stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לחיים טיש תורה (אלבום)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 אלבום אולפן מאת יוסף משה כהנא
 יצא לאור:  2012
 מקום הקלטה:  ישראל
 סוגה:  מוזיקה חסידית, ניגונים חסידיים
 שפה:  עברית, יידיש
 אורך:  1:18:08
 חברת תקליטים:  לחיים הפקות
 הפקה:  יוסף משה כהנא
לחיים טיש תורה הוא האלבום ה-18 בסדרת האלבומים לחיים טיש. האלבום כולל שירים וניגונים חסידיים הקשורים לקדושתה של התורה ולחג השבועות והוא מכיל 30 רצועות. את האלבום הפיק יוסף משה כהנא וחברת לחיים הפקות, כשעל העיבוד המוזיקלי חיים מנחם הרטמן. הפצת האלבום נעשתה בידי 'גרינטק' ו'ניגון מיוזיק.
באלבום משתתפים בעלי הנגנים והזמרים החסידיים יוסף משה כהנא, משולם גרינברגר, יעקב יהודה דסקל, משה שטעקל וברוך ויזל. מקהלת הילדים פרחי לחיים וילד הפלא בערי קרוס. כשעל המקהלות אחראיים פנחס ביכלר והרש'ל בריסק.
את עטיפת האלבום עיצבו מלכות וקסברגר.
רשימת רצועות

| מס' | שם | מילים | לחן | סולן | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | עליונים ששו  | פיוט עליונים ששו | חסידות קרלין | אהרלה סמט | 1:39 |
| 2. | ובאו כולם  | שיר הייחוד | חסידות באבוב | אהרלה סמט | 1:15 |
| 3. | יהא רעוא  | מתוך תפילת בריך שמיה | חסידות סרט ויז'ניץ, חיים בנט |   | 1:45 |
| 4. | תורה מסיני  | חסידות קאליב | האדמו"ר רבי מנחם מנדל טאוב מקאליב | ברוך ויזל, אהרלה סמט | 1:02 |
| 5. | ריקוד מיוחד הנקרא בויז'ניץ "קדרותא דצפרא דשבועות"  | ללא מילים | חסידות ויז'ניץ | אהרלה סמט | 1:58 |
| 6. | אבינו אב הרחמן  | ברכות קריאת שמע | רבי חיים בנט | יעקב יהודה דסקל | 4:26 |
| 7. | תורת ה'  | תהילים י"ט | פייבל מנדלוביץ | אהרלה סמט | 1:50 |
| 8. | ברוך הוא אלוקינו  | מתוך קדושה דסידרא | חסידות מודז'יץ |   | 1:11 |
| 9. | אשרי מי  | תלמוד בבלי מסכת ברכות | רבי אליעזר קאליש, חסידות בעלזא | אהרלה סמט | 3:13 |
| 10. | אהבה רבה  | מתוך ברכות קריאת שמע | מיוחס לרבי הערש מרימנוב |   | 2:49 |
| 11. | ועתה כתבו לכם  | ספר דברים | הרב הלל פלאי | יעקב יהודה דסקל | 4:14 |
| 12. | כי הם חיינו  | ברכות קריאת שמע | פינקי ובר | ברוך ויזל | 3:46 |
| 13. | כד יתבין  | כד יתבין ישראל | מיוחס למהר"ם שפירא מלובלין | יעקב יהודה דסקל | 2:40 |
| 14. | מה אהבתי  | תהילים קי"ט | רבי אלעזר בראדט | יעקב יהודה דסקל, ברוך ויזל | 1:49 |
| 15. | עולם הבא איז א גוטע זאך  | רבי יצחק אייזיק מקאליב | מיוחס לרבי חיים מוואלזין |   | 0:23 |
| 16. | משה אמת  | תלמוד בבלי מסכת בבא בתרא | לא ידוע | אהרלה סמט | 1:34 |
| 17. | ברוך הוא אלוקינו  | קדושא דסידרא | רבי שלמה מבאבוב | ברוך ויזל | 1:57 |
| 18. | ותגדלם  | נוסח יהי רצון שאחרי אמירת תהילים | יוסף משה כהנא |   | 1:22 |
| 19. | טוב לי  | תהילים קי"ט | עתיק |   | 0:36 |
| 20. | עליונים ששו  | פיוט עליונים ששו | חסידות סאטמר | אהרלה סמט | 1:43 |
| 21. | כד יתבין ישראל  | כד יתבין ישראל | משולם גרינברגר | משולם גרינברגר | 5:47 |
| 22. | ברוך אלוקנו  | קדושא דסידרא | האדמו"ר האמרי שאול |   | 2:17 |
| 23. | כי הם חיינו  | ברכות קריאת שמע | עממי |   | 1:35 |
| 24. | והערב נא  | ברכות התורה | ר' יודל וורצברגר |   | 3:51 |
| 25. | הוא יפתח לבנו  | קדושא דסידרא | אליהו אייזנבך | יעקב יהודה דסקל, משה שטעקל | 3:22 |
| 26. | והערב נא  | ברכות התורה | אליעזר קאליש | אהרלה סמט | 2:35 |
| 27. | אשריכם  | תלמוד בבלי מסכת מנחות | מונה רוזנבלום | יעקב יהודה דסקל | 2:05 |
| 28. | ברוך אלוקינו  | קדושא דסידרא | חסידות ויז'ניץ | יעקב יהודה דסקל | 4:12 |
| 29. | לולי תורתך  | תהילים קי"ט | חסידות סקולען |   | 4:05 |
| 30. | אם היו בני אדם  | אור החיים | ר' הלל פלאי | משה שטעקל | 6:53 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 1:18:08 |
השתתפו בהקלטות

