stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל במשחקים הפאראלימפיים רומא (1960)

משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים רומא (1960) כללה 24 ספורטאים שהתחרו ב-3 ענפי ספורט.
באולימפיאדת רומא התחרו נפגעי עמוד שדרה בלבד. אל משלחת נכי צה"ל צורפו ארבעה ספורטאים נפגעי שיתוק ילדים מאיל"ן. בין חברי המשלחת חברי נבחרת ישראל בכדורסל כיסאות גלגלים וספורטאים שהתחרו בתחרויות אישיות בענפים אתלטיקה, טניס שולחן ושחייה.
הנבחרת זכתה במדליות בשלושה ענפים: מדליות כסף בשחייה ובטניס שולחן ומדליות ארד בשחייה ובכדורסל כיסאות גלגלים. מדליית הכסף בשחייה הוענקה למתי אנג'ל שהשתתפה במשחה 25 מטר חזה ברמת קושי מספר 1 שבה התחרו שתי מתמודדות בלבד.
חברי המשלחת

| --- | --- |
 נכי צה"ל: (20 ספורטאים) מיקי אבלס  דוד אלתוני  מתי אנג'ל  משה בורשטיין  מיכאל בן-נפתלי  צבי בן-צבי  ראובן חברון  שמחה לוסטיג  משה פלד  יגאל פרג'ון  נפתלי רוסמן:  איל"ן: (4 ספורטאים) ישראל גלובוס  הדוויג לנג  אהרון קירשנר  שמואל פרוכטר
השגים

| ספורטאי> אתלטיקה | תחרות> אתלטיקה | מקום> אתלטיקה | תוצאה> אתלטיקה |
| --- | --- | --- | --- |
| צבי בן-צבי | זריקת בקבוק עץ | 5 |  |
| צבי בן-צבי | הדיפת כדור ברזל | 7 |  |
| יגאל פרג'ון | הטלת כידון | 4 |  |
טניס שולחן
| מתי אנג'ל | יחידות A |  |  |
כדורסל
| נבחרת גברים | כדורסל כיסאות גלגלים class A |  |  |
שחייה
| מתי אנג'ל | 25 מטר חזה class 1 |  | 1:45.7 דקות |
| הדוויג לנג | 25 מטר גב |  |  |
| ישראל גלובוס | 50 מטר גב class 4 |  | 1:03.5 דקות |
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים רומא (1960)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | צבי בן-צבי • יגאל פרג'ון |  |
|    טניס שולחן | מיקי אבלס •  מתי אנג'ל • אהרון קירשנר |  |
|    כדורסל |  נבחרת ישראל בכדורסל (משה בורשטיין, מיכאל בן-נפתלי, צבי בן-צבי, ישראל גלובוס, ראובן חברון, שמחה לוסטיג, משה פלד, שמואל פרוכטר, אהרון קירשנר, נפתלי רוסמן) |  |
|    שחייה |  מתי אנג'ל •  ישראל גלובוס •  הדוויג לנג |  |
יעקב בוקעי

| --- | --- |

יעקב בוקעי
 לידה:  26 באוקטובר 1930 דמשק, סוריה
 הוצאה להורג:  2 או ב-3 באוגוסט 1949 עמאן, ירדן
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1947–1949 (כשנתיים)
 דרגה:   סגן
 תפקידים בשירות
 יחידת המסתערבים
יעקב בוקעי (26 באוקטובר 1930 - 2 או ב-3 באוגוסט 1949) היה איש יחידת המסתערבים של צה"ל שנשלח למשימת מודיעין בממלכת ירדן. השליחות נכשלה לאחר שבוקעי נאסר על ידי הירדנים. הוא נדון למוות והוצא להורג בירדן באוגוסט 1949.
ראשית חייו

יעקב בוקעי נולד בדמשק שבסוריה ב-26 באוקטובר 1930. למד שם בבית הספר אליאנס והיה חבר בתנועת החלוץ. בשנת 1944 עלה לארץ ישראל בעלייה יבשתית ונקלט בקיבוץ אשדות יעקב. בפברואר 1948, בטרם מלאו לו 18, התגייס לגדוד הרביעי של הפלמ"ח. בהמשך גויס ליחידת "שחר", יחידת המסתערבים של "ההגנה", שאנשיה יועדו לערוך משימות מודיעין וחבלה מעבר לקווי האויב.
השליחות

בוקעי ומסתערב נוסף בשם אפרים נבחרו לצאת למשימת מודיעין בירדן והתכוננו לקראתה במשך מספר חודשים. המשימה התבססה על הכוונה להחזיר לירדן באביב 1949 כ-450 שבויים ומסתננים, בהתאם להסכם שביתת הנשק עמה. השניים היו אמורים להיטמע בתוכם וכך לעבור את הגבול לירדן. הוכנו עבורם סיפור כיסוי ומסמכים מזויפים. הם הוכנסו בכלא רמלה לקהל המסתננים שהיה כלוא בו. לפי אחד המקורות הם הוכו שם על ידי הסוהרים יחד עם יתר האסירים. אחר כך הועברו למחנה שבויים בצריפין.
השליחות > המאסר

