stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישיבת מרכז הרב
מבוגרי הישיבה

בזמן הרב קוק (השמות לפי סדר א"ב, בשמות הפרטיים): הרב אליהו יצחק פריסמן, הרב אברהם הלל גולדברג, הרב אברהם שדמי, הרב דוד סלומון, הרב יצחק הלוי שולזינגר, הרב יצחק זונדל ריף, הרב יהודה גרשוני, הרב מאיר הכהן קפלן, הרב מנחם יהודה הלוי אושפיזאי, הרב משה דוד בקשט, הרב שמעון סטרליץ, הרב שלום אליהו ננקנסקי, הרב שמואל אליעזרי, הרב שלום נתן רענן, הרב שאול ישראלי, חכם שבתי שמואלי.
ראשי ישיבות (השמות לפי סדר א"ב, בשמות הפרטיים): הרב אברהם שדמי, הרב אליעזר מלמד, הרב אביחי רונצקי, הרב אורי גנץ, הרב אליעזר ולדמן, הרב אלי סדן, הרב אליקים לבנון, הרב (אל"ם במיל') אליעזר שנוולד, הרב ברוך וידר, הרב דוב ליאור, הרב הלל פלסר, הרב זלמן ברוך מלמד, הרב חיים דרוקמן, הרב חיים גנץ, הרב יהושע שפירא, הרב יחיא הלוי אלשיך, הרב ירחמיאל ויס, הרב יעקב יצחק פרידמן (תפרח), הרב יעקב אריאל (רמת גן), הרב מיכה הלוי (פתח תקווה), הרב משה צבי נריה, הרב משה בלייכר, הרב צבי קוסטינר, הרב צבי פרידמן, הרב צפניה דרורי, הרב שלמה אבינר, הרב שבתי הכהן סבתו (בית אל), הרב שבתי אטון, הרב שלמה לוי (ראשון לציון), הרב שמואל טל.
רבנים בולטים נוספים (השמות לפי סדר א"ב, בשמות הפרטיים): הרב אורי שרקי, הרב אורי דסברג, הרב אלישע וישליצקי, הרב אלישע אבינר, הרב אריאל אדרי, הרב איתן איזמן, הרב אברהם רמר, הרב אליעזר שמחה וייס, הרב אליהו יוסף שאר ישוב הכהן (חיפה), הרב אלחנן סמט, הרב בנימין אביעד, הרב בנימין הרלינג, הרב גדליה אייזמן (המשגיח), הרב דניאל ברק ווינט, הרב דוד סתיו (שוהם), הפייטן הרב דוד מנחם, הרב יוסף שלוש, הרב ישראל וייס, הרב יצחק הלוי שולזינגר, הרב ישועה בן-שושן, הרב יהושע הכהן כ"ץ (מעלה אדומים), הרב ישעיהו מייטליס, הרב ישעיהו משורר, הרב יוסף קאפח, הרב יחזקאל דאום, הרב יעקב פילבר, הרב יוחנן פריד, הרב משולם זוסיא טברסקי, הרב מנחם מקובר, הרב מנחם בורשטין, הרב מנחם פרומן, הרב משה לוינגר, הרב משה מרדכי הלוי שולזינגר (בני ברק), הרב צבי ישראל טאו, הרב שמואל אליהו (צפת), הרב שמעון גרשון רוזנברג, הרב שלמה בן חמו, הרב שלמה קורח (בני ברק).
פוליטיקאים (השמות לפי סדר א"ב, בשמות הפרטיים): הרב אלי בן דהן מנכ"ל וגזבר משרדי הראשון לציון והרב הראשי לישראל מלפנים הרב מרדכי אליהו, השר לשעבר אפי איתם, השר בהווה בצלאל סמוטריץ', הרב בנימין אלון, הרב פרופ' דניאל הרשקוביץ, הרב חנן פורת, יעקב הכהן (כצל'ה) כץ (בית אל), מוטי יוגב, מיכאל בן ארי, עמית הלוי, הרב רפי פרץ, הרב שי משה פירון.
אנשי אקדמיה וחינוך (השמות לפי סדר א"ב, בשמות הפרטיים): הרב פרופ' אליאב שוחטמן, הרב פרופ' נחום רקובר, הרב פרופ' נריה גוטל.
בוגרים ידועים נוספים (השמות לפי סדר א"ב, בשמות הפרטיים): דוד רזיאל, דוד נתן ברוקנר המכונה "דוד החקיין" שחקן וקומיקאי ישראלי, חיים הרצוג, יהודה חזני, מוטי שקלאר, מאיר בר-אילן חוקר יהדות ישראלי, העיתונאי נח זבולוני, העיתונאי עזריאל קרליבך, מפכ"ל משטרת ישראל רוני אלשיך, הסופר שמחה רז.
לקריאה נוספת

