stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אל-ע'זאלי
תורתו > היחס להתפלפלות ההלכתית

הנושא הנוסף, שאולי הוא החשוב והמרכזי בפעילותו של אל-ע'זאלי אחרי גלותו ואימוצו את השיטה הסוּפית, הוא היחס בין עבודת הלב לדקדוק ולפלפול ההלכתי. העולם הדתי שפעל סביב אל-ע'זאלי היה עמוס בחכמי הלכה שעסקו בפלפול ובחקירת פרטי ההלכות. במדרסות הסוניות ראו בלימוד ההלכתי הפלפולי, ה"פִיקְהְ", את עיקר עבודתו של חכם הדת. ה"פַקִ֫יהְ", הלמדן, נחשב לאיש הדת הבכיר ביותר. אל-ע'זאלי עצמו עמד במעמד שכזה לפני גלותו, אך חש את חוסר האיזון שבו. בתחום היחס בין עולם ההלכה לעולם החוויה והרז פיתח אל-ע'זאלי משנה ענפה ומפוארת המשלבת יחד את שני העולמות הללו. מחד הוא מציב את הקשר הפנימי של המאמין אל האל ועבודתו כתחום המרכזי והחשוב ביותר של עולם הדת, ומאידך הוא רואה במסגרת ההלכתית על כל פרטיה את הדרך ההכרחית כדי להגיע לאותה חוויה עמוקה. לדידו שני הקצוות מוכרחים לדור בכפיפה אחת, על כל המורכבות והעדינות שבשילוב זה. את עבודתו הגדולה זו הציג באופן המלא ביותר בחיבור "החייאת מדעי הדת", שהפך לנכס צאן ברזל בחשיבה המוסלמית הסונית עד היום.
תורתו > הפולמוס עם החשישיון > שאלת ה"תכּפיר"

במאבקו מול השיעה שסביבו התמקד אל-ע'זאלי בשני תחומים. הראשון הוא שאלת ה"תכפיר". ברחבי האסלאם רווח הפולמוס מתי וכיצד ניתן להכריז על אדם ככופר, ובכך בעצם להרחיק אותו מחברת המאמינים ואף להתיר את דמו. תנועות קיצוניות כמו ה"חשישיון" נקטו גישה מחמירה ביותר לגבי הגדרת הכופרים, והכריזו מלחמה על כל מי שלא היה שייך לחברתם. אל-ע'זאלי נקט בשיטה הפוכה הנזהרת מאוד מלהכריז על אדם – גם אם חטא – שהוא אינו מוסלמי ושדמו הותר.
תורתו > הפולמוס עם החשישיון > קדושת האימאם

התחום השני שבו חלק נחרצות על החשישיון והשיעה ככלל הוא הערצתם העיוורת כלפי האימאם שלהם. מאבקו זה החל עוד ביושבו בנישאפור ובבגדד. בנושא זה היה אל-ע'זאלי נאמן לתפיסה הסונית המסורתית הרואה במוחמד את אחרון הנביאים, וכל הבאים אחריו אינם אלא באי-כוחו. התפיסה הרואה באימאמים השיעים דמויות הנעלות ממוחמד, או אפילו התגלמות אלוהית, הייתה פסולה בעיניו.
השפעה

קשה להפריז בהשפעתו של אל-ע'זאלי על העולם הסוני, ואף מחוצה לו, כמו על הוגים יהודים הסמוכים לתקופתו. אומנם בתחילת הדרך היו שחלקו על שיטתו, אך בהמשך איחוד הקצוות שיצר והחיבור העדין בין עולם הרוח, החוויה הרגשית והמעשה ההלכתי הפכו לעמדה הרשמית של האסלאם הסוני האורתודוקסי. הוא החזיר לאסלאם את החום והחיות שהלכו ונעלמו תחת מעטה הפלפול והשררה, ומנגד קירב את העולם הסוּפי חזרה לחיק האותודוכסיה המוסלמית.
"אלע'זאלי, בדרשו חוויה דתית מכל מאמין, הזרים דם חדש באסלאם האורתודוקסי. הוא נטע תקווה בלב כל מוסלם, כי אם יכון כראוי לחסד האל, עשוי הוא לזכות בהתגלות של טפח מנפלאות עולמות עליונים, ותבע ממנו להיאבק על אמונתו ולטהר את לבבו ולא להסתפק בקיום מצוות חיצוני, מצוות אנשים מלומדה. אך במפעלו גם מנע את תנועת ה"תַצַוף" מלהתפס להזנחת מסורת האסלאם ולזלזל בו, במצוותיו ובעיקרי אמונתו"
באוניברסיטת אל-קודס הוקמה קתדרה לחקר אל-ע'זאלי ומוסטפא אבו סווי עומד בראשה.
לקריאה נוספת

