stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התבגרות (מיני-סדרה)
הערות שוליים

↑  Turner, Laura Jane (10 December 2024). "Shows coming in 2025 that you won't want to miss". Digital Spy. Retrieved March 16, 2025.
↑  Hibbs, James (22 July 2024). "Stephen Graham and Ashley Walters lead ambitious Netflix crime drama Adolescence". Radio Times. Retrieved March 16, 2025.
↑  Goldbart, Max (14 March 2024). "Netflix UK Scripted Slate: Steven Knight To Pen Guinness Series; Stephen Graham & Jack Thorne Team For Real-Time Crime Drama". Deadline Hollywood. Retrieved March 16, 2025.
↑  Shafer, Ellise (14 March 2024). "Julie Delpy-Suranne Jones Political Series 'The Choice,' Real Estate Show 'Buying London,' Marian Keyes' 'Grown Ups' Adaptation Among Netflix U.K. Commissions". Variety. Retrieved March 16, 2025.
↑  Roxborough, Scott (14 March 2024). "Netflix Orders New Series Starring Jamie Dornan, Mackenzie Davis, Julie Delpy". Hollywood Reporter. Retrieved March 16, 2025.
↑  Goldbart, Max (22 July 2024). "Stephen Graham, Erin Doherty & Ashley Walters Board One-Shot Netflix Series 'Adolescence' From 'Boiling Point' Creators, Warp Films & Brad Pitt's Plan B". Deadline Hollywood. Retrieved March 16, 2025.
↑  Calnan, Ellie (14 August 2024). "2024 film and high-end TV productions shooting in the UK and Ireland: latest updates". Screen Daily. Retrieved 14 August 2024.
↑  Turner, Laura Jane (22 July 2024). "Stephen Graham in first look at new UK-set Netflix crime drama". Digital Spy. Retrieved March 16, 2025.
↑  Cumber, Robert (25 July 2024). "Adolescence: New Netflix drama starring Stephen Graham reportedly being filmed in Sheffield". thestar.co.uk. Retrieved 25 July 2024.
↑  Gannon, Catherine (13 November 2024). "New one-shot Netflix crime drama Adolescence starring Stephen Graham, Ashley Walters and Erin Doherty filmed in South Kirkby, Production Park reveals". Wakefield Express. Retrieved March 16, 2025.
↑  "Adolescence: Season 1". Rotten Tomatoes. Fandango Media. Retrieved March 16, 2025.
↑  "Adolescence: Season 1". Metacritic. Retrieved March 16, 2025.
אום ח'אלד

| --- | --- |

מבנה משרידי הכפר אום ח'אלד
 טריטוריה:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 מחוז:  מחוז שומרון
 נפה:  נפת טולכרם
 תאריך ייסוד:  יישוב היה קיים במקום מאז התקופה ההלניסטית. בשם "אום ח'אלד" - כפי הנראה מאז המאה ה-7
 שטח:  2,894 דונם עות'מאני (1945)
 גובה:  50 מטרים
 סיבת נטישה:  מלחמת העצמאות
 תאריך נטישה:  20 במרץ 1948
 יישובים יורשים:  נתניה, בית יצחק-שער חפר
 דת:  מוסלמים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  1,060 (1948)
 קואורדינטות:  32°19′44″N 34°51′55″E﻿ / ﻿32.328888888889°N 34.865277777778°E﻿ / 32.328888888889; 34.865277777778 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת נתניה מוגדלת) אום ח'אלד(למפת נתניה רגילה) אום ח'אלד(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אום ח'אלד(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אום ח'אלד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אום ח'אלד (בערבית: أمّ خالد) היה כפר ערבי בשרון כקילומטר מזרחית לנתניה. הכפר היה שייך לנפת טולכרם במחוז שומרון (1945), שטחי אדמותיו היו 2,894 דונם ובשנת 1945 מנה 970 נפשות. בשנות העשרים נקנו 882 דונם מאדמות הכפר על ידי אגודת בני בנימין ועל שטח זה הוקמה המושבה נתניה. במהלך מלחמת העצמאות ב-20 במרץ 1948 הכפר נכבש והתרוקן מתושביו, בין הריסותיו שוכנו עולים יהודים ממדינות ערב. כיום מבני הכפר נמצאים בתחומי העיר נתניה, באזור "שיכון סלע" מזרחית למרכז העיר, על חלק מאדמות הכפר נמצא היישוב בית יצחק-שער חפר.
בשנות החמישים ובשנות השבעים נערכו במקום חפירות ארכאולוגיות ונחשפו שרידים מתקופות פרהיסטוריות כמו הנאוליתית והאפי-פלאוליתית ומתקופות מאוחרות יותר: ההלניסטית, הרומית, הביזנטית, הצלבנית, הממלוכית והעות'מאנית.
היסטוריה

