stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ספר מוזילה
ספר מוזילה, 3:31

ב-10 במאי 1998, ג'יימי זווינסקי שינה את פסוק ספר מוזילה בהתייחסות לעובדה שחברת נטסקייפ שחררה את הקוד שלה כקוד פתוח והתחילה את פרויקט מוזילה. פסוק זה נכלל בכל גרסאות דפדפן מוזילה עד אוקטובר 1998, כאשר נמחק שכתוב של קוד של הדפדפן מוזילה, וכך הפסוק אבד.
ב-5 בפברואר 2000, בן גודג'ר, דאז עובד עבור נטסקייפ, העתיק את הפסוק לקוד החדש. הוא נכלל בכל הגרסאות הבאות של מוזילה (עד כניסתו של הפסוק 7:15), ובגרסאות נטסקייפ 6 עד 7.1.
הפסוק להלן:
והבהמה הייתה : ומספרה גדל פי ויהיו מיליוני המקלדות לקול רם  גדולה שתכסה את הארץ,  ההולכים אחר הממון
(מהדורת אותיות אדומות)
הפרק והפסוק מספר 3:31 מתייחס ל-31 במרץ 1998, כאשר שוחרר קוד המקור של נטסקייפ.
מקור ה-HTML של דף ספר מוזילה מכיל את ההסבר הבא על פסוק זה:
<!-- - 31 במרץ 1998: קוד המקור של Netscape Navigator שוחרר.>

<!-- קוד המקור נעשה זמין ללגיון של אלפי מתכנתים של קהילת הקוד הפתוח, שילחמו נגד חסידיו של ממון (Microsoft Internet Explorer). -->
שוב, ה"בהמה" היא נטסקייפ. הטקסט כנראה מתייחס לתקווה של נטסקייפ בכך שהם יהפכו את הקוד שלהם לפתוח, הם יוכלו למשוך "המון" של מתכנתים מכל רחבי העולם, שיכלו לשפר את התוכנה (ולכן "מיליוני המקלדות לקול רם"). ה"המון" (Legion באנגלית) הוא למעשה אזכור לציטוט המקראי בבשורה על-פי מרקוס, בפרק ה', פסוק ט' ("שאל אותו ישוע: "מה שמך?" השיב לו: "שמי לגיון, כי רבים אנחנו."), בגלל שספר מוזילה מוצג כסוג של "תנ"ך של המחשבים" עם נבואות. "ממון" מתייחס למיקרוסופט, שהדפדפן אינטרנט אקספלורר שלה היה התחרות הראשית של נטסקייפ.
בעוד שבעברית המשמעות של המילה ממון היא "עושר" או "הון אישי", בתרגומים של התנ"ך באנגלית המילה מופיעה בתור שם של שד של תאוות בצע.
לכן, ייתכן כי לא רק שלמיקרוסופט יש משאבים גדולים יותר, אלא שהיא גם ניצלה לרעה את העובדה הזאת כדי לקדם את מעמדה שלה בשוק. זה גם מדגיש את ההבדל בין הפיתוח המסחרי של אינטרנט אקספלורר, לבין הפיתוח של נטסקייפ/מוזילה, שנעשה בידי הקהילה.
"Red Letter Edition" עשוי להיות אזכור למה שנקרא "מהדורות אות אדומה של התנ"ך", שבהן הודגשו ציטוטים של ישו בדיו אדומה.
זה יכול להיות גם קשור לעובדה שה-31 במרץ 1998 היה "יום אות אדומה" לפרויקט מוזילה.
גם פסוק זה לא תורגם באופן רשמי לעברית במקור.
ספר מוזילה, 7:15

הפסוק הבא של ספר מוזילה נכתב על ידי ניל דיקין. הוא נכלל בכל הגרסאות של מוזילה ששוחררו מספטמבר 2003 עד ליולי 2008 (מוזילה 1.5 - מוזילה פיירפוקס 2.0.0.20), גרסאות נטסקייפ מ-7.2 עד ל-8.1.3, כל גרסאות קמינו, כל גרסאות תוכנת האימייל Mozilla Thunderbird עד ל-2.0.0.24, וכל גרסאות הדפדפן SeaMonkey עד ל-1.1.19.
ויהי מקץ הימים הבהמה וישמחו בני הבליעל: אפס כי לא אבד הכל ותקם מן האפר ותבט הציפור ממרום על בני הבליעל ותשלך עליהם את  ואת  כי הוקמה מן הארץ ותוסף כוח ויחרדו כל ההולכים אחר חרדה גדולה עד מאוד׃
מתוך  7:15
הפרק והפסוק 7:15 מתייחסים ל-15 ביולי 2003, היום שבו אמריקה און ליין סגרה את חטיבת הדפדפן נטסקייפ וקרן מוזילה נפתחה.
מקור ה-HTML של ספר מוזילה מכיל את ההסבר הבא על פסוק זה:
<!-- ה-15 ביולי 2003: AOL סגרה את חטיבת נטסקייפ וקרן מוזילה נוצרה -->

