stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בוץ' בירד
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות המשחק של בירד ב-NBA, באתר basketball-reference.com
1 2  סטטיסטיקות האימון של בירד, באתר basketball-reference.com
↑  המאמן דון מוריס מספר על בירד, באתר thenewsenterprise.com,‏ 19 ביולי 2013
↑  סטטיסטיקות המכללות של בירד, באתר sports-reference.com
↑  סטטיסטיקות המשחק בין לואיוויל ליוסטון, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1969, באתר basketball-reference.com
↑  ארבעים שנה מאז האליפות האחרונה של הווריורס, באתר mercurynews.com,‏ 16 באפריל 2015
↑  בירד ממונה למאמן אוניברסיטת הווארד, באתר upi.com,‏ 13 ביוני 1990
↑  בירד מפוטר מאימון הנטס, באתר apnews.com,‏ 22 באפריל 1996
↑  בירד מתפטר מתפקידו במורגן סטייט, באתר הקבוצה, 28 במרץ 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX985564  ISNI: 0000 0000 5957 4042  LCCN: n85127923  VIAF: 6366026   WorldCat (עם VIAF): 6366026
בוצינא דנהורא

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  רבי ברוך ממז'בוז'
 שפת המקור:  עברית, יידיש
 סוגה:  חסידות
 נושא:  ליקוטים על התורה, מועדים וסיפורי מעשיות
 הסכמות:  רבי צבי הירש אורנשטיין, אדמור"י רוז'ין
 הוצאה
 מקום הוצאה:  לעמבערג
 תאריך הוצאה:  ה'תר"מ
 עורך:  ר' נחמן יעקב ב"ר אליהו ליבמאן
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורה ראשונה:  ה'תר"מ
 תאריך מהדורות נוספות:  ה'תרמ"ד, ה'תרמ"ט, ה'תשט"ז
 קישורים חיצוניים
 היברובוקס:  3666
 הספרייה הלאומית:  990025717250205171
בוצינא דנהורא הוא ספר חסידות המלקט את דברי תורתו של רבי ברוך ממז'בוז'. הספר נחשב לאחד מספרי היסוד של תורת החסידות.
הספר נדפס בפעם הראשונה בשנת ה'תר"מ (1880) על ידי המלקט ר' נחמן יעקב ב"ר אליהו ליבמאן מהעיירה 'באר'. הספר נדפס שוב על ידי המחבר בשנת ה'תרמ"ד עם ליקוטים והוספות, בעיקר ממה ששמע מרבי יוסקי נכד בעל דגל מחנה אפרים, ומאז נדפס במהדורות רבות גם על ידי חוקרים מפורסמים כמו הרב ראובן מרגליות (שהוציאו תחת השם מקור ברוך, בהוספת סיפורים וכו' מרבי ברוך).
בהקדמה למהדורה השנייה כותב המחבר שתוכן דברי התורה בספר נלקטו מכתבים שנמצא אצל תלמידו של רבי ברוך, רבי לייבלי אלטשידאיווער ומציין שהספר היה למראה עיניו של נכדו של רבי ברוך רבי מנחם נחום מליטין.
הסכמות

בראש הספר נדפסו הסכמות מצדיקי בית רוז'ין כשהם חתומות על ידי המשבקי"ם: האדמו"ר רבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורא, רבי דוד משה פרידמן מטשארקוב, רבי מרדכי שרגא פרידמן מהוסאטין ואדמורי"ם נוספים.
המשותף לכל הסכמות אלו הוא הנוסח הכתוב בהם "ייקח ספר אחד עם צאתו ממכבש הדפוס".
במהדורה הראשונה של הספר נדפסה הסכמה גם מר' צבי הירש אורנשטיין רבה של לבוב, את הסכמה זו השמיט משום מה המלקט במהדורה השנייה של הספר.
אמינות הספר

