stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לואיז אדולפה לה בו
חיים מאוחרים יותר

בטיול לרומא בשנת 1902, פגש לה בו את הזמר אלפרדו דה ג'ורג'יו. בשנים 1906 עד 1910 היא חיה באיטליה. ב-1910 פרסמה לה בו את האוטוביוגרפיה שלה, Lebenserinnerungen einer Komponistin ( זכרונותיה של מלחינה). הזיכרונות כללו סיפורים על הקונצרטים שלה, חוויותיה והקשרים שלה עם עמיתים ועמיתות כאחד - חייה האישיים, כולל תהליך ההלחנה וההשראות שלה, הוזכרו רק בקצרה.לאורך כל ספר זיכרונותיה היא נעזרה ביומניה על מנת לדייק בסיפור חייה. למרבה הצער נראה כי היומנים עצמם לא השתמרו.
בשנותיה האחרונות ערכה מסעות, עסקה בהוראה והלחנה, הופעות בקונצרטים וכתיבת ביקורות מוזיקה עבור העיתון בבאדן-באדן. בתקופה זו החל לה בו לתת קונצרטים בבאדן-באדן. היא גם כתבה מאמר על המוזיקה בבאדן-באדן עבור "באדבלט" לאחר מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1922, אביו של אחד מתלמידיה לשעבר הציע לה פנסיה למשך כל חייה. ביום הולדתה ה-75, נתנה לה בו קונצרט של יצירותיה לפסנתר.
ב-17 ביולי 1927 נפטרה לואיז אדולפה לה בו בגיל 77 בבאדן-באדן. היא נקברה ליד הוריה בבית העלמין בעיר. לזכרה של המוזיקאית, העיר באדן-באדן קראה על שמה את ספריית המוזיקה שלהם, וב-23 ביולי 2004 הותקן לוח זיכרון ברחוב Lichtenaler Straße 46, הבניין שבו התגוררה ולאחר מכן נפטרה.
הערכה

מבחינה סגנונית, היא העדיפה נושאים תמציתיים ודיוק צורני, תוך הקפדה על המסורת הקלאסית. לסאונד שלה יש גוון רומנטי חזק, אם כי קיפאון מסוים מורגש בשנים המאוחרות יותר.
יצירות

לואיז אדולפה לה בו הלחינה כ- יצירות מוזיקליות מקוריות.
יצירות > מוזיקה ווקאלית > אופרה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שם | שנה | הערות |
| הח'ליף המכושף, אופ' 55 | 1901 | לפי הסיפור "סיפור הח'ליף חסידה'" של וילהלם האוף, הקדישה להוריה |
יצירות > מוזיקה ווקאלית > שירים אמנותיים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם | אופ' | הרכב כלי וקולי | שנת פרסום | הערות |
| 1. | חמישה שירים | 4 | מצו-סופרן, לווי פסנתר | 1877 |  |
| 2. | ארבעה שלישליות | 5 | 3 קולות נשיים עם או בלי לווי | 1877 |  |
| 3. | שני דואטים | 6 | סופרן, אלט, פסנתר | 1877 |  |
| 4. | חמישה שירים | 7 | סופרן, לווי פסנתר | 1877 |  |
| 5. | חמישה שירים | 11 | מצו-סופרן או בריטון, לווי פסנתר | 1880 |  |
| 6. | שלושה שירים | 14 | סופרן, לווי פסנתר | 1880 |  |
| 7. | שלושה שירים | 18 | קולות בגובה בינוני, לווי פסנתר | 1886 | למרות הכותרת יש 4 שירים |
| 8. | שלושה שירים | 33 | קולות גובים, לווי פסנתר | 1884 |  |
| 9. | שלושה שירים | 39 | קולות בגובה בינוני, לווי פסנתר | 1892 |  |
| 10. | שלושה שירים | 45 | קולות בגובה בינוני וכינור, לווי פסנתר | 1898 |  |
| 11. | שלושה דואטים | 50 | סופרן, אלט, פסנתר |  | הולחנו ב-1882, 1898, 1899 נשארו בכתב יד |
| 12. | שמונה שירי ילדים | 52 | פסנתר |  | הולחנו ב-1881/99 נשארו בכתב יד |
| 13. | שני שירים | 56 | קולות גובים, לווי פסנתר |  | הולחנו ב-1901/3 נשארו בכתב יד |
| 14. | שלוש מנגינות לשירים | 58 |  |  | הולחנו ב-1903 נשארו בכתב יד מוקדש למאסטרו הזמר המכובד סיניור אלפרדו דה ג'ורג'יו. |
| 15. | מזמור תהילים ק | 62 | סופרן עם פסנתר אן עוגב |  | הולחן ב-1921, כתב יד מוקדש לחברתי הצעירה והיקרה, גב' מארי ברבק |
| 16. | "לילה טוב" | ללא | קולות עמוקים עם פסנתר |  | מילים לשיר "לילה טוב" של תאודור שטורם, נכתב ב-1912, כתב יד |
| 17. | "הריין" | ללא | קולות בגובה בינוני, לווי פסנתר |  | מילים לשיר של לואיז היץ, הולחן ב-1886, כתב יד |
יצירות > מוזיקה ווקאלית > מוזיקת מקהלה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם | אופ' | הרכב כלי וקולי | שנת פרסום | הערות |
| 1. | חימשה שירים | 9 | מקהלות מעורבות, ללא לווי | 1880 |  |
| 2. | 2 בלדות | 16 | מקהלות מעורבות, פסנתר | 1880 |  |
| 3. | 2 שירים | 20 | מקהלות מעורבות, ללא לווי | 1879 |  |
| 4. | 2 שירים | 36 | מקהלות גברים |  | נוצר ב-1886, כתב יד |
| 5. | "השיר של מירים" | 51 | מקהלת נשים או נערים, פסתר בסגנון מילוקסי (אנ') |  | לשיר של תומאס מור (אנ'), נוצר ב-1889, כתב יד |
| 6. | 2 שירים | 60 | מקהלת נשים, פסנתר |  | נוצר ב-1904, כתב יד |
| 7. | "אבינו שבשמיים" | 61 | מקהלה מעורבת בלי לווי או אלט בלווי פסנתר |  | נוצר ב-1918 |
| 8. | "סנקטוס" | 65 | מקהלת נשים בארבע קולות |  | נוצר ב-1926 |
יצירות > מוזיקה ווקאלית > יצירות לסולנים, מקהלה ותזמורת