יוחאי ברוך רודיק, חיים של יצירה: ישיבת "מרכז הרב" לדורותיה: הגות, חינוך ומעש, חלק א' - תרפ"א-תרצ"ה (1935-1921), ירושלים תשנ"ח (להורדה)
סטיבן נייט

| --- | --- |

 לידה:  5 באוגוסט 1959 (בן 65) מרלבורו, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1993 
 מקום לימודים:  יוניברסיטי קולג' לונדון 
 פרסים והוקרה:  פרס אדגר (2004)  מפקד במסדר האימפריה הבריטית (2020)  פרסי הקולנוע הבריטי העצמאי  חוג מבקרי הסרטים של לונדון 
 פרופיל ב-IMDb
 
סטיבן נייט (באנגלית: Steven Knight; נולד ב-1959) הוא תסריטאי ובמאי קולנוע וטלוויזיה בריטי.
קריירה

נייט כתב תסריטים עבור סדרות טלוויזיה בריטיות רבות, כגון הסדרה הבריטית של מי רוצה להיות מיליונר?, "הבלשים", ואחרות. הוא ידוע בעיקר בשל עבודתו בסרטים דברים יפים ומלוכלכים וסימנים של כבוד. עבודתו בסרט דברים יפים ומלוכלכים זיכתה אותו בפרס אדגר ובפרס המבקרים האנגלים עבור "התסריטאי הבריטי של השנה". התסריט היה גם מועמד עבור מספר פרסים אחרים ביניהם פרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר ולפרס באפט"א לתסריט המקורי הטוב ביותר.
בשנת 2017 היה שותף לכתיבת תסריט הסרט "פושעי נובמבר" בכיכובם של אנסל אלגורט וקלואי גרייס מורץ, שביים סשה גרבסי ולקח חלק בכתיבה.
במרץ 2025 פורסם כי נייט יצור ויפיק סרט במהלך סיבוב ההופעות לאיחוד להקת אואזיס.
פילמוגרפיה > טלוויזיה

הבלשים – 1993–1997 (תסריטאי ראשי; ביים 4 פרקים)
מי רוצה להיות מיליונר? – 1998–2010 (כתב 4 פרקים, יוצר השעשועון)
כנופיית ברמינגהאם – 2013–הווה (יוצר, תסריטאי ומפיק)
טאבו – 2017 (יוצר, תסריטאי ומפיק)
לראות – 2019–2022 (יוצר, תסריטאי ומפיק)
מזמור חג המולד – 2019 (יוצר, תסריטאי ומפיק)
SAS: Rogue Heroes‏ (2022) (יוצר, תסריטאי ומפיק)
תקוות גדולות – 2023 (תסריטאי ומפיק)
כל האור שאיננו רואים – 2023 (יוצר ותסריטאי)
הכיסוי (אנ')(2024) – (יוצר, תסריטאי ומפיק)
(This Town‏ – (2024) (יוצר, תסריטאי ומפיק)
A Thousand Blows‏ – (2025) (יוצר, תסריטאי ומפיק)
בית גינס (2025) (יוצר, תסריטאי ומפיק)
פילמוגרפיה > קולנוע

דברים יפים ומלוכלכים – 2002 – תסריט
רוחות של חופש – 2006 – תסריט
סימנים של כבוד – 2007 – תסריט
הגאולה – 2013 – בימוי ותסריט
מעגל סגור – 2013 – תסריט
לוק – 2013 – בימוי ותסריט
מסע של מאה צעדים – 2014 – תסריט
הבן השביעי – 2014 – תסריט
שובר את הכלים – 2014 – תסריט
משחק באש – 2015 – תסריט
בעלי ברית – 2016 – תסריט והפקה
אישה צועדת קדימה – 2017 – תסריט
פושעי נובמבר – 2017 – תסריט והפקה
הנערה ברשת העכביש – 2018 – תסריט
מים שקטים – 2019 – בימוי, תסריט והפקה
בסגר – 2021 – תסריט
ספנסר – 2021 – תסריט
מריה (2024) – תסריט
הערות שוליים

↑  Chris Willman, Oasis Movie to Be Filmed During Reunion Tour From ‘Peaky Blinders’ Creator, Variety, ‏2025-03-13
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007448885105171  PLWABN: 9810553837205606  BNE: XX1182356  BnF: cb14111003c (data)  CiNii: DA11312796  GND: 138320160  ISNI: 0000 0001 0785 6280  LCCN: nb91381542  NDL: 00673101  NKC: pna2005274587  NTA: 140799818  SNAC: w6g53cq0  SUDOC: 07936294X  VIAF: 89877260   WorldCat (עם VIAF): 89877260
נינג'ה (סטרימר)

| --- | --- |

נינג'ה, 2019
 לידה:  5 ביוני 1991 (בן 33) דטרויט, מישיגן, ארצות הברית. 
 מידע אישי
 שם:  ריצ'רד טיילר בלוינס
 מידע Twitch
 ז'אנר:  משחקי מחשב
 רשומים:  כ-23.7 מיליון (נכון ל־24 במאי 2023)
 צפיות:  2.529 מיליארד (נכון ל־24 במאי 2023)
 https://twitch.tv/Ninja https://youtube.com/@Ninja
 
