stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מועבט (אלבום)
הערות שוליים

1 2  מועבט, באתר Genius (באנגלית)
↑  "מועבט": אלבומה החדש של עדן בן זקן, באתר israel-la
↑  צהריים טובים 🙏 אני מתרגשת להציג בפניכם את העטיפה של האלבום ה-5 שלי שייצא ב-5.5, באתר instagram
↑  זמרת העשור של ישראל עדן בן זקן עם אלבום חמישי !, באתר instagram
↑  חמסה עליה: עדן בן זקן משחררת אלבום חדש, באתר ‏מאקו‏, 5 במאי 2021
↑  האזינו: שלושה שירים חדשים של עדן בן זקן, באתר israelhayom
↑  לא נחה לרגע: עדן בן זקן מוציאה אלבום חדש - חמישי במספר, באתר וואלה, 5 במאי 2021
↑   מועבט, ברשת החברתית אינסטגרם
↑  קצבי, מרגש וקליט: עדן בן זקן משחררת את אלבומה החמישי, באתר frogi
↑  גיל לוסטיג, ‏גן עדן, באתר ‏מאקו‏, 6 במאי 2021
↑   Idan Raichel & Eden Ben Zaken - Mitga'aga'at Ot'cha | עידן רייכל ועדן בן זקן - מתגעגעת אותך, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 2:14)
↑   Eden Ben Zaken & Itay Galo - Moabet | עדן בן זקן ואיתי גלו - מועבט, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 4:11)
↑   עדן בן זקן - כשתבוא, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 2:53)
↑  עדן בן זקן מועבט (באנגלית בריטית), נבדק ב-2021-05-06
↑  עדן בן זקן מועבט (באנגלית בריטית), נבדק ב-2021-05-06
| עדן בן זקן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | מלכת השושנים • תאמין לי • לזאת שניצחה • חיים שלי • מועבט • עם או בלי לאהוב • 7 • דם שלי |  |
| אלבומים אחרים | Live קיסריה 2022 • הרמיקסים • מופע העשור (Live) • תדע שאני פה |  |
| ערכים קשורים | NMC • ארומה מיוזיק • "אקס פקטור ישראל" |  |
| עדן בן זקן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מלכת השושנים | "מנגינה" • "מלכת השושנים" • "שיכורים מאהבה" • "פיסה מזכרוני" • "אלבינה" |  |
| תאמין לי | "תאמין לי" • "כל העיר שלנו" • "תזיזו" • "אף אחד" • "אין לי אותך" • "הייתי חוזרת" |  |
| לזאת שניצחה | "לזאת שניצחה" • "רציתי" • "כולם באילת" • "צועקת" |  |
| חיים שלי | "תל אביב בלילה" • "בא לי לחבק אותך" • "חיים שלי" • "מקסיקו" • "מילה של גבר" • "יאסו" • "תגיד לי Je t'aime" • "חצי מדינה" • "תרקדו" |  |
| מועבט | "אגרוף" • "כשתבוא" • "קוקוריקו" • "אהבה של אמא (חיים שלי)" • "אנא מג'נונה" • "חיים מאושרים" • "מתגעגעת אותך" • "הגענו הבנות" • "מועבט" • "ברחובות של תל אביב" • "איך אתה הולך" |  |
| עם או בלי לאהוב | "עם או בלי לאהוב" • "סירי" • "מה איתי" • "ניסיתי" • "אלף כוכבים" • "עשית לי טוב" • "WTF" • "הבת שלך" • "שוב תגיד לי בואי" • "דינרו" • "פילטרים יפים" • "כמה שנים" • "מה קרה?" • "ממתק" • "בסוף כל יום" |  |
| 7 | "חמסה" • "משחק קלפים" • "ילדת רחוב" • "עמנואלה" • "כינורות" • "ראשון בבוקר" • "להיות שלך" • "ריגוש זמני" • "מילה טובה" |  |
| דם שלי | "דם שלי" • "היית אחותי" • "תמיד נשאר אני" • "חיפשתי אותו בנרות" |  |
| סינגלים אחרים | "הללויה" • "Fresh" • "שונה מהנוף" • "Bonsoir" • "הזמן שלנו" • "והיא שעמדה" • יש בי אהבה" • "קטן עלינו" • "מקלט בטוח" • "תהמר עליי" • "מי אני בלעדיך" • "מלאכים" • "100 קילומטר" • "מסיבת הרווקות" • "נשבעת אמונים" • "עוד טיפה" • "אדם אדם" |  |
| השתתפות בסינגלים | "מקסיקאנה" • "Godmother" |  |
| שירים אחרים | "הפשע המושלם" • "אולי תִּפָּתַח הדלת" |  |
דלעת הספגטי

| דלעת הספגטי |
| --- | --- |
 דלעת הספגטי
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: דלועאים
משפחה:: דלועיים
סוג:: דלעת
מין:: Cucurbita pepo
תת־מין:: דלעת הספגטי
שם מדעי
 Cucurbita pepo var. fastigata
דְּלַעַת הספגטי (שם מדעי: Cucurbita pepo var. fastigata) היא צמח מזן תרבותי Vegetable marrow השייך למין Cucurbita pepo במשפחת הדלועיים, בעל פרחים צהובים ופירות בעלי צבע צהבהב-כתום, כשבמרכזם גרעינים גדולים.

