stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מדי צה"ל
נעליים

מרבית החיילים המשרתים בחילות השונים בצה"ל ובמג"ב נועלים "נעלי צבא": נעלי עור גבוהות, אטומות וכבדות משקל, בצבע שחור. הנעליים מתחלקות ל"נעליים כבדות" (כ-2 ק"ג), ו"נעליים קלות" (כ-1.250 ק"ג) המיוצרות מחומרים קלים ורכים יותר, ויועדו בעיקר למשרתים ביחידות חיל הרגלים. החל משנת 2008 כלל החיילים המתגייסים מקבלים "נעלים קלות", וחלק מהלוחמים מקבלים נעלי חי"ר אמריקאיות מתקדמות. בשנת 2019 נכנסה תקנה חדשה וכלל המשרתים מקבלים נעלי חי"ר, באופן השווה גם ללוחמים וגם תומכי לחימה, למעט בנות בתפקידים ספציפיים.
במספר יחידות, ובראשן חטיבת הצנחנים ויחידות הכפופות לה, חטיבות הצנחנים במילואים, סיירת מטכ"ל, וכן חטיבת הקומנדו, חטיבת הנח"ל, חטיבת כפיר וחיל הגנת הגבולות, נועלים החיילים נעליים בצבע חום-אדום, כהמשך המסורת מיחידות הצנחנים הבריטיות שהועתקה לישראל, שכוללת גם חבישת כומתה אדומה וחגירת החגורה מעל לחולצה (ירכית). הסמכות לאשר ליחידות לנעול נעליים אלו נתונה בידי קצין חי"ר וצנחנים ראשי.
נוסף לנעליים אלו ליחידת האלפיניסטים (או החרמוניים) יש מלאי מצומצם גם של נעליים בצבעי חאקי-לבנות (בהירות) נוסף לאלו השחורות איתם פועלים בשיגרה, וזה כדי להשלים לסט המדים המשמש אותם להסוואה בשטח המושלג בחלק מימות. להם ניתן לצרף כיסוי בגוון לבן נוסף כדי לסייע במסווה.
טייסים נועלים נעלי צוות אוויר קלות בעלות סולייה חלקה.
על-פי פקודות המטכ"ל של צה"ל:
חובה לנעול נעליים גבוהות בעת לבישת מכנסי דגמ"ח.
על הגרביים להיות בצבע כהה.
יש חובה להכניס הסרח העודף של השרוך אל תוך הנעל.
יש להכניס דיסקיות זיהוי במקום המיועד לכך בנעל.
על הנעליים להיות מצוחצחות בכל עת.
על שארית מכנסי המדים להיות מחוזקים בגומיות מעל הנעל.
ישנן מספר יחידות מובחרות המתירות לחייליהן לנעול במשימות מבצעיות נעלי הרים במקום נעלי הצבא התקניות, ולעיתים אף על מדי א'.
קצינים ונגדים מורשים לנעול נעליים חצאיות בצבע שחור כאשר הם לבושים במכנסי "קופיקו" או במדי יצוג. בנוסף, החל משנת 2010 ניתן לראות קצינים בכירים בחיל הים נועלים נעליים לבנות בטקסים.
חיילות אשר אינן משרתות בתפקידים קרביים יכלו בעבר לנעול נעליים לא צבאיות בצבע שחור, אולם מחויבות מחודש ינואר 2006 לנעול נעליים המסופקות להן בבסיס הקליטה והמיון. בקיץ ניתנת כחלופה לחיילות, האפשרות לנעילת סנדלי עור שחורים, שאינם מבריקים. החל משנת 2010 הוחלפו הנעליים והסנדלים שסופקו עד אז לחיילות, בדגם חדש של נעלי שלושת-רבעי סגורות.
בעבר גם לחיילים בצה"ל הייתה אפשרות לנעילת סנדלים תנ"כיים בימות הקיץ, ואילו החיילות נעלו נעליים שכונו "נעלי גולדה".
החל מינואר 2018, אנשי הקבע בצה"ל מחויבים לנעול כאשר לובשים את מדי הא' נעלי שלושת-רבעי בעלות שרוכים מעור/ דמוי עור בלבד.
ראו גם

מדים
נעלי צבא
תג יחידה
שרוכים בצה"ל
עיטורי צה"ל
דרגות צה"ל
תגי כובע בצה"ל
כומתות בצה"ל
קרלסקרונה

קרלסקרונה (בשוודית: Karlskrona, "כתרו של קרל") היא עיר בירת מחוז בלקיניה (Blekinge län) שבדרום-מזרח שוודיה, ובשנת 2005 התגוררו בה 32,606 תושבים. קרלסקרונה היא הנמל המרכזי של הצי השוודי, והיא נוסדה סביבו בשנת 1680. שמה וסמלה של העיר מנציחים את קרל האחד עשר, מלך שוודיה שהורה על הקמתה. העיר שוכנת על מספר איים במפרץ המוגן מדרומו על ידי איים נוספים. בעיר בניינים מהמאות ה-17 וה-18 והיא מהערים השוודיות הבודדות בעלות מאפיינים אדריכליים מסגנון הבארוק. ב-1998 הוכרזו מתקני הנמל בעיר ובסביבותיה כאתר מורשת עולמית.
היסטוריה

