stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית העם (תל אביב)

| --- | --- |

בית העם בשנת 1959 לפני הריסתו
 מידע כללי
 סוג:  בית עם 
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°04′35″N 34°46′06″E﻿ / ﻿32.07636111°N 34.76836111°E﻿ / 32.07636111; 34.76836111
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) בית העם(למפת תל אביב רגילה) בית העם(למפת גוש דן רגילה) בית העם(למפת גוש דן מוגדלת) בית העם  he בית העםhe בית העםמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ראובן בריינין נואם לפני קהל בבית העם, שנת 1926
בית אל על הניצב כיום במקום בו שכן בית העם
בית העם בתל אביב היה מוסד חינוכי-תרבותי שנוסד על ידי אגודת מתנדבים ונועד לרווחת תושבי תל אביב, אשר נפתח ב-7 ביולי 1925 במגרש בקרן הרחובות בן יהודה ושלום עליכם, במקום בו עומד היום בית "אל-על". בשנות העשרים ותחילת שנות השלושים היווה מרכז תרבותי אשר רבבות תושבי תל אביב השתתפו בפעילויותיו.
היסטוריה > חזון ופעילות

מטרת מייסדיו הייתה, כפי שנאמר בכרוז שהפיץ "הוועד להקמת בית העם", לאפשר לתושבי תל אביב ובייחוד לדלי האמצעים ולבני הנוער שבהם להרחיב את השכלתם, "לשמוע הרצאות חינוך ולהתענג על קונצרטים במחירים שווים לכל נפש". על פי חזונם בית העם יהיה "מרכז להשכלה עממית, מקום פגישה לכולנו, מקום הפצת הלשון והתרבות העברית".
הפעילות בבית העם כללה סדרות של הרצאות, דיונים ביצירות ספרותיות חדשות ובענייני דיומא, הצגות תיאטרון וקונצרטים.
ההרצאות ניתנו במגוון של נושאים: אסטרונומיה, בוטניקה, היסטוריה, לימודי א"י, זואולוגיה, כימיה, כלכלה מדינית וקואופרציה, ספרות עברית וספרות העולם, פסיכולוגיה וחינוך, פיזיקה. תורת הבריאות ואפילו תורת התעופה. חבר המרצים היה מטובי המומחים במקצועות אלה, כמו פרופ' יוסף קלויזנר שהרצה גם באוניברסיטה העברית שנפתחה באותו זמן, זאב וילנאי שהרצה על ארץ ישראל, ד"ר יחזקאל קויפמן ששוחח על סוגיות במקרא, המשוררות לאה גולדברג ואלישבע שהרצו בנושאי ספרות וד"ר יעקב בלובשטיין (אחיה של רחל המשוררת), ממייסדי בית העם שאף הרצה בנושא מדעי הרוח.
המוני תושבי תל אביב נהרו לבית העם להאזין להרצאות, לצפות בהצגות ולהאזין לקונצרטים שנערכו במקום תחת כפת השמיים: משך ארבעת החודשים הראשונים לקיומו בקרו בפעילויות שנערכו בו למעלה מ-70,000 איש. בשנתיים וחצי הראשונות לקיומו נמנו יותר מ-400,000 הגעות לפעילויות, מספר עצום בהינתן העובדה שאוכלוסיית תל אביב מנתה באותן שנים כ-38,000 נפש.
בית העם היה המקום בו התארחו אמנים מפורסמים מחו"ל שהגיעו לארץ ישראל – כך הופיע בו הכנר יאשה חפץ בעת ביקורו בארץ באפריל 1926 ואף תיאטרון הבימה בעת סיבוב ההופעות שערך בארץ בשנת 1928 הציג בו את המחזה "הדיבוק".
בית העם היווה גם את משכנו של התיאטרון הסאטירי המטאטא שהפך אותו למשכנו הקבוע והציג בו עד אמצע שנות החמישים.
תיאטרון הבימה בעת שעמד להשתקע בארץ ישראל רצה להפוך את בית העם למשכנו הקבוע, אלא שנתקל בהתנגדות שחקני המטאטא שחששו לאובדן ביתם ומטה לחמם.
בשנות השלושים הוחכר המקום גם להקרנת סרטי קולנוע, על מנת להקל את המצוקה הכספית אליה נקלעה חברת "בית העם". תחילה הוקרנו בו סרטי איכות אולם עם התדרדרותו משך השנים ירדה גם איכות הסרטים שהוקרנו בו ואם כי תיאטרון המטאטא המשיך להופיע בו ונערכו בו גם אספות פומביות וכינוסים פוליטיים הפך הקולנוע לפעילותו העיקרית.
היסטוריה > מקום הפעילות

