stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מותן
מדידת המותניים

היקף המותניים של אדם מצביע על מידת ההשמנה שלו. עודף שומן בבטן הוא גורם משפיע בסיכוי ללקות במחלות לב ומחלות אחרות הקשורות להשמנה. חוקרים מסווגים את הסיכון ללקות במחלות אלו כגבוה אם היקף המותניים גדול מ-102 ס"מ עבור גברים, ומ-88 ס"מ עבור נשים. כמו כן קיימת התאמה גבוהה בין היקף המותניים לבין אירועי לב.
משפט המלך

ערך זה עוסק בנאום שנשא שמואל הנביא בדבר פועלו של מלך ישראל. אם התכוונתם לקבוצת מצוות בתורה הנוגעות לו, ראו .
משפט המלך (או פרשת המלך) הוא נאום המופיע בתנ"ך, אותו נשא שמואל הנביא בדבר פועלו העתידי של מלך ישראל. חשיבותו של הנאום בכך שחלקים מתוכו משובצים לאורך ספרי שמואל ומלכים, והוא מאפשר הצצה על האידאות והרעיונות הפוליטיים-ארגוניים שרווחו בעם לפני תקופת המלוכה. הנאום אף הפך לנושא למחלוקות אצל חז"ל, מקור לפסיקות הלכה אצל הראשונים ובמחקר המודרני מסתייעים בו כדי לקבוע את מחבריהם ותאריכיהם של ספרים שונים בתנ"ך. בנוסף לכך במשפט זה שמואל בדק מי יהיה מלך בישראל.
הרקע לנאום

הנאום נישא בעת החלפת השלטון בישראל. עד אותו היום הונהג בישראל שלטון השופטים – בהיעדר שלטון מרכזי על הארץ, לעת צרה היה עולה "מושיע" מהשבט שנמצא במשבר והוא היה מנהיג את העם (ולעיתים רק את שבטו) עד יום מותו, וחוזר חלילה, כמסופר בספר שופטים. שני המנהיגים האחרונים שמשלו בשיטה זו הם עלי הכהן ושמואל הנביא.
על פי המסופר בספר שמואל, לעת זקנתו של שמואל מונו בניו כשופטים במקומו, אולם הללו היטו משפט ולקחו שוחד. לפיכך, משלחת של זקני ישראל נפגשה עם שמואל וביקשה ממנו להמליך מלך על ישראל. בנוסף, כפי שטענו הזקנים במפגש זה, המצב הביטחוני הרעוע בארץ באותה תקופה (נציב פלשתים בלב ארץ בנימין ולחץ של מלכי עמון על שבטי ישראל בעבר הירדן המזרחי) גם הוא היווה מוטיבציה לבקשה להמלכת מלך.
ה' מצווה את שמואל להיענות לבקשת העם ומסביר את הטעם לדרישתם: ”כִּי לֹא אֹתְךָ מָאָסוּ כִּי אֹתִי מָאֲסוּ מִמְּלֹךְ עֲלֵיהֶם”. הוא מוסיף ואומר לו: ”וְעַתָּה שְׁמַע בְּקוֹלָם אַךְ כִּי הָעֵד תָּעִיד בָּהֶם וְהִגַּדְתָּ לָהֶם מִשְׁפַּט הַמֶּלֶךְ אֲשֶׁר יִמְלֹךְ עֲלֵיהֶם”.
תוכן הנאום

