stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בייבי (ערוץ)
סדרות רכש

"בובה" (Boohbah) - Ragdoll
"יוצרים קטנים" (Art Alive) - Yoram Gross + EM.TV
"אובי" (Oobi) - Little Airplane Production and Noggin
"ברונו" (Bruno) - Cuppa Coffee
"פוקויו" (Pocoyo) - Zinka
"מיו ומאו" (Mio and Mao) - Misseri Studio
"קווא-קווא" (Quaqquao) - Misseri Studio
"ברייני בייבי" (Brainy Baby) - Brainy Baby Production
"בייבי ג'יניוס" (Baby Genius) - Baby Genius Production
"סו סמארט" (!So Smart) - The baby school Company
"דני ודדי" (Danny & Daddy) - Dany&Dady Production
"דני ודדי דואט" (Danny & Daddy Duet) Dany&Dady Production
"פינוקי" (Spot) - King Rollo Films
"בייבינו" (Babynoo) - Luminou
הערות שוליים

↑  YES משיקה ערוץ הורים בהשקעה של 3 מיליון ש', באתר גלובס, 10 בינואר 2006
↑  אייל גולדמן, הו, בייבי, באתר nrg‏, 11 באוקטובר 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810570862105606  VIAF: 306423006   WorldCat (עם VIAF): 306423006
La Llamada

La Llamada (בעברית: שיחת הטלפון) הוא שיר של הזמרת סלינה אשר יצא כסינגל השני מתוך אלבום ההופעה החיה שלה. השיר נכתב על ידי
פיט אסטודילו ואחיה א.ב. קינטנייה והופק על ידי אחיה ובבו סילבט. השיר יצא כסינגל לאחר ש-"No Debes Jugar", יצא לאור.
השיר הגיע למקום החמישי במצעד השירים הלטינים בארצות הברית.
הצלחה ומשמעות

ב-2011 השיר זכה להצלחה מחודשת כאשר הצליח להיכנס למצעד השירים המקסיקניים האזוריים שנמכרו הכי הרבה דיגיטלית באותו שבוע כאשר נכנס למקום העשירי. התוכן הלירי של השיר מתאר את רגשותיה של מישהי לאחר שהיא עדה לחבר שלה מתנשק עם בחורה אחרת, אומר לו לא להתקשר אליה יותר ולסיים את הקשר.
מבחינה מוזיקלית השיר הוא שיר אפ-טמפו מקסיקני המשלב קומביה.
ביקורת

השיר קיבל ביקורות חיוביות ממבקרי המוזיקה. לשיר צולם קליפ בבית חוף בקליפורניה. עם השנים השיר זכה לגרסאות כיסוי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הלטיניים | 5 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים המקסיקניים האזוריים הדיגיטליים | 10 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה (לטיני) | 60,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
הערות שוליים

↑  Selena – No Debes Jugar (באנגלית), נבדק ב-2020-12-18
1 2  Selena – La Llamada (באנגלית), נבדק ב-2020-12-18
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית)
| סלינה |
| --- | --- | --- |
| אלבומים • סינגלים • שירים • פרסים ומועמדויות • וידאוגרפיה | אלבומים • סינגלים • שירים • פרסים ומועמדויות • וידאוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Selena • Ven Conmigo • Entre a Mi Mundo • Amor Prohibido • Dreaming of You |  |
| פסקולים | Selena: The Original Motion Picture Soundtrack • Selena: The Series Soundtrack |  |
| אלבומי הופעה | Selena Live! • Selena Live! The Last Concert • Unforgettable: The Live Album • Selena ¡Vive! |  |
| אלבומי רמיקס | Siempre Selena • Anthology • Enamorada de Ti • Moonchild Mixes |  |
| אלבומי אוסף | Mis Mejores Canciones – 17 Super Éxitos • 12 Super Éxitos • Las Reinas del Pueblo • Éxitos y Recuerdos • All My Hits: Todos Mis Éxitos • All My Hits: Todos Mis Éxitos Vol. 2 • Ones • Greatest Hits • Momentos Intimos • Unforgettable • Dos Historias • Through the Years/A Traves de los Años • La Leyenda • Lo Mejor de...Selena |  |
| אלבומי וידאו | Selena Remembered • Live! The Last Concert • Performances |  |
| ערכים קשורים | סלינה ולוס דינוס • "פיאסטה דה לה פלור" • אנשים שהושפעו מסלינה • מיראדור דה לה פלור • "לסלינה, באהבה" • קיו-פרודקשנס • Selena Etc. • "סלינה לנצח" • Selena ¡Vive! • "סלינידד" • רצח סלינה ("הסוד של סלינה" • יולנדה סלדיבר • משפט יולנדה סלדיבר) • "סלינה" • "סלינה: הסדרה" • "קורפוס: סרט ביתי על סלינה" • ריקי ולה • פיט אסטודילו |  |
| סלינה – שירים |
| --- | --- | --- |
| Selena | "Contigo Quiero Estar" • "Sukiyaki" • "Mentiras" |  |
| Ven Conmigo | "Ya Ves" • "Baila Esta Cumbia" • "La Tracalera" |  |
| Entre a Mi Mundo | "Como la Flor" • "¿Qué Creías?" • "La Carcacha" • "Ámame" |  |
| Selena Live! | "No Debes Jugar" • "La Llamada" |  |
| Amor Prohibido | "Amor Prohibido" • "Bidi Bidi Bom Bom" • "No Me Queda Más" • "Fotos y Recuerdos" |  |
| Dreaming of You | "I Could Fall in Love" • "Tú Sólo Tú" • "Dreaming of You" • "I'm Getting Used to You" |  |
| Siempre Selena | "Siempre Hace Frio" • "Costumbres" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Buenos Amigos" • "Donde Quiera Que Estés" • "Puede Ser" |  |
| שירים אחרים | "Dame Tu Amor" • "Quiero" • "Enamorada de Ti" • "No Quiero Saber" • "Missing My Baby" • "El Chico del Apartamento 512" • "El Toro Relajo" • "Techno Cumbia" • "Si Una Vez" • "Where Did the Feeling Go?" • "Last Dance/The Hustle/On the Radio" • "A Boy Like That" • "Como Te Quiero Yo A Ti" |  |
קין

