stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רוזריו דוסון
פילמוגרפיה > קולנוע

קידס (1995) - רובי
רחובות צדדיים (1998) - מריסול
יש לה את זה (1999) - לאלה בונילה
תדליק את זה (1999) - סטפני ויליאמס
תלוי רק בך (2000) - לאנה
מלך הג'ונגל (2000) - ורוניקה
ג'וזי והפוסיקאטס 2001) - ולרי בראון
מדרכות ניו יורק (2001) - מריה טדסקו
טריגר שמח (2001) - די
חומות צ'לסי (2001) - אודרי
יום רביעי של האפר (2002) - גרייס קווינונז
20 המיליונים הראשונים (2002) - אליסה
גברים בשחור 2 (2002) - לורה וסקז
פלוטו נאש - האיש על הירח (2002) - דינה לייק
אהבה בעידן של כסף (2002) - אנה
השעה ה-25 (2002) - נאטוראל ריביירה
החיים של האישה הזו (2003) - מרטין
חשיפה (2003) - אנדי פוקס
המרדף (2003) - מריאנה
אלכסנדר (2004) - רוקסנה
המהפכה הזאת (2005) - טינה סנטיאגו
עיר החטאים (2005) - גייל
רנט (2005) - מימי מרקז
מוכרים בלבד 2 (2006) - רבקה "בקי" סקוט
מדריך להכרת קדושיך (2006) - לורי
חסין מוות (2007) - אברנת'י רוס
מדרון (2007) מאיה (גם מפיקה)
מחלות מפורשות (2008) - אמא של בובו
לכודים ברשת (2008) - זואי פרז
קיל שוט (2008) - דונה
שבע נשמות (2008) - אמילי פוזה
וונדר מן (2009) - ארטמיס (דיבוב)
עולמו רדוף הרוחות של אל סופרביסטו (2009) - ולווט וון בלאק (דיבוב)
פרסי ג'קסון וגנב הברק (2010) - פרספונה
לא ניתנת לעצירה (2010) - קוני הופר
בחורה נכנסת לבר (2011) - ג'ון
שומר גן החיות (2011) - קייט
10 שנים (2011) - מארי
לשחק באש (2012) - טליה דוראהם
מלון נואר (2012) - סביליה
טראנס (2013) - אליזבת'
תן לי מחסה (2013) - יוני ביילי
קרב עד המוות (2013) - רייצ'ל
עיר החטאים: עלמה להרוג (2014) - גייל
פעם אחרי (2014) - תפקיד עצמה
שבויה (2014) - ניקול
חמשת הראשונים (2014) - צ'רלי בראון
חלקים למיליארד (2014) - מאיה
סזאר צ'אבס (2014) - דולורס הוארטה
טינקרבל ואגדת לעולם לא (2015) - ניקס (דיבוב)
ליגת הצדק: כס אטלנטיס (2015) - וונדר וומן (דיבוב)
פורטוריקנים בפריז (2015) - ונסה
ליגת הצדק נגד הטיטאנים הצעירים (2016) - וונדר וומן (דיבוב)
ראצ'ט וקלאנק (2016) - אלאריס (דיבוב)
ליגת הצדק האפל (2017) - וונדר וומן (דיבוב)
סרט לגו באטמן (2017) - באטגירל (דיבוב)
בלתי נשכח (אנ') (2017) - ג'וליה בנקס
קריסטל (2017) - קריסטל בריינט
סליחה על ההפרעה (2018) - קול במעלית (דיבוב)
מותו של סופרמן (2018) - וונדר וומן (דיבוב)
Henchmen ‏(2018) -ג'ולין (דיבוב)
לילה בניו יורק (2019) - האנה דייוויס
זומבילנד 2: ירייה כפולה (2019) - נבאדה
שלטונם של הסופרמנים (2019) - וונדר וומן (דיבוב)
וונדר וומן: השושלת ממשיכה (2019) - וונדר וומן (דיבוב)
ג'יי ובוב השקט מכים שנית 2 (2019) - רג'י פולקן
איש המים (2020) - מארי בון
מוכרים בלבד 3 (2022) - רבקה "בקי" גרייבס
טירה רדופה (2023) - גבי
Deepest, Darkest‏ (TBA)
פילמוגרפיה > טלוויזיה

