stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חברה מושלמת
הערות שוליים

↑  Companion, Box Office Mojo
↑  Squires, John (1 בפברואר 2023). "'Companion' – Zach Cregger Producing Mysterious Horror Movie for New Line". Bloody Disgusting. ארכיון מ-15 במאי 2024. נבדק ב-15 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Grobar, Matt (1 בפברואר 2023). "BoulderLight, Zach Cregger Set 'Companion' At New Line, Will Produce Thriller From Drew Hancock". Deadline Hollywood. ארכיון מ-15 במאי 2024. נבדק ב-15 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Squires, John (24 באפריל 2024). "New Line's 'Companion' from 'Barbarian' Team Has Been Rated "R" for "Strong Violence" & "Sexual Content"". Bloody Disgusting. ארכיון מ-15 במאי 2024. נבדק ב-15 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Squires, John (25 במאי 2023). "'Companion' – Jack Quaid Starring in Mysterious Sci-fi Horror Movie from 'Barbarian' Team". Bloody Disgusting. ארכיון מ-15 במאי 2024. נבדק ב-15 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Crowley, Liam (25 במאי 2023). "The Boys Star Jack Quaid Joins New Sci-Fi Movie From Barbarian Filmmaker". ComicBook. ארכיון מ-15 במאי 2024. נבדק ב-15 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Scott, Ryan (25 במאי 2023). "Jack Quaid To Star In COMPANION From BARBARIAN'S Zach Cregger". Fangoria. ארכיון מ-15 במאי 2024. נבדק ב-15 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Squires, John (5 ביוני 2023). "'Companion' – Harvey Guillén and More Join Sci-fi Horror Movie from 'Barbarian' Team". Bloody Disgusting. ארכיון מ-15 במאי 2024. נבדק ב-15 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Squires, John (12 ביוני 2023). "'Companion' – Sophie Thatcher Joins Sci-fi Horror Movie from 'Barbarian' Team". Bloody Disgusting. ארכיון מ-15 במאי 2024. נבדק ב-15 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Navarro, Meagan (20 ביוני 2023). "'Companion' – Rupert Friend Joins Sci-fi Horror Movie from 'Barbarian' Team". Bloody Disgusting. ארכיון מ-15 במאי 2024. נבדק ב-15 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Squires, John (14 במאי 2024). "New Line's 'Companion' from 'Barbarian' Team Releasing in 2025". Bloody Disgusting. ארכיון מ-15 במאי 2024. נבדק ב-15 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  D'Alessandro, Anthony (14 במאי 2024). "Warner Bros. Dates 'Mortal Kombat 2' & 'Companion' For 2025; Zach Cregger's 'Weapons' For 2026". Deadline Hollywood. ארכיון מ-15 במאי 2024. נבדק ב-15 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Stephan, Katcy (14 במאי 2024). "'Mortal Kombat 2' Lands October 2025 Release Date". Variety. ארכיון מ-15 במאי 2024. נבדק ב-15 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  טוליפ אנטרטיימנט, חברה מושלמת | טיזר ראשון מתורגם | ינואר בקולנוע | Companion, ‏8 באוקטובר 2024
מופאסה: מלך האריות

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 מבוסס על:  מלך האריות של דיסני
 בימוי:  בארי ג'נקינס
 הופק בידי:  אדל רומנסקי 
 תסריט:  ג'ף נת'נסטון
 עריכה:  Joi McMillon 
 מדבבים:  ארון פייר קלווין הריסון הבן בילי אייכנר סת' רוגן ג'ון קאני
 מדבבים בעברית:  רום קלטר עידו מוסרי  אלונה אלכסנדר גלעד קלטר  דני לשמן רובי מוסקוביץ  דב רייזר
 מוזיקה:  הנס צימר, לין-מנואל מירנדה, ניקולס בריטל, פארל ויליאמס, מארק מנקינה 
 צילום:  ג'יימס לקסטון 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  חברת וולט דיסני
 חברה מפיצה:  סרטי אולפני וולט דיסני
 הקרנת בכורה:  ישראל 19 בדצמבר 2024 ארצות הברית 20 בדצמבר 2024
 משך הקרנה:  118 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  הנפשה ממוחשבת מיוזיקל דרמה קומית
 מקום התרחשות:  Pride Lands 
 תקציב:  200 מיליון דולר
 הכנסות:  713 מיליון דולר
 סרט קודם:  מלך האריות 
 דף הסרט ב־IMDb
 
