stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רישרליסון

רישרליסון דה אנדרה (בפורטוגזית: Richarlison de Andrade; נולד ב-10 במאי 1997), הידוע בכינויו רישרליסון, הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדות הקיצוני והחלוץ בטוטנהאם הוטספר ובנבחרת ברזיל.
קריירת מועדונים > אמריקה מיניירו

יליד נובה ונסיה, אספיריטו סאנטו, החל רישרליסון לשחק בקבוצת הנוער של ריאל נורואסטש קפיסבה (Real Noroeste Capixaba) המקומית. בדצמבר 2014 הצטרף למחלקת הנוער של אמריקה מיניירו. ביוני 2015 קודם לקבוצת הבוגרים. קודם לכן היה קרוב לותר על קריירה ככדורגלן מקצועי, לאחר שנדחה על ידי מספר קבוצות. הוא הוציא את שארית כספו על כרטיס לכיוון אחד לבלו הוריזונטה, בה נמצאת קבוצת אמריקה מיניירו, בה לבסוף התקבל.
רישרליסון ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת ב-4 ביולי 2015, בניצחון הביתי 1–3 על מוז'י מירים, וכבש את השער האחרון במשחק, לאחר שנכנס כמחליף בדקות הסיום. בהמשך החודש חתם על חוזה מקצועני בקבוצה, עד ל-2018.
ב-21 בנובמבר 2015, כאשר השלימה אמריקה העפלה לליגת העל הברזילאית, במשחק השוויון 1-1 מול סיארה, הורחק רישרליסון לאחר שביצע עבירה על שחקן היריבה.
קריירת מועדונים > פלומיננסה

ב-29 בדצמבר 2015 חתם על חוזה לחמש עונות בקבוצה מליגת העל הברזילאית, פלומיננסה. הוא ערך את הופעת הבכורה בקבוצה ב-13 במאי 2016, בתיקו 3-3, במסגרת הגביע הברזילאי, והיה מעורב בכל השערים של קבוצתו. יומיים לאחר מכן שיחק לראשונה בליגה, כאשר פתח בהרכב בניצחון החוץ 0–1 על קבוצתו הקודמת, אמריקה. שערו הראשון במדי פלומיננסה הגיע ב-26 ביוני, כאשר כבש את שער הניצחון ב 1–2 על פלמנגו. במשחק זה נכנס כמחליף בדקות הסיום של המשחק, אך הוחלף בעצמו עקב פציעה.
באליפות ריו דה ז'ניירו של שנת 2017 כבש שמונה שערים ב-12 משחקים, נבחר לקבוצת הטורניר, וקבוצתו סיימה כסגנית, לאחר פלמנגו. הוא כבש בחצי גמר הטורניר, במשחק שנערך במרקנה, בו ניצחה פלומיננסה 0–3 את ואסקו דה גאמה.
באותה שנה הוא לקח חלק במפעל היבשתי הראשון שלו, גביע סודאמריקנה 2017. הוא שותף בארבעה משחקים, סייע לקבוצתו להגיע לרבע גמר הטורניר, וכבש בניצחונות על ליברפול ועל אוניברסידד קאתוליקה דל אקוודור.
קריירת מועדונים > ווטפורד

באוגוסט 2017 השלים רישרליסון מעבר לקבוצת ווטפורד, מהפרמייר ליג, תמורת 11.2 מיליון פאונד, וחתם על חוזה לחמש שנים. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון כאשר נכנס כמחליף בתיקו 3-3 עם ליברפול, במשחק הפתיחה של עונת 2017/2018 בפרמייר ליג. במחזור הבא, ב-19 באוגוסט, כבש את שער הבכורה שלו באנגליה, בניצחון 0–2 על בורנמות'. הוא היה שחקנה היחיד של ווטפורד אשר הופיע בכל משחקי הליגה של הקבוצה באותה עונה, תוך כיבוש חמישה שערים.
קריירת מועדונים > אברטון

ביולי 2018 עבר רישרליסון לאברטון תמורת סכום העברה שהחל ב-35 מיליון פאונד, ויכול להגיע עד ל-50 מיליון. בכך התאחד עם מאמנו בווטפורד, מרקו סילבה. בהופעת הבכורה שלו באברטון, ב-11 באוגוסט, במסגרת הפרמייר ליג, כבש צמד, בתיקו 2-2 עם וולבס. שבועיים מאוחר יותר הורחק במשחק מול בורנמות', לאחר שנגח בראשו של שחקן היריבה, אדם סמית'.
קריירת מועדונים > טוטנהאם הוטספר

ב-1 ביולי 2022 חתם בטוטנהאם הוטספר תמורת 58 מיליון אירו. ב-14 באוגוסט הוא ערך הופעת בכורה בקבוצה, בתיקו 2-2 נגד צ'לסי. ב-7 בספטמבר כבש את שעריו הראשונים בקבוצה והראשונים בקריירה בליגת האלופות, כשכבש צמד בניצחון 0–2 על אולימפיק מרסיי. הוא כבש את שער הבכורה שלו בפרמייר ליג במדי הקבוצה בהפסד 3–4 לליברפול ב-30 באפריל 2023. זהו השער היחיד שלו במהלך העונה במסגרת הפרמייר ליג.
קריירת נבחרות

