stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וולבי צבי אפור
הערות שוליים

↑  וולבי צבי אפור באתר הרשימה האדומה של IUCN
| קנגוריים |
| --- | --- | --- |
| וולביים ארנביים מפוספסים | וולביים ארנביים מפוספסים |  |
| וולבי ארנבי מפוספס | וולבי ארנבי מפוספס (סוג ומין יחיד) |   |
| קנגורים | קנגורים |   |
| קנגורו | קנגורו אפור מזרחי • קנגורו אפור מערבי • קנגורו אדום • וולארו האנטילופה • וולארו מצוי • וולארו שחור • וולבי אגיל • וולבי שחור-פס • וולבי טמר • וולבי סבך מערבי • וולבי פרמה • וולבי זנב-שוט • וולבי אדום-צוואר |   |
| קנגורו אילני | קנגורו אילני אפרורי • קנגורו אילני לומהולץ • קנגורו אילני בנט • קנגורו אילני דובי • קנגורו אילני הואון • קנגורו אילני דוריה • קנגורו אילני סרי • קנגורו אילני גודפלו • קנגורו אילני עטוי-זהב • קנגורו אילני שפלתי • קנגורו אילני הוזר • קנגורו אילני וונדיוואי • איפולה • דינגיסו • טנקיל |   |
| וולבי הצבי | וולבי צבי שחור • וולבי צבי לבן-פס • וולבי צבי אפור • וולבי צבי חום |   |
| וולבי יערוני | וולבי יערוני מקלאי • וולבי יערוני זוטר |   |
| וולבי ארנבי | וולבי ארנבי ממושקף • וולבי ארנבי אדמוני |   |
| וולבי זנב-מסמר | וולבי זנב-מסמר מרוסן • וולבי זנב-מסמר צפוני |   |
| וולבי הסלע | וולבי סלע קצר-אוזן • וולבי סלע וילקינס • וולבי סלע פרוסרפיני • וולבי סלע רוטשילד • וולבי סלע צהוב-רגל • וולבי סלע אלייד • וולבי סלע כף-יורק • וולבי סלע גודמן • וולבי סלע הרברט • וולבי סלע חדגוני • וולבי סלע שחור-צד • וולבי סלע מאריבה • וולבי סלע זנב-מברשת • וולבי סלע סגול-צוואר • וולבי סלע שרמן • מונג'ון • נברלק |   |
| פדמלון | פדמלון טסמני • פדמלון בראון • פדמלון כהה • פדמלון קלבי • פדמלון ההרים • פדמלון אדום-רגל • פדמלון אדום-צוואר |   |
| וולבי ביצות | וולבי ביצות (סוג ומין יחיד) |   |
| קווקה | קווקה (סוג ומין יחיד) |   |
העברת טכנולוגיה

העברת טכנולוגיה (באנגלית: Technology Transfer) היא תהליך העברה או הפצה של ידע טכנולוגי שנמצא ברשותו של אדם או ארגון ומועבר לאחזקתו של אדם או של ארגון אחר. העברת טכנולוגיה מבוצעת בדרך כלל מאוניברסיטאות, בין ארגונים, בין עסקים, בין אנשים ובנוסף מאוניברסיטאות לארגונים וממשלות לעסקים. לעיתים קרובות העברת טכנולוגיה מתרחשת על ידי חלוקת מיומנויות ידע טכנולוגיה, שיטת ייצור, דגימות ייצור ומתקנים בקרב מוסדות וארגונים. העברה טכנולוגית לובשת צורות שונות בהתאם למוטיבציות וצרכי האדם, העברה טכנולוגיה יכולה להיות שונה מאוד בן תחום לתחום כמו במכונים הלאומיים לבריאות (NIH) בהשוואה לנאס"א או למחלקת ההגנה. העברת טכנולוגיה מבטיחה כי פיתוחים מדעיים וטכנולוגיים יהיו נגישים למגוון רחב יותר של משתמשים. לעיתים מתרחשת העברת טכנולוגיות בנושא פיתוחים, מוצרים, תהליכים, יישומים, חומרים או שירותים חדשים. בנוסף קיימים ארגונים ממשלתיים המעודדים העברת טכנולוגיות מהאקדמיה לתעשייה המתבססת על שיתוף פעולה דואלי בין קבוצת מחקר מהאקדמיה לבין חברה תעשייתית. מדינות מפותחות כדוגמת גרמניה, ארצות הברית, יפן, סין מעודדים העברת טכנולוגיות בין חברות בעולם על ידי הכנת תערוכות מובנות (בדרך כלל אחת לשנה) לפי סוג הנושא. העברת טכנולוגיה מבוצעת גם בתוך הארגון, למשל מחלקת מחקר ופיתוח, מפתחת טכנולוגיה חדשה ומעבירה ליחידות הייצור בתוך הארגון, מקרה זה נקרא העברה טכנולוגית אנכית. לעומת זאת, אם הטכנולוגיה מועברת מיחידה אחת לשנייה מקרה זה נקרא העברת טכנולוגיה אופקית. כיום העברת טכנולוגיות מתבצעת בעיקר בצורה אופקית. בדרך כלל העברת טכנולוגיה אנכית מבוצעת על ידי אוניברסיטאות שמעבירות טכנולוגיה לארגונים ועסקים ממשלתיים.
קבוצות כמו Ewing Marion Kauffman Foundation ואיגוד מנהלי הטכנולוגיה האוניברסיטאיים, ותחרויות כמו "אתגר" המאורגנות על ידי ארגונים כמו המרכז למחקר חדשנות (Center for Advancing Innovation) במרילנד, אלו הם דוגמאות לעידוד העברת טכנולוגיות.
מתווכי טכנולוגיות (Technology brokers) הם אנשים העוסקים בגישור בין ארגונים על מנת לקדם ולפשט תהליכים טכנולוגים.
בעוד שהעברת טכנולוגיה יכולה להיות כרוכה בהפצת טכנולוגיה מורכבת מאוד ממקורות עתירי הון (לדוגמה היי-טק) למקבלי הון נמוך, היא יכולה גם להיות כרוכה בטכנולוגיה מתאימה, דבר היכול להוביל לאיתנות ועצמאות של מערכות.
תהליך העברה

