stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמרן כהן
הערות שוליים

↑  37 מדליות זהב לישראל, מעריב, 11 באוגוסט 1976
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | צבי בן-צבי •  משה ברבלט • יצחק גויטיין •  אורה גולדשטיין •  יצחק גליצקי •  דניאל גלעדי • יקותיאל גרשוני •  אהרון דנציגר • דניאל הדס •  צבי הופמן • בלה ויינשטוק • שמואל חיימוביץ' • חיים כהן •  עמרן כהן • רפי כהן • יעקב כנעני •  אברהם לוי • צבי מור • משה מטלון •  יששכר נבון •  ניצן עצמון • נסים פילוסוף •  חיים פליטר • רפאל פלח •  רוני פרדקין •  ראובן פרח • נחום פריטל • שלמה קובה • אליעזר קלינה •  צפורה רובין • אהרון שאטל • אריה שולמן |  |
|    הרמת משקולות |  שמואל חיימוביץ' •  אברהם שטרויך |  |
|    טניס שולחן |  מיכל אסקפה • יצחק בדלי •  ברוך חגאי • יוסף מוגלניצקי • אהרון שאטל • יוסף שרב |  |
|    כדורסל |  נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) (ששון אהרוני, אריה ביזם, משה דנינו, ברוך חגאי, חיים כהן, רפי כהן, משה לוי, משה מוסאי, צבי פוטשניק, דוד פרח, דוד קראוס, אריה רובין, דני שחר, יואל שפרן) •   נבחרת ישראל בכדורסל (נשים) (רחל טסה, אסתר כהן, אריאלה כהן, איילה מלחן, מרגלית פרץ, צפורה רובין, חמדה שבח, בתיה שוויקי) |  |
|    כדורעף |  נבחרת ישראל בכדורעף (גברים) (משה ברבלט, דניאל גלעדי, אהרון דנציגר, חגי זמיר, גד לנצר, יששכר נבון, ניצן עצמון, יגאל פזי, רוני פרדקין, אליעזר קלינה) |  |
|    כדורשער | נבחרת ישראל בכדורשער (גברים) |  |
|    סיף |  נבחרת ישראל בסיף (נשים) (איילה מלחן, מרגלית פרץ, חמדה שבח) • ששון אהרוני •  רחל טסה •  איילה מלחן • מרגלית פרץ • חמדה שבח |  |
|    קליעה | חיים אנלין •  נסים פילוסוף • עופר צור •  יוסף שרב •  יגאל תם |  |
|    שחייה | אסף אגמון • עודד בלבן •  אורי ברגמן • יצחק גויטיין •  אורה גולדשטיין •  דניאל גלעדי • אהרון דנציגר • צבי הופמן •  בלה ויינשטוק •  יוסף ונגר •  רחל טסה •  אריאלה כהן •  משה כהן •  עמרן כהן • יעקב כנעני • אברהם לוי •  משה לוי • גד לנצר • משה מוסאי • יגאל פזי •  שלמה פינטו •  שלמה קובה • אריה שולמן •  משחה שליחים (עודד בלבן, אורי ברגמן, יוסף ונגר, משה לוי) •  משחה שליחים (אורי ברגמן, משה כהן, משה לוי, אריה רובין) •  משחה שליחים (יוסף ונגר, משה לוי, שלמה פינטו) |  |
עמשי לוין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 באפריל 1936 
 פטירה:  16 באפריל 2002 (בגיל 65) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 שפות היצירה:  עברית 
 
עֲמָשַׂי לוין (ד' באייר ה'תרצ"ו, 12 במאי 1936 – 16 באפריל 2002, ד' באייר ה'תשס"ב) היה משורר ומתרגם ישראלי. יליד תל אביב, בנם של המחבר והתעשיין צבי לוין, נשיא הלשכה הגדולה של הבונים החופשיים בישראל, ושל הציירת בת שבע לוין; אחיינו של שופט בית המשפט העליון דב לוין. פרסם גם בשמות העט עמוס יהב ואבישר לוין.
ידוע בזכות מילותיו לשיר "בדד", שיר שהפך לקלאסיקה לאחר ביצועו של זוהר ארגוב וזכה לביצועים נוספים רבים, בין השאר בפיהן של גליקריה וסי היימן.
כמתרגם של ספרות יפה ומדעית, וכן תוכניות טלוויזיה וסרטים, לוין אחראי לתרגומים לעברית של יצירות ספרות יפה חשובות כמו "גן הצבאים" ו"שירת התליין" של נורמן מיילר; "המרד על הקיין" ו"מלחמה וזיכרון" להרמן ווק; "עיר קטנה בגרמניה", "מרגל מושלם" ו"בית רוסיה" של ג'ון לה קארה; "לא בלי בתי" של בטי מחמודי; "כפירי אריות" לאירווין שו; "תרופה מרה" לארתור היילי; ההמון והכח של אליאס קנטי; ו"מלך עכברוש" של ג'יימס קלאוול. במדעי החברה, לוין תרגם וערך את "ביהייביוריזם" ו"מעבר לחרות ולכבוד" של ב' פ' סקינר; סוציולוגיה - "יסודות, עקרונות, גישות של ליאונרד בלום" ופיליפ סלזניק; "אישיות והסתגלות" של ריצ'רד ס' לאזארוס; "מהותה של חקירה פסיכולוגית" של ריי היימן; "פסיכולוגיה של ארגונים" של אדגר שיין; ואת "אנטישמיות בברית המועצות: מבחר מאמרים ומסות" בעריכת שמואל אטינגר. לוין תרגם את "מרכבות האלים" ו"אלים מן החלל החיצון" מאת אריך פון דניקן. כן תרגם אף ספרי מתח כספר "החטא השלישי" שכתב לורנס סנדרס.
שמו הפרטי של לוין, עֲמָשַׂי, הוא שם נדיר ממקור תנכ"י.
הערות שוליים