רובוט צ'יקן (2007) - קלרה פאלמר (דיבוב)
חטיבת ג'מיני (2008) - אנה דיאז (דיבוב) - גם מפיקה בפועל
חמש (2011) - לילי (סרט טלוויזיה)
דרדוויל (2016-2015) - קלייר טמפל
ג'סיקה ג'ונס (2015) - קלייר טמפל
לוק קייג' (2018-2016) - קלייר טמפל
איירון פיסט (2017) - קלייר טמפל
המגנים (2017) - קלייר טמפל
אלנה מאוולור (2018) - דרלה (דיבוב)
ג'יין הבתולה (2019-2018) - ג'יין ראמוס
עיר משונה (2019) - דלט
הילדים האחרונים בעולם (2019-הווה) - דיבוב
המנדלוריאן (2020) - אסוקה טאנו
Briarpatch ‏(2020) - אלגרה פיק
זה פוני (2020) - גב' רמירו (דיבוב)
Dopesick‏ (2021) - ברידג'יט מאייר
רוק הצעיר (2021) - הגנרלית מוניקה
Calls‏ (2021) - קתרין
עדן (2021) - A37 (דיבוב)
הספר של בובה פט (2021) - אסוקה טאנו
דופסיק (2021) - ברידג'ט מאייר
אסוקה (2022) - אסוקה טאנו
DMZ ‏(2022) - אלמה
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | פרס Black Reel | השחקנית הטובה ביותר | Light It Up | מועמדות |  |
| 2001 | פרס בחירת הנוער | שחקן פורץ נבחר בסרט | ג'וזי והפוסיקאטס | מועמדות |  |
| 2003 | פרס Black Reel | שחקנית המשנה הטובה ביותר | השעה ה-25 | מועמדות |  |
| 2005 | פרס סטלייט | שחקנית המשנה הטובה ביותר - מחזמר או קומדיה | רנט | זכייה |  |
| 2006 | פרס Black Reel | השחקנית הטובה ביותר | רנט | מועמדות |  |
| 2006 | פרס Black Reel | שחקנית המשנה הטובה ביותר | עיר החטאים | מועמדות |  |
| 2006 | פרס NAACP Image | השחקנית הטובה ביותר בסרט קולנוע | רנט | מועמדות |  |
| 2006 | פרס הסרטים של MTV | הנשיקה הכי טובה (עם קלייב אוון) | עיר החטאים | מועמדות |  |
| 2009 | פרס NAACP Image | השחקנית הטובה ביותר בסרט קולנוע | שבע נשמות | זכייה |  |
| 2009 | פרס סטרימי | השחקנית הטובה ביותר בסדרת אינטרנט דרמטית | Gemini Division | זכייה |  |
| 2009 | פרס ה-BET | השחקנית הטובה ביותר |  | מועמדות |  |
| 2010 | פרס בחירת הנוער | שחקנית סרט נבחרת: פנטזיה | פרסי ג'קסון וגנב הברק | מועמדות |  |
| 2011 | פרס הסרטים של MTV | השחקן הלטיני הטוב ביותר | לא ניתנת לעצירה | מועמדות |  |
| 2011 | פרס בחירת הנוער | שחקנית סרט נבחרת: אקשן | לא ניתנת לעצירה | מועמדות |  |
| 2011 | פרס בחירת הנוער | כוכבת סרט קיץ נבחרת | שומר גן החיות | מועמדות |  |
| 2012 | פרס Black Reel | השחקנית הטובה ביותר בסרט טלוויזיה או במיני-סדרה | חמש | מועמדות |  |
| 2014 | פרס Black Reel | השחקנית הטובה ביותר | טראנס | מועמדות |  |
| 2015 | פרס איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי | השחקנית הטובה ביותר בסרט קומדיה | חמשת הראשונים | מועמדות |  |
| 2015 | פרס Black Reel | השחקנית הטובה ביותר | חמשת הראשונים | מועמדות |  |
| 2015 | פרס הסרטים של MTV | #רגע WTF | חמשת הראשונים | מועמדות |  |
| 2021 | פרס Black Reel | השחקנית האורחת הטובה ביותר, סדרת דרמה | המנדלוריאן | מועמדות |  |
| 2022 | פרס Black Reel | השחקנית האורחת הטובה ביותר, סדרת דרמה | הספר של בובה פט | מועמדות |  |
| 2022 | פרס Black Reel | השחקנית הטובה ביותר, סרט טלוויזיה/מיני סדרה | DMZ | מועמדות |  |
| 2022 | פרס Black Reel | שחקנית המשנה הטובה ביותר, סרט טלוויזיה/מיני סדרה | דופסיק | מועמדות |  |
| 2022 | פרס אימג'ן | השחקנית הטובה ביותר - דרמה | DMZ | מועמדות |  |
| 2022 | פרס אימג'ן | שחקנית המשנה הטובה ביותר - דרמה | דופסיק | זכייה |  |
| 2022 | פרס סאטורן | הופעת האורח הטובה ביותר | המנדלוריאן | מועמדות |  |
| 2024 | פרס בחירת הילדים של ניקלודיאון | כוכבת טלוויזיה אהובה (משפחה) | אסוקה | מועמדות |  |
| 2024 | פרס Black Reel | ההופעה הטובה ביותר בסדרת דרמה | אסוקה | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  THE CITY - A Surla Films Production - Isabel Dawson, web.archive.org, ‏2007-10-08
↑  Hirschberg, Lynn (2009-02-19). "The Kid Stays in the Pictures". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2023-09-27.
↑  Dennis Hensley, From Tenement to Tinseltown, Marie Claire Magazine, ‏2005-10-31 (באנגלית)
↑  Rob Allstetter, Comics Continuum by Rob Allstetter: Thursday, June 26, 2008, Comics Continuum
↑  J. Kim Murphy, Joaquin Phoenix, Cate Blanchett and More Stars Demand Joe Biden Call for Israel-Gaza Ceasefire: ‘Compassion Must Prevail’, Variety, ‏2023-10-20 (באנגלית אמריקאית)
↑  Rosario Dawson helps kickoff Unbottle the World Day, web.archive.org, ‏2017-11-12
↑  Every Kids’ Choice 2024 Winner!, Nick (באנגלית)
דוסון בפסטיבל קאן, 2011
אום אל-פחם

