stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אפקט החממה
מניעת אפקט החממה > ניקוז גזי חממה

מדינות יכולות לעמוד ביעד שהוצב להן גם על ידי סילוק פחמן וגזי חממה אחרים מהאטמוספירה. סילוק שכזה יכול להתבצע על ידי פתרונות מבוססים קיבוע פחמן כדוגמת נטיעת יערות ובמקרים מסוימים אפילו על ידי תשלום למדינות עניות כדי שלא ייכרתו יערות בתחומן.
ישנה מחלוקת האם ניקוז גזי חממה הוא אמצעי קל ולא יקר לצמצום אפקט החממה או שהוא תרגיל התחמקות שבאמצעותו מדינות מזהמות נמנעות מלהפסיק לזהם.
הקשר בין התגברות אפקט החממה להתחממות גלובלית

ההצהרות הרשמיות של התאחדויות חוקרי האקלים ושל הגוף הבינלאומי המרכז מידע בנושא (IPCC), כמו גם הרוב המוחלט של המאמרים המדעיים שפורסמו בנושא אחרי 1993 תומכים בתאוריה שלפיה ההתחממות נובעת מפעילות אנושית הגורמת לפליטה מוגברת של גזי חממה. לפי הדוח השישי של הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי אקלים, יש לערוך שינויים דרמטיים באורח החיים האנושי ולצמצם את פליטת גזי החממה בחצי עד שנת 2030 ולחלוטין עד שנת 2050. רק כך, ניתן יהיה להימנע מהתחממות גלובלית של מעל 1.5 מעלות צלזיוס.
עם זאת, ישנם חוקרים המתנגדים לתאוריה זו ומציעים תאוריות חילופיות. לדוגמה, הפרופסורים נתן פלדור וניר שביב מהאוניברסיטה העברית בירושלים טוענים כי ההתחממות הנצפית לאחרונה היא חלק ממחזור טבעי של התחממות והתקררות כדור הארץ.
ההסכמה המדעית הרחבה בקשר להשפעת התגברות אפקט החממה הובילה לאחרונה את המדינות המפותחות המובילות כלכלית (פורום ה-G8), להכריז על תמיכתן בפתרון בעיה זו. תמיכה זו התבטאה בהחלטות שהתקבלו בוועידת קיוטו שבה התחייבו מדינות רבות להפחית את כמות גזי החממה אשר הן פולטות.
ראו גם

מדבור
חורף גרעיני
מאזן הקרינה של כדור הארץ
לקריאה נוספת

פיטר מילר, השינוי מתחיל בבית, חוסכים אנרגיה, נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 130, מארס 2009
הערות שוליים

↑  תּוֹצָא חֲמָמָה במילון אנרגיה (תשנ"ב), באתר האקדמיה ללשון העברית
1 2  Naomi Oreskes, BEYOND THE IVORY TOWER: The Scientific Consensus on Climate Change, Science 3 December 2004: Vol. 306. no. 5702, p. 1686.
↑  המין האנושי לא חי עם אטמוספירה רווית פחמן דו-חמצני עד אמצע המאה העשרים, באתר הידען
↑  Humankind did not live with a high-carbon dioxide atmosphere until 1965, eurekalert
↑  Anderegg, William R L; Prall, James W.; Harold, Jacob; Schneider, Stephen H,, Expert credibility in climate change, Proc. Natl. Acad. Sci., 27 107, 2010, עמ' 12107–9
↑  דר. אסף רוזנטל, ‏הפחמן הקבור מאיים להגביר את התחממות כדור הארץ, באתר "הידען", 8 בספטמבר 2014
↑   Environment, The Telegraph
↑  Tackling Climate Change through Livestock: A global assessment of emissions and mitigation opportunities
↑  Attribution of recent climate change, בוויקיפדיה האנגלית
↑  הולך הולך ומתחמם – דו"ח המומחים הבין-ממשלתי על שינויי אקלים – IPCC, באתר GOV.IL
↑  רגישות אקלימית ומחוללי שינוי במאזן האנרגיה | פרופ' ניר שביב | הרצאה #4, נבדק ב-2021-10-15
| משבר האקלים |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | איכות הסביבה • התחממות עולמית • קיימות • שינוי אקלים |  |
| יוזמות מדיניות בינלאומיות בולטות | ועידות האומות המאוחדות לשינוי אקלים • הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים • התוכנית הסביבתית של האו"ם • ועידת המסגרת של האו"ם בנושא שינויי אקלים  • אג'נדה 21 • פסי התחממות |  |
| הסכמים מדיניים בינלאומיים | פסגת כדור הארץ (1992) • פרוטוקול קיוטו (1999)  • הסכם קופנהגן (2009) • הסכם פריז (2015) |  |
| גופים וארגונים אזרחיים בולטים בעולם | גרינפיס • הקרן העולמית לשימור חיות הבר • המרד בהכחדה • אנדה גלנדה |  |
| ראו גם | אירוע ההכחדה בהולוקן • אפקט החממה • הקונצנזוס המדעי באשר לשינוי האקלים • חרדת אקלים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540900105171  BnF: cb119830305 (data)  GND: 4226436-4  LCCN: sh85057237  NDL: 00576626  NKC: ph125585
יוסוקה מצואוקה

