stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרובינציית ונציה

פרובינציית ונציה (באיטלקית: Provincia Veneta, בגרמנית: Provinz Venedig) היה שם שטחה של הרפובליקה של ונציה לשעבר, שהועברה על ידי הרפובליקה הצרפתית הראשונה לממלכת הבסבורג על פי תנאי הסכם קמפו פורמיו משנת 1797 שהביא לסיום מלחמת הקואליציה האנטי-צרפתית הראשונה. בירת המחוז הייתה ונציה.
במהלך המערכה האיטלקית הצרפתית ב-1796, הסיגנוריה של ונציה בפיקודו של הדוג'ה לודוויקו מאנין דחתה ברית עם נפוליאון בונפרטה, ואז כבש בונפרטה את העיר ב-14 במאי 1797, מה שהוביל לנפילת הרפובליקה של ונציה. בשל ויתורו על כל הזכויות בארצות השפלה הדרומיות והכרה ברפובליקה הציסאלפינית הצרפתית, הקיסר פרנסיס השני מהבסבורג זכה בשטח הוונציאני שנכבש כולל חוף דלמטיה, למעט האיים היוניים.
שטחי רפובליקת ונציה שולבו במחוז ונציה החדש כחלק נפרד מארכידוכסות אוסטריה, ופרנץ לקח את התואר הנוסף "דוכס ונציה", אולם השטח לא היה כפוף לאימפריה הרומית הקדושה. הפרובינציה הונהגה על ידי מושל אוסטרי, אך המשיכה להשתמש בחקיקה הוונציאנית ושמרה על מטבעותיה, הלירה הוונציאנית. הגבול המערבי של המחוז הועבר לטובת הרפובליקה הציסאלפינית בשנת 1801 באמנת לינוויל, ונמשכה לאורך דרך העמק של הנהר אדיג'ה התחתון.
בניגוד לרפובליקה הקודמת שהתקיימה 1,100 שנה, לפרובינציה לא היה קיום ארוך. לאחר שהגרנד ארמה הביס את כוחות האימפריה האוסטרית באוסטרליץ, נאלץ פרנץ על פי חוזה פרסבורג משנת 1805 למסור את השטח הוונציאני לממלכת איטליה הנפוליאונית. בשנת 1815 היא חזרה לאוסטריה על פי תנאי ההסכם הסופי של קונגרס וינה והפכה לחלק מארץ הכתר של ממלכת לומברדיה-ונציה.
הערות שוליים

↑  Treaty of Campo Formio (extracts)
↑  (בצרפתית) Treaty of Lunéville
פרובינציית ייליך-קלווה-ברג

| --- | --- |

 
 ממשל
 שפה נפוצה:  גרמנית
 עיר בירה:  קלן
 גאוגרפיה
 יבשת:  אירופה
 היסטוריה
 הקמה:  קונגרס וינה
 תאריך:  1815
 פירוק:  הקמת פרובינציית ריינלנד
 תאריך:  1822
 ישות קודמת:  צרפת הקיסרות הצרפתית הראשונה    הדוכסות הגדולה של ברג
 ישות יורשת:   פרובינציית ריינלנד
 
פרובינציית ייליך-קלווה-ברג (בגרמנית: Provinz Jülich-Kleve-Berg) הייתה פרובינציה של פרוסיה מ-1815 עד 1822. ייליך-קלווה-ברג הוקמה בשנת 1815 משטחים שסופחו על ידי ממלכת פרוסיה מצרפת והדוכסות הגדולה של ברג, ופורקה בשנת 1822 כאשר אוחדה עם הדוכסות הגדולה של הריין התחתון ויצרה את פרובינציית ריינלנד. קלן הייתה בירת המחוז.
היסטוריה

לאחר המלחמות הנפוליאוניות, קונגרס וינה החזיר את דוכסות קלווה לממלכת פרוסיה, אשר שילב את השטחים עם שאר נחלות הריין שנלקחו בחזרה מצרפת (חלרה הפרוסית ונסיכות מורס) עם האדמות הרייניות שנרכשו בווינה - דוכסות ייליך ודוכסות ברג יחד עם חלקים מנסיכות הבוחר מקלן והעיר החופשית וההנזה של קלן ועוד כמה טריטוריות קטנות יותר.
ב-30 באפריל 1815, השלטונות הפרוסיים ארגנו מחדש את מדינות הממלכה ל-10 מחוזות Verordnung wegen verbesserter Einrichtung der Provinzialbehörden, אשר ייליך-קלווה-ברג הייתה אחת מהם. שם המחוז התייחס לדוכסויות המאוחדות של יוליך-קלווה-ברג, טריטוריה לשעבר של האימפריה הרומית הקדושה שהכילה את רוב האזור.
בירת הפרובינציה הייתה קלן, כאשר המחוז חולק ל-Regierungsbezirke (מחוזות) של דיסלדורף, קלווה וקלן החל מה-22 באפריל 1816. נשיא המחוז היה פרידריך, רוזן סולמס-לאובאך.
ב-22 ביוני 1822, צו של הקבינט הפרוסי איחד את המחוז עם הדוכסות הגדולה של הריין התחתון, עם בירתה בקובלנץ, כדי ליצור את פרובינציית ריינלנד.
פרובינציית הסן-נסאו

