stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מתקן התפלה אשדוד
היסטוריה > מתקן מקורות פיתוח וייזום

בשנת 2008 חודש הפרויקט, על פי החלטת ממשלה, לנוכח מצוקת המים בישראל. החשב הכללי במשרד האוצר הודיע שניתן להקים את המתקן בפטור ממכרז, על בסיס המכרז הקודם, למרות שתוכנן מתקן גדול פי שניים. בנוסף הובילה את הפרויקט החברה החדשה שהוקמה לצורך כך "מקורות פיתוח וייזום". חברת הנדסת התפלה, שביקשה להתחרות על הקמת הפרויקט, דרשה ממקורות לפרסם מכרז חדש למתקן, משום שהתוכנית החדשה שהציגה מקורות, היא בהיקף יותר מכפול מהמכרז המקורי (100 מיליון מ"ק לעומת 45 מיליון מ"ק), בטכנולוגיה שונה ובמיקום שונה. במהלך שנת 2009 אכן פורסם מכרז חדש, בו זכתה קבוצת IVM של החברות "מנרב הנדסה" ו-Sadyt הספרדית. זאת, לאחר שגברה בהליך התמחרות על קבוצת BGS בה שותפות שיכון ובינוי, GES מקבוצת גרנית הכרמל, שפיר הנדסה וקבוצת ברן. אולם בניית המתקן התעכבה, בשל ויכוח על מחיר המים שבו תרכוש המדינה את המים המותפלים ממנו. המכרזים הבין-משרדית ביקשה לשלם מחיר של 2.36 שקלים למ"ק, בדומה למחיר הזכייה במכרז להקמת מתקן התפלה שורק שהוקם באותו הזמן. לעומת זאת, עמדה הצעתה המקורית של "מקורות פיתוח וייזום" על 2.86 שקלים למ"ק. לאחר משא ומתן הפחיתה בהדרגה את המחיר ל-2.49 שקלים למ"ק. אך מקורות לא יכלה להשוות את מחיר ל-2.36 שקלים למ"ק, מאחר שהתוכנית העסקית שעליו ביססה את בניית המתקן הייתה על פי מחיר של 2.86 שקלים למ"ק.
עבודות הבניה החלו לבסוף בשנת 2011 והסתיימו באוקטובר 2015, אז החל לספק מים למערכת הארצית באיחור של כשנתיים.
המתקן מעולם לא הצליח לספק את כמות המים המותפלים שנדרש לפי החוזה, ובעקבות קריסה של המודל הפיננסי הכריזה המדינה על מחיקת 400 מיליון ש"ח מהחוב של מקורות. תביעות החוב והבוררויות נגד החברה הגיעו לסכום של כ-1.25 מיליארד שקל. בעקבות ההפסדים הגישה מקורות תביעה של 705 מיליון ש"ח נגד שותפות מנרב-סדיט שהקימה אותו. ביוני 2019 פרסמה מקורות מכרז למכירת המתקן, אחרי נזק כספי שמוערך בכ-600 מיליון שקלים באוקטובר 2021 התפרסם כי חברות ג'נרישן קפיטל ושפיר תרכושנה את המתקן שהוקם בהשקעה של 1.5 מיליארד ש"ח, תמורת 900 מיליון ש"ח.
היסטוריה > הפרטה

בסוף אוגוסט 2022 חברת מקורות השלימה את העברת האחריות על מתקן ההתפלה לקבוצת שפיר ו-GES, ששילמו על הזיכיון להפעלתו 870 מיליון שקל.
ראו גם

