stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אל מקום שהרוח הולך
הערות שוליים

↑  אל מקום שהרוח הולך, עמ' 329
↑  דוד אסף, "הצדיק שבא אל ההר: היסטוריה וספרות ב'אל מקום שהרוח הולך'", בקובץ: חנה סוקר-שווגר וחיים וייס (עורכים), מלאכת החיים - עיונים ביצירתו של חיים באר, הוצאת עם עובד, תשע"ד, עמ' 305
↑  דוד אסף, "הצדיק שבא אל ההר: היסטוריה וספרות ב'אל מקום שהרוח הולך'", בקובץ: חנה סוקר-שווגר וחיים וייס (עורכים), מלאכת החיים - עיונים ביצירתו של חיים באר, הוצאת עם עובד, תשע"ד, עמ' 307
↑  יוסף אורן, אל מקום שהרוח הולך - מאוטופיה למיסטיקה, באתר "e-mago",‏ 2010
↑  דוד אדלר, ממקום למקום: ברלין ולהאסה לא היו מעולם קרובות יותר, חלק ב, באתר "יקום תרבות"
↑  אברהם בורג, חיים באר ושפתו היהודית, באתר הארץ, 15 בספטמבר 2010
↑  עמרי הרצוג, אל מקום שהרוח הולך מאת חיים באר | מעשה ביצחק והיאק, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2010
↑  צור ארליך, רומאן בהשגחה פרטית: עם חיים באר על יאקים קדושים וידיים מכוונות, 11 בספטמבר 2010
1 2  מיה סלע, עכבר העיר אונליין, חיים באר והגרסה היהודית של דון קישוט, באתר הארץ, 20 באוגוסט 2010
1 2 3  נורית גוברין, "היפוך הלב: עוד על ספרו של חיים באר 'אל מקום שהרוח הולך'", בספרה קריאת הדורות - ספרות עברית במעגליה, כרך ה, הוצאת גוונים, 2015, עמ' 511–517.
נורית גוברין, על בגידה ונאמנות, כיוונים חדשים 23, דצמבר 2010, עמ' 277-269, באתר ההסתדרות הציונית העולמית.
↑  ניצה בן-דב, שרף, שרפים וההר הבוער : השרפה בכרמל על רקע ספרו של חיים באר "אל מקום שהרוח הולך", כיוונים חדשים 24, יוני 2011, עמ' 252-245, באתר ההסתדרות הציונית העולמית
↑  דוד אסף, "הצדיק שבא אל ההר: היסטוריה וספרות ב'אל מקום שהרוח הולך'", בקובץ: חנה סוקר-שווגר וחיים וייס (עורכים), מלאכת החיים - עיונים ביצירתו של חיים באר, הוצאת עם עובד, תשע"ד, עמ' 314
↑  אל מקום שהרוח הולך, עמ' 448-440
↑  אל מקום שהרוח הולך, עמ' 243-242
↑  אל מקום שהרוח הולך, עמ' 98
↑  אל מקום שהרוח הולך, עמ' 451-450
| כתבי חיים באר |
| --- | --- | --- |
| שירה | שעשועים יום יום |  |
| רומנים | נוצות • עת הזמיר • חבלים • לפני המקום •  אל מקום שהרוח הולך • חלומותיהם החדשים • בחזרה מעמק רפאים |  |
| ספרי עיון | גם אהבתם גם שנאתם - ביאליק, ברנר, עגנון מערכות-יחסים • מזיכרונותיה של תולעת ספרים • חדרים מלאים ספרים • קשר לאחד |  |
אלן מקדיארמיד

| --- | --- |

 לידה:  14 באפריל 1927 חבל ולינגטון, ניו זילנד 
 פטירה:  7 בפברואר 2007 (בגיל 79) פנסילבניה, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  כימיה
 מקום קבורה:  Arlington Cemetery 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון אוניברסיטת קיימברידג'
 מוסדות:  אוניברסיטת פנסילבניה אוניברסיטת סנט אנדרוז אוניברסיטת טקסס בדאלאס
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לכימיה מדליית בנג'מין פרנקלין
 
אלן גרהאם מקדיארמיד (באנגלית: Alan Graham MacDiarmid;‏ 14 באפריל 1927 – 7 בפברואר 2007) היה כימאי ניו זילנדי-אמריקאי, זוכה פרס נובל לכימיה לשנת 2000 ביחד עם אלן היגר, על "גילוי ופיתוח פולימרים מוליכים חשמלית". בחייו פרסם למעלה מ-600 מאמרים.
קורות חיים

