stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כפר אשמדים
דמיון להארי פוטר

ישנו דמיון רב בין העקרונות העומדים בבסיס עולם הקסמים של כפר אשמדים ושל הארי פוטר. כך למשל, בית הספר לכישוף (כפר אשמדים והוגוורטס) נמצא בפנימייה במקום מרוחק ומבודד מאוכלוסייה "רגילה". בשני הספרים ישנה מגבלת גיל על יכולת הכישוף (בכפר אשמדים בגיל 13, ובהארי פוטר בגיל 17). כמו כן בשני הספרים מתוארות דמויות הזזות בתוך התמונות של בתי הספר, ובשניהם קיים מורה שהוא למעשה רוח רפאים.
עלילתו של הספר הבא בסדרה של כפר אשמדים מתאר מכשף שמגיע לבית הספר ומתמנה למורה, אך למעשה כוונתו לגנוב חפץ קסום רב עוצמה מבית הספר. דבר זה דומה לנסיונותיו של וולדמורט להתמנות למורה להתגוננות מפני כוחות האופל, כאשר מטרתו האמיתית היא גנבת החפצים של ארבעת מייסדי הוגוורטס.
ראו גם

הארי פוטר - מונחים
כפר אשמדים (מיני-סדרה)
הערות שוליים

↑  groosham grange
יחיאל הלר

ערך זה עוסק ברב ליטאי מחבר שו"ת "עמודי אור". אם התכוונתם לאחיינו, רבה של קוידנוב, ראו .
רבי יחיאל הלר (אב ה'תקע"ד, 1814 - י"א בכסלו ה'תרכ"ב, 14 בנובמבר 1861) היה רב ליטאי. רבן של הלוסק, וולקוביסק, סובאלק ופלונגיאן. מחבר הספר "עמודי אור" וחיבורים רבים אחרים.
ביוגרפיה

נולד בקוידנוב לרבקה בת ר' אברהם הלר מצאצאי הרב יום-טוב ליפמן הלר ולרב אהרן הלר. כל אחיו כיהנו כרבנים: אחיו הגדול היה הרב ישראל "חריף" הלר, מתלמידי רבי חיים מוולוז'ין וראש ישיבה בישיבת מיר; הרב מאיר הלר כיהן כדיין בווילנה וכרב בקוסטיקוביץ שליד מוהילב; אחיו הצעיר היה הרב יהושע הלר מחבר "חוסן יהושע" ורבן של ערים בליטא. גיסו היה רבי אליהו לוינזון מקרטינגה (ר' אלי' קרטינגר).
כבר בצעירותו נודע בכינוי "העילוי מקוידנוב". נסע למינסק ללמוד בבית המדרש המפורסם בשעתו "בלומקה'ס קלויז". בשנת 1835 (ראשית תקצ"ו), והוא בן 21 בלבד, החל לכהן כרבה של הלוסק, משרה שבה החזיק עד 1843 (ניסן תר"ג), אז עבר לכהן כרבה של וולקוביסק במקום רבי יצחק אייזיק חבר, שעבר לכהן בסובאלק. בתקופה זו פרסם את מאמרו המפורסם "כבוד העמים שבזמנינו" שתורגם לכמה שפות והודפס בידי לאון מנדלשטם בספר "שני פרקים" (1852).
בסוף 1853 (תרי"ד) התמנה כרבה של סובאלק, לאחר פטירתו של הרב הקודם רבי יצחק אייזיק חבר (שאת מקומו מילא אף ברבנות וולקוביסק). בחג השבועות ה'תרי"ד נפטרה אשתו פסיה והוא נישא בשנית לחיה לוינזון, נכדת רבי אברהם אחי הגר"א. הוא כיהן כרבה של סובאלק במשך חמש שנים עד 1858, אז עבר לכהן כרבה של פלונגיאן.
הוא התפרסם כאחד מגדולי הדור למרות גילו הצעיר ורבנים גדולים החלו לפנות אליו בשאלות הלכתיות במקרים סבוכים, כמו גם בבקשה להצטרף להיתרי עגונה, בולטים בין הפונים אליו: הרב אברהם צבי הירש אייזנשטט שאף ציטט אותו בחיבורו החשוב "פתחי תשובה", והרב שמואל אביגדור תוספאה מחבר "תנא תוספאה". ספרו "עמודי אור" (קניגסברג תרי"ז) הביא לפרסומו בבתי המדרש בליטא כאחד מגאוני ליטא. שם הספר מכיל את המילה אור להנצחת שמם של הוריו בראשי התיבות אהרן ורבקה.
הוא נפטר בפתאומיות בפלונגיאן ביום חמישי י"א בכסלו ה'תרכ"ב, 14 בנובמבר 1861. בן 47 היה בפטירתו.
בנו, הרב אברהם הלר, מחבר הספר "יפה נוף", כיהן כרבן של יאנישוק, הזנפוט וליבוי.
לקריאה נוספת

