stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עקרון ההחלפה של לוקאר
העיקרון

לוקאר, שנחשב לאבי מדע הזיהוי הפלילי והקים את המעבדה הראשונה בהיסטוריה לזיהוי פלילי, קבע כי בכל מגע בין שני אובייקטים - יהיו חילופי חומרים ביניהם, או בפשטות "כל מגע מותיר סימן".
עיקרון זה היה הבסיס לתורת הזיהוי הפלילי. הוא קבע כי כל פושע מותיר אחריו בעל כורחו עקבות בזירת הפשע.
העיקרון נכתב בסדרת ספריו של לוקאר. פול ל. קירק התייחס לעיקרון באופן הבא::
היכן שהפושע דורך, במה שהוא נוגע, מה שהוא משאיר אחריו, אפילו באופן לא מודע, כל זה ישמש כעד שקט נגדו. לא רק טביעות האצבע שלו או טביעות הרגליים שלו, אלא גם השיער שלו, הסיבים מבגדיו, הזכוכית שהוא שובר, סימני הכלים שהוא משאיר אחריו, הצבע שהוא שורט, הדם או הזרע שהוא משאיר אחריו או נושא עמו. כל אלו ועוד הם עדים אילמים נגדו. אלו ראיות שלא שוכחות. הן אינן מתבלבלות בלהט הרגע. הן אינן נעדרות בהיעדר עדים אנושיים. הן ראיות עובדתיות. ראיות פיזיות אינן יכולות לטעות, הן אינן יכולות לשאת עדות שקר, הן לא יכולות להיעדר לגמרי. רק הכשל האנושי לאתר, לחקור ולהבין אותן יכול לגרוע מערכן.
עוד הוסיף לוקאר כי ”הקרימינולוג יוצר מחדש את הפושע מתוך העקבות שהוא משאיר אחריו, בדיוק כפי שהארכאולוג משחזר יצורים פרהיסטוריים מממצאיו”.
ניסוח העיקרון גרם לשינוי משמעותי ביחס לזירת פשע, שהפכה למקום סטרילי המלא בראיות פוטנציאליות.
הערות שוליים

↑  Edmond Locard, The Forensics Library (באנגלית אמריקאית)
↑  How Locard's Exchange Principle Works, HowStuffWorks, ‏2008-06-17 (באנגלית)
↑  Levy, A. (2008). La police scientifique - La technologie de pointe au service des enquêteurs, 25, Paris, Hachette.
↑  Crime investigation: physical evidence and the police laboratory. New York: Interscience Publishers, Inc., 1953.
↑  Journal of Behavioral Profiling; Vol 1, No 1 / © 2000, www.profiling.org
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
רודיקה רדיאן-גורדון

רודיקה רדיאן-גורדון (נולדה ב-10 ביולי 1957) היא דיפלומטית ישראלית בדימוס. כיהנה כסמנכ"לית משרד החוץ לאירופה המערבית וכשגרירה ברומניה, במקסיקו, ובספרד.
ביוגרפיה

רדיאן-גורדון נולדה בבוקרשט, רומניה. היא עלתה לישראל בשנות ה-60 והתיישבה בקריית אונו. בשנת 1980 החלה לימודי תואר בביולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים, ולאחר מכן השלימה לימודי תואר שני בביוכימיה. בשנת 1987 סיימה את לימודי הדוקטורט בביוכימיה. בשנת 1991 הצטרפה לשירות במשרד החוץ ושירתה בתפקידים דיפלומטיים בשגרירות ישראל בוורשה ובבריסל.
בשנת 2003 מונתה לשגרירה בארץ מולדתה רומניה, ושם הייתה פעילה למען הכרה רומנית בפשעים שבוצעו בה בזמן מלחמת העולם השנייה. היא סיימה את שירותה ברומניה בשנת 2007. בשנת 2009 מונתה לשגרירת ישראל במקסיקו ושגרירה לא תושבת בבהאמה הסמוכה. לאחר סיום תפקידה במקסיקו שבה למטה משרד החוץ בירושלים, וב-2015 מונתה לתפקיד סמנכ"לית לאירופה המערבית.
ביוגרפיה > שגרירת ישראל בספרד

בקיץ 2018 היא מונתה לשגרירה בספרד והגישה את כתב האמנתה ב-27 בנובמבר 2019. בפברואר 2023, בעת שהרצתה מול סטודנטים באוניברסיטת קומפלוטנסה לציון 30 שנה להסכמי אוסלו, התעמתו איתה עשרות פעילי BDS. הרצאתה נפסקה ובעת פינויה לחדר צדדי אחד ממאבטחיה שלף אקדח אל מול המפגינים.
הערות שוליים