הנמל הימי של קרלסקרונה הוקם בתקופה בה שוודיה הייתה מעצמה אירופית ושלטה בכל חופי הים הבלטי. השוודים שברו את השליטה הדנית בארסונד והבטיחו לעצמם מעבר חופשי אל הים הצפוני. ב-26 בפברואר 1658 נכרת הסכם רוסקילדה בין שוודיה לדנמרק, וזאת מסרה לשוודים את השליטה בסקונה ובבלקיניה. מספנה קטנה ומחנה צבאי נוסדו בנמל בודקול (Bodekull) ששמו שונה לקרלסהאמן (Karlshamn, "נמל קרל") לכבודו של המלך קרל האחד עשר, אך כיבוש דני קצר מועד בין השנים 1676–1679 הבהיר לשוודים כי המקום אינו ניתן להגנה ואינו מתאים להקמת בסיס הצי. לכן הורה קרל ב-19 בנובמבר 1779 על הקמתה של עיר חדשה, כ-45 ק"מ ממזרח לקרלסהאמן. זו נוסדה בשנת 1680 על האיים ומה (Wämö) וטרוסה (Trossö) ונודעה בשם קרלסקרונה.
תחילה כללו מתקני הנמל בעיר החדשה מספנה וחמישה מבני אחסון. אדריכלי הצי ובעלי המלאכה שעבדו בשירותו נשלחו למקום מסטוקהולם, ובתי מגורים נבנו עבורם. ב-1683 הייתה קרלסקרונה למושב שלטוני ושורטטו תוכניות לבניית המצודה והעיר. ב-1750 מנתה העיר כ-10,000 תושבים, וכאשר עלה גוסטב השלישי, מלך שוודיה לשלטון ב-1772, כבר הייתה לעיר השלישית בגודלה במדינה.
תקופה זו התאפיינה בהתפשטות העיר במקביל לפעילות ערה של הגדלת הצי, שנועד להילחם נגד הדנים, ולאחר מכן נגד הרוסים. העיר נפגעה במספר שריפות, שהגדולה בהן ארעה בשנת 1790, וכתוצאה מכך נבנו כ-400 בתי אבן מחדש.
גם לאחר קיצה של האימפריה השוודית ולאחר ששוודיה איבדה את השליטה בפינלנד ב-1809, המשיכה קרלסקרונה ושימשה כבסיסו העיקרי של הצי השוודי. במהלך המאה ה-19 והמאה ה-20 שופרו מתקני הנמל והותאמו לחידושי התקופה, וכך נעשה גם במהלך מלחמת העולם השנייה, כאשר הביצורים הקודמים שופצו והותקנו אמצעים להגנה מפני התקפה אווירית. לאחר המלחמה הלכה הפעילות הימית בבסיס והתמעטה. לקראת תום המלחמה הקרה והצמצום הצפוי בהיקף הצי השוודי, הפנתה הממשלה כספים לעידוד חברות טכנולוגיה כדי שיקבעו מרכזים בעיר, הכל במטרה למזער את הנזק הצפוי בעקבות הצמצומים בפעילות הצי. ב-27 באוקטובר 1981 עלתה הצוללת הסובייטית U137 על שרטון כ-10 ק"מ מקרלסקרונה. התקרית גרמה למשבר ביחסי שתי המדינות ותמכה בחשדותיהם של השוודים כי הסובייטים עוסקים בפעילות ריגול בסביבות הבסיס הימי. בימינו מאכלסים העיר מרכזים של חברות טלפוניה ומרכזי פיתוח של תעשיית היי-טק.
אתרי העיר > סטורטורייט