ברל כהן, ראשוני הרבנים בסובאלק: ר' יחיאל הלר, בתוך: יהודה אלראי ויוסף כרוסט (עורכים), ספר קהילת סובאלק ובנותיה: בקלורובה, ויז'אן, סייני, פונסק, פיליפובה, פשרושלה, ראצק יהודה תל אביב: הוצאת יאיר ע"ש אברהם שטרן, תשמ"ט-1989. עמ' 149
הערות שוליים

↑  ברל כהן, להלן "לקריאה נוספת", ומקורות אחרים, מייחסים לו את חיבור המאמר "כבוד מלך" על החובה לאהוב ולכבד את הצאר הרוסי. ייחוס זה שגוי ככל הנראה, ראו על כך: עזריאל שוחט, משהו על הספר "שני פרקים", סיני, קב, עמ' סג, הערה 3.
↑  שמואל יוסף פין, כנסת ישראל, הערך "הר"ר יחיאל ב"ר אהרן העליר" עמ' 522, באתר היברובוקס.
↑  בעקבות פטירתה התעורר אצלו הספק אם מותר לפי ההלכה לבכות בחג: "סמכתי על סברת הפוסקים דמי שהבכיה היא תענוג לו מותר לבכות, וראיתי כי זולת זה הייתי משומם יותר", ראו על כך: עמודי אור, סימן עו.
↑  עמק שושנים, סובאלק, תמוז. אחרי אשר זרחה עלינו אור שמש התורה..., המגיד, 15 ביולי 1858.
↑  הכנת הספר לדפוס הושלמה בתרט"ו וזה פרט השנה שנקבע בשער הספר והטעה את הביבליוגרפים לקבוע את השנה כשנת הדפוס. ראו על כך: כצמן, להלן "קישורים חיצוניים", עמ' תרעא.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300354805171  ISNI: 0000 0000 7990 9364  LCCN: nr96041535  NTA: 297355333  VIAF: 36820388   WorldCat (עם VIAF): 36820388
מישור חוף הכרמל

מבט על מישור חוף הכרמל מחיפה
חוף הכרמל, מבט מהכרמל באזור צומת אורן
חוף הכרמל, מבט מחוטם הכרמל
חוף הים, במבט ממורדות הכרמל
מישור חוף הכרמל הוא חלק ממישור החוף הצפוני, בקטע שמראש הכרמל בצפון ועד נחל תנינים בדרום, בתחום שיפוטה של המועצה האזורית חוף הכרמל.
מישור חוף הכרמל מחולק לאורכו על ידי שלושה רכסי כורכר שנוצרו בתקופות שונות כתוצאה מנסיגת הים ופלישתו לאזור החוף. בין רכסי הכורכר נמצאים עמקים פורים הנקראים אבוס או מרזבה על שם צורתם הצרה והמאורכת. את העמקים האלה חוצים לרוחבם נחלים, שברובם הם נחלי אכזב (נחל מערות, נחל אורן ועוד).
במזרח המישור נמצאת המרזבה, בה יש הצטברות של קרקע חרסיתית, תנאי ניקוז קשים ומעט מאוד מחשופים של סלע. באזור זה השתרעו ביצות כבארה עד לניקוזן בשנות העשרים של המאה העשרים. במערב, נמצאים רכסי הכורכר המקבילים לחוף הים (מיכאלסון 1970). על גבי רכסי הכורכר הוקמו רבים מאתרי היישוב, שם גם ניתן לחצוב מתקנים, קברים וחומרי בניה.
תולדות האזור

אזור חוף הכרמל שימש אזור אסטרטגי וצומת דרכים בעל חשיבות רבה ביותר. מדובר בדרך המלך שעברה לאורך החוף, דרך המלך הרומאית שעברה על רכסי הכורכר ודרך ואדי מילק שהובילה מאזור שפלת החוף למגידו. נמלי ים חשובים היו לאורך החוף בתקופות השונות (קיסריה, תל דור, עתלית). כבר בתקופה הפרהיסטורית היו חיים תוססים באזור, לראיה מערות האדם הקדמון במורדות הכרמל.
בעת העתיקה היו באזור שני מרכזים גדולים: בעיר דור (בתקופת מלכי ישראל) ובעיר קיסריה (בתקופה הרומית). החיים היהודיים באזור נמשכו עד למאה השישית לספירה. בתקופת השלטון המוסלמי והעות'מאני היו פזורים באזור כפרים ערביים רבים: פוריידיס, צרפנד (כיום צרופה), עין ע'זאל (כיום עין איילה), איגזי (כיום כרם מהר"ל), כפר לם (כיום הבונים), ג'בע (כיום גבע כרמל ומצפה עופר). במהלך מלחמת העצמאות רוקנו כפרים אלה, למעט פוריידיס, מתושביהם וננטשו לחלוטין. עם גל ההתיישבות הגדול של שנת 1949 הוקמו מרבית ישובי חוף הכרמל.
ראו גם

