stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ויקיפדיה
מהדורות בשפות נוספות

נכון לדצמבר 2024 ישנן 340 מהדורות בשפות שונות לוויקיפדיה. שש הוויקיפדיות הגדולות, לפי כמות הערכים הן: ויקיפדיה האנגלית, ויקיפדיה בסבואנו, ויקיפדיה הגרמנית, ויקיפדיה הצרפתית, ויקיפדיה השוודית, וויקיפדיה ההולנדית. הוויקיפדיה השנייה בגודלה והוויקיפדיה החמישית בגודלה כה גדולות משום שקהילות העורכים שלהם מסתייעות בבוט "Lsjbot", אשר במהלך שנת 2013 בלבד יצר כמחצית מהערכים בוויקיפדיה השוודית, ואת רוב הערכים בוויקיפדיה בסבואנו ובוויקיפדיה בשפת ואריי-ואריי (שתי שפות אשר נמצאות בשימוש בפיליפינים).
בנוסף לשש מהדורות ויקיפדיה הגדולות ביותר, 13 הבאות בתור מבחינת כמות הערכים כוללות למעלה ממיליון ערכים כל אחת: ויקיפדיה הרוסית, ויקיפדיה הספרדית,ויקיפדיה האיטלקית, ויקיפדיה הפולנית, ויקיפדיה בערבית מצרית, ויקיפדיה הסינית, ויקיפדיה היפנית, ויקיפדיה האוקראינית, ויקיפדיה הווייטנאמית, ויקיפדיה בשפת ואריי-ואריי, ויקיפדיה הערבית, ויקיפדיה הפורטוגזית וויקיפדיה הפרסית. 12 המהדורות הבאות בתור מכילות מעל ל־500,000 ערכים: ויקיפדיה הקטלאנית, ויקיפדיה האינדונזית, ויקיפדיה הסרבית, ויקיפדיה הקוריאנית, ויקיפדיה הנורווגית, ויקיפדיה הטורקית, ויקיפדיה הצ'צ'נית, ויקיפדיה הפינית, ויקיפדיה הצ'כית, ויקיפדיה ההונגרית, ויקיפדיה הטטרית וויקיפדיה הרומנית. ל־42 המהדורות הבאות ישנם מעל ל־100,000 ערכים, ול־101 המהדורות הבאות לאחר מכן יש מעל ל־10,000 ערכים. ויקיפדיה האנגלית היא המהדורה הגדולה ביותר עם מעל 6.9 מיליון ערכים נכון לדצמבר 2024. החל מינואר 2019, על פי אלכסה, כ־57% מתנועת הרשת המצטברת באתרי ויקיפדיה מתקיימת בוויקיפדיה האנגלית, כאשר יתר תנועת הרשת מתבצעת בעיקר במהדורות הבאות של ויקיפדיה: הוויקיפדיה הרוסית (9%), הוויקיפדיה הסינית (6%), הוויקיפדיה היפנית (6%), והוויקיפדיה הספרדית (5%).
הערה – המספרים בתיבות הם מספר הערכים בכל מהדורת ויקיפדיה.
משום שוויקיפדיה מפותחת דרך האינטרנט היא זמינה ברחבי העולם ולכן העורכים בכל מהדורה של ויקיפדיה יכולים בפועל להיות בעלי דיאלקטים שונים או לבוא ממדינות שונות (כמו במקרה של המהדורה האנגלית). הבדלים אלה עשויים להוביל במקרים מסוימים לחילוקי דעות לגבי הבדלי איות או נקודות מבט שונות.
אף על פי שבכל מהדורות ויקיפדיה ישנן כללים מסוימים שהם זהים לחלוטין, בפועל כל מהדורת ויקיפדיה פועלת פחות או יותר באופן עצמאי זה מזה.
ג'ימי ויילס תיאר את ויקיפדיה כ"מאמץ ליצור ולהפיץ אנציקלופדיה חופשית באיכות הגבוהה ביותר האפשרית לכל האנשים בכדור הארץ ובשפתם". הפעילות של כל מהדורות ויקיפדיה מתואמת בחלקה על ידי מטא-ויקי, אתר הוויקי של קרן ויקימדיה שהוקם לצורך ניהול דיונים, קביעת מדיניות וקבלת החלטות הנוגעות למיזמי קרן ויקימדיה בכל השפות. לדוגמה, האתר מספק סטטיסטיקות חשובות על כל מהדורות ויקיפדיה, ומכיל גם רשימת ערכים שצריכים להיות קיימים בכל מהדורת ויקיפדיה. במקרים רבים ערכים עם קשר חזק לשפה מסוימת נמצא רק במהדורת ויקיפדיה באותה השפה. לדוגמה, ערכים שעוסקים ביישובים קטנים בארצות הברית עשויים להיות זמינים בוויקיפדיה האנגלית בלבד, זאת על אף שאין שום סיבה שהם לא יהיו קיימים גם בוויקיפדיות בשפות אחרות.
ערכים מתורגמים מהווים רק חלק קטן מסך הערכים הקיימים ברוב המהדורות. ערכים הזמינים ביותר משפה אחת עשויים להכיל קישורי בינוויקי אשר מקשרים את הערך עם הערכים המקבילים במהדורות האחרות של ויקיפדיה.
מחקר שפורסם על ידי כתב העת המדעי "PLOS One" (אנ') בשנת 2012 ניסה להעריך את שיעור העריכות שמבוצעות בוויקיפדיה לפי האזורים השונים בעולם מהם מגיעים העורכים. לפי המחקר שיעור העריכות מאמריקה הצפונית היה 51% בוויקיפדיה האנגלית ו־25% בוויקיפדיה באנגלית פשוטה.
תגובות וביקורת

