stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סקולה (עיירה)
תולדות היישוב

סקולה נוסדה במאה ה-11, ובמאה ה-12 שימשה כתחנת מעבר מרכזית מאזור גליציה להונגריה. באמצע המאה ה-17 נהרסה העיירה בשל פשיטות הקוזקים.
בחלוקת פולין הראשונה, בשנת 1772, נכללה העיירה בתחום גליציה האוסטרית. בשנת 1921, בהתאם להסכם ריגה, נכללה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.
יהודי סקולה

התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא משנת 1702. מהמחצית השנייה של המאה ה-18 התקיימה בעיירה קהילה יהודית עצמאית, ובתקופה זו עלה ארצה הרב יהודה סקולר, שנמנה עם החסידים הראשונים בעיר.
בסוף המאה ה-19 גדל מספר היהודים בעיירה, והוקמו בה חוגים ציוניים ראשונים. בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיירה 3,099 יהודים. בין מלחמות העולם התגברה הפעילות הציונית בעיירה, ואף הוקם בה קיבוץ הכשרה. בשנות השלושים של המאה ה-20 גברו ההתנכלויות האנטישמיות בעיירה. עם כיבוש אזור העיירה בידי הסובייטים בסוף ספטמבר 1939, נאסרה בה הפעילות הציבורית היהודית, והולאמו עסקי היהודים ביישוב. בשנים אלה נמנו ביישוב 2,670 יהודים, כשליש מתושביו.
יהודי סקולה > בשואה

בתחילת יולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכנסו לעיירה חיילי הצבא ההונגרי, ובזמן זה החלו האיכרים האוקראינים לפרוע ביהודי העיירה. עם העברת השלטון בעיירה לידי הגרמנים בתחילת אוגוסט 1941, הטילו אלו גזירות שונות על יהודיה, ובהן חובת תשלום סכום כופר גבוה, תוך רצח ראש היודנרט בשל אי עמידה מלאה בכך, וחובת התייצבות לעבודות כפייה מגיל 14, תוך ביצוע מעשי התעללות ורצח בעובדים. זאת, כאשר ביום אחד בלבד בדצמבר 1941 הוצאו להורג עשרים עובדים שנמצאו "בלתי כשירים".
ב-2 עד 4 בספטמבר 1942 פשטו על העיירה שוטרים גרמנים ואוקראינים, וריכזו את יהודיה באלימות במקום כינוס, בו הוחזקו ללא מזון ושתייה, תוך רצח כ-100 קשישים וחולים. ממקום הכינוס נלקחו היהודים לתחנת הרכבת, והוסעו לסטרי, ממנה שולחו למחנה ההשמדה בלז'ץ.
כ-900 יהודים שנותרו בעיירה לאחר האקציה המשיכו לעסוק בעבודות כפייה, עד שהועברו רובם כעבור כחודש גם הם לסטרי, כאשר כמה יהודים שניסו להימלט נורו במקום. בשלב זה נותרו בעיירה שני מחנות עבודה בהם הוחזקו כ-200 יהודים. עד אוגוסט 1943 נרצחו כל יושבי מחנות אלו. בד בבד ערכו הגרמנים והאוקראינים מצוד מקיף אחר יהודים מסתתרים מהעיירה ביערות הסביבה, במהלכו יהודים רבים נתפסו ונרצחו.
לאחר שחרור העיירה בידי הצבא האדום באוגוסט 1944, שבו אליה כ-20 יהודים, אך אלו עזבו אותה במהרה לאור איומים ברצח מצד האוכלוסייה האוקראינית. יהודי אחד ששב להשתקע בעיירה נרצח בה זמן קצר לאחר מכן.
עונת 1997/1998 בסרייה א'

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  31 באוגוסט 1997 – 16 במאי 1998 (259 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  יובנטוס
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  808 (2.64 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  27 - אוליבר בירהוף (גרמניה גרמניה), אודינזה
 → 1996/19971998/1999 ←
 
