stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דונגית ארץ-ישראלית
גלריה

הצמח במלואו
ריכוז של צמחי דונגית ארצישראלית. צולם בהר העגול ליד מושב עמיקם
דיונונים מעוגלים

| דיונונים מעוגלים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: סילוניות
תת־מחלקה:: דיונונאים
סדרה:: דיונונים מעוגלים
שם מדעי
 Sepiolida ‏1981
Rossia pacifica
דיונונים מעוגלים (שם מדעי: Sepiolida) היא סדרה של רכיכות ימיות ממחלקת הסילוניות.
דיונונים קטנים אלה, אשר אורכם 1-8 ס"מ בממוצע, הם הקטנים ביותר בקבוצת הדיונונאים. הם בעלי ראש מגודל ובטן ואיברים וכן זרועות קצרים מאוד. הם חיים בעיקר החופים הרדודים של האוקיינוס השקט והאוקיינוס האטלנטי וגם בכמה ימים באוקיינוס ההודי.
הם צפים בעזרת מערכת הנעה סילונית וכן בעזרת הסנפירים שלהם. חלקם פיתחו מערכת יחסים עם חיידקים אשר מאפשרת להם להאיר ולהחליף צבעים במהירות.
מיון

סדרה דיונונים מעוגלים (Sepiolida)
משפחה Idiosepiidae
סוג Idiosepius
משפחה Sepiolidae
סוג Amphorateuthis
סוג Heteroteuthis
סוג Iridoteuthis
סוג Nectoteuthis
סוג Sepiolina
סוג Stoloteuthis
סוג Austrorossia
סוג Neorossia
סוג Rossia
סוג Semirossia
סוג Euprymna
סוג Inioteuthis
סוג Rondeletiola
סוג Sepietta
סוג Sepiola
סוג Choneteuthis
דיונוניים

| דיונוניים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: סילוניות
תת־מחלקה:: דיונונאים
סדרה:: דיונונים
תת־סדרה:: Sepiina
משפחה:: דיונוניים
סוגים
 Metasepia  Sepiella  Sepia
שם מדעי
 Sepiidae ‏לייך, 1817

דיונון הלהבות
דְּיוֹנוּניים (שם מדעי: Sepiidae) היא משפחה מסדרת הדיונונים בה מרבית המינים. הגדול בבני המשפחה הוא דיונון אוסטרלי (Sepia apama) שאורך גופו עד 50 ס"מ ומשקלו 10 ק"ג. הדיונוניים הם בעלי ראש גדול עם עיניים גדולות המותאמות לראיית לילה, גוף עגלגל בעל גלימה בעלת שוליים עולים העוזרים לדיונון לשחות. בקצה הראש ישנן 8 זרועות ועוד 2 זרועות ציד ארוכות התופסות את הטרף. הדיונוניים מומחים בהסוואה ויכולים לשנות במהירות את צבעם ואפילו את מרקם העור שלהם. ההסוואה עוזרת להם להתקרב לטרף וגם להסתתר מטורפים. אם ההסוואה לא עוזרת הם יימלטו ויפרישו נוזל הדומה לדיו שנתן להם את שמם. בנוסף הם מחליפים צבעים כדי למשוך נקבות או להזהיר יריבים וכדומה.
הדיונוניים ניזונים מסרטנים קצרי בטן ומדגים קטנים. הם תופסים את הטרף עם 2 הזרועות הגדולות ומעבירים אותו לעבר המקור המכיל ארס שנמצא בין הזרועות. חלקם יכולים להלך על קרקעית הים במקום לשחות.
מיון

משפחה דיונוניים (Sepiidae)
סוג דיונון (Sepia) - בו דיונון אוסטרלי, דיונון רחב-זרוע ודיונון הרוקחים
סוג Metasepia
סוג Sepiella
דיורבל

| --- | --- |
 מדינה:  סנגל סנגל
 ראש העיר:  ג'ק באהודין
 גובה:  7.0 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  100,445 (2007)
 קואורדינטות:  14°39′18″N 16°13′53″W﻿ / ﻿14.655°N 16.231388888889°W﻿ / 14.655; -16.231388888889 
 אזור זמן:  UTC
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת סנגל מוגדלת) דקר סן-לואי טמבאקונדה קאולק קולדה זיגינשור גמביה גינאה ביסאו גינאה מאלי מאוריטניה האוקיינוס האטלנטי דיורבל(למפת סנגל רגילה) דקר סן-לואי טמבאקונדה קאולק קולדה זיגינשור גמביה גינאה ביסאו גינאה מאלי מאוריטניה האוקיינוס האטלנטי דיורבל  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
דיורבל (בערבית: ديوربل, בסרר: Jurbel, בוולוף: Njaaréem) היא עיר בסנגל הנמצאת מזרחית לעיר טיאס. העיר ידועה במסגדיה ובתעשיית הבוטנים המקומית שלה. העיר היא בירתו של מחוז דיורבל. נכון ל-2007 בעיר יש 100,445 איש.
דיונוני רחף

