stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תבניות בטבע
הערות שוליים

↑  Knott, Ron. "Fibonacci's Rabbits". University of Surrey Faculty of Engineering and Physical Sciences.
↑  About D'Arcy
↑  "Spiral Lattices & Parastichy". Smith College. אורכב מ-המקור ב-2010-05-26. נבדק ב-24 בספטמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Morelle, Rebecca. "'Digital gophers' solve Mima mound mystery". BBC News. נבדק ב-9 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Permafrost: Patterned Ground". US Army Corps of Engineers. אורכב מ-המקור ב-2015-03-07. נבדק ב-17 בפברואר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
תבניות פיבונאצ'י מופיעות באופן נרחב בעולם הצומח, למשל באצטרובל של דקל הסאגו (Cycas circinalis)
דארסי תומפסון עמד בראש תחום הגדילה והצורה בספרו מ-1917
תבניות מרוכבות: כנימות עלה וצאצאיהן ערוכים במקבצים על עלה שקמה, המחולק למצולעים על ידי עורקי העלה, שהכנימות הצעירות נמנעות מהם.
דגמי הצמיחה של עצים מסוימים מזכירים את הפרקטלים האלו, שיוצרו על ידי מערכות-L.
ג'ארד פדלקי

| --- | --- |

פדלקי בכנס קומיק-קון 2017
 לידה:  19 ביולי 1982 (בן 42) סן אנטוניו, טקסס, ארצות הברית ארצות הברית
 שם לידה:  Jared Tristan Padalecki 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 מקום לימודים:  James Madison High School 
 בת זוג:  ג'נביב פדלקי
 מספר צאצאים:  3 
 פרסים והוקרה:  פרס בחירת הנוער לשחקן הטלוויזיה הנבחר בסדרת פנטזיה/מדע בדיוני (2019)  פרס בחירת הנוער לשחקן הטלוויזיה הנבחר בסדרת פנטזיה/מדע בדיוני (2015)  People's Choice Award for Favorite TV Bromance (2014)  Constellation Awards 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ארד טריסטן פדלקי (באנגלית: Jared Tristan Padalecki; נולד ב-19 ביולי 1982) הוא שחקן אמריקאי. נודע בזכות תפקידו כסאם ווינצ'סטר בסדרה "על טבעי" ברשת The CW, ולפני כן התפרסם בסדרת הטלוויזיה "בנות גילמור", וכן גם במספר סרטים כמו "יום בניו יורק" ו"בית השעווה".
ביוגרפיה

פדלקי נולד בסן אנטוניו, טקסס שבארצות הברית. הוריו הם ג'רלד ושרי פדלקי. יש לו אח גדול ממנו בשם ג'ף ואחות צעירה בשם מייגן. הוא התחיל לקחת שיעורי משחק בגיל 12.
בשנת 1998, זכו פדלצקי ושותפתו כריס קרדנאס באליפות המדינה הלאומית לפרשנות והסברה. לאחר סיום לימודי התיכון בשנת 2000, תכנן ללמוד במקור באוניברסיטת טקסס, אך ג'ארד החליט לעבור במקום זאת ללוס אנג'לס כדי להמשיך בקריירת משחק.
קריירה

תפקידו הראשון של פדלקי היה בשנת 1999, בתפקיד שולי בסרט "A Little Inside" לצד ג'יי הרינגטון. בשנת 2000 הוא לוהק כדין פורסטר בסדרת הטלוויזיה "בנות גילמור", תפקיד שגילם עד 2005, סיום העונה החמישית. במהלך תחילת שנות ה-2000, הוא הופיע גם במספר סרטים המיועדים לטלוויזיה, כולל "טבעת עם אור אינסופי" בערוץ דיסני, ובסרטים הקצרים"Silent Witness", "Close to Home".
לפדלקי היה תפקיד ללא קרדיט כבריון בקומדיה "12 במחיר 1", בו הוא שיחק לאחר שהתבקש על ידי שחקן עמית וידיד טום ולינג, שגילם את הדמות צ'ארלי בייקר, ובמאי הסרט, שרצה מישהו גדול יותר מצ'ארלי שיטפל אליו. פדלקי במקור נבחן לתפקיד של ולינג, אבל ויתר על זה כדי לצלם את הסרט "מקגייוור הצעיר" שמעולם לא מומש. בשנת 2004, הוא הופיע בקומדיה של מרי קייט ואשלי אולסן, "יום בניו יורק", בתפקיד טריי ליפטון, בחור חמוד שהאחיות אולסן נמשכות אליו. הוא גם שיחק תפקיד קצר במותחן "טיסת הפניקס" לצד דניס קווייד ויו לורי. בשנת 2005, כיכב פדלקי לצד אלישה קאת'ברט, צ'אד מייקל מוריי ופריס הילטון בסרט האימה "בית השעווה", בו הוא מגלם את וייד. באותה שנה הופיע פדלקי בסרט אימה נוסף, "זאב, זאב", בו הוא שיחק את טום.
מאז 2005 הוא מככב בסדרה "על טבעי" ברשת The WB ולאחר מכן ברשת The CW, לצד ג'נסן אקלס.
פדלקי שימש בתור המנחה של תוכנית ה-MTV, "חדר 401", שהופסק לאחר 8 פרקים בלבד עקב ירידה ברייטינג.
בשנת 2009, פדלקי גילם את הדמות הראשית בסרט האימה "יום שישי ה-13" לצד דניאל פאנאבייקר. הוא מגלם את קליי מילר, דמות שמגיעה למחנה המקולל קריסטל לייק בחיפוש אחר אחותו שנעלמה.
בפברואר 2025 לוהק פדלקי לעונה החמישית והאחרונה של הסדרה "הבנים" כשחקן אורח ופרטי התפקיד שלו נשמרים בסוד.
חייו האישיים

