stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'נסיס (להקה)
היסטוריה > 2010 ואילך: כניסה להיכל התהילה, ספקולציות איחוד וסרט תיעודי

במרץ 2010 נכנסה ג'נסיס להיכל התהילה של הרוק אנד רול. קולינס, בנקס ראת'רפורד והאקט נכחו באירוע. מאז שנה זו, חברי הלהקה הביעו עמדות שונות לגבי אפשרות לאיחוד.
בשנת 2014 שודר ברשת BBC הבריטית הסרט התיעודי "להקת ג'נסיס: יחד ולחוד" על תולדות הלהקה וחבריה. במסגרת הסרט התאחדו לראיון משותף פיטר גבריאל, פיל קולינס, טוני בנקס, מייק ראת'רפורד וסטיב האקט, ולסרט התראיין לחוד גם אנתוני פיליפס. סטיב האקט הביע חוסר שביעות רצון מהסרט עקב התעלמות מקריירת הסולו שלו לעומת חברי הלהקה האחרים, על אף שהרחיב בנושא במהלך הצילומים. כמו כן, הסרט אינו כולל אזכור כלשהו של תקופת הלהקה עם הסולן ריי וילסון או ראיון עמו, וכן קיבל ביקורות ממעריצים רבים עקב התייחסות מועטה מאוד לאלבומים "Selling England by the Pound" ו"Wind & Wuthering".
בשנת 2015 לאחר שהודיע קולינס על חזרתו לעולם המוזיקה, ציין גם כי הוא ישמח לאיחוד נוסף של ג'נסיס אם הדבר יתאפשר. בנוסף על כך, טוני באנקס קלידן הלהקה הודיע בראיון על כך שהוא ומייק ראת'רפורד ישמחו לחזור להופיע ולקיים איחוד נוסף במסגרת ג'נסיס.
בחודש מרץ 2020 פורסם כי ג'נסיס (בהרכב של קולינס, באנקס וראת'רפורד) תתאחד פעם נוספת ותצא לסיבוב הופעות בשם "The Last Domino? Tour" ברחבי בריטניה וארצות הברית בחודשים נובמבר ודצמבר של אותה השנה. הסיבוב נדחה בשנה בשל מגפת הקורונה והחל בספטמבר 2021. להרכב מתלווה דאריל סטארמר ולראשונה ניקולס קולינס (בנו של פיל) בתפקיד המתופף, כמו גם שני זמרי ליווי.
באוקטובר 2021, נדחו 4 ההופעות הנותרות בסיבוב בבריטניה בעקבות הדבקותו של ראת'רפוד בקורונה. הופעות אלה נקבעו מחדש לחודש מרץ 2022. ההופעה האחרונה במסגרת הסיבוב התקיימה ב-26 במרץ 2022 בלונדון. פיטר גבריאל נכח בהופעה זו, אולם לא הצטרף לחבריו לשעבר ללהקה על הבמה. במהלך ההופעה, פיל קולינס הכריז מול הקהל כי זוהי ההופעה האחרונה של ג'נסיס.
בספטמבר 2022 מכרה הלהקה את הזכויות לקטלוג השירים שלה לקונקורד מיוזיק גרופ בסכום של 300 מיליון דולר. בפברואר 2023 פרסם מגזין פורבס כי הלהקה הם אנשי הבידור המרוויחים ביותר לשנת 2022 עם כ-230 מיליון דולר.
דיסקוגרפיה

From Genesis to Revelation - 1969
Trespass - 1970
Nursery Cryme - 1971
Foxtrot - 1972
Selling England by the Pound - 1973
The Lamb Lies Down on Broadway - 1974
A Trick of the Tail - 1976
Wind & Wuthering - 1976
...And Then There Were Three... - 1978
Duke - 1980
Abacab - 1981
Genesis - 1983
Invisible Touch - 1986
We Can't Dance - 1991
Calling All Stations - 1997
מיני אלבומים - Extended play's
1977 - Spot The Pigeon
1982 - 3X3
חברי הלהקה

