stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משחק וידאו
מאפיינים וסוגות > משחקי סימולציה

משחק המדמה שליטה בכלי טיס או כלי רכב ייחודי או חיים שלמים כגון הסימס, ספינות חלל, צוללות וכדומה. משחקים אלו התפתחו על המחשב לא בשל הממשקים המדויקים, אלא בשל יכולת חישוב חזקה יותר של המחשב האישי ותצוגה מדויקת יותר, ובשיאם יכלו להציג נכונה את מחווני השליטה של כלי הטיס בכל תנועה ותנועה של השחקן. סוגת המשחקים הזו ירדה מגדולתה, והייתה פופולרית בעיקר בשנות ה-90, יחד עם משחקי ההרפתקה.
משחקי סימולציה יכולים להיות דומים למשחקי נהיגה, אך לרוב יכללו אלמנטים מתוחכמים יותר כגון מנגנון שדרוג כלי הטיס, מסחר פורה, קטעי קישור מלווי דיאלוגים, ומשימות מורכבות (ליווי, הגנה, תקיפה וכו').הסוגה מכילה מגוון רחב מאוד של משחקים, מסימולטורים של מטוסי מטען אזרחיים מדגם בואינג ועד חלליות קרב של מלחמת הכוכבים. על פי רוב, נהוג לשחק במשחקים אלו בממשקי קונסולה כגון ג'ויסטיק ייחודי.
דוגמאות למשחקים מפורסמים בסוגה זו הם דיסנט, X-Wing vs Tie Fighter ו-Wing Commander.
מאפיינים וסוגות > משחקי סימולציה > משחקי ספורט

משחקים אלו מבוססים על הדמיה של משחקי ספורט (אמיתיים או מומצאים) במחשב. לרוב הדגש הוא על זריזות ידיים, אולם חלק מהמשחקים מציעים אפשרויות "אסטרטגיות" של ניהול הקבוצה או הספורטאים.
דוגמאות: FIFA (כדורגל), Championship Manager (משחק ניהול ספורט, משלב אסטרטגיה וספורט).
מאפיינים וסוגות > משחקי הרפתקה

משחק בו השחקן, בין אם תוך גילום דמות ושליטה בה ובין אם ישירות, נתקל בחידות שעליו לפתור על מנת להתקדם במשחק ובעלילה. משחקים אלה לרוב דורשים יכולת הסקת מסקנות וחשיבה. ככלל סוגתי, רוב משחקי ההרפתקה הכילו עלילה ספרותית באופייה, כולל דיאלוגים עם דמויות אחרות, סיפור רקע מקיף, ובניית מסתורין בדומה לספרים בלשיים. ישנם משחקי הרפתקה שלא כוללים עלילה מתמשכת או דמויות, אך אלו היו יוצאים מן הכלל. סוגה זו החלה מהרפתקאות טקסט בשנות השבעים, צברה פופולריות לאורך השנים והייתה מאוד פופולרית בתחילת שנות ה-90. החל מ-1997 הסוגה הצטמצמה, ובעשור האחרון קצב פיתוח משחקי ההרפתקה ירד למשחקים ספורים מדי שנה.
דוגמה למשחקים מסוג זה היא סדרות משחקי ה"קווסט" של חברת סיירה. במשחקים אלה על השחקן לדבר עם דמויות, לאסוף חפצים ולפתור חידות תוך כדי שהוא חוקר את העולם הדמיוני שבו מתנהלת ההרפתקה. במשחקי הרפתקאות אין בדרך כלל קרבות אינטנסיביים והדגש הוא על מחשבה ולא על זריזות ידיים.
מאפיינים וסוגות > משחקי חידה

אלו משחקים שמבוססים על שימוש בדמיון, ההגיון והאינטואציה של השחקן לפתרון בעיות. לרוב הבעיות מוצגות בצורה ישירה, ולא כחלק ממשחק רחב יותר.
דוגמאות: TIM (המכונה המופלאה), Sherlock, נמלולים, world of goo, פורטל.
מאפיינים וסוגות > משחקי תפקידים