במקום שבו שכן אום ח'אלד התקיימו יישובים אלפי שנים קודם לכן. לראשונה הוקם במקום יישוב בתקופה ההלניסטית והוא גדל בתקופה הרומית. בחפירות שנערכו במקום נחשפו מתקופות אלה גתות, פסיפסים, קירות ומתקנים אחרים הרומזים על יישוב בעל אופי חקלאי שהיה במקום.
על סמך קברים שהתגלו במקום מניחים שהתגוררו במקום יהודים עוד מימי החשמונאים, וככל הנראה היישוב היהודי חרב במהלך המרד הגדול (66–73 לספירה).
בתקופה הביזנטית (המאה ה-4 והמאה ה-5 לספירה) התקיים במקום יישוב שומרוני קטן שנחרב במרד השומרוני (524–529 לספירה). מיישוב זה נמצאו שרידים מעטים.

בתקופה הצלבנית הוקמה במקום מצודה קטנה בשם Castellum Rogerii Langobardi (מצודת רוג'ר הלומברדי). המצודה התקיימה עד המאה ה-13. בתקופה הממלוכית שימשו שרידי המצודה כחאן על דרך הים העתיקה.
בתקופה העות'מאנית (המאה ה-18) הוקם במקום יישוב ערבי קטן בין חורבות המצודה הצלבנית בשם אום ח'אלד. היישוב נקרא על שם אמו של ח'אלד, מפקד בצבא המוסלמי בעת כיבוש הארץ במאה ה-7, שהאגדה קבעה את מקום קבורתה של אמו בקרבת מקום (סבחת אום ח'אלד). הכפר מנה כמה עשרות משפחות והתפרנס מגידול אבטיחים ויצואם דרך הנמל הקטן "מינת אבו זבורה", שהיה שמו הערבי של מפרץ קטן מצפון לשפך נחל אלכסנדר, כ-8 קילומטרים צפונית לאום ח'אלד (כיום בית הספר מבואות ים במכמורת).
בעת מסע נפוליאון לארץ ישראל בשנת 1799 הגיעו גדודיו של נפוליאון דרך מישור החוף הדרומי אחרי כיבוש רמלה ויפו והתקדמו צפונה, דרך השרון, אל עכו. טור אחד של הגנרל ג'ונו עבר על פני הכפר אום ח'אלד לאורך החוף ב-15 במרץ 1799 ומאוחר יותר בדרכו חזרה אחרי התבוסה בעכו. עדות לחנייתו של צבא נפוליאון באזור הוא עוגן (מסוג אדמירל), אופייני לצי הצרפתי, שנמצא במפרץ א-זאוויה, כיום המפרץ בחוף עין-התכלת (חוף בלו-ביי).

בשנת 1839 עברה במקום יהודית מונטיפיורי, אשתו של הנדבן המפורסם.
בשנת 1874 זכה המקום לביקור סוקרי הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל ואלה תיעדו את שרידי המצודה ואת השקמה המפורסמת של הכפר (גיל מוערך 600–1200 שנים), שאותה ניתן לראות עד היום בסמוך לסניף הדואר המרכזי בנתניה. השקמה העתיקה ושרידי המצודה תועדו בציור במאמרהּ של מרי אליזה רוג'רס באנתולוגיה "ארץ ישראל הציורית" (Picturesque Palestine) מ-1881 שערך חבר המשלחת צ'ארלס וילסון. לפי הסקר הבריטי, שמו הקדום של האתר היה "מדינת אבואב" (עיירת השערים).
היסטוריה > בימי המנדט הבריטי

