stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עדן אטיאס
השכלה

אטיאס בוגר תואר ראשון במדעי המחשב ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב (1997), בוגר המכללה לביטחון לאומי ובעל תואר שני במינהל ציבורי מאוניברסיטת חיפה (2008).
הערות שוליים

↑  אתר החברה
↑    ביני אשכנזי, ‏האם בקרוב נקבל משלוחי פיצה דרך האוויר?, בעיתון מקור ראשון, 29 בספטמבר 2021
עונת 1993/1994 בליגה הלאומית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  28 באוגוסט 1993 – 4 ביוני 1994 (281 ימים)
 מספר משתתפות:  14
 הזוכה:  מכבי חיפה
 מספר משחקים:  273
 מספר שערים:  788 (2.89 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל אלון מזרחי (28 שערים)
 השחקן המצטיין:  ישראל אייל ברקוביץ'
 → 1992/19931994/1995 ←
 
עונת 1993/1994 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-38 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הליגה כללה 14 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 3 סיבובים בני 13 משחקים כל אחד - 39 מחזורים בסה"כ. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1993/1994 היו מכבי הרצליה, מכבי עירוני אשדוד והפועל כפר סבא.
בעונה זו נשברו שיאים רבים בכדורגל הישראלי, כאשר הבולטים שבהם הם פתיחת העונה המושלמת של מכבי תל אביב עם 11 ניצחונות רצופים וסיומה של העונה הסדירה בזכייתה של מכבי חיפה באליפות ללא הפסד ליגה בעונה של 39 מחזורים. שיא נוסף בעונה זו היה מספר הנקודות שצברה מכבי חיפה (95 נקודות), שלא נשבר עד היום. בעקבות זכייתה של חיפה באליפות באותה עונה נכתב שיר האליפות "ירוק בעיניים".
מלך השערים והמבקיע המצטיין של העונה היה אלון מזרחי ממכבי חיפה עם 28 שערים. לכדורגלן העונה בישראל נבחר אייל ברקוביץ', קשרה של מכבי חיפה שכבש 10 שערים ובישל 13. שחקנים בולטים אחרים היו קשרה הימני של מכבי חיפה אלון חזן שכבש 8 שערים ובישל 16 והקשר האחורי של מכבי חיפה סרגיי קנדאורוב שכבש 10 שערים ובישל 5.
בסיום העונה הפועל כפר סבא ירדה ליגה. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1994/1995 היו הפועל בית שאן, בית"ר תל אביב ועירוני ראשון לציון.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי חיפה | 39 | 28 | 11 | 0 | 97 | 27 | 70 | 95 | העפילה לשלב מוקדמות ליגת האלופות |
| 2 | מכבי תל אביב | 39 | 27 | 7 | 5 | 80 | 36 | 44 | 88 | העפילה לשלב המוקדמות גביע אירופה למחזיקות גביע |
| 3 | הפועל באר שבע | 39 | 18 | 11 | 10 | 54 | 38 | 16 | 65 | העפילה לשלב הבתים גביע האינטרטוטו |
| 4 | בית"ר ירושלים | 39 | 19 | 7 | 13 | 75 | 66 | 9 | 64 |  |
| 5 | הפועל תל אביב | 39 | 16 | 6 | 17 | 61 | 59 | 2 | 54 |  |
| 6 | מכבי נתניה | 39 | 13 | 10 | 16 | 64 | 71 | 7- | 49 |  |
| 7 | הפועל פתח תקווה | 39 | 12 | 12 | 15 | 53 | 56 | 3- | 48 |  |
| 8 | מכבי פתח תקווה | 39 | 11 | 14 | 14 | 37 | 43 | 6- | 47 |  |
| 9 | בני יהודה תל אביב | 39 | 13 | 8 | 18 | 55 | 67 | 12- | 47 |  |
| 10 | צפרירים חולון | 39 | 11 | 12 | 16 | 43 | 68 | 15- | 45 |  |
| 11 | מכבי הרצליה | 39 | 10 | 11 | 18 | 41 | 53 | 12- | 41 |  |
| 12 | מכבי עירוני אשדוד | 39 | 9 | 11 | 19 | 53 | 57 | 4- | 38 |  |
| 13 | הפועל חיפה | 39 | 7 | 13 | 19 | 39 | 80 | 41- | 34 | משחקי מבחן  (נשארה בליגה) |
| 14 | הפועל כפר סבא | 39 | 7 | 11 | 21 | 36 | 64 | 18- | 32 | ירדה ליגה |
משחקי המבחן

בסיום העונה התקיימו משחקי מבחן לליגה הבכירה כשהפועל חיפה שסיימה במקום ה-13 בליגה התמודדה מול שמשון תל אביב שסיימה במקום הרביעי בליגת המשנה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 ביוני 1994 | הפועל חיפה | 0 - 1 | שמשון תל אביב | אצטדיון קריית אליעזר |
| 11 ביוני 1994 |  |  |  | אצטדיון קריית אליעזר |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 ביוני 1994 | שמשון תל אביב | 0 - 3 | הפועל חיפה | אצטדיון רמת גן |
| 18 ביוני 1994 |  | (סיקור) | נצח מסובי (2), דני ניראון | אצטדיון רמת גן |
הפועל חיפה ניצחה 3-1 בסיכום שני המשחקים ונשארה בליגה הבכירה.
עפרת ברזל

