stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארכיון אדריכלות ישראל
קהל היעד של האוסף > סיוע למחקרים

ארכיון אדריכלות ישראל משמש מקור מידע לחוקרי אדריכלות בישראל ובעולם. בין השאר הסתייעו בחומרי הארכיון עבודות המחקר האקדמיות והעצמאיות הבאות:
תל אביב - יפו: מחקר שילוט היסטורי, בהוצאת מחלקת השימור של עיריית תל אביב יפו וסטודיו פונטף (2021).
וילות צנע - אדריכלות, עיצוב פנים ומעמד חברתי בישראל (1967-1948) מאת שני קלינגבייל שילה, (מחקר לתואר דוקטור, מנחה אלונה נצן שפטן, הפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים (הטכניון), 2020).
Being citizens of the City of Gaza: the resettlement
of the Al-Shati Refugee Camp at Sheikh Radwan,.
1967-1982, מאמר בכתב העת Citizenship Studies מאת פאתינה אבריק זובידאת ואלונה נצן שפטן, 2020.
מחקרה ומאמרה של חוקרת התרבות ד״ר מיכל חכם מדברת מודרניזם בעברית על פועלה הבינתחומי של אדריכלית הפנים והמעצבת תמר דה שליט (פורסם בספר גולדרייך דה שליט מקום והוצג בכנס הארצי השני של ״העמותה לחקר אמנות נשים ומגדר בישראל״ באוניברסיטת תל אביב, פברואר 2019).
מחקרה של חוקרת האמנות שרון נויפלד על עבודתו של הפסל ומעצב הקרמיקה נחמיה עזז.
Architecture's Unwanted Child: Building Climatology in Israel, 1940-1977 מאת אור אלכסנדרוביץ׳ (מחקר לתואר דוקטור, מנחה ארדשיר מהדבי, הפקולטה לארכיטקטורה ותכנון, האוניברסיטה הטכנולוגית של וינה).
בונים 'מזרח תיכון חדש': אדריכלים ישראלים באיראן 1962-1979 מאת נטע פניגר (מחקר לתואר דוקטור, מנחה רחל קלוש, הפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים (הטכניון)).
הבלתי מובנה ומקומו בידע אדריכלי ובעשייה מקצועית בישראל מאת יהוטל שפירא (מחקר לתואר דוקטור, מנחה רחל קלוש, הפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים (הטכניון)).
חינוך, אדריכלות, חברה: ההיסטוריה של בניית בתי-ספר בישראל מאת רעות גורדון (מחקר לתואר דוקטור, מנחה אבנר בן-עמוס, בית הספר לחינוך, אוניברסיטת תל אביב).
אידיאלים והתפכחות בתכנון עירוני: מדוע התעלמה עיריית תל אביב-יפו מתוכנית האב של ציון השמשוני? מאת גיליה ברגר-קוליץ (מחקר לתואר מגיסטר, מנחים רבקה פלדחי וחיים יעקובי, הפקולטה למדעי הרוח, המכון להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות ע"ש כהן, אוניברסיטת תל אביב).
בתי עם בין סוף המאה ה-19 לשנות ה-60 של המאה ה-20, כתופעה אדריכלית, תרבותית וחברתית בישראל, מחקר בניהולן של ד"ר אסתר גרבינר, בית-הספר לאדריכלות ע"ש דוד עזריאלי, וד"ר עדינה מאיר מריל, החוג לתולדות האמנות, הפקולטה לאמנויות, אוניברסיטת תל אביב, בחסות הקרן הלאומית למדע (ישראל), 2012-2009.
קהל היעד של האוסף > ליווי מקצועי של סידור אוספים אדריכליים

ארכיון אדריכלות ישראל משמש גם כיועץ לניהול אוספים אדריכליים היסטוריים שאינם נקלטים בו. כך למשל, היה הארכיון מעורב בסידור הארכיון ההיסטורי של משרדם של האדריכלים זוכי פרס ישראל לאדריכלות דב כרמי ורם כרמי; בסידור הארכיון ההיסטורי של האדריכל והמעצב היינץ פנחל; ועוד.
שיתופי פעולה

ארכיון אדריכלות ישראל מקיים באופן שוטף שיתופי פעולה עם מספר גדול של ארגונים ויוצרים יחידים ומעורב באירועים רבים, אדריכליים ושאינם-אדריכליים (תערוכות, כנסים, סיורים, פרסומים ועוד). מנעד רחב של סוגי חומרים מאוסף הארכיון הוצגו מאז הקמתו מעל הבמות הבאות:
שיתופי פעולה > תערוכות, מיצגים, אירועים

