stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיקי שריל
הערות שוליים

↑  ההשתייכויות הדתיות של חברי הקונגרס ה-116 של ארצות הברית, מסמך מאת Pew Research Center (באנגלית)
↑  מאט פרידמן, New Jersey Playbook Interview: House candidate Mikie Sherrill, באתר פוליטיקו, 12 במאי 2017 (באנגלית)
↑  מגי מאלון, Mikie Sherrill Once Flew Helicopter Missions in the Navy—Now She’s Running for Congress, באתר Galmour‏, 1 בספטמבר 2017 (באנגלית)
↑  מייקל וולש, The New Jersey race that could be key to Democrats retaking the House, באתר Yahoo!‏, 10 ביולי 2018 (באנגלית)
↑  דייוויד דנזיס, Sherrill’s service to country not finished yet, באתר ניו ג'רזי הראלד, 16 במרץ 2018 (באנגלית)
↑  מייקל אייזו, Former Navy pilot challenges Frelinghuysen, באתר דיילי רקורד, 11 במאי 2017 (באנגלית)
↑  2008 Fall Associates, Kirkland & Ellis LLP, New York, NY: Rebecca Sherrill, מסמך מאת Kirkland & Ellis‏, 2008 (באנגלית)
↑  מרי ג'ורדן, After Iraq and Afghanistan, pioneering women in the military set sights on Congress, באתר וושינגטון פוסט, 7 בפברואר 2018 (באנגלית)
↑  הרב ג'קסון, Is Rep. Rodney Frelinghuysen really vulnerable in 2018?, באתר The Record‏, 22 במאי 2017 (באנגלית)
↑  ריקרדו קאולאסר, No joke! Chelsea Handler comes to Montclair for politics, באתר NorthJersey.com‏, 1 בנובמבר 2017 (באנגלית)
↑  ניו יורק טיימס ואי-פי, הישגים לדמוקרטים בקליפורניה וניו ג'רזי לקראת ניסיונם להשיג רוב בקונגרס, באתר הארץ, 6 ביוני 2018
↑  הרב ג'קסון, Shattering NJ record, Mikie Sherrill raises $1.9 million for House race, באתר NorthJersey.com‏, 16 ביולי 2018 (באנגלית)
↑  רוב ג'נינגס, N.J. Election 2018: Mikie Sherrill wins House seat for Democrats, beats Jay Webber, באתר NorthJersey.com‏, 6 בנובמבר 2018 (באנגלית)
↑  MINISH CONSIDERS CAUSES OF HIS LOSS, באתר הניו יורק טיימס, 11 בנובמבר 1984 (באנגלית)
↑  גריפין קונלי, Houlahan, Sherrill take leadership roles among freshman Dem moderates, באתר Roll Call‏, 10 בינואר 2019 (באנגלית)
↑  לינדזי מקפרסון, Blue Dog Coalition Elects 3 New Co-Chairs to Lead Them in Next Congress, באתר Roll Call‏, 27 בנובמבר 2018 (באנגלית)
↑  Here are the 15 Democrats who didn’t vote for Pelosi as speaker, באתר Roll Call‏, 3 בינואר 2019 (באנגלית)
↑  ג'ונתן ד. סאלאנט, Only 5 House Democrats didn’t support Nancy Pelosi for speaker. N.J.’s Mikie Sherrill was one of them., באתר NJ.com‏, 4 בינואר 2021 (באנגלית)
↑  מייקל קרוז, ‘It Feels Like a 1776 Kind of Fight’, באתר פוליטיקו, 27 בספטמבר 2019 (באנגלית)
↑  ג'ון בודן, New Jersey Democrat says members of Congress led 'reconnaissance' tours ahead of riot, באתר The Hill‏, 13 בינואר 2021 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810594057305606  US Congress: S001207  VIAF: 1125156012400649700000   WorldCat (עם VIAF): 1125156012400649700000 
שריל עם תומכיה במהלך הבחירות לבית הנבחרים, יולי 2018
דיוקן רשמי של שריל בקונגרס, ינואר 2019
שפיות זמנית

| --- | --- |
להקת שפיות זמנית, 1990
להקת שפיות זמנית, 1990
 תקופת הפעילות:  1989–1995 (כ־6 שנים)
 סוגה:  פופ רוק, רוק
 חברת תקליטים:  פונוקול
 חברים
 מירית ליבה, מקס גת-מור, רוני הלפרין, שי מאירי, אייל ברוק, ירמי כדורי
 חברים לשעבר
 יהושע לימוני, אלון מן, יובל טננבאום
שפיות זמנית הייתה להקת פופ רוק שפעלה בישראל בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 והתפרסמה בעיקר בזכות שירה שהפך ללהיט, "הקיץ האחרון". הלהקה הוציאה שני אלבומי אולפן, אולם התקשתה לשחזר את נסיקת סינגל הבכורה והצלחתו הגדולה, ורוב חברי הלהקה פרשו מתחום המוזיקה אחרי התפרקות הלהקה ב-1995.
היסטוריה

