stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Brividi

"Brividi" (בעברית: "צמרמורות") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרים האיטלקים מחמוד ובלאנקו אשר יצא לאור ב-2 בפברואר 2022 על ידי חברת התקליטים יוניברסל מיוזיק. הוא ייצג את איטליה באירוויזיון 2022, לאחר שניצח בפסטיבל סן רמו 2022.
השיר שבר את שיא ההשמעות ליום בספוטיפיי באיטליה, לאחר שצבר מעל ל-3.3 מיליון השמעות ביום אחד.
על השיר

"Brividi", שנכתב והולחן על ידי מחמוד, בלאנקו והמפיק המוזיקלי מיכלאנג'לו, מספר על סופה של מערכת יחסים הומוסקסואלית. כשנשאל בריאיון לעיתון "קוריירה דלה סרה" על ההחלטה להוציא שיר יחד עם מחמוד סיפר בלאנרו כי:
נפגשנו בקיץ 2021 במקרה בסטודיו של מיכלאנג'לו בווסקאוטו, בנפת קרמונה. את הפזמון הלחנו באמצעות אקורד שגוי שניגנתי בפסנתר. כול אחד מאיתנו עבד על הבתים, כדי לספר על אהבה בהתאם לנקודת המבט האישית שלנו.
ביקורות

פרנצ'סקו צ'יגנולה מ-TV Sorrisi e Canzoni מתאר את "Brividi" כשילוב בין מספר סגנונות אופי, ומגדיר אותה כיצירה עכשווית ומודרנית, ששוברת את מוסכמות העולם ההטרוסקסואלי. לטענתו, צ'יגנולה מצא בטקסט מספר הדגשות המבטאות חוסר ביטחון ודיכאון. דניאל ונטורלי, כתב תרבות של מגזין Vanity Fair, ציין כי השיר יכול להתייחס גם למערכת יחסים הטרסקסואלית.
ולריה רנדון מלה סטמפה סיפרה כי המשמעות של השיר, בה שני בני הזוג חשים סבל ממערכת היחסים שלהם, מצמררת אותה. היא אף ציינה כי שני הקולות של בלאנקו ושל מחמוד נשמעים היטב יחד. ברברה וינסטון מקוריירה דלה סרה תיארה את שיתוף הפעולה של השניים כפנומנלי. לטענתה, הקול השמימי של בלאנקו וקולו הגשמי של מחמוד משתלבים בצורה הרמונית, ויוצרים בלדה עכשווית נהדרת.
הצלחה מסחרית

ביום הראשון לצאתו צבר "Brividi"‏ 3.3 מיליון השמעות בספוטיפיי איטליה – מספר ההשמעות הגבוה ביותר בפלטפורמה האיטלקית לשיר ביום יציאתו לאור. הוא התמקם בחמשת השירים הפותחים של מצעד הספוטיפיי העולמי. ב-14 בפברואר 2022 העניק איגוד תעשיית ההקלטות האיטלקי ל-"Brividi" תואר פלטינה, לאחר שנמכר בכ-100,000 עותקים באיטליה. תואר זה שולש כשבועיים לאחר מכן. "Brividi" ניצב בראש מצעד ההשמעות בתחנות הרדיו האיטלקיות השונות.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ לשיר הופק על ידי אטיליו קוזאני וצולם באמסטרדם. הוא הועלה לערוץ היוטיוב של מחמוד ב-2 בפברואר 2022, במקביל ליציאת השיר.
קרדיטים וצוות

הקרדיטים לקוחים מאתר טיידל.
מיכלאנג'לו – הפקה, הלחנה
מחמוד – שירה, כתיבה
בלאנקו – שירה, כתיבה
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 15 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 21 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 1 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 2 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | - |  |
|  הממלכה המאוחדת | UK Download (OCC) | 65 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 31 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 4 |  |
|  לוקסמבורג | בילבורד | 11 |  |
|  ליטא | AGATA | 3 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 95 |  |
|  קרואטיה | טופ ליסטה | 21 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 59 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 1 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| איטליה (FIMI) | 8× פלטינה | 800,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 800,000 |
שלמה דב גויטיין

| --- | --- |

 לידה:  3 באפריל 1900 בורגקונשטאדט, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  6 בפברואר 1985 (בגיל 84) פרינסטון, ארצות הברית 
 מדינה:  גרמניה, ארצות הברית, ישראל 
 תאריך עלייה:  1923
 מקום לימודים:  אוניברסיטת גתה בפרנקפורט 
 שפות היצירה:  אנגלית, גרמנית, עברית 
 צאצאים:  אילה גורדון 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים (1965)  מדליית האסקינס (1973)  פרס הארווי (1980)  עמיתי מקארתור (1983)  עמית אקדמיית ימי הביניים של אמריקה (1970) 
 
