stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hellmann's
היסטוריה > הקמת Hellmann's

ב-1903, ריצ'רד הלמן (1876-1971) היגר מווטשאו, פרוסיה, לעיר ניו יורק, באוגוסט 1904 נישא למרגרט ווסברג, שהוריה היו בעלי מעדנייה. באמצע 1905 פתח מעדנייה משלו בשדרת קולומבוס 490, שם פיתח את המיונז הראשון שלו, ומכר אותו בכמויות קטנות ללקוחות. המיונז נהיה פופולרי והחל להמכר בכמויות גדולות לחנויות אחרות. הלמן שיפר את המתכון כדי למנוע מקלקול לאורך זמן.
ב-1913, בעקבות הצלחת המכירות, הקים מפעל לייצור בכמויות גדולות יותר והחל למכור ב-1 בספטמבר בשם מיונז הסרט הכחול של הלמן, המכירות גדלו לאחר שהמיונז עבר מצנצנות חרס גדולות לשימוש בתי מלון, לצנצנות זכוכית שקופות בכמות שמתאימה ללקוח פרטי. ניתן היה לעשות בהן שימוש חוזר לשימורים ביתיים, לאחר קניית טבעת גומי.
במאי 1914 הסמל השתנה משלושה סרטים לסרט כחול בודד. בשנת 1915 מכר את חנותו ופתח מפעל קטן למיונז, ברחוב לורנס 120 (כיום מערב 126) במנהטן. בסוף השנה הוקם מפעל גדול יותר ברחוב סטיינוויי 495/497 בלונג איילנד סיטי. בפברואר 1916 התאגדה החברה כריצ'רד הלמן בע"מ, במשך תקופה קצרה ניסה לייצר מוצרים אחרים, כמו חזרת ולחם פומפרניקל, לפני שהחליט להתמקד במיונז ולהרחיב את ההפצה מחוץ לאזור ניו יורק. בנובמבר 1919 הוא נתן רישיון לג'ון ברמן להכין את המיונז בשיקגו.
ב-1920, הניו יורק טריביון ביקש משלושה שפים לדרג את מותגי הרוטב לסלט, מיונז Hellmann's נבחר כטוב ביותר וצייון שיש בו יותר שמן (85%) מכל רוטב סלט אחר שנבדק. זה עזר להגדיל את המכירות.
ב-29 ביולי 1920 הפך הלמן לאזרח אמריקאי מאוחר יותר באותה שנה נפטרה מרגרט הלמן, וב-11 במאי 1922 התחתן עם אשתו השנייה נינה מקסוול, בתם של מר וגברת ויליאם ג'יי מקסוול.
בשנת 1922, לאחר מכירות המיונז בטורונטו בקנדה, החל הלמן בבניית מפעל גדול יותר (בן 5 קומות) בשדרות הצפון 08–34 בלונג איילנד סיטי; במהלך ירח דבש בסן פרנסיסקו, קליפורניה, הלמן החליט לפתוח שם עוד מפעל, להקים משרד ולהעסיק אנשי מכירות. בשנת 1922 פורסם ספר הבישול של מיונז הלמן על ידי בהרמן בשיקגו.
היסטוריה > רכישה על ידי Best Foods

