stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ני: ליידי רנדולף צ'רצ'יל
צוות השחקנים

לי רמיק – ג'ני
רונלד פיקאפ – לורד רנדולף צ'רצ'יל
וורן קלארק – וינסטון צ'רצ'יל
סיריל לוקהאם – ג'ון ספנסר-צ'רצ'יל, הדוכס השביעי ממרלבורו
כריסטופר קזנוב – ג'ורג' קורנווליס-וסט
ג'ואנה דייוויד – אלכסנדרה, נסיכת דנמרק
ת'ורלי וייטרס – אדוארד, הנסיך מוויילס
שאן פיליפס – גברת פטריק קמפבל
זואי ואנאמייקר – פרל קרייגי
אנה פוקס – קלמנטיין צ'רצ'יל
רייצ'ל קמפסון – הדוכסית ממרלבורו
ברברה פרקינס – ליאוני
מלקולם סטודרד – ג'ק צ'רצ'יל
פטריק טרוטון – בנג'מין דיזראלי
פרקי הסדרה

| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | "ג'ני ג'רום"    | 5 בנובמבר 1974 |  |  |
ג'ני ג'רום, יורשת אמריקאית עשירה, פוגשת את האריסטוקרט הבריטי לורד רנדולף צ'רצ'ילץ
| 2 | 2 | "ליידי רנדולף"    | 12 בנובמבר 1974 |  |  |
בעקבות סכסוך בין רנדולף לנסיך מוויילס, רנדולף נשלח למשימה באירלנד.
| 3 | 3 | "Recovery"    | 19 בנובמבר 1974 |  |  |
הקריירה של רנדולף נמצאת במגמת עלייה. לג'ני יש מערכת יחסים עם הרוזן קינסקי
| 4 | 4 | "Triumph and Tragedy"    | 26 בנובמבר 1974 |  |  |
התנהגותו הבלתי יציבה של רנדולף משקפת את מחלתו. ג'ני ממשיכה ברומן שלה עם הרוזן קינסקי
| 5 | 5 | "A Perfect Darling"    | 3 בדצמבר 1974 |  |  |
חמש שנים אחר מותו של רנדולף, ג'ני נישאת לג'ורג' קורנווליס-וסט שהוא בן גילו של בנה וינסטון.
| 6 | 6 | "His Borrowed Plumes"    | 10 בדצמבר 1974 |  |  |
ג'ני פותרת את בעיותיה הכספיות בכתיבת במחזות. היא נעשית מעורבת בחיי בנה.
| 7 | 7 | "A Past and a Future"    | 17 בדצמבר 1974 |  |  |
ג'ני מתחתנת שוב עם גבר צעיר.
הערות שוליים

↑  יעקב הכהן, ואלה תולדות צ'רצ'יל, מעריב, 1 בדצמבר 1977
ג'יליולה צ'ינקווטי

| --- | --- |

 לידה:  20 בדצמבר 1947 (בת 76) ורונה, איטליה 
 מוקד פעילות:  איטליה 
 תקופת הפעילות:  מ-1963 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 סוג קול:  מצו-סופרן 
 שפה מועדפת:  איטלקית 
 חברת תקליטים:  CGD 
 פרסים והוקרה:  תחרות הזמר של האירוויזיון  פסטיבל סן רמו  זוכה אירוויזיון 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'יליולה צ'ינקווטי (באיטלקית: Gigliola Cinquetti; נולדה ב-20 בדצמבר 1947) היא זמרת איטלקייה. הייתה נציגת איטליה באירוויזיון 1964, וזכתה בו במקום הראשון.
ביוגרפיה

צ'ינקווטי נולדה בוורונה שבאיטליה. בגיל 16 זכתה בפסטיבל סן רמו בשנת 1964 כאשר שרה את "Non ho l'età" ("אינני בוגרת מספיק"), למוזיקה שחיבר ניקולה סלרנו ומילים מאת מריו פנצרי. בעקבות זכייתה, נבחרה לייצג את איטליה בתחרות האירוויזיון של שנת 1964, בביצוע אותו השיר. היא זכתה במקום הראשון גם באירוויזיון, והייתה הראשונה שהעניקה למדינתה את הניצחון בתחרות זו. היא הייתה גם הראשונה שהגיעה למקום הראשון בתחרות ה-Top 20 (עשרים הלהיטים הראשונים) בבריטניה בשיר אירוויזיוני שאינו באנגלית.
בשנת 1966 היא הקליטה את השיר "Dio, come ti amo" ("אלוהים, כמה שאני אוהבת אותך") בדואט עם דומניקו מודוניו, שהפך ללהיט בינלאומי. ב-1974 היא חזרה לתחרות הבינלאומית כנציגת איטליה בשנית, והפעם סיימה במקום השני לאחר להקת אבבא, בביצוע השיר "Si" ("כן") - את המוזיקה והמילים כתבו: מריו פנצרי, דניאלה פאצ'ה, לורנצו פילאט, וקאראדו קונטי. השיר, שתורגם לאנגלית בתור "Go", הגיע ל-Top 10 בבריטניה. השיר נאסר לשידור באיטליה, והתחרות אף לא שודרה בטלוויזיה האיטלקית, בגלל משאל עם שנערך במדינה זמן קצר לאחר התחרות, בשאלה האם לאפשר גירושים, והחשש שהשיר עלול להשפיע על ההצבעה.
צ'ינקווטי הנחתה את תחרות האירוויזיון של שנת 1991 יחד עם טוטו קוטוניו, שהביא את האירוויזיון לארצו עם זכייתו בזאגרב בשנה הקודמת (זכייתה השנייה של איטליה לאחר זו של צ'ינקווטי 26 שנה קודם לכן).
בשנת 2001 שיחקה צ'ינקווטי בסרט האיטלקי "The Knights of the Quest", לצדם של ראול בובה האיטלקי, תומאס קרצ'מן הגרמני ואדוארד פרלונג האמריקאי.
שירים נבחרים

