stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי טורקיה–סיישל

| יחסי טורקיה–סיישל |
| --- | --- |
טורקיה: סיישל


טורקיה: סיישל
שטח (בקילומטר רבוע)
783,562: 455
אוכלוסייה
87,527,097: 131,009
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,108,022: 2,141
תמ"ג לנפש (בדולרים)
12,659: 16,346
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה

יחסי טורקיה–סיישל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הטורקית לבין רפובליקת סיישל.
סקירה כללית

בין הרפובליקה הטורקית לבין רפובליקת סיישל מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים.
בשנת 2011 הזמין ראש הפרלמנט הטורקי את ראש הפרלמנט הסיישלי להתארח אצלו בטורקיה. ראש הפרלמנט הסיישלי הגיב בחיוב והגיע לטורקיה לביקור רשמי בין התאריכים 18-24 בדצמבר 2011. ב-2009 הגדיר נשיא סיישל את טורקיה כ"פרטנרית חשובה" במכתב שהועבר לנשיא טורקיה עבדוללה גול. סיישל שלחה משלחת לטורקיה להשתתף בוועידה ההומניטרית העולמית באיסטנבול בשנת 2016.
הסחר שבין שתי המדינות הגיע בשנת 2018 לשווי של 22.6 מיליון דולר אמריקאי.
נציגויות דיפלומטיות

טורקיה אינה מיוצגת בסיישל, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. טורקיה האמינה את שגרירותה שבניירובי, בירת קניה, על סיישל.
סיישל אינה מיוצגת בטורקיה בדרג השגרירות. סיישל מיוצגת בטורקיה בדרג הקונסולרי באמצעות שתי קונסוליות שהיא מחזיקה בערים אנקרה, ואיסטנבול. סיישל האמינה את שגרירותה שבפריז, בירת צרפת, על טורקיה.
יחסי טורקיה–ספרד

| יחסי טורקיה–ספרד |
| --- | --- |
טורקיה: ספרד


טורקיה: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
783,562: 505,370
אוכלוסייה
87,527,097: 47,905,341
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,108,022: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
12,659: 32,996
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: מונרכיה חוקתית

יחסי ספרד–טורקיה הם יחסי החוץ שבין ספרד לטורקיה. לספרד יש שגרירות באנקרה וקונסוליה כללית באיסטנבול. לטורקיה יש שגרירות במדריד וקונסוליה כללית בברצלונה.
כיום שתי המדינות חברות במועצת אירופה, נאט"ו, הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי, הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה, ארגון הסחר העולמי ואיחוד מדינות הים התיכון. ספרד מצדדת בצירוף טורקיה לאיחוד האירופי.
היסטוריה

במהלך המאה ה-16 ספרד ההבסבורגית והאימפריה העות'מאנית נלחמו על עליונות בים התיכון, כאשר הקרב הבולט ביותר בין המדינות היה קרב לפנטו אשר אירע באוקטובר 1571. בתקופה זו היגרו יהודים רבים אשר ברחו מספרד (כתוצאה מגירוש ספרד) לשטחי האימפריה העות'מאנית. היחסים המודרניים בין שתי המדינות החלו בשנת 1782, כאשר נחתם הסכם השלום, הידידות והמסחר.
ספרד נחשבת לאחת המדינות העיקריות שתמכו בצירוף טורקיה לאיחוד האירופאי  ב-2010, כשספרד הייתה הנשיאה התורנית של האיחוד, היא ניסתה לקדם את צירוף טורקיה לאיחוד, אך זכתה להתנגדות הנחרצת של מרקל וסרקוזי.
ב-2015 הציבה טילי פטריוט ליד אדנה
ב-2019 ספרד הטילה אמברגו נשק על טורקיה בעקבות המתקפה הטורקית על כורדיסטן הסורית.
כלכלה

נפח הסחר בין טורקיה וספרד היה 5.99 מיליארד אירו בשנת 2011. יש יותר מ-610 חברות ספרדיות הפועלות בטורקיה. שווי ההשקעות הספרדיות בטורקיה הוא כ -10 מיליארד דולר. בשנת 2008 ביקרו בטורקיה יותר מ-350 אלף תיירים ספרדים.
כ-75 חברות טורקיות פועלות בספרד. ההשקעות הטורקיות בספרד הגיעו ל-143 מיליון דולר בשנים 2002–2015.
ימי זיכרון לשואה