פרובינציית הסן-נסאו הייתה מחוז של ממלכת פרוסיה, ולאחר מכן של המדינה החופשית פרוסיה, עד שפוצלה על ידי הנאצים בשנת 1944 לפרובינציית הסן ופרובינציית נסאו.
היסטוריה

בשנת 1866 הצטרפו נסיכות הבוחר מהסן, דוכסות נסאו והעיר החופשית פרנקפורט לאימפריה האוסטרית במלחמת אוסטריה–פרוסיה, ובסוף המלחמה סופחו לממלכת פרוסיה, ושולבו יחד עם שטחים מהדוכסות הגדולה של הסן ליצירת פרובינציית הסן-נסאו.
לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה נכללה הפרובינציה במדינה החופשית פרוסיה, ובשנת 1929 צורפה לפרובינציה המדינה החופשית ולדק-פירמונט.
בשנת 1944 פוצלה הפרובינציה לפרובינציית הסן ולפרובינציית נסאו. לאחר מלחמת העולם השנייה נכללו שטחי הפרובינציה בשטח הכיבוש האמריקאי, כחלק מהסן הגדולה, ובשנת 1946 נכללו במדינת הסן בגרמניה המערבית.
פסק דין בוקר

| --- | --- |

 מידע החלטה
 ערכאה:  בית המשפט העליון
 תאריך החלטה:  6 ביוני 1971
 החלטה
 דחיית הערעור: העיקול שהוטל על דירה שנרכשה קודם לכן בלא רישום בטאבו, נותר על כנו.
 חברי המותב
 חברי המותב:  יואל זוסמן, משה לנדוי, צבי ברנזון, אלפרד ויתקון, יצחק קיסטר
 דעות נוספות:  ההחלטה ניתנה פה אחד.
 נהפך על ידי
 פסק דין בנק אוצר החייל
 
פסק דין בוקר (שם מלא: בר"ע 178/70 בוקר נ' חברה אנגלו-ישראלית) הוא פסק דין מכונן בדיני קניין שניתן בהרכב מורחב של בית המשפט העליון.
השאלה המשפטית הייתה, אם הסכם מכר במקרקעין, תשלום חלקי והעברת החזקה לידי הקונה ללא רישום בטאבו, מונעים עיקול הנכס בשל חובות המוכר. השאלה נדונה על רקע המצב הנורמטיבי שיצר חוק המקרקעין תשכ"ט-1969. "הלכת בוקר" קבעה כי העיקול גובר על הזכות האובליגטורית.
ההלכה נהפכה בפסק דין בנק אוצר החייל.
רקע עובדתי

ב-30 באוקטובר 1970, נערך חוזה מכר במקרקעין, בין המוכרת גילה קטן לבין הקונים חיים וחנה בוקר. תאריך הביצוע נקבע ל-15 במאי 1970. ב-26 בפברואר נפתח תיק בטאבו לרישום העסקה, ושולמה אגרת העברה. ב-30 במרץ נעשה הסכם נוסף בין הצדדים, בו חתמה המוכרת על ייפוי כוח בלתי חוזר לעורך דינם של הקונים. במקביל הקונים העבירו על שמם את המשכנתא בסך כ-18,000 לירות שהייתה על הנכס, ונמסרה להם החזקה בנכס. סוכם כי הקונים ישלמו את יתר הסכום, שעמד על 19,000 לירות, לעורך הדין וקסלר - כנגד חוב של המוכרת. בתאריך המוסכם, 15 במאי, לא הושלמה רכישת הנכס. לפי גרסה אחת העסקה לא הושלמה מאחר שהקונים לא הצליחו לשלם את היתרה. לפי גרסה אחרת, כבר בתחילת מאי הקונים היו נכונים לשלם את הסכום, אך העסקה לא הושלמה בשל העיקול שהוטל על הנכס ב-17 במאי.
"חברה אנגלו ישראלית" תבעה מקטן חוב בסך 60,000 לירות, על סמך שטרי חוב שמועדם חל בין אוקטובר 1969 למאי 1970, בסדר דין מקוצר. ב-17 במאי 1970 הוטל עיקול זמני על הנכס עליו נערך הסכם המכר הנ"ל. העיקול הפך קבוע בפסק דין של בית המשפט המחוזי ב-26 באוקטובר 1970, לאחר דיון בהתנגדויות.
תקדימים