"Non ho l'età" - שנת 1964
"Dio, come ti amo" - שנת 1966
"Sì" - שנת 1974
ראו גם

איטליה באירוויזיון
בית הדין הרבני בלונדון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מאפיינים
 שטח שיפוט:  חבר העמים הבריטי
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תפקידים נוספים:  ארגון כשרות
 היסטוריה
 תקופת הפעילות:  סוף המאה ה-17 – הווה
 שופטים
 נשיא:  הדיין מנחם גלי
 מספר שופטים:  5
 גאוגרפיה
 כתובת:  צפון פינצ'לי, לונדון
 www.bethdin.org.uk
 
בית הדין הרבני בלונדון (אנגלית: London Beth Din, בקיצור LBD) הוא בית דין רבני של קהילת כנסת ישראל, הארגון היהודי האורתודוקסי הגדול בבריטניה. סמכות בית הדין נפרשת אל מספר מדינות בחבר העמים הבריטי והוא משמש אף כסמכות מייעצת לבתי דין רבניים אחרים באירופה.
היסטוריה

עם חזרתם של היהודים לאנגליה ב-1656, לאחר שהרב מנשה בן ישראל  עתר בהצלחה לאוליבר קרומוול, הוקמה רשות דתית מרכזית תוך כ-50 שנה, בסוף מאה ה-17. כולל  משרדי הרב הראשי של בריטניה ובית הדין של לונדון במטרה לספק סמכות דתית מרכזית לקהילות היהודיות בלונדון וברחבי הממלכה המאוחדת.
בין הרבנים הראשיים המוקדמים שסייעו בהקמת הרשות הדתית המרכזית היה הרב דוד שיף (הרב הראשי 1780–1791), בעל פרוש המשנה "לשון הזהב", והרב נתן מרקוס אדלר (הרב הראשי 1845–1890) מחבר הפירוש המפורסם "נתינה לגר". את התואר אב"ד מחזיק באופן רשמי הרב הראשי של בריטניה, אך בשל האופי הנרחב והמגוון של תפקידיו, הרב הראשי אינו מעורב באופן אישי בעבודת בית דין בלונדון, אלא עומד בקשר שוטף עם הדיינים..
בשנת 1934, עם מינויו של הרב יחזקאל אברמסקי (בעל חזון יחזקאל) לאב בית דין, גדלה יוקרתו של בית הדין הלונדוני והוא הפך לסמכות עולמית במשפט העברי; והוא קבע את המדיניות ורבים מהמנהגים הנהוגים בו מאז. תחת הרב אברמסקי בית הדין נודע בגישתו המתקדמת והליברלית, בין השאר אפשר ב-1963 לאישה שבעלה עבר ניתוח להתאמה מגדרית לקבל גט. במקרה אחר נתן הסכמתו להליכי גירושין של עגונה על ידי ייפוי כוח.
בשנת 1984, מונה הרב חנוך ארנטרוי לראש בית הדין. שהיה קודם לכן היה ראש בית דין במנצ'סטר וראש כולל בסנדרלנד. הוא פרש מבית הדין בלונדון בינואר 2007 ובמקומו מונה הרב מנחם גלאי.
בשנת 2019, אולץ הדיין הרב יהונתן אברהם להתפטר מתפקידו, עקב רומן עם אישה נשואה, אשת מיליונר שביקשה ממנו סיוע רוחני. בעלה של האשה חשד בביקורים הרבים של הרב בביתו, בהם השתמש בבריכה של בני הזוג, הוא שכר חוקר פרטי שגילה את הרומן.
ארגון הכשרות

