stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קופת חולים
בישראל

בדצמבר 1911 העלה ברל כצנלסון הצעה לייסוד קופת חולים וזו הובאה להצבעה בוועידה השנייה של הסתדרות הפועלים החקלאיים ביהודה. ההחלטה התקבלה ברוב קולות, ובעקבותיה הוקמה קופת חולים של הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה. מטרת קופת החולים של כצנלסון הייתה לאפשר עזרה תוך ערבות הדדית המתקיימת באמצעות תשלום דמי חבר ומתן שרותי ביקור רופא, הסעה לבית חולים, הוצאות אשפוז והפניה לסניפים בסמוך למקום המגורים. בעקבות קופה זו, הוקמו קופות נוספות של פועלי הגליל ושל פועלי השומרון. בהמשך, קופות החולים המחוזיות של תנועות הפועלים אוחדו לקופ"ח כללית של ההסתדרות.
הרעיון בהקמת קופת החולים נעשה לפי המודל של ארגוני עזרה רפואית הדדית שקמו בעקבות הרפורמות הסוציאליות שהנקיט קנצלר גרמניה אוטו פון ביסמרק בסוף המאה ה-19. ביסמרק היה הראשון שהגה מערכת סוציאלית על ידי תשלום חודשי ליצירת קופה משותפת והגה בעצם את רעיון ביטוח לאומי. המונח "קופת חולים" הוא תרגום מילולי לעברית למונח המקביל בגרמנית (Krankenkasse).
מאז 1995, ובהתאם לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, כל תושב ישראל חייב להשתייך לקופ"ח, וגם זכאי לקבל שירותי בריאות בקופ"ח (או על חשבונה), בהתאם לבחירתו.
סל השירותים קבוע בחוק והוא כולל רשימה של שירותים רפואיים, טכנולוגיות רפואיות ותרופות שעל כל אחת מהקופות לספק לעמיתיה בהתאם לצורך הרפואי, בחינם או בעלות נמוכה. מימון שירותי הרפואה מועבר לקופת החולים על ידי המדינה באמצעות המוסד לביטוח לאומי. התשלום נעשה על פי נוסחת קפיטציה שלוקחת בחשבון את מספר המבוטחים בכל קופה, את גילם, מינם ומיקומם הגאוגרפי. המקור התקציבי בנוי מתמיכה מתקציב המדינה, מס בריאות והשתתפויות עצמיות של מבוטחי הקופות.
משרד הבריאות נותן אוטונומיה מלאה לקופות חולים ואינו מתערב בצורת עבודתן, כגון התקשרות עם רופאים ומרפאות חיצוניות, ודואג רק שיתנו את סל התרופות והשירותים.
חוק חובת מכרזים חל על קופות חולים.
בישראל פועלות כיום קופות החולים הבאות (לפי נתוני 2025 של הביטוח הלאומי):
שירותי בריאות כללית (בעבר נקראה "קופת חולים כללית") שנוסדה ב-1911 ו-52.0 אחוז מהאוכלוסייה מבוטחים בה.
מכבי שירותי בריאות (בעבר נקראה "קופת חולים מכבי") שנוסדה ב-1941 ומשרתת 27.9 אחוז מהאוכלוסייה.
קופת חולים מאוחדת (נוצרה מאיחוד של קופת חולים עממית (נוסדה ב-1931) וקופת חולים של הציונים הכלליים (נוסדה ב-1936) שאוחדו ב-1974 ומשרתת 12.6 אחוז מהאוכלוסייה, בעיקר באזור ירושלים.
לאומית שירותי בריאות (בעבר נקראה "קופת חולים לאומית") שנוסדה ב-1933, ומשרתת 7.3 אחוז מהאוכלוסייה.
קופת העזר למקרי מחלה של האוניברסיטה העברית. הקופה נוסדה ב-1944.
חיל הרפואה נותן מענה רפואי לחיילי צה"ל ומהווה מעין קופת חולים שישית שכן כלל האחריות הנתונה על מנכ"ל קופ"ח נתונה גם על קצין הרפואה הראשי. במקרי חירום או כשמרפאות צה"ל סגורות, החיילים מקבלים שירות במרפאות הפרטיות של ביקורופא הפרושות בכל הארץ.
ב-2022 היקף התמיכות בקופות החולים עמד על 6.3 מיליארד ש"ח (כ-10.3% מעלות סל הבריאות).
בישראל > שירותי בריאות נוספים