↑  מילים לשיר בדד, שירונט
↑  מספר 666, יוצר התרופות, באתר המולטי יקום של אלי אשד
↑  ארתור היילי, באתר kulmosnet.co.il(הקישור אינו פעיל)
↑  מכונת קריאה - "לפעמים מופיעות הרוחות כעננים וממטירות גשם", באתר readingmachine.co.il
↑  ג'ימס קלול, מלך עכברוש, ההוצאה לאור משרד הבטחון, 1982-01-01
↑  פרטי כותר - מהותה של חקירה פסיכולוגית, (מאת ריי היימן. עברית: עמשי לוין; הימן, רי), באתר sdeboker.j3.library.org.il
↑  אנטישמיות בברית המועצות: מבחר מאמרים ומסות / אטינגר, שמואל, באתר www.bookgallery.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313218705171  ISNI: 0000 0000 6856 1489  VIAF: 97473154   WorldCat (עם VIAF): 97473154
עמנואל פבלינסקי

| --- | --- |

 לידה:  27 בינואר 1911 גרייבו, רפובליקת פולין 
 פטירה:  2 באוגוסט 2004 (בגיל 93) מוסקבה, רוסיה 
 ענף מדעי:  פיזיקה 
 מקום לימודים:  הפקולטה לפיזיקה של אוניברסיטת מוסקבה 
 מנחה לדוקטורט:  גריגורי לנדסברג 
 מוסדות:  מכון לבדב לפיזיקה 
 פרסים והוקרה:  al-Biruni State Prize of the Republic of Uzbekistan in the field of science and technology 
 
עמנואל פבלינסקי (ברוסית: Иммануил Лазаревич Фабелинский‏; 27 בינואר 1911 - 2 באוגוסט 2004) היה פיזיקאי סובייטי-רוסי ממוצא יהודי. הוא היה מומחה באופטיקה.
קורות חיים

עמנואל פבלינסקי נולד בשנת 1911 בגרייבו (אז בתחומי האימפריה הרוסית כיום בפולין) למשפחה יהודית. אביו היה רופא. לאחר מלחמת העולם הראשונה המשפחה עברה לשטח רוסיה הסובייטית. בשנת 1929 פבלינסקי סיים לימודי בית ספר ומספר שנים עבד במפעל במחרטה.
בשנת 1931 פבלינסקי נסע למוסקבה והתקבל ללימודים באוניברסיטת מוסקבה אותה סיים בשנת 1936 עם תואר בפיזיקה. הוא נותר באוניברסיטה והחל לעבוד במעבדה של גריגורי לנדסברג. בתקופת מלחמת העולם השנייה הוא הועבר ביחד עם מכון בה עבר לקאזאן. בה סיים עבודת תואר שלישי בהדרכתו (1942). בתקופת מלחמת העולם השנייה הוא הועבר ביחד עם מכון בה עבר לקאזאן. ביחד הם עברו לעבוד במכון לבדב לפיזיקה. בשנת 1955 פבלינסקי סיים עבודת פוסט דוקטורט.
במקביל לעבודה במכון פבלינסקי היה מלמד באוניברסיטת מוסקבה, האוניברסיטה הלאומית למחקר גרעיני, מכון לאנרגטיקה של מוסקבה ומכון לפיזיקה וטכנולוגיה של מוסקבה. בשנת 1969 הוא מונה לפרופסור.
על הישגיו לקידום המדע בשנת 1979 פבלינסקי התקבל כחבר בהתכתבות לאקדמיה למדעים של ברית המועצות.
פבלינסקי פרסם כ-150 מאמרים בתחום אופטיקה פיזיקלית ואקוסטיקה. הוא פרסם ספר על פיזור האור שתורגמה לאנגלית. בהדרכתו הוכנו 17 עבודות תואר שלישי ו-4 עבודות פוסט-דוקטורט. בשנת 2005 בעריכת ויטלי גינזבורג פורסם אוסף עבודות של פבלינסקי ב-2 כרכים.
בשנת 1991 לפבלינסקי הוענק פרס של שם מנדלשטם ובשנת 2000 מדליית זהב על שם ואווילוב.
פבלינסקי נפטר בשנת 2004 במוסקבה ונטמן בבית העלמין ניקולו-ארכנגלסקויה.
ערבות קנדה

| --- | --- |

חווה ליד סן אלברט, אלברטה
 מידע כללי
 סוג:  חבל ארץ 
 מיקום:  אלברטה 
 מדינה:  קנדה 
 מידות
 שטח:  1,780,650.6 קמ"ר
 גובה מעל פני הים:  3,747 מ' מטר
 קואורדינטות:  50°N 106°W﻿ / ﻿50°N 106°W﻿ / 50; -106
 