| דיונוני רחף |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: סילוניות
תת־מחלקה:: דיונונאים
סדרה:: דיונוני רחף
שם מדעי
 Teuthida ‏Naef, 1916
לוליגו שקוף.
דיונון צלצל חסון.
דיונוני רחף (שם מדעי: Teuthida, שם עממי: squids) היא סדרה של רכיכות ימיות ממחלקת הסילוניות - יצורים כמו התמנון והדיונון (מסדרת Sepiida), הנעים במים בעזרת סילון מים הנוצר בגופם ועוזר להם להתקדם במים. יש להם שמונה זרועות המופנות קדימה, כריות יניקה גדולות ומקור ענקי המכיל לעיתים ארס.
דיונונים אלה הצפים במים פתוחים ואף בעומק האוקיינוס, הם הגדולים שבחסרי החוליות, כשהגדול ביותר מביניהם הוא דיונון עצום (Mesonychoteuthis hamiltoni), המצוי באנטארקטיקה וזרועותיו מגיעות לאורך של 15 מטרים (49 רגל) ואולי גם דיונון ענק שמגיע לאורך קרוב. בעבר היו דיונונים גדולים נוספים כמו ההבורוטאוטתיס מהקרטיקון.
מיון

בסדרה 29 משפחות ו-304 מינים בערך:
משפחת Plesioteuthididae - נכחדה
תת-סדרה Myopsina
משפחת Australiteuthidae - בה מין יחיד Australiteuthis aldrichi
משפחת לוליגיים (Loliginidae) - בה המין לוליגו שקוף
תת-סדרה Oegopsina
סוג ומין יחיד Parateuthis tunicata
משפחה Ancistrocheiridae - בה מין יחיד Ancistrocheirus lesueurii
משפחה דיונוני ענק (Architeuthidae) - בה סוג אחד - דיונון ענק (Architeuthis)
משפחה Bathyteuthidae
משפחה Batoteuthidae - בה מין יחיד Batoteuthis skolops
משפחה Brachioteuthidae
משפחה Chiroteuthidae - בה הסוג דיונון ארך-זרועות
משפחה Chtenopterygidae
משפחה Cranchiidae - בה המין דיונון עצום
משפחה Cycloteuthidae
משפחה Enoploteuthidae
משפחה Gonatidae
משפחה דיונונים פוזלים (Histioteuthidae) סוג אחד - דיונון פוזל (Histioteuthis)
משפחה Joubiniteuthidae - בה מין יחיד Joubiniteuthis portieri
משפחה Lepidoteuthidae - בה מין יחיד Lepidoteuthis grimaldii
משפחה Lycoteuthidae
משפחה מגנאפיניים (Magnapinnidae)
משפחה Mastigoteuthidae
משפחה Neoteuthidae
משפחה Octopoteuthidae - בה דיונון תמנוני דנה
משפחה Ommastrephidae - בה דיונון הומבולדט
משפחה Onychoteuthidae - בה דיונון צלצל חסון
משפחה Pholidoteuthidae
משפחה Promachoteuthidae
משפחה Psychroteuthidae - בה מין יחיד Psychroteuthis glacialis
משפחה Pyroteuthidae
משפחה Thysanoteuthidae
משפחה Walvisteuthidae - בה מין יחיד Walvisteuthis virilis
דיונון פוזל

| דיונון פוזל |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: סילוניות
סדרה:: דיונוני רחף
משפחה:: דיונונים פוזלים
סוג:: דיונון פוזל
שם מדעי
 Histioteuthis ‏ד'אורביני, 1841
דיונון פוזל[דרוש מקור] (שם מדעי: Histioteuthis) הוא סוג של דיונון יחידי במשפחתו מסדרת דיונוני רחף. דיונון זה חי במים עמוקים באוקיינוסים השונים.
מאפיינים

לעינו הימנית גודל רגיל והיא משמשת לחיפוש אחר אור השמש. העין השמאלית לעומתה גדולה הרבה יותר ומוגבהת יותר והיא צינורית בצבע צהוב-ירוק. מטרתה חיפש נהורנות ביולוגית של יצורי ים קטנים יותר המשמשים כטרף. לדיונון שתי זרועות ארוכות עם קרסים חדים וזרועות המכוסות בגלימה ארוכה. הוא מתקדם במים באמצעות הנעה סילונית.
הדיונון טורף דגים, חסילונים ודיונונים קטנים יותר ובעצמו נטרף על ידי כרישים, ראשתנים, לווייתני מקור ודגי חרב.
מינים