המטיט הוא המרכיב העיקרי בעפרת ברזל ממכרות בברזיל
עפרת ברזל היא עפרה הכוללת סלעים ומינרלים מהם ניתן להפיק באופן כלכלי ברזל מתכתי. העפרות עשירות בדרך כלל בתחמוצות ברזל וצבעיהן מגוונים, החל מאפור כהה, צהוב עז, סגול, וכלה באדום חלודה. הברזל עצמו נמצא בדרך כלל בצורות המינרליות: מגנטיט (Fe3O4), המטיט (Fe2O3), גתיט (FeOOH), לימוניט (FeO(OH)·nH2O), או סידריט (FeCO3). המטיט אף ידוע כ"עפרת ברזל טבעית": שריד מימי העבר, אז חלק ממכרות ההמטיט הכילו עד 66% ברזל וניתן היה להזין את העפרה ישירות לכבשן כדי להפיק ברזל.
עפרת ברזל היא חומר הגלם להפקת ברזל, שהוא בתורו חומר הגלם העיקרי להפקת פלדה. 98% מעפרת הברזל אותה כורים בעולם משמשת להפקת פלדה.
הפלדה מהווה כ-95% מכלל שוק המתכות העולמי. השימוש העיקרי בפלדה הוא בענף הבניה, בתעשיית הספנות, בתעשיית הרכב ובייצור מכונות. כתוצאה מכך, למחירי עפרת הברזל השפעה נרחבת, ישירה ועקיפה, על מדדי הכלכלה בעולם.
הפקה וצריכה

| מדינה | תפוקה |
| --- | --- |
סין: 707
ברזיל: 354
אוסטרליה: 299
הודו: 180
רוסיה: 105
אוקראינה: 78
ארצות הברית: 53
דרום אפריקה: 42
קנדה: 33
איראן: 32
שוודיה: 25
קזחסטן: 24
ונצואלה: 23
מקסיקו: 13
מאוריטניה: 12
מדינות אחרות: 50
סה"כ בעולם: 2,030
סלעים עשירים בברזל נפוצים בכל העולם, אולם במספר מצומצם יחסית של מדינות נמצאו מרבצים של עפרת ברזל שמהן הפקת ברזל כדאית מבחינה כלכלית. המגבלה העיקרית לכדאיות הכלכלית שבהפקת ברזל ממרבץ עפרת ברזל אינו בהכרח איכות העפרה או גודל המרבץ, אלא במיקום המרבץ ביחס לשוק, עלות שינוע העפרה מן המכרה אל השוק, עלויות האנרגיה הדרושות להפקה, ושיקולים דומים.
כריית עפרת ברזל היא עסק הפועל בהיקף ענק ובמתח רווחים נמוך. כריית עפרת ברזל דורשת השקעות גדולות בתשתיות, כגון סלילת מסילות ברזל לצורך שינוע העפרה מן המכרה למזח שם תועמס על אוניית צובר. מסיבות אלה כריית עפרת ברזל נעשית בידי מספר מצומצם יחסית של חברות.
התפוקה העולמית השנתית הממוצעת היא כמיליארד טונות של עפרת ברזל בשנה. יצרנית עפרת הברזל הגדולה ביותר בעולם היא חברת המכרות הברזילאית Vale, ואחריה החברות הבריטיות-אוסטרליות BHP Billiton, ו-Rio Tinto Group. נפח המסחר הימי בעפרת ברזל - כמויות עפרת הברזל המשונעות באוניות צובר ממדינת המכרה למדינות אחרות - הייתה בהיקף של 849 מיליון טון בשנת 2004. אוסטרליה וברזיל שולטות בתחום המסחר הימי בעפרת ברזל, ומחזיקות בנתח של 72% מן השוק העולמי. שלוש החברות הגדולות בעולם שולטות יחד ב-66% מן השוק העולמי.
הצרכניות העיקריות של עפרת ברזל בעולם הן סין, יפן, קוריאה הדרומית, ארצות הברית, והאיחוד האירופי. סין היא המפיקה, הצרכנית, והיבואנית הגדולה בעולם של עפרת ברזל ואף המפיקה הגדולה בעולם של ברזל גולמי. בשנת 2004 יעדו של רוב הסחר הימי בעפרת ברזל (52%) היה סין. אף שסין היא המפיקה הגדולה בעולם של עפרת ברזל, היא ממשיכה לרכוש, ולהוביל לסין בדרך הים, עפרת ברזל איכותית יותר ממכרות באוסטרליה.
הפקה וצריכה > שוק עפרת הברזל