בעוד שהמיונז של שגשג בחוף המזרחי של ארצות הברית, נמכר עד 1927 ב-15 מיליון דולר בשנה ברווח של מיליון דולר, חברת Postum Foods (לימים Best Foods) הקליפורנית הציגה מיונז משלה, Best Foods Mayonnaise, שהפך פופולרי בחוף המערבי, והפעילה מפעל מרכזי בסן פרנסיסקו. באוגוסט 1927 Postum Foods קנתה את Hellmann's, מה שאפשר להלמן לפרוש. עד אז שני המותגים של המיונז היו בעלי נתחי שוק כה גדולים במחציות של המדינה, עד שהחברה החליטה כי שני המותגים והמתכונים יישמרו באזורים שלהם, מציאות שנמשכת עד היום הזה:
מיונז Best Foods נמכר מערבית להרי הרוקי, במיוחד במערב מונטנה, ויומינג, קולורדו וניו מקסיקו.
Hellmann's נמכר ממזרח לרוקי הרוקיס, במיוחד במזרח צפון דקוטה, דרום דקוטה, נברסקה, קנזס, אוקלהומה, חלקים מקולורדו וטקסס.
ב-1955, Best Foods רכשה את חברת Rosefield Packing Co, יצרניות חמאת בוטנים סקיפי. ב-1958 נרכשו Best Foods על ידי חברת זיקוק מוצרי תירס כדי להקים חברת מוצרי תירס, שהפכה בשנת 1969 ל-CPC International Inc. המיונז של הלמן הגיע לבריטניה בשנת 1961 ובסוף שנות השמונים החזיק בלמעלה מ-50% נתח שוק.
לפני 1960 פורסמו מזונות Hellmann's ו-Best Foods באותה פרסומת, Hellmann's שווק במזרח וBest Foods במערב. ב-1968 הוסיף Best Foods את הסרט הכחול של המותג Hellmann's, מה שהופך אותם לדומים יותר. מאז 2007 שני המותגים הם בעלי עיצוב זהה.
ב-1997, CPC International התפצלה לשתי חברות: Bestfoods, שהפכה לעצמאית פעם נוספת (כללה גם את המותג Hellmann's) ו-Corn Product International,ב-2000 Bestfoods נרכשה על ידי יוניליוור.
כש Best Foods רכשה את המותג Hellmann's, היא החליטה לשמר את המתכונים המתאימים לשני המוצרים. עם זאת, ביוני 2003, המתכונים היו כמעט זהים. בתשובה לשאלות הנפוצות של החברה באותה תקופה:
כיום, שני המוצרים מיוצרים באותו מפעל. שתי התוויות מכילות את אותם המרכיבים באותו סדר 'כמות יחסית': שמן סויה, מים, ביצים שלמות וחלמונים, חומץ, מלח, סוכר, מיץ לימון, חומצה סורבית, סידן דיסודיום EDTA וטעמים טבעיים. Bestfoods עשויים להכיל יותר מיץ לימון, אם כי דרגת המרכיבים לפי סדר הנפח זהה לזו של הלמן.
אתגר שיווקי

שמירה על זהות נפרדת של שני המותגים בארצות הברית מציבה אתגר ייחודי. קמפיינים שיווקיים עבור שני המוצרים זהים; עם זאת, החברה צריכה להפיק פרסומות נפרדות לכל מוצר ולא יכולה לעשות שימוש בתקשורת הארצית כדי לשווק את המוצר. עם זאת, ניתן לפרסם כל מותג באמצעות מודעה אחרת, כאשר מודעה של Hellmann משודרת באזור המזרחי-מרכזי של רשת הטלוויזיה הלאומית, בעוד המודעה של Best Foods משודרת באזור הפסיפי.
הערות שוליים

↑  "Hellmann's mayonnaise expands in Australia". Australian Food News. נבדק ב-23 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "6 Aussie food brands that are different around the world". SBS. נבדק ב-23 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Jensen, Elizabeth (1997-10-17). "CPC International Changes Company's Name to Bestfoods". Wall Street Journal. ISSN 0099-9660. נבדק ב-2016-09-07.
1 2 3  Randal W. Oulton. "Biography of Richard C. Hellmann". Cooksinfo.com. נבדק ב-2016-06-02.
↑  "Best Foods". Best Foods. נבדק ב-2013-04-02.
↑  "Hellmann's". Hellmanns.com. נבדק ב-2013-04-02.
↑  "Brands in action | UK & Ireland". Unilever.co.uk. 2010-02-18. אורכב מ-המקור ב-2009-09-20. נבדק ב-2013-04-02.
↑  "Bestfood – CPI company history". Fundinguniverse.com. נבדק ב-2013-04-02.
↑  "Hellmann's Products FAQ". אורכב מ-המקור ב-2003-04-16. נבדק ב-2003-04-16.
↑  O'Connell, Joe. "Hellmann's and Best Foods Mayonnaise – overview and history". California BBQ Association. אורכב מ-המקור ב-2006-01-28. נבדק ב-2008-01-28.
↑  "Best Foods Real Mayonnaise". אורכב מ-המקור ב-2012-01-01. נבדק ב-2011-11-12.
↑  Feldman, David (2 בנובמבר 2004). Why Don't Cats Like to Swim?. New York: HarperCollins. pp. 212–213. ISBN 978-0060751487. {{cite book}}:  (עזרה)
מודעת הסרט הכחול של Hellmann's משנת 1922.
שערוריית הפניקס

שערוריית הפניקס או סקנדל הפניקס (בגרמנית: Phönix) היא פרשה אודות פניקס - חברת הביטוח הגדולה ביותר באוסטריה בראשית המאה ה-20. החברה פעלה ברחבי אירופה וגם בארץ ישראל. בשנת 1936 נודע שיש לה גירעון גדול, והיא פורקה על ידי ממשלת אוסטריה.
היסטוריה

