stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
החוק הראשון של התרמודינמיקה
איברים נוספים

איבר נוסף שנכנס לחוק לעיתים קשור באפשרות להוצאת או הוספת חלקיקים למערכת. איבר זה הוא
 \sum _{i}\mu _{i}dN_{i}\,\!, כאשר  N_{i} הוא מספר החלקיקים מסוג  i במערכת, ו \mu _{i} הוא הפוטנציאל הכימי עבור סוג זה, כך שאפשר לכתוב את החוק כך:
 \ dU=TdS-PdV+\sum _{i}\mu _{i}dN_{i}.
| תרמודינמיקה |
| --- | --- | --- |
| חוקי יסוד | חוקי שימור (החומר, האנרגיה) • חוקי התרמודינמיקה: אפס, ראשון, שני (ראו גם: תנועה נצחית, השד של מקסוול), שלישי |  |
| קבועים | קבוע הגזים • קבוע בולצמן • קבוע אבוגדרו • קבוע פלאנק |  |
| משתנים | אינטנסיבים (טמפרטורה, לחץ, פוטנציאל כימי) • אקסטנסיבים (אנטרופיה, נפח, מספר חלקיקים) • משוואת מצב |  |
| יחידות מידה | טמפרטורה (צלזיוס, קלווין, יח' אחרות) • נפח (ליטר, מטר מעוקב) • לחץ (בר, אטמוספירה, פסקל) • מספר חלקיקים (מול) • אנרגיה (ג'אול, קלוריה) |  |
| אפיון | הפיכות (תהליך הפיך, תהליך בלתי הפיך) • שינוי האנתלפיה (תהליך אקסותרמי, תהליך אנדותרמי) • שינוי באנרגיה (תהליך ספונטני, תהליך מאולץ) • תהליך (איזוברי, איזותרמי, איזוכורי, אדיאבטי, איזנטרופי, איזואנתלפי) |  |
| פוטנציאלים תרמודינמיים | אנרגיה פנימית • אנתלפיה • האנרגיה החופשית של הלמהולץ • האנרגיה החופשית של גיבס |  |
| מצבי צבירה ומעברי פאזות | מצבי צבירה (מוצק, נוזל, גז) • מעברי פאזות (התכה, התאדות, המראה, התעבות, הקפאה) • נקודת התכה • נקודת רתיחה • נקודה משולשת • נקודה קריטית • דיאגרמת פאזות • משוואת קלאוזיוס-קלפרון • חוק הפאזות של גיבס |  |
| גזים | גז אידיאלי • גז ואן דר ואלס • התאוריה הקינטית של הגזים • לחץ חלקי • חוק ראול • מודל דלטון • חוק בויל-מריוט • חוק גה-ליסאק • חוק שארל• משוואת הגז האידיאלי |  |
| חום וטמפרטורה | האפס המוחלט • יח' מידה לטמפרטורה • שיווי משקל תרמודינמי • קיבול חום • יחס קיבולי החום • חום כמוס • חוק הס • קלורימטר • אפקט ג'ול-תומסון • הסעת חום • מוליכות חום • מעבר חום • קרינה תרמית • קשר מאייר • האינדקס האדיאבטי |  |
| מעגלי עבודה | מעגלים תרמודינמיים (קרנו, סטרלינג, ברייטון, אריקסון, רנקין, סטירלינג, דיזל, לנואר, אוטו, היגרוסקופי, סקודירי, סטודרד) • נצילות |  |
| יישומים | מכונות חום • מנועים • משאבות • משאבת חום • מחליף חום • מיזוג אוויר • מקרר • קירור תרמואלקטרי • תחנות כוח |  |
| מונחים נוספים | תאוריית הקלוריק • תנועה בראונית • פונקציית מצב • תרמודינמיקה סטטיסטית • קשרי מקסוול • תרמוכימיה |  |
| דמויות בולטות | דניאל ברנולי (1700–1782) • בנג'מין תומפסון (1753–1814) • סאדי קרנו (1796–1832) • אמיל קלפרון (1799–1874) • רוברט מאייר (1814–1878) • ג'יימס ג'ול (1818–1889) • ויליאם ג'ון מקורן רנקין (1820–1872) • הרמן פון הלמהולץ (1821–1894) • רודולף קלאוזיוס (1822–1888) • ויליאם תומסון (1824–1907) • ג'יימס קלרק מקסוול (1831–1879) • יוהנס דידריק ואן דר ואלס (1837–1923) • ג'וסיה וילארד גיבס (1839–1903) • לודוויג בולצמן (1844–1906) • מקס פלאנק (1858–1947) • פייר דוהם (1861–1916) • קונסטנטין קרתיאודורי (1873–1950) • לארס אונסאגר (1903–1976) |  |
זמן קוהרנטיות

