stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לגיה ורשה
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
לגיה נוסדה בין החמישי לחמישה עשר במרץ 1916 במהלך המבצעים הצבאיים של מלחמת העולם הראשונה בחזית המזרחית של שכונת מנייויצ'זה בווהלין כמועדון הכדורגל של הלגיונות הפולנים. הקבוצה החלה את האימונים הראשונים שלה באביב של שנת 1915, בעיר פיוטרקוב טריבונלסקי. ביולי 1916, הודות למתקפת ברוסילוב, לגיה עברה באופן קבוע לעיר הבירה, ורשה. את המשחק הראשון בוורשה לגיה שיחקה ב-29 באפריל 1917 נגד יריבתה המקומית פולוניה ורשה. המשחק הסתיים בתוצאה 1-1. עד לסוף מלחמת העולם הראשונה, לגיה שיחקה תשעה משחקים בסך הכל בוורשה, כאשר שישה הסתיימו בניצחון והשאר בתיקו. משחק החוץ הראשון של לגיה היה נגד קרקוביה קרקוב, משחק שהסתיים בניצחון 1–2. לאחר הניצחון על קרקוביה, והודות לעובדה שעדיין לא נוסדה הליגה הפולנית, לגיה הוכתרה כאלופה הלא-רשמית של המדינה.
לגיה שיחקה את משחקה הראשון בליגה הפולנית ב-8 במאי 1927 נגד לודז', והביסה אותה. מאז שנת 1930, לגיה שיחקה באצטדיון הצבא הפולני, מבנה שהוענק במתנה עבור המועדון מידי יוזף פילסודסקי. בשנת 1936 המועדון ירד לליגה המשנית, שבה הוא נשאר עד לסיום מלחמת העולם השנייה. לאחר מלחמת העולם השנייה, לגיה חידשה את סגל שחקניה, ובסוף שנת 1949 המועדון שינה את שמו שוב, הפעם למועדון ספורט סנטרל ארמי.
שנות השבעים היו ידועות כתור הזהב של הכדורגל הפולני. בתקופה שבין שנות השישים לבין שנות השבעים, הסגל של לגיה הכיל כדורגלנים בכירים כמו יאן טומאסזווסקי, קאזימיירז גורשקי ורוברט גאדוחה. בגביע אירופה לאלופות לעונת 70–1969 העפילה לגיה לשלב חצי הגמר יחד עם פיינורד ההולנדית, לידס יונייטד האנגלית וסלטיק הסקוטית. עונה לאחר מכן, באותו מפעל, הגיעה לגיה לשלב שמינית הגמר, שם הפסידה לאתלטיקו מדריד.
למרות העובדה שהמועדון החזיק שחקנים בינלאומיים כמו קאזימיירסקי, אוקונסקי, ז'אנס, מז'וובסקי, קוביסקי ואחרים, המועדון נקלע לבעיות כאשר לא הצליח לזכות באליפויות, אולם הצליח להשתתף במפעלים האירופים הודות לזכייתו בגביעים.
בשנת 1989 זכתה לגיה זכתה לראשונה בתולדותיה בסופר קאפ הפולני לאחר ניצחון בתצאה 0–3 על קבוצת רוך חוז'וב.
ב-22 בנובמבר 2016 בשלב הבתים של ליגת האלופות, לגיה ורשה הפסידה לדורטומונד בתוצאה ההיסטורית 4–8, שיא שערים במשחק ליגת האלופות.
תארים

זכייה (15): 1955, 1956, 1968/69, 1969/70, 1993/94, 1994/95, 2001/02, 2005/06, 2012/13, 2013/14, 2015/16, 2016/17, 2017/18, 2019/20, 2020/21
זכייה (20): 1954/55, 1955/56, 1963/64, 1965/66, 1972/73, 1979/80, 1980/81, 1988/89, 1989/90, 1993/94, 1994/95, 1996/97, 2007/08, 2010/11, 2011/12, 2012/13, 2014/15, 2015/16, 2017/18, 2022/2023
זכייה (4): 1989, 1994, 1997, 2008
ראו גם

