stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שולמית פיירסטון
כתביה

פיירסטון כתבה שלושה חיבורים ב-1967 בהם היא ניתחה את הסיבות לכישלון התנועה לזכויות הנשים, עד כה, וטענה שנשים לא זכו בזכויות עליהן נלחמו. כמו כן, היא הציעה קווים מנחים לשינוי המצב: לא להתפשר על עקרונות יסוד; להעלות מודעות על מנת להכין את השטח לקראת השינוי והאינטרסים של נשים עומדים תמיד לפני כל אינטרס אחר.
פיירסטון מתייחסת בכתיבתה למרקס ופרויד וטוענת ששני ההוגים לא התייחסו להיבט הביולוגי בתאוריות שלהם. אנגלס ומרקס לא הצליחו לזהות את המעמד המבוסס על מין (sex-class) - השליטה של גברים בנשים נטועה בביולוגיה. היא הסתמכה על פרויד בטענה שדיכוי מיני נמצא בשורש המועקה החברתית-תרבותית, אך התעקשה כי האמנציפציה האמיתית של נשים תגיע בסיום הדיכוי מיני ובאמנציפציה לילדים.
פיירסטון ידועה במיוחד בזכות סיפרה "הדיאלקטיקה של המין" (The Dialectic of Sex: The Case for Feminist Revolution) שיצא לאור בשנת 1970, כשהיא בת 25. בספר היא פורשת משנה פמיניסטית רדיקלית. לטענת פיירסטון, בלב הדיכוי של נשים עומדים ההבדלים הביולוגיים בין הגברים והנשים שהביאו לשיעבוד הנשים בחברה פטריארכלית. נשים משועבדות לתפקידן כיולדות וכמגדלות ילדים. ההבדל הביולוגי בין בני האדם תורגם על ידי הפטריארכיה להסדרים תרבותיים ופוליטיים המטילים על נשים את כל נטל הבאת הילדים לעולם וגידולם, ואילו הגברים לקחו על עצמם את כל יתר ההיבטים התרבותיים והחברתיים. לטענתה, הסדר החברתי הקיים לא ישתנה ללא שחרור נשים מתפקידן האימהי. הסדרים שונים כגון מעונות יום, חופשת לידה לגברים או תשלום לנשים עבור מלאכות הבית לא יפתרו את הבעיה כיוון שהם אינם מערערים על חלוקת התפקידים הביולוגית/מגדרית ואינם משחררים נשים מהתפקידים שהביולוגיה כפתה עליהן: לידה ואחריה התמסרות לגידול הילדים. לדעת פיירסטון, בעיה זו ניתן לפתור באמצעים טכנולוגיים שעיקרם רבייה מלאכותית ושינוי המודל החברתי. פיירסטון מציעה מודל של חברה שוויונית שאינה מתבססת על העובדה הביולוגית כי הנשים הן שעליהן לשאת בעול הילודה, חברה שתהיה מבוססת על קשרים שעיקרם בחירה ולא כפייה, לרבות הקשרים בין מבוגרים וילדים, ותביא לחברה צודקת, בה תיעלם המשפחה הגרעינית, לטובת הסדרים קהילתיים צודקים שאינם מבוססים על שליטה. היא מציעה להמיר את מודל ה"משפחה" ב"משק בית", קבוצה של מבוגרים שיהיו רשאים לגדל ילדים, ובאם יגדלו ילדים – יהיו גם מחויבים לכך משפטית. בנוסף, יש להכיר בילדים כמושאי זכויות עצמאיים, ולאפשר להם מעבר למשק בית אחר אם זה רצונם.
פיירסטון טוענת כי: ”המטרה הסופית של המהפכה הפמיניסטית חייבת להיות, בניגוד לזו של התנועה הפמיניסטית המוקדמת שהיתה חיסול זכויות יתר של גברים, חיסול ההבחנה בין המינים. לאברי המין לא יהיה עוד משקל תרבותי.”.
פרסומים

הדיאלקטיקה של המין (The Dialectic of Sex: A Case for Feminist Revolution) William Morrow and Company, 1970; Bantam Books, 1979; Farrar Straus Giroux, 2003.
The Jeanette Rankin Brigade: Woman Power?
The Women's Rights Movement in the U.S.A.: New View
On Abortion
Airless Spaces, a collection of short stories (Semiotext(e), 1998.
הערות שוליים