עבור גל אלקטרומגנטי, זמן הקוהרנטיות הוא הזמן שבו גל מתפשט (ספציפית עבור קרן לייזר או קרן מיסר) נחשב לקוהרנטי, כלומר, הפאזה שלו ניתנת לחיזוי.
במערכות שידור למרחקים ארוכים, זמן הקוהרנטיות עשוי להיות מופחת על ידי גורמי התפשטות כגון נפיצה, פיזור ועקיפה .
זמן הקוהרנטיות, המסומן על ידי τ, מחושב על ידי חלוקת אורך הקוהרנטיות במהירות הפאזה של קרן אור בתווך; נתון על ידי \tau ={\frac {1}{\Delta \nu }}\approx {\frac {\lambda ^{2}}{c\,\Delta \lambda }}כאשר λ הוא אורך הגל המרכזי של המקור, Δν ו- Δλ הוא הרוחב הספקטרלי של המקור ביחידות תדר ואורך גל, בהתאמה, ו- c היא מהירות האור בוואקום.
ללייזר סיב במצב יחיד יש רוחב פס של מספר קילו-הרץ, המתאים לזמן הקוהרנטיות של כמה מאות מיקרו-שניות. למסרים מימן יש רוחב קו של בערך 1 הרץ, המתאים לזמן קוהרנטיות של כשנייה אחת. אורך הקוהרנטיות שלהם תואם בערך למרחק מכדור הארץ לירח.
החל משנת 2022, קבוצות מחקר ברחבי העולם הדגימו קיוביטים מוליכי-על עם זמני קוהרנטיות של עד כמה 100 מיקרו-שניות .
ראו גם

קוהרנטיות אטומית
קוהרנטיות זמנית
מידת קוהרנטיות
הערות שוליים

↑  "Archived copy" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2012-04-03. נבדק ב-2011-10-19. {{cite web}}:  (עזרה) - Precision measurements with atomic hydrogen masers
↑  "High-quality superconducting qubits fabricated with CMOS-compatible technologies". 19 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
אנרגיית רוח

טורבינות רוח. אלה הן טורבינות הממירות את אנרגיה הרוח לתנועה סיבובית המפעילה גנרטור שמפיק חשמל.
טורבינות רוח בהר בני רסן ברמת הגולן
אנרגיית רוח היא האנרגיה הקינטית האצורה ברוח. מאנרגיה זו אפשר להפיק עבודה ולרתום את כוחה לביצוע מטלות שונות, כגון ייבוש כביסה, השטת סירות מפרש, הפעלת טחנות רוח והפעלת טורבינות רוח.
מהי הרוח וכיצד היא נוצרת?

רוח היא תנועה של חלקיקי אוויר שנעים יחד בכיוון מסוים.
האטמוספירה המקיפה את כדור הארץ מהווה מעין משאבה גדולה המעבירה חום וחלקיקים של אוויר בין האזורים השונים שעל כדור הארץ.
שינויים בלחץ האוויר, ושינויים בטמפרטורת האוויר קובעים את כיוון הרוח ומהירותה. תופעה זו מושפעת על ידי תופעות אחרות על פני הקרקע למשל יערות, מדבריות, גושי מים גדולים, וגם בניינים.
זרמי ההסעה הבסיסיים נוצרים כתוצאה מכך שאנרגיית השמש מחממת את אזור קו המשווה יותר מאשר את הקטבים, ואז נוצר הפרש טמפרטורות גדול בין הקטבים לקו המשווה. כתוצאה מכך, אוויר חם באזור קו המשווה מתרומם מעל פני הקרקע, ואוויר קר יותר הבא מהקטבים תופס את מקומו. כך נוצרת התופעה של תזוזת האוויר. לתופעה זו אנו קוראים רוח.
בקנה מידה מקומי ולא גלובלי, נוצרת הרוח מהפרשים לוקליים בלחצים או בטמפרטורות, הגורמים לזרימת האוויר. רוחות כאלה, לרוב, אינן חזקות במיוחד. את מהירות הרוח ניתן למדוד בעזרת מד מהירות רוח (אנמומטר).
אנרגיה המופקת מרוח