הרב יחיאל מיכל היבנר רבה של ניזנוב (אנ') בגליציה טען בספרו "מיכל המים" על ספר תהילים שמחבר הספר רימה וזייף ואשר על כן (כך טוען) לא חתמו צדיקי בית רוז'ין על הסכמה בעצמן, אלא על ידי משמשיהם. כן מספר שראה את אדם זה יושב בבית המדרש ורושם מספרים אחרים ומי יודע מה מזה הכניסו לספרו ומה אכן שמע מרבי ברוך.
בהערותיו ר' יחיאל מיכל היבנר מביא מקורות לדברים שנדפסו בספר "בוצינא דנהורא" מספרים אחרים כמו "נועם אלימלך", ייטב פנים ועוד, כן טוען שמה שהביא המחבר מדברי רבי ברוך הוא מה ששמע מפי אחרים ולא היה בכתב יד, ולא היה שום כתב יד לפני המחבר והכל מעשה זיוף.
שמעון דובנוב העתיק את דברי המחבר ספר "בוצינא דנהורא" בהקדמת ספרו ומפקפק באמינותם וכותב: "והמאמין יאמין".
אחת התורות המובאות בספר דומה מאוד למאמר של רבי נחמן מברסלב בלקוטי מוהר"ן ישנם ששיערו שתורה זו של רבי נחמן היא ביאור על דברי דודו רבי ברוך. אך החוקר הרב יהושע מונדשיין טוען שמדובר בהעתקה של מלקט הספר מתורתו של רבי נחמן.
לעומתם ציפי קויפמן טוענת לאמינות הספר ודוחה את ראיותיו של הרב היבנר בספר מיכל המים. ראשית היא טוענת, אין בכך כלום שהיבנר ראה את המחבר מלקט מספרים שונים, כיון שהוא דבר שבשגרה. שנית, אין להורות מכך שצדיקי רוז'ין לא חתמו בעצמם, אלא על ידי משמשיהם, שכן אילו לא רצו לא היו מביאים הסכמה כלל, מלבד זאת שבנמצא שצדיקים חתמו על הסכמות על ידי משמשיהם.
לגבי הטענה העיקרית שהרבה מן התורות המופיעות בספר מופיעות כבר בספרי צדיקים אחרים כרבי נחמן מברסלב בליקוטי מוהר"ן, רבי אלימלך מליז'ענסק בנועם אלימלך, רבי שמעלקא מניקלשבורג, רבי צבי אלימלך שפירא מדינוב בספרו בני יששכר ועוד, טוענת קויפמן כי ייתכן ששני צדיקים יאמרו תורה דומה, ואין להוכיח מכך שאין זו תורה של רבי ברוך. בפרט שצדיקים אלו למדו ושמעו אצל הבעל שם טוב, המגיד ממעזריטש ורבי יעקב יוסף מפולונאה בעל התולדות.
למסקנת דבריה טוענת קויפמן כי אמנם אין להוכיח כי למחבר היה כתב יד מקורי, אך לא ניתן גם להוכיח אחרת, משכך לדבריה אין הוכחה לזיוף ורמאות.
מהדורות הספר

מהדורה ראשונה - לעמבערג, ה'תר"מ
מהדורה שנייה עם הוספות וליקוטים - לעמבערג, ה'תרמ"ד
פיעטרקוב, ה'תרמ"ט
בארדיראב, ה'תרפ"ה
מהדורת הרב ראובן מרגליות, תחת השם מקור ברוך זאמוטש, ה'תרצ"א
מהדורת ישיבת "אור מרדכי", ברונקס, ניו יורק, ה'תשט"ז
ירושלים, חנוכה ה'תשנ"ח (מהדורת צילום מהמהדורה הראשונה) על ידי הרבנית מתולדות אהרון (אשת האדמו"ר רבי אברהם יצחק קאהן שהיה עוסק רבות בההדרת ספרי חסידות)
מהדורה חדשה ומתוקנת עם הוספות רבות - ירושלים, ה'תשס"ו, בעריכת הרב אליעזר עמנואל הלוי הורביץ, בהוצאת מכון באר יצחק דחסידי סקאליע
הערות שוליים