בשנת 2004 החל לצאת עם השחקנית סנדרה מק'וי. השניים התארסו ב-27 במרץ 2008 ולאחר כחמישה ימים הם נפרדו.
פדלקי נישא לג'נביב קורטז, שחקנית שהתארחה לצידו בעבר ב"על טבעי", ב-27 בפברואר 2010. ב-10 באוקטובר 2011, הוא הודיע שהם מצפים לילדם הראשון. ב-19 במרץ 2012 נולד לזוג בן, תומאס קולטון. ב-22 בדצמבר 2013 נולד לזוג בן שני, אוסטין שפרד "שפ". בתם השלישית, אודט אליוט, נולדה ב-17 במרץ 2017. בני הזוג מתגוררים באוסטין, טקסס עם שלושת ילדיהם.
פדלקי יחד שותפיו לסדרה "על טבעי" ג'נסן אקלס ומישה קולינס תמכו בבטו או'רורק על התמודדותו בבחירות לסנאט של ארצות הברית מטעם מדינת טקסס.
פדלקי הוא הבעלים של "סטריאוטיפ", בר באוסטין, טקסס, שנפתח בשנת 2018. ב־27 באוקטובר 2019 נעצר פדלקי והואשם בתקיפה והשתכרות בציבור בעקבות קטטה בבר.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | A Little Inside | מאט נלסון |  |
| 2003 | 12 במחיר 1 | בריון | ללא קרדיט |
| 2004 | יום בניו יורק | טריי ליפטון |  |
| 2004 | טיסת הפניקס | ג'ון דייוויס |  |
| 2005 | בית השעווה | וייד |  |
| 2005 | זאב, זאב | טום |  |
| 2007 | House of Fears | ג'יי.פי | ללא קרדיט |
| 2008 | Christmas Cottage | תומאס קינקייד |  |
| 2009 | יום שישי ה-13 | קליי מילר |  |
| 2015 | Phantom Boy | מקס | דיבוב |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000–2005 | בנות גילמור | דין פורסטר | תפקיד ראשי (עונות 3-2); תפקיד חוזר (עונות 1, 5-4); 63 פרקים |
| 2001 | ER | פול האריס | פרק: "Piece of Mind" |
| 2002 | A Ring of Endless Light | זאקרי גריי | סרט טלוויזיה של ערוץ דיסני |
| 2005–2020 | על טבעי | סאם ווינצ'סטר | תפקיד ראשי (15 עונות); 327 פרקים |
| 2007 | חדר 401 | מנחה | תוכנית מתיחות; 8 פרקים |
| 2016 | בנות גילמור: שנה בחייהן | דין פורסטר | פרק: "Fall" |
| 2017 | Kings of Con | ג'יידן | סדרת רשת; פרק: "Arlington, VA" |
| 2021–הווה | ווקר | קורדל ווקר | תפקיד ראשי (3 עונות); 56 פרקים גם מפיק בפועל |
| 2024 | כבאי קליפורניה | קמדן קייסי | 3 פרקים |
| 2025 | הבנים | יפורסם בהמשך |  |
הערות שוליים

↑  ביוגרפיה - ג'ארד פדלקי, באתר TV Guide,‏ 29/11/2006
↑  ביוגרפיה של ג'ארד פדלקי
1 2  מתוך ראיון שנעשה עם בוני הארט
↑  חדר 401: ביוגרפיות של השחקנים, באתר MTV
↑  ראיין סטיוארט, יום שישי ה-13: ג'ארד פדלקי, באתר SuicideGirls,‏ 9/1/2009
1 2  Ethan Shanfeld, ‘The Boys’ Final Season Casts Jared Padalecki and Misha Collins in ‘Supernatural’ Reunion With Jensen Ackles, Variety, ‏2025-02-26 (באנגלית אמריקאית)
↑  ג'ניפר גודווין, ג'ארד פדלקי וג'נביב קורטז מאורסים, באתר SuicideGirls,‏ 6/1/2010
↑  ג'ון קוביקק, הערות מחגיגת פרק המאה של "על טבעי", באתר BuddyTV,‏ 2/1/2010
↑  Twitter
↑  Lainey, Exclusive - Jared Padalecki and wife Genevieve Cortese expecting first child, www.laineygossip.com, ‏2011-10-10 (באנגלית)
↑  Eng, Joyce (20 במרץ 2012). "Supernatural's Jared Padalecki Welcomes a Son". TV Guide. נבדק ב-20 במרץ 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Twitter
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX4670808  BnF: cb155520901 (data)  GND: 139805672  ISNI: 0000 0001 1695 0631  LCCN: no2005016975  NKC: pna2007397663  NLK: KAC2020O5665  NTA: 315060107  VIAF: 102650688   WorldCat (עם VIAF): 102650688
תנועה מעגלית

