stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פוליטיקה של אנגליה
היסטוריה > פוליטיקה שלאחר איחוד הממלכה

אמנת האיחוד (אנ') הוסכמה על ידי הנציבים של כל פרלמנט ב-22 ביולי 1706.
חוקי האיחוד 1707, שעברו הן על ידי הפרלמנט של אנגליה והן על ידי הפרלמנט של סקוטלנד כדי ליצור את ממלכת בריטניה הגדולה .
חוק האיחוד 1800, שעבר הן על ידי הפרלמנט של בריטניה הגדולה והן על ידי הפרלמנט של אירלנד כדי ליצור את הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד .
לאחר שהוסכם על תנאי הסכם האיחוד ב-1706, עברו חוקי האיחוד הן בפרלמנט של אנגליה והן בפרלמנט של סקוטלנד, שיצרו ממלכה חדשה של בריטניה הגדולה. החוקים פיזרו את שני הפרלמנטים, והחליפו אותם בפרלמנט חדש של ממלכת בריטניה הממוקם בביתו לשעבר של הפרלמנט האנגלי. כל המסורות, הנהלים והוראות הקבע של הפרלמנט האנגלי נשמרו, וכך גם הקצינים המכהנים, והחברים האנגלים אשר היוו את הרוב המכריע של הגוף החדש. אפילו לא נחשב היה להכרחי לקיים בחירות כלליות חדשות. בעוד שהחוק הסקוטי (אנ') והחקיקה הסקוטית נותרו נפרדים, חקיקה חדשה עבור שתי הממלכות לשעבר טופלה כעת על ידי הפרלמנט החדש.
לאחר שג'ורג' הראשון מבית הנובר עלה על כס המלכות בשנת 1714 באמצעות חוק פרלמנט, השלטון החל לעבור מהריבון, ובסוף שלטונו עמדת השרים - שנאלצו לסמוך על הפרלמנט לתמיכה - השתרשה. לקראת סוף המאה ה-18 למלך עדיין הייתה השפעה ניכרת על הפרלמנט, שנשלט על ידי האריסטוקרטיה האנגלית ועל ידי חסות, אך הפסיק להפעיל כוח ישיר: למשל, הפעם האחרונה שההסכמה המלכותית נמנעה, הייתה ב-1708 על ידי המלכה אן. בבחירות הכלליות ההצבעה הוגבלה לבעלי זכויות חופשיים ולבעלי קרקעות, באזורי בחירה שלא היו מעודכנים, כך שבהרבה "רבעים רקובים" ניתן היה לקנות מושבים בעוד הערים הגדולות נותרו ללא ייצוג. הרפורמים והרדיקלים (אנ') ביקשו רפורמה פרלמנטרית, אך ככל שהתפתחו מלחמות נפוליאון הממשלה פעלה לדיכוי התנגדות וההתקדמות לקראת רפורמה נעצרה.
היסטוריה > פרלמנט אירופי

כאשר הממלכה המאוחדת הייתה חברה באיחוד האירופי, חברי הפרלמנט האירופי עבור הממלכה המאוחדת נבחרו על ידי שנים עשר מחוזות בחירה אירופיים, מתוכם תשעה באנגליה, והאחרים היו אחד לכל אחת מהחברות בממלכה, סקוטלנד, ויילס וצפון אירלנד. גיברלטר, הטריטוריה הבריטית מעבר לים היחידה שהייתה אז חלק מהאיחוד האירופי, נכללה במחוז הבחירה האירופי של דרום מערב אנגליה. בבחירות האחרונות לפרלמנט האירופי שבהן השתתפה הממלכה המאוחדת, אזורי הבחירה האירופיים האנגלים היו:
| מחוז בחירה | אזור | מושבים | אוכלוסייה | לכל מושב |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. לונדון | לונדון רבתי | 9 | 7.4 מ' | 822 אלף |
| 2. דרום מזרח אנגליה | דרום מזרח | 10 | 8 מ' | 800 אלף |
| 3. דרום מערב אנגליה | דרום מערב, גיברלטר | 7 | 4.9 מ' | 700 אלף |
| 4. מערב מידלנדס | מערב מידלנדס | 7 | 5.2 מ' | 740 אלף |
| 5. צפון מערב אנגליה | צפון מערב | 9 | 6.7 מ' | 745 אלף |
| 6. צפון מזרח אנגליה | צפון מזרח | 3 | 2.5 מ' | 833 אלף |
| 7. יורקשייר והאמבר | יורקשייר והאמבר | 6 | 4.9 מ' | 816 אלף |
| 8. מזרח מידלנדס | מזרח מידלנדס | 6 | 4.1 מ' | 683 אלף |
| 9. מזרח אנגליה | מזרח אנגליה | 7 | 5.4 מ' | 770 אלף |
היסטוריה > פוליטיקה שלאחר האצלת סמכויות (Devolution)