ב-3 באפריל (או ב-3 במאי) 1949 יצאו השניים לירדן דרך מעבר מנדלבאום בירושלים. אפרים עבר בשלום, אבל עקבותיו של בוקעי אבדו. במשך תקופה כשלו כל הניסיונות לברר מה עלה בגורלו, לרבות משלוח לוחמים מיחידת המסתערבים לירדן כדי לברר זאת. לימים נודע שבוקעי נאסר, הועבר לכלא בקישלה שבעיר העתיקה ולאחר מכן לכלא בעמאן.
הנסיבות שבגללן נעצר בוקעי אינן ידועות. אפשר שחבריו למכלאת המסתננים חשדו בו עוד בטרם יצא לירדן, שכן על פי אחד המקורות העבירו הוא ואפרים מסר למפקד מכלאת השבויים כי חושדים בהם, ולמרות זאת הועברו לירדן. אפשר שבוקעי אמר לירדנים במעבר מנדלבאום שברצונו לעבור לסוריה, וכיוון שהיחסים בין שתי המדינות היו אז מתוחים הוא נאסר. אין ודאות שהירדנים ידעו בעת לכידתו כי תפסו סוכן ישראלי.
בוקעי נחקר בירדן בעינויים, ולאחר מכן הועמד למשפט ונדון למוות. עבדאללה מלך ירדן אישר את גזר הדין. ב-2 או ב-3 באוגוסט 1949 הוצא בוקעי להורג בתלייה בעמאן. ככל הנראה הוא נקבר בבית קברות ליד הכלא בשם נג'יב אבראהים חמודה.
חודשיים אחר שנתלה הגיע לישראל מכתב מבוקעי, שהועבר באמצעות אסיר שהיה כלוא עמו. בין השאר כתב: אני חושב שהאיש אשר הזכרתי לפני יציאתי, הוא אשר הסגירני והפילני בפח... לא בגדתי, מצפוני וליבי נשארו ויישארו אצלכם כל עוד אני חי בעולם האפל הזה.
בשנות ה-90 נהרס בית הקברות שבו נקבר בוקעי במסגרת הרחבת הכביש מעמאן לעיר זרקא, ונסלל עליו כביש רחב. לימים חיפשו אנשי ענף איתור נעדרים בצה"ל את קברו של בוקעי, אך שלטונות ירדן מסרו להם כי לא פינו כל שרידי אדם מבית הקברות שנהרס. על כן לא ניתן היה לאתר את מקום קבורתו של בוקעי.
ליעקב בוקעי הוענקה דרגת סגן. מצבה לזכרו הוקמה בגן הנעדרים בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים.
כיכר נקראה על שמו של בוקעי בשכונת כוכב הצפון בתל אביב.
הערות שוליים

↑  מקור: יעקב בוקעי, באתר העיר פתח תקווה.
↑  מקור: מסתערב בירדן, באתר הענף לאיתור נעדרים.
יחסי בוסניה והרצגובינה – הונגריה

| יחסי הונגריה – בוסניה והרצגובינה |
| --- | --- |
הונגריה: בוסניה והרצגובינה


הונגריה: בוסניה והרצגובינה
שטח (בקילומטר רבוע)
93,028: 51,197
אוכלוסייה
9,665,063: 3,158,147
תמ"ג (במיליוני דולרים)
212,389: 27,055
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,975: 8,567
משטר
רפובליקה

שגרירות הונגריה בסרייבו
יחסי הונגריה–בוסניה והרצגובינה הם יחסי החוץ המתקיימים בין הונגריה לבוסניה והרצגובינה.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

באפריל 1941 פלשו כוחות גרמניה הנאצית והונגריה, לממלכת יוגוסלביה וכבשו אותה, ואזור בוסניה צורף לקרואטיה העצמאית, שהייתה למעשה גרורה גרמנית. השלטון הגרמני נמשך בבוסניה כמעט עד סוף מלחמת העולם השנייה, ולאחר המלחמה חזרה בוסניה להיות חלק מיוגוסלביה בראשותו של טיטו.
היסטוריה > בוסניה העצמאית

באוקטובר 1991 הכריזה בוסניה והרצגובינה על ריבונותה, אשר אושרה במשאל עם ב-5 באפריל 1992, וב-10 באפריל 1992 כוננה הונגריה יחסים דיפלומטיים עם בוסניה והרצגובינה.
יחסים דיפלומטיים

הונגריה מחזיקה בבוסניה והרצגובינה שגרירות בסרייבו ו-3 קונסוליות בבאניה לוקה, מוסטר וטוזלה.
בוסניה והרצגובינה מחזיקה שגרירות בהונגריה בבודפשט.
ירון גינדי

ירון גינדי הוא יועץ מס ומשנת 2012 מכהן כנשיא לשכת יועצי המס בישראל. גינדי עומד בראש פירמת הייעוץ המס י. גינדי ושות'.
ביוגרפיה