 מפת פרובינציות הערבות
 
אזור ערבות קנדה (באנגלית: Canadian Prairies) הוא אזור מישורי רחב ידיים של אדמת משקעים המשתרע על פני מערב קנדה (אנ') בין המגן הקנדי במזרח להרי הרוקי במערב וכולל הפרובינציות אלברטה, ססקצ'ואן ומניטובה.
אזור הערבות הקנדיות הוא אחד מהאזורים החקלאיים הגדולים בעולם. שתי הפעילויות החקלאיות העיקריות המתבצעות בשטחן הן גידול חיטה בדרום הערבה וגידול בקר באלברטה. במהלך המאה ה-20 הפכה תעשיית הנפט לענף כלכלי מרכזי של האזור.
גאוגרפיה

שטחן הכולל של ערבות קנדה הוא 1,960,681 קמ"ר ואוכלוסייתן מנתה 5,406,908 נפש בשנת 2006 (צפיפות האוכלוסייה הייתה 2.76 תושבים לקמ"ר). אקלים הערבות הוא יבשתי יבש עם חורפים קרים מאוד.
מבחינה גאוגרפית, ערבות קנדה הן חלק מהמישורים הגדולים. הן מכסות חלק גדול מהפרובינציות אלברטה, ססקצ'ואן ומניטובה. בשל האחידות התרבותית, הגאולוגית והגאוגרפית של שלוש פרובינציות אלה, יש המתייחסים אליהן כאל יחידה אחת המכונה ALSAMA, פרובינציות הערבה, או פשוט הערבות.
אזור הערבה נמצא בחלק הדרומי של הפרובינציות האלה. בערבות ססקצ'ואן ואלברטה הגידולים החקלאיים תפסו את מקומה של העשבייה הגבוהה. האזור הצפוני, שאינו מתאים לחקלאות, מכוסה יערות מחטניים האופייניים לאזורים הצפוניים של כדור הארץ.
אוכלוסייה

עד המאה ה-20, התושבים היחידים של ערבות קנדה היו בני האומות הראשונות, ביניהן הבלאקפוט, הקריס (Cree), האסיניבוינים והסרסיס. בשנות ה-70 של המאה ה-20, הממשל הפדרלי הקנדי חתם על מספר הסכמים עם האומות הראשונות ולאחר מכן הלאים את אדמותיהן לצורך הקמת התיישבות חקלאית ומסילת ברזל תוך העברת בני האומות הראשונות לשמורות.
על פי מפקד האוכלוסין שנערך בשנת 2011, אוכלוסיית ערבות קנדה מנתה 5,886,906 נפש מתוכם 3,645,257 באלברטה, 1,208,268 במניטובה ו-1,033,381 בססקצ'ואן. קצת פחות ממחציתם, היו מהגרים מבריטניה, מארצות הברית, ומאירופה. היעדר קרקע חקלאית טובה במערב אמריקה ואכלוס יתר באירופה היו הסיבות העיקריות להגירתם. בין המתיישבים בערבות קנדה היו גם יהודים שברחו ממזרח אירופה בגלל הרדיפות, המצב הכלכלי הקשה והדיכוי.
באופן כללי, הממשל הקנדי התנגד בחריפות להקמת גרעיני התיישבות נפרדים לקבוצות אתניות שונות. מכיוון שכך, קהילות שלמות, דוגמת הדוחובורים והמנוניטים עזבו את האזור כדי להימנע מהשפעות התרבות הקנדית. אחרים כגון היהודים, הסקנדינבים, הגרמנים והאוקראינים הקימו גושי התיישבות קטנים שהיו מפוזרים בכל שטחי הערבות.Histoire de la colonisation des Prairies canadiennes | l'Encyclopédie Canadienne, www.thecanadianencyclopedia.ca
כלכלה

ענפי התעשייה העיקריים בערבות הם חקלאות, הפקת נפט ופחם ועיבודם והשירותים הנלווים. בראשית תקופת ההתיישבות, החל משנות ה-80 של המאה ה-19, הוחל בבניית ובהפעלת מסילות ברזל במטרה לספק אמצעי תעבורה הכרחי להתפתחות הכלכלה, המסחר וחיי הקהילות.
הנמל המסחרי הימי היחיד שמציע גישה עונתית מאז 1931 הוא נמל צ'רצ'יל (מניטובה), הממוקם במפרץ הדסון (האוקיינוס הארקטי). ערבות קנדה הן אחד מהיצרנים הגדולים ביותר בעולם של חיטה, קנולה ודגנים.
בשנת 2016, אלברטה דורגה במקום הראשון בקנדה בייצוא הבקר.
אוצרות טבע