הלהקה הוקמה ב-1989 על ידי בני נוער בתיכון "ראשונים" שבהרצליה בשם "חדר 101", שמקורו בחדר המייצג את האימה האולטימטיבית בספרו של ג'ורג' אורוול, "1984". מקס גת מור, החל לנגן אחרי הלימודים יחד עם חבריו לכיתה בתיכון, אלון מן ירמי כדורי ויובל טננבאום. הלהקה חיפשה סולן, ואז הם פנו למירית ליבה שהסכימה לשיר עבור הלהקה.
באותה שנה השתתפה הלהקה בתחרות "רוק ירוק" שנערכה ברעננה, בה הופיעה עם השיר "הקיץ האחרון", שכתב מקס גת-מור. גת מור כתב את השיר בגיל 15, לדבריו בתוך 15 דקות בלבד (יש שפירשו את מסר השיר כדיכאוני ואובדני). הלהקה, שהחליפה את שמה ל"שפיות זמנית" לקראת התחרות, זכתה במקום הראשון, מה שזיכה אותה בהקלטת סינגל. הסינגל יצא שלושה חודשים לפני מלחמת המפרץ, והיה כבר בתהליך ירידה במצעד העברי ברשת ג' יום לפני שפרצה המלחמה, אך במהלכה הושמע רבות בתחנות הרדיו, וכשחזר המצעד הוא זינק לצמרת המצעד בחזרה. השיר שהה במצעד הפזמונים של רשת ג' במשך 52 שבועות מתוכם שבועיים בראש, הישג שאף שיר לא הגיע אליו מעולם, וזכה בתואר "שיר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי ל-1991 של התחנה, הישג נדיר לשיר בכורה. חברי הלהקה הופתעו מהצלחת הסינגל, ומאחר שהיו במהלך שירותם הצבאי, התקשו לנצל אותה.
אלבומה הראשון של הלהקה, שנקרא אף הוא "הקיץ האחרון", יצא בסוף 1991. האלבום זכה להצלחה מסחרית יחסית, נמכר בכ-20,000 עותקים, ומתוכו יצאו מספר סינגלים נוספים, ביניהם "נוגעת לא נוגעת" ו"גלמין". אף כי השירים נכנסו למצעדים והצליחו, הם לא זכו לאותה פופולריות לה זכה השיר "הקיץ האחרון". באותה שנה הקליטה הלהקה גם את השיר שליווה את השירותרום של גלי צה"ל – "פרחים לבנים", שזכה אף הוא להצלחה במצעדים.
ב-1992 הקליטה הלהקה גרסת כיסוי לשיר "כל האמת" של להקת הקליק. באותה שנה, בתוכנית ששודרה בערב יום הזיכרון בערוץ הראשון, ביצעה הלהקה גרסת כיסוי לשיר "הנסיך הקטן" של ההרכב קצת אחרת.
ב-1994 הקליטה הלהקה גרסת כיסוי נוספת, הפעם לשיר הילדים "דני גיבור", גרסה שהוקלטה במיוחד עבור תוכנית הספיישל "אל החרוזים והמנגינות" שהוקדשה כמחווה לחתני פרס ישראל. לאחר מכן יצא אלבומה השני של הלהקה, "אחרי הגשם", שעסק בהתבגרות, סקס, אהבה וחיפוש אחר דמות ה"אני". באלבום זה, פנתה הלהקה לכיוון של רוק כבד יותר. מתוך האלבום הצליח רק הסינגל הראשון מהאלבום "מתחיל להיות קר". השיר "פרחים לבנים" והחידושים ל"כל האמת", "הנסיך הקטן" ו"דני גיבור" לא הופיעו בו. האלבום נכשל מסחרית, ובקיץ 1995, הלהקה הפסיקה להופיע והתפרקה באופן לא רשמי.
ב-12 בנובמבר 1995 התאחדה הלהקה באופן חד פעמי בעצרת הזיכרון ליצחק רבין שהתקיימה 8 ימים בלבד אחרי הרצח, בביצוע של "הקיץ האחרון". הביצוע מופיע בדיסק הכפול "שלום, חבר" המכיל שירי זיכרון המתקשרים לנושא, ושירים שהוקלטו בהופעה בעצרת.
לאחר התפרקות הלהקה