ראש הכפר אום אל-פחם חותם בנוכחות אנשי הממשל הצבאי על שבועת אמונים למדינת ישראל, עם העברת הכפר לשלטון ישראלי (1949)
המסגד המרכזי בליבה ההיסטורי של העיר
בית הספר התיכון "העתיד" (אל-מוּסְתַ֫קְבַּל) באום אל-פחם
אחד מחדרי התצוגה ב"הגלריה לאמנות אום אל-פחם", מרץ 2007
מראה כללי של העיר
אוּם אֶל-פַחֶם (וגם אֻם אֶל-פַחְם) (בערבית: أُمّ ٱلْفَحْم, תעתיק מדויק: אֻם אלְפַחְם, משמעות השם: "מקור הפחם" או "אם הפחם") היא עיר ערבית-מוסלמית בנפת חדרה של מחוז חיפה בישראל. היא הוכרזה כעיר בשנת 1985. העיר שוכנת בחלקה על רכס אמיר ומזרחית לכביש ואדי עארה. העיר נמצאת ליד עין איברהים (הממוקם מעבר לכביש של אום אל-פחם), ליד ערערה ומוצמוץ.
פירוש השם

מקור שמו הנוכחי של היישוב בכמויות הרבות של הפחם שהופק בעיר במשך דורות ושימש, במקביל לחקלאות, כמקור ההכנסה העיקרי של התושבים. השם בתרגום מערבית משמעותו "אם הפחם" או "מקור הפחם". שם זה עלול כיום להתפרש בערבית באופן שלילי ("מקור השְחור"), ולכן מכנים אותה התושבים לפעמים "אום א-נוּר" (أمّ النّور – "מקור האור"). כפרים נוספים בשומרון נושאים שמות הקשורים בתעשיית הפחם, כגון פחמה (פחם), דיר אל-חטב ובאקה אל-חטב.
גאוגרפיה

אום אל פחם חולשת על ואדי עארה. היא שוכנת על רכס הררי, ששיאו בהר אלכסנדר. רוב הכפרים הסמוכים הם כפרים ערביים–מוסלמיים. אום אל-פחם היא עיר גדולה ביחס לכפרים שסביבה, וכוללת מרכזים מסחריים רבים.
העיר שוכנת סמוך לגדר ההפרדה, דרומית-מערבית לעפולה וצפונית-מזרחית לכפר ערערה.
אום אל-פחם יושבת בחלקה על רכס אמיר (שהוא שלוחה של הכרמל), וכמה רכסי הרים מקיפים את העיר. פסגתו של רכס אמיר הוא הר אלכסנדר, הגבוה ביותר באזור, בגובה של עד 527 מעל פני הים. מיקומה הגבוה מקנה לעיר חשיבות אסטרטגית מיוחדת – היא משקיפה על עמק יזרעאל, עפולה, הרי שכם, הכרמל (אוניברסיטת חיפה, דלית אל-כרמל, עספיא), חדרה, בנימינה, זכרון יעקב, ואפילו חוף קיסריה, שלו השפעה ותפקיד ראשי בתמיכה הצבאית ההיסטורית לאזור. העיר מתאפיינת בשפע של מעיינות מים הפזורים בשטחה.
היסטוריה