העיר תוכננה על ידי אריק דאלברג (Dahlbergh) וקרל מגנוס סטוארט (Stuart) בהוראתו של מפקד הצי השוודי האנס ואכטמייסטר (Wachtmeister). היא תוכננה בהתאם לעקרונות הבארוק, ורחובותיה הראשיים רחבים ונפגשים בכיכר "סטורטורייט" (Stortorget - "הכיכר הגדולה"). הכיכר משתרעת בנקודה הגבוהה ביותר באי טרוסה, ופחות או יותר במרכזו. בכיכר ניצבות שתיים מכנסיותיה הראשיות של העיר:
כנסיית השילוש הקדוש (Heliga Trefaldighetskyrkan -ס9 במפה) - נבנתה בשנים 1697–1709 וניצבת בצידה הדרום-מערבי של הכיכר.
כנסיית פרדריק (Fredrikskyrkan -ס10 במפה) - נבנתה בשנים 1720–1744 ותופסת את חלקה המזרחי של הכיכר.
עוד ניצבים בכיכר, בצידה המערבי, בית העירייה (Rådhuset), שגם הוא מהמחצית הראשונה של המאה ה-18 (11 במפה), ובניינים מאוחרים יותר כמו אולם הקונצרטים, הספרייה העירונית ובית הדואר (16 במפה). במרכזה של הכיכר ניצב פסלו של מייסד העיר, המלך קרל האחד עשר (32 במפה). שטח הכיכר משמש עד היום כאזור שוק וכאתר לעריכת אירועים שונים. מדרום לכיכר, על הציר החוצה אותה מדרום לצפון, שוכן פארק האדמירלות (Amiralitetsparken), ומצפון לה, על אותו ציר, משתרעים פארק הוגלנד (Hoglandspark) ותחנות הרכבת (22 ו-23 במפה).
בסדרת האנימציה נילס הולגרסון (פרק 11) להקת אווזי הבר חונה בעיר ונילס מתמודד עם פסל המלך שקם לתחיה. גם הנמל ומגדל השעון המפורסמים מופיעים.
כנסיית השילוש הקדוש
כנסיית פרקדריקירקן
בית העירייה
פסל קרל האחד עשר
בית המשמר
כנסיית האדמירלות
מגדל השעון ברחבת המסדרים
אתרי העיר > הבסיס הימי

בדרומה של קרלסקרונה שוכן בסיס הצי השוודי. בעבר הוא נבדל ממרכזה בחומה ורק חלקים קטנים ממנה שרדו. רחבת המסדרים (Amiralitetsslätten) שוכנת בסמוך לנמל, ובמרכזה ניצב מגדל השעון. על המבנים החשובים ברחבה נמנים ההגוואקטן (Högvakten - "בית המשמר" - 1 במפה), מדרום לה, והחפסגוסקסרנן (Skeppesgossekasernen - "קסרקטין בחורי הספינות" - 5 במפה) בצידה המערבי. דרומית לרחבת המצעדים שוכנת המספנה הישנה (Gamle Varvet) שבה מספר מבנים מסוף המאה ה-18 ובהם מבני אחסון, מנהלה ומגוריהם ההיסטוריים של בכירי הצי. בצידה המזרחי של הרחבה שוכנת חצר האדמירלות (Artillerigärden), שטח שיובש מהים ובו קסרקטין, בתי מלאכה ואחסון וכן בית חולים (3 במפה). באזור זה שוכנת גם כנסיית האדמירלות (Amiralitetskyrkan - במפה 2) האדומה, שהוקדשה בשנת 1685. הכנסייה נבנתה מעץ כמבנה זמני עד שיוחלף בבניין אבן, אך הדבר מעולם לא יצא אל הפועל.
מזרחית לאי טרסה, שוכן האי הקטן סטומהולמן (Stumholmen), קבוצה של שלושה איים שחוברו לאחד. על האי שוכנים מבנים שנבנו החל במאה ה-18 ועד לשנות ה-50 של המאה ה-20, והידוע שבהם הוא "סלופ- אוק ברקאסחולט" (Slup- och Barkassskjulet, "סוכת הסירות") שבנייתו הושלמה ב-1787. מבנה גדול זה נבנה במטרה לאחסן ספינות, ורצפתו משופעת. מבנים נוספים באי הם מאפיית הכתר (Kronobagariet), מגדל קונגסהאל (Kungshall), מחסני קונגסהאל (Kungshallsmagasinet) ושני בתי מלאכה לאווירונים ימיים משנות ה-20 של המאה ה-20. במהלך שנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20 חדל האי מלשמש למטרות צבאיות, והעירייה שינתה את ייעודם של המבנים לפי תוכנית שניסחה. עוד נבנו במקום בתי מגורים על קרקע שיובשה מהים.
מספנות הצי העיקריות הוקמו על האי לינדהולמן (Lindholmen) מדרום לעיר, ומאז 1961 הן שייכות בחלקן לממשלת שוודיה ובחלקן למספנה אזרחית. אל האי מחובר האי סדרטריירנה (Södertrjerna) מצידו המזרחי. סדרטריירנה חובר אל לינדהולמן על ידי ייבוש הים והמבנה החשוב ביותר הניצב עליו הוא "הכנסייה הפינית" (Finska Kyrkan) מ-1696, שבניגוד לשמו, משמש כבית אחסון. אחד המבנים הבולטים בעיר הוא "גמלה מאסטקראנן" (Gamla Mastkranen - "מנוף-התורן הישן") בן תשע הקומות. המנוף הוקם בין השנים 1803–1806 והוא עשוי לבנים למעט חלקו העליון העשוי מעץ ומצופה בלוחות נחושת.
אתרי העיר > המצודות סביב העיר