הנאום מופיע בספר שמואל א', פרק ח', פסוקים י"א–י"ח:
וַיֹּאמֶר--זֶה יִהְיֶה מִשְׁפַּט הַמֶּלֶךְ, אֲשֶׁר יִמְלֹךְ עֲלֵיכֶם:  אֶת-בְּנֵיכֶם יִקָּח, וְשָׂם לוֹ בְּמֶרְכַּבְתּוֹ וּבְפָרָשָׁיו, וְרָצוּ, לִפְנֵי מֶרְכַּבְתּוֹ.  וְלָשׂוּם לוֹ, שָׂרֵי אֲלָפִים וְשָׂרֵי חֲמִשִּׁים; וְלַחֲרֹשׁ חֲרִישׁוֹ וְלִקְצֹר קְצִירוֹ, וְלַעֲשׂוֹת כְּלֵי-מִלְחַמְתּוֹ וּכְלֵי רִכְבּוֹ.  וְאֶת-בְּנוֹתֵיכֶם, יִקָּח, לְרַקָּחוֹת וּלְטַבָּחוֹת, וּלְאֹפוֹת.  וְאֶת-שְׂדוֹתֵיכֶם וְאֶת-כַּרְמֵיכֶם וְזֵיתֵיכֶם, הַטּוֹבִים--יִקָּח; וְנָתַן, לַעֲבָדָיו.  וְזַרְעֵיכֶם וְכַרְמֵיכֶם, יַעְשֹׂר; וְנָתַן לְסָרִיסָיו, וְלַעֲבָדָיו.  וְאֶת-עַבְדֵיכֶם וְאֶת-שִׁפְחוֹתֵיכֶם וְאֶת-בַּחוּרֵיכֶם הַטּוֹבִים, וְאֶת-חֲמוֹרֵיכֶם--יִקָּח; וְעָשָׂה, לִמְלַאכְתּוֹ.  צֹאנְכֶם, יַעְשֹׂר; וְאַתֶּם, תִּהְיוּ-לוֹ לַעֲבָדִים.  וּזְעַקְתֶּם, בַּיּוֹם הַהוּא, מִלִּפְנֵי מַלְכְּכֶם, אֲשֶׁר בְּחַרְתֶּם לָכֶם; וְלֹא-יַעֲנֶה ה' אֶתְכֶם, בַּיּוֹם הַהוּא.
לאחר הכתרת שאול למלך מוסר שמואל לעם את משפט המלוכה, מעלה אותו על הכתב ומניחו לפני ארון הברית: ”וַיְדַבֵּ֨ר שְׁמוּאֵ֜ל אֶל־הָעָ֗ם אֵ֚ת מִשְׁפַּ֣ט הַמְּלֻכָ֔ה וַיִּכְתֹּ֣ב בַּסֵּ֔פֶר וַיַּנַּ֖ח לִפְנֵ֣י ה' וַיְשַׁלַּ֧ח שְׁמוּאֵ֛ל אֶת־כׇּל־הָעָ֖ם אִ֥ישׁ לְבֵיתֽוֹ” (ספר שמואל א', פרק י', פסוק כ"ה). המלבי"ם טוען, ש"משפט המלוכה" אינו "משפט המלך", אך יש המסתפקים בכך.
במסורת > משפט המלך וקטעי טקסט אחרים בתנ"ך

קטעים אחרים בתנ"ך מנוסחים באופן דומה למשפט המלך, וחלק מהפרשנים פירשו אותם כשיבוץ וכהפניה למשפט המלך. דוגמה אחת היא נאום הפרידה של שמואל מהעם:
אֶת-שׁוֹר מִי לָקַחְתִּי וַחֲמוֹר מִי לָקַחְתִּי וְאֶת-מִי עָשַׁקְתִּי אֶת-מִי רַצּוֹתִי וּמִיַּד-מִי לָקַחְתִּי כֹפֶר וְאַעְלִים עֵינַי בּוֹ
לדעת חוקר המקרא משה גרסיאל, קטע זה נועד להעמיד את שמואל כאנטיתזה למלך העתיד לבוא: בעוד שמואל המנהיג מהטיפוס הישן הנהיג ביושר, המלך עתיד להיות עושק.
קטע דומה אחר הוא נאום תוכחה קצר של המלך שאול:
וַיֹּאמֶר שָׁאוּל לַעֲבָדָיו הַנִּצָּבִים עָלָיו שִׁמְעוּ-נָא בְּנֵי יְמִינִי גַּם-לְכֻלְּכֶם יִתֵּן בֶּן-יִשַׁי שָׂדוֹת וּכְרָמִים לְכֻלְּכֶם יָשִׂים שָׂרֵי אֲלָפִים וְשָׂרֵי מֵאוֹת
על פי פרשנותו של גרסיאל, שאול פנה בנאום קצר זה לבני שבטו, המכהנים כשרים, ושאל: האם גם בן ישי ייתן לכולכם שדות וכרמים, וימנה את כולכם לקצינים – לשרי אלפים ולשרי מאות (כפי שנהגתי אני)?! כלומר תוכחתו האירונית של שאול מציגה אותו כמלך שהגשים את הזהרותיו של שמואל הנביא.
במסורת > קטעים אחרים העוסקים בזכויות המלך

