stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שרביט היושר והרחמים

שרביט היושר והרחמים (באנגלית: the Rod of Equity and Mercy) או שרביט היונה (Sceptre with the Dove או the Rod with the Dove) הוא שרביט המהווה חלק מתכשיטי הכתר של הממלכה המאוחדת.
היסטוריה ושימושים

השרביט הוכן עבור הכתרתו של המלך צ'ארלס השני בשנת 1661. השרביט הוא שרביט זהב ואבנים יקרות שבראשו גלובוס ועליו צלב שבראשו יונה המצופה אמייל. היונה מסמלת את רוח הקודש, והשרביט את הסמכות הרוחנית של המונרך.
במהלך טקס ההכתרה, יורש העצר יושב על כיסא ההכתרה כשבידו הימנית שרביט אדוארד הקדוש (המסמל את הסמכות הארצית של המונרך) ובידו השמאלי שרביט היושר והרחמים (הסמכות הרוחנית) בעת שהארכיבישוף מקנטרברי מכתיר את יורש העצר עם כתר אדוארד הקדוש.
השרביט מוצג בבית התכשיטים שבמצודת לונדון.
| תכשיטי הכתר של הממלכה המאוחדת |
| --- | --- | --- |
| כתרים | כתר אדוארד הקדוש • כתר האימפריה הממלכתי • הכתר האימפריאלי של הודו • הכתר הממלכתי של ג'ורג' הרביעי • כתר סקוטלנד • כתר מרי ממודנה • הכתר הממלכתי של ג'ורג' הראשון • כתר פרידריק, נסיך ויילס • כתר ההכתרה של ג'ורג' הרביעי • כתר המלכה אדלייד • כתר היהלומים הקטן של המלכה ויקטוריה • כתר המלכה אלכסנדרה • כתר ג'ורג', נסיך ויילס • כתר המלכה מרי • כתר המלכה אליזבת • כתר צ'ארלס, נסיך ויילס |  |
| שרביטים | שרביט אדוארד הקדוש • שרביט היושר והרחמים • שרביט סקוטלנד |  |
| חרבות | חרב המתת • חרב הרחמים • חרב סקוטלנד |  |
| אחרים | אבן הגורל • סמל מסדר פטריק הקדוש • אודם הנסיך השחור • גלובוס הריבון |  |
שלושת השודדים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  טומי אונגרר
 שפת המקור:  גרמנית 
 סוגה:  סרט באורך מלא 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1962
 הוצאה בעברית
 תרגום:  מיכאל דק
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002503656, 001125462
 
שלושת השודדים (באנגלית: The Three Robbers) הוא ספר ילדים פרי-עטו של הסופר טומי אונגרר אשר יצא לאור בשנת 1962. הספר עובד בשנת 2007 לסרט אנימציה גרמני באורך מלא.
עלילת הספר

הספר מספר על שלושה שודדים אשר הטילו אימתם על הכל ללא יוצא מן הכלל: הם הפחידו גברים, נשים וכלבים כאחד. הם נהגו לשדוד נוסעי-כרכרות אגב נסיעתם. ראשית הם זרו פלפל בעיניהם של הסוסים ואילצו את המרכבות לחדול מנסיעתן. אחר כך הם ניפצו את הגלגלים של המרכבות ולבסוף הם סינוורו את הנוסעים על-מנת לשדוד אותם. את הפעולות הללו הם עשו בעזרת שלושה כלי-נשק, כאשר כל אחד מהם היה בבעלותו של שודד אחר: השלב הראשון נעשה בעזרת "אקדחאור", אקדח שכשמו כן הוא אינו פולט קליעים אלא אור. השלב השני נעשה בעזרת "מפוחריף", כלי-נשק המכיל גרגרי פלפל הנתונים במעין "מחסנית". השלב השלישי נעשה באמצעות גרזן בעל מידה גדולה. את השלל שבזזו הם נשאו עימם אל המחבוא. באחד הלילות הכרכרה שהשודדים השתלטו עליה הכילה נוסעת בודדה, טיפאני, ילדה יתומה שהייתה בדרך לדודתה שתוארה בקצרה כ"מרשעת". השודדים לא הטילו עליה אימה כלל, אלא להפך, היא שמחה לראותם. לצערם של השודדים המזל לא שיחק להם הפעם ובמקום שוד הם לקחו את היתומה אל מחבואם הסודי והשכיבוה לישון. בבוקר שלמחרת הבחינה טיפאני בשלל הרב ושאלה אותם מה יעשו בעזרתו. הם נכלמו, זאת משום שטרם חשבו מה יעשו עם סכום העתק שהשיגו. בטוב-לב ורחמנות הם קנו טירה לכל הילדים היתומים שמצאו. מקום מגורים זה היה סיפור הצלחה ואכלס ילדים רבים. השודדים, עקב הדבר הטוב שעשו, הונצחו על ידי שלושה מגדלים.
מהדורות בעברית

