stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוד אסאו
ביוגרפיה

נולד באיסטנבול שבאימפריה העות'מאנית בשנת 1914 ליצחק אסאו, בן למשפחה ספרדית שאבותיה הגיעו לטורקיה לאחר גירוש ספרד. בילדותו למד בתלמוד תורה "תפארת ישראל", ומשם המשיך לבית ספר של חברת כל ישראל חברים ברובע חאסקוי בעיר. בסיום לימודיו המשיך לישיבה ברובע, שבה למד אצל הרב יצחק אריאל, שהיה אב בית הדין של קושטא.
בחודש יולי 1928 נשלח על ידי לשכת בני ברית באיסטנבול לבית המדרש לרבנים באי רודוס שביוון. בשנת 1933 סיים את לימודיו לאחר שהוסמך שם להוראה, וכן לשמש כמורה לעברית וליהדות. עם סיום לימודיו, החל להיות פעיל במוסדות החינוך היהודיים באיסטנבול. באותה שנה החל לשמש בין היתר כמורה לעברית בבית ספר תיכון יהודי בעיר.
עם סיום שירותו הצבאי בשנת 1936, החל לשמש כחבר בבית הדין הרבני המקומי, ולאחר מכן שימש כמזכיר בית הדין וכמזכירו של החכם באשי של טורקיה, הרב רפאל סבאן. הרב סבאן קירבו, הסמיכו לרבנות ומינה אותו לחבר במועצת הרבנות המקומית.
בשנת 1950 מונה לשמש כרבה הראשי של הקהילה היהודית-איטלקית באיסטנבול. בשנת 1955 מונה לשמש כמנהל בית המדרש לרבנים באיסטנבול.
לאחר פטירת הרב רפאל סבאן בשנת 1960, נבחר הרב אסאו ב-9 בדצמבר 1961 לשמש תחתיו כחכם באשי וכרבה הראשי של טורקיה. ביום הכתרתו, קושט בית הכנסת הגדול המקומי "נוה שלום", ובמעמד ההכתרה השתתפו מושל טורקיה, רפיק טולגה, נציגי הפטריארך היווני, הפטריארך הארמני, הפטריארך הקתולי והפטריארך האורתודוקסי, נציג האפיפיור מרומא, הפטריארך של הכנסייה הביזנטית, וראשי הדת המוסלמית והנוצרית.
בחודש מרץ 1965, ביקר בישראל, לאחר ששב מוועידת רבנים בלונדון. יחד עם רעייתו, ביקר בביתו של הרב איסר יהודה אונטרמן, שם נערכה לו קבלת פנים על ידי הרב אונטרמן ושר הדתות זרח ורהפטיג, יחד עם שרים וחברי כנסת נוספים. בחודש אפריל של אותה השנה ערך ביקור בביתו של נשיא המדינה זלמן שזר, ונפגש עמו.
בחודש יולי 1966 ביקר הרב יצחק נסים בטורקיה כאורחו של הרב אסאו, שערך עבורו קבלת פנים וסעודה גדולה.
ב-28 בנובמבר 1979 נפגש עם האפיפיור, במסגרת פגישה של מנהיגי דת עמו.
בחודש ספטמבר 1980 נזרקה פצצה לעבר בניין הרבנות, שבו שכן משרדו של הרב, ומשרדי הקהילה היהודית, כ"תגובה" לחוקים שהעבירה ממשלת ישראל בנוגע לירושלים. הבניין ניזוק מעט, אולם לא היו נפגעים.
בחודש יולי 1984 נפגש עם סגן שר החוץ של ארצות הברית, אליוט אברמס, ודן עמו בנוגע למצב הקהילה היהודית בטורקיה.
בשנת 1986, בתקופה שבה כיהן גם כרב בית הכנסת הגדול "נוה שלום" באיסטנבול, התרחש בו "הפיגוע בבית הכנסת באיסטנבול", שבו נרצחו 22 יהודים. בראש ההלווייה שנערכה לנרצחים, צעדו הרב אסאו והרב מרדכי אליהו.
במשך שנות כהונתו, שמר על קשר עם אישי דת מוסלמים, קתולים-איטלקים, יוונים וארמנים, וכן עם אישים בכירים בממשלת טורקיה, בהם שרים ומנהיגי מפלגות פוליטיות.
שימש במשך כ-41 שנים כמנהיג הקהילה היהודית במדינה, ועד לפטירתו, היה הרב שכיהן במשך התקופה הכי ארוכה כרב ראשי במדינה באירופה.
שלט בשש שפות, בהן צרפתית, יוונית, איטלקית, לאדינו ועברית.
בשנים האחרונות לחייו מונה הרב יצחק חליבה לשמש כסגנו, בשל גילו המתקדם, שמנע ממנו לבצע את כלל התפקידים המוטלים על החכם באשי.
הלך לעולמו באיסטנבול ב-14 ביולי 2002 (ה' באב ה'תשס"ב), ונקבר בבית העלמין היהודי-ספרדי באולוס בעיר. הלווייתו יצאה מבית הכנסת הגדול "נוה שלום" באיסטנבול. ספדו לו נשיא טורקיה, אחמט נג'דט סזר, וראש הממשלה, בולנט אג'וויט.
השאיר אחריו שתי בנות ושני נכדים. סגנו, הרב יצחק חליבה, מונה לשמש תחתיו כחכם באשי וכרבה הראשי של טורקיה.
הערות שוליים

