stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליאורה גרוסמן
קריירה

בשנים 1991-1990 עבדה כמעצבת גרפית בעבור בית הספר לקולנוע קאמרה אובסקורה וכעוזרת אנימציה לחנן קמינסקי, לשעבר ראש מחלקת אנימציה בבצלאל. בשנים 1992-1991 שימשה מאיירת ומעצבת בסטודיו גבי סמלסון.
משנת 1992 עד 2004 איירה מדור קבוע – "סודות מן המטבח" לנירה רוסו בעיתון "הארץ". מ-2004 עד 2006 איירה את מדורה של רוסו "טעם החיים" בעיתון "ידיעות אחרונות".
בשנים 1996-1993 עבדה כוויז'ואלייזר במשרד הפרסום "טמיר-כהן".
מאז 1997 היא מאיירת עצמאית, המתמחה באיור ספרי ילדים.
בנוסף איירה גרוסמן לעיתונים וכתבי עת ובהם הארץ, ידיעות אחרונות, גלובס, מעריב לילדים, עיניים, גלילאו צעיר ועכבר העיר. כמו כן יצרה איורים מסחריים לאריזות מזון ותרופות, חוברות עבודה, קלפי משחק, לומדות מחשב, כרזה לשבוע הספר ועוד.
כמו-כן, הקימה את סדנאות האיור במסגרת סדנאות איור וכתיבה למגזר הערבי, מטעם מרכז הספר והספריות בישראל.
ספרה

בשנת 2024 ראה אור בהוצאת כנרת זמורה-ביתן הספר החוקים אותו כתבה ואיירה.
פרסים והוקרה

ב-2006 ייצגה את מדינת ישראל, בשיתוף עם נורית זרחי ודויד גרוסמן, בירידי הספרים במקסיקו סיטי ובבואנוס איירס.
ב-2007 ייצגה את ישראל באירועי יום ירושלים בבוסטון, ארצות הברית.
2008 - זוכת עיטור אנדרסן עבור הספר "סיפור טעים" מאת אבישג רבינר (הוצאת עם-עובד).
2013 - כלת עיטור "הפנקס" עבור הספר "ביום שמש בהיר" מאת טלי כוכבי (הוצאת איגואנה וכנרת, זמורה-ביתן, דביר).
חיים אישיים

גרוסמן נשואה ואם לבת, והם מתגוררים בפרדס חנה־כרכור
יצירתה > תערוכות

1994 - השתתפות וציון לשבח בתערוכת חתך הזהב של אגודת המאיירים.
1996 - תערוכה קבוצתית - "מאיירים את ביאליק", בית ביאליק.
2004 - השתתפות וציון לשבח בתערוכת פרס קלאביס, האסלט, בלגיה.
2008 - תערוכה קבוצתית, מגזין "עיניים", בנייני האומה, ירושלים.
2010 - תערוכת יחיד, גלריית ספרית זכרון יעקב.
2015 - תערוכה קבוצתית - מחוה לדודו גבע, גלריית המכון הטכנולוגי חולון.
2016 - מציירת-גוזרת-מדביקה, תערוכת יחיד בגלריה וחנות "אסופה", יפו.
2016 - תערוכה קבוצתית: סדרת השירה לילדים של הוצאת עם עובד, בית אריאלה.
2017 - תערוכת יחיד, "גוזלים בדף" - תהליך איור הספר "גוזלים בראש" מאת יונתן יבין בהוצאת עם עובד.
יצירתה > אוצרות

2006-2005 - יוזמת ואוצרת תערוכת ה"ישראילוסטרייטורס" בשיתוף עם משרד החוץ, שבה הוצגו יצירותיהם של 15 ממיטב מאיירי ספרות הילדים בישראל. התערוכה ייצגה באופן רשמי את עולם הספרות הישראלי והוצגה בירידי ספרים ברחבי העולם, בין השאר ברומא וקיוואסו באיטליה, בואנוס איירס בארגנטינה, יריד הספרים בפרנקפורט, לוצרן בשווייץ, דלהי בהודו, בסינגפור, בסין, ברחבי ארצות הברית, בווילנה שבליטא, סנט-פטרסבורג ומוסקבה שברוסיה, בסיאול ובנאמי איילנד בקוריאה הדרומית.
2014 - תערוכת "אני מכאן" - על מקומיות בספרות ילדים חילונית בשפה העברית, בבית אריאלה בתל אביב. התערוכה, יוזמה של גרוסמן, הופקה בשיתוף עם משרד החוץ והוצגה במקדוניה, בלארוס, בולגריה ולטביה.
2015 - תערוכת "בובה עם סדק" בהשתתפות האמנים דייב יעקב, לי ולדיסלבסקי, עדי אלקין ועדי יוחליס, בבית הבראה לצעצועים, נמל יפו, שבוע האיור 2015.
2016 - עיצוב, אוצרות והפקת הביתן הישראלי ביריד ספרי הילדים בבולוניה, איטליה.
יצירתה > בין הספרים שאיירה