↑  Benewick, Robert and Green, Philip, Shulamith Firestone 1945–, The Routledge dictionary of twentieth-century political thinkers, Routledge, 1998, עמ' 84–86
1 2 3  Recreating a Feminist Revolutionary, The New Yorker, ‏2015-04-10
1 2  Shulamith Firestone | Jewish Women's Archive, jwa.org
1 2  "Stella Sandford, 'Shulamith Firestone, 1945–2012' (2012)". Radical Philosophy. נבדק ב-2016-10-11.
1 2 3 4  Death of a Revolutionary, The New Yorker
↑  Simon Hall, "On the Tail of the Panther": Black Power and the 1967 Convention of the National Conference for New Politics, Journal of American Studies 37 (1), 2003, עמ' 59-78
↑  Archival Resources in Wisconsin: Descriptive Finding Aids, digicoll.library.wisc.edu
↑  Dana R. Shugar, Separatism and Women's Community, University of Nebraska Press, 1995, עמ' 5
↑  Shulamith Firestone, radical feminist, wrote best-seller, 67 | The Villager Newspaper
↑  Shulamith Firestone Archive, www.marxists.org
↑  הכוונה היא לא להפריה מלאכותית אלא לפתרון שיסיר את עול ההריון והלידה מהנשים, כדוגמת רחם מלאכותי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007430302005171  PLWABN: 9812830263805606  BIBSYS: 90214337  BNE: XX1655736  BnF: cb126059036 (data)  CiNii: DA02222295  GND: 108391191  ICCU: IEIV007004  ISNI: 0000 0001 1751 8832  LCCN: n80004201  NKC: xx0312310  NLG: 89360  NTA: 068091907  SUDOC: 069245517  Trove: 822055  VIAF: 25143185   WorldCat (עם VIAF): 25143185
רוורס (ברידג')

הכרזת רוורס (באנגלית: Reverse bid) היא רצף של שתי הכרזות בברידג' של אותו שחקן, המראה יותר כוח ממה שהובטח בהכרזתו הראשונה, כאשר הכרזתו השנייה היא ללא קפיצה. המקרה השכיח הוא הכרזת פתיחה בסדרה בגובה 1 והכרזה שנייה של הפותח בסדרה גבוהה יותר בגובה 2. למשל: פתיחה של ♣1, הכרזה של ♥1 על ידי המשיב והכרזת ♦2 על ידי הפותח.
היסטוריה

התפיסה הנקראת היום הכרזת רוורס, לא הייתה ידועה לפני שנת 1934. משנה זו נעשה בה שימוש שתיאר יד חזקה וחלוקתית. בפעם הראשונה כתבו על השיטה ארבעה שחקנים אמריקאים שכונו "ארבעת הפרשים": דוד בורשטין, הווארד שנקן, מיכאל גוטליב ואוסוולד ג'קובי. הספר שתיאר את שיטת ההכרזה שלהם ועסק גם בהכרזת רוורס נקרא: The Four Aces System of Contract Bridge.
זמן קצר אחרי ש"ארבעת הפרשים" פרסמו את ספרם, פרסם אלי קלברסטון ספר, שתיאר את שיטת ההכרזה שלו. הספר כלל גם את הכרזת הרוורס. קלברסטון היה זה שהגה את המושג Reverse bid.
רוורס של הפותח

כאשר פותחים בגובה 1 בסדרה השותף מניח שלפותח 12–14 נקודות. הסיבה לכך היא שההסתברות ל 12–14 נקודות אצל הפותח יותר גבוהה מההסתברות שיש לו 15 נקודות או יותר. רוורס ביד היא קונבנציה המאפשרת לפותח להראות יד חזקה יותר. לרוב זו יד של 17 נקודות או יותר.
הכרזת רוורס של הפותח היא הכרזה של סדרה שנייה גבוהה מהסדרה הראשונה בגובה גבוה יותר. ברוב המקרים הכרזת רוורס מבטיחה חמישה קלפים בסדרה הראשונה שהוכרזה וארבעה קלפים בסדרה השנייה שהוכרזה. הכרזת רוורס היא הכרזה המחייבת לסיבוב הכרזה אחד, כלומר: המשיב אינו יכול להכריז Pass.
רוורס של הפותח > דוגמאות

| מספר | הכרזת פותח | הכרזת משיב | הכרזה שנייה של הפותח |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ♥1 | 1NT | ♠2 |  |
| 2 | ♣1 | ♠1 | ♥2 |  |
| 3 | ♦1 | 1NT | ♠2 |  |
| 4 | ♣1 | ♠1 | ♦2 |  |
רוורס אחרי הכרזה בגובה 2 של המשיב

כאשר המשיב מכריז סדרה בגובה 2 ללא קפיצה, הוא מבטיח 11 נקודת ולכן נדרשות מהפותח פחות נקודות להכרזת רוורס מאשר לאחר הכרזה של המשיב בגובה 1 המבטיחה 6 נקודות או יותר. הכרזת רוורס לאחר שהמשיב הכריז סדרה בגובה 2 מבטיחה לפחות 15 נקודות. לרוב יש לפותח לפחות חמישה קלפים בסדרה הראשונה ולפחות ארבעה קלפים בסדרה השנייה שהכריז.
רוורס אחרי הכרזה בגובה 2 של המשיב > דוגמאות

| מספר | הכרזת פותח | הכרזת משיב | הכרזה שנייה של הפותח |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ♥1 | ♣2 | ♠2 |  |
| 2 | ♣1 | ♦2 | ♥2 |  |
| 3 | ♦1 | ♣2 | ♠2 |  |
| 4 | ♦1 | ♠1 | ♥2 |  |
רוורס אחרי הכרזה בגובה 2 של המשיב > הכרזת רוורס בשיטת ההכרזה 2 על 1 מחייבת למשחק מלא