מופאסה: מלך האריות (באנגלית: Mufasa: The Lion King) הוא סרט דרמה קומית מוזיקלי אמריקאי בהנפשה פוטוריאליסטית, בבימוי בארי ג'נקינס, בהפקת חברת וולט דיסני ובכתיבתו של ג'ף נת'נסטון. הסרט מהווה פריקוול ל"מלך האריות" משנת 2019, שמשמש כעיבוד לייב אקשן לסרט מונפש בעל אותו שם משנת 1994. בסרט מככבים ארון פייר, קלווין הריסון הבן, בילי אייכנר, סת' רוגן וג'ון קאני. הסרט יצא לאקרנים ב-20 בדצמבר 2024. בישראל הסרט יצא ב-19 בדצמבר.
צוות השחקנים

ארון פייר בתור מופסה
קלווין הריסון הבן בתור טאקה (סקאר) בנו של אובסי ואחיו החורג של מופאסה.
סת' רוגן בתור פומבה
בילי אייכנר בתור טימון
ג'ון קאני בתור רפיקי - מספר העלילה לקיארה.
קגיסו לדיגה בתור רפיקי הצעיר
טיפאני בון בתור סארבי - נסיכה שמתאהבת במופסה ואף נולד להן בן סימבה.
פרסטון ניימן בתור זאזו - יועצה של סראבי.
מאדס מיקלסן בתור קירוס - אריה לבקן אדיר עם תוכניות גדולות ללהקה שלו.
דונלד גלובר בתפקיד סימבה - בנו של מופסה בעלה של נלה ואביהן של קיארה וקיון.
ביונסה נואלס-קרטר בתפקיד נאלה - אשתו של סימבה.
טנדי ניוטון בתור אשה - אמו של טאקה ואמו המאמצת של מופסה.
לני ג'יימס בתור אובאסי, אביו של טאקה ואביו המאמץ של מופסה.
קית' דייוויד בתור מאסגו - אביו הביולוגי של מופאסה.
אניקה נוני רוז בתור אפיה - אמו הביולוגית של מופאסה.
בלו אייבי קרטר בתור קיארה - בתו של סימבה ונאלה.
שג'ו - הבן של קירוס. נהרג על ידי מופאסה בקרב.
צוות השחקנים > מדבבים בעברית

רום קלטר - מופאסה
שגיא נחמקין - מופאסה הגור
עידו מוסרי - טאקה
אדם פייגנבוים - טאקה הגור
אלונה אלכסנדר - סאראבי
דב רייזר - ראפיקי
ערן מור - ראפיקי הצעיר
דן קיזלר - זאזו
דדי זהר - קירוס
יובל בלכרוביץ' - קיארה
דני לשמן - טימון
רובי מוסקוביץ' - פומבה
לירון לב - סימבה
עדי כהן - נאלה
אורנה כץ - אשה
שמחה ברבירו - אובסי
אסתר רדא - אסיאה
קובי מרימי - מאסגו
רונה בקרמן - אמארה
יובל קלו - אקואה
גלעד קלטר - צ'יגארו
מונה מור - ג'וניה / סאראפינה
הפקה

ב-29 בספטמבר 2020, אתר Deadline Hollywood דיווח כי סרט המשך של מלך האריות בפיתוח עם בארי ג'נקינס אשר יביים את הסרט. בעוד שאתר הוליווד ריפורטר ציין כי הסרט עומד להיות פריקוול ויספר את סיפורו של מופסה בשנותיו הצעירות, Deadline ציין בנוסף כי סרט ההמשך יתרכז במקורותיו של מופסה ובמקרים לאחר הסרט הראשון, כמו בסרט הסנדק חלק שני. ג'ף נת'נסטון, שכתב את התסריט לרימייק, ציין כי סיים לכתוב טיוטה לסרט.
הפקה > ליהוק

באוגוסט 2021, קלווין הריסון הבן וארון פייר לוהקו לסרט, האריסון הבן ידבב את סקאר הצעיר ואילו פייר ידבב את מופסה הצעיר. באירוע D23 שהתרחש בשנת 2022, נודע כי בילי אייכנר, סת' רוגן וג'ון קאני יחזרו לדבב את טימון, פומבה ורפיקי בהתאמה בעוד שהם יספרו את הסיפור של מופסה הצעיר לקיארה, בתם של המלכה נלה והמלך סימבה.
באפריל 2024 פורסם כי ביונסה ודונלד גלובר יחזרו לדבב את נלה וסימבה בהתאמה. בתה של ביונסה בלו אייבי קרטר תדבב את דמותה של קיארה.
הפקה > מוזיקה

