stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שי-לי שפיגלמן
הערות שוליים

↑  יניב הלפרין, שי-לי שפיגלמן מונתה לראשת מטה ישראל דיגיטלית, "אנשים ומחשבים", 21 בפברואר 2017
↑  יהודה קונפורטס, שתי נשים מישראל – ברשימת 100 המשפיעים בתחום הממשל הדיגיטלי, "אנשים ומחשבים", 12 באוגוסט 2018
WORLD’S 100 MOST INFLUENTIAL PEOPLE IN DIGITAL GOVERNMENT, Apolitical
↑  אורי ברקוביץ', ‏השר יזהר שי מינה את ראש מטה ישראל דיגיטלית שי-לי שפיגלמן למנכ"לית משרד המדע והטכנולוגיה, באתר גלובס, 27 במאי 2020
↑  יהודה קונפורטס, ‏אחרי שנה וחצי: מנכ"לית משרד המדע והטכנולוגיה, שי לי שפיגלמן – פורשת, באתר "אנשים ומחשבים", 6 באוקטובר 2021
ועדה לניהול שינויים

ועדה לניהול שינויים (באנגלית: Change Advisory Board) היא קבוצת אנשים המנהלת וסוקרת שינויים בסביבת המחשוב הארגונית.
צוות הוועדה מורכב ממנהלי מחלקות, צוותים טכניים ומשתמשי קצה המסייעים בהערכה ובתעדוף של שינויים שעתידים להתבצע בתהליך פיתוח תוכנה או בסביבת מחשוב.
חברי הוועדה צריכים להיבחר באופן סלקטיבי כדי להבטיח שהשינויים המבוקשים נבדקים ומוערכים ביסודיות מנקודת מבט טכנית ועסקית כאחד.
כינוס הוועדה לניהול שינויים הוא תהליך חשוב ונחוץ, המסייע בקבלת החלטות נכונות ובאיזון בין הצורך בשינוי לבין הצורך למזעור סיכונים שורשיים.
נהוג לכנס את הצוות לעיתים תכופות על מנת לסקור שינויים בולטים, לחתום על שינויים שאושרו ולדון בכל שינוי עתידי.
ראו גם

ניהול סיכונים
שינוי ארגוני
ITIL
הערות שוליים

↑  Change Advisory Board, itsm.certification.info
↑  ManageEngine, Roles and responsibilities of CAB and ECAB, www.manageengine.com
↑  What is Change Advisory Board (CAB)? - Freshservice, www.freshworks.com (באנגלית)
↑  https://www.nist.gov/standardsgov/general-requirements-cab-designation
↑  K. K. Tucker, What Is A Change Advisory Board (CAB)?, ‏2021-02-15 (באנגלית אמריקאית)
↑  WalkMe Team, What Does the Change Advisory Board (CAB) Do?, The Change Management Blog, ‏2021-05-06 (באנגלית אמריקאית)
אנדרטה לנופלים על שחרור אשדוד במלחמת העצמאות

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה 
 על שם:  חללי קרבות הבלימה בחולות אשדוד במלחמת העצמאות
 כתובת:  שדרות יצחק הנשיא / שדרות בני ברית
 מיקום:  פארק בן-גוריון, רובע ב',  אשדוד
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקמה ובנייה
 יוצר:  אשר חירם
 קואורדינטות:  31°47′57″N 34°39′15″E﻿ / ﻿31.799083333333°N 34.654111111111°E﻿ / 31.799083333333; 34.654111111111
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אשדוד מוגדלת) אנדרטה לנופלים על שחרור אשדוד במלחמת העצמאות (למפת אשדוד רגילה) אנדרטה לנופלים על שחרור אשדוד במלחמת העצמאות (למפת השפלה רגילה) אנדרטה לנופלים על שחרור אשדוד במלחמת העצמאות (למפת השפלה מוגדלת) אנדרטה לנופלים על שחרור אשדוד במלחמת העצמאות   he אנדרטה לנופלים על שחרור אשדוד במלחמת העצמאותhe אנדרטה לנופלים על שחרור אשדוד במלחמת העצמאותמפת  __ אשדוד (in English: Ashdod)  __ גן יבנה (in English: Gan Yavne) [‌השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממזרח: __ מועצה אזורית חבל יבנה (in English: Hevel Yavne Regional Council) ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית באר טוביה (in English: Be'er Tuvia Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אנדרטה לנופלים על שחרור אשדוד במלחמת העצמאות היא אנדרטה באשדוד שנוצרה על ידי אשר חירם המנציחה את 11 חללי קרב סוכריר ואת 53 חללי גדוד 53 של חטיבת גבעתי בקרבות הבלימה בחולות אשדוד במלחמת העצמאות.
האנדרטה ממוקמת בפארק בן-גוריון.
היסטוריה

