ברית מילה
הערות שוליים

↑  בתנ"ך משמש הביטוי "ערֵלים" ככינוי גנאי נפוץ לפלשתים (ספר שופטים, פרק י"ד, פסוק ג'; ספר שמואל א', פרק ל"א, וכן בקינת דוד - ספר שמואל ב', פרק א', פסוק כ' ובמקומות נוספים)

ובמשנה, מסכת נדרים, פרק ג', משנה י"א מבואר שזהו שם כללי לגוים, לעומת ישראל שכולם נקראו נימולים.
↑  כך פסקו הטור והשולחן ערוך ביורה דעה סימן רסא סעיף א. אך הרמב"ם, במשנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות מילה, פרק א', הלכה ב', פסק שהאדם אינו נענש בכרת עד שימות כשהוא עדיין ערל.
↑  שמות י"ב, מ"ח
↑  ספר ויקרא, פרק י"ב, פסוק ג'.
↑  כגון זמנה - "וביום השמיני ימול בשר ערלתו".
↑  כגון מקום המילה, שנחלקו בגמרא שבת קח. אם הוא נלמד ממשמעות הפסוק "וערל זכר" או מגזירה שוה "ערלתו ערלתו" מנטיעה, ע"ש
↑  לגבי פריעה (ע' להלן הליך המילה) - ראו יבמות עא: תוספות ד"ה לא, שבתחילה הייתה הללמ"ס ואחר כך בא יהושע ודרש אותה מהפסוקים
↑  כגון ברכות "על המילה" ו"להכניסו בבריתו של אברהם אבינו", וברכת "אשר קידַש ידיד מבטן" - ראו ברכות לג.: "אנשי כנסת הגדולה תקנו להם לישראל ברכות ותפלות"
↑  כגון אמירת הפסוקים, שמקורה ממנהג בני ארץ ישראל שהובא בשו"ת הלכות קטנות למהר"ם חגיז (חלק ב', סימן קסט).
↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות איסורי ביאה, פרק י"ג
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף מ"ד, עמוד א': "ישראל, אף על פי שחטא, ישראל הוא"
↑  "וְעָרֵל זָכָר אֲשֶׁר לֹא יִמּוֹל אֶת בְּשַׂר עָרְלָתוֹ וְנִכְרְתָה הַנֶּפֶשׁ הַהִוא מֵעַמֶּיהָ אֶת בְּרִיתִי הֵפַר."
↑  הערך "בני קטורה", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה.
↑  ראו להלן - הליך המילה.
↑  המאירי יבמות עא ב; שאגת אריה מט; מנחת חינוך ב א
↑  כפי שנאמר בתורה לאברהם: "זֹאת בְּרִיתִי אֲשֶׁר תִּשְׁמְרוּ בֵּינִי וּבֵינֵיכֶם וּבֵין זַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ הִמּוֹל לָכֶם כָּל זָכָר". וכן שם: "וְעָרֵל זָכָר אֲשֶׁר לֹא יִמּוֹל אֶת בְּשַׂר עָרְלָתוֹ וְנִכְרְתָה הַנֶּפֶשׁ הַהִוא מֵעַמֶּיהָ אֶת בְּרִיתִי הֵפַר". ובספר ויקרא: "אִשָּׁה כִּי תַזְרִיעַ וְיָלְדָה זָכָר...וּבַיּוֹם הַשְּׁמִינִי יִמּוֹל בְּשַׂר עָרְלָתוֹ".
↑  בקדושין כט. זה נלמד מהאמור באברהם "וימל אברהם את יצחק בנו בן שמונת ימים כאשר צוה אותו אלהים" - ולא אותה, למרות אחריותה הכללית כלפי בנה; אמנם, לחלק מהדעות בראשונים, למסקנה זה נובע מהפטור הכללי של נשים ממצוות עשה שהזמן גרמן, שכן אין מילה בלילה כלל אלא ביום. (ראו תוס' קדושין כט. יבמות עב: מגילה כ. ורמב"ם פ"א ממילה ה"ח)
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף כ"ז, עמוד א'
↑  ראו:
שאילתות דרב אחאי גאון שאילתא יב.
הלכות גדולות, הלכות מילה.
רב אלפס פרק ר' אליעזר דמילה.
