stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hey Ya!
רשימת השמעה ופורמטים

American 7" vinyl single
(Hey Ya!" (radio edit"
(Hey Ya!" (instrumental"
Australian CD maxi single
(Hey Ya!" (radio edit"
(Ghetto Musick" (radio edit"
(Ghetto Musick" (Benny Benassi remix"
(Hey Ya!" (Enhanced CD video"
European CD single
(Hey Ya!" (radio edit"
(Ghetto Musick" (radio edit"
German CD maxi single
(Hey Ya!" (radio edit"
(Ghetto Musick" (radio edit"
(Ghetto Musick" (Benny Benassi remix"
(Hey Ya!" (Enhanced CD video"
UK 12" vinyl single
(Hey Ya!" (radio edit"
"Ghetto Musick"
"My Favourite Things"
UK CD maxi single
"Hey Ya!"
(Ghetto Musick" (radio edit"
"My Favourite Things"
(Hey Ya!" (Enhanced CD video"
קרדיטים

הקרדיטים לשיר "!Hey Ya" לקוחים מההערות בחוברת האלבום Speakerboxx/The Love Below.
קרדיטים > הקלטה

הוקלט באולפנים: Stankonia Studios ו-Tree Sound באטלנטה, ג'ורג'יה; אולפני Larrabee Sound בלוס אנג'לס, קליפורניה.
קרדיטים > משתתפים

אנדרה 3000 – שירה, גיטרות, קלידים, הפקה, תכנות שמע.
קווין קנדריקס – קלידים.
ג'ון פריי – טכנאי קול.
פיט נובאק – טכנאי קול.
רוברט האנון – טכנאי קול.
מייק ניקולסון – טכנאי קול.
ג'וש מונרוי – עוזר טכנאי קול.
וורן בלטצ'ר – עוזר טכנאי קול.
ג'ארד רובינס – עוזר טכנאי קול.
רבקה טוויני – עוזרת טכנאי קול, קולות נוספים.
ניל פוג – טכנאי מיקסינג.
גרג פרייס – עוזר טכנאי מיקסינג.
מיקומי שיא > מצעדים שבועיים

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2003–2004)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2003–2004)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2003–2004)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2003–2004)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 4 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 1 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 2 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 3 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 2 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד האיירפליי האלטרנטיבי | 16 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 9 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הפופ הלטיניים | 34 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 1 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 6 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 2 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 22 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 15 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 34 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 3 |  |
|  הממלכה המאוחדת | UK R&B | 1 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 10 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 1 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 2 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 6 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 10 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 18 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 1 |  |
|  צרפת | SNEP | 7 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 1 |  |
|  קרואטיה | טופ ליסטה | 2 |  |
|  רומניה | מצעד השירים הרומני | 71 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 1 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 9 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  פולין | ZPAV | 66 |  |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2003)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2003)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2003)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2003)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 61 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 43 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 173 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 201 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 68 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 9 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2004)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2004)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2004)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2004)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 16 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 15 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 7 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 22 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 8 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 49 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 36 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 25 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 35 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 47 |  |
|  צרפת | SNEP | 42 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 33 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 31 |  |
מיקומי שיא > מצעדי סוף העשור

|   ‏‏‏  מצעדי סוף העשור (2000–2009)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף העשור (2000–2009)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף העשור (2000–2009)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף העשור (2000–2009)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 74 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 20 |  |
מיקומי שיא > מצעדי כל הזמנים

|   ‏‏‏  מצעד (1958–2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעד (1958–2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעד (1958–2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעד (1958–2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 145 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה ×2 | 140,000 |
| קנדה (Music Canada) | זהב | 20,000 |
| דנמרק (IFPI Denmark) | פלטינה | 90,000 |
| איטליה (FIMI) | פלטינה | 50,000 |
| ניו זילנד (RMNZ) | זהב | 5,000 |
| נורווגיה (IFPI Norway) | פלטינה | 10,000 |
| שוודיה (GLF) | פלטינה | 20,000 |
| בריטניה (BPI) | פלטינה ×2 | 1,200,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
אגרוף (ספורט)

