stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דלגנית
מינים

הסוג כולל את המינים הבאים:
| זכר | נקבה | מין | תפוצה |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | Crocothemis brevistigma Pinhey, 1961 | זמביה |
|  |  | Crocothemis chaldaeorum Morton, 1920 | בחריין; איראן; עיראק; קטאר; ערב הסעודית; כווית |
|  |  | Crocothemis corocea Navás, 1918 |  |
|  |  | Crocothemis divisa Karsch, 1898 | אפריקה הטרופית שמדרום לסהרה, מדגסקר |
|  |  | Crocothemis erythraea (Brullé, 1832) – דלגנית אדומה | כל אפריקה, דרום אירופה, וממערב אסיה עד לדרום סין |
|  |  | Crocothemis nigrifrons (Kirby, 1894) | אוסטרליה, פפואה גינאה החדשה ואיי שלמה. |
|  |  | Crocothemis sanguinolenta (Burmeister, 1839) – דלגנית זוטית | אפריקה מדרום לסהרה (כולל מדגסקר), בלבנט ובדרום חצי האי ערב. |
|  |  | Crocothemis saxicolor Ris, 1921 | מלאווי, מוזמביק, זמביה, זימבבואה, ואולי גם ליבריה וסיירה לאון. |
|  |  | Crocothemis servilia (Drury, 1773) – דלגנית אסייתית | מזרח ודרום-מזרח אסיה |
|  |  | Crocothemis striata Lohmann, 1981 | מדגסקר |
הערות שוליים

↑  "Genus Crocothemis Brauer, 1868". Australian Faunal Directory. Australian Biological Resources Study. 2012. נבדק ב-27 בפברואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  בלכר, מיכאל, שמות עבריים לחרקים למען חינוך סביבתי ושמירת הטבע: שפיריות ושפריריות כמקרה בוחן, מחקרי הנגב, ים המלח והערבה 7 (3), 2015, עמ' 58–65
↑  Martin Schorr; Martin Lindeboom; Dennis Paulson. "World Odonata List". University of Puget Sound. אורכב מ-המקור ב-28 באוגוסט 2010. נבדק ב-11 אוק' 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
ספר יצירה

| --- | --- |

ספר יצירה, שכ"ב, מנטובה, דפוס יעקב כהן מגאזולו, בית הספרים הלאומי האוניברסיטאי
 מידע כללי
 מאת:  לא ידוע, מיוחס לאברהם
 שפת המקור:  עברית 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  990012793690205171
 
ספר יצירה הוא חיבור עברי עתיק שנודעת לו משמעות רבה בעולם המיסטיקה והקבלה היהודי, וזכה לפירושים מגוונים על ידי גדולי חכמי היהדות לאורך הדורות, מהם פילוסופיים רציונליים ומהם מיסטיים, מיתיים ומאגיים. שפתו ואופיו של הספר ייחודיים כל-כך עד שאין לו מקבילה והוא נחשב במחקר לסוגה של ספר אחד.
את ייחוסו הקבלי-מיסטי וחשיבותו של הספר כעוסק בסודות הנסתרים של הקבלה, ניתן לראות בהגדרתו של הרמ"ק, אחד מבכירי מפרשיו:
ביאור ספר יצירה להיות ענינו בפירוש הספירות ואותיות שבהם נבראו שמים וארץ וימים וכל אשר בם.
תולדותיו ותוכנו > זמן ומחבר הספר > במסורת היהודית

במסורת היהודית ישנן מסורות שונות בנוגע לשאלת מחבר הספר. ישנם המייחסים את חיבורו לאברהם אבינו (וכך מופיע ברוב המהדורות המודפסות של הספר), אך יש מסורת המייחסת את חיבור הספר לאדם הראשון, ולפיה אברהם אבינו רק העלה אותו על הכתב. מסורת יהודית אחרת מייחסת אותו לרבי עקיבא. רס"ג בהקדמתו לפירוש ספר יצירה אומר כי את עיקר הרעיון המחשבתי שבספר הבין אברהם אבינו, והוא נמסר בע"פ עד זמן כתיבת המשנה בערך, ובסביבות תקופה זו נכתב ספר יצירה.
תולדותיו ותוכנו > זמן ומחבר הספר > לפי המחקר האקדמי

החוקרים חלוקים בדיעותיהם לגבי זמן חיבורו הראשוני של ספר יצירה. אין ספק שחלו בו שינויים לאורך הדורות. יהודה ליבס בספרו "תורת היצירה של ספר יצירה" סבור על פי ניתוח לשוני ששורשי ספר יצירה נעוצים עוד בשלהי תקופת בית שני.
בין היתר הוא נשען על תיעוד לכאורה מקיומו של ספר יצירה בתקופת התלמוד שהחל להיערך כמאתיים שנה לאחר החורבן. במסכת סנהדרין בתלמוד הבבלי מופיע סיפור בו לכאורה מוזכר ספר יצירה: "רב חנינא ורב אושעיא הוו יתבי כל מעלי שבתא ועסקי בספר יצירה (בקטע גניזה היחיד ובשני כתבי יד ישנים הגרסה היא "בהלכות יצירה") ומיברו להו עיגלא תילתא ואכלי ליה" (היו יושבים כל ערב שבת ועוסקים בספר יצירה ובראו להם עגל משולש [=משובח] ואכלו אותו).
עם זאת, ישנם חוקרים המתארכים את זמן חיבורו הראשון לתקופה מאוחרת יותר. לדוגמה החוקר צחי וייס שיער כי הוא נערך בין שלהי המאה ה-6 לשלהי המאה ה-7 על ידי יהודים שהיו בעלי היכרות קרובה עם הנצרות הסורית.
תולדותיו ותוכנו > תוכנו וסגנונו

