stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הומוגרף
דוגמאות > דוגמאות להומוגרפים בעברית > מילים שהן הומוגרפיות רק בכתיב לא מנוקד

חלק - חלק / חֵלֶק - חָלַק
שמן - שמן - שמן / שֶׁמֶן - שָׁמֵן - שָׁמַן
- כתיבן של מילים אלו זהה אך ניקודן שונה.
ילד - ילד / יֶלֶד - יֵלֵד (ילד וילדה - מַה-יֵּלֶד יוֹם)
אורך - אורך / אֹרֶךְ - אוֹרֵךְ
בוקר - בוקר / בֹּקֶר - בּוֹקֵר
ורד - ורד / וֶרֶד - וְרֵד (ניחוח הוורד - עלה למעלה ורד למטה)
- מילים אלו נבדלות בהגייתן רק במיקום הטעם.
דוגמאות > דוגמאות להומוגרפים בעברית > מילים שהן הומוגרפיות גם בכתיב מנוקד

מְסַפֵּר - מְסַפֵּר: כתיבתן והגייתן של מילים אלו זהה אך יש להן משמעות שונה (לספר סיפור לעומת לגזוז שערות).
דוגמאות > דוגמאות להומוגרפים באנגלית

Read - קרא בעבר (נהגה דומה ל-red, אבל עם תנועה ארוכה) לעומת קורא בהווה או קרא בציווי (נהגה כמו reed*).
Lead - כשהוגים את צירוף האותיות ea כמו הניקוד צֵירֵי, משמעות המילה היא "עופרת". כשהוגים צירוף זה כמו הניקוד חיריק, המשמעות היא "הוביל".
קריאת הומוגרפים

הומוגרף שמופיע כמילה בודדת ולא בתוך הקשר מסוים יכול להיקרא במספר אופנים נכונים. לעומת זאת, כאשר הומוגרף מופיע בתוך משפט או בהקשר ספציפי אחר יש להכיר את המילה על מנת לקרוא אותה נכון. קריאת הומוגרפים יכולה להוות קושי אצל אנשים עם סוגים מסוימים של דיסלקסיה (דיסלקסית שטח).
ראו גם

הומופון
היו שלום ותודה על הדגים

| --- | --- |

כריכת הספר במהדורה העברית
 מידע כללי
 מאת:  דאגלס אדמס
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  מדע בדיוני, קומדיה
 הוצאה
 הוצאה:  Pan Books (הוצאה מקורית) כתר ספרים (מהדורה עברית)
 תאריך הוצאה:  1984
 מספר עמודים:  163 (מהדורה עברית)
 סדרה
 ספר קודם:  החיים, היקום וכל השאר
 הספר הבא:  לא מזיק ברובו
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 0-330-28700-1
 הספרייה הלאומית:  003243393, 001040174
היו שלום ותודה על הדגים (באנגלית: So Long, and Thanks for All the Fish) הוא הספר הרביעי בסדרת "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה" מאת דאגלס אדמס. הספר נקרא על שם ההודעה שהשאירו הדולפינים כשעזבו את כדור הארץ, רגעים לפני השמדתו.
עלילה

