stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרולד לסקי
אמונות פוליטיות

עבודתו המוקדמת של לסקי קידמה פלורליזם, במיוחד במאמרים שנאספו ב"מחקרים בבעיית הריבונות" (1917), "סמכות במדינה המודרנית" (1919), וכן "יסודות הריבונות" (1921). הוא טען שאין להתייחס למדינה עליונה מכיוון שלאנשים יכולים וצריכים להיות נאמנות לארגונים מקומיים, מועדונים, איגודי עובדים וחברות. המדינה צריכה לכבד את הנאמנות הללו ולקדם פלורליזם וביזור.
לסקי הפך לתומך במרקסיזם והאמין בכלכלה מתוכננת המבוססת על בעלות ציבורית של אמצעי הייצור. במקום, כפי שהוא ראה זאת, מדינת כפייה, לסקי האמין בהתפתחותן של מדינות שיתופיות שהיו מחויבות בינלאומית ומודגשות רווחה חברתית. הוא גם האמין שמכיוון שהמעמד הקפיטליסטי לא ישלים עם חיסולו, אין סיכוי שהחבר העמים השיתופי יושג ללא אלימות. עם זאת, הייתה לו גם מחויבות לחירויות האזרח, חופש הביטוי והתאגדות ודמוקרטיה ייצוגית. בתחילה, הוא האמין שליגת האומות תביא ל"מערכת דמוקרטית בינלאומית". עם זאת, מסוף שנות ה-20, אמונותיו הפוליטיות הפכו לקיצוניות, והוא האמין שיש צורך ללכת מעבר לקפיטליזם כדי "לעלות מעל המערכת הקיימת של מדינות ריבוניות". לסקי היה מזועזע מהסכם מולוטוב-ריבנטרופ מאוגוסט 1939 וכתב הקדמה לאוסף "מועדון הספר השמאלי" שביקר אותו, שכותרתו "בגידה בשמאל".
בין תחילת מלחמת העולם השנייה ב-1939 לבין המתקפה על פרל הארבור ב-1941, אשר משכה את ארצות הברית למלחמה, לסקי היה קול בולט שדגל בתמיכה האמריקאית בבעלי הברית, הפך למחבר פורה של מאמרים בעיתונות האמריקאית, ערך לעיתים קרובות סיורי הרצאות בארצות הברית והשפיע על חברים אמריקאים בולטים כולל פליקס פרנקפורטר, Edward R. Murrow, Max Lerner, ו-Eric Sevareid בשנותיו האחרונות, הוא התאכזב מהמלחמה הקרה וההפיכה הצ'כוסלובקית של 1948. ג'ורג' אורוול תיאר אותו כך: "סוציאליסט בנאמנות, וליברל במזג".
לסקי ניסה לגייס את האקדמאים, המורים והאינטלקטואלים של בריטניה מאחורי המטרה הסוציאליסטית, הליגה הסוציאליסטית היא מאמץ אחד. הייתה לו הצלחה מסוימת, אבל האלמנט הזה בדרך כלל מצא את עצמו נדחק לשוליים במפלגת הלייבור.
אמונות פוליטיות > ציונות ואנטי-קתוליות

לסקי תמיד היה ציוני בנשמה ותמיד הרגיש שהוא חלק מהלאום היהודי, אבל הוא ראה בדת יהודית מסורתית מגבילה. בשנת 1946 אמר לסקי בנאום רדיו שהכנסייה הקתולית מתנגדת לדמוקרטיה, ואמר כי "אי אפשר לעשות שלום עם הכנסייה הקתולית. זה אחד האויבים הקבועים מכל מה שהגון ברוח האדם".
קריירה פוליטית