זהו שם יפני; שם המשפחה הוא .
יוסוקה מצואוקה (ביפנית: 松岡 洋右;‏ 3 במרץ 1880 - 27 ביוני 1946) היה דיפלומט יפני ושר החוץ של האימפריה היפנית בשלביה המוקדמים של מלחמת העולם השנייה. הוא נודע בין השאר בשל נאומו בחבר הלאומים ב-1933, בו הכריז על פרישתה של האימפריה היפנית מהארגון. בנוסף, הוא היה אחד מאדריכלי ההסכם התלת-צדדי והסכם הנייטרליות בין יפן לברית המועצות בשנים שלפני המלחמה.
ראשית חייו

מצואוקה נולד במחוז ימאגוצ'י, בנו הרביעי של איל ספנות קתולי. בגיל 11 פשט העסק רגל, וב-1893 נשלחו מצואוקה ובן דודו לארצות הברית ללמוד אנגלית, תחת השגחתם של מיסיונרים מתודיסטים. הוא התגורר בפורטלנד, אורגון, תחילה בבניין המיסיון, ולאחר מכן בביתן של האלמן ויליאם דנבאר, שם התגוררו גם בנו, למברט, ואחותו, איזבל דנבאר בוורידג'. בוורידג' שימש אם חורגת למצואוקה, וסייעה לו להשתלב בחברה האמריקאית.
לאחר שהות בת שנה וחצי באוקלנד, קליפורניה, שב מצואוקה לפורטלנד, וב-1898 החל ללמוד משפטים באוניברסיטת אורגון. מכיוון שהלימודים התקיימו בערבים, הדבר איפשר למצואוקה לעבוד במשרדי חברה לכריתת עצים, שם שימש מתורגמן לעובדים היפנים. הוא סיים את לימודיו ב-1900, במקום השני בכיתתו, ואף על פי שרצה להמשיך ללמוד בארצות הברית, בלחץ משפחתו הוא שב ליפן ב-1902.
במשרד החוץ

עם שובו של מצואוקה ליפן, הוא ניסה להתקבל לאוניברסיטת טוקיו, אך בשל היעדר קשרים חברתיים מתאימים, ובשל אי קבלת לימודיו בארצות הברית, לא הצליח להתקבל. לפיכך, החליט מצואוקה לפתח קריירה בבירוקרטיה, ועבר את בחינות שירות משרד החוץ והתקבל למשרד החוץ. בתוך שנתיים התמנה מצואוקה לתפקיד סגן הקונסול בקונסוליה היפנית בשאנגחאי. לאחר מכן עבר למנצ'וריה, שם עבד עם המושל הכללי היפני. במסגרת עבודתו שם התחבר מצואוקה עם גוטו שינפיי, אז נשיא חברת הרכבות של דרום מנצ'וריה, ועם יאממטו ג'וטארו, אז נציג הזאיבצו מיצואי במנצ'וריה.
במשך 18 שנים התקדם מצואוקה בסולם הדרגות הדיפלומטיות, הוא התמנה למזכיר הכללי של שגרירות יפן בוושינגטון די. סי. ב-1914, והיה חבר המשלחת היפנית לועידת השלום בפריז ב-1919. הוא שימש מזכירו של ראש ממשלת יפן טראוצ'י מסטאקה שול שר החוץ שלו, גוטו שינפיי. מצואוקה היה גם תומך נלהב בהתערבות בסיביר כנגד הכוחות הבולשביקים במלחמת האזרחים ברוסיה.
חברת הרכבות של דרום מנצ'וריה וקריירה פוליטית

מצואוקה התמנה לקונסול יפן בשאנגחאי ב-1921, אך ויתר על המשרה על מנת לשוב למנצ'וריה בתור מנכ"ל חברת הרכבות של דרום מנצ'וריה ב-1922, וב-1927 קודם לתפקיד סגן נשיא החברה. בתחום אחריותו נמצאו מכרות הפחם בפושון, ובניית מפעל לעיבודו. מצואוקה התפטר מתפקידו ב-1930 ושב ליפן, שם התמודד בבחירות הכלליות שנערכו באותה שנה מטעם מפלגת ריקן סייוקאי, וקיבל מושב בבית התחתון של הדיאט של יפן.
תקרית מוקדן ב-1931, ייסוד מדינת מנצ'וקוו וגינוי פעולותיה של יפן בחבר הלאומים, עוררו את מצואוקה לשוב לתחום יחסי החוץ, והוא הוביל את המשלחת היפנית לחבר הלאומים בשנים 1932-1933. במסגרת תפקידו ניהל שיחות עם ברית המועצות ועם הולנד על חוזה מסחר ואי התקפה. הוא זכה לחשיפה בינלאומית בזכות נאומו, בו גינה את חבר הלאומים והכריז על פרישת יפן מהארגון, ולאחריו הוביל את המשלחת מחוץ לאולם האספה.
לאחר שובו ליפן, הכריז מצואוקה על פרישתו ממפלגת ריקן סייוקאי ועל כוונתו להקים מפלגה חדשה, על פי מודל המפלגה הפשיסטית באיטליה. עם זאת, המפלגה לא זכתה להצלחה לה קיווה מצואוקה, והוא שב לחברת הרכבות של דרום מנצ'וריה ב-1935, שם נותר עד 1939.
שר החוץ