↑  לעיתים נכתב "אסיאו"
↑  עיתון הצופה, 18 במרץ 1965, באתר עיתונות יהודית היסטורית
↑  הרב הראשי נסים הגיע לאיסטנבול, עיתון הצופה, 19 ביולי 1966, באתר עיתונות יהודית היסטורית
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: הרב רפאל סבאן | רבנים ראשיים של טורקיה | הנוכחי: הרב יצחק חליבה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012160775805171  GND: 1123835004  VIAF: 804148523889820970000   WorldCat (עם VIAF): 804148523889820970000
גלריה צדיק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  גלריית אמנות 
 כתובת:  שמעון הצדיק 16 
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2009
 תאריך פתיחה רשמי:  2009 
 תאריך פירוק:  2019 
 קואורדינטות:  32°03′16″N 34°45′28″E﻿ / ﻿32.054509518991°N 34.757739273023°E﻿ / 32.054509518991; 34.757739273023
 www.zadikg.com
  (למפת גוש דן מוגדלת) גלריה צדיק(למפת גוש דן רגילה) גלריה צדיק(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גלריה צדיק(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גלריה צדיק
 
גלריה צדיק הייתה גלריה לאמנות שפעלה בין השנים 2009 ל-2019 במבנה עתיק באזור השוק היווני ביפו.
היסטוריה

"גלריה צדיק - לאמנות האפשר" הוקמה על ידי חנה קומן, תסריטאית ומרצה לקולנוע, שוחרת אמנות ואספנית. לדברי קומן הגלריה נועדה "להציג ולמכור אמנות במחירים סבירים ולאפשר לאמנים להתפרנס מיצירתם בכבוד".
המבנה שבו פעלה הגלריה היווה שמינית מתוך שוק מקורה שהוקם בשנת 1870 ברובע היווני ושימש משנת 1950 כבית חרושת לעקבי נעליים בשם ה"עקב". בשנות התשעים העירייה שינתה את ייעוד השכונה מבתי מלאכה זעירים לשכונת מגורים אבל האוכלוסייה לה ציפתה לא הגיעה, השכונה נעזבה והוזנחה והמקום הפך למחסן אריזות. בשנת 2008, על מנת להסב את החלל לגלריה לאמנות, המבנה עבר שיפוץ אינטנסיבי ונאמן למקור. השיפוץ חשף תקרות גבוהות ומקומרות ואיפשר להציג את האמנות בתאורה טבעית.
בדצמבר 2019 נסגרה הגלריה לאחר עשר שנות פעילות.
תערוכות ופעילויות

למעלה ממאה תערוכות קבוצתיות ותערוכות יחיד הוצגו בגלריה במהלך קיומה. הגלריה נתנה במה לאמנים מכל רחבי הארץ על מנת לתת ייצוג לתפישות אמנותיות שונות, תוך שימת דגש על זיקה לאירועים אקטואליים. כמו כן הוצגו בגלריה תערוכות אורח, למשל תערוכה של אוסף האמנות של כתב העת לספרות גרנטה.
בין האמנים הישראלים שהציגו תערוכות יחיד בגלריה במהלך השנים היו: דוד טרטקובר, שי עבאדי, רחל רבינוביץ', גרישה בלוגר, ראובן זהבי, דבורה מורג, דלית פרוטר, מירי נשרי, שיתוף פעולה בין הצייר יונתן הירשפלד והמשורר אהרן שבתאי, DEDE ואחרים. בנוסף הציגו בגלריה אמנים מארצות נוספות, כמו קריסטינה חרסטקובה מצ'כיה ודטל אאוראנד מגרמניה.
בנוסף לתערוכות המתחלפות התקיימו בגלריה פעילויות רבות לקהילה: סדנאות הדפס, הקרנות סרטים, הופעות חיות, ערבי קריאה, סדרות הרצאות, שיעורי קבלה, דיונים פומביים רבי משתתפים, קונצרטים קאמריים והפעלת מקהלה עם המנצחת ג'וליאנה מטיני.
הערות שוליים