משק המים בישראל
הערות שוליים

↑  דוד מושיוב, יפותח מיתקן להמתקה בזיקוק רב שלבי, דבר, 23 ביוני 1975
↑  אברהם פלג, התפלת מים - פתרון טפל?, מעריב, 15 ביוני 1986
↑  דוד חיון, ‏הממשלה מתמודדת עם המחסור במים: שנת 2010 - נקודת המבחן, באתר גלובס, 27 בדצמבר 1999
משה ליכטמן, ‏החמיץ את הסרט: תשתיות - אברהם שוחט, באתר גלובס, 25 בדצמבר 2002
↑  דליה טל, ‏שוחט: יוקם מיתקן התפלה נוסף למתוכנן באשקלון; צוות יקבע את מיקומו ודרך הקמתו, באתר גלובס, 13 בפברואר 2001
↑  עמירם כהן, היום מתפרסם מכרז להתפלת עד 65 מיליון מ"ק מים בשנה, באתר הארץ, 7 במאי 2001
↑  אלי דניאל, 6 הצעות הוגשו במסגרת מכרז ההתפלה השני, בהן של תשובה, דנקנר ומאיר דור, זלקינד ובני גאון, באתר TheMarker‏, 24 בינואר 2002
↑  רויטל לוי-שטיין,מאת עמירם כהן, 120 מ' ד' יושקעו בהקמת מתקן ההתפלה באשדוד; מקורות העבירה טיוטת המכרז, באתר הארץ, 13 במאי 2001
↑  דליה טל, ‏מקורות: שתי קבוצות הגישו הצעות להקמה של מתקן התפלה באשדוד, באתר גלובס, 14 בפברואר 2002
↑  אלי דניאל, ויה-מאריס זכתה גם במכרז מקורות: תקים באשדוד מתקן התפלה בהשקעה של כ-90 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 6 באוקטובר 2002
↑  דליה טל, ‏קבוצת ויה מאריס זכתה במכרז למתקן התפלת המים באשדוד בהיקף של 90 מ' ד', באתר גלובס, 6 באוקטובר 2002
↑  צבי לביא, ‏מתקן ההתפלה באשדוד יופעל בעוד שנתיים ויתפיל 45 מיליון מ"ק בשנה, באתר גלובס, 20 בינואר 2002
↑  ברן ואיוניקס זכו בפרויקט של מקורות ב-95 מ' ד', באתר הארץ, 31 ביולי 2003
↑  דליה טל וגל נסים, ‏בן אליעזר: "אם מקורות לא תתחיל בעוד כחודש להקים את מתקן ההתפלה באשדוד - יבוטל הזיכיון שנתנה המדינה לחברה", באתר גלובס, 4 ביולי 2006
↑  דליה טל, ‏החשכ"ל: "ניתן להקים את מתקן ההתפלה באשדוד בפטור ממכרז", באתר גלובס, 16 בנובמבר 2008
↑  יורם גביזון, הנדסת התפלה מבקשת מהמבקר להתערב בפרשת המתקן באשדוד, באתר הארץ, 16 בפברואר 2008
↑  אבי בר-אלי, מנרב ו-Sadyt יבנו מתקן ההתפלה באשדוד ב-1.5 מיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 19 בנובמבר 2009
↑  יורם גביזון, הנדסת התפלה: "המדינה תשלם מחיר גבוה למקורות - ולא תקבל מים במועד המובטח", באתר הארץ, 5 בינואר 2010
↑  טל מויסה, ‏אושרה תוכנית למתקן התפלה באשדוד; יחל לספק מים ב-2013, באתר גלובס, 7 ביולי 2011
↑   אבי בר-אלי, איחור של שנה לפחות בפרויקט ההתפלה של מקורות באשדוד, באתר TheMarker‏, 2 בינואר 2014
↑   יורם גביזון, מקורות נכנעה והפסיקה את תהליך מכירת מתקן ההתפלה באשדוד למנרב, באתר TheMarker‏, 26 בנובמבר 2017
↑   אורה קורן, רכישת מתקן ההתפלה באשדוד: IDE, האצ'יסון ושיכון ובינוי בין המתמודדות, באתר TheMarker‏, 15 ביולי 2019
↑  גולן חזני, פרסום ראשון ג'נריישן קפיטל ושפיר רוכשות את מתקן ההתפלה של מקורות באשדוד בכ-900 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 20 באוקטובר 2021
↑  עדיאל איתן מוסטקי, כבר לא בידי מקורות: הושלם המכרז להפרטת מתקן ההתפלה באשדוד, באתר כלכליסט, 28 באוגוסט 2022
צ'ורבאג'י

צ'ורבאג'י היא דרגה צבאית של חיל היניצ'רים באימפריה העות'מאנית, ששימשה למפקד גדוד ("אורטה"), והיא מקבילה לדרגת אלוף-משנה.
בחיל הים המונח שימש עבור מפקד צוות הספינה, תפקיד דומה לזה של רב מלחים.
בכמה אזורים נוצריים כמו הרפובליקה המקדונית הנוכחית ובולגריה, כמו גם באזורים רבים באנטוליה המזרחית, המונח צ'ורבאג'י (במקדונית: чорбаџија, čorbadžija; בבולגרית: чорбаджия, chorbadzhiya) שימש גם ככינוי עבור בכירים נוצרים בקהילה כפרית, דוגמת ראשי כפרים, ראשי קהילות ואיכרים עשירים. אנשים אלו הועסקו על ידי העות'מאנים בתפקידים מנהליים שונים כמו גביית מיסים ופקידות בבית משפט. מאז המאה ה-19 בבולגריה, נזנח השימוש במונח זה לאחר שהוחלפה המערכת העות'מאנית.
המילה עדיין בשימוש בטורקית ובשפה הבולגרית במשמעות של "בוס". זהו גם שם משפחה נפוץ בקרב סורים (שם מבוטא כשורבאג'י), אלבנים, בולגרים, לבנונים, טורקים או אוקראינים (למשל סגן מושל אודסה נקרא איוואן צ'ורבאדשי - Иван Чорбаджи).
מערת ונגארד