התערוכה נאו-אנדרטל, אוצר אודי אדלמן, המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית, חולון, 2018
התערוכה ואסופת המאמרים הוראת השעה: חינוך אידיאליסטי ואדריכלות מודרנית בגלריה של "בית האדריכל", עמותת אדריכלים מאוחדים בישראל ביפו, (אוצרים דנה גורדון, ערן טמיר טאוויל, ענבל בן-אשר גיטלר, יעל אלואיל), 2017-2018
אירועי בטון חצוף: מחווה לאדריכלות הברוטליסטית, אוצרת הילה כהן-שניידרמן, תל אביב, דצמבר 2017
התערוכה והקטלוג שליחות: אדריכלות, תכנון ופיתוח מישראל לאפריקה, בגלריה של "בית האדריכל", עמותת אדריכלים מאוחדים בישראל ביפו 2016 (אוצרים חיים יעקובי, איילה לוין, צבי אלחייני, ערן טמיר טאוויל)
התערוכה 1965 היום, מוזיאון ישראל, ירושלים, מרץ-אוגוסט 2015 (אוצרים נגה-אליאש זלמנוביץ׳, שוע בן-ארי, נעם גל, איה מירון).
התערוכה Icons of Knowledge: A Graphic History of National Libraries, בית הספר לעיצוב, אוניברסיטת הרווארד, ינואר-מרס 2015 (אוצרים נועם דביר ודניאל ראוכוורגר).
התערוכה Outlet: Part 1 שהוצגה ב-Station 923 באית'קה (ניו יורק) בסתיו 2014 (אוצרים רוי רגב ורותם רוזנטל).
התערוכה והספר פקס ישראליאנה שהוצגה במסגרת שבוע העיצוב בחולון 2014 בגלריה "ויטרינה" של HIT מכון טכנולוגי חולון (אוצרים אסף כהן וג׳ואנה אסרף, פאבליק סקול). בתערוכה הוצג אוסף של יצירות מודרניסטיות ישראליות מקום המדינה ועד 1977 המבטאות את הלך הרוח המינימליסטי בתרבות החזותית בישראל באותם עשורים בעיצוב גרפי, אופנה, ארכיטקטורה, פיסול, שירה, קולנוע ועוד.
ארכיון אדריכלות ישראל שותף גם לעבודתו של המוזיקאי ואמן המיצג אוהד פישוף הרצאה על ארכיטקטורה שהוצגה בשנים 2012–2014 בישראל, בארצות הברית וביפן והוצגה בין השאר בתערוכה אנטי אנטי: בין אמנות, כוח וידע (אוצרת הדס קידר, הגלריה האוניברסיטאית לאמנות ע"ש גניה שרייבר, 2013).
התערוכה והספר ימי הגימנסיה: הגימנסיה העברית "הרצליה", 1905-1959, מוזיאון ארץ-ישראל (2013) (אוצר גיא רז).
בשנת 2011 צולמו בארכיון אדריכלות ישראל חומרים וסצנות לוידאו קליפ לשירו של אסף אמדורסקי "הרחובות ממריאים לאט"  (למילים של דוד אבידן מתוך ספרו הראשון "ברזים ערופי שפתיים", 1954).
התערוכה ותחרות התכנון מגדל המים מבטים חדשים (2010).
התערוכה והקטלוג ארץ מקלט: התגוננות אזרחית בנויה, הגלריה האוניברסיטאית לאמנות ע"ש גניה שרייבר, 2013, (אוצרים שלי כהן, טולה עמיר, ניר רותם, דפנה לוין ואופיר זינטי).
התערוכה והקטלוג קו תוי על עבודתו של האדריכל והמבקר אבא אלחנני בגלריה של "בית האדריכל", עמותת אדריכלים מאוחדים בישראל ביפו בסוף 2009 (אוצר צבי אלחייני).
העבודה ארכיאוטוביוגרפיה שהוצגה בתערוכה אניהו במוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית (2005) (אוצרים יהושע סימון ודליה לוין).
שיתופי פעולה > עיתונות

ארכיון אדריכלות ישראל משתף פעולה עם כלי התקשורת השונים על מנת לחשוף מעט משלל החומרים הנקלטים בו. כך, למשל, פורסמו בשנים האחרונות כתבות על סיפור עבודתו של הצלם יוליוס שולמן בישראל בשנות ה-50, על תצוגת האופנה של המעצב הצרפתי פייר קרדן בהיכל הספר בירושלים עם חנוכתו בשנות ה-60, על מפעל ההנצחה שהקימה האדריכלית המנוחה מירה ורהפטיג, על כיכר התזמורת החדשה במתחם הבימה בתל אביב בתכנונו של האמן דני קרוון, על תכנון האולם ששימש במשפט אייכמן, על דירת השרד שתכנן האדריכל אליעזר פרנקל לשר החינוך וסגן ראש הממשלה יגאל אלון ברובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בסוף שנות ה-60, על תכנון בית החולים שיפא בעזה על ידי האדריכלים בנימין אידלסון וגרשון צפור, על תכנון אתר ההנצחה בגבעת התחמושת בירושלים לזכר חללי המערכות על ירושלים במלחמת ששת הימים בתכנון אידלסון וצפור, על ההיסטוריה של בריכות השחייה הציבוריות בישראל, ועוד.
שיתופי פעולה > כנסים וימי עיון