להוצאה האוניברסיטאית רמות: האדמה מתחת לרגלינו, בשביל המוצר, כוח המוח.
למטח – הוצאת המרכז לטכנולוגיה חינוכית: הערוץ המתוק חמוץ.
לכתר: שלושה גמדים עליזים – מאת אילנה מונק, 2006. טבעי ללדת – מאת גילה רונאל, 2002. סוד הגן הנסתר – מאת פרנסיס הוג'סון ברנט, 2007. פתאום בעומק היער – מאת עמוס עוז (עטיפה). מתנות מן הים – נטלי קינסי וורנר, 2006.
להד ארצי (ספרית מעריב לשעבר): לא רוצה חיתול – מאת רן כהן אהרונוב, 1996. יואלי הכל התקלקל לי – מאת גליה עוז, 2001. יואלי ברקים ורעמים – מאת גליה עוז, 2002. משפטו של המלך רובוסטה – מאת דורית אורגד, 1995. ילדת היער – מאת עשי ויינשטיין, 1996. זה שלי! – מאת רן כהן אהרונוב. יש לי יומולדת – מאת רן כהן אהרונוב. יערה מסתדרת לא רע – מאת מיכל חזון, 1998.
לספרית פועלים/הקיבוץ המאוחד: אמא, איך את יודעת שאני זו אני? – מאת סיגל שחם, 2002. מיצי – מאת רן כהן אהרונוב ומירי רוזובסקי, 2001. קטינטינטונת – מאת טל אלעזר, 2005. שבע דרכים לעשות הורים שמחים – מאת גליה עוז, 2006. מי יותר גבוה? – מאת יונה טפר, 2009. שלושה גמדים מחפשים חבר – מאת אריאל להמן, 2008. נוצה של אהבה – מאת שפרה הורן, 2016. לארה והפרפרים – מאת אורית רינגל, 2017.
להוצאת ידיעות אחרונות: איורים בעבור 10 כרכי "ההפעלופדיה". ספר הקומיקס הציוני – בעריכת עמרם פרת 1998. שירים שאהבנו ונאהב – בעריכת עמרם פרת, 1998. לא תמצא אותי (אגדה אפריקנית) – מאת ליאורה כרמלי. ויקי בום - מאת רונית חכם, 2015.
לכנרת זמורה-ביתן דביר: מלכת השלג – מאת הנס כריסטיאן אנדרסן. היום שהיה – מאת דפנה חלף גבאי. המדריך להורים – מאת הילי כוכבי, 2007. צרצרון שר גם בחורף – מאת סמי מיכאל, 2013. מלאכי השינה – מאת תלמה אליגון-רוז, 2010. עטיפות לסדרת הספרים "סיפורים מוינדידסט" – מאת אשכר ארבליך-ברפמן. סיפורי איש היער – מאת ינץ לוי, 2010. טיפה וטיפונת – מאת סמי מיכאל, 2014. איש המים של גילי – מאת אמיר גלבע, 2017.
להוצאת איגואנה (בשיתוף עם הוצאת כנרת): ביום שמש בהיר – מאת טלי כוכבי, 2013.
למודן: פובי ודינגן – מאת בן ריס, 2000. האוכל היהודי של שמוליק כהן, בעריכת שולה מודן.
להוצאת עגור: פעמוני העיר לונדון – שלמה אבס, 2012. בת ונציה היפה – שלמה אבס, 2013.
לדני ספרים: חס וחלילה – מאת לבנה מושון. הסוד של אסתר והדסה – מאת חנה בר. בגן של סבא – מאת חנה בר. חנה חצי בננה – מאת לבנה מושון. הנסיכה הסינית – מאת לאה ספיר. להיות כמו כולם – מאת אלי רוה, 1999.
להוצאת קוראים: מרק שומדבר – מאת נורית זרחי, 2005.
למטר: הילד שחשב שיש לו תרנגולת בבטן – מאת איל עדות, 2006. שדון החרוזים – מאת אריאל להמן, 2015.
לפן-הוצאה לאור: ספר המוזיקה הקלאסית. ספר האופרה (שני הספרים בעריכת מישל אופטובסקי).
להוצאת יבנה: תמונות מספרות לי – מאת דורית אמיתי דרור.
לעם-עובד: המלך מחפש חבר – מאת יוסי אלפי, 2005. סיפור טעים – מאת אבישג רבינר, 2007. ינוקא באי הנשרים – מאת דב אלבוים, 2012. בלונה – מאת שירה גפן, 2008. בגינה, שירים לילדים מאת שאול טשרניחובסקי, 2012. גם ביום וגם בלילה – מאת שפרה הורן, 2008. עמליה רוצה חיה – מאת יעל איכילוב, 2014. גוזלים בראש – מאת יונתן יבין, תורגם במקביל לגרמנית וצרפתית מטעם אגודת ידידי שווייץ בישראל, 2017. תא מטען – מאת סמואיל מרשק, תרגמה עינת יקיר, 2017.
להוצאת Timun-mas, ברצלונה: מיטב סיפורי הנס כריסטיאן אנדרסן - 2006.
להוצאת Oniro, מדריד: משלים ואמרות כנף – מישל פיקמל (שלושה כרכים) - 2009-2007.
הערות שוליים