ערך זה עוסק בדמות מקראית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 אב:  אדם 
 אם:  חוה 
 בן או בת זוג:  קלמנא עוון 
 צאצאים:  חנוך בן קין 
 עיסוק:  "עובד אדמה"
 
וַיְהִי בִּהְיוֹתָם בַּשָּׂדֶה, וַיָּקָם קַיִן אֶל-הֶבֶל אָחִיו וַיַּהַרְגֵהוּ.

— ספר בראשית, פרק ד', פסוק ח'
 קין הורג את הבל, ציור מעשה ידי ברתולומאו מנפרדי, שנת 1600 לערך. מוצג במוזיאון לתולדות האמנות בווינה
קַיִן היה, לפי ספר בראשית (פרשת בראשית, פרק ד'), בנם הבכור של אדם וחוה ומבצע הרצח הראשון בספר התנ"ך. עיסוקו היה בעבודת אדמה.
מקור השם

משמעות שמו של קין מופיעה בספר בראשית פרק ד' פסוק א':”וְהָאָדָם, יָדַע אֶת-חַוָּה אִשְׁתּוֹ; וַתַּהַר, וַתֵּלֶד אֶת-קַיִן, וַתֹּאמֶר, קָנִיתִי אִישׁ אֶת-ה'” (ספר בראשית, פרק ד', פסוק א')
כלומר, עשיתי אדם בעזרת ה' (קניתי פירושו עשיתי). משמעות אחרת (אך קרובה) למילה "קנה" היא "ברא". לפי פסוק זה חווה קראה לבנה קין, כיוון ש"קנתה", כלומר בראה איש – נפש חיה, כמו שה' ברא, בין השאר, את בני האדם. לפי ההקשר בפסוק זה משמעות המילה "קונה" היא "בורא".
מקור השם > במחקר

על פי ה-Chicago Assyrian Dictionary, השם ("quanu": קָ-נוּ) מופיע לראשונה במכתבי אל-עמארנה במשמעויות שונות כגון: חץ, קנה, צינור, מכשיר מדידה, יחידת מדידה, שטח אדמה.
בשפה הערבית מופיע השם קין במשמעות נפח חרש מתכת. קנוואת הוא גם שמו של אתר מקראי - בשם קנטה[דרושה הבהרה].
בעברית משמעות השם קין (שורש ק־נ־ן): קינה, ניגוד או מלשון קן, בית, תא.
חטאו של קין