רישרליסון נכלל בסגל נבחרת ברזיל עד גיל 20 לאליפות אמריקה הדרומית עד גיל 20, לשנת 2017. בטורניר ערך שמונה הופעות, וכבש שני שערים.
באוגוסט 2018 זומן לראשונה לסגל נבחרת ברזיל הבוגרת, על ידי המאמן צ'יצ'ה, לקראת צמד משחקי הידידות מול ארצות הברית ואל סלבדור. ב-7 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו, נגד ארצות הברית, באצטדיון מטלייף שבניו ג'רזי, כאשר נכנס כמחליף בדקה ה-75, במקום רוברטו פירמינו. ארבעה ימים לאחר מכן כבש לראשונה במדים הלאומיים, כאשר הבקיע צמד בניצחון נבחרתו 0–5 על אל סלבדור.
נכלל בסגל נבחרת ברזיל לטורניר מונדיאל 2022. במשחק הבכורה בטורניר כבש צמד והוביל את ברזיל ליתרון 0–2 על סרביה. בשמינית הגמר נגד קוריאה הדרומית כבש שער במסגרת ניצחון 1–4.
מדיה וחסות

ב-9 באוגוסט 2015 חתם רישרליסון על חוזה חסות לשלוש שנים עם חברת נייקי.
תארים

קופה אמריקה: 2019
מדליית זהב: טוקיו 2020
קבוצת השנה באליפות ריו דה ז'ניירו - 2017
הערות שוליים

↑  Seleção Brasileira está convocada para a Copa do Mundo FIFA Qatar 2022 באתר הרשמי של קונפדרציית הכדורגל הברזילאית, 7 בנובמבר 2022 (בפורטוגזית)
| נבחרת ברזיל – קופה אמריקה 2019 (מקום ראשון) |
| --- | --- | --- |
|  1 אליסון •  2 טיאגו סילבה •  3 מירנדה •  4 מיליטאו •  5 קאסמירו •  6 פיליפה לואיס •  7 נרס •  8 ארתור •  9 ז'סוס •  10 ויליאן •   11 קוטיניו •  12 אלבס (ק) • 13 מרקיניוס •  14 אלכס סנדרו • 15 אלאן • 16 קאסיו • 17 פרננדיניו • 18 אברטון • 19 פאקטה • 20 פירמינו • 21 רישרליסון • 22 פאגנר • 23 אדרסון • מאמן: צ'יצ'ה |  1 אליסון •  2 טיאגו סילבה •  3 מירנדה •  4 מיליטאו •  5 קאסמירו •  6 פיליפה לואיס •  7 נרס •  8 ארתור •  9 ז'סוס •  10 ויליאן •   11 קוטיניו •  12 אלבס (ק) • 13 מרקיניוס •  14 אלכס סנדרו • 15 אלאן • 16 קאסיו • 17 פרננדיניו • 18 אברטון • 19 פאקטה • 20 פירמינו • 21 רישרליסון • 22 פאגנר • 23 אדרסון • מאמן: צ'יצ'ה | ברזיל |
| נבחרת ברזיל – אולימפיאדת טוקיו 2020 |
| --- | --- | --- |
|  1 סנטוס •  2 מנינו •  3 קרלוס •  4 גראסה •  5 לואיז •  6 ארנה •  7 פאוליניו •  8 גימראייש •  9 קוניה •  10 רישרליסון •   11 אנטוני •  12 ברנו • 13 אלבס •  14 פוקס • 15 נינו • 16 אבנר • 17 מלקום • 18 הנריקה • 19 ריינייר • 20 קלאודיניו • 21 מרטינלי • 22 לוקאו • מאמן: ז'ארדינה |  1 סנטוס •  2 מנינו •  3 קרלוס •  4 גראסה •  5 לואיז •  6 ארנה •  7 פאוליניו •  8 גימראייש •  9 קוניה •  10 רישרליסון •   11 אנטוני •  12 ברנו • 13 אלבס •  14 פוקס • 15 נינו • 16 אבנר • 17 מלקום • 18 הנריקה • 19 ריינייר • 20 קלאודיניו • 21 מרטינלי • 22 לוקאו • מאמן: ז'ארדינה | ברזיל |
| נבחרת ברזיל – קופה אמריקה 2021 |
| --- | --- | --- |
|  1 אליסון •  2 דנילו •  3 טיאגו סילבה •  4 מרקיניוס •  5 קאסמירו •  6 אלכס סנדרו •  7 רישרליסון •  8 פרד •  9 ז'סוס •  10 ניימאר •   11 אברטון ריביירו •  12 וברטון • 13 אמרסון •  14 מיליטאו • 15 פאביניו • 16 רנאן לודי • 17 פאקטה • 18 ויניסיוס • 19 אברטון • 20 פירמינו • 21 ברבוסה • 22 פליפה • 23 אדרסון • 24 דוגלאס לואיז • מאמן: צ'יצ'ה |  1 אליסון •  2 דנילו •  3 טיאגו סילבה •  4 מרקיניוס •  5 קאסמירו •  6 אלכס סנדרו •  7 רישרליסון •  8 פרד •  9 ז'סוס •  10 ניימאר •   11 אברטון ריביירו •  12 וברטון • 13 אמרסון •  14 מיליטאו • 15 פאביניו • 16 רנאן לודי • 17 פאקטה • 18 ויניסיוס • 19 אברטון • 20 פירמינו • 21 ברבוסה • 22 פליפה • 23 אדרסון • 24 דוגלאס לואיז • מאמן: צ'יצ'ה | ברזיל |
| נבחרת ברזיל – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 אליסון •  2 דנילו •  3 טיאגו סילבה •  4 מרקיניוס •  5 קאסמירו •  6 אלכס סנדרו •  7 פאקטה •  8 פרד •  9 רישרליסון •  10 ניימאר •   11 ראפיניה •  12 וברטון • 13 אלבס •  14 מיליטאו • 15 פאביניו • 16 אלכס טלס • 17 גימראייש • 18 ז'סוס • 19 אנטוני • 20 ויניסיוס • 21 רודריגו • 22 אברטון ריביירו • 23 אדרסון • 24 ברמר • 25 פדרו • 26 מרטינלי • מאמן: צ'יצ'ה |  1 אליסון •  2 דנילו •  3 טיאגו סילבה •  4 מרקיניוס •  5 קאסמירו •  6 אלכס סנדרו •  7 פאקטה •  8 פרד •  9 רישרליסון •  10 ניימאר •   11 ראפיניה •  12 וברטון • 13 אלבס •  14 מיליטאו • 15 פאביניו • 16 אלכס טלס • 17 גימראייש • 18 ז'סוס • 19 אנטוני • 20 ויניסיוס • 21 רודריגו • 22 אברטון ריביירו • 23 אדרסון • 24 ברמר • 25 פדרו • 26 מרטינלי • מאמן: צ'יצ'ה | ברזיל |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9813133816405606  VIAF: 122167440754388531857   WorldCat (עם VIAF): 122167440754388531857
שיר להשכיר