יוסף משה כהנא
אהרלה סמט
ברוך ויזל
יעקב יהודה דסקל
משה שטעקל
משולם גרינברגר
ילד הפלא בערי קרויס
מקהלת הילדים פרחי לחיים
הרש'ל בריסק
פנחס ביכלר
מוישי קרויס
מקהלה: יעקב רוטבלט, סיני ברמץ, מיכאל ויינברגר, ברוך ויזל, אלי שפריי, מוטי רוטלר
מקהלת הילדים פרחי לחיים: אלייעזר מינקאף, מענדל וואלף פישער, שלום מייזעלס, מרדכי פנחס ברקוביץ, משה וייס, אברהם יצחק לייבוביץ, עזריאל ברגר, שלוימי רייזמן, אביעזר מרדכי גוטמן
הערות שוליים

↑  ידיעה אודות האלבום 'לחיים טיש - תורה' באתר 'חסידיניוז'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 793dd329-b27a-46d6-8052-1e9ce5ac3f93
הצהרת פומפאו

| --- | --- |

מזכיר המדינה פומפאו מברך את משתתפי כנס הצהרת פומפאו
 תאריך:  18 בנובמבר 2019
 נואם:  מייק פומפאו, מזכיר המדינה של ארצות הברית
 חשיבות:  הכרה בחוקיות ההתיישבות היהודית ביהודה ושומרון
הצהרת פומפאו היא הצהרה מיוחדת שמסר מזכיר המדינה של ארצות הברית מייק פומפאו בנובמבר 2019, ובה הודיע על שינוי בגישת הממשל האמריקאי להתנחלויות הישראליות ביהודה ושומרון, ודחיית הגישה לפיה ההתנחלויות מנוגדות מטבען לחוק הבינלאומי.
בהצהרה התייחס פומפאו לשינויים שחלו במהלך השנים בהתייחסות הממשל האמריקאי להתנחלויות, והבהיר כי ממשל הנשיא טראמפ הופך בזאת את גישת ממשלו של הנשיא ברק אובמה לנושא.
ההצהרה הצטרפה לשני צעדים הצהרתיים קודמים שבהם קיבל ממשל הנשיא דונלד טראמפ טיעונים טריטוריאליים של מדינת ישראל: הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל שכללה גם את העברת שגרירות ארצות הברית בישראל לירושלים, והכרת ארצות הברית בריבונות ישראל על רמת הגולן.
מעט אחרי ההצהרה התפרסמה תוכנית השלום של טראמפ, שאחד מעקרונותיה הוא אי פינוי יישובים ביהודה ושומרון וסיפוח רובם המכריע לישראל. תוכנית זו לא מומשה.
בפברואר 2024 ביטל ממשל ביידן את הצהרת פומפאו.
המדיניות ההיסטורית של הממשל האמריקאי

בשנת 1978, תחת ממשל הנשיא ג'ימי קרטר, חיבר היועץ המשפטי של מזכירות המדינה האמריקאית, רוברט הנסל, תזכיר שבו נקבע כי ההתנחלויות הישראליות בשטחי יהודה ושומרון וחבל עזה אינן חוקיות. במרץ 1980, עדיין תחת ממשל קרטר, הצביעה ארצות הברית בעד החלטה 465 של מועצת הביטחון של האו"ם שגינתה, בין היתר, את הבנייה הישראלית בשטחים שמעבר לקו הירוק, הגדירה אותה בלתי חוקית וקראה לפירוק ההתנחלויות. לאחר שההחלטה התקבלה הסתייג הממשל האמריקאי מהנוסח הסופי שלה וטען כי תמך בהחלטה בשל אי הבנה.
בשנת 1981 התנער מחליפו של קרטר, הנשיא רונלד רייגן, ממסקנות התזכיר של הנסל והצהיר כי איננו סבור שההתנחלויות, כמקשה אחת, מנוגדות לחוק הבינלאומי. בשנים שלאחר מכן לא אומץ התזכיר כמדיניותה הרשמית של ארצות הברית, אך גם לא בוטל רשמית, והממשלים האמריקאים התמקדו בטיעונים תועלתניים נגד הרחבת מפעל ההתנחלויות, כמו פגיעה אפשרית במשא ומתן בין ישראל לפלסטינים ובהיתכנות למימוש פתרון שתי המדינות.
בדצמבר 2016, בשלהי כהונת הנשיא ברק אובמה, הכריז מזכיר המדינה ג'ון קרי כי הוא מאשרר את התזכיר שקבע כי ההתנחלויות הישראליות מנוגדות באופן גורף לחוק הבינלאומי. במקביל, חרגה ארצות הברית ממנהגה להטיל וטו על הצעות גינוי שהועלו במועצת הביטחון של האו"ם נגד ישראל ונמנעה בהצבעה על החלטה 2334 של מועצת הביטחון של האו"ם שגינתה את ההתנחלויות הישראליות והגדירה אותן הפרה בוטה של הדין הבינלאומי ומכשול לשלום. הנשיא הנבחר דונלד טראמפ גינה את החלטת מועצת הביטחון ואת הימנעותה של ארצות הברית בהצבעה, והקונגרס של ארצות הברית קיבל ברוב גדול החלטת גינוי להחלטת מועצת הביטחון.
יחסי ממשל טראמפ-ישראל