חברת "פניקס" הוקמה בשנת 1882. משנת 1914 היה וילהלם ברלינר (גר') לאיש החזק בחברה, והוא הוביל אותה במדיניות התרחבות אגרסיבית שכללה מחירים נמוכים מהמתחרים ורכישת תיקי ביטוח של חברות אחרות, כולל מחברות שקרסו. בשנת 1927 היו לחברה סניפים באיטליה, בוואריה, בולגריה, בלגיה, הולנד, הונגריה, צ'כוסלובקיה, יוון, פולין, צרפת, יוגוסלביה ורומניה וכן בטורקיה, מצרים וארץ ישראל. באותה שנה קיבלה החברה רשות להרחיב את עסקיה בכל רחבי גרמניה ובספרד. בשנת 1927, כ-32% מעסקי החברה היו באוסטריה והשאר הגיעו מהסניפים במדינות אחרות. בשנת 1930 היו כ-20% מעסקיה באוסטריה גופה ו-80% מעסקיה היו בסניפים ברחבי אירופה ובמזרח התיכון.
בגרמניה התעמולה הנאצית הטיפה נגד החברה, בגלל שרוב מנהליה היו יהודים, אך החברה סירבה לדרישת השלטונות הנאצים לפטר את עובדיה היהודיים.
ב-17 בפברואר 1936 נפטר בפתאומיות, בגיל 54, מנהלה של החברה, ד"ר וילהלם ברלינר. ממלא מקומו של ברלינר גילה לתדהמתו שהמאזנים האמיתיים של החברה כוללים גירעון עצום והוא פנה אל השלטונות בדיווח ובבקשת סיוע. בסוף מרץ 1936 עדיין פורסמו בעיתונות הודעות הרגעה שכביכול בעיות החברה הן קלות, נובעות מהמשבר הכלכלי העולמי, וניתנות לתיקון, ועל כן המבוטחים לא ייפגעו. אולם בשלב זה כבר עצרה המשטרה כמה מעובדי החברה, בהם שלושה מנהלים ומזכירתו של ברלינר. בעזבונו של ברלינר נמצאה רשימה של מקבלי שוחד מהחברה, בהם שמו של המפקח על הביטוח באוסטריה, היינריך אושנר, שלא בדק את מאזני החברה מאז 1921, והתאבד כשהמשטרה הגיעה אליו. כן נכללו ברשימה עיתונאים שנתבקשו שלא לפרסם את המצב האמיתי של החברה ומפלגות פוליטיות, הסוציאליסטים כמו הנאצים.
באפריל 1936 כבר היה ברור שאין לחברה כל סיכוי. תחילה נסגר ה"קומפס בנק", חברת בת של פניקס ומספר ימים לאחר מכן פורקה החברה על ידי ממשלת אוסטריה, לאחר שמבוטחי החברה צבאו על דלתותיה בניסיון למכור את הפוליסות שלהם חזרה לחברה. הפוליסות שנמכרו באוסטריה עצמה הועברו לחברה חדשה שירשה את נכסיה של חברת פניקס, והונה הוטב על ידי מס שהוטל על שאר חברות הביטוח באוסטריה. ענייני המבוטחים בשאר הסניפים ברחבי העולם נותרו לטיפול בכל מדינה בנפרד. ביוגוסלביה ובצ'כוסלובקיה הביעו מחאה נגד מהלך זה של אוסטריה. כ-1000 פקידים יהודים של החברה באוסטריה איבדו את מקום עבודתם ולסוכנות היהודית הופנתה דרישה להגדיל את מספר הסרטיפיקטים שסופק להם כדי לאפשר למפוטרים לצאת את אוסטריה.
ביוון הודיעה הממשלה שמבוטחי החברה לא יפגעו. בצ'כוסלובקיה, השלטונות העבירו את תיק הביטוח של החברה לחברה אחרת וכ-1,200 פקידים יהודים שעבדו עבור חברת פניקס פוטרו. בעיתונות דווח על גל של מפוטרים שהתאבדו. ההתמוטטות עוררה גל של פרסומים אנטישמיים בצ'כוסלובקיה, באוסטריה ובכל רחבי אירופה.
מנהלי ה"קומפס בנק" הועמדו לדין.
הקרן הקיימת

