stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אטלס כוכבים
ההיסטוריה של אטלסי-הכוכבים > אטלס השמים של פלאמסטיד

לאורך כל המאה ה-17 יצאו אטלסי כוכבים שהתאמצו לעמוד בסטנדרטים של אוראנומטריה, ולא לשפר אותם. רק בשליש המאה הבאה יצא לאור אטלס שהיווה שיפור מהותי ומובהק: אטלס השמים (לטינית: Atlas Coelestis) של האסטרונום המלכותי הבריטי, ג'ון פלאמסטיד. אגדות רבות קשורות לאטלס זה: ישנם הטוענים שפלאמסטיד כלל לא אבה לפרסם את קטלוג הכוכבים המפורט שלו כאטלס, ורק בזכות סיר אייזק ניוטון, שהיה איש ריב ומדון ורצונו של פלאמסטיד היה לצנינים בעיניו, פורסם האטלס בכל זאת. אגדה נוספת, שידוע מעל לכל ספק שהיא שגויה, היא שפלאמסטיד הוא שטבע, באטלס הזה, את מספרי פלאמסטיד. למעשה, אלו הופיעו לראשונה בתרגום צרפתי של האטלס, שעליו הופקד האסטרונום ז'רום לאלנד.
אך ערכו של האטלס של פלאמסטיד עולה על כל אגדה, דמיונית או נכונה. ראשית, לראשונה יצא אטלס שמים עם היטל גאומטרי מוגדר ומדויק. אפשר להתווכח על חסרונותיו ומעלותיו של ההיטל הסינוסואידי שפלאמסטיד בחר, אבל אין ספק שמדובר בהיטל מדויק, ואכן ניתן למדוד מיקומי כוכבים בדיוק מצוין - של פחות מדקת-קשת - באטלס זה. חסרונותיו של ההיטל - בעיקר עיוות דמויות הקבוצות הרחוקות מקו המשווה - בטלים בשישים מול יתרון זה. למעשה החלו לקרוא להיטל סינוסאידי "היטל פלאמסטיד", על אף שההיטל לא הומצא על ידו. בזכות ההיטל המדויק והקפדנות בה יישם אותו פלאמסטיד יכלו אסטרונומים שהשתמשו באטלס, לראשונה, למדוד מיקומים מדויקים ולציין ללא כל בעיה את מיקומו של כל גילוי. האטלס של פלאמסטיד הכיל קווי רשת כל מעלה ומעלה - רמת רישות נדירה לפני מחצית המאה ה-20.
פלאמסטיד גם היה הראשון שהחל להפרד מקואורדינטות מבוססות גלגל המזלות. אלו אמנם מופיעות באטלס, אבל כרשת משנית. העיקרית היא רשת הקואורדינטות המשוונית, כפי שמשתמשים בימינו. זו ללא ספק תוצאה של רוח הזמן - במאה ויותר השנים שחלפו בין אוראנומטריה לאטלס השמים של פלאמסטיד התבסס הטלסקופ ככלי אסטרונומי, ויתרונות החצובה המשוונית היו לחשובים הרבה יותר מאשר ההתאמה למסורות קדומות.
אטלסים נפוצים בעולם ובארץ

מפאי השמים הבולט בתחום הוא ויל טיריון, החתום על האטלסים המובילים בעולם.
אורנומטריה 2000.0 הוא אטלס מקיף ביותר בשלושה כרכים כבדי משקל. שניים מהכרכים הם מפות והשלישי מכיל מידע נוסף וקטלוג כוכבים.
אטלס 2000 הוא אטלס בקנה מידה בינוני בפורמט אלבומי, ללא מידע פרט למפות. קיימות לו מהדורות רבות, לרבות מהדורת שדה בה המפות שחורות והכוכבים לבנים ומהדורת דה-לוקס צבעונית.
אטלס הכיס של Sky&Telescope הוא אטלס נוח לנשיאה בקנה מידה בינוני, ללא מידע פרט למפות.
אטלס המילניום, בדומה לאוראנומטריה, הוא אטלס מקיף מאוד בכמה כרכים כבדים.
אטלס השמים לצופה של אריך קארקושקה הוא אטלס בפורמט ייחודי, המכיל מפות בקנה מידה גבוה אך ורק של אזורים נבחרים בשמים, לצד מידע מקיף על כ 200 גרמי שמים נבחרים ומפות בקנה מידה קטן של כל כיפת השמיים.
בעברית קיימים מספר אטלסים:
כוכבים במסילותם היא חוברת ובה דברי מבוא על האסטרונומיה וכן אטלס שמים דק מאת אינג' אריה נתן בהוצאת החברה להגנת הטבע המיועד לצופים באמצעות משקפת.
אטלס קוסמוס לשמי ישראל בעריכת ד"ר יגאל פתאל, אטלס מקיף בפורמט אלבומי, עם מפות של ויל טיריון.
האנציקלופדיה של קבוצות הכוכבים מאת ד"ר יגאל פתאל, כולל שני כרכים ומכיל לקסיקון אסטרונומי מקיף נוסף לאטלס. ייחודו של אטלס זה הוא שמלבד מפות כוכבים ברמות הגדלה שונות ישנה סקירה על גרמי שמיים בעלי עניין בקבוצות, של ההיסטוריה ושל המיתולוגיות של אותן קבוצות.
אטלס השמיים הישראלי מאת ד"ר צפריר קולת, האטלס כולל מידע רב נוסף על מפות השמיים המפורטות שבו.
אטלסים ממוחשבים