עם כניסתו של הנשיא דונלד טראמפ לתפקיד ניכר שינוי ביחסה של ארצות הברית לסכסוך הישראלי פלסטיני, כחלק ממדיניות פרו-ישראלית כללית.
ב-15 בפברואר 2017, במסיבת עיתונאים שקיים יחד עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, ציין טראמפ כי הוא איננו מחויב לפתרון שתי המדינות וכי יקבל את הפתרון שעליו יסכימו הצדדים.
ב-6 בדצמבר באותה שנה נשא טראמפ את "נאום ירושלים", בו הכריז על הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל ועל תחילת ההכנות להעברת שגרירות ארצות הברית בישראל מתל אביב לירושלים. טקס העברת השגרירות נערך ב-14 במאי 2018.
בהמשך הקדנציה פרשה ארצות הברית ממועצת זכויות האדם של האו"ם, בין השאר בנימוק שהיא "מוטה באופן כרוני" נגד ישראל.
יחסו האוהד של ממשל טראמפ לישראל בא לידי ביטוי גם ביחס לרמת הגולן. בדצמבר 2018 חרגה ארצות הברית ממנהגה והצביעה נגד החלטה של עצרת הכללית של האו"ם שמגנה את ישראל על שליטתה ברמת הגולן, ובמרץ 2019 הכירה ארצות הברית באופן רשמי בריבונותה של ישראל על רמת הגולן.
ההצהרה

ב-18 בנובמבר 2019 מסר מזכיר המדינה של ארצות הברית, מייק פומפאו, הצהרה מיוחדת בעניין יחסה של ארצות הברית לחוקיות ההתנחלויות הישראליות ביהודה ושומרון:
ממשל טראמפ משנה את הגישה של ממשל אובמה כלפי התנחלויות ישראליות.
האופן שבו מגיבה ארצות הברית לפעילות ההתנחלות של ישראל ביהודה ושומרון מתאפיין בעשורים האחרונים בחוסר עקביות. בשנת 1978 קבע ממשל קרטר באופן קטגורי, שהקמתה של התיישבות אזרחית אינה מתיישבת עם החוק הבינלאומי. בשנת 1981 הנשיא רייגן חלק על קביעה זו והצהיר כי אינו סבור שההתנחלויות הן בלתי חוקיות באופן אינהרנטי.
הממשלים שבאו בעקבותיו הכירו בכך שפעילות התנחלותית בלתי מרוסנת עלולה להוות מכשול לשלום, אך בחכמה ובזהירות הם גם הכירו בכך ששימוש בטיעונים משפטיים אינו מקדם את השלום. עם זאת, בדצמבר 2016, לקראת סיום כהונתו של הממשל הקודם, שינה מזכיר המדינה קרי את הגישה הזהירה הזו, שבמשך עשרות שנים היו שותפות לה שתי המפלגות, והכריז באופן פומבי על אשרור ההצהרה האמורה בדבר אי חוקיותן של ההתנחלויות.
לאחר בחינה קפדנית של כל צדדי הוויכוח בשל החוקיות, ממשל זה מסכים עם הנשיא רייגן. הקמת ההתיישבות הישראלית ביהודה ושמרון אינה סותרת את החוק הבינלאומי.
ברצוני להדגיש מספר שיקולים חשובים.
ראשית, תראו, אנחנו מכירים בכך, שכמו שקבעו בתי המשפט הישראלים, מעמדו המשפטי של כל יישוב צריך להיבחן באופן ספציפי, בהתאם לעובדות בשטח ולנסיבות שבגינן הוקם. משום שכך, הממשל האמריקאי אינו נוקט עמדה לגבי מעמדו החוקי של יישוב ישראלי כזה או אחר.
מערכת המשפט הישראלית מאפשרת לקרוא תגר על פעילות ההתיישבות הישראלית ולוקחת בחשבון גם שיקולים הומניטאריים. בתי משפט ישראלים אישרו את חוקיותן של חלק מפעולות ההתיישבות הישראלית, ולגבי אחרות קבעו כי לא ניתן לבסס את חוקיותן.
שנית, איננו קובעים את מעמדם הסופי של שטחי יהודה ושומרון. משימה זו נתונה בידיהם של הישראלים והפלסטינים, והיא צריכה להיקבע במשא ומתן ביניהם. החוק הבינלאומי אינו מכתיב תוצאה מסוימת, ואינו יוצר שום מכשול חוקי בפני ההחלטה שתתקבל במשא ומתן.
שלישית, החלטתנו שלא להכיר עוד באמירה לפיה ההתיישבות היהודית ביהודה ושומרון נוגדת את החוק הבינלאומי מתבססת על עובדות, היסטוריה ונסיבות מיוחדות שמגלם מפעל ההתיישבות היהודית ביהודה ושומרון. החלטתנו אינה נובעת מדעה קדומה ואינה קובעת מסקנות תלויי נסיבות לגבי החוקיות של מקומות אחרים בעולם.
ולסיום, הגדרת מפעל ההתיישבות כמנוגד לחוק הבינלאומי, לא מועילה. היא לא קידמה את השלום. האמת הקשה היא שלעולם לא יהיה פתרון משפטי לסכסוך, וויכוחים על מי צודק ומי טועה לפי המשפט הבינלאומי לא יביאו את השלום. מדובר בבעיה פוליטית מורכבת שיכולה להיפתר אך ורק באמצעות משא ומתן בין הישראלים והפלסטינים.
ארצות הברית תמשיך במחויבותה העמוקה לסייע לקידום השלום, ואעשה כל שביכולתי כדי לסייע למטרה זו. ארצות הברית מעודדת את הישראלים והפלסטינים לפתור את שאלת מעמדה של ההתיישבות הישראלית ביהודה ושומרון בכל משא ומתן עתידי על הסדר הקבע.
בנוסף, אנו מעודדים את שני הצדדים למצוא פתרון שמקדם ושומר על הביטחון והרווחה של פלסטינים וישראלים כאחד.
השפעה > תגובות