↑  שמעון דובנוב, תולדות החסידות, ה'תש"ד, עמוד 109.
↑  זאת בניגוד לנוהג הכללי אצל צדיקים אלו לכתוב את ההסכמות בעצמם.
↑  חתם המשב"ק הרב משה דוד גוטמן.
↑  חתם המשב"ק רבי צבי הירש שטערינבערג.
↑  במהדורת ישיבת אור מרדכי ה'תשט"ז, ברונקס, ניו יורק מופיע צילום הסכמה זו בעמוד 4. כן מביאה דובנוב בספרו תולדות החסידות.
↑  אף פעם אינו מזכיר את שמו.
↑  לילך אחר התורה "אזמרה", הרב יהושע מונדשיין, לקריאה באתר "כרמים".
↑  ציפי קויפמן, ר' ברוך ממז'יבוז' ושושלת מז'יבוז, תרביץ, שנה פז, גליון א, תשרי-כסליו, ה'תש"פ, עמוד 99 ואילך, באתר JSTOR
↑  ראה שפתי צדיקים לרבי פנחס מדינוביץ, לבוב, ה'תרכ"ד.
↑  צילום דף השער של המהדורה הראשונה באתר בית המכירות הפומביות 'קדם'.
↑  ברישומים של חוקרים מסוימים מופיע כ-ה'תרמ"ה.
↑  שמעון דובנוב, בספרו תולדות החסידות, עמוד 395, מחשיב מהדורה זו כמהדורה שנייה (אולי לא היה בידיו עותק המהדורה השנייה שנדפסה על ידי המו"ל בשנת ה'תרמ"ד).
↑  בכתב העת סיני, גיליון 37, אב-אלול ה'תשל"ב, נטען כי הודפס בלבוב, אך האמת כמצוין בשער הספר שהודפס בזאמוטש, אך מקום ההפצה אכן היה בלבוב. ראה אברהם שישא הלוי, עלי ספר, גיליון ח, תמוז ה'תש"מ.
↑  ראו גיליון אנ"ש בלעטעל, וישלח, ה'תשפ"ד.
בזון מפוספס

| בזון מפוספס |
| --- | --- |
 בזון מפוספס
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: בזאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: בזיים
סוג:: Spiziapteryx
מין:: בזון מפוספס
שם מדעי
 Spiziapteryx circumcincta ‏קאופ, 1852
תחום תפוצה


בזון מפוספס (שם מדעי: Spiziapteryx circumcincta) הוא מין יחיד בסוגו של דורס יומי ממשפחת הבזיים, הקרוב למינים הקטנים בזון גמדי או בזון לבן שת והוא מצוי בדרומה של אמריקה הדרומית. מין זה סווג לראשונה ב-1852 בידי החוקר הגרמני יוהאן יקוב קאופ (Johann Jakob Kaup). הבזון מצוי בטבע ביערות הגשם, היערות הטרופיים היבשים והסוואנות של צפון ארגנטינה (סביב מחוז צ'אקו), דרום-מזרח בוליביה, פרגוואי ואורוגוואי.
הבזון הוא דורס קטן באורך 25 עד 31 סנטימטרים ובעל מוטת כנפיים של 47 עד 58 סנטימטרים. משקלו הממוצע 150 גרם, כשהנקבות מעט יותר גדולות מהזכרים. הבז בעל נוצות אפורות מסורטטות בחום כהה, והראש אפור עם פס לבן מעל העיניים. הזנב עבה ושחור למעט כמה כתמים לבנים. הרגליים צהובות ובעלות טפרים מעוקלים צהובים.
הוא מעופף ביערות במשך היום ומחפש למאכל יונקים קטנים כמו מכרסמים כמו קביית הרים (Microcavia) וכן עופות אחרים, לטאות קטנות וחרקים גדולים כמו חיפושיות, ציקדות או חגבים.

הבזים חיים יחד במונוגמיה ומקננים בחללי עצים, בהם הנקבה מטילה 2 עד 4 ביצים.
הערות שוליים

