stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ון אורטיז
קריירה > קולנוע

אורטיז החל לשחק בשנות ה-90 בתפקידים קטנים בסרטים "דרכו של קרליטו" של בריאן דה פלמה בתפקיד גאוז'רו אחיינו של סוחר הסמים קרליטו בריגנטה (אל פצ'ינו), "אמיסטאד" של סטיבן ספילברג, "סמל בילקו" ו"כופר".
בשנת 2000 השתתף אורטיז בדרמה של ג'וליאן שנאבל "לפני שהלילה יורד" בתפקיד חואן אבראו לצידם של חוויאר בארדם וג'וני דפ.
ב-2006 שיחק אורטיז בדרמה המוזיקלית "רוקדים" בתפקיד המורה ג'וזף טמפל, בדרמה המוזיקלית בהפקתה של ג'ניפר לופז "הזמר" בתור מוזיקאי מוזיקת הסלסה ווילי קולון ובעיבוד הקולנועי לסדרת הפשע הפופולרית "מיאמי מחלק מוסר".
ב-2007 שיחק אורטיז בסרט הפשע של רידלי סקוט "אמריקן גנגסטר" בתפקיד הבלש חוויאר ריברה ובסרט האימה "הנוסע השמיני נגד הטורף 2" בתפקיד השריף אדי מורלס.
ב-2008 הופיע בדרמת הפשע "גאווה ותהילה" בתור השוטר ראובן סנטיאגו. ב-2009 הופיע אורטיז בשובר הקופות "מהיר ועצבני 4" בתפקיד הנבל הראשי ברון הסמים ארתורו בראגה ובסרט הפשע "אויביי הציבור". אורטיז זכה בשנת 2010 לביקורות טובות על הופעתו בדרמה העצמאית בבימויו של פיליפ סימור הופמן "ג'ק יוצא לשייט", דרמה אותה הפיק אורטיז בצוואתה עם הופמן. בסרט שיחק אורטיז בתור קלייד חברו של נהג הלימוזינה הביישן ג'ק (הופמן) והועמד לפרס אינדיפנדנט ספיריט להופעת המשנה הטובה ביותר.
ב-2012 השתתף אורטיז בדרמה "אופטימיות היא שם המשחק" בתפקיד רוני גיסה של טיפאני מקסוול (ג'ניפר לורנס).
בשנת 2017 שיחק בסרט "פורשים בסטייל", קומדיה שחורה בבימויו של זאק בראף. באותה שנה שיחק בקומדיה "נשמה של כלב", בבימויו של לאסה הלסטרם, וכן בסרט ההרפתקאות "קונג: אי הגולגולת", אשר מהווה אתחול לסדרת סרטי קינג קונג.
קריירה > טלוויזיה

בשנת 2001 שיחק אורטיז בסדרת הדרמה הקומית "הג'וב" אותה יצר דניס לירי.
משנת 2011 משחק אורטיז בסדרת דרמת הספורט "מזל" בתפקיד מאמן הסוסים טורו אסקלנטה.
בשנת 2020 שיחק בסדרת הטלוויזיה "אמריקה הקטנה" של שירות הסטרימינג אפל TV פלוס.
חיים אישיים

אורטיז נשוי לעוזרת הפקה בשם ג'ניפר אורטיז ואב לילד אחד.
פילמוגרפיה

דרכו של קרליטו (1994)
אדמת הלוטו (1995)
כופר (1996)
סמל בילקו (1996)
אמיסטאד (1997)
מהומות (1997) - סרט טלוויזיה
האופטוריניסטים (2000)
לפני שהלילה יורד (2000)
שלוש בלילה (2001)
מחלק הסמים (2002)
רוקדים (2006)
הזמר (2006)
מיאמי וייס (2006)
הנוסע השמיני נגד הטורף 2 (2007)
גאווה ותהילה (2008)
אמריקן גנגסטר (2007)
מהיר ועצבני 4 (2009)
אויבי הציבור (2009)
ג'ק יוצא לשייט (2010)
אופטימיות היא שם המשחק (2012)
סטיב ג'ובס (2015)
אישה, חלק (2016)
פורשים בסטייל (2017)
נשמה של כלב (2017)
קונג: אי הגולגולת (2017)
נקמה חריפה (2018)
באמבלבי (2018)
משוכפלים (2018)
נוסטלגיה (2018)
אד אסטרה (2019)
דוהרת (2020)
The Fallout (2021)
עדיין כאן (2022)
מעשייה אמריקאית (2023)
מים רדודים (2023)
סתם אחד 2 (2025)
פילמוגרפיה > טלוויזיה

