stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
KSHMR

| --- | --- |

 לידה:  6 באוקטובר 1988 (בן 36) ברקלי, קליפורניה, ארצות הברית
 שם לידה:  ניילס הולוול-דהר
 שם במה:  KSHMR 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2014
 עיסוק:  תקליטן, מפיק מוזיקלי
 סוגה:  אלקטרו-האוס, פרוגרסיב האוס, ביג רום האוס
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  סינתיסייזר, תחנת עבודה דיגיטלית לאודיו 
 חברת תקליטים:  Spinnin' Records Musical Freedom Dharma
 שיתופי פעולה בולטים:  The Cataracs, Firebeatz, טייסטו, דילון פרנסיס, מרטן סולבג, R3hab, Hardwell, Tigerlily
 חתימה:  
 
ניילס הולוול-דהר (באנגלית: Niles Hollowell-Dhar; נולד ב-6 באוקטובר 1988), הידוע בעיקר בשם הבמה קשמיר (KSHMR), הוא תקליטן אמריקאי העוסק בסגנונות אלקטרו-האוס, פרוגרסיב האוס וביג רום האוס. שם הבמה שלו, כמו גם שם השיר שלו משנת 2014, מבוסס על שמה של קשמיר, חבל הארץ הצפוני של תת-היבשת ההודית שלעיתים גם נקראת כ"גן עדן עלי אדמות".
מגזין DJ Mag דירג את קשמיר במקום ה-23 ברשימת 100 הדיג'יים הטובים בעולם לשנת 2015, וכבר בשנת 2016 עלה הדירוג של ניילס ב-11 מקומות כשדורג במקום ה-12 במגזין 100 הדיג'יים הטובים בעולם לשנת 2016; על אותו דירוג שמר גם בשנת 2017.
ביוגרפיה

ניילס הולוול, נולד בברקלי שבקליפורניה ארצות הברית, בחר את שם הבמה שלו על שמה של המדינה ההודית ג'אמו וקשמיר שמכונה גם כ"גן עדן עלי אדמות".
בתחילת דרכו היה ניילס חלק מצמד ההיפ הופ "The Cataracs" שהיו אחראים ללהיטים כמו "Like a G6" ו-"Bass Down Low".
רק בשנת 2014 החל ניילס להופיע לבדו על במות, וכבר בשנת 2015 דורג במקום ה-23 ברשימת 100 הדיג'יים הטובים בעולם על פי המגזין DJ Mag. בכך, הוענק לו פרס על דירוג הבכורה הגבוה ביותר לדיג'יי ברשימה אי פעם.
ניילס הופיע בישראל שלוש פעמים, באוקטובר 2016 ביחד עם טייסטו, ב-17 באוגוסט 2017 בתל אביב ובנובמבר 2019 ביחד עם אוליבר הלדנס ומייק וויליאמס.
תעלת אלאמו

| --- | --- |

תעלת אלאמו בעת זרימה עזה
 מידע כללי
 סוג:  תעלת מים 
 שימוש:  תעלת השקיה
 על שם:  נהר אלאמו 
 מיקום:  עמק נהר הקולורדו התחתון
 מדינה:  ארצות הברית 
 מיקום ההתחלה:  נהר הקולורדו סמוך לפיילוט נוב32°44′24″N 114°42′39″W﻿ / ﻿32.740137°N 114.710795°W﻿ / 32.740137; -114.710795﻿ (Start)
 מיקום הסוף:  מקורותיו של נחל האלאמו בבאחה קליפורניה במקסיקו32°38′31″N 114°51′21″W﻿ / ﻿32.642064°N 114.855938°W﻿ / 32.642064; -114.855938﻿ (End)
 בעלים:  חברת הפיתוח של קליפורניה
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  3 באפריל 1900 – 14 במאי 1901 (שנה)
 אדריכל:  צ'ארלס רוקווד, ג'ורג' צ'אפי
 מידות
 אורך:  23,000 מטר
 גובה:  38 מטר
 קואורדינטות:  32°38′31″N 114°51′21″W﻿ / ﻿32.642064°N 114.855938°W﻿ / 32.642064; -114.855938
  (למפת מערב ארצות הברית מוגדלת) קולורדו יוטה נבדה ניו מקסיקו אריזונה קליפורניה ויומינג איידהו מונטנה אורגון וושינגטון קנדה מקסיקו האוקיינוס השקט תעלת אלאמו(למפת מערב ארצות הברית רגילה) קולורדו יוטה נבדה ניו מקסיקו אריזונה קליפורניה ויומינג איידהו מונטנה אורגון וושינגטון קנדה מקסיקו האוקיינוס השקט תעלת אלאמו(למפת קליפורניה רגילה) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטתעלת אלאמו(למפת קליפורניה מוגדלת) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטתעלת אלאמו
 
