stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמואל ינאי
מקורות וקישורים

ינאי שמואל (פוזננסקי) סאמק באתר הפלי"ם
סיפורי שמואל "סאמק" ינאי באתר הפלי"ם
אליעזר טל, מבצעי חיל הים במלחמת העצמאות, הוצאה לאור משרד הביטחון, 1964. הוצאה שנייה: עמותת חיל הים, 2002, עמודים 26, 127, 148, 201, 208
זאב שיף, איתן הבר, לקסיקון לביטחון ישראל, זמורה, ביתן, מודן הוצאה לאור, 1975, עמ' 258
מייק אלדר, שייטת 13: סיפורו של הקומנדו הימי, ספרית מעריב, 1993, עמ' 67, 78, 86–84, 109, 115, 159, 243
חרות צמח, ביני תלם ואריה מרמרי, ראיון עם שמואל ינאי "סמק", מוסד הרצל לחקר הציונות, 1995.
מייק אלדר, שייטת 11: הקרב על הצל"ש, ספרית מעריב, 1996, עמ' 107.
שמשון עדן, אנשי הברזל על ספינות העץ, אפי מלצר בע"מ, 2000, עמ' 31, 188–190
שמואל ינאי, יוסף אלמוג, השערים פתוחים: אסופת זכרונות העפלה 1945–1948, קרן פלי"ם, 2001, עמ' 275–278
צדוק אשל, שמואל טנקוס מהירקון עד חי הים, משרד הביטחון הוצאה לאור, 2003, עמ' 51, 69, 86-83
שמשון בובר הימיה אסופת סיפורי הפלוגות הימיות' דפוס אפעל 2004, עמ' 64.
צבי קינן, במבט לאחור סיפור אישי, הוצאת גבעול, 2005, ע' 119, 121, 123, 130, 165, 169, 185-182, 191, 201, 204, 215-214, 119
נתן זהבי, המפקד מת: נתן זהבי נפרד מ"סמק", מפקד הפלי"ם וחבר, באתר nrg‏, 1 ביולי 2011
אורי דרומי, הביא יהודים באוניות, באתר הארץ, 8 ביולי 2011
הלל ירקוני, ינאי שמואל (סמק) (1921–2011), מתוך הים האנייה ועם ישראל, הוצאה שנייה שטרם יצאה לאור
הערות שוליים

↑  שמואל ינאי סאמק לקיבוץ ולפלמ"ח, 'חברים מספרים' אתר הפלי"ם, יום השואה, 16 באפריל 2007.
1 2  יד טבנקין, המכון לחקר כח המגן, הקלטת אודיו, עדויות דור הפלמ"ח, עדותו של שמואל "סאמק" ינאי, על ידי א. זוהר, 13 בפברואר 1985
↑  נתנאל רבינוביץ, נפל בקרב באזור מנרה 1948.
↑  להקת תת-מקלע באוצר תמונות הפלמ"ח.
↑  צדוק אשל, עמוד 52
↑  מייק אלדר, שייטת 13, עמוד 86.
↑  אליעזר טל, עמוד 26.
↑  צדוק אשל, עמוד 69
↑  אליעזר טל, עמוד 214.
↑  שמשון עדן, עמוד 190.
↑  צבי קינן, עמוד 215.
↑  מייק אלדר, שייטת 13, עמוד 243.
↑  אודות ארגון גמלאי צה"ל
↑  שר ישראלי נפגש עם "גור אריה יהודה", מעריב, 18 בספטמבר 1960
↑  הדייגים בים־סוף נשמו לרווחה, מעריב, 16 בינואר 1962
↑  הוקס מינהל לביצוע תכנית "ל" מעבר לירקון, על המשמר, 18 בפברואר 1962
↑  יורם פרי, יפורסם מכרז להקמת גשר על הירקון, דבר, 9 במאי 1966
↑  כל הכבוד לנערים, מעריב, 29 במאי 1967
↑  בעלי המגרשים בתכנית ל' תובעים תכנון השטה וחלוקתו, הצופה, 5 ביוני 1968
↑  בוטלה הפקעה של 400 דונאם שנועדו להקמת ה"סיטי" במנשיה, מעריב, 3 בפברואר 1970
↑  אברהם רותם, "המצב בחברה לפיתוח אזור ל' בלתי־נסבל מבחינה ציבורית", מעריב, 26 ביולי 1972
↑  עופר אדרת, החיים הסוערים של החיילת משער "במחנה" ב-52', באתר הארץ, 1 ביוני 2017
↑  חן שליטא, "והספינה שטה", 7 ימים, 30 יוני 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311831605171  ISNI: 0000 0000 6855 6524  VIAF: 97304730   WorldCat (עם VIAF): 97304730 
שמואל ינאי (שני מימין) עם חבריו מקימי קיבוץ נווה איתן, 1941.
'להקת תת-מקלע' – להקת הזמר של פלוגה א בפלמ"ח – בשורת העומדים מימין לשמאל: זם דגן, שמואל ינאי, חיים גורי, נתנאל רבינוביץ' ויצחק לבני. שורה תחתונה מימין לשמאל עוזי נרקיס, מאיר אברהם, דיתה בן יעקב (לימים: פרח) ושאול ביבר 1944.
ינאי מפקד הפלי"ם מתאר לחיים ויצמן ומאיר וייסגל את הבאת ספינות המעפילים, 1947.
ראש הממשלה דוד בן-גוריון מבקר בחיל הים במהלך מלחמת העצמאות מימינו שמואל ינאי ומילה ברנר.
על גשר הקורבטה אח"י הגנה, ינאי (ללא כובע), מפקד השייטת הגדולה מארח את מפקד חיל הים, מרדכי לימון, (בכובע קצינים שחור).
תמרון תעופתי

