stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איש השעה
ביוגרפיה בדיונית > מת'יו טיילר

איש שעה שלישי, אנדרואיד מהמאה ה-853, פותח לפי DNA של רקס טיילר. הוא היה חבר גם בחברת הצדק וגם בליגת הצדק למשך זמן מה. מחזיק בממצא קוסמי שמתמרן את הזמן והקדיש את שנות קיומו כדי ללמוד כיצד להיות אנושי. לאחר שנכשל לעצור את אקסטנט, מת'יו פרש מחברת הצדק של זמנו והחל לערוך מסעות בזמן. הוא ענה לקריאת מצוקה של חברת הצדק מתקופת "משבר בזמן". לפני שהושמד בידי אקסטנט, הוא נתן לריק טיילר את שעון החול שלו מתוך תקווה שזה האחרון יבנה אותו מחדש ביום מן הימים. מכנה את עצמו בשם "מת'יו טיילר", או פשוט "טיילר".
כוחות ויכולות

גם לרקס ולריק אין כל יכולת מולדת, אם כי ג'וני קוויק העלה סברה כי כוחותיהם נובעים ממוטגן, כמו כל שאר גיבורי-העל של DC. כל כוח-על אותו הם מציגים הוא תוצר השימוש במיראקלו. לקיחת הוויטמין מעניקה למשתמש מספר יכולות לזמן מוגבל של שעה, לרבות כוח פיזי מוגבר, סיבולת, חסינות לנזק פיזי הכולל יריות אקדח ומספר שדרוגי מהירות. כמה מהכוחות הפחות ידועים הם ראיית לילה והיכולת לשרוד מתחת לפני הים. גם רקס וריק לקחו את מיראקלו בצורת כדורים, אך ריק משתמש נכון להיום באגד מדבק.
כמות הוויטמין שנלקחת משתנה. באופן רגיל, ניתן לקחתה פעם ביום, אך רקס נראה כשהוא לוקח את הכדור הבא מיד עם תומה של השעה. מיראקלו עובד במיוחד על משפחת טיילר, ונראה כי הנוסחה לא תעבוד על אחרים. אולם, היא עבדה על הינשוף של דוקטור מידנייט ועל ביין, יריבו של באטמן.
רקס וריק עונדים שניהם שעון חול סביב צווארם, שניתן להם בידי איש השעה האנדרואיד. הוא ממולא בטכיונים מוטענים שמייצגים את הזמן בצורתו הבסיסית ביותר. הדבר מעניק לריק "חזיון זמן", רצף אירועים שיתרחשו לאחר שעה אחת בעתיד, ובנוסף לגעת באלה אשר אינם מסונכרנים עם קו הזמן. הדבר הובא לידי ביטוי כאשר ריק היה מסוגל לפגוש באביו רגע לפני מותו.
"טיילר" נקרא לעיתים אנדרואיד, אך למעשה הוא קולוניה של מכונות אינטליגנטיות (כנראה סוג של ננוטכנולוגיה) שנוצר בעתיד הרחוק. אם הקולוניה ניזוקה, היא מסוגלת להתרבות ולתקן את עצמה. התוכנה שלו מקודדת עם המרכיבים הגנטיים של רקס טיילר, שמעניקים לו את זכרונותיו. למרות שלא היה בשיא כוחו, טיילר עדיין החזיק ביכולות אותם הציג אדם שנמצא תחת השפעת מיראקלו. הוא היה מסוגל להפעיל את "שעת הכוח" - שישים דקות שבהם היה לו כוח על קו הזמן. בין יכולותיו במשך זמן זה היו האפשרות לנוע בין אלפית של מיליארדית השנייה, לערוך מסעות בזמן, להשתמש בראיית הזמן שלו (המאפשרת ראיית העבר והעתיד של האדם), להצעיר אנשים - להאט אדם במידה כזו שלמעשה הוא קפוא בזמן, ליצור מנהרות המחברות בין קווי הזמן, ולחלוק את כוחו עם אחרים. טיילר מפעיל את שעת הכוח לפי רצונו.
לטיילר יש ספינת זמן, לה הוא מסוגל לקרוא מזרם הזמן. היא מקושרת אליו ומגיבה למחשבותיו. היא נראית לרוב כמו אוניית מפרשים ויקינגית המעוטרת בשעונים, אך יכולה לשנות את צורתה כדי להיטמע בסביבתה הקרובה. היא מסוגלת לנוע בזמן, או בקוי זמן חלופיים, דרך "היפר-זמן".
טאיה

