stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אל תשאל, אל תספר
לקריאה נוספת

Belkin, Aaron (2008). "'Don't Ask, Don't Tell': Does the Gay Ban Undermine the Military's Reputation?" Armed Forces & Society, Jan 2008; vol. 34: pp. 276–291
Bowling, Kirby L., Firestone, Juanita M., and Harris, Richard J. (2005). "Analyzing Questions That Cannot Be Asked of Respondents Who Cannot Respond" Armed Forces & Society, Apr 2005; vol. 31: pp. 411–437
Carter, Chad C. and Kolenc, Antony B. (2005). "Don't Ask, Don't Tell:" Has the Policy Met Its Goals?, University of Dayton Law Review, Fall 2005.
Donnelly, Elaine (2007). "Constructing the Co-Ed Military," Duke University Journal of Gender Law and Policy, May 2007.
Johansson, Warren and William A Percy. (1994). Outing: Shattering the Conspiracy of Silence. Harrington Park Press.
Levy, Yagil (2007). "The Right to Fight: A Conceptual Framework for the Analysis of Recruitment Policy toward Gays and Lesbians" Armed Forces & Society, Jan 2007; vol. 33: pp. 186–202
Moradi, Bonnie and Laura Miller, (2010). “Attitudes of Iraq and Afghanistan War Veterans toward Gay and Lesbian Service Members,” Armed Forces & Society Vol. 36, no. 3 (April 2010) "Attitudes of Iraq and Afghanistan War Veterans toward Gay and Lesbian Service Members — Armed Forces & Society". Afs.sagepub.com. 2009-10-29. נבדק ב-2010-10-13.
Schaub, Gary Jr. (2010). "Unit Cohesion and the Impact of DADT" Strategic Studies Quarterly Vol. 4, No. 3 (Fall 2010), pages 85–101
Zylbergold,Bonnie (2007). "The Key to Enlightenment: Semper-fi, a documentary about ex-marine Jeff Key, showcased at Frameline31", American Sexuality Magazine
סיליקון ואדי (סדרת טלוויזיה)

ערך זה עוסק בסדרת טלוויזיה. אם התכוונתם לאזור התעשייה הישראלי, ראו .
| --- | --- |
 סוגה:  דוקומנטרי
 יוצרים:  דניאל סיוון, יוסי בלוך, זאב אמריך
 בימוי:  דניאל סיוון, יוסי בלוך
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית, אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  4
 הפקה
 חברת הפקה:  Plan B Productions, Ronen Ben-Tal, kNow Productions
 אתר צילומים:  ישראל
 אורך פרק:  כ-50 דקות
 שידור
 רשת שידור:  yes
 רשת שידור בישראל:  yes דוקו
 תקופת שידור מקורית:  עונה ראשונה:  2013 – הווה
 קישורים חיצוניים
 http://yes.walla.co.il/?w=1/10520
 
סיליקון ואדי היא סדרת טלוויזיה ישראלית דוקומנטרית בת עונה אחת, העוקבת אחר שישה יזמים במסעם לגייס כסף עבור ארבעה מיזמים שונים: אפליקציית FiddMe של יוסי תאגורי - רשת חברתית סביב עולם המסעדות, CureDiva של אפרת רומן - אתר אופנה לחולות בסרטן השד, Shop Rooster - אפליקציית הקופונים של נועם טויסטר ואלרן מלול-לוי ו Sleeve - רשת חברתית לסטודנטים של עידו וולף וברק איתן.
במהלך ארבעת פרקי הסדרה מנסים היזמים הישראלים את מזלם בגיוס כספים והתמודדותם עם קשיים בהקמת המיזמים, תוך כדי הצגת העומס הנפשי והלחצים מהבית והמשפחה. 
הסדרה עלתה בשנת 2013, בערוץ yes דוקו.

שם הסדרה, סיליקון ואדי, הוא כינוי סלנג לאזור המשתרע לאורך מישור החוף בישראל, והמתאפיין בריכוז צפוף של תעשיות היי-טק.
הפרקים

פרק 1 - רודפים אחרי החלום
פרק 2 - יוצאים לרחוב
פרק 3 - תאגורי מקבל הצעה מפתיעה
פרק 4 - אם יצליחו או ייכשלו
הערות שוליים

↑  גילי איזיקוביץ,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'סדרות הטלוויזיה החמות של השנה הקרובה, באתר הארץ, 4 באוקטובר 2012
סימני שאלה

ערך זה עוסק בסדרת טלוויזיה ישראלית. אם התכוונתם לסימן פיסוק דקדוקי, ראו .
| --- | --- |