הערבות נחשבות לאחד מאזורי גידול הדגנים הגדולים בעולם, אף על פי שהטמפרטורות הקיצוניות בקיץ ובחורף ומשטר המשקעים מקשים על העבודה החקלאית. בנוסף לכך הקרקע, בעיקר באלברטה, עשירה בפחם, בגז טבעי ובנפט. הפחם מילא תפקיד חשוב מאוד בפיתוח מסילות הברזל. עם השנים הפכו הערבות הקנדיות ליצרניות מרכזיות של נפט וגז טבעי.
אוצרות טבע > סוגיות עכשוויות

בירוא היערות המואץ שבוצע לצורך הכשרת קרקעות לחקלאות ואספקת חומרי גלם לתעשיית, גרם וגורם נזק רב לקרקע ולסביבה. כריתת היערות פוגעת אנושות בטיב הקרקע ובאיכות המים, גורמת לשיטפונות, לסחיפה ולדלדול קרקע, לעצירת גשמים ולשינוי האקלים באזור. הבצורת בערבות הפכה לאסון טבע לו השלכות עצומות על הכלכלה בכלל ועל החקלאות ועל חיי האוכלוסייה בפרט.
גלריית תמונות

קלגרי
פארק השלום הבינלאומי ווטרטון-גליישר
שדה קנולה בדרום פרובנציית ססקצ'ואן
בתרונות אלברטה
הערות שוליים

↑  Facts About the Canadian Prairie Provinces, WorldAtlas, ‏2017-04-25
↑  Prairie Grasslands and Parkland - Environment Canada, web.archive.org, ‏2010-05-27
↑  Statistics Canada, ‏2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531651005171  GND: 4431523-5  LCCN: sh85106075  NKC: ge1113211  VIAF: 239180654   WorldCat (עם VIAF): 239180654 
שדה חיטה
ערבות מואב

עַרְבוֹת מוֹאָב (או ערבת מואב) הוא אזור של ערבה בחלקו הדרומי-מזרחי של עמק הירדן בואכה ים המלח, הגובל בארץ מואב מדרום-מזרח, ובנהר הירדן וערבות יריחו ממערב.
באזור זה התקיימו לאורך ההיסטוריה מספר יישובים מרכזיים, ובהם בֵּית הַיְשִׁמוֹת (כיום הכפר סווימה(אנ')), בֵּית הָרָם (כיום הכפר א-ראמה) ובֵּית נִמְרָה (כיום הכפר נמרין).
בנדודי ישראל במדבר

ערבות מואב נמנית כתחנה האחרונה בנדודי בני ישראל במדבר, אליה הגיעו לאחר שהקיפו ממזרח את ארץ אדום ואת ארץ מואב, ולאחר שכבשו את ארץ סיחון ועברו דרכה. אמנם תחנה זו הייתה בפתח שערי ארץ כנען שהרי ניתן היה להיכנס משם לארץ דרך מעברות הירדן ולפגוש את ביצורי יריחו, אולם תחילה המשיכו בני ישראל צפונה וכבשו את ממלכת עוג אשר בבשן, ורק אז חזרו אליה.
לתחנה זו נודעה חשיבות מיוחדת נוספת, מפני שלאחר שסיימו את כיבוש עבר הירדן המזרחי מנחל ארנון ועד החרמון, חזרו וישבו בני ישראל בערבות מואב, ושם חזר משה ולימדם את כל התורה, בשנה האחרונה לחייו, בטרם כניסתם לארץ: ”בְּעֵבֶר הַיַּרְדֵּן בְּאֶרֶץ מוֹאָב הוֹאִיל מֹשֶׁה בֵּאֵר אֶת הַתּוֹרָה הַזֹּאת לֵאמֹר”.
מחנה ישראל התפרס אז בערבות מואב מבית הישימות מדרום ועד אבל השיטים מצפון. מערבות מואב יצא משה אל מקום קבורתו בהר נבו.
בנדודי ישראל במדבר > חטא בעל פעור

בעוד ישבו ישראל בערבות מואב, לקראת הכניסה לארץ ישראל, שכר בלק מלך מואב את בלעם לקלל את ישראל כדי לנצחם במלחמה. משלא עלה הדבר בידו, יעץ בלעם לבלק להכשיל את בני ישראל בסגידה לבעל פעור באמצעות פיתויים לכך על ידי זנות עם בנות מואב, וכך אלוהיהם יכעס עליהם והם יפסידו במלחמה.
כאשר פיתו בנות מואב ומדיין את ישראל לזנות עימן ולהשתחוות לבעל פעור, פרצה מגפה בעם ישראל שהמיתה 24,000 איש, ובמקביל הורה משה לשפוט ולהמית את כל הסוגדים לפסל. המגפה נעצרה בזכות מעשהו של פינחס בן אלעזר הכהן הגדול, שדקר למוות את זמרי בן סלוא וכזבי בת צור (בת אחד ממלכי מדיין), בשעה שזמרי הביאה לאוהלו כדי לשכב עימה. מעשהו הרתיע את שאר הזונים עם בנות מואב ומדיין וחרון-האף של ה' סר מעל ישראל.
היישוב היהודי בערבות מואב

משה חילק את ערי ערבות מואב בין שבט גד ובין שבט ראובן.
בתקופת השופטים ניסו המואבים לכבוש את המקום מחדש, ולעיתים הצליחו בכך לפרק זמן. מצבת מישע מעידה על מאמצים אלו גם בתקופת המלוכה.
היישוב היהודי בערבות מואב המשיך להתקיים לאורך תקופת הבית השני וכן בתקופת המשנה והתלמוד.
היישוב היהודי בערבות מואב > הקמת אבנים