שלמה דב (פְרִיץ) גוֹיטיין (בגרמנית: Goitein;‏ ד' בניסן תר"ס, 3 באפריל 1900, בּוּרְגְקוּנְשְטַאדט, פרנקוניה, בוואריה, גרמניה – ט"ו בשבט תשמ"ה, 6 בפברואר 1985, פרינסטון, ניו ג'רזי, ארצות הברית) היה היסטוריון שעסק בנושאי המזרח התיכון, תולדות היהודים בארצות האסלאם והגניזה הקהירית. מחקרו, פרט לגניזה, התמקד בעיקר בראשית האסלאם, במגעים בין היהדות לאסלאם, וביהדות תימן.
פרסים והוקרה

1965 – מלגת גוגנהיים
1973 – פרס יצחק בן-צבי
1980 – פרס הארווי מהטכניון
1983 – מענק עמיתי מקארתור.
קיבל תוארי דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטאות רבות.
ספרו "חברה ים תיכונית" זכה במדליית הזהב על שם Haskins מטעם ה-Medieval Society of America.
מחקרי הגניזה

גויטיין חקר שלוש מאות שנים של הגניזה, הוא גילה בקיאות הן בעולם היהדות והן בעולם האסלאם לדורותיהם, וחקר את יחסי הגומלין ביניהם. חקר הגניזה שלו הביא לראייה חדשה של תולדות עם ישראל בימי הביניים, ומחקרו האיר גם את קורות הנעשה באגן הים התיכון בפרק זמן זה. גויטיין היה גם מבכירי חוקרי יהדות תימן, מורשתה הרוחנית, לשונה, תרבותה ותולדותיה. במחקריו הסתמך על מקורות בכתב ומקורות בעל פה.
מחקרי הגניזה > דברי הערכה

דוד איילון אמר על שלמה דוב גויטיין: "פרופ' שלמה דב גויטיין הוא אחד מגדולי חוקרי תולדות האסלאם ותולדות היהודים בימינו. מאז גולדציהר לא קם היסטוריון אשר ידו רב לו באסלאם וביהדות גם יחד כמוהו". וכן: "גולת הכותרת של יצירתו המדעית של גויטיין הוא חקר הגניזה... רבים לפניו עסקו בגניזה הקהירית, אך הוא היה הראשון אשר טיפל בה בצורה כה שיטתית, מעמיקה וממצה כשבידיו כל הכלים וכל הכישורים הדרושים לכך." וכן: "מהווים מחקריו בתולדות היהודים בארצות האסלאם נקודת מפנה בשטח זה. יתר על כן: למסקנות מחקרו על היהודים השלכות מרחיקות לכת על חקר האסלאם בכלל." יהושע פראוור כתב עליו: "הקים מהמסד עד הטפחות, בניין פאר של קהילות ישראל שחיו שלוש מאות שנה ומעלה בצל חצי הסהר מגיברלטר במערב ולארכה של צפון אפריקה ועד למבואות הודו רבתי". יואל קרמר כתב עליו: "ספרו הגדול שהיה לקלאסיקה היה בבחינת הצבת ההיסטוריה היהודית במסגרת גאופוליטית ותרבותית שונה; בקשת זהות חדשה ומקום הולם יותר לישראל בין האומות." שלמה מורג כתב: "שני התחומים החשובים אשר עסק בהם, ואשר מחקריו שינו את פניהם מן הקצה והקימו בהם מפעלות עתירי ממדים: חקר יהודי תימן וחקר הגניזה." יורם ארדר אמר עליו: "הוא הבכיר בחוקרי הגניזה". וכן: "פרופסור שלמה דוב גויטיין, החוקר הבולט ביותר בימים ההם בחקר תולדות היהודים בארצות ערב." חוה לצרוס-יפה כתבה עליו: "פועלו המדעי המקיף, אשר הגיע לשיאו ולייחודו בהפיכת חקר הגניזה הקהירית לדיסציפלינה מקצועית עצמאית הן במסגרת חקר תולדות עם ישראל והן במסגרת חקר תולדות האסלאם."
מחקרי הגניזה > חברה ים-תיכונית

