stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Simon & Speck
Simon > הכנת המפתח

תהליך הכנת המפתח של Simon כולל שימוש בסדרה של קבועי סבב באורך סיבית אחת. תוספת זו הוכנסה כדי להרוס את הסימטריות של ההזזה המעגלית וכן כדי לסכל התקפת גלישה. למעשה וריאציות של Simon מופרדות באופן קריפטוגרפי על ידי חמש סדרות שונות של קבועים:  z_{0},z_{1},z_{2},z_{3},z_{4}. כל אחת מהן היא פונקציה של אחת משלוש הסדרות המחזוריות הקבועות  u,v,w עם מחזוריות באורך 31 סיביות שאותן מחשבים לפי מטריצות קבועות המובאות להלן. את חמש הסדרות של הקבועים מחשבים כדלהלן: שתי הראשונות הן למעשה  z_{0}=u וכן  z_{1}=v. שלוש הנותרות  z_{2},z_{3} ו- z_{4} הן בעלי מחזוריות באורך 62 סיביות ואותן מחשבים על ידי XOR של הסדרה המחזורית  t=t_{0}t_{1}t_{2},... במחזוריות 2 (שהיא המחרוזת "01010101...") עם הסדרות  u,v ו- w בהתאמה. המטריצות להכנת  u,v ו- w הן שלוש מטריצות קבועות מסדר  5\times 5 מעל  GF(2):
הסיבית ה- i בכל רצף מחושבת על ידי אתחול אוגר זיזה ממושב באורך חמש סיביות בערכים 00001, ואז מפעילים את האוגר  i פעמים עם המטריצה המתאימה, וחילוץ הסיבית המשמעותית ביותר. למשל  u_{i}=(0,0,0,0,1)U^{i}(0,0,0,0,1)^{t}.
יהי  c=2^{n}-4 שהוא מחרוזת של  n-2 אחדים המסתיימת בשני אפסים (" 111...11100"). אז עם מילות המפתח הסודי של המשתמש  k_{m-1},k_{m-2},...,k_{1},k_{0} ומחרוזת הקבועים  z_{j}, מחשבים תת-מפתחות נוספים עבור כל הסבבים של הצופן:
עבור  0\leq i<T-m. שימו לב שהמילים  k_{0} עד  k_{m-1} משמשים ל- m הסבבים הראשונים של הצופן, הם נטענים כמו שהם לאוגר הזיזה כאשר  k_{0} מצד ימין ו- k_{m-1} מצד שמאל (הצד העליון או הכי משמעותי של הערך). הטבלה הבאה כוללת את כל הקבועים תלויי הגרסה של Simon.
| אורך הבלוק  2n | אורך המפתח  mn | גודל מילה  n | מספר מילות המפתח  m | הקבוע seq | מספר סבבים  T |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 32 | 64 | 16 | 4 |  z_{0} | 32 |
| 48 | 72 | 24 | 3 |  z_{0} | 36 |
|  |  | 96 | 4 |  z_{1} | 36 |
| 64 | 96 | 32 | 3 |  z_{2} | 42 |
|  |  | 128 | 4 |  z_{3} | 44 |
| 96 | 96 | 48 | 2 |  z_{2} | 52 |
|  |  | 144 | 3 |  z_{3} | 54 |
| 128 | 128 | 64 | 2 |  z_{2} | 68 |
|  |  | 192 | 3 |  z_{3} | 69 |
|  |  | 256 | 4 |  z_{4} | 72 |
Simon > פסאודו-קוד

הקלט הוא בלוק הטקסט הגלוי כשהוא מחולק לשני חצאים  (x,y) והמפתח הסודי באורך  m מילים המסומנות ב- k[0] עד  k[m-1].
הסמל  \oplus  מייצג פעולת XOR, הסימן  \neg  מייצג את אופרטור השלילה, הביטוי  S^{-3}k[i-1] פירושו שהערך המצוי בכניסה  k[i-1] מסובב בהזזה מעגלית לימין 3 סיביות. שימו לב שהלולאה הראשונה היא הכנת המפתח והלולאה השנייה היא ההצפנה.
Speck