ריצ'רד טיילר בלוינס (באנגלית: Richard Tyler Blevins; נולד ב-5 ביוני 1991), אשר ידוע בכינויו נינג'ה (באנגלית: Ninja), הוא סטרימר (אנ') אמריקאי המשדר באתר טוויץ' מבית אמזון, וכוכב רשת בפני עצמו. בנוסף, הוא מתחזק ערוץ יוטיוב ובו יותר מ-23 מיליון רשומים.
ביוגרפיה

בלוינס נולד בעיר דטרויט שבארצות הברית להורים אמריקאים ממוצא ולשי. משפחתו עברה למטרופולין של שיקגו כשהיה בן שנה. כשהיה נער עסק במיוחד במשחקי מחשב ובספורט. הוא למד בתיכון גרייסלייק סנטרל שם התחיל לשחק כדורגל וגם התחיל להיות שחקן משחקי וידאו נלהב. כשסיים את לימודיו, בלוינס החליט להיות גיימר מקצועני, השתתף בטורנירים, והצטרף למועדוני גיימינג מקצוענים.
קריירה

בלוינס התחיל לשחק "Halo 3" בצורה מקצוענית בשנת 2009 שבה התחיל לשחק בקבוצות גיימינג מקצועניות כגון: Cloud9‏ ,Renegades‏, ו-Team Liquid. נכון ל-2019 הוא משחק בקבוצת הגיימינג Luminosity Gaming. ב-2011 התחיל לשדר את עצמו משחק במשחק "H1Z1" ולאחר מכן שיחק ב-"PUBG: Battlegrounds", בהתחלה באתר Justin.tv, אך עם רכישתה על ידי חברת Twitch עבר לשדר באתר החדש.
בספטמבר 2017 כשהיו לו 500,000 עוקבים ב-Twitch החל לשדר את עצמו משחק פורטנייט, לאחר שישה חודשים עלה מספר העוקבים שלו ב-250 אחוזים. במרץ 2018 הוא שיחק לצד אישים מפורסמים כמו דרייק, טראוויס סקוט וג'וג'ו סמית'-שוסטר (אנ') ומאז מספר העוקבים שלו הולך וגדל. זה היה גם חודש שבו הוא הרוויח יותר מחצי מיליון דולר רק מהצפייה בו.
סוכנות הידיעות רויטרס וקוראים לו בפורטנייט FISHI17465 דיווחה שבפברואר 2019 במהלך השקת המשחק Apex Legends של חברת Electronic Arts ‏(EA), משחק מסוג באטל רויאל (אנ') שמתחרה עם פורטנייט, חברת EA שילמה לנינג'ה מיליון דולר בשביל שישחק ב-Apex וישדר את המשחק בערוץ ה-Twitch שלו, וכדי שהוא יקדם את המשחק ברשתות החברתיות.
באוגוסט 2019 הכריז נינג'ה כי הוא עובר מהאתר Twitch לאתר Mixer בבעלותה של מיקרוסופט ותוך פחות משבוע צבר למעלה ממיליון רשומים. לפי אשתו, ג'סיקה, העסקה זיכתה אותו ב-500,000$ בחודש. ביוני 2020 הודיעה mixer על פירוק ועל שיתוף פעולה עם Facebook Gaming, וכתוצאה מכך, נינג'ה שוחרר מהחוזה שלו.
בספטמבר 2020 הודיע נינג'ה שהוא חוזר לשדר ב-Twitch.
בספטמבר 2022 הודיע נינג’ה שהוא לוקח הפסקה מהרשתות החברתיות. באותה השנה דורג במקום ה־19 ברשימת יוצרי התוכן המרוויחים ביותר של פורבס, עם רווחים של כ־12.5 מיליון דולר בשנת 2021.
חיים אישים

בלוינס נשוי לג'סיקה גוך בלוינס אשר מנהלת את עסקיו והם מתגוררים במדינת אילינוי שבארצות הברית.
בשנת 2024 חשף כי הוא אובחן כחולה מלנומה.
פרסים ומועמדויות

| פרס | שנה | קטגוריה | מועמדות | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | 2019 | גיימר אהוב |  | מועמדות |  |
| פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | 2020 | גיימר אהוב |  | מועמדות |  |
| פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | 2021 | כוכב חברתי אהוב |  | מועמדות |  |
| פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | 2022 | כוכב חברתי אהוב |  | מועמדות |  |
| פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | 2023 | יוצר תוכן אהוב |  | מועמדות |  |
| פרס ESPY | 2019 | רגע הספורט הטוב ביותר (פורמט חיסול) | הניצחון של נינג'ה בפורטנייט עם מרשמלו ב-E3 ProAM | מועמדות |  |
| פרסי בחירת הנוער | 2019 | הגיימר הנבחר |  | מועמדות |  |
| פרסי סטרימי | 2018 | פרס בחירת הקהל ליוצר השנה |  | מועמדות |  |
| פרסי סטרימי | 2018 | פריצה: יוצר תוכן |  | מועמדות |  |
| פרסי סטרימי | 2018 | יוצר תוכן: שידור חי |  | זכייה |  |
| פרסי סטרימי | 2018 | יוצר תוכן: גיימינג |  | זכייה |  |
| פרסי סטרימי | 2019 | פרס בחירת הקהל ליוצר השנה |  | מועמדות |  |
| פרסי סטרימי | 2019 | יוצר תוכן: שידור חי |  | זכייה |  |
| פרסי סטרימי | 2020 | יוצר תוכן: שידור חי |  | מועמדות |  |
| פרסי שורטי | 2019 | סטרימר השנה של טוויץ' |  | זכייה |  |
| פרסי דה גיים (אנ') | 2018 | יוצר התוכן של השנה |  | זכייה |  |
הערות שוליים