בשנת 1923 פנה אחד הדירקטורים של חברת פניקס, שהיה פעיל ציוני, לקרן הקיימת, בהצעה שהקרן הקיימת תפעל כסוכן ביטוח עבור החברה והחברה תשלם לקרן הקיימת חצי אחוז מהפוליסות שיוחתמו דרך הקרן הקיימת וכן תשקיע בארץ ישראל את רווחיה מפוליסות אלו. בסוף שנות ה-20 העניקה חברת פניקס לקרן הקיימת הלוואה להקמת בית המוסדות הלאומיים. שיתוף הפעולה של ההסתדרות הציונית עם חברת פניקס התרחב עם השנים ובקרן הקיימת פרסמו את התקבולים שנתקבלו מהחברה תוך ציון שאלו ניתנו ללא פגיעה במבוטחים. בסוף 1932 הגיע היקף הפוליסות שסודרו דרך הקרן הקיימת למעל 12% מפוליסות החברה ובסוף 1933 - לקרוב ל-14%. בשנת 1928 חודש החוזה לשש שנים ובשנת 1933 – ל-10 שנים נוספות. בשנת 1934 ארגנה ויצו הסכם עם החברה על ביטוח לעתיד ילדים. בתחילת 1935 סדרה קרן תל חי הסכם עם פניקס בדומה להסכם של הקרן הקיימת.
לאחר קריסת החברה פרסמה ממשלת אוסטריה שהקרן הקיימת הייתה בין מקבלי התשלומים שהחברה נתנה לגופים פוליטיים. פרסומים אלו הביאו לפרסומים אנטישמיים בעיתונות. לבסוף, בדו"ח הרשמי של מקבלי התמיכות צוין שהקרן הקיימת קיבלה כ-20,000 לא"י. הקרן הקיימת הכחישה את הפרסומים וטענה שכל הכספים שקבלה היו במסגרת פעילותה כסוכנת ביטוח על פי ההסכם הגלוי עם החברה.
בארץ ישראל

לחברת הביטוח פניקס הוינאית הייתה סוכנות ביפו ובירושלים עוד בשנת 1914. בשנות ה-20 החברה הוציאה פרוספקטים ופוליסות בעברית עבור הסוכנות בארץ ישראל ויהודים ברחבי העולם. בשנות ה-20 וה-30 יוצגה החברה בארץ ישראל על ידי זליג ויצמן.
לאחר התמוטטות החברה בשנת 1936 ניסה ויצמן להשיג הסכם עם חברת ביטוח אחרת, אך ללא הצלחה. הוקם ועד של נפגעי החברה ובעזרת ד"ר דב יוסף הוטל עיקול על נכסי החברה בארץ ישראל. בעלי הפוליסות נתבקשו על ידי ועד זמני של בעלי הפוליסות, שלא לעבור לחברה אחרת לבדם אלא לחכות למעבר משותף של המבוטחים כדי להשיג תנאים טובים יותר להצלת לפחות חלק משווי הפוליסות שלהם. עורך דין משה דוכן ניסה לארגן הסכם עם חברה אחרת, אך לאחר שזה לא צלח מונו דוכן וד"ר דב יוסף למפרקים. במסגרת הפירוק הגיע עניינם של מקבלי הלוואות על חשבון הפוליסה לבית המשפט. לאחר מכירת נכסי החברה שנתפסו בארץ ישראל קבלו בעלי הפוליסות קרוב ל-19% משוויין. הקריסה של פניקס ודרך ההתערבות של ממשלת אוסטריה שמשה את חברות הביטוח הארצישראליות ככלי תעמולתי בהסברה מדוע על המבוטחים להעדיף ביטוח בחברה מקומית ולא בחברה שמרכזה במדינה אחרת.
בארץ ישראל היו שייחסו את קריסת החברה לפעילות אנטישמית, שכן החברה הייתה בשליטה יהודית.
לקריאה נוספת

Gerald D. Feldman (אנ'), "Competition and Collaboration among the Axis Multinational Insurers: Munich Re, Generali, and Riunione Adriatica, 1933–1943," in: Christopher Kobrak and Per H. Hansen (eds.), European Business, Dictatorship, and Political Risk, 1920-1945, New York: Berghahn Books, 2004, pp. 45–51.
הערות שוליים