ישנם בתנ"ך עוד מספר קטעי טקסט העוסקים בזכויות המלך, והפרשנים נעזרים בהם כדי לבאר את משפט המלך. אחד הקטעים מכונה חוק המלך (דברים, י"ז, י"ד–כ'), ואינו עוסק בעניינים הנוגעים ישירות למשפט המלך למעט בעניין אחד:
וְהָיָה כְשִׁבְתּוֹ, עַל כִּסֵּא מַמְלַכְתּוֹ--וְכָתַב לוֹ אֶת-מִשְׁנֵה הַתּוֹרָה הַזֹּאת, .... לְבִלְתִּי רוּם-לְבָבוֹ מֵאֶחָיו, וּלְבִלְתִּי סוּר מִן-הַמִּצְוָה יָמִין וּשְׂמֹאול--לְמַעַן יַאֲרִיךְ יָמִים עַל-מַמְלַכְתּוֹ הוּא וּבָנָיו, בְּקֶרֶב יִשְׂרָאֵל.
כלומר, חוק המלך אוסר על המלך "להתרומם מאחיו" ומגביל אותו בכמה מזכויותיו. מכאן למדו חלק מהפרשנים (ראו למשל את פרשנותו של אלחנן סמט בהמשך) כי גם משפט המלך נועד להגביל, או להגדיר את זכויותיו של מלך ישראל.
קטע אחר המתייחס בצורה ישירה הרבה יותר הוא נבואת תוכחה של הנביא יחזקאל (יחזקאל, מ"ו, ט"ז–י"ח):
כֹּה-אָמַר אֲדֹנָי ה' כִּי-יִתֵּן הַנָּשִׂיא מַתָּנָה לְאִישׁ מִבָּנָיו נַחֲלָתוֹ הִיא לְבָנָיו תִּהְיֶה  אֲחֻזָּתָם הִיא בְּנַחֲלָה.  וְכִי-יִתֵּן מַתָּנָה מִנַּחֲלָתוֹ לְאַחַד מֵעֲבָדָיו וְהָיְתָה לּוֹ עַד-שְׁנַת הַדְּרוֹר וְשָׁבַת לַנָּשִׂיא אַךְ נַחֲלָתוֹ בָּנָיו לָהֶם תִּהְיֶה.  וְלֹא-יִקַּח הַנָּשִׂיא מִנַּחֲלַת הָעָם לְהוֹנֹתָם מֵאֲחֻזָּתָם מֵאֲחֻזָּתוֹ יַנְחִל אֶת-בָּנָיו לְמַעַן אֲשֶׁר לֹא-יָפֻצוּ עַמִּי אִישׁ מֵאֲחֻזָּתוֹ.
גם קטע זה מגביל את זכויותיו של המלך בעניין היכולת להפקיע אדמות מנתיניו.
על פי קטע זה ומשפט המלך ביחד פסק הרמב"ם הגבלות על יכולת המלך להפקיע אדמות ויובלים חקלאיים – הוא מתיר רק הפקעת יבולים ולא קרקעות, רק לצורך מלחמה ולא במצב של שגרה, ומחייב את המלך לפצות את המופקע.
עוד מצטרפת לשיטת פרשנות זו, הרואה במשפט המלך הגבלה על זכויותיו של המלך, גם פרשת נבות היזרעאלי, בה נדרשה המלכה איזבל לטפול האשמות שווא על נבות כדי לרשת את אדמתו. כך למשל פרשנותו של רד"ק לפרשת נבות:
”ואילו רצתה איזבל להרגו בלא משפט, לא היה כוח בידה, כי אף לגזול הכרם לא היה לה כוח... אם היו הורגין וגוזלין שלא במשפט, היו ישראל מורדין בו, כי לא היו מניחים מלך עליהם אם לא יעמיד ארץ במשפט.”
אם כן, בעיני פרשנים מסורתיים מסוימים משפט המלך מפרט את זכויות וחובות המלך כמתבאר בקטעים אחרים של התנ"ך.
פרשנות > מטרת הנאום והשלכתו ההלכתית

בתלמוד הבבלי מובאת מחלוקת תנאים בנוגע למשמעותו ההלכתית של משפט המלך:
רבי יוסי אומר: כל האמור בפרשת מלך - מלך מותר בו. רבי יהודה אומר: לא נאמרה פרשה זו אלא כדי לאיים עליהם, שנאמר: "שום תשים עליך מלך" - שתהא אימתו עליך.
האמורא שמואל פסק כרבי יוסי; לשיטתו יש למשפט המלך תוקף הלכתי, וכל הסמכויות שהוא מעניק למלך ישראל אכן שייכות לו. לעומתו, רב פסק כרבי יהודה, שטען שהנאום לא משקף את סמכויותיו האמיתיות של מלך ישראל, אלא תכלית הנאום הייתה "לאיים עליהם", או לפי גרסאות אחרות, "ליראם ולבהלם". יש הסוברים שגם כללו של האמורא שמואל, דינא דמלכותא דינא, שנותן תוקף גם לחוקיו של ממשל נכרי, מקורו במשפט המלך, והוא מבוסס על שיטתו שיש למשפט המלך משמעות הלכתית. לפי זה תוקפו של הכלל האמור שנוי במחלוקת תנאים ואמוראים. עם זאת, לכלל "דינא דמלכותא דינא" ניתנו טעמים רבים, ולדעת רוב הראשונים אין עליו מחלוקת.
רש"י פירש שלפי רבי יהודה מטרת הנאום הייתה ”שתהא אימת מלכם עליהם... ולא גרס ליראם ולבהלם, דהא לרבי יהודה יפה כיוונו”. אפשרות נוספת, המתאימה גם לגרסה "ליראם ולבהלם", היא שמטרת הנאום הייתה להבהיל את עם ישראל, כעונש על שרצו להידמות לגויים באומרם ”שִׂימָה לָּנוּ מֶלֶךְ לְשָׁפְטֵנוּ כְּכָל הַגּוֹיִם”.
הרמב"ם פסק כשמואל, שיש תוקף לנאום משפט המלך, ופירט את הסמכויות העומדות לרשות המלך מכוח הנאום, אם כי תחת הגבלות מסוימות. הנימוקי יוסף, לעומתו, החזיק בשיטה שהנאום נאמר רק כדי להפחיד ולהבהיל את עם ישראל, ואין לו משמעות הלכתית.
הרב אלחנן סמט הציג גישה שהיא מעין סינתזה של כלל הגישות שהובאו מעלה. בעיניו, משפט המלך מתאר תהליך בו זכויות המלך ההגיוניות מיושמות כך שנוצר משטר עריצות מפחיד:
ניתן לומר כי שמואל הנביא נטל את רשימת הזכויות האמיתיות הניתנות למלך באשר הוא מלך, ותיאר לאן עלולות זכויות אלו להידרדר כאשר המלך ינצלן לרעה, ויהפוך את שלטונו המוסכם על העם לשלטון עריצות המנצל את העם לצרכיו. אפשרות זו - מעוניין שמואל הנביא להדגיש - נובעת ממהות המלוכה וזכויותיה הלגיטימיות, שכן המלוכה זקוקה לתפארת חיצונית ולאורח חיים ראוותני. לפיכך רק כפסע בין מגילת זכויות מתקבלת על הדעת (כפי המנוסח ברמב"ם), לבין שלטון עריץ אשר מפניו נאנק העם (כפי העולה מפשט דברי הנבואה בשמואל). לפי זה, שמואל הנביא לא היה מעוניין לתאר את המלך כעושה מעשי עריצות שרירותיים חסרי כל בסיס חוקי, שכן דבר זה אינו הולם את מטרתו.
אשר על כן ניתן לומר כי מוצדקת הנחת היסוד של האמורא שמואל כי "כל האמור בפרשת מלך, מלך מותר בו". אלא שיש ליטול מפרשת המלך את פרטי המעשים של המלך העריץ, ולהחזירם אל 'שורשם' - אל בסיסם החוקי בטרם סטה ממנו המלך במעט או בהרבה, ואת זאת עשה הרמב"ם.
פרשנות > במחקר