חיים שופעים - (1996)
הג'וב - (2001)
מועדון (2005-2004)
מזל - (2011)
הפרקליט (2014)
כולנו יחד (2016–2015)
אמריקה הקטנה (2020)
איש הניסים (2020)
Promised Land‏ (2022–הווה)
וויל טרנט (אנ') (2024)
הטירוף (2024)
קוף רע (2024)
ג'יימי לי קרטיס

| --- | --- |

ג'יימי לי קרטיס בכנס "קומיק-קון" בסן דייגו, יולי 2018
 לידה:  22 בנובמבר 1958 (בת 66) סנטה מוניקה, קליפורניה, ארצות הברית
 סוגה מועדפת:  אימה
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1977
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הפסיפיק  בית הספר התיכון וסטלייק  בית ספר הרווארד-וסטלאק  בית הספר צ'ואט רוזמרי הול  תיכון בוורלי הילס  The Center for Early Education 
 בן או בת זוג:  כריסטופר גסט (18 בדצמבר 1984–?) 
 צאצאים:  תומאס גסט, אנני גסט 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר  מועמדת לפרס ג'יני פרס סאטורן פרס גלובוס הזהב מועמדת לפרס באפט"א פרס הקומדיה האמריקאי פרס גילדת שחקני המסך לשחקנית המשנה הטובה ביותר מועמדת לפרס MTV מועמדת לפרס בלוקבסטר מועמדת לפרס אמי פרס סטליט
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:   
 
ג'יימי לי קרטיס (באנגלית: Jamie Lee Curtis; נולדה ב-22 בנובמבר 1958) היא שחקנית זוכת פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר, וסופרת אמריקאית. הייתה ידועה תחילה בתור "מלכת הצרחות" בגלל תפקידיה בכמה סרטי אימה בתחילת הקריירה שלה, כמו "ליל המסכות", "הערפל", "ליל הבכורה" ו"רכבת לגיהנום", אך השתתפה מאז במגוון רחב של סרטים רבים מז'אנרים שונים. ספרה משנת 1998, "Today I Feel Silly, and Other Moods That Make My Day", הפך לרב מכר ברשימה של "הניו יורק טיימס". הופיעה בפרסומות עבור "Activia" מאז שנת 2007, והיא בלוגרית עבור העיתון "הפינגטון פוסט".
קרטיס היא זוכת פרס אריה הזהב על מפעל חיים בפסטיבל הסרטים של ונציה 2021.
ב-2022 זכתה בפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטוב ביותר על השתתפותה בסרט "הכול בכל מקום בבת אחת". בנוסף זכתה ב-פרס גילדת שחקני המסך לשחקנית המשנה הטובה ביותר על משחקה בסרט.
קורות חיים

קרטיס נולדה בלוס אנג'לס, לשחקן היהודי טוני קרטיס ולשחקנית הנוצרייה ג'נט לי. הוריה של קרטיס התגרשו בשנת 1962, ואמה נישאה לרוברט ברנדט. לקרטיס יש אחות גדולה, קלי קרטיס, שגם היא שחקנית, וכמה אחים למחצה (כולם מצד אביה), אלכסנדרה, אלגרה, בן, וניקולס (שמת בשנת 1994 ממנת יתר). קרטיס למדה בבית הספר וסטלייק בלוס אנג'לס ובתיכון בוורלי הילס, וסיימה את לימודיה בצ'ואוט רוזמרי הול. היא חזרה לקליפורניה בשנת 1976, ולמדה באוניברסיטת האוקיינוס השקט. היא שקלה ללמוד עבודה סוציאלית, אך עזבה לאחר סמסטר אחד כדי להמשיך את קריירת המשחק.
קרטיס נשואה לשחקן, התסריטאי והבמאי כריסטופר גסט (אנ'). הזוג התחתן ב-18 בדצמבר 1984 ואימץ בת ובן.
קרטיס הייתה אלכוהוליסטית ומכורה למשככי כאבים. היא נגמלה בשנת 1999. לדבריה, ההתאוששות היא ההישג הגדול ביותר בחייה.
קרטיס היא הסנדקית של השחקן ג'ייק ג'ילנהול.
קריירה > קולנוע

