stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נחל גילבון
הערות שוליים

↑  נחל גילבון, רשות ניקוז ונחלים כינרת
↑  הידוע גם בשמו המשובש גִ'ילַבּוּן
↑  ילקוט הפרסומים 2633 (עמ' 1830), ‏10 ביוני, 1980
↑  ילקוט הפרסומים 605 (עמ' 1130), ‏12 ביוני, 1958
| נחלי רמת הגולן |
| --- | --- | --- |
| נחלי איתן | נחל חרמון • נחל סער • ואדי אבו סעיד • נחל שוח • נחל גילבון • נחל משושים • נחל זוויתן • נחל יהודיה • נחל עיט • נחל גמלא • נחל בזלת • נחל דליות • נחל סמך • נחל אל על • ירמוך |  |
| נחלי אכזב | נחל שיאון • נחל חבושית • נחל ערער • נחל גובתה • נחל סנאים • ואדי אל-חמאם • נחל חזורי • נחל ירדינון • נחל עורבים • נחל פרש • נחל חמדל • נחל נשף • ואדי עין א-תינה • נחל יוסיפון • מסיל אל-ע'נאמה • נחל קצרין • נחל חיוויאי • נחל בתרא • נחל נשרים •  נחל שפמנון • נחל כנף • נחל נוב • נחל  צלצל • נחל עין גב • נחל מיצר • ואדי ברברה • ואדי סמר • נחל פרע • נחל רוקד |  |
|  שמורות טבע בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן | אירוס הביצות נוב • אלי על • בריכת בראון • גמלא • הר אביטל • הר חרמון • הר חרמונית • הר פרס • הר שיפון • יער אודם • יער יהודיה • נחל גילבון • נחל משושים • נחל הבניאס • מג'רסה • סוסיתא |  |
| צפון | אבוקה • אלון • אלונה • אלוני אבא • אלוני בית קשת • נחל בית העמק • בריכת פסוטה • אלוני ברעם • אלוני יצחק • בוריקה • גאון הירדן •  החולה • הר ארבל • הר חורשן • הר יונה • הר מירון • הר שכניה • חוטם הכרמל • חוף דור-הבונים • חורבת קרתא • חורשת טל • חי-בר כרמל • מערת פער •  נחל בזק • נחל בצת • נחל דישון • נחל הקיבוצים • נחל כזיב • נחל מערות • נחל עמוד • נחל ראש פינה • נחל שניר • נחל שרך • נחל תבור • נחל תות • נחל עיון • עין אפק • עין ארובות • עין נוטרה • עין נימפית • עין תאו • פארק הכרמל • ראש הנקרה • רמות מנשה • תל דן • תל אנפה • תל סהרון • תל שמרון |  |
| מרכז | ביצת זיתא • בני ציון (חרוצים) • בריכת דורה • בריכת יער • גבעת האירוסים • גדור • געש • האירוסים • הדסים • המסרק • חולות ניצנים • מבוא אשדוד • חורבת מדרס • חורבת סעדים • מערת אבשלום • מערת התאומים • נאות קדומים • נחל דולב • נחל כפירה • נחל פולג • נחל קטלב • נחל שורק • נחל התנינים • עינות גיבתון • שער פולג |  |
| יהודה | אלוני שמואל • אל כנוב • הר הטייסים • ואדי מכוך • נחל אוג • נחל בזק עילי • נחל פרת • עינות צוקים • קנה וסמר |  |
| השומרון | הר כביר • יער אום צפא • יער ריחן • נבי רביח • נחל פצאל • נחל קנה • עינות זרקא • רכס טמון • ביצת ואדי מלחה • בור הציפורים • נחל שילה עילי |  |
| הנגב | בקעת תמנע • בתרונות רוחמה • גבעות להב • הבשור • המכתש הגדול • המכתש הקטן • הר הנגב • הר חירן • הר עמשא • הרי אילת • חולות משאבים • חולות סמר • חוף האלמוגים • חי-בר יטבתה • מכתשים בנגב • מצוק הצינים • נחל גרר • נחל ערוגות • נחל עשוש • נחל צין • עין גדי • ערבת עברונה • פארק הלס • פורה |  |
| שמורות ימיות | איי חוף ראש הנקרה • ים ראש הנקרה-אכזיב • שקמונה • ים ראש הכרמל • ים דור-הבונים • ים שקמה • איי חוף דור-מעגן מיכאל • ים גדור • ים האלמוגים • חוף האלמוגים • הים הדרומי • הפרעת פלמחים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007475967105171  VIAF: 316601943   WorldCat (עם VIAF): 316601943
מעלה - בית הספר לקולנוע ולטלוויזיה

| --- | --- |


 בית ספר לקולנוע
 תקופת הפעילות:  1989–הווה (כ־36 שנים) 
 מייסדים:  מעלה - המרכז לציונות דתית 
 תלמידים
 :  68 (נכון לשנת הלימודים תש"פ)
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°46′54″N 35°13′29″E﻿ / ﻿31.781694444444°N 35.224722222222°E﻿ / 31.781694444444; 35.224722222222
 www.maale.co.il
  (למפת ירושלים מוגדלת) מעלה - בית הספר לקולנוע ולטלוויזיה(למפת ירושלים רגילה) מעלה - בית הספר לקולנוע ולטלוויזיה(למפת ירושלים רגילה) מעלה - בית הספר לקולנוע ולטלוויזיה(למפת ירושלים מוגדלת) מעלה - בית הספר לקולנוע ולטלוויזיה
 
