חסידות חב"ד
הערות שוליים

הציור הופץ בידי בוריס שץ כעותק של ציור ישן, אך לפי עדותם של מרדכי נרקיס ואברהם שרון הודה בפניהם שץ כי יצר את הציור בעצמו בסביבות שנת 1887. ראו על כך עוד: Maya Balakirsky Katz, The Visual Culture of Chabad, Cambridge University Press, 2010. עמ' 43–46.
↑  הציור הופץ בידי בוריס שץ כעותק של ציור ישן, אך לפי עדותם של מרדכי נרקיס ואברהם שרון הודה בפניהם שץ כי יצר את הציור בעצמו בסביבות שנת 1887. ראו על כך עוד: Maya Balakirsky Katz, The Visual Culture of Chabad, Cambridge University Press, 2010. עמ' 43–46.
↑  לדברי רבי יוסף יצחק שניאורסון, ייסוד שיטת החסידות היה בשנת ה'תקל"ב (1772). ראו: "שלשלת היחס" הנדפס בתחילת לוח היום יום ולדברי הביוגרף חיים מאיר היילמן ייסוד החסידות היה בשנת ה'תק"ם או מעט לפני כן. ראו סקירה על הנושא בספר "בית רבי" מעמוד 24 עד עמוד 31 (טז). המסקנה העיקרית מופיעה בעמוד 30.
1 2 3 4 5 6  מ. צינוביץ, קהילות ואישים ברוסיה הלבנה - ליובאביטש, הצופה, 14 ביולי 1944; ראו דברי הרב שניאורסון בי"ב בתמוז ה'תשי"ג - תורת מנחם - התוועדויות, חלק ט' עמוד 57.; מנחם פרידמן ושמואל היילמן, "הרבי מליובאוויטש בחייו ובחיים שלאחר חייו", 2011, פרק 1, עמוד 35, ובהערה 25 בעמוד 300; איליה לוריא, עדה ומדינה - חסידות חב"ד באימפריה הרוסית תקפ"ח-תרמ"ג, הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית, ירושלים, 2006 ISBN 9654932636 עמוד 110; הנ"ל, מלחמות ליובאוויץ': חסידות חב"ד ברוסיה הצארית, מרכז זלמן שזר, 2018 ISBN 9789652273529 ( - בשני האזכורים אצל אליה לוריא מובא שכבר הרבי הרש"ב החמישי מליובאוויטש היה הדומיננטי ביותר בתקופתו). דוד אסף: ליאדי, קאפוסט. מדובר בשלוש חצרות: קאפוסט ניעזין וליאדי; בנוגע מעבר חסידי חצר ניעזין ראו אצל חיים מאיר היילמן, חסיד קאפוסט, בבית רבי תרס"ב חלק ג' פרק ט', שחסידי ניעזין, שחצרם נסגרה לא הרבה שנים לאחר פתיחתה, התפזרו לחצרות קאפוסט, ליאדי וליובאוויטש [חסידי קאפוסט וליאדי עברו שנים אחרי כן לליובאוויטש]; בנוגע למעבר חסידי ליאדי לליובאוויטש: דוד אסף‏, מסע אל ערש הולדתה של חב"ד (ב): 'לפלך מוגילוב, פסיק. לעיר לאדי, פסיק', בבלוג "עונג שבת", אוקטובר 2016; בנוגע לחזרת חסידי קאפוסט לליובאוויטש: ראו בהערה זו אצל דוד אסף; לגבי מעבר חסידי ענף בברויסק (ענף קאפוסטי) ולמעשה סיום מעבר חצרות קאפוסט לליובאוויטש: עמרם בלוי, היכל הבעש"ט, גיליון ב שנה ו - גיליון כב, תשס"ח, עמודים קכ"ה-קכ"ו. וכן אצל: Lowenthal, Naftali. Schneersohn, Shmaryahu Noah. Encyclopedia of Hasidism. Jason Aronson Publishers. London. 1996
↑  Marcin Wodziński, Historical Atlas of Hasidism, הוצאת אוניברסיטת פרינסטון, 2018, עמודים 192–196.