ערך זה עוסק בענף ספורט. אם התכוונתם לצורה קמוצה של היד, ראו .
שני מתאגרפים קולומביאנים בזמן קרב
אִגְרוּף הוא שם כללי למספר ענפי ספורט לחימה בהם ספורטאים נלחמים זה בזה באמצעות הכאה באגרוף קפוץ. בין ענפים אלה ישנם ענפים מודרניים, כמו אגרוף מודרני ואגרוף תאילנדי, וגם ענפים עתיקים כמו פאנקרטיון.
באגרוף המודרני המתחרים עוטים כפפות מרופדות ("כפפות אגרוף"), מגנים על שיניהם באמצעות מגן שיניים ומתחרים בתוך זירה במסגרת חוקים מוגדרים היטב, ביניהם האיסור להכות מתחת לחגורה, איסור להכות ביריב שאינו עומד על רגליו, ועוד. באגרוף ספורטיבי חובבני ובאימוני אגרוף בכלל המתאגרפים חובשים גם כובעי מגן מרופדים.
היסטוריה

עוד בשלב מוקדם ביותר של התפתחותו למד האדם להילחם בידיו. בתחילה, כפועל יוצא מכורח המציאות, ובשלב מאוחר יותר למען השעשוע שבדבר, וכדי להתמודד עם עמיתיו.
כושר ובריאות גופנית היו בעלי חשיבות עליונה בעולם העתיק בעיקר בשל הצורך להיות ערוך ומוכן למלחמות התכופות שהתרחשו, וחייבו את האזרחים להיות מוכנים לקרב בכל עת.
אגרוף, כמו רוב סוגי הספורט, שימשו כחלק מתוכניות האימונים הצבאיות ולכן נשים לא נטלו בהן חלק (פרט לנשות לספרטה). קרבות פנים אל פנים ללא נשק היו מרכיב חשוב באימונים כבר מגיל צעיר לילדים. משפחות עשירות ביוון העתיקה אף שכרו מאמנים אישיים לילדיהן, והאימונים היו פתוחים לצפייה לציבור.
היוונים כינו את תחרויות האגרוף וההיאבקות בשם "האירועים הכבדים" ותחרויות אלה זכו לקהל צופים רב. באחד מסוגי הקרבות - ה"פנקרטיון", הותר ללוחמים לבצע כל מהלך לצורך השגת הניצחון פרט לנשיכות ולניקור העיניים.
תחרויות אגרוף היו פופולריות גם בקרב האטרוסקים והרומאים. האחרונים אף הציגו גרסאות ברוטליות במיוחד של קרבות, הכוללות שפיכות דמים לצורכי השעשוע של קהל הצופים.
העדויות המוקדמות ביותר לקיומן של תחרויות אגרוף ספורטיבי הן מהאלף ה-2 לפנה"ס. קרבות האגרוף היו חלק מהמשחקים האולימפיים ביוון העתיקה, אך לאחר התקופה הרומית איבד הספורט מחשיבותו.
האזכור המודרני הראשון לספורט האגרוף הופיע בשנת 1681, בהקשר לתחרות שארגן דוכס בריטי. בשנים שלאחר מכן הספורט נערך לפעמים באמפיתיאטראות שונים באנגליה.
במאה ה-18 התפתח הספורט וזכה להסדרה ראשונה של כללים, לאחר שג'ק בואטון (אנ'), שנחשב ל"אבא של האגרוף" הרג את יריבו בקרב בשנת 1741, וכתוצאה מכך קבע את סט החוקים הראשוני של הספורט בשנת 1743. בתקופה זו החלו להיערך אליפויות שונות בתחום. ב-30 במאי 1833, ג'יימס ברק נלחם בקרב הגנה על התואר מול האלוף האירי סיימון ביירן. קרב זה, שנמשך שלוש שעות ושש דקות, היה אלים מאוד. בסיבוב ה-19, ברק נפל ארצה לאחר שביירן נגס באוזנו השמאלית. הקרב הוכרע בסיבוב ה-99, לאחר שביירן, שספג מכות נמרצות, נפל על הקרקע ולא הצליח לקום. לאחר שלושה ימים, ביירן מת מפצעיו. ב-2 ביולי, ברק נעצר באשמת רצח סיימון ביירן. ב-11 ביולי 1833 נערך משפטו בו הוא זוכה מאשמה בטענה שמדובר היה בתאונה, ושוחרר מהכלא.
בסוף המאה ה-19 הפך האגרוף לספורט בעל חוקי משחק קפדניים. בשנת 1865 נתן המרקיז מקווינסברי את חסותו לתוכניתו של עיתונאי אנגלי, והעניק את שמו לחוקי האגרוף הראשונים, שהפכו את האגרוף ל"ספורט אציל", שכן חדל להיות סתם מאבק אכזרי. לאחרי הסדרתו של הענף, החל להתפשט ולצבור בהדרגה פופולריות במקומות שונים בעולם. הספורט נכלל בשנת 1904 באולימפיאדה של סנט לואיס.
חוקי המשחק