| חברי הלהקה> שם | חברי הלהקה> שנות פעילות | חברי הלהקה> כלי נגינה | חברי הלהקה> אלבומים |
| --- | --- | --- | --- |
| טוני בנקס | 1967-1998, 1999, 2000, 2006-היום | קלידים, גיטרה | כולם |
| מייק ראת'רפורד | 1967-1998, 1999, 2000, 2006-היום | גיטרת בס, גיטרה | כולם |
| פיל קולינס | 1970-1996, 1999, 2000, 2006-היום | תופים, כלי הקשה, זמר | מ-Nursery Cryme עד The Way We Walk, Volume Two: The Longs ו-Live over Europe 2007. |
מוזיקאים בהם נעזרו בהופעות
| צ'סטר תומפסון | 1977-1976, 2006-היום | תופים, כלי הקשה | Seconds Out, Three Sides Live, The Way We Walk, Volume One: The Shorts, The Way We Walk, Volume Two: The Longs ו-Live over Europe 2007. |
| דריל סטרמר | 1978-1996, 2000, 2006-היום | גיטרת בס, גיטרה | Three Sides Live, The Way We Walk, Volume One: The Shorts, The Way We Walk, Volume Two: The Longs ו-Live over Europe 2007. |
חברים לשעבר
| פיטר גבריאל | 1967-1975, 1982, 1999 | זמר, חליל צד, כלי הקשה | From Genesis to Revelation עד The Lamb Lies Down on Broadway |
| אנתוני פיליפס | 1967-1970 | גיטרה | From Genesis to Revelation ו-Trespass |
| כריס סטיוארט | 1967-1968 | תופים, כלי הקשה | From Genesis to Revelation |
| ג'ון סילבר | 1968-1969 | תופים, כלי הקשה | From Genesis to Revelation |
| ג'ון מייהו | 1969-1970 | תופים, כלי הקשה | Trespass |
| מיק ברנרד | 1970-1971 | גיטרה | אין |
| סטיב האקט | 1971-1977, 1982, 1999 | גיטרה | Nursery Cryme עד Seconds Out |
| ריי וילסון | 1996-1998 | זמר | Calling All Stations |
מוזיקאים בהם נעזרו בהופעות ובאולפנים
| ביל ברופורד | 1976 | תופים, כלי הקשה | Seconds Out |
| ניר צדקיהו | 1996-1997 | תופים, כלי הקשה | Calling All Stations |
| ניק דברילגו | 1996-1997 | תופים, כלי הקשה | Calling All Stations |
| אנתוני דרנן | 1997-1998 | גיטרה, גיטרת בס | אין |
הערות שוליים

↑  Lisette Voytko, The World’s 10 Highest Paid Entertainers, פורבס (באנגלית)
| ג'נסיס |
| --- | --- | --- |
טוני בנקס • מייק ראת'רפורד • פיל קולינס
פיטר גבריאל • סטיב האקט • אנטוני פיליפס • ג'ון מיאהו • ג'ון סילבר • ריי וילסון
| אלבומי אולפן | From Genesis to Revelation • Trespass • Nursery Cryme • Foxtrot • Selling England by the Pound • The Lamb Lies Down on Broadway • A Trick of the Tail • Wind & Wuthering • ...And Then There Were Three... • Duke • Abacab • Genesis • Invisible Touch • We Can't Dance • Calling All Stations • Spot the Pigeon • 3 X 3 |  |
| אלבומי הופעה | Genesis Live • Seconds Out • Three Sides Live • Live/The Way We Walk, Volume One: The Shorts • Live/The Way We Walk, Volume Two: The Longs |  |
| אלבומי אוסף | Turn It On Again: The Hits • The Platinum Collection |  |
| סטים | Genesis Archive 1967-75 • Genesis Archive 2: 1976-1992 |  |
קטגוריה:ג'נסיס • פורטל:רוק • פורטל:פופ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007605545405171  BnF: cb139036653 (data)  GND: 2124071-1  ISNI: 0000 0001 1530 1250  LCCN: n82104295  MusicBrainz: 8e3fcd7d-bda1-4ca0-b987-b8528d2ee74e  NKC: xx0018311  NLA: 35129924  SUDOC: 02722788X  Trove: 835462  VIAF: 133623541   WorldCat (עם VIAF): 133623541 
פיטר גבריאל, 1978
קולינס וראת'רפורד מנגנים בהופעה חיה של ג'נסיס, 1976
ג'נסיס בהופעה חיה. 1982
חברי ההרכב ג'נסיס בתחילת שנות ה-90
ג'נסיס באיחוד של שנת 2007
קזינו בת גלים

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אולם אירועים 
 על שם:  בת גלים 
 מיקום:  חיפה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – העשור של 1930
 תאריך פתיחה רשמי:  שנות ה־30 של המאה ה־20 
 תאריך פירוק:  שנות ה־60 של המאה ה־20 
 סגנון אדריכלי:  הסגנון הבינלאומי בארץ ישראל 
 
 קואורדינטות:  32°50′03″N 34°58′37″E﻿ / ﻿32.8341°N 34.97691667°E﻿ / 32.8341; 34.97691667
  (למפת חיפה מוגדלת) קזינו בת גלים(למפת חיפה רגילה) קזינו בת גלים(למפת הגליל המערבי רגילה) קזינו בת גלים(למפת הגליל המערבי מוגדלת) קזינו בת גלים
 
הבריכה (1947)
קזינו בת גלים הוא מבנה בשכונת בת גלים בחיפה (בקצה רציף אהרון רוזנפלד), ששימש לפעילויות קהילה ופנאי משנות ה־30 של המאה ה־20, אך נהרס לאחר שנים, וכיום ניצב במקומו שלד בטון. חרף שמו, לא שימש המקום מעולם כקזינו. ב־2024 שונה מעמד המבנה מציבורי לתיירותי והוצגו תוכניות לבניית מלון, בעקבות כך מועצת השימור הביעה התנגדות לשינוי אופי המבנה לשימור ותושבי חיפה יצאו להפגין.
היסטוריה