חברות רבות, אוניברסיטאות וארגונים ממשלתיים מחזיקים כיום במשרד להעברת טכנולוגיה שתפקידו לאתר מחקרים שבהם אינטרס מסחרי ואסטרטגיות פוטנציאליות. לדוגמה, תוצאה מחקרית עשויה להיות בעלת עניין מדעי ומסחרי, אך בדרך כלל מונפקים פטנטים רק לתהליכים מעשיים, ולכן מישהו - לאו דווקא החוקרים - צריך להקים תהליך מעשי ספציפי. שיקול נוסף הוא ערך מסחרי.
התהליך לניצול מסחרי כרוך בהסכמי רישוי או הקמת מיזמים משותפים ושותפויות כדי לחלוק את הסיכונים והיתרונות בהבאת טכנולוגיות חדשות לשוק. לעיתים קרובות גישות אלה קשורות לגיוס הון סיכון כאמצעי למימון תהליך הפיתוח, נוהג שכיח יותר בארצות הברית מאשר באיחוד האירופי, שיש לו גישה שמרנית יותר למימון. חברות ספינ-אוף מחקריות הן כלי מסחור פופולרי בקנדה, ושיעור הרישוי של מחקר אוניברסיטאי קנדי נותר הרבה מתחת לזה של ארצות הברית.
משרדי העברת טכנולוגיה עשויים לעבוד בשם מוסדות מחקר. כאשר חברות הזנק הם הלקוחות, במקרה זה מוותרים לפעמים על עמלות מסחריות במקום חלק מההון עצמי בעסק. כתוצאה מהמורכבות הפוטנציאלית של תהליך העברת הטכנולוגיה, ארגוני העברת טכנולוגיה כוללים כלכלנים, מהנדסים, עורכי דין, משווקים ומדענים. הדינמיקה של תהליך העברת הטכנולוגיה משכה תשומת לב בפני עצמה, וישנן כמה חברות וכתבי עת ייעודיים לשם. הגנה על הקניין הרוחני נעשה על ידי אנשי מפתח וזה תחום ההתמחות שלהם, כך שניתן יהיה ניתן לקבל חידושים יקרי ערך אלה ברישיון ולמסחור ולהביא אותם לטובת החברה. העברת טכנולוגיה מחייבת גישה פרו אקטיבית המעודדת מעורבות חוקרים, שותפים תעשייתיים פוטנציאלים להשתמש בטכנולוגיה, זו פועלת להשלמת מחקרים אקדמיים על ידי הצגתם לשותפים בתעשייה שפתחו אותם לכלל הציבור.
רישוי