בשנים האחרונות הולך ונעשה נפוץ השימוש בתוכנות שונות לאותן מטרות בהן משתמשים באטלס כוכבים. לתוכנה קיימים יתרונות רבים: ניתן לשנות את קנה המידה, את הבהירות הגבולית, ואף ניתן לחבר בין המחשב לטלסקופ לצורך כיוון אוטומטי של הטלסקופ.

עם זאת, השימוש בתוכנה בשטח דורש מחשב נייד, שיחשף לפגעי מזג האוויר בזמן התצפית. כמו כן, הקרנת האור ממסך המחשב פוגעת בהתאמת עיני הצופים לראיית לילה. אמנם בחלק ניכר מהתוכנות יש מצב "ראיית לילה" שממזער השפעה זו, אך עדיין מדובר בפתרון פחות נוח מהשימוש הקלאסי באטלס מודפס בצירוף פנס ראש אדום.
התוכנה החופשית סטלאריום היא אחת הנפוצות ביותר לשימוש ביתי ואף תורגמה לעברית. לצידה קיימות תוכנות מסחריות פופולריות כגון Cartes de Ciel וGoogle Sky.
קיימות גם תוכנות למחשבי כף יד, כגון PicoSky.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000145212 
עמוד מתוך אוראנומטריה. ניתן לראות קווי קואורדינטות ניפרשים משני מוקדים שונים
מפת קבוצת הדובה הגדולה מהאטלס של פלאמסטיד, Atlas Coelestis
תמונה מתוך סטלאריום, תוכנה חופשית להכרת השמים
מונווי

| --- | --- |

שלט בכניסה למונווי
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  נברסקה נברסקה
 ראש העיר:  אלזי איילר
 תאריך ייסוד:  שנות ה-30 של המאה ה-20
 שטח:  0.54 קמ"ר
 גובה:  405 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  2 (1 באפריל 2020)
 קואורדינטות:  42°49′43″N 98°19′47″W﻿ / ﻿42.828611111111°N 98.329722222222°W﻿ / 42.828611111111; -98.329722222222 
 אזור זמן:  UTC -6
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה מונווי(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה מונווי(למפת נברסקה רגילה) לינקולן אומהה גרנד איילנד קירני נורת' פלאט נורפוק דקוטה הדרומית איווה מי. קנזס קולורדו ו י ו מ י נ ג מונווי(למפת נברסקה מוגדלת) לינקולן אומהה גרנד איילנד קירני נורת' פלאט נורפוק דקוטה הדרומית איווה מי. קנזס קולורדו ו י ו מ י נ ג מונווי  מיקום הכפר    מפה מפורטת של הכפר tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מונווי (באנגלית: Monowi) הוא כפר קטן בנברסקה שבארצות הברית. הכפר זכה לפרסום תקשורתי נרחב, עקב העובדה שאוכלוסייתו מונה אדם אחד בלבד.
היסטוריה

מאז ייסודו, היה מונווי יישוב מבודד, כאשר שיא האוכלוסין שבו היה 150 תושבים בתחילת המאה ה-20.
בשנת 2000 חיו בו רק שני אנשים – אלזי איילר ובעלה, רודי, שנפטר ב-2004.
אלזי החליטה להמשיך ולהתגורר במונווי, ואף הקימה שם מסעדה וספרייה.
כיום אלזי איילר היא תושבת הכפר היחידה, והיא משמשת אפוא גם כראש המועצה.
אייזיאה רובי

| --- | --- |

רובי בשנת 2019
 לידה:  3 בפברואר 1998 (בן 26) דיקסון, אילינוי, ארצות הברית
 עמדה:  פאוור פורוורד
 גובה:  2.03 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת נברסקה
 דראפט:  בחירה מספר 45, 2019 דטרויט פיסטונס
 קבוצות כשחקן
 2019–2020 2020–2022 2022–2023   2023–:  טקסס לג'נדס אוקלהומה סיטי ת'אנדר סן אנטוניו ספרס  וסטצ'סטר ניקס
אייזיאה רובי (באנגלית: Isaiah Roby; נולד ב-3 בפברואר 1998) הוא כדורסלן אמריקאי, שמשחק בקבוצת וסטצ'סטר ניקס מליגת הפיתוח של ה-NBA, בעמדת הפאוור פורוורד.
קריירת מכללות