ישראל
ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו בירך על הצהרת מזכיר המדינה פומפאו ואמר כי היא תקדם את הסיכוי לשלום, שכן השלום צריך להתבסס על אמת. את ההצהרה כינה "הישג שיעמוד לדורות".
שר הביטחון נפתלי בנט הגדיר את ההצהרה 'מהלך דרמטי', וקרא למימושה באמצעות סיפוח ישראלי על כל שטחי C.
הרשות הפלסטינית
יו"ר הרשות הפלסטינית אמר כי הצהרת מזכיר המדינה חיסלה את הסיכוי ליוזמת השלום של הנשיא טראמפ.
מזכיר הוועד הפועל של אש"ף, סאיב עריקאת, אמר כי ההצהרה איננה יכולה לשנות את החוק הבינלאומי, אך היא סוגרת את הדלת לשלום ופותחת את הדלת לקיצוניות, טרור, שחיתות ואלימות.
ארגוני הטרור הפלסטיניים
ארגון הטרור חמאס ששולט ברצועת עזה תקף את הצהרת פומפאו והצהיר כי היא מהווה "הפרה חמורה של עקרונות החוק הבינלאומי והמשפט ההומניטארי הבינלאומי", והגדיר אותה כ"המשך של המדיניות האמריקאית של תמיכה בכיבוש וכיסוי של ההפרות שלו".
ארגון הג'יהאד האסלאמי קרא להסלים את "ההתנגדות להתנחלויות ביו"ש ובירושלים" ולסיים את הפילוג הפנים-פלסטיני כדי לפעול נגדם יחד.
הזהיר מההשלכות של השינוי בעמדת הממשל והבהיר כי מבחינת ירדן כי ההתנחלויות אכן מנוגדות לחוק הבינלאומי וגורמות לחיסול האופציה של פתרון שתי המדינות.
מדינות אחרות
שרת החוץ של האיחוד האירופי, פדריקה מוגריני, הגיבה לדברי פומפאו בהצהרה לפיה האיחוד האירופי עודנו סבור כי ההתנחלויות אינן חוקיות, וקראה לישראל להפסיק את מדיניות ההתנחלות שלה.
שר החוץ של ירדן, איימן א-ספדי, דחה את קביעת פומפאו והצהיר כי עמדת ירדן היא שההתנחלויות מנוגדות לחוק הבינלאומי ומונעות את פתרון שתי המדינות.
השפעה > צעדי המשך

בינואר 2020 חשף נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ את פרטי תוכנית השלום שלו. בניגוד למתווים קודמים, על פי התוכנית לא יפונו יישובים ביהודה ושומרון והיא כוללת סיפוח ישראלי על ההתיישבות היהודית, בהכרה אמריקאית.
ביטול ההצהרה

