stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קפטן אמריקה: מלחמת האזרחים
הפקה > פיתוח

בעקבות תוצאות חיוביות למדי מהקרנות המבחן של "קפטן אמריקה: חייל החורף", כשלושה חודשים בטרם הסרט יצא לאקרנים, במרץ 2014, הכריזו אולפני מארוול כי הם חידשו את החוזה עם האחים רוסו וכריסטופר מרקוס וסטיבן מק'פילי לבימוי וכתיבת סרט שלישי אודות קפטן אמריקה. מרקוס ומק'פילי החלו לעבוד על התסריט עוד בשלהי 2013, יחד עם האחים רוסו שהצטרפו אליהם כבר בפברואר 2014. הבמאי-שותף ג'ו רוסו התייחס לסרט בכך ש"הוא המשך העלילה של חייל החורף. מה שנחמד בסרט [חייל החורף] הוא שהוא חלק ראשון מתוך שניים, מסע שמפסיק באמצעו ועדיין לא הושלם. בסרט הבא, זה יהיה הגיוני שנרצה להמשיך את המסע הזה ולסיים אותו". הבמאי-שותף אנתוני רוסו ציין כי הסרט יהיה מותחן פסיכולוגי בהשפעת סרטים דוגמת "שבעה חטאים", "פארגו" ו"הסנדק" עם נגיעות מערבונים בנוסח סרטי בריאן דה פלמה, וגם הוסיף כי הוא יהיה בעל מאפייני קומדיה בולטים. צמד הכותבים מרקוס ומק'פילי הוסיפו ואמרו כי הסרט יהיה "מעין תערובת בין הנוקם הראשון לחייל החורף".
כבר ביולי 2014, צמד הכותבים מרקוס ומק'פילי ציינו כי הם קרובים לסיום כתיבת התסריט. האחים רוסו ציינו כי הסרט יתרחש לפחות כשנה לאחר אירועי "חייל החורף", וכי הוא יתמקד במערכת היחסים בין סטיב ורג'רס לג'יימס בארנס ויחקור נושאים פוליטיים בהקשר לגיבורי-על ורוג'רס בפרט, בציינו של אנתוני כי "הדמות [קפטן אמריקה] הומצאה למטרות פוליטיות מפורשות, כך שדי קשה להתרחק מהנושא ואנחנו די מחויבים לעסוק בו". ג'ו הוסיף ואמר כי "הסרט יהיה חייב להציג סטטוס-קוו חדש ליקום, רעיון גדול שיזעזע את הכל, כמו שנעשה עם נפילת S.H.I.E.L.D. ב"חייל החורף"".
באפריל 2014, אולפני מארוול הודיעו כי הסרט ייצא לאקרנים ב-6 במאי 2016, ובאוקטובר הם הכריזו כי שמו יהיה "קפטן אמריקה: מלחמת האזרחים" (Captain America: Civil War) בהתבסס על הקומיקס "מלחמת אזרחים" של מארק מילר וסטיב מקניבן מ-2006, שכן גם נודע כי הוא יהיה לסרט הראשון בשלב השלישי של היקום הקולנועי של מארוול. האחים רוסו וצמד הכותבים מרקוס ומק'פילי ציינו כי במקור הסרט היה אמור לעסוק בעלילה אחרת, מקורית, אם כי בשל התעקשותו של קווין פייגי הם נאלצו לשנות את התסריט מן היסוד ולבנות את הסרט מההתחלה, אם כי הם שמרו על כמה אלמנטים מהתסריט המקורי.
הפקה > פרה-פרודקשן