ירון גינדי נולד וגדל בחולון כבן יחיד, למד בבית הספר היסודי שנקר ובתיכון קוגל ומקיף תל גיבורים. ירון הוא דור שני ליועצי מס: אביו היה מפקח מס הכנסה במשך 25 שנה, ובשנת 1976 פתח את פירמת ייעוץ המס "י. גינדי ושות'". אמו עבדה כתופרת וכעוזרת גננת.
בשנת 1984 התגייס לצבא כלוחם. במהלך שירותו הצבאי יצא גינדי לקורס מפקדי כיתות, קורס קציני חי"ר וקורס מפקדי פלוגות רב חיילי. לאחר 5 שנים, בשנת 1988 השתחרר מהצבא בדרגת סגן, ובתפקידו האחרון כיהן כמפקד פלוגה בקורס מפקדי כיתות. במהלך שירות המילואים מילא מספר תפקידים בגדודים הקרביים ביניהם מ"פ, קמב"ץ, סמג"ד ומג"ד. גינדי השתחרר בסיום שירות המילואים בדרגת סגן אלוף וכמג"ד לפרויקט חץ וקשת - תוכנית מיוחדת של תנועת הצופים לנוער מחוץ לישראל, עליה פיקד כ-7 שנים.
לאחר השחרור נסע לטייל בעיקר למזרח הרחוק ולדרום אמריקה למשך שנתיים רצופות, במהלכן עשה קורס טיס פרטי בארצות הברית ועבד למימון הטיול באוסטרליה, יפן, תאילנד וארצות הברית.
בשובו מחוץ לישראל בסוף שנת 1990 התחיל לעבוד כמרכז שבט הצופים של רמת אפעל ובמקביל שקד על לימודי תואר ייעוץ המס.
לקראת תחילת שנת 1992 החל את דרכו כיועץ מס במשרד ייעוץ המס של אביו ובהמשך ניהולה עבר לידיו. הפירמה מייצגת מעל אלף עצמאים ועסקים קטנים ובינוניים בכל רחבי הארץ.
ירון גינדי ואשתו עידית מתגוררים ביישוב תלמי מנשה. הם הורים ל-3 בנות.
ביוגרפיה > פעילות במסגרת לשכת יועצי המס

בשנת 2010 הצטרף גינדי ללשכת יועצי המס בישראל כחבר הנהלת מחוז תל אביב בלשכה.
בשנת 2011 נבחר ליו"ר מחוז תל אביב בלשכת יועצי המס.
החל משנת 2012 גינדי ממלא את תפקיד נשיא הלשכה, ומתוקף תפקידו הוא משתתף בדרך קבע בדיוני ועדת הכספים ובדיונים השוטפים מול הנהלת רשות המיסים.
בשנת 2022 הכריז יו"ר ועדת הכספים, ח"כ אלכס קושניר, כי ירון יעמוד בכנציג המגזר העסקי בראש צוות לגיבוש מתווה הפיצויים בעקבות השלכות גל הקורונה החמישי (האומניקרון) על בעלי העסקים. במהלך המשא ומתן מונה גידני כיועץ הכלכלי וחבר בצוות הכלכלי המיוחד שייעץ לראש הממשלה, נפתלי בנט, בנושא הקורונה.
ראו גם

לשכת יועצי המס בישראל
הערות שוליים

1 2 3  אלה לוי-וינריב, ‏"לפתוח עסק בישראל זו התאבדות. הרגולציה חונקת את המגזר", באתר גלובס, 27 ביולי 2019
1 2 3  ירון גינדי, באתר מרכז הנדל"ן
↑  יהודה שרוני, ‏ליברמן עורג במפתיע על משרד האוצר - שעומד לפני חילופי הנהלה, באתר מעריב אונליין, 21 בספטמבר 2019
↑  סוניה גורודיסקי, לאחר הביקורת: דמי הבידוד לעצמאים יעלו ל-570 שקלים ליום, באתר ישראל היום, 24 בינואר 2022
↑  גד ליאור, בנט רוצה פיצוי לעסקים לפי מתווה צוק איתן, ייפגש עם ליברמן, באתר ynet, 3 בפברואר 2022
יפנית קלאסית

יפנית קלאסית (ביפנית: בונגו-文語) היא השפה הספרותית הארכאית של יפן.
היפנית הקלאסית היא הגרסה הספרותית של השפה היפנית התיכונה המוקדמת (中古日本語), שדוברה ביפן בתקופת הייאן, וכוללת גם השפעות מאוחרות יותר.
היפנית הקלאסית הייתה השפה התקנית ששימשה את הסופרים היפנים עד המחצית הראשונה של המאה ה-20. כבר בתקופת מייג'י התחילו סופרים יפניים להשתמש ביפנית מדוברת, אך רק אחרי מלחמת העולם השנייה עברו מרבית כתבי העת היפניים והמסמכים לשימוש ביפנית מדוברת והיפנית הקלאסית נותרה בשימוש רק בצורות טקסיות, דוגמת שירת ההאיקו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb135132467 (data)  GND: 4399501-9 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שפות ובנושא יפן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כלוב השלום

