stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לוקומוטיב מוסקבה במפעלים האירופיים
סטטיסטיקה

נכון ל-9 בדצמבר 2021:
| טורניר | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הישגי שיא |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ליגת האלופות | 55 | 13 | 11 | 31 | 54 | 81 | שמינית גמר |
| גביע מחזיקות הגביע | 20 | 10 | 4 | 6 | 27 | 16 | חצי גמר |
| גביע אופ"א/הליגה האירופית | 70 | 29 | 17 | 26 | 99 | 95 | שמינית גמר |
| סך הכל | 145 | 52 | 32 | 62 | 183 | 195 |  |
שיאני לוקומוטיב באירופה > כובשים מצטיינים

להלן השחקנים הניצבים בראש טבלת כובשי השערים במדי לוקומוטיב במפעלים האירופיים, נכון ל-30 בספטמבר 2021.
| מקום | שם השחקן | שערים |
| --- | --- | --- |
| 1 | דמיטרי לוסקוב | 17 |
| 2 | זאזא ג'נאשיה | 14 |
| 3 | דמיטרי סיצ'ב | 10 |
| 4 | יבגני חרלאצ'יוב | 8 |
| 5 | אלכסנדר סמדוב | 7 |
| 6 | דמיטרי בוליקין | 7 |
| 7 | מנואל פרננדש | 6 |
| 8 | דמיטרי אלניצ'ב | 6 |
| 9 | איגור צ'וגאיינוב | 6 |
| 10 | אנטון מירנצ'וק | 5 |
| 11 | סרגיי איגנשביץ' | 5 |
| 12 | ג'פרסון פרפאן | 5 |
| 13 | מייקון מרקס | 5 |
| 14 | ולדימיר ממינוב | 5 |
| 15 | אלכסיי מירנצ'וק | 4 |
| 16 | דיניאר ביליאלטדינוב | 4 |
| 17 | מראט איזמאילוב | 4 |
| 18 | איגור לבדנקו | 4 |
| 19 | עומאר ניאסה | 4 |
| 20 | ולדיסלב איגנאטייב | 3 |
| 21 | גז'גוז' קריכוביאק | 3 |
| 22 | מיכאיל אשווטיה | 3 |
| 23 | דניס גלושאקוב | 3 |
| 24 | ברניסלב איוואנוביץ' | 2 |
שיאני לוקומוטיב באירופה > מלך ההופעות

| מקום | שם השחקן | הופעות |
| --- | --- | --- |
| 1 | ולדימיר ממינוב | 76 |
| 2 | דמיטרי לוסקוב | 68 |
| 3 | דמיטרי סניקוב | 52 |
| 4 | גילרמה מרינאטו | 46 |
| 5 | יורי דרוזדוב | 44 |
| 6 | איגור צ'וגאיינוב | 45 |
| 7 | ואדים יבסייב | 39 |
| 8 | יבגני חרלאצ'יוב | 34 |
| 9 | מראט איזמאילוב | 32 |
| 10 | סרגיי איגנשביץ' | 32 |
| 11 | רוסלן פימנוב | 31 |
| 12 | איגור צ'רבצ'נקו | 31 |
| 13 | אנטון מירנצ'וק | 23 |
| 14 | מאצ'יי ריבוס | 22 |
| 15 | ריפאט ז'מלדטדינוב | 15 |
| 16 | דמיטרי בארינוב | 14 |
הערות שוליים

