stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חטיבת גבעתי
סמלי החטיבה

את הסמל הראשון של גבעתי איירה דבורה פופקו בהיותה חיילת בחטיבה.
צבע הכומתה הוא סגול. הראשונות שבחרו צבע זה היו בנותיו של המח"ט הראשון (לאחר הקמת החטיבה מחדש ב-1983), יהודה דובדבני, שרצה שלחטיבה המחודשת בפיקודו יהיו צבע וזיהוי ייחודי משלה. הוא הגיע לביתו עם שקיות מלאות בדוגמאות של כומתות בצבעים שונים, וביקש מבנותיו לבחור את הצבע האהוב עליהן. הן בחרו בסגול. הבחירה עברה מבחן נוסף, אצל שתי פלוגות טירונים של החטיבה, אשר להפתעת דובדבני בחרו גם חייליהן בסגול. כאשר הרמטכ"ל אז, משה לוי, ביקר בבסיס הטירונים החטיבתי, ביקש ממנו אחד החיילים שלחטיבה תהיה כומתה ייחודית משלה, והרמטכ"ל קיבל את הבקשה.
תג החטיבה: החרב מסמלת את היותה של החטיבה חטיבה לוחמת. השועל מסמל את יחידת שועלי שמשון שהייתה הסיירת של חטיבת גבעתי הוותיקה; הצבע הכחול מסמל את הים (ייעודה המקורי של החטיבה הוא נחיתה מן הים באמצעות נגמ"שים אמפיביים – "תמסחים"); הצבע הצהוב מסמל את צבע האדמה המדברית של דרום הארץ, גזרתה הייעודית של החטיבה. רגליו של השועל נעוצות בקרקע – נחיתה מהים, זנבו מורם לאוויר לאות גאוות יחידה. צבר – מסמל את ארץ ישראל וכמו כן את גדוד צבר. על פי מורשת הקרב של החטיבה מקור סמל הצבר הוא בקרבות תש"ח. הערבים, שפחדו מפשיטות הקומנדו של שועלי שומשון, הקיפו את יישוביהם בצברים על מנת שיהוו מכשול ללוחמים.
המנון החטיבה הוא "מי שחלם גבעתי". ב-2015 נוספו בתים נוספים להמנון בעקבות מבצע צוק איתן.
סמלי החטיבה > סיכות יחידות חטיבת גבעתי

סיכת לוחם סיירת גבעתי
סיכת לוחם פלחה"ן אותה מקבלים הלוחמים בנוסף לסיכה המשותפת של סיירת גבעתי.
סיכת לוחם פלנ"ט שאותה מקבלים הלוחמים בנוסף לסיכה המשותפת של סיירת גבעתי.
סיכת לוחם גדוד שקד
סיכת לוחם גדוד רותם
סיכת לוחם גדוד צבר
ראו גם

לוחמים (סדרת רשת)
לקריאה נוספת

קובי סגל, יחד, ורק יחד, ננצח!: חטיבת "גבעתי" במבצע "צוק איתן", בן שמן: מערכות, 2018
מאיר פינקל, הפקת לקחים ברמה הטקטית במלחמת העצמאות - חלון לשני דפוסי ארגון צבאי, בתוך: מלחמה המעצבת הראשונה – שבעה מאמרים במלאת שבעים שנה למלחמת העצמאות, מודן, משרד הביטחון וצה"ל/המחלקה להיסטוריה, 2018, עמודים 113–150
חוק מס רכוש וקרן פיצויים

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  28 במרץ 1961
 תאריך חקיקה עברי:  י"א בניסן תשכ"א
 גוף מחוקק:  הכנסת הרביעית
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 337, עמ' 100
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד האוצר
 מספר תיקונים:  32
 נוסח מלא:  חוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ"א-1961
 
חוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ"א-1961 אושר בכנסת הרביעית ב-28 במרץ 1961, וכרך יחדיו שני ענייני רכוש: הטלת מס רכוש ומתן פיצוי על נזקי מלחמה לרכוש ונזקי בצורת. החוק החליף חוקים אחדים שעסקו בנושאים אלה. בתיקון משנת 1981 בוטלו מרבית סעיפי החוק העוסקים במס רכוש. במימוש החוק עוסקת רשות המסים בישראל.
היסטוריה חקיקתית

