stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bananas
מבצעים

דיפ פרפל
איאן גילן – שירה
רוג'ר גלובר – גיטרה בס
סטיב מורס – גיטרה
דון איירי – קלידים
איאן פייס – תופים
משתתפים נוספים
פול בקמסטר – צ'לו בשיר "Haunted"
בת' הארט – קולות רקע בשיר "Haunted"
מייקל בראדפורד – גיטרה בשיר "Walk On"
הערות שוליים

↑  באתר αCharts.us
↑  באתר Guitarsite
| דיפ פרפל |
| --- | --- | --- |
| איאן גילן • סטיב מורס • רוג'ר גלובר • דון איירי • איאן פייס חברי עבר: ריצ'י בלקמור • רוד אוונס • טומי בולין • ג'ון לורד • ג'ו סטריאני • ניק סימפר • דייוויד קוברדייל • גלן יוז | איאן גילן • סטיב מורס • רוג'ר גלובר • דון איירי • איאן פייס חברי עבר: ריצ'י בלקמור • רוד אוונס • טומי בולין • ג'ון לורד • ג'ו סטריאני • ניק סימפר • דייוויד קוברדייל • גלן יוז |  |
| אלבומי אולפן | Shades of Deep Purple (1968) • The Book of Taliesyn (1968) • Deep Purple (1969) • Deep Purple in Rock (1970) • Fireball (1971) • Machine Head (1972) • Who Do We Think We Are (1973) • Burn (1974) • Stormbringer (1974) • Come Taste the Band (1975) • Perfect Strangers (1984) • The House of Blue Light (1987) • Slaves and Masters (1990) • The Battle Rages On... (1993) • Purpendicular (1996) • Abandon (1998) • Bananas (2003) • Rapture of the Deep (2005) • Now What?!‎ (2013) • Infinite (2017) • Whoosh! (2020)  • Turning to Crime (2021) • =1 (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: b2c0f9df-aaed-3ed2-af0c-1dd53ea02498 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'וליאן פלוז

| --- | --- |

 לידה:  17 באוגוסט 1949 (בן 75) קהיר, מצרים 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1975 
 מקום לימודים:  מודלין קולג' (קיימברידג')  אמפלפורת' קולג'  האקדמיה של וובר דאגלס למשחק דרמטי  בית ספר וות'רביי 
 בן או בת זוג:  אמה קיצ'נר-פלוז (28 באפריל 1990–?) 
 צאצאים:  Peregrine Charles Morant Kitchener-Fellowes 
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר (2002)  פרס גילדת הכותבים של אמריקה לתסריט המקורי הטוב ביותר (2002)  פרס אמי למיני סדרה או סרט טלוויזיה (2011)  פרס איגוד המבקרים האמריקאי לתסריט הטוב ביותר (2001) 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'וליאן פֶלוֹז בשמו המלא ג'וליאן אלכסנדר קיצ'נר-פלוז, ברון פלוז מווסט סטאפורד (באנגלית: Julian Alexander Kitchener-Fellowes, Baron Fellowes of West Stafford; נולד ב-17 באוגוסט 1949) הוא שחקן, תסריטאי, במאי וסופר אנגלי. כמו כן הוא לורד לימי חייו ויושב בבית הלורדים מטעם המפלגה השמרנית.
ביוגרפיה

פלוז נולד בקהיר בירת מצרים, בנו הצעיר של פרגרין אדוארד לנסלוט פלוז שהיה דיפלומט וערביסט. בית ילדותו היה "ות'רבי פלייס" בדרום קנזינגטון שבלונדון. מ-1959 ועד 1988 התגורר בצ'ידינגלי (Chiddingly) שבסאסקס המזרחית, שם קבורים הוריו.
הוא התחנך בכמה בתי ספר פרטיים בבריטניה. בתחילה בבית הספר "ות'רבי" בדרום קנזינגטון, אחר כך בבית הספר הקתולי "סט. פיליפ'ס", ולבסוף בבית הספר הקתולי "אמפלפורת' קולג'" בצפון יורקשייר. הוא למד ספרות אנגלית במודלין קולג' שבאוניברסיטת קיימברידג' וסיים לימודי תואר שני (אנ'). בתקופת לימודיו היה חבר במועדון תיאטרון החובבים "פוטלייטס" (אנ'). בהמשך למד בבית הספר למשחק "אקדמיית אמנויות הבמה ובר דאגלס" (אנ') שבלונדון.
פלוז הוא קתולי; אביו המיר את דתו לדת הרומית בגיל צעיר, ואמו המירה אף היא את דתה כדי להינשא לאב. פלוז העיד שחווה ניכור מסוים בחברה הגבוהה בגלל אמונתו.
קריירה > טלוויזיה