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם | אופ' | שנת פרסום |
| 1. | "רות" | 27 | 1885 |
| 2. | "חדומות", סצנות מתוך "אקהארד (גר')" של שפפל (אנ') | 40 | 1893 |
יצירות > מוזיקה כלית > מוזיקה לתזמורת

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם | אופ' | הרכב כלי | הערות |
| 1. | פתיחה קונצרטית | 40 | תזמורת גדולה | נוצר ב-1880, מוקדש לדוכס הגדול פרידריך ולדוכסית הגדולה לואיז מבאדן |
| 2. | פנטזיה | 25 | פסנתר בלווי תזמורת | נוצר ב-1881 |
| 3. | קונצ'רטו ברה מינור | 37 | פסנתר בלווי תזמורת | 1887/1888 |
| 4. | סימפוניה בפ מז'ור | 41 | תזמורת גדולה | 1895, כתב יש |
| 5. | "הוהנבאדן", פואמה סימפונית | 43 | תזמורת | נוצר ב-1896–1897, כתב יד |
יצירות > מוזיקה כלית > מוזיקה קאמרית

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם | אופ' | הרכב כלי | שנת פרסום | הערות |
| 1. | טריו ברה מינור | 15 | פסנתר, כינור, צ'לו | 1880 | מוקדש למוזיקאי הקאמרי המלכותי הבווארי מר פרנץ ברוקנר |
| 2. | רביעייה בפה מינור | 28 | פסנתר, כינור, ויולה, צ'לו | 1885 | מוקדש למאסטר הנערץ מאוד, המנהל הכללי ד"ר. פרנץ לכנר |
| 3. | רביעייה בסול מינור | 34 | 2 כינורות, ויולה, צ'לו |  | נוצר ב-1885, כתב יד |
| 4. | חמישייה | 54 | 2 כינורות, ויולה, 2 צ'לי או 2 כינורות, ויולה, צ'לו, בס |  | נוצר ב-1900 |
יצירות > מוזיקה כלית > מוזיקה לפסנתר סולו

