stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עכברה

ערך זה עוסק ביישוב יהודי מתקופת המשנה, וכיום שכונה של צפת. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

המסגד החדש בעכברה
 מידע
 עיר:  צפת
 תאריך ייסוד:  התקופה ההלניסטית בארץ ישראל
 קואורדינטות:  32°56′22″N 35°29′58″E﻿ / ﻿32.939463888889°N 35.499338888889°E﻿ / 32.939463888889; 35.499338888889
 שכונות נוספות בצפת
  (למפת צפת מוגדלת) עכברה(למפת צפת רגילה) עכברה
 
רחוב בכפר
עַכְבָּרָה (בכתבי חז"ל גם: עַכְבְּרָא, בערבית: عكبرة, מהמילה העברית עכבר) היא שכונה של העיר צפת, השוכנת ממערב לנחל עכברה ומדרום לכביש 89.
היישוב עכברה נזכר לראשונה במאה השמינית לפני הספירה. בתקופת בית שני ובתקופת המשנה והתלמוד הייתה עכברה עיירה יהודית גדולה. בין היתר נודעה בשל הישיבה של רבי ינאי שהתקיימה במקום ובשל מגורי רבי אלעזר ברבי שמעון בה. היישוב היהודי בעכברה נמשך ברציפות עד התקופה הצלבנית, וקברי הצדיקים במקום היוו מוקד עלייה לרגל לאורך השנים.
באמצע המאה ה-19 הוקם בעכברה כפר ערבי קטן. במלחמת העצמאות נכבש הכפר ולאחר קום המדינה יושב מחדש. בשנת 1982 צורף הכפר לשטחה המוניציפלי של העיר צפת, וכיום מתגוררים בו כ־450 תושבים.
היסטוריה > יישוב יהודי

עכברה הייתה יישוב יהודי בתקופת הבית השני ובתקופת המשנה, התלמוד, התקופה הערבית בארץ ישראל והתקופה הצלבנית. משמעות השם היא המילה העברית עכבר, ביידוע ארמי.
אתר הכפר העתיק מצוי על הגדה המזרחית של נחל עכברה, סמוך למקום בו שוכן כיום הכפר עכברה. צוק סלע גדול ובו מערות ונקרות בקרבת הכפר הוא זה שבו, כנראה, התבצרו יהודי עכברה בתקופת המרד הגדול באימפריה הרומית.
תגלת פלאסר השלישי ערך בשלהי המאה ה-8 לפנה"ס מסעות לכיבוש ממלכת ישראל. במסעו הראשון הוא כבש את הגליל, הגלעד והעמקים והפך את האזור לפחוות מגידו. פרופ' בנימין מזר גילה את שמה של עכברא בכתובת של תגלת פלאסר ה-3, כאחד היישובים שנכבשו בגליל הישראלי.
היישוב נזכר בספר "מלחמות היהודים". בימי המרד הגדול יוסף בן מתתיהו ביצר את היישוב סלע עכברה. בספרו חיי יוסף (פרק לז) כותב בן מתתיהו כך: ”ביצרתי בחומות את כפרי הגליל העליון היושבים בסלעים... ועכברי”.
עכברה נזכרת רבות גם בכתבי חז"ל. כך נזכר היישוב בתלמוד כמקום מגוריו של רבי אלעזר, בנו של רבי שמעון בר יוחאי, ומוזכר רצונם של תושבי היישוב כי גם ייקבר בו. רבי ינאי, בן הדור הראשון לאמוראים, ישב גם הוא בעכברא, ובה הקים את ישיבתו הגדולה שהתקיימה גם לאחר מותו.
בגניזת קהיר מוזכר שמו של יהודי מעכברא, עדות לכך שיישוב יהודי התקיים במקום גם בתקופה הפאטמית (969-1099 לספירה). אך אין עדות להמשך יישוב יהודי קבוע במקום אחרי סוף המאה ה-11.
היסטוריה > בתקופה העות'מאנית