ב-1981 עבר פלוז להתגורר בלוס אנג'לס ובשנתיים אחר כך שיחק בתפקידים קטנים בתוכניות טלוויזיה. אחרי שחזר לבריטניה השתתף בסדרת הטלוויזיה "בחזרה לאחוזת העמק" בתפקיד לורד קילווילי. תפקידים בולטים נוספים שלו בטלוויזיה היו קלוד סיברוק בסדרת הדרמה עטורת השבחים של ה-BBC "ידידינו בצפון", והדוכס השני מריצ'מונד בסדרה נוספת של ה-BBC "האריסטוקרים".
ב-1991 שיחק בסרט טלוויזיה שביים דני בויל "For the Greater Good". פעמיים גילם את דמותו של ג'ורג' הרביעי, ב-1981 בעיבוד לרומן "סקרלט פימפרנל" וב-1996 בסרט "Sharpe's Regiment" מסדרת סרטי "שארפ", על פי הרומנים של ברנרד קרונוול. ב-2004 החל להציג ב-BBC סדרת סרטי מתח בשם "ג'וליאן פלוז חוקר" (Julian Fellowes Investigates: A Most Mysterious Murder) להם כתב גם את התסריט. הוא היה מנחה של שעשועון הטלוויזיה "Never Mind the Full Stops" ששודר ב-2006 ו-2007.
הוא היוצר, מפיק ואחד הכותבים של סדרת הדרמה "אחוזת דאונטון" שזכתה לשבחי הביקורת ולהצלחה רבה בקרב הצופים. ב-2012 כתב את התסריט למיני סדרה "טיטאניק" ששודרה ב-ITV1.
בשנת 2020 עלתה לאוויר הסדרה בלגרביה המבוססת על רומן של ג'וליאן פלוז באותו שם. באותה שנה יצר את סדרת הטלוויזיה "המשחק האנגלי" לשירות הסטרימינג של נטפליקס.
בשנת 2022 שודרה לראשונה הסדרה העידן המוזהב, אותה יצר והפיק.
קריירה > קולנוע

פלוז כתב את התסריט לסרט "פארק גוספורד" שזיכה אותו בפרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר ב-2002. ב-2005 ביים את סרט הקולנוע הראשון שלו "שקרים נפרדים". ב-2009 כתב את התסריט לסרט "ויקטוריה הצעירה" בכיכובה של אמילי בלאנט. תסריטים נוספים שכתב הם: "יריד ההבלים" עיבוד משנת 2004 לרומן באותו שם של תאקרי, סרט המתח "התייר" מ-2010, ו-"From Time to Time" סרט הרפתקאות שאותו גם ביים.
בנוסף לכתיבה הוא המשיך בקריירת המשחק והשתתף בסרטים "בייבי: סוד האגדה האבודה", "משיכה גורלית", "פלאס ונדום" ובסרט ג'יימס בונד "מחר לנצח".
קריירה > רומנים

בשנת 2004 פרסם פלוז רומן בשם "Snobs" העוסק בחייהם של אנשי האצולה באנגליה המודרנית. הספר היה לרב-מכר של הסאנדיי טיימס. ב-2009 פרסם רומן נוסף שהיה לרב-מכר "Past Imperfect". 
בשנות השבעים כתב ופרסם מספר רומנים בשם העט רבקה גרוויל (Rebecca Greville).
קריירה > תיאטרון

כשחקן הופיע פלוז בכמה הפקות של הווסט אנד כולל "A Touch of Spring" של סמואל טיילור, "Joking Apart" מאת אלן אייקבורן ובהעלאה מחודשת של "Present Laughter" מאת נואל קאוורד.
כמחבר, כתב את התסריט הנוכחי למחזמר "מרי פופינס" בהפקת סר קמרון מקינטוש וחברת דיסני שהועלה בברודוויי בדצמבר 2006.
קריירה > פרלמנט

ב-12 בינואר 2011 הוענק לפלוז תואר האצולה ברון פלוז מווסט סטאפורד במחוז דורסט, ולמחרת הוצג בבית הלורדים. הוא מייצג את המפלגה השמרנית.
משפחתו

ב-28 באפריל 1990 פלוז נשא לאישה את אמה ג'וי קיצ'נר, לוטננט במסדר הוויקטוריאני המלכותי, ילידת 1963, משמשת בת לוויה לנסיכה מייקל מקנט. היא בת משפחתו של  הרוזן הוריישו הרברט קיצ'נר. תואר הרוזנות של משפחתה בוטל עם מותו של דודה, הנרי הרברט קיצ'נר הרוזן השלישי קיצ'נר, בהיעדר בנים יורשים.
לבני הזוג יש בן, פרגרין צ'ארלס מורנט קיצ'נר-פלוז, שנולד ב-1991. מקום מגורי המשפחה בדורסט. ב-15 באוקטובר 1998 שינו את שם המשפחה מפלוז לקיצ'נר-פלוז
ספריו

