stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יפה קרינקין
מספריה > מתרגומיה

מסע האלפס, אדית אונרסטאד, מאנגלית : יפה קרינקין, ציורים : ורה איל, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב, תשכ"ג, 1963, (173 עמודים).
נדי אין כמוך, איניד בלייטון, ערכה : לאה גולדברג, מוציא לאור : ש' זימזון, תל אביב, 1964.
נדי נוסע לארץ הצעצועים, איניד בלייטון, ערכה : לאה גולדברג, ש' זימזון, תל אביב, 1964.
אגדות אפריקה, סופר מחדש על ידי שירלי גולדן, ציור על ידי מרג'ה, עברית : יפה קרינקין, הוצאת מסדה, תל אביב, 1965.
רונית הסנאית, (ספרית הטלה), מוציא לאור : ש' זימזון, 1965.
דובי יצא לטייל, (ספרית הטלה), מוציא לאור : ש' זימזון, תרגום מאנגלית : יפה קרינקין, 1965.
הידד נדי קט, נדי, איניד בלייטון, ערכה : לאה גולדברג, ש' זימזון, תל אביב, 1968.
נדי והמכונית, איניד בלייטון, ערכה : לאה גולדברג, ש' זימזון, תל אביב, 1968.
רובין הוד, מעובד מן הנוסח המקורי של אלכסנדר דיומא, ציורים : בנונוטי, עברית : יפה קרינקין, הוצאת מסדה, רמת-גן, 1969.
נדי שוב כאן, איניד בלייטון, ערכה : לאה גולדברג, מו"ל : ש' זימזון, תל אביב, 1971.
נדי על שפת הים, איניד בלייטון, ערכה : לאה גולדברג, מוציא לאור : ש' זימזון, 1971.
נדי וטסי, איניד בלייטון, ערכה : לאה גולדברג, מוציא לאור : ש' זימזון, תל אביב, 1972.
נדי בצרה גדולה, איניד בלייטון, ערכה : לאה גולדברג, מו"ל : ש' זימזון, תל אביב, 1972.
נדי ותעלוליו, איניד בלייטון, ערכה : לאה גולדברג, מו"ל : ש' זימזון, תל אביב, 1974.
נדי ומחק הפלאים, איניד בלייטון, ערכה : לאה גולדברג, מו"ל : ש' זימזון, תל אביב, 1974.
מספריה > מהשירים שהלחינה

שירת הספן, אביאסף ברנע, מאיר נוי, מתוך : דבר לילדים, כ"א 39, עמוד 618, (מאיר נוי, מחברת עברית, מספר 1, עמוד 155).
החליל, דוד זהבי, מוציא לאור : "שנים עשר שירים לע"מ - ד'", (עמוד 68), תל אביב, תש"ד, 1944.
השקדיה, לאה לויטס-גולדס, דבר לילדים, ל' 20, 1960.
סביבוני, לאה לויטס-גולדס, דבר לילדים, ל"ג, 2, 1960.
נחליאלי וזנבו, לאה לויטס -גולדס, דבר לילדים, 1961, ל"ב, 17, 1961.
סביבוני חבר קטן, לאה לויטס-גולדס, מוציא לאור : רון-לי, קובץ שירי ילדים, תל אביב, תשכ"ג, עמוד 7.
בא החורף לעולם, רבקה גוילי, מתוך : גוילי רבקה, "יקינטו", מרחביה, לא ידועה שנת ההוצאה, עמוד 24.
יום הולדת לאביב וגם לי שי הבאתי, יוליה בת-דוד, מוציא לאור : פרדס קטן, תל אביב, 1970.
דגים, משה קילון, שירי ילדים, שירי חיות וצפורים, עמוד 10, --19?
שנה חדשה הגיעה אלינו, חדוה גלבוע, "שיר נשירה", תל אביב, 1979, עמוד 2.
עדרים במכלה, יצחק אדל, דבר לילדים, כ"ו, 35, 1979.
שיר לילקוט, משה ביק, מוציא לאור : נבנה ארצנו, תל אביב, יחד, עמוד 67, (1980)?
האסי שלנו, חיים ברקני, מתוך 50 שנות זמר בתל-עמל, 1987, (הוקדש לקיבוץ ניר דוד).
בתל עמל, יהושע לוריא, 50 שנות זמר בתל עמל, 1987.
מספריה > מהשירים שחיברה