כיווני המהירות והתאוצה בתנועה מעגלית
בפיזיקה, תנועה מעגלית (או תנועה סיבובית) היא תנועה של עצם דו או תלת-ממדי במסלול מעגלי, סביב נקודה או סביב ציר סיבוב. עצם המסתובב סביב מרכז המסה שלו נקרא מסתובב סביב עצמו או סביב צירו. תנועה מעגלית נפוצה מאוד בטבע. דוגמאות למערכות המתוארות על ידי תנועה מעגלית: לוויין המקיף את כדור הארץ, מסה מסתובבת הקשורה לחוט מתוח, מטען חשמלי בשדה מגנטי וכוס שמסתובבת, אפילו כשמסובבים אותה בעוצמה חלשה מאוד.
תנועה מעגלית קצובה

תנועה מעגלית קצובה היא תנועה בה גודל המהירות לא משתנה אלא רק הכיוון שלה. מאחר שמהירות היא גודל וקטורי, תנועה זו איננה תנועה שוות מהירות. 
 המהירות הזוויתית של הגוף היא קבועה:  \omega ={\frac {d\theta }{dt}}={\frac {2\pi }{T}}\ , כאשר T הוא זמן המחזור של התנועה. כמו כן, המהירות הקווית של הגוף, שכיוונה משיק למעגל, קבועה והיא:  v\,={\frac {d(\theta R)}{dt}}={\frac {2\pi R}{T}}=\omega R.

גודל התאוצה המקיימת תנועה מעגלית קצובה הוא  a_{R}=\omega ^{2}R={\frac {v^{2}}{R}} וכיוונה כלפי ציר הסיבוב (מרכז המעגל). תאוצת הגוף אנכית למהירותו, כך שגודל המהירות בכיוון המשיק למעגל אינה משתנה, אלא רק כיוונה.
מהחוק השני של ניוטון נובע שגודל הכוח הדרוש לשמור על תנועה מעגלית קצובה הוא:  F_{r}=ma_{R}=m({\ddot {r}}-r({\dot {\theta }})^{2})=m\omega ^{2}R={\frac {mv^{2}}{R}}. 
כיוונו ככיוון התאוצה, כלומר לכיוון מרכז המעגל, והוא נקרא כוח צנטריפטלי. היות שהכח השקול פועל בניצב למהירות הגוף, הוא אינו מבצע עבודה והאנרגיה נשמרת.

ההעתק הזוויתי שעבר הגוף לאחר זמן t הוא: 
 \theta =2\pi {\frac {t}{T}}=\omega t\,.
תנועה מעגלית שאינה קצובה

תנועה מעגלית מתאפשרת גם כאשר גודל המהירות אינו קבוע. דוגמה לתנועה מסוג זה היא תנועת מטוטלת אנכית בהשפעת כח הכבידה.
 בתנועה זו המהירות הזוויתית  \omega (t)={\frac {d\theta }{dt}} משתנה ולכן קיימת תאוצה זוויתית:  \alpha ={\frac {d\omega }{dt}}={\frac {d^{2}\theta }{dt^{2}}}.
לכן, גודל המהירות הזוויתית הוא  \omega (t)=\omega _{0}+\int _{0}^{t}\alpha (t')dt' ובפרט כאשר התאוצה הזוויתית קבועה:  \omega (t)=\omega _{0}+\alpha t.
גודל המהירות הקווית, שכיוונה משיק למעגל, משתנה בזמן:  v=\omega (t)R.

תאוצת הגוף בתנועה זו מורכבת מרכיב רדיאלי:  a_{R}=\omega (t)^{2}R המשנה את כיוון המהירות המשיקית ומרכיב משיקי:  a_{T}={\dot {\omega }}R המשנה את גודל המהירות המשיקית.

באותו אופן, הכח השקול הפועל על הגוף הנע גם כן שווה לסכום וקטורי של שני רכיבים - רכיב רדיאלי המכוון למרכז המעגל, האחראי על קיום התנועה המעגלית ועל השינוי בכיוון מהירות הגוף; ורכיב משיקי, האחראי על השינוי במהירות הגוף.
תיאור מתמטי > תיאור בקואורדינטות קוטביות

נוח לתאר תנועה מעגלית בקואורדינטות קוטביות (על ידי הגדלים r ו-θ), כך שהגוף נמצא במרחק R קבוע ממרכז המעגל ונטוי בזווית משתנה  \theta (t) יחסית לציר מסוים.

על מנת למקם את הגוף במישור נעזר בווקטורי היחידה הפולריים המשתנים בזמן:
לפיכך, וקטור היחידה  {\hat {r}}(t) כיוונו ממרכז המעגל כלפי הגוף, כלומר כיוונו הוא רדיאלי, ווקטור היחידה  {\hat {\theta }}(t) כיוונו הוא ככיוון המשיק למעגל, כלומר כיוונו משיקי.