↑  בזון מפוספס באתר הרשימה האדומה של IUCN
ג'אגדיש בהאגוואטי

| --- | --- |

 לידה:  26 ביולי 1934 (בן 90) מומבאי, הראג' הבריטי 
 ענף מדעי:  כלכלה 
 מקום לימודים:  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס  קולג' נאפילד  אוניברסיטת מומבאי  קולג' סנט ג'ון  קולג' סייגנהאם למסחר וכלכלה 
 מנחה לדוקטורט:  צ'ארלס פ. קינדלברגר 
 מוסדות:  אוניברסיטת קולומביה  אוניברסיטת דלהי 
 תלמידי דוקטורט:  ג'ין גרוסמן, Asad Alam, Lorenzo Garbo, Kar-yiu Wong, Francisco L. Rivera-Batiz, David Scott Laster, Kenneth S. Flamm, Debojyoti Sarkar, Cornelia H. McCarthy, Rupa Chanda, Ahmad Ahsan, James George Benedict, Vivek Harsha Dehejia, Aparna Guha, Michael D. Pelcovits, John Huk-Tau Cheh, Pravin Krishna, Sayuri Shirai, דונלד דייוויס, רוברט פינסטרה, Chaiyawat Wibulswasdi, קרוליין פרוינד, Mark W. Frankena, Mary Ann Baily, Adolf Leon Vandendorpe, Lucy Adams Cardwell, David Morawetz, Eugene Charles Beaulieu 
 פרסים והוקרה:  Clarivate Citation Laureates (2006)  עמית החברה האקונומטרית (1973)  עמית מכובד של האגודה האמריקאית לכלכלה  עמית האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים  פדמה ויבהושן  מסדר השמש העולה  Padma Vibhushan in literature & education  מלגת גוגנהיים 
 בן או בת זוג:  Padma Desai 
 צאצאים:  Anuradha Bhagwati 
 
ג'אגדיש בהאגוואטי (באנגלית: Jagdish Bhagwati; נולד ב-26 ביולי 1934) הוא כלכלן הודי-אמריקאי, פרופסור באוניברסיטת קולומביה, ידוע בשל תרומתו לחקר תחום הסחר הבינלאומי וכאחד התומכים הבולטים בגלובליזציה כלכלית ונגד פרוטקציוניזם. במהלך הקריירה שלו כתב למעלה מארבעים ספרים ומעל שלוש מאות מאמרים.
חייו האישיים

בהאגוואטי נולד במומבאי שבהודו, בן למשפחה עתירת השגים, אביו היה שופט בבית המשפט העליון של הודו ונשיאן של שתיים מהאוניברסיטאות הגדולות במדינה, אחיו הבכור נהיה לנשיא בית המשפט העליון של הודו ואח אחר הוא מהבולטים שבנוירוכירורגים המתמחים ברפואת ילדים.
בהאגוואטי נשוי לפדמה דסאי, כלכלנית בולטת בפני עצמה שהייתה שותפה לחלק ממאמריו, לבני הזוג ילדה אחת.
קריירה אקדמאית