בפברואר 2024 ביטל למעשה ממשל ביידן את הצהרת פומפאו. במהלך מסיבת עיתונאים בארגנטינה אמר מזכיר המדינה של ארצות הברית אנתוני בלינקן כי המדיניות ארוכת השנים של ארצות הברית, שנשמרה תחת ממשלים רפובליקאים ודמוקרטים כאחד, היא שההתנחלויות חותרות תחת חזון השלום ואינן עולות בקנה אחד עם החוק הבינלאומי. בלינקן אמר את הדברים בתגובה להודעה על קידום בניית אלפי יחידות דיור בהתנחלויות והוסיף כי ממשל ביידן מתנגד נחרצות להרחבת ההתנחלויות וכי הדבר רק מחליש את ביטחון ישראל ולא מחזק אותו. באותו יום פרסם הבית הלבן התייחסות נוספת ברוח דומה.
ראו גם

הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל
הכרת ארצות הברית בריבונות ישראל על רמת הגולן
הערות שוליים

↑  נאום שגריר ארצות הברית בישראל דייוויד פרידמן בכנס הצהרת פומפאו בירושלים, בערוץ היוטיוב של פורום קהלת

טקסט הנאום, באתר השילוח, 26.01.2020
↑  ברק רביד‏, בלינקן מבטל את מדיניות קודמו ומודיע כי ההתנחלויות בגדה מנוגדות לחוק הבינלאומי, באתר וואלה, 23 בפברואר 2024
↑  Israeli Settlements and the Status of Jerusalem Statement on the U.S. Vote in the Security Council of the United Nations. באתר The American Presidency Project
↑  רן דגוני, ‏הקונגרס הכריע: נגד החלטת מועצת הביטחון, בעד פתרון שתי מדינות, באתר גלובס, 6 בינואר 2017
↑  אורלי אזולאי, טראמפ: "שתי מדינות או אחת? מה שהצדדים ירצו", באתר ynet, 15 בפברואר 2017
↑  אורלי אזולאי, אטילה שומפלבי, חסן שעלאן, יעל פרידסון ורועי קייס, טראמפ: "ירושלים בירת ישראל, נתחיל בהכנות להעברת השגרירות", באתר ynet, 6 בדצמבר 2017
↑  טל שניידר, ‏נתניהו בטקס העברת שגרירות ארה"ב לירושלים: "יום היסטורי", באתר גלובס, 14 במאי 2018
↑  ארה"ב פרשה ממועצת זכויות האדם של האו"ם: "ביב שופכין", באתר ynet, 19 ביוני 2018
↑  יוסף ישראל, לראשונה: ארצות הברית הצביעה באו"ם נגד גינוי השליטה הישראלית בגולן, באתר חדשות 13, 16/11/2018
↑  אורלי אזולאי, טראמפ חתם על ההכרה ההיסטורית בריבונות ישראל בגולן, באתר ynet, 25 במרץ 2019
↑  טקסט ההצהרה בעברית באתר פורום שילה
↑  ראש הממשלה בנימין נתניהו בכנס פורום קהלת ופורום שילה על ההיבטים המדיניים של הצהרת פומפאו, באתר מעריב, 08/01/2020
↑  שר הביטחון נפתלי בנט בכנס של פורום קהלת ופורום שילה על ההיבטים המדיניים של הצהרת פומפאו, 08.01.2020
↑  אבו מאזן: "יוזמת טראמפ למזרח התיכון מתה, נתניהו סירב להיפגש עמי", באתר מעריב אונליין, 20 בנובמבר 2019
↑  אליאור לוי, בעקבות הצהרת פומפאו: הפלסטינים הכריזו על "יום זעם" מחר בשטחים, באתר ynet, 25 בנובמבר 2019
1 2 3  הפלסטינים: ההחלטה האמריקאית לגבי ההתנחלויות חסרת תוקף, באתר מעריב אונליין, 18 בנובמבר 2019
↑  טל שניידר, ‏האיחוד האירופי בתגובה להצהרת פומפיאו: "ההתנחלויות בלתי חוקיות", באתר גלובס, 18 בנובמבר 2019
↑  אריאל כהנא ויוני הרש, תוכנית המאה נחשפה: ארצות הברית תכיר בהתיישבויות, ירושלים המאוחדת תישאר בירת ישראל, באתר ישראל היום, 28.01.2020
↑  ברק רביד‏, בלינקן מבטל את מדיניות קודמו ומודיע כי ההתנחלויות בגדה מנוגדות לחוק הבינלאומי, באתר וואלה, 23 בפברואר 2024
↑  Blinken: New Israeli Settlements Are ‘Inconsistent With International Law’ (Video), The New York Times, ‏23 בפברואר 2024
↑  Secretary Antony J. Blinken And Argentine Foreign Minister Diana Mondino At a Joint Press Availability, מחלקת המדינה של ארצות הברית, ‏23 בפברואר 2024
↑  הבית הלבן, On-the-Record Press Gaggle by White House National Security Communications Advisor John Kirby, הבית הלבן, ‏23 בפברואר 2024 (ארכיון)
↑   בן סמואלס, ממשל ביידן הפך את מדיניות טראמפ וקבע שההתנחלויות מנוגדות לחוק הבינלאומי, באתר הארץ, 23 בפברואר 2024
ג'יימס מונטגומרי פלאג

| --- | --- |

 לידה:  18 ביוני 1877 פלהם מאנור, ארצות הברית 
 פטירה:  25 במאי 1960 (בגיל 82) ניו יורק, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית הקברות וודלואן 
 מקום לימודים:  ליגת הסטודנטים לאמנות של ניו יורק 
 תחום יצירה:  אמנות חזותית, איור 
 יצירות ידועות:  I want you for the U.S. Army nearest recruiting station 
 