↑  אביטל בורג, חדשות האמנות: גלריה חדשה ביפו תתמקד בעבודות עד 9,000 שקל, באתר הארץ, 26 באוגוסט 2009
↑  חדשות האמנות: חיים סוטין ועוד תערוכות מעניינות, באתר ynet, 11 בנובמבר 2019
↑  הים הגדול של דוד טרטקובר, באתר מגזין פורטפוליו, ‏2018-06-04
↑  "זימה". הארץ. נבדק ב-2021-07-08.
↑  האמן Dede: "נוח לי שלא מכירים אותי", באתר ynet, 17 בספטמבר 2016
↑  חגית פלג-רותם, ‏במסלול אמנות, באתר גלובס, 14 במאי 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283644905171
גלריה חנינא

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  גלריה שיתופית לאמנות
 כתובת:  שביל המרץ 5, קומה 1 
 מיקום:  תל אביב-יפו
 מדינה:  ישראל 
 בעלים:  עמותה רשומה ללא מטרות רווח
 מייסדים:  יונתן הירשפלד, יקיר שגב 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2008
 תאריך פתיחה רשמי:  2008
 קואורדינטות:  32°03′03″N 34°46′22″E﻿ / ﻿32.050849577984°N 34.772886930625°E﻿ / 32.050849577984; 34.772886930625
 www.hanina.org
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) גלריה חנינא(למפת גוש דן רגילה) גלריה חנינא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גלריה חנינא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גלריה חנינא  he גלריה חנינאhe גלריה חנינאמפת  דרום __ תל אביב (in English: Tel Aviv) ויפו (in English: Jaffa) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) מדרום: __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park), __ חולון (in English: Holon), __ בת ים (in English: Bat Yam) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
גלריה חנינא מקום לאמנות עכשווית היא גלריה שיתופית תל אביבית, המציגה תערוכות ומקיימת פעילות תרבותית נוספת. במקום מציגים אמנים ישראלים ותיקים לצד מתחילים.
היסטוריה

הגלריה הוקמה ב־2008 ביוזמת האמנים יונתן הירשפלד ויקיר שגב. תחילה פעלה ברחוב חנינא 25 ביפו. לאחר מכן עברה לקריית המלאכה בדרום תל אביב, והחלה לפעול כגלריה שיתופית וכמלכ"ר.
חנינא פועלת לקידום שיח תרבותי והשמעת מגוון קולות בעולם האמנות הישראלי. בגלריה נערכות תערוכות וכן ערבי לימוד, קריאה והרצאות, הופעות מוזיקה, הקרנות סרטים ועבודות וידאו ואף ציורי מודל. גלריה חנינא גם משתפת פעולה עם אוצרים אורחים ומאפשרת ליוצרים לפעול בה באופן חופשי.
אמני חנינא: ענבר פרים, שיראל ספרא, שירה ריימן, יקיר שגב, ורד אהרונביץ, ענבל מארי כהן, ראומה חיות, מיכאל יגודין, רועי קורן, ציקי אייזנברג, שירה גפשטיין-מושקוביץ, נטע בכרך, אוסקר אבוש.
אמני חנינא בעבר: שירה טבצ׳ניק, יפעת גלעדי, רעות אסימיני, נעה היינה, גלי גרינשפן, יונתן אופק, צוקי גרביאן, עדי בן חורין, קרן אלה גפן, מוראג רובננקו, אלמה מכנס קז, אמיר פולק, דן אלון, לירון טור-כספא, יונתן הירשפלד, רון וינטר.
האמנים והאמניות חברי הגלריה והעמותה מתגוררים ועובדים בכל רחבי הארץ. הם מקדישים מזמנם לפעילות הגלריה כנתינה שלא למטרות רווח. הם מעידים על עצמם שהם עובדים "במודל פעולה ייחודי, שאינו נסמך על היגיון כלכלי". נקודת המוצא שלהם היא ש"נתינה היא לא הפריווילגיה של החזקים שיש להם עודף - היא חובה אזרחית. גלריה חנינא ודומות לה חיוניות לקידומו של שיח אמנותי פלורליסטי ורחב".
החברים משלמים סכום מסוים אחת לחודש שמכסה את הוצאות הגלריה, ופעם בשנה נערכת תערוכת מכירה, שאליה מוזמנים אמנים שממכירותיהם הם גובים 30%.
בספטמבר 2022 השיקה הגלריה את הספר הרטרוספקטיבי ״עשר השנים הראשונות 2018-2009״, הסוקר את פעילותה של הגלריה וקבוצת ״חנינא״ ואת האמנות הישראלית בתקופה זו.
לקריאה נוספת

גלריה חנינא, העשור הראשון: הייתה לנו תחושה של משמעות, מעבר לכאן ולעכשיו, יובל סער, 22 באוקטובר 202
הערות שוליים