ברבות השנים מאז התפרקות הלהקה, רוב חברי ההרכב המקורי פרשו מתחום המוזיקה ועברו לתחומים אחרים.
ליבה (היום מירית ליבה-מזרחי) ואלון מן, עובדים בחברות הייטק ואייל ברוק עובד כעורך דין. הגיטריסט וכותב המילים מקס גת-מור הוציא ב-1999 אלבום סולו שנחל כישלון מסחרי, וב-2009 הוציא שיר עם מיכה שטרית כחלק מאלבום שני, שגם הוא נחל כישלון מסחרי יחסי, ולאחר מכן הקים חברה למיתוג. שי מאירי, סקסופוניסט הלהקה, הוא היחיד שהמשיך בתחום המוזיקה וממשיך לנגן כסקסופוניסט בלהקות של מספר אומנים.
ההצלחה המסחררת לה זכה השיר "הקיץ האחרון" ביחס לשאר שיריה של הלהקה, יצרה בטעות תדמית של "להקה של שיר אחד", אף על פי שאינה עונה להגדרה המקובלת למונח, מאחר שהיו ללהקה שירים אחרים שצעדו והצליחו יחסית במצעדי המוזיקה (אך לא כמו "הקיץ האחרון").
ליבה-מזרחי הקליטה ב-2016 את השיר "כשהלחן מדבר" ללחן ועיבוד מאת קורין אלאל. ב-2021 התאחדה הלהקה לנשף הרוק של אביב גפן שהתקיים בראשון לציון.
חברי הלהקה

סולנית: מירית ליבה
גיטרה בס, כותב השירים ושירה: מקס גת-מור
קלידן: אייל ברוק
גיטרה: רוני הלפרין (מ-1994)
מתופף: ירמי כדורי
מתופף: יהושע לימוני (1990)
סקסופון: שי מאירי
גיטרה: אלון מן (1991–1992)
אלבומים

הקיץ האחרון (1991)
אחרי הגשם (1994)
הערות שוליים

↑  עמית שהם, תקליטים - ישראלי - הכול ולא כלום, חדשות, 20 בנובמבר 1991
↑   שפיות זמנית, בביצוע הקיץ האחרון בכיכר רבין, 1995, סרטון  באתר יוטיוב
↑  השיר שהפך לסמל: הסיפור האמיתי מאחורי "הקיץ האחרון", באתר ‏מאקו‏, 21 בינואר 2021
↑  שפיות זמנית התאחדו, "משיח" קרע מצחוק: הביצועים הגדולים מנשף רוק של אביב גפן, באתר וואלה, 4 ביולי 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299459705171  MusicBrainz: 17e99699-be2f-480e-bd9d-11af54f04d16  VIAF: 147117944   WorldCat (עם VIAF): 147117944
רשימה של טיסות חלל מאוישות

אפולו 7 משוגרת למסלול ועל סיפונה שלושה אנשי צוות, 1968
זוהי רשימה של כל טיסות החלל המאוישות לאורך ההיסטוריה. טיסת חלל מאוישת מתרחשת כאשר צוות אנושי טס בחללית אל החלל החיצון.
ישנן שתי הגדרות לטיסת חלל. הפדרציה הבינלאומית לאווירונאוטיקה מגדירה את הגבול שבין אטמוספירת כדור הארץ לחלל החיצון ב-100 קילומטרים מעל גובה פני הים. גבול זה מכונה קו קרמן. נוסף על כך, ארצות הברית מעניקה כנפי אסטרונאוט לאישים מוסמכים אשר הטיסו טיסת חלל מעל 80 קילומטרים. רשימה זו מתייחסת למוסכמה הבינלאומית המקובלת של הפדרציה הבינלאומית לאווירונאוטיקה וכוללת את כל טיסות החלל שהגיעו לגובה של 100 ק"מ ויותר או ששוגרו עבור מטרה זו אך כשלו.
נכון ל-13 באוקטובר 2021, עת שוגרה טיסת NS18 של בלו אוריג'ין, נעשו 339 ניסיונות שיגור של טיסות חלל מאוישות; 336 מתוכן הגיעו לחלל (326 טיסות מסלוליות ו-10  טיסות תת-מסלוליות). שלושה שיגורים לא עברו את קו קרמן (100 ק"מ) ולכן לא נחשבות כטיסות חלל. טיסות אלו הן; אסון מעבורת החלל צ'לנג'ר ושתי טיסות סויוז (T-10a ו-MS-10) אשר בוטלו בעת טיסה. שלוש טיסות נוספות אשר הגיעו לחלל נגמרו באובדן הצוות בעת חזרתם לכדור הארץ. טיסות אלו הן סויוז 1, סויוז 11 ואסון מעבורת החלל קולומביה.
טיסות חלל לפי מדינות