תעלת אלאמו (באנגלית: Alamo Canal) או גם תעלת אימפריאל (Imperial Canal) הייתה תעלת השקיה באורך 23 קילומטרים שקישרה בין נהר הקולורדו למקורו של נחל האלאמו (Alamo River). התעלה נבנתה במטרה לספק מים להשקיה בעמק אימפריאל בדרום קליפורניה בארצות הברית. חלק קטן מהתעלה שכן בארצות הברית, אבל רובה שכן בתחומי מקסיקו.
תכנון ובנייה

במהלך ההיסטוריה זרם נהר הקולורדו למפרץ קליפורניה, ועם זאת, בתקופת שיטפונות האביב היה הנהר עולה מעל לגדותיו ונשפך לנחל האלאמו. מי הנחל התנקזו לאזור שקע סלטון של מדבר קולורדו. הצפות כאלו נצפו בשנים 1884, 1891, 1892 ו-1895.
החל מאמצע ועד שלהי המאה ה-19 הציעו כמה אנשים, שבהם בלט אוליבר ווזנקרפט (Oliver M. Wozencraft‏; 1887-1814), לנצל את הטופוגרפיה ולהוביל מים להשקיה אל שקע סלטון באמצעות הטיה מבוקרת של מי נהר הקולורדו דרך הערוץ היבש של נחל האלאמו. תעלת אלאמו הייתה הניסיון הראשון לייצר הטיה כזו. את התכנון ביצע המהנדס צ'ארלס רוקווד (Charles Robinson Rockwood), והוא הקים את חברת הפיתוח של קליפורניה ב-1896 במטרה לגייס כסף, לבנות את התעלה ולמכור חלקות חקלאיות. ניסיונותיו לגייס כסף כשלו עד שב-1900 הוא פגש בג'ורג' צ'אפי, מהנדס ממוצא קנדי שהיה לו ניסיון רב במיזמי השקיה בקליפורניה. צ'אפי השתכנע בישימות של המיזם, הצטרף לחברה ותרם 150,000 דולרים. העבודה על התעלה החלה מיד, ועוד בטרם זרמו מים בה, החלה החברה למכור בהצלחה חלקות באזור המדברי ששמו שונה לשם הקליט "עמק אימפריאל".
פתח הכניסה לתעלה ושערי הכניסה הזמניים מעץ (המכונים שער צ'אפי) שכנו בארצות הברית סמוך לפיילוט נוב (Pilot Knob), וניצלו בסיס סלע יציב. התעלה חצתה את הגבול למקסיקו ונתיבה היה מקביל לנהר הקולורדו לאורך של כ-6 קילומטרים, ובנקודה זו התעלה פנתה מערבה עד מקורותיו של נחל האלאמו. התעלה תוכננה בנתיב זה במטרה לעקוף מדרום את אזור דיונות החול המכונה דיונות אלגודונס (Algodones Dunes) ולחסוך בעלויות שהיו נדרשות אם התעלה הייתה צריכה לחצות את הדיונות.
כמות קטנה של מי השקיה החלה לזרום בתעלה אל עמק אימפריאל ב-1901, כשב-1902 החלו להגיע כמויות גדולות יותר. באותה שנה נוצרו חיכוכים בין מנהלי החברה לפיתוח קליפורניה וצ'אפי החליט לפרוש ממנה.
ב-1906 הושלמה העבודה על שערים קבועים מבטון בנקודת הנלון (Hanlon Heading).
יצירת ימת סלטון