רובי נולד וגדל בעיר דיקסון שבאילינוי, ובשנת 2016 החל ללמוד באוניברסיטת נברסקה. לאורך 3 עונותיו בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה הציג שיפור הדרגתי, עד שבעונת 2018/2019 רשם ממוצעים של 11.8 נקודות, 6.9 ריבאונדים, 1.9 אסיסטים, 1.9 חסימות ו-1.3 חטיפות למשחק. בסיום עונתו השלישית בנברסקה עזב את האוניברסיטה, לטובת התמודדות לבחירה בדראפט ה-NBA.
קריירת משחק מקצועית > דאלאס מאבריקס

בדראפט ה-NBA‏ 2019 נבחר רובי בבחירה ה-45 על ידי דטרויט פיסטונס, ומיד הועבר בטרייד לדאלאס מאבריקס. לאורך תקופתו עם המאבריקס לא שותף באף משחק NBA, אולם שיחק ב-8 משחקים עם קבוצת הבת שלה מליגת הפיתוח של ה-NBA – טקסס לג'נדס.
קריירת משחק מקצועית > אוקלהומה סיטי ת'אנדר

בינואר 2020 הועבר רובי בטרייד לאוקלהומה סיטי ת'אנדר, תמורת ג'סטין פטון. בעונתו השנייה בקבוצה, 2020/2021, שימש כשחקן רוטציה קבוע, והעמיד ממוצעים של 8.7 נקודות ו-5.6 ריבאונדים למשחק.
קריירת משחק מקצועית > סן אנטוניו ספרס

ב-6 ביולי 2022 עבר לסן אנטוניו ספרס. במרץ 2023 שוחרר מהספרס.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019/2020 | אוקלהומה | 3 | 0 | 3.7 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.7 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |
| 2020/2021 | אוקלהומה | 61 | 34 | 23.4 | 0.483 | 0.294 | 0.744 | 5.6 | 1.8 | 0.9 | 0.6 | 8.7 |
| 2021/2022 | אוקלהומה | 45 | 28 | 21.1 | 0.514 | 0.444 | 0.672 | 4.8 | 1.6 | 0.8 | 0.8 | 10.1 |
| 2022/2023 | סן אנטוניו | 42 | 2 | 11.3 | 0.432 | 0.300 | 0.488 | 2.5 | 0.9 | 0.4 | 0.2 | 4.1 |
| קריירה |  | 151 | 64 | 18.9 | 0.485 | 0.351 | 0.675 | 4.4 | 1.4 | 0.7 | 0.5 | 7.7 |
הערות שוליים

↑  הסטטיסטיקות של רובי בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2019, באתר basketball-reference.com
↑  דאלאס מצרפת את רובי, באתר הקבוצה, 26 ביוני 2019
↑  אוקלהומה סיטי מצרפת את רובי, באתר הקבוצה, 24 בינואר 2020
הסינפונייטה של לונדון

| --- | --- |

הסינפונייטה של לונדון בפסטיבל ג'אז קונגסברג 2018
 תאריך ייסוד:  1968 
 מייסד:  ניקולאס סנואומן, דייוויד אתרטון
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מיקום:  סאות'בנק סנטר, לונדון
 חברת תקליטים:  דויטשה גרמופון 
 אתר רשמי
 
הסינפונייטה של לונדון (באנגלית: London Sinfonietta) היא תזמורת קאמרית בריטית השוכנת בסאות'בנק סנטר שבלונדון ומתמחה בביצוע מוזיקה קלאסית בת זמננו. ניקולאס סנואומן (אנ') ודייוויד אתרטון ייסדו את התזמורת בצוותא בשנת 1968. אתרטון היה מנהלה המוזיקלי הראשון, משנת 1968 עד 1973.
מייקל ויינר היה המנהל האמנותי משנת 1972 עד 1989. פול קרוסלי החליף אותו ושימש בתפקיד משנת 1988 עד 1994. מרקוס שטנץ היה המנהל המוזיקלי משנת 1994 עד 1998.
הסינפונייטה של לונדון הזמינה יצירות אצל מלחינים רבים, ביניהם מגנוס לינדברג, תומאס אדס, סטיב רייך וסר הריסון ברטוויסל. המלחין והמנצח אוליבר נאסן היה מנהלה המוזיקלי משנת 1998 עד 2002 ובעבר היה גם מנצח כבוד של הסינפונייטה.
ג'יליאן מור הצטרפה לסינפונייטה בשנת 1983 כקצינת החינוך של התזמורת, ועזבה בשנת 1993 למלא את תפקיד אחראית על החינוך במרכז הגדה הדרומית. מור חזרה לסינפונייטה כמנהלת אמנותית בשנת 1998 עד 2006.
משנת 2007 ואילך משמש אנדרו בורקה כמנכ"ל ומנהל אמנותי של הסינפונייטה.
רווח משני