משחק בו מגלם השחקן דמות כלשהי בתוך עולם מוגדר, ומבצע דרכה את האינטראקציה שלו עם אלמנטים אחרים. משחק תפקידים יכול (וסביר) שיכיל אלמנטים מסוגות אחרות, כגון קרבות פעולה או פתרון חידות, אך תמיד הדמות תשמש תווך: אם השחקן מגלם דמות איטית, תגובותיו המהירות על ממשק המחשב יתורגמו לתגובות מסורבלות של דמותו, ולא יקנו לו יתרון על שחקן איטי יותר המבצע אותה פעולה. השחקן, אם כך, חווה את עולם המשחק דרך דמותו בלבד. בהתאם, ברובם המוחץ של משחקי התפקידים השחקן יכול לשפר את דמותו ההתחלתית בדרכים שונות, להקנות לה יכולות חדשות, לשפר מיומנויות, לרכוש חפצי עזר ולסחור על מנת לצבור הון ולהתקדם במשחק.
משחקי תפקידים ממוחשבים נוצרו כהרחבה של משחקי תפקידים בנייר ועט שנוצרו בסוף שנות השבעים, בראש ובראשונה משחקי מבוכים ודרקונים, אך גם עולמות מערכה ושיטות משחק נוספות. אף על פי שבמשך השנים התרחקו משחקי התפקידים הממוחשבים ממשחקיות הדומה לזו של משחקי נייר ועט, עד היום ניתן למצוא משחקים המבוססים על עולמות מערכה הקיימים גם בספרים, או עדכונים לשיטות משחק ישנות, כגון מבוכים ודרקונים בגרסה 3 ו- 3.5.
משחקי תפקידים קלאסיים לרוב הציגו מסע של חבורת דמויות, כאשר אחת מהן מגולמת על ידי השחקן, והאחרות נשלטות על ידי המחשב ומגיבות לפקודות, או שיחות, עם דמותו של השחקן. מאמצע שנות התשעים משחקי תפקידים ממוחשבים רבים החלו לכלול אלמנט ריבוי משתתפים, בו רוב או כל בני החבורה נשלטו על ידי שחקנים חיים, ושיחקו יחדיו רצף של משימות שהוכתב על ידי שחקן נבחר מביניהם. שחקן זה, בהתאם למסורת מבוכים ודרקונים, נקרא לרוב שליט המבוך. משחקים אלו היו בתחילה טקסטואליים ונפרדים לחלוטין ממשחקי מערכת-היחיד הגרפיים, אך בהמשך שולבו שתי השיטות, ובהדרגה נוצרה נורמה לפיה רובם המוחלט של משחקי התפקידים כוללים מערכה לשחקן יחיד ומערכה מרובת משתתפים.
משחקי תפקידים ממוחשבים מפורסמים כוללים את סדרות final fantasy, זינו, fallout, כרונו טריגר ורבים אחרים.
היבטים חברתיים > הפולמוס סביב משחקי הווידאו

כנגד משחקי המחשב והווידאו נמתחה ביקורת רבה:
משחקי וידאו מרבים לעסוק באלימות, פעולה או מלחמות ונטען שהם מעודדים אלימות. מחקרים רבים תומכים בטענה זו, אך עם זאת, ישנם מחקרים לא מעטים שסותרים טענה זו.
משחקי ילדים קלאסיים רבים מבוססים על יציאה לחצר, אינטראקציה עם ילדים אחרים ופיתוח הכושר הגופני (ריצה, תופסת, משחקי כדור וכו), זאת לעומת משחקי מחשב בהם השחקן לא מפתח את כושרו הגופני אלא רק קואורדינציה עין ויד.
מחקר שביצע תצפית אחר הפעילות המוחית של גיימרים (באינטרנט), הסיקו החוקרים כי תשוקה ממושכת למשחק משפיעה על אותם אזורים במוח באותה הצורה כמו התמכרות לסמים או התעללות. ההשפעה הייתה ירידה ביכולת החשיבה היצירתית, התכנון וקליטת מידע מהחושים.
בילוי זמן מופרז על משחק מחשב יכול להיות קטלני, ואף גרם במקרים נדירים למוות, כגון במקרה ב - 2005 בו Seungseob Lee מת לאחר ששיחק כמעט 50 שעות באינטרנט קפה. טיעון נפוץ אחר שגם נתמך על ידי מחקרים מסוימים הוא שגיימרים משתמשים במשחקי וידאו כדי לברוח מדאגות יום-יומיות. לפעמים משתמשים בטיעון זה כהוכחה לכך שעצם זה שמשחקי וידאו מציבים מטרות עבור השחקן (או שהוא מציב לעצמו - לדוגמה, זה יכול להיות "speedrunning"(לשחק במשחק רק כדי לסיים חלק מסוים ממנו או את כולו כמה שיותר מהר) - זה סוג של בריחה מהצבת מטרות הרלוונטיות ל "חיים האמיתיים".
סטטיסטית, נשים מוצגות במשחקי וידאו כנחותות מהדמויות הגבריות, הן מוצגות בדרך של החפצה והיפר-סקסואליות. קיים קשר בין מידת החשיפה של גברים לדמויות נשיות שכאלה לבין עמדות סקסיסטיות כלפי נשים במציאות.
מנגד, התומכים במשחקי המחשב טוענים:
מדובר במשחקים המפתחים את יכולותיו הקוגניטיביות של הילד כגון חשיבה ותכנון, תיאום עין ויד, שליטה בפרטים קטנים וטיפול במערכות מסובכות. דוגמאות לכך הן משחקי אסטרטגיה כמו "ציוויליזציה" ו"סימסיטי" וכן משחקי סימולטרי טיסה שהוכיחו יעילות באיתור מועמדים לקורסי טייס צבאיים.
מחקר שבוצע באוניברסיטת אוקספורד מצא מתאם בין בילוי זמן פנאי במשחקי וידאו דיווח על עלייה במידת הרווחה הנפשית.
אפשר להתקין לומדות חינוכיות רבות.
מדובר במשחקים בטוחים - בלא סיכון של פציעה, אלימות, חטיפת מכות או סכנה לחרם חברתי.
במשחקי רשת, משחקים מרובי משתתפים, ומשחקי תפקידים, הילד כן מפתח אינטראקציה חברתית כחלק מהמשחק וגם כתוצאה ממנו. מעבר לכך, משחקים אלו עשויים לאפשר לילד להביע את עצמו בפני אחרים בצורה שהוא לא מרגיש בנוח להביע את עצמו באמצעותה ב "חיים האמיתיים", עקב מאפיינים מסוימים בזהות שלו.
המחקרים המתיימרים להוכיח קשר בין משחקי וידאו אלימים להתנהגות אלימה אינם מוכיחים דבר, מכיוון שלא היה מחקר עם מדד שמדד אלימות באופן ישיר.
התמכרות נוצרת בעקבות האישיות של המתמכר ולא בעקבות גירוי מהמשחק/ים אליו/הם הוא מתמכר.
משחקי וידאו לא רק מפתחים חשיבה, אלא גם אפקטיביים ומהנים יותר משיטת ההוראה, כפי שהוכח בקשר למקצועות המתמטיקה והמדע.
המוטיבציה של שחקנים מסוימים מגיעה מרצון לפתח מיומנויות קוגניטיביות כמו אסטרטגיה ופתרון בעיות.
במשחקים יש פרסים אוטומטיים על הישגים שמדרבנים את השחקנים.
במשחקים השחקן יכול לבחור ברמת הקושי המתאימה לו.
כל התקדמות במשחק מחייבת למידה מסוימת.
היבטים חברתיים > חקיקה ורגולציה

