stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קיאנצ'אנו טרמה
היסטוריה

קיימות עשויות על קיום יישוב כבר מהמאה ה-5 לפנה"ס. אטרוסקים בנו מקדש בקרוב למעיינות חמים. מעיינות המרפא של האזור היו ידועים בתקופת רומא העתיקה. הורטיוס ביקר במקום במאה ה-1 לפנה"ס ומספר וילות מפוארות נבנו באזור באותה תקופה. מעט ידוע על ההתרחשויות במהלך ימי הביניים. ידוע כי במהלך המאה ה-14 שליטי סיינה שלטו באזור. בתחילת המאה ה-20 באזור נבנו מספר מלונות. העיירה ממוקמת בגבעה וחלק מחומות העיר שרדו עד היום.
כיום המקום מהווה מקום ספא ידוע ופופולרי.
בשנת 2009 בעיירה הוקם מוזיאון אמנות על בסיס תרומה פרטית. המוזיאון כולל כ-1000 פריטים לרבות עבודות של סלבדור דאלי, גוארצ'ינו, ג'ובאני בטיסטה טייפולו, פאולו ורונזה והדפסים של אלברכט דירר, פרנסיסקו גויה ורמברנדט.
פעם בשנתיים נערכת תערוכה של אמנים מכל העולם. פריטי אמנות מוצגים במוזיאון ובאתרים שונים בעיירה. בשנת 2011 בפרס התערוכה זכתה ורדה ברגר.
ערים תאומות

איטליה מריאנסקה לאזנייה, איטליה (מ־2000)
רבה בר רב חנן

רבה (או רבא) בר רב חנן, היה אמורא בבלי בדור הרביעי, בנו של רב חנן.
היה חברו של האמורא המפורסם אביי, וכבר בילדותם שניהם היו תלמידיו של רבה, ראש ישיבת פומבדיתא. מסופר עליהם שבילדותם ישבו לפני רבה, ושאל אותם "למי מברכים?" ואמרו: "לרחמנא" (לרחמן, כינוי לאלוהים). שאלם: "והיכן הוא יושב?" רבא בר רב חנן הצביע כלפי התקרה, ואביי יצא החוצה והצביע השמיימה. רבה התפעל מן התשובה וחזה שיגדלו להיות חכמים גדולים. אביי היה קטן ממנו, ונחשב כתלמיד חבר שלו.
רבה העריכו ביותר, וביקש שהוא יספידהו לאחר מותו, יחד עם אביי.
נשא ונתן גם בפני רבא, וגם רב אויא היה מחבריו.
התגורר במקום בשם ארטיבנא (נוסחאות אחרות: ארטבינא, ארטביא, ארטוניא) ליד פומבדיתא, ובשבתות עשה עירוב תחומין לצורך הליכה לעיר התורה פומבדיתא. לדעת רבנו חננאל בפירושו שם, הליכתו נועדה לשמוע את שיעוריו של רב יוסף, שהיה ראש ישיבת פומבדיתא אחרי רבה.
לפרנסתו עסק כנראה בחקלאות. מסופר שהיו לו דקלים על גבול פרדסו של רב יוסף, וציפורים שקיננו על הדקלים הזיקו לפרדס. רב יוסף תבע ממנו להרחיק את הדקלים, והשיב שאיננו רוצה לעקור עצי פרי, אך הוא מרשה לרב יוסף לעשות זאת בעצמו.
לא הובאה בגמרא הלכה כלשהי בשמו. עשרות אזכוריו בתלמוד הם בהקשרים של המשא ומתן התלמודי: העלאת התלבטויות שונות או קושיות על דברי חכמים אחרים.
קטקומבות יהודיות ברומא

מיקום קטקומבות יהודיות ברומא רבתי
כיתובית של עממיאס, הגברת היהודייה מלאודיקאה, המכילה כתובות ביוונית ובשפה שמית, עם ייצוג חרוט של מנורה, הקטקומבות היהודיות של ברובע מונטאורדה, ברחוב דרך פורטואנס, המאה ה-3-4. במוזיאונים הקפיטוליניים
הקטקומבות היהודיות ברומא הן מספר מערכות קבורה קדומות הנמצאות סמוך לרומא, בהן נקברו יהודי העיר בתקופות קדומות. המצבות אשר נמצאו בהן הניבו ממצאים רבים על היקפה של הקהילה היהודית ברומא ומשלח היד של חבריה. 534 מצבות נמצאו בקטקומבות, עליהן נחרטו שמות בתי הכנסת אליהם היו קשורים הנפטרים ומהן אנו למדים על קיומם של שנים עשר בתי כנסת בעיר. נוסף על כך, פיזורן והיקפן של הקטקומבות ברחבי העיר (ראו מפה) מצביע על כך שאוכלוסייה יהודית גדולה התגוררה בעיר וסביבתה (כאשר על פי הערכה עמדה על כ-40,000 תושבים לפני חורבן הבית ולמספר גדול אף יותר לאחריו).
התיארוך המשוער של הקטקומבות הוא למאה ה-4. בדיקת איזוטופים שנערכה על ידי קלאס ואן דר בורג (Klaas van der Borg) מאוניברסיטת אוטרכט שבהולנד, מצביעה על מועד מוקדם יותר כאשר בהתבסס על ממצאים צמחיים שנמצאו בקטקומבות של וילה טורלוניה ניתן להקדים את מועדי הקבורה בקטקומבות למאה ה-1.
מיקום הקטקומבות

