stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קלמן רוזן
הערות שוליים

↑  ראו דף הבית של קיבוץ משגב עם
↑  סיפורים מגבעת ברנר
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קלמן רוזן".
מחנות החורף בקפריסין
אנוצה רוזן וציפי רחמוט, גרעין משגב עם בשנות ה-50
קניה במשחקים הפאראלימפיים

האצן העיוור הנרי ואניוק
קניה השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים בהיידלברג (1972), ומאז לוקחת חלק במשחקים דרך קבע, למעט המשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976) מהם נעדרה. במשחקי החורף לא נטלה קניה חלק מעולם.
היסטוריה

אל המשחקים בהיידלברג בשנת 1972 שלחה קניה משלחת של ארבעה ספורטאים, גברים כולם. המשלחת זכתה במדליית זהב פאראלימפית, כשהשחיין בריטון זכה במקצה ל-25 מטר בסגנון חופשי תוך שהוא שובר את שיא העולם בקטגוריית הנכות שלו עם 19.9 שניות.
לאחר היעדרות מטורניר אחד, שלחה קניה משלחת נוספת של ספורטאים אל המשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980). המשלחת כללה 17 ספורטאים, ולראשונה נכללו בה גם נשים (13 גברים ו-3 נשים). במשלחת בלטו האתלטית לוסי ואנג'ירו שזכתה במדליית זהב בהטלת כידון, תוך קביעת שיא פאראלימפי חדש של 13.62 מטרים, וג'פת' מוסיוקי שזכה בשתי מדליות כסף בזריקת דיסקוס ובהדיפת כדור ברזל.
במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984) שוב היו ואנג'ירו ומוסיוקי לזוכים היחידים במדליות פאראלימפיות. ואנג'ירו התמודדה שוב בתחרות הטלת הכידון וזכתה במדליית ארד, ואילו מסיוקי זכה במדליית הכסף בדיסקוס ובמדליית הזהב בהדיפת כדור ברזל. בשלב המוקדמות של תחרות הדיסקוס שבר מסיוקי את שיא העולם עם הטלה למרחק של 28.40 מטרים, בשלב הגמר הוא הצליח לשפר את שיאו כשהטיל למרחק של 28.44 מטרים אולם נכנע למתחרה האמריקאי ששבר את שיאו זה, העמיד אותו על 29.14 מטרים וזכה בזהב.
עד המשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004) לא הצליחו משלחותיה הפאראלימפיות של קניה לזכות ביותר ממדליית זהב אחת בכל טורניר, ובמשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988) והמשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020) לא הצליחו ספורטאיה לזכות במדליית זהב כלל. במשחקים שנערכו באתונה בשנת 2004 זכה האתלט הנרי ואניוק בשתי מדליות זהב פאראלימפיות במרוץ ל-5,000 ו-10,000 מטר (קטגוריה T11) תוך שהוא שובר שני שיאי עולם עם תוצאה של 15:11.07 דקות במירוץ ל-5,000,‏ ו-31:37.25 דקות במירוץ ל-10,000 מטר.
במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) הגיעה משלחת קניה לשיאה עם תשע מדליות פאראלימפיות, מהן חמש מדליות זהב. בשורות המשלחת בלט האצן הנרי קיפרונו קירווה שזכה בשלוש מדליות זהב במרוץ ל-1500, 5,000 ו-10,000 מטר תוך שבירת השיא הפאראלימפי במירוץ ל-10,000 מטר עם תוצאה של 31:42.97 דקות. (קטגוריה T12) אתלט בולט נוסף היה אברהם צ'ריוט טרביי שזכה בשתי מדליות זהב במרוצים ל-1,500 ו-5,000 מטר (קטגוריה T46) עם שני שיאי עולם של 3:52.50 דקות במירוץ ל-1,500, ו-14:20.88 דקות במירוץ ל-5,000 מטרים.
במשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) זכתה קניה בשש מדליות פאראלימפיות, שתיים מכל סוג. טרביי הוסיף מדליית זהב אחת, ומדליית ארד, כולל שיא עולם בריצת 1500 מטר (קטגוריה T46) כשעצר את השעון על 3:50.15 דקות.
במשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016) זכתה המשלחת הקנייתית בשש מדליות פארלימפיות, בהן שלוש מדליות זהב. במשלחת בלט האצן סמואל מושאני קימני זכה בשתי מדליות זהב (קטגוריה T11), בריצת 1,500 מטר (4:03.25 דקות) ובריצת 5,000 מטר (15:16.11 דקות). אצן בולט נוסף היה הנרי קירווה שזכה במדליית הזהב בריצת 5,000 מטר (קטגוריה T12/13) עם תוצאה של 14:17.32 דקות, ובמדליית הארד בריצת 1,500 מטר בה כשעצר את השעון על 3:49.59 דקות.
מדליות לפי אולימפיאדה