טאיה (בהונגרית: Tállya) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם אוכלוסיית טאיה נמצאת בירידה שנים רבות מ-2,375 תושבים בשנת 1990 עד 1,757 תושבים בשנת 2018 (ירידה של מעל 25%). היישוב נמצא על דרך האדמו"רים (הונגריה).
הקהילה היהודית

יהודים התיישבו בטאיה במחצית השנייה של המאה ה-18 ושימשו כחוכרי אחוזות. הקהילה התארגנה בשנת 1820 והקימה שלושה בתי כנסת, חברה קדישא, מקווה, ומוסדות לימוד שונים כולל ישיבה.
בתקופת הטרור הלבן היו יהודי טאיה נתונים לפרעות ומעשי שוד, ורק פלוגת הגנה יהודית שנשלחה מבודפשט הצילה את הקהילה מידי הפורעים.
בשנת 1938 הופקעו מידי יהודי טאיה הכרמים ורישיונות בתי המרזח, ונאסר עליהם לסחור ביין. בדצמבר 1942 גויסו גברים יהודים לעבודות כפייה ומשפחותיהם נותרו ללא פרנסה.
אחרי כניסת הצבא הגרמני להונגריה במרץ 1944 נצטוו היהודים להסתגר בבתיהם ובסוף אפריל רוכזו בבית הכנסת, ואחרי שנשדדו מרכושם בידי הז'נדרמים הונגרים, הועברו לגטו שאטוראליאויהיי. משם שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ.
אחרי המלחמה חזרו לעיירה כ-20 גברים יהודים ממחנות שרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי) נוכמה שים ששרדו מאושוויץ. הם מצאו את בתי הכנסת שדודים ו-20 ספרי התורה שהיו בהם נעלמו. נשתמרו הפרוכת (שנמסרה למוזיאון היהודי בבודפשט) וספריית הרב, שהועברה לקהילת דברצן. בשנת 1947 נחנכה אנדרטה לזכר הנספים בשואה.
בשנת 1960 כבר לא היו יהודים בטאיה.
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 340 |  |
| 1880 | 420 | 3,668 |
| 1910 | 282 |  |
| 1920 | 299 |  |
| 1930 | 196 |  |
| 1941 | 173 | 3,564 |
ילידי המקום

בלה פביאן, (במקור פוירמן, 1889–1966) היה עורך דין, פוליטיקאי, פובליציסט יהודי-הונגרי.
אלפרד פסטרנק (1930–2023) היה רופא יהודי-הונגרי, חבר חיצוני באקדמיה ההונגרית למדעים.
שומה גוטי (במקור שמחה שמואל גוטמן, 1866–1930) היה עורך דין, סופר, ומחזאי יהודי-הונגרי.
שאמו פנייש (במקור שלמה פוירליכט, 1862–1937) היה סופר, עיתונאי, עורך דין יהודי-הונגרי.
לקריאה נוספת

טאיה בפנקס הקהילות הונגריה,  עמוד 299–300
טאיה, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 161–162. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
הנץ והיונה

| --- | --- |

הנץ והיונה, כפי שהם מופיעים על עטיפת החוברת Hawk and Dove Vol.5 #1 מנובמבר 2011, אמנות מאת רוב ליפילד.
 סוג:  גיבור-על
 הוצאה לאור:  DC קומיקס
 הופעה ראשונה:  Showcase #75 (יוני 1968)
 יוצרים:  סטיב דיטקו, סטיב סקיטס
 מידע
 שם אמיתי:  הנרי "האנק" הול דון מארי גריינג'ר
 כינויים:  מונארק, אקסטנט (האנק)
 סטטוס:  פעיל
 כוחות:  האנק: כוח על-אנושי, מהירות מוגברת, סיבולת גבוהה, חסינות, טופרים, שליטה בכוחות הכאוס. דון: שינוי צורה בעת סכנה, ערנות גבוהה וכישורים מפותחים, שליטה בכוחות הסדר.
 חברוּת בקבוצה:  הנץ והיונה ליגת הצדק
 חברוּּת לשעבר בקבוצה:  ציפורי הטרף חיל הפקחים השחורים חיל הפקחים הלבנים הטיטאנים הצעירים
 דמויות קשורות
 משפחה:  האנק: אירווין וריי הול (הורים) דונלד הול (אח, מת) ג'יימס פנפילד (דוד) דון: ראס ומיירה גריינג'ר (הורים) הולי גריינג'ר (אחות)
הנץ והיונה (באנגלית: Hawk and Dove) הן דמויות בדיוניות של גיבורי-על המופיעות בחוברות הקומיקס ביקום DC של DC קומיקס. הצמד הופיע לראשונה בחוברת Showcase #75 מיוני 1968 ונוצר על ידי הכותב סטיב דיטקו והמאייר סטיב סקיטס.
עד כה היו לצמד ארבעה גלגולים: האחים האנק הול ודונלד הול, האנק הול ודון גריינג'ר (המזוהים ביותר עם הדמויות), סאשה מארטנס וויילי וולברמן, והאחיות דון גריינג'ר והולי גריינג'ר. כל שם שניתן לדמות מתאר את גישתו ללחימה בפשע - הנץ מייצג אגרסיביות, בעוד היונה מייצגת פציפיזם, והשניים לחמו זה לצד זה למרות דעותיהם המנוגדות. הצמד קיבל את כוחותיו מקול מסתורי, שהתברר בהמשך כאדוני הכאוס והסדר.
ראו גם