באפריל 2024, נודע כי לין-מנואל מירנדה יכתוב את שירי הסרט.
השקה

הסרט יצא לאקרנים ב-20 בדצמבר 2024. במקור, הסרט היה עתיד לצאת לאקרנים ב-5 ביולי 2024 אך נדחה בעקבות שביתת אמני הטלוויזיה והרדיו. בישראל הסרט יצא ב-19 בדצמבר 2024.
פרסים ומועמדויות

| פרס | שנה | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס סטלייט | 26 בינואר 2025 | האפקטים הוויזואליים הטובים ביותר | אודרי פרארה ואדם ואלדז | מועמדות |  |
הערות שוליים

1 2 3  Mufasa: The Lion King (2024) - Financial Information, The Numbers
↑   אורון שמיר, הסרט האחרון בסדרת "מלך האריות" לא קורא תיגר על הקלאסיקה של דיסני, באתר הארץ, 19 בדצמבר 2024
↑  ארז דבורה, הרבה כישרון יש ב"מופאסה: מלך האריות". אבל בסופו של דבר, רק הכסף חשוב פה, באתר ynet, 20 בדצמבר 2024
↑  Fleming Jr., Mike (29 בספטמבר 2020). "'The Lion King' Followup Set With 'Moonlight' Director Barry Jenkins To Helm For Walt Disney Studios". Deadline Hollywood. ארכיון מ-29 בספטמבר 2020. נבדק ב-29 בספטמבר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Rubin, Rebecca; Lang, Brent (29 בספטמבר 2020). "'The Lion King' Follow-Up in the Works With Director Barry Jenkins". Variety. ארכיון מ-29 בספטמבר 2020. נבדק ב-29 בספטמבר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Couch, Aaron; Kits, Borys (29 בספטמבר 2020). "'Lion King' Prequel in the Works with Director Barry Jenkins". The Hollywood Reporter. ארכיון מ-29 בספטמבר 2020. נבדק ב-29 בספטמבר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  ‘The Lion King’ Prequel: Kelvin Harrison Jr. & Aaron Pierre To Lead Cast For Disney & Barry Jenkins
↑  Leston, Ryan (9 בספטמבר 2022). "Mufasa: The Lion King Announced at D23". {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hannah Dailey, Blue Ivy Carter Joins Beyoncé in ‘Lion King’ Prequel ‘Mufasa’: Watch the Trailer, Billboard, ‏2024-04-29 (באנגלית אמריקאית)
↑  "Disney Debuts First Teaser Trailer for 'Mufasa: The Lion King'". The Walt Disney Company. 29 באפריל 2024. ארכיון מ-29 באפריל 2024. נבדק ב-29 באפריל 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Murphy, J. Kim (10 בנובמבר 2023). "Marvel Delays 'Deadpool 3,' 'Captain America 4' and 'Thunderbolts' in Post-Strike Disney Release Shake-Up". Variety. נבדק ב-10 בנובמבר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  @DisneyStudios. "Mufasa: The Lion King. 2024" (Tweet) – via Twitter.
↑  D'Alessandro, Anthony (2022-09-15). "Disney Release Dates Coming Out Of D23: 'Snow White' Eyes Spring 2024, 'Rogue Squadron' Scrubbed From Schedule & More". Deadline. נבדק ב-2022-09-15.
↑  AwardsWatch - 2024 International Press Academy Satellite Awards Nominations: ‘The Brutalist,’ ‘Shōgun’ Lead, AwardsWatch, ‏2024-12-16 (באנגלית אמריקאית)
| מלך האריות |
| --- | --- | --- |
| סרטים | מלך האריות (1994) • מסביב לעולם עם טימון ופומבה (1997) • מלך האריות 2: מלכות סימבה (1998) • מלך האריות 3: האקונה מאטאטה (2004)  • משמר האריות - השאגה חוזרת (2015) • מלך האריות (2019) • מופאסה: מלך האריות (2024) |  |
| סדרות | טימון ופומבה (1999 - 1995) • משמר האריות (2019 - 2015) |  |
| דמויות | סימבה • נלה • מופסה • טימון ופומבה • סקאר • דמויות נוספות |  |
| שירים | "Circle of Life"‏ • "I Just Can't Wait to Be King"‏ • "Be Prepared" • "האקונה מטטה" • "Can You Feel the Love Tonight" ‏• "He Lives in You" ‏• "Spirit" |  |
| פסקולים | מלך האריות • The Lion King |  |
| שונות | מלך האריות (1997) • האקונה מטטה • The Lion Sleeps Tonight • מלך האריות (משחק וידאו) |  |
עזה