ראשיתם המתועדת של חוקים בתחום האגרוף מתחילה ב"חוקי זירת האגרוף של לונדון" משנת 1743. בשנת 1853 הוחלפו ב"חוקי זירת האגרוף המחודשים של לונדון", ובשנת 1867 פורסמו "חוקי קווינסברי לספורט האגרוף" שנכתבו בידי ג'ון גרהאם צ'יימברס מוויילס, ואשר טיוטה ראשונה שלהם פורסמה שנתיים קודם לכן.
חוקי המשחק > הזירה

זירת אגרוף סטנדרטית היא ריבוע שאורך כל אחת מצלעותיו הפנימיות (בין החבלים) נעה בין 4.9 ל-7.6 מטר. בדרך כלל הזירה מוקמת על במה שגובהה 91–120 ס"מ. גובהם של עמודי הפינה שביניהם מתוחים החבלים הוא 1.5 מטר. עוביים של החבלים הוא כ-2.5 ס"מ והם מתוחים בין עמודי הפינה בגובה 46 ס"מ, 76 ס"מ, 107 ס"מ, ו-1.37 מטר מעל רצפת הזירה. ריצפת הזירה (הקרשים) מרופדת בקנבס בעובי 2.5 ס"מ. ארבע פינות הזירה מחולקות כך: פינה אחת "כחולה" היא פינתו של מתאגרף אחד, שם הוא נח בין סיבובי הקרב ושם ממתין לו (מחוץ לזירה) הצוות שלו. הפינה הנגדית היא הפינה ה"אדומה", השייכת למתאגרף השני. שתי הפינות הנותרות נקראות "פינות נייטרליות" ואינן משויכות לאיש מן המתאגרפים. חלוקת הזירה לפינות מאפשרת לשופט לנהל את הקרב כך שתהיה הפרדה בין המתאגרפים ברגעים שבהם אין הם נלחמים. כאשר שופט הזירה מפסיק את הקרב לצורך ספירה לנוקאאוט או כדי לאמוד את מצבו של מתאגרף שנפגע, ממתין יריבו בפינתו (ה"כחולה" או ה"אדומה") או באחת הפינות ה"נייטרליות".
חוקי המשחק > סיבובים

בתחרויות אגרוף מקצועני מתקיימים עד 12 סיבובים, והקרב חייב להסתיים בהכרעה בין היריבים, בעוד שבתחרויות ידידותיות תיתכן גם תוצאת תיקו.
באגרוף מקצועני משך כל סיבוב 3 דקות, כאשר ההפסקה בין סיבוב לסיבוב נמשכת כדקה עד דקה וחצי. בתחרויות אגרוף חובבני אין מספר קבוע של סיבובים. בדרך כלל מתקיימים 3 עד 6 סיבובים בקרב. משך סיבוב הוא בין דקה וחצי לשלוש דקות. ההפסקה בין סיבוב לסיבוב נמשכת כדקה עד דקה וחצי.
חוקי המשחק > לבוש

מאחר שבאגרוף מותר לפגוע ביריב רק מעל לקו המותניים (מעל לחגורה), מורכב לבושו של המתאגרף החובב משני חלקים בצבעים שונים, כדי להבליט קו זה.
משקל כפפות תקני הוא 6 עד 8 אונקיות, שהן 170 עד 224 גרם (בהתאם למשקל המתאגרפים). מתאגרפים משתמשים בדרך כלל גם במגן אשכים, למקרה של מכה מתחת לחגורה ובמגן שיניים, למניעת שבירתן במכות לראש. כמו כן, נהוג למרוח משחה כגון וזלין על הפנים כדי לגרום למכות להחליק עליהן במקרה של פגיעה, וגם כאמצעי לעצירת דימום מקומי.
באגרוף חובבני, המתמודדים לובשים גופיה, לעומת אגרוף מקצועני הנערך בגוף חשוף. חובבנים בתחרות שאינה אולימפיאדה, חובשים גם קסדה בעלת מעטה חיצוני רך המגנה על הראש, כאשר הפנים חשופות. הקסדה מגנה בעת נפילה ומכה על הראש.
נעלי האגרוף גבוהות, ומגנות מפני סיבוב הקרסול.
חוקי המשחק > מכות ותנועות