עונת 1997/1998 בסרייה א' הייתה העונה ה-96 של התחרות שאורגנה על ידי התאחדות הכדורגל האיטלקית ונוהלה על ידי "ליגת הכדורגל" (Lega Calcio). המשחקים החלו ב-31 באוגוסט 1997 והסתיימו ב-16 במאי 1998.
בליגה השתתפו 18 קבוצות. התחרות התקיימה בשיטת ליגה עם משחקי בית ומשחקי חוץ. עבור הניצחון הוענקו שלוש נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו.
ברשה, אמפולי, לצ'ה ובארי היו הקבוצות שעלו מהליגה השנייה.
יובנטוס זכתה באליפות בפעם ה-25 בתולדות המועדון ובפעם השנייה ברציפות.
בסיום העונה, ב-29 באוגוסט 1998 נערך משחק של הסופר קאפ האיטלקי בו יובנטוס הפסידה 1:2 ללאציו שזכתה בגביע.
בסיום העונה לסרייה ב' ירדו ברשה, אטאלנטה, לצ'ה ונאפולי. במקום הקבוצות שירדו לסרייה א' העפילו סלרניטנה, ונציה, קליארי ופרוג'ה.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1 | יובנטוס | 34 | 21 | 11 | 2 | 67 | 28 | 39 | 74 | זכייה בליגה   העפלה לליגת האלופות |
| 2 | אינטר | 34 | 21 | 6 | 7 | 62 | 27 | 35 | 69 | העפלה לליגת האלופות |
| 3 | אודינזה | 34 | 19 | 7 | 8 | 62 | 40 | 22 | 64 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4 | רומא | 34 | 16 | 11 | 7 | 67 | 42 | 25 | 59 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5 | פיורנטינה | 34 | 15 | 12 | 7 | 65 | 36 | 29 | 57 | העפלה לגביע אופ"א |
| 6 | פארמה | 34 | 15 | 12 | 7 | 55 | 39 | 16 | 57 | העפלה לגביע אופ"א |
| 7 | לאציו | 34 | 16 | 8 | 10 | 53 | 30 | 23 | 56 | זכייה בגביע איטליה  העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע |
| 8 | בולוניה | 34 | 12 | 12 | 10 | 55 | 46 | 9 | 48 | העפלה לגביע אינטרטוטו |
| 9 | סמפדוריה | 34 | 13 | 9 | 12 | 52 | 55 | 3- | 48 | העפלה לגביע אינטרטוטו |
| 10 | מילאן | 34 | 11 | 11 | 12 | 37 | 43 | 6- | 44 |  |
| 11 | בארי | 34 | 10 | 8 | 16 | 30 | 45 | 15- | 38 |  |
| 12 | אמפולי | 34 | 10 | 7 | 17 | 50 | 58 | 8- | 37 |  |
| 13 | פיאצ'נצה | 34 | 7 | 16 | 11 | 29 | 38 | 9- | 37 |  |
| 14 | ויצ'נצה | 34 | 9 | 9 | 16 | 36 | 61 | 25- | 36 |  |
| 15 | ברשה | 34 | 9 | 8 | 17 | 45 | 63 | 18- | 35 | ירדה ליגה |
| 16 | אטאלנטה | 34 | 7 | 11 | 16 | 25 | 48 | 23- | 32 | ירדה ליגה |
| 17 | לצ'ה | 34 | 6 | 8 | 20 | 32 | 72 | 40- | 26 | ירדה ליגה |

| 18 | נאפולי | 34 | 2 | 8 | 24 | 25 | 76 | 51- | 14 | ירדה ליגה |
כדורגלנים מצטיינים

אוליבר בירהוף (גרמניה גרמניה) שחקנה של אודינזה כבש 27 שערים וזכה בתואר מלך השערים.
התאחדות הכדורגל האיטלקית העניקה פרסים לשחקנים מצטיינים:
כדורגלן השנה - רונלדו (ברזיל ברזיל), אינטר
כדורגלן זר של השנה - רונלדו (ברזיל ברזיל), אינטר
כדורגלן איטלקי של השנה - אלסנדרו דל פיירו, יובנטוס
שוער השנה - אנג'לו פרוצי, יובנטוס, פעם שנייה ברציפות
סינטול

סינטול (באנגלית: Synthol) הוא שמן להזרקה. בדרך כלל תערובת של שמנים, אשר משמשים מפתחי גוף (bodybuilders) לשיפור מראם של שרירים מסוימים. על ידי מילוי השריר בנוזל שמני השריר נראה כאילו אימנו אותו בצורה אינטנסיבית.
סינטול מוזרק לרוב מתחת לעור או בין סיבי השריר. השפעותיו של הסינטול הן קוסמטיות בלבד, ברגע שהשימוש בסינטול נפסק, השינוי במראה  אובד עקב שקיעת השמן לתוך השריר.
רופאים רבים מצביעים כי השימוש בסינטול מסוכן [דרוש מקור], הוא עלול להישאר במחזור הדם למשך שנים ולהזיק ולצלק שרירים. הזרקתו לתוך כלי דם גדולים או מעבר שלו במחזור הדם והגעתו לעורקים הגדולים עלולה לגרום לתסחיף, המוביל לשבץ והתקפי לב, משבר נשימתי או נזק מוחי קבוע.
ספריית לילי

| --- | --- |

 מיקום:  בלומינגטון, אינדיאנה, ארצות הברית
 סוג:  ספריית מחקר
 תאריך ייסוד:  1960
 גודל האוסף:  450,000 ספרים, 8.5 מיליון כתבי יד, 60,000 ספרי קומיקס, 16,000 ספרי כיס, 35,000 משחקי חשיבה ו-150,000 קטעי תווים מוזיקליים
 מנהל:  ג'ואל סילבר
 קואורדינטות:  39°10′04″N 86°31′08″W﻿ / ﻿39.1678°N 86.5189°W﻿ / 39.1678; -86.5189
 https://libraries.indiana.edu/lilly-library
 he
 