רווח משני הוא קבלת "מותרות" והשגת רווח כלשהו בעקבות התנהגות הפוגעת בו או באחרים, או אירוע חריג (אירוע טראומטי, מחלה, שינוי קיצוני בחייו של אדם, אובדן דמות קרובה) אשר עלולים לגרום למחלה הנפשית להפוך לכרונית, ולהפחית מהרצון של המטופל להבריא (במודע או שלא במודע).
הפרעות נפשיות רבות כמו דיכאון, הפרעה טורדנית-כפייתית (OCD), הפרעות אכילה, הפרעת דחק פוסט-טראומטית והפרעות אחרות המשפיעות על אורח החיים ופוגעות בו בצורה שיכולה להתבטא בכל מיני דרכים כמו: סבל נפשי כבד, בירידה בחשק או במוטיבציה, בשינויים בתיאבון ובמשקל, בהפרעות בשינה ובפגיעות רבות נוספות באיכות החיים.
עם זאת, לעיתים מביאה המחלה בעקיפין גם לתוצאות רצויות מבחינת המטופל, הקרויות בלשון הרפואית והפסיכולוגית: רווח משני מהמחלה.
ביטויי הרווח המשני

רווח משני יכול להתבטאות בכמה דרכים כגון:
תשומת לב מוגברת
אמפתיה
הקלה והפחתה בדרישות וציפיות
סיפוק של צרכים תלותיים
התחשבות ויחס סלחני ואוהד מצד הסביבה
פיצויים כספיים או אחוזי נכות בעקבות תאונה או מחלה נפשית.
"בריחה" למחלה ממציאות חיים קשה או ממצב רגשי בלתי נסבל.
שינויים לטובה (מבחינתו של הפציינט) במערכת היחסים הזוגית או המשפחתית.
הימנעות מעבודה או מחיפוש עבודה.
פטור מאחריות פלילית עקב אי שפיות.
פטור משירות צבאי על רקע אי כשירות.
הימנעות מציפיות ולחצים להקים משפחה או להיכנס להריון שמופעלים מצד בני הזוג או יתר הסביבה.
הקלה בפסיקות במשפט אזרחי או אף זכייה בתביעה.
זירוז הליכים בירוקרטיים לאור הסיכון בהמתנה במצב גופני או נפשי מסוים.
דוגמה לכך היא זיגמונד פרויד, שדיבר על הרווחים שמקבל אדם עני ממחלה. כאשר הוא היה בריא, תבעה ממנו הסביבה לצאת ולעבוד כדי להתגבר על עוניו. אבל עכשיו, כשהוא מושבת בגלל סימפטומים נוירוטיים, הוא יכול לתבוע את החמלה למצוקה החומרית שלו, שנמנעה ממנו עד היום.
רווח שלישוני

לעיתים גורמי וצוותי רפואה עשויים להשתמש במניפולציה על מטופל כדי לשכנעו שהוא חולה ולפנות לטיפול. בכך הגורמים המטפלים מקבלים רווח כספי (למשל בשידול לרכישת תרופות על ידי חברות פארם).
טיפול

לעיתים האתגר העיקרי במציאת הדרך לריפוי היא במציאת הרווח המשני והעלאתו למודעות ולאחר מכן ההחלטה לוותר על רווחים משניים אלו כדי להימנע מההתנהגות הבעייתית. עם זאת, חשוב להדגיש כי גם כאשר קיים חשד לקיומו של רווח משני יש להתייעץ עם איש מקצוע ולבחור בטיפול שיאהן עם הקשיים הממשיים והן עם הנטייה לשימורם.
גארי כהן (בנקאי)

גארי דייוויד כהן (באנגלית: Gary David Cohn; נולד ב-27 באוגוסט 1960) הוא בנקאי השקעות יהודי-אמריקאי ודמות פוליטית. כיהן כיועץ הכלכלי הבכיר לנשיא דונלד טראמפ ועמד בראש המועצה הלאומית לכלכלה של ארצות הברית מ-20 בינואר 2017 ועד 6 במרץ 2018. החליפו בתפקיד לורנס קודלו. לפני כן היה המנכ"ל ומנהל התפעול הראשי (COO) של גולדמן זקס מ-2006 עד 2017. כהן הוא חבר המפלגה הדמוקרטית ומחזיק בעמדות מתונות, אך תרם גם לפוליטיקאים רפובליקנים.
כהן, אשר ירש בתפקידו את ג'פרי זיאנטץ, נחשב לאחד הקולות המשפיעים לאורך תקופת שירותו בממשל טראמפ, הן מבחינה כלכלית והן מבחינה פוליטית. ב-6 מרץ 2018 הגיש כהן את התפטרותו, זאת לאחר החלטתו של טראמפ להטיל מכסים על ייבוא של אלומיניום ופלדה.
כהן נולד למשפחה יהודית שהגיעה ממזרח אירופה, בנם של ויקטור ואלן כהן. הוא אובחן בדיסלקסיה בגיל צעיר ועבר ארבעה בתי ספר שונים עד כיתה ו'. סיים תואר ראשון בבית הספר לעסקים של אמריקן יוניברסיטי.
כהן נשוי ולו שלוש בנות. מתגורר בניו יורק.
הערות שוליים

