נוער הגבעות
מעורבות בפלילים של נערי גבעות

רובו של פרק זה אינו כולל מקורות או הערות שוליים, וככל הנראה, הקיימים אינם מספקים. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים.
נערי גבעות ביצעו פעולות אלימות כלפי פלסטינים. גורם ביטחון התבטא בשנת 2018 שאופן פעולתם של נערים אלה היה מאורגן ומתוחכם, הם פעלו כשהם רעולי פנים ובפעולות מסוימות ידיהם היו מכוסות כדי להימנע מהשארת טביעות אצבע, והם אף נמנעו משימוש בפלאפונים, דבר המקשה על איתורם ומעצרם.
נערים אלה ביצעו פשעי שנאה, בהם פעולות תג מחיר, ניסיון להצתת מסגד בעקרבה ותקיפה אלימה של רועי צאן. בשנים 2014 עד 2018 הוגשו כ-100 כתבי אישום בכל שנה, נגד צעירים מנוער הגבעות על אירועים אלה. לקבוצה מיוחסים אלפי אירועים אלימים, בהם עשרות פיגועי טרור.[דרוש מקור][מפני ש...] בשנת 2018 נחקרו 152 אירועים אלימים שבוצעו נגד פלסטינים ונגד כוחות הביטחון, מהם 4 אירועים הנחשבים לפיגועים.[דרושה הבהרה][דרוש מקור][מפני ש...]
לאחר שנחקק חוק המאבק בטרור ביוני 2016, נעשה בו שימוש במשפטיהם של נאשמים בפעולות "תג מחיר", וקבוצות מנוער הגבעות שביצעו מעשים אלה הוגדרו כארגון טרור.
במרץ 2018 נגזרו עונשי מאסר של שנתיים וחצי עד חמש שנים על שלושה נאשמים שהורשעו בפעולות "תג מחיר", ובהן עבירות של חברות בארגון טרור, הצתה, תקיפה בנסיבות מחמירות ממניע גזעני, חבלה בכוונה מחמירה, השחתת פני מקרקעין ממניע גזעני. מורשעים אלה ושני מורשעים נוספים ערערו לבית המשפט העליון, אך זה דחה את ערעורם (פרט למורשע אחד שקיבל הקלה בעונשו). בפסק הדין נקבע כי מעשיהם של שניים מהמערערים "מהווים מעשי טרור במסגרת ארגון טרור, הן לפי ההגדרות הרחבות של פקודת מניעת טרור והן לפי ההגדרות הממוקדות של חוק המאבק בטרור".
במשפטו של הקטין א' מפרשת הפיגוע בדומא נקבע כי קבוצה אלימה מאנשי נוער הגבעות היא ארגון טרור. על פי עדותו של א' המתוארת בפסק הדין, הוא היה שייך לקבוצה ובה כ-100 חברים מנוער הגבעות המבצעים פעולות "תג מחיר" ביישובים פלסטיניים, בהן פעולות תקיפה, גניבה והצתת מבנים ורכבים באופן העלול להביא לפגיעה בגוף ובנפש. הנאשם הבהיר כי מטרתה של הפעילות האלימה היא לערער את הסדר והביטחון הציבורי. עם החברים בקבוצה נמנו גם רוצחי מוחמד אבו ח'דיר ומציתי כנסיית הלחם והדגים. לדברי השופטים, קבוצה זו עונה על ההגדרות של ארגון טרור, ודבריו של א' מוכיחים מעבר לספק סביר כי יש להרשיעו בעבירה של חברות בארגון טרור, לפי הגדרתו בחוק המאבק בטרור. א' ביקש לערער על הרשעתו בחברות בארגון טרור, אך ערעורו נדחה. בנימוקים לדחייה כתב השופט יוסף אלרון: "דפוסי הפעילות של המערער וחבריו זהים לאלו של ארגוני טרור אחרים, המבקשים לקדם סדר מדיני וחברתי חדש בהתאם להשקפת עולמם, תוך ביצוע פעולות אלימות כלפי הציבור."
בעונת המסיק נפוצה התופעה שבה אנשי נוער הגבעות פוגעים בעצי זית של פלסטינים, על ידי עקירתם או פגיעה בשורשים או בגזע העץ. לעיתים מתבצעת פעולה זו כאשר הפלסטינים לא רשאים לשהות בשטח המטע שלהם לאחר שהוא הוכרז כשטח צבאי סגור. העיתונאי דני קושמרו ראיין בשנת 2011 שלוש צעירות תושבות המאחז רמת מגרון. אחת מהן ניהלה את פורום "ארץ מולדת" בערוץ 7, שבו מתעדכנים אנשי נוער הגבעות על אירועים צפויים. היא נעצרה בעבר על השחתת מקרקעין ורכבים פלסטיניים. בראיון היא מסבירה כי עצי הזית שייכים ליהודים, כולל ליד מוח'מאס, והערבים הם גזלנים כי אין להם בעלות על דבר. היא טוענת שכריתת עצי הזית מסייעת למאבק על ארץ ישראל באופן פשטני: "איפה שיש עצי זית – יש ערבי. איפה שיש ערבי – יש פיגוע. אם עץ זית קשור לערבי, כנראה שעץ זית לא צריך להיות כאן. זמנית".
באוגוסט 2024 פנה ראש השב"כ, רונן בר, במכתב לראש הממשלה, בנימין נתניהו, ולאחדים משרי הממשלה ובו הזהיר מפני תופעות אלימות של נוער הגבעות.
בתחילת פברואר 2025 הציתו צעירים דוברי עברית מסגד וטרקטור בכפר מוערג׳את והמשטרה פתחה בחקירה בחדש לפשע לאומני. באמצע החודש תועדו מספר התקפות של נוער הגבעות על פלסטינים, בהן עוכבו שני קטינים וקטין נוסף נעצר, כשעל גופו סכין.