לצופן Speck יש עשר גרסאות שכולן עוצבו כדי להשיג ביצועים אופטימליים במיוחד בתוכנה. בדומה לצופן הקודם את הגרסאות השונות נהוג לסמן ב-SPECK2n/mn, כמו SPECK96/144 כשהכוונה היא לבלוק באורך 96 סיביות ומפתח באורך 144 סיביות. בצופן זה נוספה פעולה בסיסית של חיבור מלא מודולו  2^{n}. הצמצום המודולרי מתבצע באופן עקיף כי כשהתוצאה נחתכת בגבולות המילה הדבר דומה למודולו  2^{n} כך שאין צורך בחילוק. הפונקציה הפנימית היא:
כאשר  \alpha =7,\beta =2 אם  n=16 (בלוק באורך 32) אחרת  \alpha =8,\beta =3. קיים דמיון קל בין פונקציית הסבב של Speck לפונקציית הסבב של צופן Threefish. הפונקציה ההופכית של פונקציית הסבב הנחוצה בפענוח משתמשת בחיסור מודולו  2^{n} במקום חיבור והיא נראית כך:
הטבלה הבאה מציגה את כל הפרמטרים של גרסאות צופן Spec בהתאמה:
| אורך הבלוק  2n | אורך המפתח  mn | גודל מילה  n | מספר מילות מפתח  m | הזזה מעגלית  \alpha  | הזזה מעגלית  \beta  | מספר סבבים  T |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 32 | 64 | 16 | 4 | 7 | 2 | 22 |
| 48 | 72 | 24 | 3 | 8 | 3 | 22 |
|  | 96 |  | 4 |  |  | 23 |
| 64 | 96 | 32 | 3 | 8 | 3 | 26 |
|  | 128 |  | 4 |  |  | 27 |
| 96 | 96 | 48 | 2 | 8 | 3 | 28 |
|  | 144 |  | 3 |  |  | 29 |
| 128 | 128 | 64 | 2 | 8 | 3 | 32 |
|  | 192 |  | 3 |  |  | 33 |
|  | 256 |  | 4 |  |  | 34 |
תהליך הרחבת המפתח מקבל את המפתח הסודי של המשתמש ומפיק ממנו  T מפתחות  k_{0},...,k_{T-1} כאשר  T הוא מספר הסבבים. ההצפנה היא הרכבה של הפונקציות  R_{k_{T-1}}\circ \cdots \circ R_{k_{1}},R_{k_{0}} (מימין לשמאל). במילים אחרות זהו מבנה המתקבל משילוב שתי העתקות דמויות רשת פייסטל ביחס לשני סוגי פעולות חיבור, האחת:  (x,y)\mapsto (y,(S^{-\alpha }x+y)\oplus k) והשנייה  (x,y)\mapsto (y,S^{\beta }x\oplus y).
Speck > הכנת מפתח

תהליך הכנת המפתח של Speck מנצל את פונקציית הסבב כדי להכין את המפתחות  k_{i}. אם  K הוא המפתח אפשר לכתוב אותו בצורה  K=(\ell _{m-2},...,\ell _{0},k_{0}), כאשר  \ell _{i},k_{0}\in {\text{GF}}(2)^{n} עם ערך של  m\in \{2,3,4\}. הסדרות  k_{i} ו- \ell _{i} מוגדרות כך:
Speck > פסאודו-קוד

הקלט הוא בלוק הטקסט הגלוי כשהוא מחולק לשני חצאים  (x,y) והמפתח הסודי באורך  m מילים המסומנות ב- \ell [m-2],\cdots ,\ell [0],k[0].
ביטחון

היות שהצפנים Simon ו-Speck חדשים קיימת מעט קריפטואנליזה שלהם. השאיפה היא שהביטחון שהם מציעים קרוב ככל האפשר לאורך המפתח בסיביות. אמנם הם עברו קריפטואנליזה על ידי ה-NSA אך לא זכו לביקורת ציבורית מספקת. בשל ההיסטוריה השלילית של ה-NSA קיים חשש ניכר בעולם מפני חולשות נסתרות שאולי קיימות בהם, ה-NSA נאלץ לחזור בו מספר פעמים מההצעה לתקן לאחר שניתקל בספקנות וחשש מצד נציגי ועדת התקן הבינלאומי ולבסוף הסכים לוותר על כל הגרסאות החלשות ולהתמקד בגרסה החזקה ביותר של הצפנים. בכל אופן יש לזכור שהם פותחו בעיקר לסביבת מחשוב מוגבלת משאבים שבה בדרך כלל נאלצים להתפשר. כמו כן צריך לזכור שכמות המידע הזמינה לקריפטואנליזה במשך כל חיי ההתקן היא מזערית. בכל מקרה הצפנים הללו פותחו תוך מתן דגש על עמידות נגד התקפת כוח גס אדפטיבית עם כמות גדולה של מידע, עם חיסרון ברור שתיתכן הרעה קלה בביטחון בפקטור קטן.
בתחילה ה-NSA לא סיפקו קריפטואנליזה תאורטית של הצפנים שלהם מלבד ציון העובדה שהם עברו ביקורת בתוך הארגון. הסיבה לטענתם לפרסום האלגוריתמים היא כדי לקבל משוב מהאקדמיה ולאפשר לצפנים ליהנות מביקורת ציבורית רחבת היקף. מאז פרסומם של הצפנים התפרסמו כמה מחקרים תאורטיים שלא ברור מה מידת השפעתם על ביטחון הצפנים בפועל. בשל הביקורת הציבורית פרסם ה-NSA בינואר 2018 מספר הבהרות בקשר לשיקולים והסיבות שהנחו אותם בפיתוח הצפנים וכן קריפטואנליזה שלהם.
סירוב ארגון התקינה הבינלאומי לתקנן את הצפנים