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מיקום:  גיברלטר, הממלכה המאוחדת
 קואורדינטות:  36°07′13″N 5°20′31″W﻿ / ﻿36.1204°N 5.34207°W﻿ / 36.1204; -5.34207
  (למפת גיברלטר מוגדלת) לה לינאה דה לה קונספסיון ספרד מפרץ גיברלטר הים התיכון מערת ונגארד(למפת גיברלטר רגילה) לה לינאה דה לה קונספסיון ספרד מפרץ גיברלטר הים התיכון מערת ונגארד
 
מערת ונגארד (באנגלית: Vanguard Cave) היא מערת חוף טבעית בצד הדרומי של צוק גיברלטר המהווה חלק מהקומפלקס של מערת גורהם. קומפלקס זה כולל ארבע מערות אשר הוכרזו בשנת 2016 כאתר מורשת עולמית על ידי אונסק"ו, והוא אחד ממקומות ההתיישבות האחרונים של האדם הניאנדרטלי הידועים לחוקרים כיום, כאשר תקופת ההתיישבות הניאנדרטלית בו מתוארכת ל-55,000 עד 28,000 שנים קודם לזמננו.
גובהה של מערת ונגארד הוא 35 מטרים, והיא מכילה 1.7 מטרים של מרבצים. המערה, הממוקמת מטרים ספורים ממערת גורבם (שנחפרה ב-1951), נחפרה לראשונה בשנת 1989.
בחלקה העליון של המערה ניכרים שרידי בור אש לנוכחות האפר והתגובות התרמיות בחול המערה. בתוך בור האש נמצאו שריפות צדפות שרופות ושפע. יחד עם הליבה תועד גם מכלול של פתיתי אבן שחולצו מליבה אחת, מה שאפשר לנו לשחזר את כל תהליך הקישור על ידי צירוף לחתיכות כמו חידה. זה דבר שקשה מאוד למצוא בארכאולוגיה, שכן עיסוקים מתמשכים או תהליכים שונים משנים את המיקום והשימור המקוריים של פריטים רבים, אך המאפיינים של מערת ואנגארד הופכים אותה למקום מיוחד מאוד בו אנו יכולים לחוות יום בחיים של ניאנדרטלי כאילו אנו צופים בתמונה. בחלק האמצעי של רצף מערת ואנגארד, יחד עם שרידי יעלים ואיילים אדומים, נחשפו כמה שברי עצם השייכים ליונקים ימיים. אלה כללו חותם נזיר ים תיכוני (Monachus monachus), עם סימני חיתוך שהופקו בכלי אבן, וכן נוכחות של נפוץ (Delphinus delphis) ו-Dolphins Bottlenose (Tursiops truncatus) יחד עם Seabream. אף על פי ששרידי הדולפינים והדגים אינם מציגים סימני חיתוך, הם נמצאים בהקשר אנתרופי, ללא פעולות של טורפים. הם גם רחוקים מקו החוף, שהיה באותה עת במרחק של יותר מקילומטר אחד מהמערה, ולכן נראה שהובלת בעלי חיים אלה לצריכה היא יותר מובהקת.
בשנת 2008 פורסם שהמערה מספקת עדויות על כך שהדיאטה של ההומו ניאנדרתלנסיס הייתה מגוונת יותר מהתפיסה שרווחה במחקר עד אז. כיום משערים שהדיאטה של ההומו ניאנדרתלסיס כללה גם דגים, רכיכות, וכן בעלי חיים ימיים כמו דולפינים וכלבי ים נזיריים. על אף שבמבט פשוט הדברים נראים כברורים, שכן מערת ונגארד ממוקמת בצמוד לים אלבוראן, החוקרים דווקא מעריכים שבתקופת ההתיישבות הניאנדרטלית, המערה הייתה רחוקה כ-4.5 קילומטרים מהחוף. גובה פני הים הנמוך סייע לאדם הקדמון בכך שחשף איים קטנים בין גיברלטר והחוף של צפון אפריקה, וייתכן שדבר זה הקל עליהם לחצות את מצר גיברלטר בן 14 הקילומטרים (כיום).
הערות שוליים

↑  Vanguard Cave and the exploitation of marine resources by Neanderthals, GIBRALTAR NATIONAL MUSEUM
עונת 2011/2012 בליגת האלופות

| --- | --- |

 מארחת:  אליאנץ ארנה, מינכן, גרמניה (משחק הגמר)
 תקופת התחרות:  28 ביוני 2011 – 19 במאי 2012 (327 ימים) 
 מספר משתתפות:  32  (מתוך 75 משתתפות שנרשמו)
 הזוכה:  אנגליה צ'לסי
 מספר משחקים:  213
 מספר שערים:  574 (2.69 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ארגנטינה ליונל מסי (14 שערים)
 → 2010/20112012/2013 ←
עונת 2011/2012 בליגת האלופות היא העונה ה-57 של האליפות המאורגנת על ידי אופ"א והעונה ה-20 מאז שונתה התחרות למבנה הנוכחי שלה. משחק הגמר התקיים ב-19 במאי 2012 באליאנץ ארנה שבמינכן, גרמניה. במשחק ניצחה קבוצת צ'לסי האנגלית את באיירן מינכן הגרמנית לאחר שגברה בתוצאה 4–3 בדו-קרב של בעיטות עונשין. עבור צ'לסי הייתה זאת זכייה ראשונה בתואר. ליונל מסי הוביל את טבלת כובשי השערים בטורניר עם 14 שערים.
מכבי חיפה הייתה הקבוצה הישראלית היחידה שהשתתפה בעונה זאת. הקבוצה הודחה בשלב הפלייאוף, לאחר שהפסידה 4–1 בדו-קרב של בעיטות עונשין (3-3 בסיכום שני המפגשים).
תאריכים

