stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מצעד האלבומים האירופאי
הערות שוליים

1 2 3  European Top 100 Albums, Today In Madonna History (באנגלית)
↑  Billboard closing London office | Complete Music Update
↑  Billboard Business, Billboard (באנגלית)
מפלגת הפועלים היהודית הבלתי-תלויה

| --- | --- |
 מדינה:  האימפריה הרוסית
 מייסד:  מניה שוחט
 תקופת הפעילות:  1901–1903 (כשנתיים)
 אידאולוגיות:  אקונומיזם
 מטה:  מינסק
 
מפלגת פועלים יהודית בלתי תלויה (ביידיש: ייִדישע אונאבהענגיגע ארבעטער פּאַרטײַ; ברוסית: Еврейская независимая рабочая партия, בראשי תיבות: ЕНРП) הייתה מפלגה יהודית שנוסדה באימפריה הרוסית בשנת 1901 על ידי מניה שוחט ביוזמת סרגיי זוּבַּאטוֹב, ראש המשטרה החשאית הצארית (האוכרנה), מתוך האידאולוגיה של אקונומיזם.
המפלגה, שחבריה נודעו בכינויים "הבלתי תלויים", "הלגליסטים", "האקונומיסטים" ו-"הזוּבַּאטוֹביסטים", הייתה זרם בתנועת הפועלים של סוף המאה ה-19 ברוסיה שנבע מהתנועה המרקסיסטית. זרם זה טען שהמהפכה הסוציאליסטית יכולה להתבצע רק על ידי פועלי התעשייה. על כן תפקידם הראשון של מרקסיסטים אקונומיסטים אלו הוא להחדיר את תעמולתם לתוך ציבור פועלים זה, לחנך אותם ולארגן אותם. רק אחרי שלבים אלו יכול להתחיל המאבק הפוליטי. חינוך וארגון הפועלים יכול לבוא רק על רקע האינטרסים הכלכליים שלהם, וכל עוד אינטרסים אלו לא ישופרו, אין מקום למאבק מהפכני. על כן האקונומיסטים סברו שיש להזניח לפי שעה את המאבק הפוליטי נגד המשטר, ולפעול רק בכיוון של הטבת תנאי השכר והעבודה ויצירת מקומות עבודה לפועלים.
אקונומיסטים קיצוניים טענו שעל הפועלים לבצע מהפכה כלכלית, ואת המהפכה הפוליטית נגד המשטר יש להטיל על הבורגנות.
בתוך זרם זה נוסדה גם המפלגה האקונומיסטית היהודית הבלתי-תלויה. מייסדיה ראו את מצבם החמור במיוחד של הפועלים היהודים ברוסיה ואת אי-יכולתם להשיג שינוי פוליטי של מצב היהודים בתנאי הגולה בכלל ורוסיה בפרט. גישה זו קירבה את מפלגת הפועלים היהודית לחוגי הציונים.
תקופה מסוימת תמכו שלטונות רוסיה במפלגה, היות שראו בתמיכה זו דרך לנתב את אי-שביעות הרצון של הפרולטריון היהודי לכיוונים של מאבק כלכלי ולא מאבק נגד המשטר בנוסח המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של לנין.
המפלגה התנהלה מן העיר מינסק, והפעילה סניפים בערים אודסה, בוברויסק, קרסלבה ווילנה. מנהיגיה הבולטים היו מניה וִילְבּוּשֶׁבִיץ (לימים שוחט), אלכסנדר צ'מריסקי ויהודה וולין. היו מתנגדים רבים להתארגנות זו בקרב הציבור היהודי ובראשם אנשי הבונד, והמצב הגיע עד כדי מלחמת אחים בקרב ציבור הפועלים היהודי.
לאחר פרעות קישינב חל משבר חמור במפלגה, וראשיה הבינו כי לא די במאבק כלכלי בלבד. בראשית שנת 1903 הורה שר הפנים הרוסי, ויאצ'סלב פלבה, על פיזור המפלגה. ב-5 בפברואר הודיעה המפלגה לחבריה בווילנה על השעיה זמנית של פעילות המפלגה. ביוני החליטה ועידת המפלגה על סגירתה.
לקריאה נוספת

אנציקלופדיה למדעי החברה, ספרית פועלים והוצאת הקיבוץ הארצי השוה"צ, 1963, עמ' 71–72.
הערות שוליים

↑  אקונומיזם הייתה אידאולוגיה שהדגישה את המצע הכלכלי והחברתי כולל זכות העובדים להתאגד על חשבון דרישות פוליטיות, חופש הביטוי ודמקורטיה.
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מסגד סנקט פטרבורג

חזית המסגד. למסגד שני מינרטים, וחזית הבנויה בסגנון מוסלמי מסורתי.
צילום תקריב של אחד מהמינרטים של המסגד