לגיה ורשה (כדורסל)
הערות שוליים

↑  נתוני אופ"א
↑  "פסטיבל שערים היסטורי". "ליל השיאים בדורטמונד", באתר ערוץ הספורט, 23 בנובמבר 2016
| קונפרנס ליג 2024/2025 |
| --- | --- | --- |
| דרג א' | אנגליה צ'לסי • דנמרק פ.צ. קופנהגן • בלגיה גנט • איטליה פיורנטינה • אוסטריה ל.א.ס.ק. לינץ • ספרד ריאל בטיס |  |
| דרג ב' | טורקיה איסטנבול בשאקשהיר • נורווגיה מולדה • פולין לגיה ורשה • גרמניה פ.צ. היידנהיים • שוודיה יורגודן • קפריסין אפואל ניקוסיה |  |
| דרג ג' | אוסטריה ראפיד וינה • קפריסין אומוניה ניקוסיה • פינלנד ה.י.ק. הלסינקי • פורטוגל ויטוריה דה גימארייש • קזחסטן אסטנה • סלובניה אולימפיה ליובליאנה |  |
| דרג ד' | בלגיה סרקל ברוז' • אירלנד שמרוק רוברס • ויילס דה ניו סיינטס • שווייץ לוגאנו • סקוטלנד הארט אוף מידלות'יאן • צ'כיה מלאדה בולסלאב |  |
| דרג ה' | מולדובה פטרוקוב חנצ'שט • שווייץ סנט גאלן • יוון פנאתינאיקוס • סרביה באצ'קה טופולה • בוסניה והרצגובינה בוראץ באניה לוקה • פולין יגילוניה ביאליסטוק |  |
| דרג ו' | סלובניה נ.ק צליה • צפון אירלנד לרן • בלארוס דינמו מינסק • קפריסין פאפוס • איסלנד ויקינגור רייקיאוויק • ארמניה נואה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1025108760  VIAF: 265298592   WorldCat (עם VIAF): 265298592
קומזיץ

קומזיץ טיפוסי
קומזיץ ל"ג בעומר, 1972
קוּמְזיץ (מיידיש: בוא שב) הוא מפגש חברתי הנערך סביב מדורה. בתרבות הישראלית אומץ הקומזיץ כחלק מהווי הפלמ"ח ובעקבותיו תנועות הנוער. מקובל להשתמש במדורה לבישול מאכלים שונים ולאכלם במהלך הקומזיץ. בפרט נערכים קומזיצים לציון ל"ג בעומר.
אטימולוגיה

מקורה של המילה קומזיץ ביידיש: פירוש הצירוף "קום זיץ" הוא "בוא/י שב/י". במשמעותה המקורית לא היה הכרח למדורה דווקא, אלא לארוחה שמתקיימת בחוץ. מאוחר יותר אומץ המונח בידי אנשי הפלמ"ח לתיאור הישיבה סביב המדורה, ובמשמעותה זו נותרה עד ימינו. הבלשן יצחק אבינרי הציע את המילה "שֵׁבנָא" (וברבים: שבנאות) כחלופה עברית שהיא כעין תרגום שאילה של המילה ביידיש, אך זו לא התקבלה. הוצעה גם המילה התלמודית "טוזיג", הקיימת גם בערבית, וגם המילה "כֵּרָה", המופיעה במקרא (מלכים ב' ו, כג), אך גם הן לא הצליחו להחליף את מקום ה"קומזיץ" (המילה "טוזיג" הוצעה גם כחלופה למונח פיקניק, וגם במקרה זה לא התקבלה). בשיר "דּוּדוּ", שכתב חיים חפר (פיינר) על מ"מ הפלמ"ח דוד צ'רקסקי שנפל בקרב, מסופר: "אִתָּנוּ הָלַךְ בַּמַּסָּע הַמְּפָרֵךְ / אִתָּנוּ סִיֵּר הוּא בַּגְּבוּל / בַּקוּמְזִיץ הָיָה מְזַמֵּר וְעוֹד אֵיךְ / אִתָּנוּ סָחַב מִן הַלּוּל...". בשנות ה-40 היה מקובל בשימוש גם הפועל הנגזר מהשם, "לקמזץ".
מאפיינים

הקומזיץ היה חלק מהווי הפלמ"ח והוא כלל שירה בציבור, צ'יזבטים ואכילת קַרטושקֶס – תפוחי אדמה שנאפים במדורה עצמה.
לאחר קום מדינת ישראל הפך הקומזיץ לפעילות נפוצה בתנועות הנוער. כיום מקובל לערוך קומזיצים לציון מאורעות שונים וגם ללא סיבה מיוחדת. קומזיץ הוא המנהג הידוע ביותר לציון ל"ג בעומר.
במהלך השנים חלו מספר התפתחויות בתחום הקולינרי: תפוחי האדמה נעטפים לעיתים ברדיד אלומיניום בטרם השלכתם למדורה, ולתפריט נוספו בצל, מרשמלו ונקניקיות.
ראו גם