מאז שנת 1961, שלוש מדינות (ברית המועצות/רוסיה, ארצות הברית וסין) ביצעו טיסות חלל מאוישות באמצעות שנים עשר רכבי חלל שונים.
| עשור | רוסיה רוסיה/ ברית המועצות ברית המועצות | ארצות הברית ארצות הברית | הרפובליקה העממית של סין סין | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1961–1969 | 15 | 24 |  | 39 |
| 1970–1979 | 26 | 9 |  | 35 |
| 1980–1989 | 28 | 32 |  | 60 |
| 1990–1999 | 21 | 64 |  | 85 |
| 2000–2009 | 22 | 36 | 3 | 61 |
| 2010–2019 | 39 | 6 | 3 | 48 |
| 2020–הווה | 8 | 27 | 7 | 42 |
| סך הכל | 159 | 198 | 13 | 370 |
ראו גם

האדם בחלל
חקר החלל
הערות שוליים

↑  ברית המועצות/רוסיה (ווסטוק, ווסחוד וסויוז), ארצות הברית (מרקורי, X-15, ג'מיני, אפולו, מעבורות החלל, ספייס שיפ 1, דרגון 2 וניו שפרד) וסין (שנג'ואו).
שורש 29

שורש 29, או יוֹאוּ בּוּ (בסינית: 又部, פיניין: Yòu bù) הוא השורש העשרים ותשעה של הכתב הסיני. פירושו "ו" "בנוסף" או "יד ימין" והוא האחרון מתוך 23 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משני קווים.
במילון קאנגשי יש 91 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
הצורה העתיקה של דמות השורש 又 היא פיקוגרמה של יד ימין שממנו התו הסיני המודרני 右 (שפירושו "ימין") נגזר. אף על פי ש 又 (שוב) כתו סיני מודרני כבר לא מייצג את המשמעות של "ימין", המשמעות של "יד" נשמרת בחלק מהתווים הסיניים שנגזרים משורש 29.
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 又
+1: 叉
+2: 及友双SC/JP (=雙->隹)反収JP (=收->攴)
+3: 叏叐
+4: 发SC (=發->癶/髮->髟)叒
+5: 叓
+6: 叔叕取受变SC (=變->言)
+7: 叙SC/JP/variant (=敘/敍->攴)叚叛叜叝
+8: 叞叟
+11: 叠SC (=疊->田)
+14: 叡
+16: 叢
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
מכה (רובוט)

איור גנרי, הנוצר באמצעות תוכנת אומנות בינה מלאכותית, המדגים מראה טיפוסי של סדרות/סרטים בסוגה מכה
פסל מכה בהולנד
מֶכָּה (באנגלית: Mecha) או מך (Mech), קיצור של מכניקל (Mechanical), הוא רובוט, כלי רכב או כלי נשק ענקי בצורת אדם. רבים מרובוטי המכה הם דו-רגליים. פעמים רבות רובוטי המכה מוצגים כמכונות מלחמה: בעיקר כרכב קרבי משוריין בעל רגליים במקום גלגלים. הם לרוב חמושים בתותחים, טילים ומקלעים ולעיתים גם בנשק קר כגון חרבות ענק ולהבי אנרגיה. בחלק מהפעמים, כגון ב-"Battletech" ובמאנגה היפנית "Patlabor", המכות משמשים למלא גם מטלות אזרחיות כמו עבודות בנייה, ככלי משטרתי, או לצורך כיבוי שרפות.
מקור השם

המונח מכה (לעיתים גם מךּ; Mech) הוא קיצור אשר נוצר במקור ביפן למלה האנגלית "מכני" (Mechanical). ביפנית, משמעות המילה "מכה" כוללת את כל האובייקטים המכניים למיניהם, כולל מכוניות, אקדחים, מחשבים, ומכשירים אחרים. באופן זה, המילה גם משמשת לתיאור רובוטים דמויי אנוש, סייבורגים, רובוטים תעשייתיים ואפילו טוסטרים. היפנים משתמשים במונח "רובוטים" (Robotto) או "רובוטים ענקיים" כדי להבדיל בין רובוטים רגילים ורובוטים בעלי רגליים לבין המכשירים המכניים האחרים. השימוש הנפוץ ברבים הראשון בשפה האנגלית במונח זה היה בסדרת ההנפשה "Robotech" אשר הייתה גרסה מדובבת לאנגלית של שלוש סדרות אנימה יפניות שונות והשימוש בעולם המערבי מאז במונח מתכוון בעיקר לכלי רכב רובוטיים בהם נוהג אדם או כלי לחימה מודרניים.
אזכורים בתרבות > במאנגה ובאנימה