ערך זה עוסק בעיר עזה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
סמל עזה
מרכז העיר עזה, 2007
מרכז העיר עזה, 2007
 מדינה / טריטוריה:  פלסטינים רצועת עזה
 נפה:  עזה
 ראש העיר:  יחיא א-סראג'
 תאריך ייסוד:  לא ברור; אזכור ראשון במאה ה-15 לפנה"ס
 שמות קודמים:  ḫa-az-zu-tu, Γαζα
 שטח:  45 קמ"ר
 גובה:  45 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  590,481 (2017)
  ‑ צפיפות:  8,153 נפש לקמ"ר
 קואורדינטות:  31°31′00″N 34°27′00″E﻿ / ﻿31.516666666667°N 34.45°E﻿ / 31.516666666667; 34.45 
 אזור זמן:  UTC +2
 gaza-city.org
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מערב הנגב מוגדלת) עזה(למפת מערב הנגב רגילה) עזה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עזה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עזה  (למפת עזה מוגדלת) עזה(למפת עזה רגילה) עזה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
עַזָּה (כיום בערבית: غزة, תעתיק מדויק: עַ'זַּה, תעתיק חופשי: רַ'זַּה, גַֿזַּה; בימי קדם: באכדית: ḫa-za-ti או az-za-ti, באשורית: ḫa-az-zu-tu, ביוונית: Γαζα) היא העיר הגדולה ביותר ברצועת עזה, עם אוכלוסייה של 590,481 אנשים נכון לשנת 2017. בחודשיה האחרונים של 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, חלקים נרחבים מהעיר חרבו וחלק מתושביה ברחו לדרום הרצועה.
השם "עזה" מופיע בתנ"ך 22 פעמים ומקורו בשפה הכנענית. שם העיר עבר גלגולים רבים. עזה הייתה עיר גדולה וחשובה עוד מתקופת הברונזה, והמשיכה להתקיים אלפי שנים עד לימינו. במלחמת העולם הראשונה נכבשה העיר מהאימפריה העות'מאנית ונכללה בשטחי המנדט הבריטי על ארץ ישראל. בעקבות מלחמת העצמאות עברה לשלטון מצרים, תחילה תחת שליטת ממשלת כל פלסטין ולאחר מכן בשליטת הנציב הצבאי המצרי. במלחמת ששת הימים נכבשה העיר על ידי ישראל, אך הועברה בשנת 1994 לידי הרשות הפלסטינית. בעקבות בחירות 2006, פרץ ברצועת עזה עימות בין חמאס לפת"ח, ובסופו השתלט ארגון חמאס על העיר וקרע פוליטי נוצר בין רצועת עזה לרשות הפלסטינית.
מאז השתלטות חמאס על העיר, פיקחו ישראל ומצרים על מעבר סחורות ובני אדם לרצועת עזה. המטרה המוצהרת של ישראל הייתה מניעת מעבר חומרים אשר יכולים לשמש לייצור אמצעי לחימה. בטבח שבעה באוקטובר 2023 תקפו חמאס ומספר רב של אזרחים עזתים את יישובי עוטף עזה, ורצחו 1,163 ישראלים. בעקבות כך, ישראל הכריזה על מלחמת חרבות ברזל נגד חמאס. במהלך הלחימה הפציץ צה"ל חלקים נרחבים מהעיר עזה ומאזור צפון רצועת עזה, והרס מבנים ותשתיות רבים. תושבים רבים נהרגו, ורבים מהשאר נמלטו או פונו לדרום רצועת עזה. לא ברור כמה תושבים נותרו בעיר.
היסטוריה > בעת העתיקה

עזה היא אחת הערים העתיקות ביותר באזור והייתה מיושבת לפני כ-3,500 שנה ואולי אף מוקדם יותר. עקב מיקומה על דרך הים, בין אסיה ואפריקה, אדמתה הפוריה, וערכה בתור עיר נמל נחשבה עזה כנקודה אסטרטגית וניטשו סביבה קרבות ומערכות לאורך ההיסטוריה.
העיר עזה נזכרת בפרשת נח בדור שאחר המבול: ”וַיְהִי גְּבוּל הַכְּנַעֲנִי מִצִּידֹן בֹּאֲכָה גְרָרָה עַד עַזָּה.” (ספר בראשית, פרק י', פסוק י"ט)
היסטוריה > בעת העתיקה > תחת שלטון מצרים

האזכור ההיסטורי המוקדם ביותר לעזה נמצא בהקשר לפרעה תחותמס השלישי במאה ה-15 לפנה"ס. תחותמס השלישי כבש ב-1468 לפנה"ס את העיר המכונה בשם "גצת" במסעו לדיכוי המרידה שהונהגה על ידי מלכי מגידו וקדש. העיר גם נזכרה במכתבי אחתאתן (אל-עמארנה) בשם az-za-ti במכתב ששלח מלך העיר ia[ḫ]tiri למלך מצרים, בו הוא מביע נאמנות למלך, מזכיר מקרה בו הובא למצרים והבטיח למלך לשמור על שערי עזה ויפו, ומספר שמאז הלך עם חיל מלך מצרים; ובשם ḫa-za-ti במכתב מעבדיחבה ובמכתב ממושל תענך שנקרא להתייצב בה בפני אמנחותפ השלישי. על־פי תעודות אלה ואחרות עולה כי עזה הייתה המרכז הצבאי והאדמיניסטרטיבי בשלטון המצרי בכנען שנמשך 300 שנים.
היסטוריה > בעת העתיקה > עזה הפלישתית

