stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לוקוס של תכונה כמותית
הערות שוליים

↑  Miles, C. & Wayne, M. (2008) Quantitative trait locus (QTL) analysis. Nature Education 1(1):208
↑  Darwin, C. & Kebler, L. (1859) On the origin of species by means of natural selection, or, The preservation of favoured races in the struggle for life. London: J. Murray. p.55
↑  Castle WE (1903). "Mendel's Law of Heredity".
↑  Buffum, Burt C. (2008). Arid Agriculture; A Hand-Book for the Western Farmer and Stockman. Read Books. p. 232.
↑  Purugganan, M. D.; Fuller, D. Q. (2009). "The nature of selection during plant domestication". Nature. 457 (7231): 843–8.
↑  Driscoll, C. A., Macdonald, D. W., & O’Brien, S. J. (2009). From wild animals to domestic pets, an evolutionary view of domestication. Proceedings of the National Academy of Sciences, 106, 9971–9978.
↑  Sax K. The Association of Size Differences with Seed-Coat Pattern and Pigmentation in PHASEOLUS VULGARIS. Genetics. 1923 Nov;8(6):552-60.
↑  Gates, R. R., & Sheffield, F. M. L. (1929). Chromosome Linkage in Certain Oenothera Hybrids. Philosophical Transactions of the Royal Society of London. Series B, Containing Papers of a Biological Character, 217, 367–394.
↑  Johannsen, W. (1909). Elemente der exakten Erblichkeitslehre [Elements of the exact theory of heredity] (in German). Jena, Germany: Gustav Fischer.
↑  Wright, S. (1 March 1931). "Evolution in Mendelian Populations". Genetics. 16 (2): 97–159.
↑  Abiola, O., Angel, J. M., Avner, P., et al. (2003). The nature and identification of quantitative trait loci: a community's view. Nature reviews. Genetics, 4(11), 911–916.
↑  Lewis, R. (2003), Multifactorial Traits, McGraw-Hill Higher Education.
↑  Åkerberg. E. 1986. Nilsson-Ehle and the development of plant breeding at Svalöf during the period 1900-1915 (1985). Hereditas 105: 1-5. Lund. Sweden. ISSN 0018-0661.
↑  Sanna, S., Jackson, A., Nagaraja, R. et al. (2008) Common variants in the GDF5-UQCC region are associated with variation in human height. Nat Genet 40, 198–203.
↑  Uffelmann, E., Huang, Q.Q., Munung, N.S. et al. (2021) Genome-wide association studies. Nat Rev Methods Primers 1, 59.
↑  Yang, J. J., Li, J., Williams, L. K., & Buu, A. (2016). An efficient genome-wide association test for multivariate phenotypes based on the Fisher combination function. BMC bioinformatics, 17, 19.
↑  Lander, E.S. & Botstein, D. (1989). "Mapping mendelian factors underlying quantitative traits using RFLP linkage maps". Genetics. 121 (1): 185–199.
↑  Rockman, M., Kruglyak, L. Genetics of global gene expression. Nat Rev Genet 7, 862–872 (2006).
↑  Fairfax, B. P., Makino, S., Radhakrishnan, J., et al. (2012). "Genetics of gene expression in primary immune cells identifies cell type-specific master regulators and roles of HLA alleles". Nat. Genet. 44 (5): 502–510.
↑  Gerrits A, Li Y, Tesson BM, et al. (October 2009). Gibson G (ed.). "Expression quantitative trait loci are highly sensitive to cellular differentiation state" PLOS Genetics. 5 (10): e1000692.
הנס לאמרס

| --- | --- |

 לידה:  27 במאי 1879 לובלינייץ (אנ'), הקיסרות הגרמנית
 פטירה:  4 בינואר 1962 (בגיל 82) דיסלדורף, גרמניה המערבית
 מדינה:  הקיסרות הגרמנית רפובליקת ויימאר גרמניה הנאצית גרמניה המערבית
 השכלה:  אוניברסיטת ורוצלב אוניברסיטת היידלברג
 תקופת הפעילות:  1914 – 25 באפריל 1945 (כ־31 שנים)
 מקצוע:  משפטן עורך דין שופט פוליטיקאי
 תפקיד:  ראש לשכת קנצלר הרייך
 תואר:  משפטים
 מפלגה:  מפלגת העם הלאומית הגרמנית המפלגה הנאצית
 בת זוג:  אלפריד טפל
 מספר צאצאים:  3
 פרסים והוקרה:  ראו עיטורים
הנס היינריך לאמרס (בגרמנית: Hans Heinrich Lammers;‏ 27 במאי 1879 – 4 בינואר 1962) היה משפטן ופוליטיקאי גרמני, חבר במפלגה הנאצית ובשוצשטאפל, מבכירי מעגלו הפנימי של אדולף היטלר, אשר בלט בכהונתו כראש לשכת קנצלר הרייך בגרמניה הנאצית בין השנים 1933–1945. במהלך משפט המיניסטריונים נמצא אשם בביצוע פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות, ונידון לעשרים שנות מאסר.
ביוגרפיה > ילדות ונעורים