<!-- הבהמה מתה (AOL סגרה את המחלקה) אבל מיד קמה מן האפר שלה (יצירת הקרן ודפדפן Firebird, ששמו שונה לאחר מכן לפיירפוקס). -->
נפילת הבהמה מתייחסת לסגירת נטסקייפ בידי חברת אמריקה אונליין. ה"ציפור הגדולה" שקמה מהאפר היא קרן מוזילה, שהוקמה כדי להמשיך את הפיתוח את דפדפן מוזילה. הציפור עולה מהאפר כמו עוף החול - אזכור לשמו המקורי של דפדפן פיירפוקס (שכונה Firebird בזמן כתיבת הפסוק). הציפור מטילה את "האש" ואת "הרעם" על "הכופרים", אשר מהווה התייחסות ישירה לדפדפן Firebird (כיום Firefox) ותוכנת Thunderbird, שהפכו למוקד העיקרי של פיתוח במוזילה, כמה חודשים לפני האירועים של ה-15 ביולי.
העובדה ש"הוקמה הבהמה מן הארץ" מעידה על כך שרוח נטסקייפ תמשיך לחיות באמצעות הקרן (שהורכבה בעיקר מעובדי נטסקייפ לשעבר) ושכוחה "התחדש"; שכן, הקרן פחות מתבססת על חברת AOL (ממנה רבים מנטסקייפ הרגישו מוזנחים).
שוב, "ממון" היא מיקרוסופט, המתחרה המסחרית העיקרית של מוזילה.
פסוק זה הוא הפסוק הראשון שתורגם באופן רשמי לעברית.
ספר מוזילה, 8:20

המהנדס הראשי של נטסקייפ, כריסטופר פינק כתב את הפסוק הבא של ספר מוזילה. הוא פורסם ב-5 ביוני 2007 כשיצא נטסקייפ 9.0b1. הפסוק נכלל בכל הגרסאות של נטסקייפ 9: מ-9.0 Beta 1 עד לגרסה האחרונה של הדפדפן - 9.0.0.6.
הנבואה להלן הוצגה:
וכך ראה הבורא את הבהמה שנולדה מחדש וראה שהיא טובה.
מתוך  8:20
הפרק והפסוק 8:20 מתייחסים ל-20 באוגוסט 2006, כשאימייל פנימי נשלח שהצהיר את האפשרות שנטסקייפ שוב יפותח בחברה המקורית שלו.
בניגוד לפסוקים קודמים, מקור ה-HTML של 'ספר מוזילה' אינו מכיל הערות הקשורות לפסוק.
"הבורא" מתייחס לחברת נטסקייפ.
ישנם שתי פרשנויות של הפסוק: הביטוי "נולדה מחדש" מופיע בפסוק הקודם המתייחס לקרן מוזילה ו"שהיא טובה" יכול להיות מחווה לכל מי שתרם לפרויקט מוזילה.
"נולדה מחדש" יכול להיות גם התייחסות לחידוש הפיתוח של נטסקייפ במחלקה המקורית שלו במקום פיתוח אצל חברה חיצונית; גרסת הדפדפן הקודם, נטסקייפ 8, הופקה על ידי חברת Mercurial Communications.
פסוק זה הוא פרודיה על בריאת העולם המתוארת בספר בראשית.
זו גם יכולה להיות התייחסות לפסוק כ"ב, פרק ב' בבשורה על-פי לוקאס.
גם פסוק זה לא תורגם באופן רשמי לעברית במקור.
ספר מוזילה, 11:9

ויישן הממון : ותקם הבהמה ותפץ על פני האדמה ותפרוץ ותרב עד מאד מאד : ויבשרו את העתים ויעלו תבואתם עולה לאש בערמת שועלים : ויבראו עולם חדש בצלמם כדמותם על פי דברי הקדש וידברו בבהמה לבניהם. ויעור הממון וירא כי לא היה כי אם כאחד מן ההולכים בצעדיהם.
פסוק זה נכלל בגרסאות פיירפוקס 3 בטא 3 עד ל-20.0.1, ב-SeaMonkey 2.0 Alpha 1 עד ל-2.17.1 וב-Mozilla Thunderbird 3.0 Alpha 1 עד ל-Thunderbird 20 Beta 1.
מקור ה-HTML של ספר מוזילה מכיל את ההסבר הבא על פסוק זה:
<!-- 9 נובמבר 2004: פיירפוקס 1.0 שוחרר באופן רשמי -->