מולדת שלי, 1948.
בקר בעמק, מתוך : "ארכיון דוד זהבי", סדרה C : טקסטים לשירים, פריט מס' 138, לא ידועה שנת ההוצאה.
אם יהיה לי אח תינוק שמו יהיה נמרוד, מלחין : דוד זהבי, ארכיון דוד זהבי", סדרה A : יצירות ; שירים, פריט מס' 306 (2), 1962, (עיבוד נוסף : זהבי, דוד, "מזמור לדוד" (חלק ג'), עמוד 11, תל אביב, 1977).
יש חליל נעלם בין הרי הגליל, מלחין : דוד זהבי, מעבד מוזיקלי : אריה לבנון, מתוך : "שרים במקהלה", לבנון אריה, 2007, עמוד 309, (בצוע : נעמי צור, ליווי : יוחנן בוהם - פסנתר, 1951, בצוע נוסף : "חבורת שירו שיר").
הרהורים, מלחין : נחום היימן, מחבר : יפה קרינקין,.
לקריאה נוספת

חנן חבר, שירת הגוף הלאומי - נשים משוררות במלחמת השחרור, נוסח ראשון של המאמר הוצג בכנס ״זהות נשית והשיח הלאומי בישראל״, שהתקיים במכון ון ליר בירושלים, 1 בדצמבר 1993.
"פרס יציב" ניתן ליפה קרינקין ולדוד אגמון, דבר, 16 במרץ 1960
יומן מסע לחקר 100 שנות תרבות לילדים בקיבוצים, מרים רות.
יוסף אורן, שירי האי האחד, (יפה קרינקין – "האי האחד"), משא, (המוסף הספרותי) - למרחב, 5 באוגוסט 1966
הערות שוליים

↑  אתר הספרייה הלאומית, ערך : יפה קרינקין
↑  אתר הספרייה הלאומית, ערך : יפה קרינקין, פריט מספר 29
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303722505171  ISNI: 0000 0001 1879 9787  LCCN: n2011027048  VIAF: 97517224   WorldCat (עם VIAF): 97517224
שקע חזיתי

שקע חזיתי (באנגלית: Frontal depression) הוא סוג של מערכת סינופטית האופיינית לאזור הממוזג, ושבה נפגשים גושי אוויר חמים, הבאים מאזור קו המשווה, עם גושי אוויר קרים, המגיעים מאזורי הקטבים. גושי האוויר אינם מתערבבים זה בזה, וכל גוש נע בתנועה סיבובית המתכנסת לתוך השקע כדי למתן את הלחץ נמוך שבו. קווי המפגש של גושי האוויר החמים והקרים נקראים "חזיתות", והשקע שהם מתכנסים לתוכו נקרא "שקע חזיתי". מעברו של שקע כזה מעל לאזור גאוגרפי נתון יכול להימשך כמה יממות.
סוגים עיקריים של חזיתות

חזית קרה - כאשר האוויר הקר נע כלפי האוויר החם, נוצרת בקו המפגש שלהם תופעה המכונה חזית קרה. בחזית הקרה האוויר הקר והצפוף יותר נכנס מתחת לאוויר החם וגורם לו לעלות במהירות. עלייה מהירה של אוויר חם ולח יוצרת ענני ערמה מפותחים מקבוצת הקומולוס והקומולונימבוס. עננים אלה גורמים לירידתן של כמויות משקעים גדולות, המלוות לעיתים בברקים ורעמים כבדים ובברד. חזית כזאת יכולה ליצור תנאים להתפתחות טורנדו במקרים פחות שכיחים.
חזית חמה - כאשר האוויר החם נע לעבר גוש האוויר הקר נוצרת במקום המפגש שלהם חזית חמה. בחזית החמה האוויר החם והקל עולה לאט יותר מעל לגוש האוויר הקר. עלייה איטית יחסית של האוויר החם מביאה ליצירת ענני שכבה מקבוצת הסטרטוס והנימבוסטרטוס, המשתרעים על פני שטחים גדולים. המשקעים היורדים מעננים אלה הם בעלי עוצמה נמוכה יותר, והם סוערים פחות. גושי האוויר החם והקר מסתחררים, מתכנסים לתוך השקע ו"ממלאים" אותו, עד שהם מאזנים את הבדלי הטמפרטורות ואת הלחץ.
שקעים חזיתיים בישראל

רוב הגשמים בישראל מגיעים מחזיתות קרות הנלוות לשקעים חזיתיים. השקעים מוסעים בדרך כלל על ידי הרוחות המערביות שמעל לים התיכון, ובמהלך אופייני, נוטים להתעמק בין קפריסין לבין ישראל. החזית החמה תגיע על פי רוב ראשונה לחופי הארץ, ואילו החזית הקרה שאחריה תביא עמה את מירב המשקעים. השלגים המעטים היורדים בישראל, מקורם באוויר הקר המגיע מצפון-מזרח אירופה.
הערות שוליים

↑  נטליה גויכמן, מדוע יורד גשם בחורף?, באתר מכון דוידסון
פנים

ערך זה עוסק בחלק הראש הקדמי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 שיוך:  ראש 
 תיאור ב:  אנציקלופדיה של אוטו 
 מזהים
 לטינית (TA98):  facies 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A01.1.00.006 
 TA2 (2019):  112 
 FMA:  24728 
 קוד MeSH:  A01.456.505 
 מזהה MeSH:  D005145 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0015450 
 