בלגרביה, תרגם מאנגלית אילן פן, הוצאת פן וידיעות ספרים, 2016
פילמוגרפיה > תסריט

פארק גוספורד (2001) Gosford Park
פיקדילי ג'ים (2004) Piccadilly Jim
יריד ההבלים (2004) Vanity Fair
שקרים נפרדים (2005) Separate Lies
(2009) From Time To Time
ויקטוריה הצעירה (2009) The Young Victoria
התייר (2010) The Tourist
אחוזת דאונטון (2010 - 2016) Downton Abbey
הטיטאניק (2012) Titanic
בית המזימות (2017) crooked house
The Chaperone‏(2018)
בלגרביה (2020)
המשחק האנגלי (2020)
אחוזת דאונטון 2 (2022) 2 Downton Abbey
העידן המוזהב (2022-הווה)
פילמוגרפיה > משחק

(1981) The Bunker
סקרלט פימפרנל (1982) The Scarlet Pimpernel
בייבי: סוד האגדה האבודה (1985) Baby: Secret of the Lost
משיכה גורלית (1992) Damage
שארפ (1993) Sharpe's Rifles
ארץ הצללים (1993) Shadowlands
(1995) The Final Cut
ידידינו בצפון (1996) Our Friends in the North
(1996) Sharpe's Regiment
ג'יין אייר (1996) Jane Eyre
מחר לנצח  (1997) Tomorrow Never Dies
התחדשות (1997) Regeneration
(1998) Place Vendôme
אריסטוקרטים (1999) Aristocrats
בחזרה לאחוזת העמק (2000–2005) Monarch of the Glen
פילמוגרפיה > בימוי

שקרים נפרדים (2005) Separate Lies
(2009) From Time To Time
המשחק האנגלי (2020)
הערות שוליים

↑    Tim Walker, ‏Downton Abbey's anti-Catholic plot, The Telegraph, 22 October 2012
↑  Sweney, Mark (19 November 2010). Downton Abbey creator Julian Fellowes to become Tory peer The Guardian (London)
↑  Lundy, Darryl. "Emma Joy Kitchener, thePeerage.com.
↑  Lynn, Barber (28 November 2004). "Jolly good Fellowes", The Observer (London).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007429967105171  PLWABN: 9810656094605606  BIBSYS: 3004067  BNE: XX1543829  BnF: cb141767988 (data)  CANTIC: a11586175  CiNii: DA17264619  GND: 132029669  ISNI: 0000 0000 7825 0318  LCCN: nb2001013552  MusicBrainz: f4ff3f2b-5e10-44eb-8995-221c013e74a6  NKC: pna2006322513  NLG: 277155  NLK: KAC201616143  NSK: 000590445  NTA: 262649993  RERO: 02-A009092667  SELIBR: 275954  SNAC: w64c6mk6  SUDOC: 070438528  Trove: 1456438  UKPARL: KZrOFI1A  VIAF: 71602452   WorldCat (עם VIAF): 71602452
גביע פלסטין

| --- | --- |

 ענף:  כדורגל 
 תאריך ייסוד:  1978
 ארגון מפעיל:  התאחדות הכדורגל הפלסטינית
 מספר מתמודדים:  12 
 זוכה:  הילאל אל-קודס (2017/2018)
 הכי הרבה זכיות:  בגדה: אהלי אל-ח'ליל (4)  בעזה: שבאב רפיח (4)
 מפעל מקביל:  ליגת העל הפלסטינית
 
גביע פלסטין (בערבית: كأس فلسطين لكرة القدم) הוא המפעל השני בחשיבותו בכדורגל הפלסטיני אחרי ליגת העל הפלסטינית. התחרות מנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל הפלסטינית.
השיטה

משחקי המפעל משוחקים בשיטת נוקאאוט, כאשר המנצחת עולה לשלב הבא והמפסידה מודחת מהמפעל. במפעל יכולות להשתתף כל קבוצות הכדורגל הרשומות בהתאחדות הכדורגל הפלסטינית. במפעל 6 סיבובים בשני אזורים: הגדה המערבית ורצועת עזה. החל משנת 2015 נערך משחק גמר בין הזוכות בשני המחוזות, בשיטת בית וחוץ.
היסטוריה