| אולימפיאדה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| המשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972) | 1 | 0 | 0 | 1 |
| המשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980) | 1 | 2 | 0 | 3 |
| המשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984) | 1 | 1 | 1 | 3 |
| המשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988) | 0 | 4 | 1 | 5 |
| המשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992) | 1 | 0 | 1 | 2 |
| המשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996) | 1 | 1 | 0 | 2 |
| המשחקים הפאראלימפיים סידני (2000) | 1 | 1 | 2 | 4 |
| המשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004) | 3 | 1 | 3 | 7 |
| המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) | 5 | 3 | 1 | 9 |
| המשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) | 2 | 2 | 2 | 6 |
| המשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016) | 3 | 1 | 2 | 6 |
| המשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| סה"כ | 19 | 16 | 14 | 49 |
ראו גם

קניה במשחקים האולימפיים
קניה במשחקים האולימפיים לנוער
הערות שוליים

↑  רשימת המשתתפים במשחקים של שנת 1972 באתר הוועד הפאראלימפי הבינלאומי
↑  אין תעוד לגבי שמו המלא
↑  Heidelberg 1972 Paralympic Games Men's 25 m Freestyle 2
↑  רשימת המשתתפים במשחקים של שנת 1980 באתר הוועד הפאראלימפי הבינלאומי
↑  Arnhem 1980 Paralympic Games Women's Javelin 3
↑  New York / Stoke Mandeville 1984 Paralympic Games Men's Discus 3
↑  ATHENS 2004 Paralympic Games Men's 5,000 m T11
↑  ATHENS 2004 Paralympic Games Men's 10,000 m T11
↑  Beijing 2008 Paralympic Games Men's 10,000 m T12
↑  Beijing 2008 Paralympic Games Men's 1,500 m T46
↑  Beijing 2008 Paralympic Games Men's 5,000 m T46
↑  Men's 1500m - T46
↑  Men's 1500m - T11
↑  Men's 5000m - T11
↑  Men's 5000m - T12/13
↑  Men's 1500m - T12/13
קרן צרפת ישראל

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל, צרפת 
 מטה הארגון:  פריז 
 תקופת הפעילות:  2008–הווה (כ־16 שנים) 
 אתר רשמי
 
קרן צרפת ישראל היא קרן שהוקמה בשנת 2008 ואשר ומטרתה להדק ולהעמיק הקשרים בין צרפת וישראל בכל מגזרי החברה האזרחית.
תולדות הקרן

ביולי 2005 בעת ביקור ראש ממשלת ישראל, אריאל שרון, בצרפת כאורחו של הנשיא הצרפתי ז'אק שיראק, הכריזו שני המנהיגים על הקמת הקרן. המחשבה שעמדה בבסיס הקמת הקרן היה הרצון לשפר את הדימוי של ישראל בצרפת ולהפך.
בראש הקרן עומדת הגב' ניקול גדז, אשר שימשה כשרה בממשלת צרפת. בראש הצד הישראלי של הקרן עומדת הגב' דינה שורק, המכהנת כסגנית נשיא הקרן.
מבנה הקרן

הקרן פועלת באמצעות 5 ועדות משנה המתמקדות בנושאים הבאים: תרבות, אומנות, מדע, כלכלה והציבור הרחב. בראש כל אחת מהוועדות הללו עומדים שני יושבי- ראש: ישראלי וצרפתי.
בוועד הכבוד של הקרן חברים בצד הישראלי, בין היתר, הסופר א.ב. יהושע, שופט בית המשפט העליון מאיר שמגר, השר דן מרידור. בצד הצרפתי נכללים בוועד הכבוד של הקרן, השרה לשעבר בממשלת צרפת סימון וייל.
פעולות הקרן

בין הפעולות אותן יזמה הקרן ניתן למנות האירועים הבאים:
ארגון הרצאות בצרפת בנושא תעשיית ההיי- טק הישראלי ביוני 2006.
מימון הקמת תערוכת צילומים אודות ההיסטוריה של יחסי ישראל וצרפת. התערוכה הוצגה בכנסת בעת ביקור נשיא צרפת, ניקולא סרקוזי, בכנסת ביוני 2008.
הענקת פרס לסופר יורם קניוק במרס 2010 בפריס.
ארגון משלחות צאצאי חסידי אומות עולם מצרפת לביקור בישראל.
רוי מאייר

רוי מאייר (בהולנדית: Roy Meyer; נולד ב-4 ביוני 1991) הוא ג'ודוקא הולנדי. מאייר מתחרה בקטגוריית המשקל מעל 100 ק"ג ומחזיק במדליית ארד מאליפות העולם (2019).
קריירה