תרגום: מיכל ארצי, עם עובד, 1983
תרגום: מיכאל דק, צלטנר, 2005
לקריאה נוספת

"אונגרר טומי. שלושת השודדים. עברית: מיכל ארצי" (מאמר ביקורת), הד הגן, מ"ז: 329-330, 1983
הערות שוליים

↑   "Die drei Räuber", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שרביטן מצוי

| שרביטן מצוי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: חשופי זרע
סדרה:: שרביטנאים
משפחה:: שרביטניים
סוג:: שרביטן
מין:: שרביטן מצוי
שם מדעי
 Ephedra foeminea ‏פורסקל, 1775
שרביטן מצוי (שם מדעי: Ephedra foeminea, שם נרדף: Ephedra campylopoda) הוא צמח מטפס הנפוץ בחורש הים תיכוני, ממערכת חשופי הזרע. כרוב חשופי הזרע, הצמח הוא דו ביתי חסר פירות ובמקומם יש לו אצטרובלים דו מיניים, המשמשים מאכל לציפורים.
עליו של השרביטן המצוי מנוונים, וממוקמים כמעין נדן קרומי אדמדם על הגבעול, הירוק בכל ימות השנה.
בארץ ישראל, השרביטן המצוי מטפס על גדרות פרדסים בשרון ועל עצים. הוא נפוץ באזורים הים תיכוניים, אם כי הוא מופיע גם בערוצי נחלים במדבר יהודה ואף יש פרט בודד בנגב ופרט בסיני.
הערות שוליים

↑  שרביטן מצוי באתר הרשימה האדומה של IUCN
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שמורת חולות משאבים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מחוז הדרום 
 קואורדינטות:  31°00′06″N 34°43′34″E﻿ / ﻿31.00174°N 34.72598°E﻿ / 31.00174; 34.72598
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) שמורת חולות משאבים(למפת צפון הנגב רגילה) שמורת חולות משאבים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת חולות משאבים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת חולות משאבים
 
שמורת חולות משאבים היא שמורת טבע, הממוקמת בחבל ניצנה, מערבית לצומת טללים וצפונית ליישוב אשלים. שטח השמורה הוא 13,000 דונם והיא הוכרזה כשמורה בפברואר 1992. השמורה מורכבת מגבעות חולות וגבעות גיר וקירטון. בשמורה חיים מספר מיני זוחלים ובהם לטאת עינחש ומדברית עינונית, חרדון מצוי (ים תיכוני), חרדון המדבר וחרדון החולות. בנוסף על כך, בשמורה חיים גם שלושה מיני קיפודים - קיפוד מצוי, קיפוד המדבר וקיפוד החולות. בשטח השמורה ממוקמת באר חיל. מאז שנות ה-90 התיישבו בשטח השמורה שבט מסעודין אל-עזאזמה.
בשנת 2018 התפרסם כי על 400 דונמים משטח השמורה עתיד לקום אזור תעשייה.
הערות שוליים