תמרון תעופתי הוא תמרון של מטוס קרב שנועד להביא אותו לעמדת שליטה או חמיקה מול מטוס קרב עוין או של מטוס קל שנבנה במיוחד למטרות פעלולים ותצוגות אוויריות.
תמרונים אלו באים לביטוי הן בחלק ההתקפי והן בחלק ההגנתי של קרב אווירי ולחלופין, בתצוגות אוויריות ותחרויות טיסה ופעלולים.
הקוברה של פוגצ'וב

הקוברה של פוגצ'וב הוא תמרון טיסה העושה שימוש בתמרוניות־על לאחר הזדקרות. התמרון מהווה הדגמה של שליטה במאזנות יציבות בזווית התקפה גבוהה ויכולת תאימות גבוהה של המנוע וכונסי האוויר של המטוס עצמו. התמרון מאפשר פניות מהירות מאוד שיכולות לגרום להתקפה להיכשל, או להביא את הטייס לתנוחה בה הוא יכול לתקוף בעצמו. הקוברה נחשב אחד התמרונים הקשים והדרמטיים ביותר המבוצעים במפגנים אוויריים בעולם. לא כל מטוס מסוגל לבצע אותו. התמרון קרוי על שמו של ויקטור פוגצ'וב (Ви́ктор Пугачёв), טייס ניסוי של מטוסי סוחוי.
ערך זה הוא קצרמרבנושא תעופה צבאית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שפסוגית

| --- | --- |
 מדינות:  אדיגיה רפובליקת אדיגיה שברוסיה ישראל ישראל (בכפר כמא) ירדן ירדן
 דוברים:  ?
 שפת אם:  ?
 כתב:  אלפבית קירילי
 משפחה:  קווקזית צפון-מערבית פרוטו-צ'רקסית אדיגית שפסוגית
 לאום:  צ'רקסים שפסוגים
 מוסד:  אין
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
שַׁפְּסוּגִית (באדיגית: Шапсыгъэбзэ) היא ניב של השפה הצ'רקסית שמדוברת על ידי הצ'רקסים משבט שפסוג. שפסוגית היא הניב המדובר ביותר על ידי הצ'רקסים שחיים מחוץ לרפובליקת אדיגיה.
ניבים

שפסוגית (באדיגית: Шапсыгъабзэ)
שפסוגית הגדולה (השפסוגים הצפוניים, השפוסוגים ליד חבל קובאן)
שפסוגית של כפר כמא
שפסוגית הקטנה (השפסוגים הדרומיים, השפסוגים שהיו ליד חופי ים השחור)
ראו גם

קברדינית
אבזאחית
תהילים נ"ט

תהילים נ"ט הוא המזמור החמישים ותשעה בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-58) המתייחס לאירוע מחיי דוד בו אנשי שאול המתינו לדוד כל הלילה ליד ביתו כדי להמיתו בבוקר.
המזמור נחשב סגולה נגד עצת "היצר הרע".
תוכנו של המזמור