בעוד שסקוטלנד, ויילס וצפון אירלנד הצביעו עבור בתי מחוקקים מואצלי סמכויות במשאלי עם ב-1997 וב-1998 (ראו משאל עם העברת סמכויות סקוטי 1997, משאל עם העברת סמכויות וולשי 1997 ומשאל עם הסכם בלפסט הצפון אירי ב-1998), באנגליה מעולם לא היה משאל עם לעצמאות או העברת סמכויות לפרלמנט.
הפרלמנט הסקוטי, הסנד ואספת צפון אירלנד נוצרו על ידי הפרלמנט הבריטי יחד עם תמיכה חזקה מרוב תושבי סקוטלנד, ויילס וצפון אירלנד, ואינם עצמאיים משאר הממלכה המאוחדת. עם זאת, זה העניק לכל מדינה זהות פוליטית נפרדת ומובחנת, והותיר את אנגליה (83% מאוכלוסיית בריטניה) כחלק היחיד של בריטניה שנשלט ישירות כמעט בכל העניינים על ידי ממשלת בריטניה בלונדון, למרות שלונדון עצמה מואצלת סמכויות (ראה להלן).
בעוד שלסקוטלנד וצפון אירלנד תמיד היו מערכות משפט נפרדות לאנגליה (ראה החוק הסקוטי (אנ') והחוק של צפון אירלנד (אנ')), זה לא היה המקרה עם ויילס (ראה החוק האנגלי (אנ'), והחוק הוולשי (אנ')). עם זאת, חוקים הנוגעים לשפה הוולשית, וגם לסנד, יצרו הבדלים בין החוק בוויילס, לבין החוק באנגליה, כפי שהם חלים בוויילס ולא באנגליה.
בנוגע לעניינים פרלמנטריים, אנומליה בשם "השאלה האנגלית" עלתה על הפרק כתוצאה מהאצלה חקיקתית לסקוטלנד, ויילס וצפון אירלנד ללא האצלה חקיקתית מקבילה לאנגליה. לפני האצלה, למשל, נדונה בווסטמינסטר חקיקה "סקוטית" גרידא בוועדה גדולה של סקוטלנד שהורכבה רק מאותם חברי פרלמנט המייצגים את אזורי הבחירה הסקוטיים.
עם זאת, החקיקה עדיין הייתה נתונה להצבעה של בית הנבחרים כולו וזה הוביל לעיתים קרובות לחקיקה שהתקבלה למרות שרוב חברי הפרלמנט הסקוטים הצביעו נגד. (זה היה נכון במיוחד בתקופת השלטון השמרני מ-1979 עד 1997, כאשר למפלגה השמרנית היה רוב כולל של חברי פרלמנט אך רק קומץ שייצג את סקוטלנד ווילס). כעת, כשעניינים סקוטיים רבים מטופלים על ידי הפרלמנט הסקוטי, העובדה שחברי פרלמנט ווסטמינסטר המייצגים את סקוטלנד, ויילס וצפון אירלנד אינם יכולים להצביע בנושאים הללו כפי שהם משפיעים על סקוטלנד, אך יכולים להצביע על אותם נושאים כפי שהם משפיעים על אנגליה גרם לאי שקט. בשנת 2015 התקבלו בפרלמנט ווסטמינסטר נהלים להצבעות של חברי פרלמנט אנגלים עבור חוקים לאנגליה כדי לפתור זאת על ידי מתן וטו לחברי פרלמנט אנגלים על חקיקה, אולם נהלים אלו בוטלו בסופו של דבר בשנת 2021.
כיום קיים קמפיין ציבורי למען פרלמנט אנגלי נפרד.
הפרלמנט של בריטניה

הפרלמנט של בריטניה ממוקם בווסטמינסטר בלונדון.
הפרלמנט של בריטניה > בית הנבחרים

חברי הפרלמנט האנגלים נבחרים במקביל לאלה של שאר בריטניה. ישנם 533 אזורי בחירה באנגליה. בגלל מספרם הגדול, הם מהווים רוב מובנה בבית הנבחרים. למרות שסעיף 81 לחוק סקוטלנד משנת 1998 השווה את מכסת הבחירות האנגלית והסקוטית, ובכך הפחית את מספר החברים הסקוטים בבית הנבחרים מ-72 ל-59 חברי פרלמנט.
הפרלמנט של בריטניה > בית הנבחרים > הוועדה הגדולה האנגלית

במשך שנים רבות אנומליה הידועה בשם "השאלה האנגלית" שבה חברי פרלמנט מסקוטלנד, ויילס וצפון אירלנד יכולים להצביע בנושאים שמשפיעים רק על אנגליה, כאשר באותם נושאים הועברה הסמכות למוסדות המואצלים שלהם, והפכה לנושא מרכזי בשנים האחרונות. במאי 2015 זכתה המפלגה השמרנית ברוב כולל בלתי צפוי והתחייבה במצעה לשנות את הנהלים הפרלמנטריים וליצור ועדה אנגלית גדולה שתעניק לחברי פרלמנט אנגלים תפקיד גדול בהרבה בנושאים המשפיעים רק על אנגליה (או אנגליה ווילס). פתרון לנושא זה המכונה "הצבעות אנגליות עבור חוקים אנגליים" ("English votes for English laws"', או בראשי תיבות - EVEL). ב-22 באוקטובר 2015, בעקבות דיון סוער בבית הנבחרים, אישרה הממשלה השמרנית בראשות דייוויד קמרון ב-312 קולות מול 270 קולות את ההצעות שנכנסו לתוקף באופן מיידי.
הפרלמנט של בריטניה > בית הלורדים