↑  שמורת חולות משאבים – iNature, באתר inature.info
↑  אכרזה על שמורת טבע (חולות משאבים), תשנ"ג-1992, באתר www.nevo.co.il
↑  שמורת חולות משאבים בסכנה - [location], באתר מסע אחר
|  שמורות טבע בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן | אירוס הביצות נוב • אלי על • בריכת בראון • גמלא • הר אביטל • הר חרמון • הר חרמונית • הר פרס • הר שיפון • יער אודם • יער יהודיה • נחל גילבון • נחל משושים • נחל הבניאס • מג'רסה • סוסיתא |  |
| צפון | אבוקה • אלון • אלונה • אלוני אבא • אלוני בית קשת • נחל בית העמק • בריכת פסוטה • אלוני ברעם • אלוני יצחק • בוריקה • גאון הירדן •  החולה • הר ארבל • הר חורשן • הר יונה • הר מירון • הר שכניה • חוטם הכרמל • חוף דור-הבונים • חורבת קרתא • חורשת טל • חי-בר כרמל • מערת פער •  נחל בזק • נחל בצת • נחל דישון • נחל הקיבוצים • נחל כזיב • נחל מערות • נחל עמוד • נחל ראש פינה • נחל שניר • נחל שרך • נחל תבור • נחל תות • נחל עיון • עין אפק • עין ארובות • עין נוטרה • עין נימפית • עין תאו • פארק הכרמל • ראש הנקרה • רמות מנשה • תל דן • תל אנפה • תל סהרון • תל שמרון |  |
| מרכז | ביצת זיתא • בני ציון (חרוצים) • בריכת דורה • בריכת יער • גבעת האירוסים • גדור • געש • האירוסים • הדסים • המסרק • חולות ניצנים • מבוא אשדוד • חורבת מדרס • חורבת סעדים • מערת אבשלום • מערת התאומים • נאות קדומים • נחל דולב • נחל כפירה • נחל פולג • נחל קטלב • נחל שורק • נחל התנינים • עינות גיבתון • שער פולג |  |
| יהודה | אלוני שמואל • אל כנוב • הר הטייסים • ואדי מכוך • נחל אוג • נחל בזק עילי • נחל פרת • עינות צוקים • קנה וסמר |  |
| השומרון | הר כביר • יער אום צפא • יער ריחן • נבי רביח • נחל פצאל • נחל קנה • עינות זרקא • רכס טמון • ביצת ואדי מלחה • בור הציפורים • נחל שילה עילי |  |
| הנגב | בקעת תמנע • בתרונות רוחמה • גבעות להב • הבשור • המכתש הגדול • המכתש הקטן • הר הנגב • הר חירן • הר עמשא • הרי אילת • חולות משאבים • חולות סמר • חוף האלמוגים • חי-בר יטבתה • מכתשים בנגב • מצוק הצינים • נחל גרר • נחל ערוגות • נחל עשוש • נחל צין • עין גדי • ערבת עברונה • פארק הלס • פורה |  |
| שמורות ימיות | איי חוף ראש הנקרה • ים ראש הנקרה-אכזיב • שקמונה • ים ראש הכרמל • ים דור-הבונים • ים שקמה • איי חוף דור-מעגן מיכאל • ים גדור • ים האלמוגים • חוף האלמוגים • הים הדרומי • הפרעת פלמחים |  |
שרביטן מכונף

| שרביטן מכונף |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: חשופי זרע
סדרה:: שרביטנאים
משפחה:: שרביטניים
סוג:: שרביטן
מין:: שרביטן מכונף
שם מדעי
 Ephedra alata ‏Decaisne, 1834
שרביטן מכונף (שם מדעי: Ephedra alata) הוא צמח ממשפחת השרביטניים ותפוצתו מצפון אפריקה ועד דרום מערב אסיה.
השרביטן המכונף נפוץ בדיונות, בערבות שיחים ובמחשופי סלעים קשים, ממערכת חשופי הזרע. הצמח הוא חסר פירות ובמקומם יש לו אצטרובלים, המשמשים מאכל לציפורים.
עליו של השרביטן המכונף מנוונים, וממוקמים כמעין נדן קרומי על הגבעול.
באזורנו השרביטן המכונף כמו השרביטן הגס נפוץ בדרום הארץ, סיני ודרום ירדן.
הראשון שתיאר את השרביטן המכונף היה ז'וזף דקסן (Joseph Decaisne) ב-1834 והוא סווג על ידי אוטו סטאפף (Otto Stapf) ב-1889 למחלקה Alatae ולשבט Tropidolepides. ב-1996 השאיר רוברט פרייס (Robert A. Price) את הצמח במחלקה Alatae מבלי להכיר בשבט.
הערות שוליים

↑  שרביטן מכונף באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Price, R. A. (1996). Systematics of the Gnetales: A review of morphological and molecular evidence. International Journal of Plant Sciences, 157(6): S40-S49.
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שמורת חורשת יעלה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1 באפריל 1969 
 כניסה בתשלום:  ללא תשלום
 נתונים ומידות
 שטח:  0.0115 קמ"ר
 מאפיינים עיקריים:  עצים עתיקים
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  הגליל התחתון
 קואורדינטות:  32°41′05″N 35°31′52″E﻿ / ﻿32.684694444444°N 35.531083333333°E﻿ / 32.684694444444; 35.531083333333
  (למפת עמק בית שאן מוגדלת) שמורת חורשת יעלה(למפת עמק בית שאן רגילה) שמורת חורשת יעלה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת חורשת יעלה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת חורשת יעלה
 