Cloak and Dagger - דמויות בדיוניות של חברת מארוול קומיקס המתחרה
מבול (אלבום)

מבול הוא אלבומה השני של הזמרת היוצרת קרן פלס. האלבום יצא לאור ב-7 באפריל 2008, על ידי חברת התקליטים הד ארצי. את האלבום הפיק לואי להב. מן האלבום יצאו הסינגלים "מבול", אשר הוביל במצעדי הפזמונים וזכה להשמעות רבות, "רצה הביתה", שיצא סמוך לצאת האלבום, "במכונית ליד הים" שיצא במאי, "פיז'ו 92'", שיצא ביולי, ו"תקופה של שינויים" שיצא בנובמבר. שיר הנושא של האלבום, "מבול", עוסק בהתמודדות של קרן פלס עם הביקורות שקיבלו שיריה בתקשורת.
בתאריך 10 בספטמבר 2008, הגיע האלבום למעמד אלבום זהב, על מכירות של מעל ל-20 אלף עותקים בישראל.
רשימת רצועות

מילים ולחן של כל השירים: קרן פלס. עיבודים: קרן פלס ואודי שמחון.
| שיר | אורך | מילים | לחן | עיבוד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מבול | 04:11 | קרן פלס | קרן פלס | קרן פלס ואודי שמחון |
| מה שבאמת | 04:13 | קרן פלס | קרן פלס | קרן פלס ואודי שמחון |
| רצה הביתה | 03:47 | קרן פלס | קרן פלס | קרן פלס ואודי שמחון |
| סקס עם האקס | 02:36 | קרן פלס | קרן פלס | קרן פלס ואודי שמחון |
| אל אישך שתיקתך | 02:50 | קרן פלס | קרן פלס | קרן פלס ואודי שמחון |
| פיז'ו 92' | 03:24 | קרן פלס | קרן פלס | קרן פלס ואודי שמחון |
| במכונית ליד הים | 04:04 | קרן פלס | קרן פלס | קרן פלס ואודי שמחון |
| סוף הרגש | 03:12 | קרן פלס | קרן פלס | קרן פלס ואודי שמחון |
| הוא מתקשר אליי | 02:59 | קרן פלס | קרן פלס | קרן פלס ואודי שמחון |
| סוני אצל שוני | 02:45 | קרן פלס | קרן פלס | קרן פלס ואודי שמחון |
| תקופה של שינויים | 02:53 | קרן פלס | קרן פלס | קרן פלס ואודי שמחון |
| פה ליד הירקון | 04:19 | קרן פלס | קרן פלס | קרן פלס ואודי שמחון |
| שנה חד סטרית | 02:56 | קרן פלס | קרן פלס | קרן פלס ואודי שמחון |
סינגלים

| מבול |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2007 |  |  |
|  | יצא לאור: פברואר 2008 | מצעדים שבועיים: מקום שני בגלגלצ וברשת ג'  מצעדים שנתיים: מקום 9 בגלגלצ, מקום 17 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 3:58 | מצעדים שבועיים: מקום שני בגלגלצ וברשת ג'  מצעדים שנתיים: מקום 9 בגלגלצ, מקום 17 ברשת ג' |  |
|  | מפיק: לואי להב | מצעדים שבועיים: מקום שני בגלגלצ וברשת ג'  מצעדים שנתיים: מקום 9 בגלגלצ, מקום 17 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: קרן פלס | מצעדים שבועיים: מקום שני בגלגלצ וברשת ג'  מצעדים שנתיים: מקום 9 בגלגלצ, מקום 17 ברשת ג' |  |
| מלחין: קרן פלס |  | מצעדים שבועיים: מקום שני בגלגלצ וברשת ג'  מצעדים שנתיים: מקום 9 בגלגלצ, מקום 17 ברשת ג' |  |