קין הציע להקריב מנחה לה' ולאחר מכן, אף הבל, אחיו הצעיר שעיסוקו היה רעיית צאן, הציע את מנחתו לה'. הבל הביא כמנחה ”מבכורות צאנו ומחלבהן” (ספר בראשית, פרק ד', פסוק ד') – הבכורות (הראשונים) שבצאנו, החֵלֶב (שומן), שהוא חלק מובחר בבשר.
מנחתו של קין הייתה מפרי האדמה ומיבולו שגידל. בשונה מהבל, מנחתו של קין אינה מלווה בתיאורים המעידים על איכות המנחה. סוברים כי בעוד הבל השקיע באיכות מנחתו, קין לא השקיע בה ולא הביא מהטוב שבגידוליו. כפי שתואר קודם אין אנו יודעים על כישוריו של קין כחקלאי ולכן ייתכן שלא הביא הגידולים המובחרים. יש מוסיפים כי המילים "מקץ ימים" בפסוק ג' מתארות שמדובר ביבול סוף השנה, שבדרך כלל אינו מן המובחר. בנוסף ייתכן שקין לא הביא מפרי גידוליו, היות שלא מצוינת המילה "שלו", לעומת הבל שמצוין "צאנו" כצורת שייכות. ה' קיבל את מנחתו של הבל (בכור צאנו), אך את מנחתו של קין לא קיבל בגלל איכות מנחתו (פרי אדמה).
קין נמלא כעס וקנאה, כיוון שמנחתו נדחתה, וה' העדיף את מנחתו של הבל על פניה. קין שהוא זה שיזם את המנחה וגם האח הבכור, שהיה בעל מעמד גבוה מבין הבנים, הרגיש שהתבזה. על כן קין נמלא קנאה כלפי הבל.
ה' כנראה מבין שהכעס והקנאה מציפים את קין בשל כך, ולכן ניסה להרגיעו ולשכנע אותו לא לתת ליצר הרע להשתלט עליו, והסביר לו שאם ינהג בדרך הנכונה, הוא ינחל הצלחה והוא ישא אליו פנים:
”וַיֹּאמֶר ה', אֶל-קָיִן: לָמָּה חָרָה לָךְ, וְלָמָּה נָפְלוּ פָנֶיךָ; הֲלוֹא אִם-תֵּיטִיב, שְׂאֵת, וְאִם לֹא תֵיטִיב, לַפֶּתַח חַטָּאת רֹבֵץ; וְאֵלֶיךָ, תְּשׁוּקָתוֹ, וְאַתָּה, תִּמְשָׁל-בּו.” (ספר בראשית, פרק ד', פסוק ו')
פירוש הפיסוק הוא שאם תשפר מעשיך ומחשבותיך תוכל להתמודד עם היצרים שלך, ואם לא תשפר ותתנהג בצורה לא טובה החטא יחכה לך תמיד ויפתה אותך, ומסיים בהמלצה – ואתה תמשול בו – ביצר שלך, אם אכן תטיב מעשיך. ה' גם נותן תקווה לקין שאם הוא ישתפר בעתיד הוא יקבל את מנחתו.
אך קין לא מחליט להתגבר על יצריו ועדיין שרוי בכעס. ואכן בהמשך הסיפור קין והבל הלכו לשדה וקין הרג את הבל. לא מצוין במפורש זמן המריבה וכן שעת היום בו התבצעה או רקע מריבה זאת, אך בגלל הסמיכות בין תיאור דחיית המנחה לסיפור הרצח ניתן להסיק שככל הנראה הרצח נבע מסיבה זאת. נוסף על כך, אין תיאור מה התרחש ביניהם ברגעים לפני הרצח ועל תוכנה של השיחה ביניהם. לפי פסוק ח':
”וַיֹּאמֶר קַיִן, אֶל-הֶבֶל אָחִיו; וַיְהִי בִּהְיוֹתָם בַּשָּׂדֶה” (ספר בראשית, פרק ד', פסוק ח')
כלומר אין כל משמעות לדברי קין להבל כיוון שקין לא היה באמת מעוניין לדבר עם אחיו והיה שטוף ביצרים. פרט הרצח היחיד המתואר הוא מיקומו – קין משך את הבל לשדה כנראה בסמיכות למקום מגוריהם אך רחוק מבית ההורים.
התוודותו של קין

לאחר הרצח ה' שואל את קין בבראשית פרק ד' פסוק ט': ”וַיֹּאמֶר ה' אֶל-קַיִן, אֵי הֶבֶל אָחִיךָ.” (ספר בראשית, פרק ד', פסוק ט') קין בתחילה בוחר שלא לשתף עמו פעולה ועונה לו בחוצפה ובזלזול רב: ”וַיֹּאמֶר לֹא יָדַעְתִּי, הֲשֹׁמֵר אָחִי אָנֹכִי.” (ספר בראשית, פרק ד', פסוק ט') זאת שאלה רטורית, היות שאלוהים רואה ויודע הכול ותפקידה לתת לנשאל הזדמנות להתוודות בעצמו על חטאו. בשאלתו לקין ה' כבר יודע את גורל הבל. תשובתו החצופה של קין שיש הרואים בה אפילו טענה כלפי ה' שה' בעצמו היה צריך לשמור על הבל (ואין זה עיסוקו של קין כלל) בוודאי לא הוסיפה לו נקודות זכות.
גם בסיפור החטא של אדם וחוה ה' שואל אותם שאלה רטורית לאחר החטא: ”וַיִּקְרָא ה' אֱלֹהִים, אֶל הָאָדָם; וַיֹּאמֶר לוֹ, אַיֶּכָּה?” (בראשית, ג', ט'). בניגוד לקין, בסיפור חטא אדם וחוה בגן עדן הם בחרו לשתף פעולה עם ה'.
לאחר שה' מטיח בקין בפסוק ”קול דמי אחיך צועקים אליי מן האדמה” (ספר בראשית, פרק ד', פסוק י"א) לא נותר לקין ברירה והוא למעשה מודה ברצח בהמשך.
עונשו של קין