ספריית לילי, (באנגלית: Lilly Library), היא אחת מספריות המחקר החשובות בארצות הברית. היא ממוקמת בקמפוס של אוניברסיטת אינדיאנה בבלומינגטון, אינדיאנה. ראשית דרכה בין השנים 1954–1957. בשנים הללו תרם לה ג'וזיה קירבי לילי הבן, שעל שמו נקראת הספרייה, את אוסף הספרים וכתבי היד הנדירים שלו - הנחשב לאחד מהאוספים הפרטיים הטובים בעולם. לאוסף זה הייתה השפעה מכוננת על החיים האינטלקטואליים של האוניברסיטה, ובהמשך על מדינת אינדיאנה כולה. באוקטובר 1960, ג'יי קיי לילי ונשיא האוניברסיטה, הרמן ב' וולס פתחו יחדיו את דלתות הספרייה שהתבססה עם השנים כאחת ממוסדות המחקר החשובים באמריקה. בספרייה נמצאים פריטים נדירים רבים, ביניהם המהדורה המודפסת הראשונה של סיפורי קנטרברי, העותק האישי של תומאס ג'פרסון מהדפוס הראשון של מגילת הזכויות, האוסף המודפס הראשון של יצירות ויליאם שייקספיר, הארכיונים האישיים של אורסון ולס, סילביה פלאת', קורט וונגוט ועוד.
היסטוריה

ספריית לילי נוסדה בשנת 1960 בעקבות אוסף הספרים וכתבי היד שתרם לה ג'יי קיי לילי, בעל חברת תרופות אמריקאית שמשרדיה הראשיים נמצאים באינדיאנפוליס, אינדיאנה. ג'יי קיי לילי היה אספן רוב חייו. מאמצע שנות העשרים ועד מותו הקדיש את עתותיו הפנויים לבניית אוספיו. הם כוללים: למעלה מ-20,000 ספרים, 17,000 כתבי יד, יצירות אמנות, מטבעות, בולים, מיניאטורות, כלי נשק ומודלים ימיים. כל אלה הועברו על ידי האספן לאוניברסיטת אינדיאנה בין השנים 1954–1957. החומרים הללו היוו את הבסיס לצמיחתה של ספריית מחקר שמשרתת את כלל הסטודנטים באוניברסיטה, את הסגל האקדמי וכן חוקרים ואנשי רוח.
בפתיחה החגיגית של הספרייה שנערכה ב-3 באוקטובר 1960, אמר פרדריק ב' אדמס כי "ספריו של מר לילי מקיפים תחומים כה רבים שקשה להאמין שהתלהבותו של אדם אחד, יכולה להקיף עושר כזה". כן הוסיף "כי לא פחות מדהימה העובדה שמר לילי הצליח לרכוש כל כך הרבה ספרים איכותיים בטווח של 30 שנה בלבד". עוד הוסיף כי אין די בכסף כדי להיות בעליו של אוסף מסוג זה. לכך דרושים "חריצות, אומץ ודמיון". לסיום אמר כי בתוך האוסף המכיל 20,000 ספרים, נמצאים הספרים הידועים ביותר בספרות האנגלית והאמריקאית, הספרים המשפיעים ביותר על החיים האמריקניים, והעבודות והרעיונות הגדולים בתולדות המדע".
אוספים בולטים

בשנת 2020, הספרייה הכילה כ־450,000 ספרים, 8.5 מיליון כתבי יד, 60,000 ספרי קומיקס, 16,000‏ ספרים מיניאטוריים, ‏ 35,000 משחקי חשיבה ו-150,000 גליונות תווים. הספרייה מתהדרת במיוחד בהיסטוריה ובספרות הבריטית והאמריקאית, בספרי רפואה ומדע, בספרות ילדים ובכתבי יד מימי הביניים והרנסאנס.
פריטים בולטים באוספים
תנ"ך גוטנברג
האוסף המודפס הראשון של יצירות שייקספיר
אחד מתוך 26 העותקים של ההדפסה הראשונה של 'הכרזת העצמאות' שהודפסה בפילדלפיה ב - 4 ביולי 1776
מכתבו של ג'ורג' וושינגטון המאשר את קבלת תפקיד הנשיאות
היצירות הקוסמוגרפיות והגאוגרפיות של תלמי
אוספים בולטים > אוסף רות א. אדומיט

אוסף אדומיט נחשב לאחד מהאוספים הגדולים ביותר של ספרי מיניאטורות. לאחר מותה של בעלת האוסף, רות א. אדומיט בשנת 1996, נתרם האוסף לספריית לילי. האוסף נקרא '4,000 שנות ספרים מיניאטוריים'. אוסף זה הוא תיעוד היסטורי של רשומות אנושיות מיניאטויות משחר ההיסטוריה, החל מתבליטים של כתבי יד וציורים משנת 2,000 לפני הספירה ועד לספרי אמנות מיניאטוריים בני ימינו.
אוספים בולטים > אוסף מיכאל א. אוסלאן