בחפירות ארכאולוגיות נמצאו באום אל-פחם והסביבה מערות ומבנים המעידים על יישוב קדום בן כ-5,000 שנה, החל מן התקופה הכנענית. כמו כן נמצאו כמה קברים מאותה תקופה בשכונת חִ'רְבֶּת אל-גַטְסֶה ועֵין א-שַעְרַה. ליד ח'רבת עין-זייתונה נמצאו עקבות של חאן קדום ומטבעות ערביים מתקופת בית אומיה. ביישוב קיימים גם שרידים של מספר טחנות מים עתיקות, וכן בית תפילה מוסלמי וקברו של שייח' איסכנדר בהר אלכסנדר. על-פי הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל, הקאדי בכפר סיפר להם ששייח' איסכנדר היה מלכם של בני ישראל, אך אחרים סברו כי שייח' איסכנדר הוא אלכסנדר הגדול.
היסטוריה > תולדות הכפר

אום אל-פחם נכבשה בידי בלדווין הרביעי, מלך ירושלים, בסוף המאה ה-12. הוא קרא למקום "בודוראנה", על שם אחת מנסיכות הממלכה. שם זה נשמר עד היום ככינוי לשכונת עין-ג'ראר בעיר.
בשנת 1265 נכבש הכפר על ידי הסולטן ביברס, והוא מוזכר בכתבי ההיסטוריון המוסלמי אל-מקריזי במסמך חלוקת הרכוש בין ביברס לבין סגנו, הנסיך ג'מאל אל-דין (ער'). תושביו התפרנסו מהפקת פחמי עץ מעצי החורש בסביבה, ומכאן שם הכפר. על פי אל-מקריזי, שטח הכפר השתרע עד לחוף קיסריה. בשנת 1596 התגוררו בכפר 24 משפחות.
במהלך המאה ה-17 ניהל השליט הדרוזי פח'ר א-דין השני מספר קרבות נגד האימפריה העות'מאנית סביב העיר, עד שהובס בשנת 1633 בקרב ליד חאצביא. הוא הוצא להורג יחד עם בני משפחתו באיסטנבול בשנת 1635.
בשנים 1836 ו-1852 ביקר בכפר חוקר המקרא האמריקאי אדוארד רובינסון במהלך ביקורו בארץ ישראל, ודיווח כי מתגוררות בו כ-30 משפחות נוצריות. ויקטור גרן ביקר בכפר בשנת 1870 וכתב כי מתגוררים בו ובסביבותיו כ-1800 תושבים והוא מוקף בגני נוי.
בסקר של הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1883 נכתב כי בכפר מתגוררים כ-500 תושבים, בהם כ-80 נוצרים.
לפי עדויות של אישים, כיעקב ספיר ויואל משה סלומון, במהלך המאה ה-19 היה הכפר מקור לגידול אתרוגים שהיו ידועים בטיבם.
במחצית הראשונה של המאה ה-20 חיו כמה משפחות נוצריות בעיר, המפורסמת בהן היא משפחת חדאד.
היסטוריה > ימי קום המדינה

המרד הערבי הגדול פגע בכלכלת אום אל-פחם. יוסוף אל-חמדאן (אנ'), ממנהיגי המרד ועוזרו של יוסוף אבו דורה, נולד באום אל-פחם, ומת בעיר בדצמבר 1939 במהלך חילופי אש נגד חיילים בריטים.
בתקופת המנדט נכלל הכפר בנפת ג'נין ולפי סקר הכפרים משנת 1945 התגוררו בו 5,490 תושבים ושטחו כלל 77,242 דונמים.
ב-1948 היו בכפר כ-4,500 תושבים. במלחמת העצמאות שלט בכפר הצבא העיראקי ואחר כך הלגיון הירדני. ב-20 במאי 1949 הועבר הכפר במסגרת הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות, לשטח מדינת ישראל (יחד עם כפרים ערביים אחרים באזור המשולש). חלק מתושבי הכפר עזבו אותו והקימו את כפר טייבה בנפת ג'נין. תושבי הכפר קיבלו אזרחות ישראלית, אך היו נתונים לממשל צבאי עד שנת 1966. המושל הצבאי הראשון בכפר היה אפרים בן-נתן. לאחר ביטול הממשל הצבאי הפך הכפר ליישוב מרכזי באזור "המשולש".
באותה תקופה לעיר התווסף יישוב אל מועלקה כשכונה.
היסטוריה > יישוב בישראל