במאה ה־13 לפנה"ס (במשבר תקופת הברונזה המאוחרת) גויי הים – שחלקם נעשו בהמשך לפלשתים – השתלטו על חוף כנען וכבשו גם את עזה. עזה הייתה אחת מערי הפלשתים הגדולות. עיר הפלשתים נבנתה על גבעה בגובה של 45 מטרים מעל פני הים, כ-2.4 קילומטרים מהים התיכון. הפלשתים מופיעים במקרא כאויביהם המרים של ישראל בסוף תקופת השופטים ובתקופת ממלכת ישראל המאוחדת. במשך שנים הם שלטו על שטחים נרחבים בארץ ישראל וערכו עם ישראל מלחמות רבות, בין השאר בימי שמשון, שמואל ושאול, עד שהוכרעו על ידי דוד. שלמה בנו כבר שלט על כל ארץ פלשתים, ועזה הייתה העיר הדרומית ביותר בגבול ממשלתו: ”כִּי הוּא רֹדֶה בְּכָל עֵבֶר הַנָּהָר, מִתִּפְסַח וְעַד עַזָּה”. העיר מוזכרת בנחלת שבט יהודה בספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק מ"ז: ”אַשְׁדּוֹד בְּנוֹתֶיהָ וַחֲצֵרֶיהָ עַזָּה בְּנוֹתֶיהָ וַחֲצֵרֶיהָ עַד נַחַל מִצְרָיִם.”
היסטוריה > בעת העתיקה > תחת שלטון אשור, בבל ופרס

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. חסר מידע על העיר תחת האימפריות האשורית, הבבלית והפרסית.
ההיסטוריון היווני הרודוטוס (המאה ה-5 לפנה"ס) מזכיר את עזה בשם "קאדיטיס". נראה שהיגוי זה לשמה של העיר הוא מצרי. לדברי הרודוטוס: "מן העיר קאדיטיס, שלדעתי אינה קטנה בהרבה מסארדיס, מרכזי המסחר שעל חוף הים ועד לעיר יניסוס, הם בידי הערבים" (סארדיס הייתה עיר גדולה באסיה הקטנה ויניסוס היא כנראה אל-עריש). לעזה הייתה חשיבות בשל היותה נמל-מוצא לסחר הבשמים, שהגיע אליה מחצי האי ערב באמצעות סוחרים ערבים ושווק ממנה אל הארצות שלחופי הים התיכון. עובדה זאת העניקה לעיר חשיבות עבור הערבים, והשפעתם בה הייתה ניכרת. ישנו שפע של מטבעות העיר מהתקופה הפרסית, מה שמלמד על חשיבותה הכלכלית.
היסטוריה > בעת העתיקה > התקופה ההלניסטית

בשנת 332 לפנה"ס הטיל אלכסנדר מוקדון מצור על עזה. המצור נמשך כ-9 שָבועות, ואחריהם טבח צבאו של אלכסנדר בכל הגברים הלוחמים. הנשים והילדים נמכרו לעבדות.[דרוש מקור]
בסוף התקופה ההלניסטית היו לעיר עזה קשרים פוליטיים וכלכליים הדוקים עם הנבטים. המלך החשמונאי אלכסנדר ינאי כבש את עזה בשנת 101 לפנה"ס לאחר מצור שנמשך שנה והסתיים בטבח שבוצע בתושבי העיר. אלכסנדר ינאי הרג את מועצת העיר שברחה למקדש אפולו, והחריב את העיר.
אלוהי העיר הראשי נקרא "מרנס" ביוונית ו"מרנא" בארמית.
היסטוריה > בעת העתיקה > התקופה הרומית והביזנטית