שמריהו טלמון בחן את מידת האותנטיות ואת מועד חיבורו של משפט המלך. לשיטתו, נאום זה מגדיר את זכויות המלך ומשקף היטב את החששות של העם בתקופה הטרום מלוכנית:
”הנחיותיו של "משפט המלך" שימשו יסוד למשא ומתן שבין באי כוח העם ובין שמואל מייסד המשטר המלוכני ועליהן נתבססו טענות העדה גם בפולמוס עם מלכיהם לעתיד לבוא... ב"משפט המלך" משתקפת מציאות היסטורית קדומה. נאום שמואל משתלב בסדר המאורעות המתוארים שילוב הגיוני-היסטורי. "משפט המלך" המוצג בו בהארה מגמתית, עומד בראשית המלוכה הישראלית ונועד לכוון את צעדיה.”
אלכסנדר רופא בחן את ספר שמואל כדי לקבוע את מועד חיבורו. הוא מצביע על דמיון רב בין משפט המלך לבין תעודות אוגריתיות וכנעניות בני תקופתו של שמואל הנביא, ומקבל מכך חיזוק לטענה כי ספר שמואל נכתב סמוך למועד האירועים המתוארים בו.[דרוש מקור]
בנימין מזר מחזיק בדעה דומה. על פי ניתוחו, עיקרי הדברים שבמשפט המלך היו מגופי תורת המלוכה הכנענית. יתר על כן, להבנתו כבר בימי שלמה המלך נתפש משפט המלך מחייב ואף יושם הלכה למעשה.
בנימין אופנהיימר מצביע על הדמיון הרב בין משפט המלך לבין מסמכי אללח' ואוגרית ועל כן סבור כי התנגדות זו התעוררה באותה תקופה, בערך המאה העשירית לפני הספירה.[דרוש מקור]
פרשנות > במחקר > משפט המלך וספר המושיעים

חלק מהחוקרים רואים במשפט המלך אחד משיאיו של ספר המושיעים. מאחר שתכלית ספר זה היא התנגדות למוסד המלוכה, נאום בו דמות רבת חשיבות כמו שמואל מדגישה את חסרונות המלוכה מהווה בו נדבך חשוב.
לקריאה נוספת

אילת, משה, שמואל וכינון המלוכה בישראל, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשנ"ח. פרק ז': נאום שמואל על דמות המלוכה לעתיד לבוא, עמ' 129–144.
הערות שוליים

