המהומות בישראל (2021)
תגובות

נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין גינה את המהומות בלוד. הוא אמר כי הוא מחזק את המשפחות השכולות, וטען כי שתיקת ההנהגה הערבית נותנת רוח גבית לטרור. המהומות שהתקיימו בלוד במסגרת האירועים כונו בידי נשיא המדינה "הפוגרום בלוד".
שר הביטחון בני גנץ שוחח עם 30 ראשי רשויות ערביות וביקש לסייע בהרגעת הרוחות והשבת השקט לערים והכפרים. ראשי רשויות בפרוזדור ירושלים – ערבים ויהודים – יצאו בקריאה לשמירה על יחסי שכנות טובים ודו קיום. קראו להרגעת רוחות, שמירה על ביטחון התושבים וערבות הדדית. כך גם ראשי עיריות יהודיות וערביות בשרון.
ב-13 במאי התקיימו ברחבי ישראל הפגנות משותפות של יהודים וערבים, בהן קראו המפגינים קריאות נגד האלימות ובעד חיים משותפים. בנוסף היו יוזמות של יהודים וערבים ברחבי ישראל לפיוס והרגעה.
לפי ישראל היום, לאחר הורדת המחסומים משער שכם חה"כ איימן עודה כתב בחשבונו בפייסבוק בערבית כי "הכיבוש נסוג" והשווה את המקרה להורדת גלאי המתכות במהומות הר הבית (2017) והוסיף: "הניצחון המופלא והמכובד הזה הוא של הצעירים הירושלמים. מדובר בהתנגשויות לעיתים רגועות ולעיתים מתפרצות וכך יהיה עד שתבוא האינתיפאדה שתביא לסוף הכיבוש ותניף את דגל פלסטין מעל למסגד אל-אקצא".
לגבי שאר המהומות בישראל, חה"כ עודה בראיון בשפה הערבית גינה את המתקפות של הציבור הערבי, כולל פגיעות בבתי כנסת וברכוש.
חה"כ מנסור עבאס פנה להנהגות הפוליטיות הערביות, לראשי המועצות והכפרים ולאנשי הדת, "לצאת בקריאה ברורה לשמור על חיי האנשים, לשמור על הסדר הציבורי ולפעול באחריות ובחוכמה כדי למנוע הידרדרות של המצב עוד יותר. בימים הבאים נמצא את הזמן לעשות חשבון, לגנות ולהטיל את האחריות על מי שצריך לשאת באחריות. אולם כעת בואו ונחשוב בהיגיון, נפעל בהיגיון ונשאף כולנו לתקן את המצב".
הראשון לציון הרב יצחק יוסף גינה פעילי ימין קיצוני שתכננו לצעוד מבת ים ליפו ולהתעמת עם תושבים ערבים מקומיים, הרב טען כי אין להיגרר לפרובוקציות ולקחת את החוק ליידים. גינויים נוספים למקרה נשמעו מצד הרב הראשי דוד לאו ומצד פוליטיקאים כמו ראש הממשלה בנימין נתניהו, יו"ר הציונות הדתית בצלאל סמוטריץ' ויו"ר יש עתיד יאיר לפיד.
במהלך האירועים היו מקרים של תקיפות עיתונאים ואיומים אשר גונו על ידי ארגון העיתונאים בישראל.
ועדת המעקב הכריזה על שביתה כללית ליממה ביום 18 במאי, פרט לעובדי מערכת הבריאות.
בכירים במשטרה הזהירו את ראש הממשלה בנימין נתניהו מפני פעילותו של ח"כ איתמר בן גביר וטענו כי הוא "מביא לאינתיפאדה יהודית" לפי מידע מודיעיני ותורם משמעותית להתססת השטח. בן גביר טען לנקמנות בשל אמירויותיו. לפני כן, בן גביר אף יעץ ללכת למבצע צבאי שימנע את הקמת ממשלת בנט-לפיד.