בשנת 1962 פנו הורי חללי קרב סוכריר, שהיו כולם בני ראשון לציון, למחלקה להנצחת החייל במשרד הביטחון וביקשו אנדרטה לזכר בניהם. בינואר 1963 הגיש האדריכל אשר חירם את תוכניות האנדרטה. הורי הלוחמים של חטיבת גבעתי שנפלו בקרבות הבלימה ליד אשדוד דרשו שגם בניהם יונצחו על האנדרטה. במשך כמה שנים נמשך ויכוח על ההנצחה באתר. בנובמבר 1966 נקבעה פשרה שבמסגרתה הוסיף חירם מאחורי האנדרטה המקורית קיר אבן ועליו הונצחו חללי גבעתי. ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל בשנת 1967 התקיים באנדרטה המורחבת טקס זיכרון משותף לשתי קבוצות החללים.
בשנת 1965, הורי י"א חללי קרב סוכריר נטעו 11 עצים ביער המגינים על שמו של צבי צילקר, כאות תודה על פועלו להקמת הגלעד לזכרם.
האנדרטה

האנדרטה נבנתה משני גושי אבן מוארכים. גוש אחד מונח במקביל לקרקע והגוש השני נשען עליו וניצב בהטיה. על גבי הגוש העליון חרוטים סמל צה"ל, שמות 11 החללים והכתובת:
העובר כאן זכור!

אנו פתחנו את השער לניצחון,

על גופותינו נסלל הנתיב לנמל אשדוד.
מאחורי גושי האבן נבנה קיר הזיכרון בזווית המזכירה את הגוש העליון. על גבי הקיר מוצב לוח שיש עם הכותרת ”ואלה שמות הנופלים בקרב על אשדוד במלחמת הקוממיות”, שמות 53 חללי גבעתי ושורת הסיום ”זכרם ינון לנצח”.
גלריה

האנדרטה
קיר הזיכרון לחללי חטיבת גבעתי שנפלו בקרבות הבלימה ליד אשדוד
האנדרטה המקורית, ברקע – קיר הזיכרון לנופלים בני ראשון לציון
טקסי יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל
ה'תשפ"ב / 2022
ה'תשפ"ד / 2024
ה'תשפ"ד / 2024
ה'תשפ"ד / 2024
משתתפי הטקס בשנת ה'תשפ"ד / 2024 מחזיקים בבלונים צהובים המוקדשים לחטופים הישראלים ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל
ראו גם

קדושת הזמן
מקום בלב
אנדרטת הנר
אנדרטה לזכר בני אשדוד שנפלו במערכות ישראל
יד לחללי חיל הים
לקריאה נוספת

מעוז עזריהו, אשדוד, נופים זוכרים: פרקים בהנצחת מלחמת העצמאות, חיפה: מוסד הרצל לחקר הציונות, אוניברסיטת חיפה, 2023, עמ' 140–141
הערות שוליים