ארתור דנט חוזר לכדור הארץ, אשר עדיין קיים באופן מפתיע, אחרי שמונה שנים (בספירה שלו) של שיטוט בחלל.
הוא תופס טרמפ לביתו עם אדם בשם ראסל, שמסיע את אחותו, פנצ'רץ', לביתה. ארתור מגלה שעברו חודשים ספורים בלבד מאז הפעם האחרונה שבה היה בכדור הארץ. כמו כן, ראסל מספר לו שאחותו החלה לסבול מהזיות מיד לאחר תאונה כלל-עולמית שהובילה להיסטריה המונית בעקבות ה"הזיה על חלליות צהובות". בנוסף לכך, ארתור מגלה שבעקבות אותה תאונה כל הדולפינים נעלמו מכדור הארץ. ארתור חוזר לביתו, ומוצא בין כל הדואר שהצטבר במהלך היעדרותו קערה שעליה חרוטות המילים "היו שלום ותודה...".
ארתור חוזר לחייו הקודמים, ומנסה למצוא את פנצ'רץ', שאותה פגש במכוניתו של ראסל. למזלו, הוא מצליח לאתר אותה ולפתוח איתה בשיחה ולפני שהיא עוזבת גם נותנת לו את מספר הטלפון שלה, אך ארתור מאבד אותו. ארתור מצליח לאתר את ביתה באמצעות איתור מיקומה של המערה שבה שהה לאחר שהתרסק בכדור הארץ פרהיסטורי. משיחותיהם עולה כי יש להם הרבה מאוד דברים משותפים והם מתאהבים. פנצ'רץ' מספרת לארתור שדקות ספורות לפני אותה הזיה על הספינות הצהובות, הייתה לה הארה איך להפוך את הכל לטוב יותר, אבל שניות אחדות לאחר מכן איבדה את הכרתה, ומאז היא לא מסוגלת להיזכר באותה הארה.
ארתור נוסע עם פנצ'רץ' לארצות הברית כדי לפגוש את "וונקו השפוי" ולברר לאן נעלמו הדולפינים. בשיחה עם וונקו הוא מגלה להם כי ברשותו נמצאת קערה דומה לזו של ארתור, ומתברר כי גם לפנצ'רץ' יש קערה זהה. וונקו מעודד אותם "להקשיב" לדברי הקערה, וכשהם עושים זאת, הם שומעים הודעה קולית שהשאירו הדולפינים לפיה הם נטשו את כדור הארץ לפני השמדת כדור הארץ ועברו למימד מקביל, אך לפני עזיבתם שיחזרו את כדור הארץ ההרוס על מנת להציל את האנושות. בעוד שארתור איבד משהו וקיבל אותו חזרה, פנצ'רץ' מרגישה שהיא גילתה משהו ואיבדה אותו, ושניהם מחליטים לעזוב את כדור הארץ ולצאת אל החלל כדי להגיע אל המקום בו נמצאת ההודעה האחרונה של אלוהים לברואיו.
במקביל להתרחשויות בכדור הארץ, פורד פרפקט מגלה שבעקבות עדכון "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה", הערך של כדור הארץ, שבעבר כלל רק את המילים "לא מזיק ברובו", הוחלף בערך גדול בהרבה שכתב פורד בזמן שהותו בכדור הארץ. הדבר נראה לו חשוד, והוא מחליט לשוב אל כדור הארץ. פורד מגיע לכדור הארץ בעזרתה של חלליתו של רובוט עצום, שנוחתת במרכז לונדון וגורמת להיסטריה רבה, ופוגש את ארתור ופנצ'רץ'. שלושתם תופסים את הפיקוד בחללית שבעזרתה פורד הגיע ועוזבים את כדור הארץ.
ארתור מגיע יחד עם פנצ'רץ' אל כוכב לכת שבו הם פוגשים את הרובוט "מרווין", שכעת נמצא במצב רעוע. על הכוכב שלושתם מגלים מהי ההודעה האחרונה של אלוהים לברואיו: "מצטערים על התקלה" (במקור We apologise for the inconvenience", אנו מתנצלים על אי הנוחות), ומרווין, שלא יכול להמשיך עוד, נפטר.
הדיון סביב הספר

הספר בעל אופי שונה מקודמיו לסדרה: תחילה, משום שיש בו רומנטיקה וקפיצות מרובות בין הזמנים והעלילות. בנוסף, הוא כמעט ולא מכיל מסעות בחלל, ומתמקד בעיקר בכדור הארץ. דאגלס אדמס עצמו הצהיר שאינו מרוצה מהעלילה, משום שהעורך האיץ בו לסיים את כתיבת הספר.
עלילת הספר מציגה גם את השינוי בהשקפתו של אדמס כלפי מחשבים. בספריו הקודמים, המחשבים תוארו לרוב בצורה שלילית והומוריסטית, שהציגו את השקפתו דאז. לעומת זאת, במהלך כתיבת הספר השלישי בסדרה דעתו כלפי הטכנולוגיה השתנתה, וזאת בעקבות רכישת מחשב המקינטוש הראשון שהופץ באנגליה. בספרו הרביעי מסופר שארתור מחליט לקנות מחשב לצורך מיפוי כוכבים, ואדמס העיר הערה לעגנית בנוגע להחלטתו.
הערות שוליים

↑  ראו "המסעדה שבסוף היקום"
| מדריך הטרמפיסט לגלקסיה - מאת דאגלס אדמס |
| --- | --- | --- |
| סדרת הספרים המקורית | מדריך הטרמפיסט לגלקסיה • המסעדה שבסוף היקום • החיים, היקום וכל השאר • היו שלום ותודה על הדגים • לא מזיק ברובו |  |
| סיפורים אחרים | זאפוד הצעיר הולך על בטוח • ועוד משהו... • ספינת החלל טיטניק |  |
| מדיות נוספות | סרט • סדרת תסכיתי רדיו • סדרת טלוויזיה • משחק מחשב • ספינת החלל טיטניק |  |
| דמויות | ארתור דנט • פורד פרפקט • זאפוד ביבלברוקס • טריליאן • מרווין האנדרואיד הפרנואיד • אקראית • ווגונים • דג בבל |  |
| שונות | 42 - התשובה לחיים, היקום וכל השאר• יום המגבת |  |
לקטגוריה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7846629-5  MusicBrainz work: 6dc3b4e5-5899-41a3-a063-4c3700fcbf09  VIAF: 245922319   WorldCat (עם VIAF): 245922319
היוב לודולף

| --- | --- |

 לידה:  15 ביוני 1624 ארפורט, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  8 באפריל 1704 (בגיל 79) פרנקפורט, האימפריה הרומית הקדושה 
 ענף מדעי:  מזרחנות 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ארפורט  אוניברסיטת ליידן 
 מנחה לדוקטורט:  יעקובוס גוליוס 
 צאצאים:  Karl Christian Ludolf, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 
היוב לודולף
היוב לודולף או "יוב לודולף" (גרמנית: Hiob Ludolf; ‏15 ביוני 1624 - 8 באפריל 1704) היה מזרחן גרמני. האתיופיסט אדוארד אולנדורף כינה אותו "בעל השם המהולל ביותר" בחקר אתיופיה.
חייו

