stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מנגנון אנטיקיתרה
הערות שוליים

↑  Ancient 'computer' starts to yield secrets - IOL SciTech | IOL.co.za
↑  Cicero: de Re Publica I
↑  בצורה דומה במידה מסוימת לדיפרנציאל ברכב.
↑  "The Antikythera Mechanism Research Project". אורכב מ-המקור ב-2007-04-05. נבדק ב-2007-03-23.
↑  "X-Tek Systems". אורכב מ-המקור ב-2006-06-27. נבדק ב-2007-03-23.
↑  "National Bank of Greece, Cultural Foundation". אורכב מ-המקור ב-2007-02-25. נבדק ב-2007-03-23.
↑  "Interactive Relighting of the Antikythera Mechanism". אורכב מ-המקור ב-2012-08-30. נבדק ב-2007-03-23.
↑  "The Antikythera Mechanism Research Project". אורכב מ-המקור ב-2012-09-26. נבדק ב-2007-03-23.
↑  Freeth, Tony; Y. Bitsakis; ...; M.G. Edmunds (30 נוב' 2006). "Decoding the ancient Greek astronomical calculator known as the Antikythera Mechanism". Nature. 444: 587–591. doi:10.1038/nature05357. {{cite journal}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: numeric names: authors list (link)
↑  נפתרה תעלומת "המחשב העתיק בעולם", באתר ynet, 15 במרץ 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007542799805171  BnF: cb17140696n (data)  GND: 7738934-7  LCCN: sh2009003044  NKC: ph1088794  VIAF: 196750699   WorldCat (עם VIAF): 196750699 
מרקוס טוליוס קיקרו
שחזור המנגנון במוזיאון הלאומי לארכאולוגיה שבאתונה מבוסס על המודל של דרק דה סולה פרייס
שחזור מנגנון אנטיקיתרה
פרויקט נזכור

.
פרויקט נִזְכּוֹר (באנגלית: Nizkor Project) הוא אתר אינטרנט ששם לעצמו למטרה להילחם בהכחשת השואה על ידי חשיפת שקריהם של מכחישי השואה והפרכת טיעוניהם, במקום על ידי צנזורה.
האתר נוסד על ידי קן מקווי בעקבות השתתפותו בקבוצת הדיון "alt.revisionism" באינטרנט, הנוקטת ומטיפה לגישה "רוויזיוניסטית" בהתייחסות לשואה. קבוצת דיון זו שימשה בראשית שנות התשעים מעוז למכחישי שואה, ועוררה נגדה ארגונים הנלחמים באנטישמיות ובהכחשת השואה, כגון מרכז שמעון ויזנטל, שדרשו להטיל עליה צנזורה. אולם מקווי וחבריו החליטו להילחם במכחישי השואה בדרך אחרת, על ידי חשיפת השקרים והרשלנות של מכחישי השואה, ועל ידי תשובות מפורטות לטיעוניהם ולספקות אותם הם מנסים לעורר.
כך הם סיפקו הפרכה  מפורטת למסמך "66 שאלות ותשובות על השואה" שהפיץ "המכון לסקירה היסטורית" (Institute for Historical Review) ומכחיש השואה הקנדי ארנסט צינדל, בו הם עונים לטענות כאילו אין הוכחות לשואה, שאי אפשר היה להשתמש בציקלון בה להשמדה, או שאי אפשר היה לשרוף כל כך הרבה גופות במשרפות. האתר משמש גם לתיעוד כתביהם של מכחישי השואה, על מנת שיהיה אפשר להשתמש בהם כנגדם, ולהוכיח את הצורה שבה הם עובדים.
הפרויקט מתנגד לצנזורה, ואף יזם לינקים הדדיים מהאתר שלהם לאתרים של מכחישי שואה. חלק ממכחישי השואה סירבו, וחלקם, כמו צינדל, הסכימו.
בניגוד לטענות מכחישי השואה, האתר אינו ממומן על ידי ישראל, אלא על ידי תורמים פרטיים, ועל ידי מקווי עצמו.
קן מקווי

