stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קאראקלפאקסטן
פוליטיקה

באופן רשמי לרפובליקה של קאראקלפאקסטן יש ריבונות בשטחה, והיא חולקת זכות וטו עם ממשלת אוזבקיסטן לגבי החלטות הנוגעות לה. על פי חוקת אוזבקיסטן, היחסים בין קאראקלפאקסטן לאוזבקיסטן "מוסדרים על ידי אמנות והסכמים" וכל סכסוך "מיושב בדרך של פיוס". זכותה להתנתק מאוזבקיסטן ולהכריז על עצמאות מוגבלת על ידי סמכות הווטו של בית המחוקקים של אוזבקיסטן על כל החלטה שכזו. סעיף 74, פרק 17, בחוקת אוזבקיסטן, קובע כי: "לרפובליקה של קאראקלפאקסטן תהיה הזכות להתנתק מהרפובליקה של אוזבקיסטן על בסיס משאל עם כלל ארצי שנערך על ידי תושבי קאראקלפאקסטן."
ביולי 2022 פרצו הפגנות מחאה גדולות באזור בגלל הצעה לתיקון חוקתי שיבטל את האוטונומיה של קאראקלפאקסטן. כתוצאה מהמחאה, הודיעה הממשלה שהיא מוותרת על שינוי זה.
דמוגרפיה

על פי אומדן רשמי מתאריך 1 בינואר 2023 מתגוררים ברפובליקה כמעט 2 מיליון בני אדם, מהם כ־51% מתגוררים באזורים כפריים. בשנת 2007 הוערך כי כ־400,000 מתושבי הרפובליקה הם קאראקלפאקים, כ־400,000 מהם אוזבקים וכ־300,000 קזחים.
בשנת 2017, שיעור הילודה היה 2.19%: כ־39,400 ילדים נולדו בשנה זו. שיעור התמותה היה 0.47%: כ־8,400 בני אדם מתו באותה התקופה. קצב הצמיחה הטבעי היה 31,000 איש בשנה, או 1.72%.
הגיל החציוני היה 27.7 שנים בשנת 2017, מעט צעיר יותר מאשר בשאר אוזבקיסטן (בה הגיל החציוני היה 28.5 שנים). הגיל החציוני לגברים היה 27.1 שנים, ואילו לנשים 28.2 שנים.
פרט לבירה נוקוס, ישנן מספר ערים נוספות ברפובליקה, בהן חוז'לי, טחיאטוש, צ'ימבוי, קונגירוט ומוינאק.
כלכלה

כלכלת האזור הייתה בעבר תלויה במידה רבה בדיג בימת אראל. כיום, לאחר שהימה יובשה, הוא מבוסס על גידולים של כותנה, אורז וחיטה. בקאראקלפאקסטן ישנם אף גידולי פירות רבים, כגון שזיפים, אגסים, ענבים ומשמשים, וכן סוגי מלונים רבים. תחנת כוח הידרואלקטרית גדולה מהתקופה הסובייטית, על נהר האמו דריה, חשובה לכלכלה אף היא.(אנ')
הדלתה של האמו דריה הייתה בעבר מאוכלסת בצפיפות, ויכלה לספק מים לחקלאות נרחבת מבוססת השקיה במשך אלפי שנים. האזור היה בסיס האימפריה הח'ווארזמית, נהנה משגשוג ניכר, וצבר כוח רב. עם זאת, שינוי האקלים ההדרגתי לאורך מאות השנים האחרונות, שהואץ על ידי אידוי מעשה ידי אדם של ימת אראל בסוף המאה ה-20, גרם לשטח להפוך לשממה מדברית. נהרות, אגמים וביצות התייבשו, וממשיכים להתייבש בתהליך מתמשך; בנוסף, האדמה מורעלת על ידי מלח הנישא ברוח ועל ידי שאריות דשן וחומרי הדברה מהמצע היבש של ימת אראל. ייבוש הימה אף גרם להחרפת שינויי האקלים באזור: הקיץ התקצר, מידות החום בו עלו, והוא הפך להיות חסר גשם לחלוטין; לעומת זאת החורף התארך, מידות החום בו ירדו, והשלג התמעט.
הערות שוליים