לודולף, יליד ארפורט, החליט עם סיום לימודי בלשנות באקדמיה שבארפורט ובליידן, לטייל בעולם כדי להעשיר את הידע הלשוני שלו.
לבקשת בית המשפט השוודי (1649), חיפש ברומא אחר מסמכים מסוימים, וכך התוודע לגרגוריוס, נזיר אתיופי ממחוז אמהרה. ממנו קיבל את הידע המעמיק בגעז.
בשנת 1652 התגייס לשירות הדוכס "סקסה גוטה", שירות שהמשיך עד לשנת 1678 ועם פרישתו חזר לפרנקפורט.
בשנת 1683 הוא ביקר באנגליה במטרה לקדם תוכנית להקים הסכמי מסחר עם אתיופיה. אך מאמציו כשלו, בעיקר לנוכח התנגדות רשויות הכנסייה האתיופית האורתודוקסית.
כששב לפרנקפורט בשנת 1684, הוא הקדיש את חייו ליצירה הספרותית אשר תימשך כמעט עד יום מותו.
בשנת 1690 הוא מונה לנשיא ב"קולג' הקיסרי להיסטוריה", קולג' שהיה קיים זמן קצר באוסטריה.
עבודתו

עבודותיו של לודולף, שהכיר כ-25 שפות, כללו את "היסטוריית העם האתיופי" (יינה, 1676) ו"ההיסטוריה האתיופית" (פרנקפורט, 1681) שתורגמה לאנגלית, צרפתית והולנדית ונוספו לה נספחים בשנים 1691-1694. 
לדברי לודולף
מילונים (של השפות) אתיופית ואמהרית ודקדוק היו בעלי חשיבות מעבר לזמנו. למעלה ממאה וחמישים שנה, הכלים החיוניים ללימודי השפות הללו, תוך עבודתו האדירה בהיסטורית אתיופיה (עם פרשנות רחבה), עדיין יכולים להיקרא עם רווח והנאה.
בין יצירותיו הנוספות:
דקדוק בשפה האמהרית (פרנקפורט, 1698)
לקסיקון לטינית - אמהרית (פרנקפורט, 1698)
לקסיקון לטינית - אתיופית (פרנקפורט, 1699)
דקדוק אתיופי (לונדון, 1661, ו פרנקפורט, 1702)
הערות שוליים

↑  Edward Ullendorff, The Ethiopians: An Introduction to Country and People, second edition (London: Oxford University Press, 1965), p. 9.
↑  Ullendorff, p. 11
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007280756105171  PLWABN: 9810705604505606  BNE: XX1682562  BnF: cb119970023 (data)  BPN: 65769921  GND: 118817167  ICCU: UBOV123229  ISNI: 0000 0001 2119 2919  LCCN: n84233833  MGP: 145708  NKC: ola2002158764  NTA: 069920230  SELIBR: 282242  SNAC: w68k7m7d  SUDOC: 028059123  VcBA: 495/95947  VIAF: 7400281   WorldCat (עם VIAF): 7400281
הכלה ההולנדית

| --- | --- |

כרזת הבכורה המקורית
 מידע כללי
 מלחין:  אמריך קלמן
 לבריתן:  לאו שטיין 
 תאריך יצירה:  1920 
 סוגה:  אופרטה
 שפה:  גרמנית
 מספר מערכות:  3
 זמן התרחשות העלילה:  לפני מלחמת העולם הראשונה
 מקום התרחשות העלילה:  גרמניה, הולנד
 
הכלה ההולנדית (בגרמנית: Das Hollandweibchen; בהונגרית: A hollandi menyecske) היא אופרטה של אימרה קלמן, יצירה בשלוש מערכות.
הדמויות

הנסיכה יוטה פון זונבורג-גליקסבורג
הברונית אֶלי פון דר ויידֶה, הגברת הראשונה
פון אבריוס, חצרן
הנסיך אדלברט, הדוד של יוטה
פון סטופ, חצרן ראשי
סאלינה פון ובלהורסט, חצרנית ראשית
פאול רודריך, יורש העצר של אוסינגן
ד"ר אוּדוֹ פון סטרצל, שגריר אוסינגן
עלילה