גביע פלסטין הראשון שוחק בשנת 1978, בשנתו הראשונה השתתפו בו רק קבוצות הגדה המערבית והוא נקרא אז בשם "גביע הגדה המערבית".
כאשר הוקמה התאחדות הכדורגל הפלסטינית על ידי הרשות הפלסטינית בשנת 1998, הוסדרה תחרות גביע פלסטין על פי תקנון פיפ"א בגדה המערבית וברצועת עזה.
בשנות האינתיפאדה השנייה מפעלי הכדורגל ברשות הפלסטינית, ברצועת עזה ובגדה המערבית, הופסקו פעמים רבות. הדבר נבע ממספר רב של סיבות לרבות הגבלת יכולת תנועה, סגר וכתר, ופגיעה במתקני ספורט עקב הסכסוך הישראלי-פלסטיני, כך למשל משחק גמר הגביע בשנת 2003 בין מרכז שבאב אל-אמערי למרכז שבאב בלאטה, בוטל לאחר שחיילי צה"ל עצרו את האוטובוס של שחקני בלאטה במחסום חווארה, ומנעו את נסיעתו בגלל סגר של הצבא לגברים בגילאי 16–35 במחסום עקב המצב הביטחוני הרעוע והתראות ביטחוניות לטענתו. רק בעונת 2008/2009 חזרה הליגה לתפקד במתכונת מלאה ואיתה חזר מפעל הגביע.
מחזיקות הגביע > הגדה המערבית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
| עונה | זוכה | סגנית | תוצאת הגמר |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | אל-בירה | - |  |
| 2000 | שבאב אל-ח'ליל או הילאל אל-קודס | - |  |
| 2007/2008 | ואדי א-ניס | שבאב אל-ח'ליל | 1–1 (2–0 פנדלים) |
2008/2009: לא ידוע
| 2009/2010 | ואדי א-ניס | שבאב אל-ח'ליל | 1–1 (4–3 פנדלים) |
| 2010/2011 | הילאל אל-קודס | מרכז שבאב בלאטה | 2–0 |
| 2011/2012 | שבאב א-דאהרייה | הילאל אל-קודס | 1–0 |
| 2012/2012 | שבאב אל-ח'ליל | אסמאלי קלקיליה | 3–0 |
| 2013/2014 | הילאל אל-קודס | שבאב א-דאהרייה | 1–1 (4–2 פנדלים) |
| 2014/2015 | אהלי אל-ח'ליל | מרכז שבאב בלאטה | 0–0 (4–3 פנדלים) |
| 2015/2016 | אהלי אל-ח'ליל | הילאל אל-קודס | 3–0 |
| 2016/2017 | אהלי אל-ח'ליל | שבאב אל-ח'ליל | 0–0 (3–1 פנדלים) |
| 2017/2018 | הילאל אל-קודס | ת'קאפי תול-כרם | 3–1 |
| 2018/2019 | מרכז שבאב בלאטה | מרכז שבאב אל-אמערי | 2–1 |
מחזיקות הגביע > רצועת עזה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
| עונה | זוכה | סגנית | תוצאת הגמר |
| --- | --- | --- | --- |
| 1993 | מ.ס. עזה |  |  |
| 1994 | שבאב רפיח |  |  |
| 1995 | שבאב רפיח |  |  |
1996: לא התקיים
| 1997 | קאדמת רפיח | - | - |
1998: לא ידוע
| 1999 | אל איתיחאד שג'עיה | שבאב רפיח | 0-0 (3–2 פנדלים) |
| 2000 | שבאב חאן יונס | שבאב רפיח | 0-2 |
2001-2002: לא ידוע
| 2003 | שבאב רפיח | קאדמת רפיח | 2-4 |
2004: לא ידוע
| 2005/2006 | שבאב רפיח | שבאב ג'באליה | 0-2, 0-4 |
2007-2009: לא ידוע
| 2010 | מ.ס. עזה | אל-סדאקה | 3–0 |
2011: לא ידוע
| 2012 | שבאב רפיח | אל-משטאל | 0-2 |
| 2013/2014 | קאדמת רפיח | אל איתיחאד שג'עיה | 2-2 (4-5 פנדלים) |
| 2014/2015 | אל איתיחאד שג'עיה | קאדמת רפיח | 0-3 |
| 2015/2016 | שבאב חאן יונס | שבאב ג'באליה | 3-4 |
| 2016/2017 | שבאב רפיח | קאדמת רפיח | 0-2 |
| 2017/2018 | שבאב חאן יונס | שבאב רפיח | 0-2 |
| 2018/2019 | קאדמת רפיח | איתיחאד שג'עיה | 0-0 (3-4 פנדלים) |
| 2019/2020 | שבאב רפיח | מ.ס. עזה | 0-3 (טכני) |
מחזיקות הגביע > גמר גביע פלסטין

החל מ-2015 התקיים צמד משחקי גמר (בשיטת בית-חוץ) בין מחזיקת הגביע ברצועת עזה לבין מחזיקת הגביע בגדה המערבית.
| עונה | זוכה | סגנית | תוצאת הגמר |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014/2015 | אהלי אל-ח'ליל | אל איתיחאד שג'עיה | 0-0, 1-2 |
| 2015/2016 | אהלי אל-ח'ליל | שבאב חאן יונס | 0-1, 1-1 |
| 2016/2017 | שבאב רפיח | אהלי אל-ח'ליל | 0-2, 0-0 |
| 2017/2018 | הילאל אל-קודס | שבאב חאן יונס | 3-2, 1-5 |
| 2018/2019 | קאדמת רפיח/מרכז בלאטה | - | - |
זכיות לפי עיר > הגדה המערבית