בשנת 1960 הוכרז הכפר כמועצה מקומית, וצורף אל שטחה הכפר "עין איברהים" (عين إبراهيم) המהווה כיום שכונה בעיר, הממוקמת מעבר לכביש 65.
בשנת 1985 הוכרז היישוב כעיר.
אום אל-פחם נחשבת למרכז של התנועה האסלאמית. ראש העירייה הוא איש התנועה האסלאמית מאז 1989. לתנועה יש השפעה חברתית ותרבותית חזקה בקרב תושבי אום אל-פחם.
אום אל-פחם הייתה אחד המוקדים של אירועי אוקטובר 2000: הפגנות אלימות של תושבי העיר הביאו לחסימתו של כביש ואדי עארה. ביום הראשון לאירועים נהרגו שניים מהמפגינים מירי של המשטרה, ולמחרת נהרג מפגין נוסף. ועדת אור, שתפקידה היה לחקור את האירועים על כל היבטיהם, מתחה ביקורת קשה על שייח' ראאד סלאח, ראש הפלג הצפוני של התנועה האסלאמית וראש עיריית אום אל-פחם בעת האירועים, וכן על אישי ציבור מחוץ לעיר ועל התנהלות המשטרה.
בשנת 2021, נחתם "הסכם גג" בין משרד האוצר לעיריית אום אל-פחם במסגרתו ייבנו 5,300 יחידות דיור בעיר.
אוכלוסייה

אום אל-פחם היא העיר הערבית השלישית בגודלה בישראל, אחרי רהט ונצרת.

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים באום אל-פחם 60,245 תושבים, מתוכם 60,194 תושבי ישראל (מקום 34 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+1.6% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 69.8%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 7,055 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).

להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב.
יש בה ארבע חמולות גדולות (אגבאריה, ג'בארין, מחאג'נה, מחאמיד) שבכל אחת מהן משפחות רבות שלא בהכרח יש ביניהן קשר דם או קרבה.
משפחות ביישוב:
מחאג'נה: אבו שַקרה, כילאני, טמיש, אבו רעד, בדיר, דעדוש, אבו גזאלה
מחאמיד: כיואן, מנאסרה, חמאמדֶה, כַּרם, ח'ד'ור
ג'בארין: סואלחה, חסיניה, ג'ואברה, ינסי
אגבאריה: בשיר, אבו סעאדֶה, מוסא, אבו סמרא, מסארווה, קרמטה, ח'ליפה, חביטי, חאג' דאוד
כלכלה ותרבות

העיר אום אל-פחם נחשבת למרכז מסחרי לאזור ואדי עארה, עיר המושכת לקוחות מכל רחבי ישראל שקונים, בין היתר, רהיטים, דבר שהפך את העיר למקום המושך בעלי עסקים ומשקיעים. העיר מהווה מרכז למתן שירותים ציבוריים למשולש הצפוני.

רוב כוח האדם שבעיר מתפרנס מעבודות פיזיות כמו בניין, מסעדנות ובתי מלון.
בעיר פועלת מאז 1996 "הגלריה לאמנות אום אל-פחם" שהקים האמן סעיד אבו שקרה. בשנת 2007 העניקה העירייה מגרש שעליו מתוכנן לקום מוזיאון לאמנות ערבית בתכנון של אדריכל סנאן עבד אל-קאדר.
בעיר מופיעים שלושה עיתונים שבועיים: "אלפחמאוי", "אלמדינה" ו"אלמסאר". יש בה גם תחנת טלוויזיה מקומית בשם "מיס אלרים".
ספורט

באום אל-פחם פועלות מספר קבוצות כדורגל – עירוני סעיד, מכבי וביתר. המוכרת שבהן הפועל אום אל-פחם, אשר התפרקה בשנת 2009 וקמה מחדש לאחר כשנתיים. היא עלתה לראשונה לליגה הלאומית בשנת 2019 ונכון לשנת 2022 היא עוד משחקת שם. קבוצה נוספת, מכבי אום אל-פחם, מתמודדת בליגה א' צפון.
תחבורה ציבורית

על עיקר התחבורה הציבורית בעיר ובפרט על 2 הקווים הפנימיים בעיר אחראית חברת קווים. בנוסף חברת הנסיעות והתיירות נצרת מפעילה קווים לנצרת עילית ולנצרת וחברת סופרבוס מפעילה קווים לחיפה, עפולה, ועמק יזרעאל. בנוסף לכך בכניסה לעיר עובר שירות חולף של חברת אגד שעוצר בכניסה אך לא נכנס לעיר עצמה. תחבורה בין עירונית מרוכזת במסוף אום אל פחם שממוקם בכניסה לעיר.
אתרוגי אום אל פחם