↑  Michael Rothstein, How Fortnite star Ninja became a rabid Detroit Lions fan, ‏25 בספטמבר 2018
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:יוטיוב 
'סוג: ריאיון עם נינג'ה' אינו ערך חוקי  H3 Podcast #63, ריאיון עם נינג'ה  באתר יוטיוב (אורך: 1:34:24)
↑  Elaine Teng, Living The Stream, ESPN, ‏18 בספטמבר 2018
↑  Keilman John, He’s got celebrity pals, millions of fans and (probably) millions of dollars: Meet Ninja, Chicago’s ‘Fortnite’ superstar, Chicago Tribune, ‏5 באוגוסט 2018
↑  Panchadar, Arjun (14 במרץ 2019). "Top gamer 'Ninja' made $1 million to promote EA's 'Apex Legends' launch". Reuters. ארכיון מ-15 במרץ 2019. נבדק ב-15 במרץ 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Jarvey, Natalie (10 בספטמבר 2020). "Superstar Gamer Tyler "Ninja" Blevins Returns to Twitch (Exclusive)". The Hollywood Reporter. נבדק ב-10 בספטמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Alexandra Sternlicht, Top Creators 2022, Forbes (באנגלית)
↑  Katie Atkinson, Here Are the Winners of the 2023 Nickelodeon Kids’ Choice Awards: Complete List, Billboard, ‏2023-03-05 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9811269911005606  BIBSYS: 1634286306095  BNE: XX6359815  GND: 1202518834  ISNI: 0000 0005 0170 498X  LCCN: n2018057681  MusicBrainz: 1a648562-d245-4411-90ae-5c6b37f32ad6  VIAF: 3632153895179102410001   WorldCat (עם VIAF): 3632153895179102410001
מיכאל ויגודה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1959 (בן 66 בערך) צרפת צרפת
 מדינה:  ישראל 
 תאריך עלייה:  1978
 השכלה:  האוניברסיטה העברית
 השתייכות:  ייעוץ וחקיקה
 תקופת כהונה:  2000–הווה (כ־25 שנים)
 תחומי מחקר:  משפט עברי
 תפקידים בולטים:  ראש "היחידה למשפט עברי" באגף ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.
 פעילויות נוספות:  עורך עלון פרשת שבוע של משרד המשפטים
 
מיכאל ויגודה (נולד ה'תשי"ט, 1959) הוא ד"ר למשפטים וחוקר בתחום המשפט העברי. משנת 2000 עומד ויגודה בראש "היחידה למשפט עברי" המהווה חלק מאגף ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.
במקביל, ויגודה מרצה באוניברסיטה העברית, מנהל כנסים וכותב בכתבי עת תורניים-משפטיים.
ביוגרפיה

