stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ספירה לאחור

ערך זה עוסק בספירה יורדת המציינת את הזמן שנותר להתרחשותו של אירוע מתוכנן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
לוח ספירה לאחור לקראת גביע העולם בכדורגל נשים 2015
ספירה לאחור היא תהליך של ספירה יורדת המציינת את הזמן שנותר להתרחשותו של אירוע מתוכנן. הספירה לאחור נעשית בקול אנושי, או באמצעות מסך תצוגה. הספירה נועדה להסב את תשומת לבם של המעורבים בהכנת האירוע או המשתתפים בו להתקרבותו של האירוע. אם במהלך הספירה מתגלית תקלה חמורה בתהליך ההכנות לאירוע, הספירה נפסקת והאירוע המתוכנן נדחה.
דוגמה נפוצה לכך היא הספירה לאחור לקראת שיגורו של משגר לוויינים וחלליות. אירועים אחרים שעבורם נהוג להשתמש בספירה לאחור כוללים פיצוץ של חומר נפץ, תחילת מרוץ, תחילת השנה החדשה או כל אירוע שמצפים לו בתשומת לב. שימוש מוקדם בספירה לאחור נעשה לציון תחילת תחרות החתירה של אוניברסיטת קיימברידג'.
אחד הקישורים הידועים הראשונים בין ספירה לאחור לשיגור רקטות היה בסרט המדע הבדיוני הגרמני משנת 1929 "Frau im Mond" ("אישה בירח") שנכתב על ידי תיאה פון הארבו ובוים על ידי פריץ לאנג, בניסיון להגביר את הדרמה של רצף שיגור הרקטה לירח בסרט.
בשיגור לחלל

ספירה לאחור לקראת שיגור לחלל היא קבוצה מתוכננת בקפידה של נהלים, המסתיימת בהצתה של מנועו של משגר הלוויינים והחלליות. בהתאם לסוג כלי הרכב הרקטי המשוגר, הספירה לאחור יכולה להתחיל מ-72 עד 96 שעות לפני שעת השיגור.
במהלך הספירה לאחור:
אנשי תעופה וחלל מביאים את כלי הרכב הרקטי לאתר השיגור ומעמיסים עליו מטען וחומרי הנעה;
מחשבי מרכז השיגור מתקשרים עם חיישנים ברקטה, המנטרים מערכות חשובות על כלי השיגור והמטען;
אנשי השיגור עוקבים אחר מזג האוויר וממתינים לחלון השיגור;
אנשי הביטחון מונעים מאנשים בלתי מורשים להיכנס לאזור השיגור.
הנהלים לכל שיגור כתובים בקפידה. עבור מעבורת החלל, נעשה שימוש בסט של חמישה כרכים. רוזי קארבר, כתבת טכנית של United Launch Alliance, יצרה לפחות 15,000 נהלים ליותר מ-300 משימות מאז משימת SolarMax, ששוגרה ב-14 בפברואר 1980. מסמכים אלה הם מסמכים חיים, המשקפים בעיות ופתרונות חדשים בהתאם להתפתחויות. כל משימה דורשת כ-100 ספרי נהלים.
המשך הספירה לאחור תלוי במספר גורמים, כגון חלון השיגור המתאים, מזג האוויר המאפשר שיגור בטוח והמשגר והמטען פועלים כהלכה.
הנחיות מזג האוויר לשיגור מעבורת החלל ולשיגור רקטות מתכלות דומות בהיבטים רבים, אך קיימת הבחנה לפי המאפיינים של כל אחת מהן. הקריטריונים הם שמרניים באופן כללי ומבטיחים הימנעות מתנאים שליליים. הם נבדקים עבור כל שיגור. עבור מעבורת החלל, תחזית מזג האוויר בקייפ קנוורל מתחילה חמישה ימים לפני השיגור. היא כוללת מגמות מזג אוויר והשפעותיהן האפשריות ביום השיגור. תדרוך מזג אוויר רשמי לפני השיגור נערך ביום השיגור מינוס 1, שהיה תדרוך מזג אוויר ספציפי לכל תחומי השיגור של מעבורת החלל.
עצירת תהליך הספירה לאחור נעשית כדי לחקור תהליך טכני שהשתבש, או בגלל מזג אוויר בעייתי בנקודת השיגור. כמה עצירות מתוכננות: הן נעשות כדי שהמחשבים התומכים בשיגור יוכלו להריץ בדיקות אוטומטיות על הרקטה. בנסיבות מסוימות, ספירה לאחור מוחזרת למועד מוקדם יותר. כשזה קורה, אנשי השיגור מתחילים לעקוב אחר רשימת הספירה לאחור מהנקודה המוקדמת יותר.
לקידום מכירות

