stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פעילות גופנית
תהליכים פיזיולוגיים > עלייה בפרפוזיה לשריר

כלי הדם האחראים על וויסות זרימת הדם (פרפוזיה) הם העורקים הקטנים מאוד והעורקיקים, הנקראים ביחד "צינורות ההתנגדות". התכווצות מרבית של השרירים סביב צינור ההתנגדות יכולה לחסום לחלוטין את זרימת הדם דרכו, ואילו הרפיה מוחלטת מובילה להתרחבות מרבית של הצינור ולהגברת הזרימה דרכו. בכל רגע נתון סגורים חלק מצינורות ההתנגדות עקב התכווצות חלקית של השרירים סביבם. סגירה של צינורות אחדים והתרחבותם של אחרים, מווסתת את זרימת הדם בגוף לאיברים השונים.
ניתן לחלק את הבקרה על הוויסות לגורמים עצמוניים ולגורמים חיצוניים. היחסים בין שני סוגי הבקרה חשובים לאיזון ולוויסות.
בשריר שלד נח הבקרה החיצונית העצבית היא השלטת. דחפים עצביים מהאזורים מצרי כלי הדם [דרושה הבהרה] במוח המוארך, קובעים את הטונוס של השרירים סביב צינורות ההתנגדות המובילים לשרירי השלד. עלייה בדחפים מצרה את צינורות ההתנגדות, ועיכוב האזורים המכווצים מובילים להתרחבות כלי הדם. בכלי הדם המובילים לשריר הנח קיים איזשהו טונוס בסיסי, שנקבע על ידי אותה פעילות עצבית.
כאשר מתחילים בביצוע הפעילות הגופנית, גוברת זרימת הדם אל שרירי השלד. מעט לאחר תחילת הפעילות, המנגנונים העצמוניים המווסתים את הזרימה משתלטים על בקרת הזרימה לשרירים הפעילים. אם מקודם הבקרה החיצונית קבעה את מידת ההתכווצות של השרירים סביב כלי הדם, עכשיו גורמים פנימיים ברקמת השריר קובעים את הזרימה. הקצב המטבולי המוגבר של הרקמה מוביל לשחרור מטבוליטים מרחיבי כלי דם מתוך הרקמה. המטבוליטים (חנקן חמצני למשל) גורמים להרחבת צינורות ההתנגדות (על ידי הרפיית השרירים סביבם), וגוברים על ההשפעה של הבקרה העצבית, שמאותתת דווקא להצרה של כלי הדם.
כלי הדם המובילים לשרירי השלד מתרחבים, ויותר דם מופנה לשרירי השלד. זאת על חשבון זרימת דם לאיברים אחרים.
אפשרית גם השפעה הורמונלית בזמן פעילות (אפינפרין), שעוזרת גם היא בהרחבת צינורות ההתנגדות המובילים לשרירי השלד, והצרה של צינורות ההתנגדות המובילים לאיברים אחרים, מה שמאפשר הפניית דם נוסף לרקמה הפעילה.
בפעילות נמרצת קיימת גם עלייה בתפוקת לב. קצב הלב ונפח הפעימה גדלים בעת פעילות, ואיתם עולה גם תפוקת הלב. העלייה בתפוקת הלב תגביר בין היתר, את זרימת הדם לשרירים הפעילים, וגם תשפיע על זרימת הדם לריאות.
כאשר יותר דם מופנה לרקמה, גדלה כמות החמצן המועברת לרקמה הפעילה. החמצן עובר בדיפוזיה מהדם העורקי העשיר בחמצן לרקמה הפעילה הענייה בחמצן. תחלופת הדם המהירה מגבירה את יעילות הדיפוזיה, מכיוון שהיא שומרת על הפרש לחצי חמצן גבוה בין הרקמה לעורק המוביל אליה.
תהליכים פיזיולוגיים > עלייה בקצב פריקת החמצן ברקמת השריר

עקב התגברות פעילות מטבולית ברקמה, לחץ החמצן ברקמה יורד. הירידה בלחץ החמצן היא אמנם ירידה קלה יחסית, אך מכיוון שבתחום לחצי החמצן הפיזיולוגיים עקום שיווי המשקל של ההמוגלובין והחמצן תלול מאוד, הירידה הקלה בלחץ תגרום לפריקה רבה של חמצן מההמוגלובין בדם לרקמה.
כלומר, לחץ חמצן נמוך יותר ברקמה גורם לפריקה גדולה יחסית של חמצן מהדם לרקמה.
מדדים אחרים שיתרמו לעליית בפריקת החמצן, הם העלייה בטמפרטורה, העלייה בחומציות והעלייה בריכוז הפחמן הדו-חמצני ברקמה הפעילה מטבולית. עלייה בכל אחד מהמדדים הללו מסיטה את עקום שיווי משקל המוגלובין-חמצן ימינה. יכולת ההמוגלובין לקשור חמצן קטנה. כתוצאה מכך, ההמוגלובין משחרר חמצן כבר בריכוזי חמצן יותר גבוהים ברקמה, וכן משחרר יותר חמצן לרקמה בריכוז חמצן נתון.
כלומר, העלייה בטמפרטורה, בחומציות ובריכוז ה-CO2 מובילים כולם לפירוק גובר של החמצן מהדם לרקמה הפעילה מטבולית. גם זרימת הדם המהירה השומרת על הפרש לחצי חמצן גבוה בין הרקמה לעורק, נחוצה לפירוק המהיר.
תהליכים פיזיולוגיים > עלייה באוורור ובפרפוזיה הריאתית