אלן מקדיארמיד נולד ב-14 באפריל 1927 בחבל ולינגטון שבניו זילנד, כאחד מבין חמישה אחים במשפחה יחסית ענייה. עוד בילדותו פיתח עניין בכימיה.
בשנת 1947 סיים מקדיארמיד את התואר הראשון, ובשנת 1953 הפך לדוקטור באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון. כשנתיים מאוחר יותר סיים דוקטורט שני באוניברסיטת קיימברידג'. לאחר הלימודים עבד מקדיארמיד באוניברסיטת סנט אנדרוז כשנה. לאחר מכן עבר ללמד באוניברסיטת פנסילבניה, שם מונה לפרופסור מן המניין בשנת 1964. בשנת 2002 החל ללמד גם באוניברסיטת טקסס בדאלאס.
בשנת 1993 זכה מקדיארמיד במדליית בנג'מין פרנקלין. בשנת 2002 קיבל את עיטור מסדר ניו זילנד וכשנה לאחר מכן צורף לחברה המלכותית.
מקדיארמיד נפטר ב-7 בפברואר 2007 בפנסילבניה לאחר שנפל במדרגות. לאחר מותו נקרא על שמו המכון לננוטכנולוגיה באוניברסיטת טקסס בדאלאס.
אלסנדרו סלביו

| --- | --- |

 לידה:  1570 Bagnoli Irpino, איטליה 
 פטירה:  1640 (בגיל 70 בערך) Bagnoli Irpino, איטליה 
 הישג בולט:  היה בין השחקנים הטובים בסביבות 1600
 מקצוע נוסף:  סופר
 מדינה:  איטליה
 הערות:  כתב ספרים בנושא שחמט
 
אלסנדרו סלביו (באיטלקית: Alessandro Salvio; סביבות 1570 – סביבות 1640) היה שחמטאי איטלקי. אלסנדרו סלביו נחשב לשחקן בין הטובים בעולם בסביבות שנת 1600. הוא הקים אקדמיית השחמט בנאפולי שבאיטליה וכתב ספר שהתפרסם סביב 1604. הוא כתב בנוסף, עוד ספר שיצא לאור ב־1634.
בספרים שלו הוא ניתח את שיטות הפתיחה הפופולריות באותה תקופה: גמביט המלך ופתיחה איטלקית
ספרים

«Trattato dell' inventione et arte liberale del gioco di scacchi», Napoli, 1604
Il Puttino, 1634
אלכס פורבס

אלכסנדר רוני פורבס (אנגלית: Alexander Rooney Forbes;‏ 21 בינואר 1925 - 28 ביולי 2014) היה כדורגלן סקוטי.
קורות חיים

פורבס נולד בדנדי, והשתתף במדי דנדי נורת' אנד במשחקים הלא רשמיים שנערכו בזמן מלחמת העולם השנייה, לפני שחתם בשפילד יונייטד. הוא היה שחקן הרכב קבוע בשתי העונות הסדירות הראשונות שלאחר המלחמה, וערך את הופעת הבכורה במדי נבחרת סקוטלנד במשחק נגד נבחרת אנגליה ב-12 באפריל 1947. אולם, באמצע עונת 1948/1949 הוא הושבת מפעילות כתוצאה מדלקת התוספתן, ולא הצליח לזכות בחזרה במקום בהרכב.
בפברואר 1948 חתם פורבס בארסנל תמורת סכום של 15,000 לירות שטרלינג, לאחר שהשתכנע על ידי ארצ'י מקאולי ששיחק שם והיה ידיד שלו. הופעת הבכורה שלו הייתה במשחק נגד וולבס ב-6 במרץ 1948. פורבס היה ידוע בכינוי "האדום" בגלל צבע השער שלו, והוא התפרסם בזכות תיקוליו הקשוחים. בעונה זו הוא זכה עם ארסנל באליפות וקיבל על כך מדליה כיוון שהשתתף ב-11 משחקים.
פורבס הצליח בסופו של דבר לגרום להוצאתו מההרכב של חברו מקאולי, והפך לשחקן הרכב קבוע בעצמו במשך שבע עונות. הוא זכה בגביע ה-FA בעונת 1949/1950, ובאליפות נוספת בעונת 1952/1953. פורבס המשיך לשחק גם במדי נבחרת סקוטלנד, ובסך הכול השתתף ב-14 משחקים במדיה.
בסך הכול השתתף פורבס ב-240 משחקים של ארסנל, והבקיע בהם 20 שערים. אולם, בעונתו האחרונה בארסנל (1955/1956) הוא ספג פציעה בסחוס הברך והצליח להשתתף בחמישה משחקים בלבד. הוא איבד את מקומו בהרכב לדייב בואן, ובאוגוסט 1956 עבר ללייטון אוריינט. הוא שיחק בלייטון במשך עונה אחת לפני שעבר לפולהאם, שם סיים את הקריירה שלו.
לאחר פרישתו הוא עסק באימון של קבוצת המילואים וקבוצת הנוער של ארסנל. לאחר מכן הוא היגר ליוהנסבורג שבדרום אפריקה, ואימן ילדים בבית ספר יהודי פרטי מקומי. הוא כיהן גם כיושב-ראש השלוחה הדרום-אפריקנית של אוהדי ארסנל. בשנים 1961 - 1962 הוא אימן את מכבי חיפה.
לקריאה נוספת