קופות החולים רשאיות להציע חבילות שירותים נוספים שלא כלולים בסל ("ביטוחים משלימים") הכוללים בין היתר השתתפות ברכישת מוצרים שונים, רפואה משלימה, קבלת חוות דעת מרופאים מומחים, בחירת רופא מנתח, טיפולים אורתודנטיים, רפואת ספורט, ייעוץ דיאטני ועוד.
עבור חבילת שירותי הבריאות הללו גובות הקופות תשלום חודשי קבוע (סכום כולל למשפחה, בהתאם למספר הנפשות ולגיל), בין אם נעשה שימוש באחד השירותים ובין אם לאו.
אין חובה לרכוש את חבילות השירותים הללו, וחובה על הקופה למנוע אפליה ולאפשר לכל חבריה לרכוש אותן, אם ימצאו לנכון.
מעבר לכך קופות החולים נוהגות לגבות השתתפות עצמית עבור צריכת חלק מהשירותים, ובתמורה לכך המטופלים רשאים לראות רופא מומחה, לדוגמה: פסיכיאטר, נוירולוג, רופא ריאות וכן הלאה. בנוסף מתאפשר לחולים לקבל טיפול מרופא פרטי, שיש לקופת החולים הסכם איתו, אך שם עלות הטיפול אינה סמלית, כלומר קופת החולים מכסה חלק מהמחיר שדורש הרופא, ולא קובעת תעריף לחולים.
לקריאה נוספת

עופרה גולן, קריטריונים אתיים לתעדוף שירותי בריאות, משפט רפואי וביו אתיקה, כרך 1 עמוד 22, תשס"ח
הערות שוליים

↑  שי ניב, ‏מיוחד: כך קובעים את תקצוב קופות החולים בישראל, באתר גלובס, 30 בינואר 2012
↑  פרוטוקול הישיבה המאה-ושתים-עשרה של הכנסת השלוש-עשרה
↑  פרוטוקול מס' 313 של ועדת העבודה של הבנסת, 18 בדצמבר 1972
↑  משרד הבריאות מפרסם דוח מסכם על פעילות קופות החולים לשנת 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545779705171  GND: 4120613-7  HDS: 016619  NKC: ph127578
מילוש קרקז

מילוש קֶרְקֶז (בסרבית: Милош Керкез; נולד ב-7 בנובמבר 2003 בוורבאס שבסרביה ומונטנגרו) הוא כדורגלן הונגרי-סרבי המשחק בעמדת המגן השמאלי בבורנמות' ובנבחרת הונגריה.
קריירת מועדונים

קרקז גדל במחלקות הנוער של פ.ק. ורבאס, ראפיד וינה, הודמזוושרהיי וגיור. בשנת 2020 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של גיור במסגרת ליגת המשנה ההונגרית, וערך 16 הופעות ליגה במדי המועדון.
ב-2 בפברואר 2021 חתם קרקז במילאן מהסרייה א'. הוא שיחק בקבוצת הנוער במהלך תקופתו במועדון.
ב-29 בינואר 2022 חתם קרקז בא.ז. אלקמאר מליגת העל ההולנדית.
ב-20 ביולי 2023 חתם בבורנמות' מהפרמייר ליג.
קריירה בינלאומית

ב-23 בספטמבר 2022 ערך קרקז את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הונגריה, בניצחון 0–1 על נבחרת גרמניה במסגרת ליגת האומות 2022/23.
הערות שוליים

↑  Legionnaires: Milan signed on with ETO FC Győr's defender – Photos באתר NSO, ‏ 2 בפברואר 2021 (בהונגרית)
↑  Légiósok: Kerkez Milos a holland élvonalba igazolt – hivatalos - NS באתר NSO, ‏ 29 בינואר 2022 (בהונגרית)
| נבחרת הונגריה – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 גולאצ'י •  2 לאנג •  3 באלוג •  4 סאלאי •  5 פיולה •  6 אורבן •  7 נגו •  8 א. נאג' •  9 אדם •  10 סובוסלאי •   11 קרקז •  12 דיבוס • 13 שאפר •  14 בולה • 15 קליינהייזלר • 16 גזדאג • 17 סטיילס • 18 ז'. נאג' • 19 ורגה • 20 שאלאי • 21 בוטקה • 22 סאפאנוש • 23 צ'ובוט • 24 דרדאי • 25 הורבאט • 26 קטה • מאמן: רוסי |  1 גולאצ'י •  2 לאנג •  3 באלוג •  4 סאלאי •  5 פיולה •  6 אורבן •  7 נגו •  8 א. נאג' •  9 אדם •  10 סובוסלאי •   11 קרקז •  12 דיבוס • 13 שאפר •  14 בולה • 15 קליינהייזלר • 16 גזדאג • 17 סטיילס • 18 ז'. נאג' • 19 ורגה • 20 שאלאי • 21 בוטקה • 22 סאפאנוש • 23 צ'ובוט • 24 דרדאי • 25 הורבאט • 26 קטה • מאמן: רוסי | הונגריה |
התחדשות יהודית (ישראל)

