stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כלי טיס של צה"ל
מטוסי הדרכה ואימון

מקרא:      בשימוש ב-2022      יצא משימוש
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תמונה | שם המטוס | כינוי בחיל האוויר הישראלי | ארץ ייצור | שנות שירות | עימותים עיקריים |
| ‏ | דה הבילנד DHC-82 טייגר מות' |  | בריטניה בריטניה | 1938 – 1947 | שימש להפצצה, הצנחת אספקה, צילום אוויר, סיורים מעל ריכוזי אויב וליווי שיירות במלחמת העצמאות |
| ‏ | טיילורקרפט BL | "נמלה" | ארצות הברית ארצות הברית | 1938 – 1949 | כל מלחמות ישראל עד שנת 2002 |
| ‏ | פייפר סופר-קאב | "חיוואי" | ארצות הברית ארצות הברית | 1948 – 2002 | כל מלחמות ישראל עד שנת 2002 |
| ‏ | נורת' אמריקן הרווארד |  | ארצות הברית ארצות הברית | 1948 – 1960 | שימש כמטוס תקיפה במלחמת העצמאות ובמבצע קדש |
| ‏ | טמקו TE-1A בוקרו |  | ארצות הברית ארצות הברית | 1948–1949 |  |
| ‏ | נורד 1203/II נורקרן |  | צרפת צרפת | 1948–1952 |  |
| ‏ | וולטי BT-13 וליאנט |  | ארצות הברית ארצות הברית | 1949 |  |
| ‏ | אוורו אנסון |  | בריטניה בריטניה | 1949 – 1956 |  |
| ‏ | בואינג סטירמן קאיידט |  | ארצות הברית ארצות הברית | 1949 – 1961 |  |
| ‏ | דה הבילנד DHC-1 צ'יפמנק |  | קנדה קנדה | 1950 |  |
| ‏ | איירספיד AS-65 קונסול |  | בריטניה בריטניה | 1950 |  |
| ‏ | פוקר S-11 אינסטרוקטור |  | הולנד הולנד | 1952 – 1953 |  |
| ‏ | פוגה מגיסטר | "צוקית" | ישראל ישראל (ברישיון) | 1956 – 2010 | שימש כמטוס תקיפה במלחמת ששת הימים |
| ‏ | פיאג'יו P.149D |  | איטליה איטליה | 1968 – 1971 |  |
| ‏ | דאגלס A-4 סקייהוק | "עיט" | ארצות הברית ארצות הברית | 1967 – 2015 | מלחמת ההתשה, מלחמת יום הכיפורים, מלחמת לבנון הראשונה |
| ‏ | גרוב G-120 | "סנונית" | גרמניה גרמניה | משנת 2002 |  |
| ‏ | ביצ'קראפט T-6 טקסאן II | "עפרוני" | ארצות הברית ארצות הברית | משנת 2009 |  |
| ‏ | אלניה איירמאקי M-346 מאסטר | "לביא" | איטליה איטליה | משנת 2014 | מלחמת חרבות ברזל – מילא חלק ממשימות מטוסי הקרב, בהיותו מטוס בעל יכולת חימוש בזמני חרום[דרוש מקור] |
מטוסי סיור, פיקוד, שליטה ובקרה, התראה מוקדמת, ולוחמה אלקטרונית

מקרא:      בשימוש ב-2022      יצא משימוש
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תמונה | שם המטוס | כינוי בחיל האוויר הישראלי | סוג | ארץ ייצור | שנות שירות | עימותים עיקריים |
| ‏ | דורניר DO-28 | "עגור" | מטוס קישור וסיור דו מנועי | ישראל ישראל | 1971 – ? |  |
| ‏ | גראמן OV-1 מוהוק | "עטלף" | סיור ומודיעין טקטי | ארצות הברית ארצות הברית | 1974 – 1982 |  |
| ‏ | התעשייה האווירית לישראל סי סקאן | "שחף" | סיור ימי | ישראל ישראל | 1978 – 2016 |  |
| ‏ | גראמן E-2 הוקאיי | "דיה" | פיקוד, שליטה ובקרה, התראה מוקדמת | ארצות הברית ארצות הברית | 1981–1994 | מלחמת לבנון הראשונה (מבצע ערצב 19) |
| ‏ | ביצ'קראפט RC-12D(אנ') | "קוקיה" | לוחמה אלקטרונית, מודיעין | ארצות הברית ארצות הברית | 1984–2018 |  |
| ‏ | גאלפסטרים G500 | "נחשון שביט" | מודיעין אותות | ארצות הברית ארצות הברית | משנת 2005 | המערכה בין המלחמות, מלחמת חרבות ברזל |
| ‏ | גאלפסטרים G550 | "נחשון עיטם" | פיקוד, שליטה ובקרה, התראה מוקדמת | ארצות הברית ארצות הברית | משנת 2005 | המערכה בין המלחמות, מלחמת חרבות ברזל |
| ‏ | גאלפסטרים G550 | "נחשון אורון" | איסוף מודיעין על מטרות יבשתיות וימיות | ארצות הברית ארצות הברית | משנת 2021 | מלחמת חרבות ברזל |
מטוסים אמפיביים