רישיון הוא חוזה בן בעל הרישיון (למשל פטנט)לבין בעל רישיון (למשל שותף)הכולל מספר תנאים שעל הצד השלישי למוד בהם. משרד העברה הטכנולוגית רשאי להעניק רישיונות בלעדיים או לא בלעדיים תהליך העברת המידע הוא מאוד קריטי בהעברה טכנולוגית, ולאחר שארגון בסס בעלות על טכנולוגיה, יש לו מספר מנגנונים משפטיים או חוזיים להגן עליו: רישוי – החלפת מיומנות ומידע מחברה אחת לאחרת על ידי הזרמת מזומנים. רישוי חוצה – הסכם בן חברות המאפשר להם שימוש או גישה לטכנולוגיה ספציפית שהחברה פתחה. הסכם ספק אסטרטגי – חוזה אספקה לטווח ארוך, כולל ערבויות לרכישות בעתיד ושילוב פעילות. מחקר במו"פ – הסכם בו חברה או ארגון מבצעים מחקר ספציפי עבור חברה. רישוי הוא עסק בפני עצמו בשנת 2002 חברות אמריקאיות קבלו מעל 66 מיליארד דולר תשלומים על רישיונות טכנולוגיה מארגונים אחרים, מתוכם 58 מיליארד דולר מקומיים.
מנגנון העברה טכנולוגית הוא בעל ערך גבה לתעשייה, הוא מאיץ את פעולת החדשנות ומקבל יתרון על ידי שיתוף הפעולה, מעודד את הצמיחה הכלכלית, מסייע ומקל על פיתוחים חדשים ונותן הגנה לאוניברסיטאות על השקעותיהן באמצעות פטנט על טכנולוגיות חדשות.
מתווכים לשותפות

המונח "מתווך לשותפות" פירושו סוכנות של מדינה או שלטון מקומי - (או גורם ללא מטרות רווח שבבעלותו), ממומן או מופעל על ידי או מדינה או ממשלה מקומית - המסייעת, מייעצת, מעריכה או משתפת פעולה עם חברות לעסקים קטנים; מוסדות להשכלה גבוהה ומוסדות חינוך הזקוקים או יכולים לעשות שימוש פרודוקטיבי בעזרה הקשורה בטכנולוגיה ממעבדה פדרלית, כולל תוכניות מדינה המקבלות כספים במסגרת הסכמי שיתוף.
חסרונות

למרות התמריצים להעביר מחקר לייצור, לעיתים קשה לבצע זאת בפועל. הניסיון להאיץ את המחקר (אב טיפוס) לייצור (שנבדק במלואו בתנאים מגוונים, אמין, בר-קיימא וכו ') נוטה להיות יקר יותר וגוזל זמן רב מהצפוי.
מדוע העברה טכנולוגית?

מפתח לאבות טיפוס ופיתוחים המשנים את החיים, דרך להפצת רעיונות שאינם ניתנות לרישום כפטנט, כמו אפליקציות, יצירת בריתות בן אקדמיות לתאגידים, לשם פרויקטים ומחקרים פורצי דרך זאת נעשה על ידי ביצוע תהליך מסחור טכנולוגי – העברת מידע טכנולוגי מארגון בו מפותחת טכנולוגיה שונה מהארגון שמביא אותה לשוק. לדוגמה ארגון פרטי הוא הממציא ואין לו את האמצעיים הנדרשים כדי להביא זאת לשוק, כמו רשת הפצה, ארגון מכירות או אפילו את הציוד הנדרש לייצר את המוצר דוגמה נוספת ארגון ממשלתי מפתח דבר מה במעבדה (החוק בארצות הברית אוסר עליה למכור מוצרים או תהליכים לשוק הפרטי), הטכנולוגיה שפותחה יכולה להגיע לשוק רק על ידי חברה פרטית. העברה טכנולוגית חשובה כמשאב לשגשוג משותף, הטכנולוגיה משמשת כתמרי לסחר בינלאומי תחרותי ובריא. גם מבחינה עסקית העברת טכנולוגיה בן ארגונים היא מהירה יותר וזולה יותר, קל יותר בעזרתה לפתח מוצרים או לקדם תהליכים המבוססים על טכנולוגיה שמשהוא אחר כבר המציא. למעבדות ממשלתיות ואוניברסיטאות קיימת מוטיבציה קצת שונה, הן רשאיות להעביר מידע רק אם זה למטרה ספציפית ומוגדרת וכן אם זו תוסיף ערך לטכנולוגיה שהממשל או האוניברסיטה מקווים להעביר, בדרך כלל מעבירות מידע מהסיבה הכלכלית כמו יצירת מקומות עבודה והכנסות מקומיות.
ראו גם

טכנולוגיית מידע
מסחר אלקטרוני
טכנולוגיות מידע ותקשורת
מחזור חיי טכנולוגיה
לקריאה נוספת

John I. Gallin and Frederick P. Ognibene, Principels and Practice of clinical Research, 2nd Edition, 2007
וולבי צבי לבן-פס

| וולבי צבי לבן-פס |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: קנגוראים
תת־סדרה:: דמויי-קנגורו
משפחה:: קנגוריים
סוג:: ולבי ניו-גינאי
מין:: וולבי צבי לבן-פס
שם מדעי
 Dorcopsis hageni ‏הלר, 1897
תחום תפוצה


