stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסע בין כוכבים 3: החיפוש אחר ספוק

| --- | --- |

 מבוסס על:  מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית 
 בימוי:  לנרד נימוי 
 הופק בידי:  הארווי בנט 
 תסריט:  הארווי בנט יוצר: ג'ין רודנברי
 עריכה:  Robert F. Shugrue 
 שחקנים ראשיים:  ראה פירוט
 מוזיקה:  ג'יימס הורנר 
 צילום:  צ'רלס קורל 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פרמאונט 
 חברה מפיצה:  סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  1 ביוני 1984
 משך הקרנה:  105 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פעולה, סרט מדע בדיוני, סרט הרפתקאות 
 תקציב:  17 מיליון דולר
 הכנסות:  76.5 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   startrek3
 סרט קודם:  מסע בין כוכבים 2: זעמו של חאן
 סרט הבא:  מסע בין כוכבים 4: השיבה הביתה
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
מסע בין כוכבים 3: החיפוש אחר ספוק הוא סרט מדע בדיוני משנת 1984, והוא השלישי בסדרת סרטי "מסע בין כוכבים". הסרט מהווה המשך לעלילה שהחלה ב"מסע בין כוכבים 2: זעמו של חאן". הסרט היה מועמד לפרס סאטורן בקטגוריות סרט המדע בדיוני הטוב ביותר, הבמאי, השחקן הראשי (ויליאם שאטנר), שחקנית המשנה (ג'ודית' אנדרסון), התלבושות והאפקטים המיוחדים. בנוסף היה מועמד לפרס הוגו על העיבוד הדרמטי הטוב ביותר.
עלילה

לאחר המאורעות בסרט הקודם, ה"אנטרפרייז" עושה דרכה בקושי רב לכדור הארץ, לאחר הקרב נגד חאן. אדמירל קירק מקבל הודעה שהאנטרפרייז מיועדת לפרישה משום שהותה הממושכת בחלל (מעל ל-20 שנה). בינתיים, ד"ר מקוי מראה סימני התנהגות מוזרים שקשורים בספוק המנוח, כאשר הוא מתחיל לדבר ולהתנהג כספוק.
בינתיים, ד"ר דייוויד מרכוס (בנו של קירק) ולוטננט סאביק מצוּוָתים לספינת המחקר "גריסום" כדי לחקור את כוכב הלכת "כוכב ג'נסיס" החדש, שנוצר בסוף הסרט הקודם. כאשר סאביק מבצעת סריקה על פני הכוכב, היא מגלה סימני חיים עליו. לאחר בדיקה מעמיקה הם מגלים שמדובר בארון הקבורה של ספוק. הם משתגרים על פני הכוכב ומגלים לתדהמתם שגופתו של ספוק הוחיאה בעקבות פעולתו של מתקן "ג'נסיס", אך ספוק עצמו אינו זוכר דבר מעברו ומתנהג כילד. סאביק מגלה שדייוויד השתמש בחלקיק פרוטון לא יציב בבניית "מתקן ג'נסיס", מה שגורם להאצה אבולוציונית מהירה על פני כוכב הלכת, שתביא להשמדתו בטרם עת. ללא ידיעתם, המידע בנוגע ל-"כוכב ג'נסיס" מגיע לאוזניו של קומנדר קרוג הקלינגוני, שרוצה להשתלט על המתקן וללמוד את סודותיו.
אביו של ספוק, סארק, מבקר בכדור הארץ, ומגלה שנשמתו של ספוק נמצאת בגופו של מקוי. הוא טוען כי נשמתו וגופו של ספוק צריכים להיקבר יחדיו בכוכב הלכת "וולקן". קירק אוסף את צוותו, ותוך שהוא מפר פקודות ישירות גונב את האנטרפרייז ועורך את המסע ל-"כוכב ג'נסיס", שמתחיל בתהליך התפוררות עקב האצתו המהירה.
קרוג מגיע ראשון לכוכב עם "ציפור הטרף", ספינת החלל הקלינגונית, ומשמיד את ספינת החלל "גריסום". צוותו מגלה את צוות הנחיתה בכוכב (סאביק, דייוויד וספוק) ושובה אותם. כאשר קירק מגיע, הוא מבחין ב"ציפור הטרף" המוסווית ומתקיף אותה, אך זו מתקיפה את האנטרפרייז - שלא מצליחה להעלות את המגינים - ומשביתה את מערכותיה. קרוג דורש את כניעתם ופוקד להרוג את סאביק. דייוויד מנסה להגן עליה ונדקר במקומה. קירק שומע את ההתרחשות ומזדעזע לגלות שבנו מת.
כשהוא מסרב להיכנע, קירק פוקד על נטישת האנטרפרייז, לא לפני שמפעיל את מנגנון ההשמדה העצמית. כאשר הצוות הקלינגוני משוגר לספינה, הוא מושמד יחד עם הספינה. קירק וצוותו צופים בהרס ספינתם מעל פני הכוכב, אליו השתגרו. הם משחררים את סאביק ואת ספוק משביים. קרוג משתגר אל פני הכוכב ומשגר את כולם - מלבד קירק וספוק - אל "ציפור הטרף". הוא וקירק מנהלים קרב על הכוכב המתפורר לאיטו, שבסופו קרוג מובס. קירק תופס את ספוק במהירות ופוקד על צוות "ציפור הטרף" לשגר אותם חזרה, בקולו המדומה של קרוג. צוות האנטרפרייז מצליח להשתלט על ספינתו של קרוג ועורכים מסעם לכיוון וולקן, ששם נשמתו וגופו של ספוק מאוחדים מחדש.
צוות השחקנים הראשי