במקרים שונים נדרשים משחקי וידאו לקבל אישור לפני שיווקם לציבור הרחב. תופעה זו משמעותית יותר בסביבות סגורות יחסית, דוגמת חנות היישומים App Store או רשת האינטרנט הפנימית של סין.
בשנת 2021 הפכה סין למדינה חלוצית בקביעת כללים לאומיים למניעת שימוש מוגזם במשחקי וידאו, כאשר קבע השלטון הגבלה של זמן משחקי הווידאו של קטינים בחלק מימות השבוע. במקביל, הוקם גורם מטעם הממשלה שמטרתו ביקורת על משחקי מחשב לוודא שאינם מעודדים התמכרות, והופעל לחץ ממשלתי על חברות הטכנולוגיה המקומיות להפעיל טכנולוגיות שמונעות מקטינים לשחק במשחקי וידאו בין השעות 22:00 ו-8:00.
היבטים פסיכולוגיים

מחקרים רבים הראו כי יש למשחקי וידאו השפעה רבה על מיומנויות רבות הרלוונטיות לפסיכולוגיה קוגניטיבית ולהליכי למידה, הכוללים:
קבלת פידבק מהמשחק המקבל על למידה מטעויות
תפיסה חזותית
היגיון
חשיבה יצירתית
פתרון בעיות
תקשורת בלתי-מילולית המעודדת שיתוף פעולה, ריכוז ודיבור בצורה שונה
למידת נושאים הרלוונטיים למבנה הטכני או הפנימי של המשחק (לדוגמה, כאשר השחקן מעוניין להתאים את המשחק (modify) כרצונו, הוא נדרש לשם כך ללמוד קצת על המבנה הטכני של המשחק)
זמן תגובה ורפלקסים
אסטרטגיות למידה
היבטים תרבותיים > מוזיאונים

בתחילת המאה ה-21 החלו להיפתח ברחבי העולם מוזיאונים המוקדשים למשחקי וידאו ומשחקי מחשב כגון מוזיאון מכונות משחקי הארקייד הסובייטיים במוסקבה, או כגון מוזיאון משחקי המחשב שנפתח בשנת 2011 בברלין.
היבטים תרבותיים > משחקי הווידאו כאומנות

משחקי וידאו הם מוקד לדיון תרבותי בעולמות האמנות, התקשורת וביקורת התרבות; פיתוח משחקים רבים נעשה על ידי צוות שלם, כך שמלבד אנשי התכנות ומדעי המחשב שאחראים על החלקים הטכניים ביצירת המשחק, מעורבים גם בעלי מקצועות מתחומי העיצוב והאמנות. תפיסת משחקי הווידאו כאמנות מתמקדת ביכולתם של המשחקים להציג עלילה מורכבת, ויזואליות מרשימה או פסקול ייחודי; מכיוון שמשחקי הווידאו מאפשרים חוויה רב חושית ואינטראקטיבית – מתאפשר לצופה להיות שותף פעיל ביצירה.
ראו גם