↑  ראו למשל: הודעת החברה לאחריות החיים "פניקס" בוינה, דבר, 6 במאי 1927
אחת התוצאות של העברת מבוטחים "קונסלדטד" לחברת "פניקס", דואר היום, 2 בדצמבר 1927
1 2  חברה לאחריות החיים, פניקס, דבר, 10 ביולי 1927
↑  בחברה לאחריות החיים פניקס, דואר היום, 29 באפריל 1927
חברת האחריות "פניקס", דבר, 7 באוקטובר 1927
↑  מפעולות חברת פניקס, דבר, 23 במאי 1928
↑  חברה לאחריות החיים פניקס בוינה, העם, 1 באפריל 1931
↑  תעמולה נגד "פניקס", דואר היום, 3 באוגוסט 1934
↑  ד"ר וילהלם ברלינר, דבר, 23 בפברואר 1936
↑  מת ד"ר ברלינר, דואר היום, 18 בפברואר 1936
וילהלם ברלינר,  הירדן, 21 בפברואר 1936
↑  למצבה של חברת "פניקס", דבר, 27 במרץ 1936
1 2 3  פניקס וינה (באנגלית), טיים מגזין, 20 באפריל 1936, עמ' 25
1 2  מי אשם במצבה של "פניכס", דבר, 2 באפריל 1936
↑  איבוד לדעת בגלל פניכס, דואר היום, 10 במאי 1936
↑  קומפס בנק נסגר, דואר היום, 8 באפריל 1936
↑  השיסוי בפניקס, דואר היום, 12 באפריל 1936
↑  לחיסול ה"פניקס" באוסטריה, דואר היום, 15 באפריל 1936
1 2  חורבן ה"פניקס" באוסטריה, דואר היום, 14 באפריל 1936
↑  גורל סניפי פניכס, דבר, 23 באפריל 1936
↑  Gerald D. Feldman, Competition and Collaboration among The Axis Multinational Insurers, in European Business, Dictatorship, and Political Risk, 1920-1945, Berghahn Books, 2004, page 47
↑  מסביב לענין "פניקס", דואר היום, 15 באפריל 1936
↑  מבוטחי "פניקס" ביון לא יפגעו, דואר היום, 15 באפריל 1936
↑  פניקס בצ'כוסלובקיה, דבר, 16 באפריל 1936
↑  חללי פניכס, דבר, 13 במאי 1936
↑  ההסתה מסביב ל"פניקס" באוסטריה, דואר היום, 9 באפריל 1936
↑  מנהלי קומפס בנק לדין, דואר היום, 15 באפריל 1936
↑  לבנין הארץ, דואר היום, 8 באוגוסט 1924
↑  מ. אונגרפלד, מקורות הכנסה חדשים לקרן הקיימת, הצפירה, 31 בדצמבר 1926
↑  10,000 לי"ש לשם הקמת בנינים ציוניים, הצפירה, 1 בספטמבר 1927
טקס החגיגה להנחה אבן הפינה לבית הקהק"ל, דואר היום, 28 באפריל 1929
הלוואה לבנין בית לקרן היסוד, דבר, 22 בספטמבר 1932
התכניות לבנין הסוכנות היהודית בירושלים, דואר היום, 28 ביוני 1933
↑  ההנה"צ על חוזים עם חברות אחריות, דואר היום, 22 ביולי 1929
1 2  מעולם האחריות, דואר היום, 12 בספטמבר 1933
↑  מעולם האחריות, דבר, 20 בנובמבר 1934
↑  חוזה הקהק"ל וחברת פניקס, דואר היום, 5 במרץ 1928
↑  פעולה חדשה של ויצו, דואר היום, 1 באוגוסט 1934
↑  קרן תל חי וחברת פניקס,  הירדן, 18 בינואר 1935
↑  במי תמכה "פניקס", דואר היום, 30 באפריל 1936
↑  הקרן הקיימת לישראל ו"פניקס", דואר היום, 1 במאי 1936
↑  חברת אחריות־החיים "פניקס", החרות, 27 במאי 1914
↑  פוליסות לאחריות החיים בעברית, דואר היום, 16 ביולי 1924
↑  המסחר הארץ-ישראלי (טור שני, שורה ראשונה), דואר היום, 21 במאי 1931
↑  ר' זליג ויצמן ז"ל, הַבֹּקֶר, 27 בספטמבר 1943
↑  מה ייעשה להגנת מבוטחי "פניקס" בא"י, דואר היום, 16 באפריל 1936
↑  עיקול רכוש פניקס בארץ, דואר היום, 19 באפריל 1936
↑  משה דוכן, לכל מבוטחי החברה לאחריות החיים פניקס, דואר היום, 31 במאי 1936
↑  למבוטחי פניכס, דבר, 9 ביוני 1936
↑  בענין הפוליסות של פניכס, דבר, 3 ביוני 1937
↑  למבוטחי פניקס, דבר, 14 באוקטובר 1937
↑  חברה לאחריות החיים פניקס וינה (בפירוק), הצופה, 7 בנובמבר 1938
תשלום למבוטחי פניכס, הצופה, 13 ביולי 1939
↑  כלכלה ומשק, דבר, 1 באפריל 1936
פעולתו של הסנה, דבר, 7 ביוני 1938
שעת החירום ושאלות הביטוח, דבר, 6 באוגוסט 1940
↑  אליהו מונצ'יק, למבוטחי פניכס בארץ ישראל ולמוסדות, דבר, 20 במאי 1936
דובים ונהנים