פניו של וינסנט ואן גוך בדיוקן עצמי
פנים של ילדה, ציור משנת 1642
הפנים הן החלק הקדמי של הראש. פני האדם משתרעות בין המצח לסנטר. הפנים כוללות עור, שיער, מצח, גבות, עיניים, אף, לחיים, אוזניים, פה, שפתיים, שיניים וסנטר. באמצעות הפנים מובעות הבעות הפנים. הפנים מהוות מרכיב חשוב בהופעת האדם ובזהותו.
המילה "פנים" נגזרת מן השורש פ-נ-י/ה משום שהן פונות קדימה.
הפנים הן מאפיין המאפשר הבחנה בין אנשים וזיהויים, בדרך כלל ממבט ראשון (למעט הבחנה בין תאומים זהים). לדוגמה, תמונת פנים על רישיון הנהיגה מאפשרת לשוטר לאמת את זהות הנהג.
אנשים שאינם יכולים לזהות אנשים אחרים על פי הפנים לוקים בפרוסופאגנוזיה.
הבעת פנים

הבעות פנים נוצרות על ידי תנועת ותנוחת שרירי הפנים ומפורשות על ידי המוח, הן משמשות כערוץ תקשורת בלתי מילולי.
לעיתים קרובות ניתן ללמוד על רגשותיו ומצב רוחו של האדם דרך הבעת פניו.
גלריה

פני אישה
פני גבר
פני ילדים
הערות שוליים

↑  Baron, R. A., and Byrne, D. (2000). Social psychology. Boston: Allyn and Bacon.
| סממנים חיצוניים בגוף האדם |
| --- | --- | --- |
| ראש וצוואר | קרקפת • פנים • מצח • רקה • עצם הרקה • עין • אוזן • תנוך • לחי • אף • פה • שפתיים • לשון • שיניים  • סנטר • גרגרת • עורף • גרון |  |
| גו | בית החזה • בית השחי • שדיים • פטמה • בטן • טבור • אגן • מותן • פות • פין • אשכים • גב • פי הטבעת |  |
| יד | כתף • זרוע • מרפק • אמה • שורש כף היד • כף יד • אצבעות (אגודל, אצבע מורה, אמה, קמיצה, זרת) • ציפורניים |  |
| רגל | עכוז • ירך • ברך • שוק • קרסול • כף רגל • סוליה (עקב, קשת, כרית) • אצבעות כף הרגל (בוהן) |  |
| עור | שיער • שיער פנים • ריסים • גבות • שער הערווה |  |
פורטל גוף האדם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565342405171  BnF: cb11935546c (data)  GND: 4020687-7  LCCN: sh85046785  NDL: 00565021  NKC: ph117247  TA98: A01.1.00.006 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יצירות בלתי גמורות במוזיקה

בתולדות המוזיקה הקלאסית ישנן יצירות רבות שנותרו בלתי גמורות, חלקן עקב מות המלחין לפני השלמתן ואחרות מסיבות שונות. ערך זה מציג רשימה חלקית של יצירות שלא הושלמו.
באך

יוהאן סבסטיאן באך לא השלים מספר יצירות:
הקנטטה החילונית Vergnügte Pleißenstadt, רי"ב 216
היצירה האחרונה שכתב ובעקבות מותו לא הספיק להשלימה: אמנות הפוגה (גרמנית: Die Kunst der Fuge, מספר קטלוגי BWV1080). בדומה ליצירותיו וריאציות גולדברג והמנחה המוזיקלית היצירה היא מחקר בקונטרפונקט, ומקיפה את מגוון האפשרויות בהולכת קולות ובמהלכים בהרמוניה על נושא קבוע. היצירה מורכבת מארבעה קאנונים בעלי מאפיינים שונים, וארבע עשרה פוגות במורכבות עולה, מהקונטרפונקטוס (פוגה) הראשונה והפשוטה ועד הפוגה הארבע עשרה שלא הספיק להשלים. בביצוע מקובל להפסיק הנגינה, על אף העובדה שהמשפט המוזיקלי לא מגיע למיצוי ונקטע בפתאומיות. כמו כן מלחינים ומבצעים שונים השלימו למיטב הבנתם סיום ליצירה.
מספר יצירות בלתי גמורות נוספות של המלחין לעוגב, הן הפנטסיה בדו מז'ור, BWV 571 ומספר פרלודים על כוראלים שונים, BWV 753 ,BWV 764 וכמה ריקודים (ככל הנראה סוויטות חלקיות) לצ'מבלו.
מוצרט