תפקידו הפוליטי העיקרי של לסקי היה ככותב ומרצה בכל נושא שהיה חשוב לשמאל באותה תקופה, כולל סוציאליזם, קפיטליזם, תנאי עבודה, אאוגניקה, זכות בחירה לנשים, אימפריאליזם, דה-קולוניזציה, פירוק נשק, זכויות אדם, חינוך עובדים ו-ציונות. הוא היה בלתי נלאה בנאומיו ובחוברותיו ותמיד היה זמין לעזור למועמד ממפלגת הלייבור. בין לבין כיהן בעשרות ועדות ונשא עומס מלא כפרופסור ויועץ לסטודנטים.
לסקי צלל לפוליטיקה של מפלגת הלייבור עם שובו ללונדון ב-1920. ב-1923 הוא דחה את הצעתו של רמזי מקדונלד למושב בפרלמנט ולתפקיד קבינט וגם מושב בלורדים. הוא חש שנבגד על ידי מקדונלד במשבר של 1931 והחליט שמעבר שליו ודמוקרטי לסוציאליזם ייחסם על ידי אלימות האופוזיציה. ב-1932 הצטרף לסקי ל-
בשנת 1942, הוא ניסח את המצע של מפלגת הלייבור "העולם הישן והחברה החדשה" הקוראת להפוך את בריטניה למדינה סוציאליסטית על ידי מתן אפשרות לממשלתה לשמור בימי מלחמה תכנון כלכלי מרכזי ובקרות מחירים לתקופה שלאחר המלחמה.
במערכת הבחירות הכללית של 1945, הזהיר וינסטון צ'רצ'יל שלסקי, כיו"ר מפלגת הלייבור, יהיה הכוח מאחורי השלטון בממשלת אטלי. בעת שדיבר בשם מועמד הלייבור בנוטינגהמשייר ב-16 ביוני 1945, אמר לסקי, "אם הלייבור לא השיג את מה שהיה צריך בהסכמה כללית, נצטרך להשתמש באלימות גם אם זה אומר מַהְפֵּכָה". למחרת, הופיעו דיווחים על נאומו של לסקי, והשמרנים תקפו את מפלגת הלייבור על התמיכה של היו"ר שלה באלימות. לסקי הגיש תביעת דיבה נגד העיתון דיילי אקספרס, שתמך בשמרנים. ההגנה הראתה שבמהלך השנים לסקי השמיע לא פעם איומים רופפים של "מהפכה". חבר המושבעים פסק בזכות העיתון תוך ארבעים דקות מהדיון.
עוד לפני משפט הדיבה אטלי לא נתן ללסקי תפקיד בממשלת הלייבור החדשה. יחסיו של לסקי עם אטלי היו מתוחים. לסקי כינה פעם את אטלי "לא מעניין וחסר השראה" בעיתונות האמריקאית ואף ניסה להדיח אותו בכך שביקש את התפטרותו של אטלי במכתב פתוח. הוא ניסה לעכב את ועידת פוטסדאם עד לאחר הבהרת עמדתו של אטלי. הוא ניסה לעקוף את אטלי על ידי התמודדות ישירה עם צ'רצ'יל. לסקי ניסה להקדים החלטות בנושא מדיניות חוץ על ידי קביעת קווים מנחים לממשלת הלייבור החדשה. אטלי נזף בו:” אין לך שום זכות לדבר בשם הממשלה. ענייני החוץ נמצאים בידיו האמונות של ארנסט בווין. המשימה שלו די קשה מספיק בלי האמירות חסרות האחריות מהסוג שאתה משמיע... אני יכול להבטיח לך שיש טינה נרחבת במפלגה על פעילותך ותקופת שתיקה מצידך תתקבל בברכה.”
אף על פי שלסקי המשיך לעבוד עבור מפלגת הלייבור עד מותו, הוא מעולם לא זכה להשפעה פוליטית. הפסימיות שלו העמיקה ככל שהוא לא הסכים עם המדיניות האנטי סובייטית של ממשלת אטלי במלחמה הקרה המתהווה, והוא התאכזב עמוקות מהכיוון האנטי-סובייטי במדיניות החוץ של ארצות הברית.
מוות ומורשת