וולבי צבי לבן-פס (שם מדעי: Dorcopsis hageni; ידוע גם כדורקופסיס לבן-פס) הוא מין של וולבי בינוני בסוג וולבי הצבי, שמצוי בצפון גינאה החדשה. הוא תואר מדעית בשנת 1897 על ידי האנטומולוג האוסטרי קארל הלר (Karl Maria Heller), וקרוי על שם מגלהו חוקר הטבע הגרמני ברנהרד הגן (Bernhard Hagen). הדורוקופסיס לבן-הפס הוא המין המוכר והנפוץ בסוגו, ומצב שימורו מוגדר כללא חשש על ידי IUCN.
אנטומיה ומראה

הדורוקופסיס לבן-הפס הוא כיסאי בינוני בגודלו: אורך ראשו וגופו: 60-42 סנטימטרים; אורך זנבו: 39-31 סנטימטרים, ומשקלו: 6-4 קילוגרם. גופו העגלגל רחב מאחורה וצר מקדימה ומותאם לתנועה מהירה ושפופה בתוך הסבך הצפוף. יש לו ראש קטן יחסית ומשולש, עם פנים צרות וארוכות וחרטום מחודד במיוחד; אלו גורמים לדמיון רב בינו לבין פרסתנים קטנים דוגמת הצביון. עיניו גדולות ובולטות ואפו קטן וריבועי. אוזניו קטנטנות ועגולות, וזנבו הארוך והעבה קירח בקצהו. הגפיים שלו דקיקות וארוכות, והאחוריות מפותחות וחזקות בהרבה מהקדמיות; עם זאת, גפיו הקדמיות ארוכות מהרגיל. בכפות הידיים יש לו 5 אצבעות קטנות, ובכפות הרגליים 3 אצבעות גדולות-בינוניות שאחת מהן היא סינדיקטילית ובעלת זוג טפרים.
הפרווה של דורוקופסיס זה קצרה, דקה ובעלת סקלת צבעים רחבה. באופן כללי, צבעה הנפוץ הוא גוונים שונים של אפור המשתנים מפרט לפרט: החל מאפור כהה או אפור-כחלחל, דרך אפור-כסוף או עמום ועד אפרפר חיוור. הפרווה עשויה להיות גם בצבע חום בהיר, אפור-שחרחר או חום-אפרפר עם גוונים ורודים, אדמדמים או לבנבנים. על פי רוב, הפרווה כהה יותר באזור העורף, הכתפיים ופלג הגוף האחורי, ובאזורים הללו היא יכולה להיות כמעט שחורה לגמרי. בניגוד לצבע האפרורי בחלק העליון, החלק התחתון הכולל את החזה, הגרון, הבטן והמפשעה בצבע לבן בוהק.
סימן ההיכר של המין אשר העניק לו את שמו, הוא הפס הלבן הגבי שעשוי להיות לעיתים בצבע חום בהיר. הפס הגבי שקטוע לעיתים קרובות, מקיף את הכתפיים ומסתיים בשכמות ויוצר מעין רסן לבן; מלבדו יש פס לבן עבה סביב המותניים והירכיים הדומה לזה של הצבי. מלבד זוג הפסים הללו, יש לעיתים גם כתם לבן בולט במרכז הגב. באזור העורף, יש לדורוקופסיס שדרת שיער שחרחרה אשר מסתיימת ברסן הלבן, וממנה והלאה עשויה להיווצר שדרת שיער בהירה עד לזנב.
הגפיים של הדורוקופסיס בצבע אפרפר חיוור בצידן החיצוני, ולבנבן בצידן הפנימי, וכפות הידיים ורודות. ראשו של הדורוקופסיס בצבע אפור בהיר, ומצחו ופניו כהים יותר. לאורך החרטום יש פס שחרחר מפויח, והלחיים והסנטר לבנים. במקרים רבים, פניו של הדורוקופסיס ורודות לגמרי בשל דלילות בשיער; כמו כן, עשוי להיות לפרטים מסוימים כתם לבן במצח. זנבו של הדורוקופסיס בצבע אפרפר כהה, כאשר בבסיסו ובקצהו הוא קירח משיער ובעל מראה לבן או ורוד.
תפוצה וביולוגיה