רשימת המקומות שבהן נמצאו קטקומבות עם כתובות המזוהות עם יהודים:
ויה נומנטאנה רחוב לאזרו ספאלאנצאני IA הכניסה הכי הקרובה לקטקומבה שבוילה טורלוניה. שם קבורים משני בתי כנסת: האגר והסבורה. לפי המיקום נראה כי היו בהם קבורים יהודים שהיו שותפים למפעלי הבניה של הקולוסאום.
רחוב לוביקאנה מחוץ לפורטה מג'ורה (Via Labicana outside the Porta Maggiore) מוגדר כנעלמה, לא ידוע מיקום.
ויה אפיה פיגנאטלי (Via Appia Pignatelli) ליד "עיר" הקטקומבות הנוצריות שם הקטקומבה וינייה ראנדאניני.
רחוב סימארה (Via Cimarra) הוגדרה כנעלמה שנים רבות ונמצאה לאחרונה על ידי אמיר ג'נאח וחיזקייה קלמנוביץ'.
רחוב אוסטיאנסה ברובע מונטאורדה (Via Ostiensis, at Monteverde) מוגדר כנעלמה אמיר ג'נאח עורך סקר באזור טרם נמצאה.
שתיים מן הקטקומבות פתוחות לביקור בתיאום עם רשות העתיקות הממשלתית,
בווילה טורלוניה (Villa Torlonia) ובוויניה רנדאניני (Vigna Randanini) או בתיאום עם המשמר אמיר ג'נאח. בקטקומבות ניתן לראות סטוקו ופרסקאות ציורים בצבעים על טיח המכסה את סלע הטוף וביניהם פרסקאות עם סימנים יהודיים כמנורות וחזיתות ארונות קודש, כמו גם בעלי חיים.
בקטקומבות נמצאו גם תחתיות מוזהבות של כוסות, ובהן תיאורי חזיתות של ארונות קודש וסמלים הקשורים לעבודת המקדש, הדומים לאלו המופיעים בפסיפסים בבתי כנסת מתקופת המשנה בארץ ישראל. כמה מן התחתיות מוצגות בספרייה האפוסטולית בוותיקן.
הקטקומבות ברחוב אוסטיאנסה ברובע מונטאורדה הן הגדולות והעתיקות מכולן. הן היו בשימוש מהמאה הראשונה לפני הספירה עד המאה הרביעית. בכיתוביות הקדומות בקטקומבות אלה נכתב כי הנפטרים הם "עבדים משוחררים" - כנראה מהשבויים שפומפיוס הביא עמו לרומא בשנת 69 לפנה"ס.
שמות בתי הכנסת

בכתובות זוהו שמות בתי הכנסת האלה:
אגֶר (Agger) כנראה הזקנים.
Synagogue of the Subura
Via Labicana Unknown synagogue
בית הכנסת של הקמפנים שהיה במקום הנקרא "קאמפוס מאריטוס" (Via Appia Pignatelli Synagogue of the Field of Mars)
Via Appia Synagogue of Elaias
בית הכנסת לכבוד אגריפס (Via Ostiensis Synagogue of the Agrippaeans )
בית הכנסת של האוגוסטאים לזכר הקיסר אוגוסטוס (Augustiales)
בית הכנסת של העברים - אולי בשל שפת הדיבור הנהוגה בו (Synagogue of the Hebrews)
Vernacular synagogue
Synagogue of Volumnius
בית הכנסת של יוצאי טריפולי (Synagogue of the Tripolitans)
Synagogue of the Calcaresians
התפלגות שמות הנפטרים לפי השפה

ב-405 מן המצבות השמות החרוטים יווניים, ב-123 השמות לטיניים,ובשאר השמות עבריים, ארמיים או שמות מעורבים, כתובת בעברית נמצאה בוילה טורלוניה במחקר שביצע אמיר ג'נאח.
נתון זה הוביל למסקנה שעיקר שפתם ותרבותם של יהודי רומא הייתה יוונית ולא לטינית. גם בכתבי שליח נוצרי המבקר את מאמיניו ברומא מופיעים שמונה עשר אנשים בעלי שם יווני, ארבעה בעלי שמות לטיניים ואך שניים בעלי שם עברי.
פרנסות היהודים