כדי לספק את הדרישות העולות של הגוף לחמצן בזמן הפעילות הנמרצת, מתרחשים מספר תהליכים פיזיולוגיים המאפשרים לריאות להמשיך ולספק חמצן בכמות המתאימה, וכן למלא את תפקידן בפינוי ה-CO2 ובמאזן חומצה-בסיס.
עלייה בפרפוזיה הריאתית – בזמן מנוחה הדם שוהה בריאות זמן ארוך פי שלושה מהנחוץ להרוותו בחמצן. בזמן הפעילות הגופנית, עולה תפוקת הלב, וקטן זמן השהות של הדם בריאות. חשש אפשרי הוא שזמן השהות הקצר יותר של החמצן בריאות, בעת הפעילות, לא יספיק להרוותו בחמצן, למרות מקדם הביטחון הגבוה.
כדי למנוע מצב זה, בעת הפעילות הנמרצת מתרחבים כלי הדם בריאות וכן נפתחים נימים נוספים בריאות, כדי לספק שטח דיפוזיה גדול יותר להחלפת חמצן בין נאדיות הריאה לדם העורקי. בזכות מנגנונים אלו, בשילוב עם מקדם הביטחון הגבוה, הדם היוצא מהריאות רווי בחמצן גם בעת פעילות גופנית נמרצת.
עלייה באוורור – בתחילת פעילות מטבולית אלו הפרופריוצפטורים שבשרירים שמפעילים את האוורור המוגבר.
בהמשך הפעילות, אם היא נמרצת דיה, עולה ריכוז הפחמן הדו-חמצני בדם העורקי. הוא משרה עלייה באוורור במנגנון בקרה הקרוי "הדגם המטבולי". הכימורצפטורים המרכזיים במוח המוארך, ובמידה פחותה גם הכימורצפטורים ההיקפיים בגופיפים הקרוטיים ובגופיפי קשת אבי העורקים, חשים בעלייה בריכוז ה-CO2 בדם העורקי. הם שולחים דחפים עצביים אל אזור הנשימה במוח המוארך.
אזור הנשימה פועל להגברת הנשימה באמצעות שליחה של דחפים עצביים לשרירי הנשימה (ובהם הסרעפת). השרירים מתכווצים בכוח רב יותר ובתדירות רבה יותר. האוורור אז עולה, ונגרמת ירידה בריכוז הפחמן הדו-חמצני בדם העורקי, לצד ירידה בחומציות ועלייה בלחץ החלקי של החמצן.
כך העלייה באוורור, מחזירה את הגוף למצב של הומאוסטזיס בתהליך של משוב שלילי.
לסיכום, העלייה באוורור ובפרפוזיה בעת הפעילות הגופנית הנמרצת שומרת על דם עורקי מחומצן גם בעת הפעילות ובכך מאפשרת העברה יעילה של חמצן מהריאות לשרירים הפעילים.
השפעות בריאותיות

פעילות גופנית יכולה לתרום לשמירה על משקל גוף בריא, צפיפות עצם גבוהה, כוח שריר, גמישות, הפחתת סיכוני ניתוח, חיזוק המערכת החיסונית, הפחתת דיכאון ועוד. שרירים מתכווצים משחררים מספר חומרים המכונים מיוקינים התורמים להיווצרות רקמה חדשה, תיקון רקמה ולמספר פעולות אנטידלקתיות.
כמו כן, פעילות גופנית מפחיתה את רמת הקורטיזול ולכך יש השפעות גופניות ונפשיות חיוביות.
עם זאת, קיימת שונות גדולה בין אנשים במדדים מסוימים בתגובה לאימון אירובי. אצל רוב האנשים הסיבולת לב-ריאה עולה באופן בינוני, חלק יכפילו את צריכת החמצן ואצל חלק הסיבולת לא תשתנה. שונות גנטית זו בשיפור כתגובה לאימון מבדילה בדרך כלל בין ספורטאים ברמה הגבוהה ביותר לאוכלוסייה הכללית.
השפעת שימוש בסמים