ספירה לאחור משמשת גם כאמצעי לקידום מכירות של מוצר או שירות שצפוי לצאת לשוק בקרוב. לקראת פרסומו של שיר חדש של זמר פופולרי מוצגת לעיתים באתר האינטרנט של הזמר ספירה לאחור לקראת המועד שבו מתוכנן פרסום השיר. גם הכנות לכנס רב משתתפים כוללות לעיתים ספירה לאחר, לקראת מועד הכנס עצמו או לקראת מועד סיום ההרשמה לכנס.
בחגיגות

נהוג לפתוח חגיגות מסוימות בספירה לאחור בשניות שקודמות לתחילת החגיגה. דוגמה מפורסמת לכך היא הספירה לאחר בכיכר טיימס בניו יורק בדקה שלפני פתיחת חגיגות הסילבסטר מדי שנה. במלזיה נהוגה ספירה לאחור לקראת חגיגות יום העצמאות ב-31 באוגוסט.
ראו גם

קוצב זמן
הערות שוליים

↑  William Everett, On the Cam: Lectures on the University of Cambridge in England.  Cambridge, Mass.: Sever and Francis, 1865, p. 192.
↑  Anna Heiney, "Launching by the Book", April 30, 2007. NASA
↑  "Kennedy Space Flight Center Release 39-99: Space Shuttle weather launch commit criteria and KSD end of mission weather landing criteria". Nasa.org. 20 במאי 1999. אורכב מ-המקור ב-26 ביוני 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Times Square Ball
↑   2023 New Year Countdown at Pavilion Kuala Lumpur Malaysia, סרטון בערוץ "Virtual Backpack", באתר יוטיוב (אורך: 10:21)
שלט ספירה לאחור בכיכר הראשית במאלמה שבשוודיה, לקראת קיום אירוויזיון 2013 בעיר
עבדול חוסיין סרדארי

| --- | --- |

 לידה:  1914 טהראן, איראן 
 פטירה:  1981 (בגיל 67 בערך) נוטינגהאם, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  איראן 
 מקצוע:  דיפלומט 
 
עבדול חוסיין סרדארי (בפרסית عبدالحسین سرداری, תעתיק מדויק: עבדאלחסין סרדארי; 1914–1981) היה מדינאי ודיפלומט איראני שהציל חיי יהודים בשואה.
פעילות

סרדארי היה הממונה על המשרד הקונסולרי האיראני בפריז הכבושה ב-1940, שם הייתה קהילה גדולה של יהודים איראנים. על פי תורת הגזע הנאצית, האיראנים הם בני הגזע הארי, ולפיכך היה הסכם בין איראן ובין גרמניה הנאצית שהגן על כל האזרחים האיראנים מפני תוקפנות גרמנית. סרדארי השתדל אצל הגרמנים ודאג לכך שגם יהודים בעלי אזרחות איראנית יזכו לאותה הגנה. אחיינו, פריידון הווידה, שהיה שגריר איראן באו"ם בשנות השבעים, סיפר כי ב-1942, לאחר שהבין סרדארי לאן מועדות פני המדיניות הנאצית ביחס ליהודים, הוא החל להנפיק מאות דרכונים איראניים ליהודים שאינם איראנים כדי להצילם מרדיפה ומשילוח למחנות הריכוז.
מעבר לכך, הוא היה מעורב בניסיונות (מוצלחים לפחות בחלקם) לשכנע את השלטונות הנאציים שיהודי איראן הם בנים לעם האיראני ולכן הם אריים. הוא ניסה גם לשכנע את השלטונות שיהודי מרכז אסיה (יהדות בוכרה ויהדות אפגניסטן) הם ג'וג'וטים, מונח שמקורו לא ברור ושהתייחס אולי במקור לקבוצות של יהודים מומרים בבוכרה. בכך הוא מילא ככל הנראה תפקיד חשוב בהצלת יהודי גאורגיה, בוכרה, איראן ואפגניסטן בצרפת הכבושה.
בשנת 1942 אדולף היטלר עצמו אמר כי סרדארי טועה ביחס למה שהוא חושב שקורה ליהודים. לאחר חתימת איראן על הסכם עם בעלות הברית והפלישה הבריטית-סובייטית לאיראן בספטמבר 1941, נסגרו השגרירויות האיראניות במדינות הציר ונסגרה גם הקונסוליה בפריז. סרדארי החליט להישאר בפריז כאזרח פרטי על מנת להמשיך ולעזור ליהודים. לאחר המלחמה הורע מצבו של סרדארי. אהובתו הסינית נעלמה בעת מלחמת האזרחים הסינית ב-1948; הוא הואשם במעילה, ובילה את שנותיו האחרונות בעוני אחרי המהפכה האיראנית ב-1979: השלטון החדש שלל ממנו את תשלומי הפנסיה והחרים את רכושו. אחרי תקופה שבה חי בדירת חדר בקרוידון, הוא עבר לנוטינגהאם, שם נפטר ב-1981.
ב-1994, 13 שנה לאחר מותו, הוענק לסרדארי אות כבוד מטעם מרכז שמעון ויזנטל שבלוס אנג'לס.
בתרבות הפופולרית