לסקי חלה בשפעת ומת בלונדון ב-24 במרץ 1950, בגיל 56.
הביוגרף של לסקי מייקל ניומן כתב:
”משוכנע שבעיות זמנו דחופות מדי לרפלקציה אקדמית נינוחה, לסקי כתב יותר מדי, העריך יתר על המידה את השפעתו, ולפעמים לא הצליח להבחין בין ניתוח לפולמוס. אבל הוא היה הוגה דעות רציני ואישיות כריזמטית שדעותיו עוותו משום שסירב לקבל קביעות מקובלות של המלחמה הקרה.”
פרופסור הרברט א. דין מאוניברסיטת קולומביה זיהה חמישה שלבים נפרדים במחשבתו של לסקי: שלושת הראשונים היו פלורליזם (1914–1924), פביאן (1925–1931) ומרקסיאן (1932–1939). גישה של 'חזית עממית' (1940–1945), ובשנים האחרונות (1946–1950) כמעט חוסר קוהרנטיות וסתירות מרובות. קשה לכמת את ההשפעה ארוכת הטווח של לסקי על בריטניה. ניומן מציין כי "רווחה הדעה שספריו המוקדמים היו המעמיקים ביותר וכי לאחר מכן כתב יותר מדי, כאשר פולמוסים מחלצים ניתוח רציני."
עם זאת, ללסקי הייתה השפעה גדולה לטווח ארוך על התמיכה בסוציאליזם בהודו ובמדינות אחרות באסיה ובאפריקה. הוא לימד דורות של מנהיגים עתידיים בבית הספר לכלכלה של לונדון, כולל ג'ווהרלל נהרו של הודו. לפי ג'ון קנת גלבריית, "מרכז החשיבה של נהרו היה לסקי" ו"הודו המדינה המושפעת ביותר מהרעיונות של לאסקי". בעיקר בזכות השפעתו ב-LSE יש לו מעמד חצי מיתולוגי בהודו. הוא היה יציב בתמיכתו הבלתי פוסקת לעצמאות הודו, ודמות נערצת לסטודנטים הודים ב-LSE. ראש ממשלת הודו אחד אמר "בכל ישיבה של הקבינט ההודי יש כיסא שמור לרוח הרפאים של פרופסור הרולד לסקי". המלצתו על ר' נאראינן (לימים נשיא הודו) לנהרו (אז ראש ממשלת הודו), הביא לכך שנהרו מינה את נאריאנן לשירות החוץ ההודי. לזכרו, ממשלת הודו הקימה את מכון הרולד לאסקי למדע המדינה בשנת 1954 באחמדאבאד.
במפגש שאורגן לזכרו של לסקי על ידי הליגה ההודית בלונדון ב-3 במאי 1950, שיבח אותו נהרו כדלקמן:
”קשה להבין שפרופסור הרולד לסקי כבר אינו. אוהבי חופש בכל העולם מוקירים כבוד לעבודה המפוארת שעשה. אנו בהודו אסירי תודה במיוחד על תמיכתו הנלהבת לחירותה של הודו, ועל התפקיד הגדול שהיה לו בהשגתה. בשום זמן לא התבלבל או התפשר על העקרונות שהיו יקרים לו, ומספר רב של אנשים שאבו ממנו השראה נפלאה. מי שהכיר אותו באופן אישי ראה את האסוציאציה הזו כזכות נדירה, ומותו הגיע בצער רב ובזעזוע.”
לסקי גם חינך את האינטלקטואל והעיתונאי הסיני הבוטה צ'ו אנפינג, ב־LSE. מאוחר יותר הועמד אנפינג לדין על ידי המשטר הקומוניסטי הסיני של שנות ה-60.
לסקי היווה השראה לאיין ראנד עבור אלסוורת טוהיי, האנטגוניסט ברומן "המזרקה" שפורסם לאחר מותו, בעריכת דייוויד הרימן, כוללים תיאור מפורט של ראנד כשהיא משתתפת בהרצאה בניו יורק של לסקי, כחלק מאיסוף החומר לרומן שלה, שבעקבותיו היא שינתה את המראה הפיזי של טוהיי הדמיוני כך שיתאים לזה של המציאות האמיתית - לסקי.
ללסקי היה סגנון כתיבה מפותל. ג'ורג' אורוול, במאמרו "פוליטיקה והשפה האנגלית" מ-1946 ציטט, כדוגמה הראשונה שלו לכתיבה לקויה, משפט בן 53 מילים עם חמישה שליליים מתוך "מסה בחופש הביטוי" של לסקי: "אני באמת לא בטוח אם זה לא נכון לומר שהמילטון שפעם נראה לא דומה לשלי של המאה השבע-עשרה לא הפך, מתוך חוויה מרירה יותר ויותר בכל שנה, זר יותר למייסד אותה כת ישועית ששום דבר לא יכול היה לגרום לו לסבול." עם זאת, 67 מחברי הפרלמנט של הלייבור שנבחרו ב-1945 למדו אצל לסקי כסטודנטים באוניברסיטה, באיגוד החינוך של העובדים, או בקורסים לקצינים בזמן מלחמה.
כאשר לסקי נפטר, חבר הפרלמנט של הלייבור איאן מיקרדו הגיב: "המשימה שלו בחיים הייתה לתרגם את דת האחווה האוניברסלית של האדם לשפת הכלכלה הפוליטית."
מאמרים שכתב

"הבסיס לאחריות חילופית" 1916 Yale Law Journal 105
"מחקרים בבעיית הריבונות" 1917
"סמכות במדינה המודרנית" 1919,
"מחשבה פוליטית באנגליה מלוק ועד בנת'ם" 1920
"יסודות הריבונות ומאמרים אחרים" 1921
קרל מרקס 1921
"המדינה בסדר החברתי החדש" 1922
"עמדת הצדדים וזכות הפירוק" 1924
"דקדוק של פוליטיקה", 1925
"סוציאליזם וחופש" 1925
"בעיית החדר השני" 1925
"קומוניזם", 1927
"הקבינט הבריטי: מחקר על אנשיו, 1801-1924", 1928
"חירות במדינה המודרנית", 1930
"סכנות הציות ומאמרים אחרים", 1930
"מגבלות המומחה" 1931
"דמוקרטיה במשבר" 1933
"המדינה בתיאוריה ובמעשה", 1935, העיתונות הוויקינגית
"עליית הליברליזם", 1936
"הנשיאות האמריקנית", 1940
"לאן אנחנו הולכים מכאן? הכרזה על דמוקרטיה בריטית", 1940
"הרהורים על המהפכה של זמננו", 1943
"אמונה, תבונה וציוויליזציה", 1944
"הדמוקרטיה האמריקאית", 1948, פרסום הוקינג
"מניפסט קומוניסטי: ציון דרך סוציאליסטי: הערכה חדשה שנכתבה למפלגת העבודה"
"עליית הליברליזם האירופי"
קריאה נוספת