<!-- תמיכה של אוהדי פיירפוקס ברחבי העולם מובילה להצלחתו, הממחיש את כוחה של קהילת הפרויקטים המבוססים על קוד פתוח. -->
"ממון" הוא שוב אינטרנט אקספלורר, אשר "ישן" למשך 5 שנים בין גרסאות (בין אינטרנט אקספלורר 6 ל-7). הציטוט "ותקם הבהמה" מתייחס לפיירפוקס, אשר צבר תומכים דרך פרויקט להפיץ את פיירפוקס, שהתחייב לפרסם עבור הדפדפן, הוציא מודעה בניו יורק טיימס, ופרסם את הדפדפן בעוד דרכים מגוונות. "ערמת שועלים" הוא התייחסות ישירה לשם של פיירפוקס. "העולם החדש" מתייחס לאתרים דינמיים שמבוססים על סטנדרטים ותוכנות קוד פתוח. החצי השני של הפסוק מקושר למניפסט של מוזילה. החלק האחרון, מתחיל עם "ויעור הממון" מדבר על השחרור של אינטרנט אקספלורר 7. "ההולכים בצעדיהם" מתאר את המעבר של אינטרנט אקספלורר מדפדפן שמחדש טכנולוגיות, לסתם "עוקב" שמעתיק פונקציות שהיו חסרות לו מדפדפן פיירפוקס.
בנוסף, "המהדורה העשירית", הוא רמז לעובדה שקרן מוזילה חגגה עשור במהלך מחזור הפיתוח של פיירפוקס 3.
ספר מוזילה, 15:1

ויריבו תאומי הממון : ויילחמו, ויטילו את העולם אל אפלה חדשה, והבהמה שנאה את האפלה : ותנוע הבהמה מהר, ותתחזק, ותפרץ ותרב עד מאד מאד : ותבאנה הבהמות אש ואור לאפלה :
מתוך  15:1
פסוק זה הופיע לראשונה בפיירפוקס 21.
בפסוק זה הרקע הקודם מוחלף לראשונה ברקע שכולל צבע בורדו הדרגתי עדין.
הפסוק נכלל בכל גרסאות פיירפוקס מאז 21.0 ועד 57 בטא, כל גרסאות SeaMonkey מאז 2.18 בטא 1 וכל גרסאות Thunderbird מאז 21 בטא 1.
"תאומי הממון" מתייחסים לאפל ולגוגל, שמערכות ההפעלה הניידות שלהן - iOS ואנדרואיד, מהוות דואופול בשוק מערכות ההפעלה הניידות.
"האפלה החדשה" מתייחסת לאופי הסגור של חנויות אפליקציות מסורתיות.
הציטוט "תנוע הבהמה מהר" מתייחס לתדירות הגבוהה שבה יצאו גרסאות חדשות של פיירפוקס.
מספר הפרק והפסוק 15:1 מתייחסים לתאריך הקפאת הקוד של Firefox OS 1.0, ה-15 בינואר 2013.
ספר מוזילה, 11:14

ותכס הבהמה מלבושים חדשים ותלמד את דרכי העתים והמרחב והאור והזרם של כוחות התבל. ובמדרשתה זו תטפח הבהמה מגדלי מתכת מחומצנת חדשים ותבשר את ניצחונה בראש חוצות. ויעלצו חסידי הבהמה עד מאד ותחזק אמונתם בתורתם זאת.
מתוך  11:14
פסוק זה הופיע לראשונה בפיירפוקס 57 בטא.
הפסוק נכלל בכל גרסאות פיירפוקס מאז 57 בטא.
הפסוק מתייחס לשינויים העיקריים בגרסת פיירפוקס 57 עם פרויקט Quantum. "העתים והמרחב" מתייחסים אל הפרויקט עצמו, בעוד ש"הזרם" מתייחס לפרויקט "Quantum Flow"; "מלבושים חדשים" ו"האור" מתייחסים לממשק המשתמש החדש, הקרוי "Photon". פרויקט Quantum הכיל את פיסת הקוד הראשונה שנלקחה מ-Servo, מנוע הפריסה שנכתב בשפת התכנות "Rust". המילים "מתכת מחומצנת" מתייחסים לשפת תכנות זו.
מספר הפרק והפסוק 14:11 מתייחסים לתאריך בו פיירפוקס 57 יצא, ה-14 בנובמבר 2017.
התנהגות בדפדפנים שונים > Flock