מייקל אוסלאן, מפיק סרטי באטמן, תרם למעלה מ־30,000 ספרי קומיקס לספריית לילי. חלקים מהאוסף הוצגו בשנת 2,005 בתערוכה שהתקיימה במקום בשם "קומיקס כמיתולוגיה תרבותית". אוסף אוסלאן מכיל גם מגוון עצום של דמויות פעולה וכן מזכרות מתרבות הפופ.
אוספים בולטים > אוסף הפאזלים המכניים של ג'רי סלוקום

בשנת 2006 תרם ג'רי סלוקום, אספו פאזלים ומחבר ספרי חידות, לספרייה אוסף של 30,000 חידות מכניות ו -4,000 ספרים בתחום. אוסף זה הוא הגדול מסוגו בעולם. האוסף מוצג דרך קבע באולם הפאזלים הקרוי על שמו של סלוקום. חלק מהפאזלים נגישים לקהל המבקרים במקום, כך שניתן לשחק בהם. ספריית לילי עוסקת פיתוח מאגר מקוון של האוסף.
אוספים בולטים > מסמכים מתקופת המהפכה הצרפתית

ספריית לילי מחזיקה ברשותה אוסף המונה 7,000 מסמכים מתקופת המהפכה הצרפתית. באוסף ניתן למצוא כתבי עת, פמפלטים, פרסומים משפטיים, תקנות מנהליות, גזירות מלכותיות, רישומי פטירה, סדרי דין, ועוד.
אוספים בולטים > אוסף ברנרדו מנדל

אוסף מנדל מחולק לשתי קטגוריות: האחת מתייחסת לתקופת התגליות והמחקר הגאוגרפי ואילו השנייה מורכבת מתוספות שביצעה ספריית לילי לאחר הרכישה המקורית. האוסף הגאוגרפי והתגליות מאפשרים מבט היסטורי על התקופה שנעה בין המאה ה -15 ועד המאה ה -19. הוא כולל את היצירות הקוסמוגרפיות והגאוגרפיות הגדולות של תלמי (אסטרונום) וכן נרטיבים על גילוי וכיבוש העולם החדש. הרכישות הבאות התמקדו באמריקה הלטינית מהמאה ה-17 ועד המאה ה-19, תוך תשומת לב מיוחדת להיסטוריה המקסיקנית.
אוספים בולטים > אוסף כתבי היד של סילביה פלאת'

אוסף זה מכיל 94 שירים המוצגים בסדר כרונולוגי וכן 3,324 פריטים בהם התכתבויות, הגיגים ומזכרות מאת סילביה פלאת'. הפריטים השונים מסודרים לפי סוג. 150 ספרים מספרייתה הפרטית של פלאת' נמצאים אף הם בספריית לילי.
אוספים בולטים > אוסף קולנוע, רדיו וטלוויזיה

בספריית לילי נמצאים 2,000 תסריטים קולנועיים, כולל התסריט השני לטיוטת מרכבות האש. על מנת לעבות את אוסף התסריטים, הוסיפה הספרייה חומרים נוספים מהבמאים הבאים: אורסון ולס,  ג'ון פורד קליפורד אודץ ופיטר בוגדנוביץ'. הספרייה היא גם ביתם של 800 תסכיתי רדיו של ה- BBC, תוכניות טלוויזיה ועוד.
הערות שוליים

↑  ראו את הפרק העוסק בהיסטוריה של הספרייה, תחת תת-הפרק J.K. Lilly באתר ספריית לילי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264506605171  BIBSYS: 45500  BnF: cb12148275t (data)  CANTIC: a1156961x  GND: 1034001-4  ISNI: 0000 0004 1102 9773  LCCN: n78067608  NLA: 36570207  SUDOC: 027783847  Trove: 1298339  ULAN: 500304616  VIAF: 150990018   WorldCat (עם VIAF): 150990018 
האטלס החדש של סין (בלטינית: Novus Atlas Sinensis) שיצר מרטינו מרטיני, מתוך אוסף ספריית לילי
ספרייה דיגיטלית