↑  ספר שמואל א', פרק ח', פסוקים ז'–ט'.
1 2  פרופ' משה גרסיאל, הגות במקרא: מבחר מתוך עיוני החוג לתנ"ך לזכר ישי רון, הקרן לזכר סגן ישי רון; החברה לחקר המקרא בישראל; עם עובד, 1979, נאומו של שמואל בדבר "משפט המלך"
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק ג'
↑  נחום רקובר, "דינא דמלכותא דינא", שלטון החוק בישראל, ירושלים: הוצאת נבו ו"ספריית המשפט העברי", תשמ"ט, שער שני, עמ' 66–69
↑  רש"י, מסכת סנהדרין, דף כ', עמוד ב'
↑  יד רמ"ה, מסכת סנהדרין, דף כ', עמוד ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק ד'
↑  נימוקי יוסף, מסכת נדרים, דף ט', עמוד ב' מדפי הרי"ף, באתר ספריא
↑  הרב אלחנן סמט, ‏פרשת נבות ו'משפט המלך', באתר "דעת"
↑  טלמון, שמריהו, המלוכה הישראלית בראשיתה, מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל; החברה ההיסטורית הישראלית, 1975, סדרה1 לקט מאמרים 2
↑  בנימין מזר, המלוכה הישראלית בראשיתה, מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל; החברה ההיסטורית הישראלית, 1975, המלוכה בישראל
| ספר שמואל |
| --- | --- | --- |
| תקופת עלי הכהן | הולדת שמואל • תפילת חנה • נבואת בית עלי • מלחמת אבן העזר הראשונה • החזרת ארון הברית לישראל והעלאתו לירושלים |  |
| תקופת שמואל הנביא | ארון הברית בשדה פלשתים • קרב מצפה • בקשת המלך • משפט המלך • תוכחת שמואל לעם |  |
| תקופת שאול המלך לפני משיחת דוד | משיחת שאול למלך • מלחמת שאול ונחש העמוני • מלחמת מכמש • יהונתן ויערת הדבש • מלחמת שאול בעמלק |  |
| תקופת שאול המלך לאחר משיחת דוד | משיחת דוד למלך • דוד וגוליית • ניסיונות שאול להמית את דוד • מבחן ראש החודש • בריחת דוד אל אכיש • הטבח בנוב עיר הכהנים • מרדף שאול אחר דוד במדבר יהודה • מפגש דוד ושאול במדבר עין גדי • סיפור נבל הכרמלי • מפגש דוד ושאול בגבעת החכילה • בעלת האוב מעין דור • מלחמת דוד בעמלק • המלחמה בגלבוע |  |
| תקופת דוד המלך בחברון | פילוג ממלכת שאול: בשורת הנער העמלקי • קינת דוד • מלחמת אבנר ויואב • רצח אבנר •  קינת דוד על אבנר • רצח איש בושת |  |
| תקופת דוד המלך בירושלים | כיבוש ירושלים בידי דוד • הקרב בעמק רפאים • העלאת ארון הברית • נבואת נתן • מפיבושת • מלחמת דוד בעמון וארם • מעשה דוד ובת שבע • משל כבשת הרש • מעשה אמנון ותמר • רצח אמנון • האישה החכמה מתקוע • מרד אבשלום • מרד שבע בן בכרי • האישה החכמה מאבל בית מעכה • סיפור רצפה בת איה • שירת דוד • דברי דוד האחרונים • המגפה בימי דוד |  |
| דמויות בולטות | עלי הכהן • אלקנה • חנה • שמואל הנביא • שאול המלך • יהונתן בן שאול • מיכל • דוד המלך • אחימלך בן אחיטוב • אבנר בן נר • נבל הכרמלי • אביגיל • יואב בן צרויה • אבישי בן צרויה • איש בושת • אבשלום • אמנון • תמר • מפיבושת |  |
רובוטיקה

Kismet – רובוט שפותח ב-MIT, מסוגל להביע טווח של הבעות אנושיות
רובוטיקה היא תחום עיסוק ומחקר מולטידיסיפלינארי המתמקד בתכנון, עיצוב ובנייה של רובוטים – מכונות היכולות לנוע ולהגיב בהתאם למידע מהסביבה הנרכש באמצעות חיישנים. התחומים העיקריים עליהם הרובוטיקה נשענת הם הנדסת חשמל ואלקטרוניקה, מדעי המחשב, הנדסת תוכנה, הנדסת מכונות והנדסת ייצור.
רובוט במובן הסטנדרטי הוא סוכן בעל ביטוי פיזי במרחב, אשר בדרך כלל עשוי בעיקר מגוף מכני, המשובץ רכיבים אלקטרוניים (חיישנים ורכיבי מחשוב). התבוננות באופן התנועה של רובוטים עשויה ליצור תחושה של כוונה או רצון עצמאיים. במילים אחרות, על רובוט להפגין מידה מסוימת של תבונה. אין הגדרה מדויקת המוסכמת על קהילת המחקר למושג רובוט, עם זאת מוסכם על כולם שנוסף על יכולת תבונית על רובוט להיות מסוגל לאחת או יותר מהמשימות הבאות: יכולת תנועה עצמאית, יכולת חישה ופעולה בסביבתו. במחקר ברובוטיקה נכללים תחומי המכניקה, הבקרה, האינטראקציה עם בני אדם והחישה.
אטימולוגיה