ארכיון אדריכלות ישראל משתתף זה שנים באירועי בתים מבפנים בתל אביב
הכנס "העיר האפורה" שנערך מטעם מחלקת השימור של עיריית תל אביב-יפו לזכרו של האדריכל רם כרמי (2013)
הכנס "חשוף: מורשת האדריכלות הברוטליסטית בבאר שבע" והפרסומים שנלוו לו (2013)
יום העיון "אסם הזיכרון" לרגל פתיחת התערוכה "נפילים" מאת הצלם והאוצר גיא רז, קיבוץ עין השופט (2014)
שיתופי פעולה > מפעלי תיעוד ציבוריים ולאומיים

ביולי 2013 הצטרף ארכיון אדריכלות ישראל לפרויקט מסע בזמן של הספרייה הלאומית, שנועד לאסוף פריטי אפמרה ישראלית, לסרוק אותם ולהנגישם באופן חופשי לציבור הרחב. הפרויקט מבוצע במימון קרן ארקדיה ובשיתוף עם אוניברסיטת UCLA. במסגרת הפרויקט ייסרקו מתוך אוסף ארכיון אדריכלות ישראל כמה מאות פריטי אפמרה שיש בהם הקשר מיידי או עקיף לאדריכלות ישראלית.
החל משנת 2016 חבר הארכיון בוועדת ההיגוי של אשכול האדריכלות בפרויקט ״תרבות חזותית ואמנויות הבמה״ של הספרייה הלאומית שמטרתו הצלה, דיגיטציה והנגשה של אוספים בתחומי האדריכלות, העיצוב, המחול, והתיאטרון בישראל.
הערות שוליים

↑  ר׳ עליו ב-דוד נודל, מקום שמור - אדריכלות, היסטוריה ומרחבי מחיה בפרדס-חנה כרכור
↑  כולל בין השאר את חומרי הגלם הראשוניים והנדירים ששימשו את החוקר ד"ר עמנואל טל, תלמידה של מאיר, במחקרו החלוצי על תכנון חדרי האוכל בקיבוצים
↑  ר׳ ראיון מקיף עם גור
↑  מיכאל יעקובסון, העיר האפורה: תל אביב מכניסה מאות מבנים ברוטליסטיים לשימור, באתר Xnet‏, 26 במרץ 2016
↑   דליה קרפל, סיפורם של האדריכלים הישראלים שבנו את מדינות אפריקה הצעירות, באתר הארץ, 13 באפריל 2016
↑  נועם דביר, צלם האדריכלות העולמי בישראל הצעירה, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2011
↑  איתי יעקב, פייר קרדן בישראל: גברים ממאדים, נשים מוויצ"ו, באתר Xnet‏, 8 בדצמבר 2011
↑  צבי אלחייני, חורבן הבית: התהילה האדריכלית של יהודי גרמניה, באתר Xnet‏, 18 באפריל 2012
↑  צבי אלחייני, הפיל חלל, באתר Xnet‏, 5 באפריל 2011
↑  צבי אלחייני, כך תוכנן ועוצב משפט אייכמן: אדריכלים ישראלים מול אדריכל הזוועה, באתר Xnet‏, 25 באפריל 2014
↑  אורן מונדשיין, God of War: יש אלוהים, באתר Xnet‏, 7 ביולי 2005
↑  צבי אלחייני, הצצה נדירה: כך תיכננו ובנו אדריכלים ישראלים את בית החולים שיפא בעזה, באתר Xnet‏, 28 ביולי 2014
↑  צבי אלחייני, בסך הכל רציתי להגיע הביתה בשלום: סיפור ההישרדות של גבעת התחמושת, באתר Xnet‏, 20 באפריל 2015
↑  צבי אלחייני, מלאו אסמינו היסטוריה: מתעדים את מבני התבואה בקיבוצים, באתר Xnet‏, 2 ביוני 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007605899205171  VIAF: 1007150172744700180009   WorldCat (עם VIAF): 1007150172744700180009 
הקמת חדר האוספים האישיים בארכיון אדריכלות ישראל, 2013. מימין: אוסף זיוה ארמוני, אוסף מנחם כהן, אוסף גרשון צפור
מתוך אוסף זיוה ארמוני השמור באאי: ראשיתו של קמפוס האוניברסיטה העברית בגבעת רם, ירושלים, כפי שצולם על ידי ארמוני מגג בית הספרים הלאומי בזמן בנייתו בסוף שנות ה-50
מראה בתערוכה ׳קו תוי׳ על עבודתו של האדריכל והמבקר אבא אלחנני, הגלריה של עמותת האדריכלים בשיתוף אאי, ספטמבר 2009 (צילום טליה דוידי לאאי)
פריטים בחלון הראווה של ארכיון אדריכלות ישראל, מגדל שלום
דקופאז'