↑  Uzbekistan: Administrative Division (Regions and Districts) - Population Statistics, Charts and Map, citypopulation.de
1 2  שמואל דין אלמס, ‏אוזבקיסטן: תושבי מחוז "חובשי הכובעים השחורים" קיפלו את הנשיא, באתר גלובס, 4 ביולי 2022
↑  מורשת קאראקלפאקסטן: היסטוריה, תרבות, טבע, מוזיאונים באתר אונסק"ו
↑  הסכם השלום בין האימפריה הרוסית לחיווה באתר הספרייה הנשיאותית של בוריס ילצין
↑  פרנסיסקו אולמוס, המקרה המוזר של רפובליקת קאראקלפאקסטן באתר The Foreign Policy Centre
↑  וינסנט מ. ארטמן, Water Politics and the Human Geographies of the Aral Sea Crisis, באתר כתב העת ג׳ורג׳טאון ליחסים בינלאומיים
↑  חוקת אוזבקיסטן באנגלית
↑  The Study on Regional Development in Karakalpakstan in the Republic of Uzbekistan, Final Report דוח של Japan International Cooperation Agency, פברואר 2011
↑  אוזבקיסטן: התמקדות בהשפעות הבריאותיות של משבר ימת אראל באתר Relief Web, ‏21 בינואר 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533209705171  BnF: cb181267456 (data)  LCCN: n95115024  MusicBrainz: 3e4220ef-c5b2-46e5-a97e-8e79df9af3c6  NKC: ge798821  SUDOC: 111015839  VIAF: 135032923   WorldCat (עם VIAF): 135032923
גיא בדש

גיא בדש (נולד ב-24 במאי 1994) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקיצוני הימני והקשר ההתקפי בהפועל ירושלים, בהשאלה מהפועל באר שבע.
קריירת מועדונים

בדש נולד וגדל בכפר סבא. החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל כפר סבא.
ב-25 באפריל 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל כפר סבא, בתיקו 1–1 נגד מכבי כפר כנא, במסגרת ליגה א' צפון.
בקיץ 2016 הושאל להפועל רמת השרון מהליגה הלאומית. ב-16 בספטמבר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון הביתי 3–4 על הפועל נצרת עילית.
ב-20 ביוני 2017 חתם בהפועל תל אביב מהליגה הלאומית. במהלך העונה הושאל לבית"ר תל אביב רמלה מהליגה הלאומית, במדיה שיחק עונה וחצי.
בקיץ 2019 הצטרף לסקציה נס ציונה מליגת העל.
את עונת 2020/2021 החל כשחקן חופשי, אולם כבר בתחילתה ב-22 באוקטובר 2020 חתם בהפועל ירושלים מהליגה הלאומית. בתום העונה היה שותף להעפלתו של המועדון בחזרה לליגת העל, לאחר 21 שנות היעדרות.
ב-3 בספטמבר 2022 כבש צמד במדי הפועל ירושלים מול מ.ס. אשדוד בליגת העל, במשחק ביתי שהסתיים בניצחון 0–3.
ב-4 במרץ 2023 כבש צמד (בהפרש של שלוש דקות) במדי הפועל ירושלים מול מכבי תל אביב בליגת העל, במשחק חוץ שהסתיים בניצחון 1–2 לקבוצתו, והבטיח להפועל ירושלים העפלה לפלייאוף העליון.
ב-21 ביוני 2023 חתם בהפועל באר שבע לשלוש שנים. ב-6 בינואר 2025 הושאל בדש חזרה להפועל ירושלים, לאחר שלא שיחק כלל בבאר שבע מאז תחילת העונה.
נבחרת ישראל

ב-25 בספטמבר 2022 זומן לראשונה לסגל נבחרת ישראל הבוגרת, על-ידי המאמן הלאומי אלון חזן. ב-27 בספטמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה כשפתח בהרכב במשחק הידידות מול מלטה, שהסתיים בהפסד חוץ 1–2.
הערות שוליים

↑  עינת הירש, ‏גיא בדש הושאל לעונה אחת לעירוני רמת השרון, באתר ערוץ הספורט, 23 באוגוסט 2016
↑  מאור רחמני, ‏גיא בדש וטל בנש חתמו בהפועל תל אביב, באתר ONE‏, 20 ביוני 2017
↑  מערכת ONE, ‏גיא בדש הושאל מהפועל תל אביב לנס ציונה, באתר ONE‏, 11 ביולי 2019
↑  מיכאל וייסרמן, גיא בדש חתם בהפועל ירושלים, באתר דאבל פס, 22 באוקטובר 2020
↑  איציק כלפי, ‏לא עוצרת: גיא בדש חתם בהפועל ב"ש ל-3 שנים, באתר ONE‏, 21 ביוני 2023
↑  רותם פלדברג, ‏רשמי: גיא בדש הושאל להפועל ירושלים, באתר ערוץ הספורט, 5 בינואר 2025
↑  דורון בן דור, ‏פורסם סגל הנבחרת למלטה: שבירו וחטואל בפנים, באתר ONE‏, 25 בספטמבר 2022
↑  הצעירה חגגה, הבוגרת התבזתה: נבחרת ישראל הפסידה 2:1 למלטה, באתר וואלה, 27 בספטמבר 2022
Downtime

Downtime (בעברית: זמן השבתה) הוא מונח טכני המשמש לתיאור התקופה שבה מערכת, שירות או ציוד אינם פעילים או זמינים לשימוש. זמן השבתה יכול להתרחש בשל תקלות טכניות, תחזוקה מתוכננת או בעיות חיצוניות כמו הפסקות חשמל. זמן השבתה נמדד בדרך כלל באחוזים או ביחידות זמן כגון שעות או דקות.
גורמים ל-Downtime