החוק אושר בכנסת הרביעית ב-28 במרץ 1961, והוא חל משנת המס 1961, שתחילתה ב-1 באפריל 1961. בגרסתו הראשונה כלל החוק מס על קרקעות, בניינים, מטעים, ציוד (כולל כלי רכב) ומלאי. שיעור המס השנתי נקבע לפי אופי הנכס, ונע בין 0.2% משוויו של בניין חקלאי ל-1.5% משוויה של קרקע עירונית. מס מופחת ניתן ליישובי ספר ולבניין עירוני או תעשייתי המושכר לפי חוק הגנת הדייר. 40% מהמס הנגבה יועדו לקרן לתשלום פיצויים בגין נזקי מלחמה ונזקי בצורת. תנאי לזכאות לפיצויים היה תשלום המס בגין הנכסים שניזוקו.
החוק ביטל חוקים אחדים שהטילו מיסים או תשלומי חובה אחרים על רכוש:
מיום חקיקתו ועד לשנת 2020 תוקן החוק 32 פעמים. 15 התיקונים הראשונים כללו שלל שינויים בפרטי החוק, ללא שינוי מהותי בו.
תיקון מס' 6 לחוק הסמיך את שר האוצר לקבוע כי ניתן יהיה לתת פיצויים לפי החוק גם בגין נזקים שנגרמו לנכסים מסוימים מחוץ לשטח מדינת ישראל. התיקון נוסף בשל פעולות הטרור שהחלו נגד מטרות ישראליות מחוץ לישראל.
בתיקון מס' 16 לחוק, שתחולתו משנת המס 1981, בוטלו מרבית סעיפי החוק העוסקים במס רכוש, ונותר בתוקף רק מס רכוש על קרקע (כהגדרתה בחוק).
דברי ההסבר להצעת החוק מנמקים צעד זה:
בהתאם לביטול המס על מרבית הנכסים, בוטל התנאי לפיו פיצויים בגין נזק יינתנו בתנאי ששולם המס על הנכס שניזוק.
בתיקון מס' 27 לחוק, שתחולתו מ-1 בינואר 2000, נקבע שמס רכוש על קרקע יהיה בשיעור 0%, ובמקומו הונהג מס מכירה. עבד אל-מאלכ דהאמשה סיפר שביטול המס על הקרקע הועבר כחלק מהסכם בינו לבין מאיר שיטרית שביקש ממנו להמנע בהצבעה על התקציב כדי שהתקציב יעבור. לדבריו, המס הציק במיוחד לערבים שהחזיקו ברוב האדמות הפרטיות במדינת ישראל.
הוראות החוק התקפות כיום > מס רכוש

מס רכוש ישולם על ידי בעלי קרקע, לכל שנת מס על קרקע שהייתה להם באותה שנה. "קרקע" לעניין זה היא:
25% ממס הרכוש וכן 15% ממס רכישה הנגבים בכל שנה יהיו קרן מיוחדת לתשלום פיצויים בעד נזק. שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לשנות שיעורים אלה.
הוראות החוק התקפות כיום > קרן פיצויים