ימי הזיכרון לשואה הם מועדים שנתיים, שנקבעו על ידי מדינות שונות ברחבי העולם, לציון מיליוני הקורבנות של גרמניה הנאצית, ובמיוחד של השואה, וכן כדי לכבד את ניצולי השואה ואת מציליהם ולהילחם בשנאה ובאנטישמיות. היום בו מתקיימת ההנצחה עשוי להשתנות בין המדינות, כמו גם שם ההנצחה.
רשימת ימי הזיכרון

| מדינה | תאריך | שם המועד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| האומות המאוחדות | 27 בינואר | יום הזיכרון הבינלאומי לשואה | נקבע בשנת 2005 על ידי העצרת הכללית |
| גרמניה | 27 בינואר | יום הזיכרון לקורבנות המשטר הנאצי | נקבע בשנת 1996 על ידי הכרזת הנשיא רומאן הרצוג |
| אזרבייג'ן | 27 בינואר | יום הטרגדיה והגבורה של העם היהודי |  |
| בוסניה והרצגובינה | 27 בינואר | יום הזיכרון לשואה |  |
| בלגיה | 27 בינואר | יום הזיכרון לשואה |  |
| אוסטרליה | 27 בינואר | יום הזיכרון לשואה |  |
| בולגריה | 10 במרץ | יום הזיכרון לשואה, לפשעים נגד האנושות ולהצלת יהדות בולגריה |  |
| הונגריה | 16 באפריל | יום זיכרון השואה | מאז שנת 2001 |
| סרביה | 22 באפריל | יום הזיכרון לשואה |  |
| אוסטריה | 5 במאי | יום הזיכרון לקורבנות האלימות והגזענות של הנאצים | נקבע על פי יום שחרור מאוטהאוזן |
| לטביה | 4 ביולי | יום ההנצחה של קורבנות רצח העם נגד העם היהודי | נקבע על פי יום שריפת בית הכנסת הכוראלי של ריגה ב-1941. |
| צרפת | 16 ביולי | יום השנה הצרפתי לגירוש היהודים מפריז | נקבע על פי יום גירוש היהודים מפריז |
| סלובקיה | 9 בספטמבר | יום הזיכרון לקורבנות השואה והשנאה | ב- 9 בספטמבר 1941 העבירה סלובקיה חוקים אנטי-יהודיים המבוססים על חוקי נירנברג |
| רומניה | 9 באוקטובר | היום הלאומי להנצחת השואה |  |
| ליטא | 23 בספטמבר | יום רצח העם של יהודי ליטא | נקבע על פי יום חיסולו של גטו וילנה |
ראו גם

יום הזיכרון לשואה ולגבורה
השפעות השואה
יחסי אוקראינה–מונטנגרו

| יחסי אוקראינה–מונטנגרו |
| --- | --- |
אוקראינה: מונטנגרו


אוקראינה: מונטנגרו
שטח (בקילומטר רבוע)
603,550: 13,812
אוכלוסייה
38,139,491: 637,024
תמ"ג (במיליוני דולרים)
178,757: 7,405
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,687: 11,624
משטר
רפובליקה

יחסי אוקראינה–מונטנגרו הם יחסי החוץ בין אוקראינה ומונטנגרו.
סקירה כללית

היחסים בין המדינות החלו ב-15 ביוני 2006, כאשר אוקראינה הכירה במונטנגרו, פחות משבועיים לאחר שהפרלמנט של מונטנגרו הכריז על עצמאותה של מונטנגרו מסרביה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-22 באוגוסט 2006. לאוקראינה יש שגרירות בפודגוריצה, מונטנגרו. בשנת 2008 הביעה ממשלת מונטנגרו את כוונותה לפתוח שגרירות בקייב.  אף על פי שהקשרים הכלכליים חלשים, מונטנגרו היא נקודת מעבר לסחר בבני אדם בין אוקראינה לשאר אירופה.
ביקורים והצהרות רשמיות

בשנת 2006 ביקר נשיא מונטנגרו פיליפ וויאנוביץ' את נשיא אוקראינה ויקטור יושצ'נקו.   בפברואר 2009 נפגש סגן ראש ממשלת מונטנגרו ושר האוצר איגור לוקשיץ' עם אוקסנה סליסארנקו ודן באינטרסים משותפים כולל שיתוף פעולה בנקאי וכלכלי.
ביולי 2009, ביום השנה השלישי למונטנגרו כמדינה עצמאית, שלח נשיא אוקראינה ויקטור יושצ'נקו את ברכתו לנשיא מונטנגרו פיליפ וויאנוביץ'.  מאוחר יותר באותו חודש סגן ראש ממשלת אוקראינה לאינטגרציה אירופית ובינלאומית נפגש עם מקבילו במונטנגרו והביע תמיכה בשאיפות מונטנגרו לשילוב אירופי.
הסכמים

בספטמבר 2006 הסכימו שתי המדינות לשתף פעולה במאבק בהלבנת הון.  במרץ 2008 אוקראינה הודיעה כי היא יוזמת הסכם על נסיעות ללא ויזה עם מונטנגרו.  באוקטובר 2008 נחתם הסכם בין שרי החוץ של אוקראינה ומונטנגרו בנושא ידידות ושיתוף פעולה בין שתי מדינות.  ביוני 2009 חתמו שתי הממשלות על הסכם בנושא סיוע הדדי בענייני מכס.
סחר בבני אדם

מונטנגרו זוהתה כנקודת מעבר לסחר בבני אדם בין אוקראינה לאיחוד האירופי. קבוצות פגיעות באוקראינה כוללות נשים בזנות, קטינים זרים לא מלווים, רומנים אתניים ועובדי בניין זרים.  "דרך הבלקן" היא דרך ידועה לשמצה לסוחרי מין ממדינות מזרח אירופה כמו אוקראינה.  עם זאת, מונטנגרו הכחישה את האשמות האו"ם בנושא סחר בבני אדם.
יעקב חאביף

