stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עשן ומראות (סרט, 2016)
שחקנים ודמויות

חוסה קורונאדו בתפקיד ג'סוס קאמוס
אדוארד פרננדס בתפקיד פרנסיסקו פאאסה
אמיליו גוטיירס קבה בתפקיד אוסורנו
קרלוס סנטוס בתפקיד לואיס רולדאן
מרתה אטורה בתפקיד נייב פרננדז פוארטו
כריסטיאן סטאם בתפקיד הנס
פיליפ רבוט בתפקיד ז'אן-פייר פינאו
לואיס קאלחו בתפקיד חואן אלברטו בלוך
אגוסטין גליאנה בתפקיד טיפו פילטליה
קרייג סטיבנסון בתפקיד ז'ורז' סטארקמן
ראמון ראדוס בתפקיד רפאל ורה
מיריה פורטס בתפקיד גלוריה
אנריק בנבנט בתפקיד קסטורלי
ג'ונס פפילה בתפקיד ארלאוקאס
ישראל אלחאלדה (ספ') בתפקיד גונזאלז
טומאס דל אסטל בתפקיד ברמחו
פדרו קזבלנק בתפקיד אבוגדו דה פיסה
אלבה גלוצ'ה בתפקיד ביאטריס
הערות שוליים

↑  "'Smoke and Mirrors' ('El Hombre de las Mil Caras'): San Sebastián Review". The Hollywood Reporter. 19 בספטמבר 2016. נבדק ב-20 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Eduard Fernández, Concha de Plata por su Paesa de 'El hombre de las mil caras'". El País (בספרדית). 24 בספטמבר 2016. נבדק ב-20 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Smoke & Mirrors". BFI. נבדק ב-20 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
פאי (אות)

| Π π ϖ פאי |
| --- | --- |

אלפבית יווני
Α α אלפא: Β β בטא
Γ γ גמא: Δ δ דלתא
Ε ε אפסילון: Ζ ζ זטא
Η η אטא: Θ θ תטא
Ι ι יוטא: Κ κ קפא
Λ λ למדא: Μ μ מו
Ν ν נו: Ξ ξ קסי
Ο ο אומיקרון: Π π פאי
Ρ ρ רו: Σ σ ς סיגמא
Τ τ טאו: Υ υ אופסילון
Φ φ פי: Χ χ כי
Ψ ψ פסי: Ω ω אומגה
אותיות או ליגטורות שאינן בשימוש
 דיגמא:  סטיגמא
 הטא:  סאן
 קופא:  סאמפי
 שו: 
פִּי (בעברית מקובל להגות את שמה פַּאי, על דרך האנגלית; אות גדולה: Π, אות קטנה: π או ϖ) היא האות השש-עשרה באלפבית היווני. הגייתה כמו האות פּ"א בעברית. ביוונית מודרנית נהגה הצירוף μπ כמו האות בּי"ת בעברית. האות מסמלת את המספר 80, וצורתה, בייחוד הגדולה, מזכירה במעט את האות חי"ת בעברית.
התפתחות של האות

האות התפתחה לאות הלטינית P (שמזכירה בצורתה את האות היוונית רו) ולאות הקירילית П.
שימושי האות π

במתמטיקה: a_{(k)} = ( a_{(n)} ... a_{(k)} .... a_{(2)} , a_{(1)} ) \ \pi _{(k)}
פאי קטנה ( \ \pi ) מייצגת את היחס הקבוע (בגאומטריה האוקלידית) בין היקף מעגל לקוטרו:  \pi =3.14159265358979323846264338327950...
פאי קטנה מייצגת גם את פונקציית ספירת הראשוניים
פאי גדולה ( \ \Pi ) מייצגת מכפלה.
 לדוגמה:  \prod _{i=1}^{n}a_{i}=a_{1}\cdot a_{2}\cdot \,\,\cdots \,\,\cdot a_{n-1}\cdot a_{n}
\ \pi _{(k)} מסמלת את האיבר ה-k בn-יה סדורה:
פאי גדולה מייצגת גם את פונקציית המלבן.
בכלכלה האות מייצגת רווח חברה.
בגאומטריה פאי קטנה מייצגת לעיתים מישור.
בסטטיסטיקה פאי קטנה מייצגת את העוצמה שמבוטאת גם כעוצמה סטטיסטית
באסטרונומיה פאי קטנה מציינת את הכוכב ה-16 בבהירותו במערכת כוכבים.
סנטיאגו אורקיאגה

סנטיאגו אורקיאגה פרס (בספרדית: Santiago Urquiaga Pérez; נולד ב-18 באפריל 1958 בברקלדו) הוא כדורגלן עבר ספרדי ששיחק בעמדת המגן הימני.
וייארויה שיחק בספרד לאורך כל הקריירה. הוא בלט במדיהן של ריאל סרגוסה, בה החל את הקריירה, בריאל מדריד בה זכה בגביע המלך הספרדי, ובדפורטיבו לה קורוניה, שם זכה בגביע נוסף. לזכותו 14 הופעות במדי נבחרת ספרד, אותה ייצג בין היתר במונדיאל 1990.
קריירת משחק