"שיר להשכיר" בלוח מודעות בקרית-חיים
שיר להשכיר הוא מיזם ישראלי שנועד להפיץ שירה באמצעות מודעות עם תלישונים, בפורמט של מודעות "דירה להשכיר" הנפוצות בלוחות מודעות. בעוד שבמודעות "דירה להשכיר" רגילות, על גבי התלישונים רשום מספר טלפון ליצירת קשר, תלישוני "שיר להשכיר" כוללים חלק מטקסט השיר עצמו. באופן זה, העוברים ושבים הנתקלים בשיר יכולים לתלוש לעצמם חלק מהשיר שחביב עליהם.
היסטוריה

אבי המיזם הוא תומר גרינברג, באותם ימים סטודנט בטכניון וכיום מתכנת ומלחין מירושלים. השירים הראשונים נתלו באוקטובר 2005 במקומות שונים במדינת ישראל, החל בקריית חיים בצפון וכלה בשדה בוקר בדרום. בין השירים הראשונים שנתלו ניתן למצוא משירי יהודה עמיחי, נתן זך, וכלת פרס נובל לספרות, ויסלבה שימבורסקה. מאז נתלו שירים נוספים על ידי אנשים שונים, והמיזם התרחב גם לסוגים שונים של אמנות, כגון ציור להשכיר ואף קומיקס להשכיר, אשר נתלה בבסיס הקריה בתל אביב. בשנת 2006 המיזם התרחב לראשונה אל מחוץ לישראל, ונתלו שירים להשכיר גם בשווייץ ובהולנד.
המיזם זכה לחשיפה נרחבת באתר צורה, ובכתב-העת ההולנדי לשירה Awater, גיליון קיץ 2006.
שטפני צו גוטנברג

| --- | --- |

 לידה:  24 בנובמבר 1976 (בת 47) מינכן, גרמניה המערבית 
 מדינה:  גרמניה 
 בן או בת זוג:  קרל-תיאודור צו גוטנברג (12 בפברואר 2000–?) 
 
הרוזנת שטפני צו גוטנברג (נולדה בשם שטפני פון ביסמרק שנהאוזן, ב-24 בנובמבר 1976 במינכן), בת למשפחת האצולה הגרמנית בית ביסמרק, היא פעילה גרמנית נגד התעללות בילדים, והנשיאה לשעבר של "תמימות בסכנה", עמותה הדוגלת בצנזורה של פורנוגרפיית ילדים באינטרנט.
חייה הפרטיים

שטפני צו גוטנברג היא בתם היחידה של שרלוט קינברג, אדריכלית פנים משוודיה, שניהלה חברה לעיצוב פנים, ואנדראס גראף פון ביסמרק-שנהאוזן. מצד אביה, יש לה שתי אחיות למחצה גדולות יותר. היא מצאצאיו של אוטו פון ביסמרק, הקנצלר הראשון של הקיסרות הגרמנית. בנוסף, גוטנברג נמנית עם צאצאיו של המהנדס האנגלי רוברט וויטהד, ממציא הטורפדו, ושל הדיפלומט האוסטרו-הונגרי אלכסנדר פון הויוס.
מעבר לשפות מוצאה גרמנית ושוודית, גוטנברג דוברת אנגלית, צרפתית ואיטלקית.
היא קיבלה תואר במנהל עסקים וטקסטיל הנדסי (ניהול עסקי אופנה) מ"האקדמיה לטקסטיל ונעליים", במהלך לימודיה עבדה בחברות טקסטיל שונות.
ב-12 בפברואר 2000 נישאה לקרל-תיאודור צו גוטנברג, אותו פגשה כאשר השתתפו בפסטיבל "מצעד האהבה" בברלין בשנת 1995. לזוג שתי בנות, שנולדו בשנים 2001 ו-2002.
פעילות התנדבותית