סרט הבכורה של קרטיס התרחש בסרט האימה משנת 1978, "ליל המסכות", שבו גילמה את דמותה של לורי סטרוד. הסרט זכה להצלחה גדולה ונחשב לסרט העצמאי הרווחי ביותר בזמנו, וזכה לשבחים רבים ונחשב כסרט אימה קלאסי. קרטיס לאחר מכן לוהקה בכמה סרטי אימה, וזכתה לכינוי "מלכת הצרחות".
הסרט הבא שלה היה סרט האימה, "הערפל", שבוים על ידי הבמאי של "ליל המסכות" ג'ון קרפנטר. הסרט נפתח בפברואר 1980 לביקורות מעורבות אך להכנסות נאות, וחיזק את מעמדה של קרטיס ככוכבת סרטי האימה. הסרט הבא שלה, "ליל הבכורה", היה סרט אימה קנדי דל תקציב שיצא ביולי 1980. הסרט, שעבורו היא הייתה מועמדת לפרס ג'יני עבור השחקנית הזרה הטובה ביותר, היה דומה בסגנון של "ליל המסכות", אך זכה לביקורות שליליות. באותה שנה, קרטס כיכבה גם ב"רכבת לגיהנום", שנפתח באוקטובר וקיבל ביקורות שליליות בדומה לליל הבכורה. קרטיס מאוחר יותר הופיעה ב"ליל המסכות 2", "ליל המסכות: 20 שנה אחרי" ו"ליל המסכות: תחיית המתים", וכן נתנה תפקיד קול ללא קרדיט ב"ליל המסכות 3: עונת המכשפה".
תפקידה בסרט "משנה מקום משנה מזל" (1983) עזר לקרטיס להסיר ממנה את תדמית מלכת הצרחות. הסרט "דג ושמו וונדה" (1988) קיבל מעמד פולחן והציג לראווה את קרטיס כשחקנית קומית. היא זכתה בפרס גלובוס הזהב עבור עבודתה בסרט "שקרים אמיתיים" (1994). התפקידים האחרונים שלה בסרטים כוללים את סרטו של דיסני "שישי הפוך" (2003), לצד לינדזי לוהן. היא הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב עבור השחקנית הטובה ביותר בסדרת קומדיה או סדרה מוזיקלית בסרט זה.
באוקטובר 2006, קרטיס סיפרה ל-"Access Hollywood" שהיא פורשת מקריירת המשחק שלה כדי להתמקד במשפחתה. היא חזרה למשחק ביוני 2007 בסרט של דיסני, "הצ'יוואווה מבוורלי הילס", לצד פייפר פראבו, כאחת משלוש הדמויות האנושיות בסרט. היא גם כיכבה בשנת 2010 בקומדיה "רק לא את", לצד קריסטן בל וסיגורני ויבר.
ב-2022 שיחקה בסרט "הכל בכל מקום בבת אחת". על תפקידה בסרט זכתה בפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ובפרס גילדת שחקני המסך לשחקנית המשנה הטובה ביותר.
קריירה > טלוויזיה

קרטיס הופיעה בבכורה בטלוויזיה בפרק של "קולומבו", אולם תפקיד הטלוויזיה הראשון שלה היה לצד ריצ'רד לואיס בקומדיה "Anything but Love", שנמשכה ארבע עונות משנת 1989 עד 1992. הופעתה כהאנה מילר זיכה אותה בפרס גלובוס הזהב ובפרס נבחרי הקהל. היא הופיעה כאחות סגן דוראן בסדרת הטלוויזיה "מבצע תחתונית"; המבוססת על סרט בעל אותו שם שכיכב בו אביה.
בשנת 1981 קרטיס כיכבה בסרט "Death of a Centerfold: The Dorothy Stratten Story". היא קיבלה מועמדות לפרס גלובוס הזהב עבור עבודתה בעיבוד של TNT ליצירה של ונדי וסרשטיין, "The Heidi Chronicles". היא כיכבה בסרט טלוויזיה של CBS, "המתנה של ניקולס", שעבורו היא קיבלה מועמדות לפרס אמי. קרטיס הופיעה גם בסדרה הבדיונית "באק רוג'רס במאה ה-25", ובפרק של "המופע של דרו קארי".
החל משנת 2015 היא מגלמת את דיקנית הקולג' קאתי מאנץ' בסדרת האימה הקומית "מלכות הצעקה" של המפיק ראיין מרפי.
בשנת 2023 קרטיס גילמה את דונה ברזאטו, אם המשפחה בעונה השנייה והשלישית של סדרת הדרמה הדוב.
קריירה > ספרי ילדים