תמונה של ספרייה
ספרייה דיגיטלית (המכונה גם ספרייה אלקטרונית או מאגר דיגיטלי) היא אוסף ממוקד של אובייקטים דיגיטליים היכולים לכלול טקסט, חומר ויזואלי, חומר אודיו, חומר וידאו ועוד, המאוחסנים כפורמטי מדיה אלקטרוניים (בניגוד להדפסה או אמצעי תקשורת אחרים). אמצעים נוספים לארגון, אחסון, ואחזור הקבצים ומדיה כלולים באוסף הספרייה הדיגיטלית. ספריות דיגיטליות יכולות להשתנות בגודל ובהיקף, ויכולות להישמר על ידי יחידים, ארגונים, ובנוסף להיות מזוהה עם ספריות פיזיות, מוסדות אקדמיים ומוסדות שונים. התוכן האלקטרוני עשוי להיות מאוחסן במחשבים או שרתים מקומיים, ובנוסף ניתן לגשת אליו מרחוק באמצעות מחשב רשתות. ספרייה אלקטרונית היא סוג של מערכת אחזור מידע.
הספרייה הדיגיטלית מקנה משמעות רבה יותר למידע המכיל שילוב של מספר מדיות וכן מידע האגור בצורה מספרית או כמאגר. הגישה למידע אפשרית מכל מקום. דבר זה מאפשר גמישות מרבית בתכנון זמן, נוחות שימוש ושילוב של למידה. ניתן לבצע איחוד בין מקורות מידע שונים ולארגן מחדש את המידע בספרייה לפי נוחיות המשתמש.
ההבדל בין מאגר מידע ביבליוגרפי לבין ספרייה דיגיטלית הוא הייצוג של התכנים. במאגר מידע מקבלים, ברוב המקרים, תקצירים או סיכומים מורחבים. לעומת זאת, הספרייה הדיגיטלית כוללת ייצוגים מלאים של התוכן, טקסטים מלאים, סקירות מלאות וגם תמונות.
רקע

סמוך לתחילת עידן המחשוב החלו הספריות להשתמש במחשבים והקדימו בכך ענפים רבים אחרים. המחשב החל לשמש לצורכי קיטלוג ובכך הקל מאוד על השימוש בקטלוג הספרייה. תקשורת המחשבים אפשרה קשרים בין ספריות שונות ובינן לספקי מידע שונים, וכך יכלו הספריות להציע מידע שלא היה קיים בתוך מבנה הספרייה הפיזי.
בתחילת שנות ה-80 החלו הספריות לעבור מקטלוג כרטיסים לקטלוג ממוחשב ולאפשר לציבור גישה לקטלוג ציבורי מקוון (OPAC - Online Public Access Catalogue). לאחר התפשטות האינטרנט שהחלה בתחילת שנות ה-90 התאפשרה גישה לקטלוגים דרך האינטרנט. במקביל, החלו ספריות לאפשר גישה למאגרי מידע ממוחשבים בנושאים מגוונים ולסוגי מדיה נוספים, כמו הקלטות מוזיקה וסרטי קולנוע.
במדינות רבות החלו ספריות ציבוריות לאפשר גישה לאינטרנט לקהל הרחב, לעיתים קרובות ללא תשלום, ובכך תרמו לצמצום הפער הדיגיטלי ולהרחבת הידע שבידי הציבור. ספריות גדולות רבות החלו לסרוק את האוספים שלהן ולרכוש גישה למאגרי מידע מסחריים ובכך ליצור אוספים דיגיטליים המשלימים את אוספיהן המודפסים. בתחומים אקדמיים וטכנולוגיים רבים, בעיקר במדעי הטבע והרפואה, כתבי העת האלקטרוניים הם כיום מקור המידע העיקרי וישנם כתבי עת המופצים רק בצורה מקוונת. הספריות החלו להציע למשתמשיהם גם ספרים אלקטרוניים, אך השימוש בהם עדיין מצומצם.
מאגרים אקדמיים

ספריות אקדמיות רבות יוצרות מאגרים מוסדיים של הספרים, העיתונים, התזות, ויצירות אחרות של המוסד שעברו תהליך של דיגיטציה. רבים ממאגרים אלה נעשים זמינים לציבור הרחב עם כמה הגבלות, בהתאם למטרות של גישה פתוחה, בניגוד לפרסום מחקרים בכתבי עת מסחריים, שבו השותפים לעיתים קרובות מגבילים את זכויות גישה. בארץ יש ספרייה אקדמית לכל מוסד אקדמי: אוניברסיטה או מכללה.
ארכיונים דיגיטליים

