stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פמיניזם שמן
היסטוריה > 2010–הווה

זמן קצר לאחר שהנשיא ברק אובמה החל את כהונתו הראשונה, החלה הגברת הראשונה מישל אובמה בקמפיין בשם "בואו נזוז" כדי למשוך את תשומת הלב להשמנה באמריקה ולעודד אנשים להתאמן, לאכול בריא ולרדת במשקל. הקמפיין ספג ביקורת על כך שהוא משתמש במונחים רפואיים ופתלוגיים כלפי אנשים שמנים, תוך שימוש באידאולוגיות של ירידה במשקל כמטרה אוניברסלית, ואינו מתייחס לבריונות והאפליה שאנשים שמנים בכל הגילאים חווים.
בתקופה זו החלה להופיע חיוביות הגוף בצרכנות. בשנת 2015 השיקה חברת הקמעונאות Lane Bryant (אנ') קמפיין בכינוי ImNoAngel# בתגובה ישירה להעדפתה של ויקטוריה סיקרט לסטנדרטים של אידיאל היופי הנשי הרזה. הקמפיין הציג מגוון רחב של דוגמניות במידות גדולות ששיתפו את העובדה שהן מרגישות סקסיות. קמפיין ImNoAngel# נועד להעצים את כל הנשים לאהוב כל חלק בעצמן, והשתלב עם העמותה "אני יפה" (I am BEAUTIFUL) ששמה לה למטרה בניית הערכה עצמית וכישורי מנהיגות בקרב נערות ונשים צעירות בעלות ממדי גוף גדולים.
בשנת 2016 הפיקה חברת הצעצועים מאטל את "Curvy Barbie". קו זה של ברביות כלל בובות שהיו בכל הצורות, הגדלים והמוצאים האתניים השונים. בתחילת 2017 חלה מגמה חדשה של פמיניסטיות כמו ג'יין קראב ברשתות החברתיות, שבהן פורסמו גופים שמנים, זזים רוקדים ונהנים, במטרה לחגוג את כל צורות הגוף ולעודד חיוביות הגוף. קראב הוציאה לאור ספר על חיוביות הגוף בשם Body Positive Power. תנועות רבות החלו להגיב על הבלעדיות של תצוגות אופנה במיינסטרים כמו תצוגות ויקטוריה סיקרט. אנשים בעלי עודף משקל יזמו קמפיין אופנה משלהם באמצע רחובות סואנים, שבו הם מציגים צורות גוף שונות. קו ההלבשה התחתונה של ריהאנה, Savage X Fenty, כלל דגמים של גזעים וגופים רבים.
באפריל 2018 הוצגו בגדי ים אדומים על סוגי גוף ועל אנשים עם מוגבלויות במסגרת תצוגת אופנה של שרה גרטס.  ג'מילה ג'מיל, המייסדת של iWeigh, נאבקה באינסטגרם כדי לשנות את המדיניות שלהם בנושא תרבות דיאטה בפרסומות ובתקשורת. המחאה נחלה הצלחה כאשר החל מספטמבר 2019 נכנסה מדיניות לאינסטגרם שכאשר תמונה מציגה מוצר הרזיה או הליך קוסמטי שעולים כסף, צופים מתחת לגיל 18 לא יוכלו לראות את הפוסט. באופן דומה, אינסטגרם תסיר פוסטים המעלים "טענה פלאית" לגבי המוצרים או הדיאטות המוצגות.
הקשר בין גודל הגוף לפמיניזם

הסטיגמה הנדבקת לנשים שמנות קשורה לתנועה הפמיניסטית מכיוון שהפמיניזם בבסיסו פועל להשגת שוויון בין המינים בכל היבטי החיים. פמיניזם שמן פועל נגד דיכוי והדרה של נשים שמנות הזוכות לכמות לא פרופורציונלית של יחס שלילי בשל גודל גופן. הקשרים בין הגודל לבין המגדר הם לב ליבו של הפמיניזם השמן מכיוון שאפליה ודעות קדומות מתרחשות לרוב כתוצאה ממגדר ומבנה גוף. הקשרים בין שומן לפמיניזם סובבים סביב החוויות השונות שמבנה הגוף עשוי לייצר בשילוב עם מצב סוציו-אקונומי, גזע, מגדר, נטייה מינית וזהויות אחרות. ההצטלבות של גודל גוף עם גזע, מעמד חברתי, רפואה ובריאות, מייצרת תפיסות חברתיות ומטמיעה מדיניות סביבתית.
הקשר בין גודל הגוף לפמיניזם > תפיסות תרבותיות מסורתיות