מועצה אזורית חוף הכרמל
הרפסודה (סרט)

| --- | --- |

סמליל הסרט
 בימוי:  עודד רז
 הופק בידי:  יהונתן פארן קרן מיכאל רענן גרשוני רחל פארן
 תסריט:  עמיקם קובנר דניאל קוץ' יהונתן בר אילן
 עריכה:  עידית פארן וויס
 שחקנים ראשיים:  עומר דהן אנה זק עידן שקרוקה שחף כרמל יעקובוביץ'
 מוזיקה:  רן בגנו
 צילום:  דוד סטרז'מייסטר
 מדינה:  ישראל ישראל
 חברת הפקה:  דורי מדיה דרסט אולפני הרצליה
 חברה מפיצה:  רשת 13 דורי מדיה דרסט דרוש עוד מידע
 הקרנת בכורה:  2021
 משך הקרנה:  90 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  דרמה הרפתקאות
 דף הסרט ב־IMDb
הרפסודה הוא סרט נעורים ישראלי בבימוי של עודד רז, אשר יצא לאקרנים בשנת 2021. זהו סרט דרמה והרפתקאות המספר את סיפורו של עידו כספי, נער בן 17 אשר רוצה לראות משחק של מכבי חיפה, קבוצת כדורגל שהוא אוהב, מול ליברפול ומתכוון לבנות רפסודה בהשראת קון-טיקי יחד עם חבריו ולשוט לקפריסין לראות את המשחק. כמה חודשים אחרי הקרנת הסרט, יצא ספר המבוסס על הסרט מנקודת המבט של סשה, שהיא אחת הדמויות האחרות בסיפור.
עלילה

שלושה נערים מחליטים לבנות רפסודה ולשוט למשחק גמר גביע של מכבי חיפה נגד ליברפול, שהוזז לקפריסין בשל המצב הביטחוני בישראל. נערה מהשכבה מתגנבת למסע הימי, במהלכו החברות ביניהם תעמוד למבחן, הם יטעמו את טעמה של אהבה ראשונה ויגלו בעצמם תכונות ויכולות שלא הכירו קודם לכן. ההרפתקה התמימה תהפוך למסע של התבגרות.
שחקנים ודמויות > דמויות ראשיות

עידו כספי (עומר דהן) – נער בגיל ההתבגרות. אמו מתה שנתיים לפני עלילת הסרט, מה שגורם לסערה בחייו האישיים. חבר טוב של יוני וארז. מתאהב בסשה והופך להיות לבן זוגתה. המציא את רעיון "הרפסודה" "בטעות" ומכך יצר את עלילת הסרט. אוהד מכבי חיפה.
סשה "פרוסקה" (אנה זק) – נערה בגיל ההתבגרות. בלוגרית פופולרית אך ממצה את מקצוע הביוטי. ילידת רוסיה. שמעה את רעיון הרפסודה והתפלחה אל הרפסודה. בעלת ידיד בשם מתניה הגורם לעידו לחשוב שמתניה הוא בן הזוג שלה מכך שמתניה נישק את סשה באחד הבלוגים שלה. מתאהבת בעידו והופכת להיות בת זוגו. ארז מרבה לקרוא לה בשם "פרוסקה". אוהדת "מזויפת" של מכבי חיפה.
ארז (עידן שקרוקה) – נער בגיל ההתבגרות. המצחיק של החבורה, חבר טוב של עידו ויוני. ממציא חברה בשם דנה אך במהלך הסרט מגלים כי דנה לא קיימת. היחידי בחבורה שלקח את רעיון הרפסודה ברצינות. מרבה לקרוא לסשה בשם "פרוסקה". אוהד מכבי חיפה.
יוני (שחף כרמל יעקובוביץ') – נער בגיל ההתבגרות. חנון, פחדן, אחראי, ומרבה לחשב סטטיסטיקות. בעל עכבר בשם מקס. היה נגד רעיון הרפסודה אך לאחר שארז ועידו לקחו לו את מקס שחה לרפסודה לקחת את מקס אך בסוף נשאר ברפסודה. אוהד מכבי חיפה.
שחקנים ודמויות > דמויות משניות