ערך זה עוסק במגמה בישראל. אם התכוונתם לזרם היהודי-אמריקני, ראו .
התחדשות יהודית הוא מונח בו מכנים המשתתפים בחלק מהתופעות התרבותיות והדתיות שמטרתן המוצהרת היא קשירת המורשת, המסורת והמנהגים של היהדות, עם התרבות והחברה בישראל, בלי קשר הכרחי לדת. כיום, לפי נציגי 'ההתחדשות היהודית בישראל', ישנה הבחנה בין חזרה בתשובה והתקרבות דתית, לבין התופעה של התחדשות התרבות היהודית, ללא כל כוונה לשמור מצוות.
ניצני התופעות המכונות כך הסתמנו בסוף שנות השמונים של המאה ה-20, עם הקמת בתי המדרש הפלורליסטיים הראשונים, ובאמצע שנות התשעים היא זכתה להד בקרב קהלים רחבים יותר. תופעת ההתחדשות היהודית מזוהה, בין השאר, עם בתי מדרש ובתי תפילה פלורליסטיים ועם פיוטים הנאמרים בהם[דרוש מקור].
בתי מדרש פלורליסטיים

בבית המדרש אלול והמדרשה באורנים החלו להתגבש אופני הלימוד שמזוהים עם בתי המדרש הפלורליסטיים. בתי מדרש אלה מתייחדים בכך שעיקר הלימוד בהם נעשה בקבוצות מעורבות של נשים וגברים הלומדים ביחד מקורות טקסטואליים יהודיים וישראליים מגוונים.
הלימוד מתקיים בקבוצה, ומובל על ידי מנחה בית המדרש או מספר מנחים שתפקידם לתווך את החומר הלימודי ולהוביל את הדיון הקבוצתי מחד ולבנות את הקבוצה ולהפעיל אותה מאידך. בשל האופי הקבוצתי, הלימוד מתקיים במעגל או בכל צורת ישיבה אחרת המאפשרת יצירת קשר עין בין כל הנוכחים בלימוד.
המפגש נחלק לשלוש: המליאה – בה מוצגים הטקסטים והשאלות שיש להתייחס אליהם במהלך הלימוד; חברותות – התפצלות של הקבוצה לקבוצות קטנות הלומדות את הטקסטים ודנות בשאלות; אסיף – התכנסות מחודשת של הקבוצה הגדולה לשיתוף בתוצרי הלימוד בחברותות והמשך דיון.רבים מבין בתי המדרש הפלורליסטיים חברו יחד ליצירת רשת בתי המדרש.
בתי תפילה

קהילת התפילה החילונית הראשונה, "ניגון הלב", הוקמה בינואר 2001 בנהלל על ידי חברי מדרשת אורנים במטרה לגבש קהילה סביב תפילות השבת וקבלת שבת. עד לינואר 2008 תועדו עוד כשלושים קהילות תפילה נוספות. מרבית הקהילות מתכנסות כדי לציין במשותף את קבלת השבת, בתדירות הנעה בין הקהילות השונות מפעם בחודש לפעם בשבוע. ברוב המכריע של הקהילות מובלת התפילה על ידי 2–4 אנשים הנקראים "מובילי תפילה". רוב מובילי התפילה למדו קורסים שונים של לימודי יהדות והנחיית קבוצות, והם מיוזמי הקמת בית התפילה בקהילה שאליה הם משתייכים.
בין בתי התפילה המובילים במרחב החילוני נמצא בית תפילה ישראלי[דרוש מקור] בתל אביב, שנוסד ב-2004 והפך למודל של קהילה עירונית רחבת היקף בזכות קבלות השבת ההמוניות בנמל תל אביב מדי קיץ, בהם משתתפים כ-800–1000 איש מדי ערב שבת. בית תפילה ישראלי הצליח להנכיח את התופעה המתפתחת של התחדשות יהודית במרחב הציבורי.[דרוש מקור]
התפילה בבתי התפילה משלבות קטעים מתוך סידור התפילה המסורתי עם פיוטים ושירה עברית מושרת או מוקראת. רבים מבין בתי התפילה חברו יחד להקמת רשת בתי תפילה. באזור הגליל המרכזי חברי קהילת "ניגון הלב" הקימו רשת "בתי קהילה" עם קהילות הן במגזר הקיבוצי והן במגזר העירוני. ב-2011 בית תפילה ישראלי הוציא לאור סידור ערב שבת הכולל שירה עברית, זמר ישראלי, תפילות מסורתיות ופיוטים. נכון לאוקטובר 2011, הסידור נמצא בשימוש ביותר מ-8[דרושה הבהרה] קהילות מרשת הקהילות להתחדשות יהודית והתנועה הרפורמית.
ראו גם