מקרא:      בשימוש ב-2022      יצא משימוש
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תמונה | שם המטוס | כינוי בחיל האוויר הישראלי | סוג | ארץ ייצור | שנות שירות | עימותים עיקריים |
| ‏ | קונסולידייטד ווּלְטִי PBY-A5 קטלינה |  | סיור ימי ארוך טווח | ארצות הברית ארצות הברית | 1953 – 1954 |  |
| ‏ | ריפבליק RC-3 סי-בי | "ברווז" | מטוס אמפיבי קל | ארצות הברית ארצות הברית | 1948 – 1953 | מלחמת העצמאות |
| ‏ | גראמן G-44 וידג'ן | "חמור" | מטוס אמפיבי קל | ארצות הברית ארצות הברית | 1948 – 1953 | מלחמת העצמאות |
מסוקי קרב

מקרא:      בשימוש ב-2022      יצא משימוש
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תמונה | שם המסוק | כינוי בחיל האוויר הישראלי | ארץ ייצור | שנות שירות | עימותים עיקריים |
| ‏ | בל AH-1 קוברה | "צפע" | ארצות הברית ארצות הברית | 1976 – 2014 | מבצע שלום הגליל, האינתיפאדה השנייה, מלחמת לבנון השנייה, מבצע עופרת יצוקה |
| ‏ | יוז MD500 דיפנדר | "להטוט" | ארצות הברית ארצות הברית | 1977 – 1993 | מבצע שלום הגליל |
| ‏ | בואינג AH-64 אפאצ'י | "פתן" | ארצות הברית ארצות הברית | משנת 1990 | האינתיפאדה השנייה, מלחמת לבנון השנייה, מבצע עופרת יצוקה, מבצע צוק איתן, מבצע שומר החומות, מלחמת חרבות ברזל |
| ‏ | בואינג AH-64D אפאצ'י לונגבו | "שרף" | ארצות הברית ארצות הברית | משנת 2005 | האינתיפאדה השנייה (?), מלחמת לבנון השנייה, מבצע עופרת יצוקה, מבצע צוק איתן, מבצע שומר החומות, מלחמת חרבות ברזל |
מסוקי תובלה וסער

מקרא:      בשימוש ב-2022      יצא משימוש
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תמונה | שם המסוק | כינוי בחיל האוויר הישראלי | סוג | ארץ ייצור | שנות שירות | עימותים עיקריים |
| ‏ | הילר 360 |  | מסוק קל רב תכליתי | ארצות הברית ארצות הברית | 1951 – 1959 |  |
| ‏ | אלואט 2 | "זרזיר" | מסוק קל | צרפת צרפת | 1957 – 1975 | מלחמת ששת הימים |
| ‏ | סיקורסקי S-55‏ H-19 צ'יקסאו | "יונה" | מסוק תובלה בינוני | ארצות הברית ארצות הברית | 1956 – 1963 |  |
| ‏ | סיקורסקי S-58‏ H-34 צ'וקטאו | "תרנגול" | מסוק תובלה בינוני | ארצות הברית ארצות הברית | 1957 – 1969 | מלחמת ששת הימים |
| ‏ | בל 47 |  | מסוק קל רב תכליתי | ארצות הברית ארצות הברית | 1965 – 1968 | מלחמת ששת הימים |
| ‏ | סופר פרלון | "צרעה" | מסוק תובלה כבד | צרפת צרפת | 1966 – 1991 | מלחמת ששת הימים, מלחמת ההתשה, מלחמת יום הכיפורים, מלחמת לבנון הראשונה |
| ‏ | בל 205 |  | מסוק תובלה רב תכליתי | ארצות הברית ארצות הברית | 1968 – 2002 | מלחמת ההתשה, מלחמת יום הכיפורים |
| ‏ | CH-53 סי סטאליון | "יסעור" (2025) | מסוק תובלה כבד | ארצות הברית ארצות הברית | משנת 1969 | מלחמת ההתשה, מלחמת יום הכיפורים, מלחמת לבנון הראשונה, מלחמת לבנון השנייה, מלחמת חרבות ברזל |
| ‏ | בל 206 | "סייפן"/"סייפנית" | מסוק תובלה קל | ארצות הברית ארצות הברית | משנת 1971 | מלחמת יום הכיפורים, מלחמת לבנון הראשונה |
| ‏ | בל 212 | "אנפה" | מסוק תובלה רב תכליתי | ארצות הברית ארצות הברית | 1975 – 2002 | מלחמת לבנון הראשונה |
| ‏ | יורוקופטר HH-65 דולפין | "דולפין" | סיור ימי, חילוץ והצלה | צרפת צרפת | 1985 – 1997 |  |
| ‏ | UH-60 בלק הוק | "ינשוף" | מסוק סער | ארצות הברית ארצות הברית | משנת 1994 | מלחמת לבנון השנייה, מבצע צוק איתן, מלחמת חרבות ברזל |
| ‏ | יורוקופטר AS-565 פנתר | "עטלף" | סיור ימי, מסוק סער | צרפת צרפת | משנת 1996 |  |
| ‏ | אגוסטה וסטלנד AW119 קואלה | "עופר" | מסוק תובלה ואימון | איטליה איטליה | משנת 2024 |  |
כלי טיס בלתי מאוישים