אין תמונה חופשית
קן מקווי (באנגלית: Kenneth McVay; נולד ב-1940) הוא אמריקאי-קנדי, מייסדו של פרויקט נזכור ומומחה לתופעת הכחשת השואה, מכחישי השואה, וארגוני השנאה שמאחוריהם.
בתחילת שנות התשעים מקווי היה משתתף בקבוצת הדיון alt.revisionism באינטרנט, המוקדשת לגישה "רוויזיוניסטית" לשואה. קבוצת דיון זו שימשה מעוז למכחישי שואה, ועוררה נגדה ארגונים הנלחמים באנטישמיות ובהכחשת השואה, כמו מרכז שמעון ויזנטל, שדרשו להטיל עליה צנזורה. אולם מקווי וחבריו החליטו להילחם במכחישי השואה לא על ידי צנזורה, אלא על ידי חשיפת השקרים והרשלנות של מכחישי השואה, ועל ידי מתן תשובות מפורטות ובדוקות לטיעוניהם ולספקות אותם הם מנסים לעורר.
מקווי, נחת לשעבר בחיל הנחתים האמריקאי, ומנהל תחנת דלק בפנסיה שעבר לקנדה, התחיל להקדיש זמן רב למציאת מסמכים ועדויות המפריכים את טיעוני מפריכי השואה ולהעלאתם לרשת. כמו כן הוא תיעד את מכחישי השואה עצמם, וחשף את שיטותיהם ומניעיהם. לדבריו, אחת הסיבות לתיעוב החזק שמכחישי השואה מפנים כלפיו היא העובדה שהוא אינו יהודי ואינו  אקדמאי, אלא רק מנהל תחנת דלק בפנסיה.
מקווי מרבה להרצות על מכחישי השואה וארגוני השנאה. על פועלו, כמו גם על גישתו הייחודית זכה באות "מסדר קולומביה הבריטית" מאת ממשלת קנדה.
הגביע הלטיני

| --- | --- |

 ענף:  כדורגל
 תאריך ייסוד:  1949
 תאריך פירוק:  1957
 מספר מתמודדים:  4
 מדינות משתתפות:  צרפת צרפת איטליה איטליה פורטוגל פורטוגל ספרד ספרד
 עיר מארחת:  אירופה הלטינית 
 זוכה אחרון/נה:  ספרדריאל מדריד (1957)
 הכי הרבה זכיות:  ספרדריאל מדריד ספרדברצלונה איטליהמילאן (2 זכיות)
 
 ליגת האלופות ← 
 
הגביע הלטיני היה טורניר כדורגל בינלאומי ששוחק שמונה פעמים, בין השנים 1949 ו-1957, והפגיש אחת לשנה את אלופות הליגות של ארבע ארצות: ספרד, צרפת, איטליה ופורטוגל.
מבנה התחרות

התחרות שוחקה במחזורים של ארבע שנים (בפועל הושלמו שני מחזורים כאלה), כאשר כל אחת מארבע ההתאחדויות המשתתפות מארחת בתורה. הפורמט היה פשוט: שני חצאי גמר, משחק על המקום השלישי ומשחק גמר בכל שנה. המשחקים נערכו בקיץ במרוכז, כדי לחסוך בנסיעות.
בתום מחזור בן ארבע שנים דורגו הארצות על פי איכות התוצאות שהשיגו הקבוצות שייצגו אותן. ספרד הייתה זו שדורגה במקום הראשון, גם ב-1949-1952 וגם ב-1953-1957. שתי הגדולות של הכדורגל הספרדי, ברצלונה וריאל מדריד, זכו בגביע פעמיים כל אחת.
חשיבות

בטרם נוסד גביע אירופה לאלופות, נחשב הגביע הלטיני לתואר היוקרתי ביותר שמועדון כדורגל אירופאי יכול לזכות בו. אולם ב-1954 נוסדה אופ"א, התאחדות העל האירופאית, ושתי התחרויות שאורגנו על ידה החל מ-1955, גביע האלופות וגביע ערי הירידים, תפסו את מקומו של הגביע הלטיני והפכו אותו למיותר.
כל משחקי הגמר

| שנה | מארחת | זוכה | סגנית | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1949 | ספרד ספרד | ספרדברצלונה | פורטוגלספורטינג ליסבון | 2-1 |
| 1950 | פורטוגל פורטוגל | פורטוגלבנפיקה ליסבון | צרפתבורדו | 3-3, 2-1  (בהארכה של משחק חוזר) |
| 1951 | איטליה איטליה | איטליהמילאן | צרפתליל | 0-5 |
| 1952 | צרפת צרפת | ספרדברצלונה | צרפתניס | 1-0 |
| 1953 | פורטוגל פורטוגל | צרפתסטאד ריימס | איטליהמילאן | 0-3 |
| 1955 | צרפת צרפת | ספרדריאל מדריד | צרפתסטאד ריימס | 2-0 |
| 1956 | איטליה איטליה | איטליהמילאן | ספרדאתלטיק בילבאו | 1-2 |
| 1957 | ספרד ספרד | ספרדריאל מדריד | פורטוגלבנפיקה ליסבון | 1-0 |
מספר ערפד