↑  אתר גלריה חנינא
1 2  רעות ברנע, 7 גלריות שיתופיות, באתר כלכליסט, 5 בפברואר 2012
↑  גלריה חנינא, באתר גלריות
↑  צאלה קוטלר הדרי, ‏עד 2,019 (שקל): הגלריה שאינה נסמכת על היגיון כלכלי, באתר גלובס, 13 בספטמבר 2019
↑   מנחה נופה, הגלריות של תל אביב: האלטרנטיבה של חנינא, באתר הארץ, 10 בפברואר 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007473195105171
אפקט פלין

ג'יימס פלין נושא הרצאה על אפקט פלין
אפקט פלין (באנגלית: Flynn effect) הוא עלייה משמעותית ומתמשכת בציוני מנת משכל (IQ) באוכלוסייה, כפי שנמדדו במדינות רבות ברחבי העולם מראשית המאה ה-20 ועד סופה. קצב העלייה הנמדד שונה במדינות שונות, בזמנים שונים ובסוגים שונים של מבחנים, אך במקרים רבים נמצא ששיעורו הממוצע הוא כ-2 עד 3 נקודות IQ לעשור, ובסך הכל כמה עשרות נקודות בכמאת השנים האחרונות. האפקט נקרא על שם מגלהו, הפילוסוף האמריקאי ג'יימס פלין.
בשיטה המקובלת עוברות תוצאות מבחני מנת משכל ומבחנים דומים תקנון על פי מדגם אקראי של הנבחנים, באופן שהציון הממוצע מוגדר כ-100 נקודות IQ. המבחנים מתעדכנים מדי מספר שנים, ואז הם מתוקננים שוב באמצעות מדגם חדש של נבחנים, בדרך כלל צעירים מנבחני המבחן הקודם, והציון הממוצע שוב מוגדר כ-100 נקודות. תקנון מתמשך זה מסווה את קיומו של האפקט, אך פלין גילה שהוא נוטה להגדיר ציון גבוה יותר כ-100 נקודות. כמו כן, כאשר נבחנים חדשים עוברים גם את המבחן הישן, כמעט תמיד ממוצע הציונים שלהם גדול משמעותית מ-100 נקודות. תופעות אלו מצביעות על עלייה בציון הממוצע הבלתי-מתוקנן לאורך השנים.
סיבות שונות הוצעו להסברת אפקט פלין, כגון שיפור בתזונה בתקופת הילדות, חינוך טוב יותר, תרגול מבחנים בבית הספר, והתפשטות אופן חשיבה מדעי באוכלוסייה. שיפורים דומים לאורך השנים דווחו גם בתוצאות מדדים קוגניטיביים אחרים, כגון זיכרון סמנטי וזיכרון אפיזודי. לפי כמה מחקרים שנערכו לאחרונה ייתכן שהשיפור בציונים כבר פסק, ואולי אף התהפך לירידה קלה, בעיקר במדינות מפותחות. תופעה זו עשויה לתרום לצמצום הבדלי מנת-משכל בין המדינות המפותחות לבין מדינות עם ממוצעים נמוכים יותר של מנת משכל, שבהן אפקט פלין עדיין חזק.
מקור השם

המונח "אפקט פלין" נטבע על שמו של המגלה ג'יימס פלין, אף כי לא על ידיו. המונח הופיע לראשונה בספר משנת 1994 "עקומת הפעמון" של הפסיכולוג ריצ'רד הרננשטיין והעיתונאי צ'ארלס מוריי, שם מוזכר כי מוריי הוא שטבע אותו, ככל הנראה מתוך לגלוג וחוסר אמון באמיתות ה"אפקט". הרננשטיין ומוריי מתנגדים בדעותיהם לפלין, שכן בספרם הם טענו שהבדל תורשתי הוא שאחראי במידה רבה ליתרון של אמריקאים ממוצא אירופי ("לבנים") על אפרו אמריקאים ("שחורים") במנת המשכל הממוצעת, טיעון שהממצא של פלין בדבר הגידול של עשרות נקודות במנת המשכל של "לבנים" ושל "שחורים" כאחת במשך כשלושה דורות בלבד מקשה עליו. ואולם בעקבות ספרם של הרננשטיין ומוריי אומץ המונח "אפקט פלין" בספרות המדעית גם על ידי התומכים בקיומו, ולבסוף גם על ידי פלין עצמו, וכיום השימוש המדעי והציבורי בו נפוץ.
גילוי