מקרא:      בשימוש ב-2022      יצא משימוש
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תמונה | שם כלי הטיס | כינוי בחיל האוויר הישראלי | ייעוד | ארץ ייצור | שנות שירות | עימותים עיקריים |
| ‏ | נורת'רופ BQM-74 צ'אקר | "תלם" | מטרה לתרגול נ"מ, צילום אוויר, שיבוש מכ"ם | ארצות הברית ארצות הברית | 1971 –  ? | מלחמת יום הכיפורים |
| ‏ | טלדיין ראיין BQM-34 פיירבי | "שדמית" | מטרה לתרגול נ"מ, שיבוש מכ"ם | ארצות הברית ארצות הברית | 1971 – ? | מלחמת יום הכיפורים |
| ‏ | טלדיין ראיין 124I פיירבי | "מבט" | צילום אווירי | ארצות הברית ארצות הברית | 1971 – ? | מלחמת יום הכיפורים |
| ‏ | תדיראן מערכות מסטיף 1 תדיראן מערכות מסטיף 2 תדיראן מערכות מסטיף 3 | "סורק 1" "סורק 2" "סורק 3" | איסוף מודיעין | ישראל ישראל | 1977 – 1979 1979–1983 1983 - ? | מלחמת לבנון הראשונה (מבצע ערצב 19 ) |
| ‏ | התעשייה האווירית לישראל סקאוט | "זהבן" | איסוף מודיעין | ישראל ישראל | 1979 – 2004 | מלחמת לבנון הראשונה (מבצע ערצב 19 ) |
| ‏ | התעשייה האווירית לישראל הארפי | "שיאון" | חימוש משוטט מתאבד – תקיפת מערכות "קורנות" (מכ"ם ומערכות בקרה) | ישראל ישראל | משנות ה-90 של המאה ה-20 |  |
| ‏ | התעשייה האווירית לישראל הארוֹפּ | ? | חימוש משוטט מתאבד – תקיפת מטרות מסוגים שונים, כולל מערכות "קורנות" (מכ"ם ומערכות בקרה) | ישראל ישראל | ? |  |
| ‏ | התעשייה האווירית לישראל סרצ'ר 1 | "חוגלה" | איסוף מודיעין | ישראל ישראל | 1992 – 2005? |  |
| ‏ | התעשייה האווירית לישראל סרצ'ר 2 | "כוכב לבן" | איסוף מודיעין | ישראל ישראל | 1998 – 2005? |  |
| ‏ | אלביט מערכות הרמס 450 | "חץ פלדה"  ("זיק") | איסוף מודיעין, הכוונת חימוש מונחה לייזר, תקיפה | ישראל ישראל | 2001 – | האינתיפאדה השנייה, מלחמת לבנון השנייה, מבצע עופרת יצוקה, מבצע עמוד ענן, מבצע צוק איתן, מבצע בית וגן, מלחמת חרבות ברזל, בט"ש |
| ‏ | אירונאוטיקס אירוסטאר | "שלו"[דרוש מקור] | איסוף מודיעין זמן אמת | ישראל ישראל | 2002 (?) – |  |
| ‏ | התעשייה האווירית לישראל הרון 1 | "שובל" | איסוף מודיעין | ישראל ישראל | משנת 2005 | מלחמת לבנון השנייה, מבצע עופרת יצוקה, מבצע צוק איתן |
| ‏ | אלביט מערכות הרמס 900 | "כוכב" | איסוף מודיעין הכוונת חימוש מונחה לייזר,  תקיפה | ישראל ישראל | משנת 2014 | מבצע צוק איתן, מלחמת חרבות ברזל |
| ‏ | התעשייה האווירית לישראל הרון TP | "איתן" | איסוף מודיעין | ישראל ישראל | משנת 2010 | מבצע צוק איתן, מלחמת חרבות ברזל |
| ‏ | אירונאוטיקס אורביטר 4 | "ניצוץ" | איסוף מודיעין | ישראל ישראל | משנת 2022 | מלחמת חרבות ברזל |
רחפנים של זרוע היבשה

כחלק מתוכנית רב-שנתית גדעון זרוע היבשה של צה"ל תעבור שינוי גדול כחלק מתפישת שדה הקרב המשולב, ובין השאר תקלוט ותפעיל רחפנים.
מקרא:      בשימוש ב-2022      יצא משימוש
מטוסי שלל