הסחף הרב שנישא עם מי הנהר שקע בתעלה וצמצם מאוד את כמות המים שזרמו בתעלה ב-1904. החקלאים של עמק אימפריאל שהיו תחת מצוקה כספית לחצו על החברה לפיתוח קליפורניה לפתור את הבעיה. צ'ארלס רוקווד, שעמד בפני אפשרות של פשיטת רגל ו"לאחר התלבטות בוגרת" הורה לפתוח פרצה בגדה של הנהר קולורדו בערך שישה קילומטרים דרומית לשערי הכניסה הזמניים מעץ (שער צ'אפי).
הפרצה, המכונה "פתח הכניסה המקסיקני הנמוך" (Lower Mexican Intake), שנבנתה ללא שערי כניסה ובלא אישור משלטונות מקסיקו, אפשרה לנהר הקולורדו לזרום בלא הפרעה לתוך התעלה, וממנה לחוות של עמק אימפריאל.
במהלך השיטפונות העונתיים של 1904 ועד שלהי 1906 זרמה כמות גדולה מאוד של מים מנהר הקולורדו ישירות לשקע סלטון. בחלק מהזמן זרם כל נהר הקולורדו דרך התעלה. עקב כך נוצר אגם גדול במרכז השקע ששרד עד ימינו והוא כונה ימת סלטון, האגם הגדול ביותר בקליפורניה.
ההחלטה של רוקווד ליצור את הפרצה תוארה אחר-כך כ"מחדל כל כך רציני שהוא על גבול הפלילי".
ניסיונות כושלים רבים נעשו לסגור את הפרצה ולשלוט על הזרם באמצעות שערים. השיטפון הופסק לבסוף ב-27 בינואר 1907 לאחר התערבות משמעותית של חברת הרכבת סאותרן פסיפיק שמסילת הברזל שלה עברה בעמק.
מורשת ותחליף

גם אחרי שנהר הקולורדו שב למסלולו הקודם הבטיחה הזרימה בתעלת אלאמו הספקת מים שוטפת לימת סלטון ששמרה על כך שימת סלטון לא תצטמצם למרות ההתאדות הגבוהה בשקע סלטון.
השיטפונות של 1904–1906 הרסו את מתקני חברת המלח ניו ליברפול (New Liverpool Salt Company) שפעלה בשקע סלטון. ב-10 בינואר 1908 זכו בעלי החברה בתביעה כנגד חברת הפיתוח של קליפורניה בסכום של קרוב לחצי מיליון דולרים. גם חברת סאותרן פסיפיק שנגרמו לה הוצאות ניכרות בתיקון הפרצה תבעה את החברה לפיתוח קליפורניה וזכתה בפיצויים בסך הקרוב לארבעה מיליון דולרים. ביוני 1915 הייתה החברה חייבת מעל לחמישה מיליון דולרים, שמרבית ההוצאות קשורים ישירות לכישלון בהפעלת התעלה.
חוב זה הביא לפשיטת רגל של החברה לפיתוח קליפורניה וכל נכסיה עברו לחברת סאותרן פסיפיק. ב-1911 הקימו החקלאים של עמק אימפריאל חברת השקיה משותפת שנשאה את השם "נפת ההשקיה אימפריאל" (Imperial Irrigation District). עד 1916 רכשה חברת ההשקיה את כל הנכסים לשעבר של החברה לפיתוח קליפורניה מסאותרן פסיפיק וקיבלה על עצמה לתפעל את התעלה.
בניית התחליף לתעלת אלאמו, התעלה הכול-אמריקנית, שנקראה כך משום שזרמה כולה בתחומי ארצות הברית, הושלמה ב-1940. בהגיע 1942 הייתה התעלה הכול-אמריקנית התעלה היחידה שסיפקה את מי נהר הקולורדו לעמק אימפריאל.
ביאורים

↑  גבעה בגובה 267 מטרים, שריד לפקק געשי, שהייתה תוואי נוף בולט לנווטים בנהר ומכאן שמה
הערות שוליים

↑  Laflin, Pat. "THE SALTON SEA CALIFORNIA'S OVERLOOKED TREASURE" (PDF). Coachella Valley Historical Society. אורכב מ-המקור (PDF) ב-3 ביוני 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gupta, Avijit (2008). Large rivers: geomorphology and management. Wiley. p. 208. ISBN 978-0-470-84987-3.
↑  A Brief History of Irrigation in the Imperial Valley, California
↑  David Hornbeck. "THE SALTON SINK BEFORE THE GREAT FLOOD OF 1905" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-24 במרץ 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Stevens, Joseph E. (1990). Hoover Dam: An American Adventure. University of Oklahoma Press. p. 10. ISBN 978-0-8061-2283-0.
1 2  Sperry, Robert L. "When the Imperial Valley Fought for its Life". The Journal of San Diego History. San Diego Historical Society.
1 2  "Imperial Dam". Imperial Irrigation District. אורכב מ-המקור ב-26 באפריל 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ground Water Atlas of the United States - Segment 1 California Nevada". Ground Water Atlas. USGS. אורכב מ-המקור ב-25 במאי 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  William deBuys; Joan Myers (2001). Salt Dreams: Land and Water in Low-Down California. University of New Mexico Press. p. 121. ISBN 978-0-8263-2428-3.
שערי הכניסה הנטושים לתעלת אלאמו בנקודת הנלון. השערים הראשונים הידועים כשער צ'אפי, שכנו כ-100 מטרים דרומית לנקודה זו
אורליסטט