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 מידע כללי
 אמן:  דב אור-נר
 תאריך יצירה:  1 בספטמבר 1978 
 טכניקה וחומרים:  מיצג
 נתונים על היצירה
 מיקום:  אוסף מוזיאון חיפה לאמנות
 
"כלוב השלום" (1978) הוא מיצג מאת האמן הישראלי דב אור-נר.
את היצירה "כלוב השלום", יצר אור-נר בשנת 1978. היא בוצעה לראשונה ב-1 בספטמבר 1978 במסגרת ההפגנה לתמיכה בהסכם השלום בין ישראל למצרים, ערב ועידת קמפ דייוויד. אור נר, כשהוא לבוש חולצת טי שעליה הודפס הכיתוב "Museum of Museumes" (באנגלית: "מוזיאון המוזיאונים"), נישא בתוך כלוב ברזל בראש מצעד שנערך בשדרות שאול המלך ורחוב אבן גבירול בדרך אל הפגנה של "שלום עכשיו" בכיכר רבין (אז "כיכר מלכי ישראל").
המיצג בוצע בשנית במסגרת "סדנה פתוחה 3x3", שנערכה בגלריה הקיבוץ בתל אביב-יפו בסוף השבוע של ה-25-24 בנובמבר. אור-נר נישא בידי קבוצת אנשים בכלוב הברזל, שהועמד בפינת הרחובות דיזנגוף וגורדון ולרגלי הכלוב הונח שלט ועליו הטקסט "כלוב השלום: מוצג של מוזיאון השלום". כאן, הושם הדגש על יצירת דו-שיח עם הקהל, שהיה הטרוגני. על תגובת הקהל ניתן ללמוד מביקורת אמנות שפורסמה בעיתון דבר: היה מרתק. ולפעמים אפילו משעשע לראות את תגובת הקהל. החל מסקרנות תמהה, לגלוג, זעם, אי־הבנה וויכוחים סוערים. [...] העיקר בו לדעתי, הוא בעצם ההתרחשות שנוצרת סביב הדימוי החריף של אדם בכלוב, שהוצג לקהל כגירוי למחשבה ותגובה ולא כיצירת אמנות בעלת ערך אסתטי כשלעצמו.
ב-15 ביוני 1979 ביצע אור-נר את העבודה במסגרת הפגנה של "שלום עכשיו" שנערכה ברחבת מוזיאון תל אביב לאמנות.
ב-1980 בוצע המיצג בפתיחת התערוכה "גבולות" במוזיאון ישראל. תיעוד העבודה הוצג במספר תערוכות במהלך השנים. בין היתר בתערוכה "כתוב בגוף: פעולה בשידור חי" (2006) במוזיאון חיפה לאמנות.
הערות שוליים

↑  "מוזיאון המוזיאונים" הייתה מסגרת עבודה של אור-נר שבשנת 1975 החל ביצירת פעילויות שביקשו לתפוש את מוסד ה'מוזיאון' כבסיס לפעולה חברתית, המנוסחת באמצעים של האמנות. במסגרת זו ניתן דגש רב לשבירת היחסים הרגילים שבין האמן, האובייקט האמנותי והקהל.
↑  ראו: רוני אשל, "בעצרת 'שלום עכשיו' בתל אביב", מעריב, 3 בספטמבר 1978, עמ' 4
1 2  ראו: טליה רפפורט, "בלי מחיצות", דבר, 1 בדצמבר 1978, עמ' 21
↑  ראו: שמואלביץ, מתי, "תעמולה שאין לה רגליים", ידיעות אחרונות, 1 ביולי 1979
↑  ראו: טננבאום, אילנה, כתוב בגוף: פעולה בשידור חי: הדימוי המוקרן - העשור הראשון, מוזיאון חיפה לאמנות, חיפה, 2006, עמ' 147, 46
ישיבת אדרת אליהו

| --- | --- |
בית המדרש של הישיבה הגדולה
בית המדרש של הישיבה הגדולה
 ישיבה
 השתייכות:  חרדית.
 תקופת הפעילות:  תשמ"ב–הווה
 מייסדים:  הרב יצחק שלמה זילברמן
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה:  הרב אליהו זילברמן
 תלמידים
 :  250
 מיקום
 מיקום:  הישיבה הקטנה ברובע היהודי, הישיבה הגדולה והכולל ברובע המוסלמי
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°46′40.62″N 35°13′52.54″E﻿ / ﻿31.7779500°N 35.2312611°E﻿ / 31.7779500; 35.2312611
  (למפת ירושלים העתיקה מוגדלת) ישיבת אדרת אליהו(למפת ירושלים העתיקה רגילה) ישיבת אדרת אליהו(למפת ירושלים רגילה) ישיבת אדרת אליהו(למפת ירושלים מוגדלת) ישיבת אדרת אליהו
 
בית המדרש באגף החדש
ישיבת אדרת אליהו היא ישיבה חרדית ליטאית השייכת לקהילת אדרת אליהו ("זילברמן"), שנמצאת בעיר העתיקה בירושלים.
מוסדות הישיבה כוללים תלמוד תורה, ישיבה קטנה הנמצאת ברובע היהודי ובה כ-75 תלמידים, ישיבה גדולה (כתשעים תלמידים) וכולל שבו כמאה אברכים, הנמצאים בבית הכנסת ציון המצוינת בחצר גליציה שברובע המוסלמי.
תולדות הישיבה