במאה ה-19 גודלו במקום אתרוגים שהיו ידועים בטיבם. כך למשל סיפר הרב יעקב הלוי ספיר שביקר שם ב-1853:
זיכני אדון עולם יתברך לתור ולסבב בארצנו הנבחרת במקום אחד נכבד אשר לא שערוהו מודדי הארץ ולא הביאו בספריהם, כי לא ראוהו. היא העיר העליזה אום אל פאחם ובנותיה, אשר הלכתי שמה כמה פעמים לחתוך משם פרי עץ הדר... כי שם מקום גידולם לרוב... העיר הגדולה הזאת עומדת בראש הר גבוה ותלול ויושביה ישמעאלים תוגרים מחמעדים כמה אלפי בעלי בתים... ויהודים אין איש. רק הבאים לסחור שמה... אין שמה שוטר ומושל רק שייח' הוא זקן העיר ובכל רחוב... ויש בה מעט חנויות סוחרים, כי אך לפלאחים, הם עובדי אדמה יחשבו רובם ככולם. ובתיהם מלאים מכל טוב, גם כסף וזהב ואוכלים למעדנים כי יש להם צאן ובקר לרוב, עדרים עדרים וסוסים מזוינים מובחרי המין במו ימצאו. וגמלים וחמורים אין מספר. סביבות העיר עמקים גדולים, מעינותיהם, שדותיהם גנותיהם, פרדסיהם ומרעיהם הרחק מהעיר... ומשלושת עבריה... יסובבו יערים גדולים שבארץ ישראל ... ויש מקומות ביער שהולכים בתוכם כמה שעות תחת מכסה האילנות באופל יהלוך ושודדי יום תחת צילם יחבאו.
ראשי העיר

תאופיק עסליה, יוני–אוקטובר 1960
אחמד אבו חשיש, 1960–1965
וג'יה פיאד מחאג'נה, 1965–??
אחמד ג'אבר ג'בארין, ??–??
מוחמד מוסטפא חאג' דאוד, ??–??
האשם מחאמיד, 1983–1989
ראאד סלאח, 1989–2001
סלימאן אגבאריה (ער'), 2001–2003
האשם עבד א-רחמן (אנ') (ער'), 2003–2008
ח'אלד אגבאריה (ער'), 2008–2018
סמיר סובחי מחאמיד, 2018–
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
1 2 3 4 5  הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור 
סוף 2022
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  אדם זרטל, בספר סקר הר מנשה, The Manasseh Hill Country Survey, באתר גוגל ספרים.
↑  ד"ר מוחמד עקל, الحياة للاطفال (בערבית).
↑  Conder & Kitchener, 1882, SWP II, p. 73
↑  Andrew Petersen, Gazetteer of Buildings in Muslim Palestine, ‏2002 (באנגלית).
↑  יהואש, סיור בכפרים ערבים, דבר, 21 במאי 1940
↑  האוכלוסייה והשטח כללו גם את הכפרים הסמוכים עין איברהים, מועאוויה, מושיריפה, מוסמוס ולג'ון
↑  מאיר הראובני, ראש העיר הורה על הכסאות הריקים ובירר את הנעדרים, מעריב, 12 בנובמבר 1985
↑  הילה ציאון, הסכם גג ראשון ברשות ערבית: פוטנציאל ל-15 אלף דירות באום אל פאחם, באתר ynet, 13 בספטמבר 2021
↑  פרופיל אום אל-פחם באתר הלמ"ס
| דגל ישראל מחוז חיפה |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת חיפה • נפת חדרה | מפת מחוז חיפה |
| ערים | אום אל-פחם • אור עקיבא • באקה אל-גרבייה • חדרה • חיפה • חריש • טירת כרמל • כפר קרע • נשר • קריית אתא • קריית ביאליק • קריית ים • קריית מוצקין | מפת מחוז חיפה |
| מועצות מקומיות | בנימינה-גבעת עדה • בסמ"ה • ג'סר א-זרקא • ג'ת • דלית אל-כרמל • זכרון יעקב • מעלה עירון • עספיא • ערערה • פוריידיס • פרדס חנה-כרכור • קריית טבעון • רכסים | מפת מחוז חיפה |
| מועצות אזוריות | אלונה • זבולון • חוף הכרמל • מנשה | מפת מחוז חיפה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533485205171  LCCN: no94004837  VIAF: 152734994   WorldCat (עם VIAF): 152734994 
תאופיק עסליה ג'בארין, ראש המועצה הממונה הראשון.
אווה קליין

| --- | --- |

עם בעלה ג'ורג' קליין
 לידה:  22 בינואר 1925 בודפשט, ממלכת הונגריה 
 פטירה:  19 בינואר 2025 (בגיל 99) Lidingö, שוודיה 
 שם לידה:  Fischer Éva 
 ענף מדעי:  ביולוגיה, אימונולוגיה, אונקולוגיה, רפואה, ביולוגיה של התא 
 מקום מגורים:  סטוקהולם 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אטווש לוראנד (1948)  מכון קרולינסקה (1953) 
 מוסדות:  מכון קרולינסקה 
 פרסים והוקרה:  Eric K. Fernströms Nordiska Pris (1983)  פרס ביורקן (1978)  פרס ויליאם ב' קולי (1975) 
 בן או בת זוג:  ג'רג' קליין (1947–10 בדצמבר 2016) 
 מספר צאצאים:  3 
 