לפי דרישת המסורת של הרב מאיר מרוטנבורג, בערבות מואב הקים משה רבנו מצבת אבנים, למרות שלא כתוב על כך במפורש במקרא.
מות משה

משה רבינו עלה מערבות מואב אל הר נבו שם נפטר. לאחר מכן בני ישראל התאבלו על משה בערבות מואב 30 יום, כפי שנכתב בתורה בפרשת וזאת הברכה:
וַיַּעַל מֹשֶׁה מֵעַרְבֹת מוֹאָב אֶל־הַר נְבוֹ רֹאשׁ הַפִּסְגָּה אֲשֶׁר עַל־פְּנֵי יְרֵחוֹ וַיַּרְאֵהוּ ה' אֶת־כָּל־הָאָרֶץ אֶת־הַגִּלְעָד עַד־דָּן: וְאֵת כָּל־נַפְתָּלִי וְאֶת־אֶרֶץ אֶפְרַיִם וּמְנַשֶּׁה וְאֵת כָּל־אֶרֶץ יְהוּדָה עַד הַיָּם הָאַחֲרוֹן: וְאֶת־הַנֶּגֶב וְאֶת־הַכִּכָּר בִּקְעַת יְרֵחוֹ עִיר הַתְּמָרִים עַד־צֹעַר: וַיֹּאמֶר ה' אֵלָיו זֹאת הָאָרֶץ אֲשֶׁר נִשְׁבַּעְתִּי לְאַבְרָהָם לְיִצְחָק וּלְיַעֲקֹב לֵאמֹר לְזַרְעֲךָ אֶתְּנֶנָּה הֶרְאִיתִיךָ בְעֵינֶיךָ וְשָׁמָּה לֹא תַעֲבֹר:וַיָּמָת שָׁם מֹשֶׁה עֶבֶד־ה' בְּאֶרֶץ מוֹאָב עַל־פִּי ה': וַיִּקְבֹּר אֹתוֹ בַגַּי בְּאֶרֶץ מוֹאָב מוּל בֵּית פְּעוֹר וְלֹא־יָדַע אִישׁ אֶת־קְבֻרָתוֹ עַד הַיּוֹם הַזֶּה: וּמֹשֶׁה בֶּן־מֵאָה וְעֶשְׂרִים שָׁנָה בְּמֹתוֹ לֹא־כָהֲתָה עֵינוֹ וְלֹא־נָס לֵחֹה: וַיִּבְכּוּ בְנֵי יִשְׂרָאֵל אֶת־מֹשֶׁה בְּעַרְבֹת מוֹאָב שְׁלֹשִׁים יוֹם וַיִּתְּמוּ יְמֵי בְכִי אֵבֶל מֹשֶׁה: וִיהוֹשֻׁעַ בִּן־נוּן מָלֵא רוּחַ חָכְמָה כִּי־סָמַךְ מֹשֶׁה אֶת־יָדָיו עָלָיו וַיִּשְׁמְעוּ אֵלָיו בְּנֵי־יִשְׂרָאֵל וַיַּעֲשׂוּ כַּאֲשֶׁר צִוָּה ה' אֶת־מֹשֶׁה: וְלֹא־קָם נָבִיא עוֹד בְּיִשְׂרָאֵל כְּמֹשֶׁה אֲשֶׁר יְדָעוֹ ה' פָּנִים אֶל־פָּנִים: לְכָל־הָאֹתֹת וְהַמּוֹפְתִים אֲשֶׁר שְׁלָחוֹ ה' לַעֲשׂוֹת בְּאֶרֶץ מִצְרָיִם לְפַרְעֹה וּלְכָל־עֲבָדָיו וּלְכָל־אַרְצוֹ: וּלְכֹל הַיָּד הַחֲזָקָה וּלְכֹל הַמּוֹרָא הַגָּדוֹל אֲשֶׁר עָשָׂה מֹשֶׁה לְעֵינֵי כָּל־יִשְׂרָאֵל:
ראו גם