מסגד סנקט פטרבורג (ברוסית: Санкт-Петербу́ргская мече́ть) הוא מסגד הממוקם במרכז סנקט פטרבורג שברוסיה, בסמוך לארמון החורף ולמבצר פטרופבלובסקיה. המסגד נפתח לציבור בשנת 1913 והיה המסגד הגדול באירופה באותה עת.
אבן הפינה של המסגד הונחה בשנת 1910 על מנת לציין את יובל ה-25 לשלטונו של אלים חאן בבוכרה. המבנה הושלם לבסוף בשנת 1929.
תיאור המסגד

למסגד שני מינרטים שגובהם 29 מטרים וכיפה שגובהה 39 מטרים. המסגד נבנה על מנת להכיל 5,000 מתפללים - חלק ניכר מאוכלוסיית העיר המוסלמית שהגיעה לכ-8,000 איש בעת הקמת המסגד.
האדריכל ניקולאי ואסילייב תכנן את המבנה בצורה הדומה לקברו של טמרליין שבסמרקנד.
היסטוריה

בשנת 1882 פנה סלים-גירי טווקלב, המופתי של אורנבורג לרוזן טולסטוי, שר בממשלת רוסיה וביקש כי יותר לו לבנות מסגד בסנקט פטרבורג.
בשנת 1906 הקים הרוזן טולסטוי ועד מיוחד שבראשה אהון אטואלה באייזיטוב במטרה להשיג 750,000 רובלים במטרה לממן את הקמת המסגד. התורם העיקרי להקמת המבנה היה סעיד אבדול אחד, אמיר בוכרה.
מיקום המסגד הנבחר - במרכז העיר, למול מבצר פטרופבלובסקיה, היה מיקום סמלי ביותר, ונדרשה הסכמת הצאר ניקולאי השני לבניית המבנה. ההסכמה ניתנה בעת שהות הצאר בפטרהוף ב-3 ביולי 1907.
בסתיו אותה שנה אישרה הוועדה את בחירת האדריכל ניקולאי ואסילייב לתכנון המבנה, ואת המהנדסים סטפן קריצ'ינסקי ואלכסנדר פון גוגן לפקח על הבנייה.
ב-3 בפברואר 1910 נערך טקס הנחת אבן הפינה של המבנה. האבן הונחה על ידי אהון באייזיטוב, בנוכחות פקידי ממשל, המופתי, מנהג המפלגה המוסלמית בדומה של רוסיה ושגרירי טורקיה ופרס.
בין השנים 1940–1956 נסגר המבנה בהוראת השלטונות הבולשביקים, והמבנה שימש כמחסן מזון במהלך מלחמת העולם השנייה. בשנת 1956, בעקבות בקשת נשיא אינדונזיה, סוקרנו, אשר ביקר בעיר, הושב המבנה לקהילה המוסלמית 10 ימים לאחר תום הביקור.
המבנה שופץ בשנת 1980.
תיאור המבנה

קירות המבנה עשויים אבן גרניט אפורה, והכיפה ושני המינרטים מצופים בפסיפס של אריחי חרסינה בצבע כחול.
חזיתות המבנה מעוטרות בפסוקים מהקוראן על אריחי חרסינה. העמודים בתוך המבנה עשויים שיש אפור.
קומת הקרקע משמשת את הגברים, ועזרת הנשים ממוקמת בקומה השנייה.
רצפת המבנה מכוסה שטיחים שנארגו באסיה המרכזית.
יחסי שוודיה–נאט"ו

| יחסי שוודיה–נאט"ו |
| --- | --- |
שוודיה: נאט"ו


שוודיה: נאט"ו

יחסי שוודיה – נאט"ו הם היחסים הדיפלומטיים בין שוודיה לארגון האמנה הצפון-אטלנטית (נאט"ו). בין שוודיה לנאט"ו יש קשר הדוק המוביל לתרגילים משותפים המבוצעים באופן קבוע, לשיתוף פעולה במבצעים למען שמירת השלום ולשיתוף מידע. שוודיה הצטרפה לשותפות לשלום ב-9 במאי 1994. מזכ"ל נאט"ו, ינס סטולטנברג, אמר במרץ 2023 שזה "בלתי נתפס" שנאט"ו לא תסייע לשוודיה אם ביטחונה יאוים.
מבחינה היסטורית, רק מיעוט מהאוכלוסייה השוודית הייתה בעד חברות בנאט"ו, אך דעת הרוב השתנתה בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022, ושוודיה הגישה בקשה להצטרף לארגון ב-18 במאי 2022. ב-5 ביולי 2022, נאט"ו חתמה על פרוטוקול ההצטרפות על מנת לאפשר לשוודיה להצטרף. כל המדינות החברות, מלבד טורקיה והונגריה, אשררו אותה במהירות עד סוף ספטמבר 2022. עד סוף ינואר 2024, טורקיה השלימה את אשרורה, וב-26 בפברואר 2024 אשרר הפרלמנט ההונגרי את הצטרפותה של שוודיה לנאט"ו.
היסטוריה > נייטרליות שוודית (1800 עד 1995)