קרטיס עבדה עם המאיירת לורה קורנל, וכתבה כמה ספרי ילדים, שפורסמו על ידי הוצאת הספרים "הרפר קולינס".
When I Was Little: A Four-Year Old's Memoir of Her Youth, 1993.
Tell Me Again About The Night I was Born, 1996.
Today I Feel Silly, and Other Moods That Make My Day, 1998
Where Do Balloons Go?: An Uplifting Mystery, 2000.
I'm Gonna Like Me: Letting Off a Little Self-Esteem, 2002.
It's Hard to Be Five: Learning How to Work My Control Panel, 2004.
Is There Really a Human Race?, 2006.
Big Words for Little People, 2008.
My Friend Jay, 2009.
My Mommy Hung the Moon: A Love Story, 2010.
Destiny (סיבוב הופעות)

Destiny הוא סיבוב ההופעות השלישי של להקת הג'קסונים, שנועד לקדם אלבום בעל אותו השם. סיבוב ההופעות החל ב-22 בינואר 1979 בברמן, גרמניה, והסתיים כשנה לאחר מכן בהונולולו, הוואי שבארצות הברית. במהלך אותה השנה הופיעו חברי הלהקה 129 פעמים בסיבוב, שהתפרס על פני שלוש יבשות ותשע מדינות. מרבית ההופעות (83) התקיימו בארצות הברית.
סיבוב ההופעות

האלבום Destiny יצא לאור ב-17 בדצמבר 1979. כחמישה שבועות לאחר מכן נפתח סיבוב ההופעות בברמן, גרמניה. הלג הראשון של הסיבוב התקיים ברחבי אירופה ונמשך עד לתחילת חודש מרץ. לאחר מכן המשיכה הלהקה ל-14 הופעות בדרום אפריקה וסנגל. החלק האחרון והארוך של הסיבוב כלל הופעות ברחבי צפון אמריקה, כולל ביקור ב-79 ערים שונות ברחבי ארצות הברית.
בחודש יוני נעצר הסיבוב לארבעה חודשים על מנת לאפשר למייקל ג'קסון, הזמר המוביל של הלהקה, לסיים את הקלטות אלבום הסולו שלו "Off the Wall" שיצא לאור באוגוסט אותה השנה. ההופעות בחלק הראשון של הסיבוב נערכו באולמות בעלי קיבולת בינונית של כ-3,000 צופים. לאחר יציאת אלבום הסולו התקיימו ההופעות באולמות גדולים יותר. גם סדר השירים השתנה ונוספו שירים מתוך האלבום.
רשימת השירים

"Dancing Machine"
"Things I Do for You"
"Ben"
"Keep on Dancing"
מחרוזת: "I Want You Back" / "ABC" / "The Love You Save"
"I'll Be There"
"Enjoy Yourself"
"Destiny"
"Show You the Way to Go"
"All Night Dancin'"
"Blame It on the Boogie"
"Dancing Machine"
"Things I Do for You"
"Get It Together"
"Off the Wall"
"Ben"
"Keep on Dancing"
מחרוזת: "I Want You Back" / "ABC" / "The Love You Save"
"I'll Be There"
"Rock with You"
"Enjoy Yourself"
"Blame It on the Boogie"
"Don't Stop 'Til You Get Enough"
"Shake Your Body (Down to the Ground)"
הערות שוליים

↑  "The singles explosion heard around the world..." Billboard. New York City. 91 (5). 3 בפברואר 1979. נבדק ב-5 במרץ 2016. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2  O'Toole, Kit (1 באוקטובר 2015). Michael Jackson FAQ: All That's Left to Know About the King of Pop. Milwaukee: Hal Leonard Corporation. ISBN 9781495045981. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "The Jacksons On Tour". Ebony. Chicago. 35 (1). בנובמבר 1979. ISSN 0012-9011. נבדק ב-5 במרץ 2016. {{cite journal}}:  (עזרה)
| חמישיית הג'קסונים |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה של חמישיית הג'קסונים | דיסקוגרפיה של חמישיית הג'קסונים |  |
| חמישיית הג'קסונים   (מוטאון) | Diana Ross Presents The Jackson 5  • ABC • Third Album • Jackson 5 Christmas Album • Maybe Tomorrow • Goin' Back to Indiana • Lookin' Through the Windows • Skywriter • G.I.T.: Get It Together • Dancing Machine • Moving Violation |  |
| הג'קסונים (CBS) | The Jacksons • Goin' Places • Destiny • Triumph • Victory • 2300 Jackson Street |  |
| אלבומי הופעה | The Jackson 5 in Japan • The Jacksons Live! • Live at the Forum |  |
| אוספים | Greatest Hits • Anthology • Joyful Jukebox Music • Boogie • Soulsation! • Jackson 5: The Ultimate Collection • The Essential Jacksons • The Very Best of The Jacksons • I Want You Back! Unreleased Masters • Come and Get It: The Rare Pearls |  |
| סיבובי הופעות | The Jackson 5 First National Tour • The Jackson 5 Second National Tour • The Jackson 5 Final Tour • Destiny World Tour • Triumph Tour • Victory Tour • Unity Tour |  |
הרשת העמוקה