בתוכנת Flock, המבוססת על פיירפוקס (אם כי לדפדפן זה אין קשר למוזילה), "נמצא" פסוק חדש מתוך ספר מוזילה, 11:1. פסוק זה מוצג על רקע כחול/לבן הדרגתי.
לקחה רבע מכדור הארץ תחת שלטונה, כרבע-מאה  גופרית טסו מן המעמקים. הציפורים חצו מאות נופי הרים ומצאו עשרים וארבעה אנשים חכמים שהגיעו .  זה התחיל, המאמינים העזו להקשיב. אחר כך הם לקחו את העטים שלהם והעזו  לבסוף, הם העזו  את מעשה ידם עם כל האנושות. מפיצים מילות חירות ושבירת השרשראות, הציפורים הביאו את הגאולה לכולם.
מתוך  11:1
הציטוט "וכשהבהמה לקחה רבע מכדור הארץ תחת שלטונה..." הוא כנראה התייחסות לעובדה שפיירפוקס גברה דאז על נתח השוק של אינטרנט אקספלורר ב-25%.
"ציפורי גופרית" הן אזכור לשם הקוד של הדפדפן, שהוא "גופרית" (Sulfur).
הציטוט "נוף ההר" הוא התייחסות לעיר Mountain View בקליפורניה, שם ישבה החברה שפיתחה את Flock (כמו כן קרן מוזילה).
"24 החכמים" הם 24 העובדים של חברת Flock באותו זמן.
"הכוכבים" הם אזכור לכוכב שהשתמשו בו במיתוג הדפדפן ("Flockstar").
למרות שפסוק זה פורסם ב-5 בנובמבר 2007, רוב המשמעות שלו עדיין לא ברורה.
הציטוט "הם לקחו את העטים שלהם והעזו ליצור" הוא קרוב לוודאי התייחסות לבלוגים ושילוב רשתות חברתיות ב-Flock. הציטוט "לבסוף, הם העזו לחלוק את מעשה ידם עם כל האנושות" עשוי להתקשר לעובדה שהדפדפן שוחרר בתור קוד פתוח, והם חלקו את המעשה הטוב שלהם (יצירת הדפדפן) עם העולם.
פסוק זה לא תורגם לעברית באופן רשמי בגלל שלא יצאו גרסאות בעברית של הדפדפן.
התנהגות בדפדפנים שונים > Iceweasel

בשל מחלוקת עם קרן מוזילה, פרויקט דביאן נאלץ לשנות את השם ואת המיתוג של פיירפוקס בתוך מערכת ההפעלה שלו. בתגובה, שינו את שם הדפדפן ל-Iceweasel ואת האייקון לסמור לבן.
ב-Iceweasel נכלל גם about:mozillaעם הפסוקים הרגילים מפיירפוקס.
עם זאת, ב-about:iceweaselיש דף הדומה לסגנון של ספר מוזילה, שנקרא "ספר קרח". פסוק זה מתאר את המחלוקת עם מוזילה ודביאן ואת היצירה של הדפדפן Iceweasel.
וכך הבהמה הלכה והתעצמה,  שטפו את הארץ. אבל  נשא בליבם, והבהמה , וגופה , והיא ציוותה, "אל תעוף עם השם שלי." והלבבות , ונשמות חסידיו של  ילמדו  על פני , כפי שהם עשו לפני .
מתוך  10:13
"הגופה" בפסוק זה מייצגת את קרן מוזילה, והאיסור על "תעופה בשמי" זו התייחסות לאיסור השימוש בסימן המסחרי של פיירפוקס.
פסוק זה לא תורגם לעברית באופן רשמי.
התנהגות בדפדפנים שונים > אינטרנט אקספלורר

בגרסאות מסוימות של אינטרנט אקספלורר כשנכנסים לכתובת about:mozilla, הדפדפן מראה דף ריק בצבע כחול, כאזכור למסך המוות הכחול.
התנהגות בדפדפנים שונים > SeaMonkey

בגרסאות של דפדפן SeaMonkey אחרי 2.0, about:mozilla מציג את אותו פסוק מספר מוזילה מתוך גרסת פיירפוקס שלפיה הדפדפן נבנה.
ראו גם

קרן מוזילה
נטסקייפ
מוזילה פיירפוקס
קישורים חיצוניים
מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
ראו גם > שינויים לדף about:mozilla

Bug 213117 – new text for about:mozilla (דו"ח שגיאות שהוביל לשינוי מ-3:31 ל-7:15) (באנגלית)
Bug 428541 – Update the Hebrew translation of about:mozilla (דו"ח שגיאות שהוביל לתרגום פסוק 11:9 לעברית) (באנגלית)
ראו גם > ספר מוזילה ב-Mozilla.org

The Book of Mozilla (מכיל הערות בקוד HTML) (באנגלית)
Bug 217203 – Book of Mozilla not on mozilla.org (דו"ח שגיאות שהוביל ליצירת דף www.mozilla.org/book/) (באנגלית)
ראו גם > אוספים של פסוקים

Extracts from The Book of Mozilla – אוסף של פסוקים רשמיים ולא רשמיים מספר מוזילה (באנגלית)
ספר מוזילה - אוסף של פסוקים מספר מוזילה בעברית
הערות שוליים

↑  Michelle Slatalla (1998-04-09). "User's Guide; It's Time to Hunt For Easter Eggs". The New York Times. נבדק ב-2008-01-03.
↑  Firefox Hacks. O'Reilly Japan. 2005. p. 279. נבדק ב-2008-01-03.
↑  Stan Miastkowski (2003-04-01). "Find software Easter eggs". PC World. נבדק ב-2008-01-03.
↑  Scott Granneman (2005). Don't Click on the Blue E!: Switching to Firefox. O'Reilly. p. 284. נבדק ב-2008-01-03.
↑  Ian S. Graham (2000). Xhtml 1.0 Web Development Sourcebook: Building Better Sites and Applications. John Wiley. p. 293. נבדק ב-2008-01-03.
↑  ביטוי באנגלית המתייחס ליום עם חשיבות מיוחדת, המסומן מסורתית בלוח השנה בדיו אדומה. ראו Red letter day.
ספר מוזילה, 12:10 בנטסקייפ 1.1
ספר מוזילה, 3:31 (מהדורת אות אדומה) ב-נטסקייפ 6
ספר מוזילה, 7:15 במוזילה פיירפוקס 1.5.0.12
ספר מוזילה, 8:20  בנטסקייפ 9
ספר מוזילה, 11:9 בפיירפוקס 4.0.1
ספר מוזילה, 15:1 בפיירפוקס 29.0.0.1
ספר מוזילה, 11:14 בפיירפוקס 66.0.2
ספר מוזילה, 11:1 בדפדפן Flock 1.2a2pre
ספר קרח, 10:13 בדפדפן Iceweasel 39
סופה טרופית