↑  צביקה קליין, מרוץ השליחים: ההשפעה של חב"ד על יהדות ארה"ב, באתר מקור ראשון, ‏27/06/2021
↑  ה' אדר תש"כ, שאלות ותשובות עם הרבי מליובאוויטש, לשאלות סטודנטים, "לא די ברגש בלבד, לא באמונה כשלעצמה ולא בהבנה בלבד, שכן, אז חסירה השלימות. חייבת להיות התכללות של כל הדברים"
↑  תניא חלק א ג
↑  הרב שלמה יוסף זוין, ‏דמות הפלאים של בעל ה"תניא", באתר "דעת" – מתוך שנה בשנה תשכ"ד
↑  לוין, שלום דובער, תולדות חב"ד No. 1 5748 -, באתר היברובוקס
↑  בית רבי חלק א' פרק כ"ה ע' 128. וראו איגרת רבי שניאור זלמן מלאדי לרבי אברהם מקאליסק בנושא הזה, אגרות קודש אדה"ז איגרת נ"ה
↑  הרבי - הציר המרכזי בחסידות,
↑  ראו למשל בספר השיחות של רבי יוסף יצחק שניאורסון, ה'ש"ת, עמוד 165; הנ"ל, לקוטי דיבורים ג', עמ' 607-608
↑  ראו למשל לקוטי שיחות חלק ג' עמוד 1012 והלאה, ספר השיחות ת״ש עמ׳ 64
↑  ראו תורת מנחם - התוועדויות תשמ"ב, חלק א' עמודים 329-330
↑  רבי שלום דובער שניאורסון, תורת שלום, עמ' 235; הרב יוסף יצחק שניארסון, ספר השיחות תש"ה, עמ' 107; רבי מנחם מנדל שניאורסון, ליקוטי שיחות י"ד, עמ' 319
↑  לקוטי אמרים תניא, חלק א, פרק יד
↑  "כל הדבק בתלמידי חכמים, מעלה עליו הכתוב כאלו נדבק בשכינה ממש. כי על ידי דביקה בתלמידי חכמים, קשורות נפש רוח ונשמה של עמי הארץ ומיוחדות במהותן הראשון ושורשם שבחכמה עילאה" לקוטי אמרים תניא, חלק א, פרק ב
↑  אגרות קודש, אדמו"ר הריי"צ, חלק ד' עמוד רסא
↑  החסידות ברוסיה הצארית: היבטים היסטוריים וחברתיים עמוד 95
↑  קונטרס לימוד החסידות לריי"צ, אות ה'.
↑  רבי יוסף יצחק שניאורסון, קונטרס לימוד החסידות, עמוד 9, מובא אצל: יוסף יצחק קמינצקי, קיצור תולדות חב"ד, כפר חב"ד, תשס"ד 2004, עמוד 83
↑  במסגרת גוף בשם 'חברת תחיית המתים' שבו איגד את חסידיו לפעילות
↑  קונטרס "אדמו"ר הצמח צדק ותנועת ההשכלה".
↑  היכל הבעש"ט, תשס"ד, חלק ט"ז, "גבור כארי כ"ק אדמור רבי יהודה לייב שניאוסון מקאפוסט" עמודים ק"ע-קע"א ובהערות שם.
↑  חיים מאיר היילמן, בית רבי, ברדיטשוב, תרס"ב, עמ' קכה
↑  הביוגרף חיים מאיר היילמן, בית רבי, ברדיטשב, 1902, עמ' 250
↑  מסיבה זו, נחשב לדור שישי של אדמו"רי חב"ד כך לדברי רבי יוסף יצחק שניאורסון (, "אגודת חב"ד טהעטיגקייטען", הקריאה והקדושה, 1941), למרות היותו דור חמישי לרבי שניאור זלמן
↑  בדרך כלל, שם העיירה נכתב "לאדי". לעיתים נכתב "ליאדי", בהתאם לתעתיק מרוסית. אבל חסידות "חב"ד-לאדי" נכתבה תמיד בפי חסידיה ותושביה "לאדי" ולא "ליאדי". ראו את הסקירה של הסופר אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ' יליד ליאדי שהכיר היטב את חצר המהרש"ז וכתב על כך סקירה רחבה בת 11 עמודים ב"האסיף" ורשה תרמ"ט ובכולם מזכיר את שם העיר והחסידות "לאדי". גם הביוגרף חיים מאיר היילמן בספרו "בית רבי" עמוד קכב' ועמוד קכו' מזכיר כמה פעמים את שם העיר והחסידות "לאדי". ראו גם עיתון "המליץ" 10 באוקטובר 1882 עמוד 8 "הצדיק ר' שניאור זלמן מלאדי" על המהרש"ז. ראו גם ב"סידור מהרי"ד" שהוציאו לאור שלושת בני המהרי"ד מחב"ד-לאדי וראו גם את שער הספר לקוטי מאמרים של האדמו"ר המהרי"ד מלאדי
↑  יצחק אלפסי 'המאירים לארץ' עמודים 283–284, 305. וכן בלקו"ש ח"ב ע' 477 ובהערה 52
↑  מאמר "וישרנה הפרות" מאת הרב זלמן אהרן פרשת בחוקותי תרמ"ג, באתר לה"ק, ‏י"א חשון תשס"ט
↑  חנוך לנער, עמ' 12.