Histioteuthis bonnellii
Histioteuthis machrohista
Histioteuthis altaninae
Histioteuthis atlantica
Histioteuthis reversa
Histioteuthis arcturi
Histioteuthis hoylei
Histioteuthis celetaria
Histioteuthis corona
Histioteuthis miranda
Histioteuthis oceani
Histioteuthis heteropsis
Histioteuthis meleagroteuthis
דיור רכבות

רכבת נוסעים מדויירת בתחנת הרכבת נתב"ג - תפעולית
מתחם הדיור של רכבת ישראל בבאר שבע צפון, מרץ 2020
דיור רכבות הוא חניה של רכבת לפרק זמן בו אינה נמצאת בשימוש, כך שלא תפריע לתנועת רכבות אחרות.
מכיוון שלא ניתן להעביר בקטע מסילה יותר מרכבת אחת בכל זמן נתון, נוצרת בעיה תפעולית בטיפול ברכבות שלא נמצאות בשימוש. למשל רכבת שהגיעה לתחנתה הסופית ויש עוד זמן רב עד שתצא שוב לדרכה, חוסמת את המסילה עליה היא עומדת בתחנה. במקרים רבים לא ניתן לאפשר לרכבות לחנות לפרק זמן ממושך במקום בו סיימו את מסען האחרון ויש לספק להן "דיור" במקום בו לא יפריעו לתפעול הרכבות האחרות.
מקומות דיור נפוצים

דפו (בעיקר מסוף יום העבודה ועד תחילת היום הבא, אז ניתן לבצע עבודות תחזוקה ברכבת).
תחנות רכבת בהן יש עקלתונים בצד המסילות הראשיות (למשל תחנת הרכבת בנימינה).
תחנות תפעוליות (למשל תחנת הרכבת תל אביב דרום - תפעולית).
רכבות נוסעים במתחם הדיור של רכבת ישראל בסמוך לבאר שבע צפון, מרץ 2020
מתחם דיור רכבות חשמליות באשקלון, בכניסה למוסך רכבות
מסילות הדיור במסילת איילון, צפונית לתחנת הרכבת תל אביב – סבידור מרכז, יוני 2023
דיונון תמנוני דנה

| דיונון תמנוני דנה |
| --- | --- |
 דיונון תמנוני דנה
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: סילוניות
סדרה:: Oegopsida
משפחה:: Octopoteuthidae
סוג:: Taningia
מין:: דיונון תמנוני דנה
שם מדעי
 Taningia danae ‏ז'ובין, 1931

דיונון תמנוני דנה (שם מדעי: Taningia danae) הוא מין של דיונון גדול מהסדרה דיונוני רחף שהוא אחד מהגדולים שברכיכות העולם. הוא מצוי במימי האוקיינוסים השונים בעומקים ורק לעיתים נדירות נמצא, בדרך כלל כשנשטף מת לחוף. הוא יכול לחיות גם במים ממוזגים וקרים. השם המדעי של המין מנציח את החוקר הדני אייג ודאל טאנינג (Åge Vedel Tåning).
מאפיינים

דיונון זה שזרועותיו מזכירות מעט זרועות תמנון מגיע לאורך מדוד של 1.7 מטר בגלימתו, אורך כולל של 2.3 מטר ולמשקל של מעל 161.4 ק"ג. דבר זה הופך את הדיונון למין הסילונית השלישי בגודלו לאחר הדיונון העצום והדיונון הענק. לעומת זאת נמצאו גם פרטים ששקלו פחות מ-5 ק"ג.
הרכיכה בעלת איברים זוהרים פולטי אור המשמשים לתקשורת ואולי מושכים טרף לזרועותיו. הצעירים כנראה משתמשים בהם כדי לבלבל את טורפיהם.
הדיונון הוא יצור קשה לצילום, אך מספר משלחות נוצרו במטרה לצלם את חייו, הראשון שבהם הייתה משלחת יפנית מ-2005 שצילמה דיונון בעת ציד המשתמש בנהורנות בזרועותיו.
הערות שוליים

