stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמותת אלמנארה
פרסים והוקרה

גיבור השנה של מפעל הפיס וקשת 12 בשנת 2021 | ב-23 בספטמבר 2021, נערך טקס של מפעל הפיס וקשת 12 בהכרת תודה לאנשים שמקדישים את כל חייהם למען הקהילה. עבאס עבאס היה אחד מהזוכים במעמד זה.
פרס וראייטי 2020 | בשנת 2020, עו"ד עבאס עבאס, מנכ"ל אלמנארה, זכה בפרס וראייטי 2020 על תרומתו לשילוב אנשים עם מוגבלות בקהילה.
פרס Zero Project | בפברואר 2018, ספריית אלמנארה הדיגיטלית המותאמת זכתה בפרס Zero Project, כיוזמה המצטיינת להנגשת המידע לאנשים עם מוגבלויות, במסגרת הכנס הבינלאומי שנערך בבנייני האו"ם בווינה.
פרס השייח מוחמד בן ראשד | במאי 2017, ספריית אלמנארה הדיגיטלית המותאמת זכתה בפרס השייח מוחמד בן ראשד אל מכתום - מושל דובאי, כיוזמה הטובה ביותר על תרומתה לקידום השפה הערבית ובניית קהילת הידע.
ארגון מייעץ לאו"ם | בשנת 2016, אלמנארה קיבלה מעמד מייעץ לאו"ם בזכות הפעילות הענפה שלה בזירה הבינלאומית.
אות נשיא המדינה למתנדב | בשנת 2014, רובא ורור חברת הוועד המנהל באלמנארה זכתה באות נשיא המדינה למתנדב בתקופתו של שמעון פרס, על פועלה למען אלמנארה וקידום אנשים עם מוגבלויות.
תו מידות לאפקטיביות |בשנת 2012, אלמנארה קיבלה את תו מידות לאפקטיביות בזכות התנהלותה היעילה והאפקטיבית, והיא הייתה העמותה הערבית הראשונה בישראל שמקבלת את התו.
ארגון אשוקה העולמי |  בשנת 2009, נבחר מייסד ומנכ"ל אלמנארה, עו"ד עבאס עבאס,  לכהן כעמית הערבי-ישראלי הראשון בארגון אשוקה העולמי ליזמים החברתיים המובילים על פעילותו הענפה באמצעות עמותת אלמנארה. עו"ד עבאס עבאס מקבל תעודת הוקרה מארגון אשוקה העולמי
עו"ד עבאס עבאס, מיסד ומנכ"ל העמותה
משה פרנקפורט

| --- | --- |

שער של גמרא בדפוס הרב פרנקפורט עם חתימת הרב משה מיינץ מפרנקפורט בעברית וגרמנית
 לידה:  1672 אמסטרדם 
 פטירה:  1762 (בגיל 90 בערך) 
 מדינה:  הרפובליקה ההולנדית 
 תקופת הפעילות:  ?–1762 
 
הרב משה פרנקפורט (ה'תל"ב 1672 – כ"ו באב ה'תקכ"ב 15 באוגוסט 1762; במקור Moses Frankfurter, "משה פרנקפורטר", וכן Moses Ben Simon, "משה בן שמעון") היה מדפיס, מחבר ספרים, מתרגם ודיין בקהילת אמסטרדם.
ספריו זכו לתפוצה רחבה ובית הדפוס שהקים וניהל הצטיין באיכותו יוצאת הדופן.
ביוגרפיה

משה פרנקפורט נולד לרבי שמעון באמסטרדם בשנת תל"ב. הקהילה האשכנזית באמסטרדם הייתה אז בתחילת דרכה. האשכנזים הופרדו מהפורטוגזים בשנת שצ"ו ומינו רב משלהם בשנת ת'. הקהילה הורכבה מפליטי גרמניה, ליטא ופולין ובגלל המגוון האתני היו בה סכסוכים רבים שהחמורים שבהם נפטרו על ידי הקהילה הפורטוגזית שהייתה גדולה ומאורגנת.
בשנת ת"ע פרצו ויכוחים בנוגע לסדרי המנהגים והנוסחים בבית הכנסת ונוצרו שני פלגים עוינים. נוספו לכך פיטורי רבי שמעון שמש, ידידו של רבי משה פרנקפורט מה שהחמיר את המצב. בתוך זה הוא הסתכסך עם כמה בעלי בתים שמררו את חייו, ובהקדמתו לספר "זה ינחמנו" הוא מספר שאותם בעלי בתים "פריצי רשעי עמנו, חמסו גזלו הפשיטו בגדי החמודות מעלי עד כי ערום הציגוני מכל". אחרי מות אביו החליף אותו כדיין וכראש החברא קדישא.
בשנת ת"צ נפטר הרב אברהם ברלין ונתעוררה מחלוקת על מינוי רב חדש. בתצ"ג נבחר אב"ד אך המינוי בוטל מפני חילוקי דעות בין אהרן גוקס פולק לבין רבי משה פרנקפורט ורבי יוסף בן עקיבא בר. בשנת תצ"ה הרשויות התערבו בסכסוך לאחר התייעצות עם הקהילה הפורטוגזית ונבחר לאב"ד רבי אלעזר רוקח מברודי. אהרן גוקס נסע להביא אותו ורבי משה פרנקפורט עם רבי יוסף בן עקיבא בר יצאו לאמסיפורט לקבל את פניו.
החיד"א כתב עליו בשם הגדולים:”מהר"ר משה פרנקפורט דיין בק"ק אמסטרדם. חיבר זה ינחמנו פי' המכילתא ובאר היטב על שו"ע ח"מ ושאר ספרים היה זקן מופלג ושמעתי שראה ע' נפש יוצאי ירכו, והוא הדפיס המקרא גדולה בדפוסו באמסטרדם עם כמה פי' נוספים וחיבר פי' מלוקט על כל המקרא ונדפס סביב למקרא הנזכר” (שם הגדולים, מערכת גדולים "משה פרנקפורט".)
תלמידו הידוע הוא ההיסטוריון הרב מנחם מן אמלנדר בעל "שארית ישראל" (אנ'). נפטר בכ"ז באב תקכ"ב. יש שסבורים כי בסוף חייו נדד לפרנקפורט ונפטר שם, אך משום שנקבר במוידרברג כמו רוב חברי הקהילה באמסטרדם, סביר להניח כי הוא נפטר באמסטרדם.
חיבוריו