במפקד הבריטי שנערך בשנת 1922 נמנו בכפר 307 נפשות: 163 גברים ו-144 נשים, כולם מוסלמים. במפקד שנערך ב-1931 גדלה האוכלוסייה ל-607 נפשות: גברים ו-144 נשים, כולם מוסלמים. הם התגוררו ב-131 בתים.
בשנת 1928 מכר צלאח אל-חמדאן שהתגורר בכפר שטח אדמה לצורך הקמת נתניה. בעת מאורעות תרפ"ט הוא דאג למתיישבים ולרכושם.
בנובמבר 1931 פנו תושבי הכפר במחאה לשלטונות בעקבות מכירת חלק מאדמות הכפר ליהודים. במאי 1932 כתב המושל המנהלי של המחוז לתושבי הכפר כי למרות המכירה "שמורות להם הזכויות להישאר תמיד על אדמות אום כאלד אשר היו חורשים וזורעים אותן וכמו כן זכיות המרעה, ההשקאה וקישוש עצים". אולם ערביי הכפר לא הסתפקו בכך ולקראת סוף מאי 1932, כשהגיעו מתיישבים יהודים של רמת טיומקין לחפור באר מים על האדמות שנקנו, הם הפריעו לחופרים, בטענה שהבאר עלול להזיק לאדמות המרעה בהם יש להם זכויות. בנוסף, יצאו מאום חאלד אנשים שעקרו שתילים ועצים בנתניה. בעקבות ההתנפלויות הקימו השלטונות תחנת משטרה בנתניה והטילו את הוצאות אחזקתו על תושבי הכפר. בנוסף, הוטל קנס קיבוצי של 200 לא"י על תושבי הכפר. תושבי הכפר מסרו את מפתחות בתיהם לנציג השלטונות וטענו שאין ביכלתם לשלם. עד יוני 1933 שולמו 50 לא"י ותושבי הכפר פנו לנציב העליון בבקשה שיבטל את שאר הקנס. מספר תושבים שלמו את חלקם בקנס רק לאחר שנאסרו.
ביוני 1933 זכו תושבי הכפר במשפט שהגישו נגד הקרן הקיימת בתביעה שיורשה להם לקנות 1,400 דונם מאדמות ואדי חווארת הסמוכים לקרקעותיהם, על פי דין בר מצרא. בשנת 1934 הלווה הבנק החקלאי הערבי 9000 לא"י לתושבי הכפר כדי לקנות את האדמות הללו, ולמנוע את מכירת הקרקעות לקרן הקיימת. אולם לאחר מספר שנים, במענה לטענות על אי דיוקים בהצהרות של תושבי אום חאלד, ביטל בית הדין לקרקעות את זכות בר המצרא והאדמות נותרו בידי הקרן הקיימת. בערעור לבית הדין לערעורים זכו הערבים וערעור למועצת המלך נדחה אף הוא.
לאחר הניצחון המשפטי הראשון הגישו אנשי אום ח'אלד תביעה נוספת, הפעם נגד חבצלת השרון, בטענה שהייתה להם דרך עתיקה שעברה בקרקעות שרכשו, ולכן יש לתת להם זכות מעבר בתוך מטעיהם.
בשנות ה-40, בעקבות ההתרחבות של נתניה מצאה עצמה, אום ח'אלד מוקפת מכל הכיוונים בבניינים של העיר. אנשי הכפר הגיעו לרמת טיומקין לקחת מים.
היסטוריה > במדינת ישראל

עם התגברות פעולות האיבה בתחילת מלחמת העצמאות עזבו תושבי הכפר את בתיהם, וחלקם התיישבו בטולכרם.
המקום בו היה הכפר אום ח'אלד הפך לשכונה בנתניה הנושאת שם זה. שכונה זו, יחד עם עוד ארבע שכונות סמוכות, אוחדו לשם הכולל נאות הרצל. מסגד הכפר הנטוש שופץ על ידי הרב בריסק שהקים בו ישיבה. בשנת 1961 הציע ראש עיריית נתניה להרוס את מבני הכפר הרעועים ולבנות במקומם שיכונים.
הערות שוליים