Zero Degree Turn (בפרסית: مدار صفر درجه, נהגה: מַדָאר-י סֶפְר דַרַגֶ'ה) היא סדרת טלוויזיה משנת 2007 שהופקה בשיתוף פעולה בין איראן, הונגריה, צרפת ולבנון. היא הייתה בין היקרות והמושקעות ביותר שהופקו על ידי איראן וזכו לקהל צופים גדול שם. הסדרה מבוססת באופן רופף על סיפור חייו של סרדארי, ומציגה אותו כמי שהתאהב ביהודייה והציל יהודים בפריז של שנות הארבעים בימי הכיבוש הנאצי על ידי חלוקת דרכונים איראניים ומתן מקלט בשגרירות איראן לאותם יהודים. הסדרה, שהופקה במימון ממשלתי איראני, צוטטה כניסיון מצד המשטר האיראני להבליט את עמדתו ביחס ליהודים, שבה הפגין אהדה לעם היהודי (וכן לדעה המקובלת בעולם על לקחי השואה) ובכך להפריד את היחס האיראני ליהדות מהעוינות האיראנית לציונות.
בשנת 2014, כחלק מתערוכה שנשאה את השם "Simplemet Justes" שהתקיימה בבריסל, בירת בלגיה אודות אישים פחות מוכרים, כגון מוסלמים ואנשי המזרח התיכון, שהצילו יהודים במהלך מלחמת העולם השנייה, הוצגו מחקרים גם אודות סרדארי.
ראו גם

הצלת יהודי גאורגיה, בוכרה, איראן ואפגניסטן בצרפת הכבושה
מוחמד חלמי
הערות שוליים

1 2 3 4  מוחסין צאלחי, הדיפלומט האיראני שהציל אלפיים יהודים ממות, ‏2 בנובמבר 2014 (محسن صالحی, دیپلمات ایرانی که دو هزار یهودی را از مرگ نجات داد) (בפרסית). Radio Farda
↑  תמר עילם גינדין, עבדאלחסין סרדארי – “שינדלר האיראני”, מתוך הפודקאסט "אירניום מועשר", 12 באפריל 2018
↑  In hit Iranian TV drama, Holocaust no myth
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007527040505171  GND: 1043117946  ISNI: 0000 0003 8429 1644  LCCN: no2012131403  VIAF: 274627142   WorldCat (עם VIAF): 274627142
עזתאללה נגהבאן

| --- | --- |

עזתאללה נגהבאן, 1972
 לידה:  1 במרץ 1926 אהוואז, איראן 
 פטירה:  2 בפברואר 2009 (בגיל 82) 
 ענף מדעי:  ארכאולוגיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת שיקגו  אוניברסיטת טהראן 
 
עֵזָתאללה נגהְבּאן (פרסית: عزت‌الله نگهبان, נהגה: אֶזָּתוֹללָה נֶגַהְבָּאן; 1 במרץ 1926 – 2 בפברואר 2009

) היה ארכאולוג איראני שנודע כאבי הארכאולוגיה המודרנית האיראנית.
תולדות חייו

נגהבאן נולד באיראן בעיר אהוואז. הוא למד בבית הספר התיכון פִירוּז בַּהְרָאם.