אחד מסיפורי השלמת היצירה המפורסמים הוא מלאכת השלמת הרקוויאם, שמוצרט הלחין בסמוך למותו. בשוכבו חולה על מיטתו הורה לתלמידו זיסמאייר כיצד להשלימה. זיסמאייר השלים בכוחות עצמו חלקים ניכרים מהיצירה ובהם פרק ה"לקרימוזה" המפורסם. אומנם ישנו פער ניכר בין עבודתו לזו של מוצרט, ולימים הדבר היה פתח עבור מלחינים רבים להשלים היצירה כראות עינם. חלקים מהרקוויאם מעידים, כמו גם יצירות מאוחרות נוספות של מוצרט, על התפתחות מוזיקלית אישית של המלחין ושינוי סגנוני. אפילו חלקיות היצירה נחשבת לאחד מהישגיו האומנותיים הגדולים, ולימים קנתה לעצמה פרסום רב. בשל טביעת האצבע הניכרת של זיסמאיר ביצירה, פנה המנצח הלמוט רילינג (מוזיקולוג בעצמו) למוזיקולוג, מבצע מומחה וחוקר הביצוע המוזיקלי של יצירות מוצרט, רוברט לוין, להשלים היצירה ברוח המלחין. לוין עשה כן בעזרת מחקר נרחב ומעמיק של כתבי יד רבים של מוצרט ששרדו, אך מבלי לשנות הרושם שהתקבע מהשלמותיו הנרחבות של זיסמאיר. גרסתו כיום היא אחת המקובלות בביצוע, ובין היתר נבחרה על ידי גרדינר, שלימים הזמין מלוין השלמות ליצירות נוספות של מוצרט ובאך.
למעשה, הרקוויאם איננו היצירה היחידה שמוצרט הותיר בלתי גמורה, אלא היצירה הבלתי גמורה המפורסמת ביותר פרי עטו (ואחרים). וממחקר כתבי היד שלו ניתן ללמוד על אופיו של המלחין, ככזה השב ליצירותיו ומשפר אותן כשנדרש. כמו כן יצירות רבות שלו ננטשו בשל עומס ודחק כלכלי, כאשר נאלץ להתפנות להלחנת יצירות בהזמנה. ואומנם ניתן ללמוד כי מוצרט בחר לנטוש דווקא חלקי יצירות שלא דרשו שיפור ניכר. למעלה מ-140 קטעים שונים בלתי גמורים נותרו עם מותו ושמורים היום בספריות שונות וחלקם אף מפורסמים ברשת.
שוברט

פרנץ פטר שוברט הותיר אחריו סונאטות, לידר ויצירות אחרות, שלא השלים, מסיבות שונות (שוברט נהג לנטוש יצירות באמצע ולעבור למשהו חדש, שמשך את לבו יותר):
הסימפוניות מספר 7 במי מינור ומספר 8 בסי מינור המכונה עד היום "הבלתי גמורה"
האופרטה Der Spiegelritter, מספר קטלוגי D.2, ממנה נכתב רק חלקה הראשון.
הזינגשפיל Claudine von Villa Bella, מספר קטלוגי D.239, שעשר תמונות מתוכו נכתבו אך הוא לא הושלם.
הליד Mignon, מספר קטלוגי D.469.
הסונאטה לפסנתר "אלגרו בפה דיאז" (אנגלית: Allegro in f-sharp for piano), מספר קטלוגי D.571. שוברט לא סיים סונאטה זו, ולמעשה נמצא רק פרק אחד, שגם הוא לא הושלם. אריה ורדי קיבל עליו להשלימו ברוחו של שוברט.
הסונאטה לפסנתר מס' 11 בפה (אנגלית: Sonata no.11 in f for piano), מספר קטלוגי D.625.
הליד Ueber allen Zauber Liebe, מספר קטלוגי D.682.
השמיניה Gesang der Geister über den Wassern, מספר קטלוגי D.704, מיועד לקולות גבריים.
סונאטה מס' 15 בדו המכונה Reliquie, מספר קטלוגי D.840, הפרקים השני והרביעי אינם גמורים.
ביזה

המלחין ז'ורז' ביזה אמנם לא השלים שתיים מיצירותיו, אך זאת לא בשל מוות בטרם הלחנתן עד סופן, אלא בשל חשש בשל הרף שהציבו מלחינים בשעתו. אמנם ביזה היה מגדולי המלחינים בהיסטוריה, אך עד מותו הוא לא סיים שתיים מהסימפוניות שלו:
סימפוניית רומא: לאחר אחת עשרה שנים של התלבטויות (1860-1871), עם הצגה חלקית ב-1869, עדיין לא הצליח ביזה להציג גרסה סופית של סימפוניית רומא.
סימפוניה בדו: מספר עשורים לאחר מותו, התגלתה מחדש אחת מיצירותיו המוקדמות של ביזה, הסימפוניה בדו אשר לא הוצגה מעולם, ונזקקה רק ל"ליטושים" קטנים מסביב כדי להפוך ליצירה מקובלת, המושמעת לעיתים קרובות ומייצגת נאמנה את סגנונו המוכר של ביזה.
ברוקנר