כאשר אינו מבושל, פנים הפרי הוא קשה ודומה לדלעת. לאחר הבישול פנים הפרי הופך רך ומקבל מרקם חוטי המזכיר ספגטי ומכאן שמו.
גידול והכנה

קל למדי לגדל את דלעת הספגטי שכן היא ניתנת לגידול הן באדנית והן בגינה. דלעת הספגטי היא צמח חד-ביתי (פרחים ניקביים וזכריים על אותו הצמח) כשלפרח הזכרי גבעולים ארוכים היוצאים מעלה מבסיס הפרח, בעוד שלפרח הנקבי גבעולים קצרים יותר וגידול עגלגל תחת עלי הכותרת שבסופו של דבר הופך להיות הפרי עצמו.
דלעת הספגטי משמשת למאכל לרוב בצורתה האפויה. לעיתים היא מוגשת כשהיא מחוממת במיקרוגל, מבושלת במים, או מבושלת באידוי. גם גרעיניה של דלעת הספגטי משמשים למאכל לאחר קלייתם.
ערך תזונתי

דלעת הספגטי מהווה מקור עשיר לחומצה פולית ובטא-קרוטן, כמו גם לויטמינים A, B, C ו-E, סידן, מגנזיום, מנגן, ברזל, זרחן, אשלגן ואבץ. בנוסף לכך הערך הקלורי שלה נמוך: כ-42 קלוריות ל-155 גרם פרי.
מנחם בשבת תרבות

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 שפת המקור:  עברית 
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת הקיבוץ המאוחד 
 תאריך הוצאה:  2016
 מספר עמודים:  158 
 
מנחם בשבת תרבות הוא ספר שיצא לאור בשנת 2016 בהוצאת הקיבוץ המאוחד. הוא מוצג כחיבור של הדמות הבדויה "מנחם המשעמם".
רקע

הספר "מנחם בשבת תרבות" נכתב על ידי מנחם המשעמם, החתום ככותב הספר. דמות בדויה זו הופיעה לראשונה כפרופיל בפייסבוק בשנת 2014, ולאחר מכן הפך לדף פייסבוק פעיל. בדף זה כותב מנחם סטטוסים קצרים אודות נושאים מחייו, שהם משעממים ובנאליים וכתובים ללא פואנטה. מנחם נוהג לשתף את הקוראים בחוויות מן עבודתו במשרד ובאינטראקציה עם עמיתיו למשרד: איציק, ירדנה מנהלת החשבונות וצפריר היועץ הארגוני. תחום העיסוק במשרד לא הוזכר על ידו מעולם. מנחם גם נוהג לשתף מחוויותיו המשמימות במפגשיו עם בן דודו מאיר ואשתו מלכה. 

בשנת 2016 יצא לאור הספר "מנחם בשבת תרבות".
עלילה

בספר זה כותב מנחם אודותיו בגוף ראשון ומספר על חייו. יום אחד באופן מפתיע הוזמן מנחם להשתתף באירוע שבת תרבות שהתקיים בעירו רמת גן. מנחם שהיה רגיל לבקר באירועים אלה כאורח בקהל, הוזמן להופיע בשבת התרבות כבעלים של דף הפייסבוק 'מנחם המשעמם' חלקו הגדול של הספר מוקדש להכנות לאירוע ולחוויות ממנו. יתר הספר הם סיפורים ואנקדוטות על חייו הכתובים במשפטים רצופים על נושאים שלכאורה חסרי משמעות.
ביקורת

הספר הוא אחד הראשונים המשלבים את הוויית הרשת החברתית בספרות העברית.
הערות שוליים

↑  יאיר מור, ‏לפרופיל הישראלי הכי משעמם בפייסבוק יש אלפי מעריצים, באתר ‏מאקו‏, 22 במאי 2014
↑  נועה שקרג'י, השעמום כדרך חיים: על מנחם בשבת תרבות / מנחם המשעמם, באתר הוצאה עצמית, 1 באפריל 2016; יוני ליבנה, בן תשפוכת השטן, באתר ידיעות אחרונות, 11 באפריל 2016
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מנחם בשבת תרבות".
מגפת הקורונה בשטחי הרשות הפלסטינית

| --- | --- |

סלפית, מרץ 2020
 תקופת המגפה:  מרץ 2020 – 27 במאי 2021 (כשנה)
 במדינות או באזורים:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 פתוגן:  נגיף ה-SARS-CoV-2
 מקרי מוות:  5,404‏
 מקרי הדבקה:  621,008‏   • 159 מהם חולים פעילים     • 17 מתוכם במצב קשה
 הבריאו:  615,445‏ רענון נתונים
מגפת הקורונה (הנגיף ה-SARS-CoV-2, הגורם למחלת נגיף קורונה 2019 (COVID-19)) החלה בדצמבר 2019 בעיר ווהאן, שבמחוז חוביי בסין, ומשם התפשטה למדינות נוספות. בתחומי הרשות הפלסטינית התגלו חולים במחלה החל ממרץ 2020.
רקע