צלחת עם עלים של דקופאז'
דקופאז' על קופסה מעץ
דקופאז' על קופסת פח עגולה
דקופּאז' (בצרפתית: Découpage, פירושה לחתוך או לגזור) היא אמנות קישוט אובייקטים על ידי הדבקה של מפיות או מגזרות נייר ושילוב של אפקטים מיוחדים בצבע, עלי זהב ועוד. בדרך כלל היא משמשת עבור קישוט קופסה קטנה או פריט ריהוט המכוסה בדפי מגזין או בנייר המיוצר במיוחד עבור מטרה זו.
כל שכבה נאטמת על ידי לכה, לרוב על ידי מספר רב של שכבות, עד שהמפית נראית כאילו היא חלק מהמוצר הראשוני ומאבדת את המראה של אלמנט שהדביקו מאוחר יותר. בטכניקה המסורתית השתמשו ב30–40 שכבות של לכה שלאחר מכן שוייפה עד שהתקבל גימור מבריק. הטכניקה נודעה במאה ה-18 באנגליה בשם ג'פאנינג (Japanning) על שם מקורותיה המשוערים מיפן.
מקור

המקור הסביר ביותר לדקופאז' הוא אמנות הקבר המזרח סיבירית. שבטים נודדים השתמשו בלבד גזור כדי לקשט את קברי הנפטרים שלהם. מסיביר, הנוהג הגיע לסין, ועד המאה ה-12 מגזרות נייר קישטו פנסים, חלונות, קופסאות וחפצים אחרים.
במאה ה-17, איטליה, בעיקר ונציה, הייתה בחוד החנית של הסחר עם המזרח הרחוק ומקובל לחשוב כי דרך הקישורים הללו קישוטי הנייר עשו את דרכם לאירופה.
דקופאז' פלורנטיני

אומנים בפירנצה, איטליה, יצרו חפצים דקורטיביים תוך שימוש בטכניקות מגזרת נייר, מאז המאה ה-18. הם שלבו דקופאז' עם טכניקות דקורטיביות שהיו כבר פופולריות בפירנצה, כמו שימוש בעלי זהב ועיצובי עץ מגולפים. טכניקות אלה כבר שימשו בייצור רהיטים, מסגרות של תמונות, ואפילו כריכת ספרים מעור מעובד.
שיטת הדקופאז' נוספה לשיטות של בעלי המלאכה בפירנצה על ידי הוספתה בתוך מסגרת מוזהבת מגולפת, או על ידי הוספת מגזרת נייר על לוח עץ. אומנים השתמשו ברפרודוקציות מודבקות של יצירות אמנות מפורסמות, ובהן כמעט תמיד היו תיאורים דתיים. טריפטיכוני פירנצה הציגו בעזרת הדקופאז' תמונות מסצנות מהתנ"ך, כגון צליבת ישו, שהיו מוטיב חוזר. ככל שהחברה הפכה חילונית יותר במאה ה-20, ותיירים לא קתולים החלו לקנות אמנות בפירנצה, היצירות הפכו פחות דתיות.
חומרי דקופאז'

חומרים ביתיים פשוטים יכולים לשמש אמצעי ליצירת דקופאז', בהם כלי חיתוך כדוגמת: מספריים, סכין חיתוך, סכין גילוח, דבק המדולל במים או דבק המיועד לדקופאז', וכלים לפיזורו כמו צמר גפן, מברשת צבע וספוגים. שימוש במערוך נועד להחליק קמטים. בנוסף משתמשים באלמנט שאוטם את היצירה ומגן עליה כדוגמת לכה, דבק, ספריי אקריליק, שרף אפוקסי, פוליאוריטן ועוד.
עם הכלים הללו נהוג ליצור דקופאז' על ריהוט, אלבומי תמונות, צלחות, קרמיקה, מדפים, מסגרות, מראות ועוד, זאת תוך שימוש במגזרות נייר שיכולות להגיע ממגוון רב של מקורות: עיתונים, מגזינים, קטלוגים, ספרים, פריטי אוסף תמונות מודפס, נייר אריזה, כרטיסי ברכה, בד, נייר רקמה, תחרה, מפיות נייר, ומפיות שיוצרו במיוחד עבור דקופאז'.
Rock, Paper, Shotgun