↑  דיונון תמנוני דנה באתר הרשימה האדומה של IUCN
דלרוי ג'יימס

| --- | --- |

 לידה:  4 במאי 1987 (בן 37) גיאנה 
 עמדה:  פאוור פורוורד 
 גובה:  2.03 מטרים
 מספר:  12
 מכללה:  רוד איילנד ראמס
 קבוצות כשחקן
 2011–2012 2012 2012–2013 2013–2015 2015–2016 2016–2017 2017 2017–2018 2018–2019   2019   2019   2019–2020   2020 -:  בני השרון טלסה 66' בסקט פרנטינו ניו באסקט ברינדיזי יניסיי קרסנויארסק פלקנסטרו רג'אנה בסט בלקסיר א.א.ק. אתונה גזיאנטפ בסקטבול   א.א.ק. אתונה   מרסלו בוטס   סאול סמסונג   מורסיה
 
דלרוי ג'יימס (באנגלית: Delroy James; נולד ב-4 במאי 1987 בגיאנה) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת רויאל האלי גזיאנטפ מליגת העל הטורקית בעמדת הפאוור פורוורד, ומתנשא לגובה של 2.03 מטרים.
דלרוי הוא אחיו של כדורסלן העבר שון ג'יימס.
ג'יימס שיחק בליגת המכללות עבור רוד איילנד ראמס בשנים 2007–2011. ב-2011 חתם במדיה של הקבוצה הישראלית בני השרון, באמצע העונה שוחרר ג'יימס מבני השרון.
ד'תשס"ו

ד'תשס"ו (4766)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1005 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 באוגוסט 1006. שנה מסוג זחא, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל
דיופסיד

| --- | --- |

 תכונות המינרל
 הרכב כימי:  MgCaSi2O6
 מערך קריסטלוגרפי:  מונוקליני
 צורת הגביש:  גבישים קצרים דמויי מנסרה בעלי חתך ריבועי. לרוב מופע במקבץ גרגרי, קומפקטי, או עמודי
 צבע:  כחול, לבן, שקוף, ירוק חיוור עד חום צהבהב.
 ברק:  זגוגי
 שקיפות:  שקוף עד שקוף למחצה
 פצילות:  מושלמת בשני מישורים שביניהם זווית ישרה.
 שבירה:  בלתי שווה.
 קשיות:  5 עד 6 בסולם מוס
 משקל סגולי:  3.55-3.25
 שרטוט:  לבן
 מינרלים נלווים:  אוליבין, פלואוריט, דולומיט, כלוריט, פלוגופיט וקלציט
דיופסיד הוא מינרל השייך לקבוצת הפירוקסן, קבוצה של מינרלים אינוסיליקטים - (סיליקטים במבנה בצורת שרשרות) בעלי שרשרת בודדת. הדיופסיד שייך לשורת המינרלים האיזומורפית (כלומר שורה של תרכובות אנלוגיות בהרכבן) הכוללת את ההדנברגיט ( FeCaSi2O6) והאוגיט. לגבישים יש גוונים שונים, אך לרוב מופיע הדיופסיד כגבישים ירוקים עמומים.
דיופסיד מצוי בסלעי יסוד אולטרא-מאפייים כדוגמת קימברליט ופרידוטיט. אוגיט עשיר בדיופסיד נפוץ בסלעים מאפיים כדוגמת בזלת אוליבינית ואנדזיט. דיופסיד מצוי גם במגוון של סלעים מותמרים, כמו בסקארן שהתפתח מסלעי דולומיט עשירים בסיליקה בהתמרה של לחץ. הדיופסיד הוא מינרל חשוב במעטפת כדור הארץ והוא נפוץ בקסנוליתים של פרידוטיט שהתפרצו בקימברליט ובבזלת אלקלית. כמו כן מצוי דיופסיד במטאוריטים.
בטמפרטורות גבוהות יחסית יכול הדיופסיד להתערבב עם פיג'וניט ובטמפרטורות נמוכות עם אורתופירוקסנים. היחס בין כמות הסידן לסך כל כמות הסידן, המגנזיום והברזל בדיופסיד שנוצר יחד עם אחד משני סוגי הפירוקסן הנ"ל מושפע במיוחד מטמפרטורות מעל 900°C, ולהרכב הדיופסיד בקסנוליתים של פרידוטיט יש חשיבות בהשערה לגבי הטמפרטורות במעטפת כדור הארץ.
דיופסיד באיכות של אבן חן קיים בכמה צורות:
ויולן - סוג כחלחל נדיר של דיופסיד המצוי בכמה אתרים באיטליה.
דיופסיד "הכוכב השחור" – סוג כהה המכיל מחטים של רוטיל המסודרים בצורה של כוב בעל 4 קצוות.
דיופסיד כרום – סוג דיופסיד הכולל כרום המעניק לו צבע ירוק עשיר. משום שדיופסיד כרום ניחן בקשיות של 6.5-5.5 בסולם מוס, האבן נשרטת בקלות. דיופסיד כרום (Ca,Na,Mg,Fe,Cr)2(Si,Al)2O6)) הוא מרכיב נפוץ בקסנוליתים של פרידוטיט, וגרגירים מפוזרים של המינרל שנמצאו בקרבת צינורות קימברליט מהווים מציין לאפשרות קיומם של יהלומים. מקומות בהם מצאו דיופסיד כרום כוללים את קנדה, דרום אפריקה, רוסיה ומקומות נוספים.
הדיופסיד תואר לראשונה בתחילת המאה ה-19 ומקור שמו מיוונית "דיס"- "שני סוגים" או "כפול" ו"אופסיס" – "דעה" או "מופע".
לקריאה נוספת