| --- | --- |

 שם IUPAC
 [(2S)-1-[(2S,3S)-3-hexyl-4-oxooxetan-2-yl]tridecan-2-yl] (2S)-2-formamido-4-methylpentanoate
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C29H53NO5 
 מסה מולרית:  495.392374 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 נתונים פרמוקוקינטיים
 מטבוליזם:  במערכת העיכול
 זמן מחצית חיים:  שעה עד שעתיים
 הפרשה:  בצואה
 בטיחות
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון B1 (אוסטרליה), קטגוריית סיכון X 
 דרכי מתן:  פומי
 מזהים
 קוד ATC:  A08AB01 
 מספר CAS:  96829-58-2
 PubChem:  3034010
 ChemSpider:  2298564
 
אורליסטט (באנגלית Orlistat בשם המסחרי קסינקל) היא תרופה לטיפול בהשמנת יתר.
אורליסטט פועלת במערכת העיכול ומעכבת אנזימים שאחראים לפירוק שומנים ולספיגתם. אורליסטט גורמת לכך שפחות שומן נספג למערכת העיכול ובכך היא מפחיתה את כמות הקלוריות שמופקות מהשומן - מה שמסייע לירידה במשקל. השומן שאינו נספג מסולק מהגוף בצואה. התרופה פועלת בשילוב עם צריכת קלוריות מופחתת ומיעלת את תהליך הירידה במשקל.
היסטוריה

ב-1999 אושרה התרופה על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי לטיפול בהשמנת יתר.
שימוש רפואי

התרופה מיועדת לטיפול בהשמנה במצבים של מדד מסת גוף (BMI) 30 ומעלה, ולטיפול בעודף משקל (BMI בין 28 ל־30) שאליו מתלווים גורמי סיכון נוספים כמו סוכרת, טרום־סוכרת, היפרליפידמיה, יתר לחץ דם.
דרך מתן

התרופה ניתנת בכמוסה במתן פומי (דרך הפה). את הכמוסה מומלץ ליטול זמן קצר לפני הארוחה, במהלך הארוחה ועד שעה לאחר הארוחה. הקפדה על תזונה דלת קלוריות הכרחית לפעולה יעילה של התרופה. על התזונה לכלול כ־30% שומן.
מנגנון פעולה

אורליסטט מעכב הפיך של האנזים ליפאז. היא פועלת בעיקר בקיבה ובמעי הדק באמצעות יצירת קשרים קוולנטים עם הליפאזות ועיכוב פעילותם. העיכוב מונע הידרוליזה של טריגליצרידים וכך את ספיגתם.
הירידה בספיגת הטריגליצרידים מצמצמת את כמות הקלוריות שהגוף מפיק מהמזון על ידי הפיכת חלק גדול יותר מהמזון לפסולת, מה שמסייע לירידה במשקל.
תופעות לוואי

תופעות לוואי השכיחות של אורליסטט כולל:
במערכת העיכול: כאבי בטן, אי-נוחות בבטן, יציאות מרובות, צואה שומנית, גזים, נפיחות.
מערכת העצבים המרכזית:כאב ראש, בלבול, חרדה.
במערכת הנשימה: קוצר נשימה, דלקת בדרכי הנשימה.
תופעות לוואי נוספות הן דלקת בדרכי השתן, דם בשתן, וסת לא סדירה, בצקת בכפות הרגליים או בקרסוליים, עייפות.
תופעות לוואי נדירות הן חוסר שליטה בצרכים או כאבים בפי הטבעת.
הערות שוליים

↑  עלון לצרכן באתר משרד הבריאות
↑  Center for Drug Evaluation and Research, Orlistat (marketed as Alli and Xenical) Information, FDA, 2018-11-03
1 2  קסניקל Xenical, באתר שירותי בריאות כללית
↑  Agam B. Bansal, Yasir Al Khalili, Orlistat, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2024
↑  Orlistat Oral: Uses, Side Effects, Interactions, Pictures, Warnings & Dosing - WebMD, www.webmd.com (באנגלית)
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
איתן דהן

| --- | --- |

 לידה:  1970 (בן 54 בערך) ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1988–2015 (כ־27 שנים)
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 601  מפקד בית הספר להנדסה צבאית  ראש מחלקת אימונים של זרוע היבשה
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה הראשונה    המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן
 תפקידים אזרחיים
 סגן מבקר מערכת הביטחון  מבקר מערכת הביטחון
איתן דהן (נולד בשנת 1970) הוא קצין בדרגת תת-אלוף במילואים, המשמש כמנהל החטיבה לביקורת מערכת הביטחון במשרד מבקר המדינה. בעבר כיהן כמבקר מערכת הביטחון וחבר המטה הכללי של צה"ל. שימש כממלא מקום נציב קבילות חיילים, מפקד בית הספר להנדסה צבאית וראש מחלקת אימונים של זרוע היבשה.
ביוגרפיה

