stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
A Red Letter Day
הערות שוליים

↑  "Official Singles Chart Top 100". Official Charts Company. 30 באוגוסט 1998. ארכיון מ-2021-06-03. נבדק ב-3 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Pride, Dominic (8 במרץ 1997). "Reviews: Singles" (PDF). Music & Media. p. 18. ארכיון (PDF) מ-2021-07-28. נבדק ב-8 בדצמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: b0d2b029-bab8-3ebb-9bbf-d8a6be1e8ad5  MusicBrainz work: 5c2961cc-d721-3d7d-8dc8-3b9bdeebe645
A Quien Quiera Escuchar

A Quien Quiera Escuchar (בעברית: למי שרוצה להקשיב) הוא אלבום האולפן העשירי של הזמר הפוארטו ריקני ריקי מרטין. האלבום יצא לאור ב-10 בפברואר 2015 דרך חברת התקליטים Sony Music Latin.
האלבום זכה בפרס גראמי לאלבום הפופ הלטיני הטוב ביותר בטקס גראמי ה-58, והגיע לפסגת מצעד האלבומים הלטיניים ולפסגת מצעד אלבומי הפופ הלטיניים של מגזין בילבורד האמריקאי.
רשימת השמעה

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Adiós  | 4:00 |
| 2. | Disparo al Corazón  | 3:50 |
| 3. | Isla Bella  | 4:55 |
| 4. | Perdóname  | 4:00 |
| 5. | Náufrago  | 3:26 |
| 6. | La Mordidita (בהשתתפות Yotuel)   | 3:31 |
| 7. | Cuanto Me Acuerdo de Ti  | 3:31 |
| 8. | Mátame Otra Vez  | 4:03 |
| 9. | Nada  | 3:25 |
| 10. | A Quién Quiera Escuchar  | 4:11 |
| משך כולל: | משך כולל: | 38:52 |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 76 |
|  איטליה | מצעד האלבומים האיטלקי | 65 |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 1 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 20 |
|  ארצות הברית | Top Latin Albums | 1 |
|  ארצות הברית | Latin Pop Albums | 1 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 97 |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | 2 |
|  ספרד | PROMUSICAE | 3 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 121 |
|  קוריאה הדרומית | סירקל צ'ארט | 28 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 49 |
הערות שוליים

↑  Chris Murphy, Ricky Martin Drops Surprise EP Pausa, Momentarily Quenches Our Summer Thirst, Vulture, ‏2020-05-28 (באנגלית)
↑  ריקי מרטין במצעד Top Latin Albums, באתר בילבורד
↑  ריקי מרטין במצעד Latin Pop Albums, באתר בילבורד
| ריקי מרטין |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | Ricky Martin (1991)‏ • Me Amarás‏ • A Medio Vivir‏ • Vuelve‏ • Ricky Martin (1999)‏ • Sound Loaded‏ • Almas del Silencio‏ • Life‏ • Música + Alma + Sexo‏ • A Quien Quiera Escuchar |  |
| מיני-אלבומים | Pausa |  |
| אוספים | La Historia‏ • The Best of Ricky Martin • 17‏ • Greatest Hits‏ • Playlist: The Very Best of Ricky Martin‏ • Greatest Hits: Souvenir Edition‏ • Esencial |  |
| אלבומי לייב | MTV Unplugged‏ • Ricky Martin... Live Black & White Tour |  |
| אלבומי וידאו | The Ricky Martin Video Collection‏ • One Night Only‏ • La Historia‏ • Europa: European Tour‏ • MTV Unplugged‏ • Ricky Martin... Live Black & White Tour • 17 |  |
| סיבובי הופעות | Livin' la Vida Loca Tour‏ • One Night Only with Ricky Martin‏ • Black and White Tour‏ • Música + Alma + Sexo World Tour‏ • Ricky Martin Live‏ • One World Tour‏ • All In‏ • Movimiento Tour‏ • Enrique Iglesias and Ricky Martin Live in Concert |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2015: רובן בלדס - Tangos | פרס גראמי לאלבום הפופ הלטיני או האורבני הטוב ביותר  2016: ריקי מרטין - A Quien Quiera Escuchar (Deluxe Edition) | הבא: 2017: ג'סי וג'וי - Un Besito Más |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 05aedab9-98bf-43df-88a0-a37321bcc1a0
משה כגן

| --- | --- |

 לידה:  1922 קרמניץ, הרפובליקה הפולנית השנייה 
 פטירה:  27 באפריל 2016 (בגיל 94 בערך) שמיר, ישראל 
 
