stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2015/2016 בליגת האלופות
שלב המוקדמות > שלב המוקדמות השלישי > שלב המוקדמות השלישי של האלופות

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פולין לך פוזנן | 1–4 | שווייץ פ.צ. בזל | 1–3 | 0–1 |
| מולדובה מילסאמי אורחיי | 0–4 | אלבניה סקנדרבו קורצ'ה | 0–2 | 0–2 |
| פינלנד ה.י.ק. הלסינקי | 3–4 | קזחסטן אסטנה | 0–0 | 3–4 |
| סקוטלנד סלטיק | 1–0 | אזרבייג'ן קרבאך | 1–0 | 0–0 |
| רומניה סטיאווה בוקרשט | 3–5 | סרביה פרטיזן בלגרד | 1–1 | 2–4 |
| דנמרק מייטלנד | 2–2 (ש) | קפריסין אפואל ניקוסיה | 1–2 | 1–0 |
| ישראל מכבי תל אביב | 3–2 | צ'כיה ויקטוריה פלזן | 1–2 | 2–0 |
| קרואטיה דינמו זאגרב | 4–4 (ש) | נורווגיה מולדה | 1–1 | 3–3 |
| הונגריה וידאוטון | 1–2 | בלארוס באטה בוריסוב | 1–1 | 0–1 |
| אוסטריה רד בול זלצבורג | 2–3 | שוודיה מאלמה | 2–0 | 0–3 |
שלב המוקדמות > שלב המוקדמות השלישי > סיבוב המוקדמות השלישי של מסלול הליגה

במשחק הראשון קלאב ברוז' שמבלגיה שנלחמה על האליפות עד תום העונה שעברה והפסידה אותה לבסוף לגנט (שעלתה אוטומטית) הדיחה את פנאתינייקוס היוונית, עם 2–4 בסיכום שני המשחקים. מונקו הצרפתית עברה בקלילות את יאנג בויז ברן שמשווייץ עם ניצחונות 3-1 בחוץ ו0-4 ביתי, ובכך בזל נשארה הקבוצה השווייצרית היחידה במפעל. צסק"א מוסקבה הרוסית סיימה ב־2-2 ביתי עם ספרטה פראג הצ'כית,אך לאחר דרמה גדולה ומהפכים היא הצליחה לנצח בצ'כיה 3-2, וכך הקבוצות הצ'כיות סיימו את דרכן במפעל (גם פלזן).ראפיד וינה האוסטרית חוללה הפתעה לאחר שהדיחה את אייאקס ההולנדית (ניצחון 3-2 בחוץ) ובכך אייאקס שעלתה מספר שנים רצופות לליגת האלופות נשרה לליגה האירופית. שחטאר דונייצק האוקראינית הדיחה את פנרבחצ'ה הטורקית (שהוציאה מיליוני יורו באותו קיץ, ורכשה את נאני ורובין ואן פרסי) לאחר 0-0 בטורקיה וניצחון 0–3 ביתי, ובכך עברה לשלב הבא.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| יוון פנאתינאיקוס | 2–4 | בלגיה קלאב ברוז' | 2–1 | 0–3 |
| שווייץ יאנג בויז ברן | 1–7 | צרפת מונקו | 1–3 | 0–4 |
| רוסיה צסק"א מוסקבה | 5–4 | צ'כיה ספרטה פראג | 2–2 | 3–2 |
| אוסטריה ראפיד וינה | 5–4 | הולנד אייאקס אמסטרדם | 2–2 | 3–2 |
| טורקיה פנרבחצ'ה | 0–3 | אוקראינה שחטאר דונצק | 0–0 | 0–3 |
שלב המוקדמות > שלב הפלייאוף

ההגרלה נערכה ב-7 באוגוסט 2015. הסיבוב הראשון נערך ב-18 וב-19 באוגוסט והסיבוב השני ייערך ב-25 וב-26 באוגוסט 2015. גם בשלב זה הקבוצות חולקו לקבוצות האלופות של הליגות הפחות בכירות ולקבוצות הלא אלופות של הליגות ששולחות יותר מנציג אחד לליגת האלופות.
שלב המוקדמות > שלב הפלייאוף > שלב הפלייאוף של האלופות