נציגים ממדינות רבות, בהן ישראל, בלגיה, יפן וגרמניה בארגון התקינה הבינלאומי ISO התנגדו לניסיון של ה-NSA להוסיף את הצפנים שלהם לתקן הבינלאומי בקטגוריית צופן בלוקים קל משקל לחומרה זעירה. הם הביעו דאגה שה-NSA מקדם את הצפנים שלו תוך ידיעה של חולשות נסתרות שכנראה הוכנסו בהם במכוון. ל-NSA היסטוריה עשירה של ניסיונות להחדיר לשוק האזרחי טכנולוגיות הצפנה פרי פיתוחם שידוע לפחות על חלקם שהכילו דלתות סתר וחולשות, חלקם הוחדרו במכוון וחלקם היו ידועים להם ונשמרו בסוד. לטענתם, ה-NSA לא סיפקו קריפטואנליזה, הסברים ושיקולים תאורטיים שהנחו אותם בפיתוח הצפנים ובעיקר בקביעת מספר הסבבים עבור כל וריאציה של הצפנים וכן השיקולים שהנחו אותם לבחירת המטריצות U,V ו-W בתהליך הכנת המפתח. ב-NSA הביעו תרעומת על כך שארגון התקינה בחר שלא לקבל את הצפנים שלהם שלטענתם טובים מאוד, למרות שלא הייתה כל בעיה לקבל צפנים שפותחו על ידי הרוסים או הסינים. ד"ר תומר אשור המייצג את בלגיה בוועדת התקינה הגיב: "ארגון ה-NSA התנהג בבריונות וסירב לבקשות הוועדה לקבלת הסברים וכמעט שהצליח בכך", לדעתו "לארגוני מודיעין אין מקום בתקינה אזרחית". אור דונקלמן המייצג את ישראל בארגון התקינה אמר "קיימים אנשים רבים ב-NSA שחושבים שהעבודה שלהם היא להחליש את התקן, תפקידנו הוא לחזק אותו". הצפנים היחידים הנתמכים על ידי התקן נכון ל-2018 הם CLEFIA ו-PRESENT.
ברוס שנייר התבטא בבלוג שלו כי הוא אינו מאמין שהצפנים Simon ו-Speck מכילים חולשות נסתרות או דלתות סתר כלשהן. "זה מסקרן לדעת מדוע בכלל הצפנים האלו פורסמו ולמה דווקא בעיתוי זה" הוא אמר. "זה תמיד מרתק לנתח צפנים שפותחו על ידי ה-NSA, בעיקר משך את תשומת ליבי הדמיון של חלקים של Speck ל-Threefish (ששנייר הוא אחד ממפתחיו). התרשמתי ביותר מתהליך הכנת המפתח שלהם, זה תמיד מרתק לראות צופן של ה-NSA, זה כמו להתבונן בטכנולוגיה חייזרית...".
קוד לדוגמה

להלן קוד ייחוס של האלגוריתם בגרסה החזקה ביותר שלו Speck128/256 בשפת C++‎ ללא אופטימיזציות.
typedef unsigned __int64 uint64;

#define ROR(x, r) ((x >> r) | (x << (64 - r)))
#define ROL(x, r) ((x << r) | (x >> (64 - r)))
#define R(x, y, k) (x = ROR(x, 8), x += y, x ^= k, y = ROL(y, 3), y ^= x)

void speck_encrypt(uint64 const pt[2], uint64 ct[2], uint64 const K[4])
{
	uint64 i, b = K[0], a[3];
	ct[0] = pt[0]; ct[1] = pt[1];

	for (i = 0; i < 3; i++){
		a[i] = K[i + 1];
	}

	R(ct[1], ct[0], b);
	for (i = 0; i < 33; i++) {
		R(a[i % 3], b, i);
		R(ct[1], ct[0], b);
	}
}

#define RR(x, y, k) (y ^= x, y = ROR(y, 3), x ^= k, x -= y, x = ROL(x, 8))

void speck_decrypt(uint64 const ct[2], uint64 pt[2], uint64 const K[4])
{
	uint64 i, b = K[0], a[3];
	pt[0] = ct[0]; pt[1] = ct[1];

	for (i = 0; i < 3; i++){
		a[i] = K[i + 1];
	}

	for (i = 0; i < 33; i++){
		R(a[i % 3], b, i);
	}

	for (i = 0; i < 34; i++) {
		RR(pt[1], pt[0], b);
		RR(a[((32) - i) % 3], b, (32 - i));
	}
}
ראו גם

