לוויינים ישראליים
לוויינים ישראליים עתידיים > גשושיות חלל

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים.
SpaceIL ותע"א החברות הישראליות שהיו מעורבות בבניית הגשושית "בראשית" בליווי סוכנות החלל הישראלית, חתמו ב-29 בינואר 2019 על הסכם עם יצרנית מערכות הלוויינים הגרמנית OHB System AG בו נכחו גם נציגים מסוכנות החלל הגרמנית וסוכנות החלל האירופית, לפתח יחד דגם של גשושית מחקר המיועדת לנחיתה על הירח לצורך חקר המשאבים בירח אשר תיבנה על בסיס הפלטפורמה של הגשושית הניסיונית "בראשית". בעוד מפעל החלל של התעשייה האווירית יספק את הנחתת לירח, חברת OHB תשמש כקבלנית לאספקת מכשור מדעי למשימות השונות שיידרשו לנחתת הירח הישראלית-גרמנית-אירופית ותפעול הניסויים על הירח, במטרה אף לייצר סדרה של גשושיות לניסויים מדעיים שונים על הירח וכן להתמודד על מימון עתידי מנאס"א לשיגור גשושיות חלל מתוצרת אירופאית-ישראלית. בנוסף לכך לאחר ניסיון הנחתת הגשושית "בראשית" על הירח, החלו במגעים לגיוס כספים למימון בניית גשושית ישראלית נוספת בשם "בראשית 2" שתחילה תוכננה לשיגור לירח ככל הנראה ב-2022 ומשימתה הייעודית להשלים נחיתה מוצלחת על גבי הירח, אך בהמשך ביוני 2019 פורסם כי החליטו לחפש עבורה משימת חלל אחרת במקום להסתפק בשיגורה לירח לניסיון נחיתה נוסף. אחת האופציות שנבחנו הייתה שיגורה לעבר מאדים או אזורים אחרים בחלל ואופציות אחרות שהוצעו היו לנחיתה על הירח והוספת משימת חקר של ביצוע ניסויים מדעיים בעזרת ציוד רובוטי על הנחתת ואף הצעה לנחתת שתשיב לכדור הארץ דגימות מאדמת הירח לצורך מחקר וכן לגשושית שתשגר לוויינים זעירים למסלולי הקפה סביב הירח לצורך מחקר. לבסוך הוגדרו משימותיה של "בראשית 2" להיכנס למסלול הקפה סביב הירח למשך כשנתיים, ולשאת 2 נחתות קטנות שיונחתו על הירח. מיזם הגשושית "בראשית 2" זכה כבר למספר תרומות מובטחות למימון בנייתה ושיגורה לירח המיועד ל-2024. בהסכם שנחתם באוקטובר 2021 עם סוכנות החלל של איחוד האמירויות כולל שיתוף פעולה בפרויקט "בראשית 2". ב-2025 נחתם הסכם שיתוף פעולה גם עם סוכנות החלל האיטלקית בפרויקט. תע"א אף חתמה על הסכמים עם חברות מגרמניה (OHB System AG) וארצות הברית (Firefly) לפתח יחד גשושיות מסחריות נוספות שיוצעו לסוכנות החלל האירופית והאמריקאית (נאס"א) לשיגורים מסחריים מוזלים של ניסויים מדעיים לירח. עד כה פורסם כי הנחתת של OHB תישא ניסוי של חברת הסטארט אפ הישראלית הליוס לייצור חמצן ומתכת על הירח מחול הירח שבתהליך אלקטרוליזה תתיך את חול הירח ותפרק את המינרלים ותחמוצות אדמת הירח לחמצן, סיליקון וברזל. החברה גם תספק מנגנון ניסוי דומה בשם Lunar Extractor-1 בשני שיגורים לירח של חברת Ispace היפנית.
חברת הסטארט אפ הישראלית WeSpace מנסה לפתח את "Hopper" (כונה בעבר "הופלה"), דלגן ירחי אוטונומי (נתחת) שאב טיפוס שלה מיועד לשיגור כבר ב-2026 במטרה להשתלב במשימת תוכנית הנחתת אסטרונאוטים על הירח במסגרת פרויקט "ארטמיס" ולסייע בחקר פני הירח, המכתשים ותעלות הלבה שעליו. הנחתת אוטונומית (שכן לא תוכל להישלט ישירות מכדור הארץ במחקריה גם בצד האפל של הירח) ועתידה לכלול מנועים רקטיים לתמרון ורגליות בעלות בולמי זעזועים לתמרוני הדילוגים על פני הירח. ב-2023 נבחרה החברה כאחת מחמש החברות המשתתפות בתוכנית ESRIC (אנ') לקידום של חברות הזנק בתחום החלל, המשותפת לממשלת לוקסמבורג ולסוכנות החלל האירופית, ESA. החברה מתכננת לבנות רחפנים מונעים בדלק נקי, על בסיס מים מועשרים בחמצן. התכנית היא לפתח שלושה גדלים של רחפנים, בין מסה של קילוגרמים אחדים למאות קילוגרמים. שימושם העיקרי יהיה מיפוי פני הירח כדי לבדוק עבירות ונגישות לכלי רכב גלגליים, לזהות אתרי נחיתה פוטנציאליים ובעיקר לזהות משאבים מקומיים ובעיקר לחפש קרח. הנחתת "Hopper" אמורה להיבנות בשיתוף פעולה עם חברת הטכנולוגיה מארצות הברית דיינטיקס (Dynetics) המתמחה בתחומי התעופה והחלל ואשר תשמש קבלנית משנה שתספק את מערכות ההנעה והרכבת הנחתת וכן תספק בסיס של חברה מבוססת לפרויקט ולגיטימציה להתחרות במכרזי נאס"א הפונים לחברות אמריקאיות, בעוד חברת הסטארט אפ הישראלית תספק את מערכות המחשוב, הניווט והאוטונומיה של פעילות הנחתת.