הפמיניזם השמן מבקר את התפיסה החברתית המסורתית המודדת את ערכן של נשים על פי המראה החיצוני שלהן, לפי כך נשים סובלות משמנופוביה הרבה יותר מגברים. הפמיניזם השמן טוען כי נשים עם השמנת יתר מתקשות להתקבל לעבודה וסובלות מאפליה הן על רקע משקלן והן על רקע מינן. פמיניזם שמן מקדם את רעיון הגוף החיובי לנשים ואנשים שמנים אשר סובלים באופן מסורתי מסטראוטיפים סקסיסטיים כגון עצלנות, גרגרנות וחולי שמקורם בתפיסות חברתיות של העולם המערבי המודרני.
לפי גישת הפמיניזם השמן, נשים הפכו לרוב האוכלוסייה המחפשת את הגוף האידיאלי הרזה, כאשר הודעות מהתקשורת ממשיכות לעשות דמוניזציה לגוף הנשי השמן. תיאורים שליליים של גודלי גוף גדולים מנכיחים את הנרטיב שגוף שמן הוא בעיה שיש להתבייש בה. תיאורים שליליים כאלה מוטבעים בקמפיינים נגד השמנת יתר המשתמשים ברובם בתמונות של נשים שמנות כחולות ומודרות ובנשים רזות כבריאות ורצויות. פמיניזם שמן פועל למען מיגור התפיסה שהמשקל קובע את ערך האדם כתפיסות שהשתרשו בתודעה המערבית כלפי הגוף הנשי המלא.
הקשר בין גודל הגוף לפמיניזם > מעמד חברתי וסוציו-אקונומי

פמיניזם שמן מתייחס להשמנה כסוגיה פמיניסטית מכיוון שלנשים, ובמיוחד נשים הבאות ממעמד סוציו-אקונומי נמוך, יש סיכוי גבוה יותר לסבול מהשמנת יתר. נשים שמנות שבאות ממעמד חברתי נמוך סובלות עוד יותר מאפליה תעסוקתית וסטריאוטיפים כגון אי-שליטה באכילה ועצלות, תוך התעלמות מהעובדה שמעמד סוציו-אקונומי עלול ליצור חוסר גישה לתוצרת טרייה ולסחורות בעלות ערך תזונתי. ההצטלבות של מעמד, מגדר ואפליה גופנית פירושו שנשים גדולות ממעמד נמוך עשויות לחוות רמות שונות של השלכות חברתיות ומוסדיות, כמו גם נשים שמנות קוויריות או נשים שמנות בעלות מוגבלות. פמיניזם שמן מאיר על הקשר בין הדרת מבנה הגוף השמן לבין אפליה מעמדית בחברה, וטוען שאפליה על רקע מדדי גוף מבטאת גם אפליה על רקע מעמד חברתי.
הקשר בין גודל הגוף לפמיניזם > רפואה ובריאות

פמיניזם שמן מדגיש כי "השמנת יתר" הוא מונח שנטבע על ידי הקהילה הרפואית, אשר לעיתים קרובות מבקשת לפתח ולמכור מוצרים ונהלים חדשים לתיקון "מגפת השמנת היתר". פמיניסטיות שמנות באות כנגד התפיסה הרווחת בתרבות המערבית המקשרת באופן אוטומטי בין רזון לבריאות, ובהתאמה בין השמנה לחולניות, וטוענות כי אין לכרוך בין נשים שמנות לנשים חולות באופן רפואי חד משמעי מכיוון שנשים רבות עם עודף משקל הן בריאות וחזקות. פמיניסטיות שמנות טוענות כי הגדרת השמנת יתר כמגפה, האדרת תרבות הדיאטה, הפצת תרופות הרזיה, מעודדות נשים להיכנס למסגרת מדכאת שיש בה הבטחת שווא לגוף בעל צורה אחת הגמונית שעונה לתפיסת אידיאל היופי המערבי . פמיניזם שמן שם לו למטרה לחזק את התפיסה בחברה כי נשים שמנות הן בריאות ויפות כפי שהן, ואין לקשר באופן אוטומטי בין מבנה גופן למחלות מגוונות המשויכות לכלל האוכלוסייה.
הקשר בין גודל הגוף לפמיניזם > מדיה ותקשורת