בית תפילה ישראלי
מוזיקה יהודית מקורית
חילוניות בישראל
הערות שוליים

↑  נעמה אזולאי, התחדשות יהודית במרחב החילוני בישראל : מתופעה לתנועה חברתית חדשה, פוליטיקה 18, 2009, עמ' 141-172
↑  רינה חבלין, 'מ"אדם חדש" ל"התחדשות יהודית', דברי הקונגרס העולמי החמישה עשר למדעי היהדות, אוגוסט 2009.
1 2  נעמה אזולאי, התחדשות יהודית במרחב החילוני בישראל - 2006, הרצאה שניתנה במסגרת פורום קשרי ישראל–תפוצות בסוכנות היהודית.
↑  טובה אילן, 'בתי מדרש פלורליסטיים כשיח זהות', במתוך: אברהם שפירא (עורך), מענית הלב: מנחת דברים למוקי צור, בעריכת, הוצאת יד טבנקין ובינה, תשס"ו-2006.
↑  טליה שגיב ועדנה לומסקי פדר, 'מהלכה למעשה: מאבק סמלי על הון תרבותי בבתי מדרש חילונים', סוציולוגיה ישראלית ח(2) תשס"ז, 2007.
↑  יורם ורטה (עורך), לימוד הלימוד, בית המדרש – המדרשה באורנים, 2008.
↑  נעמה אזולאי ואפרים תבורי, '2008 מבית מדרש לבית תפילה: התפתחויות תרבותיות-דתיות במרחב החילוני בישראל'.
↑  אתר האינטרנט של בתי קהילה, 'אודות בתי קהילה'.
הישיבה החילונית הראשונה בישראל, של ארגון בינה
לואיס קוק

לואיס ג'ון קוּק (באנגלית: Lewis John Cook; נולד ב-3 בפברואר 1997 ביורק שבאנגליה) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת בורנמות' מהפרמייר ליג.
קריירת מועדונים > לידס יונייטד

קוק נולד ביורק שבאנגליה. הוא גדל במחלקת הנוער של לידס יונייטד, ושיחק בקבוצה של המועדון עד גיל 18 כאשר היה בן 15. בקדם עונת 2014/2015 החל קוק לשחק יחד עם הקבוצה הבוגרת של לידס יונייטד, ששיחקה בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, ליגת המשנה האנגלית. ב-9 באוגוסט 2014 ערך קוק את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-64 בהפסד 0–2 למילוול במסגרת המחזור הראשון בליגה. ב-19 באפריל 2015 חיזק קוק את מעמדו כאחד השחקנים הטובים ביותר באנגליה מחוץ לפרמייר ליג, כשזכה בתואר חניך השנה בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ.
ב-11 במאי 2015 חתם קוק על חוזה חדש בלידס יונייטד, עד לקיץ 2017. ב-13 באוגוסט 2015 הבקיע קוק את שער הבכורה שלו במועדון, בדקה ה-17 במשחק במסגרת גביע הפוטבול ליג נגד דונקסטר רוברס, בו הודחה לידס לאחר הפסד בתוצאה 2–4 בדו-קרב בעיטות עונשין לאחר 1-1 בתום הזמן החוקי. קוק הורחק באותו משחק בדקה ה-37 בכרטיס אדום ישיר.
קריירת מועדונים > בורנמות'

ב-8 ביולי 2016 חתם קוק לארבע שנים בבורנמות' מהפרמייר ליג. ב-14 באוגוסט ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה בהפסד 1–3 למנצ'סטר יונייטד. ב-3 במאי 2022 עלה עם בורנמות' לפרמייר ליג בניצחון 0–1 על נוטנגהאם פורסט.
תארים

אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 17 (1): 2014
גביע העולם בכדורגל עד גיל 20 (1): 2017
חניך השנה בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ (1): 2014/2015
לאומית שירותי בריאות

| --- | --- |

 שמות קודמים:  קופת חולים לאומית
 מדינה:  ישראל 
 משרד ראשי:  שפרינצק 23, תל אביב
 מספר מבוטחים:  763,708 (ינואר 2025)
 מייסדים:  יעקב וינשל, ד"ר אלכסנדר דוידזון
 יושב ראש:  שלמה מור-יוסף
 מנכ"ל:  חיים פרננדס
 עובדים:  כ-4,500
 תקופת הפעילות:  1933–הווה (כ־92 שנים)
 https://www.leumit.co.il
 
סמליל ישן שהיה בשימוש עד מאי 2010
סמליל קופת חולים לעובדים לאומיים
לאומית שירותי בריאות (בעבר קופת חולים לאומית) היא הקטנה ביותר מבין ארבע קופות החולים בישראל, ומספקת שירותי בריאות ללמעלה מ-740,000 חברים.
היסטוריה