| --- | --- |
 מבוסס על:  סדרת ספרים
 סוגה:  ילדים
 מדבבים:  ג'וזי לורנס, ג'ייק פארט, אימוגן ביילי, אנדרן לינקולן, מרטין אליס ושדה אלפי
 מדבבים בעברית:  דולב סלע, אודם שצברג, שרון שחל, סער בדישי, ודן שצברג
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  52
 הפקה
 אורך פרק:  10 דקות
 שידור
 רשת שידור:  דיסני ג'וניור
 רשת שידור בישראל:  ערוץ לולי
 תקופת שידור מקורית:  2011–2009 
 תקופת שידור בישראל:  2014
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
דובים ונהנים (באנגלית: Fun with Claude - כיף עם קלוד) היא סדרת טלוויזיה מונפשת בריטית לילדים המבוססת על סדרת ספרים מאת דייוויד וויטביץ'. בבריטניה שודרה הסדרה בדיסני ג'וניור בשנת 2011 ובישראל שודרה הסדרה בערוץ לולי בשנת 2014. הסדרה בת עונה 1 ו-52 פרקים באורך 10 דקות. שיר הפתיחה בדיבוב העברי בוצע על ידי לורה שופוב.
עלילה

דודי הוא דוב קוטב בן 3 שעזב את הקוטב הצפוני עם משפחתו והגיע לעיר בארהמפטון עיר שכל יום בה לא כולל שלג בצידו השני של העולם. בכל פרק הוא יעשה את צעדיו הראשונים יחד עם שכנו בוריס ולאט לאט יכיר את עירו החדשה. בסוף כל פרק הוא ומשפחתו ושכנו יתפנקו במשהו קר. או משהו אחר.
דמויות

דודי (Claude): דוב קוטב לבן, פעם גר באזור מושלג וקר, אבל עבר לעיר חמה, בכל פרק הוא יעשה את צעדיו הקטנים בעיר החדשה על שיתרגל אליה.
בוריס (Boris): דוב גריזלי חום, שכנו של דודי, מופיע איתו בכל פרק.
דוריס (Doris): דובה חומה, שכנתם של דודי ובוריס, יש לה אחות קטנה שגם היא דובה חומה שקוראים לה סאני.
משפחתו של דודי: דובי קוטב לבנים, בעלי אוטו גלידה כחול שבסוף כל פרק מפנקים את בנם וחבריו החדשים בגלידה או ארטיק, החליטו לעבור לעיר שטופה שמש. והוריו של דודי.
מדבבים

הדיבוב העברי הופק על ידי יעל אללוף ובוים על ידי דן שצברג.
| שם הדמות | מדבב\ת באנגלית | מדבב\ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| דודי | ג'וזי לורנס | דולב סלע |
| בוריס | ג'ייק פארט | דולב סלע |
| דוריס | אימוגן ביילי | אודם שצברג |
| אמא של דודי | ??? | שרון שחל |
| אבא של דודי | ??? | סער בדישי |
| סבתא של דודי | ??? | שרון שחל |
| מספר | אנדרו לינקולן | דן שצברג |
| דמויות שונות | מרטין אליס שדה אלפי | דן שצברג סער בדישי |
רקפת

ערך זה עוסק בצמח רב שנתי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| רקפת |
| --- | --- |
 Cyclamen purpurascens
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: אברשאים
משפחה:: רקפתיים
סוג:: רקפת
מינים
 בישראל: רקפת מצויה  רקפת יוונית 
שם מדעי
 Cyclamen ‏לינאוס, 1753
רַקֶפֶת (שם מדעי: Cyclamen) היא סוג גאופיט ממשפחת הרקפתיים, הנפוץ בעיקר באזורים הקרים והממוזגים של כדור הארץ מאירופה ועד איראן עם מין אחד בסומליה.
מאפיינים

גבעול הרקפת הוא פקעת רב-שנתית, שנפחה הולך וגדל משנה לשנה והיא מצמיחה שורשים כלפי מטה, ועלים ופרחים כלפי מעלה.
פריחת הרקפת מתמשכת על פני תקופה ארוכה. לאחר ההאבקה נובל הפרח והשחלה המופרית מתפתחת להלקט. האבקת הרקפת נעשית בצורה ייחודית. לרקפת ישנם מספר מאביקים אך העיקרי מביניהם הוא עש מסוג Micropterix berytella אשר מאביק את הרקפת על ידי "האבקת זמזום". כלומר, העש משמיע זמזום בתדר גבוה שגורם לאבקנים לזוז ולפזר את האבקה. הזרעים מופצים בעיקר על ידי נמלים. לאחר הנביטה מפתח הנבט פקעת קטנה, המצמיחה בשנה הראשונה רק עלה אחד ובשנה השנייה מספר עלים. הפריחה אינה מתחילה אלא בשנה השלישית או הרביעית לחיי הצמח. לרקפת יש חמישה עלי כותרת, המופנים כלפי מעלה. הפקעת מכילה רעל הנקרא ציקלאמינין, המשמש דייגים לסימום דגים, אך לאחר שקולים את הפקעות הן ראויות למאכל, בנוסף שימשו חלקים שונים של הרקפת כתרופות עממיות שונות.
בישראל