↑  תצלום אוויר נושא כיתובים שהוכן על ידי חיל ההנדסה המלכותי בצבא בריטניה, 1945 (באנגלית) של אזור הכפר (גליון Natanya), באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  נגה קדמן, בצדי הדרך ובשולי התודעה, ספרי נובמבר, 2008, עמ' 145.
↑  Ronnie Ellenblum, Crusader Castles and Modern Histories  Cambridge University Press, 2007, p. 173 (No. 31)
↑  לפי דוד גרוסמן, הכפר הערבי ובנותיו (הוצאת יד יצחק בן צבי, ירושלים, 1994 עמ' 153) אום ח'אלד מופיע במפת ז'אקוטן (שנת 1799) גיליון 45
↑  Barron, J.B, . Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922, Government of Palestine, 1923, עמ' table ix
↑  Mills, E, Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas, Jerusalem: Government of Palestine, 1932, עמ' 58
↑  ג. שרוני, על אנשים ורחובות, מעריב, 8 באוגוסט 1961
↑  תושבי כפר אום כאלד קוראים לעזרה, דואר היום, 8 בנובמבר 1931
↑  שמחת ערביי אום כאלד וואדי חווארת, דואר היום, 12 במאי 1932
↑  התנפלות ערבים על יד נתניה, הארץ, 1 ביוני 1932
↑  ההתנגשות ליד נתניה, דבר, 5 ביוני 1932
שוב הפרעות ליד נתניה, דבר, 6 ביוני 1932
↑  שוב עקירת שתילים, דבר, 14 ביוני 1932
↑  נתניה ו"אום כאלד", דואר היום, 18 בספטמבר 1932
↑  עונש קבוצי על עקירת העצים בנתניה, דבר, 22 בספטמבר 1932
↑  באום חאלד, דבר, 14 בספטמבר 1932
↑  מבקשים לשחרר מיתר הקנס, דבר, 25 ביוני 1933
↑  על גדיעת העצים בנתניה, דבר, 3 ביולי 1933
↑  ערבי אום חאלד זוכים במשפט, דבר, 30 ביוני 1933
↑  ערביי אום חאלד לא מצאו את הכסף, דואר היום, 4 ביולי 1934
חלוקת 1000 דונם אדמה לבני אום כאלד, הארץ, 8 בנובמבר 1934
↑  ערעור בעניין בעלות על 1400 דונם קרקע, הארץ, 22 בינואר 1941
↑  אדמות אום חאלד לערבים, המשקיף, 26 בינואר 1941
↑  בוטל ערעור הקק"ל על בעלות לקרקעות באום־חלד, משמר, 8 בנובמבר 1945
↑  התיאבון נתגבר ..., דואר היום, 29 ביולי 1934
↑  בעיר היהלומים, המשקיף, 15 במרץ 1945
↑  ביה"ד הצבאי חייב את פיקסלר להשיב על האשמה, הצופה, 19 ביוני 1946
↑  שני בתים על הגבול, הַבֹּקֶר, 31 בינואר 1955
ג. שרוני, פגישות רחוב בטולכרם, מעריב, 23 באוגוסט 1967
↑  הרב בריסק, מעריב, 9 ביולי 1959
↑  ייהרסו המיבנים הרעועים באום־חלד, הארץ, 8 בפברואר 1961
עץ השקמה של הכפר, תצלום מ-2018
עץ השקמה ושרידי המצודה בציורו של הארי פן שפורסם בספר ארץ ישראל הציורית מ-1881
אשר הניא

אֲשֶׁר הֵנִיא הוא פיוט לחג הפורים, המסכם את סיפור המגילה. על פי ההשערה המקובלת, במקורה הייתה זו ברכה מפויטת, דהיינו גרסה פיוטית לברכה שלאחר קריאת המגילה (ברכת הרב את ריבנו). אולם לא נמצא מקור המעיד על כך, ובכל המקורות המוכרים נהוג לאומרו לאחר הברכה בליל פורים ולא כחלק מהברכה עצמה.
הפיוט חובר באקרוסטיכון של אותיות האלפבית העברי.
מפורסמים שני הבתים האחרונים הפותחים במילים "שושנת יעקב", אשר על פי מנהג אשכנז כיום, נאמרים גם ביום לאחר קריאת המגילה.
מקור הפיוט ומחברו

מחבר הפיוט אינו ידוע. במחזור ויטרי (1208) נכתב שהוא "מיסודם של אנשי כנסת הגדולה". יש שכתבו שמחברו הוא רבי אשר, סבו של רבי יצחק הלוי: ”תִקן [את הפיוטים] 'אשר הניא' ו'אשר בגלל אבות' ו'אתניה שבחיה', והיה יהודי הראשון אשר בא לגור בוירמיישא, ובא לשם מעיר ויטרי וכתב יוחסין היה בידו עד הנשיאים, ולוי היה”. המחקר כיום מפקפק במסורת זו, בשל העובדה שהפיוט השני שמיוחס לאותו ר' אשר הלוי, אשר בגלל אבות, ידוע כפיוט קדום ומופיע כבר בסידור רב סעדיה גאון. ייתכן כי מסורת זו נוצרה כדי להסביר את הפתיחה הבלתי שגרתית של הפיוט במילת קישור, "אשר".
הפיוט אינו נמצא במקורות מוקדמים, והובא בספרי ההלכה והמנהג של ראשוני אשכנז, צרפת ואיטליה, כמו מחזור ויטרי, שיבולי הלקט, תניא רבתי והגהות מיימוניות ונהוג במנהגיהן. הוא מופיע בקטע אחד מהגניזה הקהירית, אך קטע זה עצמו הוא קטע אשכנזי.
אף על פי כן, הפיוט נחשב לקדום, וזאת על פי סגנונו, משקלו וסידורו לפי א' ב' ולא לפי חרוזים. גם דמיונו לברכת 'אשר בגלל אבות' הקדומה וחברותיה, מחזקים את ההשערה שנתחבר בארצות המזרח ומשם התגלגל לאירופה, אלא שיצא מכלל שימוש במזרח בשלב מוקדם.
אמירתו