כל הגרלות השלבים התקיימו במשרדי אופ"א בעיר ניון, שווייץ, למעט הגרלת שלב הבתים שהתקיימה במונקו.
| שלב | מחזור | תאריך ההגרלה | מפגש ראשון | מפגש שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מוקדמות | שלב המוקדמות הראשון | 20 ביוני 2011 | 28‏-29 ביוני 2011 | 5‏-6 ביולי 2011 |
| מוקדמות | שלב המוקדמות השני | 20 ביוני 2011 | 12‏-13 ביולי 2011 | 19‏-20 ביולי 2011 |
| מוקדמות | שלב המוקדמות השלישי | 15 ביולי 2011 | 26‏-27 ביולי 2011 | 2‏-3 באוגוסט 2011 |
| פלייאוף | שלב הפלייאוף | 5 באוגוסט 2011 | 16‏-17 באוגוסט 2011 | 23‏-24 באוגוסט 2011 |
| שלב הבתים | מחזור 1 | 25 באוגוסט 2011 (מונקו) | 13‏-14 בספטמבר 2011 | 13‏-14 בספטמבר 2011 |
| שלב הבתים | מחזור2 | 25 באוגוסט 2011 (מונקו) | 27‏-28 בספטמבר 2011 | 27‏-28 בספטמבר 2011 |
| שלב הבתים | מחזור 3 | 25 באוגוסט 2011 (מונקו) | 18‏-19 באוקטובר 2011 | 18‏-19 באוקטובר 2011 |
| שלב הבתים | מחזור 4 | 25 באוגוסט 2011 (מונקו) | 1‏-2 בנובמבר 2011 | 1‏-2 בנובמבר 2011 |
| שלב הבתים | מחזור 5 | 25 באוגוסט 2011 (מונקו) | 22‏-23 בנובמבר 2011 | 22‏-23 בנובמבר 2011 |
| שלב הבתים | מחזור 6 | 25 באוגוסט 2011 (מונקו) | 6‏-7 בדצמבר 2011 | 6‏-7 בדצמבר 2011 |
| שלב הנוקאאוט | שמינית הגמר | 16 בדצמבר 2011 | 14‏, 15‏, 21 ו-22 בפברואר 2012 | 6‏, 7‏, 13 ו-14 במרץ 2012 |
| שלב הנוקאאוט | רבע הגמר | 16 במרץ 2012 | 27‏-28 במרץ 2012 | 3‏-4 באפריל 2012 |
| שלב הנוקאאוט | חצי הגמר | 16 במרץ 2012 | 17‏-18 באפריל 2012 | 24‏-25 באפריל 2012 |
| שלב הנוקאאוט | גמר | 16 במרץ 2012 | 19 במאי 2012 באליאנץ ארנה, מינכן | 19 במאי 2012 באליאנץ ארנה, מינכן |
שלבי המוקדמות

בשלבי המוקדמות והפלייאוף חולקו הקבוצות למדורגות ולא מדורגות בהתאם לדירוג הקבוצות לשנת 2011 שנקבע על ידי אופ"א. לאחר מכן נקבעה הגרלה בה נקבעו היריבות וכל צמד קבוצות שיחק שני משחקים במתכונת משחק בית ומשחק חוץ. בשלב זה שתי קבוצות מאותה מדינה לא יכולות להפגש.
שלבי המוקדמות > שלב המוקדמות הראשון

ההגרלה לשלבי המוקדמות הראשון והשני התקיימה ב-20 ביוני 2011. המחזור הראשון של משחקי הסיבוב הראשון התקיים ב-28 ביוני. המחזור השני התקיים ב-5 וב-6 ביולי.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | מחזור ראשון | מחזור שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| סן מרינו טרה פנה | 1–5 | מלטה ולטה | 0–3 | 1–2 |
| לוקסמבורג F91 דודלאנג' | 4–0 | אנדורה סנטה קולומה | 2–0 | 2–0 |
שלבי המוקדמות > שלב המוקדמות השני