חוה לצרוס-יפה, הפודה מן התעייה והטעות והמוביל אל בעל העוז והמלכות, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה. [זהו תרגום עברי של האוטוביוגרפיה שכתב אל-ע'זאלי, المنقذ من الضلال].
אבנר גלעדי, מחשבת החינוך של אלגזאלי, חיבור לשם קבלת תואר דוקטור, האוניברסיטה העברית, תשמ"ג 1983.
אבו חאמד מוחמד אל־עׄזאלי, גומחת האורות, תרגום: אבי אלקיים, הוצאת מאגנס, 2018
רודיינה ע'אנם, חשיבה ביקורתית בפילוסופיה אסלאמית, עיונים בהגותו של אבו חאמד אלע'זאלי, רסלינג, 2022
Hava Lazarus-Yafeh, Studies in al-Ghazzali, Leiden, The Netherlands : E. J. Brill, 1981.
הערות שוליים

↑  מוזכר בטקסטים עבריים של ימי הביניים בשם "אלגזאלי"
↑  ברנרד לואיס. הערבים בהיסטוריה. תל אביב: דביר 1995. מאנגלית: יהושע פרנקל. עמ' 105
↑  לואיס, עמ' 113, 119
↑  מירי שפר, פלגים באסלאם. מתוך  האתר "הספרייה הווירטואלית של מטח", 2006 http://www.lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=19875
↑  לואיס, עמ' 154-155
↑  לואיס, עמ' 154
↑  חוה לצרוס יפה. הקדמת הספר הפודה מן הטעיה והטעות והמוביל את בעל העוז והמלכות לאבו חאמד מוחמד אלגזאלי. תל אביב: דביר 1965. עמ' 9
↑  לצרוס יפה, עמ' 11
1 2 3  לצרוס יפה, עמ' 12
↑  לצרוס יפה, עמ' 9
↑  לצרוס יפה, עמ' 13
↑  אל-ע'זאלי מתאר את נדודיו במכתב, שחלקו הובא ותורגם ב: שרה סבירי, הסופים: אנתולוגיה. תל אביב: אוניברסיטת תל אביב. 2008. עמ' 94
1 2  לצרוס יפה, עמ' 14
↑  יצחק יהודה גולדציהר. הרצאות על האסלאם. ירושלים: ביאליק 2002 (1951). עמ' 130
↑  גולדציהר, עמ' 132. לצרוס יפה, עמ' 15
1 2  גולדציהר, עמ' 131
↑  שם-הערה אחת
↑  לצרוס יפה, עמ' 10
↑  לצרוס יפה, עמ' 14. גולדציהר, עמ' 132-133
↑  סבירי, עמ' 42
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261615905171  PLWABN: 9810681623705606  BIBSYS: 90056976  BNC: 000374771  BNE: XX970207  BnF: cb11904478v (data)  CANTIC: a11428909  CiNii: DA00269673  GND: 118537938  ICCU: CFIV050995  ISNI: 0000 0001 2100 3882  LCCN: n82097778  LNB: 000059365  MusicBrainz: ef044fbb-6db4-4ea3-a51c-b4aee33b288f  NDL: 00431120  NKC: jn20020304001  NLA: 35858591  NLG: 175682  NSK: 000034143  NTA: 06857276X  RERO: 02-A000077532  SELIBR: 32853  SUDOC: 026886030  TDVİA: gazzali  Trove: 1080044  VcBA: 495/37826  VIAF: 31996761   WorldCat (עם VIAF): 31996761
איסור ריבית (הלכה)

| --- | --- |
 מקרא:  שמות, כ"ב, כ"ד  ויקרא, כ"ה, ל"ה–ל"ז דברים, כ"ג, כ'–כ"א
 משנה:  מסכת בבא מציעא, פרק ה'
 תלמוד בבלי:  מסכת בבא מציעא, דף ס', עמוד ב'
 תלמוד ירושלמי:  מסכת בבא מציעא,  פרק ה'
 משנה תורה:  ספר משפטים, הלכות מלווה ולווה, פרק ד' – פרק י'
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימן קנ"ט – סימן קע"ז
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו רל"ו ספר החינוך, מצווה תקע"ב
 
איסור ריבית הוא מצוות לא תעשה מדאורייתא האוסרת על מתן או קבלת תמורה על הלוואה. איסור זה חל רק כאשר הלווה והמלווה יהודים.
בימינו רבים מהעיסקאות נעשות על ידי חתימה על היתר עסקה, דבר המתיר את לקיחת 'הריבית', מאחר שהיא נהפכת לרווח, ואינה תשלום על עצם ההלואה.
מקור האיסור

איסור ריבית על פי ההלכה היהודית מתייחס הן לקבלת ריבית והן לנתינתה. ריבית נקראת בתורה "נֶשֶׁך" או "מרבית", והתורה מזהירה מפניה בכמה מקומות, יחד עם החיוב להלוות לנצרך:
אִם כֶּסֶף תַּלְוֶה אֶת עַמִּי אֶת הֶעָנִי עִמָּךְ לֹא תִהְיֶה לוֹ כְּנֹשֶׁה לֹא תְשִׂימוּן עָלָיו נֶשֶׁךְ.
וְכִי יָמוּךְ אָחִיךָ וּמָטָה יָדוֹ עִמָּךְ וְהֶחֱזַקְתָּ בּוֹ גֵּר וְתוֹשָׁב וָחַי עִמָּךְ. אַל תִּקַּח מֵאִתּוֹ נֶשֶׁךְ וְתַרְבִּית וְיָרֵאתָ מֵאֱלֹהֶיךָ וְחֵי אָחִיךָ עִמָּךְ. אֶת כַּסְפְּךָ לֹא תִתֵּן לוֹ בְּנֶשֶׁךְ וּבְמַרְבִּית לֹא תִתֵּן אָכְלֶךָ
לֹא תַשִּׁיךְ לְאָחִיךָ נֶשֶׁךְ כֶּסֶף נֶשֶׁךְ אֹכֶל נֶשֶׁךְ כָּל דָּבָר אֲשֶׁר יִשָּׁךְ. לַנָּכְרִי תַשִּׁיךְ וּלְאָחִיךָ לֹא תַשִּׁיךְ לְמַעַן יְבָרֶכְךָ יְהוָה אֱלֹהֶיךָ בְּכֹל מִשְׁלַח יָדֶךָ עַל הָאָרֶץ אֲשֶׁר אַתָּה בָא שָׁמָּה לְרִשְׁתָּהּ.
אטימולוגיה וטעם האיסור