ג'ף האריס וטוני הוג, Arsenal Who's Who,‏ Independent UK Sports,‏ 1995 (ISBN 1-899429-03-4)
XSD

XSD (נקרא גם XML Schema Definition, מאנגלית: "הגדרת סכמה של XML") הוא תקן המשמש להגדרת סכמה (מבנה) של מסמכים הכתובים בשפת XML.‏ XSD הוא תקן של ארגון W3C שפותח במקור על ידי חברת מיקרוסופט. בעזרת XSD ניתן להגדיר באופן בלתי תלוי בפלטפורמה ובמימוש מבנה לייצוג מידע ב-XML ולבדוק את תקינותו (התאמתו לתקן) של XML נתון כתלות באילוצי יישום (Application Domain Constraints).
ב-XSD קיימים שני סוגי יסודות עיקריים, יסוד אטומי (Simple Element) ויסוד מורכב (Complex Element). יסוד אטומי מורכב אך ורק מאוסף של תכונות (attributes), בעוד שיסוד מורכב יכול להיות רצף של אובייקטים שונים.
תלות באילוצי יישום

XSD מאפשר לבדוק שהתגיות (או תוכנם) הם מטיפוס מסוים או בעל מגבלות מסוימות על הערכים אותם ניתן יהיה לקבל.
XSD מוסיף מנגנוני Typing ו-Facets אשר לא נתמכים בפורמט DTD.
שימושים

מנגנוני יצירת קוד (code generation)
יצירת תיעוד למסמכי XML (כגון doxygen, javadoc, perldoc).
מנגנון טיפוסי הנתונים של WSDL המייבא XSD באמצעות טכנולוגיית ה XML namespace (אנ')
דוגמה

להלן דוגמה לסכמת XSD בסיסית להגדרה של מדינה.
<xs:schema
 xmlns:xs="http://www.w3.org/2001/XMLSchema">
 <xs:element name="country" type="Country"/>
 <xs:complexType name="Country">
 <xs:sequence>
 <xs:element name="name" type="xs:string"/>
 <xs:element name="population" type="xs:decimal"/>
 </xs:sequence>
 </xs:complexType>
</xs:schema>
דוגמה לקובץ XML שמוגדר על פי הסכמה מובאת להלן: (כשההנחה היא ששם הקובץ של סכמת ה-XSD הוא "country.xsd")‏.
<country
 xmlns:xsi="http://www.w3.org/2001/XMLSchema-instance"
 xsi:noNamespaceSchemaLocation="country.xsd">
 <name>France</name>
 <population>60,144,000</population>
</country>
מערכת טיפוסים

בניגוד ל DTD הגדרת הסכמה XSD מאפשר יצרת טיפוסי נתונים, כאשר קיימים טיפוסים פרימיטיביים (simpleType) קיימת אפשרות ליצירת רשימה של טיפוסים או איחוד (union) של טיפוסי נתונים.
מערכת טיפוסים > sequence

אלמנט המאפשר יצרת מופעים נוספים של תת-אלמנטים בסדרת מופעים כאשר יש לפחות מופע אחד יכול להיות מוכל ב
group, choice, sequence, complexType, או בהורשת טיפוסי נתונים.
תג squence מאפשר יצירת מערכי פתרון לרשימות מקושרות על ידי יצרת שימוש בתגיות:
maxOccurs= מספר שלם חיובי או unbounded (כמות הופעות לפי מספר שלם או כל מספר)
minOccurs=מספר שלם חיובי
מערך סטטי (גודל ידוע בזמן יצירת ה XML) ייצוג על ידי הגדרת macOccurs למספר שלם חיובי.
הרשימה תיוצג על ידי שימוש בהגדרה: unbound עבור כמות מרבית של הופעות.
מערכת טיפוסים > xsd:anyType

טיפוס xsd:anyType מהווה בסיס לכל הטיפוסים המוגדרים בסכמה.
במערכות שמאפשרות שימוש ב xsd:anyType הטיפוס ממופה לטיפוס בסיס בשפות המאפשרות זאת (Object ב Java) ולטיפוס הפשוט ביותר שניתן לשימוש (void * עבור C ו C++).
מערכת טיפוסים > simpleType

simpleType תיאור מבנה נתונים בXML המתאר טיפוסים מוגדרים מראש או טיפוסים שהוגדרו על ידי משתמש.
simpleType לא יכול להכיל attribure ולא יכול להכיל תת-אלמנטים.
ניתן להגדיר טיפוסים נוספים.
מוגדר תחת תקן w3C [XML-SCHEMA http://www.w3.org/TR/2004/REC-xmlschema-2-20041028/#rf-defn]
מערכת טיפוסים > simpleType > ערכים מובנים ברמת הסכמה

string
boolean
decimal
float
double
duration
dateTime
time
date
gYearMonth
gYear
gMonthDay
gDay
gMonth
hexBinary
base64Binary
anyURI
QName
NOTATION
enum
מערכת טיפוסים > simpleType > יצרת טיפוסים חדשים

