stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צללים וערפל
תקציר העלילה

רוצח סדרתי (מייקל קירבי) מתהלך בלילות עם חבל, רוצח אזרחים בחניקה ומטיל את אימתו על עיירה. המשטרה לא מצליחה לתפסו ולכן אזרחים לוקחים את החוק לידיים ובאמצע הלילה מעירים את קליינמן (וודי אלן), עו"ד זוטר, כדי שייצטרף לחיפושים אחרי הרוצח. הוא מבקר בחדר הניתוח שלאחר המוות של הרופא החוקר (דונלד פלזנס), משוחח עמו והם שותים ויסקי. הרופא נרצח אחר כך בחניקה והשוטרים לוקחים את הכוסית לבדיקה. קליינמן מבחין באדם חשוד ומסגיר אותו. מתברר שזה הבוס שלו, מר פולסון (פיליפ בוסקו), שהוא בסך הכול מציצן שכועס עליו ומתכוון לפטרו.
בעיירה מתארח קרקס ובו זוג משתתפים - בולעת החרבות אירמי (מיה פארו) ובן זוגה הליצן פול (ג'ון מלקוביץ). פול מתוסכל בגלל מצבו ואינו רוצה להתחתן ולהקים משפחה. כאשר אירמי מוצאת אותו בחדרה של  לוליינית הטרפז מארי (מדונה) היא אורזת מזוודה, עוזבת את הקרקס ומשוטטת ברחובות החשוכים והמפחידים עד שהיא נתקלת בזונה ג'ני (לילי טומלין) שמרחמת עליה ומביאה אותה לבית הזונות המקומי שם היא נפגשת עם המאדאם (קתי בייטס) והזונה דורי (ג'ודי פוסטר).
למקום מגיעים לקוחות והסטודנט העשיר ג'ק (ג'ון קיוזאק) בוחר דווקא באירמי שמסרבת בתחילה כי אינה "במקצוע" אבל מסכימה לאחר שהוא מציע לה 700 דולר.
בפשיטה משטרתית היא נעצרת כי אין לה רישיון לזנות ומועברת לתחנת המשטרה שם היא פוגשת את קליינמן שבא למחות על מעצר אדם חף מפשע ובאותה הזדמנות מסלק את הכוסית המרשיעה. הוא ואירמי משוטטים ברחובות החשוכים. ארוסתו איב (קייט נליגן) מסרבת לקבלם. הם מגלים אישה רעבה עם תינוק ואירמי נותנת לה 300 דולר ואת יתרת הכסף היא תורמת לכנסייה. פול מוצא את אירמי והם נפרדים מקליימן, מוצאים את האשה מתה ולוקחים את התינוק לקרקס במטרה לאמץ אותו.
קליינמן ממשיך בשיטוטיו וגם ארוסתו הקודמת אלמה (ג'ולי קאוונר) מסרבת לקבלו. הוא נתקבל ביריבו לעבודה סימון קאר (וולאס שון) שמגלה לקליינמן מה הבוס חושב עליו ואומר שהזוג עם התינוק הלכו לקרקס.
קליינמן נעצר על ידי אנשים שחושדים בו כי הוא הרוצח. הוא מצליח לברוח, להגיע לקרקס, לפגוש שם את הקוסם ארמסטד (קנת מרס) וביחד לעצור את הרוצח הסדרתי שמצליח בסוף לברוח.
קליינמן, שכעת אין לו עבודה, מחליט להיות העוזר של הקוסם.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| וודי אלן | קליינמן |  |
| מיה פארו | אירמי | בולעת חרבות |
| ג'ון מלקוביץ | פול | ליצן |
| ג'ון קיוזאק | ג'ק | סטודנט |
| דונלד פלזנס | רופא פתולוג |  |
| מדונה | מארי | לוליינית טרפז |
| קייט נליגן | איב | ארוסתו של קליינמן |
| ג'ולי קאוונר | אלמה | ארוסתו לשעבר של קליינמן |
| קתי בייטס |  | זונה |
| לילי טומלין | ג'ני | זונה |
| ג'ודי פוסטר | דורי | זונה |
| וולאס שון | סימון קאר | עמית של קליינמן |
| פיליפ בוסקו | מר פולסון | הבוס של קליינמן |
| קנת מרס | ארמסטד | קוסם |
הערות שוליים