הקופה הוקמה בנובמבר 1933, באופן עצמאי על ידי קבוצת רופאים, ולאחר מכן התחברה אל הסתדרות העובדים הלאומית שנוסדה שנה לאחר מכן, בשנת 1934.
הקופה הוקמה במטרה לספק שירותי בריאות חלופיים לחברי התנועה הרוויזיוניסטית, על ידי רופאים החברים בה, שפרשו או פוטרו מקופת החולים הכללית, בעקבות האשמת פעילים רוויזיוניסטים ברצח חיים ארלוזורוב, יושב ראש המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית. ארבעה חודשים לאחר הרצח התארגנה קבוצה ראשונה של רופאים רוויזיוניסטיים בראשות ד"ר יוסף פעמוני, וד"ר יעקב וינשל שהכריזה על הקמת "קופת חולים לעובדים לאומיים". המרפאה הראשונה שהוקמה שכנה בביתו הפרטי של ד"ר יעקב וינשל ברחוב גרוזנברג בתל אביב. שם פעלו צוות רופאים, בהם ד"ר יוסף פעמוני, ד"ר נחום כהנוביץ, ד"ר אמיל רוזנברג, ד"ר אלכסנדר דוידסון, ד"ר משה הר אבן, ד"ר מרדכי גלעדי וד"ר צבי הירש גליקר. עד ינואר 1934 פעלה הקופה בצורה פרטיזנית, אז הוגשה בקשה למנדט לאשר את הקמת הקופה והיא אושרה. ב-1935 נפתחו שני סניפים נוספים בירושלים ובחיפה. ושנתיים לאחר מכן, ב-1937 הוקם הסניף הרביעי ברמת גן. ב-18 במאי 1944 ניתן האישור כי אגודת קופת חולים לעובדים לאומיים רשומה בהתאם לחוק.
עוד בשנות ה-30 קבעו מייסדיה כי ייחודה של קופת חולים יהיה במתן זכות הבחירה: הבחירה בקופה, הבחירה ברופא והבחירה בשירותים הרפואיים. השירות התבסס על העיקרון של בחירת רופא ורפואה עצמאית. שירותי האשפוז ניתנו לפי הסכם בבתי החולים העירוניים ובמוסדות הדסה. שירותים אחרים ותרופות נקנו במכונים פרטיים. בשנת 1940 קבע המשורר אורי צבי גרינברג כי תפקידה של הקופה הוא "לחנך ולרפא את הגופים". אב"א אחימאיר הוסיף כי "יש ללמד את היהודים להיות בריאים גם כשהם חולים".
עם ייסודה קבע מנהלה הראשון, דוד מלמדוביץ', כי הקופה תהיה פתוחה לכל, ללא הגבלת חברות בגין שייכות פוליטית או מעמדית.
עיקר פעילותה של הקופה היה בערים. עם הקמת מדינת ישראל פעלה קופת חולים לאומית גם במעברות, ביישובי עולים ובעיירות פיתוח. בראשית שנות ה-60 החלה הקופה לעבור ממודל הרפואה העצמאית שאפיין אותה למודל משולב של רפואה עצמאית יחד עם רפואה שכירה במערך מרפאות שכונתיות.
קופת חולים לאומית הייתה ארגון הבריאות המרכזי אשר סיפק שירותי בריאות לראשית היישובים ביהודה ושומרון ובחבל עזה.[דרוש מקור] כמו כן פעלה הקופה בקרב כפרי המיעוטים בגליל. במשך שנים הפעילה הקופה גם קרן נכות ועזרה רפואית לנזקקים מבין חבריה.
שיוכה הארגוני של קופת חולים לאומית להסתדרות העובדים הלאומיים היווה במשך רוב שנות קיומה את הבסיס הכספי והאידאולוגי לפעולתה. עם חקיקת חוק ביטוח בריאות ממלכתי, ב-1995, הותר הקשר הארגוני המחייב שבין קופת חולים לאומית לבין הסתדרות העובדים הלאומית, והקופה הפכה לגורם עצמאי הפועל על בסיס החוק. ניתוק הקשר בין הסתדרות העובדים הלאומית לקופת חולים לאומית הושלם בשנת 2016, עם אישור תקנון שנוטל מההסתדרות את הסמכות למנות דירקטורים בקופה.
בשנים 1997–2003 שימש שמואל רוזנמן מנכ"ל הקופה.
ב-2 במאי 2010 שינתה הקופה את שמה מ"קופת חולים לאומית" (או בשמה המלא "קופת חולים לעובדים לאומיים של הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל") ל"לאומית שירותי בריאות". כמו כן שונה הסמליל של הקופה.
היסטוריה > לאומית שירותי בריאות – 2015