משה כגן (1922 – 27 באפריל 2016) היה צייר ישראלי, חבר קיבוץ שמיר.
חייו

משה כגן נולד בקרמניץ, בווהלין (אז בתחומי פולין וכיום באוקראינה). כבר בגיל צעיר החל לצייר, כשהוא לומד בעיקר מהציירים הרבים שהגיעו לצייר את עירו היפה ונופיה.
ב-1939, עם פרוץ מלחמת העולם השנייה וכיבוש עירו על ידי הסובייטים בהתאם להסכם ריבנטרופ–מולוטוב, הורע מצבה של משפחתו, והוא נאלץ לסייע בפרנסת המשפחה. ב-1940 עזב את העיר ונסע לבאקו שבאזרבייג'ן, והתפרנס הן מציור והן כטכנאי שיניים. התקפת גרמניה הנאצית על ברית המועצות הביאה להגלייתו של כגן לעיר קרסנובודסק שבטורקמניה, בהיותו "אלמנט לא בטוח".
ב-1942 ניסה כגן כחייל בצבא הפולני לברוח לפרס, ללא הצלחה. עם הקמתו של הצבא הפולני הדמוקרטי הצטרף כגן לשורותיו. השתתף בקרבות לשחרור פולין וגרמניה ובמהלך הקרבות הגיע עד לב ברלין. אז נודע לו שמשפחתו נספתה בשואת העם היהודי.
ב-1946 השתחרר כגן משרותו בצבא הפולני, הצטרף לשורות "השומר הצעיר" וסייע בהקמת התנועה החינוכית בפולין, עד לעלייתו לארץ ישראל בשנת 1948.
עם עלייתו ארצה הצטרף לקיבוץ שמיר שבגליל העליון, הקים משפחה ועבד כרועה צאן של הקיבוץ. מיקומו של הקיבוץ, נופו ועמק החולה הפרוס מתחתיו, עיצבו את סגנונו האישי הבא לידי ביטוי בציוריו.
בשנת 1967 התחיל כגן לצייר בשחור לבן כתוצאה מזכרונות העבר ובהשראת מלחמת ששת הימים.
בשנת 1972 נהרג בנו, שהיה אז בן 19, בעת הכנת טיול במסגרת השומר הצעיר בנחל יהודה.
כגן הציג כ-40 תערוכות יחיד במיטב הגלריות והמוזיאונים ברחבי הארץ ובחו"ל. יצירותיו נמצאות במוזיאונים, גלריות ובאוספים פרטיים בישראל ומחוצה לה.
כמו כן, השתתף כגן ברוב התערוכות של אגודת הציירים ושל ארגון ציירי הקיבוץ הארצי בארץ וברחבי העולם: ארצות הברית, שווייץ, דרום אמריקה, דרום אפריקה, קנדה ועוד.
זכה במלגה ע"ש דבורה דוידזון.
כחובב ארכאולוגיה, הקים כגן בקיבוצו שמיר מוזיאון אזורי לעתיקות וכן גלריה לאמנות.
בשנים האחרונות החל כגן לעבוד במדיום נוסף - הפסיפס: הוא יוצר פסיפסים מרהיבים מאבנים צבעוניות קטנות שאותן הוא מסתת בעצמו. פסיפסים אלו מתארים נושאים תנ"כיים, מוטיבים מהטבע, דמויות ועוד.
עד לפטירתו המשיך לעבוד בסטודיו שלו בקיבוץ שמיר.
ב-27 באפריל 2016 נפטר משה כגן כתוצאה מאירוע לבבי, והובא למנוחות בבית העלמין של קיבוצו שמיר.
שבתאי שיכמן

שבתאי שיכמן (10 בספטמבר 1915 - 9 בינואר 1987), היה חבר הכנסת מטעם תנועת החרות וגח"ל.
חייו