המחזור הראשון של משחקי המוקדמות נערך ב-12 וב-13 ביולי. המחזור השני נערך ב-19 וב-20 ביולי 2011.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ישראל מכבי חיפה | 7–4 | בוסניה והרצגובינה בוראץ באניה לוקה | 5–1 | 2–3 |
| מונטנגרו מוגרן בודווה | 1–5 | בולגריה ליטקס לובץ' | 1–2 | 0–3 |
| סלובניה מריבור | 5–1 | לוקסמבורג F91 דודלאנג' | 2–0 | 3–1 |
| אלבניה סקנדרבו קורצ'ה | 0–6 | קפריסין אפואל ניקוסיה | 0–2 | 0–4 |
| סלובקיה סלובן ברטיסלאבה | 3–1 | קזחסטן טובול | 2–0 | 1–1– |
| אוסטריה שטורם גראץ | 4–3 | הונגריה וידאוטון | 2–0 | 2–3 |
| גאורגיה זסטפוני | 3–2 | מולדובה דאצ'יה קישינב | 3–0 | 0–2 |
| קרואטיה דינמו זאגרב | 3–0 | אזרבייג'ן נפטצ'י באקו | 3–0 | 0–0 |
| ארמניה פיוניק ירוואן | 1–9 | צ'כיה ויקטוריה פלזן | 0–4 | 1–5 |
| סרביה פרטיזן בלגרד | 5–0 | מקדוניה שקנדיה | 4–0 | 1–0 |
| מלטה ולטה | 2–4 | ליטא אקרנאס | 2–3 | 0–1 |
| שוודיה מאלמה | 3–1 | איי פארו הבנר בולטפלאג | 2–0 | 1–1 |
| אירלנד שמרוק רוברס | 1–0 | אסטוניה פלורה טאלין | 1–0 | 0–0 |
| נורווגיה רוזנבורג | 5–2 | איסלנד פרייד'פליק | 5–0 | 0–2 |
| ויילס בנגור סיטי | 0–13 | פינלנד ה.י.ק. הלסינקי | 0–3 | 0–10 |
| לטביה סקונטו ריגה | 0–3 | פולין ויסלה קרקוב | 0–2 | 0–1 |
| צפון אירלנד לינפילד | 1–3 | בלארוס באטה בוריסוב | 1–1 | 0–2 |
שלבי המוקדמות > שלב המוקדמות השלישי

בשלב המוקדמות השלישי נעשתה הפרדה בין קבוצות אלופות וקבוצות שאינן אלופות. הגרלת המשחקים התקיימה ב-15 ביולי 2011. הסיבוב הראשון של המשחקים נערך ב-26 ו-27 ביולי 2011. והסיבוב השני נערך ב-2 וב-3 באוגוסט 2011.
שלבי המוקדמות > שלב המוקדמות השלישי > שלב המוקדמות השלישי של האלופות

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| בולגריה ליטקס לובץ' | 2–5 | פולין ויסלה קרקוב | 1–2 | 1–3 |
| ישראל מכבי חיפה | 3–2 | סלובניה מריבור | 2–1 | 1–1 |
| פינלנד ה.י.ק. הלסינקי | 1–3 | קרואטיה דינמו זאגרב | 1–2 | 1–1 |
| קפריסין אפואל ניקוסיה | 2–0 | סלובקיה סלובן ברטיסלאבה | 0–0 | 2–0 |
| דנמרק פ.צ. קופנהגן | 3–0 | אירלנד שמרוק רוברס | 1–0 | 2–0 |
| בלגיה גנק | 3–2 | סרביה פרטיזן בלגרד | 3–1 | 1–1 |
| נורווגיה רוזנבורג | 2–4 | צ'כיה ויקטוריה פלזן | 0–1 | 2–3 |
| גאורגיה זסטפוני | 1–2 | אוסטריה שטורם גראץ | 1–1 | 0–1 |
| ליטא אקרנאס | 1–3 | בלארוס באטה בוריסוב | 0–0 | 1–3 |
| סקוטלנד גלאזגו ריינג'רס | 1–2 | שוודיה מאלמה | 0–1 | 1–1 |
שלבי המוקדמות > שלב המוקדמות השלישי > שלב המוקדמות השלישי של הלא אלופות

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| בלגיה סטנדרד לייז' | 1–2 | שווייץ פ.צ. ציריך | 0–1 | 1–1 |
| הולנד טוונטה | 2–0 | רומניה ואסולי | 2–0 | 0–0 |
| פורטוגל בנפיקה ליסבון | 3–1 | טורקיה טרבזונספור | 2–0 | 1–1 |
| אוקראינה דינמו קייב | 1–4 | רוסיה רובין קאזאן | 0–2 | 1–2 |
| דנמרק אודנזה בולדקלאב | 5–4 | יוון פנאתינאיקוס | 1–1 | 4–3 |
שלב הפלייאוף