ניתן ליצור טיפוס חדש כאשר הוא יהווה שם חדש לדוגמה :
<simpleType name="nice_atricale">
 <restriction base="xsd:string">
 </restriction>
 </simpleType>
מתבצעת פה הורשה מהטיפוס מחרוזות ויצרת טיפוס נתונים חדש.
מערכת טיפוסים > complexType

complexType הוא טיפוס של נתוני XML. הנתונים יכולים להכיל:
אוסף של simpleTypes
תת-אלמנטים (nodes)
מצביעים
מערכת טיפוסים > complexType > סוגי complexType

ריקים (ללא תוכן וגם ללא attributes)
המכילים רק אלמנטים אחרים בתוכם (צורת עץ).
מכיל רק טקסט
המכילים טקסט ואלמנטים אחרים.
מערכת טיפוסים > complexType > דוגמה

<complexType name="wikipedia">
 <sequence>
 <element name="authers" type="xs:integer" minOccurs="0"/>
 <element name="readers" type="xs:integer" minOccurs="0"/>
 <element name="languages" minOccurs="0" maxOccurs="1/>
 </sequence>
 </complexType>
הורשת טיפוסי נתונים

ב XML הורשה מתבצעת באמצעות restriction או extension
הורשת טיפוסי נתונים > restriction

בדוגמה זו מקטינים את כמות המופעים של אלמנט languages
<complexType name="restricted_wikipedia">
 <complexContent>
 <restriction base="n:wikipedia">
 <sequence>
 ...
 <element name="languages" maxOccurs="3"/>
 </sequence>
 </restriction>
 </complexContent>
</complexType>
יש למלא את כל האלמנטים שהיו בטיפוס אותו יורשים
הורשת טיפוסי נתונים > restriction > שימוש ב restriction

restriction מגדיר את טיפוס האב עליו מפעילים הורשה.
הגבלה מאפשרת יצירת חוקים עבור מרחב הערכים אותם תגית מסוימת יכולה לקבל על ידי שימוש בfacets :
whiteSpace,enumeration ,pattern, fractionDigits,maxExclusive,maxInclusive,length,minExclusive,minInclusive,maxLength ,minLength ,totalDigits
הורשת טיפוסי נתונים > restriction > facets / data parameters

מגדיר את מרחב הערכים שיכולים להתקבל עבור אלמנט מסוים השוני בין facet ל restriction הוא ש restriction משמש בהקשר של הצבעה על טיפוס האב ממנו יורשים, ו facet מגדיר את מרחב הערכים שיכול להתקבל.
ראו לדוגמה את facets עבור simpleType.
הורשת טיפוסי נתונים > restriction > facets / data parameters > דוגמה

הגדרת הטיפוס xsd:base64binary למידע שקודד באמצעות אלגוריתם Base64:
<xsd:simpleType name="base64Binary" id="base64Binary">
 <xsd:restriction base="xsd:anySimpleType">
 <xsd:whiteSpace value="collapse" fixed="true"/>
 </xsd:restriction>
</xsd:simpleType>
ה-facets המותרים הם עבור טיפוס זה (פה מופיע רק whiteSpace):
length, minLength, maxLength, pattern, enumeration, whiteSpace
הורשת טיפוסי נתונים > extension

הוספת אלמנטים לטיפוס האב (דומה להורשה שקיימת בתכנות מונחה עצמים).
<complexType name="ext_wikipedia">
 <complexContent>
 <extension base="n:wikipedia">
 <sequence>
 <element name="languages" minOccurs="3" maxOccurs="4"/>
 </sequence>
 </extension>
 </complexContent>
</complexType>
הורשת טיפוסי נתונים > Subsumption (פולימורפיזם) )

ניתן לקבל רב צורתיות ב XML על ידי שימוש בטיפוס אותו אנו יורשים בהגדרה אנו מייצרים אלמנט שיכול להיות מטיפוס ext_wikipedia או מטיפוס wikipedia
<element name="my_home_wiki" type="ext_wikipedia"/>
הורשת טיפוסי נתונים > מניעת הורשה

על מנת למנוע הורשה ניתן האפשרות להשתמש ב:
מניעת הורשה "final="restriction
מניעת שימוש ב subsumption הוספת "block="#all
קבלת טיפוס שאוסר שימוש באלמנטים abstract="true" (מקבילה ל abstract class ב java)
איגרת מעולם האמת

| --- | --- |

"איגרת מעולם האמת" / קורנל מקושינסקי, בהוצאת זמורה ביתן, 2003
 מידע כללי
 מאת:  קורנל מקושינסקי 
 שפת המקור:  פולנית 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1949 
 