לוגו הסדרה
 סוגה:  דרמה
 יוצרים:  עידו דרור, אופיר בביוף
 כותבים:  עידו דרור, אופיר בביוף
 בימוי:  אופיר בביוף
 שחקנים:  דן שפירא, גאלה קוגן, איתי תורג'מן, יון תומרקין, יונה אליאן, דרור קרן, איתמר פיק
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  10
 הפקה
 מפיק:  חיים שריר
 מפיקים בפועל:  אודי ירושלמי
 חברת הפקה:  יצירה עברית
 אורך פרק:  40 דקות בממוצע
 שידור
 רשת שידור:  רשת
 תקופת שידור מקורית:  31 בינואר 2011 – 31 במרץ 2011
 קישורים חיצוניים
 דף הסדרה באתר "רשת"
 דף התוכנית ב-IMDb
 
סימני שאלה היא סדרת דרמה ששודרה בשנת 2011 בערוץ 2 בזכיינית רשת.
עלילת הסדרה

הסדרה עוסקת בצעירים שיצאו בשאלה - חרדים שהפכו לחילונים. בסדרה, ארגון בשם "סימני שאלה" מפעיל דירת מסתור בתל אביב, שם מתגוררים יוצאים בשאלה טריים. מתואר כיצד היוצאים מתמודדים בדרכים שונות עם המעבר לעולם החדש, כשלרובם אין קשר עם משפחותיהם שניתקו את הקשר עמהם עם עזיבתם את החברה החרדית.
דמויות ושחקנים

אלי (דן שפירא) - מדריך את היוצאים בשאלה המגיעים לדירת המסתור. הוא מתמודד עם הסדרי ראייה שבועיים כדי לפגוש את בנו תולי (איתמר פיק) שנשאר עם גרושתו (ליאת אזר) בבית שמש החרדית. הוא היה עילוי בעולם החרדי, ונשאר בקשר עם הרב שלו שמדריך גם את משפחתו שנותרה מאחור. מאז יציאתו הוא לא מצליח להתקדם מבחינה מקצועית וכלכלית, והוא עובד כבר שלוש שנים כברמן, ומתגורר בדירתה של שירה. הוא מפתח זוגיות עם שירה, אך בעקבות מחלה של בנו מתעורר מחדש הקשר שלו עם גרושתו, ולבסוף הם מחליטים לעבור להתגורר יחד ביישוב דתי לאומי.
שירה (גאלה קוגן) - גרושה ללא ילדים, שמדריכה יחד עם אלי בדירת היוצאים, ומפתחת עמו זוגיות. היא חיברה ספר קומיקס המספר על יציאתה בשאלה, והיא עובדת עם המוציא לאור, אלון (דרור קרן), שמדריך אותה בעריכת הספר. ההנחיות של אלון עוזרות לה להיפתח אל עצמה יותר, ובעקבות כך היא חוזרת לפגישה קצרה עם משפחתה. היא מפתחת קשר זוגי עם אלון, אך לבסוף מתאכזבת מהקשר וחוזרת אל אלי.
זיווה (יונה אליאן) - אישה אמידה המנהלת את עמותת סימני שאלה ודואגת ליוצאים בצורה אימהית. במקביל היא מתקשה להתמודד עם הבן שלה, ששקוע בהרפתקאות כלכליות בתאילנד ובוחר להתחתן עם תאילנדית, ומרגיש שזיווה מעדיפה לעזור ליוצאים במקום לפרגן לו ולסייע לו.
חמי (איתי תורג'מן) - טיפוס מרדן שמתגורר בדירת המסתור. לאחר שמתעמת עם זיווה בנוגע לחוקי הבית, הוא נפלט לרחוב ומנסה להתאבד. לאחר יציאתו ממוסד נפשי הוא מבצע שוד אצל משווק אתרוגים חרדי שהוא מכיר, וכשחוזר לדירה מפתח זוגיות עם דידי ומתכנן להימלט עמה לחו"ל כדי לברוח מהמשטרה. בסוף הסדרה הוא מגלה שקורבן השוד לא הגיש נגדו תלונה, ושדווקא הוא בוחר לראות את הצדדים החיוביים באישיות שלו, ולהעסיק אותו כמנהל עבודה.
דידי (טל טלמון) התגוררה בעבר בדירה ועכשיו עובדת כחשפנית, אך היא מפוטרת וחוזרת להתגורר בדירת המסתור. בהמשך מתברר שהגורם ליציאתה בשאלה הוא רב שפגע בה מינית, אך כאשר היא מתבקשת להעיד נגד הרב כדי לסייע למתלוננת אחרת, היא מסרבת בתחילה להתמודד מולו. היא מנסה לסחוט מהרב את דמי שתיקתה, אך ברגע האחרון מתחרטת ומחליטה להיאבק על חשיפת האמת.
אהרון (יון תומרקין) - יוצא חדש שמגיע לדירה ומתכנן גם את הצטרפותה של חברתו רבקי (תמר עמית יוסף), אך מתברר שהוא בנו של ראש הארגון החרדי הקנאי "שומרי ישראל" הפועל באלימות נגד היוצאים בשאלה. בריונים שבאים לרדוף אחריו מוצאים בדירה רק את חמי לאחר ניסיון ההתאבדות שלו, ומזעיקים את העזרה שמצילה אותו. אביו של אהרון מצליח לשכנע את רבקי לא להצטרף לאהרון, והיא מודיעה לו שהיא עומדת להתחתן עם בחור חרדי שהכירה בשידוך. אך אהרון הפגוע מתמודד בהצלחה עם מציאת זוגיות חדשה בעולם החילוני שזר לו בתחילה, ולבסוף מגיב באדישות כשמתברר לו שרבקי הרה לו ועומדת לבצע הפלה.
ישראל (ניר שטראוס) - מתגורר בדירת המסתור, ומתכונן לגיוסו לצה"ל. מכל משפחתו, הוא נשאר בקשר רק עם אחיו, ובעקבות כך הוא מוכר על ידי הצבא כחייל בודד.
תולי (איתמר פיק)- הבן של אלי קרוע בין שתי הדתות וההורים שלו גרושים.
שפיים