ביפן, メカ (מכה) - "אנימה-מכה"/"מכה אנימה" הוא ז'אנר אשר בו העלילה המרכזית מתמקדת בכלי רכב רובוטיים ענקיים אשר מוטסים על ידי בני אנוש. בסדרות אלו, גובהו של רובוט ה"מכה" הקטן ביותר יהיה בדרך כלל כשישה מטרים, ויהיה בעל מגוון רחב של כלי נשק, ולעיתים קרובות דגם מוקטן שלו ייוצר באופן מסיבי על ידי יצרני הצעצועים. סדרת האנימה "גנדאם" היא דוגמה לייצור מסיבי של צעצועי מכה: חברת ייצור הצעצועים היפנית Bandai, לה הזיכיון למכירת צעצועי "גנדאם", הובילה לכך שכיום צעצועי גנדאם נמצאים בכל מקום ביפן. נהוג לחלק את ז'אנר המכה-אנימה לשני סוגים עיקריים:
רובוט-על (Super Robot): הרובוטים בז'אנר זה מוצגים ככלי נשק יחידים במינם, לעיתים בעלי כוחות מיסטיים ומסתוריים, הנשלטים על ידי גיבורים אנושיים יחידי סגולה ונלחמים נגד איומים שונים כגון תרבויות עתיקות או חייזריות בעלות מטרות מגלומניות. הדוגמה המובהקת ביותר לז'אנר זה היא סדרת האנימה "מאזינגר Z", שנוצרה על ידי האמן גו נאגאי ועיצבה את הקווים המנחים המקובלים בז'אנר זה.
רובוט אמיתי (Real Robot): הרובוטים בז'אנר זה הם בגדר כלי נשק מקובלים ונפוצים בשדה הקרב האנושי ולוקחים חלק בעימותים צבאיים קונבנציונליים בין כוחות צבא אנושיים. הדוגמאות הבולטות בז'אנר זה הם זיכיונות "גנדאם" ו"מאקרוס".
גודלם של רובוטי המכה יכול להשתנות לפי העלילה. בחלק מהם גובהם של המכים לא גדול יותר מטנק ("קוד גיאס", "Eureka Seven"), בחלק הם יכולים להיות בגובה מספר קומות ("גנדאם", "The Vision of Escaflowne") ובאחרים הם אף יכולים להיות בגובה של גורד שחקים ("Space Runaway Ideon"). ישנם גם מכות אשר גדולים מספיק בשביל להכיל אוכלוסייה של עיר שלמה (מקרון 1), בחלק גם בגודל של ירח קטן ("הרובוטריקים") ובחלק הם בגודל של גלקסיה גדולה ("Tengen Toppa Gurren Lagann").
אזכורים בתרבות > בקולנוע

הדוגמה המוכרת ביותר לשימוש במכה בסרטי הקולנוע נעשה בסדרת סרטי "מלחמת הכוכבים". מכים ענקיים בעלי 4 רגליים, AT-AT, הופיעו בסרט "מלחמת הכוכבים - פרק 5: האימפריה מכה שנית" ונבלמו רק בקושי בידי ברית המורדים. בסרט "מלחמת הכוכבים - פרק 6: שובו של הג'דיי" הופיעו מכים קטנים יותר בעלי 2 רגליים, AT-ST. מכים אלה התגלו כלא מתאימים ללוחמה ביערות ופגיעים למדיי.
בסרטי הפעולה "רובוקופ" מופיע המכה ED-209, הסבה של מכה צבאי לאכיפת החוק המתגלה ככישלון גדול עקב בעיות בבינה המלאכותית שלו.
בסדרת הפעולה המצליחה לילדים ונוער, ה"פאוור ריינג'רס", מכה ענקי בשם מגה-זורד הוא כלי הנשק העיקרי של הפאוור ריינג'רס הטובים במלחמתם ברעים.
בקומיקס ובסדרות הטלוויזיה "צבי הנינג'ה", אחד מנבלי-העל הוא מכה דמוי אדם מגודל הנשלט על ידי "המוח" קראנג שבבטנו.
בסרט ההוליוודי "הנוסע השמיני 2" הופיע רובוט מכה אשר שימש ככלי רכב למשימות הובלת ציוד. בסרטי "מטריקס" על שערי העיר ציון שומרים לוחמים הנוהגים במכים החמושים במקלעים כבדים בקצות זרועותיהם. בסרט "מחוז 9" נעשה שימוש של גיבור הסרט ברובוט חייזרי דו-רגלי המצויד בטכנולוגיות העולות על אלה האנושיות. בסרט "מלחמת העולמות" עושים החייזרים שימוש ברובוטים ענקיים במלחמתם נגד בני האדם. כמו כן בולטת הופעתן של חליפות מכה בסרט ההוליוודי עטור האפקטים "אווטאר" שבשימוש יחידות הצבא, ובסרט הפעולה העתידני "קצה המחר" בכיכובם של טום קרוז ו.
סרט הלייב-אקשן "פסיפיק רים" של הבמאי גיירמו דל טורו מתמקד במלחמה בין בני האדם המטיסים מכונות מכה ענקיות בשם ייגרים לבין מפלצות הענק קאייג'ו שמגיחות מהאוקיינוס השקט. בסרט "ספיידרמן המופלא 2", שריונו של ריינו הוא למעשה חליפת מכה המעניקה ללובש אותה כוח על-אנושי ויכולת מיגון. בסרטי היקום הקולנועי של מארוול "איירון מן" ו"הנוקמים: עידן אולטרון" מוצגים שני קונספטים של מכה בדמות שריון השלד החיצוני איירון מונגר וההאלקבאסטר, בהתאמה.
אזכורים בתרבות > במשחקי וידאו