| רצה הביתה |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2007 |  |  |
|  | יצא לאור: מרץ 2008 | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג', מקום 5 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 34 בגלגלצ |  |
|  | אורך: 3:44 | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג', מקום 5 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 34 בגלגלצ |  |
|  | מפיק: לואי להב ואודי שמחון | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג', מקום 5 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 34 בגלגלצ |  |
|  | פזמונאי: קרן פלס | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג', מקום 5 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 34 בגלגלצ |  |
| מלחין: קרן פלס |  | מצעדים שבועיים: מקום ראשון ברשת ג', מקום 5 בגלגלצ  מצעדים שנתיים: מקום 34 בגלגלצ |  |

| במכונית ליד הים |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2007 |  |  |
|  | יצא לאור: מאי 2008 | מקום 1 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 4:04 | מקום 1 ברשת ג' |  |
|  | מפיק: לואי להב ואודי שמחון | מקום 1 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: קרן פלס | מקום 1 ברשת ג' |  |
| מלחין: קרן פלס |  | מקום 1 ברשת ג' |  |

| פיז'ו 92' |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2007 |  |  |
|  | יצא לאור: יולי 2008 | מצעדים שבועיים: מקום 1 בגלגלצ מקום 3 ברשת ג'  מצעדים שנתיים: מקום 26 בגלגלצ, מקום 29 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 3:24 | מצעדים שבועיים: מקום 1 בגלגלצ מקום 3 ברשת ג'  מצעדים שנתיים: מקום 26 בגלגלצ, מקום 29 ברשת ג' |  |
|  | מפיק: לואי להב ואודי שמחון | מצעדים שבועיים: מקום 1 בגלגלצ מקום 3 ברשת ג'  מצעדים שנתיים: מקום 26 בגלגלצ, מקום 29 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: קרן פלס | מצעדים שבועיים: מקום 1 בגלגלצ מקום 3 ברשת ג'  מצעדים שנתיים: מקום 26 בגלגלצ, מקום 29 ברשת ג' |  |
| מלחין: קרן פלס |  | מצעדים שבועיים: מקום 1 בגלגלצ מקום 3 ברשת ג'  מצעדים שנתיים: מקום 26 בגלגלצ, מקום 29 ברשת ג' |  |

| תקופה של שינויים |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2007 |  |  |
|  | יצא לאור: נובמבר 2008 | מקום 22 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 3:44 | מקום 22 ברשת ג' |  |
|  | מפיק: לואי להב ואודי שמחון | מקום 22 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: קרן פלס | מקום 22 ברשת ג' |  |
| מלחין: קרן פלס |  | מקום 22 ברשת ג' |  |
מספר השמעות ארצי (סינגלים)

| הסינגל | מספר השמעות ארצי | שבועות במצעדים |
| --- | --- | --- |
| מבול | מעל 900 השמעות | 8   |
| רצה הביתה | מעל 300 השמעות | 3 |
קליפים

מבול (בימוי: אביב קוזלוב), סרטון  באתר יוטיוב
רצה הביתה (מתוך "הלילה עם ליאור שליין")
במכונית ליד הים (בימוי: אסף ליבני), סרטון  באתר יוטיוב
פיז'ו 92' (בימוי: אודי אפרת), סרטון  באתר יוטיוב
המשתתפים באלבום

קרן פלס - פסנתר, סינתי, כותבת מילים, מלחינה, מעבדת
אודי שמחון - גיטרות חשמליות, גיטרות אקוסטיות, מעבד, מפיק מוזיקלי
לואי להב - מפיק מוזיקלי
עדי מאירי - חצוצרה
פילוני - קלידים, תכנותים
עדי גולדשטיין - קלידים, תכנותים
גליה חי - ויולה
שחר חזיזה - תופים
מאיה בלזיצמן - צ'לו
מיקי ורשאי - גיטרה בס
סלעית להב - אקורדיון
אודות האלבום

על האלבום סיפרה פלס:
כשהתחלתי להקליט את האלבום הקודם הייתי מבוהלת לחלוטין", היא מספרת. "לא ידעתי איך יתפשו אותי, איך איראה בעיני העולם. מאז הופעתי לפחות 100 פעמים והבנתי כל מיני דברים, כמו איך להכניס את ההופעה לאולפן. השתדלתי הפעם להתנהג באולפן כמו זמרת שמופיעה מול קהל, לא הקטנתי ו'ניקיתי' את עצמי כדי שייצא דיסק אחיד ונעים
הערות שוליים