מדרום לעיר שוכנים מספר איים המגינים על נתיב הגישה הימית אליה, ועליהם הוקמו מאחזים צבאיים. שני האיים החיצוניים הם קונגסהולמן (Kungsholmen - "איוֹן המלך") ודרוטנינגחר (Drottningskär - "איון המלכה") השוכנים משני צידיו של מצר אספה (Aspö), נתיב הגישה הימי העיקרי אל העיר. קונגסהולמן שוכן מצידו המזרחי של המצר, וביצורי קבע הוקמו עליו בין 1820 ל-1850. אלה שופרו בשנות ה-70 של המאה ה-19, ומאז שנת 1900 הם נחשבו כנקודה אסטרטגית חשובה. על האי דרוטנינגחר שממערב למצר הוקמה מצודה נוספת בשנים 1680–1700, אך היא הושלמה רק באמצע המאה ה-18. המצודה מוקפת מים כמעט מכל עבריה, והיא מחוברת אל האי במצר יבשה. בין שני איים אלה לעיר עצמה שוכנים שני איים קטנים יותר - גודנאט (Godnatt) וקורהולמן (Kurrholmen) - וגם עליהם הוקמו מצודות עגולות ששימשו במאה ה-19 כקו הגנה שני לעיר. שתי מצודות אלה הן היחידות ששרדו משש מצודות דומות, ומעולם לא היו בשימוש מבצעי.
אתרי העיר > מבנים נוספים

שני מבנים הניצבים על היבשה נכללים בהכרזת העיר כאתר מורשת עולמית. הראשון הוא טחנת המים המלכותית (Kronokvarnen) שנבנתה ב-1721, והאחר הוא ארמון חארבה (Skärva) שנבנה בשנים 1785–1786 ושימש כמעון הקיץ של מפקד הצי באותה עת.
יהודים

קרלסקרונה היא אחת מארבע הערים שבהן הורשו יהודי שוודיה להתיישב בתקופתו של גוסטב השלישי (1772). בעיר בית קברות יהודי ומוזיאון המציג מספר פריטים יהודיים מעבר הקהילה. בשנת 1860 בוטלה ההגבלה על התיישבות יהודים בארבע הערים, ויהודי קרלסקרונה עברו במספר גלים לערים מרכזיות יותר, בעיקר אל מאלמה, מערבית לקרלסקרונה.
בשנת 1995 חולל בית הקברות היהודי בשולי העיר.
ערים תאומות

דנמרק הילרד, דנמרק
נורווגיה הורטן, נורווגיה
פינלנד לוביסה, פינלנד
איסלנד אולספיירדיר, איסלנד
ליטא קלייפדה, ליטא
פולין גדיניה, פולין
גרמניה רוסטוק, גרמניה
רוסיה בלטיסק, רוסיה
קרל ה-11 מורה על הקמת העיר ב-1679
קרלסקרונה ב-1700
מפת מרכז העיר
מפת אזור העיר והאיים סביבה
עידן דהן

עידן אהרון דהן (נולד ב-7 במרץ 2001) הוא כדורגלן ישראלי המשחק כקיצוני במועדון ספורט אשדוד.
קריירה

דהן התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של מ.ס. אשדוד. ב-13 ביוני 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-2 נגד סקציה נס ציונה. ב-28 ביוני הבקיע צמד בניצחון 2-5 נגד מכבי נתניה. עונה לאחר מכן רשם 16 הופעות וכבש שער אחד.
בספטמבר 2021 חתם בהפועל אשדוד מהליגה הלאומית במדיה שיחק שנתיים.
בקיץ 2023 חזר לליגת העל כאשר חתם בהפועל ירושלים.בינואר 2025 הושאל למועדון ספורט אשדוד.
הערות שוליים

↑  הדר יעקבי, ‏עולה ליגה: עידן דהן חתם בהפועל ירושלים, באתר ערוץ הספורט, 26 ביוני 2023
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורט בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אברהם צור

אברהם צור (צנעני) (נולד בשנת 1943), הוא מתאגרף עבר ישראלי. אלוף ישראל בשנות ה-60 וה-70 ו-4 פעמים ברציפות אלוף המכביה (1961, 1965, 1969 ו-1973) במשקל זבוב.
ביוגרפיה

צור צנעני החל להתאמן במועדון האגרוף של בית"ר תל אביב בהדרכתו של אשר ברנבלום בשנת 1960 בהיותו בן 16 וחצי. כבר בשנת 1961 זכה לראשונה בתואר אלוף ישראל ובמדליית זהב במכביה השישית.
בתחרויות האגרוף של המכביה השביעית שנערכו בהיכל יד אליהו בשנת 1965 זכה צנעני במדליית זהב במשקל זבוב.
בתחרויות האגרוף של המכביה התשיעית שנערכו בשנת 1973 זכה צנעני במדליית זהב במשקל זבוב בפעם הרביעית ברציפות.
תארים והישגים