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם | אופ' | שנת פרסום | הערות |
| 1. | שלושה קטעי פסנתר (קטע פנטזיה, שיר, לחן), | 1 | 1876 |  |
| 2. | אטיוד קונצרט לפסנתר | 2 | 1876 | מוקדש לפרופ' יוסף ריינברגר |
| 3. | נושא מקורי עם וריאציות לפסנתר | 3 | 1877 | מוקדש לדר. הנס פון בילוב |
| 4. | סונטה לפסנתר | 8 | 1878 | מוקדשת להורי היקרים |
| 5. | שמונה פרלודים לפסנתר | 12 | 1881 | מוקדשים ל-Vilma Le Beau [בת דודתה של לואיז אדולפה לה בו] |
| 6. | לימודי צורה ואצבוע, 6 פוגות לפסנתר | 21 |  | נכתב ב-1878, כתב יד |
| 7. | אימפרוביזטה, אטיוד לפסנתר ביד שמאל בלבד | 30 | 1885 |  |
| 8. | גבוט לפסנתר | 32 | 1885 |  |
| 9. | בלדה ברה מינור לפסנתר | 47 |  | הולחנה ב-1898, כתב יד |
| 10. | שלושה ריקודים ישנים לפסנתר (Tre Danze Antiche per Pianoforte) | 48 | 1900 |  |
| 11. | ריקוד גרמני, קטע פסנתר | 49 |  | נכתב ב-1899, כתב יד. |
| 12. | מצעד הלוויה בדי מינור לפסנתר | 53 |  | מוקדש לזכרה של האם קרוליין לה בו, שהולחן ב-1900, כתב יד |
| 13. | שלושה קטעי פסנתר (אטודה, נוקטורנה, מזורקה) | 57 |  | הולחנו ב-1903, כתב יד |
| 14. | ברקרולה | 59 |  | הולחן ב-1905, כתב יד. |
| 15. | "ביער"("Im Walde"), יצירה לפסנתר | 63 |  | הולחנה ב-14 בינואר 1924, בכורה באדן-באדן 26 בפברואר 1925, כתב יד. |
| 16. | "צלילי ערב", יצירה לפסנתר | 64 |  | הולחנה ב-24 בינואר 1924, בבכורה בבאדן-באדן, 26 בפברואר 1925, כתב יד. |
| 17. | קטע פסנתר במודוס פריגי (אנ') | ללא | 1895 | נדפס ב: Hermine Bovet. בית ספר לפסנתר תאורטי מעשי. קלן: Tonger בערך 1895. |
| 18. | קדנס לפרק הראשון של הקונצ'רטו לפסנתר מס' 3 בדו מינור[אופ. 37] מאת ל' בטהובן | ללא |  | כתב יד. |
| 19. | קדנצות לפרק הראשון והשלישי של הקונצ'רטו לפסנתר ב־rv מינור של מוצרט [KV 466] | ללא |  | כתב יד. |
יצירות > מוזיקה כלית > מוזיקה לכינור

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם | אופ' | שנת פרסום | הערות |
| 1. | סונטה לכינור ופסנתר | 10 | 1881 | מוקדשת לאמן הקונצרטים המלכותי של בוואריה ולפקח בית הספר המלכותי למוזיקה במינכן, פרופ' לודוויג אבל |
| 2. | חמישה קטעים קלים (מזורקה, גאבוט, רומנטיקה, שיר ערש, פרלוד) לכינור ופסנתר | 13 | 1880 |  |
| 3. | רומנסה לכינור בליווי פסנתר | 35 | 1886 |  |
| 4. | קנון לשני כינורות בליווי פסנתר | 38 | 1892 |  |
| 5. | אלגיה לליווי כינור ופסנתר | 44 | 1899 | מוקדשת לזכרו של האב וילהלם לה בו |
| 6. | סונטה לפסנתר וכינור מס' 2 במי מינור | 46 |  | הולחנה ב-1898, כתב יד |
| 7. | חמישה יצירות (שיר ערש, פולקה, דואט, בולרו, ברקרול) לכינור ופסנתר | 65a |  | ([1] - [3] עיבודים מ"הח'ליף הקסום"), [1 - 4] הולחנו כנראה ב-1926, [. 5] לפני 1886, כתב יד |
יצירות > מוזיקה כלית > מוזיקה לויולה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם | אופ' | שנת פרסום |
| 1. | שלושה יצירות לוויולה (קטע לילי, חלום בהקיץ, פולונז) בליווי פסנתר | 26 | 1884 |
יצירות > מוזיקה כלית > מוזיקה לצ'לו

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם | אופ' | שנת פרסום | הערות |
| 1. | סונטה בדי מז'ור לצ'לו ופסנתר | 17 | 1882 | עובד גם לכינור |
| 2. | ארבעה קטעים (רומנסה, גאבוט, שיר ערש, מזורקה) לצ'לו בליווי פסנתר | 24 | 1882 |  |
יצירות > מוזיקה כלית > מוזיקה לנבל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם | אופ' | הערות |
| 1. | רומנסה לנבל | 31 | הולחנה ב-1884, כתב יד |
יצירות > יצירות מוטלות בספק