בשנת ת"ס פרסם את ספרו "נפש יהודה", פירוש על ספר המוסר "מנורת המאור" של רבי יצחק אבוהב. הפירוש התפשט בכל רחבי אירופה ונדפס בעשרות מהדורות.
בשנת תס"א תרגם רבי משה את מנורת המאור ליידיש, מה שגרם לספר להיות נגיש ופופולרי יותר מכל שאר ספרי המוסר. ובשנת תפ"א קיצר את הספר וקראו בשם "שבע פתילות", על משקל שבעת הפתילות שהיו שבמנורה על שמה קרוי הספר המקורי.
בשנת תע"ב פרסם את פירושו למכילתא "זה ינחמנו", ביאור למדני המשווה את המכילתא - בפלפולים - עם דעת הגמרא והראשונים. הספר קיבל את הסכמת הרב הספרדי של הקהילה, שלמה אאיליון אך לא את הסכמת הרב האשכנזי, החכם צבי, על אף שהיחסים ביניהם היו תקינים, ורבי משה אף נתן בעצמו הסכמה לספר עץ אבות של היעב"ץ בה הוא משבחו בעובדת היותו בן החכ"צ.
בין השנים תפ"ד - תפ"ז הדפיס את התנ"ך במהדורת "מקראות גדולות" בשם "קהלת משה" עם פירוש מעשה ידיו: "קומץ המנחה" על התורה, "מנחה קטנה" על נביאים ראשונים, "מנחה גדולה" על נביאים אחרונים ו"מנחת ערב" על כתובים. הספר חוט המשולש מציין שמפאת איכותם של המקראות גדולות ונדירותם מחירם יקר ביותר.
בשנת תק"י הדפיס את "טוב לכת" על שו"ע יורה דעה אבל במשך השנים החיבור השתלב בתוך ה"באר היטב" ונבלע בו. כמו כן הוא חיבר "באר היטב" על חושן משפט שאף זכה להמלצת החיד"א מפאת היותו טוב יותר מהרגיל.
בשנת תע"ד קיצר את "ספר החיים" שחיבר אביו והוציאו בשם "שער שמעון". כמו כן החיד"א מזכיר פירוש לספרי שהוא חיבר.
בשנים תע"ד - תפ"ב הדפיס ר' אריה ליב מפפד"ם את הש"ס במהדורת אמסטרדם-פפד"ם, ור' משה פרנקפורט היה המגיה של חלק מהמסכתות. לאחר שיצאו עליו רינונים שיש שיבושים בש"ס הוא התחייב להדפיס מחדש כל דף בש"ס שתימצא בו טעות גמורה. בית הדפוס שהקים באמסטרדם בשנת ת"ף התפרסם באיכותו ובדיוק הספרים המודפסים בו. ואחד מהעובדים שם, היה רבי אברהם חיים בן צבי הירש בראדטברד(אנ').
קשריו המשפחתיים