בישראל נפוצים שני מיני רקפת – רקפת יוונית ורקפת מצויה. אפשר למצוא אותה בגולן, בגליל, בשומרון וביהודה ובסדקי סלעים במדבר יהודה ובצפון הנגב. הגננים פיתחו זנים תרבותיים מפוארים, המצטיינים בפרחיהם הגדולים וההדורים. הרקפת היא צמח מוגן בישראל ואסור לקטוף אותה.
גלריית תמונות

רקפת מצויה ביער אשתאול
רקפת יוונית
Cyclamen cilicium
רקפת קיסוסית
רקפת מצויה
קבוצת רקפות
Cyclamen purpurascens
רקפת גלונית (צרפת)
רקפת מתורבתת
רקפת מצויה
רקפת במבט מקרוב
רקפת מצויה ביער אשתאול
שתי רקפות בכרמל
פרח רקפת
הערות שוליים

↑  רקפת מצויה, באתר למטייל בישראל (טיולי)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538317005171  GND: 4129341-1  NKC: ph928205 
רקפת מתחת לסלע
זומזומים

| --- | --- |
 סוגה:  ילדים
 מדבבים בעברית:  נועה פלדמן, יהלי מרגלית טופול, שיר כהן, לני כהן
 ארץ מקור:  צרפת צרפת קנדה קנדה
 שפות:  צרפתית, אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  26
 הפקה
 חברת הפקה:  Film En Stock Zone 3
 אורך פרק:  7 דקות
 שידור
 רשת שידור:  France 5
 רשת שידור בישראל:  ערוץ לולי
 תקופת שידור מקורית:  11 בספטמבר 2005 – הווה
 תקופת שידור בישראל:  2009
 
זומזומים (בצרפתית: Les Cotoons) היא סדרת טלוויזיה מונפשת צרפתית-קנדית לילדים שהופקה על ידי חברות האנימציה Film En Stock ו-Zone 3 בהנפשה ממוחשבת.
הסדרה שודרה בצרפת ב-France 5 בשנת 2005. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב לעברית בשנת 2009 בערוץ לולי. הסדרה בת עונה אחת ו-26 פרקים באורך 7 דקות.
עלילה

הזומזומים הם קבוצה של ארבעה ילדים הלבושים כחיות, בכל פרק שתיים מהם יצאו למקומות שונים בעולם המצולמים בלייב אקשן כדי לגלות תשובה (העלילה של הסדרה דומה לזו של ההופסים).
דמויות

טולי: ילדה לבושה כדבורה.
בום: ילד לבוש כאריה.
סנרה: ילדה לבושה כזברה.
שווייצרי: ילד לבוש כצפרדע.
שאר הדמויות הם האנשים שפוגשים הזומזומים.
מדבבים

הדיבוב העברי הופק על ידי לי יפה ובוים על ידי אפרת קרצמן.
| שם הדמות | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- |
טולי: נועה פלדמן
בום: יהלי מרגלית טופול
סנרה: שיר כהן
שווייצרי: לני כהן
הארי ודלי הדינוזאורים

| --- | --- |
 מבוסס על:  סדרת ספרים
 סוגה:  ילדים
 יוצרים:  Ian Whybrow 
 מדבבים:  Emma Tate 
 מדבבים בעברית:  אדם קנת (משנת 2007), ברק ברויטמן (משנת 2010), מתי אטלס, גילן שחף, ענת ארליך, מולי שולמן, הדר שחף מעיין, נורית כהן, יעל בן ארי, עדי קוזלובסקי, שמחה ברבירו וסיון שביט (משנת 2007)
 ארץ מקור:  צרפת צרפת קנדה קנדה בריטניה בריטניה ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  צרפתית ואנגלית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  52
 הפקה
 חברת הפקה:  9 Story Media Group, Collingwood & Co., טלטון, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 הפצה:  הולו 
 אורך פרק:  11 דקות
 שידור
 רשת שידור:  Teletoon
 רשת שידור בישראל:  הערוץ הראשון ערוץ הופ!
 תקופת שידור מקורית:  28 במרץ 2005 – 2008
 תקופת שידור בישראל:  2007 – 2010
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הארי ודלי הדינוזאורים (באנגלית: Harry and His Bucket Full of Dinosaurs) היא סדרת טלוויזיה מונפשת צרפתית-קנדית-אמריקאית-בריטית לילדים המבוססת על סדרת ספרים באותו שם מאת איאן הויבראו ואדריאן ריינולדס. בקנדה הסדרה שודרה ב-Teletoon בשנת 2005 ובישראל בשנת 2007 בערוץ הראשון ובערוץ הופ! בעברית. הסדרה בת 2 עונות ו-52 פרקים באורך 11 דקות.
עלילה