הנס לאמרס נולד בלובלינייץ (אנ'), שלזיה העליונה (אנ'), באותה העת בקיסרות הגרמנית, וכיום בפולין, ב-27 במאי 1879. אביו היה מנתח וטרינרי. מעט מאוד ידוע על שנותיו המוקדמות, למעט כי לאחר שסיים את חוק לימודיו פנה ללימודי משפטים באוניברסיטת ורוצלב ומאוחר יותר באוניברסיטת היידלברג.
בעת שהותו בוורוצלב הצטרף לאיגוד התלמידים טבעת מילטנברגר (גר'), ולאחר שעבר את בחינותיו האקדמיות ב-1901, התגייס לצבא הפרוסי כמתנדב, לתקופת שירות בת שנה. כעבור שלוש שנים, ב-1904, סיים את הדוקטורט שלו, ועם מעבר הבחינות המדיניות החל לעבוד כגרישטאססור (גר'), מעין תפקיד זמני עבור שופטים מתמחים. רק לאחר שמונה שנים, ב-1912, מונה לשופט בעל קביעות לכל החיים, בבית הדין המחוזי של ביטום. ב-29 באפריל 1913 נישא לאלפריד טפל בגליביצה, ולשניים נולדו שתי בנות, ב-1914 וב-1918.
ביוגרפיה > מלחמת העולם הראשונה

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה התנדב לאמרס לצבא הקיסרות הגרמנית, והפך לקצין זוטר בגדוד החי"ר ה-51 בקורפוס השישי. במהלך שירותו נפצע ואיבד את עינו הימנית. לאחר החלמתו הועבר לאובר אוסט, ומונה לתפקיד עורפי של ראש המדור הכלכלי. בהמשך קיבל את עיטור צלב הברזל מדרגה ראשונה ושנייה.
ביוגרפיה > רפובליקת ויימאר

בתום המלחמה הצטרף למפלגת העם הלאומית הגרמנית והחל לעבוד כעורך דין, ובשנתיים הבאות מונה למשרות בכירות שונות במשרד הפנים הגרמני, תחילה כאוברגירונגסרט (גר'), ומאוחר יותר כמיניסטריאלרט (גר'), ככל הנראה הודות לעזרתו של תיאודור לוולט (אנ').
נציגי המפלגה הסוציאל-דמוקרטית לא חיבבו את לאמרס בשל שנאתו לרפובליקת ויימאר, והפוליטיקאי קארל סברינג (אנ') אף נזף בו באופן רשמי בעקבות מאמר שפרסם, אשר לדבריו ”זלזל בחוקת הרייך”. קודמו של סברינג, ולטר פון קוידל (אנ'), השקיע את מאמציו בהרחקתו של לאמרס מדרכם של קידומים נוספים, ובכך אולי תרם למשיכתו לזרם הנציונל-סוציאליסטי.
עיטורים

צלב הברזל מדרגה ראשונה ושנייה
אות הזהב המפלגתי
מדליית הנאמנות של השירות האזרחי (אנ')
טבעת הכבוד של השוצשטאפל (אנ')
חרב הכבוד של השוצשטאפל (אנ')
תרבות

בפרק הראשון של העונה הראשונה של סדרת הטלוויזיה תעלומות רצח נאציות, "אחייניתו של היטלר", גילם השחקן מארק כריסטופר קולינס את דמותו של הנס לאמרס.
בסרט הפתרון הסופי מ-2001 בבימויו של פרנק פירסון (אנ') הוזכר שמו של הנס לאמרס בידי קנת בראנה, אשר גילם את דמותו של ריינהרד היידריך, כאשר פנה אל דוקטור פרידריך וילהלם קריצינגר, נציגו של לאמרס מלשכת קנצלר הרייך.
לקריאה נוספת