ב-1940 הציע ראש ממשלת יפן פומימרו קונואה למצואוקה את תפקיד שר החוץ בממשלתו וביולי 1940 נכלל בממשלה החדשה שהוקמה. מצואוקה היה תומך נלהב בברית עם גרמניה הנאצית ועם איטליה הפשיסטית, אותה ראה כמשקל-נגד כנגד ארצות הברית, וככזה היה לו תפקיד מרכזי בכינון ההסכם התלת-צדדי, שנחתם ב-27 בספטמבר 1940. לאחר חתימת ההסכם הוא השתדל להרגיע את ארצות הברית וברית המועצות שההסכם אינו פוגע ביחסים עמהם כל עוד לא ילחמו נגד גרמניה. מצואוקה המשיך לשחרר הצהרות בנוגע ליחסים עם ארצות הברית לעיתים קרובות, תוך שהוא מלווה את דבריו באזהרות מהידרדרות למלחמה. אזהרותיו נגד ארצות הברית הדורשות ממנו לשמור על נייטרליות פורשו כנובעות מלחץ של גרמניה שבקשה להפסיק את הסיוע של ארצות הברית לבריטניה. עם זאת, הצהרותיו נגד ארצות הברית נועדו גם להאבק נגד האמברגו של ארצות הברית נגד אספקת נשק ודלק ליפן.
ב-31 בדצמבר 1940, בשיחה עם קבוצת אנשי עסקים יהודים, אמר מצואוקה שהוא "האדם האחראי לברית עם היטלר, אך מעולם לא הבטחתי ליישם את המדיניות האנטישמיות ביפן. זו לא דעתי האישית בלבד, זוהי דעתה של יפן, ואין לי נקיפות מצפון להכריז על כך לעולם."
מצואוקה ביקר במוסקבה, ברלין ורומא בחודשי מרץ-אפריל 1941. בשיחה שקיים עם שר החוץ הגרמני יואכים פון ריבנטרופ, נאסר על האחרון להזכיר באוזני מצואוקה דבר אודות מבצע ברברוסה הצפוי, ואף נאסר עליו למסור כל תוכנית גרמנית. ריבנטרופ ניסה לשכנע את מצואוקה להפעיל לחץ על ממשלתו בטוקיו לתקוף את סינגפור בטענה שהצי המלכותי הבריטי חלש מדי להגיב בשל מערובתו במערכה באוקיינוס האטלנטי. מצואוקה ענה לריבנטרופ שתוכנית לכיבוש סינגפור נמצאת בשלבי תכנון. באופן רשמי הצהיר שהביקור נועד להכרות אישית והגרמנים הצהירו כי אין כוונה להרחיב את המלחמה.
מצואוקה חתם על הסכם הנייטרליות הסובייטי-יפני במהלך ביקורו במוסקבה באפריל 1941. לאחר פלישת הגרמנים לברית המועצות ביוני, פורש החוזה כטעות של מצואוקה שהעריך לא נכון את כוונות היטלר ועל כן הוביל לחוזה עם ברית המועצות. לאחר התקיפה הציע היטלר שיפן תיקח חלק במתקפה על רוסיה. מצואוקה היה לתומך של תקיפה יפנית בסיביר, וניסה לשכנע את המנהיגים בטוקיו ואת מנהיגי הצבא והצי להכין את כוחותיהם לצעד שכזה. בסופו של דבר, החליטו ראש הממשלה קונואה וראשי הצבא והצי להפנות את כוחותיהם דווקא לכיוון דרום, אל דרום-מזרח אסיה.
על אף התנגדות הממסד הצבאי לרעיונותיו, המשיך מצואוקה לדבוק בדוקטרינת הפלישה לסיביר, והחל להאמין שארצות הברית רוצה לפתות את יפן לפתוח במלחמה. עוינותו כלפי הנציגים האמריקאים החלה להדאיג את קונואה, ששאף להימנע ממלחמה עם ארצות הברית, ועל כן החליט, בעצה אחת עם ראשי הצבא והצי, להפטר ממצואוקה. לשם כך התפטרו קונואה וחברי ממשלתו, בהם מצואוקה, מתפקידם ביולי 1941. קונואה שב מיד לתפקידו בראשות הממשלה, ומינה את טייג'רו טויודה לתפקיד שר החוץ החדש.
עם פרוץ המערכה באסיה ובאוקיינוס השקט הבין מצואוקה את טעותו, והודה ש"החתימה על ההסכם התלת-צדדי הייתה הטעות האיומה ביותר של חיי." בסופו של דבר פרש מצואוקה מהחיים הפוליטיים, וחי בפרטיות ביפן לאורך שנות המלחמה. לאחר סיום המלחמה הוא נעצר על ידי רשויות הכיבוש האמריקאי ונכלא בכלא סוגמו, שם המתין למשפטו בעוון פשעי מלחמה. הוא נפטר בטרם הספיק לעמוד בפני בית הדין הבינלאומי הצבאי למזרח הרחוק.
לקריאה נוספת