ישולמו פיצויים בגין נזקים משלושה סוגים:
נזק מלחמה: נזק שנגרם לגופו של נכס עקב פעולות מלחמה על ידי הצבאות הסדירים של האויב או עקב פעולות איבה אחרות נגד ישראל או עקב פעולות מלחמה על ידי צה"ל.
נזק עקיף: הפסד או מניעת רווח כתוצאה מנזק מלחמה בתחום יישוב ספר, או מחמת אי אפשרות לנצל נכסים המצויים בתחום ישוב ספר, עקב פעולות מלחמה על ידי הצבאות הסדירים של האויב או עקב פעולות איבה אחרות נגד ישראל, או עקב פעולות מלחמה על ידי צה"ל.
נזק בצורת: אי נביטת צמח פגיע או נביטתו ללא יבול או יבול מועט או כל נזק אחר שנגרם ליבול הצמח הפגיע באזור נפגע מחמת כמות משקעים בלתי מספקת או שלא בעתם.
כללי הזכאות לפיצויים וחישוב הפיצויים נקבעים בתקנות על ידי שר האוצר, באישור ועדת הכספים. בין השאר קובעות התקנות את גובה הפיצוי שיינתן בעד נזק לחפצים ביתיים, ואת האפשרות לבטחם בסכום גבוה יותר תמורת פרמיה למדינה.
התקנות העיקריות העוסקות בתשלום פיצויים לפי חוק זה הן תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף), תשל״ג–1973, שהחליפו את תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזקי מלחמה ונזק עקיף), תשכ״ז–1967. הוראות שעה אחדות התאימו תקנות אלה לצרכים שעלו בעקבות מלחמת לבנון השנייה, מבצע עופרת יצוקה, מבצע צוק איתן, מבצע שומר החומות ועוד.
בשנת 2014 הותקנו תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (פיצויים בשל פגיעה ממעשה אלימות הנובע מהסכסוך הישראלי-ערבי), תשע"ה-2014, המקנות זכות לפיצויים גם בגין נזק שנגרם ממעשה אלימות הנובע מהסכסוך הישראלי-ערבי, שמטרתו העיקרית פגיעה בשל השתייכות למוצא לאומי-אתני. תקנות אלה חלות לא רק על נזק לישראלים, אלא גם על נזק לנפגעים מפעולות "תג מחיר".
במימוש החוק עוסקת רשות המסים בישראל. כאשר נכס נפגע עקב אירוע מלחמה, שמאי הרשות מעריכים את גובה הנזק כדי לקבוע את גובה הפיצוי. במקרה של נזק עקיף, כגון אובדן רווחים כתוצאה מהשבתת העסק, נקבעו כללים להערכת גובה הנזק. במלחמת לבנון השנייה הוגשו כ-30,000 תביעות לפיצויים לפי חוק זה, ושולמו פיצויים בסך 3.7 מיליארד ש"ח.
לעיתים לא ברור בוודאות האם נזק הוא תוצאה של פעולת איבה. הסמכות לקבוע האם נזק כלשהו הוא בגדר נזק מלחמה נתונה לשר הביטחון. בעקבות גל השרפות בישראל בשנת 2016 פרסמה רשות המיסים רשימה של יישובים שבהם השרפות יוכרו כמעשי איבה ויזכו בפיצוי. עד דצמבר 2017 הסתיים הטיפול ב–99% מ–2,762 תביעות שהוגשו לרשות המיסים, ושולמו פיצויים בסך כולל של 227 מיליון ש"ח.
מי שרכושו מבוטח בביטוח רכוש אינו זכאי לפיצוי מחברת הביטוח, משום שפוליסת רכוש אינה מכסה נזקי מלחמה, אך בעקבות גל השרפות חברות הביטוח נענו לבקשת האוצר להשלים את הפיצוי למבוטחים שניזוקו, כאשר סכום ביטוח התכולה בפוליסה גדול מהפיצוי הממשלתי.
הערות שוליים

↑  חוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א-1961, ס"ח 337 מ-6 באפריל 1961
↑  חוק מס רכוש וקרן פיצויים (תיקון מס' 6), התש"ל-1969, ס"ח 579 מ-6 בינואר 1970
↑  חוק מס רכוש וקרן פיצויים (תיקון מס' 16), התשמ"א-1981, ס"ח 1020 מ-14 באפריל 1981
↑  הצעת חוק מס רכוש וקרן פיצויים (תיקון מס' 16), התשמ"א-1981, ה"ח 1524 מ-10 במרץ 1981
↑  חוק מס שבח מקרקעין (תיקון מס' 45), התשנ"ט-1999, ס"ח 1707 מ-25 באפריל 1999
↑   עבד אל-מאלכ דהאמשה - "ביטול מס רכוש", בביצוע מוזיאון הכנסת, סרטון  באתר יוטיוב, 3 ביולי 2023
↑  תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק בצורת), תשכ"ה-1964, באתר "נבו"
↑  מדריך ביטוח רשות של חפצים ביתיים, במקרה של נזקי מלחמה, באתר רשות המסים בישראל
↑   תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף), תשל״ג–1973, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (פיצויים בשל פגיעה ממעשה אלימות הנובע מהסכסוך הישראלי-ערבי), תשע"ה-2014, באתר "נבו"
↑  צבי לביא, לראשונה בחוק: פיצויים לנפגעי תג מחיר, באתר ynet, 11 בספטמבר 2014
↑  הדר קנה, "במלחמת לבנון היו 30 אלף תביעות, הפעם - רק 1,700", באתר כלכליסט, 18 בינואר 2009
↑    אליצפן רוזנברג, ‏סכום קרן הפיצויים לנזקי טרור הוכפלה בתוך ארבע שנים ל־15 מיליארד שקלים, בעיתון מקור ראשון, 23 במאי 2021
↑  אישור תביעות לפיצויים בגין נזקי מלחמה ופגיעות איבה, באתר משרד הביטחון, 10 באוגוסט 2017
↑  הכרה בחלק מאירועי השריפות כנזק הזכאי לפיצויים לפי חוק מס רכוש וקרן פיצויים, בדף פייסבוק של רשות המיסים, 29 בנובמבר 2016
↑   נעה שפיגל, ניר חסון, נפגעי גל השריפות פוצו במאות מיליונים על פעולת איבה, גם במקרים של רשלנות, באתר הארץ, 13 בדצמבר 2017
↑   מירב ארלוזורוב, הדיל בין האוצר לחברות הביטוח לכיסוי נזקי השריפות: מי מרוויח ומי מפסיד, באתר TheMarker‏, 30 בנובמבר 2016
אל עזי

| --- | --- |
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: יואב
גובה ממוצע: ‎93 מטר
סוג יישוב: יישוב כפרי אחר
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 193 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 193 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) אל עזי(למפת השפלה רגילה) אל עזי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אל עזי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אל עזי31°43′05″N 34°48′54″E﻿ / ﻿31.718°N 34.815°E﻿ / 31.718; 34.815  heמפת היישובים של מועצה אזורית יואב באדום - אל עזי בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 2 מתוך 10