1 2  אושרה שוורץ, סרט/ נוצה באפילה - וודי אלן נכנע לפוסט מודרניזם. ב"צללים וערפל" הוא רוקח פירות נפלאים מברכט ווייל, מדיקנס הישן ומסרטי האימה האמריקניים למרקחת אלגנטית בשחור־לבן מסוגנן ויפהפה, חדשות, 24 במאי 1992
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX4122082  BnF: cb170202781 (data)  GND: 4300775-2  LCCN: n2011043556  VIAF: 216395482   WorldCat (עם VIAF): 216395482
מינה בן-צבי

| --- | --- |

מינה בן צבי רוגוז'יק
 לידה:   29 בפברואר 1909 מזריץ', פלך ווהלין, האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית (1883–1917)
 פטירה:  23 בדצמבר 2000 (בגיל 91)
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי שדה יהושע (כפר סמיר) 
 תאריך עלייה:  1921
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת ניו יורק 
 השתייכות:   ההגנה הצבא הבריטי הצבא הבריטי  צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1933–1948 (ההגנה) 1942–1946 (הצבא הבריטי)  1948 – 1949 (צה"ל)
 דרגה:    סגן-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקדת פלוגה בחיל העזר לנשים של הצבא הבריטי, קצינת ח"ן ראשית
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה, מלחמת העצמאות
 תפקידים אזרחיים
 מנהלת המחלקה לקליטת עלייה של מועצת פועלי חיפה, נציגת ישראל בוועדה לקידום מעמד האישה של האו"ם, ראש המחלקה לכלכלת בית במשרד החקלאות, מייסדת המרכז הבין-לאומי לעבודה קהילתית
 
מינה בן צבי (רוגוז'יק) (29 בפברואר 1909 – 23 בדצמבר 2000) הייתה ממקימי חיל הנשים של צה"ל (ח"ן) והמפקדת הראשונה שלו, בדרגת סגן-אלוף. היא כיהנה בתפקיד זה משנת 1948 ועד 1949, ולאחריו מילאה שורת תפקידים ממלכתיים וציבוריים.
ביוגרפיה

מינה רוגוז'יק נולדה בשנת 1909 בעיירה מזריץ' שבפלך ווהלין של האימפריה הרוסית (כיום במחוז רובנו באוקראינה). בשנת 1921 עלתה לארץ ישראל עם משפחתה. היא למדה בבית הספר הריאלי בחיפה, בבית הספר הטכני "מונטיפיורי" בתל אביב (1928–1929) ובאוניברסיטת ניו יורק (1930–1933).
בשנת 1933 שבה לארץ והצטרפה ל"הגנה". ב-1942, בזמן מלחמת העולם השנייה, הייתה בין 66 המתגייסות הראשונות לחיל העזר לנשים של הצבא הבריטי (ATS). בצבא הבריטי עברה קורס קצינות ופיקדה על פלוגה מעורבת של חיילות בריטיות וארץ-ישראליות במצרים.
בשנת 1946 פעלה בשליחות ההגנה בניו יורק. בשנת 1947 מונתה לניהול מחלקת קליטת העלייה של מועצת הפועלים בצפון הארץ. באותה שנה נישאה לאליהו בן צבי.
עם הקמת צה"ל ב-1948 ביקש דוד בן-גוריון מאבא חושי לשחררה מתפקידה, וביקש ממנה להתגייס להקמת חיל הנשים של צה"ל. כמקובל בצה"ל אז, עִברתה את שמה על ידי אימוץ את שם בעלה, והייתה למינה רוגוז'יק-בן צבי. היא מונתה למפקדת הראשונה של החיל וכיהנה בתפקיד במשך שנה, בה עוצבה דמותו של החיל ונקבעו הקריטריונים לשיבוץ נשים במערך צה"ל.
בהמשך הקריירה הייתה קונסול בפינלנד (1953–1955), נציגת ישראל בוועדה למעמד האישה של האו"ם (1956–1958) וראש המחלקה לכלכלת בית במשרד החקלאות.
בשנים 1959–1969 נמנתה על מועצת העיר חיפה. בשנת 1961 ייסדה המרכז הבין-לאומי לעבודה קהילתית "כרמל" מטעם משרד החוץ ועמדה בראשו עד שנת 1987.
בשנת 1978 קיבלה אזרחות כבוד של העיר חיפה.
מינה בן צבי נפטרה בשנת 2000, בגיל 91, ונטמנה בבית העלמין בכפר יהושע לצד בעלה.
על שמה כיכר בחיפה בקרבת המרכז שהקימה.
לקריאה נוספת

'Ben Zvi, Mina,' in: The World Who's Who of Women, vol. 3, 1975, p. 77.
הערות שוליים

↑  לקסיקון, באתר www.hahagana.org.il
↑  תארי כבוד ל-23 תושבי חיפה, דבר, 1 ביוני 1978.
פרויקט האי היווני

ערך זה עוסק בתוכנית לרציפות תפקודית של ממשלת ארצות הברית. אם התכוונתם לפרויקט נופש אשר עמד במרכזה של פרשיית שחיתות, ראו .
אחד מבנייני אתר גרינבריר
פרויקט האי היווני הייתה תוכנית לרציפות תפקודית של ממשלת ארצות הברית ששכנה במלון גרינברייר בוירג'יניה המערבית. השימוש במתקן הופסק בשנת 1992 לאחר שנחשפה התוכנית על ידי הוושינגטון פוסט.
מטרה