מספר ערפד משמש בתחום שעשועי המתמטיקה לתיאור מספר בן 2n ספרות עשרוניות הניתן להצגה כמכפלת שני מספרים המורכבים יחד מאותן ספרות (בערבוב הסדר) כאשר ספרת האחדות של לפחות אחד מהם אינה אפס; שני מספרים אלה נקראים ניבי הערפד. זוהי תכונה תלוית בסיס.
היסטוריה

מקובל לייחס את הגדרת המושג לראשונה לקליפורד פיקובר (Clifford A. Pickover) מחברת י.ב.מ שכתב חידה עליהם בקבוצת דיון sci.math בשנת 1994 (ומאוחר יותר בספרו 
). מופעים קודמים של מספרים כאלה ניתן למצוא בספר של החידונאי האנגלי הנרי ארנסט דודני בשם Amusements In Mathematics שיצא לאור בשנת 1917. הוא כתב חידה בשם "מספרי מונית" על חיפוש מספרי ערפד (למעשה "ערפד למחצה", ראו למטה) 
.
דוגמאות

המספר 1435 הוא מספר ערפד עם הניבים 41 ו-35.
המספר 153000 אינו מספר ערפד למרות הניבים 300 ו-510 בגלל ששניהם מסתיימים באפס (שלא כמו 1530=30*51 שהוא מספר ערפד).
להלן טבלה עם כמויות מספרי ערפד לפי n:
| 2n | מספר מספרי ערפד לפי ערך 2n |
| --- | --- |
4: 7 (1260, 1395, 1435, 1530, 1827, 2187, 6880)
6: 148
8: 3228
10: 108454
12: 4390670
14: 208423682
סוגים של מספרי ערפד

יש אינסוף מספרי ערפד, לחלקם ניבים מרובים. למשל, מספר הערפד הראשון עם חמישה זוגות ניבים הוא
24959017348650 = 2947050 × 8469153 = 2949705 × 8461530 = 4125870 × 6049395 = 4129587 × 6043950 = 4230765 × 5899410
1067781345046160692992979584215948335363056972783128881420721375504640
הוא מספר ערפד עם 100,025 זוגות ניבים.
ערפד ראשוני - מספר ערפד הוא "ראשוני" אם שני ניביו הם  מספרים ראשוניים (וברור שבמקרה זה יש לו רק זוג ניבים אחד). למשל 117067=701*167.
קיימים מספרי ערפד שהם "ריבועים", כגון 2459319153459529 שהוא 49591523 בריבוע.
מספר נקרא ערפד למחצה (pseudovampire) אם לניבים שלו יש אורך שונה. למשל 153=51*3.
הערות שוליים

↑  Keys to Infinity ISBN 0-471-19334-8
↑  חידת מספרי המונית
אנציקלופדיה מקוונת

אנציקלופדיה מקוונת היא אנציקלופדיה הנגישה דרך האינטרנט, כדוגמת ויקיפדיה.
ניתן לייחס את הרעיון לבניית אנציקלופדיה חופשית באמצעות שימוש באינטרנט, לכל הפחות, להצעת Interpedia ב-1994; אנציקלופדיה זו תוכננה להיות אנציקלופדיה הנמצאת בתוך האינטרנט באופן שבו כל אחד יכול לתרום ידע. המיזם מעולם לא התקדם מעבר לשלב התכנון, ונעקף על ידי ענף ראשי של אנציקלופדיות ישנות מודפסות.
המרת תכנים ישנים לתכנים דיגיטליים > אתרים אחרים

