stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תוכנית ספוטניק

הלוויין ספוטניק 1
בול סובייטי בן 40 קופייקות המראה את מסלול הלוויין.
תוכנית סְפּוּטְנִיק (ברוסית: Спутник, כלומר "לוויין") הייתה תוכנית סובייטית לשיגור לוויינים לחלל לצורך הדגמת האפשרות להציב עצם מלאכותי במסלול סביב כדור הארץ. משמעות השם ספוטניק ברוסית הוא לוויין או בן-לוויה.
כל משימות ספוטניק שוגרו לחלל על גבי טיל R-7 (סמיורקה, כינוי נאט"ו : SS-6 Sapwood) שפותח במקור כטיל בליסטי.
בסופה של תוכנית ספוטניק החלה תוכנית ווסטוק לשיגור אדם לחלל.
הלוויינים

ספוטניק 1 - שוגר ב-4 באוקטובר 1957 והיה הלוויין המלאכותי הראשון בחלל.
ספוטניק 2 - שוגר ב-3 בנובמבר 1957 ונשא על סיפונו את הכלבה לייקה שהייתה בעל החיים הראשון בחלל.
ספוטניק 3 - שוגר ב-3 בפברואר 1958 ונכשל. לוויין נוסף בשם זה שוגר ב-15 במאי ונשא מכשירים למחקר גאופיזי.
ספוטניק 4 - שוגר ב-15 במאי 1960.
ספוטניק 5 - שוגר ב-19 באוגוסט 1960 ונשא על סיפונו את הכלבות בלקה וסטרלקה, 40 עכברים, 2 עכברושים ומספר צמחים. החללית חזרה לכדור הארץ יום למחרת, כשכל בעלי החיים נותרו בריאים ושלמים.
תינובדיסטס

| תינובדיסטס |
| --- | --- |
שלד של תינובדיסטס
תקופה
אמצע מיוקן-תחילת פליוקן 10.3–4.9 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פילוסאים
משפחה:: מילודוניים
סוג:: תינובדיסטס
מינים
 Thinobadistes segnis  Thinobadistes wetzeli
שם מדעי
 Thinobadistes ‏היי, 1919

תינובדיסטס (שם מדעי: Thinobadistes) הוא סוג נכחד של עצלן קרקע, שחי בתקופת המיוקן עד הפליוקן של אמריקה הצפונית לפני 10.3 עד 4.9 מיליון שנה מזמננו. המאובנים של העצלן התגלו בדרום ארצות הברית מטקסס עד פלורידה. הוא ידוע בעיקר ממאובנים של שיניים טוחנות, ושל שרידי גפיים רחבות, והוא תואר ב-1919 בידי החוקר אוליבר פרלי האי (אנ'). הסוג כולל 2 מינים: Thinobadistes segnis ו-Thinobadistes wetzeli.
עצלן זה היה קרוב בגודלו לגלוסותריום, וכמותו היה בעל זרועות ארוכות ורחבות שהתאימו לתלישת עלי עצים. בעזרת זנבו העבה הוא היה יכול להזדקף ולתמוך במשקלו.
התינובדיסטס היה עצלן גדול שהשתייך למשפחת המילודוניים. לצידו התקיים קרובו הפליומטנסטס (Pliometanastes), ושניהם היו מבין העצלנים שעברו את גשר פנמה מאמריקה הדרומית לעבר אמריקה המרכזית וצפונה. עם זאת הם עשו זאת לפני ההחלפה האמריקאית הגדולה שחלה לפני 2.5 מיליון שנה, אז הם כבר נכחדו. ככל הנראה הם חצו על גשרי איים דרך מיצר פנמה ועברו בהדרגה צפונה. ייתכן שהם גם היו יכולים לשחות זמן רב בדומה לעצלנים ימיים כמו התאלסוקנוס. דבר זה הקל את חיי עצלנים אחרים כמו המגלוניקס שהספיקו להסתגל לפאונה של אמריקה הצפונית, ולא נכחדו כמו מינים אחרים.
שעריים (עיר מקראית)

שעריים היא עיר המוזכרת בתנ"ך בתקופה שלפני מלכות דוד. לעיר ניתנה מספר זיהויים, בהם חורבת קייאפה ותל חרסים בכפר מנחם.
במקרא