אַלְ עַזִּי (בערבית: العازي; בתעתיק מדויק: אלעאזי; נקרא גם אלעזה, ח'רבת איסטאס וחָרְבַּת אִסְטִיס; השם הקודם: חוות אל עזי) הוא כפר ערבי השוכן מדרום לכפר מנחם השייך למועצה אזורית יואב. הכפר הוכר על ידי מדינת ישראל ב-2001. זהו הכפר הערבי היחיד שנשאר באזור שפלת יהודה לאחר מלחמת העצמאות. כל התושבים הם בני משפחה מורחבת אחת, והם מתפרנסים בעיקר מעבודות חקלאות וגידול צאן ובקר.
היסטוריה

משפחת אל-עזה (או אל-עזי) הייתה משפחה כפרית בעלת כוח פוליטי רב באזור המורדות המערביים של הר חברון, בשטחים שבין בית ג'יברין לעג'ור ותל א-צאפי (נכתב גם כתל אל-סאפי). בבעלות המשפחה היה ב"ח'רבת איסטאס" שליד תל א-צאפי בית חווה, שעליו השתלטו הכוחות הגרמנים שסייעו לצבא האימפריה העות'מאנית בזמן מלחמת העולם הראשונה והוא שימש להם כמפקדה. המשפחה הנהיגה מרד איכרים במאה ה-19. מנהיג המשפחה התקיף, עבד א-רחמן אל-עזי, היה חלק מן האופוזיציה למשפחת חוסייני החל מראשית שנות ה-30. הוא עמד בעת המרד הערבי הגדול בראש קבוצת מורדים, אולם בהמשך הצטרף ל"חבורות השלום" ולפח'רי נשאשיבי.
ב-28 ביולי 1937 הוקם קיבוץ כפר מנחם במסגרת מבצעי חומה ומגדל, על שטח אדמה שנרכש מהכפר אידניבה שמצפון לתל א-צאפי. בן המשפחה חאג' איסמעיל אל עזי (יליד 1894), שבבעלותו היו 6,000 דונם במקומות שונים באזור, ביקש ליצור יחסי שכנות טובה עם אנשי הקיבוץ ואף הסכים שיסלל על אדמותיו כביש גישה מצומת מסמיה לקיבוץ, מתוך מחשבה שכביש סלול ייטיב עם כל תושבי האזור.
במלחמת העצמאות הגיע אל הכפר גדוד גבעתי והציע לחאג' איסמעיל לעבור ליפו עד שוך הקרבות. באותה עת הצבא המצרי שפלש לאזור השתלט על וילת בית ג'וברין שהייתה בבעלות בני משפחה אחרים. חאג' אסמאעיל הפקיד את רכושו (בעיקר טרקטורים חקלאיים) בידי חברי כפר מנחם והתפנה לביתו ביפו, בית אל-עזה. שישה מתוך חמישה עשר ילדיו התפנו מזרחה לקרובי משפחה בהר חברון והאחרים נשארו בבית החווה. לאחר המלחמה חזר חאג' אסמאעיל לאדמותיו ונשותיו וילדיו התאחדו עמו במסגרת איחוד משפחות. על וילת בית ג'וברין הוחל חוק נכסי נפקדים והיא ננטשה, חאג' איסמעיל הצליח להשיג מסמכים בריטיים המוכיחים את בעלותו על הקרקע ומדינת ישראל הכירה בבעלות.
בשנת 1955 הפקיעה המדינה מהמשפחה רצועת קרקע חקלאית לצורך הקמת מסילת הדרום לבאר שבע. לטענתם רוחב רצועת הקרקע שנרשם על שם המדינה רחב בהרבה מתוואי המסילה שהוקמה. חאג' אסמאעיל נהרג בתאונת דרכים בצומת מסמיה ב-1966. מאחר שלא השאיר צוואה, תבע מינהל מקרקעי ישראל את חלקו באדמות של ילדיו שהיו בהר חברון בזמן המלחמה, ולכן הוגדרו כ"נפקדים". כ-1,000 דונם עברו כך לבעלות המדינה.
בחלקו המערבי של הכפר, הנקרא "חָ'רְבַּת טָרְטָר", מאחר שהמדינה לא אישרה להם לבנות בתים חדשים ב"ח'רבת איסטאס", הקימו שניים מילדיו של חאג' אסמאעיל בתים חדשים בשנות ה-60 של המאה ה-20 על אדמה שבבעלותם לאחר שקיבלו התרי בנייה. לכפר לא הוכנה תוכנית מתאר מקומית והוא לא קיבל שירותים מוניציפליים ושירותי חינוך. הכפר היה כפר בלתי מוכר עד שמעמדו הוסדר ב-2001.
ביישוב אין שירותים קהילתיים כגון מכולת, דואר וקופת חולים, ותושביו נוסעים לקריית מלאכי לצורך קבלת שירותים אלו. עדיין אין גישה מוסדרת אל הכפר והיא אפשרית רק דרך מושב ינון או כפר מנחם.
עם סלילת כביש חוצה ישראל הופקעו כ-70 דונם משטחי הכפר ותושביו פוצו בקרקע חלופית שהופקעה בהסכמה מכפר מנחם השכן.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  יעקב שמעוני, ערבי ארץ ישראל (1947), עמ' 206–207, 209
1 2 3 4  דני צדקוני, האם שילמנו רעה תחת טובה, דבר, 15 במאי 1975
↑  יהושע פורת, ממהומות למרידה: התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1929–1939 (1978), עמ' 73, 302, 307
↑  העליה על אדמת כפר-מנחם, דבר, 13 באוגוסט 1937
↑  בכפר, כביש לכפר מנחם, דבר, 12 במאי 1943
↑  דני צדקוני, הם מאמינים בחוק, דבר, 20 במאי 1975
↑  גדי גולן, ‏באיחור של 53 שנה: המדינה הכירה במקום מגוריה של משפחת אל-עזי כיישוב, באתר גלובס, 24 ביולי 2001
↑  אבי בר-אלי, המינהל הפקיע קרקעות מהקיבוץ ונתן לכפר הערבי השכן, באתר הארץ, 22 במרץ 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012473572805171
כפר בן נון

