stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמונת המתנקש (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 מבוסס על:  סדרת משחקי Assassin's Creed של יוביסופט
 בימוי:  ג'סטין קורזל 
 הופק בידי:  ז'אן-ג'וליאן ברונט ג'רארד גיימו פרנק מרשל פטריק קראולי מייקל פסבנדר קונור מק'קוגן ארנון מילצ'ן
 תסריט:  מייקל לסלי אדם קופר ביל קולייג'
 עריכה:  כריסטופר טלפסן 
 שחקנים ראשיים:  מייקל פסבנדר מריון קוטיאר ג'רמי איירונס ברנדן גליסון שארלוט רמפלינג מייקל קנת' ויליאמס
 מוזיקה:  ג'ד קורזל 
 צילום:  אדם ארקאפו 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית צרפתצרפת
 חברת הפקה:  New Regency Productions סרטי יוביסופט DMC Film The Kennedy\Marshal Company
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  21 בדצמבר 2016
 משך הקרנה:  115 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית, ספרדית
 סוגה:  פעולה-הרפתקאות, מדע בדיוני, דיסטופיה
 מקום התרחשות:  ספרד 
 תקציב:  125 מיליון דולרים
 הכנסות:  240.7 מיליון דולרים
 הכנסות באתר מוג'ו:   assassinscreed
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
אמונת המתנקש (באנגלית: Assassin's Creed) הוא סרט מדע בדיוני-דיסטופי שמבוסס על סדרת משחקי Assassin's Creed. את הסרט ביים ג'סטין קורזל, ומככבים בו מייקל פסבנדר (שגם הפיק), מריון קוטיאר, ג'רמי איירונס, ברנדן גליסון, שארלוט רמפלינג ומייקל קנת' ויליאמס. הסרט מתרחש באותו עולם בדיוני כמו בסדרת המשחקים, אך מציג סיפור מקורי שמרחיב על המיתולוגיה של סדרת המשחקים. העלילה עוקבת אחרי דמותו של קאלום לינץ', שנחטף בידי תאגיד אבסטרגו בגלל מורשתו. אבי אבותיו של לינץ', אגילאר דה נארחה, היה חבר באחוות המתנקשים - ארגון בדיוני שמבוסס על מסדר החשישיון מהחיים האמיתיים. נארחה היה פעיל בתקופת האינקוויזיציה הספרדית בסוף המאה ה-15, והוא נשבע להגן על תפוח עדן, ממצא רב עוצמה שנאמר עליו שהכיל את המפתח לכוח הרצון של האנושות. לינץ' חייב לאמץ את מורשתו כמתנקש ולעצור את אבסטרגו, מסדר הטמפלרים של הזמנים המודרניים, מלמצוא את התפוח ולשעבד את האנושות.
שלב הצילומים החל בסוף אוגוסט 2015 והסתיים בינואר 2016. הסרט יצא לאקרנים ב-21 בדצמבר 2016 בארצות הברית ובצרפת תחת הפצתם של פוקס המאה ה-20. הסרט זכה לביקורות שליליות מצד המבקרים, כאשר הביקורת נמתחה על העלילה ועל הכתיבה, בעוד אחרים ציינו שמדובר בשיפור מעיבודים קולנועיים קודמים של משחקי וידאו. הסרט נחל כישלון בקופות והרוויח כ-240.7 מיליון דולרים בלבד יחסית לתקציב של 125 מיליון דולרים. במקור תוכנן סרט המשך, אולם עקב הביקורות השליליות על הסרט והאכזבה בקופות, הוא בוטל לאחר רכישתה של פוקס המאה ה-20 בידי חברת וולט דיסני.
צוות שחקנים

מייקל פסבנדר - קאלום "קאל" לינץ' ואגילאר דה נארחה
מריון קוטיאר - ד"ר סופיה ריקין
ג'רמי איירונס - אלן ריקין
ברנדן גליסון - ג'וזף לינץ'
בריאן גליסון - ג'וזף הצעיר
שארלוט רמפלינג - אלן קיי
מייקל קנת' ויליאמס - מוסא
אסי דייוויס - מרי לינץ'
אריאן לאבד - מריה
קרלוס ברדם - בנדיקטו
חאליד עבדאללה - סולטאן מוחמד ה-12 מגרנדה
חאבייר גוטיירז - תומאס דה טורקמדה
הוביק קוצ'קריאן - אוג'דה
מתיאס ורלה - אמיר
קאלום טרנר - ניית'ן
מישל ה. לין - לין
הפקה > פיתוח