שעריים מוזכרת עד שלוש פעמים במקרא:
ברשימת הערים של שבט יהודה, אחרי סוכה ועזקה. על פי פסוק זה שעריים נמצאת בעמק האלה.
בַּשְּׁפֵלָה אֶשְׁתָּאוֹל וְצָרְעָה וְאַשְׁנָה. וְזָנוֹחַ וְעֵין גַּנִּים תַּפּוּחַ וְהָעֵינָם. יַרְמוּת וַעֲדֻלָּם שׂוֹכֹה וַעֲזֵקָה. וְשַׁעֲרַיִם וַעֲדִיתַיִם וְהַגְּדֵרָה וּגְדֵרֹתָיִם עָרִים אַרְבַּע עֶשְׂרֵה וְחַצְרֵיהֶן.
אחרי שדוד הורג את גָּלְיָת, הפלשתים נסוגו בדרך שעריים:
וַיָּקֻמוּ אַנְשֵׁי יִשְׂרָאֵל וִיהוּדָה וַיָּרִעוּ, וַיִּרְדְּפוּ אֶת הַפְּלִשְׁתִּים, עַד בּוֹאֲךָ גַיְא, וְעַד שַׁעֲרֵי עֶקְרוֹן; וַיִּפְּלוּ חַלְלֵי פְלִשְׁתִּים, בְּדֶרֶךְ שַׁעֲרַיִם, וְעַד-גַּת וְעַד-עֶקְרוֹן.
ישנם הטוענים ששעריים בפסוק זה אינו מתייחס למקום אלא לשערים, על פי תרגום השבעים.
ברשימת הערים של שבט שמעון (ספר דברי הימים א', פרק ד', פסוקים ל"א–ל"ב), "עד למלכות דוד". ישנם הטוענים שמדובר על מקום אחר הנמצא הרבה יותר דרומה.
זיהוי

שעריים אינה מוזכרת אצל אוסביוס מקיסריה והירונימוס וגם לא בספרות התלמודית. אדולף נויבאואר הציע לזהות את שעריים בתרעין שליד אשקלון. שארל קלרמון-גנו זיהה את שעריים בח'רבת סעירה (חרבת א-צירה).
גרפינקל וגנור שחפרו בחורבת קייאפה זיהו אותה עם שעריים. הזיהוי מבוסס על:
המיקום, המתאים לפסוקים המציינים את שעריים בין יישובי עמק האלה ובדרך לגת ועקרון.
הממצא הארכאולוגי של חורבת קייאפה שהיא חד שכבתית בראשית המאה ה-10 לפנה"ס, התואמת את האזכורים המקראיים שכולם קודמים לבניית בית המקדש הראשון.
המצאות שני שערים בחורבות קייאפה, ממצא ייחודי לתקופה זאת בארץ ישראל, דבר התואם את השם "שעריים".
זיהוי נוסף הוא של ר' בירן שחפר בתל חרסים בכפר מנחם וזיהה בה את שעריים.
הערות שוליים

1 2  אנסון רייני, שערים, אנציקלופדיה מקראית, כרך ח', תשמ"ב, 1982, עמ' 244
↑  עונת החפירות האחת עשרה בתל חרסים (נחל ברקאי), אוניברסיטת בר־אילן, המחלקה ללימודי ארץ־ישראל ע״ש מרטין (זוס), 2002
שיטות מחקר כמותניות

שיטות מחקר כמותיות הן שיטות מחקר בהן הדגש הוא על הצד המדיד והמספרי של החקירה. הנחת יסוד אחת לשיטות המחקר הכמותיות היא שהעולם הוא אובייקטיבי, כלומר ניתן למדידה ללא תלות בחוקר המבצע את אותה המדידה. כמו כן, העמדה הבסיסית של החוקר היא פוזיטיביסטית ואמפיריציסטית, כלומר החוקר פועל על בסיס נתונים מספריים, עובדות וראיות שונות הניתנות לצפייה ולאיסוף.
נתונים אלו התקבלו בניסוי או בתצפית מדעית עם מדידות מדויקות וניתוחים על פי שיטות כמותיות, שלרוב כוללות:
ניתוחים מתחומי הסטטיסטיות וההסתברות של קיבוץ ידע כמותי וניתוחו לשם מיפוי ואף חיזוי של תהליכים, תופעות ודפוסים,
מודלים מתחום תורת המשחקים,
מודלים מתחום החשבון האינטגרלי והדיפרנציאלי.
בתחומי מדע שונים, יש יחס שונה בין כמות המחקרים הכמותיים לבין כמות המחקרים שאינם כאלה, דהיינו הם מחקר איכותני. בפיזיקה, למשל, כמעט כל המחקר הוא כמותי ואילו בהיסטוריה, חלק ניכר מהמחקר איכותני. ברבים ממדעי החברה, קיימת כמות דומה של מחקרים כמותניים ואיכותניים. מסיבה זו, על אנשי מדע החברה להבין לעומק את עקרונות המחקר הכמותני ולהבדילו משיטות המחקר האחרות שלהם.
דרישות המחקר הכמותי