חקר הגניזה הקהירית של גויטיין התפרסם בסדרת ספרים בת חמישה כרכים בשם: "Mediterranean Society" (וכרך ששי נוסף, שהוא מפתח לחמשת הכרכים הקודמים, יצא לאחר מותו של גויטיין, יחד עם פולה סנדרס). מחקר זה הוא חלוצי בתחום הגניזה הקהירית, שנחקרה אך מעט עד פרסומו, והוא היצירה מעמיקה והמקיפה ביותר על הגניזה הקהירית. סדרת הספרים היא סקירה כללית של ההיסטוריה של היהודים בארצות הים התיכון בין המאה ה-11 למאה ה-13. הסדרה מציגה את חייהם היומיומיים של אותם יהודים, ובייחוד במצרים, על רקע הארצות, העמים והדתות (מוסלמים ונוצרים) שבהם חיו. הכרך הראשון עוסק בחיי הכלכלה של החברה הים-תיכונית של אותם ימים. הכרך השני עוסק בארגון הקהילתי והכרך השלישי בארגון המשפחתי. הכרך הרביעי עוסק בחיי היום-יום – תנאי דיור, ביגוד, אביזרים ביתיים, תזונה וכיוצא בזה, ואילו הכרך החמישי עוסק במנהגיהם ובגישותיהם לחיים של מושאי מחקרו. בספר הוא מנתח את "הגניזה ההיסטורית", שהיא חלק מהגניזה הקהירית המונה כחמישה עשר אלף דפים (מתוך כשלוש מאות אלף דפי הגניזה) ובהם תעודות קהילתיות, כתבי סוחרים ומכתבים פרטיים. סדרת הספרים יצאה גם במהדורה מקוצרת, כספר אחד, בשנת 1999, בעריכתו של פרופ' יעקב לסנר. המהדורה המקוצרת תורגמה לאיטלקית, בשנת 2002; ולעברית, בהוצאת ידיעות אחרונות, בשנת 2005.
ספריו > לאחר מותו

A Mediterranean society, an abridgment in one volume, revised and edited by Jacob Lassner, Berkeley, California: University of California Press, 1999.
Una società Mediterranea, Presentazione di Elena Loewenthal, traduzione dalla lingua inglese di Giuseppe Bernardi, Milano: Bompiani, 2002 (paperback edition: 2008).
חברה ים-תיכונית. מאנגלית: איה ברויר, עריכת תרגום: דליה טסלר. עריכה אקדמית: מירי שפר. תל אביב, ידיעות אחרונות, 2005. (תרגום של הגרסה מקוצרת בכרך אחד למפעלו בן ששת הכרכים של גויטיין, ראו לעיל).
S.D. Goitein and Mordechai A. Friedman, India Traders of the Middle Ages: Documents from the Cairo Geniza ("India Book"), Ben Zvi Institute, Jerusalem and Brill, Leiden & Boston, 2008, Etudes sur le Judaïsme Médiéval, tome XXXI, 918 pp. (paperback edition, 2 vol. set, 2011).
יוסף אללבדי סוחר הודו הגדול, תעודות מגניזת קהיר (ספר הודו א'), שלמה דב גויטיין ומרדכי עקיבא פרידמן, ירושלים, מכון בן צבי וקרן הרב דוד ועמליה רוזן, תשס"ט–2009.
מצ’מון נגיד ארץ תימן וסחר הודו, תעודות מגניזת קהיר (ספר הודו ב') שלמה דב גויטיין ומרדכי עקיבא פרידמן, ירושלים, מכון בן צבי וקרן הרב דוד ועמליה רוזן, תש"ע–2010.
אברהם בן יגו סוחר ויצרן בהודו, תעודות מגניזת קהיר (ספר הודו ג'), שלמה דב גויטיין ומרדכי עקיבא פרידמן, ירושלים, מכון בן צבי וקרן הרב דוד ועמליה רוזן, תש"ע–2010.
חלפון הסוחר המשכיל והנוסע הגדול, תעודות מגניזת קהיר (ספר הודו ד׳, חלק ב׳), שלמה דב גויטיין, מרדכי עקיבא פרידמן ובסיועו של אמיר אשור, ירושלים, מכון בן צבי וקרן הרב דוד משה ועמליה רוזן, תשע״ג–2013.
ממאמריו החשובים > על רבי יהודה הלוי