Komatsu, Keiichiro. Origins of the Pacific War and the Importance of 'Magic'. Palgrave Macmillan, 1999. ISBN 9780312173852.
Lu, David J. Agony of Choice: Matsuoka Yōsuke and the Rise and Fall of the Japanese Empire, 1880-1946. Lexington Books, 2002. ISBN 9780739104583.
הערות שוליים

↑  מטסואוקה ציר יפאן ליד הואתיקן, דבר, 10 במרץ 1942
↑  David John Lu, Agony of Choice: Matsuoka Yōsuke and the Rise and Fall of the Japanese, page 9
↑  ידידות בין ססס"ר ויפן?, דבר, 25 בנובמבר 1932
↑  הידוק קשרים בין יפן להולאנד, דבר, 7 במרץ 1933
↑  הושלם הרכב הקבינט היאפאני, דבר, 23 ביולי 1940
מה תהיה מדיניותה של יאפאן?, דבר, 28 ביולי 1940
↑  היום, דבר, 11 באוקטובר 1940
יפאן תצא למלחמה נגד ארצות הברית אם תצטרפנה למלחמה נגד גרמניה, דבר, 10 בדצמבר 1940
↑  רוסיה תמשיך במדיניות של, דבר, 15 באוקטובר 1940
↑  מאטסואוקה על יחסי אמריקה יפאן, הצופה, 5 בפברואר 1941
↑  גרמניה חותרת להפסיק את עזרת אמריקה או לסבך את יפאן במלחמה, דבר, 23 בדצמבר 1940
↑  יאפאן בתפקיד שברית המשולש הטיל עליה, הצופה, 22 בינואר 1941
↑  דניאל ארי קפנר וסטיבן לוין, THE JEWS OF JAPAN, אתר Jerusalem Center for Public Affairs.
↑  מטסואוקה יוצא לברלין ולרומי, הצופה, 9 במרץ 1941
מאטסואוקה במוסקבה, בדרכו לברלין, הצופה, 24 במרץ 1941
מטסואוקה ברומא, דבר, 1 באפריל 1941
↑  המאבק על אירופה, חרות, 8 בספטמבר 1952
↑  מטסואוקה על מסעיו, דבר, 25 במרץ 1941
↑  אושר העיקרון של מניעת התפשטות המלחמה, דבר, 28 במרץ 1941
↑  חוזה נייטראליות ססס"ר יפאן, דבר, 14 באפריל 1941
↑  היום, דבר, 27 ביוני 1941
↑  תמרוני היאפאנים, הצופה, 22 ביולי 1941
↑  Komatsu, עמ' 161.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007276845005171  BnF: cb14557230s (data)  CiNii: DA04910608  GND: 128480416  ISNI: 0000 0000 8356 280X  LCCN: n85286709  NDL: 00042471  NLG: 145937  NLK: KAC201313859  NTA: 261802968  SUDOC: 10254221X  VIAF: 10090436   WorldCat (עם VIAF): 10090436 
מצואוקה עם היטלר בעת ביקור בברלין
דניאל שוורץ

| --- | --- |

פרופ' דניאל שוורץ - ביום עיון באוניברסיטה העברית לכבוד פרישתו לגמלאות - 29 ביוני 2022
 לידה:  1952 (בן 72 בערך) ארצות הברית 
 ענף מדעי:  היסטוריה של עם ישראל 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים (1 באוקטובר 1979) 
 תלמידי דוקטורט:  Olivier Danot 
 
דניאל שוורץ (נולד ב-1952) הוא פרופסור אמריטוס בחוג להיסטוריה של עם ישראל ויהדות זמננו באוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה

שוורץ נולד בארצות הברית. והחל את לימודיו האקדמיים בשנת 1968, עת החל לקחת קורסים במכללה העברית בבולטימור. בשנת 1971-1970 למד באוניברסיטת מרילנד בתוכנית מצטיינים בהיסטוריה. בשנת 1971 עלה לישראל, ובה סיים תואר ראשון בהיסטוריה והיסטוריה יהודית באוניברסיטה העברית בירושלים, והמשיך לתואר שני ודוקטורט, אותו סיים בשנת 1980, בהיסטוריה יהודית. עם סיום לימודיו התמנה למרצה בחוג להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית, ובשנים 1994-1992 היה ראש החוג. בשנת 1995 התמנה לפרופסור.
בשנת 2022 פרש לגמלאות.
מחקר