↑  ראו אתוון דאורייתא כלל י"א; וחזר בו בחיבורו גליוני הש"ס, ופירש כראשונים.

 וראו עוד יעל לוין, "אשה כמאן דמהילא דמיא – דומה האישה למי שמהול", מסכת ב (תשס"ד), עמ' 27–45
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות מילה, פרק ב', הלכה ו'
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רס"ו, סעיף ז'.
↑  מדרש תנחומא (פרשת תזריע, פסקה ה')
↑  ספר האמונות והדעות, מאמר שלישי, פרק י'
↑  ספר הכוזרי, מאמר ראשון, קט"ו
1 2 3  מורה נבוכים, חלק שלישי, פרק מ"ט, בתרגום מיכאל שורץ
↑  תפארת ישראל פרק ב', בביאור שיטת רבי עקיבא שהוזכרה לעיל והכתוב במדרש תנחומא פרשת שמיני אות ט'
↑  דברים פרק י' פסוק טז'
↑  ירמיהו פרק ו' פסוק י'
↑  באר הגולה, באר החמישי, פרק ד', ותפארת ישראל פרק יט'
↑  כלומר, אהבת המין האנושי, וכדלהלן: "תשוקת יצירת החיים והזרחת אורם בתכונתם היותר אידיאלית"
↑  כלומר, האידיאלים הנישאים ממלאי החיים שנזכרו לעיל
↑  כלומר, הנפשית והגופנית
↑  טללי אורות, ז'
↑  ישנן דעות לפיהן שם הוצרכה להתבצע רק פריעה, ראו ילקוט שמעוני שם ופרקי דר' אליעזר, וכן בדברי חלק מהראשונים (שנדפסו ב'קובץ שיטות קמאי') על יבמות עא:; ובפירוש לב אהרן שם דן בהרחבה בשיטות השונות.
↑  כתבי הירודוטוס, ספר II, סעיף 104 (תרגום אלכסנדר שור)
↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק כב
↑  דיודורוס סיקולוס, ביבליותקה היסטוריקה, ספר 1, פרק 28, סעיפים 3-1; פרק 55, סעיף 5
↑  סטראבון, גאוגרפיקה, ספר 16, פרק 2, סעיף 37; פרק 4, סעיף 9; ספר 17, פרק 2, סעיף 5
↑  Horatius, Sermones, I, 9:70
↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, מאמר שני, פרק יג
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 13, פרק יא, פסקה ג, סעיף 319
↑  פטר שפר, יוּדוֹפובּיה - גישות כלפי היהודים בעולם העתיק; פרק 5 מילה; ספריית "הילל בן-חיים" הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2010; עמ' 143
↑  פטרוניוס, סאטיריקון (פרק 13), 102, 14-13; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 5 מילה, עמ' 146 (תרגום: אריה חורשי)
↑  Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Vol. I, LXX. Petronius, no. 195, p. 444; פטר שפר, יודופוביה, פרק 3, עמ' 115 (תרגום: מאנגלית: להד לזר)
↑  יובנאליס, סטירה יד, 104-96; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 3, עמ' 118–119 (תרגום: רחל בירנבאום)
↑  Martialis, Epigrammata, VII, 30; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 5 מילה, עמ' 147 (תרגום מאנגלית: להד לזר)
↑  Martialis, Epigrammata, VII, 35; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 5 מילה, עמ' 148 (תרגום מאנגלית: להד לזר)
↑  Martialis, Epigrammata, VII, 82; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 5 מילה, עמ' 150 (תרגום מאנגלית: להד לזר)
↑  Martialis, Epigrammata, XI, 94; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 5 מילה, עמ' 151 (תרגום מאנגלית: להד לזר)
↑  Persius, Saturae, V, 184
↑  טאקיטוס, דברי־הימים, ספר חמישי, פרק ה
↑  סויטוניוס, חיי שנים־עשר הקיסרים, דומיטיאנוס, 12
1 2  היסטוריה אוגוסטה, חיי הדריאנוס, פרק 14, סעיף 2 (תרגום דוד גולן).
↑  Rutilius Namatianus, De Reditu Suo, I, 387; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 5 מילה, עמ' 153 (תרגום מאנגלית: להד לזר)
↑  הובא אצל גדליה אלון, תולדות היהודים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד חלק א עמ' 73 - 74.