ביהדות אשכנז התפשט המנהג לאומרו בליל פורים לאחר קריאת המגילה. בעבר אמרוהו במקום זה גם בנוסח צרפת ונוסח איטליה. ביום פורים אין אומרים אותו, משום שאמרו כבר פיוטי קרובות בחזרת הש"ץ אשר כוללים את תוכנו של פיוט זה. על אף זאת, נהוג לומר ביום פורים את סופו של הפיוט, משושנת יעקב ואילך. בקהילות בהן אין אומרים קרובות, יש שכתבו שיש לומר את אשר הניא כולו, כבערב, אולם ברוב המקומות השתרש המנהג שאין אומרים את הפיוט גם אם לא אומרים קרובות. יש הנוהגים לומר רק את שני הבתים האחרונים ואת התוספת "ארור המן", גם בלילה וגם ביום.[דרוש מקור]
שושנת יעקב

שני הטורים האחרונים של הפיוט הפותחים באותיות ש' ות', הם הטורים המפורסמים בפיוט. שני טורים אלה, ”שושנת יעקב צהלה ושמחה בראותם יחד תכלת מרדכי, תשועתם היית לנצח ותקוותם בכל דור ודור”, נאמרים גם לאחר קריאת המגילה ביום, אף על פי שיתר הפיוט לא נאמר ביום אלא רק בליל פורים. קטע זה זכה ללחנים רבים והם מושרים רבות בחג הפורים. פתיחת הטור האחרון במילה "תשועתם" רומזת לחתימת הברכה "האל המושיע", ונועד לקיים את הדרישה ההלכתית ל"מעין החתימה סמוך לחתימה".
לאחר סיום הא"ב ישנו טור נוסף: ”להודיע שכל קוויך לא יבושו, ולא יכלמו לנצח כל החוסים בך”. טור זה אינו תואם במקצבו את מקצב יתר הפיוט, וגם אינו כלול באקרוסטיכון, ולכן סביר שהוא תוספת מאוחרת שאינה מגוף הפיוט. מאידך גיסא, טורים דומים מוכרים גם מסוף הפיוט תרומה הבדילנו שגם הוא ברכה מפויטת. בכתבי יד ספורים נוסף אחר טור זה טור מעבר נוסף, שנועד להעביר שנית לחתימת הברכה.
ארור המן

לאחר הפיוט נאמרים המשפטים "ארור המן אשר ביקש לאבדי, ברוך מרדכי היהודי, ארורה זרש אשת מפחידי, ברוכה אסתר בעדי, ארורים כל הרשעים, ברוכים כל הצדיקים, וגם חרבונה זכור לטוב". מקטע זה אינו קשור כלל לפיוט והוא מוסף מחויב אמירה לאחר קריאת המגילה לפי התלמוד ירושלמי ומסכת סופרים.
בתלמוד ירושלמי (מסכת מגילה,  פרק ג', הלכה ז') נאמר: ”רב אמר צריך לאמר ארור המן ארורים בניו אמר רבי פנחס צריך לומר חרבונה זכור לטוב”, ובמסכת סופרים (פרק יד הלכה ו): ”...ואחר כך מקלס לצדיקים ברוך מרדכי ברוכה אסתר ברוכים כל ישראל, ורב אמר צריך לומר ארור המן וארורים בניו, אמר רבי פנחס צריך לומר חרבונא זכור לטוב”. גם בתלמוד בבלי נרמזת חובת אמירה זו, באימרתו של רבא (תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ז', עמוד ב') ”מיחייב איניש לבסומי בפוריא עד דלא ידע בין ארור המן לברוך מרדכי”, והתוספות והרא"ש ציינו לדברי הירושלמי. וכך נפסק בטור ובשולחן ערוך.
לפיסקה זו גרסה אחרת הנאמרת גם בנוסח עדות המזרח (שאינם אומרים את הפיוט "אשר הניא") המתחילה "ברוך ה' אלקי ישראל". גרסאות נוספות מופיעות במחזורים וסידורי תפילה קדומים.
לחנים