נהוג לעדכן מבחני מנת משכל ומבחנים קוגניטיביים דומים מדי 30 שנה עד 10 שנים לערך. למשל מבחן אינטליגנציה וכסלר לילדים (WISC) בשפה האנגלית, שפותח במקורו בשנת 1949, עודכן בשנים 1974, 1991, 2003 ו-2014. בכל עדכון, המבחן החדש עובר תקנון על פי מדגם של הנבחנים, באופן שהממוצע נקבע ל-100 נקודות וסטיית התקן ל-15 או 16 נקודות. תקנון זה מסווה את העלייה בציונים, שכן בכל שנה שהיא הציון הממוצע באוכלוסייה הוא בהגדרה 100 או קרוב לכך. זוהי הסיבה שנדרשו שנים רבות להבחין בקיומו של אפקט פלין.
עם זאת, במרבית העדכונים נהוג לבחון מדגם של נבחנים גם על המבחן הישן וגם על המבחן החדש, על-מנת לבדוק את השפעת ההבדלים ביניהם. פלין שם לב שבמקרים כאלו הנבחנים כמעט תמיד משיגים תוצאה גבוהה יותר במבחן הישן. מספר חוקרים אחרים שמו לב לכך עוד לפני פלין, אך רק בקבוצות אוכלוסייה מסוימות כגון מהגרים, בעוד שפלין טען שהתופעה מתקיימת במרבית קבוצות האוכלוסייה ומתמשכת על פני עשרות שנים. פלין דיווח לראשונה על התופעה במאמר מדעי משנת 1984, שבו הראה כי במספר סוגים שונים של מבחני מנת-משכל בארצות הברית, משנת 1932 עד שנת 1978, השיפור הכולל על פני מספר עדכונים היה 13.8 נקודות IQ - קצב עלייה של 3 נקודות לעשור. לאחר מכן כונה אפקט פלין "אחת התופעות המדהימות ביותר בתחום", ובשנות ה-90 סומן על ידי "כוח משימה לאינטליגנציה" (Task Force for Intelligence) של האגודה האמריקנית לפסיכולוגיה כאחד הנושאים החשובים ביותר למחקר.
מאפיינים

מחקרים שונים, אשר בדקו גילאים שונים ומגזרים שונים של האוכלוסייה על פני תקופות שונות, במדינות שונות ובאמצעות מבחנים שונים, מצאו שיעורי עלייה שונים של אפקט פלין. אך במחקרים רבים נמצא ששיעורו הוא כ-2 עד 3 נקודות לעשור, והעלייה אחידה למדי.
היכולת למדוד את אפקט פלין באופן מדויק על פני תקופות זמן ארוכות היא מוגבלת, שכן קשה למצוא נתונים אמינים ממבחנים שונים שנערכו בעבר, בעיקר בעשורים הראשונים של המאה ה-20. לא נמצאה עדיין דרך אמינה למדוד את האפקט לפני העשור הראשון של המאה ה-20, אזי הומצאו לראשונה מבחני מנת משכל על ידי אלפרד בינה, ובמדינות רבות לא ניתן למצוא נתונים אמינים ממבחנים שנערכו גם עשרות שנים לאחר מכן. לכן לא ידוע אם אפקט פלין התקיים גם לפני המאה ה-20, ובאיזו עוצמה.
האטה וירידה

כמה מחקרים מן השנים האחרונות מצאו שבסוף המאה ה-20 ובמאה ה-21 אפקט פלין מאיט, נעצר, ואולי אף מתהפך לירידה קלה בציונים, במיוחד במדינות המערב כמו ארצות הברית וכמה ממדינות אירופה. ממצאים כאלו תואמים השערות לפיהן אפקט פלין הוא תוצאת תהליכים סביבתיים הקשורים להתקדמות הטכנולוגית, הכלכלית והחברתית במאה ה-20, כגון שיפור בתזונה, בבריאות ובחינוך, אשר מאפשרים לילדים למצות טוב יותר את פוטנציאל האינטליגנציה שלהם, ולפיכך אפקט פלין נעצר כאשר פוטנציאל זה קרוב למיצוי אצל מרבית האוכלוסייה. בשנת 2018 פורסם מחקר לפי מבדקי גיוס של גברים נורווגים, שמצא עלייה של כ-2.5 נקודות אצל ילידי השנים 1965–1975, ולאחר מכן ירידה באותו שיעור לערך אצל ילידי השנים 1975-1990. לפי השערה זו אפקט פלין עדיין גבוה במדינות מתפתחות בעולם השלישי, ואולי יאפשר להן לצמצם את הפער במנת המשכל בינן לבין מדינות המערב, במקביל לצמצום הפערים הטכנולוגיים, הכלכליים והחברתיים.
ואולם מחקרים אחרים מן השנים האחרונות אשר חיפשו עדויות להאטה, עצירה או היפוך באפקט פלין לא הצליחו למוצאם. תוצאות כאלו מעלות את השאלה עד כמה מנת המשכל הממוצעת באוכלוסייה יכולה להמשיך ולעלות.
הסברים והשלכות