בפסקי דין קודמים נקבע שרכישת מקרקעין והעברת החזקה לידי הקונה, מונעת עיקול הנכס בשל חובות המוכר גם כאשר טרם בוצעה העברת בעלות בטאבו. החלטה זו התבססה על "זכויות היושר" שבמשפט המקובל האנגלי. כך ב"הלכת שטרן" נפסק שזכותם של רוכשי דירה, ללא רישום בטאבו, שנובעת מהסכם מכירה+ תשלום מחיר הדירה+ קבלת ייפוי כוח בלתי חוזר להעברת בעלות+ קבלת החזקה בדירה, גוברת על זכותו של נושה במוכר הדירה לעקל את הדירה.
לגבי מצב כזה, בו עדיין לא נפרע מלוא התשלום עבור הרכישה, נקבע ב"הלכת סיגלוב" שביחס לסכום זה נותר למוכר גם "זכות שביושר" (בנוסף לזכות הקניינית על מלוא הנכס) ועליו ניתן להטיל עיקול.
בית המשפט קבע כי אין להקיש מתקדימים אלו, שכן חוק המקרקעין שנחקק לאחר מכן קובע במפורש כי "מתחילת חוק זה אין זכות במקרקעין אלא על פי חוק" החוק גם קובע בפירוש כי לא ניתן להחיל את סעיף 46 של דבר המלך במועצה על ארץ ישראל, על מקרקעין.
הדיון המשפטי וההכרעה

הקונים טענו כי לפי החוק יש להעדיף את זכותו של קונה שהתקשר בחוזה, שילם חלק מסכום הרכישה וקיבל לידיו את החזקה - על פני זכותו של נושה אשר ישן על זכויותיו ולא דאג לרישום זכותו. כמו כן טענו הרוכשים כי מידת הצדק דורשת להעדיף את זכותם של הרוכשים על פני זכותו של הנושה. בנוסף הקונים טענו כי לא ניתן להטיל עיקול על נכס שיצא מחזקתה של החייבת, בשל לשון תקנה 238 לתקסד"א הקובעת כי עיקול זמני יוטל על מקרקעין שנמצאים "בידי החייב", כלומר בחזקתו של החייב.
בהתייחס לטענת "מידת הצדק", בית המשפט דחה את טענת הקונים לפיה זכותם כקונים צודקת יותר מזכות הנושים, ונימק שמאחר והחוזה ומסירת החזקה אינם מעבירים בעלות על המקרקעין (עד השלמת הרישום בטאבו) הרי שאף הרוכשים נתנו למעשה אשראי למוכר. לכן זכותם אינה צודקת יותר מזכותו של נושה רגיל.
בית המשפט דחה גם את טענת הקונים לפיה הנושה "ישנה על זכויותיה" בכך שלא דאגה לרישום משכנתא ולא הגישה בקשה לעיקול לפני עשיית החוזה, כיוון הקונים עצמם לא דאגו לרישום הבעלות ואפילו לא רשמו הערת אזהרה בטאבו.
בהתייחס לטענה כי לא ניתן להטיל עיקול על נכס שיצא מחזקתה של החייבת, בשל לשון תקנה 238 לתקסד"א, בית המשפט דחה טענה זו, וקבע שכוונת לשון החוק אינה דווקא לנכסים שבחזקת החייב.
במישור העקרוני, בהכרעה בין זכותו של קונה לעומת זכותו של נושה, בית המשפט הסיק מתוך הסעיפים 6–10 לחוק המקרקעין, כי עסקה במקרקעין שטרם הושלם רישומה בטאבו, מקנה זכות אובליגטורית (חוזית) בלבד. בהתאם לכך קבע בית המשפט שהבעלות על הנכס נותרה בידי המוכרת-הלוה. עם זאת הסתפק[דרושה הבהרה] בית המשפט, שמא עיקול יכול לחול רק על רכוש זכויות מוחלטות של החייב, ואילו במצב זה ההתחייבות החוזית ובפרט מסירת החזקה מצמצמות את זכויות הלוה בנכס ולכן לא ניתן לבצע עיקול? בית המשפט נדרש לפסיקת המשפט העברי אשר קובעת כי נושה מכוח שטר חוב יכול לגבות ממקרקעין של הלווה שנמכרו לאחר מכן (בתנאי שאין נכסים בחזקת הלוה שניתן לגבות מהם), כיוון שההלוואה בשטר מתפרסמת ועל הקונה היה להיזהר.
בהכרעה אשר יצרה את "הלכת בוקר", נקבע שצו העיקול גובר על זכות אובליגטורית של הקונה שטרם רשם את הנכס על שמו בטאבו.
באוביטר הסתפק[דרושה הבהרה] השופט לנדוי האם רישום הערת אזהרה יגן על הקונה שטרם העביר את הבעלות על שמו בטאבו, מפני עיקול. לנדוי קרא למחוקק לקבוע הלכה מפורשת בנידון.
הדיון המשפטי וההכרעה > במשפט המשווה