↑  תמר סוקניק, עכבר העיר אונליין, "כל השירים שלך אותו דבר", באתר הארץ, 12 בפברואר 2008
| קרן פלס |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אם אלה החיים • מבול • בין העיר לכפר • איך שהשמש תזרח • רמי קלינשטיין קרן פלס • שקופים • שקופים 2 |  |
| אלבומי הופעה | רמי קלינשטיין קרן פלס ההופעה |  |
| סיבובי הופעות | שני פסנתרים • איך שהשמש תזרח • לבד על הפסנתר • רמי קלינשטיין קרן פלס • שקופים בקיץ |  |
| קברט | לילה אחד באפריל |  |
| קרן פלס - שירים |
| --- | --- | --- |
| אם אלה החיים | "איתי" • "אם אלה החיים" • "שמעון השכן" • "פסק זמן" • "זאת שבמקומי" • "רכבת באירופה" |  |
| מבול | "מבול" • "רצה הביתה" • "במכונית ליד הים" • "פיז'ו 92'" • "תקופה של שינויים" |  |
| בין העיר לכפר | "כל היתר חולף" • "שיר לאסף" • "הצפון הפורח" • "תקליט שרוט" |  |
| איך שהשמש תזרח | "לייק וואנקה" • "כלום לא טעים" • "השעות המתות" • "גם אני" • "רק שתבואי" |  |
| רמי קלינשטיין קרן פלס | "עד אשר ישוב" • "לחיות" • "תודה" • "בגידה" |  |
| לילה אחד באפריל | "אסור" • "לילה אחד באפריל" • "כל שנה יש אפריל" |  |
| שקופים | "שקופים" • "מעבר לנהר" • "מי אני?" • "באת לי פתאום" • "שמש תיכנס" • "עוד יום עבר" |  |
| שקופים 2 | "אין סוף ללילה" • "אושר בא והולך" • "ימים אחרים" • "מרחק הזמן" • "לא אבודים" • "מישהו שמח בשבילי" • "שתי גדות" |  |
| שירים נוספים | "רק אלוהים ישפוט אותי" • "בום" • "בשדה מאחורי ביתי" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 44d643a4-e999-37b9-966c-4833fc4e10f0
מנחם אריה קניגסהפר

| --- | --- |

 לידה:  1908 כ"ט באייר תרס"ח
 פטירה:  2005 (בגיל 97 בערך) ב' באייר תשס"ה
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מקום פעילות:  גרמניה, אנגליה, ישראל
 תקופת הפעילות:  ?–2005 
 חיבוריו:  בשמים ממעל האדם בעולמותיו  סולו המסילה  דובר אמת בלבבו  פשוטו של מקרא
 
הרב מנחם אריה קניגסהפר (נהגה: קניגסופר, ובלועזית: königshofer) (1908; תרס"ח - 2005; תשס"ה) היה רב בדרזדן ובהמבורג שבגרמניה ובהמשך משגיח בישיבת חפץ חיים שבכפר סבא.
ביוגרפיה

נולד בהלברשטט שבגרמניה בכ"ט באייר תרס"ח ליעקב יהודה וקרינדל (טרלובסקי).
למד בתחילה אצל הרב יחיאל יעקב וינברג בבית המדרש לרבנים בברלין, ולאחר מכן בישיבת מיר שבליטא עד שנת תרצ"ו.
בשנת תרצ"ז הוסמך לרבנות והחל לכהן כרב בדרזדן שבגרמניה. בשנת תרצ"ח עבר לכהן כרב של הקלאוס החדש (גר') בהמבורג לאחר פטירת הרב הקודם רבי פינחס במברגר.
לאחר שניצל ממוות בליל הבדולח נמלט עם משפחתו מגרמניה לאנגליה.
אחרי המלחמה פתח תלמוד תורה בלונדון.
באזור שנת תש"כ עלה לישראל והיה מנהל רוחני בישיבת חפץ חיים כפר סבא (במשך הזמן שונה שמה של הישיבה לישיבת אור יהודה על שם האדמו"ר רבי יהודה לייב הלוי אשלג).
בישראל היה חברותא של האדמו"ר הרב ברוך שלום הלוי אשלג ולמד איתו ספרי קבלה.
כמו כן מסר שיעורים בבית הכנסת איצקוביץ בבני ברק.
נפטר בב' באייר תשס"ה 11 במאי 2005 ונקבר בהר הזיתים.
ספריו

בשמים ממעל, רעיונות וביאורים על התורה ועל מדרשי חז"ל
האדם בעולמותיו, הקדמות וביאורים נחוצים להבנת החכמה הפנימית מיוסדים על פי פירושי גדולי חכמת הקבלה, בני ברק תשנ"א
פשוטו של מקרא, פירוש לפסוקי התנ"ך על פי מובנם הפנימי שנאספו מראשונים ואחרונים וספרים קדושים, וביאורים במקום הצורך, בני ברק תשמ"ג
עצם הווידוי, באור מורחב על כל פרטי הווידוי על פי כוונת הרמב"ם
סולו המסילה, ביאור על פרק הראשון של הספר מסילת ישרים
דובר אמת בלבבו, על ספר יושר דברי אמת לרבי משולם פייביש מזבריזא - ענייני קבלה
הערות שוליים