ראשית, מחקר כמותי אפשר להפעיל רק על תחום ידע, שהצטברו בו מספיק ידיעות, כדי להפיק מהן מודלים כמותיים. לדוגמה, בראשית ימיה של האסטרונומיה המודרנית ובראשית ימיה של המיקרוביולוגיה, מיד עם המצאות הטלסקופ והמיקרוסקופ, הידיעות בתחומים אלו היו כה דלות, עד שכל המחקר היה דוחות תצפית - הסוג הפשוט ביותר של מחקר איכותני. בהמשך, משהצטברו ידיעות, ניתן היה לשער השערות כמותיות ולבדוק אותן בתצפיות, כגון השערות על תכונותיהם של גופים שמימיים מלבד אלו הנראים בבירור בעין בלתי מזוינת והשערות על מחזור חייהם של מיקרואורגניזמים.
שנית, מחקר כמותני-סטטיסטי דורש, הרבה פעמים, די ממצאים או אוכלוסייה מספיק גדולה, עבור הפעלת שיטות סטטיסטיות. מחקר על הסיבות של חולי מחלה נדירה לנטוש את מגוריהם בקיבוצים, למשל, לא יכול להיות מחקר כמותי, כי לא יהיה לו לעולם מדגם מייצג. דוגמה אחרת לכך היא מתחום הארכביולוגיה. תחילה המחקר עסק בדוחות תצפית על מציאת שלדים ובהמשך, משנמצאו וסווגו שלדים רבים, ניתן היה להפעיל על הממצאים מחקרים סטטיסטיים. כך הוסק, ממספרם של הדינוזאורים הטורפים ביחס לדינוזאורים הצמחוניים, כי לדינוזאורים היה דם חם ולא דם קר. אילו היה להם דם קר, היו מוצאים פי עשרה טורפים לכול מאה צמחונים.
עוד גורם הוא יכולת מדידה מספרית. לא כל דבר קל למדוד במספרים. בהידרולוגיה, למשל, קל בהרבה למדוד את כמות המים באגם מאשר למדוד את כמות המים במאגר מי תהום. לכן, קשה יותר לחקור באופן כמותי את מי התהום. בפסיכולוגיה, למשל, בדיקת מנת משכל, לדוגמה, היא בדיקה מסובכת מאוד, קשה לעריכה ושנוייה במחלוקת. לכן, מחקרים שעוסקים במנת משכל יהיו קשים לעריכה. כימות של רמות פחד, רמות תסכול, רמות אושר וכיוצא בזה, הן אפילו מסובכות יותר. אולם, יש גם מחקרים כמותיים קלים לעריכה בפסיכולוגיה - ניתן לחקור הליכי חשיבה על ידי בדיקת כמות וסוג השגיאות שיש לאנשים, כשהם עונים על חידות; תיעוד מענה של אנשים לחידות הוא מן הפשוטים שבסוגי התיעוד המדעי בכלל.
עוד גורם, שיכול להקל את השימוש במחקר כמותי הוא היכולת לערוך מניפולציה בחומר הנחקר ובמקרה קיצוני, אפילו ניסויי מעבדה. ישנם הרבה מחקרים, שלא מוסרי או לא אפשרי בכלל, לעשות בהם מניפולציה. יכולת המניפולציה מוגבלת, לדוגמה, בתחום החינוך. במחקר חינוכי אפשר, לדוגמה, להשוות שתי כיתות משני בתי ספר, הלומדות בשיטות הוראה שונות. אולם, ניסוי זה רחוק מלהיות מדויק כמו ניסוי מעבדה, משום, שמלבד שיטות ההוראה השונות, תמיד יהיו עוד שינויים בין הקבוצות. מעבר לזאת, לא אתי וספר אם אפשרי מבחינה טכנית, במחקר חינוכי, ליצור קבוצת ביקורת שבה יש רק תלמידים, שבית הספר אינו מלמד אותם דבר אלא רק מבזבז את זמנם. הקושי של מדעני החברה בעיצוב ניסויי מעבדה מתבטא בקושי בעיצוב מחקר עם כלים כמותיים פשוטים דורש מחקר עם כלים סטטיסטיים מסובכים יותר.
המחקר הכמותי מתחלק לשניים: מחקר כמותי מתאמי, בדיקת התאמות בין תופעות שונות, מבלי להתיימר לקבוע מה הסיבה ומה המסובב, ומחקר כמותי ניסויי המתבצע במעבדה. במחקר הניסויי עורך החוקר שינויים במשתנה אחד, משתנה בלתי תלוי, ומצפה לראות כיצד ישתנה המשתנה השני, המשתנה התלוי. לדוגמה, משנים את סוג המוזיקה המושמעת בחדר (המשתנה הבלתי תלוי) ומצפים שתשתנה התנהגותם החברתית של הנבדקים (המשתנה התלוי).
המחקר הכמותי מקנה לדיסציפלינות שבהן הוא מבוצע את הנופך המדעי, והשימוש בו במדעי החברה הלך והתגבר במרוצת הזמן.
מושגים במחקר הכמותי