מנגל
פיקניק
הערות שוליים

↑  לדעת אבינרי, "'קומזיץ' – שִחק לו מזלו. מפני שראשיתו נראית כמלה עברית: קום...". לדבריו, לא היה קִבוץ שבו הרציתי ולא נשאלתי על שם עברי ל'קומזיץ'. ביגור הציעו השומעים כרה שבמקרא. בתלמוד יש לעניין זה מלה זרה 'טוזיג', ורש"י מפרש: 'משתה של מריעות שעושים הנערים זה עם זה', אך משהוצאתי מפי מלת 'טוזיג' פרצו החברים בצחוק אדיר" (יצחק אבינרי, "שבנא", יד הלשון: אוצר לשוני בסדר אלף-בית של הנושאים, תל אביב: יזרעאל, תשכ"ד, עמ' 539). שם הציע אבינרי לייחד למשמעות זו את המילה "שבנא" – שם פרטי המופיע במקרא (גם בצורה "שבנה"); אך כאמור, הצעה זו לא התקבלה. ראו גם הנ"ל, "קומזיץ", בספרו כך בתנ"ך: אוצר מלים ובִטויים נשכחים הראויים לשוב לתחיה בלשוננו, ירושלים: קריית ספר, תשל"ח, עמ' 98. בשיר "שיא הכיף" שכתב חיים חפר ב-1944, נזכרות המילים "קומזיץ" ו"כרה" זו לצד זו; ראו מילות השיר "שיא הכיף" והאזנה לו, באתר זמרשת.
↑  מילות השיר "דודו" והאזנה לו, באתר זמרשת.
אדורה

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: הר חברון
גובה ממוצע: ‎652 מטר
תאריך ייסוד: 1982
תנועה מיישבת: חרות בית"ר
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 534 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 533 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הר חברון מוגדלת) אדורה(למפת הר חברון רגילה) אדורה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אדורה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אדורה31°33′11″N 35°01′05″E﻿ / ﻿31.552990251267°N 35.0180290713195°E﻿ / 31.552990251267; 35.0180290713195  heמפת היישובים של מועצה אזורית הר חברון באדום - אדורה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 5 מתוך 10

אֲדוֹרָה היא התנחלות ויישוב קהילתי בהר חברון מערבית לעיר חברון. שייכת למועצה אזורית הר חברון והוקמה בידי תנועת משקי חירות-בית"ר. היישוב שוכן מדרום לכביש חוצה יהודה, על הר המשקיף מערבה לכיוון שפלת יהודה וערי המרכז, מעל אפיקו התלול של נחל גוברין, ולמרגלותיו נמצאים עין אל-פארעה וח'רבת אל-פארעה, המזוהה עם פִּרְעָתוֹן הנזכרת באזור זה בספרי המקבים.
ההתנחלות תלם שוכנת בסמוך.
הקמת היישוב

היישוב הוקם בתחילת 1982 כהיאחזות נח"ל "מצפה אמציה" על בסיס צו תפיסה של אדמות לצרכים צבאיים.
החלטת הממשלה על הקמת יישוב אזרחי במקום התקבלה בספטמבר 1982 ואושררה בוועדת השרים להתיישבות בדצמבר 1982, זאת על בסיס חוות דעת של מנהלת המחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה, פליאה אלבק, שניתן להכריז על הקרקעות במקום כ"אדמות מדינה".
שם היישוב נגזר משם העיר הקדומה אדורים, אשר נזכרת ברשימת ערי ממלכת יהודה שביצר המלך רחבעם, ואשר שמה נשמר בשם הכפר הערבי דוּרָא, המצוי מדרום-מזרח ליישוב. ועדת השמות הממשלתית שינתה את שם המקום לדורן, גם הוא על שם אדורים, אך השם לא השתרש.
מאפייני היישוב

אוכלוסייה: היישוב מונה כ-100 משפחות. הרכב האוכלוסייה מגוון וכולל דתיים וחילונים, משפחות ותיקות לצד זוגות צעירים.
מבני ציבור: שני גנים, מעון, ספריה, מכולת, חדר כושר, אזור תעשייה, בית כנסת, מועדון נוער, סניף בני עקיבא, מועדון קהילתי.
תעסוקה: אזור תעשייה אדורה. החל מ-1990 זכאים תושבי היישוב להנחה במס הכנסה.
תיירות: בקרבת היישוב נמצאים מעיינות תלם אדורה או "עין פארעה". מעיין שופע למרגלות היישוב אדורה ובאפיקו של נחל גוברין עילי. במקום שתי בריכות. מהמעיין יוצאות אמות מים קדומות לכיוון בית גוברין וכנראה שהמעיין שימש כספק המים המרכזי לשם בתקופה הרומית.
אירועים ביטחוניים

לאחר האינתיפאדה השנייה, ב-27 באפריל 2002 אירע ביישוב פיגוע, בו פרצו ליישוב שני מחבלים שהיו לבושים במדי צה"ל וחגרו אפודי מגן. בפיגוע נפצעו שבעה אנשים ונרצחו ארבעה תושבים.
בשנת 2003 הורשעו שני תושבי היישוב במכירת תחמושת לפלסטינים מחברון.
ב-12 בינואר 2024, בזמן מלחמת חרבות ברזל, פרצה דרך פרצה בגדר ליישוב חוליה של פלסטינים המזוהים עם חמאס אשר היו חמושים בנשק M-16, סכינים, בקבוקי תבערה וגרזן במטרה לבצע פיגוע טרור. חייל מילואים זיהה אותם והתריע על כך. המחבלים ירו לעברו ופצעו אותו קלות ברגלו. חיילי מילואים מגדוד 5060 חשו למיקומם וחיסלו את המחבלים, בתיאום מול כיתת הכוננות, כשהמחבלים לכודים בין הגדר ההיקפית לגדר התלתלית.
ראו גם