אלופת קזחסטן אסטנה עשתה היסטוריה, והייתה לקבוצה הקזחית הראשונה שהעפילה לליגת האלופות, לאחר שהדיחה את אפואל ניקוסיה. אלופת אלבניה סקנדרבו הפסידה פעמיים לדינמו זאגרב בתוצאות 2-1 ו- 4-1. סלטיק ניצחה בביתה את מאלמו 2–3 (לאחר שהובילה 0–2 לאחר 13 דקות וספגה שער מצמק בדקה ה95) אך הפסידה לה 2-0 בשוודיה והודחה מהמפעל. מכבי תל אביב נפגשה שוב במוקדמות ליגת האלופות עם פ.צ בזל (הפעם הקודמת הייתה בעונת 2013/2014, בסיבוב השלישי) והצליחה לחלץ בזנקט יאקוב פארק שבשווייץ תיקו דרמטי 2-2 בדקה ה-96, בזכות צמד של ערן זהבי. הגומלין בבלומפילד הסתיים בתוצאה 1-1, מה שקבע שבזכות שערי החוץ מכבי תל אביב תעלה לליגת האלופות בפעם השנייה בתולדותיה (גם פה כבש את השער ערן זהבי, ובכך סיים כמלך שערי המוקדמות עם 7 שערים). באטה בוריסוב הדיחה את פרטיזן בלגרד, והמשיכה עם רצף ההעפלות המרשים שלה לליגת האלופות, לאחר שעלתה בפעם החמישית בתוך 8 שנים.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| קזחסטן אסטנה | 2–1 | קפריסין אפואל ניקוסיה | 1–0 | 1–1 |
| אלבניה סקנדרבו קורצ'ה | 2–6 | קרואטיה דינמו זאגרב | 1–2 | 1–4 |
| סקוטלנד סלטיק | 3–4 | שוודיה מאלמה | 3–2 | 0–2 |
| שווייץ פ.צ. בזל | 3–3 (ש) | ישראל מכבי תל אביב | 2–2 | 1–1 |
| בלארוס באטה בוריסוב | 2–2 (ש) | סרביה פרטיזן בלגרד | 1–0 | 1–2 |
שלב המוקדמות > שלב הפלייאוף > שלב הפלייאוף של הלא אלופות

לאציו האיטלקית שלא הייתה מספר שנים במפעל, הודחה על ידי באייר לברקוזן הגרמנית לאחר שניצחה 0–1 באולימפיקו והפסידה לה 0–3 בגרמניה. מנצ'סטר יונייטד האנגלית ניצחה את קלאב ברוז' הבלגית באולד טראפורד 1–3, מה שהפיח תקוות אצל הבלגים בעקבות שער החוץ. אך יונייטד הביסה את הבלגים בחוץ 4-0, כשווין רוני כובש שלושער ושובר בצורת אישית של מספר חודשים, ובכך ניצחו 7-1 בסיכום ועלו. צסק"א מוסקבה הרוסית הפסידה לספורטינג ליסבון הפורטוגלית 2-1 במשחק הראשון, אך גברה עליה במשחק השני 1–3 ועלתה גם היא למפעל. ראפיד וינה המפתיעה שהדיחה את אייאקס בסיבוב הקודם, הפסידה 1-0 בביתה לשחטאר דונייצק ובאוקראינה סחטה 2-2, מה שגרם להדחתה ולעלייתה של שחטאר לבתים. במשחק המעניין ביותר של שלב זה נפגשו ולנסיה הספרדית ומונקו הצרפתית. ולנסיה ניצחה בספרד 1–3 והפסידה בצרפת 1–2, ובכך גרמה לעלייה היסטורית של 5 קבוצות ספרדיות לשלב הבתים של ליגת האלופות (ולנסיה, שעלתה מהפלייאוף, אתלטיקו מדריד, ריאל מדריד וברצלונה, שעלו אוטומטית, וסביליה, שזכתה בליגה האירופית בעונה שעברה ובכך קיבלה כרטיס אוטומטי לליגת האלופות).
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| איטליה לאציו | 1–3 | גרמניה באייר לברקוזן | 1–0 | 0–3 |
| אנגליה מנצ'סטר יונייטד | 7–1 | בלגיה קלאב ברוז' | 3–1 | 4–0 |
| פורטוגל ספורטינג ליסבון | 3–4 | רוסיה צסק"א מוסקבה | 2–1 | 1–3 |
| אוסטריה ראפיד וינה | 2–3 | אוקראינה שחטאר דונצק | 0–1 | 2–2 |
| ספרד ולנסיה | 4–3 | צרפת מונקו | 3–1 | 1–2 |
שלב הבתים

32 קבוצות חולקו ל-4 דרגים. בדרג הראשון דורגו 8 הקבוצות האלופות של 8 הליגות הבכירות לפי דירוג אופ"א: ספרד, אנגליה, גרמניה, איטליה, פורטוגל, צרפת, רוסיה והולנד. שאר שלושת הדרגים דורגו לפי דירוג אופ"א לקבוצות. הקבוצות הוגרלו ל-8 בתים כאשר בכל בית 4 קבוצות, אחת מכל דרג. כאשר לא יכולות לשחק באותו בית שתי קבוצות מאותה מדינה.
ההגרלה נערכה ב-27 באוגוסט 2015 במונקו.
שלב הנוק אאוט > חצי הגמר