שמורת חורשת יעלה (בערביתː شجرة الكلب - שג'רת אל כלב) היא שמורת טבע בבקעת יבנאל המשתרעת על שטח בן 11.5 דונם, שהוכרזה ב-1 באפריל 1969. בשמורה חורשה ובה שמונה עצי שיזף מצוי עתיקים ומרשימים, שהשתמרו עקב קדושת המקום לתושבי האזור. בנוסף סביב העצים גדלים צמחי מעזבה וביניהם סרפד הכדורים, חלמית וחרדל לבן. בגבולה הצפוני של החורשה נובע מעיין עין יעלה. נחל יעלה יורד משמורת חורשת יעלה לשמורת נחל יבנאל.
האתר נקרא על שם יעל אשת חבר הקיני. בספר שופטים מסופר שמקום מושבו של חבר הקיני היה "אֵלוֹן בְּצַעֲנַנִּים [בצענים] אֲשֶׁר אֶת קֶדֶשׁ", ומספר חוקרים זיהו את המקום עם בקעת יבנאל ואת קדש עם חורבת קדש מזרחית לפוריה עילית.
הערות שוליים

↑  שמורת נחל יבנאל, באתר "טבע ונופים בישראל"
↑  ספר שופטים, פרק ד', פסוק י"א
↑  ישעיהו פרס, אנציקלופדיה מקראית, כרך א, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, 1950, עמ' 328
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 4307154923704363780006   WorldCat (עם VIAF): 4307154923704363780006 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל ובנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שמורת הר פרס

| --- | --- |

הר פרס
 מידע כללי
 סוג:  שמורת טבע
 על שם:  הר פרס 
 תאריך הכרזה:  31 במאי 2011 
 נתונים ומידות
 שטח:  1,530 דונם
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  רמת הגולן 
 קואורדינטות:  32°57′24″N 35°51′39″E﻿ / ﻿32.956804800646°N 35.860946580443°E﻿ / 32.956804800646; 35.860946580443
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) שמורת הר פרס(למפת הגליל העליון רגילה) שמורת הר פרס(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת הר פרס(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת הר פרס
 
שְׁמוּרַת הַר פֶּרֶס היא שמורת טבע הנמצאת ברמת הגולן, מדרום-מזרח למושב קשת.
השמורה נקראת על שם הר פרס הנמצא בתחומה. מפסגתו של ההר נוף אל החרמון, לגולן התחתון, הגלעד והבשן. כאשר יש ראות טובה ניתן לצפות אל החורן במזרח ואל הכנרת, הגליל והעמקים במערב.
השמורה משתרעת סביב הר פרס, כקילומטר וחצי לכל כיוון.
דרומית מזרחית להר נובעים מעיינות גשור וסביבם חורש של עצי צפצפה.
חלק ניכר משטחי השמורה אסורים לכניסה ובחלקם מצויים שדות מוקשים.
לקריאה נוספת

עמנואל הראובני, קום התהלך בארץ.
שירה ראשוני

שירה ראשוני (נולדה ב-21 בפברואר 1991) היא ג'ודוקא ישראלית המתחרה בקטגוריית המשקל של עד 48 ק"ג, זוכת מדליית ארד מאליפות אירופה 2022. ראשוני מחזיקה גם במדליית ארד מאולימפיאדת טוקיו 2020 בקטגוריית הנבחרות המעורבות כחלק מנבחרת ישראל.
ביוגרפיה

ראשוני נולדה בחולון בשנת 1991. בגיל חמש החלה לרקוד בלט לאחר שהוריה התנגדו שתתאמן בג'ודו. רק לאחר שנתיים של בלט, החלה ראשוני להתאמן בג'ודו.
בוגרת תואר ראשון בכלכלה ומנהל מהמרכז האקדמי רופין.
קריירת ג'ודו