המזמור מכיל שמונה עשר פסוקים ובפתיחתו כותב המשורר על אירוע מחיי דוד "בִּשְׁלֹחַ שָׁאוּל וַיִּשְׁמְרוּ אֶת הַבַּיִת לַהֲמִיתוֹ". מספר כיצד אנשי שאול ממתינים לדוד כל הלילה ליד ביתו כדי להמיתו בבוקר. דוד ניצל בזכות אשתו, מיכל בת שאול, שעוזרת לו להמלט בעד החלון באישון לילה.
תוכנו של המזמור > ב'-י'

בחלקו הראשון של המזמור המשורר מספר על הצורך בהצלה דחופה:"הַצִּילֵנִי מֵאֹיְבַי אֱלֹהָי מִמִּתְקוֹמְמַי תְּשַׂגְּבֵנִי הַצִּילֵנִי מִפֹּעֲלֵי אָוֶן וּמֵאַנְשֵׁי דָמִים הוֹשִׁיעֵנִי". הוא מבקש שאלוהיו יתעורר ויראה את המצוקה שבה הוא שרוי ויעשה משהו "עוּרָה לִקְרָאתִי וּרְאֵה... הָקִיצָה".
תוכנו של המזמור > י"א-ט"ז

בחלקו השני של המזמור המשורר כועס ופגוע והוא מבקש את נקמת האל באויביו:"אַל תַּהַרְגֵם" בשלב ראשון, אלא תשפיל אותם וטלטל אותם טלטלה נאמנה "הֲנִיעֵמוֹ בְחֵילְךָ וְהוֹרִידֵמוֹ". ובסוף, "כַּלֵּה בְחֵמָה כַּלֵּה וְאֵינֵמוֹ". או שפשוט תגרום להם לעליבות תמידית "יֶהֱמוּ כַכָּלֶב וִיסוֹבְבוּ עִיר" וילכו לישון רעבים.
תוכנו של המזמור > י"ז-י"ח

בסיום המזמור המשורר מודה לאלוהיו:"וַאֲנִי אָשִׁיר עֻזֶּךָ וַאֲרַנֵּן לַבֹּקֶר חַסְדֶּךָ כִּי הָיִיתָ מִשְׂגָּב לִי וּמָנוֹס בְּיוֹם צַר לִי".
המזמור בליטורגיה היהודית

הפרק הוא אחד מעשרת המזמורים המרכיבים את התיקון הכללי.
הערות שוליים

↑  סגולות בספר תהילים במוקד התהילים הארצי
↑  הסיפור המלא בשמואל פרק א' פסוק י"ט
תקן ביקורת 910

תקן ביקורת 910 – ביקורת של בקרה פנימית על דיווח כספי המשולבת עם ביקורת של דוחות כספיים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בנוגע לביקורת הפנימית של הגוף המבוקר.
ישנם גופים וחברות המחויבים במערך של ביקורת פנימית, ורואה החשבון המבקר של הדוחות הכספיים צריך לבחון את טיב הבקרה הפנימית הנ"ל, להיעזר בה בעת ביקורתו שלו (שהיא בתורה מוגדרת כ-"ביקורת חיצונית") וגם לחוות עליה את דעתו בדו"ח המבקר שמצורף לדוחות הכספיים המבוקרים של הגוף.
תקן זה, תקן ביקורת 911 (וקודמיהם) באו על רקע חוק סרבנס-אוקסלי שחוקק בארצות הברית. חוק זה בא בעקבות פרשת קריסת חברת אנרון ובמהלכה הייתה ביקורת רבה על הבקרה ועל הדיווח לדוחות הכספיים של החברה שהתבררו ככוזבים.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 106, תקן ביקורת 103 (שפורסם בשנת 2011) שעסקו באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 910 באתר לשכת רואי חשבון
תקן ביקורת 106 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 103 באתר לשכת רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 710

תקן ביקורת 710 – התייחסות המבקר לדוחות כספיים השוואתיים
הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בנוגע להתייחסות למספרי ההשוואה בדוחות הכספיים- תוך הצגת שתי אלטרנטיבות- גישת המספרים המקבילים וגישת הדוחות הכספיים ההשוואתיים, כאשר זאת האחרונה היא אשר אומצה על ידי הלשכה.
באופן כללי, התקן מתייחס להיקף הביקורת שרואה החשבון המבקר צריך לבצע על מספרי ההשוואה במצבים שונים ואילו ראיות הן רלוונטיות. כמו כן, התקן מציין שיש להתייחס למספרי השוואה בדוח רואה החשבון המבקר.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 78 (שפורסם בשנת 2003) שעסק באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 710 באתר לשכת רואי חשבון
תקן ביקורת 710 באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
תקן ביקורת 78 באתר לשכת רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תמרון היימליך