זמן השבתה יכול להיגרם ממגוון סיבות:
תחזוקה מתוכננת: פעולות תחזוקה שוטפות כמו עדכוני תוכנה, בדיקות מערכת, ושדרוגי חומרה. תחזוקה מתוכננת מאפשרת למנוע תקלות בלתי צפויות בעתיד.
תקלות טכניות: כשלים בחומרה או בתוכנה, כמו כשל בדיסק קשיח, באגים בתוכנה או כשלים ברשת. תקלות טכניות יכולות להתרחש ללא התראה מוקדמת ולגרום להשבתה של מערכות קריטיות.
בעיות חיצוניות: הפסקות חשמל, אסונות טבע, או תקלות בתשתיות חיצוניות. בעיות אלו נמצאות מחוץ לשליטת הארגון אך יכולות להשפיע רבות על פעילותו.
טעויות אנוש: שגיאות אנוש במהלך תחזוקה, ניהול מערכת, או תפעול שוטף. טעויות אנוש יכולות לגרום לנזקים גדולים ולזמן השבתה ממושך.
השפעות ה-Downtime

ההשפעה של זמן השבתה תלויה במערכת ובשירותים המושפעים, וכוללת:
פגיעה בפרודוקטיביות: עובדים ולקוחות עשויים להיפגע מחוסר היכולת להשתמש במערכות או בשירותים. חוסר היכולת לבצע משימות באופן רציף יכול להוביל לירידה בפרודוקטיביות.
אובדן הכנסות: עסקים עלולים לאבד הכנסות כתוצאה מאי-יכולת לספק שירותים או מוצרים ללקוחות. כל דקה של השבתה יכולה לעלות לחברה כסף רב.
פגיעה במוניטין: זמן השבתה ממושך או תכוף עלול לפגוע במוניטין החברה ולגרום לאובדן אמון מצד הלקוחות. לקוחות עשויים לעבור למתחרים אם הם חווים השבתות רבות.
עלויות תיקון: עלויות תיקון ושיקום המערכות לאחר זמן השבתה יכולות להיות גבוהות. תיקון נזקים ושחזור נתונים יכולים לדרוש משאבים רבים.
ניהול זמן השבתה

כדי למזער את השפעת זמן ההשבתה, חברות וארגונים משתמשים בשיטות שונות:
תוכניות תחזוקה מתוכננת: תכנון וביצוע תחזוקה מונעת כדי למנוע תקלות. תחזוקה מונעת מאפשרת לזהות בעיות פוטנציאליות לפני שהן הופכות לתקלות קריטיות.
מערכות גיבוי ושחזור: שימוש במערכות גיבוי ושחזור נתונים כדי להבטיח את המשכיות השירות במקרה של תקלות. גיבויים תקופתיים מאפשרים לשחזר מערכות במהירות.
תשתיות יתירות: הקמת תשתיות יתירות כמו שרתים וגיבויים גאוגרפיים כדי לשמור על זמינות גבוהה של השירותים. יתירות מאפשרת המשכיות עבודה גם במקרה של כשל.
ניטור ובקרה: מערכות ניטור ובקרה המאפשרות זיהוי מוקדם של תקלות ותגובה מהירה לתקלות. ניטור רציף מאפשר לזהות בעיות בזמן אמת ולטפל בהן לפני שהן משפיעות על המערכת.
דוגמאות ל-Downtime משמעותי

הפסקות חשמל: הפסקת חשמל רחבת היקף יכולה לגרום לזמן השבתה משמעותי בשירותי אינטרנט, תחבורה ותקשורת. דוגמאות לכך כוללות סופות טבע, כשלים בתחנות כוח או תקלות בתשתיות חשמל.
כשלי שרתים: כשלים בשרתים מרכזיים של חברות טכנולוגיה יכול לגרום להשבתה של אתרי אינטרנט ושירותים מקוונים. לדוגמה, קריסת שרתים של ספק שירותי ענן יכולה להשבית אתרים רבים בו זמנית.
מתקפות סייבר: מתקפות סייבר כמו התקפות DDoS או פריצות למערכות יכולים לגרום לזמן השבתה ממושך. מתקפות אלו עלולות להשבית את המערכות ולהשפיע על משתמשים רבים.
מדידת זמן השבתה

זמן השבתה נמדד בדרך כלל באחוזים מהזמן הכולל שבו המערכת אמורה לפעול. לדוגמה, אם מערכת מיועדת לפעול 24 שעות ביממה ו-4 שעות מתוכן היא מושבתת, זמן ההשבתה יהיה 16.67%. מדידת זמן השבתה מאפשרת לארגונים להעריך את זמינות המערכות ולזהות מגמות ובעיות תפקוד.
מניעת זמן השבתה