בסוף שנות ה-50 של המאה ה-20, פנתה ממשלת ארצות הברית לאתר הנופש גרינברייר וביקשה את עזרתו ביצירת משכן חלופי לשעת חירום עבור הקונגרס של ארצות הברית, בשל החשש שיצרה המהפכה הקובנית וזמן קצר לאחר משבר הטילים בקובה. המתקן הסודי הוקם במקביל לאגף וירג'יניה המערבי, תוספת על-קרקעית למלון, בשנים 1959–1962. במשך 30 שנה קיימו בעלי גרינברייר הסכם עם הממשלה הפדרלית, כי במקרה של משבר בינלאומי, אתר הנופש יועבר לשימוש ממשלתי כמרכז לשעת חירום של הרשות המחוקקת.
המתקן התת-קרקעי הכיל חדרי שינה, מטבח, בית חולים ומרכז שידור לשימוש חברי הקונגרס. במרכז השידור היו תפאורות מתחלפות כדי לאפשר לחברי קונגרס להופיע כאילו הם משדרים מוושינגטון הבירה. לטובת שידורים אלו הותקן מגדל רדיו בגובה 30 מטר במרחק של כ-7.2 ק"מ. החדר הגדול ביותר הוא "אולם התצוגה" (27 על 57 מטר), גובהו 6.1 מטר והוא נתמך על ידי 18 עמודי תמיכה. בסמוך אליו שני אולמות קטנים יותר, האחד מיועד לכ-470 איש ואמור לארח את בית הנבחרים המונה 435 אנשים, והשני קטן יותר עם שטח ישיבה המיועד לכ-13 משתתפים ומתאים לשמש כחדר סנאט זמני. אולם התצוגה עצמו יכול לשמש לישיבות משותפות של הקונגרס. במתקן הייתה אספקת מזון עבור שישה חודשים אשר הוחלפה ורועננה מעת לעת.
החדרים ששימשו את אורחי מלון גרינבייר לטובת פגישות עסקים היו מרחבי העבודה שנועדו לשמש את חברי הקונגרס במקרה הצורך. המרחבים הללו מוגנו ב-4 דלתות מוגנות הדף שחלקן היו בגודל שאיפשר תנועת כלי רכב פנימה והחוצה מן המרחב המוגן.
קירותיו המעובים של הבונקר היו עשויים בטון מזוין שתוכנן לעמוד בפני פיצוץ גרעיני קרוב.
המרכז תוחזק על ידי עובדי ממשלה שהתחזו לעובדים במלון, ופעלו תחת חברת דמה בשם Forsythe Associates, שבסיסה בארלינגטון, וירג'יניה. סיפור הכיסוי של עובדי החברה היה תחזוקת 1100 מכשירי הטלוויזיה של המלון. המנהל הראשון של החברה היה ג'ון לונדיס, מומחה קריפטוגרפי לשעבר בחיל האיתות בצבא. רבים מאותם עובדים מועסקים כיום במלון, ובמשך זמן מה עשו סיורים מודרכים. המתחם עדיין מתוחזק על ידי גרינברייר, והמתקן נותר ממש כמו שהיה בשנת 1992, עת נחשף הסוד בעיתונות הלאומית. בעוד שכמעט כל הריהוט הוסר לאחר השבתת הבונקר, יש במתקן ריהוט דומה לאופן שבו נראה הבונקר בזמן שהוא עדיין היה בפעולה. שניים מהדרגשים המקוריים במעונות נותרו.
הבונקר תוכנן להשתלב בחללים הציבוריים של המלון כדי לא למשוך תשומת לב. חלק ניכר מחלל הבונקר היה גלוי לקהל הרחב, אך לא התגלה במשך שנים, כולל אולם התצוגה באגף וירג'יניה המערבית, השונה מחללים ציבוריים אחרים במלון בגלל עמודי בטון גדולים שנמצאו לחיזוק. בסמוך לכניסה לאולם התערוכות נמצאת אחת מדלתות ההדף המקוריות, שכעת ניתן לראותה בגלוי לצד המסך המקורי שהסתיר פעם את נוכחותה.
AT&T סיפקה שירותי טלפוניה הן למלון גרינברייר והן לבונקר. כל השיחות שיצאו מהבונקר נותבו דרך מרכזיית המלון כדי להראות כאילו הגיעו מהמלון. המרכז לתקשורת בבונקר היום מכיל נציגי שלושה דורות של טכנולוגיות טלפון שנעשה בהם שימוש במרכז.
הבונקר הוחזק במצב הכן במשך 30 שנה. הוא מעולם לא שימש כאתר חירום, אפילו לא במהלך משבר הטילים בקובה. קיומו של הבונקר לא היה ידוע לציבור עד שהוושינגטון פוסט חשף אותו בסיפור משנת 1992; מיד לאחר הפרסום בתקשורת, הבונקר חדל לשמש למטרתו.
המתקן שופץ מאז ומשמש גם כמתקן לאחסון נתונים עבור המגזר הפרטי, וכן כאטרקציה תיירותית בה המבקרים יכולים לסייר במתקנים שסיווגם בוטל, המכונה כיום "הבונקר".
בנייה