דהן התגייס לצה"ל ושובץ בחיל ההנדסה הקרבית. עבר הכשרה כלוחם-פלס וכמפקד כיתה והשלים קורס קצינים. שימש במגוון תפקידי פיקוד ומטה בחיל, ובהם, מפקד גדוד 601 ומפקד בית הספר להנדסה צבאית. בהמשך שירת כראש מחלקת אימונים של זרוע היבשה. בשנת 2016 מונה לסגן מבקר מערכת הביטחון. באפריל 2018 מונה למבקר מערכת הביטחון. בין ינואר 2019 לפברואר 2021 שימש כממלא מקום נציב קבילות חיילים. ביוני 2022 סיים את תפקידו כמבקר מערכת הביטחון.
דהן בעל תואר שני במנהל עסקים ובוגר המכללה לביטחון לאומי בבריטניה.
הערות שוליים

↑  חנן גרינברג, מי בכושר טוב יותר? הצנחנים ניצחו את גולני, באתר ynet, 17 ביוני 2011
↑  אורי מרום, תא"ל יאיר וולנסקי נכנס לתפקיד מבקר מערכת הביטחון, באתר חדשות מבזק לייב, ‏13 ביוני 2022
צ'ארלס רוברט אשבי

| --- | --- |

 לידה:  17 במאי 1863 לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  23 במאי 1942 (בגיל 79) סבנאואקס, הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  קולג' ולינגטון  קינגס קולג' 
 תקופת הפעילות:  1885–1942 (כ־57 שנים) 
 תחום יצירה:  art craft, תרגום, עיצוב טקסטיל, אדריכלות 
 זרם באמנות:  תנועת האמנויות והאומנויות 
 הושפע על ידי:  ג'ורג' פרדריק בודלי 
 
צ'ארלס רוברט אשבי (אנגלית: Charles Robert Ashbee; ‏17 במאי 1863 - 23 במאי 1942) היה אדריכל ומעצב, הידוע כמי שעמד בראש תנועת האמנויות והאומנויות, שקמה באנגליה במהלך המחצית השנייה של המאה התשע עשרה.
ביוגרפיה

אשבי נולד בלונדון לאם יהודייה מומרת ולהנרי ספנסר אשבי, איש עסקים וביבליופיל בעל אוסף מרשים של ספרות אירוטית.
התחנך ב"וולינגטון קולג" (Wellington College) משסיים את לימודיו עבד עם הארכיטקט ג' פ' בודלי (G.F. Bodley). צ'ארלס רוברט אשבי פתח בשנת 1888 בית ספר למלאכות יד באיסט אנד של לונדון ובמקביל פתח חנויות לשווק תוצרתו האומנותית ברחוב ברוק בלונדון. עד שנת 1907 חוסלו מפעלים אלו והגיעו לפשיטת רגל לאחר שהשוק למוצרי "ארטס אנד קרפטס" הגיע לרוויה מסחרית.
לאחר שנסגר "איגוד מלאכת היד" עסק צ'ארלס רוברט אשבי בארכיטקטורה. במהלך מלחמת העולם הראשונה הוא הרצה באוניברסיטה של קהיר על ספרות אנגלית.
בשנת 1918 הוזמן צ'ארלס רוברט אשבי על ידי סר רונלד סטורס המושל הצבאי הראשון של ירושלים כדי שישמש "יועץ אזרחי למושל ירושלים" (Civic Advisor to the Governor of Jerusalem) ואף שימש כמזכיר האגודה למען ירושלים.
בשנת 1920 הועברה ירושלים לרשות ממשל אזרחי וצ'ארלס רוברט אשבי מונה למזכיר ועדת התכנון הירושלמית, בנוסף על תפקידו כמזכיר האגודה למען ירושלים. תפקיד ועדת התכנון היה לוודא שתוכניות בנין המוגשות לאישור תואמות את עקרונות תוכנית המתאר משנת 1922, הידועה כתוכנית גדס-אשבי.
צ'ארלס רוברט אשבי סיכם את פעילות האגודה למען ירושלים בשני כרכים:
Jerusalem 1918-1920: Being the records of the Pro Jerusalem council during the period of the British military administration.
Jerusalem 1920-1922: Being the records of the Pro Jerusalem council during the first two years of the civil administration
בסוף שנת 1922 התפטר אשבי מתפקידיו במסגרת המנדט הבריטי. חזר למולדתו שם חי עד מותו.
חיים פרטיים