1 2  ליאורה גרוסמן, ליאורה גרוסמן כתבה ואיירה ספר על העלייה של משפחתה: "תמיד אהיה גם־וגם", באתר ynet, 17 במרץ 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297348805171  BNE: XX1164400  GND: 113922025X  ISNI: 0000 0000 6694 5585  LCCN: n94007430  VIAF: 41063701   WorldCat (עם VIAF): 41063701
פיתה

ערך זה עוסק במאכל. אם התכוונתם למונח בימאות, ראו .
| --- | --- |

פיתה חתוכה לשני רבעים שלמים ושני רבעים מופרדים לארבע דפנות
 
 מאכלים
 סוג:  לחם שטוח, לחם 
 מוצא:  המזרח התיכון
 מרכיבים עיקריים:  קמח 
 
פיתה מסורתית
אפיית פיתות בנצרת
פיתה היא לחם חיטה שטוח העשוי מקמח ולפעמים גם שמרים.
הפיתה היא מאכל מסורתי במזרח הים התיכון: בין היתר, בבלקן, בטורקיה ובלבנט. פיתה משמשת לטבילה ("ניגוב") ברטבים או במטבלים כמו חומוס וגם להכנת כריכים. לפיתה גרסאות מגוונות, חלקן עם כיס פנימי.
מקור השם

המילה התגלגלה לעברית משפות הבלקן ומיוונית. משפות אלה נשאלה pita או pitta לשפתם של היהודים דוברי לאדינו ומהם לעברית בת זמננו.
באוזניהם של דוברי עברית דמתה המילה פיתה למילה העברית הקרובה במשמעותה פַּת ולמקבילה לה בארמית פִּתָּא.
המילה נכתבת בתי"ו, אף על פי שכללי התעתיק מורים לכתוב אותה בטי"ת. הכתיב בתי"ו הטעה בלשנים עבריים, שסברו כי מקור המילה העברית הוא בארמית, אבל ההטעמה המלעילית של המילה מסגירה את מוצאה הלועזי.
במספר שפות רומאניות מכונה הפיתה לעיתים בשם "לחם ערבי". באנגלית בריטית הפיתה בעלת הכיס מכונה לעיתים "לחם יווני" ("Greek Bread").
שימושים

בגרסתה המודרנית והתעשייתית (שהופיעה בשנות ה-50) נאפית הפיתה זמן קצר מאוד – מספר דקות בחום גבוה – 200 מעלות צלזיוס בתנורים ביתיים, או כדקה בטמפרטורה של 400–500 מעלות (בתנורים תעשייתיים). בשל הטמפרטורה הגבוהה נכלא בתוך הפיתה קיטור שגורם להתנתקות הדפנות ולהתנפחותה ליצירת מעין כדור. לאחר האפיה, נפלט הקיטור מהפיתה והיא חוזרת לצורתה השטוחה, אך הדפנות נותרות נפרדות מבפנים. לאחר מכן, אפשר לחתוך את הפיתה ולפתוח אותה לצורת כיס, ולהכניס מרכיבי מזון שונים לתוכה.
סוגי פיתות > פיתה תימנית

פיתה נוספת היא הפיתה התימנית לסוגיה (צאלוף, קלוב ועוד), שהייתה הלחם העיקרי בתפריטם של יהודי תימן.
סוגי פיתות > פיתה דרוזית

הפיתה המסורתית (המכונה בישראל פיתה עיראקית, "לאפה", או פיתה דרוזית, בעגה ירושלמית נקראת לעיתים "אשתנור"), היא פיתה שטוחה שאינה מתנפחת בזכות שיטת האפייה השונה שלה: היא נאפית בסאג' או בטאבון (תנור כיריים המופעל על ידי אש חמה או גחלים).
פיתה דרוזית היא סוג של פיתה שטוחה וגדולה יותר הנאפית בטאבון או על סאג'. מקורה בעדה הדרוזית[דרוש מקור] אך היא נפוצה כיום במטבח הים התיכוני ובמטבח המזרחי. מכיוון שבפיתה הדרוזית, בדומה ללאפה, אין כיס, הפיתה הדרוזית משמשת לעטיפתם של מאכלים המוכנסים לתוכה.
סוגי פיתות > מאכלים בפיתה

מאכלים נפוצים שנהוג להגיש בישראל בתוך פיתה כמזון מהיר הם פלאפל, חומוס וסביח.
ראו גם