המילה רובוטיקה – מלשון רובוטה (ROBOTA), מילה צ'כית לעבודה מאולצת – חודשה על ידי המחזאי קארל צ'אפק. המובן של הרובוטים כפי שאנו מכירים אותו כיום הוצג על ידי הסופר אייזק אסימוב בספרו משנת 1950 "אני, רובוט". בספר זה הציג הסופר גם את שלושת חוקי הרובוטיקה המוטלים על הרובוטים כדי שלא יסכנו את בני האדם.
בימינו נהוג להתייחס גם אל המקבילה הדיגיטלית של רובוט – תוכנת מחשב בעלת תפקיד דומה לרובוט אשר פועלת במרחב הדיגיטלי בלבד – בשם בוט.
רובוטיקה רפואית

בבסיס הרובוטיקה הרפואית נמצאת יכולת הדיוק והנגישות הגבוהה של הרובוט יחד עם הצורך בתכונות בפרוצדורות רפואיות מגוונות. הרובוטים נמצאים בשימוש ובשלבי פיתוח מתקדמים במספר תחומים ברפואה ובהם: ניתוחים בפולשנות מזערית, ניתוחי גב (לדוגמה החברה הישראלית מזור רובוטיקה), ניתוחי מוח (ביופסיות), ניתוחים אורולוגיים וניתוחי לב. תחום הרובוטיקה הרפואית כמו תחום הרובוטיקה בכלל הוא רב תחומי ומשלב בתוכו בקרה, הנדסת מכונות, הנדסת תוכנה, אלקטרוניקה, חיישנים ואינטליגנציה מלאכותית.
רובוטיקה בישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מעבדות רובוטיקה קיימות ברוב האוניברסיטאות בישראל.
בישראל שתי מעבדות העוסקות בפיתוח רובוטים רפואיים ומתוכה צמחו פרויקטים מסחריים ורובוטים המנתחים בפועל בבתי-חולים בעולם: המעבדה לרובוטיקה רפואית ע"ש קאן הממוקמת בפקולטה להנדסת מכונות בטכניון והמעבדה לחקר רובוטיקה וקינמטיקה באוניברסיטת אריאל.
מעבדת מחקר המוקדשת לרובוטיקה ימית פועלת במרכז האקדמי רופין. מחקר בתחום הרובוטיקה מתבצע בשיתוף פעולה בין מספר מעבדות באוניברסיטת בר-אילן: קונסורציום בר-אילן לרובוטיקה המאגד מעבדות מהמחלקה למדעי המחשב בפקולטה למדעים מדויקים והמחלקה להנדסת מחשבים מבה"ס להנדסה באוניברסיטת בר-אילן. בקונסורציום נחקרים נושאים רבים, כגון - מערכות מרובות רובוטים, רובוטים המבצעים משימות בתחום האבטחה, מידול קוגניטיבי וכן קבוצת הכדורגל הרובוטי- קבוצת הרובוקאפ. הקונסרציום לרובוטיקה נמצא בקשרי עבודה צמודים עם משרדי הממשלה השונים ולקוחות תעשייתיים, במטרה לקדם פיתוחים פורצי דרך בתחום הרובוטיקה.
בישראל קמו מספר חברות הזנק משמעותיות בתחום הרובוטיקה לשימושים שונים, רפואיים, חקלאיים ואחרים. בתחום הכירורגיה הרובוטית ניתן לציין את מזור רובוטיקה ואת חברת ממיק. בנוסף, תוכנה גרפית להדמיית רובוטים פותחה על ידי חברה ישראלית, ROBCAD.
האיגוד הישראלי לרובוטיקה נרשם כעמותה ב-2011 והוא פועל לקידום ופיתוח תשתיות, מו"פ, תעשייה, והדרכה בתחום, כמו גם ארגון כנסים ואתרי אינטרנט בנושא הרובוטיקה.
ראו גם