| שחקן | תפקיד |
| --- | --- |
ויליאם שאטנר: אדמירל ג'יימס "ג'ים" טי קירק
לנרד נימוי: קפטן ספוק
דפורסט קלי: קומנדר (דוקטור) לאונרד "בונס" מקוי
ג'יימס דוהן: קומנדר/קפטן מונטגומרי "סקוטי" סקוט
ג'ורג' טקיי: קומנדר היקארו סולו
וולטר קניג: קומנדר פאבל צ'כוב
נישל ניקולס: קומנדר אוהורה
מארק לנארד: השגריר סארק
רובין קורטיס: לוטננט סאביק
ג'ודית' אנדרסון: הכוהנת ט'לאר
כריסטופר לויד: קומנדר קרוג הקלינגוני
מריט בוטריק: ד"ר דייוויד מרקוס
ג'יימס סיקינג: קפטן סטיילס
תקציב

הסרט, שנעשה בתקציב של 17 מיליון דולר, הכניס 87 מיליון דולר.
מצ'טה

ערך זה עוסק בסוג של סכין. אם התכוונתם לסרט משנת 2010, ראו .
מצ'טה
מָצֶ'טָה (בספרדית: Machete) היא סכין גדולה ורחבה, המורכבת מידית אחיזה קצרה ולהב שטוח, מעט מעוקל בקצהו ומחודד, שאורכו נע בין 30 ל-60 סנטימטרים. המצ'טה משמשת בעיקר ככלי עבודה לחיתוך וקיצוץ, אך יכולה לשמש גם ככלי נשק קר דמוי חרב.
מקור המצ'טה בחרבות קצרות שהיו נפוצות בעת העתיקה ובימי הביניים, ונהוג לייחס את התפתחות צורתה המודרנית לעובדים בשדות קנה הסוכר בפוארטו ריקו במאה ה-17. הפועלים בשדות חיפשו כלי מתאים לקציר הקנים במקום הגרזנים הכבדים שהיו בשימוש עד אז, ופיתחו כלי רב שימושי וקל להנפה.
במדינות שונות ברחבי העולם המצ'טה משמשת ככלי לביצוע פעולות חקלאיות ומשימות ביתיות כמו חיתוך מזון, קיצוץ עצים להסקה, פיצוח אגוזי קוקוס, פילוס שבילים דרך צמחייה, גדיעת עצים ועבודות גינון שונות.
בנוסף לשימושיה היום יומיים המגוונים, למצ'טה בגרסאותיה השונות גם חלק נכבד בעימותים צבאיים לאורך ההיסטוריה, במיוחד באזורים כמו האיים הקריביים, אמריקה הלטינית, אפריקה ודרום-מזרח אסיה. בשל תפוצתה הרבה באזורים אלה, המצ'טה הייתה לעיתים קרובות נשק חשוב בידי קבוצות גרילה ומורדים ומהפכנים שונים.
בשנת 2010 יצר הבמאי רוברט רודריגז את סרט הפעולה "מצ'טה", בו הגיבור מטיל אימה על אויביו בעזרת מבחר סכינים.
המצ'טה נמצאת בסרטי הישרדות רבים בהם לרוב משתתפים דיווין ג'ונסון ואנג'לינה ג'ולי. אם כי רוב אנשי ההישרדות אשר מכבדים את עצמם משתמשים בחרמש ולפיד- החרמש נועד לקצירת העצים והלפיד לשריפת היער.
מעמד חוקי

בישראל החזקת מצ'טה אסורה על פי חוק העונשין (החזקת סכין למטרה שאינה כשירה) והעונש עליה הוא עד חמש שנות מאסר בפועל.
מסע בין כוכבים 6: הארץ הלא נודעת