| עברית | English |
| --- | --- |
שיירר, ויליאם לורנס; עלייתו ונפילתו של הרייך השלישי; ניו יורק, סיימון אנד שוסטר, 1960 (מסת"ב: 978-0-671-62420-0): Shirer, William Lawrence; The Rise and Fall Of The Third Reich; New York, Simon And Schuster, 1960 (ISBN 978-0-671-62420-0)
בדורפטיג, פרידמן; זנטנר, כריסטיאן; אנציקלופדיית הרייך השלישי; ניו יורק, הוצאת מקמילאן, 1991 (מסת"ב: 0-02-897500-6): Bedürftig, Friedemann; Zentner, Christian; The Encyclopedia Of The Third Reich; New York, Macmillan Publishing, 1991 (ISBN 0-02-897500-6)
ויסטריץ', רוברט; מי היה מי בגרמניה הנאצית; ניו יורק, הוצאת ראוטלג', 2001 (מסת"ב: 978-0-41511-888-0): Wistrich, Robert; Who's Who In Nazi Germany; New York, Routledge, 2001 (ISBN 978-0-41511-888-0)
ריד, אנתוני; תלמידי השטן: מעגלו הפנימי של היטלר; ניו יורק, הוצאת נורטון, 2005 (מסת"ב: 978-039332-697-0): Read, Anthony; The Devil's Disciples: Hitler's Inner Circle; New York, Norton, 2005 (ISBN 978-039332-697-0)
הזכות לרמת חיים נאותה

"החופש ממחסור" – תמונה מהסדרה "ארבע החירויות" של נורמן רוקוול
הזכות לתנאי מחיה הולמים היא אחת מזכויות האדם, אשר מעגנת את ביטחונו הכלכלי של האדם ועל פיה כל אדם זכאי לביגוד, מזון, דיור, טיפול רפואי ושירותים סוציאליים מעל לרמת סף. הזכות הוכרה לראשונה על ידי האו"ם כחלק מהצהרת זכויות האדם האוניברסלית, ולאחר מכן קיבלה גם הגדרה משפטית כחלק מהאמנה הבין לאומית לזכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות עליה חתומה מדינת ישראל משנת 1966.
הבסיס להכרה כזכות אוניברסלית

הבסיס הרעיוני לזכות הוצג בעיצומה של מלחמת העולם השנייה, בנאומו של פרנקלין רוזוולט ארבעת החירויות כחלק מניסיונתיו להביא את ארצות הברית להתערב למען בני האדם בחלקו המזרחי של העולם. בנאומו כלל רוזוולט את החופש ממחסור כזכות אנושית נוספת לאלו המעוגנות בחוקה האמריקאית כגון חופש הביטוי, וחופש הדת, בעודו טוען "כִּי לֹא עַל-הַלֶּחֶם לְבַדּוֹ יִחְיֶה הָאָדָם".
אשתו של רוזוולט, אלינור רוזוולט, לקחה על עצמה כמפעל חיים להחיל זכות זו יחד עם זכויות חברתיות אחרות על כלל בני האדם. מהלך שנשא פרי ב-1948 בהצהרת זכויות האדם האוניברסלית שם הוכרה הזכות לתנאי מחיה הולמים תחת סעיף 25:
כל אדם זכאי לרמת חיים נאותה לבריאותם ולרווחתם שלו ושל בני ביתו, לרבות מזון, לבוש, שיכון, טיפול רפואי, שירותים סוציאליים כדרוש וזכות לביטחון במקרה של אבטלה, מחלה, נכות, אלמנות, זיקנה או מחסור אחר פרנסה בנסיבות שאינן תלויות בו.
חיזוק להצהרה ועיגון משפטי הוצגו באמנה הבין לאומית לזכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות תחת סעיף 11 המפרט כי זכותו של כל אדם לרמת חיים נאותה כוללת את הזכות למזון, לביגוד, לדיור ול"שיפור מתמיד בתנאי המחיה" הזכויות לביטחון סוציאלי נקבעו בסעיף 9 והזכות לבריאות הכוללת נגישות לשירותי בריאות וכן למים נקיים, מזון ודיור מפורטת בסעיף 12.
יישום בישראל

