stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאוור ריינג'רס זעם הג'ונגל
הנבלים

דאי-שי - שד מרושע דמוי דרקון בעל שמונה ראשים שנכלא לפני אלף שנים עד ששוחרר בטעות על ידי ג'רוד. בהמשך הוא נכנס לגופו של ג'רוד והשתלט עליו עד שג'רוד שחרר אותו ממנו.
ג'רוד - לוחם האריה השחור ומלך פנטומי החיות. תלמיד של מאסטר מאו שלמד לצד תיאו, לילי וקייסי. תקף את מאסטר מאו מתוך קנאה שהוא לא נבחר להיות ריינג'ר. אחרי ששחרר את דאי-שי, דאי-שי השתלט עליו עד ששוחרר ממנו. בסוף הסדרה הפך להיות תלמידו של קייסי ויד ימינו. בשלב מסוים בסדרה התאהב עצמו בקמיל.
קמיל - לוחמת הזיקית ובעלת שריון הפניקס. לוחמת ויד ימינו של דאי-שי שראתה את שובה של המאסטר שלה בתור ג'רוד. בהמשך התאהבה בג'רוד עצמו. כמו הזיקית גם היא בעלת לשון ארוכה. היא היחידה שיכולה להזיז את פיה בצורת הריינג'ר שלה. בסוף הסדרה נהייתה תלמידתו של קייסי.
פליט - יצור דמוי זבוב. פליט היה לוחם שנלחם בקמיל ולאחר שהפסיד קמיל הפכה אותו לזבוב ושכנה אותו בתוכה. יוצא מדי פעם מתוכה על מנת לפרשן את קרבות הזורדים. באחד בפרקים התחבר עם אר.ג'יי.. בסוף הסדרה שב לצורתו האנושית תוך כדי שנשארו סממנים של זבוב.
קרניסור - מפקח השמיים. בעל רוח העיט. ג'רוד/דאי-שי ביקש ממנו להיות המאסטר שלו.
ג'ליקה - מפקחת המים. בעלת רוח המדוזה. קמיל בקשה ממנה למלא את מקומו של קרניסור. השתמשה בעיני הקריסטל בין היתר לשחרר את גנרלי חיות הפנטום.
גריזקה - מפקח האדמה. בעל רוח דוב הגריזלי. שימש בתור המנהיג במשך מספר פרקים במקומו של דאי-שי.
סנאפר -אחד מגנרלי פנטומי החיות. בעל רוח הצב.
ווייגר - גנרל חיות הפנטום ולוחם הטיגריס הלבן. יצור שעבד עבור דאי-שי ולקח לקייסי את רוח הטיגריס שלו. בהמשך, השיב לו את הרוח ועבר לצד הטובים.
סקורץ'- מנהיגם של פנטומי חיות הפנטום. בעל נפש דרקון אבלון.
חיילי הרגל
רינשי/חיות הרינשי- הצבא של דאי-שי. כשהוא רוצה ליצור גנרל, הוא שם קמע של חיה באחד הרינשים, על מצחו.
זנוביה (אונייה)

| --- | --- |

צוללן ליד מדחף האונייה, 2004
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  אוניית גל-נוע/מעבורת משא
 חלק מסדרה:  Zenobia 
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  Kockums 
 תקופת הפעילות:  11 באוגוסט 1979 – 7 ביוני 1980 (302 ימים)
 אחריתה:  טבעה מול קפריסין ב-7 ביוני 1980
 מיקום:  מול חופי לרנקה, קפריסין, בעומק 42 מטרים  34°53′30″N 33°39′06″E﻿ / ﻿34.891667°N 33.651667°E﻿ / 34.891667; 33.651667
 מידות
 תפוסה:  12,000 
 אורך:  172.2 מטר
 רוחב:  28 מטר
 
זנוביה (שם מלא באנגלית: MS Zenobia) הייתה מעבורת משא (RORO) שוודית אשר טבעה ב-7 ביוני 1980, במהלך הפלגת הבכורה שלה. הזנוביה טבעה מול חופי לרנקה שבקפריסין, כאשר הייתה בדרכה לעיר הנמל טרטוס שבסוריה, לשם הפליגה מעיר הנמל מאלמו שבשוודיה. איש לא נפגע במהלך טביעתה. מקום טביעתה, Zenobia Wreck, הוא אחד מאתרי הצלילה המפורסמים בעולם.
היסטוריה