בשיטת ההכרזה 2 על 1 מחייבת למשחק מלא הכרזה בגובה 2 של המשיב מחייבת למשחק מלא. לאחר הכרזה כזו הכרזת רוורס של הפותח מבטיחה 15 נקודות או יותר.
רוורס עם יד חלוקתית

יד חלוקתית היא יד שבה לפותח יש חמישה קלפים לפחות בשתי סדרות או שישה קלפים בסדרה ולפחות ארבעה קלפים בסדרה אחרת. ככל שהחלוקה קיצונית יותר נוכל להכריז הכרזת רוורס עם פחות נקודות. כך למשל, ביד עם 5–6 בשתי סדרות אפשר להכריז הכרזת רוורס עם 13–14 נקודות, המרוכזות בשתי הסדרות הארוכות.
כשסופרים נקודות ביד חלוקתית לא סופרים נקודות בסדרות הקצרות. כך למשל כשיש חלוקה של 5–6 קלפים בסדרות האדומות, לא נספור את ה-Q♣ כ-2 נקודות, אלא כ-0 נקודות.
רוורס עם יד חלוקתית > דוגמאות

| מספר | מאפייני ידו של הפותח | הכרזת פותח | הכרזת משיב | הכרזה שנייה של הפותח |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | לפותח 14 נקודות. שישה קלפים ב-♥ כולל AQJ9 וחמישה קלפים ב-♠ כולל AKT | ♥1 | 1NT | ♠2 |  |
| 2 | לפותח 13 נקודות. שבעה קלפים ב-♣ כולל AQT וחמישה קלפים ב-♥ כולל AKJ | ♣1 | ♠1 | ♥2 |  |
| 3 | לפותח 15 נקודות. שישה קלפים ב-♣ כולל AKJ9 וחמישה קלפים ב-♦ כולל AK98 | ♣1 | ♥1 | ♦2 |  |
| 4 | לפותח 13 נקודות. שמונה קלפים ב-♦ כולל QJ וחמישה קלפים ב-♥ כולל AKQJ | ♦1 | 1NT | ♥2 |  |
Jump Reverse Rebids

Jump Reverse היא הכרזה שנייה של הפותח של סדרה נמוכה מהסדרה הראשונה שהכריז עם קפיצה. למשל: הפותח פתח ♦1. המשיב הכריז ♥1 והפותח הכריז ♣3. הכרזת Jump Reverse מבטיחה יד חזקה יותר מהכרזת רוורס רגילה. היא מחייבת לפחות 18 נקודות או 19 נקודות.
בברידג' מודרני לא מומלץ להשתמש בJump Reverse כשיש אפשרות לא להשתמש בו.. הסיבה לכך היא שבברידג' מודרני מעדיפים הכרזות בגובה נמוך עם ידיים חזקות, על מנת לתאר באופן מדויק יותר את הידיים של הפותח והמשיב.
כך למשל, אם הפותח פתח ♣1 עם 19 נקודות וחמישה קלפים ב-♣ וארבעה קלפים ב-♠ והמשיב הכריז ♥1, הפותח יכול להכריז הכרזת Jump Reverse באמצעות הכרזת ♠2. הפותח יכול להכריז גם ♠1, שאינו שולל יד חזקה ולהראות את כוחו באמצעות קונבנציה אחרת, כגון: צבע רביעי מחייב.
יש המשתמשים בJump Reverse על מנת להראות ידיים חלוקתיות עם לפחות שישה קלפים בסדרה הראשונה שהוכרזה ולפחות חמישה קלפים בסדרה השנייה שהוכרזה, ללא נקודות מעבר ל-12–14 נקודות, שהובטחו בהכרזת הפתיחה.
תשובות להכרזת רוורס

הכרזת רוורס היא הכרזה המחייבת לסיבוב הכרזה אחד, כלומר: המשיב אינו יכול להכריז Pass. כל החלפת סדרה מחייבת למשחק מלא. חזרה על הסדרה אותה הכריז המשיב בהכרזתו הראשונה, ללא קפיצה, מראה יד חלשה ומבטיחה לפחות חמישה קלפים בסדרה. אצל מרבית השחקנים הכרזת 2NT של המשיב מראה יד חלשה ואינה מחייבת למשחק מלא, אבל ישנם כאלה שעל פי שיטת ההכרזה שלהם הכרזת 2NT מראה יד חזקה, המחייבת למשחק מלא.
רון אנדרסן מציע בספרו לשלב בין הכרזת רוורס לבין רעיון הדומה לרעיון של הכרזת 2NT בקונבנציית Lebensohl. על פי הצעתו, הכרזת 2NT לאחר הכרזת רוורס מתארת יד מינמאלית שאינה מחייבת למשחק מלא, אם לפותח 18–19 נקודות. אם הפותח מכריז בהכרזתו השלישית ♣3, המשיב יכול להכריז Pass או להכריז בגובה 3 את הסדרה הארוכה שלו. אחרי 2NT כל הכרזה שלישית אחרת, של הפותח מחייבת למשחק מלא.
רוורס אחרי התערבות יריב