| --- | --- |
 :  ראו גם – ביקורת על ויקיפדיה
תגובות וביקורת > דיוק התוכן

בעוד שערכים באנציקלופדיות המסורתיות, כמו בריטניקה, נכתבים בקפידה על ידי מומחים שונים אשר תורמים לכך שהאנציקלופדיות הללו כמקור מידע מדויק. עם זאת, בהשוואה שנערכה על ידי כתב העת המדעי "Nature" ב-2005 ל-42 ערכים מדעיים שונים בוויקיפדיה האנגלית וב"בריטניקה" התגלה שאין פערים מהותיים מבחינת דיוק. הבדיקה הגיעה למסקנה שבוויקיפדיה היו בממוצע כ-4 אי-דיוקים בכל ערך מדעי, בעוד שב"בריטניקה" היו בערך שלושה אי-דיוקים.
כתוצאה מן המבנה הפתוח של ויקיפדיה, ויקיפדיה אינה מעניקה שום ערובה לכך שכל התוכן שקיים בה אכן מדויק, שכן איש אינו אחראי בסופו של דבר לכל הטענות שמוצגות בערכי ויקיפדיה. בכתבה של "PC World" משנת 2009 הועלו חששות מכך שבסופו של דבר אף אחד לא נושא באחריות על כך שחלק ניכר מהמידע נכתב על ידי אנשים אנונימיים, על כך שישנם אנשים שמשלבים בוויקיפדיה מידע כוזב, על כך שישנם מקרים של השחתות, ועל בעיות דומות.
לאורך השנים נמתחה ביקורת על כך שהמחסור במקורות מהימנים שמגבים חלק ניכר מהתוכן הופכים את ויקיפדיה למקור מידע בלתי אמין. מנגד ישנם הסבורים כי ויקיפדיה יכולה להיות מהימנה, אך האמינות של כל ערך אינה תמיד ברורה. עורכים באנציקלופדיות מסורתיות כמו "בריטניקה" הטילו לאורך השנים ספק בכך שוויקיפדיה מתיימרת להיות אנציקלופדיה. מייסד ויקיפדיה ג'ימי ויילס טען מנגד שוויקיפדיה נמנעה במידה רבה לאורך השנים מבעיית "חדשות כזב" הודות לכך שעורכי ויקיפדיה מקיימים דיונים רבים אודות איכות המקורות בערכים.
המבנה הפתוח של ויקיפדיה הופך את האתר למטרה קלה עבור טרולים באינטרנט, אנשים שמעוניינים להפיץ מידע מוטעה, ואנשים שעוסקים בכתיבת ערכים בתשלום – דבר אשר נחשב בעיני רבים כפוגעים בנייטרליות ובאמיתות התוכן. בתגובה למקרים של כתיבה בתשלום צוין כי ויקיפדיה הקשיחה את הכללים הנוגעים לעריכות בתשלום שהעורך לא ציין בשום מקום שהוא/היא מבצעים את העריכות בתשלום. לפי כתבה ב"וול סטריט ג'ורנל", אשר עסקה בנושא, צוין כי "החל מיום שני, [16 ביוני 2014], ייכנסו לתוקף שינויים בתנאי השימוש של ויקיפדיה אשר יחייבו את כל מי שעורך ערכים בתשלום לחשוף זאת, לטענת קתרין מאהר, מנהלת התקשורת הראשית של קרן ויקימדיה, השינויים מתייחסים לסברה הקיימת בקרב עורכים רבים כי "איננו שירות פרסום, אנחנו אנציקלופדיה".
הספר של אוניברסיטת הרווארד "Legal Research in a Nutshell" משנת 2011 מציין שוויקיפדיה הוא "מקור כללי" ש"יכול להיות ברכה אמיתית" ולסייע "להבין במהירות את החוקים הרלוונטיים לסיטואציה", ו"בעוד שהוא אינו מהווה מקור סמכותי, יכול לספק עובדות בסיסיות וכן להוביל למשאבים מעמיקים יותר".
תגובות וביקורת > סוגיות שעלו במוסדות לימוד