אם מדינה חברה היא קורבן לתוקפנות מזוינת בשטחה יתר המדינות החברות מחוייבות לעזור ולסייע בכל האמצעים שביכולתן, בהתאם לסעיף 51 באמנת האומות המאוחודת. אין בסעיף זה בכדי לפגוע באופי ההגנה והביטחון של מדינות חברות מסוימות.
היסטוריה > נייטרליות שוודית (1800 עד 1995) > לאחר מלחמות נפוליאון

במאה ה-19, שוודיה אימצה מדיניות של נייטרליות, בעיקר כתוצאה ממעורבותה של שוודיה במלחמות נפוליאון שבמהלכן איבדה למעלה משליש משטחה במלחמת פינלנד (1808–1809), כולל ההפסד הטראומטי של פינלנד לרוסיה. מנקודה זו ואילך, פינלנד נותרה חלק מרוסיה עד שקיבלה עצמאות ב-1917. טינה כלפי המלך השוודי גוסטב הרביעי אדולף, שנקט בעקביות מדיניות אנטי-נפוליאונית ובכך גרם למלחמה, הובילה הפיכה המכונה ההפיכה של 1809. המשטר החדש הדיח את המלך והנהיג את חוקת 1809, ומאוחר יותר אף גיבש מדיניות חוץ חדשה, אשר נודעה בשם "המדיניות של 1812". מאז תקופת מלחמות נפוליאון, שוודיה לא יזמה שום סכסוך מזוין ישיר, והמדינה נשארה נייטרלית אפילו במהלך מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה.
היסטוריה > נייטרליות שוודית (1800 עד 1995) > בזמן המלחמה הקרה

כאשר נאט"ו נוסדה ב-1949, שוודיה בחרה שלא להצטרף. במקום זאת, המדינה הכריזה על מדיניות ביטחונית המכוונת לאי כריתת בריתות בשלום ונייטרליות במלחמה. שוודיה שמרה על מדיניות הנייטרליות שלה במהלך המלחמה הקרה, למרות שיתוף פעולה משמעותי עם המערב. ראש ממשלת שוודיה לשעבר, קרל בילדט, ציין כי מדיניות זו הייתה בתגובה לחששות שאם שוודיה תצטרף לנאט"ו, ברית המועצות תפלוש לשכנה פינלנד, איתה שוודיה מטפחים יחסים קרובים. למרות היותה מדינה עצמאית, אימצה פינלנד מדיניות של נייטרליות בענייני חוץ במהלך המלחמה הקרה, מתוך כבוד לברית המועצות השכנה, אשר נהוג לכנותה פינלנדיזציה.
היסטוריה > מעבר מחוסר התאמות בתוך האיחוד האירופי (1995–2022) > שיתוף פעולה עם האיחוד האירופי ונאט"ו

הצטרפותה של שוודיה לאיחוד האירופי ב-1995 הביאה לכך שהנייטרליות כעקרון במדיניות החוץ השוודית בוטלה. עם ההצטרפות, שוודיה הצטרפה למדיניות החוץ והביטחון המשותפת של האיחוד האירופי. מאז כניסתה לתוקף של אמנת ליסבון ב-2009, סעיף הסולידריות ההדדית של האיחוד האירופי חל על שוודיה יחד עם מדינות אחרות החברות באיחוד האירופי:
הנשיא ביידן חותם על אמנת האשרור לאישור חברות של פינלנד ושוודיה בנאט"ו ב-9 באוגוסט 2022
מזכיר המדינה האמריקני,אנטוני בלינקן, הפקיד את אמנות האשרור של ארצות הברית אצל פקיד האמנה של נאט"ו באוגוסט 2022.
סעיף 42.2 מציין כי נאט"ו תהיה הפורום העיקרי ליישום הגנה עצמית קולקטיבית עבור מדינות החברות באיחוד האירופי שהן גם חברות בנאט"ו. שאר המדינות החברות באיחוד האירופי שנמצאות מחוץ לנאט"ו וכתוצאה מכך נוקטות במדיניות הביטחון וההגנה המשותפת של האיחוד האירופי לצורך יישום הגנה עצמית קולקטיבית, הן אוסטריה, קפריסין, אירלנד, מלטה.[דרוש מקור]
מאז שנות ה-90, התקיים דיון פעיל בשוודיה בשאלת החברות בנאט"ו בעידן שלאחר המלחמה הקרה . שוודיה הצטרפה לשותפות נאט"ו לשלום ב-9 במאי 1994, והייתה שותפה פעילה במשימות בראשות נאט"ו בבוסניה (כוח האכיפה ו-כוח הייצוב), קוסובו (כוח קוסבו), אפגניסטן (כוח הסיוע הביטחוני הבין-לאומי) ולוב (מבצע מגן מאוחד). עם זאת, פערים אידאולוגיים נצפו לראשונה בנובמבר 2006, כאשר שוודיה הייתה האופציה לקנות שני מטוסי תובלה חדשים או להצטרף למאגר המטוסים של נאט"ו, ובדצמבר 2006, כאשר שוודיה דחתה הזמנה להצטרף לכוח התגובה של נאט"ו. היא הצטרפה מאוחר יותר ב-2013.
שוודיה הגדילה את שיתוף הפעולה שלה עם נאט"ו על ידי הקמת הסכם מדינה מארחת עם נאט"ו (שנחתם ב-2014 ואושרר ב-2016), המאפשר לכוחות נאט"ו לערוך אימונים משותפים על אדמת שוודיה ומתן אפשרות לפרוס את כוחות המדינות החברות בנאט"ו בשטח שוודיה בתגובה לאיומים על הביטחון הלאומי שלה.
היסטוריה > מעבר מחוסר התאמות בתוך האיחוד האירופי (1995–2022) > דעות פוליטיות מקומיות