עוד במרץ 2014, הוכרז כי כריס אוונס ישוב לתפקידו כסטיב רוג'רס/קפטן אמריקה. באוקטובר, הוכרז כי סבסטיאן סטן ישוב לתפקידו כג'יימס בארנס/חייל החורף ורוברט דאוני ג'וניור יופיע כטוני סטארק/איירון מן. עוד באותו החודש, הוכרז כי צ'דוויק בוזמן יופיע כטצ'אלה/הפנתר השחור כבכורה ביקום הקולנועי של מארוול וכהכנה לסרט משלו. בנובמבר, הוכרז כי דניאל בריהל לוהק כאנטגוניסט הראשי בתפקיד לא ידוע, וכן גם כי אנתוני מאקי ופרנק גרילו ישובו לתפקידיהם כסאם וילסון/פלקון וברוק רומלאו/קרוסבונז, בהתאמה. בינואר 2015, הוכרז כי סקרלט ג'והנסון תשוב לתפקידה כנטשה רומנוף/האלמנה השחורה. במרץ, הוכרז כי ג'רמי רנר יופיע כקלינט בארטון/הוקאיי. באפריל, נודע כי תפקידו של בריהל כאנטגוניסט הראשי הוא הלמוט זמו, וכן הוכרז כי אליזבת אולסן תופיע כוונדה מקסימוף/מכשפת השני.
כחלק ממתקפת ההאקרים כנגד "סרטי סוני" בנובמבר 2014, נודע כי אולפני מארוול הביעו רצון לכלול בסרט את דמותו של פיטר פארקר/ספיידרמן וניהלו על כך משא ומתן עם סוני, אך השיחות בין שני הצדדים נכשלו. עם זאת, בפברואר 2015 נודע כי שני הצדדים הצליחו להגיע בסופו של דבר להסכמות בניהם, והוכרז כי הדמות תופיע בסרטי היקום הקולנועי של מארוול השונים, ובבכורה ב"קפטן אמריקה: מלחמת האזרחים". בסוף מאי, בזמן שיא שלב הצילומים, האחים רוסו וקווין פייגי, יחד עם איימי פסקל כנציגת סוני, ערכו מבחני בד עבור שישה שחקנים נבחרים כמועמדים לגלם את ספיידרמן, וביוני הוכרז כי לתפקיד נבחר טום הולנד.
הפקה > צילומים

טרנט אופלך, אשר צילם את "חייל החורף", נשכר לשוב ולצלם גם את סרט זה. שלב הצילומים החל ב-27 באפריל 2015 באטלנטה, ג'ורג'יה, תחת השם "Sputnik". רוב הסרט צולם באטלנטה, כשהצילומים נפרשו לרחבי העיר כולה. האזור התחתון בעיר שימש כלאגוס, ומטה פורשה המקומי בעיר שימש כבסיס "הנוקמים".
בתחילת מאי, הוכרז כי מרטין פרימן לוהק לסרט, בתפקיד שלא נחשף, ומאוחר יותר הוכרז כי הוא יופיע כדמותו של אוורט רוס. עוד באותו החודש, הוכרז כי פול בטאני, דון צ'ידל, פול ראד, אמילי ואן קאמפ וויליאם הרט יופיעו כויז'ן, ג'יימס רודס/וור משין, סקוט לאנג/איש הנמלה, שרון קרטר ותדאוס "ת'נדרבולט" רוס, בהתאמה. בנוסף, האחים רוסו וקווין פייגי ציינו כי בטיוטות ראשונות של התסריט נכללו דמויותיהם של ברוס באנר/הענק הירוק והופ ואן דיין/הצרעה, אם כי אלו הוסרו משיקולים שונים.
עד סוף יוני, הושלמו כמחצית מצילומי הסרט. בתחילת אוגוסט, הצילומים עברו לגרמניה, שם הם התקיימו באצטדיון האולימפי של ברלין ובשדה התעופה של לייפציג. צילומים נוספים התקיימו בהמשך בפוארטו ריקו ובנורווגיה, וכמה סצנות בודדות צולמו גם באיסלנד. בסופו של דבר, שלב הצילומים תם ב-22 באוגוסט.
הפקה > פוסט-פרודקשן

ג'פרי פורד, אשר ערך את "חייל החורף", נשכר לשוב ולערוך גם את סרט זה. בהתייחסותם לתהליך הפוסט-פרודקשן, האחים רוסו ציינו כי "זה תהליך הפוסט-פרודקשן הקל ביותר שאי-פעם עבדנו עליו. אנחנו, וכולם, מאוד שמחים מהתוצאה הסופית של הסרט ואין הרבה לשנות כך שתהליך העריכה יהיה קל. הדבר המסובך היחיד הוא האפקטים מיוחדים. האפקטים בסרט זה הם גדולים בהרבה מאשר אלו שעבדנו עליהם בחייל החורף. זה חלק קשה למדי, כי לכל אחד יש סטנדרטים גבוהים מאוד משלו אך אתה לא יכול לכלול את הכל, אז כולם מתחילים להרוג את עצמם בנקודה הזאת... ובכל זאת, לא ייקח לנו הרבה זמן לסיים את התהליך, שניים וחצי חודשים לכל היותר".
צילומי השלמה נקבעו לינואר 2016. בנוסף לצוות השחקנים, לצילומי ההשלמה הצטרפה אלפרה וודארד במה שהוגדר כ"תפקיד מפתח" עקב ההנחה שהיא תופיע בדמותה מהסדרה "לוק קייג' ", אך הנחה זו התבדתה. ריאן קוגלר סייע בשינויים נרחבים לסצנות של הפנתר השחור. כמו כן, גווינת' פלטרו יועדה להצטרף לצילומי ההשלמה כפפר פוטס גם כן בתור "תפקיד מפתח", אך בעקבות תום החוזה של פאלטרו עם אולפני מארוול בסרט "איירון מן 3" וחוסר רצונה לחדש אותו, היא לא הופיעה בסרט בסופו של דבר, אך נמצא פתרון תסריטאי לשלב את דמותה והשפעותיה מבלי לכלול אותה באופן ממשי. צילומי ההשלמה תמו באמצע מרץ, ושלב הפוסט-פרודקשן התקדם לחלקו הסופי. בסופו של דבר, הסרט הושלם והגיע למצב מוגמר ב-4 באפריל.
הפצה ושיווק