אנציקלופדיות רבות נמצאות באתר האינטרנט של ארכיון האינטרנט. על אף שהטקסט המקורי ניתן לצפייה, הטקסט הקריא הדיגיטלי הוא לעיתים קרובות לא מדויק הכולל שגיאות OCR רבות.
בינואר 1995, פרויקט גוטנברג החל לפרסם את טקסט ה-ASCII של המהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה (1911), אך המחלוקת על שיטת הפרסום גרמה להפסקת העבודה לאחר הוצאת הכרך הראשון.[דרוש מקור] מכיוון שהאנציקלופדיה כללה סימנים מסחריים, הטקסט פורסם בשם "אנציקלופדיית גוטנברג".[דרוש מקור] פרויקט גוטנברג חידש את העבודה על המרת אנציקלופדיה זו לתוכן דיגיטלי והגהתה. הפרויקט פרסם מספר כרכים בסדר אלפביתי, כאשר הפרסום האחרון הוא "כרך 17 חלק 8: מאטר-מאקלנבורג" שפורסם ב-7 באפריל 2013. כרך אנציקלופדיה בריטניקה האחרון הומר לתוכן דיגיטלי על ידי מוציאיה לאור, ונמכר לראשונה בתור תקליטור CD-ROM, ומאוחר יותר דרך שירות מקוון.
ב-2001, טקסט ה-ASCII של כל 28 הכרכים פורסם במהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה; תביעת זכויות יוצרים התווספה לחומרים הכלולים בטקסט, וכתוצאה מכך האתר כבר לא קיים.
פרויקטים דיגיטליים אחרים התקדמו בכותרים אחרים. אחת הדוגמאות היא "מילון התנ"ך של איסטון (1897)", שהומר לתוכן דיגיטלי על ידי הספרייה הקתולית הנוצרית.
דיגיטיזציה מוצלחת של אחת האנציקלופדיות הישנות הייתה עיבודה המקוון של מהדורתה השישית של האנציקלופדיה הקולומביאנית על ידי פרויקט ברטלבי בתחילת שנת 2000 והתעדכנה מעת לעת.
ישנם אתרי אינטרנט אחרים המספקים אנציקלופדיות מקוונות, שחלקן זמינות גם דרך ויקיטקסט, אך הן עשויות להיות שלמות יותר מאלה שמופיעות בוויקיטקסט, ולעיתים הן אף יכולות להופיע כמהדורות שונות.
היווצרותם של תכנים חדשים

ענף נוסף הקשור לדיגיטיזציה הוא יצירת תכנים חדשים ללא תשלום על המתבססת על התנדבות. ב-1991, משתתפי קבוצת הדיון alt.fan.douglas-adams החלו בפרויקט לייצוּר גרסה אמיתית של מדריך הטרמפיסט לגלקסיה, אנציקלופדיה בדיונית המשמשת את יצירותיו של דאגלס אדמס. היא הייתה ידועה בשם "פרויקט המדריך הגלקטי". על אף שבמקור היא נועדה להכיל ערכים אמיתיים ועובדתיים בלבד, המדיניות השתנתה כדי לאפשר ולעודד יצירת ערכים אמיתיים באופן חלקי ולא-אמיתיים גם כן. פרויקט המדריך הגלקטי מכיל מעל 1700 ערכים, אך לא נוספו ערכים חדשים מאז שנת 2000; הדבר כנראה נבע בשל הקמתה של h2g2 (אנ'), פרויקט רשמי יותר המשתף את אותן העקרונות.
אנציקלופדיה מקוונת מוקדמת נוספת נקראה בשם "האנציקלופדיה הגלובלית". בנובמבר 1995 הוצגה ביקורת על אנציקלופדיה זו על ידי ג'יימס רטיג (עוזר דקאן של ספריות האוניברסיטה לשירותי סימוכין ומידע) במכללת ויליאם ומרי בזמן הכנס השנתי החמישה עשר של צ'ארלסטון על רכישות ספרייה ונושאים קשורים. מתוך דבריו על האנציקלופדיה הגלובלית:
זהו מאמץ התנדבותי להרכיב אנציקלופדיה ולהפיץ אותו בחינם לרשת הכלל-עולמית. אם אי פעם השתוקקת להיות מחבר ערך אנציקלופדי, לא תצטרך עוד. קח רגע (או אפילו שניים או שלושה אם אתה מרגיש מלומד) לכתוב ערך על נושא לבחירתך ושלח אותו [בדוא"ל] ל"עורכים" ללא שם. עורכים אלה (להשתמש בכותרת זו ברפיון רב) יצרו רשימה של כ-1,300 נושאים שהם רוצים לכלול; עד כה, אולי רבע מהם טופלו. [...] אנציקלופדיה זו, כביכול, נותנת לחובבנות שם רע. היא נערכת ללא סטנדרטים או הנחיות מסוימות עבור מבנה הערך, תוכנו, או רמת הקריאה שלו. שום מאמץ לא ניכר מבדיקת הכישורים והסמכות של המחברים המתנדבים. טענתה של אנציקלופדיה זו כי "הערכים שנשלחים נבדקים מתוך עובדות, מתבצעים בתוכם תיקוני איות, ולאחר מכן מעוצבים" היא במקרה הטוב הגזמה.
המקור באנגלית
This is a volunteer effort to compile an encyclopedia and distribute it for free on the World Wide Web. If you have ever yearned to be the author of an encyclopedia article, yearn no longer. Take a minute (or even two or three if you are feeling scholarly) to write an article on a topic of your choosing and [e]mail it off to the unnamed "editors." These editors (to use that title very loosely) have generated a list of approximately 1,300 topics they want to include; to date, perhaps a quarter of them have been treated. [...] This so-called encyclopedia gives amateurism a bad name. It is being compiled without standards or guidelines for article structure, content, or reading level. It makes no apparent effort to check the qualifications and authority of the volunteer authors. Its claim that "Submitted articles are fact-checked, corrected for spelling, and then formatted" is at best an exaggeration.
לאחר מכן הוא נתן מספר דוגמאות לערכים המופיעים באנציקלופדיה הגלובלית, כגון איווה סיטי:
איווה סיטי, עיר של כ-60,000 איש, שוכנת בחלקה המזרחי של איווה. זהו גם הבית של אוניברסיטת איווה (http://www.uiowa.edu).
המקור באנגלית
A city of approximately 60,000 people, Iowa City lies in the eastern half of Iowa. It is also the home of the University of Iowa (http://www.uiowa.edu).
ראו גם