הקטגוריה משחקי וידאו לפי שנה
משחק וידאו לשחקן יחיד
משחק מחשב
סייבר-פסיכולוגיה
יחסי אינדונזיה–בחריין

| יחסי אינדונזיה–בחריין |
| --- | --- |
אינדונזיה: בחריין


אינדונזיה: בחריין
שטח (בקילומטר רבוע)
1,904,569: 760
אוכלוסייה
284,049,195: 1,616,117
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,371,171: 43,205
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,827: 26,734
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: מונרכיה חוקתית

יחסי אינדונזיה–בחריין (באינדונזית: Hubungan Bahrain dengan Indonesia, ערבית: علاقات بحرينية إندونيسية) הם היחסים הדו-צדדיים בין רפובליקת אינדונזיה ובין ממלכת בחריין.
היחסים בין שתי המדינות כוננו ב-1976.
בחריין רואה באינדונזיה כלכלה חשובה באסיה, ואילו אינדונזיה רואה בבחריין כשער לשיתוף פעולה עם מדינות המפרץ. נוסף על כך, שתי המדינות חברות בארגון לשיתוף פעולה אסלאמי.
סחר

היקף הסחר בין אינדונזיה לבין בחריין גדל מכ-39 מיליון דולר בשנת 2009 ליותר מ-140 מיליון דולר בשנת 2011. הייצוא של אינדונזיה לבחריין כולל מוצרי עץ, פחם, נייר, בגדים, טקסטיל ורהיטים. בעוד הייצוא הבחרייני לאינדונזיה כולל עפרות ברזל, סולפט, ברזל, אלומיניום, נחושת, אבץ, כבלי ברזל ומוצרי אלומיניום.
שיתוף פעולה

שתי המדינות הסכימו לטפח שיתוף פעולה במגזרים שונים, כולל שיתוף פעולה בין-פרלמנטרי, מסחרי, תעשייתי, טכנולוגי ופיתוח מפעלים קטנים ובינוניים. בחריין בפרט מעוניינית להבטיח את ביטחון המזון שלה והביעה אינטרס להשקיע בסחורות מזון אינדונזיות.
מהגרי עבודה

כיום ישנם כ-300,000 אינדונזים העובדים בבחריין.
ביקורים ממלכתיים

נשיא אינדונזיה עבד א-רחמן וחיד ביקר בבחריין ביוני 2000.
יחסים דיפלומטים

אינדונזיה מחזיקה בשגרירות במנאמה. מאידך, בחריין לא מחזיקה בשום נציגות באינדונזיה.
ראו גם

יחסי אינדונזיה–קטר
יחסי בחריין-מלזיה
נחל רפאים

| --- | --- |

נחל רפאים ולצידו מסילת הרכבת יפו–ירושלים
 מידע כללי
 אורך:  כ־20 ק"מ
 יובלים:  ואדי חלץ, נחל קובי, נחל מנחת, נחל גילה, נחל ביתר, נחל רחביה 
 שפך:  נחל שורק 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת הרי ירושלים מוגדלת) נחל רפאים(למפת הרי ירושלים רגילה) נחל רפאים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל רפאים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל רפאים
 
גשר רפאים שבו מסילת הרכבת יפו–ירושלים חולפת מתחת לכביש 386 במקום שבו נחל רפאים נשפך לנחל שורק
פיתולי נחל רפאים ומסילת הרכבת יפו–ירושלים למרגלות הר רפאים ושלוחת קאבו
זרימת מים בנחל רפאים בשלג 2015, בסמוך לעין יעל
נַחַל רְפָאִים הוא נחל אכזב בהרי יהודה, המנקז את כל אזור דרום מערב ירושלים וסביבותיה.
גאוגרפיה

אורך הנחל כ-20 ק"מ והוא מתחלק לשלושה חלקים עיקריים: בחלקו העליון עובר הנחל בתוך העיר ירושלים, בתחומי עמק רפאים דרך המושבה הגרמנית ויתר שכונות העמק (במקביל לנתיב רחוב עמק רפאים), וממשיך דרך שכונת קטמונים עד לאזור קניון מלחה וגן החיות התנ"כי. בחלק זה הנחל מתון יחסית אך יוצר חציצה בין שכונת גילה הדרומית לחלקי העיר האחרים. החלק השני של הנחל ידוע גם בשם "עמק לבן". בקטע זה הנחל יוצא מהשטח הבנוי ומתחתר לעמק בעומק 200–300 מטר. על מדרונותיו נובעים הרבה מאוד מעיינות שכבה דוגמת עין לבן ועין חניה, ועל מדרונותיו בנויים המושבים אורה ועמינדב והכפרים הפלסטיניים ואלאג'ה ובתיר. חלקו האחרון של הנחל הוא קטע יפה, עמוק ומפותל. מהכפר בתיר ואילך מכוסים מדרונות הנחל התלולים ביערות קק"ל (יער עמינדב ויער בגין) ונוצרים בו נפתולים רבים. סיומו של הנחל במפגש עם נחל שורק, מתחת לכביש ירושלים–בר־גיורא.
לאורך כל מסלולו של הנחל מלווה אותו מסילת הרכבת הוותיקה מירושלים לבית שמש.
הערות שוליים

