stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פסקת ההגבלה

פסקת ההגבלה היא סעיף המופיע בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו ובחוק יסוד: חופש העיסוק, המגביל את יכולת רשויות השלטון לקבל החלטות ולאמץ חוקים הפוגעים בזכויות חוקתיות. פסקת ההגבלה מאפשרת ביקורת שיפוטית הן על פעולות של הרשות המבצעת, הן על חקיקה. עקרונותיה של פסקת ההגבלה מהווים חלק מהמשפט הישראלי עוד קודם לחקיקת חוקי היסוד, מכוח הפסיקה.
נוסחה של פסקת ההגבלה זהה בשני חוקי היסוד: "אין פוגעים בזכויות שלפי חוק־יסוד זה אלא בחוק ההולם את ערכיה של מדינת ישראל, שנועד לתכלית ראויה, ובמידה שאינה עולה על הנדרש או לפי חוק כאמור מכוח הסמכה מפורשת בו".
פסקת ההגבלה קובעת ארבעה תנאים הנדרשים על מנת להצדיק פגיעה בזכויות חוקתיות:
הפגיעה היא מכוח חוק או הסמכה בו
החוק הולם את ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית
הפגיעה היא לתכלית ראויה
הפגיעה היא "במידה שאינה עולה על הנדרש" - מידתיות
הפגיעה היא מכוח חוק או הסמכה בחוק

דוגמאות לפעולות של הרשיות שנפסלו מחמת אי-עמידה בתנאי זה:
בבג"ץ 8070/98 האגודה לזכויות האזרח בישראל נ' משרד הפנים (2004) נדונה פרקטיקה שבה גופים ממשלתיים, בהם נציבות מס הכנסה, המוסד לביטוח לאומי, רשות השידור, בנק ישראל וכן הבנקים המסחריים, קיבלו מידע אישי של תושבים ולקוחות באמצעות חיבור למחשב משרד הפנים, מבלי שהיה מקור סמכות חוקי לחיבור זה. בית המשפט פסק שהדרך היחידה לקבל את המידע היא לפי בקשה אישית המעוגנת בס' 29(ג) לחוק מרשם האוכלוסין.
בעמ"נ (ת"א) 12780-01-23 Ilona & Mykhailo Muzyehuk נ' רשות האוכלוסין ההגירה (2023) נקבע כי בהיעדר הסמכה בדין, אסור לחפש במכשירי טלפון ניידים של זרים המבקשים להיכנס לישראל. לעובדי הרשות במעברי הגבול בכניסה לישראל אין הסמכה לערוך חיפוש בטלפונים, גם אם לטענת הרשות הטלפון נמסר לפקיד הרשות לבקשתו. אין חשיבות לעניין זה אם מדובר בתיירים, עובדים זרים, מבקשי מקלט או אחרים.
החוק הולם את ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית

בתחילתם של חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו וחוק יסוד: חופש העיסוק מופיע סעיף זהה בדבר ערכיה של מדינת ישראל: "זכויות היסוד של האדם בישראל מושתתות על ההכרה בערך האדם, בקדושת חייו ובהיותו בן-חורין, והן יכובדו ברוח העקרונות שבהכרזה על הקמת מדינת ישראל." מיד לאחר סעיף זה מופיע בשני חוקי היסוד סעיף המציין שחוק היסוד נועד "לעגן בחוק-יסוד את ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית".
על משמעות "מדינה יהודית ודמוקרטית" כתב נשיא בית המשפט העליון, אהרן ברק, שיש להעניק לה פירוש מצמצם, מאחר שהיא מגבילה זכות יסוד. זאת בניגוד לפירוש המרחיב שיש לתת לחוקים העוסקים בזכויות האדם.
השופט ברק קבע בפסק דין שהפירוש המינימלי ביותר למושג "מדינה יהודית" הוא כדלקמן:
לפי ברק, הפירוש המינימלי ל"מדינה דמוקרטית" הוא:
הפגיעה היא לתכלית ראויה

גביית מיסים היא פגיעה מובהקת בקניינו של אדם – המדינה נוטלת ממנו חלק מכספו. עם זאת אין בכך הפרה של סעיף 3 לחוק היסוד: כבוד האדם וחירותו, משום שהפגיעה נעשית לתכלית ראויה: המיסים משמשים למימון כל הפעולות והשירותים הנכללים בתקציב המדינה. גם הפקעת קרקע לצורכי ציבור, כגון סלילת כביש, היא פגיעה בקניינו של אדם, וגם היא נעשית לתכלית ראויה – סלילת כביש שישרת את הציבור כולו.
פגיעה בחופש העיסוק נעשית בחוקים אחדים המחייבים קבלת רישיון לעיסוקים מסוימים. העיסוק ברפואה, למשל, יש בו סכנת חיים למטופל כאשר למטפל חסר הידע הדרוש, ולכן התניית עיסוק זה ברישיון נעשית לתכלית ראויה.
לעיתים מפורטת תכליתו של חוק בחוק עצמו. דוגמה לכך היא חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה), התשס"ה-2004, שבסעיף 1 בו נאמר:
חוק זה בא לתקן חוקים שונים, לבטל הוראות בחוקים שונים ולדחות את תחילתן של הוראות בחוקים ולקבוע הוראות נוספות, במטרה לאפשר התייעלות מבנית ארוכת טווח של הסקטור הציבורי, לבצע רפורמות בענפי המשק, להשיג את יעדי התקציב ולצמצם את הגירעון הממשלתי, את ההוצאה הממשלתית והציבורית ואת החוב הלאומי, והכל במסגרת התוכנית הכלכלית לשנת הכספים 2005.
פעמים רבות נלמדת תכליתו של החוק מדברי ההסבר הנלווים להצעת החוק ומהדיון שנערך בחוק בכנסת ובוועדותיה.
הפגיעה היא "במידה שאינה עולה על הנדרש" - מידתיות

לאחר שנמצא שפגיעה בזכות המוגנת על ידי חוק יסוד נעשתה לתכלית ראויה, יש לבדוק האם הפגיעה היא מידתית, בהתחשב בתועלת הציבורית שהיא נועדה לשרת, או שהיא מופרזת ביחס אליה. למשל, כאשר מוסכם שמס נגבה לתכלית ראויה, עדיין יש לבדוק האם שיעורי המס אינם מופרזים. בג"ץ עמד על מטרתו של עקרון המידתיות בקובעו ש"עילת המידתיות קובעת כי האמצעים השלטוניים צריכים להתאים להגשמת המטרה, ולא מעבר למה שנדרש לשם הגשמתה של המטרה. עקרון המידתיות נועד להגן על הפרט בפני השלטון. הוא נועד למנוע פגיעה יתירה בחירותו של היחיד. הוא קובע כי האמצעי השלטוני צריך להיגזר בקפידה כדי להלום את הגשמתה של התכלית. בכך בא לידי ביטוי עקרון שלטון החוק וחוקיות השלטון".
על פי הפסיקת, המידתיות נבחנת על פי שלושה מבחני משנה:
מבחן הקשר הרציונלי: נדרש קשר של התאמה בין המטרה לבין האמצעי. האמצעי שהשלטון נוקט בו צריך להיות גזור להשגת המטרה אותה השלטון מבקש להשיג, ולהוביל, באופן רציונלי, להגשמתה של המטרה. בתחילתם של חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו וחוק יסוד: חופש העיסוק מופיע סעיף זהה המלמד על ערכיה של מדינת ישראל: "זכויות היסוד של האדם בישראל מושתתות על ההכרה בערך האדם, בקדושת חייו ובהיותו בן-חורין, והן יכובדו ברוח העקרונות שבהכרזה על הקמת מדינת ישראל." מיד לאחר סעיף זה מופיע בשני חוקי היסוד סעיף המציין שחוק היסוד בא "לעגן בחוק-יסוד את ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית".
מבחן הפגיעה הפחותה: על האמצעי השלטוני לפגוע בפרט במידה הקטנה ביותר. האמצעי השלטוני הוא ראוי, רק אם לא ניתן להשיג את המטרה על ידי אמצעי אחר, שפגיעתו בזכות האדם תהא קטנה יותר.
מבחן המידתיות במובן הצר: האמצעי שהשלטון בוחר אינו ראוי, אם פגיעתו בזכות הפרט היא ללא יחס ראוי לתועלת, שהוא מביא בהגשמת התכלית.
היסטוריה חקיקתית

ב-3 במרץ 1992 אישרה הכנסת את גרסתו הראשונה של חוק יסוד: חופש העיסוק, שבה הנוסח של פסקת ההגבלה היה: "אין מגבילים זכות זו אלא בחוק, לתכלית ראויה ומטעמים של טובת הכלל".
שבועיים לאחר מכן, ב-17 במרץ 1992, אישרה הכנסת את חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, שבו נכללה פסקת ההגבלה בנוסח: "אין פוגעים בזכויות שלפי חוק־יסוד זה אלא בחוק ההולם את ערכיה של מדינת ישראל, שנועד לתכלית ראויה, ובמידה שאינה עולה על הנדרש".
בסוף שנת 1993 דנה הכנסת בתיקונים לחוק יסוד: חופש העיסוק, ובדברי ההסבר להצעת החוק הוסבר הצורך לשנות את פסקת ההגבלה שבחוק יסוד זה:
הצעת החוק כללה גם הצעה לאפשר פגיעה בזכויות המוגנות לא רק בדרך של חקיקה ראשית, אלא גם בדרך של חקיקת משנה שהוסמכה לכך במפורש בחקיקה ראשית, זאת משום ש"חלקים רבים של הפעילות הכלכלית במשק, אם במגזר החקלאי ­– של ייצור ושיווק ­– ואם במגזר העסקי או במגזר אחר ­– מוסדרים בחקיקת משנה." בהתאם לכך, ב-9 במרץ 1994 נוספו בסוף פסקת ההגבלה שבחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו המילים "או לפי חוק כאמור מכוח הסמכה מפורשת בו", וחוק יסוד: חופש העיסוק הוחלף בגרסה חדשה, שבה נכללה פסקת ההגבלה בנוסחה הנוכחי, הזהה לזו שבחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו. בגרסה חדשה זו נוספה לחוק יסוד: חופש העיסוק פסקת ההתגברות, המאפשרת לכנסת לחוקק חוק שעומד בסתירה לחוק היסוד, לזמן מוגבל, כל עוד הוא התקבל ברוב של חברי הכנסת.
ראו גם

פסקת הגבלה
לקריאה נוספת

אהרן ברק, המהפכה החוקתית: זכויות אדם מוגנות, משפט וממשל א/2, תשנ"ג
אהרן ברק, זכויות אדם מוגנות: ההיקף וההגבלות, משפט וממשל א/2, תשנ"ג, 9
הערות שוליים

↑  ראו למשל בג"ץ 1/49 סלומון שלמה בז'רנו נגד שר המשטרה (1949) בדבר חובת ההסמכה בחוק.
↑  בג"ץ 144/50 ישראל שייב נגד שר הביטחון, מנהל אגף החינוך ומנהל בית הספר הריאלי מונטיפיורי (1950).
↑  אהרן ברק, החוקה הכלכלית של ישראל, הרבעון לכלכלה 45, 1998, עמ' 7–17
↑  עמ"נ (ת"א) 12780-01-23  Ilona & Mykhailo Muzyehuk נ' רשות האוכלוסין ההגירה, ניתן ב-11 ביולי 2023.
↑  א"ב 11280/02 ועדת הבחירות המרכזית לכנסת השש-עשרה נ' ח"כ אחמד טיבי, ניתן ב־15 במאי 2003
↑  חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה), התשס"ה-2004, ס"ח 1997 מיום 11 באפריל 2005
↑  בג"ץ 3477/95 - ישראל בן-עטייה נ' שר החינוך התרבות והספורט, פ"ד מט(5) 1
↑  בג"ץ 5016/96 ליאור חורב ואחרים נ' שר התחבורה ואחרים, ניתן ב-13.4.1997
↑  בג"ץ 9593/04 מוראר נ מפקד כוחות צה״ל ביהודה ושומרון, פס׳ 25 לפסק דינה של השופטת ביניש.
↑  חוק יסוד: חופש העיסוק, ס"ח 1387 מ-12 במרץ 1992
↑  חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, ס"ח 1391 מ-25 במרץ 1992
1 2  הצעת חוק-יסוד: חופש העיסוק (תיקון), ה"ח 2227 מ-13 בדצמבר 1993
↑  חוק-יסוד: חופש העיסוק, ס"ח 1454 מ-10 במרץ 1994
רוברט טראמפ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 באוגוסט 1948 קווינס, ארצות הברית 
 פטירה:  15 באוגוסט 2020 (בגיל 71) אוניברסיטת קולומביה, מנהטן, ארצות הברית 
 שם לידה:  Robert Trump
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת בוסטון 
 מעסיק:  זנימקס מדיה, ארגון טראמפ 
 בן או בת זוג:  Blaine Trump (1980–2007)  Ann Marie Pallan (ינואר 2020–15 באוגוסט 2020) 
 
רוברט סטיוארט טראמפ (באנגלית: Robert Stewart Trump;‏ 26 באוגוסט 1948 – 15 באוגוסט 2020) היה איש עסקים ומשקיע אמריקאי ואחיו הצעיר של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ. היה חבר במועצת המנהלים של ZeniMax Media, חברת האם של Bethesda Softworks, כיהן כנשיא ארגון טראמפ שבבעלות אחיו, וכיזם נדל"ן.
ביוגרפיה

רוברט טראמפ נולד ברובע קווינס ב-26 באוגוסט 1948, לפרד טראמפ ומרי טראמפ. הוא היה האח הצעיר מבין חמשת ילדיהם: מריאן, פרד ג'וניור, אליזבת ודונלד. טראמפ למד באוניברסיטת בוסטון, שם התמחה בכלכלה כשהיה שם, הוא שיחק כדורגל והיה ה-MVP וקפטן הקבוצה ב-1969.
ביוגרפיה > קריירה

טראמפ הצטרף לעסק של אביו ובא לנהל את אחזקות הנדל"ן של ארגון טראמפ מחוץ למנהטן.
לאחר מותו של מארק ג'י אטס בהתרסקות מסוק באוקטובר 1989 בעיר לייסי, ניו ג'רזי, דונלד טראמפ מינה את רוברט טראמפ לכהן בתפקיד של אטס כמנהל הבכיר של טראמפ טאג' מאהל.
כאשר הובעה דאגה לגבי משחקי וידאו אלימים תוצרת החברה, בעקבות הטבח בתיכון קולומביין ב-1999 רוברט טראמפ, נוסף לדירקטוריון של ZeniMax Media, חברת האם של Bethesda Softworks. וכיהן שם עד מותו בשנת 2020. במהלך כהונתו כבמאי, הוציאו ZeniMax מספר סדרות משחקים, ביניהן Fallout, The Elder Scrolls, דום ו־Wolfenstein.
בשנים שקדמו למותו, רוברט טראמפ היה נשיא ארגון טראמפ.
ביוגרפיה > תביעת הספר של מרי טראמפ

ביוני 2020, רוברט טראמפ הגיש תביעה במטרה למנוע את הפרסום של ספר שנכתב על ידי אחייניתו, מרי ל. טראמפ בשם "Too Much and Never Enough". התביעה של טראמפ התבססה על הסכם סודיות משנת 2001 שמרי טראמפ חתמה בהסדר תביעה הקשורה לצוואתו ולעזבונו של סבה, פרד טראמפ.
בית המשפט העליון בניו יורק קבע ביולי 2020 כי מוציא לאור של הספר, סיימון אנד שוסטר, אינו צד להסכם הסודיות משנת 2001, וזכויותיו לפרסם את הספר לא הוגבלו בהסכם זה. השופט אישר כי החוזה של מרי טראמפ עם המו"ל לא נותן לה שום זכות לעצור את הפרסום בשלב זה. הספר יצא לאור ב-14 ביולי 2020.
ביוגרפיה > חיים אישיים

רוברט טראמפ התגורר במילברוק, ניו יורק.
ב-1984, טראמפ התחתן עם בליין בירד, אותה פגש בגיוס כספים של כריסטי'ס. היה לו בן חורג בשם כריסטופר טראמפ-רטצ'ין.
טראמפ התחתן עם אשתו השנייה, אן מארי פאלן, בינואר 2020.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |  |  |  פרד טראמפ  פרד טראמפ     |  פרד טראמפ  פרד טראמפ     |  פרד טראמפ  פרד טראמפ     |     |  מרי טראמפ  מרי טראמפ     |  מרי טראמפ  מרי טראמפ     |  מרי טראמפ  מרי טראמפ     |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |   |   |   |   |     |   |   |   |     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |     |   |  |  |
|   מריאן טראמפ בארי   מריאן טראמפ בארי     |   מריאן טראמפ בארי   מריאן טראמפ בארי     |   מריאן טראמפ בארי   מריאן טראמפ בארי     |   |  רוברט טראמפ  רוברט טראמפ     |  רוברט טראמפ  רוברט טראמפ     |  רוברט טראמפ  רוברט טראמפ     |  |  איוונה טראמפ  איוונה טראמפ     |  איוונה טראמפ  איוונה טראמפ     |  איוונה טראמפ  איוונה טראמפ     |     |  דונלד טראמפ  דונלד טראמפ     |  דונלד טראמפ  דונלד טראמפ     |  דונלד טראמפ  דונלד טראמפ     |   |   |   |   |   |   |     |   |   |  מרלה מייפלס  מרלה מייפלס     |  מרלה מייפלס  מרלה מייפלס     |  מרלה מייפלס  מרלה מייפלס     |   |  מלאניה טראמפ  מלאניה טראמפ     |  מלאניה טראמפ  מלאניה טראמפ     |  מלאניה טראמפ  מלאניה טראמפ     |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |     |   |     |   |   |   |   |   |   |   |  |  |   |   |  |  |  |  |   |   |   |  |
|  ונסה קיי היידון  ונסה קיי היידון     |  ונסה קיי היידון  ונסה קיי היידון     |  ונסה קיי היידון  ונסה קיי היידון     |   |  דונלד טראמפ ג'וניור  דונלד טראמפ ג'וניור     |  דונלד טראמפ ג'וניור  דונלד טראמפ ג'וניור     |  דונלד טראמפ ג'וניור  דונלד טראמפ ג'וניור     |   |  איוונקה טראמפ  איוונקה טראמפ     |  איוונקה טראמפ  איוונקה טראמפ     |  איוונקה טראמפ  איוונקה טראמפ     |   |  ג'ארד קושנר  ג'ארד קושנר     |  ג'ארד קושנר  ג'ארד קושנר     |  ג'ארד קושנר  ג'ארד קושנר     |   |  אריק טראמפ  אריק טראמפ     |  אריק טראמפ  אריק טראמפ     |  אריק טראמפ  אריק טראמפ     |   |  טיפאני טראמפ  טיפאני טראמפ     |  טיפאני טראמפ  טיפאני טראמפ     |  טיפאני טראמפ  טיפאני טראמפ     |   |  מייקל בולוס  מייקל בולוס     |  מייקל בולוס  מייקל בולוס     |  מייקל בולוס  מייקל בולוס     |   |  בארון טראמפ  בארון טראמפ     |  בארון טראמפ  בארון טראמפ     |  בארון טראמפ  בארון טראמפ     |
ביוגרפיה > מערכת יחסים עם אחיו דונלד

בשנת 1990, דונלד טראמפ הפקיד את רוברט כאחראי על קזינו טראמפ טאג' מאהל באטלנטיק סיטי, ניו ג'רזי. הקזינו חווה בעיות משמעותיות עם הפתיחה החגיגית שלו, במיוחד הבקרה הפיננסית של מכונות המזל, שלקח חודשים לתקן. לדברי ג'ק אודונל, בכיר לשעבר בארגון טראמפ, באחת הפגישות, "דונלד טראמפ צרח על אחיו, והטיל עליו את האשמה לבעיית מכונות המזל".
רוברט טראמפ נשאר תומך נאמן בקריירה הפוליטית של אחיו. דונלד עצמו אמר פעם ב-"Fox & Friends" שרוברט היה המעריץ הכי גדול שלו ושהוא שמע על התמיכה העצומה של רוברט גם מאחרים.
ביוגרפיה > מותו

באוגוסט 2020, חדשות ABC דיווחו כי טראמפ אושפז בבית החולים מאונט סיני במנהטן, לאחר שבעבר שהה ביחידה לטיפול נמרץ בבית החולים במשך יותר משבוע בחודש יוני. דונלד טראמפ ביקר אותו באותו יום, מאוחר יותר הצהיר שרוברט היה חולה קשה. רוברט טראמפ מת בבית החולים ניו-יורק-פרסביטריאן במנהטן למחרת, 15 באוגוסט 2020, בגיל 71.
בהצהרה כתובה אמר דונלד טראמפ, "הוא לא היה רק אחי, הוא היה החבר הכי טוב שלי". טקס הלוויה נערך לרוברט ב-21 באוגוסט 2020, בחדר המזרחי בהשתתפות 150 אורחים. זו הייתה הפעם הראשונה מזה כמעט מאה שנה שנשיא ערך הלוויה בחדר המזרחי.
היורשים 3

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  קני אורטגה 
 הופק בידי:  קני אורטגה אריאל בויסברט ונדי ג'אפט ג'וסאן מקגיבון שרה פריוט שון ויליאמסון
 תסריט:  ג'וסאן מקגיבון שרה פריוט
 עריכה:  דון ברוצ'ו 
 שחקנים ראשיים:  דאב קמרון סופיה קרסון קמרון בויס בובו סטיוארט מיטשל הופ צ'יינה אן מקליין תומאס דוהרטי שרה ג'פרי ג'דדיה גודאייקר
 מוזיקה:  דיוויד נסים לאורנס 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  ערוץ דיסני
 חברה מפיצה:  Disney–ABC Domestic Television
 הקרנת בכורה:  2 באוגוסט 2019
 משך הקרנה:  106 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  פנטזיה מחזמר דרמה קומית סרט נעורים סרט רומנטי
 סרט קודם:  היורשים 2 
 סרט הבא:  היורשים: החתונה המלכותית
 דף הסרט ב־IMDb
 
היורשים 3 (באנגלית: Descendants 3) הוא סרט מקורי של ערוץ דיסני שהופק לטלוויזיה ועלילתו מתרחשת לאחר אירועי "היורשים 2". סרט זה התעתד להיות האחרון בסדרת הסרטים "היורשים". הסרט עלה לשידור ב-2 באוגוסט 2019. בישראל הסרט עלה לשידור ב-18 באוקטובר 2019.
צוות השחקנים > היורשים

דאב קמרון - מאל, בתם של מליפיסנט והאדס ובת זוגו של בן.
סופיה קרסון - איווי, בתה של המלכה הרעה ובת זוגו של דאג.
קמרון בויס - קרלוס דה ויל, בנה של קרואלה דה ויל ובן זוגה של ג'יין.
בובו סטיוארט - ג'יי, בנו של ג'אפר ובן זוגה של לוני.
מיטשל הופ - המלך בן, בנם של בל והחיה ובן זוגה של מאל.
צ'יינה אן מקליין - אומה, בתה של אורסולה.
ג'דדיה גודאייקר - צ'אד מקסים, בנם של סינדרלה והנסיך מקסים.
תומאס דוהרטי - הארי הוק, בנו של קפטן הוק.
דילן פלייפייר - גיל, בנו של גסטון.
בראנה דאמיקו - ג'יין, בתה של הפיה הסנדקית ובת זוגו של קרלוס.
זכריה גיבסון - דאג, בנו של שטיא, הגמד השביעי של שלגיה, ובן זוגה של איווי.
אנה קאת'קארט - דיזי טרמיין, בתה של דריזלה טרמיין, אחותה החורגת של סינדרלה, ונכדתה של ליידי טרמיין.
ג'דה מארי - סיליה פאסילייה, בתו של דוקטור פאסילייה.
כריסטיאן קונברי ולוק רוזלר - התאומים סקויירקי וסקויירמי, בניו של מר. סמי.
צוות השחקנים > הגיבורים

קיגן קונור טרייסי - בל, אשתו של החיה ואמו של המלך בן.
דן פיין - החיה, בעלה של בל ואביו של המלך בן .
מלאני פאקסון - הפיה הסנדקית, אמה של גיין .
ג'ודית מקסי - המלכה לאה, סבתה של אודרי .
צוות השחקנים > הנבלים

שאיין ג'קסון - האדס, אל השאול והמתים ואביה המנוכר של מאל.
ג'אמל סימס - דוקטור פאסילייה, בוקור המתעסק בוודו ואביה של סיליה.
לינדה קו - ליידי טרמיין, אמה החורגת של סינדרלה וסבתה של דיזי.
שרה ג'פרי - אודרי, בתם של הנסיכה אורורה והנסיך פיליפ ונכדתה של המלכה לאה.
פאוסטינו די באודה - מר. סמי, מלח ויד ימינו של קפטן הוק.
הפקה

ב-16 בפברואר 2018 הכריז ערוץ דיסני באופן רשמי על הפקת סרט המשך ל"היורשים 2" באמצעות טיזר טריילר מיוחד ששודר במהלך שידור הבכורה של הסרט "זומבים", שבו הופיעה קמרון בדמותה של מאל. נוסף על כן, נרמז שעלילת הסרט החדש תתמקד באביה האובד של מאל.
הפקה > ליהוק

דאב קמרון, סופיה קרסון, קמרון בויס, בובו סטיוארט, מיטשל הופ, צ'יינה אן מקליין, תומאס דוהרטי, דילן פלייפייר, בראנה דאמיקו, ג'דדיה גודאייקר, זאקרי גיבסון, שרה ג'פרי ואנה קאת'קארט שבים לגלם את דמויותיהם של מאל, איווי, קרלוס, ג'יי, בן, אומה, הארי הוק, גיל, ג'יין, צ'אד מקסים, דאג, אודרי ודיזי טרמיין, בהתאמה, מהסרטים הקודמים. ב-4 במאי 2018 הכריז ערוץ דיסני באמצעות סרטון קצר כי השחקן והכוריאוגרף ג'אמל סימס לוהק לדמותו של הנבל דוקטור פאסילייה, ושג'דה מארי לוהקה לדמותה של בתו, סליה פאסילייה. ב-21 במאי 2018 הפיץ ערוץ דיסני סרטון נוסף, שבו הוא הודיע על ליהוקם של השחקן והזמר שאיין ג'קסון לדמותו של הנבל האדס ושל כריסטיאן קונברי ולוק רוזלר לבניו התאומים של מר. סמי, סקויירקי וסקויירמי, ועל שובם של קיגן קונור טרייסי, דן פיין, מלאני פאקסון וג'ודית מקסי לגילום דמויותיהם של בל, החיה, הפיה הסנדקית והמלכה לאה, בהתאמה.
הפקה > צילומים

צילומי הסרט החלו ב-22 במאי 2018 בוונקובר שבקנדה, תחת הכותרת "התנומה הגדולה" ("The Big Sleep"). ב-18 ביולי 2018 דיווח ערוץ דיסני שצילומי הסרט ותהליך ההפקה תמו באופן רשמי.
שיווק

ב-15 בפברואר 2019, במהלך הקרנת הסרט "קים פוסיבול", נחשף הטיזר טריילר הראשון עבור הסרט, ובנוסף, נחשפו תמונות ראשונות על הדמויות.
לאחר מותו של השחקן קמרון בויס, הוחלט לבטל את פרמיירת השטיח האדום שתוכננה לסרט ובמקומה לתרום את הכסף לעמותה שקמרון התנדב בה. למרות ביטול הפרמיירה, הסרט הועלה לשידור בתאריך המקורי שנקבע ולאחר סצנת הסיום נוספה הקדשה לזכרו של בויס.
הערות שוליים

↑  בריאנה וייסט, "Dove Cameron Has Recorded Her Final Descendants Song", "Teen Vogue", ‏18 במאי 2018
↑  Erik Pedersen (May 31, 2019). "Descendants 3 Gets Premiere Date on Disney Channel". Deadline Hollywood. Retrieved May 31, 2019.
↑  ערוץ דיסני ישראל, אנחנו מתרגשים לספר לכם שבתאריך 18.10 הסרט ״היורשים 3״ יוקרן בערוץ דיסני בישראל, באתר אינסטגרם, ‏8 בספטמבר 2019
1 2 3  דניס פטסקי, "‘Descendants 3’: Sarah Jeffery, Thomas Doherty & Dylan Playfair To Reprise Roles In Threequel", "Deadline", ‏20 באפריל 2018
1 2 3  מרין לי לנקר, "Descendants 3 casts The Princess and the Frog's Dr. Facilier and his daughter", "אנטרטיינמנט ויקלי", ‏4 במאי 2018
↑  "'Descendants 3' Announces Two More Characters Squeaky & Squirmy, Smee's Twins Sons, Will Be In New Film!", "JustJaredJr.com", ‏14 במאי 2018
↑  אנדי סוויפט, "Descendants 3 Adds Cheyenne Jackson as Hades (aka Mal's Father?)", "TVLine", ‏21 במאי 2018
↑  איילי האנס, "See the First Photos of Cheyenne Jackson’s 'Outrageous' Look as Hades in Descendants 3", "פיפל", ‏14 בפברואר 2019
↑  דרק לורנס, "Disney Channel officially announces Descendants 3", "אנטרטיינמנט ויקלי", ‏16 בפברואר 2018
↑  מדיסון, "Disney Officially Announces “Descendants 3” And Releases Teaser Trailer", "Disney Dorks", ‏19 בפברואר 2018
↑  זאש ג'ונסון, "Dove Cameron and Sofia Carson Share Descendants 3 Rehearsal Photos", "E! News", ‏24 באפריל 2018
↑   D3 Deets: New VK Revealed! 🐸💀 - Descendants 3, סרטון  באתר יוטיוב
↑   D3 Deet: Who is Hades? 🔥💙 - Descendants 3, סרטון  באתר יוטיוב
↑  "Descendants 3: Disney’s Popular Movie Franchise Starts Filming in Vancouver in May", "WhatsFilming", ‏16 בפברואר 2018
↑  "Dove Cameron, Sofia Carson & More Start Filming 'Descendants 3' Today!", "JustJaredJr.com", ‏22 במאי 2018
↑  disneydescendants, "Production has officially wrapped on #Descendants3. #D3Deets", "אינסטגרם", ‏18 ביולי 2018
↑   Threat to Auradon Teaser ⏰ - Descendants 3, סרטון  באתר יוטיוב
↑  זהרה פלאן, "Descendants 3 – all new character images revealed", "HeyUGuys", ‏15 בפברואר 2019
↑  לקסי פרז, "Disney Cancels 'Descendants 3' Premiere Event in Wake of Cameron Boyce's Death", "The Hollywood Reporter", ‏11 ביולי 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2019113710  VIAF: 8169156565706723500009   WorldCat (עם VIAF): 8169156565706723500009 
סמליל הסרט הרשמי.
שימוש לרעה בסמכות המכוננת

שימוש לרעה בסמכות המכוננת היא הגדרה המשמשת בבג"ץ כעילה לפסילתו של חוק יסוד או תיקון לחוק יסוד.
בפסיקה > בג"ץ המרכז האקדמי

בשנת 2009 נחקק, כהוראת שעה, חוק יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 ו-2010 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה), שנועד לאפשר חקיקת תקציב דו-שנתי, בניגוד לחוק יסוד: משק המדינה, שבו נקבע "התקציב יהיה לשנה אחת". בשנת 2010 הוארך תוקפה של הוראת שעה זו בשנתיים נוספות. נגד שיטה זו, של שינוי חוק יסוד בהוראת שעה, הוגשה עתירה לבג"ץ. העתירה נדחתה, אך הנשיאה דורית ביניש ציינה בפסק דינה: "מוטב יהיה אם בעתיד תימנע הכנסת מלעשות שימוש בהוראות שעה לתיקון הוראות חוקתיות. מכל מקום, כל עוד לא נקבע המתווה לחקיקה, לתיקון ולשינוי של חוקי יסוד, יש להותיר הליך חקיקה מסוג זה למקרים חריגים, קיצוניים וייחודיים, וזאת משום מעמדם של חוקי היסוד". חרף הסתייגות זו, גם לשנים 2013–2014 נקבע תקציב דו-שנתי, וכך גם לשנים 2015–2016 ואחריהן לשנים 2017–2018.
בשנת 2016 הוגשה עתירה נוספת, המבקשת לבטל את הוראת השעה לשנים 2017 ו-2018 משום שהתקבלה בחוסר סמכות. העתירה לביטול הוראת השעה התקבלה באופן חלקי, כך שהוצאה התראת בטלות מובהקת, לפיה "אין עוד מקום לתקן את חוק היסוד ולכונן תקציב שאינו חד-שנתי על דרך הוראת שעה; וככל שכך ייעשה, צפוי הוא לביטול על פי התראה זו."
בפסיקה > בג"ץ שפיר

בשנת 2020, במהלך משבר הקורונה ובעקבות קשיים קואליציוניים, התקשתה ממשלת ישראל ה-35 להעביר תקציב בזמן הקבוע בחוק והתעוררה מחלוקת בין מפלגות בממשלה. באוגוסט 2020 המחלוקת הגיעה לשיאה כאשר המועד האחרון לאישור התקציב הלך והתקרב. בעקבות המחלוקת הציע חבר הכנסת צבי האוזר פשרה במסגרתה יתקנו בהוראת שעה את סעיף 36א לחוק-יסוד: הכנסת כך שחלון הזמן לקבלת חוק התקציב לשנת 2020 יוארך עד ל-3 בדצמבר 2020 (כ-3 חודשים). ב-24 באוגוסט 2020 אושרה הצעת החוק בכנסת. התיקונים בפשרת האוזר כללו גם הקצאת 11 מיליארד שקל לשימוש הממשלה נוסף על התקציב ההמשכי, וזאת בין היתר לצורך חלוקת כספים קואליציוניים.
כנגד התיקון לחוק היסוד הוגשו עתירות שונות המבקשות לראות בו שימוש לרעה בסמכות המכוננת. במאי 2021, ברוב של 6 נגד 3 שופטים, קיבל בג"ץ את העתירות וקבע התראת בטלות לתיקון אחד הסעיפים בחוק היסוד, בגין שימוש לרעה בסמכות המכוננת:
שנת 2020 – השנה שבה הכה בעולם ובנו נגיף הקורונה וגבה מחיר יקר בחיי אדם ובכלכלה – לא האירה פנים גם למשפט החוקתי בישראל. מדינת ישראל הייתה – ועודנה – שרויה במשבר פוליטי חסר תקדים, ונראה כי חוקי היסוד, כמו גם תקציב המדינה, הפכו לכלי משחק במשבר זה.
בחוות דעתה קבעה הנשיאה אסתר חיות מבחן דו-שלבי: בשלב הראשון (שלב הזיהוי) בוחן בית המשפט אם חוק היסוד נושא מאפיינים צורניים וסימני היכר של נורמות חוקתיות. הנשיאה חיות מציעה 3 מבחנים לשלב הזיהוי: יציבות – האם מדובר בחוק יציב (ולא הוראת שעה); כלליות – האם מדובר בחוק כללי (ולא פרסונלי); ו"התאמה למארג החוקתי הקיים" – האם מדובר בתיקון שעוסק בתכנים חוקתיים המשתלבים בתשתית הקיימת של חוקי היסוד. אם בשלב הראשון נמצא שהחוק הנדון לא נושא סימני היכר של נורמה חוקתית – ממשיכים לשלב השני (שלב הצידוק), בו בוחן בית המשפט אם קיימת הצדקה לחריגה זו.
השופטת דפנה ברק-ארז הסכימה עם הנשיאה חיות על מבחן הזיהוי, אך סברה שאין צורך במבחן הצידוק. לשיטתה, אם חוק יסוד לא נושא את סימני ההיכר שבשלב הזיהוי, דינו פסילה. בנוסף, היא מציעה מבחן חלופי במקום מבחן ה"התאמה למארג": מבחן ה"מובחנות" – האם הכנסת חרגה מתפקידה כרשות מכוננת ובתיקון זה היא בעצם נכנסת לתחומה של אחת משלושת הרשויות.
בדעת המיעוט החזיקו השופטים נעם סולברג, דוד מינץ ויוסף אלרון. לשיטתם, נושא העתירה הפך לתאורטי ולא ראוי שבית המשפט יפעיל ביקורת על הכנסת בכובעה כרשות מכוננת:
אם נשיג את גבולה של ההרשות המכוננת, ונקיים – ללא הסמכה מפורשת – ביקורת שיפוטית על החלטותיה, הדבר עשוי להתפרש כשימוש שלא לטובה בסמכות הביקורת השיפוטית, אשר כל קיומה, בהסמכה המשתמעת שהעניק לנו המכונן-המחוקק בגדרי חוקי-היסוד. שומה עלינו להבטיח הפרדת רשויות, למנוע עירוב תחומין. כל רשות וגדרי תפקידה, כל פקיד וסמכויותיו-הוא, "איש איש על עבודתו, ואֶל משׂאו" (ספר במדבר, פרק ד', פסוק י"ט). אלמלא הפרדת רשויות זו, איש את רעהו – סמכותו בּלעוֹ.
בפסיקה > בג"ץ דרעי

לאחר הבחירות לכנסת העשרים וחמש, יומיים לפני השבעת ממשלת ישראל השלושים ושבע, אישרה הכנסת את תיקון מספר 11 לחוק יסוד: הממשלה. בתיקון נקבע בין השאר כי תקופת הצינון בשל קלון הנדרשת עבור מינוי לשר אדם שהורשע בעבירה ונידון לעונש מאסר – חלה רק על מי שנגזר עליו עונש מאסר בפועל. מטרת התיקון הייתה לאפשר את מינוי של אריה דרעי לשר הפנים ושר הבריאות. כנגד התיקון הוגשה עתירה לבג"ץ בטענה שמדובר בשימוש לרעה בסמכות המכוננת של הכנסת. בפסק הדין, בו נפסל מינויו של דרעי בשל השתק וחוסר סבירות קיצונית, נמנעו השופטים מהכרעה לגבי חוקתיותו של התיקון. אמנם, בהערת אגב התייחסו חלקם לטענות הנוגעות לסוגיה. חלקם דנו בתחולת התיקון, חלקם סברו שלא מדובר במקרה קיצוני המצדיק ביקורת שיפוטית על חוק יסוד, וחלקם הסתייגו מעצם הדיון על תוקפו של חוק יסוד.