בדיקות תקופתיות: ביצוע בדיקות תקופתיות של המערכות והציוד כדי לזהות בעיות פוטנציאליות.
שדרוגי תוכנה וחומרה: עדכונים ושדרוגים למערכות כדי לשפר את הביצועים ולהפחית את הסיכוי לתקלות.
אימונים והכשרות: הכשרה ואימון של צוותי התפעול והתחזוקה כדי להפחית את הסיכון לטעויות אנוש.
רמות שירות

בהסכמי רמת שירות (SLA), נהוג לציין ערך אחוזי (לחודש או לשנה) המתקבל מחלוקת סך כל תקופות ההשבתה בזמן ההתייחסות הכולל (כמו חודש). לדוגמה, השבתה של מעל 1% בשנה או יותר עשויה להיחשב כבלתי מקובלת עבור שרת אינטרנט, והשבתה של מעל 0.1% לרוב אינה מקובלת עבור מסחר אלקטרוני ושימושים תעשייתיים.
תגובה והפחתת השפעה

תפקיד מתכנן הרשת הוא להבטיח שלא תתרחש השבתת רשת. כאשר זה קורה, מערכת מעוצבת היטב תצמצם את השפעות ההשבתה על ידי השבתות מקומיות שיכולות להתגלות ולהתוקן בהקדם האפשרי. תהליך זיהוי תקלות - ניטור רשת - ושחזור הרשת למצב פעולה נורמלי - כרוך בצוות תמיכה שיכול לזהות בעיה, לעיתים קרובות נדרש צוות נפרד לטיפול בפניות משתמשים במהלך השבתה.
תכנון

השבתה מתוכננת היא תוצאה של פעילות מתוכננת על ידי הבעלים של המערכת ו/או ספק השירות. השבתות אלו, המתוזמנות בדרך כלל במהלך חלון תחזוקה, יכולות לכלול פעולות כמו תחזוקה דחויה, אבחון תקלות, תיקוני חומרה, עדכוני תוכנה ועוד.
הימנעות

עבור רוב האתרים, קיימות שירותי ניטור אתרים. שירותי ניטור אלו בודקים זמני השבתה ופעילות משתמשים באתר.
שימושים אחרים

זמן השבתה יכול להתייחס גם לזמן שבו הון אנושי או נכסים אחרים מושבתים. לדוגמה, אם עובדים נמצאים בפגישות או שאינם מסוגלים לבצע את עבודתם עקב מגבלה אחרת, הם מושבתים. זה יכול להיות יקר, ונגרם כתוצאה מהשבתה של נכס אחר (כגון מחשבים או מערכות).
מוחמד אוסמן אדו

יוסוף מוחמד אוסמן אדו (באנגלית: Muhammed Usman Edu; נולד ב-2 במרץ 1994) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת הקשר במכבי בני ריינה.
קריירה

אוסמן החל את הקריירה שלו בקבוצות הכדורגל רנצ'רס ביס וטראבה המקומיות. בקיץ 2016 חתם באוניאו דה מדיירה מהליגה הפורטוגזית השנייה, בה שיחק בקבוצת המילואים ולא זכה לדקות משחק בקבוצה הבוגרת.
בינואר 2018 חתם בסרפסבורג 08 מליגת העל הנורווגית. ב-8 באפריל ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד האוגסונד.
בינואר 2019 חתם בפיוניק ירוואן מליגת העל הארמנית. ב-11 באפריל הבקיע את שער הבכורה שלו, במסגרת הליגה האירופית, בניצחון 1–2 נגד אררט ירוואן.
ב-1 ביוני 2019 חתם בטמבוב מליגת העל הרוסית והצטרף אליה חודש לאחר החתימה.
ב-29 בינואר 2020 חתם בשחטאר קאראגנדי מליגת העל הקזחית, שם שותף ב-18 משחקים וכבש שער אחד.
ב-13 בינואר 2021 חתם בהפועל חדרה מליגת העל, במדיה שיחק עונה וחצי. ב-14 ביולי 2022 הצטרף לסקציה נס ציונה.
ב-14 ביוני 2023 חתם במכבי בני ריינה.
הערות שוליים

↑  עמית קרקו, ‏הרכש השלישי: מוחמד אוסמן חתם בהפועל חדרה, באתר ONE‏, 13 בינואר 2021
↑  תומר חבז, ‏אוסמן חתם בנס ציונה, סידיבה ואמורווה שוחררו, באתר ONE‏, 14 ביולי 2022
נאבין אנדרוז

| --- | --- |
נאבין אנדרוז
נאבין אנדרוז
 לידה:  17 בינואר 1969 (בן 56) לונדון, אנגליה אנגליה, הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שם לידה:  Naveen William Sidney Andrews 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1991 
 מקום לימודים:  בית ספר גילדהול למוזיקה ודרמה  בית ספר עמנואל 
 בן או בת זוג:  ברברה הרשי (1998–2005) 
 פרופיל ב-IMDb
 