| --- | --- |

 מבוסס על:  מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית 
 בימוי:  ניקולס מאייר 
 הופק בידי:  סטיבן צ'ארלס ג'אפה ראלף וינטר לנרד נימוי
 תסריט:  לנרד נימוי לורנס קונר מארק רוזנטל ניקולס מאייר יוצר: ג'ין רודנברי
 עריכה:  ויליאם הוי 
 שחקנים ראשיים:  ראה פירוט
 מוזיקה:  קליף אידלמן
 צילום:  הירו נאריטה 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פרמאונט 
 חברה מפיצה:  סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  הורדה דיגיטלית, וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  6 בדצמבר 1991
 משך הקרנה:  113 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט פעולה, סרט מדע בדיוני, סרט הרפתקאות 
 תקציב:  30 מיליון דולר
 הכנסות:  96.9 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   startrek6
 פרסים:  2 מועמדויות לפרס אוסקר, זכייה בפרס סאטורן
 סרט קודם:  מסע בין כוכבים 5: הגבול האחרון
 סרט הבא:  מסע בין כוכבים 7: דורות
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
מסע בין כוכבים 6: הארץ הלא נודעת הוא סרט מדע בדיוני משנת 1991, והוא השישי בסדרת סרטי מסע בין כוכבים. סרט זה הוא האחרון לצוות האנטרפרייז המקורי, והוא מוקדש לזכרו של יוצר הסדרה ג'ין רודנברי, שמת מדום לב באוקטובר 1991. הסרט זכה להצלחה לעומת הסרט הקודם שכשל. הסרט זכה לשתי מועמדויות לפרס אוסקר בקטגוריית האיפור ואפקטים קוליים, ולחמש מועמדויות לפרס סאטורן, מתוכם זכה בקטגוריית סרט המדע בדיוני הטוב ביותר. בנוסף היה מועמד לפרס הוגו על העיבוד הדרמטי הטוב ביותר לשנת 1992.
עלילה

במשימת סיור שגרתית, ספינת החלל "אקסלסיור" בפיקודו של קפטן היקארו סולו סופגת גל הדף המרחף בחלל. בדיקה מעלה, כי מקור התופעה היא בגבול חלל הקלינגונים. עולם הבית של הקלינגונים, "קרונוס", שרוי כמרקחה לאחר שירחם "פרוקסיס" – שבו היו קיימים מתקנים לייצור אנרגיה – הושמד, ובכך מעמיד את האטמוספירה שלהם בסכנה. הערכות מראות כי הפיצוץ יגרום להתרוקנות האטמוספירה תוך 50 שנים. האימפריה הקלינגונית יוצרת קשר עם הפדרציה ומראה נכונות לחתום על הסכם שלום עימה. ספינת החלל "אנטרפרייז" נשלחת לאסוף את המנהיג הקלינגוני גורקון וללוותו לכדור הארץ, שבו ייערך המשא ומתן. קפטן קירק מקבל את הידיעה בהסתייגות, שכן בנו נהרג בידי קלינגונים (בסרט מסע בין כוכבים 3: החיפוש אחר ספוק).
כאשר הם פוגשים בספינת הקרב הקלינגונית של גורקון, "קרונוס 1", קירק מזמין את היועץ ואורחיו לסעודה שנערכת על סיפון האנטרפרייז, שמהר מאוד מתלהמת בה האווירה לאחר שהם דנים בשיחות השלום וקיצה של התרבות הקלינגונית (שידועה בגאוותה הרבה ובחירחורי המלחמה שלה). גורקון מרים כוסית לכבוד "הארץ הלא נודעת – העתיד".
לאחר הסעודה, האנטרפרייז יורה לפתע טילי טורפדו על ספינת "קרונוס", בכך משבשת מערכות חיוניות, ביניהם את כוח הכבידה המלאכותית. בנוסף, שני אנשים הלובשים חליפות חלל של הפדרציה עולים על הספינה ומתנקשים בחייו של גורקון. קפטן קירק מורה על כניעתה של האנטרפרייז, ויחד עם ד"ר מקוי הם משתגרים לספינה במאמץ להציל את חייו. הם נכשלים, נעצרים בגין הפשע, ונלקחים ל"קרונוס" למשפט. ביתו של גורקון, אזטבור, נהיית ליועצת החדשה, ומבקשת לחדש את שיחות השלום במקום נייטרלי וסודי.
לאחר משפט פומבי, קירק ומקוי נשלחים לעולם מחנות עבודה, שם הם פוגשים במשנת-צורה בשם מרטיה (שמגולמת על ידי הדוגמנית אימאן) שמציעה להם דרך הימלטות. לאחר שהם עושים את דרכם בשממה הקפואה של עולם הכלא, מרטיה בוגדת בהם כאשר שומרים קלינגונים מגיעים. אולם, האנטרפרייז מצליחה לחצות את הגבול במרמה, לשגר את השניים חזרה אליה, ולחזור לגבול החלל הקלינגוני. מתגלה כי ספוק לקח על עצמו את הפיקוד ואת חקירת המקרה, שהובילה למסקנה שלשני המתנקשים הייתה עזרה מבפנים. לאחר הצלתם של קירק ומקוי הם מגלים את שני המתנקשים, ושובים את הבוגדת – לוטננט ולריס. ספוק מאלץ את ולריס לעבור איחוד מוחות, ובכך הם משיגים מידע לגבי הקונספירציה לרצוח את גורקון (נציגים מהפדרציה, מהאימפריה הקלינגונית ומהאימפריה הרומולאנית, בעזרת אבטיפוס של "ציפור טרף" שמסוגל לירות תוך-כדי הסוואה).
קירק יוצר קשר עם סולו ומגלה את מיקום שיחות השלום. יחד הם עושים דרכם לכוכב הלכת שבו הן מתנהלות. כאשר הם מתקרבים לכוכב, "ציפור הטרף" החדשה, בראשות הגנרל צ'אנג (כריסטופר פלאמר), משיגה את האנטרפרייז ומתקיפה אותה תחת הסוואה. ספוק ומקוי משנים את הטורפדות שבספינה, שכעת מסוגלות להתחקות אחר פרצי הפלזמה של "ציפור הטרף" המוסווית, וגם האנטרפרייז וגם אקסלסיור מתקיפות את ספינת הקרב הקלינגונית ומשמידות אותה.
משלחות משתי הספינות משתגרות אל פני הכוכב שבו מתנהלות שיחות השלום, ומצליחות לעצור התנקשות בנשיא הפדרציה ולשבות את קושרי הקשר. קירק אומר לחברי הכינוס, כי "אנשים יכולים לפחד מאוד משינוי". אזטבור אומרת, כי קירק החזיר את אמונתו של אביה, ובתמורה קירק משיב כי היא החזירה את אמונתו בבנו. בסוף, צוות האנטרפרייז נקרא חזרה לכדור הארץ, אך קירק וצוותו מסכימים פה אחד להפר את הפקודות ולהמשיך במסעם. קירק אומר כי אחרים ימשיכו את מסעותיה של האנטרפרייז על מנת לגלות עולמות חדשים, וכי אין זה מסעה האחרון של האנטרפרייז.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| ויליאם שאטנר | קפטן ג'יימס "ג'ים" טי קירק |  |
| לנרד נימוי | קפטן ספוק |  |
| דפורסט קלי | קומנדר (דוקטור) לאונרד "בונס" מקוי |  |
| ג'יימס דוהן | קפטן מונטגומרי "סקוטי" סקוט |  |
| ג'ורג' טקיי | קפטן היקארו סולו |  |
| וולטר קניג | קומנדר פאבל צ'כוב |  |
| נישל ניקולס | קומנדר אוהורה |  |
| גרייס לי וויטני (אנ') | קומנדר ג'ניס ראנד |  |
| דייוויד וורנר | היועץ גורקון |  |
| קים קטרל | לוטננט ולריס |  |
| כריסטופר פלאמר | גנרל צ'אנג |  |
| רוזאנה דה סוטו (אנ') | היועצת אזטבור |  |
| מייקל דורן | קולונל וורף |  |
תקציב ורווחים