| מקום | עיר | זכיות | סגנויות | קבוצות זוכות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | חברון | 5 | 3 | אהלי אל-ח'ליל (0,4) שבאב אל-ח'ליל (3,1) |
| 2 | ירושלים | 3 | 2 | הילאל אל-קודס (2,3) |
| 3 | ואדי א-ניס | 2 | 0 | ואדי א-ניס (0,2) |
| 4 | דאהרייה | 1 | 1 | שבאב א-דאהרייה (1,1) |
| 5 | שכם | 1 | 0 | מרכז שבאב בלאטה (0,1) |
זכיות לפי עיר > רצועת עזה

| מקום | עיר | זכיות | סגנויות | קבוצות זוכות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | רפיח | 8 | 6 | שבאב רפיח (3,5) קאדמת רפיח (3,3) |
| 2 | ח'אן יונס | 3 | 0 | שבאב חאן יונס (0,3) |
| 3 | עזה | 3 | 3 | אל איתיחאד שג'עיה (1,2) מ.ס. עזה (1,1) |
| 4 | ג'באליה | 0 | 2 | שבאב ג'בליה (2,0) |
הערות שוליים

↑  יוני מנדל, שג'אעיה או חאן יונס: מי תהיה אלופת הליגה הפלסטינית בכדורגל?, באתר "שיחה מקומית", 17 באפריל 2015
↑  הליגה הפלסטינית שבה לפעילות, באתר וואלה, 21 באוגוסט 2008
↑  ניתן 3-0 טכני לשבאב רפיח לאחר ששחקני מ.ס. עזה ירדו מהמגרש בתוצאה 0–3 לשבאב.
תחרות העל בלונדון 2012

תחרות העל בלונדון 2012 הייתה הרביעית במסגרת תחרויות העל בלונדון, בירת אנגליה. התחרות, שהתקיימה בין התאריכים 1 בדצמבר ל-10 בדצמבר 2012, נערכה בשיטת ליגה וכללה שמונה סיבובים.
בתחרות זו שבר מגנוס קרלסן את שיא כל הזמנים בנקודות מד הכושר בו החזיק גארי קספרוב במשך 13 שנים.
משתתפי התחרות

מגנוס קרלסן – רב אמן נורווגי המדורג במקום ה-1 בעולם בשחמט עם 2848 נקודות במד כושר (נכון לנובמבר 2012).
לבון ארוניאן – רב אמן ארמני המדורג במקום ה-2 בעולם בשחמט עם 2815 נקודות.
ולדימיר קראמניק – רב אמן רוסי, המדורג במקום ה-3 בעולם בשחמט עם 2795 נקודות, אלוף העולם בשחמט בין השנים 2000 ל-2007.
וישוואנתן אנאנד – רב אמן הודי בשחמט ואלוף העולם דאז. אנאנד מדורג במקום ה-6 בעולם עם 2775 נקודות.
היקארו נקמורה – רב אמן אמריקאי, המדורג במקום ה-13 בעולם בשחמט עם 2753 נקודות, ובמקום הראשון בארצות הברית.
לוק מקשיין – רב אמן אנגלי, המדורג במקום ה-29 בעולם בשחמט עם 2713 נקודות. השחקן האנגלי החזק ביותר.
מייקל אדמס – רב אמן אנגלי, המדורג במקום ה-33 בעולם בשחמט עם 2710 נקודות.
יהודית פולגאר – שחקנית הונגרית בדרגת רב אמן לגברים, המדורגת במקום ה-41 בעולם בשחמט עם 2705 נקודות. השחקנית החזקה ביותר אי פעם.
ג'ון גויין – רב אמן אנגלי, המדורג במקום ה-112 בעולם בשחמט עם 2644 נקודות.
תוצאות התחרות

| מקום | שחקן | מספר נקודות |
| --- | --- | --- |
| 1 | קרלסן | 18 |
| 2 | קראמניק | 16 |
| 3–5 | נקמורה | 13 |
| 3–5 | אדמס | 13 |
| 3–5 | אנאנד | 9 |
| 6 | ארוניאן | 8 |
| 7 | פולגאר | 6 |
| 8 | מקשיין | 5 |
| 9 | גויין | 3 |
הערות שוליים

↑
↑
↑
↑
↑
↑
↑
↑
↑
המצור על ביירות

המצור על ביירות היה מצור שהטיל צה"ל על ביירות בקיץ 1982, כחלק ממלחמת לבנון הראשונה, כתוצאה מקריסת הפסקת האש אשר אורגנה על ידי האו"ם. המצור הסתיים עם פינוי כפוי של הארגון לשחרור פלסטין מביירות ולבנון.
תוצאות המצור