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תמונה | שם כלי הטיס | ארץ ייצור | סוג | שנה שבה נלקח שלל |
|  | פיירצ'יילד F-24R ארגוס | ארצות הברית ארצות הברית | מטוס קל חד-כנפי - 4 מושבי | נתפס לאחר שנחת נחיתת חירום בנגב |
| ‏ | מראז סוקול(אנ') | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | מטוס קל/אימון | נתפס ב-1956 בשדה התעופה באל-עריש במבצע קדש מחיל האוויר המצרי |
| ‏ | יאקובלב יאק 11 | ברית המועצות ברית המועצות | מטוס אימון | הטייס ערק לישראל ב-1964 ממצרים |
| ‏ | מיקויאן גורביץ' מיג-21 | ברית המועצות ברית המועצות | מטוס קרב | טייס חיל האוויר העיראקי ערק לישראל ב-1964 במסגרת מבצע יהלום |
| ‏ | הליופוליס גומהוריה(אנ') | מצרים מצרים (ברישיון) | מטוס אימון | נתפס ביולי 1967 ליד ביר תמדה מחיל האוויר המצרי |
| ‏ | מיקויאן גורביץ' מיג-17 | ברית המועצות ברית המועצות | מטוס קרב | שני טייסים סוריים נחתו בטעות בישראל ב-1968 |
| ‏ | מיל מי-8 | ברית המועצות ברית המועצות | מסוק תובלה רב תכליתי | נתפס במלחמת יום הכיפורים מחיל האוויר המצרי |
| ‏ | אירוספסיאל גאזל | צרפת צרפת | מסוק קל רב תכליתי | נתפס במלחמת לבנון הראשונה מחיל האוויר הסורי |
| ‏ | מיקויאן גורביץ' מיג-23 | ברית המועצות ברית המועצות | מטוס קרב | טייס חיל האוויר הסורי שערק לישראל ב-1989 |
לקריאה נוספת

דני שלום: מטוסי חיל האוויר, מהטייגר מות' עד הסופה. באוויר - פרסומי תעופה וחלל, ראשון לציון. תשס"ה, 2005.
ביאורים

1 2  נרכש מתקציב חיל הים הישראלי. הופעל על ידי חיל האוויר הישראלי, היה תחת פיקוד חיל הים בעת הפעלתו המבצעית.
1 2 3 4  הופעל על ידי חיל האוויר הישראלי ועל ידי חיל המודיעין
↑  לפי פרסומים זרים, ישראל לא נתנה אישור רשמי ליכולת ופעילות זו.
↑  מופעל גם על ידי חיל האוויר וגם על ידי חיל התותחנים.
↑  מופעל על ידי חיל האוויר הישראלי ועל ידי חיל הים
הערות שוליים

↑  מעיין לזרוב, ‏"חרבות ברזל": מסוק ה״עופר״ עלה לאוויר, באתר חיל האוויר הישראלי
↑  שי לוי,'"`UNIQ--nowiki-00000073-QINU`"'‏הארסנל שמאפשר לחיל האוויר לתקוף בסוריה, באתר ‏מאקו‏, 12 במאי 2017
↑  הארפי, הארופ, וכטב"מי תקיפה מתוצרת התע"א (מב"ת), באתר פרש, 11 בפברואר 2009
↑  מדד-דיומא – כלי טיס בצה"ל, פסקה: "חימוש משוטט", באתר "דיומא", 20 בפברואר 2024
↑   ה"ניצוץ" נקלט בחיל האוויר. אלו היכולות שלו, באתר צה"ל, 11 בספטמבר 2023
↑  מטוס הארגוס המצרי, נתפס ב-16 באפריל 1948 בעת שטייסו עסק בהברחת סמים מירדן למצרים. המטוס הועבר מיד ליבנאל בגליל כדי להסתירו מהבריטים, והופעל משם על ידי טייסת הגליל – טייסת 3. ראו להלן:
 דני שלום, אנציקלופדיה יפעת – 100 שנות תעופה וחלל בישראל : 1913–2013 (עמ' 279, 294), באוויר - פרסומי תעופה וחלל, ראשון לציון, 2013
אותיות השימוש

אותיות השימוש הן שבע מתוך עשרים ושתיים האותיות באלפבית העברי, שמצטרפות אל מילות היסוד בראשן.
אותיות השימוש הן:
ב, ה, ו, כ, ל, מ, ש (מש"ה, וכל"ב).
עיצוריהם מלווים בתנועה, אשר משתנה בתנאים מסוימים.
בנוסף יכולה להצטרף יותר מאות שימוש אחת, לדוגמה: והכובע, לכשיתעורר.
סימנים לזכירת אותיות השימוש