מפת אזור שפיים 1944
שְׁפָיִים הוא קיבוץ השוכן בין נתניה והרצליה, מערבית לכביש 2. השתייך עם הקמתו לתנועת הקיבוץ המאוחד, לאחר מכן לתק"מ והחל מתחילת שנות האלפיים, הוא חלק מהתנועה הקיבוצית.
סמוך לקיבוץ נמצא בית הספר השש-שנתי של תלמידי מועצה אזורית חוף השרון, ושמו "בית החינוך המשותף חוף השרון", וכן משרדי המועצה האזורית.
מקור השם

בשנת 1936, לאחר העלייה לקרקע, ועדת השמות של הקרן הקיימת החליטה לקרוא לנקודת ההתיישבות החדשה בשם שפיים. שם הקיבוץ נבחר מתוך   ספר ישעיהו, פרק מ"א, פסוק י"ח: ”אפתח על שפיים נהרות ובתוך בקעות מעיינות, אשים מדבר לאגם מים וארץ ציה למוצאי מים”.
המשמעות המקובלת של השם הוא: מקומות גבוהים או נחלים או מקורות מים.
דב ביטחוני היה המקים הראשי של הקיבוץ ובכך הוא הוכתר למלך הראשון. כיום המלכה של הקיבוץ היא הגברת הראשונה מספר אחת בחדר אוכל ה״קוראת ביונים״ חיה רם נוף
חברה וכלכלה

היישוב, אחד הקיבוצים המבוססים בארץ, מתפרנס מתעשייה, חקלאות, תיירות ופנאי, ונדל"ן מניב.
לקיבוץ מרכז קניות ומשרדים בשם "חוצות שפיים" הממוקם בסמוך לכביש החוף.
עסקי התיירות והפנאי של הקיבוץ כוללים את פארק המים שפיים הממוקם מדרום לקיבוץ, את "מלון שפיים" הנמצא ממערב לקיבוץ, ולידו את "גן-האירועים שפיים".
תעשייה: בכניסה הראשית לקיבוץ ממוקם מפעל גדול וותיק למוצרי פלסטיק בשם "פוליכד".
ענפי החקלאות של הקיבוץ כוללים: "רפת חוף השרון" שהיא רפת משותפת עם הקיבוצים געש ויקום, גידולי שדה, מטע אבוקדו ואפרסמון.
בבעלות הקיבוץ חברת "זרעי ישראל" שהיא החברה המובילה בארץ בפיתוח השבחה ושיווק של זרעי כותנה ארוכת סיב מסוג "פימה".
בעבר קיים הקיבוץ את עקרונות השיתוף והשוויון אשר אפיינו את הרעיון הקיבוצי המסורתי מהקמתו. כיום הקיבוץ מוגדר כ"קיבוץ מתחדש", הכולל הפרטה של אורחות החיים ואחריות החברים על פרנסתם, תוך שמירה על העקרונות הקיבוציים של ערבות הדדית, חוסן קהילתי, דמוקרטיה ישירה, כלכלה שיתופית וקיימות.
גלריה

מגדל המים
אולם חדר האוכל בקיבוץ
שדרת הפיקוסים במרכז שפיים
קבר הארבעה בבית העלמין בשפיים
מרכז התרבות
כניסה לפארק המים שפיים
פארק המים שפיים
מלון קיבוץ שפיים
גלריה תמונות היסטוריות

קידוח באר א בשפיים 1935
ילדי שפיים באזור ג 1937
מבני פלוגת הרצליה באזור ג
הצריפים הראשונים בשפיים 1935 "השטח"
מחנה אוהלים של פלוגת הרצליה אזור ד 1929
ראשית שפיים בשטח הקבוע 1935
רותי עדות, אליעזר ליואי, מרים אמן, 1930 מראשוני חברי הפלוגה
ראו גם