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  קירון גילן  ג'ים רוסינול  אלק מיר ג'ון ווקר
 תקופת הפעילות:  אוגוסט 2007 – הווה (כ־17 שנים)
 מיקום המטה:  לונדון, אנגליה
 ענפי תעשייה:  תעשיית הגיימינג
  
 rockpapershotgun.com
 
Rock, Paper, Shotgun (תעתיק לעברית: אבן, נייר ושוטגאן) הוא אתר עיתונות בריטי של משחקי וידאו. האתר הושק ביולי 2007 כדי להתמקד במשחקי מחשב ונרכש על ידי Gamer Network, רשת אתרים בראשות Eurogamer, במאי 2017.
היסטוריה

האתר נוסד על ידי קירון גילן, ג'ים רוסיגנול, אלק מיר וג'ון ווקר באוגוסט 2007. ב-2010, גילן הודיע שהוא לא יהיה מעורב יותר בפרסום התוכן היומיומי של האתר, תוך התמקדות רבה יותר בעבודתו במארוול קומיקס. רוסיגנול ייסד את אולפן המשחקים שלו, Big Robot, ב-2010. מיר ווקר עזבו ב-2019.
ביוני 2010, Rock Paper Shotgun החלה שותפות פרסומית עם Eurogamer Network. כמו כן, באותה שנה, Rock Paper Shotgun שיתפה פעולה עם Eurogamer כדי ליצור את Rezzed, תערוכה למשחקי מחשב ומשחקי אינדי שנוצרה כספין אוף מ-Eurogamer Expo. במאי 2017, Gamer Network רכשה את האתר על הסף. שנה לאחר מכן, האתר שיתף פעולה שוב עם EGX כדי להשיק גיים ג'אם חדש, שנועד להציג ולקדם מפתחים או צוות מפתחים בולטים של משחקי אינדי.
Gamer Network נרכשה על ידי ReedPOP ב-2018, מה שהפך את האתר לחברת בת של RELX Group. במאי 2024, IGN Entertainment רכשה את Gamer Networks, והפכה את Rock Paper Shotgun לחברה בת של זיף דייוויס.
ביקורת

ב-5 בינואר 2011, העורך הראשי של Game Informer (מגזין), אנדרו ריינר, פרסם איומים משפטיים נגד Rock Paper Shotgun וקוראיו על פרסום תמונות בלעדיות של Game Informer מהמשחק טומב ריידר (2013). Rock Paper Shotgun מחקו את התמונות באותו יום. חודש לאחר מכן, המשחק Bulletstorm קיבל ביקורת על ידי פוקס ניוז, כי המשחק פוגע בילדים. טענותיהם זכו ללעג בעיקר בקרב אתרי משחקים, כולל Rock Paper Shotgun, שהריצו סדרה של מאמרים המכפישים את הדיווחים של פוקס ניוז. המאמרים ניתחו את טענותיה של קרול ליברמן ומצאו שרק אחד מתוך שמונה מקורות שסיפקה היה קשור לנושא הנדון. פוקס ניוז הודו כי Rock Paper Shotgun יצרו איתם קשר, והגיבו לטענותיהם ב-20 בפברואר 2011 באמצעות מאמר נוסף, בו קבעו כי המשחק עדיין נותר איום על ילדים.
Rock Paper Shotgun זכתה בפרס בלוג המשחקים הטוב ביותר בטקס פרסי המדיה של המשחקים ב-2011.
הערות שוליים