בנובמבר 2013, מאייר זכה במדליה הראשונה שלו בתחרות מהסבב העולמי כשזכה במדליית כסף בגראנד פרי אבו דאבי. בספטמבר 2014 הוא זכה במדליית זהב בגראנד פרי זאגרב לאחר שניצח בגמר את מוחמד טייב האלג'יראי. באותה השנה הוא זכה בעוד שתי מדליות ארד בגראנד סלאם אבו דאבי וגראנד פרי צ'ינגדאו. במאי 2015 הוא זכה במדליית ארד בטורניר המאסטרס היוקרתי שנערך ברבאט לאחר שגבר על לבאני מתיאשווילי הגיאורגי בקרב על המדליה. באותה השנה זכה גם במדליית ארד בגראנד סלאם פריז. בפברואר 2016 הוא זכה שוב במדליית ארד בגראנד סלאם פריז.
מאייר השתתף באולימפיאדת ריו 2016 והתחרה בקטגוריית המשקל מעל 100 ק"ג. הוא סיים במקום השביעי לאחר 2 ניצחונות ו-2 הפסדים. בקרב הראשון מאייר ניצח באיפון את דאו גרסיה נגוקבה הקונגולזי, בשמינית הגמר הוא ניצח באיפון את קים סונג-מין הקוריאני וברבע הגמר הפסיד בווזארי לאורי ששון הישראלי ונשר לקרבות בית הניחומים שם הפסיד בעונשים לרפאל סילבה הברזילאי והודח. בנובמבר 2017 מאייר זכה במדליית זהב בגראנד פרי האג שבמדינת הולדתו לאחר שניצח בגמר את מצ'איי סרנצקי הפולני.
באליפות אירופה 2017, מאייר זכה במדליית הארד בקטגוריית המשקל מעל 100 ק"ג. בשמינית הגמר הוא ניצח את סטפן הגי האוסטרי, ברבע הגמר הוא ניצח את סטניסלב בונדרנקו האוקראיני ובחצי הגמר הפסיד לגוראם טושישוילי הגיאורגי ונשר לקרב על מדליית הארד. בקרב על המדליה מאייר גבר על הארון סאדיקוביץ' הבוסני.
באליפות העולם 2019 שנערכה בטוקיו, זכה מאייר במדליית הארד. הוא התחיל בסיבוב השני בו ניצח בעונשים את אינאל טאסוייב הרוסי. בשמינית הגמר הוא ניצח שוב בעזרת עונשים את דורנבאייר אולזיבאייר המונגולי וברבע הגמר הוא הפסיד בעונשים ללוקאש קרפאלק הצ'כי ונשר לקרבות בית הניחומים. לאחר ניצחון באיפון על דויד מורה הברזילאי, מאייר עלה לקרב על מדליית הארד מול גוראם טושישוילי הגיאורגי וניצח בניקוד ווזארי לאחר תרגיל טאי-אוטושי.
זכיות בתחרויות מהסבב העולמי

| שנה | קטגוריה | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | גראנד פרי | זאגרב | קרואטיה קרואטיה |
| 2017 | גראנד פרי | האג | הולנד הולנד |
| 2019 | גראנד פרי | אנטליה | טורקיה טורקיה |
| 2019 | גראנד סלאם | אבו דאבי | איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות |
הערות שוליים

↑  פרופיל וסטטיסטיקות אודות הג'ודוקא באתר sports-reference.com
↑  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside.
קרן Born This Way

| --- | --- |

 תחום:  ארגון חוץ-ממשלתי
 מדינה:  ארצות הברית 
 משרד ראשי:  ארצות הברית מסצ'וסטס
 מטה הארגון:  לוס אנג'לס 
 מייסדים:  ליידי גאגא סינטיה ג'רמנוטה
 תקופת הפעילות:  29 בפברואר 2012 – הווה (12 שנים)
 bornthisway.foundation
 
קרן Born This Way (לפעמים מקוצר בשם BTWF) היא מוסד ללא כוונת רווח שנוסד בשנת 2012, על ידי הזמרת ואקטיביסטית האמריקאית ליידי גאגא ואמה, סינתיה ג'רמנוטה. היא נקראה על שם האלבום של הזמרת - Born This Way שיצא לאור בשנת 2011, הקרן מחויבת לתמוך ברווחתם של צעירים ולעבוד איתם על מנת "להפוך את העולם לטוב ואמיץ יותר".
הקרן שמה בראש סדר העדיפויות את בריאותם הנפשית ורווחתם של צעירים באמצעות פעילות לקידום חסד ושיחות פתוחות וכנות על בריאות הנפש, אשרור רגשותיהם של צעירים ומיגור הסטיגמה סביב בריאות הנפש.
יתרה מזאת, הקרן פועלת כדי "לחבר, לעסוק ולעורר השראה בקרב צעירים - בדרכים, בקהילות שלהם ובאינטרנט". התוכניות של הקרן מתמקדות ביצירת מודלים של שיחות בריאות על בריאות נפשית, חיבור בני נוער עם משאבים ושירותים וטיפוח קהילות שמתעדפות בריאות נפשית.
היסטוריה