ב-18 בספטמבר 2007, ראש הממשלה השוודי פרדריק ריינפלט הצהיר כי חברות שוודית בנאט"ו תדרוש רוב "רחב מאוד" בפרלמנט, כולל הסוציאל-דמוקרטים, ותיאום עם פינלנד.
האגף השמאלי השוודי, כולל המפלגה הסוציאל-דמוקרטית, מפלגת הירוקים ומפלגת השמאל, יחד עם השוודים הדמוקרטים הלאומניים, העדיפו היסטורית נייטרליות ואי-כריתת בריתות, בעוד שהמפלגות מהאגף הימני תמכו חברות בנאט"ו, במיוחד מאז סיפוח קרים ב-2014 על ידי רוסיה. מפלגת המרכז-ימין המתונים היא המפלגה הגדולה ביותר לפי הנציגות הפרלמנטרית הנוכחית בעד חברות בנאט"ו, ואפילו הפכו אותה להבטחת הבחירות העליונה שלהם ב-2022, וכמו המפלגה הליברלית של הימין-מרכז תמכה בחברות בנאט"ו מאז סוף המלחמה הקרה. מפלגת המרכז התנגדה לחברות בנאט"ו עד ספטמבר 2015, אז הודיעה הנהגת המפלגה תחת אנני לוף כי תציע לשנות את מדיניות המפלגה בוועידת המפלגה הבאה שלהם כדי לדחוף לשוודיה להצטרף לנאט"ו. גם הנוצרים הדמוקרטים השמרנים, שגם הם התנגדו בעבר, הצביעו בעד החברות בנאט"ו בוועידת מפלגתם באוקטובר 2015. כאשר השוודים הדמוקטים הלאומניים שינו את עמדתם בדצמבר 2020 והביעו תמיכה בחברות בנאט"ו אם יתקיים תיאום עם פינלנד השכנה ויאושרר במשאל עם, רוב חברי הריקסדאג השוודי השתייכו לראשונה למפלגות שהיו פתוחות לחברות בנאט"ו, והצעה לאפשר חברות עתידית בנאט"ו עברה בפרלמנט באותו חודש ברוב של 204 קולות מול 145.
עם זאת, מרבית המפלגות חשבו מחדש על עמדותיהן בנוגע לחברות בנאט"ו מאז הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022. השוודים הדמוקרטים הלאומניים שינו את עמדתם באפריל 2022 והודיעו כי יתמכו בחברות שוודית בנאט"ו אם גם פינלנד תצטרף. בערך באותו זמן, מפלגת השלטון השוודית הסוציאל-דמוקרטית הודיעה כי היא תנהל דיאלוג פנימי על חברות נאט"ו, בפעם השנייה בתוך שישה חודשים. בפעם הראשונה, המפלגה החליטה להתנגד לחברות. עם זאת, ב-15 במאי 2022 הם הודיעו שהם יתמכו כעת בבקשה להצטרף לארגון. מבין שותפיהם לקואליציה, מפלגת הירוקים נותרה מתנגדת, בעוד שמפלגת השמאל מעוניינת לקיים משאל עם בנושא, דבר שראש הממשלה מגדלנה אנדרסון ומפלגת האופוזיציה המתונה המובילה התנגדו.
היסטוריה > מעבר מחוסר התאמות בתוך האיחוד האירופי (1995–2022) > סקרים

התמיכה בחברות בנאט"ו עלתה בין 2012 ל-2015, כאשר מכון SOM הראה שהיא גדלה מ-17% ל-31%. אירועים כמו סיפוח קרים ודיווחים על פעילות צוללות רוסיות ב-2014, כמו גם דיווח משנת 2013 לפיו אם תתוקף, שוודיה תוכל להחזיק מעמד שבוע בלבד נזקפו לזכות העלייה באחוזי בתמיכה. באוקטובר 2014, סקר דעת קהל מצא לראשונה שיותר שוודים בעד חברות בנאט"ו (37%) מאשר מתנגדים (36%).
סקרים רגילים של Ipsos תיעדו ירידה בהתנגדות השוודים לחברות מ-56% באפריל 2015 ל-35% בדצמבר 2020, אז היה פיצול בין הקולות, עם 33% לחברות ו-32% שלא החליטו. הירידה תאמה במידה רבה לעלייה במספר המתלבטים, שכן שיעור התומכים בחברות בנאט"ו נשאר יציב ברובו מאז 2014. סקר של Sifo ביוני 2016 מצא יותר שוודים נגד חברות בנאט"ו מאשר בעד, בעוד שסקר של פיו במאי 2017 הראה גם הוא 48% תמיכה, ובנובמבר 2020, הם הראו ש-65% מהשוודים רואים בחיוב את נאט"ו, האחוז הגבוה ביותר מכל מדינה שאינה חברה בנאט"ו.
בימים שלאחר פלישת רוסיה לאוקראינה (24–25 בפברואר 2022), סקר שנערך על ידי Novus מצא ש41% בעד חברות נאט"ו ו-35% התנגדו. הסקר הראשון שרשום תמיכה של רוב הציבור השוודי (51%) בחברות בנאט"ו התרחש ב-4 במרץ 2022, והתמיכה גדלה באופן משמעותי מאז.
| תאריך | מסקר | תמיכה>  | התנגדות>  | נייטרלי או לא יודע>  | הפרש | אזכור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
16 במרץ 2014: סיפוח חצי האי קרים
| אפריל 2014 | Statista | 28% | 56% | 15% | 28% |  |
| דצמבר 2014 | Statista | 33% | 47% | 20% | 14% |  |
| דצמבר 2015 | Statista | 34% | 50% | 16% | 16% |  |
| דצמבר 2016 | Statista | 35% | 40% | 25% | 5% |  |
| דצמבר 2017 | Statista | 31% | 44% | 25% | 13% |  |
| ינואר 2022 | Statista | 37% | 35% | 28% | 2% |  |
| פברואר 2022 | Statista | 41% | 35% | 24% | 6% |  |
24 בפברואר 2022: רוסיה פולשת לאוקראינה
| אפריל 2022 | Statista | 45% | 33% | 22% | 12% |  |
| מאי 2022 | Statista | 58% | 19% | 23% | 39% |  |
| יולי 2022 | Statista | 64% | 21% | 15% | 43% |  |
4 אפריל 2023: פינלנד מצטרפת לנאט"ו
| מאי 2023 | Statista | 62% | 22% | 16% | 40% |  |
| יוני 2023 | Kantar Sifo | 65% | 18% | 17% | 47% |  |
חשיבותה האסטרטגית של שוודיה

חברותה של שוודיה (בנוסף לפינלנד) בנאט"ו תשנה מאוד את המצב האסטרטגי בים הבלטי. זה יקל על הגישה של נאט"ו למדינות הבלטיות בתגובה לפלישתן, שאחרת יכלו להיות מבודדות ומוקפות בהתקפה על רווח סובלקי. נאט"ו דיווחה ב-2015 שרוסיה מדמה מתקפה גרעינית על שוודיה ב-2013, בנוסף, שר החוץ הרוסי סרגיי לברוב איים ב-2016 "לנקוט בצעדים הדרושים" כדי למנוע את החברות השוודית בנאט"ו. בספטמבר 2016 דוח ממשלת שוודיה מצא כי הסלמה במתיחות באזור הבלטי יכולה להוות זרז להצטרפות שוודיה לנאט"ו.
חשיבותה האסטרטגית של שוודיה > הבקשה של שוודיה והתגובות הראשוניות החיוביות של חברות נאט"ו

ב-17 במאי 2022, אן לינדה, שרת החוץ של שוודיה, חתמה על בקשתה של שוודיה להצטרף לנאט"ו, בעקבות כוונתה הקודמת של פינלנד להצטרף לנאט"ו. למחרת, הבקשות של שתי המדינות הוגשו רשמית למזכ"ל נאט"ו , ינס סטולטנברג.
האיחוד האירופי הודיע על תמיכתו בחברות של פינלנד ושוודיה בנאט"ו. נשיא קרואטיה זוראן מילנוביץ' הצהיר כי על ארצו לחסום את אשרור הצטרפותה של שוודיה עד ליישום רפורמה בבחירות בבוסניה והרצגובינה השכנה, אם כי שר החוץ הקרואטי הביע את תמיכת הממשלה בכל בקשה. ב-28 באפריל 2022 הודיע שר החוץ הקרואטי, גורדן גרליץ'-רדמן, כי קרואטיה תומכת בבקשות של פינלנד ושוודיה לחברות בנאט"ו. במאי 2022, ממשלות שונות (כולל אלו של אלבניה, פורטוגל, ובריטניה) ומנהיגיהן (כולל נשיאי צרפת וארצות הברית) הודיעו על תמיכה עבור הבקשות של שתי המדינות.
תהליך האשרור החל בהזמנת פינלנד ושוודיה להיות חברות בפסגת נאט"ו במדריד ב-29 ביוני 2022. משא ומתן בין חברות נאט"ו נערך ב-4 ביולי, ופרוטוקולי ההצטרפות נחתמו בבריסל ב-5 ביולי. באותו יום, קנדה הייתה המדינה הראשונה שאשררה את שתי הבקשות. עד אוקטובר 2022, כל חברות נאט"ו פרט לטורקיה והונגריה השלימו את תהליכי קבלת שוודיה.
ב-22 במרץ 2023, הפרלמנט השוודי אישר את הצטרפותה של המדינה לנאט"ו בהצבעה של 269–37.
ב-4 באפריל 2023, נערך הטקס הרשמי להצטרפות פינלנד לנאט"ו ומיד לאחר מכן שר החוץ של פינלנד פקה הביסטו הגיש את אשרור של פינלנד להצטרפות שוודיה לארגון; אלה של הונגריה וטורקיה עדיין לא הופקדו.
חשיבותה האסטרטגית של שוודיה > תגובת טורקיה > תמיכתה הנתפסת של שוודיה בארגוני טרור

נשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, הביע את התנגדותו להצטרפותן של פינלנד ושוודיה לנאט"ו, ואמר כי "לא ייתכן" שטורקיה תתמוך בבקשתן בעוד ששתי המדינות מאפשרות לקבוצות שטורקיה מסווגות כארגוני טרור לפעול בשטחן, כולל מפלגת הפועלים של כורדיסטן (PKK), איגוד הקהילות של כורדיסטן (KCK), מפלגת האיחוד הדמוקרטי (סוריה) (PYD), היחידות להגנת עם (YPG) ותומכיו של פטהוללה גולן, איש דת מוסלמי בארצות הברית שהואשם על ידי טורקיה בתזמור ניסיון הפיכה כושל ב-2016 בטורקיה. (ה-PKK נמצא ברשימת ארגוני הטרור של האיחוד האירופי ושוודיה הייתה המדינה הראשונה אחרי טורקיה שסיווגה אותם ככאלה ב-1984). טורקיה ביקשה את הסגרתם של כמה מחברי ה-PKK מהמדינות הנורדיות בין האנשים שטורקיה ביקשה להסגר קיימים חברת הפרלמנט השוודי אמין קקבבה על תמיכתה בארגונים כורדים, הסופר והמשורר מחמט סיראץ' בילגין (שמת ב-2015), והמוציא לאור הטורקי ופעיל זכויות האדם רג'יפ זרקולו. בנוסף, ממשלת טורקיה דרשה להסיר את אמברגו הנשק שהטילו עליה ממשלות פינלנד ושוודיה בתגובה למתקפה הטורקית ב-2019 בצפון-מזרח סוריה נגד ה-YPG, ואת פיטוריו של שר ההגנה השוודי פיטר הולטקוויסט על פגישתו ב-2011 עם חברי ה-PKK. דרישותיה של טורקיה להסגרה של מתנגדים כורדים ומתנגדים פוליטיים נתקלו בעוינות על ידי פעילים כורדים וכמה ארגוני זכויות אדם, בשל ההיסטוריה של טורקיה בנוגע לשמירת זכויות האדם ודיכוי המיעוט הכורדי בטורקיה.
ב-14 במאי 2022, שר החוץ הטורקי, מבלוט צ'בושולו, אמר: "שתי המדינות הללו (פינלנד ושוודיה) תומכות בגלוי ב-PKK וב - YPG ".
חשיבותה האסטרטגית של שוודיה > תגובת טורקיה > פגישות מזכר ההבנות

פינלנד, שוודיה וטורקיה קיימו את פגישת התזכיר הראשונה מתוך חמישה ב-26 באוגוסט 2022 בוונטה, פינלנד.
| תאריך | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- |
| 26 באוגוסט 2022 | ונטה | פינלנד |
| 25 בנובמבר 2022 | סטוקהולם | שוודיה |
| 9 במרץ 2023 | בריסל | בלגיה |
| 14 ביוני 2023 | אנקרה | טורקיה |
| 6 ביולי 2023 | בריסל | בלגיה |
ממשלת המרכז-ימין שהוקמה לאחר הבחירות הכלליות בשוודיה בספטמבר 2022 התחייבה להמשיך בתהליך ההצטרפות נאט"ו, ואישרה שהיא מקיימת חזית מאוחדת עם בקשתה של פינלנד, ורמזה שהם יהיו מסוגלים יותר לעמוד בדרישות הטורקיות. זמן קצר לאחר הזכייה הסירה הממשלה החדשה את האמברגו של שודיה על ייצוא נשק לטורקיה. הפגישה המשולשת השנייה בתאריך הייתה ב-25 בנובמבר 2022 בסטוקהולם.
ב-8 בינואר 2023, ראש ממשלת שוודיה, אולף קריסטרסון, הצהיר כי "טורקיה מאשרת שעשינו את מה שאמרנו שנעשה, אבל הם גם אומרים שהם רוצים דברים שאנחנו לא יכולים או מעוניינים לתת להם", כשמשא ומתן נוסף תוכנן להתקיים מאוחר יותר באותו חודש ובאביב 2023.
בינואר 2023, ולנוכח הסירוב הטורקי להסכים לחברות שוודיה בנאט"ו, טען אימי אוקסון ממפלגת השוודים הדמוקרטים שיש גבול לכמה רחוק תלך שוודיה בכדי לפייס את טורקיה "מכיוון שבסופו של דבר אנו מתמודדים מול מדינה בעלת שיטה אנטי-דמוקרטית ודיקטטור".
ב-23 בינואר 2023, הודיע שר ההגנה הטורקי, הולוסי אקאר, כי טורקיה מילאה במלואה את המזכר המשולש, בעוד פינלנד ושוודיה לא. בנוסף, אקאר הודיע כי הם מצפים מפינלנד ושוודיה למלא באופן מלא את התחייבותן במסגרת מזכר ההבנות.
נשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, הודיע כי לא יסתכל בחיוב על חברותה של שוודיה בנאט"ו. בינתיים, אקאר אמר כי ביקורו של ראש הצבא השוודי בוטל עקב "המעשה הפרובוקטיבי, שהוא בבירור פשע שנאה", תוך ציון האישור שנתנה שוודיה לשריפת הקוראן מול מסגד בסטוקהולם.
הפגישה המשולשת השלישית הייתה אמורה להתקיים בבריסל, בפברואר 2023, אך סדרת הפגישות הושהתה בעקבות בקשתה של טורקיה בינואר. שר החוץ הפיני, פקה הביסטו, ציין כי הפגישות יושעו ככל הנראה עד לאחר הבחירות לפרלמנט ולנשיאות בטורקיה.
הפגישה השלישית התקיימה ב-9 במרץ 2023 בבריסל, ולאחריה הצהיר ראש המשא ומתן מטעם שוודיה, אוסקר סטנסטרום, כי שיחות החברות עם טורקיה יימשכו זמן רב. הפגישה המשולשת הרביעית הייתה ב-14 ביוני 2023 באנקרה והחמישית הייתה ב-6 ביולי 2023 בבריסל.
חשיבותה האסטרטגית של שוודיה > תגובת טורקיה > טורקיה תומכת בפינלנד אבל לא בשוודיה

ב-1 בפברואר 2023, ארדואן הודיע שטורקיה חיובית כלפי חברותה של פינלנד בנאט"ו אך לא של שוודיה, זאת משום ששוודיה אפשרה הפגנה של פוליטיקאי מהימין הקיצוני, רסמוס פאלודאן, בה הוא שרף עותק של הקוראן.
במרץ 2023, ינס סטולטנברג דחק בהונגריה וטורקיה לסיים את אשרור הצטרפותן של פינלנד ושוודיה עד לפסגת יולי. ב-15 במרץ, ארדואן וגורמים רשמיים מטעם טורקיה ציינו כי בקשתה של פינלנד תאושר באמצע אפריל ואילו זו של שוודיה תאושר באופן עצמאי.
בעוד שראש ממשלת פינלנד, סאנה מרין, הצהירה במקור כי "חשוב לנו מאוד, כמובן, שפינלנד ושוודיה יצטרפו יד ביד לנאט"ו", העובדה שטורקיה ממשיכה להערים קשיים לגבי חברות שוודיה ועצם קיום הבחירות בפינלנד בחודש אפריל, החליטה ממשלת פינלנד להמשיך באופן עצמאי אם כל חברות נאט"ו יאשרו את חברותם.
חשיבותה האסטרטגית של שוודיה > תגובת טורקיה > התמריצים לטורקיה ופתרון

הקונגרס של ארצות הברית סירב לאשר רכישה טורקית של מטוסי קרב F-16 בגלל סוגיית החברות השוודית בנאט"ו. אנליסטים אמרו כי הסיוע והמימון הנדרשים כדי להגיב לרעידת האדמה בטורקיה ובסוריה ב-2023 הגבירו את חשיבות היחסים הטובים עם מדינות המערב. הם ציינו שההסכם יהיה קל יותר לאחר שהחוק שוודי נגד טרור ייכנס לתוקף ב-1 ביוני ולאחר הבחירות בטורקיה במאי. ממש לפני פסגת נאט"ו בווילנה ביולי 2023, ארדואן קשר את הצטרפותה של שוודיה לחברות בנאט"ו לבקשת טורקיה לחברות באיחוד האירופי. טורקיה הגישה בקשה לחברות באיחוד האירופי ב-1999, אך השיחות השיגו התקדמות מעטה מאז 2016.
ב-10 ביולי 2023, הודיע מזכ"ל נאט"ו, ינס סטולטנברג, כי שוודיה הסכימה לספק לטורקיה מפת דרכים למימוש מלא של הסכם שלהם למלחמה בטרור מ־2022, ותתמוך במאמץ של טורקיה להתחיל מחדש את המשא ומתן על החברות באיחוד האירופי ועדכון הסכם המכס בין טורקיה לאיחוד האירופי. בתמורה, טורקיה הסכימה להביא את הצטרפותה של שוודיה לנאט"ו לפרלמנט הטורקי. עם זאת, ארדואן אמר מאוחר יותר שזה לא יעבור באוקטובר עקב פגרה פרלמנטרית.
בספטמבר 2023, הונגריה וטורקיה שוב הביעו חוסר רצון לאשרר את חברותה של שוודיה. ארדואן אמר כי טורקיה לא תוכל לאשר את חברותה כל עוד שריפת הקוראן והמחאות הכורדיות במדינה נמשכות. ארדואן התנגד לכך שממשלת ארצות הברית תתנה את מכירת ה-F-16 לטורקיה באישור הצטרפותה של שוודיה לנאט"ו, אם כי מאוחר יותר אמר כי טורקיה תאשר את ההצטרפות אם תקבל את מטוסי הקרב. עם זאת, ב-23 באוקטובר 2023, ארדואן אישר את הצעת החברות הממתינה של שוודיה לנאט"ו ושלח את פרוטוקול ההצטרפות לפרלמנט הטורקי לאשרור. יומיים לאחר מכן, יו"ר הפרלמנט של טורקיה, נומן קורטולמוש, שלח הצעת חוק המאשרת את הצעת החברות של שוודיה בנאט"ו לוועדת החוץ של הפרלמנט. הוועדה דנה באשרור ב-16 נובמבר 2023, אך החלטה נדחתה, והוועדה ביקשקה משוודיה לייצר מפת דרכים כתובה ליישום התחייבויותיה נגד טרור. ארצות הברית ציינה כי מטוסי הקרב יישלחו לאחר אישור טורקיה ושוודיה התחייבה לסייע לבקשה של טורקיה להצטרף לאיחוד האירופי. ב-1 בדצמבר 2023, ינס סטולטנברג אמר לארדואן בפגישה באיחוד האמירויות הערביות, כי "הגיע הזמן" לתת לשוודיה להיות חברה בנאט"ו. בדצמבר 2023, ארדואן הצהיר כי על קנדה להסיר את האמברגו שלה על ייצוא נשק לטורקיה, שהוטל בשנת 2020 עקב עדויות שהם שימשו את אזרבייג'ן במלחמת נגורנו-קרבאך השנייה, בתמורה לאשרור חברות שוודיה בנאט"ו.
צוות המשא ומתן הטורקי, בראשות פואט אוקטאי, ראש ועדת החוץ של הפרלמנט הטורקי, הצהירו ב-11 בדצמבר כי הם "לא ממהרים" לאפשר את הצטרפותה של שוודיה והצהירו כי התניית מכירת מטוסי F-16 לטורקיה באשרור חברות שוודיה רק מעכבת את התהליך, וכי המכירה וההצטרפות השוודית צריכות להתבצע בו-זמנית. ב-14 בדצמבר 2023, ג'ו ביידן שוחח עם ארדואן בטלפון, ודן במכירת F-16, הצטרפות שוודית ומלחמת ישראל-חמאס. בסופו של דבר, הוועדה אישרה את הצטרפותה של שוודיה ב-26 בדצמבר 2023, ושלחה את ההצעה לאספה הלאומית לאישור סופי. ב-16 בינואר נפתח מושב הפרלמנט הטורקי, כשהצטרפות שוודית היא האחרונה מבין 42 הסעיפים שעל סדר היום. הצבעה ב-23 בינואר 2024 הביאה את אישור הפרלמנט, וארדואן נתן את הסכמה הנשיאותית ב-25 בינואר. למחרת, לאחר שהופקד רשמית מסמך האשרור, החלה מחלקת המדינה של ארצות הברית בתהליך מכירת מטוסי F-16 לטורקיה. ב-29 בינואר, קנדה הסירה את אמברגו הנשק שלה על טורקיה.