מותר להכות רק באגרוף סגור בחלק העליון, בראש, ובצידי הגוף של היריב.
אסור להכות בגב, בעורף ומתחת לחגורה.
אסור להכות עם כפפה פתוחה.
אסור להכות עם המרפקים.
אסור לדחוף את היריב, אך מותר להרחיקו בדחיפה במצב של חיבוק.
אסור להשתמש בחבלי הזירה כדי לקבל תנופה ולהגביר את עוצמת המכה, אך מותר להישען עליהם.
אסור להתכופף מתחת לגובה החגורה של היריב על מנת לחמוק מהמכות שלו.
אסור להמשיך את הקרב לאחר פקודת השופט לעצור אותו.
מותר להחזיק עד שני עוזרים לצד הזירה.
סימן מוסכם לכניעה שנקבעת על ידי המאמן - השלכת מגבת לתוך הזירה.
שופטים וניקוד

קרב אגרוף מתנהל על ידי שופט בתוך הזירה והוא האחראי הבלעדי על ניהול הקרב ושמירת החוקים שלו. בנוסף לכך בסמכותו לקבוע הפסקה של הקרב מסיבות שונות.
בנוסף אליו, נמצאים מחוץ לזירה 3 שופטי ניקוד, אשר מעניקים ניקוד לביצועי המתמודדים בזירה. במקרה שבו ההכרעה היא לא בנוקאאוט, המנצח נקבע בהתאם לניקוד השופטים.
הכרעה בקרב אגרוף חובבני יכולה להיות כתוצאה מאחת מן הסיבות הבאות:
ניצחון בנקודות. לאחר 3 סיבובים המנצח בקרב הוא המתאגרף שצבר ניקוד גבוה יותר מן השופטים.
כניעה. כאשר אחד המתמודדים נכנע, מוכרז יריבו כזוכה.
חוסר כשירות. כאשר אחד המתמודדים מוכרז כבלתי כשיר על ידי שופט הזירה, מוכרז יריבו כמנצח.
נוקאאוט. כאשר מתמודד נופל לקרשים ולא קם להמשך הקרב תוך 10 שניות, מוכרז מתחרהו כמנצח בנוקאאוט.
החלטת שופט הזירה כי המתמודדים לא שווים בכוחם והקרב הפך לחסר ערך ספורטיבי. (RSC-O).
החלטת שופט הזירה כי הפער בנקודות בין המתמודדים גבוה ולא ניתן לסגירה. ניתן ליישום בסיבוב השלישי בלבד. (RSC-OS).
החלטת שופט הזירה כי פציעה של אחד המתמודדים מונעת ממנו להמשיך בקרב.( RSC-I).
החלטת שופט הזירה, לאחר סדרה רצופה של פגיעות ראש לאחד המתמודדים, או לאחר הפלה לקרשים שלוש פעמים במשך אותו סיבוב, או ארבע פעמים במשך הקרב. (RSC-H).
החלטת שופט הזירה כי לא ניתן להמשיך בקרב מסיבות טכניות, כגון תאורה לא מספקת או מזג אוויר קשה.
כאשר מתמודד לא מופיע לזירה בתוך 3 דקות מהקריאה בשמו הוא מוכרז כמפסיד.
הכרעה בקרב אגרוף מקצועני יכולה להיות כתוצאה מאחת מן הסיבות הבאות:
נוקאאוט. כאשר מתמודד נופל לקרשים ולא קם להמשך הקרב תוך 10 שניות, מוכרז מתחרהו כמנצח בנוקאאוט.
נוקאאוט טכני. כאשר אחד המתמודדים נכנע, או שהקרב מופסק על ידי שופט הזירה עקב פציעת מתמודד, חוסר יכולת להמשיך בקרב, עבירה חמורה של מתמודד (כגון נשיכת היריב), כניסת אנשי צוות של מתמודד לזירה, יוכרז מתחרהו כמנצח בנוקאאוט טכני.
החלטת שופטים פה אחד או ברוב דעות. במקרה שבו שני שופטים מכריזים על שוויון בנקודות, או ששופט אחד מכריז על שוויון והשניים האחרים חלוקים בהחלטתם, התוצאה היא תיקו.
שופטים וניקוד > שיטת הניקוד באגרוף המקצועני