עד הקמת מבנה "בית העם" התקיימו הפעילויות בשטח פתוח, גבעת חול מוקפת בגדר קרשים.
בשנת 1925 קבלה אגודת המייסדים הוולונטרית רשות משלטון המנדט להקים חברה "בית עם בע"מ" והותר לה להנפיק מניות בנות לירה אחת כל אחת לשם גיוס כספים להקמת בניין לאוניברסיטה עממית, ספריה ואולם להרצאות ומופעים. כל בעל מניה נחשב לחבר בית העם. בעזרת הכסף שנאסף הוקם ב-1927 צריף עשוי לוחות עץ, שנועד לאפשר באופן ארעי קיום הצגות וקונצרטים גם בחודשי החורף. הרופא הממשלתי המנדטורי דרש להרוס את מבנה העץ עם בוא האביב בטענה שרק מבנה עשוי אבן בטון, או לבנים מתאים מבחינה בטיחותית לשמש כאולם לקונצרטים והרצאות אולם בהשתדלות ראשי העיר דאז – דוד בלוך ומאיר דיזנגוף, נדחתה הריסת הצריף שוב ושוב והארעי הפך לקבוע.
משך השנים עקב מצבה הכספי הרעוע של האגודה שהקימה את בית העם, הוזנח המקום ורבו התלונות על התנאים הסניטריים הירודים ועל חוסר הבטיחות למצטופפים בו, עכברושים שחצו את הבמה בעת ההופעות וקיני נחשים שהתנחלו במקום.
בשנת 1939 הועברו ההרצאות של בית העם לאולם הגדול של בית הספר תל נורדאו הסמוך.
הועלו רעיונות שונים להרוס את המבנה ולהקים במקומו מבנה מודרני ומשוכלל, או למסור לאגודה שטח חלופי לצרכיה.
כשרבו השמועות על הכוונה להרוס את בית העם כתב על כך המשורר נתן אלתרמן:
"התיאטראות מזדקנים מהר. שפע חיים ממלא אותם מערב ועד חצות, מבמה ועד יציע, ובהתנדף הקהל בא הקפאון... כל בניין ציבורי נראה מקץ שנתו הראשונה ותיק במאה שנה ממבני הפרט הסובבים אותו, כי רבבות חיים עברוהו והוא נתפייח בעשן שנותיהם, וזקנתו לא תשישות היא, כי אם השתרשות וכוח, לא משענת אלא מגן. כך היה גם לשני הנפילים אשר על חופי הרחוב האחד (בן יהודה) בית העם וגן רינה הנאהבים והבודדים – מי כמוהם אביון ביסודות וחומה, מי כמוהם רעוע וחסר גג וכבד שערים, אך מי עוד העמיק שורשים כל כך במקום הזה. מי היה עוד כמותם לנתח חיים וראווה אשר בלעדיו לא יתואר נופו של הרחוב הזה. ביום בו יבואו לקיים את גזר הדין אשר נחרץ במועצת העיר ולעקור את בית העם אל מקום אחר – ביום ההוא תזעק האדמה מכאב...".
בשנת 1959 נהרס בית העם ובמקומו נבנה בית אל על על ידי היזם אריה פילץ. תחילה חשבו להקים במרתפיו אולם למופעים, אולם לבסוף הקימו שם חניון.
בית העם נזכר גם בשיר "תנו לנו יד ונלך" שנכתב אודות תל אביב בעשורים הראשונים לקיומה, והושר על ידי עירית דותן בפסטיבל הזמר והפזמון של שנת 1973. בשיר נאמר: ”תנו להתגנב בשקט לגן רינה ואולי לבית העם”, רמז לילדים שנהגו "להתפלח" אל שני המוסדות.
הערות שוליים