במאה ה-16, רבי משה קורדובירו והאר"י בקרו בעכברא, כאשר סיירו בקברי צדיקים בגליל. הנוסע משה בסולה מספר (1522) על הביקור במקום: "ולמעלה בכפר בית כנסת חרב. יש עדיין משני כתליו גבוהים ג' אמות מאבנים גדולות, ועשאו רשב"י".
בזמן פרעות הדרוזים ביהודי צפת ב־1838 נמלטו חלק מתושבי צפת למערות שבסלע עכברה.
חיים הורביץ הזכיר את המקום בספרו "חבת ירושלים" (1844): ”עין-כחל לדרום צפת, סמוך לעכברא, בדרך שהולכים מצפת לטבריא יש בקעה גדולה ועמוקה מאוד ולמטה מעין מים טובים זקוף וגבוה מאוד ולמעלה בראשו חצוב מעט בעובי ההר, כדמות שער וסתום, ונקרא עין-כחל, ועוברים דרך עליו ויש שם כמה בתים. ושם נגד מזרח יש הר ואומרים שבזה ההר נגנזו כלי בית-המקדש, והלא המה בכתובים ב'מסכת כלים' של בית-המקדש.” בשנת 1898 מתואר בהמליץ מנהג של האשכנזים בצפת ללכת בחול המועד פסח לעכברה: "בחול המועד פסח הולכים לכפר עכברא רחוק כשעה בדרום העיר ובדרך סובבים האשכנזים על ציון בנימין הצדיק, נחום איש גמזו, עד בואם לעכברה מקום שם קבור רבי ינאי ורבי דוסתאי בנו". בני העלייה הראשונה והשנייה הזכירו את עכברא בין ערי התלמוד בגליל.
בקרבת הכפר רכש הברון רוטשילד קרקע חקלאית שנמסרה לעיבוד למתיישבי ראש פינה. בראשית תקופת המנדט הבריטי נערכו בסביבת עכברא עבודות הכשרת קרקע, וכמה מן הפועלים חלוצי תקופת העלייה השלישית, שמו את לבם לשם האתר ומקורו.
בשנת 1869 תואר מיקום הכפר: "למערב צפת נוטה מעט דרומית כחצי שעה, בדרומית מזרחית מירון בערך שעה אחת".
בסוף המאה ה-19 היה עכברה הקטן מבין חמשת הכפרים שהקיפו את צפת, כולם מוסלמיים. הוא תואר על ידי גרין כמכיל 20 בקתות והערכות שונות ייחסו לו כמאה תושבים. במפקד של 1922 נמנו בכפר 147 נפש. ככל הנראה מצאו חלק מערביי הכפר פרנסה בהתיישבות החקלאית היהודית סביב צפת.
היסטוריה > בתקופת המנדט הבריטי

במפקד האוכלוסין בארץ ישראל בשנת 1922 נמנו בכפר 147 תושבים, כולם מוסלמים. בתקופת המנדט הבריטי נותר הכפר קטן ולא היה בו בית ספר. בשנת 1924 הייתה תגרה גדולה בין בני הכפר לבין תושבי עין זיתים. במפקד האוכלוסין בארץ ישראל בשנת 1931 נמנו בכפר 275 תושבים, כולם מוסלמים, שהתגוררו ב-49 בתים.
במאי 1948 כבש כח של הפלמ"ח מגדוד העמק של חטיבת יפתח את הכפר ופוצץ את בתיו. בעיתונות נכתב שמהכפר יצאו כנופיות לתקוף את התחבורה היהודית לצפת ושכיבוש הכפר מנע הבאת תגבורת של ערבים לסייע לצפת הערבית. יגאל אלון כתב שכיבוש הכפר היה פעולת הסחה.
היסטוריה > לאחר הקמת מדינת ישראל