↑  הרב ד"ר יצחק קראוס,שאלת מחקר, באתר ynet 
הרב ד"ר דוד ברגר, "הרבי מלך המשיח": שערוריית האדישות, והאיום על אמונת ישראל, ירושלים: אורים, 2005.
אריאל הורוביץ, פשוט לומר את האמת, מקור ראשון, מוסף "שבת", 5 בספטמבר 2014 – ריאיון עם ד"ר אלון דהן, חוקר משיחיותו של הרבי מלובביץ'
יהודה יפרח, טלפון מהמשיח, מקור ראשון, מוסף "שבת", 28 בדצמבר 2011 – ריאיון עם פרופ' דב שוורץ
↑  מקור התפיסה נמצא בקונטרס ההשתטחות המיוחס לאדמו"ר האמצעי רבי דובער שניאורי
↑  HebrewBooks.org חמישים שנה לשידורי הועד להפצת חסידות, באתר www.hebrewbooks.org
↑  "4 התשובות של הנשיא השביעי", כחודש לאחר פטירת הרבי מלובביץ'. צילום הכתבה מופיע בספר 'אוי רבי' עמוד 116, ללא תאריך מדויק. הכתבה חזרה ונדפסה בספרו של הרב גורן. גם ב-ynet, הובא ציטוט מדויק מאותה כתבה בהארץ, ללא אזכור של הארץ: למה הרבי מלובביץ' לא ביקר בארץ: הסיבה האמיתית, באתר ynet, 9 ביולי 2016
↑  פורסמה בספר: איליה לוריא, עדה ומדינה: חסידות חב"ד באימפריה הרוסית, תקפ"ח-תרמ"ג, ירושלים, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשס"ו. ISBN 9654932636‏.
↑  מלבד נשי רבי ישראל נח כמפורט בהערה אצלו
↑  לעצים נוספים של משפחת שניאורסון: ענף חיים אברהם | ענף משה | ענף סלונים: חלק א, חלק ב, חלק ג | ענף טברסקי | ענף ברוך שלום | ענף מהרי"ל | ענף חיים שנ"ז | ענף יואלי | ענף זלמנסון
↑  פריט Q29348543 בוויקינתונים‏
↑  לשאר צאצאיהם ראו עץ משפחת טברסקי, ענף צ'רקס-שניאורסון
↑  רשימת שלשלת היחס מורחב עמוד כ"א ובקיצור תולדות חב"ד עמודים 110–111
↑  הבן הגדול, רבי ברוך שלום, בחר שלא לקבל על עצמו אדמו"רות, הבן רבי יוסף יצחק נהיה אדמו"ר מצ'רנוביל עוד בחיי אביו, והבן רבי יעקב נפטר בחיי אביו.
↑  צבי הר שפר, העבר, שבט תשי"ד, גיליון ב', עמוד 86, בכותרת: "ליובויץ, עיר מושב אדמו"רי חב"ד".