ב־1932 הכריז הוועד לפיתוח בת גלים על מכרז לפתיחת הקזינו בחוף הים בשכונה. במכרז זכו פסח בונשטיין, מראשוני המתיישבים בשכונה ויליד זכרון יעקב, דוד ביגר ואדם ששמו טייכר; אך השניים האחרונים פרשו במהרה מן השותפות. מלאכת התכנון הופקדה בידיו של אלפרד גולדברגר (Goldberger). הקזינו היה חלק ממכלול שלם שכלל מסעדה, אולם נשפים, בריכת שחייה אולימפית וחוף ים מוסדר. רישיון בנייה ניתן במאי 1934.
תכנון המבנה היה חדשני לתקופתו, וכלל עמודים שהוקמו בתוך הים. חלק מרצפת המבנה היה עשוי זכוכית, שייבא קרוב משפחתו של בונשטיין אהרון רוזנפלד, שדרכה היה ניתן להבחין בגלי הים המכים בחוף מתחתיה. קומת הקרקע שימשה מלתחה לאורחי המסעדה וחדרי עזר לבריכה.
בקומה הראשונה הייתה רחבת האירועים והריקודים. בקומה השנייה הייתה מעין מרפסת שבה ישבו הסועדים ויכלו לצפות ממנה ברחבת הריקודים, וכן מרפסת שצפתה אל הים הפתוח. הקומה השלישית הייתה גג מרוצף ושימשה לאירועים.
בשנות המנדט הבריטי ניהל את המקום ראובן בונשטיין, בנו של פסח בונשטיין. המקום אירח אומנים רבים מן הארץ ומחו"ל (כג'וזפין בייקר) ושימש כמוקד משיכה לצמרת האדמיניסטרטיבית של המנדט הבריטי בחיפה. ככזה הוא משך אליו גם אנשי מחתרת רבים, שבאו לתהות על פעולותיהם של הבריטים.

בן אחר של בונשטיין, נחום, ניהל עם הנרי מרגוליס, אשר נכנס כשותף בתחילת שנות ה־40‏, את הבריכה הצמודה. הבריכה שימשה כבריכה אולימפית מאז המכביה השנייה.
האולם המשיך לפעול גם לאחר קום מדינת ישראל ואירח אירועים שונים. כמה שנים לאחר קום המדינה הושכר המבנה למשפחת לקס, שהפכה אותו לבית קולנוע ולאולם אירועים. ואולם כמה שנים אחר כך עלו היחסים בין הבעלים למשפחת לקס על שרטון והם נסתיימו בהליכים משפטיים. בשנת 1961 הציעו הבעלים לשפץ את המקום ולהפעילו אם תפטור אותם העירייה ממיסים למשך שנים ספורות, אבל העירייה סירבה.
ב־1968 רכשה את הקזינו מועצת פועלי חיפה ובשנות ה־70 הוא נזנח. בתחילת שנות ה־90 קנה את המבנה סם שטרית ממִנהל מקרקעי ישראל, והוא תוכנן כמכלול של אולמות אירועים ושמחות. המבנה נהרס במהלך שיקומו, ובמקומו נבנה שלד בטון – דומה למבנה המקורי אך לא זהה מבחינת החלוקה הפנימית. הבנייה הופסקה עקב פשיטת רגל של היזם והמבנה נשאר זנוח במצבו הלא־גמור. ב־2004 תכננו להפוך את המבנה למלון בוטיק, בתמורה להפשרת השטח של מלון שולמית באחוזה למתחם דירות. ב־2011 קנה את המבנה גיל דנקנר מקבוצת דור כימיקלים. בספטמבר 2018 פורסם שאוניברסיטת חיפה נמצאת במשא ומתן עם דנקנר על רכישת המבנה, ושהמחיר המבוקש הוא 28 מיליון ש"ח.
ב-2024 נחשפו לציבור תוכניות להוספת קומות ובניית מלון במקום הקזינו. בעקבות כך התעוררה התנגדות ציבורית של תושבי חיפה בקרב תושבי ובת גלים בפרט בשל הפגיעה בבריכת הקזינו. המועצה הארצית לשימור אתרים, הביעה התנגדות לתוכנית גם היא
ראו גם