ב-5 במרץ התגלו כמה מקרים במלון בבית לחם, שבו שהתה קבוצת צליינים מיוון שהיו נשאי הנגיף, בעקבות כך הורה שר הביטחון הישראלי דאז נפתלי בנט להטיל סגר על העיר.
התפשטות המגפה > ברשות

ב-9 במרץ אומתו 20 חולים ודווחו 2,000 מבודדים. ישראל העבירה כ-250 ערכות בדיקה לרשות הפלסטינית, ותיאמה הדרכות לצוותים הרפואיים.
עובדים פלסטינים העובדים בשטח ישראל צפויים להידרש לשהות בישראל לאורך מספר שבועות, או להישאר בשטחי הרשות הפלסטינית.ב-25 במרץ דיווחה הרשות על 66 חולים (2 מהם ברצועת עזה) וכן על מותה של אישה בת 64 מכפר בידו בבית החולים ברמאללה.ב-29 במרץ דווחו 8 מקרים בכפר קטנה ומקרה נוסף בנפת חברון.
באפריל, הלווה משרד האוצר הישראלי סכום של כחצי מיליארד שקלים לרשות הפלסטינית לצורך התמודדות עם נגיף הקורונה. כמו כן, אלפי ערכות לזיהוי נגיף הקורונה הועברו לרשות הפלסטינית.
במאי, פועלים פלסטינים חזרו לעבוד בישראל. הפועלים לנו בישראל והיא סיפקה להם אמצעי מיגון.
ב-19 ביוני, הוכרז גל שני: אובחנו יותר מ-100 חולי קורונה בשלושה ימים. מוקד ההתפרצות המשמעותי נרשם במחוז חברון. מושל חברון השיב את ההגבלות על המחוז. ברצועת עזה נותר מצב יציב ולא חל שינוי במספר הנדבקים. אם אכן מדובר בתחילתו של גל שני, הרשות הפלסטינית נכנסה אליו כשהתיאום האזרחי בינה ובין ישראל הופסק עקב הכוונה לספח שטחים על רקע תוכנית המאה. ביולי הרשות ביקשה להקים מחסומי קורונה בשטחי C ו-B. מוחמד אשתייה, ראש הממשלה הפלסטיני, הודיע שהוא יפנה לארגוני האו"ם הפועלים בשטחים לסייע בהקמת מחסומים ובפיקוח עליהם. כמות הנדבקים במחלה הייתה גדולה בהרבה מבגל הראשון, ורוב המתים ממנה ב-24 באוגוסט היו 132 מתים, 130 מתוכם מתו המהלך הגל השני.
התפשטות המגפה > ברצועת עזה

ב-22 במרץ דווח על שני נשאים ראשונים ברצועת עזה, שני האנשים ששבו מפקיסטן, הועברו למתקן בידוד ואובחנו מיד כשחצו את הגבול במעבר רפיח.
ב-22 במרץ העביר ארגון הבריאות העולמי לרצועת עזה דרך מעבר ארז עשרות בדיקות מעבדה לגילוי קורונה וכן אמצעי מיגון לצוותים הרפואיים.
ב-23 במרץ הודיעה קטר כי תשלח סיוע של 150 מיליון דולר במהלך תקופה של שישה חודשים לתמיכה בתוכניות ההומניטריות של האו"ם ובמאמצים לסייע במאבק בקורונה.
ב-26 במרץ דווח כי 7 נדבקים חדשים אובחנו ברצועת עזה. לפי משרד הבריאות הפלסטיני, הנדבקים שאובחנו הם אנשי ביטחון ששהו סמוך לחדרי בידוד בסמוך למעבר רפיח.
| מגפת הקורונה נכון ל-4 בינואר 2023‏> נפות יהודה ושומרון ורצועת עזה.טריטוריה / נפה | מגפת הקורונה נכון ל-4 בינואר 2023‏> מקרי הדבקה.621,008 | מגפת הקורונה נכון ל-4 בינואר 2023‏> מקרי מוות.5,404 | מגפת הקורונה נכון ל-4 בינואר 2023‏> הבריאו.615,445 | מגפת הקורונה נכון ל-4 בינואר 2023‏> . |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| רצועת עזה | 272,332 | 2,004 | 270,320 |  |
| חברון | 63,805 | 727 | 63,072 |  |
| שכם | 63,503 | 650 | 62,840 |  |
| רמאללה ואל-בירה | 61,937 | 364 | 61,541 |  |
| ג'נין | 35,091 | 408 | 34,665 |  |
| טולכרם | 32,301 | 359 | 31,932 |  |
| בית לחם | 30,856 | 309 | 30,508 |  |
| אל-קודס | 15,841 | 105 | 15,732 |  |
| קלקיליה | 15,177 | 210 | 14,964 |  |
| סלפית | 12,458 | 109 | 12,348 |  |
| טובאס | 9,166 | 94 | 9,068 |  |
| יריחו | 8,541 | 65 | 8,455 |  |
בסוף מאי, חמאס הורה, בפעם הראשונה מאז מרץ, על פתיחה מחודשת של המסגדים ברצועת עזה לתפילות יום שישי לכבוד עיד אל-פיטר. המתפללים נדרשו להקפיד על חיטוי ידיים בכניסה, להביא שטיחי תפילה אישיים, לחבוש מסכות ולשמור על מרחק. למחרת דווח על מקרה מוות ראשון מהקורונה ברצועה - אשה ממצרים.
בסוף יוני דווח משרד הבריאות של חמאס על 15 חולים מאומתים ברצועת עזה, כמו כן פורסמו הנחיות לגבי ביטול מחנות הקיץ של תלמידי הרצועה, סגירת השווקים והמשך צמצום פעילות מעברי הגבול במעבר ארז וברפיח. בסוף אוגוסט, בפעם הראשונה מאז פרוץ תחילת המגפה, התגלו חולים בעומק הרצועה ומחוץ למרכזי הבידוד שהקים חמאס. עד אז, אובחנו בעת כניסתם לרצועה ובודדו במתקנים נפרדים המרוחקים משאר האוכלוסייה. בתוך כשבוע גדל מספר החולים הפעילים ברצועה פי שמונה - רובם מחוץ למתקני הבידוד.
במרץ 2021 התמודדו בעזה ובגדה עם גל תחלואה נוסף. באפריל החלה התמתנות לאחר סגר. במהלך מבצע שומר החומות נסגרה מעבדת הקורונה ברצועה.
חתיתולוג