↑  תוספתא שבת טז ו
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ע"ב, עמוד א'
↑  ספר מקבים א, א, 48, 60-61; ספר מקבים ב, ו, 10
↑  ”וימלו את הילדים הערלים, אשר מצאו בגבולות ישראל, בכוח” (ספר מקבים א, ב, 46. (תרגום אריאל רפפורט, עמ' 134)) פרופ' רפפורט משער שהכוח הופעל נגד פקידי השלטון שהופקדו על אכיפת הגזירות
↑  כך למשל הורדוס תבע מסילאיוס הערבי שימול עצמו; בתו של אגריפס הראשון תבעה זאת מאפיפאנס בן מלך קומאגנה; על אריצו מלך אמסה נאמר שמל עצמו בשנת 52 לספירה; וכן לגבי פולמוס מלך פונטוס וקיליקיה בשנת 62 לספירה. מקור: מרדכי א' ראבילו, "גזרת המילה כאחד הגורמים למרד בר-כוכבא", בתוך: מרד בר-כוכבא: מחקרים חדשים, (עורכים: אהרן אופנהיימר ואוריאל רפפורט), הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים תשמ"ד 1948, עמ' 29-30
↑  Henry Chadwick, Origen: Contra Celsum, Cambridge UP, עמ' 79 והערת שוליים. וכן Ra'anan Abusch, "Negotiating Difference: Genital Mutilation in Roman Slave Law and the History of the Bar Kohba Revolt" in Peter Schäfer, The Bar Kokhba war reconsidered, עמ' 75
↑  מרדכי א' ראבילו, "גזרת המילה כאחד הגורמים למרד בר-כוכבא", בתוך: מרד בר-כוכבא: מחקרים חדשים, (עורכים: אהרן אופנהיימר ואוריאל רפפורט), הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים תשמ"ד 1948, עמ' 27–46. דעה שונה בנושא יש לפייר קורדייה, Ra'anan Abusch, "Negotiating Difference: Genital Mutilation in Roman Slave Law and the History of the Bar Kohba Revolt" in Peter Schäfer, The Bar Kokhba war reconsidered, עמ' 76
↑  Aharon Oppenheimer, "The Ban on Circumcision as a Cause of the Revolt: A reconsideration" in Peter Schäfer, The Bar Kokhba war reconsidered, עמ' 55. אופנהיימר מביא כעדות לפקפוק ב"היסטוריה אוגוסטה" חוקרים כמומסן וסיים. על הדעות הקדומות בהן החזיק כותב החיבור מובאים עיוניהם של חוקרים נוספים
↑  לביבלוגרפיה בעניין ראו: מנחם מור, מרד בר-כוכבא - עוצמתו והיקפו, פרק ראשון: "הסיבות לפרוץ מרד בר-כוכבא", הוצאת יד יצחק בן-צבי והחברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, ירושלים תשנ"ב 1991, ISBN 9652170798 עמוד 91 ובהערה 73
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ע"ב, עמוד א'. וכן מופיע בספרים נוספים, ראו למשל בפירוש רבי אברהם מן ההר שם.
↑  בספרים אחרים: שמשכו ערלתם
↑  שהוא בר כוכבא
↑  מנחם מור, מרד בר-כוכבא - עוצמתו והיקפו, הוצאת יד יצחק בן-צבי והחברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, ירושלים תשנ"ב 1991, ISBN 9652170798 (עמ' 95-97)
↑  ”תניא, רבי שמעון בן אלעזר אומר: כל מצווה שמסרו ישראל עצמן עליהם למיתה בשעת גזרת המלכות, כגון עבודת כוכבים ומילה - עדיין היא מוחזקת בידם, וכל מצווה שלא מסרו ישראל עצמן עליה למיתה בשעת גזרת המלכות, כגון תפילין - עדיין היא מרופה בידם.” (תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"ל, עמוד א')
↑  Circumcidere Iudaeis filios suos tantum rescripto divi Pii permittitur: in non eiusdem religionis qui hoc fecerit, castrantis poena irrogatur
 מתוך מודסטינוס, הכללים, ספר שישי.