מהמצבות שנמצאו בקטקומבות ניתן ללמוד על המקצועות של יהודי רומא, כאשר המקצועות הרשומים עליהם הם לרוב פשוטים.
המעמד הכלכלי של יהודי רומא נמוך היה באותה תקופה, על כך מעידים מקצועות הקבורים בקטקומבות - ביניהם נמצאו עוסקים ברוכלות וסחר זעיר, צבעות, קצבות והוראה, סחר בגדים משומשים ואף מגידי עתידות.
תיארוך הקטקומבות

מחקר, שנערך על ידי קלאס ואן דר בורג (Klaas van der Borg) מאוניברסיטת אוטרכט שבהולנד, מעלה השערה כי השימוש בקבורה בקטקומבות היהודיות בווילה טורנוליה החל כבר במאה ה-1, מאתיים שנה לפני המועד ששוער עד אז. המחקר מדווח על ניסיון להעריך את מועד יצירת הקטקומבות באמצעות תיארוך פחמן-14. כמקור לפחמן השתמש החוקר בפיסות קטנות של פחם שנמצאו בטיח ששימש לאטימת הקטקומבות. השימוש בשיטה זו מבוסס על הכרת הטכנולוגיות המוכרות להפקת סיד ברומא העתיקה, כך, על ידי מציאת המועד בו נוצר הפחם שנמצא בטיח ששימש לאטימת הקטקומבות - ניתן להגיע לתיארוך מדויק יחסית.
הערכת מועד יצירתו המשוער של הפחם הנבדק אשר נעשה בו שימוש לאחר קבורה המת, איפשר להגיע לתיארוך גיל משוער לקטקומבות.
הקושי בביצוע בדיקות איזוטופיות נובע מכך שממצאים בעלי תיארוך מובהק כמו מטבעות או תבליטים כתובים לא נמצאו בקטקומבות. נמצאו אמנם 255 חותמות בלבֵנים ששימשו לבניה ולריצוף, אך מדובר בשימוש משני של חומרי הבנייה. כמו כן, על מנת להגיע לתיארוך מובהק יש צורך בממצאים השוואתיים עם אתרים ארכאולוגיים נוספים ברומא העתיקה.
תיעוד מחקרי למערה הכולל את כל הממצאים בקטקומבה שבוילה טורלוניה בוצע על ידי המשמר אמיר ג'נאח והרב חיזקייה קלמנוביץ' המחזיקים בארכיון הקטקומבה.
לאחרונה חודשו המחקרים בקטקומבות של וילה טורלוניה הודות לאמיר ג'נאח שאפשר לד"ר יובל ברוך וצוות מטעם רשות העתיקות הישראלית לצלם באתר באישור ד"ר דניאלה רוסי מהסובריטנדנצה. במחקר זה הקטקומבות צולמו ומתוך זה נלמד על שימוש בקטקומבות עד למאה הרביעית לספירה - משך העבודה שהתאפשר באתר מספר ימים.
תיארוך הקטקומבות > לקריאה נוספת

H.J. Leon, The Jews of Ancient Rome ,1960 Philadelphia. העבודה הראשונה בנושא
פרויקט החפירה הקבורה והשימור בקטקומבה היהודית שבוילה טורלוניה

נערכו במקום פעולות שימור מקיפות שנמשכו שנה (2018 - 2017), כל 3,800 הקברים וכל הפרסקאות שומרו על ידי המשמר אמיר ג'נאח שביצע את הפרויקט יחד עם הרב חזקיה קלמנוביץ' שביצע את הקבורה, כל העבודה הייתה בתיאום עם ד"ר דניאלה רוסי מרשות העתיקות האיטלקית, למעשה חודשה הקבורה ונאטמו הקברים בנאמנות למקור לאחר אנליזה אדריכלית וארכאולוגית ולימוד מעמיק, כל העבודה נעשתה ביוזמתו ובמימונו של ארגון "אתרא קדישא", בתיאום עם רבנות איטליה הרב אלפונסו ארביב והרב שמואל די-סיני. במהלך פרויקט השימור והחפירה נתגלתה על ידי הרב קלמנוביץ' תגלית חדשה: קברים רבים לאורך רצפת המערה. נתגלתה כתובת בעברית היחידה בוילה טורלוניה שלא ידעו על קיומה ופיענוח כתובת תכנון המערה על ידי אמיר ג'נאח ועוד.
תקציר פרויקט השימור
https://www.youtube.com/watch?v=hDXi3L6Jc-U
הערות שוליים