↑  דירוג המועדונים של אופ"א
↑  תוצאת המשחק לא הוכרה בשל הימצאות אחד משחקני לוקומוטיב על המגרש לאחר שכבר קיבל 2 כרטיסים צהובים.
↑  אופ"א: מהפך מדהים הביא ללוקומטיב ניצחון על ברונדבי, באתר ynet, 23 בנובמבר 2005
↑  הוכרע בבעיטות עונשין 3:4
↑  הליגה האירופית: לוקומוטיב מוסקבה ניצחה 1:0 את ניס ועלתה לשמינית הגמר לאחר 4:2 בסיכום.
↑  סטטיסטיקה באתר Bombarder.narod.ru
↑  גילרמה בלוקומוטיב
↑  גילרמה באתר sportbox.ru
↑  https://www.fclm.ru/ru/lokoteam/players/513
↑  https://www.fclm.ru/ru/lokoteam/players/154
↑  https://www.fclm.ru/ru/lokoteam/players/7
| כדורגל ברוסיה רוסיה |
| --- | --- | --- |
| ניהול | איגוד כדורגל רוסי • הפרמייר ליג הרוסי בכדורגל • ליגת הכדורגל הלאומית • התאחדות ליגת הכדורגל המקצוענית • קבוצות • אצטדיונים • תחרויות • מבנה מערך הליגות |  |
| תחרויות ליגה | ליגת העל • הליגה הראשונה • הליגה השנייה • הליגה החובבנית • הליגה האזורית |  |
| תחרויות ליגה נוספות | ליגת הנוער • ליגת הצעירים • ליגת הנשים • ליגת הנערות בכדורגל |  |
| תחרויות גביע | הגביע הלאומי • הסופר קאפ •  הגביע בכדורגל נשים |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית (היסטוריה) • הנבחרת הצעירה • עד גיל 19 • עד גיל 17 • נבחרת רוסיה בכדורגל נשים |  |
| תחרויות עבר | אליפות האימפריה הרוסית בכדורגל • אליפות רוסיה הסובייטית בכדורגל • גביע רוסיה הסובייטית בכדורגל • גביע הליגה הרוסית • גביע ליגת הכדורגל המקצוענית • גביע ליגת הכדורגל הלאומית |  |
| משחקי דרבי מרכזיים | דרבי ערי הבירה (זניט-ספרטק • זניט-צסק"א • זניט-לוקומוטיב) • זניט-קרסנודאר • הדרבי של מוסקבה (הדרבי הוותיק • ספרטק-צסק"א • לוקומוטיב-ספרטק) • דרבי המזרח הרחוק • הדרבי של סנקט פטרבורג • הדרבי של קרסנודאר • הדרבי של רוסטוב |  |
| רוסיה במפעלים האירופיים | אלניה • אנז'י • דינמו • זניט • טורפדו • לוקומוטיב • ספרטק • צסק"א • רובין • קרסנודאר • רוטור • רוסטוב |  |
| ראו גם | כדורגל נשים ברוסיה |  |
| כדורגל בברית המועצות  |
| --- | --- | --- |
| ניהול | פדרציית הכדורגל הסובייטית • ועדת הספורט של ברית המועצות • קבוצות • תחרויות |  |
| תחרויות ליגה | ליגת העל • ליגת המשנה הסובייטית • הליגה הסובייטית השנייה |  |
| תחרויות ליגה נוספות | אליפות אוקראינה הסובייטית בכדורגל • אליפות ארמניה הסובייטית בכדורגל • אליפות אוזבקיסטן הסובייטית בכדורגל • אליפות אזרבייג'ן הסובייטית בכדורגל • אליפות בלארוס הסובייטית בכדורגל • אליפות רוסיה הסובייטית בכדורגל |  |
| תחרויות גביע | הגביע הסובייטי • גביע הפדרציה הסובייטי • גביע רוסיה הסובייטית בכדורגל • הסופר קאפ הסובייטי |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • הנבחרת הצעירה • עד גיל 19 • עד גיל 16 |  |
| תחרויות עבר | אליפות האימפריה הרוסית בכדורגל • גביע טוסמן |  |
| ברית המועצות במפעלים האירופיים | דינמו קייב • שחטאר דונצק • דינמו • זניט • טורפדו • לוקומוטיב • ספרטק • צסק"א |  |
ישראל יעקב חגיז

| --- | --- |

שער ספרו "הלכות קטנות", וונציה, תס"ד
 לידה:  ינואר 1620 ה'ש"פ  פאס, מרוקו
 פטירה:  1674 (בגיל 54 בערך) ה'תל"ד האימפריה העות'מאנית (1453–1844) קושטא, האימפריה העות'מאנית
 מקום פעילות:  ליוורנו, ירושלים
 תקופת הפעילות:  ?–1674 
 תחומי עיסוק:  רב במרוקו, הלכה
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבה בירושלים
 רבותיו:  שמואל אבוהב 
 תלמידיו:  אברהם בן דוד יצחקי 
 חיבוריו:  שו"ת הלכות קטנות
 אב:  שמואל חאגיז 
 צאצאים:  משה חגיז 
 חתימה:   
 
רבי ישראל יעקב בן שמואל חגיז (פאס, מרוקו, ה'ש"פ, ינואר 1620 - קושטא, ה'תל"ד 1674) היה רב במרוקו וראש ישיבת בית יעקב בירושלים, מחבר ספרי פרשנות והלכה. הנודע בספריו הוא שו"ת הלכות קטנות. נודע במלחמתו העיקשת במשיח השקר שבתי צבי.
ביוגרפיה

נולד בפאס שבמרוקו בכ"ו בשבט ה'ש"פ (1620), לאביו רבי שמואל חאגיז, מחכמי יהדות פאס, בן לקהילת המגורשים בעיר. בהיותו בן 13 התייתם מאביו. בצעירותו עבר לאיטליה, שם עסק בהדפסת חיבורים ושם נשא את אשתו הראשונה, בתו של רבי דוד קאריגל. הוא שהה תקופה בוורונה, ובין השנים 1652–1655 היה בליוורנו. בהיותו שם הצליח להשפיע על משפחת ויגה העשירה שיקימו בית מדרש גדול בירושלים. משם המשיך לירושלים, אליה הגיע ב-1658. בהגיעו לירושלים נפטרה אשתו הראשונה, והוא נשא לאישה את בתו של ראש רבני ירושלים, רבי משה גלנטי. היא ילדה לו את בנו ר' משה חגיז. בהיותו בירושלים כתב ר' יעקב חגיז חיבורים רבים שנשארו בכתב יד.
ככל הנראה ביקר רבי יעקב חגיז במקומות רבים בטורקיה, עמד שם על סדרי הישיבות ועורר את החכמים איתם נפגש לעלות ולהתיישב בירושלים. השתדלותו זו נשאה פרי וחכמים מפורסמים וראשי ישיבות בחוץ לארץ עזבו משרותיהם ועלו לירושלים. חותנו, הרב המג"ן, מזכיר כדוגמות לכך את הרבנים שלמה אלגזי, אברהם אבן חנניא, אברהם אמיגו ושמואל גרמיזאן.
ביוגרפיה > ישיבת בית יעקב