בעברה הייתה נשיאת הסניף הגרמני של "תמימות בסכנה", ארגון הנאבק התעללות בילדים, ועוסק בשתדלנות לעידוד הצנזורה באינטרנט בנושאי פורנוגרפיית ילדים.
בספטמבר 2010 פורסם ספרה "אל תחפש רחוק! מה עלינו לעשות כדי למנוע התעללות מינית", אשר נכתב בשיתוף עם אן איב אוסטורף.
בינואר 2011, הפכה פטרונית של האגודה הגרמנית לטרשת נפוצה בבוואריה.
בדצמבר 2011 ליוותה את בעלה (כאשר כיהן בתור שר הביטחון הגרמני) בעת ביקור בכוחות הצבא הגרמני באפגניסטן, פעולה שגררה ביקורת מצד האופוזיציה בפוליטיקה הגרמנית.
ש. פרידמן בע"מ

ערך זה עוסק בחברה לייצור מוצרי חשמל. אם התכוונתם להוצאת ספרים, ראו .
שגיאות פרמטריות בתבנית:חברה מסחרית 
שימוש בפרמטרים מיושנים [ אנשי מפתח ]
| --- | --- |
  לוגו החברה (הדמויות מייצגות את האב שמואל ובניו, לאיוש ופרי). בשנות ה-60 הוחלף הלוגו לצורת ריבוע, שנחשב עיצוב "מודרני יותר".
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  שמואל פרידמן
 תקופת הפעילות:  שנות ה-30 – העשור של 1980 
 מיקום המטה:  ירושלים 
 משרד ראשי:  ירושלים
 מוצרים עיקריים:  מקררים, מכונות כביסה, תנורי אפיה, תנורי חימום
 אנשי מפתח:  פרי פרידמן, לאיוש פרידמן
 
פרסומים של פתיליות "פרידמן" בחו"ל
"ש. פרידמן בע"מ" (S. FRIEDMAN LTD) הייתה חברה ישראלית מובילה לייצור מוצרי חימום ומוצרי חשמל ביתיים (כגון: מקררים, תנורי אפייה, מכונות כביסה וכו') בין שנות ה-30 לראשית שנות ה-80 של המאה ה-20.
היסטוריה

את החברה הקימו שמואל שמריהו פרידמן ובניו. הם עלו לארץ ישראל מבודפשט, הונגריה, ובשנותיהם הראשונות בארץ התפרנסו מתיקון פרימוסים בבית מלאכה בנחלת שבעה בירושלים. בהמשך החלו בייצור של פתיליות ופרימוסים (שחלקם נמצאים בשימוש עד היום). בשנת 1936 הקימו את מפעל "ש. פרידמן בע"מ" בגבעת שאול בירושלים, שבשנותיו הראשונות ייצור כלי קיבול מפח. במהלך מלחמת העולם השנייה ייצר בעיקר עבור הצבא הבריטי. בראשית שנות ה-40 העסיק המפעל בין 150 ל-400 פועלים בהתאם לכמות העבודה וזמינות חומרי הגלם. באותה עת היה מפעל פרידמן המעסיק הגדול ביותר בירושלים ונאמר עליו "או שאתה עובד בפרידמן או שעבדת בפרידמן או שתעבוד בפרידמן". בשנת 1944 הוחל בייצור תנורי חימום ופרימוסים במפעל.
לאחר פטירתו של שמואל פרידמן ירשו את המפעל בניו, פרי ולאיוש. לאיוש עבד כמנהל הטכני והוגה הרעיונות של המפעל ופרי פעל כמנהל כספים, המפעל שגשג והיה בין המפעלים הגדולים בישראל בתחומו.
בשנות ה-70 נפטר פרי פרידמן וכעבור כמה שנים נפטר גם לאיוש פרידמן והמפעל סגר שעריו.
בין רעיונותיו המקוריים של לאיוש פרידמן:
האבטיפוס של ה"טוסטר אובן" של היום. תהליך הייצור שלו היה יקר מדי ויוצרו רק פרטים בודדים ממנו, שנמצאים בבעלות המשפחה.
המקרר הראשון בעולם שבו המקפיא היה למטה והמקרר למעלה. אך גם היצור שלו היה יקר מדי, בשל הצורך בשני מנועי קירור לתפעלו, ומעטים ממנו נמכרו.
לחברה הייתה במשך שנים רבות בלעדיות על יבוא של מותגים מובילים מהעולם, כגון Hotpoint ,Siltal ,Sanyo ו-Sauter, וכן פס ייצור רחב ביותר של תנורי חימום ואפיה, מכונות כביסה, מקררים וכו'.
תנור פרידמן