אורקיאגה נולד בעיר ברקלדו שבחבל הבסקים, ובגיל 13, לאחר שנבחן לאקדמיה של הקבוצה הבסקית אתלטיק בילבאו, הצטרף למחלקת הנוער של המועדון, והתקדם לקבוצת המילואים בעונת 1975/1976, כשהיה בן 17, ואף ערך הופעת בכורה במסגרת הגביע באותה העונה. בעונת 1976/1977 כבר שיחק באופן קבוע במדי קבוצת המילואים בליגה הרביעית, ועם 38 הופעות סייע לה לעלות לליגה השלישית.
בשלהי עונת 1978/1979, לאחר ששיחק באופן קבוע במדי קבוצת המילואים, נקרא אורקיאגה להצטרף לקבוצה הראשונה בלה ליגה, תחת המאמן קולדו אגירה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הבכירה ב-13 במאי 1979, בתבוסה 4–0 לאתלטיקו מדריד בחוץ, במסגרת המחזור ה-31 של הליגה, כשעלה מהספסל בדקה ה-64. בשלושת המחזורים הבאים פתח אורקיאגה בהרכב קבוצתו, ואף כבש את שער הבכורה שלו בשוויון 1–1 מול ריאל סרגוסה במחזור ה-33 של העונה. בעונת 1979/1980 הגיע לקבוצה המאמן האוסטרי, הלמוט סנקוביץ', והפך את אורקיאגה לשחקן הרכב קבוע. הוא פתח בהרכב ב-34 משחקי ליגה באותה העונה.
בשנות ה-80 נהנתה בילבאו מתור זהב ורצף עונות מוצלחות, בהן היה אורקיאגה שחקן מפתח בחלק האחורי. הצמיחה של המועדון התחילה עם הגעתו של המאמן חבייר קלמנטה לקבוצה בעונת 1981/1982. עונה לאחר מכן, היה אורקיאגה שותף מלא לזכייתה של בילבאו באליפות ספרד. בעונת 1983/1984 זכה אורקיאגה עם בילבאו באליפות שנייה ברציפות, ואף השלים עמה זכייה בדאבל המקומי, עם זכייה בגביע המלך לאחר שפתח בהרכב בניצחון 1–0 בגמר על ברצלונה, שזכור יותר מהקטטה ההמונית בסיומו בין שחקני הקבוצות, ובהם כוכב ברצלונה, דייגו מראדונה.
עד לעזיבתו של קלמנטה, המשיכה בילבאו להיאבק בצמרת, כאשר אורקיאגה נחשב לבורג משמעותי בחוליית ההגנה שלה. הוא שיחק בקבוצה עד לתום עונת 1986/1987, והשלים שמונה עונות רצופות כשחקן הרכב קבוע במדי הקבוצה. בסך הכול ערך אורקיאגה 255 הופעות ליגה במדי הקבוצה, בהן כבש שלושה שערים.
לקראת עונת 1987/1988, חבר אורקיאגה לקלמנטה באספניול. לאחר עונת שיא שהסתיימה במקום השלישי, התקשתה אספניול בליגה וסיימה את העונה במאבקים נגד הירידה. אורקיאגה השתלב היטב בקבוצה, עם 24 הופעות ליגה בעונת הבכורה שלו, מתוכן 22 בהרכב. על אף האכזבה מהיכולת בזירה המקומית, רשמה הקבוצה קמפיין מרשים בגביע אופ"א, שם העפילה עד לשלב הגמר. אורקיאגה פתח בהרכב בצמד משחקי הגמר מול באייר לברקוזן, ועל אף ניצחון מרשים 3–0 במשחק הראשון, הובס עם קבוצתו בתוצאה זהה בגומלין, בדרך להפסד בדו-קרב פנדלים בסיום. אורקיאגה בעט את הפנדל השלישי של קבוצתו, אך רשם החמצה כשהבעיטה שלו נעצרה במשקוף.
בסיומה של 1988/1989 ירדה אספניול לליגת המשנה, ואורקיאגה פרש ממשחק פעיל בגיל 31.
קריירת משחק > נבחרת ספרד