הדורוקופסיס לבן-הפס אנדמי לאי גינאה החדשה. הוא מצוי לכל אורך החופים והשפלות הצפוניות של האי בשטחן של פפואה ואינדונזיה, אך נעדר מחצי האי הואון. בית גידולו מורכב מיערות טרופיים עבותים בגבהים של עד 400 מטר מעל פני הים, והוא מאכלס בתי גידול נוספים דוגמת יערות גדותיים שעל שפת הנהרות, רצועות מנשק בין היער לסוואנה הגשומה, וביערות שחופפים לקצה השיטפונות של מניפות סחף שנוצרות מהנהרות בצפון האי. הדורוקופסיס לבן-הפס נחשב לסובלני יחסית לשינויים בבית גידולו, ומסוגל להתקיים גם ביערות שבהם יש הפרעה אנושית תדירה.
אין מידע רב אודות הביולוגיה של המין. הוא ככל הנראה פעיל דמדומים בעיקרו, ועשוי לצאת לגיחות קצרות גם במהלך היום. את שעות המנוחה הוא מבלה בשכיבה בצמחייה הצפופה והסבוכה. הדורוקופסיס נע על אדמת היער בתנוחה ייחודית לסוג זה כאשר הזנב מקושת לאחור כזנב הקוף ורק קצהו נשען על הקרקע. כקרוביו, גם הוא ניזון בעיקר מעשבים, עשבי תיבול, עלים ופירות, אך לעיתים מגוון את תזונתו בחרקים וחסרי חוליות אחרים. הוא ניזון גם רבות מפטריות, ועשוי למלא תפקיד אקולוגי חשוב בהפצת הנבגים על אדמת היער. ההיריון של הנקבה נמשך כחודש וחצי, וצאצא זעיר יחיד נולד בדרך כלל בחודש ינואר ואפריל. הגור שוהה בכיס של האם למשך 6 חודשים.
מצב שימור

הדורוקופסיס לבן-הפס מסווג על ידי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור ללא חשש (LC), נוכח תפוצתו הרחבה, אוכלוסייה גדולה ויציבה, סובלנותו לשינויים בבית הגידול, היעדר איומים משמעותיים, וכי אין כל אינדיקציה לכך שהוא עשוי לחוות ירידה בעתיד הנראה לעין. הציד לבשר אשר נחשב לאחד האיומים הקיומיים ביותר על היונקים הפפואנים אינו פוגע כל כך במין זה, אשר מסתגל למחיה בקרבת מגורי אדם, אך אף על פי כן עשוי לגרום להכחדות מקומיות של אוכלוסיות מבודדות. הדורוקופסיס לבן-הפס מצוי במספר אזורים מוגנים.
הערות שוליים

↑  וולבי צבי לבן-פס באתר הרשימה האדומה של IUCN
| קנגוריים |
| --- | --- | --- |
| וולביים ארנביים מפוספסים | וולביים ארנביים מפוספסים |  |
| וולבי ארנבי מפוספס | וולבי ארנבי מפוספס (סוג ומין יחיד) |   |
| קנגורים | קנגורים |   |
| קנגורו | קנגורו אפור מזרחי • קנגורו אפור מערבי • קנגורו אדום • וולארו האנטילופה • וולארו מצוי • וולארו שחור • וולבי אגיל • וולבי שחור-פס • וולבי טמר • וולבי סבך מערבי • וולבי פרמה • וולבי זנב-שוט • וולבי אדום-צוואר |   |
| קנגורו אילני | קנגורו אילני אפרורי • קנגורו אילני לומהולץ • קנגורו אילני בנט • קנגורו אילני דובי • קנגורו אילני הואון • קנגורו אילני דוריה • קנגורו אילני סרי • קנגורו אילני גודפלו • קנגורו אילני עטוי-זהב • קנגורו אילני שפלתי • קנגורו אילני הוזר • קנגורו אילני וונדיוואי • איפולה • דינגיסו • טנקיל |   |
| וולבי הצבי | וולבי צבי שחור • וולבי צבי לבן-פס • וולבי צבי אפור • וולבי צבי חום |   |
| וולבי יערוני | וולבי יערוני מקלאי • וולבי יערוני זוטר |   |
| וולבי ארנבי | וולבי ארנבי ממושקף • וולבי ארנבי אדמוני |   |
| וולבי זנב-מסמר | וולבי זנב-מסמר מרוסן • וולבי זנב-מסמר צפוני |   |
| וולבי הסלע | וולבי סלע קצר-אוזן • וולבי סלע וילקינס • וולבי סלע פרוסרפיני • וולבי סלע רוטשילד • וולבי סלע צהוב-רגל • וולבי סלע אלייד • וולבי סלע כף-יורק • וולבי סלע גודמן • וולבי סלע הרברט • וולבי סלע חדגוני • וולבי סלע שחור-צד • וולבי סלע מאריבה • וולבי סלע זנב-מברשת • וולבי סלע סגול-צוואר • וולבי סלע שרמן • מונג'ון • נברלק |   |
| פדמלון | פדמלון טסמני • פדמלון בראון • פדמלון כהה • פדמלון קלבי • פדמלון ההרים • פדמלון אדום-רגל • פדמלון אדום-צוואר |   |
| וולבי ביצות | וולבי ביצות (סוג ומין יחיד) |   |
| קווקה | קווקה (סוג ומין יחיד) |   |
דורוקופסיס לבן-פס.
הרמן שרכן