את אותיות השימוש ניתן לסדר כראשי תיבות שישמשו כעזר זיכרון: מש"ה וכל"ב, סימן הנשען על שניים מגיבורי נדודי בני ישראל במדבר, משה וכָלֵב.
משמעות ושימושים

ה"א הידיעה - האות ה"א הבאה לפני שמות, כדי להורות על כך שהם ידועים ומפורשים. למשל: ה בית וה ילד.
ה' הידיעה מנוקדת בדרך כלל בפתח כשבאות הבאה אחריו דגש חזק. כאשר האות הבאה היא אות גרונית (אהחע"ר) אין דגש חזק וחלים שינויים בניקוד האות ה"א.
כאשר נוספות למילה כמה אותיות שימוש, אות ה' הידיעה נבלעת בתוך אותיות כל"ב וניקודן יהיה לפי כללי ה' הידיעה.
ה"א השאלה - האות ה"א הבאה לפני שם או פועל להבעת שאלה או תמיהה. למשל:
הרצחת וגם ירשת?
הידעתם מה מתרחש בכל הבוסתנים בלילה בו שותקים הצרצרים והתנים?
ה"א המגמה - האות ה"א בסוף מילה לציין מקום למשל:
"הלכתי ירושלימה" במקום: "הלכתי לירושלים".
וי"ו החיבור - האות וי"ו הבאה להורות על חיבור וצירוף של דברים או פעולות. לאות ו' שימושים רבים נוספים כגון: ברירה, תנאי, תוצאה ועוד, אך הוספה הוא השימוש הנפוץ ביותר. למשל:
אני ואתה נשנה את העולם.
כאשר יש רשימה של מילים במשפט, נהוג לסמן פסיק לאחר כל מילה פרט לזו שלפני האחרונה ברשימה וו' החיבור תצורף רק למילה האחרונה. לדוגמה: רצתי, נפלתי והתגלגלתי.
ו' החיבור מנוקדת בדרך כלל בשווא נע כתוצאה של חיטוף. עם זאת, לפני העיצורים השפתיים בומ"פ או אותיות המנוקדות בשווא, התנועה של ו' החיבור משתנה לשורוק כתוצאה מהידמות, והעיצור וי"ו נאלם (אינו הגוי). זאת פרט לאות י' המנוקדת בשווא, אשר לפניה ו' החיבור תנוקד בחיריק מלא (העיצור יו"ד נאלם). בנוסף, לפני חטפים חלה הידמות לתנועת החטף של האות שאחרי ו' החיבור.
הדגש הקל המופיע באותיות בג"ד כפ"ת בראש מילה יוסר כאשר מצטרף אליה ו' החיבור. זאת משום שאז הן כבר אינן נמצאות בראש מילה ו-ו' החיבור אינה מנוקדת בשווא נח. בעברית המודרנית, שינוי זה משפיע רק על הגייתן של האותיות ב', כ' ו-פ'.
וי"ו ההיפוך - האות ו' הבאה להורות על היפוך הזמן של הפועל (מעבר לעתיד או מעתיד לעבר). שימוש זה נפוץ במקרא. מקורה, ככל הנראה, במילית הקדומה "ונ", דבר המשתמר בדגש העוקב לו"ו (ונ יאמר > ויּאמר), ומילית זאת התקיימה באוגריתית, במצרית קדומה וביקטנית (שפה ערבית דרומית). דוגמאות:
ויאמר (=הוא אמר),
הנני והלכתי (=ואלך).
ויאכל וישת ויקם וילך, ויבז עשו את הבכורה (ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוק ל"ד).
שי"ן השעבוד / הזיקה - אות זו מחליפה את המילית "אשר". מטרתה להורות על זיקה בין מילים שונות:
הספר שקראתי,
הבית שקניתי.
אותיות היחס בכל"מ - אותיות אלה מצטרפות אל שמות ופעלים בהוראות שונות: כמו, בזמן, בתוך, לציון מטרה, להוראת מקום, זמן וכדומה. דוגמאות:
במשמעות מקום: בעודני ביער; במשמעות שימוש: משתתפי הכנס דיברו בגרמנית, באנגלית, בצרפתית וברוסית; במשמעות בתוך: הניח את החפץ בקופסה; במשמעות זמן: בחצות הלילה, בשבע וחצי; במשמעות אמצעי: הרי את מקודשת לי בטבעת זו.
במשמעות מגמה (יעד): הלכתי לחבר (מקצרת את המילית "אֶל"); במשמעות שייכות: הבית אשר לאביך.
דמיון: כמעוף הפרפר; זמן: כחצות הלילה; שוויון: כמוני כמוך, כעמי כעמך; בערך: כחמישים אחוזים.
מקור: מרחוק ומכאן. חלקיות: אחת מאלף; השוואה: גדולה הכנסת אורחים מקבלת פני שכינה.
אותיות בכל"מ מצטרפות גם לצורת המקור הנטוי. כיום נהוג להשתמש רק באות ל' לפני מקור נטוי (שם הפועל).
לעיתים מצטרפות למילה אותיות שימוש אחדות, למשל: "וכשקראתי".
דגש חזק אחרי אותיות מש"ה