הספר, שאורכו כאלפיים מילים, עוסק ביסודות מהם נברא העולם. לשונו של החיבור היא עברית, תחבירה קצבי, ודרך הוראתה החלטית.
החיבור נפתח במילים: ”בשלשים ושתים נתיבות פליאות חכמה חקק יה ה' צבאות אלהי ישראל אלהים חיים ומלך עולם אל שדי רחום וחנון רם ונשא שוכן עד וקדוש שמו מרום וקדוש הוא וברא את עולמו בשלשה ספרים בספר וספר וספור”. שלושים ושתיים הדרכים הן עשר הספירות (הממוספרות מ-1 עד 10) ועשרים ושתיים אותיות האלפבית.
לפי הספר, באמצעות עשר הספירות וכ"ב אותיות האלפבית העברי, ברא האל את העולם, וכאשר גילה אברהם את הסוד הזה, הבין את יסודות האמונה, 'ועלתה בידו':
וכיון שראה אברהם אבינו עליו השלום והביט וראה וחקר והבין וחקק וחצב וצרף ויצר ועלתה בידו, נגלה אליו אדון הכול הושיבו בחיקו ונשקו על ראשו, קראו אוהבו ושמו בשמו וכרת לו ברית לו ולזרעו עד עולם שנאמר והאמין בה' ויחשבה לו צדקה.
אין בספר התייחסויות למאורעות או לאישים (זולת אברהם אבינו בסופו), הוא אינו מאזכר מקורות מוקדמים יותר, והוא מביא את דבריו כהצגה שיטתית של תפיסת עולם לשונית נטולת הקשר. לאור זאת הוא מוגדר כסוגת ספר יחיד, ואינו מזוהה אפילו עם ספרות קבלית קדומה כגון ספרות ההיכלות אשר מרבה לדבר בנושא מבנה העולמות העליונים (והתחתונים), וכן מלאכים, שמותיהם ותפקידיהם, כך לדעת החוקר פטר היימן הגורס כי אין לקשור בין חיבורים אלו, הנוקטים בלשון ובשיטות מחשבה נבדלות.
תולדותיו ותוכנו > פירושים

חכמי ישראל בדורות רבים עסקו בספר זה וכתבו עליו פירושים רבים, שעם הידועים שבהם נמנים רב סעדיה גאון, הרמב"ן, רבי יוסף בן שלום אשכנזי, רבי מאיר הלוי אבולעפיה, יצחק בן שלמה הישראלי או דונש בן תמים, ר' שבתאי דונולו, ר' יהודה בן ברזילי הברצלוני, ר' יצחק סגי נהור, ר' יצחק דמן עכו, הרמ"ק והגר"א. ר' יהודה הלוי מבאר בספר הכוזרי רבים מחלקי ספר יצירה.
פרופ' איתמר גרינולד טוען כי החיבור מורכב ביסודו משני חיבורים נבדלים, שהראשון שבהם עוסק בעשר הספירות, והשני בכ"ב אותיות האלפבית. הוא מבסס את דבריו על העובדה שבפרק הראשון של הספר (ברוב הנוסחים), אין אזכור לכ"ב האותיות (למעט קטע הפתיחה). לעומת זאת, בשאר פרקיו של הספר אין אזכורים לעשר הספירות.
יש הסוברים, כי ספר יצירה אינו טקסט מיסטי או מאגי ביסודו וכי פירושים ברוח זו ניתנו לו רק משלהי המאה ה-12 בפירושיהם של חסידי אשכנז וראשוני המקובלים. למרות הנחה זו בשנים האחרונות התגלו מספר עדויות שלפיהן זכה ספר יצירה לפירושים מיסטיים ומאגיים כבר במאה ה-10 לספירה.
מהדורות מוערות וביקורתיות:
בשנת תשכ"ה (1965) הוציא לאור ר' בן ציון יאיר וינשטוק את "ספר יצירה השלם" מהדורה מוארת עם פירוש יוצר אור - ביאור מלוקט מכל פירושי הקדמונים, מהמקובלים והחסידים. מהדורה שנייה נדפסה בשנת תשמ"ג.
בשנת 1971 ההדיר איתמר גרינולד מהדורה ביקורתית של הספר.
בשנת 2008 הוציא לאור פטר היימן מהדורה מדעית עם תרגום לאנגלית בו הוא מציע את הטקסט הקדום ביותר של 'ספר יצירה' שאפשר להציג, כלומר הטקסט המופיע בכתבי היד הקדומים ביותר, ובנפרד את התוספות והפירושים שנכללו מאוחר יותר בתוך הטקסט.
מאיר בר-אילן ערך מהדורת שחזור ופרסם אותה באופן מקוון באינטרנט.
תרגומים