צופן בלוקים
AES
Threefish
הערות שוליים

↑  The SIMON and SPECK families of lightweight block ciphers
↑  Simon and Speck: Block Ciphers for the Internet of Things
↑  Differential Analysis of Block Ciphers SIMON and SPECK
↑  Linear Cryptanalysis of Reduced-Round Speck
↑  Notes on the design and analysis of Simon and Speck
↑  ISO rejects the NSA's IoT crypto standard, believing it to be backdoored
↑  NSA: Our Crypto Is Good. ISO: No Thanks Though
↑  SIMON and SPECK: New NSA Encryption Algorithms
תיאור מבנה פייסטל של הפונקציה הפנימית בצופן Simon
תיאור מבנה פייסטל של הפונקציה הפנימית בצופן Speck
קבוע פיזיקלי

שבע היחידות הבסיסיות המוגדרות של מערכת היחידות הבין-לאומית (מבנה פנימי), על פי נגזרות שבעת הקבועים (מבנה חיצוני)
קבוע פיזיקלי הוא גודל פיזיקלי שאינו משתנה בהתאם לסביבה בה נמדד. ערכו הידוע של קבוע פיזיקלי תלוי ברמת דיוק של מדידה הנערכת (להבדיל מקבוע מתמטי, שערכו הידוע הוא תוצאה של חישוב).
במדע מתקיימים קבועים פיזיקליים רבים. עם הנודעים שבהם (שלעיתים נקראים קבועי יסוד או קבוע אוניברסלי) נמנים מהירות האור בריק, קבוע הכבידה, קבוע פלאנק, קבוע בולצמן ומספר אבוגדרו. קבועים מסוג נוסף הם גדלים כגון מסה ומטען של חלקיקי יסוד (כגון מטען האלקטרון, מסת הפרוטון ועוד).
בשנת 1937 העלה הפיזיקאי פול דיראק את ההשערה שקבועים פיזיקליים משתנים (קטנים) יחסית לגילו של היקום. השערה זו טרם הוכחה בניסוי, אך הוכח שאם היא נכונה הרי מדובר בשינוי זעיר ביותר.
רבים מהערכים של הקבועים תלויים ביחידת המידה שבה הם מוצגים. קבועים שאינם תלויים ביחידת המידה הם קבועים חסרי ממד.
חלק מהקבועים מהווים בסיס למערכת היחידות הבין-לאומית, למשל מהירות האור, קבוע פלאנק, ומטען יסודי.
ראו גם

קבוע מתמטי
קטגוריה:קבועים פיזיקליים
אריח קרמיקה

קיר אריחי קרמיקה בתחנת הרכבת בפורטו, פורטוגל
ציור רועה צאן באריחי קרמיקה בצלאל במבנה משנות ה-20 של המאה ה-20, בשדרות רוטשילד בתל אביב
ציור באריחי קרמיקה של ריקוד סרדנה בחזית בית בטוסה דה מאר
אריחי כיפת הסלע
אריחי קרמיקה הם אריחים העשויים מחרסינה. בעבר, היו האריחים תוצר של עבודת יד אמנותית, כמו אריחי מיוליקה, אריחי דלפט ואריחי אזולז'ו. האריחים המודרניים משמשים בישראל בעיקר לריצוף בתים ודירות ולחיפוי קירות בחדרים רטובים. החל מסוף שנות השמונים של המאה ה-20 הפך הריצוף בריצוף באריחי קרמיקה, (שבטעות מכונים "גרניט פורצלן") לריצוף הנפוץ בישראל, בגלל מחירם ועלות יישומם הנמוכים ביחס לפתרונות ריצוף אחרים.
סיווג ותכונות של אריחי קרמיקה מודרניים

התקן הישראלי מבדיל בין שלושה סוגים של אריחי קרמיקה: אלה שמידת הספיגות שלהם קטנה מחצי אחוז, אלה שמידת הספיגות שלהם נעה בין חצי אחוז לשלושה אחוז ואלה שהספיגות שלהם גבוהה משלושה אחוז.
כמו כן, מבדיל התקן בין אריחים מזוגגים ולא מזוגגים. במינוח נכון, אריחים לא מזוגגים נקראים אריחי טרה קוטה. כאשר אריחים עוברים תהליך זיגוג, הכוונה שהם מכוסים בשכבה דקה של זכוכית. שכבה זו מגינה על האריח מפני ספיגה של חומרים ויצירה של כתמים, אבל היא עמידה פחות לשבירה ושריטות. אלה אריחי קרמיקה.
אריחי קרמיקה מזוגגים שהספיגות שלהם קטנה מחצי אחוז, מכונים בטעות בשם "גרניט פורצלן".
סיווג ותכונות של אריחי קרמיקה מודרניים > אריחי גוף מלא