בית המשפט התייחס בפסק הדין לנוהג המשפטי בסוגיה זו במדינות שונות.
המשפט האוסטרי אשר גם בו עסקה במקרקעין שטרם הושלם רישומה בטאבו מקנה זכות אובליגטורית בלבד, ההלכה המקובלת היא שרכישה חוזית של מקרקעין כולל העברת חזקה, אינה יכולה למנוע עיקול מצד נושים של המוכר. אם כי לשיטת המלומד האוסטרי קלנג (Klang), העיקרון של הסתמכות על הטאבו נועד לקניה ולא לרכישת זכויות בהוצאה לפועל. משכך, לשיטת קלנג, משנמסרה החזקה לידי הקונה הוא יכול להתנגד לעיקול הנכס בשל חובות המוכר, אפילו כאשר הנכס רשום עדיין על שם המוכר.
במשפט הפולני נהגו להגן על זכותו של רוכש מקרקעין שטרם רשם את הנכס על שמו, מפני עיקול. אך זאת רק כאשר במכירה הושלמה מלבד ההעברה הפורמלית של הרישום בטאבו. שיטה זו נבעה גם מהכורח שיצרה המציאות שלאחר מלחמת העולם, בה אבדו פנקסי מקרקעין רבים. השופט קיסטר אימץ את הגרסה לפיה שבמקרה זה טרם הושלמה עסקת המכר כיוון שהקונים עדיין לא פרעו את מלוא התשלום, ובהתאם לכך קבע כי אפילו לפי השיטה הפולנית אין מקום להגן על הקונים מפני העיקול. גם לגרסה אותה נוקט לנדוי כאפשרית, לפיה העסקה בין הקונים למוכרת הושלמה - שב וקבע בית המשפט כי חוק המקרקעין הישראלי מתכוון במפורש להגביר את תוקף הרישום בטאבו על פני טענת מכר וחזקה, ביחס למניעת עיקול.
הערות שוליים

↑  עורך דין בר אל ירון, בשא (חי') 8043/04 רבקה הראל נ' כונס הנכסים הרשמי, באתר www.barelaw.co.il
↑  שאומצה על ידי השופט קיסטר
↑  שאומצה על ידי השופט לנדוי
↑  ע"א 528/66
↑  ע"א 382/65
↑  סעיף 161 לחוק
↑  סעיף 160 לחוק
↑  "הקונה של נכס בלתי-נד אינו רוכש על ידי חוזה מכר זכות להתנגדות להוצאה-לפועל המתנהלת על ידי אדם שלישי אף אם נמסרה לו חזקה, אם, בזמן שמתנהל ההוצאה-לפועל טרם נרשמה לזכותו (של המתנגד) בעלות הנכסים בפנקסי המקרקעין." (Neumann-Lichthlau (1969 עמוד 450.
עקרון הסבירות הפרטית

תוצאה סבירה פרטית היא תוצאה אפשרית במשחק מיקוח, הטובה לפחות כמו התוצאה אשר מושגת בנקודת אי ההסכמה. אחרת, לא נצפה שאחד הצדדים יסכים לתוצאת המשא ומתן.
בתורת המשחקים משחק מיקוח הוא משחק בו שני צדדים או יותר מעוניינים להגיע להסכמה בנושא מסוים על ידי ניהול משא ומתן, ובדרך זו יושג פתרון אפשרי בנושא. פתרון זה יושג בין אם על ידי הסכמה בין הצדדים ובין אם לאו, במקרה בו אין הסכמה - תוצאת המשחק מיוצגת על ידי נקודת אי הסכמה.
הגדרה פורמלית

פתרון הוא פונקציה  \;\varphi \; המתאימה לכל משחק מיקוח  \;\left(S,d\right)\; נקודה  \;\varphi \left(S,d\right)\in S\;.
פתרון  \;\varphi \; מקיים את עקרון הסבירות הפרטית אם לכל משחק מיקוח  \;S,d\; מתקיים  \;\varphi \left(S,d\right)\geq d\;.
פתרון  \;\varphi \; מקיים את עקרון הסבירות הפרטית החזקה אם לכל משחק מיקוח  \;\left(S,d\right)\; מתקיים  \;\varphi \left(S,d\right)>>d\;.
לקריאה נוספת

שמואל זמיר, מיכאל משלר, אילון סולן, תורת המשחקים, ירושלים: מאגנס, 2008, מסת"ב 9654932946
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת 2004/2005 בליגת האלופות