כדי להסתיר את הפרויקט, עשו הקבלנים שימוש בחומר שמוצא מתוך המנהרה הנחפרת ומשמש ליצירת אתר אחר. החומר שהוצא מהקרקע שימש להרחבת מסלול גולף וכחומר מילוי בפרויקט הרחבת מסלול בשדה התעופה העירוני המקומי. דבר זה מנע את פרסום הפרויקט ברבים.
הערות שוליים

1 2  "Tour The Greenbrier Bunker". PBS (website). אורכב מ-המקור ב-2009-10-04. נבדק ב-2009-11-01.
1 2 3 4 5  Gup, Ted (31 במאי 1992). "The Ultimate Congressional Hideaway". The Washington Post. p. W11. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The Secret Bunker Congress Never Used". NPR (website). נבדק ב-2015-11-18.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פרויקט האי היווני".
אטיוד - העמותה לקידום ענף השחמט בגוש דן

סמליל אטיוד - העמותה לקידום ענף השחמט בגוש דן
אטיוד - העמותה לקידום ענף השחמט בגוש דן נוסדה בשנת 2004 כשותפות רשומה על ידי ליאור גל ודן דרורי, והפכה לעמותה ב 2012.
מאז 2016 העמותה מנוהלת על ידי אמן פיד"ה דן דרורי.
מקור שם העמותה במילה הצרפתית "אטיוד" (étude), שמשמעותו משולשת: לימוד, יצירה מוזיקלית קצרה ובעיה ארוכה בשחמט.
"אטיוד" מפעילה את כל חוגי השחמט ברמת גן ואת מועדון השחמט "מכבי-מב"ע-אטיוד רמת גן" (בעבר: "מפעלי בית עמנואל – אטיוד ר"ג"). המועדון הוא מהגדולים בישראל מבחינת מספר השחמטאים הרשומים באיגוד הישראלי לשחמט. 
 נכון ל-2024, מייצגות את המועדון 31 קבוצות בליגות השונות (18 בליגות הבוגרים, 11 בליגות הנוער ו 2 קבוצות נשים). קבוצת המועדון הבכירה משחקת בליגה הלאומית (הליגה הגבוהה בליגה הישראלית).
בשנים האחרונות זכו שחקני הנוער של מועדון השחמט ברמת גן באליפויות ישראל לנוער בכל הגילאים ובשנת 2024, ב 3 המקומות הראשונים בגיל 10 קבוצות, מקום 1 ו 3 בגיל 12 קבוצות ובאליפות גיל 14 קבוצות.
"אטיוד" מפעילה גם חוגי שחמט בתל אביב ובמרכז השחמט של מועדון פ"ת.
"אטיוד" מפעילה פרויקט שחמט בגני החובה וכל כיתות א' ברמת גן.
מגדלנה אנדשון

אִוָוה מָגְדַלִנָה אָנְדֶשוֹן (בשוודית: Eva Magdalena Andersson; נולדה ב-23 בינואר 1967) היא פוליטיקאית שוודית העומדת בראש מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית של שוודיה (S). הייתה האישה הראשונה בהיסטוריה של שוודיה שכיהנה כראש ממשלת שוודיה החל מ-30 בנובמבר 2021 ועד 18 באוקטובר 2022.
ביוגרפיה

מגדלנה אנדשון נולדה בשנת 1967, בת יחידה ליירן אנדשון, מרצה לסטטיסטיקה באוניברסיטת אופסלה, ולבירגיטה אנדשון, מורה. בצעירותה הייתה שחיינית מצטיינת.
למדה בתיכון באופסלה. בשנת 1983 הצטרפה לצעירי המפלגה הסוציאל-דמוקרטית (אנ'), וב-1987 נבחרה לנשיאת סניף אופסלה של התנועה. לאחר סיום לימודיה בתיכון עברה לסטוקהולם לשם לימודים בבית הספר לכלכלה של סטוקהולם (אנ'), ובשנת 1992 קיבלה תואר שני בכלכלה. בשנים 1992–1995 המשיכה שם בלימודים לתואר דוקטור, אך לא סיימה את התואר. בסתיו 1994 שהתה במכון למחקר מתקדם (אנ') בווינה, ובאביב 1995 למדה באוניברסיטת הרווארד.
עם סיום לימודיה עבדה בשנים 1996–1998 כיועצת פוליטית לראש ממשלת שוודיה, יירן פרסון. בשנים 1998–2004 הייתה מנהלת התכנון במשרד ראש הממשלה. בשנים 2004–2006 הייתה מזכירת המדינה (אנ') במשרד האוצר (אנ'). בשנים 2007–2009 הייתה יועצת פוליטית לראש האופוזיציה, מונה סהלין. היא פרשה מתפקיד זה כאשר מונתה למנהלת רשות המיסים של שוודיה (אנ'), תפקיד שבו שימשה עד 2012. היא התפטרה עם בחירתה כמועמדת של מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית לקראת הבחירות לריקסדאג (בית הנבחרים של שוודיה) של שנת 2014.
עם ניצחון מפלגתה בבחירות, אנדשון נבחרה לריקסדאג ומונתה לשרת האוצר (אנ') בממשלתו של סטפן לוון. היא מונתה שנית למשרה זו לאחר הבחירות של 2018.
בדצמבר 2020 נבחרה לראש הוועדה של קרן המטבע הבין-לאומית (IMFC), לקדנציה של שלוש שנים (היא אישה ראשונה בתפקיד זה)
הקמת הממשלה