וקטור המיקום  {\vec {r}}(t) הוא וקטור ממרכז המעגל למיקום הגוף ברגע t:
המהירות היא נגזרת וקטור המיקום לפי הזמן:
מכיוון שרדיוס התנועה R קבוע, נגזרתו שווה לאפס, לעומתו וקטור הכיוון  {\hat {r}}(t) משתנה בזמן:
נגדיר מהירות זוויתית  \omega (t) כשינוי של הזווית לפי הזמן:  \omega (t)={\frac {d\theta }{dt}} ולכן:  {\frac {d{\hat {r}}}{dt}}=\omega (t){\hat {\theta }}.

וקטור המהירות המתקבל הוא:  {\vec {v}}=\omega (t)R{\hat {\theta }}
 כלומר, לגוף אין מהירות בכיוון הרדיאלי אלא רק בכיוון המשיקי, את מהירות זו נכנה המהירות המשיקית ונסמנה  v כך ש- v=\omega (t)R.

התאוצה היא נגזרת וקטור המהירות לפי הזמן:
נחשב את הנגזרת של  {\hat {\theta }}(t):
נגדיר תאוצה זוויתית  \alpha  כשינוי של המהירות הזוויתית לפי הזמן:  \alpha ={\frac {d\omega }{dt}}={\frac {d^{2}\theta }{dt^{2}}}.

וקטור התאוצה המתקבל הוא:  {\vec {a}}=-\omega (t)^{2}R{\hat {r}}+\alpha R{\hat {\theta }} 

כלומר, לגוף יש תאוצה שכיוונה כלפי מרכז המעגל וגודלה  a_{R}=\omega (t)^{2}R, שגורמת לשינוי בכיוון המהירות המשיקית ותאוצה משיקית שגודלה  a_{T}=\alpha R, שגורמת לשינוי בגודל המהירות המשיקית.

כמו כן, מתוך המשוואה הדיפרנציאלית:  d\theta =\omega (t)dt, ניתן לבטא את ההעתק הזוויתי של הגוף:  \theta (t)=\theta _{0}+\int _{0}^{t}\omega (t')dt'.
לסיכום, מתקבלות שלוש משוואות המתארות תנועה בקואורדינטות פולריות. הראשונה, וקטור המיקום:  {\vec {r}}=r{\hat {r}}, השנייה, וקטור המהירות:  {\vec {v}}={\dot {r}}{\hat {r}}+r{\dot {\theta }}{\hat {\theta }}={\dot {r}}{\hat {r}}+r\omega {\hat {\theta }}, והשלישית וקטור התאוצה:  {\vec {a}}=({\ddot {r}}-r{\dot {\theta }}^{2}){\hat {r}}+(2{\dot {r}}{\dot {\theta }}+r{\ddot {\theta }}){\hat {\theta }}=({\ddot {r}}-r\omega ^{2}){\hat {r}}+(2{\dot {r}}\omega +r\alpha ){\hat {\theta }}, כאשר:
{\vec {r}}וקטור המיקום
rמייצג את המרחק מראשית הצירים שהגדרנו
{\hat {r}}וקטור יחידה בכיוון  r
{\dot {}}מייצג את נגזרות הגודל מעליו הוא נמצא (נקודה אחת מסמלת נגזרת ראשונה, ושתי נקודות, את הנגזרת השנייה)
{\hat {\theta }}וקטור יחידה בכיוון  \theta
{\vec {v}}וקטור המהירות
\omega המהירות הזוויתית
{\vec {a}}וקטור התאוצה
\alpha התאוצה הזוויתית
תיאור מתמטי > שימוש במספרים מרוכבים

ניתן לתאר תנועה מעגלית בעזרת שימוש במספרים מרוכבים, כאשר ציר   x יבטא את הציר הממשי וציר  y יבטא את הציר המדומה, כך שמיקום הגוף המסתובב יתואר על ידי "וקטור" מרוכב  z.
כאשר  i הוא היחידה המדומה ו   \theta (t) זו הזווית של המספר המרוכב כפונקציה של הזמן,  t.
מכיוון שגודל הרדיוס קבוע:
כאשר dot מציין לגזירה לפי הזמן.
המהירות תהיה:
והתאוצה תהיה:
כך שכמו שכבר ראינו כיוון וקטור המהירות מאונך לכיוון ווקטור המיקום, ובמידה והמהירות הזוויתית משתנה בזמן אז ישנה תאוצה משיקית בנוסף על התאוצה צנטריפטלית.
תנועה מעגלית כתופעה מחזורית

תנועה מעגלית קצובה היא תופעה מחזורית והיא מתאפיינת בזמן מחזור T (פרק הזמן בו מבצע הגוף מחזור שלם) ובתדירות f (מספר המחזורים בשנייה):  T={\frac {2\pi R}{v}}={\frac {1}{f}}
במקרה של תנועה מעגלית קצובה, התדירות הזוויתית, המוגדרת  \omega ={{2\pi } \over T}={2\pi f}, שווה למהירות הזוויתית  \omega ={\frac {v}{R}}.
ראו גם