ב-1949 סיים את לימודי התואר הראשון בארכאולוגיה באוניברסיטת טהראן, וב-1954 קיבל את התואר השני בארכאולוגיה מאוניברסיטת שיקגו. ב-1955 התמנה למרצה מן המניין[דרושה הבהרה] במחלקה לארכאולוגיה באוניברסיטת טהראן, וב-1962 נעשה פרופסור. מ-1967 עד 1978 הוא שימש בתפקיד ראש המחלקה, ומ-1975 עד 1979 – דקאן הפקולטה לספרות ולמדעי הרוח. מ-1960 עד 1965 היה המנהל הטכני של השירות הארכאולוגי האיראני, ומ-1965 עד 1979 – יועץ טכני של משרד התרבות האיראני. מ-1980 עד 2000 היה אוצר אורח במוזיאון האוניברסיטה של אוניברסיטת פנסילבניה.
נגהבאן היה המדען הראשי בחפירות רבות באתרים איראניים קדומים, ובכללם מָארְלִיכּ (במחוז גילאן), הַפְט טַפֶּה (ליד שוש ואהוואז), שם ייסד מוזיאון להצגת הממצאים מהאתר, ומישור המדאן שהוקם בו מרכז הכשרה לסטודנטים.
עם תרומותיו החשובות של פרופ' נגהבאן לארכאולוגיה האיראנית נמנות הרפורמות שערך בתוכנית הלימודים של המחלקה לארכאולוגיה באוניברסיטת טהראן, וייסודו של המכון הארכאולוגי. כשהצטרף נגהבאן למחלקה לארכאולוגיה, הציג ועודד את הגישה המדעית לתחום, אך רק בשנת 1967, כשנעשה ראש המחלקה, בנה את תוכנית הלימודים מחדש עם דגש על עבודת שטח, ובשנים 1970–1971 הפכה עבודת השטח לחובה. כדי לקדם את כל אלה, הקים מחנה לבית ספר השדה של המחלקה במישור קזווין באתר של חאן ספווי משוחזר, והשיג רישיון חפירה לתקופה ארוכה מהשירות הארכאולוגי האיראני. לאחר שהוסיף רכיב מעשי משמעותי למחלקה, הנהיג תוכנית לתואר שני הכוללת עבודת שדה נוספת בחפירות הַפְט טַפֶּה במחוז ח'וזסתאן בחורף. למכון הארכאולוגי שייסד ב-1958 ואותו ניהל עד 1979, היה תפקיד חשוב בכל הפיתוחים האלה: הוא נתן למדריכים ולסטודנטים את המשרדים, המעבדות ושירותי הספרייה שהיו צריכים כדי לנתח את התוצאות של עבודת השטח ולפרסם מאמרים.
מיזמים

חפירות עיקריות:
מֶהְרָאנָאבָּאד, 1961
מָארְלִיכּ, ‏1961 - 1962
הַפְט טַפֶּה, 1965 - 1979
מישור קזווין 1970 - 1979
מיזמים נוספים:
סקר ח'וראסאן לאורך הגבול הסובייטי, 1965
סקר מישור כֶּלָארְדַשְׁת, 1975 - 1976
פרסים

מדליית המורשת התרבותית לשנת 1999 של משרד התרבות וההכוונה האסלאמית של איראן -- על מפעל חיים בתחום הארכאולוגיה
פרס ספר השנה לשנת 1992 של משרד התרבות וההכוונה האסלאמית של איראן -- על המהדורה הפרסית של הספר "חפירות בהַפְט טַפֶּה, איראן" (Excavations at Haft Tepe, Iran)
עונת 1981/1982 בליגה הלאומית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  12 בספטמבר 1981 – 15 במאי 1982 (246 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  הפועל כפר סבא
 מספר משחקים:  240
 מספר שערים:  508 (2.12 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל עודד מכנס (26 שערים)
 השחקן המצטיין:  ישראל עודד מכנס
 → 1980/19811982/1983 ←
 