אנטון ברוקנר הותיר אחריו את ה"סימפונייה מס' 9" שלו לא גמורה בחלקה הרביעי והאחרון. גרסאות רבות במהלך ההיסטוריה נכתבו להשלמת יצירה זו, ביניהן:
גרסתו של ויליאם קרגן
גרסתם של ניקולה סמאל וג'וזפה מזוקה
גרסתם של ניקולה סמאל, ג'וזפה מזוקה, ג'ון א. פיליפס ובנג'מין גנאר קוהרס
בורודין

המלחין הרוסי אלכסנדר בורודין הותיר לא גמורה יצירה אחת שלו, והיא "סימפונייה מס' 3". היא הושלמה ותוזמרה לאחר מותו על ידי חברו המלחין ניקולאי רימסקי-קורסקוב.
סיבליוס

המלחין הפיני ז'אן סיבליוס הותיר לא גמורה את סימפוניה מס' 8 שלו. ב-1945 שרף סיבליוס את דפיה ולא נותר ממנה זכר עד היום. זו נותרה אחת התעלומות הגדולות של המאה ה-20. הוא סירב לדון בעניין עם עיתונאים, אך משיחות עם חבריו התברר, שהמנגינה עדיין מנוגנת בראשו וכי הוא התכוון להתחיל לכתוב אותה מחדש, אך המנגינה מתה עמו ב-1957.
פוצ'יני

המלחין ג'אקומו פוצ'יני לא הספיק להשלים האופרה האחרונה פרי עטו טורנדוט. פוצ'יני השלים את שתי המערכות הראשונות במלואן ומהמערכה השלישית והאחרונה, עליה עמל כשנה לפני מותו מבלי להתרצות מן התוצאה, הספיק להלחין עד תמונת מותה של ליו. בנוסף לגוף היצירה החסרה הותיר אחריו 36 דפי טיוטה לסיום של האופרה. בין היתר הכיל כתב היד לחן לקול ולפסנתר (ליווי והרמוניה), "תקצירי יצירות" הכוללים תפקידי הקולות (המושרים) ושתים עד ארבע חמשות ליווי והערות תזמור חלקיות, אך טיוטות אלה לא כללו את כל החלקים הנותרים בשתי התמונות האחרונות ביצירה, לפי הליברית. פוצ'יני הגוסס מסרטן הגרון ביקש מידידו המנצח ארטורו טוסקניני "אל תניח לטורנדוט שלי למות" והנחה בכתובים למסור למלחין ריקארדו זאנדונַי את העבודה להשלמת החסר, אך אמרגנו של פוצ'יני המנוח העדיף את פרנקו אלפאנו, בשל מאפיינים טכניים כגודל והרכב התזמורת, הדומים לאופרה "אגדת סאקונטאלה" מאת אלפאנו שבוצעה בבכורה ב-1921. אלפאנו נדרש לשכתב את גרסתו הראשונה לאחר התערבותו של המלחין טיטו ריקורדי, שביקורתו את עבודתו של אלפאנו נבעה אולי מתסכול, משום שלא נבחר למשימת ההשלמה בעצמו. טוסקניני דרש שכתוב ולבסוף נאלץ אלפאנו להסיר חלקים חסרים בליברית המקורית שהשלים בכוחות עצמו, אף כי פו'ציני עצמו עמד על חסרונם מבלי שהספיק להשלים החסר, ובנוסף אולץ לקצץ קטעים מתפקיד אדאמי, כיוון שפוצ'יני החסיר כל הוראה לגבי חלקים אלה בליברית שלו. לבסוף לאחר עריכתו של טוסקניני קוצרה גם גרסתו השנייה של אלפאנו בשלש דקות. בבכורת האופרה בלה סקאלה, ב-25 באפריל 1926, כחמישה חודשים לאחר מות פוצ'יני, עצר טוסקניני בתמונת מותה של ליו, באמצע המערכה האחרונה ופנה לקהל בהסבר קצר, שזו הנקודה שבה מת המלחין (מספר גרסאות שונות של "הציטוט המדויק" תועדו בתקשורת הכתובה ובביוגרפיות). המסך ירד על הבמה והאופרה נותרה חסרה. בהמשך העונה בוצעה האופרה בגרסתו הערוכה של אלפאנו על ידי טוסקניני ומנצחים נוספים והתקבעה כגרסה הרשמית של האופרה. ב-1990 הוקלטה לראשונה האופרה בגרסתו המקורית הראשונה של אלפאנו על ידי האופרה הסקוטית. כמו כן נכתבו גרסאות, שהסתמכו על הטיוטות בכתב ידו של פוצ'יני, אחת של ג'נט מגוויר בשנות ה-80 (מעולם לא בוצעה) ושנייה של לוצ'אנו בריו, שיצאה לאור ב-2001, בוצעה מספר פעמים אך קיבלה תגובות מעורבות עקב טביעת אצבעו האישית של בריו, שניכרה בהרחבת סגנון ההלחנה.
מאהלר

