stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מנזר הפטריארכיה של פץ'
היסטוריה

לא ברור מתי בדיוק הוקם המנזר. אחת הדעות היא כי הארכיבישוף סבאה (1175 - 14 בינואר 1235) היה בחיים כאשר האתר הפך למטוה (קרקע בבעלות ומנוהלת על ידי מנזר) של מנזר ז'יצ'ה, שבאותה תקופה היה מקום המושב של הארכיבישופות הסרבית. הארכיבישוף ארסניי הראשון בנה את כנסיית השליחים הקדושים, כיוון שרצה שמקום מושבה של הכנסייה הסרבית יהיה באזור בטוח וקרוב למרכז המדינה, וב-1250 לערך הוא הורה לקשט אותה. הארכיבישוף ניקודים הראשון בנה את כנסיית דמטריוס הקדוש ב-1320 מצפון לכנסיית השליחים, ומספר שנים לאחר מכן בנה יורשו, הארכיבישוף דנילו השני, את כנסיית הבתולה הקדושה הודגטריה מדרום לכנסיית השליחים, ודרומית לאחרונה הוא הקים את כנסיית ניקולאס הקדוש. בתקופתו של הארכיבישוף יואנקיי השני, בערך ב-1345, הוספו הפרסקאות לכנסיית דמטריוס שקודם לכן לא הייתה מקושטת. במהלך המאה ה-14 בוצעו שינויים קטנים בכנסיית השליחים, כך שחלקים מסוימים קושטו בתקופה מאוחרת יותר. בין המאה ה-13 למאה ה-15, וכן במאה ה-17, נקברו הפטריארכים והארכיבישוף הסרבים מפץ' בכנסיות אלה.
עבודות השיקום של המתחם החלו ביוני 2006 ונמשכו עד נובמבר של אותה שנה. המטרה העיקרית הייתה להגן על המתחם מפני פגעי מזג האוויר, וכן לתקן את הקירות הפנימיים והחיצוניים. בחזית הצפונית של כנסיית דמטריוס הקדוש נחשפו שני פרסקאות של מלכה ושל אציל סרביים, שקודם לכן היו מוסתרים. ב-13 ביולי 2006 הוכרז המקום כאתר מורשת עולמית כחלק מהרחבת ההכרזה של מנזר דצ'אני, ויחד עם שני אתרים נוספים שנוספו להכרזה, הוכר כאתר בסיכון בשל המחלוקות והמאבקים בקוסובו.
המתחם

שלוש מהכנסיות - כנסיית השליחים הקדושים, כנסיית דמטריוס הקדוש וכנסיית הבתולה הקדושה הודגטריה - נבנו בסמוך זו לזו והן מחוברות בנרתקס משותף, המעניק להן מראה של מבנה בודד הנושא שלוש כיפות. בכל אחת משלוש הכנסיות פרסקאות עשירים. קפלת ניקולאס הקדוש שוכנת במרחק מה מיתר שלוש הכנסיות. בעבר היו הכנסיות חלק ממתחם נזירי גדול, שהוקף בחומה ובה חמישה מגדלים. החומה ובה מגדל הנישא מעל השער נותרה במקומה, אך מבני המתחם החילוניים לא שרדו. בסביבת המתחם קמו כנסיות קטנות ומקומות פרישה רבים, ומקור שם העיר והמתחם "פץ'", במילה הסלאבית העתיקה שמשמעותה מערה. שטחו של השטח המוכרז הוא 15.3 דונם והוא חופף לשטח המתחם המוקף בחומה. סביבו שטח חיץ גדול בהרבה המשתרע על פני קילומטר רבוע.
הכנסייה המרכזית, כנסיית השליחים הקדושים, הוקמה בעשור השלישי של המאה ה-13, לפי עקרונות התכנון של אסכולת ראס. היא נבנתה מאבן, ויש בה ספינה בודדת וכיפה. כנסיית דמטריוס הקדוש הוקמה בתחילת המאה ה-14 מצפון ובצמוד לקודמתה. היא הוקמה מאבן ומלבנים, גם בכנסייה זו ספינה בודדת וכיפה אך היא קטנה משכנתה. ב-1328 הוקמה כנסיית הבתולה הקדושה מצידה הדרומי של כנסיית השליחים ובאותה עת הוקם גם הנרתקס המחבר בין השלוש. חללו המרכזי של הנרתקס מקורה בקמרון חבית, ומשני צדדיו של חלל זה שני מעברים. בעבר הייתה קבועה ארקאדה בצידו המערבי, אך פתחיה נחסמו במשך השנים.
מראה בכנסיית ניקולאס הקדוש
מדבר יהודה וים המלח

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  צבי אילן 
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  קובץ מאמרים
 נושא:  מדבר יהודה, גאוגרפיה של ישראל 
 הוצאה
 הוצאה:  החברה להגנת הטבע
 תאריך הוצאה:  1973
 מספר עמודים:  474 
 עורך:  צבי אילן
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001911604
 