קזינו גלי אביב
הערות שוליים

↑  מפת חיפה, 1954, בהוצאת מחלקת המדידות, עם סימון מיקום הקזינו (מס' 1 במקרא), באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  השוו עם קזינו גלי אביב
1 2  גיא נרדי, התנגדות לתוכנית הבנייה ב"קזינו" בבת גלים: "אבדה גדולה לחיפה", באתר כלכליסט, 24 ביוני 2024
↑  נולד אמנם בטנטורה, אך גדל בזיכרון
↑  גולדברגר (13 באוגוסט 1908, וינה–25 במרץ 1980, לונדון), בוגר הפקולטה לארכיטקטורה של בית הספר הטכנולוגי הגבוה של וינה, עלה לארץ ישראל ב־1933 ובנה כמה בתים בחיפה, וביניהם "בנק אפותקאי" של חברת דרא"פ למשכנתאות (בנין) ברחוב הבנקים פינת אלנבי ושיכון עובדי בתי הזיקוק ברחוב הצופים
↑  בנין הקזינו בבת גלים, דואר היום, 27 בנובמבר 1934; המשך
↑  ראו גם: דפנה שרפמן, דו־קיום בחיפה בתקופת המנדט הבריטי, אופקים בגאוגרפיה 76, אוניברסיטת חיפה, 2010
↑  Josephine draws crowps at haifa show, פלסטיין פוסט, 5 באוקטובר 1943
↑  בת גלים – סיפורה של שכונה באתר תפוז, דקה 8:20
↑  חיפה, דבר, 9 במאי 1952
↑  בת גלים בכותרות, הצופה, 18 באוקטובר 1954
↑  בבית המשפט המחוזי בחיפה, חרות, 8 בנובמבר 1959
↑  הקאזינו מחכה לגואל, מעריב, 3 באוגוסט 1961
↑  מלון חדש יוקם במבנה "קזינו" בת גלים שבחיפה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 3 ביוני 2004
↑  מיכל מרגלית, ‏גיל דנקנר רכש מבנה הקזינו בבת גלים ב־20 מ' ש', באתר גלובס, 12 בינואר 2011
↑   יעל דראל, "נהיה אימפריית נדל"ן, שבמקרה יש לה גם אוניברסיטה", באתר TheMarker‏, 15 בספטמבר 2018
קזינו בת גלים, 1966
מבנה הקזינו בספטמבר 2024, מכוסה בגרפיטי, ושלטים
שבט כרמל

| --- | --- |
 תחום:  תנועת נוער
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  בית הספר הריאלי
 בעלות:  הצופים העבריים
 מקום פעילות:  חיפה
 מייסדים:  דב מדזיני, מרים (מיקי) שרון (אפשטיין), דוד בילסקי ומאיר (זרו) זורע (זרודינסקי)
 חברים:  900 חניכים (נכון לשנת 2024)
 תקופת הפעילות:  1937–הווה (כ־88 שנים)
 נוצר מתוך:  שבט משוטטי בכרמל
 אתר רשמי
 
שבט כרמל הוא שבט של תנועת הנוער הצופים העבריים הפועל בחיפה. השבט הוקם בשנת 1937 על ידי שבט משוטטי בכרמל. בשיאו, מנה השבט 1,500 חניכים.
נכון לשנת 2023 השבט מונה כ-900 חניכים מתשע שכבות גיל, מכיתה ד' עד י"ב, וקולט לתוכו תלמידים מארבעה בתי ספר יסודיים – בית הספר הריאלי, סניף אחוזה וסניף הדר; בית הספר "רוממה" ובית הספר "זיכרון יוסף". בנוסף, יש בשבט שתי קבוצות של חניכים בעלי צרכים מיוחדים ("צמי"ד") מבית ספר "רגבים" ובית הספר "ליאו באק".
היסטוריה

שבט כרמל הוא השבט השני אשר הוקם בהנהגת חיפה בשנת 1937 על ידי שבט משוטטים ואחד ממקימי השבט דב מדזיני אשר היה בוגר ״שבט משוטטים״ שפעל בשכונת הדר בעיר חיפה סמוך לבית הספר הריאלי והטכניקום בבניין הטכניון הישן (כיום המדעטק). דב אשר היה מורה לאומנות בבית ספר הריאלי בסניף ״אחוזה״ שבכרמל הקים יחד עם מספר תלמידיו את שבט ״הכרמל״ שהיווה שלוחה לשבט ״משוטטי הכרמל״ הגדול שפעל בהדר הכרמל. עד להקמת השבט באזור שכונת ״אחוזה״ שבכרמל תלמידים שהיו מעוניינים בפעולות הצופים נאלצו לרדת לשכונת הדר. דבר שהיה קשה מאוד באותה תקופה עקב דלילות קווי האוטובוס, מכוניות פרטיות כמעט שלא היו בנמצא והדבר דרש מאמץ רב - מה שהוביל לפתיחת שבט חדש בכרמל.
בחודש ספטמבר 1937, לאחר פתיחת שנה הלימודים בעיר, גויסו המדריכים הראשונים של השבט, שהיו בעיקר תושבי הכרמל. תחילה גויסו שני מדריכים - מרים אפשטיין - שרון מדריכת קבוצת הבנות ודוד בילסקי לקבוצת הבנים. לאחר מכן הצטרפו מדריכים נוספים. לאחר זמן מה מפתיחת פעילות השבט נהרג דוד בילסקי בתאונת דרכים ומאיר זרודינסקי נכנס למלא את מקומו. הגדוד הראשון בשבט נקרא לזכרו של דוד בילסקי ״גדוד דוד״.
לאחר מספר שנים של פעילות וגדילתו של השבט והגעה לכמות מרשימה של כ-1500 חניכים פעילים, שבט כרמל שלח מספר שלוחות ואיתן נפתחו שבטים נוספים בהנהגת חיפה כגון : שבט ״צופית״, שבט ״העגן״, שבט ״תדהר״, שבט ״לטם״, שבט ״נשרים״.
היסטוריה > שמות וצבעים