נחל יבוק
הערות שוליים

↑  ספר דברים, פרק א', פסוק ה'.
↑  מלחמות היהודים, ספר ג', 47-44.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת שביעית,  פרק ט', הלכה ב'.
↑  טעמי המסורת להמהר"מ מרוטנבורג דף לד
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| קודמת: הרי העברים | נדודי בני ישראל במדבר | הבאה: --- |
| ספר דברים |
| --- | --- | --- |
| פרשת דברים | ערבות מואב • חטא המרגלים • חטא המעפילים |  |
| פרשת ואתחנן | עשרת הדיברות • שמע ישראל • שמע ישראל (פרשיה) • תפילין |  |
| פרשת עקב | כוחי ועוצם ידי • תורת הגמול • חטא העגל • והיה אם שמוע • ברכת המזון • שבעת המינים • לא תערץ מפניהם |  |
| פרשת ראה | היתר אכילת בשר • נביא שקר • מסית • עיר הנידחת • סימני כשרות בבעלי חיים • תרומות ומעשרות • שמיטת כספים • עבד עברי • שלוש רגלים • עלייה לרגל |  |
| פרשת שופטים | משפט עברי • איסור שוחד • איסור עבודה זרה • זקן ממרא • מצוות מינוי מלך • זרוע, לחיים וקיבה • ראשית הגז • כישוף • אוב • ידעוני • חובר חבר • רוצח בשגגה • עיר מקלט • עדות שקר • עדים זוממים • לא תערוץ מפניהם • הלכות מלחמה • כהן משוח מלחמה • מצוות קריאה לשלום במלחמה • בל תשחית • עגלה ערופה |  |
| פרשת כי תצא | אשת יפת תואר • משפט הבכורה • בן סורר ומורה • תלייה • השבת אבידה • לא ילבש • מוציא שם רע • מפתה • איסור קדשה • גירושין • ייבום וחליצה • ממזר • מצוות טעינה • איסור ריבית • משכון • הלנת שכר • מתנות עניים • לא תחסום שור בדישו • כלאי הכרם • לא תחרוש בשור ובחמור יחדו • שעטנז • לא ילבש • השבת אבדה • איסור גנבת נפש • אתנן זונה ומחיר כלב • קבורת המת • שילוח הקן • מצוות מעקה • ציצית • נדרים • מלקות |  |
| פרשת כי תבוא | מקרא ביכורים • וידוי מעשרות • מעמד הר גריזים והר עיבל |  |
| פרשת נצבים | תשובה • קיבוץ גלויות |  |
| פרשת וילך | הקהל • הסמכת יהושע • כתיבת משה את התורה |  |
| פרשת האזינו | שירת האזינו |  |
| פרשת וזאת הברכה | ברכת משה • מות משה • הר נבו |  |
| דמויות מרכזיות | משה • יהושע בן נון |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
מפה של נדודי בני ישראל 1641
עבדות ברוסיה

העבדות ברוסיה הסתיימה ב-19 בפברואר 1861, כאשר הקיסר הרוסי אלכסנדר השני הוציא הצו להטלת האמנציפציה של הצמיתים הרוסיים, ובגינו הוא מכונה אלכסנדר המשחרר. המונח צמית מייצג אדם לא חופשי, שבניגוד לעבד, ניתן למכור אותו רק עם האדמה שאליה הוא "קשור". בשנת 2013, מדד העבדות העולמי דיווח על תנאי מחיה לא מספקים של מהגרי עבודה אשר, ממספר סיבות, אינם יכולים לקבל אישורי עבודה ברוסיה, אלא ממשיכים לעבוד במדינה באופן בלתי חוקי ועבור שכר מינימום.
ראו גם

הטמעה תרבותית
אפליה
הזכות לשוויון
ההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם
לקריאה נוספת

Gorshkov, Boris B., ed. A Life Under Russian Serfdom: Memoirs of Savva Dmitrievich Purlevskii, 1800–68. Budapest & New York, 2005
Nikitenko, Aleksandr. Up from Serfdom: My Childhood and Youth in Russia, 1804–1824 (2001)
| עבדות |
| --- | --- | --- |
| עבדות מודרנית | סחר בבני אדם • שימוש צבאי בילדים ובנערים • גיוס חובה • סחר בילדים •  סחר במין • תיירות מין • עבדות מין • חטיפת נשים • עבדות חוב בדרום מזרח אסיה |  |
| היסטוריה | צמיתות • שוק עבדים • תמיכה בעבדות • עבדות בתנ"ך • עבד עברי • ביוון העתיקה • ברומא העתיקה • ספינת עבדים •  עבדות בסין • עבדות ברוסיה • עבדות באימפריה העות'מאנית • סחר העבדים הערבי • עבדות באסלאם • עבדות באפריקה • סחר העבדים האטלנטי • עבדות בברזיל • עבדות בקובה • עבדות בארצות הברית • מדינת קונגו החופשית |  |
| התנגדות לעבדות | התנועה לביטול העבדות • ציר זמן של ביטול העבדות והצמיתות• חוק סחר העבדים 1807 • מרד העבדים בהאיטי • מסילת הרכבת המחתרתית • חוק העבד הנמלט 1850 • מלחמת האזרחים האמריקנית • התיקון ה-13 לחוקת ארצות הברית • ההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם |  |
| עבדות בתרבות | אוהל הדוד תום • שורשים • הרפתקאותיו של האקלברי פין • 12 שנים של עבדות |  |
פאבל מאמייב

פאבל קונסטנטינוביץ' מאמייב (נולד ב-17 בספטמבר 1988 במוסקבה, רוסיה) הוא כדורגלן עבר רוסי שנהג לשחק בעמדת הקשר. בצסק"א מוסקבה הוא שיחק גם כקשר הגנתי.
קריירת מועדונים