עונת 1981/1982 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-26 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. לעונת 1981/1982 לליגה הלאומית עלו בית"ר תל אביב, בית"ר ירושלים ומכבי חיפה. את העונה סיימה הפועל כפר סבא במקום הראשון, וזכתה באליפות לראשונה בתולדותיה. המבקיע המצטיין של העונה היה עודד מכנס ממכבי נתניה שכבש 26 שערים.
בסיום העונה הפועל ראשון לציון, בית"ר תל אביב והפועל פתח תקווה ירדו ליגה. לעונת 1982/1983 לליגה הלאומית עלו הפועל לוד, הפועל רמת גן ומכבי יבנה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל כפר סבא | 30 | 17 | 8 | 5 | 45 | 28 | 17 | 42 | העפלה לגביע האינטרטוטו |
| 2 | מכבי נתניה | 30 | 17 | 7 | 6 | 63 | 29 | 34 | 41 | העפלה לגביע האינטרטוטו |
| 3 | בני יהודה תל אביב | 30 | 13 | 9 | 8 | 34 | 30 | 4 | 35 |  |
| 4 | הפועל באר שבע | 30 | 14 | 6 | 10 | 43 | 38 | 5 | 34 |  |
| 5 | הפועל תל אביב | 30 | 9 | 13 | 8 | 32 | 25 | 7 | 31 |  |
| 6 | בית"ר ירושלים | 30 | 9 | 12 | 9 | 37 | 36 | 1 | 30 |  |
| 7 | מכבי חיפה | 30 | 9 | 12 | 9 | 32 | 32 | 0 | 30 |  |
| 8 | מכבי תל אביב | 30 | 10 | 10 | 10 | 26 | 32 | 6- | 30 |  |
| 9 | מכבי פתח תקווה | 30 | 9 | 11 | 10 | 35 | 35 | 0 | 29 |  |
| 10 | הפועל ירושלים | 30 | 8 | 13 | 9 | 24 | 26 | 2- | 29 |  |
| 11 | מכבי יפו | 30 | 9 | 11 | 10 | 32 | 36 | 4- | 29 |  |
| 12 | שמשון תל אביב | 30 | 7 | 14 | 9 | 25 | 32 | 7- | 28 |  |
| 13 | הפועל יהוד | 30 | 6 | 16 | 8 | 17 | 26 | 9- | 28 |  |
| 14 | הפועל ראשון לציון | 30 | 8 | 10 | 12 | 28 | 32 | 4- | 26 | ירדו ליגה |
| 15 | בית"ר תל אביב | 30 | 5 | 14 | 11 | 22 | 32 | 10- | 24 | ירדו ליגה |
| 16 | הפועל פתח תקווה | 30 | 3 | 8 | 19 | 13 | 39 | 26- | 14 | ירדו ליגה |
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
ערוץ 24 (אוקראינה)

| --- | --- |
לוגו הערוץ
 פרטי הערוץ
 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 קטגוריה:  חדשות
 תאריך השקה:  1 במרץ 2006
 בעלות:  פרטית
 שפה:  אוקראינית
 אזור קליטה:  אוקראינה
 http://www.24tv.ua
ערוץ 24 הוא ערוץ טלוויזיה אוקראיני אשר החל את שידוריו ב-1 במרץ 2006. זהו ערוץ החדשות הראשון באוקראינה שמשדר 24 שעות ביממה.
בתחילת שידורו נקרא "ערוץ החדשות 24", מאוחר יותר קוצר ביטוי זה לשם העכשווי "ערוץ 24", המשמש בלוגו החברה המעודכן ובאתר הרשמי של ערוץ הטלוויזיה 24tv.ua.
הערוץ הוא חלק מחברת המדיה לוקס (רו'), בבעלות יקטרינה קיט-סדובה (אנ'). חדשות על פוליטיקה, כלכלה, עולם הבידור, וספורט מתעדכנים בשידור חי. הערוץ משודר ברחבי אוקראינה.
סימני הזמן

סימני הזמן הוא אלבומו השביעי של הזמר משה פרץ אשר יצא לאור ב-11 במאי 2015.
הפקה

האלבום בושל באולפן הביתי של פרץ ובשיתופם של המעבדים הוותיקים תמיר צור, יעקב למאי וניצן קייקוב.
הפקה > סינגלים