הצגת הבכורה של הסרט התקיימה ב-12 באפריל 2016 בלוס אנג'לס. בארצות הברית החלו הקרנות הסרט ב-6 במאי, ובישראל שבוע קודם לכן, ב-27 באפריל. המדיה ביתית של הסרט, DVD ו-Blu-ray, צפויה לצאת ב-13 בספטמבר, ועוד קודם לכן ב-2 בספטמבר, הוא יהיה זמין להורדה דיגיטלית.
ביולי 2015, כחלק ממסע השיווק לסרט "אנטמן", הופצה לרשת האינטרנט סדרת קטעי חדשות אקטואליים לכאורה המתרחשים ביקום הקולנועי של מארוול ומסקרים את המתרחש כמהדורת חדשות בשם "WHIH Newsfront". הקטעים, בנוסף להתייחסותם לאירועים שהובילו לעלילת "אנטמן", התייחסו וקישרו גם את התרחשויות אירועי "תור: העולם האפל", "דרדוויל", "הנוקמים: עידן אולטרון", "סוכני S.H.I.E.L.D." ו"דוקטור סטריינג'", ולחלקים מסוימים הם גם רמזו לאירועים שהובילו לעלילת "מלחמת האזרחים". באפריל 2016, כחודש לפני צאת "מלחמת האזרחים", הופצו קטעים נוספים כחלק ממהדורת החדשות "WHIH Newsfront", והם התייחסו לאירועי "מלחמת האזרחים" באופן ישיר וקידמו את העלילה בהתקשרות לאירועי הקרב בלאגוס וחיקוק החוק לרישום על-אנושיים.
כחלק מכנס "D23" של חברת וולט דיסני אשר נערך באוגוסט 2015, הוקרנה בפני קהל סצנה קצרה מתוך הסרט שהציגה את פלקון בעת קרב בו הוא מסתייע בכלי טיס בלתי מאויש דמוי עיט בשם "רדווינג". לקראת סופו של הכנס, הוצג בהקרנה סגורה הקדימון הראשון של הסרט ולאחר מכן גם הסרט עצמו (החלקים אשר היו מוכנים עד אז), ושני אלו זכו לתגובות חיוביות גורפות מצד הקהל. עוד באותו החודש, הוצג כחלק מכנס אנימה קטע נוסף מתוך הסרט. הקדימון הרשמי הראשון לסרט הופץ לרשת האינטרנט ב-25 בנובמבר 2015, לאחר ששודר בבכורה בתוכנית הלילה של הקומיקאי ג'ימי קימל בערוץ הטלוויזיה "ABC". תוך פחות מ-24 שעות מעלייתו לאתר "YouTube", הקדימון זכה לכ-61 מיליון צפיות. ב-7 בפברואר, כחלק ממשחק גמר הסופרבול השנתי, 50, הוצג במהלך הפסקת הפרסומות טיזר קצר בין 30 שניות לסרט. ב-8 במרץ 2016 הופצו כרזות אלטרנטיביות לסרט שהציגו את הדמויות ואת צידן בהתחלקות "הנוקמים". יום לאחר מכן, הופצו לרשת האינטרנט סרטוני וידאו קצרים שהציגו את שני הצוותים המפולגים של "הנוקמים", ויום לאחר מכן הופץ לרשת האינטרנט הקדימון השני. תוך פחות מ-24 שעות מעלייתו לאתר "YouTube", הקדימון השני זכה לכ-95 מיליון צפיות.
פסקול

| --- | --- |

 פסקול מאת הנרי ג'קמן
 יצא לאור:  6 במאי 2016
 סוגה:  סרט גיבורי-על 
 אורך:  69:09
 חברת תקליטים:  Marvel Music Hollywood Records
 הפקה:  קווין פייגי 
 