אדורים
הפיגוע באדורה
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  נולדו בחטא: הקמת התנחלויות על קרקעות פרטיות בצווים צבאיים, יולי 2016
↑  אישור הקמת יישוב אדורה כיישוב קהילתי בדרום הר חברון, החלטה מספר 955 של ממשלת ישראל התשע־עשרה, משנת 1982, באתר של משרד ראש הממשלה
↑  הישובים שהקמתם אושרה בוועדת השרים להתיישבות, מעריב, 30 בדצמבר 1982
↑  דו"ח תא"ל ברוך שפיגל, 2004
↑  ספר דברי הימים ב', פרק י"א, פסוק ט'
↑  רשימת שמות מאת ועדת השמות הממשלתית, ילקוט הפרסומים 3165, 24 בפברואר 1985, עמ' 1491
↑  ילקוט הפרסומים, גיליון 4012, רשימת שמות מאת ועדת השמות הממשלתית, באתר נבו, 4 ביוני 1992
↑  להנחה ממס זכאים, מעריב, 27 בפברואר 1990
↑  https://goyatir.co.il/business/מעיינות-תלם-אדורה/
↑  עמוס הראל, ארבעה תושבי אדורה נרצחו בחדירת חוליית מחבלים לבתי היישוב, באתר הארץ, 28 באפריל 2002
↑  אפרת וייס, חמש שנות מאסר נגזרו על מוכר תחמושת לפלסטינים, באתר ynet, 11 באפריל 2003;
יהונתן ליס, באדורה תוהים אם שכניהם מכרו הכדורים שרצחו את חבריהם, באתר הארץ, 19 ביולי 2002
↑  אמיר בוחבוט‏, הפרצה בגדר, הירי בסייר - והחיסול: חדירת המחבלים ליישוב אדורה - שלב אחר שלב, באתר וואלה, 13 בינואר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588168805171
אפואל ניקוסיה (כדורסל)

אפואל ניקוסיה (ביוונית: ΑΠΟΕΛ Λευκωσία) היא קבוצת כדורסל קפריסאית מהעיר ניקוסיה, המתמודדת בליגת העל הקפריסאית בכדורסל.
היסטוריה

הקבוצה מחזיקה ב-11 אליפויות ו-12 גביעים. ובנוסף 11 גביעי "סופרקאפ" קפריסאים.
במסגרת האירופאית הגיעה הקבוצה פעמיים לשלב רבע הגמר. בעונת 2005/06 במסגרת היורוקאפ צ'לנג' הודחה על ידי חימיק יוז'ני מאוקראינה. ובעונת 2009/10 במסגרת היורוצ'לנג' הודחה על ידי קוראל רואן באסקט מצרפת.
תארים והישגים

הליגה הקפריסאית :
אליפות (10): 1976, 1979, 1981, 1995, 1996, 1998, 1999, 2002, 2009, 2010, 2014
מקום שני: 1993, 1994, 2007, 2008, 2013
הגביע הקפריסאי:
זכייה (12): 1973, 1979, 1984, 1986, 1991, 1993, 1994, 1995, 1996, 2002, 2003, 2016
גמר: 2002, 2005, 2008
הסופר קאפ הקפריסאי:
זכייה (11): 1972, 1976, 1986, 1994, 1995, 1996, 1998, 2001, 2002, 2011, 2014
גמר: 2009
יורוקאפ צ'לנג' :
רבע גמר: 2006
יורוצ'לנג' :
רבע גמר: 2010
תארים והישגים > שחקני עבר בולטים

ארצות הברית ג'רון רוברטס
מאלי עוסמאן סיסה
ישראל עמית תמיר
יוון דמטריוס קלאיזידיס
ויליגר דליקטס

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  אלכסנדר ויליגר
 תקופת הפעילות:  1979–הווה (כ־46 שנים)
 חברת אם:  נטו מ.ע. אחזקות
 קואורדינטות:  31°44′10″N 34°45′10″E﻿ / ﻿31.735993866527°N 34.75274727556°E﻿ / 31.735993866527; 34.75274727556 
 משרד ראשי:  קריית מלאכי
 ענפי תעשייה:  תעשיית המזון
 מוצרים עיקריים:  שימורים
  
 http://www.williger.co.il   מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) ויליגר דליקטס(למפת השפלה רגילה) ויליגר דליקטס(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ויליגר דליקטס(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ויליגר דליקטס  he ויליגר דליקטסhe ויליגר דליקטסמפת  __ קריית מלאכי [‌למפה דינמית של השפלה וסביבותיה‌]מכל הכיוונים: __ מועצה אזורית באר טוביה בתווך בין שני חלקי העיר קריית מלאכי: אזור תעשייה באר טובייה (חלק מ-__ מועצה אזורית באר טוביה) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 he
 