רוב המרצים באוניברסיטאות ובמכללות נוהגים להרתיע את הסטודנטים מלהשתמש בכל סוג של אנציקלופדיה בעבודות אקדמיות, וקוראים לסטודנטים להסתמך רק על מקורות ראשוניים. חלקם אף אוסרים במפורש על שילוב ציטוטים מוויקיפדיה. ויילס הדגיש לא פעם שאין להסתמך על אנציקלופדיות מכל סוג שהוא בעבודות אקדמיות. במאמר של ויילס הוא ציין שהוא מקבל כ-10 הודעות דוא"ל מדי שבוע מסטודנטים שונים שמציינים בפניו שהם קיבלו ציון נכשל בעבודות שהגישו משום שבעבודתם הסתמכו על מידע אותו מצאו בוויקיפדיה.
בפברואר 2007 מאמר בעיתון "הרווארד קרימסון" דיווח כי מספר פרופסורים באוניברסיטת הרווארד כללו ערכי ויקיפדיה בסילבוסים שלהם, ככל הנראה מבלי שלקחו בחשבון שהערכים עשויים להשתנות. ביוני 2007 הנשיא לשעבר של איגוד הספריות האמריקני, מייקל גורמן, ציין כי אקדמאים אשר תומכים בשימוש בוויקיפדיה הם "המקבילה האינטלקטואלית של דיאטנית שממליצה על דיאטה קבועה של ביג מק עם הכל".
תגובות וביקורת > סוגיות שעלו במוסדות לימוד > מידע רפואי

ב-5 במרץ 2014 פורסם מאמר במגזין "אטלנטיק" מאת ג'ולי בק שכותרתו הייתה "מקור הרופאים מספר 1 למידע על בריאות: ויקיפדיה". המאמר ציין בין היתר כי "חמישים אחוז מהרופאים משתמשים בוויקיפדיה, וחלקם עורכים אף בעצמם את הערכים על מנת לשפר את איכות המידע הזמין." בק ציינה במאמר גם שבאוניברסיטת סן פרנסיסקו ישנם קורסים בבית הספר לרפואה אשר מסייעים לסטודנטים לרפואה ללמוד כיצד לערוך ולשפר ערכים בוויקיפדיה העוסקים בבריאות.
תגובות וביקורת > איכות הכתיבה

לאורך השנים נמתחה ביקורת על כך שבמקרים מסוימים ערכים בוויקיפדיה יכולים להיות מדויקים מבחינה עובדתית, אך מנוסחים בצורה אשר כמעט בלתי קריאה.
על מנת להעריך את האיכות של ערך בוויקיפדיה נהוג לבדוק את אמינות, שלמות, אובייקטיביות וישימות המידע, וכן האם הטקסט קריא, ואם סגנון הכתיבה מוצלח.
תגובות וביקורת > היקף כיסוי התוכן וקיומה של הטיה מערכתית

ויקיפדיה חותרת להציג סיכומים של כלל הידע האנושי בצורה של אנציקלופדיה מקוונת, כאשר כל הנושאים שנמצא שיש להם חשיבות אנציקלופדית מכוסים בערכים נפרדים. מאחר שוויקיפדיה נכתבת על שרתים עם שטח דיסק גדול במיוחד ויקיפדיה יכולה לעסוק בנושאים רבים בהרבה ממה שניתן לכסות בכל האנציקלופדיות המודפסות. האופן שבו מוחלט לכסות נושאים מסוימים בוויקיפדיה נמצא בביקורת מתמדת מצד עורכי ויקיפדיה, ומחלוקות על כך שכיחות למדי. ויקיפדיה מכילה מידע שעשוי להיחשב בעיני אנשים מסוימים כשנוי במחלוקת, פוגעני, או בוטה וזאת משום שלא נהוג לצנזר מידע אנציקלופדי מוויקיפדיה רק משום שהוא אינו נוח לאנשים מסוימים או לקבוצת אוכלוסייה מסוימת. מדיניות זו גרמה לא אחת למחלוקת – בשנת 2008 דחתה ויקיפדיה עצומה מקוונת נגד הכללת ציורים של מוחמד במהדורה האנגלית של ויקיפדיה בערך שעוסק במוחמד, בהסתמך על מדיניות זו. נוכחותם של חומרים רגישים מבחינה פוליטית או דתית בוויקיפדיה הובילה לאורך השנים לכך שהרשויות בסין, פקיסטן ובמדינות נוספות עסקו בצנזור של תוכן בוויקיפדיה.
מחקר שנערך בשנת 2008 על ידי חוקרים מאוניברסיטת קרנגי מלון ומרכז המחקר של פאלו אלטו העריך כי התפלגות הנושאים בוויקיפדיה באותה העת הייתה כדלהלן:
| --- | --- |
 תרבות ואמנות: 30%  ביוגרפיות ואישים: 15%  גאוגרפיה ומקומות: 14%  חברה ומדעי החברה: 12%  היסטוריה ואירועים בולטים: 11%  מדעי הטבע והפיזיקה: 9%:  טכנולוגיה ומדעים יישומיים: 4%  דתות ומערכות אמונה: 2%  בריאות: 2%  מתמטיקה ולוגיקה: 1%  פילוסופיה: 1%
מספרים אלה מתייחסים רק לכמות הערכים. במקרים רבים נושא מסוים עשוי להיות מכוסה במספר רב של ערכים קצרים במיוחד, ונושא אחר עשוי להכיל מספר קטן של ערכים גדולים במיוחד.
מחקר שנערך בשנת 2011 על ידי חוקרים מאוניברסיטת מינסוטה הראה כי עורכים ועורכות נוהגים להתמקד בנושאים שונים. מהמחקר עלה שעורכות נוטות להתמקד יותר בפיתוח ערכים בקטגוריה 'אישים ואמנויות' בעוד שעורכים נוטים יותר להתמקד בפיתוח ערכים בנושאים גאוגרפיה ומדע.
ממחקר שנערך בשנת 2009 על ידי מארק גרהם מהמכון לחקר האינטרנט של אוניברסיטת אוקספורד עלה שהתוכן בוויקיפדיה מאוד ממוקד בעולם המערבי ובאירועים העכשוויים וכי ישנו מחסור מהותי במידע על נושאים הקשורים לדוגמה לאפריקה.
תגובות וביקורת > היקף כיסוי התוכן וקיומה של הטיה מערכתית > הטיה מערכתית