ארכיון דיגיטלי משמש לשמירה וניהול דיגיטלי של מסמכים על גבי מדיה דיגיטלית (כגון מחשב, שרת או זיכרון נייד). הארכיון הדיגיטלי מורכב ממידע שנוצר באופן דיגיטלי (למשל מסמכים שנוצרו במעבד תמלילים), וממידע שעבר תהליכי דיגיטציה: לדוגמה, המרה של מסמכי נייר למסמכים דיגיטליים באמצעות סורק.
מעבר למשמעותו הבסיסית, נהוג לקשר את המושג ארכיון דיגיטלי למצבים שבהם כמות המסמכים והמשתמשים בהם רבה (תופעה שאופיינית בעיקר לארגונים עסקיים), ואז עולה הצורך בניהול חכם שלהם באמצעות מערכת ארכיון דיגיטלי. התועלות העיקרית של מערכת ארכיון דיגיטלי הן חיסכון במקום שהוקדש לאחסון הפיזי של מסמכי הנייר, וחיסכון בזמן באמצעות מציאת המסמך המבוקש במהירות. ארכיון דיגיטלי מאפשר מציאת מסמכים דיגיטליים בקלות, גיבוי של מידע, ניהול הרשאות הקובע אילו משתמשים יחשפו לאילו מסמכים ועוד.
גם מוסדות ציבור בארץ ובעולם עושים שימוש בטכנולוגיה זו, בפרויקטים הקרויים ספריות דיגיטליות. באמצעות ניהול מידע דיגיטלי והעברתו על גבי רשת האינטרנט, הספרייה הדיגיטלית מאפשרת גישה מקוונת של משתמשים למקורות המידע. אחד הפרויקטים הדיגיטליים הידועים בעולם הוא פרויקט גוטנברג – המשמש כספרייה דיגיטלית חופשית אליה מועלים ספרים ופרסומים שאין עליהם זכויות יוצרים. הגרסה הישראלית ליוזמה זו הוא פרויקט בן-יהודה.
השפעה עתידית

ספריות דיגיטליות מתפתחות במהירות בשנים האחרונות ונהיות פופולריות בזכות הקדמה. פרויקטים אשר עוברים תהליך של דיגיטציה בקנה מידה גדול מתרכזים בעיקר ב-גוגל, פרויקט ספר המיליון וארכיון האינטרנט. כיום נעשים שיפורים מתמשכים בטכנולוגיות הצגת תוכן, כגון: זיהוי תווים אופטיים, ספרים, התפתחות פיתוח של תפקידים שונים ומודלים עסקיים. בדומה לדיגיטציית הספריות נעשית דיגיטציה גם לאוספי וידאו ואודיו. כתוצאה מכך, נוצרו ספריות דיגיטליות כגון ארכיון האינטרנט. פרויקט גוגל בוקס עוזר לפתוח את הדרך לספריות לעבודה עם גוגל ודרך כך, להגיע ליותר לקוחות שרגילים ומעדיפים מידע ממוחשב. פיטר ליימן והאל וריינט טוענים כי בקרוב אדם ממוצע יוכל לגשת למידע בכל מקום מכל זמן מבחינה טכנולוגית. האפשרות תהיה קיימת.
חיפוש במרחב הדיגיטלי

חיפוש במרחב הדיגיטלי נעשה על ידי המשתמש היחיד, משתמש זה עושה חיפוש הן באתרי חיפוש והן באתרי הספריות הדיגיטליות. כדי שאותו אדם יימצא את אשר הוא מחפש, הוא צריך להקפיד על צורת החיפוש.
חיפוש במרחב הדיגיטלי > מרחבי חיפוש אינטרנטיים

מרחבי החיפוש באינטרנט קיימים מאז שהאינטרנט הומצא, מאגרי החיפוש הגדולים בעולם הם: גוגל, יאהוו.
במרחבי חיפוש אלו ניתן למצוא כל ערך שקיים במרחב עצמו או באינטרנט בכלל. כדי להתמקד בספרות אקדמית ניתן להשתמש במנועי חיפוש ממוקדים יותר, והמוביל כיום ברשת הוא: גוגל סקולר. במנוע חיפוש זה ניתן למצוא כמעט כל כתב עת, מגזין, מחקר, פרסום, מאמר וכו' שהועלו לרשת (אם הם עם זכויות יוצרים ואם הם בלי).
חיפושים אקדמיים אף יותר ממוקדים ניתן לעשות באתרי הספריות השונות של המוסדות האקדמיים בהם חברים החוקרים, ושם ניתן למצוא כמעט כל מחקר שנעשה אם במסגרת מאמר מחקרי ואם במסגרת תזה או דוקטורט שלא זכה לפרסום.
יתרונות