בקיץ 2021 התרחש בשוודיה משבר פוליטי פנימי בתוך גוש השמאל, שבעקבותיו נפלה ממשלת לוון השנייה, שהוקמה בהרכב זהה שבועיים לאחר מכן. באוגוסט 2021, חודש לאחר הקמתה מחדש, הודיע ראש הממשלה סטפן לוון, בראיון ברשת הטלוויזיה הממלכתית, על כוונתו להתפטר בסתיו 2021 מראשות המפלגה והממשלה. ההתפטרות נכנסה לתוקפה בראשית נובמבר 2021. ב-4 בנובמבר 2021 נבחרה אנדשון לתפקיד מנהיגת המפלגה. ב-10 בנובמבר התפטר לוון מראשות הממשלה, וכעבור מספר ימי התייעצויות הרכבת ממשלה חדשה הוטלה על אנדשון. היא השיגה את תמיכתן של מפלגת המרכז (אנ') ומפלגת השמאל, וב-24 בנובמבר 2021 אישר הריקסדאג את מינויה לראש ממשלת שוודיה (אישה ראשונה בתפקיד זה), מינוי שאמור היה להיכנס לתוקפו החל מיום שישי, 26 בנובמבר. בכך הייתה לאישה הראשונה שנבחרה לראשות הממשלה של שוודיה על ידי הריקסדאג, ושוודיה חדלה להיות המדינה הנורדית היחידה שמעולם לא בחרה אישה לראשות הממשלה, אף שלבסוף הדבר לא התממש בפועל. שעות אחדות לאחר בחירתה היא כשלה באישור הצעת תקציב המדינה, ובמקום זאת אושרה הצעת התקציב של האופוזיציה, בעקבות הצבעת מפלגת הירוקים שגם פרשה מהקואליציה, אנדשון נאלצה להודיע על התפטרותה מראשות הממשלה, כפי שהחוק מחייב במקרה זה.
אנדשון התפטרה על בסיס ההסכמה לפיה על ראש ממשלה להתפטר אם מפלגה עוזבת את קואליציית השלטון. היא הודיעה ליו"ר הריקסדאג (אנ') אנדראס נורלן (אנ') שהיא מעוניינת לעמוד בראש ממשלת מיעוט סוציאל-דמוקרטית חד-מפלגתית (100 מתוך 349 חברי הריקסדאג), וישנה אפשרות כי תיבחר מחדש לראשות הממשלה על ידי הריקסדאג, שכן כל המפלגות שתמכו בה בהצבעה הראשונה — מפלגת המרכז, מפלגת הירוקים ומפלגת השמאל — הצביעו על נכונותן לתמוך בה שוב בהצבעה הקרובה לראשות הממשלה, אשר נקבע מועדה ל-29 בנובמבר. ההצבעה עברה עם 173 מתנגדים (המהווים פחות ממחצית חברי הפרלמנט) מול 101 תומכים. אנדשון נכנסה לתפקיד ב-30 בנובמבר באופן רשמי.
כהונה בראשות הממשלה

במרץ 2022, ממשלתה הודיעה כי תעלה בהקדם האפשרי את תקציב הביטחון ל-2% מהתוצר המקומי הגולמי, על רקע הפלישה הרוסית לאוקראינה. הסוציאל-דמוקרטים החלו בסקירה של מדיניותם ביחס להגדרתה המסורתית של שוודיה כמדינה נייטרלית.
באפריל 2022, ממשלתה התמודדה עם מהומות לאחר שפוליטיקאי מהימין הקיצוני יזם שריפה של ספרי קוראן.
במאי 2022, הודיעה על כוונתה של שוודיה להצטרף לנאט"ו כאשר ברקע היה חשש מרוסיה לאור הפלישה הרוסית לאוקראינה וכוונת פינלנד להצטרף לנאט"ו. הבקשה הוגשה לבסוף באופן רשמי, במשותף עם פינלנד, ב-18 במאי.
בתקופת כהונתה חלה התחממות ביחסים בין ישראל לשוודיה, לאחר תקופה ארוכה של יחסים קרים ומתוחים, בעיקר בשל התבטאויות רבות נגד ישראל מצד הממשלה השוודית וראש הממשלה הקודם, סטפן לוון, והביקורת הרבה בשוודיה על מדיניות ישראל בנוגע לסכסוך הישראלי-פלסטיני. בספטמבר 2021, שר החוץ הישראלי יאיר לפיד ושרת החוץ השוודית אן לינדה נפגשו, הודיעו על סיום המשבר ביחסים ועל חידוש הקשר בין משרדי החוץ, וכי ישובו לשתף פעולה בפורומים הבינלאומיים. כעבור חודש לינדה הגיעה לביקור בישראל.
תפקידים נוספים