תנורי החימום "פרידמן", שכונו "פיירסייד", היו מותג ישראלי שנפוץ כמעט בכל בית בישראל בשנות ה-60 וה-70. גוף החימום של התנור היה פתילה שבערה מאספקה של נפט במכל קבוע, ונתונה בתוך גליל קטן מכוסה בכיפת רשת מתכתית, שהתלהטה מחום הבעירה. לוח מתכת קעור ומבריק שימש רפלקטור לאש והפיץ את החום בחדר.
תנור פרידמן הונצח ב"שיר הפטנטים" המפורסם של חיים חפר משנות ה-60 כאחת ההמצאות הישראליות המייחדות את הארץ (חפר החליף את השם "פרידמן" בכינוי "זלמן"): "כי זלמן הוא זלמן מה יש לדבר, כי זלמן תמיד הוא הטוב ביותר".
הערות שוליים

↑  ש. פרידמן ז"ל, הארץ, 1 בדצמבר 1957
↑  השבתה בבית חרושת פרידמאן בגבעת שאול, הצופה, 13 באוקטובר 1942
↑  400 פועלים בתווית כלי־קיבול מפח בירושלים, דבר, 9 בינואר 1942
↑  בגבעת שאול, הארץ, 19 בפברואר 1942
↑  חרושת ומלאכה בירושלים, דבר, 3 במאי 1946
↑  בבית החרושת פרידמן, דבר, 31 בינואר 1944
↑  בבתי החרושת בירושלים, הצופה, 19 ביוני 1944
אישה מדליקה תנור פרידמן בחדר ילדים בבית שאן, 1969
שטפניצה

שטפניצה, שנודע גם בשם שטפן הרביעי (ברומנית: Ștefăniță, Ștefan al IV-lea;‏ 1506 לערך – 14 בינואר 1527), היה שליט מולדובה בין 1517 ל-1527.
ביוגרפיה

תאריך הולדתו של שטפניצה אינו ברור, והוא נולד, כנראה, ב-1503, 1506 או 1509. עם פטירתו של אביו, ב-1517, מונה שטפניצה לנסיך מולדובה. הוא לא שלט במדינה בפועל מפאת גילו הצעיר, עקב היותו בן 11 לערך בעת הכתרתו. במקומו מונה עוצר, שכיהן בתפקידו עד 1523. ב-20 בספטמבר 1525 הוציא שטפניצה צו המורה להחרים קרקעות בבעלות יהודים. שטפניצה כיהן בתפקיד עד מותו, והחליף אותו בתפקיד דודו פטרו רארש.
הערות שוליים