רובוטיקה אבולוציונית
כירורגיה רובוטית
הפרדוקס של מורבק
פארו (רובוט)
הערות שוליים

↑  ניר שוולב, מבוא לרובוטיקה (ספר אלקטרוני) ,ISBN 9789657376201
↑  Mazor Robotics, Start-Up Nation Finder
↑  monimono, Homepage, Memic - Robotics Surgery Made Natural Hominis™ (באנגלית)
↑  האיגוד הישראלי לרובוטיקה (ע"ר), באתר "גיידסטאר ישראל"
| תחומים במדעי המחשב |
| --- | --- | --- |
| יסודות מתמטים | לוגיקה מתמטית • תורת הקבוצות • תורת המספרים • תורת הגרפים  • תורת הטיפוסים •  תורת הקטגוריות  • אנליזה נומרית • תורת האינפורמציה |  |
| תורת החישוביות | תורת האוטומטים • תורת הרקורסיה • תורת הסיבוכיות • מחשוב קוונטי |  |
| אלגוריתמים ומבנה נתונים | אנליזה של אלגוריתמים • גאומטריה חישובית |  |
| שפות תכנות ומהדרים | מפרש • פרדיגמת תכנות (תכנות פרוצדורלי • תכנות מונחה עצמים • תכנות פונקציונלי • תכנות לוגי) |  |
| חישוב מבוזר ועיבוד מקבילי | עיבוד מקבילי • מחשוב סריגי • בקרת מקביליות |  |
| הנדסת תוכנה | ניתוח מערכות מידע • עיצוב תוכנה • תכנות מחשבים • שיטות פורמליות • בדיקות תוכנה • מתודולוגיית פיתוח תוכנה |  |
| תקשורת | ניתוב • טופולוגיית רשת • קריפטוגרפיה |  |
| מסד נתונים | מסד נתונים יחסי • SQL • תנועה • אינדקסים • כריית מידע • CAP theorem |  |
| בינה מלאכותית | חשיבה אוטומטית • בלשנות חישובית • ראייה ממוחשבת • עיבוד שפה טבעית • בינה חישובית • מערכת מומחה • למידה חישובית • רובוטיקה |  |
| גרפיקה | הדמיה ממוחשבת • הנפשה ממוחשבת • עיבוד תמונה |  |
| שפות פורמליות | שפה רגולרית • שפה חסרת הקשר • שפה תלוית הקשר • ההיררכיה של חומסקי |  |
| שימושים במדע | ביואינפורמטיקה • מדעים קוגניטיביים • כימיה חישובית • פיזיקה חישובית • אנליזה נומרית |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541228205171  BNE: XX550609  BnF: cb11983019n (data)  GND: 4261462-4  LCCN: sh85114628  NARA: 10644311  NKC: ph125173
1966 בספרות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1966  בספרות |  |
< · 1964 · 1965 – 1966 – 1967 · 1968 · >
כל ערכי השנים בספרות במאה ה-20 · כל ערכי השנים בספרות במאה ה-21 · פורטל הספרות
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1966 ונוגעים לתחום הספרות.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
יולי דניאל, סופר דיסידנט יהודי בברית המועצות נשפט באישום שיצא בגלוי נגד המשטר הסובייטי ונדון ב-14 בפברואר ל-5 שנות מאסר בגולאג, יחד עם הסופר אנדרי סינייבסקי (שנדון ל-7 שנות מאסר).
ספרים נבחרים חדשים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ספרים נבחרים חדשים > סיפורת

"האמן ומרגריטה" מאת מיכאיל בולגקוב
"שונאים - סיפור אהבה" מאת יצחק בשביס-זינגר
"טאי פאן" מאת ג'יימס קלאוול
"Der Meteor" מאת פרידריך דירנמאט
"The Magus" מאת ג'ון פאולס
"יום הדין" מאת ברנרד מלמוד
"ז'אן דה פלורט" מאת מרסל פניול
"הזעקה של אוסף 49" מאת תומאס פינצ'ון
"הווידויים של נט טרנר" מאת ויליאם סטיירון
"גולת המאנדלה" מאת פטריק וייט
"רוזנקרנץ וגילדנשטרן מתים" מאת טום סטופארד
"בדם קר" מאת טרומן קפוטה
"השיר על ילדי סיביר" מאת טימו ק. מוקה
ספרים נבחרים חדשים > סיפורת > פנטזיה ומדע בדיוני

"Fantastic Voyage" מאת אייזק אסימוב
"S is for Space" מאת ריי ברדבורי
"The Crystal World" ו-"The Impossible Man" מאת ג'יימס גראהם באלארד
"Now Wait for Last Year",‏ "The Unteleported Man" ו-"The Crack in Space" מאת פיליפ ק. דיק
"עריצה היא הלבנה" מאת רוברט היינליין
"קונאן הברברי" מאת רוברט אי. הווארד
"The Dark Brotherhood and Other Pieces" מאת ה.פ. לאבקרפט
"אדון החלומות" מאת רוג'ר זילאזני
"Akt" מאת זדנק סווראק – דמותו של יארה צימרמן הוצגה לראשונה
"Destination: Void" מאת פרנק הרברט
"המוח הירוק מאת פרנק הרברט
ספרים נבחרים חדשים > סיפורת > אימה, ספרות בלשית ומתח

"בדם קר" מאת טרומן קפוטה
"אוקטופוסי" מאת איאן פלמינג
"One Fearful Yellow Eye" מאת ג'ון מקדונלד
"דו-קרב במצולות ים" מאת אליסטר מקלין
ספרים נבחרים חדשים > ספרי ילדים

"טירת ליר" מאת לויד אלכסנדר
"אצבע הקסם" מאת רואלד דאל
ספרים נבחרים חדשים > ספרי שירה

"The Circle Game" ו-"Speeches for Doctor Frankenstein" מאת מרגרט אטווד
"Death of a Naturalist" מאת שיימוס היני
"שחפים ממתינים" מאת ראובן בן-יוסף
קובץ שירים מאת דוד פוגל
"מעבר יבוק" מאת שמעון הלקין
מבחר יצירות מאת ש. שלום
"כל החלב והדבש" מאת נתן זך
ספרים נבחרים חדשים > ספרי עיון