בית הדין הרבני בלונדון מפעיל גם ארגון כשרות (KLBD), שהחל לפעול בתחילת המאה ה-20. בין המוצרים הראשונים להם נתן אישור כשרות היה מרמייט, ממרח תמצית שמרים בריטי פופולרי שהושק ב-1902. הארגון משגיח על כשרות המסעדות, חברות הסעדה והאטליזים הכשרים בבריטניה.
בשנת 1953 סייע בית הדין בהקמת מטבח כשר בלונדון להכנת ארחות עובר נוסעי חברת אל על. אחר כך החלה לפקח על כשרות המזון עבור חברות תעופה נוספות.
נכון לתחילת המאה ה-21 הוא הארגון למתן אישורי כשרות הגדול ביותר באירופה והחמישי בגודלו בעולם. הארגון מוכר בעיקר באמצעות הלוגו שלו -  KLBD  (ראשי תיבות של Kashrut Division of the London Beth Din) המשמש יצרנים ולקוחות מכל רחבי העולם. הוא מספק אישורי כשרות עבור כ-40,000 מרכיבים ומעל ל-3,500 מוצרי מזון שונים. חלק מהיצרנים תחת פיקוח KLBD נמנעים מלציין את הכשרות על המוצר גם כאשר הוא מושגח, מסיבות שונות. לכן הארגון מפעיל אתר בשם Is It Kosher ? - בו יכולים הצרכנים לחפש ולקבל מידע על הכשרות של מוצרים שונים.
סמכויות

לבית הדין הרבני בלונדון מסורה סמכות שיפוט במגוון רחב של שאלות הלכתיות, ביניהן:
סמכות הכרעה בשאלות כשרות
הסמכה ופיקוח על מוהלים
פיקוח על נישואים יהודיים באנגליה
פיקוח על מקוואות
פסיקה בענייני גיור
הקמה ופיקוח על תחומי עירוב בצפון מערב לונדון ובאזור בורהאמווד
שאלות בנושאי קבורה ומנהגי אבלות
פיקוח על תוכניות חינוכיות לחיי נישואין ומשפחה
ייעוץ לרשויות החוק האזרחיות בענייני חקיקה העשויים להשפיע על אורח החיים היהודי
מענה לשאלות הלכתיות המופנות מרבני קהילות כנסת ישראל
בחינת שוחטים ופיקוח על שחיטה
לבית הדין הרבני בלונדון מחלקת מחקר בה מועסק גנאלוג כדי לברר יהדותם של פונים במקרים שבהם הדבר דרוש.
חברי בית הדין

הדיין מנחם גלי - ראש בית דין
הדיין אהרן יצחק בינשטוק
הדיין שמואל סיימונס
הדיין דוד שלמה אנגלנדר
הדיין אליעזר זובין
חברי בית הדין לשעבר

דיין יונתן אברהם
דיין יחזקאל אברמסקי
דיין אריה ליב גרוסנס
דיין אברהם רפופורט
דיין איזידור גרונפלד
דיין שמואל יצחק הילמן
דיין כתריאל דוד קפלין
דיין הריס לזרוס
דיין מאיר לוו
דיין יצחק ברגר
אב בית הדין יונתן זקס
דיין חנוך הכהן ארנטרוי
ראו גם

ועד שליחי הקהילות
התאחדות קהילות החרדים לונדון ("כדתיא")
הערות שוליים

1 2 3  Our History, London Beth Din
↑  הרב י. אברמסקי נתמנה לדיין בלונדון, העולם, 27 ביוני 1935
↑  ביה"ד הרבני בלונדון התיר נשואיה של אשה שבעלה הפך אשה בניתוח, הצופה, 20 בינואר 1963
↑  השתחווה מכבלי נישואיה לנזיר נוצרי הודות למקרה של שני "אברהם בן שלום", הַבֹּקֶר, 26 בספטמבר 1963
↑  יוחנן בלייך, ‏מסתורין: מדוע הדיין הבכיר פורש במפתיע?, באתר כיכר השבת, 7 במרץ 2019
קובי עוזיאלי, הדיין שפרש, עוזב גם את הקהילה: "אני מצטער שאכזבתי אתכם", באתר בחדרי חרדים, 9 במרץ 2019
↑  רב בכיר אולץ להתפטר עקב רומן עם אישה נשואה, באתר ynet, 13 באפריל 2019
1 2  KLBD - London Beth Din, London Beth Din
↑  נתן דונביץ', מסעדה כשרה בוייטצ'אפל, הארץ, 3 בדצמבר 1965
↑  א. אברהמס (לונדון), הכשרות היהודית בפני בי"ד בריטי, חרות, 25 ביוני 1953
↑  מטבח כשר למטוסי "אל־על" בלונדון, הַבֹּקֶר, 21 במאי 1953
↑  לאשה ולבית - מאכלי סבתא יוגשו במטוסים, הארץ, 12 ביוני 1963
↑  אתר - Is It Kosher ?
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258784105171
בלוודיר (אשר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  מאוריץ קורנליס אשר
 תאריך יצירה:  1958
 טכניקה וחומרים:  הדפס אבן (ליתוגרפיה)
 ממדים בס"מ
 רוחב:  29.5 ס״מ 
 גובה:  46.2 ס״מ 
 נתונים על היצירה
 מספר יצירה:  1987.199.10 (מכון האמנות של שיקגו) 
 
בלוודיר (Belvedere) או מרפסת תצפית הוא הדפס אבן (ליתוגרפיה) מעשה ידי הצייר ההולנדי מאוריץ קורנליס אשר משנת 1958. בציור נראה מבנה, אשר במבט מעמיק מתברר שאינו יכול להתקיים במציאות.
תיאור היצירה