↑  יש שתי תשובות אליו בשו"ת שרידי אש להרב יחיאל יעקב וינברג שנכתבו בשנה זו.
↑  הנאמן גליון כ"ט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007423382905171  LCCN: n84221035  VIAF: 1425063   WorldCat (עם VIAF): 1425063
יחסי אוסטרליה–טג'יקיסטן

| יחסי אוסטרליה–טג'יקיסטן |
| --- | --- |
אוסטרליה: טג'יקיסטן


אוסטרליה: טג'יקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
7,741,228: 144,100
אוכלוסייה
26,866,532: 10,705,831
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,723,827: 12,061
תמ"ג לנפש (בדולרים)
64,163: 1,127
משטר
מונרכיה חוקתית   דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה

יחס אוסטרליה–טג'יקיסטן הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הקהילייה של אוסטרליה לבין רפובליקת טג'יקיסטן.
סקירה כללית

אוסטרליה העלתה אזהרת מסע בנוגע לטג'יקיסטן וממליצה לא לבקר בכל אזור מזרח המדינה ובאזור הגבולות, הנימוק לאזהרה באזור הגבול עם אפגניסטן הוא: "הסכסוך הטליבאני-ממשלתי שמתקיים באפגניסטן וזליגתו לאזור הגבול הטג'יקי." הנימוק לאזהרה באזור הגבול עם קירגיזסטן ואוזבקיסטן הוא: "פשע רב ביותר, ללא אכיפה." במזרח המדינה אסור לבקר עקב אלימות רבה באזור.
אזרחי אוסטרליה ואזרחי טג'קיסטן זקוקים לאשרה כדי להיכנס האחד למדינה של השני.
ייצוג

טג'יקיסטן אינה מיוצגת באוסטרליה באף דרג, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
אוסטרליה אינה מיוצגת בטג'יקיסטן באף דרג, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. השגרירות המייצגת של אוסטרליה בטג'יקיסטן היא זו המצויה במוסקבה, בירת רוסיה.
קהילת יהודי ביטום

| --- | --- |
בית הכנסת של בויטן שנבנה בשנת 1869 ונהרס בליל הבדולח ב-9/10 בנובמבר 1938. איור משנת 1935
בית הכנסת של בויטן שנבנה בשנת 1869 ונהרס בליל הבדולח ב-9/10 בנובמבר 1938. איור משנת 1935
 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת
 כתובת:  כיכר פרידריך-וילהלם   8 Grunwaldzki Square (former Fryderyk Wilhelm Ring)
 מיקום:  ביטום (בויטן) - (Beuthen) Bytom
 מדינה:  פולין פולין
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1867 – 1869   (נבנה במקום של בית כנסת ישן שהוקם בשנת 1809) (בפולנית)
 תאריך פירוק:  9-10 נובמבר 1938
 אדריכל:  Freuding, מברלין
 סגנון אדריכלי:  נאו-מורית
 
 he
 
לוח הזיכרון לבית הכנסת של העיר בויטן שנהרס בליל הבדולח, כתוב ב-4 שפות כולל עברית
קהילת יהודי ביטום (בויטן) (Beuthen) Bytom, הייתה אחת מעשרים וחמש קהילות יהודיות במחוז אופולה בשלזיה הגרמנית, שהוקמה בעיר בויטן (Beuthen) (לאחר מלחמת העולם השנייה האזור הועבר לפולין והעיר נקראה ביטום - Bytom).
עד מלחמת העולם השנייה בעיר חיו למעלה מ־3,500 יהודים (כ-3.77 אחוז מאוכלוסיית העיר). לקהילה היהודית היו בית כנסת, בית ספר יסודי יהודי שנתמך על ידי העיר, בית ספר דתי, 13 אגודות צדקה, בית קברות, בית תמחוי, משחטה, מקווה ועוד.
היסטוריה

אין מידע מדויק לגבי התאריך בו התיישבו יהודים לראשונה בעיר בויטן. יש השערות שונות בין היסטוריונים בכל הנוגע ליישוב יהודי שם. לפי הקודקס דיפלומטיקוס של שלזיה, שפורסם בשנת 1956, היו יהודים שהתגוררו בטירת ביטום בין השנים 1226 ו-1227. עם זאת, היסטוריונים רבים טוענים שככל הנראה הכוונה היא לביטום אודרנסקי (אנ') הנמצאת בשלזיה התחתונה. על כן הם מסיקים כי האזכור הראשון של יהודים בביטום/בויטן מתוארך לשנת 1395, במסמך הוזכר אברהם פון בויטן.
היסטוריה > המאה ה-13 ועד המאה ה-16