הזנוביה, הקרויה על שם זנוביה מלכת תדמור, נבנתה במספנת סאאב קוקומס שבמאלמו ונמכרה בסוף 1979 לחברת התעבורה Rederi AB Nordö. אורכה 172.2 מטרים, רוחבה המרבי הוא 28 מטרים והמשקל המותר שלה הוא כ-10,000 טון. ב-4 במאי 1980, כאשר היא נושאת בבטנה כמאה משאיות מטען עמוסות בציוד, עזבה הזנוביה את מאלמו והפליגה לכיוון דרום מערב, כאשר היעד שלה הוא עיר הנמל טרטוס שבסוריה. ב-22 במאי עברה במיצר גיברלטר בדרכה אל הרקליון שבכרתים, שם ביצעה עצירה ואז המשיכה לפיראוס, עיר נמל, חלק ממטרופולין אתונה. בדרכה לפיראוס הבחין הקברניט בבעיות איזון והשיט את הזנוביה לנמל הקרוב. לאחר בדיקה התברר כי הבעיה היא מים בכמות גדולה שנשאבו למכלים האחראיים לשיווי המשקל ולאחר שהמים נשאבו החוצה המשיכה הזנוביה במסעה ללרנקה, שאמורה הייתה להיות התחנה האחרונה לפני ההגעה לסוריה. הזנוביה הגיעה ללרנקה ב-2 ביוני, אלא שהבעיה חזרה על עצמה ואף החמירה; בשל תקלה בתוכנת המחשב, הצטברה כמות גדולה של מים בצד אחד של מכלי הזיבורית והאונייה נטתה על צדה השמאלי. אנשי הנמל הורו על הזזתה של הזנוביה מחוץ לנמל מחשש ששקיעתה, אם תתרחש, תפגע בנמל בצורה קשה וב-4 ביוני היא מוקמה במרחק לא רב ממנו (כ-1.5 קילומטרים). ב-5 ביוני זווית הנטייה הגיעה ל-45 מעלות והצוות נטש את האונייה בלית ברירה. למחרת, בטרם זריחת השמש, ב-6 ביוני, שקעה האונייה על כל תכולתה במעמקים, כ-42 מטרים בסך הכול. 140 האנשים שלקחו חלק בהפלגה לא נפגעו.
מסופר כי הזנוביה הוטבעה על ידי כוחות הביטחון של ישראל, עם או בלי סיוע של סוכנות הבין הבריטית, היות שהתעתדה להעביר נשק (ואף אורניום) לסוריה, אשר ישמש את סוריה, את הארגון לשחרור פלסטין או ארגונים אחרים העוינים את מדינת ישראל. הנשק מצא עצמו בבטן האונייה כבר בשוודיה, או רק באגן הים התיכון, עם או בלי ידיעת הבעלים. מסופר גם כי הבעלים של האונייה מעולם לא הגישו תביעת ביטוח בדרישה לפצותם על הנזק הכבד שנגרם בטביעה. אגדות אלה, לצד שאלות שנותרו ללא מענה, יצרו מסתורין שאופף את הפרשה.
אתר צלילה

ב-1998 הכריזה קפריסין על מכירה פומבית של האונייה הטרופה. אנדראס פאנאייטו, שחלם להפוך אותה לאתר הצלילה הפרטי הראשון בעולם, רכש אותה. הזנוביה נשמרה כמעט בשלמותה. קרבתה לחופי לרנקה, מזג האוויר הנוח, גודלה הרב והציוד שנותר בה, עומקה המצומצם והאגדות סביב סיפור טביעתה, הפכו אותה לאתר צלילה מפורסם בעולם כולו. אתר הצלילה הוכרז כשמורת טבע והדיג נאסר במקום. באתר מגוון רחב של דגים והם משגשגים במקום גם בזכות האכלתם על ידי צוללנים. יאכטה המשייטת מעל האתר מהווה בסיס לצוללנים והאתר מהווה מוקד משיכה לעשרות אלפי תיירים בשנה. הצלילה באתר מתאימה לצוללנים בכל הרמות וגם בעומק של 17 מטרים מתחת לפני המים ניתן להתרשם מהשרידים שנותרו. במהלך השנים נספו באתר בתאונות צלילה צוללנים אחדים.
גלריה

תמונות שצולמו באונייה הטרופה:
הערות שוליים

↑  מתחת למים: תחרות צילום טבע וסביבה בקפריסין, באתר ynet, 19 במאי 2009
↑  The Zenobia Shipwreck באתר Atlas Obscura
↑  Sean Flynn (2019-07-01), Zenobia shipwreck, Mystery of the Spy Sabotage. Legends of the deep., נבדק ב-2024-12-03
↑  ראו את הכתבות תחת "הערות שוליים" ותחת "קישורים חיצוניים".
↑  המעבורת עברה לבעלות המדינה, כנראה בשל נטישתה על ידי הבעלים.
↑  תמורת 30,000 לירות קפריסאיות, כפי שסיפר ב-2018 לאנשי חברת החדשות
↑  חדשות 12, ‏תעלומת "הטיטאניק של קפריסין", באתר ‏מאקו‏, 12 במאי 2018
↑  רואים עולם - צלילה לספינת זנוביה שטבעה בקפריסין, אתר יוטיוב, 25 במאי 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 265888401   WorldCat (עם VIAF): 265888401
ברטה בנץ