פארק המים שפיים
בית החינוך המשותף חוף השרון
פנימיית וינגייט
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  לוויית הארבעה משפיים, דבר, 19 בספטמבר 1938
↑  קרן אמר שחף,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'זה הילד, העלם הרך: חייו ומותו של אלדד קרוק, שעליו נכתב "מה אברך", באתר Xnet‏, 10 במאי 2016
↑  רענן בן צור,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'גזבר שפיים החשוד במעילה נעצר בנתב"ג, באתר ynet, 4 בספטמבר 2003
↑  ת"פ 08–5306 מדינת ישראל פרקליטות מחוז ת"א - מיסוי וכלכלה נ' יהודה דורון ואח'בני הזוג אשר גנבו מיליונים מכספי קיבוץ שפיים יישבו בכלא ויפצו את הקיבוץ מתוך אתר מימוני שלוש ושות, 14 בנובמבר 2013
↑  חן מענית,'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'‏עונשו של גזבר קיבוץ שפיים יהודה דורון קוצר בשנה וחצי, באתר גלובס, 18 בפברואר 2015
↑  הילה ציאון,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'אושר: הקמת שכונות למגורים זמניים עבור מפוני כפר עזה בקיבוץ שפיים, באתר ynet, 28 בנובמבר 2023
↑  ניר צדוק,'"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'"שבעה של אנשים חיים": עם מפוני כפר עזה, במלון בשפיים, באתר ynet, 21 באוקטובר 2023
↑  לימור קלר, LIVING,'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'‏"קיבוץ בתוך קיבוץ": כך הפך שפיים לבית למפוני כפר עזה, באתר ‏מאקו‏, 16 בנובמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559765305171  GND: 4279332-4  LCCN: n80135630  NKC: xx0052488  VIAF: 136044022   WorldCat (עם VIAF): 136044022 
מגדל הסילו לפני פירוקו 2021
העמותה לגיימינג תחרותי בישראל

| --- | --- |
 ענפי ספורט:  ספורט אלקטרוני / גיימינג תחרותי
 תחום השיפוט:  ישראל
 השתייכות:  IESF, GEF, EEF
 תאריך ההשתייכות:  דצמבר 2010 (IESF) פברואר 2020 (EEF) נובמבר 2023 (GEF)
 מיקום המטה:  פתח תקווה
 יושב ראש:  עידו ברוש
 תאריך ייסוד:  2010
 esports.org.il
 
העמותה לגיימינג תחרותי בישראל (באנגלית: Israeli Electronic Sports Association, ר"ת: IESA) היא גוף ללא מטרות רווח האחראי לארגון וקידום ענף הגיימינג התחרותי ("ספורט אלקטרוני", "Esports") במדינת ישראל. העמותה נוסדה בשנת 2010, ובנויה כהתאגדות ספורטיבית לענף הגיימינג התחרותי בישראל. היא חברה במספר ארגוני ספורט אלקטרוני בינלאומיים. העמותה מארגנת תחרויות לאומיות, מנהלת את נבחרת ישראל בגיימינג, ופועלת להשגת הכרה רשמית לענף הספורט האלקטרוני כענף ספורט בישראל.
היסטוריה

העמותה לגיימינג תחרותי הוקמה בשנת 2010 כמלכ"ר והתאגדה כעמותה המוקדשת לקידום ענף הספורט האלקטרוני (גיימינג תחרותי) בישראל. מיד לאחר הקמתה הגישה בקשה להתקבל כחברה מלאה בפדרציה הבינ"ל לספורט אלקטרוני (IESF), שהוקמה שנתיים קודם לכן. הבקשה התקבלה בדצמבר 2010. מאז, העמותה פועלת לבנות את ענף הספורט האלקטרוני בישראל באמצעות ארגון תחרויות, הפעלת מערכ דירוג שחקנים ארצית, ומאמצי הסברה וקידום מול גורמים ממשלתיים.
מבנה ארגוני

הארגון פועל כעמותה ישראלית, עם ועד מנהל הקובע את מדיניות העמותה ומנהל את עסקיה השוטפים. יו"ר העמותה הוא עידו ברוש, שמכהן מאז פרישתו של ניצן דיקשטיין, בינואר 2014. מבנה העמותה כולל גם ועדת שחקנים, ועדת ביקורת וועדת חוקה. כלל הועדות בעמותה מורכבות ממתנדבים, ואין לעמותה מקבלי שכר. העמותה מחזיקה בתעודת ניהול תקין מרשם העמותות.
פעילות > אליפות ישראל