↑  הנתון של 40,000 מבוסס על הכתוב בקדמוניות היהודים, כרך ג', עמוד 272 כי 8,000 יהודים הצטרפו למשלחת מארץ ישראל שהופיע במקדש אפולון בפני קיסר, ידידיו וראשי הרומאים. מניחים כי בין הציבור שהגיע היו רק ראשי בתי אב. בהנחה שלכל משפחה ממוצעת היו כ-4–5 נפשות מתקבל האומדן של 40,000 התושבים.
↑  הקטקומבות אינן פתוחות לקהל הרחב. העתקים אחדים מהכתובות מצויים בבית הכנסת הגדול ברומא.
רדסטון (טיל)

| --- | --- |

 מידע בסיסי
 ייעוד:  טיל קרקע-קרקע
 ארץ ייצור:  ארצות הברית ארצות הברית
 יצרן:  קרייזלר
 פיתוח:  1950-1952, ABMA
 תקופת השירות:  1958–1964 (כ־6 שנים)
 משתמשים:  צבא ארצות הברית
 פלטפורמת שיגור:  M-74
 גרסאות:  מרקורי-רדסטון
 מאפיינים כלליים
 משקל:  27,763 ק"ג
 ממדים
 אורך:  21.1 מטרים
 קוטר:  1.8 מטרים
 ביצועים
 טווח:  92.5 - 323 ק"מ
 תקרת גובה:  94.5 ק"מ
ה-PGM-11 רדסטון היה הטיל הבליסטי הגדול הראשון של ארצות הברית. כטיל בליסטי לטווח קצר הוא היה בשימוש צבא ארצות הברית בגרמניה המערבית בין יוני 1958 ליוני 1964, כחלק ממערכת ההגנה של נאט"ו במערב אירופה במהלך המלחמה הקרה. הרדסטון היה גם הטיל הראשון שנשא פצצה גרעינית "חיה", בעת ניסוי שבוצע באוקיינוס השקט ב-1958.
הטיל פותח ישירות מה-V-2 הגרמני, והיה הראשון מסדרת טילי הרדסטון. צוות הפיתוח של הטיל כלל בעיקר מדענים ומהנדסי טילים גרמניים, בראשותו של ורנר פון בראון, שהובאו לארצות הברית במבצע פייפרקליפ ב-1945, ועבדו עבור הסוכנות הצבאית לטילים בליסטיים. הטיל יוצר בחברת קרייזלר.
מטיל הרדסטון פותח בסוף שנות ה-50 ותחילת שנות ה-60 המרקורי-רדסטון, משגר ששימש את תוכנית מרקורי של נאס"א, שהייתה תוכנית החלל המאוישת הראשונה של ארצות הברית. במסגרת התוכנית שוגר הרדסטון לשתי טיסות מאוישות: מרקורי-רדסטון 3 ומרקורי-רדסטון 4.
קטפרס אינו חיבור לא לטומאה ולא לטהרה

מים הזורמים במקום שיפוע - קטפרס
קטפרס אינו חיבור לא לטומאה ולא לטהרה הוא כלל יסוד בהלכות טומאה וטהרה ונידון בעיקר בהלכות מקוואות. כלל זה מופיע במסכת טהרות, והוא אומר שמים המונחים על מקום מדרון (למשל הר תלול) אין להחשיבם כמחוברים זה לזה, לא לטומאה, שאם נגע טמא במים הוא לא טימא את טיפות המים האחרות שאינן נחשבות כמחוברות לשאר המים, ולא לטהרה - לעניין מים טמאים שהשיקם למקווה דרך קטפרס או לעניין חיבור שני מקוואות זה לזה, שמחוברים על ידי מים כאלו המונחים באופן קטפרס.
כלל דומה לכלל זה הוא הכלל ניצוק אינו חיבור לא לטומאה ולא לטהרה, שבו מדובר במשקה הניצוק באוויר מכלי אל כלי (בשונה מקטפרס הנוזל במורדות הר או שיפוע אחר, אך לא באוויר).
משמעות המילה "קטפרס" מורה על מקום ירידה תלולה.
מתי חל הכלל: בהשקה או בחיבור שני מקוואות > שיטת הריב"ש

שיטת הריב"ש היא, שפסול קטפרס הוא שם אחר לפסול הידוע של "זוחלין" במקוואות, שאם המים אינם נחים אלא זוחלין ממקומם, המים פסולים לטבילה, שכן "יכול מה מעיין בזוחלין אף מקווה בזוחלין, תלמוד לומר אך מעיין, מעיין בזוחלין ואין מקווה בזוחלין" (תורת כוהנים פרשת שמיני). דעה זו מוזכרת גם בתוספות, והוא דוחה אותה מההוכחה שגם במעיין קיים פסול "קטפרס" למרות שאין בו את פסול "זוחלין".
מתי חל הכלל: בהשקה או בחיבור שני מקוואות > שיטת הריב"ש > הסבר

ההסבר על הפסול של זוחלין, מובא בפוסקים אחרים המפרשים ש"זוחלין אינם חיבור", מים שאינם נמצאים על מקומם בקביעות אינם נחשבים למחובר זה לזה, וממילא אין שיעור של ארבעים סאה למים, שהרי כל טיפה וטיפה עומדת בפני עצמה ואינה מחוברת לחברתה.
מתי חל הכלל: בהשקה או בחיבור שני מקוואות > שיטות חכמי התוספות