מיקום: חצר דוכס גרמנית והולנד
זמן: לפני מלחמת העולם הראשונה
העלילה מתרחשת בתקופה שלפני מלחמת העולם הראשונה בחצר המלוכה הגרמנית ובהולנד. הנסיך פול מאוסינגן והנסיכה יוטה מסונבורג-גליקסבורג היו מאורסים זה לזה בילדותם. עם זאת, השניים טרם נפגשו באופן אישי. כעת שניהם מבוגרים ומסתכלים על עניין האירוסין שלהם באותה תקופה בצורה שונה לחלוטין. הנסיכה למעשה התאהבה בנסיך. היא מקבלת כל הזמן מכתבי אהבה, כביכול ממנו, והיא גם קיבלה תמונה שלו. לא פלא שהיא חושבת שגם הנסיך מאוהב בה ורוצה להתחתן בקרוב. היא לא יודעת שהנסיך לא יודע כלום על כל מכתבי האהבה שלו וכוונות הנישואין שלו לכאורה. המכתבים נכתבו ונשלחו על ידי אודו פון סטרצל בהוראת אביו של פאול. הנסיך פאול עצמו כבר מזמן סיים את האירוסין באותה תקופה, וכך גם שכח מקיומה של הנסיכה יוטה.
הוא מנהל חיים של פלייבוי ואינו חושב על נישואים כלל. בית, המשפחה מפעילה עליו לחץ ורוצה להכריח אותו להינשא ליוטה. פאול נמלט במהירות להולנד, שם הוא מחדש את חייו הרגילים. בינתיים, בבית נעשים מאמצים למנוע מחלוקת אפשרית בין שני בתי האצולה המעורבים בשל היעדרותו של פאול. סטרצל מקבל את הפקודה לנסוע לחצר הנסיכה. שם הוא מספר על חוסר כושרו של הנסיך. עם זאת, המצב מתפתח אחרת וסטרצל עצמו מתאהב בברונית אלי.
אבל הבעיה הגדולה יותר שלו היא איך לספר למעורבים, כלומר לנסיכה ולפאול את האמת. לאחר שיוטה מגלה את העובדות האמיתיות, היא כועסת. היא חוקרת את מקום הימצאו של פאול בהולנד ונוסעת לשם כדי ללמד אותו לקח. שם היא מעמידה פנים שהיא מלצרית ומסובבת את ראשו של פאול. הוא מתאהב בה מיד, מבלי לדעת את זהותה האמיתית. ואז, כמקובל באופרטות רבות, הכל מתמוסס בשמחה. פאול מזהה את הנסיכה שבה הוא התאהב למעשה, והיא בתורה סולחת לו על התנהגותו הקודמת. השניים הופכים לזוג, בדיוק כמו אלי וסטרצל.
להיטי האופרטה

Introduktion
Duett: Jedes Mädchen träumt von Einem
Marschlied: Weiber gibt’s zum Teufel holen
Duett: Wenn im Walde froh erschallt
Lied: Lacht uns der Mond heute Nacht ins Brautkämmerlein
Finale I: In Liebe grüßen wir dich, o junge Braut
Chor: Tanz der Holländerinnen
Lied: Fröhlich bin ich durch die Welt gewandelt
Stand das Fräulein am blauen Meere
Terzett: Amsterdam und Rotterdam
Das hätt ich mir nie gedacht
Finale II: Mein musst du werden
Musikalische Szene: Geliebter in der Ferne
Quartett: Lockend soll ertönen
Finale III: Hollandweibchen mit dem Häubchen
הגולם (מחזה)

| --- | --- |

אהרון מסקין כ"גולם" (הבימה, 1927)
 כתיבה:  ה. לייוויק 
 מקום ההתרחשות:  פראג
 תקופת ההתרחשות:  המאה ה-17
 סוגה:  פואמה דרמטית
 מספר מערכות:  7
 שפה:  יידיש 
 
הגולם הוא מחזה פרי עטו של הסופר היידי ה. לֵיוִיק משנת 1920.
אודות המחזה

המחזה "הגולם" נכתב בשנת 1920 בהשראת מהפכת אוקטובר. לֵיוִיק שאל מהמיתולוגיה היהודית את דמות הגולם מפראג והפך אותו לסמל הכוח הפיזי שנוצר בטרם עת כדי להביא גאולה לעולם. "הגולם" תורגם לשפות רבות והיה לחלק חשוב של התיאטרון היידי. בעברית הוא היה חלק מטרילוגית מחזות המכונה "חזיוני גאולה" והם: "הגולם", "חלום הגולם" ו"כבלי משיח". הסיפור על "הגולם", האדם המלאכותי הנברא מעפר באמצעות השם המפורש, מופיע כבר באגדה התלמודית; לייוויק השתמש בגרסה מאוחרת של הסיפור, המייחסת את בריאת הגולם למהר"ל מפראג.
לֵיוִיק מספר על הרקע לכתיבת המחזה:
"את המחזה 'כבלי משיח' כתבתי בשנות 1907–1908, כשהייתי חבוש בבית-האסורים במינסק, כאסיר פוליטי, וחיכיתי למשפט. שם, בכלא, עלה גם על דעתי לכתוב יצירה על הגולם, אולם אז, בהיותי בן תשע עשרה, לא הייתי בטוח ביכולתי להגשים את שאיפתי. דמות הגולם נלוותה אלי מאז ימי הילדות מכוח המעשיות ששמעתי בבית המדרש בשעת דמדומי-חמה בין מנחה למעריב. דמות זו נחרתה עוד יותר בדמיוני, דמיון העלם שבי, כאשר ראיתי פעם מבעד לחלון בן-אדם שעיר, כשהוא כלוא בחדר מאחורי סורגי-כלא, כמו בבית-סוהר. בחריפות יתירה עלתה לפני דמות הגולם באותם הימים, שבהם ראיתי אנשים למאות-מאות – ואני ביניהם – מאחורי בריח בבית-האסירים של ממשלת הצאר.
את המחזה 'הגולם' כתבתי כעשר שנים לאחר שחיברתי את 'כבלי משיח', כלומר בשנת 1917–1920, כבר בניו יורק, בזמן שחזיונות הילדות והנוער על דמות הגולם עלו בי בבהירות יתירה וגם בזיקה עמוקה לחלומות-הגאולה היהודיים-המשיחיים לרגל מלחמת-העולם הראשונה, עקב פרעות ומהפכות, על רקע כיסופי-הפדות בעולם של בן-האדם בעולם בכלל."
המחזה בדפוס בעברית