ראובן כספי (קובי מאור) – אביו של עידו. אשתו מתה, ובגלל זה הוא דואג הרבה יותר לעידו. במהלך הסרט הוא ואמה של סשה חוקרים איפה הם. נהג מונית. נשוי לרונה.
יולה (אולה שור-סלקטר) – אמה של סשה. דואגת לסשה מאז צאתה לרפסודה ללא ידיעתה. חוקרת ביחד עם ראובן את היעלמותם של עידו, סשה, ארז, ויוני.
מתניה (ברק שמיר) – ידיד של סשה. משתתף בבלוג שלה אך יוצר אי הבנה בין סשה לעידו. נער יפה ומקובל בבית ספרו.
ענבל – אחותו של ארז. חושבת שהוא יצא לאילת. נוהגת לעצבן את ארז.
דודי (אריה צ'רנר) – עובד עם ראובן ועבד עם אמא של עידו. ראש מועדון השייט של חיפה.
רונה כספי (ורד בוסקילה) – אמו של עידו. מתה לפני עלילת הסרט ממחלה שלא מוזכרת בסרט. מדריכה במועדון השייט של חיפה, לאחר מותה המועדון נקרא על שמה, בעלת גביעים ומדליות של שייט. נשואה לראובן. נראית רק בתמונות.
תמרה (תמרה האן) – חברתה הרעה של סשה. חלק מחבורת הילדות המקובלות, מן "השפוטות" של סשה, והתנהגה באכזריות אל עידו וחבריו.
שחקנים ודמויות > חיות

מקס – עכבר, אותו מגדל יוני. פחדן, ואוהב להיות בכלובו. אוהב בעיקר את יוני וסשה.
הספר

בשנת 2021 יצא הספר: "הרפסודה: הסיפור של סשה" שהיה עלילה לפני הסרט המלא, וחייה של סשה (אנה זק).
אליפות ארצות הברית הפתוחה 1931

| --- | --- |

אצטדיון של מועדון הטניס וסט סייד
 ענף:  טניס 
 תקופת התחרות:  15 באוגוסט 1931 – 10 בספטמבר 1931 (27 ימים) 
 מספר תחרות:  51 
 עיר מארחת:  ניו יורק, בוסטון
 אצטדיון:  מועדון הטניס וסט סייד מועדון הקריקט לונגווד
 זוכה:  גברים:אלזוורת' ויינס (ארצות הברית) נשים:הלן וילס (ארצות הברית) זוגות גברים:וילמר אליסון/ג'ון ואן רין (ארצות הברית)  זוגות נשים:בטי נאטהול/איילין בנט ויטינגסטול (הממלכה המאוחדת) זוגות מעורבים:בטי נאטהול (הממלכה המאוחדת)/ג'ורג' לוט (ארצות הברית)
 
 → אליפות ארצות הברית הפתוחה 1930 אליפות ארצות הברית הפתוחה 1932 ← 
 
אליפות ארצות הברית הפתוחה 1931 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי הדשא. למעט תחרות זוגות הגברים התחרויות התקיימו במועדון הטניס וסט סייד שבקווינס. התחרות התחילה ב-15 באוגוסט בתחרות הנשים שהסתיימה ב-20 באוגוסט. תחרויות זוגות הגברים התקיימו בפרברי בוסטון. הם החלו ב-3 בספטמבר והסתיימו ב-10 בספטמבר.
בתחרות זו בטי נאטהול זכתה בתואר בתחרות זוגות נשים וזוגות מעורבים. הלן וילס ניצחה תבחרות הנשים בפעם השביעית ואחרונה.
התחרות > תחרות הגברים

לתחרות זו נרשמו 72 טניסאים שחולקו ל-8 בתים. 16 הטניסאים החזקים קיבלו דירוג (לטניסאים אמריקאים וטניסאים זרים בנפרד) כדלקמן:
| --- | --- |
 אלזוורת' ויינס (ארצות הברית ארצות הברית), ניצח בתחרות  פרנק שילדס (ארצות הברית ארצות הברית), הודח ברבע הגמר  סידני ווד (ארצות הברית ארצות הברית), הודח בסיבוב השלישי  ג'ורג' לוט (ארצות הברית ארצות הברית), הפסיד בגמר  ג'ון דואג (ארצות הברית ארצות הברית), מנצח תחרות 1930, הודח בחיצ הגמר  קליפורד סאטר (ארצות הברית ארצות הברית), הודח בסיבוב הרביעי  ג'ון ואן רין (ארצות הברית ארצות הברית), הודח ברבע הגמר  וילמר אליסון (ארצות הברית ארצות הברית), הודח בסיבוב השני:  פרד פרי (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודח בחצי הגמר  כריסטיאן בוסו (צרפת צרפת), הודח בסיבוב הרביעי  ג'וגרג' יוז (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודח בסיבוב השלישי  ז'אק בריניון (צרפת צרפת), הודח בסיבוב השני  ג'ק רייט (קנדה (1921-1957)), הודח בסיבוב הראשון  מרסל ריינוויל (קנדה (1921-1957)), הודח בסיבוב הראשון  מרסל ברנר (צרפת צרפת), הודח בסיבוב השני  אנדרה מרלין (צרפת צרפת), הודח בסיבוב השלישי
מנצח וימבלדון 1930 ג'ון דואג הודח בחצי הגמר. במשחק הגמר אלזוורת' ויינס מארצות הברית נפגש עם ג'ורג' לוט מארצות הברית וניצח ב-4 מערכות.
התחרות > תחרות הנשים