אם זאת מלחמה: הסינגל הראשון שהוציא ב-19 בפברואר 2014 את הסינגל כתב נועם חורב והלחין לורן בינג'מין.
תהיה מאושר: הסינגל השני של פרץ שיצא ב-24 ביוני 2014. שהוא כתב והלחין ועיבד את השיר בעצמו. סינגל מקפיץ, קצבי, משמח ואופטימי.
גיבור של אמא: הסינגל השלישי של פרץ שיצא ב-18 בנובמבר 2014 בלדה חדשה, שיר תפילה של אם לבנה, שאת השיר כתב והלחין בעצמו. פרץ הקדיש את השיר להולדת בתו מיכאלה.
ברצלונה: הסינגל הרביעי של פרץ שיצא ב-20 בינואר 2015 בלדת געגועים כואבת, את המילים כתבו דנה לפידות ואמה חנה לפידות. דנה לפידות גם הלחינה, ולעיבוד ולהפקה המוזיקלית אחראי תמיר צור.
גם אם העולם יתהפך: הסינגל החמישי של פרץ שיצא ב-23 במרץ 2015, שיר בסגנון יווני שמח, שיר עידוד ושמחה. מילים פשוטות המשקפות את האמת של החיים.
אח שלי: השיר השישי והאחרון לפני צאת האלבום של פרץ שיצא ב-19 באפריל 2015, שיר המרגש המוקדש לאחים השכולים של מבצע צוק איתן. השיר היה פרויקט משותף של פרץ ביחד עם "ידיעות אחרונות" דורון מדלי שכתב והלחין.
רשימת השירים

| מס' | שם | מילים | לחן | אורך השיר |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | "כשאת הלכת" | אורי בן ארי | סתיו שמש | 3:34 |
| 2. | "אני כאן בשבילך" | משה פרץ | משה פרץ | 3:31 |
| 3. | "תהיה מאושר" | משה פרץ | משה פרץ | 3:10 |
| 4. | "חצי משוגע" | משה פרץ וטל שגב | משה פרץ וטל שגב | 3:14 |
| 5. | "ברצלונה" | דנה לפידות וחנה לפידות | דנה לפידות | 3:38 |
| 6. | "לילה לבן" | משה פרץ ואיציק שמלי | משה פרץ ואיציק שמלי | 3:17 |
| 7. | "אני והלבד שלי" | נדב אסולין | נדב אסולין | 3:44 |
| 8. | "פחדתי" | אייל חייא | נאור סינאווני | 3:46 |
| 9. | "אם זאת מלחמה" | נועם חורב | לורן בנג'מין | 3:40 |
| 10. | "מיליונים" | משה פרץ | משה פרץ | 3:49 |
| 11. | "גם אם העולם יתהפך" | משה פרץ | משה פרץ | 3:01 |
| 12. | "גיבור של אמא" | משה פרץ | משה פרץ | 3:54 |
| 13. | "אח שלי" | דורון מדלי | דורון מדלי | 3:43 |
| 14. | "סימני הזמן" | סהר חגי | ניצן קייקוב | 3:28 |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 1e9c4503-33f4-40af-9167-4ffc8b8f9179
סת' לי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 בינואר 2003 (בן 21) אוסטין, ארצות הברית 
 עיסוק:  שחקן, תסריטאי, במאי ואמן לחימה
 פרופיל ב-IMDb
 
סת' לי (באנגלית: Seth Lee נולד: 17 בינואר 2003) הוא שחקן, תסריטאי, במאי ואמן לחימה אמריקאי הוא התפרסם לאחר ששיחק בזכות משחקו בסרט הקולנוע "רואה החשבון" משנת 2016.
חיים מוקדמים

לי נולד באוסטין, טקסס, ב-17 בינואר 2003  והחל את הקריירה שלו בתעשיית הבידור בגיל 7 לאחר פגישה מקרית עם השחקן ארני רייס ג'וניור (ילד הקראטה). לאחר שצפה בכמה מסרטיו של רייס עם שגרת אמנויות לחימה, לי התחיל לקחת שיעורי משחק לצד אימון באמנויות לחימה, פעלולים והתעמלות.
קריירה