המלחין האוסטרי גוסטב מאהלר לא הספיק להשלים את "סימפוניה מס' 10", יצירתו האחרונה אשר הלחין בשנים 1910–1911, והותיר אותה כטיוטה ולא ניתנת להצגה לפני קהל. לאחר מותו נעשו מספר צעדים מצד מוזיקולוגים רבים בעולם להשלים את היצירה, ואכן ישנן מספר גרסאות לה כיום, ביניהן של ארנסט קרנק, ברונו ולטר וליאונרד ברנשטיין. הגרסה המקובלת לביצוע כיום היא של המוזיקולוג הבריטי דריק קוק.
הערות שוליים

↑  Puccini's 'Turandot': the end of the great tradition, William Ashbrook & Harold Powers, Princeton University Press, 1991. ISBN 0-691-02712-9
↑  Puccini: a Critical Biography, Mosco Carner London: Gerald Duckworth, 1958
↑  Turandot, www.concertoperaboston.org
הפוגה הארבע עשרה, הקטועה והערתו של קארל פיליפ עמנואל בדבר הנסיבות, מות אביו, המלחין.
1865 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1865  במדע |  |
< · 1863 · 1864 — 1865 — 1866 · 1867 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
אסטרונומיה

19 בדצמבר – גילוי כוכב שביט 55P/Tempel–Tuttle
ארכאולוגיה

ג'ון לובוק פרסם את ספרו Pre-historic Times שנהפכה לספר בסיסי בנושא ויצאה במספר מהדורות עד לשנת 1913.
12 במאי – הקמת הקרן לחקר ארץ ישראל
ביולוגיה

גרגור מנדל פרסם את תוצאות הניסוים שלו.
מקס שולצה מתאר טסית דם.
הגדרת אאוגניקה על ידי פרנסיס גלטון
תיאור ראשון של אייל דוד.
כימיה

פרידריך אוגוסט קקולה גילה את המבנה הפנימי של בנזן.
פיזיקה

רודולף קלאוזיוס הגדיר את המונח אנטרופיה.
ג'יימס קלרק מקסוול פרסם את A Dynamical Theory of the Electromagnetic Field
רפואה

לואי פסטר הוכיח שאוויר מלא חיידקים.
ג'וזף ליסטר מבצע ניסויים בחיטוי באמצעות פנול.
אליזבט אנדרסון מקבלת רישיון לרפואה - לראשונה בבריטניה אישה קבלה רישיון מסוג זה.
נולדו

22 בינואר – פרידריך פשן, פיזיקאי גרמני (נפטר ב-1947)
נפטרו

12 באוגוסט – ויליאם הוקר, בוטנאי אנגלי (נולד ב-1785)
26 באוגוסט – יוהאן אנקה, אסטרונום גרמני (נולד ב-1791)
29 באוגוסט – רוברט רמאק, ביולוג גרמני (נולד ב-1815)
2 בספטמבר – ויליאם רואן המילטון, מתמטיקאי אירי (נולד ב-1805)
1853 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1853  במדע |  |
< · 1851 · 1852 — 1853 — 1854 · 1855 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
ביולוגיה

גילוי גליקוגנזה על ידי קלוד ברנר
כימיה

גילוי תגובת קניזארו
מתמטיקה

פרסום מחקר על מערכת שטיינר.
נולדו

18 ביולי – הנדריק לורנץ, פיזיקאי הולנדי, חתן פרס נובל (נפטר ב-1928)
2 בספטמבר – וילהלם אוסטוולד, כימאי גרמני, חתן פרס נובל (נפטר ב-1932)
9 בספטמבר – פייר מרי, נוירולוג צרפתי (נפטר ב-1914)
16 בספטמבר – אלברכט קוסל, כימאי גרמני, חתן פרס נובל (נפטר ב-1927)
2 באוקטובר – ויליאם רמזי, כימאי סקוטי, חתן פרס נובל (נפטר ב-1940)
נפטרו

17 במרץ – כריסטיאן אנדראס דופלר, פיזיקאי אוסטרי (נולד ב-1803)
23 באפריל – אוגוסט לורן, כימאי צרפתי (נולד ב-1807)
2 באוקטובר – פרנסואה ז'אן דומיניק אראגו, פיזיקאי ומתמטיקאי צרפתי (נולד ב-1786)
18 באוקטובר – יוהאן פון וולדהיים, ביולוג גרמני (נולד ב-1771)
1866 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1866  במדע |  |
< · 1864 · 1865 — 1866 — 1867 · 1868 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
אסטרונומיה

מאי – ויליאם חאגינס תוך חקר ספקטרום פליטה נובה גילה שסביבה ענן של חנקן.
ג'ובאני סקיאפארלי מאשר שגשם המטאוריטים מקורו בזנב של כוכב שביט.
ביולוגיה