איגרת מעולם האמת (בפולנית: List z tamtego świata) הוא ספר  לבני הנעורים מאת הסופר הפולני קורנל מקושינסקי. הספר יצא לאור בשנת 1949 אך בהקדמה לספר מסביר הסופר, שהספר היה אמור לצאת בדצמבר, 1939, אלא שבשל נוראות מלחמת העולם השנייה (שהחלה בספטמבר 1939), הוא יוצא לאור רק ב-1949. המהדורה העברית הראשונה של הספר יצאה לאור בשנת תשט"ו (1956) בהוצאת "עמיחי", ותורגמה על ידי צבי ישיב (ד' אליפלט). בשנת 2003 יצא תרגום מחודש של ענת זיידמן בהוצאת זמורה ביתן.
עלילה

תמונת דיוקנו של עורך דין אפולינרי מרז'צקי, שנפטר לפני למעלה ממאה שנה, נפלה ללא כל התראה מוקדמת מהקיר, וחשפה מכתב, המצווה על כל צאצאי מרז'צקי באשר הם להתכנס ולקרוא את צוואתו. עשרת בני המשפחה התכנסו באחוזה העתיקה והמפחידה, בה התגורר בזמנו הנוטריון, להקראת הצוואה, שלתקוותם מכילה מיליונים. בעל האחוזה הנוכחי, איש ערירי, נוכל ועשיר, הצליח לפתות חלק מבני המשפחה למכור לו את חלקם בירושה, ואילו הם, מצדם, הפתיעו אותו כשתרמו את חלקם שלהם לנצרכים שביניהם.
גדולה הייתה הפתעתם ואכזבתם, כשהתברר להם שהצוואה היא בעצם כתב-חידה, שרק עם פתרונו הם אמורים לזכות באוצר. במהלך החיפושים המייגעים אחר הפתרון נחשפו בני המשפחה לסיפורים על ההיסטוריה של אבי המשפחה המנוח שלהם, על אויביו ועל עיסוקיו והמצאותיו. כל אחד מהם עבר תהפוכות בשהות המשותפת באחוזה, אך השינוי הגדול חל בבעל האחוזה הנוכחי, מר וויצק.
כשמצאו לבסוף את ה"אוצר" הם נוכחו לדעת שכל בני המשפחה יצאו נשכרים ממנו, כל אחד בדרכו שלו.
עלילה > בני משפחת מרז'צקי

מרתה - הדודה טובת הלב, הנדיבה והלבבית שמוציאה מפיה רק משפטים המסתיימים בסימן שאלה. תומכת כלכלית באחייניה היתומים.
יוזף ויאנק - האחיינים השובבים, "מוכשרים, פיקחים בלי גבול, ידם בכול ויד כול בם". האחד מוזיקאי והשני צייר. מדי כמה חודשים הם נאלצים להעביר את דירתם, כי גם השכנים וגם השוערים למיניהם לא יכולים לשאת את הרעש שהקימו הם וחבריהם, ולעיתים קרובות קצרה ידם מלשלם את שכר הדירה המבוקש.
קתרינה - הדודה גדולת הממדים "שהייתה אמנם כבר בת ארבעים ומשהו, אבל כל כך תקיפה ונמרצת, שיכולה הייתה ללא מאמץ להוביל גדוד של צבא נפוליאון למתקפה". ואף כי מתבדחים רבות על חשבונה - כולם אוהבים אותה, עקב חכמתה וטוב לבה. מר פרע הוא המעריץ הגדול ביותר שלה.
ראלף - בן הדוד האמריקני, גבוה ודק, פיקח, בעל חוש הומור שקולח מפיו ולב רגיש. הוא בן 18 בלבד, ומאוהב עד כלות ביאנינה.
יאנינה - העלמה הנאה והביישנית "שיש לה עיניים בצבע אגוז, שלפעמים מחזירות ברק, ואז הן בצבע זהב", כדברי ראלף. העלמה היא תופרת בודדה וענייה.
אלויזי מרז'צקי - "רוקח, איש ריב ומדון הנוטה להסתכסך עם כל העולם" אך במהלך הסיפור מסתבר שיש לו אישה חולה, שמונה ילדים והוא שקוע בחובות. הוא גם הראשון שפיענח את כתב החידה, אך לא שיתף איש בפתרון.
האלמנה זופיה מרז'צקי ובנה, ילד יפה תואר ועיוור בשם מאציי.
האדון וויצך מרז'צקי - הבעלים הנוכחיים של האחוזה. אדם כיליי וגרגרן, שנאלץ לשבת בכיסא גלגלים מחמת ממדי גופו הענקיים. עקב נכותו הוא נאלץ לארח את כל החבורה באחוזתו, אך מבקש להאכיל אותם באוכל דל, ופורש לחדר מרוחק כדי שלא יצפו בארוחותיו שלו. בעזרת מנהל המשק שלו, מתגברים האורחים על מגבלה זו.
מר פרע - מנהל המשק של האדון מרז'צקי. הוא אמנם איננו בן המשפחה, אך מעורב בסיפור בעצותיו וברגשותיו האנושיים. בעל תכונה משונה: אין לדעת אל מי הוא מדבר, משום ש"עינו השמאלית מעולם לא ידעה מה עושה העין הימנית".
על הספר