אפקט פלין הפתיע את הפסיכולוגים, ורבים מהם הטילו בתחילה ספק בתוצאות המדידות שלו, או בכך שיש להן משמעות מעבר לתוצר לוואי מלאכותי ("ארטיפקט") סטטיסטי. פלין עצמו תיאר את הפרדוקסליות של האפקט כלהלן: אם הנתונים נכונים פירושו שבראשית המאה ה-20, כמחצית מתושבי ארצות הברית היו משיגים ציונים נמוכים מ-70 במבחני מנת משכל של ראשית המאה ה-21, ולפיכך מאובחנים כסובלים מ"פיגור שכלי", שכן מנת משכל של 70 נחשבת בדרך כלל לגבול שבין אינטליגנציה נורמלית למוגבלות שכלית. לחלופין, כמחצית מתושבי ארצות הברית במאה ה-21 היו משיגים ציונים של למעלה מ-130 נקודות במבחנים של תחילת המאה ה-20, ולפיכך הם היו מוגדרים אז כמחוננים. אך על פניהן מסקנות כאלו אינן נראית סבירות, שכן מרבית האנשים הרגילים לפני 100 שנה לא התקשו להתפרנס או לתפקד באופן עצמאי ללא עזרה, וקריאת נאומים ומכתבים שכתבו אז איננה מעלה בדרך-כלל רושם שהאינטליגנציה שלהם הייתה נמוכה באופן מיוחד.
מספר הסברים הוצעו כגורמים לאפקט פלין, רובם גורמים סביבתיים: העלייה הממוצעת במספר שנות הלימוד בבית הספר, עלייה באיכות הלימודים, התנסות נרחבת יותר במבחנים, תזונה טובה יותר, סביבה טכנולוגית יותר ואופן חשיבה מדעי. גורמים תורשתיים, כגון און כלאיים כתוצאה מהגירה והתערבות בין אוכלוסיות שונות הוצעו אף הם, אך קשה מאוד לקבלם בהתחשב במהירות העלייה בציונים תוך שניים עד שלושה דורות בלבד.
בשנת 2018 פורסם מחקר במתגייסים גברים בנורווגיה, שבו ניתוח הנתונים נעשה בחלקו בתוך משפחות לאורך כמה דורות. ניתוח זה הדגים שגם העלייה בציונים וגם הירידה בשנים מאוחרות יותר (אפקט פלין "הפוך") נגרמו על ידי גורמים סביבתיים, ולא כתוצאה מהגירה או מאון כלאיים.
אין סתירה בין מרבית הגורמים הסביבתיים שהוצעו, ובין חלקם אף יש קשר, ולפיכך ייתכן מאוד שיש מספר גורמים לאפקט פלין. בנוסף מעורר אפקט פלין תמיהות וספקות לגבי עצם השימוש במנת המשכל למדידת אינטליגנציה.
הסברים והשלכות > תזונה

תושבי המדינות המתועשות כיום גבוהים בממוצע במספר סנטימטרים מן הגובה הממוצע באוכלוסייה לפני כמאה שנה, בעיקר תודות לתזונה טובה יותר ולבריאות משופרת בתקופת הילדות. הפסיכולוג וחוקר האינטליגנציה הבריטי ריצ'רד לין (אנ') הציע שתזונה משופרת מסבירה גם את אפקט פלין. נתונים שונים מראים שהתזונה הגדילה לא רק את קומתם הממוצעת של אנשים אלא גם את היקף הגולגולת שלהם, וייתכן שאף את גודל מוחם, מה שעשוי להתבטא באינטליגנציה משופרת. גם כיום ישנו באוכלוסייה מתאם מובהק סטטיסטית בין גודל המוח למנת המשכל, אף כי זהו מתאם חלש (כלומר, ישנם יוצאי דופן רבים בעלי מוח קטן ומנת משכל גבוהה, או מוח גדול ומנת משכל נמוכה).
הקושי בהסבר התזונה הוא שנמצאו מעט ראיות טובות לתמוך בו. למשל, ניתן היה לצפות שאירועים ידועים של רעב המוני במדינות רבות, אשר גרמו לתת תזונה נרחבת בדור שלם של ילדים, יובילו לירידה במנת המשכל הממוצעת באותו דור, אך ירידות כאלו לא נמצאו. לדוגמה, מנת המשכל הממוצעת אצל חיילים הולנדים, שנבחנו בעת גיוסם בגיל 18 במבחן הצורות של רייבן, עלתה ב-20 נקודות משנת 1952 ועד שנת 1982, קצב מהיר ביותר של 6.7 נקודות לעשור, ללא כל השפעה נראית לעין כתוצאה מן הרעב בהולנד בחורף 1944–1945, שהתרחש בילדות של חלקם. הפסיכולוג הגרמני-אמריקאי אולריק נייסר(אנ') כתב במאמרו משנת 1997 כי "בסך הכל, העדות המקשרת תזונה לאינטליגנציה היא רופפת בשלב זה". פלין עצמו וחוקרים נוספים סבורים שבמדינות המפותחות, תזונה משופרת קרוב לוודאי הייתה גורם באפקט פלין לפני שנות ה-50, אך לא מאז. אם תזונה הייתה גורם מכריע, ניתן לצפות שהשיפור בציון הממוצע באוכלוסייה יהיה בעיקרו תוצאת שיפור בציונים הנמוכים אצל הסובלים מתת-תזונה, ולכן יתרכז בעיקר בחלקה התחתון של התפלגות הציונים. בפועל, השיפור אכן התרכז בציונים נמוכים בדנמרק, בנורווגיה ובספרד, אך לא בצרפת, בהולנד ובארצות הברית. בנורווגיה, השיפור בגובה הממוצע של האוכלוסייה התרכז דווקא בחלק העליון של התפלגות הגבהים, תוצאה שגם היא מקשה על הסבר התזונה.
הסברים והשלכות > השכלה