כשחקן צעיר, התקדם אורקיאגה דרך הנבחרות הצעירות ועד לנבחרת ספרד הבוגרת. את הופעת הבכורה שלו במדיה ערך ב-26 במרץ 1980, מספר שבועות לפני יום הולדתו ה-22, תחת המאמן לאסלו קובאלה. אורקיאגה היה לאחד משלושה שחקנים שערכו בכורה במדי ספרד בהפסד הביתי 2–0 לאנגליה במשחק ידידות. מספר חודשים לאחר מכן, נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של המאמן חוסה סנטמריה לטורניר הכדורגל באולימפיאדת מוסקבה. אורקיאגה פתח ושיחק לאורך כל שלושת משחקיה של ספרד בטורניר, שהסתיימו בהדחה כבר בתום שלב הבתים. ספרד סיימה בשלוש תוצאות שוויון מול גרמניה המזרחית, סוריה ואלג'יריה, וסיימה את הבית במקום השלישי.
אורקיאגה נאלץ להמתין כשנתיים להופעתו הבינלאומית הבאה, במשחק ידידות לקראת טורניר מונדיאל 1982 הביתי. על אף שצבר רק שתי הופעות במדי הנבחרת הבוגרת, זומן על ידי סנטמריה לסגל הנבחרת לטורניר. אורקיאגה לא שותף כלל בשלב הבתים הראשון, בו סיימה ספרד במקום השני בבית. בשלב הבתים השני פתח אורקיאגה בהרכב בשני משחקיה של ספרד, שהסתיימו בהפסד 2–1 לגרמניה המערבית ושוויון 0–0 מול אנגליה, שסיים את דרכה של ספרד בטורניר.
לאחר תום הטורניר, שוב נאלץ אורקיאגה להמתין כשנה וחצי להופעתו הבינלאומית הבאה. המאמן מיגל מוניוס העניק לו מספר הופעות במשחקי ידידות בחודשים שקדמו לטורניר יורו 1984, ואף זימן אותו לסגל הנבחרת לקראת הטורניר. בטורניר זה זכתה ספרד להצלחה כשהעפילה עד לגמר הטורניר. אורקיאגה פתח בהרכב במשחק הראשון, בו סיימה ספרד בשוויון 1–1 מול רומניה, וכן פתח בשוויון 1–1 מול פורטוגל במשחק הבא, בו הוחלף כעשר דקות לסיום. הוא לא שותף בניצחון 1–0 על גרמניה המערבית שהעניק לספרד את הכרטיס לחצי הגמר מהמקום הראשון, ופתח על הספסל בשלב חצי הגמר מול דנמרק. המשחק נגרר להארכה לאחר שוויון 1–1 בתום הזמן החוקי, ואורקיאגה עלה במחליף בדקה ה-102. בדו-קרב הפנדלים בעט אורקיאגה שלישי וכבש בדרך לניצחון נבחרתו בתוצאה 5–4. אורקיאגה חזר להרכב לקראת משחק הגמר, בו הפסידה ספרד 2–0 לצרפת וסיימה את הטורניר כסגנית אלופת אירופה.
לאחר טורניר היורו ערך אורקיאגה הופעת אחת נוספת במדי הנבחרת, בהפסד 3–1 לסקוטלנד במסגרת מוקדמות מונדיאל 1986. הייתה זו הופעתו האחרונה במדי הנבחרת, כאשר בסך הכול צבר 14 הופעות בינלאומיות.
תארים

אליפות ספרד (2): 1982/1983, 1983/1984
גביע המלך הספרדי: 1983/1984
הסופר קאפ הספרדי: 1984
גביע אופ"א (סגנות): 1987/1988
סטטיסטיקות > מועדונים

| עונה | קבוצה | ליגה | בליגה> הופעות | בליגה> שערים | בגביע> הופעות | בגביע> שערים | באירופה> הופעות | באירופה> שערים | אחר> הופעות | אחר> שערים | סך הכול> הופעות | סך הכול> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1975/1976 | אתלטיק בילבאו ב' | ספרד הליגה הספרדית הרביעית | - | - | 1 | 0 | - | - | - | - | 1 | 0 |
| 1976/1977 | אתלטיק בילבאו ב' | ספרד הליגה הספרדית הרביעית | 38 | 0 | 2 | 0 | - | - | - | - | 40 | 0 |
| 1977/1978 | אתלטיק בילבאו ב' | ספרד הליגה הספרדית השלישית | 29 | 1 | - | - | - | - | - | - | 29 | 1 |
| 1978/1979 | אתלטיק בילבאו ב' | ספרד הליגה הספרדית השלישית | 23 | 1 | - | - | - | - | - | - | 23 | 1 |
| 1978/1979 | אתלטיק בילבאו | ספרד לה ליגה | 4 | 1 | 1 | 0 | - | - | - | - | 5 | 1 |
| 1979/1980 | אתלטיק בילבאו | ספרד לה ליגה | 34 | 0 | 9 | 2 | - | - | - | - | 43 | 2 |
| 1980/1981 | אתלטיק בילבאו | ספרד לה ליגה | 22 | 0 | 3 | 0 | - | - | - | - | 25 | 0 |
| 1981/1982 | אתלטיק בילבאו | ספרד לה ליגה | 26 | 1 | 10 | 0 | - | - | - | - | 36 | 1 |
| 1982/1983 | אתלטיק בילבאו | ספרד לה ליגה | 34 | 0 | 8 | 0 | 2 | 0 | 3 | 0 | 47 | 0 |
| 1983/1984 | אתלטיק בילבאו | ספרד לה ליגה | 34 | 0 | 9 | 0 | 4 | 1 | 2 | 0 | 49 | 1 |
| 1984/1985 | אתלטיק בילבאו | ספרד לה ליגה | 31 | 0 | 12 | 0 | 2 | 0 | 3 | 0 | 48 | 0 |
| 1985/1986 | אתלטיק בילבאו | ספרד לה ליגה | 30 | 0 | 6 | 0 | 6 | 1 | - | - | 42 | 1 |
| 1986/1987 | אתלטיק בילבאו | ספרד לה ליגה | 40 | 1 | 6 | 0 | 4 | 0 | - | - | 50 | 1 |
| 1987/1988 | אספניול | ספרד לה ליגה | 24 | 0 | 1 | 0 | 11 | 0 | - | - | 36 | 0 |
| 1988/1989 | אספניול | ספרד לה ליגה | 22 | 0 | 3 | 0 | - | - | - | - | 25 | 0 |
| סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | 391 | 5 | 71 | 2 | 29 | 2 | 8 | 0 | 499 | 9 |
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

