stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וסטרבורק
אחרי מלחמת העולם השנייה > מתקן כליאה וצבא הולנדי

לאחר המלחמה שימש המחנה כמה שנים לכליאת חברי המפלגה הנאצית ההולנדית ומשתפי פעולה אחרים עם משטר הכיבוש הנאצי, שנכלאו בו ללא משפט וסבלו מהתעללויות.
לאחר מכן, ב-1951, הפך המחנה לבסיס צבאי בשם סְכָאטֶנְבֶּרְך (Schattenberg), לחיילי הצבא ההולנדי-הודי המלכותי (Koninklijk Nederlandsch-Indisch Leger;‏ KNIL) מאיי מאלוקו.
אחרי מלחמת העולם השנייה > אתר הנצחה וזיכרון

ב-1970 התפנה הבסיס הצבאי מיושביו והמלכה יוליאנה חנכה בו אנדרטה, במקום שבו הסתיימו פעם פסי הרכבת.
מאז 1983 קיים בקרבת המחנה אתר זיכרון המציג את ההיסטוריה של מחנה המעבר וסטרבורק. המקום שבו עמד המחנה עצמו הוא שטח פתוח באזור מיוער. אבנים בצורת משולש מציינות את מיקומם של הצריפים ורציפי הרכבת.
ראו גם

"החלום והיום"
פיכט
מחנה הריכוז אמרספורט
לקריאה נוספת

מרים בולה, מכתבים שלא נשלחו: אמסטרדם, וסטרבורק, ברגן בלזן, ירושלים: הוצאת יד ושם, 2011.
ז'אק פרסר, ליל הז’ירונדינים; עם אחרית דבר מאת פרימו לוי; תרגום מהולנדית והקדמה: אירית ורסנו-לנדמן, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 2004.
אתי הילסום, השמיים שבתוכי, יומן 1941 - 1943, מהולנדית: שולמית במברגר ואירית באומן, הוצאת כתר, 2022
הערות שוליים

↑  על מעמד העברת השליטה במחנה וסטרבורק, באתר יד ושם
| מחנות ריכוז, עבודה והשמדה במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| גרמניה | אוהרדרוף • אורניינבורג • ארבייטסדורף • באד זאולגאו • בוכנוואלד • בורגאו • גרמרינג • דורה-מיטלבאו • דכאו • הינצרט • וובלין • זקסנבורג • זקסנהאוזן • טירקהיים • כלא שפנדאו • ליכטנבורג • מלכוב • קאופרינג • קולדיץ • מילדורף • ברלין-מרצאן • נוינגמה • נידרהאגן • פלוסנבירג • קולומביה האוס • ראוונסבריק • ריימסדורף • מחנות המשנה של זקסנהאוזן • מחנות המשנה של דכאו • אלאך • פורטה וסטפליקה • טאוכה |  |
| פולין | אושוויץ • בלז'ץ • חלמנו • טרבלינקה • מיידנק • סוביבור • אושוויץ מונוביץ • בודזין • בלכהמר • גנשובקה • גרוס-רוזן • זאסלאב • טרווניקי • יאבוז'נו • ינובסקה • אלטהאמר • ורשה • פוסטקוב • סקרז'יסקו-קמיינה • פירסטנגרובה • פלאשוב • קונסקובולה• קיטליץ טרייבן • שבנייה • שטוטהוף • מחנה הריכוז בלכהמר |  |
| קרואטיה | ג'קובו • גוספיץ' • דניצה • וילה לובוריץ' • טניה • יאסטרברסקו • יאסנובאץ • ידובנו • לובורגראד • גורניה רייקה • קרסטינץ • מטאינה • סטארה גראדישקה • סלאנה • קרושצ'יצה |  |
| צרפת | בון לה רולנד • גירס • דראנסי • ויטל • מבצר רומנוויל • סטפו • נאצוויילר-שטרוטהוף • סן סיפריאן • ריווזאלט • ורנה • מיל • רסבדו • פיטיבייה • קומפיין |  |
| איטליה | פוסולי • פרמונטי די טרזיה • ריזיירה די סן סאבה • ראב • בולצאנו • בורגו סן דלמאצו |  |
| אוסטריה | אבנזה • גוזן • מאוטהאוזן • שטרסהוף • גונסקירכן |  |
| בולגריה | גונדה וודה • מונופול • סומוביט • צ'כלרה |  |
| הולנד | התיאטרון ההולנדי • וסטרבורק • אמרספורט • פוכט |  |
| סרביה | בור • באנייצה • דולאג 183 • טופובסקה שופה • צרווני קרסט • סיימישטה |  |
| ליטא, לטביה ואסטוניה | יונגפרנהוף • סלספילס • קייזרוואלד • ואיווארה • קלוגה • קובנה • קייליס • HPK |  |
| בלארוס, אוקראינה ורוסיה | אקמצ'טקה • סירץ • מאלי טרוסטינץ |  |
| מחוץ לאירופה | ג'אדו • גריאן (ער') • יפרן (ער') • בוקבוק • סידי עזאז • ספקס) • ביזרטה |  |
| אחר | Ostindustrie • אולדרני • טרזיינשטט • מחנה המשפחות (טרזיינשטט) • טרגו ז'יו • חיידרי • סרד • ג'אדו • מכלן • מונופול • מחנות הריכוז הפיניים במזרח קרליה • קישטרצ'ה  |  |
פורטל השואה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296779705171  BNE: XX460035  BnF: cb119745924 (data)  GND: 4343384-4  ISNI: 0000 0001 1497 7419  LCCN: n97034608  NKC: kn20070306023  SUDOC: 027775712  VIAF: 121868495   WorldCat (עם VIAF): 121868495 
חלק מהאנדרטה בווסטרבורק: מבנים שעליהם מונחים מגיני-דוד זהובים – כמו הטלאי הצהוב – אשר אסירי המחנה היהודים הוכרחו לשאת אותו (צולם ב-2006)
שרביטן