אנרגיה המופקת מרוח היא אנרגיה שמנצלת את התנועה של הרוח בקו ישר (אנרגיה קינטית) וממירה אותה לאנרגיה זמינה (עבודה).
קיימות דרכים שונות לנצל את האנרגיה הזמינה, בהתאם לתוצאה הנדרשת.
למעשה ישנן שתי דרכים בהן האנרגיה מנוצלת: בשיטת העילוי – כוחות העילוי הפועלים על מבנה אווירו דינמי (דוגמאות בהמשך) וגרר שהוא למעשה סוג של דחיפה הנוצרת בלכידה של הרוח למשל במפרש המושך סירה או לחלופין כנפיים שטוחות הניצבות לכיוון הרוח.
דוגמאות:
אנרגיה מכנית סיבובית – סיבוב הרוטור של טורבינת רוח, כוחות העילוי של הרוח פועלים על כנפי הרוטור ומסובבים אותו, ניתן לחבר את ציר הרוטור לגנרטור אשר ימיר את הכוח הסיבובי לאנרגיה חשמלית.
הנעת סירות מפרש – מבנה המפרש מאפשר לנצל את אנרגיית הרוח - זהו כוח גרר אופייני, כך שלמעשה אפשר להתקדם בכיוונים שונים אפילו כשהרוח נושבת בכיוון מסוים, כאשר המפרש לוכד את הרוח ובאמצעות ההיגוי מכוונים את הסירה לכיוון הרצוי.
מיזוג אוויר לבתים – שיטה שנוצלה החל מהזמן הקדום בתכנון מבנים בהם יכולה הרוח לזרום במסלולים מוגדרים ובהם למעשה מנצלים בין היתר עקרונות בתחום הפיזיקה של גזים כמו אילוץ התפשטות הגורמת לירידת הטמפרטורה ולקירור או דחיסה.
הפעלת טחנת רוח – הרוטור של הטורבינה מחובר באמצעות מיסב לציר המסובב את גלגל הטחינה שטוחן את התבואה.
הנעת כדורים פורחים – האנרגיה של הרוח יכולה להטיס כדורים פורחים. ידוע על אנשים שהקיפו את כדור הארץ בכדור פורח. המבנה האירו דינמי של כדור יכול לקבל מומנט עילוי או לנוע באמצעות כוחות גרר. השילוב בין שניהם יוצר את התנועה והשליטה נעשית על ידי חימום או קירור האוויר הלכוד בכדור הפורח.
דאייה – זרמי אוויר מאפשרים לציפורים ודאונים לדאות על פניהם ובכך לרחף בקלילות תוך חיסכון באנרגיה. זו למעשה אנרגיית עילוי הפועלת על המבנה האירו דינמי של כנף הציפור או הדאון וזרמי האוויר שעוברים מעל הכנף מושכים אותה מעלה ואילו זרמי האוויר מתחת לכנף דוחפים מעלה.
הפעלת משאבת רוח – הרוח מסובבת מדחף הנמצא בראש המגדל וגורמת לתנועה אנכית של מוט מחבר המפעיל את המשאבה ומעלה את המים מעומק הפיר למאגר על הקרקע. בעבר היו משאבות רבות כאלה בסוף המאה ה-19 עד הכנסתם לשימוש של מנועי נפט.
ישנם שימושים נוספים לאנרגיית הרוח, על ידי הפיכתה תחילה לחשמל – למשל באמצעות טורבינת רוח – ושימוש בחשמל למטרות שונות.
הפקת חשמל באמצעות טורבינות רוח

רוב החשמל שמופק מאנרגיית הרוח מופק כיום באמצעות טורבינות רוח. טורבינות אלה מתחלקות לסוגים שונים:
טורבינות ענק וטורבינות קטנות לסביבה עירונית או לשימוש כפרי
טורבינות בעלות ציר אנכי וטורבינות בעלות ציר אופקי
טורבינות יבשה וטורבינות רוח בים.
בעבר רוב הטורבינות היו בגודל בינוני והוצבו על היבשה. כיום יש עלייה בהתקנות של טורבינות ענק (70 מטר קוטר) המוצבות בים.
הפקת חשמל באמצעות טורבינות רוח > שכלולים והמצאות לעתיד

יש תכנונים שונים לגבי היבט של הפחתת בעיות והורדת מחיר הפקת החשמל: טורבינות שקטות יותר, בעלות להבים קלים יותר, מערכות בקרה להפחתת בעיות תחזוקה, מערכות תחזוקה מרחוק באמצעות שילוב מחשוב ותקשורת וכדומה.
יש גם תכנונים שמנסים להגיע לטכנולוגיות יעילות בהרבה. הללו כוללות, טורבינות ענק בעלות ציר אנכי, טורבינות רוח אווירי ועוד.
חגורת רוח, Windbelt, היא תכנון חדשני משנת 2007 להפקת אנרגיה מהרוח ללא סיבוב. שיטה זו אמורה להיות יעילה בהרבה בהשוואה לטורבינות רוח, והיא אמורה לפעול גם במהירויות רוח נמוכות יחסית.
יתרונות וחסרונות בהפקת חשמל מאנרגיית הרוח > יתרונות