התקשורת ממלאת תפקיד מרכזי הן ביצירה והן בשחזור ערכים סוציו-תרבותיים של הגוף. דוגמה לכך ניתן לראות את תפקיד הגוף בפרסומות אופנה, שם, טוען הפמיניזם השמן, ממחישים באופן גורף את אידיאל היופי באמצעות בגדים על נשים רזות ומוערכות הגמונית. הפמיניזם השמן מאיר על העובדה כי הגוף המלא נעדר על פי רוב ממודעות פרסומת. ההדרה של הגוף השמן מהמדיות החברתיות ומהתקשורת, מעלה את ההשארה בציבור כי אכן קיים חשש בריאותי רציני הנובע מבעיות השמנה. פמיניזם שמן מבקר את השפעת המסרים השליליים של גופים מרכזיים בחברה כגון רפואה-תקשורת-חינוך המהדהדות את הדרתו של הגוף השמן כחולני ומכוער. באופן דומה, רואה הפמיניזם השמן את השפעת פרסומות הדיאטה במדיה החברתית ובתקשורת כעשויה להוביל משתמשים לנסות להשיג גוף בעל ערך תרבותי הגמוני, מה שעלול לגרום להפרעות אכילה, לדיאטה לא בטוחה ולצורות אחרות של ירידה מזיקה במשקל ובעיות קשות בדימוי גוף של נשים בכל הגילאים.
ביקורת

מבקרי הפמיניזם השמן הצהירו שיש בעיות משמעותיות בתנועה, שרבות מהן קיימות בהדרה ובייצוג. המבקרים טענו שפמיניזם שמן יכול לגרום לשיימינג ולהדרה של אנשים עם סוגי גוף אחרים, שכן בלימודי שומן יש לפעמים פריבילגיה לנערה עם עודף משקל וחיסרון לילדה רזה. מבקרים אחרים טענו שלפמיניזם שמן ותנועות חיוביות לגוף מתעלמות מנשים שאינן לבנות, שמנות ובעלות יכולת, וכן שאנשים עם מוגבלות לעיתים מודרים מהשיח ומהפעולה הדומיננטיים בתנועה.
ראו גם

דימוי גוף
הטרוטופיה
נומי לאם
אידיאל היופי הנשי באפריקה
לקריאה נוספת

התאוריה של מישל פוקו: הטרוטופיה, תל אביב-יפו: רסלינג 2003, תרגום ואחרית דבר: אריאלה אזולאי; מהדורה מחודשת 2010
רצים למשנה