"ליל ערפל", "עכשיו הוא כבר לא מוותר" למקהלה מעורבת, ללא אופוס
ברקרולה לכינור וצ'לו בליווי פסנתר
הנזיר בלילה, "בואי נחמת העולם" (שירה)
במותו של הקיסר פרידריך, שיר בליווי פסנתר, כתב היד נשרף.
יצירות > יצירות מאת אביה וילהלם לה בו פורסמו תחת שמה של לואיז אדולפה לה בו לפי בקשתו

כל היצירות פורסמו תחת שמה של לואיז אדולפה עם מספרי אופוס של יצירותיה לפי בקשת אביה
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם | אופ' | שנת פרסום | הערות |
| 1. | "באולם הזמרים", בלדה מאת אוסקר רדוויץ לבריטון או אלט בליווי תזמורת | 22 |  | 1880, כתב יד |
| 2. | שני שירים ("On the Banks of the Ayr", "O return soon") לקול נמוך בליווי פסנתר | 29 |  | מילים: [2]Thomas Moore[1], Robert Byrns 1884, כתב יד. |
| 3. | שתי בלדות ("אשת השודד", "האי") לקול שירה עם פסנתר | 42 |  | מאת זדליץ [1], סלומון הרמן מוזנטל[2] |
| 4. | ארבעה שירים ("שיר אנשי הצפון", "אגדת ריין", "סרנדה", "שירת קבר") למקהלת גברים | 19 | 1883 | ויקטור פון שפפל (אנ')[1], עמנואל גייבל (אנ') [2], וילהלם לה בו [3],וילהלם האוף[4] |
מבחר הקלטות

Luise Adolpha Le Beau: Chamber Works, Bartek Niziol (violin), Denis Severin (cello), Tatiana Korsunskaya (piano), Label: MDG, Release Date: 27th Apr 2015
Works by 19th Century Women Composers, Maacha Deubner (soprano), Katia Tchemberdji (piano), Berlin Chamber Symphony Orchestra, Jurgen Bruns, Release Date: 12th Apr 2004
Luise Adolpha Le Beau: Complete Works for Piano, Ana-Marija Markovina (piano), Label: Genuin, Release Date: 17th Jan 2011
Opus 1 feminin, Kathrin Schmidlin (piano), Label: Claves, Release Date: 27th May 2022 (Fantasie-Stück, Op. 1, No. 1, Lied, Op. 1, No. 2, Melodie, Op. 1, No. 3)
Femmes, Raphaela Gromes (cello), Festival Strings Lucerne, Daniel Dodds, Julian Riem (piano), Label: Sony, Release Date: 24th Mar 2023 (Romanze, Op. 35)
לקריאה נוספת

Annika Forkert: מאמר "Luise Adolpha Le Beau", בתוך: Musikvermittlung und Genderforschung: Lexikon und multimediale Präsentationen, hg. von Beatrix Borchard, Hochschule für Musik und Theatre Hamburg, 2003ff. 19 באפריל 2010. (אוחזר ב-25 בספטמבר 2020).
ג'ודית א. אולסון: אמנות. לה בו, לואיז אדולפה. Grove Music Online (2005)
ג'ודית א. אולסון: "לואיז אדולפה לה בו: מלחינה בגרמניה של סוף המאה התשע-עשרה." בתוך: ג'יין באוורס, ג'ודית טיק (עורכת), נשים עושות מוזיקה. מסורת האמנות המערבית, 1150–1950, אורבנה/שיקגו 1987, 282–303.
ג'ודית אי אולסון: "לה בו, לואיז אדולפה". בתוך: מילון הגרוב החדש לנשים מלחינות. ג'ולי אן סיידי, ריאן סמואל (עורך), לונדון 1994. ס' 269–271.
הערות שוליים