לטינית:
Abraham Patriarchœ Liber Iezirah, פריז, 1552
Liber Iezirah, ב-Ars Cabalistica, בזל, 1557
במהדורת אמסטרדם, 1642
גרמנית:
Das Buch Yezira, לייפציג, 1830
אנגלית:
Sepher Yezirah, ניו יורק, 1877, באתר היברובוקס
"SEPHER YETZIRAH". נבדק ב-22 באפריל 2013. {{cite web}}:  (עזרה) 1887
Sefer Yetzira תרגום מאת פטר היימן, 2008.
צרפתית:
S.Karppe, Etude sur les Origines... du Zohar, pp. 139-158, פריז, 1901, עמודים 139-158
מתוך ספר יצירה, מנטובה שכ"ב
לקריאה נוספת

גרשם שלום, פרקי יסוד בהבנת הקבלה וסמליה, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, 1980
יהודה ליבס, תורת היצירה של ספר יצירה, ירושלים תשס"א
מאיר בר-אילן (חוקר), אסטרולוגיה ומדעים אחרים בין יהודי ארץ ישראל, ירושלים תשע"א. - פרק ב - ספר יצירה: אסטרולוגיה, מתמטיקה ובלשנות טבעית, עמ' 61 - 233.
יוסף דן, תולדות תורת הסוד העברית: העת העתיקה, מרכז זלמן שזר, תשס"ט, עמ' 545–640.
צחי וייס, "שיטות שונות לבריאת העולם מאותיות" קבלה 17 (2008), עמ' 169–200
Tzahi Weiss, "Sefer Yeṣirah" and Its Contexts: Other Jewish Voices, Philadelphia: Penn Press, 2018
אבישי בר-אשר, 'ספר יצירה בנוסחו הקדום', תרביץ, פט (תשפ"ג), עמ' 231–322
ישעיה הלוי

ערך זה עוסק במחבר הספר  (הראשון). אם התכוונתם למחבר הספר  (שני לוחות הברית), ראו .
| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  ?–1723 
 פטירה:  1723 ג' באייר ה'תפ"ג 
 
רבי ישעיה בן רבי אברהם הלוי (נפטר בג' באייר ה'תפ"ג, 8 במאי 1723) היה רב ופרשן ה"שולחן ערוך". מחבר הספר באר היטב (הראשון) על חלק אורח חיים שבשולחן ערוך.
חייו

נולד למשפחת תלמידי חכמים מפורסמת בברודי. נכדו של הרב דוד הלוי סגל, בעל הטורי זהב, ונינו של רבי יואל סירקיש, בעל הבית חדש.
בשנת ה'תפ"ג ניסה לעלות לארץ ישראל עם אשתו ובתו. בג' אייר לנו באכסניה בעיירה מוהילב. במקום פרצה שרפה ושלושתם נשרפו ומתו. נספד בידי רבי מאיר איזנשטט בעל 'פנים מאירות', וההספד נכלל בספרו "כתנות אור".
ספרו

בשנת ה'תס"ח הודפס ספרו 'באר היטב' על חלק אורח חיים בשולחן ערוך, הידוע כ'באר היטב הראשון'. רבי ישעיה מזכיר בהקדמתו שכתב חיבור דומה על חלק יורה דעה, אך חיבור זה לא נדפס מעולם. בנוסף, הוא מסביר בה שקיבל על עצמו לכתוב את החיבור כהודאה על כך שניצל ממוות, ושסגנון החיבור קצר בשל מחסור בכסף להדפסה ומפני אהבת הקיצור:
חשבתי דרכי במה אקדם השם שעשה לי נס גדול שהציל אותי מיד הריקים ימ"ש ממש חרב חדה הייתה מונחת על צוארי ויצאתי בשלום, קבלתי עלי דבר זה לשם שמים לברר וללבן מזוקק שבעתיים פירוש על שולחן ערוך אורח חיים, עם כל דינים שנמצאו בכל השאלות ותשובות הראשונים והאחרונים, ועם מה שחנני השם כתבתי בקיצור נמרץ... ולא אוכל לצאת ולבא באריכות בפלפול ובטעמים, כי שערי דמעו"ת ממני ננעלים, והוצאת הדפוס למעלה עולים. והעיקר כמו שכתב הרמב"ם באגרת תחיית המתים, אלו היה אפשר לי לשום התלמוד כולו בפרק אחד לא הייתי משים בשני פרקים...
כעבור כ-30 שנה החל רבי יהודה אשכנזי להדפיס "באר היטב" לחלקים הנוספים של השולחן ערוך, ובסופו של דבר החליט לחבר גם מהדורה חדשה מתוקנת ומורחבת לחלק אורח חיים. ספרו זה מסודר ומנוסח מחדש, אך הוא מזכיר את חיבורו של רבי ישעיה לפעמים כ”הבאר היטב אשר לפני”.
הספר זכה בתחילה לפופולריות רבה ונדפס ב-8 מהדורות תוך 30 שנה, אך לאחר הדפסת באר היטב של אשכנזי, שגם נכנסה למהדורות השו"ע הנפוצות, נדחה לחלוטין ולא זכה לתהודה רבה בקרב הפוסקים. רבי יעקב עמדין ביקר את חידושיו ותעוזתו: ”וראיתי בבאר היטב העזה גדולה שכתב כאן על המגן אברהם שטעה, וזה בלי ריח טעם. והוא אחד מהחידושים שחידש בעל אותו קיצור, וגם זו חולה רעה, ליהוי עליה סהדא רבה דלא אתמחי גברא ולא קמיעא” (תרגום: זו עדות גדולה שגם הספר וגם הכותב לא מוחזקים כמומחים).
הערות שוליים