↑  מה פעל בית העם במשך שנה?, הצופה, 28 במרץ 1940
↑   בית העם, מוותיקי מוסדות התרבות בתל אביב, הולך לעולמו, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1959, 6:20 דקות מתחילת הסרטון
גבעת תאודוליט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  775 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  63°29′00″S 57°35′00″W﻿ / ﻿63.4833°S 57.5833°W﻿ / -63.4833; -57.5833
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהגבעת תאודוליט(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהגבעת תאודוליט(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיגבעת תאודוליט(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיגבעת תאודוליט
 
גבעת תאודוליט (באנגלית: Theodolite Hill) היא גבעה בחצי האי טרינטי, שבצפון חצי האי האנטארקטי, בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.
הגבעה ממוקמת בקצה הדרומית-מזרחית של מישור לאקלאבר; 9 קילומטרים ממערב לקצה הצפון-מערבי של מפרץ דוז; הגבעה ממוקמת 4.75 קילומטרים צפונית-מערבית מנקודת בויל. כ-9 ק"מ מהגבע נמצאת גבעת סקומליה.
גובהה של הגבעה 680 מטרים מעל פני הים.
בפסגת הגבעה מצויה פסגה סלעית קטנה המתנשאת מעל ייתר הפסגה.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הגבעה

הגבעה התגלתה ומופתה על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד (FIDS), במהלך סקר שערכו בספטמבר 1946, שיצאה אל הסקר ממפרץ התקווה.
היסטוריה > מקור השם

שמה של הגבעה ניתן לה על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד בעת סקירת ומיפוי האזור.
השם ניתן לה, מאחר שפסגת הגבעה שימשה כתחנת תיאודוליט חשובה.
לקריאה נוספת

• HEATHER J. LYNCH, NORMAN RATCLIFFE, JENNIFER PASSMORE, EMMA FOSTER and PHILIP N. TRATHAN, , Antarctic Science 25(1), 19–23 (2013) & Antarctic Science Ltd 2012 https://doi:10.1017/S0954102012000600
• National Imagery and Mapping Agency 2002, , P 104
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6 7 8 9  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  מיקום נקודת בויל
↑  לפי מקור אחר גובהה של הגבעה 775 מטרים מעל פני הים.
1 2 3 4 5 6  מידע היסטורי
גדעון לנגהולץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 בדצמבר 1942 (בן 81) 
 ענף מדעי:  הנדסת חשמל 
 עיסוק:  נשיא המכון הטכנולוגי חולון, מנכ"ל אוניברסיטת תל אביב, דיקאן הפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 מוסדות:  HIT מכון טכנולוגי חולון  אוניברסיטת תל אביב  אפקה – המכללה האקדמית להנדסה בתל אביב 
 
גדעון לנגהולץ (נולד ב-12 בדצמבר 1942) הוא מהנדס חשמל ואיש אקדמיה ישראלי, לשעבר מנכ"ל אוניברסיטת תל אביב ונשיא המכון הטכנולוגי חולון.
חייו

בשנת 1968 קיבל תואר מוסמך למדעים מטעם הפקולטה להנדסת חשמל בטכניון. בשנת 1972 הצטרף לאוניברסיטת תל אביב כמרצה בפקולטה להנדסה בתחום הנדסת חשמל ואלקטרוניקה. באפריל 1973 קיבל דרגת מרצה בכיר באוניברסיטה. מחקריו לאורך השנים עסקו בנושאים כמו אינטליגנציה מלאכותית, מערכות לוגיקה עמומה, רשתות עצביות, אלגוריתמים גנטיים, אוטומטים לומדים, רשתות טלקומוניקציה, ניתוב ובקרת זרימה.
משנת 1998 לערך שימש בתפקיד דיקאן הפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב. בשנת 2002 מונה למנכ"ל האוניברסיטה, כשהחליף בתפקיד את פרופסור ניב אחיטוב.
באפריל 2007 התפטר מתפקיד מנכ"ל אוניברסיטת תל אביב ובנובמבר מונה לנשיא המכון הטכנולוגי חולון. בשנת 2011 סיים את תפקידו כנשיא המכון, כשהחליף אותו בתפקיד פרופסור גדי גולן. לאחר מכן הצטרף לסגל מכללת אפקה בה הוא מכהן, נכון לשנת 2021, כראש רשות המחקר.
הערות שוליים