זיהוי יחסים כלליים. למשל, מזהים קשר בין מוצא יהודי למספר רב של שנות לימוד. מציאת הקשר אינה מהווה הסבר, אך נפתח הפתח לבחינה תאורטית של טיב הקשר.
בדיקת תאוריות
קרל פופר הדגיש את חשיבות יכולת ההפרכה. מתאוריה מדעית מצפים לניבויים שהפרכתם תאפשר את שלילת התאוריה. אם מחקרים כמותיים שעלולים היו להפריך את התאוריה מבוצעים ואינם מפריכים אותה, הרי שהתאוריה מתחזקת. לדוגמה, אם תאוריה מנבאת שיהיה קשר בין מות הורה בילדות לבין התפתחות דיכאון בגיל מאוחר, הרי שייתכן להפריך אותה אם לא יימצא קשר כזה בבחינת מספר רב של מקרים. אם קשר כזה אכן יימצא, הרי שיש סיבה להמשיך ולהחזיק בתאוריה.
הכללות
הגישה הכמותית מעדיפה כלליות. הכמותניים מעריכים לא רק הכללה, אלא גם תמצות – שימוש במעט משתנים ככל האפשר להסביר כמה שיותר. הכמותניים משתדלים להשתמש במטבע אחת כדי לתאר את שני צדדיה. למשל, אדם עם הכנסה נמוכה ומעט השכלה הוא ניגוד לאדם עם הכנסה גבוהה והשכלה גבוהה.
קורלציה (מתאם) - מציאת קשר בין המשתנים הרלוונטיים.
המידה המדויקת לפיה יש קורלציה בין שני משתנים תלויה בחישוב של קורלציה מוקדמת – במתאם פירסון תוצאה
שבין (1-) ל – (1) מספקת מידע על כיוון הקורלציה, האם היא שלילית או חיובית.
תוצאת (0) פירושה היעדר קורלציה. זוהי אפשרות תאורטית בעיקרה, משום שבדרך-כלל נמצא קשר כלשהו בין משתנים, בעיקר במדעי ההתנהגות. לפיכך - מדד עוצמת הקשר, עד כמה הוא קרוב ל-1 או ל- (1-) ייתן מידע עד כמה חזק הקשר בין שני המשתנים. לפעמים היעדר/הימצאות קורלציה מפתיע וסותר הנחות תאורטיות.
ראו גם

ניתוח למידה
מחקר איכותני
הערות שוליים

↑  אשר שקדי, מילים המנסות לגעת: מחקר איכותני - תאוריה ויישום, תל אביב: אוניברסיטת תל אביב - הוצאת רמות, 2003, עמ' 25-28
| מנהל עסקים |
| --- | --- | --- |
| תחומים | ניהול • מימון • שיווק • חשבונאות • התנהגות ארגונית • אסטרטגיה עסקית • מערכות מידע • יזמות • לוגיסטיקה • חקר ביצועים • קבלת החלטות |  |
| מושגים כלליים | ניהול סיכונים • אסטרטגיה תפעולית • ייעוץ אסטרטגי • SWOT • קרן הון סיכון • תוכנית עסקית • נתח שוק • משאבי אנוש • יועץ עסקי • דירקטוריון • מנכ"ל |  |
| אישים בולטים | פיטר דרוקר • הנרי מינצברג • פרדריק טיילור • ויליאם שארפ • הנרי פורד • מילטון פרידמן • מייקל פורטר |  |
| מוסדות לימוד ומחקר בולטים | הרווארד • וורטון • סטנפורד •  MIT • קלוג • דיוק (פיוקווא) • INSEAD • בית הספר לעסקים של לונדון |  |
| שיטות מחקר | אתנוגרפיה • מחקר איכותני  • מחקר כמותי  • ניתוח אירוע • ניתוח נתוני ארכיון • ניתוח תוכן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547384605171  HDS: 028703  LCCN: sh2007000909  NKC: ph451669
תוכנית סן מרקו

לוויין סן מרקו 1
תוכנית סן מרקו (באיטלקית:Progetto San Marco הייתה תוכנית לחקר חלל איטלקית במחצית השנייה של המאה ה-20. במסגרת התוכנית שוגרו לחלל 5 לוויינים בעזרת משגרים מתוצרת ארצות הברית. בכך איטליה הייתה המדינה השלישית שהפעילה אתר שיגור לוויינים וה-5 (אחרי ברית המועצות, ארצות הברית, קנדה ובריטניה) שבבעלותה לוויין.
היסטוריה

לואיג'י ברוליו היה רב-סרן בחיל האוויר האיטלקי. בשנת 1956 הוא מונה לראש יחידת מחקר של החיל. בתפקיד זה הוא היה אחראי על תוכנית הטילים של החיל. בשנת 1961 הוא הציע לראש ממשלת איטליה להכין תוכנית לשיגור לוויין עצמאי במסגרת תוכנית לאומית. בהמשך הוא נפגש עם נציגי ארצות הברית בנושא. התוכנית אושרה על ידי ממשלת איטליה באוקטובר 1961 ונחתם הסכם עם נאס"א ב-31 במאי 1962. בהתאם להסכם ארצות הברית הייתה אמורה לספק משגר ולאמן צוותים איטלקים בהפעלתו. איטליה תתכנן ותבנה את הלוויין ותהיה אחריות על השיגור ובקרת טיסה.
השיגור הראשון בוצע ממתקן הטיסות וולופס שבארצות הברית ובוצע על ידי צוות איטלקי לאחר קבלת הדרכה. יתר השיגורים בוצעו ממרכז החלל לואיג'י ברוליו שהוקם על אסדת קידוח מתגבהת שסופקה על ידי חברת ENI האיטלקית. היא הוקמה על ידי חוף של קניה. בשנת 2004 אחריות על האתר הועברה לסוכנות החלל האיטלקית שמו שונה ל"מרכז החלל ברוליו".
הלוויין הראשון "סן מקרו 1" תוכנן ונבנה באיטליה ומשקלו היה 115 ק"ג. הוא שוגר לחלל בדצמבר 1964. במאי 1962 הוא נפגע מניסוי גרעיני בגובה רב שבוצע על ידי ארצות הברית והפסיק לפעול.
הלוויין "סן מרקו 2" היה הלוויין הראשון ששוגר מ"מרכז החלל ברוליו". משלקו היה 130 ק"ג. הוא שוגר באפריל 1967 ופעל עד לאוגוסט אותה שנה.
הלוויין "סן מרקו 3" היה הלוויין השלישי שתוכנן ונבנה באיטליה. הוא שוגר בשנת 1971. משקלו היה 163 ק"ג. הוא פעל עד לנובמבר 1971 וביצע מדידות שונות הקשורות לאטמוספירה.
הלוויין "סן מרקו 4" היה הלוויין הרביעי שתוכנן ונבנה באיטליה. הוא שוגר בשנת 1974. משקלו היה 164 ק"ג. הוא ביצע מדידות שונות הקשורות לאטמוספירה.
הלוויין "סן מרקו D/L" היה הלוויין החמישי שתוכנן ונבנה באיטליה. הוא שוגר בשנת 1988. משקלו היה 273 ק"ג. הוא ביצע מדידות שונות הקשורות עם פעילות השמש והשפעתה על האטמוספירה.
רשימת לוויינים

כל השיגורים בוצעו על ידי משגר מדגם "סקאוט".
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| תאריך שיגור | חללית | תיאור |
| 15 בדצמבר 1964 | סן מרקו 1 | שיגור בוצע ממתקן הטיסות וולופס. חקר יונוספירה |
| 26 באפריל 1967 | סן מרקו 2 | חקר אטמוספירה |
| 24 באפריל 1971 | סן מרקו 3 | חקר אטמוספירה |
| 18 בפברואר 1974 | סן מרקו 4 | חקר אטמוספירה |
| 25 במרץ 1988 | סן מרקו D/L | חקר אטמוספירה והשפעת פעילות השמש |
שיקום גריאטרי

שיקום גריאטרי מתייחס לשיקום במגוון רחב של מחלות בגיל הזקנה. בעקבות שינויים גופניים המתרחשים עם הגיל, הקשיש נמצא בקבוצת סיכון למחלות כרוניות, נטייה לנפילות, שברים וחולשה גופנית. הגדרת קשיש מתייחסת לאדם מעל גיל 65. גם בקרב בני הגיל השלישי ניתן לשפר ירידה בתפקוד על ידי שיקום. קשישים רבים חזרו לתפקוד עצמאי לאחר פגיעה או מחלה. היעדר שיקום עלול לגרום לאדם שתפקודו נפגע להזדקק לעזרה סיעודית בפעולות יום-יומיות ואף לאשפוז ממושך במחלקה סיעודית.
תהליך השיקום נועד לאפשר למטופל לחזור לתפקוד מרבי מבחינה פיזית, קוגניטיבית, חברתית ונפשית. המצבים השכיחים בהם נדרש שיקום לקשישים הם לאחר אירוע מוחי ובעיות נוירולוגיות אחרות, בעקבות בעיות אורתופדיות כגון שבר בצוואר הירך ובשל ירידה חדה בתפקוד הנגרמת ממחלה קשה או כרונית הכוללת ריתוק למיטה.
לעיתים, לאחר השיקום, ישוב הקשיש לשגרת חייו ולעיתים יזדקק לעזרה. שיפור איכות חייו של המשתקם, מצבו התפקודי והבריאותי תלוי באופי הפציעה או המחלה אך גם במידת שיתוף הפעולה והתמיכה מצדו ומצד משפחתו.
מסגרות שיקום גריאטריות

קיימות שתי מסגרות שיקום עיקריות, האחת אשפוז בבית חולים או ביחידת אשפוז המיועדת לשיקום והשנייה שיקום ביתי או שיקום בקהילה.
מסגרות שיקום גריאטריות > אשפוז בבית חולים

האשפוז יכול להיות במחלקה שיקומית או במחלקה גריאטרית שיקומית, במרכז לשיקום יום ובמכון ייעודי. היתרון המרכזי למסגרת האשפוז הוא הדגש הרב על צוות רב מקצועי הכולל בתוכו רופא גריאטרי, פיזיותרפיסט, קלינאי תקשורת, עובד סוציאלי, דיאטנית, מרפא בעיסוק, פסיכולוג וצוות סיעוד העוזר למשתקם בפעולות שאינו יכול לבצע בעצמו ומלמד אותו אסטרטגיות פעולה חלופיות. יתרון נוסף הוא קיום סדר יום קבוע בהתאם לתוכנית שנקבעה מראש. החיסרון הבולט הוא העלויות הגבוהות שמחייב האשפוז לתקופה ממושכת. כמו כן, יש הסוברים כי מושם דגש מועט על ייעוץ למשפחות וחשיבות מעורבות המשפחה בתהליך השיקומי.
מסגרות שיקום גריאטריות > שיקום ביתי

שיקום ביתי יכול להינתן על ידי בני המשפחה, צוות מקצועי או עובד זר שמסייע בטיפול בקשיש. השיקום מלווה לעיתים בהשלמת הטיפול במסגרת מרכז יום. היתרונות בשיקום בביתו של הקשיש הם האווירה הביתית וסביבת הטיפול האישית. עלות הטיפול נחשבת בדרך כלל לפחותה מעלות של אשפוז. עם זאת, הצלחת הטיפול תלויה במידה רבה ביכולתם של בני המשפחה להבין את פרטי השיקום השונים ולעמוד בהם על ידי הפעלת משמעת כלפי המשתקם ובכך להבטיח את ההתקדמות השיקומית. כמו כן, קיימים קשיים לוגיסטיים הכרוכים בהגעת הצוות המקצועי לביתו של המשתקם.
בשוודיה, נערך ניסוי שהשווה בין קבוצת מטופלים שעברה שיקום ביתי על ידי צוות מיוחד לבין קבוצת מטופלים שעברה שיקום שגרתי במסגרת בית חולים. ממצאי הניסוי הצביעו על שיפור רב יותר בתפקוד היום יומי ובמידת ההשתחררות מתלות בקרב אלה ששוקמו בביתם. לשיקום פיזיותרפי בבית החולה ובבית החולים היו תוצאות דומות. שיעורי התמותה היו 24% בקרב המטופלים בביתם לעומת 44% בקרב המאושפזים בבתי החולים.
זכויות וחקיקה

שיקום רפואי הוא זכות המעוגנת בחוק ביטוח בריאות ממלכתי (התשנ"ד 1994) ונמצא באחריות קופת החולים בה מבוטח המטופל. השיקום נעשה בהתאם לחוזר מנהל רפואה "אמות מידה למתן טיפול שיקומי בקשישים" (4/2009). כל מטופל זכאי לכך שכל טיפול הכלול בסל הבריאות על פי חוק וניתן במרפאת קופת החולים יינתן לו גם בביתו, באמצעות ביקור בית של בעל מקצוע. זאת כאשר מצבו הבריאותי והתפקודי יוצר צורך ממשי בקבלת הטיפול בביתו. במצבים בהם קיימת המלצה לשיקום רפואי אך קופת החולים אינה מאשרת את השיקום, ניתן להגיש קבילה לנציבת קבילות הציבור לחוק ביטוח בריאות ממלכתי במשרד הבריאות.
קשישים הסובלים מבעיות בריאותיות ומוגבלות תפקודית יכולים להסתייע במגוון שירותי בריאות שבאחריות קופות החולים, שירותי בריאות שבאחריות משרד הבריאות ושירותי בריאות נוספים שבאחריות שב"ן (ביטוח משלים).
אדם שהגיע לגיל פרישה ומקבל גמלת הבטחת הכנסה פטור מתשלום השתתפות עצמית עבור ביקור רופא, מרפאות חוץ ומכונים. מעל גיל 75 ישנה הנחה של 10% מההשתתפות העצמית לתרופות מרשם שבסל הבריאות. פירוט נוסף של הנחות ופטורים מתשלום ניתן למצוא בעדכון תשלומים בעד שירותי בריאות ותרופות לשנת 2014 ובחוזר "הגדרת מחלה כרונית לצורך תקרה עבור רכישת תרופות לחולים כרוניים לצורך עדכון".
סוגיות אתיות בשיקום

אתיקה בשיקום מתייחסת לארבעה תחומים: השתתפות פעילה של המטופל בתהליך השיקום, קבלת חולים לאשפוז, אוטונומיה ומעורבות המשפחה.
סוגיות אתיות בשיקום > השתתפות פעילה של המטופל בתהליך השיקום

על פי נוהלי האתיקה הרפואית, בכל מסגרת טיפולית יש חובה לערב את המטופל בהחלטות בנוגע לטיפולו. בשיקום, האדם צריך להבין את מחלתו, את תהליך השיקום ולבצע את הטיפול באופן פעיל על פי ההנחיות של הצוות המקצועי. כלומר האדם מהווה חבר שותף ומרכזי בצוות הטיפולי. עלולים להיווצר קונפליקטים בין אנשי הצוות לבין המטופל וגם בין אנשי הצוות לבין עצמם. למשל בין הרופא לאחות או בינם לבין העובד הסוציאלי וכדומה. תפקידו של מרכז הצוות הטיפולי לפתור קונפליקטים אלה.
בשיקום, המוטיבציה של המשתקם חשובה כי בלעדיה לא יתרחש השיקום. לכן, חשוב מאוד לפעול בתחום הזה, לעודד את המשתקם ולטפח את המוטיבציה שלו.
סוגיות אתיות בשיקום > קבלת חולים לאשפוז

קבלת חולה לאשפוז תלויה בהערכה קלינית ובפוטנציאל של האדם לחזור לתפקוד תקין. כמו כן, ההחלטה תלויה במשאבים שונים כגון זמינות מיטות, עלות האשפוז הגבוהה מול פוטנציאל התועלת ומשך הזמן שהחולה צריך להמשיך בטיפול. במצב אידיאלי, ההיבט השיקומי אמור להיות ההיבט המרכזי בהחלטה לקבלת חולה לאשפוז. אולם, ישנם גורמים נוספים שמשפיעים על ההחלטה כגון העלות למוסד, העדפה לאדם אמיד או "חשוב" או שחרור מוקדם של חולה אחר כדי להכניס את המועמד בשל מחסור במיטות פנויות.
סוגיות אתיות בשיקום > אוטונומיה של המטופל

הצוות הטיפולי צריך לעודד את המטופל להגיע לעצמאות מרבית וליכולת לקבל החלטות וזאת מבלי לכפות את הטיפול יתר על המידה אם המטופל אינו מעוניין להמשיך.
סוגיות אתיות בשיקום > מעורבות המשפחה

בני המשפחה הם בדרך כלל המטפלים העיקריים. על כן, יש לראותם כשותפים בתהליך השיקומי ולהתחשב בצרכים ובאינטרסים שלהם. לעיתים רצונותיהם של בני המשפחה יכולים להיות מנוגדים לרצונותיו של המטופל באופן שפועל לטובתו או להפך.
שירותי שיקום גריאטרי בישראל

תחום הגריאטריה התפתח מאוד בשנים האחרונות וישנן מסגרות רבות שבהן ניתן לקבל שיקום גריאטרי. יחד עם זאת, נושא הנגישות מבחינה כלכלית וזמינות של מיטות פנויות במחלקות השיקומיות עדיין זקוק לשיפור.
המסגרות הקיימות בישראל הן: המרכז הגריאטרי-שיקומי פלימן באזור הצפון, מחלקה גריאטרית בבתי חולים הדסה, שיבא, איכילוב ותל השומר. מרכז רפואי-שיקומי רעות, מרכז שיקום גריאטרי - הרצפלד, מכון בן יאיר, בית חולים גריאטרי שיקומי בית-רבקה, מחלקות שיקום וסיעוד גריאטרי בבית חולים "מאיר", בית חולים "גליל מערבי"- מחלקה גריאטרית, בית חולים אינטגרטיבי ״מדיקל קר ״ בבת ים ועוד.
ראו גם

גריאטריה
לקריאה נוספת

רוזין, א' (2002). שיקום גריאטרי: הווה ועתיד. גרונטולוגיה, כט(1/2), 56-45.
White, M. A., & Johnston, A. S. (2000). Recovery from stroke:does rehabilitation counselling have a role to play? Disability and Rehabilitation, 22(3), 140-143.
Von koch, L., Viden-holmqvist, L., Kostulas, V. et al. (2000). A Randomized controlled trial of rehabilitation at home after stroke in Southwest Stockholm: outcome at six months. Scandinavian Journal of Rehabilitation Medicine, 1(32), 80-86.
שמי אוג'ליי

| --- | --- |

אוג'ליי בשנת 2018
 לידה:  5 בדצמבר 1994 (בן 29) אוברלנד פארק, קנזס, ארצות הברית
 עמדה:  סמול פורוורד, פאוור פורוורד
 גובה:  1.98 מטרים
 מספר:  37
 מכללה:  אוניברסיטת דיוק, אוניברסיטת סאות'רן מתודיסט
 דראפט:  בחירה מספר 37, 2017 בוסטון סלטיקס
 קבוצות כשחקן
 2017–2021 2021–2022 2022-:  בוסטון סלטיקס מילווקי באקס לוס אנג'לס קליפרס
 הישגים כשחקן
 זכייה בטורניר אליפות המכללות (2015)
ג'סושמילור טלודביג'סו "שמי" אוג'ליי (באנגלית: Jesusemilore Talodabijesu "Semi" Ojeleye; נולד ב-5 בדצמבר 1994) הוא כדורסלן אמריקאי-ניגרי, שמשחק בקבוצת לוס אנג'לס קליפרס מליגת ה-NBA, בעמדות הסמול פורוורד והפאוור פורוורד.
קריירת מכללות

אוג'ליי נולד בעיר אוברלנד פארק שבקנזס, להורים ממוצא ניגרי. בשנת 2013 החל ללמוד באוניברסיטת דיוק, אולם בשתי עונותיו בקבוצת הכדורסל שלה מיעט לשחק ותרם 2.0 נקודות בממוצע למשחק בלבד. בעונת 2014/2015 זכתה הקבוצה בטורניר אליפות המכללות, בהובלתם של השחקנים ג'אליל אוקפור, קווין קוק, ג'סטיס וינסלו וטיוס ג'ונס.
בשנת 2015 עזב את דיוק, ועבר לאוניברסיטת סאות'רן מתודיסט שבדאלאס על מנת לקבל תפקיד משמעותי יותר בקבוצת האוניברסיטה. בעונתו היחידה עם ה"מוסטנגס" (2016/2017) הציג יכולת טובה, לצדם של סטרלינג בראון ושייק מילטון, ורשם ממוצעים של 19.0 נקודות ו-6.9 ריבאונדים למשחק.
קריירת משחק מקצועית > בוסטון סלטיקס

בדראפט ה-NBA‏ 2017 נבחר אוג'ליי על ידי בוסטון סלטיקס, בבחירה ה-37. לאורך 4 עונותיו עם הסלטיקס העפיל עמה פעמיים לגמר האזור המזרחי (2018 ו-2020), והעמיד ממוצעים כוללים של 3.5 נקודות ו-2.1 ריבאונדים למשחק. ב-11 בפברואר 2021 קלע שיא קריירה של 24 נקודות, בניצחון קבוצתו מול טורונטו ראפטורס.
קריירת משחק מקצועית > מילווקי באקס

באוגוסט 2021 חתם אוג'ליי על חוזה במילווקי באקס.
הערות שוליים

↑  סגל ניגריה המורחב לאליפות העולם, באתר פיב"א, 28 ביוני 2019
↑  הסטטיסטיקות של אוג'ליי בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2017, באתר basketball-reference.com
↑  מילווקי מחתימה את היל, הוד ואוג'ליי, באתר הקבוצה, 6 באוגוסט 2021
שרון (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  תיעודי
 יוצרים:  לוי זיני
 כותבים:  לוי זיני
 בימוי:  לוי זיני
 משתתפים:  גלעד שרון, דב וייסגלס, אייל ארד, אורי שני, משה קפלינסקי, ישראל מימון, אסי שריב, ציפי ליבני, גדעון סער ואריה אלדד
 פסקול:  יגאל ישראלי, עידן ברנקל
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית ואנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  3
 הפקה
 מפיק:  אבישי פרץ
 חברת הפקה:  תאגיד השידור הישראלי
 הפצה:  כאן 11
 עורכים:  תור בן מיור (פרק 1), סיתרי מטקלף (פרק 2), ציפי רז (פרק 3)
 צלמים:  יורם מילוא
 אורך פרק:  52-53 דקות
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11
 תקופת שידור מקורית:  17 בפברואר 2021 – 3 במרץ 2021
 קישורים חיצוניים
 https://www.kan.org.il/program/?catid=1782
שרון היא תוכנית טלוויזיה תיעודית-היסטורית משנת 2021 אשר שודרה בערוץ כאן 11 ועוסקת בראש ממשלת ישראל לשעבר, אריאל שרון.
רקע

הסדרה עוקבת אחר תקופת כהונתו של ראש הממשלה ה-11 של מדינת ישראל, אריאל שרון, אשר כיהן מטעם מפלגת הליכוד בין השנים 2001–2006 וסוקרת את התמודדותו עם האינתיפאדה השנייה, מבצע חומת מגן, יחסו כלפי יאסר ערפאת, המתנחלים והפלסטינים, הקמת גדר ההפרדה ותכנון תוכנית ההתנתקות השנויה במחלוקת. תוך כדי זליגה לימיו נעוריו, חייו האישיים, עברו כאיש צבא וכפוליטיקאי.
משתתפים

במהלך הסדרה רואיינו מספר אישים אשר באו במגע עם שרון כשביניהם: גלעד שרון – בנו של אריק, דב וייסגלס – מנהל לשכת ראש הממשלה באותה התקופה, אייל ארד – יועצו של וייסגלס, אורי שני – ראש לשכת ראש הממשלה ומנכ"ל הליכוד, משה קפלינסקי – המזכיר הצבאי, ישראל מימון – מזכיר הממשלה, אסי שריב – עוזרו של דב וייסגלס, ציפי ליבני – ח"כית בליכוד, גדעון סער – ח"כ בליכוד ואריה אלדד.