10 נקודות חובה. לזוכה בכל סיבוב מוענקות 10 נקודות ולמפסיד 9. בנוסף לכך, על כל נפילה לקרשים של המפסיד נגרעת לו נקודה אחת. במקרה של שוויון בסיבוב זוכה כל מתאגרף ל-10 נקודות. בסוף הקרב מופחתת למתאגרפים נקודה עבור כל סיבוב בהם הוזהרו בגין פסיביות.
צבירת ניקוד. המתאגרפים צוברים נקודות בכל סיבוב בגין פגיעות מדויקות ביריב, אגרסיביות, עליונות כללית בזירה, וכושר הגנה אקטיבית. ניתן לראות כי שלוש הקטגוריות האחרונות סובייקטיביות מאוד באופיין.
ניקוד מיוחד. מוענק למתאגרף עבור הפלת היריב לקרשים בנוסף ל-10 המוענקות עבור הניצחון בסיבוב.
נקודות חובה. נגרעות ממתאגרף בגין עבירות שביצע כגון: מכות מתחת לחגורה, נגיחות וכדומה.
משקל

משקל גופו של המתאגרף הוא בעל חשיבות רבה בכל הנוגע לעצמת המכה שלו, מהירות התנועה שלו בזירה, ויכולת הספיגה של גופו בפני המכות הפוגעות בו. לכן, מסווגים את המתאגרפים לקבוצות משקל אשר על פיהן נקבעים הקרבות ומוכתרים האלופים.
מכיוון שעולם האגרוף המקצועני סובל מפיצולים ופילוגים בין ארגוני אגרוף שונים (על בסיס פרסומי, שיווקי, וכלכלי ולא על בסיס ספורטיבי), אשר מארגנים קרבות ומכתירים אלופים בקטגוריות המשקל השונות, הרי שכל ארגון כזה קובע לעצמו גם את קטגוריות המשקל הרלוונטיות לגביו, והן אינן תואמות בהכרח את אלה של הארגונים המתחרים האחרים.
להלן פירוט קטגוריות המשקל אשר נקבעו על ידי המגזין הזירה, המקובלות על רוב הפעילים בענף:
| --- | --- |
קטגורית משקל: משקל מקסימלי בק"ג (ליברות)
קש (Strawweight): 48 (105)
זבוב קל (Jr. Flyweight): 49 (108)
זבוב (Flyweight): 51 (112)
תרנגול קל (Jr. Bantamweight): 52 (115)
תרנגול (Bantamweight): 53.5 (118)
נוצה קל (Jr. Featherweight): 55 (122)
נוצה (Featherweight): 57 (126)
קל נמוך (Jr. Lightweight): 59 (130)
 קל (Lightweight): 61 (135)
מעורב קל  (Jr. Welterweight): 63.5 (140)
מעורב (Welterweight): 67.5 (147)
קל בינוני (Jr. Middleweight): 70 (154)
בינוני (Middleweight): 72.5 (160)
סופר בינוני (Super Middleweight): 76 (168)
קל כבד (Light Heavyweight): 79.5 (175)
בינוני כבד (Cruiserweight): 90.5 (200)
כבד (Heavyweight): ללא הגבלה
במשחקים האולימפיים, בהן נערכות תחרויות אגרוף חובבני, 10 קטגוריות משקל:
| קטגוריית משקל | משקל מקסימלי (בק"ג) |
| --- | --- |
זבוב קל: 49
זבוב: 52
תרנגול: 56
קל: 60
מעורב קל: 64
מעורב: 69
בינוני: 75
כבד קל: 81
כבד: 91
סופר כבד: ללא הגבלה
בתחרויות אגרוף לנשים, שנערכו לראשונה באולימפיאדת לונדון (2012), שלוש קטגוריות משקל:
| קטגוריית משקל | משקל מרבי (בק"ג) |
| --- | --- |
זבוב: 51
קל: 60
בינוני: 75
משקל > משקל יחסי

המשקל היחסי (Pound for pound) הוא מונח המתאר השוואה בין מתאגרפים מקטגוריות משקל שונות.
מכיוון שבאופן מעשי לא ניתן לקבוע קרב ישיר בין מתאגרפים המתמודדים בקטגוריות משקל שונות וזאת מן הטעמים שפורטו לעיל, ומצד שני קיים רצון לבצע השוואה יחסית לכושר והיכולת המקצועית בין ספורטאים המתחרים באותו ענף, נהוג לקיים השוואה תאורטית מסוג זה. בהשוואה התאורטית מוסכמת סדרה של פרמטרים מקצועיים שונים אשר לגביהם נקבעת הערכה סובייקטיבית של מספר מעריכים, ומתוכם משוקללת ההערכה הסופית. משמעותה של ההערכה הסופית היא קביעת המתאגרף הטוב ביותר אם כולם היו בעלי משקל זהה.
טכניקות אגרוף > עמידת מוצא התקפית