לבית הלורדים יש גם רוב אנגלי מובנה.
חברי בית הלורדים היושבים מתוקף תפקידיהם הכנסייתיים ידועים בשם הלורדים הרוחניים. בעבר, הלורדים הרוחניים היוו רוב בבית הלורדים, כולל הארכיבישופים של כנסיית אנגליה, הבישופים, ואבות המנזר של כנסיית אנגליה. אולם לאחר 1539, רק הארכיבישופים והבישופים המשיכו להשתתף, שכן פירוק המנזרים דיכא את עמדות אבות המנזר. בשנת 1642, במהלך מלחמת האזרחים האנגלית, הלורדים הרוחניים לא נכללו לחלוטין, אך הם חזרו במסגרת חוק הכמורה משנת 1661 .
מספר הלורדים הרוחניים הוגבל עוד יותר על ידי חוק הבישוף של מנצ'סטר משנת 1847, ועל ידי חוקים מאוחרים יותר. כיום, לא יכולים להיות יותר מ-26 לורדים רוחניים בבית הלורדים, אבל הם תמיד כוללים את חמשת המקבילים החשובים ביותר של הכנסייה: הארכיבישוף מקנטרברי, הארכיבישוף של יורק, הבישוף של לונדון, הבישוף של דורהאם, והבישוף של ווינצ'סטר. החברות בבית הלורדים מורחבת גם ל-21 הבישופים האחרים בכהונה הארוכה ביותר של הכנסייה האנגלית. הלורדים הרוחניים הנוכחיים, לפיכך, מייצגים רק את הכנסייה של אנגליה, אם כי חברי כנסיות ודתות אחרות מתמנים על ידי הריבון (המלך) כיחידים ולא מתוקף תפקידת הדתי .
אצילת סמכויות (Devolution) > אסיפות אזוריות לשעבר

לאחר אצילת הסמכויות לסקוטלנד, צפון אירלנד ווילס ללא משקל נגד באנגליה, תוכננה סדרה של משאלי עם להקמת אסיפות אזוריות נבחרות בחלק מהאזורים. הראשון נערך בלונדון ב-1998 וההצעה התקבלה. אספת לונדון וראש עיריית לונדון של רשות לונדון רבתי נוצרו בשנת 2000.
משאל עם נערך בצפון מזרח אנגליה ב-4 בנובמבר 2004 אך ההצעה לאספה נבחרת נדחתה. לאחר מכן בוטלו תוכניות לקיים משאלי עם נוספים באזורים אחרים. שמונה האסיפות האזוריות הנותרות של השותפות בוטלו בשנת 2010 כחלק מסקירה תת-לאומית של פיתוח כלכלי והתחדשות, כאשר רוב תפקידיהן הועברו לסוכנות לפיתוח אזורי הרלוונטית ואל מועצות מנהיגי הרשויות המקומיות.
אצילת סמכויות (Devolution) > רשות לונדון רבתי

בלונדון רבתי יש מידה מסוימת של האצלה, עם האספה של לונדון וראש עיריית לונדון שנבחר ישירות. האספה הוקמה ב-3 ביולי 2000, לאחר משאל עם שבו תמכו 72% מהמצביעים בהקמת הרשות. משאל העם והקמת הרשות חפפו במידה רבה להאצלה הסמכויות הסקוטית והוולשית.
ל-32 מועצות רובעי לונדון בלונדון רבתי יש מעמד קרוב לזה של רשויות מקומיות יחידתיות, אך הן נמצאות תחת רשות לונדון רבתי, המפקחת על חלק מהפונקציות המבוצעות במקומות אחרים באנגליה על ידי המחוזות, כולל תחבורה, שיטור, מכבי האש וגם התפתחות כלכלית.
יש צורך להבדיל בין תפקיד ראש עיריית לונדון לבין תפקיד הלורד ראש העיר של לונדון, התפקיד העתיק וכיום בעיקר טקסי בסיטי של לונדון (שהיא רובע טקסי בלונדון רבתי). ראש עיריית לונדון הוא ראש עיריית לונדון רבתי, שאוכלוסייתה מונה למעלה מ-7.5 מיליון תושבים בעוד שהסיטי של לונדון היא רק חלק קטן ממרכז העיר המודרני ואוכלוסייתה מונה פחות מ-10,000.
ישנה גם מפלגה פוליטית בלונדון, One London, אשר הייתה מיוצגת באספה מ-2005 עד 2008, והיא יורו-סקפטית, עם שורשים במפלגת העצמאות של בריטניה (UKIP).
אצילת סמכויות (Devolution) > ('אזורים מואצלי סמכויות' באמצעות) ראשי ערים במטרו