↑  Within Trump’s inner circle, a moderate voice captures the president’s ear,‏ וושינגטון פוסט, 13 באפריל 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 4621 5307  LCCN: no99089091  VIAF: 34098576   WorldCat (עם VIAF): 34098576 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמריקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חזרת הש"ץ

חזרת שליח הציבור (או חזרת הש"ץ) היא חלק מתפילת העמידה היהודית, בו שליח הציבור חוזר על התפילה לאחר שכל המתפללים במניין אמרו אותה בלחש. חזרת הש"ץ מתקיימת בכל התפילות מלבד תפילת ערבית.
היסטוריה

חזרת הש"ץ תוקנה על ידי אנשי כנסת הגדולה, על מנת שגם האנשים שאינם יודעים את נוסח תפילת העמידה בעל־פה יוכלו לצאת ידי חובת התפילה, בכך שהם שומעים את שליח הציבור ועונים אמן. לתקנה זו הייתה משמעות רבה טרם המצאת הדפוס, שכן לרוב המתפללים לא היה סידור כתוב, והאנשים שלא ידעו בעל־פה את נוסח התפילה לא יכלו להתפלל לבד.
גם לאחר המצאת הדפוס והימצאות סידורים בבתי הכנסת, מנהג חזרת הש"ץ ממשיך להתקיים בכל תפוצות ישראל, מכמה סיבות:

א. תקנות חז"ל, גם אם בטל טעמן, הן אינן בטלות. 

ב. בחזרת הש"ץ נאמרים קטעי תפילה חשובים, כגון קדושה ומודים דרבנן, שלא נאמרים בתפילה שכל יחיד אומר בלחש. 

ג. חזרת הש"ץ מועילה לפי חלק מהדעות להוציא ידי חובה יחיד שטעה בתפילתו, על ידי שיאזין לשליח ציבור.
סדר החזרה והלכותיה

בחזרת הש"ץ, שליח הציבור חוזר בקול רם על התפילה שאמרו בלחש כל המתפללים לפני כן, בצירוף אמירת קטעי תפילה נוספים, שעל פי ההלכה היהודית יכולים להיאמר רק אם יש בבית הכנסת ציבור - מניין של לפחות עשרה מתפללים.
לפני ששליח הציבור אומר את הברכה השלישית – ברכת קדושת השם – אומר הציבור קטע שנקרא קדושה. בתענית ציבור, אומר שליח הציבור את ברכת עננו לאחר ברכת גאולה. בזמן ששליח הציבור אומר את ברכת ההודאה אומר הציבור ברכה מקבילה בשם מודים דרבנן. בין ברכת ההודאה לברכת שים שלום, הכהנים עולים על הדוכן לברך את הציבור בברכת כהנים. אם אין כהנים בבית הכנסת או במקום שנוהגים שלא לישא כפים באותו היום, שליח הציבור אומר "אלהינו ואלהי אבותינו ברכנו בברכה המשולשת".
בשבתות מיוחדות ובחגים, אצל קהילות מסוימות נוספים פיוטים בתוך חזרת הש"ץ.
חזרת הש"ץ נאמרת בתפילות שחרית, מנחה, מוסף וכן בתפילת נעילה ביום כיפור. בתפילת ערבית אין חזרת הש"ץ מפני שמעיקרה תפילה זו היא רשות, ותקנו חזרת הש"ץ רק לתפילות שהן חובה. בתפילת ערבית של שבת אומרים תפילה הנקראת מעין שבע שהיא קיצור תפילת שבע אותה מתפללים בשבת.
לקיום חזרת הש"ץ יש צורך במניין, ולכן היא נחשבת לעיקרה של התפילה בציבור, שחשובה מאוד ביהדות. מסיבה זו, יחיד או אפילו מספר יחידים שמתפללים אינם חוזרים על התפילה. אם ישנם מספר אנשים שכבר התפללו והם משלימים למניין לאחרים שטרם התפללו או שהזמן קצר ניתן לקיים תפילה קצרה שבה נאמרות רק שלוש הברכות הראשונות וקדושה בקול והשאר בלחש וזאת ללא תפילה בלחש קודם החזרה.
על פי ההלכה היהודית, במהלך חזרת הש"ץ הציבור צריך לשתוק ולהקשיב לחזן כדי לענות "אמן" לאחר הברכות, וגם לא יתפלל או ילמד תורה אז. רבנו אשר כתב בשו"ת שלו שאם אין בבית הכנסת תשעה אנשים המקשיבים לחזן, ”קרובים ברכותיו להיות לבטלה”.
יש נוהגים לעמוד בשעת חזרת הש"ץ.
הצורך בתפילת הלחש