| --- | --- |

 לידה:  21 ביוני 1891 ברלין, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  12 ביוני 1966 (בגיל 74) פירנצה, איטליה 
 מוקד פעילות:  גרמניה 
 תקופת הפעילות:  מ-1907 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 כלי נגינה:  כינור 
 בן או בת זוג:  Gerda Müller 
 פרסים והוקרה:  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת קניגסברג  Honorary Member of the International Society for Contemporary Music 
 פרופיל ב-IMDb
 
הרמן שרכן (גרמנית: Hermann Scherchen;‏ 21 ביוני 1891 – 12 ביוני 1966) היה מנצח גרמני.
ביוגרפיה

שרכן נולד בברלין וניצח בריגה מ-1914 עד 1916 ובקניגסברג מ-1928 עד 1933. אז עזב את גרמניה במחאה נגד המשטר הנאצי ועבד בשווייץ.
אחרי הופעת הבכורה שלו עם "פיירו הסהרורי" של שנברג, עשה לו שם כמומחה למלחיני המאה ה-20 כמו ריכרד שטראוס, וברן, ברג ווארז וקידם את יצירותיהם של מלחיני התקופה הצעירים יותר, ביניהם יאניס קסנאקיס ולואיג'י נונו.
פרסומו העיקרי של שרכן בא לו, קרוב לוודאי, מן העיבוד התזמורתי (וההקלטה) ל"אמנות הפוגה" של יוהאן סבסטיאן באך. הישג אחר שלו הוא ההקלטה, בשנת 1958, של סימפוניית ארואיקה, הסימפוניה השלישית של בטהובן, לחברת וסטמינסטר (הוצאה מחדש על תקליטור), ובה הביצוע המהיר ביותר, שהוקלט (נכון ל-2006), של הפרק הראשון והקרוב ביותר לציון המטרונום של בטהובן. ספרו משנת 1953, 
Lehrbuch des Dirigierens (מחקר בניצוח) הוא ספר לימוד סטנדרטי. הרפרטואר המוקלט שלו היה עצום בהיקפו, החל בויולדי וכלה בריינהולד גליאר.
הרמן שרכן מת בפירנצה והשאיר אחריו מספר ילדים, ביניהם וולף שרכן. הקשר בן שש השנים של וולף עם בנג'מין בריטן החל כשהיה בן 13. ג'ון ברידקט מתאר את חילופי המכתבים הנלהבים בין המלחין המפורסם לנער ב"ילדי בריטן".
אשתו מרים שרכן מנהלת את חברת ההקלטות, טאהרה", המפיקה הקלטות היסטוריות של מנצחים מפורסמים על גבי תקליטורים, ביניהן הקלטות של שרכן עצמו.
ציטוט

"מוזיקה לא צריך להבין. צריך להקשיב לה."
מגדל נח'יל

ערך זה עוסק בגורד שחקים שתוכנן להיבנות בדובאי. אם התכוונתם לגורד שחקים בערב הסעודית, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים
 מיקום:  דובאי
 מדינה:  איחוד האמירויות הערביותאיחוד האמירויות הערביות
 בעלים:  Nakheel Properties 
 הקמה ובנייה
 אדריכל:  וודס בגוט 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות הייטק, אדריכלות פוסט-מודרנית 
 מידות
 גובה:  1,400 מטר
 קומות:  228 
 קואורדינטות:  25°03′16″N 55°07′53″E﻿ / ﻿25.054444444444°N 55.131388888889°E﻿ / 25.054444444444; 55.131388888889
  (למפת דובאי מוגדלת) מגדל נח'יל(למפת דובאי רגילה) מגדל נח'יל
 
מגדל נח'יל (בערבית: برج نخيل) הוא גורד שחקים שהיה מתוכנן להיבנות בדובאי. יוזמת הפרויקט הייתה חברת נח'יל, שיזמה גם את בניית איי התמרים ואת איי העולם.
הבניין הוצע לראשונה בשנת 2003 תחת השם "אל-בורג'" במרכזו של האי המלאכותי ג'ומרה, אחד מאיי התמרים. מיקום המגדל שונה מספר פעמים, ולבסוף הוא תוכנן להיבנות בסמוך לאגמים מלאכותיים ברצועת החוף הממוקמת מול ג'ומרה. המגדל תוכנן להתנשא לגובה של כ-1,400 מטרים, הגבוה לעיתים מגובהם של עננים בימות החורף. בניית המגדל הייתה צפויה להימשך בין 9 ל-10 שנים. אם תתממש תוכנית הבנייה, מגדל נח'יל יהיה המגדל הגבוה ביותר בעולם ויטול את התואר מבורג' ח'ליפה.
במגרש המיועד לבנייה החלו עבודות פיתוח קרקע, אך בשנת 2009 הוקפאו עבודות הבנייה והוכרז על ביטול הפרויקט.
ועדת מוקיו