.
.
תמונת לוויין של הוריקן איזבל בספטמבר 2003, במרכז הסופה אפשר להבחין בעין הסערה
תמונת לוויין של הוריקן דניס ביולי 2005, במרכז הסופה אפשר להבחין בעין הסערה
תמונת לוויין של הוריקן קתרינה מעל מפרץ מקסיקו, באוגוסט 2005
סופה טרופית (הנקראת בפי תושבי מדינות שונות הוריקן, טייפון או ציקלון טרופי) היא סוג של רוח ציקלון הנוצרת באזורים הטרופיים. קוטרו האופייני של הציקלון נע בין 100 ל־2,000 קילומטרים.
אופן היווצרות הסופה הטרופית

מבחינה מבנית, סופה טרופית היא אזור לחץ נמוך אשר מכיל עננים ופעילות של סופות רעמים, כל אלה נישאים עם הרוח שלעיתים מגיעה למהירויות הרסניות, סביב מרכז הלחץ הנמוך. מקור האנרגיה של הסופה הטרופית הוא שחרור חום כמוס מהתעבות המים בשכבות הגבוהות של האטמוספירה. כלומר, מי האוקיינוס מקבלים אנרגיה מן השמש ומתאדים, אז הם מטפסים מעלה באטמוספירה ומתקררים, וכאשר הם מגיעים לטמפרטורה מסוימת (נקודת הטל) הם מתעבים ומשחררים את האנרגיה שהושקעה באידוי קודם. לכן למעשה, אפשר לחשוב על סופה טרופית כעל מנוע חום אנכי עצום.
חימום האוויר שברום (עקב שחרור החום הכמוס הנלווה להתעבות אדי המים) מוביל לאפקט של שקע תרמי – אזור של לחץ נמוך, השואב אליו אוויר לח מאזורים סמוכים. אדי המים הנשאבים פנימה אל השקע מטפסים מעלה ומתעבים גם הם ובכך "מלבים" את התהליך ומעצימים את מנוע החום. במובן זה, תהליך היווצרות סופה טרופית הוא דוגמה קלאסית ל"משוב חיובי".
סופות טרופיות נוצרות על ידי הפרשי טמפרטורות גם כן – מי האוקיינוס החמים מחממים את האוויר. האוויר החם עולה, ומשאיר אחריו אזור לחץ אוויר נמוך בשכבות האטמוספירה הנמוכות. אוויר קר מגיע כדי למלא את החסר, נפגש עם זרם האוויר החם העולה, נוצרים ענני סערה ואלו מסתובבים במהירות סביב מרכז לחץ האוויר הנמוך.
מכיוון שהאנרגיה של סופות טרופיות נובעת משחרור של חום כמוס, הן מובדלות משאר המערכות הברומטריות, כמו שקעים בקווי הרוחב הבינוניים – אלה פועלים על הפרשי טמפרטורה אשר כבר קיימים בין גושי אוויר באטמוספירה. על מנת שסופה טרופית תמשיך לחיות ולפעול, היא חייבת להימצא מעל מקור מים חמים גדול (כמו האוקיינוס קרוב לקו המשווה), אשר מספק את אנרגיית החום לסופה. כאשר סופה טרופית מגיעה לאזור יבשתי, או לאזור שבו המים קרים יותר, התהליך נפסק והסופה הופכת לשקע ברומטרי רגיל (בהשראת אפיק רום שנמצא באזור, אם נמצא) או דועכת. עם זאת ייתכנו מקרים, כמו ציקלון אידאי, בהן הסופה חוזרת חזרה לאזור מעל מים חמים, ומתחזקת מחדש.
כדי שתיווצר סופה טרופית צריכים להתקיים כמה תנאים. טמפרטורת המים צריכה להיות חמה דייה, מעל 26 מעלות, כדי שתיווצר התאדות של המים, ולכן סופות טרופיות נוצרות כאשר יש מזג אוויר חם ובמרחק גדול מספיק מהאזור של קו המשווה. כמו כן, צריכה להיות מסת ים גדולה כדי שהתאדות המים תהפוך לסופה, ולכן סופה טרופית תיתכן רק באוקיינוסים או בחופיהם. עוד צריך שקע ברומטרי שיאפשר לאוויר לעלות למעלה כדי שיוכל להתעבות.
הסופה הטרופית מובילה אנרגיה מהאזורים הטרופיים לכיוון קווי רוחב רחוקים יותר. תהליך זה מכונה אינטראקציה טרופית-חוץ טרופית. הסופה הטרופית מעבירה אנרגיה בצורה משמעותית הרבה יותר מתופעות אחרות, כמו תמרה טרופית, למשל.
מבנה ומאפיינים