ב-1954 יצא ללימודים באוניברסיטת קיימברידג' בה למד בסנט ג'ונס קולג' וסיים תואר ראשון בכלכלה ב-1956. כבר בשנתו השנייה בקיימברידג' כתב מאמר בנושא סחר בינלאומי וצמיחה כלכלית, במאמר זה הצביע על תופעה אותה כינה Immiserizing growth (בתרגום חופשי: צמיחה מזיקה), מצב בו צמיחה דרך סחר חוץ מביאה בתנאים מסוימים להרעה ברווחה.
לאחר השלמת התואר הראשון עבר ללמוד במחלקה לכלכלה של המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס וב-1957 חזר לאנגליה ללימודים באוניברסיטת אוקספורד.
ב-1961 חזר בהאגוואטי להודו ועבד במכון לסטטיסטיקה בדלהי וב-1963 הצטרף לבית הספר לכלכלה באוניברסיטת דלהי. באותה שנה פרסם עם עמיתו וי. קיי. ראמאסוואמי (V. K. Ramaswamy) מאמר ב-Journal of Political Economy בו הראו השניים כי בניגוד לתפישה המקובלת, נקיטת צעדי הגנה נגד סחר חופשי במקרה של כשל שוק מקומי, לא יביאו לתוצאה האופטימלית, ועל המדינה להעדיף נקיטת מדיניות המכוונת לפתירת כשל השוק ולדבוק בסחר חופשי.
ב-1966 שב לארצות הברית, תחילה לאוניברסיטת קולומביה וב-1968 הצטרף לסגל MIT בו התקדם ונהיה לפרופסור מן המניין. אחד מתלמידיו הבולטים היה פול קרוגמן לימים חתן פרס נובל לכלכלה וממבקריו החריפים של בהאגוואטי בנושא דבקותו בסחר החופשי. ב-1971 ייסד את כתב העת האקדמי Journal of International Economics שהפך לכתב העת החשוב ביותר, שמתרכז בחקר הכלכלה הבינלאומית.
ב-1980 עבר לאוניברסיטת קולומביה, פרסם סדרת מאמרים בתחום הכלכלה הפוליטית וייסד ב-1989 כתב עת אקדמאי נוסף בשם Economics & Politics. בהאגוואטי קרא לקובעי המדיניות להעדיף צעדים המכוונים לסחר בינלאומי חופשי, בין השאר התנגד ליישומה של תקנה 301 בחוק הסחר האמריקאי בו ניתנת לנשיא חופש נרחב לנקוט בסנקציות כלכליות כנגד מדינות הפוגעות לכאורה במסחר האמריקאי. הוא הראה במאמרו מ-1987 שלעיתים כדאי למדינה לאמץ מדיניות של הרחבת הייבוא (VIEs).
ב-1999 יצא לכינוס ארגון הסחר העולמי בסיאטל ובו התעמת עם מתנגדי הגלובליזציה ובראשם ראלף ניידר, לקראת הכינוס, בהאגוואטי ארגן קבוצה של משכילים, אקטיביסטים ומנהיגי עובדים מאסיה, אפריקה ואמריקה הלטינית שמחו על הכנסת מגבלות עבודה ותקינה בנושאי איכות הסביבה לתוך הסכמי הסחר הבינלאומיים. על פי תפיסתו, בעולם של שוק חופשי אין צורך במגבלות אלו, הסחר החופשי יביא בסופו של דבר לשגשוג גם במדינות העניות יותר ובמידה ויש עוול, למשל בנושא ניצול עובדים, הרי שמודעות הצרכנים אליו, המגיעה מתקשורת ההמונים המפותחת בימינו, תביא לביטולו. תופעה זו כינה בספרו Protectionism בשם "אפקט דרקולה" (כשם שאור השמש מחסל את הערפד כך החשיפה תחסל הניצול).
בהאגוואטי היה יועץ מיוחד לארגון האומות המאוחדות בנושא גלובליזציה ויועץ לשר האוצר ההודי, מאנמוהאן סינג. מכהן כדירקטור בלשכה הלאומית למחקר כלכלי (NBER) ודירקטור ב-Human Rights Watch אסיה, משמש כיועץ לארגונים לא ממשלתיים בארצות הברית ובהודו.
בהאגוואטי הוא עמית בחברה האקונומטרית, בחברה הפילוסופית האמריקאית ובאקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים. הוא אחד משמונה כלכלנים בכירים (בהם חמישה זוכי פרס נובל לכלכלה), שגיבשו את "הסכמת קופנהגן" (Copenhagen Consensus), פרויקט לקידום הרווחה העולמית.
ביל האנטר

| --- | --- |

 לידה:  27 בפברואר 1940 בלאראט, אוסטרליה 
 פטירה:  21 במאי 2011 (בגיל 71) Kew, אוסטרליה 
 מדינה:  אוסטרליה 
 מקום לימודים:  Ballarat Clarendon College 
 בן או בת זוג:  Pat Bishop 
 פרסים והוקרה:  מדליית יובל המאה האוסטרלית (1 בינואר 2001) 
 פרופיל ב-IMDb
 
ביל האנטר (באנגלית: Bill Hunter;‏ 27 בפברואר 1940 – 21 במאי 2011) היה שחקן תיאטרון, טלוויזיה וקולנוע אוסטרלי. שיחק ביותר משישים סרטים וזכה פעמיים בפרס האקדמיה האוסטרלית לסרטים.
ביוגרפיה

נולד בבלאראט שבמדינת ויקטוריה, אוסטרליה, בנם של ויליאם ופרנסי האנטר. היה לו אח בשם ג'ון, ואחות בשם מרי אן.
בזמן נערותו הצטיין בשחיה.
קריירה