באוקטובר 2011, סרטי סוני היו במגעים אחרונים עם חטיבת הסרטים של יוביסופט ליצור גרסה קולנועית של משחקי Assassin's Creed, שישוחרר כסרט תלת-ממד. ביולי 2012 הוכרז שמייקל פסבנדר יככב בסרט וגם יפיק אותו דרך חותם סרטי DMC שלו בשיתוף עם קונור מק'קוגן. ז'אן-ג'וליאן ברונט, מנהל סרטי יוביסופט, ציין שפסבנדר היה הבחירה הראשונה של הסטודיו לככב בסרט. אולם, המגעים בין סרטי סוני לבין סרטי יוביסופט הוקפאו מאחר שבכירי יוביסופט רצו להפיק את הסרט בצורה עצמאית ובכך לשמור על שליטה יצירתית. סרטי סוני עדיין הפיצו את הסרט, אך לא כל סרטי יוביסופט השלימו את המגעים עם הבמאי והכותבים. באוקטובר 2012, יוביסופט הכריזה שהסרט יופק בשיתוף עם חברת New Regency ויופץ בידי פוקס המאה ה-20. חברת New Regency מימנה חלק מתהליך הפקת הסרט כדי לא לסכן את חלקה הפיננסי של יוביסופט בתהליך ולאפשר לה להיות מעורבת יותר בתהליך היצירתי. חברות RatPac Entertainment ו-Alpha Pictures היו שותפות נוספות בתהליך המימון. ברונט חשף שחברת יוביסופט קיוותה להוציא את הסרט במקביל למשחק חדש בסדרת המשחקים.
בינואר 2013, התסריטאי מייקל לסלי נשכר לצורך כתיבת התסריט. ביוני של אותה שנה, המפיק פרנק מרשל החל במגעים להפיק את הסרט יחד עם פסבנדר ומק'קוגן עבור סרטי DMC ואיליי ריצ'בורג מיוביסופט. ביולי של אותה שנה בוצעו שכתובים נוספים לתסריט בידי סקוט פרנק. באפריל 2014, אדם קופר וביל קולייג' נשכרו לשכתובים נוספים של התסריט, וכן החלו המגעים להוספת ג'סטין קורזל כבמאי הסרט.
הפקה > פרה-פרודקשן

הסרט תוכנן להיות הראשון מבין סדרת סרטים. בפברואר 2015 אושר בידי מנהל יוביסופט איב גיימו שחברת New Regency החלה בשלבי הפקת הסרט, ומריון קוטיאר הצטרפה לצוות השחקנים. באפריל 2015, פסבנדר חשף ששלב הצילומים יחל בספטמבר של אותה שנה. במאי 2015 התנהלו מגעים ללהק את אליסיה ויקנדר לתפקיד הנשי לצידו של פסבנדר, אולם כחודש לאחר מכן היא בחרה להצטרף לצוות השחקנים של הסרט "ג'ייסון בורן" ואריאן לאבד נבחרה להחליפה. מפיקי הסרט כללו את ברונט, פטריק קראולי, פסבנדר, מרשל, מק'קוגן וארנון מילצ'ן. ביולי 2015 הצטרף מייקל קנת' ויליאמס לצוות השחקנים. פסבנדר נחשב לככב בתחילה כדמותו של פרוטגוניסט המשחקים דזמונד מיילס, אולם חברת יוביסופט הבהירה שהוא יגלם תפקיד מקורי. בסוף אוגוסט של אותה שנה התברר תפקידו כתפקיד כפול של קאלום לינץ' מהזמנים המודרניים ושל אגילאר דה נארחה מספרד של המאה ה-15.
הפקה > צילומים

צילומי הסרט החלו בלונדון ב-31 באוגוסט 2015 ונמשכו עד 16 בינואר 2016 וכללו אתרי צילום במלטה, לונדון, ספרד ובאולפני פיינווד שבבקינגהאמשייר, עם צילומים נוספים בקתדרלת אילי. אדם ארקפאו שימש כצלם, ואנדי ניקולסון כמעצב הפקה. באוקטובר 2015 הצטרפו ג'רמי איירונס וברנדן גליסון לצוות השחקנים.
הפקה > צילומים > סצנות שנחתכו בעריכה

לסרט צולמו מספר סצנות נוספות שהרחיבו את העלילה והוסיפו את דמותה של לארה, צעירה שנלקחה בידי ריקין לאחר שמשפחתה נהרגה. היא מוחזקת במתקן המחקר של אבסטרגו ומנסה ליצור קשר עם קאלום. נרמז בידי הבמאי שלפי תסריט מוקדם של הסרט מדובר בצאצאית של המתנקשת מריה. בנוסף, בסצנה מחוקה בקפיטריה, קאלום חווה השפעות של אפקט הדימום ורואה חזיונות של המתנקשים אגילאר דה נארחה, בטיסט, דנקן וולפול, יוסוף טזים ושאו יון.
הערות שוליים

↑  Assassin's Creed Movie LARA Deleted Scenes Octavia S. Alexandru, Youtube
↑  Assassin's Creed (film), Fandom
מירב שירום

| --- | --- |
מירב שירום, 2018
מירב שירום, 2018
 לידה:  6 באוקטובר 1981 (בת 43) פתח תקווה, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 בן זוג:  ירון ברובינסקי
 פרסים והוקרה:  פרס התיאטרון הישראלי 
 פרופיל ב-IMDb
 