ישראל הצטרפה לאמנה הבין לאומית לזכויות כלכליות, חברתיות ותרבותית 3 ימים לאחר אישורה במליאה (דצמבר 19, 1966), אך אישורה בכנסת התקיים רק ב-1991. לאורך השנים נעשו עשרות ניסיונות לעגן את הזכות תחת חוקי היסוד כאשר בהצעה האחרונה חברו חברי כנסת מהקואליציה, מהאופוזיציה ואף מהממשלה המכהנת יחדיו.
בהיעדר מסגרת חוקתית, פסיקות מערכת המשפט בישראל נעות בין דחייה להכרה מוגבלת וזאת על אף חתימתה של מדינת ישראל על האמנה. בבג"ץ קונטרם טען השופט יצחק זמיר כי על השלטון להבטיח גם את רווחת האדם ואת הצדק החברתי כדי שכל אדם יהנה בפועל ולא רק להלכה מזכויות האדם.
"האדם הוא יותר מאשר אגד של זכויות, הוא גם אגד של צרכים, נטיות ושאיפות. לפיכך אין לומר כי תפקיד השלטון הוא לכבד את זכויות האדם. נקודה. אכן זהו תפקיד ראשון במעלה אך זהו רק אחד התפקידים. יש לומר גם, בנשימה אחת, שתפקיד נוסף הוא לקדם את רווחת האדם. כל אדם. ועוד תפקיד הוא לעשות צדק חברתי, צדק לכל. אסור שזכויות האדם ישרתו רק את האדם השבע. צריך שכל אדם יהיה שבע. כדי שיוכל ליהנות למעשה ולא רק להלכה מזכויות האדם"
כיוון שהבג"ץ לא עסק בנושא ישירות אמירה זו הייתה בגדר חשיפת דעה ולא תקדים. הגישה הרווחת כיום כלפי הזכות היא עמדתו של אהרון ברק כי ניתן להגן על מספר אספקטים של תנאי מחיה הולמים בהתבסס על חוק יסוד כבוד אדם, שכן תנאי מחסור חמורים פוגעים בכבודו של האדם:
כבוד האדם כולל... הגנה על קיום אנושי מינימאלי.. אדם החי מחוץ לבית, שאין לו דיור, הוא אדם שכבודו הופר. אדם שרעב ללחם הוא אדם שכבודו הופר. אדם שאין לו גישה לשרותי בריאות בסיסים הוא אדם שכבודו הופר.
בפועל בפסיקה זו הוכרו רק חלק מאספקטים של הזכות, ואספקטים אחרים הושמטו, כגון ביגוד ושירותים סוציאלים. גם התחומים שנכללו בפסיקה כגון דיור וביטחון כלכלי, הוכרו ברמה בסיסית של "מודל המחסור קיומי". עקב כך, בשנים לאחר מכן, עם החלשותה של מדיניות הרווחה בישראל, נטה בג"ץ על פי רוב לפסול עתירות בנושא, כאשר לא ניתן להוכיח באופן מוחלט כי חייהם של העותרים לאחר הקיצוץ אינם עומדים בסטנדרטים הבסיסיים של תנאי מחיה הולמים. דוגמאות לכך אפשר לראות בבג"ץ מנור ובג"ץ עמותת מחויבות לשלום וצדק חברתי בהם תנאים הכלכלים של העותרים הורעו בכ-30% על ידי קיצוץ בקצבאות זקנה והבטחות הכנסה. בבג"ץ מנור הוסכם על ידי חלק מהשופטים כי אכן יש פגיעה בזכויות האדם, אך לא ניתן לגזור מתוך חוקי היסוד סתירה לקיצוץ. בבג"ץ עמותת מחויבות לשלום וצדק חברתי הוצא למדינה צו המדינה על ידי השופטת דליה דורנר לציג את מסמך עקרונות המגדיר מהו הסטנדרט לקיום אנושי בכבוד שמנחה את המדינה בפעולותיה, אך על רקע ביקורת פוליטית רבה בוטל הצו, והעתירה נפסלה.
ראו גם

ההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם
האמנה הבינלאומית לזכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות
לקריאה נוספת

ד' ברק-ארז, א' גרוס, הזכויות החברתיות והמאבק על אזרחות חברתית בישראל: מעבר לזכות לכבוד
עדו רכניץ, זכויות חברתיות במשפט העברי, באתר דין תורה
הערות שוליים

↑  ספר דברים, פרק ח', פסוק ג'
↑  White, E.B. & Lerner, Max & Cowley, Malcolm & Niebuhr, Reinhold, The United Nations Fight for the Four Freedoms, Washington, D.C.: Government Printing Office., 1942
↑  The Universal Declaration of Human Rights | United Nations, www.un.org
↑  International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, ‏2012-03-03
↑  יעל גורליק, מהן זכויות חברתיתי והאם הן מגיעות לנו?, אתר פסק דין
↑  א' פרץ, הצעת חוק-יסוד: זכויות חברתיות, פ/18/256
↑  ש' יחימוביץ, ח' כץ א' לוי-אבוקסיס, ז' אורלב, ש' מולה, ז' גלאון, א' אורבך, ד' חנין, א' כבל, נ' הורביץ וג' זחאלקה,, הצעת יסוד: זכויות חברתיות
↑  ד' ברק-ארז; א' גרוס. "הזכויות החברתיות והמאבק על אזרחות חברתית בישראל: מעבר לזכות לכבוד" (PDF).
↑  י' דותן; א' בנדור. "הקהילה הליברלית וזכויות רווחה כזכויות יסוד: עיון בהלכת קונטרם". ספר יצחק זמיר על משפט, ממשל וחברה.
↑  בג"ץ 366/03 עמותת מחויבות לשלום וצדק חברתי ואחרים נ' שר האוצר ואחרים, ניתן ב־12 בדצמבר 2005
↑  בג"ץ 108/70 מנור נ' שר האוצר
מתקפות הטילים הרוסיות באוקראינה (2022)