סמל בית הספר עד אמצע 2021
מעלה - בית הספר לקולנוע ולטלוויזיה - הוא בית ספר לקולנוע הממוקם במרכז העיר ירושלים. הוא הוקם בשנת 1989, ומאז מכשיר יוצרי קולנוע, במאים ותסריטאים לתעשיית הקולנוע והטלוויזיה. כיום הוא בית הספר לקולנוע היחיד בישראל שסרטיו הגיעו לגמר תחרות פרס BAFTA הבריטי לקולנוע - והוא אף זכה בפרס הראשון. מעלה בית הספר שוכן במבנה אבן בן 100 שנה המיועד לשימור ברחוב שבטי ישראל בשכונת מוסררה.
מנהלת בית הספר, מאז 2001, היא נטע אריאל. המנהל האקדמי הוא הבמאי והתסריטאי עמרי לוי.
היסטוריה

בית הספר הירושלמי הוקם על ידי עמותת מעלה, במטרה לתת מקום על המסך לקולות נוספים בחברה הישראלית, מתוך צורך שהתעורר בקרב הציבור הדתי לאומי לעסוק במקצועות התקשורת והקולנוע. בשנת 1995 עבר בית ספר מעלה לבניין אייקוני בגבול שכונת מוסררה, בבניין זה שכן גם משרדו הראשון של דוד בן-גוריון.
משנת 2017 נקרא בית הספר על שם אורי אליצור שהיה ממקימיו.
הכשרה קולנועית

מדי שנה מופקים בו סרטי גמר קצרים אשר משתתפים בעשרות פסטיבלי קולנוע בכל רחבי העולם. בוגריו יצרו את הסדרות המצליחות: אסירות, שבאבניקים (סדרת טלוויזיה), שטיסל, סרוגים (סדרת טלוויזיה), ועוד. 2 מבוגרות בית הספר הקימו את פסטיבל סרטי הנשים ירושלים אשר מתקיים מדי שנה בסינמטק ירושלים.
מאז הקמתו לומדים בו דתיים וחילוניים יחדיו, והופקו בו מאות סרטים עלילתיים ודוקומנטריים, אשר עוסקים לרוב בנושאים הקשורים לעולם האקטואליה היהודי והישראלי, לעיתים קרובות תוך נגיעה בנושאים ביקורתיים ושנויים במחלוקת. הדיון בנושאים רגישים בסרטי בית הספר הוביל לא פעם לסערות ודיונים פנימיים. כך למשל בעקבות הסרט העלילתי "ואהבת" של חיים אלבום, אשר מציג את סוגיית ההומוסקסואלים הדתיים בישראל.
במהלך מגפת הקורונה וסגירת שערי השמיים, יזם בית ספר מעלה סדרת מפגשי זום חודשית עם בכירי תעשיית הקולנוע הפתוחה לקהל הרחב. בסדרה השתתפו דייוויד שור (האוס), איילת זורר, הבמאי הסורי הגולה מנו חליל, רון לשם, דייוויד סאקס (משפחת סימפסון), הווארד גורדון (תיקים באפילה), דייוויד מאמט ועוד.
בשנת 2022 זכה סרט הגמר של מעלה 'ילדה מס' 60427' בבימויה של שולמית ליפשיץ ואוריאל ברקוביץ', במקום הראשון בתחרות פרסי הבאפטא של האקדמיה הבריטית לאומנויות הקולנוע והטלוויזיה, ובכך הפך לבית הספר לקולנוע הישראלי היחיד שהגיע למעמד זה.
בבית הספר שני מסלולי לימוד:
המסלול לבימוי והפקה - ארבע שנות לימוד, שלושה ימים בשבוע. הלימודים כוללים קורסים עיוניים אקדמיים, קורסים מעשיים בכל מקצועות הקולנוע, חונכויות אישיות וסדנאות אומן. הסטודנטים יוצרים מדי שנה תרגילים, סרטים קצרים וסרטי גמר, עלילתיים ותיעודיים. מחלקת הפסטיבלים מפיצה את הסרטים למאות פסטיבלים לקולנוע בישראל ובעולם.
המסלול לתסריטאות - שנתיים, יום בשבוע. הלימודים כוללים קורסים מעשיים ביסודות הכתיבה, כתיבת תסריטים לסרטים קצרים וארוכים ולסדרות טלוויזיה. כל סטודנט מסיים את הלימודים עם תסריט לסרט קצר, סינופסיס לפיצ'ר (סרט קולנוע באורך מלא), והצעה לסדרת טלוויזיה. בתום השנה השנייה נערך פיצ' של התסריטים לפני נציגי ערוצי השידור, מנהלי קרנות הקולנוע ומפיקים בכירים בתעשייה.
בנוסף, קיים מסלול מיוחד לנשים חרדיות שנקרא 'מעלה - השלוחה החרדית' - 2 שנות לימוד יום בשבוע, הלימודים, לנשים בלבד, כוללים את מקצועות היסוד של הקולנוע והכשרה מעשית, כולל הכשרה מקצועית ביצירת תוכן וידאו תדמיתי ופרסומי.
פעילות חברתית