אווה קליין (שם נעורים: פישר, בהונגרית: Klein Éva;‏ 22 בינואר 1925 – 19 בינואר 2025) הייתה ביולוגית תאים יהודייה-הונגרייה-שוודית, אימונולוגית, אונקולוגית וחברה חיצונית באקדמיה ההונגרית למדעים. אווה קליין הייתה מוכרת בחקר התגובות החיסוניות הנגרמות על ידי סרטן והתהליכים הרעילים המשמידים תאי גידול. היא הייתה פרופסור במכון קרולינסקה בסטוקהולם.
ביוגרפיה

אווה פישר נולדה בבודפשט למשפחה יהודית אמידה. היא למדה בבית ספר פרטי עם עניין בספורט, בתיאטרון ובמדע (בהשראת חייה ועבודתה של מארי קירי). אפשרויות הקריירה שלה הוגבלו על ידי המצב הפוליטי, עם האנטישמיות והרדיפה שהחריפו כאשר הונגריה נכבשה על ידי גרמניה לאחר שסיימה את בית הספר התיכון. הבחירות בחייה ובקריירה שלה כצעירה יהודייה הוגבלו על ידי האפליה, והיא שרדה את השלבים המאוחרים של הכיבוש הגרמני במלחמת העולם השנייה במסתור בבודפשט.
ביוגרפיה > קריירה

בשנת 1945 נרשמה לפקולטה לרפואה של אוניברסיטת סגד. לאחר זמן קצר ויתרה על לימודיה כדי להפוך לשחקנית, אך זמן לא רב לאחר מכן חזרה ללמוד רפואה, הפעם בפקולטה לרפואה של "אוניברסיטת פאזמאני פטר" בבודפשט (ששמה שונה בשנת 1951 לאוניברסיטת אטווש לוראנד). בשנת 1947 נישאה לבן זוגה הצעיר לספסל הלימודים, ג'ורג' קליין, ובני הזוג היגרו לשוודיה בתחילת שנת 1948.
בשנת 1948 קיבלה משרת אסיסטנטית ליד טורבורן קספרסון במחלקה לציטולוגיה במכון קרולינסקה בסטוקהולם והפכה לאחת מאנשי הצוות הקרובים ביותר של בעלה שעבד גם הוא במכון. היא קיבלה שם את התואר דוקטור ברפואה (MD) בשנת 1953 ולאחר מכן גם PhD בביולוגיה. בשנים 1979–1993 הייתה פרופסור במכון לביולוגיה של גידולים סרטניים במכון קרולינסקה.
ביוגרפיה > עבודתה

מחקריה התמקדו בהיבטים החיסוניים של מחלת הסרטן, במנגנוני ההגנה של הגוף ובתהליכים הציטוטוקסיים – תהליכים מזיקים לתאים שמעורבים בתגובות חיסוניות. היא הייתה בין הראשונים שזיהו את הפונקציה קושרת האנטיגן של אימונוגלובולין על פני תאי B האחראים לייצור נוגדנים אנושיים. היא שיחקה גם תפקיד חלוצי במחקר התפקיד החיסוני של תאי T ציטוטוקסיים טבעיים (המכונים גם תאי הרג טבעי) ההורגים תאי גידול.
במשך כמה עשורים עבדה עם בעלה, ג'ורג' קליין, בשיתוף פעולה ישיר. תוצאת המחקר המשותף שלהם הייתה חקירת הפוטנציאל הגידולי של וירוס אפשטיין-בר, שגורם לסרטן הלימפומה, וזיהוי הטרנסלוקציה של כרומוזומים בלימפומה ובלימפוציטים בתחילת לימפומת בירקיט. בקשר עם האחרון, היא הוכיחה כי טרנסלוקציה מפעילה אונקוגנים תאיים וכך יוזמת טרנספורמציה סרטנית של תאים.
היא הייתה העורכת הראשית של כתב העת "סמינר בביולוגיה של סרטן" (Seminar in Cancer Biology).
היא תרגמה לשוודית שירים של משוררים הונגרים, כגון דז'ה קוסטולאני, אטילה יוז'ף, מיקלוש רדנוטי ועוד.
ביוגרפיה > עבודתה > עבודותיה העיקריות

Transformation of solid into ascites tumors. Stockholm, 1955, 40 p.
Histocompatibility changes in tumors. in: Journal of Cellular and Comparative Physiology 1958. 52:125–168. (עם בעלה)
Antigenic properties of lymphomas induced by the Moloney agent. in: Journal of the National Cancer Institute 1964. 32:547–568.
How one thing has led to another. in: Annual Review of Immunology 1989. 7:1–33. (עם בעלה)
ביוגרפיה > משפחתה