בין נזקי העישון השונים קיימים כמה הפוגעים ביכולת לעסוק בפעילות גופנית. אותו דבר נכון גם לגבי שימוש בסוגי סמים מסוימים. אחד מנזקי העישון הוא סתימת נאדיות הריאה. עקב כך נפגע אוורור הגזים בריאה, פחות חמצן מוזרם לדם ולכן, המאמץ הפיזי יהיה קשה יותר עבור אנשים מעשנים. סם מוכר בו משתמשים חלק מהעוסקים בפעילות גופנית במסגרת תחרותית או מסגרת מקצועית על אף האיסור החמור מצד ארגוני הספורט הוא סטרואידים אנדרוגניים אנאבוליים. סטרואידים אנאבוליים מאיצים סינתזת חלבונים בגוף, מעלים את מסת השריר, הכוח הפיזי והתיאבון. תופעות לוואי שליליות הנוגעות לשימוש בסטרואידים באופן קבוע הן: עלייה ברמת הכולסטרול ה"רע" LDL וירידה ברמת הכולסטרול ה"טוב" HDL, עלייה בלחץ הדם, נזק רעלתי לכבד, ושינויים במבנה החדר השמאלי בלב. כל אחת מהתופעות המצוינות תפגע ביכולתו של המשתמש לעסוק בפעילות גופנית.
חוסר בפעילות גופנית

שרירים שאינם מופעלים קטנים בממדיהם. התהליך מתרחש גם באדם מאומן שמפסיק להתאמן. ככל שהאדם מבוגר יותר כך החזרה לפעילות ומסת השרירים כפי שהייתה, קשה יותר.
בחוסר פעילות מוחלט השרירים מתנוונים ובשלב מסוים הם אינם מסוגלים לשקם את עצמם.
פעילות גופנית משפרת, באופן ישיר או עקיף, את כל ביצועיו הפיזיולוגיים של האורגניזם, ובנוסף עם החזרה לפעילות גופנית גדלה מסת השרירים.
ראו גם

סיבולת לב-ריאה
ספורט
מטבוליזם
אורח חיים בריא
פעילות גופנית בחלל
לקריאה נוספת

ד"ר איתי זיו, עוצמות חדשות – כושר במעגלי החיים, תל אביב: בית הספר להסמכות והשתלמויות במועדון לספורט באוניברסיטת תל אביב, 2006
הערות שוליים

↑  Pedersen BK (2013). "Muscle as a secretory organ". Compr Physiol. 3: 1337–1362.
↑  A. Cornil, A. De Coster, G. Copinschi, J. R. M. Franckson (1965). "Effect of muscular exercise on the plasma level of cortisol in man". European Journal of Endocrinology. 48: 163–168. doi:10.1530/acta.0.0480163.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Cohen S, Williamson GM; Williamson (1991). "Stress and infectious disease in humans". Psychological Bulletin. 109 (1): 5–24. doi:10.1037/0033-2909.109.1.5. PMID 2006229.
↑  Bouchard C, An P, Rice T, Skinner JS, Wilmore JH, Gagnon J, Pérusse L, Leon AS, Rao DC; An; Rice; Skinner; Wilmore; Gagnon; Pérusse; Leon; Rao (1 בספטמבר 1999). "Familial aggregation of VO(2max) response to exercise training: results from the HERITAGE Family Study". Journal of Applied Physiology. 87 (3): 1003–1008. PMID 10484570. נבדק ב-2007-07-17. {{cite journal}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Brutsaert TD, Parra EJ (2006). "What makes a champion? Explaining variation in human athletic performance" (PDF). Respiratory Physiology & Neurobiology. 151 (2–3): 109–123. doi:10.1016/j.resp.2005.12.013. PMID 16448865. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2007-08-10. נבדק ב-2007-07-17.
| טראומה נפשית |
| --- | --- | --- |
| מצבי טראומה | סכנת חיים • אלימות • התעללות • אונס • אלימות מינית • מלחמה • טרור  • קרב • תאונת דרכים • טראומה גופנית • שכול • שוד  • אסון טבע • שרפה • הגירה |  |
| מאפייני טראומה | מצוקה נפשית • חרדה • פחד • דאגה • בכי • חוסר אונים • אימה • תבהלה • עוררות • טריגר •  הימנעות • התמודדות ממוקדת הימנעות • רומינציה • מחשבות פולשניות • מחשבות אילו • אשמת שורדים • האשמה עצמית (אנ') • האשמה (אנ') • אשמה (רגש) |  |
| תגובת דחק | דחק • תגובת הילחם או ברח • מערכת העצבים הסימפתטית • ציר ה-HPA • עומס אלוסטטי |  |
| הפרעות | הפרעות הקשורות לטראומה וגורמי דחק • נפגע חרדה • הפרעת דחק חריפה • הפרעת דחק פוסט-טראומטית • הפרעה פוסט-טראומטית מורכבת • טראומה משנית • הפרעת הסתגלות • הפרעת חרדה • התקף חרדה • ביעותי לילה • נדודי שינה • דיסוציאציה • פלשבק • הפרעת דה-פרסונליזציה • הפרעת דה-ריאליזציה |  |
| גורמי חוסן | חוסן נפשי • רשת חברתית • דתיות • מודל רגישות-דחק • מודלים של תורשה, סביבה והתפתחות • סטטוס חברתי • שונות קצב לב |  |
| התמודדות | התמודדות • צמיחה פוסט-טראומטית • תמיכה חברתית • עזרה עצמית • פעילות גופנית • טכניקות הרפיה • מדיטציה טרנסצנדנטלית • אימוני נשימה • הסחת דעת • אסקפיזם |  |
| תרופות | תרופות נוגדות דיכאון • סרטרלין • פרוקסטין • ונלפקסין • פלואוקסטין • קנאביס |  |
| טיפול נפשי | טיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית • עזרה ראשונה פסיכולוגית • מודל מעש"ה • קבוצת תמיכה • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי ממוקד בטראומה (אנ') • טיפול בעיבוד קוגניטיבי • EMDR • תרפיית חשיפה ממושכת |  |
| עמותות | ער"ן • נט"ל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292593205171  LCCN: sh00005703  NARA: 10636966  NKC: ph126832
צ'יסטופול