הישיבה הוקמה בשנות השמונים על ידי הרב יצחק שלמה זילברמן, מייסד שיטת זילברמן, ובנו, הרב אליהו זילברמן. הישיבה נקראת על שם הגר"א. בעבר קמו תלמידי הישיבה ללמוד בחצות הלילה והתפללו תפילת שחרית כותיקין. כיום מעטים מן התלמידים ממשיכים לנהוג כך וסדר יומם של רוב התלמידים מתנהל באופן דומה לשאר הישיבות. במשך היום לומדים התלמידים כאשר הם מעוטרים בתפילין, בין היתר על פי דעת הגר"א.
הישיבה משתייכת לזרם הליטאי, אולם המאפיינים של הקהילה שאליה היא משתייכת מייחדים אותה לעומת שאר הישיבות בזרם. לפני ביצוע תוכנית ההתנתקות התקיימו בישיבה תפילות ותעניות לביטול הגזירה.
סדר הלימוד בישיבה הוא על פי הספק של דף גמרא ליום, והמסכתות הנלמדות בישיבה אינם בהכרח מה שנקרא מסכתות ישיבתיות הנלמדות בדרך כלל בישיבות הליטאיות, אלא כולל גם מסכתות נוספות, בנוסף לכך, בצורת הלימוד בישיבה מניחים דגש יותר על בקיאות מאשר על עיון,  ואת הלימוד העיוני לומדי כדי לאסוקי שמעתתא אליבא דהלכתא (להסיק מן הסוגיא מהי פסיקת ההלכה).
בישיבה מתקיימים שיעורים בספרי הרמח"ל (מסילת ישרים, דרך ה' ועוד), ספר הכוזרי, ספר משלי עם ביאור הגר"א. שיעורים אלו נחשבים בקרב תלמידי הישיבה לחשובים לא פחות מהשיעורים במסכת הנלמדת.
ראש הישיבה הגדולה הוא הרב אליהו זילברמן. המשגיחים הם הרב מרדכי יוסף שיף והרב יהודה בן הרב אליהו זילברמן. הר"מים הם הרבנים משולם וורמסר, אליהו ברי"ט זילברמן, יקותיאל בן הרב אליהו זילברמן, צבי פסח דנציגר.
ראש הישיבה הקטנה הוא הרב ירמיהו זילברמן. הרב מנחם הייזלר - ר"מ ומשגיח. הר"מים הם הרבנים: יוסף דוד ציטרין, ירמיה וסרשטיין ומלאכי רואה.
בוגרים מהישיבה

יצחק פינדרוס - ח"כ יו"ר סיעת יהדות התורה ויו"ר ועדת פניות הציבור של הכנסת
צבי סוכות - ח"כ במפלגת הציונות הדתית
הערות שוליים

↑  רבי אשר הכהן, ארחות חיים - כתר ראש, מו"ל: אליהו לנדא, אות טו, באתר היברובוקס
↑  אבינדב ויתקון, ימינה מהמתנחלים(הקישור אינו פעיל, 11.5.2020)
| אתרי הרובע המוסלמי |
| --- | --- | --- |
| שכונות | באב אל חוטה |  |
| רחובות ושערים | שער האריות • שער הפרחים • שער שכם • הקארדו (ירושלים) • רחוב השלשלת • ויה דולורוזה (רחוב) • רחוב הגיא • רחוב שער האריות • שער השלשלת • שער הכותנה • שער הברזל |  |
| אתרים ארכיאולגיים | מערת צדקיהו • בריכת הסטרותיון • קשת וילסון • מנהרות הכותל • שער וורן • בריכות הצאן |  |
| אתרים מוסלמיים | רבאט אל-מנצורי • מסגד הצריח האדום • רבאט אל-בציר • ספריית ח'אלדיה • ספריית אל-בודיירי • אל-מדרסה א-תנכיזיה |  |
| אתרים נוצריים | ויה דולורוזה • קפלת ההלקאה • קפלת ההרשעה וכפיית הצלב • מנזר האחיות ציון (העיר העתיקה) • כנסיית סנטה אנה • האכסניה האוסטרית • אכסניית סנט פאולוס • כנסיית גבירתנו הדואבת |  |
| אתרים יהודיים | הכותל הקטן • ישיבת עטרת ירושלים • בית המערבים • ישיבת אדרת אליהו • ישיבת שובו בנים • בית הכנסת ע"ש הרב גץ • בית הכנסת אוהל יצחק • ישיבת חיי עולם • ישיבת תורת חיים • בית הכנסת ציון המצוינת |  |
| מבני מגורים יהודיים | חצר רייסין • חצר גליציה • בית המערבים • מתחם שער הפרחים • בית ויטנברג • בית הצלם • חצר ראנד • בית חזון • בית דנון • חצר דיסקין |  |
| שונות | מוזיאון הכיכר הרומית • שוק הכותנה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007334143205171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישיבות ובנושא ירושלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כלוב הצלעות

