טומאת כלים
הערות שוליים

↑  ברייתא בתלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף כ', עמוד ב': "יכול יהו כל הכלים מיטמאים מאוויר כלי חרס וכו'". ראו גם רש"י, מסכת שבת, דף י"ד, עמוד ב', ד"ה אלא בבאין מחמת שרץ.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ג, עמוד ב'; תוספות, מסכת שבת, דף י"ד, עמוד ב', ד"ה אלא במשקין הבאים מחמת שרץ. ראו גם: משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק ז', הלכה ב', והשגת הראב"ד שם.
↑  ארבעת אלה הוזכרו בספר ויקרא, פרק י"א, פסוק ל"ב. הדגש ב"שק" אינו רק על צורתו ושימושו, אלא גם על החומר ממנו היה עשוי בזמן המקרא: קליעת שיער של עזים.
↑  ויקרא יא, לג
↑  ספר במדבר, פרק ל"א, פסוק כ"ב. בפסוק שם נמנו שש מתכות: זהב, כסף, נחושת, ברזל, בדיל ועופרת. בתקופת המקרא לא היו בשימוש מתכות אחרות (מלבד כספית, שהייתה ידועה כנוזל בלבד). בין פוסקי ההלכה בדורות האחרונים קיים ויכוח לגבי קבלת טומאה במתכות החדשות שהתגלו בעת החדשה, כמו אלומיניום למשל. על כך ראו בהקדמת הגר"א לפירושו לסדר טהרות, לעומת הקדמתו של בעל תפארת ישראל, 'יבקש דעת', אות מד.
↑  במדבר, ל"א, כ': "וכל מעשה עזים", ובפירוש רש"י.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף יד עמוד ב. על זמנה ומטרתה של גזירה זו ראו להלן: הלכות טומאה נוספות שקבעו חכמים.
↑  משנה מסכת כלים פרק יא משנה ב ופרק טו משנה א.
↑  משנה מסכת כלים פרק ב משנה א ופרק יא משנה א. לגבי פשוטי כלי עץ, יש שני סייגים לטהרתם: א. כלי המיועד לשכיבה או לישיבה - מקבל טומאה מן התורה גם אם הוא שטוח ללא דפנות, כמו כיסא (תלמוד בבלי מסכת בכורות דף לח עמוד א: "בהנך דחזו למדרסות"). ב. כלי רחב ונוח לשימוש הן לאדם עצמו והן להנחת חפצים עליו ("משמש אדם ומשמשיו"), מקבל טומאה מדרבנן (רמב"ם, משנה תורה, הלכות כלים פרק ד הלכה א).
↑  ר"ש בתחילת מסכת אהלות.
↑  רמב"ם הלכות טומאת מת פרק ה הלכה ג, וכן דעתו של רבי יצחק מאורלייני"ש המובאת בר"ש שם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ס"ג, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף נ"ח, עמוד ב'.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ט"ז, עמוד ב'.
↑  רבי משה פיינשטיין, דברות משה על מסכת שבת עמ' קצ"ד.
↑  רבי משה פיינשטיין שם "וקצת יש להוכיח".
↑  רמב"ם בפירוש המשניות לכלים ב' א על פי שבת פט ב ונדה סא ב.
↑  ר"ש כלים ב' א.
↑  הדבר נלמד מן הפסוק בויקרא יא, לג: "וְכָל כְּלִי חֶרֶשׂ אֲשֶׁר יִפֹּל מֵהֶם [מן השרצים שהוזכרו קודם לכן] אֶל תּוֹכוֹ כֹּל אֲשֶׁר בְּתוֹכוֹ יִטְמָא". בכלים מחומרים אחרים, הכלי מטמא רק את המזון שנוגע בדפנותיו, אבל מזון זה יוכל לטמא מזון אחר שנוגע בו, עד גבול מסוים, בהתאם לכללי "שרשרת הטומאה"
↑  חולין כ"ה.
↑  פרט לטמאים שמטמאים בהיסט, שמטמאים כלי חרס וכל תכולתו גם אם הזיזו אותו מבחוץ (אך לא בנגיעה ללא הזזה).
↑  משנה מסכת כלים פרק ב משנה א: "ומטמאין מאחוריהן ואין מיטמאין מגביהן", ופירוש הרמב"ם שם. תלמוד בבלי מסכת חולין דף כה עמוד א.
↑  במדבר יט, טו וברש"י.
↑  תלמוד בבלי מסכת ערובין דף קד עמוד ב. רמב"ם, משנה תורה, הלכות שאר אבות הטומאות פרק י הלכה ח.
↑  ויקרא יא, לג. משנה מסכת כלים פרק ב משנה א.
↑  באשר לכלי זכוכית - ראו להלן: הלכות טומאה נוספות שקבעו חכמים.
↑  לדיון נרחב בעניין זה, ובפרטים נוספים בעניין טומאת כלי זכוכית, ראו במאמר "כלי זכוכית", ביטאון 'מעלין בקודש' י', עמ' 125-158.
| טומאה וטהרה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| דרגות טומאה | אבי אבות הטומאה • אב הטומאה • ולד הטומאה (ראשון • שני • שלישי ורביעי) |  |
| דרגות קבלת טומאה | חולין • מעשר שני • תרומה • קודש • חטאת |  |
| קבלת טומאה | אוהל • מגע • משא • היסט • מדרס • ביאה • בועל נידה • ביאה לבית • מדף • בליעה • עיסוק |  |
| מטמאים מן התורה | מת • נבלת חיה ובהמה • נבלת עוף טהור • נבלת השרץ • בעל קרי • פולטת שכבת זרע • מטמאי משכב ומושב - נידה, יולדת, זבה, זב • צרעת (אדם, בתים, בגדים) • שכבת זרע • חטאות המטמאות • מי חטאת |  |
| מטמאים מן דרבנן | ידיים • ארץ העמים • בית הפרס • כתבי הקודש • גויים • עבודה זרה • טבילה במים שאובים |  |
| נטמאים | אדם • כלים (כלי מתכות, כלי עץ, כלי חרס, בגדים, כלי עור, שק, וכלי עצם) • אוכלים •  משקין |  |
| אחרים | טומאת מקדש וקדשיו  • האיסור לכהן להיטמא למת • הכשר לקבל טומאה • טומאה רצוצה • טומאה הותרה בציבור |  |
| טהרה | טבילה • פרה אדומה • מקווה • חציצה • טבול יום • מחוסר כיפורים • טהרת מצורע • טבילת עזרא |  |
| סדר טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקוואות • נידה • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
כלי אבן
גם כלי מתכת מצופה מקבל טומאה
מחזור מתכת (פלדה)
כלי חרס