| חלק מaerial warfare in the Russian invasion of Ukraine |
| --- | --- |

 תאריך:  2022–הווה (כ־3 שנים) 
 מקום:  אוקראינה 
 קואורדינטות:  49°N 32°E﻿ / ﻿49°N 32°E﻿ / 49; 32
 סוג:  התקפה, שרשרת מאורעות 
 מבצע:  הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית 
 he
 
בתחילת חודש אוקטובר 2022, כחלק ממלחמת רוסיה-אוקראינה, החלה רוסיה לבצע גלי תקיפות של דאוני תקיפה וטילי שיוט ברחבי אוקראינה, רובן בין התאריכים 10–12, 21–22 ו-31 באוקטובר. רוב המטרות שנפגעו היו מבנים אזרחיים ותשתיות אנרגיה חיוניות, כולל דיווחים על פגיעות בתוך הערים, בין היתר בקייב הבירה, לאחר שלא בוצעו בה תקיפות מאז יוני 2022. ב-15 בנובמבר החלו גלי תקיפה נוספים. לקראת סוף נובמבר 2022 ציין ראש ממשלת אוקראינה, דניס שמיהל, שכמחצית מתשתיות האנרגיה האוקראיניות הושמדו, דבר שהותיר מיליוני אזרחים אוקראינים ללא חשמל.
במהלך התקיפות נהרגו כמה עשרות אזרחים ונפצעו מאות, בהם נשים וילדים. לפי מינהל המודיעין הכללי של משרד ההגנה האוקראיני, כוחות רוסיים קיבלו פקודות מהקרמלין להתכונן למתקפת טילים מסיבית על תשתיות אוקראיניות אזרחיות ב-2 וב-3 באוקטובר.
ההתקפות החוזרות ונשנות על תחנות הכוח באוקראינה גרמו לפגיעה כלכלית ותשתיתית באוקראינה, דבר המשפיע על מיליוני אזרחים בתקופת החורף. הייתה הנחה שהאסטרטגיה הרוסית כוונה לשבירת המוראל של אזרחי אוקראינה, ועל ידי כך להביא לכך שהמלחמה תסתיים.
ההתקפות הרוסיות גררו גינויים מהקהילה הבינלאומית, כשהנציבות האירופית כינתה את ההתקפות "ברבריות" ב-10 באוקטובר, ואף הכריזה על רוסיה כעל "מדינה תומכת טרור" ב-23 בנובמבר. המזכיר הכללי של נאט"ו, ינס סטולטנברג, תיאר את המתקפות ב-11 באוקטובר כ"מחרידות וחסרות הבחנה". נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי תיאר את ההתקפות כ"רוע מוחלט" ו"טרוריזם". בעקבות הישנות התקיפות, החלו מדינות ברית נאט"ו להעביר מערכות הגנה אוויריות חדשות לאוקראינה. ראש ממשלת ישראל, יאיר לפיד, "גינה בחריפות" את הפגיעה באזרחים.
במהלך התקיפות פגעו שני טילים בדרום-מזרח פולין בסמוך לגבול האוקראיני. ככל הנראה מדובר בטילי יירוט אוקראיני מסוג s-300 שמערכת ההשמדה העצמית שלהם לא פעלה לאחר שהחטיאו את מטרתם. בנוסף, מספר טילים רוסיים פגעו בשטחה של מולדובה.
ראו גם

הבליץ
פגיעת הטילים בפולין (2022)
טענות לפשעי מלחמה בפלישה הרוסית לאוקראינה
הפיצוץ בגשר קרים (2022)
קישורים חיצונים