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אנגליה מנצ'סטר סיטי | 0–1 | ספרד ריאל מדריד | 0–0 | 0–1 |
| ספרד אתלטיקו מדריד | 2–2 (ש) | גרמניה באיירן מינכן | 1–0 | 1–2 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26 באפריל 2016 | אנגליה מנצ'סטר סיטי | 0–0 | ספרד ריאל מדריד | אצטדיון סיטי אוף מנצ'סטר, מנצ'סטר, אנגליה צופים: 52,221 שיפוט: טורקיה ג'ינייט צ'אקיר |
| 26 באפריל 2016 |  |  |  | אצטדיון סיטי אוף מנצ'סטר, מנצ'סטר, אנגליה צופים: 52,221 שיפוט: טורקיה ג'ינייט צ'אקיר |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 במאי 2016 | ספרד ריאל מדריד | 1–0 | אנגליה מנצ'סטר סיטי | סנטיאגו ברנבאו, מדריד, ספרד צופים: 81,044 שיפוט: סלובניה דאמיר סקומינה |
| 4 במאי 2016 | פרננדו פרנסיסקו  22' (ע) |  |  | סנטיאגו ברנבאו, מדריד, ספרד צופים: 81,044 שיפוט: סלובניה דאמיר סקומינה |
ריאל מדריד ניצחה 1–0 בסיכום שני המשחקים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 27 באפריל 2016 | ספרד אתלטיקו מדריד | 1–0 | גרמניה באיירן מינכן | אצטדיון ויסנטה קלדרון, מדריד, ספרד צופים: 52,127 שיפוט: אנגליה מארק קלטנבורג |
| 27 באפריל 2016 | סאול ניגס  11' |  |  | אצטדיון ויסנטה קלדרון, מדריד, ספרד צופים: 52,127 שיפוט: אנגליה מארק קלטנבורג |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 במאי 2016 | גרמניה באיירן מינכן | 2–1 | ספרד אתלטיקו מדריד | אליאנץ ארנה, מינכן, גרמניה צופים: 75,000 שיפוט: טורקיה ג'ינייט צ'אקיר |
| 3 במאי 2016 | צ'אבי אלונסו  31'   רוברט לבנדובסקי  74' |  | אנטואן גריזמן  54' | אליאנץ ארנה, מינכן, גרמניה צופים: 75,000 שיפוט: טורקיה ג'ינייט צ'אקיר |
2–2 בסיכום שני המשחקים. אתלטיקו מדריד ניצחה בזכות שערי חוץ.
שלב הנוק אאוט > הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28 במאי 2016 | ספרד אתלטיקו מדריד | 1–1‏ה | ספרד ריאל מדריד | סן סירו, מילאנו, איטליה שיפוט: אנגליה מארק קלטנבורג |
| 28 במאי 2016 | יאניק קרסקו  79' |  | סרחיו ראמוס  15' | סן סירו, מילאנו, איטליה שיפוט: אנגליה מארק קלטנבורג |
|   |   | תוצאת פנדלים |   |   |
|   | אנטואן גריזמן    גבי    סאול ניגס    חואנפראן  | 3–5 | לוקאס ואסקס    מרסלו    גארת' בייל    סרחיו ראמוס    כריסטיאנו רונאלדו  |   |
מלך השערים

| דירוג | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | פורטוגל כריסטיאנו רונאלדו | ספרדריאל מדריד | 16 |
| 2 | פולין רוברט לבנדובסקי | גרמניהבאיירן מינכן | 8 |
| 2 | אורוגוואי לואיס סוארס | ספרדברצלונה | 8 |
| ‏2 | גרמניה תומאס מולר | גרמניהבאיירן מינכן | ‏8 |
| 5 | ארגנטינהליונל מסי | ספרדברצלונה | 6 |
| ‏5 | רוסיהארטיום דזיובה | רוסיהזניט סנט פטרסבורג | ‏6 |
| ‏5 | צרפתאנטואן גריזמן | ספרדאתלטיקו מדריד | ‏6 |
| 8 | צרפת אוליבייה ז'ירו | אנגליהארסנל | 5 |
| 8 | מקסיקו חאבייר הרננדס | גרמניהבאייר לברקוזן | 5 |
| 8 | ברזיל ויליאן | אנגליהצ'לסי | 5 |
| 8 | שוודיה זלאטן איברהימוביץ' | צרפתפאריס סן ז'רמן | 5 |
כריסטיאנו רונאלדו זכה בפעם החמישית בתואר מלך השערים לעונה בליגת האלופות.
ראו גם

עונת 2015/2016 בליגה האירופית
פקה פקה (שיר של אלה לי להב)

פקה פקה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אלה לי להב. את השיר הוציאה לאור חברת התקליטים טדי הפקות ב-29 בנובמבר 2021. השיר עתיד להיכלל במיני-אלבום הראשון של הזמרת.
רקע