לאחר התערבות שחקן יריב משמעות הכרזת רוורס היא תלוית סיכום בין השותפים. במקרה שהסיכום הוא System on, המשמעות של ההכרזה נשארת כפי שהייתה, כלומר: לפחות 18-17 נקודות. במקרה של סיכום של System off אפשר להוריד את מינימום הנקודות הנדרש לצורך הכרזת רוורס. סיכום של System on קל יותר לזכירה. סיכום של System off עשוי להיות ריאלי יותר משום שהוא מאפשר גם התחרות על משחק חלקי.
ראו גם

2 על 1 מחייבת למשחק מלא
צבע רביעי מחייב
לקריאה נוספת

מוטי גלברד, ברידג' הכרז בדרך הנכונה חלק ג' , פרק 1: הכרזות Reverse,הוצאה עצמית של המחבר, 2010
הערות שוליים

1 2  Reverse Bids, Bridge guys
↑  מומחים חלוקים בדעותיהם ביחס למספר הנקודות. יש המסתפקים ב-16 נקודות או 17 נקודות לפחות ויש הדורשים לפחות 18 נקודות. כך למשל, באתר Bridge Hands דורשים 16–17 נקודות. מוטי גלברד מדבר בספרו על 18 נקודות לפחות. פרמטרים העשויים להשפיע על מספר הנקודות המינימלי הם גובה ההכרזה השנייה וחלוקת הקלפים ביד הפותח.
↑  Reverse, Bridge hands
↑  מוטי גלברד, ברידג' הכרז בדרך הנכונה חלק ג' , פרק 1: הכרזות Reverse,Reverse חלוקתי, עמוד 28
↑  מומחים חלוקים בדעותיהם ביחס למספר הנקודות. לארי כהן דורש 19 נקודות לפחות. מוטי גלברד מדבר בספרו על 18 נקודות לפחות.
↑  Reverses, Bridge with Lary Cohen
↑  ,Jump Reverse Rebids by Opener,  kwbridge
↑  Ron Andersen. LebensohlConvention Complete in Contract Bridge, 1987. Devyn  Press Inc., ISBN 0910791-82-1
↑  Reverse, Bridgebum
שפמית ארסית

| שפמית ארסית |
| --- | --- |
 שפמית על מצע חסה ימית
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: שפמנונאים
משפחה:: שפמיתיים
סוג:: Plotosus
מין:: שפמית ארסית
שם מדעי
 Plotosus lineatus ‏תונברג, 1787

שפמית ארסית (שם מדעי: Plotosus lineatus) הוא מין של דג גרם בן למשפחת השפמיתיים שבסדרת השפמנונאים. היא מכונה גם "צלופח מפוספס", אף שאין לה קרבה לסדרת הצלופחאים. בישראל הדג מכונה גם "דג נסראללה" (על שמו של מזכ"ל חזבאללה חסן נסראללה).
מאפיינים

השפמית היא דג קטן באורך של עד 32 סנטימטרים והיא מפוספסת לאורכה בפסים רבים שחורים-לבנים. צבעים אלה הם צבעי אזהרה בולטים המודיעים על הארס שיש לה בקוצים על סנפיר הגב ולאורך סנפיר הגב הנמוך. מבנה גופם רך ורירי בדומה לרוב השפמנונים, והזנב מזכיר מעט זנב צלופח. דוקרנים נוספים בולטים מצידי הפה הקצר ועוד כמה מתחת לבטן ולזנב.
צעירי השפמית חיים יחד בקבוצות של מעל 100 פרטים הנעים בצורת כדור וניזונים מזואופלנקטון. הבוגרים חיים בבדידות או בקבוצות של עד 20 פרטים. הם חיים בקרבה לקרקעית ושם בוחשים בחול עם לסתותיהם ומחפשים סרטנים, צדפות ושאר רכיכות, תולעים וגם דגים אחרים. הם קולטים את הטרף באמצעות חישת אמפולות לורנציני בידי חיישנים בלסתותיהם. שאר הזמן הם נחים על מדפים ולאורך הקרקעית.
תפוצה

תפוצת השפמית היא באזורי ימים רדודים טרופיים סביב האזור האינדו-פסיפי. היא מצויה במגוון אזורים ובמזרח אפריקה ומדגסקר נצפתה גם במים מתוקים. השפמית חיה גם בים סוף (לרבות במפרץ אילת) וכן בתעלת סואץ, ממנה היגרה לים התיכון בדומה לדגים נוספים. היא חיה בשוניות אלמוגים, סביבות החופים, שפכים ובריכות גאות. היא די נדירה בים הפתוח.
הערות שוליים

↑  עורכי ערוץ 14, דו"ח: ירידה במספרם של "דגי נסראללה" בים התיכון, באתר עכשיו 14, 19 בפברואר 2019
↑  דגי נסראללה הגיעו למפרץ-אילת, באתר ערוץ 7, 21 בדצמבר 2022
שיווי משקל מתואם