בתחילה הקריירה ראשוני לא נחשבה ככישרון יוצא דופן ולפיכך לא נכללה בנבחרת הקדטים. בגיל 17 עברה החלה להשתתף בתחרויות בינלאומיות בקטגוריית עד גיל 21 .
באוקטובר 2012, זכתה ראשוני במדליית ארד בתחרות במסגרת גביע העולם שהתקיימה באיסטנבול שבטורקיה, ובדצמבר אותה שנה במדליית זהב באליפות ישראל. בשנת 2013, זכתה ראשוני במדליית זהב בתחרות גראנד פרי שנערכה בטשקנט שבאוזבקיסטן, ובמדליית ארד בתחרות גראנד פרי נוספת שנערכה באלמטי שבקזחסטן. באותה שנה, במהלך תחרות גראנד פרי בדיסלדורף, נפצעה ראשוני בברך שמאל. היא עברה ניתוח ובעקבותיו, נאלצה לוותר על השתתפות באליפות אירופה ובאליפות העולם, אף על פי שהשיגה את הקריטריון אליהן.
בשנת 2014, חזרה ראשוני מהפציעה וזכתה במדליית זהב בתחרות בסבב אליפות אירופה הפתוחה שנערכה בטאלין שבאסטוניה. באליפות ישראל באותה שנה הפסידה ראשוני בגמר וזכתה במדליית כסף.
בשנת 2015, השתתפה ראשוני בטורניר המאסטרס בג'ודו (כולל את 16 הג'ודאים הטובים ביותר בכל קטגוריית משקל) שנערך באותה שנה ברבאט שבמרוקו. היא הודחה בחצי הגמר על ידי ג'ודאית מונגולית והפסידה בקרב על מדליית הארד לג'ודאית טורקיה. בהמשך אותה שנה נערכה אליפות אירופה בג'ודו במסגרת משחקים האירופיים שהתקיימו בבאקו, וראשוני הודחה בסיבוב הראשון.
ב-17 באוקטובר 2015, זכתה במדליית הארד בטורניר גראנד סלאם פריז לאחר שניצחה את מרינה צ'רניאק מאוקראינה בקרב על הארד. ב-23 בינואר 2016, זכתה במדליית כסף בגרנד פרי הוואנה שבקובה.
ראשוני הייתה חברת המשלחת הישראלית לאולימפיאדת ריו, אך הודחה כבר בקרב הראשון לאחר שתי דקות, בעקבות החלטת שיפוט שהובילה לפסילתה. בשנת 2017 זכתה ראשוני במדליית ארד בגראנד סלאם באקו ובמדליית כסף בגראנד פרי אנטליה.
בגראנד פרי תל אביב 2019, ראשוני זכתה במדליית הזהב. היא התחילה את התחרות בשלב שמינית הגמר וניצחה באיפון את פרנצ'סקה ג'יורדה האיטלקייה שתי דקות ו-59 שניות מפתיחת הקרב. ברבע הגמר היא ניצחה בווזארי את סבינה גיליאזובה הרוסייה ובחצי הגמר ניצחה באיפון תוך 41 שניות את מרוסה סטאנגר הסלובנית שנכנעה לאחר תרגיל בריח. בגמר ראשוני התמודדה מול מרינה צ'רניאק האוקראינית וניצחה בווזארי לאחר שביצעה תרגיל או-סוטו-גארי מוצלח. באותה השנה הספיקה ראשוני לזכות בשלוש מדליות נוספות מהסבב העולמי; מדליית ארד מגראנד פרי חוחחוט, מדליית ארד מגראנד פרי מונטריאול ומדליית ארד מגראנד סלאם ברזיליה.
קריירת ג'ודו > אולימפיאדת טוקיו 2020

באולימפיאדת טוקיו 2020, ראשוני זכתה במדליית ארד עם נבחרת ישראל בקטגוריית הנבחרות המעורבות גברים-נשים, למרות שהייתה אחת מבין שלושת הג'ודוקא הישראליים היחידים (ביחד עם ענבר לניר וברוך שמאילוב) שהיו רשומים אך לא-שותפו בקרבות הקבוצתיים (הג'ודוקא הישראלי אורי ששון הפסיד גם בקרב האישי וגם בקרב הקבוצתי היחידי שלו, שניהם מול טדי רינר הצרפתי, ובכל זאת קיבל את מדליית הארד האולימפית של הנבחרת המעורבת – והג'ודוקא הישראלית גילי כהן שהיא היחידה מהמשלחת לטוקיו 2020 שלא-הייתה רשומה לטורניר קבוצתי ספציפי זה, ועל-כן לא קיבלה את מדליית הארד המשותפת האולימפית, לעומת כל שאר חברי וחברות המשלחת הישראלית שכן קיבלו).
באולימפיאדת טוקיו 2020, בתחרות האישית בקטגוריית המשקל של עד 48 ק"ג, ראשוני סיימה במקום החמישי לאחר שהגיעה לתחרות מדורגת במקום ה-12 מבין המתחרות. היא החלה את דרכה בסיבוב הראשון בו ניצחה באיפון את לוז אלברס הקולומביאנית לאחר שני ניקודי ווזארי. בשמינית הגמר היא ניצחה שוב באיפון תוך 51 שניות את המדורגת חמישית בתחרות, חוליה פיגוארואה הספרדייה, לאחר תרגיל חניקה שאילץ את יריבתה להיכנע. ברבע הגמר היא הפסידה באיפון לאורנצצג מונקבאט המונגולית לאחר שנכנעה לתרגיל בריח. ראשוני נשרה לקרבות בית הניחומים שם ניצחה באיפון את לין צ'ן-האו מטייוואן לאחר שהטילה אותה בעוצמה על גבה בתוך זמן ניקוד זהב ועלתה לקרב על מדליית הארד. בקרב על המדליה היא התמודדה מול אלופת העולם לשעבר דריה בילודיד האוקראינית, והפסידה באיפון בשניות הסיום לאחר ריתוק.
קריירת ג'ודו > אליפות אירופה 2022