משפחתו של הרב משה פרנקפורט הייתה מן המשפחות המיוחסות בפרנקפורט ונמנו עליה בין השאר מהרשש"ך, רבי נתן אדלר והחת"ס. אביו, רבי שמעון בן רבי ישראל, מגדולי גאוני פרנקפורט, היה תלמיד חכם וכתב את "ספר החיים" וספר "תנוי" על הטורים. הוא עבר מפרנקפורט לשווערין שבפולין גדול (כיום בגרמניה) ובשנת תט"ו ברח משם לאמסטרדם שם התמנה לדיין וראש החברא קדישא.
החת"ס מזכירו פעמים רבות בשמות "דודי, "מורי זקני", "מר דודי זקני". אמנם החת"ם סופר נולד כשנה אחרי פטירתו ולכן לא למד אצלו, אבל כנראה למד מספריו או משמועות בשמו, וכן הוא מיוחס אליו או לאחותו. המהרשש"ך מכנה אותו "גיסי", וכנראה אשתו של מהרשש"ך, הרבנית חנה שאותה הוא מזכיר בהקדמה לספרו היא אחות אשתו של רבי משה, זאת על פי ההסכמה של מהרשש"ך ל"ספר החיים" שם הוא מכנה את רבי שמעון "מחותני". בנוסף, רבי משה היה מחותן עם רבי יהודה אשכנזי מטיקטין, יליד פרנקפורט, ועם רבי שלמה זלמן כהן בן רבי נתן בן דיין הקהילה רבי שמעון כהן. כנראה רבי נתן אדלר נצר למשפחת כהן זו.
ראו גם

יהדות אמסטרדם
לקריאה נוספת

אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל בעריכת ד"ר מרדכי מרגליות בערך משה פרנקפורט עמ' 1144.
יהודה ברילמן, ארץ מגורי אביו, ירושלים תשמ"ח במבוא. בפרט בעמוד 24.
מבוא לספר שבע פתילות, הוצאת אורות חיים ירושלים תשנ"ה, מאת אברהם רבינוביץ.
רפאל הלפרין, אטלס עץ חיים, חלק ז' עמ' 174.
אנציקלופדיה ישראלית אשכול ב', בערך על ר' מנחם מן אמלנדר, עמ' 918.
נתן צבי פרידמן, אוצר הרבנים, בני ברק, עמ' 313, 412.
אבריאל בר-לבב, תפיסת המות בספר החיים לרבי שמעון פרנקפורט (חבור לשם קבלת תואר דוקטור), ירושלים תשנ"ג, עמ’ 257-259.
אברהם יהודה גולדראט, "מיעוט דמות של ספרים", קובץ תגים, ה, ירושלים, תשל"ה, עמ' 24-10.
הערות שוליים

↑  כך נכתב במבוא לספרו "שבע פתילות" הוצאת "אורות חיים" י-ם תשנ"ה, וכן באנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל בעריכת מרדכי מרגלית עמ' 1144, לעומת זאת, בספר "חוט המשולש" (של הרב שלמה סופר מברגסאס, הוצאה חדשה י-ם תש"ע עמ' ח' הערה ד', וכן בספרים שלקחו ממנו כגון שרשי מנהג אשכנז חלק ה' עמ' 501 וסיני כרך ח' עמ' רצט.) נולד בשנת תכ"ב 1662 ונפטר בן מאה. עם זאת, מידע זה סותר את האמור במצבתו, שם נכתב במפורש כי נפטר בהיותו בן תשעים.
↑  יהודה ברילמן, ארץ מגורי אביו, ירושלים תשמ"ח, עמודים:11-12.
1 2  יהודה ברילמן, ארץ מגורי אביו, ירושלים תשמ"ח, עמוד 24.
↑  מי שהצר את צעדיו של החכם צבי באמסטרדם וגרם לו לעזוב.
↑  עליו ראה בערכו באנציקלופדיה ישראלית אשכול.
↑  יהודה ברילמן, ארץ מגורי אביו עמ' 24.
↑  כך באנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל בעריכת מרדכי מרגלית וכן במבוא לספרו שבע פתילות.
↑  יהודה ברילמן, ארץ מגורי אביו עמ' 24. הקבורה במוידרברג הייתה זכות של כל חבר קהילה באמסטרדם. שם עמ' 16.
↑  גם החיד"א לא הזכיר את המעבר לפרנקפורט, והשמועה כי ראה ע' נפש מיוצאי חלציו יותר הגיונית אם נשאר בסוך ימיו באזור שבו הקים את משפחתו.
↑  על שם אחיו שנפטר ערירי.
↑  מה שמלמד על הערכה כלפי החכם צבי, ולכן לא סביר שהיה ביניהם סכסוך.
↑  חוט המשולש החדש, י-ם תש"ע עמ' ח' הערה ד'.
↑  שם הגדולים בערכו.
↑  שם הגדולים מערכת ספרים אות ס' סוף הערך על "ספרי".
↑  בן ר' יוסף שמואל מקראקא. מוזכר בשער של מסכתות הש"ס.
↑  מבוא לתלמוד בבלי מהדורת "עוז והדר" עמ' ד' בתוך תלמוד בבלי עוז והדר מסכת ברכות.
↑  רפאל נתן נטע רבינוביץ, מאמר על הדפסת התלמוד עמ' קז.
↑  על הסתעפות המשפחה לענפיה השונים ראה סיני כרך ח' עמ' רצ"ט "משפחת סופרים".
↑  לפי הספר חוט המשולש (החדש, ירושלים תש"ע, עמ' ח' הערה ד') החתם סופר נקרא גם על שמו.
↑  נתן צבי פרידמן, אוצר הרבנים, בני ברק, עמ' 412.
↑  יהודה ברילמן, ארץ מגורי אביו, ירושלים תשמ"ח, עמוד 27, וכן בהקדמתו ל"שבע פתילות".
↑  לכל המקומות שהוא מוזכר בכתבי החתם סופר ראה שרשי מנהג אשכנז חלק ה' עמ' 501.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296678505171  GND: 104159952  ISNI: 0000 0000 6668 2359  LCCN: n88109723  NTA: 297457691  SELIBR: 242606  VIAF: 64437334   WorldCat (עם VIAF): 64437334
שואה (מונח)