הרשת העמוקה (deep web), הרשת הבלתי נראית (invisible web) או הרשת הנסתרת (Hidden web) היא אוסף המידע הקיים ברשת האינטרנט אך אינו מזוהה ונגיש באמצעות מנועי חיפוש הרגילים, כגון Google, ‏Bing ומנוע החיפוש של Yahoo!.
מידע כזה יכול להיות מידע המוגן מאחורי סיסמה או CAPTCHA, כך שזחלני רשת לא מסוגלים לארכב אותו והוא לא מופיע במנועי החיפוש. לדוגמה, אזור אישי באתר אינטרנט, המוצג לחשבון בעל המידע בלבד, וזאת לאחר אימות זהותו.
אין לבלבל בין מושג זה לבין Dark web או השירותים הנסתרים של Tor. אמנם רשתות אפלות הן חלק מהרשת העמוקה, אך הן רק חלק קטן מרשת זו. ישנם דפים רבים שאינם מאורכבים על אף שהם אינם נמצאים ברשתות האפלות: רוב המידע ברשת נמצא בעמודים דינמיים הנוצרים באופן אוטומטי על ידי פעולתו של סקריפט רשת, ומתקיימים זמן מועט בלבד. למשל, עמוד תוצאות החיפוש במנוע החיפוש גוגל הוא עמוד דינמי, שאינו מאורכב.
מייק ברגמן, מייסד BrightPlanet‏, הוא שטבע את המושג, באמירתו המפורסמת כי "חיפוש באינטרנט כיום ניתן להשוואה לגרירת רשת דייגים על פני מי האוקיינוס: ניתן לתפוס לא מעט ברשת, אבל ישנו מידע רב שנמצא עמוק ולכן מתפספס".
מספר העמודים ברשת העמוקה הוערך בשנת 2001 , גדול פי 500 מהרשת הגלויה.
נפח

מחקרים שנערכו באוניברסיטת קליפורניה בברקלי בשנת 2001 מניחים כי הרשת העמוקה מכילה מידע בנפח של כ-7,500 טרה בייט. בשנת 2004 זיהו ד"ר שסטקוב ואחרים כ-300,000 אתרי רשת עמוקה בכל רשת האינטרנט. להערכת שסטקוב, בשנת 2006, במרחב הרוסי בלבד היו 14,000 אתרים עמוקים.
מקור השם

ברגמן, במאמר שפרסם אודות הרשת העמוקה ב-Journal of Electronic Publishing, ציין כי ג'יל אלסוורת' השתמשה במושג "הרשת הבלתי נראית" ב-1994 כדי להתייחס לאתרים שלא היו רשומים במנוע חיפוש כלשהו. ברגמן ציטט מאמר של פרנק גרסיה מינואר 1996:
שימוש מוקדם נוסף במונח "הרשת הבלתי נראית" נעשה על ידי ברוס מאונט ומתיו ב. קול מ-Personal Library Software, בתיאור של כלי הרשת עמוקה שנמצא בפרסום לעיתונות מדצמבר 1996.
השימוש הראשון במונח "רשת עמוקה", שכעת מוסכם על הכל, הופיע במאמר של ברגמן, משנת 2001.
סוגי תכנים ברשת העמוקה