אחרי אותיות השימוש מש"ה ישנו מכפל המסומן בדגש חזק. מכפל זה נוצר בעקבות תהליך של הידמות.
בהגייה הישראלית המודרנית הדגש משפיע רק על אופן הגייתם של האותיות ב', כ', ו-פ'..
בכתיב המנוקד מסומן דגש חזק אחרי אותיות מש"ה בכל מקרה פרט לעיצורים גרוניים, שאינם נכפלים. במקום זאת יש לפעמים שינויים בתנועות שלפני אותיות גרוניות, כמו למשל תשלום דגש.
העיצורים הגרוניים יכולים לעיתים להשפיע על הניקוד של אותיות השימוש מ"ם ו-ה"א הבאות לפניהן.
ניקוד אותיות כל"ב

אותיות כל"ב מנוקדות באופן דומה לוי"ו החיבור כאשר הן מתקשרות לשם עצם לא מיודע, פרט לתנועת שורוק הייחודית לו' החיבור ולא נראית באותיות אלו. כלומר, בדרך כלל הן תנוקדנה בשווא נע כתוצאה של חיטוף. עם זאת, לפני חטפים חלה הידמות לתנועת החטף של האות שאחרי אות השימוש כל"ב. בנוסף, לפני כל האותיות המנוקדות בשווא, אותיות כל"ב תנוקדנה בחיריק.
כשאותיות כל"ב מתקשרות לשם עצם מיודע, ה"א הידוע נעלמת, אך התנועה והמכפל שלה נשארים. 
במקרים אלו אותיות השימוש תנוקדנה על פי רוב בפתח או קמץ. כמו כן, בעקבות הישארותו של המכפל של ה' הידוע האותיות ב', כ', ו-פ' תיהגנה באופן פוצץ ולא חוכך.
כאשר שם העצם מיודע וכולל מילת קניין, תנוקדנה אותיות השימוש בשווא, וזאת על מנת להימנע מיידוע כפול (למשל ב+חלוני = בחלוני, ה'ב' תנוקד בשווא).
מוספיות שאינן אותיות שימוש

ישנן אותיות אשר נוספות לאותיות השורש של המילה ומהוות חלק מהתבנית שלה. אילו הן מוספיות שאינן אותיות שימוש.
אית"ן - אותיות אלה באות לפני פועל בעתיד להוראת הכינויים שלי. למשל: אמצא, ימצא, נמצא ותמצא.
תימהו"ן - אותיות אלה באות אחרי פועל בעבר להוראת הכינויים השונים. לדוגמה: ביצעתי, כתבתן, אכלתם, קנתה, קנינו.
הכנוי"ם - אותיות אלו באות לסמן את הגופים בנטיות השונות: ידך, ידי, ידו, ידן, ידם; בקרני, בקרו, בקרם וכו'.
הפרדת אותיות השימוש ודרך הגייתן

אותיות השימוש נכתבות בכתב המרובע ללא הפרדה מהמילים הבאות לאחריהן. מצב זה יוצר בעיות הבנה רבות והקורא נאלץ לקרוא לפעמים שוב ושוב משפטים כדי להבין את הכתוב. דוגמאות: "הנשיא היה בבון", "חשד: פקח העיר לצעירים שעשו "על האש" באנדרטה באשדוד - והותקף",  "מתפללים שיפרו הנחיות יפוזרו, לא ניכנס לבתים" ועוד. הבלבול הזה עתיק מאוד. כך למשל אף נוצרה המילה "צקלון" כיוון שלא הבינו שהבי"ת ש"בצקלונו" מ"וכרמל בצקלנו" (מלכים ב׳ ד, פסוק מב) שורשית היא. רק כשגילו את השפה האוגריתית שהיא שפה אחות לעברית ומצאו בה את המילה הבינו את הטעות.
להבדיל, במרבית השפות המודרניות מקובל להפריד את מיליות השימוש מהמילים הבאות לאחריהן, הפרדה המקלה על הקריאה ומבהירה את המבנה הדקדוקי של השפה. לכן, במסגרת הצעות הליטון הוצע להפריד את אותיות השימוש. כך עשו זאב ז'בוטינסקי בספרו ללימוד עברית "תרי"ג מילים", ד"ר מיכאל אבינור בכתב הכרמלי ואיתמר בן אב"י בעיתונו "השבוע הפלסטיני". גם הבלשן עוזי אורנן בתקן לליטון שלו ISO 259 מפריד את אותיות השימוש.
עוזי אורנן הציע גם להפריד את אותיות השימוש בכתב העברי, אבל הצעתו לא זכתה לתמיכה. ד"ר אבינור הציע גם להאחיד את הגייתן של אותיות השימוש, כפי שמקובל בשפה העברית העכשווית. כך, למשל, דוברי עברית עכשווית אינם מבטאים "הֶחָתוּל" אלא "הַחתול". לכן, הכתב הכרמלי, בו הא הידיעה נכתבת תמיד בתנועת a, מבטא נכונה את דקדוק השפה העכשווית. בנוסף, הניסיון לשמר את ההגייה הלא-אחידה של אותיות השימוש יוצר כשלעצמו שיבושים קשים, שכן דוברי השפה אינם מכירים את הכללים הארכאיים של העברית העתיקה ולכן כשהם מנסים לדבר "נכון" הם יוצרים שיבושים נוספים. דוגמאות ידועות מצויות בשירים פופולריים, כמו בשיר "התחנה הישנה" של להקת טיפקס, שם מילות השיר כוללות את השורה "פיתה עם זעתר וּבֵּיצה בצד"; או בשיר "מביט מהצד", של הזמר עומר אדם, שם מילות השיר כוללות את השורה "ומגשש באפלה וּנִשמתי גם קצת אומללה".
ראו גם