בירושלים הקים את בית המדרש בית יעקב, בו קבע סדרי לימוד חדשים שלא היו קיימים בבתי מדרש אחרים בעיר לפני כן. בבית המדרש נקבע מקום לתלמידים הצעירים ולתלמידי חכמים; תלמידי החכמים שימשו בשני תפקידים: מהם שהשיבו לשאלות הלכה שהגיעו הן מארץ ישראל והן מהגולה, ומהם שלימדו את תלמידיהם. על פי תוכנית הלימודים שהגה ר' יעקב חגיז, התחילו התלמידים ללמוד בחמישה "שולחנות" (=מחלקות) שונים, ולאחר מכן שימשו "לעשרה החכמים הרבנים ויהיו רואים איך נותנים פסק דברים ואיך דנים את העם ואיך משפט הגט והחליצה וכל משפט הדיינים". לאחר שהתמחו מינו אותם לדיינים ושלחו אותם לקהילות היהודיות השונות בחו"ל. בית המדרש היה מכונה "ישיבת חכמי ההסגר" או "ההסגר בירושלים" בשל הקפדתם של חכמי בית המדרש שלא לצאת מתחומיו שלא לצורך. רבים מגדולי התורה בירושלים יצאו ממנה, בהם רבי חיים אבולעפיה, רבי משה בן חביב (שהיה גם חתנו), רבי יעקב מולכו, רבי יצחק בוטון, רבי חזקיהו דה-סילווה, רבי אברהם בן דוד יצחקי ועוד. גם נתן העזתי, נביאו של שבתי צבי, למד בישיבתו.
ביוגרפיה > השקפותיו והנהגתו

דעתו על הכישופים מקורית, על אף שבתקופתו כל העולם האמין ברוחות, שדים, כישופים ומגיות שונות, וכך כתב:
עתה קרוב לאחרית הימים שהתפשט האור האלהי על כל בשר... ונתבטלו כוחות הטומאה אלו, וכל בעלי אומניות כאלו ייבש ידם, הכל סר יחדיו נאלחו, ואין גם אחד אשר כח בידו לקסום ולכשף, והאמונה באלה כעת, תקנן רק במוחי השוטים והתינוקות.
בקיץ 1665 (ה'תכ"ה) חזר שבתי צבי לירושלים משליחותו למצרים, כאשר בשובו הכריז על עצמו כמשיח. רבני העיר בראשות רבי יעקב חגיז נקטו נגדו בקו תקיף ולחמו בו בכל האמצעים שברשותם, ולבסוף פרסמו נגדו חרם חמור והוא נאלץ לעזוב את ירושלים. רבי יעקב חגיז טרח לשלוח את החרם לרבני טורקיה, אך מלחמתם לא צלחה עד להתאסלמותו של צבי בסוף 1666. רבי יעקב נודע מאז במלחמתו העיקשת בשבתאים וגרוריהם, ולאחר מותו המשיך במלחמה זו בנו רבי משה חגיז.
ביוגרפיה > פטירתו

בשנת 1673 (ה'תל"ג) נסע רבי יעקב חגיז לקושטא, ובשנת 1674 (ה'תל"ד) נפטר שם. את מקומו בהנהלת בית המדרש ירש חותנו, רבי משה גאלנטי. נכדו רבי רפאל מיוחס היה הראשון לציון.
ספריו

הלכות קטנות - שו"ת
עץ חיים - פירוש על המשנה
זיכרון לבני ישראל - נדפס בסוף ספר לקט הקמח לבן המחבר, רבי משה.
שפת אמת
אורח מישור
פתיל תכלת פירוש לאזהרות שחיבר רבי שלמה אבן גבירול
תחילת חכמה - פירוש על ספר כריתות לרבי שמשון מקינון (מבעלי התוספות) על כללי התלמוד
קרבן מנחה
לקריאה נוספת

מאיר בניהו, לתולדות בתי המדרש בירושלים במאה הי"ז, HUCA (אנ') 21, תש"ח, עמ' א–כח‏, JSTOR 23503699
הערות שוליים