↑  Ștefan al IV-lea cel Tânăr (Ștefăniță), באתר "Biography" (ברומנית)
↑  Destinul unui nepot al lui Ştefan cel Mare: a fost otrăvit de soţie, באתר "Suceava" (ברומנית)
↑  לאו גולדהמר, טשרנוביץ, יהודה לייב פישמן מימון (עורך), ערים ואמהות בישראל, ירושלים: מוסד הרב קוק, 1950, עמ' 99-98
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810687163405606  GND: 1083859986  LCCN: no2006108517  VIAF: 44062137   WorldCat (עם VIAF): 44062137 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רשימת מדינות על-פי עתודות הגז המוכחות
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  חברת אופ"ק
↑  נתון לא מעודכן. מנהל המידע של משרד האנרגיה האמריקאי גורס כי עתודות הגז היבש של ארצות הברית עמדו בשנת 2010 על כ-305 טריליון רגל מעוקבת. ואילו של הגז הרטוב - על כ-318 טריליון רגל מעוקבת באותה השנה. יצוין, כי הנתונים של "המנהל" מתפרסמים באיחור. ראו: EIA, U.S. Crude Oil, Natural Gas, and NG Liquids Proved Reserves, 2010, August 2012. הנתונים המעודכנים לשנת 2011 יפורסמו על ידו במאי 2013. אין ספק שארצות הברית עוברת מהפכה בתחום הגז במלוא מובן המילה בגלל תגליות רבות של פצלי גז בשנים האחרונות.
↑  חברת ב.פ. (BP) הבריטית העריכה לעומת זאת כי לטורקמניסטן 858 טריליון רגל מעוקבת של עתודות גז (נכון לסוף שנת 2011). ראו דו"ח של ב.פ. למטה "לקריאה נוספת". לפי ב.פ. טורקמניסטן ממוקמת במקום רביעי מבחינת עתודות הגז המוכחות, אחרי רוסיה, איראן וקטר.
↑  בכלל זה העתודות של ארבע אמירויות: אבו דאבי - 200 טריליון רגל מעוקבת; דובאי - 3.785 טריליון רגל מעוקבת; שארג'ה - 10.11 טריליון רגל מעוקבת; וראס אל-ח'ימה - 1.14 טריליון רגל מעוקבת.
↑  להערכת חברת ב.פ. הבריטית (BP), אוסטרליה מחזיקה עתודות גז גדולות יותר בהרבה - 133 טריליון רגל מעוקבת (נכון לסוף 2011). ראו דו"ח של חברת ב.פ. למטה, "לקריאה נוספת".
↑  נתון מתוקן (לפי "אויל אנד גז ז'ורנל" לישראל יש רק 9.482 טריליון רגל מעוקבת או כ-270 מיליארד מטר מעוקב של עתודות גז מוכחות). הנתון המתוקן של 33.545 טריליון רגל מעוקבת (tcf), מקביל ל-950 מיליארד מטר מעוקב (bcm). ראו: "עתודות הגז של ישראל גדלות לרמה שתאפשר יצוא", גלובס, 10 במרץ 2013 . יצוין, כי ועדת צמח שהגישה את המלצותיה בקיץ 2012 הגדירה את 800 מיליארד מטר מעוקב של גז מקומי כ"רזרבות ומשאבים מותנים". ראו: המלצות הוועדה הבינמשרדית לבחינת מדיניות הממשלה בנושא משק הגז הטבעי בישראל, באתר משרד האנרגיה והמים. יחד עם זאת, דומה כי בדיקות נוספות של המאגרים מאששות את הטענה כי לישראל פוטנציאל גז אדיר גם אם לא כל העתודות נופלות בקטגוריה של הגדרה מחמירה של "העתודות המוכחות" לפי הכללים היבשים. בכנס ירושלים לסביבה וטבע ה-4 נאמדו עתודות גז טבעי מוכחות ל-2010 ותגליות נוספות של ישראל ב-730 מיליארד מטר מעוקב (bcm) - ראו כאן. אך מאז חלו רק התפתחויות לטובה כך שהנתון המתוקן של עתודות הגז המוכחות של ישראל נראה סביר לחלוטין. דומה שהנתון הנמוך של "אויל אנד גז ז'ורנל" לא כלל משום מה את מאגר לווייתן בחישוביו. בנוסף ראו: "הגדלת רזרבות ב"לווייתן": 18.9 טריליון רגל מעוקב גז מוכח", גלובס, 1 במאי 2013
↑  נתון עתודות הגז מתייחס לדרום סודאן ולסודאן גם יחד.
↑  אופ"ק מורכב מ-12 מדינות חברות: איחוד האמירויות הערביות, איראן, אלג'יריה, אנגולה, אקוודור, ונצואלה, כווית, לוב, ניגריה, עיראק, ערב הסעודית, וקטר. העתודות מהאזור הנייטרלי הסעודי-כוויתי שנאמדות בטריליון רגל מעוקבת של גז טבעי (ומתחלקות שווה בשווה בין סעודיה לכווית) משלימות את המניין הכולל של עתודות אופ"ק.
↑  נתון מקורי של "אויל אנד גז ז'ורנל" ללא תיקונים כלשהם.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558062905171  LCCN: sh85053247
שלמה חראזי

הרב שלמה בן סעדיה בירב מימון בירב אפרים אלחראזי היה מגדולי חכמי תימן בסוף המאה ה-17. שימש ברבנות באחת מהקהילות בדרום תימן. 
על פי הסברה, אליו נשלחה איגרת בשנת התנ"א (1691) מרבני ירושלים ובראשם הרב משה בן חביב לבקשת סיוע כספי לחיזוק קהילת יהודי ירושלים. בפתיחת האיגרת נכתב בין היתר: "מלאים מצוות כרימון... ששים ושמחים לעשות רצון קונם באונם... בתוכם אנשים הדורים נדיבים ושועים גבירים כבירים ה"ה הנשיא המפורסם עוואץ'... עואץ' מעוצ'ה וכה"ר מסאלם היבה ועל ראשיהם [כה"ר] שלמה בן סעדיא אתה ה' [תשמרם]...".
נולד בטוילה, ולמד תורה אצל תלמידי חכמים בני מקומו, ובפרט לפני הרב נתן בירב אברהם.
הרב חראזי חיבר שירים וספרים. לו מיוחס השיר המפורסם "שמע האל ענני בתפילה". ספרו המפורסם ביותר הוא "בית תפילה". כמו כן, חראזי נודע כמעתיק ספרים טוב והעתיק חיבורים כמו ספר "היכלות", "תולעת יעקב" ו"רכב אלדים".
בית תפילה

בסביבות שנת 1670 חיבר חראזי את הספר "בית תפילה", שהוא מבוא ופירוש לתפילה ובעיקר לתפילת העמידה. מלבד נושא התפילה, דן הספר במהות הנפש ובהבדל שבין נפש היהודי לנפש הגוי. הוא נוגע בנושאים אחרים ביהדות כמו חשיבות קיום המצוות, מידת הביטחון, יצר הטוב ויצר הרע, תפקיד ישראל בעולם, תחיית המתים, חישובי קץ, זהות המשיח וקיבוץ גלויות. מכל הנושאים הנזכרים, זוכים נושא הגלות ונושא הגאולה להעדפה. חראזי מרבה לחזק את קוראיו כי הגאולה תבוא מן הגלות ואין להתייאש מהמצב הקשה בו הם שרויים. בין היתר, כותב חראזי "דיין לישראל צער גלות, ואפילו בלא תשובה נגאלין". אווירת המצוקה והסבל זועקים מכל חלקי הספר, עקב ההתנכלויות השונות מצד השלטונות כלפי יהדות תימן בתקופה זו. הספר גדוש במובאות מהמקרא, מהתלמוד, מהמדרש ומספרי הקבלה והפילוסופיה.  חלק ממקורות הספר לא ידועים, ורובם פרי חכמי תימן הראשונים. פעמים רבות חראזי מציג שאלות לפני ביאוריו. 
הספר יצא לאור מחדש בשנת 1992 על ידי ציון בר מעוז.
שא'מרקוס קנדי