במרכז היצירה מוצג מבנה תלת-קומתי, הנראה במבט ראשון כמבנה רגיל. שתי הקומות העליונות הן מרפסות פתוחות; רצפת הקומה השלישית ותקרתה נתמכות על ידי עמודים. במבט ראשון נראים כל עמודי הקומה השנייה כשווים באורכם, אולם למעשה העמודים בקדמת המבנה תומכים את חלקו האחורי של המבנה, והעמודים בחלקו האחורי של המבנה תומכים את קדמת המבנה, פרדוקס זה מאפשר לסולם הנמצא באמצע הקומה השנייה להימצא מחוץ לקומה השלישית.
לרגלי המבנה נראה אדם היושב על ספסל ומחזיק בידו קובייה בלתי אפשרית במציאות, שנבנתה על פי תרשים של קוביית נקר שנמצא לרגליו. הקומה הראשונה של המבנה היא למעשה כלא שבחלונו ניתן לראות ראש של אדם. סורגי החלון, בדומה לעמודי המבנה, מסודרים בצורה שאינה אפשרית במציאות.
על מדרגות המבנה ניצבת אישה המבוססת על דמות מתוך לוח הגיהנום (הלוח הימני) של הטריפטיכון של הירונימוס בוש "גן התענוגות הארציים".
בעולם תלת ממדי לא ייתכן קיום בו זמני של חזית ואחור, ולכן אי אפשר לציירם. אולם אפשר בהחלט לצייר עצם שבמבט ממעל ובמבט מתחת נראות בו מציאויות שונות. הנער היושב על הספסל מחזיק בידו קובייה אבסורדית ממש באותה מידה... דומה כי אינו ער לעובדה כי מרפסת התצפית שמאחוריו בנויה, אף היא, באותו סגנון לא אפשרי. על רצפת המשטח התחתון, כלומר בתוך המבנה, ניצב סולם ועליו מטפסים שני בני אדם. אך לכשיגיעו קומה אחת גבוה יותר, הם שוב יימצאו תחת כיפת השמים... האם ייפלא איפוא שאיש מן החבורה הזו אינו מוטרד מגורלו של האסיר בצינוק, התוחב ראשו בעד סורגים ומבכה על מר גורלו?
לקריאה נוספת

מ.ק. אשר, עבודות גרפיות, סטימצקי טאשן, 1994, בתרגום עדנה קלגסברון ובעריכת שלומית אריאל.
ג'ים אובראיין

| --- | --- |
 לידה:  11 בפברואר 1952 (בן 72) פילדלפיה, פנסילבניה, ארצות הברית
 עמדה:  מאמן
 גובה:  1.83 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת סנט ג'וזף
 דראפט:  לא נבחר, 1974
 קבוצות כמאמן
 1974–1975 1975–1976 1976–1977 1977–1978 1978–1982 1982–1987 1987–1989 1989–1994 1994–1997 1997–2001 2001–2004 2004–2005 2007–2011 2012–2013 2016–2018:  אוניברסיטת וילינג (עוזר) אוניברסיטת פמברוק (עוזר) אוניברסיטת מרילנד (עוזר) אוניברסיטת סנט ג'וזף (עוזר) אוניברסיטת אורגון (עוזר) אוניברסיטת וילינג ניו יורק ניקס (עוזר) אוניברסיטת דייטון אוניברסיטת קנטקי (עוזר) בוסטון סלטיקס (עוזר) בוסטון סלטיקס פילדלפיה 76' אינדיאנה פייסרס דאלאס מאבריקס פילדלפיה 76'
ג'יימס פרנסיס אקסבייר "ג'ים" אובראיין (באנגלית: James Francis Xavier "Jim" O'Brien; נולד ב-11 בפברואר 1952) הוא מאמן כדורסל אמריקאי. שימש בעברו כמאמן הראשי של קבוצות ליגת ה-NBA בוסטון סלטיקס (2001–2004), פילדלפיה 76' (2004–2005) ואינדיאנה פייסרס (2007–2011).
נשוי לבתו של המאמן חבר היכל התהילה של הכדורסל, ג'ק רמזי.
קריירת מכללות

אובראיין נולד וגדל בפילדלפיה שבפנסילבניה, ובין השנים 1970–1974 למד באוניברסיטת סנט ג'וזף אשר בפילדלפיה. בשלוש עונותיו בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה קלע 8.1 נקודות בממוצע למשחק, תחת המאמן ג'ק מקיני.
קריירת אימון > ליגת המכללות