שיכמן נולד בקולקי שבפלך ווהלין בשנת 1915. לאחר מלחמת העולם הראשונה עבר עם משפחתו לעיר קובל שבווהלין, שם סיים את לימודיו ב"תרבות"- הגימנסיה העברית בקובל. בנעוריו היה פעיל בתנועת בית"ר, והיה מפקד קן התנועה בקובל, חבר מפקדת התנועה בווהלין ומפקד פלוגת הכשרה של התנועה. בקובל נבחר לסגן יו"ר המפלגה הרוויזיוניסטית.
בשנת 1935 עלה שיכמן לארץ ישראל, ועד 1941 שימש בתפקיד מזכיר "העובד הלאומי". בשנת 1949 נמנה עם מייסדי חברת השיכון "סלע" ועמד בראשה כמנהל כללי. פעילותו בתנועה נמשכה במסגרת תנועת החרות, שמטעמה נבחר בשנת 1959 לכהן כחבר הכנסת בכנסת הרביעית. כהונתו נמשכה לאורך הכנסת החמישית, ולאורך שנות כהונתו הוא היה חבר ועדת הכספים.
על שמו רחוב בתל אביב.
פרץ מרקיש

| --- | --- |

מימין לשמאל: אלתר קציזנה, פרץ מרקיש, משה ברודרזון
 לידה:  7 בדצמבר 1895 פולונה, אוקראינה 
 הוצאה להורג:  12 באוגוסט 1952 (בגיל 56) לוביאנקה, רוסיה 
 לאום:  יהודי
 מקום קבורה:  בית הקברות דונסקויה החדש 
 עיסוק:  משורר, סופר, מחזאי, מוציא לאור
 שפות היצירה:  יידיש 
 תחום כתיבה:  שירה, סיפורת, מחזות תיאטרון
 יצירות בולטות:  רומנים: "דור הולך ודור בא", "כיוון לא צפוי"; מחזות: "האדמה", "משפחת עובדיה"
 צאצאים:  אולגה רפאי-מרקיש, שמעון מרקיש, דוד מרקיש 
 פרסים והוקרה:  עיטור לנין 
 
מימין לשמאל: ישראל יהושע זינגר, מלך ראוויטש, פרץ מרקיש, אורי צבי גרינברג, פרץ הירשביין ומנדל אלקין, ב-1922
פרץ מַרְקִיש (בכתיב יידיש: פּערעצ (גם: פּערעץ, פּרץ) מאַרקיש; בכתב רוסי: Перец Давидович Маркиш;‏ 7 בדצמבר 1895, פּוֹלוֹנוֹיֶה, פלך ווהלין, האימפריה הרוסית – הוצא להורג ב-12 באוגוסט 1952 במוסקבה עם קבוצת הרוגי המלכות בברית המועצות) היה משורר, מחזאי וסופר יידי, מבכירי המשוררים היהודים בברית המועצות.
קורות חיים

פרץ מרקיש נולד בעיירה פּוֹלוֹנוֹיֶה (Polonnoye) שבפלך ווהלין, בתחום המושב של האימפריה הרוסית (כיום נמצא היישוב בתחומי במחוז חמלניצקי של אוקראינה). אביו היה מלמד בחדר. בגיל צעיר עזב פרץ את הבית, תחילה לברדיצ'ב ולאחר מכן לאודסה, שם עבד בעבודות מזדמנות. מגיל 17 החל לכתוב שירים, תחילה ברוסית. בשנת 1916 גויס לצבא הרוסי ולחם בקרבות מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1917 נפצע קשה בקרב ושוחרר מהצבא. הוא התיישב בקייב, ומאוחר יותר ביקטרינוסלב דנייפרופטרובסק והחל לפרסם שירים אקספרסיוניסטיים וסיפורים קצרים בעיתון יהודי. בשנת 1920 הוציא אוסף שירים ביחד עם שני משוררים יידיים, דוד הופשטיין ולייב קויטקו. בשנת 1921 עזב את רוסיה ובמשך כחמש שנים חי ועבד בפולין, בגרמניה ובצרפת. בשנים 1922–1924 הוציא לאור עם אורי צבי גרינברג, עוזר ורשבסקי ומלך ראוויטש את כתב העת הספרותי "כאַליאַסטרע" (יידיש: "כנופיה").
בשנת 1926 חזר מרקיש לברית המועצות, כבר כמשורר מפורסם, התיישב במוסקבה ועסק בפעילות ספרותית. כתב שני רומנים ("אחד על אחד" ו"דור הולך ודור בא"), מחזות ("האדמה" ו"משפחת עובדיה") ומאות שירים.
שיריו תורגמו בין השאר לרוסית על ידי אנה אחמטובה. חלק מהמבקרים הספרותיים ביקרו את מרקיש על כך שיצירותיו "לאומניות מדי" ואינן עומדות בקנה המידה של "האינטרנציונליזם הסוציאליסטי".
בשנת 1941, עם פלישת גרמניה הנאצית לברית המועצות, היה מרקיש בין מייסדי הוועד היהודי האנטי-פשיסטי ומן החברים הבולטים בו.
פרץ מרקיש נעצר בינואר 1949 יחד עם עסקנים יהודים רבים, סופרי יידיש, משוררים ואנשי תיאטרון. ב-12 באוגוסט 1952 הוא הוצא להורג עם יתר אנשי הרוגי המלכות בברית המועצות. בשנת 1956, לאחר שינויים בממשל של ברית המועצות, טוהר שמו. שיריו נדפסו מחדש, הן ביידיש והן בתרגום לרוסית.
בערים חיפה וקריית ים רחובות הקרויים על שמו.
יצירתו שתורגמה לעברית