שטח אחסון - ספריות מסורתיות מוגבלות שטח אחסון, לספריות דיגיטליות יש פוטנציאל רב יותר לאחסון מידע. מידע דיגיטלי דורש מרחב פיזי קטן מאוד לצורך אחסון. ככזה, העלות של שמירה על ספריות דיגיטליות יכולות להיות הרבה יותר נמוכות מאלו של ספריות מסורתיות. הוצאותיה של ספרייה פיזית גדולות בהרבה מכיוון שהן חייבות לשלם לעובדים, לתחזק את הספרים והספרייה, לשלם שכר דירה, והוצאות נוספות.
חידושים טכנולוגיים - שני סוגים של ספריות דורשים קלט קיטלוג כדי לאפשר למשתמשים לאתר ולאחזר חומר. ספריות דיגיטליות מאמצות חידושים בטכנולוגיה אשר מספקת למשתמשים שיפורים בטכנולוגיות כגון: ספר אלקטרוני ושמע, כמו גם הצגת צורות חדשות של תקשורת כגון אתרי הויקיפדיה ובלוגים שונים;
נגישות למשתמשים - יתרון חשוב להמרה הדיגיטלית הוא נגישות גדולה יותר למשתמשים. כך, זמינותם של אנשים שלא יכולים להיות פטרונים מסורתיים של הספרייה גדלה וזאת בשל מיקום גאוגרפי או השתייכות ארגונית. אין גבול פיזי. המשתמש של ספרייה דיגיטלית לא צריך ללכת לספרייה פיזית. אנשים מכל רחבי העולם יכולים לקבל גישה לאותו מידע, כל עוד חיבור אינטרנט זמין.
זמינות מסביב לשעון - יתרון עיקרי של ספריות דיגיטליות הוא שאנשים יכולים לקבל גישה למידע 24/7, כלומר, ניתן לגשת בכל זמן שהוא ביממה כדי לקבל את המידע שאותו אני מחפש.
גישה מרובת משתמשים - ניתן להשתמש באותם המשאבים בו זמנית על ידי מספר המוסדות והלקוחות. דבר זה לא יכול להיות במקרה של חומר מוגן בזכויות יוצרים. בספרייה פיזית ייתכן שיש רק עותק אחד בלבד להשאלה בכל פעם.
אחזור מידע - המשתמש יכול להשתמש בכל מונח חיפוש (מילה, ביטוי, כותרת, שם, נושא) כדי לחפש את כל האוסף. ספריות דיגיטליות יכולות לספק ממשקים ידידותיים למשתמש, המספקות גישה למשאבים.
שימור - ניתן לשמר חומרים היום בצורה יעילה יותר, כאשר החומר הוא דיגיטלי הוא נשמר יותר טוב על שטח האחסון המוקצה לו. כך לא נהרס חומר משימוש חוזר של אנשים ולא הולך לאבדון. תמיד ניתן להדפיס את החומר הזה וניתן לעשות זאת מכל מקום שהוא.
שטח אחסון - ספריות מסורתיות מוגבלות שטח אחסון לעומת ספריות דיגיטליות אשר להן יש את הפוטנציאל לאחסון מידע רב יותר, פשוט יותר משום שמידע דיגיטלי דורש מרחב פיזי קטן מאוד כדי להכיל את אותם החומרים, מכיוון שטכנולוגיות אחסון מדיה דיגיטלית טובים יותר מאשר אי פעם.
ערך מוסף - כיום ניתן לשמר מאפיינים מסוימים של אובייקטים, בעיקר כאשר מדברים על איכות של תמונות. דיגיטציה מאפשרת את הקריאות ויכולה להסיר פגמים הנראים לעין, כגון כתמים ושינויי צבע.
זכויות יוצרים

ספריות דיגיטליות הקשו על חוקי זכויות יוצרים, משום שבניגוד ליצירות מודפסות מסורתיות, דיני זכויות יוצרים דיגיטליים עדיין בהתהוות. הפרסום מחדש של חומר באינטרנט על ידי ספריות עשוי לדרוש אישור מבעלי זכויות, אשר עשויים להתנגד להכללת יצירותיהם בספרייה דיגיטלית מחשש שהדבר יפגע במכירות של היצירה. ייתכן ואלו ירצו ליצור גרסאות מקוונות של התכנים שלהם למטרות מסחריות. בשנת 2010, הוערך כי עשרים ושלושה אחוזים מהספרים שנמצאים כיום נוצרו לפני 1923, ולכן זכויות היוצרים עליהם פגו. מבין אלו שהודפסו לאחר מועד זה, רק חמישה אחוזים היו עדיין בדפוס החל משנת 2010 כך, בערך שבעים ושניים אחוזים מהספרים לא היו זמינים לציבור.
ישנו דילול אחריות המתרחש כתוצאה מהאופי המבוזר של משאבים דיגיטליים. ענייני קניין רוחני עשויים להיות מורכבים מכיוון שחומר דיגיטלי אינו בבעלות הספרייה תמיד. מספר ספריות דיגיטליות, כגון פרויקט גוטנברג, מאפשר לעבוד ולספר על עבודות מחוץ לזכויות יוצרים ולהפוך אותם באופן חופשי לרשות הציבור.
הוראות השימוש ההוגן תחת חוק זכויות היוצרים משנת 1976 מספקות הנחיות ספציפיות במסגרתו לספריות מותר להעתיק משאבים דיגיטליים. ארבעה גורמים שמהווים שימוש הוגן הם "מטרה של השימוש, אופי העבודה, הסכום או הממשות משמשת והשפעת השוק."
חוק Digital Millennium Copyright 1998 היה מעשה שנוצר בארצות הברית כדי לנסות להתמודד עם ההקדמה של עבודות דיגיטליות. חוק זה כולל שני הסכמים משנת 1996. ובו הניסיון לעקוף את האמצעים המגבילים את הגישה לחומרים מוגנים בזכויות יוצרים. כמו כן הניסיון לעקוף את בקרת הגישה הוצא מחוץ לחוק. מעשה זה מספק פטור לספריות וארכיונים ללא מטרות רווח המאפשר עד שלושה עותקים להתפרסם, שאחד מהם עשוי להיות דיגיטלי. לעומת זאת, זה לא יכול להיעשות באופן ציבורי או למען הפצה באינטרנט. יתר על כן, היא מאפשרת לספריות וארכיונים להעתיק עבודה אם מתכונתו מתיישנת.
נושא נוסף שמסבך את העניינים הוא הרצון של חלק מבתי ההוצאה לאור להגביל את השימוש בחומרים שלהם, כגון: ספרים אלקטרוניים שנרכשו על ידי ספריות. בנוגע לספרים מודפסים, הספרייה מחזיקה את הספר עד שלא יוכלו להפיץ אותו יותר.
ראו גם