| נבחרת ספרד> שנה | נבחרת ספרד> הופעות | נבחרת ספרד> שערים |
| --- | --- | --- |
| 1980 | 1 | 0 |
| 1982 | 3 | 0 |
| 1984 | 10 | 0 |
| סה"כ | 14 | 0 |
סרי לנקה במשחקים האולימפיים

סרי לנקה משתתפת במשחקים האולימפיים מאז אולימפיאדת לונדון (1948). היא נעדרה מאז מהמשחקים רק פעם אחת, מאולימפיאדת מונטריאול (1976). היא מעולם לא השתתפה באולימפיאדת חורף.
כבר בפעם הראשונה בה השתתפה במשחקים, זכה ספורטאי סרי לנקי במדליה אולימפית - האתלט דנקן וייט שזכה במדליית הכסף בריצת 400 מטר משוכות. בהמשך ידעו הספורטאים הסרי לנקים הישגים צנועים יותר, הטוב שבהם היה המתאגרף חאטה קארונטארנה, שהעפיל לשלב רבע הגמר באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968). 52 שנים אחרי המדליה הראשונה, זכתה סוסאנתיקה ג'יאסינגה במדליית הכסף השנייה לזכות סרי לנקה, לאחר שסיימה במקום השני בריצת 200 מטר באולימפיאדת סידני (2000), בהפרש של מאית השנייה מהמנצחת, פולין דייוויס-תומפסון. ג'יאסינגה גם העפילה לחצי הגמר בריצת 100 מטר, וסיימה במקום העשירי. נבחרת השליחים ל-400X4 מטרים העפילה אף היא לשלב חצי הגמר, וסיימה במקום ה-12. באולימפיאדת אתונה (2004) נשאה ג'יאסינגה את דגל סרי לנקה בטקס הפתיחה, אך לא התחרתה עקב פציעה. באולימפיאדת בייג'ינג (2008) לא הצליחה לשחזר את הצלחתה מסידני, וסיימה במקום ה-14 בריצת 200 מטר.
מדליות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מדליות במשחקים האולימפיים
מדליות > לפי אולימפיאדה

באולימפיאדות הקיץ:
| אולימפיאדה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אולימפיאדת לונדון (1948) | 0 | 1 | 0 | 1 |
אולימפיאדת הלסינקי (1952): 0
אולימפיאדת מלבורן (1956): 0
אולימפיאדת רומא (1960): 0
אולימפיאדת טוקיו (1964): 0
אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968): 0
אולימפיאדת מינכן (1972): 0
אולימפיאדת מונטריאול (1976): לא השתתפה
אולימפיאדת מוסקבה (1980): 0
אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984): 0
אולימפיאדת סיאול (1988): 0
אולימפיאדת ברצלונה (1992): 0
אולימפיאדת אטלנטה (1996): 0
| אולימפיאדת סידני (2000) | 0 | 1 | 0 | 1 |
אולימפיאדת אתונה (2004): 0
אולימפיאדת בייג'ינג (2008): 0
אולימפיאדת לונדון (2012): 0
אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016): 0
אולימפיאדת טוקיו (2020): 0
| סך הכל | 0 | 2 | 0 | 2 |
מדליות > לפי ענף

בענפי הקיץ:
| ענף | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | 0 | 2 | 0 | 2 |
| סך הכל | 0 | 2 | 0 | 2 |
ראו גם

סרי לנקה במשחקים הפאראלימפיים
סרי לנקה במשחקים האולימפיים לנוער
הערות שוליים

↑  "Medals by Games" [מדליות לפי משחקים]. Olympic Analytics (באנגלית). נבדק ב-7 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  "Medals by Sports" [מדליות לפי ענפי ספורט]. Olympic Analytics (באנגלית). נבדק ב-7 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
ענק גזים