במעלה קיים מרכז לווידאו-תרפיה המסייע לקבוצות שונות, כגון: נפגעי הלם וחרדה מפעולות טרור, משפחות שכולות, נוער בסיכון, וחיילים משוחררים הסובלים מפוסט-טראומה. כמו כן, מארח בית הספר קבוצות תלמידים מהארץ ומחוץ לה, כמו תגלית ומסע, הבאים ללמוד על הקונפליקטים של החברה הישראלית דרך צפייה בסרטים.
הערות שוליים

↑  ועדת הכנסת לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, דיווח לפי תקנות למניעת הטרדה מינית, יולי 2020
↑  Yugo BAFTA Student Awards, Finalists announced for the 2022 Yugo BAFTA Student Awards, BAFTA, ‏14 June 2022
↑  https://www.inn.co.il/news/325021
↑  יואב פרידמן, המנצח של "מעלה": סרט על אהבה הומוסקסואלית, באתר ynet, 26 בנובמבר 2007
↑  שש עם ערד ניר, המנהל האקדמי של מעלה בראיון על ההישג הקולנועי הישראלי הגדול, באתר יוטיוב, ‏24/7/22
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301804505171  LCCN: nr99019006   WorldCat (עם LCCN): nr99-019006 
שחקנים ויוצרים מבית הספר בביקור בבית הנשיא, מאי 2018. בתמונה: עומדים מימין לשמאל - רחל אליצור היוצרת החרדית, הבמאי עמיחי גרינברג, השחקן הילאל כבוב, השחקנית יבגניה דודינה, ענת צוריה, אלירן מלכה. יושבים - נטע אריאל מנהלת בית הספר, נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין ורעייתו נחמה ריבלין
סוזי גלמן

| --- | --- |
 לידה:  סן פרנסיסקו, קליפורניה, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  המרכז למשפטים של אוניברסיטת ג'ורג'טאון  אוניברסיטת הרווארד 
 
סוזי גלמן (באנגלית: Susie Gelman) היא פעילה ופילנתרופית אמריקאית שכיהנה כראש פורום המדיניות הישראלית (אנ'). גלמן היא הנשיאה לשעבר של הפדרציה היהודית של וושינגטון.
ביוגרפיה

גלמן נולדה בשם סוזן גולדמן, בתם של רודה (לבית האס) וריצ'רד גולדמן. יש לה שלושה אחים: ג'ון ד' גולדמן, דאגלס א' גולדמן וריצ'רד וו. גולדמן. סבה היה וולטר א. האס, הנשיא והבעלים של לוי שטראוס ושות'[דרושה הבהרה].
גלמן היא בוגרת אוניברסיטת הרווארד והמרכז המשפטי של אוניברסיטת ג'ורג'טאון.
פעילות ציבורית