בשל רצח אחיו הבל ה' מקלל את קין בכך שהאדמה לא תצמיח לו עוד יבול, כיוון שכאשר רצח את הבל הדם נאלץ לחלחל אל תוך האדמה, שהיא סיפקה לו את יבולו וממנה התקיים, ולכן לא תצמיח לו עוד דבר. למעשה זאת הפעם השנייה בה האדמה מקוללת. הפעם הראשונה הייתה בסיפור החטא של אדם וחוה, והאדמה קוללה בעונשו של אדם כמתואר:
”וּלְאָדָם אָמַר, כִּי-שָׁמַעְתָּ לְקוֹל אִשְׁתֶּךָ, וַתֹּאכַל מִן-הָעֵץ, אֲשֶׁר צִוִּיתִיךָ לֵאמֹר לֹא תֹאכַל מִמֶּנּוּ--אֲרוּרָה הָאֲדָמָה, בַּעֲבוּרֶךָ, בְּעִצָּבוֹן תֹּאכְלֶנָּה, כֹּל יְמֵי חַיֶּיךָ. וְקוֹץ וְדַרְדַּר, תַּצְמִיחַ לָךְ; וְאָכַלְתָּ, אֶת-עֵשֶׂב הַשָּׂדֶה” (ספר בראשית, פרק ג', פסוקים י"ז–י"ח)
עונש משלים לאי יכולתו של קין לעבד את האדמה הוא לעבור ממגורי קבע (תכונתו של החקלאי המעבד את האדמה ואשר נמצא במקום אחד),לנדידה: מכיוון שאין לו יכולת לשבת במקום אחד ולעבד אדמה הוא יאלץ לנדוד.
פרשנים אחרים רואים את הסיפור כמייצג את העימות בין התרבות החקלאית - המתיישבת, המיוצגת על ידי קין עובד האדמה לבין תרבות הרועים הנוודים, המיוצגת בדמותו של הבל. בתקופת המקרא נמצא העימות בין שתי צורות החיים האלה בשיאו. בסופו של דבר אנו יודעים כי התרבות החקלאית דחקה את רגלי תרבות הנוודים (אך זה לקח שנים רבות) ולראיה שברוב אוכלוסיית העולם חיה כיום חיים של יישובי קבע. סיפור קין והבל בא לרמז כי הדבר נעשה בצורה כוחנית ותוך גילויי אלימות כלפי חברת הנוודים.
אות קין

קין אמר לה': "גדול עווני מנשוא" (בראשית פרק ד', פסוק י"ג) כלומר – עווני כה גדול שיהיה קשה לסלוח לו. כלומר, התנצלות על מעשיו תוך הבנה מה הוא עשה. לאחר שהודה במעשיו והתנצל הוא גם הבין שהוא מאוד פגיע, ללא מקום הגנה או מחסה קבוע כיוון שהוא נענש בנדודים. לכן ה' נתן לקין את אות קין, שיהיה סימן לכך שאסור לפגוע בו, וכל מי שיפגע בקין עונשו יהיה חמור פי שבעה.
אולם, יש המפרשים את הביטוי "גדול עווני מנשוא" כתלונה של קין על העונש כלומר: "עונשי כל כך גדול, שאני לא יכול לסבול אותו". או כתמיהה כלפי הקב"ה, גדול עווני מנשוא?!, האם עווני כה גדול עד שאתה, הבורא, אינך יכול לשאתו?
ה' לא הרג את קין לפי עקרון "מידה כנגד מידה", מכיוון שזה היה הרצח הראשון, קין לא ידע מהו רצח, גרימתו והשלכותיו, ולכן הוקל בעונשו (נחשב רוצח בשגגה ולא בכוונה). יש האומרים שבקבלת מנחותיהם של קין והבל ה' לא קיבל את המנחה של קין רק כדי לבחון את תגובתו והתנהגותו, ולכן יהיה זה לא צודק להורגו בשל כך.
סיבה נוספת לאי הריגת קין ונתינת אות עליו ועונש הנדודים, היא כי על ידי כך שקין ינדוד ממקום למקום יופץ המסר של איסור הרצח והעונש הצפוי בעקבות כך.
סיבה אחרת לאי הריגת קין היא, שהדור השני לאנושות הכיל בסך הכל 3 אנשים: קין, הבל ושת. הבל כבר נרצח, ואם ה' היה הורג גם את קין כעונש יחידי שהיה נשאר לצורך המשכת המין האנושי היה שת. ייתכן וה' לא רצה שהמשך המין האנושי יסתמך רק על שת.
נקודות דמיון ושוני בין חטאו ועונשו של קין לחטאם ועונשם של אדם וחוה > דמיון

לאחר החטא ה' החל לדבר עם מבצעי החטא כדי לגרום להם להתוודות בפניו על החטא.
מבנה התחלת השיחה של ה' היא ב"איכה" או "אי" (היכן) כאשר הכוונה להתחיל לגרום להם להתוודות – בסיפור החטא של אדם וחוה הם התחבאו כיוון שהם גילו שהם עירומים לאחר שאכלו מעץ הדעת לכן חשו בושה והתחבאו, לכן ה' שואל אותם היכן הם. בסיפור החטא של קין, השאלה היא כלפי הבל.
בשני הסיפורים החוטאים נענשים על חטאם.
נקודות דמיון ושוני בין חטאו ועונשו של קין לחטאם ועונשם של אדם וחוה > שוני