באליפות אירופה 2022 שנערכה בסופיה שבבולגריה, זכתה ראשוני במדליה אירופית לראשונה בקריירה כאשר זכתה במדליית הארד. היא התחילה את התחרות בסיבוב השני בו ניצחה בווזארי את מיריה לפוארטה הספרדייה בזמן ניקוד זהב. ברבע הגמר היא ניצחה באיפון את מיליצה ניקוליץ' הסרבית בתוך 20 שניות לאחר נעילת בריח שגרם ליריבתה להיכנע. בחצי הגמר הפסידה ראשוני בווזארי לקתרינה קוסטה הפורטוגלית ונשרה לקרב על הארד מול פרנצ'סקה מילאני האיטלקייה, אותה ניצחה 24 שניות מפתיחת הקרב בניצחון טכני לאחר מהלך לא חוקי של האיטלקייה.
קריירת ג'ודו > 2023

במרץ 2023 זכתה ראשוני במדליית כסף בגראנד סלאם אנטליה, טורקיה, בקרב מול בלנדי פון מצרפת.
קריירת ג'ודו > 2024

באולימפיאדת פריז הודחה בסיבוב הראשון כשהתחרתה מול אביבה אבוז'קינובה מקזחסטן המדורגת שלישית בעולם.
חיים אישיים

מתגוררת באבן יהודה.
פרסים

מקור:
המשחקים האולימפיים:
טוקיו 2020 נבחרת מעורבת
אליפות אירופה
סופיה 2022
תחרויות מהסבב העולמי (מאסטרס, גראנד סלאם, גראנד פרי) :
גראנד פרי אלמטי 2013
גראנד פרי טשקנט 2013
גראנד פרי צ'ג'ו 2014
גראנד סלאם פריז 2015
גראנד פרי הוואנה 2016
גראנד סלאם באקו 2017
גראנד פרי אנטליה 2017
גראנד פרי חוחחוט 2018
גראנד פרי תל אביב 2019
גראנד פרי חוחחוט 2019
גראנד פרי מונטריאול 2019
גראנד סלאם ברזיליה 2019
גראנד סלאם אנטליה 2021
גראנד סלאם באקו 2021
גראנד פרי פורטוגל 2023
גראנד סלאם אנטליה 2023
תוריט

| --- | --- |
תוריט במוזיאון הלאומי בפראג. הדגימה המקורית מנורווגיה
תוריט במוזיאון הלאומי בפראג. הדגימה המקורית מנורווגיה
 תכונות המינרל
 הרכב כימי:  Th,U)SiO4)
 מערך קריסטלוגרפי:  טטרגונלי
 צורת הגביש:  הגבישים פריזמתיים ריבועיים קצרים המסתיימים בקצוות בצורת פירמידות, ואורכם המקסימלי עד 8 ס"מ. כמו כן כמסה חסרת צורה, כגרגירים חסרי צורה ובצורת כליה.
 צבע:  בדרך כלל שחור, אבל גם חום, כתום, כתום צהבהב וירוק כהה
 ברק:  זגוגי עד דמוי שרף או שמנוני
 שקיפות:  אטום. שקוף למחצה בפיסה דקה מנוסרת
 פצילות:  גרועה בשני כיוונים, אבל בפועל בלתי מובחנת
 שבירה:  נשבר מצורת קונכייה ועד שבבים
 קשיות:  5-4.5 בסולם מוס
 משקל סגולי:  בין 4 ל-6.7 (תלוי בטוהר, מינרל טהור 5.35)
 שרטוט:  כתום עד חום בהיר
 מידע נוסף:  המינרל פולט קרינה רדיואקטיביות חזקה ובשל כך הוא מטאמיקטי
 מינרלים נלווים:  קוורץ, ביוטיט, בטאפיט, מונזיט, גדוליניט, אורתוקלז, אורניניט ואיטרליט
 סוגים
 אורנג'יט  קלציותריט  אורנותוריט:  תוריט בצבע תפוז  תוריט המכיל סידן  תוריט עשיר באורניום
תוריט הוא מינרל נזוסיליקטי (סיליקט במבנה דמוי איים), השייך יחד עם הזירקון וההפנון לקבוצת הזירקון.
תכונות