ועדת מוקיו הייתה ועדה שהוקמה כדי לבחון את אופי המעורבות הצרפתית ברצח העם ברואנדה בשנת 1994. ביוני 2008 הציגה ממשלת רואנדה דו"ח של ועדה, שבראשה עמד שר המשפטים לשעבר ג'אן ד-דיו מוקיו ובו האשמות קשות כנגד צרפת. החלק הראשון הדו"ח מנתח את המעורבות של צרפת ברואנדה לפני מבצע טורקיז (עד עמוד 140), שהוא הכינוי למעורבות הצבאית ברואנדה בחודשים שבהם התבצע רצח העם, החלק השני את פעולת צרפת במהלך המבצע, והחלק השלישי (עמודים 303-334) את פעולת צרפת אחרי המלחמה, כדי לטשטש ראיות. 
34 בכירים צרפתים הואשמו במעורבות ברצח העם ורואנדה קראה להעמידם למשפט.
בין השמות:
הנשיא הצרפתי פרנסואה מיטראן. במהלך רצח העם, ב-22 ביוני הוא הכריז: "רואנדה מאוכלסת בעיקר על ידי הוטו. לא יעלה על הדעת, שהמיעוט ייתפוס את השלטון."
דומיניק דה וילפן שהיה מאוחר יותר ראש ממשלת צרפת, הכריז ב-24 ביולי 1992, שצבא צרפת תעזור לצבא רואנדה במלחמה נגד ה-RPF. (סעיף 1.4.2 מתוך הדו"ח)
אלן ז'ופה, גם הוא לימים ראש ממשלה, אמר, מיד אחרי תחילת רצח העם: "האם צרפת יכולה לעשות סדר בכל העולם? האם יש לה את היכולת ואת האחריות, בכל היבשות, לעצור בני-אדם מלהרוג זה את זה?" (סעיף 1.2 בדו"ח) ב-12 ביוני, במהלך רתח העם, הוא אמר לעיתונאי: "אני יכול להבטיח לך, שאין יותר משלוחי נשק לצבא רואנדה. (וכשהוא מצביע לצד השני של נהר הסיין) אבל מה שקורה שם, אני לא יודע." סעיף 4.3 בדו"ח)
פול דיז'ו מונה על ידי פרנסואה מיטראן לשגריר באזור ההשפעה הזה של צרפת. מאז 2006 הוא ראש העיר של אור באלפים העליונים. דיז'ו הבטיח לממשלה, שהנוכחות הצבאית הצרפתית לא תאפשר ניצחון של ה-RPF. את נציגי RPF הוא הזהיר באומרו, שאם הם לא ייכנעו, הם לא יפגשו את המשפחות שלהם, כי ירצחו את כולם. דיז'ו האשים באופן ברור את ה-RPF בעימות. הוא הבטיח לממשלה עזרה צבאית, מודיעינית ולוגיסטית במלחמה נגד ה-RPF.
ז'אן-כריסטוף מיטראן, בנו של הנשיא, נכח בתור יועץ של הנשיא, נכח בשיחה שבה דיז'ו איים על ה-RPF בהשמדת משפחותיהם. (סעיף 8.1. של הדו"ח)
השגרירה קטרין בואווינו, נכח גם היא באותה שיחה. (סעיף 8.1. של הדו"ח)
בדו"ח מואשמים גם עשרות אנשי צבא צרפתיים:
ז'אן-פייר אושון היה גנראל, שקיבל מחמאות רבות מקצינים מצבא רואנדה על העזרה באספקת תחמושת. (סעיף 4.3. מתוך הדו"ח)
ז'ק הוגאר, קיבל בשנת 2009 מנשיא המדינה את אות לגיון הכבוד, יחד עם רבים אחרים, וותיקי רואנדה, מופיע בסעיפים רבים בדו"ח.
החיילים והמפקדים מואשמים לא רק באספקת נשק ובעזרה לוגיסטית, אלא גם בהשתתפות פעילה במעשי הטבח.
הערות שוליים