אשבי היה הומוסקסואל בתקופה שבה הומוסקסואליות הייתה לא חוקית. הוא השתייך לקבוצות שסיפקו הכרה ותמיכה להומוסקסואלים.
בשנת 1898, כדי להסוות את ההומוסקסואליות שלו, הוא התחתן עם בתה של סוכנת מניות עשירה מלונדון, ג'נט אליזבת פורבס (1877–1961), בפניה הודה בנטייתו המינית זמן קצר לאחר שקיבלה את הצעתו. לאחר 13 שנות נישואים רעועים, שכללו רומן משמעותי של ג'נט, נולדו להם ארבעה ילדים: מרי, הלן, פרו ופליסיטי. מרי אשבי, לימים איימס לואיס (1911–2004) נולדה בצ'יפינג קמדן, גלוסטרשייר. ג'יין פליסיטי אשבי (1913–2008), הלן כריסטבל אשבי, לימים כריסטופאנטי (1915–1998) ופרודנס מרגרט אשבי (1917–1979) נולדו כולם בברוד קמפדן, גלוסטרשייר.
הוא הושפע בחייו מתיאוריות ההומוסקסואליות שפותחו על ידי אדוארד נגר.
אשבי הלך לעולמו בשנת 1942 בסבנאוקס, קנט.
לקריאה נוספת

מנחם לוין, למפעלו של אשבי בירושלים, בתוך: אלי שילר (עורך), ספר זאב וילנאי, כרך ב', הוצאת אריאל, 1984, עמ' 76
Charles Robert Ashbee, M.A. (ed.), Jerusalem, 1920-1922 - Being the Record of the Pro-Jerusalem Council during the first two tears of the Civil Administration, John Murray, Albemarle Street, London, 1924
הערות שוליים

↑  Alan Crawford, C.R. Ashbee: Architect, Designer & Romantic Socialist, Yale University Press, 2005-01-01, ISBN 978-0-300-10939-9. (באנגלית)
1 2  Felicity Ashbee: Memoirist of the Arts and Crafts era, The Independent, ‏2011-10-23 (באנגלית)
↑  Ancestry - Janet Elizabeth Forbes, www.ancestry.co.uk
↑  MacCarthy, Fiona, The Simple Life: C.R. Ashbee in the Cotswolds, University of California Press, 1981, עמ' 23
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257916605171  AGSA: 8696  BnF: cb123405543 (data)  GND: 120166291  ISNI: 0000 0001 0917 382X  KulturNav: 211916c5-f4f2-4840-ae97-e94ed55449d0  LCCN: n50002000  NGV: 15008  NKC: zmp20231183134  NTA: 069725209  RKD: 204067  SNAC: w6hx1sd2  SUDOC: 143759604  Trove: 1203939  ULAN: 500030367  VcBA: 495/305730  VIAF: 76389729   WorldCat (עם VIAF): 76389729
תודעה כוזבת

תודעה כוזבת היא מונח המתייחס – בעיקר בהגות המרקסיסטית – לחוסר התאמה בין תפיסות, ערכים, השקפות ואידאולוגיה של בני אדם לבין המיקום שלהם במערכת החברתית המעמדית. תודעה כוזבת מתבטאת כאשר אידאולוגיה שולטת במודעות של אדם מדוכא או קבוצה מדוכאת, באופן שמצדיק או משמר את הדיכוי.
מאפיינים והתפתחות המושג