לאחר מלחמת העצמאות יושבו בכפר עקורי הכפר קדיתא (רובם ממשפחת חליחל). כן הועברו אל אזור עכברה ערבים מאזור ג'אוני וטובה זנגריה שלאחר מאבק ציבורי הורשו לשוב למקומותיהם. בשנת 1958 התגוררו בכפר כ-350 תושבים. בבית הספר בכפר למדו כ-70 תלמידים.
במשך שנים שררו בכפר תנאי מחיה קשים. לא היו לכפר כביש גישה ואספקת מים מסודרת, ולא היו בו חשמל, טלפון ושירותי דואר. מכיוון שהרשויות ביקשו לפנות את התושבים מהמקום, לא היה לכפר תוכנית מתאר והתושבים גרו בפחונים וחורבות. בתחילת שנות ה-60 עת הוקמו רשויות מקומיות בכפרים הערביים נותר הכפר בין היישובים האחרונים שלא השתייכו למועצה מקומית. בשנת 1963 הוחלט לפתוח בכפר לשכת תעסוקה. בשנת 1965 הודיעה קופת חולים כללית על הקמת מרפאה בכפר. בשנת 1969 החליטה ההסתדרות על צירוף הכפר לתחום שיפוטה של מועצת פועלי צפת.
בשנת 1972 הוחלט על הרחבת גבולותיה של צפת ובין השאר סיפוח השטח של הכפר עכברה. תושבי עכברה בקשו לשוב לקדיתא, אותה עזבו בתש"ח, אולם הרשויות סירבו ובקשו להעביר את התושבים לגוש חלב, אולם התושבים סירבו וגם תושבי גוש חלב התנגדו. הרשויות גם ניסו להעביר את התושבים לצפת או לשכונה של עקורי ענן ופראדה בכפר ראמה, אך ללא הועיל. תושבי הכפר הקימו ועד פעולה שמחה על התנאים הקשים בכפר ובין השאר איימו שיחרימו את הבחירות לכנסת התשיעית. בשנת 1979 פנו התושבים לנשיא מצרים אנואר סאדאת בבקשה שיסייע להם. התושבים טענו שהם קשורים תעסוקתית ורגשית לאזור צפת ואינם מוכנים לעזוב את האזור ולהתפזר בכפרים שונים מחוץ לאזור צפת. לבסוף, בעקבות לחץ התושבים, הושג הסכם על השארות התושבים על גבעה סמוכה ובאמצע שנת 1981 קיבלה הממשלה החלטה על הקמת שכונה מסודרת לתושבי הכפר במרחק כקילומטר ממקום מושבם. בשנת 1983 הוחל בחיבור הכפר לחשמל. הבניה במתחם החדש החלה עוד בטרם ניתנו לתושבים היתרי בנייה ובעקבות זאת נפתחו לתושבים רבים תיקים פליליים על בנייה בלתי חוקית. בעקבות השגת היתרי הבנייה עוכבו ההליכים נגד התושבים על ידי היועץ המשפטי לממשלה. בית הספר המט ליפול המשיך לשמש את תושבי המקום עד סוף שנות ה-80 עד שההורים עתרו לבג"ץ נגד משרד החינוך בדרישה להקים לתושבים בית ספר ראוי.
בשנת 1982 סופח הכפר לשטח המוניציפלי של צפת. כיום מתגוררים בעכברה כ-450 תושבים.
בשנת 1997, החלה הקמתו של גשר עכברה מצפון לשכונה, גשר באורך 430 מטר ובגובה 80 מטר, הגשר נחשב לארוך בישראל, והוקם על כביש 89, במטרה לשפר את הכניסה המהירה לדרום צפת לבאים מצפון, וכן את הגישה המהירה דרך כביש זה לבית החולים זיו הסמוך. הגשר נחנך בשנת 2002.
מקומות קדושים בעכברה

מקום קבורתו (הראשון) של רבי אלעזר ברבי שמעון (על פי התלמוד, על פי המדרש היה זה בגוש חלב)
קבר רבי נהוראי (על פי ספר "תוצאות ארץ ישראל", סביב שנת 1270 לספירה)
קבר רבי ינאי (על פי תוצאות ארץ ישראל)
קבר רבי דוסתאי ברבי ינאי (על פי תוצאות ארץ ישראל)
קברי בניו של רבי דוסתאי או של רבי ינאי (על פי ספר "ציוני קברים בארץ ישראל", סביב שנת 1440 לספירה)
הבור של יוסף הצדיק (על פי רבי יצחק בן אלפרא, סביב שנת 1441 לספירה)
בית כנסת של רבי שמעון בר יוחאי (על פי רבי משה באסולה, סביב שנת 1522 לספירה)
קבר רב אשי (על פי שאול בן פנחס הארנשטיין בספרו "גבעת שאול", סביב שנת 1893 לספירה)
ראו גם

מסכת כלים (כלי המקדש)
גשר עכברה
פארק תעשיות רמת דלתון

מצפה
רמון
מצפה
רמון
לוגו הפארק
פארק תעשיות רמת דלתון הוא אזור תעשייה הממוקם ברמת דלתון, בין המושבים דלתון וכרם בן זמרה.
הפארק נפתח בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20. שטח הפארק כ-640 דונם, ומפעילות אותו המועצות האזוריות מרום הגליל ומבואות החרמון, המועצה המקומית גוש חלב, ועיריית צפת. ראש מועצת מבואות החרמון בני בן-מובחר משמש כיו"ר הנהלת הפארק, וללו וילנסקי כמנכ"ל.
הפארק ממוקם באזור עדיפות לאומית א' ובקו העימות, דבר המעניק למפעלים השוכנים בו הטבות מס, ועדיפות במכרזי משרד הביטחון.
מפעלים בפארק

בתחומי הפארק שוכנים כ-27 מפעלים. בהם מיטרוניקס, יקב דלתון, יקב אדיר, יקבי כרמל, יקב רימון, מבשלת בטרפליי (Butterfly), מעיין מירון, ישקר, פתפותים - לחמים ומאפים מקמח כוסמין ואלכם מדיקל.
גן התעשייה דלתון

בשנת 2006, נחנך בתוך הפארק "גן התעשייה דלתון" שנבנה ביוזמת התעשיין סטף ורטהיימר על שטח של 100 דונם,  על סמך המודל של גן התעשייה תפן.
חבל כרמים