בשנת 1968 סיים צנעני במקום חמישי בתואר ספורטאי השנה בישראל.
הערות שוליים

↑  מתאגרפי בית"ר נטלו 6 מדליות זהב, חרות, 29 באוגוסט 1965
↑  שמואל טל, 6 זהב לישראל באיגרוף, דבר, 13 ביולי 1973
↑  מלמד ספורטאי השנה, דבר, 5 בינואר 1969
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורטאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קפטן אלה

| --- | --- |

 לידה:  16 באוקטובר 1989 (בת 35) קלנסווה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  המכללה האקדמית נתניה  אוניברסיטת רייכמן 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2013
 דרגה:    סגן-אלוף [דרוש מקור]
 תפקידים בשירות
 סגנית ראש תחום תקשורת ערבית בדובר צה"ל
 פעולות ומבצעים
   מבצע צוק איתן  מבצע שומר החומות   מלחמת חרבות ברזל
 עיטורים
   אות מצטיין הנשיא
 
אלה ואויה (בערבית: إيلا واوية, בתעתיק מדויק: אילא ואויה; נולדה ב-16 באוקטובר 1989), הידועה כ"קפטן אלה" (كابتن إيلا), היא קצינה בצה"ל בדרגת רב-סרן, המכהנת, נכון ל-2021, כסגנית ראש תחום תקשורת ערבית בחטיבת דובר צה"ל.
ביוגרפיה

אלה ואויה נולדה בקלנסווה למשפחה מוסלמית. היא התחנכה בבית ספר עתיד, שם סיימה גם את לימודיה התיכוניים. היא בוגרת תואר ראשון בהצטיינות בתקשורת במכללה האקדמית נתניה, ובוגרת תואר שני בהצטיינות בממשל ושיווק פוליטי במרכז הבינתחומי הרצליה.
בשנת 2010 הקימה את מיזם "חיים משותפים" – קבוצה שמפגישה בין ערבים ויהודים על מנת ליצור הבנה בין-תרבותית ודו-קיום.
עוד לפני שירותה הצבאי עסקה בתחום התקשורת והייתה שדרנית ברדיו קול נתניה (השייך למכללה הארצית נתניה) למשך שנתיים, בתוכנית "בלערבי אחלה". היא שימשה כיזמת ומפיקת הקמפיין "סליחה, לא גלשנו קצת?", שמטרתו לעורר מודעות לסכנות ברשת, וזכתה במלגת בנק הפועלים.
הייתה פעילה ברשתות החברתיות לעולם הערבי (זוכה לחשיפה בפייסבוק, בטיקטוק ובאינסטגרם), לצד התקשורת המסורתית והחדשותית.
ביוגרפיה > שירות צבאי

היא התנדבה לשנת שירות לאומי בבית חולים מאיר בכפר סבא בשנת 2011. לאחר מכן, בשנת 2013, התנדבה לשירות בצה"ל, כחיילת הראשונה בצה"ל מאזור "המשולש". לאור רגישות העניין, היא הסתירה את שירותה בצה"ל מבני משפחתה ומהסובבים אותה.
היא סיימה את הטירונות כחיילת למופת פלוגתית והחלה את שירותה כמש"קית ניו-מדיה בחטיבת דובר צה"ל תחת אל״מ אביחי אדרעי. במהלך שירותה השתתפה במבצעים רבים, בהם "צוק איתן", אינתיפאדת היחידים, "חגורה שחורה", "מגן צפוני", "שובו אחים" ומלחמת חרבות ברזל.
היא החלה את קורס הקצינים בבה"ד 1 ב-2015, ובמהלכו קיבלה את אות מצטיין הנשיא. לאחר קבלת דרגות הקצונה, חזרה למדור ערבית בחטיבת דובר צה"ל, בו החלה את תפקידה כסגן ראש מדור תקשורת ערבית. ב-2018 קיבלה את אות מצטיין ראש אגף המבצעים, אלוף אהרון חליוה. בסוף 2019 הפכה את שירותה הצבאי לפומבי, והחלה ליצור את "קפטן אלה" – סדרת סרטוני הסברה על ישראל ועל צה"ל לחברה הערבית.
הערות שוליים