↑  Rock Paper Shotgun - Ziff Davis, web.archive.org, ‏2024-12-29
↑  "Gillen leaves the games industry". MCV (באנגלית). 2019-05-15. ISSN 1469-4832. נבדק ב-2025-01-30.
↑  Director, Graham Smith Editorial; Smith, Graham (2019-04-09). "Thank you and goodbye, Alec Meer". Rock, Paper, Shotgun (באנגלית). נבדק ב-2025-01-30.
↑  Co-founder, John Walker; Walker, John (2019-04-18). "Bye-bye RPS, thanks for having me". Rock, Paper, Shotgun (באנגלית). נבדק ב-2025-01-30.
↑  Matt Martin Contributor, Eurogamer strikes Rock, Paper, Shotgun partnership, GamesIndustry.biz, ‏2010-06-01 (באנגלית)
↑  Tom Bramwell Former Editor-in-Chief, Rock, Paper, Shotgun doing "panel game quiz show thing" at Rezzed, Eurogamer.net, ‏2012-07-02 (באנגלית)
↑  Tom Phillips Editor-in-Chief, Eurogamer announces Rezzed: The PC and Indie Games Show, Eurogamer.net, ‏2012-04-17 (באנגלית)
↑  Dan Pearson Contributor, Gamer Network acquires Rock, Paper, Shotgun, GamesIndustry.biz, ‏2017-05-03 (באנגלית)
↑  Paul Watson Former Social Media Manager, EGX and Rock Paper Shotgun host game jam, Eurogamer.net, ‏2018-08-07 (באנגלית)
↑  Allegra Frank, PAX organizer acquires USgamer, Eurogamer and more, Polygon, ‏2018-02-26 (באנגלית אמריקאית)
↑  Andrew Webster, IGN scoops up Eurogamer, Rock Paper Shotgun, and more, The Verge, ‏2024-05-21 (באנגלית אמריקאית)
↑  I. G. N. Staff, IGN Entertainment Acquires Eurogamer, GI, VG247, Rock Paper Shotgun, and More, IGN, ‏2024-05-21 (באנגלית)
↑  Patrick Garratt Founder, Publisher, Game Informer threatens RPS with legal action over Tomb Raider images, VG247, ‏2011-01-05 (באנגלית)
↑  Stuart, Keith (2011-02-16). "Bulletstorm, Fox News and the controversy that shouldn't have been". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2025-01-30.
↑  bitmob, Kill the messenger: Why Fox News is the enemy, not its sources, VentureBeat, ‏2011-02-17 (באנגלית אמריקאית)
↑  John Brandon, Is Bulletstorm the Worst Video Game in the World?, Fox News, ‏2015-03-27 (באנגלית אמריקאית)
↑  John Brandon, Bulletstorm: Censored in Germany, Coming to America, Fox News, ‏2015-03-27 (באנגלית אמריקאית)
↑  "GMA 2011: Rock, Paper, Shotgun wins best blog prize". MCV (באנגלית). 2011-10-27. ISSN 1469-4832. נבדק ב-2025-01-30.
מערכת מידע גאוגרפי

צילום של מסך במערכת המידע "GRASS" הפועלת כתוכנה חופשית ברישיון גנו
דוגמה למפה וקטורית פשוטה העושה שימוש בשלושה אלמנטים וקטוריים: בארות מסומנים בנקודות, נחלים בקווים, ואגם בפוליגון
מערכת מידע גאוגרפי או GIS (בראשי תיבות ממ"ג, ובאנגלית: Geographic Information System) היא מערכת מידע ממוחשבת המאפשרת ניהול, אחזור וניתוח מידע גאוגרפי תוך שילוב תכנים ממספר שכבות מידע, המבוססות ברובן על מערך מיפוי, אך גם על מאגרי מידע טבלאיים "רגילים". מערכות אלו משמשות הן בצד הקלט: קליטה, ארגון ובקרת איכות, והן צד הפלט: הפקה, מיון, שליפה ופילוח של מידע גאוגרפי.
מערכות מסוג זה משמשות גורמים רבים, ובהם משרדי ממשלה, עיריות, תאגידי מים וביוב, מכוני מחקר, נותני שירותים, מתכנני ערים ותשתיות, חברות משלוחים ועוד. למערכות אלו יתרון בפישוט והמחשה של תופעות מרחביות, שיתוף המידע העדכני ביותר לרוחב הארגון, שילוב ויזואליות גרפית וטבלאית יחדיו, יכולת תשאול מידע באופן פשוט ונוח, יכולת שימוש במערכת ללא צורך בהכשרה ממושכת, יכולת להציג מידע במחשב ובהתקנים ניידים, חיסכון בניירת הדפסות וארכיונים, ביזור ידע לרוחב הארגון, ריכוז המידע בבסיס נתונים אחד עדכני, גיבוי מידע, העלאת חלופות יעילה למקבלי החלטות, יכולת המרת מידע בין פורמטים שונים, סטנדרטיזציה של המידע, חיסכון במספר רישיונות תוכנות עריכה גרפיות מקצועיות (תיב"ם) בארגון, העובדה כי למערכת WEB אין מגבלה ממשית על מספר המשתמשים, יכולת עדכון בו-זמנית של מספר משתמשים, יכולת לשתף מידע לציבור, שיפור איכות עדכון מידע מהשטח וביצוע סקרי שטח, ייעול תהליכי ושיטות עבודה ארגוניות, ואינטגרציה עם מערכות חיצוניות כגון מערכות גביה, מאגרי אוכלוסין ו-Google Street View.
מערכות ה-GIS מאפשרות שיתוף, יבוא ויצוא של מידע גרפי ואלפא-נומרי במגוון דרכים כגון באינטרנט באמצעות מערכות GIS מקוונות, בהתקנים ניידים ובתוכנות מקומיות (המותקנות על גבי מחשב מסוים).
מידע וקטורי ומידע ראסטרי