מיקום הפארק בלב כרמי הגליל ומספר היקבים הרבים באזור, הביא בשנת 2010 למיתוג האזור כ"טוסקנה של הגליל" תחת השם "חבל כרמים".
במסגרת המיתוג שנערך על ידי חברת "SKS", הגיעו לפארק משלחת של 22 סומליירים איטלקים. ב-21 באוגוסט 2010, חנך הנשיא שמעון פרס את החבל.
מנחת דלתון

בשנת 2002, הוקם בסמוך לפארק מנחת דלתון למטוסים קלים, כדי שישרת את תושבי מרום הגליל ויזמים בפארק. המנחת לא זכה להצלחה והוסב בשנת 2016 לשמש מסלול לספורט מוטורי.
הערות שוליים

↑  מנהלי מינהלות של פארקים תעשייתיים תובעים מהמדינה תקציב של 500 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 26 בספטמבר 2000
↑  אבי שמול, 18 מפעלים יעברו לאזור התעשייה דלתון, באתר הארץ, 19 במרץ 2001
↑  יורם אבן צור, ללו וילנסקי יוצא בשליחות משרד החוץ לקולומביה ופרו, באתר News1 מחלקה ראשונה, 22 ביוני 2010
↑  החברות בפארק
↑  דוד חיון, ‏גן תעשייה חדש בדלתון: 30 אלף מ"ר על 100 דונם, באתר גלובס, 13 בפברואר 2005
↑  דלתון- חבל "הכרמים והיין" באתר דוגרי נט, 12 בינואר 2010
↑  חבל כרמים – דרך היין באתר SKS
↑  ישראל פרקר נשיא המדינה, שמעון פרס, סייר במשך יום שלם בגליל העליון באירוע חנוכת חבל כרמים. באתר Wines Israel, ‏21 באוגוסט 2010
↑  זוהר בלומנקרנץ, מנחת מטוסים יוקם בסמוך לפארק תעשיות דלתון בצפון, באתר הארץ, 5 באוגוסט 2001
|  אזורי תעשייה בישראל |
| --- | --- | --- |
| אזורי תעשייה | מעלות (מעלות-תרשיחא) • מגדל תפן (חבל תפן) • צ.ח.ר (ראש פינה) • צ'ק פוסט (חיפה) • אלון תבור (עמק יזרעאל) • קריית ספיר (נתניה) • הרצליה פיתוח (הרצליה) • כפר סבא • נווה נאמן ׁ(הוד השרון) • פארק שרונים (הוד השרון) • עבר הירקון (תל אביב-יפו) • BBC בני ברק • סגולה (פתח תקווה) • קריית אריה (פתח תקווה) • קריית מטלון (פתח תקווה) • חולון • מתחם האלף (ראשון לציון) • מרכז עינב (מודיעין-מכבים-רעות) • עטרות (ירושלים) • הר חוצבים (ירושלים) • תלפיות (ירושלים) • הר טוב • (מטה יהודה) • עד הלום (אשדוד) • שער הנגב וספירים (מועצה אזורית שער הנגב) • תימורים (קריית מלאכי) • עידן הנגב (רהט) • אופקים • באר שבע • עמק שרה (באר שבע) • קריית יהודית (באר שבע) • אבשלום (חבל שלום) • נאות חובב • דימונה • מישור רותם (מישור ימין) • מצפה רמון |  |
| פארקי תעשייה | רמת דלתון (דלתון) • בר לב (אחיהוד) • משגב • קדמת גליל (טבריה) • ציפורת (נוף הגליל) • שגיא 2000 (מגדל העמק) • מת"ם (חיפה) • צבאים (בית שאן) • יקנעם • מבוא כרמל (רמות מנשה) • קיסריה • עמק חפר • יורופארק (יקום) • לב הארץ (כפר קאסם) • אפק (ראש העין) • עתידים (תל אביב-יפו) • אזורים (פתח תקווה) • חמן (חבל מודיעין) • (נתב"ג) • שורק (ראשון לציון) • פלמחים • קריית ויצמן (נס ציונה) • מודיעין • מלחה (ירושלים) • כנות (גדרה) • ראם (בני עי"ש) • קריית גת • נעם (נתיבות) • גב ים נגב (באר שבע) • עומר  • שחורת (אילת) |  |
| אזורי תעשייה ביהודה ושומרון | שח"ק (גוש שקד) • ניצני שלום (שומרון) • בראון (קדומים) • ברקן • אריאל מערב (אריאל) • שער בנימין (מטה בנימין) • מישור אדומים (מעלה אדומים) |  |
| אזורי ופארקי תעשייה עתידיים | רמת בקע • צומת שוקת • מעבר תרקומיא • עירון • גבעת ברנר • רג"מ • בוסתני חפץ • שער הירדן • שער שומרון |  |
| אזורי תעשייה לשעבר | קריית המלאכה (תל אביב-יפו) • ארז (מעבר ארז) • קרני (מעבר קרני) • נווה דקלים • קטיף • ימית • אופירה |  |
| מרחב עורפי | חוף שמן • איירפורט סיטי |  |
פסגת לישנס