עלות הפקת חשמל נמוכה, עקב הניצול של אנרגיה זמינה חינמית. העלויות העיקריות הכרוכות בהפקת החשמל מטורבינות רוח הן עלויות התכנון וההקמה של התחנות המבוססות עליהן. השקעה ראשונית זו יכולה להיות כדאית, כי התהליך ייצור החשמל והתפעול השוטף זולים יחסית לתחנות כמו תחנות כוח פחמיות או אטומיות. עקב פשטות המערכת כמות התקלות בה נמוכה יחסית למערכות אנרגיה אחרות, ואיננה תורמת משמעותית לעלות התחזוקה השוטפת.[דרוש מקור]
טורבינות הרוח אינן צורכות שטח רב, ובהשוואה לאנרגיה סולארית היחס יכול להגיע עד כדי 1 ל-100 לטובת אנרגיית הרוח. נתון נוסף הוא כמות הניצול המקסימלית והאנרגיה הזמינה: אנרגיית שמש זמינה לכל היותר 2,600–2,800 שעות בשנה. לעומת זאת, הזמינות האפקטיבית של אנרגיית רוח יכולה להגיע ל-6,000 שעות ואף ליותר[דרוש מקור]. המשמעות היא בעיקר כלכלית – החזר השקעה מהיר בהרבה. שילוב אנרגיית רוח יחד עם אנרגיה סולארית משמש במערכות תאורת הרחוב בסין בהן אין תשתית כבילה ואין צורך בהולכה וכל הכרוך בכך אלא האנרגיה זמינה על עמוד התאורה. טכנולוגיה זו נמצאת בפיתוח רב כיוון שיש תנופה בייצור מערכות אלה בסין המהוות תחליף לחוסר התשתית והריחוק הגאוגרפי אל מערכות ייצור מרוכזות[דרוש מקור].
אחת הסיבות להתפתחות מערכות ייצור אנרגיית רוח מתקדמות בסין היא החלופה באמצעות חוות רוח למתקני ייצור באנרגיה מדלק מאובנים המצריכים מי קירור שלא זמינים בכל מקום והמחייבים השקעות במערכות הולכה. את זה ניתן לחסוך בייצור מבוזר באמצעות אנרגיה מתחדשת.
יתרון נוסף הוא שאנרגיה חלופית זו אינה מכלה מחצבים כמו תחנות כוח מבוססות דלק מאובנים. ההשפעות החיצוניות של ייצור חשמל בתחנות כוח הכוללות זיהום אוויר, נזק לבריאות, ניקוי כתמי נפט ודליפות אינן נכללות בדרך כלל בתחשיב מחירי החשמל (אולם החברה משלמת אותן בכל מקרה). הכללת הוצאות אלו בתחשיב מטה את הכף הכלכלית לטובת אנרגיית רוח.
ייצור חשמל מאנרגיית הרוח ברחבי העולם מקטין את ההשפעות השליליות של שימוש בדלק פחמימני לייצור חשמל. באירופה, המובילה בפיתוח אנרגיה מרוח, מקובלת הטכנולוגיה כחלופה מועדפת לשימוש באנרגיה גרעינית ובדלק פחמימני לייצור חשמל. בסין מותקנים מרבית מתקני הייצור באמצעות רוח (כ-90% מכלל המתקנים בעולם] ומספרם רק עולה.
כיום במקומות רבים בעולם אנרגיית הרוח היא האמצעי הזול ביותר לייצור אנרגיה מתחדשת. בעולם מפותחים פתרונות רבים לחסרונות העיקריים של הפקת חשמל מאנרגיית הרוח. עלות הפקת האנרגיה הולכת וקטנה עם השנים בשל שימש בעיצוב טוב יותר של הטורבינות ובשאר המרכיבים. כמו כן מוקמות טורבינות שיכולות לנצל רוחות חלשות יותר באופן טוב יותר ועם פחות בעיות מכניות. כל הדברים הללו, יחד עם עליית מחירי האנרגיה גורמים לעלייה ניכרת בכמות האנרגיה המופקת מרוח בכל שנה.
יתרונות וחסרונות בהפקת חשמל מאנרגיית הרוח > חסרונות > אמינות

החיסרון העיקרי של ייצור חשמל באמצעות טורבינות רוח הוא חוסר האמינות של המערכת. לא ניתן להבטיח רוח בכל רגע נתון, ולכן בתכנון של משק חשמל טורבינות רוח לא יכולות להיחשב כחלק מכושר הייצור, ולא יכולות להחליף תחנות כוח מסוגים אחרים אלא רק להוסיף עליהן. מבחינה זו, הקמה של טורבינות רוח אינה חוסכת הקמה של תחנות כוח אחרות.
יתרונות וחסרונות בהפקת חשמל מאנרגיית הרוח > חסרונות > מוגבלות

הקמת טורבינות רוח מוגבלת לאתרים מסוימים שבהם עוצמת הרוח ומשכה מצדיקה כלכלית את ההקמה.
כושר הייצור של טורבינה בודדת קטן ביותר: נדרשות הרבה טורבינות על מנת להפיק חשמל בהספק של תחנת כוח שורפת-דלק גדולה. דבר זה צורך שטח רב.
יתרונות וחסרונות בהפקת חשמל מאנרגיית הרוח > חסרונות > נזק סביבתי