| שרביטן |
| --- | --- |
 Ephedra Baikonur
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
קבוצה:: חשופי זרע
מערכה:: גנטאים
מחלקה:: גנטאים
סדרה:: שרביטנים
משפחה:: שרביטניים
סוג:: שרביטן
שם מדעי
 Ephedra ‏לינאוס, 1753
תחום תפוצה

שרביטן (שם מדעי: Ephedra) הוא סוג צמח יחיד במשפחת השרביטניים ובסדרת השרביטנאים, שהם סדרת צמחים וסקולריים חשופי זרע. בסוג שרביטן כ-60 מינים.
השרביטנים שיחים או מטפסים, שעליהם מנוונים וענפיהם הרותמיים מבצעים את תהליך ההטמעה. רוב המינים הם דו ביתיים - הפרחים הזכריים והנקביים צומחים על צמחים נפרדים. בפרחים הזכריים אבקן אחד בעל זיר עבה ומספר מאבקים. בפרחים הנקביים מספר ביציות שמכל אחת מהן יוצא צינור שעליו טיפת צוף. כמו בשאר הצמחים במערכת חשופי הזרע, הביצית אינה בתוך שחלה סגורה. לאחר ההפריה, מתפתחים הקשקשים העוטפים את הביצית לאצטרובל קשקשני, ובחלק מן המינים הוא עסיסי.
הצמח שימש כצמח לצרכים פולחניים בדתות קדומות, לדוגמה בתרבות ה-אוקסוס oxus  וכיום משמש לרפואה, וכחומר הבסיס להפקת סמים ממריצים.[דרוש מקור]
תפוצתם של השרביטנים היא באזורים החמים והממוזגים בעיקר בהרי האנדים ודרום אמריקה הדרומית,ארצות הברית וצפון מקסיקו,אירואסיה מספרד ועד הרפובליקה העממית של סין וצפון אפריקה.
מינים בישראל

שרביטן גס (Ephedra pachyclada)
שרביטן הערבה (Ephedra ciliata)
שרביטן מכונף (Ephedra alata)
שרביטן מצוי (Ephedra campylopoda)
שרביטן ריסני (Ephedra aphylla)
שרביטן שביר (Ephedra fragilis)
הערות שוליים

↑  https://www.youtube.com/watch?v=RhhroVytLks
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550779705171  GND: 4280819-4  LCCN: sh85044252
ארץ חמדה (כולל)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 כולל אברכים
 השתייכות:  הציונות הדתית
 תקופת הפעילות:  ה'תשמ"ז–הווה
 מייסדים:  משה ארנרייך, יוסף כרמל 
 בעלי תפקידים
 ראש הכולל:  הרב משה ארנרייך  הרב יוסף כרמל
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°45′43″N 35°12′46″E﻿ / ﻿31.762°N 35.21275°E﻿ / 31.762; 35.21275
 http://eretzhemdah.org/?lang=he
  (למפת ירושלים מוגדלת) ארץ חמדה(למפת ירושלים רגילה) ארץ חמדה(למפת הרי ירושלים רגילה) ארץ חמדה(למפת הרי ירושלים מוגדלת) ארץ חמדה
 
כולל ארץ חמדה או בשמו הרשמי מכון גבוה ללימודי היהדות הוא כולל ציוני דתי לסמיכה לדיינות בירושלים. הכולל שוכן בשכונת קטמון בעיר. מסלול לימוד הסמיכה במכון נמשך שמונה שנים. חזון המכון הוא:
הכשרת דור חדש של תלמידי חכמים גדולים בתורה, נאמנים לעמם ולארצם בעלי אופקים רחבים, הפועלים לאיחוד העם ולקירוב לבבות.
בנוסף, למכון סניפים ברעננה ובלונדון, רשת בתי דין לממונות, תוכנית לימודי הלכה לציבור הרחב, שו"ת מקיף בענייני הלכה בחיים המודרניים, תוכנית להכשרת מנהיגים תורניים לקהילות יהודיות בחו"ל, מכוני מחקר נלווים ועוד.
הכולל נחשב לאחד הבכירים והמשמעותיים במגזר הדתי לאומי, וכמחצית מהדיינים הציוניים דתיים במערכת בתי הדין הרבניים הם בוגריו.
הקמה וחזון

הכולל הוקם בשנת ה'תשמ"ז (1987) על ידי הרבנים משה ארנרייך ויוסף כרמל, תחת נשיאותו והדרכתו של הרב שאול ישראלי ובברכתו של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא. כשהרצון הוא לאגד למקום אחד את מובחרי האברכים בציונות הדתית, "שיגדלו לתלמידי חכמים ברמה הגבוהה ביותר" וינהיגו את הדור הבא לגבהים.
כדי למקסם את הגדילה בתורה ולהשתלם במקצועיות, הועמדו בצוות המכון תלמידי חכמים ומומחים מן השורה הראשונה כמו הגרז"ן גולדברג, הרב נחום אליעזר רבינוביץ, הרב מרדכי גרינברג, הרב מנחם בורשטיין, הרב ישראל רוזן, ועוד. מאז פטירת נשיאו הרב ישראלי, עמדו בהובלת המכון והכולל הגרז"ן גולדברג והרב נחום רבינוביץ'. לאחר פטירתם הועמד במקומם הרב יעקב אריאל. כמו כן, עד לפטירת הרב אברהם שפירא עודדו ראשי הכולל את האברכים לעמוד איתו בקשר, ואף הציגו בפניו בקביעות את האברכים שנסמכו לדיינות.
כוללי האברכים > הכולל ללימודי דיינות

פעילותו העיקרית של המכון היא כולל האברכים בירושלים ללימודי דיינות, בכולל לומדים עשרות אברכים, בוגרי ישיבות הסדר וישיבות גבוהות, המוסמכים לרבנות ומאופיינים ביכולות גבוהות בשלל פרמטרים. הם לומדים במשך שמונה שנים את לימודי הסמיכה לדיינות, ואף מוכשרים במהלכה לשימוש כראשי ישיבות ור"מים בישיבות הגבוהות וההסדר.
לרוב מקפיד הכולל לקבל אברכים ששירתו קודם לכן בצה"ל.
בנוסף ללימוד הדיינות, משתתפים אברכי הכולל בפרויקט שאלות ותשובות בפקס ובמייל, הנקרא "במראה הבזק", שבו עונים לשאלות ממדינות רבות בעולם בנושאים מגוונים. השאלות נשלחות על ידי רבני קהילות, רופאים ואנשי מקצוע, ועוסקות בשלל ההיבטים של יישום ההלכה בחיים המודרניים. שאלות ותשובות אלו מכונסות לסדרת ספרים בשם זה. נכון לשנת ה'תשע"ח (2017) יצאו לאור תשעה כרכים.
כוללי האברכים > הכולל הקהילתי ברעננה ללימודי רבנות

בשנת ה'תשס"ח פתח המכון כולל קהילתי ברעננה המתמקד בלימודי רבנות ובפעילות קהילתית בעיר, אשר התכנית בו משורטטת במטרה להצמיח רבני קהילות איכותיים. מתקבלים אליו בוגרים מצטיינים מישיבות ההסדר והגבוהות, שצברו לכל הפחות חמש שנים במסגרת הישיבה וששירתו בצה"ל. ומסלול הלימוד בו נמשך ארבע שנים במהלכן ניגשים האברכים לכל מבחני הסמיכה לרבנות מטעם הרבנות הראשית לישראל.
מלבד הלימוד הקבוע של שני סדרים ביום במהלך ימי השבוע, לומדים האברכים גם שני סדרי ערב בכל שבוע בבית המדרש. תוכנית הלימודים אינטנסיבית ומעמיקה, הכוללת לימוד סוגיות הגמרא בעיון למדני והקפת הדיון ההלכתי משורשו עד מסקנותיו. בנוסף נמסר שיעור מאת הרב משה ארנרייך המקיף סוגיות אקטואליות הלכתית, שיעור בתנ"ך מאת הרב יוסף כרמל, שיעור באמונה ושיעורים נוספים.
כמו כן, כוללת ההכשרה הענקת כלים מעשיים הנדרשים להובלת קהילה, כגון פסיכולוגיה בין אישית, הקשבה ואמפתיה, התערבות בשעת משבר, דיבור והופעה בציבור, גישור ופישור.
פעולתו של בית המדרש משליכה באופן ישיר ועקיף על הקהילה. זאת, הן בעצם הלימוד המעמיק והן במעורבות מגוונת בחיי הקהילה. המעורבות מתבטאת בין השאר בלימוד בחברותות עם חברי הקהילה וכן עם ילדים ונוער; חוגי תורה לבנים ובנות; שיעורים למבוגרים; ועוד.
כוללי האברכים > הכולל בלונדון

בסניף לונדון של ארץ חמדה הוקמה קבוצת לומדים מטעם המכון, בשיתוף עם קרן מונטיפיורי. בראש התכנית עומד הדיין הרב עופר לבנת. מחזור הלומדים הראשון הוסמך לרבנות בשנת ה'תשע"ט.
שו"ת במראה הבזק

המכון מוציא לאור את סדרת ספרי השאלות ותשובות "במראה הבזק", המאגד את השאלות שנשלחו למכון מרחבי ישראל והעולם על ידי רבני קהילות ואנשי מקצוע ומדע, והתשובות שהשיבו להם אברכי הכולל. התשובות עוברות את ביקורתם ואישורם של ראשי הכולל הרבנים ארנרייך וכרמל, ובעבר גם את של הרב זלמן נחמיה גולדברג והרב נחום אליעזר רבינוביץ, עד לפטירתם.
בית דין "ארץ חמדה – גזית"

המכון הקים רשת בתי דין לממונות ארצית בשם ארץ חמדה גזית, הכוללת תשעה בתי דין – בירושלים, רמת גן, חיפה, בית שמש, קצרין, עפרה, פתח תקווה, קריית גת וכפר יונה, ובית דין לערעורים. בנשיאות הרשת עמד עד לפטירתו הרב זלמן נחמיה גולדברג, ובהנהלתה התורנית מכהנים רבנים כמו הרב יעקב פילבר, יעקב אריאל, הרשל שכטר ועוד. עד לפטירתם כיהנו בה גם הרבנים אהרן ליכטנשטיין ונחום אליעזר רבינוביץ. לצידה של ההנהלה התורנית, עומדת הנהלה ציבורית הכוללת ראשי קהילות, עורכי דין ואנשי עסקים.
לרשת שתי מטרות עיקריות: 1. להוות חלופה יעילה לבית המשפט עבור המעוניינים בפתרון משפטי במסגרת הלכתית כשרה ועל פי התורה וההלכה.
2. לשמש כגשר בין דתיים וחילוניים, באמצעות הצעת מערכת מקצועית ורגישה כחלופה להליך משפטי יקר הקורס תחת עומס.
קיומה נובע מתוך הכרה בכך שהתורה מעניקה פתרון והתמודדות אף לבעיות המורכבות והמתוחכמות ביותר של הכלכלה המודרנית. על פי ערכי הצדק, היושר והמוסר. בית הדין נועד ליישם את ערכי התורה וההלכה בחיים המודרניים המשתנים, בכל תחומי החיים הציבוריים והעסקיים.
מכונים נלווים

מכון "התורה והמדינה" ומכון "משפט והלכה בישראל" פועלים תחת ארץ חמדה.
אגפים ופעילות נוספת

בנוסף לכולל האברכים, מפעיל מכון ארץ חמדה עוד מספר מוסדות ותוכניות.
אגפים ופעילות נוספת > מנהיגות תורנית בקהילות העולם

המכון הקים תוכנית לימודים המיועדת למוסמכים לרבנות דוברי שפה זרה, המיועדים לכהן כרבני קהילות יהודיות ברחבי העולם, בה הם משתלמים בהכשרות הנצרכות לכך. התכנית מופעלת בשיתוף עם המזרחי העולמי
בין התחומים עליהם מושם דגש במסגרת זו: לימוד עיוני בסוגיות הש"ס ורכישת כלים למדניים, התמקדות בליבון נושאים אקטואליים בהלכה, מחשבת ישראל – עיסוק בכתבי גדולי הראשונים והאחרונים ויישמום בסוגיות אקטואליות בעולם המודרני, תנ"ך – סוגיות בעיון ובבקיאות תוך השלכה להבנת האתגרים של זמנינו, שימוש תלמידי חכמים, קורסים במנהיגות והבנת צורכי הפרט והכלל, כלים לייעוץ, גישור, עמידה בפני קהל, ועוד.
אגפים ופעילות נוספת > תוכנית ללימודי שמיטה

בשנת ה'תשע"ה פתח המכון את תוכנית הלימודים 'שנת השבע', תוכנית שבועית המלווה את שנת השמיטה ובנויה מחוברות הכוללות מקורות, שאלות למחשבה ועיון ומבחן אמריקאי. התכנית מתקיימת במקביל בעשרות מוקדים ברחבי הארץ הכוללים אלפי לומדים, כאשר קבוצה המעוניינת לקיים אצלה לימוד כזה פונה למכון ומקבלת את חומרי הלימוד והעזרים, וליווי ללימוד.
אגפים ופעילות נוספת > "מורינו"

