stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גוגל קארדבורד
הערות שוליים

↑  ההכרזה על גוגל קארדבורד ביוטיוב
↑  (fr)"Le Google Cardboard : la réalité pour tous made in France" sur http://www.goglasses.fr, GoGlasses.fr, 08 juillet 2014
↑  (fr)"Google met à jour son application Cardboard" sur Casques-VR.com, 11 décembre 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007402009505171  LCCN: sh2016002707
איפה דפי?

| --- | --- |

צילום מסך ניווט לדפיברילטור הקרוב, מתוך אפליקציה לiOS
צילום מסך ניווט לדפיברילטור הקרוב, מתוך אפליקציה לiOS
 מפתח:  אריאל חסידים (בעלים)
 מחזור חיים:  2016, ישראל ישראל – הווה
 defi.co.il
איפה דפי? הוא מיזם ישראלי התנדבותי פרטי למיפוי ולהנגשה של מכשירי דפיברילטורים חצי אוטומטיים (AED) המוצבים במרחב הציבורי בישראל באמצעות מיקור המונים. המיזם מורכב מאפליקציה חינמית לטלפונים חכמים ודפדפנים הכוללת אפשרות לניווט למכשיר ה-AED הקרוב אל המשתמש על בסיס GPS ומצפן, וכמו כן, מרישום ציבורי אשר מכיל פרטים לגבי מיקומי מכשירי AED המתעדכן באופן יומי על בסיס דיווח משתמשים ומופץ בתור שכבת מפה תחת רישיון פתוח.
"איפה דפי?" הוקם במטרה למפות את מכשירי ה-AED הפרוסים ברחבי ישראל, ובכך, להגביר את נגישותם בעת הצורך במקרה של אירוע לבבי, במטרה להביא לשיפור תוצאי שרידות ונזק נוירולוגי במקרה של דום לב מחוץ לבית החולים.
היסטוריה

המיזם הוקם תחת השם "Med-Man" במסגרת תחרות "סטודנטים מובילים חדשנות במגזר הציבורי 2.0" של אוניברסיטת בן-גוריון בשיתוף עם חברת גוגל במסגרת לימודי שנה א' ברפואה של נעם הדר, ד"ר רותם טל-בן ישי, ד"ר אסיל מחאמיד וד"ר אריאל חסידים. המיזם זכה במקום השני עם אפליקציה לטלפונים חכמים בעלי מערכת הפעלה אנדרואיד. בתום התחרות הוחלט להמשיך להפעילו ברוח התנדבותית באופן פרטי, תחילה על ידי כל חברי הצוות המקורי, ובהמשך על ידי ד"ר אריאל חסידים.
במרץ 2017 הושקה גרסת הדפדפן הראשונה של אפליקציית "איפה דפי?".
בדצמבר 2017 המיזם זכה במלגה למחקר ופיתוח על שם אביאל רון של המדען הראשי במרכז למיפוי ישראל. במהלך העבודה תחת המלגה, פותחה גרסה של האפליקציה לסמארטפונים למכשירי אייפון. באוקטובר 2018 הוצג סיכום הפעילות תחת המדען הראשי בכנס המליאה של הוועדה הבין משרדית לממ"ג עם תוצר של כ-1,000 מכשירים רשומים.
באוגוסט 2019 המיזם זכה בפעם השנייה במכרז למימון, הפעם תחת "קרן קקטוס" של אוניברסיטת בן-גוריון.
מיפוי

מיזם "איפה דפי?" הוקם מתוך הנחה שבישראל ישנו פער בין כמות המכשירים המוצבים במרחב הן מכח חוק הצבת מכשירי החייאה במקומות ציבוריים והן מסיבות אחרות, לבין מספר השימושים במכשירים בפועל, ושמקור הפער הוא בנגישות המכשירים, כלומר, ללא רישום ראוי של מיקומי המכשירים וזמינותם, הם אינם נגישים לציבור בעת הצורך. כחיזוק להנחה זאת נמצא כי המרחק בין זירת האירוע לבין מכשיר ה-AED בעת דום לב מחוץ לבית החולים נמצאה כנתון המקושר ביותר לשרידות חודש לאחר האירוע.
רישום מכשירי הדפיברילטור מבוסס מיקור ההמונים של "איפה דפי?" נעשה בתוך אפליקציית טלפונים חכמים חינמית ולאחר הזדהות המשתמש. לאחר שיתוף המכשיר על ידי המשתמש, הרשומה עוברת אימות על ידי גורם אנושי לפני שהיא נחשפת במפה הציבורית, והרישום מתעדכן על בסיס יומי. כמו כן, ניתן לשתף רשומה חדשה רק כשנמצאים בסמיכות פיזית למכשיר הדפיברילטור אז ניתן לצלמו, כאשר בעת צילום המכשיר מתקבלת נקודת ציון מרכיב ה-GPS של המכשיר הטלפון החכם אשר מייצגת את מיקום המכשיר על המפה. בנוסף להוספת מכשירים חדשים למפה, משתמשים יכולים לדווח על שינוי או עדכון פרטים, הסרה של מכשירים לא זמינים וצילום תמונה חדשה.
מיפוי מכשירי הדפיברילטור של "איפה דפי?" מכיל אלפי רשומות, כאשר חלק מהמכשירים הוצבו בהתאם לדרישתו של החוק אשר מטיל את האחריות להצבת המכשירים על בעלי עסק שבו עוברים מעל 500 איש במצטבר ביום. בנוסף, חלק מהמכשירים הוצבו לא מתוך חובת החוק, לדוגמה, מכשירים רבים מוצבים מתוך יוזמה פרטית בבתים, בבנייני דירות, בבתי כנסת ובמסגדים, בעוד מכשירים אחרים מוצבים במרחב הציבורי על ידי גופים שונים, כגון גופי השלטון המקומי, מפעל הפיס וארגוני ההצלה.
הנגשה