ענקי הגזים במערכת התיכונה משמאל לימין: צדק, שבתאי, אורנוס ונפטון ומאחוריהם השמש ביחס גדלים אמיתי.
כוכב הלכת צדק כפי שצולם על ידי הגשושית קאסיני-הויגנס
כוכב הלכת שבתאי כפי שצולם על ידי הגשושית קאסיני-הויגנס
ענק גזים הוא כוכב לכת שמורכב בעיקר מגזים. כוכבי לכת אלה מסיביים בהרבה מכוכבי הלכת הארציים. במערכת השמש יש ארבעה ענקי גזים: צדק, שבתאי, אורנוס ונפטון.
"ענקי קרח" הם תת-קטגוריה של ענקי הגזים, והחלק הפנימי שלהם מורכב בעיקר מקרח וסלע. אורנוס ונפטון הם ענקי קרח.
"מערכת השמש התיכונה" מכילה ארבעה ענקי גזים והם כוכבי הלכת שנמצאים מעבר לחגורת האסטרואידים. ענקי הגזים מכילים כ-99% מהמסה שנמצאת במערכת השמש, למעט השמש עצמה. כאשר מכניסים את מסת השמש לחישוב, הם מכילים 0.133% ממסת כלל מערכת השמש והצירוף של השמש וארבעת ענקי הגז מכיל מעל 99.99% מכלל המסה של כלל מערכת השמש.
שני הענקים הראשיים, צדק ושבתאי, גדולים בהרבה מכדור הארץ. מסת צדק גדולה פי 318 ממסת כדור הארץ ומסת שבתאי גדולה פי 95 ממסת כדור הארץ. הם מורכבים בעיקר ממימן ומהליום, ומסיבה זו האסטרונומים הפרידו אותם לתת-קבוצה המכונה "ענקי גז".
אורנוס ונפטון קטנים משמעותית: מסת אורנוס גדולה פי 14 ממסת כדור הארץ, ומסת נפטון גדולה פי 17 ממסת כדור הארץ. האטמוספירות שלהם מכילות כמות קטנה של מימן והליום ואחוז גבוה של "קרח" המורכב ממים, אמוניה ומתאן. מסיבה זו אסטרונומים הפרידו אותם לתת-קבוצה המכונה "ענקי קרח".
ענקי גזים עשויים להיות בעלי ליבה סלעית ומתכתית ואחת הסברות היותר מקובלות בקרב האסטרונומיה היא שליבה כזו הכרחית לקיומם. בין אם ליבה כזו מצויה או לא - את רובה המכריע של מסתם ממלאים מימן והליום, יחד עם שרידים של מים, מתאן, אמוניה, ותרכובות מימניות אחרות. בעוד יסודות אלה מוכרים לנו כגזים על כדור הארץ הם כנראה דחוסים לתוך צורתם הנוזלית או המוצקה באטמוספירה של ענקי הגז.
בשונה מכוכבי לכת ארציים בהם יש הבדל ברור בין פני השטח לאטמוספירה, בענקי גזים אין פני שטח ברורים. האטמוספירה שלהם פשוט הופכת צפופה יותר ככל שמתקרבים לליבתו של כוכב הלכת כשמצב הצבירה משתנה לנוזלי או דמוי נוזלי בין האטמוספירה לליבה. אי אפשר "לנחות" על כוכבי הלכת האלו בצורה המוכרת לנו היום. מדדים של קוטר, נפח, טמפרטורה על פני השטח, וצפיפות מתייחסים לשכבה העמוקה ביותר שניתן לראות מהחלל.
מאפיינים משותפים

ארבעת הענקים חולקים כמה מאפיינים. לכולם יש אטמוספירות המורכבות ממימן ומהליום המתמזגת עם החלק הנוזלי הפנימי יותר בלחץ הגדול מהלחץ הקריטי וכך אין הבדל ברור בין הגוף לאטמוספירה שלו. חלקם הפנימי חם מאוד, מ-5,000 מעלות קלווין בנפטון ועד 20,000 קלווין בצדק. כיוון שהטמפרטורות בחלק הפנימי כה גבוהות אין לכוכב חלקים מוצקים כלל אלא כל חלקי הכוכב נמצאים במצבי צבירה בין המצב הנוזלי והגזי. לכן, כאשר עוסקים בקיומה של "ליבה סלעית" בענקי הגזים הכוונה אינה לליבה מוצקה, שלא סביר שתתקיים בטמפרטורות כאלו, אלא לריכוז גבוה של יסודות כבדים כמו ברזל וצורן.
ארבעת הענקים מסתובבים יחסית מהר סביב צירם מה שיוצר רוחות חזקות שנעות ברצועות בכיוון מזרח-מערב (בכיוון הסיבוב). רצועות אלה בולטות למדי על צדק, חלשות יותר על שבתאי ונפטון, ובקושי ניתנות להבחנה על אורנוס. אורנוס מסתובב סביב ציר בזווית הרבה יותר גדולה מיתר ענקי הגזים מה שיוצר שינויים קיצוניים בין העונות.
סביב כל ארבעת ענקי הגזים של מערכת השמש יש מערכות של טבעות פלנטריות המורכבות משברי סלעים וקרח, אולם רק בטבעות המרהיבות של שבתאי ניתן להבחין בקלות יחסית מכדור הארץ, ולכן עד לשנות ה-70 של המאה ה-20 לא ידעו על קיומן של טבעות פלנטריות סביב כוכבי הלכת האחרים. ענקי הגזים גם מאופיינים בכמות גדולה של ירחים - לצדק ולשבתאי עשרות ירחים, שככל הנראה חלקם עצמים שנלכדו עם השנים על ידי כח המשיכה העצום שלהם. נכון ל-2016 נמנו לצדק 67 ירחים, המספר הגדול ביותר של ירחים לכוכב לכת במערכת השמש.
סיבוב חגורות ואזורים