הפקת חשמל מרוח מזיקה לסביבה פחות מייצור חשמל בתחנות כוח קונבנציונליות, אך גם חוות הרוח משפיעות על הסביבה שבתוכה הן פועלות. המפגעים העיקריים המיוחסים לניצול האנרגיה של הרוח הם:
רעש – תנועת כנפי טורבינות הרוח מאופיינת כרעש מכני וכרעש אווירודינמי. הרעש המכני נגרם על ידי פעולת המערכת (גנרטור, מסבים) ועוצמתו מושפעת מגודל המערכת. הרעש האווירודינמי נגרם על ידי תנועת הלהבים באוויר, והוא תלוי בגודל הלהבים ובצורתם. ייתכן שניתן להפחית את עוצמת הרעש האווירודינמי באמצעות התאמת צורת הלהבים. נכון ל-2007 יש מספר דגמים של טורבינות רוח עירוניות שקטות יחסית הודות לעיצוב מתקדם יותר. טורבינות מרוחקות ממקומות יישוב גורמות לפחות נזק לבני האדם, וטורבינות בים או בהרים שהם מקומות נידחים למדי גורמות מעט נזק באופן כללי, אבל אז נדרשת מערכת הולכה יקרה ביותר.
השפעה על בעלי כנף – השפעת טורבינות הרוח על בעלי כנף נחקרה במדינות המנצלות אנרגיה של הרוח. הנושא הבעייתי ביותר היה התנגשויות של ציפורים ושל עטלפים בטורבינות, אולם נבחנו גם ההשלכות על תזונת הציפורים וקינונן. הסכנה לציפורים צומצמה במידה ניכרת באמצעות הגדלת הלהבים והקטנת מהירותם, על מנת שייראו בעיני הציפורים במעופן. כמו כן הותקנו סולמות פנימיים וחיווט תת-קרקעי כדי למנוע קינון ציפורים על המתקנים.
פגיעה בנוף – שאלת הפגיעה בנוף היא סובייקטיבית מעיקרה, אבל את ההתנגדות הגדולה ביותר מעוררות חוות רוח הבולטות לעין באזורים גבוהים בהרים. חלק מהגורמים המשפיעים על המראה נתונים לוויכוח: המרחק מהמתבונן, מספר הטורבינות הנראות בשלמותן או בחלקן, סוג הטורבינות, גודלן וצבען, מספר הלהבים ומהירות סיבובם, תנאי האור וסידור הטורבינות באתר. בחינה אובייקטיבית של גורמים אלו יכולה לסייע להפחית את השפעות חוות הרוח על הנוף. טורבינות ים אינן משפיעות כמעט על הנוף או כלל לא (אם הן מרוחקות), ויש טורבינות עירוניות שהן בעלות עיצוב מעניין ואף אפשר להשתמש בהן לקישוט.
חומרים רעילים – להבי הטורבינה בנויים מחומרים מורכבים ולעיתים קרובות מכילים דבק אפוקסי רעיל.
מיקרו אקלים – המערכת שואבת אנרגיה מן הרוח, ומחלישה אותה, כך שהאוויר מפסיק לזרום במסלול הטבעי שלו. דבר זה עשוי להשפיע על מידת האוורור במיני-אקלים האזורי, בייחוד באזורים בנויים הנמצאים בקרבת מקום.
תפוקה עולמית

נכון לסוף שנת 2016 התפוקה העולמית של אנרגיית רוח עמדה על 468,800 מגה ואט, או כ-4 אחוז מייצור החשמל העולמי. יש מדינות בהן אנרגיית הרוח אחראית לחלק משמעותי מהפקת החשמל שלהן, כמו דנמרק (39%), ספרד (16%) או גרמניה (9%). בין השנים 2000 ו-,2016 תפוקת החשמל העולמית גדלה פי 20.
ייצור החשמל באנרגיית רוח הוא כלכלי בעיקר באזורים מסוימים בעולם.
בספטמבר 2006 הודיעה חברת איווה וינדס (Iowa Winds) האמריקאית על הקמת פרויקט טורבינות רוח בעלות 200 מיליון דולר במדינת איווה, עם תפוקה של עד 300 מגה ואט חשמל.
בדצמבר 2006 אישרה הממשלה הבריטית את הקמתו של פרויקט טורבינות רוח ימיות בהשקעה של בהשקעה של 2 מיליארד ליש"ט (3.9 מיליארד דולר), שהוא הפרויקט הגדול בעולם לתקופתו. תפוקת החשמל של הפרויקט צפויה להגיע ל-1.3 ג'יגה ואט, שיסופקו על ידי 341 טורבינות מול חופיה הדרומיים של אנגליה, וכ-100 טורבינות יבשתיות. בשנת 2007 החליטה הממשלה הבריטית להגיע ליעד של 100% אנרגיה מטורבינות רוח, שיופקו מכ-7000 טורבינות.
אירופה היא היבשת המובילה בעולם בתחום ניצול אנרגיית הרוח, המספק חשמל לכ-40 מיליון צרכנים ברחבי היבשת. לפי הערכת איגוד אנרגיית הרוח האירופי (EWEA), עד שנת 2020 נתון זה אמור לגדול ליותר מ-195 מיליון בני אדם – כמחצית מאוכלוסיית מערב אירופה.
בשנים האחרונות ארצות הברית וסין פורצות קדימה וכנראה יתחרו על הבכורה העולמית גם בתחום זה.
שלוש המעצמות הנוספות בניצול אנרגיית הרוח: גרמניה, ספרד והודו.
חמש הגדולות מפיקות 87,610 מגוואט שהם 72.29% מתפוקת אנרגיית הרוח בעולם נכון לסוף 2008.
ראו גם