מדבר יהודה וים המלח הוא שם של קובץ מאמרים שיצא לאור על ידי החברה להגנת הטבע בשנת 1973 לקראת הכנס הי"ט של החברה שהתקיים בבית ספר שדה עין גדי. הכנס נערך לאחר שהפכה לשגרה הנסיעה בקטע כביש 90 מעינות צוקים לעין גדי, שנסלל בשנים 1968–1970. לכנס הגיעו מאות מטיילים והוא היה לאחד הכינוסים הגדולים של החברה. הייתה זו הזדמנות ראשונה, שנפתחו בפני חובבי ידיעת הארץ, חבל הארץ במלואו. חבל ארץ שיחודו בכך שהוא מדבר עם מבנה גאומורפולוגי עשיר והיותו בית גידול מגוון לחי ולצומח. בנוסף לכך גם עשיר בשרידים קדומים כמערת המטמון בנחל משמר והמקדש הכלקוליתי בעין גדי, מצדה ושאר האתרים שבהם נמצאו שרידים המעידים על קיומם של פליטים יהודים מימי בר כוכבא במדבר יהודה.
הקובץ נערך על ידי צבי אילן והוא יועד "לשימוש חברי הגנת הטבע". הקובץ פורסם במהדורות אחדות והיה אחד הספרים הפופולריים של חובבי ארץ ישראל. המאמרים נלקטו ממקורות רבים, כאשר בקובץ מופיע שם המאמר ושמו של המחבר. לקובץ חמישה חלקים.
גאוגרפיה - גאולוגיה

14 מאמרים דנים במבנה הגאולוגי הייחודי של האזור, באקלים במעיינות ובאוצרות הטבע נכללים בפרק זה:
"הגאולוגיה של ארץ ישראל על רקע נדידת היבשות" מאת רפאל פרוינד - אחד המאמרים היסודיים בנושא שפורסמו בירחון מדע.
על "השינויי במפלסי ים-המלח" של צפורה קליין - עבודה שפורסמה בכתב העת "טבע וארץ" וסוקרת את השינויים בגובה פני הימה מראשית המאה שעברה.
על שמורת עינות צוקים (היא עין פשחה) מאת מוטי אברהמי - שמורת טבע שנפתחה לראשונה למטייל הישראלי אחרי מלחמת ששת הימים והייתה לאתר תיירות פופולרי. חלקה נסגר לציבור והיה לשמורת הטבע לחי והצומח של שפת ים המלח.
החי והצומח

18 מאמרים כלולים בחלק זה, הדנים בסוגיות העיקריות של האזור:
הזואולוג לב פישלזון מביא סקירה מקיפה "מעולם החי בסביבות ים המלח". הפרק הוא מתוך ספרו על החי בסביבות ים המלח. הוא מציג את מגוון הנחשים, העופות והיונקים באזור.
הבוטנאי אבינועם דנין מציג את הצומח על שפת ים המלח, לפי האזורים, הנקבעים לפי המרחק מים המלח. מרחק הקובע את תנאי הגידול של קבוצת הצמחים. מאמר נפרד על הצמחים במדבר יהודה אף מאמר זה פורסם ב"טבע וארץ".
היעלים שבעין גדי זוכים לחשיפה מקיפה על ידי לן אהרונסון, מצוות בית ספר שדה. חשיפה שתסייע לקיומם עד היום.
היסטוריה וארכאולוגיה

חלק זה זכה לעניין הרב ביותר - 42 מאמרים - כמקובל בכנסים לידיעת הארץ שנערכו באותה תקופה.
יגאל ידין מציג את מצדה. מאמר מקיף דן "בנתונים הארכאולוגיים לקביעת זמן המגילות במצדה ובקומראן". מובאים הפרקים מיוסף בן מתתיהו הדנים בים המלח ובמצדה.
בנימין מזר וארכאולוגיים נוספים מציגים את הממצאים בעין גדי. כאשר אנשי בית ספר שדה מציגים את שרידי החקלאות הקדומה שהתגלתה במקום.
מנשה הראל מספר על המצודות "נתיבות ומסילות במדבר יהודה" ויוסי פלדמן מתאר את הדרך היורדת מתקוע לעין גדי - דרך בה מטיילים איבדו את דרכם עד היום.
ההתיישבות

חלק קצר ובו רק 5 מאמרים משמריה גוטמן על כיבוש עין גדי במלחמת העצמאות. רחבעם זאבי סוקר את ההתיישבות בבקעת הירדן ועמוס גנור, יושב ראש המועצה האזורית תמר, מספר על התוכניות לפיתוח חוף ים המלח, אשר בחלקם זכו להגשמה כאשר הוקמו בתי המלון בעין בוקק.
מסעות ונוסעים