↑  שו"ת הלכות קטנות ח"ב (דף נא ע"ב): ”וכהיום כ"ו שבט שנת התל"ב הגיעני ה' יתברך לחמשים ושתים שנים”, מובא אצל מאיר בניהו, אגרות ר' שמואל אבוהב ור' משה זכות ובני חוגם בענייני ארץ-ישראל, ירושלים, חלק ה, עמוד קמד.
↑  ראו עדות רבי יעקב אשר נדפסה בספר משנת חכמים של בנו רבי משה חאגיז, דרך א, במעלת התלמוד, אות ב.
↑  ראו: רבי ישראל יעקב חאגיז, קרבן מנחה סימן קה, אזמיר תל"ה, באתר היברובוקס. את רבי דוד כינה בשם "מורי", אך לא ברור אם כינה אותו כן כאות כבוד לחמיו, או שהוא אכן היה תלמידו.
1 2  יצחק בן-צבי, "ארץ ישראל ויישובה בימי השלטון העותמאני", הוצאת מוסד ביאליק, ירושלים תשט"ו, עמ' 250.
↑  יצחק בן-צבי, "ארץ ישראל ויישובה בימי השלטון העותמאני", הוצאת מוסד ביאליק, ירושלים תשט"ו, עמ' 253-254.
↑  יצחק בן-צבי, "ארץ ישראל ויישובה בימי השלטון העותמאני", הוצאת מוסד ביאליק, ירושלים תשט"ו, עמ' 252.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262254205171  GND: 133089215  ISNI: 0000 0000 6688 4903  LCCN: nr94009339  NTA: 299018792  SELIBR: 260386  SUDOC: 11261793X  VcBA: 495/63403  VIAF: 65186043   WorldCat (עם VIAF): 65186043
לוטאי טשרינג

לוטאי טשרינג (בדזונגקה: བློ་གྲོས་ཚེ་རིང་; נולד ב-10 במאי 1969) הוא פוליטיקאי ורופא בהוטאני, המשמש כראש ממשלת בהוטן מאז 7 בנובמבר 2018.
פרסים והוקרה

1991: מדליית הזהב של האב ויליאם מקיי על הצטיינות אקדמית.
2005: זכה בפרס גיבור החמלה שניתן לו בידי הדלאי לאמה טנזין גיאטסו.
כתיבת רצף

כתיבת רצף היא תרגיל בכתיבה יוצרת אשר פותח על מנת לאפשר לסופרים, למשוררים ולשאר הכותבים להתגבר על מחסומי כתיבה. עם הזמן פותחו גם ז'אנרים שלמים המתבססים על התרגיל. תרגיל זה נמצא, בדרך כלל, בתחילת רוב הסדנאות לכתיבה יוצרת.
התנהלות התרגיל

הרעיון הבסיסי של התרגיל הוא פשוט: לכתוב בלי לעצור, ובלי לחשוב. לרוב, מנחה הסדנה מקצה מספר דקות (על פי רוב בין 3 ל-15), ובמהלך הזמן הזה איש לא מורשה לדבר או להפסיק לכתוב. כולם כותבים ברצף מבלי אפילו להרים את העט מהנייר. כיוון שההנחיות הן לא לחשוב מראש על עלילה או מבנה, ולא לחשוב תוך כדי כתיבה על הנכתב, לרוב מתקבל מלל מבולגן, מסובך, לא סיפורי או שירי, המלא בקטעים כגון "אין לי מה לכתוב" או "בלה בלה בלה". מחמת היעדר צנזורה, לעיתים תכופות נכתבים דברים מאוד אינטימיים ואישיים, לכן נהוג לא להראות או לקרוא בקול את הטקסט.
התנהלות התרגיל > כתיבת רצף עם מוזיקה

לעיתים משמיעים המנחים מוזיקה במהלך הכתיבה. הרעיון הוא לאפשר לכותבים להתנתק עוד יותר מהצורך ליצור משהו מיוחד ומגירויים החיצוניים. על פי רוב יושמע קטע כלי מרגיע, אך לעיתים משמיעים המנחים גם מוזיקה קצבית כדי להשפיע על הריתמוס של הכותבים. באופן כללי נהוג להשתמש במוזיקה בסדנאות כתיבה: הטענה היא שהמוזיקה מאפשרת לכותב להירגע, ולהתנתק מהעולם, ושהיא מספקת איזשהו גירוי שאינו פיזי ומיידי אלא יותר רוחני.
התנהלות התרגיל > כתיבת רצף מונחית

ישנם מנחי סדנאות הנותנים לכותבים את המשפט הראשון של הטקסט ומבקשים מהם להתחיל לכתוב משם. לכך יש מספר יתרונות. ראשית, המשפט מהווה טריגר שחוסך מהכותבים את הצורך לכתוב משפטים כגון "לה לה לה אין לי מה לכתוב". יתרון נוסף הוא, שכיוון שכתיבת הרצף מתבצעת לרוב בתחילת הסדנה, זה טוב שהכותבים יתרגלו מלכתחילה לצורה הזאת של עבודה, על פי הנחיה חיצונית. החיסרון המשמעותי של כתיבה מונחית הוא בכך שהחופש של הכותבים מוגבל יחסית והשחרור אינו חזק כמו בכתיבה חופשית לגמרי. כתיבת רצף מונחית היא מעין פשרה בין כתיבת רצף לתרגיל כתיבה רגיל, לכן היופי של כתיבת הרצף מתעמעם במקצת.
התנהלות התרגיל > כתיבת רצף ביד שמאל

צורה נוספת אך נדירה למדי של כתיבת רצף היא כתיבה ביד שמאל (או ביד ימין לשמאליים). הרעיון הוא קודם כל לשבור את ההרגל של כתיבת רצף רגילה, וליצור תרגיל חדש שיאפשר למוח לעבוד בצורה אחרת. בנוסף, צורה כזאת של כתיבת רצף מאמנת את יד שמאל וגורמת לכותב ליצור מכיוון אחר, וזאת המטרה המרכזית של סדנאות כתיבה - לגרום ליוצר ליצור משהו בצורה חדשה מכיוון מקורי שבו הוא לא התנסה.
התנהלות התרגיל > כתיבת רצף בעיניים עצומות