בסופו של דבר, ישראל הצליחה למנוע את התקפות הרקטות במשך תקופה קצרה מאוד, ולהביא לגירוש אש"ף מלבנון, אך לא הצליחה להחליש את אש"ף בסך הכל. המצור גם גרם לסרבנותו של אלי גבע, מפקד חטיבה 211, אשר סירב להוביל את הכוחות לתוך העיר, בטענה שזה יביא ל"הרג המוני של אזרחים", ובעקבות כך הוא הודח מתפקידו.
בעקבות המצור על ביירות, ערפאת ברח ליוון, ומשם לתוניס, שם הקים את מטהו החדש. אש"ף המשיך לפעול מתוך תימן, ירדן, אלג'יריה, עיראק, סודאן, כמו גם בתוך השטח שבשליטה ישראלית.
תגובות בינלאומיות

ארצות הברית ארצות הברית: המצור נידון על ידי בעלת בריתה המסורתית של ישראל, ארצות הברית, שהזהירה את ישראל, כי השימוש בנשק שסופק על ידיה מותר רק למטרות הגנה. ממשלת ארצות הברית, בשלב מסוים אף שקלה לאיים בסנקציות נגד ישראל על מנת לעצור את ישראל מפני מתקפה על מערב ביירות באוגוסט 1982. בראיון בניו יורק טיימס דווח, כי במהלך אחת משיחות הטלפון ב-12 באוגוסט בין נשיא ארצות הברית, רונלד רייגן, לבין ראש הממשלה, מנחם בגין, רייגן בכעס תיאר את הפצצת מערב ביירות, כ"שואה".
ישראל ישראל: בעוד ראש הממשלה בגין לא הכחיש כי אזרחים נפגעו, ועל פי דיווחים הוא אף הביע חרטה על אובדן חיי חפים מפשע, הוא הדגיש כי מותם היה "לא היה באשמת ישראל".
ברית המועצות ברית המועצות: ברית המועצות ניסתה להעביר החלטה של האומות המאוחדות הקוראת לאמברגו על ישראל, אולם ההצעה נדחתה על ידי וטו אמריקני.
לאחר מכן

עשרות שנים לאחר המצור, האירוע צוטט על ידי אוסאמה בן לאדן בתור סיבה מרכזית לפיגועי 11 בספטמבר[דרוש מקור].
בשנת 2023 דרש עומר בר לב להטיל על עזה מצור זהה לזה שהוטל על בירות
הערות שוליים

↑   אמיר אורן, כך הציע ברק לשרון לרמות את העולם, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2014
↑  נחיק נבות, תבל ומלואה: סיפורו של איש מוסד, הוצאת כנרת, זמורה ביתן, 2015, עמ' 135-136
↑  שמעון שיפר, כדור של"ג : סודות מלחמת לבנון, עמ' 83-82.
↑  AFP, צרפת: אושר שחרור רוצח דיפלומט ישראלי, באתר ynet, 11 בינואר 2013
↑  "Begin 'deeply hurt' by Reagan in call on Beirut 'holocaust'". Ottawa Citizen. 30 באוגוסט 1982. נבדק ב-28 במרץ 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  https://twitter.com/omerbarlev/status/1714320023328600461, X (formerly Twitter)
אוצר הספרים של ישיבת חברון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום:  הרב יחזקאל סרנא 4, גבעת מרדכי, ירושלים
 סוג:  ספרייה תורנית
 גודל האוסף:  מעל 18,000 ספרים
 קואורדינטות:  31°45′55″N 35°11′45″E﻿ / ﻿31.765277777778°N 35.195833333333°E﻿ / 31.765277777778; 35.195833333333
 he
 
אוצר הספרים של ישיבת חברון הוא ספרייה תורנית ותיקה הממוקמת סמוך לבית המדרש של ישיבת חברון בירושלים. כיום האוצר אינו משמש כספריית השאלה ונועד לעיון במקום בלבד.
היסטוריה

אוצר הספרים שכן בישיבה בעיר חברון עד לטבח חברון שהתרחש במהלך מאורעות תרפ"ט, אז נפגע אוצר הספרים, וועד האוצר פנה ליהדות העולם לתרום ספרים לאוצר.
במהלך השנים בעקבות אבדן של ספרים רבים ננעל חלק גדול מהאוצר, ונפתח בנוכחות ספרן שרשם כל השאלה, שהייתה מוגבלת לשבוע בלבד.
בשנת תשס"ה עבר אוצר הספרים שיפוץ מקיף, במהלכו נקנו ספרים רבים. מאז משמשת הספרייה לעיון במקום בלבד.
בעבר היו רוב הספרים מצויים על יד בית המדרש ומיעוטם שכן בקומה שמתחת לבית המדרש במקום שכונה "האוצר הקטן". בשנת תשס"ט רכשה הנהלת הישיבה את שטחו של האוצר הקטן מהנהלת אוצר הספרים לצורך הרחבת פנימיות הישיבה, והספרים שהיו שם עברו אל ספריית האוצר המרכזית בקומה העליונה.
בשנת תשפ"ב נוספו ספריות באוצר הספרים, ולשם כך סודר אוצר הספרים מחדש.
אוצר הספרים כיום