הסרט, שנעשה בתקציב של 30 מיליון דולר, הכניס קרוב ל-75 מיליון בארצות הברית ו-94 מיליון דולר ברחבי העולם.
מסע בין כוכבים 5: הגבול האחרון

| --- | --- |

 מבוסס על:  מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית 
 בימוי:  ויליאם שאטנר
 הופק בידי:  הארווי בנט
 תסריט:  ויליאם שאטנר הארווי בנט דייוויד לורי יוצר: ג'ין רודנברי
 עריכה:  פטר ברגר 
 שחקנים ראשיים:  ראה פירוט
 מוזיקה:  ג'רי גולדסמית'
 צילום:  אנדרו לזלו 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פרמאונט 
 חברה מפיצה:  סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  9 ביוני 1989
 משך הקרנה:  107 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט פעולה, סרט מדע בדיוני, סרט הרפתקאות 
 תקציב:  27 מיליון דולר
 הכנסות:  52.2 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   startrek5
 פרסים:  פרס פטל הזהב - הסרט הגרוע ביותר (הארווי בנט)  פרס פטל הזהב - השחקן הגרוע ביותר (ויליאם שאטנר)  פרס פטל הזהב לבמאי הגרוע (ויליאם שאטנר) 
 סרט קודם:  מסע בין כוכבים 4: השיבה הביתה
 סרט הבא:  מסע בין כוכבים 6: הארץ הלא נודעת
 דף הסרט ב־IMDb
 
מסע בין כוכבים 5: הגבול האחרון הוא סרט מדע בדיוני משנת 1989, והוא החמישי בסדרת סרטי מסע בין כוכבים. סרט זה היה היחיד שנכשל בסדרת הסרטים של מסע בין כוכבים וזכה בשש מועמדויות לפרס ראזי: שלוש מועמדויות בקטגוריות סרט העשור הגרוע ביותר, התסריט הגרוע ביותר, ושחקן המשנה הגרוע ביותר (דפורסט קלי), ושלוש זכיות - השחקן הראשי הגרוע ביותר (ויליאם שאטנר), הבמאי הגרוע ביותר, וההפקה הגרועה ביותר.
עלילה