↑  החיד"א, שם הגדולים חלק א אות י סעיף שצח
↑  הרב מאיר איזנשטט, מאורי אש, עמ' 116, באתר היברובוקס
↑  משחק מילים, על בסיס המימרא "שערי דמעה לא ננעלו". כוונת המחבר שאין לו מספיק כסף להדפסת ספר ארוך. (בארמית המילים "שערי דמעות" פירושם "שערים של מעות")
↑  מביאו בספרו עשרות פעמים. לדוגמה סימן א' ס"ק י"ג. סימן ג' ס"ג ט', סימן ט' ס"ק ו', ועוד רבות
↑  מור וקציעה, אורח חיים סימן קנח
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007527270605171  VIAF: 308278568   WorldCat (עם VIAF): 308278568
חד-קרן

ערך זה עוסק ביצור מיתולוגי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
איור של חד-קרן בספר חיות משנת 1607 מאת אדוארד טופסל
דגם של חד-קרן באוניברסיטת ציריך
חד-קרן בגן התענוגות הארציים מאת הירונימוס בוש, סביבות 1503
חד קרן במרכז שטיח קיר פלמי בסגנון מילפלר (אלף פרחים); המאה ה-16; אוסף מוזיאון ויקטוריה ואלברט, לונדון
חד-קרן בסמל הרלדי בארמון המלכותי בטירת אדינבורו שבסקוטלנד
חד-קרן בסמל הרלדי בבניין הפרלמנט לשעבר בדבלין
חד-קרן הוא יצור אגדי, שמקורו באגדות והמיתולוגיות של אירופה העתיקה וימי הביניים.
הוא מתואר כיצור דמוי תיש או סוס לבן צחור, בעל קרן אחת על מצחו, הנחשבת לבעלת תכונות קסומות ואציליות.
לפי האגדה, החד-קרן נצפה רק בקרבת בתולות, שהן היחידות שיכלו להתקרב אליו. בין הסיפורים אודות החד-קרן מופיעים סיפורי ציידים שנארגו על גבי שטיחי קיר או סופרו בעל פה. סיפורים אלו עוסקים בציידים חמדנים, שהיו שולחים בתולות צעירות ליערות על מנת למצוא ולפתות את אותם יצורים במטרה לקחת מהם את הקרן שלהם.
החד-קרן מופיע במיתולוגיות שונות, אך המשותף לכל הסיפורים הוא שבכולם החד-קרן מתואר כחיה נאצלת וטהורה.

מסופר על החד-קרן שצבעו צחור, קרנו כסופה, ושאינו פוגע בחי ובצומח ומתקיים רק מטל הבוקר.
מקורות לחד-קרן

אחת הסברות היא שהחד-קרן נוסף למיתולוגיה, בייחוד הבריטית והצרפתית, אחרי שאנשים מאירופה ביקרו באפריקה או בתת-היבשת ההודית וחזו בפעם הראשונה בקרנפים, כיוון שהחד-קרן מזכיר את האמונות הרווחות במזרח לגבי הסגולות ה"טמונות" בקרנו של הקרנף, בייחוד לצורכי שיפור האון הגברי.
סברה אחרת היא שמקור האגדה בשן של לווייתן החדשן או דמותו של הראם – מין של אנטילופה בעלת שתי קרניים דקות וישרות, שממבט מן הצד נראות כמו קרן אחת. לחלופין הוצע גם מראה של סוס עם קרן על החוטם.
מקור יהודי אפשרי לחד-קרן הוא בדברי התלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"ח, עמוד ב': ”אמר רבי אלעא אמר רבי שמעון בן לקיש אומר היה רבי מאיר תחש שהיה בימי משה בריה בפני עצמה היה ולא הכריעו בה חכמים אם מין חיה הוא אם מין בהמה הוא וקרן אחת היתה לו במצחו ולפי שעה נזדמן לו למשה ועשה ממנו משכן ונגנז... אמר רב יהודה (אמר שמואל) שור שהקריב אדם הראשון, קרן אחת הייתה לו במצחו, שנאמר (ספר תהילים, פרק ס"ט, פסוק ל"ב) וְתִיטַב לַיהֹוָה מִשּׁוֹר פָּר מַקְרִן מַפְרִיס”.
מקור נוסף נמצא בתלמוד בבלי, מסכת חולין, דף נ"ט, עמוד ב': ”...וקרש אע"פ שאין לו אלא קרן אחת מותר”. קרש זה הוא מין חיה ואינו זהה לשור שהקריב אדם הראשון שהוא מין בהמה.
החד-קרן באמנות ובתרבות > סדרות שטיחי קיר