הספר קולח בקריאה, הן בשל העניין והמתח שבעלילה, והן בשל ההומור השופע שבו נכתב. כך, למשל, מתאר המחבר את בית האחוזה הישנה:
הבית הגדול בפשיפלוציה עשה רושם כאילו עשרה בנאים בנו אותו בעת ובעונה אחת, ולא זו בלבד אלא שחמישה מהם היו מטורפים, וחמשת האחרים החליטו להוציא זה את זה מהכלים. חלק אחד של הבית היה נמוך, השני גבוה, חלק אחד היה מעוקל, והשני ישר. גם החלונות נקבעו בגבהים שונים. מהקירות צמחו צריחים, ומהגגות - ארובות בגבהים שונים. מספרן היה כה רב, שאפשר היה לחשוב שהבית המפלצתי אינו אלא סניף של הגיהנום בפשיפלוציה והסביבה, וכי בסניף זה בוערת האש לעד בדיוק כמו בסניף המרכזי"
בעקיפין, מעלה הספר על נס יחסי אנוש וערכים חברתיים מעבר לשלטונו המתעתע של הכסף. בביקורת, שנכתבה בפולנית בשנת 2014 מסכם הסופר את ביקורתו בכך, שהספר הוא צבעוני, עסיסי, שופע חום ומקסים.
עם כל זאת, לא נמצאו כמעט ביקורות נוספות על הספר מתקופת פרסומו, או ערכים בוויקיפדיות השונות, כולל פולין. כפי שמעיד הסופר בעצמו, על אף שהספר נכתב בשנת 1936, הוא פורסם רק ב-1949, עם תום מלחמת העולם השנייה. פולין הייתה אז קומוניסטית, תחת השפעתה של ברית המועצות בשלטון סטלין, וייתכן שהספר לא היה לרוחם של השלטונות. היה זה ספרו האחרון של קורנל מקושינסקי.
הערות שוליים

↑  וראו את "דבר המחבר" בספר: קורנל מקושינסקי, איגרת מעולם האמת, מפולנית: ענת זיידמן, זמורה ביתן, 2003:  "ספר זה היה אמור לראות אור בדצמבר 1939, והוא היחיד ששרד מבין חמישה ספרים שכתבתי בזמן המלחמה. ארבעת הספרים הנותרים נחמסו בידי 'הבוזזים' והפכו לגזרי נייר, ייקח אותם האופל, כמו שהם לקחו את כתבי! [...] דברים כה נוראים קרו בעולם, שבהשוואה אליהם כל פרי דמיון נראה חיוור, עלוב וחסר חשיבות עד מאוד. אך חשבתי לעצמי שגם בספר עלוב זה אפשר למצוא קורטוב של עליזות ונחת [...] לכן אני מעז להציע לנוער הפולני במתנה את הספר הזה והעליצות הקטנה המסתתרת בו, ואני עושה זאת באהבה גדולה מכל הלב"
↑  איגרת מעולם האמת, עמ' 18
↑  איגרת מעולם האמת, עמ' 42
↑  איגרת מעולם האמת, עמ' 78
↑  איגרת מעולם האמת, עמ' 63
↑  איגרת מעולם האמת,  עמ' 92
↑  הספרייה המספרת (בפולנית)
↑  יחיעם פדן, "על הסופר", בתוך: איגרת מעולם האמת, עמ' 317 - 319
אמיל ולב

אמיל ולב (בבולגרית: Емил Велев; נולד ב-5 בפברואר 1962 בסופיה) הוא כדורגלן עבר בולגרי ששיחק בעמדת הקשר, וכיום מאמן כדורגל.
קריירה

ולב החל את הקריירה שלו באקדמיית הנוער של לבסקי סופיה. שיחק בקבוצה הבוגרת של לבסקי מ-1981 עד 1989. וזכה עימה באליפות בולגריה ב-1984, 1985 ו-1988. בגביע של בולגריה ב-1982 ו-1984. הוא שיחק 150 משחקים (19 שערים) עבור לבסקי בליגה, ו-34 משחקים (8 שערים) בגביע.
בעונת 1989/90 הגיע ולב לישראל, ושיחק עונה אחת בליגה הראשונה במדי הפועל רמת גן שבסיום העונה ירדה לליגה השנייה. בשנת 1990 הגיע למכבי עירוני אשדוד שעלתה אז מליגה א' (שלישית) לליגה הארצית (שנייה). ולב היה גורם מרכזי בהרכב הקבוצה והבועט הראשי במצבים הנייחים. כבש בסך הכל 30 שערים והוביל את הקבוצה בעונת 1992/93 עד לליגה הראשונה והמשיך עוד עונה אחת (1993/94) שבה שיחק בכל מחזורי הליגה (39 – 7 שערים).
בעונת 1994/1995 שיחק עונה אחת במכבי יפו, ולאחר מכן חזר לקבוצת לבסקי סופיה. בעונת 1996/1997 שיחק חצי עונה בעירוני אשדוד וממנה עבר לחצי עונה בהפועל בת ים. בשנים 1997–1999 שיחק בבית"ר באר שבע. בעונת 1999/2000 שיחק במכבי אשקלון, איתה העפיל לליגה הארצית. בעונה שלאחר מכן שיחק במכבי רמת עמידר ונפצע במהלך העונה. בסוף העונה הכריז ולב על פרישה ממשחק פעיל וחזר לבולגריה.
קריירת אימון