לאחר מאורעות הסרט הקודם, צוות האנטרפרייז נהנה מחופשה. קפטן קירק עומד בפני שני אתגרים: לטפס על הר "אל קפיטן" שבפארק לאומי יוסמיטי, וללמד את ספוק שירי מדורה. אולם, מנוחתם השלווה מופרת כאשר הם נשלחים למשימה דחופה להציל בני ערובה מכוכב לכת בשם "נימבוס 3". מפקד קלינגוני בשם קלאא שומע אודות משימתם של צוות האנטרפרייז ורודף אחריהם מתוך כוונה לשבות או להרוג את קירק. פעולתו זו, שנועדה לשם התפארותו כלוחם בלבד, אינה לרוחה של הממשלה הקלינגונית.
כאשר הם מגיעים ל"נימבוס 3", צוות האנטרפרייז מגלה שסייבוק, עריק וולקני שהוא גם אחיו-למחצה של ספוק, לקח כבני ערובה נציגים קלינגונים, רומולאנים ושל הפדרציה. סייבוק מגלה, כי הוא קיווה שפעולתו זו תאפשר לו לשים את ידיו על ספינת חלל, שהרי ממשלתו של אחד מהנציגים תשלח חילוץ. סייבוק מציע לצוות את יכולתו יוצאת-הדופן בדחיקת מצוקותיהם הגדולות ביותר. מק'קוי וספוק נענים להצעה, אך קירק מסרב, באומרו שכאב הוא הדבר שעושה אותם אנושיים.
סייבוק משתלט על האנטרפרייז על מנת לחדור את שדה הכוח המסתורי "המחסום הגדול", שמגן על כוכב לכת מיסטי בשם "שא-קא-רי", היכן שלכאורה ממתינה לו ישות כמעט-אלוהית. סייבוק טוען שהיו לו חזיונות בדבר קיומה של הישות, ומרגיש צורך לצאת בעקבותיה וללמוד מחוכמתה וכוחותיה. אחרי שקירק וסייבוק מגיעים להסכמה הדדית, קירק לוקח את האנטרפרייז לתוך "המחסום הגדול" ומוצא את הכוכב. קירק, ספוק, מק'קוי וסייבוק נוחתים במעבורת על פני הכוכב, שנראה בתחילה שומם לגמרי, עד שהישות מתגלה בפניהם. כשהיא מדמה עצמה לאלוהים, היא מבקשת את עזרת האנטרפרייז בפריצת "המחסום הגדול" כדי להפיץ את חוכמתה הרבה על פני היקום. כאשר קירק הסקפטי מפקפק באמינותה ("לשם מה אלוהים צריך ספינת חלל?"), הישות מתקיפה אותו. סייבוק מגלה כי הישות היא למעשה יהירותו העצמית שמבקשת לפרוץ את גבולות "המחסום הגדול".
סייבוק מודה בטעותו ומקריב עצמו כדי להשהות את הישות מספיק זמן כדי שהאנטרפרייז תצליח להשמיד אותו. אולם, הם לא מצליחים וקירק פוקד על סקוטי לשגר חזרה את ספוק ומק'קוי, כאשר הוא נשאר עם הישות מאחור. ספוק מצליח לשכנע את השגריר הקלינגוני להורות לקלאא - שעקב אחרי האנטרפרייז לתוך "המחסום הגדול" - לחלץ את קירק משם. "ציפור הטרף" יוצאת מהסוואתה, משגרת את קירק אליה, ומפוצצת את המקום ואת הישות.
הסרט מסתיים כאשר קלאא מתנצל בפני קירק על פעולותיו, ושניהם מודיעים על דטאנט. קירק, ספוק ומק'קוי שבים לחופשתם בפארק יוסמיטי.
שחקנים ראשיים

| שחקן | תפקיד |
| --- | --- |
ויליאם שאטנר: קפטן ג'יימס טי "ג'ים" קירק
לנרד נימוי: קפטן ספוק
דפורסט קלי: קומנדר (דוקטור) לאונרד "בונס" מקוי
ג'יימס דוהן: קפטן מונטגומרי "סקוטי" סקוט
ג'ורג' טקיי: קומנדר היקארו סולו
וולטר קניג: קומנדר פאבל צ'כוב
נישל ניקולס: קומנדר אוהורה
לורנס לאקינביל: סייבוק
טוד בריאנט: קפטן קלאא הקלינגוני
דייוויד וורנר: סיינט ג'ון טלבוט
צ'ארלס קופר: גנרל קורד
תקציב והכנסות

הסרט, שנעשה בתקציב של קרוב ל-28 מיליון דולר, הכניס מעל 52 מיליון דולר בארצות הברית ו-70 מיליון דולר ברחבי העולם. סרט זה נחשב לנחות מקודמו.
מרגרטה מאוסטריה, דוכסית סבויה

מרגרטה מאוסטריה, דוכסית סבויה (בגרמנית: Margarete von Österreich;‏ 10 בינואר 1480 - 1 בדצמבר 1530) הייתה בתו של מקסימיליאן הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, ואשתו של חואן, נסיך אסטוריאס, ולאחריו אשתו של פיליברטו השני, דוכס סבויה.
ביוגרפיה