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית
 פטירה:  1881 כ"ו באדר א' ה'תרמ"א
 מקום מגורים:  אזמיר
 רבותיו:  הרב חיים פלאג'י, הרב בכור יצחק נאבארו
 חיבוריו:  ויחי יעקב על ספר בראשית
 אב:  נסים אברהם
 צאצאים:  הרב חננאל מנחם, אברהם
 
חתימתו של רבי יעקב חאביף
הרב יעקב חאביף (חביף) היה רב, ספרא דדיינא, ש"ץ ודרשן באזמיר וביוזיל חיסאר(אנ').
תולדותיו

נולד לרב נסים אברהם, בנו של הרב חננאל חאביף, מחבר ספר מגדל חננאל. בשנת התק"ץ נפטרה אמו, ובי' בחשון תקפ"ח נפטר אביו. הייתה לו אחות בשם אסתרולה, שנישאה לאברהם פארדו. מחותנו היה רחמים כלב אבן גבאי, שנפטר בשנת התרל"ה.
במשך שלושים שנה היה סופר בבית דין לגיטין של רבו, רבי חיים פאלאג'י, שמכנה אותו ”ידידי חביבי ספרא רבא הרב ועצום בנן של קדושים כמה"ר יעקב חאביף הי"ו” (גנזי חיים דף מ"ד עמוד א). היה מתנהג בחסידות וסיגופים כל ימיו והיה מתענה תעניות ל"ז שעות ותעניות הפסקות רבות, יותר מארבעים, והתמיד במנהגו זה גם בימיו האחרונים. בנוסף, היה מתלמידיו, וכן הסופר, של הרב יצחק נאבארו, מחבר ספר פני מבין. בנוסף, היה
וגם מזכה את הרבים גדול המעשה ועושה ועל הכל שהיה עומד לשליח ציבור ומתפלל עמהם תפלות וסליחות בהכנעה גדולה בדמעות שליש וקול ערב קול יעקב ועל אהרן שהיה אוחז במדת הענוה שפל רוח שלא היה מחשיב לכלום כי אם לעפר יעקב...
בניו הם רבי חננאל מנחם ואברהם. בתו נישאה לרבי נסים יצחק אבן גבאי, שעסק בהדפסת ספרי חמיו.
האריך ימים, והיה בן יותר משמונים שנה עת הדפיס את ספרו. בימי זקנתו חלה וסבל מחולי. נפטר בכ"ו באדר א' ה'תרמ"א (1881). הרב יוסף פאלאג'י ספד בהלווייתו.
ספרו

ויחי יעקב (אזמיר תרל"ח) - דרושים על סדר ספר בראשית, וביניהם גם דרושים להספדים, נישואים, שבת הלבשה. כתב גם פירוש לשאר חומשי התורה שלא נדפס. קרא לספרו בשם זה ”משום ששמי וכינויי בו ואי משום בא לשון בקשה לפני אלהינו שבשמים שיאריכו ימי בטוב ושנותי בנעימים כדי להשלים את המלאכה מלאכת הדפוס שהכל מוכן עד סדר וזאת הברכה וליתן הודאות על העבר שהגיעני עד הלום לידי גבורות ועל העתיד שנאריך ימים ושנים ברוב רונים בבנים ובני בנים...” (הקדמת המחבר הי"ו) לספר הסכמה מהרב הכולל לאזמיר ואגפיה, הרב אברהם פאלאג'י.
הערות שוליים

↑  חתם בשם "חאביף", וכך גם קורא לבניו, אך בשער הספר המדפיסים כתבו "חביף", ולכן מוזכר כך לפעמים
↑  ויחי יעקב, סדר לך לך, דרוש ב'
↑  ויחי יעקב, סדר ויצא דרוש ב'
↑  ויחי יעקב, סדר מקץ דרוש א
↑  בספרו מכנה אותו עט"ר מוה"ר זצוק"ל ומביא מתורתו כמעט בכל עמוד בספר.
↑  כך הוא מכנהו גם בספר עמודי חיים (דף קב עמוד א'): " וכה הראני רב ספרא הרב ועצום זר"ק כמוה"ר יעקב חאביף נר"ו.."
↑  תענית המועילה לתיקון עוון הקרי, ובה מתענים 37 שעות קודם המולד בערב ראש חודש. ומקור התענית הוא בספר אמת ליעקב: "שנת העיבור בחדש שיהיה מולד החדש יו״ד שעות קודם ראש חודש אם יתענה האדם ל"ז שעות קודם המולד, דהיינו שיפסוק מבעוד יום ובלילה שנייה ישב בתענית עד עת המולד, ויקרא בתחילת הלילה בזוה,ק שמות דף קכ"ד – "הנה אנכי שולח מלאך" עד סוף הפרשה, וספרא דצניעותא כולו, ובפרשת יתרו דף ע"ט ע"ב ומשה וכו', ובפרשת פקודי דף ס"ב ע"ב – "רבי שמעון פתח" עד סוף הפרשה, ובזוהר ויקרא דף צ' ע"ב איש מזר׳ עד דף צ"ז ב"אשרי כי אשרוני בנות", ובפרשת פנחס דף ר"מ - "צו את בני ישראל" עד דף רמ"ב - "והא אוקמינא", ובדף רמ"ז – "בלולה בשמן כתית" עד דף רנ"ח – "הכתר א"ס איקרי", והאדרא רבא, ובסוף הלילה יקרא התהלים ב"פ שעולה כמניץ כפ"ר, ויאמר התפילה הסדורה בליל חג השבועות, ויעלה לו ארבע מאות תעניות, ויתוקן עון חילול ה׳ ועון הקרי. וכשיהיה המולד אז יפסוק תעניתו, ומובטח לו שהוא בן העוה"ב ולא יהא ניזוק באותה שנה, אכי"ר." ( אמת ליעקב ניניו דף קי"ז עמוד ג)
↑  ויחי יעקב, הקדמת המחבר הי"ו
↑  יוסף את אחיו עמוד קע
↑  דף פב עמוד א והלאה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 50981675   WorldCat (עם VIAF): 50981675
יעקב הורוביץ (מעליץ)