הרצועות שנראות על פני ענקי הגזים בכלל ועל צדק במיוחד, מורכבות מ"חגורות" כהות ו"אזורים" בהירים הנעים בניגוד לכיוון סיבוב הכוכב על קווי הרוחב שלו, במקביל לקו המשווה. ה"אזורים" הם הרצועות הבהירות יותר. הן נמצאות בנקודות גבוהות יותר באטמוספירה והלחץ בהן גבוה. החגורות הן הרצועות האפלות יותר. הן נמצאות בנקודות נמוכות יותר באטמוספירה והלחץ בהן נמוך.
באטמוספירה של ענקי הגזים נמצאים גם מבנים קטנים יותר מהאזורים והחגורות - נקודות בגדלים וצבעים שונים שאינם נעים נגד כיוון הסיבוב. מבנים אלו יכולים להיות גדולים מאוד. כך לדוגמה, באטמוספירה של צדק בולט הכתם האדום הגדול. הכתם קיים לפחות 340 שנה, על פי תצפיותיו של האסטרולוג והאסטרונום מתקופת הרנסאנס ג'ובאני קאסיני בסביבות שנת 1665. נקודות ומבנים אלה הם סופות ענק. מחלק מהם משתחררים ברקים שאף נצפו על ידי אסטרונומים.
צדק ושבתאי

צדק ושבתאי מורכבים כמעט במלואם ממימן והליום, והם כל כך גדולים שגם מסת היסודות הכבדים שלהם גדולה פי כמה ממסת כדור הארץ. חלקם הפנימי מורכב כפי הנראה ממימן מתכתי (נוזלי), זוהי צורה של מימן שמוליכה חשמל בדומה למתכות. לשניהם יש שדות מגנטיים הממוקמים קרוב לציר סביבו הם מסתובבים.
צדק - צדק הוא כוכב הלכת החמישי מהשמש. צדק נמצא במרחק ממוצע של 5.2 יחידות אסטרונומיות מהשמש, והוא כוכב הלכת הגדול ביותר במערכת השמש ובעל המסה הגדולה ביותר - מסתו גדולה פי 318 מהמסה של כדור הארץ. קוטרו של צדק הוא 142,990 ק"מ. שמו בלועזית הוא יופיטר, על שמו של האל הרומי יופיטר שהיה ראש האלים. לצדק מספר טבעות פלנטריות דלילות העשויות מאבק. לצדק יש 67 ירחים. ארבעת הירחים הגדולים ביותר שלו הם איו, אירופה, גנימד וקליסטו - מכונים הירחים הגליליאניים.
שבתאי - שבתאי הוא כוכב הלכת השישי מהשמש. שבתאי נמצא במרחק ממוצע של 9.5 יחידות אסטרונומיות מהשמש, והוא כוכב הלכת השני בגודלו במערכת השמש (אחרי צדק). מסתו גדולה פי 95 מהמסה של כדור הארץ, וצפיפותו נמוכה מצפיפות המים. קוטרו של שבתאי 120,500 ק"מ. שמו בלועזית הוא סטורן, על שמו של האל הרומי סטורן שהיה אל הזמן. לשבתאי יש מערכת טבעות פלנטריות שמקיפות אותו ברצועת קו המשווה. הטבעות דקיקות ורחבות ומורכבות מגושי קרח ואבק. טבעותיו נראות מדהימות ביותר. יש לו 62 ירחים ידועים. יש לו 7 ירחים שמספיק גדולים כדי להיות בצורה כדורית. ירחים אלה הם טיטאן, ריאה, אפימתאוס, דיוני, טתיס, אנקלדוס ומימס. לטיטאן אטמוספירה סמיכה המכילה בעיקר מתאן וחנקן והוא הירח היחיד במערכת השמש בעל אטמוספירה משמעותית משלו.
אורנוס ונפטון

אורנוס ונפטון שונים מאוד בהרכב החומרים הפנימיים מצדק ושבתאי. החוקרים משערים כי "פני השטח" שלהם מורכבים מתערובת של יסודות כבדים, מים, מתאן, ואמוניה. לשניהם יש שדות מגנטיים המוטים בזווית חדה כלפי צירי הסיבוב שלהם.
מושגים