גם בשלב הפלייאוף חולקו הקבוצות לשתי קטגוריות: פלייאוף לקבוצות אלופות ופלייאוף לקבוצות שאינן אלופות. הגרלת המשחקים התקיימה ב-5 באוגוסט 2011. כל קבוצה קיימה שני משחקים במתכונת של משחק בית ומשחק חוץ. הקבוצות המנצחות עברו להשתתף בשלב הבתים, יחד עם 22 הקבוצות שכבר הבטיחו את מקומן. מחזור המשחקים הראשון התקיים ב-16‏-17 באוגוסט ומחזור המשחקים השני התקיים שבוע לאחר מכן.
שלב הפלייאוף > שלב הפלייאוף של האלופות

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פולין ויסלה קרקוב | 2–3 | קפריסין אפואל ניקוסיה | 1–0 | 1–3 |
| ישראל מכבי חיפה | 3–3  (1–4 פנדלים) | בלגיה גנק | 2–1 | 1–2 |
| קרואטיה דינמו זאגרב | 4–3 | שוודיה מאלמה | 4–1 | 0–2 |
| דנמרק פ.צ. קופנהגן | 2–5 | צ'כיה ויקטוריה פלזן | 1–3 | 1–2 |
| בלארוס באטה בוריסוב | 3–1 | אוסטריה שטורם גראץ | 1–1 | 2–0 |
שלב הפלייאוף > שלב הפלייאוף של הלא אלופות

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| דנמרק אודנזה בולדקלאב | 1–3 | ספרד ויאריאל | 1–0 | 0–3 |
| הולנד טוונטה | 3–5 | פורטוגל בנפיקה ליסבון | 2–2 | 1–3 |
| אנגליה ארסנל | 3–1 | איטליה אודינזה | 1–0 | 2–1 |
| גרמניה באיירן מינכן | 3–0 | שווייץ פ.צ. ציריך | 2–0 | 1–0 |
| צרפת ליון | 4–2 | רוסיה רובין קאזאן | 3–1 | 1–1 |
שלבי הנוקאאוט > שמינית הגמר

הסיבוב הראשון נערך ב-14‏, ב-15, ב-21 וב-22 בפברואר, והסיבוב השני נערך ב-6‏, ב-7, ב-13 וב-14 במרץ 2012.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| צרפת ליון | 1–1  (3–4) (פ) | קפריסין אפואל ניקוסיה | 1–0 | 0–1 (ה) |
| איטליה נאפולי | 4–5 | אנגליה צ'לסי | 3–1 | 1–4 (ה) |
| איטליה מילאן | 4–3 | אנגליה ארסנל | 4–0 | 0–3 |
| שווייץ פ.צ. בזל | 1–7 | גרמניה באיירן מינכן | 0-1 | 7-0 |
| גרמניה באייר לברקוזן | 2–10 | ספרד ברצלונה | 1–3 | 1–7 |
| רוסיה צסק"א מוסקבה | 2–5 | ספרד ריאל מדריד | 1–1 | 1–4 |
| רוסיה זניט סנקט פטרבורג | 3–4 | פורטוגל בנפיקה ליסבון | 3–2 | 0–2 |
| צרפת אולימפיק מרסיי | 2–2 (ש) | איטליה אינטר מילאנו | 1–0 | 1–2 |
שלבי הנוקאאוט > רבע הגמר

מחזור המשחקים הראשון ברבע הגמר התקיים ב-27 וב-28 במרץ. מחזור המשחקים השני התקיים ב-3 וב-4 באפריל 2012.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| קפריסיןאפואל ניקוסיה | 2–8 | ספרדריאל מדריד | 0–3 | 2–5 |
| צרפת אולימפיק מרסיי | 0–4 | גרמניה באיירן מינכן | 0–2 | 0–2 |
| פורטוגלבנפיקה ליסבון | 1–3 | אנגליה צ'לסי | 0–1 | 1–2 |
| איטליהמילאן | 1–3 | ספרדברצלונה | 0–0 | 1–3 |
שלבי הנוקאאוט > חצי הגמר

המחזור הראשון של משחקי חצי הגמר התקיים ב-17 וב-18 באפריל. המחזור השני התקיים ב-24 וב-25 באפריל
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| גרמניה באיירן מינכן | 3–3  (3–1 פ) | ספרד ריאל מדריד | 2–1 | 1–2 |
| אנגליה צ'לסי | 3–2 | ספרד ברצלונה | 1–0 | 2–2 |
שלבי הנוקאאוט > הגמר