ג'יימס מונטגומרי פלאג (באנגלית: James Montgomery Flagg, ‏18 ביוני 1877 – 27 במאי 1960) היה אמן ומאייר אמריקאי, המוכר בעיקר הודות לכרזות התעמולה הרבות שיצר.
ביוגרפיה

פלאג נולד בעיירה פלהאם שבמדינת ניו יורק. הוא נמשך לציור מגיל צעיר, וכבר בגיל 12 התקבלו איוריו לפרסום בכתבי עת בתפוצה ארצית. בגיל 14 הפך לאמן קבוע במגזין לייף, וכשנה לאחר מכן הצטרף למערכת המגזין הסאטירי Judge (אנ'). בין השנים 1894 עד 1898 למד בבית הספר ליגת הסטודנטים לאמנות של ניו יורק (אנ'), ובין השנים 1898 עד 1900 למד אמנות בלונדון ובפריז. בתום לימודיו שב לארצות הברית, שם פרסם אינספור איורים עבור ספרים, כתבי עת, פרסומות וקריקטורות פוליטיות. בין השנים 1903 עד 1907 פרסם במגזין Judge רצועת קומיקס אהודה במיוחד בשם "נאט העצבני". בשיא הקריירה שלו, נחשב פלאג למאייר בעל השכר הגבוה ביותר בארצות הברית. הוא נפטר בגיל 83 בניו יורק, ונקבר בבית הקברות "וודלון" שברובע הברונקס.
הדוד סם

היצירה הידועה ביותר של פלאג הייתה פוסטר תעמולה משנת 1917 שעודד גיוס לצבא ארצות הברית במהלך מלחמת העולם הראשונה. בכרזה הופיעה דמות הדוד סם המצביע על הקורא ואומר - "אני רוצה אותך בצבא ארצות הברית". ההשראה הייתה כרזה דומה שפורסמה בבריטניה ב-1914, בה מאויר שר המלחמה הלורד קיצ'נר, במסגרת קמפיין הגיוס לצבא הבריטי. פלאג השתמש בפניו שלו עצמו לדמותו של "הדוד סם" (במראה מבוגר יותר ובתוספת זקן לבן), לדבריו, כדי לחסוך בעלויות של דוגמן.
למעלה מ-4 מיליון עותקים של הפוסטר הודפסו בארצות הברית ב-1917 ו-1918, וכמות דומה הודפסה במהלך מלחמת העולם השנייה.
גלריה

"The Smart Set" שער מגזין משנת 1911
פוסטר התעמולה המפורסם של הדוד סם משנת 1917
קולומביה (מקבילה נשית לדוד סם) שותלת את "גני הניצחון"
הצי צריך אותך! אל תקרא היסטוריה אמריקאית, עשה אותה!
התעוררי אמריקה, הציוויליזציה קוראת לכל גבר, אישה וילד!
יחד ננצח! (מלה"ע הראשונה)
הדוד סם עם קופה ריקה
הערות שוליים

1 2  "James Montgomery Flagg Dies; Illustrator and Author Was 82; Artist Was Noted for Patriotic War Posters and Magazine Drawings of Women". The New York Times (באנגלית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2024-12-01.
↑  The Price of Freedom, americanhistory.si.edu (באנגלית)
↑  Marschall, Rick, The Comic Obsessions of James Montgomery Flagg, Nemo, the Classic Comics Library 11, May 1985
↑  James Montgomery Flagg, lambiek.net (באנגלית)
↑  Antiques and the Arts Online - A Stately New Exhibition Space For New Britain Museum Of American Art, web.archive.org, ‏2011-07-27
↑  About this Collection | World Digital Library | Digital Collections | Library of Congress, Library of Congress, Washington, D.C. 20540 USA
↑  'Everybody's Uncle Sam' (May 15, 1995) - Library of Congress Information Bulletin, www.loc.gov
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007434848905171  PLWABN: 9810610852505606  BnF: cb149595910 (data)  GND: 174309384  ISNI: 0000 0000 8381 0762  LCCN: n82096252  NARA: 10568600  NKC: pna20201087882  RKD: 28210  SNAC: w6vm4dsk  SUDOC: 157894614  TePapa: 37434  ULAN: 500003051  VIAF: 49456246   WorldCat (עם VIAF): 49456246
היסק