לג'ורג' ולאווה קליין נולדו שלושה ילדים: בן שהוא מתמטיקאי, ושתי בנות, אחת מהן רופאה והשנייה מחזאית. בני הזוג תיארו את תחילת הקריירה וכיצד הם נפגשו, במאמר שכתבו יחד בשנת 1989, "איך דבר אחד הוביל לאחר".
אווה קליין נפטרה ב-19 בינואר 2025, שלושה ימים טרם יום הולדתה ה-100.
ביוגרפיה > חברות

באקדמיה המלכותית השוודית למדעים בשנת 1987
חברה חיצונית באקדמיה ההונגרית למדעים מאז 1993 ועד למותה
בין השנים 1986–1993 הייתה חברה בוועדת פרס נובל לרפואה ופיזיולוגיה
חברה באגודה האמריקנית לחקר הסרטן משנת 2013 ועד למותה
חברת כבוד בחברה ההונגרית למיקרוביולוגיה
משנת 1985 ועד למותה באגודה האימונולוגית ההונגרית
משנת 1991 ועד למותה באגודה הישראלית לאימונולוגיה
ביוגרפיה > פרסים

בשנת 1960 חלקה את פרס ברתה גולדבלט טפליץ עם בעלה
פרס הגידולים האימונולוגיים של המכון לחקר הסרטן בניו יורק בשנת 1975
פרס ביורקן בשנת 1978
פרס אריק פרנסטרום בשנת 1983
דוקטורט לשם כבוד של אוניברסיטת נברסקה בשנת 1993
דוקטור לשם כבוד של אוניברסיטת אוהיו בשנת 2003
לקריאה נוספת

מיהו מי, האקדמיה ההונגרית למדעים, 2009
חברי האקדמיה ההונגרית למדעים 1825–2002
יאנוש גרגיי: ג'ורג' קליין ואווה בני 80. בכתב העת "מדע הונגרי 2005", גיליון מספר 12
סקיצה ביוגרפית באתר מכון קרולינסקה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007364924005171  BnF: cb127132720 (data)  GND: 1298831377  ISNI: 0000 0000 7937 6430  LCCN: n2014076326  NKC: xx0205334  SELIBR: 387902   WorldCat (עם LCCN): n2014-076326
פואנום

פואנום מכיש, לפי רשימת המלכים השומרית, היה המלך השישי של שומר מהשושלת הראשונה של כיש. מלוכתו נמשכה לפי המיתוס 840 שנים.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
מלכי שומר
| הקודם:בבום | שושלת ראשונה של כיש מאה 26 לפנה"ס | הבא: קליבום |
ריאליזם נאיבי

ריאליזם נאיבי הוא האמונה שהעולם כשלעצמו הוא פחות או יותר כפי שהוא נתפס בחושינו, אמונה זו מתבססת על "השכל הישר". שלילה גמורה של הריאליזם הנאיבי נקראת ספקנות פילוסופית (שמטילה ספק בכל רעיון שניתן להטיל בו ספק). ההבדל היסודי בין ריאליזם נאיבי לבין ריאליזם מדעי הוא ההתעלמות המוחלטת של הריאליסט הנאיבי מבעיית האינדוקציה - האינדוקציה עומדת במבחן השכל הישר וזו סיבה מספיקה להצדיקה ובכך להצדיק את המדע בכלל.
בבסיס הריאליזם הנאיבי חמש הנחות יסוד:
קיים עולם ובו ישים חומריים.
ניתן לדעת אודותם בוודאות באמצעות החויה החושית.
הם קיימים בעולם בין אם הם ניכרים לעין ובין אם לאו.
בנוסף, הם גם מסוגלים לשמר תכונותיהם בין אם תכונות אלו מובחנות ובין אם לאו.
באמצעות החויה החושית ניתן להבחין בעולם באופן בלתי אמצעי ופחות או יותר כפי שהוא באמת.
ראו גם

ריאליזם מדעי
אמפיריציזם
ערך זה הוא קצרמרבנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ועדת תכנון, טיפול והערכה

ועדות תכנון, טיפול והערכה פועלות במחלקות לשירותים חברתיים של כל הרשויות המקומיות. תפקידן העיקרי הוא לבחון את מצבם של ילדים ובני נוער במצוקה או בסיכון, ולהתוות תוכנית טיפול.
סדרי עבודת הוועדות מוגדרים בחוזרי מנכ"ל משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (תקנון העבודה הסוציאלית - תע"ס).