בעקבות הצלחת תוכנית לימודי השמיטה, הוקמה מטעם המכון תוכנית נוספת בסגנון דומה, שמה הוא "מורינו" – ומטרתה הקפת נושאים בהלכה יומיומית (בחלק "אורח חיים" שבשולחן ערוך), ברמה פחותה מזו הנצרכת לקבלת סמיכה. המותאמת לציבור הרחב יותר. היא כוללת גם מערך נוסף של לימודי שמיטה.
בוגרי הכולל

בוגרי המכון משמשים לרוב כדיינים (בהם, כמחצה מהדיינים הדתיים לאומיים בבתי הדין הרבניים), ר"מים וראשי ישיבות בישיבות הסדר, ראשי כוללים ורבני יישובים, והוא נחשב לאחד מהכוללים החשובים במגזר הדתי לאומי.
בין בוגרי הכולל נמנים:
| --- | --- |
 הרב ציון לוז – דיין בבית הדין הרבני הגדול  הרב ישי בוכריס – דיין בבית הדין הרבני באשקלון.  הרב מאיר כהנא – אב בית הדין באשקלון, מועמד מטעם הציונות הדתית לתפקיד הרב הראשי לישראל.  הרב דניאל כץ – דיין בבית הדין הרבני באשקלון.  הרב סיני לוי – דיין בבית הדין הרבני בחיפה ורב היישוב מצפה איילון  הרב משה חביב – דיין בבית הדין הרבני בנתניה ור"מ בישיבת בית אל.  הרב עודד מיכמן - דיין בבית הדין הרבני באשקלון ועורך ספרי השו"ת מנחת אשר של הרב אשר וויס.  הרב אברהם הרוש - דיין בבית הדין הרבני בבאר שבע  הרב ישראל גליקמן – אב"ד בבתי הדין לגיור, ר"מ בכולל צרור המור בחיפה.  הרב גד אלדד – דיין בבית הדין הרבני ברומא, ר"מ בבית המדרש להכשרת רבנים ליהדות איטליה ברומא.  הרב גבריאל גולדמן – רב היישוב כפר אדומים ומרבני מכון פוע"ה, ר"מ בישיבת מצפה יריחו  הרב משה כהן - דיין בבית הדין לממונות ביישוב בית אל, ר"מ בישיבה הגבוהה בית אל  הרב מיכאל אדרעי – דיין ברשת ארץ חמדה-גזית, רב מושב כפר מימון ור"מ בישיבת הר עציון  הרב אשר אבידן - רב מושב זרחיה  הרב יהודה (אודי) דהן – דיין ברשת ארץ חמדה גזית, רב היישוב כפר חסידים, ר"מ בישיבת ההסדר עכו  הרב ידידיה כהנא – דיין ברשת "ארץ חמדה – גזית" וראש הכולל בישיבת מאיר הראל במודיעין  הרב אמוץ כהן - ראש כולל הדיינות בבית חגי.  הרב אורי סדן – רב מושב נוב לשעבר, חוקר במכון כת"ר ודיין ברשת ארץ חמדה גזית.  הרב ד"ר עדו רכניץ – מנהל רשת בתי הדין ארץ חמדה גזית ומרכז המחקר במכון משפטי ארץ  סא"ל (במיל') הרב צדוק בן ארצי – לשעבר רב חיל האויר וראש ענף תודעה יהודית ברבנות הצבאית  הרב רמי ברכיהו – רב משטרת ישראל, בעבר רב היישוב טלמון.  הרב מאיר שקדי - רב היישוב כפר הרא"ה  הרב אביחי איתם - רב היישוב כפר פינס  הרב יוסף סוראני - רב מושב נוב  הרב ישי אחיטוב - רב היישוב קידר  הרב יעקב ידידיה לוי - רב היישוב דולב  הרב עזרא פאטשינו - רב היישוב לשם  הרב אוריאל ספז - רב היישוב כוכב יעקב  הרב אחיה שלמה אמיתי - רב קיבוץ שדה אליהו דיין ברשת ארץ חמדה גזית ובית הדין של מועצה דתית אזורית גולן  הרב שי שמריהו וינטר - נבחר לרב היישוב חספין:
הערות שוליים