דין, H. "הרעיונות הפוליטיים של הרולד לסקי" (1955)
אקירך, ארתור. "הרולד לסקי: המנקה הליברלית או הליברטריאן האבוד?" Journal of Libertarian Studies (1980) 4#2 עמ' 139–50.
Elliot W. Y. "The Pragmatic Politics of Mr. H. J. Laski," American Political Science Review (1924) 18#2 עמ' 251–275 ב-JSTOR
Greenleaf, W. H. "Laski and British Socialism", History of Political Thought (1981) 2#3 עמ' 573–591.
הוקינס, קרול, "Harold J. Laski: A Preliminary Analysis," Pitical Science Quarterly (1950) 65#3 עמודים 376–392 ב-JSTOR
Hobsbawm, E.J., "The Left's Megaphone", "London Review of Books" (1993) 12#13 pp 12–13. http://www.lrb.co.uk/v15/n13/eric-hobsbawm/the-lefts-megaphone
Kampelman, Max M. "Harold J. Laski: A Current Analysis," Journal of Politics (1948) 10#1 עמ' 131–154 2125821 ב-JSTOR
קרמניק, אייזק ובארי שירמן. "הרולד לסקי: חיים משמאל" (1993) 669 עמ'
כבש, פיטר. "לסקי על ריבונות: הסרת המסכה מהדומיננטיות המעמדית", "היסטוריה של מחשבה פוליטית" (1997) 28#2 עמ' 327–42.
כבש, פיטר. "הרולד לסקי (1893–1950): תאורטיקן פוליטי של עולם במשבר", "סקירה של מחקרים בינלאומיים" (1999) 25#2 עמ' 329–342.
מרטין, קינגסלי. "הרולד לסקי (1893–1950) ספר זיכרונות ביבליוגרפי" (1953)
מיליבנד, ראלף. "הסוציאליזם של הרולד לאסקי" (1995 [נכתב 1958/59]) "רישום סוציאליסטי 1995", עמ' 239–65 (ב-אתר laski.htm marxists.org)
מורפילד, ז'אן. "מדינות אינן אנשים: הרולד לאסקי על ריבונות מטרידה, גילוי מחדש של דמוקרטיה", "רבעון למחקר פוליטי" (2005) 58#4 עמ' 659–669 ב-JSTOR
ניומן, מייקל. "הרולד לסקי: ביוגרפיה פוליטית" (1993), 438 עמ'
ניומן, מייקל. "Laski, Harold Joseph (1893–1950)", Oxford Dictionary of National Biography (Oxford University Press, 2004) edn מקוון, ינואר 2011 גישה ל-11 ביוני 2013 doi:10.1093/ref:odnb/34412
פרץ, מרטין. "Laski Redivivus," Journal of Contemporary History (1966) 1#2 עמ' 87–101 ב-JSTOR
שלזינגר הבן, ארתור. "Harold Laski: A Life on the Left," Washington Monthly (1 בנובמבר 1993) באינטרנט
הימים שבין יום כיפור לסוכות

הימים שבין יום כיפור לחג הסוכות הם ארבעה ימים (י"א בתשרי - י"ד בתשרי) הנחשבים ביהדות לימים מיוחדים, בהם עוסקים במצוות. בימים אלה אין אומרים תחנון.
מעלת הימים

על פי המובא במדרש, במוצאי יום הכיפורים מכריזה בת קול: ”לך אכול בשמחה לחמך ושתה בלב טוב יינך כי כבר רצה האלוקים את מעשיך”.
ימים אלה נחשבים לימים גבוהים ונעלים, בהם עסוקים במצוות בניית הסוכה ורכישת ארבעת המינים.
השל"ה כתב שבימים שבין יום כיפור לסוכות יש להרבות בשמחה.
היום הראשון של חג הסוכות נקרא בגמרא "ראשון לחשבון עוונות", ועל פי אחד הפירושים העיקריים הכוונה שבימים שבינתיים אין זמן לחטוא.
על רבי משה סופר, ה"חת"ם סופר", מסופר כי בימים אלו היה שרוי בדביקות ועסק בחיבור שיריו, שירי דביקות בבורא. רבי חיים הלברשטאם ה"דברי חיים" נהג לחבוש בימים אלו שטריימל, כבחג.
י"א בתשרי

