דגלנו (פולין)
הערות שוליים

↑  תנועת אגודת ישראל בפולין נקראה "שלומי אמוני ישראל", וצעירי התנועה נקראו "צעירי אמוני ישראל".
↑  אך החל מחודש שבט תרצ"ב הוגדר הביטאון כ"כלי מבטאה המרכזי של 'צעירי אגודת ישראל' בפולניא".
↑  כפי שמתאר העורך הרב פרידמן במאמר הפתיחה של הגיליון הראשון:
"רובם של צעירנו הנם מלאים חבה והתלהבות של קדושה אל שפת קדשנו, השפה אשר בה נכתבה תורתנו, בה נבאו חוזינו, והגו חכמינו, השפה אשר היא באמת קדושה וטהורה לנו. ובחפצם לקרות, להשתמש ולהתרגל בה הלכו לרעות בשדות אחרות לשאוב מים מבארות נשברים, הלכו ללמוד את השפה הקדושה, מפי אלה אשר טמאוה ונבלוה, מפי אלה אשר חללו קדושתה, עממו זיוה והודה, וגם זאת הנה סיבה גדולה וחשובה לירידתם המוסרית והדתית של צעירינו, ועיתוננו "דער יוד" שהוא בשפה המדוברת לא יוכל כבר למלאות גם חסרון זה. [...] הקובץ הלז העברי "דגלנו" אשר החוברת הראשונה לפניכם, הוא הצעד הראשון למלא החסרון הלז, והצעד הזה עשו החרדים הצעירים בווארשא אשר יחד עם התאגדות אבותיהם, ובהסכמת גדולי-התורה, התאחדו גם המה לאגדת, "צעירי אמוני ישראל", המה עשו הניסיון הראשון. והניסיון הזה אף כי קטן הוא בערך, אבל חשוב הוא מצד עצמו, וחשיבות יתרה נוספת עליו בזה כי ב"דגלנו" ישתתפו אך ורק סופרים חרדים ורובם צעירים ואמוני ישראל, אשר דבריהם אל בני גילם וחבריהם יעשו הרושם היותר גדול והיותר חזק, וירימו את כבוד האורתודוקסיה נגד מתנגדינו מבחוץ, אשר אמרו יבשו עצמותיה רצו לבטלה "כעפרא דארעא", לאמור "קדיש" עליה... ולחלק את ירושתה..."
↑  בגיליון כסלו-שבט תרפ"ו, במאמר לרגל מלאות 5 שנים להופעת העיתון, נכתב כך: "במשך ג' שנים אלה הופיעו 18 חוברות שלהן 571 עמודים ובהן נמצאים 168 עניינים (מאמרים, ספורים ציורים ושירים) בענייני ספרות ומדע מאת 70 סופרים חרדים ורק חרדים".
↑  ראה בפתח גיליון תשרי-כסלו תרפ"ד.
↑  ראה גיליון טבת תרפ"ז.
↑  ראה בפתח גיליון שבט תרפ"ז.
↑  בגיליון אדר-ניסן תרפ"ח מופיעה התנצלות של "המערכת וההנהלה" על כך שהביטאון הפסיק לצאת בתור 'ירחון' חודשי, ומוסבר שהדבר נגרם גם בגלל תקופת הבחירות לפרלמנט הפולני ש"ידי כל העסקנים מלאו עבודה, וממילא לא יכלה ההנהלה לשמור על התפתחותו הנורמלית של ה"דגלנו"".
↑  ראה בפתיחת גיליון ניסן תרצ"ג.
↑  מאמר הפתיחה של המוסף לילדים - הוספה לבני הנעורים.
↑  דגלנו - ביטאון תנועת צא"י בישראל, באתר אוצר החכמה
↑  ראה רשימת סופרי "דגלנו" בגיליון מנחם אב-אלול תרפ"ט. וראו גם "לוח המפתחות" של "דגלנו" – בשנים תרפ"ה תרפ"ז ותרפ"ט.
↑  רשימת השמות לפי סדר אותיות הא' ב'; ליד חלק מן השמות צוין שם עירם או פרטים ביוגרפיים אחרים, משום שפרטים אלו צוינו בפרסומיהם ב'דגלנו'.
↑  ממחוז ליאובה ברומניה ורב בעיר הושי (Huşi) שברומניה.
↑  תחת הכינוי 'שיף זעווין'.
↑  בגיליון שבט-אדר תרפ"ה מביא הרב נטע ליפשיץ מאמר בשם 'אילת השחר' של הרב צבי הירש הלוי ליפשיץ, ובסוף המאמר מצוין שהובא לדפוס על ידי ב"א הנכבד הר"ר נטע הלוי ליפשיץ מקובנה. ככל הנראה רבי צבי הירש היה אחיו של רבי יעקב. יש לציין, כי ברבים מגיליונות 'דגלנו' נכתבו מאמרים על דמותו של הרב יעקב ליפשיץ.
↑  נראה שזהו ראש ישיבת ראדין הרב ברוך יוסף פייבלזון בנו של הרב אליהו מאיר פייבלזון; ראה מאמרו של י. בן נרי' על הרב אליהו מאיר, ונראה שכותבו הוא בנו הרב ברוך יוסף (וכינה את עצמו כך על שם הנביא ברוך בן נריה: (ברוך) י'וסף בן נריה – בנו של הנר ה'מאיר').
↑  ראו גם בגיליון אייר תרפ"ח מאמרי זיכרון אודותיו מאת אלכסנדר זושא פרידמן וזאב נהוראי.
↑  תלמידו של הרב פנחס אליהו דמביצר אב"ד קראקא; הדפיס בשנת תרפ"ה את ספרו "גבעת פנחס" לצד הערות 'קצה הגבעה' וקונטרס 'עלי עין'. בהמשך עבר הרב קירשבוים לפרנקפורט.
↑  מופיע לעיתים תחת הכינוי 'רב שר'; ייתכן שהוא הרב שמשון שטוקהמר מורשה, שפעל יחד עם הרב יהודה לייב אורליאן בגטו ורשה בתקופת השואה.
↑  רשימה חלקית, לפי סדר הא' ב'.
↑  נכתב לעיתים: מאגון-מגן.
↑  [9] ככל הנראה מדובר בהרב שמואל ברוך שולמן, שמאוחר יותר היה ממקורבי הרב קוק ומפיצי תורתו; תימוכין לכך ניתן להביא מספרו 'מילי דהספידא' שבו מופיעים מאמרים על הסבא מסלבודקא ועל הטבח בחברון. ואכן, בגיליון אדר-ניסן תרפ"ח כתב ש.ב. שולמן מאמר ראשון על "הסבא קדישא" – הסבא מסלבודקא לרגל מלאת שנה לפטירתו. את סדרת המאמרים הוא המשיך בגיליונות הבאים: אייר תרפ"ח, שבט-אדר תרפ"ט, סיון-תמוז תרפ"ט. בגיליון חודש שבט תרצ"ב הוא כותב מאמר מיוחד על אחד מ'קדושי חברון', "הקדוש הבחור שמואל ראזנהאלץ זצ"ל די"ד".
↑  דגלנו - חוברת א', באתר Hebrew Books
↑  ראו גם רשימת המדורים הראשיים של ה"דגלנו" - תרפ"ט.
↑  לדוגמה, באורח קבע התפרסמו רישומים אישיים על מקומות קדושים בארץ ישראל, מאת י.מ. מגון.
↑  כנראה שם ספרותי של העורך הרב אלכסנדר פרידמן.
↑  הרב יהודה שביב, הדף היומי – זכות היוצרים למי?, באתר פורטל הדף היומי