נוסחת המבנה הכימי של תוריט היא Th,U)SiO4). אף על פי שהקטיון העיקרי במינרל הוא בעיקר תוריום, כמעט תמיד נוכח בו גם אורניום, ולעיתים זירקוניום, הפניום או איטריום. תוריום ואורניום, שניהם יסודות רדיואקטיביים, גורמים לתוריט לפלוט קרינה רדיואקטיביות חזקה, ולכן חייבים לטפל במינרל בזהירות. הרדיואקטיביות גורמת למינרל להיות מטאמיקטי, כלומר לאבד את המבנה הגבישי. אם כי חיצונית לא ניכר שינוי למעט קצוות גביש מעוגלים וחלקים. לעיתים מתבצעת במצב זה החלפה של ארבעה יונים של קבוצת ההידרוקסיל במקום יון סיליקה, והמינרל הופך למינרל אחר, תורוגמיט, אף הוא חבר בקבוצת הזירקון.
כמו שאר המינרלים בקבוצת הזירקון, התוריט מתגבש במערכת הטטרגונלית (חבורת סימטריות מרחבית I41/amd). תוריט טהור יכול לשנות צורה למינרל האטוניט (ThSiO4), שהרכבו הכימי זהה לתוריט, אבל המבנה הגבישי שלו הוא מונוקליני. הפרמטרים של תא היחידה הם: Å‏a=7.13‏, c=6.32Å.
התוריט מופיע בטבע בדרך כלל בגבישים פריזמתיים קצרים המסתיימים בקצוות בצורת פירמידות המעוגלות בקצוות בגלל תופעת המטאמיקטיזציה, חתך הרוחב של הגביש מרובע ואורכו המקסימלי עד 8 ס"מ. כמו כן כמסה חסרת צורה, מוטמע כגרגירים חסרי צורה במסת אם ובצורת כליה. הקשיות של המינרל נמוכה, 5-4.5 בסולם מוס, והמשקל הסגולי נע בין 4 ל-6.7 תלוי בטוהר, משקלו הסגולי של מינרל טהור הוא 5.35.
אופטית המינרל הוא חד-צירי שלילי. מקדם השבירה של התוריט נע בין 1.66 ל-1.84 (תופעת המטאמיקטיזציה גורמת להנמכת המקדם). צבעם של גבישי התוריט הוא בדרך כלל שחור, אבל גם חום, כתום, כתום צהבהב וירוק כהה
המינרל נתגלה לראשונה ב-1829 באי לובו (Løvø; Lövö; Lövöe) שבלנגסאונדספיורד (Langesundsfjorden), סמוך לעיירה פורסגרון (Porsgrunn), במחוז טלמרק שבנורווגיה והתפרסם לראשונה במאמר שכתב יונס יעקב ברצליוס (מגלה התוריום). שם המינרל משקף את תכולת התוריום שבו, יסוד שנתגלה שנה קודם לכן, וקרוי על שמו של תור, אל הרעם במיתולוגיה הסקנדינבית.
המינרל מופיע גם בכמה סוגי משנה:
אורנג'יט – סוג בצבע כתום תפוז (מכאן השם) שסוחרי המינרלים הידועים ברגמן וקראנץ (Bergeman & Krantz) תיארו ב-1851 בטעות כמינרל חדש.
קלציותריט – תוריט המכיל כמויות זעירות של סידן.
אורנותוריט – תוריט עשיר באורניום, עד חצי מכמות התוריום מוחלפת באורניום.
מקור שימוש ותפוצה

התוריט הוא מינרל משני בסלעים געשיים פלסיים ובפגמטיטים הנלווים להם, בעורקים הידרותרמיים ובסלעים שעברו התמרת מגע. התוריט התגלה גם כגרגירים זעירים בחולות מִשְאָריים (דטריטיים, תוצר של שחק סלעים).
השימושים בתוריט מועטים. תוריט הוא המינרל הנפוץ ביותר המכיל תוריום, אבל הוא בצר משני להפקת תוריום משום שהפקת תוריום מהמינרל מונזיט זולה יותר. עם זאת, בשנים האחרונות הולכת וגדלה חשיבותו כמקור לתוריום. כמו כן החל התוריט לשמש למקור חשוב גם להפקת אורניום. כך למשל בבנקרופט (Bancroft) שבאונטריו שבקנדה מפיקים אורניום מסוג התוריט המכונה "אורנותוריט" העשיר במיוחד באורניום. שימוש נוסף הוא מכירה לאספנים למרות סכנת הרדיואקטיביות ממינרל זה.
תוריט הוא מינרל נדיר יחסית, המקומות לדוגמה בהם ניתן למצוא תוריט כוללים את לנגסאונדספיורד (Langesundsfjorden, המקום בו נמצא המינרל לראשונה), לומו (Lomo) וארנדל (Arendal) שבנורווגיה; מנדיג (Mendig) במחוז אייפל בגרמניה; בנקרופט (Bancroft) שבמחוז הסטינגס (Hastings) באונטריו שבקנדה; פגמטיט גבעת ברינגר (Baringer Hill pegmatite), מערבית לברנט, מחוז לאנו (Llano) בטקסס ורכס תומאס (Thomas Range) מחוז ג'ואב (Juab) ביוטה שבארצות הברית.
הערות שוליים