לחם
לאפה
לחוח
פאנה קאראסאו
הערות שוליים

↑  מילון אבן-שושן, הערך "פִּתָּה"
↑  האקדמיה ללשון העברית,https://hebrew-academy.org.il/2019/11/13/פיתה/
↑  לדוגמה: בספרדית, המונח "פיתה" ידוע, אך נהוג להשתמש גם במונח: "Pan árabe" – "לחם ערבי". באיטלקית המונח הוא "Pane arabo" ובצרפתית המונח הוא "Pain arabe".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551261205171  LCCN: sh86003078
רובים, חיידקים ופלדה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ג'ארד דיימונד
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  מסה 
 נושא:  גאוגרפיה, היסטוריה 
 הוצאה
 הוצאה:  ו. ו. נורטון אנד קומפני 
 תאריך הוצאה:  1997
 מספר עמודים:  376
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת עם עובד
 תאריך:  2002
 תרגום:  עתליה זילבר
 פרסים
 פרס פוליצר לספרי עיון כלליים (ג'ארד דיימונד, 1998) 
 סדרה
 ספר קודם:  Why Is Sex Fun? 
 הספר הבא:  התמוטטות 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002289086
 
רובים, חיידקים ופלדה: גורלותיהן של חברות אדם (באנגלית: Guns, Germs, and Steel: The Fates of Human Societies) הוא ספר משנת 1997 מאת ג'ארד דיימונד, פרופסור לפיזיולוגיה, שהתמחה בחקר האבולוציה של ציפורי גינאה החדשה. הספר מנסה לענות על השאלה מדוע הציוויליזציה האירופית-אסיאתית היא זו שפיתחה טכנולוגיה מתקדמת מוקדם יותר משאר חלקי העולם.
על מנת לענות על שאלה זו סוקר דיימונד את ההיסטוריה האנושית ב-15,000 השנים האחרונות, תוך שימת דגש על הגאוגרפיה בכל אזור והשפעותיה על התפתחות האוכלוסייה במקום. לדבריו, ההבדלים בהתפתחות היבשות, אינם נובעים מעליונות שמקורה בתבונה עדיפה, אלא מצירוף של גורמים, כגון ביות מוקדם של בעלי חיים וצמחים שהתאפשר בגלל התנאים הגאוגרפיים, אשר הובילו לקדמה טכנולוגית וליתר חסינות בפני מגפות. זאת בניגוד לחברות אשר המשיכו להתבסס על מודל של "ציידים-לקטים".
בתקופה מאוחרת יותר, הובילה הקדמה הטכנולוגית לייצור רובים ופלדה, לקולוניאליזם, ולהשתלטות האירופית על יתר יבשות העולם.
ביקורת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ההיסטוריון הצבאי ויקטור דייוויס הנסון בספרו "ניצחון המערב" מותח ביקורת על התזה של דיימונד וטוען כי הסברים גאוגרפיים וביולוגיים לא יכולים לספק לבדם הסבר לעליונות הצבאית הכמעט בלעדית של המערב לאורך כל שנות קיומו. הנסון מדגיש את הסיבות התרבותיות כגורמות לעליונות הצבאית של המערב. הוא טוען כי הימנעותו של דיימונד מההסברים התרבותיים והיצמדותו לדטרמיניזם הטבעי באים יחד עם דטרמיניזם ביולוגי ואמונה בנחיתות ביולוגית של הגזע המערבי.
ראו גם

התמוטטות, ספר של ג'ארד דיימונד משנת 2005
הערות שוליים

1 2 3  טל גולן, איך השתלטו האשכנזים על העולם?, באתר הארץ, 13 במאי 2003
↑  ויקטור דייוויס הנסון, ניצחון המערב:כיצד הכריעו ערכי החירות את הקרבות הגדולים בהיסטוריה, הוצאת שיבולת, תל אביב, 2020, עמוד 35. הנסון מצטט את התובנה הגזענית לדבריו, של דיימונד מתוך ספרו בהוצאת עם עובד, עמוד 18.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 5054151051869033530009   WorldCat (עם VIAF): 5054151051869033530009
נדב דלומי

| --- | --- |

 לידה:  19 בנובמבר 1975 (בן 48) באר שבע 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  זמר-יוצר; עורך דין
 סוגה:  פולק ישראלי
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה
 חברת תקליטים:  517 Records
 
נדב דלומי (נולד ב-19 בנובמבר 1975) הוא מוזיקאי, זמר-יוצר ועורך דין ישראלי.
ביוגרפיה

נולד בבאר שבע. בילדותו למד מוזיקה קלאסית במשך שבע שנים בקונסרבטוריון העירוני בבאר שבע. בנעוריו למד גיטרה והחל לנגן בלהקות שונות.
בשנים 1997–2000 למד משפטים במכללה האקדמית למשפטים ברמת גן. משנת 2001 דלומי הוא עורך דין עצמאי, מומחה בתחום דיני עבודה.
נדב דלומי נשוי ואב לשלושה ילדים, מתגורר בלהבים. הוא אחיה הבכור של הזמרת רוני דלומי.
ביוגרפיה > קריירה מוזיקלית