רש"י מפרש את המילה "נשך" מלשון נשיכת נחש: ”ריבית, שהוא כנשיכת נחש, שנחש נושך חבורה קטנה ברגלו ואינו מרגיש, ופתאום הוא מבצבץ ונופח עד קדקדו. כן ריבית אינו מרגיש ואינו ניכר עד שהריבית עולה ומחסרו ממון הרבה” (ספר שמות, פרק כ"ב, פסוק כ"ד).
על פי דבריו אלו ביאר הרב שמעון שקופ בספרו "שערי יֹשר" את סיבת האיסור הגורף שהטילה התורה על הלוואה בריבית, למרות ההגיון הכלכלי העומד בבסיסה:
הענין הוא, שהתורה ירדה לדעת בני אדם - שהשתעבדות לקבל על עצמו ריבית קצוצה, אף שהלווה עושה ברצון, הוא רצון טועים, וכנעשה שלא מדעת, שהוא בעצמו אינו מבין איך שהוא מפסיד לעצמו על ידי נשך ותרבית. ומטעם זה קראה תורה ענין זה כנשיכת נחש, שלפי שעה הוא כאב קל, ואחריתו סכנת מות. ומטעם זה אסרה תורה ענין זה, שאף על פי שעל פי תורת המשפטים אין כאן גזל, שמדעתו הוא עושה, אבל בפנימיות הענין יהיה בזה תמצית גזל.
העוברים על האיסור

כל האנשים העוסקים במתן הלוואה בריבית ומאפשרים את ביצועה, עוברים על איסורים. המלווה עובר על שישה לאווים; חמישה מוזכרים למעלה, ובנוסף עובר על איסור 'לפני עיוור לא תיתן מכשול'. הלווה עובר על שני לאווים בלבד: איסור "לֹא תַשִּׁיךְ לְאָחִיךָ" ואיסור לפני עוור.
בנוסף, גם הערב העדים והסופר שכותב את שטר ההלוואה עוברים על איסור התורה "לֹא תְשִׂימוּן עָלָיו נֶשֶׁךְ". הסרסור וכל מי שמסייע בכל צורה שהיא ללווה או למלווה עוברים על איסור 'לפני עוור'.
אמנם, לאווים אלו אינם מחייבים עונש מלקות, משום שהלווה יכול לתבוע את המלווה בבית דין שיחזיר לו את הריבית.
חומרת האיסור

הנביא יחזקאל מדגיש את חומרת האיסור, כשהוא מונה את איסור ריבית עם שלוש העבירות החמורות. חז"ל ראו בלקיחת ריבית איסור חמור כמו שפיכות דמים כן אמרו חז"ל על הנוטל ריבית שהוא כופר באלוהי ישראל.
להדגשת גודל המצווה בהלוואה ללא ריבית אמרו חז"ל בתלמוד: "כל מי שיש לו מעות ומלווה אותן בלא ריבית, עליו הכתוב אומר: 'כַּסְפּוֹ, לֹא-נָתַן בְּנֶשֶׁךְ וְשֹׁחַד עַל-נָקִי, לֹא לָקָח עֹשֵׂה אֵלֶּה לֹא יִמּוֹט לְעוֹלָם' הא למדת שכל המלווה בריבית נכסיו מתמוטטין".
ריבית נמנית כאחת מתרי"ג מצוות. היא המצווה ה-68 לפי מניין בעל ספר החינוך, ומצוות לא תעשה רל"ז בספר המצוות לרמב"ם.
סוגי ריבית בהלכה > ריבית קצוצה

הריבית שאסורה מן התורה: "ריבית קצוצה", חלה בהתקיים שני תנאים: א. מדובר בהלוואה (ולא בעסקאות מכר). ב. הריבית נקצצה - נקבעה מראש.
יש אומרים שגם הסכום צריך להיות קבוע מראש ויש חולקים. ההלכה מחייבת את המלוה להחזיר ללווה "ריבית קצוצה", ואף ניתן לאכוף חיוב זה בבית הדין: "ריבית קצוצה יוצאה בדיינים".
סוגי ריבית בהלכה > ריבית מוקדמת ומאוחרת