הארי הוא ילד בעל דלי מלא בצעצועי בדינוזאורים, ברגע שהוא קופץ לתוך הדלי כקסם הוא מגיע לארץ דינו ושם הוא פוגש את הדינוזאורים שלו.
דמויות

הארי (Harry): ילד, הדמות המרכזית בתוכנית.
פטסי (Patsy): ברכיזאורית ורודה, הגיונית ואכפתית.
סיד (Sid): סקלידוזאורוס כחול ממושקף, לעיתים הוא מאבד את משקפיו.
טורי (Taury): טירנוזאורוס טי רקס אדום, נהנה שקוראים לו הבוס.
טרנס (Steggy): סטגוזאורס כחול, לא אוהב חישוקים, אפייה, יוגה וניסויים בגלל שמחשיב את חבריו כמאמץ רב מדי.
סטרייק (Trike): טריצרוטפס כתום, אוהב לאכול במיוחד סופגניות, ג'לי, עוגה ופודינג.
ננה (Pterence): פטרודקטילוס צהוב, הדינוזאור הקטן ביותר בתוכנית.
בנוסף יש גם את אמו של הארי ואחיו.
מדבבים

הדיבוב העברי הופק על ידי אסנת סדן ובוים על ידי הדס מוזס (משנת 2007) ואפרת קרצמן (משנת 2010)
| שם הדמות | מדבב\ת בעברית |
| --- | --- |
הארי (2007): אדם קנת
הארי (2010): ברק ברויטמן
טורי: מתי אטלס
סטרייק: גילן שחף
טרנס: ענת ארליך
סיד: מולי שולמן
פטסי: הדר שחף מעיין
ננה: נורית כהן
בנוסף גם דיבבו יעל בן ארי, עדי קוזלובסקי, שמחה ברבירו וסיון שביט (משנת 2007).
VMware

ערך זה עוסק בחברה מסחרית. אם התכוונתם לתוכנה, ראו .
| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית (NYSE: VMW)
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בניו יורק (VMW) 
 מייסדים:  דיאן גרין, Mendel Rosenblum 
 תקופת הפעילות:  1998–הווה (כ־26 שנים)
 מיקום המטה:  פאלו אלטו 
 משרד ראשי:  פאלו אלטו, קליפורניה, ארצות הברית
 ענפי תעשייה:  תעשיית התוכנה 
 מוצרים עיקריים:  VMware Workstation   VMware Fusion  VMware Player   VMware ESXi   VMware vSphere VMware vCloud VMware ACE  VMware Lab Manager  VMware Converter
 שווי שוק:  61.52 מיליארד דולר (22 בדצמבר 2024)
 הכנסות:  4.61 מיליארד $
 רווח תפעולי:  2,022,000,000 דולר אמריקאי (נכון ל־2022) 
 רווח:  1,314,000,000 דולר אמריקאי (נכון ל־2022) 
 יו"ר:  מייקל דל
 מנכ"ל:  ראג'ו ראג'ורם
 עובדים:  24,200 (נכון ל־1 בפברואר 2019) 
  
 www.vmware.com
 
VMware היא חברת תוכנה המפתחת תוכנות הדמיה (וירטואליזציה). משמעות ה-VM בשם החברה הוא Virtual Machine (מכונה וירטואלית).
נכון להיום VMware מחזיקה כ-80 אחוזים מנתח שוק הווירטואליזציה[דרוש מקור].
היסטוריה

החברה נוסדה ב-1998 ונרכשה על ידי EMC ב-2004 ב-625 מיליון דולר. ב-14 באוגוסט 2007, הנפיקה EMC כ-15% ממניות VMWare לציבור, בהותירה בידה את יתר המניות.
בשנת 2008 רכשה החברה את הסטארט-אפ הישראלי B-Hive, המספק פתרון המאפשר לעקוב אחר ביצועי מערכות בסביבות וירטואליות, והפכה אותו למרכז המחקר ופיתוח שלה בישראל. נכון לדצמבר 2009 המרכז בהרצליה מעסיק 70 עובדים.
מנכ"ל החברה מספטמבר 2012 הוא פט גלסינגר, ועם פרישתו הצפויה בפברואר 2021 יחליף אותו סמנכ"ל הכספים בחברה, זיין רואו (Zane Rowe).
בשנת 2019 החברה רכשה את חברת תוכנה "Carbon Black".
בחודש מאי 2022 הודיע ענקית השבבים ברודקום על כוונתה לרכוש את החברה בעסקת מזומן ומניות בסך 61 מיליארד דולר.