לכלל של קטפרס אינו חיבור ישנה סתירה לכאורה: קיימת משנה האומרת כי לפי הכלל גוד אחית (משמעותה היא "גוד" משוך "אחית" והורד) כאשר ישנן שלושה בורות החפורות במדרון של הר, ושלולית מים שנוזלת על מדרון ההר, עוברת מעל שלושה בורות המים, ובכך מחברת את שלושת ריכוזי המים מלמעלה, נחשבים השלושה למחוברים באופן חלקי, לפי רבי יהודה ניתן להטביל כלים במקווה התחתונה, על ידי הכלל "גוד אחית" שעל פיו ניתן להחשיב את כל המים כאילו מונחים בבור התחתון, ולפי רבי מאיר ניתן להטביל כלים אף בעליונה, שכן ניתן להחשיב את כל המים כאילו מונחים בבור העליון, שכשם שאומרים "גוד אחית" כך ניתן להחשיב את המים למעלה על ידי "גוד אסיק" (משוך והעלה את המים למעלה).
לפי משנה זו, נמצא שבעיית ה"קטפרס" אינה קיימת שהרי תמיד ניתן לומר על ידי הכלל "גוד אחית", שכל המים שנמצאים במדרון נחשבים כמונחים ומכונסים למטה. ונחלקו בעלי התוספות ביישוב הקושיא:
לפי דעת רבינו תם, כאשר כבר קיים בור הנחשב מקווה שלם - שיש בו ארבעים סאה, אלא שאנו רוצים לצרף למקווה בור נוסף הקים בסמוך, אנו יכולים להחשיב גם את הבור הסמוך כ"מקווה", אך כאשר ישנן מספר בורות שבאף אחת מהם אין ארבעים סאה, לא ניתן להחשיב את הבורות כמקווה. כך היא גם דעת הרשב"א.
בנוסף, יש אופן נוסף שבו מים הנחשבים ל"קטפרס" נחשב למחוברים למקווה: בור שהיו בו מים בשיעור של ארבעים סאה בדיוק, והלך אדם וטבל בו ועלה המים, ברור שכמה טיפות מהמים נדבקו בגופו ונמשכים עמו כך שלא נותרו במקווה ארבעים סאה. למרות זאת, לפי שיטת רב יהודה ניתן לצרף את טיפות המים שעל גופו לשיעור המקווה. ההסבר הוא מכיוון שהמים עומדים לרדת למקווה, ניתן לצרפם למרות שבאופן זמני הם לא מחוברים למקווה.
לפי דעת ר"י, החילוק פשוט: לעניין צירוף שיעור המקווה גם מים נחשבים לקטפרס נחשבים למחוברים למקווה, אך לעניין השקה לא.
מתי חל הכלל: בהשקה או בחיבור שני מקוואות > שיטות חכמי התוספות > הסבר

האחרונים מסבירים כי לפי שיטת רבינו תם, פסול ה"קטפרס" פוסל את המקווה מפני שאין המים מונחים על מקום אחד, ואילו שם התואר "מקווה" מתאר מים שנאספו אל מקום אחד ("אשבורן"), כאמור בפסוק ”יקוו המים אל מקום אחד”. מסיבה זו, לעולם לא יחול תואר "מקווה" על המים הזורמים על גבי מדרון ואינם מכונסים יחד, כך שלא שייך שיחול תואר מקווה על ידי ארבעים סאה שאינם יחד בבור אחד. לעומת זאת, לאחר שחל שם המקווה על הבור שבו יש ארבעים סאה מים מכונסים, ויש בור אחר סמוך שבו יש פחות מארבעים סאה - אך הוא מחובר לבור שיש בו ארבעים סאה דרך קטפרס, ניתן להחשיב את הבור המחובר למקווה מדין "המחובר לטהור", כלומר כאשר דבר מחובר אל דבר אחר טהור, גם הוא טהור, (שמסיבה זו כשרים מים שאובים כאשר הם מושקים אל מי מקווה).
שיטת הר"י, לעומת זאה, אחרת, וניתן לומר - אף הפוכה: ניתן לצרף אל שיעור ארבעים סאה גם מים שאינם מכונסים יחד בבור אחד, מכיוון שגם דרך קטפרס המים מכונסים יחד (פיזית). לעומת זאת, כדי להשיק מים זה לזה ולטהרם, יש צורך שהמים יהיו מחוברים יחד, שהרי אנו רוצים להשפיע על כל המים דרך נגיעה, ששייכת רק בגוף אחד. הפני יהושע מסביר, כי קל יותר (רוחנית ומשפטית) לצרף המים זה לזה (להשלים את שיעור המקווה), מאשר להפוך את שני הבורות למקווה אחד (בהשקה) שלכך נצרך ששני המקוואות יהפכו להיות אחד ממש, שזה לא ייתכן על ידי קטפרס.
גדרי הכלל: מהו קטפרס