סוג של ריבית שנותן הלווה למלווה שלא בשעת ההלוואה או שעת הפירעון, וכאילו בלי קשר אליה, כגון שנותן מתנה למלווה כתמורה על זה שהלווה לו בעבר (ריבית מאוחרת), או על זה שילווה לו בעתיד (ריבית מוקדמת). ריבית כזאת אסורה רק מדברי חכמים, שהרחיבו את איסור הריבית על כל טובת הנאה שנהנה המלווה מן הלווה.
סוגי ריבית בהלכה > ריבית דברים

כל דבר שעושה הלווה למען המלווה, שאילו לא היה מקבל ממנו הלוואה לא היה עושה אותו, הרי זה אסור, וזה בגדר ריבית, ואפילו אם היה זה דיבור בלבד. לדוגמה: מי שלווה מחברו משהו, ועד אז לא היה נוהג להקדים ולהגיד לו שלום, אסור לו לאחר ההלוואה להתחיל לעשות זאת.
סוגי ריבית בהלכה > אבק ריבית

"אבק ריבית" הוא כינוי שנתנו האמוראים לכל איסורי הריבית שאינם מהתורה. מקור הביטוי הוא בתוספתא במסכת עבודה זרה, אך שם הכוונה לאיסור קל, שיש מחלוקת בפירושו.
בלשון ההלכה העכשווית, "אבק ריבית" הוא מונח הכולל את כל איסורי הריבית שאיננה אסורה מהתורה, בין משום שלא מדובר בהלוואה ובין משום שמדובר בהלוואה אך אין בצידה קביעת ריבית מסוימת מראש.
איסורים אלו ניתן לחלק לארבע קבוצות: א. עסקאות מכר שיש בהן מרכיב של אשראי, כגון תשלומים. ב. הלוואות של מוצרים ללא ריבית, בעלות פוטנציאל של רווח בגין עליית מחירים ("סאה בסאה"). ג. שותפויות של הון ועבודה ("עיסקא"). ד. תשלומים שונים שנותן הלווה למלוה ללא התחייבות או ללא קשר להלוואה ("ריבית מוקדמת", "ריבית מאוחרת"), הנחות ואפילו מידע.
מצבי היתר > הלוואה בריבית לנכרי

לפי דעת הרמב"ם, מצווה להלוות לנכרים בריבית, שנאמר:
לַנָּכְרִי תַשִּׁיךְ וּלְאָחִיךָ לֹא תַשִּׁיךְ, לְמַעַן יְבָרֶכְךָ ה' אֱלֹהֶיךָ בְּכֹל מִשְׁלַח יָדֶךָ, עַל-הָאָרֶץ אֲשֶׁר-אַתָּה בָא-שָׁמָּה לְרִשְׁתָּהּ.
אמנם חכמים אסרו להלוות לנוכרי בריבית קצוצה, גזירה שמא מתוך ריבוי המשא ומתן איתו ילמד ממעשיו של הנוכרי, אבל התירו להלוות לנוכרי בשביל פרנסתו של היהודי.
בזמננו התירו הפוסקים להלוות לנוכרים בכל אופן, כיוון שיהודי לא יכול להתפרנס בשום משא ומתן בלי שיתעסק עם הנוכרי, כך שלא שייך הטעם שמא ילמד ממעשיו יותר מבשאר סוגי משא ומתן.
מצבי היתר > היתר עסקה

היתר עסקה הוא היתר המאפשר מתן הלוואה בריבית במסגרת ההלכה היהודית, על ידי שהופך את הריבית לרווח, ובכך 'עוקף' את האיסור. עם זאת, ישנם המתנגדים לשימוש בהיתר זה, בטענה שהוא מביא דה-פקטו להלוואה בריבית, והם קובעים סייגים לחלותו.
למעשה, גופי הכשרות הרבניים המרכזיים (כדוגמת הרבנות הראשית לישראל ובד"ץ העדה החרדית) עורכים היתרי עסקה לבנקים ולחברות המעוניינים בכך[דרוש מקור].
דין חברה בע"מ

יש הסוברים שאיסור ריבית חל רק כשהלווה הוא אדם המחויב באופן אישי לפירעון ההלווה, לכן הפקדה בבנקים והלוואה לחברות בע"מ מותרת כל עוד בעלי המניות אינם ערבים באופן אישי, אך הלוואה בריבית מהבנק לאדם פרטי אסורה. זו דעתם של המהרש"ג, הרב משה פיינשטיין, הרב יוסף שלום אלישיב והרב עובדיה יוסף.
אולם פוסקים רבים חולקים על היתר זה, וסבורים שאף שהלוואה בריבית בעירבון מוגבל מותרת מדאורייתא אבל יש בזה איסור דרבנן. זו דעתם של הרב יצחק יעקב וייס, הרב שלמה זלמן אוירבך, הרב יעקב בלוי, הרב משה שטרנבוך.
לדעת הרב אשר וייס היות שחברה היא אישיות משפטית נפרדת מבחינה חוקית, היא נחשבת מבחינה הלכתית בעלים של עצמה, ואילו איסור ריבית מוטל על אנשים בלבד, וחברות אינן חייבות במצוות. לכן כתב שמצד הדין מותר גם ללוות מחברה בע"מ, אמנם הוא מכריע שיש לאסור לכתחילה ללוות מחברה בע"מ בגלל שאיסור ריבית חמור ורבים אסרו זאת.
ראו גם