צ'יסטופול (ברוסית: Чи́стополь; בטטרית (אלפבית קרילי): Чистай; בטטרית (אלפבית לטיני): Çistay; בצ'ובשית : Чистай) היא עיר ברפובליקת טטרסטן, רוסיה, אשר ממוקמת על הגדה הדרומית של נהר הקאמה. ב-2010 אוכלוסייתה מנתה 60,703 תושבים.
לצ'יסטופול נמל תעופה בשם נמל התעופה צ'יסטופול. צ'יסטופול ידועה בשל מפעל השעונים המפורסם שלה.
היסטוריה

העיר הוזכרה לראשונה בסוף המאה ה-17. העיר התפתחה מהר יחסית, וכבר ב-1761 הגיע מספר התושבים בה ל-1,000.
ב-1781, העניק צו מאת יקטרינה הגדולה לצ'יסטופול עצמאות של עיר אוזיד, יחד עם שלט אצולה משלה.
בסוף המאה ה-19, הפכה צ'יסטופול למרכז סחר בדגן. לפני 1917 הייתה צ'יסטופול לעיר השנייה בגודלה, לאחר קאזאן במחוז קאזאן.
במהלך הקרבות בחזית המזרחית במלחמת העולם השנייה, הייתה צ'יסטופול מקלט לקבוצת סופרים סובייטיים, בהם ליאוניד לאונוב, בוריס פסטרנק ועוד.
כיום העיר ידועה במפעל השעונים שבה, "ווסטוק" ("מזרח") שהוקם ב-1941.
אוכלוסייה

| אוכלוסייה לפי שנים> 1959 | אוכלוסייה לפי שנים> 1970 | אוכלוסייה לפי שנים> 1979 | אוכלוסייה לפי שנים> 1989 | אוכלוסייה לפי שנים> 2002 | אוכלוסייה לפי שנים> 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 51,864 | 60,005 | 64,285 | 65,468 | 63,029 | 60,703 |
גלריה

מרכז העיר
הערות שוליים

↑  מרשם התושבים של  שנת 1959 (ברוסית)
↑  מרשם התושבים של שנת  1970 (ברוסית)
↑  מרשם התושבים של שנת  1979 (ברוסית)
↑  מרשם התושבים של שנת  1989 (ברוסית)
↑  מרשם התושבים של   2002 שנת (ברוסית)
↑  מרשם התושבים של שנת 2010 (ברוסית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 1780098f-11e4-4fe6-af26-627c4bc8e209  NKC: ge937770  VIAF: 235566044   WorldCat (עם VIAF): 235566044
קפה פלוריאן

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  בית קפה 
 מיקום:  סן מרקו 
 מדינה:  איטליה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 29 בדצמבר 1720
 תאריך פתיחה רשמי:  29 בדצמבר 1720 
 קואורדינטות:  45°26′01″N 12°20′18″E﻿ / ﻿45.433675°N 12.338208333333°E﻿ / 45.433675; 12.338208333333
 caffeflorian.com
  (למפת ונציה מוגדלת) קפה פלוריאן(למפת ונציה רגילה) קפה פלוריאן
 
סמל בית הקפה
קפה פלוריאן (באיטלקית: Caffè Florian) הוא בית קפה הממוקם במבנה הפרוקוראטי נואובה שבכיכר סן מרקו בוונציה שבאיטליה.
בית הקפה הוקם בשנת 1720 והוא אחד מבתי הקפה העתיקים ביותר בעולם הפועלים עד היום.
מאז שנת 1893 מוצגות בבית הקפה תערוכות אמנות.
היסטוריה