יום י"א בתשרי, למחרת יום כיפור, מכונה בהרבה קהילות, בעיקר בתנועת החסידות (תוך ייחוס השם להבעל שם טוב) ובקהילות מקרב יהדות אוקראינה, "גאטס נאמען". לא ברור מקור המנהג וטעמו, אך קיימים על כך מספר הסברים וטעמים, מהם אטיולוגיים וחסידיים. אחד הטעמים המפורסמים הוא על שמפסיקים לומר בחתימת ברכת קדושת השם שבתפילת שמונה עשרה "המלך הקדוש" וחוזרים לומר "הא-ל הקדוש".
בכמה קהילות מעדות המזרח מכונה היום בשם יום שמחת כהן, על שם סעודת כהן הגדול שהיה עורך אחר שיצא בשלום מקודש הקודשים. בכל קהילות הספרדים מוסיפים לאחר שיר של יום מזמור מיוחד, פ"ה בתהילים, שבו מתוארת מחילת העוונות של ישראל במילים "רצית ה' ארצך". זהו יום החול היחיד בשנה שמוסיפים בו מזמור, שאינו חג או צום, מה שמעיד על ייחודיותו של היום.
הלכות מיוחדות בימים אלו

אין אומרים תחנון בימים אלו, מכיוון שחנוכת בית המקדש שנבנה על ידי שלמה המלך נחוגה בתאריכים אלו.
לפי דעות מסוימות, יש לבנות את הסוכה במוצאי יום הכיפורים, כדי להתחיל במצווה עם סיום הימים הנוראים. וכך מביא הרמ"א להלכה, כי יש לבנות את הסוכה במוצאי יום כיפור בכדי להמשיך ממצווה אל מצווה. רבי אליה שפירא (ה"אליה רבה") למד כן מדברי המדרש, ולדעתו יש לבנות את הסוכה במוצאי יום הכיפורים דווקא ולא לפניו, משום שבניית הסוכה היא השלמה לכפרת יום הכיפורים, ושקולה לגלות. דין זה בא לידי ביטוי בשו"ת אבני נזר בו הוא מחדש כי בשנה שיש שבת בין יו"כ לסוכות יש חובה לבנות את הסוכה לפני השבת דווקא. לדבריו, מכיוון שהחיוב על בניית הסוכה הוא בארבעה ימים אלו, כשיש הפסק שבת יש שני זמני חיוב לבניית הסוכה, ומשום 'אין מעבירין על המצוות' יש לבנות דווקא לפני השבת. עם זאת אחרים חלקו עליו וכתבו שאין מצווה בבניית הסוכה כי אם בישיבה בתוכה.
ביאורים והרחבות

↑  אמנם לדעת רבים מהאחרונים ניתן לבנות את הסוכה קודם יום הכיפורים, וייתכן שיש בזה אף מעלה, ראו: שערי תשובה, על השולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרכ"ה; החיד"א, ברכי יוסף, שם סעיף קטן ב'.
הערות שוליים

↑  קהלת רבה, פרשה ט'
↑  מגילת קהלת, פרק ט', פסוק ז'.
↑  מסכת סוכה, נר מצווה.
↑  רבי חזקיה פייבל פלויט, ליקוטי חבר בן חיים, חלק ג' בהקדמה, ברטיסלבה  תרל"ח - תרנ"ג, עמ' ב', באתר אוצר החכמה
↑  דרכי חיים, אות ק"ד, דף י"ד, עמוד ב'.
1 2  ראו גם: מרדכי גנוט, לוח דבר בעתו - התש"ס, י"א בתשרי, בני ברק תשס"ב, עמ' רפ"ג, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים).
↑  לטעמים השונים, ראו: הרב דוד קאהן, יום הקדוש - יום הכיפורים, כרך ג', קונטרס המאמרים בהלכה ובאגדה, גאטס נאמען - י"א תשרי, ניו יורק תשס"ט, עמ' רל"ח–רמ"ב, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים); יהושע מונדשיין, אוצר מנהגי חב"ד - אלול תשרי, יום הכיפורים, אות של"ה, ירושלים תשנ"ה, עמ' רנ"ו, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים); משה שמעון בינעטה, הבו גודל, מועדים - מוצאי יוהכ"פ, ניו יורק תשס"ה, עמ' רמ"א-רמ"ב, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים); ועוד.
↑  ביאור הגר"א, על אורח חיים, סימן תרכ"ד, סעיף ה'.
↑  מנהגי מהרי"ל, הלכות סוכות, אות א'.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרכ"ה, סעיף א'.
↑  או"ח סימן קנ"ו.
↑  ראו דעת תלמידו החלקת יואב מקינצק בתשובה הנ"ל, וכך כותב גם המנחת אלעזר ממונקאטש
Around the World (שיר של דאפט פאנק)

Around the World (בעברית: מסביב לעולם) הוא שיר של צמד המוזיקה האלקטרונית הצרפתי דאפט פאנק. השיר נכתב על ידי הצמד ויצא לאור באפריל 1997 כסינגל השני מתוך אלבום הבכורה שלהם, Homework משנת 1997. השיר הפך ללהיט מועדונים חשוב ברחבי העולם והגיע למקום הראשון במצעדי הדאנס בקנדה, ספרד, בריטניה וארצות הברית. השיר הגיע למקום הראשון גם באיסלנד ובאיטליה. המילים היחידות של השיר הן "מסביב לעולם", שחוזרות על עצמן 144 פעמים. הקליפ בוים על ידי מישל גונדרי וכוריאוגרפיה על ידי בלנקה לי. באוקטובר 2011, NME מיקם אותו במקום ה-21 ברשימת "150 השירים הטובים ביותר של 15 השנים האחרונות".
קבלה ביקורתית