| --- | --- |

 לידה:  3 במאי 1849 פפורצהיים, הדוכסות הגדולה של באדן, הקונפדרציה הגרמנית 
 פטירה:  5 במאי 1944 (בגיל 95) לדנבורג, גרמניה הנאצית 
 שם לידה:  Cäcilie Bertha Ringer 
 מדינה:  הרייך הגרמני 
 מקום מגורים:  מנהיים
 ידועה בשל:  חלוצת תעשיית הרכב, האדם הראשון שביצע נסיעה למרחק ארוך (106 ק"מ) ברכב ממונע
 תואר:  סנטרית של כבוד
 בן או בת זוג:  קרל בנץ (20 ביולי 1872–4 באפריל 1929) 
 מספר צאצאים:  5 
 
ססיליה ברטה בנץ (בגרמנית Cäcilie Bertha Benz; 3 במאי 1849 –  5 במאי 1944) הייתה מחלוצות עולם הרכב, שותפתו העסקית ואשתו של ממציא הפטנט על המכונית קרל בנץ, באוגוסט 1888 הייתה לאדם הראשון שביצע נסיעה למרחק ארוך (106 ק"מ) ברכב ממונע, אשר בעקבותיה נמכר הרכב הממונע הראשון בעולם, המכונית הממונעת של בנץ.
ביוגרפיה

בנץ נולדה בשם ברטה רינגר למשפחה עשירה בעיר פפורצהיים שבדוכסות הגדולה של באדן בגרמניה של היום. ב-1870, טרם נישואיה לקרל בנץ, השתמשה ברטה בנדוניה שלה על מנת לסייע לו בעסקי הבנייה והברזל בהם עסק. באותם הימים, לאישה נשואה לא הייתה את הזכות החוקית לפעול כמשקיעה עסקית, כי לאחר נישואיה הכוח המשפטי היה עובר לבעלה. ב-20 ביולי 1872 נישאה ברטה לקרל בנץ. כאשר עבר קרל לעבוד בבית המלאכה החדש שלו ויצר את המכונית, הוא המשיך להשתמש בכספי הנדוניה של אשתו כדי לממן את הבנייה. אף שברטה מימנה את בניית המכונית ותכנונה, על פי החוק באותם הימים לא יכלה ברטה בנץ להגיש את הפטנט על שמה, בהיותה אישה נשואה, ולכן נרשם הפטנט על קרל.
המסע הבין עירוני הראשון ברכב ממונע

ב-5 באוגוסט 1888 יצאה ברטה בנץ יחד עם שניים מילדיה, אויגן וריקארד (בני 14 ו-15), מביתה שבמנהיים, לקחה את המכונית מודל 3 של בנץ (גר') והחלה בנסיעה אל בית אמה בפפורצהיים, מרחק של 106 ק"מ. ברטה יצאה למסע מבלי שסיפרה לבעלה ובלי שדיווחה לרשויות, דבר שהיה בלתי חוקי מכיוון שנסיעות מבחן בדרך כלל בוצעו בחצרות סגורים ובאזורים מוגדרים ולא ברחובות.
על אף שמטרתה המוצהרת הייתה נסיעה לביקור אצל אמה, רצתה ברטה בנץ לשכנע את בעלה ואת הציבור הרחב בהצלחת ההמצאה שבה השקיעו שנים וכסף רב. זאת, לאחר שכשל קרל במלאכת שיווק המכונית. היא יצאה בזריחה ממנהיים, והתגברה על תקלות רבות במהלך הדרך הודות לכישוריה הטכניים וליכולת אלתור. לרכב לא היה מכל דלק אלא רק מאייד שכלל 4.5 ליטרים בלבד, ומכיוון שלא היו תחנות דלק פנתה ברטה אל הכימאי בבית המרקחת בוויסלוך על מנת לרכוש דלק. כאשר הייתה סתימה בזרימת הדלק, היא ניקתה אותה בעזרת סיכת הכובע האישי שלה והשתמשה בבירית שלה כחומר בידוד. מאוחר יותר נעזרה בסנדלר על מנת להחליף את בלם העץ בבלם מעור ויצרה את כרית הבלם (אנ') הראשונה. השיטה לקירור המנוע הייתה דוד מים, מה שאילץ את בנץ והילדים לעצור מספר פעמים על מנת למלא מים חדשים במכל. לאחר מכן נאלצו ילדיה של בנץ לרדת ולדחוף את הרכב בעליות, מכיוון שהרכב בעל שני ההילוכים בלבד לא הצליח לעמוד בניסיון העלייה לבדו. בשעות הדמדומים הגיעו ברטה בנץ וילדיה לבית אמה בפפורצהיים, וברטה שלחה מברק לקרל בו הודיעה לו שהגיעה וכי המסע עבר בהצלחה.
כעבור מספר ימים חזרה בנץ למנהיים ויחד עם קרל, תיקנה את התקלות שעלו במהלך נסיעת המבחן. בין היתר הוכנס ציוד בלימה חדש ושיפור ההילוכים כדי שהרכב יוכל לנסוע בעליות ביתר קלות.
המסע הבין עירוני הראשון ברכב ממונע > חייה המאוחרים