↑  מקבלי התארים בטכניון, למרחב, 20 במאי 1968
1 2  כתב גלובס, ‏פרופ' גדעון לנגהולץ ימונה למנכ"ל אונ' ת"א, באתר גלובס, 21 באוקטובר 2002
↑  מינויים והעלאות בדרגה באוניברסיטת תל אביב, דבר, 6 באפריל 1973
↑  פרופ' גדעון לנגהולץ נבחר לנשיא המכון הטכנולוגי חולון, באתר לימודים אינפו (ארכיון)
↑  שי פאוזנר, מנכ"ל אוניברסיטת ת"א פרופ' גדעון לנגהולץ התפטר, באתר ביזפורטל, 10 באפריל 2007
↑  ליאור ליוואק, לנגהולץ מגיע לחולון, 12 בנובמבר 2007, באתר וואלה לימודים
↑  פרופסור גדי גולן מונה לנשיא HIT מכון טכנולוגי חולון, באתר הידען, 10 באוקטובר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007424353305171  dblp: 67/3192  LCCN: n86057548  VIAF: 14845018   WorldCat (עם VIAF): 14845018
בולי מדינת ישראל - שנת 1967

אחד מבולי ניצחון צה"ל 1967
בשנת 1967 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 24 בולי דואר חדשים בעלות כוללת של 9.67 ל"י.
רקע

לרשימת הבולים שתוכננו להנפקה בשנת 1967 נוספה סדרה מיוחדת שנועדה לציין את הניצחון במלחמת ששת הימים, ואת הערכת העם לצבא הגנה לישראל.
רקע > שיטת הדפוס

בשנת 1967 הודפסו שבע סדרות בשיטת שקע ושתי סדרות הודפסו בשיטת פוטוליטו.
רקע > המעצבים

כל הבולים של שנת 1967 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
| שם המעצב | מספר סדרות | מספר הבולים |
| --- | --- | --- |
| אוסוולד אדלר | 3 | 6 |
| אליעזר ויסהוף | 2 | 6 |
| מקסים וגבריאל שמיר | 2 | 6 |
| אשר קלדרון | 1 | 3 |
| "סטודיו רולי": גרד רוטשילד וזאב ליפמן | 1 | 3 |
בולים מן המניין

בשנת 1967 לא הונפקו בישראל בולים מן המניין בעיצוב חדש. הדואר המשיך להשתמש בבולי סדרת סמלי ערים א' שהונפקו לראשונה בשנת 1965, תוך שהוא מוסיף לה מספר ערכים נקובים חדשים.
בול סמלי ערים א' - מצפה רמון
בול סמלי ערים א' - אשקלון
בול סמלי ערים א' - ראש פינה
מעטפת היום הראשון
הבולים עוצבו בידי מקסים וגבריאל שמיר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
| ערך נקוב | מספר גלופה | יום ההופעה | יום הפסקת המכירה | בולים בגיליון | שבלים בגיליון | שיטת הדפסה | שיטת הפרדה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0.40 ל"י | 188 | 08.02.1967 | 31.12.1969 | 50 | 10 | שקע | מסרק 14x13 |
| 0.55 ל"י | 189 | 08.02.1967 | 15.05.1973 | 50 | 10 | שקע | מסרק 14x13 |
| 0.80 ל"י | 190 | 08.02.1967 | 31.12.1969 | 50 | 10 | שקע | מסרק 14x13 |
הבולים האלו הודפסו במועדים הבאים (לפני תאריך ההנפקה):
| ערך נקוב | 0> 40 ל"י | 0> 55 ל"י | 0> 80 ל"י |
| --- | --- | --- | --- |
| תאריך הדפסה | 07.12.66 11.01.67 | 08.12.66 12.01.67 | 06.12.66 09.01.67 |
בנוסף, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם במהלך שנת 1967 כמות נוספת לאחר מועד ההנפקה המקורי:
| ערך נקוב | 0> 01 ל"י | 0> 02 ל"י | 0> 05 ל"י | 0> 06 ל"י | 0> 10 ל"י | 0> 12 ל"י | 0> 15 ל"י | 0> 40 ל"י | 0> 50 ל"י | 1> 00 ל"י |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך הדפסה | 28.03.67 03.05.67 | 10.12.67 | 23.03.67 | 13.12.67 | 26.03.67 15.12.67 | 02.04.67 15.07.67 24.10.67 | 21.03.67 01.06.67 15.07.67 | 14.09.67 | 18.12.67 | 15.10.67 |
צמודת גלופה מיום 10.12.1967 של בול בערך נקוב 0.02 ל"י מסדרת סמלי ערים א'
צמודת גלופה מיום 14.09.1967 של בול בערך נקוב 0.40 ל"י מסדרת סמלי ערים א'
בולי דואר אוויר