בביקורת רטרוספקטיבית, ריינה חייטאן מ-Albumism ציינה "כל השמחה המפעילה את האקסון". היא הוסיפה עוד: "באופן מפנק שחוזר על עצמו, מהדהד את הביטוי 'מסביב לעולם' בדיוק 144 פעמים כמו איזו מנטרה ווקודית מרגיעה, השיר מכנס את הקולקטיב כשיחד התקדמנו לקראת תחילת המילניום". לארי פליק מבילבורד כתב כי עם "פרוסה טעימה זו של דיסקו/פאנק, התלבושת האלקטרונית הדינמית של דאפט פאנק נראית בעמדה טובה לבנות על המומנטום שנוצר על ידי הלהיט פורץ הדרך האחרון שלה, 'Da Funk'". הוא ציין כי הלהקה "עושה עבודה מופתית של העברת פזמון מזמזם ללא עזרתו של זמר, ובוחרת במקום זאת בזרם של לוחות מקשים קאוסטיים ואפקטים קוליים בליפיים". מגזין מוזיקה אמריקאי נוסף, בלנדר, הציב את "Around the World" במקום ה-172 ברשימת "500 השירים הגדולים ביותר מאז שנולדת" בשנת 2007. הם כתבו:
מנטרת הרובו-דיסקו הזו הייתה השיר שגרם לג'יימס מרפי מ-LCD Soundsystem לפנטז על דאפט פאנק שמנגן בביתו. "אהבתי עד כמה 'מסביב לעולם' היה משעשע", הוא מסביר. "זה באמת היה כל מה ששנאתי, ולא יכולתי לעמוד בפני זה. איזה פאקינג שיר". "Around the World", שהוקלט בחדר שינה, וזכה לחיזוק הקליפ המטורף של הבמאי מישל גונדרי, הפך את פריז שוב לאופנתית והשאיר את מוזיקת ההאוס מחוברת לרטרו".
וידאו קליפ

הוידאו קליפ של מישל גונדרי לשיר מציג חמש קבוצות של דמויות על פלטפורמה המייצגת תקליט ויניל: ארבעה רובוטים מסתובבים במעגל; ארבעה ספורטאים גבוהים (כפי שתואר על ידי גונדרי) לובשים אימוניות עם ראשים תותבים קטנים שעולים ויורדים במדרגות; ארבע נשים לבושות כמו שחייניות מסונכרנות (שתוארו על ידי גונדרי כ"נערות דיסקו") נעות במעלה ובמורד גרם מדרגות נוסף; ארבעה שלדים רוקדים במרכז הרציף; וארבע מומיות שרוקדות בזמן עם תבנית התופים של השיר.
זה אמור להיות ייצוג חזותי של השיר; כל קבוצה מייצגת כלי אחר. על פי רשימותיו של גונדרי, הרובוטים מייצגים את קול השירה; הפיזיות והמהירות הקטנה של הספורטאים מסמלת את גיטרת הבס העולה/יורדת; הנשיות של בנות הדיסקו מייצגת את הקליד הגבוה; השלדים רוקדים לקו הגיטרה; והמומיות מייצגות את מכונת התופים.
רשימת השירים