ה. לייוויק, חזיוני גאֻלה: הגֹלם, חלום הגֹלם, כבלי משיח: טרילוגיה; תרגמו מיידיש: א.ז. בן-ישי ואברהם שלונסקי ; בלוויית הקדמת המחבר ומבוא של דב סדן, ירושלים: מוסד ביאליק, תשי"ז 1957.
ה. לייוויק, הגולם, מיידיש: מאיר ויזלטיר. דחק, 2020.
בתיאטרון המקצועי הישראלי

1. תיאטרון הבימה, הצגת בכורה: 15 במרץ 1925
יוצרים - תרגום : ב. כספי, בימוי: נ. וורושילוב, תפאורה ותלבושות : י. נובינסקי, מוזיקה : מ. מילנר.
שחקנים - המהר"ל : שבתאי פרוטקין / ברוך צ'מרינסקי / שמעון פינקל, הרבנית : נחמה ויניאר, דבורה : תמרה רובינס / פאני לוביץ', תנחום : רייקין בן-ארי / צבי בן-חיים, הגולם : אהרן מסקין, אליהו הנביא : צ'צ'יק אפרתי, צבי פרידלנד, המשיח : חנה רובינא, תדאוש הכומר : יהושע ברטונוב, הנזיר : אליהו ויניאר, החזן : יצחק גולנד. העניים : אברהם ברץ, ארי ורשבר, בנימין צמח, אביבה פדואית, אלישבע פקטורוביץ.
2. תיאטרון הקאמרי, הצגת בכורה: 14 בדצמבר 1989
יוצרים – נוסח עברי : מאיר ויזלטיר, בימוי : גדליה בסר, תפאורה : אדריאן ווקס, תלבושות : עדנה סובול, מוזיקה : אורי וידיסלבסקי, תנועה : ליאת דרור וניר בן גל, תאורה : בריאן הריס.
שחקנים - המהר"ל : אבנר חזקיהו, הגולם : יוסי פולק, האדמוני/יצחק : רוברטו פולק, הגבוה/יעקב : אבי טרמין, דבויר'ל : רותי גולדברג, טדיאוש : יוסי גרבר, הכומר : זארה וארתאניאן, תנחום : יוסי קאנץ, השמש : אברהם פלטה, החולה : אברהם סלקטר, העיוור : צביקה שוורצברג. רוחות, קבצנים, מתים, יהודי פראג : ענת אסולין, שירה גורן-חיטין, נעמה גפני, יוסי זבצקי, אילן יוסוב, אביטל לבני.
הערות שוליים

↑  ה. לייוויק, מתוך ההקדמה לטרילוגיה "חזיוני גאולה" בהוצאת מוסד ביאליק תשי"ז; כפי שהיא מצוטטת בתוכנית הצגת התיאטרון הקאמרי משנת 1989.
הזכות למשפט מהיר

במשפט פלילי, הזכות למשפט מהיר, או הזכות למשפט ללא שיהוי מיותר, היא אחת מזכויות האדם הקובעת כי התובע במשפט פלילי אינו רשאי לעכב את משפטו של נאשם באופן שרירותי וללא הגבלת זמן. מטרתה של מגבלה זו היא למנוע מצב שבו אדם חף מפשע מוחזק זמן רב במעצר. ההגנה מעיכובי הליכים של חשוד שטרם הואשם מוגנת באמצעות עקרונות שיהוי נפרדים, כגון התיישנות פלילית.
הכרה בזכות למשפט מהיר