1 2 3  Reich, Nancy B. (2001). Pendle, Karin (ed.). "European Composers and Musicians, ca. 1800-1890". Women and Music (Second ed.). Bloomington and Indianapolis: Indiana University Press: 164.
↑  Olson, Judith E. (2007–2017). "Le Beau, Luise Adolpha". Grove Music Online – via oxfordmusiconline.com.
1 2  Annika Forkert, Luise Adolpha Le Beau, MUGI Musik und Gender im Internet, ‏14.04.2010
↑  "Sonate, Op. 17" (PDF).
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22  Forkert, Annika (April 4, 2010). "Luise Adolpha Le Beau". MUGI (Musik und Gender im Internet). Nancy Schuman, trans. Retrieved March 28, 2017.
↑  Eva Rieger, LUISE ADOLPHA LE BEAU, https://www.fembio.org/, ‏1999
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007402097805171  PLWABN: 9810550700205606  BNE: XX1602057  BnF: cb12494546n (data)  CiNii: DA12415615  GND: 11929138X  ISNI: 0000 0000 8388 1309  LCCN: n89622552  MusicBrainz: c4c33ccb-db8d-4e41-8709-fb74bfebeab2  NKC: xx0164346  NTA: 110001966  SELIBR: 172436  SNAC: w6ft9frs  VIAF: 62355165   WorldCat (עם VIAF): 62355165 
לוח זיכרון ללואיז אדולפה לה בו בבאדן באדן, ליכטנטאלר שטראסה 46
"זיכרונות חייה של מלחינה"
שיר השירים רבה

מדרש שיר השירים רבה (ידוע גם בשם: מדרש חזיתָ על שם הפסוק הפותח: 'חזיתָ איש מהיר במלאכתו') הוא מדרש ארץ ישראלי קדום על מגילת שיר השירים, ומשתייך לקבוצת מדרשי האגדה המכונים גם מדרשי אמוראים. המדרש דורש את כל פסוקי המגילה על פי סדרם.
זמנו ומקומו

שיר השירים רבה הוא מהמאוחרים שבמדרשי האגדה הארץ-ישראליים הקלאסיים הכוללים גם את בראשית רבה, ויקרא רבה ופסיקתא דרב כהנא, וזמן עריכתו המשוער הוא במאה השישית או השביעית לספירה[דרוש מקור]. בראש המדרש מובאות חמש פתיחתות, אשר לדעת קדרי שייכות לרובד מאוחר יותר של החיבור.
מקורותיו של החיבור וסגנונו

עורך שיר השירים רבה עשה שימוש נרחב במדרשים שקדמו לו, ובעיקר במדרש פסיקתא דרב כהנא, ויקרא רבה ובראשית רבה. כמו כן הוא הביא מהירושלמי ומהתוספתא, אבל ככל הנראה לא הכיר את התלמוד הבבלי. העורך שילב את המדרשים על שיר השירים על פי הסדר של פסוקי המגילה במקומם המתאים. לצד חומרים אלה יש מדרשים רבים בתוך החיבור שאין להם מקבילות בספרות התלמודית.
השיטה הרווחת בפרשנות המגילה היא השיטה האלגורית-היסטורית. דרשות רבות דורשות את תיאורי האהבה שבמגילה כאהבה שבין האל ובין כנסת ישראל. הדוד (המכונה גם דודי, רעי) הוא האל, והרעיה (המכונה גם כלתי, יונתי, תמתי, אחותי) היא ישראל. הדרשות סובבות בדרך כלל סביב אירוע היסטורי מסוים, כגון: הגאולה ממצרים, קריעת ים סוף, נדודי בני ישראל במדבר, מתן תורה, המשכן, בית המקדש, קיום המצוות, שעבוד הגלויות ואחרית הימים. לדעת שאול ליברמן כבר בתקופה התנאית היו קיימות ארבע שיטות עקביות לפרשנות אלגורית של המגילה: ים סוף, סיני, אוהל מועד ובית העולמים (מקדש שלמה). כל שיטה דרשה את כל פסוקי המגילה בעקביות בנושא אחד. במדרש שיר השירים רבה לא ניתן למצוא שיטתיות ברורה. על כל פסוק ופסוק מובאות דרשות אלגוריות מגוונות ושונות בזה אחר זה. יש גם שחלק אחד של פסוק נדרש בשיטה אלגורית אחת והחלק השני נדרש על פי שיטה אלגורית אחרת.
מהדורות החיבור

מהדורות הדפוס השונות של מדרש זה נובעות כולן ממהדורת הדפוס הראשונה, קושטא רע"ד. קיימת גם מהדורה אלקטרונית של האקדמיה ללשון העברית "מאגרים" המבוססת על כתב יד וטיקן 76. חלק מקטעי הגניזה פורסמו בבמות מדעיות שונות.
סיכום עדכני על מחקר המדרש מצוי בעבודת הדוקטורט של תמר קדרי. קדרי עוסקת בשנים האחרונות בהתקנת מהדורה מדעית של המדרש, בתמיכתה של הקרן הלאומית למדע (מס' 09 / 1152). במסגרת זו הוכן סינופסיס של מדרש שיר השירים רבה ובו כל עדי הנוסח של החיבור. ניתן לצפות בו בעמוד של מפעל המדרש באתר של מכון שכטר למדעי היהדות.
הערות שוליים