מוספית
אם קריאה
דקדוק עברי - מונחים
סימני כתיב
לקריאה נוספת

"תקציר הדקדוק העברי" עמוד 922 בספר "המילון העברי המרוכז", אברהם אבן-שושן, הוצאת קרית-ספר בע"מ ירושלים, שנת 1993.
הערות שוליים

↑  להוציא את ה' המגמה, שמופיע בסוף המילה
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  שרה אבינון (2000). עיין ערך: לשון, הבנה והבעה. תל אביב: מט"ח - המרכז לטכנולוגיה חינוכית.
↑  חיים כהן, סכלות ו/או איוולת, https://hebrew-academy.org.il/wp-content/uploads/andor-JHC.pdf
↑  ו' החיבור לאחר פסיק ולאחר נקודה, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏2012-06-27
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 386–387
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'דורית רביניאן,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'מילא "אני יבוא", אבל "ש" במקום "כש"?, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2013
↑  בגידתה ההולכת ונמשכת של האקדמיה ללשון, באתר www.haayal.co.il
שלט בכניסה לחניון של מוזיאון תל אביב לאמנות. השמטת כ"ף השימוש כשהיא מופיעה לפני שי"ן השימוש היא טעות נפוצה בעברית ישראלית.
מרדכי טייטלמן

| --- | --- |

צילום של מרדכי ליאו טייטלמן. תאריך לא ידוע. תאריך משוער: תחילת שנות ה-60 של המאה העשרים
 לידה:  27 בנובמבר 1888 כ"ד בכסלו ה'תרמ"ט קלרש, בסרביה
 פטירה:  14 בדצמבר 1968 (בגיל 80) כ"ד בכסלו ה'תשכ"ט חיפה, ישראל
 מקום קבורה:  בית הקברות כפר גלעדי - תל חי, חלקת חברי השומר
 כינויים נוספים:  ליאו
מרדכי לואי טייטלמן (27 בנובמבר 1888 – 14 בדצמבר 1968) היה חבר ארגון השומר.
קורות חיים