החל משנות ה-60 נקבעו מחירי עפרת הברזל בשוק העולמי בשיטה המכונה "שיטת קנה מידה" (באנגלית: benchmark system), בין החברות המובילות בכריית עפרת ברזל לבין יצרני הברזל הגולמי. באופן מסורתי, קבעה העסקה הראשונה בין שני צדדים אלה קנה מידה שעל פיו התנהלה כל התעשייה לאורך כל השנה. שיטה זו החזיקה מעמד עד 2008, אז כרתו שלוש החברות המפיקות השולטות בשוק (Vale, Rio Tinto, BHP Billiton) הסכם עם יפן להוזלת מחירי העפרה ב-33%, אולם סין דחתה את "אמת המידה" שנקבעה ודרשה הפחתה גדולה יותר במחיר. במקביל גילתה BHP Billiton, אשר ניסתה לבטל את שיטת אמת המידה, כי כשליש מלקוחותיה רוכשים ממנה עפרת ברזל במחירי השוק. עפרת ברזל אף נסחרת בשוק הסחורות העולמי, אולם באופן מסורתי היקפו של שוק זה היה קטן בהרבה מגודל העסקאות שנכרתו בין שלוש חברות הכרייה הגדולות ליצרני הברזל, על פי מחירי אמת מידה.
שיטת קביעת המחיר המסורתית של עפרת הברזל היא בעייתית כיוון שכאשר מחירי העפרה בשוק הסחורות גבוהים יותר ממחירי אמת המידה, הרי שחברות הכרייה מפסידות הכנסות שהיו באות להן לו היו מוכרות את העפרה בשוק. מנגד, כאשר מחירי מחירי העפרה בשוק נמוכים ממחירי אמת המידה, חלק מיצרני הברזל מעדיפים להסתיר מחברות הכרייה כי הם רוכשים את העפרה בשוק הסחורות. נכון לשלהי העשור הראשון של המאה ה-21 קיימת דעיכה הדרגתית של מספר העסקאות בתחום זה הנעשות על פי מחירי אמת מידה, ועליה בעסקאות הנעשות בשוק הסחורות. ככל שגדל היקף העסקאות בתחום זה, הנעשות במסגרת שוק הסחורות, משתכללים אף המכשירים הפיננסיים הנמצאים בשימוש בשוק זה. עם זאת, במקרים מסוימים גבוה יותר מחיר ההובלה הימית של עפרת ברזל מערך העפרה. מצב זה רלוונטי באופן מיוחד לעפרת הברזל המופקת בברזיל, אשר הובלתה לסין, הצרכנית המרכזית בשוק, יקרה הרבה יותר מהובלת עפרה מאוסטרליה. מסיבה זו דרשו בעבר חברות הכרייה האוסטרליות מחירים גבוהים יותר עבור העפרה שהפיקו, כיוון שזול יותר להובילה ליצרני הברזל.
עלות המשלוח הזולה יחסית גורמת לניצול יתר של המכרות הפתוחים בגואה, אמנם אחוז הברזל באדמה נמוך יחסית אבל הקרבה לסין מפצה על כך.
עתודות

עתודות עפרת ברזל בעולם, בעשור הראשון של המאה ה-21, הן עצומות. אולם יש הטוענים כי העלייה המהירה בצריכת ברזל ומוצריו בעולם עלולה בעתיד לגרום אף להצטמצמות עתודות אלה. כך למשל, מומחה ממכון וורלדוואטש (Worldwatch Institute), ארגון אמריקאי העוסק באיכות הסביבה בעולם, טען בספר שפרסם בשנת 2006 כי עתודות עפרת הברזל בעולם עלולות להיגמר בתוך 64 שנים, אף בהנחה שמרנית של גידול שנתי בשיעור 2% בצריכה העולמית של ברזל.
עתודות עפרת הברזל הגדולות ביותר בעולם נמצאות כיום בגינאה. עפרה זו נחשבת איכותית במיוחד, משום שרובה מכילה מעל ל-65% ברזל. מרבצי עפרת הברזל בגינאה נמצאים בעיקר בדרום ומרכז המדינה: סימנדו, זוגוטה, ונימבה בדרום-מזרח, וקאליה במרכז המדינה.
ראו גם

עפרה (מחצב)
ברזל
מטלורגיה
כבשן
כריה
הערות שוליים

↑  Iron Ore Statistics and Information | U.S. Geological Survey, www.usgs.gov
↑  Javier Blas, Iron ore pricing emerges from stone age, FT.com, 26.10.2009
↑  Lester R. Brown, Plan B 2.0: Rescuing a Planet Under Stress and a Civilization in Trouble. W. W. Norton, 2006. ISBN 0393328317. p. 109
↑  Iron ore, Ministry of Mines and Geology | Republic of Guinea (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563063605171  BnF: cb11980040r (data)  GND: 4014063-5  LCCN: sh85068220  NARA: 10647271  NDL: 00572806  NKC: ph127953
ענתות (אתר מקראי)