חִתיתולוג (באנגלית: Hittitologist) הוא ארכאולוג, היסטוריון, בלשן או היסטוריון של האמנות המתמחה בהיסטוריה של החִתים, בשפה החתית ובאימפריה החתית.
כמו כן, החתיתולוג מתעמק בהיסטוריה ובתרבות החתית באנטוליה באלף הראשון והשני לפנה"ס, ובממלכה החתית החדשה בסוריה-אנטוליה.
חתיתולוגים ידועים (רשימה חלקית)

איתמר זינגר
אלברכט גצה
יורם כהן
אמיר גילן
בדז'יך הרוזני
טרבור ברייס (אנ')
גארי בקמן (אנ')
אוליבר גורני (אנ')
ג'ארד מילר
קרייג מלצ'רט (אנ')
האנס גוסטב גוטרבוק (אנ')
אלווין קלוחורסט (אנ')
אדגר סטרוטבנט (אנ')
בולוס שקור
מחלקת מעוף

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:  צה"ל צה"ל
 סוג:  יחידה טכנולוגית למערכות ופרויקטי תקשוב
 בסיס האם:  מחנה ידין (צריפין)
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  ינואר 2006 – הווה (כ־19 שנים)
 מקים היחידה:  ד"ר אמיר עוזיאל
 פיקוד
 יחידת אם:  לוטם
 דרגת המפקד:    אלוף-משנה
 מפקדים:  רשימה בהמשך
מעוף (תוכניות ומערכות תקשוב) היא יחידה בלוטם של אגף התקשוב וההגנה בסייבר בצה"ל. היחידה אמונה על בניין הכוח התקשובי של מערכות מרכזיות לאגף התקשוב ולכלל זרועות צה"ל. בראש היחידה עומדת כיום אל"ם אווה שולמן חנגה.
בנין מחלקת מעוף בצריפין
רקע היסטורי

במסגרת הקמת אגף התקשוב במרץ 2003, הוקמה יחידת לוט"ם - היחידה הטכנולוגית לתקשוב מבצעי (היחידה כונתה בתחילה - "היחידה לתקשוב וטכנולוגיות מידע").
לאור זאת בוצעו שינויים ארגוניים הכוללים את הקמת מחלקת מערכות תקשוב על בסיס המחלקה הטכנית במקשר"ר.
בהמשך, בתחילת שנת 2006, הועברו גופים טכנולוגיים בעלי אוריינטציה יבשתית מובהקת מיחידת לוט"ם לזרוע היבשה, כנגזרת מהגדרת כיווני הפעולה החדשים של התקשוב בצה"ל.
לאור זאת מחלקת מערכות תקשוב אורגנה מחדש ופוצלה לשתי מחלקות:
יחידת מעוף שביחידת לוט"ם באגף התקשוב וההגנה בסייבר (נקראה בתחילה מעו"ף - מערכות ופרויקטים).
מחלקת מערכות התקשוב בחטיבה הטכנולוגית של זרוע היבשה (נקראת היום - מחלקת לי"ד).
בשנת 2013, לאחר שינוי ארגוני נוסף באגף התקשוב, הועברו ליחידת מעוף תוכנית התקשוב לעורף ותוכנית הקישוריות הטקטית.
תחומי עיסוק