לפיוט הולחנו לחנים רבים ובפרט לשורותיו האחרונות (החל מהמילים שושנת יעקב), ביניהם כמה שהתפרסמו ביותר:
הלחן המפורסם בציבור הוא לחנו של ידידיה אדמון.
בציבור הדתי-חרדי מפורסם לחנו של חיים שלמה סבינר מחסידות גור (הופיע באלבום פורים טיש 1). לחסידות גור עוד עשרות לחנים.
לחן של עזריאל מנדלבוים מחסידות באבוב. אף הוא פופולרי בציבור החרדי. הופיע באלבום פורים טיש 2. לחסידות באבוב עוד מספר לחנים, בהם לחנו של רבי בן ציון מבאבוב, לחנו של אהרן מילר ולחנו של משה גולדמן.
לחנו של רבי שאול ידידיה טאוב מחסידות מודז'יץ. לחסידות מודז'יץ עוד לחנים רבים מהאדמו"רים ומחסידים.
לחסידות ברסלב שני לחנים, אחד מהם של הרב מאיר לייב ברכר.
לחסידות חב"ד לחן של תלמידי בעל התניא. לחן נוסף הוא של המלחין החב"די שלום חריטונוב.
בחסידות בויאן מושר השיר בשני לחנים של פנחס ספקטור וכן בלחנים נוספים של בן ציון שנקר (הופיע בדיסק פורים טיש 3) ובלחן של חסידות רוזבדוב (אף הוא הופיע ב"פורים טיש 3").
לחן חסידות סאטמר, הופיע בדיסק פורים טיש 3. יש אומרים שהוא של בעריש ווישווער ויש אומרים שהוא של ליפא ליוש.
לחן של משה ביק. מושר בחסידות סקווירא ובחסידות נדבורנה.
מתוך הפיוט: "להודיע שכל קוויך" - ניגון קרלין. ניגון נוסף הוא של חסידות ברסלב.
מתוך הפיוט: "תשועתם היית לנצח" - ניגון ויז'ניץ
הרב יצחק גינזבורג הלחין כמה לחנים על שני הבתים האחרונים ("שושנת יעקב") וכן על ההוספה "ארור המן".
טעות נפוצה בחלק מהלחנים היא במילים "תשועתם הָיִיתָ לנצח" המוחלפות בטעות ב"תשועתם הָיְתָה לנצח".
לקריאה נוספת

בנימין ושולמית אליצור, "'אשר הניא עצת גויים': עיוני נוסח ולשון", לשוננו פא (תשע"ט), עמ' 163–178.
יהודה רצהבי, "'אשר הניא' – לפורים", הצפה, י"ד אדר ב' ה'תשמ"א. נדפס שנית בספרו מגנזי שירת הקדם, משגב ירושלים תשנ"א, עמ' 291–293.
הערות שוליים

↑  על פי הפסוק בספר ישעיהו, פרק מ"ט, פסוק כ"ג: "וְיָדַעַתְּ כִּי אֲנִי ה' אֲשֶׁר לֹא יֵבֹשׁוּ קֹוָי"
↑  כת"י אוקספורד 1102, מובא אצל גרוסמן, חכמי אשכנז הראשונים, עמ' 270.
1 2 3  אליצור, עמ' 164. (ראו ב'לקריאה נוספת').
↑  הרב יהודה ליב פישמן מימון, חגים ומועדים, עמ' קמב; ראו גם בקישורים חיצוניים, קישור למאמרו של אברהם פרנקל.
↑  בנוסח איטליה היום, אומרים את סוף הפיוט (החל מ"ארור המן"), ראו הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, סדר תפלות כמנהג בני רומה, עמ' שו.
↑  רבי מרדכי יפה, לבוש החור, סימן תרצ"ג סעיף ד.
↑  לוח לארץ ישראל; סידור אזור אליהו, ירושלים תשס"ח, עמ' תיח, ועוד.
↑  אליצור, "אשר הניא", עמ' 165.
↑  ומדברי הרוקח ומהרי"ל שכתבו להתחיל ביום באמירת "להודיע" נראה שהם לא ראו ב"להודיע" חלק מן הפיוט אלא פתיחה לקטע הבא אחריו.
↑  אליצור, "אשר היא", עמ' 165–166.
↑  וכן במדרש רבה: רב כי הוי מטי להמן בפורים אמר ארור המן וארורים בניו לקיים מה שנאמר ושם רשעים ירקב. אמר רבי פנחס חרבונה זכור לטוב. וכן במדרש שמואל פרשה א'. היברובוקס.
↑  מגילה א, ח.
↑  טור אורח חיים תרצ.
↑  שולחן ערוך אורח חיים תרצ טז.
↑  ישראליק בש - Isrolik Bash official (2018-02-28), ניגון פורים 'שושנת יעקב' חב"ד - החזן צבי ברקוביץ'  וישראלי'ק בש, נבדק ב-2025-03-16
↑  "שושנת יעקב"- מקהלת ילדי חב"ד בבריטניה, באתר soundcloud.com
↑   שושנת יעקב, סאטמר, בביצוע מקהלת שירה, יונגערליך, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 7:15), 8 במרץ, 2022
↑  ראה לדוגמה - שושנת יעקב - סעודת פורים תשע"ה, נבדק ב-2022-02-16
↑  אבשלום קור, באופן מילולי מרץ 2019. יש לציין שהגרסה 'הָיְתָה' מופיעה בחלק מכתבי היד של מחזור ויטרי.
| פורים |
| --- | --- | --- |
| מצוות החג | מקרא מגילה • מתנות לאביונים • משלוח מנות • סעודת פורים ושתיית יין בפורים • פרסום הנס |  |
| מנהגים | משנכנס אדר מרבין בשמחה • זכר למחצית השקל • אוזן המן • התחפשות  • רעשן • בובת המן |  |
| מגילת אסתר | אישים במגילה: אחשוורוש • ושתי • ממוכן • המן • עשרת בני המן • זרש • בגתן ותרש • מרדכי היהודי • אסתר • חרבונה • אבגתא • התך • הגי תוספות למגילת אסתר • חלום מרדכי • תרגומי מגילת אסתר לארמית • היעדרותו של אלוהים ממגילת אסתר • מדרש אבא גוריון |  |
| תפילות ופיוטים | למנצח על אילת השחר • על הנסים • ברכת הרב את ריבנו • אשר הניא • ויאהב אומן ("קרובץ לפורים") • מי כמוך ואין כמוך • קוראי מגילה |  |
| שירים | ליהודים הייתה אורה ושמחה וששון ויקר • חג פורים (שיר) • אני פורים • ליצן קטן נחמד • תן כתף • ככלות ייני • רשימת שירים ופיוטים לפורים • פיוטים ושירים נוספים |  |
| שמחת פורים | פורים שפיל • רב פורים • עדלאידע • ליל שיכורים • פרודיות לפורים |  |
| מאכלים | אוזן המן • פזואלוס • פלודן • קרפלך • מקרוט • ספרא (מאפה) |  |
| שונות | עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון • בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר • פורים משולש • פורים קטן • תענית אסתר • פרשת זכור • מצוות זכירת מעשה עמלק • מחיית זכר עמלק • מסכת מגילה • סעודת אסתר • פורים שני • קבר אסתר ומרדכי |  |
חגי ישראל ומועדיו
אלכסנדר אלבון

אלכסנדר (אלכס) אלבּוֹן אנסוסינהא (באנגלית: Alexander Albon Ansusinha; נולד ב-23 במרץ 1996) הוא נהג מרוצים המתחרה בקבוצת ויליאמס באליפות הפורמולה 1. התחרה באליפות אירופה בפורמולה 3, באליפות ה-GP3 ובאליפות הפורמולה 2.
אלבון הוא בעל אזרחות כפולה – אביו, נ'ייגל אלבון, הוא נהג מרוצים בריטי בעוד שאמו, קנקאמול, היא ממוצא תאילנדי. מתחרה תחת דגל תאילנד.
קריירת מרוצים