מכים לעיתים קרובות מופיעים במשחקי הווידאו. בשל גודלם המאסיבי והפוטנציאלי לגרום לנזק עצום לרכוש כתוצאה מגודלם המכים הפכו לפופולריים מאוד במשחקי הווידאו השונים. משחק הלחימה והמכות OMF 2097 מבוסס כולו על קרבות בין רובוטי ענק ומכים מדגמים שונים. בין יתר המשחקים בהם מופיעים רובוטי המכה נמנים מטאל גיר, וורהאמר 40,000, סופרים קומנדר, Battlefield 2142 וסטארקראפט.
ראו גם

רובוטיקה
מנוע זנד

| --- | --- |
 מפתח:  Zend Technologies 
 מחזור חיים:  1999–הווה (כ־26 שנים) 
 גרסה אחרונה:  2.0.2 (1 בדצמבר 2005) 
 נכתבה בשפות:  C 
 סוג רישיון:  רישיון PHP 
 קוד מקור:  https://github.com/php/php-src 
 www.php.net
 
המבנה הפנימי של מונע זנד
מנוע זנד (באנגלית: Zend Engine) הוא מנוע סקריפטאות (מכונה וירטואלית), הידוע עקב התפקיד החשוב אותו הוא ממלא בשפת אוטומציית האינטרנט PHP. המנוע פותח במקור על ידי אנדי גוטמנס וזאב סורסקי בהיותם סטודנטים בטכניון. מאוחר יותר הם הקימו את חברת זנד טכנולוגיות ברמת גן. השם Zend הוא הלחם של שמות המייסדים באנגלית, Zeev ו-Andi.
היסטוריה

הגרסה הראשונה של מנוע הזנד הופיעה ב-1999 יחד עם PHP גרסה 4. הוא נכתב כהתקן back-end מודולרי ומותאם שאפשר, בפעם הראשונה, להשתמש בו גם מחוץ לקוד PHP. הביצועים, יציבות ופרישות של המנוע שיחקו מרכיב עיקרי בפופולריות העולה של קוד PHP.
הגרסה הנוכחית של המכונה הווירטואלית היא מנוע זנד 3 שנמצא בליבו של PHP7. קוד המקור של מנוע הזנד זמין בחופשיות תחת רישיון ה-PHP מאז 2001; זהו פרויקט קוד-פתוח, וישנם כעת מספר מפתחים מכל העולם שמנדבים מזמנם וכישוריהם להרחיב ולשפר את בסיס הקוד. חברת זנד טכנולוגיות מוכרת כלי פיתוח וניהול עבור המנוע, והוא נמצא בשימוש חברות הטכנולוגיה הגדולות בעולם ביניהם IBM ואורקל. אף על פי ש-PHP היא טכנולוגיה המתחרה בפלטפורמת .NET של חברת מיקרוסופט, מיקרוסופט החליטה לשתף פעולה עם זנד טכנולוגיות, כדי לאפשר למתכנתים ליצור יישומים ב-PHP עבור שרתי מיקרוסופט.
ארכיטקטורה

מנוע זנד משמש באופן פנימי על ידי PHP כמהדר ומנוע Runtime. סקריפטים של PHP נטענים לזיכרון ומורכבים לקודי-נתונים של Zend. אופקודים אלה מבוצעים וה-HTML שנוצר נשלח ללקוח.
ארכיטקטורה > דוגמה

כדי ליישם מתורגמן אינטרנט, אתה זקוק לשלושה חלקים:
החלק המתורגמן מנתח את קוד הקלט, מתרגם אותו ומבצע אותו.
חלק הפונקציונליות מיישם את הפונקציות של השפה.
חלק הממשק מדבר עם שרת האינטרנט .
מנוע זנד אחראי לשלב 1 לחלוטין וקצת משלב 2; קוד ה-PHP לוקח חלקים בשלבים 2 ו-3.
הערות שוליים