מביא 12 תאורים של נוסעים על סביבת ים המלח מהמאה ה-19.
מספרו של יהושע בן אריה מצוטט תיאור סיורם של צ'ארלס ליאונרד אירבי וג'יימס מאנגלס ששרתו כקצינים בצי המלכותי הבריטי וב-1 ביוני 1818 יצאו לסייר באזור ים המלח. הם גילו כי את ים המלח עוברים ברגל באזור לשון ים המלח. בן אריה מביא גם את סיפורו קפיטן לינטש, מהצי של ארצות הברית אשר בשנת 1848 שייט בים המלח ורשם את עומקו באזורים רבים.
זאב וילנאי מספר על כריסטופר קוסטיגן, צעיר אירי אמיץ, אשר בשנת 1835 הביא עמו סירה לנמל עכו, עימה הוא הפליג בים כנרת ובנהר הירדן אך בים המלח תשש כוחו והוא מת.
החוקר הנרי בייקר טריסטראם ביקר בארץ ובחוברת מובא מתוך יומנו "יום אחד בדרום ים המלח" - 28 בינואר 1864.
ולבסוף, מובא תיאור של טיול קבוצה של חברי תנועת הנוער המחנות העולים ברגל מסביב לים המלח בשנת 1934. הטיול הסתיים באסון ולשם אזעקת עזרה היה צריך להקים תחנות איתות על פסגות עין גדי ורק אחרי 25 שעות ניתן היה לפנות את הפצועים לצפון ים המלח, אל מפעל האשלג שהיה שם.
הערות שוליים

↑  בכך התאפשרה נסיעה רציפה ממטולה לאילת.
מיינה (סוג)

| מיינה |
| --- | --- |
 מיינה מצויה
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: זרזיריים
סוג:: מיינה
שם מדעי
 Acridotheres ‏וייו, 1816

מיינה (שם מדעי: Acridotheres) הוא סוג של ציפורי שיר ממשפחת הזרזיריים שמוצאם מדרום-מזרח אסיה, אך חלקם התפשטו על ידי האדם לרחבי העולם, לרבות באמריקה, אפריקה, אוסטרליה ואף בישראל. הם גורמים נזקים לסביבתם וגורמים לרעש.
המיינות הן ציפורים בינוניות בעלות מקור ורגליים צהובות, ראשים בגוונים שונים משחור עד לבן והן חיות בלהקות בין העצים. הן ידועות בקריאותיהן כשלעיתים יודעות לחקות קולות מהסביבה כולל קולות אנושיים.
הן ניזונות מחרקים, צוף ופירות, אך גם מביצים, גוזלים, לטאות וזרעים.
מינים

Acridotheres grandis
Acridotheres cristatellus
Acridotheres javanicus
Acridotheres cinereus
Acridotheres fuscus
Acridotheres albocinctus
Acridotheres ginginianus
מיינה מצויה (Acridotheres tristis)
זרזיר בורמזי (Acridotheres burmannicus)
Acridotheres melanopterus
ישנם סוגים נוספים המכונים מיינות כמו מיינת באלי (Leucopsar rothschildi) ומיינת היל (מהסוג Gracula).
מילאן מצ'באן

מילאן מצ'באן (בסרבית: Милан Мачван; נולד ב-16 בנובמבר 1989) הוא כדורסלן עבר סרבי ששיחק בנבחרת סרביה.
קריירה

עונת 2009 הייתה עונת הפריצה של מצב'אן, אותה סיים עם ממוצעים של 10.9 נקודות ו-4.4 כדורים חוזרים בליגה האדריאטית, וביורוקאפ עם 11.3 נקודות ו-4.2 כדורים חוזרים. באותה עונה אף נבחר מצ'באן לתגלית השנה ביורוקאפ. בדצמבר 2010 חתם מצ'באן ל-4.5 עונות במכבי תל אביב, כאשר הוא עבר מקבוצתו הקודמת  המופארם ורשאץ הסרבית, תמורת סכום הנע בין 400 ל-600 אלף אירו.
בדראפט 2011 נבחר מצ'באן בסיבוב השני, בבחירה מספר 54 בדראפט (24 בסיבוב השני) על ידי קליבלנד קאבלירס. באוקטובר 2011 הושאל מצ'באן לעונה אחת ממכבי תל אביב לפרטיזן בלגרד כדי לפנות תקציב לגארד זר. בעונה שלאחר מכן נמכר ממכבי תל אביב לגלאטסראיי מטורקיה בסכום של 250 אלף אירו.
ב-21 ביולי 2017 הצטרף מצ'באן לבאיירן מינכן.
ביולי 2019 חתם מצ’באן באלוורק טוקיו מליגה היפנית השנייה.
ביוני 2020 הודיע על פרישה ממשחק בגיל 31.
הערות שוליים