↑  Yuval Baruch, Salvage Excavations and Survey at Refaim Valley, Jerusalem, Hadashot Arkheologiyot, ESI 118, 2006-01-01
| דגל ישראל מחוז ירושלים |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת ירושלים חופפת את שטח המחוז | מפת מחוז ירושלים |
| ערים | בית שמש • ירושלים | מפת מחוז ירושלים |
| מועצות מקומיות | אבו גוש • מבשרת ציון • צור הדסה • קריית יערים | מפת מחוז ירושלים |
| מועצות אזוריות | מטה יהודה | מפת מחוז ירושלים |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007475797805171  VIAF: 316601973   WorldCat (עם VIAF): 316601973 
זרימת מים בנחל רפאים, בסמוך לעין יעל – ינואר 2015
נובאיה צ'ארה

| --- | --- |
סמל נובאיה צ'ארה
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קראי:  מחוז עבר הבאיקל מחוז עבר הבאיקל
 תאריך ייסוד:  1979
 שטח:  10 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  3,949 (1 בינואר 2018)
 קואורדינטות:  56°47′58″N 118°16′31″E﻿ / ﻿56.79944°N 118.27528°E﻿ / 56.79944; 118.27528
 אזור זמן:  זמן יקוטסק
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת רוסיה מוגדלת) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפונינובאיה צ'ארה(למפת רוסיה רגילה) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפונינובאיה צ'ארה(למפת מחוז עבר הבאיקל רגילה) צ'יטה קרסנוקמנסק בורזיה פטרובסק זבאיקלסקי  אגינסקויה נרצ'ינסק מוגוצ'ה שילקה בליי סאחה יקוטיה  אמור סין מונגוליה בוריאטיה אירקוטסקנובאיה צ'ארה(למפת מחוז עבר הבאיקל מוגדלת) צ'יטה קרסנוקמנסק בורזיה פטרובסק זבאיקלסקי  אגינסקויה נרצ'ינסק מוגוצ'ה שילקה בליי סאחה יקוטיה  אמור סין מונגוליה בוריאטיה אירקוטסקנובאיה צ'ארה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
נ֫וֹבָאיָה צָ'ארָה (ברוסית: Но́вая Ча́ра) היא עיירה מרכזית בנפת קלרסקיי שנמצאת בצפון מחוז צ'יטה[דרושה הבהרה] ברוסיה. העיירה ממוקמת בצומת מרכזי של מסילות רכבת בחלק הסיבירי של רוסיה. היא נוסדה ליד הכפר צ'ארה שבזמנו היה יישוב מרכזי בנפה. ההתפתחות הגדולה של העיירה התרחשה הודות לפיתוח מכרה הנחושת "אוּדוֹקָן".
יאיר קרני

יאיר קרני (נולד ב-17 במאי 1951) הוא אתלט עבר ישראלי, אלוף ישראל בריצות למרחקים בינוניים, בריצות למרחקים ארוכים, בריצת 3000 מטר מכשולים ובריצות שדה. הוא זכה שבע פעמים באליפות ישראל בריצת מרתון (מרתון טבריה), והחזיק בשיא הישראלי בריצה זו כ-13 שנים. כיום, הוא מאמן אתלטיקה ותזונאי.
ביוגרפיה

קרני גדל בקיבוץ העוגן. הוא התחיל להתאמן בריצה בגיל 17 לקראת גיוסו לצה"ל. ב-1969 התגייס לשירות צבאי, עבר טירונות בחטיבת גולני, ולאחר מכן שירת בסיירת החטיבתית כלוחם וכמ"כ. הוא השתחרר ב-1972.
ביוגרפיה > 1973

באליפות ישראל שנערכה בסוף יוני 1973 זכה קרני במדליית זהב, בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:55.4 דקות, לפני האחים יאיר ונתנאל פנטילט (1:56.2 דקות). ב-2022 סיפר קרני כי ניצחון זה הוא המרגש ביותר בקריירה עבורו. כמו כן, זכה במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:58.3 דקות, אחרי מייק סולומון (3:53.2 דקות) ונתנאל פנטילט (3:54.7 דקות). בתחרות האתלטיקה של המכביה התשיעית שנערכו ביולי אותה שנה, זכה קרני במדליית כסף בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:54.5 דקות, אחרי גלן הרמץ מארצות הברית (1:54.0 דקות) ולפני וייסמן מבריטניה (1:55.0 דקות).
ביוגרפיה > 1974