↑  אודות, באתר ארץ חמדה
↑  חגית רוטנברג, אבי התלמידים, באתר ערוץ 7, כ"ט בתשרי תשס"ח
↑  סרטון תדמית
↑  למרות הקורונה, מלגות האברכים ב'ארץ חמדה' – בעלייה, באתר ערוץ 7
↑  חגית רוטנברג, אבי התלמידים, באתר ערוץ 7, כ"ט בתשרי תשס"ח
↑  ארץ חמדה ברעננה.
↑  ראה טופס הגשת שאלה
↑  אתר בית הדין
↑  אודות
↑  מנהיגות תורנית לעולם היהודי באתר ארץ חמדה.
אתר התכנית
↑  'שנת השבע' – מיזם לימוד אינטרנטי מיזם חדש: לומדים שמיטה בעיון, ערוץ 7
↑  דפי השיעורים במסגרת התוכנית
↑  שיעורי התכנית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310221305171
ג'יי בארושל

| --- | --- |

 לידה:  9 באפריל 1982 (בן 42) אוטווה, אונטריו, קנדה קנדה 
 שם לידה:  Jonathan Adam Saunders Baruchel 
 מדינה:  קנדה
 תקופת הפעילות:  מ-1994 
 מקום לימודים:  F.A.C.E. School  בית הספר רוזלין  קולג' דוסון 
 פרסים והוקרה:  פרס אנני לדיבוב הטוב ביותר (2010)  Canadian Comedy Award for Best Male Performance in a Feature 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'יי בארושל בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו, (2008)
ג'ונתן אדם סונדרס "ג'יי" בארושל (באנגלית: Jonathan Adam Saunders "Jay" Baruchel; נולד ב-9 באפריל 1983) הוא שחקן, מדבב, קומיקאי, סטנדאפיסט, תסריטאי ובמאי קולנוע קנדי ממוצא יהודי. מוכר בזכות תפקידיו בסרטים "מיליון דולר בייבי", "הדייט שתקע אותי" "רעם טרופי", "לא בליגה שלי", שוליית המכשף", "סוף." ודיבוב בסדרת סרטי האנימציה "הדרקון הראשון שלי".
ביוגרפיה

בארושל נולד באוטווה, אונטריו שבקנדה. גדל במונטריאול, קוויבק. אמו קתולית, סבו מצד אביו יהודי-ספרדי וסבתו מצד אביו נוצרייה, אך הוא אימץ לעצמו השקפות עולם "כנראה אגנוסטיות". אביו, סרג' ברושל, הוא סוחר עתיקות, ואמו רובין (לבית רופל) היא כותבת. אחותו הצעירה היא טיילור בארושל, שגם עסקה במשחק.
לו כתובת קעקע של צלב קלטי על ידו הימנית, לציון מורשתו האירית; וכתובת קעקע של עלה עץ אדר (מייפל) על בית החזה השמאלי, לציון מורשתו הקנדית.
קריירה > משחק

התגלה כששיחק בסדרות קנדיות מקומיות.
הופעתו הראשונה בסרט הוליוודי הייתה ב"כמעט מפורסמים", הופעה קצרה למדי, לאחר מכן זכה בתפקיד הראשי בסדרה האמריקאית "סטודנט חופשי" פרי יצירתו של ג'אד אפאטו, והופיע בתפקיד משני בסרט "חוקי המשיכה".
ב-2004 שיחק בסרט הדרמה של קלינט איסטווד "מיליון דולר בייבי", בסרט גילם מתאגרף צעיר ומבטיח אך בעל סף שבירה נמוך בשם דאנג'ר בארץ', איסטווד הזכיר את שמו של בארושל בנאום הזכייה שלו בפרס הבמאי הטוב ביותר על עבודתו בסרט.
בארושל הרבה לשחק בתפקידים משניים, בין היתר בסרטי הקומדיה של ג'אד אפאטו "הדייט שתקע אותי", "הלילה של ניק ונורה" בתפקיד מוזיקאי חובבן בשם טל, ובסרט המלחמה הקומי של בן סטילר "רעם טרופי" בתור קווין סאנדוסקי, השחקן היחיד בסרט המלחמה הפיקטיבי אשר קרא את התסריט.
בשנת 2010 החלה כשכיכב בסרט הקומדיה "לא בליגה שלי", ונמשכה עם תרומת קולו לסרט "הדרקון הראשון שלי" בו דיבב את הדמות הראשית. בארושל המשיך לדבב את דמות הגיבור הראשי גם בסרטי ההמשך ובפרויקטים נוספים של הזיכיון.
הופעתו הגדולה ביותר הייתה בהפקת הענק של דיסני "שוליית המכשף" בו הוא מככב בתור דייב סטוטלר, סטודנט צעיר שנהפך לשולייתו של המכשף בכיכובו של ניקולס קייג', בלת'אזר בלייק.
קריירה > בימוי