1 2  אוהד חמו, ‏אני ערבייה, מוסלמית, ובחרתי להיות קצינה בצה"ל, באתר ‏מאקו‏, 27 במרץ 2021
↑  סרטון מסדרת הסרטונים "קפטן אלה" בנושא התנדבות ערבים לצה"ל, באתר פייסבוק, ‏25 בדצמבר 2019 (בערבית)
↑  סרטון מסדרת הסרטונים "קפטן אלה" בנושא יום השואה והגבורה, באתר פייסבוק, ‏20 באפריל 2020 (בערבית)
דניאלה מונה

| --- | --- |

דניאלה מונה בהופעה חיה של "ויקטוריוס"
 לידה:  1 במרץ 1989 (בת 36) סנטה מוניקה, קליפורניה ארצות הברית
 שם לידה:  דניאלה מונה זוביק
 סוגה מועדפת:  מוזיקת פופ, דאנס, דאנס-פופ 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1997
 בן זוג:  אנדרו גרדנר (2010-הווה)
 http://daniellamonet.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
דניאלה מונה זוביק (באנגלית: Daniella Monet Zuvic; נולדה ב-1 במרץ 1989) היא שחקנית, רקדנית וזמרת אמריקאית. היא ידועה בעיקר בשל תפקידה כטרינה וגה בסדרת הטלוויזיה "ויקטוריוס" בניקלודיאון.
ביוגרפיה

מונה נולדה בסנטה מוניקה, קליפורניה שבארצות הברית. בילדותה השתתפה בפרסומות בטלוויזיה.
קריירה

בשנת 2001, בגיל 12, החלה לשיר לרקוד ולשחק במחזות והצגות בתיאטרון בלוס אנג'לס, היות שאמה הייתה מנהלת התיאטרון. 3 שנים לאחר מכן שיחקה בתפקיד אורח בסדרה "8 כללים פשוטים" בערוץ ניקלודיאון.
בין השנים 2010–2013 כיכבה מונה בסדרה הקומית של ניקלודיאון "ויקטוריוס" בתפקיד טרינה וגה, אחותה הגדולה של טורי וגה (ויקטוריה ג'סטיס) וסטודנטית בבית הספר לאומנויות הוליווד, אך אין לה כישרון באמת והיא מתוארת כ"מוזרה" ו"מעצבנת". היא גם החליפה את ג'נט מקארדי בתפקיד הדמות ברת'ה בסרטי ניקלודיאון "Fred 2: Night of the Living Fred" ו-"פרד 3:מחנה פרד".
בשנת 2011 גילמה את טוטי בסדרת הסרטים המקוריים של ניקלודיאון "קסם של הורים – הסרט: טימי טרנר, תתבגר!" (2011), "קסם של הורים - הסרט: חג המולד" (2012) ו"קסם של חופשה" (2014), אשר מבוססים על סדרת הטלוויזיה "קסם של הורים".
בשנת 2012 שיחקה בסדרה "סופר נינג'ה" את קלריסה בתפקיד אורח.
בשנת 2016 גילמה את סאם משך 10 פרקים בקומדיית מצבים "בייבי דאדי" ברשת ABC Family.
חיים אישיים

בדצמבר 2017 התארסה מונה לאנדרו גרדנר לאחר שש שנות זוגיות. ב-29 בספטמבר 2019 פרסמה מונה על לידת בנם הבכור, ג'יו ג'יימס. בפברואר 2021 נולדה להם בתם.
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | פסיפיק בלו | קורי הצעירה | פרק: "Avenging Angel" |
| 2003 | חלומות אמריקאיים | ג'ויס פיצ'סימונס | 3 פרקים |
| 2003 | עדיין עומד | בת'אני | פרק: "Still Negotiating" |
| 2004-2003 | 8 כללים פשוטים (אנ') | מיסי קליינפלד | 4 פרקים |
| 2004 | המופע של ברני מק | קארן | פרק: "Go Bernie, It's Your Birthday" |
| 2005-2004 | תשתקו ותקשיבו | מייגן קליינמן | תפקיד ראשי; 22 פרקים |
| 2007-2006 | זואי 101 | רבקה מרטין | 3 פרקים |
| 2008 | היועצת | מרדית' ריטר | פרק: "The List" |
| 2008 | החיים היפים של זאק וקודי | קלריסה | פרק: "Benchwarmers" |
| 2009 | טרה | פייג' | פרק: "Aftermath" |
| 2012-2009 | מועדון ווינX | מיצי | דיבוב; 6 פרקים |
| 2011-2010 | iCarly | נערה פופולרית / טרינה וגה | 2 פרקים |
| 2013-2010 | ויקטוריוס | טרינה וגה | תפקיד ראשי; 56 פרקים |
| 2011 | סופר נינג'ה | קלריסה | פרק: "Morningstar Academy" |
| 2011 | קסם של הורים – הסרט: טימי טרנר, תתבגר! | טוטי | סרט מקורי של ניקלודיאון |
| 2011 | Fred 2: Night of the Living Fred | ברת'ה | סרט מקורי של ניקלודיאון |
| 2012 | פרד 3: מחנה פרד | ברת'ה | סרט מקורי של ניקלודיאון |
| 2012 | קסם של הורים - הסרט: חג המולד | טוטי | סרט מקורי של ניקלודיאון |
| 2012 | המופע של פרד | ברת'ה | 6 פרקים |
| 2013 | מליסה וג'ואי | אשלי | פרק: "Family Feud" |
| 2015-2013 | AwesomenessTV | מנחה | תוכנית מערכונים; 2 עונות |
| 2014 | טורבו: צוות פגז | נסיכה | דיבוב; פרק: "Chet vs. Dr. Disorder/Damselfly in Distress" |
| 2014 | תראו את אבא | טרייס מק'פי | 2 פרקים |
| 2014 | קסם של חופשה | טוטי | סרט מקורי של ניקלודיאון |
| 2015 | ניקי, ריקי, דיקי ודון | עצמה | פרק: "Go Hollywood" |
| 2015 | When Duty Calls | אלי סקופיק | סרט טלוויזיה |
| 2017-2016 | בייבי דאדי | סאם | 10 פרקים |
| 2018-2016 | ריצת גן עדן | מנחה | תוכנית מציאות; 3 עונות |
| 2019 | בני דודים לחיים | דניס | 2 פרקים |
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | סימון אמר | שרה |  |
| 2007 | ננסי דרו | אינגה ויינשטיין |  |
| 2007 | תחטפי את ליבי | גאבי אן דייוויס |  |
| 2010 | Follow Your Heart | אנג'י הצעירה |  |
| 2010 | הבועט | לייסי מת'יו |  |
| 2014 | Rachel's Return | דניאלה |  |
| 2020 | Aloha Surf Hotel" | בייבי-מונר |  |
| TBA | Six Feet Apart |  |  |
הלראו

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  דרזדן 
 תאריך ייסוד:  1909 
 שטח:  10.69 קמ"ר 
 קואורדינטות:  51°06′50″N 13°45′11″E﻿ / ﻿51.113888888889°N 13.753055555556°E﻿ / 51.113888888889; 13.753055555556
  (למפת גרמניה מוגדלת) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניהלראו(למפת גרמניה רגילה) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניהלראו
 
הלראו (בגרמנית: Hellerau) אחד מרובעי העיר דרזדן, גרמניה ועיר גנים הראשונה שנבנתה בגרמניה. אוכלוסיית הרובע (נכון ל-2006) עומדת על 6,275 תושבים, ושטחו 10.69 קמ"ר.
היסטוריה

בהתבסס על רעיונותיו של אבנעזר הווארד, איש העסקים קרל-שמידט הלראו ייסד את העיירה בשנת 1909 לא הרחק מדרזדן. מספר רב של אדריכלים השתתפו בתכנון ובניית העיירה, ביניהם: ריכרד רימרשמיד, היינריך טסנוב, הרמן מוטסיוס, ויליאם קרייס וברונו פאול.
העיירה משכה אליה אינטלקטואלים ואנשי רוח מכל רחבי אירופה, ביניהם אמיל ז'אק-דאלקרוז ממציא הריתמיקה, הצייר סשה שניידר ועוד. בשנת 1921 המחנך א.ס. ניל הקים בעיירה את בית הספר הפתוח הראשון בעולם - סאמרהיל.
עם עליית השלטון הנאצי בגרמניה, הקהילה האינטלקטואלית והפלורליסטית שהתקיימה בעיירה התפזרה. בשנת 1950, עם גדילתה של העיר דרזדן, הפכה העיירה לאחד מרובעי העיר.
מעגלים

ערך זה עוסק ביישוב קהילתי דתי בצפון-מערב הנגב. אם התכוונתם לתנועה חינוכית ישראלית, ראו .
| --- | --- |
בית משנות החמישים במעגלים. צולם בשנת 2004
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: שדות נגב
גובה ממוצע: ‎127 מטר
תאריך ייסוד: 1958
סוג יישוב: יישוב 2,000‏–4,999 תושבים
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף יולי 2024 (אומדן)
  - אוכלוסייה: 2,012 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-35.8% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת מערב הנגב מוגדלת) מעגלים(למפת מערב הנגב רגילה) מעגלים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מעגלים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מעגלים31°23′48″N 34°35′55″E﻿ / ﻿31.3967487359275°N 34.5986081430519°E﻿ / 31.3967487359275; 34.5986081430519  heמפת היישובים של מועצה אזורית שדות נגב באדום - מעגלים בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

מַעְגָּלִים הוא יישוב קהילתי דתי בנגב הצפוני מערבי, מדרום לנתיבות, המהווה חלק ממועצה אזורית שדות נגב והמשתייך לארגון יישובי הפועל המזרחי. מקור שם היישוב הוא בספר תהילים ”עִטַּרְתָּ שְׁנַת טוֹבָתֶךָ וּמַעְגָּלֶיךָ יִרְעֲפוּן דָּשֶׁן”.
מעגלים הוא היישוב הגדול ביותר בתחומי המועצה אזורית שדות נגב. היישוב ניצב בלב יישובי ה"שרשרות" – שרשרת, גבעולים, מלילות ושיבולים ומספק להם שירותים כגון מכולת ומרפאה.
היסטוריית היישוב