ציד החד-קרן
הגבירה והחד-קרן
החד-קרן באמנות ובתרבות > שירים סרטים וסדרות

בסרט "בלייד ראנר" מופיע בגרסת הבמאי רידלי סקוט חד-קרן בחלומו של הגיבור ומרמז על היותו אנדרואיד. זה אחד ההבדלים החשובים בין הגרסה שהופצה לבין גרסת הבמאי.
הסרט "אגדה" בכיכובם של טום קרוז ומיה שרה סובב סביב יצורי החד-קרן. חד-קרן מופיע גם בספרי דברי ימי נרניה של ק.ס. לואיס ובסרט אבק כוכבים ובסרט סודות אחוזת הירח.
בסדרה "הפוני הקטן שלי" חלק מסוסי הפוני מתוארים כחדי-קרן לצד סוסי פוני בעלי כנפיים.
בסדרה "לך מפה, יוניקורן!" גיבור הסדרה הוא חד-קרן בשם "יוניקורן" (Unicorn, חד-קרן).
השיר שייצג את מדינת ישראל באירוויזיון 2023 על ידי נועה קירל וזכה במקום השלישי נקרא "Unicorn".
סרט ההנפשה הספרדי מלחמות חדי-קרן מספר על יער הנתון במחלוקת בין דובונים לבין חדי-קרן הטוענים לבעלותו. על אף תוכנו המשתמע כילדותי, מדובר בסרט דרמה מלחמתי קשה ואלים במיוחד.
החד-קרן באמנות ובתרבות > ספרים

בספרה של טרייסי שבלייה, "הגבירה והחד-קרן", מתואר תהליך ייצורם של שטיחי הקיר המפורסמים בהן מככבות גבירות וחד-קרן. החד-קרן מהווה סמל פלאי ביצירה זו.
בסדרה "אמבר", מאת רוג'ר זילאזני, מופיע החד-קרן כחיה המקודשת והמסתורית המלווה את המשפחה, ונגלית באופן נדיר ולא צפוי.
בסדרת ספרי "הארי פוטר", מאת ג'יי קיי רולינג, מתואר החד-קרן כחיה תמימה בעלת דם שמעניק ללוגמיו תכונות פלאיות, אך מקלל את חייהם, כך שהם לא יוכלו לחיות אלא כצל, בין חיים ולמוות. עוד מתואר בסדרה, שצבע היצורים יותר לבן מן השלג, דמם דמוי כספית, והם מאוד חשדנים. חשדנות זו היא שגורמת להם להתרחק מבני אדם (אם כי לבנות מעט קל יותר להתקרב אליהם מאשר לבנים, במיוחד אם יציעו מנחה של קוביות סוכר).
בספר "ארץ פלאות קשוחה וסוף העולם", מאת הסופר היפני הרוקי מורקמי, משמש החד-קרן כמוטיב המרכזי שסביבו בנויות עלילות הספר.
בספר "מבעד למראה ומה אליס מצאה שם", מופיע החד-קרן, כמילות השיר המפורסם, כשהוא נלחם באריה. כאשר הוא רואה את אליס לראשונה, סבור היה, לפי מה שחנכו אותו כנראה, שבני אדם הם יצורים אגדתיים, ואליס חשבה שחדי-קרן הם יצורים אגדתיים, כשראתה אותו לראשונה.
בסדרת ספרי "סקאנדר" מאת הסופרת "א"פ סטידמן", משמש החד-קרן כמוטיב מרכזי שסביבו נרקם הסיפור.
החד-קרן באמנות ובתרבות > שונות

החד-קרן הוורודה הבלתי נראית היא אל של דת פרודית המשמשת אתאיסטים וספקנים כנגד טיעוני הדת.
בפילוסופיה החד-קרן (כמו גם הפגסוס) ניתן פעמים רבות כדוגמה לישות שקיימת במחשבה (אנשים חושבים עליה, כותבים עליה ומדברים עליה) אך אינה קיימת במציאות. דוגמה זו ניתנת, בדרך כלל, על-מנת להדגים את הבעיה של משמעותם של משפטי אי-קיום.
יום החד קרן הבין־לאומי מצוין ב־9 באפריל.
חד-קרן היא החיה הלאומית של סקוטלנד.
על פי תרבויות ואמונות שונות, נחשב האריה האויב הטבעי של החד-קרן.
בעולם ההיי-טק, מציין המושג חד-קרן חברת סטארט-אפ שהגיעה לשווי של מיליארד דולר אך עדיין נמצאת בבעלות של משקיעים פרטיים בלי לבצע אקזיט או הנפקה ראשונית.
הביטוי "חד-קרן ורוד" משמש באופן אירוני לתיאור רשע המעמיד פנים של צדיק תמים וחף מפשע.
בפוליאמוריה "חד-קרן" הוא כינוי לאשה המחפשת קשר עם זוג, שכן הן 'נדירות' לעומת גברים המחפשים קשר שכזה.
ראו גם

מפלצות וחיות אגדיות
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ח', עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"ח, עמוד ב'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560928405171  BNE: XX528321  BnF: cb11949262z (data)  GND: 4129167-0  LCCN: sh85139671  NDL: 00616912  NKC: ph621777 
החד-קרן בציור מ-1602 מאת דומיניקו זמפירי
ציור של ג'סי וואה, 2013
דוד משה רוזנבוים (קריית גת)