| --- | --- |

מועדון הכפר
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: גזר
גובה ממוצע: ‎148 מטר
תאריך ייסוד: 1952
תנועה מיישבת: האיחוד החקלאי
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 808 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 785 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) כפר בן נון(למפת גוש דן רגילה) כפר בן נון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר בן נון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר בן נון31°51′43″N 34°56′50″E﻿ / ﻿31.8620208466447°N 34.9471401515332°E﻿ / 31.8620208466447; 34.9471401515332  heמפת היישובים של מועצה אזורית גזר באדום - כפר בן נון בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10
http://www.kfar-binun.org.il/objDoc.asp?PID=70368&OID=70371
הודעה בעיתונות על הקמת כפר בן-נון
כְּפַר בן-נוּן הוא מושב באזור המרכז בעמק איילון השייך למועצה אזורית גזר. מצפון למושב צמוד אליו מושב משמר אילון, ממזרחו כביש 424, ממערב לו תל גזר ובדרומו קיבוץ נחשון.
היסטוריה

המושב נוסד בשנת 1952 על ידי תנועת העובד הציוני באזור בו שכנו אדמות הכפר הערבי אל קובאב, שתושביו נמלטו ממנו במהלך מלחמת העצמאות במאי 1948, ולא הורשו לחזור אליו לאחריה. בכפר יושבו עולים רומנים ובני ארצות מזרח אירופה אחרים אשר עלו לישראל באותה תקופה וכן מספר משפחות מצפון אפריקה (בעיקר תוניס). הכפר נקרא בתחילה "משמר אילון א'" כיוון שהוקם בצמוד ליישוב משמר אילון שנוסד ב-1949 גם כן באותו אזור (בתוכנית המקורית של הסוכנות תוכננו ארבעה יישובים, כפר בן נון היה משמר אילון א', ומשמר אילון הנוכחי נקרא משמר אילון ב', בתוכנית היו גם משמר אילון ג' ו-ד' שבמקומם הוקם בתחילת שנות החמישים מאגר המים איילון). כעבור זמן מה נקבע שם המושב לשמו הנוכחי. שם הכפר נקרא על שם "מבצע בן נון ב'" בו ניסתה חטיבה 7 לפרוץ את הדרך לירושלים מאזור עמק איילון ולטרון הסמוך בסוף חודש מאי 1948. הכפר כמו גם המבצע נקראו על שם יהושע בן-נון שהקרב שלו בחמשת מלכי האמורי התרחש באזור ובו אמר את המשפט "שמש בגבעון דום וירח בעמק איילון".
עד מלחמת ששת הימים היה הכפר יישוב ספר שסבל ממסתננים, ונטישת תושבים בשל הקרבה לגבול הירדני. בתחילת שנות ה-70 היה הכפר חצי נטוש[דרוש מקור]. ואולם, במהלך שנות ה-70 החלו תושבים מחוץ לכפר, רובם עירוניים ובעלי מקצועות חופשיים, לרכוש משקים ולהתיישב בכפר במטרה לשפר את איכות חייהם. מגמה זו הלכה והתחזקה במהלך שנות ה-80 ואילך, וכיום האוכלוסייה בכפר מגוונת בצאצאי התושבים הראשונים לצד אוכלוסייה שהתיישבה בכפר מאז ועד היום והיא בעלת מאפיינים סוציו-אקונומיים מגוונים והשכלה בתחומים רבים.