↑  Berzelius, J.J. (1829): Über den Thorit ein neues Mineral....., Annalen der Physik und Chemie, Vol. 91, 633
↑  לרשימה המלאה ניתן להיעזר בקישור לאתר Mindat.
שלושת חוקי הרובוטיקה

שלושת חוקי הרובוטיקה הם חוקים שנוסחו על ידי סופר המדע הבדיוני והביוכימאי היהודי-אמריקאי, אייזק אסימוב, בסדרת סיפורי מדע בדיוני שכתב החל משנות הארבעים של המאה ה-20, ומאוחר יותר גם בספרים. ב-1950 יצאה לאור אנתולוגיה של תשעה מהסיפורים המוקדמים בהם החוקים מוזכרים בשם "אני, רובוט".
החוקים נועדו להיות חלק מהתכנות הבסיסי של הרובוטים בעלי המוחות הפוזיטרוניים המתוארים בספריו של אסימוב ואף רובוט לא יכול להפר אותם מבלי לצאת מכלל פעולה, מכיוון שהחוקים מוטבעים באופן פיזי במסלולי המוח של הרובוטים.
נוסח החוקים > החוקים המקוריים

שלושת החוקים המקוריים שהופיעו בכתבי אסימוב, כפי שתורגמו על ידי עמנואל לוטם:
"לא יפגע רובוט לרעה בבן אדם; ולא יניח, במחדל, שאדם ייפגע".
"רובוט חייב לציית לפקודותיו של אדם, ובלבד שפקודות אלו אינן עומדות בסתירה לחוק הראשון".
"רובוט חייב להגן על קיומו, ובלבד שהגנה זו אינה עומדת בסתירה לחוק הראשון או לחוק השני".
בספר "השמש העירומה" מצוטט החוק הראשון באופן מדויק יותר: "לא יעשה רובוט דבר אשר, למיטב ידיעתו, יפגע באדם, ולא יניח, ביודעין, שאדם ייפגע במחדל".
נוסח החוקים > חוק האפס

בספר "רובוטים ואימפריה" מנוסח חוק נוסף, הקודם לשלושת החוקים המקוריים וגובר עליהם - חוק האפס. עם זאת, למרות ש"חוק האפס" מנוסח רשמית רק במהלך עלילת "רובוטים ואימפריה", הדיון בחוק האפס מתרחש עוד בזמן עלילת הסיפור הקצר "הקונפליקט שיכול להימנע", שנים רבות לפני התרחשות עלילת "רובוטים ואימפריה", כמעין נגזרת של החוק הראשון.
נוסח החוק:
עם הוספת "חוק האפס" לקבוצת שלושת החוקים המקוריים, נוספת הסתייגות בסוף כל אחד מהחוקים, 1 עד 3, המבהירה כי על הרובוט לקיימם כל עוד הם אינם סותרים את "חוק האפס". בכך, עבור הרובוט הבודד, מעמידה רביעיית החוקים את שלומה של האנושות לא רק מעל לשלומו של הרובוט עצמו, אלא אף מעל לשלומו של האדם הבודד.
רובופסיכולוגיה

רובופסיכולוגיה היא ענף מדעי בדיוני החוקר את אישיותם של רובוטים בעלי בינה מלאכותית. המונח נטבע לראשונה על ידי אייזק אסימוב בסיפורים הקצרים שבספר "אני, רובוט", אשר מציגים את ד"ר סוזן קלווין, אשר ייסדה את הענף, ושעלילותיהם סובבת סביב פתרון בעיות הקשורות להתנהגות של רובוטים.
לפי התיאור של אסימוב, רובופסיכולוגיה היא תערובת של ניתוח מתמטי ושל פסיכולוגיה מסורתית, אשר הוחלה על רובוטים. בחקירת הרובוטים נעשה שימוש גם בפסיכולוגיה אנושית, כדי להתמודד עם "תסביך פרנקנשטיין" - פחד אי רציונלי של אנשים מרובוטים.