האוצר מכיל אוסף של למעלה מ-18,000 ספרים הכוללים מגוון רחב של תחומים תורניים היסטוריים וספרותיים, בהם גם כתבי יד נדירים וספרים שנותרו מגלגולי הישיבה בסלבודקה ובחברון.
כלל הספרים מקוטלגים באופן אלקטרוני, ובנוסף מפעיל האוצר חמישה מחשבים שעליהם מותקנת תוכנת אוצר החכמה.
אוצר הספרים מתנהל כגוף עצמאי למחצה ומנוהל על ידי בחורים מהישיבה. חלק ממימונו מסופק על ידי הנהלת הישיבה, וחלקו הגדול על ידי תורמים מבחוץ.
אוצר הספרים כיום > ארכיון "בית עקד הספרים"

מתחת לקומת בית המדרש מצוי מחסן המשמש לאחסון ספרי האוצר. בפנים נמצא חדר 'בית עקד הספרים' בו מצויים ספרים היסטוריים ונדירים, כמו ירושלמי המזויף על קדשים, שו"ת מהרש"ם עם חתימתו של המהרש"ם, ספרים עם כתמי דם ממאורעות תרפ"ט ועוד. ועד אוצר הספרים נאלץ לסגור אותם לשימוש הציבור הרחב, הן מחשש לשלום הספרים והן מחשש להיעלמות של ספרים כפי שהיה בעבר.
ביאורים

1 2  נכון לאדר ב' תשפ"ב
↑  בית עקד הספרים הוא כינוי קדום לספרייה
הערות שוליים

↑  הביאו ספרים אל בית האוצר, דאס ווארט, 27 ביוני 1930
מתיבתא (פירוש)

ש"ס מתיבתא. מסכת חולין בחמישה כרכים
תלמוד בבלי המבואר מתיבתא הוא שם מסחרי למהדורה מבוארת של התלמוד הבבלי עם הרחבות והוספות שיוצאת לאור על ידי מכון עוז והדר.
לצד צילום דף הגמרא המסורתי של ש"ס וילנא מהמהדורה המחודשת עוז והדר, כלולים במהדורה זו עמודים נוספים ובהם ביאור לגמרא והערות למדניות. הוצאה זו כוללת גמרא מנוקדת ומפוסקת, המשולבת עם פירוש מילולי של הארמית הבבלית שבתלמוד, פירוש על פירוש רש"י ותוספות, תמצית של כמה מפרשני הגמרא, סיכום ההלכות הנלמדות מהגמרא ועוד.
הוצאה לאור

הכרך הראשון של המהדורה יצא לאור בשנת ה'תשס"ה (2005) והכרכים הבאים יצאו לאור בהתאם לסדר לימוד הדף היומי. פרויקט הוצאת 135 כרכי המהדורה על כל מסכתות הש"ס, עירב מאות עובדים והיה הגדול בסוגו במכונים התורניים בעולם.[דרוש מקור] יוזם הרעיון והמנצח על מלאכת העריכה הוא הרב מנחם מנדל פומרנץ, ראש בית המדרש היכלי תורה בבית שמש. כאשר בראשות המיזם עמד הרב יהושע לייפר נשיא עוז והדר.
בשנת 2013 הושלם הפרויקט בהוצאת הכרך ה-135 והאחרון. עם זאת יצאו לאחר מכן מהדורות חדשות של החלק הראשון של הכרכים, עם חומרים נוספים.
המהדורה

המדורים הנכללים במהדורה מבוארת זו:
ביאורי הגמרא: במדור זה משולבים דברי הגמרא עם ביאור קל תוך שזירת מהלך הסוגיה בלשון הגמרא. אופיו של מדור זה דורש עיון קרוב ככל הניתן ללימוד הגמרא, לפיכך מורכבים עמודי הביאורים בסמיכות ממשית לעמודי הגמרא, עמוד כנגד עמוד.
ביאורי רש"י: כתוספת למדור 'ביאורי הגמרא', הערוך ובנוי על יסוד דברי רש"י, מדור זה עוסק בביאור דברי רש"י, ובלימוד שיטתו כאן ובסוגיות מקבילות בש"ס.
ביאורי התוספות: מדור זה שוזר ומשבץ ביאור לדברי התוספות בתוך לשונם.
ילקוט ביאורים: בו מובאים בהרחבה שיטות ראשונים ואחרונים, בביאור מהלכי הגמרא, ויישוב קושיות בסוגיא.
אוצר עיונים: הוא אוצר של נושאים יסודיים ומהותיים, הנבנים כערכים אנציקלופדיים, בהבאת יסודות וגדרים, צדדים וחילוקים, תוך הרחבת היריעה מסוגיות הש"ס במסכתות השונות ומדברי ראשונים ואחרונים.
אליבא דהלכתא: לימוד מסקנות הלכתיות העולות מהסוגיה הנלמדת.
פניני הלכה: מדור הלכתי בדמות דיון אקטואלי הנוגע לעניינים הנדונים בדף, תוך ליבון הנושאים מספרי שו"ת ופסיקה של ראשונים ואחרונים.
תמצית הדף: בסיום כל סוגיה ניתנים כלי עזר לסיכומי עיקריה, לברור את העיקר ולייחד את המסקנות.
כפתור ופרח: במדור זה מכונסים מאות פנינים ומאמרים, המלוקטים ברובם המכריע מספרים שאינם ערוכים לפי סדר הש"ס.
ההוד וההדר: במסכתות עירובין, סוכה ויבמות נוסף למהדורה מדור זה הכולל עשרות עמודי צבע, המכילים מאות תמונות וציורים המיועדים להמחשת העניינים הנדונים.
בנוסף, הכרכים של מסכת מגילה מכילים בסוף הכרך מגילת אסתר עם פירוש רש"י ו"לוח הגלות", מדור המפרט את ההתרחשויות ע"פ הנ"ך לאורך גלות בבל ועד לבניית בית המקדש השני.
תפוצה