גרגור מנדל פרסם את חוקי התורשה של מנדל.
ארנסט הקל משער ש-פרוטיסטים מהווים ממלכה חדשה (הממלכה הרביעית - שלוש הממלכות האחרות הן בעלי החיים, צמחים ופטריות).
טכנולוגיה

27 ביולי – הפעלת כבל טלגרף טרנס-אטלנטי.
23 באוגוסט – הפעלת מכבש קיטור ראשון.
כימיה

אלפרד נובל גילה את דינמיט.
אוגוסט וילהלם פון הופמן הציע שיטה חדשה למיון פחמימנים
רפואה

חקר הרשתית על ידי מקס שולצה.
המצאת מד חום מודרני על ידי טומאס אלבוט.
בלונדון נפתח בית חולים בו נשים מאובחנות על ידי רופאות בלבד.
נולדו

17 באפריל – ארנסא סטרלינג, פיזיולוג בריטי (נפטר ב-1927)
21 בספטמבר – הרברט ג'ורג' ולס, סופר מדע אנגלי (נפטר ב-1946)
25 בספטמבר – תומאס הנט מורגן - ביולוג אמריקאי, חתן פרס נובל (נפטר ב-1945)
8 באוקטובר – רג'ינלג פסנדן - חלוץ רדיו אמריקאי (נפטר ב-1932)
30 בנובמבר – רוברט ברום - פלאונטולוג דרום אפריקאי (נפטר ב-1951)
נפטרו

6 במרץ – ויליאם יואל - מדען רב-תחומי אנגלי (נולד ב-1794)
4 באפריל – תומאס הודג'קין - פתולוג אנגלי (נולד ב-1798)
20 ביולי – ברנהרד רימן - מתמטיקאי גרמני (נולד ב-1826)
1 בדצמבר – ג'ורג' איוורסט - גאוגרף אנגלי (נולד ב-1790)
1864 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1864  במדע |  |
< · 1862 · 1863 — 1864 — 1865 · 1866 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
אסטרונומיה

29 באוגוסט – ויליאם חאגינס לראשונה מבצע חקר ספקטראלי של ערפילית פלנטרית - ערפילית עין החתול.
ביולוגיה

בוטנאי אנגלי ריצ'רד ספרוס מסיים את המסע שלו בדרום אמריקה במהלכו הוא אסף מעל 30 אלף דוגמאות של צמחים.
30 בינואר – הקמת הפארק הלאומי יוסמיטי
טכנולוגיה

17 בפברואר – לראשונה צוללת הצליחה להטביע אוניית קרב. אך כל צוות הצוללת נספה.
8 בדצמבר – השלמת גשר בבריסטול, היצירה האחרונה של איזמבארד קינגדום ברונל
הנרי רוסקו ורוברט בונזן לראשונה השתמשו במבזק לצורכי צילום.
כימיה

20 באוגוסט – ג'ון ניולנדס פרסם את הצעתו לטבלת היסודות הכימיות. ההצעה לא התקבלה על אף היותה נכונה למדי.
פיזיקה

8 בדצמבר – ג'יימס קלרק מקסוול מפרסם את עבודתו A Dynamical Theory of the Electromagnetic Field בה מציג את התכונות הגליות של האור.
נולדו

ינואר – ג'ורג' קארבר, בוטנאי אמריקאי (נפטר ב-1943)
13 בינואר – ולהלם וין, פיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל (נפטר ב-1928)
21 באפריל – מקס ובר, כלכלן וסוציולוג גרמני (נפטר ב-1920)
14 ביוני – אלויס אלצהיימר, פסיכיאטר גרמני (נפטר ב-1915)
25 ביוני – ולטר נרנסט, כימאי גרמני (נפטר ב-1941)
22 ביוני – הרמן מינקובסקי, מתמטיקאי גרמני (נפטר ב-1909)
נפטרו

20 בינואר – ג'ובני פלנה, אסטרונום איטלקי (נולד ב-1781)
21 במרץ – ליוק הוורד, מטאורולוג בריטי (נולד ב-1772)
15 באפריל – פרידריך פון שטרובה, אסטרונום רוסי ממוצא גרמני (נולד ב-1793)
2 בנובמבר – ג'ורג' בול, מתמטיקאי אנגלי (נולד ב-1815)
1863 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1863  במדע |  |
< · 1861 · 1862 — 1863 — 1864 · 1865 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
ארכאולוגיה