| --- | --- |

 מארחת:  אצטדיון אטאטורק, איסטנבול, טורקיה (משחק הגמר)
 תקופת התחרות:  13 ביולי 2004 – 25 במאי 2005 (317 ימים) 
 מספר משתתפות:  32  (מתוך 72 משתתפות שנרשמו)
 הזוכה:  אנגליה ליברפול
 מספר משחקים:  205
 מספר שערים:  565 (2.76 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  הולנד רוד ואן ניסטלרוי   (8 שערים)
 → 2003/20042005/2006 ←
ליגת האלופות 2004/2005 היא העונה ה-50 בה מתקיימת האליפות, וה-13 במתכונת החדשה של ליגת האלופות משנת 1992 של טורניר הכדורגל האירופאי הגדול של אופ"א. משחק הגמר נערך באצטדיון אטאטורק שבטורקיה בו ניצחה ליברפול 3–2 בפנדלים את מילאן לאחר 3-3 בתום ההארכה וזכתה בגביע האלופות ה-5 בתולדותיה. מחזיקת התואר בעונה הקודמת היא פורטו.
הקאמבק המרשים של ליברפול בגמר, מפיגור של 0–3 במחצית ל-3-3 לאחר 90 דקות, זכה לכינוי "נס איסטנבול", ונחשב לאחד הרגעים המזהירים בתולדות המועדון. מאחר שהייתה זו הזכייה ה-5 במפעל לקבוצה הפאר האנגלית, קיבלה ליברפול את הגביע לצמיתות, ועוטרה בתג הכבוד של אופ"א. גביע חדש הוכן לעונת 2005/2006.
לראשונה בתולדות הכדורגל הישראלי, השתתפו באליפות 2 קבוצות ישראליות: אלופת המדינה לעונת 2003/2004, מכבי חיפה וסגניתה, מכבי תל אביב.
מכבי חיפה הגיעה עד לשלב המוקדמות השלישי בו הודחה על ידי רוזנבורג מנורווגיה לאחר הפסד 1–2 במשחק הראשון ו-2–3 במשחק הגומלין לאחר הארכה (ניצחון 1–2 לחיפה בתום 90 דקות).
מכבי תל אביב הגיעה לשלב הבתים ושובצה לבית ג' עם 3 אלופות אירופה בעבר: יובנטוס מאיטליה, באיירן מינכן מגרמניה ואייאקס אמסטרדם מהולנד. הקבוצה הישראלית ניצחה 1–2 את אייאקס וסיימה בתיקו 1-1 מול יובנטוס. מכבי תל אביב השיגה 4 נקודות וכבשה 4 שערים וסיימה את הבית במקום הרביעי.
מתכונת התחרות

בתחרות השתתפו 72 קבוצות. על מספר הקבוצות מכל מדינה הוחלט על בסיס דירוג אופ"א לשנים 1999-2003. מ-15 מדינות השתתפו יותר מנציג אחד:
4 - ספרד, איטליה, אנגליה (מהם שני נציגים לא השתתפו בשלבים המוקדמים)
3 - גרמניה, צרפת, יוון (מהם שני נציגים לא השתתפו בשלבים המוקדמים)
2 - סקוטלנד, הולנד, פורטוגל (ממדינות אלו מנצחת אליפות המדינה העפיל ישירות לשלב הבתים), טורקיה, בלגיה, צ'כיה, שווייץ, אוקראינה, ישראל
פורטו כמנצחת של העונה הקודמת העפילה ישירות לשלב הבתים.
יתר הקבוצות השתתפו בסיבובים המוקדמים, כאשר חלק מהם העפילו ישירות לסיבוב השני או השלישי. לאחר הסיבובים המוקדמים, הקבוצות חולקו ל-8 בתים. לאחר מכך 16 קבוצות החלו במשחקי שמינית הגמר.
כל המשחקים למעט משחק הגמר היו בשיטת משחק בית ומשחק חוץ לקביעת הקבוצה שתעפיל לשלבי ההמשך. חוק "שער חוץ", היה בתוקף לכל שלבי התחרות. במקרה שאין אפשרות להגיע להכרעה תוך יתרון שער חוץ, המנצח נקבע בסדרת בעיטות עונשין.
בשלב הבתים, למנצחת במשחק יוענקו שלוש נקודות ובתוצאת תיקו תוענקנה נקודה אחת לכל קבוצה.
שלב המוקדמות > שלב המוקדמות הראשון

הסיבוב הראשון נערך ב-13 וב-14 ביולי והסיבוב השני נערך ב-21 ביולי 2004.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| איסלנד קיי. אר. רייקיאוויק | 2–2 (ש) | אירלנדשלבורן | 2–2 | 0–0 |
| לטביהסקונטו ריגה | 7–1 | ויילס רייל | 4–0 | 3–1 |
| אסטוניהפלורה טאלין | 3–7 | סלובניהגוריצה | 2–4 | 1–3 |
| צפון אירלנד לינפילד | 0–2 | פינלנדה.י.ק. הלסינקי | 0–1 | 0–1 |
| מקדוניהפובדה פרילפ | 2–4 | ארמניה פיוניק ירוואן | 1–3 | 1–1 |
| מולדובה שריף טירספול | 2–1 | לוקסמבורג ג'אוניס אש | 2–0 | 0–1 |
| גאורגיהג'ורג'יה טביליסי | 5–3 | איי פארוHB טורסהאבן | 5–0 | 0–3 |
| מלטהסלימה וונדררס | 1–6 | ליטא פ.ב.ק. קובנה | 0–2 | 1–4 |
| בוסניה והרצגובינהשירוקי | 2–2 (ש) | אזרבייג'ןנפטצ'י באקו | 2–1 | 0–1 |
| בלארוסהומל | 1–2 | אלבניהטירנה | 0–2 | 1–0 |
שלב המוקדמות > שלב המוקדמות השני