סוג מיוחד של אריחי קרמיקה הם אריחי גוף מלא ("פול בודי"): אריחי הקרמיקה הסטנדרטיים עשויים משכבות של חומרים שונים, ומראה האריח נקבע על ידי השכבה העליונה. חלק מהשכבות נעשות מחומרים זולים יותר, והדבר מוזיל את האריח. באריחי גוף מלא, האריח כולו עשוי מחומר אחד. אריח כזה, שהוא יקר יותר, עמיד יותר בשחיקה, משום שהצבע והמרקם נמצאים בכל האריח ולא רק בשכבה העליונה. לכן אריחים אלה מתאימים לאזורים המתוכננים לתנועה רבה יותר של הולכי רגל ומשמשים בעיקר בשימושים מסחריים, כמו בקניונים או שדות תעופה.
סיווג ותכונות של אריחי קרמיקה מודרניים > אריחי גרניט פורצלן

גרניט פורצלן הוא שם מסחרי לאריחי קרמיקה מזוגגים שעוברים כבישה בזמן השרפה שלהם. מקור השם הוא המילה "פורצלן" שמשמעותה חרסינה והסלע גרניט שנחשב לסלע חזק ועמיד. למעשה, אין לגרניט כל קשר לאריחי קרמיקה. קיימת טענה כי אריחי קרמיקה שמכונים "גרניט פורצלן" עשויים מחומר גלם טחון ומנופה, מה שאמור לשפר את תכונותיהם. טענה זו אינה משמעותית במדינת ישראל, כי על פי התקנים המקומיים בודקים את האריח המוגמר ולא את חומרי הגלם.
סיווג ותכונות של אריחי קרמיקה מודרניים > אריחי חיפוי בחוזק גבוה

החל מסוף שנות השבעים של המאה ה-20, החלו מיצרים באירופה אריחי קרמיקה עבים וחזקים במיוחד, המיועדים לחיפוי בניינים. אריחים אלה אינם מוצמדים למבנה באמצעות דבק, אלא מעוגנים באמצעות מערכות של ברגים ומסילות. במדינת ישראל מוגדר השימוש המותר במערכות בתקן ישראלי מס' 1554 חלק 4.
אריחי קרמיקה - יתרונות וחסרונות

היתרון העקרי של אריחי הקרמיקה הוא מחירם הזול. רוב האריחים מיוצרים בעובי של פחות מחצי סנטימטר לכן הם קלים לשינוע ואריזה. יתרון נוסף הוא שהאריחים הללו מיוצרים במגוון רחב של גדלים וטקסטורות. התקן הישראלי אינו מחייב בדיקות של כפיפה או שבר של אריחי קרמיקה, וזאת בניגוד לכל האריחים האחרים, לכן בישראל ניתן להשתמש באריחי קרמיקה חלשים ושבירים בלי שהספק או הקבלן יהיו חשופים לתביעות.
חסרונותיהם הם שבירות, רגישות לשריטות ולעיתים קרובות חספוס שמביא לצבירת לכלוך. תהליך הייצור הייחודי לכל סוג של אריח קובע את תכונותיו של האריח ובפרט את עמידותו לשחיקה שנמדדת ביחידות PEI.
יישום ריצוף וחיפוי מאריחי קרמיקה מתבצע בעזרת חיתוך ביהלום (באמצעות מכשיר חיתוך מכני) או באמצעות דיסק חיתוך, הדבקה, קביעת מרווחים (פוגות) ואטימתם באמצעות רובה, למניעת חדירת נוזלים.
יצור אריחי הקרמיקה

כיום ייצור האריחים הוא תהליך תעשייתי אוטומטי הכולל ייצור של בסיס תערובת חרסיתית על ידי דחיסתה (לפעמים בלחץ גבוה מאוד של 120–145 אטמוספירות) צביעה, ציפוי בחומרי זיגוג וחימום בתנור (שלב המכונה שרפה). חלק מאריחי הקרמיקה עוברים תהליך שרפה כפול, האחד לפני זיגוג האריח והשני לאחריו.
השליטה על תכונות אריחי הקרמיקה נעשית בעיקר על ידי שימוש במכבש. הכבישה של התערובת הגולמית לפני הכנסתה לכבשן גורמת להקטנת החללים בחומר ולהגדלת המשקל סגולי של האריח. ככל שהאריחים צפופים יותר, קטנה הרגישות שלהם לחדירת מים, גזים ומזהמים.
בתהליך ייצור אריחי הקרמיקה ניתן לקבל מגוון צבעים, דוגמאות ומרקמים, ולכן אפשר להשתמש בהם למטרות עיצוביות שונות. בין השאר יש אריחי קרמיקה בעלי גימור המזכיר חומרים אחרים כמו אבן טבעית, או עץ ובד.
אריחי קרמיקה מיוצרים במדינות שונות, כמו סין, איטליה, טורקיה וספרד. גם בישראל יש מספר יצרנים. הם מיוצרים בצורת ריבוע או מלבן, במידות סטנדרטיות רבות. קיימים גם סוגי אריחים המכונים "פסיפס" הכוללים אריחים קטנים המחוברים מראש אחד לשני בצורת מטריצה על ידי רשת פלסטיק דקה בצידם האחורי.
בדיקות באריחי קרמיקה > עמידות בשחיקה