יחידת מעוף אחראית על מחקר, פיתוח והנדסת מערכת בראייה רב זרועית בתחומים הבאים:
מערכות לאגירת והפצת חוזי בטכנולוגיות Web מתקדמות
מערכות תקשורת אלחוטיות רחבות סרט וחסינות
מערכות תקשורת סלולרית ליישומים מבצעיים
רשתות תקשורת נייחות כלל צה"ליות (רשתות טרנספורט, רשתות IP אדומות ושחורות, רשתות לחיבור סנסורים למערכות ההתרעה)
תקשורת לוויינית (טרמינלים לווייניים, תחנות קרקע, תכן לווייני תקשורת, מערכות לניהול משאבי לוויין)
מערכות ל"א
מערכות לניהול, ניטור, איכון ולוחמה בספקטרום האלקטרומגנטי
מערכות תומכות תהליכי אוסף-תוקף
מערכות לשליטה ברדיו - ROIP
מערכות התרעה ושו"ב לעורף
מערכות תקשורת עוצמה גבוהה בתחום ה-HF
מערכות ניהול, ניטור ובקרה של מערכות תקשורת
מערכות לקישוריות טקטית עבור שת"פ רב-זרועי
תוכנית Mobility - הנגשת יישומים מבצעיים על טאבלטים
בנוסף לניהול פרויקטים ותוכניות, היחידה מובילה הכשרות הנדסיות כלל צה"ליות בתחום התקשורת האלחוטית והתקשורת הלוויינית.
ראש היחידה מהווה בנוסף רפרנט לתחום ההנדסה באגף התקשוב ואחראי על פיתוח המהנדסים בכלל מחלקות ויחידות אגף התקשוב וההגנה בסייבר.
אופי השירות והמשרתים

ביחידה משרתים מהנדסי תוכנה, תוכניתנים בוגרי קורס תכנות, בוגרי מדעי המחשב (רובם בוגרי מסלול העתודה האקדמאית), מהנדסי מחשבים, מהנדסי חשמל, הנדסאים מתחומי האלקטרוניקה והמחשבים, טכנאים ואזרחים עובדי צה"ל.
רוב משרתי היחידה הם קציני וחיילי חיל הקשר והתקשוב. עם זאת, מעצם היותה יחידה רב-זרועית, חלק מהמשרתים שייכים לזרועות השונים - חה"א, חה"י, חמ"ן.
אנשי היחידה עוסקים בהובלה של פרויקטים בטכנולוגיות מתקדמות בתעשייה לצד פיתוח פנימי.
הפרויקטים המובלים ביחידה מכילים תחומים מקצועיים רבים ולפיכך משרתי היחידה נדרשים לידע מקצועי רב בדגש על הנדסת מערכת, ופועלים בשיתוף פעולה עם כלל יחידות לוט"ם ועם זרועות צה"ל השונים.
מפקדי יחידת מעוף

| שם | תקופת כהונה כמפקד\ת מעוף |
| --- | --- |
אל"ם ד"ר אמיר עוזיאל: 21.2.06 - 10.2.10
תא"ל דני ברן: 11.2.10 - 22.5.11, לימים מפקד לוט"ם
אל"ם יוסי משיח: 23.5.11 - 7.1.15
אל"ם אבי דואק: 8.1.15 - 7.10.18
אל״ם ליאור פיינה: 8.10.18 - 15.8.21
אל״ם רחלי דמבינסקי: 16.8.21 - 15.3.23
אל"ם אווה שולמן חנגה: 16.3.23 - היום
סמלי ושמות היחידה

| תקופה | שם היחידה | סמל היחידה |
| --- | --- | --- |
| 2006 - 2014 | מעו"ף - מערכות ופרויקטים |  |
| 2014 - | מעוף - תוכניות ומערכות תקשוב |    |
הערות שוליים

↑   טקס החלפת רמ"ח מעוף שביחידת לוטם, באתר צה"ל, 12 באוגוסט 2021
↑  "שינוי ארגוני באגף התקשוב".
↑  "היוטיוב הצה"לי" יוצא מגבולות החמ"ל, באתר www.idf.il
↑  תדיראן קשר זכתה במכרז "אפיק רחב" של משרד הביטחון, באתר TheMarker‏, 19 בספטמבר 2005
↑   אמיתי זיו, במקום ורד הרים: הכירו את הוואטסאפ החדש של צה"ל, באתר TheMarker‏, 18 באוקטובר 2016
↑  התרעה בעורף הלאומי – אתגרים, מערכות וטכנולגיות : ready.org.il | האתר לקידום המודעות והמוכנות למצבי חירום, באתר Ready.org.il
העלייה לרגל הראשונה (אסלאם)

העלייה הראשונה לרגל באסלאם, אשר נקראת גם "עומרת ד'ו אל-קעדה", היא עלייה לרגל באסלאם שהתרחשה בסוף השנה השביעית להיג'רה (629 לספירה).
כשהגיע זמן העלייה לרגל אל הכעבה, ביקש הנביא מוחמד מכל מי שנשאר בחיים מאלה שהיו בהסכם חודיבייה, לצאת אל הכעבה כדי לערוך את העליה לרגל...כפי שהוסכם בין המוסלמים לבין נציג שבט קוריש.
המוסלמים לקחו אתם 60 גמלים כקרבנות. המוסלמים גם יצאו עם נשק, מחשש לבגידת שבט קורייש. לפני הגיעם למכה, שמו את כל הנשק שלהם במקום מסוים והפקידו עליו 200 לוחמים. כל אחד לקח את חרבו הפרטית צפונה בנדנהּ.
כשראו אנשי קורייש שהמוסלמים באו, כמוסכם, לערוך את העלייה לרגל, נסוגו לפסגות ההרים והתבוננו כיצד מבצעים המוסלמים את העלייה לרגל.
אז נפוצה בין אנשי קוריש שמועה האומרת כי בין המוסלמים התפשטה מחלה המתישה אותם.
כשנודע לנביא מוחמד על השמועה, הורה לרוץ בשלוש ההקפות הראשונות סביב הכעבה. כשעובדי האלילים ראו את המוסלמים רצים מסביב לכעבה, אמרו אחד לשני: "על אלה אתם אומרים מותשים ממחלות ?! הרי הם חזקים יותר מאתנו, ואנו בריאים!".
אחרי שעברו המוסלמים שבע פעמים בין הרי הא-סאפא והא-מארוואה, ציווה הנביא מוחמד לזבוח את הגמלים שהביאו איתם כקרבנות. אחר כך שלח 200 מאלה שגמרו את העומרה לשמור על הנשק כדי שהשומרים יבואו ויערכו את העומרה מתחילתה.
בתום העומרה נשא מוחמד את מימונה לאישה.
אחרי החזרה מהעלייה לרגל הזאת שלח מוחמד כמה פטרולים צבאיים לשבטים שאיימו לתקוף את אלמדינה.
ראו גם

חג'
עומרה
חמשת עמודי האסלאם
הערות שוליים

↑  Najībābādī, Akbar Shāh K̲h̲ān,, The history of Islam. Volume one, First edition, Riyadh, Saudi Arabia: Darussalam, 2000
↑  The Oxford history of Islam, New York, N.Y.: Oxford University Press, 1999
↑  Armstrong, Karen, 1944-, A history of God : the 4000-year quest of Judaism, Christianity and Islam, 1st Ballantine books ed, New York: Ballantine Books, 1994
↑  Nasr, Seyyed Hossein., Islam : religion, history, and civilization, San Francisco: HarperSanFrancisco, 2003
↑  Armstrong, Karen, 1944-, Islam : a short history, Modern Library ed, New York: Modern Library, 2000
מגפת הקורונה ביפן

| --- | --- |

 תקופת המגפה:  ינואר 2020 – הווה (כ־5 שנים)
 במדינות או באזורים:  יפן יפן
 מוקד התפרצות:  קנאגאווה (מחוז) מחוז קנאגאווה
 פתוגן:  נגיף ה־SARS-CoV-2
 מקרי מוות:  74,694‏
 מקרי הדבקה:  33,803,572‏     • 83 מתוכם במצב קשה
 הבריאו:  ?‏ רענון נתונים
 קואורדינטות:  35°N 136°E﻿ / ﻿35°N 136°E﻿ / 35; 136
  
 
מגפת הקורונה, בה חלו רבים במחלת נגיף הקורונה ביפן, התפשטה אל המדינה באמצע ינואר 2020.
ספינת התענוגות הדיימונד פרינסס

ב־20 בינואר אובחן מקרה הקורונה הראשון שהתרחש על גבי הספינה, נוסע בן 80 מהונג קונג עלה על האונייה ביוקוהאמה וירד מהאונייה בהונג קונג ב־25 בינואר. הוא ביקר בבית החולים של הונג קונג ושישה ימים לאחר שעזב האונייה, הוא אובחן כחולה בנגיף הקורונה.
ב־4 בפברואר נכנסה האונייה להסגר בנמל יוקוהאמה שביפן וחולי הנגיף שהורדו מהספינה טופלו על ידי ממשלת יפן בבתי החולים במדינה.
נכון ל־30 במרץ 2020, 712 נוסעי הספינה אובחנו כחולים בנגיף הקורונה, 10 מתו ו־603 החלימו לחלוטין מהנגיף.
התפשטות המגפה > 2021

מסוף ינואר 2021 החלה ירידה בתחלואה. במרץ החלה עליה כשהמוקד הבולט היה באוסקה. העלייה נמשכה גם באפריל ובמאי ונוספו אזורים. באזור אוסקה, בתי החולים הוצפו במטופלים. רבים המתינו בבית או בבתי מלון, נעזרו בחמצן שם בגלל היעדר מיטות אשפוז במוסדות הרפואיים. לפי דיווחים, עשרות בני אדם כבר מתו ביפן משום שלא נותר מקום עבורם בבתי החולים.
אחרי אמצע מאי, החלה ירידה בתחלואה. לאחר שבסוף אפריל הוטל בטוקיו ובאזורים אחרים מצב חירום שהגביל את שעות הפתיחה של בתי הקפה והמסעדות, ואסר עליהם למכור אלכוהול, ראש ממשלת יפן, יושיהידה סוגה, הודיע כי החל מיום ראשון, 20 ביוני, יוסר מצב החירום בטוקיו ובשמונה אזורים נוספים. המסעדות ובתי הקפה יוכלו למכור אלכוהול עד השעה 19:00, ויידרשו לסגור את שעריהם ב-20:00.
ביולי, הוחלט כי המשחקים באולימפיאדת טוקיו יערכו ללא קהל. עוד לפני כן, יפן אסרה על כניסת צופים מחוץ למדינה. יום לפני פתיחת האולימפיאדה אובחנו בטוקיו 2,000 נדבקים, שיא של חצי שנה. העלייה נמשכה במהלכה. הייתה עליה חדה ל-18 אלף נדבקים. לקראת המשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020), 60% מהאוכלוסייה הייתה במצב חירום. נרשמו עומסים במיטות טיפול נמרץ. הממשלה קראה לחנויות ולקניונים להגביל את כמות השוהים בהם בו זמנים. ב-25 באוגוסט מחוזות נוספים נכנסו למצב חירום. בסוף אוגוסט החלה ירידה בתחלואה.
בשיא התחלואה, מגבלות מצב החירום כיסו כ-80 אחוז מהאוכלוסייה. בסוף ספטמבר רשויות הבריאות במדינה הודיעו כי תנאי החירום יוסרו ברוב במחוזות.
יושיהידה סוגה התפטר מראשות הממשלה בשל חוסר שביעות רצון מתפקודו במגפה והוחלף בפומיו קישידה.
התפשטות המגפה > 2022

עקב רמת התחלואה הגבוהה בנגיף, ב-21 בינואר 2022 הוכרז על מצב חירום ב-12 מחוזות, שימשך עד 13 בפברואר.
השפעה כלכלית

בשל המשבר העולמי שגרר נגיף הקורונה, שתיים מן יצרניות הרכב היפניות הגדולות הודיעו על הורדת קצב הייצור.
טויוטה הודיעה על סגירת חמשת המפעלים שלה ביפן בתחילת אפריל, כאשר הסיבה המרכזית היא ירידה דרסטית בביקוש העולמי. במטרה לווסת את הייצור כך שאחרי ההשבתה המלאה תהיה פעולה חלקית של כמה מהמפעלים. שעות ספורות אחרי ההודעה של טויוטה הודיעה גם מאזדה על כך שתפסיק את הייצור בשניים מהמפעלים שלה ביפן. מאזדה הודיעה שעד 30 באפריל יפעלו המפעלים רק שמונה ימים ובמשמרת אחת בלבד. מאזדה גם תעצור לעשרה ימים את הייצור במקסיקו ובתאילנד.
ראש ממשלת יפן פרסם חבילת תמריצים בגובה של כמעט טריליון דולר. ב־18 במאי 2020, כלכלת יפן שקעה למיתון. הכלכלה השלישית בגודלה בעולם התכווצה ברבעון הראשון של 2020 ב־3.4% בקצב שנתי.
עמרם מצנע

עמרם מצנע, מפקד גדוד 196, אוכל ממנת קרב בזמן הפוגה קצרה בקרבות בסיני במלחמת יום הכיפורים
עמרם מִצְנָע (נולד ב-20 בפברואר 1945, ז' באדר ה'תש"ה) הוא איש ציבור ישראלי. כיהן כאלוף בצה"ל, כראש עיריית חיפה (1993 – 2003), כחבר הכנסת, כיושב-ראש מפלגת העבודה וכראש הוועדה הקרואה בירוחם.
ביוגרפיה

מצנע נולד כ"עמרם מצנר" בקיבוץ דברת, להורים שעלו מגרמניה במסגרת העלייה החמישית. כשהיה בן 6, עברה המשפחה לכפר הנוער הדסה נעורים, שם עבדו הוריו. ב-1954 עברו לקריית חיים ולאחר מכן, לחיפה.
מצנע הוא בוגר מחזור ט' של הפנימייה הצבאית לפיקוד ומחזור מ"ד של בית הספר הריאלי העברי בחיפה, והחל משנת 1963 היה לאיש צבא. במהלך שירותו הצבאי, סיים תואר ראשון בגאוגרפיה מאוניברסיטת חיפה (1977). מצנע הוא בוגר "המכללה למלחמה" של צבא ארצות הברית בפנסילבניה (1979), בוגר התוכנית לאנשי ציבור בכירים במרכז ליחסים בינלאומיים באוניברסיטת הרווארד בארצות הברית (1989), ובעל תואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה (1990).
ביוגרפיה > תקופת שירותו בצבא