בשנת 2002 הפך ולב לעוזר המאמן של לבסקי סופיה. שש שנים מאוחר יותר מונה לתפקיד המאמן הראשי של לבסקי, לאחר שווליסלב ווטסוב התפטר. ולב התמנה לתפקיד מאמן לבסקי ב-17 באוגוסט 2008 ומשחק הבכורה שלו היה בניצחון 0:6 נגד בוטב פלובדיב. עם זאת, ולב העיר לא פעם את זעמם של אוהדי לבסקי שלא אהבו את משחק הטקטיקה שלו. ולב טען בסופו של דבר כי כמה הערות שלו הוצגו בצורה אחרת על ידי התקשורת וניסה לתקן בהמשך את אי ההבנות עם אוהדי לבסקי. ושיבח אותם על האהבה שלהם לקבוצה מספר פעמים.
ב-23 ביולי 2009, אמיל ולב הודיע על התפטרותו מאימון לבסקי, למרות ניצחון לבסקי 0:9 בסיכום הכללי נגד קבוצת סנט ג'וליה מאנדורה בסיבוב השני במוקדמות של ליגת האלופות 2009/2010. לאחר מכן אימן את הקבוצות סלביה סופיה ולוקומוטיב פלובדיב, ובנובמבר 2012 מונה למאמן לוקומוטיב סופיה, אותה אימן עד אוגוסט 2013.
הערות שוליים

↑  היידה הפועל רמת גן, מעריב 11 ביולי 1989
↑  יש בולגרי לעירוני, מעריב 30 באוגוסט 1990
↑  יניב חרמש, אשדוד נפרדה מאמיל וולב, באתר ynet, 21 במרץ 2001
אלסנדרו סטריג'ו

אלסנדרו סטריג'ו הבן (באיטלקית: Alessandro Striggio, בסביבות 1573 – 8 ביוני 1630) היה לבריתן איטלקי, בנו של המלחין אלסנדרו סטריג'ו. סטריג'ו הבן נודע בעיקר בקשריו עם המלחין קלאודיו מונטוורדי. הוא כתב את הלברית לאופרה הראשונה של מונטוורדי "אורפיאו" (1607), אבן-דרך בתולדות הסוגה, כמו גם ה"באלו" (בלט מושר – ballet chanté) "טירסי א קלורי". סטריג'ו עבד בחצר דוכסות מנטובה ומת בדבר בעת שליחות דיפלומטית בוונציה.
הערות שוליים

↑  מדריך לאופרה, אורפיאו של מונטוורדיף לברית אלסנדרו סטריג'ו הבן
↑  Stefano L'Occaso, Nani, Alessandro - אלסנדרו נאני, סטריג'ו מוזכר כבכיר בדוכסות מנטובה וכליבריתן, באתר Treccani (אנציקלופדיה איטלקית), Volume 77 (2012), ‏2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284363605171  PLWABN: 9810690911805606  BNE: XX888620  BnF: cb11925667d (data)  CANTIC: a10585941  CiNii: DA11861998  GND: 130616591  ICCU: CFIV147290  ISNI: 0000 0001 2135 5853  LCCN: n83063102  LNB: 000102095  MusicBrainz: 04abdf4c-1cec-4591-a86e-11c344a83ab2  NKC: pna2013745144  SUDOC: 027150542  Trove: 1021828  VIAF: 61552794   WorldCat (עם VIAF): 61552794 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
איגרת מרד

במשפט העברי, איגרת מרד הוא שטר שנכתב על ידי בית הדין כאשר הבעל או האשה נמנעים מקיום יחסי אישות.
פרטי האיגרת

על פי ההלכה המובאת במשנה במסכת כתובות (ה, ז) האישה המורדת מפסידה סכום קצוב כל שבוע מכתובתה עד שתחזור בה. וכן הבעל המורד ואינו מקיים יחסים עם אשתו, מוסיפים ("קונסים") לו כל שבוע סכום קצוב על ערך הכתובה שכתב לאשתו.
את איגרת המרד כותבים על מנת שלא יוכל אחד הצדדים לאחר זמן לומר לא מרדתי ויתבע את הכתובה המקורית.
פרטי האיגרת > ארוסה

כמו כן כותבים איגרת מרד על ארוסה, שאינה רוצה להינשא. אולם איש המורד על ארוסתו אין כותבים עליו איגרת מרד מפני שאין על האישה חיוב של מצוות פרייה ורבייה. אלא שאם האישה טוענת שהיא רוצה בילדים על מנת שיהיו לה לעזר בזיקנותה – כותבים גם בזה איגרת מרד.
פרטי האיגרת > יבמה