היתרונות בכתיבה בעיניים עצומות דומים מאוד לאלו שבכתיבה ביד שמאל. החידוש והשינוי בעיקר הוא שבניגוד לכתיבה ביד שמאל, שגורמת לאדם להתעמת עם מחסום מסוג חדש (הקושי לכתוב), הכתיבה בעיניים עצומות נותנת חופש חדש וחזק יותר.
זרם התודעה ככתיבת רצף

הז'אנר הספרותי הנקרא "זרם תודעה", שהוא ז'אנר שבו מתוארות מחשבות של דמות בצורה בלתי מעובדת, כלומר הדמיה של עצם מהלך החשיבה של הדמות, מבוסס על כתיבת רצף. חלק גדול מהיצירות בז'אנר נוצרו בצורה של כתיבת רצף, ואף אלו שלא נוצרו בדרך זאת הן ניסיון לדמות כתיבת רצף, ובמהלך הכתיבה שלהם עברו טיוטות בתור כתיבת רצף.
כתיב עברי

הכתיב העברי הוא הדרך שבה משתמשים באותיות האלפבית העברי לשם יצירת הטקסט הכתוב בעברית. הכתיב עבר שינויים שונים במשך ההיסטוריה הארוכה של העברית, שעיקרם תוספת אימות קריאה, כלומר הפיכת הכתיב מכתיב חסר עיצורי לכתיב מלא הרבה יותר.
בעברית הקלאסית

רובה של פסקה זו אינו כולל מקורות או הערות שוליים, וככל הנראה, הקיימים אינם מספקים. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.
ככל הנראה, בעברית הקדומה – עוד לפני העברית המקראית כפי שהיא לפנינו – נהגו לכתוב בכתיב העברי רק את ההגאים שנשמעו, בדומה לצורת הכתיב הכנעני. היה זה כתיב שבו עיצורים בלבד, ולא היו בו אימות קריאה (אהו"י) וגם לא סימנים אחרים לסימון התנועות (ניקוד). כך למשל המילים שבר, שיבּר, שביר, שבְרה, שובר ושבוּר נכתבו באותה דרך – שבר, כלומר נכתבו העיצורים בלבד.
צורת כתיבה זו נמצאה בכתובות עתיקות שנמצאו, כגון לוח גזר, כתובת השילוח ומכתבי לכיש. דוגמה מעניינת לכך נמצאת במטבע הישראלי בן זמננו של שקל חדש אחד. בגב מטבע זה מופיע כיתוב ממטבע עתיק בו נכתבה המילה יהודה בכתב עברי עתיק, אולם המילה כתובה באמצעות שלושה עיצורים כך: יהד.
צורת כתיבה זו הייתה מסובכת עבור הקורא, שהיה נדרש למאמץ גדול כדי לדעת כיצד בדיוק לקרוא את המילים שהיו מולו. ולכן כבר בדורות קדומים החלו להשתמש בארבע האותיות אהו"י גם כסימנים לתנועות מסוימות. אותיות אלה שימשו בעבר (ועודן משמשות) כעיצורים, אולם ככל הנראה חל בשלב מסוים תהליך שבו מבטאן של אותיות אלו היטשטש בתנאים ידועים (כגון במקרים של כיווץ דיפתונג) בדיבור. בכתיבה הן נשארו והחלו לקרוא אותן כאימות קריאה. למשל, ככל הנראה נהגתה בעבר המילה יוֹם כ-[yawm], ולאחר שהדיפתונג [aw] התכווץ והפך לתנועת o, נשארה האות ו לשמש כאם קריאה עבור תנועת o. משערים שהתהליך חל קודם באותיות ו, י ורק בשלב מאוחר יותר באותיות א, ה, ומשום כך האותיות ו, י משמשות כל אחת כאם קריאה לתנועה ספציפית, והאותיות א, ה משמשות כאם תנועה לתנועות רבות (הרבה, שלמה, מלכה; ראשון, ראשית, ראש). המצב שנוצר הוא מצב שבו הכתיב לא משקף במדויק את הקריאה אלא את האופן שבו נקראה המילה בתקופה קדומה; כתיב כזה מכונה "כתיב היסטורי".
בימי בית שני התרחב השימוש באימות הקריאה (אהו"י), ובתקופה זו הרבו להשתמש בכתיב המלא. בתעודות מימי בית שני, כמו המגילות הגנוזות או איגרות בר כוכבא, מוצאים לפעמים צורת כתיב שנקראת כתיב מלא שבמלא. בצורה זו הוכנסו אימות קריאה גם במקומות בהן אנו לא נוהגים להכניס אימות קריאה בימינו. ניתן למצוא מילים כמו לוא (=לא), כיא (=כי), ובקוראכה (=בקראך).
בתנ"ך מופיעות צורות כתיב מלא וכתיב חסר זו לצד זו, ולעיתים קשה למצוא חוקיות מתי צורה מסוימת נכתבת בכתיב מלא ומתי בכתיב חסר. במרוצת הדורות, עם הידחקותה של השפה עברית מפני שפות כמו ארמית ויוונית, נתעורר החשש שמא תישכח צורת הקריאה הנכונה של כתבי הקודש. מכיוון שאסור להוסיף אותיות לכתבי הקודש, החלו סופרים להכניס סימנים מעל ומתחת לאותיות כדי להבהיר מהי צורת הקריאה הנכונה ולהקלת לימוד הקריאה. סימנים אלו נקראים ניקוד. הניקוד בא להשלים את החסר באימות הקריאה ולהקל על קריאה נכונה ומדויקת. בשפה העברית התפתחו שלוש מערכות ניקוד שונות: ניקוד בבלי, ניקוד ארץ־ישראלי, והצורה המקובלת בימינו – ניקוד טברני, שנקבע סביב המאה השמינית בטבריה על ידי בעלי המסורה, שהמפורסמים שבהם הם משה בן אשר ובנו אהרון בן אשר.
בעברית המודרנית