איסור ריבית בדת
גמ"ח הלוואות
מצוות הלוואה
משיכת יתר
טרשא
הערות שוליים

↑  ראו מדרש תנחומא, משפטים ט'.
↑  ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק י"ד.
↑  ספר דברים, פרק כ"ג, פסוק כ'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות מלווה ולווה, פרק ד', הלכה ב'.
↑  ספר יחזקאל, פרק י"ח, פסוק ו'-יז
1 2  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ס"א, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ע"א, עמוד א'.
↑  ספר תהילים, פרק ט"ו, פסוק ה'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ע"א, עמוד א'
↑  פרק א' משנה ג'
↑  ספר המצוות, עשה קצ"ח.
↑  דוד משען, ""לא תשיך לאחיך... למען יברכך ה' אלהיך בכל משלח ידך": היתר עסקא – אכיפתו ועקיפתו", עלון פרשת השבוע של המחלקה למשפט עברי במשרד המשפטים, תשס"ב
↑  ראו מקורות 33-23 בדף המקורות
↑  הרב שמעון גרינפלד, חלק א יורה דעה סימן ה, שו"ת מהרש"ג, באתר היברובוקס
↑  הרב משה פיינשטיין, יורה דעה חלק ב סימן סג, שו"ת אגרות משה, באתר היברובוקס
↑  הרב יוסף שלום אלישיב, רבית והיתר עיסקא במניות ובנקים, קובץ תשובות ג, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
↑  הרב עובדיה יוסף, הליכות עולם, כרך ח, עמ' לט-מא
↑  הרב יצחק יעקב וייס, סימן טז אות ז, שו"ת מנחת יצחק ד, באתר היברובוקס
↑  הרב שלמה זלמן אוירבך, דין ריבית בבנקים וחברות בע"מ, שו"ת מנחת שלמה, חלק א סימן כח, באתר היברובוקס
↑  הרב יעקב בלוי, היתר עיסקא סעיף סב, ברית יהודה עיקרי דינים, ירושלים, תשנ"ט
↑  הרב משה שטרנבוך, הלוואה לחברה בע"מ, קיצור דיני ריבית המצויים, פרק יג דין ו, באתר היברובוקס
↑  הרב אשר וייס, מעמדה של חברה בע"מ על פי ההלכה, שו"ת מנחת אשר א, חו"מ סימן קה, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
| ספר דברים |
| --- | --- | --- |
| פרשת דברים | ערבות מואב • חטא המרגלים • חטא המעפילים |  |
| פרשת ואתחנן | עשרת הדיברות • שמע ישראל • שמע ישראל (פרשיה) • תפילין |  |
| פרשת עקב | כוחי ועוצם ידי • תורת הגמול • חטא העגל • והיה אם שמוע • ברכת המזון • שבעת המינים • לא תערץ מפניהם |  |
| פרשת ראה | היתר אכילת בשר • נביא שקר • מסית • עיר הנידחת • סימני כשרות בבעלי חיים • תרומות ומעשרות • שמיטת כספים • עבד עברי • שלוש רגלים • עלייה לרגל |  |
| פרשת שופטים | משפט עברי • איסור שוחד • איסור עבודה זרה • זקן ממרא • מצוות מינוי מלך • זרוע, לחיים וקיבה • ראשית הגז • כישוף • אוב • ידעוני • חובר חבר • רוצח בשגגה • עיר מקלט • עדות שקר • עדים זוממים • לא תערוץ מפניהם • הלכות מלחמה • כהן משוח מלחמה • מצוות קריאה לשלום במלחמה • בל תשחית • עגלה ערופה |  |
| פרשת כי תצא | אשת יפת תואר • משפט הבכורה • בן סורר ומורה • תלייה • השבת אבידה • לא ילבש • מוציא שם רע • מפתה • איסור קדשה • גירושין • ייבום וחליצה • ממזר • מצוות טעינה • איסור ריבית • משכון • הלנת שכר • מתנות עניים • לא תחסום שור בדישו • כלאי הכרם • לא תחרוש בשור ובחמור יחדו • שעטנז • לא ילבש • השבת אבדה • איסור גנבת נפש • אתנן זונה ומחיר כלב • קבורת המת • שילוח הקן • מצוות מעקה • ציצית • נדרים • מלקות |  |
| פרשת כי תבוא | מקרא ביכורים • וידוי מעשרות • מעמד הר גריזים והר עיבל |  |
| פרשת נצבים | תשובה • קיבוץ גלויות |  |
| פרשת וילך | הקהל • הסמכת יהושע • כתיבת משה את התורה |  |
| פרשת האזינו | שירת האזינו |  |
| פרשת וזאת הברכה | ברכת משה • מות משה • הר נבו |  |
| דמויות מרכזיות | משה • יהושע בן נון |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555623505171 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
ביולוגיה ימית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ביולוג ימי – שילוב של מחקר ועבודת שטח בים
ספוג בשונית אלמוגים, מהסביבות העשירות ביותר באורגניזמים בים
ביולוגיה ימית היא תחום של מדעי הטבע החוקר את האורגניזמים בסביבה ימית, מאגמים ועד אוקיינוסים. הדיסציפלינה מתבססת על מיון ענף הביולוגיה לפי בית גידול במקום לפי טקסונומיה. הביולוגיה הימית חוקרת את האורגניזמים עצמם. תחום הדעת העוסק בחקר יחסי הגומלין המערכתיים בין האורגניזמים נקרא אקולוגיה ימית (אנ'). הביולוגיה הימית עוסקת במגוון רב יותר של אורגניזמים מאשר כל תחום אחר בביולוגיה. הימים מכסים מעל 70% משטח כדור הארץ, ובשל עומקם, כמות האורגניזמים בהם גדולה פי 300 מזו שבשטח היבשתי. למרות ההשפעה הגדולה שיש לימים והסביבה הימית על היבשה כמות המחקרים שנעשו עד כה בסביבה הימית קטנה עשרות מונים מאלו שנעשו בסביבה היבשתית.
בשנת 1832 ז'אן וילפרו-פאוור בנתה לראשונה אקווריום לצורכי חקר יצורים ימיים. הביולוג הימי משלב עבודה במעבדה עם עבודת שטח הנעשית בצלילה או שיט ופעמים רבות ביולוגים ימיים הם בעלה הכשרה במיומנויות אלה.
בתחום הביולוגיה הימית התפתחו שיטות מחקר חדשניות, שנועדו לבצע מחקר מבלי לפגוע בסביבה הרגישה, בעיקר שונית אלמוגים, כגון מחקר המתבסס על אקוסטיקה תת-מימית.
אורגניזמים