זקופה
חצי כפופה
כפופה
טכניקות אגרוף > עמידת מוצא הגנתית

נמוכה
מעורבת
מכסה-כיסוי צידי הראש והאוזניים
טכניקות אגרוף > התקפה

ג'אב-מכה ישרה
קרוס-מכת צד
הוק-מכת וו
אפרקט-מכה וו תחתית
מכה קצרה ממרחק קרוב
מכת נגד
חצי אפרקט- שילוב של אפרקט ומכה קצרה
חצי וו-שילוב של מכת וו ומכה קצרה
בולו-מכה מהירה ללא הסטת הגוף
אוברקט-מכת וו עילית
טכניקות אגרוף > הגנה

החלקה
התחמקות-בעזרת הראש והכתפיים
חסימה –בעזרת הזרועות
כיסוי-בעזרת הכפפות
חיבוק
עבודת רגליים
משיכה
ארגון

קיימים ארגונים נפרדים לחובבים ומקצוענים.
הפדרציה הבינלאומית לאגרוף לחובבים (AIBA - International Boxing Association) הוקמה בשנת 1920. החל משנת 1974 מתקיימות אליפויות עולם לגברים ומשנת 2001 אליפויות עולם לנשים, בתדירות של פעם בשנתיים.
באגרוף המקצועני קיימים מספר ארגונים בינלאומיים, שהוקמו כתוצאה מהתפלגות של ארגונים ותיקים יותר, בעיקר על רקע של מחלוקות בדבר אינטרסים כלכליים ופרסומיים, ולאו דווקא על רקע מקצועי.
התאחדות האגרוף העולמית (WBA) הוקם בשנת 1962.
מועצת האגרוף העולמית (WBC) הוקמה בשנת 1963
פדרציית האגרוף הבינלאומית (IBF) הוקמה בשנת 1983 כתוצאה מפילוג ב-WBA
ארגון האגרוף העולמי (WBO) הוקם בשנת 1988 כתוצאה מפילוג ב-WBA
ארגון האגרוף הבינלאומי (IBO) הוקם בשנת 1988
כל ארגון מקיים תחרויות לקביעת אלוף העולם מטעמו אם כי לעיתים רחוקות מתקיימים קרבות בין מתמודדים מארגונים שונים לקביעת אלוף העולם הבלתי מעורער.
אגרוף במשחקים האולימפיים

תחרויות אגרוף הן חלק מהמשחקים האולימפיים מאז אולימפיאדת סנט לואיס (1904) (למעט אולימפיאדת סטוקהולם (1912), מאחר שבאותה העת האגרוף היה לא חוקי בשוודיה). תחרויות אגרוף לנשים נערכו לראשונה באולימפיאדת לונדון (2012). המדינות שזכו למרבית ההישגים בענף הן ארצות הברית (108 מדליות, מהן 48 מדליות זהב), קובה (63 מדליות, מהן 32 מדליות זהב) ואיטליה (44 מדליות, מהן 15 מדליות זהב). בדומה לענפי קרב אחרים, כגון ג'ודו, לא נערך קרב אגרוף על המקום השלישי, ושני המתאגרפים שהפסידו בחצי הגמר זוכים במדליית ארד.
את ישראל ייצגו לאורך השנים 5 מתאגרפים, ב-3 אולימפיאדות. להישג הגבוה ביותר הגיע יעקב שמואל, שהעפיל לשלב רבע הגמר באולימפיאדת סיאול (1988).
אגרוף בישראל