העמותה מארגנת את "אליפות ישראל בספורט אלקטרוני", תחרות שנתית במגוון כותרי משחקים. האליפות הראשונה התקיימה בשנת 2010 ומהווה, בדרך כלל, את התחרות הקובעת לזהות נבחרת ישראל שתשתתף באותה שנה באליפויות עולמיות.
פעילות > נבחרת ישראל בגיימינג

העמותה לגיימינג תחרותי אחראית למינוי והכשרת נבחרת ישראל בגיימינג, המשתתפת בתחרויות בינ"ל למדינות בענף, כולל "אליפות העולם בספורט אלקטרוני" של ארגון ה-IESF. הליך הבחירה של שחקני הנבחרת משתנה, וכולל קיום תחרות מקדימה בישראל, או ועדת איתור, והנבחרת מקבלת תמיכה לוגיסטית והכשרתית מטעם העמותה.
פעילות > תחרויות קהילתיות

העמותה תומכת בתחרויות שמתקיימות ע"י קהילות השחקנים במשחקים השונים באמצעות התוכנית להכרה במארגנים, שמעניקה הכרה רשמית, קידום, ומימון לפעילות. פרויקט "קרן הגיימינג", שהחל פעילות ב-2024, מתקצב מענקים לטובת קיום תחרויות גיימינג בארגון קהילתי ומעודד השתתפות של שחקנים חובבים.
העמותה גם מנהלת דירוג ארצי לשחקנים, המשלבת את התוצאות מתחרויות שונות לטבלת אלופים ארצית.
נוכחות בינלאומית

העמותה לגיימינג תחרותי היא חברה פעילה במספר ארגונים בינלאומיים, כולל הפדרציה הבינ"ל לספורט אלקטרוני, הפדרציה האירופאית לספורט אלקטרוני ("Esports Europe") והפדרציה הגלובאלית לספורט אלקטרוני (GEF, Global Esports Federation). נבחרת ישראל השתתפה באליפות העולם של ה-IESF מאז 2010, ובשנת 2020 ו-2021 האליפות הזו התקיימה בישראל, בעיר אילת, בארגון העמותה לגיימינג תחרותי ובשיתוף מכבי תנועה עולמית ועיריית אילת.
העמותה היא ארגון מייסד של הפדרציה האירופאית לספורט אלקטרוני.
הערות שוליים

↑  אודות העמותה
↑  גיימינג תחרותי – איך מובילים ענף ספורט חדש בישראל? - מתוך ספורט 5
↑  ישראל באתר הרשמי של IESF (הפדרציה הבינלאומית לספורט אלקטרוני)
↑  בעלי תפקידים - אתר העמותה
↑  פודקאסט Gamers Change Lives - פרק: The Institutional Esports Movement with Ido Brosh from Israel
↑  דף העמותה באתר גיידסטאר - משרד המשפטים
↑  גיימינג תחרותי – איך מובילים ענף ספורט חדש בישראל? - מתוך ספורט 5
↑  נבחרת ישראל בגיימינג
↑  מרכז משאבים למארגנים
יוסף גרוס

| --- | --- |

 לידה:  28 בפברואר 1934 (בן 91) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  בית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה  אוניברסיטת לונדון  אוניברסיטת תל אביב 
 בן או בת זוג:  צביה גרוס 
 צאצאים:  אייל גרוס, ורדית גרוס 
 
יוסף גרוס (נולד ב-28 בפברואר 1934) הוא עורך דין ישראלי, פרופסור מן המניין (אמריטוס) בפקולטה למשפטים ובפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב, מייסד ויו"ר משרד עורכי הדין גרוס, קלינהנדלר, חודק, הלוי, גרינברג, שנהב ושות'.
פרטים אישיים

נולד וגדל בתל אביב-יפו. בנערותו למד במדרשית נעם.
לאחר סיום לימודי התיכון, גויס לעבוד כמורה בבית הספר היסודי עמיאל בשכונת התקווה בתל אביב. במקביל למד משפטים. לאור הצורך במורים באותה תקופה דחה הצבא את שירותו הצבאי לשלוש שנים. שירת בפרקליטות הצבאית, סיים קורס קצינים, שירת כתובע וכסנגור פיקודי. כל תקופת המילואים כיהן כשופט בביה"ד הצבאי בחברון ובשכם.
בשנת 1960 הוענקה לו מלגת לימודים מקיפה באוניברסיטת לונדון LSE, שם השלים את עבודת הדוקטורט (ph.D) בהנחייתו של פרופ' גים גאואר, מהמובילים בתחום דיני החברות בעולם.
נשוי לצביה גרוס, כיהנה כיועצת המשפטית של משרד הביטחון. לזוג שלושה ילדים - ד"ר רז גרוס פסיכיאטר בשיבא, אייל גרוס, פרופ' באוניברסיטת תל אביב ובלונדון (משפטים); ורדית גרוס, מנהלת מרכז האמנות ארטפורט. לזוג 7 נכדים.
פעילות אקדמית