סופות טרופיות מהוות אזורים בעלי לחץ נמוך בטרופוספרה, כאשר השינויים הגדולים ביותר בלחץ מתחוללים בגבהים נמוכים בסמוך לפני השטח. הלחצים הברומטריים שנמדדו במרכזן של סופות טרופיות הם בין הנמוכים ביותר שנמדדו אי פעם בגובה פני הים. התנאים השוררים בסמוך למרכז סופות טרופיות מתאפיינים בטמפרטורה גבוהה יותר מסביבתן בכל הגבהים, על כן סופות טרופיות נקראות גם מערכות ליבה חמה – במהלך סופה טרופית הטמפרטורה בשכבות הנמוכות של הטרופוספרה גבוהות מהרגיל ב־20 עד 50 מעלות צלזיוס. רחוק יותר ממרכז הסופה ובסמוך לקרקע, לעומת זאת, הטמפרטורה נמוכה בכמה מעלות מן הממוצע בזכות כיסוי העננות והמשקעים הרבים.
מבנה ומאפיינים > שדה הרוח

שדה הרוח בסמוך לפני השטח של סופה טרופית מתאפיין בתנועת אוויר סיבובית מהירה סביב מרכז של סירקולציה תוך כדי שהוא זורם גם רדיאלית פנימה. בשפה החיצונית של הסופה, האוויר עשוי להיות רגוע באופן יחסי; אף על פי כן, עקב סיבוב כדור הארץ, לגושי האוויר שבשפה החיצונית יש תנע זוויתי מוחלט שונה מאפס. כשהאוויר זורם רדיאלית פנימה, הוא מתחיל להסתובב ציקלונית (נגד כיוון השעון בהמיספירה הצפונית ובכיוון השעון בהמיספירה הדרומית) כדי לשמר את התנע הזוויתי. הרוחות העזות המסתחררות סביב מרכז הסירקולציה הן למעשה תוצאה של ה"ניסיון" להשוואת לחצים, תוך כדי שכדור הארץ מסתובב במהירות על צירו – זרם האוויר שחותר להגיע למרכז הסופה מתערבל עם כיוון סיבוב כדור הארץ.
תופעה זו מוכרת בשם כוח קוריוליס – אפקט מדומה הנראה ככוח אמיתי. כיוון הסיבוב של הסופה נראה שונה בחצי הכדור הצפוני ובחצי הכדור הדרומי, אך הוא למעשה זהה – תמיד עם כיוון הסיבוב של כדור הארץ. קל יותר להמחיש זאת אם מדמיינים את סיבוב הכדור מזרחה: כאשר "מסתכלים" על הכדור במבט מעל הקוטב הצפוני, הסיבוב נראה נגד כיוון השעון. אך כאשר מדמיינים מבט מעל הקוטב הדרומי – הסיבוב נראה עם כיוון השעון. ברדיוס פנימי יותר, האוויר מתחיל לנסוק לקצה העליון של הטרופוספירה. הרדיוס הזה מתלכד עם הרדיוס הפנימי של חומת העין, ובו נעות הרוחות החזקות ביותר בסופה; בעקבות כך, רדיוס זה מכונה "רדיוס הרוחות המרביות". לאחר שהגיע למעלה, האוויר זורם החוצה ממרכז הסופה, תוך שהוא מפיק מסך של ענני צירוס.
התהליכים שהוזכרו מקודם מניבים שדה רוח שהוא כמעט בעל סימטריה גלילית: מהירויות הרוח נמוכות במרכז, מתחזקות במהירות בעוצמתן כאשר מתקדמים החוצה לרדיוס הרוחות המרביות, ואז דועכות בצורה הדרגתית יותר עם הרדיוס. עם זאת, שדה הרוח מפגין לעיתים קרובות התנהגות מורכבת יותר שכוללת השתנות במרחב ובזמן הודות לאפקטים של תהליכים מקומיים, כמו פעילותן של סופות רעמים ואי-יציבויות אופקיות בזרימה. בכיוון האנכי, הרוחות חזקות ביותר בסמוך לפני השטח ודועכות עם הגובה בתוך הטרופוספירה.
מבנה ומאפיינים > עין הסערה