מרדכי טייטלמן נולד בכ"ד בכסלו ה'תרמ"ט בעיירה קלרש, הסמוכה לקישינב בירת בסרביה, לשרה ולזאב טייטלמן. הוא קיבל חינוך יהודי מסורתי.
במאי 1913 עלה לארץ. עם עלייתו עבד ביקב בראשון לציון והצליח להצטרף לארגון "השומר" למרות שהיה "עולה חדש". (תנאי להתקבל לארגון היה ותק של לפחות שנה בארץ). הוא הועסק כשומר במושבות הגליל התחתון: מסחה, מצפה, יבנאל וכנרת, שם חלה במלריה. בשנת 1916 נדרש להצטרף לחיפושים אחרי יוסף לישנסקי יחד עם אברמוביץ. הם לא מצאו את לישנסקי, אבל טייטלמן הצליח להגיע לזכרון יעקב הנצורה, בשל פרשת ניל"י, ולהביא משם ידיעות. בשנת 1917 נשלח טייטלמן לדגניה, כדי לעזור בשמירה מפני שבט בדואי שפלש לעמק הירדן. כשמצב הביטחון בדגניה השתפר, הוא עבר למרחביה ועזר לישראל בצר להקים את משקו.
כאשר העות'מאנים נסוגו מבסיסיהם בעמק יזרעאל, טייטלמן אסף את הנשק שהופקר במפקדה במרחביה ובשדה התעופה הסמוך והעבירו לתל עדשים. טייטלמן התנדב, עם חברי "השומר" אחרים, לצבא הבריטי ושירת בגדודים העבריים. גם שם עסק ב"רכש" של נשק לארגון "השומר". בשנת 1920 השתחרר טייטלמן מהצבא הבריטי ועבד כחודשיים בכביש טבריה-צמח, עד עלייתו לכפר גלעדי. בכפר גלעדי עסק טייטלמן, עם חברים נוספים, בהברחת נשק דרך נמל ביירות. את הנשק הסתירו בכפר גלעדי ב״סליק״ שחפרו טייטלמן, צבי קרול, מתתיהו שטיין ויחיאל ברילמן. בכפר גלעדי עסק טייטלמן גם בהעברת עולים, שהגיעו לכפר גלעדי מנמל ביירות לטבריה, תוך זהירות שלא להתפס בנקודת הביקורת של הבריטים בראש פינה.  במאורעות 1921, בצפת, הצליח למנוע התנפלות של פורעים ערביים על הרובע היהודי.
טייטלמן זכה לאמון חבריו ובשל כך נקבע כבורר בסיסוכים בין החברים. מסיבה זו נוסף לשמו הכינוי "לואי", על שם השופט לואי ברנדייס. במאורעות 1929 נשלח לעזור להגנת חיפה ואחר כך נשלח לדגניה ולמנחמיה. בעקבות המטלות האלה התערערה בריאותו.
ב-1929 נשא טייטלמן לאישה את הרופאה ד"ר אילזה גרץ. לזוג נולדו ארבעה ילדים: יאיר, יונתן, אנה ואורי. בשנת 1931 יצאה המשפחה הצעירה (ב-1930 נולד יאיר, הבן הבכור) לגרמניה כדי שמרדכי יקבל טיפול רפואי למלריה ולשחפת שבה לקה. כשחזרו לכפר גלעדי, בשנת 1933, לא מצאו את מקומם בקיבוץ בשל המחלוקות האידאולוגיות שהתגלעו בין החברים ועברו לתל אביב. טייטלמן רכש טרקטור ועבד בעבודות עפר. ב-1935 עברה המשפחה לשכונת בית וגן שבירושלים. הם החזיקו שם מעון לילדים. בזמן מאורעות 1936 ארגן טייטלמן את הגנת השכונה עם חבריו (ביניהם יצחק שדה). עם בניית נמל חיפה, עברה המשפחה לחיפה. טייטלמן עמד בראש קבוצת הסוורים היהודים הסלוניקאים שעבדו בנמל. בשנים 1938-1939 בנו טייטלמן ואשתו בית באחוזה, בפתח נחל אחוזה, שנמצא בלב החורש וממנו נצפה הים התיכון.
טייטלמן נפצע קשה בתאונת עבודה בנמל ועבר שיקום ארוך. הוא לא חזר לעבודה בנמל אלא עזר לאשתו, ד"ר אילזה גרץ, בניהול המעון לילדים עם צרכים מיוחדים. הוא נפטר בכ"ד כסלו, נר ראשון של חנוכה, תשכ"ט, בחיפה. טייטלמן קבור בחלקת השומר בבית הקברות בכפר גלעדי.
הערות שוליים

↑  ספר השומר: דברי חברים, תל אביב: דביר, משרד הבטחון, תשכ״ב, עמ' 214-216
1 2  גרשון גרא, אנשי השומר בחייהם ובמותם, תל אביב: משרד הבטחון, יחידת המוסיאונים, ״בית השומר, 1992
↑  אמירה קהת, הבית הראשון ברחוב פרויד, באתר אוניברסיטת חיפה - הספריה, ‏25 ביולי 2009
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מרדכי טייטלמן".
מכתב שקיבל מרדכי טייטלמן ממשק כפר גלעדי כאשר נסע עם משפחתו לגרמניה. המכתב מאשר את חברותו במשק.
נבחרת ישראל בכדורגל נשים

נבחרת ישראל בכדורגל נשים (נקראת על ידי ההתאחדות גם בשם נבחרת הנשים) היא נבחרת כדורגל הנשים הלאומית של מדינת ישראל, המנוהלת על ידי ההתאחדות לכדורגל בישראל.
סגל הנבחרת מורכב ממיטב שחקניות הכדורגל המחזיקות באזרחות ישראלית. מאמן הנבחרת הוא זה שבוחר את סגל השחקניות ומדריך אותן לקראת המשחקים הבינלאומיים. המאמן ממונה על ידי ההתאחדות לכדורגל בישראל, הגוף המנהלי החולש על הכדורגל בישראל בכלל ועל נבחרות ישראל בפרט. כיום מתמודדת נבחרת ישראל בשני מפעלים בינלאומיים, שהם מוקדמות גביע העולם בכדורגל ומוקדמות אליפות אירופה בכדורגל.
לקראת תחילת העשור השני של המאה ה-21 חל שיפור במעמדה של הנבחרת, אך למרות זאת היא מעולם לא הצליחה להעפיל לטורניר בינלאומי גדול.
הדירוג הנוכחי של נבחרת ישראל ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-70 בעולם, נכון ל-13 בדצמבר 2024, ללא שינוי לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 53 נמדד לראשונה במרץ 2017, והדירוג הכי נמוך 76 נמדד לראשונה במרץ 2022.