רבי יעקב הורביץ (כונה: רבי יענקעלע מעליצער) (ה'תקמ"ד (בערך) - י"ט בטבת ה'תקצ"ז) היה מייסד חסידות מעליץ, והאדמו"ר הראשון שלה.
ביוגרפיה

נולד ברופשיץ לרבי נפתלי מרופשיץ ולרבקה בת רבי צבי הירש גולדהמר מדוקלה. נקרא על שמו של אבי סבו רבי יעקב אב"ד לינסק. נישא לשפרינצא בתו של פישל מפינטשוב מחסידי החוזה מלובלין.
בשנת תקס"ג נבחר לשמש כגבאי צדקה של קופת רבי מאיר בעל הנס בעיר ראפשיץ. בשנת תקס"ד בהיותו בן עשרים התמנה לרב העיר קולבסוב, תפקיד אותו מילא שלושים שנה, שם כונה רבי יאנקעלע קאלבסוב'ער. אנשי העיר מעליץ הסמוכה ניסו לגרום לרבי יעקב לכהן ברבנות אצלם, אך אנשי קולבסוב התנגדו וניסו למנוע זאת. בשנת תקצ"ד הגיעו אנשי מעליץ באישון לילה לבית הרב והצליחו לשכנעו לבוא עימם ולכהן כרב בעירם. בעקבות מעברו לכהן כרב במעליץ כונה רבי יענקעלע מעליצער, ואנשי מעליץ כונו מאז בשם "מעליץ'ע גנבים".
היה מפורסם במופתיו ועל שמם נקרא גם "בעל שם טוב קטן".
בשנת תקצ"ז התפשטה מגפה בעיר מעליץ, בי"ט בטבת ניצב על יד המזוזה ואמר "אני הנני הרב פה ואחראי לשלום בני העיר, מבקש אני איפוא ממך רבון העולם שתעצר המגפה בעיר הזאת". באותו היום נדבק אף הוא במחלה ונפטר והמגפה נעצרה.
חיבוריו

השאיר אחריו בכתב ידו דברי תורה והדרכה, מחלקם הודפס הספר זרע יעקב (על שם ספרו של אביו "זרע קודש").
היה ידוע גם כבעל מנגן וחיבר מספר ניגונים על מילות התפילה כמו: ברכת טל, יחדשהו, אל אדון, לכה דודי, עומדות היו רגלינו ועוד. ניגוניו התקבלו גם בחצרות חסידויות אחרות. החזן דוד ורדיגר הוציא לאור אלבום עם כמה מניגוניו.
מנהגיו

לרבי יעקב היו כמה הנהגות ייחודיות, לדוגמה בכל שבתות השנה היה נוהג ללבוש בגדים לבנים עם טלית כמו בימים נוראים ולאכול בהסיבה כמו בליל הסדר, בסוכתו עמדו כל ז' ימי החג ז' כיסאות לאושפיזין וכן הקפיד לא ללבוש שום בגד חדש לפני שטובלים אותו במקוה.
צאצאיו

שלושת בניו כיהנו באדמו"רות:
רבי יהודה ממלא מקומו כאב"ד מעליץ, חתן רבי חיים מאיר יחיאל שפירא ממאגלניצא.
רבי אברהם אבא בשנדישוב
רבי חנינא באולינוב, חתן דודו רבי אליעזר הורוביץ מדז'יקוב
חתניו:
רבי אלעזר הופשטיין האדמו"ר מקוז'ניץ
הרב משה יהושע העשיל צענווירטה אב"ד אלפין ב"ר אריה לייבוש תלמיד מהחוזה מלובלין. אבי ר אברהם יוסף אלתר הנודע בבאבוב בשם ר אלתר.
רבי אברהם אביש פרענקל מוויליפולי
רבי נפתלי אונגאר אב"ד דזבנא בן רבי מרדכי דוד מדאמבראווע, נישא לאלטה ציפורה בתו של רבי יעקב
(ספק) רבי יחיאל ווגשל מפריסטיק (נכד רבי אלימלך מליז'נסק)
רבי נפתלי מדזבנה.
הערות שוליים