מהירות זוויתית
מומנט כוח
מומנט התמד
קואורדינטות קוטביות
מספרים מרוכבים
אנימציה של תנועה מעגלית שאינה קצובה - מטוטלת אנכית המבצעת תנועה מעגלית שאינה קצובה בהשפעת כוח הכבידה. הגרף למעלה מראה את המהירות המשתנה של המשקולת.
המחשה ויזואלית לנוסחאות
חוק חופש המידע

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  29 במאי 1998
 תאריך חקיקה עברי:  ד' בסיוון תשנ"ח
 גוף מחוקק:  הכנסת הארבע עשרה
 תומכים:  26
 מתנגדים:  0
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1667, עמ' 226
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד המשפטים
 מספר תיקונים:  15
 נוסח מלא:  חוק חופש המידע, התשנ"ח-1998
 
חוק חופש המידע, התשנ"ח-1998 נחקק על ידי הכנסת במאי 1998 ונכנס לתוקפו במאי 1999. החוק קובע את זכותו של כל אזרח ותושב לקבל מידע מרשות ציבורית, בכפוף למגבלות מסוימות המפורטות בו. מטרותיו הראשיות של החוק הם לאזן בין חופש המידע לבין זכויות ואינטרסים שונים כגון ביטחון המדינה וכדומה, ולהטמיע תפיסת יסוד של שיתוף במידע הציבורי כל המידע שנוצר ונאגר על-ידי הרשויות הציבוריות הוא רכוש של תושבי המדינה. המידע נוצר או נאסף בכספי משלמי המיסים, על-ידי עובדי הציבור המהווים נאמנים של הציבור. המידע נועד לשרת את הציבור. החוק קובע כי הכלל הוא שהרשות תמסור את המידע המבוקש, אלא אם חשיפתו תפגע באינטרסים אחרים - דוגמת ביטחון המדינה, פרטיותם של מושאי הבקשה או צדדים שלישיים, סודות מסחריים וכדומה. אם החריגים מתקיימים, הרשות לא חייבת למסוראת המידע. בכל מקרה של סירוב למסור את המידע, הרשות צריכה להסביר בכתב את הסיבה לסירוב. לציבור צריכה להיות גישה למידע ציבורי ולכן ניתן לערער על חסימת הגישה למידע מסוים שהרשות מבצעת על ידי הגשת בקשה שזמן התגובה אליה יכול להגיע משלושים ימים למאה ואחד עשר ימים. הזכות מאפשרת לפרט לקבל מידע מהרשויות בין אם המידע נוגע לו באופן אישי, ובין אם מדובר במידע ציבורי שאינו נוגע לו כלל, לדוגמה כל מידע המצוי ברשות ציבורית, מידע כתוב, מוקלט, מוסרט, מצולם או ממוחשב.
החוק בא להנהיג בישראל את מהפכת השקיפות באשר לפעולות הרשויות הציבוריות, בחייבו את הרשויות למסור לציבור מידע בעל אופי ציבורי. חוק זה מהווה מרכיב של זכות הציבור לדעת ולדעת תומכיו הוא נדרש לצורך מימוש ערכי הדמוקרטיה, שכן ללא זרימה חופשית של מידע לגבי פעילות הרשויות, לא יוכלו הבוחרים, לדעתם, להשפיע על אופי המדינה בצורה מושכלת.
משמעות החוק

משרדי הממשלה ורשויות השלטון השונות מחזיקים במידע רב שעליו להיות נגיש לציבור הרחב. אזרח או תושב, זכאי לקבל את המידע בו הוא מעוניין והרשות הציבורית מחויבת לספק לו את המידע המבוקש, למעט מקרים חריגים. עיקרון זה חל על כל מידע - כתוב, מוקלט, מוסרט, מצולם או ממוחשב.
תולדות חוק חופש המידע