הסיבוב הראשון נערך ב-27 וב-28 ביולי והסיבוב השני נערך ב-4 באוגוסט 2004.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ארמניה פיוניק ירוואן | 1–4 | אוקראינהשחטאר דונצק | 1–3 | 0–1 |
| קפריסיןאפואל ניקוסיה | 3–4 | צ'כיהספרטה פראג | 2–2 | 1–2 |
| נורווגיהרוזנבורג | 4–1 | מולדובה שריף טירספול | 2–1 | 2–0 |
| שווייץיאנג בויז | 2–5 | סרביההכוכב האדום בלגרד | 2–2 | 0–3 |
| סלובניהגוריצה | 6–2 | דנמרקפ.צ. קופנהגן | 1–2 | 5–0 |
| אזרבייג'ןנפטצ'י באקו | 0–2 | רוסיהצסק"א מוסקבה | 0–0 | 0–2 |
| סלובקיהז'ילינה | 0–2 | רומניהדינמו בוקרשט | 0–1 | 0–1 |
| פינלנדה.י.ק. הלסינקי | 0–1 | ישראלמכבי תל אביב | 0–0 | 0–1 |
| לטביהסקונטו ריגה | 1–4 | טורקיהטרבזונספור | 1–1 | 0–3 |
| בלגיהקלאב ברוז' | 6–0 | בולגריהלוקומוטיב פלובדיב | 2–0 | 4–0 |
| אלבניהטירנה | 3–3 (ש) | הונגריה פרנצווארוש | 2–3 | 1–0 |
| קרואטיההיידוק ספליט | 3–4 | אירלנדשלבורן | 3–2 | 0–2 |
| שוודיהיורגודן | 2–0 | ליטא פ.ב.ק. קובנה | 0–0 | 2–0 |
| גאורגיהג'ורג'יה טביליסי | 2–11 | פוליןויסלה קרקוב | 2–8 | 0–3 |
שלב המוקדמות > שלב המוקדמות השלישי

הסיבוב הראשון נערך ב-10 וב-11 באוגוסט והסיבוב השני נערך ב-24 וב-25 באוגוסט 2004.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אוסטריהגראצר א.ק. | 1–2 | אנגליהליברפול | 0–2 | 1–0 |
| איטליה יובנטוס | 6–3 | שוודיהיורגודן | 2–2 | 4–1 |
| הונגריה פרנצווארוש | 1–2 | צ'כיהספרטה פראג | 1–0 | 0–2 (ה) |
| נורווגיהרוזנבורג | 5–3 | ישראלמכבי חיפה | 2–1 | 3–2 (ה) |
| גרמניהבאייר לברקוזן | 6–2 | צ'כיהבאניק אוסטרבה | 5–0 | 1–2 |
| רוסיהצסק"א מוסקבה | 3–2 | סקוטלנד גלאזגו ריינג'רס | 2–1 | 1–1 |
| אוקראינהשחטאר דונצק | 6–3 | בלגיהקלאב ברוז' | 4–1 | 2–2 |
| אוקראינהדינמו קייב | 3–2 | טורקיה טרבזונספור | 1–2 | 2–0 |
| סרביההכוכב האדום בלגרד | 3–7 | הולנד פ.ס.וו. איינדהובן | 3–2 | 0–5 |
| רומניהדינמו בוקרשט | 1–5 | אנגליה מנצ'סטר יונייטד | 1–2 | 0–3 |
| שווייץפ.צ. בזל | 2–5 | איטליה אינטר מילאנו | 1–1 | 1–4 |
| פורטוגלבנפיקה ליסבון | 1–3 | בלגיהאנדרלכט | 1–0 | 0–3 |
| אירלנדשלבורן | 0–3 | ספרדדפורטיבו לה קורוניה | 0–0 | 0–3 |
| יווןפאוק סלוניקי | 0–4 | ישראל מכבי תל אביב | 0–3 | 0–1 |
| סלובניהגוריצה | 0–9 | צרפת מונקו | 0–3 | 0–6 |
| פוליןויסלה קרקוב | 1–5 | ספרד ריאל מדריד | 0–2 | 1–3 |
שלב הנוקאאוט > שמינית הגמר

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ספרד ריאל מדריד | 1–2 | איטליה יובנטוס | 1–0 | 0–2 (ה) |
| אנגליהליברפול | 6–2 | גרמניהבאייר לברקוזן | 3–1 | 3–1 |
| הולנד פ.ס.וו. איינדהובן | 3–0 | צרפת מונקו | 1–0 | 2–0 |
| גרמניה באיירן מינכן | 3–2 | אנגליה ארסנל | 3–1 | 0–1 |
| ספרד ברצלונה | 4–5 | אנגליהצ'לסי | 2–1 | 2–4 |
| אנגליה מנצ'סטר יונייטד | 0–2 | איטליה מילאן | 0–1 | 0–1 |
| גרמניה ורדר ברמן | 2–10 | צרפתליון | 0–3 | 2–7 |
| פורטוגלפורטו | 2–4 | איטליה אינטר מילאנו | 1–1 | 1–3 |
שלב הנוקאאוט > רבע הגמר