שירום באוגוסט 2013
בדמותה של קנדי סטאר, בהצגה "קן הקוקייה" 2011 לצד צ'יף ברומדן (אביב זמר)
מירב שירום (נולדה ב-6 באוקטובר 1981) היא שחקנית, רקדנית וזמרת ישראלית. זוכת פרס התיאטרון הישראלי.
ביוגרפיה

שירום נולדה, גדלה והתחנכה בשכונת נווה עוז בפתח תקווה. כשהייתה בת שש התחילה ללמוד סטפס אצל יענק'לה קלוסקי, נשיא אגודת הסטפס הישראלית בסטודיו למחול של סיגי ניסן בפתח תקווה. היא רקדה במסגרת הסטודיו עד שהייתה בת שמונה עשרה ולמדה גם בלט קלאסי ומודרני, ג'אז, פלמנקו והיפ הופ. במסגרת הלהקה של סיגי ניסן, הייתה רקדנית קבועה בתוכניותיה של מיכל ינאי "הקרנבל של מיכל" ו"קצפת" בערוץ הילדיםו וגם בפסטיגל ב-1995, 1998 ו-2000.
בגיל שמונה השתתפה מירב שירום בקלטת הילדים "כמו גדולים" של אריק איינשטיין, בקטע של ריקוד סטפס. בגיל 12 הופיעה בפסטיבל ג'אזאומניה לצדו של הרקדן הלונדוני חוזה מרטין.
בצה"ל שירתה בבסיס מחו"ה אלון כמש"קית הוראה ומפקדת בטירונות של חיילי מקא"ם. עם שחרורה מהצבא, טסה לניו יורק, שם רקדה ב"ברודוויי דאנס סנטר".
ביוגרפיה > קריירה

בשנים 2001–2006 הייתה רקדנית בלהקת "שקטק", להקת קצב בתנועה, בהנהלת צחי פטיש ודני רחום. כחלק מ"שקטק" השתתפה בסיבובי הופעות בגרמניה, איטליה, ארצות הברית ובדרום אמריקה. דרך להקת "שקטק" הגיעה למחזמר "שלמה המלך ושלמי הסנדלר" בתיאטרון הבימה, שביים אילן רונן. היא החלה את חלק בהצגה כרקדנית וזמרת ובהמשך, אילן רונן בחר בה להחליף את שני כהן בתפקיד ברוריה.
למדה בסטודיו של יורם לווינשטיין בשנים 2006–2009 וזכתה במלגות חנוך לוין ושוש אביגל. במהלך לימודיה שיחקה בתפקיד "גאסי" בהצגה "מתגלגלים" של סטיבן סונדהיים, בבימויו של רפי ניב, המנהל האמנותי של תיאטרון באר שבע. במהלך השנה השנייה ללימודיה (2007) הצטלמה שירום לסרט "אוסטרליה שלי", מאת ובבימויו של עמי דרוזד. הסרט זכה בפרס ון ליר לסרט חביב הקהל בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2011. בשנתה השלישית ללימודים שיחקה בהצגה "פיטר פן" בתיאטרון אורנה פורת, בה שיחקה בשני תפקידים: טייגר לילי האינדיאנית וגברת דארלינג, אמא של וונדי.
תפקידה הראשון של מירב שירום בתיאטרון באר-שבע היה ב-2010 כקנדי סטאר בהצגה "קן הקוקייה". במקביל שיחקה כאביבית הקבלנית, בהצגה "הקסם של אורנה" בתיאטרון אורנה פורת, בבימויו של רפי ניב. ההצגה זכתה בתשעה פרסים בטקס פרסי התיאטרון לילדים ונוער 2011, כששירום זכתה בפרס שחקנית המשנה הטובה ביותר. אחר-כך שיחקה בתיאטרון באר-שבע בהצגה "המון רעש על לא כלום" ובמחזמר "קומפני" (2011).
בשנת 2012 שיחקה שירום בקומדיה "שחק אותה סם" של וודי אלן, לצידם של גורי אלפי, גיא לואל ואפרת בוימולד (בחילופין עם יעל גרובגלס). ההצגה זכתה בפרס התיאטרון הישראלי לקומדיה הטובה ביותר לשנת 2010. שירום הייתה מועמדת על תפקידיה בהצגה לפרס התיאטרון הישראלי בקטגוריית השחקנית המבטיחה.
בשנים 2013–2018 שיחקה בתפקיד הראשי בתיאטרון במחזה "רק אתמול נולדה", מאת נארסון קאנין. לצידה משחקים, בין השאר, ירון ברובינסקי, מולי שולמן ודוד קיגלר. היא זוכת פרס התיאטרון הישראלי לשחקנית הראשית לשנת 2013 על תפקידה.
בשנים 2014–2015 הופיעה בעונה השנייה והשלישית של סדרת הטלוויזיה "אחת אפס אפס" בערוץ 10, בתפקיד מפקח משנה ליטל בן-ציון.
ב-2015 שיחקה בתיאטרון הקאמרי במחזה "אופרה בגרוש" מאת ברטולט ברכט.
ב-2017 השתתפה בסרט של דינה פרלשטיין.
בשנת 2017 התארחה בסדרת הילדים "בית הכלבים" בניקלודיאון. החל מ-31 בדצמבר 2017 משתתפת בסדרת המתח "פאודה", בה היא מגלמת את דנה, חוקרת שב"כ.
בשנים 2019–2020, גילמה בתיאטרון בית ליסין את סגנה, במחזה "שיעור ריקוד" מאת מארק סנט ג'רמן. שירום מגלמת רקדנית שעברה תאונת דרכים שעוזרת לשכן שלה (תום חגי) שעל הספקטרום האוטיסטי להתגבר על הפחדים שלו.
בשנים 2020–2021 שיחקה את אדל סימון בסדרה "ספיידרז".
בשנים 2020–2021 שיחקה בסדרה "בלקספייס" ברשת 13.
בשנת 2021 גילמה את קרן, אימו של דותן, בסדרה "שקשוקה" המשודרת בכאן חינוכית.
בשנת 2023 השתתפה בעונה החמישית והאחרונה של סדרת הנוער "זיגי".
בשנת 2025 השתתפה בסדרה "שלומי 6" של HOT
שירום היא בת זוגו של מגיש הטלוויזיה ירון ברובינסקי, ולהם בן.
פילמוגרפיה > בתיאטרון