↑  בתיה פלדמן, ‏זנד חתמה עם אורקל על הסכם בהיקף עשרות מיליוני דולרים, באתר גלובס, 16 במאי 2005
↑  הארץ, המנוע של האינטרנט: הסכם נוסף בין יבמ העולמית לזנד; יניב לסטארט-אפ הישראלי 20 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 10 באפריל 2006
↑  מיקרוסופט תשתף פעולה עם חברת הקוד הפתוח הישראלית זנד טכנולוגיות, באתר הארץ, 2 בנובמבר 2006
↑  שמוליק שלח, ‏זנד מרחיבה את השת"פ עם מיקרוסופט, באתר גלובס, 1 בנובמבר 2006
Emacs Lisp

| --- | --- |

 פרדיגמות:  תכנות פונקציונלי, תכנות פרוצדורלי, תכנות השתקפותי, מֶטַא־תכנות
 תאריך השקה:  1985 
 מתכנן:  ריצ'רד סטולמן, גיא לואיס סטיל ג'וניור
 מפתח:  מיזם GNU
 טיפוסיות:  דינאמית, חזקה
 מימושים:   GNU Emacs
 הושפעה על ידי:  Common Lisp, Maclisp
 רישיון:  GNU GPLv3
 סיומת:  .el .elc
 https://www.gnu.org/software/emacs/emacs.html
 
Emacs Lisp הוא ניב של שפת התכנות Lisp המשמש כשפת תסריט עבור עורכי Emacs (משפחת עורכי טקסט הכוללת בה את GNU Emacs ו־XEmacs, ופיצולים רבים אחרים). רוב הפונקציונליות של העורך עצמו נכתבה בניב זה על פני מפרש Lisp וליבה שנכתבו ב־C. הניב מכונה לפעמים Elisp, אף על פי שקיים ניב Lisp קדום יותר עם אותו שם, אך אין קשר בין השניים.[דרוש מקור]
היסטוריה

ריצ'רד סטולמן בחר את Lisp כשפת הרחבה כששכתב מחדש את Emacs עבור מיזם GNU ב־1985 כדי לשחרר אותו מחדש תחת הרישיון הציבורי הכללי של GNU. עורך הטקסט המקורי של Emacs פותח במעבדות MIT לבינה מלאכותית בסביבות תחילת שנות ה־70 לאור המגבלות של העורך TECO שהיה בשימוש אז.
בתחילת שנות ה־80 הופיע עורך Emacs במכונות ה־Lisp הידוע כ־Zmacs. סטולמן בחר ב־Lisp כשפת ההרחבה שלו מאחר שהכיר בתכונות החזקות שלה, כולל היכולת לטפל בפונקציות כנתונים. אף על פי ש־Lisp עוד לא עברה תקנון כ־Common Lisp, הניב Scheme כבר היה קיים בזמן שסטולמן היה משכתב את Gosling Emacs לתוך GNU Emacs. הוא בחר שלא להשתמש ב־Scheme לאור הביצועים הנמוכים שלה על מחשבים תעשייתיים (בניגוד למחשבים זעירים שהיו ביתם המסורתי של עורכי Emacs לאורך ההיסטוריה), מאחר שהוא רצה ניב Lisp חסכוני עם ביצועים שניתן לשפר אותם בקלות.
שימושים עיקריים

משתמשי Emacs נעזרים ב־Emacs Lisp בעיקר כדי לתכנת רוטינות והנחיות מותאמות אישית לעורך עצמו, או כדי לשנות את ההתנהגות הקיימת של העורך ואת רכיביו, שגם הם כתובים בניב זה.
קיימת אפשרות נוספת והיא להשתמש בעורך ההעדפות של Emacs המכונה Customize שמלווה בממשק ידידותי למשתמש. העורך שומר את כל ההגדרות והשינויים בקוד Lisp, והוא בעצמו גם כתוב באותו ניב.
מכיוון שרוב מוחלט מהרכיבים של Emacs כתובים ב־Lisp, ניתן לראות את השינויים בזמן אמת בלי צורך להפעיל מחדש את העורך תודות לתכונות הדינמיות של השפה.
Emacs מאפשר קליטת קוד Lisp מקבצים חיצוניים בלי צורך להדר אותם, מה שהופך אותו לעורך שכל משתמש יכול להרחיב בקלות ולשתף משתמשים אחרים בקוד Lisp בעזרת מערכת ניהול החבילות של Emacs כגון Elpa או Melpa.
Emacs Lisp יכולה גם לשמש כשפת תסריט כללית מעבר לעורך עצמו, בדומה ל־bash המצוי ברוב מערכות Unix או בדומה לשפות תסריט עיליות כגון Perl ופייתון על ידי זימון המפרשן של Emacs במצב אצווה "Batch mode" דרך שורת הפקודה. אין ממשק משתמש גרפי כאשר המפרש של Emacs Lisp רץ במצב אצווה, המפרש מבצע את התסריט, מציג פלט ויוצא.
לעומת ניבי Lisp אחרים

Emacs Lisp הוא ניב די שונה משאר ניבי ה־Lisp המצויים כיום כגון Clojure, Common Lisp ו־Scheme, וקרוב ביותר לניב Maclisp אך קיימת גם השפעה מאוחרת יותר מ Common Lisp. הניב תומך בפרדיגמות תכנות אימפרטיבי פונקציונלי ו־פרוצדורלי.
מאפיין בולט של Emacs Lisp הוא השימוש שלה בתחום הכרזה (scope) דינמי ולא לקסיקלי כברירת מחדל. כלומר, פונקציה עשויה להתייחס למשתנים מקומיים בהיקף שהיא נקראת ממנו (מהפונקציה שזימנה אותה), אך לא בהיקף שבו היא הוגדרה סמנטית בקוד המקור כמו ברוב השפות.
הערות שוליים