במקביל התקיימו בערים המעורבות ובמקומות אחרים בארץ הפגנות משותפות של ערבים ויהודים למען דו קיום. רופאים יהודים וערבים בבתי חולים שונים הצטלמו יחד בקמפיין להרגעת הרוחות ונגד אלימות, בלוד הפגינה קבוצת אימהות שהן פעילות חברתיות ערביות ויהודיות, הקרן החדשה לישראל הודיעה על קרן של מיליון שקל שהיא תחלק ליוזמות של דו קיום יהודי ערבי, ראשי עיריות בערים מעורבות קראו לדו קיום, מפכ"ל המשטרה קובי שבתאי אמר "יהודים וערבים חיו פה ביחד לפני, ונחיה פה ביחד הרבה אחרי", והוסיף כי המשטרה תטפל במתפרעים משני מהצדדים.
ביקורת כלפי המשטרה והממשלה הושמעה ביחס לרמת ההתמודדות עם המהומות ורמת המשילות. כך גם לגבי רמת ההסברה.
ביולי 2022 פרסם מבקר המדינה, מתניהו אנגלמן, דו"ח על הפעילות של כוחות הביטחון באירועים בערים המעורבות. הביקורת מצאה כשלים בפעילות של גורמי אכיפת החוק בתחום המודיעין, בפריסת הכוחות, בגיוס המילואים, במענה המבצעי בשטח, בהיערכות הלוגיסטית, בהכשרת הכוחות להתמודדות עם הפרות סדר ובפעילות למיצוי חקירות והעמדה לדין. הדרג המדיני לא נבדק, ולא הוזכר בדוח. בנוסף, כלל דוח המבקר חלק שעסק במצבן הכלכלי-חברתי של הרשויות בערים המעורבות, ובכשלים שלהן בטיפול בחברה הערבית. בין הממצאים על אירועי שומר החומות:
המשטרה ושב"כ לא סיפקו התרעה על מהומות בערים המעורבות.
מערכת שהותקנה במשטרה, להפקת מודיעין גלוי מרשתות חברתיות, לא פעלה.
בהקצאת הכוחות בימים שקדמו למהומות ניתן דגש רב על תגבור מחוז ירושלים על חשבון מחוזות אחרים לאור המודיעין. כוחות אלו חסרו במחוזות האחרים בהתמודדות עם המהומות.
בתחנות המשטרה של לוד ויפו היה מחסור בשוטרים.
התקיים פער ניכר בין תקן הציוד הנחוץ למשטרה ולכוחות המילואים שלה ובין המצב בפועל.
אלפי שיחות של תושבי לוד למוקד 100 לא נענו או לא קיבלו מענה נאות בין התאריכים 11 עד 13 במאי 2021.
על פי נתוני חטיבת החקירות של המשטרה (לפי נתוני מדור מחקר וסטטיסטיקה 2,200) נעצרו כ-3,200 אנשים, ואילו כתבי אישום הוגשו נגד כ-574 חשודים בלבד.
במהלך המבצע חשפו חוקרי מיזם פייק ריפורטר קבוצות שבהן התארגנו לינצ'ים באזרחים ערבים על ידי פעילים כהניסטים. על פי דיווח מנכ"ל הפייק ריפורטר, חוקרי המיזם דיווחו למשטרה על ההתארגנויות המסוכנות אך רק לאחר ארבעה ימים ושורה של אירועים אלימים החלה המשטרה לפעול בעניין.
לאחר המהומות, קודמה יוזמה של השר מאיר כהן וארגון יוזמות אברהם לשימוש במרכזי הגישור בערים המעורבות ליישוב סכסוכים מקומיים בין יהודים לערבים.
לפי מחקר של המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, יוסי קופרווסר, יהונתן דחוח-הלוי, נדב שרגאי, פנחס ענברי ויוני בן מנחם, התפרעויות האלימות היו בדרך כלל פרי יוזמה מקומית של צעירים לא מאורגנים, שמזדהים עם הגורמים הקיצוניים בחברה הערבית בישראל. אפרים לביא, מאיר אלרן, אילהאם שחברי, ח'דר סואעד וג'וני עיסא מהמכון למחקרי ביטחון לאומי הגדירו ב-2021 את המתפרעים "נעדרי מרות, חסרי שיוך פוליטי".