במקביל לתפקידיה בפוליטיקה השוודית מילאה אנדשון שלל תפקידים בכלכלה העולמית:
חברה במועצת הנגידים של הבנק האסייני להשקעות בתשתיות.
חברה במועצת הנגידים של הבנק האירופאי לשיקום ולפיתוח.
חברה במועצת הנגידים של בנק ההשקעות האירופי (מאז 2014).
חברה במועצת הנגידים של הסוכנות הרב-לאומית להבטחת השקעות (אנ')
חברה במועצת הנגידים של בנק ההשקעות הנורדי (אנ').
חברה במועצת הנגידים של הבנק העולמי.
חברת הדירקטוריון של רשת מדיניות (אנ') (2005–2009).
חיים אישיים

אנדשון נשואה מאז 1997 לריקארד פריברי, פרופסור לכלכלה בבית הספר לכלכלה של סטוקהולם, ולהם שני ילדים. הם מתגוררים בנקה (אנ'), פרוור של סטוקהולם. היא ובעלה חובבים פעילות פנאי בחיק הטבע, ולעיתים קרובות הם יוצאים לטרקים, לשיט קיאקים ולטיפוס הרים.
ראו גם

הקבינט של אנדשון
הערות שוליים

↑  CV Magdalena Andersson Published 09 July 2021 Minister for Finance
↑  IMFC Selects Sweden’s Minister for Finance Magdalena Andersson as New Chair, הודעה לעיתונות של קרן המטבע הבינלאומית, 17 December 2020
↑  David Lawder, "IMF steering committee names Swedish finance minister as next chair", Reuters, 17 December 2020
↑  סוכנויות הידיעות, שבדיה: האישה הראשונה בתפקיד רה"מ התפטרה אחרי שעות, באתר ynet, 24 בנובמבר 2021
↑  יושב הראש: הצבעה חדשה לבחירת אנדשון נקבעה ליום שני, באתר תאגיד השידור השוודי, 26 בנובמבר 2021 (בשוודית)
↑   AP, בפעם הקודמת זה נמשך 7 שעות בלבד. לשוודיה יש ר"מ חדשה, באתר הארץ, 29 בנובמבר 2021
↑  אין הסכמות בין שרי החוץ. לברוב: "רוצים אוקראינה ידידותית". קולבה: "לא ניכנע", באתר ynet, 10 במרץ 2022
↑  Welle (www.dw.com), Deutsche, Finland, Sweden expect rapid domestic debate on NATO membership | DW | 13.04.2022 (באנגלית בריטית), נבדק ב-2022-04-17
↑  מהומות בשבדיה בגלל שריפת ספרי קוראן, באתר ynet, 17 באפריל 2022
↑  אסף אוני, ‏אחרי פינלנד: גם שבדיה הודיעה על כוונתה להצטרף לנאט"ו, באתר גלובס, 15 במאי 2022
↑  Sweden follows Finland in confirming it will apply to join Nato, the Guardian, ‏2022-05-16 (באנגלית)
↑  אחרי שבע שנים של נתק: תם המשבר הדיפלומטי בין ישראל לשבדיה, באתר ynet, 20 בספטמבר 2021
↑  Board of Governors: Magdalena Andersson European Investment Bank, 1 November 2021
↑  "Curriculum Vitae Minister for Finance Magdalena Andersson" (PDF). www.government.se. Government of Sweden.
↑  "Magdalena Andersson: Hidden privacy with her husband and children". california18.com. 18 בספטמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
| ראשי ממשלת שוודיה  |
| --- | --- | --- |
| האיחוד השוודי-נורווגי | לואיס ירד דה יר • ארביד פוסה • קרל יוהאן תיסליוס • רוברט תמפטנדר • גיליס בילט • גוסטב אוקרילם • אריק גוסטב בוסטרם • פרדריק פון אוטר • אריק גוסטב בוסטרם • יוהאן רמסטט • כריסטיאן לונדברג |  |
| ממלכת שוודיה | קרל סטף • ארביד לינדמן • קרל סטף • ילמאר המרשלד • קרל שוורס • נילס אידן • ילמאר ברנטין • ירד לואיס דה יר • אוסקר פון סידוב • ילמאר ברנטין • ארנשט טריגר • ילמאר ברנטין • ריקארד סנדלר •  קרל גוסטב אקמן • ארביד לינדמן •  קרל גוסטב אקמן • פליקס המרין • פר אלבין הנסון • אקסל פרסון-ברמסטורפ • פר אלבין הנסון • טאגה ארלנדר • אולוף פלמה • תורביורן פלדין • אולה אולסטן • תורביורן פלדין • אולוף פלמה • ינגוואר קרלסון • קארל בילדט • ינגוואר קרלסון • יירן פרסון • פרדריק ריינפלט • סטפן לוון • מגדלנה אנדשון • אולף קריסטרסון |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: סטפן לוון | יושבת ראש מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית של שוודיה (2021–) | הבאה: מכהנת |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 3077875  GND: 1246400782  ISNI: 0000 0004 4763 0536
נ.ב. אני אוהב אותך