רבי דוד משה רוזנבוים (נולד בה'תשל"ג, 1973) הוא האדמו"ר הנוכחי מקרעטשניף קריית גת.
ביוגרפיה

רבי דוד משה בנם הבכור של רבי ישראל ניסן רוזנבוים האדמו"ר מקרעטשניף קריית גת, ויוטא מרים נולד בתשל"ג. בברית שנערכה בהשתתפות סבו רבי איתמר רוזנבוים נקרא דוד משה, על שם סבו רבי דוד משה מקרעטשניף.
בילדותו למד בתלמוד תורה בקוממיות, בישיבה קטנה למד בישיבה שהקים אביו בראשות רבי אברהם הורביץ (מתלמידי הסטייפלר, מחבר הספר ארחות רבנו) בישיבה גדולה למד בישיבת כוכב מיעקב - טשעבין.
נישא לבת-שבע, בת הרב חנניה יוסף עקיבא רבינוביץ', האדמו"ר מפוריסוב. לאחר נישואיו התגורר בקריית גת.
רבותיו

רבי דוד משה לומד רבות בתורת חב"ד ומוסר שיעור שבועי בספר התניא. היה נוסע להתוועדויות אצל רבי מנחם מנדל שניאורסון, ואף קרא לבנו על שמו.
גם היה נוסע לבני ברק לשיעוריו של שמואל הלוי ואזנר בעל "שבט הלוי".
בהנהגת הקהילה

רבי דוד משה ניהל את הקמת המוסדות של אביו בשכונת 'רמות דוד' - קרעטשניף בקריית גת.
במהלך הלוויית אביו בט"ז בחשוון תש"ף, הוכתר על ידי דודו רבי מנחם אליעזר זאב רוזנבוים לממלא מקום אביו בקריית גת. שאר אחיו הוכתרו לאדמו"רים מטערבישאן, טשרנוביץ ומיאלען.
באלול ה'תשפ"ב הקים ישיבה חסידית לזכר אביו ועפ"י צוואתו, ישיבת "תורת ישראל" לצעירים מצוינים.
השקפתו

תומך באגודת קדושת ציון ודבריו הופיעו במספר גליונות של העלון החודשי של האגודה.
משפחתו

חתנו הרב צבי נחמן טברסקי, בן רבי אברהם יהושע העשיל טברסקי מטשרנוביל אשדוד.
בנו הרב חיים מרדכי, חתן הרב יהושע מנחם שטרן רב קהילת רחמסטריווקה בבני ברק.
חתנו הרב חיים שלום דייטש, בן הרב מתתיהו דייטש רב בשכונת רמת שלמה.
בנו הרב יחזקאל שרגא, חתן הרב מנחם הורונציק.
בנו הרב מנחם מנדל חתן הרב יהודה משה דנציגר בן רבי ישראל צבי יאיר מאלכסנדר.
הערות שוליים