| סינגל 12 אינץ' (V25D-38608)> מס' | סינגל 12 אינץ' (V25D-38608)> שם | סינגל 12 אינץ' (V25D-38608)> משך | סינגל 12 אינץ' (V25D-38608)>  | סינגל 12 אינץ' (V25D-38608)>  | סינגל 12 אינץ' (V25D-38608)>  | סינגל 12 אינץ' (V25D-38608)>  | סינגל 12 אינץ' (V25D-38608)>  | סינגל 12 אינץ' (V25D-38608)>  | סינגל 12 אינץ' (V25D-38608)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Around the World (עריכת רדיו)   | 4:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Around the World (Tee's Frozen Sun mix)   | 7:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Around the World (Motorbass Vice mix)   | 6:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Around the World  | 7:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 25:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| סינגל תקליטור מקסי (8941172)> מס' | סינגל תקליטור מקסי (8941172)> שם | סינגל תקליטור מקסי (8941172)> משך | סינגל תקליטור מקסי (8941172)>  | סינגל תקליטור מקסי (8941172)>  | סינגל תקליטור מקסי (8941172)>  | סינגל תקליטור מקסי (8941172)>  | סינגל תקליטור מקסי (8941172)>  | סינגל תקליטור מקסי (8941172)>  | סינגל תקליטור מקסי (8941172)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Around the World (עריכת רדיו)   | 4:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Around the World  | 7:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Teachers (extended mix)   | 5:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Around the World (Motorbass Vice mix)   | 6:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 23:38 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  150 Best Tracks Of The Past 15 Years | NME.COM, web.archive.org, ‏2012-01-18
↑  Revisit & Listen to Daft Punk’s Debut Album ‘Homework’ (1997) | Tribute, Albumism, ‏2022-01-18 (באנגלית אמריקאית)
↑  The 500 Greatest Songs Since You Were Born: 151-200 Article on Blender :: The Ultimate Guide to Music and More, web.archive.org, ‏2007-12-17
| דאפט פאנק |
| --- | --- | --- |
תומא בנגלטר • גי-מנואל דה הומם-קריסטו
| אלבומי אולפן | Homework‏ • Discovery‏ • Human After All‏ • Random Access Memories‏ |  |
| אלבומי הופעה | ‏Alive 1997‏ • Alive 2007‏ |  |
| פסקול | Tron: Legacy‏ |  |
| אלבומי רמיקס | Daft Club‏ • Human After All: Remixes‏ • Tron: Legacy Reconfigured‏ • Homework (Remixes)‏ |  |
| אלבומי אוסף | Musique Vol. 1 1993–2005‏ • Random Access Memories (10th Anniversary Edition)‏ |  |
| סינגלים | Da Funk‏ • Around the World‏ • Burnin'‏ • Revolution 909‏ • One More Time‏ • Aerodynamic‏ • Digital Love‏ • Harder, Better, Faster, Stronger‏ • Face to Face‏ • Something About Us‏ • Robot Rock‏ • Technologic‏ • Human After All‏ • The Prime Time of Your Life‏ •  Derezzed‏ • Get Lucky‏ • Lose Yourself to Dance‏ • Doin' It Right‏ • Instant Crush‏ • Give Life Back to Music‏ • Infinity Repeating (2013 Demo)‏ |  |
| שירים בהשתתפות | Starboy‏ • I Feel It Coming‏ |  |
| שירים נוספים | Giorgio by Moroder‏ • Touch‏ • Fragments of Time‏ • Contact‏ |  |
| סיבובי הופעות | Daftendirektour‏ • Alive 2007‏ |  |
| סרטים | D.A.F.T.: A Story About Dogs, Androids, Firemen and Tomatoes‏ • אינטרסטלה 5555‏ • אלקטרומה של דאפט פאנק‏ |  |
| ערכים קשורים | דארלין'‏ • פיניקס‏ • Roulé‏ • Crydamoure‏ • Music Sounds Better with You‏ |  |
דיסקוגרפיה של דאפט פאנק • שירים שהוקלטו על ידי דאפט פאנק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 5b1c02ac-8608-3857-a9b6-62e056177d96  MusicBrainz work: 9b048f85-0725-37f0-b061-e23d6d972055
פרולוג (שפת תכנות)

פרולוג (באנגלית: Prolog) היא שפת תכנות לוגית שפותחה במקור לכתיבת יישומי בינה מלאכותית. השפה היא שלמה טיורינג (Turing-Complete), כלומר ניתן לממש באמצעותה כל מה שאפשר לממש בשפות התכנות הנפוצות. שמה נגזר מצירוף המילים "תכנות בלוגיקה" (באנגלית: PROgramming LOGic).
השפה פותחה על ידי אלן קולמר (Alain Colmerauer אנ') באוניברסיטת אקס-מרסיי והוכנסה לשימוש בשנת 1972.
בעבר תלו[דרושה הבהרה] בפרולוג תקוות גדולות והיו שחשבו שהיא מסמלת את הכיוון העתידי של שפות התכנות. כיום אפשר לומר שהתקוות לא התממשו ופרולוג, אלגנטית ומעניינת ככל שתהיה, נותרה שפה אקדמית בלבד.
מאפייני השפה