↑  למגילת שיר השירים יש גם שני קובצי מדרש קטנים. אחד שפורסם על ידי אלעזר הלוי גרינהוט תחת השם: מדרש שיר השירים. ומדרש נוסף שפורסם במקביל על ידי שני מהדירים שונים תחת שמות שונים: מדרש זוטא על שיר השירים, מהדורת שלמה בובר, וילנא תרפ"ה; ואגדת שיר השירים, מהדורת שניאור זלמן שכטר, קיימברידג' 1896.
↑  תמר קדרי, "'חזית איש מהיר במלאכתו' - לשאלת מקוריותן של הפתיחתאות שבראש מדרש שיר השירים רבה" תרביץ עה (תשס"ו), עמ' 174-155.
↑  על הדפוס הראשון של חמש המגילות ראו: מ"ב לרנר, 'הדפוס הראשון של "מדרש חמש מגילות" : עיונים בדרכי פעולתם של המדפיסים העבריים בקושטא ובפיזארו', יד להימן (תשמד), עמודים 289-311.
↑  ראו: תמר קדרי, שני קטעי גניזה למדרש שיר השירים רבה, קובץ על יד כ, הוצאת מקיצי נרדמים, ירושלים, תשע"א, עמ' 47-3 (מידע בקטלוג רמב"י)
↑  עיינו: תמר קדרי, למלאכת העריכה במדרש שיר השירים רבה, עבודת דוקטור, האוניברסיטה העברית, ירושלים תשס"ד.
↑  ראו כאן
| ספרות המדרשים |
| --- | --- | --- |
| מדרשי הלכה תנאיים (בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
|  מדרשי אגדה קלאסיים: תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד • פרקי רבי יוסי |  |
|  תקופת הביניים: ראשית תקופת הגאונים (בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה  • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |  |
| המדרש המאוחר: תקופת הגאונים (בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |  |
| הילקוטים: תקופת הראשונים (בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |  |
| מדרש רבה |
| --- | --- | --- |
| קובצי מדרש קדומים | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • רות רבה • קהלת רבה |  |
| קבצים מספרות התנחומא | שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה |  |
| קבצים אירופים מאוחרים | שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286638905171  LCCN: n83184398  VIAF: 177010686   WorldCat (עם VIAF): 177010686
הארי פוטר

ערך זה עוסק בסדרת ספרי הארי פוטר. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

הלוגו של סדרת הספרים בעברית
 
 ספרי הסדרה
 1. הארי פוטר ואבן החכמים (1997) 2. הארי פוטר וחדר הסודות (1998) 3. הארי פוטר והאסיר מאזקבאן (1999) 4. הארי פוטר וגביע האש (2000) 5. הארי פוטר ומסדר עוף החול (2003) 6. הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם (2005) 7. הארי פוטר ואוצרות המוות (2007)
 מידע כללי
 מאת:  ג'יי קיי רולינג
 איורים:  מרי גראנפרה
 שפת המקור:  אנגלית בריטית
 סוגה:  פנטזיה
 נושא:  הרפתקאותיו של הארי פוטר בעולם הקוסמים
 מקום התרחשות:  אנגליה אנגליה
 תקופת התרחשות:  שנות ה-90
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת בלומסברי
 מקום הוצאה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 תאריך הוצאה:  1997
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  ספרי עליית הגג ידיעות ספרים
 תרגום:  גילי בר-הלל
הארי פוטר (באנגלית: ‏Harry Potterקובץ:En Harry Potter Wikipedia article.ogg‏Ⓘ‏) היא סדרת ספרי פנטזיה מצליחה בת שבעה חלקים (הפטלוגיה) שנכתבה על ידי הסופרת הבריטית ג'יי קיי רולינג. גיבור הסדרה הוא הנער הארי פוטר. הראשון מבין שבעת ספרי הסדרה, "הארי פוטר ואבן החכמים", יצא לאור בשנת 1997, והאחרון מביניהם, "הארי פוטר ואוצרות המוות", יצא בשנת 2007.
כל אחד מספרי הסדרה (מלבד הספר השביעי) מתאר שנת לימודים בבית הספר הוגוורטס לכישוף ולקוסמות. הסדרה מתאפיינת, בין השאר, ביצירת עולם חדש של מושגים ומונחים פרי דמיונה של הסופרת (אשר שאבה השראה ממיתולוגיות וסיפורי פולקלור שונים). על אף שקהל היעד העיקרי של הסדרה הוא ילדים ובני־נוער, הסדרה מעוררת עניין בקרב בני כל הגילים.
הסדרה זכתה להצלחה יוצאת דופן, וספריה נמכרו במאות מיליוני עותקים בעשרות שפות ברחבי העולם. הספרים מופיעים בקביעות ברשימת עשרת הספרים הנמכרים בעולם, והפכו את רולינג לאחת הנשים העשירות בממלכה המאוחדת ולסופרת העשירה ביותר בעולם. סדרת הספרים גיבשה לעצמה קהל מעריצים עולמי – מה שהביא לשיווק מוצרים רבים הנוגעים לדמויות ולפרטי העלילה.
הסדרה הוסבה לשמונה סרטי קולנוע, שעד לשנת 2015 היוו את סדרת הסרטים המכניסה ביותר בהיסטוריה של הקולנוע (שיא שנשבר ב־2015 על ידי "היקום הקולנועי של מארוול").
הספרים > תגובות לסדרת הספרים