הוונציאנים פגשו לראשונה את הקפה בטורקיה בשנת 1585. יבוא הקפה לוונציה החל בשנת 1638 ובמהרה נפתחו בתי קפה בעיר.
קפה פלוריאן נפתח ב-29 בדצמבר 1720 בשם "קפה ונציה המנצחת" (Caffè alla Venezia trionfante). זמן קצר לאחר מכן שונה שמו לקפה פלוריאן על שם בעליו - פלוריאנו פרנצ'סקוני.
בין מבקרי בית הקפה ניתן למנות את קארלו גולדוני, יוהאן וולפגנג פון גתה, לורד ביירון, מרסל פרוסט, צ'ארלס דיקנס, וגם ג'קומו קזנובה, אשר אהב את בית הקפה בשל הנשים שנהגו לשתות בו.
בראשית המאה ה-19 החל ולנטינו פרנצ'סקוני, נכדו של פלוריאנו, לנהל את בית הקפה, ולימים הוריש אותו לבנו אנטוניו. בשנת 1858 נמכר בית הקפה לויצ'נזו פורטה, ג'ובאני פארדלי ופייטרו באקאנלו, אשר יזמו את שיפוץ המבנה תחת פיקוחו של האדריכל לודוויקו קאדורין. השיפוץ, אשר שינה את מראה בית הקפה גרר אחריו מחאה ציבורית, אולם בסיומו עוצב בית הקפה מחדש וקיבל את מראהו הנוכחי. "חדר הגברים המכובדים" (Sala degli Uomini Illustri) עוטר בציורים מעשה ידי ג'וליו קארליני ועל קירותיו צוירו גולדיני, מרקו פולו, טיציאן, פייטרו אורסאולו השני, אנדראה פאלאדיו, בנדטו מארצ'לו, פאולו סארפי, וטור פיזאני ואנריקו דאנדולו. 
על קירות "חדר הסנאט" (Sala del Senato) צוירו סצנות המתארות את האמנות והתעשייה. בחדר הסיני (Sala Cinese) ובחדר האוריינטלי (Sala Orientale) צוירו נאהבים בלבוש אוריינטלי - ציורים מעשה ידי פאסקוטי. 
"חדר העונות" (Sala delle Stagioni) המכונה גם "חדר המראות" (Sale degli Specchi) עוטר בציורי מעשה ידי רוטה המתארים נשים המסמלות את ארבע עונות השנה. "חדר החירות" (Sala Liberty) אשר נוסף לבית הקפה בראשית המאה ה-20 עוטר במראות שצוירו ביד.
בשנת 2003, משיקולי תקינות פוליטית צוירו על קירות "חדר הגברים הנכבדים של בית הקפה ציור המכונה "הנשים הנכבדות של ונציה" מעשה ידי אירין אנדסנר - המתאר נשים מההיסטוריה של ונציה.
תערוכות

החל משנת 1893, ביוזמת ריקארדו סלוואטיקו, מוצגת בבית הקפה תערוכה המכונה "התערוכה הבינלאומית של אמנות בת זמננו" (Esposizione Internazionale d'Arte Contemporanea) - תערוכה משתנה המציגה אמנים בני התקופה.
סניפים

בסוף המאה ה-20 פתח בית הקפה סניפים נוספים בפירנצה שבאיטליה, בדובאי ובאבו דאבי.
קובץ INI

קובץ INI הוא פורמט קובץ המהווה את התקן הרשמי לקובצי הגדרות, בפלטפורמות ותוכנות מסוימות. קובץ ה-INI מורכב ממבנה בסיסי המורכב מ"סעיפים" ו"מאפיינים".
מ-MS-DOS ומערכות החלונות מבוססות ה-16 ביטים ומעלה, עד חלונות ME ו-2000 שימשו קובצי ה-INI כמנגנון המרכזי להגדרת מערכות הפעלה, ותכונות של יישומים מותקנים, כמו גופנים, מנהלי התקנים, הוספת קובצי הפעלה לתוכניות על שולחן העבודה, והפעלת תוכניות נדרשות בזמן עליית מערכת ההפעלה. קובצי INI גם משמשים תוכניות באופן כללי לאחסון הגדרות ייחודיות להן.
בחלונות NT, קידמה מיקרוסופט את ה-Registry, והרחיקה את המפתחים משימוש בקובצי ה-INI. החל מגרסה זו השתמשו  כל הגרסאות הבאות אף הן ברישום להגדרות מערכתיות, ויישומים שנבנו על שלד התוכנה .NET משתמשים בקובצי הגדרה מיוחדים הכתובים ב-XML.
על אף השינויים שנעשו במרוצת השנים באופן הרישום, עדיין ניתן להשתמש בקבצים אלו בחלונות.
השם קובץ INI מגיע מסיומת קובץ נפוצה .INI  המהווה קיצור של המילה האנגלית "initialization" שמשמעותה אתחול. סיומות קובצי אתחול נוספות הן  .CFG, ‏.conf ו- .TXT (במיוחד מופעים של הקובץ 'config.txt').
לינוקס ויוניקס משתמשות גם הן באותו פורמט קובץ.
ראו גם