לרעיון האצלת הסמכויות הייתה חזרה מוגבלת ואזורית עם סמכויות שהועברו לערים (מטרו) ומועצות-על.
בשנת 2014 הוכרז כי יוקם מוסד ראש עיריית מנצ'סטר רבתי שיהיה מנהיג הרשות המשולבת של מנצ'סטר רבתי, בכפוף לחקיקה ראשית חדשה. בשנת 2017 נערכו בחירות למנצ'סטר רבתי, אזור העיר ליברפול, עמק הטיז, מערב אנגליה ומערב מידלנדס כחלק מהסכמי האצלת הסמכויות המותרות על פי חוק האצלת ערים ורשויות מקומיות 2016. הבחירות לאזור העיר שפילד נערכו לאחר מכן במאי 2018.
אצילת סמכויות (Devolution) > מחלקות 'אנגליה בלבד' של ממשלת בריטניה

לכמה מחלקות של הממשלה הבריטית יש אחריות לעניינים הנוגעים לאנגליה בלבד. ראשי המחלקות הללו ממונים על ידי ראש ממשלת בריטניה לקבינט של הממלכה המאוחדת וסמכויותיהם אינן מועברות:
משרד השיכון, הקהילות והשלטון המקומי .
מחלקת החינוך אחראית לנושאים המשפיעים על אנשים באנגליה עד גיל 19.
המחלקה לענייני סביבה, מזון וכפר אחראית על הגנת הסביבה, ייצור מזון ותקנים, חקלאות, דיג וקהילות כפריות באנגליה.
אצילת סמכויות (Devolution) > מחלקות 'אנגליה בלבד' של ממשלת בריטניה > מחלקות שאינן משרדי ממשלה

מחלקות ממשלתיות לא-מיניסטריאליות של ממשלת בריטניה מנהלות חלק גדול מענייני אנגליה. האחריות עליהם אינה מואצלת.
נציבות היערות
המשרד לסטנדרטים בחינוך, שירותי ילדים ומיומנויות שהיא מחלקה לא משרדית בראשות המפקח הראשי של בתי הספר באנגליה.
תקנת המשרד לכישורים ובחינות
הרשות להסדרת שירותי מים (אנגליה ווילס)
נציבות הצדקה לאנגליה ווילס
משרד התובע הכללי (אנגליה ווילס)
רשם המקרקעין (אנגליה ווילס)
הארכיון הלאומי (אנגליה ווילס)
פיקוח התכנון (אנגליה ווילס)
הסוכנות לתקני מזון (אנגליה ווילס, צפון אירלנד)
משרד ההונאה החמורה (אנגליה ווילס, צפון אירלנד)
מחלקות אחרות עוסקות בעיקר בעניינים המשפיעים על אנגליה, אם כי יש להן גם אחריות רחבה בבריטניה בתחומים מסוימים;
למחלקת הבריאות והשירותים החברתיים יש אחריות על מדיניות הממשלה בנושאי בריאות, טיפול סוציאלי ושירות הבריאות הלאומי באנגליה (NHS).
משרד התחבורה
משרד התרבות, המדיה והספורט
גופים אחרים בעלי אחריות לאנגליה בלבד כוללים:
מורשת אנגלית
אנגליה ההיסטורית
כבישים לאומיים
בתים אנגליה
מפקח על הדיור הסוציאלי
הרשות לשירותי דיירים
בריאות הציבור אנגליה
גנטיקה אנגליה
שותפויות בריאות קהילתיות
שירותי נכסים של שירות הבריאות הלאומי באנגליה
אנשי מקצוע של שירות הבריאות הלאומי באנגליה
שירותים עסקיים משותפים של שירות הבריאות הלאומי באנגליה
שרשרת האספקה של שירות הבריאות הלאומי באנגליה
תיאום שרשרת אספקה בע"מ (של שירות הבריאות הלאומי באנגליה)
המועצה הכללית לטיפול סוציאלי
המשרד לסטודנטים
ממשלה מקומית

למטרות השלטון המקומי, אנגליה מחולקת לארבע רמות של חטיבות מנהליות. ברמות מסוימות, חיקוקים שונים יצרו סוגים חלופיים של חלוקה מנהלית.
מחוזות באנגליה עשויים לקבל גם מעמד של רובע, עיר או רובע מלכותי .
מחוזות המטרופולינים חולקו למחוזות הנקראים בדרך כלל רבעים. כאשר בוטלו מועצות המחוז זכו המחוזות המטרופולינים להרבה מסמכויותיהם ולכן מתפקדים בדומה לרשויות יחידניות אחרות.
מחוזות שייר (Shire) מחולקים למחוזות שאינם מטרופולינים. הסמכות משותפת עם מועצת המחוז, אך חולקה באופן שונה ממחוזות המטרופולינים כאשר נוצרו לראשונה.
הקהילה האזרחית היא יחידת הממשל המקומית ביותר באנגליה. לפי החקיקה שיצרה את לונדון רבתי, הם יחידות אלו אינן מורשות בגבולותיה. לא בכל שאר אנגליה קיימות קהילות אזרחיות, אם כי מספר הקהילות והשטח הכולל הקהילתי הולך וגדל.
מפלגות פוליטיות