בשנת 2015 מנתה הקופה למעלה מ-730,000 חברים, ושירותיה כוללים כ-350 סניפים בפריסה ארצית (כולל בפזורה הבדואית בנגב), כאשר לקוחותיה יכולים גם לקבל שירותים במרפאות של רופאים עצמאיים הקשורים עם הקופה, כ-3,000 עובדים, למעלה מ-2,000 רופאים מומחים ומערך מעבדות.
לאומית מספקת את שירותי הבריאות עם תקציב שנתי של 4 מיליארד ש"ח. החל משנת 2007 סיימה לאומית את שנות הכספים באיזון.
ב-2015 זכתה לאומית במקום הראשון בפרס איכות השירות של המי"ל.
היסטוריה > ביטוחים ושירותים נוספים

לאומית מציעה למבוטחיה שתי תוכניות לביטוח משלים – ביטוחי הקופה:
לאומית כסף – תוכנית ביטוח משלים בסיסית המקנה מגוון שירותים רפואיים מעבר לניתן בסל הבריאות.
לאומית זהב – תוכנית ביטוח משלים מקיפה.
בשנת 2004 נחתם הסכם בין הקופה לבין חברת הביטוח "הראל" למתן ביטוח סיעוד לחברי הקופה. הביטוח סיעודי מספק שירותי בריאות נוספים ושירותי סיעוד לחברים. זהו הביטוח הסיעודי היחיד מבין קופות החולים בישראל המוצע לכל החיים.
ללאומית רשת בתי מרקחת (לאומית פארם) הכוללת 150 בתי מרקחת הממוקמים בסניפי לאומית.
לאומית מפעילה רשת ארצית של מרפאות שיניים פרטיות בהסדר.
בנוסף מפעילה לאומית רשת של כ-70 חנויות אופטיקה בהסדר שמספקות בדיקות עיניים, משקפיים ושירותים נלווים.
בלאומית מגוון רחב של שירותי רפואה משולבת (משלימה): אקופונקטורה; שיטת אלכסנדר; כירופרקטיקה; הומיאופתיה; רפלקסולוגיה; טאי-צ'י ורבות נוספות. כולם מוצעים לחברים בתיאום עם שיטות הרפואה הקונוונציונאליות ללא צורך בגורם ממיין.
הערות שוליים

↑  מעוגל - נתונים מאתר הביטוח הלאומי
↑   רוני לינדר-גנץ, סוף עידן: ההסתדרות נפרדת סופית מקופ"ח כללית, באתר TheMarker‏, 9 בדצמבר 2016
↑  עינב בן יהודה‏, ד"ר שמואל רוזנמן, מנכ"ל קופת חולים לאומית, פורש - וואלה כסף, באתר וואלה, 24 במרץ 2003
↑  האתר הרשמי של הקופה: החל מהיום –"לאומית" עם לוגו אחר ושם חדש: "לאומית שירותי בריאות" בהתאם להחלטת אספת קופת החולים(הקישור אינו פעיל, 24 בדצמבר 2017)
↑  על פי אתר הקופה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311610405171  LCCN: no00100582  VIAF: 142432209   WorldCat (עם VIAF): 142432209 
ד"ר יוסף פעמוני יושב ליד שולחן עבודתו במשרדי קופת חולים לאומית (בסביבות 1950)
מרפאת הקופה בבית אל
לאונרדו AI

| --- | --- |

 סוג:  מודל בינה מלאכותית 
 תקופת הפעילות:  2022–הווה (כ־3 שנים) 
 מייסדים:  JJ Fiasson
 מנכ"ל:  JJ Fiasson
 בעלות:  Leonardo.AI
 שווי:  320 מיליון דולר
 הכנסה:  3.8 מיליון דולר (נכון לדצמבר 2024)
 Leonardo.AI
 
לאונרדו AI הוא אתר אינטרנט מבוסס בינה מלאכותית, המתמחה ביצירת תמונות אמנותיות מתוך תיאורי טקסט. בנוסף, הפלטפורמה מציעה כלים שמסייעים בתהליכי עיצוב, בין היתר גם עבור פיתוח משחק וידאו.
היסטוריה

לאונרדו AI הוקם בשנת 2023 על ידי חברה בשם זהה, עם משרד בסידני, אוסטרליה.
בתוך שנה בלבד, שבעה מיליון משתמשים יצרו יותר מ-700 מיליון תמונות באמצעות הפלטפורמה.
ביולי 2024 נמכר האתר לפלטפורמת קנבה.
תכונות

לאונרדו AI משתמש בטכנולוגיות של ראייה ממוחשבת ולמידת מכונה כדי לנתח תמונות וסרטונים מכל רחבי הרשת. הפלטפורמה מציעה כלים שמאפשרים ליצור אמנות דיגיטלית בנושאים ודוגמאות שונות, כמו גם אלמנטים למשחקי וידאו. היא מסוגלת ליצור אוטומטית ובמהירות רכיבי משחק שונים, כמו אובייקטים, סביבה, מבנים, מתוך תיאורים טקסט באנגלית.
בנוסף, האתר מציע כלי לפיתוח רעיונות למתן הנחיות (פרומט) לכלי ה-AI שיוצר את התמונות.
הפלטפורמה מספקת למשתמשים מומחים הזדמנות לבנות וליצור מודלי בינה מלאכותית משלהם ליצירת תמונות.
תכונות > עריכת תמונה