גמר ליגת האלופות 2012 התקיים בפעם הראשונה באליאנץ ארנה, אצטדיון הבית של באיירן מינכן, ב-19 במאי 2012. באיירן הייתה לקבוצה הראשונה מאז רומא ב-1984, שמשחקת בגמר באצטדיונה הביתי.
באיירן הובילה במשחק 1–0 משערו של תומאס מילר, כ-7 דקות בלבד לסיום המחצית השנייה, אך שער שוויון דרמטי של דידייה דרוגבה כעבור חמש דקות בלבד קבע את תוצאת סיום הזמן החוקי, 1-1.
בתוך ההארכה, זכתה באיירן בכדור עונשין מ-11 מטר, אך פטר צ'ך עצר את הבעיטה החלשה של אריין רובן, והקבוצות הגיעו לבעיטות הכרעה, בהן ניצחה צ'לסי בתוצאה 4–3, וזכתה בתואר.
היה זה משחק גמר ליגת האלופות השני בהיסטוריה שבו שיחקה צ'לסי, והזכייה הראשונה בתולדותיה בתואר. בכך, הפכה צ'לסי לקבוצה ה-22, האנגליה החמישית והלונדונית הראשונה שזוכה בתואר. עבור באיירן היה זה משחק הגמר התשיעי בתולדותיה, אך היא נותרה עם ארבע זכיות, בדרך להפסדה החמישי במשחקי הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 במאי 2012 | אנגליה צ'לסי | 1–1‏ה | באיירן מינכן גרמניה | אליאנץ ארנה, מינכן, גרמניה צופים: 62,500 שיפוט: פורטוגל פדרו פרואנסה |
| 19 במאי 2012 | דידייה דרוגבה  88' | (סיקור) | תומאס מילר  83' | אליאנץ ארנה, מינכן, גרמניה צופים: 62,500 שיפוט: פורטוגל פדרו פרואנסה |
|   |   | תוצאת פנדלים |   |   |
|   | חואן מאטה    דויד לואיז    פרנק למפארד    אשלי קול    דידייה דרוגבה  | 4–3 | פיליפ לאם    מריו גומז    מנואל נוייר    איביצה אוליץ'    בסטיאן שווינשטייגר  |   |
מלך השערים

הסטטיסטיקות מתייחסות לשלב הבתים ושלבי ההכרעה בלבד ואינן כוללות את השלבים המוקדמים והפלייאוף.
מלך השערים > מלך השערים

| דירוג | שחקן | קבוצה | שערים | דקות משחק |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ארגנטינה ליונל מסי | ספרד ברצלונה | 14 | 990 |
| 2 | גרמניה מריו גומז | גרמניה באיירן מינכן | 12 | 1003 |
| 3 | פורטוגל כריסטיאנו רונאלדו | ספרד ריאל מדריד | 10 | 930 |
| 4 | צרפת כרים בנזמה | ספרד ריאל מדריד | 7 | 760 |
| 5 | חוף השנהב דידייה דרוגבה | אנגליה צ'לסי | 6 | 670 |
| 6 | ספרד חוסה קאייחון | ספרד ריאל מדריד | 5 | 307 |
| 6 | ספרד רוברטו סולדדו | ספרד ולנסיה | 5 | 515 |
| 6 | צרפת בפטימבי גומיס | צרפת ליון | 5 | 530 |
| 6 | שווייץ אלכסנדר פריי | שווייץ פ.צ. בזל | 5 | 611 |
| 6 | חוף השנהב סיידו דומבייה | רוסיה צסק"א מוסקבה | 5 | 611 |
| 6 | רוסיה רומן שירוקוב | רוסיה זניט סנקט פטרבורג | 5 | 658 |
| 6 | אורוגוואי אדינסון קבאני | איטליה נאפולי | 5 | 701 |
| 6 | שוודיה זלאטן איברהימוביץ' | איטליה מילאן | 5 | 720 |
ליונל מסי זכה בפעם הרביעית בתואר מלך השערים לעונה בליגת האלופות.
הערות שוליים