חוק חופש המידע מהווה למעשה החוק הראשון שמכיר בזכות לקבלת מידע ציבורי. לחוק זה קדמו חקיקה שהכירה בזכות לקבל מידע בעל אופי אישי, ומספר פסיקות של בג"ץ שהכירה בזכות הפרט לקבל מידע ציבורי בעניינים מוגדרים מסוימים.
בעשורים שקדמו לחקיקת החוק נתן בית המשפט העליון פסקי דין רבים בנושא הזכות לקבל מידע. הפסיקות אמנם לא שיקפו גישה אחידה, אך פסקי הדין שנקטו גישה מרחיבה בקשר לחובה למסור מידע, והן התוו את הקו שנקט החוק.
בשנות ה-80 הונחה על שולחנה של הכנסת העשירית ההצעה הראשונה של חוק חופש המידע, התשנ"ב-1982. הייתה זו הצעת חוק פרטית שנועדה לעגן בחקיקה את חובתה של רשות ציבורית להעמיד לרשות הציבור מידע הנוגע לפעולתה ולתחומי אחריותה. על פי ההצעה, יוכל מבקש המידע לעתור לבית המשפט המחוזי כנגד סירובה של רשות למסור מידע. ההצעה נדונה בכנסת בקריאה טרומית והועברה לדיון בוועדת חוקה חוק ומשפט.
בשנות ה-90 הונחו על שולחן הכנסת מספר הצעות חוק. הצעת חוק חופש המידע התשנ"ג-1993 והצעת חוק הזכות לקבלת מידע התשנ"ד-1993. שתי ההצעות נדונו בדיון מוקדם בנובמבר 1994 והביאו למינויה של ועדה ציבורית לבדיקת הנושא. הוועדה, שנתמנתה במאי 1994 על ידי שר המשפטים, דוד ליבאי, הגישה דין וחשבון ביולי 1995. הוועדה, שבראשה עמדה השופטת (בדימוס) ויקטוריה אוסטרובסקי-כהן, תמכה בחקיקת החוק. לשיטתה, רשות ציבורית חייבת להעמיד לרשות הציבור מידע, מבלי שיהיה על המבקש להראות טעם מיוחד בקבלתו.
על שולחן הכנסת ה-13 הונחה הצעת חוק חופש המידע התשנ"ו-1996. הייתה זו הצעת חוק פרטית שהתבססה על הנוסח שהציעה ועדת אוסטרובסקי-כהן. בהצעה הודגש כי
הזכות לקבל מידע מרשויות ציבוריות היא אחת מזכויות היסוד במשטר דמוקרטי ותנאי בסיסי להגשמתו של חופש הביטוי ולמימוש זכויותיו הפוליטיות והאחרות של האדם בכל תחומי החיים. נגישות רבה יותר למידע תסייע לקידומם של ערכים חברתיים ובהם שוויון, שלטון החוק וכיבוד זכויות האדם, ותאפשר גם בקרה טובה יותר של הציבור על מעשי השלטון".
במרץ 1996 אישרה הכנסת ה-13 בקריאה ראשונה את הצעת החוק הפרטית. על הצעה זו הוחל בכנסת הארבע-עשרה דין רציפות. ועדת חוקה, חוק ומשפט אישרה לממשלה להשלים את גיבושה של הצעת חוק ממשלתית, תוך התייחסות להצעת החוק הפרטית שקדמה לה.

בתוך כך, חוק חופש המידע, התשנ"ח-1998, התקבל בכנסת ב-19 במאי 1998. הצעת החוק עברה במליאת הכנסת בקריאה שנייה ושלישית ברוב של 26 חברי כנסת שהשתתפו בהצבעה. החוק קבע שתחילתו תהיה שנה מיום פרסומו ברשומות (כלומר ביום 29.5.1999). ובכל זאת, הוסמכה הממשלה לקבוע בצו, באילו רשויות ציבוריות ייכנס החוק לתוקפו במועד מאוחר יותר, כאשר המועד הסופי לא יהיה מאוחר מתום שלוש שנים ממועד התחילה הרגיל.
יישום החוק

החוק ייסד מנגנונים מרכזיים, שתפקידם לאפשר את הפעלתו של החוק. נוסד תפקיד ה"ממונה על העמדת מידע לציבור" בכל רשות, אותו ממנה ראש הרשות. תפקידו של הממונה הוא למעשה לדאוג להעמדת המידע לרשות הציבור ולטפל בבקשות לקבלת המידע. כמו כן, נקבעה דרך טיפול בבקשות, נקבע מסדר שיקולים אותם צריכה הרשות לקחת בחשבון בבדיקת הבקשות ונקבעו אמות מידה שעל בתי המשפט לפעול על פיהן, בבואם לבחון את העתירות הנוגעות לחופש המידע. לרשות ניתן פרק זמן של עד שלושים ימים, כדי להודיע למבקש המידע מה הוחלט לגבי בקשתו, אך ניתן להאריך את פרק זמן זה בשלושים ימים נוספים. במקרים בהם היקף החומר נרחב או מורכב, תיתכן הארכה נוספת, אשר לא תעלה על שישים ימים נוספים אותם רק ראש הרשות רשאי להאריך. אם הרשות מחליטה שלא להעמיד לרשות המבקש את המידע, כולו או חלקו, עליה להודיע לו על כך בכתב, לפרט את הנימוקים לסירוב וליידע אותו כי שמורה לו הזכות לעתור לבית המשפט.