בתחרות הנשים השתתפו מספר טניסאיות שחולקו ל-4 בתים. בוצע דירוג הטניסאיות החזקות לטניסאיות אמריקאיות וטניסאיות זרות בנפרד.
| --- | --- |
 הלן וילס (ארצות הברית ארצות הברית), מנצחת תחרות 1923–1925, 1927-1929, ניצחה תחרות  הלן ג'ייקובס (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה ברבע הגמר  אנה הרפר (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה ברבע הגמר  מאריון זינדרסטיין ג'סופ (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה בסיבוב השלישי  מרג'ורי מוריל (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה בסיבוב השני  מרג'ורי גלדמן ואן רין (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה בסיבוב השני  דורוטי וייזל (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה ברבע הגמר  ז'וזפין קרויקשנק (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה בסיבוב השלישי:  בטי נאטהול (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), מנצח תחרות 1930, הודחה בחצי הגמר  פיליס מאדפורד (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחה בחצי הגמר  דורותי ראונד (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחה בסיבוב השלישי  איילין בנט ויטינגסטול (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הפסידה בגמר  דורותי שפרד-ברון (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחה ברבע הגמר  ג'ואן רידלי (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחה בסיבוב השלישי  אלסי גולזק פיטמן (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחה בסיבוב השלישי  מוד לוי (ממלכת איטליה ממלכת איטליה), הודחה בסיבוב הראשון
מנצחת תחרות 1930 בטי נאטהול הודחה בחצי הגמר. במשחק הגמר הלן וילס מארצות הברית נפגשה עם איליין בנט ויטינגסאל מבריטניה וניצחה אותה ב-2 מערכות. הלן וילס ניצחה תבחרות הנשים בפעם השביעית ואחרונה.
התחרות > תחרות זוגות גברים

בתחרות השתתפו מספר זוגות. במשחק הגמר וילמר אליסון/ג'ון ואן רין מארצות הברית נפגשו עם זוג אמריקאי גרגורי מנגין/ברקלי בל וניצחו אותם ב-3 מערכות.
התחרות > תחרות זוגות נשים

בתחרות השתתפו 31 זוגות. הזוגות החזקות קיבלו דירוג (אמריקאיות וזרות בנפרד) כדמקלן:
| --- | --- |
 ז'וזפין קרויקשנק (ארצות הברית ארצות הברית)/מרג'ורי גלדמן ואן רין (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בחצי הגמר  אנה הרפר (ארצות הברית ארצות הברית)/מוד לוי (ממלכת איטליה ממלכת איטליה), הודחו ברבע הגמר  מריון ג'סוף/מרג'ורי מוריל (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב השני  דורותי אנדרוס/וירג'יניה הילרי (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב הראשון:  בטי נאטהול/איילין בנט ויטינגסטול (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), ניצחו בתחרות  פיליס מדפורד/דורותי שפרד-ברון (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחו בחצי הגמר  אלסי פיטמן/ג'ואן רידלי (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הודחו בסיבוב השני   ?  הלן ג'ייקובס (ארצות הברית ארצות הברית)/דורותי ראונד (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת), הפסידו בגמר
במשחק הגמר בטי נאטהול/איילין בנט ויטינגסטול מבריטניה נפגשו עם הלן ג'ייקובס מארצות הברית/דורותי ראונד מבריטניה וניצחו אותם ב-2 מערכות. לבאי נאטהול זה היה הניצחון השני ברציפות.
התחרות > תחרות זוגות מעורבים

בתחרות השתתפו 22 זוגות. במשחק הגמר בטי נאטהול מבריטניה/ג'ורג' לוט מארצות הברית נפגשו עם אנה הרפר/וילמר אליסון האמריקאים וניצחו אותם ב-2 מערכות.
הערות שוליים

↑  מיקום תחרויות
אלזוורת' ויינס, מנצח תחרות הגברים
הלן וילס, מנצחת תחרות הנשים
קאצי אופיה

| --- | --- |

 לידה:  10 בנובמבר 1988 (בת 36) Eksjö parish, שוודיה 
 שם לידה:  מואה אנה מריה קרלבקר
 שם במה:  Cazzi Opeia 
 מוקד פעילות:  שוודיה 
 סוגה:  מוזיקה אלקטרונית 
 סוג קול:  סופרן 
 שפה מועדפת:  שוודית 
 פרסים והוקרה:  Musikförläggarnas pris (נובמבר 2021)  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 פרופיל ב-IMDb
 