כאשר עורכים מרובים תורמים לנושא אחד או לנושאים מסוימים עשויה במקרים רבים להיווצר הטיה מערכתית כתוצאה מהרקע הדמוגרפי של העורכים. בשנת 2011 ציין ויילס כי העובדה שהנושאים השונים מכוסים באופן לא מאוזן בוויקיפדיה נובעת מהדמוגרפיה של העורכים, אשר מורכבת בעיקר מגברים צעירים משכילים במדינות מפותחות.
ההטיה המערכתית בוויקיפדיה עשויה לשקף את התרבות הקיימת בקרב העורכים הבולטים בכל מהדורה של ויקיפדיה – לדוגמה, העדפה לכתוב על לאומים מסוימים, קבוצות אתניות מסוימות, או דתות מסוימות. ההטיה המערכתית בוויקיפדיה יכולה גם לשקף את ההטיות של תרבות האינטרנט, בה לעיתים רבות המשתמשים הפעילים ברחבי העולם נוטים להיות צעירים, זכרים, דוברי אנגלית, משכילים, בעלי מיומנויות טכנולוגיות, ואמידים מספיק בשביל להקדיש זמן לעריכת ערכים בוויקיפדיה. הטיות מערכתיות נוספות יכולות לכלול גם את ההעדפה של עורכים רבים לשים דגש רב יותר על כתיבת ועריכת ערכים בנושאים כמו תרבות פופולרית, טכנולוגיה ואירועים אקטואליים.
תגובות וביקורת > שילוב תוכן ויזואלי שנוי במחלוקת

לאורך השנים הועלתה ביקורת על כך שבמקרים רבים משולבים בערכי ויקיפדיה תמונות בעייתיות. בוויקיפדיה האנגלית, ובמספר מהדורות אחרות של ויקיפדיה ערכים העוסקים בנושאים כגון צואה, גופה, פין, פות ועירום מוצגות תמונות פוגעניות אשר זמינות לכל מי שיש לו גישה לאינטרנט, כולל ילדים.
בשרתי ויקיפדיה מאוחסנים גם תמונות וקטעי וידאו בעלי תוכן מיני, כגון תמונות וקטעי וידאו של אוננות ושפיכה, איורים של זואופיליה, ותמונות מסרטים פורנוגרפיים. בנוסף לכך ישנם מספר ערכים בוויקיפדיה האנגלית בהם מוצגות תמונות לא מיניות של ילדים עירומים.
בערך בוויקיפדיה האנגלית העוסק באלבום של להקת הרוק הגרמנית "סקורפיונס" "Virgin Killer" מוצגת העטיפה המקורית של האלבום, המציג ילדה ערומה. העטיפה המקורית של האלבום הייתה שנויה במחלוקת ולכן לא נעשה בה שימוש במספר מדינות בהן יצא האלבום לשווקים. בדצמבר 2008 הגישה לערך של האלבום "Virgin Killer" בוויקיפדיה האנגלית נחסמה במשך ארבעה ימים על ידי רוב ספקי האינטרנט בבריטניה לאחר שהארגון Watch Watch Foundation החליט שעטיפת האלבום עלולה להיות בלתי חוקית ועל כן הוסיף את כתובת הערך ל"רשימה שחורה" שהוא מספק לספקי האינטרנט הבריטים.
באפריל 2010 לארי סנגר, מהמייסדים המקוריים של ויקיפדיה, כתב מכתב ל-FBI ובו תיאר את חששותיו מכך שישנם בשרתי ויקיפדיה תמונות של פורנוגרפית ילדים, בניגוד לחוק הפדרלי בארצות הברית. סנגר הבהיר מאוחר יותר כי התמונות לא היו של ילדים אמיתיים, אך אמר כי הם מהווים "ייצוג ויזואלי של התעללות מינית בילדים". סנגר גם הביע חששות לגבי גישה לתמונות הללו בשרתי ויקיפדיה מבתי הספר. דובר קרן ויקימדיה ג'יי וולש דחה בתוקף את ההאשמה של סנגר, ואמר שלוויקיפדיה אין "חומר שנראה לנו בלתי חוקי. אם היה לנו, היינו פועלים להסיר אותו". בעקבות התלונה של סנגר, ג'יימי ויילס מחק תמונות שונות משרתי ויקיפדיה מבלי להתייעץ על כך קודם עם הקהילה. לאחר שהועלתה הטענה כי התמונות נמחקו בחופזה, ויילס ויתר מרצון על כמה מהסמכויות בהן הוא החזיק עד אז כחלק מהסטטוס שלו כמייסד של ויקיפדיה. הוא כתב בהודעה ברשימת הדיוור של קרן ויקימדיה כי הוא החליט לוותר על הסמכויות המסוימות אשר בהן הוא החזיק "כדי לעודד דיון זה על נושאים פילוסופיים / תוכן אמיתי, במקום שהדיון יתמקד בי ועל כך שפעלתי בחופזה". חלק מהתמונות שנמחקו בתקרית זו במהלך 2010 הועלו מאז שוב לשרתי ויקיפדיה. ויקיפדיה העברית נחשבת כמחמירה בתחום הפורנוגרפיה, כאשר ככלל אוסרת על כתיבת ערכים על סרטי פורנו ועל שחקני פורנוגרפיה. כן אוסרת הקהילה על הצגת תמונות גוף של הדמות וכן מתן קישורים חיצוניים לאתרי סקס.
תגובות וביקורת > סקסיזם