מבחינה גאוגרפית ראו הרומאים את עזה, שעל רצועת החוף בין ארוד לפלוסיום, כחלק מפיניקיה. עם כיבוש האזור על ידי פומפיוס, בשנת 63 לפנה"ס, עברה העיר להיות תחת שלטון רומי באזור שקיבל מאוחר יותר את השם פרובינקיית פלשתינה ולאחר פיצול הקיסרות במאה הרביעית הפך השלטון המרכזי לביזנטי. בתהליך ניצור הקיסרות הביזנטית, בלטה עזה הביזנטית כעיר שהתנגדה בצורה המשמעותית ביותר לוויתור על התרבות והדת הפגאנית ורק בכוח הזרוע של השלטון המרכזי בביזנטיון הצליחה הנצרות להתבסס כדת השלטת בעיר.
בעזה הייתה קהילה יהודית גדולה. אחד מבתי הכנסת המפוארים בארץ מתקופה זו התגלה ב 1965. כתובת ההקדשה של בית הכנסת העתיק בעזה מעידה שרצפת הפסיפס שלו נתרמה על ידי מנחם וישוע בני ישי בשנת 508. בין יתר האלמנטים והדמויות בפסיפס מתואר דוד המלך (בפסיפס כתוב דויד) מנגן בכינור.
עזה נכבשה על ידי הערבים ביולי 634 לאחר מצור קצר. הם החלו ליישב בה תושבים מוסלמים, לצד התושבים הנוצרים והיהודים ששכנו בה לפָנים. עזה הייתה הנמל החשוב והגדול ביותר באזור, ובה הסתיימה דרך הבשמים שדרכה הובלו סחורות יקרות מאסיה. דרך נמל עזה שווקו סחורות אלה לאירופה.
ב-1077 כבש אתסיז אבן אוק במהלך דיכוי מרד נגד הסלג'וקים את עזה, הוא החריב את העיר כליל והיישוב בה התחדש רק כעבור שני דורות.
העיר נכבשה על ידי הצלבנים במאה ה-12, אולם לאחר מכן נכבשה שוב על ידי המוסלמים, בשנת 1187. בשנות השלטון הממלוכי 1250-1516 עזה הייתה בירת מחוז ארץ ישראל. חלק מן התקופה היא חלקה את הראשות עם צפת. היישוב היהודי בעזה בשלהי התקופה הממלוכית ובראשית התקופה העות'מאנית היה השלישי בגדלו בארץ ישראל (אחרי צפת וירושלים).
היסטוריה > בעת החדשה

האימפריה העות'מאנית נטלה את השליטה על עזה לאחר כיבוש הסולטנות הממלוכית בשנים 7–1516 ובתחילה מינתה מושלים עות'מאנים, לעיתים משותפים למחוז ירושלים. במחצית השנייה של המאה ה-16 מונו מושלים מבית רד'ואן (בערבית: رضوان) שהיה קשור למושלי ירושלים מבית פרוח' ולשבט טורבאי. בשנת 1662 בקירוב הודחו בני שושלת בית רד'ואן בעקבות כישלונם לאבטח את שיירות החג' שעברו בתחומן והשלטון על עזה עבר לפקידים עות'מאנים. מחשובי יהודי עזה הוא רבי ישראל נג'ארה, פייטן ומשורר, שכיהן כפוסק בעזה, וכרבה הראשי. מנגד נודע גם נתן העזתי, מפיץ דבריו של משיח השקר שבתי צבי שפעל בשנות השישים של המאה ה-17. במהלך מסע נפוליאון בארץ ישראל כבש נפוליאון את העיר לאחר קרב קצר ב-24 בפברואר 1799.
ב־1893 הוקמה עיריית עזה, בעקבות חוק העיריות העות'מאני שנחקק ב־1877.
בתחילת המאה ה-20 מנתה העיר כ-16,000 תושבים ומצבה הכלכלי היה טוב. אחת הסיבות למצב זה הייתה יצוא שעורה שגודלה בשטחים החקלאיים בסביבתה. בשנים 1897–1899 עמדה הכמות הממוצעת של יצוא השעורה לבריטניה על כ-30,000 טון בשנה. עזה נודעה גם בבד המשי הארוג בקלילות, ששווק באירופה כבד גאזה (שם העיר, כפי שמבטאים אותו באירופה) ושימש בעיקר לחבישה. ענף חקלאי חשוב אותו הובילו יהודי עזה היה המסחר באבטיח הפקועה לתעשיית התרופות באירופה.
היסטוריה > בעת החדשה > במלחמת העולם הראשונה ובתקופת המנדט הבריטי