הפרויקט שנועד בעיקרו לשרת את לומדי הדף היומי, כמו גם ספריות תורניות ותלמידי הישיבות הנדרשים למסכת עיונית ספציפית, מופץ בכמה מהדורות ופורמטים. לצד הפורמט הגדול והכבד, יצאה המהדורה גם בפורמט מוקטן בכריכה רכה וקלה לנשיאה, מהדורה זו מיועדת בעיקר ללומדים בדרכים, והיא מופצת למנויים בכל רחבי העולם. כאשר על פי פרסומי המכון, מדובר ברבבות מנויים.
לצורך קידום המהדורה, נטל מכון עוז והדר חסות מרכזית על מעמדי חגיגות סיום הש"ס המרכזיות של המחזור ה-13 בכל רחבי הארץ, והעמיד במרכז השמחה את השלמת המהדורה.
מיזמי המשך

בסיום הוצאת המהדורה הראשונה, המשיך המכון לשקוד על ליטוש ועריכה מחודשת בעיקר במסכתות הראשונות, על סמך הערות שהתקבלו והניסיון הרב שהצטבר במהלך שנות העבודה. התוצאה מודפסת במהדורה מחודשת.
הרעיון של מהדורת מתיבתא לתלמוד הבבלי, הועתק בידי ראשי עוז והדר לספרים ומיזמים נוספים. כך יצאו לאור גם סידורי תפילה, מחזורים, זמירות שבת, הגדה של פסח, יוצרות ומוספין ועוד, תחת המותג מתיבתא, כאשר גם בהם נמצאים כל המדורים המאפיינים.
בנוסף מתוכנן לצאת פירוש מתיבתא גם לספרי יסוד נוספים כמו הרמב"ם, התלמוד הירושלמי וספר הזוהר.
מיזמי המשך > שולחן ערוך מבואר

בסמוך למועד סיום מפעל ההדרת התלמוד הוחל בהוצאה לאור, במתכונת דומה, של השולחן ערוך המבואר מתיבתא מהדורת פרידמן. המיזם מתוכנן לכ-150 כרכים, ועד כה יצאו לאור 28 כרכים על ארבעת חלקי השולחן ערוך.
המדורים הנכללים במהדורת מתיבתא, לצד עריכה מחודשת של כל הטקסטים הרגילים שהופיעו במהדורת למברג, הם:
ביאור משולב על דברי השולחן ערוך והרמ"א.
ביאור משולב על הט"ז, הש"ך והחוות דעת.
בירורי הלכה אוצר רחב היקף של פירושי האחרונים על השולחן ערוך ונושאי כליו.
תמצית ההלכה מדורי סיכום של הדינים העולים ממפרשי השולחן ערוך ודינים נוספים המופיעים בספרי הפוסקים האחרונים.
בראש הכרך נדפס גם ספר ארבעה טורים עם מפרשיו, בתוספת ציונים והערות מיוחדים למהדורה זו.
בסוף הכרך נדפסו מפרשים נוספים, דוגמת שולחן ערוך הרב, כרתי ופלתי ועוד.
ראו גם

תלמוד שטיינזלץ
מהדורת שוטנשטיין
שולחן ערוך מתיבתא חלק יורה דעה
קרב עין זחלתא

קרב עין זחלתא הוא קרב שבו לחם צה"ל כנגד הצבא הסורי במהלך מבצע שלום הגליל ב-8–11 ביוני 1982, בתוך ובסמוך לכפר עין זחלתא, שבלבנון. הכפר היה מצוי על ציר ההתקדמות של עוצבת הפלדה בפיקוד מנחם עינן אשר חולש על ציר החוף הלבנוני המוביל לעבר כביש ביירות-דמשק. בכפר הוצבו כוחות מצבא סוריה שכללו חטיבת טנקים ואגד הקומנדו הסורי 555.