מואה אנה מריה קרלבקר (בשוודית: Moa Anna Maria Carlebecker; נולדה ב-10 בנובמבר 1988), הידועה בשם הבמה שלה קאצי אופיה (בשוודית: Cazzi Opeia), היא זמרת ופזמונאיץ שוודית.
ביוגרפיה

קרלבקר נולדה במחוז ינשפין, בדרום שוודיה. בילדותה נדדה עם משפחתה באירופה ובארצות הברית. השם "קאצי אופיה" שאוב מקבוצת הכוכבים קסיופאה.
בשנת 2009 השתתפה בעונה השישית של Idol. היא הגיעה לחצי הגמר והפסידה למרייט האנסון.
במקביל המפיק בילי מאן וחברת התקליטים מאצ'ו רקורדס, שעבדה בעבר עם פינק, שר וג'סיקה סימפסון, החלו להתעניין בה. סינגל הבכורה שלה, "I Belong to You", הפך ללהיט עם יציאת הרמיקס הרשמי שלו מאת טייסטו. בנוסף, היא פרסמה גרסת כיסוי לשירה של ליידי גאגא, "Judas".‏
בשנת 2016 חתמה על חוזה הפצה עם אקו מיוזיק רייטס אירופה. בנוסף, חתמה על חוזה הקלטות עם סופירייר רקורדס. ב-5 במאי 2017 השתתפה אופיה ברצועה של האמן 528 בשם "Meat".‏ ב-16 בנובמבר 2018 הוציאה את הסינגל "Rich".
בשנת 2022 התחרתה במלודיפסטיבלן, הקדם השוודי לתחרות הזמר של האירוויזיון, עם השיר "I Can't Get Enough".‏ היא העפילה לגמר, שהתקיים ב-12 במרץ, בו סיימה במקום התשיעי. בשנת 2023 הייתה שותפה לכתיבת השיר "Tattoo" בביצוע לורן, שניצח באירוויזיון 2023 בליברפול שבממלכה המאוחדת.
ב-1 בדצמבר אישר תאגיד השידור השוודי כי אופיה עתידה להשתתף במלודיפסטיבלן השנתי פעם נוספת עם השיר "Give My Heart a Break".‏ היא התחרתה במקצה השלישי, שנערך ב-17 בפברואר בווקשה. בסיום סבב ההצבעה השני דורגה במקום הראשון, והעפילה לשלב הגמר, שנערך ב-9 במרץ. בשלב הגמר סיימה במקום הרביעי עם 87 נקודות.
הערות שוליים

1 2  Wilson, Malou (2022-02-18). "Därför känner du igen Cazzi Opeia i Melodifestivalen 2022 – heter Moa". נבדק ב-2022-04-18.
↑  "Peek a Boo! Ft. Cazzi Opeia". ארכיון מ-2018-02-09. נבדק ב-2018-02-08.
↑  Hilton, Perez. "Hot Cover Of Lady GaGa's Judas! MUST Watch!!!". perezhilton.com. ארכיון מ-2011-04-24. נבדק ב-20 באפריל 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Meat (Feat. Cazzi Opeia) [Music from "Veni Vidi Vici" series] by 528". iTunes. 5 במאי 2017. ארכיון מ-9 בפברואר 2018. נבדק ב-8 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Hela listan – de tävlar i Melodifestivalen 2022". SVT Nyheter (בשוודית). 2021-12-01. ארכיון מ-2022-01-30. נבדק ב-2022-02-22.
↑  O'Donoghue, Tom (2022-03-06). "Melodifestivalen 2022: results of the semi-final". ESCXtra (באנגלית). ארכיון מ-2022-03-05. נבדק ב-2022-03-06.
↑  "Loreen". eurovision.tv (באנגלית). נבדק ב-2023-12-01.
↑  Van Waarden, Franciska (2023-11-01). "Sweden: Melodifestivalen 2024 Participants Revealed on December 1st". Eurovoix (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-11-01.
↑  "The 30 artists competing in Sweden's Melodifestivalen 2024". Eurovision.tv. European Broadcasting Union (EBU). 2023-12-01. נבדק ב-2023-12-01.
↑  "Melodifestivalen 2024 - Deltävling 3: Växjö". Mellopedia (בשוודית). SVT. נבדק ב-2024-02-17.
↑  "Melodifestivalen 2024 - Final: Stockholm". Mellopedia (בשוודית). SVT. נבדק ב-2024-02-03.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 7570 3544  MusicBrainz: e303885f-e622-4e75-93e8-680ae6f467c1  VIAF: 7179163877747246060002   WorldCat (עם VIAF): 7179163877747246060002
יחידת המלב"ח