Hurlbut, Cornelius S.; Klein, Cornelis, 1985, Manual of Mineralogy, 20th ed., Wiley, pp 403-404, ISBN 0-471-80580-7
דיופסיד באתר Mindat
דיופסיד כרום באתר Mindat, כולל אתרים בהם יש דיופסיד כרום
דיופסיד באתר Webmineral
דיופסיד באתר Mineral galleries
Handbook of Mineralogy, Mineral Data Publishing, 2001, דיופסיד בגרסת ה-PDF של הספר
ד'תשס"ב

ד'תשס"ב (4762)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1001 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1002. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
היסטוריה של עם ישראל
דין יכיר

| --- | --- |
 מקרא:  ספר דברים, פרק כ"א, פסוק י"ז
 תלמוד בבלי:  מסכת קידושין, דף ע"ד, עמוד א'; מסכת קידושין, דף ע"ח, עמוד ב'; מסכת בבא בתרא, דף קכ"ז, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף מ"ז, עמוד א'
 משנה תורה:  ספר קדושה, הלכות איסורי ביאה, פרק ט"ו, הלכה ט"ז; ספר משפטים, הלכות נחלות, פרק ד', הלכה ב'
 שולחן ערוך:  חושן משפט, סימן רע"ז, סעיף י"ב
 ספרי מניין המצוות:  ספר החינוך, מצווה ת
 
במשפט העברי, דין יַכִּיר מציין נאמנות של אב לקבוע את הסטטוס של בנו או בתו ביחס אליו; לדוגמה, לקבוע שבן מסוים הוא חלל או ממזר, או לקבוע שהוא הבכור מבין הילדים, וזאת אף אם הקביעה סותרת חזקה קיימת. נאמנות זו שייכת דווקא לאב, אך אם אינה נאמנת.
החידוש בדין זה הוא שאב אינו אמור להיות נאמן כעד, מפני שהוא יחיד וכן מפני שהוא קרוב משפחה של הבן, ולעדות דרושים שני עדים, שאינם קרובים של האדם עליו הם מעידים.
גבולות הנאמנות

כאמור, האב נאמן לקבוע שבן מסוים הוא הבכור מבין בניו, אף אם הדבר עומד נגד חזקה. נאמנות זו מורחבת גם לתחומים נוספים, וכך לדוגמה קובע רבי יהודה כי נאמנותו של האב מתרחבת גם לקביעה שבנו הוא ממזר או חלל.
מגבלה מהותית שחלה על נאמנות זו, היא שהאב יכול לקבוע זאת רק לגבי בן שעדיין אין לו בנים. מגבלה נוספת היא שהאב נאמן רק כל עוד הבן בחיים, אך אם הוא מת האב אינו נאמן לקבוע שהמת היה בנו.
הגדרה משפטית