אלבון החל להתחרות בגיל 8 בתחרויות קארטינג. שנה לאחר מכן השתתף באליפות ה-S1 הבריטית וסיים במקום הראשון, הישג עליו חזר גם בשנת 2007. בין השנים 2008 – 2010 התחרה בקטגוריית ה-KF3. בשנת 2011 עבר להתחרות בקטגוריית ה-KF1 וסיים במקום השני באליפות האירופית ובאליפות העולם.
בשנת 2012 הצטרף לתוכנית לפיתוח נהגים צעירים של רד בול, ועבר להתחרות עבור קבוצת EPIC Racing באליפות הפורמולה רנו 2.0. לאחר עונה אחת עבר לקבוצת KTR, עימה התחרה באליפות במשך 3 עונות. בסיום עונתו האחרונה באליפות דורג במקום השלישי. בשנת 2015 עבר להתחרות באליפות אירופה בפורמולה 3, וסיים את העונה במקום החמישי. לאחר שנה באליפות האירופית עבר להתחרות עבור קבוצת ART ב-GP3. במהלך העונה השיג ארבעה ניצחונות, וסיים במקום השני כסגנו של שארל לקלר.
אלבון המשיך להתחרות עבור קבוצת ART גם בשנת 2017, אך עבר לאליפות הפורמולה 2. במהלך העונה הגיע פעמיים לפודיום, צבר 86 נקודות וסיים במקום העשירי. לקראת עונת 2018 עבר להתחרות עבור קבוצת DAMS. במרוץ השלישי של העונה שהתקיים באזרבייג'ן זינק לראשונה מהפול פוזישן והשיג ניצחון ראשון באליפות. בהמשך העונה ניצח גם בבריטניה, הונגריה ורוסיה. לקראת צמד המרוצים האחרונים של העונה באבו דאבי דורג במקום השני אחרי ג'ורג' ראסל, אך העובדה שצבר במרוצים נקודה אחת בלבד אפשרה ללנדו נוריס לדחוק אותו למקום השלישי בסיום העונה.
קריירת מרוצים > פורמולה 1

לקראת סיום העונה הוחתם על ידי קבוצת ניסאן כנהג באליפות הפורמרולה אי. חודשיים לאחר מכן שוחרר מחוזהו על מנת שיוכל להצטרף לקבוצת טורו רוסו באליפות הפורמולה 1. בפגרת הקיץ, אחרי 12 מרוצים בעונה, הוחלט כי אלבון יקודם לקבוצת רד בול במקומו של פייר גאסלי שחזר לנהוג עבור טורו רוסו. בגרנד פרי בלגיה, המרוץ הראשון ברד בול נאלץ לזנק מהמקום ה-17 בעקבות החלפת מנוע ברכבו, אך הצליח לסיים במקום החמישי. בגרנד פרי יפן השיג את התוצאה הטובה בעונה, כשסיים במקום הרביעי. אלבון היה קרוב לפודיום בגרנד פרי ברזיל, עד שלואיס המילטון התנגש בו הקפה לסיום המרוץ. בעקבות ההתנגשות סיים את המרוץ רק במקום הרביעי, בעוד המילטון, שסיים את המרוץ שלישי נענש בתוספת של 5 שניות שהורידה אותו למקום השביעי. את העונה סיים במקום השמיני ובסיומה נבחר כרוקי העונה על ידי FIA ועל ידי אוטוספורט.
את עונתו השנייה פתח בצורה טובה. בגרנד פרי אוסטריה דורג רביעי אחרי חברו לקבוצה, מקס ורסטאפן. לאחר הפרישה של ורסטאפן עלה למקום השלישי. ניסיון עקיפה של המילטון במאבק על המקום השני הסתיים בתאונה, עליה המילטון נענש. אלבון הצליח לחזור למסלול, אך בהמשך נאלץ לפרוש. במרוץ הבא, שנערך גם הוא ברד בול רינג, זינק מהמקום החמישי, אך סבל ממחסור בכוח מנוע בהשוואה למכוניתו של ורסטאפן. למרות זאת הצליח לסיים את המרוץ במקום הרביעי. בהמשך העונה התקשה לשמור על קצב צבירת נקודות, בהשוואה לורסטאפן. למרות שהגיע פעמיים לפודיום, בסיום העונה דורג רק במקום השביעי. בעקבות התוצאות החליטה רד בול להחתים את סרחיו פרס, שנותר ללא קבוצה, במקומו של אלבון שעבר להיות נהג משלים בקבוצה.
קריירת מרוצים > DTM

לאחר שנותר ללא קבוצה בפורמולה 1 התחרה במלך שנת 2021 באליפות גרמניה למכוניות תיור בקבוצת AF Corse שזכתה לחסות של רד בול. אלבון התחרה ב-14 מתוך 16 מרוצים בעונה והגיע לפודיום ארבע פעמים, כולל ניצחון במרוץ שהתקיים בנירבורגרינג. לאחר סיום העונה מונה כמנטור של יוקי צונודה, שהחליף אותו בקבוצת אלפאטאורי.
קריירת מרוצים > החזרה לפורמולה 1

לקראת עונת 2022 הוחתם בקבוצת ויאלימס כמחליפו של ג'ורג' ראסל. במהלך האימונים המקדימים לקראת גרנד פרי איטליה חש ברע ונאלץ לעבור ניתוח להוצאת התוספתן. ניק דה פריס החליף אותו באימון השלישי, במקצה הדירוג ובמרוץ.