הזכות למשפט מהיר מעוגנת באמנות בין-לאומיות ובהסכמים משפטיים רבים. משמעותה של זכות זו היא שהתביעה חייבת להגיש כתב אישום ולסיים את ההליך המשפטי בתוך פרק זמן סביר, התואם את מורכבותו וחומרתו של האירוע הפלילי. זכות זו מעוגנת באמנה הבין-לאומית בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות, שישראל היא חלק ממנה. סעיף 14 באמנה קובע כי זכותו של כל נאשם להישפט ללא שיהוי מיותר.
כמו כן היא מוזכרת בסעיף 6 של האמנה האירופית לזכויות אדם, שישראל אינה צד בה.
הזכות למשפט מהיר מעוגנת בחוקה של 115 מדינות, בהן איטליה, ארצות הברית, גרמניה, דרום אפריקה, הודו, הפיליפינים, יפן, פולין וקנדה.
הזכות למשפט מהיר היא גם אחד מחוקי היסוד של הרשות הפלסטינית.
סקירה משפטית של ד"ר ליאור בן דוד מהאוניברסיטה העברית מצאה כי במדינות רבות נקבעו הוראות כלליות המחייבות ביצוע חקירת משטרה וסיום הליך משפטי בתוך זמן סביר, ללא עיכובים מיותרים, אך לא נקבעה הסדרה בחקיקה אודות מגבלות הזמן להליכים אלה. מדינות אלה כוללות את בלגיה, הולנד, הממלכה המאוחדת, ישראל, נורווגיה, פינלנד, קנדה, שוודיה ושווייץ.
בחלק מהמדינות שנסקרו מוסדרות בחקיקה מגבלות זמן קונקרטיות על משכם של ההליכים המשפטיים, או לפחות חלקם. מדינות אלה כוללות את אוסטריה, בלגיה (באופן חלקי), דנמרק, צרפת וספרד.
בארצות הברית קיימת הקפדה יתרה על הזכות למשפט מהיר, שעוגנה בסעיף המשפט המהיר בתיקון השישי לחוקת ארצות הברית. בהאשמות פדרליות, חל חוק המשפט המהיר משנת 1974, הקובע כי המשפט חייב להתחיל בתוך 70 יום מיום הגשת המידע או כתב האישום, או מהמועד בו הנאשם הופיע בפני קצין בית המשפט בו תלוי ועומד האישום, לפי המאוחר. במקרים רבים נאשמים זוכו ושוחררו באופן מיידי לאחר שהתביעה לא עמדה בתקנות שנקבעו למשפט מהיר.
למרות ההכרה בזכות החוקתית, בפועל מערכות משפט מתאפיינות בעיכובים מופרזים במשכם של הליכים משפטיים, כולל הליכים פליליים, למרות שגם מבחינה מערכתית־פרגמטית מצד ניצול המשאבים המשפטיים, היה מוטב להימנע מהם. לשכת עורכי הדין האמריקאית הציגה עקרונות לקיום האינטרס הציבורי, המערכתי והאישי שבמימוש הזכות למשפט מהיר, שכללו גם הצעה להבדלה בין מקרים פליליים בדרגות חומרה ומורכבות שונות.
הזכות למשפט מהיר בישראל

החקיקה בישראל אינה קובעת הגבלות על משך החקירה המשטרתית או על פרק הזמן שבו נדרשות רשויות התביעה לגבש החלטה בדבר העמדה לדין פלילי או סגירה של תיק חקירה. עם זאת, מספר הגבלות הוסדרו בהנחיות פנימיות של משטרת ישראל ובהנחיות של היועץ המשפטי לממשלה. לאורך השנים הועלו בכנסת כמה הצעות חוק שביקשו להסדיר את הסוגיה בחקיקה בדרכים שונות, אך הצעות אלה לא התגבשו לכלל שינויי חקיקה.
הזכות להליך הוגן במשפט הישראלי, כפי שהוצגה בוועדת חוק ומשפט, כוללת את הזכות להכרעה מנומקת תוך זמן סביר. לכל אדם הזכות שהכרעה שיפוטית בעניינו תינתן תוך פרק זמן סביר ושהכרעה זו תהיה מנומקת. גם הפסיקה במשפט הישראלי מכירה בזכות למשפט תוך פרק זמן סביר וחשיבותה במשפט הפלילי. במסמך שהוצג בוועדה נכתב: ”כחלק מזכותו של האדם להליך הוגן נראה שגם קיימת זכות למשפט תוך פרק זמן סביר. הזכות הינה זכות יסוד במשפט הפלילי. ישנם מספר טעמים לזכות זו: ראשית, קיום משפט מעמיד את הנאשם במתח נפשי רב ועל כן יש לסיימו במהירות האפשרית. כמו כן הוא משבש את אורח חייו של הנאשם ופוגע בשמו הטוב. היבט נוסף לחשיבותה הוא ההיבט הראייתי. ככל שחולף הזמן, הדבר יכול לפגוע בהגנה של הנאשם במשפטו. כמובן, שכאשר הנאשם נמצא במעצר עד תום ההליכים זכות זו מקבלת משנה חשיבות.”
בפועל, מזה שנים רבות נתונה מערכת המשפט הפלילי בישראל בעומס רב, והמשפטים נמשכים חודשים רבים ואף שנים, במקרי ערעורים. במצב זה, אף נאשם לא זוכה למשפט בתוך פרק זמן סביר. אחד הפתרונות לבעיה זו הוא הסדר טיעון, המקצר את התהליכים המשפטיים. אולם נפוצותם של הסדרי הטיעון מעלה חשש מפני הרשעת חפים מפשע שעלולים במקרים רבים להודות בעבירה שלא באמת ביצעו, רק על מנת לקצר את ההליך המשפטי. התארכותן של חקירות פליליות נחשבת בעיני רבים כעינוי דין וכפגיעה בכבוד האדם. קיימת זכות חוקתית, המוכרת גם באמנות בין-לאומיות, מפני עינוי דין. לאדם יש זכות שההליך הפלילי בעניינו יסתיים תוך פרק זמן מתקבל על הדעת.
בשנת 2020 ניתן פסק דין הדוחה תביעה שהוגשה בשנת 2015. בירור בנושא זה אצל נציבות תלונות הציבור על שופטים העלה כי בית המשפט נענה, הלכה למעשה, לכל בקשות הדחייה שהגישו בעלי הדין, וכתוצאה מכך נוצר מצב בלתי ראוי שבו נשללה מהמתלונן הזכות למשפט הוגן, שהיא זכות יסוד, הכוללת בחובה גם את הזכות לקיום ההליך המשפטי בתוך פרק זמן סביר.
הזכות למשפט ללא שיהוי מופרת גם בבתי המשפט הצבאיים. תחיקת הביטחון מתירה החזקה של חשוד במעצר למשך פרק זמן של תשעים יום, ובמקרים מסוימים עד 180 יום. לאחר הגשת כתב אישום, רוב החשודים מוחזקים במעצר עד תום ההליכים. על פי ההוראות בנושא זה יש לסיים את המשפט בתוך שנתיים מהגשת כתב האישום, לעומת תשעה חודשים בבתי המשפט בישראל. בשנים 2001 עד 2006 הוחזקו מעל ל-1,000 עצירים פלסטיניים במעצר עד תום ההליכים למשך תקופה של יותר משנה.
הערות שוליים