| --- | --- |
 מבוסס על:  משנה
 שיר הנושא:  "רצים למשנה"- בביצוע אהרן רזאל
 סוגה:  סדרת נוער
 יוצרים:  ארגון 'סולמות', הרב יוסף צבי רימון
 כותבים:  עמית פארן (עונות 1-5), מתן צור (עונה 6, רצים לגמרא עונה 1), חוה דיבון (פיתוח ועריכת תסריט)
 בימוי:  עונות 1–2: עמית פארן עונות 3-4 ו-6-7: יריב הורוביץ  עונה 5: אדוה שושן ואמיר שינבוים
 מנחים:  הרב יוסף צבי רימון
 שחקנים:  הרב יוסף צבי רימון – (1–7) נבו פרי – (1, 4) ישעיהו רוזן – (1) מתן צור – (1) נעם יעקובסון – (1) נוית סטבון – (1, 4, 7) נועם לוי – (1–3) שחר לבב-אל – (1, 3–4, 6–7) אורי סקולניק – (2) עלי ינקוביץ – (2) חיבת אברבנאל – (2) דביר יובילר – (2) גמליאל סוסן – (2) חנן לדרמן – (2) יצחק לאור – (2, 4, 6) עופר מימרן – (2, 4, 6–7) רחל קופליוביץ' – (3) נהוראי מאיר אליה – (3) אורית ליכטנשטט – (3–4) אביתר ליכטנשטט – (3–4) אילון קורח – (3) עידו ויסלר – (3–6) דוד גודיק – (3) נטע פרי – (4) דן שפירא – (4) בארי אביטן – (5) יוסף גליק – (5) צור פרץ – (5) איילה מבשרת הרמן – (5, 7) הלל סלומון – (5) רוני אילן – (5) חנה כהן אלורו – (5) אילן גנני – (5) יהודית לזרוביץ' – (5) אבישי כהן – (5) שרוליק פניאל – (5) אליה מישאל גלולה – (6) אוריה בן עמי – (6) אלאור דוד כהן – (6–7) הלל רבינוביץ – (6) דניאל אור – (6) אפרת ארנון – (6) מולי שולמן – (6) גל בידרמן – (6) בצלאל בורוכוב – (6–7) חנה אלמסקני – (6) ברוריה מימרן – (6–7) דן שיראזי – (6–7) אבישי שטרית – (6–7) אשר בן-אבו – (7) עמית נוה – (7)  הודיה לוי – (7) שלומי כהן – (7-6)
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  7
 מספר פרקים:  149
 הפקה
 מפיק:  צבי יהודה הרלינג
 חברת הפקה:  לביא הפקות
 עורכים:  עמית פארן
 צלמים:  עונה 1: אלי זינגר, נפתלי כהנא עונה 2: נפתלי כהנא, איתי אסקל עונה 3: אמיר שינבוים, איתי אסקל עונה 4: אמיר שינבוים, יוסף שלסט, איתי אסקל עונה 5: אלי זינגר, אייל רפאלוב, נעם קידר, יהודה כהן, ספיר רוקח
 בעלי תפקידים נוספים:  יוזמי הסדרה: הרב אביעד ברטוב, אלעד איזבוצקי מנהל התוכן: הרב אביעד ברטוב
 מוזיקה:  אופיר אלכסנדר
 אורך פרק:  15-20 דקות
 שידור
 רשת שידור:  יוטיוב ערוץ 14 yesVOD
 תקופת שידור מקורית:  1 ביולי 2018 – הווה
 קישורים חיצוניים
 mishnarun.org
 
רצים למשנה היא סדרת טלוויזיה לילדים ולנוער, אשר נוצרה על ידי הרב יוסף צבי רימון, הרב אביעד ברטוב ואלעד איזבוצקי. הסדרה יוצאת לאור על ידי עמותת "סולמות" (לשעבר מרכז הלכה והוראה). החל משנת 2017, מנהלת את הפרויקט שירה פלברט. מטרת הסדרה היא לחבר ילדים ללמוד המשנה.
בכל עונה יש משתתפים חדשים שלומדים משניות ממסכת אחרת. המשנה נלמדת בשיטה המכונה "כאמד"ט" (כותרת, אומר, מקרה, דין וטעם). כל חלק נצבע בצבע אחר, ולבסוף המשנה הופכת לתרשים. לאחר הכאמד"ט, המשתתפים נמצאים/ צופים בשיעורי משנה מאת הרב רימון, ודרך המשנה פותרים חידות שקשורות להמשך העלילה.
הסדרה משודרת ביוטיוב, החל משנת 2018, דרך ערוץ היוטיוב "רצים למשנה", וכן בערוץ 14 ובשירות ה-VOD של yes.
שידור

| רצים למשנה> עונה | רצים למשנה> שם העונה | רצים למשנה> מסכת | רצים למשנה> מספר פרקים | רצים למשנה> שידור הפרק הראשון | רצים למשנה> שידור הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | החותם | בבא מציעא - פרק שני | 21 | 1 ביולי 2018 | 30 ביולי 2018 |
| 2 | המשניות האבודות | ברכות | 23 | 1 ביולי 2019 | 30 ביולי 2019 |
| 3 | מגילת הנחושת | בבא מציעא | 25 | 8 ביולי 2020 | 6 באוגוסט 2020 |
| 4 | סוד עולם השמיטה | שביעית | 25 | 1 ביולי 2021 | 30 ביולי 2021 |
| 5 | מתנ"ס חל"ם | בבא קמא | 15 | 3 ביולי 2022 | 21 ביולי 2022 |
| 6 | החומה | בבא בתרא | 20 | 2 ביולי 2023 | 28 ביולי 2023 |
| 7 | לוחמי הגשם | תענית | 20 | 1 ביולי 2024 | 28 ביולי 2024 |
עלילה > עונה 1 – "החותם"