בשנת 2000 חתם המושב על עסקה עם חברת הבנייה "רסידו" להקמת פרויקט בנייה רחב ממדים על קרקעות המושב, במסגרת החלטות 717 ו-727 של מועצת מינהל מקרקעי ישראל, שעניינן שינוי ייעוד בקרקעות מדינה שייעודן חקלאי שהוחכרו ליישובים חקלאיים לבנייה. החלטות אלה בוטלו בעתירת בג"ץ הקרקעות. אולם הרחבת כפר בן נון הייתה אחד הפרויקטים שאושר להמשיך ולבצע על בסיס אותן החלטות מינהל שבוטלו.
אופי היישוב

בכפר מתגוררות כ-70 משפחות במשקים חקלאיים, כ-13 משפחות ב"משקי העזר", וכ-80 משפחות, רובן של בני המושב אשר נשארו לחיות בכפר ומתגוררות בהרחבה שהוקמה במהלך העשור הראשון של המאה ה-21.החלקות בהרחבה הן בנות 500 מ"ר.
לכל משק חקלאי ישנם 5 דונמים של קרקע בשטח הבית עליהם בעליו יכול לגדל ירקות ופירות לשימוש עצמי. בנוסף לחלקה זו, עומדים לרשות כל משק חקלאי 20 דונמים לגידולים סיטונאים (פלחה, חומוס וכיוצא בזה).מאז שנות ה-80 של המאה ה-20, מרבית חברי הכפר אינם עוסקים עוד בחקלאות, אלא מוצאים את פרנסתם מחוץ לכפר.
חקלאות

החקלאות בכפר מתחלקת למספר תחומים:
עיבוד קרקע חקלאית במטעי זיתים וייצור שמן זית.
עיבוד הקרקע על ידי האגודה בעיקר לפלחה חיטה, חמניות וכדומה.
משתלה גדולה לעצים בכלל ועצים טרופיים בפרט.
חוות גידול, אילוף וטיפול לבעלי חיים (בעיקרם סוסים).
"קקטוסים בכפר בן נון", שטחי גידול ומכירת קקטוסים.
כרם בן נון- כרם גפן יין מזני הקברנה סוביניון מרלו פטי-ורדו סאן-ג'ובזה ומלבק
תנועה מיישבת ופעילות הנוער

התנועה המיישבת אשר סייעה בהקמת הכפר היא תנועת העובד הציוני, לימים התאחדה תנועה זו עם המועצה החקלאית שכונתה האיחוד החקלאי בה חבר הכפר עד לימים אלו ביחד עם עשרות יישובים נוספים בישראל.
פעילות הנוער בכפר נעשית באמצעות "תנועת הנוער של האיחוד החקלאי" ומועברת על ידי הנוער הבוגר בכפר (כיתות ט' עד י"ב) לכלל ילדי הכפר באמצעות פעילויות שונות כגון פעילויות חד שבועיות לכל קבוצה, פעילויות כלל סניפיות על פי הנושא החודשי, פעילויות וטקסים בחגים ובאירועי זיכרון, טיולים ומחנות מטעם תנועת הנוער.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  מושב עובדים חדש, הצופה, 17 בספטמבר 1952
↑  מושב עובדים של העובד הציוני ליד אל־קובאב, הַבֹּקֶר, 17 בספטמבר 1952
↑  פנחס גייסטמן, נדבן יהודי ממנצ'סטר אימץ את מושב־הספר בן־נון, הַבֹּקֶר, 6 ביולי 1964
↑  החלטת בג"ץ: צו ביניים להקפאת החלטות 717,727 ו-737, תוך אימוץ הוראות המעבר של דו"ח מילגרום, באתר גלובס, 19 באוגוסט 2001
↑  הארץ, צו מניעה נגד חילוט ערבות בנקאית בסך 2.3 מיליון ש' שנתנה רסידו למושב בן נון, באתר TheMarker‏, 28 ביוני 2005
נועם שרביט, ‏שמגר: לא תחולט ערבות אוטונומית שנתנה חברת רסידו למושב בן-נון, באתר גלובס, 23 ביוני 2005
בית הכנסת
רחוב הגפן
בתים בכניסה לכפר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588272105171  VIAF: 317286940   WorldCat (עם VIAF): 317286940 
שלט הכניסה לכפר בן-נון בשנות ה-50, ה-60 וה-70 (בצמוד לבתי המושב משמר איילון מתוכו נכנסו לכפר בן-נון
עונת 2024/2025 בפרמייר ליג