בנוסף, החוק מחייב את הרשויות לפרסם מידע יזום הכולל -
דין וחשבון על אודות סמכויותיה, תפקידיה ופעולותיה. הדו"ח השנתי יכלול גם דיווח של הממונה על חופש המידע ברשות;
נהלים כתובים שיש להם נגיעה לציבור;
נתונים אודות חומרים שנפלטו או נשפכו לסביבה (מידע סביבתי).
סעיף 4 בחוק קובע, כי על הממשלה לפרסם רשימה של רשויות ציבוריות. הרשימה צריכה לכלול מידע תמציתי על תפקידיה של כל רשות.
רשימת הרשויות כוללת את אלה המובאות כאן:
הממשלה ומשרדי הממשלה, לרבות יחידותיהם ויחידות הסמך שלהם;
לשכת נשיא המדינה;
הכנסת;
מבקר המדינה, למעט לגבי מידע שהגיע אליו לצורך פעולות הביקורת ובירור תלונות הציבור;
בתי משפט, בתי דין, לשכות הוצאה לפועל, וגופים אחרים בעלי סמכות שפיטה על פי דין - למעט לגבי תוכנו של הליך משפטי;
רשות מקומית;
תאגיד בשליטת רשות מקומית;
תאגיד שהוקם בחוק;
חברה ממשלתית וחברה-בת ממשלתית, למעט אם הוחרגו בצו;
גוף מבוקר, כמשמעותו בסעיף 9 לחוק מבקר המדינה, הממלא תפקיד ציבורי, שקבע שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת;
מוסדות להשכלה גבוהה;
ועדת הבחירות המרכזית;
החטיבה להתיישבות;
הספרייה הלאומית.
יש איסור על הרשויות למסור מידע אשר בגילויו יש חשש לפגיעה בביטחון המדינה, ביחסי החוץ שלה, בביטחון הציבור או בביטחונו של אדם. וכך גם מידע שגילויו מהווה פגיעה בפרטיות לא יפורסם. בנוסף, שר הביטחון, מטעמי שמירה על ביטחון המדינה, רשאי לקבוע בצו מידע שאין לפרסמו.
לקבלת מידע מהרשויות, יש להפנות בכתב בקשה לממונה על יישום חוק חופש המידע ברשות המבוקשת.
יישום החוק היה במרכז של פסק דין עע"מ 7744/10 המוסד לביטוח לאומי נ' עו"ד יפית מנגל ושל עע"ם 9135/03 המועצה להשכלה גבוהה נ' הוצאת עיתון הארץ.
בפסיקה

על חוק חופש המידע כתב השופט יורם דנציגר:
בהתאם לכך, קיבל בית המשפט העליון באופן חלקי דרישה של אדם לקבל מידע מהרשות להגבלים עסקיים, למרות היקף העבודה שהיא מעמיסה על הרשות. לעומת זאת, במקרה אחר קבע בית המשפט העליון שמתן מידע לגבי 7 שנים אכן מעלה קושי בלתי סביר, אולם קבע שעל המדינה לתת מידע לגבי שלוש שנים מתוך התקופה. בנוסף, כאשר הייתה התנגשות בין חופש המידע לבין הזכות לסודיות על מידע מסחרי, קיבל בית המשפט העליון דרישת חברות לצמצם את המידע עליהן שמתפרסם.
בהתייחס לסייג בחוק הקובע שאין חובה למסור מידע העלול לפגוע בתפקוד התקין של הרשות הציבורית, קבע בית המשפט שרק שיבוש קשה, רציני וחמור אשר הסתברות התרחשותו היא ודאות קרובה, מאפשר מניעת מידע. בהתאם לכך נקבע שעל משרד החינוך למסור לפרסום את ציוני מבחני המיצ"ב של בתי הספר.
היחידה הממשלתית לחופש המידע

היחידה הממשלתית לחופש המידע במשרד המשפטים, הוקמה ביוני 2012 מכח החלטת ממשלה 2950 (6/3/2011). היחידה הוקמה במטרה להגביר את יישומו של חוק חופש המידע בממשלה וכן לקבוע מדיניות של הנגשת מידע יזום. היחידה הוקמה על ידי עו"ד רבקי דב"ש, אשר עמדה בראשה עד סוף שנת 2018. באוקטובר 2021, מונה עו"ד שלומי בילבסקי לעמוד בראש היחידה לאחר שכיהן בה כממלא מקום מאז תחילת 2019.
על פי החלטת הממשלה, הוסמכה היחידה לעסוק בנושאים הבאים: קביעת נהלים, תבניות וקווים מנחים; בירור תלונות בעניינים פרוצדורליים (כגון אי מתן מענה לבקשת חופש מידע, חריגה ממועדים, היעדר הנמקה מספקת ועוד); מתן הנחיות לתיקון ליקויים שנמצאו אגב בירור תלונה כאמור, והגשת דו"ח שנתי לממשלה. כמו כן, הוטלו על היחידה תפקידים נוספים ובהם: הקמת אתר אינטרנט מרכזי; פרסום רשימת הרשויות הציבוריות שעליהן חל החוק; מעקב אחר יישום חוק חופש המידע; ריכוז מידע אודות עתירות לפי חוק חופש המידע; ריכוז ידע מקצועי; סיוע לממונים ולרשויות ביישום החוק; ביצוע הדרכה והשתלמויות לממונים ולעובדי משרדי ממשלה וקיום פעילות ציבורית להגברת מודעות.
התנועה לחופש המידע