ניתן לסווג את תוכני הרשת העמוקה לאחת או יותר מהקטגוריות הבאות:
תוכן דינמי: דפים דינמיים הנוצרים כתשובה לשאילתה שנשלחה, או שניתן לגשת אליהם רק דרך טופס, במיוחד אם משתמשים באלמנטים של קלט של שרת פתוח (כמו שדות טקסט); קשה לנווט בשדות כאלו ללא ידע בשרת. לדוגמה עמוד תוצאות חיפוש במנוע חיפוש.
תוכן לא מקושר: דפים שלא מקושרים מאף דף אחר, מה שעשוי למנוע גישה לתוכן לזחלן רשת. מתייחסים לתוכן הזה כדפים ללא קישורים מפנים (או קישורים תומכים).
תכנים מוגנים בסיסמה: אתרים שדורשים רישום וכניסה או הרשאה ספציפית. לדוגמה עמוד פייסבוק שהוגדר כפרטי.
רשת לפי הקשר: דפים עם תוכן המשתנה לפי הקשרי גישה שונים (לדוגמה, טווחים של כתובות IP, או רצף ניווט קודם).
תוכן מוגבל גישה: אתרים שמגבילים את הגישה לדפים שלהם בדרך טכנית (לדוגמה אתרים שמוגנים ב-CAPTCHA, או ב-HTTP headers מונעי מטמון, שמונעים ממנועי חיפוש לגלוש בהם וליצור עותקי מטמון).
תוכן סקריפטים: דפים שניתן לגשת אליהם רק דרך קישורים המיוצרים על ידי JavaScript, כמו גם תוכן המורד בדינמיות משרתי רשת דרך פתרונות פלאש או Ajax.
תוכן טקסט המשתמש בפרוטוקול גופר וקבצים המאוחסנים על שרת FTP שאינם מאונדקסים על ידי רוב מנועי החיפוש. מנועים כגון גוגל לא מאנדקסים דפים מלבד HTTP או HTTPS‏.
רשתות אפלות: רשתות שניתן לגשת אליהן רק באמצעות פרוטוקולי גלישה לא תקניים, ושלרוב משתמשות בטכנולוגיית אנונימיות כמו רשת Tor.
גישה

כדי לגלות תוכן על הרשת, מנועי חיפוש משתמשים בזחלני רשת שעוקבים אחרי היפר-קישורים דרך פרוטוקול מספרי פורטים וירטואליים ידועים. השיטה הזו אידיאלית לגילוי משאבים ברשת שעל פני השטח, אולם, לרוב, טכניקה זו איננה אפקטיבית במציאת משאבי רשת עמוקה. לדוגמה, הזחלנים לא מנסים למצוא דפים דינמיים הנוצרים כתוצאה משאילתות מסדי נתונים. זאת, עקב המספר האינסופי של שאילתות אפשריות. ניתן לפתור זאת חלקית על ידי מתן קישורים לתוצאות השאילתה, אבל הדבר יכול לנפח באופן בלתי מכוון את הפופולריות של אתר ברשת העמוקה.
ב-2005, יאהו! הפכה חלק קטן מהרשת העמוקה לאפשרי לחיפוש על ידי שירות Yahoo! Subscriptions. מנוע החיפוש הזה מחפש בכמה אתרים הדורשים רישום כמנוי בלבד. חלק מאתרי המנוי מציגים את התוכן המלא שלהם לרובוטי מנוע החיפוש כך שהם יוצגו בחיפושי המשתמש, אולם אז מציגים למשתמשים דף כניסה או רישום כשהם לוחצים על דף בתוצאות החיפוש.
זחילה ברשת העמוקה

חוקרים בדקו כיצד ניתן לזחול ברשת העמוקה בדרך אוטומטית. ב-2001, סריראם רגהאבאן והקטור גרסיה-מולינה הציגו מודל אדריכלי לזחלן של הרשת הנסתרת שמשתמש במושגי מפתח המסופקים על ידי המשתמשים או נאספים מממשקי השאילתה כדי לתשאל טופס אינטרנט ולזחול במשאבי הרשת העמוקה. אלכסנדרוס נטולס, פטרוס זרפוס, וג'ונגו צ'ו מאוניברסיטת קליפורניה, לוס אנג'לס, יצרו זחלן רשת עמוקה שיצר באופן אוטומטי שאילתות בעלות משמעות עבור טופסי חיפוש. ניסיון נוסף היה DeepPeep, פרויקט של אוניברסיטת יוטה, שמומן על ידי קרן המדע הלאומית בארצות הברית, שאסף משאבי רשת חבויה (טופסי רשת) בשרתים שונים בהתבסס על שיטות זחלן ממוקדות.
מנועי חיפוש מסחריים החלו לחקור שיטות חלופיות לזחול ברשת העמוקה. פרוטוקול Sitemap (שפותח לראשונה על ידי גוגל) ו-mod oai הם מנגנונים המאפשרים למנועי חיפוש ולגופים מעוניינים אחרים לגלות משאבי רשת עמוקה על שרתי רשת מסוימים. שני המנגנונים מאפשרים לשרתי אינטרנט לפרסם את כתובות ה-URL הנגישות בהם, ובכך לאפשר גילוי אוטומטי של משאבים שאינם מקושרים אוטומטית לרשת שעל פני השטח. מערכת ה"הגחה" של הרשת העמוקה של גוגל מחשבת מראש שאילתות לכל טופס HTML ומוסיפה את דפי ה-HTML הנוצרים לאינדקס של מנוע החיפוש. התוצאות ה"מגיחות" מוערכות באלף שאילתות לשנייה של תוכן רשת עמוקה. במערכת הזו, החישוב המקדים של שאילתות מבוצע על ידי שלושה אלגוריתמים:
בחירת ערכי קלט עבור קלט המקבל מילות מפתח
זיהוי קלטים שמקבל רק ערכים מסוג מסוים (לדוגמה, תאריך)
בחירה של מספר קטן של קומבינציות קלט שמייצרות כתובות URL המתאימות להיכלל באינדקס החיפוש
זחילה ברשת העמוקה > כלים המשמשים לזחילה ברשת העמוקה