↑  ה-11 שנפלו על אשדוד, בעיתון דבר 24 בינואר 1963
↑   תעודה על כך שקק"ל נטעה עצים על שם צבי צילקר, 1965, מתוך הארכיון העירוני לתולדות אשדוד
| אשדוד  |
| --- | --- | --- |
| ערכים ראשיים | אשדוד • רובעי העיר • תכנון העיר • אדריכלות • כיכרות |  |
| גנים ופארקים | פארק אשדוד-ים • פארק בן-גוריון • פארק אקולוגי מצודת-ים אשדוד • גן אלישבע • פארק לכיש • גבעת יונה • עד הלום |  |
| רחובות | רחוב רוגוזין • רחוב שבי ציון • מדרחוב הנביאים • שדרות בני ברית • שדרות הרצל • שדרות מנחם בגין • שדרות משה דיין |  |
| תחבורה | תחבורה ציבורית • מסוף ריביירה • מסוף בני ברית • מסוף ביג |  |
| מוסדות | מרכז כיוונים • המשכן לאמנויות הבמה • הארכיון לתולדות אשדוד • אוניברסיטת אשדוד (עתידי) • בית אריה קלנג • מוזיאון אשדוד לאמנות • אצטדיון אשדוד (עתידי) |  |
| תעשייה | נמל אשדוד • תחנת הכוח אשכול • נמל הדרום • אלתא מערכות |  |
| היסטוריה | אשדוד ים (העיר העתיקה) • תל אשדוד • תל מור • רצועת החוף |  |
| נושאים מרכזיים נוספים | העירייה ומועצת העירייה • סמל העיר • יקיר העיר אשדוד • חברת אשדוד • החברה לפיתוח אשדוד |  |
| קטגוריה ראשית | כל הערכים על העיר |  |
| היסטוריה של מדינת ישראל  |
| --- | --- | --- |
ביטחון • תעשייה • מדע וטכנלוגיה • חינוך • כלכלה • משפטים • דת • תרבות
| שנות ה-40 | הכרזת העצמאות • מלחמת העצמאות • אלטלנה • הסכמי שביתת הנשק • הממשל הצבאי על ערביי ישראל • מבצע על כנפי נשרים |  |
| שנות ה-50 | העלייה ההמונית • תקופת הצנע • המדיניות הכלכלית החדשה • הסכם השילומים • חינוך ממלכתי • העסק הביש • פעולות התגמול • ייבוש החולה • מלחמת סיני • אירועי ואדי סאליב |  |
| שנות ה-60 | הקמת המוביל הארצי • המלחמה על המים • משפט אייכמן • הקמת הקריה למחקר גרעיני - נגב • מיתון 1966 • תקופת ההמתנה • מלחמת ששת הימים • מלחמת ההתשה |  |
| שנות ה-70 | הפנתרים השחורים • מלחמת יום הכיפורים • הקמת גוש אמונים • מבצע יונתן • יום האדמה • המהפך • הקמת שלום עכשיו • מבצע ליטני • הסכם השלום עם מצרים |  |
| שנות ה-80 | מלחמת לבנון הראשונה • המערכה ברצועת הביטחון • פרשת קו 300 • האינפלציה • משבר מניות הבנקים • תוכנית הייצוב הכלכלית של 1985 • משבר הקיבוצים • האינתיפאדה הראשונה |  |
| שנות ה-90 | מלחמת המפרץ • העלייה מברית המועצות לשעבר • ועידת מדריד • הסכמי אוסלו • טבח מערת המכפלה • הסכם השלום עם ירדן • רצח יצחק רבין • המהפכה החוקתית • אסון המסוקים |  |
| עשור ראשון של המאה ה-21 | הנסיגה מרצועת הביטחון • אירועי אוקטובר 2000 • האינתיפאדה השנייה • מבצע חומת מגן • חומת מגן כלכלית • הקמת גדר ההפרדה • תוכנית ההתנתקות • מלחמת לבנון השנייה • מבצע עופרת יצוקה |  |
| עשור שני של המאה ה-21 | אסון הכרמל • המחאה החברתית • מבצע עמוד ענן • מבצע צוק איתן • הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל • הכרת ארצות הברית בריבונות ישראל על רמת הגולן • המשבר הפוליטי |  |
| עשור שלישי של המאה ה-21 | מגפת הקורונה בישראל • הסכמי אברהם • אסון הר מירון • מבצע שומר החומות • הרפורמה המשפטית • טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל |  |
פורטל ישראל • היסטוריה של עם ישראל • היסטוריה של ארץ ישראל • ציר הזמן של ההיסטוריה של ישראל
שוודית

ערך זה עוסק בשפה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מדינות:  שוודיה שוודיה פינלנד פינלנד אולנד אולנד
 אזורים:  צפון אירופה
 דוברים:  כ-13,200,000
 שפת אם:  10,000,000
 כתב:  אלפבית לטיני
 משפחה:  הודו-אירופית גרמאנית צפונית צפונית יבשתית שוודית
 לאום:  שוודיה שוודיה פינלנד פינלנד אולנד אולנד
 ארגון:  האיחוד האירופי
 מוסד:  Svenska språknämnden – מועצת השפה השוודית
 קוד שפה:  sv 
 קוד ISO 639-1:  sv 
 קוד ISO 639-2:  swe 
 קוד ISO 639-3:  swe 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
תפוצת השפה
שוודית (‏Svenskaקובץ:Sv-svenska.ogg‏Ⓘ‏) היא שפה סקנדינבית מזרחית מקבוצת השפות הגרמאניות של משפחת השפות ההודו-אירופיות. היא מדוברת בפי תשעה מיליון איש בעולם, שמונָה וחצי מתוכם בשוודיה. משנת 2009 היא מוכרת כשפה רשמית בשוודיה.
שוודית מדוברת גם במחוז אולנד (Åland) בפינלנד. בפינלנד היבשתית שוודית היא שפתם הראשונה של כ-6% מהאזרחים, וזו שפה רשמית ובעלת מעמד שווה לפינית. כמה אלפי אנשים באסטוניה דוברים שוודית, והיא אחת השפות הרשמיות של האיחוד האירופי.
השפה התפתחה מהנורדית העתיקה, בדומה לדנית ולנורווגית, מהן אינה שונה באופן מהותי. למעשה, דובריה יכולים להבין דנית ונורווגית, ובייחוד נורווגית, הדומה לשוודית במבטאה. בימי הביניים עברה השפה שינויים רבים עד שעברה סטנדרטיזציה במאה ה-16. ב-1786 נוסדה האקדמיה השוודית, שתפקידה לפקח על התפתחותה התקנית של השפה.
כשפה גרמאנית חולקת השוודית אוצר מילים נרחב גם עם הגרמנית ועם האנגלית. היא שאלה מילים רבות מהגרמנית התחתית בימי הביניים, מהגרמנית העילית (הגרמנית התקנית) במאות ה-16 וה-17, מהצרפתית במאה ה-18, ומהאנגלית במאה העשרים.
בדומה לרוב השפות הסקנדיביות, האותיות C,Q,W,X,Z מופיעות במילים שאולות בלבד, והאות G כמעט ואף פעם לא נהגית.
הגייתה וכתיבתה של השפה השוודית