היא כיהנה במשך שלוש קדנציות כנשיאת הפדרציה היהודית של וושינגטון וכובדה בחברות לכל החיים במועצת המנהלים שלה. גלמן עמדה בראש פלטפורמת הביטויים הדתיים בישראל של הפדרציות היהודיות של צפון אמריקה, אשר מקדמת את חופש הבחירה בנישואין בישראל.
כיהנה כיושבת ראש וחברת דירקטוריון של קרן תגלית ישראל ויושבת ראש משותפת של הקהילות היהודיות המאוחדות ישראל (כיום הפדרציות היהודיות של צפון אמריקה). עמדה בראש האספה הכללית של הפדרציות היהודיות של צפון אמריקה בירושלים בשנים 2003 ו-2013
בשנת 2016 נבחרה ליושבת ראש מועצת המנהלים של הפורום הישראלי למדיניות, ארגון יהודי אמריקאי שבסיסו בניו יורק, הפועל למען פתרון שתי מדינות במשא ומתן של הסכסוך הישראלי-פלסטיני באמצעות הסברה, חינוך ומחקר.
גלמן חברה בחבר הנאמנים של האוניברסיטה העברית. זכתה במלגת כבוד באוניברסיטת ברנדייס.
גלמן כיהנה במשך 12 שנים במועצת הנאמנים של בית הספר ג'ורג'טאון, כולל שנתיים כנשיאת הדירקטוריון; מכהנת כנשיא מועצת המנהלים של הקרן לאיכות הסביבה גולדמן; וכיהנה בוועד המנהלים של קהילת אדס ישראל.
ב-2012, נסגרה קרן ריצ'רד ורודה גולדמן ונכסיה בסך 280 מיליון דולר חולקו בין שלושת האחים. סוזי ובעלה מפעילים את פעילות הצדקה שלהם דרך קרן מורנינגסטאר. במשך השנים תרמה גלמן עשרות מיליוני דולרים לפדרציות היהודיות בארצות הברית, לארגון תגלית, לאוניברסיטה העברית ולגופים נוספים.
ב-2024 דווח כי גלמן תרמה כ-3.5 מיליון דולר לקרן שהקימה בתה רייצ'ל גלמן, קרן אשר העבירה מאות אלפי דולרים לארגונים פרו-פלסטינים שארגנו את המחאות נגד ישראל באוניברסיטאות בארצות הברית.
עמדות פוליטיות

גלמן תומכת במפלגה הדמוקרטית. היא מבקרת את הרפורמה המשפטית בישראל, וכן התבטאה נגד המינויים של השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר ושר האוצר בצלאל סמוטריץ'[דרושה הבהרה] וכן נאמה בעצרת[דרושה הבהרה] נגד ביקורו[דרושה הבהרה] בארצות הברית. ב-2023 עלה שמה כמועמדת לשגרירת ארצות הברית בישראל.
חיים אישיים

היא נשואה למיכאל גלמן ולהם שלושה ילדים, בן ושתי בנות. בעלה היה שותף מייסד של פירמת רואי החשבון גלמן, רוזנברג ופרידמן. היא הכירה את בעלה בזמן שהם היו בתוכנית המנהיגות הצעירה של UJA (כיום JFNA), הם התארסו בקיבוץ איילת השחר במהלך שליחות הפדרציה לישראל.
הערות שוליים

1 2 3 4  Susie Gelman – Israel Policy Forum, web.archive.org, ‏2021-01-20
1 2 3  "3 CHEERS FOR THE 3 CHAIRS". Haaretz (באנגלית). נבדק ב-2023-08-12.
↑  About Israel Policy Forum at Israel Policy Forum website.
↑  "Full text: Israel Policy Forum letter urges Palestinian president to push for peace in UN speech". Haaretz. 25 בספטמבר 2013. נבדק ב-19 באוקטובר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Susie Gelman, a graduate of Harvard University and Georgetown University Law Center, has been board chair of the Israel Policy Forum since 2016". Israel Policy Forum. אורכב מ-המקור ב-20 בינואר 2021. נבדק ב-28 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Berkman, Jacob (25 בינואר 2011). "Can Jewish giving weather the transfer from one generation to the next?". Jewish Telegraphic Agency. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lasker, Ryan (21 בספטמבר 2015). "Family foundation creates new professorship in Judaic Studies program". The GW Hatchet. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2   בן סמואלס ואמיר תיבון, בממשל ביידן שוקלים לא למנות שגריר קבוע בישראל לפני בחירות 2024, באתר הארץ, 16 במאי 2023
↑  דניאל אדלסון, ניו יורק, הקרן של הצעירה היהודייה שמעבירה מאות אלפי דולרים לארגונים פרו-פלסטיניים, באתר ynet, 30 במאי 2024
↑  דניאל אדלסון, איתמר אייכנר, חרם על סמוטריץ' בארה"ב: נאום השר לא בוטל, ובכירים בממשל ביידן לא יגיעו לכנס, באתר ynet, 8 במרץ 2023
↑  איתמר אייכנר, ארה"ב מחפשת את השגריר הבא בישראל | אלה המועמדים, באתר ynet, 9 ביוני 2023
↑  "Michael Gelman CPA Founding Partner (Retired)". Gelman, Rosenberg & Freedman. נבדק ב-27 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סוזי גלמן".
מריאן ויליאמסון

| --- | --- |

 לידה:  8 ביולי 1952 (בת 72) יוסטון, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  מכללת פומונה  תיכון בלייר 
 מפלגה:  עצמאית (עד 2019) המפלגה הדמוקרטית (מ-2019)
 marianne.com
 
 חתימה:   
 