לאחר שלא נבחר על ידי אף קבוצה בדראפט ה-NBA‏ 1974, פתח אובראיין בקריירת אימון. בין השנים 1974–1982 שימש כעוזר מאמן בקבוצות הכדורסל של אוניברסיטת וילינג, אוניברסיטת פמברוק, אוניברסיטת מרילנד, אוניברסיטת סנט ג'וזף ואוניברסיטת אורגון. בין השנים 1982–1987 היה המאמן הראשי של אוניברסיטת וילינג, אשר השתתפה בליגת המכללות השנייה (NCAA Division II).
לאחר שנתיים כעוזר מאמן בניו יורק ניקס, תחת המאמן הראשי ריק פיטינו, מונה בשנת 1989 למאמן קבוצת אוניברסיטת דייטון מליגת המכללות הבכירה. ב-5 עונותיו בתפקיד רשמו ה"פליירס" מאזן כולל של 61 ניצחונות ו-87 הפסדים.
בין השנים 1994–1997 חזר לשמש כעוזרו של פיטינו, הפעם בקבוצת אוניברסיטת קנטקי. בעונת 1995/1996 זכתה קנטקי באליפות טורניר אליפות המכללות, בהובלתם של השחקנים טוני דלק, אנטואן ווקר, דרק אנדרסון ורון מרסר.
קריירת אימון > בליגת ה-NBA

בקיץ 1997 עבר אובראיין לצוות האימון של בוסטון סלטיקס, יחד עם ריק פיטינו אשר מונה למאמן הקבוצה. בינואר 2001, כאשר עמד מאזן הסלטיקס בעונת 2000/2001 על 12 ניצחונות ו-22 הפסדים, התפטר פיטינו, ואובראיין תפס את מקומו כמאמן הראשי. בעונת 2001/2002 הוביל את בוסטון להשתתפותה הראשונה מזה 7 שנים בפלייאוף ה-NBA, בו העפילה עד לגמר האזור המזרחי, הודות ליכולת טובה של השחקנים פול פירס ואנטואן ווקר. בעונה העוקבת העפילו הסלטיקס פעם נוספת לשלב הפלייאוף, אולם הודחו על ידי ניו ג'רזי נטס בחצי גמר המזרח. בינואר 2004, לאחר כ-3 שנים בתפקיד, התפטר אובראיין מאימון הקבוצה, בשל חיכוכים על הג'נרל מנג'ר דני איינג'. לאורך התקופה רשמו הסלטיקס מאזן כולל של 139 ניצחונות ו-119 הפסדים.
לקראת עונת 2004/2005 מונה למאמן הראשי של פילדלפיה 76', במקומו של המאמן הזמני כריס פורד. בעונתו היחידה בקבוצה רשמה פילדלפיה מאזן חיובי 43–39, בהובלתו של "מלך הסלים" אלן אייברסון, והודחה בסיבוב הראשון של הפלייאוף. בסיום העונה פוטר מתפקידו, והוחלף על ידי מוריס צ'יקס.
ביוני 2007 החליף את ריק קרלייל כמאמן הראשי של אינדיאנה פייסרס. בכל 3 עונותיו הראשונות השיגה אינדיאנה בין 32 ל-36 ניצחונות בעונה, ובשלושתן נותרה מחוץ לפלייאוף. בינואר 2011, כאשר עמד מאזן הקבוצה בעונת 2010/2011 על 17 ניצחונות ו-27 הפסדים, פוטר על ידי לארי בירד, ובמקומו מונה פרנק ווגל למאמן הפייסרס.
בעונת 2012/2013 שימש אובראיין כעוזרו של קרלייל בדאלאס מאבריקס, ובין השנים 2016–2018 היה עוזרו של ברט בראון בפילדלפיה 76'.
הערות שוליים

1 2 3  סטטיסטיקות האימון של אובראיין ב-NBA, באתר basketball-reference.com
1 2 3  פרופיל של אובראיין כמאמן, באתר ה-NBA
↑  סטטיסטיקות המשחק של אובראיין בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  סטטיסטיקות האימון של אובראיין בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  סטטיסטיקות עונת 1995/1996 של קנטקי, באתר sports-reference.com
↑  פיטינו מתפטר מאימון הסלטיקס, באתר הקבוצה, 8 בינואר 2001
↑  אובראיין מתפטר מאימון הסלטיקס, באתר ESPN,‏ 28 בינואר 2004
↑  פילדלפיה מפטרת את אובראיין וממנה את צ'יקס, באתר הניו יורק טיימס, 24 במאי 2005
↑  אובראיין מחליף את קרלייל כמאמן הפייסרס, באתר ESPN,‏ 31 במאי 2007
↑  אובראיין מפוטר מאימון הפייסרס, באתר הקבוצה, 30 בינואר 2011
ג'ני אברהמסון

| --- | --- |

ג'ני אברהמסון ב-2014
 לידה:  28 במאי 1977 (בת 47) אומאו, שוודיה
 מוקד פעילות:  שוודיה 
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 שפה מועדפת:  שוודית 
 בן זוג:  יוהנס ברגלונד
 jennieabrahamson.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ני אברהמסון (בשוודית: Jennie Abrahamson; נולדה ב-28 במאי 1977) היא זמרת פופ וכותבת שירים שוודית. נולדה בקרבת אומאו שבצפון שוודיה, ומתגוררת כיום ברובע סודרמאלם (Södermalm) בסטוקהולם.
קריירה