↑  "Maccabi Tel Aviv finally gets Mačvan", from Interbasket.net, retrieved on December 19 2010
↑  קיירי ארווינג נבחר ראשון בדראפט, מצ'באן 54, באתר ONE‏, 24 ביוני 2011
| נבחרת סרביה – אליפות העולם בכדורסל 2010 (מקום רביעי) |
| --- | --- | --- |
|  1  •  2  •  3  •  4 תאודוסיץ' •  5 טפיץ' •  6 ראשיץ' •  7 פאוניץ' •  8 בייליצה •  9 מרקוביץ' •  10 סבאנוביץ' •   11 קשלי •  12 קרסטיץ' • 13 פרוביץ' •  14 וליצ'קוביץ' • 15 מצ'באן • מאמן: איבקוביץ' |  1  •  2  •  3  •  4 תאודוסיץ' •  5 טפיץ' •  6 ראשיץ' •  7 פאוניץ' •  8 בייליצה •  9 מרקוביץ' •  10 סבאנוביץ' •   11 קשלי •  12 קרסטיץ' • 13 פרוביץ' •  14 וליצ'קוביץ' • 15 מצ'באן • מאמן: איבקוביץ' | סרביה |
| נבחרת סרביה – מדליית כסף - ריו דה ז'ניירו (2016) |
| --- | --- | --- |
|  1  •  2  •  3  •  4 תאודוסיץ' •  5 סימונוביץ' •  6  •  7 בוגדנוביץ' •  8  •  9 מרקוביץ' •  10 קאליניץ' •   11 נדוביץ' •  12 בירצ'ביץ' • 13 ראדוליצה •  14 יוקיץ' • 15 סטימץ' • 24 יוביץ' • 25 מצ'באן • מאמן: ג'ורג'ביץ' |  1  •  2  •  3  •  4 תאודוסיץ' •  5 סימונוביץ' •  6  •  7 בוגדנוביץ' •  8  •  9 מרקוביץ' •  10 קאליניץ' •   11 נדוביץ' •  12 בירצ'ביץ' • 13 ראדוליצה •  14 יוקיץ' • 15 סטימץ' • 24 יוביץ' • 25 מצ'באן • מאמן: ג'ורג'ביץ' | סרביה |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסלנים ובנושא סרבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מוזיקת דאנס אינטליגנטית

| --- | --- |

 מקורות סגנוניים:  אלקטרוניקה, טכנו, מוזיקת אמביינט, מוזיקה אוונגרדית, מוזיקה מתקדמת, אסיד האוס, ברייקביט, אלקטרו, מוזיקת ג'אנגל, מוזיקת היפ הופ
 מקורות תרבותיים:  תחילת שנות ה-90 של המאה ה-20, הממלכה המאוחדת
 נגזרות:  ברייקקור, דריל אנד בייס, גליץ', מיקרוהאוס, וונקי, פלאשקור
 נושאים קרובים
 אסיד טכנו, טכנו אמביינטי, מוזיקת דאנס אלקטרונית
 
מוזיקת דאנס אינטליגנטית (באנגלית: Intelligent Dance Music; בראשי תיבות: IDM) הוא תת-סגנון של מוזיקה אלקטרונית המאופיין על צלילים אשר אינם אופייניים למוזיקה אלקטרונית, מקצבים שבורים ומורכבים וצליל מחוספס וקשה. המוזיקאים המובילים בתחום הם ריצ'רד די ג'יימס הידוע גם בתור אפקס טווין (Aphex Twin), סקוורפושר (Squarepusher), אוטֵקר (Autechre) ומיוזיק (µ-Ziq) וחברת התקליטורים המובילה בתחום היא ווארפ (Warp).
היסטוריה

המושג IDM נבע לראשונה בשנת 1993 ברשימת תפוצת דואר אלקטרוני, שנועדה לדון בחברת התקליטים רפלקס (Rephlex Records), עם השנים המושג הושרש בקרב הקהילה ונהיה פופולרי מסביב לעולם. למעשה, IDM הוא לא ז'אנר מוזיקלי בפני עצמו, אלא מעין מושג כללי למגוון רחב של ז'אנרים – כמו דראם נ' בייס, אמביינט, האוס, היפ הופ ואפילו ג'אז. במהלך שנות התשעים, המושג IDM הצטמצם לסגנון יותר ספציפי של מוזיקה, בעיקר מוזיקה ניסיונית (אקספירמנטלית) שהופקה על ידי חברת התקליטים WARP ועל ידי אומנים כמו Polygon Window, Autech, LFO, B12, Seefeel ו-Black Dog Productions. רוב האומנים מקורם בבריטניה, אך עם לקראת סוף שנות התשעים שוב התרחבה הקהילה ומספר האומנים בזרם ה-IDM הלך וגדל.
השפעת ה-IDM החלה לתת את אותותיה בארצות הברית בתחילת שנות האלפיים, כאשר לייבלים עצמאיים ומסחריים (במיוחד במיאמי ושיקגו) החלו להתמקצע ולעסוק במיוחד בסגנון ה-IDM ומוזיקה אלקטרונית אקספרימנטלית באופן כללי.
מתוך קהילת ה-IDM, פותחה תוכנת שיתוף הקבצים סולסיק.
מוזיקולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ביקורת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ראו גם