בניגוד לשפות התכנות הנפוצות, תכנות בפרולוג איננו כתיבה של סדרת הוראות לביצוע. 
הרצה של תוכנית פרולוג היא הגדרת עובדות וכללים והצגת שאילתות לגביהם. מבחינה זו, יש קשר הדוק בין פרולוג לבסיסי נתונים. לפרולוג יש מנגנון הוכחה פנימי שנועד להשיב על שאילתות מורכבות. לב מנגנון ההוכחה הוא אלגוריתם להאחדה של תבניות (unification).
בנוסף, כולל מנגנון ההוכחה אלגוריתם פשוט של גישוש נסוג (Backtracking).
הקוד של פרולוג מבוצע בדרך כלל על ידי מפרש ולא עובר הידור. עובדה זו, בנוסף לעובדה שמנגנון ההוכחה איננו יעיל בדרך כלל, גורמים לתוכניות פרולוג לעבוד לאט יחסית.
תכנות בפרולוג מורכב משני סוגי הצהרות: עובדות וכללים.
עובדה עשויה להיות מוגדרת ביטוי פשוט (אטום):
.summer
שאפשר להתייחס אליו כאל הטענה "עכשיו קיץ". עובדות יכולות גם להגדיר יחס על איבר בודד (פרדיקט), כגון
.male(yoni)
.tall(yoni)
שמגדירים את המשתנה yoni להיות "זכר" ו"גבוה". או על מספר איברים ואז תגדיר יחסים, כגון:
.love(yoni, rotem)
שמגדיר שיוני "אוהב את" רותם. יש לשים לב שאף אחת מהמילים tall, love, yoni, rotem, איננה מוגדרת בשפה עצמה, ומשמעותן מתקבלת מהמשך השימוש במשתנים אלו.
סוג שני של הצהרות בשפה הוא כלל. למשל
.love(rotem, X) :- male(X), love(X, rotem)
שמגדירה שרותם אוהבת מישהו (X כאן הוא משתנה, כמו כל מילה שמתחילה באות גדולה) אם X זכר וגם X אוהב את רותם.
נגדיר כעת כלל נוסף:
.married(X,Y) :- summer, love(X,Y), love(Y,X)
כלל זה אומר ש-X ו-Y "נשואים" אם "עכשיו קיץ" וגם X "אוהב את" Y וגם Y "אוהב את" X.
לאחר שמגדירים עובדות וכללים, ניתן לשאול שאלות על מאגר הנתונים שבנינו. מי נשואים?
.-? married(X,Y)
והמפרש יגיב
X = yoni
Y = rotem
בגלל המבנה התיאורי, היכולת לנסח חוקים בצורה מופשטת ומנגנון ההוכחה המובנה, תוכניות פרולוג נוטות להיות קצרות ואלגנטיות מאוד.
פרולוג מעצם טבעה היא שפה רקורסיבית - אימות השאילתה מתבצע באמצעות קריאות מקוננות חוזרות ונשנות על סט החוקים הנתון עד למסקנה החד משמעית בדבר נכונות השאילתה (במקרה של שאילתת נכונות), או עד גמר איסוף כל הפתרונות האפשריים (במקרה של שאילתה פתוחה השולחת פרמטרים למילוי).
כל תוכנית פרולוג היא למעשה אוסף של פסוקים לוגיים הידועים כפסוקי הורן (Horn Clauses).
אחד הנושאים המעניינים בהתפתחות שפת הפרולוג שהיווה מקור לוויכוחים אקדמיים מרים, הוא ההוספה של הגיזומים (Cut - תחביר: סימן קריאה !) לתחביר השפה.
ה-Cut, מצד אחד, מאפשר הגדלת יעילות הריצה בצורה משמעותית, על ידי כך שהמתכנת מגדיר לאינטרפרטר לא לבצע גישוש נסוג במקרים מסוימים, שבהם המתכנת יודע שהגישוש אינו רצוי מבחינתו או נידון להכשל; ומהצד השני, פוגם בצורה משמעותית בתחביר הדקלרטיבי של השפה, ומקרב אותה לשפות הפרוצדורליות (לדוגמה, הסדר שבו מוגדרים הפרדיקטים משפיע על תוצאות הריצה, תופעה שכמובן אין לה מקום בשפה דקלרטיבית אמיתית). בפרט, cut היא פקודה ולא הצהרה, ולכן היא שייכת לפרדיגמה האימפרטיבית בדומה לשפות סטנדרטיות יותר.
שפת הלוויין דטלוג מוגדרת כתת-שפה (חלקית ממש) של פרולוג, אשר מצד אחד יותר מצומצמת מפרולוג, אבל מצד שני היא דקלרטיבית אמיתית, ואינה תומכת בגיזומים.
בדטלוג גם אין פונקציות ומנגנון ההסקה שלה הוא מטה-מעלה, בניגוד לפרולוג שהיא מעלה-מטה. דטלוג משמשת בעיקר למסדי-נתונים לוגיים בתחומי הבינה העסקית.
מימושים

למחשבים אישיים התפרסם Turbo Prolog ו-Amzi! פרולוג, שניהם כוללים מהדר לפרולוג.
כמו כן קיימת הרחבה גרפית ותמיכה בשפה העברית לאמזי פרולוג OW Prolog.
ראו גם

מונחים בתוכנה
לקריאה נוספת

קלוקסין ומליש, תכנות בשפת פרולוג, הוצאת אופוס, 1988.
Leon Sterling and Ehud Shapiro, The Art of Prolog: Advanced Programming Techniques, 1994
Ivan Bratko, Prolog - Programming for Artificial Intelligence, 1990
Patrick Blackburn, Johan Bos, Kristina Striegnitz: Learn Prolog Now! College Publications, 2006
הערות שוליים

↑  תיעוד על המהדר של Amzi!, באתר של Amzi!
↑  הסבר על Visual Prolog, באתר של Visual Prolog, המהדר שלהם מבוסס על המהדר המקורי של Turbo Prolog
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538888605171  BnF: cb11970224v (data)  LCCN: sh85107397  SUDOC: 027719774