בתחילת דרכו של השבט הוחלט שהשבט יקרא ״גדודי הכרמל״ עקב פיצול גדוד משבט ״משוטטי הכרמל״. בהמשך עם התפתחותו וגדילתו של השבט הוחלט לשנות את שם השבט ל״הכרמל״ ולצבעו של השבט נבחר הצבע הלבן. בסביבות שנות ה-60 בעקבות פתיחת שבטים נוספים בהנהגה וברכס הכרמל הוחלט לשנות את צבעיו של השבט לאדום ולבן. ולפני הקמתם של שבטים נוספים היה שבט כרמל השבט הראשון והיחיד על הר הכרמל ולאחר הקמתם של שבטים נוספים נאלץ השבט לשנות את שמו מ - ״גדודי הכרמל״ לשבט ״כרמל״.
היסטוריה > מייסדים ובוגרי שבט משמעותיים בחברה הישראלית

בוגרים רבים של שבט כרמל תרמו ותורמים למדינת ישראל בתחומים שונים, רבים מן הבוגרים נמצאים בתחומי הפוליטיקה העירונית ובחברות העיתונאות המקומית של העיר. בין מקימי השבט ניתן למנות את הבאים:
דב מזדיני שנולד ברוסיה בשנת 1915. דב הצטרף לשבט ״משוטטי הכרמל״ בגיל 13, ולאחר שנתיים, נהייה למזכיר השבט. לאחר שסיים את לימודיו בתיכון, נסע להשתלמות בציור באיטליה, וכשחזר ארצה בסוף 1936, התקבל לעבודה כמורה לאומנות בבית ספר הריאלי העברי. בנוסף, דב חזר לפעילותו בצופים כמרכז שבט ״משוטטי הכרמל״ ועתיד להיות למקימי שבט ״גדודי הכרמל״.
דוד בילסקי שנולד בגרמניה, ברלין, ושאעלה ארצה בשנת 1933. בשנת 1937 עם הקמת ״גדודי הכרמל״ נשלח דוד בילסקי כמדריך יחיד לגדוד הבנים בכיתות ה׳-ו׳. בתאריך ה-6 בספטמבר 1938 נהרג דוד בתאונת דרכים קטלנית בין הערים חיפה לתל אביב. דוד בילסקי היה בן 16 במותו. ולזכרו הוחלט לקרוא לגדוד הראשון ב ״גדודי הכרמל״ על שמו. ״גדוד דוד״.
מרים (מיקי) שרון (אפשטיין) שנולדה בשנת 1922 בחיפה, ולמדה 12 שנים בבית הספר הריאלי העברי. שרון הייתה המדריכה הראשונה של גדוד הבנות בשבט במשך שנתיים. כשסיימה את לימודיה בבית הספר הריאלי, למדה שנתיים בסמינר למורים בירושלים, וסיימה את הסמינר בסוף שנת 1942. כשבגרה, התחתנה עם בן זוגה שהיה בצבא הבריטי. ולאחר שנולדו להם שלושה ילדים, היא חזרה להוראה והייתה מורה בבית הספר הריאלי בהדר במשך כ-20 שנה.
מאיר (זרו) זורע (זרודינסקי) נולד בשנת 1923 בקישנב שמולדבה. לאחר שנתיים, עלה ארצה עם הוריו. זורע הצטרף בשנותיו הראשונות בצופים לשבט ״משוטטי הכרמל״ כשהחל את לימודיו בבית ספר הריאלי העברי בחיפה. לאחר שסיים את לימודיו בבית ספר הריאלי, התגייס לצבא הבריטי, לחם בגדוד השני של הבריגדה וזכה בעיטור הצלב הצבאי. את אות ההצטיינות החזיר למלכת אנגליה לאחר המלחמה בזמן מאבק הבריטים בארץ ישראל.
גלילה רון פדר עמית סופרת ילדים שנולדה בשנת 1949 בשכונת ״אחוזה״ בחיפה. הייתה בשכבת ״רביבים״, גרעין ״יעד״, מחזור 1967.
עזר ויצמן נולד בשנת 1924 בחיפה. עזר התחיל את שנותיו הראשונות בשבט משוטטי הכרמל ובשנת 1939 בשנה השנייה של השבט החדש ״גדודי הכרמל״ עבר יחד עם שלוחת המדריכים ממשוטטים ל - ״גדודי הכרמל״ והיה בוגר ״שכבת צור״ וסיים את דרכו בשבט ב-1940. לאחר סיום לימודיו בבית ספר הריאלי העברי בחיפה התגייס להגנה ועבר את קורס המ״כים של הארגון בעודו בן 17. בספטמבר 1938 בזמן המרד הערבי הגדול, נפצעו הוא ואביו כשמכוניתם התהפכה, לאחר שנורו לעברם יריות בכביש תל אביב - חיפה, סמוך לבית ליד. עזר ויצמן הוא בין האנשים המשפיעים והמוכרים בתולדות מדינת ישראל והוא היה נשיאה ה-7 של מדינת ישראל ובין השאר היה מפקד חיל האוויר, חבר כנסת ושר בממשלות ישראל.
שבטים שהוקמו על ידי שבט כרמל