בשנים 1965 עד 2005 כיהן כפרופ' מן המניין בפקולטות למשפטים ולמנהל עסקים, אוניברסיטת תל אביב. בשנים 1975–1979 כיהן כסגן דיקן הפקולטה למשפטים.
יסד את הקורסים להכשרת דירקטורים בכירים של להב באוניברסיטת תל אביב, המכשיר מדי שנה מאות דירקטורים מהמגזר הפרטי והציבורי ומכהן בה עד היום כמנהל האקדמי.
פעילות אקדמית > כתבי עת ופרסומים

עורך בפועל של כתב העת "הפרקליט" בהוצאת לשכת עורכי הדין, 1962–1978
חבר מערכת "תאגידים" כתב עת משפטי לענייני תאגידים, מ-2005
פרסם מאות מאמרים ב"רואה החשבון", "הפרקליט" ו"תאגידים" ופרסומים מובילים במשפטים באנגליה ובקנדה וכן מאות מאמרים בעיתונות הישראלית.
פעילות אקדמית > תפקידים אקדמיים

חבר ועדת המינויים האוניברסיטאית, אוניברסיטת תל אביב, 1975–1979
יו"ר ועדת המשנה של המל"ג למכללות למנהל עסקים, 1979–1982
נשיא בית הדין לענייני משמעת, המכללה האקדמית ת"א יפו 1979–2001
נשיא בית הדין לענייני משמעת סטודנטים באוניברסיטת תל אביב, 1980–1983
נשיא ערכאת ערעור ושיפוט סגל אקדמי באוניברסיטת תל אביב, 1983–1989
יו"ר הוועדה לתואר שני ושלישי אוניברסיטת תל אביב, 1983–1997
חבר ועדת המחקרים לפרויקט השלום, אוניברסיטת תל אביב 1980–1995
יו"ר ועדת המל"ג להענקת תואר שני במקרקעין במכללת נתניה, 2012–2013.
פעילות ציבורית

פרופ' גרוס כיהן בוועדות ציבוריות רבות וביניהן:
חבר ויו"ר הוועדה המייעצת לרשות החברות הממשלתיות.
חבר הוועדה לניסוח חוק החברות החדש, בראשות אהרן ברק, נשיא בית המשפט העליון.
יו"ר הוועדה למיזוג חברות במסגרת חוק ההגבלים העסקיים.
יו"ר הוועדה לקביעת שכרם של עובדי המיסים.
חבר הוועדה לרפורמה במס הכנסה ("ועדת רבינוביץ'"), שבעקבות המלצותיה נחקק תיקון מס' 132 לפקודת מס הכנסה.
חבר הדירקטוריון של הטכנין (1993–1996).
יו"ר הוועדה המפקחת על מכללות ומנהל עסקים מטעם המועצה להשכלה גבוהה.
חבר נשיאות כבוד של האיגוד הישראלי לעיתונות תקופתית
פעילות ציבורית נוספת:
יו"ר שבי"ל, שקיפות בינלאומית (ישראל).
יו"ר ההוצאה לאור של לשכת עורכי הדין בישראל.
חבר בית הדין להגבלים עסקיים.
חבר ויו"ר מועצת המנהלים של ערוץ 2
חבר דירקטוריון הבורסה לניירות ערך בתל אביב.
חבר הנאמנים יו"ר (משותף) של הוועדה המשפטית של חבר הנאמנים אוניברסיטת תל אביב.
חבר בדירקטוריונים רבים של חברות ציבוריות.
ספריו

חברות – החוק ותקדימיו (תאגידים, 1970).
Company Promoters (אוני' ת"א, 1972).
דיני ניירות ערך ובורסה (אוני' ת"א, 1973).
הדירקטור בחברה הממשלתית (משרד האוצר – רשות החברות הממשלתיות, מהד' ראשונה 1977, מהד' שנייה 1982).
מיסוי חברות - חברת מעטים וחברה משפחתית (המכון למחקר עסקים, אוני' ת"א, (מהד' ראשונה 1979, מהד' שנייה 1980, מהד' שלישית 1986).
תכנון המס בניירות ערך ובהשקעות (המכון למחקר עסקים, אוני' ת"א, 1984).
מיסוי חברות (אוני' ת"א, 1985).
דיני מיסים - פרקי הוראה (4 מהדורות, 1985–1990).
מס ערך מוסף (יחד עם ד"ר אבי אלתר) (אגודת הסטודנטים אוני' ת"א, 1987).
דירקטורים ונושאי משרה (אוני' ת"א והוצאת כתר, 1989).
ישראל - משק וכלכלה (עורך, 1989).
הדירקטור - החוק והפרקטיקה (עורך) (המרכז הישראלי לניהול, (מהד' ראשונה 1992, מהד' שנייה 1997).
מדריך למנהלי חברות (8 מהדורות, 1990–1998).
עקרונות דיני המיסים (תאגידים, 1999).
חוק החברות החדש (תאגידים, מהד' ראשונה 1999, מהד' שנייה 2000, מהד' שלישית 2003, מהד' רביעית 2007 מהד' חמישית נבו 2016).
דיני המס החדשים (תאגידים, 2003).
דירקטורים ונושאי משרה בעידן הממשל התאגידי (לשכת עורכי-הדין, מהד' ראשונה 2010, מהד' שנייה 2011, מהד' שלישית 2017).
עקרונות ועיקרים במיסוי הכנסה - 3 כרכים (יחד עם שגיא גרשגורן) (האוני' הפתוחה, 2011).
פרסם למעלה מ-170 מאמרים מקצועיים בישראל, אנגליה וקנדה.
הערות שוליים