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
הערות שוליים

↑  ציקי ברנדוין, ‏השקט שוב הופר בקייב: מתקפת טילים רוסית מסיבית, באתר כיכר השבת, 31 באוקטובר 2022
↑  אחרי ההשפלה הרוסית בחרסון: 100 טילים על קייב וערים ברחבי אוקראינה, באתר ynet, 15 בנובמבר 2022
↑  3 הרוגים בהפצצה בקייב, רוסיה תקפה מחלקת יולדות והרגה תינוק בן יומיים, באתר ynet, 23 בנובמבר 2022
↑  סוכנויות הידיעות, ‏לפחות 11 הרוגים בהפצצה על קייב; פוטין מאיים: "התגובה תהיה קשה", באתר מעריב אונליין, 10 באוקטובר 2022
↑  Russia launches another wave of rocket, drone and missile strikes across Ukraine, מתוך אתר הגארדיאן, 17 בנובמבר 2022 (באנגלית)
↑  Russia has been planning missile strikes on Ukrainian infrastructure since early Oct - intelligence, מתוך אתר ukrinform.net (באנגלית)
↑  רויטרס, ‏הטמפרטורות צונחות מתחת לאפס, ומיליוני אוקראינים מנותקים מחשמל, באתר מעריב אונליין, 18 בנובמבר 2022
↑  מתקפת מל"טים בקרים; קייב נערכת לחורף קפוא: "הפסקות חשמל עד סוף מרץ, תאגרו שמיכות", באתר ynet, 22 בנובמבר 2022
↑  רויטרס‏, האיחוד האירופי הגדיר את רוסיה "מדינה תומכת טרור", באתר וואלה, 23 בנובמבר 2022
↑  ברק רביד‏, לפיד גינה את רוסיה; השגרירות הרוסית: "ישראל שתקה במשך 8 שנים על תקיפות אוקראינה", באתר וואלה, 10 באוקטובר 2022
קלאמת פולס

| --- | --- |

המרכז המסחרי של קלאמת פולס
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
  מדינה:  אורגון אורגון
 מחוז:  קלאמת
 תאריך ייסוד:  1867
 שטח:  54.09 קמ"ר
 גובה:  1,248 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  21,813 (1 באפריל 2020)
  ‑ צפיפות:  419.12 נפש לקמ"ר (2019)
 קואורדינטות:  42°13′30″N 121°46′54″W﻿ / ﻿42.225°N 121.781667°W﻿ / 42.225; -121.781667
 אזור זמן:  UTC -8
 https://www.klamathfalls.city
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה קלאמת פולס(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה קלאמת פולס(למפת אורגון רגילה) סיילם פורטלנד יוג'ין גרשם בנד מדפורד ספרינגפילד הר הוד וושינגטון א י י ד ה ו  נבדה קליפורניה ה א ו. ה ש ק ט קלאמת פולס(למפת אורגון מוגדלת) סיילם פורטלנד יוג'ין גרשם בנד מדפורד ספרינגפילד הר הוד וושינגטון א י י ד ה ו  נבדה קליפורניה ה א ו. ה ש ק ט קלאמת פולס  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
קלאמת פולס (באנגלית: Klamath Falls) היא עיר ומושב מחוז קלאמת בדרום-מרכז מדינת אורגון בארצות הברית. העיר נקראה במקור לינקוויל (Linkville) כאשר ג'ורג' נרס (George Nurse) ייסד את העיירה בשנת 1867. היא נקראה על שם הנהר לינק, שסמוך לאשדים שבנהר הייתה העיר ממוקמת. השם שונה ל"קלאמת פולס" (מפלי קלאמת) בשנת 1893. האוכלוסייה מנתה 20,840 במפקד 2010. העיר נמצאת על החוף הדרום-מזרחי של אגם קלאמת העליון, כ-396 קילומטרים צפונית-מערבית לרינו בנבדה, וכ-27 קילומטרים צפונית לגבול קליפורניה-אורגון.
חטיבת עצים לבניין הייתה התעשייה הגדולה הראשונה של קלאמת פולס.
אטימולוגיה

לאחר הקמתה ב-1867, נקראה קלאמת פולס במקור לינקוויל (Linkville). השם שונה לקלאמת פולס בשנים 1892–93. השם קלאמת עשוי להיות וריאציה של המילה בשפת שבטי צ'ינוק "אנשים" ששימשה את העמים הילידים של הרמה הצפון-מערבית (אנ') כדי להתייחס לאזור. כמה מילים המתייחסים למקומות שמקורם בשפת שבט המודק הם "לוטואמי" (lutuami), מילולית: "דיירי האגם", ומואטקני (móatakni), מילולית "דיירי אגם טולי", בהתאמה, יכולים להוביל גם לווריאציות איות שבסופו של דבר הפכו את המילה למה שהיא היום. שום ראיה לא מרמזת שהשם הוא ממקור של בני הקלאמת עצמם. הקלאמת עצמם כינו את האזור יולאלונה (Yulalona) או איוואונה (Iwauna), שמות שהתייחסו לתופעת הנהר לינק הזורם במעלה הזרם כאשר הרוח הדרומית נשבה בחוזקה.
השם של שבט הקלאמת למפלי המים הלבנים של הנהר לינק היה טיווישקני (Tiwishkeni), או "היכן שהמים הנופלים שועטים". מתופעת המים הלבנים של הנהר לינק זו נוספה השם "פולס" (falls, "מפלים") לשם קלאמת. במציאות עדיף לתאר אותם כאשדים ולא כמפלים. האשדות נראים במרחק קצר מתחת לסכר נהר הלינק, שם זרימת המים בדרך כלל אינה מספיקה כדי לעבור מעל לסלעים בנהר.
היסטוריה