במרכזה של סופה טרופית מפותחת, האוויר שוקע במקום לנסוק. בעבור סופה חזקה מספיק, האוויר עשוי לשקוע מעל שכבה עמוקה מספיק באופן שמדכא היווצרות עננים, וכך נוצרת "עין הסערה" – עיגול סביב מרכז הסופה בקוטר של עד כמה עשרות קילומטרים ששורר בו שקט ושמש זורחת בו, אבל מסביבו נעות הרוחות העזות ביותר שעלולות לגרום את הנזקים החמורים ביותר. בעוד שמזג האוויר בעין הסערה רגוע ונינוח ונקי מעננים, הים עשוי להיות סוער ביותר; כך מתהווה מראה מוזר לעין של ים סוער ביותר ללא כל סיבה ניכרת לעין. העין היא בדרך כלל מעגלית ובעלת קוטר אופייני של 30–65 קילומטרים, אם כי יש לה תחום גדלים רחב כך שגם עיניים קטנות בעלות קוטר של 3 קילומטר וגדולות עד כדי קוטר של 370 קילומטר נצפו.
השפה החיצונית המעוננת של העין נקראת "חומת העין". חומת העין בדרך כלל מתרחבת עם הגובה, ומקבלת צורה שמזכירה אצטדיון כדורגל; תופעה זו ידועה כ"אפקט האצטדיון" (stadium effect). חומת העין היא האזור שבו מצויות מהירויות הרוח הגבוהות ביותר, האוויר נוסק במהירות הרבה ביותר, העננים נחים בגובה מרבי בשמיים, ונפילת המשקעים היא אינטנסיבית ביותר. נזקי הרוח הגדולים ביותר מתחוללים כאשר חומת העין של סופה טרופית חולפת מעל הקרקע.
פיזיקה ואנרגטיקה

שדה הרוח התלת-ממדי בסופה טרופית ניתן לפירוק לשני מרכיבים: "סירקולציה ראשית" ו"סירקולציה משנית". הסירקולציה הראשית היא החלק הסיבובי של זרימת האוויר; היא לגמרי מעגלית. הסירקולציה המשנית מייצגת את חלק המפנה (פנימה-מעלה-החוצה-מטה) של הזרימה; היא בכיוונים הרדיאליים והאנכיים. הסירקולציה הראשית חזקה ונרחבת יותר, מהווה את חלק הארי של שדה הרוח בגובה פני הים, ואחראית לעיקר הנזקים שסופה טרופית גורמת, בעוד שהסירקולציה המשנית איטית יותר אך מושלת באנרגטיקה של הסופה.
פיזיקה ואנרגטיקה > הסירקולציה המשנית כמנוע קרנו עצום

מקור האנרגיה הראשי של סופה טרופית הוא החום מהתאדותם של מים מפני השטח של אוקיינוס חמים, שקודם לכן חומם על ידי אור השמש. האנרגטיקה של מערכת הסופה כולה ניתן לאידיאליזציה כמנוע קרנו אטמוספירי. ראשית, אוויר הזורם בסמוך לפני הים צובר חום הודות להתאדות המים בטמפרטורה של פני האוקיינוס החמים (במהלך ההתאדות, האוקיינוס מתקרר והאוויר מתחמם). שנית, האוויר המחומם, שנמצא באזור בעל מפל טמפרטורה אטמוספירי שתומך בזרמי קונבקציה והיווצרות משקעים (כלומר באזור בו האוויר לא יציב), מטפס מעלה ומתקרר (תהליך הטיפוס מתחולל בתוך גבולות עין הסערה) בעודו משמר את תכולת החום הכוללת (החום הכמוס של אדי המים מומר לחום מורגש במהלך התעבותם). שלישית, האוויר זורם החוצה ומאבד חום דרך קרינה תת-אדומה לחלל בעוד הוא שומר על טמפרטורה קבועה שערכה עומד על טמפרטורת הטרופופאוזה הקרה. רביעית, האוויר מתמוכך בגבולה החיצוני של הסופה, תוך שהוא משמר את תכולת החום הכוללת. התהליך התרמודינמי כולו מצומד לפיכך לשני מאגרי חום: מאגר תחתון בטמפרטורת פני הים ומאגר עליון בטמפרטורת הטרופופאוזה. החלקים הראשון והשלישי של התהליך הם איזותרמיים, בעוד החלקים השני והרביעי הם איזנטרופיים. נקודת המבט של מנועי קרנו מאפשרת להטיל חסם עליון תאורטי למהירות הרוח המקסימלית שיכולה להתקבל במהלך סופה טרופית נתונה.
מדענים מעריכים שסופה טרופית משחררת אנרגיית חום בקצב שבין 50 ל-200 אקסג'אול ( 10^{18} ג'אול) ליום, הספק ששקול ל- 10^{15} ואט. קצב שחרור האנרגיה הזה שקול ל-70 פעמים צריכת האנרגיה העולמית של בני אדם ול-200 פעמים צריכת האנרגיה החשמלית העולמית, או לפיצוץ פצצת גרעין בעוצמה של 10 מגהטון כל 20 דקות.
פיזיקה ואנרגטיקה > העוצמה הפוטנציאלית המרבית