באפריל 1915 הפגיזו ספינות מלחמה צרפתיות את העיר מן הים. במהלך 1916 נאבקו האימפריה הבריטית והאימפריה העות'מאנית על השליטה בתעלת סואץ ובחצי האי סיני. הכוחות הבריטיים הצליחו לדחוק את הטורקים מחצי האי סיני מזרחה ובתחילת 1917 עמדו באזור רפיח. הטורקים נערכו בקו הגנה בין עזה ובין באר שבע. על הכוח הטורקי פיקד הקצין הגרמני פרידריך קרס פון קרסנשטיין. שלושה קרבות נערכו באזור עזה, אשר נחשבה כנקודת מפתח לכיבוש ארץ ישראל.
כוחותיו של צ'ארלס דובל, מפקד הכוח הבריטי, נעו בחסות החשכה והערפל ב-26 במרץ לעמדות התקיפה שלהם. דיוויזיית רגלים מתוגברת תקפה את רכס עלי מונטר הסמוך לעזה ואילו יחידות הפרשים תקפו את העיר ממזרח ומצפון. לאחר קרב קשה, הצליחו הרגלים הבריטיים לכבוש את אתר עלי מונטר והפרשים האוסטרלים כיתרו את העיר מכל עבריה. דובל, אשר לא היה בטוח בהצלחת כוחותיו, נתן עם ערב פקודת נסיגה ובכך מסר בעצם את הניצחון בקרב לכוחות הטורקים.
הבריטים, אשר היו מעודדים מהגעת מסילת הברזל וקו המים שסללו בסיני עד למפקדתם בדיר אל בלח, החליטו לתקוף את עזה בשנית. אלא שבמשך שלושת השבועות שחלפו מהקרב הראשון, חיזק קרס פון קרסנשטיין את עמדותיו בציר עזה-באר שבע והכוח שבפיקודו הצליח להדוף את התקפת הכוח הבריטי תוך שהוא גורם לו אבדות קשות. רק לאחר נפילת באר שבע בסוף אוקטובר 1917, נפלה גם עזה בידי הכוחות הבריטים ב-7 בנובמבר.
בעזה נמצא בית קברות צבאי, הגדול ביותר לחללי האימפריה הבריטית בארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה. בבית הקברות קבורים 3,215 חללים. מתוכם: 2,049 בריטיים, 120 מאנזא"ק ו-40 מהודו. מתוך 3,217 או 3,215 חללים, 781 חללים לא זוהו. בבית הקברות הצבאי קבורים עוד 210 חללים ממלחמת העולם השנייה, 30 חללים מהתקופה שאחריה ו-234 חללים מאומות אחרות
בעת מלחמת העולם השנייה היו בעזה בתי חולים של יחידות אוסטרליות ובריטיות וכן שדה תעופה של חיל האוויר הבריטי.
היסטוריה > בעת החדשה > תחת השלטון המצרי > ממשלת כל פלסטין

עוד לפני עזיבת כוחות המנדט הבריטי במאי 1948, נכנסו יחידות של חיל המשלוח המצרי לרצועת עזה ואף נטלו חלק בהתקפות על כפר דרום. במהלך קרבות מלחמת העצמאות ברחו פליטים ערבים רבים, מאזור השפלה הדרומית ומאזור הנגב לאזור העיר עזה ולערים האחרות ברצועת עזה. בהסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות, שויכה רצועת עזה לשטח מצרים, אולם האחרונה החילה בה ממשל צבאי ולא ראתה בה טריטוריה מצרית.
לאחר כיבוש רצועת עזה על ידי מצרים, היה ניסיון לכונן בה מעין ישות של ממשל עצמי פלסטיני; ביולי 1948 הוקמה בעיר עזה "מועצה מנהלית לפלסטין", בספטמבר אותה שנה הקים הוועד הערבי העליון במקום מועצה זאת את ממשלת כל פלסטין. בזאת התיימר הוועד הערבי העליון כי לממשלה זאת תהיה סמכות גם בגדה המערבית שנכבשה על ידי ממלכת ירדן. בראש ממשלה זאת הועמד אחמד חילמי, שר החוץ שלה היה ג'מאל חוסייני והממונה על ביטחון הציבור היה פאיז ביי אידריסי. הוקמה גם אספה מכוננת שבראשה הועמד המופתי חג' אמין אל-חוסייני. הניסיון להקים בעזה ממשלה כל-פלסטינית נכשל מחמת התנגדותה של ממשלת ירדן, שעמדה לספח את הגדה המערבית וראתה עצמה כנציגה הבלעדית של הפלסטינים. גם המצרים לא מסרו לממשלה זאת סמכויות של ממש ובספטמבר 1952 הצהירה מועצת הליגה הערבית כי ממשלה זאת חדלה מלפעול.
היסטוריה > בעת החדשה > תחת השלטון המצרי > תחת נציב צבאי מצרי