המידע מופץ בצורה פתוחה לכל אדם כך שיוכל להכיר את המכשירים הפרוסים בסביבתו לשימוש בעת אירוע דום לב, כמו כן המידע נגיש למוקדני החירום של שירותי ההצלה אשר יכולים להדריך כיצד להביא את המכשיר הקרוב לזירת האירוע עד להגעתם.
הנגשה > הנגשה בתוך "איפה דפי?"

רישום מכשירי ה-דפיברילטור מונגש בתור שכבה על מפה באפליקציה לטלפונים חכמים, ובעת כניסה לאפליקציית הדפדפן דרך הטלפון. המשתמשים דרך טלפון חכם יוכלו לבצע ניווט אוטומטי למכשיר הדפיברילטור הקרוב אליהם בעזרת מנוע ניווט ייעודי משולב מצפן. מנוע הניווט הטלפוני בדפדפן נוצר בכדי שיוכל להישלח בהודעה פשוטה לעובר אורח הנמצא בזירה של אירוע לב, כך שבלחיצה אחת יוכל לצאת לניווט למכשיר הקרוב. בנוסף, אפשרות ניווט זו בעת חירום עשויה לשמש עוברי אורח שנקלעו לזירה של אירוע דום לב למציאה של מכשיר הדפיברילטור הקרוב אליהם, נמצא כי עוברי אורח שבחרו על דעתם עצמם להביא מכשיר דפיברילטור באופן ספונטני הביאו לשיפור בסיכויי השרידות של המטופל פי 2 ביחס לצוותי המקצועיים שנשלחו לזירה.
הנגשה > הנגשה לצד שלישי

בנוסף, רישום המכשירים שנאסף ב-"איפה דפי?" מופץ לצד שלישי במספר ערוצים; ניתן להוריד עותק מעודכן בקובץ CSV באתר המיזם, בתור שכבה באתר שירות המפות הממשלתי, באתר מאגרי המידע הממשלתי, באמצעות API ייעודי ובמספר שירותי GIS של ESRI. העותקים בכל הערוצים מופצים תחת רישיון פתוח תואם "ODC-By v1.0".
רישום מכשירי הדפיברילטור של "איפה דפי?" נמצא בשימוש במוקדים של ארגוני ההצלה מד"א ואיחוד הצלה, וכן במספר מערכות GIS עירוניות כולל באר-שבע, לוד, ראשון לציון וקריית מלאכי.
פעילות

בפברואר 2022 המיזם לקח חלק ביום המודעות הלאומי השנתי למכשירי הדפיברילטור "שמים לב" יחד עם ליהי קורין, ספיר אלוק וגל פלד ובשיתוף פעולה עם האיגוד הקרדיולוגי, מד"א, מפעל הפיס והמרכז לשלטון מקומי. במסגרת יום המודעות הלאומי התקיים דיון בוועדת הבריאות בכנסת על הצבת מכשירי החייאה במקומות ציבוריים והצגת יוזמות לעידוד השימוש והצבת דפיברילטורים, בו הוזכר המיזם.
שימוש לרעה

בינואר 2022 הוגש כתב אישום על גניבת דפיברילטורים נגד תושב כפר יונה בן 33. בכתב האישום עולה כי השתמש באפליקציית "איפה דפי?" על מנת לאתר את המכשירים, תוך שהוא מתמקד במרחב הכפרי.
ראו גם