'לאונרדו' מציע מגוון כלים מבוססי בינה מלאכותית לעריכת תמונות. המשתמשים יכולים לבצע משימות כמו ציור וצביעה, בעוד שהכלי "מחק קסם" מאפשר מחיקת אובייקטים בצורה מדויקת מבלי לפגוע באלמנטים חשובים בתמונה.
הפלטפורמה מאפשרת שימוש חינמי, אך יש הגבלה של 150 'אסימונים' ליום, הכוללים תכונות כמו ביטול זום, יצירת תמונות באיכות גבוהה, הסרת רקע, מיסוך, ציור ועוד. ניתן לרכוש אסימונים נוספים במסלולים שונים, המתומחרים באופן שונה.
לאונרדו AI שונה ממתחריו בתכונות מסוימות. למשל, הוא מאפשר לציין 'הנחיות שליליות', מה שמאפשר למשתמש להוציא אלמנטים לא רצויים מהתמונה.
שימושים חינוכיים

הכלים, כגון 'מחולל התמונות', יכולים להיות שימושיים בחינוך בדרכים שונות. למשל, סטודנטים בקורסים מקוונים פתוחים (MOOC) יכולים להשתמש בהם כדי להמחיש רעיונות או ליצור דימויים ויזואליים שמתאימים לנושאים שהם לומדים, מה שעוזר להבין את התוכן בצורה טובה יותר. בלימודי אדריכלות, אם הסטודנטים שולטים בשפה הטכנית של התחום, הם יכולים להשתמש בכלים אלו כדי ליצור הנחיות טקסטואליות שיביאו לתוצאות מדויקות ויצירתיות, כמו הדמיות של מבנים או סביבות. בתחום תולדות האמנות וההיסטוריה האדריכלית, מציאות מדומה מאפשרת לתלמידים "לחיות" מחדש את הארכיטקטורות והערים של העבר, ובכך לדמיין אותן בצורה מציאותית ומפורטת.
לאונרדו AI נבחן, לדוגמה, בשיתוף עם סטודנטים ומורים מהמחלקה להנדסת אדריכלות (המתמקדת בהיבטים טכניים של תכנון ובנייה של מבנים) של אוניברסיטת שארג'ה שבאיחוד האמירויות הערביות, כתרגול אינטראקטיבי להדמיה תלת-ממדית שיכולה לסייע בהוראת ההיסטוריה של האדריכלות. עם זאת, מחברי המחקר מציינים כי יש צורך בהנחיות ברורות למניעת שימוש לרעה ובפיתוח כלי בינה מלאכותית מותאמים אישית לקורסים בהיסטוריה של אדריכלות.
הערות שוליים

1 2 3 4  Leonardo.Ai, plateforme artistique d'IA générative, acquiert 31 millions de dollars lors du dernier cycle d'investissement | AppMaster, appmaster.io (בצרפתית)
↑  אביתר אדרי, רעידת אדמה! ענקית העיצוב Canva רוכשת את ענקית ה-AI לאונרדו, באתר Let's AI בינה מלאכותית, ‏1 באוגוסט 2024
↑  Ruiz-Rojas, Lena Ivannova; Acosta-Vargas, Patricia; De-Moreta-Llovet, Javier; Gonzalez-Rodriguez, Mario (2023-07-25). "Empowering Education with Generative Artificial Intelligence Tools: Approach with an Instructional Design Matrix". Sustainability (באנגלית). 15 (15): 11524. doi:10.3390/su151511524. ISSN 2071-1050. נבדק ב-2024-04-14..
↑  Lena Ivannova Ruiz-Rojas, Patricia Acosta-Vargas, Javier De-Moreta-Llovet, Mario Gonzalez-Rodriguez, Empowering Education with Generative Artificial Intelligence Tools: Approach with an Instructional Design Matrix, Sustainability 15, 2023-01, עמ' 11524 doi: 10.3390/su151511524
מרכז שפירא

| --- | --- |
רחוב במרכז שפירא
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: שפיר
גובה ממוצע: ‎50 מטר
תאריך ייסוד: 1948
סוג יישוב: יישוב 2,000‏–4,999 תושבים
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף דצמבר 2024 (אומדן)
  - אוכלוסייה: 2,979 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 2,966 תושבי ישראל
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎+9.2% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) מרכז שפירא(למפת השפלה רגילה) מרכז שפירא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מרכז שפירא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מרכז שפירא31°41′46″N 34°42′24″E﻿ / ﻿31.6961808315441°N 34.7065787461312°E﻿ / 31.6961808315441; 34.7065787461312  heמפת היישובים של מועצה אזורית שפיר באדום - מרכז שפירא בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