אברהמסון החלה את קריירת השירה שלה באומאו עם להקת פדינגטון. היא עבדה עם אמנים שונים וניגנה במספר להקות מוזיקליות, כלהקת הטריפ-הופ Heed, להקת הקאנטרי רוק יוקון AKB. לאחר שניגנה בלהקות שונות ושיתפה פעולה עם אמנים מתחלפים אחרים, היא החלה בקריירת סולו בשוודיה בשנת 2006. בתמיכת חברותיה פריסקה וילג'ור ואן ברון, הקימה אברהמסון חברת תקליטים משלה בשנת 2007. יחד עם בן זוגה הוותיק יוהנס ברגלונד, היא גם מנהלת אולפן מוזיקה בסטוקהולם. עם פיטר גבריאל היא יצאה לסיבוב הופעותב-"Back to Front - So-Tour" שלו בשנים 2013 ו-2014 יחד עם לינאה אולסון כזמרת פתיחה ורקע בצפון אמריקה ובאירופה. במהלך סיבוב ההופעות הזה, ביצעה את חלקה של קייט בוש בשיר "Don't Give up".
דיסקוגרפיה

מאז 2006 הקליטה אברהמסון חמישה אלבומי סולו, מהם הצליחו מספר סינגלים בשוודיה, גרמניה וצרפת.
דיסקוגרפיה > אלבומים

אורות (2007)
בעוד השמש עדיין זורחת והשמיים בהירים (2009)
צליל הלב הפועם שלך (2011)
מזל תאומים (2014)
היפוכים (2017)
דיסקוגרפיה > מהדורות בודדות

תוכנית לייט נייט (מתוך "כשהשמש עדיין זורחת" והשמיים בוהקים) (2009)
קשה להגיע (מתוך "צליל הלב הפועם שלך") (2011)
שעת הזאב (מתוך "צליל הלב הפועם שלך") (2011)
"המלחמה" (2014)
"בטוח הלילה" (2017)
"הדברים האהובים עלי" (2018)
בית מדרש פלורליסטי

בית מדרש פלורליסטי הוא מוסד או קבוצה אשר עוסקים בלימוד מקורות טקסטואליים יהודיים וישראליים מתוך גישה המעודדת את השמעת הקולות השונים והעמדות השונות בקרב הלומדים ביחס לנושא ולמקורות הנלמדים. פירוש הדברים הוא שניתנת לגיטימציה למעורבותם של לומדים או מורים מזרמים יהודיים שונים, לרבות חילוניים שאינם מחויבים לאמונה דתית בקדושתם של הטקסטים הנלמדים.
בתי המדרש הראשונים בישראל הוקמו בסוף שנות השמונים של המאה העשרים, שם עוצבו אופני הלימוד האופייניים. החל מאמצע שנות התשעים צברה שיטת לימוד זו תאוצה והיא מתקיימת בעשרות ארגונים וקבוצות עצמאיות בישראל.
רקע

בשנת 1989 הוקמו שני בתי המדרש הפלורליסטיים הראשונים במרחב החילוני. המדרשה באורנים של התנועה הקיבוצית הוקמה על ידי שמונה בוגרים של סמינר אפעל, סמינר להכשרת מנחים בתחומי היהדות והזהות היהודית והמלי"ץ. [דרושה הבהרה]בירושלים הוקם בית המדרש אלול בית מדרש המשותף לדתיים וחילוניים, על ידי רות קלדרון ומוטי בר-אור.
במקביל באותה השנה הוקם גם מרכז יעקב הרצוג מרכז ללימודי יהדות בגישה פלורליסטית של תנועת הקיבוץ הדתי.
בתי המדרש נתנו מענה לשני צרכים מרכזיים. הצורך הראשון הוא בבירור הזהות היהודית החילונית. הוא מבטא מפנה מהגישה החילונית-אוניברסלית וחזרה אל גיבושה ויצירתה של זהות חילונית-יהודית. הצורך השני נוגע למתח הגדול בין דתיים לחילוניים, ולעלייה ברטוריקה על רקע מתח זה החל מסוף שנות השבעים ובמהלך שנות השמונים של המאה העשרים, מתח שהוביל לרצון ליצור דיאלוג, לייצר קרקע של זהות משותפת סביבה ניתן להתדיין ולהביע את נקודות המחלוקת.
במחצית שנות התשעים, הסתמנה הפריצה של בתי המדרש הפלורליסטיים אל קהלים רחבים יותר של לומדים. הקטליזטור המרכזי לכך היה רצח יצחק רבין. בעקבות המשבר העמוק בחברה הישראלית שבאה בעקבות הרצח, הלכה והתגבשה האמונה בקרב קבוצות חילוניות ודתיות כאחד כי את המענה לשסע האידאולוגי הגדול אשר נפער יש למצוא במקורות היהודיים המשותפים. כמו כן המשבר העמיק את הצורך של הזהות החילונית-ציונית ב"בדק בית" בעקבות הביקורת שנמתחה מצד חוגים דתיים על כך שהם מאבדים את ערכיהם ונשאבים לתרבות חומרית חסרת שורשים. לצד תהליכים מקומיים אלה ניתן לציין גם תהליכים תרבותיים גלובאליים, ובכללם: עליית חשיבות פרויקט הזהות המקומית בעולם שעובר גלובליזציה, עליית תופעות הניו אייג' והיחלשות כוחה של הדת הממוסדת בעולם המערבי וכתוצאה מכך הגבלת המונופול שלה על פרשנות של ייצוגים דתיים וסמלים.
כיום פעילים בישראל עשרות ארגונים המפעילים בתי מדרש פלורליסטיים וקבוצות הלומדות ברוח זו. בין הארגונים המובילים יש לציין את ארגון בינה - התנועה ליהדות חברתית שהקים את הישיבה החילונית בינ"ה בשנת 2006 בדרום תל אביב. במרוצת השנים נפתחו קבוצות לימוד נוספות בירושלים ובבאר שבע, אשר כולן שייכות לאותו ארגון הגג המאגד אותן. בתי המדרש המובילים שבהם מאוגדים תחת רשת בתי המדרש.
אופן הלימוד