ספרייה דיגיטלית
ארכיון האינטרנט
ויקיפדיה
הערות שוליים

↑  Various, [http://www.gutenberg.org/ebooks/42473 Encyclopaedia Britannica, 11th Edition, "Matter" to "Mecklenburg"
Volume 17, Slice 8], 7 באפר 2013
↑  Software, The Britannica Store (באנגלית)
↑  John Dryden, Encyclopedia Britannica, Encyclopedia Britannica (באנגלית)
↑  Your Online Encyclopedia Resource, web.archive.org
↑  Easton's Bible Dictionary by Easton, web.archive.org, ‏2003-08-03
↑  Columbia Encyclopedia, Sixth Edition. 2001, web.archive.org, ‏2002-02-05
↑  Google Groups, groups.google.com
↑  Firehose>, web.archive.org, ‏2005-01-11
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565897605171  BnF: cb12509933x (data)  GND: 7681422-1  LCCN: sh95009430  NKC: ph501689
השתתפות מקוונת

השתתפות מקוונת מתארת אינטראקציה בין המשתמשים לבין קהילות מקוונות ברשת האינטרנט. קהילות מקוונות לעיתים קרובות כרוכות בחברים שמספקים תכנים לאתר או תורמים בדרך זו. דוגמאות כאלה כוללים דפי wiki, בלוגים, במשחקים מקוונים מרובים, וסוגים אחרים של פלטפורמות חברתיות. באינטרנט ההשתתפות היא כיום במידה רבה כר למחקר שדה. זה מספק תובנה בתחומים כגון עיצוב אתרים, שיווק באינטרנט, מיקור המונים, בתחומים רבים של הפסיכולוגיה. כמה קטגוריות משנה תחת השתתפות מקונת: מחויבות לקהילות מקוונות, תיאום ואינטראקציה, וגיוס חברים.
תשתיות שיתוף הידע

האינטרנט מכיל הרבה אתרים ופלטפורמות של שיתוף הידע בצורה מקוונת, להלן כמה דוגמאות:
ויקיפדיה: אנציקלופדיה מקוונת, נערכת באפן פומבי עם מאות אלפי עורכים
סלאשדוט: פורום פופולרי הקשור לטכנולוגיה, עם מאמרים והערות של הקוראים. תת-תרבות סלאשדוט הפכה לידועה במעגלים באינטרנט. משתמשים מצטברים לפי "ציון קארמה" ומתוכם נבחרים המתנדבים עם ציונים גבוהים כדי להיות המנחים.
Usenet: הוקמה בשנת 1980 כ "מערכת דיון באינטרנט מבוזר", זה הפך למדיום הראשון עבור קהילות באינטרנט. המנחים מתנדבים ומבקשי הצבעה תורמים לקהילה.
ה-Web 2.0 המכונה גם "אינטרנט הניתן לכתיבה" המציין כי אנשים רבים משתתפים ליצירת התוכן שלה.
בעבר התשתיות החשובות לשיתוף הידע באינטרנט כללו:
AOL: ספק שירות האינטרנט הגדול ביותר, עם חדרי צ'אט אשר במשך שנים היו מנוהלים בהתנדבות על ידי מנהיגי הקהילה. יש לציין כי חדרי ורוב לוחות המודעות כבר לא מבוקרת, עם זאת.
The WELL: חלוצי הקהילה המקוונת שהוקמה ב-1985. התרבות שלה הייתה הנושא של מספר ספרים ומאמרים. משתמשים רבים התנדבו כדי לתרום לבנייה ותחזוקת הקהילה (למשל, כמו מארחי הוועידה).
מניעים