ויליגר דליקטס הוא שם המותג של חברת "ויליגר תעשיות בע"מ", חברה השייכת לקבוצת נטו, אחת מחמש קבוצות המזון הגדולות בישראל.
פעילות

ויליגר מתמחה בייצור וייבוא שימורים (טונה, סלמון קפוא וסלמון מעושן, פטריות) ומוצרים יבשים אחרים  (פסטה, אורז ועוד). בתחום שימורי הטונה מחזיקה ויליגר שני מותגים - טונה ויליגר הנושאת את שמה, ופוסידון הנושא את מותג קבוצת נטו, אך שניהם מיוצרים באותו המפעל.
ויליגר מחזיקה במפעל באזור התעשייה של קריית מלאכי לייצור שימורי הטונה והסלמון, כמו גם אריזת המוצרים האחרים. המפעל ייצר בעבר גם מותג פרטי עבור רשת שופרסל.
היסטוריה

החברה הוקמה בסוף שנות ה-50 של המאה ה-20 על ידי אלכסנדר ויליגר, ניצול שואה שעלה מצ'כוסלובקיה, שפתח עסק ליבוא שימורים. עם השנים גדל העסק והוא ייבא מוצרי מזון נוספים דוגמת שימורי פטריות, לפתני פירות, פירות יבשים ופריכיות אורז. בהמשך הוקם מפעל לשימורי טונה בישראל, והושק המותג "ויליגר". בשנות ה-80 נכנסו שני ילדיו לעסק, צבי ויוסף ויליגר, לאחר שחזרו מלימודי מינהל עסקים באוניברסיטאות בארצות הברית. בשנת 1989, לאחר פרישתו של אלכסנדר ויליגר מניהול החברה, היא נמכרה למיליונר הדרום אפריקאי נתן קירש, והאחים ויליגר נותרו כמנכ"לים שכירים בחברה. ב-1991 לאחר שהרווחיות בעסקי המזון ירדה, רכש איש העסקים דודי עזרא, בעל השליטה בחברת נטו מ.ע. אחזקות 50% ממניות החברה, וזמן קצר אחר כך עזבו האחים את החברה והקימו את וילי פוד השקעות שמתחרה בחברה שהייתה בעבר בבעלותם.
פעילות "ויליגר" שולבה בתוך חברת "פוסידון תעשיות בע"מ", חברת ציבורית שמניותיה נסחרו בבורסה לניירות ערך בתל אביב, בה רכש עזרא את השליטה בשנת 1992. בשנת 2002 שונה שמה של "פוסידון תעשיות בע"מ" ל-"ויליגר תעשיות בע"מ", כחלק ממהלך של כינוס מותגים שביצעה הקבוצה, כאשר "ויליגר דליקטס" הפך למותג העיקרי של כל מוצרי השימורים של הקבוצה.
ב-2011 נמחקה "ויליגר תעשיות בע"מ" מהמסחר בבורסה, בעקבות הצעת רכש והפכה לחברה פרטית בבעלות מלאה של חברת "נטו מלינדה סחר בע"מ" מקבוצת נטו.
תובענות ייצוגיות

בשנת 2005, הוגשה לבית המשפט בקשה לתובענה ייצוגית נגד ויליגר בהיקף של כ-187 מיליון שקל. לטענת התובעים, נגרם להם נזק מרכישת שימורי פטריות עליהם הוטבע סימן "כשר" בעוד שהמוצר לא היה כשר. בית המשפט דחה את הבקשה וקבע שביטול אישור כשרות למוצר מזון לא מצדיק תובענה ייצוגית.
בשנת 2007, הוגשה תובענה ייצוגית בהיקף של 13.2 מיליון שקל נגד ויליגר תעשיות בטענה להפחתת משקל אריזות נתחי טונה, מבלי להודיע על כך לצרכנים. התובענה נדחתה לאחר שהחברה הוכיחה שהמידע לצרכנים היה ברור ומקיף.
הערות שוליים

↑  טל לוי, ויליגר מקבוצת נטו: ההכנסות עלו ב-5% והרווח הנקי קפץ פי 3.5 ל-671 אלף שקל, באתר הארץ, 24 באוגוסט 2005
↑  אילנית חיות, ‏שופרסל מורידה מהמדפים שימורי טונה של מותג "שופרסל", באתר גלובס, 1 בפברואר 2010
↑  אפרת פרץ, ‏איך הגיעו האחים ויליגר להון של 450 מיליון שקל?, באתר גלובס, 6 במרץ 2014
↑  נווית זומר, יצרנית השימורים ויליגר תיכנס לתתום יבוא סחורות, חדשות, 30 במרץ 1992
↑  שי שלו, ‏הזיכרון של האחים ויליגר, באתר גלובס, 26 בדצמבר 2010
↑  ויליגר תעשיות בע"מ - דו"ח תקופתי לשנת 2005
↑  גולן פרידנפלד, ‏נטו יוצאת לפפואה ניו-גיני: תקים מפעל לעיבוד דגי טונה בהשקעה של 10 מיליון דולר, באתר גלובס, 12 בפברואר 2004
↑  ויליגר תעשיות בע"מ - דו"ח עסקה - 2011 בנובמבר 15, באתר מאיה (הודעות לבורסה)
↑  בקשה לאישור תביעה ייצוגית נגד ויליגר בהיקף הנאמד בכ-187 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 11 ביולי 2005
↑  אורלי פלג-מזרחי, ‏בקשה לייצוגית בפרשת הכשרות המזויפת, באתר גלובס, 3 ביולי 2005
↑  נמחקה בקשה לייצוגית נגד ויליגר בעניין אריזות טונה, באתר גלובס, 6 במאי 2007
מארינוס סטסיאס