↑  גנזי דוד, באתר "גיידסטאר ישראל".
↑  הרב דוד משה רוזנבוים האדמו"ר מקרעטנשיף-קרית גת, מרבים שלום בעולם – קדושת ציון גיליון 75, באתר https://kedushastzion.org/, ‏טבת-שבט ה'תשפ"ד
↑  הרב דוד משה רוזנבוים האדמו"ר מקרעטנשיף-קרית גת, מכתב חיזוק מהאדמו"ר מקרעטשניף – קרית-גת – קדושת ציון, באתר https://kedushastzion.org/, ‏תמוז-אב תשפ"ג
| שושלת נדבורנה |
| --- | --- | --- |
| אדמו"רי שושלת נדבורנה בעבר | רבי מאיר (הגדול) מפרמישלאן • רבי אהרן אריה לייב מפרמישלאן • רבי מאיר מפרמישלאן • רבי יצחק מקאליש • רבי שלמה מפרמישלאן • רבי ישכר בער לייפר (נדבורנה) • רבי אהרן אריה לייב לייפר (נדבורנה) • רבי מרדכי לייפר  • רבי ישכר בער לייפר (סאטמר) • רבי מאיר רוזנבוים (קרעטשניף) • רבי איתמר רוזנבוים • רבי אליעזר זאב רוזנבוים (קרעטשניף) • רבי שלמה איזקסון • רבי מאיר לייפר • רבי יוסף לייפר (פיטסבורג) • רבי חיים מרדכי רוזנבוים • רבי אברהם אבא לייפר • רבי אהרן יחיאל לייפר • רבי דוד משה רוזנבוים (רחובות) • רבי אליעזר זאב רוזנבוים (ראחוב) • רבי ישכר בער רוזנבוים • רבי יצחק אייזיק רוזנבוים • רבי מאיר איזקסון • רבי צבי הירש רוזנבוים • רבי ישראל רוזנבוים • רבי אשר ישעיה רוזנבוים (חדרה) • רבי יעקב ישכר בער רוזנבוים • רבי נתן דוד רוזנבוים • רבי ישראל ניסן רוזנבוים • רבי יצחק אייזיק רוזנבוים (קליבלנד) • רבי מרדכי ישכר בער לייפר • רבי מאיר רוזנבוים (קראקאס) • רבי שמואל שמעלקא לייפר |  |
| אדמו"רי שושלת נדבורנה כיום | רבי אליעזר זאב רוזנבוים (נדבורנה) • רבי מנחם אליעזר זאב רוזנבוים • רבי מאיר רוזנבוים (פרמישלאן) • רבי דוד משה רוזנבוים (קריית גת) • רבי יחזקאל שרגא רוזנבוים (טערבישאן) • רבי שלום אליעזר זאב רוזנבוים • רבי חיים מרדכי רוזנבוים (טשרנוביץ) • רבי ניסן חיים רוזנבוים • רבי זיידא אליעזר זאב רוזנבוים • רבי אשר ישעיה רוזנבוים (זוטשקא) • רבי מאיר יצחק אייזיק רוזנבוים • רבי אשר ישעיה רוזנבוים (ביתר עילית) • רבי יוסף נפתלי רוזנבוים • רבי ישכר בער לייפר • רבי משה מאיר לייפר • רבי משולם אליעזר לייפר • רבי אורי לייב הכהן רוזנבוים • רבי יחיאל מאיר רוזנבוים • רבי חיים לייפר • רבי ברוך פנחס לייפר • רבי דוד צבי רוזנבוים • רבי משה רוזנבוים • רבי זונדל ישכר דב רוזנבוים • רבי יהודה רוזנבוים • רבי גדליה משה רוזנבוים • רבי שלמה רוזנבוים • רבי מרדכי רוזנבוים (ירושלים) • רבי מאיר לייפר (דינוב) |  |
| ענפים בשושלת | חסידות נדבורנה באניא • חסידות ביטשקוב • חסידות בישטינא • חסידות זוטשקא • חסידות חוסט • חסידות טמשוואר • חסידות טערבישאן • חסידות טשערנוביץ' • חסידות לינסק • חסידות מז'יבוז' • חסידות מיאלען • חסידות נדבורנה • חסידות סטניסלב • חסידות סטרוז'ניץ • חסידות פיטסבורג • חסידות פרמישלאן • חסידות קאליש • חסידות קליבלנד • חסידות קרעטשניף • חסידות ראחוב |  |
כתמית הורוניקה

| כתמית הורוניקה |
| --- | --- |
 כנפיים קדמיות    כנפיים אחוריות
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פרפראים
תת־סדרה:: Glossata
משפחה:: נימפיתיים
סוג:: Melitaea
מין:: כתמית הורוניקה
שם מדעי
 Melitaea cinxia

כִּתְמִית הַוֵּרוֹנִיקָה (שם מדעי: Melitaea cinxia, שם קודם: נימפית הברוניקה) הוא מין פרפר ממשפחת הנימפיתיים. פרפר זה נפוץ כמעט בכל אירופה, במיוחד בפינלנד, ובחלקים מצפון מערב אפריקה. הוא נעדר מהצפון הרחוק של אירופה ומחלקים בחצי האי האיברי. במרץ 2009 הוכרז המין כפרפר מוגן בישראל, כחלק מ-14 מיני פרפרים שהוכרזו כמוגנים בהתאם לחוק. בישראל הוא מעופף נדיר ומתעופף רק בחרמון ובגליל העליון, שם קצה גבול תפוצתו הדרומי. במזרח הם נמצאים ברחבי האזור הפלארקטי (בטורקיה, רוסיה, צפון קזחסטן ומונגוליה). באנגלית מכונה הפרפר משובץ גלנוויל (Glanville fritillary), 'משובץ' עקב דפוס כנפיו וגלנוויל על שם חוקרת הטבע, אלינור גלנוויל שגילתה את הפרפר לראשונה.
מתצפיות שנערכו באיי אולנד, פינלנד, נצפה כי הנקבה מזדווגת פעם אחת בלבד במהלך חייה בשדה. למרות זאת בבתי גידול מלאכותיים במרחבים פתוחים עם צפיפות אוכלוסייה גדולה מספיק של מין זה, נצפתה מזווגת עם שני זכרים ובמקרים נדירים יותר אף שלושה. הנקבה מטילה ביצים ביוני או יולי ואינה מספקת כל הגנה לביצים אלו או מטפלת בצאצאים. הפרפר הבוגר הוא בעל תוחלת חיים קצרה, את מרבית חייה מבלה הפרפר כזחל. בתור זחל, במהלך החורף, כתמית הורוניקה נכנסת לשלב של דיאפאוזה, שבה היא משהה את התפתחותה.
הורוניקה המשובלת (אנ') ולחך האיזמלני (אנ') הם הצמחים הפונדקאים המועדפים על כתמית הורוניקה להטלת ביצים ולאכילה כזחל. נקבות הפרפרים מראות בררנות בנוגע לבחירת הצמח להטלת הביצים, לזחלים מנגד אין העדפה ברגע שהם בוקעים. לאחר כניסתה לשלב הבוגר, כתמית הורוניקה ניזונה בין היתר מצוף הורוניקה המשובלת, הלחך האיזמנלי וצמחים נוספים.
מין זה של פרפר נמצא בסיכון לירידה באוכלוסייה מכיוון שהוא אינו מין נודד. למרות שהן נפוצות, אוכלוסיות בפינלנד נמצאות בסיכון מכיוון שהן אינן מסוגלות לעבור מרחקים גדולים באותה קלות כמו מינים אחרים, למשל דנאית מלכותית, מה שיסכן את האוכלוסיות המקומיות אם סביבתן תהפוך לפתע לבלתי ראויה למחיה.
טקסונומיה