העונה הראשונה, אשר שודרה החל מ-1 ביולי 2018 ועד ל-30 ביולי 2018, נקראת "החותם".
העונה עוסקת במיכאל (נבו פרי) ואורי (ישעיהו רוזן), שני חברים שמוצאים ספר מסתורי ליד הבית של מיכאל, אשר מתברר שהוא ספר חידות שמי שישלים אותן ימצא טבעת שגורמת למי שעונד אותה להבין את כל התורה. במהלך העונה רואים כיצד הילדים מנסים לפתור את החידות, בעוד בני (מתן צור) מנסה לגנוב את הספר בהוראת אביו. בסוף העונה, מיכאל, לא עונד את הטבעת, הטבעת נעלמת והעונה נגמרת בפיוס עם כולם.
עלילה > עונה 2 – "המשניות האבודות"

העונה השנייה, אשר שודרה החל מ-1 ביולי 2019 ועד ל-30 ביולי 2019, נקראת "המשניות האבודות".
העונה מתחילה במפגש של נפתלי זוסמן המדריך (חנן לדרמן) עם אדון אמנזיה (יצחק לאור), שר השכחה, בה נפתלי מבקש מאמנזיה לעזור לו לפרסם את מחנה הקיץ שהוא מקים. אמנזיה מבטיח שהוא יעשה זאת, אך הוא לא עשה, ולכן הגיעו למחנה רק ארבעה ילדים - דוד (עלי ינקוביץ), חיים, גבריאל (גמליאל סוסן) ונדב (אורי סקולניק), כאשר בהמשך העונה מצטרפת למחנה אחותו של גבריאל, רויטל (חיבת אברבנאל). במהלך העונה, שר השכחה ועוזרו נשי מנסים לגנוב את המשניות מהילדים, בשביל שיהפכו לאדישים וישכחו ללמוד משנה. בסוף העונה, הילדים בעזרת הרב רימון, מצליחים להחזיר את כל המשניות, שר השכחה מתפוגג ונשי חובר אליהם.
עלילה > עונה 3 – "מגילת הנחושת"

העונה השלישית, אשר שודרה החל מ-8 ביולי 2020 ועד ל-6 באוגוסט 2020, נקראת "מגילת הנחושת".
העונה עוקבת אחר משפחה שכוללת זוג הורים ושני ילדים, לבת קוראים אביגיל (רחל קופליוביץ'), ולבן נעם (נהוראי מאיר אליה) ההורים מרבים לריב בגלל בעיות של שיפוצים בבית. לאב המשפחה, עמרם (אביתר ליכטנשטט), יש חלקים של מגילת נחושת שהוא נדרש להרכיב בבקשת אשתו, רחל בן שמחון (אורית ליכטנשטט), האחראית על פרויקט המגילה. מני (אילון קורח) ומורדי (עידו ויסלר) במהלך העונה מנסים להשיג את חלקי המגילה, בפקודת הבוס שלהם, אסא כספי (דוד גודיק). בסוף העונה המגילה מורכבת, ומחזירה את עמרם, רחל, אסא, מני ומורדי לתקפות בית שני.
עלילה > עונה 4 − "סוד עולם השמיטה"

העונה הרביעית, אשר שודרה החל מ-1 ביולי 2021 ועד ל-30 ביולי 2021, נקראת "סוד עולם השמיטה".
נועה (נועה פרי), יונתן (נבו פרי) והוריהם (אורית ליכטנשטט ואביתר ליכטנשטט) נוסעים לצימר בעודם בטוחים שזו תהיה חופשה נורמלית ומגבשת. נועה ויונתן מוצאים קופסה אשר רשום עליה "סוד עולם השמיטה" ומתחילים לשחק בו, המשחק שואב אותם ל"עולם השמיטה" והם נדרשים לבצע משימה כדי לצאת ממנו, הם עומדים במשימה, וממשיכין לשחק במשחק פעמים נוספות. עם הזמן מתחוור להם שמלבדם, נמצאים בעולם גם אמנון ומורדי שנשאבו אל המשחק בעבר ומנסים למצוא את "המרקחת הסודית" ולהביא אותה לאילנה (נוית סטבון). "חברת" משפחתו של יונתן ונועה. מטרתה היא למצוא את "המרקחת הסודית" ולמכור אותה תמורת כסף רב, והיא לא סולדת מאמצעים על מנת לעשות זאת. במהלך הסדרה אמנון ומורדי יוצאים מעולם השמיטה בעוד יונתן, נועה והוריהם נתקעים בו (ויוצאים משם לבסוף), מתברר שבעל הצימר, צמח (שחר לבב אל) הוא למעשה יוצר המשחק ועוד.
לבסוף כאשר המרקחת מושגת, חוזר אמנון בתשובה ושובר את המרקחת. הסיפור מסתיים בשוק ירקות קדושים בקדושת שביעית, שם מודים לאמנון ומורדי.
עלילה > עונה 5 − "מתנ"ס חל"ם"