מרגרטה נולדה ב-10 בינואר 1480, למקסימיליאן הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ולמארי, דוכסית בורגונדיה. על פי הסכם אראס (1482) בין לואי האחד עשר, מלך צרפת לבין אביה מקסימיליאן, היא הובטחה כאישה לשארל, יורש העצר הצרפתי שהיה בן 12 שנה (לימים שארל השמיני, מלך צרפת). בעקבות הסכם זה קיבלה צרפת את השליטה בבורגון, בפראנש-קונטה ובארטואה ואילו ארצות השפלה עברו לרשות האימפריה הרומית הקדושה. מרגרטה הועברה לחצרו של מלך צרפת לשם חינוכה, אולם אחרי ששארל נישא לאן מברטאן (דצמבר 1491) הוחזרה מרגרטה לחצרו של אביה ב-1493.
בשנת 1497 נישאה לחואן, נסיך אסטוריאס, בנם של פרננדו השני, מלך אראגון ושל איזבלה הראשונה, מלכת קסטיליה, אך חואן נפטר כעבור חודשים מספר. ב-1501 נישאה לפיליברטו השני, דוכס סבויה שנפטר גם הוא כעבור שלוש שנים.
משנת 1507 עד 1515 הייתה מרגרטה מושלת ארצות השפלה ושימשה כאפוטרופוס של אחיינה קרל (לימים קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה). היא שימשה כמתווכת בין אביה הקיסר מקסימיליאן הראשון לבין נתיניו בארצות השפלה, וחתמה על הסכם מסחרי עם אנגליה, לרווחתם של אנשי תעשיית הבדים הפלמים.
בשנת 1508 לקחה חלק בהקמת הליגה של קמברה. ב-1515 אחיינה קרל שהגיע לפרקו הכיר בה כיועצתו החשובה וב-1519 מינה אותה שוב למושלת ארצות השפלה, תפקיד שבו החזיקה עד מותה בשנת 1530.
בשנת 1529 חתמה על הסכם קמברה עם לואיז, נסיכת סבויה, אמו של פרנסואה הראשון, מלך צרפת, הסכם שנודע בשם "שלום שתי הגבירות". תקופת שלטונה הצטיינה בשקט יחסי וברווחה כלכלית בארצות השפלה, אולם בתקופה זו החלה תנועת הרפורמציה בהולנד, ושני פרוטסטנטים הועלו על המוקד (1524, 1525).
מרגרטה נפטרה בעיר מכלן (כיום בבלגיה) שהייתה מקום מושבה העיקרי בארצות השפלה, ונקברה בבור-אן-ברס שבחבל אוברן-רון-אלפ בצרפת. פסלה מוצב בקתדרלה של מכלן.
מסרשמיט

ערך זה עוסק בחברה גרמנית למטוסים. אם התכוונתם למטוס חיל האוויר הקרוי מסרשמיט, ראו .
| --- | --- |


 נתונים כלליים
 מייסדים:  וילי מסרשמיט
 תקופת הפעילות:  1938 – 1968 - מיזוג לתוך מסרשמיט־בולקוב GmbH‏, 1969 - מיזוג לתוך מסרשמיט־בולקוב־בלום
 מיקום המטה:  אאוגסבורג, גרמניה
 ענפי תעשייה:  תעשייה אווירית
 מוצרים עיקריים:  כלי טיס צבאיים, מטוסי נוסעים
 
סמליל יצרנית הרכב האיטלקית אם איי ואל, הכולל בתוכו את סמלילה של מסרשמיט
מסרשמיט (בגרמנית: Messerschmitt) הייתה חברה גרמנית לייצור מטוסים שנודעה בעיקר בשל מטוסי הקרב שלה מתקופת מלחמת העולם השנייה, ה-Me 262 וה- Bf 109. החברה שרדה גם לאחר מלחמת העולם השנייה ולאחר סדרת מיזוגים, התייצבה כמסרשמיט־בולקוב־בלום עד לרכישתה בידי דיימלר-בנץ אוויר־חלל AG‏ (DASA) בשנת 1989.
היסטוריה