מארינוס סטסיאס (ביוונית: Μαρίνος Σατσιάς; נולד ב-24 במאי 1978 בניקוסיה שבקפריסין) הוא כדורגלן עבר ומאמן קפריסאי ומאמן בהווה. סטסיאס שיחק כקשר אחורי והיה פעיל גם בנבחרת קפריסין.
קריירה

סטסיאס התחיל את הקריירה שלו בנוער של אפואל ניקוסיה ובשנת 1995 עלה לבוגרים ולא עזב את המועדון מאז שעלה לבוגרים ונחשב לאחד מסמליה של המועדון. מאז שעלה לבוגרים זכה עם הקבוצה ב-8 אליפויות, 6 גביעים ו-8 פעמים בסופרקאפ הקפריסאי. סטיסיאס היה שותף להעפלה ההיסטורית של המועדון לשלב הבתים של ליגת האלופות בעונת 2009/2010 ובעונת 2011/2012 לשלב רבע הגמר של המפעל. בסה"כ הוא ששיחק 19 שנה בקבוצה בה גם שימש כקפטן.
בשנת 2000 זומן לראשונה לסגל נבחרת קפריסין ולזכותו 65 הופעות ללא שערים במסגרת הבינלאומית.
תארים

ליגת העל הקפריסאית: 1995/96, 2001/02, 2003/04, 200607, 2008/09, 2010/11, 2012/13, 2014/13
הגביע הקפריסאי: 1996, 1997, 1999, 2006, 2008, 2014
הסופר קאפ הקפריסאי: 1996, 1997, 2002, 2004, 2008, 2009, 2011, 2013
חיים אישיים

הכדורגלן יאניס סטסיאס הא בנו.
אליהו ברוכי

אליהו ברוכי (נולד ב-22 בינואר 1976, כ' בשבט תשל"ו) הוא חבר הכנסת מטעם מפלגת דגל התורה בסיעת יהדות התורה.
ביוגרפיה

ברוכי נולד ליצחק ברוכי וגדל באשדוד. למד בישיבת היכל התורה בירושלים.
לאחר נישואיו למד בכולל אברכים בהרצליה ובפתח תקווה. משנת 2004 ניהל ופיתח את עמותת "קופת צדקה פתח תקווה"[דרושה הבהרה]. ב-2008 מונה ליו"ר סניף יהדות התורה בפתח תקווה. בתפקיד זה שימש עד 2020[דרוש מקור].
בבחירות לכנסת העשרים ואחת, העשרים ושתיים והעשרים ושלוש (2019–2020) שובץ במקום העשירי ברשימת יהדות התורה. ב-24 ביוני 2020 החל לכהן כחבר הכנסת במקום סגן שר התחבורה אורי מקלב שהתפטר במסגרת החוק הנורווגי. לאחר מכן התמנה לסגן יו"ר הכנסת מטעם יהדות התורה. ב-15 בספטמבר 2020 עם התפטרות יעקב ליצמן מהממשלה וחזרתו לכנסת, חברותו של ברוכי בכנסת נפסקה. לאחר כחודש, חזר לכנסת, בעקבות התפטרותו של חבר הכנסת אליהו חסיד בעקבות לחצים שהופנו למפלגת אגודת ישראל על ידי דגל התורה. בכנסת העשרים וארבע החל לכהן באמצעות החוק הנורווגי, אך עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש, הסתיימה כהונתו.
ב-25 בינואר 2023 חזר לכהן בכנסת עם התפטרותו של אורי מקלב במסגרת "החוק הנורווגי".
ברוכי נחשב מקורב לראש ישיבת אור ישראל הרב יגאל רוזן[דרוש מקור].
ביוגרפיה > פעילות פרלמנטרית

במסגרת פעילותו הפרלמנטרית קידם, בין היתר, את הפטור מהצורך לשמור חשבוניות לזיכוי מס ע"פ סעיף 46, את אסדרת הפעלת כטבמי"ם ורחפנים בישראל, ואת הקמת מאגר החיסונים הלאומי.
ביוגרפיה > חיים אישיים