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אנגליהליברפול | 2–1 | איטליהיובנטוס | 2–1 | 0–0 |
| צרפתליון | 2–2 (2–4 פ) | הולנדפ.ס.וו. איינדהובן | 1–1 | 1–1 |
| אנגליהצ'לסי | 6–5 | גרמניהבאיירן מינכן | 4–2 | 2–3 |
| איטליהמילאן | 5–0 | איטליה אינטר מילאנו | 2–0 | 3–0 |
שלב הנוקאאוט > חצי הגמר

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אנגליהצ'לסי | 0–1 | אנגליהליברפול | 0–0 | 0–1 |
| איטליהמילאן | 3-3 (ש) | הולנדפ.ס.וו. איינדהובן | 2–0 | 1–3 |
שלב הנוקאאוט > הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 במאי 2005 | אנגליה ליברפול | 3 - 3‏ה | מילאן איטליה | אצטדיון אטאטורק, איסטנבול, טורקיה צופים: 69,000 שיפוט: ספרד מנואל מחוטו גונזלס |
| 25 במאי 2005 | סטיבן ג'רארד  54'   ולדימיר שמיצר  56'   צ'אבי אלונסו  60' | (סיקור) | פאולו מלדיני  1'   הרנן קרספו  39', 44' | אצטדיון אטאטורק, איסטנבול, טורקיה צופים: 69,000 שיפוט: ספרד מנואל מחוטו גונזלס |
|   |   | תוצאת פנדלים |   |   |
|   | דייטמאר האמאן    ג'יבריל סיסה    ג'ון ארנה ריסה    ולדימיר שמיצר  | 3–2 | סרג'יניו    אנדראה פירלו    יון דאל תומאסון    קאקה    אנדריי שבצ'נקו  |   |
מלכי השערים

| דירוג | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | הולנדרוד ואן נילסטרוי | אנגליהמנצ'סטר יונייטד | 8 |
| 2 | ברזילאדריאנו | איטליה אינטר מילאנו | 7 |
| 2 | הולנדרוי מקאיי | גרמניהבאיירן מינכן | 7 |
| 3 | צרפתסילבן וילטור | צרפתליון | 6 |
| 3 | ארגנטינההרנן קרספו | איטליהמילאן | 6 |
| 3 | אוקראינה אנדריי שבצ'נקו | איטליהמילאן | 6 |
ישראל בתחרות

לראשונה בתולדות התחרות, ישראל יוצגה על ידי שתי קבוצות:מכבי חיפה ומכבי תל אביב
ישראל בתחרות > מכבי חיפה

מכבי חיפה הייתה אלופת המדינה בעונה הקודמת ולכן החלה את התחרות משלב המוקדמות השלישי. בו הפסידה לקבוצת רוזנבורג מנורווגיה ולא עברה לשלב הבתים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 באוגוסט 2004 | נורווגיה רוזנבורג | 2 - 1 | ישראל מכבי חיפה | לרקנדל סטדיון, טרונדהיים, נורווגיה שיפוט: קונרד פלאוץ (אוסטריה) |
| 11 באוגוסט 2004 | הרלד ברטבארק  1'  יאן סולי  8' | (סיקור) | ג'ובאני רוסו  45+2'  | לרקנדל סטדיון, טרונדהיים, נורווגיה שיפוט: קונרד פלאוץ (אוסטריה) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24 באוגוסט 2003 | ישראל מכבי חיפה | 2 - 3‏ה | נורווגיה רוזנבורג | אצטדיון רמת גן, רמת גן, ישראל שיפוט: ז'יל וסייה (צרפת) |
| 24 באוגוסט 2003 | ואליד באדיר  31'  גוסטבו בוקולי  38' | (סיקור) | הרלד ברטבארק  90'  דניאל בראטן  94' אוריאן ברג  120+5'  | אצטדיון רמת גן, רמת גן, ישראל שיפוט: ז'יל וסייה (צרפת) |
הערות שוליים

↑  "Why it was the greatest cup final". BBC. 2005-05-26. נבדק ב-2016-09-11.
↑  McCarra, Kevin (2005-05-26). "Grit, spirit and the ultimate glory". The Guardian (באנגלית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2016-09-11.
↑  הסיבוב הראשון הסתיים בתוצאה 1–2 לזכות מכבי תל אביב אך לפאוק סלוניקי נפסק הפסד טכני 0–3 בשל שיתוף שחקן מושעה.
↑  משחק הגומלין בסן סירו הופסק לאחר 72 דקות בתוצאה של 0–1 לזכות מילאן בשל זיקוקין אשר הושלכו לעבר המגרש על ידי אוהדי אינטר ופגעו בשוער מילאן, דידה. בעקבות האירועים, הענישה אופ"א את אינטר בהפסד טכני 0–3 וב-4 משחקים אירופיים ללא קהל.
| עונות בגביע אירופה לאלופות ובליגת האלופות |
| --- | --- | --- |
| גביע אירופה לאלופות | 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 |  |
| ליגת האלופות | 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
עצמים צפים בעין

| --- | --- |

 תחום:  רפואת עיניים 
 סיווגים
 ICD-10:  H43.9 
 ICD-11:  MC1A 
 
עצמים צפים בעין (באנגלית: Floaters, 'צַפוֹנִים') הם עצמים שונים, למשל נקודות ופסים או גופיפים מוארכים חסרי צבע, הנדמים כ"צפים" בשדה הראיה ונראים בולטים במיוחד בסביבת אור בוהק.
רקע