מאמייב החל את הקריירה שלו באקדמיה של טורפדו מוסקבה. בקיץ 2007 ביצע עבר לענקית לצסק"א מוסקבה, במדיה ערך את הופעת הבכורה שלו ב-29 ביולי נגד חימקי.
ביולי 2013 הושאל מאמייב לקרסנודאר, וחמישה חודשים לאחר מכן רכשה קרסנודאר את כרטיס השחקן שלו מצסק"א והחתימה אותו בשורותיה לשלוש עונות.
ב-8 באוקטובר 2018 היה מעורב יחד עם חלוץ זניט אלכסנדר קוקורין בקטטה בבית קפה במוסקבה, במהלכה השניים הכו את בכיר משרד התעשייה והסחר, דניס פאק. משטרת רוסיה פתחה בחקירה וקבוצת קרסנודאר הודיעה על ביטול החוזה שלה עם ממאייב. ב-10 באוקטובר נעצר על ידי משטרת מוסקבה עד לתום ההליכים המשפטיים בעניינו. ב-11 באוקטובר, נידון מאמייב, יחד עם קוקורין, לחודשיים מאסר בפועל בכלא בוטירקה במוסקבה. מאסרו הוארך בהמשך ובמאי 2019 ניתן גזר דינו ונקבע שהוא יישאר במאסר עד נובמבר 2019. בספטמבר 2019 שוחרר ממעצרו בשל התנהגות טובה, קרסנודאר לא הייתה מעוניינת להמשיך איתו והוא שוחרר מחוזהו בקבוצה. בהמשך חתם ברוסטוב לשנתיים. את הופעת הבכורה במשחק רשמי ערך במשחק ידידות של רוסטוב נגד קרסנודאר, כשעלה בהרכב הפותח במשחק שנערך באצטדיון קרסנודאר והסתיים בהפסד 0–1. את הופעת הבכורה הרשמית הראשונה ערך ב-9 במרץ 2020, במסגרת המחזור ה-21, במשחק שבו גם הבקיע את שער הניצחון על צסק"א.
בדצמבר 2021, חתם בחימקי. הוא עזב את הקבוצה ב-3 ביוני 2022.
בפברואר 2023, הכריז על פרישה ממשחק פעיל.
נבחרת רוסיה

בשנת 2009 זומן לנבחרת רוסיה הבוגרת בפעם הראשונה. את הופעת הבכורה שלו במדים הלאומיים ערך ב-17 בנובמבר 2010 במשחק נגד נבחרת בלגיה.
תארים

אליפות רוסיה (1): 2012/13
הגביע הרוסי (3): 2009, 2011, 2012/13
הסופר קאפ הרוסי (2): 2009, 2013
הערות שוליים

↑  https://www.znak.com/2018-10-09/smi_uznali_o_napadenii_futbolistov_kokorina_i_mamaeva_na_shofera_televeduchey
↑  שחקני נבחרת רוסיה יישבו בכלא בגין תקיפה, באתר ynet, 8 במאי 2019
↑  מאמייב הוא אחד מהשחקנים שעוזבים את חימקי (ברוסית)
↑  "הבנתי שהתעייפתי" — מאמייב מודיע על פרישה (ברוסית)
| נבחרת רוסיה – יורו 2016 |
| --- | --- | --- |
|  1 אקינפייב •  2 שישקין •  3 סמולניקוב •  4 איגנשביץ' •  5 נוישטדטר •  6 א. ברזוצקי •  7 יוסופוב •  8 גלושאקוב •  9 קוקורין •  10 סמולוב •   11 מאמייב •  12 לודיגין • 13 גולובין •  14 ו. ברזוצקי • 15 שירוקוב • 16 גילרמה • 17 שאטוב • 18 איוואנוב • 19 סמדוב • 20 טורבינסקי • 21 שניקוב • 22 דזיובה • 23 קומבארוב • מאמן: סלוצקי |  1 אקינפייב •  2 שישקין •  3 סמולניקוב •  4 איגנשביץ' •  5 נוישטדטר •  6 א. ברזוצקי •  7 יוסופוב •  8 גלושאקוב •  9 קוקורין •  10 סמולוב •   11 מאמייב •  12 לודיגין • 13 גולובין •  14 ו. ברזוצקי • 15 שירוקוב • 16 גילרמה • 17 שאטוב • 18 איוואנוב • 19 סמדוב • 20 טורבינסקי • 21 שניקוב • 22 דזיובה • 23 קומבארוב • מאמן: סלוצקי | רוסיה |
עמנואל פאפו