מפלגת הירוקים של אנגליה וויילס התפצלה ממקבילה הסקוטית, והחלק של מפלגת הירוקים בוויילס אוטונומי למחצה.
המפלגה השמרנית אימצה מדיניות של הצבעות באנגלית על חקיקה אנגלית (EVoEL), כדי למנוע מחברי פרלמנט שאינם אנגלים להצביע על חקיקה אנגלית בלבד.
מפלגת הלייבור התחלקה למפלגות משנה לסקוטלנד ווילס. הלייבור ניסו ללא הצלחה להאציל סמכויות לאזורי אנגליה, על בסיס היותה של אנגליה גדולה באופן לא פרופורציונלי כישות אחת בתוך הממלכה המאוחדת.
למפלגה הליברל-דמוקרטית יש מפלגות סקוטיות, וולשיות ואנגליות נפרדות.
למרות שתמכו ביציאתה של הממלכה המאוחדת מהאיחוד האירופי, הן מפלגת העצמאות של בריטניה (UKIP) והן מפלגת רפורמה לבריטניה (Reform UK) אינן תומכות בהמשך האצלת הסמכויות לאנגליה.
מפלגות פוליטיות > מפלגות פוליטיות קטנות

רוב המפלגות הפועלות בתוך אנגליה בלבד נוטות להתעניין אך ורק בנושאים של אנגליה, כמו עצמאות אנגלית או פרלמנט אנגלי. דוגמאות כוללות את הדמוקרטים האנגלים, אנגליה אחת, מפלגת העם האנגלית, הברית הרדיקלית האנגלית, המפלגה הראשונה של אנגליה ומפלגת העצמאות האנגלית.
כנסיית אנגליה

הכנסייה של אנגליה היא הכנסייה הנוצרית שהוקמה רשמית באנגליה. המלך צ'ארלס השלישי הוא ראש הכנסייה הרשמי, עם התואר המושל העליון של הכנסייה של אנגליה, בעוד שהארכיבישוף מקנטרברי הוא הכומר הראשי. החוק הקנוני של כנסיית אנגליה קובע: "אנו מכירים בכך שהוד מלכותו המצוינת ביותר של המלך, הפועל על פי חוקי הממלכה, היא הכוח העליון תחת אלוהים בממלכה זו, ובעל סמכות עליונה על כל האנשים בכל עניין, גם דתית כמו אזרחית". בפועל סמכות זו מופעלת לרוב באמצעות הפרלמנט וראש הממשלה.
מתוך ארבעים וארבעה הארכיבישופים והבישופים בכנסיית אנגליה, רק עשרים ושישה מורשים לשבת בבית הלורדים. לארכיבישופים של קנטרברי ויורק יש מושבים אוטומטית, וכך גם לבישופים של לונדון, דורהאם ווינצ'סטר. עשרים ואחד המושבים הנותרים מאוישים לפי סדר הוותק ומעמד. ייתכן שייקח לבישוף מספר שנים להגיע לבית הלורדים, ובשלב זה הוא הופך להיות לורד רוחני.
ראו גם

פוליטיקה של הממלכה המאוחדת
הערות שוליים

↑  A. V. (Albert Venn) Dicey, Dicey, Morris and Collins on the conflict of laws, London : Sweet & Maxwell/Thomson Reuters, 2012, עמ' 26, ISBN 978-0-414-02453-3
↑  C. Warren (Charles Warren) Hollister, The making of England, 55 B.C. to 1399, Lexington, Mass. : D.C. Heath., 1996, עמ' 82, ISBN 978-0-669-39716-1
↑  The Campaign for an English Parliament – The Campaign for an English Parliament
↑  "English vote plan to become law despite objections". BBC News. 2015-10-21. נבדק ב-2024-03-06.
↑  eGov monitor - A Policy Dialogue Platform |, web.archive.org, ‏2008-02-19
↑  History of the Church of England, The Church of England
הזרועות המלכותיות של אנגליה לאחר איחוד הכתרים תחת ג'יימס השישי (סקוטלנד) והראשון (אנגליה) (1603–1625)
סמל של חבר העמים של אנגליה, סקוטלנד ואירלנד תחת אוליבר קרומוול, הלורד פרוטקטור (1653–1659)
דגל אנגליה שולב במה שהוא כיום היוניון ג'ק.
סמל מלכותי של ממלכת בריטניה לאחר מעשי האיחוד 1707 תחת אן, מלכת אנגליה ( 1702–1707 ) ושל בריטניה הגדולה (1707–1725 )
סמל מלכותי בין 1837 ל-1952
אזורי הבחירה של הפרלמנט האירופי באנגליה בשנת 2009
דגל אנגליה, צלב ג'ורג' הקדוש
בית פורטקוליס (משמאל) וארמון וסטמינסטר (מימין), כשברקע נראה הלונדון איי.
בית העירייה, לונדון
סמל מלכותי של הממלכה המאוחדת כפי ששימש את ממשלת באנגליה
סמל הסיטי של לונדון
מבנה החטיבות האדמיניסטרטיביות של אנגליה
הארכיבישוף לשעבר מקנטרברי, רואן וויליאמס.
תיכון דתי יבנה (חיפה)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 ישיבה תיכונית
 על שם:  יבנה 
 מוטו:  "הדבר הכי גדול בעולם, הוא לעשות טובה למישהו אחר" האדמו"ר מפיאסצ'נה
 תקופת הפעילות:  1934–הווה (כ־91 שנים) 
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה התיכונית:  הרב יאיר הרשקוביץ
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 קואורדינטות:  32°46′27″N 35°00′44″E﻿ / ﻿32.774303343485°N 35.012147038397°E﻿ / 32.774303343485; 35.012147038397
  (למפת חיפה מוגדלת) תיכון דתי יבנה(למפת חיפה רגילה) תיכון דתי יבנה(למפת הגליל המערבי רגילה) תיכון דתי יבנה(למפת הגליל המערבי מוגדלת) תיכון דתי יבנה
 