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  16 באוגוסט 2024 – 25 במאי 2025 (283 ימים)
 מספר משתתפות:  20
 מספר משחקים:  289
 מספר שערים:  863 (2.99 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  11,576,987 (40,059 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  מצרים מוחמד סלאח   (27 שערים)
 → 2023/20242025/2026 ←
עונת 2024/2025 בפרמייר ליג היא העונה ה-33 בפרמייר ליג, והעונה ה-126 של הליגה הבכירה בכדורגל האנגלי בסך הכל. העונה החלה ב-16 באוגוסט 2024 וצפויה להסתיים ב-25 במאי 2025.
קבוצות

20 קבוצות משתתפות בעונה זו בפרמייר ליג, 17 מתוכן המשיכו בליגה מהעונה הקודמת, ו-3 קבוצות נוספות העפילו מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ: לסטר סיטי וסאות'המפטון שחזרו לפריימרליג לאחר היעדרות של שנה ואיפסוויץ' טאון שחזרה לפרמייר ליג לאחר היעדרות של עשרים ושתיים שנה. לסטר סיטי ואיפסוויץ' טאון העפילו ישירות לאחר שסיימו במקומות הראשון והשני בהתאמה בעונת 2023/2024 בצ'מפיונשיפ וסאות'המפטון העפילה הודות לניצחון על לידס יונייטד בגמר פלייאוף העלייה. הן החליפו את שפילד יונייטד, ברנלי ולוטון טאון שירדו לצ'מפיונשיפ בסיום עונת 2023/2024.
קבוצות > אצטדיונים

| קבוצה | מיקום | אצטדיון | תכולה |
| --- | --- | --- | --- |
| אברטון | ליברפול | גודיסון פארק | 39,414 |
| איפסוויץ' טאון | איפסוויץ' | פורטמן רוד | 29,813 |
| אסטון וילה | ברמינגהאם | וילה פארק | 42,918 |
| ארסנל | לונדון | אצטדיון האמירויות | 60,704 |
| בורנמות' | בורנמות' | דין קורט | 11,307 |
| ברייטון אנד הוב אלביון | ברייטון | פאלמר | 31,876 |
| ברנטפורד | לונדון | האצטדיון הקהילתי | 17,250 |
| וולברהמפטון וונדררס | וולברהמפטון | אצטדיון מוליניו | 31,750 |
| וסטהאם יונייטד | לונדון | האצטדיון האולימפי | 62,500 |
| טוטנהאם הוטספר | לונדון | אצטדיון טוטנהאם הוטספר | 62,850 |
| ליברפול | ליברפול | אנפילד | 61,276 |
| לסטר סיטי | לסטר | אצטדיון קינג פאוור | 32,259 |
| מנצ'סטר יונייטד | מנצ'סטר | אולד טראפורד | 74,197 |
| מנצ'סטר סיטי | מנצ'סטר | אצטדיון סיטי אוף מנצ'סטר | 52,900 |
| נוטינגהאם פורסט | נוטינגהאם | סיטי גראונד | 30,404 |
| ניוקאסל יונייטד | ניוקאסל | סנט ג'יימס פארק | 52,258 |
| סאות'המפטון | סאות'המפטון | אצטדיון סנט מרי | 32,384 |
| פולהאם | לונדון | קרייבן קוטג' | 24,500 |
| צ'לסי | לונדון | סטמפורד ברידג' | 40,173 |
| קריסטל פאלאס | לונדון | סלהרסט פארק | 25,194 |
קבוצות > צוות ונותני חסות