ב-1944 ביום הולדתה ה-95 קיבלה בנץ את התואר סנטורית של כבוד מהמכון הטכנולוגי של קרלסרוהה (אנ'). כעבור יומיים מתה בביתה שבלדנבורג, סמוך לסדנה שהקימה עם בעלה ב-1906.
בעלה קרל כתב בזיכרונותיו לפני מותו: ”רק אדם אחד נשאר איתי בספינה הקטנה של החיים, כשנדמה היה לה לשקוע, זאת הייתה אשתי, באומץ ובנחישות היא הניחה את המפרשים החדשים של התקווה.”
הנצחה

דרך ברטה בנץ - מסלול הנסיעה שעשתה בנץ (אנ')
אתגר ברטה בנץ - תחרות המצאות של רכבים טכנולוגים במסלול אותה עשתה בנץ.
תוצרת גרמניה - פרק בסדרת הטלוויזיה של דויטשה ולה על האנשים החשובים בהיסטוריה
הסרט התיעודי המכונית נולדה - סוקר את נסיעת המבחן של ברטה בנץ
הסרט העלילתי קרל&ברטה - על המצאת המכונית של בנץ טריילר (בגרמנית)
הערות שוליים

↑  מתואר תהליך ההמצאה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 128818646  ISNI: 0000 0003 8584 8774  LCCN: n88266231  NKC: mzk2015879380  SUDOC: 179464736  VIAF: 8448951   WorldCat (עם VIAF): 8448951 
המכונית מודל 3 של בנץ (גר')
האנדרטה סמוך לבית המרקחת בוויסלוך שנחשב לתחנת הדלק הראשונה בעולם
ברטה בנץ בגיל 18
ביתם האחרון של ברטה וקרל בנץ בלדנבורג
המסלול של בנץ
Wants and Needs

| --- | --- |
 שיר בביצוע דרייק בהשתתפות ליל בייבי
 מתוך האלבום Scary Hours 2
 יצא לאור:  5 במרץ 2021
 סוגה:  טראפ 
 שפה:  אנגלית
 אורך:  3:14
 חברת תקליטים:  ריפבליק • OVO
 כתיבה:  אוברי גרהאם, דומיניק ג'ונס, רונלד לה-טור ג'וניור, דיילן קלירי-קרל, נואה שביב
 הפקה:  קארדו, דז רייט, 40
 
Wants and Needs הוא שיר של הראפר האמריקאי דרייק, בהשתתפות הראפר האמריקאי ליל בייבי, מתוך המיני-אלבום הרביעי של דרייק, Scary Hours 2. השיר יצא לאור ב-5 במרץ 2021, כרצועה השנייה באלבום, על ידי חברות התקליטים ריפבליק רקורדס ו-OVO סאונד. שני האמנים כתבו את השיר לצד המפיקים קרדו, דז רייט ו-40. השיר הגיע היישר אל המקום השני במצעד הבילבורד הוט 100, ובכך היה שירו החמישי של דרייק שהגיע למקום השני ושירו ה-13 בשני המקומות הראשונים במצעד. הוא הפך גם לשירו של ליל בייבי שהגיע למיקום הגבוה ביותר במצעד.
רקע

השיר הוא שיתוף הפעולה הרביעי בין דרייק לליל בייבי, לאחר הסינגלים המשותפים "Yes Indeed" ו-"Never Recover", האחרון לצד גאנה, והשתתפות של האמנים ברמיקס לשיר "Life Is Good" של פיוצ'ר בו דרייק משתתף גם בגרסת המקור, לצד דה-בייבי. השיר אף זכה לתשומת לב עקב השערות שדרייק שכב עם דוגמנית העל ואישיות התקשורת האמריקאית קים קרדשיאן, גרושתו של הראפר האמריקאי קניה וסט. הריב המתוקשר של דרייק ווסט כלל מחלוקות רבות, שהחלו בסביבות 2010.
ביקורות