| --- | --- |

 מבוסס על:  PS, I Love You 
 בימוי:  ריצ'רד לה-גראוונס 
 הופק בידי:  ונדי פיינרמן, ברודריק ג'ונסון, אנדרו קוסובה 
 תסריט:  ריצ'רד לה-גראוונס, סטיבן רוג'רס 
 שחקנים ראשיים:  הילרי סוונק ג'רארד באטלר
 מוזיקה:  ג'ון פאוול 
 צילום:  טרי סטייסי 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  אלקון אנטרטיימנט, Grosvenor Park Productions, 2S Films 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  21 בדצמבר 2007
 משך הקרנה:  125 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט דרמה, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 תקציב:  30 מיליון דולר
 הכנסות:  156,835,339 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   psiloveyou
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
נ.ב אני אוהב אותך (באנגלית: P.S. I Love You) הוא סרט דרמה רומנטית אמריקאי שבוים על ידי ריצ'רד לה גרבנס. התסריט לסרט, שכתבו ריצ'רד לה גרבנס וסטיבן רוג'רס מבוסס על רומן הבכורה של הסופרת האירית ססיליה אהרן "נ.ב אני אוהב אותך", שיצא לאור ב-2004. הסרט מוקדש לזכרה של ווינדלנד סמית' רייס, אחותה של המפיקה מולי סמית'.
תקציר העלילה

הולי קנדי (מגולמת על ידי הילרי סוונק) היא בחורה צעירה, יפה וחכמה הנשואה לאהבת חייה, גבר אירי בשם ג'רי (מגולם על ידי ג'רארד באטלר). כאשר חייו של גרי נקטעים בשל מחלה, חייה של הולי משתנים מהקצה לקצה והיא שוקעת בדיכאון. היחיד שיכול לעזור לה הוא בעלה שאינו נמצא כבר לצידה. לפני שהוא נפטר, ג'רי משאיר להולי עשרה מסרים שיעזרו לה לא רק להתמודד עם האבל, אלא גם כדי שתגלה את עצמה מחדש, ותתקדם בחיים. המסר הראשון הוא עוגת יום הולדת וקלטת שבה ג'רי מורה לה לצאת מהבית ולהתחיל ליהנות מהחיים. במשך הזמן המכתבים מגיעים להולי בדרך לא ידועה ובצורות שונות ומפתיעות. כל אחד מהמכתבים שולח את הולי להרפתקה אחרת וכל אחד מהם נחתם באותה הדרך - "נ.ב אני אוהב אותך". אמה של הולי וחבריה הטובים מתחילים לחשוש שהמכתבים משאירים אותה כבולה לעבר, אך למעשה כל אחד מהמכתבים דוחף אותה לעבר העתיד החדש. מכתביו של ג'רי מעודדים את הולי, ומדריכים אותה במסע בו היא מגלה דברים חדשים על עצמה, על נישואים, חברות, ועל איך אהבה אמיתית הופכת את הסופיות של המוות להתחלה מחודשת של החיים.
השחקנים הראשיים

הילרי סוונק - הולי קנדי
ג'רארד באטלר - ג'רי קנדי
ליסה קודרו - דניס הנסי
ג'ינה גרשון - שרון מקארתי
ג'יימס מרסטרס - ג'ון מקארתי
קתי בייטס - פטרישיה ריילי
הארי קוניק ג'וניור - דניאל קונלי
ג'פרי דין מורגן - ויליאם גלאגר
נלי מק'קיי - סיארה ריילי
אן קנט - רוז קנדי
בריאן מק'גראת - מרטין קנדי
הערות שוליים

↑  דניאל פאיקוב, עכבר העיר, נ.ב: המשחק שלך מת, באתר הארץ, 9 במרץ 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: fb1800d8-d134-4420-ae21-ac48c6c276fd
כדורמים במשחקים האולימפיים

לצעלחיעצהנשים הצתרפו לענף ספורט זה ב-1945
משחק כדורמים באולימפיאדת פריז (1900); זהות הקבוצות אינה ידועה
נבחרת בלגיה, זוכת מדליית הכסף באולימפיאדת לונדון (1908)
נבחרת בריטניה, האלופה האולימפית באולימפיאדת סטוקהולם (1912)
נבחרת הונגריה, האלופה האולימפית באולימפיאדת לוס אנג'לס (1932)
משחק בין נבחרות הונגריה והולנד באולימפיאדת מוסקבה (1980)
שחקני נבחרת ברית המועצות חוגגים את ניצחונם על יוגוסלביה, שהבטיח את זכייתם במדליית הזהב באולימפיאדת מוסקבה
תחרויות כדורמים נערכו לראשונה במשחקים האולימפיים באולימפיאדת פריז (1900), ומאז אולימפיאדת לונדון (1908) הן נערכות ברציפות. טורניר כדורמים לנשים נערך מאז אולימפיאדת סידני (2000).
זכיות > נשים