דור הולך ודור בא: רומן (תרגם מיידיש: אליהו מייטוס), תל אביב: איגרא, תש"ד. (מהדורה נוספת: על מארקיש ויצירתו: גיטל מיזל; עורכים: ד' הנגבי וא' פורת; הבאה לדפוס ותרגום הנספחים: חיים פלג, מרחביה: ספרית פועלים, 1962.)
למחוללת יהודיה: פואמה (עברית: חנוך קלעי), גבעתיים-רמת גן: מסדה, 1976.
כיוון לא צפוי: שירים, מקור ותרגום – די אומגעריכטע ריכטונג; לידער (מיידיש: שלמה אבן שושן), תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשל"ח.
שירים ופואמות: מאה שנה להולדת המשורר 1895–1995 / פרץ מארקיש (תרגום מיידיש: חנוך קלעי, שלמה אבן שושן, נתן יונתן), ירושלים: בסדר, תשנ"ח-1998.
יאבדו שמיים וארץ: שירת האפוקליפסה היידית / משה-לייב הלפרן, א' ליילס, פרץ מרקיש, ה' לייוויק; תרגם מיידיש: עידו בסוק; ערך והוסיף אחרית-דבר: אברהם נוברשטרן), [תל אביב]: קשב לשירה, תשס"ב-2002.
משפחתו

פרץ מרקיש היה נשוי פעמיים.
אשתו הראשונה - זינאידה יופה (1901 - 1974), מתורגמנית. מנישואין אלה נולדה בתו אולגה רפאי-מרקיש (1930–2012),  אומנית קרמיקה.
אשתו השנייה - אסתר לבזניקוב-מרקיש (1912 - 2010). מנישואין אלו נולדו לו שני בנים:
שמעון מרקיש (1931–2006) – מתורגמן, מבקר ספרות, היה מרצה לספרות באוניברסיטת ז'נבה.
דוד מרקיש (נולד ב-1938) – סופר ועיתונאי (בין השאר היה גם כתב של העיתון "מעריב"), חי בישראל.
נכדו של פרץ מרקיש הוא פרץ דניאל מרקיש.
ספרו "מילכאמע" (מלחמה), מוסקבה, 1948 נכתב על פי כללי כתיבת היידיש הפונטית הנהוגה בימי סטלין, ללא התחשבות באותיות סופיות ("פערעצ" במקום "פרץ") ובכתיב העברי. ב-1956 יצא הספר אחר כך גם בניו יורק ושם נקרא "מלחמה".
A No No

A No No הוא סינגל שהוקלט על ידי זמרת הרית'ם אנד בלוז האמריקאית מריה קארי. השיר יצא לאור ב-4 במרץ 2019, כסינגל הראשון השני מתוך אלבומה השלושה עשר, Caution. השיר יצא גם בגרסת רמיקס כמה ימים לאחר מכן.
בנובמבר 2018, היה זמין השיר להורדה דיגיטלית.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי מריה קארי, שיי טיילור, פריסילה רנאה, ג'ף לורבר, ליל קים, הנוטוריוס בי. איי. ג'י., מייז, קמ'רון ואנדריאו הרד והופק על ידי קארי, טיילור וג'רמיין דופרי. השיר הוא שיר בסגנון הרית'ם אנד בלוז, המשלב בתוכו גם את סגנון ההיפ הופ.
בנוסף לכך, השיר הוא הראשון אותה שרה במסגרת סיבוב ההופעות שלה, "Caution World Tour".
וידאו קליפ