מיכאל ויגודה נולד בשטרסבורג בצרפת, לטובה ושלמה ויגודה. בגיל 13 (1972) למד ויגודה לנגן בגיטרה ונהג להלחין שירים כתחביב. בנעוריו למד ויגודה בבית הספר היהודי בעירו (בית ספר "עקיבא"), ובגיל 15 (1974), החל ללמוד בישיבת "עץ חיים" בעיר מונטרה בשווייץ, בתנאי פנימייה, שבמסגרתה התכונן ועבר את בחינות הבגרות הצרפתית.
בשנת 1978 עלה ויגודה לישראל, שירת בנח"ל המוצנח ולמד בישיבת הר עציון. עם סיום לימודיו בישיבה החל ויגודה ללמוד לתואר ראשון במשפטים באוניברסיטה העברית במטרה "להרחיב את האופקים, וכדי להבין טוב יותר את ההלכה מצידה המשפטי".
ב-1982 חזר ויגודה לשווייץ כדי לשמש מגיד שיעור בישיבת עץ חיים בה למד. בשנת 1985 עלתה הישיבה כולה לישראל על צוותה ותלמידיה. ויגודה המשיך ללמד בישיבת עץ החיים במושבה החדש בישראל עד שנת 1995, ולימד במת"ן (מרכז תורני לנשים). במקביל לתפקיד ההוראה התמחה ויגודה בעריכת דין בפרקליטות המדינה ולאחר מכן אצל נחום רקובר במחלקה למשפט עברי באגף ייעוץ וחקיקה.
בשנת 1998[דרוש מקור] קיבל ויגודה תואר ד"ר למשפטים מהאוניברסיטה העברית, על עבודה בהנחייתו של פרופ' ברכיהו ליפשיץ. לאחר קבלת הדוקטורט לימד ויגודה במסגרות שונות ביניהן הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, המכללה למשפטים ברמת-גן ומכללת שערי משפט.
בשנת 2000, לאחר פרישתו של רקובר מניהול המחלקה, מינה היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין את ויגודה לעמוד בראש המחלקה. בשנת 2001 יזם, יחד עם אביעד הכהן, עלון שבועי של "פרשת השבוע ברוח משפטית" בהוצאת משרד המשפטים והמרכז האקדמי שערי מדע ומשפט. השנים משמשים עורכי העיתון.
בתחילת 2009 הוציא ויגודה דיסק שירי קודש בביצועו. הדיסק בשם "בגן עדן מקדם", הורכב מלחנים שחיבר בנערותו. הדיסק הושק בלשכת עורכי הדין בירושלים בנוכחות מכובדים בהם שופט ביהמ"ש העליון אליקים רובינשטיין.
בתפקידו כראש "היחידה למשפט עברי", ויגודה מופיע בפני ועדות שרים וועדות הכנסת ונוטל חלק בדיונים המתקיימים במשרד המשפטים ובצוותים בין-משרדיים, כדי להביא בפניהם את עמדת המשפט העברי בסוגיות העומדות על הפרק. בית המשפט העליון התבסס על ספריו ומאמריו של ויגודה בפסקי דין רבים.
ויגודה נשוי לרבקה (לבית מרצבך), אחותם של הרב ראובן מרצבך, פרופ' עלי מרצבך והרב דן מרצבך. אב לחמישה וסב לתשעה. אחיו הם הפילוסוף שמואל ויגודה והאונקולוג מרק ויגודה, מנהל היחידה לרדיותרפיה במרכז הרפואי הדסה עין כרם.
עמדותיו

במאמריו, ויגודה סבור שלמחלקה למשפט עברי בייעוץ וחקיקה לא ניתנים די משאבים, לדעתו ראוי להקים בכל בית משפט מחלקה שתהיה אמונה על המשפט העברי ותסייע לשופטים בתחום. ויגודה קובל על שבית המשפט העליון רוקן מכל תוכן את חוק יסודות המשפט שנועד לבסס את המשפט העברי כיסוד לפסיקה במקרה של לאקונה, והפך אותו לאות מתה, ומצר על העדר התייחסות מספקת למשפט העברי בפסיקות בית המשפט העליון. לדעתו "מעמד המשפט העברי מידרדר בשל בורות השופטים". עם זאת, ויגודה חש בשנים האחרונות התעוררות בנושאי יהדות שמובילה לקרבה של שופטים אל הפסיקה היהודית, וחש שחוות הדעת שמבוססות על המשפט העברי זוכות למעמד ראוי.
ויגודה התנגד ליוזמת החקיקה של ניסן סלומינסקי ב-2016 שבקשה להקים "מכון הנגשה למשפט העברי", בנימוק שמלאכת הנגשת המשפט העברי צריכה להיעשות בידי 'היחידה למשפט עברי' ב'ייעוץ וחקיקה' בשיתוף מורשת המשפט בישראל - "שכבר הוכיחו את עצמן ביכולתן להנגיש את המשפט העברי" ויגודה רואה את חוקי מדינת ישראל כמעין "תקנות הציבור" שיש להם מעמד גם לפי דין תורה. ויגודה מתנגד להקמת "מדינת הלכה" בצורה של העתקת מודל, אך מאמין שיש בהלכה עקרונות שיש בהן כדי להתמודד עם הבעיות מן הזווית ההלכתית.
ויגודה סבור שיש להחזיר לבתי הדין הרבניים את הסמכות לקיים בוררויות בדיני ממונות, עם זאת ויגודה סבור שיש לעיתים צדק בביקורת שנמתחת על התנהלות בתי הדין הרבניים. ויגודה תומך בקיום בתי דין וולונטריים לממונות (לצד מערכת המשפט): "פרט לכך שזה חשוב מצד עצמו, הכרחי שאנשי הלכה יתמודדו עם הריאליה. ברגע שצריך להתמודד עם בעיות וסכסוכים אמיתיים, זה מחייב את אנשי ההלכה לתרגם את עקרונות ההלכה למציאות של ימינו, מה שתמיד היה תפקיד ההלכה".
ספרים ומאמרים > ספרים

שכירות ושאילה – ד"ר מיכאל ויגודה, (673 עמודים), הספר ערוך לפי סדר חוק השכירות והשאילה התשל"א-1971 ודן בסוגיות: מהות השכירות, המסירה:מועדה ומקומה, חובת תיקון המושכר, שאילה ועוד. בהוצאת משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל.
השבת אבדה – ד"ר מיכאל ויגודה (150 עמודים), הספר ערוך לפי סדר חוק השבת אבדה, תשל"ג-1973 ודן בסוגיות: חובת המוצא, אבדה שנמצאה ברשות הזולת, אבדה שלא נמצאו בעליה, נכסים שהוזנחו, נכסי נעדר ועוד. בהוצאת משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל.
שליחות – ד"ר מיכאל ויגודה (1008 עמודים), הספר ערוך לפי סדר חוק השליחות תשכ"ה- 1965 ודן בסוגיות: "שלוחו של אדם כמותו", חריגת השליח מן ההרשאה, נאמנות וחובות השליח, סיום השליחות, ריבוי שליחים ושולחים ועוד. בהוצאת משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל.
פרשת השבוע - עיונים משפטיים בפרשיות התורה, 6 כרכים, ירושלים, תשע"ב-2012, ד"ר מיכאל ויגודה ואביעד הכהן
ספרים ומאמרים > מאמרים בולטים