שוורץ עוסק במחקר תקופת הבית השני. בין השאר, הוא עוסק בניתוח דרך סידורו של יוסף בן מתתיהו את ספריו ובהתאם לכך מציע תובנות חדשות על הכרונולוגיה וההיסטוריה של התקופה. כך למשל, בהתאם לניתוח סדר האירועים ב"קדמוניות היהודים" על תקופתו של פונטיוס פילאטוס, הוא מציע להקדים את תחילת כהונתו לשנת 19, במקום שנת 26, המקובלת בקרב החוקרים.
עמדות

שוורץ משתייך לציבור הדתי לאומי, ומתבטא לעיתים בנושאים העומדים על הפרק. הוא כתב מאמר המזהיר מפני התפשטות צדוקיות בציבור הדתי לאומי בייחוס קדושה לארץ ישראל והתייחסות רבה מדי לייחוס. כמו כן יצא נגד הדרישה להקל בגיור עולים לא-יהודים, וקרא במקום זאת ליחס שוויוני כלפי לא-יהודים כחלק מהישראליות.
ספריו

אגריפס הראשון: מלך יהודה האחרון, מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, ירושלים 1987.
ספרים שתרגם:
ספר מקבים ב', מבוא, תרגום, פירוש - דניאל שוורץ, ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 2004.
דניאל שוורץ, חיי יוסף / פלאוויוס יוספוס (יוסף בן מתתיהו), מבוא, תרגום, פירוש, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן צבי, 2007.
פרסים והוקרה

2024 פרס לנדאו בתחום היסטוריה של עם ישראל
הערות שוליים

↑  דניאל שוורץ, מינויו של פונטיוס פילאטוס והכרונולוגיה של קדמוניות יח-כ, ציון, מ"ח, ד, תשמ"ג 1983, עמ' 325-345.
↑  דניאל שוורץ, השם "ישראלי" גם הוא מכובד: תגובה לריאיון עם פרופ' בנימין איש שלום, דעות, 42, אייר תשס"ט.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267749905171  PLWABN: 9810639647505606  BIBSYS: 90284772  BnF: cb120538441 (data)  CiNii: DA06368190  GND: 103347410X  ISNI: 0000 0001 1021 4983  LCCN: n88625915  NLA: 36434359  NTA: 069512477  ORCID: 0000-0002-5504-4727  SUDOC: 028770951  VIAF: 14789623   WorldCat (עם VIAF): 14789623
הצוללות מסדרת דולפין AIP

| --- | --- |
אח"י תנין – צוללת מסדרת דולפין AIP
אח"י תנין – צוללת מסדרת דולפין AIP
 
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  צוללת
 צי:  חיל הים הישראלי
 דגל הצי:  
 סדרה:  הצוללות מסדרת דולפין AIP
 סדרה קודמת:  הצוללות מסדרת דולפין
 סדרה עוקבת:  הצוללות מסדרת דקר
 אוניות בסדרה:  3 אח"י תנין  אח"י רהב  אח"י דרקון (בבנייה)
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  מספנת "הוואלדטסוורקה-דויטשה ורפט" בקיל שבגרמניה
 מידות
 הֶדְחֶק:  2,400 טון בצלילה
 אורך:  68.6 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  25 קשר בצלילה, 11 קשר על פני הים
 עומק צלילה:  מעל 300 מטר
 גודל הצוות:  35 לוחמים, מתוכם 6 קצינים. אפשרות שהייה ל-15 נוספים
 טווח שיוט:  לא ידוע
 הנעה:  3 מנועי דיזל או חשמל בהספק 4,243 כ"ס
 צורת הנעה:  מדחף
 אמצעי לחימה
 חימוש:  6 × צינורות טורפדו רב-תכליתיים 533 מ"מ   4 × צינורות טילים רב-תכליתיים 648 מ"מ (יכולים לשגר טילי הרפון וטילים נוספים) בשגרה הצוללת נושאת 5 טילי הרפון ו-16 טורפדות.
דגם של צוללת דולפין AIP
הצוללות מסדרת דולפין AIP היא סדרת הצוללות החדישה ביותר של חיל הים הישראלי. הסדרה כוללת את אח"י תנין, אח"י רהב, ואח"י דרקון. העלות המקורית של כל צוללת היא כ-466 מיליון אירו. גרמניה הסכימה לממן עלות של צוללת אחת.
הצוללות מסדרה זו משרתות בחיל הים יחד עם שלוש הצוללות מהסדרה הקודמת, הצוללות מסדרת דולפין.
מאפיינים