קליפ המילים הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של מריה קארי ב-4 בדצמבר 2018. ב-8 במרץ 2019, פורסם הוידאו קליפ המלא של השיר. לאורכו של הקליפ ניתן לראות את קארי ושלל רקדני ליווי נמצאים בתוך רכבת תחתית.
נכון לאפריל 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-4 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018-19)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018-19)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018-19)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018-19)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | Digital Song Sales | 17 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | גרסה | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 1 בנובמבר 2018 | הורדה דיגיטלית | רגילה | אפיק |  |
| ארצות הברית | 4 במרץ 2019 | רדיו קצבי | רגילה | אפיק |  |
| עולם | 15 במרץ 2019 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | רמיקס מאת סטפלון דון | אפיק |  |
| עולם | 5 באפריל 2019 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | רמיקס מאת שאוני | אפיק |  |
A Rush of Blood to the Head

A Rush of Blood to the Head (בעברית: זרימת דם לראש) הוא אלבומה השני של להקת הרוק הבריטית קולדפליי, שיצא באוגוסט 2002, כשנתיים לאחר אלבום הבכורה המצליח Parachutes, שיצא בשנת 2000.
בשנת 2012, מגזין הרולינג סטון ערך בשנית את רשימת "500 האלבומים הגדולים בכל הזמנים" ודירג את האלבום במקום ה-466. מגזין הרולינג סטון דירגו את האלבום במקום ה-324 ברשימת "500 האלבומים הגדולים בכל הזמנים" אשר הרכיבו בשנת 2020, לאחר שני גרסאות שנוצרו בעבר. מגזין Spin כלל את האלבום במקום ה-278 ברשימת "300 האלבומים הטובים ביותר ב-30 שנים האחרונות (1985–2014), שנערך בשנת 2019.
רשימת שירים

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Politik  | 5:18 |
| 2. | In My Place  | 3:48 |
| 3. | God Put a Smile upon Your Face  | 4:57 |
| 4. | The Scientist  | 5:09 |
| 5. | Clocks  | 5:07 |
| 6. | Daylight  | 5:27 |
| 7. | Green Eyes  | 3:43 |
| 8. | Warning Sign  | 5:31 |
| 9. | A Whisper  | 3:58 |
| 10. | A Rush of Blood to the Head  | 5:51 |
| 11. | Amsterdam  | 5:19 |
זכיות

פרס גראמי 2003 - אלבום האלטרנטיב הטוב ביותר.
פרסי המוזיקה הבריטית 2003 (Brit Awards 2003) - האלבום הבריטי הטוב ביותר.
פרס גראמי 2003 - הביצוע הטוב ביותר להרכב רוק, על השיר "In My Place".
פרס גראמי 2004 - להיט השנה (Record Of The Year), על השיר "Clocks".
The Billboard 200 - מצעד האלבומים האמריקאי, מקום 5.
יהושע בוכמיל

| --- | --- |

 לידה:  7 בינואר 1869 אוסטרוה, אוקראינה 
 פטירה:  25 באוקטובר 1938 (בגיל 69) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 
יהושע בוכמיל ורעייתו שושנה בירושלים בשנות ה-20
יהושע הֶשֶל בּוּכְמִיל (Buchmil; כ"ד בטבת ה'תרכ"ט, 7 בינואר 1869, אוסטרהא, פלך ווהלין, של האימפריה הרוסית (כיום בתחומי אוקראינה) – ל' בתשרי ה'תרצ"ט, 25 באוקטובר 1938, ירושלים) היה פעיל ציוני, משפטן בהשכלתו. בלט ביכולת התעמולה שלו לקידום המחשבה הציונית ובמאבקיו לקידום התיישבות יהודית בארץ ישראל.
קורות חיים