| הצגת בכורה | הצגה | תפקיד | תיאטרון | מחזאי | במאי | מתרגם |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 במאי 2022 | משוגע עליה | דניאל | תיאטרון הבימה | חנן סביון וגיא עמיר | אלון אופיר |  |
|  | שיעור ריקוד |  | תיאטרון בית ליסין |  | מירי לזר |  |
| 11 ביולי 2015 | אופרה בגרוש | פולי פיצ'ם | התיאטרון הקאמרי | ברטולט ברכט | גלעד קמחי | דורי פרנס |
| 23 באפריל 2014 | איזה יופי | ליאה | תיאטרון באר שבע | ג'ונתן הארווי | ניר ארז | עידו ריקלין |
| 4 בנובמבר 2013 | רק אתמול נולדה | בילי דון | תיאטרון באר שבע | נארסון קאנין | רפי ניב | עידו ריקלין |
| 10 בנובמבר 2012 | פרח השכונות | סברינה | תיאטרון באר שבע | קובי אוז | ניר ארז |  |
| 10 בנובמבר 2010 | שחק אותה סם | 8 דמויות | תיאטרון באר שבע | וודי אלן | אילן אלדד | אלי ביז'אווי |
| מרץ 2010 | הקסם של אורנה | אביבית | תיאטרון אורנה פורת | חגית רכבי ניקוליבסקי | רפי ניב |  |
| 28 במאי 2011 | קומפני | קתי | תיאטרון באר שבע | סטיבן סונדהיים | רפי ניב | דניאל אפרת |
| 8 בינואר 2011 | המון רעש על לא כלום | מרגרט | תיאטרון באר שבע | ויליאם שייקספיר | עידו ריקלין | דורי פרנס |
| 1 ביוני 2010 | קן הקוקייה | קנדי סטאר | תיאטרון באר שבע | דייל וסרמן על פי ספרו של קן קיזי | כפיר אזולאי | אילן רונן |
| 2009 | פיטר פן | טייגר לילי וגברת דארלינג | תיאטרון אורנה פורת | ג'יימס מתיו ברי | צביה הוברמן |  |
|  | שלמה המלך ושלמי הסנדלר | ברוריה | תיאטרון הבימה | סמי גרונמן | אילן רונן | נתן אלתרמן |
פילמוגרפיה > בטלוויזיה

| שנה | תוכנית | תפקיד | ערוץ | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2025 | שלומי 6 | אינס ניסן | HOT3 | חן מכלוף |
| 2024 | האמת | יונה | כאן 11 | דפנה לוין |
| 2023 | 4:20 | רוני | HOT | יהונתן בר אילן |
| 2023 | זיגי | מזל (מלי) כחלון | HOT | יריב הורוביץ |
| 2021 | שקשוקה | קרן דהרי | כאן חינוכית | אביעד קידר |
| 2021 | פאודה | דנה מרציאנו | Yes | רותם שמיר |
| 2021 | בלקספייס | מירי דוידי | רשת 13 | אופיר לובל |
| 2020 | ספיידרז | אדל סימון   ליסה שושני | טין ניק | רני סער   רינה הורן   דורי טפר |
|  | האתגר הגדול | רובו-רובוט | הופ! |  |
| 2019 | שב"ס | כרמל הכהן הכהן | כאן 11 | אורן שקדי   קובי חביה |
| 2019 | נחמה | אורית | הוט 3 | תומר שני |
| 2017 | בית הכלבים |  | טין ניק | יוגב יפת |
| 2014 | אחת אפס אפס | ליטל בן דוד | ערוץ 10 | אמיר מן |
| 2013 | אוסטרליה שלי |  |  |  |
סאסא