↑  אילאיל שחר, הזמנתם שגריר?, באתר nrg‏, 20 בנובמבר 2004
↑  החלטת המינוי באתר משרד ראש הממשלה
↑  https://www.inn.co.il/News/News.aspx/385393
↑  PRESENTACIÓN DE CARTAS CREDENCIALES, Página oficial de la Casa de Su Majestad el Rey, ‏27 בנובמבר 2019 (בספרדית)
↑  איתמר אייכנר, השגרירה בספרד הותקפה על ידי פעילי BDS - מאבטחים חמושים מילטו אותה | תיעוד, באתר ynet, 11 בפברואר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284329405171  VIAF: 297047047   WorldCat (עם VIAF): 297047047 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי אוסטרליה–צ'אד

| יחסי אוסטרליה–צ'אד |
| --- | --- |
אוסטרליה: צ'אד


אוסטרליה: צ'אד
שטח (בקילומטר רבוע)
7,741,228: 1,284,000
אוכלוסייה
26,778,707: 20,474,457
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,723,827: 13,149
תמ"ג לנפש (בדולרים)
64,373: 642
משטר
מונרכיה חוקתית   דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה

יחסי אוסטרליה–צ'אד הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הקהילייה של אוסטרליה לבין רפובליקת צ'אד.
סקירה כללית

אוסטרליה העלתה אזהרת מסע בנוגע לצ'אד והמליצה לא לבקר במדינה עקב: "התקפות טרור קשות ומסוכנות, נא לא לבקר במדינה כולה מלבד אזור נג'מנה! בבירה נג'מנה ניתן לבקר רק מסיבות תכופות אך צריך להיזהר במיוחד מרמות פשע ואלימות גבוהות במיוחד."
אוסטרליה וצ'אד אינן מקיימות דיאלוגים מיוחדים וחשובים, אך מדי פעם צ'אד נעזרת בה לטובת קניית אמצעים לפיתוח המדינה.
ייצוג

צ'אד אינה מיוצגת באוסטרליה בשום דרג, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
אוסטרליה אינה מיוצגת בצ'אד בשום דרג, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. השגרירות המייצגת של אוסטרליה לצ'אד היא זו שנמצאת בפריז, בירת צרפת.
אליעזר אפלבוים

| --- | --- |

 לידה:  בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 רמלה, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיסוק:  שחקן, מדבב
 מקום לימודים:  סטודיו למשחק ניסן נתיב
 פרופיל ב-IMDb
 
אליעזר אפלבוים הוא שחקן ומדבב ישראלי.
ביוגרפיה

אפלבוים נולד בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 ברמלה. בשנת 1980, השלים לימודי משחק בסטודיו למשחק ניסן נתיב. בין השנים 1982–1998 שיחק בתיאטרון הלאומי הבימה. כמו כן, שיחק בתיאטראות נוספים: הקאמרי, תיאטרון אורנה פורת, בית לסין ואחרים.
בטלוויזיה שיחק במיני סדרה משנת 1982 "מישל עזרא ספרא ובניו", ובסרט הטלוויזיה על פי ספרו של אלי עמיר ובימוי של דן וולמן, "תרנגול כפרות" משנת 1991.
כמו כן הופיע בתפקיד אורח בתוכנית הטלוויזיה החינוכית, "בלי סודות".
בקולנוע שיחק במספר סרטים בניהם בשנת 1987 שיחק בתפקיד אורח בסרט "אבא גנוב". בשנת 1990 שיחק בסרט "נשיקה במצ"ח". בשנת 1994 שיחק בסרט "ארץ חדשה". בשנת 1998 שיחק בסרט "סופר בוי". בשנת 2014, שיחק בסרט "לוויה בצהריים".
בנוסף להיותו שחקן, אפלבוים דיבב בסרט "הקטר הקטן" ובסדרת הטלוויזיה "ילדי החירות".
הערות שוליים

1 2  אפלבוים אליעזר, מדריך מאה שנה לתיאטרון העברי מאת שמעון לב-ארי
↑  אליעזר אפלבוים, ארכיון תיאטרון הבימה
↑  אליעזר אפלבוים, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008757046505171  VIAF: 5159818652513811330   WorldCat (עם VIAF): 5159818652513811330 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דאוד תורכי

דאוד תורכי במהלך משפטו
דאוד סמעאן תורכי (בערבית: داوود تركي; 8 באוקטובר 1927 - 8 במרץ 2009) היה משורר ופעיל פוליטי קומוניסטי ערבי-ישראלי. הורשע בבגידה במדינה ב-1972 לאחר שהתגלה כי עמד בראש רשת ריגול וחבלה נרחבת.
ביוגרפיה