↑  הצוואה פורסמה בספר: איליה לוריא, עדה ומדינה: חסידות חב"ד באימפריה הרוסית, תקפ"ח-תרמ"ג, ירושלים, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשס"ו, מסת"ב 9654932636, ובעקבות פסיקת בית דין שמונה לדון בנושא שפסקו שרבי שמואל ימשיך את השושלת – היכל הבעש"ט, חלק ט"ז, "גבור כארי כ"ק אדמו"ר רבי יהודה לייב שניאוסון מקאפוסט" עמודים ק"ע-קע"א ובהערות שם (באוצר החכמה). וראו בספר "ליובאוויטש – העיירה של חב"ד" פרק י"א, עמודים 197–216, תשע"ז, כפר חב"ד; חנוך גליצנשטיין, 'ספר התולדות אדמו"ר מהר"ש', תשמ"ו, כפר חב"ד, הוצאת ספרים קה"ת, עמודים 35–38 {באוצר החכמה)
↑  עוד בחיי אביו החל לכהן כאדמו"ר מצ'רנוביל. נהג בסגנון צ'רנוביל ולא בסגנון חב"ד בין השנים תרי"ט-תרל"ז, אך עם מאפיינים חב"דיים מסוימים (יצחק אלפסי 'המאירים לארץ' עמודים 283–284. וכן בלקו"ש ח"ב ע' 477 ובהערה 52). לשאר צאצאיהם ראו עץ משפחת טברסקי, ענף צ'רקס-שניאורסון
↑  א] חצר ניעזין פעלה במשך 15 שנים, עד שנת תרמ"ג. ב] אצל נשי רבי ישראל נח לא הובאו שמות נשיו, אף שחלקן היו נכדי בעל התניא, היות שלפי המקורות המופיעים בסוף העץ (ולפי המקורות ב'לקריאה נוספת' בערך עליו), כפי הנראה נשא לכל הפחות 3 נשים שונות, שתיים מהן בנות דודות שלו – נינות בעל התניא. לא ברור בוודאות מאיזו אישה נולדו איזה ילדים ולא ידועים במדויק שמותם. לכן לא הוכנסו לעץ הנשים מכיוון שייתכן שהילדים: אסתר ליבא – מאישה אחת, ואברהם – מאישה שנייה.
בכל אופן למען השלמות, כפי הנראה: שמות 2 הנשים בנות הדודות: חנה חיקע (או חנה חיישא) בת דודו מנחם נחום (ייד') (בן אדמו"ר האמצעי). פריידא (ב"המבשר": שרה פריידא) בת דודתו ביילא (בת אדמו"ר האמצעי). כמו כן ידוע על אישה בשם נחמה דינה – [כי בנו ר' אברהם חותם "אברהם בן נחמה דינה" (צילום כתב היד בספר "קיצור תולדות חב"ד"' קמינצקי, תשס"ד, עמוד 153)] – ועל אישה שהייתה אחות של ר' עקיבא רטנר (אלפסי). לעומת זאת במפקד נכתב שאשתו מנישואיו השניים נקראה זלאטא. כרגע לא ידוע האם מדובר בנישואים נוספים, או שזו אחת מהנשים המפורטות לעיל והיה לה שם נוסף.
↑  בנו הגדול של הצמח צדק, נפטר בשנת תרכ"ט ('בית רבי' חלק ג' עמודים י"ב-י"ד). פריט Q83736620 בוויקינתונים. בנו רבי לוי יצחק נפטר בשנת תרל"ח (קובץ 'הערות וביאורים' שב'מקורות' עמוד 112), נכדו רבי ברוך שניאור נפטר בחודש טבת בין תרפ"ו לתרפ"ח (הקדמה לספרו רשימות הרב"ש עמוד 14), נינו רבי לוי יצחק הוא אביו של הרבי מלובביץ
↑  א] חצר ליאדי פעלה במשך 43 שנים, עד שנת תר"ע. ב] לאחר פטירתו כיהנו יחדיו במקביל באותו זמן, בנו רבי יצחק דובער וחתנו רבי לוי יצחק מסיראטין ('בית רבי' חלק ג' עמודים י"ז-י"ח)
↑  נפטר בחיי אביו ('בית רבי' חלק ג' עמוד י"ב)
↑  א] חצר קאפוסט פעלה במשך 57 שנים, עד שנת תרפ"ג. ב] חצי שנה לאחר שהחל לנהוג באדמו"רות נפטר. לאחר פטירתו כיהן בנו רבי שלמה זלמן. באמצע כהונת רבי שלמה זלמן התחיל אחיו רבי שלום דובער מרציצה לנהוג באדמו"רות. לאחר פטירת רבי שלמה זלמן, הבן השלישי רבי שמריה נח גם החל לנהוג באדמו"רות כאשר למעשה ניצני אדמו"רות החלו כבר בחיי אחיו רבי שלום דובער. ג] מקורות: 'בית רבי' עמודים ט"ז-י"ח, 'המאירים לארץ' עמודים 290–302. אודות חצר קאפוסט ופתיחת פלג זה על ידי רבי יהודה לייב, ראו בבלוג "עונג שבת". אודות ניצני אדמו"רות אצל שמריה נח, ראו: עמרם בלוי, "קורות הרה"ק רבי שמרי' נח שניאורסהן מבאברויסק", קטע ג' "מעין אדמו"רות בצר משרתו כרב העיר" – היכל הבעש"ט כרך כ"ב, ניסן תשס"ח, עמוד ק'-ק"ג.