בשנת 2015 הוציא דלומי אלבום בכורה בשם "סוף היום" בהפקת דודו חמד. האלבום עוסק, בנוסף לנושאים אישיים, גם בעיר באר שבע ובחיים בדרום הארץ.
בשנת 2017 הוציא אלבום שני, EP בשם "Happiness". האלבום, בשפה האנגלית, הופק על ידי יוסי שטרית ועוסק בגאות ושפל נפשיים. באלבום ביצוע מיוחד לשיר Dancing Queen של להקת אבבא, אשר זכה להערכה בעולם וקיבל במגזינים שונים את התואר, אחת מגרסאות הכיסוי הטובות ביותר לשנת 2017.
בשנת 2019 יצא לאור אלבומו השלישי "צעד לאחור" בהפקת דודו חמד; יוסי שטרית שימש כיועץ אמנותי. שירי האלבום, בהשפעות פולק וקאנטרי אמריקאים, הושמעו רבות בפלטפורמות הדיגיטליות ובתחנות הרדיו. את הוצאת האלבום ליווה מסע הופעות.
בשנת 2020 הוציא דלומי לאור כמה סינגלים נפרדים. בשנת 2021 הקליט וצילם שירים חדשים באולפני בוראס, במסגרת הקלטה חיה (live session) בשם "חי בבאר שבע".
בשנת 2022 הוציא דלומי אלבום קונספט בשם "כל הגיבורים עזבו". האלבום הוא יצירה פוליטית, העוסקת בישראליות ובנושאים שהמוזיקה הישראלית מיעטה להתייחס אליהם, בגישה אנושית וביקורתית. את האלבום הפיק יוסי שטרית, והוא מכיל 17 רצועות (שירים, מונולוגים, דיאלוגים). באלבום ארבע דמויות שונות - אנטי גיבורים: בחור צעיר שננטש בידי אביו, אשה זקנה ובודדה, בחורה חוזרת בתשובה ופוליטיקאי מושחת. בשונה מאלבומיו הקודמים, שכתב לבדו, הפעם השתתפו בכתיבת חלק מהשירים כותבים נוספים: יוחנן קרסל, גיל אליאס ויוסי שטרית.
באלבום משתתפים כמבצעים: רבקה מיכאלי, שי אביבי, אסי לוי, רחל ירון, דני שפירא, קארין צרפתי, רונן הירשלר וליאת ציון.
כל אלבומיו של דלומי יצאו לאור תחת הלייבל "517 Records".
דיסקוגרפיה

2015 – "סוף היום", 517 Records
2017 – Happiness" (EP)"
2019 – "צעד לאחור", 517 Records
2022 – "כל הגיבורים עזבו", 517 Records
הערות שוליים

↑  The Best ABBA Covers Ever, Cover Me, ‏נלקח ב-23 במרץ 2023
↑  The 10 best ABBA covers ever recorded. Officially., QX Magazine, ‏3 באוגוסט 2019
↑  דניאל כהן, בלדה לעורך דין: נדב דלומי מטפח קריירה משפטית וגם כובש את הפלייליסט, באתר mynet‏ באר שבע, 5 ביוני 2019
↑  "צעד לאחור" - אלבום השנה. מסכמים שנה של מוזיקה ישראלית – תשע"ט - Columbus Music Magazine, באתר Columbus Music Magazine, ‏5 באוגוסט 2019
↑  יובל אראל‏, נדב דלומי – צעד לאחור, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 24 במרץ 2019
↑   נדב דלומי - בואי אליי (חי בבאר שבע), סרטון בערוץ "nadav dalumi", באתר יוטיוב (אורך: 02:43)
↑  יהלי אוזן, החיים לקחו אותי לכיוון הקריירה אבל תמיד הייתה בי האהבה למוזיקה, באתר באר שבע נט
↑  בשבילה אתה תמיד גיבור על, באתר 103fm, ‏20 באוקטובר 2022
↑  רבקה מיכאלי אירחה את נדב דלומי שהשיק אלבום חדש, באתר 103fm, ‏28 באוקטובר 2022
↑  עמי פרידמן, "האדמה שלנו רועדת": המשפטן שמנסה לחבר את הקצוות - דרך המוזיקה, באתר ישראל היום, 17 בינואר 2023
↑  צפייה מרחוק על הארץ /// עומר אסייס על האלבום החדש של נדב דלומי, 'כל הגיבורים עזבו' - Columbus Music Magazine, באתר Columbus Music Magazine, ‏2023
↑  תרבות הערב - נדב דלומי, באתר רשת ב', ‏17 בינואר 23
↑  דיבור מקומי עם רוני ורטהיימר - נדב דלומי, באתר כאן88, ‏9 בפברואר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007414198405171  VIAF: 33154921221363590998   WorldCat (עם VIAF): 33154921221363590998
שכבת נבט

| --- | --- |
 שיוך:  עובר, צומח 
 תיאור ב:  Meyers Konversations-Lexikon, 4th edition (1885–1890) 
 מזהים
 FMA:  293071 
 קוד MeSH:  A16.504 
 מזהה MeSH:  D005855 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0017472 
 