בספר הזיכרונות (Memorbuch) של קהילת יהודי מיינץ יש אזכור של העיר בויטן משנת 1231 אך אין זה ודאי.
ידוע שהיהודים חיו בעיר כבר בשנת 1421.
יהודים שהתיישבו בשלזיה במאה ה-14 היו מוגנים בזכויות שהעניקו הדוכסים השלזים. על פי כתב הזכויות של קאליש, שנקבע על ידי בולסלאוס השני (אנ'), האדוק, כבר בשנת 1264. ליהודים שהיו בסמכותו של השליט הובטחו הגנתו וחופש הפעילות הכלכלית. יתר על כן, השליט העניש בחומרה את מי שהרג יהודי, הרס בתי כנסת ובתי קברות או האשים יהודים ברצח פולחני.
במאה ה-15 עבדו רוב היהודים במסחר והעניקו הלוואות לדוכסים השלזים. חלקם ניהלו סדנאות ובתי מלאכה קלה.
בשנת 1526, כאשר שלזיה הייתה בשליטת קיסרי גרמניה, גם יהודי שלזיה עברו לשליטתם.
בפנקס הבעלויות על הנכסים בבויטן משנת 1532 נכתב: "יהודי העובר לעיר ועוסק בה, ישלם מס של 2 גרוש (100 גרוש = 1 זלוטי ישן). אם הוא יעזוב את העיר ויעבור לעיר אחרת, הוא ישלם 23 גרוש". החוק הזה תרם להתבססות היהודים בעיר מבלי שיעזו לעזוב אותה. באותה תקופה התחרות בין הסוחרים היהודים לנוצרים נעשתה אינטנסיבית יותר. העובדה שהתושבים היהודים בעיר התעשרו יצרה חוסר שביעות רצון ומתיחות בקרב תושבי העיר, שהגישו תלונות רבות נגד יהודי שלזיה לרשויות האימפריאליות בווינה.
בשנת 1557 פרדיננד הראשון הציע בקונגרס שלזיה לגרש את היהודים מבויטן, בטיעון לפיו היהודים הם "אנשים לא מאמינים, אנשים קשוחים ולא עוזרים, הרודפים ומנצלים כלכלית אנשים אחרים". ב־14 בספטמבר 1559 הוציא הקיסר פרדיננד הראשון צו קיסרי המגרש יהודים מהארצות ההבסבורגיות, כלומר מבוהמיה, מורבו-שלזיה ושלזיה. מאז, היהודים לא יכלו להתגורר רשמית בשלזיה; עם זאת, לא נהוג היה לקיים את הצו. ליהודים היו מובלעות אוטונומיות נפרדות בהן הם יכלו לחיות. הן כללו את גלוגוב, צילץ (בגרמנית:Zülz, ביאלה פרודניצקה-Gmina Biała, פולין) בשלזיה ואופבה (אנ') בטרופאו בשלזיה הצ'כית.
בשנת 1561, לאחר משפט ורוצלב, שבמהלכו הואשמו יהודים בחילול הקודש, הוציא לסלו החמישי, מלך הונגריה צו שהביא לסילוק התושבים היהודים מבויטן.
באותה תקופה, חיי הקהילה היהודית במחוז אופולה - רטיבור, שהייתה תחת שלטון הבסבורג במאה ה-16, היו תחת תקנות הקרקע שנחקקו בשנת 1561. תקנות וחוקים אלה, שהיו משותפים בין מדינות מרכז ומזרח אירופה וכן החלטות של המועצות המקומיות של הדוכסות השלזית, הכילו פרק מיוחד, שכותרתו "פון יודן - היהודים", שהגדיר את חוק ההתיישבות על אדמות הבסבורג והלוואות בריבית שניתנו על ידי יהודים לאדונים ולאיכרים, כמו גם סוגיות אחרות. בין השנים 1582–1584 אישר הקיסר רודולף השני את הצו הקודם שהורה לכל היהודים לעזוב את אדמות הממלכה של הבסבורג, למעט המובלעות המיועדות לכך. על פי העדויות המתועדות הראשונות הנוגעות ליהודי בויטן נמצא שלמרות האיסורים שהוטלו על היהודים, יהודי בשם יעקב ג'ודט Jacob Judt קבל אישור להתיישב בעיר בשנת 1612. בשנת 1617 החל סלומון שייר להלוות בריבית ולגבות אגרה בתמורה בעיר.
היסטוריה > המאה ה-19 ועד המאה ה-20