בתורת המשחקים, שיווי משקל מתואם, שהוצע על ידי פרופ' ישראל אומן בשנת 1974, הוא הכללה של שיווי משקל נאש. בדומה לשיווי משקל נאש, שיווי משקל מתואם הוא מצב שבו שום משתתף אינו יכול לשפר את מצבו בשינוי חד–צדדי של פעולתו בלבד. אולם להבדיל משיווי משקל נאש, כאן מניחים כי לפני שהמשתתפים מחליטים על פעולותיהם הם נחשפים למידע מסוים.
מידע זה יכול להיות משותף לכולם ("מידע פומבי"), שונה ממשתתף למשתתף ("מידע פרטי") או שילוב שלהם.
נוסף על כך, מידע זה אינו משפיע ישירות על תוצאות המשחק - ובכל זאת הוא עשוי להיות מובא בחשבון ולהשפיע על החלטות המשתתפים. ניתן גם לדמות מצב שרק חלק מהשחקנים מקבלים עצה או ששחקנים שונים נחשפים לאותות שונים, כלומר המידע הנוסף משותף רק לחלק מהשחקנים.
הסבר לא פורמלי

שיווי משקל מתואם מהווה התפלגות על קבוצת וקטורי התכסיסים (אסטרטגיות), העומדים לפני שחקנים במשחק המתואר בצורה תכסיסית, המקיימת את התנאי הבא: תוחלת התועלת לכל שחקן הבוחר לנקוט בתכסיס שמתווה לו תוצאה של הגרלה, גדולה לפחות כמו תוחלת התועלת עבור כל בחירה אחרת בה יכול לנקוט השחקן, בהינתן שכל שאר השחקנים מצייתים לתכסיס שהוגרל להם (מאותו שיקול).
ניתן להתייחס להתפלגות כאל אות, או עצה חיצונית לשחקנים. שיווי משקל נוצר כאשר כל השחקנים מאמינים כי עדיף להם לקבל את העצה או לפעול בהתאם למה שמרמז עבורם האות משיקולי תועלת. כמו כן, העצה אינה חלק מן המשחק המקורי, ואינה מחייבת אף שחקן בפועל. במובן הזה, שיווי משקל מתואם הוא מצב בו שחקני המשחק יצייתו מרצונם לגורם בלתי תלוי ומוסכם מראש, בדמות עצות, תוך הבנה כי התנהגות כזאת עדיפה להם מבלי צורך ליצור חוזה מחייב. ניתן גם לדמות מצב שבו לא כל השחקנים נחשפו לאות, או שתתי-קבוצות שונות של שחקנים נחשפו לאותות שונים.
הגדרה פורמלית

יהי   G=(N,(S_{i})_{i\in N},(u_{i})_{i\in N})  משחק בצורה תכסיסית.
עבור כל ווקטור  S_{i} בגודל  n נגדיר ווקטור  S_{-i} כווקטור בגודל  n-1, הזהה ל  S_{i}, פרט לכך שאינו מכיל את התא  i שלו.
תהי  p התפלגות על קבוצת ווקטורי התכסיסים  S, אזי  p הוא שיווי משקל מתואם אם לכל שחקן  i\in N מתקיים : 
 

 \forall s_{i}^{\prime }\in S_{i}\sum _{s_{-i}\in S_{-i}}p(s_{i},s_{-i})u(s_{i},s_{-i})\geq \sum _{s_{-i}\in S_{-i}}p(s_{i},s_{-i})u(s_{i}^{\prime },s_{-i})
במילים אחרות,  p הוא שיווי משקל מתואם אם אף שחקן לא יכול לשפר את תוחלת התשלומים שלו על ידי החלפת תכסיסיו.
דוגמה