| --- | --- |

 
 תמונה תלת־ממדית של כלוב הצלעות. אפשר להקיש על התמונה ולסובב עם מקש שמאלי בעכבר לכל הכיוונים, כדי לראות את המבנה המדויק
 שיוך:  שלד צירי, בית החזה 
 מיקום אנטומי:  בית החזה 
 אספקה עורקית:  העורק התת-בריחי, העורקים הבין-צלעיים 
 ניקוז ורידי:  וריד תת-בריחי 
 תיאור ב:  המילון האנציקלופדי הקטן ברוקהאוס ואפרון 
 מזהים
 לטינית (TA98):  cavea thoracis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A02.3.04.001 
 TA2 (2019):  1096 
 FMA:  7480 
 קוד MeSH:  A02.835.232.570 
 מזהה MeSH:  D000070602 
 
איור של כלוב הצלעות באדם מתוך האנטומיה של גריי
כלוב הצלעות הוא הסדר של העצמות בבית החזה של בעלי חיים. הוא נוצר על ידי עמוד השדרה, צלעות ועצם החזה ומקיף את הלב והריאות.
מקור השם מהמילה כלוב המתייחסת למארז המשמש כדי להכיל או להגן על הדברים שבתוכן.
בני אדם

אצל בני אדם ישנן 12 זוגות של צלעות, רובן מחוברות לעצם בית החזה (סטרנום). מתחת לכל צלע עובר וריד, עורק ועצב. בין כל צלע ישנם שרירים בין צלעיים. הצלעות התחתונות מכסות חלק מחלל הבטן.
בני אדם > פתולוגיות של כלוב הצלעות

טראומה בחזה. הנזק לכלוב החזה עקב הלם לבית החזה.
שברים. הצלעות, עצם החזה וכן עמוד השדרה הגבי יכולות לעבור שברים שונים.
מומים בדופן החזה. בין העיוותים הללו, אנו מוצאים את זה של דופן החזה הקדמית:
בית החזה במשפך, הגורם לעיוות חלול, עקב השלכה מאחורי עצם החזה.
בית החזה התכווץ, וגרם לעיוות בחבטות, עקב השלכה קדימה של עצם החזה.
pneumothorax. הוא מתייחס לפתולוגיה המשפיעה על חלל הפלורלי, על המרווח בין הריאות לכלוב הצלעות. הוא בא לידי ביטוי בכאבים עזים בחזה, הקשורים לעיתים בקשיי נשימה.
גידולים בדופן החזה. גידולים ראשוניים או משניים יכולים להתפתח בעצמות או ברקמות רכות.
מחלות של העצמות. כלוב הצלעות יכול להיות המקום להתפתחות מחלות עצמות כגון אוסטיאופורוזיס (בריחת סידן) או דלקת חוליות מקשחת.
ירון גרשובסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 ביוני 1950 (בן 74) ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 www.yaronmusic.com
 
ירון גרשובסקי (נולד ב-25 ביוני 1950) הוא מלחין ומעבד ישראלי, המנהל המוזיקלי של מנהטן טרנספר.
בשנות ה-70 ובשנות ה-80 הלחין ועיבד שירים רבים שהופיעו במצעדי הפזמונים השנתיים, וזכו במקומות הראשונים בפסטיבלי הזמר.
ביוגרפיה