↑  When the Right to a Speedy Trial Applies, LII / Legal Information Institute (באנגלית)
↑  האמנה הבין-לאומית בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות, באתר משרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות האדם, ‏16 בדצמבר 1966 (באנגלית).
↑  חוק יסוד: זכויות במשפט, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, ‏דצמבר 2021.
1 2  ליאור בן דוד, הגבלות על משך זמן החקירה וקבלת החלטה בדבר העמדה לדין פלילי: סקירה משווה, באתר הכנסת, ‏20 במרץ 2016.
↑  The Right to a Speedy Trial in a Criminal Case, Justia, ‏2019-05-27 (באנגלית)
↑  Constitutional Right to a Speedy and Fair Criminal Trial | Office of Justice Programs, www.ojp.gov
↑  Speedy Trial, www.americanbar.org (באנגלית)
↑  אמנון רייכמן, זכויות במשפט / הזכות להליך הוגן: תקציר לישיבת ועדה החוקה, חוק ומשפט, באתר הכנסת, ‏13 במרץ 2005.
↑  אמנון רייכמן, מסמך קצר בנושא הזכות להליך הוגן, באתר הכנסת, ‏9 במרץ 2005.
↑  הסדרי טיעון בדין הישראל – צדק מהיר או פגיעה בצדק?, ‏2021.
↑  עינוי הדין, באתר האגודה לזכויות האזרח בישראל, ‏1 במרץ 2001.
↑  אורי שהם, תמצית החלטה על התמשכות הליכים ודחיית מועדי דיוני הוכחות, באתר נציבות תלונות הציבור על שופטים, ‏8 בנובמבר 2021.
↑  משפטים בחצר האחורית, באתר יש דין, ‏דצמבר 2007.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565826405171  BnF: cb13319376j (data)  LCCN: sh85126501  NDL: 00576406
הגנה מפני טילים

טיל חץ 2, מתוצרת התעשייה האווירית
מערך מופע להתראה מוקדמת, בתחנת חיל האוויר האנגלי RAF Fylingdales
הגנה מפני טילים הוא כינוי למערכת, נשק או טכנולוגיה הקשורים בגילוי, מעקב, יירוט והשמדה של טילי קרקע-קרקע וכן טילי אוויר-קרקע. התפיסה המקורית של מערכות הגנה מפני טילים, שהתפתחה בארצות הברית, התייחסה לאפשרות פיתוח הגנה מול איום של טילים בליסטיים בעלי טווח בין-יבשתי, המצוידים בראש קרב גרעיני. מאוחר יותר החלו להופיע מערכות להגנה מפני טילים בעלי ראש קרב קונבנציונלי, וכן נגד טילים בעלי טווח בינוני וקצר.
סיווג של מערכות הגנה מפני טילים

קיימות מספר שיטות לסיווג מערכות הגנה מפני טילים. אין אחידות בשיטות החלוקה השונות, ולעיתים קיים עירוב תחומים בין שיטות החלוקה השונות. מרבית מערכות ההגנה נגד טילים מבוססות על טילים נגד טילים. שיטות אחרות המוכרות כוללות שימוש בקרן לייזר רבת עוצמה או במערכת של תותח מהיר ירי.
סיווג של מערכות הגנה מפני טילים > חלוקה לפי האיום הטילי