↑  בית היין, פרק א, שנות נעורים
↑  ממלכת החכמה פ"ד הערה כ"ג בשם הפנקס של ראפשיץ
↑  פנקס קאלבושאוו, ישראל מרדכי בידערמאן, 1971 עמוד 43
↑  באלפסי, טרקליני החסידות, שושלת רופשיץ אות ג4, הודפס שנת תק"ע וזה לכאורה טעות שהעתיק מפנקס קאלבושאוו. ראו בית היין דף ה אות טז שהעתיק מכתב יד רבי יצחק ממעליץ שרבי יעקב היה רב במעליץ רק ג' שנים דהיינו מתקצ"ד עד צ"ז. ראו גם בתורת חכמים-שפתי צדיקים מרבי יהושע העשיל מריבנוב ושם מזכיר את רבי יעקב בתור אב"ד קאלבסוב בקשר לברכת המתים על אחיו הרב מלינסק שנפטר בשנת תקצ"א
↑  פנקס קאלבושאוו עמוד 43 ומשם לשאר ספרי כותבי תולדותיו
1 2  אלפסי, טרקליני החסידות, רופשיץ אות ג4
↑  בית היין דף כ"ד
↑  בית היין, כתר שם טוב, שריג א' פרק ב'
↑  יש מבני המשפחה שמפקפקים בזה וסוברים שהי' חתן חתנו של רבי יעקב. גם לא מוזכר באלפסי, טרקליני החסידות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313232905171  VIAF: 297437713   WorldCat (עם VIAF): 297437713
יוסוף לול

יוסוף קירונדה לול (10 באפריל 1912–1985), היה נשיאה הזמני של אוגנדה בין ה-13 באפריל ל-20 ביוני בשנת 1979. לול מונה לנשיא בידי טנזניה לאחר שמנהיגה הקודם של אוגנדה, אידי אמין, נכשל בניסיון לספח שטחים ממנה לארצו ונמלט לגלות. לול היה הראשון מבין שורה של מנהיגים באוגנדה אשר התחלפו במהירות בזה אחר זה עד חזרתו של מילטון אובוטה ב-1980. ממשלת אוגנדה בראשות לול אימצה שיטת ממשל המבוססת על שרים והקימה גוף מעין פרלמנטרי הידוע בשם "ועדת הייעוץ העממית". הוועדה וממשלתו של לול הציגו השקפות פוליטיות מנוגדות. ביוני 1979, בעקבות ויכוח בנוגע להיקף סמכויותיו של הנשיא, ועדת הייעוץ הדיחה את לול מהנשיאות ומינתה במקומו את גודפריי בינייסה.
ראו גם

פוליטיקה של אוגנדה
נשיא אוגנדה
יואב כ"ץ

| --- | --- |

 לידה:  21 בנובמבר 1965 (בן 58) באר שבע, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  סופר, תסריטאי, מחזאי
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 שפות היצירה:  עברית 
 בת זוג:  דינת ציזנר כ"ץ
 
יואב כ"ץ (נולד ב-21 בנובמבר 1965) הוא סופר, מתרגם, מחזאי ותסריטאי ישראלי.
קורות חייו

כ"ץ הוא בוגר המגמה לכתיבה דרמטית בחוג לאמנות התיאטרון של אוניברסיטת תל אביב.
כתב מספר תסריטים לסרטי טלוויזיה: "עיניים שלי" שזיכה אותו במועמדות לפרס האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה לשנת 1997, וכן השתתף בכתיבת תסריט הסדרה "ארץ קטנה, איש גדול" בבימויו של אברהם הפנר. כתב במשך למעלה מחמש שנים עבור תוכניות בערוץ הילדים ובטלוויזיה החינוכית. כתב את התסריט לסרט בדרך אל החתולים בבימוי חורחה גורביץ', עיבוד לרומן של יהושע קנז וכן היה שותף לכתיבת התסריט לסרט האקשן קרב אוויר מ-2024.
בתיאטרון תרגם ועיבד מאנגלית למעלה מעשרים מחזות. בין השאר כתב וביים את ההצגה "מהמטבח באהבה" שזכתה בפרס ההצגה הטובה ביותר בפסטיבל חיפה להצגות ילדים בשנת 1999.
כ"ץ כתב סיפורים קצרים, שניים מהם זכו במקום הראשון בשנים 1992 ו-1993 בתחרות הסיפור הקצר של "הארץ". קובץ סיפוריו "מולטי סיסטם" זכה בפרס קרן מוזס לספרות לשנת 1999; סיפור הנושא מתוך קובץ זה הועלה במסגרת ההצגה "זוגיות" בתיאטרון הבימה. בשנת 2011 ראה אור הרומן "נתב"ג" בהוצאת עם עובד. תרגם מאנגלית קרוב ל-100 ספרים (נכון לשנת 2024), בהם רבים מכתביו של המינגוויי שראו אור מחדש בעברית, "הטיגריס הלבן" מאת ארווינד אדיגה, וספרים נוספים.
ספריו