גרשובסקי נולד ב-1950 בתל אביב. למד בבית הספר העממי תל נורדאו ובתיכון עירוני ה' בתל אביב.
הוריו היו בעלי חיבה למוזיקה: אמו אהבה לשיר ואביו ניגן במנדולינה בתזמורת ובפסנתר. למרות זאת, ירון הושפע בעיקר מאחיו הגדול צביקה שניגן גם בפסנתר.
בגיל 6, לימד את עצמו לנגן בפסנתר והחל לנגן משמיעה. כשבגר למד לנגן באופן מקצועי אצל המורים של אחיו.
בשנת 1964 סיים את לימודי המוזיקה בקונסרבטוריון למוזיקה על שם רובין בחיפה, אך בשל גילו הצעיר (14) לא היה יכול להתקבל לאקדמיה למוזיקה.
לאחר מכן למד כשנה אצל פיסי אושרוביץ, נגן אקורדיון ומחלוצי מוזיקת הג'אז בישראל.
בשנת 1966, בסיועה של האמרגנית מרים עציוני בגיל 16, נבחר להיות נגן הבית של מלון הילטון בתל אביב לאחר שליווה את נירה גל בערב שהנחה אריה אבנרי.
את שירותו הצבאי עשה בחיל הקשר בחיל האוויר אף על פי שהוצע לו להצטרף ללהקת פיקוד המרכז על ידי מפקד הלהקה.
בשנה האחרונה לשירותו, בסיוע אלברט פיאמנטה הופיע עם מייק ברנט ויפה ירקוני בבסיס צה"ל בשארם א-שייח'.
בשנת 1972, שלושה שירים שהלחין התקבלו לפסטיבל שירי הילדים: "פסנתר כנף" בביצוע להקת אבירי מפתח סול, "אולימפיאדה של צפרדעים" בביצוע דודו דותן ו"כיצד התבלבלו השמאל והימין" שביצע מייק בורשטיין. שמעון כהן, שהיה המנהל המוזיקלי של הפסטיבל, זיהה את כישרונו ומינה אותו לפסנתרן של הפסטיבל.
באותה השנה עיבד את השיר "עיר כלה" בביצוע אורי שבח לפסטיבל הזמר המזרחי וזכה במקום הראשון.
בשנת 1973 עיבד שלושה שירים לפסטיבל הזמר והפזמון: "שיר בבוקר בבוקר" שביצע שלמה ארצי, "אצלך כמו תמיד" של סילבן ויאיר, וליל חניה שביצעו יחדיו חנן יובל, ירדנה ארזי ואפרים שמיר. לפסטיבל בשנה הבאה עיבד את השיר "הבלדה על ברוך ג’מילי" שביצע שלמה ארצי וזכה במקום הראשון. בפסטיבל זה הכיר את אשתו דורית, שניגנה בתזמורת בפסטיבל, לה נישא באפריל 1974. בהמשך השנה הפנה אותו בועז שרעבי אל הזמר ניסים סרוסי, בבקשה לעבד עבורו מספר שירים. גרשובסקי הפיק ועיבד את אלבום הבכורה של סרוסי "מצעד הפזמונים של ניסים סרוסי" ובו להיטים כ"איני יכול", "אשליות" ו"אמא".
באותה השנה עיבד גם לתזמורת רשות השידור, את השירים "בובה זהבה", "מה איתי" ו"גברת לוין". במהלך מלחמת יום הכיפורים, ליווה את אסתר עופרים בהופעותיה בפני חיילים.
ניהל מוזיקלית את תוכנית הטלוויזיה "מפגש אומנים" עם אהוד מנור.
ב-1974 ניהל מוזיקלית את העונה הראשונה של ניקוי ראש וכתב את פתיח התוכנית "אז במצב הנוכחי". באותה השנה זכה השיר הבלדה על ברוך ג'מילי שעיבד לשלמה ארצי במקום הראשון בפסטיבל הזמר והפזמון 1974.
באותן השנים ניצח וניגן בפסנתר במופע "פרצוף של צועני" של יוסי בנאי עבורו זכה בנאי פרס כינור דוד.
ב-1974 עבר עם אשתו דורית לבוסטון בארצות הברית ללמוד במכללת ברקלי למוזיקה. ב-1977 סיים את לימודיו בהצטיינות ועבר עם אשתו לניו יורק. בזמן לימודיו, הופיע במועדוני ג'אז.
ב-1978, לאחר לידת בתו הראשונה, קישר המתופף וחברו ללימודים קנווד דנארד (אנ') בינו לבין סקסופוניסט הג'אז פרעה סנדרס והוא עבד איתו כפסנתרן במשך כחצי שנה.
ביוני 1979 הקים הסקסופוניסט ירוסלב יעקובוביץ' תזמורת שתלווה את להקת מנהטן טרנספר בהופעותיה. ירון שימש כנגן פסנתר וכלי מקלדת ובספטמבר באותה השנה הפך למנהל המוזיקלי של המנהטן טרנספר, תפקיד בו הוא מכהן עד היום.
במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20, כתב עיבודים קוליים להצגות בתיאטראות ברודוויי ובהן "עיר מלאכים", "סווינג" ו"שיר סינגפור". בנוסף שימש כקלידן ב"עלובי החיים" וב"פנטום האופרה".
ב-1985 השתתף בהפקת האלבום "אטלנטיס" של הג'אזיסט ויין שורטר.
דיסקוגרפיה

אלבומים:
טיטניק‏ - 1998
Personal Notes‏ - 2006
ניגון הוא לנצח‏ - 2007
State of Mind‏ - 2011
שני אלבומי ניגוני חב"ד בפסנתר עם הרב זלמן גולדשטיין
שירים בולטים:
"עיר כלה" בביצוע אורי שבח
"אצלך כמו תמיד" בביצוע סילבן ויאיר
"ליל חניה" בביצוע חנן יובל, אפרים שמיר, ירדנה ארזי ואף אוזן גרון
"שיר בבוקר בבוקר" בביצוע שלמה ארצי, בנות חוה, אף אוזן גרון - מקום שני בפסטיבל הזמר והפזמון 1973 ומקום 3 במצעד השנתי תשל"ג
"הבלדה על ברוך ג'מילי" בביצוע שלמה ארצי, בנות חוה, אף אוזן גרון - מקום ראשון בפסטיבל הזמר והפזמון 1974 ומקום 16 במצעד השנתי תשל"ד
"ירושלים האחרת" בביצוע יזהר כהן
"חייכי לי בשירים" בביצוע דודו זכאי
חיים אישיים

גרשובסקי נשוי מ-1974 לדורית, אותה פגש בפסטיבל הזמר שנה קודם לכן ולהם שלוש בנות. מתגורר בניו יורק ומופיע עם להקתו מנהטן טרנספר. בנוסף הוא אצן למרחקים ארוכים והשתתף בשישה מרוצי ריצת מרתון.
הערות שוליים