קהילות מקוונות רבות (למשל בלוגים, חדרי צ'אט, רשימות דיוור אלקטרוניות, פורומים באינטרנט, ויקיים), אינם רק משאבי שיתוף ידע, אלא גם אופנות. מחקרים הראו כי לחברים המחויבים לקהילות מקוונות יש סיבות להישאר פעיל. כל עוד חברים מרגישים צורך לתרום, יש תלות הדדית בין הקהילה לבין החבר.
למרות שחוקרים רבים הגיעו עם מספר גורמים מוטיבציוניים מאחורי התרומה באינטרנט, תאוריות אלה יכולים להיות מסווגים תחת המוטיבציות המהותיות והאקסטריניות. המוטיבציה הפנימית מתייחסת לפעולה המונעת על ידי אינטרסים אישיים ורגשות פנימיים במשימה עצמה בעוד המוטיבציה החיצונית מתייחסת לפעולה המושפעת מגורמים חיצוניים, לעיתים קרובות לתוצאה מסוימת, לתגמול או להכרה. שני סוגים של מוטיבציה סותרים זה את זה אבל לעיתים קרובות הולכים יד ביד במקרים שבהם יש תרומה מתמשכת.
מספר גורמים מוטיבציוניים מובילים אנשים להמשיך את השתתפותם ולהישאר נאמנים לקהילות מקוונות אלה. פיטר קולוק חקר את המניעים לתרומה לקהילות מקוונות. קולוק (1999, ע' 227) מתאר שלושה מניעים שאינם מסתמכים על התנהגות אלטרואיסטית מצד התורם: הדדיות צפויה; הכרה מוגברת; ואת תחושת היעילות. מוטיבציה נוספת, שבה מארק סמית' מזכיר בתזה שלו ב-1992. הקולות מהבאר: ההיגיון של הווירטואליים המשותפים הוא "קהילה" - "חוויה של קהילה" כפי שהיא מכונה בפסיכולוגיה חברתית. במשפט פשוט אנו יכולים לומר שהוא נעשה על ידי אנשים עבור אנשים.
הדדיות צפויה