בשנת 1967 לא הונפקו בישראל בולי דואר אוויר בעיצוב חדש, והדואר המשיך להשתמש בבולים מסדרת ציפורי ישראל שהונפקו לראשונה בשנת 1963.
כמקובל, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם כמות נוספת במהלך שנת 1967:
| ערך נקוב | 0> 30 ל"י | 0> 40 ל"י | 0> 45 ל"י | 0> 55 ל"י | 0> 70 ל"י | 1> 00 ל"י |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך הדפסה | 16.01.67 | 13.01.67 | 15.01.67 | 11.01.67 | 10.01.67 | 12.01.67 |
בולי זיכרון קבועים > יום העצמאות

בול יום העצמאות - "פרימוס" מעל פרוזדור ירושלים
בול יום העצמאות - "מיסטר" מעל הנגב
בול יום העצמאות - "מיראז'ים" מעל מצדה
מעטפת היום הראשון
הבולים עוצבו בידי מקסים וגבריאל שמיר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
| ערך נקוב | מספר גלופה | יום ההופעה | יום הפסקת המכירה | מספר פריטים שנמכרו | בולים בגיליון | שבלים בגיליון | שיטת הדפסה | שיטת הפרדה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0.15 ל"י | 196 | 10.05.1967 | 16.10.1967 | 1,466,000 | 15 | 5 | שקע | מסרק 14x13 |
| 0.30 ל"י | 197 | 10.05.1967 | 16.10.1967 | 1,420,000 | 15 | 5 | שקע | מסרק 14x13 |
| 0.80 ל"י | 198 | 10.05.1967 | 16.10.1967 | 929,000 | 15 | 5 | שקע | מסרק 14x13 |
בולי זיכרון קבועים > יום הזיכרון לחללי צה"ל

בול יום הזיכרון לחללי צה"ל
מעטפת היום הראשון
הבול עוצב בידי אוסוולד אדלר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
| ערך נקוב | מספר גלופה | יום ההופעה | יום הפסקת המכירה | מספר פריטים שנמכרו | בולים בגיליון | שבלים בגיליון | שיטת הדפסה | שיטת הפרדה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0.55 ל"י | 195 | 10.05.1967 | 16.10.1967 | 1,016,000 | 15 | 5 | שקע | מסרק 14x13 |
בולי זיכרון קבועים > מועדים לשמחה

בול מועדים לשמחה
בול מועדים לשמחה
בול מועדים לשמחה
בול מועדים לשמחה
בול מועדים לשמחה
מעטפת היום הראשון
הבולים עוצבו בידי אליעזר ויסהוף.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:.
| ערך נקוב | מספר גלופה | יום ההופעה | יום הפסקת המכירה | מספר פריטים שנמכרו | בולים בגיליון | שבלים בגיליון | שיטת הדפסה | שיטת הפרדה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0.12 ל"י | 203 | 13.09.1967 | 15.02.1968 | 10,882,000 | 20 | 10 | שקע | מסרק 14x13 |
| 0.15 ל"י | 204 | 13.09.1967 | 15.02.1968 | 1,594,000 | 20 | 10 | שקע | מסרק 14x13 |
| 0.35 ל"י | 205 | 13.09.1967 | 15.02.1968 | 996,000 | 20 | 10 | שקע | מסרק 14x13 |
| 0.40 ל"י | 206 | 13.09.1967 | 15.02.1968 | 1,312,000 | 20 | 10 | שקע | מסרק 14x13 |
| 0.80 ל"י | 207 | 13.09.1967 | 15.02.1968 | 1,058,000 | 20 | 10 | שקע | מסרק 14x13 |
בולי זיכרון > נמלים עתיקים