בשנת 1927 הצטרף פרופסור וילי מסרשמיט לצוות המתכננים של "המפעל הבווארי למטוסים", שם קידם את רעיונו ל"מבנה קל משקל" המאחד מספר חלקים נושאי עומס לחלק מבני יחיד החוסך משקל ונפח, ומביא לביצועים משופרים. המטוס הראשון שהעמיד תפיסה זו במבחן היה ה-Bf 108 טייפון, מטוס ספורט שקבע שיאים רבים. על סמך הצלחה זו הוזמנה החברה בשנת 1935 לתחרות תכנון מטוס הקרב העתידי של הלופטוואפה, תחרות בה זכתה עם דגם ה- Bf 109.
מאז הזכייה הפך וילי מסרשמיט לחביב המשטר הנאצי, גם בשל כישוריו הפוליטיים ומיקום מפעליו בדרום גרמניה, הרחק ממקבצי התעשייה המסורתיים בצפון. מסרשמיט AG נוסדה כחברה עצמאית ב־11 ביולי 1938. וילי מסרשמיט מונה ליו"ר הדירקטוריון ומנהל בפועל. לאחר תאריך זה, כל המטוסים צוינו באותיות ME (האותיות הראשונות בשם "מסרשמיט") במקום BF (שציין "Bayerische Flugzeugwerke", המפעל הבווארי למטוסים).
במהלך שנות המלחמה, הייתה מסרשמיט ספקית מטוסי הקרב העיקרית ללופטוואפה. מטוסי ה- Bf 109 וה- Bf 110 היוו את עיקר הכוח האווירי, בחציה הראשון של המלחמה. דגמים נוספים הוזמנו ובהם דאון התובלה מסרשמיט Me 321 (ענק) האדיר, וגרסתו משושת המנועים Me 232.
במחצית השנייה של המלחמה, התרכז מסרשמיט בעיקר בפיתוח מטוסי סילון, ובהם מטוס הקרב הסילוני המבצעי הראשון Me 262 שוואלבה (סנונית), ומטוס הקרב הרקטי היחיד ששרת אי פעם בחיל אוויר כלשהו, ה- Me 163 קומט (כוכב שביט). המטוסים נבנו על ידי עובדי כפייה מבין אסירי מחנות ריכוז, בעיקר מאוטהאוזן.
למסרשמיט היו גם כמה תכנונים כושלים, ביניהם ה- Me 210, יורשו של ה-110, אסון תעופתי שכמעט הביא לפירוקה הכפוי של החברה. בעיות התכנון שלו נפתרו ב- Me 410 הורניס (צרעה), אך מספר קטן של מטוסים מדגם זה יוצר שכן הדגש הושם על דגמי ה- Me 262.
עם תום מלחמת העולם השנייה, לא הורשתה החברה לייצר מטוסים, ועל כן פנתה ליצור מכונית תלת גלגלית בתצורת "בועה" בשני דגמים: מסרשמיט KR175 ומסרשמיט KR200. בשנות החמישים רכשה חברת אם איי ואל האיטלקית ידע ממסרשמיט שאיפשר לה לבנות אף היא אופנועים ומכוניות תלת גלגליות, אם איי ואל גם אימצה את סמלילה של מסרשמיט לתוך הסמליל שלה.
בשנת 1968 התמזגה מסרשמיט AG עם חברת בולקוב, ושנה לאחר מכן צורפו גם עסקי התעופה של בלום אונד פוס. החברה המאוחדת מסרשמיט־בולקוב־בלום, נרכשה על ידי Daimler-Benz Aerospace AG בשנת 1989, וחדלה להתקיים.
רשימת מטוסי מסרשמיט

מסרשמיט Bf 108 "טייפון" - מטוס אימונים ותובלה קלה.
מסרשמיט Bf 109 - מטוס קרב עיקרי של הלופטוואפה. הגרסה אוויה S-199 מייצור צ'כי, הייתה מטוס הקרב הראשון של חיל האוויר הישראלי שבו הושגה גם ההפלה הראשונה של החיל.
מסרשמיט Bf 110 - מטוס קרב כבד, גם לקרבות לילה.
מסרשמיט Bf 162 - מפציץ (אב טיפוס).
מסרשמיט Bf 163 - מטוס סיור בעל יכולת המראה קצרה/אנכית (אב טיפוס).
מסרשמיט Me 163 "קומט" (כוכב שביט) - מטוס יירוט בעל הנעה רקטית.
מסרשמיט Me 209 - מטוס קרב ומטוס לשבירת שיאי מהירות (אב טיפוס).
מסרשמיט Me 209-II - מטוס קרב (אב טיפוס, שונה לחלוטין מ Me 209).
מסרשמיט Me 210 - מטוס קרב וסיור כבד.
מסרשמיט Me 261 - מטוס סיור ארוך טווח.
מסרשמיט Me 262 "שוואלבה" (סנונית) - מטוס קרב והפצצה בעל צמד מנועי סילון.
מסרשמיט Me 263 - מטוס יירוט בעל הנעה רקטית.
מסרשמיט Me 264 "אמריקה" - מפציץ ארוך טווח שיועד לפגיעה בארצות הברית (אב טיפוס).
מסרשמיט Me 290 - מפציץ ומטוס סיור ימי.
מסרשמיט Me 309 - מטוס קרב (אב טיפוס).
מסרשמיט Me 321 "גיגאנט" (ענק) - דאון תובלה.
מסרשמיט Me 323 - מטוס תובלה על בסיס ה"גיגאנט".
מסרשמיט Me 328 - מטוס קרב סילוני-פעימתי.
מסרשמיט Me 409 - מטוס קרב כבד (פרויקט על בסיס ה- Me 209, 1944)
מסרשמיט Me 410 "הורניס" (צרעה) - מטוס קרב וסיור כבד.
מסרשמיט Me 510 - מטוס קרב־הפצצה דו מנועי (פרויקט פיתוח של Me 410).
מסרשמיט Me 609 - מטוס קרב־הפצצה כבד (פרויקט).
הערות שוליים