בחטא של אדם וחוה היה איסור ברור וחד משמעי, בעוד בחטא של קין לא היה איסור כלל.
בשאלתו של ה', אדם בחר לענות לה' ולשתף פעולה, ואילו קין התחמק וענה בחוצפה.
חטאם של אדם וחוה נעשה מתוך הפיתוי של חווה על ידי הנחש והפיתוי של אדם על ידי חווה, ואילו חטאו של קין נעשה מתוך כעס וקנאה כלפי הבל.
בסיפור החטא של קין ה' ראה שהכעס מציף אותו והוא עלול לחטוא, לכן ניסה לדבר איתו כדי להרגיע אותו ולמנוע ממנו לחטוא. בסיפור החטא של אדם וחוה ה' לא ניסה למנוע מהם לחטוא כאשר יצר החטא שלהם עלה.
אדם וחוה לא התלוננו על עונשם, בעוד קין (על פי פרשנות אחת) התלונן על גורלו.
לאחר העונש

”וַיֵּשֶׁב בְּאֶרֶץ-נוֹד, קִדְמַת-עֵדֶן” (ספר בראשית, פרק ד', פסוק ט"ז)
קין התיישב לבסוף בארץ נוד, המזרחית לעדן, שם בנה עיר וקרא לה על-שם בנו חנוך. פעולה זאת מנוגדת לעונש ה', מכיוון שאלוהים ציווה עליו לנוע ולנוד בעוד שהוא מתיישב במקום קבע ואף בונה עיר. לפי פירושו של רש"י, ארץ נוד היא ארץ מקלט לגולים ונוודים. הארץ נקראת ככה מכיוון שכל הגולים נדים (נודדים) לשם. פרופסור זלי גורביץ' בספרו "על המקום" מציע שלא מדובר בכלל בשם של מקום, אלא שהשם ניתן למצב שבו נתון קין, שהנדודים הם מקום מושבו. פירוש אחר הוא שעונשו של קין הוא גלות ממקום מגוריו למקום שאינו שייך לו. בנוסף, ייתכן שקין הצליח להימלט מעונשו, וייתכן שהעונש היה ניתוק מהאדמה. ניתן לראות צידוק לכך בפסוק "כי תעבד את האדמה לא תוסף תת-כוחה לך", ואת המקצועות העירוניים שעסקו בהם צאצאיו – חרש ברזל ומוזיקאי.
לפי ספר הזוהר (זוהר חדש פרשת בראשית) לאחר שקין קיבל את העונש והפך להיות ארור מן ה"אדמה" הוא נאלץ לרדת ל"ארץ", מעין מימד מקביל למעמד ה"אדמה" שבו נברא האדם. לאחר שעשה תשובה, הועלה ל"ארקא" שם התיישב והוליד בנים[דרוש מקור]. הזוהר באותה הזדמנות מפרט על 7 עולמות או ממדים מקבילים שיש היררכיה ביניהם (מסודרים מהנמוך ביותר לגבוה ביותר): ארץ, אדמה, ארקא. גיא, נשיה, ציה, תבל.
משפחתו ושושלתו

בתלמוד מובא שקין והבל נולדו כל אחד עם אחות תאומה, ודרשו כן מיותר המילים 'את' בפסוק: ”ותוסף ללדת את אחיו את הבל” (ספר בראשית, פרק ד')', הבל ואחותו, קין ואחותו". לפי בראשית רבה נולדה עם קין תאומה אחת ועם הבל שתי תאומות. שמה לא מוזכר במקרא, אך ניתנו לה שמות במקורות חיצוניים.
רבי יצחק אברבנאל מביא בשם "ספרי האומות" ששמה של תאומת קין היא קלמנה ושם תאומת הבל היא בלבירה. בספר היובלים נכתב כי קין התחתן עם אחותו 'און': ”ויקח קין את אחותו און לו לאשה” (ספר היובלים, ד, יא).
שם נוסף המופיע בספרים חיצוניים הוא 'הויה'.
לחנוך נולד עירד, ולעירד מחויאל, ומחויאל ילד את מתושאל, ומתושאל ילד את למך. למך לקח לו שתי נשים: שם האחת עדה, ושם השנית צלה. עדה ילדה את יבל ואת יובל, וצלה ילדה את תובל-קין ונעמה. סיפור תולדותיה של שושלת קין מסתיים לאחר כשמונה דורות, בעוד ששושלת שת מובילה לנח שהוא אבי כל הדורות הבאים. עם זאת יש המפרשים שאשת נח הייתה נעמה, מצאצאיו של קין, וישנה אגדה לפיה אשמדאי מלך השדים הוא מצאצאי קין.
מותו