| קבוצה | מאמן | קפטן | יצרנית תלבושת |
| --- | --- | --- | --- |
| אברטון | סקוטלנד דייוויד מויס | אירלנד שיימוס קולמן | קסטור |
| איפסוויץ' טאון | אנגליה קירן מקנה | מצרים סאמי מורסי | יומברו |
| אסטון וילה | ספרד אונאי אמרי | סקוטלנד ג'ון מקגין | אדידס |
| ארסנל | ספרד מיקל ארטטה | נורווגיה מרטין אודגור | אדידס |
| בורנמות' | ספרד אנדוני איראולה | אנגליה אדם סמית' | יומברו |
| ברייטון אנד הוב אלביון | גרמניה פביאן הירצלר | אנגליה לואיס דאנק | נייקי |
| ברנטפורד | דנמרק תומאס פרנק | דנמרק כריסטיאן נורגארד | יומברו |
| וולברהמפטון וונדררס | פורטוגל ויטור פריירה | פורטוגל נלסון סמדו | סודו |
| וסטהאם יונייטד | ספרד יולן לופטגי | אנגליה ג'רוד בואן | יומברו |
| טוטנהאם הוטספר | אוסטרליה אנג'ה פוסטקוגלו | דרום קוריאה סון יונג מין | נייקי |
| ליברפול | הולנד ארנה סלוט | הולנד וירג'יל ואן דייק | נייקי |
| לסטר סיטי | הולנד רוד ואן ניסטלרוי | אנגליה ג'יימי ורדי | אדידס |
| מנצ'סטר יונייטד | פורטוגל רובן אמורים | פורטוגל ברונו פרננדש | אדידס |
| מנצ'סטר סיטי | ספרד ז'וזפ גוארדיולה | בלגיה קווין דה בראונה | פומה |
| נוטינגהאם פורסט | פורטוגל נונו אספריטו סנטו | אנגליה ריאן ייטס | אדידס |
| ניוקאסל יונייטד | אנגליה אדי האו | אנגליה ג'מאל לאסלס | אדידס |
| סאות'המפטון | קרואטיה איוואן יוריץ' | אנגליה ג'ק סטפנס | פומה |
| פולהאם | פורטוגל מרקו סילבה | סקוטלנד טום קיירני | אדידס |
| צ'לסי | איטליה אנצו מרסקה | אנגליה ריס ג'יימס | נייקי |
| קריסטל פאלאס | אוסטריה אוליבר גלסנר | אנגליה ג'ואל וורד | מאקרון |
שינויי מאמנים

| קבוצה | מאמן יוצא | סיבה | תאריך | מיקום בטבלה | מאמן נכנס | תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ברייטון אנד הוב אלביון | איטליה רוברטו דה זרבי | הסכמה הדדית | 19 במאי 2024 | קדם עונה | גרמניה פביאן הירצלר | 15 ביוני 2024 |
| ליברפול | גרמניה יורגן קלופ | התפטר | 19 במאי 2024 | קדם עונה | הולנד ארנה סלוט | 1 ביוני 2024 |
| וסטהאם יונייטד | סקוטלנד דייוויד מויס | סיום חוזה | 19 במאי 2024 | קדם עונה | ספרד יולן לופטגי | 1 ביולי 2024 |
| צ'לסי | ארגנטינה מאוריסיו פוצ'טינו | הסכמה הדדית | 21 במאי 2024 | קדם עונה | איטליה אנצו מרסקה | 3 ביוני 2024 |
| לסטר סיטי | איטליה אנצו מרסקה | חתם בצ'לסי | 3 ביוני 2024 | קדם עונה | ויילס סטיב קופר | 20 ביוני 2024 |
| מנצ'סטר יונייטד | הולנד אריק טן האך | פוטר | 28 באוקטובר 2024 | 14 | הולנד רוד ואן ניסטלרוי (זמני) | 28 באוקטובר 2024 |
| מנצ'סטר יונייטד | הולנד רוד ואן ניסטלרוי | מאמן זמני | 11 בנובמבר 2024 | 13 | פורטוגל רובן אמורים | 11 בנובמבר 2024 |
| לסטר סיטי | ויילס סטיב קופר | פוטר | 24 בנובמבר 2024 | 16 | הולנד רוד ואן ניסטלרוי | 29 בנובמבר 2024 |
| וולברהמפטון וונדררס | אנגליה גארי אוניל | פוטר | 15 בדצמבר 2024 | 19 | פורטוגל ויטור פריירה | 19 בדצמבר 2024 |
| סאות'המפטון | סקוטלנד ראסל מרטין | פוטר | 15 בדצמבר 2024 | 20 | קרואטיה איוואן יוריץ' | 21 בדצמבר 2024 |
| אברטון | אנגליה שון דייץ' | פוטר | 9 בינואר 2025 | 16 | אנגליה לייטון ביינס (זמני) | 9 בינואר 2025 |
| אברטון | אנגליה לייטון ביינס | מאמן זמני | 11 בינואר 2025 | 16 | סקוטלנד דייוויד מויס | 11 בינואר 2025 |