"הפרשה האחרונה בחיי רבנו יהודה הלוי לאור כתבי הגניזה", תרביץ, שנה כ"ד, תשט"ו, עמ' 21 ואילך.
"רבינו יהודה הלוי בספרד לאור כתבי הגניזה", תרביץ, שנה כ"ד, תשט"ו, עמ' 134–149.
"תיקונים ובירורים" (על שני המאמרים לעיל), תרביץ, שנה כ"ד, תשט"ו, עמ' 468.
"ארבעה מכתבים של יהודה הלוי" (מאוצרות הגניזה הקהירית), הדואר, שנה ל"ה, תשט"ז, עמ' 404–405.
"אוטוגראפים מידו של ר' יהודה הלוי", תרביץ, שנה כ"ה, תשט"ז, עמ' 393–412.
"ארבעה מכתבים בכתב ידו של יהודה הלוי" (מאוצרות הגניזה הקהירית), הארץ, מיום 26 במרץ 1956, עמ' 6; ומיום 30 במרץ 1956, מדור תרבות וספרות, עמ' ב.
"מכתב אל רבנו יהודה הלוי על אספת שיריו והביקורת שנמתחה עליהם" (כולל נספח: "מכתב על החודש ומחצית החודש הראשונים שעשה ר' יהודה הלוי באלכסנדריה"), תרביץ, שנה כ"ח, תשי"ט, עמ' 343–361.
"מכתב אל רבי יהודה הלוי מאת יהודה בן שמואל אלבדגושי אלקשתילי" תרביץ, שנה ל', תשכ"א, עמ' 379–384.
"The Biography of Rabbi Judah Ha-Levi in the light of the Cairo Geniza documents", Proceedings of American Academy for Jewish Research, Volume 28, 1959, pp. 41–56.
"אוטוגראף חדש מידו של רבנו יהודה הלוי", אוצר יהודי ספרד, ספר ח', תשכ"ה, עמ' 7–10.
"מכתב מחוגו של רבנו יהודה הלוי", תרביץ, שנה ל"ה, תשכ"ו, עמ' 274–277.
"לאגרתו החדשה של רבנו יהודה הלוי זק"ל", תרביץ שנה ל"ו, תשכ"ז, עמ' 299.
"Judaeo Arabic letters from Spain (early twelfth century)", Orientalia Hispanica, Volume 1, part 1 (J. M. Barral, editors, F. M. Pareja Jubilee Volume, I), Leiden: 1974, pp. 331–350.
"האם הגיע ר' יהודה הלוי אל חוף ארץ ישראל?", תרביץ, שנה מ"ו, תשל"ז, עמ' 245–250.
ממאמריו החשובים > על הרמב"ם

"מכתב אל הרמב"ם מאת אחיו דוד בדרכו אל הודו" (מאוצרות הגניזה), הארץ, מיום 3 בדצמבר 1954, מדור תרבות וספרות, עמ' א'.
"תשובות חדשות בכתב ידו של הרמב"ם", תרביץ, שנה כ"ח, תשי"ט, עמ' 190–196.
"אוטוגראף של הרמב"ם ומכתב אליו מאת אחותו מרים (עם השלמה לספר תשובות הרמב"ם)", תרביץ , שנה ל"ב, תשכ"ג, עמ' 184–194.
"תיקונים באוטוגראף של הרמב"ם ובמכתבה של אחותו מרים", תרביץ, שנה ל"ב, תשכ"ג, עמ' 299.
"תיקון נוסף באוטוגרף של הרמב"ם", תרביץ, שנה ל"ד, תשכ"ה, עמ' 195.
"חיי הרמב"ם לאור גילויים חדשים מן הגניזה הקהירית", פרקים, כרך ד', תשכ"ו, עמ' 29–42.
ממאמריו החשובים > על סוחרי הודו