↑  דייויד סלע, 70 שנים אחרי, באתר ישראל היום, 13 בינואר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 16330517-1
מקסימיליאן דרכסלר

| --- | --- |
 תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  23 באוקטובר 1883 טאבאייד, מחוז פייר, ממלכת הונגריה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  1970 (בגיל 86 בערך) טימישוארה, חבל באנאט, רומניה (הרפובליקה הסוציאליסטית רומניה) 
 כינוי:  שם עברי:מרדכי בן יהודה דרכסלר
 מקום קבורה:  בית העלמין היהודי בטימישוארה
 מדינה:  רומניה 
 השכלה:  בית המדרש לרבנים בבודפשט   אוניברסיטת בודפשט
 מקום פעילות:  טימישוארה
 תקופת הפעילות:  1909–1970 (כ־61 שנים)
 השתייכות:  היהדות הנאולוגית של המרחב ההונגרי
 בני דורו:  אלכסנדר שייבר, אלכסנדר שפרן, דוד משה רוזן
 חיבוריו:  סגפנות בספרות הדתית היהודית עד לרמב"ם". 
 
מקסימיליאן (מיקשה) מרדכי בן יהודה דרכסלר (בהונגרית: Drechsler Miksa; ברומנית וגרמנית: Maximilian Drechsler;‏ 23 באוקטובר 1883 טאבאיד, הונגריה – 1970 טימישוארה) היה רב נאולוגי הונגרי ורומני, פעל בעיר טימישוארה (בהונגרית - טמשוואר) באוסטרו-הונגריה, ואחר כך ברומניה, בשנים 1910-1970.היה מנהיג קהילתי ומחבר ספרים ומאמרים בתחום הפילוסופיה היהודית ותולדות היהדות.
קורות חיים

מרדכי דרכסלר נולד ב-1883 ביישוב טאבייד במחוז פייר בהונגריה. בשנים 1903–1908 למד בבית המדרש לרבנים בבודפשט. במקביל למד באוניברסיטת בודפשט וסיים שם בשנת 1906 את עבודת הדוקטורט בפילוסופיה, שזיכתה אותו בפרס, על "סגפנות בספרות הדתית היהודית עד לרמב"ם". באותה תקופה פרסם גם ספר על השקפתו של אברהם גייגר בנוגע לפילוסופיה של הדת. בשנת 1909 הוסמך כרב ובהמשך שירת למשך שנה ביישוב סרווש בהונגריה. בשנת 1910 נבחר לרב בקהילה הנאולוגית של טימישוארה. דרכסלר נסע לאחר מכן להשתלמות באוניברסיטת אוקספורד והמכללה היהודית בלונדון, בה הוזמן בהמשך להרצות סדרת הרצאות על התלמוד. בספריית אוניברסיטת אוקספורד עיין בכתבי יד בעברית ובערבית ששימשו לו לאחר מכן בכתיבת מאמר על הגותו הפילוסופית והתאולוגית של רבי יהודה הלוי, ובשנת 1932 כתיבת ספר על רבי יצחק בן חיים הכהן משאטיבה - "עדות פואטית על האינקוויזיציה: חייו ופועלו של רבי יצחק בן חיים הכהן" (1932, סאין, מרמורוש) .דרכסלר פרסם מאמרים נוספים בכתבי עת יהודים בהונגריה ובטרנסילבניה כמו "Magyar Zsidó Almanach”, „Múlt és Jövő”, „Temesvári Hírlap” ו „Neue Zeit.
בשנים 1935–1936 ערך דרכסלר יחד עם אימרה נאשיץ את האלמנך היהודי "Zsidó Évkönyv שכלל מאמרים על הדת, המדע והספרות, לצורכי הקהל היהודי. ברוח היהדות הנאולוגית, הצטיין הרב דרכסלר במאמציו לקרב ליהדות קהלים חילוניים.
קורות חיים > חייו הפרטיים

היה נשוי לאסתר, בת לבית רוזנברג.
ספרים ומאמרים

Az aszketizmus állása a zsidó vallásos irodalomban סגפנות בספרות הדתית היהודית עד לרמב"ם -  בודפשט. 1906
מאמרים שפורסמו ב"אלמנאך היהודי ההונגרי",  בכתב העת "עבר ועתיד" (Múlt és Jövő),    ב Temesvári Hírlap, ב-Neue Zeit.
על הגותו הפילוסופית והתאולוגית של רבי יהודה הלוי
"עדות פואטית על האינקוויזיציה: חייו ופועלו של רבי יצחק בן חיים הכהן משאטיבה" (1932, סאין, מרמורוש) .
ראו גם

הספרות היהודית בטרנסילבניה
לקריאה נוספת

Baruch Tercatin, Lucian-Zeev Herșcovici, Prezențe rabinice în perimetrul românesc, Editura Hasefer, București, 2008
Getta Neumann Articole pentru Minienciclopedia evreilor din Timisoara
Handbuch österreichischer Autorinnen und Autoren jüdischer Herkunft 18 bis 20 Jahrhundert. Österreichische Nationalbibliothek, 2002 at. Miksa Drechsler p.237
A.Karteszi,V.Kordován, L.Ormos A Scheiber-Konvytár Katalógusa 1992