בבית המדרש אלול ובמדרשה באורנים התגבשה במהלך השנים שיטת הלימוד המזוהה עם בית המדרש הפלורליסטי. לשיטת לימוד זו כמה מאפיינים: הלימוד מתקיים בקבוצה והקבוצה היא הגוף הלומד והמגלה את התכנים החבויים בטקסטים. לכן הלימוד מתקיים במערך ישיבה המאפשר יצירת קשר עין בין כל הנוטלים בו חלק. המנחה איננו מרצה המעביר ידע בלבד או גורו המרשים בכוח אישיותו כי אם מי שמוביל את הלימוד הקבוצתי. ככזה עליו לאזן בין תיווך החומר הנלמד והובלת הדיון הקבוצתי לבין ריכוז וארגון הקבוצה מבחינת הדינמיקה האנושית הנוצרת בה. במקומות רבים מקובל כי הקבוצה תובל על ידי זוג מנחים החולקים את העבודה ביניהם ומאפשרים ייצוג לזוויות מבט שונות על הטקסט גם בקרב המנחים. באחריות המנחים לבנות את הקבוצה הלומדת לבחור את הנושאים שבהם יעסוק הלימוד ולבנות את המקורות הטקסטואליים השונים בדפי הלימוד.
המפגש מחולק לשלושה חלקים עיקריים: מליאת הפתיחה בה המנחים מציגים את הנושא ואת המקורות ללימוד לקבוצה. שלב הלמידה בחברותא – התפצלות של הקבוצה לקבוצות קטנות יותר בהם מתקיים לימוד המקורות. אסיף – התקבצות מחודשת של החברותות לקבוצה הגדולה לשיתוף הדדי בתוצרי הלימוד ולהמשך הדיון.
תוכני הלימוד

לאחר בחירת הנושא או הנושאים שבהם יעסוק בית המדרש במהלך פרק הזמן המתוכנן, בונים המנחים את דפי המקורות. בתי המדרש מתאפיינים בגישה פתוחה הרואה בכל טקסט כראוי כל עוד הוא משרת את הלימוד. בפועל מועדפים טקסטים המעוררים פרשנויות מגוונות אותם ניתן לעבד לקטעים קצרים. בין מאגרי הטקסטים הנפוצים בשימוש: התנ"ך, משנה, תלמוד בבלי, מדרשים ושירה עברית מודרנית.
ישנם טקסטים ספציפיים אשר הפכו מזוהים מאוד עם בתי המדרש הפלורליסטיים. טקסטים המשקפים את ריבוי הפנים האפשרי בתוך עולמה של יהדות, המחויבות לצדק חברתי ולתיקון עולם. בין הטקסטים הקנונים של בתי המדרש הפלורליסטיים מצויים: תנורו של עכנאי, מחלוקת בית שמאי ובית הלל, משה בבית מדרשו של רבי עקיבא ור' שמעון בר יוחאי ובנו בצאתם מן המערה מתוך התלמוד הבבלי. כמו כן המאמר הלכה ואגדה של חיים נחמן ביאליק קיבל אף הוא מעמד קנוני.
ראו גם

התחדשות יהודית (ישראל)
לקריאה נוספת

תנורו של עכנאי, תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף נ"ט, עמוד ב' (המקור באתר מדרשת)
משה בבית מדרשו של רבי עקיבא, תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף כ"ט, עמוד ב' (המקור באתר מדרשת)
מחלוקת בית שמאי ובית הלל, תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף י"ג, עמוד ב' (המקור באתר מדרשת)
רבי שמעון בר יוחאי ובנו בצאתם מן המערה, תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ל"ג, עמוד ב' (המקור באתר מדרשת)
חיים נחמן ביאליק, הלכה ואגדה, 1917 מתוך פרויקט בן יהודה
הערות שוליים