תורכי נולד בכפר מע'אר שבגליל ב-1927 למשפחה נוצרית, ובהיותו תינוק עבר עם משפחתו לחיפה, שם גדל. דאוד עבד בחברה בריטית לייבוא ולמד אנגלית וצרפתית. עוד בתקופת המנדט הבריטי, אימץ תורכי עמדות מרקסיסטיות ופלסטיניות-לאומיות, והיה חבר המפלגה הקומוניסטית של פלשתינה. עמדותיו של דאוד תורכי בנושא הפתרון המדיני לסכסוך הישראלי-פלסטיני היו תמיכה בחזון מדינה אחת חילונית ודמוקרטית בכל שטחי פלשתינה-א"י המעניקה שוויון זכויות מוחלט לכל תושביה (יהודים כערבים).
לאחר הקמת מדינת ישראל ב-1948, הצטרף למפלגה הקומוניסטית הישראלית, מק"י, אף שהתנגד לתמיכתה בחלוקת הארץ לשתי מדינות, וכן לנאמנותה העיוורת לברית המועצות. עקב אכזבתו מעמדות מק"י פרש תורכי מן המפלגה, יחד עם קבוצת חברים ערבים מסניף חיפה. ב-1964 הצטרף יחד עם חבריו פורשי מק"י לתנועת מצפן.
בעקבות תמיכתה של מצפן ברשימתו של אורי אבנרי, העולם הזה - כוח חדש, בבחירות לכנסת השישית בשנת 1965, החליט דאוד לפרוש מן התנועה, כיוון שמצעה של רשימתו של אבנרי לא דגל בשוויון חברתי וכלכלי.
לאחר מלחמת ששת הימים, הקצינו עמדותיו של תורכי, והוא השתכנע שיש צורך בפעולה אלימה כדי לקדם את המטרות שבהן האמין. ב-1968 יצר קשר עם חביב קהוואג'י, פעיל ארגון אל-ארד שגלה לקפריסין. תורכי הקים רשת ענפה של פעילים, שמטרותיה ריגול לטובת אויבותיה של ישראל, מצרים וסוריה, וביצוע מעשי חבלה ביום פקודה. הרשת עמדה בקשרים עם ארגון הפת"ח ועם המודיעין המצרי והסורי, והייתה מאורגנת בעשרה תאים. בין פעיליה היו בדואים וגם ישראלים יהודים, תומכי השמאל הקיצוני, ובהם אודי אדיב. הרשת העבירה מידע מודיעיני לידי סוריה, ואנשיה אגרו כלי נשק ואמצעי חבלה והתאמנו בנשק. תורכי, יחד עם אדיב וחברים אחרים ברשת, המשיך במקביל בפעילות פוליטית גלויה במסגרת "החזית האדומה", פלג מאואיסטי שהתפצל ב-1971 מארגון מאבק.
הרשת הייתה נתונה למעקב השב"כ מאז 1970. ב-1972 נעצר תורכי יחד עם 60 פעילים נוספים, וב-1973 נידון ל-17 שנות מאסר. הוא שוחרר ב-1985 במסגרת עסקת ג'יבריל. לאחר שחרורו, התפרסם ספר שירים שכתב בכלא, "רוח המאבק" (ريح الجهاد), וכן ספר זכרונותיו.
לאחר שחרורו, ועד לפטירתו, שב תורכי להתגורר בשכונת ואדי ניסנאס בחיפה.
ראו גם

ריגול בקרב ערביי ישראל
הערות שוליים

↑  תמצית תולדות מצפן, אתר "מצפן"
↑  אלה מרגלים מסוכנים, מעריב, 2 באפריל 1974
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007450623405171  VIAF: 97148874636049622104   WorldCat (עם VIAF): 97148874636049622104
טטרמטר יאמבי

טטרמטר יאמבי הוא מערכת מקצב בשירה המתייחס לשורה המורכבת מארבע רגליים אמביות.
פסוק כמותי

המונח מבוסס על שיטת המדידה הכמותית הנוהגת בניתוח שירה יוונית הקלאסית, שבו "אמבר" מורכבת מהברה קצרה ואחריה הברה ארוכה.
פסוק מדויק-סילבי

המונח אומץ על מנת לתאר את המד המקביל בפסוק הדגיש-סילבי, כפי שהורכב באנגלית, גרמנית, רוסית ושפות אחרות. כאן, "iamb" מתייחס להברה לא מודגשת ואחריה הברה מודגשת. שורה של טטרטרמטר איאמבי מורכבת מארבע רגליים כאלה ברציפות:
da DUM da DUM da DUM da DUM
דוגמאות > אנגלית

× / × / × / × /
דור עמי והווה אהבתי
(כריסטופר מרלו, " הרועה הנלהב לאהבתו")
(עמנואל שיקאנדר, ליברטו ל"חליל הקסם")
דוגמאות > עברית

× / × / × / × /
אדון עולם אשר מלך
(שורת הפתיחה של אדון עולם)
הערות שוליים

↑  "Master of the world who reigns". See Adon Olam.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007535991405171  LCCN: sh85063887
מוחמד פרארי

מוחמד פרארי (באינדונזית: Muhammad Ferarri; נולד ב-21 ביוני 2003 בג'קרטה שבאינדונזיה) הוא כדורגלן אינדונזי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת פרסיג'ה ג'קרטה מליגת העל האינדונזית ובנבחרת אינדונזיה.
קריירת מועדונים