ג'ורדן רוז מוראייטי הרגיש כי "ליל בייבי גונב את ההצגה" ו"דרייק מתיישב במושב האחורי לאחר שהעביר וורס עם זרימה יוצאת דופן מכוונת כשליל בייבי משתלט על המערכה השנייה ומגמל לחלוטין את הופעת האורח שלו", והשיר "היה רק תערוכה של ליל בייבי, כשהראפר מאטלנטה מוכיח שיש לו עדיין הרבה במכל אחרי הצריבה של 2020".
בחודש יוני 2021 דירג בילבורד את השיר במקום ה-32 ברשימת "50 השירים הטובים ביותר בשנת 2021 עד כה". מגזין Complex דירג את השיר במקום ה-18 ברשימת ״50 השירים הטובים ביותר לשנת 2021 (עד כה)״.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 4 |  |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 38 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 15 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 8 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 2 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 2 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 37 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 58 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 52 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 10 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי ה-R&B | 5 |  |
|  ליטא | AGATA | 28 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 20 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 31 |  |
|  צרפת | SNEP | 115 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 2 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 77 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 24 |  |
רמזים לסיבתיות

רמזים לסיבתיות (באנגלית: cues to causality) הם אינדיקטורים המשמשים עבור בני האדם כסמנים לקיומו של קשר סיבתי בין מאורעות. חוקרי חשיבה סיבתית זיהו ארבעה רמזים. הרמז הראשון, סדר התרחשות המאורעות בזמן (Temporal order), הוא רמז הגורם לבני האדם להסיק באופן כמעט אוטומטי שהסיבה להתרחשות מאורע (נפילת מחשב) היא מאורע שקדם לו בזמן (פתיחת מייל חשוד). על פי הרמז השני, צמידות המאורעות בזמן ובמרחב (Contiguity in time and space), בני האדם יתפסו את המאורע שקדם בזמן ובמרחב כסיבה (פתיחת המייל החשוד), רק אם הוא התרחש ממש בסמוך לתוצאה (נפילת המחשב) בזמן ובמקום. ככל שהפער בזמן בין שני המאורעות יגדל, המאורע שקדם בזמן (פתיחת המייל החשוד) לא ייתפס כסיבה להתרחשות המאורע (נפילת מהמחשב). הרמז השלישי – קיום מתאם בין המאורעות (cause-effect covariation), פירושו שיש קשר בין המאורעות. פתיחת מייל חשוד לוותה לעיתים קרובות בנפילת המחשב, ואי פתיחתו בדרך כלל לא לוותה בנפילת המחשב. הרמז האחרון נוגע לדמיון בין המאורעות (Cause-effect congruency/similarity) במשך אורך או עוצמה. הציפייה היא שתוצאה קשה (מוות) תגרם על ידי סיבה בעלת עוצמה חזקה (תאונת דרכים קשה), ולא על ידי סיבה חלשה (קבלת מכה קלה).
סדר התרחשות המאורעות בזמן