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  2,200 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  רכס סנטינל 
 קואורדינטות:  78°53′00″S 84°45′00″W﻿ / ﻿78.8833°S 84.75°W﻿ / -78.8833; -84.75
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת לישנס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת לישנס
 
מפת רכס סנטינל 
 פסגת לישנס נמצאת באמצע הרביע השלישי מימין, בשורה התחתונה של רביעי המפה
פסגת לִישְׁנֶס (באנגלית: Lishness Peak) היא הר ברכס אוון, בקצהו הדרומי של רכס סנטינל, בהרי אלזוורת' שבאנטארקטיקה.
גובה של הפסגה 2,200 מטרים מעל פני הים.
הפסגה ממוקמת בצידו המזרחי של קרחון נימיץ, כ-2 קילומטרים דרומית מזרחית לפסגת וילסון, וכ-16 קילומטרים צפונית מערבית לפינת בואוארס.
היסטוריה > גילוי ההר

ההר מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע ועל תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1959–1957.
היסטוריה > מקור השם

שמו של ההר ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים, בהתבסס על שם שהופיע בגאזט האנטארקטי הרוסי.
ההר נקרא על שם אולטון ר. לישנס (Alton R. Lishness), שהיה מפעיל רדיו בטיסות הסיור במטוסי R4D שחקרו את האזור ב-28 בינואר 1958.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  מידע היסטורי וגאוגרפי
↑  מידע גאוגרפי
↑  מידע היסטורי על שם הפסגה
↑  קורות חייו של לישנס, ראו עמ' 11
| גבעות פלאוורז |
| --- | --- | --- |
| עמקים | עמק סיקרה |  |
| רכסים | רודס |  |
| הרים | גובש • דיקי |  |
| מצוקים | נקודת אורבן |  |
| קרחונים | קרחון דייטר • קרחון האנסן • קרחון ואלוגה • הדום הקרח לארדיה |  |
| זרמי קרח | זרם הקרח רטפורד |  |
| רכס אוון |
| --- | --- | --- |
| הרים | הר אינדרביצן • הר אלן • פסגת ארסלה • פינת בוורס • פסגת לישנס • פסגת מודרן • הר סאות'וויק • פסגת סטיקל • הר סטרייבינג • פסגת פריסטרה • פסגת קארנארה • פסגת קרושה |  |
| מעברי הרים | מעבר קאסילאג |  |
| קרחונים | קרחון בולגראד • קרחון ברוק • קרחון סירמה |  |
| רמת פטוואר |
| --- | --- | --- |
| רכסי הרים | רכס מאונטנוויו |  |
| הרים | פסגת באגרה • הר לאנדולט • פסגת לונג • הר לאנדולט • הר מאלן • פסגת מאלקוך • פסגת מארזה • פסגת מילר • פסגת ראסט • פרוז'ין |  |
| מעברי הרים | מעבר קאסילאג |  |
| קרחונים | קרחון גאבארה • קרחון דיבידיאדובו • קרחון האדמן • קרחון וסבכר • קרחון קארי • קרחון קורניקר • קרחון ראזבוינה • קרחון תומאס |  |
| רכס ורגאבה |
| --- | --- | --- |
| הרים | הר וולדרון • מצוק סיפיי • פסגת פאראנגאליצה • פסגת קושלה |  |
| מעברי הרים | מעבר מנולה |  |
| קרחונים | קרחון אוריזארי • קרחון בריסאד • קרחון דייטר • קרחון הנסן |  |
| אתרים נוספים ברכס סנטינל |
| --- | --- | --- |
| רכסי הרים | רכס אפרלי |  |
| הרים | פסגת ארזוס • הר ברסקין • הר טיירי • הר קראדוק • מסיב קראדוק |  |
| מעברי הרים | מעבר דברן • אוכף פודגורה • אוכף פונור • אוכף פרוגלד |  |
| נונאטאקים | בידנוס |  |
| מצוקים | מצוק ויליס |  |
| קרחונים | קרחון דלה פיה • קרחון דרמה • קרחון הינקלי • קרחון צ'רבלאטי |  |
פילוסופיה מערבית

אפלטון (משמאל) ואריסטו (מימין) הם בין אבות הפילוסופיה המערבית
פילוסופיה מערבית הוא כינוי לחשיבה הפילוסופית שנוצרה ועוצבה בעולם המערבי, והושפעה מתרבות המערב. זאת בניגוד לפילוסופיה המזרחית, שכוללת מחשבה פילוסופית שנוצרה במזרח הרחוק, בהודו, בפרס וכדומה.
היסטוריה