במשנה במסכת ראש השנה מובאת דעת חכמים, שיש להתפלל תפילה בלחש בנוסף לקיום החזרה. בברייתא ביארו חכמים, שהחזרה נועדה לאלה שאינם יודעים להתפלל בעצמם, אך היודעים צריכים להתפלל בעצמם. בהמשך המשנה מובאת שיטת רבן גמליאל, אשר חלק עליהם. לשיטתו, ניתן לקיים את החזרה ללא תפילת הלחש וכולם ישמע אותה ויצאו בה ידי חובתם.
בתלמוד פסק רבי יוחנן כדעת רבן גמליאל בתפילות ראש השנה ויום הכיפורים, בהן יש ברכות מיוחדות, שסביר שהציבור אינו מכיר. הרמב"ם פסק על פי רבי יוחנן, שבראש השנה וביום הכיפורים, יש לסמוך על שיטת רבן גמליאל.
בהמשך התלמוד (שם), הובאה דעת רבי שמעון חסידא, הסובר שגם לדעת רבן גמליאל, רק העם שבשדות נפטרים בתפילת שליח הציבור. הרי"ף והרא"ש הסבירו, שהעם שבשדות הם אלו שאינם יכולים לבוא להתפלל בבית הכנסת, מחמת טרדת הפרנסה. לשיטתם, אנשים אלו יוצאים ידי חובה, אף על פי שאינם באים לבית הכנסת כלל. לעומת באור זה, באר בבית יוסף לשיטת רמב"ם, שמפני טרדתם בפרנסה, אנשים אלו אינם יכולים ללמוד להתפלל בעצמם. אך גם הם יוצאים ידי חובה, רק כשהם מגיעים לבית הכנסת.
לשיטת הרמב"ם, דברי רבי שמעון חסידא אינם להלכה, משום שדבריו נאמרו רק על שאר ימות השנה, שבהם ממילא אין הלכה כרבן גמליאל. אולם העיטור פסק, שגם בתפילות ראש השנה ויום הכיפורים יש להתפלל תפילת לחש מלבד החזרה, שכן לשיטתו, דברי רבי שמעון חסידא נאמרו גם על ראש השנה ויום הכיפורים.
בטור נפסק, שלא לסמוך על דברי רבן גמליאל אף בתפילות ראש השנה ויום הכיפורים, וזאת בשל החשש שמא לא יקשיבו לכל החזרה ולא יצאו ידי חובה. כך פסק גם בשולחן ערוך. לכן, הנוהג הרווח כיום הוא, להתפלל את תפילת החזרה גם בראש השנה ויום הכיפורים. עם זאת, בחלק מיהדות תימן, בתפילת מוסף של ראש השנה, מתפללים עד היום תפילה אחת בלבד.
קיצור חזרת הש"ץ (חזרה קצרה)

לפי התקנה המקורית, שליח הציבור צריך לחזור על כל ברכות התפילה. רב האי גאון הורה שכשאין שהות ביום קודם השקיעה להתפלל את כל חזרת הש"ץ של תפילת מנחה, יחזור שליח הציבור או החזן לאחר תפילת הלחש רק על שלוש הברכות הראשונות כדי לומר קדושה,, וכן פסח השולחן ערוך. דעת הרמ"א שבאופן זה כולם יתפללו בבת אחת, החזן בקול והאחרים בלחש. הרדב"ז ובית יוסף הביאו מנהג ספרדי שבתפלת מנחה שליח הציבור אומר בקול רק את 3 הברכות ראשונות ו־3 האחרונות, ואילו את שאר התפילה אומרים כולם בלחש. חכמי צפת בדור שלפני הבית יוסף החרימו את הנוהגים כן (כשיש שהות ביום) מאחר שצריך לחזור על כל הברכות. בכמה ישיבות ליטאיות, נוהגים במנחה של חול שאף כשיש שהות לומר כל חזרת הש"ץ שהחזן אומר בהתחלה בקול 3 ברכות ראשונות עם קדושה, וכולם מתפללים ביחד איתו בלחש עד אז, ואחר כך ממשיכים כולם את התפילה בלחש עד סופה. כך היה המנהג ברוב קהילות צפון אפריקה בשחרית ומנחה בחול, ובמוסף ובמנחה בשבת ויום טוב.
כיום, יש נוהגים לקצר את חזרת הש"ץ בתפילת מנחה כפי שכתוב לעיל. מנהג זה נהוג בעיקר במקומות עבודה, בפרט בחורף, ובקרב חלק מהישיבות הליטאיות, מפני ביטול תורה. ביהדות אשכנז, יש נוהגים שבזמן שלוש הברכות הראשונות, הציבור שותק ולאחר קדושה מתחילים להתפלל בלחש מתחילת התפילה, ויש מעדיפים להתחיל עם הש"ץ כמו שמובא בשולחן ערוך וכמו שנוהגים בעדות המזרח.
ביטול חזרת הש"ץ