על מותו של קין מסופר באגדה כי הרגו צאצאו למך בן מתושאל כאשר יצא לציד עם בנו תובל קין שחי שבעה דורות אחרי רצח הבל. למך היה כבד ראיה וחשב כי קין הוא חיה הראויה לציד, ניתר עליו והרגו. לאחר שעמד על טעותו ספק את כפיו בצער, אך כיוון שהיה כבד ראיה לא ראה שבנו נמצא לפניו, מחץ אותו והרגו. ניתן למצוא צידוק לכך בשירו של למך:
”כִּי אִישׁ הָרַגְתִּי לְפִצְעִי, וְיֶלֶד לְחַבֻּרָתִי.” (ספר בראשית, פרק ד', פסוק כ"ג)
במדרש תנחומא מרחיבים על המקרה. לאחר שלמך הרג את קין, הוא טפח בחרטה ונגע בראש תינוקו (בנו, תובל-קין), ובשגגה הרגו.
וכיצד נהרג קין? נעשה מלאך המות ק"ל שנה והוא נע ונד בקללה. למך בן בנו היה שביעי לדורות וסומא, היה יוצא לצוד והיה בנו אוחזו בידו. כשהיה רואה אותו תינוק היה אומר לו. אמר לו כמין חיה אני רואה. מתח את הקשת כנגדו והרג את קין. ראה אותו תינוק מרחוק הרוג וקרן במצחו. אמר לו ללמך, אבי, הרי דמות אדם הרוג וקרן במצחו. אמר לו, ווי לי, זקני הוא. טפח שתי ידיו בחרטה ונגע בראש התינוק והרגו בשוגג, שנאמר "כי איש הרגתי לפצעי וילד לחבורתי"... כיון שבאו לבית, אמר להם למך לנשיו עלו למטה אמרו לו, הרגת את קין זקנינו ותובל קין בננו, לא נעלה. אמר להן כבר נטל חלקו קין שבעה דורות, אבל אני שבעים ושבעה. אמרו לו לא נשמע לך. מה אנו מולידות למארה.
לעומת זאת במדרש רבה מסופר כי ”היה תלוי ברפיון ובא המבול ושטפו”. לפי מדרש זה הוא חי 1656 שנים.
על פי ספר היובלים קין מת שנה אחת לאחר שאדם מת, בהיותו כבן 865.
...ביתו נפל עליו וימת בתוך ביתו, ויומת בקרב אבניו. כי באבן המית את הבל ובאבן הומת גם הוא, על פי משפט הצדק
בתרבות

בפולקלור של עמי קדם קיימות מבחר של אגדות מיתיות אודות אחים הנלחמים זה בזה על הבכורה להלן, המפורסמות שבהן:
אוזיריס - סת, רומולוס - רמוס, אטאוקלס - פולינייקס.
חוקרי דת מצאו שבסיפור בראשית פרק ד הבל וקין מייצגים מהויות קוטביות זאת לזאת, ניגודים אלה ניכרים בתרבותם ובמוסריותם, ולדעתם סיפור קין הוא ביטוי קדום להתיישבות הקבע של האדם באדמה.
בכתב הקודש הנוצרי האיגרת אל העברים האל מבכר את מנחתו של הבל בגלל צדיקותו.
ובאיגרת יהודה פסוק י"א משווה המחבר את תושביה החוטאים של סדום ועמורה לרשעותו של קין. "אוֹי לָהֶם כִּי־בְדֶרֶךְ קַיִן הָלָכוּ וַיִּדַּחוּ בְּמַדּוּחֵי בִלְעָם עֵקֶב שָׂכָר וּבִמְרִי קֹרַח אָבָדוּ."
ישנם פולקלורים הקושרים את האי סוקוטרה להולדתם של קין והבל וגם למקום בו רצח קין את הבל. פולקלור זה נקשר לעץ דם הדרקון (דרקונית קינבר) ממנו יוצא נוזל המזכיר דם.
קין בנצרות