ממ"ג וקטוריות מחלקות את המידע הגאוגרפי למידע נקודתי (כגון בארות, עמודי חשמל), מידע קווי (כגון נחלים, דרכים) ומידע פוליגונלי (כגון תחומי שיפוט, אזורים בנויים, מדינות). כל ישות (נקודתית, קווית או פוליגונלית) שייכת לשכבה מסוימת. ניתן להצמיד לכל ישות מידע אלפא-נומרי (כגון ספיקת הבאר, שנת הסלילה של הכביש או מספר התושבים בשטח הבנוי), מאפיינים אלו נקראים שדות. כל ישות תהווה שורה אחת בבסיס הנתונים. לאחר הקמת בסיס הנתונים ניתן ליצור שאילתות כגון מציאת קטעי הכביש שנסללו לפני 1948, או השטח הבנוי שהאוכלוסייה בו חלקי שטחו (הצפיפות) היא פחות מ־5 תושבים לדונם.
במכוני מחקר קרימינולוגיים היו מבצעים שאילתות מבוססות מקום גאוגרפי כדי למצוא ריכוזי פשיעה מדווחת. דבר זה היה מאפשר לרשויות האכיפה למקם את כוחותיהן במקומות שבהם התרחשו הרבה שיעורי פשיעה - זאת לפי איתור הצפיפות של פרטי המידע והצלבתן עם ראסטר של מפה.
מלבד השאילתות על שכבה בודדת, ניתן לבצע פעולות בוליאניות בין שתי שכבות או יותר. דוגמה לפעולה כזו היא מציאת כל קטעי הכביש שמקיימים את שני התנאים הבאים: נסללו לפני שנת 1948 וגם עוברים בשטח בנוי שצפיפות האוכלוסייה בו היא מעל ל-20 תושבים לדונם.
מידע ראסטרי פועל באופן שונה ממידע וקטורי, הוא מיצג מידע על ידי תמונה בה כל פיקסל מייצג עוצמה של התופעה וכך מאפשר ניתוח תופעות רציפוֹת במרחב (כגון טופוגרפיה, איתור דליפות, שיעור הזיהום בקרקע). שכבה רסטרית מכונה גריד. יתרון עיקרי של הניתוח הראסטרי הוא המהירות בה ניתן לבצע עיבודים. אם לדוגמה היינו מחפשים את הנקודות המישוריות במפה טופוגרפית, היה על מערכת וקטורית ליצור חישוב מסובך ביותר, בעוד שמערכת ראסטרית מחפשת שני פיקסלים סמוכים בעלי אותו צבע.
תוכנות GIS

תוכנות GIS מאפשרות לצפות, להעביר, לערוך ולנתח מידע גאוגרפי. ישנן פלטפורמות מדף שונות המאפשרות לפתח באמצעותן אתרי GIS ומספקות כלים שונים לטיפול במידע גאוגרפי. כמה מהמובילות ביניהן: Orhitec GIS, Autodesk,QGIS, ESRI ,ArcGIS,Intergraph,Mapinfo ,Manifold System ,Smallworld ,MapGuide. בנוסף קיימות תוכנות שמותאמות לצרכים ייחודים במחלקות ממשל וצבא, ומוצרי קוד פתוח (כמו GRASS ,MapGuide או Generic Mapping Tools). אף על פי שקיימים כלים חופשיים לצפייה במידע גאוגרפי, גישה ציבורית למידע גאוגרפי נעשית לרוב דרך יישומים מקוונים כגון Google Earth ושירותים ברשת.
עד סוף שנות התשעים רוב מערכות המידע הגאוגרפיות התבססו על מחשבים מקומיים גדולים ששימשו להחזקת מידע פנימי, והתוכנות היו מוצר עצמאי. עם עליית השימוש באינטרנט וברשתות והעלייה בביקוש למידע גאוגרפי, תוכנות ה-GIS שינו את פניהן בהדרגה כדי לספק מידע מקוון. בעשור השני של המאה ה-21, תוכנות GIS נמכרות כתוכנות המשלבות מספר אפליקציות, או כ-API.
לצורך עדכון נתונים נהוג להשתמש בשילוב של תוכנה מקומית ואינטרנטית על מנת לנצל את החוזקות של התוכנות השונות
מערכת מידע גאוגרפי בשימוש ההוראה