הבריטים הביאו את מסורת האגרוף לארץ ישראל בתקופת המנדט. באותה עת, היו כל המתאגרפים חובבים. חיים שפיר היה אלוף ישראל וחבר משלחת ישראל במשקל חצי בינוני למשך מספר שנים.
מספר מתאגרפים ישראלים זכו להצלחות בזירה הבינלאומית. הגר פיינר מחזיקה בתואר אלופת העולם באגרוף מקצועני למשקל תרנגול, באיגוד אגרוף הנשים העולמי WIBF. היא זכתה בתואר זה בקרב שנערך ב-10 באוקטובר 2009 בגרמניה מול המתאגרפת האוקראינית אוקסנה רומנובה, לאחר שניצחה בנוקאאוט טכני בסיבוב השישי. מאז שמרה על תוארה 4 פעמים נוספות.
גם המתאגרפים הגברים זכו להצלחות בקנה מידה עולמי. ב-1997 זכה רומן גרינברג במדליית כסף באליפות אירופה לנוער כשהיה בן 15, ובלט גם בהישגיו בליגת IBO. יורי פורמן הוכתר כאלוף העולם של איגוד ה-WBA במשקל בינוני-קל (עד 70 ק"ג). רן נקש, המתחרה במשקל בינוני-כבד, הפסיד בקרב על תואר אלוף העולם של WBO שנערך ב-2011 לגרמני מרקו הוק.
ראו גם

אגרוף תאילנדי
שבר המתאגרף
צ'יף קיף

| --- | --- |


 לידה:  15 באוגוסט 1995 (בן 29) שיקגו, ארצות הברית 
 שם לידה:  Keith Farrelle Cozart 
 שם במה:  Chief Keef 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2011 
 מקום לימודים:  Dulles Elementary School, The Banner School, Dyett High School 
 סוגה:  מוזיקת היפ הופ, סאונדקלאוד ראפ, פאנק (Punk) ראפ, Chicago hip hop, טראפ, מוזיקת דריל, גנגסטה ראפ, היפ הופ של המערב התיכון, הארדקור ראפ 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  1017 רקורדס, Glory Boyz Entertainment, Glo Gang 
 מספר צאצאים:  9 
 פרופיל ב-IMDb
 
קית' פארל קוזארט (באנגלית: Keith Farrelle Cozart; נולד ב-15 באוגוסט 1995), הידוע בשם הבמה צ'יף קיף (Chief Keef), הוא ראפר, זמר, פזמונאי ומפיק מוזיקלי אמריקאי. קיף סומן על ידי מבקרים כהשפעה גדולה על תת-סוגת ההיפ הופ דריל.
ביוגרפיה

המוזיקה של קוזארט הפכה לפופולרית לראשונה בנעוריו בתחילת העשור השני של המאה ה-21 בקרב תלמידי תיכון מדרום שיקגו. בשנת 2012, הסינגל המקומי הפופולרי שלו "I Don't Like" זכה לרמיקס של הראפר קניה וסט והגיע ל-20 הראשונים במצעד שירי הראפ של הבילבורד, תוך שעזר לפופולריות של המוזיקה של קוזארט.
מלחמה בין חברות תקליטים מרכזיות שונות הובילה את קיף לחתום עם חברת אינטרסקופ רקורדס. בדצמבר 2012 הוציא את אלבום הבכורה שלו, Finally Rich, מתוכו הסינגלים "I Don't Like" ו-"Love Sosa", שסייעו לפופולריות סוגת הדריל בשיקגו. האלבום עצמו זכה לשבחים, הגיע למקום השני במצעד אלבומי הראפ והגיע למעמד הזהב, לפי איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי. בשנת 2013, התארח בשיר "Hold My Liquor" של קניה וסט, מתוך אלבומו החמישי Yeezus.
צ'יף קיף התמודד עם בעיות משפטיות מתמשכות במהלך הקריירה שלו, כולל אישומי החזקת נשק, עונשי מעצר בית ואיסור הופעות שהוטל על ידי רשויות שיקגו. אף על פי שעזב את אינטרסקופ רקורדס וחתם בלייבל 1017 רקורדס בסוף 2014, המשיך להוציא פרויקטים עצמאיים באמצעות לייבל משלו בשם גלו גאנג, שכללו את אלבומו המשותף עם המפיק 12מיליון, Nobody והמיקסטייפ Back from the Dead 2 משנת 2014, אלבום האולפן השני שלו Bang 3 משנת 2015 והמיקסטייפ Thot Breaker משנת 2017.
ב-30 בנובמבר 2017 הוציא צ'יף קיף את אלבום האולפן השלישי שלו, Dedication, שהגיע למקום ה-97 במצעד הבילבורד 200.
ב-10 במאי 2024 הוציא לאור את אלבום האולפן החמישי שלו, Almighty So 2. האלבום הגיע למקום ה-30 במצעד הבילבורד 200.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2012: Finally Rich
2015: Bang 3
2015: Bang 3, pt.2
2017: Dedication
2021: 4NEM
2024: Almighty So 2
דיסקוגרפיה > מיקסטייפים נבחרים