לפי המטריאליזם הדיאלקטי של מרקס, בשונה מהנחת המוצא של הוגים אידיאליסטים, התודעה החברתית נגזרת מההוויה החברתית של בני האדם. ”אופן הייצור של החיים החומריים מתנה את תהליך החיים החברתי, הפוליטי והרוחני. לא תודעת בני האדם קובעת את הווייתם, אלא להפך – הוויתם החברתית היא הקובעת את תודעתם.” אולם, מרקס עצמו כנראה לא השתמש מעולם בביטוי "תודעה כוזבת".
המונח מופיע לראשונה בכתביו של פרידריך אנגלס.[דרוש מקור] על פי התפיסה המרקסיסטית, למעמד העליון יש אינטרסים אישיים אשר יוצרים תודעה כוזבת במעמד התחתון ובפרולטריון. תודעה זו נוצרת מהאינטרסים של המעמד העליון – הבורגנות – לשמר את מקומו.[דרוש מקור]
מרקס האמין בכך שהתודעה האמיתית היא תודעה מעמדית. המצב של הפרט במבנה החברתי קובע את תודעתו, ובמבנה יש שני מעמדות – עליון ותחתון. קביעת התודעה נעשית דרך יחסי הייצור בין עבודתו של הפרט לבין הבעלות על ההון. מרקס טען שתודעה זו תשתנה בהכרח ותוביל לשינוי המבנה. המהפכה מקורה בפועלים ובתודעתם הנובעת ממטריאליזם ומתוך הקונפליקט ההיסטורי שבבסיס החברה.
לדוגמה, השקפות על חשיבות טיפוחה של כלכלה חופשית בקרב אנשים שאין להם כל שליטה על אמצעי ייצור או על תהליכי ייצור (כמו פקיד בנק זוטר/ה, תופרות/ים במפעל טקסטיל או פועלי בניין) הן השקפות של תודעה כוזבת, לפי מרקס. ההשקפות הללו תורמות כביכול להמשך הניצול של אנשים במעמדם והן מתאימות הרבה יותר לממונים עליהם ולמנהלים שלהם.
התודעה הכוזבת יכולה להסביר מדוע בני אדם החיים במערכת קפיטליסטית מודרנית פועלים בניגוד לאינטרסים האמיתיים שלהם לכאורה.
אמצעי התקשורת כמנגנון ליצירת תודעה כוזבת

יש הטוענים כי אמצעי תקשורת ההמונים מהווים מנגנון ליצירת תודעה כוזבת. בטלוויזיה, למשל, מציגים לקהל הצופים ריבוי קולות והתמקדות בנראטיב אישי. אבל הטלוויזיה מציגה ריבוי דעות מדומה, ועוזרת לשמר את האינטרסים של הקפיטליזם הנאו-ליברלי. התמקדות בנראטיב האישי גורם לתוכניות להיות מרגשות יותר, והפרסונליזציה הזו מטשטשת, לדעת חוקרים מרקסיסטיים, את הפערים המעמדיים הקיימים בחברה. כתוצאה מכך, "הצופה לא מקבל תמונה כללית על החברה ומיקומו בה", והבעיות הקיימות בחברה "מוצגות כאמוציונליות ולא ככלכליות". ניתן לחשוב על תודעה כוזבת כדרך חשיבה אשר גורמת להימנעות מצד האנשים לתפוס את אופן הפעולה האמיתי של העולם החברתי, הכלכלי והפוליטי, שמתעצבת כתוצאה של השפעת החשיפה לתקשורת על הקהל.
תאוריית יחסי-העבודה של מרקס מאפשרת "ניתוח ביקורתי" של אמצעי תקשורת ההמונים. דוגמה לגישה זו יכולה לבוא לידי ביטוי בניתוח הסדרה "בוס בהסוואה", שם "ההגמוניה שולטת" וניתן לראות בה ריבוי קולות שווי ערך והתמקדות בנראטיב האישי. הפועלים בסדרה הם פועלים שעובדים בעבודה פיזית בלבד, לרוב חסרי השכלה. לפי גישת התודעה הכוזבת, הדגש בתוכנית הוא על כך שיש צורך בחריצות ועבודה קשה – הערכים המרכזיים עליהם מדבר מרקס כמשרתים את המעמד הבורגני, השולט על אמצעי הייצור. בתחילת כל פרק המעסיק מספר כמה התפקיד של העובד הפשוט חשוב ומשמעותי ובכך יוצר תודעה כוזבת, ומשמר את המצב הקיים.
מדיה חדשים ויצירת תודעה כוזבת

ההיגיון הכלכלי הקפיטליסטי של ענף התרבות משפיע על הקהל, ובמיוחד מחזק את האמונה של הציבור בלגיטימיות של הסדר החברתי הקיים ואת ההתנגדות לשינוי חברתי תוך יצירת הזדמנויות לאסקפיזם (בריחה) מהתמודדות עם סדר חברתי זה. על רקע האפשרויות שמדיה חדשים מעניקים לקהל להיות אקטיבי יותר ביצירה והפצה של תוכן, גורסים הוגים פוסט-מבניים, שהקהל באינטרנט נהנה מאוטונומיה רבה יותר.
ראו גם