האינדיקציה החזקה ביותר המרמזת על קיומו של קשר סיבתי מתייחסת לסדר התרחשות המאורעות בזמן. חשיבות סדר ההתרחשות היא מובנת מאליה שכן הוא הכרחית לקביעת מי משני המשתנים בקשר הוא הסיבה ומיהו התוצאה. אפיון חשוב של רמז זה היא המהירות והקלות שבני האדם משתמשים בו בהיסקי סיבתיות – לעיתים קרובות ללא מודעות ובאופן אוטומטי. האנקדוטה על זמרת אופרה ששרה בקול סופרן גבוה, כשבצליל המקסימלי גביע היין שמחזיק מאזין מתנפצת לרסיסים, היא דוגמה משעשעת קלאסית של הנטייה של בני האדם להסיק אוטומטית שהסיבה להתנפצות הגביע הוא הצליל הגבוה, למרות שזה לא ממש הגיוני.
לעיתים קרובות סדר ההתרחשות של המאורעות בזמן ברור, ולפיכך המאורע הראשון שהתרחש ייתפס ואכן יהווה סיבה. קריסת עץ בעקבות ברק עוצמתי, הפגת כאב ראש לאחר נטילת אקמול, כלים מבריקים לאחר רחיצתם בסבון וסחרחורת לאחר חשיפה ממושכת לשמש, הם דוגמאות בהם סדר ההתרחשות בזמן ברור ולכן ההיסק לגבי מהו הסיבה תקף.
עם זאת לעיתים, למרות סדר התרחשות המאורעות הברור, רמז זה יכול להוביל לשיפוטים סיבתיים שגויים. למרות שהברק נראה לעין לפני שמיעת הרעם, ומד הדלק המעיד על העדר דלק נראה לעין לפני שהמכונית מפסיקה לנסוע, הברק אינו הסיבה לרעם והמדיד אינו מה שגרם לכך שהמכונית הפסיקה לנוע. בדוגמאות האלה התרחשות שתי המאורעות הללו יחדיו היא תוצאה של השפעת משתנה שלישי על שניהם. בגלל שמאורע אחד התרחש לפני המאורע השני הוא נשפט כסיבה כשלמעשה משתנה שלישי (התנגשות עננים, העדר דלק) השפיע על ההתרחשות של שתי המאורעות.
מושג שקשור לרמז הקדימות בזמן הוא מושג הכיוונית הסיבתית (באנגלית: causal directionality). חוקרי חשיבה סיבתית מדגישים את המעמד השונה של הסיבה והתוצאה בחשיבה האנושית, לא רק שהסיבה קודמת לתוצאה אלא גם מחוללת אותה. בני אדם רגישים מאוד לכיווניות זו.
למרות שרמז הקדימות בזמן הוא בעל פוטנציאל גדול לספק מידע, מחד, ולהטעות, מאידך, בעשיית היסקים סיבתיים, התפקיד שלו יותר הונח מאשר נחקר. זאת מכיוון שהאינטואיציה לפיה הנטייה האוטומטית לייחס את הסיבה להתרחשות מאורע למאורע שקדם לו בזמן היא חזקה. מכאן לא "עלה" צורך להביא לכך ראיות מחקריות. אמנם אנשים ייחסו במידה רבה של צדק את שבירתו של מסך הטלפון הנייד לנפילתו, אך לא הגיוני יהיה ליחס את הסיבה לפיצוץ צינור לעובדה שבדיוק שנייה לפני כן האדם פתח את המים בניאגרה. למרות זאת, כאמור הנטייה המיידית תהיה לעשות זאת ורק לאחר מכן לבטל את הייחוס הסיבתי, כתוצאה מההבנה שזה לחלוטין לא הגיוני. בכל מקרה, התחושה היא שלא צריך לספק להשפעה של רמז הקדימות בזמן ראיות.
עיקר המחקר על השפעת רמז הקדימות בזמן נעשה בהקשר של רמז צמידות בין המאורעות בזמן ובמרחב.
צמידות בין המאורעות בזמן ובמרחב

מחקרים מראים כי הצמידות בין מאורעות בזמן ובמרחב היא רמז חזק לסיבתיות. הפסיכולוג הניסויי הבלגי אלברט מישו (אנ'), הדגים כי מאורעות נתפסים כבעלי יחסים של גרימה כשהם צמודים בזמן ובמרחב, אך ככל שפער הזמן בן המאורעות גדל כך היחסים בין המאורעות לא נתפסים כיחסי גרימה. באחד הניסויים הציג מישו לנחקרים על כעין "מסך" (טרום עידן המחשב) שני עגולים, כחול ואדום במרחק מה זה מזה. העיגול האדום החל את התנועה ונגע בעיגול הכחול שלאחר מכן החל לנוע. העיגול האדום נתפס כסיבה לתנועה של העיגול הכחול. תופעה זו נקראת "שיגור" (באנגלית: Launching effect), כיוון שהמגע של הכדור האדום נתפס כ"משגר" את הכדור הכחול. עם זאת, ככל שהפער בזמן בין התנועה של העיגול הכחול לבין הנגיעה של העיגול האדום היה גדול יותר כך המגע של הכדור האדום לא נתפס כגורם לתנועה של הכדור הכחול.
מחקרים מראים שאפילו לילדים קטנים בני 5-6 צמידות בזמן ובמרחב היא רמז חזק להיסק על קשר סיבתי.
מספר חוקרים הראו כי אנשים לא תופסים קשר בין מאורעות כסיבתי אם פער הזמן בניהם עולה על שתי שניות. עם זאת הרבה היסקים סיבתיים ביומיום נעשים גם כשיש פער זמן גדול בין המאורעות. דוגמה קלאסית היא שברור לבני אדם שקיום יחסי מין הוא הסיבה ללידה למרות שיש בניהם פער זמן ניכר. אנשים יתפסו קשרים שיש בניהם פער זמן כסיבתיים אם הם יכולים להסביר את פער הזמן. למשל, ברור לבני האדם שקרם להסרת קמטים, משחה המטפלת באקנה ולייזר להסרת פטרת ציפורניים, לא יביאו מיידית לאפקט כי בני האדם יודעים שהשפעות של גורמים חיצוניים מסוג זה על הגוף הן יותר איטיות ולכן צפוי פער זמן בין השימוש במוצר לאפקט. למעשה הבטחות לאפקט מידי במקרים כאלה לא נתפסות כאמינות.
רמת הצמידות יכולה להתפרש גם כאיכות המגע. כך ככל שאיכות המגע טובה יותר, כך הציפייה היא לאפקט מידי יותר. למשל, הציפייה היא שההשפעה של זריקת חיסון נגד שפעת למערכת הדם תהיה מהירה יותר מתרסיס לאף, שכן רמת הצמידות בין מרכיבי החיסון לבין האובייקט שעליו הוא אמור לפעול (האיבר בגופו של האדם) במטרה להביא לאפקט (מניעת המחלה) נתפסת כגבוהה יותר בזריקה מאשר בתרסיס.
תאוריית הפרפר לפיה משק כנפי פרפר בסין יכולה לגרום לצונאמי בחופי ארצות הברית היא תאוריה רומנטית, אך לא משכנעת במיוחד שכן היא מפירה את הממצאים לפיהם קשר בין מאורעות שפער הזמן בניהם גדול מידי ושלא ניתן להסבירו, לא נתפס כקשר סיבתי.
דמיון בין המאורעות במשך, אורך או עוצמה