↑  משה גורלי,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'איך להגן על דירקטורים שטעו, באתר כלכליסט, 9 בדצמבר 2018
1 2 3  נועם שרביט,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'‏יוסף בעל החלומות, באתר גלובס, 29 בספטמבר 2005
↑  העלאות ומינויים בסגל האוניברסיטה של ת"א, מעריב, 13 באוגוסט 1969
↑  להב פיתוח מנהלים - הפקולטה לניהול ע"ש קולר, באתר אוניברסיטת תל אביב
↑  דפנה צוקר ושי שלו ,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'‏השקעות שדווחו בחברות טכנולוגיה מתקדמת, באתר גלובס, 16 במרץ 2000
↑  על פי עדות בצלאל אלוני, שהיה אחד מתלמידיו בבית הספר עמיאל, כמורה מן השורה - הביא גרוס למפנה בלימודי הכיתה כולה ואלוני בפרט. בתוכנית "שבת עולמית" בנושא שכונת התקווה, בעריכת יצחק נוי, ששודרה ב"כאן רשת ב'" ב-2019 ובשידור חוזר ב-15 באוקטובר 2022,
↑  ריאיון אישי עם יוסי גרוס, עלי משפט י', תשע"ג https://clb.ac.il/wp-content/uploads/2017/10/06.pdf
↑  יחזקאל אדירם, "עורך-דין ישראלי, בן 26, קיבל מלגה מטעם אוניברסיטת לונדון", ידיעות אחרונות, 2 באוגוסט 1960
↑  פרופ' יוסף גרוס - מנהל אקדמי של קורסי הכשרת דירקטורים, באתר להב – פיתוח מנהלים
↑  כתב מינוי ועדה לרפורמה במס, באתר משרד האוצר, ‏י"ד באדר תשס"ב, 26 בפברואר 2002
↑   שלבי החקיקה של חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 132), התשס"ב-2002, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת; בדברי ההסבר להצעת החוק לקריאה הראשונה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262157705171  LCCN: n82013449  SUDOC: 050120549  VIAF: 91621804   WorldCat (עם VIAF): 91621804
מתויגים

| --- | --- |
 סוגה:  דרמת נעורים, חינוכי
 כותבים:  אורלי בויום
 בימוי:  אירית גבעול אבישי גולדשטיין
 שחקנים:  דוד שאול דקר אלבז שיר פופוביץ' ירדן אורלובסקי הדר לסרי
 ארץ מקור:  ישראל 
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  5
 הפקה
 מפיק:  רוני מנחם
 אורך פרק:  15 דקות
 שידור
 רשת שידור:  הטלוויזיה החינוכית הישראלית
 תקופת שידור מקורית:  2017–הווה
 
מתויגים היא סדרת דרמה ישראלית בת 5 פרקים ששודרה לראשונה בטלוויזיה החינוכית בשנת 2017. סדרה זו הופקה בשיתוף התכנית "עיר ללא אלימות" של המשרד לביטחון פנים.
רקע

תומר, דין, אנה מאי ודניאל הם חמישה תלמידי תיכון אשר מתכוננים למסיבת הסיום של כיתה י"ב ומתמודדים עם בעיות של אלימות, שיימינג וכו'
שחקנים

דוד שאול - תומר
דקר אלבז - דין
שיר פופוביץ' - אנה
ירדן אורלובסקי - מאי
הדר לסרי - דניאל
ניר פרידמן - במאי המופע
ליגת העל הבלארוסית בכדורגל