היישוב הוקם בשנת 1958. המרכז הכפרי מעגלים הוקם סביב בית הספר היסודי האזורי, נמנה עם ראשוני מושבי העולים אשר הוקמו על ידי איגוד המושבים בנגב המערבי[דרושה הבהרה]. העולים שהגיעו ליישוב עלו לארץ מתוניסיה ומאזורי הגבול איראן–עיראק–כורדיסטן, בשנת 1987 קיבל מעגלים מעמד של יישוב קהילתי. בשנות ה-90 יזם ראש המועצה האזורית עזתה (הנקראת היום שדות נגב), מר שמעון כלפה, הרחבה גדולה של היישוב. במסגרת זו, הוקמו כמה שכונות בנה ביתך שרוב תושביהן הם זוגות צעירים מהמושבים באזור וכן מעיירות פיתוח סמוכות, בעיקר מנתיבות השכנה. 
בנוסף לכך, בשלהי שנות ה-90 יזם ראש המועצה האזורית שמעון כלפה את הקמתם של כמה מבני ציבור, ביניהם בית כנסת גדול ומועדון לשירות הקהילה.
מידע כללי על היישוב

במעגלים מעל ל־500 משפחות. ביישוב 30 יחידות משק ו־420 יחידות דיור. ביישוב יש מרכז מסחרי, וכן בית ספר יסודי ממלכתי-דתי. בנוסף ישנו בית עם המשמש לאירועים וכנסים.
ביישוב מתקיימת פעילות תורנית ענפה בראשות הרב משה אלקבץ המשמש כרב היישוב.
ובית חב״ד המרכזי לתושבי צפון הנגב בראשות השליח הרב ליאור מלכא המקיימים פעילות במשך כל השנה ובפרט לקראת החגים ומועדי ישראל לכלל תושבי היישוב.
בכלל זה פועלים ביישוב בית כנסת מרכזי ובית כנסת "אחדות ישראל" שבשכונת הגבעה ומאז תקופת הקורונה נפתחו שני בתי כנסת נוספים בשכונת הפרפר, בנוסף קיים כולל יומי לכלל התושבים, וכוללים נוספים יומיים לאברכים.
בנוסף ביישוב קיימים מגרשי ספורט-כדורגל וכדורסל כמו כן קיימים סניף בני עקיבא.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  מספר שלילי משמעו הקטנת האוכלוסייה
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ספר תהלים, פרק ס"ה, פסוק י"ב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588265005171
שיווי משקל תרמודינמי

שיווי משקל תרמודינמי הוא מצב של מערכות תרמודינמיות מאקרוסקופיות אותו מאפיינים ההיבטים הבאים:
בין המערכת לסביבה החיצונית ובתוך המערכת לא פועלים כוחות או מוֹמֶנְטֵי כוח שאינם מאוזנים. כלומר, סכום הכוחות על המערכת הוא 0.
במערכת אין שינוי ספונטני של המבנה הפנימי כמו תגובה כימית או מעבר חומר בתוך המערכת.
אין מעבר חום בין המערכת לסביבתה או בין חלקי המערכת. מכאן נובע כי טמפרטורת המערכת קבועה, אחידה ושווה לטמפרטורת הסביבה.
מערכות מיקרוסקופיות החוות שינויים מהסביבה החיצונית לעיתים מושפעות משינויים אלו באופן מתמשך. לאורך זמן, כאשר אין שינוי בסביבה החיצונית, השפעתם של השינויים הללו מתפוגגת והמערכת נוטה להגיע למצב פשוט ובלתי תלוי בהיסטוריה שחוותה. מצב זה מוגדר כמצב שיווי המשקל התרמודינמי של המערכת. כלומר, על פי הגדרה, מצב שיווי המשקל התרמודינמי של המערכת בלתי תלוי בזמן. במצב זה, המערכת נמצאת בשיווי משקל תרמי, מכני וכימי.
תחת תנאים קבועים, המערכת התרמודינמית שואפת להגיע למצב שיווי המשקל שלה. כאשר המערכת מגיעה למצב זה, היא נוטה להישאר במצב זה מבחינה מאקרוסקופית. במקרה של שינוי בתנאים החיצוניים המשפיעים על המערכת, מצב שיווי המשקל של המערכת יכול להשתנות גם מבחינה מאקרוסקופית.
שיווי משקל תרמודינמי מתאר את המצב המאקרוסקופי של המערכת, ומצבים מיקרוסקופיים רבים יכולים להוביל למצב זה. מבחינה מאקרוסקופית מצב המערכת קבוע, והדבר מתבטא בכך שהגדלים התרמודינמיים המאפיינים את המערכת קבועים.