בשנת 2011 ערכה קרן ויקימדיה סקר שביעות רצון בקרב העורכות הפעילות בוויקיפדיה. מהסקר עלה ש-22% מעורכות ויקיפדיה טענו שחוו הטרדות באופנים שונים: קיבלו הודעה לא נאותה בדף שיחה, כתבו עליהן הודעה לא נאותה, ניסו ליצור איתן קשר מחוץ למרחב ויקיפדיה, ניסו לפלרטט איתן, עקבו אחריהן ברשת, ניסו לפגוש אותן במציאות, קיבלו יותר מדי תשומת לב או שנעשה שימוש בתמונתן ללא רשותן. בסביבה אנונימית כמו ויקיפדיה, נורמות מעין אלו עשויות להחריף משום שבעולם הווירטואלי גוברת התנהגות חסרת עכבות (דיסאינהיבציה (Disinhibition)) שמובילה להתנהגות אנטי חברתית. לפי אותו הסקר, נמצא כי נשים פחות שבעות רצון מהיחס שהן מקבלות מהקהילה. בין הסיבות לחוסר שביעות הרצון, נשים ציינו התנהגות תוקפנית, מאבקי כוח, חילופי מילים מרושעות, תגובות סקסיסטיות והטרדות מוחלטות. במקרים מסוימים היו נשים שציינו שהן בחרו בשם משתמש נייטרלי מבחינה מגדרית על מנת להימנע מתשומת לב לא רצויה או מהטרדות.
לטענת מנכ"לית ויקימדיה לשעבר סו גרדנר חלק מהעורכות בוויקיפדיה אכן חוות את ויקיפדיה כסביבה סקסיסטית. לדבריה, יהיה זה אבסורד לטעון כי אין מיזוגניה בוויקיפדיה משום שכל מי שיש לו גישה לאינטרנט יכול לערוך בוויקיפדיה. עוד היא טוענת כי בוויקיפדיה נמצאים עורכים בעלי כוונות טובות מבחינה מגדרית אבל הם נוהגים באופן לא מכוון בסקסיזם.
פעילות > קרן ויקימדיה ומיזמי הבת של קרן ויקימדיה

ויקיפדיה מתארחת וממומנת על ידי קרן ויקימדיה, עמותה ללא מטרות רווח המפעילה גם מיזמים שונים הקשורים לוויקיפדיה כמו ויקימילון וויקיספר. הקרן מסתמכת על תרומות ציבוריות ומענקים שונים לניהול השותף של פעילותה.
ויקיפדיה נתמכת גם על ידי ארגונים וקבוצות רבים אשר מזוהים עם קרן ויקימדיה, אך מנוהלים באופן עצמאי. ארגונים אלו כוללים בין היתר את עמותות ויקימדיה (אנ') (שהם הסניפים המקומיים של ויקימדיה במדינות שונות – כגון ויקימדיה ישראל, ויקימדיה גרמניה וויקימדיה צרפת), ארגונים שמתמחים בתמה מסוימת (כגון הארגון Amical Wikimedia עבור קהילת ויקיפדיה הקטלאנית) וקבוצות משתמשים שונות. הארגונים והקבוצות הללו שותפים לקידום, לפיתוח ולמימון של ויקיפדיה.
פעילות > תוכנה וחומרה

הגרסה המקורית של תוכנת ויקי שהריצה את ויקיפדיה הייתה UseModWiki, שכתב קליפורד אדמס ומכונה "שלב I".
בינואר 2002 ויקיפדיה החלה לרוץ על תוכנת PHP שהשתמשה במסד הנתונים MySQL. התוכנה החדשה שהוסיפה תכונות רבות, אשר נכתבה במיוחד למיזם ויקיפדיה בידי מגנוס מנסק ומכונה "שלב II". זמן מה לאחר מכן, האתר הואט עד כדי כמעט חוסר אפשרות לערוך; שדרוגים לתוכנה נערכו וסיפקו הקלה זמנית.
בעקבות זאת, שִׁכתב דניאל קרוקר את התוכנה מאפס. התוכנה החדשה היוותה שיפור רציני ורצה מאז יולי 2002. היא מכונה "שלב III" או מדיה-ויקי. בריון ויבר לקח את ההובלה מאז בתיקון באגים וכוונון מאגר הנתונים לפעילות.
בשלהי 2003, הזדקנות השרת הפכה לבעיה חמורה לכותבים בוויקיפדיה. רבים דיווחו על קושי לערוך בשל איטיות וחוסר תגובה של המערכת. דבר זה נגרם מעומס על השרת היחיד שהריץ את כל הוויקיפדיות באותו הזמן.
עקב הגדילה המסיבית בפעילות מיזמי ויקימדיה גדלה גם חוות השרתים ונכון ל-2007 היא מורכבת מאשכול מחשבים שכולל 250 שרתי לינוקס הממוקמים בפלורידה, באמסטרדם, בסיאטל ובסיאול. בשעות העומס מטפל כל שרת ב-27 אלף בקשות לשנייה.
החל ממרץ 2016, גיבוי של מסד הנתונים מאוחסן בחוות שרתים בדאלאס.
פעילות > ממשק המשתמש