שבט צופית - הוקם בספטמבר 1964. שבט צופית עבד בבתי הספר ״דוד ילין״, ״מגידו״ ,״בן-גוריון״ ,״הרצל״ ו - ״אהוד״. בהקמתו של השבט הוחלט להקצות לשבט כ-400-500 חניכים מחניכי שבט כרמל ואילו שבשבט כרמל יישאר כ-600 חניכים. מכיוון שהשבט היה בכמות של כ-1200 חניכים.
שבט העוגן - הוקם בשנת 1976 במרכז השכונות, ״עין הים״ (שפרינצק), נווה דוד, רמת הנשיא ושער העלייה. כשהוחלט לפתוח את ״שבט העוגן״ גובש צוות של כ-20 מדריכים שידריכו בשבט החדש בנוסף למדריכים משבט צופית. למעשה, עד היום נעזר שבט העוגן בהדרכת חוץ משבט כרמל. חלק משכבת שישיות כל שנה, נבחרים כמות של כ-3-4 מדריכים להדריך בנוסף לימי הפעילות הרגילים (שלישי שישי) ביום חמישי בשבט העוגן. הקשר בין השבטים הדוק ומראה על יחס שבטי אחים.
שבט תדהר - הוקם סמוך לשבט ״העוגן״ בשכונת כרמליה, שהיווה חלופה נוספת על הכרמל, אך רק בתחילת דרכו הוא נתמך רבות על ידי שבט ״כרמל״. בהמשך, השותפות בין השבטים נפסקה, ושבט ״תדהר״ זכה לתמיכה בעיקר משבט ״צופית״.
שבט לטם - הוקם בשנת 1979. כששבט ״כרמל״ מנה קרוב ל-1500 חניכים פעילים, הוחלט לפתוח שלוחה חדש (שבט חדש) בשם שבט ״לטם״ באזור שכונת דניה כשבסך הכל עברו אליו כ-300 חניכים.
שבט נשרים - בשנת 2013 הוקם השבט מחדש לאחר שנסגר. בתחילת דרכו הוא הוקם ונתמך על ידי שבט ״כרמל״ אשר שלח אליו מספר מדריכי חוץ אשר הדריכו בו ותרמו להתפתחו עד להגעה לעצמאות.
הצריף

עם זקוק למולדת?

אדם זקוק לבית?

אחווה צריכה מקום סודי?

אז עכשיו תסבירי לי למה לחניכים שלנו לא מגיע שיהיה להם צריף משלהם?

אנחנו עומדים מול הצריף הירוק שהיה פעם חדר המלאכה של בית הספר הריאלי, ואילן שפירא מניף את ידיו בהתרגשות של גואל קרקעות של הקרן הקיימת...
הצריף הוא המבנה בו נמצאים מרכזיו של השבט: הגזברות, חדר מצב, חדר השכבה הבוגרת וחדר ח'-ט'. הצריף הוסב בשנת 1937 מחדרי כיתות של בית הספר הריאלי למבנה צופי. בתחילת דרכו הצריף היה בצבע ירוק אך לאחר מכן נצבע בצבעו הנוכחי, אדום. בשנת 2016 הרס הצריף ובמקומו נבנה בניין חדש בשטח בית הספר הריאלי, סניף אחוזה.
המבנה

לאחר הריסת הצריף השבט חנך את ״המבנה״ בחטיבת הבית ספר שמשמש את השבט עד היום כמבנה היחיד של השבט. במבנה שתי קומות. בקומה הראשונה יש את חדר השכב״ג (השכבה הבוגרת), חדר ההדרכה וחדר אולטראס. ובקומה השנייה יש את חדר המרכזים, חדר צופיות, חדר נעורים (ז׳-ח׳) והמחסן הגדול. ומחוץ למבנה בצדו השמאלי יש את המחסן הקטן (המשמש גם כחדר פעילים), מחוצה לו יש את רחבת הפעילים (קיוסק). מחוץ למבנה יש את רחבת המבנה שגם בה ניתן להעביר פעולות. ובנוסף את פינת ההנצחה של שירה צור שנבנתה לזכרה של שירה על ידי שכבת שמיניות (י"ב) כיום שכבת שירה.
בנוסף למבנה לשבט יש מכולה בבעלותה שבה נשמר ציוד מחנאי נוסף של השבט. ואזור הסנדות שנמצאת סמוך למכולה.
לקריאה נוספת