האנטר התחיל את דרכו המקצועית בטלוויזיה האוסטרלית בשנת 1966, במספר פרקים של הסדרה "דוקטור הו". בהמשך מילא בסדרות טלוויזיה ובסרטי קולנוע תפקידי אופי רבים.
בשנת 1981 שיחק בסרטו של פיטר ויר "גליפולי" אודות מערכת גליפולי במלחמת העולם הראשונה. בשנת 1992 שיחק בקומדיה הרומנטית "רק לרקוד" של הבמאי באז לורמן, שזהו גם סרט הבכורה שלו. באותה שנה שיחק בדרמה העצמאית "ימים אחרונים שלנו".
בשנת 1994 שיחק בשני סרטים אוסטרלים מצליחים; הראשון הוא הקומדיה המוזיקלית "הרפתקאותיה של פריסילה, מלכת המדבר" של הבמאי סטיבן אליוט ועלילתו של הסרט מתמקדת בקורותיהם של שתי דראג קווינס וטרנסג'נדרית הנוסעים יחד בספר האוסטרלי בדרך מסידני לאליס ספרינגס באוטובוס לו הם קראו "פריסילה".   מאז יציאתו לאקרנים, הפך "פריסילה מלכת המדבר" לסרט קאלט ואייקון בקהילת הלהט"ב. הסרט השני הוא "חתונתה של מיוריאל"' דרמה קומית בכיכובה של טוני קולט ופי. ג'יי. הוגאן כתב וביים. האנטר גילם את ביל, אביה של מיוריאל (קולט) ופוליטיקאי מושחת.
בשנת 2003 תרם את קולו לסרט האנימציה זוכה פרס אוסקר "מוצאים את נמו".
בשנת 2008 שיחק שוב בסרטו של באז לורמן "אוסטרליה" בתפקיד של סקיפר. בשנת 2010 שיוחק במיני-סדרת הטלוויזיה האמריקאית "הפסיפיק"; זוכת פרס אמי על מלחמת העולם השנייה, מבית HBO, שהפיק סטיבן ספילברג.
בהמשך הופיע בסרטים רבים. בין השאר נתן את קולו לסרט האנימציה "מוצאים את נמו" ודיבב בסרט "אגדה עם כנפיים", שיצא בשנת 2010.
הופעתו האחרונה הייתה בשנת 2011 בסרט "רד דוג" של הבמאי קריב סטנדרס.
קריירה > מותו

האנטר עבד כמעט עד יומו האחרון. נפטר ב-21 במאי 2011 ממחלת הסרטן, בגיל 71.
ג'ון בנדה

ג'ון בנדה (נולד ב-20 באוגוסט 1993) הוא כדורגלן מלאווי המשחק בעמדת הקשר במועדון הכדורגל סונגו מליגת העל המוזמביקית ובנבחרת מלאווי.
אתלטיקה באולימפיאדת ברצלונה (1992)

אולימפיאדת ברצלונה (1992) נערכה בברצלונה, ספרד. תחרויות האתלטיקה נערכו בין 31 ביולי לבין 8 באוגוסט 1992. נערכו 43 תחרויות באתלטיקה במשחקים אלו (19 לנשים ו-24 לגברים), בהשתתפות 1,741 משתתפים (630 נשים ו-1,111 גברים) מ-156 מדינות.
אירועים בולטים

ארצות הברית (ארצות הברית) זכתה שוב במקום הראשון עם 12 מדליות זהב ו-30 מדליות בסך הכל. שלושה שיאי עולם לגברים ניקבעו בתחרות כולם על ידי אתלטי ארצות הברית. קווין יאנג (ארצות הברית ארצות הברית) בריצת 400 מטר משוכות (שיא עולם הנוכחי, 2014) ובשתי ריצות שליחים 4x100 מטר ו-4x400 מטר.
אירועים בולטים > האתלטיות הבולטות

גוון טורנס (ארצות הברית ארצות הברית) שזכתה ב-3 מדליות, שתי מדליות זהב ו-1 כסף. ג'קי ג'וינר קרסי (ארצות הברית ארצות הברית) שזכתה ב-2 מדליות, מדליית זהב בקרב שבע פעם שנייה ברציפות ובמדליית ארד ואוולין אשפורד (ארצות הברית ארצות הברית) שזכתה במדליה האולימפית הרביעית שלה בריצת שליחות 4x100 מטר, הישג שרק 4 אתלטיות קבעו.
אירועים בולטים > האתלטים הבולטים