יום הרוח העולמי
אנרגיה מתחדשת
אנרגיה ירוקה
אנרגיה חלופית
הערות שוליים

↑  הפורום הכלכלי העולמי, Explainer: What is offshore wind and what does its future look like?, World Economic Forum, ‏22 בנובמבר, 2022
↑  הראל עילם, פורצי הדרך: הפקת חשמל מן הרוח ללא שבשבת, באתר כלכליסט, 3 באפריל 2013
↑  רמי אריאלי, מהם יתרונות הפקת אנרגיה מהרוח?, באתר מכון ויצמן למדע המחלקה להוראת המדעים
↑  הארץ, שירות "", בריטניה תגדיל פי 60 את תפוקת החשמל מרוח, באתר הארץ, 11 בדצמבר 2007
↑  ניצול אנרגיית הרוח לייצור חשמל, המשרד להגנת הסביבה
↑  , אתר אנקונסול
↑  , אתר אנקונסול , אתר אנקונסול
↑  יואב צור, אנרגיה ומצב הרוח, אתר מט"ח
↑  מי גולן אנרגיית רוח, אתר מי גולן,
יואב צור, אנרגיה ומצב הרוח, אתר מט"ח
↑  אבי בר-אלי, AES האמריקאית תקים 150 טורבינות רוח להפקת חשמל ברמת הגולן ב-600 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 8 באוגוסט 2007
↑  ליאור גוטמן, משרד הביטחון אישר לאנלייט להקים את פרויקט הרוח הגדול בישראל במיליארד שקל, באתר כלכליסט, 26 ביוני 2016
| קיימות |
| --- | --- | --- |
| מושגי מפתח | איכות הסביבה • אקולוגיה • סביבתנות • טביעת רגל אקולוגית • מאזן אקולוגי • צדק בין-דורי |  |
| איומים | משבר האקלים • התחממות עולמית • הידלדלות שכבת האוזון • הכחדה המונית |  |
| אסטרטגיות סביבתיות | חשיבה סביבתית • קיימות מקומית • חינוך סביבתי • אקו-אנרכיזם • אקולוגיה עמוקה • עירוניות חדשה |  |
| פסולת | הפחתה במקור • קומפוסט (התכלות) • שימוש חוזר • מיחזור (מיחזור בישראל) • מדרג הפסולת • שטח הפסולת של האוקיינוס השקט  • שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי  • שטח הפסולת הצפון אטלנטי |  |
| תשתיות ובנייה | תחבורה בת קיימא • בנייה ירוקה • תכנון רגיש למים • בנייה באדמה • בנייה תואמת אקלים |  |
| גינון וחקלאות | גינה קהילתית • גינון יובשני • חקלאות אורגנית • גידול ביו-אינטנסיבי • מזון מקומי • גינון גרילה • פרמקלצ'ר • יער מאכל • חקלאות עירונית • חקלאות בת קיימא • חומרים מזינים |  |
| אנרגיה | אנרגיה חלופית • אנרגיה ירוקה • אנרגיה מתחדשת • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • אנרגיה הידרואלקטרית • RDF |  |
| כלכלה | תרבות הצריכה • מזון מהיר • שיווק ערכי • שיווק ירוק • גרינווש • פיתוח בר-קיימא • תיירות בת קיימא • השקעה אחראית • כלכלה אקולוגית • התיישנות מתוכננת |  |
| ארגונים בישראל | החברה להגנת הטבע • המשרד להגנת הסביבה • אדם טבע ודין • אקו-ויקי • חיים וסביבה • מגמה ירוקה • המרד בהכחדה • צלול |  |
| מיזמים נבחרים | אג'נדה 21 • יום ללא קניות • תערוכת קלינטק • תחבורה היום ומחר • פרויקט עדן • ביוספירה 2 • BedZED • יום איכות הסביבה העולמי • שמיטה ישראלית |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558399905171  BnF: cb11934826b (data)  GND: 4079329-1  LCCN: sh85146874  NARA: 10641576  NDL: 00575250  NKC: ph127387 
| אנרגיה מתחדשת |
| --- | --- | --- |
| אנרגיה סולארית | תא פוטו-וולטאי • פאנל סולארי • מגדל שמש • טורבינה סולארית • ארובת שרב (טכנולוגיה מוצעת) • בריכת שמש • דוד שמש • לייזרים שאובי-שמש • הליוסטט • תנור שמש |  |
| אנרגיית רוח | טורבינת רוח • טחנת רוח |  |
| אנרגיית מים | אנרגיה הידרואלקטרית • תחנת כוח הידרואלקטרית • אנרגיית גלים • אנרגיית גאות ושפל • טחנת מים • מבטשה • אנרגיה שאובה |  |
| כוחות נוספים | דלק ביולוגי (ביו דיזל) • ביוגז • אנרגיה גאותרמית |  |
טחנות רוח הממירות את אנרגיית הרוח לאנרגיה סיבובית מכנית
דגם של משאבת רוח בשרונה
טורבינות רוח הממוקמות בים
הגידול בתפוקה העולמית של אנרגיית רוח
אדם פייג'

| --- | --- |

פייג', אוקטובר 2014
 לידה:  27 ביולי 1991 (בן 33) אהרונ'ס קריק, וירג'יניה, ארצות הברית
 שם במה:  אדם פייג' אדם פיין האנגמן פייג' "האנגמן" אדם פייג' סטיבי וולץ
 שם לידה:  Stephen Blake Woltz 
 משקל:  97 ק"ג
 גובה:  1.83 מטר
 לאום:  אמריקאי
 קריירה מקצוענית:  28 במאי 2008 – הווה (16 שנים)
 מאמנים:  ג'ימי וליאנט
 ליגות:  AEW
 תרגילי סיום:  Buckshot Lariat Dead Eye
 