במבצע קדש ב-1956, נכבשה עזה ב-2 בנובמבר על ידי כוח ישראלי שכלל את חטיבת החי"ר 11, בפיקוד אהרון דורון, שתוגברה בצוות גדודי משוריין מחטיבה 37. כוח זה החל בפעולתו בשעות הבוקר המוקדמות ובצהרי אותו יום נכנעה העיר. אותו כוח השתלט גם על צפון רצועת עזה ואז נע דרומה לכיוון ח'אן יונס. את מקומה של חטיבה 11 תפסה חטיבה 12 שעסקה בהחזקת רצועת עזה ובהשלטת סדר בה. על החטיבה פיקד דוד אלעזר שאף קיבל את כתב הכניעה לעיר מהגנרל המצרי פואד דיגווי שהיה מושל רצועת עזה. כוחות צה"ל נסוגו מהעיר בעת הנסיגה מסיני בתחילת 1957.
במלחמת ששת הימים ב-1967, כבשה ישראל שנית את רצועת עזה מידי המצרים. על מבואותיה הדרומיים של עזה נערך ב-5 ביוני קרב קשה בין מגני העיר שנמנו על הדיוויזיה ה-20 "הפלסטינית" של הצבא המצרי ובין חטיבה 11 וגדוד 202 של חטיבת הצנחנים. בשעות בוקר 6 ביוני, לאחר שחיל האוויר הישראלי הפציץ מטרות בעיר, תקפו הכוחות מחטיבה 11 ומגדוד 202 ממזרח. במקביל, לאחר שנתקל בהתנגדות קשה באזור ח'אן יונס, נע צפונה גדוד צנחנים נוסף בפיקוד מפקד החטיבה רפאל איתן, מתוגבר בפלוגת טנקים. כוח הצנחנים הרכוב נע במהירות, שטף מצפון לדרום וחזרה את רחוב צלאח א-דין לכל אורכו, תוך ירי בלתי פוסק ונע חזרה דרומה לאזור ח'אן יונס. בעיר עצמה החלו להופיע דגלים לבנים מונפים ונערכו קרבות מועטים בלבד. בצהרי היום הושלם כיבוש העיר ומושלה הצבאי המצרי חתם על כניעת העיר בטקס שנערך בבית החולים שיפא.
היסטוריה > בעת החדשה > לאחר מלחמת ששת הימים

עזה שימשה כמפקדה הראשית עבור כוחות צה"ל שהחזיקו את רצועת עזה בין השנים 1967 ל-1994. בשנת 1969 חוברה העיר לרשת החשמל של ישראל על בסיס הזיכיון ההיסטורי של חברת החשמל. ביולי 1969 חתם המושל הצבאי של עזה, מוטה גור, על צווי גירוש לפייסל חוסייני, אברהים אבו סיטה וחיידר עבדול שאפי.
בשנת 1971 החליטה ממשלת ישראל לפעול לשיקום מחנות הפליטים שברצועת עזה, מתוך מחשבה שמהלך זה יעזור להרגעת המתיחות הביטחונית ושינוי דעת הקהל לטובת ישראל, לאחר שתחת השלטון המצרי לא נעשה מאמץ לשקם את הרצועה. כחלק מהתוכנית הוקמו שכונות חדשות לפליטים בעזה, כשמע"ץ מבצעת את עבודת התשתית. בין השאר הוקמה בדרך זאת שכונת קנדה ברפיח שנמצאת כיום בצידו המצרי של הגבול. מתחילת שנות ה-70 החלו עימותים תכופים בין כוחות הביטחון הישראלים לבין הפלסטינים. ב-1971, בעת שאריאל שרון היה אלוף פיקוד הדרום פעל צה"ל בצורה נרחבת למיגור הטרור ברצועת עזה, והביא לשקט יחסי שנמשך מספר שנים. בדצמבר 1987 פרצה האינתיפאדה הראשונה והעיר עזה הייתה אחד ממוקדי העימות. בעקבות האינתיפאדה והגבלת חופש התנועה של עובדים עזתיים אל מעבר לקו הירוק התדרדר המצב הכלכלי בעזה.
היסטוריה > בעת החדשה > הרשות הפלסטינית

ב-1994, כתוצאה מהסכמי אוסלו, נסוג צה"ל מהעיר עזה והשליטה בעיר עברה לידי הרשות הפלסטינית. מנהיג הרשות הפלסטינית, יאסר ערפאת, קבע את מפקדתו בעזה וישיבתה הראשונה של המועצה הלאומית הפלסטינית נערכה בעזה במרץ 1996. בשנת 1998 החלה לפעול המכללה האוניברסיטאית למדעים שימושיים.
בשנת 2005, לפי תוכנית ההתנתקות, פונו היישובים היהודיים ברצועת עזה, וצה"ל יצא ממנה יציאה חד צדדית. לאחר יציאת צה"ל, התגבר ירי רקטות קסאם משטח הרצועה, כאשר הירי מהעיר עזה והעיירות הסמוכות אליה כוון בעיקר אל העיר שדרות וליישובים סביבה.