מייקל מארש (ארצות הברית ארצות הברית), קווינסי ווטס (ארצות הברית ארצות הברית) וקרל לואיס (ארצות הברית ארצות הברית) שזכו כל אחד בשתי מדליות זהב. לואיס זכה בפעם השלישית ברציפות בקפיצה לרוחק.
מתוך 39 אלופי עולם במקצועות אישיים, רק 3 זכו במדליית זהב, כולן נשים: מארי-ז'וזה פרק (צרפת צרפת) בריצת 400 מטר, חסיבה בולמרכה (אלג'יריה אלג'יריה), בריצת 1500 מטר והייקה הנקל (גרמניה גרמניה) בקפיצה לגובה. ארבעה אתלטים שהיו מועמדים לזכייה, לא הצליחו לממש את הציפיות מהם ולזכות במדליה בתחרויות: סרגיי בובקה (הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת), האלוף האולימפי היוצא, אלוף העולם, ושיאן העולם לא הצליח לעבור את הגובה ההתחלתי שבו בחר בקפיצה במוט, נור א-דין מורסלי (אלג'יריה אלג'יריה) אלוף עולם ושיאן העולם סיים במקום שביעי בריצת 1500 מטר, מייקל ג'ונסון (ארצות הברית ארצות הברית) אלוף העולם בריצת 200 מטר סיים במקום 12 בגלל הרעלת מזון ודני אוורט (ארצות הברית ארצות הברית) בעל התוצאה השנייה בריצת 400 מטר ניפצע בשלב חצי הגמר.
טבלת המדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| 1 | ארצות הברית ארצות הברית | 12 | 8 | 10 | 30 |
| 2 | הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת | 7 | 11 | 3 | 21 |
| 3 | גרמניה גרמניה | 4 | 1 | 5 | 10 |
| 4 | קניה קניה | 2 | 4 | 2 | 8 |
| 5 | קובה קובה | 2 | 1 | 4 | 7 |
| 6 | ספרד ספרד | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 7 | בריטניה בריטניה | 2 | 0 | 4 | 6 |
| 8 | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 9 | הרפובליקה העממית של סין  סין | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 10 | קנדה קנדה | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 11 | מרוקו מרוקו | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 12 | אתיופיה אתיופיה | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 13 | אלג'יריה אלג'יריה | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 | צרפת צרפת | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 | יוון יוון | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 | ליטא ליטא | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 | הולנד הולנד | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 19 | ג'מייקה ג'מייקה | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 20 | יפן יפן | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 20 | נמיביה נמיביה | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 22 | בולגריה בולגריה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 22 | ניגריה ניגריה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 24 | פינלנד פינלנד | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 24 | מקסיקו מקסיקו | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 24 | רומניה רומניה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 24 | דרום אפריקה דרום אפריקה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 24 | שוודיה שוודיה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 29 | אוסטרליה אוסטרליה | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 30 | בהאמה בהאמה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 30 | קולומביה קולומביה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 30 | איטליה איטליה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 30 | ניו זילנד ניו זילנד | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 30 | פורטוגל פורטוגל | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 30 | קטר (מדינה) קטר | 0 | 0 | 1 | 1 |
הזוכים במדליות > נשים > מקצועות המסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | גייל דיברס   ארצות הברית ארצות הברית | 10.82 שניות | ג'ולייט קאת'ברט   ג'מייקה ג'מייקה | 10.83 שניות | אירינה פריבלובה   הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת | 10.84 שניות |
| ריצת 200 מטר | גוון טורנס   ארצות הברית ארצות הברית | 21.81 שניות | ג'ולייט קאת'ברט   ג'מייקה ג'מייקה | 22.02 שניות | מרלין אוטי   ג'מייקה ג'מייקה | 22.09 שניות |
| ריצת 400 מטר | מארי-ז'וזה פרק   צרפת צרפת | 48.83 שניות | אולגה בריזגינה   הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת | 49.05 שניות | קסימנה רסטרפו   קולומביה קולומביה | 49.64 שניות |
| ריצת 800 מטר | אלן ואן לנכן   הולנד הולנד | 1:55:54 דקות | ליליה נורוטדינובה   הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת | 1:55:99 דקות | אנה פידליה קירוט   קובה קובה | 1:56.80 דקות |
| ריצת 1500 מטר | חסיבה בולמרכה   אלג'יריה אלג'יריה | 3:55.30 דקות | לודמילה רוגצ'בה   הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת | 3:56.91 דקות | קו יונשיאה   הרפובליקה העממית של סין  סין | 3:57.08 דקות |
| ריצת 3000 מטר | ילנה רומנובה   הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת | 8:46.04 דקות | טטיאנה דורובסקיך   הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת | 8:46.85 דקות | אנג'לה צ'למרס   קנדה קנדה | 8:47.22 דקות |
| ריצת 10000 מטר | דררטו טולו   אתיופיה אתיופיה | 31:06.02 דקות | אלנה מאייר    דרום אפריקה | 31:11.75 דקות | לין ג'נינגס   ארצות הברית ארצות הברית | 31:19.89 דקות |
| ריצת מרתון | ולנטינה יגורובה   הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת | 2:32:41 שעות | יוקו ארימורי   יפן יפן | 2:32:49 שעות | לוריין מולר   ניו זילנד ניו זילנד | 2:33:59 שעות |