כבר לפני מאות שנים כפילות התפילה בלחש ובקול גרמה לשעמום הציבור שכן ידע את נוסח התפילה בעל־פה בזמן חזרת הש"ץ, והם החלו לפטפט או להתעסק בעניינים אחרים בשעת חזרת הש"ץ – דבר שגרם לחילול השם. מחמת זה, ביטל הרמב"ם את הכפילות כהוראת שעה, ותיקן שיאמרו את התפילה רק פעם אחת, החזן בקול להוציא את שאינם בקיאים, וציבור הבקיאים בלחש ביחד איתו. הרמב"ם אף חשש מתדמית התפילה היהודית בעיני הגויים: " ...ותימנע אריכות החזרה ויסר חילול השם שנתפשט בין הגויים, והוא שהיהודים רוקקין וכחין ומסיחין בתוך תפילתם".
תקנה זו התקיימה במצרים כמה מאות שנים עד זמנו של הרדב"ז, והוא ביטל את תקנה זו, והורה להתפלל בחזרה שתי תפילות כדין הגמרא. גם האר"י בשער הכוונות אמר, כי אין לבטל את החזרה, כיוון שעל־פי הקבלה, מעלתה הרוחנית גבוהה מתפילת הלחש.
ביהדות תימן רבים נהגו בעבר כתקנת הרמב"ם להתפלל תפילה אחת בתפילות מנחה (שבת וחול) ובמוסף של שבת. קיום המנהג במוסף הוסבר בכך שהיו קמים שעה או שעתיים קודם עלות השחר ללמוד, והתפילה נמשכה זמן רב, והציבור נחפז לצאת, וגם בשל הוספת תרגום אונקלוס לקריאת התורה הנהוגה בעדתם, שמאריכה מאוד את השהות בבית הכנסת. לכן הנהיגו מחשש שלא יהיו תשעה עונים התפללו תפילה אחת. בפלג הדרדעים אין כלל לחש וחזרה, חוץ מביום הכפורים.
כמו כן, אצל הספרדים במערב אירופה, חזרת הש"ץ נהוגה רק בתפילת שחרית, אבל בתפילות המוסף והמנחה אין היא נאמרת כלל. החריגים הם שחוזרים במוסף כשאומרים גשם וטל ובימים נוראים, וכן במנחה של תעניות ושל יום כיפור.
ברוב קהילות התנועה הרפורמית בוטלה חזרת הש"ץ, וישנה רק התפילה בלחש.
לקריאה נוספת

תפילה בציבור וחזרת הש"ץ; בתוך: אוצר עיונים, ש"ס מתיבתא, ברכות, כרך א, מערכה ד, עמ' מ-נד.
ג'יימס הובן

| --- | --- |

תבליט שעווה של ג'יימס הובן בסביבות שנת 1800
 לידה:  1755 מחוז קילקני, אירלנד 
 פטירה:  8 בדצמבר 1831  (בגיל 76 בערך) וושינגטון די. סי., ארצות הברית 
 מקום קבורה:  Mount Olivet Cemetery 
 יצירות ידועות:  הבית הלבן 
 צאצאים:  James Hoban Jr. 
 
ג'יימס הובן (James Hoban; נולד 1755 – נפטר ב-8 בדצמבר 1831), היה ארכיטקט אירי-אמריקאי. מפורסם בעיקר עבור תכנון הבית הלבן בוושינגטון די. סי. תלמידו היה רוברט מילס, מעצב אנדרטת וושינגטון.
הובן נולד בכפר קטן במחוז קילקני שבלנסטר, אירלנד. בגיל 20 עבר ללמוד בבית ספר לרישום בדבלין. אחרי שסיים את לימודיו בהצלחה, עבד תקופה אצל הארכיטקט האירי תומאס איוורי (אנ').
לאחר מלחמת העצמאות האמריקאית, היגר לארצות הברית, והחל לעבוד בשנת 1785 כארכיטקט בפילדלפיה. באפריל 1787, נסע הובן לדרום קרוליינה על מנת לתכנן ולעצב כמה מבנים, ביניהם בניין בית המשפט המחוזי של צ'ארלסטון (אנ'). ג'ורג' וושינגטון שביקר באותה תקופה בדרום התפעל מעבודותיו של הובן והזמין אותו לעבוד עבור הממשל הפדרלי (שבאותה תקופה שכן בפילדלפיה, כבירה הזמנית של ארצות הברית).
ב-1792 נבחר הובן לתכנן את בנין הבית הלבן, שנבנה לבסוף על פי תוכניתו בשינויים קלים, בהשפעת וושינגטון.
הובן היה גם המפקח על בניית הקפיטול, בתכנונו של הארכיטקט ויליאם ת'ורנטון (אנ').
הובן, כקתולי, היה מעורב במספר מוסדות קתוליים בוושינגטון די.סי במשך ימי חייו, ביניהם: אוניברסיטת ג'ורג'טאון (שם למד בנו, שהיה חבר במסדר הישועים), כנסיית סנט פטריק בעיר, ועוד.
הערות שוליים