הנרי ג'קמן, אשר הלחין את הפסקול לסרט "קפטן אמריקה: חייל החורף", נשכר לחזור ולהחלין גם את פסקול סרט זה. הפסקול יצא ב-6 במאי 2016.
| Captain America: Civil War - Original Motion Picture Soundtrack> מס' | Captain America: Civil War - Original Motion Picture Soundtrack> שם | Captain America: Civil War - Original Motion Picture Soundtrack> משך | Captain America: Civil War - Original Motion Picture Soundtrack>  | Captain America: Civil War - Original Motion Picture Soundtrack>  | Captain America: Civil War - Original Motion Picture Soundtrack>  | Captain America: Civil War - Original Motion Picture Soundtrack>  | Captain America: Civil War - Original Motion Picture Soundtrack>  | Captain America: Civil War - Original Motion Picture Soundtrack>  | Captain America: Civil War - Original Motion Picture Soundtrack>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Siberian Overture  | 2:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Lagos  | 2:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Consequences  | 2:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Ancestral Call  | 2:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Zemo  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | The Tunnel  | 3:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Celestial Bodies  | 1:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Boot Up  | 5:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | A New Recruit  | 1:47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Stepping Up  | 1:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Standoff  | 4:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Civil War  | 4:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Larger Than Life  | 3:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Catastrophe  | 2:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Revealed  | 5:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Making Amends  | 1:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Fracture  | 4:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Clash  | 3:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Closure  | 5:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Cap's Promise  | 3:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 21. | Adagio  | 2:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 69:09 |  |  |  |  |  |  |  |
ביקורת והכנסות

"קפטן אמריקה: מלחמת האזרחים" זכה לביקורות חיוביות למדי בקרב מבקרי הקולנוע. אתר הסקירה "Rotten Tomatoes" העניק לסרט ציון של 90% עם ציון ממוצע של 7.6/10 בהתבסס על 315 ביקורות (283 "טריות" ו-32 "רקובות"), בציינו של הקונצנזוס כי "'מלחמת האזרחים' מתחיל את הגל הבא של סרטי מארוול עם סרט גיבורי-על שובר קופות עתיר אקשן המציע עלילה עמוקה ומציג אומץ בחקירת נושאים מעוררי מחשבה". אתר הסקירה "Metacritic" העניק לסרט ציון של 75 בהתבסס על 52 ביקורות (41 חיוביות ו-11 שליליות). בשירות הסקרים "CinemaScore" ניתן לסרט ציון "A" ("טוב מאד").
בנוסף להצלחה הביקורתית, "קפטן אמריקה: מלחמת האזרחים" זכה גם להצלחה מסחרית נכבדת. הסרט גרף בקופות ברחבי העולם הכנסות של $1,151,332,891, מתוכן $406,808,050 בצפון אמריקה ו-$744,524,841 בשאר העולם. דבר ההופך אותו לסרט המכניס ביותר משנת 2016, לסרט השנים עשר בגודל הכנסותיו בהיסטוריה כולה, לסרט הרביעי בגודל הכנסותיו ביקום הקולנועי של מארוול וגם לסרט הקומיקס או גיבורי-על הרביעי בהכנסותיו בהיסטוריה.
דורה

ערך זה עוסק בסוג של צמח. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| דורה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד פסיגיים
סדרה:: דגנאים
משפחה:: דגניים
סוג:: דּוּרָה
שם מדעי
 Sorghum ‏מואנך, 1794
דּוּרָה (ידועה גם כסוֹרְגוּם, משמה הלטיני Sorghum) היא סוג במשפחת הדגן שמגוון ממיניו וזניו משמשים למאכל אדם ובהמה. זרעיו של המין המתורבת, הם הדגן החמישי בחשיבותו בעולם אחרי החיטה, האורז, התירס והשעורה.
תיאור

השם מושאל מערבית בהגיית דֻרַה (ذرة, ששורשה הערבי מקביל לשורש העברי ז־ר־י/ה). הדורה היא עשב גבוה שמגיע עד מעל ל-4 מטרים. תפרחת הדורה היא מצורת "מכבד" בה השיבוליות מסודרות בקבוצות של שתיים או שלוש שיבוליות יחד, כאשר בכל קבוצה אחת השיבוליות היא פורייה, והשאר עקרות. לדורה מערכת שורשים מסועפת ויכולת להפסיק את גידולו בעתות בצורת, ועל כן היא יכולה לשרוד בתנאי צחיחות קיצוניים. עלי הדורה הם קטנים, והם נסגרים בעת יובש.
זרע הדורה דומה במבנהו לזרע התירס, אך הוא קטן ואליפטי יותר. הוא מכיל 72-81% עמילן וסוכר, 11% חלבון, 4% שומן, 2% תאית ומינרלים.
שימושים