נאבין ויליאמס סידני אנדרוז (באנגלית: Naveen William Sidney Andrews; נולד ב-17 בינואר 1969) הוא שחקן בריטי, המוכר מתפקידו בסדרת הטלוויזיה האמריקאית "אבודים".
ביוגרפיה

אנדרוז נולד בלונדון לאב איש עסקים ולאם פסיכולוגית, ששניהם היגרו מהודו. במהלך לימודיו בבית ספר תיכון התאהב אנדרוז במורתו למתמטיקה, ובראיון שנתן התוודה שהוא בטוח שאביו התבייש בו על כך.
אנדרוז חי עם בת זוגו ברברה הרשיי בלוס אנג'לס. יש לו שני ילדים מנשים שונות. אנדרוז חשף בעבר שהיו לו בעיות סמים ואלכוהוליזם הוא חובב מוזיקה ומנגן בגיטרה. אנדרוז למד משחק בלונדון. ב-2006 אנדרוז נבחר על ידי המגזין פיפל בתור אחד האנשים היפים ביותר בעולם.
קריירה

ב-1991 קיבל תפקיד בסרט "לונדון הורגת אותי". תפקידיו הבולטים ביותר עד כה הם בסרטים הפצוע האנגלי, פלאנט טרור ובסדרה אבודים בתור סעיד ג'ארה.
בשנת 1997 שיחקה במותחן האוסטרלי "True Love and Chaos".
בשנת 2001 שיחק בסדרת הדרמה של ABC "החיה" בכיכובה של אליזבת מיטשל, שלא האריכה ימים וירדה לאחר 6 פרקים.
ב-2013 שיחק כג'עפר הרשע בסדרה "ארץ הפלאות". באותה שנה גילם את חסנאת ח'אן, קרדיולוג שניהל מערכת יחסים עם דיאנה, נסיכת ויילס בסרט דיאנה. בשנת 2018 שיחק בסדרת הדרמה המשטרתית "אינסטינקט" ב-CBS, בכיכובו של אלן קאמינג.
בשנת 2021 לוהק יחד עם אמנדה סייפריד לככב במיני-סדרה הביוגרפית של הולו, "הנושרת" בו גילם את איש העסקים הפקיסטני ראמש בלוואני, המיני-סדרה עלתה לשידור במהלך שנת 2022.
בשנת 2024 גילם את ריי רינוק בעונה השנייה של סדרת הדרמה האוסטרלית "Last King of the Cross" בשירות הזרמת המדיה "פרמאונט+". באותה שנה כיכב אנדרוז בסדרה הקומית של פריים וידאו, "The Pradeeps of Pittsburgh" בתור אב המשפחה מאנש פראדיפ.
נציבות שירות המדינה

| --- | --- |

 מידע כללי
 משרד אחראי:  משרד ראש הממשלה
 סוכנות אם:  משרד ראש הממשלה 
 תאריך הקמה:  1950
 ראש:  רואי כחלון (מ"מ)
 www.gov.il/he/Departments/civil_service_commission
 
סמליל הנציבות עד 2021
נציבות שירות המדינה היא יחידת סמך במשרד ראש הממשלה המופקדת על ביצוע מדיניות הממשלה בתחומי המינהל ומשאבי האנוש.
הנציבות פועלת במשרד ראש הממשלה ואחראית על ניהול כוח האדם של שירות המדינה - איתור, סינון וקבלת עובדים חדשים וניהול העובדים הקיימים מבחינת חוזים ושאר ההיבטים. הנציבות גם אחראית על קידום רפורמות ושינויים מבניים בשירות המדינה. בראש הנציבות עומד נציב שירות המדינה.
תפקידי הנציבות

הנציבות הוקמה בשנת 1950 במסגרת משרד האוצר וכיום היא פועלת במשרד ראש הממשלה ומופקדת מטעמו על מגוון תחומי אחריות מנהלתיים, בהם:
עריכת מכרזים ובחינות למיון המועמדים לשירות המדינה.
מינוי, קידום, הכשרת והדרכת עובדים.
אישור פיטורים של עובדי מדינה.
אישור מבנה ואת חלוקת הסמכויות של היחידות במשרדי הממשלה.
ניסוח תקנונים מנהליים לשירות המדינה וכן אכיפתם בקרב עובדי המדינה.
שיפור השירות לציבור.
עידוד להגברת פריון העבודה במשרדי הממשלה.
טיפול ברווחת עובדי המדינה, הכולל הוצאתם של עובדי המדינה לגמלאות.
גיוון תעסוקתי ושוויון מגדרי.
חקירה ואכיפת הדין המשמעתי על עובדי המדינה.
הסמכויות של נציבות שירות המדינה נקבעו בסדרת החוקים חוק שירות המדינה, בחוקים אחרים ובתקנון שירות המדינה (תקשי"ר). בין יחידות המשנה של הנציבות נכללות: יחידת בחינות ומכרזים, יחידת תכנון ובקרה, בית הדין למשמעת של עובדי המדינה, האגף לשוויון מגדרי ואחרות.
נציב שירות המדינה