מולטי-סיסטם. תל אביב, ידיעות אחרונות, 2000.
נתב"ג. תל אביב, עם עובד, 2011.
הנמלה פיסטינה והקוסקוס. תל אביב, ידיעות ספרים, 2015.
פילמוגרפיה

עיניים שלי (1997) מתוך: סיפורים קצרים על אהבה (1997)
ארץ קטנה, איש גדול (1998)
בדרך אל החתולים (2009)
קרב אוויר (2024)
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308109605171  BnF: cb16643084f (data)  GND: 1111667608  ISNI: 0000 0000 7057 9813  LCCN: no00040774  VIAF: 97399444   WorldCat (עם VIAF): 97399444
יעקב הולנדר

| --- | --- |

 לידה:  2 במרץ 1928 קרקוב, הרפובליקה הפולנית השנייה 
 פטירה:  2 באפריל 2014 (בגיל 86) 
 שם לידה:  Ya’akov Janek Hollaende 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 שפה מועדפת:  עברית 
 
יעקב הוֹלַנדֶר (2 במרץ 1928 – 2 באפריל 2014) היה מלחין בזמר העברי, מעבד מוזיקלי ומנצח מקהלות ישראלי. מגדולי המלחינים בזמר העברי, המזוהה בעיקר עם פסטיבלי הזמר, בהם זכה שלוש פעמים במקום הראשון, ועם חבורות הזמר הרבות שיסד לאורך השנים.
אלבומים

אזכור את הדרך: משיריו של יעקב הולנדר, פרדסיה: התקליט, 1996.
שיר לערב חג: לקט משירי יעקב הולנדר בביצוע הרכבים קוליים, הליקון, 2004.
תווים

אֲבָל המנגינה: משירי יעקב הולנדר, תל אביב: ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל – מפעלי תרבות וחינוך (הספרייה למוסיקה על-שם נסימוב), 1985.
הערות שוליים

↑  אלי לפיד (עורך ומראיין), "כל ההתחלות" עם יעקב הולנדר, רשת ג, 30 ביולי 2010 (להאזנה).
↑  אסף טל, לירז לחמנוביץ, ראיון עם המלחין יעקב הולנדר, באתר יד ושם
↑  פרסום בעיתון, דבר, 26 באוקטובר 1958
↑  טלילה בן-זכאי, "ילדתי, אמרי" של מ. דור וי. הולנדר זכה בפרס ראשון בפסטיבל הזמר, מעריב, 17 באפריל 1964.
↑  הקהל בחר ב"מי יודע כמה" בפסטיבל הישראלי לזמר, מעריב, 16 במאי 1967.
↑  ב-2009 דורג השיר במקום הראשון במצעד 100 השירים של תל אביב בגלי צה"ל ונבחר לייצג את תל אביב בחגיגות ה-100 שנערכו באותה שנה.
↑  השיר נכתב עבור התוכנית העשירית, "פשוט שריונר", של להקת גייסות השריון לאחר מלחמת ששת הימים
↑  ערב חלוקת פרס זעירא, דבר, 4 ביולי 1980.
↑  nrg תרבות, אות הוקרה ליעקב הולנדר ז"ל יוענק למשפחתו, באתר nrg‏, 25 במאי 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312750305171  LCCN: n85374402  MusicBrainz: 81cea204-1dd7-40c6-b221-59b6f2a83673  VIAF: 246345489   WorldCat (עם VIAF): 246345489
יחסי הולנד–נורווגיה

| יחסי הולנד–נורווגיה |
| --- | --- |
הולנד: נורווגיה


הולנד: נורווגיה
שטח (בקילומטר רבוע)
41,543: 323,802
אוכלוסייה
18,258,432: 5,588,322
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,118,125: 485,513
תמ"ג לנפש (בדולרים)
61,239: 86,880
משטר
מונרכיה חוקתית

שגרירות הולנד באוסלו
יחסי הולנד–נורווגיה הם יחסי החוץ בין הולנד לנורווגיה. שתי המדינות חברות מלאות במועצת אירופה, OECD, נאט"ו והאו"ם.
היסטוריה

הקשרים ההיסטוריים בין נורווגיה להולנד מתוארכים עוד לתקופת הוויקינגים, כאשר ויקינגים סקנדינבים הפליגו לאורך הנהרות להולנד למסחר וביזה. במשך זמן מה, בסביבות שנת 879, 'גודפריד נורמן' אף שלט בעיר אוטרכט. כמו כן, סחר שגשג בין הולנד ונורווגיה בעידן ברית ערי הנזה, במהלך המאות ה-15 וה-16. נורווגיה ייצאה בעיקר עץ ואבן להולנד; למעשה, חלקים גדולים מאמסטרדם בנויים על מוטות המיוצרים מעץ נורווגי. במהלך המאה ה-17 קבוצה גדולה של נורווגים היגרה להולנד מכיוון שהיא הציעה הזדמנויות ושכר טובים יותר מנורווגיה. בשנת 1650 גדלה האוכלוסייה הנורווגית באמסטרדם לכ-13.500 איש ולכן מכונה לעיתים אחת הערים הנורווגיות הגדולות ביותר באותה תקופה. באותה תקופה ברגן הייתה העיר הגדולה ביותר בנורווגיה והייתה בה כמות תושבים דומה. במהלך מלחמת העולם השנייה, יחידות צבא נורווגיה וחיל האוויר השתתפו בשחרור הולנד בשנים 1944–1945.
יחסים כלכליים