1 2  נעמה אזולאי, התחדשות יהודית במרחב החילוני בישראל – 2006, הרצאה שניתנה במסגרת פורום קשרי ישראל – תפוצות בסוכנות היהודית(הקישור אינו פעיל, 1 בינואר 2018)
1 2  טובה אילן, בתי מדרש פלורליסטיים כשיח זהות, בתוך: אברהם שפירא (עורך), מענית הלב – מנחת דברים למוקי צור, הוצאת יד טבנקין ובינה, תשס"ו, 2006(הקישור אינו פעיל, 1 בינואר 2018)
↑  טליה שגיב ועדנה לומסקי פדר, מהלכה למעשה: מאבק סמלי על הון תרבותי בבתי מדרש חילונים, סוציולוגיה ישראלית ח(2), תשס"ז, 2007(הקישור אינו פעיל, 1 בינואר 2018)
1 2  עורך: יורם ורטה, לימוד הלימוד, בית המדרש – המדרשה באורנים, 2008
↑  יאיר שלג, גם טקסט של ברנר מתאים למזוזה, באתר הארץ, 29 בספטמבר 2006
בקעה להתגדר בה

בִּקְעָה להתגדר בה או מקום להתגדר בו הוא ניב שמקורו בתלמוד, המתאר מצב שבו המעשה הרצוי היה מוזנח בעבר או שלא נפסקה בו הלכה (בלשוננו כיום: לָאקוּנָה), עד שהגיע אדם ו"התגדר" בתחום זה; כלומר - תיקן את המצריך תיקון, או למד וחקר את הנושא שלא נלמד בעבר, ופסק בו הלכה.
מקום להתגדר בו

מקור הביטוי בתלמוד הבבלי:
העיד רבי יהושע בן זרוז בן חמיו של רבי מאיר לפני רבי על רבי מאיר שאכל עלה של ירק בבית שאן, והתיר רבי את בית שאן כולה על ידו. חברו עליו אחיו ובית אביו, אמרו לו: מקום שאבותיך ואבות אבותיך נהגו בו איסור אתה תנהוג בו היתר? דרש להן מקרא זה "וכתת נחש הנחשת אשר עשה משה כי עד הימים ההמה היו בני ישראל מקטרים לו ויקרא לו נחושתן" אפשר בא אסא ולא ביערו? בא יהושפט ולא ביערו? והלא כל עבודה זרה שבעולם אסא ויהושפט ביערום! אלא מקום הניחו לו אבותיו להתגדר בו, אף אני – מקום הניחו לי אבותי להתגדר בו. מכאן לתלמיד חכם שאמר דבר הלכה שאין מזיחין אותו.
במאמר זה משמעות הביטוי "מקום הניחו לי אבותי להתגדר בו" היא שאין ראוי להיות תמיד שמרן ולא לקבל חידושים שלא נהגו בהם האבות, כי האבות הניחו מקום לדורות הבאים לתקן את המציאות, כפי שהמלך חזקיהו השמיד את נחש הנחושת ששימש לעבודה זרה, ולא נמנע מכך רק מפני שאבותיו הצדיקים, אסא ויהושפט לא עשו זאת. משמעות המילה "להתגדר" בביטוי זה היא לבנות גדר, להקיף שטח שהיה פרוץ ומופקר, ובהשאלה – לתקן מצב של מציאות מוזנחת.
בקעה להתגדר בה

בתלמוד הבבלי נכתב:
... רבי אלעזר אשכחיה [=פגש את] לזעירי, אמר ליה: איכא תנא דאתנייה לרב כחל [=האם מישהו לימד את האמורא רב מה דינו של "כחל"]? אחוויה [=שלח זעירי שאלה זו] לרב יצחק בר אבודימי, אמר ליה: אני לא שניתי לרב כחל כל עיקר [=אני לא לימדתי את האמורא רב דין זה]; [אלא] רב בקעה מצא וגדר בה גדר (כלומר, באופן עצמאי הוא מצא נושא שהחליט לפסוק בו הלכה לבד).
המילה "בִּקְעָה" בביטוי זה עשויה להתפרש בשני מובנים:
בקע, פרצה. רב מצא מקום פרוץ בגדר וגדר אותו. ובהשאלה, רב תיקן ופסק הלכה בנושא שהיה פרוץ ולא מטופל.
בקעה, עמק מחוץ לעיר שלא נהגו להקיפו בגדר. בקעה משמשת בהקשר זה כפרפרזה על הדיון ההלכתי בדיני שכנים בתחילת מסכת בבא בתרא, העוסק בהבחנה שבין גינה לבקעה; המשנה קובעת כי "גינה" הוא מקום שנהוג לגדור אותו, ואילו בקעה היא מקום שלא נהוג לגדור אותו. כלומר, בביטוי זה נעשה שימוש במושג בקעה, כמקום שנהוג שלא לגדור אותו, כדי לתאר תחום שלא נלמד ולא נחקר עד כה, ומי שלומד או חוקר תחום זה נחשב כמי שגודר את הבקעה.
הביטוי המקובל בימינו "בקעה להתגדר בה" היא צירוף של הביטוי "בקעה מצא וגדר בה גדר" ושל הביטוי "מקום הניחו לי אבותי להתגדר בו".
בימינו הורחבה משמעות הביטוי, והיא כוללת כל מצב שבו יש תחום הפתוח לפרשנויות שונות.
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת בבא בתרא, פרק א', משנה ב'.