לפי הצעה זו, העלייה במנת המשכל נגרמה כתוצאה מן העלייה לאורך המאה ה-20 במספר שנות הלימוד בבית הספר וההשתפרות ברמת ההשכלה והלימודים. במחקרים רבים נמצא שלימודים בבית ספר גורמים בממוצע לעלייה במנת המשכל, בהשוואה לילדים באותו גיל שאינם לומדים בבית ספר. לפי הצעה זו האנשים בימינו אינם בהכרח אינטליגנטים יותר מן האנשים של ראשית המאה ה-20, אך בממוצע הם משכילים יותר. מספר מחקרים שונים מצאו מתאם חיובי בין שיעור העלייה במדינות שונות לבין התוצר המקומי הגולמי לנפש באותן מדינות, ופירשו אותו כמצביע על תרומה אפשרית של עושר וחינוך טוב יותר לאפקט.
ישנם מספר קשיים בהצעה זו כהסבר לאפקט פלין: פילוח תוצאות מבחני מנת-משכל לפי מספר שנות הלימוד הראה שאפקט פלין מתקיים אפילו בין ילדים שלמדו אותו מספר שנים. אפקט פלין במבחנים המודדים יכולות הצפויות להיות מושפעות מהשכלה, כגון ידע אישי, אוצר מילים ויכולת אריתמטית, הוא דווקא בעל עלייה איטית לאורך השנים, בעוד שאפקט פלין המהיר ביותר נמדד במבחנים המודדים חשיבה מופשטת. מיזמים ללימודים מוקדמים ולהעשרה סביבתית לילדים בשכונות מגורים עניות ובמדינות נחשלות מבחינה חינוכית לא תמיד הצליחו להעלות באופן ניכר את התוצאות במבחני מנת-משכל.
הסברים והשלכות > התנסות במבחנים

הצעה זו יכולה להחשב כחלק מהצעת ההשכלה, אך היא ממוקדת יותר. בעשרות השנים האחרונות מתנסים ילדים יותר ויותר במבחנים במהלך לימודיהם, גם בכיתות הנמוכות, וחלק ממבחנים אלו דומים מאוד למבחני מנת משכל ולמבחנים קוגניטיביים אחרים. לפי הצעה זו אנשים בימינו אינם בהכרח אינטליגנטים יותר, אך הם מתורגלים יותר במבחנים קוגניטיביים.
גם בהצעה זו ישנם מספר קשיים: ילדים הנבחנים פעם שנייה באותו סוג של מבחן מנת-משכל אכן משפרים את הציון שלהם בכ-6 נקודות בממוצע, ואולם בחינה שלישית ורביעית אינן מביאות בדרך-כלל להשתפרות נוספת, מה שמעלה ספק לגבי מידת השיפור שניתן להשיג באמצעות התנסות במבחנים. כמו כן, פלין העיר שההשתפרות במנת המשכל באפקט פלין סדירה ועקבית לאורך השנים, בעוד שמידת השימוש במבחנים במערכות חינוך שונות במדינות שונות ובזמנים שונים השתנתה תכופות.
הסברים והשלכות > חשיבה מדעית