חוק הצבת מכשירי החייאה במקומות ציבוריים
דפיברילטור חיצוני אוטומטי
הערות שוליים

1 2 3  אריאל חסידים, איפה דפי? | אודות, באתר defi.co.il
↑  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב - אפליקציית Q-GO זכתה במקום הראשון במיזם "סטודנטים חושבים חדשנות 2.0" 🎥, באתר in.bgu.ac.il
 איפה דפי? מיפוי דפיברילטורים חברתי, סרטון בערוץ "Ariel Hasidim", באתר יוטיוב (אורך: 08:26)
↑  עמוד כנס המליאה של הוועדה הבין משרדית לממ"ג, ‏2018
סיכום פעילות מחקרית מפ"י, ‏2018
↑   איפה דפי בכנס בין משרדי של מפ״י 2018, סרטון בערוץ "Ariel Hasidim", באתר יוטיוב (אורך: 18:58)
↑  תמר טרבלסי-חדד, רעיונות שנולדים על הדשא: האוניברסיטה שמגדלת יזמים, באתר ynet, 26 באוקטובר 2019
↑  Yihong Ruan, Gengqian Sun, Chaojuan Li, Yuanyuan An, Lin Yue, Mengrong Zhu, Yuan Liu, Kun Zou, Dandi Chen, Accessibility of automatic external defibrillators and survival rate of people with out-of-hospital cardiac arrest: A systematic review of real-world studies, Resuscitation 167, 2021-10-01, עמ' 200–208 doi: 10.1016/j.resuscitation.2021.08.035
↑  שם-ועדת_בריאותועדת הבריאות, יום שני, 21 בפברואר 2022, באתר main.knesset.gov.il
↑  William J. Brady, Amal Mattu, Corey M. Slovis, Lay Responder Care for an Adult with Out-of-Hospital Cardiac Arrest, New England Journal of Medicine 381, 2019-12-05, עמ' 2242–2251 doi: 10.1056/NEJMra1802529
↑  Govmap מפות ישראל - מיקומי דפיברילטורים
↑  איפה דפי? באתר מאגרי המידע הממשלתי
↑  איפה דפי? - הוראות חיבור שכבת דפיברילטורים
↑  רישיון שימוש פתוח במידע הציבורי של איפה דפי?
↑  ד"ר אלי יפה, סמנכ"ל קהילה מד"א, ועדת הבריאות 21.2.2022
↑  מיקום מכשירי החייאה, דפיברלטורים, ברחבי העיר באר שבע
↑  מיקומי דפיברילטורים (מכשירי החייאה) בלוד
↑  מערכת GIS עירונית ראשון לציון
↑  מערכת GIS עירונית קרית מלאכי
↑  שמים לב, באתר יום המודעות למכשירי הדפיברילטור
משרד החינוך, מכתב מיזם החברתי לאומי "שמים לב" (הצילו! איפה דפי?) להעלאת המודעות והשימוש במכשירי החייאה (דפיברילטור) ב-22.02.2022
הצטרפות למיזם "שמים לב" להעלאת המודעות למכשיר ההחייאה - מפעם ('דפיברילטור'), באתר GOV.IL
↑  דיון הצבת מכשירי החייאה במקומות ציבוריים והצגת יוזמות לעידוד השימוש והצבת דפיברילטורים, באתר הכנסת, ‏21.2.2022
↑  תופעה מכוערת: מכת גניבות של דפיברילטורים מקיבוצים ומושבים, באתר mynetkibbutz, ‏2022-11-15
צילום מסך של מפת "איפה דפי?" כפי שמופיעה באתר
כמות המכשירים במסד הנתונים של איפה דפי?
גדר גאוגרפית

שתי גדרות גאוגרפיות שהוגדרו ב-GPS
גדר גאוגרפית (או גאו-גדר, מאנגלית Geo-fence) היא היקף וירטואלי של אזור גאוגרפי בעולם האמיתי. גדר גאוגרפית יכולה להיווצר באופן דינמי - כמו במקרה של רדיוס סביב נקודה, גדר גאוגרפית יכולה להיות סט מוגדר מראש של גבולות (כגון מתחמי בית ספר או גבול של שכונה).
השימוש בגדר גאוגרפית נקרא גידור גאוגרפי. דוגמה של שימוש ביכולת הזו מחייבת מכשיר מודע-מיקום על בסיס שירות מבוסס מיקום (LBS). כאשר המשתמש מבצע כניסה או יציאה מגדר גאוגרפית, נשלח המידע למפעיל הגדר. מידע זה, שמכיל את מיקומו של המכשיר, יכול להישלח לטלפון הנייד או לחשבון דואר אלקטרוני גם של המשתמש עצמו.
יכולות

גידור גאוגרפי, בחיבור עם שירותי בקרת הורים, יכול להודיע להורים אם הילד עוזב את האזור המתוחם.
קיימות חברות בהן גידור גאוגרפי משמש את מחלקת משאבי אנוש המחלקה לפיקוח על עובדים שמבצעים עבודה במיקומים מיוחדים, במיוחד אלה שמבצעים עבודות שטח. באמצעות שימוש בכלי גידור גאוגרפי, העובד יכול לרשום ביומן הנוכחות שלו או שלה באמצעות ה-GPS המופעל המכשיר כאשר בתוך המתחם המיועד.
יכולות אחרות כוללות שליחת התראה אם רכב נגנב והודעה לפקחים, כאשר חית בר תועה נכנסת לשטח חקלאי.
גדר גאוגרפית יכולה לשמש עבור הודעות מבוססות מיקום לתיירים בנושאי בטיחות ותקשורת.
מומחה בתחום מערכות אבטחה עם מיקום גלובלי, הציע שהממשלה תעודד את יצרני הכטב"מים לבנות תשתית גידור גאוגרפי לתוך מערכות הניווט של כלי טיס בלתי מאוישים. המערכת המוצעת הזו אמורה למנוע מהכלי לטוס לתוך אזורים מוגנים במרחב האווירי ומסוגלת לפעול בניגוד לפקודות של המפעיל.
ראו גם