בכתבי היד של לשון חז"ל כבר אפשר לראות נטייה להתקבעות של כללים בלתי-כתובים לכתיב מלא הדומים לכללי הכתיב הנהוגים היום. במשך תקופת הביניים של העברית לא היו שינויים ניכרים בדרכי הכתיב.[דרוש מקור]
הכתיב המנוקד משמש כיום רק בספרי ילדים או לצרכים מיוחדים. במקומו נהוג להשתמש בכתיב חסר ניקוד.
בעברית המודרנית > כתיב חסר ניקוד

בעבר היה נהוג שכתיב חסר ניקוד יהיה זהה לכתיב מנוקד, כמובן ללא סימני הניקוד. כתיב זה הקרוי כתיב חסר, הוא קשה לקריאה. בימי הביניים התפתח כתיב אלטרנטיבי, בו לרוב נוספות למלה האותיות ו' ו-י' לציון התנועות השונות. בזמן תחיית הלשון העברית ניסח ועד הלשון, ולאחריו האקדמיה ללשון העברית, את כללי הכתיב חסר הניקוד לכתיב מלא, כללים אלו התקבלו ברובם על ידי הציבור, בעיקר בכתיבה רשמית.
בימינו הפך הכתיב החסר לאנכרוניסטי, וכבר עשרות שנים שהכתיב המלא הוא השולט בשפה העברית בטקסט שאינו מנוקד. כל העיתונים והספרים נכתבים בכתיב מלא.
חרף קביעת הכללים על ידי האקדמיה ניכר חוסר אחידות מסוימת בכתיב, הן בשל חוסר ידיעה דקדוקית ובשל מורכבות השפה על רבדיה ההיסטוריים והן בשל מספר קטגוריות לשוניות שבהן לא התקבלו כללי האקדמיה, וכל הוצאת ספרים ומערכת עיתון עושות בהן דין לעצמן.
ראו גם

סימני כתיב
אלפבית עברי
ניקוד
התעתיק מלועזית לעברית
לקריאה נוספת

אמיר אהרוני, Vocalization of Modern Hebrew, מתוך Encyclopedia of Hebrew Language and Linguistics, כרך 3, עמודים 944-951, 2013 ISBN 978-90-04-17642-3
הערות שוליים

↑  עיקרי הכתיב חסר הניקוד באתר האקדמיה
| כתב עברי |
| --- | --- | --- |
| מערכות אלפבית | אלפבית פרוטו-כנעני • אלפבית פיניקי • אלפבית עברי עתיק  • אלפבית ארמי • אלפבית עברי |  |
| וריאציות של אלפבית עברי | כתב רש"י • כתב סת"ם • כתב רהוט • סוליטריאו |  |
| שונות | כתיב עברי • ליטון של עברית • טעמי המקרא • אותיות מנצפ"ך • גרש • אם קריאה • הגיית העברית • גימטריה |  |
| ניקוד | ניקוד טברני • ניקוד בבלי • ניקוד ארץ־ישראלי • ניקוד ארצישראלי-טברני • ניקוד שומרוני • ניקוד העברית בת ימינו • כתיב מלא |  |
| גופנים עבריים | דוד • אריאל • פרנק-ריהל • קורן • מרים • נרקיס • חיים • דרוגולין • הדסה • הצבי • כתב רש"י • סת"ם • שלום • ירושלמי • וילנא • אלף |  |
| אלפבית עברי | א • ב • ג • ד • ה • ו • ז • ח • ט • י • כ • ל • מ • נ • ס • ע • פ • צ • ק • ר • ש • ת |  |
| שפות הנכתבות בכתב עברי | עברית • ארמית • יידיש • ערבית יהודית • לאדינו |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545119605171  LCCN: sh2008121521 
לוח גזר כתוב בכתיב עיצורי (בתמונה העתק של הלוח המוצג במוזיאון ישראל)
אף על פי שכתב יד קאופמן של המשנה הוא מנוקד, הכתיב שלו דומה לכתיב הנוהג היום בטקסטים שאינם מנוקדים
כריס קטן

| --- | --- |

קטן בפסטיבל הסרטים טרייבקה, 2008
 לידה:  19 באוקטובר 1970 (בן 53) ארצות הברית לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית 
 שם לידה:  Christopher Lee Kattan 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1993
 מקום לימודים:  Bainbridge High School 
 http://www.ChrisKattan.net/
 פרופיל ב-IMDb
 