הארגון הוקם ב-29 בפברואר 2012, תוך התמקדות ביצירת קהילה תומכת לצעירים. החוויות האישיות של ליידי גאגא, כולל בריונות במהלך התבגרותה והקשיים שלה עם בריאות הנפש, היוו השראה להקמת הקרן. הזמרת שאפה להקים סטנדרט עולמי של אומץ, טוב לב ותמיכה קהילתית.
יוזמות מפתח

Channel Kindness: תוכנית המעודדת בני נוער לשתף סיפורים חיוביים ומעשי חסד, שמטרתה להילחם בשליליות בנוף התקשורתי.
#BeKind21: קמפיין שנתי המאתגר אנשים לבצע מעשי חסד יומיומיים במשך 21 יום, מתוך אמונה שחסד יכול לרפא את העולם.
עזרה ראשונה לבריאות הנפש של בני נוער: תוכנית הכשרה לתלמידי תיכון, המתמקדת בהכרה ובטיפול בבעיות בריאות הנפש ושימוש בסמים בקרב בני גילם.
Emotion Revolution Summit: אירוע המדגיש את החשיבות של רווחה רגשית בחייהם של צעירים.
Kind Communities Fund: יוזמה זו מעניקה מענקים לארגונים התומכים בבריאות הנפש והרווחה של בני נוער.
שותפויות

קרן Born This Way שיתפה פעולה עם ארגונים שונים, כולל סטארבקס, DonorsChoose (אנ') ומאטל. שותפויות אלו אפשרו יוזמות להעלאת מודעות ולגייס כספים לתוכניות לבריאות הנפש ולנוער.
בספטמבר 2023, הקרן שיתפה פעולה עם קרן Cotton On כדי להעלות את המודעות לבריאות הנפש באמצעות קמפיין "Kinder, Braver Together". הקמפיין כולל מגוון מוצרים במהדורה מוגבלת, כולל חולצות טריקו, כובעים ותיקים. חנות פופ-אפ בלוס אנג'לס נפתחה ב-27 בספטמבר, שם מוצרים אלה זמינים. ליידי גאגא ואמה, סינתיה גרמנוטה, נשיאת הקרן, ביקרו בקבוצת צעירים לקראת פתיחת חנות הפופ-אפ. בסביבה אינטימית, ליידי גאגא הקשיבה לסיפוריהן והדגישה את החשיבות של משאבים נגישים לבריאות הנפש. שיתוף הפעולה עם קרן Cotton On חורג מעבר לסחורה בלבד, במטרה ליצור השפעה תרבותית. ליידי גאגא הביעה את הערכתה למחויבות המותג לטפל בבעיות בריאות הנפש בצורה משמעותית. במהלך הפגישה עם הצעירים, דנה ליידי גאגא ב"Be There Certificate", קורס מקוון אינטראקטיבי לבריאות הנפש הזמין בחינם. קורס זה מכשיר לצעירים ולבני נוער את הידע, הכישורים והביטחון לתמוך באלו המתמודדים עם בעיות נפשיות.
מחקר

הקרן ערכה ותמכה בפרויקטי מחקר המתמקדים בבריאות נוער, העצמה ובריאות נפשית. מחקרים אלו שואפים להבין טוב יותר את האתגרים העומדים בפני צעירים ולשפר אסטרטגיות לקידום טוב לב ובריאות נפשית.
הקרן ממשיכה לפעול למען חזונה ליצור עולם אדיב ואמפתי יותר עבור אנשים צעירים, תוך שימת דגש על החשיבות של תמיכה בבריאות הנפש ומלחמה בבריונות.
רוי מאסי

רוי מאסי (באנגלית: Roy Massey; נולד ב-10 בספטמבר 1943) הוא מאמן כדורגל אנגלי, וכדורגלן עבר.
קריירה