יונקים ימיים
דגים
עופות ימיים
זוחלים ימיים
חסרי חוליות
אצות
פלנקטון
פיטופלנקטון
זואופלנקטון
בתי הגידול

הביולוגיה הימית מבחינה בין מספר בתי גידול ימיים, הנבדלים זה מזה בפרמטרים כגון אור, חום, הרכב כימי (תכולת חמצן, מליחות וכו'), לחץ אטמוספירי ופרמטרים נוספים וכן רגישות פרמטרים אלה לשינויים בסביבות משיקות. השוני בין בתי הגידול מוביל לקיום אוכלוסיות שונות של אורגניזמים.
בין בתי הגידול הנחקרים:
האזור הפלגי (הים הפתוח), על חלוקותיו לפי עומק
שכבת מתח הפנים של פני המים, השכבה הדקיקה הבאה במגע ישיר עם האוויר
סביבות חוף ושרטונים
שפכי נהרות
מדפים יבשתיים
מיצרים
שוניות אלמוגים
"יערות" קלפ
קרקעית הים
נביעות הידרותרמיות, ובפרט מעשנות שחורות
תהומות או מצולות – הבקעים העמוקים כגון תהום מריאנה
ביולוגיה ימית בישראל

ב-1968 הקים היינץ שטייניץ מהאוניברסיטה העברית בירושלים את המעבדה לביולוגיה ימית באילת. ב-1986 נבנה על בסיס המעבדה המכון הבין-אוניברסיטאי למדעי הים באילת, בו משתתפות כל האוניברסיטאות בישראל, כמכון מחקר רב תחומי העוסק במדעי הסביבה הימית ובכלל זה בביולוגיה ימית.
לימודים לתואר ראשון מתקיימים במרכז האקדמי רופין, במסגרת החוג לביוטכנולוגיה ימית וכן החוג למדעי הים והסביבה הימית, כמו כן, פועלת מגמה לביולוגיה וביוטכנולוגיה ימית באוניברסיטת בן-גוריון במסגרת לימודים לתואר ראשון במחלקה למדעי החיים, הלימודים מתקיימים בשנה הראשונה והשנייה בקמפוס באר שבע של האוניברסיטה ובשנה השלישית בקמפוס אילת של האוניברסיטה. הלימודים כוללים הן קורסים בקמפוסים והן התנסויות פרקטיות בשטח לרבות צלילות וסיורים בחופי הארץ. חוגים ייעודיים לנושא המקיימים לימודים לתואר שני מתקיימים בשלוחת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב באילת ובאוניברסיטת חיפה.
הערות שוליים

↑  מתן הסמכה שאינה מוגבלת בזמן להעניק תואר ראשון בביוטכנולוגיה ימית, באתר המועצה להשכלה גבוהה
↑  ריאיון עם ד"ר רמי קליין מרצה לביולוגיה ימית על לימודים וקריירה במקצוע
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550862305171  BnF: cb11931063m (data)  GND: 4169246-9  LCCN: sh85081138  NARA: 10636504  NKC: ph123018 
חלוקת האזור הפלגי (עומקי הים)
סייברפמיניזם

תרבות דיגיטלית – שימוש של מחשבים ניידים בחברה.
העברת מידע בעולם הסייבר.
הסייברפמיניזם (באנגלית: Cyberfeminism) היא קהילה פילוסופית פמיניסטית וקבוצה של פרקטיקות העוסקות באינטראקציות של נשים במרחב וירטואלי.
המונח הוא הֶלְחֵם של שני מושגים, סייבר ופמיניזם, ועוסק בהבעה ופיתוח פמיניזם בהקשר של יחסי גומלין מקוונים ואמנות באינטרנט.
היסטוריה