עמידות לשחיקה של אריחי גרניט פורצלן ואריחי קרמיקה אחרים נמדדת על פי תקן אירופאי. המדד מקבל ערכים בין 0 ל-5, כאשר אריחים בדרגה 0 מתאימים לשימוש בקירות בבתים פרטיים בלבד, ואריחים מדרגה 5 מיועדים לשימוש בשטחים ציבוריים שיש בהם תעבורה רגלית רבה. על פי ההגדרה בתקן הישראלי, אין אפשרות להשתמש באריחי קרמיקה לריצוף באזורים שיש בהם תנועה שאינה של הולכי רגל.
בדיקות באריחי קרמיקה > בדיקת ספיגות

בדיקה שמעריכה את מנת החללים באריח, כלומר את היחס בין נפח הנקבוביות לבין נפח האריח כולו. באמצעות בדיקה זו ניתן להעריך את רגישות האריח לספיגת לכלוך וזיהומים.
בדיקות באריחי קרמיקה > בדיקת פגמים

בדיקה ויזואלית בה מונה הבודק את מספר השריטות, החורים והכתמים באריח והיא משמשת להבחנה בין אריחים מסוג א' ומסוג ב'.
בדיקות באריחי קרמיקה > הבעייתיות בבדיקות התקניות לאריחי קרמיקה

בכל הבדיקות הנדרשת על ידי התקן הישראלי באריחים המיועדים לריצוף, אין אחת שבודקת את תסבולת האריח לעמיסה. אומנם בתקן כתוב כי אריחים בעלי חוזק נמוך משלושה מגהפסקל אסורים בשימוש לריצוף, אבל אין בתקן חובה לבצע מדידה כזו. לכן הלקוחות בישראל עלולים לרכוש אריחים שעברו בהצלחה את כל הבדיקות התקניות ואף על פי כן הם אריחים חלשים מאוד ועלולים להיסדק, או להישבר ואפילו להתפורר.
בדיקות באריחי קרמיקה > בדיקת דרגת ההחלקה לאריחי קרמיקה

ישנם סוגי בדיקות שונות אפשריות לקביעת רמת ההחלקה של אריח רצפה. שלושה סוגי בדיקות עיקריות קיימות: בדיקת רמפה, בדיקת מטוטלת ובדיקת מקדם החיכוך. מטרת הבדיקות לקבוע את רמת ההתנגדות להחלקה בהתאם לתקן.
ראו גם

טרצו
ביאורים

↑  חדרים רטובים הוא כינוי המתייחס לחדרים במבנה שיש בהם אביזרי מים וניקוז. בדרך הכוונה לשירותים, חדרי אמבטיה ומטבחים.
↑  בדיקות נפוצות לעמיסה הן בדיקת תסבולת לכפיפה, בדיקת תסבולת ללחיצה, בדיקת עמידה בהלימה וכן הלאה.
הערות שוליים

1 2 3 4  מכון התקנים הישראלי, תקן ישראלי מס' 314 "אריחי קרמיקה - הגדרות, מיון, אופיינים וסימון", תל אביב, 2018
↑  נספח N בתקן ISO 13006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: sh2013001214  NKC: ph419661 
אריחי קרמיקה בבית כנסת בקוצ'ין במדינת קראלה שבהודו
ניר בנים

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: באר טוביה
גובה ממוצע: ‎85 מטר
תאריך ייסוד: 1954
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 812 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) ניר בנים(למפת השפלה רגילה) ניר בנים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ניר בנים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ניר בנים31°40′19″N 34°45′18″E﻿ / ﻿31.6718304381919°N 34.7548999322339°E﻿ / 31.6718304381919; 34.7548999322339  heמפת היישובים של מועצה אזורית באר טוביה (in English: Be'er Tuvia Regional Council) באדום - ניר בנים בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10

נִיר בָּנִים הוא מושב עובדים בשטח שיפוטה של המועצה האזורית באר טוביה. המושב הוא היישוב הדרומי ביותר מבין יישובי המועצה האזורית והוא נמצא כ-5 קילומטרים מצפון לעיר קריית גת.
היסטוריה