נהוג לראות את ערש הפילוסופיה המערבית בפילוסופיה היוונית, החל מהפילוסופים הפרה סוקרטיים וכלה בהגותם של סוקרטס, אפלטון ואריסטו. לפילוסופיה היוונית הייתה השפעה עצומה על החשיבה הפילוסופית ברומא העתיקה, הפילוסופיה הנוצרית, הפילוסופיה האסלאמית והפילוסופיה היהודית ובהמשך על פילוסופיית ימי הביניים.
החל מהמאה ה-16 וה-17 החלה הפילוסופיה המערבית להתנתק במובהק משורשיה היווניים, תוך דחיית טיעונים שנשענו על מטאפיזיקה ודת. פילוסופים רציונליסטים כגון רנה דקארט, ברוך שפינוזה וגוטפריד לייבניץ הטיפו ללימוד אפריורי על טיבו של העולם, כלומר באמצעות ההיגיון ותוך שימוש בשכל הישר ולא דרך הסתמכות על החושים. המחשבה המערבית הושפעה מגילויים חדשים בתחומי מדעי הטבע והמתמטיקה.
ראו גם

תרבות המערב
פילוסופיה אנליטית
פילוסופיה פוסט מודרנית
לקריאה נוספת

ג'ונתן ריי וג'יימס א' אורמסון, האנציקלופדיה לפילוסופיה מערבית, הוצאת רסלינג, 2007.
פיאט X1 / 9

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  פיאט 
 מודל קודם:  Fiat 850 Spider 
 מודל אחריו:  פיאט ברקטה 
 רוחב:  1,570 מ"מ 
 בסיס גלגלים:  2,202 מ"מ 
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע בנזין 
 מעצב:  מרצ'לו גנדיני 
 
פיאט X1 / 9, ברטונה
פיאט X1 / 9
פיאט X1 / 9, קבריולה, מבט מבפנים
פיאט X1 / 9, סמל ברטונה על חזית פיאט X1 / 9, ברטונה
פיאט X1 / 9 היא מכונית ספורט דו מושבית, יוצרה על ידי חברת פיאט האיטלקית, משנת 1972–1982 ובגרסת ברטונה משנת 1982–1989. בשנת 1974 זכה דגם ה"פיאט X1 / 9" במקום השני בתחרות מכונית השנה באירופה.
בגרסת  פיאט X1 / 9 יוצרו 140,500 יחידות, ובגרסת ברטונה 19,500 יחידות.
הדגם היורש לפיאט X1 / 9 היה הפיאט ברקטה.
מפרט טכני ומידות

מנוע מרכזי - אחורי, 4 צילינדרים, 1,290 סמ"ק המפיק 63 כ"ס
מנוע 1,498 סמ"ק המפיק 67 כ"ס (משנת 1978)
תמסורת ידנית - 4 מהירויות
תמסורת ידנית - 5 מהירויות
אורך הרכב - 3,830 מ"מ
גובה - 1,170 מ"מ
רוחב - 1,570 מ"מ
משקל - 880-962 ק"ג
תמונות

פיאט X1 / 9
פיאט X1 / 9
מנוע מרכזי, פיאט X1 / 9
פיאט X1 / 9, שנת 1977
פיאט X1 / 9
פיאט X1 / 9
פיאט X1 / 9 ברטונה
פיאט X1 / 9
ראו גם

פיאט
פיאט Barchetta
לקריאה נוספת

פיאט X1 / 9  ברטונה  (2:01 דקות), יו-טיוב
פיאט X1 / 9 שנת 1972-1982  (3:01 דקות), יו-טיוב
פסגת מודרן

| --- | --- |

מפת רכס סנטינל   פסגת מודרן נמצאת באמצע הקצה הימני של הרביע השלישי משמאל, בשורה התחתונה של רביעי המפה
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  רכס סנטינל 
 קואורדינטות:  78°48′56″S 85°03′40″W﻿ / ﻿78.8155°S 85.06111111°W﻿ / -78.8155; -85.06111111
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת מודרן(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת מודרן
 
פסגת מוֹדְרֶן (באנגלית: Modren Peak; בבולגרית: връх Модрен) היא הר ברכס אוון, בדרום הרכס הראשי של רכס סנטינל, בהרי אלזוורת' שבאנטארקטיקה.
גובהה של הפסגה 1,900 מטרים מעל פני הים.
לפסגה מורדות תלולים צפוניים ודרום מערביים, אשר בחלקם אינם מכוסים קרח. הפסגה מתנשאת ממזרח לקרחון נימיץ.
הפסגה ממוקמת 4.3 קילומטרים דרומית מערבית להר אינדרביצן, 5.3 קילומטרים מערבית לפסגת פריסטרה, ו-16.3 קילומטרים מזרחית לפסגת ברגיסון שברכס בסטיאן.
היסטוריה > גילוי הפסגה