תאוריות הסייברפמיניזם התחילו להתגבש בשנות ה-80 של המאה ה-20 על ידי פמיניסטיות מכל העולם כגון דונה הראווי האמריקאית אשר כתבה את "מניפסט הסייבורג" בשנת 1985, קבוצה אוסטרלית בשם "VNS Matrix" אשר פרסמו מאמרים בנושא בשנת 1991 בהם הכריזו בין השאר כי "הדגדגן הוא קו ישיר למטריצה" ומתארים את השיח הסייברפימניסטי כ"שרפה בשדה קוצים אשר התפשטה כמגפה" (בהתייחסות למאמריהן של חוקרות פמיניסטיות אחרות כגון דונה הראווי) וננסי פיטרסטון הקנדית, בן מאמריה נמצא מאמר בשם "סייברפמיניזם" אשר מתאר את השפעתה של קרוליין גורטין מקבוצת VNS Matrix על הנשים באוסטרליה הקנדית.
קשה למצוא ביצירות שנכתבו הגדרה למושג כיוון וישנה התחמקות מהגדרה נוקשה ורוב השיח דוגל בתמיכה בפעילות ברשת או העולם הסייבר ולא בהגדרת המושג.
הדיון בסייברפמיניזם כמושג החל עקב שיח פמיניסטי הקורא נגד ההתפתחות הקיברנטית באותן שנים (שנות ה-80 של המאה ה-20). הוא הונהג על ידי פמיניסטיות כגון ג'ודי ויג'דסקם וסינטיה קוקבורן אשר ראו בהתפתחות זאת כהתפתחות גברית אשר תעצים את המגדריות בחברה .
השימוש בסייברפמיניזם כמושג החל בשנת 1994 על ידי פמיניסטית בשם סיידי פלאנט (Sadie Plant) הבריטית אשר השתמשה בו כדי לדון בהשפעות הפמיניסטיות על התפתחות הטכנולוגיה ורשתות הסייבר.
במשך השנים התפתח המושג והפך לדוקטרינה פמיניסטית אשר עוסקת בהקשר של יחסי גומלין מקוונים ואומנות האינטרנט וב"הטמעת המגדר" "בעולם הקיברנטי" מבחינה פילוסופית ומעשית.
תאוריות הקשורות לעולם הסייבר הסייבורגים והקשר שלהם לפמיניזם מזוהים עם הגל השלישי של הפמיניזם ולכן סופגות ביקורות רבות מפמיניסטיות המזוהות עם הגל השני של הפמיניזם.
הסייברפמיניזם מתחלק לשתי תתי-קטגוריות עיקריות:
שימוש בעולם הסייבר ליצירת חיברות והעברת מידע.
הטמעת הנשים בתהליך היווצרות הסייבורגים ועולם הסייבר.
שימוש בעולם הסייבר ליצירת חברות והעברת מידע

עולם הסייבר בנוי כרשת, המחברת משתמשים ומשתמשות ממקומות שונים בעולם הפיזי. הרשת יוצרת אפשרות להעברת תכנים ומידע בין פרטים אשר לא היו יכולים או יכולות להעביר מידע ותכנים אלו בעולם הפיזי (עקב מגבלות של  מרחק גאוגרפי לדוגמה). עקב התדלדלות בקשרים החברתיים והתרחבות הכפר הגלובלי, יכול עולם הסייבר ליצור מענה לחיברות זאת על ידי יצירת קשרים ברשתות החברתיות ושימוש במאגרי המידע אשר אפשר למצוא במרחב הסייבר.
דוגמאות לחשיבות הקשרים בין נשים נמצאים במאמרים רבים ומראות את התרומה של הסולידריות בין נשים לחיי היום יום של כל אישה.
קשרים אלו אשר בעבר היו מורכבים מרשתות חברתיות כגון משפחה או נשים במרחב הפיזי הקרוב (לשם קבלת מידע או הכוונה בנושאים כגון הריון, לידה, חינוך, פנאי ועוד) מתמעטים היום עקב השינוי בהרכב המשפחה והחברה בעידן הגלובלי.
דוגמה ליצירת חברות נשית ברשת היא קבוצה בשם "Stitch'nBitch", אשר מורכבת מנשים בכל העולם ונותנת במה להעברת תכנים בתחום התפירה והיצירה בבד. החברות בקבוצה מעבירות מידע בין חברות אשר חיות באזורים מרוחקים מהן או שאין באפשרותן לקחת חלק בקבוצה מסוג זה עקב מגבלות פיזיות או חברתיות.
השימוש בעולם הסייבר (או כפי שהוא מכונה בעברית "ברשת") נותן לנשים, אשר אין להן יכולת פיזית, כלכלית או חברתית, לקחת חלק במפגשים בנושאים המעניינים אותם או להיחשף למידע אשר בעבר היה חסום להן.
כך יכול תחום התפירה לדוגמה, אשר מזוהה עם נשים עוד מתקופת ההיסטוריה, לקבל קהל חדש של נשים מכל העולם אשר יכולות להעביר מידע, דוגמאות ותמונות דרך העולם הקיברנטי לחברותיהן אשר ממוקמות פיזית באזורים מרוחקים מהן (או שאין באפשרותן ליצור קשר עם נשים אחרות עקב מגבלות פיזיות או חברתיות).
שימוש בעולם הסייבר ליצירת חברות והעברת מידע > דוגמאות לשימוש נשים במרחב הסייבר בישראל