| --- | --- |

 שם מלא:  ליגת הכדורגל העליונה של בלארוס בכדורגל
 תחום:  כדורגל
 ארגון:  התאחדות הכדורגל הבלארוסית
 מדינות:  בלארוס בלארוס
 קונפדרציה:  אופ"א
 קבוצות:  16
 תקופת הפעילות:  1992–הווה (כ־33 שנים)
 אלופה נוכחית:  דינמו מינסק (2024)
 מירב הזכיות:  באטה בוריסוב (15)
 מפעל מקביל:  הגביע הבלארוסי
 מפעל נמוך:  הליגה הבלארוסית הראשונה
 אתר רשמי
ליגת העל של אליפות בלארוס בכדורגל (בבלארוסית: Вышэйшая ліга чэмпіянату Беларусі па футболе) היא ליגת הכדורגל הבכירה בבלארוס. הליגה הוקמה בשנת 1992 עם עצמאותה של בלארוס מברית המועצות. הליגה מנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל הבלארוסית וממומנת על ידי בלארוסבנק ומטעמי חסות נקראת בשם "בלארוסבנק - ליגת העל" (Беларусбанк — Вышэйшая ліга).
הקבוצה שזכתה ברוב האליפויות בעשור הראשון של הליגה היא דינמו מינסק שזכתה 5 פעמים ברציפות ו־9 אליפויות בסך הכל, אך הקבוצה שזכתה במירב האליפויות היא באטה בוריסוב שזכתה ב-15 אליפויות, 13 מהם רצופות (בשנים 2006-2019).
הליגה נפתחת מדי עונה בחודש אפריל ומסתיימת בחודש נובמבר, והחל מעונת 2016 משחקות בה 16 קבוצות. בתום כל עונה הקבוצה האחרונה בטבלה יורדת לליגה הבלארוסית הראשונה ובמקומה עולה הקבוצה שסיימה ראשונה בטבלת הליגה הבלארוסית הראשונה. כמו כן נערך פלייאוף בשיטת בית וחוץ בין הקבוצה שמסיימת שנייה בליגה הבלארוסית הראשונה לבין המסיימת 11 (לפני אחרונה) בליגת העל. המנצחת בפלייאוף משחקת בעונה הבאה בליגת העל והמפסידה בליגה הבלארוסית הראשונה.
נותן החסות העיקרי של הליגה הוא הבנק הגדול בבלארוס: בלארוסבנק.
מערך הליגות בבלארוס

| רמה | ליגה | ליגה | ליגה | ליגה | ליגה | ליגה | ליגה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1: ליגת העל 16 קבוצות
2: הליגה הראשונה 15 קבוצות
3: הליגה השנייה 15 קבוצות
4: 
| 4 | אליפות מחוז גרודנו 9 קבוצות | אליפות מחוז ויטבסק 14 קבוצות | אליפות מחוז הומל  | אליפות מחוז ברסט 15 קבוצות | אליפות מחוז מוהילוב 8 קבוצות | אליפות מחוז מינסק 10 קבוצות | אליפות מינסק  |
קבוצות הליגה לעונת 2025 > הקבוצות

| קבוצה | עיר | אצטדיון | תכולה |
| --- | --- | --- | --- |
| איסלץ' | מינסק | אצטדיון מינסק | 3,000 |
| ארסנל דזיארז'ינסק | בוריסוב | האצטדיון העירוני בוריסוב | 5,402 |
| באטה בוריסוב | בוריסוב | בוריסוב ארנה | 12,896 |
| דינמו ברסט | ברסט | אצטדיון ברסטקי | 10,060 |
| דינמו מינסק | מינסק | אצטדיון דינמו | 22,000 |
| הומל | הומל | האצטדיון המרכזי | 14,307 |
| ויטבסק | ויטבסק | אצטדיון ויטבסקי | 8,100 |
| טורפדו ז'ודינו | ז'ודינה | אצטדיון טורפדו | 3,020 |
| מינסק | מינסק | אצטדיון מינסק | 3,000 |
| מלדזייצ'נה-2018 | מלדזייצ'נה | האצטדיון העירוני | 4,800 |
| מקסלאין ויטבסק | ויטבסק | קומפלקס הספורט המרכזי של ויטבסק | 8,144 |
| נמאן גרודנו | גרודנו | אצטדיון נמאן | 8,500 |
| נפטאן נובופולוצק | נובופולוצק | אצטדיון אטלנט | 5,300 |
| סלביה מאזיר | מאזיר | אצטדיון יונוסט | 5,300 |
| סלוצק 2024 | סלוצק | האצטדיון העירוני | 1,896 |
| סמרגון | סמרגון | יונוסט | 2,200 |
קבוצות הליגה לעונת 2025 > ייצוג לפי מחוזות

| מחוז | כמות קבוצות | מועדונים |
| --- | --- | --- |
| מחוז מינסק | 6 | מלדזייצ'נה-2018, באטה, סלוצק-2024, טורפדו, ארסנל |
| מחוז ויטבסק | 3 | ויטבסק, נפטאן, מקסלאין ויטבסק |
| מינסק | 2 | דינמו, מינסק |
| מחוז הומל | 2 | סלביה מאזיר, הומל |
| מחוז גרודנו | 2 | נמאן, סמורגון |
| ברסט | 1 | דינמו |