| --- | --- |
כיתוב תמונהמראה הקיבוץ מהר אדיר. היישוב הגדול ברקע הוא גוש חלב. הרכס הגדול הירוק באופק הימני הוא הר כנען
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: הגליל העליון
גובה ממוצע: ‎830 מטר
תאריך ייסוד: 1949
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
מוצא המייסדים: אמריקה הצפונית
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 431 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 405 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אצבע הגליל מוגדלת) סאסא(למפת אצבע הגליל רגילה) סאסא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סאסא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סאסא33°01′38″N 35°23′41″E﻿ / ﻿33.0271045493726°N 35.3946470591999°E﻿ / 33.0271045493726; 35.3946470591999  heמפת היישובים של מועצה אזורית הגליל העליון באדום - סאסא בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 3 מתוך 10
http://www.sasa.org.il
המערה בסאסא, בה נקברו לפי המסורת רבי סיסי, רבי לוי בר סיסי ורבי יוסי בר סיסי
סָאסָא הוא קיבוץ המשתייך לקיבוץ הארצי ולמועצה אזורית הגליל העליון, בה הוא מהווה כיישוב המערבי ביותר. הוא שוכן בהרי מרום הגליל, בגובה 856 מטרים מעל פני הים, כ-10 קילומטרים ממזרח למעלות תרשיחא וכ-15 קילומטרים ממערב לצפת.
היסטוריה

היישוב הוקם ב-13 בינואר 1949. מייסדיו הם חברי "גרעין עלייה ה'" של תנועת השומר הצעיר שעלו מצפון אמריקה. היישוב הוקם על חורבותיו של הכפר הערבי סעסע שנכבש במלחמת העצמאות במבצע חירם.
מקור השם סאסא במשנה ופירושו "מלען", שערה מן השערות שבראש השיבולת. בתלמוד נזכר כפר סיסאי כעיירה יהודית בגליל העליון: ”והלא כפר סיסאי מובלעת בתחום ארץ ישראל וקרובה לציפורי יותר מעכו”.
בשטח הקיבוץ נמצאים ציוני הקברים של התנאים לוי בר סיסי ויוסי בר סיסי, שבסמוך אליהם אותרו עוד במאה ה-19 על ידי החוקר הצרפתי ויקטור גרן ועל ידי חוקרי הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל שרידי בית כנסת עתיק.
אוכלוסיית הקיבוץ מורכבת מגרעין המייסדים, גרעינים ישראלים, גרעין של השומר הצעיר מאירופה (צרפת, שווייץ, איטליה, אוסטריה, בלגיה) בני קיבוץ ובוגרי בית הספר "פינת אנה פרנק".
ענפי הקיבוץ

מטע ההר - תפוחים (זן מוביל פינק ליידי, גרני סמיט, זהוב וסטרקינג), קיווי, במטעים ליד הקיבוץ
מטע העמק - פרי הדר, אבוקדו, במטעים בעמק החולה
לול - גידול עופות לבשר, חוות לולים חדשה, שותפות, שהוקמה בקיבוץ גונן שבעמק החולה.
רפת - חלב, רפת משותפת עם קיבוץ תובל בתובל
אמב"ל - גידול בקר לבשר, בשטחים בסביבות הקיבוץ ובעמק החולה
שלחין - גידולים חקלאיים, בעמק החולה
פלסן סאסא - מפעל העוסק במיגון בליסטי לרכבים ומיגון אישי
מחלבות רמת הגולן- קיבוץ סאסא הוא אחד מבעלי החברה.
סאסאטק - מפעל לחומרי ניקוי, אתר באזור התעשייה ליד מושב דלתון. בנובמבר 2017 מכר הקיבוץ 100% מהבעלות על סאסאטק וסאסאקוסמטיקס לחברת שניב תמורת 24% ממניות שניב.
נופש בעננים - חדרי אירוח, בתוך הקיבוץ - הענף נסגר עקב מצוקת דירות לבנים חוזרים.
סאסא דע - שירותי מידענות וחיפוש מידע, ספרייה וירטואלית. מציאת מקורות ספרות לעבודות חקר בכל נושא ולכל רמה. החל מעבודות גמר ועד לעבודות חקר לתואר שני ושלישי, בתוך הקיבוץ.
סאסא סופטוור - ענף מחשוב שהפך לחברת הזנק תוכנות מחשב להגנה על מערכות ורשתות מחשוב לחברות. החברה רכשה חלק מחברת Safe-T.
בוזה - גלידריה ומפעל גלידת בוטיק, פרויקט משותף עם מסעדן מתרשיחא.
אתגר בהר - פארק החבלים הגדול בצפון בשטח הקיבוץ.
ענפי שירות לחבר:
מוסך, חשמליה, אינסטלציה, נגריה, אולם ספורט, בריכה, נוי, מכבסה וקומונה, מועדון לחבר, כלבו, ארכיון, בית בונדי - מרכז תעסוקה למבוגרים, מרפאה, מרפאת שיניים, סאסא פרויקטים - בניית שכונות מגורים חדשות ושיפוץ מבנים.
כיום