עד המאה ה-13 נכתבה השוודית באמצעות האלפבית הרוני, אך עם התפשטות הנצרות בשוודיה החלו לכתוב את השפה באמצעות האלפבית הלטיני, בתוספת שלוש אותיות תנועה נוספות - å ,ä ו-ö. לפעמים נעשה שימוש גם באות התנועה ü לכתיבת שמות ממקור גרמני.
הגייתה וכתיבתה של השפה השוודית > עיצורים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
‏העיצורים
| הסימון  הגרפי | תעתיק IPA | הערך הפונטי |
| Bb | b | נהגה כהגיית בי"ת |
| ‏Ch/ch | ɕ | נהגה כהגיית שי"ן שורקת לפני התנועות e i y ä ö |
| ‏Ch/ch | ɧ | נהגה כהגיית כ"ף רפה שורקת לפני התנועות a o å u |
| Dd | d | נהגה כהגיית דל"ת כשהלשון צמודה לאחורי השיניים |
| Dj/dj | j | נהגית כהגיית יו"ד עיצורית |
| Ff | f | נהגית כהגיית פ"א רפה |
| ‏Gg | j | נהגה כהגיית יו"ד עיצורית לפני התנועות e i y ä ö |
| ‏Gg | g | נהגה כהגיית גימ"ל בכל מקום אחר |
| Gj/gj | j | נהגה כהגיית יו"ד עיצורית |
| Hh | h | נהגה כהגיית ה"א |
| Hj/hj | ‏j | נהגים כהגיית יו"ד עיצורית |
| Jj | ‏j | נהגים כהגיית יו"ד עיצורית |
| ‏Kk | k | נהגה כהגיית כ"ף לפני התנועות a o å u |
| ‏Kk | ‏ɕ | נהגה כהגיית שי"ן שורקת לפני התנועות e i y ä ö |
| Kj/kj | ‏ɕ | נהגה כהגיית שי"ן שורקת |
| Ll | l | נהגה כהגיית למ"ד |
| Lj/lj | j | נהגה כהגיית יו"ד עיצורית |
| Mm | m | נהגה כהגיית מ"ם |
| Nn | n | נהגה כהגיית נו"ן |
| Ng/ng | ŋ | נהגה כצליל n באנגלית אבל ארוכה |
| Pp | p | נהגה כהגיית פ"א |
| ‏Rr | r | בצפון שוודיה ובמרכזה נהגה כהגיית רי"ש מתגלגלת |
| ‏Rr | ʁ | בדרום שוודיה נהגה כהגיית רי"ש מודרנית |
| ‏Rd/rd | ɖ | בצפון שוודיה ובמרכזה נהגה כהגיית דל"ת כשקצה הלשון מופנה אחורנית |
| ‏Rd/rd | ʁd | בדרום שוודיה נהגה כפי שנכתב |
| ‏Rl/rl | ɭ | בצפון שוודיה ובמרכזה נהגה כהגיית למ"ד כשקצה הלשון מופנה אחורנית |
| ‏Rl/rl | ʁl | בדרום שוודיה נהגה כפי שנכתב |
| ‏Rn/rn | ɳ | בצפון שוודיה ובמרכזה נהגה כהגיית נו"ן כשקצה הלשון מופנה אחורנית |
| ‏Rn/rn | ʁn | בדרום שוודיה נהגה כפי שנכתב |
| ‏Rs/rs | ʂ | בצפון שוודיה ובמרכזה נהגה כהגיית שי"ן |
| ‏Rs/rs | ʁs | בדרום שוודיה נהגה כפי שנכתב |
| ‏Rt/rt | ʈ | בצפון שוודיה ובמרכזה נהגה כהגיית ת"ו כשקצה הלשון מופנה אחורנית |