השיר יצא לאור לאחר סיקורים אינטרנטיים רבים על הפרידה שלה מבת-זוגה, מאיה ג'ריס. להב ביצעה את השיר בגמר "הכוכב הבא 2021", אך רק לאחר שלושה חודשים החליטה לפרסם אותו באופן מסחרי. מילות השיר מאדירות את הרגש הפנימי של להב על הכתבות שפורסמו עליה. לטענתה, לא אכפת לה מה אחרים כותבים עליה, ואילו אתרים פרסמו סיקורים עליה. להב ביצעה שיר זה לראשונה בלייב לאחר צאתו במהלך טקס הסיום של מרוץ הלפיד של תנועת המכבי הצעיר ב-30 בנובמבר 2021.
ביקורות

דור מאיר מועלם מאתר "Mako" ציין לרעה את העיתוי בו בחרה להב להוציא את השיר. הוא טען כי סגנון הרגאטון בו מושר הסינגל מיושן. מבקר המוזיקה הישראלי יוסי חרסונסקי כתב על השיר ביקורת שלילית והעניק לו שניים וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה. לטענתו, קולה של להב לא נשמע כלל בשיר, אלא רק צלילי דאנס אלקטרוני.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
הערות שוליים

↑  גיל משעלי, ‏"זה שיר שאני אומרת בו שבאמת לא אכפת לי מה אומרים עליי. תגידו מה שאתם רוצים", באתר ‏מאקו‏, 29 בנובמבר 2021
↑  דור מאיר מועלם, ‏זוט כבר לא אלה לי, באתר ‏מאקו‏, 9 בדצמבר 2021
↑  אלה לי - פקה פקה, יוסי חרסונסקי
| אלה לי להב |
| --- | --- | --- |
| סינגלים | "זוט עני" • "מה אתה רוצה?" • "שימי פס" • "פקה פקה" • "ורוד מבריק" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השמיים נעולים" |  |
| ערכים קשורים | הכוכב הבא לאירוויזיון 2020 |  |
פקה קיטומקי

| --- | --- |

 לידה:  10 במאי 1975 (בן 49) המנלינה, פינלנד 
 מדינה:  פינלנד 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת טמפרה 
 שפות היצירה:  פינית 
 סוגה:  שירה 
 
פֶּקָּה קִיטוֹמָקִי (בפינית: Pekka Kytömäki; נולד בשנת 1975) הוא משורר פיני.
ביוגרפיה

פקה קיטומקי נולד בעיר המנלינה, שבדרום פינלנד.
למד במחלקה לאנגלית של אוניברסיטת טמפרה. החל משנת 1999 (עם סיום לימודיו) ועד היום (2020) עובד במשרד תרגום. בשנת 2012, בגיל 37, החל לחבר שירים, ובשנת 2015 יצאה לאור אסופת השירים הראשונה שלו, "ללא הכנה לחורף" (Ei talvikunnossapitoa).
אחדים משיריו תורגמו לאנגלית בידי דוֹנַלְד אָדַמְסוֹן וראו אור באסופה דו-לשונית בשנת 2017. תרגומים עבריים של אחדים משיריו ראו אור בספר חסד ויערות, אסופה לשירה פינית צעירה, שראתה אור בשנת 2020, בתרגום רמי סערי ובהוצאת כרמל.
קיטומקי מתגורר עם משפחתו בעיר טמפרה, שבדרום-מערב פינלנד.
ספריו

"ללא הכנה לחורף" (2015)
"האור בוקע מבעד לחושך" (2016)
"החשיבה מגלגלת – שירים חוזרים ונשנים" (2018)
"הצתה" (2020)
"אישוני ההיסטוריה" (2023)
לקריאה נוספת

רמי סערי (משורר, עורך ומתרגם), חסד ויערות – אסופת משוררים פינים צעירים, הוצאת כרמל, 2020, עמודים 19–29.
הערות שוליים

↑  Runoilija Pekka Kytömäki: Sana on terve kun se leikkii, Aamulehti, 22.4.2016 (בפינית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 8415 7557  LCCN: n2019045910  VIAF: 168156563483723241195   WorldCat (עם VIAF): 168156563483723241195 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פרוטאוס (ירח)

| --- | --- |

פרוטאוס, צולם על ידי וויאג'ר 2, ב-25 בספטמבר 1989
 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  נפטון
 תאריך גילוי:  16 ביוני 1989 
 מגלה:  סטפן סינוט, וויאג'ר 2 
 על שם:  פרוטאוס 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  117,647 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.00053
 זמן הקפה:  1.12231477 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  7.623 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  0.524°
 מאפיינים פיזיים
 רדיוס קו משווה:  210±7 קילומטר
 ממדים:  418 (440×416×404) ק"מ
 נפח:  34,000,000 קילומטר מעוקב
 מסה:  ‎4.4×1019‎ ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  1.3 גרם/סמ"ק
 תאוצת הכובד בקו המשווה:  0.06 מטר/שנייה2
 זמן סיבוב עצמי:  1.12231477 ימים
 נטיית ציר הסיבוב:  0°
 אלבדו:  0.096
 בהירות נראית:  20.3
 מהירות מילוט:  0.16 ק"מ/שנייה
 טמפרטורה ממוצעת:  51 קלווין
 