בשנת 2002, כשהיה בן 19, ביים לראשונה את הסרט הקצר "Edgar and Jane", אותו גם הפיק וכתב.
בשנת 2017 ביים וכתב את הסרט "בריון להשכרה 2", בכיכובם של שון ויליאם סקוט וטי. ג'יי. מילר, ברושל גם משחק בתפקיד בסרט.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | לרוץ הביתה | ילד #2 |  |
| 1999 | Who Gets the House? | ג'ונתן |  |
| 2000 | כמעט מפורסמים | ויק מונוז |  |
| 2002 | Edgar and Jane |   | סרט קצר; במאי, תסריטאי ומפיק |
| 2002 | חוקי המשיכה | הארי |  |
| 2003 | משחק הנקמה | ג'רמי קורן |  |
| 2004 | מיליון דולר בייבי | דאנג'ר בארץ' |  |
| 2005 | Fetching Cody | ארט פרנקל |  |
| 2006 | אני ריד פיש | ריד פיש |  |
| 2007 | הדייט שתקע אותי | ג'יי |  |
| 2007 | Just Buried | אוליבר ווינצ'אט |  |
| 2008 | זמן אמת | אנדי הייז |  |
| 2008 | רעם טרופי | קווין סנדסקי |  |
| 2008 | הלילה של ניק ונורה | טל הנסון |  |
| 2009 | שרופים | ווינדוס |  |
| 2009 | לילה מוטרף במוזיאון 2 | ג'ואי מוטורולה |  |
| 2009 | הטרוצקי | לאון | מועמדות: פרס ג'יני לשחקן הראשי הטוב ביותר (2011) |
| 2010 | היא לא בליגה שלך | קירק קטנר |  |
| 2010 | הדרקון הראשון שלי | היקאפ הורנדוס השלישי | דיבוב זכיות: פרס אנני לדיבוב הטוב ביותר (2011) |
| 2010 | שוליית המכשף | דייב סטאלר |  |
| 2010 | שכנים טובים | ויקטור |  |
| 2010 | אגדת דרקון הבונקנפר | היקאפ הורנדוס השלישי | דיבוב; סרט קצר |
| 2011 | בריון להשכרה | פאט |  |
| 2012 | קוסמופוליס | שינר |  |
| 2013 | סוף. | עצמו | גם מפיק שותף |
| 2013 | אמנות הגניבה | פרנסי |  |
| 2014 | רובוקופ | טום פופ |  |
| 2014 | Don Peyote | בייטס |  |
| 2014 | הדרקון הראשון שלי 2 | היקאפ הורנדוס השלישי | דיבוב |
| 2016 | Lovesick | מארק |  |
| 2017 | בריון להשכרה 2 | פאט | גם במאי ותסריטאי |
| 2019 | הדרקון הראשון שלי: העולם הנסתר | היקאפ הורנדוס השלישי | דיבוב |
| 2019 | זרים בניו יורק | ג'ון |  |
| 2019 | פעולות אלימות אקראיות | עזרא | גם במאי, תסריטאי ומפיק |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995, 2000-1999 | מי מפחד מהחושך? | ג'ו / אלכס / רוס דויל / ג'ייסון מידאס | 4 פרקים |
| 1998-1996 | עיר הולדתי | תומאס תומפסון | תפקיד ראשי; 3 עונות (40 פרקים) |
| 1999 | המכשפה הגרועה ביותר | בין פול | פרק: "The Great Outdoors" |
| 2002-2001 | סטודנט חופשי | סטיבן קארפ | תפקיד ראשי; 17 פרקים |
| 2002 | Matthew Blackheart: Monster Smasher | ג'ימי פלמינג | סרט טלוויזיה |
| 2004 | משפחת סטון | ווינסטון סטון | תפקיד ראשי; 7 פרקים |
| 2006-2005 | Just Legal | סקיפ רוס | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2007-2006 | מספ7ים | אוסוולד קיטנר | 2 פרקים |
| 2011 | The Drunk and On Drugs Happy Funtime Hour | טוראי פרוסקיטו / פאלקון | 2 פרקים |
| 2018-2012 | הדרקון הראשון שלי | היקאפ הורנדוס השלישי | דיבוב; 8 עונות (118 פרקים) |
| 2012 | כמעט אנושיים | סטו | פרק: "When I Think About You I Shred Myself" |
| 2014 | זבל לבן |  | במאי הפרק: "Crawling Through the Shitpipe" |
| 2017-2015 | כשגבר פוגש אישה | ג'וש גרינברג | תפקיד ראשי; 3 עונות (30 פרקים) |
| 2018 | לטקרני | ג'יי | פרק: "Ghost Farm" |
| 2018 | אוטובוס הקסמים נוסע שוב | ד"ר טילאג' | דיבוב; 2 פרקים |
| 2019 - 2021 | The Moodys | שון מודי ג'וניור | תפקיד ראשי (2 עונות); 14 פרקים |
| 2019 - 2020 | החבר'ה מפארק הקרוונים: סדרת האנימציה (אנ') | ג'ייסון ראקנל | דיבוב; 2 פרקים |
| 2022 | The Kids in the Hall | בחור מעשן | פרק: "Episode 7" |
| 2023 | פובאר | קרטר | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
אמצעי הלחימה של צה"ל