ערך זה עוסק באתר מקראי. אם התכוונתם לשמו הקודם של יישוב קהילתי - היום שמו עלמון, ראו .
ענתות (ענאתא), תחריט מאמצע המאה התשע עשרה
מצפה
רמון
מצפה
רמון
עֲנָתוֹת היא אתר מקראי, צפונית מירושלים, אשר מזוהה ככפר הכלול בפרברי העיר נוב. ואילו יש המזהים אותו עם מיקומו של הפרבר הערבי ענאתא. הכפר היה ממוקם בדרך העתיקה היורדת מגבע אל עין פרת - היום כ-5 ק"מ ממזרח לכביש 60 בקטע בין ירושלים לרמאללה. לפי הסברה, מקומה של ענתות הקדומה, עיר הכהנים בתחום נחלת שבט בנימין שבה נולד ירמיהו הנביא, הייתה מצויה בגבעה "ראס אל-חָרוּבָּה" - גובה 748 מטר - היום בכפר ענאתא.
מקור השם

השם ענתות מכיל את שם אלת המלחמה הכנענית ענת, ועל כן סוברים כי העיר נקראה כך על שם במה קדומה, מקום פולחן עתיק לאלה זו, שהיה בה לפני ההתנחלות הישראלית או אף אחר כך. אתר כנעני נוסף שהוקדש לאלה היה מצוי ב"בית ענת".
אזכורים במקרא

לפי הכתובים במקרא העיר ענתות הייתה מיושבת בבני ישראל מתקופת ההתנחלות של שבטי ישראל בארץ בימי יהושע בן נון ועד לימי בית שני.
בעת חלוקת ארץ כנען לשבטי ישראל ניתנה ענתות לנחלת שבט בנימין, אך על פי הגורל שנערך במשכן שילה הפכה לאחת משלוש עשרה ערי הכהנים, וכן כאחת מערי המקלט. כך כתוב בספר יהושע: "וּמִמַּטֵּה בִנְיָמִין, אֶת-גִּבְעוֹן וְאֶת-מִגְרָשֶׁהָ, אֶת-גֶּבַע, וְאֶת-מִגְרָשֶׁהָ. אֶת-עֲנָתוֹת, וְאֶת-מִגְרָשֶׁהָ, וְאֶת-עַלְמוֹן, וְאֶת-מִגְרָשֶׁהָ: עָרִים, אַרְבַּע. כָּל-עָרֵי בְנֵי-אַהֲרֹן, הַכֹּהֲנִים--שְׁלֹשׁ-עֶשְׂרֵה עָרִים, וּמִגְרְשֵׁיהֶן".
שלמה המלך הדיח את אביתר הכהן מכהונתו כתגובה להשתתפותו במרד אדוניה וציווה עליו לשוב אל שדותיו בענתות "וּלְאֶבְיָתָר הַכֹּהֵן אָמַר הַמֶּלֶךְ עֲנָתֹת לֵךְ עַל שָׂדֶיךָ כִּי אִישׁ מָוֶת אָתָּה וּבַיּוֹם הַזֶּה לֹא אֲמִיתֶךָ כִּי נָשָׂאתָ אֶת אֲרוֹן ה' אלוהים לִפְנֵי דָּוִד אָבִי וְכִי הִתְעַנִּיתָ בְּכֹל אֲשֶׁר הִתְעַנָּה אָבִי"(מלכים א' פרק ב פס' כו).
ענתות מוזכרת כעירו של ירמיהו הנביא לפי ספר ירמיהו: "דִּבְרֵי יִרְמְיָהוּ, בֶּן-חִלְקִיָּהוּ, מִן-הַכֹּהֲנִים אֲשֶׁר בַּעֲנָתוֹת, בְּאֶרֶץ בִּנְיָמִן" (פרק א' א'). אנשי ענתות מתנכלים לירמיהו בשל נבואותיו וה' מצווה אותו :"לָכֵן, כֹּה-אָמַר ה' עַל-אַנְשֵׁי עֲנָתוֹת, הַמְבַקְשִׁים אֶת-נַפְשְׁךָ, לֵאמֹר: לֹא תִנָּבֵא בְּשֵׁם ה', וְלֹא תָמוּת בְּיָדֵנוּ" (פרק י"א, כ"א)
. ובפסוק הבא גם נקבע גורל תושבי ענתות: "לָכֵן, כֹּה אָמַר ה' צְבָאוֹת, הִנְנִי פֹקֵד, עֲלֵיהֶם: הַבַּחוּרִים, יָמֻתוּ בַחֶרֶב, בְּנֵיהֶם וּבְנוֹתֵיהֶם, יָמֻתוּ בָּרָעָב. וּשְׁאֵרִית, לֹא תִהְיֶה לָהֶם: כִּי-אָבִיא רָעָה אֶל-אַנְשֵׁי עֲנָתוֹת, שְׁנַת פְּקֻדָּתָם" (שם, כ"ב - כ"ג).
ירמיהו הנביא קונה בענתות על פי צו אלוהי את השדה של חנמאל בן שלום, בן דודו (שם פרק ל"ב).
ישעיהו הנביא מתאר את מסלול הנסיגה של אשור מממלכת יהודה וכולל את העיר ענתות בין הערים שיהיו במסלול הנסיגה. וכך כתוב בספר ישעיהו (בהשמטות) :" לָכֵן, כֹּה אָמַר ה' צְבָאוֹת, אַל-תִּירָא עַמִּי יֹשֵׁב צִיּוֹן, מֵאַשּׁוּר; בַּשֵּׁבֶט יַכֶּכָּה, וּמַטֵּהוּ יִשָּׂא-עָלֶיךָ בְּדֶרֶךְ מִצְרָיִם... בָּא עַל-עַיַּת, עָבַר בְּמִגְרוֹן; לְמִכְמָשׂ יַפְקִיד כֵּלָיו. עָבְרוּ מַעְבָּרָה, גֶּבַע מָלוֹן לָנוּ; חָרְדָה הָרָמָה, גִּבְעַת שָׁאוּל נָסָה. צַהֲלִי קוֹלֵךְ, בַּת-גַּלִּים; הַקְשִׁיבִי לַיְשָׁה, עֲנִיָּה עֲנָתוֹת. נָדְדָה, מַדְמֵנָה; יֹשְׁבֵי הַגֵּבִים, הֵעִיזוּ. עוֹד הַיּוֹם בְּנֹב לַעֲמֹד; יְנֹפֵף יָדוֹ הַר בית (בַּת-) צִיּוֹן, גִּבְעַת יְרוּשָׁלִָם. (פרק י', כ"ד- ל')
בספר נחמיה מוזכר ענתות כשם פרטי, בין אלה הכורתים אמנה. וכך כתוב בפרק י' (בהשמטות): " וּבְכָל-זֹאת, אֲנַחְנוּ כֹּרְתִים אֲמָנָה וְכֹתְבִים; וְעַל, הֶחָתוּם, שָׂרֵינוּ לְוִיֵּנוּ, כֹּהֲנֵינוּ. וְעַל, הַחֲתוּמִים: נְחֶמְיָה הַתִּרְשָׁתָא בֶּן-חֲכַלְיָה, וְצִדְקִיָּה. . רָאשֵׁי, הָעָם: ..חָרִיף עֲנָתוֹת. (פסוקים א'-כ')
ובפרק י"א בספר נחמיה מובאות הערים שישובן חודש בימי בית שני וגם ענתות נמנית עמן. וכך כתוב (בהשמטות) : וּפְקִיד הַלְוִיִּם, בִּירוּשָׁלִַם--עֻזִּי בֶן-בָּנִי בֶּן-חֲשַׁבְיָה, בֶּן-מַתַּנְיָה בֶּן-מִיכָא: מִבְּנֵי אָסָף הַמְשֹׁרְרִים, לְנֶגֶד מְלֶאכֶת בֵּית-הָאֱלֹהִים... וּבְנֵי בִנְיָמִן, מִגָּבַע, מִכְמָשׂ וְעַיָּה, וּבֵית-אֵל וּבְנֹתֶיהָ. עֲנָתוֹת נֹב, עֲנָנְיָה. חָצוֹר רָמָה, גִּתָּיִם. חָדִיד צְבֹעִים, נְבַלָּט. לֹד וְאוֹנוֹ, גֵּי הַחֲרָשִׁים. וּמִן-הַלְוִיִּם--מַחְלְקוֹת יְהוּדָה, לְבִנְיָמִין. (פסוקים כ"ב - ל"ו)}
על העיר המקראית