ממשק המשתמש של ויקיפדיה בנוי מסרגל כלים צדדי וחלון עיקרי בו מוצגים הערכים. מעל כל ערך ישנן אוסף תוויות המאפשרות לבצע פעולות על הערך: לקרוא אותו, לערוך אותו, לראות את ההיסטוריה שלו או לסמנו למעקב. אף על פי שכל משתמש יכול לערוך ערכים, חלק מהפונקציות המיוחדות (כגון מעקב אחרי דפים מסוימים) פתוחות רק למשתמשים רשומים (ההרשמה נעשית בחינם).
חלון העריכה של ויקיפדיה מציג את ה"קוד" של הערך שמורכב מטקסט הערך וכן תגיות שונות (הן של ויקיפדיה והן של HTML) המאפשרות לשלב בו תמונות, טבלאות ואף נוסחאות מתמטיות. הקלדת הנוסחאות המתמטיות נעשה בפשטות רבה יחסית, עקב שימוש בעורך המשוואות של LaTex הממיר טקסט (שנכתב בהתאם לכללי התחביר של התוכנה) למשוואות המוצגות בצורה גרפית. יישום זה מקל מאוד על כתיבת ערכים בנושאי מדעים מדויקים (בייחוד מתמטיקה) ומאפשר להציג נוסחאות מגוונות באופן קל לכתיבה.
ויקיפדיה מאפשרת גם שימוש בתבניות מוכנות מראש, וכן מאפשרת יצירת תבניות כאלה. תבניות שכאלה ניתן למצוא בשפע: החל מהודעות שגרתיות החיוניות לתחזוקה השוטפת (תבנית של ערך בעבודה, או תבנית קצרמר), עבור בתבניות המאפשרות ניווט בין סדרה של ערכים (למשל: תבנית סדרת הערכים על הטנק ועל קיסרי רומא) וכלה בתבניות המפרטות מידע טכני על מטוסי קרב, טנקים וכלי רכב אחרים. ישנן בוויקיפדיה אפילו תבניות המאפשרות לכתוב טקסט בכתב חרטומים.
פעילות > שימוש בבוטים

לעיתים רבות נעשה שימוש בתוכנות מחשב המכונות "בוטים" לביצוע משימות פשוטות יחסית בקנה מידה גדול כגון תיקון שגיאות כתיב נפוצות וטיפול בסוגיות סגנוניות, או על מנת לייצר ערכים התחלתיים בפורמט תקני על סמך מאגר נתונים. הפעלת בוטים היא עניין מורכב כאשר לרוב נדרש ידע בתכנות על מנת ליצור בוט שיבצע פעולה מותאמת אישית. כמו כן לשם קבלת הרשאה המאפשרת להפעיל בוט המשתמשים צריכים להגיש בקשה לשם כך כאשר רק העורכים שהוכיחו שהם ראויים לכך מקבלים את ההרשאה. בשל כך מרבית המשתמשים אינם מפעילים בוטים בוויקיפדיה.
היו מקרים נדירים בעבר בהם משתמשים מסוימים באתרי ויקיפדיה פיתחו בוטים שנויים במחלוקת שמסוגלים לייצר אלפי ערכים התחלתיים סבירים בשעות ספורות על סמך מאגרי מידע שונים. בנוסף, ישנם בוטים שמשמשים ליידע עורכים באופן אוטומטי כאשר הם מבצעים שגיאות עריכה נפוצות. ישנם גם בוטים שמסוגלים לזהות מקרים של השחתות ולשחזר אותם במהירות.
לטענת חוקר הניו מדיה אנדרו לי (אנ') בעקבות הצמיחה המאסיבית של ויקיפדיה אשר מכילה מיליוני ערכים יהיה קשה לדמיין כיצד ניתן יהיה לתחזק את הערכים ללא שימוש בבוטים.
פעילות > פעולות ותמיכה בחומרה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
שרתי ויקיפדיה מקבלים בין 25,000 ל-60,000 בקשות לצפייה בדפים בכל שנייה – בהתאם לשעת היום.
נכון למאי 2019, ויקיפדיה פועלת על אשכולות מחשבים הנמצאים בפלורידה, באמסטרדם, בווירג'יניה, ובסינגפור.
פעילות > מחקר ופיתוח

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בזכות הכמות ההולכת וגדלה של התרומות שמתקבלות מדי שנה, קרן ויקימדיה משקיעה חלק מכספי התרומות במחקר ופיתוח פנימי של מאפיינים שונים. מאפיינים בולטים שפותחו על ידי קרן ויקימדיה באופן זה כוללים בין היתר את היצירה של העורך החזותי.
גישה לתוכן