WIN.INI
SYSTEM.INI
קובץ INF
קודו סילבטיכוס

| קודו סילבטיכוס |
| --- | --- |
 קודו סילבטיכוס
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
משפחה:: פריים
סוג:: קודו
מין:: קודו סילבטיכוס
שם מדעי
 Tragelaphus sylvaticus ‏פאלאס, 1766
תחום תפוצה


קודו סילבטיכוס הקרוי גם קודו הכף או בושבאק (שם מדעי: Tragelaphus sylvaticus) הוא מין אפשרי של אנטילופה אפריקנית מהסוג קודו. בעבר נחשב לתת-מין של קודו מסורטט (Tragelaphus scriptus), אך חלק מהחוקרים החליטו לסווג אותו למין נפרד עקב מספר הבדלים. הקודו נפוץ ברחבי אפריקה שמדרום לסהרה מסודאן עד דרום אפריקה ואנגולה ומקונגו עד אתיופיה וסומליה. תפוצתו היא בסוואנה, ערבות עשב, יערות גשם, בביצות ובאדמות שיחים.
הקודו יכול להגיע לגובה 90 סנטימטרים ולמשקל 45–80 קילוגרם. הוא בעל קרניים רחבות באורך של חצי מטר, הפונות מעלה עם כיפוף קל אחורה ובעל ראש כתום עם חוטם שחור, גוף בעל פרווה חומה כהה-שחורה ומעט מנומרת בלבן בחלק האחורי. הרגליים רחבות ומותאמות לריצה מהירה, אם כי הקודו יעדיף להתחבא בסבך בעת איום.
הקודו הוא אוכל עשבים ועלים הפעיל לאורך כל שעות היום והוא פועל גם במשך הלילה. לרוב הוא מצוי בזוגות או בבדידות, אך לעיתים נראה בחבורות קטנות.
קפלר-186f

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  קפלר-186
 קבוצת כוכבים:  ברבור
  ‑ עלייה ישרה:  298.65272341883920 מעלה
  ‑ נטייה:  43.95500719275723 מעלה
 מידע כללי
 סוג:  כוכב לכת חוץ-שמשי
 תאריך גילוי:  אפריל 2014 
 מגלה:  טלסקופ החלל קפלר 
 שיטת גילוי:  transit method 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  0.432±0.171 יחידה אסטרונומית
 אקסצנטריות:  0.04 
 זמן הקפה:  129.942511215±0.0005131318 יממה
 נטיית מסלול:  89.96±0.1 מעלה
 מאפיינים פיזיים
 רדיוס קו משווה:  1.438±0.251 רדיוס כדור הארץ
 מסה:  1.76±0.44 מסת ארץ
 מסדי נתונים
 Extrasolar Planets Encyclopaedia:  רדיוס כדור הארץ/ דף נתונים
 SIMBAD:  דף נתונים
 
קפלר-186f: כוכב לכת ראשון בגודל כדור הארץ שהתגלה באזור ישיב של כוכב אחר. הדמיית אומן
השוואה בין מערכת פלנטרית קפלר-186 ומערכת השמש (17 באפריל 2014)
קפלר-186f הוא כוכב לכת דמוי ארץ המקיף את הננס האדום, קפלר-186, המרוחק 492 שנות אור מכדור הארץ. זהו כוכב הלכת החוץ שמשי הראשון עם רדיוס דומה לזה של כדור הארץ שהתגלה באזור ישיב של כוכב אחר.
טלסקופ החלל קפלר של נאס"א איתר את כוכב הלכת הזה תוך שימוש בשיטת הליקוי, שינוי בעוצמת האור של כוכב האם, יחד עם עוד ארבעה כוכבי לכת נוספים המקיפים את הכוכב בקרבה גדולה בהרבה (כולם מעט גדולים יותר מכדור הארץ). נדרשו שלוש שנים לנתח נתונים כדי למצוא את איתותיו. התוצאות הוצגו לראשונה בכנס ב-19 מרץ 2014 ופרטים נוספים דווחו בכלי התקשורת באותה העת. ההודעה הפומבית המלאה הייתה ב-17 באפריל 2014, ולאחר מכן התפרסם בכתב העת Science.
הערות שוליים

↑  Jones, Chris (7 בדצמבר 2016). "The Woman Who Might Find Us Another Earth". The New York Times Magazine. ארכיון מ-14 בפברואר 2021. נבדק ב-1 במרץ 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קרן מלגות

קרן מלָגות היא מוסד המעניק מלגות בתחומים שונים, לפי קריטריונים של מייסדי הקרן, לרוב מוענקות מלגות עבור לימודים לסטודנטים, ועל הצטיינויות באומנויות שונות.
מבחינים בין קרן מתכלה - קרן שההון העצמי שלה מחולק למקבלי המלגות, לבין קרן צמיתה - קרן שההון העצמי מושקע, ורק מהפירות של הקרן מחולקים המלגות.
ראו גם

מלגה (חינוך)
קפליני

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  פסטה
 מטבח:  המטבח האיטלקי 
 מוצא:  איטליה
 