באליפות ישראל שנערכה ביולי 1974 זכה קרני בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:53.2 דקות, לפני יובל וישניצר מאס"א תל אביב (1:55.1 דקות) ואבי שטיין ממכבי תל אביב (1:55.2 דקות) ומדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:55.7 דקות, אחרי האחים וישניצר, יובל (3.51.1 דקות) ורפי (3:55.2 דקות).
ביוגרפיה > 1975

בתחרות האתלטיקה של כינוס הפועל ה-10 שנערכה ב-3 במאי 1975 זכה קרני במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:55.0 דקות אחרי אתלטים מפינלנד (3:53.1 דקות) ובלגיה (3:54.0 דקות). יומיים לאחר מכן, הוא סיים במקום רביעי בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:53.67 דקות. חודש לאחר מכן, בתחרות שנערכה במכון וינגייט ב-31 במאי הוא קבע בריצת 3000 מטר מכשולים שיא ישראלי חדש של 9:21.8 דקות, שיפור לשיא בן ה-11 שנים של יוסף צברי (9:24.6 דקות).
ביוגרפיה > 1976

בתחרות שנערכה באורגון שבארצות הברית במאי 1976 זכה קרני במדליית ארד בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:51.8 דקות. כחודש לאחר מכן, בתחרות שנערכה במינכן שבגרמניה המערבית ב-18 ביולי הוא קבע בשלב המוקדמות בריצת 800 מטר שיא אישי חדש של 1:51.3 דקות, התוצאה השנייה בטיבה באותה העת של אתלט ישראלי, אחרי השיא הישראלי בן החודש של דוד לאוגומר (1:50.8 דקות).
ביוגרפיה > 1977

בתחרות שנערכה באנגליה ביוני 1977 סיים קרני חמישי בריצת מייל בשיא ישראלי חדש של 4:08.5 דקות. באליפות ישראל שנערכה ביוני אותה שנה זכה קרני במדליית זהב בריצת 3000 מטר מכשולים בשיא ישראלי חדש של 9:16.5 דקות. חודש לאחר מכן, בתחרות האתלטיקה של המכביה העשירית ביולי הוא זכה במדליית כסף בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:54.97 דקות, אחרי ג'רי כהן מארצות הברית (14:26.66 דקות) ולפני יובל וישניצר (14:59.00 דקות)
ב-31 בדצמבר השתתף קרני במרתון טבריה, המרתון הראשון שנערך בישראל והראשון בו השתתף קרני, בתוצאה של 2:39:01 שעות, התוצאה השביעית בדירוג הכללי והראשונה בין הישראלים. כמה מהרצים טענו שאורך המסלול היא ארוך מהמרחק הרשמי.
ביוגרפיה > 1978

באליפות ישראל ה-17 במרוצי שדה (10.8 ק"מ) שנערכה ב-28 בינואר 1978 זכה קרני במדליית זהב בתוצאה של 33:17.4 דקות, לפני אלי אביסרור (33:25.3 דקות).
בנובמבר באותה שנה השתתף לראשונה במרתון ניו יורק, שהיה המרתון השני בחייו, וסיים אותו 6 דקות פחות מטבריה בתוצאה: 2:33
ביוגרפיה > 1979

בתחרות שנערכה באולם סגור באורגון בפברואר 1979 השתתף קרני בריצת 2 מייל וקבע את התוצאה הטובה ביותר לישראלי - 8:51.9 דקות. בתחרות שנערכה באותה שנה בארצות הברית קבע קרני בריצת 3000 מטר מכשולים שיא ישראלי חדש של 9:09.2 דקות. ב-20 בדצמבר השתתף קרני בשנית בריצת מרתון טבריה וקבע תוצאה של 2:29:38 שעות, העשירי בדירוג הכללי והראשון בין הישראלים.
ביוגרפיה > 1980

בתחרות לחצי מרתון (21 ק"מ) שנערכה ביוג'ין שבאורגון שנערכה ביוני 1980 זכה קרני במדליית זהב בשיא ישראלי חדש של 1:06.34 שעות. במרתון ניו יורק שנערך באוקטובר 1980 סיים קרני במקום 33 בתוצאה של 2:19.53 שעות.
ביוגרפיה > 1981, שנת השיא