פסל "האדם החושב", מאת אוגוסט רודן.
בתורת ההיגיון, היסק (באנגלית: Inference) הוא טיעון שמסקנתו נובעת מן הנחותיו. בלוגיקה של אריסטו, שהייתה מקובלת במשך אלפי שנים ועד המאה התשע-עשרה, ישנם רק היסקים משתי הנחות (סילוגיזמים) והיסקים מהנחה בודדה, באמצעות כללי המרה (שהם למעשה תרגום של טענה אחת לטענה אחרת השקולה מנקודת מבט לוגית). אולם בלוגיקה המודרנית קיימים היסקים בלא הנחות וגם היסקים בעלי אינסוף הנחות.
היסקים תקפים ובטלים בלוגיקה האריסטוטלית

ישנן הגדרות רבות לתקפות היסקים. ככלל, ככל שנתפתחה תורת ההגיון כן התבהרו תנאי התקפות והבטלות של היסקים, ועימם גם תלותן של התקפות והבטלות במבנה ההגיוני של השפה שבמסגרתה מנוסחים ההיסקים. בלוגיקה אריסטוטלית ההיסק הקלאסי, המכונה סילוגיזם, הוא בן שתי הנחות ומסקנה אחת. תקפותו של ההיסק נובעת מצורתו התקפה. לדוגמה, ההיסק הסילוגיסטי הבא הוא תקף:
כל היוונים הם בני תמותה
כל האתונאים הם יוונים
לכן: כל האתונאים הם בני תמותה.
הצורה התקפה של ההיסק היא כזו שבה עבור כל הצבה של מונחים במקומן של האותיות הסכמטיות, מאמיתותן של ההנחות תנבע בהכרח אמיתותה של המסקנה. במקרה של הדוגמה שלעיל, הצורה היא:
כל ב הוא א
כל ג הוא ב
לכן: כל ג הוא א
ההכרח של הנביעה הלוגית בהיסק האריסטוטלי ניתנת להבנה במונחים של היעדר דוגמה נגדית: לא ניתן למלא את הצורה התקפה בתוכן, על ידי החלפת האותיות הסכמטיות במונחים, כך שיתקבלו הנחות אמיתיות אבל מסקנה שקרית. דוגמה להיסק בטל:
כל היוונים הם בני תמותה
כל היוונים הם יונקים
לכן: כל היונקים הם בני תמותה.
לאדם שאינו בקי בתורת ההגיון נראה ההיסק הבטל המסורתי הנ"ל תכופות כתקף פשוט משום שהנחותיו ומסקנתו אמיתיות. מטרתה של הדוגמה הנגדית היא להראות שצורת ההיסק בטלה, משום שהוא עשוי להוביל מהנחות אמת למסקנה שקרית. כך, דוגמה נגדית להיסק הבטל הנ"ל היא:
כל העכברים הם מכרסמים
כל העכברים הם בני תמותה
לכן: כל בני התמותה הם מכרסמים.
לדוגמה הנגדית הזו יש צורה לוגית זהה במבנה להיסק הקודם, שגם בו ההנחות אמיתיות והמסקנה שקרית. הצורה היא:
כל א הוא ב
כל א הוא ג
לכן: כל ג הוא ב
היסקים בלוגיקה מודרנית

בלוגיקה מודרנית ישנם שני אופנים בהם ניתן לבסס היסקים. האחד הוא באמצעות מערכת דדוקטיבית של הוכחות, כגון מערכת דדוקציה טבעית כמו זו שהציע גרהרד גנצן, בה עבור כל טיעון תקף ניתן לגזור את המסקנה מן ההנחות באמצעות כללי היסק. השני הוא באמצעות הוכחה סמנטית כי בכל המצבים שבהם ההנחות אמיתיות, גם המסקנה אמיתית. הוכחה כזו יכולה להתבצע בשיטה של טבלאות אמת, שבה מיוצגים על מטריצה כל צרופי ערכי האמת האפשריים של ההנחות והמסקנה, ונבחנת השאלה - האם ישנו פירוש אפשרי להנחות, שבו ההנחות יהיו אמיתיות אבל המסקנה שקרית? אם ישנו עולם שכזה, אזי הוכח קיומה של דוגמה נגדית, וההיסק מוכרז בטל. אופן הוכחה זה מורחב עוד יותר בתורת המודלים, בה ניתן להראות, עבור היסקים תקפים, כי אין מודלים שמקיימים את אמיתות ההנחות אך מציגים את המסקנה כשקרית.
נאותות של היסקים