קפליני (באיטלקית: "שערות קטנות") היא סוג דק של פסטה איטלקית, בעלת קוטר שנע בין 0.85 עד 0.92 מילימטרים. היא עשויה בצורה של רצועה ארוכה ודקה, בדומה לספגטי. "Capelli d'angelo" (בעברית: "שיער מלאך" - ומכאן נובע השם "פסטת שיער מלאך") היא אפילו דקה יותר עם קוטר שנע בן 0.78 ל-0.88 מילימטרים. לרוב היא נמכרת בצורה דמוית קן.
"Capelli d'angelo" הייתה פופולרית באיטליה לפחות מאז המאה ה-14, והיא ידועה במרקמה העדין והקל. בשל דקותה, היא המתאימה ביותר למרקים או מנות עם רטבים קלים, כגון אלו שנעשים עם פירות ים או ירקות. היא גם פופולרית למנות עם טעמים בהשראה אסייתית מכיוון שהיא יכולה לספוג בקלות את הטעמים של המרכיבים הנלווים.
ראו גם

זיטי
פסטינה
הערות שוליים

↑  De Cecco since 1886 EN - Semolina Pasta - Traditional range - Long Shapes - capellini 9, web.archive.org, ‏20 בדצמבר 2020
↑  De Cecco since 1886 EN - Semolina Pasta - Specialities - Gastronomic Specialities - capelli d angelo 209, web.archive.org, ‏28 במרץ 2012
קודורי (נהר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  105 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  144 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  2,051 קמ"ר
 מוצא:  הקווקז הגדול
 גובה מוצא הנהר:  3,200 מטרים
 יובלים:  צ'חאלתה (נהר), Amtkeli River 
 שפך:  הים השחור
 מדינות באגן הניקוז:  אבחזיה (גאורגיה)
 
 
נהר קוֹדוֹרי (בגאורגית: კოდორი, באבחזית: Кәыдры, קווידרי) הוא הנהר השני בגודלו באבחזיה, רפובליקה בדלנית בצפון-מערב גאורגיה. הנהר נוצר מהתמזגות הנהרות סאקן וגוואנדרה (გვანდრა), וזורם במרכז אבחזיה עד לים השחור ליד העיר דרנדה כשהוא עובר בדרכו גם ליד העיר לאטה.
בגאורגיה אין מרבצי ניקל, כרום ידועים, אולם כמות לא משמעותית, במיחוד של סיליקט ניקל, ניתן למצוא, בין היתר באזורים ההרריים של אבחזיה, באזור קודורי עילית. כמו כן, קובלט, שנמצא בגאורגיה יותר, נמצא ליד הכפר צ'ורצ'אני שבנפת חאשורי ובאזור נהר קודורי עילית.
הערות שוליים

↑  מאראט טרטלוב (2001), עשיית עסקים עם גאורגיה, עמ' 190, באנגלית, מסת"ב 074943516X
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא אבחזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קודון

סכימה של כל הקודונים וחומצות האמינו שהם מקודדים אליהם
סדר הופעת שבעה קודונים על קטע קצר ב-mRNA
קודון הוא רצף של 3 נוקלאוטידים שנמצא ב-DNA וב-mRNA, המקודד לחומצת אמינו מסוימת או לסיום התרגום. החומר התורשתי נקרא בשלשות נוקלאוטידים הנקראות קודונים, לפי כללי הקוד הגנטי. מסיבה זו גורמת מוטציית הוספה או החסרה להסטת מסגרת, המשבשת את קריאת הגן ממקום המוטציה והלאה.
מתוך 64 הקודונים המתקבלים מצרופים שונים של ארבעת הבסיסים החנקניים המצויים בחומר התורשתי, 61 מקודדים ל-20 חומצות האמינו, ועל כן רוב חומצות האמינו מקודדות על ידי יותר מקודון אחד. גמישות זו באה לידי ביטוי בעיקר בנוקלאוטיד השלישי, ולכן לעיתים קרובות מוטציות בנוקלאוטיד זה לא יובילו לשינוי במבנהו הראשוני של החלבון (דהיינו, רצף חומצות האמינו המרכיבות אותו) כלל. שלושת הקודונים הנותרים משמשים כקודוני סיום המקודדים לסיום תהליך התרגום.
הקודון AUG משמש, בנוסף לקידוד למתיונין כקודון פתיחה, המציין היכן יש להתחיל את התרגום. כל חלבון למעשה מתחיל בחומצה האמינית מתיונין אלא אם כן מיד לאחר ייצורו הוא עובר תהליך הקוטע ממנו חומצה אמינית זו.
בחלק מהתאים בהם יש חומצה אמינית לא שגרתית שמשולבת בחלבונים, אחד מהקודונים המקודד באופן שיגרתי להפסקת ייצור החלבון, מקודד בתאים אלה לאותה חומצה אמינית בלתי שגרתית. לדוגמה, בתאים שבהם יש סלנוציסטין, הקודון UGA מקודד לחומצה אמינית זו ולא להפסקת ייצור החלבון.
הערות שוליים