פרארי גדל במחלקות הנוער של PS TIRA ופרסיג'ה ג'קרטה. בשנת 2021 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של פרסיג'ה ג'קרטה במסגרת ליגת העל האינדונזית.
קריירה בינלאומית

ב-27 בספטמבר 2022 ערך פרארי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אינדונזיה, בניצחון 2-1 על נבחרת קוראסאו במשחק ידידות.
הערות שוליים

↑  Persija vs. Persela - 24 September 2021 - Soccerway, int.soccerway.com
↑  Indonesia vs. Curaçao - 27 September 2022 - Soccerway, int.soccerway.com
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מוחמד פרארי".
שלמה זלמן ליפשיץ

| --- | --- |

 לידה:  1765 פוזנן, רפובליקת פולין 
 פטירה:  26 במרץ 1839 (בגיל 74 בערך) ורשה, האימפריה הרוסית 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בוורשה 
 תקופת הפעילות:  ? – 26 במרץ 1839 
 תפקידים נוספים:  רב עיר 
 
קבר רבי שלמה זלמן ליפשיץ בבית הקברות בוורשה
מצבת רבי שלמה זלמן ליפשיץ
הרב שלמה זלמן ליפשיץ (פוזנא, ה'תקכ"ה, 1765 – ורשה, י"א בניסן ה'תקצ"ט, 26 במרץ 1839. מכונה גם ה"חמדת שלמה", על שם החשוב שבספריו), היה רבה הראשון של העיר ורשה בפולין, ומחבר שו"ת על ארבעת חלקי שולחן ערוך.
ביוגרפיה

נולד בשנת 1765 לרב יצחק בן ר' יואל ליפשיץ בעיירה פוזנא (כיום פוזנן בפולין). למד אצל רבי יוסף מפוזנא. מילדותו הקדיש את כל זמנו ללימוד תורה. בגיל 17 התחתן עם בתו של ר' יקיר, מגדולי הגבירים של קהילת פוזנא, אשר נתן לו סכום רב כנדוניה, והתחייב לפרנסו במשך 10 שנים. לאחר שנים אחדות נפטרה אשתו הראשונה, אשר הולידה את בניו, ר' יואל ורבי שלמה. בנישואיו השניים התחתן עם אחותה, פייגיל. חותנו העניק לו שוב סכום כסף רב, והתחייב לפרנס אותו עוד 10 שנים נוספות. בגיל 40, לאחר כ־22 שנה בהן נסמך על שולחן חותנו, נאלץ למצוא מקור לפרנסתו. ובשנת ה'תקס"ד, משלא הצליח במסחר, קיבל על עצמו רבנות בעיר נאשלסק. בשנת ה'תקע"ט התמנה לרבה של פראגה (פרבר של ורשה), ובשנת ה'תקפ"א התמנה לרבה הראשי הראשון של ורשה.
עמד בקשר מכתבים אמיץ עם רבי עקיבא איגר ועם רבי יעקב לורברבוים בעל "נתיבות המשפט", שהעריכו אותו ביותר.
הנהגותיו

עוד ביושבו על שולחן חותנו סירב לקבל על עצמו כהונה רבנית, שכן לא רצה להתפרנס מלימוד תורה. מצד שני לא רצה לבטל זמנו בעיסוק במסחר ועל כן הילווה כסף לסוחרים בעירו באמצעות היתר עסקה. כל ימיו השתדל בכל מאודו לקיים את מצוות צדקה וגמילות חסדים, ופיזר מלבושים וממון רב לעניים ולנזקקים. בשבתו על כס הרבנות בנאשלסק תיקן את מקווה הטהרה על חשבונו.
רבי שלמה זלמן ליפשיץ נהג לחבוש לראשו שטריימל גם בימות החול.
מתלמידיו

רבי חיים יהודה לייב הלוי אפשטיין אב"ד קאלשין, מחבר ספר שו"ת פרי חיים.
רבי יעקב יהודה לייב לעווי אב"ד שלעשין, ודיין בירושלים, מחבר ספר בית לאבות על פרקי אבות, מייסד כולל פולין בירושלים.
רבי נחום לעווי אב"ד שאדיק, מחבר ספר אבני קודש - שו"ת וחידושים בש"ס ופוסקים.
רבי נתן נתק'ה שפילגלס, דיין וראב"ד ורשה - מחבר ספר השו"ת "מאורות נתן".
מותו

בליל י"א בניסן ה'תקצ"ט, נפטר רבי שלמה זלמן. קברו נמצא בבית העלמין בוורשה בגבעה שבכניסה המרכזית, אהל בנוי על קברו. לאחר פטירתו התמנה הרב חיים דוידזון, מראשי הקהל בוורשה, לרב העיר.
מספריו