בני הקלאמת והמודק היו התושבים הידועים הראשונים של האזור. מולדתם ההיסטורית של בני המודק נמצאת כ-30 קילומטרים דרומית לקלאמת פולס, אך כאשר הם אולצו להצטרף לשמורה עם יריביהם, הקלאמת, הם התמרדו והם הסתתרו באזור שכבות הלבה הסמוך. זה הוביל למלחמת מודק (אנ') של 1872–1873, שהייתה מערכה יקרה מאוד עבור חיל הפרשים האמריקאי, שעלותה נאמדת ב-500,000 דולר, שווה ערך ליותר מ-8 מיליון דולר בשנת 2000. 17 ילידים ו-83 לבנים נהרגו בלחימה.
שביל אפלגייט (אנ'), העובר באזור אגם קלאמת התחתון, נקבע ב-1846 ממערב למזרח בניסיון לספק מסלול בטוח יותר למהגרים על שביל אורגון. מקובל שהמתיישב הראשון באזור שאינו ילידי היה וולאס בולדווין (Wallace Baldwin), אזרח בן 19 שהוביל חמישים סוסים בעמק ב-1852. בשנת 1867 קרא ג'ורג' נרס (George Nurse), ליישוב הקטן "לינקוויל" (Linkville), על שם נהר הלינק מצפון לאגם יואנה.
מיזם הטיוב של קלאמת החל בשנת 1906 לניקוז שטחי ביצות ולהטות מים להשקיה כדי לאפשר חקלאות. מי ההשקיה סופקו לראשונה ב-22 במאי 1907 עם השלמת בנייתה של תעלת "A" הראשית. יוצאי צבא של מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה קיבלו הזדמנויות להקים בית על האדמה שיובשה.
במהלך מלחמת העולם השנייה הוקם בסמוך מרכז עקורי המלחמה של אגם טולי (Tule Lake War Relocation Center) מחנה כליאה ליפנים בעלי אזרחות אמריקאית, המחנה היה ממוקם בניואל (אנ') הסמוכה בקליפורניה, ומחנה משני של מחנה השבויים מחנה וייט (Camp White) באורגון, היה ממוקם ממש על גבול אורגון-קליפורניה ליד העיירה טולילייק (אנ') בקליפורניה. במאי 1945 הרגה פצצת כדור פורח יפנית אישה וחמישה ילדים בטיול כ-50 קילומטרים מזרחית לקלאמת פולס (ליד בליי (אנ') באורגון). אלו היו הקורבנות היחידים שהיפנים הצליחו להרוג בארצות הברית היבשתית במהלך המלחמה.
כריתת עצים ומשלוח בולי עצים באמצעות מסילת הרכבת היו פעילויות נפוצות במחוז קלאמת בעשורים הראשונים של המאה ה-20. עם הגעתה של חברת הרכבות סאות'רן פסיפיק ב-1909, צמחה קלאמת פולס במהירות מכמה מאות תושבים לכמה אלפים. עשרות מפעלי עצים ניסרו עצי אשוח ואורן, והתעשייה שגשגה עד סוף שנות ה-80, כאשר תת-המין הצפוני של לילית מנוקדת ומינים אחרים עמדו בפני סכנת הכחדה, מה שגרם לשינוי בטיפול ביערות של מערב ארצות הברית.
ב-20 בספטמבר 1993, התרחשה סדרה של רעידות אדמה ליד קלאמת פולס. בניינים רבים במרכז העיר, כולל בית המשפט המחוזי ואקדמיית הלב הקדוש והמנזר לשעבר, ניזוקו או נהרסו, ושני בני אדם נהרגו.
היסטוריה > המחלקות על זכויות המים