שלבים מוקדמים בהתפתחות העובר: בלסטולה (1) נטולת שכבות נבט מתפתחת לגסטרולה (2). בכתום: אקטודרם; באדום: אנדודרם; המזודרם לא נראה בתרשים
האנדודרם
המזודרם
האקטודרם
שכבת נבט (באנגלית: Germ layer) היא אחת מכמה קבוצות של תאים המתפתחות לאיברים ולמבנים מסוימים בגוף במהלך התפתחות העובר בבעלי חיים.
בבעלי חיים מפותחים יחסית (ובהם האדם) מתפתחות שלוש שכבות נבט:
אקטודרם (Ectoderm), ממנו מתפתחים מערכת העצבים, אברי החישה, השיניים, האפידרמיס והמבנים הקשורים לו (שיער, ציפורניים).
מזודרם (Mesoderm), ממנו מתפתחות רקמות החיבור: השלד, הדם, השרירים והסחוס, וכן הלב והכליות.
אנדודרם (Endoderm), ממנו מתפתחים מערכת העיכול, הכבד, מערכת הנשימה והבלוטות הפנימיות.
מבנה זה התגלה על ידי רוברט רמאק והוא נתן שמות לכל שכבה.
לעיתים מתייחסים אל הרכס העצבי כאל שכבת נבט רביעית על שום חשיבותו הרבה ויכולות ההתפתחות לסוגי תאים שונים המאפיינים שכבות נבט שונות.
בכל בעל חיים מתפתחות שכבות הנבט בזמן שונה במשך היווצרות העובר. למרות זאת, בכולם מהווה היווצרות שכבות הנבט את השלב השני בהתפתחות העובר, אחרי היווצרות הבלסטולה (Blastula). הבלסטולה היא גוש תאים זהים שנוצרו מהתחלקות מיטוטית של הזיגוטה – הביצית שהופרתה על ידי תא הזרע. תאי הבלסטולה עוברים שינויים קלים, שכבות הנבט מתפתחות והבלסטולה הופכת לגסטרולה (Gastrula). ההבדלים בין תאי שכבות הנבט בשלב זה עדיין זעירים ביותר, ומסתכמים בהפעלה או דיכוי של גנים מסוימים בתא, אשר גורם לנוכחות או היעדר של חלבונים מסוימים בתא. חלבונים אלו ישפיעו במשך הזמן על התמיינות התאים ועל התפתחות האיברים והמבנים השונים בגוף.
רקע

מרגע ההפריה, הזיגוטה, שמכילה שני בלסטומרים (Blastomere) עטופים באזור השקוף (Zona pellucida), מתחלקת שוב ושוב ומתקדמת מהחצוצרה לכיוון חלל הרחם. ביום השני תהיה ל-4 תאים בלסטומרים, ביום השלישי ל-8, וביום הרביעי ל-16 תאים, ותיקרא "תותית" או "מורולה" (Morula).
ביום החמישי לערך המורולה תתפצל לשני חלקים נפרדים כאשר הכיסתה הראשונית או הבלסטוציסט (Blastocyst) תצא מתוך האזור השקוף שייעלם.
ביום השישי להפריה, ניתן יהיה להבחין בחלוקה פנימית בתוך הבלסטוציסט לשלושה חלקים:
מסת תאים פנימיים או Inner cell mass) ICM) – מסת התאים ממנה בין היתר יתפתח העובר.
טרופובלסט (Trophoblast) – מעטפת התאים של הבלסטוציסט.
חלל הנבט (Blastocoel) – החלל שקיים בתוך הטרופובלסט.
בימים ה-7–10 יתבצע תהליך השרשה או ה"קינון" (Implantation) בו החלק הקוטבי (עליו יושבת ה-ICM) בטרופובלסט יתקרב לחלל הרחם, יידבק אליו ויחדור לתוך שכבת רירית הרחם (Endometrium).
תאי הטרופובלסט יתמיינו לשני סוגי תאים חדשים: ציטוטרופובלסט (Cytotrophoblast), שקרובים יותר לעובר המתהווה, וסינקיטיוטרופובלסט (Syncytiotrophoblast) שהוא סינקיטיון רחוק יותר ובו נבנים כלי דם ולו תפקיד אנדוקריני בו הם מפרישים את ההורמון Human Chorionic Gonadotropin) hCG).
ה-ICM מתמיינת לשני חלקים: פסיג שרידי או אפיבלסט (Epiblast) והיפובלסט (Hypoblast). מהאפיבלסט למעשה העובר עצמו יורכב.
התמיינות התאים > נספחים עובריים

נספחים עובריים (באנגלית: Embryonic annexes) לעובר יהיו:
כיס מי השפיר (Amniotic sac).
שק החלמון (Yolk sac).
עטיף סיסים (Chorion) – המערך המרכיב את הציטוטרופובלסטים ואת הסינציטיוטרופובלסטים.
התמיינות התאים > התפתחות רקמות היסוד העובריות