↑  נפטרה שלושה חודשים לאחר נישואיהם (בית רבי חלק ג' עמוד 30)
↑  בנישואין ראשונים התחתנה עם רבי שניאור, בן דודה רבי יעקב שניאורסון, לאחר שנפטר התחתנה עם רבי לוי יצחק גוטרמן מסיראטשין שלימים החליף את אביה בשושלת ליאדי (בית רבי חלק ג', פרק ט', עמוד י"ח)
↑  התחיל לכהן עוד בחיי אחיו, רבי שלמה זלמן בעת שכיהן כאדמו"ר, לאחר פטירת דודו רבי ישראל נח מניעז'ין בתרמ"ג, וחצרו גדלה במיוחד לאחר פטירת אחיו רבי שלמה זלמן בשנת תר"ס ('המאירים לארץ' עמוד 301)
↑  

1] מפקד עיריית אורשא, 27 באוקטובר 1850 קהלת ליובאוויטש, מחוז ארשא, נדפס באג"ק צ"צ, עמוד קכ"א-קכ"ג, תשע"ג ברוקלין ניו יורק, הוצאת קה"ת מסת"ב 978-08266-5532-5

2] בית רבי,  חלק ג', כל הספר ובעיקר בעמודים י"ג - י"ט. חיים מאיר היילמן, בית רבי, ברדיטושב, תרס"ב, באתר היברובוקס

3] לגבי שנות התחלת נשיאות ארבעת בני הצמח צדק: הקריאה והקדושה, שבט תש"ב, ניו יורק. עמוד ג (מדור: 'אגודת חב"ד טהעטיגקייט'). ולגבי התחלת נשיאות רבי לוי יצחק גוטרמן: בפרדס חב"ד גיליון 15 עמוד 122, עמרם בלוי

4] יוסף יצחק קמינצקי, קיצור תולדות חב"ד, כפר חב"ד, תשס"ד

5] קובץ שלשלת היחס מורחב, על בסיס מהדורת תש"ג 1942 – נדפס בתשע"א

6] שמואל אלעזר היילפרין, "ספר הצאצאים - אילן יוחסין", ירושלים תש"מ 1980

7] ספרו של הרב ד"ר יצחק אלפסי, המאירים לארץ – תולדות אדמו"רי בית חב"ד, ג' תמוז תשס"ט 2009, ישראל (כרטיס הספר בספריית חב"ד)

8] מרדכי ברונשטיין, כתבה בעיתון המבשר, קהילות, י"ד בכסלו תשע"ג 

9] ברוך אוברלנדר, early years, הוצאת ספרים קה"ת, תשע"ו 2016, מסת"ב 978-1-932349-04-7 בעמודים 448–449 מופיע עץ משפחת אדמו"רי חב"ד

10] שלום דובער קוביטשעק, י' שבט תשע"ו, "משפחת אדמו"ר הצמח צדק בחייו", הערות וביאורים גיליון א'קא (1101) עמודים 111–122

11] "מפת שלשלת היחס" - מפת שבעת הדורות, נשיאי חב"ד ונסיכי בית רבי, שבט תשע"ח הוצאת חזק, עץ שלשלת אדמו"רי חב"ד

12] הרב עדין אבן ישראל שטיינזלץ, הרבי שלי, מהדורה ראשונה בעברית, 2019, מסת"ב 9789655262565 בתחילת הספר, עמודים י"ד-ט"ו (14–15)
↑  עם זאת, הרב שניאורסון אסר למי שמתחת לגיל 40 לשתות יותר מרביעית (כ-86 סמ"ק, לשיטת חב"ד), מלבד כאשר הדבר נדרש לפי ההלכה (ראו המקורות שבהתקשרות גיליון מספר 644 מדור שאלות ותשובות ובהערה 9). ראו עוד: מגילת אסתר עם ביאורי הרבי ואוצר מנהגי חב"ד לאדר-פורים עמוד ר"צ; התקשרות, גיליון י"א).