המסחר והספנות היו מרכזיים במערכת היחסים בין שתי המדינות מזה כמה מאות שנים. בשנת 2016 הייתה הולנד מקור היצוא השלישי בגודלו של נורווגיה. הייצוא הוא בעיקר נפט גולמי, גז טבעי ויצוא ליבשת כגון מתכות, מוצרים כימיים ופירות ים. היבוא מהולנד לנורווגיה הוא גם מהותי, והוא מורכב בעיקר ממוצרי הנדסה וכימיקלים, מתכות ומזון.
אנרגיה היא תחום שיתופי פעולה חשוב במיוחד. כבל החשמל התת-קרקעי הארוך בעולם נפתח בשנת 2008 ונמתח מ-Feda בנורווגיה ועד Eemshaven בהולנד. הכבל באורך 580 קילומטר, שנקרא NorNed, נמצא 410 מטר מתחת לפני הים. הוא מעביר חשמל ידידותי לסביבה בין המדינות, עם קיבולת של 700 מגה וואט.
פוליטיקאים ועובדי מדינה משתי המדינות נפגשים לעיתים קרובות, מחליפים דעות וחולקים שיטות עבודה מומלצות. הגירה, רפורמה חברתית ומוסדית ופתרונות אנרגיה הם דוגמאות לתחומי מדיניות בהם שתי המדינות משתפות פעולה לעיתים קרובות.
בזירה הבינלאומית, נורווגיה והולנד חולקות אינטרסים משותפים רבים, כגון בתחום שיתוף הפעולה בפיתוח, זכויות אדם ותהליכי שלום. שתי המדינות תומכות חזקות במוסדות רב-צדדיים והיו חברות פעילות באו"ם ובנאט"ו מהקמתם. הולנד הייתה אחת החברות המייסדות של האיחוד האירופי, אשר נורווגיה אינה חברה בה. עם זאת, לנורווגיה יש קשרים הדוקים עם האיחוד האירופי, בעיקר דרך האזור הכלכלי האירופי (EEA) והסכם שנגן.
הולנד היא אחת המדינות איתן נורווגיה מקיימת את שיתוף הפעולה הביטחוני הקרוב ביותר. הצבא ההולנדי והצבא הנורווגי משתפים פעולה לעיתים קרובות יותר ויותר בכוחות התגובה של נאט"ו. הנחתים ההולנדים עורכים הכשרה ארקטית בנורווגיה מדי שנה. יתר על כן, הולנד ונורווגיה מקיימות שיתוף פעולה הדוק מאוד בין מטוסי קרב F-16 מאז שנות השבעים.
חילופי תרבות

נורווגיה והולנד קשורים קשר הדוק באמצעות חילופי תרבויות, בין היתר בתחומי המוזיקה, הקולנוע והספרות. לדוגמה, נורווגים אימצו את הדיג'יי ההולנדי טייסטו כבר בתחילת הקריירה שלו, ואותו דבר התרחש עם התקליטן הנורווגי קיגו בהולנד. בעולם האמנות, מוזיאון ואן-גוך ומוזיאון מונק משתפים פעולה בפרויקטים, כמו תערוכת מונק / ואן-גוך שהוצגה בשני המוזיאונים בשנת 2015 ובחלקים משנת 2016. יתר על כן, בנורווגיה, אדריכלים הולנדים מילאו תפקיד חשוב בחידוש האזור סביב פיורד אוסלו.
תיירים הולנדים מהווים חלק משמעותי מהתיירות לנורווגיה; הם היו קבוצת התיירות הרביעית בגודלה בשנת 2016.
נציגויות דיפלומטיות

נורווגיה מחזיקה בהולנד שגרירות בהאג ו-2 קונסוליות כבוד באמסטרדם ורוטרדם.
הולנד מחזיקה בנורווגיה שגרירות באוסלו.
יוסוף לוואל

יוסוף לוואל (באנגלית: Yusuf Lawal; נולד ב-23 במרץ 1998) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת הקיצוני השמאלי בארוקה.
קריירה

לוואל נולד בלאגוס שבניגריה, והחל לשחק כדורגל במחלקות הנוער של מועדון מקומי. בקיץ 2017 חתם על חוזה לשלוש עונות עם אופציה לעונה נוספת בלוקרן מליגת העל הבלגית. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה במדי הקבוצה הבכירה ב-14 באפריל 2018, בניצחון 3–0 על אופן.
ב-16 ביולי 2020 חתם על חוזה לשתי עונות עם אופציה לעונה נוספת בנפטצ'י באקו מליגת העל האזרית.
הערות שוליים

