המשבר האוקראיני-רוסי (2021–2022)
ההסלמה בשנת 2021 > מהלכים דיפלומטיים כתגובה להסלמה

ב-2–3 בנובמבר, מנהל סוכנות הביון המרכזית האמריקאית, ויליאם ברנס, הגיע למוסקבה ונפגש שם עם בכירי המודיעין הרוסי. לפי CNN, מטרת הנסיעה הייתה להעביר לקרמלין את דאגתו של נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, מהמצב בגבול עם אוקראינה. מקורות של ערוץ הטלוויזיה דיווחו כי לאחר הנסיעה, ברנס שוחח בטלפון עם נשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי, כדי להקל על המתיחות בין מוסקבה לקייב. לאותה מטרה, פקיד בכיר במחלקת המדינה האמריקאית נשלח לאוקראינה ב-4 בנובמבר.
המתיחות הצבאית לוותה בעלייה במתיחות בשדה הפוליטי האוקראיני. ב-2 בנובמבר דמיטרו יארוש, מנהיג ארגון הסקטור הימני לשעבר, מונה ליועץ של המפקד העליון של הכוחות המזוינים של אוקראינה ולרי זלוז'ני. ב-4 בנובמבר אושר שר הגנה חדש – סגן ראש הממשלה לשעבר – השר לשילוב מחדש של השטחים הכבושים זמנית אולקסי רזניקוב, שהשתתף בפגישות של קבוצת הקשר המשולשת מטעם אוקראינה.
בנובמבר 2021 תיאר משרד ההגנה הרוסי את פריסת ספינות המלחמה האמריקניות בים השחור כ"איום על הביטחון האזורי והיציבות האסטרטגית". המשרד אמר בהצהרה, "המטרה האמיתית מאחורי הפעילות האמריקאית באזור הים השחור היא לחקור את מרחב המבצעים למקרה שקייב תנסה ליישב את הסכסוך בדרום מזרח בכוח".
ב-13 בנובמבר הודיע הנשיא זלנסקי כי רוסיה קירבה שוב 100,000 חיילים לאזור הגבול. בתחילת נובמבר, דיווחים על קירוב כוחות צבאיים רוסיים הניעו גורמים רשמיים בארצות הברית להזהיר את האיחוד האירופי שרוסיה עשויה לתכנן פלישה אפשרית לאוקראינה. דובר הקרמלין דמיטרי פסקוב הכחיש את ההאשמות לפיהן רוסיה נערכת לפלישה אפשרית לאוקראינה. הוא האשים את אוקראינה ב"תכנון פעולות אגרסיביות נגד דונבאס". פסקוב דחק בנאט"ו להפסיק "לרכז אגרוף צבאי" ליד גבולות רוסיה ולהפסיק לחמש את אוקראינה בנשק מודרני.
ב-16 בנובמבר קרא מזכ"ל נאט"ו, ינס סטולטנברג, למדינות המערב לשלוח לרוסיה "אות ברור הקורא להפחתת המתיחות, הימנעות מכל הסלמה באוקראינה ובסביבתה". סטולטנברג הוסיף כי הברית מתעדת "ריכוז יוצא דופן" של כוחות רוסים ליד הגבול האוקראיני. ב-15 בנובמבר, ממלא מקום שר החוץ הגרמני הייקו מאס ושר החוץ הצרפתי ז'אן-איב לה דריאן הביעו דאגה בהודעה משותפת לגבי "תנועות הכוחות הרוסיים והציוד הצבאי ליד אוקראינה" וקראו לשני הצדדים "להפגין איפוק". במקביל, דובר הפנטגון, ג'ון קירבי, אישר כי ארצות הברית ממשיכה לצפות ב"פעילות צבאית יוצאת דופן" של הפדרציה הרוסית ליד גבולות אוקראינה, ומזכיר המדינה אנתוני בלינקן דן בדיווחים על "פעילות צבאית רוסית" באזור עם ז'אן איב לה דריאן. דווח כי ארצות הברית דנה בסנקציות עם בעלות ברית אירופיות במקרה של פלישה רוסית נוספת.
עוד בתחילת נובמבר הצהיר שירות ביון החוץ של אוקראינה כי מידע על העברת חיילים רוסים נוספים לגבולות אוקראינה הוא לא יותר מ"מרכיב של לחץ פסיכולוגי". עם זאת, שבוע לאחר מכן, לשכת נשיא אוקראינה הכירה בכך שהפדרציה הרוסית מתחזקת "קבוצות ספציפיות של חיילים" ליד הגבול. שר החוץ האוקראיני דמיטרו קולבה דחק בפריז ובברלין להתכונן לתרחיש צבאי אפשרי של פעולות רוסיה בכיוון האוקראיני.
על רקע זה, אוקראינה העצימה בחדות את המאמצים הדיפלומטיים. ב-15 בנובמבר דנו וולודימיר זלנסקי וראש המועצה האירופית שארל מישל "במצב הביטחוני לאורך גבולות אוקראינה". באותו יום קיים דמיטרו קולבה שיחות על אותם נושאים בבריסל. שר ההגנה החדש, אולכסיי רזיקוב, נסע לוושינגטון, שם נפגש ב-18 בנובמבר עם מזכיר ההגנה האמריקני לויד אוסטין. ב-16 בנובמבר ביקר שר ההגנה הבריטי בן וולאס בקייב. לפי הצהובון דיילי מירור, הוקמה בבריטניה יחידת תגובה מהירה מאוחדת של כ-600 לוחמים לצורך העברה לאוקראינה.
ב-21 בנובמבר טען בכיר בצבא אוקראינה כי רוסיה קיבצה כמעט מאה אלף חיילים על גבולה המזרחי של אוקראינה והיא התכוננה למבצע צבאי בשטחה של המדינה בינואר 2022. באותו השבוע, אוקראינה ערכה תרגיל שריון בגבול.
באותו היום, ראש מינהל המודיעין הכללי של משרד ההגנה של אוקראינה, קירילו בודאנוב, דיווח כי רוסיה ריכזה יותר מ-92,000 חיילים ומערכות טילים בליסטיים קצרי טווח מדגם "איסקנדר" ליד גבולות אוקראינה. בודאנוב אמר כי רוסיה עומדת מאחורי ההפגנות נגד החיסון נגד קורונה בקייב ועצרות מחאה אחרות באוקראינה – כהכנה לפלישה צבאית רחבת היקף. לדברי בודאנוב, רוסיה זקוקה להפגנות כדי שהאוכלוסייה האוקראינית לא תתנגד לה במהלך המבצע הצבאי, מתוך אמונה שהשלטונות האוקראינים בגדו בה: "הם רוצים לארגן עצרות והפגנות כדי להראות שאנשים נגד הממשלה", הוא אמר בראיון ל-Military Times. "הם מנסים להוכיח שהממשלה שלנו בוגדת בעם". לדברי ראש המודיעין הצבאי האוקראיני, רוסיה מנסה לגרום לאוקראינים להחליף כוח בעצמם, ואם זה לא יצליח "הצבא יתערב". לפי בודאנוב, יש לצפות לפעולות אקטיביות בסוף ינואר – תחילת פברואר 2022.
מוסקבה האשימה את אוקראינה בפעולות אגרסיביות. דוברת משרד החוץ הרוסי, מריה זכארובה, אמרה ב-25 בנובמבר כי השלטונות האוקראיניים מסלימים את המתיחות בדונבאס ומבצעים שם פעולות התקפיות. לטענתה המשטר בקייב דוגל ב"פתרון כוחני למשבר האוקראיני הפנימי. המצב באזור הסכסוך הולך ומסלים. ממשיך להתקבל מידע על השימוש בנשק אסור... המסופק לאוקראינה על ידי מדינות נאט"ו". היא האמינה שבכך, ההנהגה האוקראינית מנסה "להסיט את תשומת הלב מההידרדרות של המצב הכלכלי-חברתי והפוליטי במדינה.... ולהעביר את תשומת הלב הזו לאיומים זמניים מבחוץ." הצהרות קשות של קייב ומוסקבה נשמעו על רקע מבוי סתום בכל פלטפורמות המשא ומתן הקיימות. אין מגעים בפורמט נורמנדי ואינם צפויים בשום רמה: לא תהיה פסגה, שרי החוץ עדיין לא הצליחו לתאם פגישה ויועצים פוליטיים לא התקשרו מאז ספטמבר. בקבוצת הקשר המשולש שנועדה לקדם משא ומתן, בפועל המשא ומתן הצטמצם לדיון בשאלה האם רוסיה היא צד לסכסוך. ב-15 בנובמבר, ולדימיר פוטין חתם על צו למתן תמיכה הומניטרית לאוכלוסיית אזורים מסוימים בדונייצק ולוהנסק באוקראינה.
ב-27 בנובמבר הנשיא זלנסקי האשים כי גורמים מרוסיה זוממים להדיחו מהשלטון, וטען כי הגיעו לידיו הקלטות שלהם משוחחים עם גורמים מאוקראינה על הכללתו של האוליגרך העשיר במדינה, רינאט אחמטוב, בקשר – כדי לממן את ההפיכה. הקרמלין הכחיש. ברקע הייתה המתיחות עקב ריכוז הכוחות הרוסיים סמוך לגבול.
ב-1 בדצמבר האשימה רוסיה את אוקראינה בהצבת מחצית מצבאה – כ-125,000 חיילים – בדונבאס כדי להתעמת עם בדלנים פרו-רוסים. ב-3 בדצמבר, נשיא רוסיה ולדימיר פוטין מתח ביקורת על אוקראינה על השימוש ברחפן Bayraktar TB2 מתוצרת טורקיה נגד בדלנים פרו-רוסים בדונבאס, ואמר שהצעד מפר את פרוטוקול מינסק. ב-3 בדצמבר אמר שר ההגנה של אוקראינה, אולכסיי רזניקוב, בפני חברי המועצה העליונה: "יש אפשרות להסלמה בקנה מידה גדול מצד רוסיה. הזמן הסביר ביותר להשגת מוכנות להסלמה יהיה סוף ינואר". בדצמבר, ניתוח ג'יינס הגיע למסקנה שיחידות עיקריות של הארמייה ה-41 הרוסית (שמפקדתה בנובוסיבירסק במרכז רוסיה) ושל ארמיית משמר הטנקים הראשונה (שנפרסת בדרך כלל בפרברי מוסקבה) הוצבו מחדש מערבה, תוך חיזוק של ארמיות המשמר ה-20 וארמיית המשמר השמינית שכבר מוקמו קרוב יותר לגבול אוקראינה. דווח על כוחות רוסיים נוספים שעברו לחצי האי קרים תוך חיזוק יחידות ימיות ויבשתיות רוסיות שכבר פרוסות שם.
ב-6 בדצמבר, שני המנהיגים הבדלנים המובילים – דניס פושילין מהרפובליקה העממית של דונצק ולאוניד פסצ'ניק מהרפובליקה העממית של לוהנסק – נסעו למוסקבה לקונגרס השנתי של מפלגת רוסיה המאוחדת של פוטין והצטרפו רשמית כחברים. ראש ממשלת רוסיה לשעבר דמיטרי מדבדב העניק להם באופן אישי את כרטיסי החבר שלהם.
ב-7 בדצמבר אוקראינה האשימה שרוסיה שלחה כוחות כבדים לאזור המלחמה במזרח אוקראינה כדי "לעורר אש חוזרת".
ב-9 בדצמבר האשימה רוסיה את אוקראינה בהנעת ארטילריה כבדה לעבר קו החזית שבו נלחמים בדלנים עם כוחות אוקראינים. ראש המטה הכללי הרוסי, ולרי גרסימוב, הצהיר כי [נאט"ו] "שולחת מסוקים, כלי טיס בלתי מאוישים ומטוסים לאוקראינה [מה ש]דוחף את הרשויות האוקראיניות לנקוט בצעדים חדים ומסוכנים. כל פרובוקציה של שלטונות אוקראינה בדרך של הסדר כפוי של בעיות דונבאס תדוכא".
ב-28 בדצמבר הודיעו ארצות הברית ורוסיה על קיום שיחות דו-צדדיות שיתקיימו בז'נבה ב-10 בינואר 2022, כדי לדון בחששות לגבי הפעילות הצבאית ולהתמודד עם המתיחות הגוברת סביב אוקראינה. את השיחות יובילו סגן שר החוץ הרוסי, סרגיי ריאבקוב וסגנית מזכיר המדינה האמריקאי, ונדי שרמן.
ב-31 בדצמבר 2021, לאחר שיחת טלפון בין נשיא ארצות הברית ביידן לנשיא רוסיה פוטין, הכריז פוטין שאם ארצות הברית תטיל עליהם סנקציות זו תהיה "טעות גורלית".
בנוסף לשיחות ז'נבה, הוכרז כי רוסיה תקיים שיחות עם נאט"ו בבריסל ב-12 בינואר 2022. ב-13 בינואר 2022 התקיימה בווינה פגישה רחבה יותר הכוללת את נציגי הארגון לביטחון ושיתוף פעולה באירופה (OSCE).