הרב ליפשיץ כתב ספרים ברוח הלמדנות וברוח ישיבות ליטא.
חידושי חמדת שלמה: על מסכתות בבא מציעא, גיטין, יבמות, כתובות, פסחים וקידושין.
חמדת שלמה: דרשות וליקוטי הלכות.
קונטרס דיני נידה.
שו"ת חמדת שלמה: על ארבעה חלקי שולחן ערוך (מהדורה ראשונה: תקצ"ו [1835], ורשה: ללא ציון שם ההוצאה; מהדורה שנייה: תשכ"ח [1968], ירושלים: בהוצאת צאצא המחבר).
וולפגנג פון קמפלן

| --- | --- |
דיוקן עצמי כולל חתימה של קמפלן
דיוקן עצמי כולל חתימה של קמפלן
 לידה:  23 בינואר 1734 ממלכת הבסבורג פרסבורג, ממלכת הונגריה
 פטירה:  26 במרץ 1804 (בגיל 70) האימפריה הרומית הקדושה וינה, ארכידוכסות אוסטריה
 תרומות עיקריות
 "הטורקי", אוטומט משחק שחמט
הברון יוהאן וולפגנג ריטר פון קמפלן דה פאזמנד (בגרמנית: Johann Wolfgang Ritter von Kempelen de Pázmánd; ‏23 בינואר 1734, ברטיסלאבה – 26 במרץ 1804, וינה) היה ממציא הונגרי שהתפרסם בזכות המצאת "הטורקי", בובה מכנית שמשחקת שחמט. לאחר משחקים רבים בהם הטורקי ניצח והטעה את הקהל, התברר כי היה הונאה. כמו כן, פיתח מכונה מדברת שהופעלה ידנית אשר הייתה חלוצה בפונטיקה ניסויית.
לקריאה נוספת

Homer Dudley and T. H. Tarnoczy. The Speaking Machine of Wolfgang von Kempelen. Journal of the Acoustical Society of America, March 1950, Volume 22, Issue 2, pp. 151–166. (הקישור אינו פעיל)
Robert Löhr, "The Chess Machine" (Penguin Press, 2007) is a novel about Kempelen and his chess-playing hoax. Translated from the German by Anthea Bell.
שניאור זלמן אהרן שניאורסון

.
שניאור זלמן אהרן שניאורסון (המכונה הרז"א; 11 ביולי 1858 - 5 בנובמבר 1908) היה בנו הגדול של האדמו"ר המהר"ש מחסידות חב"ד לובביץ'. לאחר מות אביו שימש באדמו"רות בלתי-פורמלית יחד עם אחיו הצעיר אדמו"ר הרש"ב. לאחר תקופה קצרה פרש מן האדמו"רות, פנה למסחר ואימץ אורח חיים מודרני.
ביוגרפיה