"אדם רגיש מאוד" מאת איליין ארון
נפטרו

5 במרץ – אנה אחמטובה, משוררת רוסית, מגדולי היוצרים בשפה הרוסית במאה ה-20 (נולדה ב-1889)
10 באפריל – אוולין וו, סופר בריטי (נולד ב-1903)
13 באפריל – ז'ורז' דיאמל, סופר ומשורר צרפתי (נולד ב-1884)
27 ביוני – ארתור ויילי, חוקר מזרח אסיה אנגלי וסינולוג נודע ממוצא יהודי (נולד ב-1889)
7 ביולי – ז'אן ארפ, צייר פסל ומשורר שווייצרי (נולד ב-1886)
11 ביולי – דלמור שוורץ, משורר אמריקאי מברוקלין, ניו יורק (נולד ב-1913)
6 באוגוסט – קורדוויינר סמית, דיפלומט, איש ביון אמריקאי ומהחשובים שבסופרי המדע הבדיוני במאה ה-20 (נולד ב-1913)
28 בספטמבר – אנדרה ברטון, סופר ומשורר צרפתי ומראשי הזרם הסוריאליסטי באמנות (נולד ב-1896)
פרסים

פרס נובל לספרות מוענק לשמואל יוסף עגנון ולנלי זק"ש
פרס הוגו מוענק לפרנק הרברט על ספרו חולית ולרוג'ר זילאזני על ספרו "... And Call Me Conrad"
פרס פוליצר בספרות מוענק ל-Katherine Anne Porter על מקבץ מסיפוריה
פרס ישראל לספרות תורנית מוענק ליצחק אריאלי
פרס ישראל במדעי היהדות מוענק לשלמה מורג עבור ספרו "העברית שבפי יהודי תימן"
פרס אנדרסן מוענק לטובה ינסון על תרומתה לספרות הילדים
ראו גם

1965 בספרות
1966
1967 בספרות
שנים בספרות
ספרות
X-10 (מטוס ללא טייס)

ה-X-10 מתוצרת נורת' אמריקן אוויאיישן, בדומה ל-X-9 שרייק, הוא מדגים טכנולוגיה לא מאויש לטכנולוגיות טילים מתקדמות המשתייך לסדרת מטוסי ה-X. הוא נועד להשיג תוצאות מחקריות לצורך פיתוח טיל השיוט SM-64 נואחו.
היסטוריה

פיתוח טילי שיוט קרקע-קרקע על-קוליים ארוכי טווח בנורת' אמריקן שהחל ב-1946 הוביל לבסוף לפיתוח ה-SM-64 נואחו. לצורך השגת תוצאות מחקריות לפיתוח ה-SM-64, נבנה ה-RTA-A-5, ששמו שונה ל-X-10 ב-1951, והוא טס לראשונה ב-13 באוקטובר 1953.
ה-X-10 הונע על ידי שני מנועי טורבו-סילון, כלל כן נסע מתקפל ויכול היה להמריא ממסלול המראה ולנחות עליו כמו מטוס רגיל. הקנארדים וכנפי הדלתא שלו היו זהים לאלו ששימשו בטיל הנואחו. ה-X-10 נשלט מהקרקע על ידי מפעיל באמצעות מערכת הנחיה, ששידרה לו פקודות ברדיו, וצויד במערכת טייס אוטומטי לטיסה יציבה. מטוסי X-10 מאוחרים יותר כללו מערכת ניווט אינרציאלית.
בזמנו, ה-X-10 היה המטוס המהיר ביותר שהיה מונע על ידי מנועי טורבו-סילון, בהגיעו למהירות שיא של מאך 2.05. הגובה המרבי אליו הגיע ה-X-10 הוא 44,800 רגל. התוכנית המוצלחת הופסקה ב-1956, עם התחלת הניסויים הראשונים בטיל הנואחו. התוכנית עברה מבסיס אדוארדס לקייפ קנבראל ב-1955. הטיסה האחרונה של ה-X-10,‏ 27 במספר, נערכה ב-26 בינואר 1959. מתוך שלושה עשר מטוסי X-10 שנבנו, רק עשרה שימשו לניסויים. פרט ל-X-10 אחד, אבדו כל מטוסי ה-X-10 בתאונות נחיתה או כששימשו כמטרות לירי. ה-X-10 היחיד ששרד מוצג כיום במוזיאון הלאומי של חיל האוויר האמריקני בבסיס חיל האוויר רייט-פטרסון, ליד דייטון אשר באוהיו.
לנדון דונובן

דונובן במהלך משחק ב-2009
לנדון טימות'י דונובן (באנגלית: Landon Timothy Donovan; נולד ב-4 במרץ 1982 באונטריו שבקליפורניה) הוא כדורגלן עבר אמריקאי. דונובן שיחק כחלוץ שני, בדרך כלל באגף השמאלי, ומזוהה בעיקר עם המועדון האמריקאי לוס אנג'לס גלקסי בו שיחק ברוב הקריירה שלו. דונובן הוא מלך השערים של נבחרת ארצות הברית בכל הזמנים, וכן מוביל את דירוג הבישולים שלה בכל הזמנים.