"The Jewish India-merchants of the Middle Ages", India and Israel, volume 5, no. 12, Jun 1953, pp. 36–37.
"From the Mediterranean to India: documents on the trade to India, South Arabia, and East Africa from the eleventh and twelfth centuries", Speculum, volume 29, 1954, pp. 181–197.
"סוחרים יהודים בהודו בימי הביניים", על המשמר, גיליון 4024, מיום 5 באוקטובר 1956, עמ' 4.
"Letters and documents on the India trade in Medieval times", Islamic Culture, volume 37, 1963, pp. 188–205.
"From Aden to India, specimens of the correspondence of India Traders of the twelfth century", Journal of Economic and Social History of the Orient, volume 23, 1980, pp. 321–340.
Portrait of a Medieval India Trader, three letters from the Cairo Geniza", Bulletin of the School of Oriental and African Studies, volume 50, 1987, pp. 449–464.
"אברהם בן יגו סוחר יהודי בהודו", תעודה, ספר ט"ו, חקר הגניזה לאחר מאה שנה, תשנ"ט, עמ' 259–292 (ביחד עם מרדכי עקיבא פרידמן).
ממאמריו החשובים > על ארץ ישראל

"על שמותיה הערביים של ירושלים", מנחה ליהודה, מוגש להרב יהודה ליב זלוטניק (אבידע), ירושלים: תש"י, עמ' 62–66.
"האמנם אסר הח'ליפה עומר על היהודים לשבת בירושלים?", מלילה, ספר ג'–ד', תש"י, עמ' 156–165.
"ירושלים בתקופה הערבית (ד"א שצ"ח – ד"א תתנ"ט, 638–1099)", ירושלים, מחקרי ארץ ישראל, ספר י' פרס, ירושלים: הוצאת מוסד הרב קוק, תשי"ג, עמ' פ"ב–ק"ג.
ממאמריו החשובים > שונות

"המקאמה והמחברת, פרק בתולדות הספרות והחברה במזרח", מחברות לספרות, כרך ה', מחברת א', אייר תשי"א, עמ' 26–40 (ממאמריו המצוטטים ביותר).
"Israel in its Arab environment", seven lectures delivered at Columbia University, Jewish Observer and Middle East Review, Volume 1, 1952 – Volume 2, 1953.
"באיזה יום נפטר שבתי צבי", תרביץ, שנה כ"ז, תשי"ח, עמ' 104.
"The origin and nature of the Muslim Friday worship", The Muslim World, volume 49, 1959, pp. 183–195.
"The title and Office of the Nagid: a re-Examination", Jewish Quarterly Review, vol. 53, 1962, pp. 93–119.
"The origin and historical significance of North African Jewry", Proceedings of Seminar on Muslim-Jewish relations in North Africa, New York: World Jewish Congress, 1975, pp. 2–13.
פרסומים לכבודו

מחקרי עדות וגניזה, מוקדשים לשלמה דב גויטיין בהגיעו לגבורות, על ידי תומכיו וחבריו. בעריכת שלמה מורג, יששכר בן-עמי. ירושלים: הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, האוניברסיטה העברית, תשמ"א.
פעמים – רבעון לחקר קהילות ישראל במזרח, כרך 45: חברה ים-תיכונית 700–1700, ירושלים: מכון בן צבי, סתיו תשנ"א. החוברת יסודה בהרצאות שנמסרו בכנס שהתקיים במכון בן צבי, בתאריכים 25–26 במרץ 1990, לציון חמש שנים לפטירתו של גויטיין.
ביבליוגרפיה של כתביו

אברהם הטל, ביבליוגראפיה של כתבי פרופ' שלמה דב גויטיין, החברה המזרחית הישראלית והמכון ללימודי אסיה ואפריקה באוניברסיטה העברית, ירושלים, תשל"ה–1975 (548 כותרים).
אברהם הטל, ביבליוגראפיה של כתבי פרופ’ שלמה דב גויטיין, השלמות, ירושלים: מכון בן צבי, תשמ"ז–1987 (113 כותרים נוספים).
אברהם הטל, ביבליוגרפיה של כתבי פרופ' שלמה דב גויטיין, מהדורה שנייה מורחבת, ירושלים: מכון בן צבי, תש"ס–2000 (נוספו 76 כותרים; סה"כ 737 כותרים).
לקריאה נוספת