| ‏Rt/rt | ʁt | בדרום שוודיה נהגה כפי שנכתב |
| Ss | s | נהגה כהגיית סמ"ך |
| ‏Sk/sk | sk | נהגה סְקְ לפני התנועות a o å u |
| ‏Sk/sk | ‏ɧ | נהגה כהגיית כ"ף רפה ושורקת לפני התנועות e i y ä ö |
| Sch/sch | ‏ɧ | נהגה כהגיית כ"ף רפה שורקת |
| Sj/sj | ‏ɧ | נהגה כהגיית כ"ף רפה שורקת |
| Skj/skj | ‏ɧ | נהגה כהגיית כ"ף רפה שורקת |
| Stj/stj | ‏ɧ | נהגה כהגיית כ"ף רפה שורקת |
| Tt | t | נהגה כהגיית ת"ו עם הלשון צמודה לאחורי השיניים |
| Tj/tj | ɕ | נהגה כהגיית שי"ן שורקת |
| Vv | v | נהגים כהגיית בי"ת רפה |
| Ww | v | נהגים כהגיית בי"ת רפה |
הגייתה וכתיבתה של השפה השוודית > תנועות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
‏התנועות
| הסימון  הגרפי | תעתיק IPA | הערך הפונטי | דוגמה |
| ‏Aa | [ä]  | נהגית כהגיית פתח | ‏/mät/קובץ:Sv-matt.ogg‏Ⓘ‏ |
| ‏Aa | ː‏[ɑ]  | בגרסתה הארוכה נהגית כהגיית פתח אחורית מעט | ‏/mɑːt/קובץ:Sv-mat.ogg‏Ⓘ‏ |
| ‏Ää | [e̞]  | נהגית כהגיית צירי | ‏/he̞l/קובץ:Sv-häll.ogg‏Ⓘ‏ |
| ‏Ää | ː‏[ɛ]  | בגרסתה הארוכה נהגית כהגיית צירי פתוח מעט | ‏/hɛːl/קובץ:Sv-häl.ogg‏Ⓘ‏ |
| ‏Åå | [ɔ]  | נהגית כתנועה בין חולם ~ קמץ תימנית | ‏/mɔl/קובץ:Sv-moll.ogg‏Ⓘ‏ |
| ‏Åå | ː‏[o]  | בגרסתה הארוכה נהגית כהגיית חולם | ‏/moːl/קובץ:Sv-mål.ogg‏Ⓘ‏ |
| ‏Ee | [e̞]  | נהגית כהגיית צירי |  |
| ‏Ee | ː‏[e]  | בגרסתה הארוכה נהגה כהגיית צירי סגורה מעט |  |
| ‏Ii | [ɪ]  | נהגית כהגיית i במילה האנגלית Bit |  |
| ‏Ii | [i]  | נהגית כהגיית חיריק |  |
| ‏Oo | [ʊ]  | נהגית כהגיית קובוץ |  |
| ‏Oo | ː‏[u]  | בגרסתה הארוכה נהגית כהגיית שורוק |  |
| ‏Öö | ø̞ | נהגית כהגיית צירי מעוגלת |  |
| ‏Öö | ː‏[ø]  | בגרסתה הארוכה נהגית כהגיית ö הגרמנית או בדמיון ל-ir במלה האנגלית bird |  |
| ‏Uu |  | נהגית כהגיית U, רק מעט יותר לחוצה |  |
| ‏Uu | ː‏[ʏ]  | נהגית כהגיית i במלה האנגלית in אך מעוגלת |  |
| ‏Yy | ʏ |  |  |
| ‏Yy | ː‏[y]  | נהגית כהגיית חיריק מעוגלת |  |
Qq, Ww, Zz, Cc - מופיעות במילים זרות ונהגות בהתאם לשפה שממנה המילים שאולות.
התנועות נהגות כקצרות כאשר מופיעות לפני שני עיצורים, בכל מקום אחר נהגות כארוכות.
הגייתה וכתיבתה של השפה השוודית > הטעם

בשוודית הטעם נופל בדרך כלל על ההברה הראשונה, אך להברה המוטעמת יכולים להיות שני טונים: עולה ויורד.
טון עולה - הברה מוטעמת רגילה, מופיע במילים הארוכות משתיים-שלוש הברות ובמילים בנות הברה אחת; במילונים מסוימים מסומן באמצעות סימן עולה, á וכו'.
טון יורד - ההברה המוטעמת יורדת בצלילה וההברה הבאה אחריה מתחילה בצליל גבוה יותר; מופיע בעיקר במילים בנות שתי הברות; במילונים מסוימים מסומן באמצעות סימן יורד, à וכו'.
הדקדוק השוודי > מערכת הפועל השוודי

תכונה של השפה השוודית (וכן של הדנית והנורווגית) המקלה מאוד על לומדיה היא היעדר מוחלט של נטיית פעלים לפי הגופים השונים. "אני הולך" ייאמר בשוודית jag går; "הם הולכים": de går; "הוא הולך": han går. כלל זה תקף אפילו עבור פעלים יוצאים מן הכלל, כגון "להיות".
בסיסי הפעלים הרגילים בשוודית עשויים להסתיים בעיצור או בתנועת a מה שאומר שלא ניתן להבחין בבסיס הפועל בצורת המקור, אך הבסיס מתגלה בצורת הציווי ביחיד. הבסיס נראה בבירור בנטיות ההווה (כפי שיפורט בהמשך) ומאחר שיש צורך בידיעת בסיס הפועל ליצירת כל צורות הפעלים הרגילים, צורת ההווה עדיפה לשינון מאשר צורת המקור.
הדקדוק השוודי > מערכת הפועל השוודי > פועלי העזר בשוודית

בשוודית משתמשים במספר פועלי עזר המסייעים לבנות משפטי תיאור ומשפטי פעולה בזמנים שונים.
| פועלי העזר בשוודית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | צורת ההווה | צורת העבר | צורת המושלם | צורת בינוני העבר | צורת בינוני ההווה |  |  |  |  |  |  |
| vara - להיות | är | var | varit | vard | varande |  |  |  |  |  |  |
| ha (hava) - שייכות | har | hade | haft | havd | havande |  |  |  |  |  |  |
| Bli (bliva) - להיהפך | blir | blev | blivit | bliven | blivande |  |  |  |  |  |  |
| skola - היתכנות | skall (ska) | skulle | skolat | skolad | skolande |  |  |  |  |  |  |
פועל העזר vara – להיות, משמש במשפטי תיאור בזמנים שונים.
פועל העזר ha – שייכות, משמש בזמני הפרפקט.
פועל העזר bli – להיהפך, משמש בצורת הסביל.
פועל העזר skola – צורת ההווה שלו (skall, או בקיצור ska) משמשת ליצירת משפטים בעתיד, צורת העבר שלו (skulle) משמשת ליצירת תנאי ההווה, תנאי היפותטי.
צורת הפרפקט משמשת יחד עם פועל העזר ha ליצירת זמני הפרפקט, בניגוד לשפות אחרות כמו אנגלית וגרמנית שם נעשה שימוש בבינוני לצורך כך.
בינוני העבר משמש כתואר (כתואר נוטה לפי נטיות התארים), ומשמש את צורת הסביל יחד עם פועל העזר bli – להיהפך.
בינוני ההווה משמש כתואר (כתואר נוטה לפי נטיות התארים), ומשמש גם כשם הפעולה. בניגוד לאנגלית, הוא אינו יוצר זמנים מתקדמים עם הפועל "להיות".
הדקדוק השוודי > מערכת הפועל השוודי > הזמנים הרגילים

בפעלים רגילים זמן ההווה נוצר באמצעות תוספת ‎-r לבסיסי פעלים המסתיים בתנועת a, ובאמצעות תוספת ‎-er לבסיסי פעלים המסתיימים בעיצור. פעלים בני הברה אחת בצורת המקור הם לרוב בלתי רגילים וצורת ההווה שלהם נוצרת לרוב באמצעות תוספת ‎-r.
בפעלים רגילים זמן העבר נוצר באמצעות תוספת ‎-de לבסיסי פעלים המסתיימים בתנועת a או בעיצור קולי, ובאמצעות תוספת ‎-te לבסיסי פעלים המסתיימים בעיצור אטום.
זמן העתיד נוצר באמצעות שימוש בפועל העזר skola בזמן ההווה ובצורת המקור של הפועל העיקרי.
דרך התנאי נוצרת באמצעות שימוש בפועל העזר skola בזמן עבר ובצורת המקור של הפועל העיקרי, מציין תנאי הווה שהוא תנאי היפותטי.
הדקדוק השוודי > מערכת הפועל השוודי > זמני הפרפקט

זמני הפרפקט מופקים באמצעות שימוש בנטיות פועל העזר ha – שייכות בזמנים שונים וצורת הפרפקט. בפעלים רגילים צורת הפרפקט נוצרת באמצעות תוספת ‎-t לבסיס הפועל.
פרפקט ההווה – נוצר באמצעות צורת ההווה של הפועל ha וצורת הפרפקט של הפועל העיקרי. מציין פעולה שהתרחשה בעבר.
פרפקט העבר – נוצר באמצעות צורת העבר של פועל העזר ha וצורת הפרפקט של הפועל העיקרי. מציין פעולה שהתרחשה לפני פעולה אחרת בעבר, מעין פלאשבק.
פרפקט העתיד – נוצר באמצעות זמן העתיד של פועל העזר ha – שייכות (skall ha) וצורת הפרפקט של הפועל העיקרי. מציין פעולה שהתרחשה לפני פעולה אחרת בעתיד.
פרפקט התנאי – נוצר באמצעות זמן התנאי של פועל העזר ha – שייכות (skulle ha) וצורת הפרפקט של הפועל העיקרי. מציין תנאי עבר, תנאי שלא התממש והוא בטל.
הדקדוק השוודי > מערכת הפועל השוודי > הבינוני > בינוני ההווה

בפעלים רגילים נוצר באמצעות תוספת ‎-nde לצורת המקור של הפועל בפעלים בני מעל הברה אחת, בפעלים בני הברה אחת נוצר באמצעות תוספת ‎-ende לצורת המקור של הפועל.
בינוני ההווה משמש כשם תואר וכאשר הוא משמש שם תואר הוא נוטה לפי נטיות התארים. בינוני ההווה משמש גם כשם הפעולה.
בניגוד לאנגלית בינוני ההווה אינו יוצר זמנים מתמשכים עם הפועל "להיות".
הדקדוק השוודי > מערכת הפועל השוודי > הבינוני > בינוני העבר

בפעלים רגילים שבסיסם מסתיים בתנועת a, נוצר באמצעות תוספת ‎-d לבסיס הפועל. בפעלים רגילים שבסיסם מסתיים בעיצור, נוצר באמצעות תוספת ‎-d לבסיסים המסתיימים בעיצור קולי, ותוספת ‎-t לבסיסים המסתיימים בעיצור אטום.
בינוני העבר משמש כשם תואר וכאשר הוא משמש שם תואר הוא נוטה לפי נטיות התארים. בינוני העבר משמש גם את דרך הסביל כאשר מופיע לאחר נטיות פועל העזר bli, שמשמעותו "להיהפך" בזמנים שונים.
הדקדוק השוודי > מערכת הפועל השוודי > פועלי מצב

| פועלי מצב בשוודית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | צורת ההווה | צורת העבר | צורת המושלם | צורת בינוני העבר | צורת בינוני ההווה |  |  |  |  |  |  |
| Vilja - לרצות | vill | ville | velat | velad | viljande |  |  |  |  |  |  |
| Kunna - להיות יכול | kan | kunde | kunnat | kunnad | kunnande |  |  |  |  |  |  |
| Måsta - להיות מוכרח | måste | måste | måst | måstad | måstande |  |  |  |  |  |  |
| Låta - לאפשר | låter | lät | låtit | låten | låtande |  |  |  |  |  |  |
| Få - להיות רשאי ל... | får | fick | fått | fådd | fående |  |  |  |  |  |  |
| Må - להתאפשר/להרגיש | må | måtte | mått | mådd | mående |  |  |  |  |  |  |
| Böra - להיות אמור ל... | bör | börde | bort | börd | börande |  |  |  |  |  |  |
| Töra - להיות עשוי ל... | tör | torde | tort | törd | törande |  |  |  |  |  |  |
| Bruka - להיות רגיל ל... | brukar | brukade | brukat | brukad | brukande |  |  |  |  |  |  |
| Behöva - להיות זקוק ל... | behöver | behövde | behövt | behövd | behövande |  |  |  |  |  |  |
| Lära - לימוד/הדרכה | lär | lärde | lärt | lärd | lärande |  |  |  |  |  |  |
הדקדוק השוודי > נטיות שמות עצם > נטיות שמות העצם ביחיד > יחיד לא מיודע

בעבר, התקיימו בשוודית שלושה מינים דקדוקיים (זכר, נקבה ונייטרלי), בדומה לשפות גרמאניות אחרות. עם הזמן, מיני הזכר והנקבה התאחדו למין אחד. כתוצאה מכך, כיום לשמות העצם ביחיד שני מינים בלבד בשוודית, אוטרום (מבחינה היסטורית איחוד של הזכר והנקבה) והמין הנייטרלי (ניטרום). התווית המסתמת en מופיעה לפני שם עצם ממין האוטרום, בעוד התווית המסתמת ett מופיעה לפני שם העצם מהמין הנייטרלי. תפקידה של תווית זו זהה לתפקידה בשפות אחרות (a/an באנגלית, למשל).
הדקדוק השוודי > נטיות שמות עצם > נטיות שמות העצם ביחיד > יחיד מיודע

ליידוע שם העצם ממין האוטרום מתווסף en, כאשר ה־e נשמט אם שם העצם מסתיים בתנועה. ליידוע שם העצם מהמין הנייטרלי מתווסף et, כאשר ה־e נשמט אם שם העצם מסתיים בתנועה. כאשר לשם העצם המיודע מתווסף תואר, נוספת התווית den לפני שם התואר שלפני שם העצם ממין האוטרום, והתווית det נוספת לפני שם התואר שלפני שם העצם מהמין הנייטרלי.
ליידוע שם העצם מהמגדר הנפוץ ביידוע הצגתי (זה, זו), כאשר העצם קרוב לדובר נעשה שימוש בתווית היידוע den här ("זה שפה") או בקיצור denna.
ליידוע שם העצם מהמגדר הנפוץ ביידוע הצגתי (זה, זו), כאשר העצם רחוק מהדובר נעשה שימוש בתווית היידוע den där ("זה ששם"). 

ליידוע שם העצם מהמגדר הנייטרלי ביידוע הצגתי (זה, זו), כאשר שם העצם קרוב לדובר נעשה שימוש בתווית היידוע det här או בקיצור detta.

ליידוע שם העצם מהמגדר הנייטרלי ביידוע הצגתי (זה, זו), כאשר שם העצם רחוק מהדובר נעשה שימוש בתווית היידוע det där.
הדקדוק השוודי > נטיות שמות עצם > נטיית שמות העצם ברבים > רבים לא מיודע

כמעט כל שמות העצם שאינם מיודעים מהמגדר הנפוץ המסתיימים בתנועת a, תנועה זאת מותמרת בהם לסיומת or.

רוב שמות העצם שאינם מיודעים מהמגדר הנפוץ המסתיימים בתנועה שאינה תנועת a נוספת להם הסיומת ar.

רוב שמות העצם שאינם מיודעים מהמגדר הנפוץ המסתיימים בעיצור נוספת להם הסיומת ar.

רוב שמות העצם שאינם מיודעים מהמגדר הנפוץ בהם הטעם הוא על ההברה האחרונה, או שהם בני הברה אחת, הריבוי נעשה באמצעות הסיומת er.

בחלק משמות העצם בהם הריבוי הוא באמצעות הסיומת er ישנו שינוי תנועה בשם העצם לפי התבנית הבאה: a>>ä o>>ö ä>>å.
כמעט כל שמות העצם שאינם מיודעים מהמגדר הנייטרלי המסתיימים בתנועה, נוספת להם הסיומת n.
כמעט כל שמות העצם שאינם מיודעים מהמגדר הנייטרלי המסתיימים בעיצור, צורת הרבים שלהם היא כצורת היחיד.
הדקדוק השוודי > נטיות שמות עצם > נטיית שמות העצם ברבים > רבים מיודע

ליידוע שם עצם ברבים נוספת הסיומת na על סיומת הרבים (כאשר סיומת הרבים מסתיימת ב־n אז ביידוע נוסף רק a), שמות העצם שאינם מקבלים סיומת ברבים, ליידועם נוספת הסיומת en. כאשר שם העצם המיודע מתואר נוספת התווית de לפני שם התואר שלפני שם העצם ברבים.
ליידוע שם העצם ברבים ביידוע הצגתי (אלה/אלו), כאשר העצם קרוב לדובר נעשה שימוש בתווית היידוע de här או בקיצור dessa.
ליידוע שם העצם ברבים ביידוע הצגתי (אלה/אלו), כאשר העצם רחוק מהדובר נעשה שימוש בתווית היידוע de där.
הדקדוק השוודי > נטיות תארים

בשפה השוודית התארים מתאימים לשם העצם במין ובמספר.
ישנן שתי מערכות לנטיית התואר השוודי: הנטייה החזקה והנטייה החלשה.
הנטייה החלשה משמשת לתיאור שם עצם מיודע, ויש בה תוספת a לשם התואר ולפניו אחד הכינויים den או det בהתאם למגדר שם העצם ביחיד (den למגדר הנפוץ ו־det למגדר הנייטרלי) ו־de לפני שם העצם ברבים.
הנטייה החזקה משמשת לתיאור שם עצם בלתי מיודע. בנטייה זו צורת התואר הבסיסית משמשת את המגדר הנפוץ בצורת היחיד, ולצורך יצירת המגדר ביחיד נייטרלי נוסף t לשם התואר, אם שם התואר מסתיים ב־d או dd בצורה הנייטרלית זה מותמר ב־t או tt בהתאמה. לשם התואר ברבים נוסף a.