מי מפחד ממשפט עברי, פרשת השבוע פרשת האזינו, תשס"ד, גיליון מס' 139
התובענה הייצוגית במשפט העברי, פרשת השבוע פרשת קרח, תשס"ה, גיליון מס' 213
חקירות שב"כ לאור המשפט העברי, אתר דעת
פינוי קברים לצורך ציבורי במקורות היהודיים, אתר דעת
על פדיון שבויים, פרשת השבוע פרשת בשלח, תשס"ב, גיליון מס' 60
עשיית דין עצמית, משפטי ארץ א, תשס"ב, עמ' 164–176
1981 - פרשת הנדלס - על מעמדו ומקומו של המשפט העברי בבתי המשפט, "שורשים במשפט", באתר משרד המשפטים, 19 במרץ 2019
הערות שוליים

↑  אתר האוניברסיטה העברית
↑  תוכניית "כנס הרמב"ם" השמיני בטבריה
"ליל שבועות בירושלים", תוכנייה, תשע"ז
בית כנסת אהל נחמה
משה גלנץ‏, איפה תלמדו הלילה? המדריך לתיקון ליל שבועות, באתר וואלה, 3 ביוני 2014
תוכנית הלימוד בסוגיות יע"ל קג"מ, הוצאת שטיינזלץ
עמנואל לוינס: אמת משפט וצדק במדינת ישראל
סייגים לתוקפה של הבטחה מנהלית, תחומין כ"ח, תשס"ח
1 2 3 4 5  עפרה לקס, לחן מקורי, משפטים מהמקורות, באתר ערוץ 7, 12 בפברואר 2009
↑  אתר 'ישיבת הר עציון'
↑  אתר 'המרכז הבינתחומי הרצליה'
↑  אתר 'המרכז האקדמי שערי מדע ומשפט'
↑  למשל, פרוטוקול ישיבת ועדה של הכנסת ה-20 מתאריך 18/01/2016, חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 49), התשע"ו–2016, באתר כנסת פתוחה
↑  אודות היחידה למשפט עברי, באתר משרד המשפטים
↑  לדוגמה: ע"א 7187/12 עו"ד ליאור צמח נ' אל על נתיבי אויר לישראל;
ע"פ 7637/05 שלמה יוסף נ' מדינת ישראל;
ע"א 5869/03 נילי חרמון נ' בנימין גולוב. פ"ד נט (3) 1;
בג"ץ 5413/07 פלונית נ' מדינת ישראל-משרד הבריאות. פ"ד סב (2) 856;
בג"ץ 4077/12 פלונית נ' משרד הבריאות. פ"ד סו (1) 274;
עע"ם 11061/04 הועדה המחוזית לתכנון ובניה-מחוז חיפה נ' עיריית קריית אתא;
דנ"א 2121/12 פלוני נ' ד"ר אילנה דיין אורבך. פ"ד סז (1) 667;
ע"א 8991/04 בורהאן סובחי יעקוב ברגות נ' זוהיר ברגות-נצרת;
ע"א 3388/12 נהרות משלחות רפטינג בע"מ נ' עזבון המנוח שלמה חרובי ז"ל;
רע"א 1104/07 עו"ד פואד חיר נ' עו"ד עודד גיל. פ"ד סג (2) 511
↑  אורי פולק, ‏מתעלמים מהמשפט העברי,  באתר כיפה, 30 בינואר 2011
↑  מי מפחד ממשפט עברי, פרשת השבוע פרשת האזינו, תשס"ד, גיליון מס' 139
↑  "מעמד המשפט העברי מידרדר בשל בורות השופטים", באתר בבלוג פאזל
↑  זאב קם, מי מכשיל את הצעת החוק לשימוש במשפט עברי, באתר nrg‏, 26 באוגוסט 2016
↑  "ודל לא תֶהְדַר בריבו", פרשת השבוע פרשת משפטים, תשס"ב, גיליון מס' 62
↑  "חוק לישראל: שכירות ושאילה" (תוכן עניינים), אתר 'מורשת המשפט בישראל'
↑  "חוק לישראל: השבת אבדה" (תוכן עניינים), אתר 'מורשת המשפט בישראל'
↑  "ספר חדש - חוק לישראל: שליחות", אתר 'מורשת המשפט בישראל'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284147805171  LCCN: nr92035785  VIAF: 7257180   WorldCat (עם VIAF): 7257180
תכנון ובנייה בישראל