ה-ICM כאמור מתמיינת לשני חלקים: אפיבלסט והיפובלסט.
ההיפובלסט לא מהווה חלק מהעובר עצמו, וממנו מורכב שק החלמון.
מהאפיבלסט יתמיינו:
האקטודרם השפירי – ממנו יתפתח כיס מי השפיר (שהוא כאמור נספח עוברי).
האקטודרם הראשוני – ממנו יתפתחו שכבת האקטודרם העוברי והפס הראשוני (Primitive Streak), שמהאחרון יפתחו המזודרם העוברי (וכן המזודרם החוץ-עוברי שהוא רקמה תומכת בהתפחות העובר מחוצה לו) והאנדודרם העוברי.
שלושת הרקמות הללו: האקטודרם, המזודרם והאנדודרם העובריים תהוונה את רקמות היסוד לעובר.
התמיינות רקמות היסוד העובריות > אקטודרם עוברי

מהאקטודרם העוברי מתפתחים:
האקטודרם המשטחי :
אפידרמיס.
שיער.
ציפורניים.
בלוטות עור.
האקטודרם העצבי :
צינור עצבים (Neural tube):
מוח.
חוט השדרה.
הרכס העצבי (Neural crest):
תאי כרומפין במדולה של בלוטת יותרת הכליה.
סיבי שריר חלק.
נוירונים של הגנגליונים הגולגולתיים והשדרתיים.
ניורים של מערכת העצבים המעית.
תאי הלוויין של הגנגליונים.
תאי שוואן.
מלנוציטים.
כונדרובלסטים (תאים בוני סחוס) / אוסטאובלסטים (תאים בוני עצם) שיוצרים את עצמות הפנים.
איברי חישה.
בעיות גנטיות יכולים להביא לפיתוח של דיספלזיה אקטודרמלית.
התמיינות רקמות היסוד העובריות > מזודרם עוברי

מהמזודרם העוברי מתפתחים:
מיתר הגב (Notochord):
הגרעין המוכי (Nucleus pulposus) בדיסקים הבין-חולייתיים.
פרקים (Somites):
סקלרוטום (Sclerotome):
חוליות.
צלעות.
דרמטום (Dermatome):
דרמיס.
אזור הגב.
מיוטום (Myotome):
שרירי הגו והגפיים.
מזודרם ביניים (Intermediate mesoderm):
כליות.
בלוטות.
מערכת הרבייה הזכרית.
מזודרם הלוח הצדי (Lateral plate mesoderm):
מזודרם סומטי (Somatic mesoderm):
קרום נסיובי דפני (Parietal serosa).
דרמיס של אזור הגוף הצידי.
רקמת חיבור של הגפיים (עצמות, מפרקים ורצועות).
מזודרם הקרביים (Splanchnic mesoderm):
קירות צינורות מערכת העיכול ומערכת הנשימה (למעט ביטנת האפיתל).
קרום נסיובי קרבי (Visceral serosa).
לב.
כלי דם.
טחול.
מערכת הרבייה הנקבית (למעט הפות).
התמיינות רקמות היסוד העובריות > אנדודרם עוברי

מהאנדורם העוברי מתפתחים:
ביטנת האפיתל והבלוטות של מערכת העיכול ומערכת הנשימה.
פות.
בלוטות קאופר ובלוטת הערמונית.
מחקר

ב-2023 יצרו קבוצה של מדענים מאנגליה בעזרת שימוש בתאי גזע, מעין עובר אנושי שהגיע לשלב של כמעט התחלת שלושת סוגי שכבות תאי הנבט. המדענים אומרים כי מודלים אלו יכולים לשמש למחקר על הפלות טבעיות ועוד.
הערות שוליים

↑  מערכת וואלה! בריאות‏, לא צריך זרע וביצית: הניסוי פורץ הדרך שיצר עובר בלי אימא ואבא, באתר וואלה, 15 ביוני 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529114205171  BnF: cb13167505s (data)  GND: 4163556-5  LCCN: sh85054681
רונית שחר

| --- | --- |

 לידה:  29 באוקטובר 1968 (בת 56) קריית ביאליק, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  קריית החינוך אורט קריית ביאליק 
 סוגה:  רוק קל 
 שפה מועדפת:  עברית 
 