באנגלית מכונה המין, גביעונית גלנוויל, המילה fritillary מתייחסת לתבנית המשובצת על כנפי הפרפר, שמקורה במילה הלטינית fritillus שפירושה "קופסת קוביות". השם "גלנוויל" מגיע מחוקרת הטבע שגילתה אותו, ליידי אלינור גלנוויל, שהייתה חובבת פרפרים אנגליים יוצאי דופן במאה ה-17 וה-18 – עיסוק מאוד חריג לאישה באותה התקופה. היא הייתה הראשונה שלכדה דגימות פרפרים בריטיים בלינקולנשייר במהלך שנות ה-90. חוקר הפרפרים והחרט בן זמנה כתב:
מעופף זה קיבל את שמו מליידי גלנוויל השנונה, שזכרונה סבל מרוב סקרנותה. קרובים אליה שהיו מאוכזבים מצוואתה ניסו לייחס לה שיגעון, ולכן הציעו כי אף אדם המיושב בדעתו, לא ייצא למרדף אחר פרפרים.
טווח גאוגרפי ובית גידול

כתמית הורוניקה נפוצה ברחבי אירופה ואסיה הממוזגת. תפוצתה הרחבה ביותר היא באיי אולנד, פינלנד, בהם קיימת רשת של כ-4,000 כרי דשא יבשים, בית הגידול המועדף עבור מין זה. פרפרים אלה מאכלסים בדרך כלל שטחי דשא פתוחים בגובה של 0–2,000 מטרים מעל פני הים.
טווח גאוגרפי ובית גידול > כתמית הורוניקה בבריטניה

בבריטניה כתמית הורוניקה מופיעה רק על מדרונות סלעיים וערבות בהן נפוץ הצמח הפונדקאי העיקרי שלה, לחך איזמלני (Plantago lanceolata) באזורים מוגנים המופנים דרומה. כתמית הורוניקה היא מין בתפוצה מוגבלת מאוד בבריטניה, הוא נפוץ באי וייט בעיקר בקו החוף הדרומי. הפרפר מתעופף גם באיי התעלה, ומאז 1990 קיים גם באתר יבשתי בחוף המפשייר, ככל על הנראה לאחר שהובא לשם על ידי בני אדם. ישנן אוכלוסיות קטנות שהובאו לחוף סאמרסט ושתי אוכלוסיות בסארי: אחת ליד ורסלסהאם (אנ') ואחת בשמורת הטבע אדינגטון, ליד קרוידון.
רישומים היסטוריים בבריטניה מצביעים על התרחבות צפונה בתפוצתה של כתמית הורוניקה שהגיעה עד לינקולנשייר. עם זאת, עד אמצע המאה ה-19, פרפר זה היה ידוע רק מהאי וייט ומחוף קנט בין פולקסטון לסנדוויץ'. הוא נכחד בקנט באמצע שנות ה-60.
תיאור

כתמית הורוניקה בעלת מוטת כנפיים של כ-33–40 מילימטרים. הכנפיים הקדמיות העליונות של פרפרים אלה בעלות כתמים כתומים, שחורים ולבנים בצורת משבצות. צדן העליון של הכנפיים האחוריות בצבע כתום בהיר עם שורה של נקודות שחורות. הכנפיים האחוריות התחתונות בעלות פסים לבנים וכתומים עבים ובתוכם סדרה של נקודות שחורות. הנקבות בדרך כלל בעלות צבעים פחות בוהקים עם נקודות שחורות מעט גדולות יותר. חוקר הפרפרים, אדלברט זייץ תיאר את המין כבעל כנפיים קדמיות בצבע אדום-צהבהב חיוור אחיד, משובצות בכתמים שחורים, המזכירות מעט לוח שחמט, השוליים הלבנים משובצים גם הם. על הכנפיים הקדמיות התחתונות שורה אופיינית של נקודות שחורות בולטות מתחת לשולי הכנף. מלבד קודקוד הכנף שבצבע צהוב חיוור ומנוקד בשחור, הכנפיים האחוריות העליונות בצבע אדמדם-צהוב עם כתמים שחורים מפוזרים, המשתנים במספרם. המין, למרות תפוצתו רחבה, לא פיתח מופעים רבים.
הזחל באורך של כ-25 מ"מ עם ראש חום-אדמדם וגוף שחור קוצני שעליו נקודות לבנות קטנות.
כתמית הורוניקה דומה למין נימפית עתליה (Melitaea athalia), ניתן להבדיל בין השניים על ידי פסים בצבעים כתום ובז' על הכנפיים האחוריות התחתונות שייחודיים לנימפית הברוניקה. בנוסף לכך, לנימפית עתליה אין פס כתמים שחור על הכנפיים האחוריות העליונות.
צד קדמי
צד אחורי