העונה החמישית, אשר שודרה החל מ-3 ביולי 2022 ועד ל-21 ביולי 2022, נקראת "מתנ"ס חל"ם (חוגים לילדים מגניבים)".
בפרק הראשון עוז (אילן גנני) מראה למנהלת המתנ"ס, ברזלית (חנה כהן אלורו), צו בית משפט הקובע על סמך צוואה כי המתנ"ס שייך לחברה שלו ועליה לפנות את המתנ"ס. ברזלית יודעת שהצוואה מזויפת מכיוון שהצוואה האמיתית אצלה, אך היא תקועה בתוך כספת. ילדי המתנ"ס שומעים שהמתנ"ס עומד להיהרס ומחליטים לנסות לפצח את הכספת, ומורדי שימי ריקי וחובב מנסים לעזור להם. הכספת נעולה ב-8 קודים. בשביל לפתוח כל קוד, עליהם ללמוד משנה ולכאמד"ט אותה, לתחקר אנשים שחוו מקרה שקרה במתנ"ס ולהבין מה הדין במקרה לפי המשנה. עוז שעובד בשביל האיראנים אך לא יודע זאת מבין כי הילדים עומדים לפצח את הקודים ולהשיג את הצוואה המקורית ומנסה להפריע להם ולגנוב את המחשב. בסוף העונה עוז מצליח להשיג את הצוואה ונותן אותה לברזלית. העונה נגמרת כשעוצרים את עוז והמתנ"ס ניצל.
עלילה > עונה 6 – "החומה"

העונה השישית, אשר שודרה החל מ-2 ביולי 2023 עד 28 ביולי 2023, נקראת "החומה".
משפחות ברקם וצדוק, אשר אמותיהן אחיות, נמצאות בסכסוך זה עשר שנים, ובשל כך חצרותיהן הסמוכות מופרדות על-ידי גדר גדולה. חור תולעת שנפער בגדר גורם לילד מתקופת התנאים בשם יהודה (לימים רבי יהודה הנשיא, עורך המשנה) להגיע להווה עם מגילות סתרים. הילדים הלל ואפרת לבית ברקם והילדים צבי ויעל לבית צדוק מנסים לסייע ליהודה לחזור לעבר שלו לפני שחור התולעת יסתם וכל התורה שבעל-פה תימחק. לשם כך, הם לומדים את המשניות שבמגילות של יהודה ומנסים להבין את הקשר בינן לבין מקרים שונים שקורים בהווה.
במקביל, פיזיקאית בשם ד"ר פוזיטרון, בסיועם של תאומים בשם שמולי ומולי, מנסה לתפוס את יהודה כדי להוכיח לקהילה המדעית את אמיתות קיומם של חורי תולעת.
לבסוף, יהודה מצליח לחזור לעבר ומשפחות ברקם וצדוק מתפייסות.
עלילה > עונה 7 – "לוחמי הגשם"