בשנת 1963, התגייס מצנע לצה"ל, שובץ בחיל השריון ושם עבר הכשרה כלוחם ומפקד טנקים. בהמשך השלים קורס קציני שריון ומילא בחיל זה את רוב תפקידיו הצבאיים, עד מפקד אוגדה סדירה, בחיל השריון.
בין התפקידים שמילא בצבא: מג"ד 82 בחטיבה 7, מג"ד 196 (מפקד קורס קציני שריון) בחטיבה 460, קצין אג"ם של גייסות השריון, מפקד עוצבת ראם, מפקד חטיבה 188, מפקד חטיבה 460, מפקד עוצבת געש, מפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה בצה"ל, ראש מחלקת מבצעים במטכ"ל, ראש אגף התכנון ומפקד פיקוד המרכז בזמן האינתיפאדה הראשונה.
באמצע שנות השישים השתתף במשלחת קצינים שנסעה ללמוד את טנק הפטון, והכשירה את קליטת הטנק בצה"ל, בגדוד 79 (גדוד המגח הראשון בצה"ל). במלחמת ששת הימים שירת כקצין מבצעים בדרגת סגן בגדוד 79. הוא נפצע שלוש פעמים, אך המשיך בלחימה. על מעשה זה הוענק לו עיטור המופת. לאחר מלחמת ההתשה שירת כמג"ד 82 בחטיבה 7. באוקטובר 1973 מונה למפקד קורס קציני שריון (מג"ד 196). עם פרוץ מלחמת יום הכיפורים, בחטיבה 460 אורגנו 6 פלוגות טנקי מגח, שכללו את פלוגת הקק"ש מגח, 2 פלוגות קמ"ט מגח, ושלוש פלוגות נוספות שאויישו במדריכים, אנשי תח"ש, וצוערים מבה"ד 1. ארבע מהפלוגות הועברו לתגבור כוחות אחרים בסיני. גדוד 196 נותר עם שתי פלוגות הקמ"ט מגח, וככזה נשלח לגזרה המרכזית של סיני, ועבר לפיקודה של חטיבה 14. הגדוד נשחק קשות בקרבות הבלימה ובתום 7 באוקטובר נותר עם פלוגה מצומצמת וחפ"ק מג"ד בלבד. במקביל גם גדוד 79 ספג אבדות כבדות ואיבד את כל שדרת הפיקוד שלו. ב-8 באוקטובר מח"ט 14 אמנון רשף, ארגן את הכוחות הנותרים מגדודים 79 ו-196 לגדוד אחד, שנקרא גדוד 79, בפיקודו של מצנע. הגדוד המאוחד לחם בקרב החווה הסינית, ומצנע המשיך לפקד עליו אף שנפצע. רק לאחר התארגנות והעברת פיקוד מסודרת, פונה לבית החולים איכילוב. על מעשה זה הוענק לו צל"ש הרמטכ"ל.
בין יוני 1975 ליולי 1976 שימש מפקד חטיבה 188.
בשנים 1980–1981 פיקד על אוגדה 36 בדרגת תת-אלוף.
באוקטובר 1981 מונה למפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה. במלחמת לבנון הראשונה כיהן גם כראש מטה הגיס הצפוני בפיקודו של יאנוש בן-גל. לאחר אירועי סברה ושתילה מתח ביקורת על שר הביטחון, אריאל שרון, בנוגע למטרות המלחמה. הוא הודיע על פרישתו משירות הקבע והבהיר למפקדיו כי מדובר במחאה פוליטית, שהוא איבד את האמון בדרג האחראי על הצבא וכי יוכל לחזור לצבא רק אחרי ששר הביטחון יתפטר. לאחר שיחות עם הרמטכ"ל וראש הממשלה, יצא לחופשה קצרה וחזר לפקד על המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה. לטענת הרמטכ"ל, רפאל איתן, הורשה מצנע לחזור לתפקידו לאחר שחזר בו בכתב מדבריו. דוד מגן אמר שמצנע חזר בו בעצתו של עזר ויצמן שיעץ לו לא לתת לרמטכ"ל הזדמנות להדיחו.
בהמשך כיהן כראש מחלקת מבצעים, וכיהן בראש ועדת חקירה לבדיקת שרפה בה נספו שמונה חיילים. בינואר 1986 הועלה לדרגת אלוף ומונה לעוזר ראש אג"ם, כיהן כמפקד פיקוד המרכז בין השנים 1987 ל-1989, בתקופת האינתיפדה הראשונה. תפקידו האחרון בצה"ל היה ראש אגף התכנון, בשנים 1989 - 1993. לכבוד פרישתו של מצנע משירות צבאי, נכתב השיר "עומד על קו רקיע" (מילים: רמי קידר, לחן: נורית הירש) שבוצע על-ידי צוות הווי פיקוד המרכז.