בראש הנציבות עומד נציב שירות המדינה ולידו פועלת הוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה. נציב שירות המדינה מתמנה על ידי הממשלה ופטור מקיום מכרז. החל משנת 1993 נהגה המדינה למנות ועדה לבדיקת התאמת המועמד לתפקיד. בשנת 1999 חילקה ממשלת ישראל העשרים ושמונה את המשרות הבכירות הפטורות ממכרז, לכאלו הדורשות ועדת איתור וכאלו הדורשות ועדת מינויים. בהחלטה זאת נקבע שנציב שירות המדינה ייכלל במשרות הדורשות ועדת מינויים הבודקת את כישוריו של המועמד ואת התאמתו הכללית למשרה.
הליך מינוי נציב שירות המדינה אינו מעוגן בחוק, מעבר לקביעה שהממשלה תמנה את הנציב. במהלך השנים נקבע הליך זה בהחלטות ממשלה. בהחלטת הממשלה מ-2018 (החלטה 3793) הוחלט שבחירת נציב שירות המדינה הבא, לאחר פרישת פרופ' דניאל הרשקוביץ, תעשה דרך קבלת חוות דעת מוועדת מינויים מיוחדת, שתורכב מאנשי מקצוע. עד למינוי נציב חדש, מכהן ממלא מקום בתפקיד הנציב. בשנת 2024 קיבלה הממשלה החלטה, בניגוד לעמדת היועצת המשפטית לממשלה, ולפיה ראש הממשלה ימנה בעצמו את הנציב.
נציב שירות המדינה > רשימת נציבי שירות המדינה

| מספר | שם | תמונה | כהונה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | זאב שרף |  | 1950–1952 |
| 2 | יצחק מלמד |  | 1952–1953 |
| 3 | דוד רוזוליו |  | 1954–1959 |
| (2) | יצחק מלמד |  | 1959–1961 |
| 4 | ראובן שרי |  | 1962–1968 |
| 5 | יעקב ניצן |  | 1968–1977 |
| 6 | אברהם פרידמן |  | 1977–1979 |
| 7 | איתן יעקובסון |  | 1980–1981 |
| 8 | אליעזר הכסטר |  | 1981–1983 |
| 9 | אברהם נתן |  | 1983–1986 |
| 10 | עמנואל שרון |  | 1986–1987 |
| 11 | מאיר גבאי |  | 1987–1993 |
| 12 | יצחק גל-נור |  | 1994–1996 |
| 13 | שמואל הולנדר |  | 1996–2010 |
| 14 | משה דיין |  | 2011–2017 |
| מ"מ | אהוד פראוור |  | 2017–2018 |
| 15 | דניאל הרשקוביץ |  | 2018–2024 |
| מ"מ | רואי כחלון |  | 2025- |
רפורמות בנציבות שירות המדינה > רפורמת קוברסקי - גל-נור

מדינת ישראל מקדמת רפורמות בניהול ההון האנושי בשירות המדינה מאז 1989. ב-1989 פורסם דו"ח קוברסקי - דו"ח הוועדה הציבורית מקצועית לבדיקה כוללת של שירות המדינה וגופים הנתמכים מתקציב המדינה (בהובלת חיים קוברסקי), הדו"ח כלל ניסוח רפורמה המקיפה ביותר מקום המדינה ועד היום על תפקוד שירות המדינה והגופים הנתמכים.
ליישום הרפורמה בניהול ההון האנושי מונה פרופסור יצחק גל-נור, נציב שירות המדינה מינואר 1994 עד ינואר 1997 תחת ממשלת ישראל העשרים וחמש שבראשות יצחק רבין, ותחת שר האוצר אברהם בייגה שוחט (בתקופה זו נציבות שירות המדינה הייתה יחידה הכפופה למשרד האוצר). על תקופת כהונתו כנציב גל-נור מספר בספרו 'לא, אדוני הנציב'
בין מטרותיה המרכזיות של הרפורמה היו הקמת בית הספר למינהל ולמדיניות ציבורית, חקיקת חוק יסוד: שירות המדינה, מיצוב הנציבות כגוף מטה מוביל, ביזור/האצלת סמכויות, קידום שילוב נשים, ערבים ודרוזים בשירות המדינה, מגילת זכויות וחובות - אמות שירות (SLA).
רכיב מרכזי בדוח קוברסקי התייחס לביזור הסמכויות והפיכת נציבות שירות המדינה לגוף מטה מצומצם ומוביל -
תהליך ביזור הסמכויות נעשה במודל של "משרדים לדוגמה" בו מספר משרדים קיבלו סמכויות לניהול מורחב ואוטונומי של ההון האנושי ביחידתם.
יישום הרפורמה היה חלקי ביותר, בין היתר בשל התנגדות חלק מעובדי הנציבות הוותיקים, התנגדות פקידי משרד האוצר וחוסר תמיכה של הדרג הנבחר.
בין הישגי הרפורמה המרכזיים היה קידום חוק להעדפה מתקנת לנשים בתפקידים בכירים, ייצוג מגדרי שווה בוועדת בוחנים, קידום של אמנות שירות בעשר יחידות ממשלתיות ושילוב עובדים מהחברה הערבית והדרוזית בשירות המדינה.
הישגי הרפורמה הוסגו ברובם בשל כהונתו הקצרה של פרופ' גל-נור וביטולם על ידי הנציב שמונה להחליפו שמואל הולנדר. פרופ' גל-נור הודח מתפקידו כנציב שירות המדינה בהחלטת הממשלה הראשונה של ממשלת נתניהו הראשונה ב-1996 (ניתן לקרוא על העתירה לבג"ץ על ידי התנועה לאיכות השלטון בנושא), ההדחה נעשתה לצמצום השפעת הנציב על מינוי הבכירים ועובדי המדינה בממשלה החדשה. ההדחה נעצרה בשל העתירה לבג"ץ ותוארה בכתב התביעה -
רפורמות בנציבות שירות המדינה > המטה לניהול ציבורי חדש