תחילת חפירות באפסוס.
גילוי ניקה מסמותרקיה
ביולוגיה

מקס שולצה הוכיח שפרוטופלזם של חיות וירקות הם זהות.
טכנולוגיה

10 בינואר – פתיחת הרכבת התחתית של לונדון
פרסום פטנט על מטף.
כימיה

הקמת חברת Bayer
רפואה

17 בפברואר – הישיבה הראשונה של הוועד הבינלאומי של הצלב האדום והסהר האדום
נולדו

12 במרץ – ולדימיר ורנדסקי, ביולוג רוסי (נפטר ב-1945)
25 במרץ – סימון פלקסנר, רופא אמריקאי (נפטר ב-1946)
21 ביוני – מקס וולף, אסטרונום גרמני (נפטר ב-1932)
12 ביולי – פול דרודה, פיזיקאי גרמני (נפטר ב-1906)
16 באוקטובר – פיוטר קוזלוב, מגלה ארצות רוסי (נפטר ב-1935)
14 בנובמבר – לאו באקלנד, כימאי אמריקאי (נפטר ב-1944)
נפטרו

1 באפריל – יאקוב שטיינר, מתמטיקאי שווייצרי (נולד ב-1796)
1851 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1851  במדע |  |
< · 1849 · 1850 — 1851 — 1852 · 1853 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
אסטרונומיה

פברואר – הצגה ראשונה של מטוטלת פוקו
24 באוקטובר – גילוי אריאל ואומבריאל על ידי ויליאם לאסל.
ארכאולוגיה

תחילת חפירות בשושן על ידי ויליאם לופטוס.
טכנולוגיה

13 בנובמבר – לראשונה הוקם כבל טלגרף תת-ימי. הוא הונח מתחת לתעלת למאנש.
נולדו

19 בינואר – יקובוס קפטיין, אסטרונום הולנדי (נפטר ב-1922)
12 באפריל – אדוארד מאנד, אסטרונום אנגלי (נפטר ב-1928)
8 ביולי – ארתור אוונס, ארכאולוג בריטי (נפטר ב-1941)
20 ביולי – ארנולד פיק, נוירולוג צ'כי (נפטר ב-1924)
3 באוגוסט – ג'ורג' פיצג'רלד, פיזיקאי אירי (נפטר ב-1901)
נפטרו

27 בינואר – ג'ון ג'יימס אודובון, אורניתולוג אמריקאי (נולד ב-1785)
18 בפברואר – קרל גוסטב יעקב יעקובי, מתמטיקאי גרמני (נולד ב-1804)
10 במרץ – הנס כריסטיאן אורסטד, פיזיקאי דני (נולד ב-1777)
1862 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1862  במדע |  |
< · 1860 · 1861 — 1862 — 1863 · 1864 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
אסטרונומיה

31 בינואר – אלבן קלרק גילה את סיריוס B, ננס לבן.
16 ביולי – גילוי כוכב שביט 109P/Swift–Tuttle
ביולוגיה

15 במאי – צ'ארלס דרווין פרסם עבודה נוספת בהקשר לאבולוציה.
הנרי בייטס פרסם את מחקרו על פרוקי רגליי באזור האמזונאס.
כימיה

אלכסנדר בורודין פרסם את מחקרו על התמרה נוקלאופילית.
טכנולוגיה

חברת Brown & Sharpe הפעילה כרסמת ראשונה.
פרסום שיטה ראשונה להשוואת חוזק מתכות.
5 בספטמבר – צוות בכדור פורח מגיע לגובה של 9,000 מ'.
רפואה

הרמן שלן הציע טבלה אחידה לבדיקת עיניים. הטבלה בשימוש עד היום.
נולדו

23 בינואר – דוד גילברט, מתמטיקאי גרמני (נפטר ב-1943)
2 ביולי – ויליאם הנרי בראג, פיזיקאי וכימאי אנגלי, חתן פרס נובל (נפטר ב-1942)
12 באוקטובר – תאודור בוברי, ביולוג גרמני (נפטר ב-1915)
19 באוקטובר – אוגוסט לומייר, ממציא צרפתי, מחלוצי הקולנוע (נפטר ב-1954)
נפטרו

1 בינואר – מיכאיל אוסטרוגרדסקי, מתמטיקאי רוסי (נולד ב-1801)
10 בינואר – סמואל קולט, ממציא אמריקאי (נולד ב-1814)
3 בפברואר – ז'אן-בטיסט ביו, פיזיקאי צרפתי (נולד ב-1774)
7 בפברואר – פרוספר מנייה, רופא צרפתי (נולד ב-1799)
1 במרץ – פיטר ברלואו, פיזיקאי אנגלי (נולד ב-1776)
3 באפריל – ג'יימס קלארק רוס, מגלה ארצות בריטי (נולד ב-1800)
21 באוקטובר – בנז'מן ברודי, פיזיולוג אנגלי (נולד ב-1783)
1852 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1852  במדע |  |
< · 1850 · 1851 — 1852 — 1853 · 1854 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
כימיה

גילוי והגדרת חוק בר-למברט
מתמטיקה

תחילת מציאת הוכחה למשפט ארבעת הצבעים.
תעופה

24 בספטמבר – טיסה ראשונה של ספינת אוויר שנבנתה על ידי הנרי ג'יפאר.
טיסות נוספות של ג'ורג' גיילי על דאון.