להצעת פלין עצמו, אפקט פלין הוא תוצאת שימוש נרחב יותר ויותר באוכלוסייה באופן חשיבה מדעי. הצעה זו מסתמכת בעיקר על כך שאפקט פלין בעל קצב ההשתפרות המהיר ביותר לאורך השנים התגלה במבחנים לחשיבה מופשטת, דוגמת מבחן הצורות של רייבן, ולעומת זאת אפקט פלין איטי יחסית במבחנים המודדים ידע כללי, אוצר מילים ויכולת אריתמטית.
פלין ציין בייחוד שלושה מאפיינים של חשיבה לוגית: הכללה, הפשטה, ושימוש במצבים היפותטיים, שלדעתו נפוצו בציבור יותר ויותר בעשרות השנים האחרונות במדינות המתועשות, בהשפעתם של המדע, ההשכלה והטכנולוגיה. לפי הצעה זו, אנשים לפני מאה שנה לא היו בהכרח פחות אינטליגנטים, אך נטו פחות לערוך היסקים לוגיים ומדעיים. בכך שואב פלין השראה ממחקריו של הפסיכולוג הסובייטי אלכסנדר לוריא בתושבים כפריים באזורים נחשלים באוזבקיסטן, אשר למרות יכולתם לענות על שאלות מורכבות למדי ולהשתתף בדיונים הדורשים ידע ואינטליגנציה, הפגינו חוסר-רצון מפתיע להסתמך על הכללות מופשטות והיסקים היפותטיים. למשל, לוריא תיעד תשובות אלו על שאלות בסיסיות בלוגיקה:
שאלה: במקומות שיש בהם שלג כל השנה, כל הדובים לבנים. בנוביה זמליה יש שלג כל השנה. באיזה צבע הדובים שם?
תשובה: ראיתי בחיי רק דובים שחורים ואינני מדבר על דברים שלא ראיתי.
שאלה: אבל מה תוכל להסיק מדברי?
תשובה: אם מישהו לא היה שם אין הוא יכול לומר דבר על בסיס מילים בלבד. אילו מישהו בן 60 או 80 היה רואה שם דוב לבן ומספר לי על כך, ניתן היה להאמין לו.
פלין מוסיף שבמאת השנים האחרונות גדל מאוד אחוז האנשים באוכלוסייה המתפרנסים ממקצועות הדורשים חשיבה מופשטת וביצועים קוגניטיביים גבוהים, כגון טכנאות ותכנות מחשבים, ואפילו מקצועות מסורתיים כגון חקלאות, שפעם עסקו בהם בעיקר פועלים מעוטי השכלה, דורשים כיום חשיבה מדעית-טכנולוגית ויכולת קוגניטיבית גבוהה יותר ויותר. פלין גם תיעד שינוי באופי מבחני מנת המשכל עצמם, וטוען שבעשרות השנים האחרונות הם מדגישים יותר ויותר יכולת הכללה והפשטה על חשבון ידע כללי.
פלין קישר בין אפקט פלין לבין ההתפשטות של עמדות דמוקרטיות, הומניסטיות וליברליות בציבור במאת השנים האחרונות, שכן לדעתו עמדות כאלו דורשות הסתמכות על חשיבה מופשטת והיפותטית. הוגה דעות נוסף התומך בהסבר זה הוא הפסיכולוג הקנדי סטיבן פינקר, אשר בספרו המלאכים הטובים של טבענו אף הציע שאפקט פלין הוא אחת הסיבות לירידה ברמת פשע אלים ומלחמה בין מדינות בעשרות השנים האחרונות. לדעת פינקר, האלימות פוחתת כתוצאה מיכולתם של אנשים לחשוב על העימותים שהם מעורבים בהם באופן רציונלי, מופשט ואובייקטיבי יותר.
הסברים והשלכות > און כלאיים

בניגוד להסברים סביבתיים כמו תזונה וחינוך, הסברים תורשתיים וגנטיים לאפקט פלין נראים ברובם בלתי-סבירים ביותר, מכיוון שהציונים השתפרו משמעותית תוך שלושה דורות בלבד, זמן קצר מאוד לשינויים אבולוציונים. הסבר תורשתי אחד שהוצע הוא און כלאיים, אשר אפשרי גם תוך דורות מועטים מכיוון שהוא תוצאת הגירה נרחבת ונישואי תערובת בין אוכלוסיות אדם ממקומות ומקבוצות אתניות שונות במאות השנים האחרונות. און כלאיים עשוי להתבטא בבריאות משופרת ובביצועים משופרים בתחומים רבים, כתוצאה מן ההטרוזיגוטיות של צאצאי הכלאת אוכלוסיות שונות מבחינה גנטית. מתאם חיובי בין הטרוזיגוטיות גדולה יותר למנת משכל גבוהה יותר אכן הודגם במספר מחקרים. ואולם סימולציות שנערכו הראו שאפילו אם און כלאיים אכן שיפר את מנת המשכל, תרומתו לכלל אפקט פלין הנצפה הייתה קטנה מאוד.