החלטה מספר 1517 של ממשלת ברק מיום 9 באפריל 2000 על הקמת המטה לניהול ציבורי חדש בראש הוועדה מונה ד"ר יורם טורבוביץ' ובראש המטה ליישום הרפורמה מונה אברהם בן-שושן. הוועדה תוכננה להגיש את המלצותיה עד סוף אוקטובר 2000, ותפקידה היה לבחון ולהמליץ באשר למבנה, היקף ואופי הרפורמה הדרושה. על תהליך הניהול הציבורי החדש להתייחס, בין היתר, לנושאים הבאים:
התאמת הסקטור הציבורי לצרכים ולמשימות הניצבות בפניו בשנות ה-2000
הבחנה בין קביעת מדיניות ויישומה, והצעת דרכים למימוש אבחנה זו במערכות הציבוריות, במבנה הגופים ובדרך פעולתם.
מיפוי פעולות הממשלה ובחינת נחיצותן והתאמתן לצרכים ולמשימות.
קביעת כללים לרענון נוהלי העבודה של משרדי הממשלה ובחינה שוטפת של נחיצותם ותרומתם ליעדי השרות הציבור.
בחינת שילובן של הגדרות, תשומות ותפוקות בכל מגזר בסקטור הציבורי וכן בחינת האפשרות להערכת המערכות ותפקודן על-פי ביצועי תפוקה/תשומה.
בחינת הגדרות סמכות ואחריות של מנהלים ועובדי הציבור.
בחינת הטמעת עקרונות של שקיפות (ACCOUNTABILITY) המערכת הציבורית בפני אזרחי המדינה.
פעילות המטה לא התקדמה ויושמה בשל פירוק הממשלה.
רפורמות בנציבות שירות המדינה > צוות בין-משרדי לבחינת ההון האנושי בשירות המדינה

לפי החלטה מספר 2241 של ממשלת אולמרט מיום 12 באוגוסט 2007, מונה צוות לבחינת דרכים לייעול הליכי קליטת עובדים לשירות המדינה ולקידומם. לראש הצוות מונה מנכ"ל משרד ראש הממשלה ושותפים בו היועץ המשפטי לממשלה, מנכ"ל משרד האוצר, נציב שירות המדינה, הממונה על התקציבים במשרד האוצר.
הרפורמה שהוצעה בעקבות דיוני הצוות כללה התייחסות לניהול מתקדם של משרדי הממשלה ויחידות הסמך באמצעות רוויזיה בשיטת התקצוב הציבורי, ניהול על פי יעדים ותוכניות עבודה, הקמת סוכנויות ניהול ממשלתיות, קידום איכות ומצוינות, תוך הטמעת מנגנונים לשיפור מתמיד וכן פיתוח הסגל הניהולי הבכיר בשירות המדינה. הצעה זו אושרה על ידי ראש הממשלה, אהוד אולמרט, אך מסיבות שונות לא יושמה.
רפורמות בנציבות שירות המדינה > רפורמת דיין - רון צור