בול נמל עכו
בול נמל קיסריה
בול נמל יפו
מעטפת היום הראשון
הבולים עוצבו בידי אוסוולד אדלר.
בעקבות הנפקת הבולים הועלתה שאילתה במליאת הכנסת ועסקה בסיבה לאי השתתפות ישראל ביוזמה של האו"ם להנפקת בולים מיוחדים לשנת התיירות הבינלאומית. השואלת תמהה מדוע לא נוצלו בולים אלו, העוסקים בנושאי תיירות מובהקים, על ידי הוספת כיתוב מתאים בשובל הבולים. כותבים אחרים תמהו שהדואר לא שילב בבול את הסמל של שנת התיירות הבינלאומית, והחמיץ בכך הזדמנות להגדיל את תפוצת הבולים.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
| ערך נקוב | מספר גלופה | יום ההופעה | יום הפסקת המכירה | מספר פריטים שנמכרו | בולים בגיליון | שבלים בגיליון | שיטת הדפסה | שיטת הפרדה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0.15 ל"י | 191 | 22.03.1967 | 31.07.1967 | 1,213,000 | 15 | 5 | שקע | מסרק 14x13 |
| 0.40 ל"י | 192 | 22.03.1967 | 31.07.1967 | 905,000 | 15 | 5 | שקע | מסרק 14x13 |
| 0.80 ל"י | 193 | 22.03.1967 | 31.07.1967 | 754,000 | 15 | 5 | שקע | מסרק 14x13 |
בולי זיכרון > שמורות הטבע

בול יעל
בול קרקל
בול צבי הנגב
מעטפת היום הראשון
הבולים עוצבו בידי מקסים וגבריאל שמיר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
| ערך נקוב | מספר גלופה | יום ההופעה | יום הפסקת המכירה | מספר פריטים שנמכרו | בולים בגיליון | שבלים בגיליון | שיטת הדפסה | שיטת הפרדה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0.12 ל"י | 213 | 27.12.1967 | 31.05.1968 | 1,808,000 | 15 | 5 | פוטוליטו | מסרק 13 |
| 0.18 ל"י | 214 | 27.12.1967 | 31.05.1968 | 803,000 | 15 | 5 | פוטוליטו | מסרק 13 |
| 0.60 ל"י | 215 | 27.12.1967 | 31.05.1968 | 787,000 | 15 | 5 | פוטוליטו | מסרק 13 |
בולי יובלות > שולחן ערוך

בול שולחן ערוך
מעטפת היום הראשון
הבול עוצב בידי אליעזר ויסהוף.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
| ערך נקוב | מספר גלופה | יום ההופעה | יום הפסקת המכירה | מספר פריטים שנמכרו | בולים בגיליון | שבלים בגיליון | שיטת הדפסה | שיטת הפרדה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0.40 ל"י | 194 | 22.03.1967 | 31.07.1967 | 952,000 | 15 | 5 | שקע | מסרק 13x14 |
בולי יובלות > יובל להצהרת בלפור

בול ד"ר חיים וויצמן
בול לורד בלפור
מעטפת היום הראשון
הבולים עוצבו בידי אוסוולד אדלר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
| ערך נקוב | מספר גלופה | יום ההופעה | יום הפסקת המכירה | מספר פריטים שנמכרו | בולים בגיליון | שבלים בגיליון | שיטת הדפסה | שיטת הפרדה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0.15 ל"י | 211 | 02.11.1967 | 31.03.1968 | 1,418,000 | 15 | 5 | שקע | מסרק 14x13 |
| 0.40 ל"י | 212 | 02.11.1967 | 31.03.1968 | 1,307,000 | 15 | 5 | שקע | מסרק 14x13 |
הנהלת דואר ישראל שלחה את סדרת הבולים הזו כשהם ארוזים מאלבום מפואר אל מלכת בריטניה ואל משפחת בלפור באנגליה. בתגובה התקבלו מכתבי תודה מארמון בקינגהאם וממשפחת בלפור.
בולי אירוע > ניצחון צה"ל 1967