מריאן דברה ויליאמסון (באנגלית: Marianne Deborah Williamson; נולדה ב-8 ביולי 1952) היא סופרת, מדריכה רוחנית ופעילה פוליטית יהודייה-אמריקאית. היא החלה את הקריירה המקצועית שלה כמנהיגה רוחנית של "הכנסייה של היום", כנסיית אחדות בוורן, מישיגן. ויליאמסון כתבה ספרים לעזרה עצמית. היא התפרסמה כשהשתתפה בתוכניתה של אופרה ווינפרי, ונודעה כ"יועצת הרוחנית" שלה.
אף שכיום היא מנהיגה רוחנית בקהילה נוצרית ו-עידן חדש, היא עדיין מציגה עצמה כיהודייה גם במובן הרוחני, ולגישתה היא מייצגת רוחניות אוניברסלית.
ויליאמסון התמודדה ללא הצלחה כעצמאית עבור מחוז הקונגרס ה-33 של קליפורניה בבית הנבחרים של ארצות הברית ב-2014, וסיימה במקום הרביעי עם 13.2% מהקולות. ויליאמסון הייתה מעורבת באופן פעיל בעבודת צדקה, והקימה ארגונים כמו "המרכז לחיים" ב-1987, פרויקט "אנג'ל פוד" ב-1989, ו-"ברית השלום" ב-1998. היא יושבת במועצת המנהלים של RESULTS, קבוצה ללא מטרות רווח המוקדשת למציאת פתרונות ארוכי-טווח לעוני. היא התמודדה על המועמדות הדמוקרטית לנשיאות בשנת 2020, בסופו של דבר נשרה ותמכה בברני סנדרס. היא מתמודדת בפריימריז לנשיאות של המפלגה הדמוקרטית ב-2024, מול הנשיא המכהן ג'ו ביידן.
המצע הנשיאותי של ויליאמסון קורא להפסיק את המלחמה בסמים, להעלות שכר מינימום, לשלם פיצויים על אי-צדק גזעני (אנ') (על עוולות העבר הרחוק כלפי אפרו-אמריקאים), טיפול בשינויי אקלים ויצירת משרד השלום האמריקאי. ב-7 בפברואר 2024, היא הודיעה שהיא משעה את מסע הבחירות שלה לאחר שקיבלה רק 2.9% מהקולות בפריימריז הדמוקרטית בנבאדה, אך ב-28 בפברואר 2024, נכנסה מחדש למירוץ לנשיאות לאחר שהושגה במקום השלישי בפריימריז הדמוקרטית במישיגן, וקיבלה 3% מהקולות.
קריירה

ויליאמסון חיברה ארבעה עשר ספרים, ארבע מהם נכללו ברשימת רבי-המכר של הניו יורק טיימס. פרויקט אנג'ל פוד (אנ') שייסדה, מספק משלוחי אוכל בהתנדבות לחולי איידס וחולים אחרים הכבולים לביתם בשל מחלתם.
ב-2014 ניסתה להתמודד כמועמדת עצמאית לקונגרס האמריקאי מטעם מחוז הבחירה ה-33 של קליפורניה (אנ') אך כשלה. היא הכריזה ב-9 בינואר 2019 על הקמפיין שלה (אנ') למועמדות מטעם המפלגה הדמוקרטית לנשיאות ארצות הברית בבחירות 2020. בינואר 2020 היא השעתה את הקמפיין ובפברואר העבירה את תמיכתה לברני סנדרס.
ב-23 בפברואר 2023 הכריזה ויליאמסון כי היא מתכוונת לשוב ולהתמודד בפריימריז של המפלגה הדמוקרטית לקראת הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2024 מול הנשיא המכהן ג'ו ביידן. הקמפיין הרשמי הושק ב-4 במרץ 2023.
ספרים

A Return to Love (1992)
A Woman's Worth (1992)
Illuminata: A Return to Prayer (1994)
The Healing of America (1994)
Emma & Mommy Talk to God (1996)
Enchanted Love: The Mystical Power of Intimate Relationships (1999)
Imagine What America Could Be in the 21st Century: Visions of a Better Future from Leading American Thinkers (2000)
Healing the Soul of America: Reclaiming Our Voices as Spiritual Citizens (2000)
Everyday Grace: Having Hope, Finding Forgiveness, And Making Miracles (2002
The Gift of Change: Spiritual Guidance for Living Your Best Life (2004)
A Course in Weight Loss: 21 Spiritual Lessons for Surrendering Your Weight Forever (2010)
The Law of Divine Compensation: On Work, Money and Miracles (2014)
Tears to Triumph: The Spiritual Journey from Suffering to Enlightenment (2016)
A Politics of Love: A Handbook for a New American Revolution (2019)
הערות שוליים

↑  Noa Yadidi, Marianne Williamson: Everything you need to know about the 2020 candidate, Axios, ‏Feburary 28, 2019 (ארכיון)
↑  Condé Nast, Marianne Williamson Explains Her Magical Thinking, Vanity Fair, ‏2019-07-30 (באנגלית אמריקאית)
↑  Brodesser-Akner, Taffy (2019-09-03). "The Gospel According to Marianne Williamson". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2024-03-02.
↑  Marianne Williamson ends presidential bid, says campaign tried her faith, National Catholic Reporter (באנגלית)
↑  "California Primary Results". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2024-03-02. {{cite news}}: Check |url= value (עזרה)
↑  Astor, Maggie (2020-01-10). "Marianne Williamson Drops Out of 2020 Race". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2024-03-02.
↑  Annie Grayer, Marianne Williamson endorses Bernie Sanders for president | CNN Politics, CNN, ‏2020-02-24 (באנגלית)
↑  Biden announces 2024 reelection bid: 'Let’s finish this job', AP News, ‏2023-04-26 (באנגלית)
↑  Marianne Williamson unsuspends her presidential campaign after placing 3rd in Michigan, NBC News, ‏2024-02-28 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007433744405171  PLWABN: 9810620553805606  BIBSYS: 90804484  BNC: 000320446  BNE: XX1160434  BnF: cb12465709m (data)  CiNii: DA08855680  GND: 11359383X  ISNI: 0000 0001 1079 1617  LCCN: n91113508  NDL: 00739642  NKC: xx0018730  NLA: 36002500  NLG: 179987  NLK: KAC199700120  NSK: 000323210  NTA: 112059201  RERO: 02-A003977698  SELIBR: 102149  SUDOC: 084162139  Trove: 1180576  VIAF: 99051333   WorldCat (עם VIAF): 99051333
כרטיס רשת

כרטיס רשת
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| מחשב (לקוח), טלפון IP  | מחשב (לקוח), טלפון IP  | Application |
| מחשב (לקוח), טלפון IP  | מחשב (לקוח), טלפון IP  | Presentation |
| מחשב (לקוח), טלפון IP  | מחשב (לקוח), טלפון IP  | Session |
| מחשב (לקוח), טלפון IP  | מחשב (לקוח), טלפון IP  | Transport |
| נתב | BRouter | Network |
| מתג, כרטיס רשת, גשר  | BRouter | Data Link |
| מרכזת, משחזר, מודם  | מרכזת, משחזר, מודם  | Physical |
כרטיס רשת (NIC - Network Interface Controller) הוא חומרת מחשב המאפשרת למחשב להתחבר לרשת מחשבים. מכיוון שכרטיס הרשת מהווה את שער הגישה של המחשב אל הרשת, מועברת בו כתובת MAC המשמשת את המחשב בכל התקשורת שעוברת דרך אותו כרטיס רשת.
כרטיס הרשת הוא חלק משכבת הקו של מודל ה-OSI וגם חלק מהשכבה הפיזית של מודל ה-OSI.
כרטיס הרשת צריך להיות מותאם לפרוטוקול המשמש ברשת בה הוא פועל – Ethernet,‏ Token Ring, Wifi, או אחר.
לכרטיסי רשת כיום יש בדרך כלל חיבור RJ-45 וכן מספר נוריות המורות למשתמש האם קיים חיבור והאם מתקיימת תקשורת. ברוב המקרים הם מתחברים ללוח האם דרך חריץ PCI (או PCIe) או משולבים בלוח האם עצמו. בכרטיסי רשת ישנים היה קיים גם חיבור BNC. בשרתים עשויים להיות מחוברים מספר כרטיסי רשת ללוח האם.
כרטיסי רשת ביתיים מאפשרים תקשורת בהתאם לתשתית אליה מחובר הכרטיס למשל: 10Mbps ,100Mbps ,1000Mbps.  כרטיסי רשת התומכים בסיב אופטי מקובל שימוש בחיבור SFP, אלו מאפשרים שידור בקצבים גבוהים כמו 10Gbe ועד ל-400Gbe.
כרטיסי רשת מודרניים עשויים לתמוך ביכולות שונות כמו פסיקות, גישה ישירה מרוחקת לזיכרון (RDMA), תמיכה בתורי שידור וקליטה מרובים, ממשקים לוגיים נפרדים ומנועי האצת חומרה לטיפול ב-TCP (יכולת הידועה כ-TCP offload engine; TOE), וטכנולוגיות וירטואליזציה (כדוגמת SR-IOV) המאפשרות לחלק את יכולות הכרטיס למספר ממשקים וירטואליים.
שווי השוק של כרטיסי רשת ב-2022 הוערך ב-4.67 מיליארד דולר.
ראו גם

חומרה – מונחים
תקשורת מחשבים – מונחים
כתובת MAC
הערות שוליים

↑  Market Study on Network Interface Cards (NIC): Data Centers to Be Prime End Users of NICs, Persistence Market Research (באנגלית)
עיריית נתניה

| --- | --- |


חזית בניין עיריית נתניה
 תחום:  נתניה
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  הצורן 6 נתניה
 https://www.netanya.muni.il/
עיריית נתניה היא גוף השלטון המקומי, במעמד של עירייה, האחראי לניהולה השוטף של העיר נתניה. העירייה עוסקת בעניינים מוניציפליים ובהם הסדרת שירותי החינוך, התרבות, הרווחה, התשתיות, התברואה, תכנון העיר ובניינה.
בכפוף לעירייה פועלות מספר עמותות וארגונים עירוניים. מבין ארגונים אלו ניתן למנות את רשות הספריות העירוניות, המתנ"סים, האגודה לעידוד התיירות, אצטדיון נתניה, מוזיאון בית הבאר וכן עמותה עירונית לחינוך בלתי פורמלי.
היסטוריה

ב-1929 הוצגה תוכנית קסלמן תוכנית בניין עיר ראשונה, ובה מבני ציבור כגון: בית מלון, אצטדיון, גנים ציבוריים ושטחי מסחר. ב-1933 הוצגה תוכנית קליפורד לבניית היישוב כעיר גנים. כך החל פיתוח החלק העירוני של המושבה. כשנה לאחר מכן קיבל היישוב מעמד של כפר וניתנה לראשי היישוב הסמכות לתכנון ופיתוח.
ב-1940 קיבל היישוב מעמד של מועצת עיר וניתנה לראשי היישוב סמכות לחקיקת חוקי עזר. לאחר קום המדינה, ב-3 בדצמבר 1948 קיבל היישוב מעמד של עיר. הייתה זו העיר הראשונה הזוכה לקבל מעמד זה עם קום מדינת ישראל.
היסטוריה > מועצת העיר > מועצת העיר הראשונה (27 בדצמבר 1942)

עובד בן עמי (המרכז)
פרנץ אבשטיין (עלייה חדשה)
זהבה באוכמן (מועצת פועלי נתניה)
אליהו הגלעדי (מועצת פועלי נתניה)
נחמה וינר (המרכז)
חיים כהן (השכונות בן-ציון ובן צבי)
אהרון לנדה (המרכז)
שמואל לבנון (למען נתניה)
מרדכי מייברג (מועצת פועלי נתניה)
דוד פוקס (מועצת פועלי נתניה)
הלל צור (נתניה הלאומית)
יעקב צ'ינסקי (נתניה הלאומית)
דוד רזניק (למען הפועל הדתי)
יהושע שטכלברג / לחובר חיים (למען היהדות הדתית)
משה שקד (האזרח)
היסטוריה > מועצת העיר > מועצת העירייה השנייה (1950)

הבחירות למועצת העירייה השנייה התקיימו ב-14 בנובמבר 1950 (עקב אירועי מלחמת העצמאות).
נבחרו: דוד פוקס, מרדכי רפפורט, אריה רוט, אליעזר ריגלר, דב טנא, ד"ר בנימין בקמן, הלל צור, צבי ולטרפרוינד, יעקב רוטר, משה שקד, ישראל שניאור, עובד בן עמ"י, דוד דון, שלמה גוטהילף, חיים כהן-מגורי. איון ניקולסקו, ירדן שועה
מבנה > מועצת העיר הנוכחית (נכון למרץ 2024)

מרים פיירברג-איכר – ראש העירייה (נתניה אחת)
עו״ד שירי חגואל סידון – חברת מועצה (נתניה אחת)
ים קרן – חבר מועצה (נתניה אחת)
ליאורה לוי – חברת מועצה (נתניה אחת)
ורד פטל – חברת מועצה (נתניה אחת)
אבי סלמה – חבר מועצה (דרך חדשה)
אלון אלרואי – חבר מועצה (דרך חדשה)
מירב רודה– חברת מועצה (דרך חדשה)
שלו שלמה אלגלי – חבר מועצה (דרך חדשה)
ניבה נקש זרוג– חברת מועצה (דרך חדשה)
אורן גבאי – חבר מועצה (שס)
רפאל נמני – חבר מועצה (שס)
אליאור אליאס אשריאן – חבר מועצה (שס)
יעקב תורג׳מן– חבר מועצה (שס)
טלי מולנר – חברת מועצה (פעימה חדשה)
ציפורה קפל– חברת מועצה (פעימה חדשה)
אלעד כהן – חבר מועצה (פעימה חדשה)
בוריס צירולניק – חבר מועצה (נתניה ביתנו)
אירינה ליבשיץ – חברת מועצה (נתניה ביתנו)
דודו סלמה – חבר מועצה (המחנה הממלכתי)
ג׳וליאנה בן אברהם – חברת מועצה (המחנה הממלכתי)
מוטי רצאבי – חבר מועצה (ליכוד)
אלינור כהן – חברת מועצה (ליכוד)
עו״ד אדיר בנימיני – חבר מועצה (יש עתיד)
דב שטמר – חבר מועצה (לקידום חינוך בריאות ורווחה)
יוסי ביטון – חבר מועצה (אהבת ישראל)
אמייה טגה – חבר מועצה (מחוץ לקופסה)
דניאל בשארי – חבר מועצה (עוצמה עם נשמה)
עקיבא יצחקי – חבר מועצה (קשת הציונות הדתית)
מבנה > ועדות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| - ועדה למאבק בנגע הסמים המסוכנים - ועדת הנחות לנושא ארנונה - ועדת היועצים - ועדת ביטחון - ועדת בטיחות בדרכים - הוועדה למיגור אלימות - ועדת עיטור יקיר העיר | - ועדת רכש ובלאי - הוועדה לאיכות הסביבה ופיתוח בר קיימא - ועדת החינוך - ועדה להנצחת זכרם של נרצחי טרור - ועדה לשימור אתרים המורכבת מ-4 חברי מועצה ו-2 נציגי ציבור - ועדת שמות לרחובות המורכבת מ-7 חברי מועצה ו-11 נציגי ציבור - ועדת ערר | - הוועדה לקידום מעמד הילד - ועדת השלושה (גזבר העירייה, המנכ"ל והיועץ המשפטי) - ועדת הקליטה - הוועדה להקצאת קרקע/מבנה - ועדת מל"ח (משק לשעת חירום) - ועדת פס"ח (פינוי, סעד, חללים) - ועדת משנה של ועדת מל"ח | - הוועדה לענייני ביקורת - הוועדה המקומית לתכנון ובנייה - ועדת המשנה לתכנון ובנייה - ועדת התנועה - ועדת הכספים - ועדת המכרזים |
מבנה > מינהלים

מינהל כללי - כולל את האגפים לאיכות ותכנון אסטרטגי, משאבי אנוש, קליטה ופרויקטים במרחב הציבורי.
מינהל תפעול - כולל את האגפים לאיכות הסביבה, חופים, אחזקות, ההתחדשות העירונית, רישוי עסקים, מכרזים ושילוט, שיכון, פיתוח עסקי והתחדשות הדיור.
מינהל אכיפה פיקוח וביטחון - כולל את אגף הפיקוח והחניה, וכן את אגף הקב"ט.
מינהל כספים - כולל את האגפים להכנסות, גזברות והתכנון והפיקוח הכלכליים.
מינהל חזות פני העיר - כולל ארבעה אגפים: גנים ונוף, תברואה ורכב, לוגיסטיקה לאירועים וניקיון ותפעול אזורי התעשייה.
מינהל חינוך וחברה
מינהל הנדסה
פרסים

פרס שר הפנים לאחריות חברתית 2015
פרס שרת התרבות והספורט 2012
קריה יפה ומקיימת 2014 – נתניה העיר היפה בישראל זוכת פרס "5 כוכבי יופי" 15 שנים ברציפות (1999 – 2014)
פרס העירייה לשנת 2015 למצוינות, חדשנות ויוזמה בשילוב קהילת יוצאי אתיופיה בנתניה
פרס ניהול כספי תקין לשנת 2011
תחרות קלינטק 2015 (בין עשר הערים והרשויות הירוקות בארץ)
ראשי העירייה

עובד בן עמי 1929 – 1957
משה שקד 1957 – 1959
יעקב שריבום - כיהן כיו"ר ועדה קרואה שהתקיימה בין אוגוסט לדצמבר 1959
דוד פוקס 1959 – 1961
עובד בן עמי 1961 – 1964
משה שקד 1965 – 1968
אברהם בר מנחם 1968 – 1969
עובד בן עמי 1969 – 1974
אברהם בר מנחם 1974 – 1978
ראובן קליגלר 1979 – 1983
יואל אלראי 1983 – 1993
צבי פולג 1993 – 1998
ורד סוויד 1998 (ראש העיר בפועל)
מרים פיירברג 1998 – הווה
הערות שוליים

↑  חברות ועמותות עירוניות, באתר עיריית נתניה
↑  דיוויד סלע, יום חג: נתניה הופכת עיר, באתר ישראל היום, 7 בדצמבר 2018
↑  ועדות ופרוטוקולים, באתר ועדות ופרוטוקולים
↑  מבנה ארגוני, באתר חוק חופש המידע
מועצת עיריית נתניה ה-15 (צילום: רן אליהו – עיריית נתניה)
גלעד גפני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מדינה:  ישראלי
 תקופת הפעילות:  1996–1999 (כ־3 שנים)
 עיסוק:  שחקן
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנויות תל אביב
 פרסים והוקרה:  פרס הוקרה על תפקידו לצד משה איבגי בסרט גול עצמי
 פרופיל ב-IMDb
גלעד גפני הוא שחקן עבר ישראלי.