דמיון או התאמה (congruency) בין המאורעות מתייחסת לנטייה של האדם לצפות שיהיה דמיון ברמה הפיזית בן הסיבה לתוצאה וכן התאמה במשך, אורך או בעוצמה בין אפיוני הסיבה לבין אפיוני התוצאה. הציפייה היא שמוות, שהוא תוצאה עוצמתית, תיגרם על ידי סיבה חזקה כמו: אכילת רעל, מחלה ממושכת, ירי, ולא על ידי סיבה חלשה כגון סטירת לחי. באופן דומה, הציפייה של אנשים תהיה שקבלת פנים חמה מאוד תתקבל מחבר אך לא ממכר רחוק או מאדם זר.
היסק סיבתי על בסיס דמיון בין אפיוני הסיבה לאפיוני התוצאה נשען על התפיסה הרווחת שיש מעבר של אנרגיה (באנגלית: generative transmission) מהסיבה לתוצאה. כדור רגל שנבעט בחוזקה לשער מעביר אנרגיה ונחבט בשער בעוצמה דומה לזו בה הוא נבעט. היסק על בסיס רמז זה מבוסס על השימוש בהיוריסטיקה "דומה הולך עם דומה".
לעיתים השימוש ברמז הדמיון בין הסיבה לתוצאה עלול להטעות ולהביא להיסקים סיבתיים שגויים או להתנהגות לא הגיונית. בסקר לאומי שנערך ב-2017 על ידי הוושינגטון פוסט הסתבר כי 7% (16.4 מיליון) אמריקאים מאמינים ששוקו מגיע מפרות חומות. במחקר שנערך על סטודנטים אמריקאים נמצא כי רובם העדיפו חתיכת שוקולד עגולה על פני חתיכה בעלת אותו תוכן אך מעוצבת כמו צואה של כלב. נחקרים אמריקאים לתואר ראשון צפו בחוקר שהעביר סוכר ממכל מסחרי מוכר באופן מקרי לאחד משני בקבוקים שקופים, שעל אחד מהם הודבקה תווית "סוכר" ועל השני הודבקה תווית "ציאניד". הנחקרים נרתעו מלצרוך את הסוכר שנלקח מהבקבוק שסומן כציאניד. נחקרים ישראלים העדיפו לרכוש מוצרים (למשל פלסטר המונע עקיצות יתושים) בהם צבע המוצר התאים לתועלת המובטחת (פלסטר בצבע העור) על פני מוצרים זהים אך שצבעם היה מנוגד לתועלת המובטחת (פלסטר בצבע אדום). נחקרים ישראלים העדיפו לרכוש מוצרים (למשל משקה אנרגיה לשריפת שומנים) שצורת המכל שלהם התאימה לתועלת המובטחת (פחית גבוהה וצרה) ממוצרים זהים אך שצורתם הייתה מנוגדת לתועלת המובטחת (מכל נמוך ורחב)
קיום מתאם בן המאורעות