בהמשך לדו"ח הוועדה לשינוי כלכלי-חברתי ("ועדת טרכטנברג"), קיבלה ממשלת נתניהו את החלטת ממשלה 3993 ב־18.12.2011 אשר מינתה ועדה בראשות נציב שירות המדינה משה דיין לגיבוש תוכנית מפורטת לביצוע רפורמה מקיפה בניהול ההון האנושי בשירות המדינה.
מטרות הרפורמה - כפי שהוגדרו בהחלטה 3993 -
קידום המינהל והניהול וההון האנושי בשירות המדינה, תוך מתן גמישות ניהולית בתחומים אלה למשרדי הממשלה וליחידות הסמך.
מיצוי פוטנציאל ההון האנושי בשירות המדינה וקידומו המקצועי.
חיזוק הממד הערכי והפנמת האתוס של שירות המדינה, בקרב המנהלים והעובדים במשרדי הממשלה וביחידות הסמך.
הרפורמה נועדה לחזק את משרדי הממשלה ויחידות הסמך, לשפר את יכולות נציבות שירות המדינה ולחזק את "עמוד השדרה הניהולי" בשירות המדינה. לאור זאת, במהלך חודש ספטמבר 2012 החלה עבודת מטה ליישום הרפורמה. נציבות שירות המדינה ביצעה מפגשים עם אנשי אקדמיה, כינוסים וקבוצת עבודה בהן השתתפו עובדים בכירים ממשרדי הממשלה השונים. בראשות ועדת הרפורמה עמד הנציב, משה דיין; הראל לוקר, מנכ"ל משרד ראש הממשלה; דורון כהן, מנכ"ל משרד האוצר; קובי אמסלם, הממונה על השכר באוצר; גל הרשקוביץ, ראש אגף התקציבים; מלכיאל בלס, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה; אהוד פראוור, סמנכ"ל ממשל וחברה וכן ראש מטה יישום הרפורמה, רון צור, אשר ריכז וערך את הדוח.
ב-30 ביוני 2013 אימצה הממשלה בהחלטה 481 את דוח הרפורמה בניהול ההון האנושי אשר הוגש לאישורה על ידי נציב שירות המדינה. תהליכי יישום הרפורמה החלו במהלך 2013, ונמשכו על-פי התוכנית שאושרה על ידי הממשלה עד שנת 2017 – בעת שפורק מטה הרפורמה. מאז, תהליכי היישום הוטמעו במבנה חדש בנציבות שירות המדינה. בדוח ביקורת על יישום הרפורמה בנציבות שירות המדינה, יישום הרפורמה הוגדר כחלקי ובו סעיפים רבים לא יושמו. על פי דוח המוניטור של המרכז הישראלי להעצמת האזרח כ-29% מסעיפי הרפורמה יושמו, 50% ביישום חלקי ו-21% לא יושמו כלל.
בהמשך לפיילוט משנת 2017, הנציבות השיקה רפורמה שתעביר סמכויות קביעת תקנים של כוח אדם בשירות המדינה ממנה לכל הגופים הממשלתיים: משרדי הממשלה, יחידות הסמך ובתי החולים יוכלו לקבוע בעצמם משרות, תקנים, דרגות ומסלולי קידום. הגופים יחולקו לשלוש קבוצות מבחינת העברת הסמכויות: תקינה מלאה (כל הסמכויות עוברות), חלקית (רק חלק מהסמכויות עוברות) וקבוצה שתיוותר מחוץ לאצילת הסמכויות.
חוזים בשירות המדינה

אגף משרדי הממשלה, בריאות וביטחון של נציבות שירות המדינה עובר ומפקח על כלל תיקי קליטות העובדים ביחידות משאבי האנוש של היחידות הממשלתיות ויחידות הסמך. בתוך כך על חוזי ההעסקה ותקני ההעסקה (שכל עובד נקלט על התקן הנכון והמשרה אליו הוא משויך, הצהרה על אי-העסקת קרובי משפחה), אישור אזרחות ישראלית או תושב קבע בעל היתר עבודה בישראל, סיווג פעילות מפלגתית, הצהרה בדבר העדר רישום פלילי, ויתור על סודיות רפואית, הצהרת סודיות ומניעת ניגוד עניינים (היתר למעסיק גישה להיסטוריה הרפואית של העובד, לצלם ולהקליט את העובד בזמן העבודה, כמו להשתמש בנתונים הביומטריים ונתוני הגלישה של העובד), אישור תואר או אישור הסמכה/תעודה מקצועית רלוונטית, הצהרה על ניסיון וותק – בצירוף אישורי העסקה הכוללים חלקיות משרה, תיאור משרה/תפקיד, ותקופות העסקה מדויקות חתומים על ידי המעסיק. אם הדבר נדרש גם: אישור בקשה על עבודה נוספת/פרטית ותיאום מס מול ביטוח לאומי, שאלון אישי לצורכי קביעת התאמה ביטחונית לרמות סיווג ביטחוני, הצהרה אודות העדר הרשעה/הרשעות בגין עברות מין, הצהרה אודות העדר שימוש בסמים ואלכוהול, הצהרה אודות העדר הרשעה/הרשעות בגין מתקפות סייבר, אישור השתייכות לקבוצות מועדפות כמו: נכים (אישור נכות מביטוח לאומי), ערבים, דרוזים, בדואים, צ'רקסים, אתיופים וחרדים. כשלאחרונים תקנים קבועים וייעודיים בשירות המדינה.
ראו גם

תקשי"ר
דיני פניות ציבור במשרדי מדינת ישראל
דיני פניות ציבור לנציבות שירות המדינה
הוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה
תוכנית עתידים
צוערים לשירות המדינה
לקריאה נוספת

גיורא איילנד, לא נרדם בלילות, ידיעות ספרים, 2018, עמ' 329–330