תפקידו הראשון היה תפקיד קטן בסרט הקולנוע ספיי קידס 4: כל הזמן שבעולם. במקביל הופיע לי בפרסומות מקומיות, קמפיינים מודפסים וסרטים קצרים לפני שזכה בקרדיט הטלוויזיה הראשון שלו בתור דניס הצעיר בסדרת הטלוויזיה פילדלפיה זורחת.
הפריצה הגדולה של לי במשחק הגיעה כשגילם הגרסה הצעירה יותר של דמותו של בן אפלק בסרט רואה החשבון שבו הוא זכה לשבחים על גילום ילד עם אוטיזם. על משחקו בסרט זכה בפרס האמן הצעיר ופרס הבדרן הצעיר לשחקן המשנה הטוב ביותר לנוער בסרט עלילתי.
לאחר מכן לי החל ללמוד ב-"גטו בית הספר לקולנוע" והיה לסטודנט הצעיר ביותר בתוכנית בכיתתו. הוא סיים את לימודיו בשנת 2019. לי כתב וביים כמה סרטים קצרים וקליפים, הצליח להציע פיילוט שהקרין למנהלים ומפיקים באולפני FX . סרט נוסף שלו שביים הוקרן עבור מנהלים באולפני יוניברסל NBC .
בשנת 2018 ביים את הסרט הקצר "Depression and Insanity" בו שיחק יאן לואיס קסטלנוס.
בשנת 2019 שיחק בסרט הקולנוע "Runt" לצד קמרון בויס, שנפטר שמן קצר לפני הקרנת הבכורה.
בשנת 2020 שיחק בתפקיד ראשי בסרט הקולנוע "מערב מישיגן".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | כותרת | תַפְקִיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | Grow Up, Tony Phillips | בריאן קופר |  |
| 2015 | Underdog Kids | ג'ייק |  |
| 2016 | רואה החשבון | כריס הצעיר |  |
| 2019 | Addicted to You | לוק המתבגר |  |
| 2019 | Runt | כריס |  |
| 2020 | מערב מישיגן | סקוט |  |
| TBA | The Midway Point | דילן |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | פילדלפיה זורחת | דניס הצעיר | פרק 1 |
| 2014 | More Than Human | דייוויד | 3 פרקים |
פילמוגרפיה > סרטים קצרים

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | A Few Tales of Hard Times: Chapter 4 - The Name | הבן | הבמאי סמואל ר' בררה |
| 2012 | Incident at Public School 173 | גון מס' 2 | הבמאי אנדרו טילי |
| 2012 | The Guest Speaker | בלייק | הבמאי קווין נגוין |
| 2015 | Masks | - | במאי |
| 2018 | Depression and Insanity | - | במאי |
| 2018 | The Circle | כיילב | הבמאי שלדון וונג שוורץ |
| 2018 | The Debt | בלייק | הבמאי מקס דקר |
פרסים

| שנה | פרס | קטגוריה | עבודה מועמדת | תוצאה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | פרסי האמן הצעיר | ההופעה הטובה ביותר בסרט עלילתי - שחקן משנה לעשרה | רואה החשבון | זכייה |  |
| 2017 | פרסי הבדרן הצעיר | שחקן המשנה הצעיר הטוב ביותר - סרט עלילתי | רואה החשבון | זכייה |  |
הערות שוליים

↑  Cristi, Andrew (2016-10-19). "A YOUNG BEN AFFLECK; Rising Star SETH LEE Takes On An Intense Role In THE ACCOUNTANT!". HuffPost (באנגלית). נבדק ב-2020-05-03.
↑  "Seth Lee". IMDb. נבדק ב-2020-05-04.
1 2  "Young Entertainer Awards (2017)". IMDb. נבדק ב-2020-05-03.
1 2  "Young Artist Awards (2017)". IMDb. נבדק ב-2020-05-03.
↑  McNary, Dave (2018-08-21). "Film News Roundup: Taraji P. Henson Comedy 'What Men Want' Moves to February". Variety (באנגלית). נבדק ב-2020-05-03.
↑  Jan Luis Castellanos Wiki, Age, Bio, Height, Girlfriend - Wikirole, Wikirole, ‏4 באפריל 2021
↑  Ale Russian, See Cameron Boyce's Final Performance in Powerful Trailer for Teen Drama Runt, PEOPLE.com, ‏3 באוגוסט 2021
↑  Seth Lee: Bio, family, net worth - Celebrities InfoSeeMedia, Celebrities InfoSeeMedia, ‏6 באפריל 2021
סמנאן

ערך זה עוסק בעיר באיראן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
שער הכניסה לאוניברסיטת סמנאן
שער הכניסה לאוניברסיטת סמנאן
 מדינה:  איראן איראן
 פרובינציה:  סמנאן
 גובה:  1,130 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  185,129 (2016)
 קואורדינטות:  35°35′N 53°23′E﻿ / ﻿35.583°N 53.383°E﻿ / 35.583; 53.383
 אזור זמן:  UTC +3:30
 http://www.semnan.ir
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת איראן מוגדלת) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פקיסטן טורקמניסטן אוזבקיסטן אזרבייג'ן ארמניה טורקיה עיראק כווית ערב הסעודית  קטר איחוד האמירויות הערביות ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןסמנאן(למפת איראן רגילה) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פק. טורקמניסטן או. אזר. א. ט. עיראק כ. ערב הסעודית  ק. אי. ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןסמנאן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
סמנאן (בפרסית: سمنان) היא עיר באיראן, בירת הפרובינציה סמנאן, בצפון איראן. אומדן אוכלוסיית העיר הוא כ-119,778 תושבים (2005).
סמנאן נמצאת בגובה של 1,130 מטר מעל פני הים בחלק הדרומי של הר אלבורז.
העיר שימשה באופן מסורתי תחנה חשובה בנתיבי המסחר בין טהראן (220 ק"מ) ומשהד (685 ק"מ), והיא מקושרת היום עם שתי הערים על ידי רכבת וכביש.
השכלה גבוהה