| --- | --- |

קנדי בשנת 2020
 לידה:  27 ביוני 1998 (בן 26) טסקלוסה, אלבמה, ארצות הברית
 עמדה:  פאוור פורוורד, סנטר
 גובה:  2.03
 מכללה:  מכללת צ'יפולה (2016–2018)   אוניברסיטת המדינה של מקניס (2018–2020)
 דראפט:  לא נבחר, 2020
 קבוצות כשחקן
 2020–2021   2021   2021–2022:  פלקנסטרו קאנטו   רסטה פכטה   בני הרצליה
שא'מרקוס קנדי (באנגלית: Sha'markus Kennedy; נולד ב-27 ביוני 1998) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר בקבוצה הרומנית קראיובה.
קריירת מכללות

את קריירת המכללות שלו החל קנדי במכללת צ'יפולה. בעונתו השנייה, קנדי הוביל את המכללה בנקודות עם 15.1 נקודות למשחק, ריבאונדים עם 7.1 למשחק וחסימות עם 50 במהלך העונה הסדירה כולה. הוא נבחר לקבוצה הראשונה של הליגה והוביל את צ'יפולה לטורניר האליפות של המחוז. בשנת 2018, קנדי עבר לאוניברסיטת המדינה של מקניס. ב-30 בדצמבר 2018, הוא קלע שיא עונתי של 30 נקודות בניצחון על אוניברסיטת קמפבלסוויל-הרודסבורג. בעונתו השלישית במכללות, קנדי העמיד ממוצעים של 13.1 נקודות ו-7.1 ריבאונדים למשחק ורשם 59 חסימות. בנוסף הוא הוביל את המחוז באחוזים מהשדה עם 64.1 אחוז.
ב-10 בדצמבר 2019, במהלך עונתו האחרונה במכללות, קנדי רשם טריפל דאבל של 17 נקודות, 10 ריבאונדים ו-10 חסימות בניצחון על אוניברסיטת מיזורי-קנזס סיטי. ב-25 בינואר 2020, הוא קלע שיא קריירה של 37 נקודות יחד עם 14 ריבאונדים בניצחון על אוניברסיטת הבטיסטון ביוסטון. ב-8 בפברואר, קנדי קלע 22 נקודות והוריד שיא קריירה של 21 ריבאונדים בהפסד בהארכה לאוניברסיטת מרכז ארקנסו. בעונתו האחרונה, הוא העמיד ממוצעים של 18.6 נקודות, 10.9 ריבאונדים ו-2.6 חסימות למשחק, כשהוא קולע ב-67.9 אחוז מהשדה, מה שהוביל את המכללה למקום השני בעונה. קנדי העמיד 17 פעמים דאבל דאבל במהלך העונה, מקום שלישי בכל המכללות. הוא נבחר לשחקן השבוע של המכללה ארבע פעמים ונבחר לשחקן ולחמישיית העונה. הוא נבחר לקבוצת העשור של המכללה.
קריירה מקצוענית

ב-4 ביולי 2020 חתם קנדי בפלקנסטרו קאנטו מהליגה האיטלקית, עם זאת ב-1 באפריל 2021 הוא שוחרר מהקבוצה. ב-20 משחקים העמיד קנדי ממוצעים של 8.9 נקודות, 4.5 ריבאונדים ו-1.8 חסימות.
ב-7 באפריל 2021, קנדי חתם ברסטה פכטה מהליגה הגרמנית. ב-8 משחקים העמיד קנדי ממוצעים של 6.8 נקודות ו-4.6 ריבאונדים.
ב-19 ביולי 2021, קנדי חתם בבני הרצליה מהליגה הישראלית. ב-24 בפברואר עזב את הקבוצה מישראל זמן קצר לאחר שזכתה בגביע המדינה, והצטרף לקראיובה הרומנית.
תארים

גביע המדינה (1): 2021/2022
הערות שוליים

↑  זר ראשון לבני הרצליה: שא'מרקוס קנדי, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏19 ביולי 2021
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "שא'מרקוס קנדי".
שלמה אליהו מילר

הרב שלמה מילר בשיעור
הרב שלמה אליהו מילר הוא ראש כולל ופוסק הלכה חרדי קנדי-אמריקאי. חבר מועצת גדולי התורה בארצות הברית.
הרב מילר הוא הפוסק הליטאי הבכיר בטורונטו שבקנדה, שבה הוא מנהיג כולל אברכים מפורסם שאותו ייסד, ועומד בראש בית הדין של הקהילה. במקביל הוא עומד גם בראש כולל בלייקווד, ניו ג'רזי ובראש בית הדין של 'ועד הרבנים דלייקווד'. נחשב לידידו הקרוב ושותפו לדרך של הרב אברהם דב ברומברג.
בשנת 2020 צורף כחבר מועצת גדולי התורה.
הערות שוליים