שניאור זלמן אהרן נולד בעיירה לובביץ' לאביו, האדמו"ר המהר"ש (שמואל שניאורסון), ולאמו, הרבנית רבקה. הוא נקרא על שם סב-סבו אדמו"ר הזקן ועל שם סבו מצד אמו, הרב אהרן אלכסנדרוב משקלוב. סבו, האדמו"ר הצמח צדק, נהג לקרוא לו בראשי תיבות "רז"א" (בארמית: סוד), שם שדבק בו בקרב החסידים.
בחודש חשוון ה'תרל"ד (1873) התחתן בלובביץ' עם בת דודתו, שטרנה, בתו של רבי ישראל נח שניאורסון (האדמו"ר מחב"ד-ניעז'ין (אנ')). לזוג הצעיר היו יחסים שערורייתיים עם אחיו הרש"ב ואשתו שטרנה שרה. רש"ב תיאר בפני פרופ' וילהלם שטקל את זלמן כ"רודף שמלות", שנהג להזמין את רש"ב לצפות בשטרנה אשתו כשהיא בלבוש חשוף כדי לעוררו (בהיעדר הבכור, נהג האח הצעיר ל"השתעשע" עם שטרנה, אך "מבלי להיסחף"). זלמן ביקר מצדו אצל שרה בפרטיות, באופן שעורר רינונים והביא את רש"ב, שלא חשד באשתו אך היה מחויב לכבודה, לנזוף בו.
בעת כהונת אביו כאדמו"ר, שילב את שני בניו, זלמן אהרן ושלום דובער (הרש"ב) בהנהגת החצר.
לאחר מות אביו בשנת 1882 (תרמ"ג) וקיבל על עצמו את האדמו"רות באופן חלקי ולא רשמי, במשותף עם אחיו הרש"ב. בקרב החסידים היה מקובל שבענייני הקודש היו מתייעצים עם אחיו, ובענייני החול היו נועצים בו. כך התנהלו הדברים למשך תקופה קצרה של בין פחות מחצי שנה לכמעט שנתיים, במהלך השנים 1882–1884.
לאחר תקופה קצרה זו, פרש הרז"א מהנהגת החסידות, החליף את לבושו החסידי בבגדים קצרים ומודרניים יותר, ובניגוד לצוואת אביו פנה למסחר. אחיו הרש"ב קיבל עליו את האדמו"רות, אך נמנע מלנהוג כאדמו"ר באופן מלא כל עוד אחיו הגדול התגורר בלובביץ'. עם זאת, נשמר לו יחס של כבוד בחצר לובביץ'. בתקופה זו קיבל הרז"א את הונו של אביו, בעקבות זאת, תבע אחיו לקבל את כתבי אביו, וזכה,
בשנת 1886 (תרמ"ו) השקיע את כספי הירושה בפיתוח מפעל סבון בעיירה לובביץ'. המפעל נכשל מבחינה כלכלית ונסגר. ורז"א קנה יערות ששימשו לכריית עצים ופתח מנסרה מפעל לעצים ששימשו לחומרי בנייה שפעל בין השנים 1887 (תרמ"ז) - 1890 (תר"נ), ולאחר מכן פשט את הרגל. בעקבות פשיטת הרגל תבע שוב את חלקו בכתבי אביו, אך לא זכה.
הביוגרף חיים מאיר היילמן שהיה חסיד קאפוסט כותב בקצרה בספרו בית רבי, שנדפס בשנת תר"ס אודות תקופה זו: ”אחרי פטירת אביו הקדוש נתנו אנ"ש עיניהם בו [ברש"ב] ובאחיו הגדול הרב הגאון ר' שניאור זלמן אהרן שי' (שהיה חתן אדמו"ר הרב ר' ישראל נח נשמתו עדן) ששניהם ימלאו מקום אביהם. ובאשר שאחיו הררז"א [הרב ר' זלמן אהרן] שי' לא קיבל עליו הרבנות בשום אופן (ונתן במסחור עיניו כו'), לא רצה גם הוא [הרש"ב] לקבל הרבנות בפני אחיו הגדול כו'”, וממשיך בתיאור כיצד בסוף הרש"ב קיבל רשמית התפקיד, ואינו מזכיר את תקופת כהונתו של הרז"א.
בשנת 1887 (תרמ"ז) הרז"א התגרש מאשתו הראשונה, ולאחר מכן התחתן בשנית עם בתיה.
בתחילת שנת תרנ"ד (1893) עזב את לובביץ' ועבר להתגורר בויטבסק. בתקופה זו התיידד עם חוגי המשכילים והציונים בעיר, והיה אהוד עליהם. הוא גם היה פעיל בחיי הקהילה היהודית בעיר.
הרז"א כתב חידושי תורה רבים במהלך חייו, אך הורה לשרוף אותם לפני מותו ולטמון את האפר בקברו. למרות זאת, מספר דרושי חסידות שאמר נשמרו בכתב על ידי שומעיו. בין היתר, ידוע מאמר שנאמר על ידו בשבת פרשת בחוקותי ה'תרמ"ג, זמן קצר לאחר מות אביו.
בקיץ 1908 (תרס"ח) חלה הרז"א, ומצבו החמיר לאחר חגי תשרי ה'תרס"ט. הוא מת ביום חמישי, 5 בנובמבר (י"א בחשוון) 1908 (תרס"ט), בגיל 50 והובא לקבורה בעיר ויטבסק.
לקריאה נוספת

איליה לוריא, מלחמות ליובאוויץ': חסידות חב"ד ברוסיה הצארית, מרכז זלמן שזר, 2018 עמודים 36–38 (ואזכורים קלים בעמודים: 40, 99 ,258, 284, 287, 297)
ישראל ברדה, הרז"א: תולדות הרה"ק הרב שניאור זלמן אהרן שניאורסון בן כ"ק אדמו"ר מהר"ש מליובאוויטש, לוד, אלול תשפ"ב 2022.
ביאורים

↑  אנ"ש ראשי תיבות של 'אנשי שלומינו' שהכוונה במקרה זה לחסידי חב"ד לובביץ'
↑  הכוונה שהיה חתנו בנישואים ראשונים. בעת הדפסת הספר בשנת תר"ס, היה זה כבר 13 שנה לאחר שהתגרש (תרמ"ז), וכבר היה נשוי בשנית לפחות מתרנ"א ולמרות זאת זה מוזכר
הערות שוליים