AGPS
Geocaching
בעיית הנקודה במצולע
אינגרס
לקריאה נוספת

דה לארה, אייל; אנתוני למרקה, Mahadev Satyanarayanan (2008). מערכות מיקום: מבוא לטכנולוגיה מאחורי מיקום המודעות. מורגן & קלייפול מוציאים לאור. עמ' 88. ISBN 978-1-59829-581-8.
אנתוני סי ליה, אלן ג'יי ברימיקוב, דייוויד ס' פרסטון, כריס O. Imafidon (2009) "Geofencing חברת אבטחה אסטרטגיה למופת." בההליכים בבטיחות ובקיימות גלובלית 5: הכנס הבינלאומי. Jahankhani, H; Hessami, א. ג.; הסו, F. (Eds.) עמ'.104-111 © ספרינגר-וורלאג היידלברג, ברלין 2009. ISBN 978-3-642-04061-0
הערות שוליים

↑  "What is geo-fencing (geofencing)? - Definition from WhatIs.com". WhatIs.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2016-12-10.
↑  "Geolocation Data And New Global Markets". 2017-10-10. אורכב מ-המקור ב-2017-12-29. נבדק ב-2017-12-17.
↑  De Lara, Eyal; Anthony LaMarca; Mahadev Satyanarayanan (2008). Location Systems: An Introduction to the Technology Behind Location Awareness. Morgan & Claypool Publishers. p. 88. ISBN 978-1-59829-581-8.
↑  "Motorcycle Tracker Updates Every 15 Seconds". Motorcycle USA. 23 בינואר 2009. נבדק ב-2009-01-26. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Kenya's elephants send text messages to rangers". CBS News. 11 בפברואר 2009. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Location Based Messaging for Tourist Safety and Communication" (PDF). UgoRound.com. 3 ביולי 2017. נבדק ב-21 בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Todd Humphreys: Don't Overregulate Drones". Alcalde. 18 במרץ 2015. נבדק ב-2015-04-05. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Schumer, Charles (19 באוגוסט 2015). "Schumer proposes law". נבדק ב-15 בדצמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
אתידיום ברומיד

| --- | --- |
 
 שם סיסטמטי:  3,8-Diamino-5-ethyl-6-phenylphenanthridin-5-ium bromide
 שמות נוספים:  2,7-דיאמינו-10-אתיל-6-פניל-פנאן-טרידיניום ברומיד 2,7-דיאמינו-10-אתיל-9-פניל-פנאן-טרידיניום ברומיד 3,8-דיאמינו-1-אתיל-6-פניל-פנאן-טרידיניום ברומיד 3,8-דיאמינו-5-אתיל-6-פניל-פנאן-טרידיניום ברומיד  הומידיום ברומיד
 כתיב כימי:  C₂₁H₂₀BrN₃ 
 מסה מולרית:  394.29 גרם/מול
 מראה:  מוצק אדום-סגול
 מספר CAS:  1239-45-8
 טמפרטורת היתוך:  260 °C   533.15 K
 NFPA 704:       1 ‏ 4 0 
 
אתידיום ברומיד (באנגלית: Ethidium bromide; בקיצור: EtBr) הוא תרכובת אורגנית המשמשת לצביעת חומצות גרעין בביולוגיה מולקולרית, בעיקר באלקטרופורזה בג'ל אגרוז.
אתידיום ברומיד זורח בצבע אדום-כתום בחשיפה לקרינת UV. קשירה לחומצות גרעין מגבירה את הזריחה הפלואורסצנטית הבסיסית שלו כמעט פי 20. יכולתו של אתידיום ברומיד להיקשר ל-DNA הופכת אותו למוטגן חזק מאוד, והוא נחשב למסרטן ולגורם מומים עובריים.
מבנה, כימיה, זריחה