↑  Richard Stallman, My Lisp Experiences and the Development of GNU Emacs, www.gnu.org, ‏28 אוקטובר 2002
↑  "GNU Emacs Lisp is largely inspired by Maclisp, and a little by Common Lisp.  If you know Common Lisp, you will notice many similarities. However, many features of Common Lisp have been omitted or simplified in order to reduce the memory requirements of GNU Emacs.  Sometimes the simplifications are so drastic that a Common Lisp user might be very confused.  We will occasionally point out how GNU Emacs Lisp differs from Common Lisp." – from the "History" section of the "Introduction" to the Emacs Lisp Manual, as of Emacs 21
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי המחשב ובנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ספנדרל (ביולוגיה)

ערך זה עוסק בתכונה פנוטיפית שהיא תוצר לוואי של האבולוציה. אם התכוונתם למונח המתאר מרחב באדריכלות, ראו .
בביולוגיה אבולוציונית, ספנדרל (באנגלית: spandrel) הוא תכונה פנוטיפית שהיא תוצר לוואי של האבולוציה של מאפיין אחר, בניגוד לתכונה שהיא תוצר ישיר של ברירה טבעית. המונח נטבע על ידי סטיבן ג'יי גולד וריצ'רד לוונטין במאמר "הספנדרלים של סן מרקו והפרדיגמה הפנגלוסית" משנת 1979. מקור המונח "ספנדרל" הוא באדריכלות - הוא מתאר מרווח בין החלק העליון של הקשת לבין התקרה, שבמקור לא היה לו תפקיד קישוטי במבנה.
לעיתים קרובות לשינוי גנטי היוצר ספנדרל יש השפעה אבולוציונית התורמת לשרידות האורגניזם, אף כי במקור השפעה זו הייתה נייטרלית או שהיה לה השפעה חיובית אחרת לגמרי מזו שהתפתחה. לפעמים צירוף של מספר תכונות בעלות השפעות פנוטיפיות מסוימות, יכול ליצור תכונה פנוטפית חדשה. קיימת גם תופעה הפוכה לספנדרל - שריד אבולוציוני - פנוטיף שהיה בעל השפעה אבולוציונית שסייעה לשרידה בהקשר מסוים אבל עם השינוי בסביבה הטבעית או עם שינוי במבנה היצור, כבר אין לו תפקיד או שהוא אפילו מהווה חסרון קל - דוגמה לכך הוא עור ברווז בקרב בני אדם, שנובע מסימור שערות הפרווה שנועד במקרו כדי לשפר את בידוד החום של הגוף, תכונה זו נותרה אף כי לבני האדם כבר אין פרווה. בנוסף יש תכונות שהתפחתו עקב סחף גנטי - כלומר התפתחו בצורה מקרית ללא שיש להן יתרון אובלוציוני אמיתי.
מקור

המונח נטבע על ידי סטיבן ג'יי גולד וריצ'רד לוונטין שהשתמשו בתיאור הספנדרל כמשל במאמר משנת 1979 "The Spandrels of San Marco and the Panglossian Paradigm: A Critique of the Adaptationist Programme".
הספנדרל הוא המרווח שבין הקשת ובין המסגרת האנכית והאופקית בה היא מצויה, בבנייה באדריכלות ימי הביניים, מרווח שהתמלא בעיטורים באדריכלות הרנסאנס. מילוי זה, לטענת גולד ולוונטין היה לא כתוצאה משיקולי צורך אלא כתוצאה מניסיון לעצב את הרווח שבין הקשת ובין המסגרת. באותו אופן, לטענת גולד ולוונטין, קיימות התפתחויות אבולוציוניות שאינן נובעות ישירות מהתאמה לסביבה ומעקרון הברירה הטבעית.
בזמנו רווחה הדעה בקהילה המדעית שכל תכונה שיש לאורגניזם ויש לו השפעה חיובית על השרידות או הרבייה שלו נובע מברירה טבעית. גולד ולוונטין הציעו השערה חלופית: שבשל הסתגלות וברירה טבעית נוצרים גם תוצרי לוואי. מכיוון שתוצרי הלוואי הללו של התאמות שלא היה להם יתרון יחסי אמיתי להישרדות, הם כונו ספנדרלים. במובן הביולוגי, "ספנדרל" עשוי לנבוע מדרישה הטבועה בתוכנית הגוף של אורגניזם, או כתוצר לוואי של אילוץ אחר על אבולוציה אדפטיבית.