התנועה לחופש המידע, היא עמותה רשומה שקמה בשנת 2004 שיוסדה על ידי העיתונאי רביב דרוקר; והמשפטנים פרופ' יורם רבין וד"ר יובל קרניאל, זאת כדי להביא ליישומו של חוק חופש המידע בדרכים שונות. התנועה פועלת לקידום שקיפות במוסדות ציבוריים, להגברת הפיקוח על פעילותן של רשויות ציבוריות, ולעידוד הציבור לעשות שימוש בזכותו למידע בכלל ובאמצעות חוק חופש המידע, התשנ"ח-1998 בפרט. התנועה מקיימת סדנאות אקדמיות, מפעילה קבוצת מחקר על התקציב וכמדי שנה עורכת כנס, שמטרתו להעלות לדיון היבטים וסוגיות הקשורים לחוק חופש המידע הישראלי.
חקיקת חופש המידע בעולם > ארצות הברית

Freedom of Information Act האמריקני נחקק בשנת 1966 בעקבות התחושה שהרשויות הציבוריות אינן נותנות דין וחשבון על הנעשה במסדרונותיהן. החוק לא העניק את הזכות לקבלת מידע רק לבעלי עניין ישיר, אלא לכולם. רשימה של טעמים ספציפיים אמורה הייתה להפריד בין קבלת המידע מידי הרשות לאי קבלתו. אולם, בתחילת דרכו של החוק, ניכר היה כי הרשויות ניצלו את רשימת העילות שבחוק בכך נמנעו להעניק את המידע המבוקש. ביקורת ציבורית הביאה לתיקונו של החוק ב-1974, כך שהוגבל שיקול הדעת של הרשויות להחסות מידע. החוק בארצות הברית חל על הרשויות הציבוריות, המהוות חלק מהרשות המבצעת, אך אינו חל על הרשות המחוקקת ועל הרשות השופטת.
חקיקת חופש המידע בעולם > קנדה

החוק הקנדי, Access of Information Act, נחקק בשנת 1982 ונכנס לתוקפו בשנת 1983. החוק חל על גופים שהם חלק מהרשות המבצעת, והוא כולל סעיף מטרה המציב את מטרת החוק - מתן זכות גישה למידע הנמצא בשליטה ממשלתית. החוק הקנדי קובע כי זכות הגישה שמורה אך ורק לאזרחים ותושבים קבועים. זאת כאמור בניגוד לחוק האמריקני.
חקיקת חופש המידע בעולם > אוסטרליה

החוק האוסטרלי, שנחקק בשנת 1982, הביא למגמת פתיחות ממשלתית משום שהגביל את זכותו של השלטון לשמירת סודיות. החוק קובע כי לכל אדם תהיה גישה למידע מהרשויות הציבוריות.
לקריאה נוספת

רבקי דב"ש חוק חופש המידע, התשנ"ח-1998: מדריך למשתמש, עורכים: רבקי דב"ש ואלעד מן, עמותת הצלחה, 2021
אליהו אברם, המדריך לאזרח-מדריך לזכויות ולחובות של האדם והאזרח בישראל, סיכוי: העמותה לשוויון הזדמנויות; האגודה לזכויות האזרח בישראל, 2004.
זאב סגל, הזכות לדעת באור חופש המידע, לשכת עורכי הדין, 2000.
רן תואר, חוק חופש המידע, התשנ"ח-1998 - דין, הלכה ומעשה, הוצאת "אוצר המשפט".
הערות שוליים

↑  חופש המידע, באתר כל זכות
↑  חוק חופש המידע, באתר כל זכות
↑  חוק חופש המידע | הרשות השופטת, באתר gov.il, ‏15.10.2020
↑  מהו חוק חופש המידע? | חוק חופש המידע, באתר gov
↑  זאב סגל, זכות הציבור לדעת באור חוק חופש המידע, עמ' 66, לשכת עורכי הדין, 2000.
1 2  עע"ם 10845/06 שידורי קשת בע"מ נ' הרשות השניה לטלוויזיה ולרדיו, ניתן ב־11 בנובמבר 2008, סעיף 74
↑  עע"ם 11120/08 התנועה לחופש המידע נ' מדינת ישראל - רשות ההגבלים העיסקיים, ניתן ב־17 בנובמבר 2010
↑  עע"ם 2398/08 מדינת ישראל - משרד המשפטים נ' אליצור סגל, ניתן ב־19 ביוני 2011
↑  עע"ם 6013/04 מדינת ישראל - משרד התחבורה נ' חברת החדשות הישראלית בע"מ, ניתן ב־2 בינואר 2006, סעיף 22
↑  עע"ם 1245/12 התנועה לחופש המידע נ' משרד החינוך, ניתן ב־23 באוגוסט 2012
תסמונת GFER

| --- | --- |
 תחום:  מחלה גנטית
 שכיחות:  נדיר
 
תסמונת GFER (באנגלית: GFER Syndrome) היא מחלה גנטית פרוגרסיבית נדירה מהסוג המטאבולי-מיטוכונדריאלי.
המחלה פוגעת במיטוכונדריה הנמצאת בכל תא בגוף וכתוצאה מכך נפגעת יכולתו של התא לייצר את האנרגיה הנדרשת לקיומו ותפקודו.
רקע

המקרה הראשון של המחלה תועד לראשונה בשנת 2009 ונכון לשנת 2018 אובחנו מספר מקרים בודדים בלבד.