נחלקו הראשונים מהו גדר קטפרס. בתוספות רי"ד על מסכת גיטין מובאת מחלוקת ראשונים, האם קטפרס הוא רק כאשר המים נעים וזורמים על מקום שיפוע, או גם כאשר הם נאספו יחד במקום מקוער שבנוי בצורת שיפוע. דעת התוספות רי"ד היא שכאשר המים מכונסים יחד אין את בעיית הקטפרס (וכך היא גם דעת הריב"ש כמובא לעיל. הוא מביא גם דעתם של חכמי צרפת, שגם במקרה כזה נחשבים המים לזוחלים.
גדרי הכלל: מהו קטפרס > שיטת רבי חיים מצאנז

שיטת רבי חיים מצאנז היא המחמירה ביותר ב"קטפרס",, והוא מסביר שיסוד הכלל שקטפרס אינו חיבור הוא שאין המים מתחברים אלא כאשר הם נאספו ונקוו בשטח ישר ולא משופע. לפי הסברו, "אשבורן" הוא תיאור מים שנאספו במקווה, הוא תיאור למים שנאספו יחד על אותה קרקע ונחים יחד על אותה קרקע משותפת, במקרה כזה, נחשבים המים כמחוברים יחד וכגוף אחד. לעומת זאת, כאשר המים נמצאים על מקום משופע, אין הם נחים על המקום המשופע, אלא הם נמצאים שם באופן ארעי על ידי דבר צדדי המכריח אותם (המים שמתחתיהם), שלולי הדבר המכריח ומסייע להם להישאר במקום המשופע היו יורדים ונוזלים למקום אחר - למטה מהשיפוע. במצב כזה, נמצא שהמים אינם נחים כלל על הקרקע והרי הם כנמצאים באוויר, ולכן אין חיבור ביניהם.
לדבריו, כן היא דעת רוב הראשונים, הר"ש, הריב"ש והרמב"ם. כך למשל הוא מפרש את דברי הרמב"ם: ”לפי שלא יטהרו המים כשיתערבו במי מקווה התערובת אלא כשיודבק במי מקווה בשטח משטחי אלו המים הטמאים”. כלומר, על המים להיות יחד בשטח משותף.
כתוצאה משיטה זו, לפי פסקי הדברי חיים, מים שאינם מכונסים יחד במקווה, פסולים. כך למשל פסק הדברי חיים כי שני בורות המחוברים זה לזה על ידי צינור פסולים. על הדברי חיים חלק בעל הנפש חיה.
נחלקו האחרונים בהסבר דבריו, ובהתאם נחלקו האם גם מקווה שבנוי בשיטת בור על גבי בור, פסול לפי שיטת הדברי חיים. יש שסברו שגם באופן כזה המקווה פסול, מכיוון שיסוד קטפרס הוא שהמים אינם מונחים יחד בקרקע שווה וגם כאן המים מונחים בשני בורות שאינם בקרקע שווה, ויש שסברו שבאופן כזה גם הדברי חיים מודה שהמקווה כשר, כי הפסול הוא דווקא כאשר המים שבשני הבורות אינם מחוברים זה לזה באופן טבעי, מכיוון שהמים שבצינור אינם מחוברים לבור התחתון ב"אשבורן" (ההפך מקטפרס) אלא ב"קטפרס", שהרי הם אינם מונחים באופן טבעי על הקרקע של המקווה התחתונה, ורק הצינור הוא זה שמגבילם שיעמדו שם, אך כאן המים המחוברים בין שני הבורות מחוברים זה לזה באופן טבעי לכל הדעות, ואין צורך בצינור שיחבר ביניהם, שהרי הם סמוכים זה לזה באופן מוחלט, ולכן למרות ששאר המים אינם מחוברים יחד, די בחיבור זה.
מנהג חב"ד כיום הוא לעשות בור על גבי בור, אם משום שלא סוברים כשיטת רבי חיים מצאנז, אם מפני שסוברים שדבריו אינם נסובים על מקווה כזה. הרב עובדיה יוסף פוסק כי מותר ואף מהודר לטבול במקווה כזה ללא חשש, ואף כתב שרבי שלמה קלוגר, האבני נזר, ובדורינו הרב יצחק יעקב ווייס והרב שמואל הלוי ואזנר ועוד פוסקים סוברים כך.
עם זאת, יש שסוברים שגם רבי שלום דובער שניאורסון, מייסד תקנת בור על גבי בור, חשש לשיטת רבי חיים מצאנז. לדבריהם, זה ההסבר גם לכך שהוא ציווה שחור ההשקה המחבר בין הבור העליון לבור התחתון יהיה בגודל טפח על טפח, שזהו שיעור "מוציא רימון" לפי שיטת בעל התניא. רבים נתחבטו להבין את השיעור של "מוציא רימון", שאמור להיות תקף לכאורה רק כדי לבטל כלי שלא יקבל טומאה ולא לערב בין שני מקוואות, שעל כך ישנה הלכה למשה מסיני ידועה שהשיעור הוא כשפופרת הנוד. אך לפי דבריהם, הרש"ב סבר כי ייתכן שיש כאן חשש של "קטפרס" כאשר קרקעית שני המקוואות אינה שווה, וייתכן ששיעור "שפופורת הנוד" אינו מועיל לבטל את מחיצת המקווה המפרידה בין שני המקוואות אלא היא רק מערבת את המים של שני מקוואות שמונחים בזווית שווה. ומסיבה זו ציווה לעשות שיעור של מוציא רימון, שיש הסוברים שהוא מועיל כדי לבטל את מחיצות המקווה.
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת טהרות, פרק ח', משנה ט'.
↑  במסכת חגיגה שם[דרושה הבהרה]
↑  תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף י"ט, עמוד א', תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ט"ז, עמוד א'
↑  בגיטין טז ב
↑  פני יהושע, בגיטין ט"ז ע"א.
↑  דעתו היא, כמובא בראש הערך, שפסול קטפרס הוא רק כאשר המים נעים ו"זוחלין" ממקומם
↑  בשו"ת דברי חיים יורה דעה חלק ב'מובא כאן
↑  משנה, מסכת טהרות, פרק ח', משנה ט'
↑  כאשר המים מונחים יחד בבור המחולק לשנים על ידי מחיצה - אך בקרקע שווה, ויש ביניהם חור כשפופרת הנוד שמחשיב את המחיצה שביניהם לפרוצה (ראו בחידושי הגרי"ז על מקוואות) ניתן להחשיב את המים כמונחים יחד. אך כאשר המים מונחים בבור על גבי בור, גם לאחר החור של "שפופרת הנוד", אין המים מונחים יחד, אלא על קרקע אחרת.
↑  דברי יציב יורה דעה סימן קי"ז
↑  ראו באריכות בספר "מקווה מים" (הרב ירמיה כ"ץ) חלק א'.
↑  שהרי הדברי חיים פוסק שאסור לעשות את המקווה בשיפוע שכן אז הוא "קטפרס", ואילו בהוראות בעל התניא לעשות מקווה, מופיע לעשות את רצפת המקווה בשיפוע קצת, כדי שהטובלות ימצאו את מקומם לפי גובהן
↑  ראו להלן.
↑  חלק ו' סימן צ'
↑  שו"ת שבט הלוי חלק ג' סימן קל"ב
↑  פסק הגר"ע יוסף בדין בור על גבי בור באתר "שטורם נט"
↑  ראו בערך תקנת המקוואות של בעל התניא
↑  שו"ת שבט הלוי חלק ג' סימן קל"ב ועוד, ראו בספר מקווה מים חלק א'
↑  שואל ומשיב (ראו במקווה מים חלק א')
↑  בשם הרב משה יהודה לייב לנדא ששמע מאביו. וכן מופיע במקווה מים חלק א'.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
שיטת רבי חיים מצאנז ב"קטפרס" עצמאית ומחמירה מאוד. רבי חיים הלברשטאם מצאנז
קיאנו באקוס