הפסגה מופתה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית בשנת 1961, ומופתה בשנית על ידי הסקר הגאולוגי בשנת 1988.
היסטוריה > מקור השם

הפסגה נקראת על שם היישוב ההיסטורי מודרן שבדרום בולגריה.
לקריאה נוספת

הגאזט האנטארקטי של בולגריה (בבולגרית)
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים של בולגריה
1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
פילוסופיה לילדים

פילוסופיה לילדים היא תנועה חינוכית הרואה בחינוך הפילוסופי אמצעי לפיתוח חשיבה אצל ילדים.
התנועה נוסדה בסוף שנות השישים על ידי מתיו ליפמן ואן מרגרט שארפ במטרה לעודד חשיבה ביקורתית אצל ילדים. גישה זו נתמכה על ידי מחקריהם של הפסיכולוגים-פילוסופים ג'ון דיואי ולב ויגוצקי, שהצביעו על הצורך ללמד ילדים חשיבה כבר בבית הספר היסודי. המושג העיקרי הוא "קהילה חוקרת" שבו המורה והתלמידים משתפים פעולה כדי להתקדם בהבנת העולם האישי, האתי והפיסי.
קהילה חוקרת

הדיון בקהילה החוקרת אינו רק הליך של החלפת דעות. השיח שמתנהל מכוון להשגת התשובה הטובה ביותר לשאלות שהועלו. 'התשובה הטובה ביותר' אינה ניתנת או מאושרת על ידי המנחה. הקהילה היא זו שאחראית הן ליצירה והן לשיפוט של מרחב התגובות האפשריות לשאלה. כל הדעות שיציעו התלמידים יישקלו ברצינות. יחד עם זאת פילוסופיה לילדים אינה מבוססת על ההנחה שאין תשובות נכונות ולא נכונות, כי אם על האמונה שברגע שעמדה מסוימת מבוטאת, היא מועמדת להערכה ונבחנת לאור השיח המתקיים. אפילו שקשה להגיע לתשובות מוחלטות בתחומי הדיון שבהם נעסוק, תשובות מסוימות עדיין עשויות בצדק להיחשב טובות יותר – בנות הגנה ומשכנעות יותר – מאחרות.
פילוסופיה לילדים שמה דגש על שיח ודיאלוג המבוססים על הליך של חקירה. כאשר התלמידים חולקים את רעיונותיהם, על כל תלמיד להביא בחשבון פרספקטיבות שונות. בתהליך זה התלמידים יכולים לראות כי מה שנראה עבורם מובן מאליו אינו כה מובן מאליו לאנשים בעלי השקפה שונה. חוויה זו מעודדת סובלנות כלפי עמדותיהם של האחרים, ומשפרת את היכולת לעבוד בשיתוף עם אחרים.
המנחה בפילוסופיה לילדים רואה את עצמו שותף בחקירה עם התלמידים, ובעל עניין זהה לשלהם בחקירת מושגים פילוסופיים, בשיפור השיפוט ובגילוי משמעות. עם זאת, באשר להליך החקירה עצמו, המנחה מדריך את התלמידים ומכוון אותם באמצעות שאלות פתוחות, העלאת נקודות מבט אלטרנטיביות, דרישה לבהירות, חקירת טעמים, וכן באמצעות דוגמה אישית של חשיבה מבוקרת. באמצעות הנחיה מעין זו, מפנימים התלמידים בסופו של דבר את הליכי החקירה.
מטרת החקירה היא מצד אחד להתקדם בהתמודדות עם השאלות הפילוסופיות – התקדמות שעשויה לבוא לידי ביטוי באימוץ אמונות, פיתוח עומק של משמעות, העלאת היפותזות חדשות לבחינה ולניסוי, או אפילו בעצם ההבהרה של השאלות העומדות על הפרק. מטרה שנייה קשורה בטיפוח היכולות הקוגניטיביות והחברתיות שנדרשות במהלך החקירה.
פילוסופיה לילדים בישראל

פילוסופיה לילדים מתקיימת כיום במדינות רבות ברחבי העולם בשינויים שונים ובהתאמות תרבותיות. הפעילות בישראל החלה לפני עשרים שנה על ידי פרופ' יולי תמיר. פרופ' תמיר הכשירה סטודנטים לפילוסופיה בהוראת פילוסופיה לילדים בעקבות פגישה עם פרופ' מתיו ליפמן בארצות הברית. פעילות זו הפסיקה כאשר נכנסה לפוליטיקה. מספר שנים לאחר מכן פיתח צוות של האגף לתוכניות לימודים במשרד החינוך תוכנית לימודים ראשונה בנושא. כיום פועל בארץ המרכז הישראלי לפילוסופיה בחינוך. המרכז עוסק בפיתוח תוכניות לימודים ובהכשרת מנחים ומורים בפילוסופיה לילדים. בפקולטה לחינוך באוניברסיטת חיפה מתקיימים קורסים בנושא פילוסופיה עם ילדים ולילדים בהנחיית פרופסור אריה קיזל.
לקריאה נוספת