↑  ערך זה מבוסס על מחקרו של ד. זקלס "תולדות הרז"א" (18 ביולי 2022) ועל ספרו של ההיסטוריון איליה לוריא, מלחמות ליובאוויץ': חסידות חב"ד ברוסיה הצארית (מרכז זלמן שזר, 2018) עמודים 36–38 ובנסמן במפתח שמות
↑  מאיה בלקירסקי-כ"ץ, An Occupational Neurosis: A Psychoanalytic Case History Of a Rabbi.‏, AJS Review, כרך 34, אפריל 2010. עמ' 4.
↑  ישראל ברדה, הרז"א, מכון הספר תפארת רפאל, לוד 2022. עמודים 66-71
↑  יש מקורות שונים בדבר משך תקופה זו. ראו: ברדה: עמוד 7, עמוד 9, עמוד 84 (ובהערות 30–31), עמוד 88, עמוד 191 (ההספד של ד"ר ליברמן) ובעמוד 249
↑  ברדה: עמודים 112–116 והערה 147 וכן בעמוד 137
↑  ברדה: עמוד 89 ועמודים 138-139; בן ציון דינור, בעולם ששקע, ירושלים, תשי"ח, עמוד 146
↑  ברדה: עמוד 149
↑  ברדה: עמוד 90 - 150
↑  לפי ברדה עמוד 91 ובהערה מספר 51)
↑  פשיטת רגל הייתה בסביבות תר"נ-תרנ"א (ברדה: עמודים 93–94. ראה בעמודים אלו ובעמוד 95 אודות העצי בנייה ניסור עצים וכו').
↑  ברדה, עמ' 150 - 152
↑  חיים מאיר הלמן, בית רבי, חלק ג', תר"ס, עמוד 252
↑  'בעקבות סיבוך משפחתי קשה' לפי עדות של ישראל זאב וולפסון, (ברדה עמוד 97 בהערה מסר 76)
↑  בשנת תרנ"א כבר היה נשואים (לפי מכתב הריי"ץ לגבי אותה השנה, שבה מזכיר אותה כדודתו. מובא אצל ברדה עמוד 136)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012854569705171 
שניאורסון בלבוש מודרני בתקופת מגוריו בויטבסק
מחשב לוח

.
מחשב לוח
גלקסי נוט 10.1 - טאבלט אנדרואיד עם עט סטיילוס של סמסונג
מחשב לוח ישן של חברת היולט פקארד (HP) משנת 2006, המריץ את Windows XP
מחשב לוח או טאבלט הוא מחשב נייד בעיצוב משטח אחד. מסך המגע שלו מאפשר לעשות שימוש במחשב בעזרת עט סטיילוס (אנ'), או במגע אצבע, כתחליף לעכבר ומקלדת. מחשב לוח כולל לעיתים גלישה סלולרית ויש כאלה הכוללים אפשרות לביצוע שיחות טלפון (בעיקר טאבלטי 7 אינץ'). רובם כוללים את מערכת ההפעלה אנדרואיד של גוגל, iOS של אפל, או את Windows של מיקרוסופט. המשתמש יכול להזין טקסט למחשב בעזרת זיהוי כתב יד או בעזרת מקלדת וירטואלית המוצגת על הצג. ניתן גם לחבר למחשב מקלדת חיצונית בחלק מהטאבלטים (בעזרת חיבור USB או בעזרת חיבור בלוטות').
הצגת מחשב הלוח הראשון למכירה המונית הייתה עם יציאת מערכת ההפעלה Microsoft Windows XP Tablet PC Edition ברבעון השלישי של 2002. לפני כן מחשב הלוח היה בשימושן של תעשיות קטנות, רפואה וממשלה.
העניין במחשבי לוח לא היה גדול עד שנת 2010, אז הציגה חברת אפל במסיבת עיתונאים מחשב לוח בשם אייפד, שהכניס לחברה שישה מיליארד דולר לאחר שנמכרו 9.25 מיליון יחידות ברבעון. הדבר גרר הצגת מכשירים דומים מצד חברות אחרות, וגרם להתעניינות מרובה במחשבי לוח. האייפד אמנם לא היה מחשב הלוח הראשון אך הוא גרם למהפכה שהפכה את מחשבי הלוח לנפוצים מאוד.
מאפיינים

בניגוד למחשבים אחרים המעוצבים כך שיהיה נוח להשתמש בהם דווקא כשיושבים מולם ליד שולחן ומניחים אותם על השולחן, מחשב זה נוח לעבודה במגוון תנוחות. קל להשתמש בו כאשר עומדים, לדוגמה, כאשר מנהלים רשימות תוך כדי עצירות תכופות בזמן סיור במקום העבודה. קל להשתמש בו כאשר שוכבים, לדוגמה כאשר מעוניינים לקרוא לפני השינה או כאשר נאלצים להיות מרותקים למיטה במהלך אשפוז ממושך. קל להשתמש בו גם כאשר יושבים ללא שולחן, לדוגמה סטודנטים באולם הרצאות או נוסעים ברכבת.
יתרון אחר של מחשב הלוח הוא החיסכון במקום. יתרון זה הופך את מחשב הלוח למחשב אופטימלי להרכבה קבועה על כיסא גלגלים ממונע, עבור משתמשים עם כושר תנועה מוגבל ביותר, שאינם יכולים לשלוף מחשב נייד מתוך תיק. משתמשי מחשבים שולחניים משתמשים בהם גם לצריכה של תוכן וגם ליצירת תוכן חדש. בניגוד לכך, הנטייה במחשבי לוח היא לצרוך תוכן בקריאה, צפייה בווידאו או בשידורי טלוויזיה.
חברת "אפל" תבעה כמה חברות שייצרו מחשבי לוח בשל הפרת פטנטים. לטענתה, מחשבי הלוח שלהן הם חיקוי של ה-iPad. לטענת החברות, יש רק דרך אחת אפשרית לייצר מחשב לוח, לכן לא מן הנמנע שיהיה דמיון מסוים.
שילוב בין מחשב נייד למחשב לוח נעשה בדגמים של מחשב נייד שבהם ניתן לנתק את המסך מהמקלדת, ולהשתמש במסך בלבד כמחשב לוח. בדגמים אחרים ניתן לסובב את המסך ב-180 מעלות סביב ציר הרוחב שלו, כך שהמחשב הנייד הסגור מתפקד כמחשב לוח.
לוח גרפי