טכנו
Soulseek
למידת מכונה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
למידת מכונה: 



תחומים
| מדעי המחשב | סטטיסטיקה |  |  |
| כריית מידע | בינה מלאכותית |  |  |

 
למידת מכונה (באנגלית: Machine Learning; לעיתים מכונה גם למידה חישובית) היא תת-תחום במדעי המחשב ובבינה מלאכותית המשיק לתחומי הסטטיסטיקה והאופטימיזציה. התחום עוסק בפיתוח אלגוריתמים המיועדים לאפשר למחשב ללמוד מדוגמאות, ופועל במגוון משימות חישוביות בהן התכנות הקלאסי אינו אפשרי. אין לבלבל בין תחום זה, שבו המחשב הוא הלומד, ובין למידה ממוחשבת, שבה המחשב משמש כעזר למידה על ידי הרצת לומדה או בדרך אחרת.
שני תחומים מקבילים ללמידת מכונה הם תחום כריית מידע (Data Mining) ותחום זיהוי תבניות (Pattern Recognition) שרבים מן הכלים והאלגוריתמים שפותחו בו משותפים לתחומים הללו.
הגדרה

ארתור סמואל הגדיר את למידת המכונה בשנת 1959 כ-"תחום מחקר המאפשר למחשבים את היכולת ללמוד מבלי להיות מתוכנתים באופן ספציפי".
טום מ. מיטשל סיפק הגדרה פורמלית יותר: "תוכנית מחשב תיקרא לומדת מניסיון E ביחס למחלקת משימות T ומדד ביצועים P, אם הביצועים של משימות ב-T, בהתאם למדד P, משתפרים עם הניסיון E".
מטרות ושימושים

המטרה המרכזית של למידת המכונה היא טיפול ממוחשב בנתונים מן העולם האמיתי עבור בעיה מסוימת, כאשר לא ניתן לכתוב תוכנת מחשב עבורה למשל, בעיית זיהוי שמומחה אנושי מסוגל לפתור, אך לא מסוגל לכתוב את הכללים לזיהוי בצורה מפורשת, או שהם משתנים עם הזמן ולא ניתנים לכתיבה מראש.
מטרת הלמידה יכולה להיות מידול, חיזוי או גילוי (דטקציה) של עובדות לגבי העולם האמיתי. לדוגמה: עבור זיהוי תווים אופטי ניתן להשתמש בלמידת מכונה כדי לגלות מהי האות הכתובה או המודפסת. מערכות זיהוי דיבור יכולות גם הן להשתמש בלמידת מכונה כדי ללמוד, בהינתן אותות קוליים כלשהם, מהי ההברה שיצרה אותם. דוגמה נוספת היא מערכות המלצה, מערכות המבוססות על נתונים המצביעים על קשר בין קבוצת משתמשים/אנשים אקראית לבין קבוצת פריטים שונים, ויודעת למשל להציע פריטים משלימים ללקוחות, בהתבסס על ניתוח נתונים שנלמדו מהעבר מקבוצת אנשים אחרת, שחיפשה פריטים בעלי מאפיינים דומים.
תאוריה

מספר גישות התפתחו עם השנים בתחום התאורטי של למידת מכונה. ההבדלים ביניהן מבוססים על ההנחות השונות לגבי עקרונות ההיסק המשמשים להכללה מתוך מידע מוגבל. הבדלים אילו מבוססים על הגדרות שונות להסתברות (גישה בייסיאנית לעומת גישה קלאסית) והנחות על הדרך בה נוצר המידע (דיסקרמינטיבי לעומת גנרטיבי).
הגישות השונות כוללות את:
למידת PAC (”למידת קרוב לוודאי בערך נכון”; Probably approximately correct) - תאוריה שפותחה על ידי לסלי וליאנט
תאוריית VC - תאוריה שפותחה על ידי ולדימיר ופניק (Vapnik–Chervonenkis theory learning).
הסקה בייסיאנית
תאוריית למידה אלגוריתמית - מתוך עבודתו של א.מ גולד (Algorithmic learning theory ).
בעקבות הגישות התאורטיות צמחו מספר אלגוריתמים מעשיים. למשל, תאוריית PAC עוררה השראה לאלגוריתמי Boosting, תאוריית VC הובילה לאלגוריתם מכונת וקטורים תומכים (SVM) והסקה בייסיאנית הובילה לאלגוריתמי רשתות בייסיאניות.
ניתן לזהות שלוש גישות שונות לפתרון בעיות החלטה:
תחילה נפתור את בעיית ההסקה על ידי קביעת ההסתברויות המותנות  p(x|C_{k}) באופן נפרד לכל מחלקה  C_{k}, הסתברות זו מכונה לעיתים "הנראות" (Likelihood) של המחלקה  C_{k}. בנפרד נקבע את ההסתברות "הא-פריורית" (Prior) של המחלקות השונות  p(C_{k}) שאותה אנו יודעים לעיתים מתוך האוכלוסייה הכללית. ואז נמצא את ההסתברות "הפוסטריורית" (Posterior)  p(C_{k}|x) באמצעות משפט בייס שהוא מן הצורה:
 p(C_{k}|x)={\frac {p(x|C_{k})p(C_{k})}{p(x)}} את ההסתברות  p(x) ניתן לחשב מתוך כלל הסכום בצורה הבאה:
  p(x)=\sum _{k}p(x|C_{k})p(C_{k}) 
 בהינתן ההסתברויות הפוסטריוריות נפעיל את כלל ההחלטה לקבוע לאיזו מחלקה שייכת דוגמה חדשה. גישות מסוג זה מכונות גם מודלים גנרטיביים (Generative Models), משום שלאחר קביעת ההתפלגויות ניתן לייצר מהן דוגמאות סינתטיות.
תחילה נפתור את בעיית ההסקה על ידי קביעת ההסתברות הפוסטריורית  p(C_{k}|x) ואז נפעיל את כלל ההחלטה לקבוע לאיזו מחלקה שייכת דוגמה חדשה. גישות מסוג זה מכונות גם מודלים דיסקרימינטיביים (Discriminative Models).
נמצא פונקציה  f(x) הנקראת פונקציה דיסקרמיננטית, הממפה כל x למחלקה מסוימת. במקרה זה אין שימוש בהסתברות.
סוגי למידה