בוכמיל נולד בעיירה אוסטרהא שבווהלין, בתחום המושב של אימפריה הרוסית. אביו שמואל בוכמיל היה מורה לנגינה, ומצד אמו היה צאצא של הרב אברהם יהושע השיל מאפטא. בצעירותו התחנך ב"חדר", ולאחר מכן עבר לגימנסיה רוסית, לצד לימודים פרטיים ביהדות. עם ייסודה של תנועת חיבת ציון היה בין תומכיה, ובעירו הקים חוג תלמידים לאיסוף תרומות למען יישוב ארץ ישראל. לצורך הגשמת רעיון החלוציות עבר בשנת 1895 למונפלייה שבצרפת, והחל בלימודי חקלאות; אך בראשיתם החל לפעול בחוג הציוני "עתידות ישראל" (l'Avenir d'Israël) (עם יוסף מירקין, יוסף מוהליבר, חיים מרגלית-קלוריסקי ויוסף ספיר), ובעידוד חבריו עבר ללימודי משפטים והצטיין בהם. בשנת 1903 הוסמך כדוקטור למשפטים (בהצטיינות). עבודת הדוקטורט שלו עסקה בשאלת "יסודו והתהוותו של הרעיון הלאומי בשווייץ", ויצאה לאור כספר.
נישא לשושנה (רוזה) בת שלמה אימַאס מניקולאייב (1876–1933), פעילה ציונית מנעוריה, מראשונות הנשים הציוניות ופעילי הציונות המדינית, מאנשי פועלי ציון. למדה בלוזאן וברן, שם הייתה ממייסדי התאחדות הנוער הציוני האקדמי בברן.
בוכמיל נבחר לראשות החוג "עתידות ישראל", ובשנת 1897 נשלח מטעמו לפגוש בתאודור הרצל להבעת תמיכה בכינוס הקונגרס הציוני הראשון. בשליחותו של הרצל יצא מאוסטריה לרוסיה, ופעל בקרב חובבי ציון לקרבם לציונות המדינית. בתום הקונגרס, שבו נכחו 75 נציגים מטעם חובבי ציון, נשלח בשנית לרוסיה לקיום מסע תעמולה. בדרכו ייסד במינכן את אגודת הסטודנטים היהודים הציונית הראשונה. בקונגרס הציוני החמישי היה בין מייסדי הפרקציה הדמוקרטית, ובאותו קונגרס היה בין התומכים והמשתדלים אצל הרצל להשפיע על חברת יק"א להפנות את משאביה להתיישבות בארץ ישראל על פני ארגנטינה. מאוחר יותר היה בין המתנגדים לתוכנית אוגנדה ולתנועות שפעלו לקידום התיישבות יהודית במדינות שונות.
בשנת 1906 הגיע לארץ ישראל בשליחות הוועד האודסאי של חובבי ציון לבחינת התנאים להתיישבות, וכעבור שנתיים פרסם דו"ח ובו הצביע על היעדר הון מספק במוסדות הציוניים. בעקבות מסקנותיו ייסד עם רעייתו שושנה את הסתדרות "שיבה לארץ האבות" (שיל"ה) לגיוס תמיכה עממית בקרב יהדות התפוצות. רעייתו יצאה למסע תעמולה באמריקה, ובוכמיל יצא לרוסיה וגויס על ידי מנחם אוסישקין לשלב את הרעיון בתוכנית חובבי ציון לייסוד בנק. הקמת הבנק נשללה על ידי השלטונות העות'מאניים, והכספים הועברו לידי "גאולה". בתקופת שהותו הממושכת בארץ התגורר ביפו, ולחם למען עבודה עברית במושבות.
בתקופת מלחמת העולם הראשונה הועסק כפקיד במוסקבה. בשנת 1916 נשלח מטעם הוועד המרכזי של ציוני רוסיה לאיסוף כספים עבור הפעילות הציונית המדינית בבריטניה. לאחר מהפכת 1917 נבחר כחבר הוועד המרכזי. פעילותו בשנים לאחר מכן התרכזה בגיוס כספים עבור קרן קיימת לישראל וקרן היסוד וכללו שליחויות ברחבי אירופה ובצפון אפריקה. בשנת 1919 הרצה בוכמיל בנושאי ציונות באוניברסיטת קייב.
בשנת 1923 עלה לארץ ישראל. בשנים 1925–1927 עסק בשליחות במצרים ובשנים 1928–1929 באיטליה. בשנת 1938 נפטר בירושלים ונקבר בהר הזיתים. ביתו בשכונת תלפיות נתרם לקרן הקיימת לישראל, וספרייתו הענפה – לאוניברסיטה העברית בירושלים. רעייתו שושנה נפטרה לפניו, בשנת 1933.
כתביו

אַ בריעף צום יודישען פאָלק [מכתב לעם היהודי], קרן היסוד, תרפ"א. (ביידיש)
Yoshua Buchmil, Problemes de la renaissance Juive: actualité et perspectives [בעיות התחייה היהודית] (avec une note biographique de l’auteur par Abraham Elmaleh), Jerusalem: Imprimerie Goldberg, 1936. (בצרפתית)
לקריאה נוספת

'בוכמיל, יהושע השל', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 73–74. (הספר בקטלוג ULI)
רחל ינאית בן-צבי, 'שושנה ויהושע בוכמיל: קווים לדמויותיהם', העבר יז (תש"ל), 181–206.
הערות שוליים

↑  שושנה בוכמיל, דבר, 10 באוגוסט 1933; שושנה בת שלמה בוכמיל ז"ל, דואר היום, 10 באוגוסט 1933; שושנה בוכמיל לבית אימס ז"ל (ליום השבעה), דבר, 17 באוגוסט 1933 (רשימה אוטוביוגרפית).
↑  אוהד דוד , ‏הראשון בבדור, באתר גלובס, 29 באפריל 2001
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007288475705171  LCCN: nr88001135  NKC: uk2015880585  VIAF: 19521424   WorldCat (עם VIAF): 19521424
דארן מקדיו

| --- | --- |

 לידה:  29 בספטמבר 1960 (בן 64) רנטול, אילינוי, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  המכון הצבאי וירג'יניה  אונ׳ אמבריי-רידל לאווירונאוטיקה  אוניברסיטת סירקיוז  האוניברסיטה לביטחון לאומי בארה"ב (NDU)  Air University  תיכון האמפטון  אוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון 
 השתייכות:  חיל האוויר של ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1982–2018 (כ־36 שנים)
 דרגה:   גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד כנף תובלה 375  מפקד כנף תובלה 43  מפקד כוחות חיל האוויר בוושינגטון  מפקד חיל האוויר ה-18 של ארצות הברית  מפקד פיקוד התובלה של חיל האוויר של ארצות הברית  מפקד פיקוד התובלה של ארצות הברית
 פעולות ומבצעים
 המלחמה העולמית בטרור 
 עיטורים
  מדליית השירות המצוין של חיל האוויר (2)   מדליית השירות העילאי של מחלקת ההגנה (2)  לגיון ההצטיינות (3)
 
דארן מקדיו (באנגלית: Darren W. McDew; נולד ב-29 בספטמבר 1960) הוא קצין בדימוס בדרגת גנרל בחיל האוויר של ארצות הברית. בתפקידו האחרון שירת כמפקד פיקוד התובלה במחלקת ההגנה של ארצות הברית.
ביוגרפיה

מקדיו נולד ברנטול (אנ') שבאילינוי. ב-1982 סיים את לימודיו במכון הצבאי של וירג'יניה. התגייס לחיל האוויר ושירת כטייס מטוסי תדלוק ותובלה.
בשנים 1997–1999 פיקד על טייסת התובלה 14. ביולי 2000 מונה למפקד להק המבצעים של כנף תובלה 62 ובמסגרת זו שימש מפקד כוח המשלוח למזרח התיכון לאחר פיגועי 11 בספטמבר. בינואר 2002 מונה למפקד כנף תובלה 375 (מטוסי תובלה מקדונל דאגלס C-9 ומטוסי C-37). ביולי 2003 מונה לקצין קישור לסנאט בלשכת מזכיר חיל האוויר של ארצות הברית. בינואר 2005 מונה למפקד כנף תובלה 43 (מטוסי לוקהיד C-130 הרקולס), בתפקיד זו שימש בתחילת 2006 גם כמפקד כוחות התובלה באזור דרום-מערב אסיה. ביולי 2006 מונה לסגן מפקד חיל האוויר ה-18 (שמשימתו תובלה אווירית) ובנובמבר 2007 עבר לשרת בפנטגון, תחילה כעוזרו של מזכיר חיל האוויר ולאחר מכן כסגן ראש מחלקת תכנון במטות המשולבים.
בדצמבר 2010 מונה למפקד כוחות חיל האוויר בוושינגטון די. סי. בבסיס אנדרוז. באוגוסט 2012 מונה למפקד חיל האוויר ה-18.
במאי 2014 קודם לדרגת גנרל ומונה למפקד פיקוד התובלה של חיל האוויר. באוגוסט 2015 מונה למפקד פיקוד התובלה של ארצות הברית במחלקת ההגנה. הוא שירת בתפקיד עד אוגוסט 2018.
במהלך שירותו צבר מעל 3,300 שעות טיסה, על מטוסי T-37 טוויט, T-38 טאלון, בואינג KC–135‏, בואינג C-17‏, לוקהיד C-14 סטארליפטר, מקדונל דאגלס C-9‏, לירג'ט C-21, לוקהיד C-130 הרקולס, C-37,‏ ומסוקי בל UH-1N.
מקדיו נשוי לאוולין והם הורים לבן ובת.
הערות שוליים

↑  תצהיר וקורות חיים באתר לשכת הפרסום הממשלתית של ארצות הברית
A Place on Earth: The Greatest Hits

A Place on Earth: The Greatest Hits (בעברית: מקום עלי אדמות: הלהיטים הגדולים ביותר) הוא אלבום הלהיטים השני של הזמרת-יוצרת האמריקאית בלינדה קרלייל. אלבום הלהיטים יצא לאור ב-30 בנובמבר 1999, בהוצאת חברת התקליטים וירג'ין רקורדס.
האלבום הגיע למקום החמישה-עשר במצעד האלבומים הבריטי.
רקע וביקורות

ב-AllMusic זכה אלבום הלהיטים לביקורת חיובית, תוך שהעניקו לו ציון של ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה בסך הכול. מתוך אלבום הלהיטים יצא הסינגל הראשון "All God's Children", שזכה להצלחה מתונה במצעד הסינגלים הבריטי. בהמשך, יצא הסינגל השיווקי "A Prayer for Everyone".
איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי (BPI) העניק לאלבום הלהיטים את תואר הזהב הכפולה על מכירות של למעלה מ-100,000 עותקים במדינה.
רשימת רצועות

| A Place on Earth: The Greatest Hits> מס' | A Place on Earth: The Greatest Hits> שם | A Place on Earth: The Greatest Hits> משך | A Place on Earth: The Greatest Hits>  | A Place on Earth: The Greatest Hits>  | A Place on Earth: The Greatest Hits>  | A Place on Earth: The Greatest Hits>  | A Place on Earth: The Greatest Hits>  | A Place on Earth: The Greatest Hits>  | A Place on Earth: The Greatest Hits>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Heaven Is a Place on Earth  | 4:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | I Get Weak  | 4:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Circle in the Sand  | 3:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Leave a Light On  | 4:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | La Luna  | 4:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | (We Want) The Same Thing  | 4:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Summer Rain  | 4:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Live Your Life Be Free  | 4:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Do You Feel Like I Feel?  | 4:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Little Black Book  | 4:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Big Scary Animal  | 4:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | In Too Deep  | 3:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | California  | 2:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Always Breaking My Heart  | 3:04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Love in the Key of C  | 3:49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Feels Like I've Known You Forever  | 3:47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | A Prayer for Everyone  | 4:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | All God's Children  | 3:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| A Place on Earth: The Greatest Hits — מהדורה מיוחדת> מס' | A Place on Earth: The Greatest Hits — מהדורה מיוחדת> שם | A Place on Earth: The Greatest Hits — מהדורה מיוחדת> משך | A Place on Earth: The Greatest Hits — מהדורה מיוחדת>  | A Place on Earth: The Greatest Hits — מהדורה מיוחדת>  | A Place on Earth: The Greatest Hits — מהדורה מיוחדת>  | A Place on Earth: The Greatest Hits — מהדורה מיוחדת>  | A Place on Earth: The Greatest Hits — מהדורה מיוחדת>  | A Place on Earth: The Greatest Hits — מהדורה מיוחדת>  | A Place on Earth: The Greatest Hits — מהדורה מיוחדת>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Heaven Is a Place on Earth (רמיקס שמימיי)   | 5:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | I Get Weak (גרסת 12")   | 7:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Circle in the Sand (מיקס קייצי מורחב)   | 7:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | World Without You (מיקס עולמי מורחב)   | 8:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | (We Want) The Same Thing (רמיקס קייצי)   | 5:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Summer Rain (מיקס מאת ג'סטין שטראוס)   | 8:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Live Your Life Be Free (קלאב מיקס)   | 5:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Only a Dream  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | The Air You Breathe  | 4:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Little Black Book (מיקס מאת ליטל בלאק)   | 5:15 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1999)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1999)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1999)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 15 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 6 |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| בריטניה (BPI) | זהב | 100,000 |