הדוגמה המוכרת ביותר מהשנים האחרונות לשימוש ברשת היא מחאת האוהלים. המחאה התפתחה בישראל בקיץ 2011 על ידי שימוש ברשתות חברתיות בעולם הסייבר והזמינה אנשים מכל הארץ להקים מאהל מחאה ולקחת חלק בהפגנות בערים מרכזיות. המאבק אשר החל על ידי מס' קטן של צעירים ביניהם סתיו שפיר ודפני ליף תפס תאוצה ואסף אליו פעילים, פעילות וגופים רבים.
דוגמאות נוספות הם אתרים השייכים לחברות או ארגונים אשר מטרתם להעביר מידע לנשים, לדוגמה: טיפת חלב, חברות למזון וטיפוח (במיוחד לתינוקות וילדים) ופורומים בנושאים אשר מכוונים לנשים אשר נותנים מידע בנושאים הקשורים לחיי היום יום של האישה והאם או לפעילויות פנאי.
הטמעת הנשים בתהליך היוצרות הסייבורג ועולם הסייבר

במאמר בשם "מניפסט הסייבורג" אשר יצא בשנת 1985 מראה דונה הארווי, כי הסייבורג, אשר מתאר מוטציה של אדם ומכונה, כבר איננו דבר בדיוני. אנשים בעלי שתלים, איברים וגפיים מלאכותיים (כגון קוצב לב, משקפיים, או מכשיר שמיעה) וכדומה הם כיום תופעות שגרתיות. התקדמות המדע מאפשרת לאדם שימוש במכונה להעצמת חלקים מגופו ובכך מחזקת את יכולותיו הפיזיות בעולם.
הקו המפריד בין האנושי – במובנו האורגאני-טבעי – ובין הטכנולוגיה רק הולך ומטשטש
המניפסט של הארווי קורא לשינוי ביחסן של נשים ושל התנועה הפמיניסטית אל המדע והטכנולוגיה.
אם התינוק או התינוקת ברגע היוולדם יכלו להיחשב כיצור אורגאני לחלוטין, מרגע זה ואילך הם נתונים להתערבויות טכנולוגיות בלתי פוסקות לפי הארווי, החל מחיסונים, חינוך, האוכל שהם אוכלים (הגדל או המיוצר באמצעים טכנולוגיים) ועד טכנולוגיות, התקשורת והשידור בהם הם מוקפים.
כתוצאה ממסורות היסטוריות דומיננטיות הקושרות מדע וטכנולוגיה עם הפטריארכיה, פלגים בתנועה הפמיניסטית רואים אותם באופן מסורתי כתופעה שלילית ומאימת. הטענה המרכזית של הארווי היא שהמוקד המרכזי החדש של המדע והטכנולוגיה מאפשר ודורש התייחסות שונה לגמרי של נשים בכלל ופמינניסטיות בפרט כלפי המדע והטכנולוגיה ברמה הפוליטית והאסטרטגית.
הארווי קוראת לנשים לקחת חלק בענפי טכנולוגיה אלו ולהשתמש בהן. היא רואה חשיבות עילאית לשמירה על עדכון ומודעות לנושא בתוך התנועה הפמיניסטית ואפילו לעסוק בו, טכנולוגיות אלו יכולות לטשטש את ההבדל בין החומרי והלא חומרי כיוון והן מבוססות על תקשורת מקודדת ואין בהן מגדר אשר הוגדר מראש ובכך יכול לכול בהן שוויון מגדרי או מצד שני יכולים להיטמע בהן מגדרים חדשים או מגדרי כלאיים (היברידי).
רוזי בריידוטי (Rosi Braidotti), פילוסופית עכשווית ותאורטיקנית פמיניסטית, קיום היא חוקרת מגדר מאוניברסיטת אוטרכט בהולנד שם היא ייסדה ואחרית על המרכז ללימודי מדעי הרוח, טוענת שאפשר לראות בסייבורג את העתיד, בו ההיסטוריה והנרטיבים החברתיים נפרמים ונוצר מקום חדש בו ישנה אפשרות ליצור אותם מחדש, על ידי שימוש באיחוד בין טכנולוגיה ותרבות.
הטמעת הנשים בתהליך היוצרות הסייבורג ועולם הסייבר > ספרות סייבורג פמיניסטית בעברית

נושא הסייבורג אינו נפוץ בכתיבה הפמיניסטית בישראל. דוגמה למאמר פמיניסטי בנושא הסייבורג בישראל הוא מאמרה של ד"ר שרון הלוי "מסע בין כוכבים, מגדר והמחשבה האוטופית הפמיניסטית". המאמר מדבר על דמויות נשיות אשר מופיעות בסדרה ומשווה בין שני בני אנוש אשר שועבדו על ידי הבורג, כאשר האחד הוא גבר והשנייה אישה, כהשוואה חברתית מגדרית.
ראו גם

פמיניזם
סייבורג
סייבר
תרבות דיגיטלית
טכנולוגיה
דונה הראווי
מדע ומגדר
הגל השלישי של הפמיניזם
רשת חברתית מקוונת