נכון לשנת 2019 מונה אוכלוסיית הקיבוץ כ-560 חברים.
קיבוץ סאסא הוא בין הקיבוצים האחרונים שאינם מופרטים כלל ונשאר שיתופי ושוויוני. נכון לשנת 2009 נמנה הקיבוץ עם עשרת הקיבוצים העשירים ביותר בישראל, בזכות הצלחתו של מפעל פלסן סאסא, שבשנת 2008 לבדה הסתכמו הכנסותיו בכ-700 מיליון דולר.
בסאסא קיימים שני בתי ספר: בית הספר היסודי אזורי "נוף הרים" ובית הספר התיכון אזורי "ברנקו וויס ע"ש אנה פרנק".
גלריית תמונות

פנים חדר האוכל, 2013
הכניסה לחדר האוכל בקיבוץ סאסא לאחר ההרחבה בשנת 2012. קיר האמנות, הצמוד לדלת הכניסה, בוצע בטכניקה מעורבת על ידי יוסי ספוז'ניק.
קיר אמנות שיצר חבר הקיבוץ יצחק קמינר (בעל עיטור העוז שנפצע ב-1968 ב"ארץ המרדפים") על חזית בניין חדר האוכל
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 253.
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ו', עמוד ב'.
↑  אריאל: כתב עת לידיעת ארץ ישראל - בתי-כנסת בגליל ובגולן, עמ' 128–129, ח' סאסא.
↑  נעמה סיקולר ואריק בשן, מקום 2: סאסא - הקיבוץ שמגן על חיילי ארצות הברית, באתר כלכליסט, 12 באוקטובר 2009
↑  מיכאל יעקובסון, סקירה אדריכלית על חדר האוכל בקיבוץ, באתר 'חלון אחורי', 25 באוגוסט 2014.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537990705171  LCCN: nr91008126  VIAF: 124763448   WorldCat (עם VIAF): 124763448
דוד פולונסקי

| --- | --- |

 לידה:  1973 (בן 52 בערך) קייב, ברית המועצות
 לאום:  ישראלי
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים 
 תחום יצירה:  ציור
 
דוד פולונסקי (נולד ב-1973) הוא מאייר ישראלי, יליד ברית המועצות.
ביוגרפיה

נולד בקייב, ברית המועצות (כיום אוקראינה), בשנת 1973. בשנת 1981 עלה לישראל וגדל בחיפה. בנעוריו למד רישום אצל מורה בגבעתיים, הציירת ופרופסור לאמנות באקדמיה לאמנות של סנט פטרבורג, רחל קוגן. בין השנים 2004–2008 למד עיצוב ואיור ב"בצלאל".
קריירה

איוריו של פולונסקי עשויים בטכניקות שונות. רבות מהן משלבות רישום ידני עם עיבוד מחשב. בין איוריו לספרי ילדים ידועים "על עלה ועל אלונה" (עם עובד, 2002), "לילה בלי ירח" (עם עובד, 2006), סדרת "התנ"ך בחרוזים", "פרח נתתי לנורית" (דביר, כנרת זמורה-ביתן, 2005) ו-“טִינְקֶרְטַנְק" (כתר, 2012).
בנוסף פולנסקי היה פעיל במסגרת קבוצת הקומיקס "אקטוס טרגיקוס".
כאנימטור ומעצב יצר אנימציה לתוכניות טלוויזיה כגון "החרצופים" (2000, טלעד), "קיפודים" (2010, ערוץ 10), החומר שממנו עשויה האהבה" (2006, ערוץ 8) ועוד.
פולונסקי יצר איורים וניהל אמנותית את סרטי האנימציה "ואלס עם באשיר" (2008), עליו זכה ב"פרס אופיר", ו"כנס העתידנים" (2012). בנוסף, שולבו איוריו בסרט "המתנחלים" של הבמאי שמעון דותן שיצא לאקרנים ב-2016.
בשנת 2017, 70 שנה אחרי שיצא לאור הספר יומנה של אנה פרנק, עיבד פולנסקי יחד עם ארי פולמן את היומן לרומן גרפי: "אנה פרנק: היומן הגרפי".
בתחילת 2020 הועלתה בתיאטרון הקאמרי הצגת הבכורה של המחזה של חנוך לוין, "מתאבל ללא קץ", בבימויו של ארי פולמן, עם תפאורה שיצר פולונסקי, בצבעי שחור, לבן ואפור.
בשנת 2021 יצא לאקרנים הסרט אגדת חורבן, המתאר את השתלשלות האירועים שהובילו לחורבן בית המקדש השני ואת הקיטוב בחברה היהודית של אותם הימים. הסרט כולל 1,500 איורים שאוירו במגוון סגנונות אומנותיים, אותם יצר פולונסקי יחד עם מיכאל פאוסט. על עבודה זו זכו השניים בפרס אופיר לעיצוב האמנותי הטוב ביותר לשנת 2021.
במרץ 2024 הוציא באיוריו את הספר "מה עושים העצים", מאת ע. הלל (הוצאת פועלים, הקיבוץ המאוחד). פולונסקי נתן באיוריו לספר פרשנות חדשה של שיח המתנהל בין הילד לבין העולם לאורך שנות ילדותו.
פרסים והוקרה