יניר רובינשטין, קורות שבט כרמל, חיפה: שבט כרמל - הסתדרות הצופים העברים בישראל, 2007.
צריף שבט כרמל, 2012
אצטדיון עירוני טבריה

| --- | --- |

הדמיה של האצטדיון בשלב הסופי
 כתובת:  סמוך לכביש 768
 מיקום:  ישראל טבריה, ישראל
 קואורדינטות:  32°46′4.44″N 35°30′50.94″E﻿ / ﻿32.7679000°N 35.5141500°E﻿ / 32.7679000; 35.5141500
 אבן יסוד:  פברואר 2015
 עלות הבנייה:  40 מלש"ח (שלב א') 80 מלש"ח (שלב ב')
 בעלים:  עיריית טבריה
 מפעיל:  עיריית טבריה
 משטח:  דשא
 אדריכל:  מוטי בודק
 קבוצות:  עירוני טבריה
 מושבים:  7,554
 ממדי משטח:  68x105 מטר
 www.tiberias.muni.il
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הגליל העליון מוגדלת) אצטדיון עירוני טבריה(למפת הגליל העליון רגילה) אצטדיון עירוני טבריה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אצטדיון עירוני טבריה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אצטדיון עירוני טבריה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אצטדיון עירוני טבריה הוא אצטדיון כדורגל שנמצא בבנייה בעיר טבריה וישמש כמגרשה הביתי של קבוצת עירוני טבריה שעלתה במאי 2024 לליגת העל בכדורגל. האצטדיון ממוקם בכניסה המערבית לעיר, בסמוך לצומת פוריה, ובסמוך, והוא מהווה חלק מקריית ספורט טבריה ששטחה 270 דונם המתוכננת במקום וכוללת בנוסף לאצטדיון הכדורגל גם מגרש אימונים ואתלטיקה, היכל כדורסל המיועד ל-3,000 צופים, מתחם קאנטרי קלאב ובריכה אולימפית, מגרשי טניס, מתחם סקייט פארק, שביל אופניים היקפי ומגרשי חנייה ל-1,200 כלי רכב.
האצטדיון מתוכנן להכיל 5,290 מושבים ביציעים התחתונים ועוד 2,264 מושבים ביציעים העליונים שייבנו בשלב מאוחר יותר ובסה"כ יכיל 7,554 מקומות ישיבה בארבעה יציעים מקורים שיכללו קומת אירוח VIP, מזנונים ושירותי קהל, מסעדה, חדרי תקשורת וטלוויזיה, חדרי הלבשה לשחקנים, חדרי שופטים ומאמנים ואזורים טכניים בהתאם להנחיות העדכניות של מנהלת הליגות לכדורגל בהתאמה לדרישות ליגת העל בכדורגל, וכן ישמש כאתר להופעות ואירועי תרבות אזוריים שיוכל לארח עד 15,000 איש.
נכון לספטמבר 2024, פתיחת האצטדיון נדחתה לתחילת עונת 2026/27. לטענת העירייה, בין הסיבות לדחיית הפתיחה: עלייתה של קבוצת עירוני טבריה לליגת העל בכדורגל - מה שדורש עמידה בתקנים של ליגת העל (7,000 מושבים כבר בפתיחה וכן עמודי תאורה משודרגים עבור שידורי הטלוויזיה) וכן מלחמת חרבות ברזל שגרמה למחסור בפועלי בניה.
היסטוריה

הקמתו של אצטדיון הכדורגל שעלותו שוערה בכ-40 מיליון שקלים החלה בפברואר 2015 בהכשרת השטח לבנייה וקידוח היסודות למבנה, ועבודות הקמת היציעים החלו בדצמבר 2016. הפרויקט נוצר משיתוף פעולה בין ראש העיר באותה עת יוסף בן דוד ובין המועצה להסדר ההימורים בספורט, משרד התרבות והספורט והמשרד לפיתוח הנגב והגליל. לצד האצטדיון מתוכננת קריית ספורט עירונית בשטח של 270 דונם. במהלך 2018 נעצרו עבודות הקמת האצטדיון וחודשו לזמן קצר רק במאי 2020 ושוב חודשו לזמן קצר בנובמבר 2020. בדצמבר 2020 הוקפא שוב הפרויקט בשל מצבה הכלכלי של העיר. במרץ 2022 חודשו שוב העבודות המתמקדות תחילה בהכנת המשטח לשזרוע דשא. עלות האצטדיון המעודכנת היא מעל 80 מיליון שקלים לשלב ב'. ביולי 2022 נחשפה הדמיה עדכנית של האצטדיון בשלב א' לפיה ידחו תוכניות כמו קירויו וחיפויו במעטפת בשל העלויות ובהמשך נחשפה הדמייתו בתצורתו הסופית.
במשך שנים רבות שימש האצטדיון הישן הממוקם במרכז העיר כמגרשה הביתי של עירוני טבריה, וכעת הוא משמש אותה לאימונים עד שתושלם הקמתו של האצטדיון החדש. מכרז שיצא להריסת האצטדיון הישן והקמת שכונת מגורים בשטחו (עלות הקרקע תממן חלק מהוצאות האצטדיון החדש) נדחה בינתיים בשל שנות העיכובים בהשלמת האצטדיון החדש.
הערות שוליים