קיאנו קול באקוס (באנגלית: Keanu Kole Baccus; נולד ב-7 ביוני 1998) הוא כדורגלן אוסטרלי המשחק בעמדת הקשר ההגנתי בסנט מירן ובנבחרת אוסטרליה.
קריירה

באקוס נולד בדרבן, דרום אפריקה, ובטרם מלאה לו שנה עברה משפחתו לאוסטרליה והתגוררה בסידני. אחיו הגדול, קירין, גם הוא כדורגלן מקצועי.
באקוס גדל במחלקות הנוער של וסטרן סידני וונדררס, ובמאי 2017 חתם על חוזה ראשון בקבוצה הבוגרת של המועדון. לאחר מכן חידש את חוזהו במועדון, ובקיץ 2022 הצטרף לסנט מירן מליגת העל הסקוטית.
קריירה > קריירת נבחרות

באקוס שיחק בנבחרות הצעירות של אוסטרליה, ושיחק עם הנבחרת האולימפית האוסטרלית באולימפיאדת טוקיו (2020).
ב-25 בספטמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת, כשעלה כמחליף במחצית השנייה בניצחון נבחרתו 2–0 על ניו זילנד במשחק ידידות.
באקוס נכלל בסגל הנבחרת לטורניר מונדיאל 2022 בקטר.
נכלל בסגל נבחרת אוסטרליה לטורניר גביע אסיה 2023.
הערות שוליים