את המונח "ענק גזים" (gas giant) טבע סופר המדע הבדיוני ג'יימס בליש בשנת 1952. המונח מדויק יחסית, כיוון שעל כוכב הלכת אין הפרדה בין הגזים לנוזלים, בכל נפחו, משום שכל המרכיבים (מלבד מוצקים בליבה) נמצאים מעל לנקודה הקריטית, והמעבר בין נוזל לגז חלק עד כדי כך שאין הפרדה ביניהם. צדק ייחודי בין ענקי הגזים בכך שיש לו מימן מתכתי קרוב למרכז שלו אך הרוב המכריע של נפחו מורכב ממימן, הליום, ושאריות של גזים אחרים מעל לנקודה הקריטית שלהם. האטמוספירה הנראית של כל אחד מהענקים (בפחות מנקודת עומק אופטית אחת) דקה מאוד בהתחשב ברדיוס העצום של כוכבי לכת אלה והיא מתרחבת רק אחוז 1% מהדרך למרכז. למרות זאת, רק גז נראה מבעד לאטמוספירה, בשונה מכדור הארץ וממאדים החושפים דרך אטמוספירה שקופה (וגדולה יחסית לרדיוס הגוף) את פני השטח שלהם, המוצקים, ובכדור הארץ כמובן גם האוקיינוסים הנוזליים הנראים למרחוק.
המושג המטעה תפס מאחר שאסטרונומים משתמשים במושגים "גז, "סלע", ו"קרח" בתור קיצורים ליסודות ותרכובות שמצויים בכוכבי לכת, בלי להתחשב באיזה מצב צבירה הם מופיעים. במערכת השמש החיצונית מימן והליום הם "גזים". מים, מתאן, ואמוניה הם "קרח" וסיליקטים הם "סלע". כשמתייחסים לפנים כוכב הלכת נוטים לקרוא לחמצן ולפחמן "קרח" על ידי אסטרונומים, צורן נחשב "סלע" ומימן והליום הם תמיד "גז".
מונח נוסף לענקי הגזים הוא "פלנטות ג'אוביות" כלומר כוכבים דמויי יופיטר - צדק. בגלל השוני המהותי בין אורנוס ונפטון לבין צדק ושבתאי לפעמים מיוחס המושג רק לשניים האחרונים.
בהתחשב בטרמינולוגיה הזאת אסטרונומים מסוימים החלו לקרוא לאורנוס ונפטון "פלנטות אורניות" או במושג נפוץ יותר, "ענקי קרח", כדי להדגיש את הדומיננטיות של ה"קרח" (במצב נוזלי) בהרכב הפנימי של כוכב הלכת.
ענקי גזים חוץ-מערכתיים

בגלל הטכניקות המוגבלות המצויות בידינו למציאת כוכבי לכת מחוץ למערכת השמש אלה שנמצאו עד עכשיו הם בגדלים דומים יחסית לענקי הגזים. משום שהם נוטים להיות בעלי יותר מאפיינים דומים לצדק מאשר לכל ענק גזים אחר במערכת השמש שלנו אחדים טוענים שהמושג "פלנטה ג'אובית" מתאים יותר לכוכבי לכת אלה. כוכבי לכת חוץ מערכתיים רבים קרובים הרבה יותר לכוכבי האב שלהם ולכן הם חמים הרבה יותר מענקי הגזים במערכת שלנו, מה שגורם לחלקם להיות אולי סוג של כוכבי לכת שלא נצפו במערכת השמש הארצית. בהתחשב בפיזור היחסי של אלמנטים ביקום (90% מתוכו מימן), יהיה מאוד מפתיע למצוא כוכב לכת סלעי גדול יותר מצדק. מצד שני, מודלים קודמים של מערכות שמש מציעים אפשרות שענקי גזים יסטו מכיוון שנותרו קרוב כל כך לשמש שלהם ויאפשרו גילוי של כוכבי לכת חדשים.
הגבול העליון למסה של ענק גזים הוא בערך פי 80 ממסתו של צדק ובערך 8 מאיות ממסתה של השמש (אם ננסים חומים בהם מתבצע היתוך של דאוטריום נחשבים לענקי גזים גם כן). מעל לנקודה זו, החום האדיר ולחץ בליבתו של כוכב לכת כזה גורם לתגובת שרשרת של היתוך פרוטון-פרוטון והכוכב נהפך לננס אדום. יש פער מסה בין ענקי הגזים הגדולים ביותר שהתגלו עד עכשיו (פי 10 ממסתו של צדק) לבין הננסים האדומים הקטנים ביותר. פער זה הוביל להשערות שתהליך ההיוצרות של כוכבי לכת וכוכבים זוגיים (בינאריים) שונה בתכלית מתהליך יצירת הכוכבים הרגילים.
ראו גם

צדק חם
תצלום של צדק מהחללית פיוניר 10 משנת 1974, בה רואים בבירור את הכתם האדום הגדול על פני צדק
עילדב השקעות

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 תקופת הפעילות:  1993–הווה (כ־31 שנים)
 משרד ראשי:  אחד העם 48, תל אביב
 ענפי תעשייה:  חברת החזקות והשקעות.
 שווי שוק:  85.2 מיליון ש"ח (10 באוקטובר 2024)
 הכנסות:  1.44 מיליון ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  4.54 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  הפסד של 2.31 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  116 מיליון ש"ח (2023)
 סך המאזן:  118 מיליון ש"ח (2023)
 יו"ר:  רונן שטרנבך
 מנכ"ל:  אמיר דיאמנט
  
 eldav.co.il
 
עילדב השקעות בע"מ, המוכרת בשם המקוצר עילדב היא חברת השקעות ישראלית שניירות הערך שלה נסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב. נכון לספטמבר 2021 משקיעה החברה בחברת האשראי החוץ בנקאי מלרן
בעבר שלטה בחברת "קומסק" העוסקת בתחום אבטחת מידע וסייבר
היסטוריה