כריסטופר לי "כריס" קטן (אנגלית: Christopher Lee "Chris" Kattan) (נולד ב-19 באוקטובר 1970) הוא שחקן וקומיקאי אמריקאי ממוצא יהודי. ידוע בעיקר בזכות עבודתו בתוכנית המערכונים הפופולרית "סאטרדיי נייט לייב", ותפקידו כבוב בארבע העונות הראשונות של הסדרה "מקום טוב באמצע". הוא גם ידוע בשל תפקידו כדאג בוטאבי בסרט "לילה ברוקסברי".
ביוגרפיה

קטן נולד בשרמן אוקס, פרבר בלוס אנג'לס קליפורניה שבארצות הברית. אביו, קיפ קינג (אנ') (1937-2010), היה שחקן ומדבב שהופיע כלארי פלם בסדרה רינו 911. אמו, היינלקה אי. בירו, הצטלמה פעם למגזין פלייבוי ועבדה כדוגמנית בלונדון. אביו היה ממשפחה יהודית שהיגרה מעיראק ופולין, בעוד שאמו היא בודהיסטית ילידת בודפשט הונגריה למשפחה מרקע נוצרי. אביו החורג היה מרפא ונזיר בודהיסטי. קטן גדל בריטריט זן בהר באלדי, הידוע גם כהר סן אנטוניו, קרוב ללוס אנג'לס. הוא גר תקופה גם באי ביינברידג' במדינת וושינגטון שם למד בבית ספר תיכון ביינברידג' וסיים שם את לימודיו ב-1989.
תחילת הקריירה וסאטרדיי נייט לייב

קטן היה חבר בכמה וכמה קבוצות של שחקני אימפרוביזציה ומערכונים. אחת מהן הייתה בלוס אנג'לס ונקראה ה-"גראונדלינגס" (The Groundlings). אביו היה חבר מקורי בקבוצה. קטן גם שיחק בכמה תפקידים קטנים בתוכניות טלוויזיה שאחד מהם היה בפרק הראשון בעונה השנייה של הסדרה "עיקר החדשות" (NewsRadio).
הוא עבר לניו יורק ועבד בתוכנית המערכונים סאטרדיי נייט לייב בין השנים 1996-2003. בין דמויותיו הרבות בסדרה נמנו מיסטר פיפרס (Mr. Peepers), מאנגו (Mango), עזריאל אביס (Azrael Abyss), קייל דמרקו מצמד האחים דמרקו (The DeMarco Brothers), היטלר ההומו (Gay Hitler), סואל פורסטר (Suel Forrester) וכמובן החצי השני של צמד האחים בוטאבי ביחד עם עמיתו מימי הגראונדלינגס ובסאטרדיי נייט לייב, ויל פרל, שהיו ידועים בשל קידות הראש שלהם. קטן ופרל שיחקו כדמויותיהם, האחים בוטאבי, גם בסרט "לילה ברוקסברי" בשנת 1998.
תחילת הקריירה וסאטרדיי נייט לייב > חיקויי ידוענים בסאטרדיי נייט לייב

קליי אייקן
כריסטיאן אמנפור
אנטוניו בנדרס
אנדי דיק
לארי פיין
ביל גייטס
בן אפלק
דוד גסט
גולום
אליאן גונזלס
אן הייש
חוליו איגלסיאס הבן
סטיב ארווין
כריס קירקפטריק
ריקי מרטין
אלאניס מוריסט
אל פצ'ינו
קיד רוק
דוד לי רות'
פול שייפר
דוד ספייד
קרי סטרוג, הופיע גם כאחיה הבדיוני, קיפי.
הרלדו ריברה
רוברט דאוני ג'וניור
המלכה אליזבת' השנייה
אדריאן פנינו
חיים לאחר סאטרדיי נייט לייב: 2007-2011