↑  2011/12 UEFA Champions League access list, UEFA.com, 5 May 2011
↑  UEFA Team Ranking 2011
↑  Draw throws up Dynamo-Rubin rematch, UEFA.com, 15 July 2011
↑  פלייאוף ליגת האלופות: ארסנל נגד אודינזה, באתר וואלה, 5 באוגוסט 2011
1 2 3 4  פלייאוף מוק' האלופות: באיירן מינכן ניצחה 0:2 את ציריך, באתר וואלה, 17 באוגוסט 2011
1 2 3  ליגת האלופות: ויסלה קרקוב הודחה בניקוסיה, באתר וואלה, 23 באוגוסט 2011
↑  מכבי חיפה ניצחה את גנק 1:2 במוקדמות הצ'מפיונס, באתר וואלה, 17 באוגוסט 2011
↑  מכבי חיפה הודחה מליגת האלופות, באתר וואלה, 24 באוגוסט 2011
1 2 3 4 5  פלייאוף מוק' האלופות: ארסנל ניצחה 0:1 את אודינזה, באתר וואלה, 16 באוגוסט 2011
↑  Barcelona get Milan in group stage draw, UEFA, 25 August 2011
↑  Eleven former winners grace group stage draw, Uefa.com, 24 August 2011
↑  ליגת האלופות: באיירן עם מנצ'סטר סיטי ונאפולי בבית א', באתר וואלה, 25 באוגוסט 2011
↑  פנרבחצ'ה נזרקה מליגת האלופות, באתר וואלה, 24 באוגוסט 2011
1 2  ליגת האלופות: 1:7 לברצלונה, חמישייה למסי, באתר וואלה, 7 במרץ 2012
1 2  ליגת האלופות: צ'לסי וריאל מדריד עלו לרבע הגמר, באתר וואלה, 15 במרץ 2012
1 2  ליגת האלופות: ארסנל ניצחה 0:3, אבל מילאן ברבע הגמר, באתר וואלה, 6 במרץ 2012
1 2  ליגת האלופות: באיירן הביסה 0:7 את באזל, אינטר הודחה, באתר וואלה, 13 במרץ 2012
1 2  רבע גמר ליגת האלופות: ריאל מדריד ניצחה 0:3 את אפואל ניקוסיה, באתר וואלה, 27 במרץ 2012
1 2  ליגת האלופות: צ'לסי וריאל מדריד בחצי הגמר, באתר וואלה, 4 באפריל 2012
1 2  ליגת האלופות: 0:0 בין מילאן לברצלונה, באיירן ניצחה, באתר וואלה, 28 במרץ 2012
1 2  ליגת האלופות: ברצלונה בחצי הגמר אחרי 1:3 על מילאן, באתר וואלה, 3 באפריל 2012
↑  באיירן מינכן ניצחה את ריאל מדריד 1:2, באתר וואלה, 17 באפריל 2012
↑  באיירן מינכן בגמר ליגת האלופות, באתר וואלה, 25 באפריל 2012
↑  חצי גמר ליגת האלופות: צ'לסי ניצחה 0:1 את ברצלונה, באתר וואלה, 18 באפריל 2012
↑  צ'לסי עלתה לגמר ליגת האלופות, באתר וואלה, 24 באפריל 2012
↑  רשימת מבקיעי השערים באתר אופ"א
| עונות בגביע אירופה לאלופות ובליגת האלופות |
| --- | --- | --- |
| גביע אירופה לאלופות | 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 |  |
| ליגת האלופות | 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 • 2025/2026 |  |
מערת נפטון

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  איטליה איטליה
 מיקום:  אלגרו, איטליה
 קואורדינטות:  40°33′53″N 8°09′37″E﻿ / ﻿40.5648486°N 8.1601399°E﻿ / 40.5648486; 8.1601399
 אורך:  4 ק"מ
 גובה מעל פני הים:  מטר בכניסה
 תאריך גילוי:  המאה ה-18
 גאולוגיה:  צוק העשוי מסלעי גיר ודולומיט
 מספר כניסות:  1
 גישה:  דרך הים או שביל בן 656 מדרגות לאורכו של המצוק
 grottadinettuno.it
  (למפת איטליה מוגדלת) מערת נפטון(למפת איטליה רגילה) מערת נפטון(למפת סרדיניה רגילה) מערת נפטון(למפת סרדיניה מוגדלת) מערת נפטון
 
הכניסה למערה
"נגן האורגן" - 'ציור קיר' טבעי המזכיר פני אדם
מערת נפטון (באיטלקית: Grotta di Nettuno) היא מערה השוכנת בבסיסו של קאפו קאצ'יה (Capo Caccia), מצוק העשוי מסלעי גיר ודולומיט, סמוך למפרץ פורטו קונטה בצפון-מערב סרדיניה.
עקב חדירת מי גשמים נוצרו בחלל המערה נטיפים וזקיפים. בניגוד למערות נטיפים אחרות, עקב סמיכותה של המערה אל הים נוצרו בה בריכות מים מלוחים אשר מפלסן זהה למפלס פני הים. קרני האור המגיעות אל המערה מהפתחים יוצרות שילוב של מראות צבעוניים באולמות המערה בהתאם לשעות היום. אורך מסלולי המערה מגיע ל-4 ק"מ אך רק 580 מטר מהם פתוחים לקהל.
הכניסה והיציאה מהמערה היא אחת ושוכנת בגובה של מטר בודד מעל פני הים. דרך כניסה זו מתאפשרת ההגעה אל המערה לבאים דרך הים ולאלה היורדים אליה דרך שביל בן 656 מדרגות לאורכו של המצוק, המכונה "אסקאלה דל קבירול" (Escala del Cabirol - "מדרגות העז"). בעת סערה אין אפשרות להגיע למערה כלל, לא דרך הים ולא דרך השביל היבשתי.
המערה התגלתה במקרה על ידי דייג במאה ה-18, ובמקום התגלו שרידים קדומים של כלב ים נזירי מצוי. המדרגות היורדות מהמגדלור אל המערה נחצבו בשנת 1954.
גלריה

נטיפים באגם המלוח
שלל צבעים
שלט לכבוד המלך על קיר מגולף
הירידה למערת נפטון
המדרגות בירידה לכניסת המנהרה
גרם המדרגות המוביל אל מערת נפטון בקאפו קאצ'ה
מראה במערה