הברית החדשה שופטת בחומרה את קין הנחשב ”מִן הָרָע [...] יַעַן כִּי מַעֲשָׂיו הָיוּ רָעִים וּמַעֲשֵׂי אָחִיו מַעֲשֵׂי צֶדֶק” (איגרת יוחנן הראשונה, פרק ג', פסוק 12), ומחשיבה את הבל צדיק ומאמין:
”בָּאֱמוּנָה הִקְרִיב הֶבֶל לֵאלֹהִים זֶבַח טוֹב מִקָּיִן אֲשֶׁר הָיָה לוֹ לְעֵדוּת כִּי צַדִּיק הוּא בְּהָעִיד אֱלֹהִים עַל מִנְחֹתָיו וּבָהּ עוֹדֶנּוּ מְדַבֵּר אַחֲרֵי מוֹתוֹ” (האיגרת אל העברים, פרק י"א, פסוק 4). אף על פי כן, מלבד השיפוטיות המגדירה מי רשע ומי צדיק, אין בתיאור האחים בכתוב מידע החורג בהרבה מפשט הסיפור בתורה. לעומת זאת, בפרשנות הנוצרית הבאה במאות השנים הבאות, לאחר ההתנתקות מן היהדות ועל רקע העימות בין ישראל לכנסייה, נעשית דמותו של קין לסמל של היהודים הדוחים את ישו לאחר שרצחו אותו. הבל נתפס בהתאמה כישו, הקדוש המעונה, שנרצח לאחר שהאל בחר בו.
אוגוסטינוס, אב הכנסייה שחי במאות ה-4–5 לספירה כתב את הספר "נגד פאוסטוס (Faustus of Mileve) המניכאי". בספרו, הוא מעלה את הנקודות הבאות:
כשם שנדחתה מנחתו של קין, כך נדחו מצוות הברית הישנה (והתקבלו מצוות הברית החדשה).
הבל, האח הצעיר, נרצח בידי הבכור. כך גם ישו, ראש העדה הצעירה, נרצח בידי העם הבכור – היהודים.
כשם שדמי הבל האשימו את קין – כך מאשימים דמי ישו את היהודים.
קין לא הוצא להורג, אלא נענש בחומרה. לכן המשך קיומם של היהודים מוכיח את צדקת שעבודם של היהודים.
אות קין מנע את המתתו; כך גם לא איבדו היהודים את "אות מצוותיהם".
הערות שוליים

↑  "וְקַיִן הָיָה עֹבֵד אֲדָמָה" (ספר בראשית, פרק ד', פסוק ב').
↑  דוגמה לשימוש במילה במשמעות זו היא בספר בראשית פרק י"ד פסוק י"ט: ”וַיְבָרְכֵהוּ, וַיֹּאמַר: בָּרוּךְ אַבְרָם לְאֵל עֶלְיוֹן, קֹנֵה שָׁמַיִם וָאָרֶץ”.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ס"ב, עמוד א'
↑  בראשית רבה, פרשה כ"ב, פסקה ב'
↑  פירושו לספר בראשית, פרק ד', פסוק א'
↑  מדרש כת"י, הובא בספרו של הרב חיים קניבסקי.
↑  בראשית רבה, פרשה ל"ב, פסקה ה'; שמות רבה, פרשה ל"א, פסקה י"ז
↑  הברית החדשה, האיגרת אל העברים, פרק י"א, פסוקים 1–4
↑  Socotra: Legend Of Cain And Abel Lives On At This Troubled Island, IFLScience, ‏2023-05-22 (באנגלית)
| ספר בראשית |
| --- | --- | --- |
| פרשת בראשית | בריאת העולם • תוהו ובוהו • רקיע • המים העליונים • בריאת אדם וחוה • אדם וחוה • פרייה ורבייה • גן עדן • נחש הקדמוני • חטא עץ הדעת • קללת האדם והאשה • עץ החיים • קין והבל • שירת למך • מעשה בני האלוהים |  |
| פרשת נח | תיבת נח • המבול • ברית הקשת • שבע מצוות בני נח • שכרות נח • תולדות בני נח • מגדל בבל |  |
| פרשת לך לך | מסע אברהם לארץ כנען • ירידת אברהם למצרים • פרידת אברהם ולוט • מלחמת ארבעת המלכים את החמישה • מלכי-צדק • ברית בין הבתרים • בריחת הגר ולידת ישמעאל • ברית המילה |  |
| פרשת וירא | ביקור המלאכים באוהל אברהם • מהפכת סדום ועמורה • לוט ובנותיו • ירידת אברהם לגרר • גירוש הגר וישמעאל • ברית אברהם ואבימלך • עקדת יצחק |  |
| פרשת חיי שרה | רכישת מערת המכפלה • מציאת אישה ליצחק • נישואי אברהם וקטורה • תולדות ישמעאל |  |
| פרשת תולדות | לידת יעקב ועשו • מכירת הבכורה • ירידת יצחק לגרר • הריב על הבארות • ברית יצחק ואבימלך • גנבת הברכות • בריחת יעקב מעשו |  |
| פרשת ויצא | חלום יעקב • נישואי יעקב עם רחל ולאה • לידת בני יעקב • מעשה הדודאים • בריחת יעקב מלבן • ברית יעקב ולבן |  |
| פרשת וישלח | מפגש יעקב ועשו • מאבק יעקב והמלאך • מעשה שכם ודינה • מעשה שמעון ולוי • קיום הנדר בבית אל • מות רחל וקבורתה • מעשה ראובן ובלהה • פרשת שמונת מלכי אדום |  |
| פרשת וישב | מכירת יוסף • מעשה יהודה ותמר • לידת פרץ וזרח • יוסף ואשת פוטיפר • חלומות שר המשקים ושר האופים |  |
| פרשת מקץ | חלומות פרעה • ירידת אחי יוסף למצרים |  |
| פרשת ויגש | התוודעות יוסף לאחיו • ירידת יעקב למצרים • מכירת ארץ מצרים לפרעה |  |
| פרשת ויחי | שבועת יוסף ליעקב • ברכת אפרים ומנשה • ברכת יעקב לבניו • מות יעקב וקבורתו |  |
| דמויות מרכזיות | אדם וחוה • קין והבל • נח • אברהם ושרה • לוט • הגר וישמעאל • יצחק ורבקה • עשו • יעקב רחל ולאה • בלהה וזלפה • ראובן • שמעון • לוי • יהודה • תמר • יששכר • זבולון • דן • נפתלי • גד • אשר • יוסף • בנימין |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303173005171  PLWABN: 9810605426205606  BNC: 000257833  BNE: XX1136135  BnF: cb119310957 (data)  GND: 118714724  ISNI: 0000 0001 0775 9843  LCCN: n82212938  NKC: jx20121010006  RSL: 000043212  SUDOC: 027221768  ULAN: 500448168  VcBA: 495/78244  VIAF: 1368673   WorldCat (עם VIAF): 1368673 
קין. פסלו של אנרי וידאל, 1896, גני טווילרי, פריז
"קין". פסלו של ג'ובאני דיפרה בארמיטאז'
קין והבל, בציור מהמאה ה-15
פסל "קין המקולל" מאת לואי ז'הוט בבריסל
"גופתו של הבל נמצאה על ידי אדם וחוה". ציור מעשה ידי ויליאם בלייק
"האבל הראשון", ציור מעשה ידי ויליאם אדולף בוגרו, המוזיאון הלאומי לאמנויות יפות בבואנוס איירס, ארגנטינה
"קין הורג את הבל", תחריט עץ מעשה ידי גוסטב דורה
פרקי דרבי אליעזר