ישנן שתי גישות בסיסיות בנוגע להגדרת אופייה של נאמנות זו שב"דין יכיר". הגישה הפשוטה קובעת כי נאמנות זו מבוססת על עדות, והתורה קבעה כי במקרה כזה יש נאמנות לאב כמו לעדים. מסיבה זו גם האב אינו יכול לחזור בו לאחר שקבע פעם אחת, כי הרי גם עדים אינם יכולים לחזור בהם מעדותם. לפי שיטה זו, אם האב היה פסול לעדות בזמן שנולד הילד המדובר, אינו נאמן לעולם, כמו עדים שעליהם להיות כשרים לעדות בכל הזמן של נושא עדותם עד למשפט. הרמב"ן והרשב"א כותבים כי עקרונית, בדומה לכלל בהלכות עדות "כיוון שהגיד שוב אינו חוזר ומגיד", אף כאן "כיוון שהכיר שוב אינו חוזר ומכיר"; כלומר, לאב נתונה נאמנות זו באופן חד-פעמי, ולאחר שפעם אחת זיהה את הילד כבכור, אינו יכול לחזור בו. נראה משיטתם, אם כן, שגם הם סבורים שמדובר בנאמנות שנובעת מדין עדות.
לעומת גישה זו, יש אחרונים שקבעו כי נאמנות זו של האב אינה נובעת מדיני עדות, אלא היא נאמנות שאופייה כשל נאמנות בעלים על רכושו; מעין זכות משפטית-ממונית שניתנה לאב. לפי גישה זו לא מדובר בנאמנות מוחלטת ואובייקטיבית, אלא בזכות פרטית של האב לקבוע מה יהא על בנו. לפי גישה זו האב יכול להחליט שהוא מאמין באופן סובייקטיבי לאדם מסוים, ועל כן להחליט שילד זה הוא הבכור מבין הבנים רק כי הוא סומך על אמירתו של אותו אדם זר. לפי גישה זו ההשלכות שהיו כתוצאה מהקביעה כי מדובר בעדות - אינן נכונות, וכך האב יכול להיות עד פסול, ואולי גם יכול לחזור בו מקביעתו. ככלל, לפי גישה זו כל דיני עדות הפורמליים לא יחולו על "דין יכיר".
נאמנות לעניין ירושה

ביסוסו המשפטי של דין נאמנות האב לעניין ירושה שנוי במחלוקת ראשונים. יש מן הראשונים שטוענים כי נאמנות זו אינה נובעת מ"דין יכיר" אלא מכך שלאב יש מיגו, כיוון שהוא יכול היה להעניק את נכסיו במתנה עוד בחייו לאחר, ולכן יש לו נאמנות לטעון כי הוא אינו בנו לעניין ירושה. הרשב"ם כותב, כהמשך לגישתו זו, כי לגבי נכסים שיבואו לאחר מכן, לגביהם אין לאב מיגו (שכן הוא לא יכול למסור אותם במתנה מעכשיו), הוא אכן לא נאמן לנשל את בנו מלרשת אותם; "דין יכיר" שחידשה התורה אינו נסוב על מצב כזה, אלא רק על מצב בו ידוע כי הילד הוא בנו, ורק לא ידוע האם הוא הבכור. רק במצב כזה חידשה התורה כי יש נאמנות לאב לקבוע כי אחד מהילדים הוא הבכור. נימוק נוסף שעולה בנוגע לעמדה זו, הוא כי יש חזקה לפיה לא ייתכן שאב יתכחש לבנו ויאמר שהוא אינו בנו, ולכן סביר להאמין לאב. גם מנימוק זה משמע כי נאמנות זו אינה נובעת מ"דין יכיר" אלא מסבירות פשוטה שהאב דובר אמת.
לעומת גישה זו של הרשב"ם, הרמב"ם והשולחן ערוך פסקו להלכה כי נאמנותו של האב מתרחבת גם לעצם הקביעה שילד מסוים אינו בנו; כלומר, אדם נאמן לקבוע כי ילד מסוים, שהוחזק עד היום כבנו, אינו בנו ובכך לנשל אותו מהירושה, וכך גם בנוגע למקרה ההפוך, בו אדם קובע כי ילד מסוים, שלא הוחזק עד היום כבנו, הוא בנו.
הרמב"ם מסייג קביעה זו במצב בו לילד המדובר יש ילדים, אז ההשלכות של מה שיאמר האב נוגעות לא רק לבנו שלו אלא גם לבני בנו. הרמב"ם קובע שיש חילוק בנוגע לנאמנות האב, ולהלכה הוא נאמן לקבוע שזהו אינו בנו רק לגבי ירושה, כך שלא יירש אותו, אך אינו נאמן לקבוע שזה אינו בנו לעניין יוחסין לקבוע שהוא חלל או ממזר.
גישת ביניים היא זו של הר"י מיגש, לפיה האב נאמן לקבוע שמי שהוחזק עד היום כבנו, אינו בנו, אך לא ההפך; האב לא יכול לקבוע שאדם שלא הוחזק כבנו, הוא כן בנו. הסיבה לכך היא ש"דין יכיר" מתייחס לבן, ואילו ילד זה עוד לא מוחזק כבנו של האב ולכן אין לאב נאמנות לגבי ילד זה.
נאמנות האב לעניין ממזרות