טאבלט יכול גם להיות לוח גרפי. לוחות גרפיים אלה מיוצרים לרוב ללא מסכים בניגוד ל"מחשב לוח" (ישנם דגמים שכן באים עם מסכים דמויי מסכי מחשב). השימוש בלוח גרפי הוא לצורכי גרפיקה וציור ממוחשבים בעיקר. הלוח הגרפי מורכב מלוח מגנטי רגיש ללחץ ועט מיוחד שמגיע ביחד איתו לרוב, ובו מצויים חיישנים מגנטיים תואמים לחיישנים שנמצאים בשטח הרגיש ללחץ שעל לוח הטאבלט. כאשר מקרבים את העט המגנטי למרחק מסוים מהשטח הרגיש ללחץ על משטח הטאבלט, העט בעצם מחליף את העכבר, והמשתמש יוכל להזיז את העט וה"עכבר" שעל מסך המחשב יזוז בהתאם; ושכאשר לוחצים עם העט על המשטח הרגיש ללחץ מתבצעת הלחיצה גם בעכבר המחשב.
ישנן תוכנות ציור וגרפיקה ממוחשבות, שמותאמות לטאבלטים ובהן יש אפשרות לקליטת הרגישות ללחץ העט של הלוח הגרפי. תוכנות אלה מאפשרות למשתמש לצייר במחשב כמו על דף נייר. תוכנות כאלה הן רבות ומגוונות ומותאמות לצרכים השונים של המשתמש.
מחשבי לוח לשירות אנשים עם מוגבלות

למחשבי הלוח יש יתרונות על מחשבים אחרים בשירות אנשים עם לקות. מחשבים אלה לרוב קלים יותר ממחשבים ניידים (לפטופים) וקל יותר לשאת אותם ממקום למקום על ידי אנשים חלשים. מחשב זה אינו דורש שטח גדול וקל לסדר על כיסא גלגלים ממונע כנה שתישא את המחשב בדיוק בזווית שבה אדם עם תנועת ידיים מוגבלת יחוש נוח להשתמש בו.
בזכות מסך המגע, מחשבים אלה נוחים גם לאנשים עם מתאם רע בין תנועות היד לעין. מתוך מחשבי הלוח, אלו שיש להם מערכת הפעלה דומה ל-Ipad, גם נדלקים מהר וקל להשתמש בהם כעזרי תקשורת תומכת וחלופית. מממצאים ראשוניים של מחקרים עולה, בין השאר, כי לאנשים עם אוטיזם קל יותר ללמוד ולתקשר עם סביבתם באמצעות מחשב לוח, בזכות המגע, הגרפיקה, הנוחות הפיזית והאפשרות לתקשורת ללא קשר עין עם הסביבה; עם זאת, מחקרים נרחבים יותר בתחום זה עדיין לא פורסמו.
ראו גם

טלפון חכם
מחשב כף יד
קורא ספרים אלקטרוני
הערות שוליים

↑  עומר כביר, ניתוח "כלכליסט": אפל ממשיכה לשבור שיאים, אבל האייפד נוגס במק, באתר כלכליסט, 22 ביולי 2011
↑  Teramoto K, Kuwata S, Kushniruk AW, Borycki EM, Nomura M, Kondoh H. Evaluation of response time delay of a pen-tablet system in thin-client computing environments: implications for usability. Stud Health Technol Inform. 2010;156:47-56.
↑  Multi-Institutional Target Delineation in Oncology Group. Human-Computer Interaction in Radiotherapy Target Volume Delineation: A Prospective, Multi-institutional Comparison of User Input Devices. J Digit Imaging. 2010 Oct 27.
↑  The iPad as AAC Device? Yes and No, Say Users BY MIRIAM DAVIDSON ON MON, 2010-11-01
↑  דיאנה בחור ניר, מסך נוגע ללב, באתר כלכליסט, 9 באוגוסט 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007513151005171  BnF: cb162446761 (data)  GND: 7602964-5  LCCN: sh2010009240  NDL: 01211900  NKC: ph608638