↑  admin. "Lokeren new signing 'Obagol' Yusuf Lawal will play in Premier League – Agent - SCORE NIGERIA". scorenigeria.com.ng.
↑  36Lion. "Lawal Yusuf - Official Site - 36Lion Football Club". www.36lionfc.com.
↑  admin. "'Obagoal' Yusuf Lawal scores first goal for Lokeren - SCORE NIGERIA". scorenigeria.com.ng.
↑  "Lokeren vs. AS Eupen - 14 April 2018 - Soccerway". us.soccerway.com.
↑  "Nigeriyalı futbolçu "Neftçi"də". neftchipfk.com/ (באזרית). Neftçi PFK. 16 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "יוסוף לוואל".
יהדות מוינשט

החכם (שוחט) ממוינשט, ציור של שטפאן לוקיאן
קיימות עדויות לכך שראשיתה של יהדות מוינשט היא במחצית הראשונה של המאה ה-18. יעקב פסנתיר מצא בבית העלמין הישן של מוינשט מצבה מ-1840 והאדריכל ע. ארנט מצא שתי מצבות מהשנים 1748 ו-1787. התיישבות היהודים במקום כרוכה במציאת מקורות של נפט גולמי, שהיהודים היו הראשונים בניצולם. היישוב מוינשט עצמו נוסד ב-1781.
העלייה הראשונה

בשנת 1882, לאחר קונגרס פוקשאן, הקונגרס הראשון של חובבי ציון, החליטה קבוצה של 30 משפחות חסידים מהעיר מוינשט ברומניה, לעלות לארץ ישראל ולעסוק בחקלאות. הם שלחו את נציגם, דוד שוב, אליו הצטרף האיכר דוד בוקששתר, לאתר מקום מתאים להתיישבות.
ב-24 ביולי 1882 רכש דוד שוב, כנציג חבורה יישוב ארץ-ישראל על ידי עבודת אדמה, את הקרקעות שהיו חלק מאדמות גיא אוני ואדמות נוספות מהכפר ג'עוני. בחודש אוגוסט 1882, יצאה האוניה "טטיס" מנמל גאלאץ ועליה עשרות משפחות נוספות. במהלך ההפלגה פרץ סכסוך על רקע דתי בין הנוסעים - יהודי מוינשט היו קפדנים יותר במצוות הדת מיהודי גאלאץ - לכן נפרדו הקבוצות. מרבית יוצאי מוינשט ירדו בחוף ביירות ובמסע רגלי בעזרת חמורים ופרדות הגיעו לצפת וממנה לגיא אוני. הם החליטו לשנות את שם המקום לראש פינה וזו הייתה פתיחת העלייה הראשונה.
ארגון הקהילה

הקהילה היהודית במוינשט התארגנה ב-1885 והיא כללה חמישה בתי כנסת, מקווה טהרה, בית ספר לבנים, שנוסד ב-1893 ובית ספר לבנות, שנוסד ב-1896. בשלהי המאה ה-19 נוסדו במוינשט החברות "אהבת אחים" ו"דגל האחווה", שנועדו לסייע לעניים ולחולים. קמו גם שתי חברות סיוע של נשים בשמות Alinarea ו-Sprijinul, שניסו לעזור ליולדות ולכלות עניות
רב הקהילה במאה ה-19 היה הרב יוסף אריה זילברמן. לאחר שבני מוינשט ייסדו את ראש פינה, הם מינו את הרב זילברמן לרבה הראשון.
בתחילת המאה ה-20 המצב הרוחני בעיר נעשה גרוע. הרב בצלאל זאב שפרן מבכה בתשובתו, שנכתבה בעקבות העובדה שבית הספר היהודי לבנות בעיר פעל גם בשבתות, ולימד בו רווק יהודי חילוני צעיר: ”הזאת העיר מוינעשט ששמעתי לאמר בשנים קדמוניות, היתה לתל תלפיות, שממנה יצא תורה ונתגדלו מורי הוראות. ועתה בעוונותינו הרבים ירדה פלאות, הפלא ופלא, הפלאה זו תורה [כשבת קל"ח ע"ב] הולכים חשכים ואין נוגה עליהם אורה, זו תורה [כמגילה ט"ז ע"ב] איכא היתה לזונה קריה נאמנה, עיר הצדק שהיתה לשם ולתפארת בכל המדינה?”.
תקופת מלחמת העולם השנייה

ב-15 ביולי 1941, לאחר שרומניה, יחד עם גרמניה הנאצית, פתחה במלחמה נגד ברית המועצות, יהודי מוינשט הצטוו לעזוב את היישוב תוך שלושה ימים ולעבור לבקאו. השלטונות לקחו 15 עד 20 גברים מבין יהודי מוינשט כבני ערובה להתנהגות יתר היהודים. בני הערובה העצורים הוחלפו מדי פעם ונשלחו לעבודות כפייה.
בסיום המלחמה שבו למוינשט רק 80 משפחות יהודיות והם מצאו את בתיהם הרוסים ורכושם שדוד.