רונית שחר (נולדה ב-29 באוקטובר 1968) היא זמרת רוק רך ישראלית.
ביוגרפיה

שחר נולדה ב-1968 בקריית ביאליק. את לימודי התיכון עשתה באורט קריית ביאליק. כבר בילדותה שרה וניגנה בגיטרה אקוסטית, והופיעה כבר בגיל 17 בפאבים מקומיים בחיפה והקריות, אולם את הקריירה המקצועית שלה החלה בשנת 1986, כששירתה בלהקת חילות השדה.
ב-1992 שרה שחר קולות באלבומו המצליח של שלמה ארצי, "ירח", ובשנת 1993 הפכה לזמרת הליווי שלו, ולנגנית גיטרה אקוסטית במופע שבעקבות האלבום. בשנת 1996 הוציאה בחברת התקליטים "הד ארצי" את האלבום הראשון והמצליח ביותר שלה "שלום לתמימות". שחר כתבה והלחינה את כל השירים, ואחדים מהם היו ללהיטים גדולים: "ועכשיו ניגע", "תמיד זה בינתיים", "אהוב יקר", ושיר הנושא "שלום לתמימות". אלבום זה הגיע למעמד של "אלבום זהב" ו"אלבום פלטינה" (עם מכירות של מעל ל-40,000 עותקים). האלבום הופק מוזיקלית על ידי יהודה עדר.
בשנת 1998 הקליטה את השיר "בלילות הקיץ החמים" בעיבוד משותף שלה ושל טל יניב, ובהפקת ערוץ 2. הביצוע שימש לשיר הנושא של הסדרה "לויתן בחוף שרתון", סדרה שעסקה בחייו של אורי זוהר.
במאי 2000 הוציאה שחר את אלבומה השני "ספרי לי הכל". מתוכו הצליחו השירים: "תירגעי עכשיו", "נורית", ו"שני אנשים נפרדים". דדי טל הפיק מוזיקלית את שירי האלבום. באותה שנה השתתפה במופע "עם הגב לים" לזכרו של מאיר אריאל, בו ביצעה את השיר "ערב כחול עמוק" וגם את השיר "בשדה ירוק" בדואט עם דני סנדרסון.
בשנת 2005 הוציאה סינגל ראשון מתוך אלבומה השלישי "להתחיל להמשיך", שיצא במרץ 2006. שיר נוסף מהאלבום שבלט היה דואט עם חמי רודנר בשיר "תבוא קרוב". בין השירים, גם השיר "רחל" שהלחינה למילותיו של מאיר אריאל. את האלבום עיבד אלדד גואטה והפיק מוזיקלית לואי להב.
בספטמבר 2011 הוציאה על ידי חברת "התו השמיני" את אלבומה הרביעי "כל העולם", מתוכו בולט שיר הנושא "כל העולם", והשיר "העם הנבחר". באלבום זה גם 2 שירים שכתבה באנגלית "she owns me now" וגם "tell me a story". את האלבום עיבדה והפיקה מוזיקלית יחד עם יונתן כנען. החל מאלבום זה, החלה שחר גם לעבד ולהפיק את יצירותיה. שיר בולט נוסף באלבום זה הוא "בואי ונתיר", גרסת כיסוי לשירו של שלמה ארצי. את השיר עיבד משה דעבול, והוא צורף לאלבום בסופו של דבר. באותה שנה יצא גם השיר "שלחי אותו" שנכתב על ידי בנימין פרנק, והולחן במיוחד על ידי שחר לפרויקט "עוד מעט נהפוך לשיר" של גלי צה"ל, בו אמנים מלחינים ומבצעים שירי נופלים. את השיר ביצעה רוני דלומי.
בינואר 2015 הוציאה את אלבומה החמישי "אהובתי נהר". השירים באלבום הם תוצרי פרויקט משותף עם המשוררת לורן מילק. את שירי האלבום הפיק מוזיקלית אדם שפלן.
בפברואר 2018 הוציאה את האלבום השישי "לרדוף אחרי הרוח". באלבום זה 11 שירים, שאת רובם כתבה והלחינה למעט "כאן זה לא אמריקה" אותו כתב לירון תמם ושחר הלחינה. רונית שחר עיבדה והפיקה מוזיקלית את שירי האלבום בשיתוף עם אלון אוחנה.
במאי 2022 הוציאה את אלבומה השביעי "7", שאת כל שיריו כתבה והלחינה, למעט השיר "מי שעוזב" שכתב יהודה עמיחי. בעשרת שירי האלבום נכלל גם שיר אחד באנגלית שנקרא "new life". ב-17 באוגוסט הוציא סינגל בשם "לא אני הוא האיש".
ב-27 בספטמבר 2023 הוציאה סינגל בשם "בקעת הירח".
ב-18 במרץ 2024 הוציאה לאור סינגל חדש בשם "צ'ארלי".
בנוסף להופעותיה, שחר גם מנחה סדנאות ומפגשי כתיבה והלחנה, מדריכה יוצרים ועוסקת בעיבוד והפקה מוזיקלית גם לאמנים אחרים.
חיים אישיים

ב-9 בספטמבר 2011 יצאה מהארון וסיפרה על מערכת היחסים שלה.
דיסקוגרפיה > אלבומי סולו

שלום לתמימות (1996)
ספרי לי הכל (2000)
להתחיל להמשיך (2006)
כל העולם (2011)
אהובתי נהר (2015)
לרדוף אחרי הרוח (2018)
7 (2022)