באליפות ישראל שנערכה בתחילת יולי 1981 זכה קרני במדליית כסף בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:05.63 דקות, אחרי אריה גמליאל ממכבי תל אביב (4:01.83 דקות) ולפני יהודה צדוק מהפועל קריית ביאליק (14:07.85 דקות).
שבוע לאחר מכן, בתחרויות האתלטיקה של המכביה ה-11 הוא זכה ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית זהב בריצת חצי מרתון ובשיא ישראלי חדש של 1:06.04 שעות. מדליית כסף בריצת 1500 מטר, בה קבע שיא אישי חדש של 3:45.05 דקות וסיים שני אחרי ג'יימס אספיר מבריטניה שקבע שיא מכביה חדש של 3:43.16 דקות ולפני פול מרווין מארצות הברית (3:45.05 דקות). ומדליית ארד בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:30.27 דקות, אחרי ג'יימס אספיר (13:53.49 דקות) ואריה גמליאל (13:56.83 דקות).
בתחרות שנערכה באתונה שביוון ב-27 באוגוסט זכה קרני במדליית כסף בריצת 10000 מטר בשיא אישי חדש של 29:54.66 דקות, התוצאה השנייה בטיבה של אתלט ישראלי באותה העת. בספטמבר אותה שנה הוקמה התאחדות רצי ישראל וקרני כיהן כנשיאה ויושב הראש שלה.
במרוץ "אצבע הגליל" לריצת חצי מרתון (21.1 ק"מ) ששימשה כאליפות ישראל לריצה זו, שנערכה באוקטובר 1981 זכה קרני במדליית זהב בתוצאה של 1:06.29 שעות ובמקום שני הכללי אחרי גינטר קול מגרמניה (1:06.21 שעות).
במרתון טבריה שנערך ב-22 בדצמבר זכה קרני במדליית זהב בשיא ישראלי חדש של 2:17:34 שעות ושני בדרוג הכללי. שיא זה החזיק מעמד כ-13 שנים ונשבר על ידי דב קרמר (2:15:45 שעות).
ביוגרפיה > 1982

באליפות ישראל שנערכה בהדר יוסף באוגוסט 1982 זכה קרני במדליית כסף בריצת 3000 מטר מכשולים בשיא אישי חדש של 9:04.2 דקות, התוצאה השנייה בטיבה של אתלט ישראלי באותה העת אחרי יהודה צדוק (8:56.8 דקות) ולפני יעקב קוגמן (10:05.0 דקות). שבוע לאחר מכן, ב-14 באוגוסט, הוא סיים במקום שמיני בריצת 3000 מטר בתחרות שנערכה בהכטל שבגרמניה בשיא אישי חדש של 8:08.2 דקות. בתחרות שנערכה באמסטרדם שבהולנד ב-29 באוגוסט 1982 סיים קרני במקום רביעי בריצת 3000 מטר מכשולים בשיא אישי חדש של 8:59.70 דקות, התוצאה השנייה בטיבה של אתלט ישראלי באותה העת. בתחרות "אצבע הגליל" למרחק חצי מרתון (21.1 ק"מ) שנערכה ב-30 באוקטובר זכה קרני במדליית זהב בתוצאה של 1:09.55 שעות. במרתון טבריה שנערך ב-14 בדצמבר 1982 השיג קרני, שהתחתן שבוע קודם לכן, תוצאה של 2:18:32 שעות וזכה במקום השני אחרי רלף זלצמן מגרמניה (2:16.37 שעות).
ביוגרפיה > 1983

בתחרות האתלטיקה של כינוס הפועל ה-12 שנערכה באצטדיון שבהדר יוסף במאי 1983 סיים קרני במקום רביעי בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:41.14 דקות. באליפות העולם הראשונה באתלטיקה שנערכה בהלסינקי שבפינלנד אותה שנה השתתף קרני בריצת המרתון אך פרש. במרתון טבריה של אותה שנה הוא סיים בתוצאה של 2:25:59 שעות.
ביוגרפיה > 1985

באליפות ישראל שנערכה ביוני 1985 זכה קרני במדליית כסף בריצת 10000 מטר בתוצאה של 29:58.1 דקות, אחרי אריה גמליאל (29:55.4 דקות) ולפני דני דריליך (31:12.0 דקות). בתחרות האתלטיקה של המכביה השתים עשרה שנערכה בהדר יוסף ביולי אותה שנה זכה קרני במדליית ארד בריצת 10000 מטר בתוצאה של 30:16.34 דקות, אחרי דן שליזינגר מארצות הברית שקבע שיא מכביה חדש של 29:34.70 דקות ואריה גמליאל (29:44.14 דקות). בחצי מרתון שנערך ב-26 בנובמבר קבע קרני שיא ישראלי חדש של 1:05:36 שעות.
ביוגרפיה > 1986