ילדים בקהילה – חשיבה פילוסופית וצמיחה אישית, משרד החינוך, התשנ"ח
גארת מאתיוס, פילוסופיה וילדים, ספרי עליית הגג, 2003
אדיר כהן, פילוסופים קטנים - פילוסופיה לילדים ועם ילדים, הוצאת אמציה, 2008
שמואל שקולניקוב בראיון על פילוסופיה ופילוסופיה לילדים
פסגת מדיאולאנה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 קואורדינטות:  64°15′44″S 62°15′49″W﻿ / ﻿64.26222222°S 62.26361111°W﻿ / -64.26222222; -62.26361111
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהפסגת מדיאולאנה(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהפסגת מדיאולאנה(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת מדיאולאנה(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת מדיאולאנה
 
פסגת מדיאולאנה (באנגלית: Mediolana Peak; בבולגרית: връх Медиолана) היא פסגה המכוסה בקרח בחלק הצפון-מערבי של רכס בזארבובו בהרי סטריבוג באי בראבנט בארכיפלג פאלמר, שבאנטארקטיקה.
שיא גובהה של הפסגה 1,300 מטרים מעל פני הים.
המדרונות הדרומיים של הפסגה תלולים ובשל כך אינם מכוסים בחלקם קרח.
הפסגה מתנשאת מעל קרחון מאלפיגי שמדרום-מערב לה; ומעל קרחון סבטובראצ'נה שמצפון-מזרח לה.
הפסגה ממוקמת 6.8 קילומטרים מזרחית להר פארי; 6.2 קילומטרים דרומית-מזרחית לפסגת אופיזו; 6.22 קילומטרים מערבית - דרומית-מערבית לגבעת איינטהובן; ו-3.23 קילומטרים צפונית-מערבית מפסגת פודם.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הפסגה

הפסגה מופתה לראשונה על ידי סוקרים בריטיים בשנת 1980, ובשנית בשנת 2008.
היסטוריה > מקור השם

הפסגה נקראת על שם המצודה הרומית הקדומה מדיולאנה שבצפון מזרח בולגריה.
לקריאה נוספת

הגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית)
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים של בולגריה
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  מידע גאוגרפי והיסטורי
| איים בארכיפלג פאלמר |
| --- | --- | --- |
| איים | אבוט • אולין • אומגה • אטא • אלפא • אלקה • אונוור • אפסילון • בראבנט • בוב • גאנד • גלארוס • דייוויס • דינק • דלתא • דרים • הארי • וינצקה • טאוור • למדא • לייז' • לקוואנט • פמפה |  |
| קבוצות איים | איי אומיקרון • איי טטראד • איי כריסטיאניה • איי מלכיור • איי סיגמא • איי פאי • איי פסי |  |
| איונים | סלע גריינדר |  |
האי בראבאנט, מבט מכיוון צפון מזרח לעבר האי. מימין ניתן לראות את האי אונוור, וברקע את חצי האי האנטארקטי; את הרי סולוואי, ניתן לראות משמאל, בצד הרחוק של האי.
פלורין פיירסיק

| --- | --- |

 לידה:  27 בינואר 1936 (בן 88) קלוז'-נאפוקה, ממלכת רומניה 
 מדינה:  רומניה, מולדובה 
 תקופת הפעילות:  מ-1957 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה הלאומית לתיאטרון ולקולנוע "יון לוקה קאראג'אלה" (1957) 
 בן או בת זוג:  אנה טרק (1993–?) 
 צאצאים:  פלורין פיירסיק הבן, דניאל פיירסיק 
 פרסים והוקרה:  עיטור הכוכב של רומניה  מדליית מיכאי אמינסקו 
 http://www.florinpiersic.com
 פרופיל ב-IMDb
 
פלורין פיירסיק בסרט "הרפתקאות בים השחור", 1972
פלורין פיירסיק (ברומנית: Florin Piersic;‏ נולד ב-27 בינואר 1936 קלוז') הוא שחקן תיאטרון וקולנוע רומני. שיחק בין השאר, במעל 40 סרטים, כשגילם תכופות דמויות של לוחמים או היידוקים מן המסורת והספרות ההיסטורית הרומנית.
פיירסיק בעל יכולות משחק מגוונות והפך לאחד מהשחקנים הפופולריים ביותר של הקולנוע הרומני במחצית השנייה של המאה ה-20.