עילדב השקעות הוקמה בשנת 1993 בשם "איי.אף.אן. מערכות בע"מ" כחברה פרטית ובנובמבר 1999 הונפקה בבורסה.
עד פברואר 2007 עסקה איי.אף.אן בפיתוח יישומים ומערכות והטמעת פתרונות מתקדמים בתחום ניהול מסמכים ותוכן, ניהול תהליכי עבודה וקישוריות בין מערכות אלו למערכות המידע בארגון.
ביולי 2007 נמכר שלד בורסאי זה, בדרך של הקצאת מניות, לחברת עילדב החזקות שהוקמה על ידי רונן שטרנבך.
בספטמבר 2007 הושלמה הקצאה פרטית, שבעקבותיה הפכו החברות עילדב החזקות ודנשר לבעלות השליטה בחברה. מיד לאחר ההקצאה הפרטית החליט הדירקטוריון כי התחום בו תתמקד עילדב השקעות הוא השקעות בחברות מטרה.
בדצמבר 2007 עילדב רכשה כ-31% מחברת מדטכניקה
ובספטמבר 2008 עילדב הגדילה אחזקתה במדטכניקה ל-41%. בינואר 2011 מכרה את השליטה לחברת אילקס מדיקל. העסקה הושלמה במרץ 2011.
במרץ 2010 עילדב רכשה 25% ממניות חברת קו מנחה.
במאי 2011 דנשר מכרה את חלקה בעילדב לרוני שטרנבך.
במרץ 2012 עילדב מכרה 10% ממניות קו מנחה לקבוצת הביטוח מגדל. בדצמבר 2013 מכרה את יתרת החזקותיה בקו מנחה.
ביולי 2014 רכשה את הבעלות בחברת קומסק מניסים בר-אל. לאחר הרכישה, עובדי קומסק הכריזו על סכסוך עבודה.
בעלי עניין

יושב ראש החברה ובעל השליטה בה הוא רונן שטרנבך שמחזיק כ-33% ממניות החברה. מנכ"ל החברה הוא אמיר דיאמנט.
בדצמבר 2012 אבי קליינר, מנכ"ל עילדב, נעצר על ידי רשות ניירות ערך בחשד לתרמית בניירות ערך שביצע על מנת להשיג לעצמו רווחים אסורים.
במרץ 2014 הוגש כתב אישום נגד קליינר בגין עבירות גנבה, תרמית בניירות ערך, מרמה והפרת אמונים בתאגיד.
באוקטובר 2014 הורשע בגין עבירות אלו ונגזר עליו עונש של שנה וחצי מאסר בפועל וקנס כספי בסך 200 אלף שקל.
באפריל 2010 ירח עיצובים שהייתה בשליטת אבי בגס ורעייתו גלית רכשה כ-5.05% ממניות עילדב והפכה בה לבעלת עניין.
במהלך שנת 2011 בעלי ירח עיצובים ובעל השליטה בעילדב, רונן שטרנבך, הסתכסכו במישור האישי והעסקי.
במרץ 2017, ירח עיצובים מכרה את מניות עילדב שהוחזקו על ידה וחדלה להיות בעלת עניין בה.
תחומי פעילות

החזקות
4.3% ממניות חברת "פועלים אי.בי.אי.- ניהול וחיתום בע"מ".
100% ממניות חברת קומסק בע"מ העוסקת באבטחת מידע
Comsec Consulting Limited UK (קומסק אנגליה)
Comsec International information security B.V (קומסק הולנד)
השקעות
בינואר 2008 עילדב רכשה את השליטה בחברת מדטכניקה, בתמורה כוללת של כ-117 מיליון ש"ח. במרץ 2011 מכרה את החזקותיה בחברה זו ברווח כולל של 104 מיליון ש"ח.
באוגוסט 2010 חברת C.D.P פיתוח רפואי נרכשה על ידי פיליפס מערכות רפואיות. C.D.P הייתה חברת בת של מדטכניקה.
פוקרד דיאגנוסטיקס הייתה חברה בת של מדטכניקה, ונכללה במכירתה במרץ 2011.
פלייט מדיקל היא חברה בת של מדטכניקה, ונכללה במכירתה במרץ 2011.
בינואר 2008, רכשה עילדב את חברת קיור לייט מדיקל לאחר שהגיעה לחדלות פירעון. באוקטובר 2008 מכרה אותה תמורת פי 3 מההשקעה המקורית.
במרץ 2010, רכשה עילדב כ-25% ממניות קו מנחה בתמורה לכ- 36 מיליון ש"ח.
בנובמבר 2009, עילדב הפכה לבעלת עניין בחברת פועלים אי.בי.אי. במאי 2014 חדלה מלהיות בעלת עניין בחברה זו.
ביולי 2014, רכשה עילדב את מלוא הבעלות בחברת קומסק תמורת 76 מיליון ש"ח. בספטמבר 2021 נמכרה החברה להאב סקיוריטי תמורת 70 מיליון ש"ח.