↑  ירון גרשובסקי | באתר, באתר www.qube.co.il
↑  קולומוס הנפש: ירון גרשובסקי מגיש אלבום ניגונים נוסף - שטורעם.נט כל חב"ד יודעת, באתר www.shturem.net
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303122905171  ISNI: 0000 0001 0825 0766  LCCN: n2014021417  MusicBrainz: 2fe56c50-7511-43aa-bde8-cda1550512fe  VIAF: 160712471   WorldCat (עם VIAF): 160712471
יחסי בוסניה והרצגובינה – הודו

| יחסי בוסניה והרצגובינה – הודו |
| --- | --- |
בוסניה והרצגובינה: הודו


בוסניה והרצגובינה: הודו
שטח (בקילומטר רבוע)
51,197: 3,287,263
אוכלוסייה
3,158,147: 1,454,183,987
תמ"ג (במיליוני דולרים)
27,055: 3,549,919
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,567: 2,441
משטר
רפובליקה: רפובליקה סוציאליסטית פדרלית

שגריר בוסניה והרצגובינה (מימין) מגיש כתב האמנה לנשיא הודו פרנב מוקרג'י, 2014
יחסי בוסניה והרצגובינה–הודו הם היחסים הדו-צדדיים בין הודו לבוסניה והרצגובינה.
היסטוריה

יחסי הודו ובוסניה והרצגובינה התפתחו בתחילה בשנים בהן בוסניה והרצגובינה הייתה חלק מיוגוסלביה, כאשר ג'ווהרלל נהרו יצר מערכת יחסים עם יוסיפ ברוז טיטו.
יחסים כלכליים

היקף הסחר בין בוסניה והרצגובינה להודו מסתכם ב-50 מיליון דולר. המסחר מוגבל על ידי זמינות כספים / אשראי וקישורים בנקאיים לא מספקים. הנמל העיקרי של בוסניה הוא נמל פלוצ'ה הקרואטי, ומסבך את הלוגיסטיקה. בשנת 2006 הוקמה ועדה הקשורה לסחר משותף ולשיתוף פעולה כלכלי בין בוסניה והרצגובינה והודו. הושקעו השקעות בבוסניה והרצגובינה, תוך התמקדות בטקסטיל, חלקי חילוף לרכב, פרויקטים של תשתיות ומגזרי תרופות.
יחסי תרבות

תערוכה בשם 'בינתיים בהודו' נפתחה בסרייבו, במרץ 2015, המציגה נופים ותמונות מחיי היומיום בהודו.
הפורום התרבותי של הודו–בוסניה הוקם על ידי שגריר בוסניה והרצגובינה בהודו במהלך הפסטיבל העולמי השישי לעיתונות 2018 לפיתוח וקידום היחסים בין שתי מדינות. אגודת הידידות בבוסניה בהודו בסרייבו פועלת לקידום קשרי תרבות בין שתי המדינות בהנהגתה של גב' דוניה מאשיץ'.
שיתוף פעולה בתחום האנרגיה

שר המסחר מבוסניה והרצגובינה דן במחקר המבוסס על מודל האנרגיה המתחדשת של הודו ויישומיו בבוסניה, אשר יבחן הזדמנויות לשני הצדדים.
נציגויות דיפלומטיות

הודו מיוצגת בבוסניה והרצגובינה באמצעות שגרירותה בבודפשט.
בוסניה והרצגובינה מחזיקה בהודו שגרירות בניו דלהי.
ישיבת אור אלחנן

| --- | --- |

 ישיבה
 השתייכות:  ישיבה ליטאית
 תקופת הפעילות:  1976–הווה (כ־48 שנים)
 מייסדים:  הרב אליעזר שמחה וסרמן הרב מאיר חדש הרב משה מרדכי חדש
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה:  הרב חיים אריה חדש הרב צבי אליעזר וינפלד
 תלמידים
 :  כ 400 וכולל אברכים
 שונות
 ספרים:  המכון להוצאת ספרים "אוהל תורה ברנוביץ'"  "אור אלחנן"  (ספרי הרב אלחנן וסרמן) וכן ספרו של רה"י 'אהל תורה' מראה מקומות על הש"ס
 מיקום
 מיקום:  ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°47′38″N 35°12′17″E﻿ / ﻿31.79375°N 35.204722222222°E﻿ / 31.79375; 35.204722222222
  (למפת ירושלים מוגדלת) ישיבת אור אלחנן(למפת ירושלים רגילה) ישיבת אור אלחנן(למפת הרי ירושלים רגילה) ישיבת אור אלחנן(למפת הרי ירושלים מוגדלת) ישיבת אור אלחנן
 
ישיבת אור אלחנן - "אהל תורה" ברנוביץ' היא ישיבה גדולה חרדית-ליטאית בירושלים, שאליה מסונפות מספר ישיבות קטנות ברחבי הארץ. נכון ל-2024 לומדים בה כ-400 תלמידים