ישיבת בני עקיבא יבנה חיפה (בעבר נקראה בית הספר הריאלי יבנה או תיכון דתי יבנה) היא מוותיקי המוסדות התיכוניים הדתיים בארץ ישראל. בעבר המוסד התנהל כבית ספר תיכון דתי, אך כיום המוסד מסונף למרכז ישיבות בני-עקיבא ומתנהל כישיבה תיכונית.
תולדות המוסד

בית הספר נוסד כמוסד חינוכי לכיתות היסודיות בשנת תרצ"ה (1934) על ידי יוצאי גרמניה דתיים בחיפה, שלא היו שבעי רצון מהחינוך של תנועת המזרחי. הם פנו לד"ר אברהם כהן, שעלה מגרמניה זמן קצר קודם לכן והתיישב בתל אביב, והיה מוכן לקחת על עצמו את ניהול בית הספר. שם בית הספר נקרא "יבנה" על פי אמירתו של רבן יוחנן בן זכאי "תן לי יבנה וחכמיה" ובכך רצו לרמז על רצונם בהגברת לימודי היהדות. לשם "יבנה" נוסף הכינוי "הריאלי", מתוך כוונה למשוך אליו תלמידים.
בית הספר היה לכתחילה על מפלגתי והיו בו תלמידים שהיו בנים להורים חברי המזרחי, אגודת ישראל ובלתי מפלגתיים. תפיסת החינוך דגלה ב"תורה עם דרך ארץ" כפי שהיה מקובל בקרב יהודי גרמניה החרדים. בית הספר עבר למבנים שונים בשכירות, כולם בשכונת הדר הכרמל. בשנים הראשונות היו בו רק כיתות של בית ספר יסודי. בהמשך צורפו אליו כיתות תיכון והמחזור הראשון נבחן בבחינות הבגרות בשנת ה'תש"א (1941). בטקס הסיום ציין הרב יהושע קניאל שזו הפעם הראשונה בה נבחנים בבגרות בתלמוד, באישור מחלקת החינוך של ממשלת המנדט. עם כל זאת, ברוב השנים הללו לא הייתה כיתת י"ב בבית הספר. רק משנת ה'תשי"א (1951) סיימו תלמידים את כיתה י"ב בצורה סדירה. בשנים מסוימות למדו בו גם בנות בכיתות נפרדות.
לימים נפרדו מהמוסד כיתות היסוד שעברו למוסד נפרד בשכונת הדר הכרמל ומאז נקרא המוסד היסודי "יבנה – נצח ישראל".
לאחר אברהם כהן ניהל את בית הספר ד"ר יצחק מילר. בתשי"ט הוא הוחלף על ידי הרב משה רבהון שניהל את בית הספר עד שנות ה-70 של המאה ה-20.
בשנות ה-60 של המאה ה-20 עבר בית הספר למבנה גדול ברחוב הנגב, סמוך לשכונת הדר הכרמל. בשנת ה'תשל"ז (1976–1977) נפתחה במוסד מגמה של ישיבה תיכונית, במקביל לתיכון הרגיל. בראש הישיבה עמד הרב שלמה קליימן, שהיה עד אז ר"מ במדרשית נעם. בשנת 1994 עבר בית הספר למבנה חדש בשכונת רמת אלון. בשנת 2008 צורף המוסד לרשת ישיבות בני עקיבא.
לקראת סוף שנת הלימודים 2022-2023 התפטר הרב יורם שמיר מתפקידו כמנהל הישיבה התיכונית. את מקומו תפס הרב יאיר הרשקוביץ.
ראו גם