בול סמל צה"ל
בול מצרי טיראן
בול הכותל המערבי
מעטפת היום הראשון
מיד בתום מלחמת ששת הימים הוחלט בשירות הבולאי להנפיק סדרת בולים לציון הניצחון במלחמה. הודות לשיתוף פעולה מצד כל הגורמים המעורבים בהנפקה (ציירים, מדפיסים וכו') הצליח השירות הבולאי לעצב ולהדפיס את הבולים בפחות מחודשיים.
הבולים עוצבו בידי "סטודיו רולי": גרד רוטשילד וזאב ליפמן.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
| ערך נקוב | מספר גלופה | יום ההופעה | יום הפסקת המכירה | מספר פריטים שנמכרו | בולים בגיליון | שבלים בגיליון | שיטת הדפסה | שיטת הפרדה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0.15 ל"י | 200 | 19.08.1967 | 15.02.1968 | 5,319,000 | 15 | 5 | שקע | מסרק 13x14 |
| 0.40 ל"י | 201 | 19.08.1967 | 15.02.1968 | 2,272,000 | 15 | 5 | שקע | מסרק 14x13 |
| 0.80 ל"י | 202 | 19.08.1967 | 15.02.1968 | 1,459,000 | 15 | 5 | שקע | מסרק 14x13 |
בולי אירוע > שנת התיירות הבין-לאומית

בול תיירות - כיתוב בעברית
בול תיירות - כיתוב בצרפתית
בול תיירות - כיתוב באנגלית
מעטפת היום הראשון
ברקע הנפקת הבולים עומדת שאילתה שהועלתה במליאת הכנסת ועסקה בסיבה לאי השתתפות ישראל ביוזמה של האו"ם להנפקת בולים מיוחדים לשנת התיירות הבינלאומית.
הבולים עוצבו בידי אשר קלדרון.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
| ערך נקוב | מספר גלופה | יום ההופעה | יום הפסקת המכירה | מספר פריטים שנמכרו | בולים בגיליון | שבלים בגיליון | שיטת הדפסה | שיטת הפרדה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0.30 ל"י | 208 | 02.11.1967 | 31.03.1968 | 1,231,000 | 15 | 5 | פוטוליטו | מסרק 14 |
| 0.40 ל"י | 209 | 02.11.1967 | 31.03.1968 | 1,314,000 | 15 | 5 | פוטוליטו | מסרק 14 |
| 0.80 ל"י | 210 | 02.11.1967 | 31.03.1968 | 1,167,000 | 15 | 5 | פוטוליטו | מסרק 14 |
בולים מתוכננים שהנפקתם בוטלה > בול הקונגרס ה-52 של אספרנטו

בול הקונגרס העולמי של דוברי האספרנטו
צמודת גלופה של בול האספרנטו
בחודש אוגוסט 1967 הייתה מדינת ישראל אמורה לארח את הקונגרס העולמי ה-52 של דוברי האספרנטו. השירות הבולאי תכנן להנפיק לרגל האירוע בול מיוחד, ולכבד באותה הזדמנות את זכרו של הרופא היהודי ד"ר אליעזר זמנהוף, ממציא שפת האספרנטו. הבול עוצב והודפס ב-22 במאי 1967 במיליון ושש מאות אלף עותקים. עם פרוץ מלחמת ששת הימים החליט המרכז העולמי של האספרנטו לקיים את הקונגרס ברוטרדם שבהולנד במקום בתל אביב, והעילה להנפקת הבול התבטלה. מרבית עותקי הבול הושמדו למעט מספר גיליונות שנשמרו בארכיון השירות הבולאי.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
| ערך נקוב | מספר גלופה | יום ההופעה | בולים בגיליון | שבלים בגיליון |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0.60 ל"י | 199 | לא הונפק | 15 | 5 |
בולים מתוכננים שהנפקתם בוטלה > בולי רכבת - 75 שנה

בתוכנית המשוערת של הנפקות השירות הבולאי לשנת 1967 הוכרז על כוונה להנפיק בולים שיוקדשו לציון מלאת 75 שנה למסילת הברזל הראשונה בארץ ישראל. הנפקה זו בוטלה בטרם הודפסו הבולים.
לקריאה נוספת

עלון TOWNEMBLEMS 1, באתר התאחדות בולאי ישראל
עלון בולי "נמלים עתיקים", באתר התאחדות בולאי ישראל
עלון "בול שולחן ערוך", באתר התאחדות בולאי ישראל
עלון בול יום הזיכרון, באתר התאחדות בולאי ישראל
עלון בול יום העצמאות הי"ט (תשכ"ז), באתר התאחדות בולאי ישראל
עלון סדרת בולים מוקדשת לניצחון צה"ל, באתר התאחדות בולאי ישראל
עלון בולי מועדים לשמחה תשכ"ח, באתר התאחדות בולאי ישראל
עלון בולי שנת התיירות הבין-לאומית, באתר התאחדות בולאי ישראל
עלון בולי יובל להצהרת בלפור, באתר התאחדות בולאי ישראל
עלון בולי שמורות הטבע, באתר התאחדות בולאי ישראל
הערות שוליים