צוללות אלה ארוכות ב-12 מטרים ובעלות הֶדְחֶק של 500 טון יותר מאשר הצוללות מסדרת דולפין. מערכות הסונאר וההגנה של הצוללת מתקדמות ומשופרות ביחס לקודמותיה. חלק ניכר מהמערכות שמותקנות בצוללות מפותחות ומיוצרות בישראל. גם מספר אנשי הצוות של הצוללות מסדרה זו גדול יותר.
על פי הערכות הצוללות מותאמות לשיגור טילי שיוט שפותחו בישראל (על פי פרסומים שונים מדובר בטילי פופאי), שניתן לחמש אותם גם בראשי קרב גרעיניים לטווח של 1,500 ק"מ, ובכך מעניקות לישראל יכולת "מכה שנייה" גרעינית, למקרה שתותקף בנשק גרעיני. בצוללת קיים תא רטוב/יבש לשיגור צוללים בעת צלילה.
אחד השיפורים המרכזיים בצוללות מסדרה זו הוא אלמנט טכנולוגי מתקדם שהוצב במרכז הצוללת, הנקרא: Air Independent Propulsion (ר"ת: AIP), שהוא מערכות הנעה לצוללות ללא תלות באוויר חיצון. מערכת זו מבוססת בין היתר על טכנולוגיית תאי דלק, שדרוג זה הצריך את הארכתה של הצוללת בכעשרה מטרים ומטרתו לאפשר שהייה ממושכת יותר בלב ים.
הצוללות מסדרה זו משתמשות במעגן דרור – מעגן הפולינום בבסיס חיפה, שנבנה במיוחד לצורך קליטת צוללות אלה.
הצוללות נבנות במספנת "הוואלדטסוורקה-דויטשה ורפט" שבעיר קיל שבגרמניה, ומחיר כל אחת מהן הוא כ-400 מיליון אירו, כאשר שליש ממחירה של כל צוללת מומן על ידי ממשלת גרמניה. בעקבות ההצטיידות בצוללות מקיימת גרמניה רכש גומלין בחברות אזרחיות וביטחוניות בישראל.
לצוללת השלישית, אח"י דרקון. הוחלט במהלך בנייתה להוסיף יכולות חדשות, שייקרו אותה ב-140 מיליון אירו שדחה את מועד מסירתה
הגעת הצוללות

ב-23 בספטמבר 2014 התקבלה אח"י תנין בטקס ממלכתי בבסיס חיל הים בחיפה לאחר הפלגה רצופה (רובה מתחת לפני הים) ממפעל היצרנית HDW בעיר קיל בגרמניה.
ב-12 בינואר 2016 התקבלה אח"י רהב בטקס ממלכתי בבסיס חיל הים בחיפה, לאחר הפלגה רצופה (רובה מתחת לפני הים) ממפעל היצרנית HDW בעיר קיל בגרמניה.
בנובמבר 2024 הצוללת דרקון הושקה בטקס חגיגי בגרמניה
רכש שלוש צוללות נוספות מסדרת דקר

בשנת 2016 החלו מגעים לחתימת הסכם מסגרת לבניית שלוש צוללות נוספות במספנה "הוואלדטסוורקה-דויטשה ורפט", (שנרכשו בינתיים על ידי "טיסנקרופ"). אישור עסקה זו היה שנוי במחלוקת בין ראש הממשלה, בנימין נתניהו, שתמך בעסקה, לשר הביטחון משה יעלון, שהתנגד לה.
מזכר ההבנות הראשוני בעניין הצוללות נחתם בברלין באוקטובר 2017, בעלות שהוערכה בכ-1.8 מיליארד אירו. הסכם מלא היה צפוי להחתם בסוף 2019, אך בשל החקירות נדחתה חתימת ההסכם.
חשדות לשחיתות בתהליך הרכש של צוללות אלה נחקרו על ידי משטרת ישראל בתיק "פרשת הצוללות". ב-8 בנובמבר 2018 הודיעה המשטרה על סיום חקירתה בפרשה, ופרסמה את עמדתה כי נמצאו ראיות להעמדה לדין של שישה מהנחקרים על עבירות שוחד, מרמה והלבנת הון.
בסוף 2020 הופסקה החקירה בעניין הצוללות בגרמניה מאחר שלא נמצא יסוד מספיק להעמדה לדין. ב-10 במאי 2021 הוגשו כתבי אישום בגין שוחד נגד מיקי גנור ואבריאל בר יוסף. מנגד הודיעה הפרקליטות על סגירת התיקים נגד אלי מרום, ונגד עו"ד דוד שמרון, ובהמשך נסגר גם התיק נגד עו"ד דב הירש.
ב-20 בינואר 2022, לאחר העיכובים עקב החקירות, חתמה ישראל על הסכם עם חברת טיסנקרופ הגרמנית לרכישת שלוש צוללות נוספות מסדרת דקר במחיר של כ-3 מיליארד אירו, מחיר כמעט כפול מהמחיר הקודם. צוללות אלה יחליפו את הצוללות המתיישנות מסדרת דולפין. לפי ההסכם, הצוללת הראשונה צפויה להגיע בתוך כ-9 שנים.
הערות שוליים