תרגום חופשי: יהודים רשאים למול רק את בניהם. וזאת בהסתמך על רסקריפטום של פיוס האלוהי. אולם אם מילה תיעשה במי שאינו בן הדת היהודית, ייענש עושה המילה בעונש המוטל על מי שמסרס
גם יוליוס פאולוס באוסף החוקים שלו כתב כי מותר לערוך ברית מילה רק ביהודים ומי שיעבור על חוק זה ייענש בעונש חמור
↑  יעקב כ"ץ, "המאבק על קיום ברית מילה במחצית הראשונה של המאה הי"ט", בתוך: ההלכה במיצר: מכשולים על דרך האורתודוקסיה בהתהוותה, הוצאת י"ל מאגנס, 1992. עמ' 123-147.‏ Judith Bleich, "The Circumcision Controversy in Classical Reform in Historical Context", בתוך: טורים, מחקרים בהיסטוריה ותרבות יהודית מוגשים לד"ר ברנרד לנדר, KTAV Publishing House, 2007. עמ' 1-28
↑  משרד הדתות, חוזר מנכ"ל משרד הדתות, 18 במרץ 1990, אתר משרד הדתות
↑  קובי נחשוני, ברית מילה לבן 92, באתר ynet, 13 בנובמבר 2014
מתוך אתר הארגון
↑  קובי נחשוני, סקר: 97% לא מוותרים על ברית המילה, באתר ynet, 21 במרץ 2007
↑  איילה קיסר-שוגרמן ואשר אריאן, יהודים ישראלים - דיוקן: אמונות, שמירת מסורת וערכים של יהודים בישראל, 2009, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2011, בעמ' 37
↑  בג"ץ 7092/09 התנועה ליהדות מתקדמת בישראל ואחר נ' המשרד לשירותי דת ואחרים, ניתן ב־12 בדצמבר 2023
1 2  שו"ת מנחת יצחק חלק ה' סימן כד'; שו"ת ציץ אליעזר חלק ח' סימן כט';
1 2  תלמוד ירושלמי, מסכת שבת,  פרק י"ט, הלכה ב'
↑  ”אמר רבה בר יצחק אמר רב: לא ניתנה פריעת מילה לאברהם אבינו” (תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ע"א, עמוד ב')
↑  בתשובה לקושיא כיצד יהושע חידש הלכה, הרי אין נביא רשאי לחדש דבר שלא נאמר למשה (שבת קד.).
↑  תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף מ"ה, עמוד א'
↑  התוספות, על יבמות עא, ב, דיבור המתחיל: "לא ניתנה פריעת מילה לאברהם אבינו"
↑  ריטב"א שם
↑  שבת פרק יט' הלכה ו'
↑  שו"ת חתם סופר חלק ב' יו"ד רמט'
↑  פירוש פני משה על הירושלמי שם
↑  כך מבואר בשו"ת ציץ אליעזר, חלק ה' סימן יד'
↑  במאמרו "משיכת עורלה ותקנת הפריעה", בתוך: ציון נ"ד, א (תשמ"ט), עמ' 105–117 טען רובין "שרק מילה ללא פריעה מאפשרת משיכת עורלה." אברהם קורמן טען נגדו (בספרו "מושגים בהלכה", פרק כ': "מילה ופריעה") שגם לאחר פריעה תיתכן משיכת עורלה. במאמר נוסף, "Brit Milah: A Study of Change in Custom", טוען רובין שמשיכת העורלה אורכת שנים, וזאת עקב הפריעה וחיתוך מרבי בעור החיצוני
↑  (תלמוד בבלי, שבת, קל"ג ע"א, ד"ה "ופורעין")
↑  נייר עמדה של איגוד רופאי הילדים האמריקאי מציין שישנן שלוש טכניקות נפוצות למילה (רפואית) של ולדות, ובין המשותף לשלושתן הוא הפרדת הקרום שתחת העורלה (inner preputial epithelium) מהשכבה החיצונית של ראש הפין (epithelium of the glans), על מנת שבהמשך יכרת יחד עם העורלה
↑  (מסכת שבת, פרק יט', משנה ב')
↑  איגרת השמד - מאמר קדוש השם: "כך אמרו חז"ל: משה היה מל ויהושע פורע ואהרן מוצץ ואספו ערלות חמרים חמרים והיה דם מילה מתערב בדם פסח, ובזה היו ראוים ליגאל."
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קל"ג, עמוד ב'
↑  (זיכרון ברית לראשונים, ברלין תרנ"ב, עמ' 20)
↑  המנהג מוזכר בספר "זוכר הברית" (אוזהאראד-אונגוואר, תרצ"א),יא, יח-יט
1 2 3  מרדכי הלפרין, מסורת המציצה – שדה קרב רפואי במלחמת תרבות, ספר אסיא יא, תשס"ט, עמ' 151–171, באתר מכון שלזינגר
↑  לפי המוהל ד"ר אריה ולדמן
↑  הרב ד"ר מרדכי הלפרין, מסורת המציצה - הוריה רפואית שטעמה נשכח ושוחזר, באתר מכון שלזינגר
↑  אלימלך וסטרייך, רועי וסטרייך, חכמי הלכה מול אתגרי הרפואה המודרנית במפנה המאה העשרים: פולמוס מציצת הדם בברית המילה במרחב הליטאי, דיני ישראל, כרך לד (תשפ"א), עמ' 483-429
המאמר בעברית וזמין לכל להורדה גם כאן (להורדה יש ללחוץ על הכפתור הכחול "download PDF", ואז על הטקסט "no thanks, i'll stay on the free tier", ואז על הכפתור הכחול "Send")
↑  דן אבן, הרשויות בניו יורק מזהירות ממציצת דם בברית המילה, באתר הארץ, 10 ביוני 2012
1 2 3  עמירם ברקת, 3 תינוקות מתו אך החרדים בניו יורק מסרבים להפסיק "מציצה" בברית מילה, באתר הארץ, 7 בספטמבר 2005
↑  יואב אבן, ‏בגלל המוהל: תינוקות נדבקו בהרפס, באתר ‏מאקו‏, 11 ביוני 2018
↑  מחלקת הבריאות של מדינת ניו יורק, פרוטוקול למניעת זיהום הרפס בילוד, באתר מכון שלזינגר
↑  המשך הנחיות למוהלים בעקבות נגיף הקורונה - ז' ניסן תש"פ
↑  סדר תפילה כמנהג ספרד,
↑  הרב יעקב עמדין, סידור בית יעקב - חלק א, ווארשא, תרמ"א, עמוד 208, באתר היברובוקס
↑  טהרת הקודש, הכרמל, 14 בפברואר 1862; המשך
↑  מכתב, הכרמל, 28 במרץ 1862
↑  מכתב, המליץ, 31 ביולי 1862; המשך
↑  מיכל אפשטיין, קיצור שני לוחות הברית, הלכות מילה, פרנקפורט דמיין, תפ"ד, דף ל', באתר היברובוקס
מיכל אפשטיין, קיצור שני לוחות הברית, הלכות מילה, מהדורת אמשטרדם, תפ"ב, דף מ', באתר היברובוקס
↑  שו"ע יו"ד רסה:ז, ורמ"א שם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קל"ז, עמוד ב'.
↑  ארבעה טורים, יורה דעה, סימן רס"ה.
1 2  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רס"ה, סעיף א'.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רס"ח, סעיף ה'; וראו גם שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רס"ז, סעיף י"ב.
↑  בתיאור מילת ישו (אנ') בהבשורה על־פי לוקאס, פרק ב', פסוק 21 (וכמו כן בתיאור מילת יוחנן המטביל בהבשורה על־פי לוקאס, פרק א', פסוק 59). ראו בצלאל פורטן, אנציקלופדיה מקראית כרך ח', מוסד ביאליק, 1982, ערך "שם, שמות עצם פרטיים בישראל, [ב] – מתן שמות בישראל", עמ' 37 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
↑  שפתי כהן, יורה דעה, סימן רס"ה, סעיף קטן א'
↑  ראה למשל יוצר לברית מילה שחיבר הראב"ן ומקובל במנהג אשכנז המערבי.
↑  אינו נהוג במנהג המערבי.
↑  ד"ר איתי גל, ברית מילה מגינה גם על נשים מפני איידס, באתר ynet, 12 בפברואר 2006
↑  Singh-Grewal D1, Macdessi J, Craig J., Circumcision for the prevention of urinary tract infection in boys: a systematic review of randomised trials and observational studies., PubMed, ‏2005
↑  Morris, B., Wodak, A., Mindel, A., Schrieber, L., Duggan, K., Dilley, A., Willcourt, R., Lowy, M., Cooper, D., Lumbers, E., Russell, C. and Leeder, S. (2012) Brian J. Morris, Thomas E. Wiswell, Circumcision and Lifetime Risk of Urinary Tract Infection: A Systematic Review and Meta-Analysis, The Journal of Urology, 2013-06 Open Journal of Preventive Medicine, 2, 79-92. doi: 10.4236/ojpm.2012.21012.
↑  מחקר רב-מרכזי שבוצע בישראל על אודות סיבוכי מילה Jacob Ben Chaim, Pinhas M. Livne, Joseph Binyamini, Benyamin Hardak, David Ben-Meir, Yoram Mor, Complications of circumcision in Israel: a one year multicenter survey, The Israel Medical Association journal: IMAJ 7, 2005-06, עמ' 368–370
↑  Aaron J. Krill, Lane S. Palmer and Jeffrey S. Palmer, Complication of Circumcision, [NCBI], ‏2011
↑  "43 תינוקות בשנה מגיעים לבתי חולים בעקבות סיבוכים בברית מילה", כתבה באתר תאגיד השידור הישראלי
↑  Circumcision Policy Statement באתר AAP
↑  יהודה ברוך, ראש מנהל הרפואה, בריתות מילה למבוגרים, באתר מינהל הרפואה, משרד הבריאות, ‏2003
↑  נוסח העתירה, תגובות ופסק הדין, בתצלום-חטף (snapshot) של אתר עמותת בן שלם, שנשמר בארכיון האינטרנט בתאריך 22 במרץ 2016
↑  נוסח ההצהרה המלא
↑  אריאל כהנא, "איסור ברית המילה – כתם מוסרי על אירופה", באתר nrg‏, 4 באוקטובר 2013
↑  ישי קרוב, מזכ"ל מועצת אירופה: לא תיאסר ברית מילה, באתר ערוץ 7, 9 באוקטובר 2013
↑  קובי נחשוני, מועצת אירופה חזרה בה: המילה לגיטימית, באתר ynet, 2 באוקטובר 2015
↑  נוסח ההצהרה המלא
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רס"ג, סעיף ה'
↑  ראו בהרחבה אצל אברהם (רמי) ריינר, מילת יילודים מתים: מנהג, הלכה, גאוגרפיה והיסטוריה ומה שביניהם. בתוך: ציון עט,ד (תשעד) 453-475
| מצוות ומנהגים יהודיים |
| --- | --- | --- |
| ערכים כלליים | הלכה • עשרת הדיברות • תרי"ג מצוות • שבע מצוות דרבנן • שבע מצוות בני נח • רשימות: מצוות הנהוגות בזמן הזה • מצוות שאינן נוהגות בזמן הזה |  |
| סדר היום | נטילת ידיים • ציצית • תפילין • קריאת שמע • תפילה • תלמוד תורה • ברכת המזון |  |
| הלוח העברי | קידוש החודש • עיבור השנה • שבת • ראש חודש • חגי ישראל ומועדיו • שמיטה • שנת היובל |  |
| מצוות שבין אדם לחברו | ואהבת לרעך כמוך • צדקה • גמילות חסדים • לשון הרע • והדרת פני זקן • אונאת דברים • משפט עברי |  |
| מצוות התלויות בארץ | מצוות יישוב ארץ ישראל • מתנות כהונה • מתנות עניים • איסור ערלה • שמיטה • שנת היובל |  |
| איסור והיתר | כשרות • בשר בחלב • שחיטה • טרפה • איסור אכילת חלב • יין נסך • חמץ |  |
| תשמיש קדושה ותשמיש מצווה | ספר תורה • תפילין • מזוזה • סידור • ציצית • שופר • לולב • מצה • כיפה |  |
| בית המקדש | מצוות בניין בית המקדש • כהן • קורבן • עלייה לרגל • טומאה וטהרה • רשימת מצוות בית המקדש |  |
| משפחה | ברית מילה (או הטפת דם ברית) • פדיון הבן • זבד הבת • בת מצווה • בר מצווה • חופה וקידושין • טהרת המשפחה • מעמד האישה ביהדות • צניעות  • כיבוד אב ואם |  |
| מוות | אבלות • אנינות • הלוויה • קריעה • קדיש • קבורה • סעודת הבראה • שבעה • יום השנה • אזכרה • נר נשמה • הזכרת נשמות • חברה קדישא |  |
| ספר בראשית |
| --- | --- | --- |
| פרשת בראשית | בריאת העולם • תוהו ובוהו • רקיע • המים העליונים • בריאת אדם וחוה • אדם וחוה • פרייה ורבייה • גן עדן • נחש הקדמוני • חטא עץ הדעת • קללת האדם והאשה • עץ החיים • קין והבל • שירת למך • מעשה בני האלוהים |  |
| פרשת נח | תיבת נח • המבול • ברית הקשת • שבע מצוות בני נח • שכרות נח • תולדות בני נח • מגדל בבל |  |
| פרשת לך לך | מסע אברהם לארץ כנען • ירידת אברהם למצרים • פרידת אברהם ולוט • מלחמת ארבעת המלכים את החמישה • מלכי-צדק • ברית בין הבתרים • בריחת הגר ולידת ישמעאל • ברית המילה |  |
| פרשת וירא | ביקור המלאכים באוהל אברהם • מהפכת סדום ועמורה • לוט ובנותיו • ירידת אברהם לגרר • גירוש הגר וישמעאל • ברית אברהם ואבימלך • עקדת יצחק |  |
| פרשת חיי שרה | רכישת מערת המכפלה • מציאת אישה ליצחק • נישואי אברהם וקטורה • תולדות ישמעאל |  |
| פרשת תולדות | לידת יעקב ועשו • מכירת הבכורה • ירידת יצחק לגרר • הריב על הבארות • ברית יצחק ואבימלך • גנבת הברכות • בריחת יעקב מעשו |  |
| פרשת ויצא | חלום יעקב • נישואי יעקב עם רחל ולאה • לידת בני יעקב • מעשה הדודאים • בריחת יעקב מלבן • ברית יעקב ולבן |  |
| פרשת וישלח | מפגש יעקב ועשו • מאבק יעקב והמלאך • מעשה שכם ודינה • מעשה שמעון ולוי • קיום הנדר בבית אל • מות רחל וקבורתה • מעשה ראובן ובלהה • פרשת שמונת מלכי אדום |  |
| פרשת וישב | מכירת יוסף • מעשה יהודה ותמר • לידת פרץ וזרח • יוסף ואשת פוטיפר • חלומות שר המשקים ושר האופים |  |
| פרשת מקץ | חלומות פרעה • ירידת אחי יוסף למצרים |  |
| פרשת ויגש | התוודעות יוסף לאחיו • ירידת יעקב למצרים • מכירת ארץ מצרים לפרעה |  |
| פרשת ויחי | שבועת יוסף ליעקב • ברכת אפרים ומנשה • ברכת יעקב לבניו • מות יעקב וקבורתו |  |
| דמויות מרכזיות | אדם וחוה • קין והבל • נח • אברהם ושרה • לוט • הגר וישמעאל • יצחק ורבקה • עשו • יעקב רחל ולאה • בלהה וזלפה • ראובן • שמעון • לוי • יהודה • תמר • יששכר • זבולון • דן • נפתלי • גד • אשר • יוסף • בנימין |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283269105171 
מילת יצחק על ידי אברהם, חומש רגנסבורג, שנת 1300 לערך
"זכרון ברית לראשונים" מאת יעקב הגוזר ובנו גרשום הגוזר, אסף וערך יעקב בן מרדכי גלסברג, 1892 ברלין. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 5
תינוק לאחר ברית מילה
מילה מצרית
מילת ישו (הנזכרת בבשורה על פי לוקאס, ב' כ"א) ציור מאת פארמיג'אנינו. חג מילת המושיע מצוין על ידי כנסיות רבות ב-1 בינואר, שמונה ימים לאחר חג המולד.
סט מכשירים המשמשים לשם ביצוע ברית המילה, תצוגה במוזיאון
 העיר גטינגן
ערכת כלי ברית מילה: משחזת, מגן עטרה, מפריד, סכין מילה, מספריים ושפופרת מציצה
תינוק בידי סנדקו, היושב על כיסא אליהו
ראש ממשלת ישראל דוד בן-גוריון משמש כסנדק בברית מילה.