רוי מאסי החל לשחק כדורגל ב-1964. הוא שיחק כחלוץ מרכזי בקבוצות רוטרהאם יונייטד (עד 1967), לייטון אוריינט (בשנים 1967–1969), שם הבקיע 13 שערים, ובקולצ'סטר יונייטד (11 שערים). ב-1971 פרש מכדורגל עקב פציעה בברך.
לאחר פרישתו התמנה למאמן ולמנהל האקדמיה למצוינות של מועדון הכדורגל נוריץ' סיטי, וב-1999 התמנה למנהל האקדמיה של ארסנל. מאסי שימש כמנהל האקדמיה של ארסנל במשך 16 שנים, שם פעל בשיתוף פעולה עם ליאם בריידי וארסן ונגר לפיתוח הכישרונות הצעירים של מועדון הכדורגל של ארסנל.
במהלך תפקידו כמנהל האקדמיה, הוא הכשיר את השחקנים סטיוארט טיילור (אנ'), סטיב סידוול, ניקולאס בנטלי ואחרים.
רוי מאסי גדל במשפחה של כדורגלנים. סבו, ג'יימס מאסי, היה שוער בקבוצות דנצ'סטר רוברס ושפילד ונסדיי בסוף המאה התשע עשרה ותחילת המאה העשרים.
פעילות חינוכית

בספרה של חוקרת הספורט ד"ר שלומית גיא, "אימפריה: איך המציאה אנגליה את הכדורגל מחדש" מתוארת דרכו החינוכית של רוי מאסי לקידום ילדים ולמניעת אלימות. בין הכללים המנחים להכשרת ילדים-ספורטאים, שמאסי סייע בהגדרתם, ניתן למנות:
ביטול הליגות לילדים, ומעבר של כל מחלקות הילדים למודל של משחקים חובבנים. זאת כדי לאפשר לילדים ללמוד, לתרגל ולעשות טעויות ללא חשש מהתוצאות.
קיום חדרי לימוד במועדון, והקפדה שכל שחקן יהיה תלמיד טוב בבית הספר, במקביל להצלחתו כשחקן כדורגל.
בכל משחק משותפים כל השחקנים, בלי קשר ישיר לתרומתם למשחק.
שחקני כדורגל מקצועיים הם דמויות לחיקוי, ועל כן תהליכי ההכשרה באקדמיה עוסקים גם בערכים ובהיבטים מוסריים של החיים החברתיים.
כל משחק נפתח ומסתיים בלחיצת ידיים של כל שחקן לכל שחקן בקבוצה היריבה.
אי-לגיטימציה לאלימות
ההורים הם חלק מסביבתו של הילד, ולכן ההכשרה באקדמיה כוללת גם הכשרה והסברה להורים.
לקריאה נוספת

שלומית גיא, אימפריה: איך המציאה אנגליה את הכדורגל מחדש, הוצאת רסיס נהרה, מהדורה שנייה: 2017 (יועץ מקצועי:אבי מלר)
קלמן שאנדור

| --- | --- |

 לידה:  14 בינואר 1903 אויפשט, הונגריה 
 פטירה:  24 בדצמבר 1962 (בגיל 59) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Schőn Kálmán 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 מקום לימודים:  École des hautes études internationales et politiques 
 בן או בת זוג:  Zsuzsa Thury 
 פרסים והוקרה:  פרס קושוט (1953)  פרס אטילה יוז'ף (1950)  פרס אטילה יוז'ף (1951) 
 
קלמן שאנדור (במקור שֶן-Schőn, בהונגרית: Sándor Kálmán; אויפשט, 14 בינואר 1903 – בודפשט, 24 בדצמבר 1962) היה סופר ועיתונאי יהודי-הונגרי זוכה פרס קושוט (1953) ופרס אטילה יוז'ף (1950, 1951) פעל גם בשמות עט: קארוי שֶרֶגִי, קלמן שרגי.
ביוגרפיה

שאנדור נולד באויפשט, שהייתה בעת לידתו עיירה צפונית בגבול בודפשט, כבנם של מיקשה שֶן (Miksa Schőn) רואה חשבון, פקיד ושל אנה ברגר. את לימודיו סיים בבודפשט. כסטודנט הצטרף כחבר בחוג גלילאו. בשנת 1920, לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית נסע לווינה. הוא שב להונגריה לאחר מספר חודשים והפך לרואה חשבון. הוא השתתף בחוגי הלימוד הלא חוקיים של הסטודנטים הסוציאליסטים. בשנת 1926 למד בפריז ב-Écoles des hautes études internationales et politiques יחד עם חברו המשורר אטילה יוז'ף. הוא שב להונגריה בשנת 1927 ועבד כעיתונאי. את עבודתו כסופר הוא החל בשנת 1929. כתבי העת והעיתונים ניוגט, נפסבה ופשטי נפלו פרסמו את סיפוריו הקצרים ואת מאמריו. הרומנים שלו משנות ה-30 ציירו תמונות מאשימות על הסבל והנחשלות של הפועלים ושל הבורגנות הזעירה.
באוקטובר 1944 גורש קלמן למחנה הריכוז דכאו, שם חלה קשה. לאחר שחרור המחנה סבל משחפת קשה ונשלח לסנטוריום גוטינג באזור הכיבוש האמריקני, משם חזר לבודפשט באוקטובר 1946. הוא מילא תפקיד מרכזי בחיי הספרות הסוציאליסטית שלאחר 1945. אז התגבשה כתיבתו ביתר שאת. במחצית השנייה של שנות ה-50 כתב רק מאמרים עיתונאיים מעטים וסיפורים קצרים.
יצירתו