אוניברסיטת טהראן סמנאן
סמנאן אוניברסיטה למדעי הרפואה
עונת 1981/1982 בליגת העל ההולנדית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  16 באוגוסט 1981 – הווה (43 שנים) 
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  אייאקס (12)
 מספר משחקים:  306 
 → עונת 1980/1981עונת 1982/1983 ←
 
עונת 1981/1982 הייתה העונה ה-26 של ליגת העל ההולנדית בכדורגל, שהיא הליגה ההולנדית הבכירה. בסיום אותה עונה זכתה אייאקס באליפות הליגה. מ.ו.ו מאסטריכט, דאן האג ודה חראפסחאפ ירדו לליגת המשנה.
מבנה

על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, (16 ששיחקו בעונה שעברה, אליהן הצטרפו דה חראפסחאפ והארלם שעלו מליגת המשנה) ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות, החל מעונה זאת ועד עונת 1988/1989 הורחבו מספר הקבוצות שיורדות ועולות בכל עונה. מעונה זו גם הקבוצה שסיימה במקום ה-16 הצטרפה לקבוצות במקומות 17 ו-18  אשר ירדו לליגת המשנה.
מבנה > טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אייאקס  | 34 | 26 | 4 | 4 | 117 | 42 | 75 | 56 | העפלה לגביע אירופה לאלופות |
| 2. | פ.ס.וו. איינדהובן  | 34 | 24 | 3 | 7 | 81 | 38 | 43 | 51 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3. | א.ז 67  | 34 | 21 | 5 | 8 | 74 | 40 | 34 | 47 | מחזיקת הגביע ההולנדי העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע |
| 4. | הארלם  | 34 | 17 | 8 | 9 | 57 | 41 | 16 | 42 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5. | פ.צ. אוטרכט  | 34 | 17 | 5 | 12 | 56 | 38 | 18 | 39 | העפלה לגביע אופ"א |
| 6. | פיינורד  | 34 | 13 | 12 | 9 | 61 | 59 | 2 | 38 |  |
| 7. | פ.צ חרונינגן  | 34 | 14 | 9 | 11 | 68 | 58 | 10 | 37 |  |
| 8. | ספרטה רוטרדם  | 34 | 13 | 10 | 11 | 61 | 48 | 13 | 36 |  |
| 9. | רודה  | 34 | 15 | 6 | 13 | 60 | 53 | 7 | 36 |  |
| 10. | גו אהד איגלס  | 34 | 13 | 9 | 12 | 58 | 49 | 9 | 35 |  |
| 11. | נאק ברדה  | 34 | 12 | 9 | 13 | 42 | 48 | 6- | 33 |  |
| 12. | פ.צ. טוונטה  | 34 | 13 | 5 | 16 | 50 | 58 | 8- | 31 |  |
| 13. | ניימכן  | 34 | 11 | 8 | 15 | 41 | 62 | 21- | 30 |  |
| 14. | וילם II  | 34 | 10 | 7 | 17 | 50 | 64 | 14- | 27 |  |
| 15. | זוולה  | 34 | 8 | 10 | 16 | 45 | 69 | 24- | 26 |  |
| 16. | מ.ו.ו מאסטריכט  | 34 | 6 | 11 | 17 | 35 | 70 | 35- | 23 | ירידה לליגת המשנה |
| 17. | דאן האג  | 34 | 4 | 5 | 25 | 29 | 82 | 53- | 13 | ירידה לליגת המשנה |
| 18. | דה חראפסחאפ  | 34 | 3 | 6 | 25 | 29 | 95 | 66- | 12 | ירידה לליגת המשנה |
| עונות בליגת העל ההולנדית |
| --- | --- | --- |
| ליגת העל ההולנדית | 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |