stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גריגורי גרשוני
מעצר ומשפט

ב־13 במאי 1903 גרשוני נעצר בקייב. בפברואר 1904 בית המשפט המחוזי הצבאי בסנט פטרסבורג דן את גרשוני למוות, אלא שלאחר מכן גזר הדין הוחלף במאסר עולם. גרשוני ריצה את עונשו בהתחלה בכלא במבצר שליסלבורג המיועד ל"אסירים פוליטיים שנידונו לעבודות פרך", ולאחר סגירת בית הכלא הזה (ב־8 בינואר 1906), בבית הכלא לעבודות פרך באקאטוי (רו'), במזרח סיביר.
הבריחה לחו"ל

בשנת 1906 תומכיו של גרשוני ארגנו את בריחתו מהכלא. בכלא בו שהה גרשוני, האסירים היו מייצרים כרוב משומר ומוציאים את התוצרת שלהם מחוץ לכותלי הכלא. גרשוני הוחבא בתוך חבית ריקה, כאשר מעליו הייתה שכבה דקה של כרוב משומר, כדי שהשומרים לא יגלו אותו. בדרך זו גרשוני הצליח לצאת מן הכלא והתחיל להתקדם לכיוון מזרח המדינה. לאורך כל מסלול הבריחה, החברים ארגנו "תחנות ביניים" בהן גרשוני היה יכול להחליף סוסים ולהמשיך הלאה. בעיר ולדיווסטוק, הוא עלה על אונייה והגיע לארצות הברית לעיר סן פרנסיסקו דרך יוקוהמה ביפן.
בארצות הברית הוא נאם בעצרות המוניות של תומכי המהפכה הרוסית וכתוצאה מכך הצליח לגייס 180 אלף דולר למפלגתו. בפברואר 1907 גרשוני השתתף בכנס השני של המפלגה הסוציאל-רבולוציונרית בפינלנד, ונבחר לוועד המרכזי של המפלגה. הוא היה אמור להנהיג, ביחד עם יונה אזף, את כל פעילות הטרור של המפלגה.
מותו

אצל גרשוני התגלתה סרקומה בריאה ובסוף 1907 נסע לטיפול בבית הבראה בשווייץ. עוד לפני מותו, כשהוא כבר היה במצב רפואי קשה, גרשוני גילה שאזף, שהפך לראש הארגון הלוחם לאחר מעצרו של גרשוני (ואחר כך, כאמור, שותפו להנהגת המפלגה), הואשם בפרובוקציה וריגול לטובת הבולשת הרוסית. גרשוני לא האמין בכך ואף רצה לנסוע לרוסיה לבצע, ביחד עם אזף, התנקשות בניקולאי השני, על מנת לשקם את המוניטין של יורשו במעשה זה. התוכנית לא יצאה אל הפועל בגלל מותו של גרשוני ב-29 במרץ 1908.
גריגורי גרשוני נקבר בבית הקברות מונפרנאס בפריז ליד קברו של פיוטר לברוב, בו הוא ראה את המורה הרוחני שלו.
לקריאה נוספת

Шикман А. П. Деятели отечественной истории. Биографический справочник. — М., 1997 (ברוסית).
Кара и другие тюрьмы Нерчинской каторги. — М., 1927.(ברוסית).
Городницкий Р. А. Боевая организация партии социалистов-революционеров в 1901-1911 гг. - М., 1998 (ברוסית).
הערות שוליים

↑  Екатерина Брешко-Брешковская – «бабушка русской революции»., diletant media, ‏01/05/2018 (ברוסית)
↑  Иванов Александр Александрович, О некоторых вопросах дальнейшего изучения сибирского периода жизни Е.К. Брешко-Брешковской, penpolit.ru, ‏23/12/2010 (ברוסית)
↑  David C. Rapoport, Yonah Alexander, The Morality of Terrorism: Religious and Secular Justifications, Columbia University Press, 1989, עמ' 242. (באנגלית)
↑  В. М. Чернов, Перед бурей. Воспоминания, N. Y.: Изд. имени Чехова, 1953, עמ' 258. (ברוסית)
↑  עורך דינו של גרשוני היה מיכאיל מנדלשטם (רו').
↑  Михаил Зыгарь, Империя должна умеретьː история русских революций в лицах 1900-1917, Москва: ООО «Альпина Паблишер», 2017. (ברוסית)
↑  מלך (אלימלך) פרק, "ענף מעץ עבות: סיפורו של פרופסור מלך (אלימלך) פרק, 1996, עמ' 15–16
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261491705171  PLWABN: 9810699882205606  GND: 119267535  ISNI: 0000 0001 2125 5342  LCCN: n87819240  NKC: uk2011649465  NTA: 12050085X  SELIBR: 238741  SNAC: w6tj214r  SUDOC: 196306833  VIAF: 27877726   WorldCat (עם VIAF): 27877726 
גריגורי גרשוני
גן לאומי צבעי מכתש רמון

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  2019 
 נתונים ומידות
 שטח:  1,132 דונם קמ"ר
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מכתש רמון
 קואורדינטות:  30°36′49″N 34°52′48″E﻿ / ﻿30.613536111111°N 34.880038888889°E﻿ / 30.613536111111; 34.880038888889
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) גן לאומי צבעי מכתש רמון(למפת צפון הנגב רגילה) גן לאומי צבעי מכתש רמון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן לאומי צבעי מכתש רמון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן לאומי צבעי מכתש רמון
 
גן לאומי צבעי מכתש רמון הוא גן לאומי הנמצא במכתש רמון, על שטח ששימש עד שנות האלפיים לכריית מחצבים ומינרלים המצויים במכתש. האזור הוכרז כגן לאומי בשנת 2017 ונפתח לציבור בדצמבר 2019.
בשטח הגן הלאומי פעלו מספר מחצבות. החל משנות ה-90 נאסרה פעילות הכרייה והמכתש הוכרז כאזור לשימור.
המחצבות הרבות שוקמו ובאזור בוצע פיתוח מואץ לשיקום הנוף בשיתוף פעולה של רשות הטבע והגנים, עיריית מצפה רמון ובמימון של הקרן לשיקום מחצבות.
הגן הלאומי צבעי מכתש רמון נמצא בלב מכתש רמון, מדרום לנחל רמון וכ-6 קילומטרים מדרום-מזרח למצפה רמון. כביש סלול יוצא מכביש 40 מזרחה בשטח הגן, ומסתיים סמוך לחאן בארות.
גלריה

מחצבה נטושה בגן הלאומי
כבשן החרסית
האגם הגדול
מאגר מים ושכבות סלע במחצבה
שכבות סלע בגן הלאומי
Lotta Svärd

Lotta Svärd משוודית פינית (ˈlotːɑ ˈsvæːrd :IPA; בתרגום חופשי: "חרב לוטה") היה ארגון עזר פיני התנדבותי צבאי למחצה לנשים. הארגון הוקם במקור בשנת 1918, ובעל מספר חברות גדול שעסקו בעבודות סוציאליות התנדבותית בשנות ה-20 וה-30. הוא הוקם ראשית כדי לתמוך במשמר הלבן. במהלך מלחמת העולם השנייה חברות הארגון התגייסו להחלפת מגויסים לצבא. הן שירתו בבתי חולים, בעמדות התרעה מפני תקיפות אוויר ובמשימות עזר נוספות בשיתוף פעולה הדוק עם הצבא. חברות הארגון לא היו חמושות רשמית למעט סוללת נ"מ יחידה ב-1944.
הסופר וירטנן אילה טוען כי "האחריות שלהן לאומה לבשה צורה גברית וצבאית בפומבי, אך היה לה צד פרטי ונשי כולל מאפיינים כמו אכפתיות, עזרה ואהבה." הארגון דוכא על ידי הממשלה לאחר מלחמה.
מקור השם

מקור השם משיר של יוהאן לודוויג רונברג, שנכלל באפוס הנודע, "סיפורי אנסיין סטול" (אנ'). השיר מספר על אישה בדיונית בשם לוטה סוורד. על פיו, חייל פיני, הטוראי סוורד (משוודית, svärd, חרב) יצא להילחם במלחמה הפינית ולקח איתו את אשתו, לוטה. טוראי סוורד נהרג בקרב, אך אשתו נשארה בשדה הקרב וטיפלה בחיילים פצועים. השם הוזכר לראשונה על ידי מרשל מנרהיים בנאום שנשא ב-16 במאי 1918.
עם זאת השם לא היה מקורי, שכן ארגון ממחוז ריהימקי, שנוסד ב-11 בנובמבר 1918 השתמש אף הוא בשם "Lotta Svärd".
חברות הארגון נקראו "לוטות".
היסטוריה ושירות

במהלך מלחמת האזרחים הפינית הארגון פעל בחסות המשמר הלבן. ב-9 בספטמבר 1920, לאחר המלחמה, הארגון נוסד מחדש כארגון נפרד.
במהלך שנות ה-20 התרחב הארגון ועד שנת 1930 הגיע מספר החברים הכולל ל-60,000. עד 1944 הוא התרחב ל-242,000 מתנדבים והיה לארגון העזר התנדבותי הגדול בעולם ביחס לאוכלוסייה ומספר חברים. באותה עת אוכלוסיית פינלנד מנתה קצת פחות מארבעה מיליון.
במהלך שנות ה-20 וה-30 רק אזרחיות פיניות נוצריות היו זכאיות להצטרף, ונדרשו שתי אסמכתאות מאנשים שנחשבו לאמינים. לאחר פריצת מלחמת החורף ב-1939 נטו להתעלם מדרישה זו האחרונה. זרות יכלו להתקבל לארגון רק באישור מיוחד, עם זאת, בשנת 1940 התקבלו החברות המוסלמיות והיהודיות הראשונות ובשנת 1941 התקבלה האתאיסטית הראשונה לארגון. היהודייה דינה פוליאקוף שירתה כחובשת במסגרת זו בתקופת מלחמת העולם השנייה ונודעה בסירובה לקבל את עיטור צלב הברזל הגרמני על מסירותה לפצועים מקרב חיילי הורמכט.
מלחמת העולם השנייה

במהלך מלחמת החורף גויסו לשירות צבאי כ-100,000 איש שהלוטות השתלטו על עבודתם. הלוטות התנדבו בבתי חולים, בעמדות התרעה לתקיפות אוויר ובמשימות עזר אחרות בשיתוף עם הכוחות המזוינים. למרות היותו של הארגון צבאי למחצה ושיתוף הפעולה עם הכוחות המזוינים, הלוטות, לעומת זאת, לא היו חמושות באופן רשמי. היוצאת מן הכלל היחידה הייתה סוללת נ"מ שהושמה תחת אחריות הלוטות בקיץ 1944 בהלסינקי. כל צוות הסוללה הורכב מלוטות שהפעילו את פנסי החיפוש AA. לצד ההפעלה, ליחידה הונפקו רובים להגנה עצמית, ובכך נהייתה ליחידה הצבאית הנשית החמושה היחידה בהיסטוריה של כוחות ההגנה הפיניים.
הצורך העז בכוח העבודה הוביל לגיוס מהיר ולעיתים לא היה זמן להכשיר כראוי את הלוטות החדשות על פי עקרונות הארגון. בנוסף, רוב המתגייסות החדשות היו צעירות וחסרות ניסיון. דבר שגרם לחיכוכים מסוימים בין הוותיקות למתגייסות החדשות.
הארגון ספג אבדות קלות יחסית, בהתחשב במספר הנשים שהוצבו באזורי מלחמה ומשך המלחמה. במהלך המלחמות מתו 291 לוטות, רובן (140) ממחלות. 66 נהרגו בסמוך לחזית, 47 בהתקפות אוויר ו-34 בתאונות. הנופלות נקברו בקברי גיבורי מלחמה בקהילות ביתם.
לאחר המלחמה

כשהסתיימה מלחמת ההמשך, דרשה ברית המועצות לעצור את פעילות כל הארגונים שנחשבו בעיניה לצבאיים למחצה, פשיסטים או פשיסטים-למחצה. Lotta Svärd היה אחד הארגונים שפורקו. הארגון פורק ב-23 בנובמבר 1944. עם זאת, הוקם ארגון חדש בשם Suomen Naisten Huoltosäätiö (קרן התמיכה של נשים פיניות), שהשתלט על חלק גדול מהרכוש הישן. הארגון המקורי עדיין קיים בשם Lotta Svärd Säätiö (קרן Lotta Svärd).
מאז 4 בינואר 1995 ניתנת הזכות לנשים בין הגילאים 18 עד 29 להגיש בקשה לשירות צבאי בצבא ההגנה הפיני והן חופשיות להגיש בקשה לכל צורת שירות, אשר ניתנת אם הן עומדות במינימום הכושר והבריאות.
ארגון Lotta Svärd הפיני נתן השראה לארגונים דומים במדינות אחרות ועדיין קיים ארגון Lotta Svärd בשוודיה (ארגון ההגנה ההתנדבותי לנשים שוודיות; בשוודית: Lottorna), אותו מודל משמש גם בארגונים נוספים בדנמרק ובנורווגיה.
בתרבות

הסרט Promise משנת 2005 מתאר את קורותיה של אשת לוטה פינית במהלך מלחמת העולם השנייה.
קומיקס אינטרנט מאת Setz שפורסם ב-23 באפריל 2017, "Lotta Svärd: Women of War", מפרט את חייהם של חברות ה-Lotta Svärd במהלך מלחמת החורף.
סמל הארגון מופיע בנעימת הפתיחה של תוכנית הסאטירה הפוליטית Hyvät herrat.
לקריאה נוספת

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
Ahlbäck, Anders, and Ville Kivimäki. "Masculinities at war: Finland 1918–1950." NORMA: Nordic Journal For Masculinity Studies 3.2 (2008): 114–131.
Nevala-Nurmi, Seija-Leena. "Girls and Boys in the Finnish Voluntary Defence Movement." Ennen & nyt (2006): 3.
Ollila, Anne. "Women's voluntary associations in Finland during the 1920s and 1930s" Scandinavian Journal of History (1995) 20#2 pp: 97–107.
Olsson, Pia. "To Toil and to Survive: Wartime Memories of Finnish Women," Human Affairs (2002) 12#2 pp 127–138; based on memories of Lotta Svärd veterans.
Virtanen, Aila. "Accountability to the nation–The Finnish Lotta Svärd organization." (2010) online
הערות שוליים

↑  Lotta Svärd (בפינית)
↑  Thomas W. Zeiler and Daniel M. DuBois, eds. A Companion to World War II (2013) 2:727
↑  Aila Virtanen, "Accountability to the nation–The Finnish Lotta Svärd organization."
↑  Seija-Leena Nevala-Nurmi, "Girls and Boys in the Finnish Voluntary Defence Movement." Ennen & nyt (2006): 3.
↑  Anne Ollila, "Women's voluntary associations in Finland during the 1920s and 1930s" Scandinavian Journal of History (1995) 20#2 pp: 97–107.
↑  [https://web.archive.org/web/20090219111525/http://www.mil.fi/ruotuvaki/index.dsp?action=read_page&pid=36&aid=530 "Ruotuväki" (בפינית)
↑  Jukka Paakki: Arto Salomaa: Mathematician, Computer Scientist, and Teacher: A Thematic Biography, p. 14. (2019)
↑  Miles, Rosalind; Cross, Robin (2008). Hell Hath No Fury: True Stories of Women at War from Antiquity to Iraq
↑  אתר הקומיקס (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 12033766  GND: 1086390466  LCCN: n80097788  VIAF: 123155154   WorldCat (עם VIAF): 123155154 
מדי לוטות
בובות מלחמת העולם השנייה במדי הארגון
חברת הארגון אלן קיורו מתצפתת בלאהדנפויה, אז תחת פינלנד
Waterland

| --- | --- |

 מיקום:   אילת
 תאריך פתיחה:  אוגוסט 2023
 שטח הפארק:  20 דונם
 קואורדינטות:  29°31′01″N 34°55′33″E﻿ / ﻿29.517046561311°N 34.925813829155°E﻿ / 29.517046561311; 34.925813829155
 waterland.co.il
  (למפת דרום הנגב מוגדלת) Waterland(למפת דרום הנגב רגילה) Waterland(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום Waterland(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום Waterland
 
Waterland (בתרגום חופשי: ארץ המים, בתעתיק לעברית: ווטרלנד) הוא פארק מים ומרכז אירועים הנמצא באילת ונפתח באוגוסט 2023. הפארק המשתרע על כ-20 דונם נבנה מול רצועת החוף הדרומית ונמצא בבעלות רן אקשטיין ועופר גלזר. הפארק פעיל כ-10 חודשים בשנה ומלבד האטרקציות בו הוא מכיל גם אולם אירועים ובמת הופעות.
בפארק נבנו שלושה מגדלי מגלשות מים, בריכת גלים (אנ'), מזרקות ממוחשבות, מתקני קרוסלות במים, סירות מתנגשות במים, אמפיתיאטרון, ומתחמים נוספים. בפארק 2 מגלשות אקסטרים בגובה של 24 מטר, ובסה"כ קיימות בפארק 24 מגלשות שונות.
היסטוריה

waterland הוא פארק המים הראשון שמוקם באילת. הפארק נבנה על שטח הנמצא בבעלות רשת המלונות ישרוטל, על חורבות הטקסס ראנץ' שהייתה בעבר אטרקציה תיירותית שהכילה מקבץ בקתות שעוצבו כמו עיירה במערב הפרוע בארצות הברית. ישרוטל החכירה את הקרקע ליזמים לתקופה של 24 שנים ו-11 חודשים.
תחילה, הפארק היה אמור להיקרא "ספלאש", אך בעקבות פתיחתו של פארק המים "יו ספלאש" במלון יו ספלאש ריזורט בקיבוץ אילות הסמוך, הוחלט לשנות את שמו לווטרלנד (WaterLand; בתרגום חופשי: ארץ המים).
הערות שוליים

↑  לי אברמוביץ', ‏טירוף פארק המים | לקראת הקיץ: הפארקים החדשים בישראל, באתר ‏מאקו‏, 29 באפריל 2021
↑  שמעון איפרגן., ‏פעם שלישית גלידה בבריכה? פתיחת פארק המים באילת נדחתה לנובמבר, באתר ‏מאקו‏, 27 ביולי 2022
↑  מערכת מדור החופש, ‏הפתיחה בנובמבר: הצצה לפארק המים החדש שנבנה באילת, באתר ‏מאקו‏, 10 ביוני 2021
↑  מערכת וואלה! תיירות‏, כמעט מוכן: הצצה לפארק המים הראשון של אילת, באתר וואלה, 10 ביוני 2021
מוסדות פוליטיים ברומא

לוח המראה את מערכת האיזונים והבלמים ברפובליקה הרומית
ברומא העתיקה שלטו מוסדות פוליטיים מיוחדים וייחודיים. ברפובליקה הרומית, במקום מלך, עמדו בראש הרשות המבצעת שני קונסולים למשך שנה. בין היתר, תפקיד הקונסולים היה להנהיג את הצבא. לאחר שנת שירות אחת, היה מקבל את מעמד ה"פרוקונסול" לשנה נוספת. בדרך כלל עשה את השנה הזאת באחת הפרובינקיות.
ישנו חוק המאפשר לקונסולים לוותר על תפקידם לטובת דיקטטור בשעת חירום, החוק נקרא Lex Hortensia. הדיקטטור התמנה לתקופה שלא תעלה על חצי שנה או עד סיום העניין הספציפי שלשמו נבחר. הדיקטטור היה ממנה את מפקד הפרשים שהיה כפוף לו. בתום תקופת כהונת הדיקטטור הוא היה עלול לעמוד לדין אם נהג באכזריות כלפי העם.
מתחת לקונסולים היו כמה בעלי תפקידים, החשובים ביותר היו הפרטורים, אשר שימשו תחילה כשופטים ברומא ואחר כך בכל האימפריה. בנוסף לכך, יכלו לקבל ניהול של שטח מסוים ולהנהיג את הצבא בקרב. פקידים נוספים היו הקנסורים. פקידים אלו היו אחראים על עריכת הקנזוס (מפקד אוכלוסין) שבו הם חילקו את הרומאים לפי המעמד הכלכלי.
לחלוקה זו הייתה משמעות כלכלית ופוליטית חשובה. פקידים נוספים היו הקווסטורים, אשר שימשו כשרי אוצר. ברומא היו כמה אסיפות עם, החשובה שבהם הייתה הסנאט, שם ישבו בהתחלה 200, לאחר מכן 300 ובסוף 600 סנאטורים, שייצגו את בתי האב של רומא. תפקיד הסנאט היה לייעץ לקונסולים בענייני כלכלה ופוליטיקה. הם לא היו מוסד מבצע או מחוקק, אך הקונסולים לא העלו על דעתם לבצע דבר כלשהו מבלי לקבל את העצה של הסנטורים אשר ייצגו את המשפחות העשירות של רומא.
אספת עם נוספת ברומא הייתה "אספת הקנטוריות", מבחינה פורמלית היא הייתה החשובה ביותר שכן היא הייתה המוסד המחוקק והיא זו שבחרה את בעלי התפקידים הציבוריים.
הרכב האספה היה תוצאה של מפקד הקנזורים, באספה היו 5 מחלקות, במחלקה הראשונה היו העשירים שהייתה להם יכולת הכרעה. מבחינה פורמלית הם היו חשובים יותר מהסנאט.
מעמד נוסף שהיה ברומא הוא מעמד הפלבס. מוצאם אינו ברור כנראה הם היו עבדים שהשתחררו או זרים שהגיעו לרומא ובמשך הזמן עלו במעמדם הכלכלי והחלו לתבוע זכויות פוליטיות. הפלבאים תבעו זכות להתמנות לקונסולים, זכות להיכנס לסנאט, זכות לקבל את אדמת הציבור וזכות לאספת עם משלהם. לאחר מאבק שפרטיו לא ידועים הפלבאים קיבלו את כל תביעותיהם ואף יותר. לפלבאים ניתנה משרה פוליטית חדשה ברפובליקה אשר נקראה טריבון הפלבס. תפקיד הטריבון היה להגן על הפלבאים מפני שרירות לבם של המגיסטראטים. לטריבון הייתה זכות להטיל וטו על כל ההחלטות והפעולות של כל מוסד או בעל תפקיד בתוך בעיר רומא.
פרנקי רודריגז

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  14 ביולי 1999  (בן 25) סלמה, קליפורניה, ארצות הברית ארצות הברית
 שם לידה:  פרנקלין אנדרו רודריגז  Franklin Andrew Rodriguez
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2016
 עיסוק:  שחקן
 בן זוג:  ג'ו סרפיני (2019–הווה)
 פרופיל ב-IMDb
 
פרנקלין אנדרו "פרנקי" רודריגז (באנגלית: Franklin Andrew "Frankie" Rodriguez; נולד ב-14 ביולי 1999) הוא שחקן אמריקאי. מגלם את דמותו הראשית של קרלוס רודריגז בדרמה הקומית-מוזיקלית "היי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה" מבית דיסני+.
ביוגרפיה

רודריגז נולד בסלמה (אנ'), קליפורניה למשפחה ממוצא מקסיקני. הוא הצעיר מבין שלושה אחים. רודריגז למד בבתי ספר תיכוניים בסלמה, ובהמשך עבר לבית ספר פרטי בסאנגר, קליפורניה, שם סיים את לימודיו וקיבל את תעודת הבגרות שלו.
קריירה

רודריגז גילם את דמותו של מיק בסדרה "I'm Fine" של שירות הסטרימינג האמריקאי Dekkoo. בעונה השלישית והאחרונה של הסדרה הפך לשחקן קבוע בה. כמו כן, שיחק בתפקידי משני ואורח בסדרות הטלוויזיה "משפחה מודרנית" ו"תישאר קרוב" (אנ'), וכן בסדרות הרשת "Raymond & Lane",‏ "That's the Gag",‏ "Only Children" ו-"Going Up".
בפברואר 2019 נודע כי רודריגז יככב ב"היי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה" מבית דיסני+ בתפקיד קרלוס רודריגז, הכוריאוגרף של ההפקה. קרלוס הוא הדמות הגאה הגלויה הראשונה בזיכיון "היי סקול מיוזיקל". הסדרה שודרה במשך 4 עונות, והסתיימה באוגוסט 2023.
חיים אישיים

רודריגז הוא הומוסקסואל. מסוף שנת 2019, סרפיני נמצא במערכת יחסים עם חברו ל"היי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה", השחקן ג'ו סרפיני, אשר גם מגלם בתוכנית את מושא האהבה של דמותו, סב.
פילמוגרפיה

| שנה | סדרה/סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017–2019 | I'm Fine | מיק | תפקיד משנה (עונות 1–2)   תפקיד ראשי (עונה 3) |
| 2018 | Call Me Daddy | פדרו | סרט קצר |
| 2019 | משפחה מודרנית | אדוארדו | 2 פרקים |
| 2019 | תישאר קרוב | עוזר על הסט | פרק: "Three's Company" |
| 2019–2023 | היי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה | קרלוס רודריגז | תפקיד ראשי |
| יפורסם בהמשך | Chad Powers (אנ') | דני |  |
הערות שוליים

↑  Magallon, Gilbert (13 בנובמבר 2019). "Sanger native gets big break on Disney+ original series". ABC 30. נבדק ב-18 בנובמבר 2019. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Bell, Breanna (23 באוגוסט 2019). "Frankie Rodriguez Thanks 'High School Musical: The Series' Showrunner for Adding Diversity to Show". Variety. Variety Media, LLC. נבדק ב-18 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Milton, Josh (11 בנובמבר 2019). "Disney is introducing a history-making out gay character to High School Musical". PinkNews. נבדק ב-18 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Reddish, David (25 ביוני 2019). "EXCLUSIVE: Sexy web series 'I'm Fine' returns for the final season". Queerty. Q.Digital. נבדק ב-18 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sullivan, Corinne (3 בספטמבר 2019). "Frankie A. Rodriguez as Carlos". PopSugar. Group Nine Media. נבדק ב-18 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Megarry, Daniel (12 בנובמבר 2019). "Frankie Rodriguez on playing the first openly gay character in Disney's High School Musical. Slay!". Gay Times. נבדק ב-18 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sydney Bucksbaum, 'HSMTMTS' creator, stars talk finale ending and post-credits scene, EW, ‏9 באוגוסט 2023 (באנגלית)
↑  Gibson, Kelsie (2021-05-14). "HSMTMTS Stars Frankie Rodriguez and Joe Serafini Have a Sweet Romance On and Off Screen". POPSUGAR Celebrity (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-05-15.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 62ab53a5-bc0c-48c8-968e-d495c87472b2
שנת הכז

שנת הכז היא אחת מארבעה-עשר סוגי השנים בלוח העברי הקבוע. שנה מסוג הכז היא שנה המתחילה ביום חמישי (ה), היא כסדרה (כ) ועל כן בחשוון יש 29 ימים ובכסלו יש 30 ימים, וחג הפסח חל בשבת (ז). שנה מסוג הכז היא שנה פשוטה (לא שנה מעוברת) ואורכה 354 ימים שבהם 51 שבתות.
שנת הכז נקבעת כאשר בשנה פשוטה המולד הממוצע של חודש תשרי חל בין יום שלישי 9 שעות ו-204 חלקים ליום חמישי 9 שעות ו-204 חלקים(48 שעות). כתוצאה מפרק זמן ארוך זה, שנת הכז היא סוג השנה הנפוץ ביותר, והיא מתרחשת ב-18.05% מהשנים. בין השנים ה'ת"ש-ה'תת"ן חלה קביעות זו בשנים: ה'תש"א, ה'תש"ד, ה'תש"ז, ה'תשי"ח, ה'תשכ"א, ה'תשכ"ד, ה'תשכ"ח, ה'תשל"א, ה'תשמ"ה, ה'תשמ"ח, ה'תשנ"א, ה'תשנ"ח, ה'תשע"ב, ה'תשע"ה, ה'תשע"ח, ה'תשפ"ט, ה'תשצ"ב, ה'תשצ"ו, ה'תשצ"ט, ה'תת"ב, ה'תתט"ז, ה'תתי"ט, ה'תתכ"ג, ה'תתכ"ו, ה'תתכ"ט, ה'תתמ"ג, ה'תתמ"ו, ה'תתמ"ט.
לוח שנה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |
| תשרי |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |   |    |
| חשוון |   |   |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |    |
| כסלו | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |   |   |   |   |   |    |
| טבת |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |   |   |   |   |    |
| שבט |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |   |   |    |
| אדר |   |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |   |    |
| ניסן |   |   |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל   |
| אייר |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |   |   |   |   |   |    |
| סיוון |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |   |   |   |    |
| תמוז |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |   |   |    |
| אב |   |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |    |
| אלול | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |   |   |   |   |   |   |    |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| יום טוב / שבתון | חג שאיננו שבתון | יום זיכרון או צום |
מועדים

בשנה מסוג הכז חל ראש חודש בשבת שלוש פעמים. ראש חודש חשוון חל בימים שישי ושבת, ראש חודש ניסן חל בשבת, וראש חודש אלול חל בימים שבת וראשון.
צום גדליה נדחה ליום ראשון, עשרה בטבת חל ביום חמישי, תענית אסתר חלה ביום רביעי, תענית בכורות חלה ביום שישי, ושבעה עשר בתמוז ותשעה באב נדחים שניהם משבת ליום ראשון.
כ"ד בתשרי חל בשבת, ולכן יום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל נדחה ליום ראשון, כ"ה בתשרי.
חנוכה חל בימים רביעי עד רביעי, הדלקת נרות ראשונה היא ביום שלישי בערב.
ט"ו בשבט חל ביום רביעי.
פורים חל ביום חמישי ובירושלים ביום שישי.
יום הזיכרון לשואה ולגבורה חל ביום חמישי כ"ז ניסן
ה' באייר חל ביום שישי, ולכן יום העצמאות מוקדם ליום חמישי ד' באייר ויום הזיכרון לחללי מערכות ישראל מוקדם ליום רביעי ג' באייר.
ל"ג בעומר חל ביום חמישי והמדורות מתקיימות ביום רביעי בלילה.
שבועות חל ביום ראשון.