בוגרי תיכון דתי יבנה
לקריאה נוספת

יעקב ויליאן, דת וחינוך בחיפה בשנים 1932–1948, עבודה לשם קבלת תואר מוסמך, אוניברסיטת בר-אילן, תשע"א, עמ' 110–117
יבנה – ישיבה תיכונית ובית הספר התיכון הדתי, חיפה תשמ"ח (חוברת לכנס הבוגרים והיובל)
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף נ"ו, עמוד א'
↑  כך לפי תמונות המחזור שפורסמו בחוברת היובל
↑  במקור, "נצח ישראל" היה שמו של בית ספר יסודי ותלמוד תורה שהוקם בחיפה בתחילת המאה ה-20, כסניף של בית הספר נצח ישראל בפתח תקווה.
↑  ישיבת 'יבנה' חיפה מצטרפת למרכז ישיבות בני עקיבא אלי לוי, מקור ראשון 30 ביולי 2008
↑  אריה יואלי, ‏הרב יאיר הרשקוביץ נבחר לראש ישיבת יבנה בחיפה, באתר "סרוגים", 16 באוגוסט 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007356403505171  VIAF: 70151431592056301753   WorldCat (עם VIAF): 70151431592056301753
מליסה בנויסט

| --- | --- |

בנויסט בכנס קומיק-קון, סן דייגו, יולי 2017
 לידה:  4 באוקטובר 1988 (בת 36) יוסטון, טקסס, ארצות הברית ארצות הברית
 שם לידה:  Melissa Marie Benoist 
 סוגה מועדפת:  מוזיקת פופ 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2000
 מקום לימודים:  Arapahoe High School (2007)  מכללת מרימאונט מנהטן (2011) 
 בן זוג:  כריס ווד
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  פרס סאטורן 2016 פרסי בחירת הנוער 2017 פרסי בחירת הנוער 2018 מועמדות לפרס איגוד בחירת המבקרים 2021
 פרופיל ב-IMDb
 
מליסה מארי בּנוֹיסט (באנגלית: Melissa Marie Benoist; נולדה ב-4 באוקטובר 1988) היא שחקנית וזמרת אמריקאית, אשר התפרסמה לראשונה בשל תפקידה בתור מארלי רוז בסדרה המוזיקלית "Glee" ברשת FOX, ולאחר מכן כיכבה בתפקיד הראשי בתור סופרגירל בסדרה "סופרגירל" ברשת The CW.
ביוגרפיה

מליסה בנויסט, בתם של הרופא ג'ים בנויסט ושל ג'וליה, נולדה ביוסטון שבטקסס וגדלה בדנוור שבקולורדו. הוריה התגרשו כשהייתה בת שלוש עשרה. הסבא רבא מצד אביה היה ממוצא צרפתי. יש לה שתי אחיות: ג'סיקה, סופרת, וכריסטינה, מדענית אקולוגית, וחמישה אחים למחצה מנישואיו השניים של אביה.
היא התחילה ללמוד שיעורי ריקוד בגיל שלוש, תוך התמקדות בג'אז, בלט וסטפס. כשהייתה בת ארבע, דודתה הכניסה אותה להצגה בכנסייה שביימה. לאחר מכן הצטרפה לתיאטרון ילדים קהילתי בעיר הולדתה.
היא סיימה את לימודיה בבית הספר התיכון "אראפאהו" בסנטניאל שבקולורדו ב-2007. לאחר מכן החלה ללמוד לתואר ראשון במכללת מרימאונט מנהטן (אנ') בניו יורק בתוכנית התיאטרון המוזיקלי, אך בשנה השנייה שלה, היא עברה לחוג ללימודי תיאטרון, בשל הערצתה למחזות רוסיים מהמאה ה-19. היא סיימה את לימודיה עם תואר ראשון באמנויות תיאטרון ב-2011.
קריירה

הופעת הבכורה הקולנועית של בנויסט הייתה בסרט "טנסי" ב-2008. לאחר מכן היא הופיעה ב בתפקיד אורח בסדרות הטלוויזיה בהן: "שוטרים בדם", "האישה הטובה", "חוק וסדר: מדור מיוחד", "חוק וסדר: כוונה פלילית" ו"האישה הטובה".
במאי 2012 היא ניגשה לאודישן עבור "Glee" בניו יורק, כשהיא שרה שיר שונה בכל אחד מחמשת האודישנים. בין השירים היו: "Fidelity" של רגינה ספקטור, "King of Anything" של שרה ברליס, שיר של קולבי קאליי ומספר יצירות ממחזות זמר.[דרוש מקור] ביולי היו לה שני מבחני בד בקליפורניה בנוכחות יוצר ותסריטאי הסדרה ראיין מרפי, מנהלי הליהוק והמפיקים בפועל. מאחר שמנהלי ההפקה חיפשו שחקנית עבור התפקיד של מארלי במשך זמן מה, בנויסט קיבלה את התפקיד באופן מיידי.[דרוש מקור]
ב-2014 היא הופיעה בסרט "ויפלאש", אשר זכה בשלושה פרסי אוסקר, והיה מועמד לשניים נוספים.
ב-2015 שיחקה בנויסט בסרט הקולנועי "דני קולינס". היא גילמה את דמותה של ג'יימי, פקידת קבלה במלון שבו מבקר בתכיפות אחד מכוכבי הרוק של כל הזמנים האהוב עליה. החל משנת 2015 בנויסט מגלמת את דמותה של גיבורת העל סופרגירל, בסדרת הפעולה-פנטזיה של רשת "The CW" הנושאת את אותו השם.
בשנת 2016 שיחקה בסרט הדרמה "הגיבורים של בוסטון" בכיכובו של מארק וולברג. בשנת 2017 שיחקה בסרטה של ג'ניפר מוריסון "כלבי השמש", בתפקיד ראשי של טלי פטרסון לצידו של מייקל אנגרנו. בשנת 2018 גילמה את דמותה של רייצ'ל כורש במיני-סדרה ההיסטורית "וייקו", המבוססת על אירועי המצור בווייקו. בשנת 2019 השתתפה בסרט "ג'יי ובוב השקט: האתחול" בבימויו של קווין סמית', המהווה חידוש לגרסה המקורית מ-2001.
בפברואר 2021 השיקה בנויסט חברת הפקות משלה, בשם "Three Things Productions", וחתמה על הסכם שיתוף פעולה עם אולפני הטלוויזיה של האחים וורנר (אנ'). בנויסט מינתה לתפקיד סגנית הנשיאה לפיתוח בחברה את מנהלת התוכן סהר קאשי, שבעבר עבדה ב"נטפליקס", ב"פוקס" ובחברת ההפקות "אנונימוס קונטנט" (אנ').
חיים אישיים