↑  "מכונת מלחמה אימתנית ומשוכללת" // מפקד החיל רם רוטברג הכריז כי הצוללת הבאה הנמצאת בבניה תיקרא "אח"י דקר"
↑  הצוללת השישית שעתידה להיקלט – אח"י דרקון, באתר צה"ל, 9 בינואר 2019
↑  חדשות nana10, רשמית: ישראל תרכוש מגרמניה צוללת דולפין שישית, באתר nana10‏, 21 במרץ 2012
↑  מוטי בסוק, עלות 3 צוללות דולפין: 1.4 מיליארד יורו; גרמניה תממן שליש, באתר TheMarker‏, 8 במאי 2012
↑  Germany May Sell 2 More Dolphin Subs to Israel for $1.17B
↑  ראובן פדהצור, האלוף, השר והצוללות, באתר הארץ, 21 במרץ 2012
↑  Popeye Turbo
↑  חדשות 2, ‏תחקיר: "צוללת הדולפין נושאת טילים גרעיניים", באתר ‏מאקו‏, 3 ביוני 2012
↑  מעגן הצוללות החדש בחיפה ע”ש יוסל'ה דרור, באתר "חי פה", 8 בדצמבר 2015
↑  אורה קורן, הנשק היקר בצה"ל: ישראל הזמינה מגרמניה צוללת שישית ב-400 מ' יורו, באתר TheMarker‏, 21 במרץ 2012
↑  ניר דבורי, ‏הצצה לניסוי הצוללות החדשות של צה"ל, באתר ‏מאקו‏, 18 במרץ 2014
↑  טל לב רם, ‏חיל הים: הצוללת ה-6 שתיקלט בתחילת העשור הבא תיקרא "אח"י דרקון", באתר מעריב אונליין, 9 בינואר 2019
↑   רביב דרוקר, מתחת למים, באתר הארץ, 4 בספטמבר 2017
↑  ניר דבורי, ‏הדרקון מגיע: כך נראית הצוללת שעוד לא הייתה כמוה לישראל, באתר ‏מאקו‏, 17 באוגוסט 2023
↑  ניר דבורי, ‏דרקון בדרך: הצוללת ה-6 של חיל הים הושקה בטקס חגיגי בגרמניה, באתר ‏מאקו‏, 12 בנובמבר 2024
↑  בן כספית, ‏בתום מו"מ חשאי: ישראל רוכשת שלוש צוללות דולפין חדשות מגרמניה, באתר מעריב אונליין, 21 באוקטובר 2016
↑  רביב דרוקר ואלון בן דוד, פרסום ראשון: יעלון טרפד את הסכם רכישת הצוללות מגרמניה – אך הוא ייחתם בכל זאת, באתר nana10‏, 6 בנובמבר 2016
↑   גילי כהן, ברק רביד, שרון פולבר, נתניהו פעל לרכוש מהגרמנים גם ספינות נגד צוללות; יעלון: הפרשה מחייבת בדיקה, באתר הארץ, 17 בנובמבר 2016
↑  סיום חקירת תיק 3000: "פרשת הצוללות", באתר משטרת ישראל, 8 בנובמבר 2018.
↑  תומר גנון, פרשת הצוללות: המלצה להעמיד לדין את צ'ייני ושמרון, באתר כלכליסט, 8 בנובמבר 2018
↑   איתי משיח, גרמניה סגרה את חקירת עסקת הצוללות: "לא נמצא יסוד מספיק להעמדה לדין", באתר הארץ, 17 בפברואר 2021
↑  גלעד מורג, אלי סניור, פרשת הצוללות: כתבי אישום נגד בר יוסף, שרן וגנור. נסגרו התיקים נגד עו"ד שמרון ומרום, באתר ynet, 10 במאי 2021
↑  נסגר התיק נגד דב הירש בפרשת הצוללות, באתר News1 מחלקה ראשונה, 11 ביוני 2021
| צוללות של חיל הים הישראלי |
| --- | --- | --- |
| הצוללות מסדרת S | אח"י תנין • אח"י רהב |  |
| הצוללות מסדרת T | אח"י לויתן • אח"י דקר • אח"י דולפין |  |
| הצוללות מסדרת גל | אח"י גל • אח"י רהב • אח"י תנין |  |
| הצוללות מסדרת דולפין | אח"י דולפין • אח"י לויתן • אח"י תקומה |  |
| הצוללות מסדרת דולפין AIP | אח"י תנין • אח"י רהב • אח"י דרקון |  |
הצוללות מסדרת דקר:
אנצפלופתיה

| --- | --- |
 תחום:  נוירולוגיה 
 טיפול:  rifaximin 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D001927
 
אנצפלופתיה הוא מונח הבא לתאר מחלה כלשהי התוקפת את המוח או פוגעת בתפקודו. המונח אנצפלופתיה אינו מתאר את המחלה עצמה, אלא תסמונת המשותפת למספר רב של תפקודים לקויים במוח, אשר יכולים להיגרם על ידי סיבות שונות, אשר יתוארו להלן.
סוגי אנצפלופתיה