↑  Alexander, Douglas. ""It's Keanu, not Keano!" — why St Mirren's new general is putting his foot down" (באנגלית). ISSN 0140-0460. נבדק ב-2022-12-01.
↑  Staff reporter, Durban-born Keanu Baccus joins St. Mirren, KickOff (באנגלית)
↑  Scott Burns, Western Sydney Wanderers star Keanu Baccus agrees St Mirren pre contract, Daily Record, ‏25 באפריל 2022 (באנגלית)
↑  Keanu Baccus agrees two-year deal, www.stmirren.com
↑  Australian Olympic Team for Tokyo 2021, The Roar (באנגלית)
↑  New Zealand vs Australia, International Friendlies, Round 1, 25th Sep 2022, Socceroos, ‏22 ביוני 2022 (באנגלית)
↑  SOCCEROOS SQUAD ANNOUNCED: FIFA World Cup Qatar 2022™, Socceroos, ‏8 בנובמבר 2022 (באנגלית)
↑  Subway Socceroos AFC Asian Cup Qatar 2023™ Squad Revealed באתר Football Australia, ‏ 22 בדצמבר 2023 (באנגלית)
| נבחרת אוסטרליה – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 ריאן •  2 דגנק •  3 אטקינסון •  4 ראוולס •  5 קראצ'יץ' •  6 טיליו •  7 לקי •  8 רייט •  9 מקלארן •  10 חרוסטיץ' •   11 מביל •  12 רדמיין • 13 מוי •  14 מקגרי • 15 דיוק • 16 בחיץ' • 17 דבלין • 18 ווקוביץ' • 19 סוטאר • 20 דנג • 21 קואול • 22 אירוויין • 23 גודווין • 24 קינג • 25 קאמינגס • 26 באקוס • מאמן: ארנולד |  1 ריאן •  2 דגנק •  3 אטקינסון •  4 ראוולס •  5 קראצ'יץ' •  6 טיליו •  7 לקי •  8 רייט •  9 מקלארן •  10 חרוסטיץ' •   11 מביל •  12 רדמיין • 13 מוי •  14 מקגרי • 15 דיוק • 16 בחיץ' • 17 דבלין • 18 ווקוביץ' • 19 סוטאר • 20 דנג • 21 קואול • 22 אירוויין • 23 גודווין • 24 קינג • 25 קאמינגס • 26 באקוס • מאמן: ארנולד | אוסטרליה |
| נבחרת אוסטרליה – גביע אסיה בכדורגל 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 ריאן •  2 דנג •  3 אטקינסון •  4 ראולס •  5 בוס •  6 בויל •  7 סילברה •  8 מטקאלף •  9 פורנארולי •  10 ינגי •   11 טיליו •  12 תומאס • 13 אוניל •  14 מקגרי • 15 דיוק • 16 בחיץ' • 17 באקוס • 18 גאוסי • 19 סוטאר • 20 מילר • 21 ברג'ס • 22 אירווין • 23 גודווין • 24 יזבכ • 25 ג'ונס • 26 אירדל • מאמן: ארנולד |  1 ריאן •  2 דנג •  3 אטקינסון •  4 ראולס •  5 בוס •  6 בויל •  7 סילברה •  8 מטקאלף •  9 פורנארולי •  10 ינגי •   11 טיליו •  12 תומאס • 13 אוניל •  14 מקגרי • 15 דיוק • 16 בחיץ' • 17 באקוס • 18 גאוסי • 19 סוטאר • 20 מילר • 21 ברג'ס • 22 אירווין • 23 גודווין • 24 יזבכ • 25 ג'ונס • 26 אירדל • מאמן: ארנולד | אוסטרליה |
ראד בלגרד

מועדון הכדורגל ראד' (בסרבית: ФК Рад) הוא מועדון כדורגל סרבי מהעיר בלגרד שמשחק בליגה הסרבית המשנית, אך במשך 30 עונות שיחק בליגת העל הסרבית.
היסטוריה

המועדון נוסד בשנת 1958 על ידי חברהת בנייה "ראד". בשנת 1958 העפיל לליגה השנייה של יוגוסלביה ושיחק בה 14 עונות. בעונת 1981/82 הוא העפיל לרבע הגמר של הגביע היוגוסלבי והפסיד לדינמו זגרב. לאחר עונת 1986/87 הוא עלה לליגת העל היוגוסלבית. בעונת 1989/90 המועדון זכה בכרטיס לגביע אופ"א לאחר שסיים במקום הרביעי בליגה, אך הודח כבר בסיבוב הראשון על ידי אולימפיאקוס.
לאחר התפרקות יוגוסלביה המועדון המשיך לשחק בליגה העליונה אך ירד ממנה בתום עונת 2002/2003. הוא חזר לליגה העליונה ובשנת 2007/08 סיים במקום הרביעי. בסיום עונת 2010/11 סיים במקום הרביעי וזכה בכרטיס למפעל אירופאי לראשונה מזה 22 שנים. הוא הודח מהתחרות בסיבוב השני.
בסיום עונת 2021 המועדון נשר לליגת משנה.
קרוליין לאנגריש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 בינואר 1958 (בת 66) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1976 
 מקום לימודים:  בית הספר למחול אלמהרסט 
 בן או בת זוג:  פטריק דרורי (1984–?)  פטריק דרורי 
 צאצאים:  לאוני מריאן דרורי, רוזלינד אליזבת דרורי 
 פרופיל ב-IMDb
 
קרוליין לאנגריש (באנגלית: Caroline Langrishe; נולדה ב-10 בינואר 1958, לונדון) היא שחקנית אנגלייה.