העיר עוררה עניין לאומי בשנת 2001 כאשר התקבלה החלטת בית המשפט לסגור את מי ההשקיה של מיזם קלאמת ב-6 באפריל בגלל דרישות חוק המינים בסכנת הכחדה. מיני הדגים: Deltistes luxatus (אנ') ו-Chasmistes brevirostris (אנ') ממשפחת הקטוסטומיים נרשמו ברשימת הפדרלית של מינים בסכנת הכחדה בשנת 1988, וכאשר התרחשה בצורת בשנת 2001 קבע פאנל של מדענים שהטיה נוספת של מים לחקלאות תזיק למינים אלה, השוכנים באגם קלאמת העליון, כמו גם לאלתית כסופה המוגנת שמתרבה בנהר קלאמת. מחאות רבות של חקלאים ואזרחים הגיעו לשיאם ב"בריגדת הדליים" ברחוב הראשי, 7 במאי 2001, בקלאמת פולס. באירוע השתתפו 18,000 חקלאים, חוואים, אזרחים ופוליטיקאים. שתי אנדרטאות בצורת דלי ענק נבנו והוקמו בעיר כדי להנציח את האירוע. ביקורת אוניברסלית כזו גרמה ליצירת תוכנית חדשה שיושמה בתחילת 2002 לחידוש ההשקיה לחקלאים.
ספיקת נהרות נמוכה בנהרות קלאמת וטריניטי וטמפרטורות גבוהות הובילו למוות המוני של לפחות 33,000 דגי אלתית ב-2002. מספרם ההולך ופוחת של דגי האלתית השבית את תעשיית הדיג באזור וגרם להענקת יותר מ-60 מיליון דולר כפיצוי שניתן לדייגים כדי לקזז הפסדים. 90% ממי הנהר טריניטי מופנים לחקלאות בקליפורניה, שאם לא כן היו זורמים לתוך הנהר קלאמת ונשפכים לים. במקום זאת הם זורמים דרומה לכיוון המרכז הצמא של קליפורניה.
על פי דו"ח של האקדמיה הלאומית למדעים מ-22 באוקטובר 2003, הגבלת כמות מי ההשקיה סייעה מעט, אם בכלל, לדגים בסכנת הכחדה ואולי פגעה באוכלוסיות הדגים. דו"ח הפוך מתח ביקורת על דו"ח האקדמיה הלאומית למדעים. סכר צ'ילוקווין (Chiloquin Dam) הוסר כדי לעזור לשפר את בית הגידול להשרצה של מיני הדגים בסכנת הכחדה.
בשנת 2021 הובילה המתיחות בין המקומיים לממשלה הפדרלית לשני חקלאים מקומיים לרכוש קרקע בסכר הראשי בקלאמת פולס. לחקלאים אלה יש קשרים עם ארגון זכויות העם של אמון בנדי (Ammon Bundy), פעיל מיליטנטי אנטי-ממשלתי אמריקאי, והם מתכוננים למצב פוטנציאלי של עימות עם הממשלה.
היסטוריה > חימום גאותרמי

קלאמת פולס שוכנת באזור של משאבים גאותרמיים ידועים. אנרגיה גאותרמית שימשה ישירות לחימום גאותרמי באזור מאז תחילת המאה ה-20. מערכת הסקה מחוזית במרכז העיר נבנתה בשנת 1981 והורחבה בשנת 1982. הייתה התנגדות ציבורית לתוכנית. בתים רבים חוממו על ידי בארות גאותרמיות פרטיות, והבעלים חששו שהמערכת העירונית תוריד את מפלס המים או תוריד את טמפרטורות המים. פעולת המערכת נדחתה עד 1984 בעקבות מחקר אקוויפר. בדיקות תפעוליות מלאות לא הראו השפעה שלילית על הבארות הפרטיות. המערכת נסגרה שוב בשנת 1986 לאחר שהתגלו כשלים רבים בצנרת הפצה. עד 1991, צנרת החלוקה שוחזרה, והמערכת שוב פעלה. המערכת הורחבה מאז, ולפי המכון הטכנולוגי של אורגון (אנ'), המיזם הוא "באיזון תפעולי או קרוב אליו". המערכת משמשת לאספקת חום ישיר לבתים, בתי ספר בעיר, חממות, מבני ממשלה ומסחר, מערכות הפשרת שלג מחוממות גאותרמית למדרכות וכבישים, וחום למפעל טיהור שפכים.
גאוגרפיה

על פי לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית, לעיר שטח כולל של 53.51 קמ"ר, מתוכם 51.31 קמ"ר הם יבשה ו-2.20 קמ"ר הם מים. העיר שוכנת 1,248 מטרים מעל גובה פני הים.
לקלאמת פולס יש נוף אופייני למדבר הגבוה. החלק העתיק של העיר ממוקם מעל מעיינות גאותרמיים טבעיים. אלה משמשים לחימום בתים ורחובות, בעיקר באזור מרכז העיר.