סטיבי וולץ (באנגלית: Stevie Woltz; נולד ב-27 ביולי 1991), הידוע יותר בשם הבמה שלו, אדם פייג' הוא מתאבק אמריקאי, המופיע בארגון ההיאבקות All Elite Wrestling‏ (AEW). הוא מוכר בעיקר בשל תקופתו בארגוני ההיאבקות Ring of Honor‏ (ROH) ו-New Japan Pro-Wrestling‏ (NJPW), שבו הוא הופיע תחת שם הבמה האנגמן פייג' (בעברית: "התליין" פייג'). פייג' הוא פעם אחת אלוף השלישיות של ROH.
שם הבמה של וולץ, אדם פייג', הוא שילוב השם הפרטי של חבר הילדות שלו ושם המשפחה של גיטריסט להקת לד זפלין, ג'ימי פייג'.
קריירת היאבקות מקצועית > New Japan Pro-Wrestling‏ (2016–2019)

ביוני 2016, הארגון היפני NJPW הודיע שפייג' יערוך את הבכורה שלו ב-19 ביוני תחת שם הבמה האנגמן פייג' בקרב שלושה נגד שלושה ביחד עם יוג'ירו טקהאשי ובאד לאק פאלה נגד קפטן ניו ג'פן, יושי טאטסו וטוגי מקאבה. בקרב הבכורה, קבוצתו של פייג' ניצחה. לאחר מכן, פייג' החל להשתמש בשם במה זה גם ב-ROH. ב-1 ביולי 2017, פייג' לקח חלק בטורניר אשר קבע את אלוף ארצות הברית במשקל כבד הראשון של IWGP, אך הודח כבר בשלב הראשון על ידי ג'יי ליטל. ב-13 באוגוסט, פייג' והמתאבק קודי נכשלו בניסיונם לזכות באליפות הזוגות של IWGP לאחר הפסד ל-War Machine (הנסון וריימונד רואו).
ב-25 במרץ 2018, פייג' איתגר את ג'יי וייט לקרב על אליפות ארצות הברית במשקל כבד של IWGP, אך הפסיד בקרב זה. פייג' שובץ לקרב המרכזי הראשון שלו ב-NJPW ב-3 במאי נגד קני אומגה, בקרב שבו נוצח על ידי אומגה. ב-9 ביוני, פייג', קודי ומרטי סקורל ניצחו את ג'ושין ת'אנדר לייגר, הירושי טנהאשי וריי מיסטריו. ב-7 ביולי, פייג' וסקורל ניצחו את טנהאשי וקושידה. פייג' התחרה בטורניר ה-G1 Climax של הארגון, שבו סיים במקום התשיעי עם שלושה ניצחונות ושישה הפסדים. ב-8 באוקטובר, פייג', צ'ייס אוונס והיאנג באקס הפסידו לבאד לאק פאלה, טאמה טונגה, טונגה לואה וטייג'י אישימורי.
קריירת היאבקות מקצועית > Pro Wrestling Guerrilla‏ (2018)

באפריל 2018, אדם פייג' ערך את קרב הבכורה שלו בארגון PWG בערב הראשון של האירוע All Star Weekend 14. קרב שבו הפסיד לאלוף העולם של PWG, קית' לי.
חיים אישיים

וולץ הוא בוגר אוניברסיטת וירג'יניה טק, שבה סיים תואר ראשון בתקשורת. וולץ היה מורה במשרה מלאה אשר לימד עיתונות ועיצוב גרפי במשך חמש שנים, באותו הזמן שהתאבק. הוא הפסיק לעשות זאת בחודש מאי של שנת 2016 בעקבות הטור הראשון שלו עם הארגון New Japan Pro-Wrestling.
אליפויות והישגים