מדובר בגופיפים המצויים בחומר הג'לטיני הממלא את גלגל העין, וקרוי Vitreous Humour או הגוף הזגוגי. בעודם "שוחים" בנוזל גלגל העין הם נתונים גם לסיבובי העין לכיוונים שונים. צפונים או עצמים צפים בעין עלולים להיגרם מכמה הפרעות בשדה הראיה הנדמות כעצמים צפים בתוך הגוף הזגוגי של העין (Vitreous Humour). העצמים הנצפים נבדלים זה מזה בגודלם, צורתם, מספרם, צבעם, תנועותם ואופן שבירת האור דרכם. ניתן להבחין בגופיפים בזכות הצל שהם מטילים על הרשתית או בשל האור הנשבר דרכם. מדובר בדרך כלל בתופעה אנטופטית (Entoptic phenomena) - אפקט חזותי שמקורו תוך עיני, שלרוב נעלמת מעצמה, אבל לעיתים מדובר בסימן למצב רפואי מסוכן ואז יש צורך בטיפול מידי. כיוון שמקור ההפרעה הוא עצמים בעין עצמה, אין מדובר באשליה אופטית.
תיאור

הגופיפים הצפים בעין נראים כעצמים התלויים בגוף הזגוגי של העין, ה-Vitreous Humour - חומר קרישי שקוף ומימי, המהווה את רוב העין וממלא את החלל שבין העדשה באזור הקדמי של העין לבין הרשתית בחלקה האחורי. תפקידו של הנוזל הוא הגנה על קולטני האור (רצפטורים) הנמצאים ברשתית ורגישים מפני מגע ישיר עם הסביבה. העצמים הצפים זזים באיטיות בתוך הנוזל בכיוון תנועת העיניים המהירות. ניסיון למקד את הראיה בעצמים הצפים איננו פשוט, כיוון שהעצמים עוקבים אחר תנועות העין, ומתמקמים בצידי המבט הישיר. למעשה, צורתם של הגופיפים מתקבלת מצילם של העצמים המוקרן על רשתית העין. בניגוד למשתמע משמם, העצמים אינם צפים בחופשיות, אלא נוטים לשקוע מטה. הגופיפים הצפים מתאפיינים במופעים שונים, החל מנקודות קטנות, וכלה בטבעת גדולה.
באופן טבעי, כחלק מתהליך הסתגלות עצבית, מסנן המוח עצמים קבועים המקובעים בעין, כדוגמת כלי דם. כך שניתן להבחין בגופיפים הצפים רק כיוון שהם אינם מקובעים וזזים בחופשיות בגוף הזגוגי.
ניתן להבחין בגופיפים הצפים בעין בעיקר בעת התבוננות במשטח בעל צבע אחיד אשר ממלא את כל שדה הראיה, כדוגמת שמיים כחולים ומוארים. הסיבה לכך כפולה ונובעת משילוב של הטיית הראש מעלה בעת התבוננות בשמים המובילה לשקיעת וריכוז הגופיפים בגומחה המרכזית ברשתית (Foba), וכן כיוון שאישון העין מצטמצם בעת ההתבוננות בשמים המוארים, ולפיכך גורם לעצמים הצפים להופיע מטושטשים פחות וביתר חדות.
הגופיפים הצפים אינם נדירים, ולרוב אינם גורמים להפרעות אצל בני האדם. למרות זאת, במקרים קיצוניים הגופיפים הצפים יכולים להוות הפרעה מכבידה על איכות הראייה, במיוחד במקרים בהם הגוף מופיע ככתם גדול הצף בשדה הראיה. הגופיפים הצפים מהווים אחת התלונות הנפוצות לרופאי עיניים, וסקר שנערך ב-2002 בקרב אופטומטריסטים בבריטניה העלה כי מדי חודש כל אופטומטריסט מטפל ב-14 פניות אודות גופיפים צפים בממוצע. הבעיה איננה נחלתם של בני הגיל המבוגר בלבד, ומופיעה גם בגילאים צעירים יותר, בעיקר אצל הסובלים מקוצר ראייה, וכן לאחר ניתוח להסרת קטרקט ולאחר טראומה. מקרים של גופיפים צפים בעיניהם של מבוגרים צעירים קשים יותר לטיפול.