נהוג לחלק את אלגוריתמי למידת המכונה למספר סוגים:
למידה מונחית (supervised learning). כל דוגמה מגיעה עם תווית סיווג. מטרת האלגוריתם היא לחזות את הסיווג של דוגמאות חדשות שאותן לא פגש בתהליך הלמידה. אימון של רשת עצבית מלאכותית ("רשת נוירונים") מסתמך על אלגוריתמים מסוג זה.
למידה בלתי מונחית (unsupervised learning). מטרת האלגוריתמים היא למצוא ייצוג פשוט וקל להבנה של אוסף הנתונים. שיטות נפוצות מסוג זה הן חלוקה לצברים (clustering), והטלה ליריעות ממד נמוך כגון ניתוח גורמים ראשיים (PCA).
למידת חיזוק (reinforcement learning). אלגוריתם הלמידה מקבל משוב חלקי על ביצועיו (רק לאחר סיום ביצוע המטלה) ועליו להסיק אילו מהחלטותיו הביאו להצלחה/כישלון.
סוגי בעיות

ניתוח אשכולות - חלוקת הדוגמאות הנתונות למספר קבוצות, ושיוך דוגמה חדשה לקבוצה המתאימה ביותר.
קטגוריזציה - זיהוי הקטגוריה הנכונה עבור הדוגמה החדשה מתוך סט הקטגוריות הנתונות.
הכרעה בינארית - שיוך הדוגמה החדשה לאחת משתי קטגוריות בלבד.
אלגוריתמים נפוצים

למידת מכונה כוללת אוסף ידוע של כמה עשרות אלגוריתמים. ניתן לסווג אלגוריתמים אילו על פי מספר תבחינים.
אלגוריתמים נפוצים > עצלים (Lazy) מול חרוצים (Eager)

אלגוריתם עצל לא מבצע חישוב עד שלא מתבקש לענות על שאלה. כאשר נשאלת שאלה האלגוריתם אוסף נתונים רלוונטיים, מבצע חישוב ונותן תשובה. דוגמה לאלגוריתם עצל הוא אלגוריתם שכן קרוב.
למולם האלגוריתמים החרוצים משתמשים בנתוני הלימוד על מנת לבנות מודל מתמטי אשר מהווה בסיס לפתרון הבעיה. כאשר האלגוריתם מתבקש לענות על שאלה הוא משתמש בנתוני השאלה על מנת לפתור את המודל. דוגמה לאלגוריתם חרוץ הוא אלגוריתם של אשכולות (Clusterization).
אלגוריתמים נפוצים > מקומי (Local) מול גלובלי (Global)