פרוטאוס, הידוע גם כ-נפטון VIII, הוא הירח השני בגודלו של נפטון, כוכב הלכת השמיני במערכת השמש, והירח הגדול מבין הירחים הפנימיים שלו. פרוטאוס התגלה בשנת 1989 והוא נקרא על שמו של פרוטאוס, אל ים בעל יכולת שינוי הצורה במיתולוגיה היוונית.
גילוי

פרוטאוס התגלה מניתוח תמונות שצולמו על ידי גשושית המחקר וויאג'ר 2 בשעה שזו ביצעה מעוף באזור של נפטון בשנת 1989. סטפאן סינוט וברדפורט סמית הכריזו (IAUC 4806) על הגילוי ב-7 ביולי 1989. מאחר שהצילום בוצע במספר פריימים הגילוי עצמו התרחש כ-21 יום לפני, ב-16 ביוני באותה השנה.
מקור השם

עם גילויו, קיבל הירח את השם הזמני S/1989 N 1, ואת שמו הרשמי פרוטאוס הוא קיבל ב-16 בספטמבר 1991 על ידי האיגוד האסטרונומי הבינלאומי, הסמכות העליונה בקביעת שמות לגופי שמיים.
משום שנפטון נקרא על שמו של אל הים מהמיתולוגיה הרומית, הוחלט כי ירחיו של נפטון ייקראו על שמותיהם של אלי ים מהמיתולוגיות השונות. פרוטאוס היה אל ים במיתולוגיה היוונית בעל יכולת שינוי הצורה.
מאפיינים פיזיים

פרוטאוס הוא הירח השני בגודלו סביב נפטון, והירח הגדול ביותר מבין הירחים הפנימיים שלו. קוטרו מעל 400 ק"מ, גדול מנראיד, אך הוא לא התגלה בתצפיות מכדור הארץ בגלל קרבתו לנפטון, דבר שהקטין בצורה משמעותית את האור החוזר שלו מהשמש. פרוטאוס הוא אחד העצמים הכהים ביותר במערכת השמש, הוא שחור כמו פיח; בדומה לפובה, ירח של שבתאי, פרוטאוס מחזיר רק 6% מהאור שפוגע בו.
הירח בעל צורה מאוד לא סטנדרטית. הירח לא מראה שום סימן של פעילות גאולוגית, ופני השטח שלו מכילים הרבה מכתשים.
הערות שוליים

↑  IAU Circular No. 5347, תאריך פרסום 16 בספטמבר 1991
| 16 ירחי נפטון |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים (שגרתיים) | נייד (אנ') • תלסה • דספינה • גלתיאה • לריסה • היפוקמפ • פרוטאוס |  |
| ירחים לא שגרתיים | טריטון • נראיד • הלימיד (אנ') • סאיו (אנ') • S/2002 N 5 (אנ') • לאומדיה (אנ') • פסאמטי (אנ') • ניסו (אנ') • S/2021 N 1 (אנ') |  |
| ראו גם | טרויאני נפטון (אנ') • טבעות נפטון |  |
פרוחניק

פרוחניק (בפולנית: Pruchnik) היא עיירה במחוז ירוסלב שבפרובינציית פודקרפצקיה  בפולין, כ-17 ק"מ דרומית מערבית לירוסלב וכ-39 ק"מ מזרחית לז'שוב, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
פרוחניק נזכרת מהמאה ה-14, ועד אמצע המאה ה-15 הוענקו לה זכויות עיר. בסוף המאה ה-15 נהרסה העיירה מפשיטת הוולאכים, ובתחילת המאה ה-16 הוחרבה בידי הטטרים. באמצע המאה ה-17 נשרפה העיירה עד היסוד בידי הטרנסילבנים.
מסוף המאה ה-18 נודעה העיירה בשל סחר הסוסים שבה. בחלוקת פולין הראשונה, בשנת 1772, נכללה העיירה בתחום גליציה האוסטרית. במרחק שלושה ק"מ מהעיירה הוקם ארמון, ששרידיו קיימים עוד היום.
באפריל 2019, במהלך חגיגות יום שישי הטוב, התקיים בכפר מעין משפט שדה לבובה של יהודה איש קריות שהייתה לבושה כיהודי חרדי, במהלכו הבובה נתלתה, הובלה ברחובות העיר תוך כדי הלקאה ולבסוף הועלתה באש.
יהודי פרוחניק

התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא משנת 1563, ויישוב זה גדל לקראת סוף המאה ה-17. מאמצע המאה ה-19 התקיימה בעיירה קהילה מאורגנת, ונבנה בה בית כנסת. במהלך ולאחר מלחמת העולם הראשונה עזבו את העיירה יהודים רבים. בעיירה כיהן כאדמו"ר רבי אשר ישעיה אייכנשטיין משושלת זידיטשוב. בין רבני העיירה היה רבי ישראל שפירא, לימים הרבי מבלאז'וב.
בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 877 יהודים, רוב תושביה. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות כלפיהם מצד שכניהם הפולנים והאוקראינים, שכללו קריאות לחרם על עסקיהם וניפוץ שמשות בבתי יהודים. בתקופה זו פעלו בעיירה מספר תנועות נוער ציוניות.
יהודי פרוחניק > בשואה

עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים באמצע ספטמבר 1939, החלו החיילים הגרמנים לערוך פרעות ביהודיה, תוך ביצוע מעשי התעללות פומביים וחטיפות לעבודות כפייה משפילות. בהמשך, הוטלו על יהודי העיירה שני תשלומי כופר גבוהים, והוחרמו ונבזזו חנויות היהודים ביישוב, תוך חלוקת השלל בין תושבי הכפר הפולנים והאוקראינים.
בנובמבר 1939 הוציא ראש העיר האוקראיני של פרוחניק צו גירוש לכל יהודיה, ואלו הוסעו לפרבר של פשמישל. מאחר שהסובייטים לא התירו לאלו לעבור לשטחם, שהו כ-150 משפחות מהיישוב כשבועיים בשדה פתוח. משם חלקם הוסעו לקרקוב, וחלקם שבו בכוחות עצמם בפרוחניק, ומאוחר יותר הצטרפו אליהם המגורשים לקרקוב. בשובם לעיירה, מצאו היהודים כי בתיהם נבזזו, ונתפסו בחלקם בידי הפולנים והאוקראינים. כ-600 יהודי העיירה ששבו אליה נאלצו להתגורר בשכונת העוני של העיירה, בצפיפות רבה, ונצטוו לענוד סרטי זרוע. בקיץ 1940 שולחה קבוצת עובדים יהודים מהעיירה למחנה עבודה בפוסטקוב.
במהלך 1941 השתכנה בעיירה יחידה צבאית אוקראינית, אשר הרבתה בביצוע מעשי התעללות ביהודי היישוב. באוגוסט 1942 החלו הגרמנים באקציה בעיירה, בה שילחו את יהודיה למחנה המעבר בפלקיניה. שם חלק מהיהודים נרצחו במקום, והיתר שולחו בקרונות משא למחנה ההשמדה בלז'ץ. לאחר האקציה ערכו הגרמנים מצוד אחר יהודים מסתתרים בעיירה, ורצחו במקום את מי שאיתרו. לאחר הגירוש הסבו הגרמנים את בית הכנסת של פרוחניק למחסן תבואה.
מכ-900 יהודי העיירה שרדו את השואה 3 יהודים במסתור.
הערות שוליים

↑  איתמר אייכנר, אנטישמיות בפסח בפולין: תלו ושרפו בובה "יהודית", באתר ynet, 21 באפריל 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009464389005171  LCCN: no2013024635  NKC: ge681446  VIAF: 296230391   WorldCat (עם VIAF): 296230391
פקודה (הוראה)

פקודה היא הוראה שניתנה בגוף היררכי כמו צבא או משטרה, על ידי אדם שהוסמך לכך, ושהפרתה כרוכה בדרך כלל בסנקציה.
פקודות בצה"ל