בשיטת חלוקה זו מתייחסים לסוג האיום הטילי, ומקובל לחלקו לשלוש קטגוריות משנה:
הגנה מפני טילים אסטרטגיים - הגדרה זו מתייחסת למערכות הגנה נגד טילים בליסטיים בעלי טווח בין-יבשתי, החמושים בראש קרב גרעיני.
הגנה מפני טילים זירתיים - הגדרה זו מתייחסת למערכות הגנה נגד טילים בליסטיים לטווח בינוני.
הגנה מפני טילים טקטיים - הגדרה זו מתייחסת למערכות שנועדו להגן מפני טילים בליסטיים לטווח קצר.
בקטגוריה השלישית לעיל ניתן כיום למצוא התייחסויות רבות לרקטות קרקע-קרקע, שלמרות העובדה שאינן מוגדרות כטילים בליסטיים, מערכות הגנה נגד טילים מתייחסות אליהן כאיום שצריך לנטרלו. בנוגע להגנה מפני רקטות קצרות טווח (דוגמת קסאם ונגזרותיו), ראו להלן.
סיווג של מערכות הגנה מפני טילים > סיווג מערכות ההגנה מפני טילים לפי השלב במסלול הטיל הבליסטי שנגדו מופנית מערכת ההגנה

אפשר ליירט טילים בליסטיים בכל אחד משלבי טיסתם: בעת ההאצה, בשלב השיוט ובשלב הסופי, לאחר חזרתם לאטמוספירה. קיימות מערכות הגנה מפני טילים המיועדות לטפל בכל אחד משלבי הטיסה של הטיל התוקף:
יירוט בשלב ההאצה (Boost phase) - בשיטת יירוט זו, הטיל מיורט בעת שמנועו הרקטי פועל, והחתימה התרמית שלו גבוהה ביותר; דבר זה מקל על ראש ביות מונחה חום להנחות את הטיל המיירט. בנוסף, מהירותו של הטיל בשלב זה איטית. אמצעי נגד המצויים בטיל התוקף אינם יכולים לפעול בשלב השיגור וההאצה. החיסרון העיקרי של מערכת ליירוט טילים בשלב ההאצה הוא טווח קצר יחסית, המחייב פעולה מעל שטח המדינה המשגרת את מתקפת הטילים הבליסטיים.
יירוט באמצע המסלול (Mid-course phase) - בשיטת יירוט זו מיורט הטיל התוקף בעת היותו בחלל, לאחר גמר פעולת מנועיו הרקטיים. היתרון המרכזי של יירוט טק"ק בשלב זה הוא הגנה על שטח קרקעי נרחב ביותר. החיסרון המרכזי - נוסף לגודלו ומחירו של המיירט - הוא הצורך בהפעלת מערכת מכ"ם גדולה ביותר, וכן ההפעלה הקלה יחסית של אמצעי נגד מתנפחים, הנעים בחלל באותה מהירות כשל הראש הקרבי.
יירוט בשלב הסופי (Terminal phase) - בשיטת יירוט זו מיורט הטיל התוקף לאחר שחדר אל האטמוספירה. היתרון המרכזי של מערכת הפועלת ליירוט בשלב זה הוא היכולת להשתמש בטילים מיירטים קטנים יחסית, המאפשרים בנייה של מערכת יירוט ניידת. החיסרון המרכזי - זמן קצר ביותר לגילוי, עקיבה וניסיון יירוט של הטיל התוקף. במקרה של ראש קרבי כימי, ביולוגי או גרעיני, גם יירוט מוצלח של הטיל יכול לגרום לנזק על הקרקע.
סיווג של מערכות הגנה מפני טילים > סיווג מערכת ההגנה מפני טילים לפי מיקום פעולתה

מערכות הגנה מפני טילים יכולות לפעול בתוך האטמוספירה של כדור הארץ או מחוצה לה. מסלולם של טילים בליסטיים כולל ששני שלבים בהם הטיל נע באטמוספירה ושלב אחד בו הוא מצוי בחלל. לכל שיטת פעולה יתרונות וחסרונות, ובמהלך השנים פותחו מערכות משני הסוגים:
מערכת נגד טילים הפועלת באטמוספירה (אנדו-אטמוספירית) - יתרונותיה של מערכת כזו נעוצים לרוב בגודלו של טיל היירוט, מכ"ם הגילוי, החיפוש וההנחיה, ניידות המערכת וחוסר היעילות של גופי הטעיה מתנפחים להטעותה. חסרונותיה של מערכת אנדו-אטמוספירית נעוצים באזור ההגנה שהיא מספקת, הקטן ביחס למערכת אקסו-אטמוספירית, וזמן התגובה הנדרש ליירוט הטיל הבליסטי, הקצר משמעותית מזה של מערכת אקסו-אטמוספירית.
מערכת הגנה מפני טילים הפועלת מחוץ לאטמוספירה (אקסו-אטמוספירית) - על פי רוב מערכות אלה הן בעלות טווח ארוך יחסית למערכות אנדו אטמוספיריות. למערכות אלה היכולת להגן על שטח קרקעי נרחב יותר מאשר מערכות אחרות. החסרונות העיקריים של מערכות יירוט אלה נעוצים בגודל המיירט, בצורך להתגבר על מכלולי הטעייה שונים, ומורכבות לוגיסטית העושה את העברת המערכת ממקום למקום למורכבת ויקרה.