יחידת המלב"ח (מפקדה לטיפול בחללים) היא חטיבת מילואים בצה"ל של חיל הרבנות הצבאית, שאמונה על טיפול בחללי צה"ל, החל מרגע נפילתם ועד להבאתם לקבורה. בראש החטיבה ניצב אל"ם במילואים, ותחתיו נמצאים מספר גדודים, שלכל אחד תחום פעילות אחרת. על אף שמדובר ביחידת מילואים, היא פועלת גם בימי שגרה בשעת הצורך במסגרת ענף זיהוי וקבורה (זו"ק) של חיל הרבנות הצבאית. מי שעומד כיום בראש היחידה הוא אל"ם (במיל') הרב אייל מורדוך.
על מנת להביא לזיהויו המהיר של החלל, במיוחד בשעת מלחמה, יחידות המלב"ח נדרשות לבצע את פעילותן במהירות מוגברת. כל זה על מנת לצמצם מקרים בהם משפחות החללים ישמעו באמצעי התקשורת על מותו של בן משפחתם, בטרם יקבלו הודעה מסודרת מקציני הנפגעים של צה"ל. וכן כדי לאפשר את קיומן של לוויות החללים במהירות האפשרית.
היסטוריה

קודם למלחמת ששת הימים החזיקו הפיקודים השונים ביחידות קבורה פיקודיות (יק"פ), שהיו תחת פיקודו של הרב הפיקודי, והיו אמונים על כלל הליכי קבורתם. צוותים אלה כללו שלושה קצינים בשירות קבע. במקביל אליהם הפעיל מטה הרבנות הצבאית צוות קברנים מטכ"לי נוסף.
לאחר מלחמת ששת הימים: במהלך המלחמה, ובעקבות מספר הנופלים הגבוה שעמד על 779 חללים משורות הצבא, הבינו בצה"ל שאין בכוח היק"פים היכולת לעמוד באירועים בעלי חללים ורבים, וכמו כן עלתה שאלת הסמכות בסוגיית הטיפול בחללים בצה"ל. בלב השאלה עלתה סוגיית התרת העגונות, מה שמצריך מעורבות מלאה של גורמים הלכתיים בהליך הזיהוי. כחודשיים לאחר המלחמה נחקק בכנסת חוק רישום פטירת חיילים. במסגרת החוק, ניתנה הסמכות הבלעדית לקביעת מותו של חייל לידיו של הרב הראשי לצה"ל, האלוף הרב שלמה גורן, שכיהן באותם ימים כרב הצבאי הראשי, החליט בעקבות החוק לגבש נהלים להכשרת כוח אדם שיטפל בחללי צה"ל ובוידוא זיהוים.
המגויסים הראשונים למערך החדש, שרק החל להתגבש, הגיעו משורות יוצאי החברא קדישא הצבאית, וכן מעורכי דין כדוגמת עו"ד מנחם נאמן (לימים סגן נשיא בית המשפט המחוזי בחיפה) ועו"ד יעקב נאמן (לימים שר המשפטים). זמן קצר לאחר גיבוש הצוות הוחלט להפוך את המערך כולו לכוח מטכ"לי.
כחלק מבניית הכוח המטכ"לי, הוקמה פלוגה ט' שמנתה 160 חיילים. מפקדו הראשון של הכוח המטכ"לי היה סרן שמואל אפל, עו"ד צעיר אשר שימש בזמן המלחמה כמפקד בית הקברות הארעי בקיבוץ בארי. סגנו של אפל היה רס"ר רפי לוי, אשר עסק בפינוי חללים מזירות מלחמה כבר במהלך מבצע קדש. ניסיונם של השניים בטיפול בחללי צה"ל עמד מאחורי ההחלטה למנותם לפקד על הפלוגה החדשה.
במקביל להקמת פלוגה ט', הוחלט למסד את מערך הזיהוי שהחל להתגבש תוך כדי המלחמה ובעיקר לאחר העברת חוק רישום פטירת חיילים. כחלק ממיסודו, שונה שמו של מערך הזיהוי למדור המטכ"לי לזיהוי חללים. מי שהופקד על ניהולו של המדור היה סא"ל (במיל') נתן הלוי, שבמהלך המלחמה שימש כמפקד צוות הקבורה המטכ"לי. תפקידו של המדור היה לרכז את כל הנתונים שנאספו על החלל ולגבש המלצת זיהוי סופית לרב הראשי לצה"ל.
היסטוריה > מלחמת יום הכיפורים