ברומנים שלו, בסיפוריו הקצרים ובעיתונות הוא מרד נגד החברה האזרחית והתחייב לחשוף את המשטר של מיקלוש הורטי. ביצירותיו המוקדמות עסק בגורלו של "האדם הקטן" שנדחק יותר ויותר מהחיים; גיבוריו הם מובטלים, שוכרי מיטה ללילה, בעלי קיום מפוקפקים וחלקלקים; זירות התרחשות כתביו הן דירות בשכירות משנה, חצרות בתי הכרך, מחלקות בתי חולים מטונפות. סיפוריו הם טרגדיות אנושיות שמוצגות באובייקטיביות נטורליסטית או בעוויתות גרוטסקיות.
קבוצה אחרת מכתביו היא סאטירה. בתוך אלה הוא יצר עיוותים הרסניים של חוגי המעמד הגבוה ביותר בחברה האזרחית ההונגרית. בהקדמה ליצירתו "שנת הפרה הרזה ביותר", הוא כתב בנימה ביקורתית עצמית על כך שעבודותיו חסרות בדרך כלל פרספקטיבה היסטורית. הוא מצא את הערבות לכך, את העיקרון המארגן של ייצוג החברה, בתורת המרקסיזם.
בשנת 1953 קיבל את פרס קושוט עבור הדרמה שלו "יום א' של זעם", שבה הדיקטטורה הפרולטרית של 1919 השמיעה את קולה, וזה היה גם מופע התיאטרון הראשון שהוקלט ברדיו ההונגרי הממלכתי עם ליהוק השחקנים המקורי ובביוּם באולפן של הרדיו ההונגרי.
דמותו מופיעה לעיתים קרובות ביצירותיו של איוואן בֶּכֶר, שכתב לעיתים קרובות על משפחתו, כקלמן שאנדור.
עבודותיו

בשפת המקור:
Ártatlanok; Kosmos, Bp., 1935
Kórház az őserdőben. Egy orvostanhallgató története; Hungária Ny., Bp., 1941
Sereghy Kálmán: Hiba!; Literária, Bp., 1942 (Világvárosi Regények)
Sereghy Kálmán: Végzet contra dr. Uszódy; Literária, Bp., 1942 (Világvárosi Regények)
Seregi Károly: Ellopott miniszterelnök; Szikra, Bp., 1947 (Forintos regény)
A neandervölgyi főkönyvelő (novellák, Bp., 1947)
A legsoványabb tehén esztendeje (regény, Bp., 1948)
Tolvajok kertje (regény, Bp., 1949)
Idegen szavak marxista magyarázatokkal; szerk. Sándor Kálmán; 2. bőv. kiad.; Szikra, Bp., 1949
Szégyenfa (regény, Bp., 1951)
A harag napja (dráma, bemutatója a Vígszínházban 1952., film is készült belőle 1953-ban)
Senki városa (dráma, Bp., 1955)
Széplányok sisakban (novellák, Bp., 1957)
Slarkó József nyugalmazott mintaasztalos különös története (1959)
Díszes esküvő (novellák, Bp., 1961)
Éjszaka Európában. Válogatott elbeszélések; Szépirodalmi, Bp., 1965
A sírásó és a bába. Elbeszélések; vál., szöveggond., utószó Simor András; Szépirodalmi, Bp., 1983
Sikkasztók tánca; szerk. Simor András; Táncsics Gimnázium, Bp., 2004 (Táncsics-sorozat)
בתרגום לעברית:
חף מפשע ; 1935
בית חולים ביער הגשם. סיפורו של סטודנט לרפואה; 1941
קלמן שרגי:שגיאה!; 1942 (רומנים עירוניים עולמיים)
קלמן שרגי:גורל נגד דר' אוסודי; 1942 (רומנים עירוניים עולמיים)
קארוי שרגי:ראש ממשלה שנגנב; 1947
רואה החשבון הראשי של עמק הניאנדרטל 1947
שנת הפרה הרזה ביותר (1948)
גן הגנבים (1949)
מילים זרות עם הסברים מרקסיסטיים; 1949
עץ הבושה (1951)
יום הכעס (דרמה, מופע בתיאטרון הקומדיה 1952)
עיר של אף אחד (1955)
נערות יפות בקסדה (סיפורים קצרים,1957)
סיפורו המיוחד של הנגר האמן בדימוס יוז'ף סלרקו (1959)
חתונה מקושטת (סיפורים קצרים,1961)
לילה באירופה. סיפורים נבחרים ; 1965
הקברן והמיילדת 1983
ריקוד המוֹעלים; 2004
לקריאה נוספת