מֶרְכַּז שַׁפִּירָא הוא יישוב קהילתי דתי לאומי בשפלה, בתחום המועצה האזורית שפיר, סמוך לכביש 3, בין קריית מלאכי לאשקלון.
היסטוריה

בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 הוקמה במקום חווה חקלאית בשם "דגנים" על ידי חיילים משוחררים מהצבא הבריטי ומצבא ארצות הברית. בשל לחץ המוסדות המיישבים למסד אותה כמושב או כקיבוץ, החליטו המתיישבים לנטוש את המקום.
בשנת 1958 חולקה החווה בין ארבעת יישובי המועצה האזורית שפיר, כאשר חלק ממנה יוחד בידי ראש המועצה משה מושקוביץ כמרכז חינוך אזורי בשם מרכז אזורי שפיר, בו גרו כל מורי בית הספר היסודי, חטיבת הביניים, התיכון, הישיבה התיכונית ובית הספר המקצועי-הטכנולוגי. עשר המשפחות הראשונות עברו למקום בראשית שנות ה-60.
שם המקום שונה ל"מרכז שפירא" בעקבות פרשת הרימון בכנסת, בה נפצע השר משה שפירא באורח קשה. רק בשנת 1970, לאחר ויכוחים ארוכים בוועדת השמות הממשלתית, שונה שם היישוב באופן רשמי לשמו הנוכחי.
בשנת 1995 היישוב הורחב, ומנה כ־425 יחידות דיור כולל השכונה החדשה "אחוזת אתרוג" אותה תכנן האדריכל גדעון פובזנר. הרחובות בשכונה מסודרים לפי סדר שבעת המינים: חיטה, שעורה, גפן, תאנה, רימון, זית, תמר ורחוב האתרוג.
בשנת 2016 רשות מקרקעי ישראל שיווקה קרקעות להרחבה נוספת של היישוב שתוסיף לו 201 יחידות דיור, חלקן במסגרת מחיר למשתכן.
האוכלוסייה

אורח החיים המאפיין את היישוב הוא דתי-לאומי, אך קיימת ביישוב גם אוכלוסייה חילונית-מסורתית, חרדית-לאומית, ואוכלוסייה חרדית-ספרדית.
היישוב משמש, במידה רבה, כיישוב המרכזי של המועצה האזורית שפיר, ובו מרוכזים משרדיה, מרפאת שירותי בריאות כללית, סניף בנק דואר ישראל, מרכז מסחרי, הספרייה המרכזית האזורית, אולם אירועים קהילתי ומוסדות חינוך.
ביישוב פועל סניף של תנועת הנוער בני עקיבא וכן סניף של תנועת עוז לגילאים הצעירים יותר. רב היישוב, עד פטירתו בשנת ה'תשפ"ג, היה הרב חיים דרוקמן. לאחר פטירת הרב דרוקמן לא נבחר רב ליישוב.
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים במרכז שפירא 2,979 תושבים, מתוכם 2,966 תושבי ישראל.  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+9.2% בשנה‏.    מרכז שפירא הוא הגדול ביישובי המועצה האזורית.
אנשי היישוב הבולטים הם הרב חיים דרוקמן שהיה רב היישוב, הרב שמעון לפיד  ראש ישיבת ההסדר אור עציון, הרב אברהם כהן ראש מוסדות "אך טוב וחסד", הרב יצחק נריה ראש ישיבת "תורה בציון", הזמר ציון גולן, ראש המל"ל לשעבר מאיר בן שבת, החוקרים חגי משגב וגבי ברזילי, ואדיר נעמן ראש המועצה האזורית שפיר.
שירותי דת

ביישוב שישה בתי כנסת:
"אוהל יצחק" - בית כנסת אשכנזי, בשכונה הוותיקה, רב בית הכנסת והקהילה הוא הרב יוסף כפיר.
"אשמורת אברהם" - בית כנסת אשכנזי, רב הקהילה הוא הרב יצחק נריה שמשמש גם כראש ישיבת תורה בציון.
"ירושלמי" - בנוסח ירושלים ובני עדות המזרח, רב הקהילה הוא הרב אברהם כהן, ראש מוסדות "אך טוב וחסד".
"ספרדי" - בנוסח מרוקאי ויוצאי צפון אפריקה. רב בית הכנסת הוא הרב יאיר יפרח.
"אחוזת שלום" - בנוסח תימני.
"בית כנסת חב"ד" - אותו ייסד הרב רפאל גולדמיץ, שליח חב"ד ביישוב, המייחד אותו הוא מניין שחרית מאוחר לנוער בשבתות וחגי ישראל ופעילויות חסידיות.