אנצפלופתיה ע"ש ורניקה‏- נוצרת כתוצאה ממחסור בתיאמין, לרוב כתוצאה מאלכוהוליזם: אנומליה מוחית זו מופיעה בדרך כלל כאשר יש מחסור פתאומי חמור בוויטמין b1, הנובע בין השאר משתייה מרובה של אלכוהול, הקאות חמורות או חסר כרוני אשר מחריף. התסמינים המוקדמים כוללים בלבול, דלקת גרון וראייה כפולה או תנועות עיניים אנומליות. לאחר מכן, כתוצאה מהיווצרות פערים בזיכרון, החולה עלול לבדות עובדות וחוויות אישיות שלא קרו. אם אין מטפלים באנצפלופתיה מסוג ורניקה התסמינים עלולים להחמיר ולהגיע לתרדמת ואף מוות. ברפואה, מדובר במצב חירום שיש לטפלו על ידי עירויים של ויטמין b1, ואולם במקרים מסוימים למרות הטיפול נוצר נזק מוחי תמידי.
Mitochondrial encephalopathy (MELAS)‏- נוצרת כתוצאה מפגם מטבולי הנגרם כתוצאה מפגם גנטי של DNA מיטוכונדריאלי. MELAS היא סוג של דמנציה (שטיון) המתבטא בין היתר בהתקפים וכאבי ראש, וכן מחלות שריר המאופיינות בהצטברות של חומצה לקטית בדם (חמצת לקטית). כמו כן מאופיינת המחלה בהתקפי שיתוק זמניים, דמויי שבץ, וכאמור בדמנציה. מחלה זו תוקפת אנשים בגילאים שונים, כאשר מרבית הסימפטומים נצפים מתחת לגיל 20.
Glycine encephalopathy
אנצפלופתיה כבדית
Hypoxic ischemic encephalopathy (Cerebral hypoxia)‏
Uremic encephalopathy
Hashimoto's encephalopathy
Lyme encephalopathy
Toxic encephalopathy
Toxic-Metabolic encephalopathy
Transmissible spongiform encephalopathy
Chronic traumatic encephalopathy
.
ראו גם

תסמונת סוסק
הערות שוליים

↑  הגדרה מאתר הרפואה הישראלי Infomed
↑  הגדרה מאתר הרפואה הישראלי Infomed
↑   אמיר ענבר, זה הסיוט הגדול ביותר של כל שחקן. יש מי שהחשש גרם לו לשים קץ לחייו, באתר הארץ, 27 בנובמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000084989  NKC: ph138139 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בית חולים אלי"ן

| --- | --- |
לוגו בית החולים אלי"ן בית חולים אלי"ן בקדמת התמונה. תצפית מקניון הראל
בית חולים אלי"ן בקדמת התמונה. תצפית מקניון הראל
 מאפייני הארגון
 סוג:  בית חולים שיקומי לילדים ונוער
 מנכ"ל:  ד"ר מורית בארי
 היסטוריה
 תאריך ייסוד:  1932
 שירותים
 מספר מחלקות:  4
 מיטות:  120
 http://www.alyn.org.il/
 גאוגרפיה
 כתובת:  רח' שמריהו לוין
 מיקום:  קריית היובל, ירושלים
 קואורדינטות:  31°46′07″N 35°10′07″E﻿ / ﻿31.768716°N 35.168669°E﻿ / 31.768716; 35.168669
  (למפת ירושלים מוגדלת) בית חולים אלי"ן(למפת ירושלים רגילה) בית חולים אלי"ן(למפת הרי ירושלים רגילה) בית חולים אלי"ן(למפת הרי ירושלים מוגדלת) בית חולים אלי"ן
 
קייטנה שארגן סניף אלי"ן בנתיבות לילדים שחלו בפוליו, 1965
בית-חולים אלי"ן (ראשי תיבות: אגודה לעזרת ילדים נכים) הוא מוסד שיקומי לילדים ונוער, היחיד מסוגו בישראל, השוכן בשכונת קריית יובל בירושלים. בית החולים שהוקם בשנת 1932 מציע את שירותיו לילדים ובני נוער מכל רחבי הארץ, הסובלים מפגיעות נרכשות עקב תאונות דרכים, כוויות, מחלת הסרטן, פיגועי טרור, ילדים לאחר ניתוחים או טיפולים קשים, ילדים עם מוגבלות מולדת כגון מחלות שריר/עצב, פגיעות עמוד השדרה, שיתוק מוחין, תסמונות ועוד.
בבית החולים פועלות מחלקות שונות ובניהן כאלו המטפלות בילדים תלויי הנשמה. תחום השיקום הנשימתי הוא ייחודי לבית חולים אלי"ן. ייחודה של המחלקה הוא בגמילה מהנשמה או שיקום ושחרור לקהילה של ילדים הזקוקים להנשמה לטווח ארוך, לעיתים לכל חייהם.
הצוות של אלי"ן מונה רופאים מומחים בנושאים שונים, אחיות, פסיכולוגים, מטפלים ממקצועות הבריאות ועוד. בנוסף מפעיל אלי"ן פרויקטים ומיזמים שונים במסגרת עבודת השיקום עם ילדים ובני נוער.
משנת 2011, מנהלת בית החולים היא ד"ר מורית בארי. המרכז הוא מלכ"ר.