במקום אחר הוזכרה המחלוקת בין רבי יהודה לחכמים, אף לעניין דין ממזרות, וגם בשאלה זו הם נחלקו האם נאמן האב לומר על בנו שהוא ממזר "האומר זה בני - ממזר". נחלקו הראשונים בגדר הנאמנות. לפי תוספות המחלוקת היא גם לעניין ממזרות מכל סוג שהיא. הוכחתו היא מכך שאדם נאמן לומר איזה מבניו הוא הבכור, וממילא באופן עקיף הוא גורם לכך שבית הדין יקבע שהבן האחר שעד עתה היה מוחזק כבכור אינו בנו אלא ממזר. לעומת זאת התוספות רי"ד סבור וחולק שהאב נאמן לומר שהבן הוא ממזר, רק אם הוא מודה שהוא בנו, אלא שהוא סובר שנולד באיסור גילוי עריות (האם היא קרובתו או אשת איש), אבל אם הוא אומר שהבן השני הוא שלו (וממילא הראשון הוא של אחר) אינו נאמן.
הערות שוליים

↑  אין הבדל בין בן לבת; שו"ת תשב"ץ, חלק ג, סימן רעב.
↑  המאירי על תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ע"ח, עמוד ב'.
↑  ”עַל פִּי שְׁנֵי עֵדִים אוֹ עַל פִּי שְׁלֹשָׁה עֵדִים יָקוּם דָּבָר” (ספר דברים, פרק י"ט, פסוק ט"ו).
1 2  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ע"ד, עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ע"ח, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קכ"ז, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף מ"ז, עמוד א'.
↑  כפי שמפרש רש"י בפסקה יכיר בתלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קכ"ז, עמוד ב': "קרא יתירא הוא".
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קכ"ח, עמוד ב' בהתאם לפרשנות רש"י בפסקה נאמן, וכך גם נפסק ברמב"ם במשנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות איסורי ביאה, פרק ט"ו, הלכה ט"ז ובשולחן ערוך, חושן משפט, סימן רע"ז, סעיף י"ב.
↑  כך כותב רש"י בפירוש בפסקה וחכמים אומרים אינו נאמן על תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ע"ד, עמוד א' ובפסקה אינו נאמן על תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ע"ח, עמוד ב'.
↑  תוספות הרא"ש ותוספות הרי"ד בפסקה וחכמים אומרים על תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ע"ד, עמוד א'.
↑  כפי שמפרש רש"י בפסקה נאמן אדם לומר בתלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קכ"ז, עמוד ב': "ואע"פ שמחזיקין אחר בבכור".
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף מ"ז, עמוד א'.
↑  השלכה לעניין זה, לדוגמה, היא שבני הבן המת, הנכדים, יירשו את אביהם וסבם. מגיד משנה על משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות נחלות, פרק ד', הלכה ב'; רמ"א על שולחן ערוך, חושן משפט, סימן רע"ט, סעיף ב'; שו"ת מהרי"ט החדשות, כו.
↑  זוהי שיטת היד רמה; תשובות הרי"ד, צב; ואחרים
↑  כך קובעים כמה אחרונים, בהם ה"אור גדול", סימן ב.
↑  מגיד משנה על משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות נחלות, פרק ב', הלכה י"ד.
↑  שערי ישר, שער ב, פרק כ; חידושי הגרנ"ט על מסכת כתובות, סימן לז.
↑  כך כותב הרשב"ם על תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קל"ג, עמוד ב'.
↑  נימוקי יוסף על תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קל"ד, עמוד ב'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות נחלות, פרק ד', הלכה ב'; ספר החינוך, מצווה ת.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות נחלות, פרק ב', הלכה י"ד.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות נחלות, פרק ד', הלכה ב'.
↑  ר"י מיגש על תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קל"ד, עמוד א'.
↑  משנה בקידושין עח ב
↑  תוספות על קדושין עח ב.
↑  ב"ב קכח, ב
ד'תשנ"ט

ד'תשנ"ט (4759)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 998 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 999. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
היסטוריה של עם ישראל
גרוניה סוחרבה

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  11 בנובמבר 1891 קייב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  26 באפריל 1981 (בגיל 89) מוסקבה, ברה"מ 
 מקום קבורה:  בית קברות ווסטריאקובסקויה 
 תפקידים:  פסיכיאטרית, מרצה באוניברסיטה 
 פרסים והוקרה:  עיטור לנין  עיטור אות הכבוד  מדען כבוד של ברית המועצות 
 