בשבעת הטורנירים האולימפיים שנערכו עד כה, זכו חמש נבחרות שונות. נבחרת ארצות הברית זכתה במדליה בכל אחד מהטורנירים, למעט הטורניר האחרון שנערך בפריז ובו לראשונה לא זכתה במדליה אולימפית (סיימה רביעית).
| אולימפיאדה | מדליית זהב | מדליית כסף | תוצאת הגמר | מדליית ארד | מקום רביעי | תוצאת המשחק על המקום השלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אולימפיאדת סידני (2000) | אוסטרליה אוסטרליה | ארצות הברית ארצות הברית | 4 – 3 | רוסיה רוסיה | הולנד הולנד | 4 – 3 |
| אולימפיאדת אתונה (2004) | איטליה איטליה | יוון יוון | 10 – 9   לאחר הארכה | ארצות הברית ארצות הברית | אוסטרליה אוסטרליה | 6 – 5 |
| אולימפיאדת בייג'ינג (2008) | הולנד הולנד | ארצות הברית ארצות הברית | 9 – 8 | אוסטרליה אוסטרליה | הונגריה הונגריה | 9 – 9 לאחר הארכה   3 – 2 בזריקות הכרעה |
| אולימפיאדת לונדון (2012) | ארצות הברית ארצות הברית | ספרד ספרד | 8 – 5 | אוסטרליה אוסטרליה | הונגריה הונגריה | 13 – 11   לאחר הארכה |
| אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) | ארצות הברית ארצות הברית | איטליה איטליה | 12 – 5 | רוסיה רוסיה | הונגריה הונגריה | 12 – 12   7 – 6 בזריקות הכרעה |
| אולימפיאדת טוקיו (2020) | ארצות הברית ארצות הברית | ספרד ספרד | 14 – 5 | הונגריה הונגריה | רוסיה רוסיה | 11 – 9 |
| אולימפיאדת פריז (2024) | ספרד ספרד | אוסטרליה אוסטרליה | 11 – 9 | הולנד הולנד | ארצות הברית ארצות הברית | 11 – 10 |
טבלת המדליות

נבחרות המייצגות 20 מדינות זכו במדליות בכדורמים בטורנירים האולימפיים.
|  | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | הונגריה הונגריה | 9 | 3 | 3 | 15 |
| 2. | איטליה איטליה | 4 | 3 | 3 | 10 |
| 3. | בריטניה בריטניה | 4 | 0 | 0 | 4 |
| 4. | ארצות הברית ארצות הברית | 3 | 5 | 5 | 13 |
| 5. | יוגוסלביה יוגוסלביה | 3 | 4 | 1 | 8 |
| 6. | סרביה סרביה | 3 | 0 | 2 | 5 |
| 7. | ספרד ספרד | 2 | 3 | 0 | 5 |
| 8. | ברית המועצות ברית המועצות | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 9. | קרואטיה קרואטיה | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 10. | גרמניה גרמניה | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 11. | אוסטרליה אוסטרליה | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 12. | צרפת צרפת | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 12. | הולנד הולנד | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 14. | בלגיה בלגיה | 0 | 4 | 2 | 6 |
| 15. | יוון יוון | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 16. | רוסיה רוסיה | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 17. | שוודיה שוודיה | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 18. | סרביה ומונטנגרו סרביה ומונטנגרו | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 19. | גרמניה המערבית גרמניה המערבית | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 19. |  המשלחת המאוחדת | 0 | 0 | 1 | 1 |
עודכן לאחר אולימפיאדת פריז 2024
לקריאה נוספת

מוטי בסוק, המשחקים האולימפיים אתונה - טוקיו (1896–2020), ספרי ניב, 2020; ספורט המים, כדור-מים, עמ' 407–416.
שחקנית נבחרת הולנד, גיליאן ון דן ברג, עם מדליית הזהב בה זכתה באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
סטאר (כלי נגינה)

סטאר
חוסיין עליזאדה והשוראנקיז (סטאר מודרני) שלו
סֶטָאר (בפרסית: سه‌تار) הוא כלי נגינה פרסי מסורתי. השם נגזר מ"seh" שפירושו "שלושה" ו"tār" שפירושו "מיתר". הסטאר שייך למשפחת הלאוטה, ומנגנים בו באצבע המורה של יד ימין. לפני מאתיים חמישים שנה נוסף מיתר רביעי לסטאר. יש לו 27-25 שָׂריגים (frets) זחיחים, עשויים בדרך כלל ממעיים של בעל חיים או ממשי. מקור הכלי בממלכת פרס בתקופה הקודמת לכיבוש הערבי והתפשטות האסלאם.