תולדות הספרות ההונגרית 1945–1975, III. כרך בודפשט, 1982.] (ISBN 963 05 28 15 0)
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a Budapest IV. kerületi polgári születési akv. 76/1903. folyószáma alatt".
↑  "Schőn Miksa halotti bejegyzése az újpesti polgári halotti akv. 1050/1915. folyószáma alatt".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810656345505606  BnF: cb10983319b (data)  ISNI: 0000 0000 7977 9475  LCCN: n85166160  NKC: mzk2015855125  NTA: 238935442  VIAF: 75290992   WorldCat (עם VIAF): 75290992 
לוח זיכרון של קלמן שאנדור בבית מגוריו לשעבר בבולוואר סנט אישטוואן (Szent István körút 9)
קהילת יהודי יזד

יהדות יַזְד היא קהילה יהודית שהתמקמה, ככל הנראה בימי הביניים המוקדמים, בעיר יזד, בירת מחוז יזד, אשר באיראן.
במקום נתגלו ממצאים ארכאולוגיים עתיקים במיוחד של כתבי נביאים אחרונים מן המאה ה-9.
מנהיגה הרוחני הנערץ של קהילת יזד הוא מולא אור שרגא שחי בתחילת המאה ה-19, והשפעתו בקרב העדה היזדית ניכרת עד היום.
יהודי יזד, היו מהקהילות הראשונות של יהדות איראן שעלו לארץ מיד עם קום המדינה. הם השתקעו בעיקר בירושלים ובצפת. בירושלים אף הוקם בית הכנסת המרכזי של העדה, בית כנסת היזדים.
תולדות הקהילה

לא ידוע על תאריך ההגעה המדויק לעיר יזד, אך סיפור השתכנותם של היהודים הראשונים ביזד עבר מדור לדור. היהודים הראשונים שהגיעו ליזד היו ארבעה אחים עם בני משפחותיהם שגלו מהעיר אספהאן. באספהאן הם היו שרי מלוכה, אך בעקבות עלילת הגויים נגזרה עליהם מיתה, ולאחר דין ודברים התקבלה הקלה בעונשם והיה עליהם לגלות ליזד המדברית והמנותקת. בדרך ליזד הם חוו קשיים רבים, ביניהם מעשי שוד אלימים וסכנת חיים ביערות. אך למרות הכל הם התעקשו במסירות לקיים מצוות ולשמור את השבת.
בתחילה, לא הורשו היהודים להיכנס לתוך העיר יזד, והם השתכנו ליד העיר במבנה ששימש בעבר כרפת. הם שיפצו והתאימו אותה לתנאי מגורים, ואף בנו מבנים נוספים באזור עד שהפכו לשכונה של ממש. לשכונה ניתן השם מירמאבד ע"ש מרים - אחת מארבעת האחים - שהייתה הרוח החיה. מרים תרמה רבות להרמת המורל ואף סייעה, בחכמה רבה, בשיפור התנאים הפיזיים.
הקהילה המתהווה לא הצליחה להשיג ספר תורה בגלל השודדים שארבו בדרכים. ספר התורה הראשון הובא מאספהאן על ידי יוכבד, עוד אחת מארבעת האחים. יוכבד נידבה את עצמה להביא לבדה את ספר התורה, שכן השודדים לא היו פוגעים בנשים. גם לה גמלה הקהילה והקימה על שמה את בית-כנסת יוכבד.
בהמשך נבנתה שכונה נוספת, אהרסון ובנוסף, החלו לאפשר ליהודים להקים בתים בתוך העיר, כך שהיהודים רוכזו בשלושה מוקדים שונים. כאשר אחד מהיהודים הציל את המלך השנוא עבאס שאה הראשון, הוא ביקש בתמורה לרכז את היהודים בתוך העיר וכך היהודים רוכזו בעיר בשתי שכונות: הרחוב העליון והרחוב התחתון כשביניהן היה השוק. מעדויות שונות ניתן להסיק שלא היה קשר הדוק בין תושבי השכונה העליונה והשכונה התחתונה. הרחוב התחתון היה בעל אופי כפרי יותר, ולעומתו הרחוב העליון היה בעל אופי עירוני-בורגני.
הווי החיים בקהילה > עיסוק היהודים