↑  בולי ישראל - קטלוג מספר 14, השירות הבולאי, 2008, עמ' 104-100.
1 2  בולי ישראל - קטלוג מספר 14, השירות הבולאי, 2008, עמ' 88.
↑  בולי ישראל - קטלוג מספר 14, השירות הבולאי, 2008, עמ' 89.
1 2  בולי ישראל - קטלוג מספר 14, השירות הבולאי, 2008, עמ' 643.
↑  בולי ישראל - קטלוג מספר 14, השירות הבולאי, 2008, עמ' 652.
1 2 3 4  בולי ישראל - קטלוג מספר 14, השירות הבולאי, 2008, עמ' 101.
1 2 3  בולי ישראל - קטלוג מספר 14, השירות הבולאי, 2008, עמ' 102.
1 2 3  בולי ישראל - קטלוג מספר 14, השירות הבולאי, 2008, עמ' 103.
1 2 3 4  בולי ישראל - קטלוג מספר 14, השירות הבולאי, 2008, עמ' 100.
1 2  א. לינדנבאום, בשולי הבולים: שאילתא בכנסת, דבר, טור 1, 16 במרץ 1967.
↑  ש. אבי אפרת, תכנון לקוי בהנפקת בולי הנמלים, בתוך:בולים ובולאים, למרחב, 28 בפברואר 1967
1 2 3 4  בולי ישראל - קטלוג מספר 14, השירות הבולאי, 2008, עמ' 104.
↑  חיים לנגלבן, פינת הבול, הצופה, 26 בדצמבר 1967
1 2  משרד הדואר, דין וחשבון על פעולות המשרד בשנת תשכ"ח, ירושלים, מאי 1968.
↑  צמדת הלוח של הגיליון
| בולי מדינת ישראל לפי שנת הנפקה |
| --- | --- | --- |
| 1948 - 1949 | 1948 • 1949 |  |
| 1950 - 1959 | 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 |  |
| 1960 - 1969 | 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 |  |
| 1970 - 1972 | 1970 • 1971 • 1972 |  |
ג'רי סלואן

| --- | --- |

ג'רי סלואן, 1969
 לידה:  28 במרץ 1942 מקלינסבורו, אילינוי, ארצות הברית
 פטירה:  22 במאי 2020 (בגיל 78) סולט לייק סיטי, יוטה, ארצות הברית
 עמדה:  קלע
 גובה:  1.96 מטר
 מספר:  4, 14
 מכללה:  אוניברסיטת אוונסוויל
 דראפט:  בחירה רביעית, 1965 בולטימור בולטס
 היכל התהילה:  נבחר כמאמן בשנת 2009
 קבוצות כשחקן
 1965–1966   1966–1976:  בולטימור בולטס   שיקגו בולס
 הישגים כשחקן
 שתי בחירות למשחק האולסטאר (1967, 1969)   חמישיית ההגנה הראשונה (1969, 1972, 1974, 1975)   חמישיית ההגנה השנייה (1970, 1971)
 קבוצות כמאמן
 1979–1981   1988–2011:  שיקגו בולס   יוטה ג'אז
ג'רלד יוג'ין "ג'רי" סלואן (באנגלית: Gerald Eugene "Jerry" Sloan;‏ 28 במרץ 1942 – 22 במאי 2020) היה כדורסלן ומאמן כדורסל אמריקאי. בשנת 2009 הוצג בהיכל התהילה של הכדורסל, כמאמן.
סלואן נחשב לאחד מטובי המאמנים בליגת ה-NBA בכל הזמנים, ומחזיק במאזן של 1221 ניצחונות לעומת 803 הפסדים בקריירה, השלישי בטיבו בהיסטוריה של הליגה בעת פרישתו. הוא אימן את יוטה ג'אז במשך 23 שנים ברציפות, והצליח להעפיל עימה פעמיים עד לסדרת הגמר של ה-NBA, בשנים 1997 ו-1998, ובשתיהן הפסיד לשיקגו בולס של מייקל ג'ורדן.