תכנון ובנייה בישראל כוללים את המוסדות העוסקים בהסדרת הקצאתה של קרקע לשימושים שונים, ובפרט לבנייה. החוק העוסק בנושא זה הוא חוק התכנון והבנייה, תשכ"ה-1965.
היסטוריה > תקופת האימפריה הע'ותמנית-טורקית

בתקופה האימפריה הע'ותמנית הוקמו בארץ ישראל ערים מוקפות חומות עם שערים בסגנון מוסלמי ורחובות מקורים שכללו גם חנויות ושווקים. בתקופה העות'מאנית בארץ ישראל, החקיקה בתחום התכנון והמקרקעין התבססה על חוקי השריעה ובעקבות רפורמת הטנזימאט הוכנסו לחקיקה תיקונים בהשראת קוד נפוליאון.
היסטוריה > תקופת המנדט הבריטי

כניסת הבריטים לישראל הביאה בשורה בתחום תכנון הערים. בעוד הגישה העות'מאנית הייתה לפעול באמצעים שיביאו שגשוג לאימפריה, הגישה הבריטית הייתה לפעול לפיתוח הארץ לטובת תושבי האזור. לבריטים הייתה מודעות רבה לנושא תכנון הערים ושימור מבנים: בעקבות תהליכי עיור שגברו בעקבות המהפכה התעשייתית, ב-1909 נחקק בבריטניה החוק הראשון בעולם בתחום זה. באפריל 1918 מושל ירושלים רונלד סטורס פרסם צו האוסר על בנייה ללא מתן היתר בתחום ירושלים וכן הוזמנו מומחי תכנון לטובת מלאכת שימור.
בתקופת המנדט גברה מגמת העיור בישראל. העיר תל אביב גדלה מאוד ועל מנת להסדיר את המשך הפיתוח בה, נוצרה לה תוכנית מתאר ארוכת טווח על ידי האדריכל פטריק גדס. תוכניות מתאר נעשו לערים נוספות וגם ליישובים חקלאים, כפי שעשה ריכרד קאופמן.
המדיניות הבריטית במדינות החסות הייתה לצמצם ככל הניתן את המעורבות בחוקי המדינה ולבצע שינויי חקיקה הכרחיים בלבד. בתחום זה נדרשה חקיקה ובינואר 1921 פורסמה "פקודת בניין ערים 1921" אשר הייתה אחת מיוזמות החקיקה הראשונות של ממשלת המנדט ואשר צ'ארלס רוברט אשבי היה מהגורמים המובילים בעיצובה. פקודה זו עברה כעשרה תיקונים והתגבשה ל"פקודת בניין ערים 1936".
הן היהודים והן הערבים חשו שהמדיניות הבריטית מופנית כנגדם מסיבות פוליטיות, אך נמצא כי לא היה לתחושות אלו בסיס, לפחות בתחום התכנון והבנייה. הבריטים עמדו על עקרונות הפיתוח ובתוכם גישת עיר גנים בעוד היהודים לחצו להגדיל את הפיתוח והערבים התנגדו לרפורמות שסתרו את הנהוג בתקופה העות'מאנית. הפקידות בארץ ישראל התחלקה לפקידות בכירה, בריטית בעיקרה, ופקידות זוטרה שכללה את תושבי האזור, יהודים וערבים. עיקר הפקידים בוועדות התכנון המחוזיות היו יהודים ולא מעט מתיקוני הפקודה נולדו מיוזמתם.
בראשית ימי המנדט, פקודת בניין ערים הייתה ריכוזית מאוד-לכל התוכניות נדרש אישור הנציב העליון. בהמשך גובש תיקון לפקודה כך שיואצלו יותר סמכויות לשלטון המקומי ומתן דגש על פיתוח ארצי ולא רק מקומי אך פקודה זו ששמה היה "פקודת תכנון עיר וכפר" לא יושמה עקב תום המנדט וחסרונות השיטה הקודמת נשארו גם לאחר הקמת המדינה.
היסטוריה > לאחר הקמת המדינה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
עם קום המדינה אומצה "פקודת בניין ערים 1936" אל מערכת החוק הישראלית. ב-1959 תוקנה פקודת בניין ערים וב-1965 חוקק חוק התכנון והבנייה אשר לאורך השנים עבר מעל 120 תיקונים ושינויים (נכון לשנת 2025). מכוחו של חוק זה הוקמו ועדות התכנון והבנייה.
לאחר ההכרזה על מדינת ישראל כאשר החלה עלייה המונית של יהודים מכל העולם אל הארץ החלו מתכננים ואדריכלים ממזרח אירופה לתכנן את היישובים החדשים ואת השכונות החדשות שהוקמו לצורך אכלוס ויישוב הפזורה היהודית. האדריכל אריה שרון נבחר לאדריכל הראשי של משרד השיכון ותכנן עבורו את התוכניות. תוכנית המתאר הארצית הראשונה של מדינת ישראל אושרה בשנת 1951 ונקראה: "תכנון פיסי בישראל". העקרונות עליהם התבססה התוכנית היו פיזור האוכלוסייה בנגב והגליל ויצירת רשת היררכית של יישובים, עיירות וערים. תמ"א 3, תכנית מתאר ארצית לדרכים, אושרה בשנת 1976 והיוותה את התשתית התכנונית לסלילת רשת הדרכים ודרכי הגישה. תוכניות מתאר ארציות נושאיות נוספות אושרו לאורך השנים והן כיסו מגוון רחב של נושאי תשתית כדוגמת רשת החשמל, שדות תעופה, תשתיות מיים וביוב, גנים לאומיים, שמורות טבע, חופים, תיירות, מסילות ברזל, כריה וחציבה ועוד.
תוכנית המתאר הארצית הכוללנית הבאה, תכנית מתאר ארצית משולבת לבניה, פיתוח ולקליטת עליה תמ"א 31 א' אושרה בשנת 1993. התוכנית קודמה לאור לחצי הפיתוח שהתעוררו בעקבות העליה המאסיבית של תחילת שנות התשעים, והיא שמה דגש על ביזור אוכלוסין אך בה בעת גם על שימורם של שטחים פתוחים ערכיים. בשנת 2005 החליפה אותה תכנית מתאר ארצית משולבת לבנייה, פיתוח ושימור, תמ"א 35. גם תוכנית זו, כקודמתה, שמה דגש על שימורם של שטחים פתוחים ואיכויות סביבתיות ואת הפיתוח הכווינה למספר מוקדים מטרופוליניים מרכזיים ברוח התכנון המקיים (תכנון בר קיימא).
ב-1949 נוסדה התאחדות הקבלנים בישראל.
ב-1969 הוקם מרכז הבנייה הישראלי בסמוך אל מרכז הירידים והקונגרסים ומכון התקנים בתל אביב.
לאורך השנים אירעו בישראל מחאות שונות על רקע יוקר הדיור. בראשית שנות ה-90 נוצר משבר דיור עקב קליטת עלייה מברית המועצות ואתיופיה אשר הצריך יצירה מהירה של פתרונות דיור. המדינה פנתה אל האדריכל יונה פיטלסון וכחלק מתמ"א 33, הוקמו אתרי קראוונים במקומות שונים בישראל.
בעקבות אסון המכביה ואסון ורסאי הוקמה ועדת זיילר לבטיחות מבנים אשר ממצאיה הובילו לעריכת שינויים בתחום הטכני של הבניה וכן להקמת מכוני בקרה פרטיים בישראל.
ב-2011, בעקבות משבר הדיור בישראל והמחאה החברתית שבאה בעקבותיו אושרה בכנסת רפורמה שכונתה חוק הווד"לים שמטרתה קיצור הליכי בנייה. כמו כן, בעקבות דו"ח ועדת טרכטנברג הוקמה ועדה בינמשרדית לעידוד התחרותיות בענף המלט בישראל בראשות גל הרשקוביץ (ועדת הרשקוביץ). בעקבות דו"ח הוועדה, התקבלה החלטה לחייב את נשר למכור את מפעל הרטוב ולהפחית את מחיר המלט ב-2%. לפי הערכות שונות, עיקר העלויות, בממוצע 30%,
נובעות ממחיר הקרקע ואילו הוזלת המלט יכולה להביא לירידה של כ-3% ממחיר הדירה.
באפריל 2018 פורסמה רפורמה בתחום הקמת מבנים חקלאים בצפון הארץ (למעט רמת הגולן) המאפשרת קבלת היתר ל-37 סוגי מבנים ללא תוכנית אך עם מגבלות שונות, דבר המאפשר להוזיל ולקצר הליכי בנייה.
עקרונות