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
גישה לתוכן > רישוי התוכן

כאשר ויקיפדיה הושקה ב-2001 כל הטקסט שפותח בוויקיפדיה יצא תחת רישיון הרישיון לשימוש חופשי במסמכים של גנו (GFDL) מבית היוצר של GNU, המאפשר הפצה מחדש, יצירת עבודות נגזרות ושימוש מסחרי בתוכן, בעוד שהמחברים שומרים על זכויות היוצרים של עבודתם. רישיון GFDL נוצר במקור עבור מדריכי תוכנה שמגיעים עם תוכנות חינמיות ולכן לא היה מוצלח לפרסום מדיה באתרי אינטרנט. ב-16 בדצמבר 2002 פורסמה הקבוצה הראשונית של רישיונות Creative Commons אשר תוכננו במיוחד עבור מדיה ולא רק עבור מדריכי תוכנה.
ביוני 2009 הוחלט שכל הטקסט באתרי ויקיפדיה יוגש מעתה ואילך בכפוף לרישיון Creative Commons ייחוס-שיתוף זהה 3.0. הרישיונות של קובצי המדיה (למשל קובצי תמונות) בערכי ויקיפדיה משתנה ממהדורה למהדורה.
גישה לתוכן > הצורות בהן מפורסם התוכן

מכיוון שהתוכן בוויקיפדיה מופץ תחת רישיון פתוח, כל אחד רשאי לעשות בו שימוש או להפיצו מחדש ללא תשלום. התוכן בוויקיפדיה מפורסם בצורות רבות, הן באינטרנט והן במצב לא מקוון מחוץ לוויקיפדיה.
באתרי אינטרנט – קיימים אלפי אתרי מראה (אנ') בהם מופץ מחדש תוכן שמועתק מוויקיפדיה. שניים מאתרי המראה הבולטים ביותר הם Reference.com ו-Answers.com. דוגמה נוספת היא Wapedia, אשר הציגה תוכן מוויקיפדיה בפורמט ידידותי למכשירים ניידים עוד לפני שוויקיפדיה עצמה החלה לעשות זאת.
ביישומים למכשירים ניידים – ישנם מגוון יישומים למכשירים הניידים אשר מספקים גישה לוויקיפדיה ממכשירי Android ו-iOS.
במנועי חיפוש – חלק ממנועי החיפוש באינטרנט עושים שימוש בתוכן של ויקיפדיה בעת הצגת תוצאות חיפוש. דוגמאות בולטות כוללות את "גוגל", "בינג", ו-"DuckDuckGo".
בתקליטורי CD ו-DVD – אוספים של כתבות נבחרות מוויקיפדיה פורסמו לאורך השנים על גבי תקליטורים אופטיים. ב-2006 נוצר תקליטור שהכיל כ-2,000 ערכים נבחרים מוויקיפדיה האנגלית אשר זמין להורדה בחינם. ניתן גם להוריד תקליטורים שמכילים ערכים נבחרים מוויקיפדיה הגרמנית ומוויקיפדיה הספרדית. כמו כן, במהלך השנים פותח גם תקליטור המכונה "ויקיפדיה לבתי ספר" בשיתוף פעולה בין ויקימדיה והארגון הבריטי SOS Children אשר כולל ערכים נבחרים שמסתמכים על תוכנית הלימודים הלאומית הבריטית ונועדו לשמש ילדים במדינות מתפתחות דוברות אנגלית.
בספרים מודפסים – לאורך השנים הודפסו עשרות אלפי ספרים על פי דרישה, אשר מכילים ערכים מוויקיפדיה האנגלית, וממהדורות אחרות של ויקיפדיה על ידי החברה הגרמנית PediaPress. על פי ההסכמה עם קרן ויקימדיה, הקרן מקבלת 10 אחוזים ברוטו מההכנסות של מכירת הספרים.
ברשתות סמנטיות – אתר האינטרנט DBpedia החל בשנת 2007 לחלץ מתיבות הנתונים והקטגוריות השונות בוויקיפדיה האנגלית נתונים שונים על מנת ליצור מסד נתונים רשתי שמכיל את הקשרים הסמנטיים בין מרכיביו. ב-2012 יצרה ויקימדיה את ויקינתונים במטרה לאחסן את העובדות הבסיסיות מכל הערכים בוויקיפדיה ובמיזמי האחות של ויקימדיה.
בנוסף לכך קרן ויקימדיה יוצרת גם מדי חודש קובץ "data dump" עם כל תוכן האתר אותו ניתן להוריד משרתי ויקימדיה.
השפעה תרבותית

האסטרואיד "ויקיפדיה" נקרא על שמה של ויקיפדיה, כהוקרה למיזם על תרומתו לאנושות.
בשנת 2014 נחנך פסל ויקיפדיה בסלוביצה שבפולין. הפסל עוצב על ידי הפסל הארמני מירן חקוביאן כאות הוקרה לקהילת ויקיפדיה. הפסל, העשוי מפיברגלס ומשרף סינתטי, מציג ארבע דמויות התומכות יחדיו בגלובוס ויקיפדיה.
בשנת 2017 יצא לאור השיר "ויקיפדיה" שנכתב על ידי הזמר חנן בן ארי והזמרת קרן פלס, והולחן ומבוצע על ידי בן ארי. השיר, היוצא נגד סטראוטיפים ודעות קדומות הקיימים בציבור כנגד קבוצות באוכלוסייה, כולל בפזמון החוזר את המשפט "אל תכלאוני בשום כלוב / אל תסכמו אותי בוויקיפדיה".
השפעה תרבותית > קהל הקוראים