פרס אופיר (2008, 2021) על סרטיו "ואלס עם באשיר" ו"אגדת חורבן"
חיים אישיים

פולונסקי מתגורר ויוצר בתל אביב-יפו.
גלריה

מתוך Dead Herring, ‏2004 (אקטוס טרגיקוס)
על עלה ועל אלונה, 2002
פרח נתתי לנורית, 2005
לילה בלי ירח, 2006
ואלס עם באשיר, 2008
הכבש השישה עשר, 2010
כנס העתידנים, 2012
טִינְקֶרְטַנְק, 2012
הוראה

1999–2004 איור, ויטל, מכללה לעיצוב, תל אביב-יפו
2004 ואילך איור ואנימציה, שנקר, בית ספר גבוה להנדסה ועיצוב, רמת גן
2004 ואילך איור, המחלקה לתקשורת חזותית, בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים
פרסים

2004 פרס מוזיאון ישראל לאיור ספר ילדים על שם בן-יצחק, מוזיאון ישראל, ירושלים
2008 פרס הצטיינות, בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים
2008 פרס מוזיאון ישראל לאיור ספר ילדים על שם בן-יצחק, מוזיאון ישראל, ירושלים
2008 פרס האקדמיה הישראלית לקולנוע על שם שייקה אופיר לעיצוב אמנותי
2008 פרס על עיצוב אמנותי, Cinema Eye Honors, ניו-יורק, ארצות הברית
2012 פרס אנדרסן לאיור, האגודה הבינלאומית לספרות ילדים (IBBY), בזל, שווייץ
לקריאה נוספת

נורית שילה־כהן, (עורכת), ספר המאיירים הגדול, זוכי פרס מוזיאון ישראל לאיור ספר ילדים על-שם בן-יצחק בשנים 1978–2004, מוזיאון ישראל ועם עובד, 2005, עמ' 226–235
הערות שוליים

↑  יעל דר, לדפדף בין העלים, באתר הארץ, 2 באפריל 2002
↑  נירית אנדרמן, עכבר העיר, האנימציה מאחורי "ואלס עם באשיר", באתר הארץ, 12 ביוני 2008
↑   נירית אנדרמן, כך פונטז, צויר ועוצב "כנס העתידנים" של ארי פולמן, באתר הארץ, 13 בספטמבר 2013
↑  נירית אנדרמן, ארי פולמן ודוד פולונסקי כתבו רומן גרפי המבוסס על חייה של אנה פרנק, באתר הארץ, 9 בספטמבר 2017
↑   עופרה רודנר, "אנה פרנק: היומן הגרפי": ילדת השואה כגיבורה אקזיסטנציאליסטית מרתקת, באתר הארץ, 14 בנובמבר 2017
↑  הכל הצגה: כשארי פולמן מביים את חנוך לוין, באתר מגזין פורטפוליו, ‏2020-01-20
↑  מור פוגלמן דבורקין, בזכות האיורים דוד פולנסקי העניק חיים חדשים לשיר של ע.הלל, באתר ynet, 14 במרץ 2024
| פרס אופיר לעיצוב האמנותי הטוב ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1990–2000 | אבישי אביבי וענת אביבי (1990) • עמנואל עמרמי (1991) • אוה גרונוביץ, איתמר נוימן ואריאל גלזר (1992) • אריאל רושקו (1993) • יעקב תורג'מן (1994) • איתן לוי (1995) • יעקב תורג'מן (1996) • יעקב תורג'מן (1997) • אריאל רושקו (1998) • אריאל רושקו (1999) |  |
| 2000–2010 | דלית ענבר, אלחנן תורתי (2000) • יורם שייר (2001) • עדו דולב (2002) • שחר בר-אדון (2003) • יורם שייר (2004) • עדו דולב (2005) • אבישי אביבי (2006) • מיגל מרקין (2007) • דוד פולונסקי (2008) • אריאל רושקו (2009) |  |
| 2010–2020 | אבישי אביבי (2010) • ערד שאואט (2011) • אייל אלחדד (2012) • ערד שאואט (2013) • אלי אביבי (2014) • יהודה אקו (2015) • ניר אדלר • (2016) • ערד שאואט (2017) • דניאל קוסו ויעל ביבלניק (2018) • עדו דולב (2019) |  |
| 2020 ואילך | תמר גדיש (2020) • דוד פולונסקי, מיכאל פאוסט (2021) • שקד נאור (2022) • עדו דולב (2023) • ניצן ציפרוט (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 275893  NLI: 987007298842605171  PLWABN: 9810600830705606  BIBSYS: 9029804  BNE: XX4818745  BnF: cb14629295d (data)  CANTIC: a10708509  GND: 137966369  ISNI: 0000 0000 7978 5939  LCCN: n2008036191  NDL: 001348307  NKC: xx0113763  NLK: KAC200901217  NTA: 322451906  RERO: 02-A016403238  SUDOC: 131939882  VIAF: 86126164   WorldCat (עם VIAF): 86126164
שאול שץ