מספר קבוצות נוצריות בארצות הברית הכריזו כי הספרים פועלים לקידום סגידה לשטן ולכישוף, ולפיכך הוקיעו אותם ואף שרפו אותם בפומבי. בין התגובות לתופעה זו בלט מאמר שפורסם בניו יורק טיימס בשנת 1999 של סופרת הילדים ג'ודי בלום הידועה במאבקה כנגד צנזורה בו יצאה להגנת סדרת הספרים, וכנגד הניסיונות לצנזרם.
לעומת זאת, הכנסייה הקתולית הכריזה כי הספרים מלאים בערכים שהנצרות מקדשת, וכי העלילה הקלאסית של "הטוב נגד הרע" ברורה מאליה. עוד מחלוקות היו כשמספר נגזרות ספרותיות בלתי־מורשות של הסדרה נכתבו והופצו ברחבי העולם – כאלו המשתמשות בדמויות עצמן מהסדרה וכאלו המשתמשות במושגים דומים (כך למשל, מפורסמת הסדרה הרוסית על טניה גרוטר, המקבילה הרוסית שנאסרה להפצה מחוץ לרוסיה).
ספרות חובבים רבה נכתבה בידי חובבי ומעריצי הסדרה, לרוב בכלי האינטרנט, כמו ה"שוגר קוויל" (עט הסוכר) או "פיקשן־אלי" (סמטת הסיפורת). "קראתי כמה מהם", אמרה בתגובה רולינג על התופעה, "מחמיא לי מאוד שאנשים אוהבים את הדמויות עד כדי כך".
בשנת 2015 התגלה עכביש מזן חדש וקיבל את השם אריוביקסיה גריפינדורי על שמה של דמות מהספר.
הספרים > תרגומים

בעקבות הצלחת הסדרה זכו הספרים לתרגומים לשפות רבות. הספר הראשון בסדרה תורגם ללמעלה מ־80 שפות, והוכנס לתוכניות לימודי שפות בבתי ספר שונים בעולם. הסדרה תורגמה אף ללטינית, ליוונית עתיקה ולגאלית סקוטית. התרגום לשפות אלה נעשה משיקולים אקדמיים (יצירת חומר קריאה מודרני עבור הלומדים שפות אלו והעוסקים בהן). לעיתים תורגמה הסדרה למספר ניבים של אותה שפה. כך למשל, התרגום שונה בברזיל ובפורטוגל אף ששתי המדינות דוברות פורטוגזית. לחלופין, בספרד תורגמה הסדרה גם לבסקית ולקטלאנית. סדרת הספרים "תורגמה" אף לאנגלית אמריקנית, כלומר, במקומות שבהם יש שימוש במילה או ביטוי שונה בניב האמריקאי הוחלפו מילים מסוימות. בישראל הוצעו למכירה שתי הגרסאות האנגליות. הגרסה העברית תורגמה משפת המקור, אנגלית בריטית על ידי גילי בר-הלל ויצאה בהוצאת ידיעות אחרונות. התרגום היידי של "הארי פוטר ואבן החכמים" יצא לאור בשוודיה תחת השם "הערי פּאָטער און דער פֿילאָסאָפֿישער שטייִן".
הסרטים