תמרון היימליך (באנגלית: Heimlich maneuver) הוא תמרון לפתיחת נתיב אוויר החסום על ידי גוף זר באמצעות הגברת הלחץ בחלל הבטן ובבית החזה. נעשה באמצעות לחיצת הבטן על הסרעפת ודחיקת האוויר בריאות בלחץ החוצה.
התמרון נקרא על שם הנרי ג'. היימליך, רופא יהודי-אמריקאי, שהמציא את התמרון.
יש לבצע תמרון היימליך בעת שנחסם נתיב האוויר לגמרי (חסימת נתיב אוויר חמורה) על ידי גוף זר.
סימני זיהוי

סימני הזיהוי של חסימת נתיב אוויר חמורה הם  מאמץ נשימתי גובר, כיחלון, חוסר יכולת להשמיע קול או לנשום, מראה לחוץ, החזקת הצוואר וירידה במצב בהכרה עד לאובדן הכרה.
בתינוקות סימן זיהוי נוסף הוא בכי ללא קול.
ביצוע

צורת ביצוע התמרון, יש לוודא כי מדובר בחסימת נתיב אוויר מלאה. לאחר מכן המטופל נשען על המטפל בעמידה, התפיסה בחלל הבטן. יד אחת באגרוף כאשר הבוהן למעלה, היד השנייה מעליה, ואז מפעילים לחץ לכיוון פנים ומעלה. יש לבצע את התמרון שוב ושוב עד ליציאת הגוף הזר או עד שהמטופל מאבד את הכרתו.
בעבר (עד 2005) היה נהוג לבצע גם פעולות היימליך בשכיבה בחולים חסרי הכרה אך עם החידושים לנושאי החייאה הוחלט להפסיק פעילות זו ולבצע החייאה רגילה גם במצבי השתנקות לאור מחקרים שהצביעו שאין יתרון בביצוע פעולות היימליך בשכיבה על פני החייאה רגילה היותר נפוצה, מתורגלת וידועה בציבור.
תקן ביקורת 911

תקן ביקורת 911 – ביקורת של רכיבי בקרה פנימית על דיווח כספי הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בנוגע לביקורת הפנימית של הגוף המבוקר.
ישנם גופים וחברות המחויבים במערך של ביקורת פנימית, ורואה החשבון המבקר של הדוחות הכספיים צריך לבחון את טיב הבקרה הפנימית הנ"ל ולחוות עליה את דעתו בדו"ח המבקר שמצורף לדוחות הכספיים המבוקרים של הגוף. ככח שישנה בעיה בבקרה הפנימית של הגוף המבוקר שהרואה החשבון המבקר מזהה- עליו לפעול לפי התקן, ולשנות את חוות דעתו בהתאם.
תקן זה, תקן ביקורת 910 (וקודמיהם) באו על רקע חוק סרבנס-אוקסלי שחוקק בארצות הברית. חוק זה בא בעקבות פרשת קריסת חברת אנרון ובמהלכה הייתה ביקורת רבה על הבקרה ועל הדיווח לדוחות הכספיים של החברה שהתבררו ככוזבים.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 104 (שפורסם בשנת 2011) שעסק באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 911 באתר לשכת רואי חשבון
תקן ביקורת 104 באתר לשכת רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 920

תקן ביקורת 920 – הסכמה של רואה החשבון המבקר להכללת חוות דעתו בתשקיף או במסמך הצעה אחר הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בנוגע להכללת הדוח הכספי המבוקר במסמכים כמו תשקיף או מסמך הצעה. כמו כן, התקן קובע כי אין צורך בחתימה מחודשת על דוח המבקר על הדוחות הכספיים, אך יש לבצע נהלים נוספים כגון עריכת דוח אירועים.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 124 (שפורסם בשנת 2017) שעסק באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 920 באתר לשכת רואי חשבון
תקן ביקורת 124 באתר לשכת רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 720

תקן ביקורת 720 – מידע אחר במסמכים המכילים דוחות כספיים מבוקרים
הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בנוגע למידע המופיע במקומות אחרים שעלול לבוא בסתירה למידע שנמצא בדוחות הכספיים המבוקרים. מדובר על מצב שבו דוחות אחרים (כגון דוחות הנהלה לא מבוקרים) מכילים מידע סותר למידע המצוי בדוחות הכספיים- במצב זה, התקן מנחה את רואה בחשבון המבקר לבחון שוב את המידע בדוחות הכספיים ולהתייעץ עם הנהלת החברה. כמו כן, יש הנחיות נוספות למקרים שונים במצב זה.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 75 (שפורסם בשנת 2003) שעסק באותו נושא.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 720 באתר לשכת רואי חשבון
תקן ביקורת 720 באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
תקן ביקורת 75 באתר לשכת רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקנות אופ"א לתחרות כלכלית הוגנת

תקנות אופ"א לתחרות כלכלית הוגנת המוכרות במדיה הישראלית תחת השם פייר פליי פיננסי (ובאנגלית FFP - Financial Fair Play) הוא שם כולל לתקנות שמטרתן להגביר את השוויון והתחרותיות בין קבוצות כדורגל המשתתפות במפעלי אופ"א השונים.
שתי התקנות המשמעותיות ביותר הן הגבלת הפסדים והגבלת הוצאות על רכש שחקנים.
היוזם העיקרי ומי שנחשב לכוח המניע מאחורי התקנות, הוא נשיא אופ"א לשעבר מישל פלאטיני.
רקע

התקנות הגיעו לאחר שבעשורים האחרונים החלו פערים כלכליים לפגוע בתחרותיות בענף הכדורגל ברחבי היבשת. בפרט, הפייר פליי הפיננסי נוצר כמענה לאוליגרכים, שייחים מנסיכויות הנפט במזרח התיכון ומיליארדרים שרוכשים בעלות על קבוצה. במקרים רבים הרצון ליצור הישגים מהירים בשילוב גב כלכלי איתן יוצר מצב שבו בעלי אותן קבוצות מוציאים כספים ללא התחשבות בהפסד הכלכלי (היות שהמשאבים העיקריים של אותו אוליגרך מגיעים מעסקים שונים). מצב זה יוצר קושי לשאר הקבוצות, אשר מתנהלות בד בבד גם כעסק כלכלי או לכל הפחות שואפות לאיזון תפעולי, להתמודד עם קבוצות אלו (אשר בבעלות אוליגרכים).
אחת הדוגמאות הבולטות לכך היא קבוצת הכדורגל מנצ'סטר סיטי שנרכשה על ידי יורש העצר של אבו דאבי בשנת 2009 ובחלוף שלוש עונות התבססה כקבוצת צמרת אירופית, תוך שהיא זוכה באליפות אנגליה (עונת 2011/2012) וזאת במחיר צבירת הפסדי עתק של מעל 440 מיליון ליש"ט (כמעט 2.1 מיליארד ₪).
הגבלת הפסדים

על פי התקנות, החל מעונת 2012/2013 ועד לעונת 2014/2015 לקבוצות החברות באופ"א אסור יהיה להפסיד מעל 45 מיליון אירו, בשלוש השנים יחד. כאשר החל מעונת 2015/2016 ועד לסוף עונת 2017/2018 גובה ההפסד יוגבל ל-30 מיליון אירו (לשלוש העונות יחד). בשנים העוקבות הכוונה היא להמשיך ולהפחית בהדרגה את גובה ההפסד.
הערות שוליים

↑  Uefa's financial fair play rules explained, BBC Sport - ריאיון עם ז'אן לוק דהנה בנושא פייר פליי פיננסי, ‏12 באוגוסט 2011 (באנגלית)
↑  David Conn, Just how fair is Michel Platini's financial fair-play ruling?, אתר ה"גארדיאן" הבריטי, ‏25 במאי 2011 (באנגלית)
↑  שרון בורנשטיין, ‏"מהפכה כלכלית בכדורגל האירופי"? לא בדיוק, באתר גלובס, 23 ביולי 2012
↑  אוריאל דסקל, לא פייר למנצ'סטר סיטי?, באתר כלכליסט, 7 בדצמבר 2011
↑  יוני מנדל, אבו מנצ'סטר, באתר כלכליסט, 11 באוגוסט 2011
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שער האשפות

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  שער העיר, מבנה אדריכלי, אטרקציה תיירותית 
 על שם:  Magharibah 
 כתובת:  העיר העתיקה 
 מיקום:  ירושלים 
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1537
 תאריך פתיחה רשמי:  1540 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות אסלאמית 
 קואורדינטות:  31°46′29″N 35°14′02″E﻿ / ﻿31.774722222222°N 35.233888888889°E﻿ / 31.774722222222; 35.233888888889
  (למפת ירושלים העתיקה מוגדלת) שער האשפות(למפת ירושלים העתיקה רגילה) שער האשפות(למפת ירושלים רגילה) שער האשפות(למפת ירושלים מוגדלת) שער האשפות he
 
שער האשפות
שער האשפות, 2007
שער האשפות בשנות ה-20 של המאה ה-20 במבט מתוך העיר
השער לאחר 1967. בתמונה נראית קורת הבטון הירדנית
"שער המוגרבים" בתקופת המנדט. בית השער עוד מסומן
שער האשפות (בערבית: باب المغاربة; תעתיק: בַּאבּ אִלְ-מַעַ'ארְבֵּה), הוא אחד משערי ירושלים, השוכן בחומה הדרומית של העיר העתיקה סמוך לכותל המערבי. הוא נבנה במחצית המאה ה-16 במסגרת שיקום חומות העיר בידי הסולטאן הטורקי סולימאן הראשון.
השער נקרא בערבית בשם 'באב אל-מע'ארבה' (שער המרוקאים) על שם השכונה המוסלמית-מוגרבית ששכנה בסמוך לו בתוך העיר עד שפונתה מיד אחרי מלחמת ששת הימים ב-1967, או 'באב אל-סילואן' (שער סילוואן, כפר השילוח) על שם הכפר הסמוך מחוץ לחומה. לפני מלחמת השחרור והתפנות הרובע היהודי בעיר העתיקה מיושביו, יהודי הרובע היהודי קראו לו 'שער דוד'. עד היום ירושלמים ותיקים וצאצאי תושבי הרובע היהודי שנאלצו להתפנות ממנו, קוראים לשער זה,' שער דוד'.
'שער דוד' או שער האשפות משמש היום לכניסת אוטובוסים לאזור הכותל, וליציאת כלי רכב מאזור הרובע היהודי.
שם השער

השם 'שער האשפות' מופיע כבר בתנ"ך בספר נחמיה, כשמו של אחד השערים בחומת העיר בימי שיבת ציון:
וָאֵצְאָה בְשַׁעַר הַגַּיא לַיְלָה וְאֶל פְּנֵי עֵין הַתַּנִּין וְאֶל שַׁעַר הָאַשְׁפֹּת וָאֱהִי שֹׂבֵר בְּחוֹמֹת יְרוּשָׁלַ‍ִם אֲשֶׁר הֵם פְּרוּצִים וּשְׁעָרֶיהָ אֻכְּלוּ בָאֵשׁ. וָאֶעֱבֹר אֶל שַׁעַר הָעַיִן וְאֶל בְּרֵכַת הַמֶּלֶךְ וְאֵין מָקוֹם לַבְּהֵמָה לַעֲבֹר תַּחְתָּי. וָאֱהִי עֹלֶה בַנַּחַל לַיְלָה וָאֱהִי שֹׂבֵר בַּחוֹמָה וָאָשׁוּב וָאָבוֹא בְּשַׁעַר הַגַּיְא וָאָשׁוּב.
כמו כן, הוא מוזכר פעם אחת במשנה:
עד שבאו שני גרדיים משער האשפות
יש הסוברים כי דרך שער זה הוצאו האפר והאשפה מבית המקדש לנחל קדרון, ומכאן שמו.
כפרשנות מאוחרת לשמו של השער מסופרת אגדה כי בתקופה הביזנטית השליכו הנוצרים באזור השער ועל הר הבית אשפה רבה, כדי למנוע מיהודים להתפלל במקום. אולם (מלבד זאת ששם השער הוא קדום יותר) אין עדויות להפיכת המקום למזבלה בתקופה הביזנטית.
אברהם משה לונץ כתב בספרו מורה דרך בארץ ישראל וסוריה, בשנת 1890:
השער הזה איננו במקום "שער האשפתות" הנזכר בנחמיה, כי הוא היה במערב העיר. והלועזים יקראו לו בשם הזה על כי מתחתיו תעבור תעלת השופכים אשר להעיר חוצה, ודרכו הוציאו עפר ואשפות מהעיר. וגם בפנים העיר בסביבותיו צבורים עפר וזבל למכביר.
מיקום השער

שער האשפות שוכן בנקודה הנמוכה ביותר בדרום-מזרח העיר העתיקה, סמוך למקום בו מתנקז הגיא המרכזי אל מחוץ לעיר ומתחבר לנחל קדרון. לאורך השנים היה זה האזור המוזנח והעני ביותר בעיר, ששימש כנראה כבר בתקופת בית שני כמקום בעלי מלאכה ומגדלי צאן, ובתקופה הצלבנית כמקום מושבם של הבורסקאים.
בשלהי המאה ה-16 התיישבו בתוך העיר סמוך לשער מוסלמים יוצאי צפון אפריקה, שהגיעו בעיקר ממרוקו. הם הובאו לירושלים ביוזמתו של השייח' אבו מדיין, שהקים עבורם את המתחם עליו נבנתה לימים רחבת הכותל המערבי, כחלק מהקדש (וקף), שכדוגמתו הקים באותה עת גם בעין כרם. השכונה נקראה בשם 'שכונת המוגרבים', ובינה לבין שער האשפות נותר מרחב גדול למדי, נטוש ומלא אשפה וסחף. במאה ה-19 נוקה השטח מעט, ונשתלו בו שיחי צבר. בין שיחים אלה נמתחה דרך עפר צרה, שהובילה את הנכנסים בשער אל שכונת המוגרבים.
התפתחות מבנה השער

מבנה שער האשפות התפתח והשתנה במשך השנים. השער נבנה על ידי העות'מאנים כפשפש נמוך וצר ברוחב של כמטר וחצי בנקודה הנמוכה ביותר של גיא הטרופריון. השער לא כלל בית שער להגנה, והיה גם סגור רוב הזמן. רוחב השער המקורי נראה בקשת הקטנה, המצויה מעל שער האשפות היום.
במאה ה-19 החלה זליגה של תושבי העיר אל מורדות עיר דוד, בה התפתח הכפר סילואן והכפרים המקיפים אותו. בעקבות כך נוצר לחץ על השלטון המקומי לפתוח את שער האשפות באופן קבוע, כדי לאפשר מעבר נוח מהעיר העתיקה אל אזור זה של העיר.
ב־1865 נפתח השער באופן רציף, כשבעקבות כך הוקם בית שער בגובה שתי קומות, שהוצמד אל השער מבחוץ, והסתיר בכך את עיטוריו היפים. היציאה מבית השער הייתה בזווית של 90 מעלות ימינה, וממנה יצא שביל עפר צר והתחבר להר ציון ולסילואן.
ב־1936, בעקבות המרד הערבי הגדול נסגר השער למעבר, על מנת להפוך את הדרך שהגיעה לרובע היהודי מדרום לאורך החומה ומשם המשיכה לכותל המערבי לפתוחה ליהודים בלבד, על מנת לצמצם את החיכוך בין האוכלוסיות. לאחר תום המרד ב־1939 נפתח השער שוב למעבר, והתנועה הגדולה בו הביאה את הבריטים לפרק את בית השער החיצוני.
ב־1952, תחת השלטון הירדני, הפשפש הצר הורחב מאוד, כדי לאפשר מעבר כלי רכב דרך כביש רחב אל העיר העתיקה. הירדנים תמכו את הפריצה בקורת בטון רבועה. על משקוף השער העות'מאני המקורי הופיע עיטור מגן דוד בתוך עיגול, שהיה מקובל באמנות המוסלמית כסמל גאומטרי נפוץ. הירדנים טשטשו את העיטור, וכיום הוא ניכר אך בקושי.
ב-1980 שיפצה עיריית ירושלים הישראלית את שער האשפות, עקב הצורך לאפשר מעבר לאוטובוסים גדולים יותר. השער הורחב לארבעה וחצי מטר, וקורת הבטון הכעורה כוסתה בחלקה באבני קירטון צהבהבות, המשוות לפינות השער אופי רך ומעוגל יותר.
בחפירות שנערכו לאחר מלחמת ששת הימים ב־1967 נחשף ליד שער האשפות מגדל שמירה מוסלמי מהמאה ה־13. המגדל נקבר בחלקו מתחת לחומה העות'מאנית שנבנתה במאה ה־16 וחלק ממנו משמש מסד לחומה. במסגרת פיתוח האזור בשנות השמונים שולב המגדל במערך הכניסה והיציאה מהעיר העתיקה, כשהוא הופך לשער נוסף בחומה.
בחודשים פברואר-יוני 2011 נערכו פעולות שימור בשער האשפות. אלו נעשו מטעם רשות העתיקות ובמימון משרד ראש הממשלה והרשות לפיתוח ירושלים, כחלק מפרויקט שימור חומות ירושלים.
ראו גם

שער הבורסקאים
הערות שוליים

↑  אברהם משה לונץ, מורה דרך בארץ ישראל וסוריה, הוצאת אריאל 1979, עמוד 101
1 2 3  מורם מאשפות, באתר סגולה, ‏יולי 2017
↑  אילת מזר, מדריך כרטא לחפירות הר הבית, ירושלים 2008, עמ' 166
↑  זיו ריינשטיין, שער האריות: תם השיפוץ בשער המפורסם של י-ם, באתר ynet, 11 בספטמבר 2012
↑  פרויקט שימור חומות ירושלים (2012-2007)
| אתרי העיר העתיקה של ירושלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 : 
שערי ירושלים
 שער האריות • שער הפרחים • שער שכם • השער החדש • שער יפו • שער ציון • שער האשפות • שער הרחמים • שערי חולדה: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285541605171  LCCN: sh00001899
תמרוניות-על

סרטון בו מטוס הניסוי X-31 מדגים מספר תמרוני עבר הזדקרות.
תמרוניות-על (באנגלית: Supermaneuverability) היא תכונה של מטוס המסוגל לבצע תמרונים בזוויות התקפה גבוהות במיוחד, בהם אין זרימת אוויר סדירה על הכנפיים ומשטחי ההיגוי, וטכנית המטוס נמצא במצב הזדקרות. תמרונים קיצוניים אלה, המכונים תמרוני עבר-הזדקרות (באנגלית Post stall maneuvers), מתאפשרים על ידי הנעה וקטורית במנועי המטוס.
רוב המטוסים בעלי יכולת זו הם מטוסי קרב מתקדמים מהדור הרביעי והדור החמישי. למרות יכולת זו, רוב התמרונים העבר-הזדקרותיים מוגבלים מבחינת שימושם בקרבות אוויר בשל אובדן המהירות והגובה במהלך ביצועם.
דוגמאות למטוסים בעלי תכונת תמרוניות-על

F-22 ראפטור
סוחוי Su-27
סוחוי Su-30
PAK-FA
X-31
ראו גם

המראה ונחיתה אנכית
| תעופה • תעופה צבאית • תעופה אזרחית |
| --- | --- | --- |
| עקרונות | אווירודינמיקה • כוח עילוי • גרר • מספר מאך • זווית התקפה • הזדקרות • פרופיל אווירודינמי • עומס כנף • מערבולת • אפקט קואנדה • יחס גלישה • פינת ארון המתים | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| כלי טיס | מטוס • מסוק • כדור פורח • ספינת אוויר • דאון • המראה ונחיתה אנכית (VTOL) • המראה ונחיתה קצרה (STOL) | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מבנה | כנף • כנפון קצה־כנף • מדף • מאזנות • ספוילר • מעצור אוויר • מוטת כנפיים • כונס אוויר • כני נסע • הגה גובה • הגה כיוון • תא הטייס • משטחי היגוי • קנארד | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| הנעה | מנוע בעירה פנימית • מנוע כוכבי (רדיאלי) • מדחף • מנוע סילון • היפוך דחף • מנוע מגח סילון • מנוע על-מגח סילוני • מנוע רקטי • חשמל | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| תופעות | גלגול הולנדי • צימוד אינרציאלי • בום על-קולי • התעבות סביב כלי טיס • אוסצילציה • ורטיגו • התקרחות | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מערכות | מחווני טיסה • צינור פיטו • מכל דלק נתיק • מצנח בלימה • אוויוניקה • מערכת בקרת טיסה • חיווט תעופתי • קופסה שחורה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| שלבי טיסה | הסעה ודחיפה • המראה • טיפוס • הנמכה • שיוט • נחיתה • אווירובטיקה • הקפה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מקצועות | צוות אוויר • טייס  • מהנדס טיסה • צוות קרקע • הנדסת אווירונאוטיקה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
מונחים בתעופה
ערך זה הוא קצרמרבנושא תעופה צבאית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.