2012: Back from the dead
2013: Almighty so
2014: Back from the dead 2
2014: Big Gucci Sosa עם גוצ'י מיין
2017: Thot breaker
הערות שוליים

↑  Drake, David. "How Chief Keef became the most influential hip-hop artist of his generation". The Outline. ארכיון מ-10 במאי 2018. נבדק ב-9 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Artist – Chief Keef". Pitchfork Media. ארכיון מ-10 במאי 2018. נבדק ב-9 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Carter, Dominique. "Finally Rich: The Way That Chief Keef Has Influenced A New Generation of Artists". Hypefresh Mag. אורכב מ-המקור ב-10 במאי 2018. נבדק ב-9 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Jeffries, David. "Biography & History – Chief Keef". AllMusic. ארכיון מ-10 במאי 2018. נבדק ב-9 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Breihan, Tom. "Banned By Chicago Mayor, Chief Keef Says Hologram Show Will Go On In A Secret Location". Stereogum. ארכיון מ-10 במאי 2018. נבדק ב-9 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Guan, Frank (7 בדצמבר 2017). "Can Chief Keef Change Music Again?". Vulture. ארכיון מ-22 בדצמבר 2017. נבדק ב-19 בדצמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Saponara, Michael (1 בדצמבר 2017). "Chief Keef Returns With Lil Wayne-Inspired 'Dedication' Mixtape". Billboard. ארכיון מ-2 בדצמבר 2017. נבדק ב-19 בדצמבר 2017. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Billboard 200™, בילבורד, ‏25 במאי 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 8459 8101  LCCN: no2012133601  MusicBrainz: 9118f524-be76-4eaf-875c-ccf15e2a2ad6  VIAF: 276465637   WorldCat (עם VIAF): 276465637
עתודת המוצר

עתודת המוצר (באנגלית: Product Backlog) היא מונח בפיתוח תוכנה זריז המתאר את הרשימה המועדפת של הפונקציונליות (אוסף תכונות או Features) שמוצר צריך לכלול. לפעמים מכנים את עתודת המוצר גם "רשימת מטלות" (to-do list), והיא נחשבת לסוג של תיעוד ("ארטיפקט") במתודולוגיית Scrum לפיתוח תכנה זריז.
בשיטת Scrum, יצירה ותחזוקה רציפות של עתודת המוצר הן חלק מאחריותו של בעל המוצר (Product Owner).
עתודת הספרינט (Sprint Backlog) כוללת אלמנטים ספציפיים מתוך עתודת המוצר, שנבחרו לפיתוח בספרינט הנוכחי.
ב-Scrum, קוהרנטיות מוגדרת כמדד ליחסים בין פריטים בעתודת המוצר אשר הופכים אותם לראויים להתייחסות כמכלול.
מאפיינים עיקריים

עתודת המוצר ב-Scrum הוא רשימת תכונות (Features) עם סדר עדיפות, המכילה תיאורים קצרים של כל הפונקציונליות הרצויה במוצר.
בשימוש בשיטת Scrum (או מתודולוגיית פיתוח זריז אחרת), אין צורך לתעד מראש באריכות בתחילת הפרויקט את כל הדרישות כפי שמקובל יותר בשיטות ניהול פרויקטים מסורתיות כגון מודל מפל המים. במקום זאת, צוות ה־Scrum ובעל המוצר שלו יתחילו בדרך כלל בכתיבת כל תכונה רלוונטית שהם יכולים לחשוב עליה, לצורך תיעדוף זריז לעתודת המוצר של הפרויקט. הרשימה הראשונית של התכונות הנדרשות כמעט תמיד מספיקה למאוץ (הספרינט) הראשון בתהליך הפיתוח של Scrum. בשלבים הבאים אפשר להרחיב את עתודת המוצר לאורך מחזור החיים של הפרויקט ולשנות אותה עם התפתחות והעמקת הידע לגבי המוצר ודרישות הלקוח.
עתודת מוצר טיפוסית ב-Scrum כוללת את סוגי הפריטים הבאים:
תכונות (Features)
באגים
עבודה טכנית
רכישת ידע
ראו גם

Agility
פיתוח תוכנה זריז
Scrum
Timeboxing
לקריאה נוספת

Ken Schwaber, Agile Project Management with Scrum, Microsoft Press, 2009-11-30, ISBN 978-0-7356-3790-0. (באנגלית)
קן שוואבר וג'ף סאת'רלנד - The Scrum Guide