למרות שהוכשרה לבצע סריקות לאיתור ואיסוף נתונים על חללים, לא היה לפלוגה ט' את היכולת לתת מענה להמוני החללים של מלחמת יום הכיפורים. כתוצאה מכך, חללים רבים הושארו על ידי יחידותיהם בשטחי הלחימה. תוך כדי הלחימה הקימו מספר אוגדות צוותי סריקה מאולתרים. הפלוגה עצמה לשניים, כאשר שתי מחלקות נשלחו לזירה הדרומית ושתיים נוספות נשלחו לחזק את יק"פ צפון. לאחר מלחמת יום הכיפורים הוחלט, כחלק מהמסקנות מהמלחמה, לגבש צוותי סריקה שזאת תהיה מומחיותם. הצוותים הללו, שלימים יהפכו ליחידות סריקה (יס"ר), שובצו בתוך הפיקודים השונים ולעיתים אף באוגדות.
עם פרוץ המלחמה הוקמו ברחבי ישראל מספר בתי עלמין ארעיים, חלקם היו בשימוש גם במהלך מלחמת ששת הימים, ואפילו בזמן מבצע קדש: בארי ומשמר הנגב בדרום, עפולה ונהריה בצפון, וחלקות ארעיות בתוך החלקות הצבאיות בבית העלמין בקריית שאול שבתל אביב ובהר הרצל בירושלים. בכל אחד מבתי העלמין הארעיים הופעלו שתי מחלקות: מחלקת איסוף נתוני חלל ומחלקת קבורה. מחלקות איסוף הנתונים ריכזו את כל המידע שהיה קיים על החללים שהובאו לקבורה. ממצאים אלה סייעו רבות לזיהויים של החללים וקביעת גורלם של חלק מהנעדרים.
בתחילת המלחמה התקבלה ההחלטה שכל החללים יקברו קודם לכן בקבורה זמנית, אלא אם זיהויים הודאי היה חלוט כבר בשעת הקבורה הראשונית. הסיבה לכך היה הקושי הגדול בזיהויים של חלק לא מבוטל מהחללים במלחמה, וכן מצב החירום שהקשה על קיומם של לוויות סדירות בזמן הלחימה. החללים נקברו בטקס הלכתי מלא, כאשר על הקברים הזמניים לא הוצבו שמות, אלא רק מספרי חללים. כחודש לאחר המלחמה נפתחו בתי העלמין הארעיים לביקורי משפחות. תוך כשנה לאחר המלחמה הובאו כלל החללים לקבורת קבע.
בחודשים שלפני פרוץ המלחמה הוחלט בצה"ל להקים יחידה חדשה שתפקידה לנהל את חקירות זיהוי החללים. לימים תקרא יחידה זו יחידת חקירות זיהוי (יחק"ז). מי שאיישו את התפקידים ביחידה היו אנשי מילואים של הרבנות הצבאית, קצינים בעלי ניסיון ביחידות הקבורה ועורכי דין בעלי ידע רלוונטי. איוש היחידה הושלם ימים ספורים לפני פרוץ המלחמה.
בימי המלחמה הראשונים הסתייעה יחידת חקירות הזיהוי בניסיונם של ותיקי יחידות הקבורה מימי מבצע קדש, וכן בגורמים שונים שסופחו ליחידה, כדוגמת חוקרי מז"פ, רופאי שיניים מחיל הרפואה, אנתרופולוגים ומומחי המכון לרפואה משפטית.
לאחר המלחמה, וכאחד הלקחים ממנה, הוחלט להרחיב את מאגר הנתונים שצה"ל אוסף מכל מתגייס חדש, כך שיכלול גם טביעות אצבע. זאת במטרה להוסיף סימנים שבאמצעותם ניתן לזהות חללים, לצד DNA וצילומי שיניים. ב־1994 הוקם מאגר טביעות האצבע של צה"ל הפועל בבסיס תל השומר.
לאחר המלחמה הוחלט לייצר נוהלי עבודה ברורים שעל פיהם יופעלו מעתה והלאה הליכי חילוץ החללים, איסוף הנתונים והבאתם לקבורה.
היסטוריה > מלחמת לבנון הראשונה

במהלך מלחמת לבנון הראשונה שקלו בצה"ל לפתוח שוב בתי עלמין ארעיים לאור מספרם הרב של החללים. הרב הראשי לצה"ל באותה העת, האלוף הרב גד נבון, התנגד לכך בתוקף, ואמר שמערכת הזיהוי של הרבנות הצבאית תוכל לתת מענה, כך שניתן יהיה לזהות את הנופלים במהירות ולהביאם לקבורת קבע. התנגדותו נולדה כחלק מהליך הסקת המסקנות ממשבר האמון שנוצר בין משפחות החללים לבין צה"ל בזמן אירועי מלחמת יום הכיפורים.