נגה הראובני בספרו אור חדש על ספר ירמיהו מנסה ללמוד מתוך נבואות ירמיהו על חיי היום-יום בעיר המקראית. הוא יוצא מההנחה כי ירמיהו הנביא, אף על פי שהיה "מן הכהנים אשר בענתות בארץ בנימין" (יר' א, א; כט, כז), הוא לא שרת בכהונה. ענתות הייתה עירו של אביתר הכהן, ושם ישב לאחר ששלמה המלך הדיחו מן הכהונה (ספר מלכים א' ב, כז). יש לשער לפיכך, שמשפחת הכהנים אליה השתייך ירמיהו הייתה מצאצאי אביתר לבית עלי הכהן ולא מבני צדוק שהיו כהני המקדש בירושלים.
ימי חייו הרגילים עברו כדרך כל תושבי ענתות. הוא עבד בשדות משפחתו בענתות ואף היה רועה את צאנו עם רועי ענתות. נגה הראובני מפרט את ממצאיו לגבי אורח החיים של תושבי ענתות:
רעיית צאן היא מלאכה קשה ועד היום רק צעירים עוסקים בה. וכך כתוב בספר ירמיהו: " וַאֲנִי לֹא-אַצְתִּי מֵרֹעֶה אַחֲרֶיךָ, וְיוֹם אָנוּשׁ לֹא הִתְאַוֵּיתִי אַתָּה יָדָעְתָּ; מוֹצָא שְׂפָתַי, נֹכַח פָּנֶיךָ הָיָה".(פרק ט"ז, י"ז) משמעות הפסוק, אני לא עזבתי מהר את תפקידי כרועה צאן על מנת להיות נביא, דהיינו הוא היה רועה צאן.
הוא גם נהג ללכת לירושלים, כנראה לימי השוק או כדומה, כמנהג תושבי ענתות, עד היום הזה. ולכן אנו מוצאים כי ירמיהו משתמש בביטויים כמו: "השכם ודבר" - אם אתה רוצה להספיק להגיע בבוקר לשוק, כאשר הבאים בשעריו עדיין יש להם סבלנות להאזין לך - כדאי שתשכים בבוקר ותגיע העירה מוקדם.
מונח נוסף קשור בהליכה לעיר הבירה: "הלוך וקראת" - כדי לקרוא את דברי הנביא בעיר יש להקדים לכך את ההליכה לירושלים.
ואחרון, הבא לירושלים מהצפון, עד היום, בכביש 60, רואה את העיר העתיקה בעמק. וירמיהו מתאר את ירושלים כ"יושבת העמק". מפרשי המקרא לא הצליחו למצוא קשר בין מרכז העיר שהוא "הר" - הר הבית לבין היותה בעמק. היותו תושב ענתות מסביר גם זאת.
תשובתם של אנשי ענתות המקראית