יכולת הדורה לשרוד ביובש קיצוני הפכה אותה לדגן חשוב מאוד באזורים הצחיחים של אפריקה, אסיה, אמריקה ואוסטרליה, אך במיוחד היא מתאימה לאקלים האפריקאי, בהיותה עמידה לתקופות גשומות ויבשות לחלופין. אפריקה מפיקה יבול של כעשרים מיליון טונות דורה בשנה, אם כי שיטות הגידול המסורתיות מניבות בקושי טון אחד לעשרה דונם, בעוד שבשיטות מודרניות ניתן להפיק עד 5 טון לשטח זהה.
מגוון המאכלים והמשקאות שמיוצרים באפריקה מהדורה (דייסות, לחמים וכדומה) מעידים על חשיבותה. באופן מסורתי מותססת הדורה תוך שימוש בחיידקי חומצת חלב. ההתססה גורמת לטעם החמצמץ שנחשב באפריקה לאיכותי. ההתססה קוטלת חיידקים מסוכנים ומאריכה את חיי המדף. התססה בשמרים משמשת לייצור בירה שמכילה חלבונים ואחוזי אלכוהול גבוהים למדי. בנוסף סיבי המטאטא כיום עשויים מעשבי דורה מפני שהם קשים, ישרים, עמידים וגדלים בטבע כשהם קשורים  זה לזה.
פרויקט ENVIROPAK של האיחוד האירופי מנסה לייצר מתוצרי הלוואי התעשייתיים של הדורה מוצרי פלסטיק מתכלים וציפויים מגינים לייצוא הפירות האפריקאיים.
זרעי דורה משמאל ופצפוצי דורה מימין
שדה דורה באל סלוודור
הערות שוליים

↑  הערך: דורה, אנציקלופדיה עברית, כרך י"ב, עמ' 250
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563779705171  BnF: cb12450468w (data)  LCCN: sh96008991  NKC: ph721431 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אישטוואן זאגון

| --- | --- |

 לידה:  30 באוקטובר 1893 טיסהסלש, הונגריה 
 פטירה:  10 בינואר 1975 (בגיל 81) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות קרפשי 
 בן או בת זוג:  Márta Verő 
 
אישטוואן זאגון (במקור פליישל, בהונגרית: Zágon István; טיסהסלש, 30 באוקטובר 1893 – בודפשט, 10 בינואר 1975) היה מחזאי יהודי-הונגרי משומד, עיתונאי, דרמטורג, מתרגם ספרותי, הומוריסטן.
ביוגרפיה

אישטוואן פליישל נולד במשפחה יהודית כבנם של האיכר שאנדור דז'ה זאגון (פליישל) (1867–?) ושל אירמה ברוך (1870–?), אך מאוחר יותר המיר את דתו לאמונה הקתולית. הוא סיים בית ספר תיכון בזנטה, ולאחר מכן קיבל תעודת הנדסה באוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה. בשנים 1920–1921 עסק בהנדסה. בין 1921 לבין 1923 היה המנהל האמנותי והדרמטורג של תיאטרון שדרת אנדראשי (Andrássy úti Színház). באותה תקופה העלה כמה ממחזותיו בני המערכה האחת וכמה קופלה (couplet) שלו (סגנון שהתפשט מהאופרטה, שיר לא יומרני, קצר, פופולרי מסוג המוזיקה הקלה, אשר לעיתים קרובות מכיל גם רמזים מובנים באותה התקופה). לאחר מכן הפך לדרמטורג של תיאטרון מרכז העיר ושל תיאטרון הקומדיה של בודפשטי. בנוסף, בשנים 1928 ו-1933 היה תחילה עובד המערכת של "העיתון הלאומי" (Nemzeti Újság) ואחר כך של "עיתון פשט" (Pesti Hírlap). מחזהו המצליח ביותר, מריקה, הוצג ב-1925 בתיאטרון הרנסאנס. הצלחת המחזה התבטאה בעובדה שהוצג מאוחר יותר בבורגתיאטר בווינה ובכמה מדינות נוספות באירופה. מערכוני ההומור שלו, מאמריו ההומוריסטיים, בדיחות הקברט, קומדיות המחזמר והפרוזה שלו, כמו גם הקראותיו ברדיו ומילות שיריו, היו פופולריים מאוד. ב-1931 כתב קארוי נוטי תסריט קולנועי למחזהו של מולייר, גם הוא באצילים, את התסריט לרב המשרתים, היפוליט, שהוצג בקולנוע כסרט המדבר ההונגרי השני בבימויו של אישטוואן סקיי ובהצלחה עצומה. 34 שנים לאחר מיכן זאגון עיבד אותו לבמה. בשנת 1935, בלה גאל עשה סרט מתוך הרומן שלו "הקונדיטוריה בבודה". גם מאמריו היו פופולריים. כתביו האחרונים פורסמו בשבועון הסאטירי לודאש מתי תחת הכותרת "מתוך יומנו של זקנצ'יק". ביצירותיו הציג ותיאר בהומור חביב את החטאים הקטנים העיקריים של חיי היומיום.
משפחתו

אשתו הייתה מרתה אירמה האואר (בודפשט, 19 בינואר 1898 – בודפשט 4 בפברואר 1983). הורי אשתו היו הוגו האואר (מלחין ומחזאי תחת השם ג'רג' ורה) וסיליה מורגנשטרן (זמרת אופרטה תחת השם סיליה מרגו). הם התחתנו ב-24 בספטמבר 1921. אשתו הייתה שחקנית תחת השם מרתה ורה, אך פרשה מהבמה לאחר נישואיהם. בנם: איבאן זאגון. כלתם: מאריה אולאיוש. נכדיהם: אנדראש זאגון (1955), מהנדס חקלאות, ואסתר זאגון.
יצירותיו > הומורסקות

אביב ודברים אנושיים אחרים (סצנות קברט, בודפשט, 1923)
זה יכול לקרות לכל אחד (בודפשט, 1932)
ההרפתקאות המצחיקות של פפריקה יאנצ'י בבית ובח"ל (בודפשט, 1936)
צד השמש (בודפשט, 1945)
הכל אחרת (בודפשט, 1966)
יצירותיו > רומנים

מלכת הוורדים (בודפשט, 1930)
הנדוניה של בשקה טימאר
קונדיטוריה בבודה
יצירותיו > קומדיות

אי אפשר להתחתן עם נערה ענייה (תיאטרון מרכז העיר, 1928)
דזימבי (תיאטרון הונגרי, 1933)
הארץ המובטחת (התיאטרון הלאומי, 1933)
תחנת עצירה מותנית (התיאטרון הלאומי, 1936)
רוח אביבית (תיאטרון הקומדיה של בודפשט, 1938)
שחמט (בודפשט, 1941)
האישה והרוח (תיאטרון פשט, 1946)
יצירותיו > קומדיות מוזיקליות

שושן צהוב (עם לאיוש בירו, גזה הרצג, מוזיקה מאת מיהאי קרסנאי, תיאטרון האופרטה של בודפשט, 1933)
רנה ה-14 (עם Zsolt Harsányi, מוזיקה מאת Mihály Eisemann, Vígszínház, 1940)
פטר פקטה (עם דיולה שומודי, מוזיקה מאת מיהאי אייזמן, תיאטרון הקומדיה של בודפשט, 1943)
קטלין הקטנה (עם לאיוש בירו, מוזיקה מאת ינה הורבאט, תיארון הקומדיה של בודפשט, 1946)
יצירותיו > תרגומים ועיבודים

תיאטרון (סומרסט מוהם, תיאטרון הקומדיה, 1941)
פרח האל תיגע בי (ארווה, תיאטרון הקומדיה, 1946)
קונרס: פרושקה (1930)
נואל קאוורד: המרקיזה The Marquise (1939)
פרנץ מולנר: הקיסר (1946)
יצירותיו > פזמוניו המפורסמים

פטר פקטה, אחי
בליל ירח
עץ צפצפה עתיק עומד על צלע גבעה
לקריאה נוספת

Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ISBN 963-05-2500-3 (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. כרך השלמה. עורכת ראשית אגנש קניירש)
Magyar színművészeti lexikon: A magyar színjátszás és drámairodalom enciklopédiája. Szerk. Schöpflin Aladár. IV. kötet (Rabatinszky Mária – Zwischenakt). Budapest: Az Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete. 1931. (לקסיקון התיאטרון ההונגרי: האנציקלופדיה של התיאטרון והספרות הדרמטית ההונגרית. עורך אלדאר שופפלין. קֶשֶׁת. בודפשט: איגוד השחקנים הלאומי ומכון הפנסיה. 1931
Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4 (לקסיקון אמנות הבמה ההונגרי)
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
אישטוואן זאגון ב-PORT.hu (בהונגרית)
שני היפוליטיים (1984) סרט Színház Muzsika, 28. שנתון, 11. גיליון 6. גישה מקוונת
לאסלו ואלו: פפריקה יאנצ'י וכותבו: אישטוואן זאגון (1993) Szabad Föld, 49. שנתון, 43. גיליון, 13. גישה מקוונת
הערות שוליים

↑  Névváltoztatása. Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 178994/1922 Forrás: MNL-OL 30809. mikrofilm 770. kép 2. karton
↑  "Születési bejegyzése a tiszafüredi izraelita hitközség születési akv. 64/1893. folyószáma alatt".
↑  "Halotti bejegyzése a Budapest II. kerületi polgári halotti akv. 115/1975. folyószáma alatt".
↑  Elhunyt Zágon István (1975. január 11.) Magyar Hírlap, 8. évfolyam, 11. szám, 8. o.
↑  "Zágon István gyászjelentése (1975)".
↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése a nyíregyházi izraelita hitközség házassági akv. 99/1893. folyószáma alatt".
↑  özv. Zágon Istvánné Verő Márta halálhíre (1983. február 20.) Magyar Nemzet, 46. évfolyam, 43. szám, 4. o. Online
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári házassági akv. 1318/1921. folyószáma alatt".
↑  Verő Márta Magyar Színművészeti Lexikon
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007315295705171  PLWABN: 9810567154405606  ISNI: 0000 0001 1008 6045  LCCN: n2010019689  NSK: 000057948  VIAF: 121481579   WorldCat (עם VIAF): 121481579
תמר הרמן

| --- | --- |

תמר הרמן, 2007
 ענף מדעי:  מדעי המדינה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת פרינסטון
 
תמר הרמן (נולדה בשנת 1954) היא פרופסור אמריטה במחלקה לסוציולוגיה, מדע המדינה ותקשורת באוניברסיטה הפתוחה, וכן עמיתה בכירה במכון הישראלי לדמוקרטיה. תחומי המחקר העיקריים שלה הם: פוליטיקה חוץ-פרלמנטרית, חברה אזרחית, תנועות חברתיות ומחאה פוליטית, דעת קהל ועיצוב מדיניות חוץ וביטחון.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
את התואר הראשון (מדע המדינה והיסטוריה), סיימה (בהצטיינות) באוניברסיטת תל אביב, שם גם כתבה את עבודת הדוקטור שלה (מסלול ישיר לתואר), שכותרתה: 'מברית שלום לשלום עכשיו – הפציפיזם הפרגמטי של מחנה השלום בישראל' (1990). לאחר קבלת התואר זכתה במלגת קרן מקארתור למחקרי שלום וביטחון לפוסט-דוקטורט באוניברסיטת פרינסטון. במהלך השנים הייתה מרצה וחוקרת אורחת במוסדות אקדמיים שונים בישראל (אוניברסיטת תל אביב, האוניברסיטה העברית בירושלים והמרכז הבינתחומי הרצליה), בארצות הברית (אוניברסיטת פרינסטון ואוניברסיטת ג'ורג' מייסון) ובאירופה (אוניברסיטת קווינס בבלפסט, צפון אירלנד ובמכון WZB בברלין).
בשנים 1994–2006 הייתה מנהלת מרכז תמי שטינמץ למחקרי שלום באוניברסיטת תל אביב, ובשנים 2006–2009 כיהנה כדיקאן הלימודים האקדמיים של האוניברסיטה הפתוחה.
משנת 1994, עומדת פרופ' הרמן יחד עם פרופסור אפרים יער, בראש פרויקט מדד השלום, המורכב מסקרי דעת קהל חודשיים, העוקבים אחר התמורות בדעת הקהל בישראל בנוגע לסכסוך הישראלי-ערבי והסכסוך הישראלי-פלסטיני, ואחר השינויים בתפיסות הרווחות בעניין הדרכים והסיכויים לפתרונו. טורי מדד השלום התפרסמו בעבר בעיתון "הארץ", ב"ידיעות אחרונות", באתר "ynet" ובאתר "וואלה!".
בשנת 2009 פרסמה ספר על תנועת השלום הישראלית, בהוצאת אוניברסיטת קיימברידג'.
בשנים 2010–2011 כיהנה כסגנית הנשיאה לעניינים אקדמיים של האוניברסיטה הפתוחה, וכיום היא מופקדת על ניהול הקשרים האקדמיים הבינלאומיים של האוניברסיטה. במסגרת המכון הישראלי לדמוקרטיה, הרמן היא המנהלת האקדמית של "מרכז ויטרבי לחקר דעת קהל ומדיניות".
בשנת 2017 זכתה בפרס בהט, על מחקר שבחן היבטים חברתיים, פוליטיים, כלכליים ותרבותיים של שביל ישראל. המחקר התפרסם כספר בשם "שביל באמצע - ההליכה בשביל ישראל והישראליות החדשה-ישנה", בהוצאת פרדס.
מאז 2022 היא עורכת יחד עם פרופ' עדנה לומסקי-פדר, את כתב העת האקדמי "קריאות ישראליות".
מכּתביה

תמר הרמן ואחרים, דתיים? לאומיים!: המחנה הדתי-לאומי בישראל 2014, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2015
תמר הרמן ואחרים, מדד הדמוקרטיה הישראלית, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, החל משנת 2008
תמר הרמן, מלמטה למעלה: תנועות חברתיות ומחאה פוליטית, האוניברסיטה הפתוחה, 1995
Hermann, T. The Israeli Peace Movement: A Shattered Dream, Cambridge University Press, 2009
Tamar Herman, 2005. The Binational Idea in Israel / Palestine: Past and Present, Nations and Nationalism 11(3) (July): 381–402
Tamar Herman and Galia Golan, 2004. The Parliamentary Representation of Women: The Israeli Case, in: Manon Tremblay (ed.), Parliamentary Representation of Women: A comparative International Study, Montreal: remue-ménage Press: 251–275
Tamar Hermann, 2002. The Sour Taste of Success: The Israeli Peace Movement, 1967–1998. In: Benjamin Gidron, Stanley N. Katz and Yeheskel Hasenfeld, (eds.). Mobilizing for Peace: Conflict Resolution in Northern Ireland, Israel/Palestine and South Africa, Oxford: Oxford University Press: 94–129
Tamar Herman, and Ephraim Yuchtman-Yaar, 2002. Divided yet United: Israeli Jewish Public Opinion on the Oslo Process, Journal of Peace Research (September): 597–613
הערות שוליים

1 2  מדד השלום, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה
↑  מרכז ויטרבי לחקר דעת קהל ומדיניות, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299216005171  BnF: cb12310519z (data)  ISNI: 0000 0000 6647 5632  LCCN: n88041500  NLA: 35396511  NTA: 314087729  SUDOC: 031991548  VIAF: 90720786   WorldCat (עם VIAF): 90720786
אלכסנדר ברנפס

אין תמונה חופשית
ד"ר אלכסנדר בנין ברנפס (באנגלית: Alexander Benin Bernfes; ‏1909 – 27 בדצמבר 1986, לונדון) היה אוצר ואספן תצלומי השואה. באוספו הפרטי נשמרו תצלומים מתקופת השואה ובמיוחד תצלומים של יהודי ורשה וגטו ורשה.
קורות חיים

לפני השואה היה ברנפס מרצה באוניברסיטה הפולנית החופשית בוורשה (אנ'). בשנת 1942 נמלט ברנפס מגטו ורשה, חצה את אירופה והגיע ללונדון. שם מסר עדות ראייה על הכיבוש הגרמני במזרח אירופה ועל גורל היהודים. מיד לאחר המלחמה נטל ברנפס על עצמו חיפוש אחר תיעוד מצולם של מאורעות השואה ושימורו של תיעוד זה. הוא אסף בעיקר תצלומים ממקורות גרמניים, תצלומים של צלמים גרמניים מקצועניים וחובבים, הן בסטילס והן בווידאו. בין המקורות לאוספיו היו תצלומים שביצעו חיילי הצבא הגרמני (הוורמכט), אנשי השירות החשאי הבריטי, אנשי גסטפו שהופקדו על תיעוד החיים והמוות בגטו, ועוד.
באוספו של ברנפס נמצאו מאות תצלומים מוורשה, מתקופת הפלישה לפולין, מתקופת גטו ורשה, מימי הנסיגה הגרמנית ב-1944, וכן תצלומים המתעדים את חורבן יהדות פולין בשואה.
ברנפס העיד במשפטי נירנברג. פרסומים מודפסים רבים, תערוכות רבות ואף סרטים התבססו על אוספיו ועל חומרים שסיפק. בין היתר מבוסס על אוספיו הסרט התעודי "גטו ורשה", ובו גם תצלומי ארכיון מאלבומו הפרטי של הימלר ומצילומי הצבא הגרמני, האס-אס והגסטפו, חומקים שאסף ברנפס. ברנפס אף היה הקריין בסרט.
כיוון שהיה ערירי, לא נודע דבר מותו אלא שבועות לאחר מותו. עם פינוי דירתו הובא דבר מותו הובא לידיעת רפאל שרף, וכך ניצל חלק גדול מארכיוניו. לפי צוואתו, יועדו ארכיוניו לעבור ליד ושם. עם זאת, חלק מאוספיו מצויים בארכיון ייוו"א.
הערות שוליים

↑  ברנפס ב-WorldCat
↑  תצלום מאוספו של ברנפס, באתר יד ושם
↑  פרטים על הסרט "גטו ורשה" בקטלוג המקוון של מרכז הצפייה ביד ושם
↑  הודעה על מותו ב-"Jewish Quarterly", קיץ 1986
↑  סיכום בנוגע לאוספיו של ברנפס בארכיון ייוו"א
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007420518605171  GND: 1209322277  ISNI: 0000 0000 4213 9749  LCCN: no95060982  VIAF: 73442029   WorldCat (עם VIAF): 73442029 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא השואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.