| 10 ק"מ הליכה | צ'ן יולינג   הרפובליקה העממית של סין  סין | 44:32 דקות | ילנה ניקולייבה   הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת | 44:33 דקות | לי צ'ונשיו   הרפובליקה העממית של סין  סין | 44:41 דקות |
| ריצת 100 מטר משוכות | וולה פטולידו   יוון יוון | 12.64 שניות | לבונה מרטין   ארצות הברית ארצות הברית | 12.69 שניות | יורדנקה דונקובה   בולגריה בולגריה | 12.70 שניות |
| ריצת 400 מטר משוכות | סאלי גנל   בריטניה בריטניה | 53.23 שניות | סנדרה פרמר-פטריק   ארצות הברית ארצות הברית | 53.69 שניות | ג'נין ויקרס   ארצות הברית ארצות הברית | 54.31 שניות |
| ריצת שליחות 4x100 מטר | ארצות הברית ארצות הברית   אוולין אשפורד   אסתר ג'ונס   קרלט גידרי   גוון טורנס   מישל פין* | 42.11 שניות | הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת   אולגה בוגוסלובסקאיה   גלינה מלצ'וגינה   מרינה טרנדנקובה   אירינה פריבלובה | 42.16 שניות | ניגריה ניגריה   ביאטריס אוטונדו   פיית' אידהן   כריסטי אופרה-תומפסון   מרי אוניאלי-אומגבמי | 42.81 שניות |
| ריצת שליחות 4x400 מטר | הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת   ילנה רוזינה   לודמילה ג'יגלובה   אולגה נזרובה   אולגה בריזגינה   ליליה נורוטדינובה*   מרינה שמונינה* | 3:20.20 דקות | ארצות הברית ארצות הברית   נטשה קייזר-בראון   גוון טורנס   ג'רל מיילס קלארק   רושל סטיבנס   דנין הווארד*   דנט יאנג* | 3:20.92 דקות | בריטניה בריטניה   פייליס סמית'   סנדרה דאגלס   ג'ניפר סטוט   סאלי גנל | 3:24.23 דקות |
הזוכים במדליות > נשים > מקצועות השדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לרוחק | הייקה דרקסלר   גרמניה גרמניה | 7.14 מטר | אינסה קראבץ   הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת | 7.12 מטר | ג'קי ג'וינר קרסי   ארצות הברית ארצות הברית | 7.07 מטר |
| קפיצה לגובה | הייקה הנקל   גרמניה גרמניה | 2.02 מטר | אלינה אסטפי   רומניה רומניה | 2.00 מטר | יואמנט קינטרו   קובה קובה | 1.97 מטר |
| הדיפת כדור ברזל | סבטלנה קריבליובה   הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת | 21.06 מטר | הואנג צ'יהונג   הרפובליקה העממית של סין  סין | 20.47 מטר | קתרין ניימקה   גרמניה גרמניה | 19.78 מטר |
| זריקת דיסקוס | מריצה מרטן   קובה קובה | 70.06 מטר | סבטלנה חריסטובה   בולגריה בולגריה | 67.78 מטר | דניאלה קוסטין   אוסטרליה אוסטרליה | 66.24 מטר |
| הטלת כידון | זילקה רנק   גרמניה גרמניה | 68.34 מטר | נטליה שיקולנקו   הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת | 68.26 מטר | קארן פורקל   גרמניה גרמניה | 66.86 מטר |
| קרב שבע | ג'קי ג'וינר קרסי   ארצות הברית ארצות הברית | 7044 נק' | אירנה בלובה   הוועד האולימפי הבינלאומי המשלחת המאוחדת | 6845 נק' | זאבינה בראון   גרמניה גרמניה | 6649 נק' |