במדרש רבה מובא שאנשי ענתות עשוּ תשובה ובשל כך בוטלה גזרת הכליה שנגזרה עליהם:
לדעתיה דרבי יהושע בן לוי דאמר תשובה עשתה את הכל - ממי את למד? מאנשי ענתות, שנאמר: "כה אמר ה' וגו', הבחורים ימותו בחרב".
וכיון שעשו תשובה - זכו להתייחס, שנאמר: "אנשי ענתות מאה ועשרים ושמנה".
לקריאה נוספת

נגה הראובני, אור חדש על ספר ירמיהו, "יד למעיין" - הוצאת עם עובד, תש"י - 1950
הערות שוליים

↑  ספר הזוהר חלק א, דף סג עמוד ב
↑  John Skinner, Prophecy and religion : studies in the life of Jeremiah, Seventh Impression, Cambridge University Press, 1951, עמ' 18-19
↑  במפת PEF משנת 1880 היא מכונה : Rus el Kharruleh
↑  פנחס נאמן, אנציקלופדיה גאוגרפית מקראית, תשכ"ו
↑  יהושע, כ"א, י'–י"ג; דברי הימים א', ו', ל"ט–מ"א
↑  ירמיה, י"א, כ"ג.
↑  נחמיה, ז', כ"ז.
| ערי הכהנים בעת בית ראשון ושני |
| --- | --- | --- |
| תשע ערים משבט יהודה ושמעון | חברון • לִבְנָה • יַתִּר • אֶשְׁתְּמוֹעַ • חלן • דְּבִר	 • עין • יֻטָּה • בית שמש |  |
| ארבע ערים משבט בנימין | גבעון • גבע • עֲנָתוֹת • עַלְמוֹן |  |
| כ"ד ערי הגליל בהן התיישבו משמרות הכהונה לאחר חורבן בית שני | מירון • ציפורי • פסוטה • עילוט • בית לחם הגלילית • יודפת • עיילבון • שדה עמודים • חירבת אירביד • כאבול • כפר כנא • צפת • תל מעון (טבריה) • שיחין • מע'אר • חרבת יבנית • כפר ממלח • נצרת • עראבה • מגדל • כוכב הירדן - כאוכב אל הווא • כפר ענאן • תל צלמון • חמי טבריה (חמת אריח) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007473598305171
פוקיס