על פי חוק התכנון והבניה, המבקש להקים מבנה בישראל נדרש לקבל רישיון בנייה (היתר בנייה). היתר בנייה ניתן - על פי רוב - על ידי הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה, אולם ייתכנו מקרים שבהם הוא יינתן על ידי גורמים אחרים. כאשר הוועדה המקומית דנה בבקשתו של האדם לקבל היתר בנייה, היא בוחנת אילו תוכניות חלות על הקרקע. התוכניות החלות על הקרקע נותנות מענה לשתי שאלות עיקריות:
איזה מבנה מותר לבנות על הקרקע: שטח המבנה, גובה המבנה, עיצוב המבנה וכדומה.
מהם השימושים שמותר לבצע במבנה: מגורים, מסחר, תעשייה, חקלאות וכדומה.
בין עקרונות היסוד בדיני התכנון והבנייה בישראל נמנים גם עקרון השקיפות ועקרון שיתוף הציבור בהליכי אישור תוכניות. לפי עקרון השקיפות- הודעה על הפקדת תוכנית מפורסמת ברשומות, בעיתונות ועוד. הפרסום מאפשר לציבור לדעת על ההפקדה ולהגיש התנגדות לתוכנית. לפי עקרון שיתוף הציבור- כל מעוניין בקרקע, בבנין או בכל פרט תכנוני אחר הרואה את עצמו נפגע על ידי תוכנית משהופקדה, רשאי להגיש התנגדות.