הגמוניה
הערות שוליים

↑  הקדמה לביקורת הכלכלה המדינית, תרגום: טל מאיר גלעדי, ירושלים: מאגנס, 2022, עמ' 76
↑  L, Liesbet van Zoonen, van Zoonen, L. (2017). False Consciousness and Media Effects. The International Encyclopedia of Media Effects, 1-19.
↑  שרון רוטשילד, קפיטליזם בהסוואה: עשר טקטיקות של יצירת תודעה כוזבת לגבי יחסי-העבודה בסידרה "בוס בהסוואה", מסגרות מדיה 16, האגודה הישראלית לתקשורת, 2017, עמ' 109–133
↑  Liesbet Zoonen, False Consciousness and Media Effects, The International Encyclopedia of Media Effects, 2017-03-08, עמ' 1–19 doi: 10.1002/9781118783764.wbieme0100
ערך זה הוא קצרמרבנושא סוציולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ביג רום האוס

| --- | --- |

 מקורות סגנוניים:  מוזיקת האוס, אלקטרו האוס, האוס פרוגריסיבי, מוזיקת האוס הולנדית, טק האוס, מוזיקת טראנס, אפליפטינג טראנס, טכנו, הארדסטייל, הארד האוס
 מקורות תרבותיים:  סוף שנות ה-2000, אירופה (באופן מיוחד בשוודיה, נורווגיה והולנד)
 כלים:  מכונת תופים, כלי מקלדת, מחשב, דוגם צלילים, סקוונסר, תחנת עבודה דיגיטלית לאודיו, סינתיסייזר, קול
 נגזרות:  ג'אנגל טרור
 סוגות היתוך
 מוזיקת טראפ EDM
 
בית רום האוס (באנגלית: Big room house) או ביג רום (Big room) הוא תת-ז'אנר מוזיקלי המהווה פיוז'ן של מוזיקת האוס (בעיקר האוס פרוגרסיבי (אנ') ואלקטרו האוס) שצבר פופולריות בתחילת שנות ה-2010. אף על פי שהז'אנר הופיע בעיתונות בסביבות 2007, הצורה הנוכחית של ז'אנר זה הופיע רק בסביבות 2010–2012. בין האמנים שהשתמשו בז'אנר ניתן למצוא את מרטין גריקס, KSHMR, דימיטרי וגאס ולייק מייק, הארדוול, ניקי רומרו, אפרוג'ק ו-R3hab.
הז'אנר נקבע בדרך כלל בקצב של בין 126 ל-132 פעימות לדקה. השירים כוללים בדרך כלל הצטברות ארוכה ואחריה דרופ אלקטרו בליווי תופי בס במקצב של ארבע על הרצפה (אנ'). המלודיה של יצירות המוזיקה מהז'אנר הן לרוב פשוטות ומינימליות, אם כי לפעמים נעשה שימוש בכלים מוזיקליים אלקטרוניים, כגון רולנד JP-8000 (אנ').
ביקורת

הז'אנר ספג ביקורת על ידי מספר מוזיקאים, שתיארו אותו כ-"סאונד EDM סטריאוטיפי חסר מקוריות ויצירתיות" וכן כי הז'אנר הומוגני ללא שום מקוריות, גיוון או כשרון אמנותי. מגזין המוזיקה הבריטי Mixmag (אנ') תיאר את הז'אנר כז'אנר המורכב מ"התמוטטויות טיטאניות ואסתטיקה של ייצור מונוטוני ללא רבב". התקליטן האמריקאי וולפגנג גרטנר (אנ') תיאר את הז'אנר כ"בדיחה" וכן כ"מוזיקת דאנס זולה לעיכול". בנוסף לכך, הוא כינה את הז'אנר "אפוקליפסת ה-EDM", ואמר כי "למוזיקה אמיתית צריכה להיות קצת נשמה ואותנטיות, ולא רק להיות תוף בס גדול והתמוטטות כמו טכנו עם וואן-ליינר צ'יזי ו-'דרופ גדול'."
בכתיבה עבור Complex Networks, ג'ייק לאנג ציין את הערעור הנוסחתי של השיר, תוך ציון ש-"Animals" של מרטין גריקס ושירים אחרים מהז'אנר הצליחו במצעדים על אף חוסר המקוריות. כמו כן, הוא טען כי הז'אנר הוא שפוגע בז'אנר מוזיקת הדאנס ובתרבות וכן כי הז'אנר מהווה קיצור דרך למפיקים להגיע למיינסטרים.