לאדם יש את מוטיבציה לתרום מידע בעל ערך לקבוצה מתוך ציפייה שהוא יקבל עזרה ומידע שימושי בתמורה. אכן, ישנן ראיות לכך שמשתתפים פעילים בקהילות מקוונות מקבלים תגובות יותר מהר לשאלות מאשר משתתפים לא ידועים. ככל שציפיות ההדדיות גבוהות יותר, כך גדל הסיכוי שישנה תרומה גבוהה של ידע בקהילה מקוונת. הדדיות מייצגת תחושה של הוגנות שבה אנשים בדרך כלל גומלים את המשוב החיובי שהם מקבלים מאחרים, כך שהם יוכלו לקבל בתמורה מידע שימושי יותר מאחרים בעתיד.
מחקרים הראו כי הצורך להערכה עצמית של הכרה מאחרים מוביל לציפיות של הדדיות. הערכה עצמית משחקת תפקיד חשוב בצורך להדדיות כי תרומה לקהילות מקוונות יכולה להגביר את האגו עבור סוגים רבים של משתמשים. ככל שהם מקבל יותר משובים חיוביים מחברים אחרים בקהילתם, ככל שהם עשויים להרגיש שהם נחשבים למומחים בידע שהם חולקים. בגלל זה, תרומה לקהילות מקוונות יכולה להוביל לתחושה של הערכה עצמית וכבוד, בהתבסס על רמת המשוב החיובי שמקבלים מהקהילה. כמו כן, ישנן ראיות לכך שמשתתפים פעילים בקהילות מקוונות מקבלים תגובות יותר מהר לשאלות מאשר משתתפים לא ידועים.
מחקר על ההשתתפות במערכת המוניטין של eBay הוכיח שהציפייה להתנהגות הדדית מצד שותפים מגבירה את השתתפותם של קונים ומוכרים של eBay. תאוריה כלכלית סטנדרטית מנבאת שאנשים אינם נוטים לתרום מרצון לאספקת מוצרים ציבוריים כאלה, אלא הם נוטים לשחרר את הנסיעה על תרומתם של אחרים. עם זאת, תוצאות אמפיריות מ-eBay להראות כי קונים להגיש דירוגים ליותר מ-50% של עסקאות. המסקנות העיקריות ממסקנה זו היו, כי הם מצאו כי משתמשים מנוסים נוטים לדרג בתדירות גבוהה יותר, והמניע להשארת הערות אינו מונע על ידי אלטרואיזם טהור המיועד לשותף העסקה הספציפי, אלא מתוך אינטרס אישי והדדיות ל "זוהר חם" תחושה של תרומה.
כמה תאוריות תומכות באלטרואיזם כגורם מניע מרכזי בהשתתפות מקוונת ובהדדיות. אף על פי שרעיונות מסוציולוגיה, כלכלה, מדע המדינה ופסיכולוגיה חברתית מראים שאלטרואיזם הוא חלק מהטבע האנושי, מחקרים אחרונים מגלים כי מודל האלטרואיזם הטהור חסר כוח ניבוי במצבים רבים. כמה מחברים הציעו לשלב "שמחה של נתינה" (לפעמים מכונה גם "זוהר חם") עם אלטרואיזם כדי ליצור מודל של אלטרואיזם טמא. בדומה לאלטרואיזם, ההדדיות מייצגת דפוס התנהגות שבו אנשים מגיבים לפעולות ידידותיות או עוינות בפעולות דומות, גם אם לא צפויים רווחים משמעותיים.
נראה שההשתתפות התנדבותית במנגנוני משוב מקוונים מונעת במידה רבה על ידי אינטרסים אישיים. בגלל המוניטין שלהם על הקו, מחקר eBay הראה כי לכמה שותפים המשתמשים במנגנון המשוב של eBay יש מניעים אנוכיים כדי לדרג משתתפים אחרים. לדוגמה, הנתונים הראו כי חלק מהמשתמשים ב-eBay הציגו הדדיות כלפי שותפים שדירגו אותם תחילה. זה גרם להם רק לדרג שותפים עם תקוות להגדיל את ההסתברות לעורר תגובה הדדית.
הכרה