בשנת 2012 בנויסט החלה לצאת עם השחקן בלייק ג'נר (שגילם את דמותו של ריידר ליין ב-"Glee"). השניים הודיעו על אירוסיהם ב-11 ביולי 2013, והתחתנו במרץ 2015. בדצמבר 2016 נפרד הזוג, ובדצמבר 2017 התגרשו.
במרץ 2017 התחילה בנויסט לצאת עם השחקן כריס ווד, ששיחק כבן זוגה בסדרה "סופרגירל". ב-10 בפברואר 2019 השניים התארסו וב-1 בספטמבר באותה השנה התחתנו. ב-25 בספטמבר 2020 נולד בנם הראשון.
בנובמבר 2019 העלתה בנויסט לאינסטגרם סרטון בו סיפרה על התעללות פיזית ממושכת שעברה בידי בן זוגה לשעבר, אך לא חשפה את שמו. הפגיעות הפיזיות כללו גם אירוע, שהתרחש ב-2015 או 2016, והסתכם בשבר באף וקרע בקשתית שהשאירה פגיעה קבועה בעין. באוקטובר 2020 בלייק ג'נר כתב פוסט ארוך באינסטגרם בו הוא מודה שהוא זה שפגע בבנויסט והתנצל על כך, תוך שהוא טוען שבמערכת היחסים ביניהם הייתה אלימות משני הצדדים.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | טנסי | לורל |  |
| 2014 | ויפלאש | ניקול |  |
| 2015 | Band of Robbers | בקי תאצ'ר |  |
| 2015 | דני קולינס | ג'יימי |  |
| 2015 | אהבה למרחקים ארוכים | מרסיה |  |
| 2016 | Lowriders | לורליי בייקר |  |
| 2016 | הגיבורים של בוסטון | קתרין ראסל |  |
| 2017 | Billy Boy | ג'ניפר |  |
| 2017 | כלבי השמש | טלי פטרסון |  |
| 2019 | ג'יי ובוב השקט מההתחלה | עצמה |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | שוטרים בדם | רנה | פרק: "Privilege" |
| 2010 | האישה הטובה | מולי | פרק: "Nine Hours" |
| 2010 | חוק וסדר: כוונה פלילית | ג'סלין קאר | פרק: "Delicate" |
| 2010 | חוק וסדר: מדור מיוחד | אווה | פרק: "Wet" |
| 2011 | הומלנד | סטייסי מור | 2 פרקים |
| 2012 - 2014 | Glee | מארלי רוז | תפקיד חוזר (עונה 4) תפקיד ראשי (עונה 5); 42 פרקים |
| 2015 - 2021 | סופרגירל | קארה זור-אל / קארה דנוורס / סופרגירל | תפקיד ראשי (6 עונות); 126 פרקים |
| 2016 - 2019 | הפלאש | קארה זור-אל / קארה דנוורס / סופרגירל | 5 פרקים |
| 2016 - 2020 | החץ | קארה זור-אל / קארה דנוורס / סופרגירל | 5 פרקים |
| 2016 - 2020 | אגדות המחר | קארה זור-אל / קארה דנוורס / סופרגירל | 3 פרקים |
| 2017 - 2018 | לוחמי החופש: הריי | קארה זור-אל / קארה דנוורס / סופרגירל | דיבוב; 8 פרקים |
| 2018 | וייקו | רייצ'ל כורש | מיני-סדרה |
| 2019 | באטוומן | קארה זור-אל / קארה דנוורס / סופרגירל | פרק: "Crisis on Infinite Earths, Part Two" |
| 2020 | רובוט צ'יקן | לורה קיני / מלורי הייז | דיבוב; פרק: "Sundancer Craig in: 30% of the Way to Crying |
| 2024 | The Girls on the Bus | סאדי מק'ארתי | תפקיד ראשי; 10 פרקים גם מפיקה |