↑  ישראל רוזנר, ששה גדולי תורה צורפו כחברים חדשים למועצג"ת דאמריקה, יתד נאמן, כ"ו באלול תש"פ, עמ' 10.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305224505171  LCCN: nr2004027067  VIAF: 56562309   WorldCat (עם VIAF): 56562309 
ערך זה הוא קצרמרבנושא קנדה ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רפואה שחורה

רפואה שחורה הוא הכינוי למגוון של פעילויות, אשר פרטים נוקטים בהן על מנת להבטיח לעצמם אספקת שירותי בריאות עדיפים בצורה בלתי חוקית או כזו שעל סף החוקיות. בין הפעולות הנכללות תחת רפואה שחורה ניתן למנות תשלום ישיר לרופא עבור קיצור תור, טיפול אישי של הרופא בחולה, מתן מתנות והטבות לרופא לפני או אחרי הטיפול לטובת שיפור הטיפול, מתן תרומות לקרנות מחקר של בית החולים כדי לשפר את איכות הטיפול הפרטני ועוד. רפואה שחורה קיימת בתצורות שונות בעשרות מדינות ברחבי העולם. היא נוטה להיות נפוצה יותר במדינות מתפתחות בעיקר, אך קיימת גם במדינות מפותחות ואף במדינות ה-OECD וביניהן ישראל.
גבולות הרפואה השחורה

תחת הסקאלה שבין רפואה שחורה לבין רפואה חוקית עומדים ארבעה סוגים של תשלומים בלתי פורמליים לבריאות:
תשלום שחור - משפר את הטיפול ביחס לאחרים והוא תשלום בלתי חוקי.
תשלום אבוד - אינו משפר טיפול והוא בלתי חוקי.
תשלום אפור - משפר את הטיפול אך אינו בהכרח בלתי חוקי.
תשלום הכרת תודה - אינו משפר את הטיפול ואינו בלתי חוקי.
רבים מתייחסים לרפואה אפורה כתת-תחום ברפואה שחורה, על אף שאינה מהווה עברה על החוק באופן מובהק אלא בעלת עמימות בנוגע לכשרותה, ויכולה להעלות שאלות הנוגעות לאתיקה ומוסר. רפואה אפורה כוללת תרומות של מטופלים לבתי חולים בצורות שונות ותשלומים לבית חולים תמורת ביקור במרפאה פרטית.
היקף התופעה בישראל

רפואה שחורה אינה תופעה חדשה, והמקרה הראשון מתועד כבר משנת 1919 בפלשתינה. הנושא הגיע לדיון בכנסת פעם יחידה, בשנת 1986 בוועדת העבודה והרווחה. בוועדה הגיעו למסקנה שלמרות גינוי התופעה, לא ניתן להתגבר עליה והעלו טענה כי הביקוש לרפואה שחורה נובע מאזלת ידה של הרפואה הציבורית.
בשל היותה תופעה שנמצאת "מתחת לרדאר", יש קושי לבסס נתוני אמת על היקף תופעת הרפואה השחורה. לא ניתן לאמוד במדויק את גובה הסכומים אשר משולמים במסגרת רפואה שחורה אך ניתן להעריכה במיליארדי ש"ח בשנה. ישנה הערכה כי 20% מהפעולות הרפואיות בבתי החולים כרוכות בתשלומים בלתי חוקיים. במחקרים שנערכו בשנות ה-90 נמצא כי 45% מהחולים שרואיינו במחלקות הכירורגיות השתמשו ברפואה שחורה: 41% נתנו תשלום לרופא, מתוכם 37% שילמו עבור הקדמת תור ו-29% שילמו עבור טיפול מרופא ספציפי. ישנה מגמה המצביעה שבמהלך השנים תופעת הרפואה השחורה הצטמצמה משמעותית לרמה של 12% בלבד, בהשוואה ל-45% מהמחקר שהוזכר. שיעור מתון זה מחלק כמעט באופן שווה את המטרות בצריכה רפואה שחורה: הקדמת תור, בחירת רופא מטפל, קבלת יחס מועדף ומטרות אחרות. מנגד, כאשר נבחנת התופעה מנקודת המבט של רופאים, ניכר כי היקף התופעה לא צומצם, והוא עומד על ממדים דומים כפי שתועד במהלך שנות ה-90 של המאה הקודמת. מממצאים אלה נראה שלא התרחש צמצום בהיקף התופעה אלא המדדים עצמם הוגדרו אחרת.
הדרך היחידה בישראל לצרוך רפואה פרטית במוסד ציבורי באופן חוקי היא באמצעות שימוש בביטוח פרטי או ביטוח משלים של קופות החולים (שב"ן). ניתן לעשות זאת באמצעות שירות רפואי פרטי (שר"פ) המופעל במספר בתי חולים בירושלים, או באמצעות בית חולים שפועל במתכונת פרטית. למעשה, ייתכן שהירידה בהיקף התופעה של רפואה שחורה הוא היכולת להשתמש בשר"פ ובשב"ן, כלומר ששירותים אלה הלבינו את הרפואה השחורה, והסיטו את הנתונים באופן מלאכותי.