Torch Search Engine
Torch, או TorSearch, הוא מנוע חיפוש שנועד לחקור את החלקים הנסתרים של האינטרנט. Torch טוענת שיש לה יותר ממיליארד דפי רשת אפלים באינדקס, ומאפשרת למשתמשים לגלוש ברשת האפלה ללא צנזורה וללא מעקב.
Dark.fail
Dark.fail הוכתר כוויקי הנסתר החדש. הוא מוסיף לאינדקס כל אתר Darknet גדול ועוקב אחר כל הדומיינים המקושרים לשירות נסתר מסוים.
זחילה ברשת העמוקה > ניטור הרשת האפלה

deepdarkCTI
אוסף של מקורות מודיעין איומי סייבר מהרשת העמוקה והאפלה, מטרת הפרויקט היא לאסוף את המקורות, הקיימים ברשת העמוק והאפל, שיכולים להיות שימושיים בהקשרים של מודיעין איומי סייבר.
מיפוי הרשת האפלה
בפרויקט ahmia ניתן להזין את אתר ה-onion ותראה לאילו אתרים נוספים ב-onion הוא משויך.
סיווג משאבים

קשה לקבוע אוטומטית האם משאב רשת הוא חלק מהרשת שעל פני השטח או מהרשת העמוקה. אם משאב מאונדקס על ידי מנוע חיפוש, הוא לא בהכרח חלק מהרשת שעל פני השטח, מפני שייתכן שהמשאב נמצא על ידי שיטה אחרת (לדוגמה, פרוטוקול Sitemap, mod oai, OAlster) במקום זחילה מסורתית. אם מנוע חיפוש מספק קישור מפנה למשאב, ניתן להניח שהוא ברשת שעל פני השטח. לרוע המזל, מנועי חיפוש לא תמיד מספקים קישורים מפנים למשאבים. אפילו אם קישור מפנה קיים, אין דרך לקבוע אם המשאב המספק את הקישור הוא בעצמו ברשת שעל פני השטח, ללא זחילה על פני כל הרשת. זאת ועוד, משאב עשוי להימצא ברשת שעל פני השטח, אבל הוא טרם נמצא על ידי מנוע חיפוש. לכן, אם יש לנו משאב שרירותי, לא נוכל לדעת באופן מובהק אם המשאב נמצא ברשת שעל פני השטח או בזו העמוקה ללא זחילה מלאה של הרשת.
רוב עבודת סיווג תוצאות החיפוש היא קטלוג הרשת שעל פני השטח לפי נושאים. לשם קטלוג משאבי הרשת העמוקה, איפיירוטיס ואחרים הציגו אלגוריתם שמסווג אתר רשת עמוקה לקטגוריה שמייצרת את המספר הגדול ביותר של בחירות של שאילתות שנבחרו בקפידה לפי נושאים. תיקיות רשת עמוקה תחת פיתוח כוללות את OAlster באוניברסיטת מישיגן, Intute באוניברסיטת מנצ'סטר, Infomine‏ באוניברסיטת קליפורניה בריברסייד, ו-DirectSearch (על ידי Gary price). הסיווג הזה מציב אתגר בסריקת הרשת העמוקה, בו נדרשות שתי רמות של קטלוג. הרמה הראשונה היא קטלוג אתרים לנושאים אנכיים (לדוגמה, בריאות, נסיעות, כלי רכב) ותתי-נושאים לפי טבע התוכן הנמצא במסדי הנתונים שלהם.
האתגר המסובך יותר הוא לקטלג ולמפות את המידע שנלקח ממספר משאבי רשת עמוקה לפי צורכי משתמש הקצה. דוחות חיפוש ברשת העמוקה לא יכולים להציג כתובות URL כמו דוחות חיפוש מסורתיים. משתמשי הקצה מצפים שכלי החיפוש שלהם לא רק ימצאו את מה שהם מחפשים במהירות, אבל גם יהיו אינטואיטיביים וידידותיים למשתמש. כדי להיות בעלי משמעות, דוחות החיפוש חייבים להציע עומק לטבע התוכן הנמצא במשאבים הללו, אחרת משתמש הקצה ילך לאיבוד בתוך אינסוף כתובות URL שלא מצביעות על התוכן הנמצא בהן. המבנה בו תוצאות חיפוש מוצגות משתנה לפי נושא החיפוש ולפי סוג המידע המוצג. האתגר הוא למצוא ולמפות פרטי מידע דומים ממשאבים מרובים שונים, כך שתוצאות החיפוש יוצגו במבנה אחיד בדו"ח החיפוש, ללא קשר למקור שלהם.
עתיד ופתרונות