קיום מתאם הוא רמז חשוב לקיומו של קשר סיבתי. לכן, השאלה עד כמה אנשים מדייקים בשיפוטי המתאם שהם עושים זכתה למחקר רב בפסיכולוגיה. בדרך כלל במחקרים אלה אנשים קבלו נתונים על קשרים בין שני משתנים והם נתבקשו לציין את חוזק הקשר וכיוונו. במרבית המחקרים הנתונים שקבלו הנחקרים התייחסו לקשר בין שני משתנים דיכוטומיים (למשל קשר בין נטילת תרופה להבראה). במחקרים נמצא שהמשקל שנותן הנחקר לצרופים השונים של קיום/העדר הסיבה (למשל: נטילה/ אי נטילה של תרופה) וקיום/העדר התוצאה (למשל: הבראה/אי הבראה) אינו זהה לזה שמתחייב מהמודל הנורמטיבי. בני אדם נוטים לבצע "הטיית מספיקות" (סוג של הטיית אישוש). הם נוטים להתחשב יותר, או רק, במידע הנוגע להתרחשות האפקט (הבראה) בנוכחות הסיבה (נטילת התרופה), וכמעט ולא למידע המפריך, כלומר להתרחשות האפקט (הבראה) בהיעדר הסיבה (אי נטילת התרופה). עם זאת, בני אדם כן רגישים לגודלו של המתאם, כך שככל שהמתאם גבוה יותר במידע הניתן להם, כך הם שופטים את הקשר כחזק יותר. כמו כן, הטיית המספיקות קטנה כשהתנאים מקלים על עיבוד המידע הנוגע לקשר, כלומר הנתונים שבהם הסיבה נעדרת נלקחים יותר בחשבון כשהנתונים מסוכמים בטבלה או כשיש הסבר לאופן שבו הסיבה גורמת לתוצאה.
בחלק מהמחקרים הנתונים התייחסו לקשר בין שני משתנים רציפים (למשל קשר בין מחיר המוצר להערכת איכותו). גם במחקרים אלה נמצאו עדויות להטיית אישור. הנחקרים עשו הערכת יתר של חוזק המתאם אם הייתה להם אמונה קודמת חזקה לגבי קיום הקשר.
יש לציין כי במחקרים אלה לא הייתה הקפדה על ניסוח השאלה לנחקר לגבי חוזק הקשר, כלומר, לעיתים נשאל הנחקר על חוזק הקשר בכלל ולעיתים על חוזק הקשר הסיבתי.
קיום מתאם בן המאורעות > מתאם לעומת סיבתיות - מתאם מזויף

על מנת לבסס טעון על קיום קשר סיבתי קיום מתאם בין המאורעות הוא תנאי הכרחי אך לא מספיק. במילים אחרות, קיום מתאם אין פירושו קיום קשר סיבתי. אחד האתגרים של האדם במדע ואף ביומיום הוא להבחין בין קשרים סיבתיים אמיתיים לבין מתאמים מזויפים (spurious correlation). כלומר להבחין בין מצב בו התרחשות מאורע א היא הגורם להתרחשות מאורע ב, לבין מצב בו הקשר בין מאורע א ל ב התקבל כתוצאה מהשפעה של משתנה שלישי על שניהם. ממחקרים עולה כי האדם עושה זאת במידה רבה של הצלחה, בעיקר במקרים בהם יש לו ידע סיבתי קודם. עליה בכמות התנורים הנרכשים תהיה קשורה לנזק לגידולי השדה. למרות שיש מתאם בין שתי המאורעות הללו, האדם לא יסיק שהקשר בניהם הוא סיבתי, כלומר, שהעלייה בכמות התנורים הנרכשים היא זו שגרמה לנזק לגידולי השדה, או להפך. אלא האדם יסיק כי שתי התופעות מושפעות מגורם שלישי גל הקור. עם זאת לעיתים, עלול האדם להסיק היסק לא תקף מקיום מתאם בין מאורעות לקיום קשר סיבתי. בעיתונות בני האדם נחשפים לעיתים לממצאים לגבי קשר בין תופעות ומפרשים אותו בטעות כסיבתי כשלמעשה מדובר במתאם מזויף. למשל באחד האתרים פורסמו תוצאות של מחקר שנעשה על צעירים אמריקאים בו נמצא קשר בין אובדנות ועשון קנאביס. אנשים עלולים להסיק בטעות שהקשר הוא סיבתי, כלומר שצריכת הקנביס היא שגרמה להתאבדות. אך בקלות ניתן לחשוב על מספר משתנים שהם הגורמים לקבלת הקשר בין המשתנים. למשל משבר קשה עלול להוביל הן לעישון קנביס והן להתאבדות. גם הפרעות אישיות מסוימות (כגון העדר חוסן נפשי) עלולות לגרום הן לעישון והן להתאבדות. מושג אחר שרווח בקרב חוקרים במדעי החברה ומבטא את אותו רעיון כמו המתאם המזויף הוא מושג ההסבר החלופי (alternative explanation). דוגמה נוספת מחיי היומיום. אנשים נוהגים לשים במלחייה גרגרי אורז, במטרה ליבש את הרטיבות שנוצרת בגרגירי המלח. הטענה הרווחת היא שלאורז יש תכונה ייחודית לספוח את הרטיבות. למעשה כל סוג של גרגרים (פולי קפה, עדשים) יביא לאותה תוצאה. שכן מה שמונע את הרטיבות הוא קיום של גרגרים יבשים אחרים שמסייעים להפרדה בין גרגירי המלח ובכך מאפשרים את ייבושם.