מערכות מידע גאוגרפי (GIS) נמצאות בשימוש ההוראה מאז שנות ה-90. מחקרים רבים מצאו שמערכת המידע הגאוגרפית היא כלי אפקטיבי מאוד לפיתוח החשיבה המרחבית בקרב תלמידים; יכולת פתרון בעיות; חשיבה ביקורתית; לשיפור יכולות החשיבה שלהם. בנוסף לכך הכלי מייצר סביבת לימוד מבוססת חקר/ סביבת לימוד קונסטרוקטיביסטית. אחת המטרות המרכזיות בלימודי הגאוגרפיה היא לפתח אזרחים בעלי יכולת של חשיבה מרחבית ביקורתית. עולם התוכן של הגאוגרפיה מעניק לתלמידים ידע, ערכים, ומיומנויות שחלקן ייחודיות למקצוע כמו שימוש מושכל במפות. המקצוע מזמן שילוב חדשנות בפדגוגיה שבאה לידי ביטוי בפדגוגיה דיגיטלית משולבת מפה, ובכישורי חשיבה התורמים לפיתוח לומדים עצמאיים שיוכלו לתפקד בתבונה וביעילות כאזרחים וכעובדים בעולם המורכב של המאה ה-21.
משרד החינוך פרסם דו"ח בנושא "התאמת מערכת החינוך למאה ה-21" ובו מפורטות "מיומנויות המאה ה-21". הן כוללות את הנושאים הבאים: שימוש בכלי תקשוב; אוריינות מידע ותקשורת; חשיבה ביקורתית ויכולת לפתור בעיות; תקשורת שיתוף ועבודת צוות; לומד עצמאי; אתיקה ומוגנות ברשת. מקצוע הגאוגרפיה נבחר כאחד מחמשת מקצועות הליבה השותפים לתוכנית. הוראת הגאוגרפיה באמצעות כלי ה-GIS ממש את מטרות התוכנית.
יצרני מערכות ה-GIS המובילים בעולם פיתחו לאורך השנים פעילויות בתחום החינוך. כך למשל חברת ESRI חתמה עם מספר רב של מדינות בארצות הברית על הסכמי רישוי המאפשרים לבתי הספר באותן מדינות גישה לשירותי GIS תוצרת ESRI ללא תשלום נוסף. הדבר מאפשר למשרדי החינוך במדינות השונות בארצות הברית לפתח מערכי שיעור משולבים עם מפות GIS. במדינת מינסוטה למשל, מתקיימת תחרות מפות GIS שנתית בין בתי הספר במדינה.
משרד החינוך הישראלי פתח בשנת הלימודים תשע"ז מסלול לימוד חדש לבגרות. מסלול לימודים זה מתמקד במדעי הגאוגרפיה המשלבים את השימוש במידע מרחבי הנאסף, מעובד, מנותח ומוצג באמצעות מערכות מידע גאוגרפי. המסלול ממחיש את חשיבותן של טכנולוגיות מיקום ומידע מרחבי בעידן הדיגיטלי. בנוסף לכך, השימוש במערכות מידע גאוגרפי ישמש כחיזוק לנלמד בתחומי המתמטיקה והגאומטריה.
מערכת מידע גאוגרפי בשימוש ממשלתי/מוניציפלי

יצרני מערכות ה-GIS פיתחו לאורך השנים פעילויות בתחום הממשלתי והמוניציפלי כדי לנהל את כל מחלקות הרשות באופן היעיל והמתקדם ביותר (עיריות, מועצות, תאגידים, ועדות לתכנון ובניה וכו') כרעיון לייצר מערכת מודולרית הכוללת שכבות של מידע גאוגרפי מדיני\עירוני ואפשרות לנהל אותם. ישנה רק חברה אחת (Orhitec GIS) שהצליחה לייצר ולהקים 13 מערכות GIS אינטרנטיות שיושבות על בסיס נתונים אחד וכך מנהלת את כל המערכות והארגון על בסיס נתונים אחד ומעודכן לכלל המערכות.
ראו גם

האגודה הישראלית לכרטוגרפיה ולמערכות מידע גאוגרפי
הוועדה הבין-משרדית למערכות מידע גיאוגרפיות
Google Earth
גוגל מפות
Govmap
לקריאה נוספת

Bearman, N., Jones, N., André, I., Cachinho, H. A., & DeMers, M. (2016). The future role of GIS education in creating critical spatial thinkers. Journal of Geography in Higher Education, 40(3), 394-408.
Bednarz, S. W. (2004). Geographic information systems: A tool to support geography and environmental education? GeoJournal, 60(2), 191-199.
Hong, J. E. (2014). Promoting teacher adoption of GIS using teacher-centered and teacher-friendly design. Journal of Geography, 113(4), 139-150.
Liu, Y., Bui, E. N., Chang, C. H., & Lossman, H. G. (2010). PBL-GIS in secondary geography education: Does it result in higher-order learning outcomes? Journal of Geography, 109(4), 150-158.
National Research Council (2005), Learning to think spatially: GIS as a support system in the K-12 curriculum, National Academies Press.