ספקיות החיפוש הגדולות, כמו גם חברות מתמחות בנושא כמו BrightPlanet של ברגמן המוזכר לעיל, מנסות כל הזמן להפוך כמה שיותר מן התוכן של הרשת העמוקה לגלוי ואפשרי לחיפוש עבור גולשי האינטרנט. צעדים רבים בנושא נעשו החל מהעשור הראשון של המאה ה-21. חלק מן הפתרונות הם כלהלן:
חיפוש בקבצים ומסמכים המאוחסנים על גבי שרתי רשת. אם בעבר מסמכים כגון קובצי Word, מצגות PowerPoint או מסמכי PDF היו בלתי נראים למנועי החיפוש ולגולש הנעזר בהם, כיום מנועי החיפוש מסוגלים לחפש בתוכן שלהם ולהציג אותו לצד תוצאות החיפוש הרגילות.
חיפוש בתמונות מתוך אתרי אינטרנט. מנועי חיפוש כיום מסוגלים לחפש תמונות רלוונטיות לפי הטקסט הקשור אליהן, וטכנולוגיה נוספת שמתפתחת היא חיפוש לפי תמונה, ואף זיהוי פנים בתמונה. האפשרויות הללו הופכות את התמונות המאוחסנות על גבי שרתי רשת לנגישות יותר מבעבר.
חיפוש במנועי חיפוש ייעודיים, המתמחים בנושא מסוים (חיפוש אנכי). גולש המודע לעובדה שמנוע חיפוש כללי לא מסוגל לאתר חומרים מן הרשת העמוקה, בין היתר כאלו המוגנים בסיסמה או נוצרים על ידי שאילתה דינמית, עליו להיעזר במנוע חיפוש ייעודי, המחפש אך ורק בתוכן אותו הוא מחפש. לדוגמה, מנוע חיפוש של מאמרים אקדמיים, מנוע חיפוש של חנות מקוונת, וכן הלאה.
הגבולות בין תוכן מנוע החיפוש והרשת העמוקה החלו להיטשטש, כאשר שירותי חיפוש התחילו לספק גישה לחלק או כל התוכן שפעם היה מוגבל. חלק הולך וגדל של תוכן הרשת העמוקה נפתח לחיפוש חופשי, כאשר מוציאים לאור וספריות חותמים על הסכמים עם מנועי חיפוש גדולים. בעתיד, תוכן הרשת העמוקה עשוי להיות מוגדר פחות על ידי האפשרות לחפש בו, ויותר על ידי דמי גישה או סוגים אחרים של זיהוי.
רבים קושרים את נושא הרשת העמוקה לפער הדיגיטלי. הטענה היא, כי גם גולש מיומן היודע להשתמש במנוע חיפוש באופן מתקדם, עדיין עלול שלא להצליח להגיע למידע אותו הוא מבקש, עקב החסמים המוזכרים לעיל. כיוון שהפער הדיגיטלי מורכב מכמה רמות, כאשר הבסיסית היא נגישות לטכנולוגיה והשנייה היא יכולת שימוש בה, נניח כי לגולש יש נגישות, אולם כל עוד מנועי החיפוש, המהווים את הדלת שלנו לעולם האינטרנט, לא מציגים את מרב המידע, הפער עתיד להישמר. אך, האם כאשר יצליחו לאנדקס את מירב המידע, האם לא יהיה עוד פער דיגיטלי? שאלה זו, אם התנאים לה יתרחשו בעתיד, מעסיקה את השואפים לביטול הפער ההולך וגדל בין כמות המידע לבין האנשים המסוגלים לגשת אליו.
ראו גם

רשת אפלה
Dark web