טבח שבעה באוקטובר
מיזמים ופעולות בעקבות המתקפה > צעדים משפטיים > קריאות להכרה ברצח עם

ב־16 באוקטובר 2023 פורסם מכתב פתוח, שנחתם על ידי כ־240 מומחים משפטיים, והכריז שמתקפת חמאס ב־7 באוקטובר 2023 הייתה "פשע של רצח עם". על פי המכתב, "מאחר שהמעשים הנוראיים הנרחבים הללו בוצעו מתוך כוונה להשמיד, כולה או חלקה, קבוצה לאומית – ישראלים – ככל הנראה הם מהווים פשע בין־לאומי של רצח עם". המכתב אושר על ידי מומחים משפטיים ממוסדות בולטים, כולל בתי הספר למשפטים של הרווארד וקולומביה, קינגס קולג' בלונדון והאוניברסיטה העברית בירושלים. דן אלדד, לשעבר ממלא מקום פרקליט המדינה, מילא תפקיד מרכזי בניסוח המכתב. על המכתב חתם גם מרכז ראול ולנברג לזכויות אדם, בראשות שר המשפטים הקנדי לשעבר, ארווין קוטלר.
על פי אמנת רצח העם משנת 1948, רצח עם דורש הן כוונה לרצח עם ("כוונה להרוס, באופן כולל או חלקי"), הן מעשים שבוצעו להשמדת "קבוצה לאומית, אתנית, גזעית או דתית" בכוונה זו; המעשים יכולים להיות כל אחד מהסעיפים הבאים:
(א) הרג חברי הקבוצה;

(ב) גרימת חבלה חמורה בגוף או בנפש לחברי הקבוצה;

(ג) פגיעה במתכוון בקבוצה תנאי חיים שנועדו להביא להרס הפיזי כולו או מקצתו;

(ד) הטלת אמצעים שנועדו למנוע לידות בתוך הקבוצה;

(ה) העברת ילדי הקבוצה בכוח לקבוצה אחרת.
מעשים ענישים כוללים רצח עם וגם שותפות וניסיון, קשירת קשר או הסתה לביצוע רצח עם, ולצדדים לאמנה יש חובה למנוע ולדכא אותם.
בחקיקה הישראלית בחוק בדבר מניעתו וענישתו של הפשע השמדת עם, תש"י–1950, שנחקק מכוח האמנה בדבר מניעתו וענישתו של הפשע השמדת עם, נאמר בדברי הפתיחה לחוק: ”בחוק זה 'השמדת עם' פירושה – אחד המעשים המפורטים להלן שנעשה בכוונה להשמיד, השמדה גמורה או חלקית, קיבוץ לאומי, אתני, גזעי או דתי (להלן: 'קיבוץ'), באשר הוא קיבוץ כזה.”
ב־17 באוקטובר 2023 פרסם Genocide Watch "התרעת חירום לרצח עם", וקבע כי "חמאס תקף את הישראלים פשוט כיוון שהם ישראלים. זה היה הטבח הקטלני ביותר ביהודים מאז השואה. איראן, חמאס, חזבאללה והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני הביעו את הכוונה הג'נוסיידית שלהם להשמיד את עם ישראל. מעשי הטבח של חמאס היוו מעשי רצח עם. ההתקפות היו גם פשעים נגד האנושות ופשעי מלחמה". ב־24 באוקטובר 2023 פרסם המכון עצומה, שבה טענו חוקרי שואה ורצח עם, ביניהם פרופ' גרגורי ה' סטנטון (אנ') ופרופ' ישראל צ'רני, כי פעולות חמאס נגד אזרחים ישראלים במהלך טבח שבעה באוקטובר נחשבות כרצח עם ופשעים נגד האנושות. ההצהרה קוראת למועצת זכויות האדם של האו"ם, לעצרת הכללית של האו"ם, למשרד היועץ המיוחד של האו"ם למניעת רצח עם ולמועצת הביטחון של האו"ם לחקור, לגנות ולהפנות את המצב לבית הדין הפלילי הבין־לאומי (ICC). העצומה גם קוראת להכיר במעשים אלה כרצח עם, פשעים נגד האנושות ופשעי מלחמה. העצומה פונה למדינות החברות באו"ם להשתמש בבתי משפט לאומיים לצורך הליכים משפטיים נגד האחראים לרצח העם.
ב־23 באוקטובר פרסם המכון הישראלי לדמוקרטיה מאמר מאת פרופ' עמיחי כהן, ובו נאמר כי "ההתקפה של החמאס התבצעה כחלק מפשע של רצח עם."
עורך דין המייצג את משפחותיהם של תשעה קורבנות ישראלים מהתקפת חמאס ב־7 באוקטובר הגיש בנובמבר 2023 תלונה לבית הדין הפלילי הבינלאומי (ICC), המאשימה את חמאס ברצח עם. עורך הדין אישר שהוא והצוות המשפטי שלו אימתו את הלגיטימיות של ההאשמה ב"רצח עם" בהתאם לחוק.
ד"ר הילי מודריק־אבן חן, מרצה בכירה למשפט בין־לאומי ציבורי ויו"ר המרכז האוניברסיטאי למחקר ולמידה של רצח עם, טענה כי הפשעים שביצע חמאס ב־7 באוקטובר מהווים פשע של רצח עם. היא מצביעה על אמנת חמאס הקוראת לחיסול מדינת ישראל ועל ההסתה הנרחבת נגד יהודים וישראלים המוטבעת במספר היבטים של התשתיות, התרבות והתקשורת בעזה, כמעידות על כוונה ספציפית להשמיד את האוכלוסייה היהודית והישראלית בישראל.
לפי האקונומיסט, לוחמי חמאס שהשתתפו במתקפה ב־7 באוקטובר ביצעו פעולות בהתאם לכוונות רצח העם המתוארות באמנת היסוד של חמאס.[דרוש מקור: המאמר המוזכר לא קיים בקישור שבהערה]
בדצמבר 2023 סיירו נציגי משפחות חטופים בכפר עזה ובאזור המסיבה ברעים עם כרים קאן, התובע הראשי של בית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג, ודרשו ממנו להביא את מחבלי חמאס לדין על פשעים נגד האנושות ורצח עם.