גרוניה יפימובנה סוחרבה (ברוסית: Груня Ефимовна Сухарева; ‏11 בנובמבר 1891, קייב - 26 באפריל 1981, מוסקבה) הייתה פסיכיאטרית ילדים סובייטית. סוחרבה הייתה הראשונה שפרסמה תיאור מפורט של מאפייני האוטיזם, בשנת 1925. המאמר המקורי שפרסמה נכתב ברוסית ופורסם בגרמנית שנה לאחר מכן. המאמר תורגם לאנגלית רק בשנת 1996, על ידי סולה וולף.
בתחילה השתמשה סוחרבה במונח "פסיכופתיה סכיזואידית" לתיאור התופעה, כאשר משמעות המילה "סכיזואידית" היא "אקסצנטרית". בשלבים מאוחרים יותר החלה להשתמש במונח "פסיכופתיה אוטיסטית (עם הימנעות פתולוגית)" כשם כולל לאגד המאפיינים של אוטיזם שסקרה. המאמר שפרסמה נכתב כמעט שני עשורים לפני המחקרים שביצעו הנס אספרגר וליאו קנר שתוצאותיהם פורסמו ברבים, בעוד שעבודתה החלוצית של סוחרבה לא זכתה לפרסום משמעותי. הגורמים לכך, ככל הנראה, היו גורמים פוליטיים ושפתיים שהיו משמעותיים באותה התקופה. בתרגום מאמריה לגרמנים שמה תועתק ל-"Ssucharewa", וחוקר האוטיזם הנס אספרגר בחר שלא לצטט את עבודתה בשל השתייכותו למפלגה הנאצית ומורשתה היהודית.
ביוגרפיה

סוחרבה נולדה בקייב למשפחה יהודית, בתם של חיים פייטלביץ' ורחל יוסיפובנה סוחרבה. בין 1917 ל-1921 היא עבדה בבית חולים פסיכיאטרי בקייב. בשנת 1921 החלה לעבוד במוסקבה, ומשנת 1928 עד שנת 1933 כיהנה כפרופסור חבר במכון הרפואי הראשון של מוסקבה. בין השנים 1933 ו-1935 ניהלה את המכון הפסיכו-נוירולוגי באוניברסיטת חרקוב.
סוחרבה חקרה ילדים אוטיסטים, ותיארה אותם באופן דומה לתיאור המודרני הרווח של אוטיזם המופיע ב-DSM-5. היא יזמה הקמה של בתי ספר מיוחדים שיועדו לילדים אוטיסטים, שבהם השתתפו הילדים במספר פעילויות, כגון התעמלות, ציור ועבודות עץ.
בשנת 1935 ייסדה סוחרבה פקולטה לחקר פסיכיאטריית ילדים. ב-1938 היא ניהלה מרפאה לטיפול בפסיכוזה בילדים, שפעלה תחת משרד החקלאות והמזון של רוסיה הסובייטית. במשך שנים רבות עבדה כחברת מועצה וכמנהלת בית החולים הפסיכיאטרי של קשצ'נקו במוסקבה.
סוחרבה האמינה שהגורם החברתי הוא משמעותי בהופעת הפרעות אישיות אצל ילדים ובני נוער. אחד מהמאפיינים שסברה שגורמים להפרעות אישיות היה סביבה משפחתית רעועה. היא הייתה חלוצה בשימוש בשיטת הסוגסטיה, ונלחמה למען זכויות הילדים. היא קבעה שאין לשלוח ילדים בעלי תסמינים רפואיים שונים למחנות עבודה, אלא למוסדות רפואיים. בנוסף, חקרה סוחרבה פוסט-טראומה שפיתחו ילדים שספגו פציעות מלחמה.
בהתאם להוראת מחלקת הבריאות של מוסקבה, המרכז המדעי והמעשי לטיפול בבריאות הנפש של ילדים ובני נוער נקרא על שם סוחרבה. המרכז הוא המוסד הרפואי המוביל לטיפול במצבים אובדניים בילדים ובבני נוער מתחת לגיל 18.
מטופלים

בשנת 1924, סוחרבה זיהתה שישה מטופלים עם מאפיינים שנחשבים כיום לאוטיזם. מטופלים אלו הם מהראשונים שזוהו כבעלי התסמונת. על אף שהמטופלים נותרו אנונימיים, פורסמו תיאורים של חלקם:
ילד בן 12 שלימד את עצמו לקרוא בגיל חמש. הוא היה מסורבל פיזית והעדיף לדבר עם מבוגרים במקום עם ילדים אחרים. הילד התעניין מאוד בפילוסופיה.
כנר מחונן שלא הסתדר עם אחרים מבחינה חברתית.
ילד שהיה לו זיכרון יוצא דופן למספרים, אבל גם פרוסופגנוזיה ועל כן לא היה מסוגל לזהות פנים.
ילד שהיו לו חברים דמיוניים שחיו בקמין.