|  | אופרה | כדורגל |
| --- | --- | --- |
| אופרה | (2,1) | (0,0) |
| כדורגל | (0,0) | (1,2) |
נתבונן במשחק הבא, בשם "מלחמת המינים". שחקן אחד במשחק מעדיף ללכת למשחק כדורגל, בעוד השחקן השני מעדיף ללכת לראות אופרה. כל אחד מהשחקנים מעדיף מצב בו יעסוק בפעילות שהוא לא אוהב ביחד עם השני, מאשר מצב של אי-הסכמה, בו כל שחקן יישאר לבד. נתאר את המשחק בעזרת הטבלה שלהלן.
למשחק הנ"ל ישנם שלושה שיוויי משקל נאש, (כדורגל, כדורגל), (אופרה, אופרה) ושיווי משקל מעורב בו כל שחקן הולך לאן שהוא מעדיף בסיכוי 2/3 לאן שהשני מעדיף 1/3, בהם לאף אחד מהשחקנים לא משתלם להיות היחיד המשנה את בחירתו.
ניתן ליצור שיווי משקל מתואם במשחק הנ"ל על ידי הגרלה – שני השחקנים יטילו מטבע הוגן. ייקבע מראש כי אם תוצאת ההטלה היא פלי, שני השחקנים ילכו לאופרה, ואם התוצאה עץ, ילכו למשחק הכדורגל. תוחלת התשלומים של כל שחקן, במקרה זה, היא: 1.5=0.5(1+2). ניתן לשים לב כי תוחלת התשלומים בשיווי משקל זה זהה לשני השחקנים, בניגוד לשיווי המשקל במשחק המקורי.
נראה באופן פורמלי עבור השחקן הראשון (חובב הכדורגל) כי התנאי לשיווי משקל מתואם מתקיים.
נגדיר התפלגות  p,
p(o,o)=p(f,f)=1/2  p(o,f)=p(f,o)=0
תחילה נחשב עבור התכסיס "הליכה לכדורגל":
p(f,f)u_{1}(f,f)+p(f,o)u_{1}(f,o)=1/2*2+0*0=1\geq 0=1/2*0+0*1=p(f,f)u_{1}(o,f)+p(f,o)u_{1}(o,o)
כעת עבור "הליכה לאופרה":
p(o,f)u_{1}(o,f)+p(o,o)u_{1}(o,o)=0*0+1/2*1=1/2\geq 0=0*2+1/2*0=p(o,f)u_{1}(f,f)+p(o,o)u_{1}(f,o)
מהסימטריות של מטריצת (טבלת) המשחק ניתן לראות כי תוצאת החישוב עבור השחקן השני תהיה זהה ולכן ההתפלגות שהגדרנו היא אכן שיווי משקל מתואם. קל להבין זאת מהתבוננות בטבלה, מהרגע שהוגרל אחד המצבים בהם ישנה תועלת חיובית לשני השחקנים, כל שינוי תכסיס על ידי אחד השחקנים יוביל לתועלת אפס עבורו.
נתבונן במשחק נוסף, הנקרא צ'יקן:
שני שחקנים נוהגים אחד לקראת השני, כאשר ברגע האחרון מחליט כל שחקן אם לסטות מהמסלול, או להמשיך ישר כבהתחלה. כל אחד מהשחקנים מעוניין ביותר בתוצאה בה הוא ימשיך ישר, בעוד השני יסטה, מעוניין פחות בתוצאה בה שני השחקנים יסטו, לא מעוניין בתוצאה בה הוא יסטה בעוד השחקן השני ימשיך ישר, וכמובן לא מעוניין בכלל בתוצאה בה שני השחקנים ימשיכו ישר. הטבלה הבאה מתארת את התשלומים במשחק-
|  | לסטות | לנסוע ישר |
| --- | --- | --- |
| לסטות | (8,8) | (9,1) |
| לנסוע ישר | (1,9) | (0,0) |
במשחק זה יש שלושה שיוויי משקל נאש, שניים מהם, שיוויי משקל טהורים, הם (לסטות, לנסוע) ו-(לנסוע, לסטות), והשלישי הוא שיווי משקל מעורב שבו כל שחקן בוחר את אחד התכסיסים בסיכוי חצי.
נניח כי ישנו גוף צד שלישי נייטרלי שבוחר את הפעולות של המשתתפים באקראי מבין שני שיווי המשקל הטהורים ו(לסטות, לסטות) בהסתברות של שליש כל אחד ומספר לכל אחד מה נבחר עבורו אך לא מה נבחר עבור השחקן השני.
אם הגוף החדש אומר לשחקן לנסוע ישר אזי כמובן שאין לו סיבה לסטות כי הוא יודע שלשחקן השני נאמר לסטות והתועלת תהיה 9. אם הגוף אמר לשחקן לסטות אזי השחקן השני יסטה או ייסע בהסתברות 0.5 ואז תוחלת התועלת עבור אי קבלת העצה ונסיעה ישר תהיה:
0.5\cdot 0+0.5\cdot 9=4.5 ועבור סטייה כפי שנאמר תהיה  0.5\cdot 8+0.5\cdot 1=4.5 לכן אין סיבה שלא להקשיב לצד השלישי.
שיווי משקל מתואם ומשחקים עם אינפורמציה לא מלאה

ניתן להרחיב משחק נתון שבו ישנו שיווי משקל מתואם למשחק באינפורמציה לא מלאה כך שבמשחק החדש יהיה שיווי משקל הזהה לשיווי משקל נאש במשחק המקורי.
בדוגמה שלעיל נבנה מרחב הסתברות מעל התאים במטריצה וניתן ערך 0 לפונקציית ההסתברות על (0,0) וערך 1/3 לפונ' על שאר התאים. לשחקן א' ידע את השורה של התא שנבחר בהתאם להתפלגות זו ושחקן ב' ידע את העמודה. שיווי המשקל המתואם במשחק המקורי הוא שיווי משקל במשחק זה.
לקריאה נוספת

ישראל אומן, תורת המשחקים, 1981.
שמואל זמיר, מיכאל משלר, אילון סולן, תורת המשחקים, מאגנס, 2008
שמעון בן מגס

שמעון בן מגס הכהן (כנראה בסביבות המאה ה-6) היה פייטן ארץ-ישראלי קדום. אף על פי שלא ניתן לברר את התקופה המדויקת של פעילותו הספרותית של שמעון, על פי מרכיבים מבניים מסוימים בפיוטיו קבע יוסף יהלום כי הוא פעל קודם לרבי אלעזר בירבי קליר, אך לאחר יניי, כלומר בערך במאה ה-6, אך יש החולקים על קביעה זו.
יצירותיו

קטעים מיצירותיו הרבות ידועים לנו רק מממצאי הגניזה הקהירית. כמאתיים פיוטים כאלה התפרסמו על ידי יוסף יהלום. כל הפיוטים הקיימים שייכים לקבוצת פיוטי הקרובות.
הוא כנראה חיבר מחזור פיוטי קדושתאות לכל פרשות השבוע, בהתאם למחזור הקריאה התלת-שנתית של יהדות ארץ ישראל. בכתבי היד שבגניזה נמצאו שרידים של 30 קדושתאות כאלה; גם רבים מקדושתאותיו למועדים שרדו. בעוד שסגנון ואופן פיוטיו קרובים באופן כללי לאלו של יניי, קדושתאותיו של שמעון מצטיינות במספר פרטים מבניים ייחודיים.
לקריאה נוספת

מ' זולאי, בתוך: ידיעות המכון לחקר השירה העברית, כרך שני (1936), עמ' רכא-רלא
ח' שירמן, שירים חדשים מן הגניזה (1966), עמ' 3–8
ע' פליישר, “Simeon ben Megas Ha-Kohen,” בתוך Encyclopaedia Judaica, כרך 14 (1972), טור 1561
יוסף יהלום, פיוטי שמעון בר מגס
הערות שוליים

↑  פיוטי שמעון בר מגס בחנות הספרים של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268212905171  BnF: cb13484597g (data)  ISNI: 0000 0000 6654 1484  LCCN: n90714999  NTA: 277354773  VIAF: 34609666   WorldCat (עם VIAF): 34609666
שמעון בר

| --- | --- |

שמעון בר בסוף שנות ה-50
 לידה:  1927 יאשי, רומניה
 פטירה:  4 באפריל 1983  (בגיל 56 בערך) תל אביב-יפו, ישראל
 שם לידה:  שמעון גולדשטיין
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  1944–1983 (כ־39 שנים)
 סוגה:  זמר עברי
 סוג קול:  טנור
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברת תקליטים:  ישראפון, הד ארצי, הליקון
 שיתופי פעולה בולטים:  רביעיית מועדון התיאטרון
 
שמעון בר (במקור: גולדשטיין; 1927 – 4 באפריל 1983) היה זמר, שחקן, קומיקאי ומתרגם ישראלי.
ביוגרפיה

שמעון בר נולד בשם שמעון גולדשטיין ביאשי שברומניה. כבר בעת לימודיו בתיכון החל לשחק בתיאטרון "גוליבר הקטן".
בגיל 18 התקבל לתיאטרון העירוני של בוקרשט. הוא סיים לימודי משחק בפקולטה לתיאטרון של אוניברסיטת בוקרשט, והשתלם בניו יורק בסטודיו למשחק של לי סטרסברג.
בר עלה לישראל עם משפחתו בסוף שנת 1948, ואף על פי שלא ידע עברית, השתתף בהצגה "טרטיף" בתיאטרון הקאמרי כשלושה שבועות לאחר עלייתו. הצגות נוספות בהן שיחק בקאמרי היו: "פיגמליון", "הקמצן", "הטירה", "תעלולי נאסר-א-דין" ו"מריוס".
בראשית שנות ה-50 החל לשחק בתיאטרון לי לה לו.
בשנת 1958 הצטרף לרביעיית מועדון התיאטרון, שנוסדה על ידי יוסף מילוא. הרביעייה העלתה הצגות בידור וסאטירה, פעלה ברציפות כעשר שנים, והייתה מן הלהקות הבולטות של הבידור הישראלי.
בפסטיבל הזמר הראשון שנערך ב-1960 ביצע יחד עם עליזה קאשי את שירו של עודד אבישר, שהולחן ועובד על ידי אריה לבנון, "ערב בא", שזכה במקום הראשון. להיט נוסף שלו היה "מסעות בנימין מטודלה".
בשנת 1964 חזר לשחק בקאמרי והשתתף, בין השאר, בהצגות הבאות: "המלט" (בתפקיד המלט), "השחף", "יוסף וכתונת הפסים", "גן הדובדבנים", "אסתר המלכה", "ביקור הגברת הזקנה", "אדם לכל עת", "המכתב האבוד", "ללא דמעות", "בשפל" ו"שעיר אחד לעזאזל" מאת נסים אלוני (בתפקיד הקוסם והסוכן החשאי הרוזן פלאטין).
בשנת 1971 זכה בפרס משרד החינוך והתרבות לשחקן המצטיין.
בר היה חובב מוזיקה, קורא נלהב ודובר מספר שפות. הוא תרגם שירים רבים, בעיקר של היוצרים הצרפתים ז'ורז' ברסנס וז'אק ברל.
כמו כן תרגם גם מחזות, בין הבולטים בהם היה "702 הנודע" של אלכסנדרו מירודן, שהוצג בתיאטרון ברומניה.
בר הופיע בכמה סרטים, שהבולטים שבהם "מבצע יונתן" ו"הצילו את המציל".
שמעון בר נפטר בשנת 1983, בגיל 56, בעקבות קריש דם במוח. הוא נקבר בבית עלמין הדרום בחולון. הוא הותיר אחריו את רעייתו, שושנה, בן ובת.
עיריית תל אביב קבעה לוחית זיכרון בכניסה לביתו בכיכר היל 3.
דיסקוגרפיה

בשירי נעמי שמר, סינגל, 1959, ישראפון
שמעון בר, רחל אטאס ולהקת זמרים בשירי נעמי שמר - 1959, ישראפון
משירי אריה לבנון - סינגל, 1960, ישראפון
משירי עמוס אטינגר, 1960, הד ארצי
הכלב נו נו נו יוצא למלחמה, מלחמת ששת הימים בסיפור ושיר - אסתר סופר מספרת, 1967, מקולית
האוסף, 2001, הליקון
הערות שוליים

↑  מירי פז, מת השחקן שמעון בר, דבר, 5 באפריל 1983
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296504105171  ISNI: 0000 0000 6967 1129  MusicBrainz: b0f1853b-a969-4330-bae7-146217176bc6  VIAF: 97421874   WorldCat (עם VIAF): 97421874 
לוחית זיכרון בכניסה לביתו בכיכר היל 3
שרה מרדוק

| --- | --- |

 לידה:  31 במאי 1972 (בת 52) לונדון, אנגליה, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  אוסטרליה 
 מקום לימודים:  קולג' מקדונלד 
 בן או בת זוג:  לאכלן מרדוק (1999–?) 
 צאצאים:  איידן פטריק מרדוק, קאלן אלכסנדר מרדוק, איירין אליזבת מרדוק 
 פרופיל ב-IMDb
 
שרה מרדוק (באנגלית: Sarah Murdoch; נולדה ב-31 במאי 1972) היא דוגמנית ושחקנית אוסטרלית.
קריירה

מרדוק נולדה בלונדון, אנגליה בשם שרה או'הייר והיגרה בילדותה עם הוריה לסידני, אוסטרליה שם גדלה. בגיל שבע עשרה לאחר סיום לימודיה בתיכון הלכה ללמוד בלט במכללת אומנויות הבמה על שם מקדונלד אך לאחר שהמאמן שלה אמר לה שהיא לא מתאימה להיות בלרינה מכיוון שהיא גבוהה עזבה את הבלט ופנתה לתחום הדוגמנות, בתחילה דגמנה רק באוסטרליה ואחר כך נסעה לדגמן גם בפריז ובלונדון במהלך הקריירה שלה היא דגמנה לחברות, מעצבים ומותגים רבים ברחבי העולם כגון לוריאל, רבלון, ראלף לורן, איב סן לורן ואסתי לאודר והופיעה בשערי מגזינים רבים כגון Elle ו-GQ ובשנים 1999 ו-2003 הופיעה בגיליון בגדי הים של ספורטס אילוסטרייטד.
מרדוק הגישה תקופה מסוימת את "Today" תוכנית הבוקר היומית הפופולרית ביותר באוסטרליה והיא אף חזרה לתוכנית לאחר שסיימה את תפקידה כמגישה אורחת בתוכנית שעסקה בנושא של מודעות למען סרטן השד.
ב-2000 הופיעה בטלוויזיה בסדרה "חברים" וב-2001 כיכבה בקולנוע לצד הדוגמנית שלום הרלו בסרט "Head Over Heels".
ב-2007 החלה מורדוק להנחות את העונה החמישית של התוכנית "הטופ מודל הבאה של אוסטרליה" (Australia's Next Top Model) שהיא אחת מתוכניות הריאליטי הנצפות ביותר באוסטרליה וזאת לאחר מחלוקת שהתנהלה עם המנחה הקודמת, בנוסף להנחיית התוכנית חתמה שרה על חוזה עם חברת ההפקות פוקסטל על שיתוף פעולה איתם ביצירת סרטים תיעודיים ביחד עם חברת ההפקות שבבעלותה, ב-2010 ספגה מרדוק ביקורת קשה על תקלה שקרתה בגמר התוכנית בה הכריזה בטעות על הזוכה הלא נכונה. ב-2011 הודיעה על עזיבתה מהנחיית התוכנית לאחר שלוש עונות.
ב-2009 הפיקה מרדוק סרט דקומנטרי בשם "גאוות אוסטרליה" העוסק בחיי היום יום של האוסטרלים והעלה נושאים שונים על ידי מאות אנשים שנבחרו להופיע בסרט.