↑  A selenoprotein in the plant kingdom. Mass spectrometry confirms that an opal codon (UGA) encodes selenocysteine in Chlamydomonas reinhardtii gluththione peroxidase Fu LH, Wang XF, Eyal Y, She YM, Donald LJ, Standing KG, Ben-Hayyim G. J Biol Chem. 2002 Jul 19;277(29):25983-91. Epub 2002 Apr 24
קפלר-11

| --- | --- |

מבנה מערכת השמש החוצנית Kepler-11 בהשוואה למסלולי כוכבי הלכת כוכב חמה ונגה.
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  ברבור
 סוג:  כוכב הסדרה הראשית מסוג G
 בהירות נראית:  14.2
 סיווג ספקטרלי:  G6V
 עלייה ישרה:  19ʰ 48ᵐ 27.62ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏32.9″ ‏54′ ‏41°‏+ מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  5.26
 מרחק:  2,000  שנות אור 613.2  פארסק
 רדיוס:  1.1 רדיוסי שמש
 מסה:  0.95 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 0.67 מהשמש
 טמפרטורה:  5,680 K
 מהירות סיבוב:  0.9±1 קילומטר לשנייה
 מהירות רדיאלית:  −58.79±2.75 קילומטר לשנייה
 היסט:  1.5476±0.0117 אלפיות של שניות קשת
 מתכתיות:  0.06 
 
Kepler-11 הוא כוכב דמוי שמש שסביבו מערכת כוכבי לכת בת שישה כוכבי לכת חוץ-שמשיים. הכוכב ממוקם בקבוצת הכוכבים הברבור במרחק של כ-2,000 שנות אור ממערכת השמש. הוא דומה מאוד לשמש מבחינת סיווגו ומסתו, אך גילו מוערך בכ-8 מיליארד שנים.
מערכת כוכבי הלכת נתגלתה על ידי טלסקופ החלל קפלר על ידי מדידת ירידה בבהירות נראית הכוכב כאשר כוכבי הלכת חולפים על פניו (שיטת הליקוי).
זו מערכת השמש החיצונית הראשונה שאותה גילה טלסקופ החלל קפלר לאחר מספר גילויים של מערכת בהן נתגלה עד כה כוכב לכת חוצני יחיד. ייחודה של מערכת זו בצפיפותם הרבה של כוכבי הלכת שנתגלו ובכך שנתבצעה מדידה ישירה של ההשפעה של כל ששת כוכבי הלכת על עוצמת האור של הכוכב (ליקוי) ולא על ידי השפעות עקיפות של כוכבי הלכת.
כוכבי הלכת במערכת מכונים באותיות b,c,d,e,f ו-g. מסותיהם של חמשת הראשונים נמצאות בתחום של 2 עד 14 פעמים מסת כדור הארץ, ואילו על האחרון ידוע כי מסתו קטנה מ-300 פעמים מסת כדור הארץ. כל ששת כוכבי הלכת שנתגלו סובבים במרחק של פחות מחצי יחידה אסטרונומית.
| כוכב לכת | מסה (ME) | רדיוס (RE) | צפיפות (g/cm3) | זמןהקפה (d) | מרחק ממוצע (AU) | טמפרטורתפני שטח (K) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| b | 4.3 | 1.97 | 3.1 | 10.30375 | 0.091 | 900 |
| c | 13.5 | 3.15 | 2.3 | 13.02502 | 0.106 | 833 |
| d | 6.1 | 3.43 | 0.9 | 22.68719 | 0.159 | 692 |
| e | 8.4 | 4.52 | 0.5 | 31.9959 | 0.194 | 617 |
| f | 2.3 | 2.61 | 0.7 | 46.68876 | 0.250 | 544 |
| g | 300> | 3.66 |  ? | 118.37774 | 0.462 | 400 |
ראו גם

כוכב לכת חוץ-שמשי
אזור ישיב
קפלר-20
הערות שוליים

↑  Astronomers Find 6-Pack of Planets in Alien Solar System
↑  Nasa Report
↑  קפלר-11b באתר נאס"א
↑  קפלר-11c באתר נאס"א
↑  קפלר-11d באתר נאס"א
↑  קפלר-11e באתר נאס"א
↑  קפלר-11f באתר נאס"א
↑  קפלר-11g באתר נאס"א
קרב סאסירתי

קרב סאסירתי (בגאורגית: სასირეთის ბრძოლა, סאסירֶתיס בּרדזוֹלַה) היה קרב שהתרחש בשנת 1042 בקרבת הכפר סאסירתי, לא הרחק מקאספי, במהלך המרד של ליפריט הרביעי דוכס קלדקארי, בממלכת גאורגיה. הקרב הסתיים במפלה מוחלטת של הצבא המלכותי בפיקודו של בגרט הרביעי ובניצחון המורדים הגאורגים.