נשוי לבתו של דוקטור בושרט, רופא הקהילה החרדית בפתח תקווה של שנות ה-80. אב לשבעה ומתגורר בפתח תקווה.
הערות שוליים

↑  אבי רבינא, ‏התשיעי והעשירי של יהדות התורה - ייעדרו מהישיבה, באתר כיכר השבת, 3 באוקטובר 2019
↑  אנה רייבה ברסקי, ‏חה"כ מקלב: שמח לפרוש במסגרת החוק הנורווגי לטובת הרב אליהו ברוכי, באתר מעריב אונליין, 22 ביוני 2020
↑  הסוף לשמירת קבלות לצורך קבלת החזר מס, באתר ערוץ 7, ‏15 במרץ 2023
↑  אנחנו הכשרנו את הקרקע – ומעכשיו השמיים הם הגבול, באתר הכנסת, ‏10 באפריל 2024
↑  הקמת מאגר החיסונים הלאומי, באתר משרד הבריאות, ‏10 בספטמבר 2024
| חברי הכנסת המכהנים בכנסת העשרים וחמש |
| --- | --- | --- |
(חברי הכנסת ששמותיהם מודגשים מכהנים גם כשרים או כסגני שרים בממשלת ישראל השלושים ושבע)
| סיעות הקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע (68 חברי הכנסת)  | סיעות הקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע (68 חברי הכנסת)  |  |
| הליכוד (32) | נתניהו • לוין • אוחנה • ברקת • דיכטר • ישראל כ"ץ • קרעי • ביטן • אדלשטיין • רביבו • דיסטל-אטבריאן • ואטורי • דנינו • גוטליב • מילביצקי • ביסמוט • סעדה • דלל • גמליאל • אופיר כץ • גולן • אילוז • קלנר • עטייה • הלוי • מלקו • שקלים • שטרית • פסל • גואטה • בוארון • עבד |  |
| ש"ס (11) | דרעי • מלכיאלי • ארבל • אזולאי • אבוטבול • בוסו • טייב • בצלאל • מישרקי • מלול • מושיאשוילי |  |
| הציונות הדתית (7) | סופר • סטרוק • רוטמן • וולדיגר • טל • סולומון • סוכות |  |
| יהדות התורה (7) | גפני • טסלר • אשר • אייכלר • פינדרוס • רוט • ברוכי |  |
| עוצמה יהודית (6) | בן גביר • וסרלאוף • אלמוג כהן • פוגל • סון הר-מלך • קרויזר |  |
| הימין הממלכתי (4) | סער • אלקין • השכל • בוסקילה |  |
| נעם (1) | מעוז |  |
| סיעות האופוזיציה (52 חברי הכנסת) | סיעות האופוזיציה (52 חברי הכנסת) |  |
| יש עתיד (23) | לפיד • מאיר כהן • אלהרר • מירב כהן • שטרן • מיקי לוי • בן ארי • בן ברק • סגלוביץ • טופורובסקי • שיר • להב-הרצנו • בליאק • רון כץ • צרפתי הרכבי • מזרסקי • סאקס פרידמן • דבורה ביטון • טור-פז • דוידסון • שירי • מירון • ירון לוי |  |
| המחנה הממלכתי (8) | גנץ • איזנקוט • תמנו • טרופר • מיכאל ביטון • כהנא • פרקש-הכהן • שוסטר |  |
| ישראל ביתנו (6) | ליברמן • פורר • סובה • ניר • מלינובסקי • עמאר |  |
| רע"מ (5) | עבאס • טאהא • אל-הואשלה • ח'טיב-יאסין • חוג'יראת |  |
| חד"ש-תע"ל (5) | עודה • טיבי • תומא סלימאן • כסיף • עטאונה |  |
| העבודה (4) | מיכאלי • לזימי • קריב • רייטן |  |
| הרוב הלאומי (1) | רול |  |
אנדרוניקוס קאקוליס

אנדרוניקוס קאקוליס (ביוונית: Ανδρόνικος Κακουλλής; נולד ב-3 במאי 2001 בקפריסין) הוא כדורגלן קפריסאי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת אומוניה ניקוסיה מליגת העל הקפריסאית ובנבחרת קפריסין.
קריירת מועדונים

קאקוליס גדל במחלקת הנוער של אומוניה ניקוסיה. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הקפריסאית.
קריירה בינלאומית

ב-7 באוקטובר 2020 ערך קאקוליס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קפריסין, בהפסד 2-1 לנבחרת צ'כיה במשחק ידידות. ב-14 בנובמבר 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בהפסד 2-1 לנבחרת סלובניה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
תארים