↑  גיא קופיצ'ינסקי, ‏בניית האצטדיון החדש בטבריה ממשיכה להתעכב, באתר ONE‏, 11 בספטמבר 2024
↑  יונתן גינזבורג, ‏נערכים ללאומית: חודשו העבודות באצטדיון בטבריה, באתר ONE‏, 13 במרץ 2022
↑  אצטדיון עירוני טבריה, באתר youtube, ‏דצמבר 2022
↑  אצטדיון עירוני טבריה בבנייה, באתר youtube, ‏ינואר 2025

גוש הטריבונות התחתון שיכיל 5,290 מושבים מבט מצפון מערב דצמבר 2017
הפרעת אכילה

| --- | --- |
 תחום:  פסיכיאטריה 
 טיפול:  סרטרלין  פארוקסטין  פלואוקסטין 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D001068
 סיווגים
 ICD-10:  F50 
 
הפרעת אכילה היא שם קיבוצי למספר הפרעות נפשיות המתבטאות בהפרעות קבועות ונרחבות בדפוסי האכילה או הפרעות בהתנהגות הקשורה לאכילה, בצריכה או בספיגה של מזון. באנגלית מכונה קבוצת הפרעות זו Feeding and Eating Disorders of Infancy and early Childhood. ב-DSM 5 הן נקראות Feeding And Eating Disorders. ההפרעות גורמות לנזקים גופניים משמעותיים, בחלק מהמקרים נזקים קצרי טווח ובחלק ארוכי טווח. הנזקים מסכנים את בריאות האדם ולעיתים יכולים להיות מסכני חיים. ההפרעות הללו נחשבות להפרעות של הילדות וההתבגרות בעיקר, ופחות של בוגרים ובוגרות.
הפרעות אכילה הן חלק מהתחלואה הנלווית להפרעת קשב.
אך בעוד שהתסמינים של הפרעת קשב מקושרים להפרעות באכילה, לא נמצא קשר סיבתי בין הפרעת קשב להפרעות אכילה.
ניכר שהקשר בין הפרעת קשב להפרעות אכילה מורכב מאוד וכולל לולאות משוב הקשורות ליכולת הכללית להתמודדות עם אתגרי החיים. בין היתר, ייתכן שתסמיני הליבה של הפרעת קשב תומכים בדפוסי אכילה פתולוגיים.
היסטוריה > פרה היסטוריה והעת העתיקה

ההיסטוריה של הפרעות האכילה שלובה באידיאלים של מראה שהשתנו מתקופה לתקופה ומתרבות אחת לאחרת. הרמז הראשון לאכילה חריגה באמנות המערבית היו פסלים או ציורים של השמנת יתר אצל דמויות של נשים או גברים, למשל ביצירה הפרהיסטורית ונוס מווילדרדורף, מהעיירה וילדרדורף באוסטריה. ביצירה זו מצוירת דמות שמנה ביותר של אישה. דימויים כאלה שנראים לפעמים כמו אידיאליזציה של הגוף השמן הופיעו עד התקופה הפלאוליתית. בחברות עניות בהן המזון היה פחות זמין המשיך אידיאל זה להתקיים גם להבא, ובעקבות כך דווקא בתקופות של שפע נחשבה השמנה לנחלתם של עניים.
הרומאים והיוונים לפניהם ראו השמנה באור שלילי. היוונים היו הראשונים להשתמש בחומרים שונים על מנת לשמור על גזרה למרות אכילה. הרעבה עצמית או הקאות יזומות כאמצעי לשמור על גזרה רזה היה אמצעי מקובל ועתיק יותר מימיהם של היוונים והרומאים.
היסטוריה > ימי הביניים ותקופת הרנסאנס

תפיסת התופעות התרבותיות שתוארו לעיל במונחים של בעיה נפשית, החלה בתקופת הרנסאנס כאשר רופא אנגלי בשם ריצ'רד מורטון תיאר לראשונה ב-1689 את הסימפטומים של אנורקסיה.
היסטוריה > המאה ה-19 עד ימנו

עבודתו של מורטון נמשכה על ידי רופא אנגלי אחר בשם ויליאם גאל (Gull) שהיה זה שהגדיר את ההפרעה 181 שנים מאוחר יותר (1870). עם זאת האנורקסיה לא הפכה מיד להפרעה עצמאית בפני עצמה. היא הפכה לחלק ממחלה בשם "מחלת סימונד" המתאפיינת בתת-פעילות של בלוטת יותרת המוח. רק ב-30 השנים האחרונות הוגדרה האנורקסיה כהפרעה נפשית. תחילה היא זוהתה על ידי שני מרכיבים בלבד: ירידה במשקל מתחת לסף מסוים, ואל וסת. כיום 328 שנים אחרי ימיו של ריצ'רד מורטון יש ידע רב הרבה יותר על אנורקסיה, בולמיה והפרעות אכילה אחרות שיתוארו להלן. ידועים גם מנגנוני ההשפעה חברתיים של אידיאלים של יופי ומראה גוף רצוי על השכיחות של הפרעות אכילה שונות בקרב תרבויות שונות.