אלגוריתם מקומי הוא אלגוריתם שמחשב פתרון שתקף רק לסביבה שבה נשאלה השאלה. דוגמה לכך היא רגרסיה מקומית עם משקלות. אלגוריתם זה מחשב קו (או משטח) רגרסיה בהתאם לנקודות בסביבה נתונה. כל נקודה בתהליך הרגרסיה מקבלת משקל הפוך למרחקה מהמקום שבו מחושב המודל.
אלגוריתם גלובלי לעומתו מחשב מודל שאמור להיות תקף בכל מרחב הנתונים הרלוונטי.
להלן מספר אלגוריתמים ידועים:
אלגוריתם שכן קרוב - ("K-nearest neighbors")
סיווג בייסיאני נאיבי
עץ החלטה לומד
ID3 - עץ החלטה עם משתנים קטגוריאליים בלבד
C4.5 - עץ החלטה עם משתנים רציפים
רגרסיה לוגיסטית
רגרסיה מקומית
רשת עצבית מלאכותית
רשתות ביסיאניות
אשכולות מבוססי מרחק - (KMean Clustering)
אלגוריתם ציפייה - מקסום - (Expectation–maximization)
אלגוריתם גנטי
אלגוריתמים של לימוד מתקן:
BOOSTING
BAGGING
חוקים אסוציאטיבים
PSO - אופטימיזציה מבוססת תבונת נחיל
ACO - אופטימיזציה מבוססת תבונת נמלים
רשת קוהונן - לימוד של פונקציית צפיפות לא פרמטרית
Parallel Coordinates - קואורדינטות מקבילות
מכונת וקטורים תומכים (SVM) - אלגוריתם דיסקרמיננטי המשמש למציאת ווקטורים המפרידים בצורה אופטימלית בין מחלקות המידע.
היסטוריה

התפתחות למידת המכונה היא חלק אינטגרלי מהתפתחות תחום הבינה המלאכותית. בתחילת הדרך עיקר המאמץ היה לחקות את התנהגות המוח האנושי. מודל הפרספטרון הומצא בשנת 1957 ויצר תקווה רבה בתחום בשנות ה-60. מגבלותיו של המודל לייצג פונקציות מורכבות הועלו על ידי מארוין מינסקי, דבר שהשפיע על חוקרים רבים באותה תקופה לעצור מלפתח את המודל במהלך השנים הבאות.
במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20 תחום למידת המכונה נכנס לסוג של תרדמת כאשר מערכות מומחה היוו את מוקד העניין בתחום הבינה המלאכותית. באמצע שנות השמונים החלה תקומה חוזרת בתחום כאשר הומצאו עצי ההחלטה והופצו בתוכנה, ויתרונם היה ביכולת להציגם ובקלות הסברתם. בנוסף הם היו מגוונים ונתנו מענה למספר רב של בעיות. גם המודלים של רשתות נוירונים החלו להתפתח מחדש, כשתהליך ההתפשטות לאחור (back-propagation) היווה פריצת דרך בתחום. רשתות נוירונים עם שכבות נסתרות יכלו עתה להביע פונקציות רבות ואפשרו להתגבר על מגבלותיו של הפרספטרון. גם עצי ההחלטה וגם רשתות הנוירונים שימשו עתה באפליקציות פיננסיות כגון אישור הלוואות, זיהוי תרמיות וניהול תיקים, ובתעשייה הם שיפרו תהליכים רבים למשל בתחום האוטומציה בדואר.
בשנות התשעים עם כניסת האינטרנט ותחילתו של עידן התפוצצות המידע החלה התקדמות רבה בתחום למידת המכונה. בשנת 1995 פורסם לראשונה אלגוריתם מכונת וקטורים תומכים (SVM), ואומץ כאלגוריתם מוביל. תוכנות קוד פתוח שנכתבו לאלגוריתם הפכו אותו פופולרי לשימוש.
בשנים האחרונות חלו התפתחויות נוספות בתחום. רגרסיה לוגיסטית התגלתה מחדש ועוצבה לתת מענה לבעיות עם טווח רחב יותר. אלגוריתמים כמו "סיווג בייסיאני נאיבי", רשתות בייסיאניות, ומקסימום אנטרופיה הביאו לתוצאות מצוינות במגוון בעיות. בעקבותיהם פותחו אלגוריתמים משולבים, המשתמשים באנסמבל של מסווגים כגון אלגוריתם אדה בוסט, ויערות אקראיים, שגם הם הביאו לשיפור ניכר בתוצאות.
תת תחום נוסף שהפך פופולרי מהעשור הראשון של המאה ה-21 הוא תחום הלמידה העמוקה (Deep Learning),שמתבסס על רשתות נוירונים בעלות מספר רב של שכבות. השימוש הפופולרי במושג "deep belief nets" ובקיצור רשתות עמוקות נטבע במאמר המשפיע מ-2006 של הינטון, אוסינדרו וטה.
היסטוריה > מגמות מתפתחות

מגמה המתפתחת בתחום למידת המכונה, היא הסביבה בה פועלות מכונות אלו. כאשר המונח "סביבה" מתייחס לארכיטקטורת המחשוב בה מתבצעת למידת המכונה. בעוד, בעבר למידת מכונה קלאסית, יוחסה לתוכנית בודדת הרצה בסביבת מחשב בודד, הרי שכיום, הארכיטקטורה מתרחבת לכדי רשתות מחשבים לומדות, תוך שימוש בעשרות אלפי מחשבים וניצול כוחם של עשרות אלפי מעבדים המשובצים בהם.
המונח "סביבה" מתייחס לא רק לארכיטקטורה, אלא גם למקורות איסוף הנתונים, שנע החל מקבוצת אנשים אקראית, דרך מנתח נתונים (דאטא-אנליסט), מקבל החלטה לו יש סוג מסוים של (סט) דרישות ממערכת לומדת זאת ועד למסגרת חברתית, פוליטית, חוקית, הסובבת סביב פריסת המערכת. מערכת לומדת, יכולה לכלול בסביבה שלה גם תתי מערכות לומדות המתקשרות עמה באמצעות רשת תקשורת ותוכנה ייעודית.
ראו גם