אליפות קפריסין (1): 2020/2021
הגביע הקפריסאי (2): 2021/2022, 2022/2023
הסופר קאפ הקפריסאי (1): 2021
ישיבת המאירי

| --- | --- |


ישיבת המאירי
 ישיבה
 על שם:  משה המאירי 
 מוטו:  ישיבה - צבא - אקדמיה
 השתייכות:  ישיבות הסדר  ציונות דתית
 תקופת הפעילות:  ה'תשנ"ה–הווה
 מייסדים:  הרב שמואל זעפרני   ד"ר יעקב הדני
 בעלי תפקידים
 נשיא:  הרב מרדכי אליהו הרב שמואל זעפרני
 ראש ישיבת ההסדר:  הרב יגאל קוטאי הרב עדיאל אסייג
 סגל:  הרב עדיאל אסייג, הרב אביעד כלף, הרב נתנאל הראל, הרב משה טוביאנה, הרב ש"י לוי
 מיקום
 מיקום:  קריית משה
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°47′12″N 35°11′40″E﻿ / ﻿31.786555555556°N 35.194555555556°E﻿ / 31.786555555556; 35.194555555556
 www.yhm10.org
  (למפת ירושלים מוגדלת) ישיבת המאירי(למפת ירושלים רגילה) ישיבת המאירי(למפת הרי ירושלים רגילה) ישיבת המאירי(למפת הרי ירושלים מוגדלת) ישיבת המאירי
 
מייסד הישיבה הרב שמואל זעפרני זצ"ל בשיעור עם תלמידי הישיבה
ישיבת המאירי היא ישיבת הסדר שהוקמה בשנת ה'תשנ"ה בקריית משה בירושלים.
הלימודים בישיבה הם במסלול ישיבת הסדר והיא מונה כ-80 תלמידים.
הישיבה הוקמה בחסות המכללה האקדמית הדתית לחינוך ליפשיץ ופועלת תחת עמותת ליפשיץ עד היום.
היסטוריה

בשנת תשנ"ה החלו הרב שמואל זעפרני וד"ר יעקב הדני (בהוראתו של הרב מרדכי אליהו) בהקמת הישיבה, שבה מסלול ייחודי המשלב בין לימודי ישיבה ללימודי אקדמיה, וזאת במטרה להסמיך בוגרים בעלי השכלה אקדמית. הישיבה נקראה על שם הרב משה המאירי, שהוריש את ביתו להקמת הישיבה. הרב מרדכי אליהו שימש כנשיא הישיבה והרב שמואל זעפרני עמד בראשה מהקמתה ועד לדצמבר 2021, אז פרש מראשות הישיבה מסיבות בריאותיות, וכיהן כנשיא הישיבה עד לפטירתו כשמונה חודשים לאחר מכן. את מקומו מילאו הרב עדיאל אסייג והרב יגאל קוטאי.
תלמידי הישיבה למדו את לימודי האקדמיה במכללת ליפשיץ בירושלים, עד התאחדותה עם מכללת הרצוג שבאלון שבות בשנת 2013. מאז לומדים תלמידי הישיבה במכללת הרצוג, בקמפוס גברים שבאלון שבות.
לימוד העיון בישיבה הוא בשיטת הלימוד הספרדית. שיטת הפסיקה בישיבה היא על פי נשיאה, הרב מרדכי אליהו.
מלבד שיעורי העיון מועברים בישיבה שיעורי אמונה, הלכה, מוסר ותנ"ך.
לימודי המכללה

תלמידי הישיבה לומדים תואר ראשון בחינוך (B.Ed) ותעודת הוראה במכללה האקדמית הרצוג.
בישיבה מסלול מיוחד, כאשר הלימודים האקדמיים מתחילים כבר משנה א' בישיבה, בשונה מישיבות אחרות בהן מתחילים את הלימודים בדרך כלל רק בשיעור ד', לאחר החזרה מהצבא. המסלול המשולב של ישיבת המאירי, בשיתוף המכללה האקדמית הרצוג מאפשר לתלמידים לסיים תואר ראשון בחינוך (B.Ed) ותעודת הוראה, כבר בשיעור ה' - בסיום מסלול הישיבה.
הערות שוליים

↑  גיא עזרא, ‏"יום לא פשוט": הרב שמואל זעפרני פורש מראשות הישיבה, באתר "סרוגים", 13 בדצמבר 2021
↑  אודות הישיבה | ישיבת המאירי - ישיבה צבא אקדמיה, באתר www.yhm10.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007356401305171
צ'טינקאיה טורק

צ'טינקאיה טורק ספור קולובו (בטורקית: Çetinkaya Türk Spor Kulübü) הוא מועדון כדורגל מהעיר לפקושה (ניקוסיה) שברפובליקה הטורקית של צפון קפריסין. צבעי המועדון הם צהוב ואדום.
האצטדיון הביתי של הקבוצה הוא אצטדיון אטאטורק בלפקוסיה. האצטדיון משמש הן לקבוצה והן לקיום משחקי הכדורגל של נבחרת צפון קפריסין. באצטדיון יש 28,000 מקומות ישיבה. לפני שהמועדון פרש מהאליפות הקפריסאית, הקבוצה השתמשה באצטדיון GSP הישן.