אמצעי לחימה וכלי נשק של צבא הגנה לישראל
אמצעי הלחימה (אמל"ח) של צה"ל (צבא הגנה לישראל) כוללים מגוון רחב של אמצעי לחימה, כלי ירי, נשק קל, תחמושת, טילים, טנקים, כלי טיס (בהם מטוסי קרב, מסוקים וכלי טיס בלתי מאוישים בישראל), כלי שיט וצוללות, ארטילריה, תותחים, רכב קרבי משוריין, אמצעים הנדסיים, אמצעי מיגון ושריון לכלי רכב, מערכות הגנה אקטיבית, מערכות מכ"ם, אמצעי איסוף מודיעין צבאי, אמצעי לוחמה אלקטרונית, מערכות C4ISTAR ועוד. חלק ניכר מאמצעים אלו מפותח ומיוצר בישראל. שאר האמצעים נרכשים בחו"ל, בעיקר בארצות הברית, בשל הסיוע הביטחוני (בעבר, ספקית הנשק העיקרית של צה"ל הייתה צרפת), ורובם עוברים שיפורים התאמות ושדרוגים בסדנאות ישראליות של צה"ל (כגון חיל הטכנולוגיה והאחזקה ומש"א) והתעשיות הביטחוניות.
כללי > רכישת אמצעי לחימה מבנות ברית

עם הקמתה, הייתה ישראל נתונה בבידוד, אולם היא הצליחה לבסוף לרכוש נשק מצ'כוסלובקיה. נשק זה מילא תפקיד חשוב במלחמת העצמאות, אולם הקשרים עם מדינות הגוש הקומוניסטי התערערו לאור העדפתה של ישראל לכרות בריתות עם מדינות במערב. ברית מרכזית הייתה בין ישראל לצרפת בין 1956–1963. צרפת סיפקה לישראל נשק, מטוסי קרב וציוד צבאי מתקדם, וכמו כן כור גרעיני שהוקם ליד דימונה. על אף הדלפה לעיתונות של מרדכי ואנונו, טכנאי שעבד בקריה למחקר גרעיני, והערכות של מומחים וארגוני מודיעין שונים לפיהם ישראל היא אחת מהמעצמות הגרעיניות הגדולות בעולם, ישראל שומרת על עמימות ואינה מודה ביכולת הגרעינית באופן רשמי. הברית עם צרפת התערערה באמצע שנות ה-60 של המאה ה-20, ומאמציה של ישראל הופנו לכריתת ברית עם ארצות הברית. צרפת הטילה אמברגו על עסקאות נשק עם ישראל עוד לפני פרוץ מלחמת ששת הימים.
מ-1964 בקירוב, מסתמכת ישראל בעיקר על קשריה הצבאיים והכלכליים עם ארצות הברית. נקודת שיא בתמיכה זו הייתה הפעלת "הרכבת האווירית" להעברת ציוד צבאי מארצות הברית לישראל במלחמת יום הכיפורים (1973) ובמלחמת חרבות ברזל (2023). ישראל רוכשת מארצות הברית נשק ואמצעי לחימה מכל הסוגים, בעיקר נשק קל (סדרת רובי ה-M16 וה-M4, רובי צלפים), מטוסי קרב (כגון ה-F-4 פנטום, ה-F-15, ה-F-16 פייטינג פלקון וה-F-35) ומסוקי קרב (כגון AH-1 קוברה ו-AH-64 אפאצ'י).
ישראל רכשה כלי שיט גדולים מאירופה, בעיקר צוללות מגרמניה, אותן קיבלה במחיר מסובסד. לצד רכש, ישראל מתבססת גם על תעשיות ביטחוניות מקומיות שמפתחות אמצעי לחימה חדשים ומשדרגות אמצעי לחימה הנרכשים ממדינות אחרות.
אמל"ח זרוע היבשה > נשק קל וכלי ירייה

הנשק האישי של רוב חיילי צה"ל הם רובים ממשפחת ה-M-16 וה-M4A1, כאשר חלק מיחידות חיל הרגלים מצוידות במקום במיקרו-תבור ולוחמי היחידות המיוחדות חמושים גם באקדחים. בנוסף לנשק האישי, היחידות הלוחמות של זרוע היבשה, ובעיקר של חיל הרגלים, מפעילות נשק קל וכלי ירייה נוספים בהם מקלעים, תת-מקלעים, רובי קלעים, רובי צלפים, מטולי רימונים ומטולי רקטות אישיים (מרנ"ט).