↑  הלית ינאי, ‏הבונים ג'יימס הובאן מתכנן הבית הלבן, באתר גלובס, 14 במרץ 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007361282605171  GND: 119178834  ISNI: 0000 0000 6679 0544  LCCN: n81152530  SNAC: w6f855q0  ULAN: 500010568  VIAF: 77120033   WorldCat (עם VIAF): 77120033
אגם מקדונלד (מונטנה)

ערך זה עוסק באגם בפארק הלאומי גליישר, במדינת מונטנה שבארצות הברית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

אגם מקדולנד בחורף
 מידע כללי
 סוג:  אגם 
 מידות
 שטח:  27.61 קילומטר רבוע
 אורך:  16 קילומטר
 רוחב ממוצע:  1.6 ק"מ 
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  ארצות הברית 
 קואורדינטות:  48°34′09″N 113°56′06″W﻿ / ﻿48.5692°N 113.935°W﻿ / 48.5692; -113.935
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה אגם מקדונלד(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה אגם מקדונלד(למפת מונטנה רגילה) הלנה בילינגס מיזולה גרייט פולס בוזמן ביוט קאליספל הפארק הלאומי גליישר קנדה איידהו ויומינג ד. ד ק ו ט ה  צ. ד ק ו ט ה אגם מקדונלד(למפת מונטנה מוגדלת) הלנה בילינגס מיזולה גרייט פולס בוזמן ביוט קאליספל הפארק הלאומי גליישר קנדה איידהו ויומינג ד. ד ק ו ט ה  צ. ד ק ו ט ה אגם מקדונלד
 
אגם מקדונלד (באנגלית: Lake McDonald) הוא האגם הגדול ביותר בפארק הלאומי גליישר. האגם ממוקם במחוז פלטהד, מדינת מונטנה שבארצות הברית.
גאוגרפיה

האגם מצוי בגובה 961 מטרים מעל פני הים.
אורכו של האגם 16 קילומטרים, רוחבו 1.6 קילומטרים, עומקו 152.4 מטרים.
שטחו של האגם 27,610 דונמים.
האגם מצוי מצידו המערבי של קו פרשת המים של אמריקה.
דרך הולכים-אל-השמש עוברת במקביל לחוף הדרומי של האגם.
באגם מצויים מספר מינים מקומיים של דגי טרוטה, ומינים נוספים של דגי מאכל ובהם טרוטת עין-הקשת, טרוטת האגמים, אלתית אדומה. על אף זאת מי האגם אינם מלאים חומרי מזון, ובשל כך מספר הדגים מועט, והאגם אינו מהווה אתר דיג פופולרי.
ביערות סביב האגם מצויים דובי גריזלי, דובים שחורים אמריקנים, איילי קורא, ואיילים שחורי זנב (בעיקר באזור החוף הצפוני של האגם).
היערות סביב האגם הם יערות צפופים של עצי מחט בעיקר אשוחית, ואשוח.
נחל מקדונלד (McDonald Creek) יוצא מהאגם, ונשפך אל מידל פורק פלטהד.
תיירות

אגם מקדונלד הוא האתר המתויר ביותר בשטח הפארק הלאומי גליישר.
בקצה המערבי של האגם מצוי מרכז מבקרים של שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית. במרכז המבקרים אתר לינה והסעדה.
המלון הקרוב ביותר לאגם הוא לודג' אגם מקדולנד, המהווה אתר מורשת היסטורי לאומי של ארצות הברית.
גלריית תמונות

צילום מעשה ידי אנסל אדמס
מבט מכיוון דרך ההולכים אל השמש
האגם בסתיו
מבט מהחוף המזרחי של האגם.
הערות שוליים

↑  מידע גאוגרפי
↑  פעילות תיירות וספורט באגם מקדונלד
↑  בעלי חיים בסמוך לאגם
↑  מידע תיירותי
↑  מידע על מרכז המבקרים
| אתרים בפארק הלאומי גליישר |
| --- | --- | --- |
| אזורים בפארק | מני גליישר |  |
| אתרי מורשת היסטוריים | דרך הולכים-אל-השמש • מלון מני גליישר |  |
| רכסי הרים | לואיס • ליווינגסטון |  |
| הרים | אלזוורת' • בראון • גולד • ג'קסון • גרינל (הר גרינל • נקודת גרינל) • וילבר • לוגן • סטימסון • סייה • פינצ'ו • צ'פמן • קליבלנד • רייזינג וולף |  |
| נהרות | ווטרטון |  |
| אגמים | גרינל • ווטרטון • טו מדיסן • מקדונלנד • סוויפטקרנט • פּריי |  |
| קרחונים | גרינל • הריסון • לוגן • סלמנדר • רד איגל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551291705171  LCCN: sh92001412  VIAF: 315530328   WorldCat (עם VIAF): 315530328