'גויטַין, שלמה דוב (פריץ)', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 124–125. (הספר בקטלוג ULI)
חוה לצרוס-יפה, "מבוא", ביבליוגראפיה של כתבי פרופ' שלמה דב גויטיין, עמ' 5–7.
דוד איילון, "ש"ד גויטיין ומחקריו", שם, עמ' 9–13.
R. Ettinghausen, "A New Scholary Guide: The Bibliography of the Writing of S. D. Goitein", ibid. pp. viii–xii.
S. D. Goitein, "The Life Story of a Scholar", ibid, pp. xiii–xxviii.
גבריאל שטרן, "ש"ד גויטיין – חוקר האסלאם, יהדות תימן והגניזה", על המשמר, מיום 11 באפריל 1980.
שלמה מורג, "המפגש התימני" של ש.ד. גויטיין", הארץ, מיום 6 בדצמבר 1983.
מרק ר. כהן, "(על) שלמה דב גויטיין, "היישוב בארץ-ישראל בראשית האסלאם ובתקופת הצלבנים, לאור כתבי הגניזה", ערך יוסף הקר (תש"ם)", תרביץ, נ"ג, א', תשמ"ד–1984, עמ' 149–154.
יוסף בן חיים טובי, "(על) שלמה דב גויטיין, "התימנים: היסטוריה, סדרי חברה, חיי רוח – מבחר מחקרים (תשמ"ג)", קריית ספר נ"ט, ב'–ג', תשמ"ד–1984, עמ' 603–608.
יהודה ניני, "מחקרי גויטין על יהדות תימן", פעמים 18, ירושלים: מכון בן צבי, תשמ"ד–1984, עמ' 126–130.
מרדכי עקיבא פרידמן, "פרופ’ ש"ד גויטיין, האדם והחוקר – קווים לדמותו", ידיעון האיגוד העולמי למדעי היהדות 26, תשמ"ו–1986, עמ' 51–66.
יואל קרמר, "גויטיין והחברה הים-תיכונית שלו", זמנים 34–35, 1990, עמ' 6–17.
מרדכי עקיבא פרידמן, "משהו על תרומת ש"ד גויטיין למחקר הבין-תחומי של התרבות הערבית-היהודית", ספונות, סדרה חדשה ה' [כ'], ירושלים: מכון בן צבי, תשנ"א–1991, עמ' 11–20.
אילה גורדון (עורכת), בין ש"י עגנון לש"ד גויטיין: מאמרי ביקורת וחליפת מכתבים, 1919–1970, ירושלים: הוצאה עצמית, 2008.
הערות שוליים