שׁוֹאָה היא מילה שמקורהּ בעברית המקראית, ובה משמעותה חורבן, כיליון. במחצית השנייה של המאה העשרים נוצקה משמעות מיוחדת למילה המיודעת "השואה" – השמדתם השיטתית של כשישה מיליון יהודים במהלך מלחמת העולם השנייה, הגם שהמילה ממשיכה לשמש במובנה המקורי.
במקורות קדומים

בתנ"ך מופיעה המילה "שואה", בהטיות שונות, 13 פעמים. בספר משלי, פרק ג', פסוק כ"ה, למשל, נאמר: ”אַל-תִּירָא, מִפַּחַד פִּתְאֹם; וּמִשֹּׁאַת רְשָׁעִים, כִּי תָבֹא”. בספר צפניה ובספר איוב מופיע הצירוף "שואה ומשואה", לתיאור כיליון מוחלט.
במקרא מופיעה המילה כמה פעמים, ולפי פרשנותו של עמוס חכם בדעת מקרא, למילה שלושה מובנים:
סופה וענן, כמו בפסוק: ”בְּבֹא כְשׁוֹאָה פַּחְדְּכֶם וְאֵידְכֶם כְּסוּפָה יֶאֱתֶה:” (ספר משלי, פרק א', פסוק כ"ז)
צרה וחורבן, כמו בפסוק: ”תְּבוֹאֵהוּ שׁוֹאָה, לֹא-יֵדָע וְרִשְׁתּוֹ אֲשֶׁר-טָמַן תִּלְכְּדוֹ בְּשׁוֹאָה, יִפָּל-בָּה:” (ספר תהלים, פרק ל"ה, פסוק ח')
מדבר, כמו בפסוק: ”לְהַשְׂבִּיעַ שֹׁאָה וּמְשֹׁאָה וּלְהַצְמִיחַ מֹצָא דֶשֶׁא:” (ספר איוב, פרק ל"ח, פסוק כ"ז)
ובדעת מקרא לספר משלי, פרק א', פסוק כ"ז כתב יהודה קיל: "נראה שהוראתה הראשונית של שואה היא ענן כבד, העולה בסערה ומקדיר את אור היום, והושאל לצרה ורעה הבאה פתאום" (שם הערה 40).
כן המילה מציינת משמעות של חושך, כמו בפסוק: "תְּבוֹאֵהוּ שׁוֹאָה לֹא יֵדָע וְרִשְׁתּוֹ אֲשֶׁר טָמַן תִּלְכְּדוֹ בְּשׁוֹאָה יִפָּל בָּהּ:" (ספר תהלים, פרק ל"ה, פסוק ח')
בשירת ימי הביניים כתב משה אבן עזרא: "כי תבל שואות וגיליה תלאות".
Holocaust

המילה המקבילה במרבית השפות ההודו-אירופיות, Holocaust ("הולוקאוסט"; מיוונית: ὁλόκαυστος, שרוף כליל), עברה אף היא שינוי משמעות דומה. באחד מתרגומי התנ"ך ללטינית שימשה מילה זו לתיאור שריפת קורבן עולה, שבשונה מקורבנות אחרים, נשרף כליל. קודם למלחמת העולם השנייה שימשה מילה זו באנגלית לתיאור שרפה, אסון וכיליון, ובין השאר שימשה את וינסטון צ'רצ'יל, בשנת 1929, לתיאור שואת העם הארמני.
Shoah

המילה Shoah, שהיא תעתיק לאנגלית של המילה העברית "שואה", החלה להופיע בפרסומים יהודיים באנגלית בשנות ה-60 של המאה העשרים. השימוש בה התרחב מאוד משנת 1985 ואילך בעקבות סרטו של קלוד לנצמן "שואה" (Shoah). יתרונה של Shoah על-פני Holocaust בחד משמעיותה: באנגלית Shoah מתייחסת אך ורק לשואת היהודים, בעוד ש-holocaust משמשת במשמעויות נוספות. גם בשפות נוספות הפכה המילה לתיאור שואת היהודים.
שואה שאינה שואת היהודים

המילה "שואה" ממשיכה לשמש דוברי עברית לתיאור אסונות כבדים של עמים אחרים. נפוץ השימוש במושג שואת הארמנים (למשל: הכנסת דנה בשואת הארמנים, באתר הארץ, 26 בדצמבר 2011). הביטוי בערבית "אל-נַכְּבָּה" לתיאור גורל ערביי ארץ ישראל במלחמת העצמאות (שכיום נהוג להציגו בעברית כ"הנכבה") תורגם בשנת 1965 על ידי יהושפט הרכבי כ"השואה".
בסוף המאה ה-20 החל להיות נפוץ השימוש בביטוי "שואה אקולוגית" לתיאור נזק כבד שגורם האדם לכדור הארץ (נזק שמסכן את קיום החיים בכדור הארץ), ואף לתיאור נזק אקולוגי כבד שאינו מסכן חיי אדם.
במאה ה-21 החלו בקרב ארגונים הדוגלים בזכויות בעלי חיים ברחבי העולם להשתמש במונח "שואת בעלי החיים" לתיאור של ההרג ההמוני של בעלי חיים בתעשיות לצורך מוצרים המופקים מהחי, כמו בשר, ביצים, חלב, עור ופרוות.
המונח "שואה שקטה" משמש כיום במספר משמעויות. בעיקר הוא משמש בקרב חלק מהיהודים לתיאור תפיסתם את האסון הדמוגרפי שבהתבוללות יהודי התפוצות; וכן בקרב אקטיביסטים למניעת הפלות בהקשר של תפיסתם את החורבן שמביאות ההפלות המלאכותיות על הדמוגרפיה של אוכלוסיית העולם (מכונה גם "שואת התינוקות").
לקריאה נוספת

חיה ליפסקי, "המושג שואה - משמעותו וגלגולו בלשון העברית: מראשיתה ועד ימינו בחברה הישראלית", עבודת גמר (מ"א), אוניברסיטת תל אביב, 1998.
Uriel Tal, 'Excurses on the Term "Shoah",' Shoah: a Journal of Resources on the Holocaust 1, 4 (1979), 10-11.
Vivian M. Patraka, 'Situating History and Difference: The Performance of the Term "Holocaust" in Public Discourse,' in: Jonathan Boyarin and Daniel Boyarin (Eds.), Jews and Other Differences: The New Jewish Cultural Studies, Minneapolis: University of Minnesota Press, 1997, pp. 54-78.
הערות שוליים

↑  פרשנים, באתר kodesh.snunit.k12.il
↑  משה אבן עזרא, שירי הקודש, מהדורת ברנשטיין, הוצאת מסדה, תשי"ז, עמ' רכב
↑  אילה שקלאר., ולו רק הד-מחלקת החרדים בקרן הקיימת לישראל 1926-1945, רמת גן: אוניברסיטת בר אילן, 2024, עמ' 73. המאמר מופיע תחת שם העט "י' איש שדה" אולם ככל הנראה מדובר ברבי בנימין או ברב ישעיהו שפירא, עמיתו של בנימין להוצאת כתב העת (שם, עמ' 69).
↑  בשעת השואה ליהדות הגרמנית, דבר, 17 במרץ 1933
↑  מ.ד., דבר היום, דבר, 17 בספטמבר 1939
↑  נאומו של אורי צבי גרינברג לרגל קבלת פרס ביאליק.
↑  מאיר ויזלטיר, "מילים", בספרו קיצור שנות השישים, 1984, עמ' 189
↑  יאיר אורון, הכחשה: ישראל ורצח העם הארמני, עמ' 29, הערה: "הולוס" משמעו "הכל", "קאוסטוס" משמעו "שרוף". "משמעות הצירוף היא קורבן הנשרף כולו באש".
↑  Winston Churchill, The Aftermath, 1929, p. 158
↑  יהושפט הרכבי, ‏על אבדות הערבים ב-1948, מערכות 166, מרץ 1965 , באמצע הפיסקה האחרונה בעמוד הראשון.
↑   חגית מאור, שואה אקולוגית, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח.
↑  אורי אס, נחל עמוד זוהם בשפכי צפת; מנהל השמורה: "שואה אקולוגית" לנחל, באתר הארץ, 9 באוגוסט 2004.
↑  שלמה מירוויס, ‏השואה השקטה: מה אתם עשיתם נגד ההתבוללות?,  באתר כיפה, 1 במאי 2011
↑  Ephraim Buchwald, The Holocaust Is Killing American Jews, NJOP
↑  Abortion: The Silent Holocaust, By John Powell
↑  The new face of the anti-abortion movement, Vise
גשר יהודית

| --- | --- |
גשר יהודית, יולי 2020
גשר יהודית, יולי 2020
 מידע כללי
 סוג:  גשר 
 שימוש:  הולכי רגל ורוכבי אופניים בלבד
 על שם:  יהודית מונטיפיורי
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2017 – ינואר 2020 (כ־3 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  2019 
 חברת בנייה:  שורה בע"מ מקבוצת אורון  מפעל המתכת "הגבעה י.ח. בע״מ"
 שיטת בנייה:  הנפת קורות על עמודים יצוקים
 חומרי בנייה:  בטון ופלדה
 עלות:  68 מיליון ש"ח
 אדריכל:  "חן אדריכלים" "רוקח אשכנזי מהנדסים" "מוריה סקלי אדריכלות נוף"
 מידות
 אורך:  כ-110 מטר
 רוחב:  11 מטר
 גובה:  15 מטר
 מידע טכני
 מפתחים:  1 
 מסלולים:  2
 נתיבים:  נתיב הולכי רגל ונתיב רוכבי אופניים
 
 קואורדינטות:  32°04′11″N 34°47′35″E﻿ / ﻿32.069727°N 34.792958°E﻿ / 32.069727; 34.792958
 תבנית:לשוניות2
 
גשר יהודית, על-שם יהודית מונטיפיורי, שנקרא לזמן מה "גשר יצחק נבון", הוא גשר להולכי רגל ולרוכבי אופניים מעל נתיבי איילון ונחל איילון, אשר מחבר בין שדרות יהודית שבשכונת מונטיפיורי לבין מגדלי אלון שבמערב שכונת ביצרון בתל אביב. הגשר נועד ליצור חיבור נוסף בין מרכז תל אביב לבין השכונות שממזרח לנתיבי איילון ולשרת את נוסעי תחנת יהודית בקו האדום של הרכבת הקלה, המוקמת בתחילת שדרות יהודית.
הגשר הוא גשר פלדה בעל מפתח אחד, אורכו 110 מטרים, רוחבו 11 מטרים וגובהו כ-15 מטרים. הוא מורכב מכ-1,400 טון פלדה המרכיבים את כלל המבנה והמעקות. בגשר יש מסלול אופניים ושביל הולכי רגל עם ריצוף עץ, שביניהם מפריד אזור מנוחה עם ריהוט רחוב ומתקני חנייה לאופניים.
הקמת הגשר

תכנון הגשר החל בשנת 2010. אדריכל הגשר הוא משרד "חן אדריכלים", מתכנן הקונסטרוקציה הוא משרד "רוקח אשכנזי מהנדסים" ואדריכל הנוף הוא משרד מוריה-סקלי. בשנת 2014 אושרה תוכנית הגשר בוועדה המקומית תל אביב-יפו. בתחילת 2017 פורסם מכרז להקמת הגשר, ולהקמתו נבחרו "קבוצת אורון" ביחד עם מפעל המתכת "הגבעה" י.ח. בע"מ, שהקימו בשיטה דומה גם את גשר הסליל הכפול בבאר שבע.
הקמת הגשר החלה בספטמבר 2017 ותוכננה להסתיים ביולי 2019. עלות הקמת הגשר נאמדה ב-68 מיליון ש"ח מתקציב עיריית תל אביב.
הנחת קורות הפלדה של הגשר, פעולה המצריכה סגירה של נתיבי איילון, תוכננה לביצוע במשך שש שבתות החל מסוף אוגוסט 2018, אך בעקבות מחאת המפלגות החרדיות על חילול השבת הכרוך בכך, הורה שר התחבורה, ישראל כ"ץ, לעצור את העבודות על הגשר. העבודות הופסקו בעיצומן, מבלי שנקבע מועד להמשך. אחרי חודש של מגעים בין העירייה למשרד התחבורה, שבמהלכן לא הצליח המשרד להבהיר האם ומתי העבודות יימשכו, עתרה העירייה לבג"ץ נגד החלטת השר.
לאחר הדיון בעתירה, ובעקבות הערות השופטים בדיון, הודיעה פרקליטות המדינה על הסכמת משרד התחבורה לביצוע העבודות בשבת בהתאם לתכנון המקורי. בעקבות זאת החלו ב-25 בינואר 2019 העבודות להנחת קורות הפלדה מעל נתיבי איילון.
הגשר נפתח לתנועה ב-20 בינואר 2020, לאחר עיכוב של כ-6 חודשים מהמועד המתוכנן לכך.
ביקורת

העיתונאית מירב מורן סבורה שעדיף היה להשקיע בהנגשת יתר גשרי האיילון להולכי רגל ולרוכבי אופניים, באמצעות קירוי והצללה במדרכות רחבות ונתיב אחד בטוח לכלי רכב קלים.
העיתונאית אסתר זנדברג הביעה דעה דומה, ובנוסף ציינה שמערבית לנתיבי איילון חוצץ עורק תחבורתי מרכזי נוסף - דרך מנחם בגין, בין שכונת מונטיפיורי ומרכז תל אביב, וסוגיית צליחתו על ידי רוכבי אופניים והולכי רגל לא זכתה להתייחסות במסגרת מיזם 'גשר יהודית' . היבט נוסף בביקורת הוא שאין חיבור ישיר מהגשר לתחנת רכבת השלום שמצפון לו.
ביקורת נוספת עלתה לגבי שיום הגשר. שמו הרשמי על פי עיריית תל אביב הוא "גשר יצחק נבון", אולם ישנן קבוצות אזרחיות הטוענות לשם הציבורי שהוענק לו על ידי העירייה, משרד התחבורה וחברת נתיבי איילון על גבי שלטים ובמכרזים החל מיום ההחלטה לבנייתו של  הגשר.  השם  "גשר יהודית" ניתן על שמה של יהודית מונטיפיורי, אשתו של משה מונטיפיורי. בשם זה נודע הגשר בימי תכנונו והקמתו. בינואר 2022 עלתה לרשת עצומה שחיברה ד"ר שלומית אהרוני ליר לשימור שם הגשר המקורי, שצברה מאות חתימות. במקביל עלה מאמר דעה של ד"ר שרון גבע בשם "החזירו את הגשר ליהודית". יומיים לאחר מכן הקימה דורית שמואלי את קהילת הפעילות והפעילים בפייסבוק "החזירו את הגשר ליהודית" . ביום הנשים הבינלאומי נערכה הפגנה שאורגנה על ידי פעילות חברתיות אלו, בהן אהרוני ליר, דורית שמואלי ונוספות עם הגופים והארגונים הטוענים לשם הציבורי והמקורי של הגשר, בהם נמנים הקליניקה לפמיניזם משפטי באוניברסיטת חיפה,"עמותת כ"ן, אדם טבע ודין, קהילת "#איפהן" וכן תושבי השכונות הסמוכות, מונטיפיורי וביצרון, במאי 2022 הוסר הכיתוב. ע"ש יצחק נבון מעל הגשר, ככל הנראה על ידי עיריית תל אביב, בטענה כי הם מתכוננים לטקס חנוכת הגשר. אביב לביא ליווה את המאבק כפעיל איכות הסביבה ובתוכנית יהיה בסדר (תוכנית רדיו) ו-זמן ישראל כעיתונאי.
גלריה

גשר יהודית בעת הקמתו, פברואר 2019
עבודות על גשר יהודית, אפריל 2019
גשר יהודית במבט מרחוב יגאל אלון למערב
מסלול האופניים של גשר יהודית מתחבר עם שדרות יהודית
גשר ייהודית במבט לשכונת מונטיפיורי
גשר יהודית בבנייה, יולי 2019
הערות שוליים

↑  קורין אלבז-אלוש, יצחק נבון במקום יהודית: למה שונה שם הגשר מעל נתיבי איילון?, באתר ynet, 18 בינואר 2022
↑  ליאור גוטמן, פארסה תכנונית: גשר יהודית הוא גשר לשום מקום, באתר כלכליסט, 23 בינואר 2017
1 2 3 4  ענת דניאלי, מכרז להקמת גשר יהודית יוצא לדרך בהשקעה של כ-70 מיליון שקל, באתר ביזפורטל, 22 בינואר 2017
↑  יואב איתיאל ודנה ירקצי‏, אחרי העיכובים והתנגדות החרדים: גשר יהודית בתל אביב ייפתח מחר למעבר, באתר וואלה, 19 בינואר 2020
↑  גשר ביצרון, באתר של חן אדריכלים
↑  גשר יהודית - באתר משרד רוקח אשכנזי מהנדסים
↑  אורי חודי, ‏אושרה תכנית העיצוב לגשר בין ביצרון לשדרות יהודית בת"א, באתר גלובס, 17 בדצמבר 2014
↑  הילה ציאון, באיחור של שנה: מכרז לבניית גשר מעל איילון, באתר ynet, 22 בינואר 2017
↑   עופר פטרסבורג, הגשר הישראלי, באתר "ידיעות אחרונות", 31 במאי 2017
↑  תוכניות פיתוח תשתיות לשנת 2018, באתר עיריית תל אביב-יפו
↑  רועי רובינשטיין, נהגים, היכונו: נתיבי איילון ייחסמו בסופי שבוע בגלל הקמת גשר חדש, באתר ynet, 21 באוגוסט 2018
↑  מורן אזולאי ורועי רובינשטיין, החרדים איימו - ושר התחבורה ביטל את העבודות בשבתות בנתיבי איילון, באתר ynet, 22 באוגוסט 2018
עידן יוסף, הגשר מתגלגל עשור, ויחכה חצי שנה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 23 באוגוסט 2018
↑  בג"ץ 6860/18 עיריית תל אביב-יפו נ' שר התחבורה והזהירות בדרכים, ‏3 באוקטובר 2018
1 2  בר פלג ואהרן רבינוביץ, העבודות להקמת גשר יהודית בתל אביב יתחדשו בסוף השבוע הקרוב, באתר הארץ, 23 בינואר 2019
↑  איתי בלומנטל ורועי רובינשטיין, החלו עבודות גשר יהודית, איילון צפון נחסם ליממה, באתר ynet, 25 בינואר 2019
↑  איתי בלומנטל, בתום שנה של עבודות: גשר יהודית ייפתח מחר, באתר ynet, 19 בינואר 2020
1 2   מירב מורן, גשר ב-70 מיליון שקל: האם זה מה שיפתור את הבעיה של נתיבי איילון?, באתר TheMarker‏, 2 ביוני 2018
↑   אסתר זנדברג, סערת הגשר באיילון מסיטה את תשומת הלב מהבעיה האמיתית בת"א, באתר הארץ, 29 באוגוסט 2018
↑  רועי רובינשטיין, נהגים, היכונו: נתיבי איילון ייחסמו בסופי שבוע בגלל הקמת גשר חדש, באתר ynet, 21 באוגוסט 2018
↑  https://www.atzuma.co.il/ladyjudith
↑   שרון גבע, החזירו את הגשר ליהודית, באתר הארץ, 17 בינואר 2022
↑  דורית שמואלי, החזירו את הגשר ליהודית מונטיפיורי (עמ' פייסבוק של הקהילה), ‏11.05.23
↑  דורית שמואלי, "מחאה ביום האישה: מחזירים לגשר יהודית את שמו המקורי", באתר טיימאאוט, ‏06.03.22
↑  גשר יהודית: גזלייטינג במיטבו מצד עיריית תל אביב-יפו
↑   שרון גבע, החזירו את הגשר ליהודית, באתר הארץ, 17 בינואר 2022
↑  דמוקרטTV, הקרב על הגשר!, באתר יוטיוב, ‏14 לאפריל 2022
↑  שי שגב, https://user-oqw6j7d.cld.bz/tl-byb-01-07-22/10/, ידיעות תל אביב, ‏01.07.2022
↑  אביב לביא, עוף טוב, ריח רע, באתר זמן ישראל, 10 בדצמבר 2022
↑  אביב לביא, https://www.zman.co.il/386023/, הזמן הירוק, ‏08.04.23
לגנס (כדורגל)

קלוב דפורטיבו לֶגַנֵס (בספרדית: Club Deportivo Leganés, S.A.D), הידועה לרוב בשם הקיצור לגנס, היא קבוצת כדורגל ספרדית מהעיר לגנס שבפרוורי מדריד. המועדון הוקם בשנת 1928, ומשחק נכון לעונת 2024/2025 בלה ליגה. אצטדיונה הביתי של הקבוצה הוא אצטדיון בוטארקה, המכיל 12,454 מקומות ישיבה. הקבוצה משחקת בצבעים כחול ולבן במשחקי הבית שלה, ובצבע ירוק במשחקי החוץ.
היסטוריה

מאז הקמתה בשנת 1928 בילתה לגנס את רוב זמנה בליגות הנמוכות בספרד. בתום עונת 1992/1993 העפילה הקבוצה לראשונה לליגה הספרדית השנייה, והיא שיחקה בה במשך 11 עונות רצופות עד חזרתה לליגה הספרדית השלישית. בתום עונת 2013/2014 חזרה הקבוצה לליגה השנייה. בסיום עונת 2015/2016 הקבוצה העפילה לראשונה בתולדותיה לליגה הראשונה בספרד לאחר ניצחון 0–1 על מיראנדס (אנ'). בסיום עונת 2019/2020, נשרה שוב לליגה השנייה. בעונת 2023/2024 שבה ללה ליגה.
סגל שחקנים

נכון ל-26 בספטמבר 2024
שחקנים מפורסמים

ארגנטינה חוסה צ'אמוט
קמרון סמואל אטו
קמרון פייר וובו
ספרד אונאי אמרי
הערות שוליים

↑  "Instalaciones" (בספרדית). CD Leganés. נבדק ב-26 בספטמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגל ספרדי ובנושא מועדוני כדורגל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'נט ילן

ג'נט לואיז ילן (באנגלית: Janet Louise Yellen; נולדה ב-13 באוגוסט 1946) היא כלכלנית יהודייה-אמריקאית, שכיהנה כמזכירת מחלקת האוצר של ארצות הברית בין השנים 2021–2025. היא הייתה יו"ר הפדרל ריזרב בשנים 2014–2018. בכך הייתה יושבת הראש ה-15 בהיסטוריה האמריקאית והאישה הראשונה בתפקיד זה, תחת הנשיא ברק אובמה והנשיא דונלד טראמפ. קודם לכן הייתה נשיאת הפדרל ריזרב של סן פרנסיסקו, כיהנה במועצת היועצים הכלכליים של הבית הלבן תחת נשיא ארצות הברית ביל קלינטון, והייתה פרופסור אמריטה בבית הספר לעסקים האס שבאוניברסיטת קליפורניה בברקלי.
ילן למדה באוניברסיטת בראון ואוניברסיטת ייל ובהמשך עבדה באוניברסיטת הרווארד ובית הספר לכלכלה של לונדון. היא מצדדת בכלכלה קיינסיאנית. ילן נכנסה לשירות מערך הרשות המבצעת הפדרלי עם מינויה לחברת מועצת היועצים הכלכליים של ממשל קלינטון ובהמשך לנשיאתו בין 1997 ל-1999. בינואר 2021 אישר הסנאט את מינויה למזכירת האוצר בקבינט של נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, והיא האישה הראשונה שמאיישת את התפקיד.
קורות חייה

ילן נולדה בברוקלין, ניו יורק, בת לאנה לבית בלומנטל וג'וליוס ילן, רופא. היא סיימה את לימודיה בבית הספר התיכון פורט המילטון בשכונת ביי רידג' שבברוקלין. היא סיימה בהצטיינות תואר ראשון בכלכלה באוניברסיטת בראון ב-1967 וקיבלה את הדוקטורט בכלכלה מאוניברסיטת ייל ב-1971.