| --- | --- |
מקדש אפולו באתר הארכאולוגי של דלפי, פוקיס.
מקדש אפולו באתר הארכאולוגי של דלפי, פוקיס.
 מדינה:  יוון יוון
 מחוז:  מרכז יוון
 חבל ארץ:  יוון התיכונה
 רשויות מוניציפליות ביחידה האזורית:  1. דלפי 2. דורידה 
 בירת היחידה האזורית:  אמפיסה
 שטח:  2,120 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביחידה האזורית:  40,343 (2011)
  ‑ צפיפות:  19 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  38°30′N 22°15′E﻿ / ﻿38.5°N 22.25°E﻿ / 38.5; 22.25 
 http://www.fokida.gr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   מיקומה של פוקיס (מסומנת באדום) ביוון    החלוקה המנהלית של פוקיס לרשויות מוניציפליות. tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
פוקיס (ביוונית מודרנית: Φωκίδα, ביוונית עתיקה: Φωκίς) היא יחידה אזורית וחבל ארץ היסטורי של יוון. פוקיס שייכת למחוז מרכז יוון, וממוקמת במרכז יוון התיכונה, בין בויאוטיה במזרח, מפרץ קורינתוס בדרום, אטוליה-אקארנאניה במערב, לבין פתיאוטיס בצפון. גבולותיה של פוקיס העתיקה היו מצומצמים יותר, והיא גבלה בחבלי הארץ העתיקים של לוקריס ושל דוריס במזרח ובצפון, חבלי ארץ שחלקים נרחבים מהם שייכים ליחידה האזורית המודרנית.
שטחה הכולל של פוקיס המודרנית עומד על 2,210 קמ"ר, ונכון לשנת 2011, אוכלוסייתה מונה 40,343 נפשות, מה שהופך אותה לאחת מהיחידות האזוריות הכי פחות מאוכלסות ביוון. היישוב הגדול ביותר בפוקיס הוא אמפיסה, שמהווה גם את בירתה המנהלית.
פוקיס העתיקה הייתה מאוכלסת בדלילות, ותושביה, שהתארגנו בפדרציה של שבטים, עסקו בעיקר בחקלאות ומרעה. חשיבותה ההיסטורית של פוקיס הייתה במיקומה של דלפי בתחומיה: דלפי הייתה מקום מושבו של האורקל מדלפי, שהיה האורקל החשוב ביותר ביוון הקלאסית, והיא הייתה אתר חשוב עבור המאמינים באל אפולו. בנוסף לכך המקום המקודש בדלפי היה מקדש פאן-הלני, ובמקום זה התחרו פעם בארבע שנים ספורטאים מכל רחבי העולם היווני במשחקים הפיתיים. בשל החשיבות הדתית של דלפי, הפוקים סבלו מהתערבויות מתמדת בענייניהם מידי שכניהם, והם הותקפו בשורה של מלחמות, הידועות כמלחמות הקודש של דלפי, על ידי הכוחות הבולטים ביוון העתיקה.
עונת 1993/1994 בבונדסליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  6 באוגוסט 1993 – 7 במאי 1994 (275 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  באיירן מינכן
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  876 (2.86 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  8,317,263 (27,181 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (18) שטפן קונץ (קייזרסלאוטרן)  טוני יבואה (גאנה) (איינטרכט פרנקפורט)
 → 1992/19931994/1995 ←
 
עונת 1993/1994 הייתה העונה ה-31 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-6 באוגוסט 1993 והסתיימה ב-7 במאי 1994.
דיסבורג, לוקומוטיב לייפציג ופרייבורג עלו מהליגה השנייה. לייפציג ופרייבורג עלו לליגה הבכירה בפעם הראשונה בתולדות המועדונים.
באיירן מינכן זכתה בתואר האליפות בפעם ה-12 בתולדות המועדון.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון.
הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-16-18 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה.
לוקומוטיב לייפציג, וטנשייד 09 ונירנברג ירדו לבונדסליגה השנייה.
כדורגלנים מצטיינים

שטפן קונץ (קייזרסלאוטרן) וטוני יבואה מ גאנה גאנה (איינטרכט פרנקפורט) (עונה שנייה ברציפות), אשר כבשו 18 שערים, זכו בתואר מלך השערים של הליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | באיירן מינכן (אלופה) | 34 | 17 | 10 | 7 | 68 | 37 | 31 | 44 | העפלה לליגת האלופות |
| 2. | פ.צ. קייזרסלאוטרן | 34 | 18 | 7 | 9 | 64 | 36 | 28 | 43 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3. | באייר לברקוזן | 34 | 14 | 11 | 9 | 60 | 47 | 13 | 39 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4. | בורוסיה דורטמונד | 34 | 15 | 9 | 10 | 49 | 45 | 4 | 39 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5. | איינטרכט פרנקפורט | 34 | 15 | 8 | 11 | 57 | 41 | 16 | 38 | העפלה לגביע אופ"א |
| 6. | קרלסרוהה | 34 | 14 | 10 | 10 | 46 | 43 | 3 | 38 |  |
| 7. | שטוטגרט | 34 | 13 | 11 | 10 | 51 | 43 | 8 | 37 |  |
| 8. | ורדר ברמן | 34 | 13 | 10 | 11 | 51 | 44 | 7 | 36 | זכייה בגביע הגרמני העפלה לגביע מחזיקות הגביע |
| 9. | דיסבורג | 34 | 14 | 8 | 12 | 41 | 52 | 11- | 36 |  |
| 10. | בורוסיה מנשנגלדבך | 34 | 14 | 7 | 13 | 65 | 59 | 6 | 35 |  |
| 11. | פ.צ. קלן | 34 | 14 | 6 | 14 | 49 | 51 | 2- | 34 |  |
| 12. | המבורג | 34 | 13 | 8 | 13 | 48 | 52 | 4- | 34 |  |
| 13. | דינמו דרזדן | 34 | 10 | 14 | 10 | 33 | 44 | 11- | 30 |  |
| 14. | שאלקה 04 | 34 | 10 | 9 | 15 | 38 | 50 | 12- | 29 |  |
| 15. | פרייבורג | 34 | 10 | 8 | 16 | 54 | 57 | 3- | 28 |  |
| 16. | נירנברג | 34 | 10 | 8 | 16 | 41 | 55 | 14- | 28 | ירדו ליגה |
| 17. | וטנשייד 09 | 34 | 6 | 11 | 17 | 48 | 70 | 22- | 23 | ירדו ליגה |
| 18. | לוקומוטיב לייפציג | 34 | 3 | 11 | 20 | 32 | 69 | 37- | 17 | ירדו ליגה |
↑  תוך הורדת 4 נקודות בגלל אי-סדרים תקציביים
ספר הפליאה

ספר הפליאה הוא חיבור המכיל לקט פירושים קבליים על פרשת בראשית הדומה בסגנונו לספרות הקבלה הקדומה, תוך השמטת מקורותיו.
זהות המלקט, זמן ומקום כתיבתו לא הובררו וגם לא זהות כל מקורותיו. היו שייחסו את הספר לתנא רבי נחוניה בן הקנה, אך השערה זו איננה מקובלת כיום בקרב חוקרי הקבלה.
זוהה בשלמותו[דרושה הבהרה] ספרו רבי אברהם אבולעפיה גן נעול, שנכתב ביוון ובקטלוניה, ודבריו של רבי מנחם רקנאטי מאיטליה, אך ייתכן שגם לאלו היה מקור קדום יותר. ההשערות נעות בין סביבות שנת 1200 (ד'תתק"ס) בידי נחמיה בן שמואל בספרד, אולי אחד מכותבי המקורות, ועד 1438 (ה'קצ"ט) שנת פטירת המלקט המשוער רבי אביגדור קרא מפראג.
תוכן הספר והשפעתו

הספר כתוב בחלקו כדו-שיח בין סב לנכד ומטרתו להראות שלא ניתן להבין את התורה כפשוטה אלא יש לפרשה על פי הסוד. החל ממהדורת הדפוס הראשונה וברבות ממהדורות ההמשך הוא נדפס יחד עם ספר הקנה העוסק בטעמי המצוות, ונכתב כנראה בידי אותו אדם.
מתוך מקורותיו של ספר זה הועתקו חלקים הנודעים כ"היכלא דרשב"י" (או "היכלות דרשב"י") שפורסמו בספר הזוהר אחר מותו של משה די ליאון.
רבי משה קורדוברו (הרמ"ק) בספרו פרדס רימונים מצטט רבות את ספר הקנה וספר הפליאה (כשהוא מכנה אותו 'ספר התמונה'[דרושה הבהרה]) ומתפלמס עם דבריו. לדעת הרב מנחם כשר, בהנחה ששני הספרים נכתבו או נערכו בידי אותו האדם, פעמים רבות הרמ"ק מתייחס בזלזול לדברים הנאמרים בספרי הפליאה והקנה ודוחה אותם בלשון חריפה, מציין ניסוחים לא מדויקים ושגיאות חמורות, שגרמו לרמ"ק להסתייג מן הכתוב בהם. על פי ספריו של רבי חיים ויטאל, האר"י שיבח את הכתוב בספר הפליאה והסתמך עליו בהרחבה.
משמעותו הקבלית של הביטוי "ערפלי טוהר" כשלב בבריאה נדון לראשונה בספר זה, במסגרת פירוש לפיוט קדום על קבלת התורה, הנאמר כחלק מתפילת ראש השנה. הביטוי נבחר כשם לפנקס הרשימות הראשון שהודפס ככתיבתו, ללא עריכה, מתוך כתבי הראי"ה קוק, והתפרסם יותר בהמשך כ'קובץ ב' מתוך שמונה קבצים.
תוכן הספר והשפעתו > ביקורת רבנית על תוכנו

לדעת הרב מנחם כשר, במהדורות הראשונות ובכתבי היד ישנם ביטויים רבים שניתן להבינם כדברי כפירה או כעמדות המנוגדות להלכה ולתורה. לדעתו, רבנים שסמכו את ידיהם על ספר זה וספר הקנה שפורסם בצמוד לו, התייחסו לציטוטים מתוך הספר בלי לראות את תוכנו המלא או עשו זאת מתוך מהדורות הספר בהן הושמטו הפיסקאות הבעייתיות. לטענתו, רבי משה קורדובירו בספרו שיעור קומה דחה את דברי ספר הפליאה, ובספרו פרדס רימונים ביקר בחריפות את דברי "ספר הקנה" שבחלקם נראו לו ככפירה, וטען שמדובר במצג שווא של ספר קדמון, לעומת דברי ספר הזוהר שהיו מקובלים עליו ככתובים בידי חז"ל. הרב כשר מניח ששני הספרים נערכו או נכתבו במקורם בידי אותו האדם. הדברים החריפים המיוחסים לרבי משה קורדוברו לא נמצאים במהדורות הספר שלפנינו. בשער הנתיבות רבי משה קורדוברו מתווכח על ייחוס ביטויים המופיעים ב"ספר הקנה" למלאך "מגיד" בעוד שלדעתו של רבי משה קורדוברו מקורם בדברי התנאים מתקופת המשנה המוזכרים בספר הזוהר.
הרב כשר מביא רשימת מאמרים מתוך ספר הפליאה שצוטטו מאוחר יותר כדברי חז"ל ומדרשים, אך למעשה מקורם מתוך ספר מאוחר זה.