הודות לחיכוך עם פני הים, הזרימה פנימה משמרת רק באופן חלקי את התנע הזוויתי. לפיכך, הממשק אטמוספירה-פני ים מתפקד הן כמקור (התאדות) והן כבור (חיכוך) עבור האנרגיה במערכת. עובדה זאת מובילה לקיום של חסם עליון תאורטי על הרוח החזקה ביותר שסופה יכולה להכיל. מכיוון שקצב האידוי של מים מפני הים גובר ליניארית עם מהירות הרוח (בדיוק כשם שיציאה מבריכה מרגישה קרה בהרבה כאשר מנשבת רוח), מתקבל משוב חיובי לקלט האנרגיה למערכת. מצד שני, השחיקה האנרגטית עקב החיכוך בממשק בין הים לאטמוספירה גדלה לפי החזקה השלישית של מהירות הרוח, כך שבמהירות רוח גבוהה מספיק שני האפקטים מאזנים זה את זה. החסם העליון המתקבל על מהירות הרוח ידוע כ"עוצמה פוטנציאלית מרבית",  v_{p}, והוא נתון בנוסחה:
כאשר  T_{s} היא טמפרטורת פני הים,  T_{0} היא טמפרטורת הטרופופאוזה,  \Delta k הוא ההבדל באנתלפיה בין פני השטח לבין האוויר, ו־ C_{k} ו־ C_{d} הם מקדמי התחלופה המשטחיים של האנתלפייה והתנע, בהתאמה. ההפרש בין אנתלפיית האוויר לפני המים נלקח כ־ \Delta k=k_{s}^{*}-k כאשר  k_{s}^{*} היא אנתלפיית הרוויה של האוויר בטמפרטורת פני הים ובלחץ ששורר בפני הים (כלומר האנתלפייה עבור גוש אוויר לח בעל לחות יחסית של 100%) ו־ k היא האנתלפייה של שכבת הגבול של האוויר (שבאה במגע עם פני הים).
העוצמה הפוטנציאלית המרבית היא בעיקרה פונקציה של סביבת הרקע בלבד (כלומר הסביבה ללא הסופה הטרופית), ולכן הגודל הפיזיקלי התאורטי הזה (העוצמה הפוטנציאלית המרבית) משמש כדי לקבוע אלו אזורים על כדור הארץ יכולים לתמוך בסופות טרופיות בעוצמה נתונה, ואיך האזורים התומכים הללו יכולים להשתנות עם הזמן. באופן ספציפי, לעוצמה הפוטנציאלית המרבית יש שלושה רכיבים מרחביים, אבל השתנותה במרחב ובזמן היא בעיקר הודות להשתנות של הבדלי האנתלפייה בין פני הים לאוויר  \Delta k.
פיזיקה ואנרגטיקה > העוצמה הפוטנציאלית המרבית > גזירה

ניתן לראות בסופה טרופית סוג של מנוע חום שממיר אנרגיית חום הנקלטת מפני הים לאנרגיה מכנית בדמות הזרימה הסיבובית של האוויר (הסירקולציה הראשית) כנגד החיכוך עם פני הים. בשיווי משקל, קצב התפוקה האנרגטי במערכת משתווה לקצב אובדן האנרגיה עקב חיכוך בפני השטח, כלומר
קצב אובדן האנרגיה ליחידת שטח עקב החיכוך,  W_{out}, הוא
כאשר  \rho  היא צפיפות האוויר, ו־ |u| היא מהירות הרוח בסמוך לפני השטח.
קצב הפקת האנרגיה ליחידת שטח,  W_{in}, הוא
כאשר  \epsilon  היא נצילות מנוע החום ו־ \mathbb {Q} _{in} הוא הספק היצירה של חום ליחידת שטח. בהינתן שסופה טרופית ניתנת לאידיאליזציה כמנוע קרנו, הנצילות של מנוע קרנו ניתנת בנוסחה
חום (אנתלפייה) ליחידת מסה ניתן בנוסחה
כאשר  C_{p} הוא קיבול החום של האוויר,  T היא טמפרטורת האוויר,  L_{v} הוא החום הכמוס של האידוי, ו־ q הוא ריכוז אדי המים. האיבר הראשון באגף ימין מייצג את החום המורגש (sensible heat) והאיבר השני את החום הכמוס.
ישנם שני מקורות של קלט חום. המקור הדומיננטי הוא זה הנובע מהתאדות המים. הנוסחה האווירודינמית לקצב החימום ליחידת שטח,  Q_{in:k}, היא
כאשר  \Delta k=k_{s}^{*}-k מייצג את הבדלי האנתלפייה בין משטח האוקיינוס לאוויר מעליו. המקור השני הוא החום המורגש הפנימי הנוצר עקב השפעת החיכוך (ששווה ל- W_{out}) שמתחוללת בפני הים שבתוך גבולות הסופה הטרופית, כך שחום זה ממוחזר אל המערכת.
לפיכך, קצב התפוקה האנרגטי הכולל ליחידת שטח הוא
הצבת  W_{in}=W_{out} ו- |u|\approx v (כלומר שעיקר מהירות הרוח נובע מהרכיב הסיבובי; הרכיב הרדיאלי זניח) מובילה לנוסחה ל־ v_{p} שניתנה מקודם.