הבחנה יסודית חשובה נוספת בתורת ההיסק עולה מן העובדה שהנחותיו של היסק תקף אינן בהכרח אמיתיות, ומכאן ההבחנה בין היסקים נאותים, או מבוססים, ובלתי נאותים. היסק נאות הוא היסק תקף שהנחותיו אמיתיות. מסקנתו של היסק שכזה היא אמיתית בהכרח.
דוגמה להיסק תקף שאינו נאות, כלומר שהנחותיו אינן כולן אמיתיות:
כל בני האדם הם קיפודים
כל הקיפודים מעופפים
לכן: כל בני האדם מעופפים.
זוהי שגיאה נפוצה לסבור כי רק היסקים נאותים הם בעלי ערך בתורת הידיעה ובתחום המדעים, שכן כל הפרכה וכל הוכחה בדרך השלילה מייצגת למעשה היסק תקף שאינו נאות.
היסקים למטרת הפרכה

הפרכה בלוגיקה היא היסק או סדרה של היסקים תקפים שמסקנתם ידועה כשקרית. מכוח תקפותו של ההיסק, נובעת משקריות המסקנה שקריות אחת ההנחות. העיקרון של היסק כזה משמש בעיקר בהוכחה על דרך השלילה, דהיינו הוכחה שבה אנו מניחים את ההפך ממה שאנו מעוניינים להסיק. מן ההנחה (השלילית) שלנו אנו גוזרים סתירה כלשהי (למשל, אנו גוזרים מסקנה שסותרת את אחת ההנחות האחרות), ולאור הסתירה הזו אנו מסיקים שההנחה שלנו הייתה בלתי אפשרית, ושאנו מחויבים לדחות אותה.
היסקים דדוקטיביים ואחרים

הן במדעים והן בשיחה רגילה משתמשים בני האדם בהיסקים שונים, תקפים ושאינם תקפים, לביסוס הטיעונים שלהם. ישנם היסקים משכנעים שאינם תקפים (מכונים לעיתים כשלים הגיוניים), וישנם אפילו היסקים תקפים שאינם משכנעים (למשל היסקים מורכבים ביותר, שקשה לעמוד על כל שלביהם).
את ההיסקים התקפים לוגית מכנים היסקים דדוקטיביים, ואולם ישנם גם היסקים לא-דדוקטיביים שערכם רב. אלו הם ההיסקים האינדוקטיביים. בהיסקים כאלו, ההנחות הן תצפיות של מקרים פרטיים, והמסקנה היא הכללה של אלו. תורות ההיסק האינדוקטיבי השונות מבקשות להסביר מתי ומדוע ניתן לסמוך על היסקים אינדוקטיביים, על אף העובדה שמנקודת המבט ההגיונית הטהורה הם אינם תקפים.
היסקים וטענות תנאי

אחת האבחנות הבסיסיות ביותר שעליה מיוסדת הלוגיקה המודרנית היא זו שבין טענות וטיעונים, או היסקים. טענות הן תכנים של פסוקי חיווי, כגון "דני גבוה מרותי". תכונתן החשובה ביותר של הטענות היא שיש להן ערך אמת, כלומר שהן או אמיתיות או שקריות, בהתאם לעולם בו אנו מעריכים אותן. לעומת זאת, היסקים לעולם אינם בעלי ערך אמת, אלא הם תקפים או בטלים, נאותים או בלתי מבוססים, וכו'. הדיבור על "היסק אמיתי" או "טיעון אמיתי" נחשב כבלתי תקני בשפה המקצועית, ויש להישמר ממנו.
כפועל יוצר, חשובה לחוקרי תורת ההגיון ההבחנה בין טענות תנאי (למשל: אם יורד גשם, אז נשאר בבית), לבין היסקים (כגון: יורד גשם. לכן, נשאר בבית). הבחנה זו אינה נפוצה ברוב ההקשרים הרווחים בשפה המדוברת, ועל כן נראית שרירותית למדי להדיוט, אך בתורת ההגיון יש לה חשיבות עצומה, משום שלא בכל המערכות ההגיוניות קיימת הקבלה הדוקה בין טענות התנאי שניתן להראות כי הן אמיתיות וההיסקים אשר ניתן להראות כי הם תקפים. את הקשר שבין אמיתותן של טענות תנאי ותקפותם של היסקים הדומים להן מתאר הלוגיקאי באמצעות משפטי נאותות ומשפטי שלמות. בפרט, חשובה הבחנה זו לאחר תגליתו של גדל את משפט האי-שלמות שלו, המצביע על טענות אמיתיות באריתמטיקה שאינן ניתנות לביסוס במסגרת מערכת אקסיומטית.
בשפה המדוברת לא תמיד קל להבחין בין טענות תנאי והיסקים. מכיוון שלוגיקאים תכופות מתרגמים היסקים וטענות מן השפה המדוברת לשפה הפורמלית, מוסכמת ביניהם ההבחנה בין מילות היסק, המציינות שהיסק לפנינו ובין מילות תנאי, המציינות שטענות תנאי לפנינו. אלו למעשה מוסכמות תרגום מן השפה המדוברת לפורמלית, ולהפך. מילות ההיסק המקובלות ביותר הן: "לכן", "לפיכך", "על כן" וכדומה, והלוגיקאי המקצועי מקפיד להבחינן ממילים המציינות טענות תנאי כגון "אם...אז...".