היישוב הוקם בשנת 1955 בסיועה של חברת יק"א על ידי בנות ובנים מהמושבים: באר טוביה, כפר ויתקין, נהלל, כפר יחזקאל, חרות ועוד  - ומכאן מקור שמו של המושב. הגרעין המייסד, "בני מושבים א'", התיישבו ב-1951 באופן זמני בקיבוץ הנטוש צור מעון שבמערב הנגב, ובשלהי 1954 עזבו את צור מעון וקיבלו נקודה להקמת יישוב הקבע "גת 2", שהפך לניר בנים.
המושב משתרע על שטח של 4,300 דונם. עד תחילת שנות ה-90 הוא התנהל באופן שיתופי, תוך ריכוז הוצאות והכנסות. כעת פועלים המשקים כעצמאיים והאגודה החקלאית פועלת לניהול ותחזוקה של המושב ואינה מתערבת בהכנסות החברים המשלמים לה מיסים. במשקים הפעילים: רפתות, גידולי ארטישוק, פרחים, אספרגוס, כרמי זיתים להפקת שמן זית .
התושבים עוסקים במקצועות מגוונים: רפואה, ביטחון, חינוך, הייטק ומקצועות חופשיים לצד החקלאים.
במושב פועלת תנועת הנוער: התנועה החדשה עם שרוך התכלת.
גלריה

אנדרטה לנופלים במערכות ישראל בניר בנים
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467847705171  VIAF: 316601723   WorldCat (עם VIAF): 316601723
קלה (צמח)

| קלה |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד-פסיגיים
סדרה:: כף צפרדע
משפחה:: לופיים
סוג:: קלה
מין:: Calla palustris
שם מדעי
 Calla palustris ‏לינאוס, 1753
קלה (שם מדעי: Calla palustris) הוא צמח בעל פקעת, ממשפחת הלופיים. זהו המין היחיד בסוג Calla.
מחזור חיים

הקלה מסתגל לכל אקלים ידוע. פורח בעונה הגשומה ובעל עלווה רחבה ויפה ובעונה השחונה (קיץ) אינו נראה על פני האדמה.
הפרח לבן, במרכזו ניצב עמוד צהוב ובעל אבקנים.
הריבוי האפקטיבי ביותר נעשה על ידי הפקעות. חלקי הצמח רעילים בשל ריכוז גבוה של חומצה אוקסלית, אם כי קנה השורש ניתן לאכילה לאחר ייבוש, טחינה, סינון והרתחה.
עקב יופיו וצבעו משמש רבות בזרי פרחים של כלות.
תפוצה

מקורו של הקלה במרכז, מזרח וצפון אירופה, צפון אסיה וצפון אמריקה הצפונית.
הערות שוליים

↑  קלה באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Wild calla-Calla palustris-Poisonous plants, Pharmacognosy.com
↑  Calla palustris, Plants for a Future
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556728405171  LCCN: sh2006003822
יעל הדיה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 באוקטובר 1964 (בת 60) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 פרסים והוקרה:  פרס היצירה לסופרים עבריים (2002) 
 
יעל הדיה (נולדה ב-9 באוקטובר 1964) היא סופרת, עיתונאית ותסריטאית טלוויזיה ישראלית.
ביוגרפיה

הדיה נולדה בירושלים, בת לשופט בית המשפט המחוזי בירושלים עזרא הדיה. בן-דודה הוא הסופר אברהם ב. יהושע. למדה בתיכון האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. למדה פילוסופיה באוניברסיטה העברית, וספרות אנגלית וכתיבה יוצרת באוניברסיטת ניו יורק. עבדה כעיתונאית ובעלת טור ב"כל העיר", "עיתון תל אביב" ו"ידיעות אחרונות". אחר כך  לימדה בחוג לתקשורת במכללה האקדמית עמק יזרעאל, ועובדת כלקטורית בהוצאת "עם עובד".
בשנים 2005–2006 כתבה את הפרקים שעוסקים בדמותה של נעמה לרנר (איילת זורר) בעונה הראשונה ו-7 פרקים עבור העונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "בטיפול", שזכתה בפרס האקדמיה לטלוויזיה לתסריט הטוב ביותר בסדרת דרמה.
ב-26 בספטמבר 2019 עלתה לשידור סדרת הטלוויזיה "חמישים" אותה יצרה. הסדרה הייתה מועמדת לפרס אמי הבינלאומי בקטגוריית הסדרה הקומית.
היא מלמדת כתיבה יוצרת באוניברסיטה העברית בירושלים ומתפקדת כראש מגמת תסריטאות במכללת ספיר.
היא אם לשלושה ילדים.
פרסים והוקרה