בצבא, על כל חייל למלא פקודה של מפקד הגבוה ממנו בדרגתו, או של מי שהוסמך לתת לו פקודות מתוקף תפקידו.
חוק השיפוט הצבאי קובע עונש של בין 7-14 ימי מאסר לחייל שבמזיד לא קיים פקודה שניתנה לו מאת מפקד תוך מילוי תפקידו או שסירב לקיימה. העונש עולה ל-15 שנות מאסר, אם הדבר נעשה במהלך פעולה קרבית. חייל שלא קיים פקודה, מבלי שהוכח כי עשה זאת בכוונה, צפוי לעונש של שתי שנות מאסר, או 10 שנים אם אי הקיום היה במהלך פעולה קרבית. במקרים רבים, מסתפק צה"ל בהליך משמעתי, ואינו מגיש כתבי אישום.
חריג לכלל המחייב חיילים למלא אחר פקודות מפקדיהם הוא אם ברור וגלוי שהפקודה שניתנה היא לא חוקית ("פקודה בלתי חוקית בעליל"). כפי שנקבע בפסק הדין העוסק בטבח בכפר קאסם, מדובר במקרים קיצוניים, של "הפרת חוק גלויה ומובהקת, אי חוקיות ודאית והכרחית המופיעה על פני הפקודה עצמה, אופי פלילי ברור של הפקודה או של המעשים שהפקודה מצווה לעשותם, אי חוקיות הדוקרת את העין ומקוממת את הלב, אם העין אינה עיוורת והלב אינו אטום או מושחת - זוהי מידת אי החוקיות הדרושה כדי לבטל את חובת הציות של חייל ולהטיל עליו את האחריות הפלילית למעשיו".
במקרה שבו הפקודה אינה חוקית, אך אינן עומדות בתנאים אלה, על החייל לבצעה אף שאינה חוקית. בפני החייל עומדת האפשרות לפנות למפקדו של נותן ההוראה או להגיש קבילה לנציב קבילות חיילים.
במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר

חוק המשטרה ופקודת בתי הסוהר קובעים כי גם במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר, בהתאמה, אי מילוי הוראה או סירוב למלא הוראה מהווה עבירה משמעתית.
ראו גם

פקודה בלתי חוקית בעליל
פקודת מבצע
הערות שוליים

↑  ביד"צ מר/3/57 התובע הצבאי נ' רס"ן שמואל מלינקי ואח', פ"מ יז 90, 214.
פריסלנד

ערך זה עוסק במחוז בהולנד. אם התכוונתם לאי תעתוע, ראו .
פריסלנד (בפריזית: ‏Fryslânקובץ:Fy-Fryslân.ogg‏Ⓘ‏) הוא מחוז באזור פריזיה שבצפון הולנד. המחוז גובל בצפון עם הים הצפוני,  במערב עם ימת אייסלמיר, בדרום עם פלבולנד ועם אוברייסל, בצפון-מזרח עם דרנתה ובמזרח עם חרונינגן. עיר בירת המחוז היא לייוורדן שהיא גם העיר הגדולה במחוז.
במחוז 646,000 תושבים (2010), והוא המחוז ה-8 במספר התושבים בהולנד. שטח המחוז עומד על 3,341 קמ"ר, והוא המחוז ה-3 בגודלו בהולנד. צפיפות האוכלוסין במחוז עומדת על 192 איש לקמ"ר, הצפיפות ה-11 בגודלה בהולנד.
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה של הולנד משנת 2002/2003, ל-48% מאוכלוסיית המחוז אין דת, 36% מהתושבים פרוטסטנטים, 14% קתולים, 2% מוסלמים ו-6% מגדירים את עצמם אחרת.
פקודה (חיקוק)

פקודה (באנגלית: Ordinance) היא חקיקה ראשית של חיקוק (להבדיל מחקיקת משנה) שנחקקה על ידי הנציב העליון בימי המנדט הבריטי בארץ ישראל או על ידי מועצת המדינה הזמנית.
פקודת סדרי השלטון והמשפט שנחקקה עם קום מדינת ישראל על ידי מועצת המדינה הזמנית אימצה לתוך המשפט הישראלי את המשפט המנדטורי (לרבות הפקודות שנחקקו על ידי המחוקק המנדטורי).
קיימים מספר דברי חקיקה ראשית נוספים שקדמו לקום מדינת ישראל והם בעלי תוקף מחייב בה ובהם "דברי המלך במועצה", חקיקה בריטית ששימשה בתפקיד של מעין חוקה בימי המנדט הבריטי, חוקי פרלמנט בריטיים שהוחלו בעת המנדט ודינים עות'מאניים, המכונים לעיתים דין, ולעיתים "חוק" (כגון "חוק הפרוצדורה האזרחית העות'מאני" אשר סעיפים 80 ו-81 ממנו עודם בתוקף). כן עומדות בתוקפן תקנות ההגנה (שעת חירום) שהן חקיקה ראשית שהוצאה מכוח דבר המלך מ-1937 והן למעשה פקודה.
הסיבה לשימוש במונח פקודה, ולא במונח חוק, הוא כדי להבדיל בין חקיקה שנעשתה על ידי גוף נבחר וגוף שאינו נבחר. המונח חוק משמש דברי חקיקה שנעשו על ידי הגוף הנבחר – הכנסת. ואילו המונח פקודה משמש את החקיקה שנעשתה על ידי הגופים שלא נבחרו – הנציב העליון ומועצת המדינה הזמנית.
הגדרה חוקית

חוק הפרשנות, התשמ"א–1981, מגדיר "חוק" כ"חוק של הכנסת או פקודה", ואכן לשניים מעמד שווה. "דבר המלך במועצה" והחוקים העות'מאנים מוגדרים כ"דין".
המקור החוקתי לחקיקת הפקודות