חם-יחיד
לקריאה נוספת

שי בן-דוד, שי שלו-שוורץ, Understanding Machine Learning: From Theory to Algorithms, אוניברסיטת קמברידג', ISBN 9781107057135. (באנגלית)
מיינהרד ג'קובי

| --- | --- |

 לידה:  10 באוקטובר 1873 וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  24 בספטמבר 1956 (בגיל 82) Paraíba do Sul, ברזיל 
 תחום יצירה:  ציור 
 
מיינהרד ג'קובי (בגרמנית: Meinhard Jacoby;‏ 10 באוקטובר 1873 – 24 בספטמבר 1956) היה צייר, פסל, מדליסט, גרפיקאי ואומן גרמני שהיגר לברזיל.
ביוגרפיה

מיינהרד ג'קובי היה בנו של חרט הנחושת לואיס ג'קובי, שהגיע ממשפחה יהודית בהאוולברג.
לאחר שלמד בבית הספר התיכון בברלין, הוא למד ציור ופיסול באקדמיות לאמנות בברלין ובמינכן ובאקדמיה ז'וליאן בפריז.
במהלך מלחמת העולם הראשונה השתתף כסגן מילואים ביחידת ארטילריה בחזית המזרחית.
ג'עקובי עבד מ-1912 עד שנות ה-20 של המאה ה-20 כמורה בשרלוטנבורג והתגורר בגרונוולד.
בשנות ה-20 הוא חי בברזיל במשך שמונה שנים ליד ריו דה ז'ניירו. ב-1934/35 חזר לברזיל ולא חזר לגרמניה עקב עליית הנאציזם לשלטון. הוא התגורר בפראיבה דו סול שבמדינת ריו דה ז'ניירו בסביבות 1955.
ג'קובי צייר פורטרטים, ציורי ז'אנר ונופים, וכפסל יצר פסלי דיוקנאות, מדליות ושלטים. הוא גם עבד כאמן מסחרי ומאייר ספרים, תוך שימוש בתחריט ובחיתוכי עץ משלו. הזמנות גדולות יותר שביצע כללו את הציור של בית הספר הממלכתי בברלין-וייסנזה, וכן את הליציאום ובית העירייה של קולברג.
בתחום האנטומולוגיה עסק מיינהרד ג'קובי בנמלים גוזרות עלים ובהדברתן ופרסם מאמרים רבים בכתבי עת. בשנת 1931 קיבל פטנט על אמצעי להשמדת נמלים גוזרות עלים, ובשנת 1935, יחד עם הכימאי הנס שמאלפוס, הוציא פטנט נוסף על שיטה להשמדת חרקים בוני קנים.
הערות שוליים

↑  Gerald Christopeit: Aus der Geschichte der jüdischen Gemeinde in Havelberg. In: Stadt Havelberg (Hrsg.): Havelberg, kleine Stadt mit großer Vergangenheit. Mitteldeutscher Verlag, Halle 1998,
↑  Heinz Wegener: Das Joachimsthalsche Gymnasium - die Landesschule Templin. Ein Berlin-Brandenburgisches Gymnasium im Mahlstrom der deutschen Geschichte 1607–2007. Story Verlag, Berlin 2007, S. 510.
↑  Meinhard Jacoby: Etwas über Kunst und Kunstgewerbe in den besetzten russischen Gebieten. In: Kunstgewerbeblatt. NF 28, 1917, S. 88–89
↑  Jacoby, Meinhard. In: Hans Vollmer (Hrsg.): Allgemeines Lexikon der bildenden Künstler des XX. Jahrhunderts. Band 2: E–J. E. A. Seemann, Leipzig 1955, S. 519
↑  Martin Heidemann: Medaillenkunst in Deutschland von 1895 bis 1914 (= Die Kunstmedaille in Deutschland. Band 8). Berlin 1998, S. 500.
↑  Wilhelm Ostwald: Monumentales und dekoratives Pastell. Leipzig 1912, S. 2
↑  Patent DE516595C: Mittel zur Vertilgung der Blattschneide-Ameisen. Angemeldet am 23. März 1929, veröffentlicht am 24. Januar 1931, Erfinder: Meinhard Jacoby.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1011440601  RKD: 221396  VIAF: 170736313   WorldCat (עם VIAF): 170736313 
מיינהרד ג'קובי, אשה עם כובע, 1905-10