הידבקות רגשית ברשתות חברתיות
התפתחות מחקרית

בשלהי שנות ה-70 החלו חוקרים להתמקד בחקר התופעה - "הידבקות רגשית", במסגרת מחקרים בתחום הפסיכולוגיה החברתית בארצות הברית. תחילה עסקו החוקרים ריצ'רד רספון (Richared Rapson) ואליין הטפילד (Elaine Hatfield) בהגדרת הרגשות וסיווגם לרגשות שליליים וחיוביים המחקרים התייחסו לפעולת חיקוי המתרחשת בעקבות תגובה של אדם אחר לסיטואציה מסוימת ובסיבות לשינוי רגשות מעת לעת.
חוקרים בתחום מצאו כי ההדבקות הרגשית מתרחשת באופן שאינו מודע מצדו של "הנדבק", כמו כן מצאו כי ישנן שתי דרכים להעברת המסר - גלויה או סמויה. הדבקה רגשית סמויה נשענת על הטענה כי תהליך ההידבקות נעשה באופן אוטונומי כאשר בהכרח מתקיימת אינטראקציה בין המוסר למקבל, העברת המסר לרוב עוברת באופן שאינו מילולי על ידי רטוריקה, שפת גוף, אופי וצורת כתיבה ופרשנות אישית. לאחר קבלת המסר "הנדבק" מחכה באופן אוטומטי את התחושות שהועברו לו במסרים הבלתי מילוליים ובעת החיקוי מתרחש תהליך קוגניטיבי המשפיע על רגשותיו של "הנדבק", גישה גלויה מתייחסת לאופן הפעולה בה מועבר המסר, בגישה זו ה"מדביק" ינסה להשפיע באופן מכוון על האחר זאת על ידי החצנת התלהבות או רגשות שליליים בהתאמה למסר, כמו גם מתן פרס או עונש מכוון ל"נדבק".
מאידך תאוריה מתחום הסוציולוגיה בנושא עוסקת בצורך הקיומי של אנשים להגיב בצורה הולמת את הסיטואציה בראי הסביבה, על פי גישה זאת "הנדבק" בוחן את רגשות הסביבה ומאמץ אותה כאבן דרך להתנהגות באותה סיטואציה.
הסיבה השנייה המיוחסת להידבקות רגשית עוסקת באדם או קבוצה בעלי אינטרס לשנות את דעתם, תפיסתם או הרגשתם של האחר קרי מנהיגים העושים זאת בדרכים גלויות או סמויות כאשר בעלי האינטרסים הם ה"מדביקים" והקהל שלהם "הנדבק. דרך פעולתם כוללת מניפולציות רטוריות ועוררות רגש אצל הקהל - מיוחס לגישה הסמויה, בגישה זו תיתכן גם מתן תמריץ ממשי חיובי או שלילי על מנת להשפיע על רגשות הנמען המתארת גישה גלויה להעברת המסר.
על פי ניסויים שנערכו נראה כי אירועים חיוביים מביאים ל"הידבקות רגשית" קטנה יותר מאשר אירועים שליליים המעוררים תגובות רגשיות בעצימות גבוהה, באופן קוגניטיבי שבא לידי ביטוי בפעולה מהירה או התנהגות חריפה כלפי הסיטואציה.
לצד הממצאים שאוזכרו מצאו החוקרים כי הדבקות רגשית יכולה להתקיים גם בשלט רחוק ואינה מחייבת אינטראקציה פיזית - פנים מול פנים. התפתחות טכנולוגית וצמיחתן של פלטפורמות ורשתות חברתיות שונות הביאו לשינוי תפיסתי כלפי האינטראקציה החברתית. כיום, המרקם החברתי של חיינו מכיל תקשורת וירטואלית רבה בייחוד באמצעי מדיה ורשתות חברתיות, הדבקה רגשית ברשת היא התוצר של הידבקות רגשית במרחק רחוק אשר הרשת מהווה פלטפורמה לקיום התופעה, תופעה זו ברשת מאפשרת את התפשטות ההידבקות לקהל רחב יותר והטרוגני במגוון אין סופי של נושאים.
בעבר הידבקות רגשית במשמעותה הוויראלית הייתה מתפשטת תוך מספר ימים בעידן הרשתות החבריות הוויראליות מקבלת משמעות אחרת וכך גם המשמעות הרחבה של המושג הידבקות רגשית. כיום ידיעה חדשותית יכולה להגיע למספר רב של משתמשים תוך דקות מספר לעומת ימים בעבר. סביבה חברתית מודרנית זו הביאה עמה מחקר רב העוסק בהתנהגות והשפעתה בסביבה הווירטואלית בקהילות ברשת.
ניסוי שנערך בשנת 2012 מטעם אוניברסיטת קורנל (Cornell University) בשיתוף מאגר המידע של חברת פייסבוק בדק תגובות של כ-700,000 משתמשי פייסבוק במשך כ-20 שנים אשר עברו מניפולציה מכוונת ללא ידיעתם, הנבדקים נחשפו באופן מכוון לתכנים חיוביים או שליליים שפורסמו בעמוד הבית שלם - פיד (Feed), במחקר זה נמצא כי משתתפים שנחשפו לתוכן חיובי הגיבו בהלימה רגשית לתוכן, כלומר הפעילות בפלטפורמה שלהם הייתה חיובית. לעומת זאת, מצאו כי מי שנחשף לתכנים שליליים הגיב באופן שלילי ומוחצן יותר באופי הפעילות של ברשת החברתית פייסבוק. בניסויי זה הוכח "הדבקות רגשית" מתקיימת ברשתות חברתיות באופן שאינו מודע וכי ניתן להעביר מצבים רגשיים לאחרים בשלט רחוק וללא אינטראקציה פיזית.
ניסוי נוסף נערך בקרב מיליוני משתמשי בטוויטר ובפייסבוק עוסק בשוני שבין הידבקות רגשות שליליים וחיוביים ומתמקד ברגשות כעס ושמחה המחקר עוסק בחדירות והפצת התכנים בקהלים שונים דרך "הדבקה רגשית", על פי מחקר זה נראה כי אירועים מכעיסים עוררו באופן גדול יותר טוויטים (פרסום ברשת) כועסים ורבים יותר. עוד נלמד במחקר זה כי לכעס רמת חדירות גבוהה יותר לקהילות שונות בעוד שתכנים שמחים לרוב נשארים במעגלים מקומיים יותר ובעלי קושי בחדירה לקהלים וקהילות שונים.
מחקר נוסף שנערך באמצעות מדגם אקראי בקרב משתמשי בטוויטר במהלך שבוע בחודש ספטמבר 2014 בדק כיצד מידת רגישות של אנשים משפיעה על ההידבקות הרגשית שלהם, החוקרים חילקו את המשתתפים לבעלי רגישות גבוהה ונמוכה על ידי פרמטרים שבדקו קודם לכן, במחקר זה נמצא בבהירות כי משתמשים בעלי רגישות גבוהה נוטים לאמץ ו"להידבק" באופן מועט יותר בתכנים שליליים מאשר משתמשים בעלי רגישות נמוכה, אך שני סוגי המשתמשים נוטים לאמץ באופן שווה תכנים חיוביים. זאת על אף שהנחת הייסוד הרווחת היא שאנשים בעלי רגישות גבוהה יינטו לאמץ יותר רגשות חיוביים.