עמנואל פאפו (נולד ב-3 במרץ 1981) הוא כדורגלן עבר גנאי.
קריירה

פאפו התחיל את הקריירה שלו בליברטי פרופשיונלס. בקיץ 2003 חתם במ.ס. אשדוד הישראלית. ב-13 בספטמבר 2003 ערך את הופעת הבכורה שלו בניצחון 0-2 נגד הפועל פתח תקווה. ב-30 בנובמבר 2003 הבקיע את שער הבכורה שלו בתיקו 3-3 נגד הפועל תל אביב בדקה ה-90.
בקיץ 2005 חתם בהפועל כפר סבא שעלתה לליגת העל בסיום העונה הקודמת ועזר לה במאבקי ההישרדות בליגת העל. בקיץ 2007 חתם בא.א.ק. לרנקה הקפריסאית, בסיום עונת 2008/2009 ירד עם הקבוצה לליגה השנייה.
בקיץ 2009 חזר לישראל כאשר חתם בהפועל חיפה. לאחר שלא זכה לדקות משחק, בינואר 2010 חתם בבית"ר שמשון תל אביב מהליגה הלאומית.
בקיץ 2010 חזר לליברטי פרופשיונלס, בה שיחק ארבע עונות בסיומן פרש מכדורגל.
ב-19 באוקטובר 2002 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גאנה נגד סיירה לאון פאפו השתתף עם הנבחרת באולימפיאדת אתונה (2004), אך הנבחרת הודחה בשלב הבתים. הוא השתתף עם הנבחרת במונדיאל 2006 שהיה המונדיאל הראשון אליו העפילה לראשונה בתולדותיה באותה שנה, ואף הגיע עימה לשמינית הגמר.
עונת 1972/1973 בלה ליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  2 בספטמבר 1972 – 20 במאי 1973 (261 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  ריאל מדריד
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  656 (2.14 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ספרד (1945–1977) מריאנין   (19 שערים)
 → 1971/19721973/1974 ←
 
עונת 1972/1973 הייתה העונה ה-42 של לה ליגה שהיא הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-2 בספטמבר 1972 והסתיימה ב-20 במאי 1973.
הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שזכו במקום 15–17 יעברו בסוף העונה לליגת משנה.
מליגת המשנה עלו קאסטיון, ריאל סרגוסה, וריאל אוביידו.
אתלטיקו מדריד זכתה בתואר וזאת בפעם השביעי בתולדות המועדון.
ריאל בטיס, דפורטיבו לה קורוניה ובורגוס ירדו לליגת משנה בסוף העונה.
כדורגלנים מצטיינים

"פרס פיצ'צ'י" למלך השערים של העונה הוענק למריאנין מריאל אוביידו שכבש 19 שערים ב-32 משחקים.
"פרס זאמורה" לשוער הטוב ביותר הוענק למיגל ריינה מברצלונה שספג 29 שערים ב-30 משחקים.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אתלטיקו מדריד (אלופה) | 34 | 20 | 8 | 6 | 49 | 29 | 20 | 48 | העפלה לגביע האלופות |
| 2 | ברצלונה | 34 | 18 | 10 | 6 | 41 | 21 | 20 | 46 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3 | אספניול | 34 | 17 | 11 | 6 | 48 | 27 | 21 | 45 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4 | ריאל מדריד | 34 | 17 | 9 | 8 | 45 | 29 | 16 | 43 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5 | קאסטיון | 34 | 13 | 9 | 12 | 44 | 38 | 6 | 35 |  |
| 6 | ולנסיה | 34 | 12 | 10 | 12 | 37 | 33 | 4 | 34 |  |
| 7 | ריאל סוסיאדד | 34 | 13 | 8 | 13 | 37 | 39 | 2- | 34 |  |
| 8 | ריאל סרגוסה | 34 | 10 | 14 | 10 | 36 | 36 | 0 | 34 |  |
| 9 | אתלטיק בילבאו | 34 | 12 | 9 | 13 | 41 | 38 | 3 | 33 | זכייה בגביע חנרליסימו,   העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע. |
| 10 | מאלגה | 34 | 11 | 11 | 12 | 33 | 29 | 4 | 33 |  |
| 11 | לאס פאלמס | 34 | 11 | 9 | 14 | 38 | 44 | 6- | 31 |  |
| 12 | ריאל אוביידו | 34 | 9 | 12 | 13 | 33 | 44 | 11- | 30 |  |
| 13 | גרנדה | 34 | 9 | 11 | 14 | 25 | 32 | 7- | 29 |  |
| 14 | ריאל חיחון | 34 | 11 | 7 | 16 | 32 | 37 | 5- | 29 |  |
| 15 | סלטה ויגו | 34 | 10 | 9 | 15 | 30 | 37 | 7- | 29 |  |
| 16 | ריאל בטיס | 34 | 7 | 14 | 13 | 29 | 36 | 7- | 28 | ירדה ליגה |
| 17 | דפורטיבו לה קורוניה | 34 | 7 | 13 | 14 | 22 | 44 | 22- | 27 | ירדה ליגה |
| 18 | בורגוס | 34 | 9 | 6 | 19 | 36 | 63 | 27- | 24 | ירדה ליגה |
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| # | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ספרד (1945–1977) מריאנין | ריאל אוביידו | 19 |
| 2 | ספרד (1945–1977) לואיס אראגונס | אתלטיקו מדריד | 16 |
| 3 | ספרד (1945–1977) ארגנטינה חואן רוברטו מרטינס | אספניול | 14 |
| 4 | ספרד (1945–1977) חרמן דבורה | לאס פאלמס | 13 |
| 4 | ספרד (1945–1977) חואן מריה אמיאנו | אספניול | 13 |
עונת 1972/1973 בליגה א'

עונת 1972/1973 בליגה א' הייתה העונה ה-17 של ליגה א' כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.
הליגה כללה 32 קבוצות, 16 קבוצות בכל בית. את העונה הסדירה סיימו הפועל חדרה ובני יהודה תל אביב במקום הראשון והעפילו לליגה העליונה לקראת עונת 1973/1974. ארבע הקבוצות האחרונות ירדו ליגה.