כמו רוב התרכובות הזורחות, הוא ארומאטי. החלק הראשי של המולקולה הוא מבנה של טבעת משולשת עם קבוצות אנילין (אמינובנזן) מכל צד של פירידין (טבעת ארומטית שש-אטומית המכילה חנקן). מבנה הדי-בנזו-פירידין ידוע גם כפנאן-טרידין (Phenanthridine).
הסיבה לזריחה החזקה של אתידיום ברומיד לאחר קשירה ל-DNA היא ככל הנראה לא עקב היציבות המוגברת של קבוצת הפניל הפונקציונלית, כיוון שטבעת הפניל נראית כמקרינה החוצה את הבסיסים שהוספו. למעשה, קבוצת הפניל היא כמעט אנכית למישור של מערכת הטבעת, כיוון שהיא מסתובבת סביב הקשר היחיד למציאת מיקום שבו היא תהיה סמוכה לטבעת באופן המינימלי. במקום זאת, הסביבה ההידרופובית הנמצאת בין זוגות הבסיסים נראית כאחראית לכך. על ידי תנועה לתוך הסביבה ההידרופובית הזו והרחק מהחומר הממס, האתידיום ברומיד חייב להסיר את כל מולקולות המים שהיו קשורות אליו. כיוון שמים הם מקטיני זריחה יעילים מאוד, ההסרה של מולקולות מים אלו מאפשרת לאתידיום לזרוח.
שימושים באתידיום ברומיד

השימוש המעבדתי הנפוץ ביותר באתידיום ברומיד הוא באיתור חומצות גרעין, בדרך כלל DNA דו-גדילי מ-PCR, מקטעי הגבלה וכדומה. RNA חד-גדילי יכול גם הוא להיצבע, כיוון שהוא בדרך כלל מתקפל לתוך עצמו ובכך מספק זוגות בסיסים שביניהם נקלט האתידיום. חומצות הגרעין מופרדות בדרך כלל על ידי אלקטרופורזה בג'ל, ולאחר הצביעה באתידיום ברומיד ניתן לראותן כשהג'ל מונח על או מתחת למנורת UV.
במעבדה הציטוגנטית משמש אתידיום ברומיד להקטנת הדחיסה של כרומוזומים. האתידיום נקשר ל-DNA ומפריע בתהליך אריזת הכרומוזומים לקראת מיטוזה, וכך מתקבלות דגימות בעלות הפרדה טובה יותר, וכתוצאה מכך, ביטחון רב יותר בשלמות המבנית של הכרומוזומים באנליזה מיקרוסקופית.
חלופות

ישנן חלופות לאתידיום ברומיד במעבדה. ישנו שימוש במספר צבעי SYBR כאלטרנטיבה בטוחה יותר. צבעי SYBR נמצאו כפחות קרצינוגניים מאשר EtBr ונותנים צביעה נקייה, מוגברת וחזקה יותר. אולם, הם מושרים בדי-מתיל-סולפו-אוקסיד (DMSO) שיכול לעבור מהר מאוד דרך העור. אולם, חוקרים רבים עדיין מעדיפים אתידיום ברומיד לגילויים מורכבים.
סכנות בריאותיות

אתידיום ברומיד גורם לגירוי בעיניים, בעור, בקרומים הריריים ובדרכי הנשימה העליונות. השפעותיו הרעילות מתבטאות לאחר בליעה, שאיפה או ספיגה דרך העור. עם זאת, החדירה דרך העור מצומצמת בגלל המטען החשמלי החיובי והמבנה הרחב של המולקולה.
מכיוון שאתידיום ברומיד נקשר לסליל הכפול של ה-DNA, הוא מהווה הפרעה בתהליכי שכפול DNA ושעתוקו, ובכך משבש את תפקודו התקין של התא וגורם ליצירת מוטציות. כאמור, זהו מוטגן חזק מאוד, אך ההשפעות הבריאותיות של חשיפה לאתידיום ברומיד לא נחקרו לעומק. סביר להניח ש-EtBr הוא קרצינוגני וטרטוגני בשל המוטגניות שלו, אף שאין ראיות ישירות לכך.
בנוסף, הפלואורסצנציה של האתידיום דורשת הארת דגימות במנורת UV. כיוון שקרינת UV גורמת נזק לעיניים ולעור, משתמשים במסך מגן בין הצופה למקור ה-UV או במצלמה.
טיפול בטוח

הכנה של תמיסות אחסון או כל כלי אחר המכיל אבקה או תרסיס של אתידיום ברומיד חייבת להיעשות עם מסיכת אף ופה, על מנת למנוע שאיפה. יש לעטות כפפות בכל מקרה. כפפות לטקס מאפשרות הגנה מועטה מפני אתידיום ברומיד – כפפות המיוצרות מגומי נייטרלי יעילות בהרבה. כשעובדים עם ריכוזים גבוהים (מאגרים או אבקה) או למשך תקופה ארוכה, שתי כפפות על כל יד יכולות להקטין עוד יותר את סכנת החשיפה, במיוחד כאשר הכפפה החיצונית מזדהמת במידה ניכרת.
השלכה לאשפה

שאריות של אתידיום ברומיד בג'לים אלקטרופורטיים לא מהוות סיכון. ריכוזים גבוהים בג'לים (כשהג'ל הוא ורוד או אדום) צריכים להישרף עם פסולת רפואית. דבר זה תקף גם לגבי כפפות, מבחנות ניסוי, מגבות נייר וכדומה, שמזוהמים גם כן בכמות רבה של אתידיום ברומיד. תמיסות המכילות אתידיום ברומיד צריכות לעבור דאקטיבציה, ניטרול ושפיכה לתעלת ניקוז עם כמויות מים גדולות.
הדאקטיבציה יכולה להיות מאושרת על ידי שימוש בקרינת UV לגילוי זריחה. ישנן ארבע שיטות לדאקטיבציה של אתידיום ברומיד: שיטת ארמור, שיטת לאן וסנסונה, שיטת קווילארדט והופנונג וסינון בפחם.
הערות שוליים

↑  Dean Madden, Safer stains for DNA. accessed 2007-01-31.
↑  Huang Q, Fu WL. Comparative analysis of the DNA staining efficiencies of different fluorescent dyes in preparative agarose gel electrophoresis. Clin Chem Lab Med. 2005;43(8):841-2. PMID 16201894
↑  Invitrogen, Using SYBR Safe DNA Gel Stain accessed 3 Oct 2006.
↑  Princeton University, Ethidium Bromide Disposal, accessed 3 Oct 2006.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
צילום של RNA שהורץ באלקטרופורזה על ג'ל אגרוז המכיל אתידיום ברומיד, האתידיום ברומיד מאפשר לצפות בנוקלאוטידים
ספקטרום הבליעה של אתידיום ברומיד
דיכלורופנול אינדופנול

דיכלורופנול אינדופנול
דיכלורופנול אינדופנול (2,6-Dichlorophenolindophenol, ובקיצור DCPIP) הוא תרכובת כימית, המשמשת כקולט או מוסר פרוטונים ואלקטרונים. נוסחתו הכימית C12H7NCl2O2 ומסתו המולקולרית הוא 268.1 גרם למול.
בצורתו המחומצנת, צבעו כחול; לאחר חיזורו על ידי שני פרוטונים ושני אלקטרונים הוא הופך לחסר צבע. משתמשים בתכונה זו כדי לקבוע ריכוז ויטמין C שהוא חומר מחזר בתמיסה (למשל בשתן) בטיטרציה.
תגובת החיזור של דיכלורופנול אינדופנול
החומר  אינדופנול הוא בעל צבע כחול בסביבה בסיסית וסגול בסביבה חומצית.
כתוצאה מהתגובה בינו לבין החומצה האסקורבית בתהליך של חמצון חיזור, צבעו הופך לחסר צבע. נמצא שעל כל מולקולה של אינדופנול דרושה מולקולה של חומצה אסקורבית. מכאן שכמות האינדופנול הדרושה לשינוי הצבע מהווה מדד לכמות החומצה הנמצאת בתמיסה.
בר מים

בר מים מסוג תמי 4 של חברת שטראוס מים
בַּר מַיִם או מַרְוָן הוא מתקן חשמלי המשמש לסינון, קירור וחימום מי שתייה ולשימורם בטמפרטורה הרצויה.

יתרונות ברי מים הם אי הצורך בנשיאת בקבוקי מים כבדים כמקובל עם מתקני מים מינרליים וכן חיסכון השימוש בבקבוקי פלסטיק לשמירה על הסביבה.

חברות שונות המוכרות מתקני בר מים מתהדרות בהימצאות מערכות סינון שונות, המנקות לדבריהם את המים מחיידקים וחומרים מזיקים אחרים.
אופן פעולה

בר המים מחמם או מקרר את המים עד לטמפרטורה שהוגדרה לו במפעל או בידי המשתמש. גופי החימום והקירור, מופעלים על ידי חישנים המודדים את טמפרטורת המים מידי פרק זמן קצוב, במידה והחישנים מזהים שינוי טמפרטורה משמעותי במים, מופעלים שוב גופי החימום והקירור המחזירים את המים לטמפרטורה הרצויה. סידור זה המפעיל אך בעת הצורך את גופי החימום או קירור מאפשר למתקני בר מים להיות חסכוניים ומדויקים יחסית בצריכת החשמל. בשל הרצון להופכם חסכוניים אף יותר, מתקני בר מים רבים מקצינים בטמפרטורה מעט יותר כדי לאפשר פרק זמן גדול יותר בו גוף החימום או קירור לא יפעל.
מערכות סינון

חברות רבות מציעות ללקוחותיהן טכנולוגיות סינון שונות המאפשרות ניקיון של המים מחידקים בעייתיים וחומרים מזיקים. רופאים רבים מבקרים את השימוש במערכות אלו בטענה כי סטריליזציה מוגזמת של המים עלולה להניח למערכת החיסונית מלפעול ובכך להביא לניוונה [דרוש מקור]. מצדדי קו ביקורת זה טוענים, כי חיוני להביא לחיכוך מתמיד של הגוף עם סיכונים ברמה נמוכה (הקיימים לעיתים במי ברז) כדי להביא ליכולת התמודדות הגוף עם סיכונים ברמה גבוהה יותר[דרוש מקור]. עיקרון זה מתבטא כסדר ברעיון החיסונים מפני מחלות[דרוש מקור].
ישנן חברות המשתמשות במערכות סינון קנייניות שייחודיות רק למכשירים שלהן, לעומתם קיימים מתקני מים המשתמשים במסנן פחם פעיל אוניברסלי שניתן לקנות בקלות ולהרכיב באופן עצמאי.
שימושים נפוצים

בר המים נפוץ בעיקר בשימוש ביתי ומשרדי המאפשר הכנת משקאות הדורשים חימום או קירור במהירות ובכמות מספקת. כך מערכת בר מים מודרנית יכולה לספק בשעה כשמונים כוסות מים רותחים ושישים כוסות מים קרים במקביל ואף יותר. לעיתים ניתן למצוא מתקני בר מים שונים באולמות וגני אירועים כחלק מהכיבוד המוגש לאורחים. במקררים חדישים קיימות לעיתים מערכות בר מים מובנות בדלתות המקרר. בר המים עשוי לשמש לעיתים אף כרהיט וחברות רבות מוכרות אותו כחלק מסט כלי מטבח או כחלק מסט מכשירים חשמליים ביתיים.
מנורה אולטרה סגולה לבר מים

חלק מברי המים מכילים נורה אולטרה סגולה. הנורה מטהרת את מי השתייה על ידי הפחתת העומס הבקטריאלי במים, הקרינה האולטרה סגולה באורכי גל קצרים של UV-C, גורמת לקטילה של החיידקים, מונעת את התרבותם ולכן מקטינה את העומס המיקרובילוגי.
ראו גם

אוטומציה
הערות שוליים

↑  המילה מַרְוָן, באתר האקדמיה ללשון העברית
נורה "פלואורסצנטית" קומפקטית אולטרה סגול לקטילת חיידקים ונגיפים. הנורה זהה באופן פעולתה לנורה פלואורסצנטית רגילה וקומפקטית, אך איננה מצופה בציפוי פלואורסצנטי ועשויה קוורץ.
NTV Plus

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברת מניות
 מוטו:  «Больше телевидения — больше плюсов» יותר טלוויזיה — יותר יתרונות
 מייסדים:  ולדימיר גוסינסקי
 תקופת הפעילות:  1996–הווה (כ־29 שנים)
 חברת אם:  גזפרום מדיה
 חברות בנות:  NTV Plus B.V.
 מיקום המטה:  מוסקבה 
 משרד ראשי:  מוסקבה
 ענפי תעשייה:  תקשורת
 מוצרים עיקריים:  טלוויזיה בלוויין
 יו"ר:  דמיטרי צ'רנישנקו
 מנכ"ל:  מיכאיל דיומין
 עובדים:  1000 איש
  
 www.ntvplus.ru
 
NTV Plus (ברוסית: НТВ Плюс) הוא שמה של ספקית טלוויזיה בלוויין, הראשונה מסוגה ברוסיה. נוסדה על ידי חברת ההחזקות "מדיה מוסט" ביולי 1996, ביוזמת עובדי ערוץ הטלוויזיה NTV.
מאז 2003 נמצאת בבעלות חברת החזקות התקשורת גזפרום-מדיה.
היסטוריה

החברה הוקמה באמצע 1996 והייתה לשירות הטלוויזיה בלוויין הראשון ברוסיה. השידור האנלוגי החל ב-1 בספטמבר 1996. את שידורו חנך ראש ממשלת רוסיה דאז ויקטור צ'רנומירדין ואחד המנויים הראשונים היה נשיא רוסיה דאז, בוריס ילצין. עד סוף 1996 היו לחברה 17,000 מנויים.
בסוף 1997 מספר המנויים הגיע ל-133,000 והחברה סיפקה שישה ערוצים: ערוץ קולנוע מקומי, ערוץ קולנוע זר, ערוץ ספורט, ערוץ מוזיקה, ערוץ ליילי וערוץ ילדים. באוקטובר 1997 החברה חתמה על הסכם עם חברת Hughes Space & Communications International האמריקאית לבניית הלוויין "Bonum-1", עבודות שהושלמו בתוך שנה. הלוויין שוגר ב-22 בנובמבר 1998 ואז החלו שידורי הטלוויזיה בלוויין. באותה שנה גם נחנך אתר האינטרנט הרשמי.
בפברואר 1999 החברה עברה משידור אנלוגי לשיטת שידור דיגיטלית ובתוך שנה נוספו 30 ערוצים חדשים, כדוגמת =Eurosport, Hallmark (כיום — Diva Universal), MTV, VH1, Nickelodeon, Fox Kids (אחר כך — Jetix, כיום — Disney Channel), Discovery Russia ו-Animal Planet, Euronews והוקו 2 ערוצים חדשים: ערוץ NTV Plus Futbol לשידור משחקי כדורגל וערוץ סרטי אקשן בשם NTV Plus Boevik.
בינואר 2000 נוספו גם הערוצים Discovery — Travel & Adventure‏, Sci-Trek (היום — Science) ו-Civilization (היום — Discovery World). באותן שנים גם הופצו שידורי הערוצים הפדרליים RTR, NTV, TNT, MTV-Russia וערוץ הרדיו Sport FM. לאחר שרפה שפרצה באוסטנקינו נוספו גם הערוצים ORT, TVC ו-TV6.
במאי 2000 שוגר הלוויין Eutelsat W4 שהפך לפלטפורמה העיקרית דרכו החברה סיפקה את שידורי לשטחי רוסיה האירופית.
לאחר החלפת הבעלים וסילוקה של חברת מדיה-מוסט, החברה עמדה בפני סכנת סגירה, אך בנובמבר 2001 החברה ניצלה לאחר שנרכשה מידי "מדיה-מוסט" על ידי תאגיד גזפרום-מדיה.
לקראת סוף 2001 מספר המנויים ומשקי הבית המשתמשים ב-NTV Plus הגיע לכדי 200,000.
במאי 2002 החברה הקימה מחלקה לביטחון כלכלי שנועדה להיאבק בשימוש פיראטי (אחת ההצלחות הראשונות הייתה ניהול התיק המשפטי נגד חברת כבלים מקומית ברוסיה שנתבעה על שידור לא חוקי של ערוצי NTV Plus במרץ 2003) ובאותו חודש נכללו בתוכניות השידורים גם הערוצים REN-TV ו-STS מוסקבה (СТС-Москва).
לקראת סוף 2003 היו לחברה 260,000 מנויים ושנה לאחר מכן הגיע מספר המנויים ל-360,000 לאחר שהכניסה לשידוריה בשנת 2004 ערוצי ספורט וערוץ מוזיקה פופולרי.
באוקטובר 2005 שידורי האודיו של כמה ערוצים הועבר לפורמט Dolby Digital 5.1. באותה שנה נחנכה חברת חדשה לטלוויזיה בכבלים בשם "טריקולור" שהחלה להתחרות בה.
במרץ 2006 החלו שידורי החברה לסיביר ולשטחי המזרח הרחוק הרוסי באמצעות הלוויין "Bonum-1". בסוף אותה שנה הגיע מספר המנויים ל-500,000. באפריל 2007 החלו לראשונה שידורי ערוצים באיכות HD.
בנובמבר 2008 NTV Plus נכנסה לשוק האוקראיני והחלה להפעיל שידורי טלוויזיה בלוויין גם במדינה זו.
בפברואר 2010 אתר האינטרנט של החברה החל בשידור בתשלום של שידורי ספורט. במאי אותה שנה החברה הייתה הראשונה לשדר משחק ספורט בשידור חי באיכות 3DTV.
בנובמבר 2015 החברה החליטה להפסיק את שידורי הספורט העצמאיים. הושק ערוץ Match TV שהופעל ישירות על ידי גזפרום-מדיה וכונה ערות הטלוויזיה הספורטיבי הלאומי (Национальный спортивный телеканал).
בשנת 2017 החברה החלה בשידורים באיכות 4K.
ערוצים > מגוון

הערוץ הראשון (Perviy Kanal) (SD/HD)
רוסיה-1 (Rossiya 1) (SD/HD)
NTV (НТВ) (SD/HD)
פטרבורג - ערוץ 5 (SD)
רוסיה-תרבות
OTR
REN TV (SD)
STS
TNT (SD/HD)
TNT4 (SD)
TV3 (SD)
TV Centr
Telekanal Domashny
Peretz
Friday!
U
2×2
ערוץ הטלוויזיה זבזדה
TNV Planeta
CBS Reality
TDK
Psychologia21
Spas
Mir
Kukhnia TV
NTV Plus Infokanal
Nostalgia
STV
Kuban 24 Orbita
Telecafe
8 Kanal
Mama
ערוצים > ספורט

Match TV (SD/HD)
Match TV ספורט שלנו
Match! Arena (SD/HD)
Match! Game
Match! משחק (SD/HD)
Match TV Planet
Match TV Football 1
Match TV Football 2
Match TV Football 3
Match TV Horse World
Match TV Premier
NTV Plus Sport Tsentr
NTV Plus Sport Urals
NTV Plus Sport Sibir
NTV Plus Sport Dalniy Vostok
Eurosport 1 (SD/HD)
Eurosport 2 (HD)
Extreme Sports Channel (SD)
Telekanal Russian Extreme
Boyets
KHL-TV (SD/HD)
Viasat Sport East
Boytsovskiy klub
TEN 1
TEN 2
TEN 3
TEN 4
TEN 2 HD
TEN Action
ערוצים > חדשות

עולם 24 (SD)
מוסקבה 24 (SD)
רוסיה-24 (SD)
RBK (SD)
Perviy Meteo (SD)
Russia Today
Rusiya Al-Yaum
RT Español
ערוצים > בינלאומי

Armenia TV (SD)
BBC World News (SD)
Bloomberg Television (SD)
CCTV-4 (SD)
CGTN (SD)
CNN International Europe (SD)
Euronews (SD)
France 24 English (SD)