"דבר המלך במועצה על ארץ ישראל" התקבל על ידי הממשלה הבריטית ב-10 באוגוסט 1922, והיה מעין חוקה של ארץ ישראל תחת שלטון המנדט הבריטי.
על פי סעיף 17 לדבר המלך, ניתנה סמכות החקיקה ל"מועצה מחוקקת" בת 22 חברים, בראשה אמור היה לעמוד הנציב העליון. במהלך כל תקופת המנדט לא נבחרה מועצה מעין זו, רעיון המועצה המחוקקת נזנח, ודבר מלך חדש, משנת 1923 הקנה את כל סמכויות החקיקה לנציב העליון.
סעיף 17 בנוסחו המתוקן הקנה לנציב העליון את הסמכות "ליתן תוקף חוקי לאותן פקודות שיהיה צורך בהן לשם השלום, הסדר והשלטון המתוקן בפלשתינה (א"י)...". סמכות זו הוגבלה בתנאים מספר:
חובת היוועצות עם מועצה מייעצת המורכבת מפקידי ממשלת המנדט.
פרסום הפקודה חודש ימים כהצעה לפני כניסתה לפועל. סמכות זו הייתה חסרת כל משמעות, כי בניגוד לדבר חקיקה המתקבל על ידי פרלמנט ריבוני, לא היה כל הליך של תיקון או הצבעה על נוסח הצעות הפקודה.
אישור מטעם מזכיר הממלכה, הוא שר המושבות.
זכות המלך לדחות פקודה תוך שנה מיום הינתנה.
איסור חקיקת פקודה הסותרת את לשון המנדט (איסור זה אינו קבוע בלשון דבר המלך, והוא התפתחות פסיקתית מאוחרת).
איסור חקיקת פקודה המגבילה את חופש המצפון והפולחן או מפלה בין התושבים על יסוד הלאום, הדת או השפה.
איסורים אלו יכולים היו להיעקף באמצעות חקיקת "דבר מלך" נוסף שהסמיך את הנציב העליון לפעול אף באופן הסותר את רוח המנדט. כך למשל, הוסמך הנציב העליון ב"דבר מלך" משנת 1939 להתקין תקנות, על פי רוח "הספר הלבן" המגבילות העברת קרקע ליהודים, על אף שהדבר סתר בבירור את לשון כתב המנדט.
מעמדן החוקי של הפקודות כיום

כאמור, פקודת סדרי השלטון והמשפט, שהתקבלה על ידי מועצת המדינה הזמנית עם קום המדינה, קיבלה את כל מערכת החוקים הבריטיים, ובהם הפקודות, שהיו בתוקף עם קום המדינה.
הכנסת מוסמכת לשנות פקודות, ואף לבטלן כליל. עם זאת פקודות רבות עדיין נותרו בתוקף, כאשר הבסיס להן אינו חקיקה עצמאית של הכנסת כי אם הנוסח המנדטורי (אם כי עליו מתווספים שינויים רבים שהכניסה הכנסת במהלך השנים) או נוסח חדש בעברית של החקיקה המנדטורית. בין הפקודות העיקריות שנותרו מימי המנדט הבריטי:
פקודת בזיון בית משפט
פקודת הנזיקין
פקודת השטרות
פקודת בריאות העם
פקודת הסמים המסוכנים
פקודת העיריות
פקודת הראיות
פקודת התעבורה
פקודת מס הכנסה
פקודת המשטרה
פקודת הדרכים ומסילות הברזל
פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)
פקודת הסטטיסטיקה
פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)
פקודת בתי הסוהר
פקודת המלט
פקודת הנישואין והגירושין (רישום)
פקודת הרופאים
פקודת המכס
פקודת הבנקאות
פקודת הפטנטים והמדגמים
ובין הפקודות העיקריות שחוקקה מועצת המדינה הזמנית ונותרו בתוקף, כולן או חלקן:
פקודת סדרי השלטון והמשפט
פקודת שטח השיפוט והסמכויות
פקודת צבא הגנה לישראל
פקודת שטח נטוש.
פקודות רבות מימי המנדט הבריטי (כגון פקודת העיתונות) או כאלה שחוקקה מועצת המדינה הזמנית (כגון פקודת מניעת טרור) בוטלו במהלך השנים, ולעיתים הוחלפו בחקיקה עדכנית.
על המשך קיומן של הפקודות, בהן כאלה שהן "לא רק ישנות אלא גם מיושנות", כתב פרופ' יצחק זמיר: "זהו כתם על ספר החוקים של ישראל. כבר לפני שנים רבות היה צריך להחליפן בחוקים ישראליים, ההולמים את המקום והזמן, ועדיין צריך לעשות זאת."