רוב יהודי יזד היו עניים והתפרנסו באחת מן החלופות הבאות:
• מסחר - דרך המשי שעברה בעיר יזד היוותה מקור פרנסה חשוב עבור היהודים. הם הצטרפו לשיירות המסחר הרבות.
• פונדקאות - יזד ממוקמת על סף המדבר ושימשה כתחנת מעבר ומנוחה. דבר זה אפשר לתושבי המקום ובכללם היהודים להתפרנס משירותים שונים שנתנו לעוברי הדרכים ולבעלי החיים. כגון: האכלה, צידה לדרך ואף שירותי אבטחה לשיירות.
• תעשיית המשי - בעיקר ברחוב התחתון. עסקו בגידול עצי תות כבית גידול לתולעי המשי ובטוויית חוטים על ידי כח עבודה נשי.
• תעשיית האופיום - האופיום היה חוקי בפרס, כיוון שתנאי השטח שלה התאימו לייצורו. בנוסף, היהודים לקחו חלק בייצוא למזרח הרחוק.
הווי החיים בקהילה > הרבנים וההנהגה היהודית > מולא אור שרגא

המנהיג הגדול של יהדות יזד היה המקובל הרב אור שרגא. הוא נקרא בפי כל "מולא אור שרגא". הרב נולד וחי ביזד במאה ה-18, הוא שימש כמוהל, שוחט, בודק ודיין. הוא סייע ליהודי קהילתו, היה בקשר עם יהודי ארץ ישראל ואף עמד בקשרים עם הגויים שראו בו צדיק.
הוענק לו התואר "מֻלָּא", כשם חכם דת מוסלמי הרב כונה בפי היזדים "מולא אור הראשון", אך הוא תמיד היה אומר - אני רק "שרגא", כלומר אור קטן (בשפה הארמית)
כשנפטר, רבים פקדו את קברו אשר הוצב בקצה העיר. יהודים וגויים כאחד התפללו בקברו. דמותו נשארה חרוטה בלב כל יוצאי יזד והוא רבם אשר מזכירים אותו בכל עת.
נותרו מסורות רבות בעדה הקשורות לדמותו ולהיותו צדיק ובעל מופת. למשל, לאחר פטירתו של הרב שרגא,  משמשו טען שהרב היה לומד בערב שבת תורה עם אליהו הנביא וכן הוא היה נפגש עם שני רבנים קבועים ללימוד תורה יחד: ר' דרוויש מהעיר שיראז ור' משה מהעיר קשאן שהגיעו אליו על פי האמונה בקפיצת הדרך.[דרוש מקור] כמו כן האגדה מספרת כי הבעל שם טוב התבטא פעם: "יש לי ידיד במרחקים, הרב אור שרגא".[דרוש מקור]
כתבים מהרב מולא אור שרגא: יום אחד הגיע לקהילת יזד שד"ר בשם חכם אליהו מהעיר חברון. השליח הגיע לאסוף כספים מהקהילות השונות בפרס, כשהגיע ליזד הרב מולא אור שרגא שלח איגרת מיזד אל קהילת משהד, בה הוא פונה ליהודי הקהילה בבקשה לכבד בכבוד גדול את השליח, לאסוף כסף מכל הקהילה ולשלוח ליזד. מסיפור זה אנו עדים לקשר שהיה ליהודי פרס עם ארץ ישראל ולדאגתם הכנה כלפי שליחיה. איגרת נוספת שמצויה בידנו היא איגרת בה הרב אור שרגא קורא ליצחק בן יהודה כהן לשוב ליזד, כדי לפרנס את אשתו וילדיו אשר נותרו ללא פרנסה עם לכתו למשהד.
הווי החיים בקהילה > הרבנים וההנהגה היהודית > רבנים נוספים

לעת פטירתו הודיע מולא אור שרגא לנאספים ליד מיטתו כי הוא מחלק את תפקידיו לשני בניו שהיו לו: הרב שמואל, יקבל את נושאי הדיינות ומורה ההוראה. והרב משה, יקבל את נושאי המילה, השחיטה והבדיקה. ברבות השנים צאצאיו המשיכו להנהיג את יהדות יזד.
הווי החיים בקהילה > הרבנים וההנהגה היהודית > ארגון חֱבְּרה

ארגון גמילות חסדים שייסד קמאל (על שמו נקרא בית כנסת קמאל), במטרה לעזור לכל יהודי שנקלע לקשיים. קשיים מול השלטונות, יישוב סכסוכים. מול הגויים השכנים או סיוע לנזקקים ולחסרי ישע. בארגון היו חברים מנין אנשים שתרמו מכספם וממרצם להצלחת העניין.