במרתון לונדון שנערך ב-20 באפריל 1986 סיים קרני במקום 75 בתוצאה של 2:22.36 שעות. בתחרות שנערכה ב-25 במאי אותה שנה קבע קרני ביחד עם רביעיית השליחים של הפועל עמק חפר בריצת 4x800 מטר ביחד עם דורון זימן, שמואל שוסטרמן ושלמה אזולאי שיא ישראלי חדש של 7:42.28 דקות, שיא שטרם נשבר (נכון ל-2013). במרתון טבריה שנערך ב-18 בדצמבר אותה שנה הוא זכה במדליית זהב בתוצאה של 2:23:12 שעות והיה לאתלט הישראלי הראשון שמנצח מרוץ זה.
ביוגרפיה > 1989

במרתון טבריה שנערך בשנת 1989 הגיע קרני ראשון בין הישראלים בתוצאה של 2:26:49 שעות.
חייו האישיים

קרני נשוי לחמוטל בן-אריס קרני, אב לבת ושני בנים ומתגורר במושב בארותיים שבעמק חפר. הוא בעל תואר ראשון בתזונה מאוניברסיטת אורגון שבארצות הברית, ובעל תואר מוסמך במדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב בבאר שבע, שאותו סיים ב-2001. במשך שנים רבות הדריך ספורטאים ושימש כיועץ תזונה במחלקה לרפואת ספורט במכון וינגייט. הוא מפעיל סדנאות הרזיה ואורח חיים בריא, עוסק כבר למעלה מ-20 שנה בנושא תזונה נכונה.
שיאים אישיים

ריצת 800 מטר: 1:51.3 דקות (1976)
ריצת 1500 מטר: 3:45.05 דקות (1981)
ריצת 3000 מטר(אנ'): 8:08.2 דקות (1982)
ריצת 3000 מטר מכשולים: 8:59.70 דקות (1982)
ריצת 5000 מטר: 14.05.63 דקות (1981)
ריצת 10000 מטר: 29:54.66 דקות (1981)
חצי מרתון: 1:05:36 שעות (1985) שיא ישראלי בעבר
ריצת מרתון: 2:17:34 שעות (1981) שיא ישראלי בעבר
ספרו

דרך הכושר לחיים - תזונה נכונה לפעילות גופנית והרזיה', עריכה: חמוטל בן-אריס קרני, עריכה מקצועית: יוני ירום, איורים: יעקב גוטרמן. אור יהודה: הוצאת כנרת, 2005 (מהדורה מורחבת: 2007).
יחסי הודו–קמרון

| יחסי הודו–קמרון |
| --- | --- |
הודו: קמרון


הודו: קמרון
שטח (בקילומטר רבוע)
3,287,263: 475,440
אוכלוסייה
1,454,183,987: 29,312,374
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,549,919: 47,946
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,441: 1,636
משטר
רפובליקה סוציאליסטית פדרלית: רפובליקה

יחסי הודו–קמרון הם היחסים הבינלאומיים בין קמרון להודו. הנציבות העליונה של הודו באבוג'ה, ניגריה מוסמכת במקביל לקמרון. הודו מקיימת גם קונסוליית כבוד בדואלה.  לקמרון אין נציגות דיפלומטית בהודו.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים בין קמרון להודו כוננו ב-1960, השנה שבה הכריזה הראשונה על עצמאות. מנהיגי קמרון הביעו הערכה לתרומתה של הודו לאפריקה, לדמוקרטיה ולקידמה הכלכלית שלה ולהנהגתה בארגון המדינות הבלתי-מזדהות (NAM). קמרון הצביעה בעד מועמדותו של הדיפלומט ההודי קמאלש שארמה למזכיר הכללי של חבר העמים הבריטי.
נשיא קמרון פול בייה ביקר בהודו בשנת 1983 כדי להשתתף בפסגת NAM. ראש הממשלה פילמון יאנג, יחד עם 7 שרים ומשלחת עסקית, ביקרו בניו דלהי במרץ 2013 כדי להשתתף בכנס Africa-CII/Exim Bank. עוד כמה שרים ופקידי ממשל קמרוניים ביקרו במדינה. מהודו, הביקורים רמי הדרג ביותר בקמרון היו ברמת שר המדינה. שר המדינה לפיתוח תעשייתי ביקר בקמרון בפברואר 1988 והיה לפקיד הממשל ההודי הראשון שביקר במדינה. שר המדינה לענייני חוץ ביקר בקמרון באפריל 1990, ושר המדינה למען הרפובליקה הדמוקרטית רם שנקר קתריה ביקר בספטמבר 2015.
שר החוץ הקמרוני, Mbella Mbella, הוביל את המשלחת לפסגת הפורום השלישית של הודו–אפריקה באוקטובר 2015. הוא גם ניהל שיחות עם מקבילו ההודי, סושמה סוואראג', והשניים דנו בלוחמנות באפריקה. קמרון ביקשה את עזרתה של הודו בבניית מגזר ההגנה שלה וגם במלחמה בבוקו חראם.   בתגובה, שלחה הודו גורמים רשמיים להכשיר את כוחות ההגנה הקמרוניים בפעולות נגד המרד והטרור.