ארכיון דיגיטלי
דיגיטציה
ספרייה
ספר אלקטרוני
זכויות יוצרים
חוק זכות יוצרים, התשס"ח-2007
פרויקט בן-יהודה
לקריאה נוספת

Edward A. Fox. The Digital Libraries Initiative - Update and Discussion, Bulletin of the America Society of Information Science, Vol. 26, No 1, October/November 1999.
Candela, L.; Castelli, D. & Pagano, History, Evolution and Impact of Digital Libraries. In P. Iglezakis, I.; Synodinou, T. & Kapidakis, S. (ed.) E-Publishing and Digital Libraries: Legal and Organizational Issues, IGI Global, 2011, 1- 30
Ryan Cass and Margaret Rouse, Digital library, Tech-target,Whalts.com, 2005
Yi, Esther, Inside the Quest to Put the World's Libraries Online, The Atlantic, July 26, 2012.
Hirtle, Peter B.,"Digital Preservation and Copyright," Stanford University Libraries. Retrieved October 24, 2011.
Van Le, Christopher, "Opening the Doors to Digital Libraries: A Proposal to Exempt Digital Libraries From the Copyright Act," Case Western Reserve Journal of Law, Technology & The Internet, 1.2 (Spring 2010),145.
Pomerantz, Jeffrey, & Marchionini, Gary. "The Digital Library as Place," Journal of Documentation, 63(4), 2007, pp. 505-533
סינטופיקון - אינדקס הרעיונות המופלאים

סינטופיקון: אינדקס הרעיונות המופלאים (A Syntopicon: An Index to The Great Ideas), הוא אינדקס שכתב מורטימר ג'. אדלר ויצא לאור בשנת 1952. אינדקס זה יצא לאור בתור כרכים מספר שתיים ושלוש בסדרת "הספרים הגדולים של העולם המערבי". ההקדמה לכרך הראשון נכתבה על ידי רוברט האצ'ינס, נשיא אוניברסיטת שיקגו.
הסינטופיקון מוּצב כרשימת 100 הרעיונות המופלאים של הקאנון המערבי, ונמכר לבתי האמריקאים בעיקר על ידי אנשי-המכירות המיומנים של האנציקלופדיה בריטניקה. אדלר וצוות-הפרויקט שלו בחרו את הרעיונות במשך עשורים, ובסופו של דבר גיבשו רשימה של 102. אולם, בספר אחר שכתב, אדלר הביע חרטה על כך שעקרון השוויון הנובע מזכויות האדם לא זכה להיכנס לרשימה. הוא ניסה לתקן את ההשמטה בספרו "שישה רעיונות מופלאים: אמת-טוּב-יופי-חירות-שוויון-צדק" (1981).
אדלר ניסה להכין אינדקס נוסף, בכרך אחד, וזוהי הפרופדיה שנכתבה בעבור המהדורה החמש עשרה של האנציקלופדיה בריטניקה. מאז, מפתח-העניינים האלפביתי המסורתי הופק בשני כרכים בעבור הגרסאות המאוחרות יותר של המהודרה החמש עשרה, בנוסף על הפרופדיה.
עונת 2019/2020 בליגה הבלקנית בכדורסל

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  22 באוקטובר 2019
 תאריך סיום:  בוטל
 מספר משתתפות:  5
 זוכה:  ללא
 www.balkanleague.net
 → 2018/20192020/2021 ←
 
עונת 2019/2020 בליגה הבלקנית בכדורסל (BIBL) הייתה העונה ה-12 של תחרות אירופית זו לקבוצות כדורסל.
המשחק הראשון במסגרת שלב הבתים התקיים ב-22 באוקטובר 2019. בתחרות השתתפו 5 קבוצות, 1 מבולגריה, 1 ממונטנגרו, 1 מאלבניה ו-2 מקוסובו. הליגה בוטלה במהלך העונה בשל התפרצות נגיף הקורונה.