הלעיטהו לרשע וימות
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת מעשר שני, פרק ה', משנה א'.
↑  ראו משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מעשר שני ונטע רבעי, פרק ט', הלכה ז'.
↑  ראו למשל: הרב יאיר חיים בכרך, שו"ת חוות יאיר, סימן קמב.
↑  רבי שלמה קלוגר, עבודת עבודה חלק א' על מסכת עבודה זרה, עמ' טז, באתר היברובוקס
בית אהרון, בשם הרידב"ז על הירושלמי והגר"א, באתר היברובוקס
↑  ראו: הרב אברהם ישעיהו קרליץ, חזון איש, מסכת דמאי, סימן ח, סעיף ט, וראה עוד בדברי הרב שלמה קלוגר עבודת עבודה חלק א' על מסכת עבודה זרה, עמ' טז שדוחה סברה זו.
↑  שו"ת הרדב"ז, חלק ד' סימן 1223; שיטה מקובצת, על תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ב', עמוד ב' - בשם הרדב"ז. הדוגמה עליה דן הרדב"ז עוסקת במקרה שבו נתבע עומד להישבע שבועת שקר, והתובע יודע ששבועת הנתבע שקרית. במקרה כזה, אומר הרדב"ז, אין כל סיבה שהתובע ימנע מהנתבע להישבע ויפסיד את כספו, והוא אף מוסיף ואומר שתובע שיוותר על כספו על מנת שהנתבע לא יישבע לשווא הוא חסיד שוטה.
↑  שו"ת הרדב"ז, חלק ד', סימן 1357. לפי פרשנות זו, הסיבה שמותר להכשיל רשע בעבירה איננה בעלת ערך עצמי, אלא משמעה שאין היתר להצילו בזמן שההצלה כרוכה במעבר על איסור אחר, הגם שהוא קל יותר.
↑  בדומה, כתב המאירי בחיבורו בית הבחירה, על תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ס"ט, עמוד א'. הר"ש סרליאו האמין בהשגחה ובכך שרשעים נענשים על פשעיהם בעולם הזה ובעולם הבא, וכנראה כוונתו היא שיבולע לרשע בבית דין של מעלה בעקבות ריבוי עבירותיו.
↑  ראו גם: חסידות#מחשבת החסידות - "אהבת ישראל".
↑  שלמה איגר, גיליון מהרש"א, על שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קנ"א.
↑  ביטוי מובהק לגישה: מיכאל אברהם, "בעניין הכשלת חילוני בעבירה", צהר כ"ה, עמ' 9–20.
↑  ספר יראים, סימן רכג; מצוטט גם בסמ"ג, עשין יא.
↑  פירוש המשנה לרמב"ם, על מסכת מעשר שני, פרק ה'.
↑  הרב צבי פסח פרנק, שו"ת הר צבי, חלק יורה דעה, סימן קכה - "אם יש חיוב לאפרושי מאיסורא לעובר במזיד". מובא כאן
↑  המאירי באחד מהפירושים. תוספות רבי עקיבא איגר במסכת מעשר שני שם, בדברי התוספות.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מעשר שני ונטע רבעי, פרק ט', הלכה ז', רמב"ם בפירוש המשניות, המאירי באחד מהפירושים.
↑  שו"ת רדב"ז ח"ה סימן אלף תקנ"ג.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת דמאי,  פרק ג', הלכה ה'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ד', עמוד א'.
↑  בית חדש (ב"ח), על "ארבעה טורים", חלק אורח חיים, סימן רנד; מובא גם במשנה ברורה באותו סימן, סעיף לט.
↑  הרב יצחק זילברשטיין, מובא במגדל צופים סימן נ"ו.
↑  קובץ פעמי יעקב, גליונות מ"ג-מ"ז.
↑  ראו מאמר של הרב גדליה אהרון רבינוביץ בקובץ "דבר הלכה" טבת תשס"א; הרב גדליה אקסלורד, מגדל צופים סימן נ"ו.
↑  אבישי בן-חיים, מסמך: כך יגשר הרב יוסף בין דתיים לחרדים, באתר nrg‏, 1 בינואר 2010
↑  הרב בנימין יהושע זילבר, שו"ת אז נדברו חלק ד' סימן ד' עמ' י"ח
↑  רבי שלמה קלוגר, עבודת עבודה למסכת עבודה זרה כ"א ע"ב.
↑  כפי שהובא בפסקה "פרשנות" בשמו של החזון איש. וראו גם: תחומין, כרך ז, עמ' 107) הרב משה מלכה, "הפגנות ומחסומי רחוב בשבת".
↑  מקור: אברהם שרמן, "חובת החקיקה הדתית ויישומה על פי ההלכה", תחומין ה', הוצאת מכון צמת, עמ' 376-366.
↑  כפי שפירש הרב צבי פסח פרנק.
↑  החזון איש כתב אף הוא בספרו פסיקה מפורסמת הקובעת כי חילונים בימינו אינם מוגדרים כרשעים אלא כ"תינוקות שנשבו". ראו: אברהם ישעיהו קרליץ, "חזון איש", הלכות שחיטה, סימן ב סעיף כח.
↑  הקישור האוטומטי שעושה הרב שרמן בין הגדרת החילונים כרשעים לבין השאלה האם מותר להכשילם בעבירה או לא, אינו הכרחי. ייתכן כי אף מי שאינו מוגדר כרשע באופן הלכתי פורמלי, יוּתר להכשילו בעבירות. גישה זו מובאת לעיל בפסקה "פרשנות", וראו גם בהערה 5.
↑  שו"ת ציץ אליעזר, חלק יא, סימן נה.
↑  שו"ת נודע ביהודה, מהדורה תניינא, אבן העזר, סימן ז.
↑  התגובה פורסמה בשו"ת ציץ אליעזר, חלק יב, לאחר סימן צג.