↑  ראו בכתבי האדמו"ר רבי יוסף יצחק: ליקוטי דבורים, חלק ב', עמ' שכח (במהדורה המתורגמת: חלק ב', עמוד 429); שם, חלק ד', עמודים תשדמ–תשמו (במהדורה המתורגמת: חלק ה', עמ' 1086–1082); אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ, חלק ט, עמוד רמו; היום יום, כ"ד תשרי.
↑  ספר השיחות ה'תש"ט עמ' 278
↑  ראו דוד הורביץ, רשימת ניגוני חב"ד
↑  ראו בהרחבה במאמרו של הרב יעקב הורוביץ "מנהג ישראל תורה היא" - "אהלי ליובאוויטש" גיליון א, אדר תשנה, עמוד 61, וגיליון ב, ניסן תשנה, עמוד 72
↑  ראו הסבר בלקוטי שיחות חלק כ"ט עמוד 211. תרגום בספר שלחן מנחם חלק ג' עמוד רט.
↑  תורת מנחם - התוועדויות שנת תש"נ חלק ד' עמוד 325
↑  הרב יוסף שמחה גינזבורג, הידורי פסח - במנהגי חב"ד, באתר צעירי חב"ד.
↑  למקור הדבר ראו ב'ספר השיחות ה'תש"ב', אדמו"ר הריי"צ, עמוד 105. בטעם המנהג ראו לקוטי שיחות, חלק כ"ב עמוד 30 ואילך. שיחות אחרון של פסח לרבי מליובאוויטש בשנים תשי"ב, תשכ"ז ותשמ"ד.
↑  מקור למנהג היום יום כ' שבט, ה'תש"ג. זאת בשונה מהנהוג ליטול פעם אחת על כל יד או פעמיים לסירוגין
↑  משיחת הרב שניאורסון, פורים תשל"ו
↑  כולל גם תפילין של רבינו תם. ספר השיחות תשמ"ט ע' 632 הערה 144
↑  ראו לקוטי שיחות, חלק כ"א עמוד 84 ואילך
↑  ראו ספר המנהגים עמוד 34. ספר השיחות תנש"א חלק ב' עמוד .664
↑  'שחיטת ליובאוויטש', התקשרות גיליון תל"ג עמוד; הרב מרדכי ביסטריצקי, קובץ שחיטת ליובאוויטש, צפת, ה'תשס"ט.
↑  אגרות קודש כרך יט איגרת ז'רנ
↑  אגרות קודש, כרך יז איגרת ו'שעא
↑  ועוד הרבה מנהגים. על חגירת אבנט (גאַרטעל)
1 2  מזנב מבזה לאופנה יקרה: השטריימל, לא מה שחשבתם, באתר ynet, 16 ביוני 2021
1 2  בגדי החסיד אינם אלא תחפושת אתר col ניסן תשס"ו.
↑  אך למעשה אין זה קפוטה
↑  למשל בקהילת חב"ד בחברון ובירושלים
↑  ספר המנהגים חב"ד עמוד 16
↑  ראו בקטע הפותח של לוח היום יום
↑  ראו למשל: התעלות 'יט' עם ר' יצחק מאיר, באתר בחדרי חרדים, 27 בנובמבר 2010.
↑  ד"ר יצחק אלפסי, החסידות ושיבת ציון, עמוד 22.
↑  אגרת מי"ד אדר ראשון תש"ח (פורים קטן), רבי יוסף יצחק שניאורסון, אגרות קודש, חלק ט, אגרת ג'קצב, עמודים שצז (בסוף) ועמוד שצח, תשמ"ד, ברוקלין. | עדות של יצחק גאנזבורג (יצחק גאנזבורג) שהתגייס לצבא בעקבות דברים אלו, ראו הערה מספר 9: שמואל קראוס, 1999, כפר חב"ד, נשיא וחסיד, עמוד 88, ראו הערה 9, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום), מסת"ב: מסת"ב 1-892002-76-0 | כן ראו בספרו: יצחק גאנזבורג (עריכה: אברהם רייניץ), חייל בשירות הרבי, ברוקלין, אלול תש"ס, עמוד 61. | יחיאל הררי, סודו של הרבי, תל אביב 2013, עמוד 233. ראו גם ב׳תחיינו׳ גיליון 10, אלול תשע"ט 2019, ועד תלמידי התמימים, ניו יורק - עמוד 41
1 2  רבי יוסף יצחק שניאורסון, מכתב מי"ט אדר ראשון תש"ח, אגרות קודש תשמ"ד, ברוקלין, עמוד ת', אגרת ג'קצ"ו - קישור
↑  ספר השיחות, הריי"צ, תש"ח, עמוד 162.
↑  "ניסיון וחזרה כללית לראות אם זכינו", יהודה פלדי, שערים, תמוז תשכ"ט. נדפס ב"הרבי שלושים שנות נשיאות", כפר חב"ד, תש"מ, ע' 119.
↑  ראו למשל: הרבי מליובאביץ לאלוף שרון, החזית, 15 ביולי 1968
האדמו"ר מלובאביץ לא להחזיר השטחים ששוחררו, מעריב, 26 ביוני 1967
↑  סודו של הרבי, עמ' 247
↑  הרב אליעזר מלמד, הרבי מלובביץ' ושלמות הארץ, תמוז תשס"ה
↑  מכתב לגאולה כהן, תשמ"א
↑  ש. אביחי, הרבנים מפולגים באלה אם מותר לוותר על שטחים - לא פחות מהפוליטיקאים, מעריב, 15 במאי 1978
↑  סנגוריה על האדמו"ר, למרחב, 24 ביוני 1970
↑  מרדכי מנשה לאופר, הבחירות בישראל 'התקשרות', גיליון 95, מדור ניצוצי רבי
↑  הרב אברהם שמואל בוקיעט, קונטרס חב"ד בלתי מפלגתית, כפר חב"ד תשע"ח, עמודים 32–34
↑  למשל מכתב בית דין רבני חב"ד בחירות 2019, כתבה בידיעות אחרונות על בחירות 2019
↑  "חובה להשתתף בבחירות ולהצביע למפלגה החרדית ביותר" - גילוי דעת של בית דין רבני חב"ד בארה"ק, י"ב בשבט ה'תשס"ט (6 בפברואר 2009), באתר חב"ד און ליין
↑    שהם וקסלר, ‏הקרב על הקול החב"די, בעיתון מקור ראשון, 23 בפברואר 2021
↑  מנחם רהט, הרבי מלובאביץ נחוש: לא לממשלה של פרס, מעריב, 13 באפריל 1990
↑  אלתר דוידוביץ', מזרחי: "הרבי לא הורה לי להפיל את פרס; לא מתחרט על ההתנצלות", 21 בספטמבר 2010, באתר בחדרי חרדים
↑  ישי כהן, ‏ריאיון: הרב מזרחי חוזר לתרגיל המסריח. צפו, באתר כיכר השבת, 12 באפריל 2021
↑  אילן מרסיאנו, היועץ: לבדוק דברי הרבנים שתקפו את הסכם ז'נווה, באתר ynet, 10 בדצמבר 2003
↑  ישראל שוחט, המנגנון הרבני ששינה את כללי המשחק בישראל, באתר שבועון כפר חב"ד, ‏15 במאי 2022
↑  בן כספית ואילן כפיר, נתניהו - הדרך אל הכוח, פרק 29: "חב"ד מתגייסת", אלפא תקשורת, 1997, עמ' 299 - 307
↑  נתי טוקר, ההתעוררות הגדולה: כיצד תנועת חב"ד קושרת בין "חברים", נדל"ן, כסף וגאולה?, באתר TheMarker‏, 4 בספטמבר 2008
↑  ראיון בלעדי: מאחורי הקלעים של האיחוד במפלגות הימין, באתר חב"ד אינפו, ‏25 בפברואר 2019
↑  שו"ת בחירות • מטה חב"ד לשלמות התורה העם והארץ, באתר חב"ד אינפו, ‏29 באוקטובר 2022
↑  הציונות הדתית זינקה בדרום, לפיד שתה את העבודה ומרצ במרכז: הבחירות בערים הגדולות, באתר וואלה, 2 בנובמבר 2022
↑  התאחדות  בולאי ישראל, קטלוג בולי ישראל
↑  מחשבת החסידות .
↑  תולדות חב"ד ברוסיה הסובייטית
↑  תולדות חב"ד בארץ הקודש, מהדורת טקסט
↑  תולדות חב"ד בארצות הברית
↑  תולדות חב"ד ברוסיה הצארית
↑  אדמו"רי חב"ד ויהדות ברזיל
↑  דוד אסף‏, יומן קריאה: על ספרו של יורם בילו 'אתנו יותר מתמיד', בבלוג "עונג שבת", אוגוסט 2018
↑  https://www.academia.edu/121559702/Three_Lectures_on_Habad_Hasidism_Jerusalem_Schocken_Institute_for_Jewish_Research_2024_114_pp_Hebrew_
| חסידות חב"ד |
| --- | --- | --- |
| שושלת ליובאוויטש | הראשון: שניאור זלמן מלאדי ("אדמו"ר הזקן", "בעל התניא") • השני: דובער שניאורי ("האדמו"ר האמצעי") • השלישי: מנחם מנדל שניאורסון ("הצמח צדק") • הרביעי: שמואל שניאורסון ("מהר"ש") • החמישי: שלום דובער שניאורסון ("הרש"ב") • השישי: יוסף יצחק שניאורסון ("הריי"צ") • השביעי: מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מלובביץ'") |  |
| ענפים נוספים בחסידות | אהרן מסטרשלה | קאפוסט: יהודה לייב שניאורסון • שלמה זלמן שניאורסון • שלום דובער שניאורסון מרציצה • שמריה נח שניאורסון מבאברויסק | לאדי: חיים שניאור זלמן שניאורסון • יצחק דובער שניאורסון • לוי יצחק מסיראטשין | ניעז'ין: ישראל נח שניאורסון | עץ שושלת חב"ד |  |
| כתבים | אדמו"ר הזקן: ספר התניא • שולחן ערוך הרב • סידור אדמו"ר הזקן • תורה אור ולקוטי תורה • מאמרי אדמו"ר הזקן | האמצעי: קונטרס ההתפעלות | הצמח צדק: צמח צדק • אור התורה • דרך מצותיך | הרש"ב: המשך יו"ט של ר"ה תרס"ו • בשעה שהקדימו תרע"ב | הריי"צ: אגרות קודש הריי"צ | ספרי הרבי מלובביץ': היום יום • לקוטי שיחות • אגרות קודש הרמ"מ • תורת מנחם • רשימות | אחרים: ספר הערכים • קטגוריה:כתבי עת חב"דיים |  |
| אתרים | מרכז חב"ד – 770 • אוהל חב"ד לובביץ' • כפר חב"ד • קטגוריה:בתי כנסת חב"דיים • קטגוריה:ריכוזים חב"דיים | לובביץ' |  |
| מושגים | ניגוני חב"ד: ארבע בבות • צמאה לך נפשי • ופרצת • ניגוני הרבי מלובביץ' • תבנית:ניגוני חב"ד • קטגוריה:ניגוני חב"ד | פעילות: בית חב"ד • שלוחי חב"ד • מבצעי הרבי מחב"ד | התוועדויות: התוועדות • מאמר חסידות • משפיע | מועדים: חג הגאולה • | תקנות: סעודת משיח • מקווה "בור על גבי בור" • תקנת לימוד החת"ת • תקנת לימוד הרמב"ם | שונות: פולמוס המשיחיות |  |
| ארגונים מרכזיים | אגודת חב"ד העולמית • ספריית חב"ד • בית דין רבני חב"ד • הוצאת ספרים קה"ת • רשת ישיבות תומכי תמימים • כולל חב"ד • מרכז לענייני חינוך • נשי חב"ד • צעירי אגודת חב"ד בישראל •  רשת חינוך חב"ד • צבאות ה'   קטגוריה:ארגוני חב"ד • רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש (ישיבות תומכי תמימים) |  |
| שונות | קטגוריה:חסידי חב"ד • קטגוריה:רבניות חב"ד |  |
קטגוריה:חסידות חב"ד