קטן היה אמור לגלם את תפקיד קזניאס בהפקת ברודוויי מוזיקלית של סטיבן סונדהיים, הצפרדעים, אך הוחלף בשלב מוקדם. בנוסף, היה אמור להנחות את השעשועון "שעשועון בראשי" ואף צולם עבור פיילוט של התוכנית בהוליווד. מאוחר יותר, הופיע קטן בפרסומת לפפסי, ששודרה במהלך משחק הסופרבול בשנת 2008, וכללה שחקנים שביצעו את קידת הראש המפורסמת של האחים בוטאבי, לצלילי השיר "מה היא אהבה?" (What is Love?), מהסרט לילה ברוקסברי.
באוגוסט 2009, כיכב קטן במיני סדרה, גיבור בוליווד, שם גילם את עצמו ביחד עם הקשיים מולם הוא עומד כשחקן קומי המנסה לקבל מעמד כשחקן ראשי. בסתיו 2009, קטן הופיע בתפקיד משנה בסדרה "מקום טוב באמצע" (The Middle) וגילם את בוב, עמיתו של פרנקי הק מסוכנות המכוניות של מר' אלרט. קטן הופיע בפרק של הסדרה "איך פגשתי את אמא" (How I Met Your Mother) ככוכב בסרט בדיוני בסדרה, "כלת חתונות". הוא שיחק את ג'ד מוסלי, דמות המבוססת על הדמות הראשית, טד, אך בעלת אישיות יהירה. הוא שב לגלם את התפקיד כשהחבורה בסדרה צפו בסרט ההמשך "כלת חתונות 2". ב-17 בדצמבר 2011, הופיע קטן כאורח בתוכנית מיוחדת של סאטרדיי נייט לייב, לכבוד חג המולד, שהונחתה על ידי ג'ימי פאלון. קטן הופיע שוב בפרק האחרון של העונה ה-37 של סאטרדיי נייט לייב.
בעיות עם החוק ותחייתו של מאנגו: 2014-הווה

בינואר 2014, קטן היה המתחרה הראשון שסולק בפרק השני של "ידוענים מבשלים" (Celebrity Cook-off). בפברואר 2014, קטן נעצר בלוס אנג'לס בחשד לנהיגה בשכרות, לאחר שמכוניתו עברה גבול שסומן בקונוסים כתומים ואורות מהבהבים והתנגשה ברכב תחזוקה. מאוחר יותר הופיע קטע וידאו שבו רואים את קטן מוצא מהמטוס, לאחר שנחת בלוס אנג'לס, לפני שנעצר. קטן כפר בהאשמות נגדו במרץ 2014 וצווה על ידי שופט לעבור מפגשי גמילה של 12 שלבים.
ביוני 2014, קטן גילם שוב את תפקידו כמאנגו מסאטרדיי נייט לייב בקמפיין אופנה של שרייה ג'יי, בת חסותה של מיסי אליוט, הנקרא "שט איט דאון" (Shut It Down).
חיים אישיים

קטן נישא לדוגמנית סנשיין דייה טאט ב-28 ביוני 2008, לאחר שהציע לה נישואין בערב חג המולד 2006. אולם הם נפרדו ב-10 באוגוסט 2008, והתגרשו רשמית בפברואר 2009.
פילמוגרפיה

| שנה | שם הסרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | לילה ברוקסברי | דאג בוטאבי |  |
| 1999 | הבית על הגבעה הרדופה | ווטסון פריצ'ט |  |
| 2000 | כל יום רביעי | אל פצ'ינו |  |
| 2001 | חבל על המאפיה | קורקי רומאנו |  |
| 2001 | מאנקי בון | סטו תורם האיברים |  |
| 2002 | אח סמוי | "מר נוצה" |  |
| 2005 | מספיק לדבר עלי | כריב אדמס | (סרט טלוויזיה) |
| 2005 | אדם וסטיב | מיכאל |  |
| 2005 | המרכבה של סנטה | ג'ייסון מייסון |  |
| 2006 | השנה ללא סנטה קלאוס | ספארקי |  |
| 2007 | שני ילדים איומים | צ'ט דנבר | (קול) |
| 2007 | אקווה טים הנגר פורס | וולטר מלון | (קול) |
| 2007 | חג מולד בארץ הפלאות | לאו קרדוזה |  |
| 2007 | סופרבאד - חרמן על הזמן |  | (סצנה שנחתכה) |
| 2007 | ננסי דרו | גנב | (ללא קרדיט) |
| 2007 | לא מת או חי | לוק ראד |  |
| 2008 | דלגו | פילו | (קול) |
| 2009 | בנות טאנר הול | מר' מידלווד |  |
| 2009 | גיבור בוליווד |  |  |
| 2010 | הוליווד למטומטמים | ג'ק סנדרס |  |
| 2011 | שוד חג | הדוד הארי |  |
| 2012 | מלחמת אוכל | פולר פנגווין | (קול) |
| 2012 | רווקה קלילה באל איי | דרו |  |
| 2013 | מספיק משוגע | פרד / טדי מולברי |  |
| 2015 | השישה המגוחכים | ג'ון וילקס בות' |  |
| 2016 | The Last Film Festival | הארווי |  |
| 2017 | Walk of Fame | אלחנדרו |  |
| 2017 | שארקנדו 5: הסתערות גלובלית | ראש הממשלה | סרט טלוויזיה |
| TBA | The Best Worst Christmas Ever |  |  |
| TBA | Selfie |  |  |
| שנה | שם התוכנית/סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996-2003 | סאטרדיי נייט לייב |  |  |
| 1996 | גרייס על הכוונת | כרוז קרניבל |  |
| 2005 | אינקד |  |  |
| 2006 | Totally Awesome | גבריאל | סרט טלוויזיה של VH1 |
| 2008 | תושב הוליווד |  |  |
| 2009-2012 | מקום טוב באמצע | בוב |  |
| 2010,2014 | איך פגשתי את אמא | ג'ד מוזלי |  |
| 2015 | ג'ייק והפיראטים מארץ לעולם לא | המלך זונגו | (קול) |