זכתה פעמיים בפרס היצירה לסופרים עבריים בשנת 2002, ובשנת 2011.
הייתה מעומדת סופית לפרס ספיר פעמיים, ב-2002 על ספרה "תאונות", וב-2006 על ספרה "עדן".
ספריה

הנפשות הפועלות (אור יהודה: ספרית מעריב, תשנ"ד 1994)
שלושה סיפורי אהבה (תל אביב: עם עובד, תשנ"ז 1997) הספר זכה בפרס "פרס ספר הפלטינה" ותורגם להולנדית, גרמנית, אנגלית, איטלקית וצרפתית:
De beschikbare man was verlegen / tr. Hilde Pach (Amsterdam : Meulenhoff, 1999
Liebe pur : Erzählung / tr. Ruth Melcer (Zürich : Diogenes, 2000
Housebroken : three novellas / tr. Dalya Bilu (New York : Metropolitan Books, 2001
Animali domestici : tre storie d'amore / tr. Dalia Padoa (Torino : Einaudi, 2001 
Trois histoires d'amour / tr. Katherine Werchowski (<Arles> : Actes sud, 2002
תאונות (תל אביב: עם עובד, תשס"א 2001). הספר זכה ב"פרס ספר הזהב" מטעם התאחדות המו"לים ותורגם לגרמנית:
Zusammenstösse: eine Liebesgeschichte / tr. Ruth Melcer (Zürich: Diogenes, 2003
עדן (עם עובד 2005). תורגם להולנדית, גרמנית, אנגלית.
רביעי בערב (עם עובד 2011).
הערות שוליים

1 2  דוד שליט, ‏הכרומוזומים של הסופרת מתחילים להזדהם בפוליטיקה, באתר גלובס, 6 ביוני 2002
↑  רן רימון, ‏טקס פרסי האקדמיה לקולנוע ולטלוויזיה - "בטיפול" היא הזוכה הגדולה, באתר גלובס, 13 בספטמבר 2006
↑   אריאנה מלמד, "חמישים": סדרה מצוינת שכל ערוץ טלוויזיה יתברך בה, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2019
↑   איתי שטרן, "חמישים" הישראלית מועמדת לפרס האמי הבינלאומי, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2020
↑  שירי בן ארי, התפרסמה רשימת אנשי הספרות הזוכים בפרס אשכול, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2001
↑  מיה סלע, בין 14 זוכי פרס ראש הממשלה: ויזלטיר, קסטל בלום, פוצ'ו וגברון, באתר הארץ, 1 בדצמבר 2010
↑  הארץ, ארבע סופרות בין חמשת המועמדים לפרס ספיר לספרות, באתר הארץ, 7 במאי 2002
↑  אבנר שפירא, נבחרו הסופרים המועמדים לפרס ספיר, באתר הארץ, 17 במאי 2006
1 2  שירי לב-ארי, יעל הדיה קיבלה את פרס ספר הזהב, באתר הארץ, 20 במאי 2002
↑  טל ניב, נקמת עבי הכרס, באתר הארץ, 19 ביוני 2001
↑  הגר ינאי, ‏הרבה יותר מדי פרטים קטנים, באתר גלובס, 11 בספטמבר 2005
↑  ביקורות:
שירה סתיו, אסיפת הורים, באתר הארץ, 5 באוקטובר 2011
נרי ליבנה, רומן מפתח, באתר הארץ, 17 בספטמבר 2011
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2005 - אין, קטגוריה חדשה | פרס האקדמיה לטלוויזיה - תסריט לסדרת דרמה  2006 - אורי סיון, ניר ברגמן, אסף ציפור, יעל הדיה, דפנה לוין וארי פולמן ("בטיפול") | הבא: 2007 - רונית ויס-ברקוביץ', עמית ליאור ושוקי בן-נעים ("מרחק נגיעה") |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2007 - רונית ויס-ברקוביץ, עמית ליאור ושוקי בן-נעים ("מרחק נגיעה") | פרס האקדמיה לטלוויזיה- התסריט הטוב בסדרת דרמה  2008 - אורי סיון, קרן מרגלית, יעל הדיה, שירי ארצי, אסף ציפור, דפנה לוין ועוזי וייל ("בטיפול") | הבא: 2009 - חווה דיבון, אליעזר שפירא, יעל רובינשטיין, אילן אשכולי, רננית פרשני, שמואל חיימוביץ' וישי גולדפלם ("סרוגים") |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262437105171  BnF: cb14411496t (data)  GND: 121868532  ISNI: 0000 0001 0966 1057  LCCN: nr94038067  NTA: 186083130  RERO: 02-A006073639  SUDOC: 061487228  VIAF: 42055081   WorldCat (עם VIAF): 42055081