| --- | --- |

 לידה:  30 בספטמבר 1944 (בן 80) שריד, פלשתינה (א"י) 
 לאום:  ישראלי
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים (1966) 
 תחום יצירה:  ציור, ספרות 
 זרם באמנות:  קבוצת משקוף 
 פרסים והוקרה:  פרס ירושלים (1990) 
 
שאול שץ (נולד ב-30 בספטמבר 1944) הוא סופר, צייר ומורה לאמנות ישראלי אשר היה חבר בקבוצת משקוף.
ביוגרפיה

שץ נולד בקיבוץ שריד, בן לבלה ומשה שץ, חברי קיבוץ שריד. אחיו, יורם שץ, נהרג בקרב על תעלת סואץ, במלחמת יום הכיפורים.
בשנת 1965 החל את לימודיו ב"בצלאל". ב-1967 למד באקדמיה גריט ריטוולד לאמנות ולעיצוב באמסטרדם, ובאקדמיה פריי, בהאג. לאחר שהות בת כשנתיים חזר שץ להתגורר בירושלים. בין השנים 1978–1982 לימד רישום במחלקה לאמנות באקדמיה בצלאל.
בתקופת פעילותו בירושלים, היה, בין היתר, שותף בקבוצת האמנים "משקוף".
במהלך שנות השמונים חזר שץ בתשובה והתגורר עם אשתו מירב ושבעת ילדיו, בבית המכונה "בית שץ" שנקרא על שמו, והיה בטיילת ארמון הנציב. בשנת 2006 מכר שץ את ביתו לעמותת אלע"ד שמקימה במקום מרכז מבקרים, והוא עבר עם משפחתו למודיעין עילית שם הוא מנהל אורח חיים חרדי.
יצירתו

שץ מושפע מן האימפרסיוניזם. ציוריו מתאפיינים במשיכות מכחול דינמיות. שץ מרבה לצייר את נופי ירושלים והגליל.
ציוריו נמצאים באוספי מוזיאון ישראל, במוזיאון תל אביב, בגלריה למל בגרמניה ובמוזיאון סטיידלק באמסטרדם.
תערוכות יחיד

1969, גלריה אנגל, ירושלים
1971, הגלריה הקטנה, ירושלים
1972, בית האמנים, ירושלים
1980, גלריה בינט, תל אביב
1982, גלריה בינט, תל אביב
1986, גלריה בינט, תל אביב
1989, גלריה בינט, תל אביב
1993, גלריה בינט, תל אביב
2007, גלריה אלה, ירושלים
2012, גלריה בינט, תל אביב
ספרים

מן החלון, ספר ילדים אותו כתב ואייר - 1978/1980 הוצאת עם עובד
ירושלים, טקסטים ורפרודוקציות - 1981
מקום, בהוצאת ספרית פועלים בשיתוף עם קיבוץ שריד - 1981
פרסים

1987 - פרס ע"ש מרדכי איש-שלום על תרומה מיוחדת לאמנות, עיריית ירושלים, ירושלים
1990 - פרס ירושלים לציור, עיריית ירושלים, ירושלים, הפרס ניתן החל משנת 1963
1992 - פרס בן-יצחק לאיור ספרי ילדים, מוזיאון ישראל, ירושלים
1992 - פרס ע"ש מרדכי איש-שלום ז"ל על תרומה מיוחדת לאמנות, עיריית ירושלים, ירושלים.
לקריאה נוספת

נורית שילה־כהן, (עורכת), ספר המאיירים הגדול, זוכי פרס מוזיאון ישראל לאיור ספר ילדים על-שם בן-יצחק בשנים 1978–2004, מוזיאון ישראל ועם עובד, 2005, עמ' 310–317
הערות שוליים

↑  המלצת קריאה: האחוזה המלכותית העתיקה שנחשפה בירושלים | כל העיר, באתר כל העיר ירושלים, ‏2022-02-12
↑  פרטים על הספר
↑  פרטים על הספר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 278870  NLI: 987007300489805171  ISNI: 0000 0000 6693 6400  LCCN: n88288866  VIAF: 4041337   WorldCat (עם VIAF): 4041337