stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
צמחייה ועולם החי > עולם החי

מגוון בעלי החיים ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו עשיר ומגוון, עם מעל ל-400 מינים של יונקים, 1,000 מינים של עופות ויותר מ-400 מינים של דגים. אוקאפי (בעל חיים שחי רק באזור קונגו), שימפנזות מצויות באזור יער הגשם קונגו, גורילות חיות באזור ההרים המזרחי סביב אגם קיוו, שימפנזים ננסיים מצויים באזור גם כן, אך הם נמצאים באזורים נמוכים של יערות הגשם לאורך הגדה הדרומית של נהר קונגו בלבד. פיליים ומינים רבים של קופים וקופי בבון חיים ביערות ובסוואנות, פילי יערות נמצאים ביערות בלבד. היפופוטמיים ותניניים נפוצים מאוד באזור הנהרות והאגמים. ישנם דולפיניים ולווייתנאים שעוברים קרוב לחופי האוקיינוס האטלנטי במהלך תקופת הנדידה שלהם. הנהרות, האגמים והביצות מלאים במגוון מינים של דגים כמו: שפמנונאים, דגי חשמל, צלופחאים, אמנוניים ועוד מינים רבים נוספים. בצפון, סביב יערות בילי, אטורי ואוקפי, ישנם חזירי יערות ואנטילופות. אריות ונמרים חיים בערבות. ברדלס, זאב טלוא, חתול בר, תאו אפריקני, תנים, צבועיים וקרנפיים מפוזרים בשטחי הסוואנות והערבות. ג'ירפות חיות באזור הערבות בצפון-מזרח. ישנם מינים רבים של זוחלים הנפוצים בקונגו כמו: נחשי צפע, נחשי פיתון, נחשי קוברה, לטאות, זיקיתיים, סלמנדרות, צפרדעים וצבים. כמו כן, גם עופות רבים כמו: תוכיים, יוניים, ברווזיים, נשרים, שקנאיים, אווזים, ינשופיים, חסידתיים ועוד. ישנו מספר עצום של מינים וזנים של חרקים, מאות סוגים של פרפרים, יחד הם ממלאים את השמיים כשמתחיל גשם. בנוסף קיימים גם הרבה דבורים, חגבאים, חיפושיות, שפיריות, עקרבאים, נמליים, טרמיטים, יתושים, מרבי רגליים, עכבישאים ועוד.
אקלים

הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו מחולקת לארבעה אזורי אקלים מרכזיים. באזור קו המשווה הטמפרטורות גבוהות, ישנם אחוזי לחות גבוהים, וישנם גשמים לאורך כל ימות השנה. באזור זה ממוצע הטמפרטורות החודשית לעיתים נדירות יורד מ-25 מעלות צלזיוס, באלה עיר הממוקמת באזור זה כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 1,800 מילימטר. מצפון ומדרום לאזור קו המשווה ישנו מזג אוויר טרופי, המאובחן בעונה יבשה וגשומה, העונה היבשה נמשכת בין ארבעה לשבעה חודשים משך העונה תלוי בעיקר למרחק מקו המשווה. לעיתים ישנם גם תקופות חסרות גשם גם במהלך העונה הגשומה. בעיר קננגה השוכנת במרכז המדינה ומדרום לנהר כמות המשקעים בעונה הגשומה יכולה להגיע ל-1,600 מילימטר. באזור החוף המערבי ישנם אקלים אטלנטי, אקלים זה בעיקר מושפע מהגובה הנמוך של האזור וזרם הרוח המגיע מבנגולה. בעיר בננה הממוקמת באזור זה ממוצע הטמפרטורה השנתי לעיתים נדירות יורד מ-28 מעלות צלזיוס, וממוצע המשקעים בה הוא 760 מילימטר. האזור המזרחי המסולע וההררי מאופיין באקלים הררי, אזור זה קר במהלך כל ימות השנה, בעיר בוקאבו ממוצע הטמפרטורה השנתי עומד על כ-15 מעלות צלזיוס, וממוצע המשקעים השנתי הוא כ-1320 מילימטר.
דמוגרפיה

אוכלוסיית המדינה מונה כ-111 מיליון נפש. החל משנת 2000, קצב הריבוי הטבעי גבוה ועומד על 3-3.5% לשנה. האוכלוסייה הכפילה את עצמה תוך 25 שנה. תוחלת החיים במדינה היא 61.8 שנים (60 שנים לגבר ו-63.7 שנים לאישה). שיעור הפריון הוא 6 צאצאים לאישה.
קונגו מורכבת מלפחות 250 קבוצות אתניות שונות, רובן עמי בנטו. הקבוצות הגדולות ביותר הן: קונגו, לובה ומונגו. בצפון המדינה מתגוררים אנשי האזנדה.
היות שיש כ־700 שפות שבטיות, השפה הרשמית היא צרפתית והשפות של הקבוצות הגדולות – קיקונגו, טשילובה, סוואהילי ולינגאלה משמשות כשפות נוספות.
כ־95% מהאוכלוסייה הם נוצרים, רובם קתולים. 2.6% מחזיקים באמונות שבטיות ו-1.5% מוסלמים.
ילדונת

| --- | --- |
 סינגל בביצוע עוזי פוקס
 מתוך האלבום "כן כן!"
 יצא לאור:  1974
 מקום הקלטה:  אולפני טריטון
 שפה:  עברית
 אורך:  5:12
 חברת תקליטים:  CBS ישראל
 כתיבה:  תלמה אליגון
 לחן:  קובי אשרת
 עיבוד:  קובי אשרת (גרסת המקור) פבלו רוזנברג, ניק מילר, ליאור טבת, דרור מרגלית ויהושע לימוני (גרסת פבלו רוזנברג ויואב יצחק, פברואר 2000)
 
"ילדונת" הוא שיר בביצוע הזמר הישראלי עוזי פוקס. תלמה אליגון־רוז כתבה את השיר, וקובי אשרת הלחין אותו. השיר פורסם כסינגל מתוך אלבומו של פוקס "כן כן!", שהתפרסם ב־1974.
ב־2000 ביצעו פבלו רוזנברג ויואב יצחק גרסת כיסוי לשיר בתוכנית "אצל מני" בהנחיית מני פאר. גרסתם זכתה ב"פרס תמוז" (2000) בקטגוריית "ביצוע מחודש לשיר". בהמשך נכלל השיר באלבומו של רוזנברג "כל יום יותר" (2001), ובאלבום הדואטים של יצחק "שר בשניים" (2001). בדומה לגרסה המקורית, זכתה גם גרסה זאת להצלחה במצעדי הפזמונים.
על השיר

תלמה אליגון קיבלה את המנגינה מקובי אשרת וכתבה את המילים. עוזי פוקס סיפר שהיא כתבה את השיר על בתו, שאליה הוא פונה בשירתו. אומנם אליגון רוז אמרה לימים שכתבה את השיר באופן לא מודע על עצמה.
השיר הוקלט באולפני טריטון על מכשיר הקלטה ארבעה ערוצים אנלוגי (אנ'). חדר ההקלטות באולפן היה קטן מאוד, ועוצמת קולו של עוזי פוקס הייתה חזקה מדי בשבילו, ולכן נשלח פוקס לתא השירותים של האולפן, ומשם הוא הוקלט. השיר נכלל באלבומו של פוקס "כן כן!", היה הלהיט הגדול ביותר ממנו, והושמע ברדיו פעמים רבות.
הצלחה

הגרסה המקורית
השיר נכנס למצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל בערך באפריל 1974 וצעד לפחות 10 שבועות, עד 17 ביוני 1974, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום השני ב־13 במאי 1974. במצעד השנתי של קול ישראל לשנת תשל"ד הגיע השיר השיר למקום ה־14.
גרסת פבלו רוזנברג ויואב יצחק
השיר בביצוע רוזנברג ויצחק הוצג ב"פינה לשיפוטכם" כמועמד למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־27 בפברואר 2000. הוא זכה להצלחה וצעד תשעה שבועות, עד 14 במאי 2000, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום השני, ב־19 במרץ 2000. במצעד השנתי של התחנה לשנת תש"ס השיר הגיע למקום ה־26.
מיקומי שיא > מצעדים שבועיים

עוזי פוקס
|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1974)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1974)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1974)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1974)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | הגל הקל | 2 |  |
פבלו רוזנברג ויואב יצחק
|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2000)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2000)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2000)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2000)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

עוזי פוקס
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (תשל"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (תשל"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (תשל"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (תשל"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | קול ישראל | 14 |  |
פבלו רוזנברג ויואב יצחק
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (תש"ס)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (תש"ס)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (תש"ס)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (תש"ס)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 26 |  |
ביאורים

↑  אליגון ציינה שכנראה קודם נכתבו מילים באנגלית ללחן של אשרת, אם כי היא לא הייתה מודעת לכך כשכתבה את המילים שלה.
הערות שוליים

1 2   תיעוד יוצרים של מפעל הפיס עם יואב קוטנר – קובי אשרת (הגרסה הארוכה) (47:06 מתחילת הסרטון), סרטון בערוץ "מפעל הפיס", באתר יוטיוב
↑  האלבום "כן כן!", באתר סטריאו ומונו
1 2 3  נתוני היצירה, באתר אקו"ם
↑  פבלו רוזנברג עם יואב יצחק – ילדונת (הערות הסרטון), באתר יוטיוב
↑  רענן שקד, דנה כמה, באתר ynet, 6 בדצמבר 2000
↑  ילדונת, באתר פזמונט
1 2   תיעוד יוצרים של מפעל הפיס עם יואב קוטנר – תלמה אליגון (הגרסה הארוכה) (42:44 מתחילת הסרטון), סרטון בערוץ "מפעל הפיס", באתר יוטיוב, 4 בפברואר 2019
↑  בועז כהן, היום לפני עשרים שנה, "חדשות" 18 בינואר 1990, באתר הספרייה הלאומית
↑  דודי פטימר, אחד מול אחד והפעם: עוזי פוקס פותח את הלב – כותב ומראיין: דודי פטימר, באתר dudipedia.wordpress.com
↑  השיר יוצא ממצעד הגל הקל, באתר פזמונט
1 2  מיקום שיא במצעד השבועי של הגל הקל (2), באתר פזמונט
1 2  המצעד השנתי של קול ישראל (תשל"ד), באתר פזמונט
↑  גרסת רוזנברג ויצחק מוצגת ב"פינה לשיפוטכם" של רשת ג', באתר פזמונט
↑  גרסת רוזנברג ויצחק יוצאת ממצעד רשת ג', באתר פזמונט
1 2  גרסת פבלו רוזנברג ויואב יצחק | מיקום שיא במצעד השבועי של רשת ג' (2), באתר פזמונט
1 2  המצעד השנתי של רשת ג' (תש"ס), באתר פזמונט
נורמן ואסר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  31 במאי 1926 (גיל: 98)
 מידע כללי
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 תת-ענף:  הדיפת כדור ברזל
נורמן ואסר (באנגלית: Norman Wasser‏; 31 במאי 1926 – ?) היה אתלט יהודי-אמריקאי, אלוף ארצות הברית באולם (1948) ורביעי בעולם (1947) בהדיפת כדור ברזל.
ביוגרפיה

ואסר למד באוניברסיטת ניו יורק.
ביוגרפיה > 1944 > אלוף המכללות

באליפות המכללות שנערכה במילווקי ב-10 ביוני 1944 הוא זכה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 14.96 מטר(אנ') ודורג במקום 12 בעולם בסוף השנה.
באליפות ארצות הברית שנערכה באותה שנה הוא סיים במקום רביעי בתוצאה של 14.57 מטר.
ביוגרפיה > 1946

בתחרות שנערכה בפילדלפיה ב-26 באפריל 1946 הוא קבע תוצאה של 15.57 מטר ודורג במקום 15 בעולם בסוף השנה.
ביוגרפיה > 1947

בתחרות שנערכה בסולט לייק סיטי ב-21 ביוני 1947 הוא קבע תוצאה של 16.54 מטר ודורג במקום רביעי בעולם בסוף השנה.
ביוגרפיה > 1948

בתחרות שנערכה באולם בשמפיין, אילינוי ב-12 בפברואר 1948 הוא קבע בהדיפת כדור ברזל שיא אישי חדש של 16.68 מטר.
ביוגרפיה > 1948 > אלוף ארצות הברית באולם

שבוע וחצי לאחר מכן, באליפות ארצות הברית באולם שנערכה מדיסון סקוור גרדן, ניו יורק ב-21 בפברואר 1948 זכה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 16.36 מטר.(אנ')
ביוגרפיה > 1949

בתחרות שנערכה באולם בשיקגו ב-12 במרץ 1949 הוא קבע תוצאה של 16.45 מטר
בתחרות שנערכה בדה מוין ב-30 באפריל אותה שנה הוא קבע תוצאה של 16.10 מטר ודורג במקום 13 בעולם בסוף השנה.
לגיון ההצטיינות

| --- | --- |

אות לגיון ההצטיינות בדרגת לגיונר (הדרגה הנמוכה ביותר)
 
 פרטים
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 סוג:  עיטור צבאי
 זכאות:  חברי הכוחות המזוינים של ארצות הברית ובעלות בריתה
 נוסד:  20 ביולי 1942 
 היררכיה
 עיטור גבוה יותר:  מדליית השירות העילאי של מחלקת ההגנה
 עיטור נמוך יותר:  צלב התעופה המצוינת (ארצות הברית)
 
מפקד חיל האוויר, אלוף עמיקם נורקין, מקבל את עיטור ״לגיון ההצטיינות״ מחיל האוויר האמריקאי, ספטמבר 2019
לגיון ההצטיינות (באנגלית: Legion of Merit) הוא עיטור צבאי אמריקאי.
היסטוריה

המלצות ליצירת עיטור חדש להצטיינות ניתנו כבר בשנת 1937. בשנת 1941 התחילו לעבוד על העיצוב של העיטור ושנה לאחר מכן מזכיר ההגנה של ארצות הברית אישר אותו.
הקונגרס של ארצות הברית אישר את יצירת העיטור החדש בחוק ב־20 ביולי 1942.
קריטריון להענקה

העיטור מוענק על ביצוע או שירות מצטיין במשימה צבאית בזמן מלחמה, ובזמן שלום העיטור מוענק על הצטיינות בתפקיד בעל קושי משמעותי או הצטיינות בשורה של תפקידים.
העיטור יכול להינתן גם לאנשי צבא או אזרחים זרים.
דרגות

העיטור ניתן לחיילים אמריקאים ללא דרגה, אולם לאזרחים זרים המקבלים את העיטור קיימות מספר דרגות בהתאם לתפקידם:
מפקד ראשי (Chief Commander) - ניתן לראשי מדינות או ראשי ממשלות.
מפקד (Commander) - ניתן למפקדי צבא.
קצין (Officer) - ניתן לקצינים בדרגת גנרל או קצינים בדרגת קולונל בתפקיד המאויש בדרך כלל על ידי גנרל.
לגיונר (Legionnaire) - כל המעוטרים שלא עונים על ההגדרות הקודמות.
ישראלים זוכי עיטור לגיון ההצטיינות

רפאל איתן קיבל את העיטור בשנת 1979 בעת שכיהן כראש המטה הכללי.
שלמה ענבר קיבל את העיטור בשנת 1980 בעת שכיהן כנספח צה"ל בוושינגטון.
זאב אלמוג קיבל את העיטור בשנת 1981 בעת שכיהן כמפקד חיל הים הישראלי.
אורי שמחוני קיבל את העיטור בשנת 1986 בעת שכיהן כנספח צה"ל בוושינגטון.
דוד עברי קיבל את העיטור בשנת 1983 בעת שכיהן כמפקד חיל האוויר הישראלי
דורון יזרעאלי קיבל את העיטור בשנת 1988 עם סיום כהונתו כנספח יבשה של צה"ל בוושינגטון.
יהושע שני קיבל את העיטור בשנת 1989 עם סיום כהונתו כנספח אווירי בוושינגטון.
רפי אפל קיבל את העיטור בשנת 1992 עם סיום כהונתו כנספח ימי בוושינגטון.
אהוד ברק קיבל את העיטור בשנת 1993 בעת שכיהן כראש המטה הכללי.
אמנון ליפקין-שחק קיבל את העיטור בשנת 1997 בעת שכיהן כראש המטה הכללי.
משה יעלון קיבל את העיטור בשנת 1998 בעת שכיהן כראש אגף המודיעין.
זאב ליבנה קיבל את העיטור בשנת 1999 בעת שכיהן כנספח צה"ל בוושינגטון.
יוסי גז קיבל את העיטור בשנת 2001 בעת שכיהן כנספח יבשה של צה"ל בוושינגטון.
עמוס מלכא קיבל את העיטור בשנת 2001 בעת שכיהן כראש אגף המודיעין.
ניצן נוריאל קיבל את העיטור בשנת 2002 בעת שכיהן כנספח זרוע היבשה בארצות הברית.
עמוס גלעד
משה יעלון קיבל את העיטור בשנת 2003 בעת שכיהן כראש המטה הכללי.
ידידיה יערי קיבל את העיטור בשנת 2003 בעת שכיהן כמפקד חיל הים הישראלי.
אליעזר שקדי קיבל את העיטור בשנת 2005 בעת כהונתו כמפקד חיל האוויר הישראלי.
דוד בן בעש"ט קיבל את העיטור בשנת 2007 בעת שכיהן כמפקד חיל הים הישראלי.
גבי אשכנזי קיבל את העיטור בשנת 2008 בעת שכיהן כראש המטה הכללי.
עידו נחושתן קיבל את העיטור בשנת 2012 בעת שכיהן כמפקד חיל האוויר.
בני גנץ קיבל את העיטור בשנת 2013 בעת שכיהן כראש המטה הכללי.
אייל רוזן קיבל את העיטור בשנת 2014 לאחר שכיהן כנספח יבשה של צה"ל בוושינגטון
גדי איזנקוט קיבל את העיטור בשנת 2016 בעת שכיהן כראש המטה הכללי.
אמיר אשל קיבל את העיטור בשנת 2017 בעת שכיהן כמפקד חיל האוויר.
עמיקם נורקין קיבל את העיטור בשנת 2019 בעת שכיהן כמפקד חיל האוויר.
מיקי אדלשטיין קיבל את העיטור בשנת 2019 בעת שכיהן כנספח ההגנה בוושינגטון.
אביב כוכבי קיבל את העיטור בשנת 2022 בעת שכיהן כרמטכ"ל.
אלי גליקמן קיבל את העיטור בעת שכיהן כנספח זרוע הים בוושינגטון.
הרצי הלוי בשלהי כהונתו כרמטכ"ל בשנת 2025.
גיא ברק קיבל את העיטור בשנת 2025 בשלהי כהונתו כנספח זרוע הים בוושינגטון.
עיצוב

| מפקד ראשי | מפקד | קצין | לגיונר |
| --- | --- | --- | --- |

סרט
ראו גם

רשימת ישראלים מעוטרים
משה גוטמן (סופר)

| --- | --- |

 לידה:  22 באוקטובר 1973 (בן 51) כ"ו בתשרי ה'תשל"ד קוממיות 
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  עיתונאי
 תחום כתיבה:  סיפורת
 
משה (חיים משה צבי) גוטמן (נולד ב-כ"ו בתשרי ה'תשל"ד, 22 באוקטובר 1973) הוא עיתונאי וסופר ישראלי, משמש ככתב לענייני משפט וכפובליציסט בעיתון "המודיע". מרצה בקורסים לכתיבה יוצרת במכון אחיה להוראה ובבית הספר תורת החיים. מוסמך לעריכה ספרותית על ידי 'בית העורכים'.
ביוגרפיה

גוטמן גדל במושב קוממיות ולמד בישיבות גור בבני ברק ובאשדוד. הוא למד גרפולוגיה אצל הגרפולוגים אלון בן יוסף ויצחק ניר, ועבד כשוחט.
בהמשך דרכו פנה ללימודי משפטים וכיום הוא בעל תואר ראשון של הקמפוס החרדי באור יהודה ותואר שני של הקריה האקדמית אונו. חבר ללימודי המשפטים, שהיה סמנכ"ל עיתון "משפחה",[דרושה הבהרה] צירף אותו לעיתון. כך החל את דרכו בעיתונאות ובספרות. בהמשך עזב את עיתון "משפחה" ועבר לכתוב בעיתון "המודיע", בו הוא משמש ככתב משפטי, כפובליציסט, בעל הטור השבועי "הרהור חוזר" וכתב במוספי השבת של העיתון.
במוספי הסיפורים היוצאים בעיתונות החרדית לקראת חגי פסח וסוכות מופיעים סיפוריו של משה גוטמן מלבד ב"המודיע" גם בעיתונים "משפחה", "יתד נאמן", "מרוה לצמא", ועוד.
גוטמן כותב גם סיפורים קצרים. סיפורו "הטלפון האחרון" זכה במקום הראשון בפרס אלמוג לשנת 2016.
גוטמן כותב גם תחת השמות: משה מורג, אלחנן בינדר, מישאל שרשום.
נשוי ואב לשבעה ילדים. מתגורר בקריית גת.
ספריו

שוליים של מעלה (ספר ראשון בסדרת 'שוליים')
שוליים של זהב (ספר שני בסדרת 'שוליים')
יש לו שעה (ספר שלישי בסדרת 'שוליים')
אל תרקוד היום (ספר ראשון בסדרת 'מעבדי העשתונות')
פגישה בלילות שבט (ספר שני בסדרת 'מעבדי העשתונות')
הם שבו ללכת (ספר שלישי בסדרת 'מעבדי העשתונות')
על סף הלב (ספר רביעי בסדרת 'מעבדי העשתונות')
ייצוב פנים | (ספר ראשון בסדרת 'אנשים כן משתנים')
תווי פנים | (ספר שני בסדרת 'אנשים כן משתנים')
העמדת פְּנים | (ספר שלישי בסדרת 'אנשים כן משתנים')
עמוק בפנים | (ספר רביעי בסדרת 'אנשים כן משתנים')
ואז בא הכתוב | (ספר ראשון בסדרת 'הארות בשעת מעשה')
זה מה שכתוב | (ספר שני בסדרת 'הארות בשעת מעשה')
מחושבים 2000 | ראייה כלכלית אסטרטגית צופה פני עתיד
ספריו > נוער

כָּל הַיְּלָדִים טוֹבִים 1 - ספר סיפורים לנוער
כָּל הַיְּלָדִים טוֹבִים 2 - ספר סיפורים לנוער
כָּל הַיְּלָדִים טוֹבִים 3 - ספר סיפורים לנוער
מַבָּטִים כְּמוֹ אֵשׁ 1 - ספר סיפורים לנוער
ספריו > ביוגרפיות

אתהלך - סיפור חייו של אהרן מרגלית
אם סגולה
ה"פני מנחם"
נזר הדור - ביוגרפיה על הרב בנימין מנדלזון זצוק"ל רבה של קוממיות
ספריו > תורני

שפע ברכות - תודעת השפע על פי מקורות הקודש (הוצאה עצמית 2019)
בפאתי הבית
ספריו > ספרות מקצועית

תכתבוּ | (בשיתוף עם לירון פיין) | מדריך לכתיבה יוצרת ולכתיבת איכות חכמה
ספריו > אנגלית

GOOD KIDS (תרגום של כל הילדים טובים 1)
הערות שוליים

↑  "הטלפון האחרון", זוכה המקום הראשון בתחרות אלמוג 2016 לסיפורים קצרים.
↑  אם סגולה, בני ברק, תשע"א, באתר אוצר החכמה
↑  בפאתי הבית, תשע"ה, באתר אוצר החכמה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294326005171  LCCN: no2011055773  VIAF: 169944896   WorldCat (עם VIAF): 169944896
היוצר

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 בימוי:  גארת' אדוארדס
 הופק בידי:  גארת' אדוארדס, קירי הארט, ג'ים ספנסר, ארנון מילצ'ן
 תסריט:  גארת' אדוארדס, כריס וייץ
 עריכה:  ג'ו ווקר סקוט מוריס
 שחקנים ראשיים:  ג'ון דיוויד וושינגטון Marc Menchaca קן ואטאנבה Sturgill Simpson ג'מה צ'אן אליסון ג'ני ראלף אינסון 
 מוזיקה:  הנס צימר , Regency Enterprises
 צילום:  גרג פרייזר אורן סופר
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Regency Enterprises 
 חברה מפיצה:  אולפני המאה ה-20
 שיטת הפצה:  הפצה לאולמות הקולנוע, וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  29 בספטמבר 2023
 משך הקרנה:  133 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט פוסט-אפוקליפטי, סרט פעולה מדע בדיוני, סרט דרמה, סרט דיסטופי 
 תקציב:  80 מיליון דולר
 הכנסות:  104.3 מיליון דולר
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
היוצר (באנגלית: The Creator) הוא סרט פעולה ומדע בדיוני אמריקאי שבוים על ידי גארת' אדוארדס, שגם כתב את התסריט יחד עם כריס וייץ. בסרט מככבים ג'ון דייוויד וושינגטון, ג'מה צ'אן, קן ואטאנבה ואליסון ג'ני.
עלילת הסרט מתרחשת בעתיד, בשנת 2070, 15 שנים לאחר שהבינה המלאכותית גרמה לפיצוץ גרעיני בלוס אנג'לס, דבר שפתח מלחמה בין בני אדם לרובוטי הבינה המלאכותית. סוכן כוחות מיוחדים לשעבר מגויס לצוד ולהרוג את "היוצר", שפיתח נשק מסתורי עם הכוח לסיים את המלחמה על ידי השמדת האנושות עצמה.
הפיתוח החל בנובמבר 2019 כאשר אדוארדס חתם חוזה לביים ולכתוב את הפרויקט עבור New Regency. הפרויקט הוכרז רשמית בפברואר 2020. וושינגטון התקבל לתפקיד הראשי במאי 2021, ושאר צוות השחקנים הצטרפו ב-2022. הצילומים החלו בינואר 2022 בתאילנד עם תקציב הפקה של 80 מיליון דולר, וסיימו את חודש מאי.
הקרנת בכורה של הסרט התקיימה בפסטיבל "Fantastic Fest" ב-26 בספטמבר 2023. הוא יצא לאקרנים בארצות הברית ב-29 בספטמבר 2023, על ידי אולפני המאה ה-20.
הסרט הכניס 104.3 מיליון דולר ברחבי העולם וקיבל ביקורות חיוביות מרוב המבקרים. היו לו שתי מועמדויות לפרס האוסקר ה-96, לאפקטים החזותיים הטובים והסאונד הטוב ביותר, והיה מועמד לסרט המדע הבדיוני הטוב ביותר ולסרט הוויזואלי/האפקטים המיוחדים הטובים ביותר בטקס פרסי סאטורן ה-51.
עלילה

בעתיד הקרוב, האנושות פיתחה בינה מלאכותית (AI) מתקדמת, אך לאחר פיצוץ גרעיני בלוס אנג'לס שיוחס ל-AI, המערב הכריז מלחמה על טכנולוגיות חכמות. בעוד ארצות הברית מבקשת להשמיד את הבינה המלאכותית לחלוטין, מדינות במזרח אסיה ממשיכות לשלב אותה בחברה שלהן, וכתוצאה מכך פורצת מלחמה גלובלית בין הצדדים.
ג'ושוע טיילור, חייל אמריקאי לשעבר, מגויס למשימה לאתר ולהשמיד נשק-על מסתורי של ה-AI, הידוע בשם "היוצר". במהלך המשימה, הוא מגלה שהנשק הוא למעשה ילדה-אנדרואידית מתקדמת בשם אלפיי (Alphie), בעלת כוחות ייחודיים שמאפשרים לה להשתלט על טכנולוגיה מרחוק. למרות שנשבע להשלים את משימתו, ג'ושוע מפתח קשר רגשי עם אלפיי, במיוחד לאחר שהוא מבין שהיא עשויה להיות המפתח לשלום ולא להשמדה.
במהלך מסעו, ג'ושוע נרדף על ידי כוחות אמריקאיים שמנסים לחסל את אלפיי. הוא נאלץ להתמודד עם בגידות, דילמות מוסריות וגילויים על עברו האישי, כולל הקשר של אשתו לנושא ה-AI. בסופו של דבר, הוא מחליט להגן על אלפיי ולעזור לה להגשים את ייעודה – לא כאמצעי הרס, אלא כתקווה חדשה לאנושות.
הסרט מסתיים בעימות בין בני האדם ל-AI, שבו ג'ושוע ואלפיי מנסים לשנות את גורל המלחמה ולהוביל לעתיד חדש, שבו בני האדם והבינה המלאכותית יוכלו להתקיים יחד.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן | דמות | פרטים |
| --- | --- | --- |
| ג'ון דייוויד וושינגטון | סמל ג'ושוע טיילור | סמל צבאי ופעיל סמוי של צבא ארצות הברית. יש לו יד ימין מלאכותית ורגל ימין עקב פציעות שספג בפיצוץ הגרעיני בלוס אנג'לס, שבו איבד את הוריו ואחיו. |
| מדלן יונה ווילס | Alpha-O / "Alphie" | רובוטית AI, סימולנט עם היכולת לשלוט מרחוק בטכנולוגיה. |
| ג'מה צ'אן | מאיה פיי | אשתו של ג'ושוע. צ'אן גם מגלמת מספר סימולנטים של AI עם המראה של מאיה. |
| אליסון ג'אני | קולונל האוול | קולונל בצבא ארצות הברית שמגייסת את ג'ושוע. היא שונאת AIs לאחר שאיבדה את שני בניה במלחמה, כשאחד מהם עונה על ידי מורדים לאחר שהונה על ידי סימולנט. |
| קן וואטנבה | הארון | חייל סימולנט AI באסיה החדשה ואויב לשעבר של ג'ושוע. |
| סטרג'יל סימפסון | דרו | חברו לשעבר של ג'ושוע וחברו הטוב ביותר. |
| עמר צ'אדה-פאטל | אומני / סק-און / סמל בוי | אזרח אסיה החדשה שתרם את דמותו למספר סימולנטים. |
| מארק מנצ'קה | מקברייד | חייל בצבא ארצות הברית שהוא חלק מהחוליה של ג'ושוע. |
| רובי טאן | שיפלי | חייל בצבא ארצות הברית שהוא חלק מהחוליה של ג'ושוע. |
| ראלף אינסון | גנרל אנדרוז | גנרל בצבא ארצות הברית שמגייס את ג'ושוע. |
| מייקל אספר | קוטון | הקפטן של הצוות של ג'ושוע. |
| ורוניקה נגו | קאמי | סימולנטית AI וחברתו של דרו. |
| מקנזי לנסינג | הריסון | דמות משנה בסרט. |
הפקה > פיתוח

הבמאי, המפיק והשותף גארת' אדוארדס
הכותב המשותף כריס וייץ
פיתוח הסרט החל בנובמבר 2019, כאשר הבמאי גארת' אדוארדס חתם על חוזה לביים ולכתוב פרויקט מדע בדיוני ללא שם עבור חברת "New Regency". קירי הארט, ששימשה כמפיקה שותפה בסרטו הקודם של אדוארדס רוג אחת: סיפור מלחמת הכוכבים (2016), הצטרפה כמפיקה.
באותה שנה בוצעו צילומי מבחן וסיור לוקיישנים, כאשר אדוארדס ניצל את ההזדמנות לעצב את המראה החזותי של הסרט:
"לקחתי מצלמה ועדשת אנמורפיק משנות ה-70, יצאנו לסיורי לוקיישנים בווייטנאם, קמבודיה, יפן, אינדונזיה, תאילנד ונפאל. כל התוכנית שלנו הייתה פשוט ללכת למיקומים המרהיבים ביותר בעולם, כי עלות טיסה נמוכה בהרבה מהעלות של בניית סט. התכוונו לקפוץ ממקום למקום ברחבי העולם ולצלם את הסרט, ואז לשלב מעליו את האלמנטים של המדע הבדיוני. אם הסרט שלנו מנסה להשיג משהו ויזואלית, זה לגרום לו להרגיש מציאותי בתוך עולם המדע הבדיוני".
בפברואר 2020 אדוארדס הוכרז רשמית כבמאי הסרט. הוא ציין כי סרטים כמו אפוקליפסה עכשיו (1979), Baraka (1992), בלייד ראנר (1982), אקירה (1988), איש הגשם (1988), The Hit (1984), אי.טי. - חבר מכוכב אחר (1982) ו-Paper Moon (1973) שימשו לו כהשראה.
הפקה > ליהוק

במאי 2021 הוכרז כי ג'ון דייוויד וושינגטון יככב בסרט, וכי שם הסרט יהיה "True Love".
ביוני 2021 ג'מה צ'אן, דני מקברייד ובנדיקט וונג נכנסו למגעים להשתתף בסרט. בינואר 2022 אושרה הצטרפותם של צ'אן ווונג לצוות השחקנים, יחד עם אליסון ג'אני, סטרג'יל סימפסון ומארק מנצ'קה. סימפסון החליף את מקברייד, שנאלץ לפרוש עקב התנגשות בלוחות הזמנים.
בפברואר 2022 הצטרף קן ואטנבה לצוות השחקנים כמחליפו של וונג, שגם הוא נאלץ לפרוש מסיבות דומות. ואטנבה עבד בעבר עם אדוארדס על הסרט גודזילה (2014).
הפקה > הפקה

הסרט קיבל תקציב בסך 80 מיליון דולר. הצילומים העיקריים החלו בתאילנד ב-17 בינואר 2022. גריג פרייזר (שהיה גם מפיק שותף) ואורן סופר שימשו כצלמים הראשיים, תוך שמירה על אמצעי בטיחות למניעת התפשטות נגיף הקורונה. כדי להעניק לסרט תחושה של אפוסים הוליוודיים קלאסיים כמו בן חור (1959), יוצרי הסרט בחרו לצלם אותו בפורמט רחב במיוחד של 2.76:1.
אתרי הצילום בתאילנד כללו את נמל התעופה סוברנבהומי, הכפר באן מונג, סאנגלה בורי, צ'יאנג דאו וסם פאן בוק. עם יציאת הטריילר, מעריצים תאילנדים זיהו גם סצנה שצולמה בתחנת מקאסן של רכבת ה-ARL בבנגקוק.
פרייזר היה מעורב בשלבי הקדם-הפקה, אך עבר לעבודה מרחוק עקב מחויבותו לסרט חולית: חלק שני (2024). אורן סופר, שזה היה הסרט הגדול הראשון שלו, שימש כצלם הראשי לאורך כל תקופת הצילומים. בריאיון ל-"Total Film", אדוארדס, ששימש גם כמפעיל מצלמה, שיבח את סופר וכינה אותו "כוכב עולה אמיתי בעולם הצלמים. הוא חכם במיוחד ובעל עין נהדרת".
הסרט צולם במצלמת Sony FX3, מצלמה לשימוש פרטי (לא קולנועי) למחצה, שעלותה הנמוכה היא נדירה בסרטי בלוקבאסטר. אדוארדס אישר את השימוש במצלמה במהלך פאנל "Directors on Directing" בכנס קומי-קון – סן דייגו בשנת 2023, שם הבמאי לואי לטריה העיר כי ההחלטה היצירתית הזו עשויה "לשנות את עולם הקולנוע לנצח".
בהתחשב בתקציב, יוצרי הסרט השתמשו בשיטות צילומי סרטים עצמאיים, תוך שמירה על צוות מצומצם, תאורה טבעית במקומות מסוימים והקלטת סאונד מוגבלת. במקום לבנות סטי צילום גדולים או להסתמך על טכנולוגיות דיגיטליות כמו מסך ירוק או StageCraft (אנ'), הוחלט לשלוח צוות קטן לצלם ב-80 אתרים ברחבי העולם שהתאימו לאסתטיקה המדע-בדיונית הרצויה. רק לאחר שהעריכה הסופית הושלמה, נוספו האפקטים החזותיים לתמונות. בשיטה זו, אדוארדס העריך שההפקה עלתה 80 מיליון דולר בלבד, במקום כ-300 מיליון דולר בתקציב רגיל.
סצנות פנים ופעלולים צולמו ב"אולפני Pinewood". הצילומים הסתיימו ב-30 במאי 2022.
הפקה > אפקטים חזותיים ופוסט-הפקה

האפקטים החזותיים בסרט סופקו על ידי מספר חברות כולל Industrial Light & Magic (ILM), SDFX Studios, Yannix, Virtuos, Weta Workshop Folks VFX, MARZ, Misc Studios, Fin Design + Effects, Outpost VFX, Lekker VFX, Crafty Apes, Jellyfish Pictures, Proof, Territory Studio, Atomic Arts ו-VFX Los Angeles. ג'יימס קלין, שהיה אמן קונספט בסרט רוג אחת, חזר לשתף פעולה עם אדוארדס בסרט זה בתפקיד מעצב ההפקה.
"התחנה החללית הצבאית האמריקאית" (USS NOMAD) נחשבת לאחת מהאלמנטים החשובים ביותר בסרט, בשל העיצוב הוויזואלי הייחודי שלה ואפקטי הסאונד שלה. אדוארדס גילה שלקח את כל תקופת הסגרים שהושתו בעקבות מגפת הקורונה לעצב אותה, ותיאר אותה כ"ציפור טרף ועין רואה בשמיים, תמיד מסתכלת על כולם. אז המשכנו לשחק עם שני הצורות האלה ולשלב ביניהן עד שזה הרגיש נכון".
אפקטי הסאונד של הספינה סופקו על ידי אית'ן ואן דר רין ואריק אדהאל, שעבדו עם אדוארדס גם על גודזילה (2014), ותיארו את האפקטים כ"דואט, אפשר לומר את זה בצורה יפה, בין מוזיקה לסאונד, וזה אף פעם לא מריבה". עריכת חיתוך ההרכבה של הסרט, שאורכו היה חמש שעות, לא השתמש באף פסקול זמני עבור המוזיקה, אלא רק בעיצוב הסאונד, דבר שאדוארדס השווה אותו למוזיקה של הסרטים המדברים בשנות ה-20 המאוחרות של המאה ה-20.
בגלל זאת, הוחלט שלא להוסיף מוזיקה לסרט במהלך כל תהליך העריכה, על מנת לקבל את הקצב ומבנה הסיפור בצורה יעילה. אדוארדס תיאר את החוויה כ"מאוד מעניינת. חלק ממני חושב שאעשה את זה שוב, כי זה שם הרבה לחץ על עיצוב הסאונד, אבל אז אתה לא מתחבא מאחורי מוזיקה כדי 'להציל' את הסיפור".