בשנת 1808 נבחר יהודי לחבר המועצה המשותפת של העיר.
בהמשך לתפילות בבית סיימון גוטמן, בשנת 1809, הרוזן הנקל נתן את הסכמתו להקמת בית כנסת ברחוב פריידריק וילהלם רינג (כיכר גרונוואלדצקי הנוכחית). טקס חנוכת בית הכנסת, התקיים ב־16 בספטמבר 1810.
בשנת 1811 הקהילה היהודית, כללה 255 נפשות. בשנת 1812 החלה האמנציפציה הכלכלית, התרבותית ובהמשך, השחרור הפוליטי של יהודים, והקמת קהילה ליברלית יהודיות בעיר לצד קהילה שמרנית אורתודוקסית.
קיומה של הקהילה היהודית בבויטן אושר רשמית ב־11 ביולי 1821 במסמך שהוציאו מושלי המחוז קרל טראוגוט והרוזן הנקל פון דונרסמרק. המסמך הסדיר את נושא מקום קבורתם של חמש הקהילות היהודיות שהוקמו באותה עת במחוז בויטן.
בשנת 1830 עבר הירש יעקובסון, מורה מגליביצה, לבויטן. הוא החל ללמד בבית הספר היהודי הראשון בעיר שנפתח באותה שנה.
בשנת 1846 חיו בעיר 922 יהודים שהיוו 17% מכלל האוכלוסייה. בשנת 1855 גדלה הקהילה ל-1,110 יהודים.
הקהילה היהודית הגדלה בבויטן נזקקה לבית כנסת גדול יותר. לכן, בסתיו 1867 נהרס בניין בית הכנסת הישן ובמקומו החלה בנייה של בית כנסת גדול יותר. טקס חנוכת בית הכנסת התקיים ב־2 בדצמבר 1869. עוד בטרם חנוכת בית הכנסת השני מונו הקורא בתורה והשוחט הראשונים.
בשנת 1872 נוסדה אגודת קהילות בתי כנסת בשלזיה העליונה (Oberschlesische Synagogen-Gemeinden); הקהילה בבויטן הייתה אחת מחברותיה.
בשנת 1883 הפכו הסוחר היהודי אוסקר קארו ואחיו, שניהם מגליביצה, לבעלים של מפעלי הברזל "ג'וליה" בבוברק (מחוז ביטום של ימינו). בשנת 1887 אוסקר קארו הצליח למזג את מפעל ג'וליה עם מפעל הברזל "הרמינה", חברת "היינריך קרן ושות" (מפעל חוטי תיל) ומפעל הברזל "ביילדון" (בקטוביץ). כתוצאה מכך קמה חברה חדשה בשם Oberschlesische Eisenindustrie A.G.für Bergbau und Hüttenbetrieb. בהמשך, גם מפעלי הברזל "שלזיה" בריבניק הפכו לחלק מהמיזם.
בשנת 1885 חיו בבויטן 2,290 יהודים. בשנת 1891 פריץ פרידלנדר, יזם יהודי מגלביצה, פתח את מפעל ייצור הדלקים הראשון בשלזיה העליונה (מזפת פחם, מבנזן וטולואן) - הוא היה ממוקם ליד מפעל הברזל "ג'וליה" בבוברק.
בשנת 1901 חיו בבויטן 3,026 יהודים.
בסוף מלחמת העולם הראשונה התחוללו שינויים משמעותיים בשלזיה עילית. ב־11 בנובמבר 1918 נולדה מחדש המדינה הפולנית ולסכסוכים בין פולנים והקהילה הגרמנית ולמרד בשלזיה. רוב היהודים תמכו בגרמנים. באותה תקופה יהודים רבים, כולל יהודים מבויטן, עזבו למערב, במיוחד לערים גרמניות כגון ברלין. בין ראשי הקהילה באותה תקופה היה מקס קופשטיין.
ב־6 במאי 1932, קבוצת ספורטאים יהודים מבויטן השתתפה בעצרת גדולה של קבוצות נוער יהודיות משלזיה עילית שהתארגנה בטאצ'ישוב (גר')Taciszów. בסך הכל השתתפו בעצרת כ־250 איש. הנאום שנשא הרב אוכס, רופא והרב של קהילת יהודי גליביצה, שניתח את המצב המידרדר של הנוער היהודי בגרמניה, היה נקודת השיא של העצרת. הוא קרא לבני הנוער שלא לוותר על יעדי חייהם ודחק בהם להתגבר על כל הקשיים. השתתפו באירוע גם נציגי קהילת יהודי גליביצה, סטרצלצה אופולסקי, קהילת יהודי קנדז'ז'ין-קוז'לה, אופולה, ז'אברז'ה ורביבורז