ערך זה עוסק במדרש הנפוץ המכונה "פרקי דרבי אליעזר". אם התכוונתם לשבעת פרקי רבי אליעזר שנספחו לסדר אליהו, ראו .
| --- | --- |

שער מהדורת סביוניטה שכ"ז של פרקי דרבי אליעזר
 מידע כללי
 סוגה:  ספרות חז"ל 
 
פִּרְקֵי דְּרַבִּי אֱלִיעֶזֶר (בראשי תיבות: פדר"א) הוא ספר מדרשים ואגדות על התורה, והוא מן החיבורים הנפוצים שבספרות האגדה היהודית. על פי המסורת החיבור מיוחס לתנא רבי אליעזר בן הורקנוס ולבית מדרשו, אך במחקר מקובל שהוא חיבור פסאודואפיגרפי מתקופת הגאונים שנכתב במאה השמינית בארץ ישראל או בסביבתה.
שם החיבור וייחוסו לרבי אליעזר בן הורקנוס

החיבור מכונה בכתבי יד ואצל חכמי ימי הביניים "פרקי (או: פרקים) דרבי אליעזר", או "פרקי רבי אליעזר" וכדומה, ולעיתים "פרקי דרבי אליעזר הגדול", אבל גם "ברייתא דרבי אליעזר". חכמי ימי הביניים ייחסו את החיבור לתנא רבי אליעזר בן הורקנוס, אך כבר ר' אברהם זכות, כותב ב"ספר יוחסין" שהספר הוא מאוחר ואינו מר' אליעזר בן הורקנוס. בעקבות יום-טוב ליפמן צונץ מקובל במחקר שפרקי דרבי אליעזר הוא חיבור פסאודואפיגרפי מאוחר בהרבה.
שני הפרקים הראשונים של החיבור מוקדשים לסיפור התקרבותו לתורה של רבי אליעזר בן הורקנוס, והסיפור משמש כמעין הקדמה לחיבור וכרקע על אודות המחבר. פרקים אלה שאובים מאבות דרבי נתן נוסח ב' פרק י"ג, ושאלת מקוריותם בפרקי דרבי אליעזר שנויה במחלוקת בין החוקרים. חוקרים רבים משערים כי פרקים אלה הם הוספה מאוחרת ואינם מקוריים בחיבור. השערה זו מתבססת על כך שברשימת ספרים מן הגניזה הקהירית ישנה עדות על כתב יד שבו החיבור מתחיל בפרק ג'. בנוסף, באחד מכתבי היד נמצאת כותרת החיבור רק בפרק ג'. על פי השערה זו אין כל עדות פנימית בחיבור עצמו על ייחוסו לרבי אליעזר דווקא, ושם החיבור "פרקי דרבי אליעזר" נקבע משום שהוא החכם הראשון המוזכר בו בראש פרק ג': "רבי אליעזר בן הורקנוס פתח...", וכפי המקובל לקרוא את שמות החיבורים על שם החכם הראשון המוזכר בהם. אליעזר טרייטל חולק על כך, ולדעתו אין להוציא את הפרקים מחזקתם, וזאת משני נימוקים: פרקים אלה מופיעים בכל כתבי היד השלמים של החיבור הקיימים; לשון הפרקים שונה במקצת ממקורו באבות דרבי נתן בצורה המתאימה ללשונו המיוחדת של פרקי דרבי אליעזר.