↑  "שלמה דב גויטיין ומחקריו בהיסטוריה של המזרח התיכון", בתוך: חגי ארליך, מבוא להיסטוריה של המזרח התיכון בעת החדשה, חטיבה ה': מלחמת-העולם הראשונה ועיצוב המזרח התיכון של ימינו, עמ' 222.
↑  ראו: גרשם שלום, 'מברלין לירושלים - זכרונות נעורים' (ערך אברהם שפירא), ירושלים: הוצאת עם עובד, תשמ"ב-1982, עמ' 193
↑  שלמה דב גויטיין, "דרכי בחקר יהדות תימן", בתוך: מנחם בן-ששון (עורך), התימנים: היסטוריה • סדרי חברה • חיי רוח - מבחר מחקרים, ירושלים: מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, תשמ"ג, עמ' 10
↑  הכוריאוגרפיה של ההנחיה המוזיאונית רחל שליטא (פלטפורמה - כתב עת, אתר מוזיאון ישראל
↑  עמק המצלבה אחד מספריה של גורדון
↑  חיים בן יחיא חבשוש, מסעות חבשוש (חזיון תימן – רויא אלימן): תרגום עברי ומקור ערבי, ההדיר, תרגם והקדים מבוא שלמה דב גויטיין, ירושלים: מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, תשמ"ג, באתר יד בן-צבי
↑  A Mediterranean Society, The Jewish communities of the Arab World as Portrayed in the Documents of the Cairo Geniza, University of California Press, Berkeley and Los Angeles, Volume V: the individual, 1988, p. ix.
↑  ארכיון שלמה דב גויטיין, בספרייה הלאומית
↑  דוד איילון, "ש"ד גויטיין ומחקריו", ביבליוגראפיה של כתבי פרופ' שלמה דב גויטיין, החברה המזרחית הישראלית והמכון ללימודי אסיה ואפריקה באוניברסיטה העברית, ירושלים, תשל"ה, עמ' 9.
1 2  שם, עמ' 11.
↑  בספר מחקרי עדות וגניזה.
↑  יואל קרמר, "גויטיין והחברה הים-תיכונית שלו", זמנים 35-34 (1990) 6.
↑  שלמה מורג, "ש"ד גויטיין: מפעלותיו בחקר יהדות תימן", פעמים, 22, תשמ"ה 1985, עמ' 10.
↑  יורם ארדר בריאיון עם משה גיל, מגזין זמנים, גיליון 95, קיץ 2006, עמ' 98.
↑  שם, עמ' 195
↑  חוה לצרוס יפה, "מבוא", ביבליוגראפיה של כתבי פרופ' שלמה דב גויטיין, עמ' 6.
1 2  מהדורת צילום עם הוספות ומפתחות, יצאה יחד עם חזיון תימן, ירושלים: מכון בן צבי, תשמ"ג.
↑  ספר הודו ג' יצא לאור לפני ספר הודו ב'.
↑  ספר הודו ד׳, חלק א׳: חלפון ויהודה הלוי - לקורותיהם של סוחר משכיל ומשורר דגול, תעודות מגניזת קהיר, ירושלים, מכון בן צבי וקרן הרב דוד משה ועמליה רוזן, תשע״ג-2013, נכתב על ידי מרדכי עקיבא פרידמן בלבד. כמו כן מתוכננים לצאת לאור כרך על הסוחר אבו זכרי כהן סגלמאסי, איש סגלמאסה (ספר הודו ה'); כרך נוסף על סוחרים אחרים (ספר הודו ו'); וכן כרך הכולל תעודות בעלות עניין כללי לסחר הודו (ספר הודו ז'). המידע על הספרים הנ״ל הוא לפי ספר הודו א', עמ' 11 - 12.
↑  לתרגום המאמר ראו אצל א' דורון (עורכת), יהודה הלוי, מבחר מאמרי ביקורת על יצירתו, תל אביב: 1968, עמ' 57 - 71 (המאמר הוא הערכה מחדש של חלק ממה שנכתב במאמרים הקודמים).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261700005171  PLWABN: 9810617337805606  BIBSYS: 90402195  BNE: XX1090293  BnF: cb12031361b (data)  CiNii: DA02523327  GND: 119225778  ICCU: VIAV091539  ISNI: 0000 0001 0860 8772  LCCN: n50034347  LNB: 000039893  NKC: ola20241237370  NLA: 35275395  NTA: 070437785  RERO: 02-A009564653  SELIBR: 56346  SNAC: w6f8758x  SUDOC: 028487389  TDVİA: goitein-shelomo-dov  Trove: 893178  VcBA: 495/118219  VIAF: 25948   WorldCat (עם VIAF): 25948
453

שנת 453 היא השנה ה-53 במאה ה-5. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. ספירת הנוצרים, המקובלת כיום, החלה בשנת 525, ולכן המספר הסודר של שנת 453 ניתן לה בדיעבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
נפטרו

מרץ - אטילה ההוני, מלכם של ההונים (נולד ב-406)
ראו גם

ילידי 453‎
נפטרים ב-453‎
Happy mapping

Happy mapping היא שיטה למדידת תאחיזה בין רצפי דנ"א שהוצעה בשנת 1989 על ידי החוקרים Paul H. Dear ו- Peter R. Cook, ומאפשרת להעריך את הסינטניה בין גנים וליצירת מפה גנטית. כמו במיפוי גנטי על בסיס רקומבינציה, גם שיטה זו מבוססת על שכיחות ההיפרדות בין גנים, אולם במקרה זה ההיפרדות מקורה בחיתוך יזום של הדנ"א על ידי הקרנה או אמצעים מכניים. לאחר החיתוך הדנ"א מרוצף, ובהנחה שהדנ"א נחתך באופן אקראי אז ככל שהגנים קרובים יותר זה לזה על הכרומוזום כך גדול יותר הסיכוי שהם יישארו יחד לאחר החיתוך.
בהשוואה למיפוי על בסיס רקומבינציה, לשיטה זו מספר יתרונות - היא אינה דורשת פולימורפיזם גנטי או את קיומה של רבייה וכן סביר להניח שחיתוך יזום הוא אקראי יותר מאשר רקומבינציה אשר ידוע שאינה מתרחשת באופן אקראי לכל אורך הגנום אלא מרוכזת באתרים ספציפיים.
מקור השם בראשי תיבות של שימוש ב- PCR לאנליזה של דנ"א הפלואידי ("Mapping based on the analysis of approximately HAPloid DNA samples using the PolYmerase chain reaction").
Cuz I Love You