↑  דוח מוקיו באנגלית
מדד שנאת הסיכון של ארו-פראט

מדד שנאת הסיכון של ארו-פראט הוא מדד שנאת הסיכון בתורת התועלת שפותח באופן בלתי תלוי על ידי הכלכלנים ג'ון פראט (John Pratt) בשנת 1964 וקנת' ארו (Kenneth Arrow) בשנת 1970. המדד המאפשר להשוות בין הגישות לסיכון של פרטים שונים המקיימים את אקסיומות פון נוימן-מורגנשטרן, כאשר השוואה זו ניתנת לביצוע הן במונחים מקומיים (עבור רמת עושר תחילי  w קבועה), והן במונחים כלליים – לכל רמות העושר יחדיו.
עבור פרט המקיים את אקסיומות פון נוימן-מורגנשטרן ובעל פונקציית תועלת לכסף  u(w), מקדם שנאת הסיכון של הפרט הוא  r_{u}(w)=-0.5{\frac {u''(w)}{u'(w)}}. ניתן להיעזר בהתנהגות המדד עם השינוי ב- w על מנת למצוא פונקציות תועלת המתאימות לכל גישה אפשרית לסיכון והחלטות בתנאי אי ודאות.
רקע > יחס העדפה ופונקציית תועלת כללית

בבואנו לנתח בעיות החלטה של פרט בודד שלהן מספר תוצאות אפשריות, עלינו להבין מהו האופן שבו הפרט מדרג את התוצאות. דירוג זה הוא תהליך מנטלי של הפרט המשווה בין כל 2 אלטרנטיבות וקובע איזו מהן הרצויה ביותר. הצורך למדל תהליך זה באופן נוח ברור, היות שהוא מהווה בסיס לניתוח דרכי הפעולה שיבחר הפרט בין אם בבעיית החלטה שרק הוא שותף לה ובין אם במשחק מרובה משתתפים.
נניח כי בפני הפרט עומדת קבוצת אלטרנטיבות (סלים)  X\subseteq \mathbb {R} ^{d} וכי לפרט יחס העדפה בינארי  \succsim  על קבוצה  X כך שלכל  x,y\in X מתקיים  x\succsim y אם"ם הפרט מוצא את סל  x טוב לפחות כמו סל  y. באופן טבעי מטרת הפרט היא למקסם את תועלתו. על מנת שיחס העדפה זה יגדיר סדר על קבוצת האלטרנטיבות האפשריות נדרוש את קיום אקסיומות התועלת הבאות:
שלמות:  \forall x,y\in X:x\succsim y\lor y\succsim x\quad
טרנזיטיביות:  \forall x,y,z\in X:x\succsim y\land y\succsim z\Rightarrow x\succsim z\quad
רציפות: לכל  x\in X הקבוצות  \{y:y\succsim x\} ו- \{y:x\succsim y\} הן קבוצות סגורות.
אקסיומת השלמות קובעת כי כאשר עומדת בפני הפרט בחירה בין שני סלים אפשריים  x ו  y הפרט תמיד יכול להשוות ביניהם ולבחור את האופטימלי עבורו, אקסיומת הטרנזיטיביות קובעת את יחס ההעדפה כיחס טרנזיטיבי (דרישה הנראית טבעית להתנהגות "רציונלית" של הפרט) ואקסיומת הרציפות מבטיחה שאם סל  x עדיף ממש על סל  y וסל  z מספיק קרוב ל- y אז  x עדיף ממש על  z.
הגדרה: תהי  X קבוצת אפשרויות ו- \succsim  יחס העדפות שלם וטרנזיטיבי על  X. פונקציה  u:{X}\rightarrow \mathbb {R}  נקראת פונקציית תועלת המייצגת את  \succsim , אם לכל  {x},{y}\in {X} מתקיים:
{x}\succsim {y}\quad \iff \quad u({x})\geq u({y})
משפט: [ דברה (Debreu)‏ 1954]
יהי  ({X},\succsim ) יחס העדפה של פרט המקיים את אקסיומות התועלת. אז קיימת פונקציית תועלת  u:{X}\rightarrow \mathbb {R}  רציפה, המייצגת את יחס ההעדפה של הפרט.
חשיבות של משפט זה היא בכך שאם יחס ההעדפה של הפרט מקיים את אקסיומות תורת התועלת, אזי במידול בעיית ההחלטה של הפרט ניתן לחשוב עליו כאילו הוא ממקסם פונקציית תועלת ולנתח את התנהגותו לפי עיקרון זה. נשים לב כי פונקציית התועלת של הפרט איננה יחידה. אכן, כל טרנספורמציה מונוטונית עולה  v(x)=f(u(x)) אף היא פונקציית תועלת של פרט זה. לכן, פונקציית התועלת היא פונקציה אורדינלית וקיימת חשיבות רק לסדר היחסי של הסלים לפי פונקציה זו.