הכרה חשובה לתורמים באינטרנט כך שבאופן כללי אנשים רוצים הכרה על התרומות שלהם. קולוק מתאר את החשיבות של מוניטין באינטרנט: "רינגולד (1993) בדיון שלו ב-the WELL (קהילה מקוונת) מפרט את הרצון ליוקרה כאחד המניעים העיקריים של תרומות אנשים לקבוצה. ככל שהדבר נוגע לחששותיו של אדם, סביר כי התרומות יגדלו במידה שתרומה זו תיראה לקהילה ככלל וככל שתהיה הכרה בתרומותיו של האדם. .....ההשפעות החזקות של סמנים טריוויאליים לכאורה של הכרה (למשל, כפי שהוגדר כ"עוזר רשמי") כבר העיר במספר קהילות מקוונות ... "
אחד המרכיבים העיקריים של עידוד מוניטין הוא לאפשר לתורמים להיות ידועים או לא להיות אנונימיים. הדוגמה הבאה, מתוך מחקר של מיירז (1989) של מחתרת המחשב ממחישה את העוצמה של המוניטין. כאשר מעורבים בפעילויות בלתי חוקיות, האקרים של המחשבים חייבים להגן על הזהויות האישיות שלהם עם שמות בדויים. אם האקרים משתמשים באותם הכינויים שוב ושוב, זה יכול לעזור לרשויות לעקוב אחריהם. אף על פי כן, האקרים אינם ששים לשנות את שמותיהם בדויים, משום שהמעמד והתהילה הקשורים לכינוי מסוים יאבדו.
על חשיבות הזהות המקוונת: פרופילים ומוניטין ניכרים בבירור בקהילות המקוונות כיום. Amazon.com הוא מקרה שבו כל התורמים רשאים ליצור פרופילים על עצמם והתרומות שלהם נמדדות על ידי הקהילה, והמוניטין שלהם עולה. Myspace.com מעודדת פרופילים משוכללים עבור חברים כך שהם יכולים לחלוק כל מיני פרטים על עצמם, כולל מה שהם אוהבים כמו מוזיקה, הגיבורים שלהם, וכו'. הצגת תמונות ומידע על חברים בודדים והפעילויות האחרונות שלהם באתרי הרשתות החברתיות יכולה לקדם מחויבות מבוססת חוב. בגלל שאינטראקציה חברתית היא הבסיס העיקרי לבנייה ושמירה על קשרים חברתיים, אנו יכולים לקבל הערכה עבור משתמשים אחרים ברגע שאנחנו באינטראקציה איתם. הערכה זו הופכת להכרה מוגברת עבור התורמים, אשר בתורם נותנים להם את התמריץ לתרום יותר.
בנוסף לכך, קהילות רבות נותנות תמריצים לתרום. לדוגמה, פורומים רבים מעניקים נקודות לחברים כדי לפרסם. חברים יכולים להשתמש בנקודות אלה בחנות וירטואלית. eBay הוא דוגמה של שוק מקוון שבו המוניטין הוא מאוד חשוב כי הוא משמש למדוד את אמינותו של מישהו שאתה יכול לעשות עסקים עם. סוג זה של קהילה ידוע כמערכת מוניטין, שהיא סוג של אלגוריתם סינון שיתופי שמנסה לאסוף, להפיץ ולצטבר דירוגים על התנהגותם בעבר של כל המשתמשים בקהילה המקוונת, במאמץ לאזן בין העקרונות הדמוקרטיים של פרסום ושמירה על איכות. מערכות אלה, כמו eBay's, מקדמות את הרעיון של אמון המתייחס לציפיות של הדדיות אשר יכול לעזור ולהגביר את תחושת המוניטין של כל חבר. עם eBay, יש לך הזדמנות לדרג את החוויה שלך עם מישהו והם, כמו כן, יכולים לדרג אותך. לזה יש השפעה על ציון המוניטין. לכן, ניתן לעודד את המשתתפים לנהל את הזהות המקוונת שלהם כדי ליצור רושם טוב אצל שאר חברי הקהילה.
לקהילות מקוונות מוצלחות אחרות יש מערכות מוניטין שלא מספקות תמריץ קונקרטי. לדוגמה, Reddit היא קהילה מקוונת של צבירת תוכן ברשת החברתית, המשמשת כ "דף הבית לאינטרנט" ומאפשרת למשתמשים לשלוח תוכן (לדוגמה, טקסט, תמונות, קישורים, כתבות חדשותיות, פוסטים בבלוגים, מוזיקה או סרטונים) תחת שמות משתמשים מעורפלים לפעמים. היא כוללת מערכת מוניטין שבה משתמשים יכולים לדרג את איכות ההגשות ולתת הערות. סך כל ההמלצות של הגשות של משתמשים אינן בעלות ערך מעשי - אך כאשר משתמשים מרגישים שהתוכן שלהם מוערך בדרך כלל על ידי שאר קהילת Reddit (או קהילות המשנה שלה הנקראות "subreddits") הם עשויים להיות בעלי מוטיבציה לתרום יותר.
תחושת יעילות

אנשים עשויים לתרום מידע בעל ערך, כי המעשה גורם תחושה של יעילות, כלומר, תחושה שהם מסוגלים להשיג את התוצאה הרצויה שלהם ויש השפעה כלשהי על הסביבה הזו. קיימת ספרות מחקרית מפותחת שהראתה עד כמה חשובה תחושת היעילות של האדם (למשל, בנדורה 1995). מחקרים הראו כי הגדלת תחושת היעילות של המשתמשים מגבירה את המוטיבציה הפנימית שלהם ולכן גורמת להם להישאר יותר בקהילה מקוונת. על פי המחקר של וואנג&ואסינמייר, יעילות היא הגורם הגדול ביותר המשפיע על תרומה פעילה באינטרנט. מבין גורמי המשנה הרבים, התברר כי "סיפוק הצרכים של חברים אחרים" הוא הסיבה הגדולה ביותר להגברת היעילות של חבר שיש לו עוקבים, כלומר "להיות מועיל לאחרים" (וואנג&ואסינמייר). תכונות כגון שורת התקדמות המשימות וניסיון להקטין קושי מסוים בהשלמת משימה כללית יכולות בקלות לשפר את תחושת הערך העצמי בקהילה. "יצירת חוויות מוטמעות בעולם הווירטואלי עם מטרות ברורות, משוב והאתגר שמפעיל מיומנויות של אנשים לגבולות ועדיין להשאיר אותם בשליטה גורם החוויות להיות מעניינות. משוב חיובי בונה וכנה גם לייצר השפעות דומות ולהגביר את המוטיבציה כדי להשלים משימות נוספות. הגדרה תחרותית - אשר עשויה או לא הייתה אמורה להיות תחרותית יכולה גם להגביר את ההערכה העצמית של האדם אם מניחים ביצועים איכותיים "(קראוט 2012).