הרמב"ם מבאר כי גם אישה שמת בעלה בטרם הולידה ילדים ("יבמה", שהיא אמורה להינשא לאחיו של בעלה שמת) כותבים עליה איגרת מרד אם היא מסרבת להינשא לו ללא סיבה מספקת.
נוסח האיגרת

יש כמה נוסחאות של איגרת מרד הנכתבת על אשה המורדת בבעלה;
לפנינו ב"ד החתומים בא פלוני בן פלוני ותבע שורת הדין כמה פעמים על אשתו פלונית שמרדה בו ובראותינו תביעתו זאת נכונה שלחנו להתרות בה ע"י סופר בדי"א כמה פעמים אם תרצה לחזור עם בעלה מוטב ואם לאו ועדיין רוצה להיות מורדת שנדון ביניהם כפי מה שיחייב הדין ולפי שבכל התראה והתראה עדיין היא עומדת במרדה גזרנו אומר לקרוע שטר כתובתה קמי בית דין ואנו נותנים רשות גמורה לפלוני בעלה שישא אשה בכל מקום שירצה ופלונית הנז' תשב עד שתלבין ראשה ולפי שבכך הסכמנו ח"פ וקיים
ראו גם

מורדת על בעלה
הערות שוליים

↑  פירוש המשנה לרמב"ם מסכת יבמות פרק יג הלכה יא (תרגום הרב יוסף קאפח, מהדורת מוסד הרב קוק); (על פי דבר המשנה "הנודרת הנייה מיבמה בחיי בעלה כופין אותו שיחלוץ לה"): כל מקום שאמר 'כופין' - כלומר ותטול כתובתה. ומן הכללים הנכונים שתסמוך עליהם שכותבין אגרת מרד על היבמה ואם מרדה ובקשה את החליצה תצא בלא כתובה הלכה למעשה בכל בתי דיני ישראל ועל פי כלל זה דנים בכל החלוקות שיארעו בין היבם והיבמה.
↑  שו"ת חיי עמרם (הרב עמרם אלבז), אבן העזר סימן ז
אלן מסודי

אלן מסודי אקקנגה (בצרפתית: Alain Masudi Ekakanga; נולד ב-12 בפברואר 1978) הוא כדורגלן עבר קונגולזי ששיחק בעמדת החלוץ.
קריירה

מסודי החל את הקריירה המקצוענית שלו בצרפת בקבוצת ספורטינג קלוב דה בסטיה, וקבוצתו הגדולה הראשונה הייתה סנט אטיין. לאחר מכן שיחק מסודי גם בשטורם גראץ האוסטרית ואף השתתף עמה במוקדמות של ליגת האלופות מול מכבי חיפה בשנת 2002. שטורם גראץ הפסידה בסיכום שני המשחקים 3–5.
שיחק לראשונה בישראל בעונת 2004/2005 בבני סכנין. בשל יכולתו הטובה, עונה לאחר מכן היה מסודי על סף מעבר להפועל תל אביב, אך בסוף חתם במכבי נתניה. בשנת 2006 סיכם ל-3 עונות במכבי חיפה שזכתה באליפות באותה עונה. מסודי לא השתלב חברתית ומקצועית, ובעקבות סכסוך עם הצוות המקצועי וההנהלה הושעה מהקבוצה בשנת 2007, אך בחודש אפריל הוחלט להחזיר את מסודי לסגל. לאחר חזרתו כבש מסודי שער בניצחון 1–6 מול הפועל פתח תקווה.
באוגוסט 2007 עבר מסודי למועדון ספורט אשדוד, ובינואר 2008 עבר למכבי תל אביב. בחצי העונה בה שיחק במכבי תל אביב הבקיע מספר שערים מכריעים. בסוף יולי 2008 חתם במכבי הרצליה, תחת הדרכתו של אייל לחמן שאימן אותו גם בבני סכנין. באוגוסט 2009 חתם מסודי בדליאן שייד הסינית, אך לאחר עונה אחת חזר מסודי למכבי הרצליה.
ביוני 2011 חתם מסודי בהפועל רמת השרון. זמן קצר לאחר מעברו לרמת השרון עמד מסודי בפני גירוש מאחר שלא הוארכה אשרת שהייתו בישראל. בית המשפט המחוזי שדן בעניינו של מסודי דחה את גירושו מהארץ והרשה את המשך שהייתו בישראל. במקביל, מינהל האכיפה והזרים של רשות האוכלוסין קנס את קבוצת מכבי הרצליה על כך שעונה קודם לכן שיתפה את מסודי ללא אשרת שהייה.
ב-5 ביולי 2012 חתם מסודי בקבוצת מכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית.
מסודי גרוש ובעברו היה בן זוגה של הדוגמנית כריסטין פרידמן, ממנה נולדה לו בת.