Cuz I Love You (בעברית: כי אני אוהבת אותך) הוא אלבום האולפן השלישי של הזמרת-יוצרת האמריקאית ליזו. האלבום יצא לאור ב-19 באפריל 2019 על ידי חברות התקליטים אטלנטיק ונייס לייף.
האלבום הגיע למקום הרביעי במצעד הבילבורד 200.
האלבום נכלל במספר רשימות שפרסמו גופי תקשורת שונים לסיכום האלבומים הטובים ביותר לשנת 2019, וסיכום האלבומים של העשור השני. כתב העת בילבורד דירג את האלבום במקום ה-65 ברשימתם "100 האלבומים הטובים ביותר של העשור השני". בשנת 2019, מגזין הרולינג סטון ערך את רשימת "100 האלבומים הטובים ביותר של העשור השני" ודירג את האלבום במקום ה-69.
רקע והפקה

האלבום הופק על ידי ליזו, זאיר קואלו, מייק סאבאת', טוביאס וינקורן, דן פרבר, נאט מרקורו, אלון פלדר וריקי ריד. איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי העניק לאלבום את תואר הפלטינה על מכירות של למעלה ממיליון עותקים במדינה.
בסמוך לצאתו עלה האלבום לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
רשימת רצועות

| Cuz I Love You> מס' | Cuz I Love You> שם | Cuz I Love You> משך | Cuz I Love You>  | Cuz I Love You>  | Cuz I Love You>  | Cuz I Love You>  | Cuz I Love You>  | Cuz I Love You>  | Cuz I Love You>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Cuz I Love You  | 3:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Like a Girl  | 3:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Juice  | 3:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Soulmate  | 2:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Jerome  | 3:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Crybaby  | 2:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Tempo (בשיתוף מיסי אליוט)   | 2:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Exactly How I Feel (בשיתוף גוצ'י מיין)   | 2:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Better in Color  | 2:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Heaven Help Me  | 3:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Lingerie  | 3:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 33:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| Cuz I Love You — מהדורת דלוקס> מס' | Cuz I Love You — מהדורת דלוקס> שם | Cuz I Love You — מהדורת דלוקס> משך | Cuz I Love You — מהדורת דלוקס>  | Cuz I Love You — מהדורת דלוקס>  | Cuz I Love You — מהדורת דלוקס>  | Cuz I Love You — מהדורת דלוקס>  | Cuz I Love You — מהדורת דלוקס>  | Cuz I Love You — מהדורת דלוקס>  | Cuz I Love You — מהדורת דלוקס>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. | Boys  | 2:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Truth Hurts  | 2:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Water Me  | 3:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 42:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| Cuz I Love You — מהדורת סופר דלוקס> מס' | Cuz I Love You — מהדורת סופר דלוקס> שם | Cuz I Love You — מהדורת סופר דלוקס> משך | Cuz I Love You — מהדורת סופר דלוקס>  | Cuz I Love You — מהדורת סופר דלוקס>  | Cuz I Love You — מהדורת סופר דלוקס>  | Cuz I Love You — מהדורת סופר דלוקס>  | Cuz I Love You — מהדורת סופר דלוקס>  | Cuz I Love You — מהדורת סופר דלוקס>  | Cuz I Love You — מהדורת סופר דלוקס>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. | Good as Hell  | 2:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Good as Hell (בשיתוף אריאנה גרנדה)   | 2:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 47:18 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019-20)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019-20)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019-20)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 19 |
|  אירלנד | מצעד האלבומים האירי | 21 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 4 |
|  ארצות הברית | רולינג סטון טופ 200 | 7 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 68 |
|  הונגריה | Mahasz | 35 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 30 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי ה-R&B | 2 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 164 |
|  ליטא | AGATA | 89 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 31 |
|  סקוטלנד | מצעד האלבומים הסקוטי | 46 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 83 |
|  צרפת | SNEP | 111 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 7 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 75 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 20 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 30 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 41 |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 109 |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
| ברזיל (Pro-Música Brasil) | זהב | 20,000 |
| בריטניה (BPI) | זהב | 100,000 |
| קנדה (Music Canada) | פלטינה | 80,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד