stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת המכשפה
ביקורות והכנסות

הסרט זכה לביקורות שליליות ממבקרי הקולנוע. אתר Rotten Tomatoes המרכז ביקורות קולנוע העניק לסרט דירוג של 10%. הסרט הכניס ביום הראשון לצאתו לאקרנים כ-3.7 מיליון דולר. בסוף השבוע הראשון לצאתו בהפצה כללית הסרט הכניס כ-13.5 מיליון דולר. נכון ל-28 במאי 2011 גרף הסרט הכנסות של למעלה מ-90 מיליון דולר.
עיר האמנויות והמדעים

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  יעדי תיירות, אטרקציה תיירותית, מרכז תרבות, קומפלקס מבנים, מוזיאון 
 מיקום:  ולנסיה 
 מדינה:  ספרד 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1998
 תאריך פתיחה רשמי:  1998 
 אדריכל:  סנטיאגו קלטרווה 
 סגנון אדריכלי:  Architecture moderne 
 קואורדינטות:  39°27′16″N 0°21′01″W﻿ / ﻿39.454527777778°N 0.35036388888889°W﻿ / 39.454527777778; -0.35036388888889
 www.cac.es
  (למפת ולנסיה מוגדלת) ולנסיה אליקנטה קאסטיון אלש טורבייחה גנדיה אראגון קטלוניה הים התיכון מורסיה קסטיליה לה מנצ'ה עיר האמנויות והמדעים(למפת ולנסיה רגילה) ולנסיה אליקנטה קאסטיון אלש טורבייחה גנדיה אראגון קטלוניה הים התיכון מורסיה קסטיליה לה מנצ'ה עיר האמנויות והמדעים
 
שדרת נוף
עיר האומנויות והמדעים (ולנסית: Ciutat de les Arts i les Ciències; ספרדית: Ciudad de las Artes y las Ciencias) הוא מתחם בידור, תרבות ואדריכלות בעיר ולנסיה שבספרד ואחד מאתרי התיירות המרכזיים בה. המתחם הוא פרי תכנונם של האדריכלים סנטיאגו קלטרווה ופליקס קנדלה.
היסטוריה

ראש עיריית ולנסיה בשנת 1989, חואן לרמה, הוציא אל הפועל רעיון של חוזה מריה לופז פינרו, פרופסור להיסטוריית המדע באוניברסיטת ולנסיה, לבנות מוזיאון מדע בגן טוריה הממוקם על אדמת נהר בעל אותו שם שאפיקו הוסט שנים קודם לכן. צוות ההקמה ביקר במקומות עם מאפיינים דומים במינכן, לונדון וקנדה במטרה לתכנן את הפרויקט באופן פדגוגי.
מבנים

Hemisfèric — מבנה קולנוע תלת-ממדי המשתרע על פני 13,000 מ"ר הכולל IMAX, פלנטריום ולייזריום. צורת המבנה מדמה עין אנושית גדולה שאורכה 100 מטרים. סמלית, זוהי עין החוכמה, אלמנט המסמל את ההתבוננות המבקרים בעולם באמצעות הקרנות אור-קוליות מסוגים שונים. המבנה נחנך בשנת 1998.
המוזיאון למדעים הנסיך פליפה - El Museu de les Ciències Príncipe Felipe — מוזיאון מדע אינטראקטיבי מעוצב בצורת שלד של לוויתן, המשתרע על פני 42,000 מ"ר ב-3 קומות. אורכו 220 מטר, רוחבו 80 מטר וגובהו 55 מטר, והוא כולל קירות זכוכית בשטח כולל של 20,000 מ"ר. המבנה נחנך בשנת 2000.
Umbracle — שדרת נוף עם מיני צמחים ולנסיינים (ביניהם אזוביון, יערה, דקלים ועוד), דרכה ניתן להשקיף על כל המתחם. המבנה נחנך בשנת 2000.
Oceanogràfic — מתחם המוקדש להיכרות עם העולם התת-ימי, הכולל אקווריומים ענקיים, מופעי דולפינים ובריכות מים עם בעלי חיים שונים. זהו אקווריום האוקיינוגרפיה הגדול ביותר באירופה ואחד הגדולים בעולם, בשטח של 110,000 מ"ר ותכולה של 42 מיליוני ליטרים של מים מלוחים. המבנה המרכזי מעוצב בצורת נימפאה והוא פרי עבודתו של האדריכל פליקס קנדלה. המבנה נחנך בשנת 2003.
היכל האומנויות המלכה סופיה - Palau de les Arts Reina Sofía — בית אופרה ומרכז לאומנויות הבמה. המבנה נחנך בשנת 2005.המבנה מעוצב כקסדה של לוחם ספרטני, ובנוי בעיקר מבטון לבן, מתכת וזכוכית, עם חיפוי מוזאיקה של קרמיקה לבנה. במתחם ארבעה אולמות, שניים גדולים המכילים 1400-1500 מושבים, ושניים קטנים המכילים כ-400 מושבים. הבמה של האולם המרכזי היא מהגדולות בעולם. בניגוד למבנה המקובל לתיאטראות ובתי אופרה, במבנה זה לא נעשה שימוש בתפאורה תלויה, כדי לא לפגוע בצורתו החיצונית של הבניין. כתחליף לכך, נבנה מנגנון שיכול להחליף בין שלושה סטים מלאים של תפאורה המוסתרים מתחת לבמה, כל אחד מהם בשטח של 400 מ"ר ובגובה מלא.
El Puente de l'Assut de l'Or — גשר המחבר בין הצד הדרומי של רחוב מינורקה. עמודו הגבוה ביותר מגיע לגובה של 125 מטרים, והוא הנקודה הגבוהה ביותר בעיר.
Àgora — כיכר מקורה בה מתקיימים קונצרטים, כנסים ואירועי ספורט שונים, לצד פעילות חינוכית לילדים.
מגדלי ולנסיה — חלק מפרויקט של בניית שלושה גורדי שחקים בגבהים 308, 266 ו-220 מטרים אשר טרם יצא לפועל, ובעיני רבים בנייתו מוטלת בספק.
סמבה (ארגנטינה)

רקדני סמבה
הסמבה (בספרדית: Zamba) היא סגנון מוזיקלי וריקוד הרווח בארגנטינה, בעיקר בפרובינציות הצפון מערביות: סלטה, טוקומן, סנטיאגו דל אסטרו, קורדובה ואחרות.
אין שום קשר בין הסמבה (Zamba) הארגנטינאית לסמבה (Samba) הברזילאית.
מקורה של הסמבה

מקורה של הסמבה בפרו באמצע המאה ה-19, סמוך לקבלת בעצמאות, בסגנון בשם Zamacueca, שהתפצל מאוחר יותר לשני סגנונות שונים: הסמבה והקואקה (Cueca); כשהראשון איטי ומלנכולי יותר באופיו והשני מהיר ועליז יותר, אך לשניהם מבנה דומה.
מקור השם "סמבה" הוא ככל הנראה במונח zambo, שהתייחס לתערובת של אפריקאים ואינדיאנים.
מקובל לזהות את Zamba de Vargas בתור "אם כל הסמבות", והסמבה המוכרת הוותיקה ביותר.
מבנה מוזיקלי

השיר כתוב במקצב של 3/4 או 6/8, ונעשה בו שימוש בסינקופות ש"שוברות" את הקצב.
הוא מחולק לשני חלקים - הראשון והשני (La primera, La segunda) - כשבכל חלק יש שני בתים ופזמון חוזר. בכל בית ובפזמון יש ארבע שורות, ושתי האחרונות מושרות פעמיים. במקרים נדירים לסמבה אין פזמון (La Lopez Pereyra, Zamba de Vargas).
השיר נפתח לרוב בהקדמה מוזיקלית, שחוזרת שוב לפני החלק השני; והוא מסתיים עם סיום הפזמון בחלק השני (לא מקובל שימוש בפייד אאוט למשל).
ההקדמה היא באורך של כ-20 שניות, והיא מהווה לא פעם תת-יצירה בפני עצמה.
אופי הסמבה והתוכן שלה

לסמבה יש נטייה כללית להיות איטית, נוסטלגית ומלנכולית, ולעיתים אף דרמטית, בניגוד לקואקה שהיא גרסתה הקצבית יותר. עם זאת, יש גם סמבות עליזות יותר, כגון הסגנון המקובל בטוקומן (La tucumanita, El jardin de la republica).
מילות השירים מתייחסות במקרים רבים לנופים המקומיים, שמות של מקומות, מנהגים מקומיים וכדומה. לא פעם נעשה שימוש בקצ'ואה ובדיאלקטים מקומיים (La tucumanita, Paisajes de Catamarca). בנוסף, יש לסמבה נטייה להיות רטרוספקטיבית ולהתייחס לעצמה (Zamba de mi esperanza, La Candelaria).
במהלך הסמבה נבנה מתח שמצטבר לאורך שני הבתים והפזמון, ומגיע לידי קתרזיס בחזרה על שתי השורות האחרונות בפזמון.
בסמבות המתייחסות לקרנבל ולחגיגות הכפריות מקובל לשלב בשיר צהלות של חוגגים שתויים (בפועל מדובר בחיקויים שמבצעים הזמרים עצמם).
הריקוד

הריקוד הוא ריקוד זוגות בעל מבנה קבוע פחות או יותר. הוא נרקד בתלבושות כפריות טיפוסיות. הרקדנים מחזיקים מטפחת לבנה ומנפנפים בה מעל ראשם, והיא אמורה לבטא את רגשותיהם.
הרקדנים אינם נוגעים זה בזה, אלא נעים בתנועות סיבוביות תוך החלפת מקומות; והריקוד מייצג חיזור של הגבר אחר האישה, שבסופו הוא כובש את ליבה.
הרקדנים רוקדים במהלך השירה, ונחים במהלך ההקדמה לפני כל אחד מהחלקים.
חלק בלתי נפרד מהסמבות הן ההוראות לרקדנים. לדוגמה, ההכרזה לפני כל הקדמה איזה חלק מתחיל, ההוראה להתחיל לרקוד עם סיום ההקדמה והודעת סיום לפני החזרה על שתי השורות האחרונות בפזמון.
כלים מוזיקליים

כלי הנגינה המקובלים בסמבה הם הגיטרות - גיטרה מובילה וגיטרות מלוות - ותוף בומבו לגוארו שמתבלט בתפקידו המינימליסטי (לא מקובל לעשות בו שימוש רב בסמבה, וכשכן נעשה שימוש - הוא בולט יותר).
עם זאת, קיימים ביצועים שנעשה בהם שימוש בכלים אחרים, כגון חלילית קֶנָה (האופיינית למוזיקה האנדית), בנדוניאון (שמקובל בטנגו העירוני) וכינור. ובביצועים מודרניים יש שימוש גם בכלים אלקטרוניים.
סמבות בעברית

יש מספר סמבות שתורגמו לעברית, בעיקר במהלך שנות השמונים של המאה ה-20. מספר סמבות תורגמו על ידי אהוד מנור:
Balderrama - סמבה שחר
La añera - עצבות עתיקה
La Atardecida - ועכשיו את כל כך רחוקה
Alfinsina y el mar - אלפונסינה והים
הפרברים, שבעיבודיהם ניתן לזהות השפעות דרום אמריקאיות (והם אף היו שותפים להקלטת גרסאות עבריות לשירים רבים משם), הקליטו בסוף שנות ה-60 תקליט שירים בלועזית (לא מקוריים) - Sing International - שכלל בין היתר גרסת כיסוי לסמבה של לוס פרונטריסוס בשם Cuando el amor se VA. בתחילת שנות ה-70 הם הקליטו את השירים "מה שיש לי לומר" (יוסי גמזו, נחום היימן) ו"תיבת הזמרה נפרדת" (נתן אלתרמן, נחום היימן), שניהם בעיבוד טיפוסי של סמבה מבחינת המקצב, הליווי הכלי והפתיח הדרמטי.
סמבות קלאסיות

De mi esperanza
Balderama
La López Pereyra
Zamba de Vargas
El Chucaro
El Jardin de la republica
Alfonsina y el mar
Luna Tucumana
La Candelaria
Paisajes de Catamarca
ראו גם

מוזיקה ארגנטינאית
עונת 2009/2010 בליגת העל בכדורגל

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  22 באוגוסט 2009 – 22 במאי 2010 (274 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  הפועל תל אביב
 מספר משחקים:  276
 מספר שערים:  718 (2.6 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל שלומי ארביטמן (28 שערים)
 השחקן המצטיין:  ישראל גילי ורמוט
 → 2008/20092010/2011 ←
עונת 2009/2010 בליגת העל הייתה העונה ה-11 של ליגת העל כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הליגה הוגדלה ל-16 קבוצות שתחילה שיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 15 משחקים כל אחד - 30 מחזורים בסה"כ. לאחר מכן, קוזזו הנקודות שצברו הקבוצות בחצי והליגה חולקה ל-3 בתים: פלייאוף עליון (6 קבוצות), פלייאוף אמצעי (4 קבוצות) ופלייאוף תחתון (6 קבוצות). העולות החדשות שהצטרפו לליגת העל לקראת עונה זו היו הפועל חיפה, הפועל עכו, הפועל באר שבע, הפועל רמת גן והפועל רעננה. העונה הסדירה החלה ב-22 באוגוסט 2009 ומשחקי הפלייאוף הסתיימו ב-15 במאי 2010. באותו יום ניצחה הפועל תל אביב במחזור האחרון את בית"ר ירושלים משער בדקה ה-92, ולעומת זאת מכבי חיפה סיימה בתיקו את משחקה עם בני יהודה, ובעקבות זאת זכתה הפועל תל אביב באליפות. בעונה זו השלימה הפועל תל אביב דאבל לאחר שזכתה גם בגביע המדינה, וקשר הקבוצה גילי ורמוט נבחר לכדורגלן העונה בישראל. מלך השערים של העונה היה שלומי ארביטמן ממכבי חיפה עם 28 שערים.
בסיום העונה מכבי אחי נצרת והפועל רעננה ירדו לליגת משנה. קבוצת הפועל רמת גן השתתפה במשחקי המבחן, ניצחה את הפועל כפר סבא ונותרה בליגת העל. מהליגה הלאומית לליגת העל עלו בתום העונה עירוני קריית שמונה והפועל אשקלון.
אצטדיונים

| קבוצה | אצטדיון | מספר מושבים |
| --- | --- | --- |
| בית"ר ירושלים | אצטדיון טדי | 21,600 |
| בני יהודה תל אביב | אצטדיון בלומפילד | 15,700 |
| הפועל תל אביב | אצטדיון בלומפילד | 15,700 |
| מכבי תל אביב | אצטדיון בלומפילד | 15,700 |
| הפועל חיפה | אצטדיון קריית אליעזר | 14,002 |
| מכבי חיפה | אצטדיון קריית אליעזר | 14,002 |
| מכבי נתניה | אצטדיון הקופסה | 7,500 |
| מ.ס. אשדוד | אצטדיון הי"א באשדוד | 7,800 |
| הפועל פתח תקווה | אצטדיון האורווה | 6,800 |
| מכבי פתח תקווה | אצטדיון האורווה | 6,800 |
| הפועל באר שבע | אצטדיון וסרמיל | 13,000 |
| הפועל עכו | אצטדיון גרין |  4,000 |
| הפועל רמת גן | אצטדיון וינטר | 8,000 |
| הפועל רעננה | אצטדיון לויטה | 5,800 |
| מכבי אחי נצרת | אצטדיון עילוט | 4,932 |
| בני סכנין | אצטדיון דוחה | 8,500 |
1 2 3  האצטדיון לא ענה לדרישות הליגה והקבוצה שיחקה את משחקיה במגרש אחר
טבלת הליגה > העונה הסדירה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי חיפה | 30 | 25 | 2 | 3 | 64 | 12 | 52 | 77 | הפלייאוף העליון |
| 2 | הפועל תל אביב | 30 | 21 | 8 | 1 | 79 | 25 | 54 | 71 | הפלייאוף העליון |
| 3 | מכבי תל אביב | 30 | 15 | 7 | 8 | 47 | 33 | 14 | 52 | הפלייאוף העליון |
| 4 | בית"ר ירושלים | 30 | 13 | 7 | 10 | 46 | 34 | 12 | 46 | הפלייאוף העליון |
| 5 | בני יהודה תל אביב | 30 | 12 | 9 | 9 | 37 | 30 | 7 | 45 | הפלייאוף העליון |
| 6 | מ.ס. אשדוד | 30 | 11 | 10 | 9 | 32 | 31 | 1 | 43 | הפלייאוף העליון |
| 7 | בני סכנין | 30 | 11 | 8 | 11 | 28 | 29 | 1- | 41 | הפלייאוף האמצעי |
| 8 | הפועל באר שבע | 30 | 10 | 10 | 10 | 44 | 50 | 6- | 40 | הפלייאוף האמצעי |
| 9 | מכבי נתניה | 30 | 9 | 9 | 12 | 41 | 40 | 1 | 36 | הפלייאוף האמצעי |
| 10 | מכבי פתח תקווה | 30 | 8 | 11 | 11 | 37 | 43 | 6- | 35 | הפלייאוף האמצעי |
| 11 | הפועל רמת גן | 30 | 8 | 9 | 13 | 26 | 46 | 20- | 33 | הפלייאוף התחתון |
| 12 | הפועל חיפה | 30 | 8 | 8 | 14 | 39 | 45 | 6- | 32 | הפלייאוף התחתון |
| 13 | הפועל פתח תקווה | 30 | 6 | 13 | 11 | 23 | 41 | 18- | 31 | הפלייאוף התחתון |
| 14 | הפועל עכו | 30 | 4 | 13 | 13 | 32 | 46 | 14- | 25 | הפלייאוף התחתון |
| 15 | מכבי אחי נצרת | 30 | 6 | 6 | 18 | 27 | 67 | 40- | 24 | הפלייאוף התחתון |
| 16 | הפועל רעננה | 30 | 4 | 8 | 18 | 27 | 57 | 30- | 20 | הפלייאוף התחתון |
1 2  בני יהודה זכתה בניצחון טכני על מ.ס. אשדוד לאור הכנסה לשדה שחקן לא מורשה
טבלת הליגה > הפלייאוף העליון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל תל אביב | 35 | 25 | 9 | 1 | 87 | 26 | 61 | 49 (84) | העפילה לשלב מוקדמות ליגת האלופות |
| 2 | מכבי חיפה | 35 | 28 | 3 | 4 | 72 | 16 | 56 | 49 (87) | העפילה לשלב מוקדמות הליגה האירופית |
| 3 | מכבי תל אביב | 35 | 17 | 9 | 9 | 52 | 35 | 17 | 34 (60) | העפילה לשלב מוקדמות הליגה האירופית |
| 4 | בני יהודה תל אביב | 35 | 14 | 11 | 10 | 43 | 34 | 9 | 31 (53) | העפילה לשלב מוקדמות הליגה האירופית |
| 5 | בית"ר ירושלים | 35 | 14 | 7 | 14 | 50 | 44 | 6 | 26 (49) |  |
| 6 | מ.ס. אשדוד | 35 | 11 | 10 | 14 | 36 | 45 | 9- | 22 (43) |  |
בסוגריים: מספר הנקודות האמיתי
טבלת הליגה > הפלייאוף האמצעי

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | בני סכנין | 33 | 13 | 8 | 12 | 31 | 31 | 0 | 27 (47) |  |
| 8 | מכבי פתח תקווה | 33 | 10 | 11 | 12 | 44 | 47 | 3- | 24 (41) |  |
| 9 | הפועל באר שבע | 33 | 11 | 10 | 12 | 49 | 55 | 6- | 23 (43) |  |
| 10 | מכבי נתניה | 33 | 10 | 9 | 14 | 44 | 47 | 3- | 21 (39) |  |
בסוגריים: מספר הנקודות האמיתי
טבלת הליגה > הפלייאוף התחתון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 | הפועל חיפה | 35 | 10 | 9 | 16 | 44 | 50 | 6- | 23 (39) |  |
| 12 | הפועל עכו | 35 | 7 | 14 | 14 | 38 | 52 | 14- | 23 (35) |  |
| 13 | הפועל פתח תקווה | 35 | 8 | 14 | 13 | 28 | 48 | 20- | 23 (38) |  |
| 14 | הפועל רמת גן | 35 | 9 | 11 | 15 | 34 | 49 | 15- | 22 (38) | משחקי המבחן (נשארה בליגה) |
| 15 | הפועל רעננה | 35 | 6 | 10 | 19 | 33 | 58 | 25- | 18 (28) | ירדה ליגה |
| 16 | מכבי אחי נצרת | 35 | 7 | 7 | 21 | 33 | 81 | 48- | 16 (28) | ירדה ליגה |
בסוגריים: מספר הנקודות האמיתי
משחקי המבחן

בסיום העונה התקיימו משחקי מבחן לליגה הבכירה כשהפועל רמת גן שסיימה במקום ה-14 בליגה הבכירה התמודדה מול הפועל כפר סבא שסיימה במקום השלישי בליגת המשנה. השיטה הייתה משחק אחד שנערך במגרש נייטרלי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 במאי 2010 | הפועל רמת גן | 1 - 0 | הפועל כפר סבא | אצטדיון הברפלד, ראשון לציון צופים: 4,000 שיפוט: איתן תבריזי |
| 22 במאי 2010 | חרמון  84' | (סיקור) |  | אצטדיון הברפלד, ראשון לציון צופים: 4,000 שיפוט: איתן תבריזי |
תוצאה: הפועל רמת גן ניצחה משער בודד בדקה ה-84 ונשארה בליגה הבכירה עונה נוספת.
מלך השערים

| מקום | שם | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | שלומי ארבייטמן | מכבי חיפה | 28 |
| 2 | איתי שכטר | הפועל תל אביב | 22 |
| 3 | ברק יצחקי | בית"ר ירושלים | 16 |
| 3 | גאורגיה ולדימיר דבאלישווילי | מכבי חיפה | 16 |
| 5 | טוטו תמוז | בית"ר ירושלים | 12 |
| 5 | ארגנטינה פדרו גלבאן | בני יהודה | 12 |
| 5 | בולגריה דימיטאר מקרייב | מ.ס. אשדוד | 12 |
| 8 | עידן שריקי | מ.ס. אשדוד | 11 |
| 8 | דדי בן דיין | הפועל תל אביב | 11 |
| 10 | ערן לוי | הפועל חיפה | 10 |
| 10 | מאור מליקסון | הפועל באר שבע | 10 |
| 10 | עומר דמארי | מכבי פתח תקווה | 10 |
| 10 | ערן זהבי | הפועל תל אביב | 10 |
מלך הבישולים

| מקום | שם | קבוצה | בישולים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | גילי ורמוט | הפועל תל אביב | 17 |
| 2 | דרום אפריקה פיטר מסיללה | מכבי חיפה | 13 |
| 3 | מאור מליקסון | הפועל באר שבע | 11 |
| 4 | ביברס נאתכו | הפועל תל אביב | 10 |
עונת 2012/2013 בליגה הלאומית

עונת 2012/2013 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-14 של הליגה הלאומית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. הליגה החלה ב-24 באוגוסט 2012 והסתיימה ב-20 במאי 2013.
על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.
הליגה כללה 16 קבוצות שתחילה שיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 15 משחקים כל אחד - 30 מחזורים בסה"כ. בניגוד לשנים קודמות לאחר הסיבוב ה-15 הליגה חולקה ל-2 בתים: פלייאוף עליון (8 קבוצות) ופלייוף תחתון (8 קבוצות).
העונה הסתיימה בניצחון של מכבי פתח תקווה שעלתה לעונת 2013/2014 לליגת העל לצד הפועל רעננה.
הפועל כפר סבא וסקציה נס ציונה ירדו לליגה השלישית. בית"ר תל אביב רמלה ניצחה במשחקי המבחן ולא ירדה.
עומר גולן ממכבי פתח תקווה ואיציק כהן מהפועל ירושלים זכו בתואר מלך השערים של הליגה עם 18 כיבושים.
טבלת הליגה > העונה הסדירה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי פתח תקווה | 30 | 17 | 8 | 5 | 52 | 22 | 30 | 59 | עלו לפלייאוף עליון |
| 2 | הפועל נצרת עילית | 30 | 15 | 9 | 6 | 38 | 23 | 15 | 54 | עלו לפלייאוף עליון |
| 3 | הפועל רעננה | 30 | 13 | 10 | 7 | 39 | 26 | 13 | 49 | עלו לפלייאוף עליון |
| 4 | הפועל פתח תקווה | 30 | 13 | 8 | 9 | 38 | 35 | 3 | 47 | עלו לפלייאוף עליון |
| 5 | הפועל ירושלים | 30 | 11 | 12 | 7 | 35 | 28 | 7 | 45 | עלו לפלייאוף עליון |
| 6 | הפועל ראשון לציון | 30 | 10 | 12 | 8 | 36 | 32 | 4 | 42 | עלו לפלייאוף עליון |
| 7 | מכבי הרצליה | 30 | 10 | 11 | 9 | 31 | 29 | 2 | 41 | עלו לפלייאוף עליון |
| 8 | הפועל בני לוד | 30 | 9 | 12 | 9 | 30 | 30 | 0 | 39 | עלו לפלייאוף עליון |
| 9 | מכבי יבנה | 30 | 10 | 8 | 12 | 38 | 42 | 4- | 38 | פלייאוף תחתון |
| 10 | מכבי אום אל-פחם | 30 | 9 | 9 | 12 | 38 | 42 | 4- | 38 | פלייאוף תחתון |
| 11 | סקציה נס ציונה | 30 | 7 | 12 | 11 | 29 | 37 | 8- | 33 | פלייאוף תחתון |
| 12 | הכח עמידר רמת גן | 30 | 9 | 8 | 13 | 35 | 49 | 14- | 33 | פלייאוף תחתון |
| 13 | מכבי אחי נצרת | 30 | 8 | 7 | 15 | 36 | 41 | 5- | 31 | פלייאוף תחתון |
| 14 | בית"ר תל אביב רמלה | 30 | 7 | 9 | 14 | 34 | 50 | 16- | 30 | פלייאוף תחתון |
| 15 | הפועל אשקלון | 30 | 7 | 9 | 14 | 30 | 48 | 18- | 30 | פלייאוף תחתון |
| 16 | הפועל כפר סבא | 30 | 9 | 8 | 13 | 32 | 37 | 5- | 26 | פלייאוף תחתון |
↑  תוך הורדת שתי נקודות על אי-עמידה בחוקי התקציב
↑  תוך הורדת תשע נקודות עם תחילת הליך פשיטת רגל
טבלת הליגה > הפלייאוף העליון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי פתח תקווה | 37 | 21 | 10 | 6 | 66 | 29 | 37 | 73 | עלו ליגה |
| 2 | הפועל רעננה | 37 | 20 | 10 | 7 | 56 | 33 | 23 | 70 | עלו ליגה |
| 3 | הפועל נצרת עילית | 37 | 19 | 10 | 8 | 48 | 30 | 18 | 67 |  |
| 4 | הפועל ירושלים | 37 | 15 | 12 | 10 | 48 | 39 | 9 | 57 |  |
| 5 | הפועל פתח תקווה | 37 | 15 | 8 | 14 | 45 | 48 | 3- | 53 |  |
| 6 | הפועל ראשון לציון | 37 | 11 | 15 | 11 | 44 | 43 | 1 | 48 |  |
| 7 | מכבי הרצליה | 37 | 10 | 14 | 13 | 33 | 39 | 6- | 44 |  |
| 8 | הפועל בני לוד | 37 | 10 | 13 | 14 | 37 | 42 | 5- | 43 |  |
טבלת הליגה > הפלייאוף התחתון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 | מכבי יבנה | 37 | 13 | 10 | 14 | 48 | 52 | 4- | 49 |  |
| 10 | מכבי אחי נצרת | 37 | 13 | 8 | 16 | 49 | 47 | 2 | 47 |  |
| 11 | הכח עמידר רמת גן | 37 | 12 | 10 | 15 | 46 | 59 | 13- | 44 |  |
| 12 | מכבי אום אל-פחם | 37 | 10 | 11 | 16 | 39 | 44 | 5- | 41 |  |
| 13 | הפועל אשקלון | 37 | 10 | 11 | 16 | 38 | 57 | 19- | 41 |  |
| 14 | בית"ר תל אביב רמלה | 37 | 9 | 13 | 15 | 45 | 58 | 13- | 40 | משחק מבחן (נשארה בליגה) |
| 15 | סקציה נס ציונה | 37 | 7 | 16 | 14 | 33 | 47 | 14- | 37 | ירדו ליגה |
| 16 | הפועל כפר סבא | 37 | 10 | 11 | 16 | 37 | 45 | 8- | 32 | ירדו ליגה |
↑  תוך הורדת שתי נקודות על אי-עמידה בחוקי התקציב
↑  תוך הורדת תשע נקודות עם תחילת הליך פשיטת רגל
טבלת הליגה > משחקי המבחן ללאומית

בסיום העונה התקיימו משחקי מבחן לליגה הלאומית בין בית"ר תל אביב רמלה שסיימה במקום ה-14 בליגה הלאומית, לבין בית"ר כפר סבא שסיימה במקום החמישי בליגה א' דרום והגיעה למשחק דרך פלייאוף העלייה (מקום 2–5 בשתי הליגות המחוזיות). השיטה הייתה מפגש נוק-אאוט כפול בית-חוץ.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24 במאי 2013 | בית"ר כפר סבא | 1 - 1 | בית"ר תל אביב רמלה | אצטדיון לויטה, כפר סבא שיפוט: אוראל גרינפלד |
| 24 במאי 2013 | יונתן רביבו  53' | (סיקור) | דודו בן-שושן  30' | אצטדיון לויטה, כפר סבא שיפוט: אוראל גרינפלד |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28 במאי 2013 | בית"ר תל אביב רמלה | 3 - 1 | בית"ר כפר סבא | אצטדיון וינטר, רמת גן שיפוט: אלי חכמון |
| 28 במאי 2013 | רפאל עמוס  14',  58'   אלון סולטן  78' | (סיקור) | מאיר דרעי  40' | אצטדיון וינטר, רמת גן שיפוט: אלי חכמון |
בית"ר תל אביב רמלה ניצחה 4:2 בסיכום שני המשחקים ונשארה בליגה הלאומית עונה נוספת.
עורק הקיבה והתריסריון

| --- | --- |
 שיוך:  subdivision of common hepatic artery, ישות אנטומית מסוימת 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (604) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  arteria gastroduodenalis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.12.016 
 TA2 (2019):  4215 
 FMA:  14775 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0226311 
 
עורק הקיבה והתריסריון מתפצל מעורק הכבד המשותף. הקיבה כאן מסובבת כלפי מעלה.
עוֹרֵק הַקֵּבָה וְהַתְּרֵיסַרְיוֹן (TA: arteria gastroduodenalis) הוא עורק בבטן המסתעף מעורק הכבד המשותף ומספק דם לשוער הקיבה, לחלקו המקורב של התריסריון ולראש הלבלב.
אנטומיה

עורק הקיבה והתריסריון מסתעף לרוב מעורק הכבד המשותף, שהוא ענף של גזע הבטן, אולם ישנה שונות מסוימת באוכלוסייה באשר למוצאו של העורק. הענף הראשון המסתעף מעורק הקיבה והתריסריון הוא עורק רום התריסריון, אם כי עורק זה אינו קיים בחלק גדול מהאנשים. לאחר מכן מסתעפים מן העורק עורק הלבלב והתריסריון העליון האחורי ועורקי אחורי התריסריון. העורק מסתיים עם פיצולו לעורק הקיבה והפדר הימני ולעורק הלבלב והתריסריון העליון הקדמי. השניים האחרונים משיקים לענפים הקדמי והאחורי של עורק הלבלב והתריסריון התחתון, אשר מוצאו בעורק מתלה המעי העליון.
היבטים קליניים

עורק הקיבה והתריסריון יכול להיות מקור לדימום ניכר מדרכי העיכול, כתוצאה מסיבוך של כיב פפטי. בגלל קרבתו לדופן האחורית התיכונה של חלקו השני התריסריון, כיבים החודרים לעומק או גידולים של התריסריון עלולים להביא לדימום פורץ לתריסריון, במיוחד על רקע הרשת העורקית המספקת דם לאזור הקצב גבוה.
סמבה

ערך זה עוסק בסגנון מוזיקלי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מקורות סגנוניים:  מוזיקה אפריקאית ופורטוגזית, מקצב דתי (מֶסֵמבה)
 מקורות תרבותיים:  שנות העשרים המוקדמות של המאה העשרים בריו דה ז'ניירו
 מוצא:  ברזיל 
 כלים:  תופים (קאישה, רֶפיניק, פאנדיירו, קויקה (cuíca), טימבל), אגוֹגוֹ (שרשרת פעמונים, סורדו), קָוַאקו (מעין גיטרה קטנה)
 פופולריות מיינסטרים:  מזוהה כסמל של ברזיל, הנגזרת בוסה נובה פופולרית בעולם המערבי.
 תת-סוגות
 סמבה די רודה, סמבה די ברקה, סמבה קנסאו, סמבה אנרדו, ג'ונגו
 סוגות היתוך
 בוסה נובה, סמבה-רגאיי, סמבה-רוק
 נושאים קרובים
 ברזיל, הקרנבל בברזיל, קפואירה
 
רקדני סמבה בקרנבל סמבה בהלסינקי, בגשם שוטף
סמבה (בפורטוגזית: Samba) הוא סגנון מוזיקלי וריקוד בברזיל. בעיני זרים הסמבה נחשבת לאחד הסמלים הלאומיים. מקור השם "סמבה" הוא כנראה מהמונח "מֶסֵמבה" (mesemba) - מקצב דתי שמקורו באנגולה. הסמבה היא חלק אינטגרלי מהקרנבל בברזיל, כאשר כל בית ספר לסמבה מכין "סמבה-נושא" (samba-enredo) למצעד בתי הספר לסמבה.
היסטוריה

בתי ספר לסמבה שימשו קרקע לצמיחת קבוצות ומוזיקאים ונתנו לגיטימציה להתפתחות הסגנון.
עד תחילת שנות ה-20 של המאה ה-20 הייתה הסמבה מחוץ לחוק בגלל האופי הגס והמוחצן של הריקוד. הסמבה התפתחה בריו דה ז'ניירו (אז בירת ברזיל) בהשפעת מהגרים שחורים מבאהיה. בסוף שנות העשרים נפתחו בתי הספר הראשונים לסמבה, ובראשית שנות ה-30 הפכה הסמבה למקובלת ולחלק אינטגרלי מהקרנבל.
בתי הספר הראשונים לסמבה היו קטנים עם לא יותר מ-50 תלמידים שצעדו וחוללו לצלילי המוזיקה, בלי תלבושות מיוחדות. הקבוצות הללו נקראו: "blocos" ובתכנים שיצרו הם כללו גם נושאים מהדמיון ורעיונות נועזים. הקבוצה הראשונה, בשנת 1928 הייתה Deixa Falar. הקבוצה פעלה בפרבר בשם Estacio בריו דה ז'ניירו. לא חלף זמן רב והקבוצות הללו החלו לקיים מצעדים מאורגנים וגם תחרויות. התחרות הראשונה התקיימה בשנת 1932 בה ניצחה קבוצה בשם Mangueira.
ב-1935 הוכרו בתי ספר לסמבה באופן רשמי כ"מועדונים ליצירה".
לאחר מלחמת העולם השנייה נוצרו ארגונים גדולים של סמבה שזכו להתעניינות רבה מצד גורמים חברתיים וכלכליים במדינה. בשלב הבא גיבשו בתי הספר לסמבה זהויות ייחודיות שהתבטאו בסגנון המוזיקלי ובתלבושות, ובסמלים ודגלים ייחודיים. הסגנונות השונים בבתי הספר לסמבה היו נתונים להשפעות מסגנונות אחרים דוגמת בולרו, צ'ה צ'ה צ'ה ופוקסטרוט, עד כדי תפיסת מקום הסמבה. בקרב השכבות העניות המשיכה הסמבה לשמור על פופולריות.
בשנות ה-60 וה-70 חזרה הסמבה לתפוס את מקומה כריקוד הברזילאי הפופולרי ביותר כתוצאה ממהפכה בעולם הסמבה. לריקוד הוכנסו מושגים אסתטיים יותר, בתי הספר השקיעו יותר במראה, בתלבושות ובאביזרים, בדגלונים ובסממנים החיצוניים. נוצרה גם תחרות בין המלחינים, היוצרים ובתי הספר לסמבה. תחרות זו גדלה לממדים של מאבק יוקרה ומימון המתמצה בתהלוכת בתי הספר בזמן הקרנבל.