באמצע 2017 ויקיפדיה הפכה לאתר החמישי הנצפה ביותר בעולם לפי אלכסה. כ-50% מתנועת הרשת בוויקיפדיה מגיעה אל האתר ממנוע החיפוש של "גוגל", וחלק גדול מתנועת רשת זו קשורה למחקר אקדמי. מספר הקוראים הייחודיים בוויקיפדיה בעולם הגיע בסוף 2009 ל-365 מיליון.
על פי סקר שנערך ב-2011 נמצא שהגיל הממוצע של קוראי ויקיפדיה הוא 36 וכי כמעט מחצית מקוראי ויקיפדיה מבקרים באתר יותר מחמש פעמים בחודש, ומספר דומה של קוראים מוסיפים את המחרוזת ויקיפדיה בתוצאות של מנוע החיפוש.
השפעה תרבותית > מיזמי אחות

| --- | --- |
 :  ראו גם – ויקימדיה#מיזמי ויקימדיה
בעקבות ההצלחה של ויקיפדיה יצירה קרן ויקימדיה מיזמי אחות נוספים מבוססי ויקי. מיזמי ויקימדיה הנוספים כוללים בין היתר את ויקימילון שמטרתו יצרת מילון חופשי אשר הושק בדצמבר 2002, ויקיציטוט אשר מטרתו לבסס מאגר רחב של ציטוטים חופשיים שכל אחד יכול לערוך אשר הושק ביוני 2003, ויקיטקסט אשר מיועד להיות ספרייה הכוללת מאגר חופשי של טקסטים אשר הושק בדצמבר 2003, ויקיספר אשר ממוקד ביצירת ספרי לימוד ומדריכים חופשיים, שיתופיים ומהימנים שכל אחד יכול לתרום ליצירתם ופיתוחם אשר הושק ביולי 2004, ויקישיתוף אשר הוא מאגר של תמונות, צלילים וקובצי מולטימדיה אחרים חופשיים אשר הושק בספטמבר 2004, ויקיחדשות אשר ממוקד בדיווח על חדשות ואקטואליה והושק בנובמבר 2004, ויקיברסיטה הנועד להיות מקור לחומרים ופעילויות ללימוד אשר הוקם באוגוסט 2006, ויקימינים אשר הוא מדריך חופשי המתמחה בתחום מיון עולם הטבע אשר הושק בספטמבר 2004, ויקינתונים אשר משמש כמאגר נתונים מרכזי לכל המיזמים של קרן ויקימדיה אשר הושק באוקטובר 2012, וויקימסע אשר ממוקד ביצירת מדריך טיולים חופשי אשר הושק בינואר 2013.
השפעה תרבותית > ההשפעה על הוצאות לאור

ההשפעה הבולטת ביותר להצלחתה של ויקיפדיה היא הדעיכה של האנציקלופדיות המסחריות, ובמיוחד האנציקלופדיות המודפסות, כגון אנציקלופדיה בריטניקה, אשר לא היו מסוגלות להתחרות במוצר עדכני שניתן בחינם. הכתב האמריקני ניקולס קאר פרסם ב-2005 מאמר שכותרתו "Amorality of Web 2.0" בו הוא ביקר אתרי אינטרנט שמכילים תוכן מבוסס משתמשים, כמו ויקיפדיה, על כך שקיומם מוביל לכך שחברות וארגונים מקצועיים הממוקדים ביצירת תוכן הופכים לא ישימים כתוצאה מכך משום שלטענתו "תוכן חופשי תמיד יהיה מועדף על פני איכות". לטענת קאר "אחד מהדברים שמשתמעים מהחזון האקסטטי של הווב 2.0 הוא ההגמוניה של החובבים, ואני לא יכול לדמיין דבר מפחיד יותר". ישנם חילוקי דעות לגבי התפיסה לפיה ויקיפדיה, או מאמצים דומים, יגרמו להיעלמות של פרסומים מסורתיים. לדוגמה, כריס אנדרסון, העורך הראשי של מגזין Wired כתב בכתב העת "Nature" שגישת "חוכמת ההמונים" של ויקיפדיה לא תחליף את כתבי העת המדעיים המובילים, אשר מאופיינים בתהליך ביקורת העמיתים מדוקדק.
השפעה תרבותית > צנזורה ממשלתית וחסימה

בדומה לאתרים רבים בעלי שיעור קוראים ומשתמשים גבוה, כך גם הוויקיפדיות השונות או עמודים ספציפיים בהן נחסמים לעיתים בידי ממשלות מסיבות שונות, לרוב בידי ממשלות טוליטריות ודיקטטוריות אך לעיתים גם בידי ממשלות דמוקרטיות. בין הדוגמאות לצנזורה מלאה או חלקית של ויקיפדיה: