מכללת ולסלי
היסטוריה

המכללה נוסדה בשנת 1870 ב־17 במרץ על ידי פּאולין והנרי פוֹֹול דוּרְאַנְט תחת השם סמינר נשים ולסלי במטרה לקדם לימודים אקדמיים לנשים. בשנת 1873 המכללה שנתה את השם לשמה הנוכחי.[דרוש מקור] בשנת 1875 המכללה פתחה את שעריה לתלמידות.
בשנת 1914 פרצה שריפה קשה שהרסה את המבנה המקורי של המכללה. מקור השריפה לא ידוע. המבנה המקורי היה בעל חמש קומות ואורכו היה כ־150 מטרים; הוא שימוש לכיתות, מעבדות, ומגורים. לא היו נפגעות, אך רכושן הפרטי של התלמידות אבד בשריפה. השריפה פגעה בין היתר גם בפריטים הנדירים והיקרים שהיו באוספים המחקריים של המכללה. לאחר השריפה מספר אוניברסיטאות ומכללות סמוכות, ביניהן אוניברסיטת הרווארד ו־MIT, תרמו ציוד וסייעו לשיקום המכללה. קרן רוקפלר תרמה את מרבית הכסף שהיה נדרש לשיקום המכללה. המבנה המקורי פוצל לתשעה בניינים חדשים שהושלמו בשנת 1931. מסמכים חשובים של המכללה, בין היתר רישומי התלמידות, שרדו בתוך כספת שנמצאה לאחר השריפה.
בתקופת מלחמת העולם הראשונה הקמפוס שימש, בין היתר, לצרכים צבאיים.[דרוש מקור] לאחר המלחמה, תוכנית הלימודים עברה שינויים רבים שנמשכו עד לסוף שנות ה־60 של המאה ה־20.
בשנת 1942, בסקירה שכתבה הנשיאה דאז מילדרד הורטון (אנ') בכתב העת האטלנטיק, נודע על כך שתלמידות היו צריכות לעבור במבחן הקבלה מיומנויות בכתיבה, דיבור, היגיינה אישית, ומקרא. באותו הזמן הנשיאה כתבה שהייתה כבר מודעות בקרב אנשי המכללה על חומרת תופעות כגון גזענות ואנטישמיות.
בשנת 1948 המכללה הודיע על השמטת פרטי ”גזע ודת“ בטפסי ההרשמה שלה, ושפרטים אלה ימחקו מפרטיהן של התלמידות שכבר נרשמו. לטענת הנשיאה מילדרד הורטון, המכללה לא השתמשה בפרטים אלה בהחלטות קבלה ודחייה של התלמידות גם טרם ההחלטה, אלא שההחלטה נעשתה כדי למגר אשליה כזו. ההחלטה התקבלה בהצבעת המועצה ואושרה בידי חבר הנאמנים של המכללה.
בשנת 1958 הוקם המרכז לאמנויות ע״ש ג׳ואט, ועמה נפתחה הגלריה לאמנויות שמכילה יצירות מאמנים אמריקאים.
בשנת 1991 המכללה הרחיבה את התכנית שהציעה למועמדות מעבר לגיל 25 (כיום 24). במסגרת התכנית החדשה, המגורים במעונות אוחדו עם שאר התלמידות מן המניין, ושמה של התכנית שונה מ”לימודי המשך“ ל”תוכנית ע״ש אליזבת קייזר דייוויס.“
בשנת 2015 המכללה הודיעה שתאפשר לנשים טרנסג'נדריות ואנשים א־בינריים להתקבל ללמוד במכללה.
בשנת 2023 נעשתה הצבעה לא מחייבת בין התלמידות האם לאפשר לגברים טרנסג'נדרים להתקבל ללמוד במכללה ועל אימוץ שפה נייטרלית מגדרית על ידי המכללה. הנשיאה פאולה ג'ונסון הביעה התנגדות בטענה שמשימת המכללה כמכללת נשים היא לתת השכלה לנשים ולא לגברים. הנשיאה הודיעה שהמכללה תמשיך לקבל תלמידות שהן "מזדהות כנשים באופן עקבי, בין אם הן סיסג'נדריות, טרנסיות, או א־בינריות." עם זאת, במכללה כבר לומדים תלמידים שהם גברים טרנסים עוד מטרם ההצבעה. מטרת ההצבעה הייתה להכיר בקיומם באופן רשמי ולאפשר לגברים טרנסים להתקבל למכללה מבלי להזדהות כנשים במעמד הקבלה. תוצאות ההצבעה לא פורסמו, אבל הדעה הרווחת הייתה שרוב מוחץ של הקולות היו בעד.
בשנת 2024 בחודש אפריל, מזכירת המדינה לשעבר ובוגרת ולסלי הילרי קלינטון נאמה במכללה בביקור לכבוד הקמת מכון מחקר חדש על שמה. בצל מלחמת חרבות ברזל, תלמידות ולסלי יצאו במחאה פרו־פלסטינית נגדה על כך שתמכה בישראל ולא דרשה הפסקת אש. תלמידות הופיעו עם שלטים, מסיכות, וכאפיות. לפני כן, כשחלק מהסגל האקדמי ביקשו מנשיאת המכללה פאולה ג'ונסון שתצהיר על כך שביקורת נגד ישראל היא אינה אנטישמיות, ג'ונסון התנגדה בטענה ששיח אנטי ישראלי ואנטי ציוני במכללה יגרום לסביבה עוינת עבור תלמידות יהודיות. כחודש לאחר תחילת המלחמה, תלמידות יהודיות התלוננו שהפיצו אמירות אנטי ציוניות באימייל מטעם המכללה הקורא: "אין מקום, אין התחשבות, ואין תמיכה לציונות." בעקבות זאת, המשרד לזכויות האזרח של מחלקת החינוך של ארצות הברית פתח בחקירה על רקע אנטישמיות במכללה.