הישגים בארגון ההיאבקות All Elite Wrestling - AEW
אליפות העולם של AEW (פעם אחת)
אליפות הזוגות של AEW (פעם אחת)  - עם קני אומגה
קרב קזינו באטל רויאל (2019)
קרב קזינו סולם (2021)
הישגים בארגון ההיאבקות Allied Independent Wrestling Federations - AIWF
אליפות הזוגות הצפון אמריקאית של  AIWF (פעם אחת)  - עם ג'ייסון בלייד
הישגים בארגון ההיאבקות Carolina Wrestling Federation Mid-Atlantic
אליפות במשקל כבד של CWF Mid-Atlantic (פעם אחת)
אליפות הזוגות של CWF Mid-Atlantic (פעם אחת)  - עם ג'ייסון בלייד
הישגים בארגון ההיאבקות Premiere Wrestling Xperience - PWX
אליפות הזוגות של  PWX (פעמיים)  - עם קורי הוליס
הישגים במגזין ההיאבקות Pro Wrestling Illustrated - PWI
PWI דירג אותו במקום ה-33 מתוך 500 מתאבקים הטובים ביותר לשנת 2020
הישגים בארגון ההיאבקות Ring of Honor - ROH
אליפות השלישיות של ROH (פעם אחת)  - עם מאט ג'קסון וניק ג'קסון
פריצת השנה (2017)
הישגים בארגון ההיאבקות Premiere Wrestling Xperience - PWXWrestleForce
אליפות הזוגות של WrestleForce (פעם אחת)  - עם קורי הוליס
הישגים במגזין ההיאבקות Wrestling Observer Newsletter - WON
קרב השנה (2020)  - עם קני אומגה נגד היאנג באקס באירוע Revolution‏
פייג' בדרכו לזירה באחד מאירועי Ring of Honor
הרברט קרמר

| --- | --- |

 לידה:  25 באוגוסט 1928 ויימאר, רפובליקת ויימאר 
 פטירה:  8 במרץ 2024 (בגיל 95) 
 ענף מדעי:  הנדסת חשמל, פיזיקה של מצב מוצק, פיזיקה תאורטית, פיזיקה, מוליך למחצה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת גטינגן  אוניברסיטת פרידריך שילר 
 מנחה לדוקטורט:  פריץ סאוטר, ריכארד בקר 
 מוסדות:  אוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה  אוניברסיטת קולורדו בולדר 
 פרסים והוקרה:  הצלב הגדול של מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה (2001)  עמית החברה הפיזיקלית האמריקאית  פרס הומבולדט  עמית IEEE  עמית אלכסנדר פון הומבולדט  מדליית ה-IEEE (2002)  פרס נובל לפיזיקה (2000)  IEEE Jack A. Morton Award (1986)  פרס ג'י ג'י אברס (1973) 
 
הרברט קרמר (בגרמנית: Herbert Krömer;‏ 25 באוגוסט 1928 – 8 במרץ 2024) היה פרופסור לפיזיקה ומחשוב קוונטי באוניברסיטת קולורדו ובאוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה. חקר את אפקט האלקטרונים החמים, פיתח טרנזיסטור ביפולרי מסוג HBT - Heterojunction bipolar transistor (אנ') ופיתח את העיקרון שלפיו עובדות דיודות לייזריים, שמאוחר יותר נעשה בהן שימוש רב, בין השאר בקוראי דיסקים.
קרמר זכה בפרס נובל לפיזיקה בשנת 2000 יחד עם ז'ורס אלפרוב על פיתוח טרנזיסטורים מבוססי מוליכים למחצה המשמשים במחשבים ואופטו אלקטרוניקה. הם חלקו את הפרס עם ג'ק קילבי.
ביוגרפיה

קרמר נולד ב-1928 בוויימאר, גרמניה בתקופת רפובליקת ויימאר. סיים את לימודיו בגימנסיה בשנת 1947. למד באוניברסיטת גטינגן. במהלך לימודיו, הוא כתב תזת דיפלומה בהנחיית פרופסור סאוטר. במהלך הלימודים אצל סאוטר קרמר התוודע לטכנולוגיית הצמתים המעורבים (אנ') ומוליכים למחצה, נושא שבהמשך עסק בו רבות.
ב-1952 השלים דוקטורט בנושא קיום אפקט האלקטרונים החמים באזור הדלדול של הקולט בטרנזיסטור.
ב-1954 הצטרף למעבדות RCA (אנ') בפרינסטון. זמן מה לאחר מכן, חזר לעסוק בטכנולוגיית הצמתים המעורבים. התרומה העיקרית של קרמר לתחום זה הייתה פיתוח רעיונות תאורטיים וכן פיתוח ה-HBT, heterostructure bipolar transistor, ופירוט אודות המושג של שדות חשמליים למחצה וחישב את עקרון העיצוב הבסיסי לכל ההטרו-מבנים (heterostructure).
בשנים 1959–1966 עבד בחברת ההיי-טק Varian Associates (אנ') בפאלו אלטו שבקליפורניה.
בשנת 1968 הצטרף לאוניברסיטת קולורדו. בתחילת שנות ה-70 התמודד עם תיאורית הסטת פסי הולכה יחד ביל פרסבלי, שהיה סטודנט שלו. הם היו הראשונים שעבדו על התיאוריה. זמן קצר לאחר מכן, קרמר פיתח שיטה לקביעת ניסיונית של פסי ההולכה על ידי מדידת קיבול - מתח בצומת המוליך למחצה.
ב-1976 עבר לאוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה.
בשנת 2000 זכה קרמר בפרס נובל לפיזיקה, יחד עם ז'רוס א. אלפרדוב, על פיתוח טרנזיסטורים ועקרונות הנקראים "heterostructure", המשומשים במחשבים ובאופטו אלקטרוניקה.
קרמר נפטר ב-8 במרץ 2024.