בשנת 1999, מכרה רולינג את הזכויות של הסרט לארבעת ספרי "הארי פוטר" הראשונים לחברת הסרטים האחים וורנר בעלות של מיליון ליש"ט. סטיבן ספילברג קיבל הצעה לביים את הסרט הראשון, אך בסופו של דבר את הסרט הראשון והשני ביים כריס קולומבוס, את השלישי אלפונסו קוארון, את הרביעי מייק ניואל ואת החמישי, השישי והשביעי דייוויד ייטס.
בשנת 2000 נבחרו באודישנים מבין אלפי מתחרים, שלושה שחקנים אנונימיים למדי באותה עת – דניאל רדקליף, אמה ווטסון ורופרט גרינט – שגילמו את הדמויות הראשיות: הארי, הרמיוני ורון, בהתאמה.
סדרת הטלוויזיה

בשנת 2023, הוכרז רשמית כי אולפני האחים וורנר חתמו על חוזה להפקת סדרת טלוויזיה שהפקתה תימשך עשור ותעבד את כל שבעת הספרים לשבע עונות הסדרה. רולינג תשמש כמפיקה. הסדרה תשודר בשירות הסטרימינג Max. ב-24 בינואר 2024 האחים וורנר הכריזו כי כבר בדצמבר 2023 עברו אודישנים בין תסריטאים ולקחת אחד שיכתוב את העונה הראשונה (המבוססת על אבן החכמים). הם הודיעו כי בחרו אחד, אך לא יגידו מי הוא. ב-21 בינואר 2024 האחים וורנר הכריזו  כי לתסריטאי יש 4 חודשים לכתוב את התסריט, ובאותו הזמן הם יתחילו את הליהוקים לסדרה, עוד 4 חודשי צילום ועוד 4 חודשי עריכה, ושהתסריט והליהוקים יתחילו מאפריל 2024 עד,  לאפריל 2025 בערך. הם גם הודיעו כי הסדרה תצא או במהלך שנת 2025 או במהלך שנת 2026.[דרוש מקור]
אטרקציות

ב-18 ביוני 2010 נפתח לקהל הרחב "עולם הקסמים של הארי פוטר" בפארק יוניברסל באורלנדו, פלורידה. המתחם מהווה תוספת לפארק יוניברסל ונסוב סביב אטרקציות העוקבות אחר סרטי הארי פוטר. הפארק כולל מתחמים כמו הוגסמיד וטירת הוגוורטס, וכן מתקנים שונים ואטרקציות השאובות מתוך הסרטים.
בשנת 2014 נפתח ביוניברסל חלק שני למתחם הכולל העתק של סמטת דיאגון, מתקן "הבריחה מגרינגוטס" וכן העתק של רכבת הוגוורטס אקספרס המדמה נסיעה בין לונדון והוגוורטס כאשר היא מסיעה את המבקרים בין שני חלקי הפארק.
באותה שנה נפתח מתחם הארי פוטר גם בפארק יוניברסל יפן ובשנת 2016 נפתח מתחם דומה בפארק יוניברסל בלוס אנג'לס.
איך נוצר הארי פוטר הוא סיור מאחורי הקלעים אשר ממוקם בלונדון ומזמין את המבקרים לסיור רגלי בין אתרי צילום אמיתיים ששומשו ליצירת הסרטים, ביקור בסטים מקוריים מהסרט וכן ביקור במוזיאון אביזרים ותלבושות מקוריות אשר לקוחים כולם מסרטי הסדרה.
הסיור ממוקם באולפני האחים וורנר בליבסדן, שם צולמו שמונת סרטי הארי פוטר. האטרקציה נפתחה לקהל הרחב בשנת 2012.
דמויות > תלמידים מרכזיים

הארי פוטר – הדמות הראשית בסדרה.
רון ויזלי – החבר הטוב ביותר של הארי, יחד עם הרמיוני גריינג'ר.
הרמיוני גריינג'ר – החברה הטובה ביותר של הארי פוטר, יחד עם רון וויזלי.
ג'יני וויזלי – אחותו הקטנה של רון ויזלי, בסוף הספר השביעי מסופר שהיא התחתנה עם הארי פוטר.
דראקו מאלפוי – יריבו המושבע של הארי.
נוויל לונגבוטום – חבר של הארי.
לונה לאבגוד – מתחברת להארי בספר החמישי ("הארי פוטר ומסדר עוף החול"), ושותפה פעילה בצבא דמבלדור.