העונה השביעית, ששידורה החל ב-1 ביולי 2024, והסתיים ב-28 ביולי 2024. נקראת "לוחמי הגשם".
דוידי (שלומי כהן), נער מהעתיד, משתגר על ידי הפרופסור (אורן חבוט) בעזרת חישוק שיגור לעבר בשביל לפגוש את חוני המעגל כדי להביא מים לעתיד אך בטעות נשלח לשנת ה'תשפ"ד, השנה בה התחילה הבצורת. הרובוט 7 בום (בצלאל בורכוב), נשלח גם הוא לשנת ה'תשפ"ד כדי לייבש את כל מאגרי המים של ישראל, עקב הבצורת הקשה שמתחילה מעיין (הודיה לוי) מחליטה שיש לגזור תענית ומנסה לברר איך עושים זאת, במקביל היא מנסה לזכות בתחרות המשניות בכדי לקבל במה תקשורתית ולפרסם את תוכנית הרובוטים. בכדי לשבשבש את תוכניותיה מחליט 7 בום להתמודד מולה לתחרות המשנה, תחת השם 'בן שבע בומשטיין' כאשר מוחדרים לזכרונו כל ששת סדרי משנה. בסופו של דבר נשאלת שאלת הבנה שבינה מלאכותית לא מסוגלת לענות עליה ומעיין מנצחת בתחרות, כאשר היא מנצחת 7 בום מושמד, אבל תחתיו משוגר מהעתיד 8 בום. 8 בום מנסה לפלג בין ילדי השכונה אך כאשר הם מתאחדים הם מצליחים לנצחו.
רצים לגמרא

ביולי 2022 יצרו את רצים לגמרא, סדרה על הגמרא לנוער. נכון לינואר 2025 יצאה עונה אחת בעלת עשרה פרקים.
| רצים לגמרא> עונה | רצים לגמרא> שם העונה | רצים לגמרא> פרקים |
| --- | --- | --- |
| 1 | אספמיא | 10 |
רצים לגמרא > עונה 1 - "אספמיא"

הגיבור הראשי בסדרה הוא איתמר, נער שבדיוק העיפו אותו מהישיבה כי הוא לא הצליח בגמרא. הוא מחליט לקחת את זה כפרויקט לכל החופש ומחליט להיבחן אצל ראש הישיבה בסופו. יחד עם עוד שני חברים (אסף ויותם) הוא מגיע למושב חקלאי ושם הם נמצאים ומתמודדים עם טרור חקלאי ותוך כדי הם מסתבכים מול שכן ממורמר – דבר שמקביל לעולם הגמרא.
סדרות קודמות

בעבר הופקו מספר סדרות ללא עלילה, ובניהם:
משניות בהירות, קיץ 38: מסכת ראש השנה. סדרה שבה הרב רימון לומד עם ילדים את משניות מסכת ראש השנה.
משניות בהירות, קיץ 38: מסכת בבא קמא. סדרה שבה שני שחקנים מציגים סצנות שונות מתוך מסכת בבא קמא, ולאחר מכן מכאמדטי"ם את המשנה, ושומעים שיעור של הרב רימון.
עושים סדר בסדר/מנשה והמשנאית: סדרה שבה מנשה המדען (נעם לוי), לומד משניות מסכת פסחים בעזרת מכונה מיוחדת שפיתח.
רצים למשנה מסכת סוכה - המעבדה של מנשה: סדרה בעלת 35 פרקים (שודרה ב-2017 בחודשים יולי-אוגוסט) שבה מנשה המדען (נעם לוי) שולח את אורי פויכטונגר לתקופת בית שני, שם פוגש אורי את יהוידע (נעם לוי) שבונה סוכות שונות ומשונות (שלרוב פסולות) ומלמד אותו את מסכת סוכה באמצעות מכשיר מיוחד. לאחר מכן, רואים את מנשה המדען ושי ברוש לומדים את המשנה. בהמשך העונה התחלף אורי בשי, והמקרים התחילו להשתנות מבניית סוכה, להלכות חג הסוכות.
| רצים למשנה (סדרות ישנות)> שם העונה | רצים למשנה (סדרות ישנות)> מסכת | רצים למשנה (סדרות ישנות)> מספר פרקים |
| --- | --- | --- |
| משניות בהירות קיץ 38 | ראש השנה | 23 |
| עושים סדר בסדר | פסחים | 9 |
| המעבדה של מנשה | סוכה | 35 |
| משניות בהירות קיץ 38 | בבא קמא | 10 |
הפקה

החל מיולי 2018 הסדרה התחילה להיות משודרת כסדרה עם עלילה. את שתי העונות הראשונות ביים עמית פארן, ואת העונה השלישית, הרביעית השישית והשביעית ביים יריב הורוביץ.
החל מעונה 2 את הסדרה מפיקים צבי יהודה הרלינג ולביא הפקות.
הצלחה והשפעה

נכון לינואר 2025, יש לערוץ היוטיוב של רצים למשנה מעל ל-15 מיליון צפיות, כאשר בפרק הכי נצפה ביוטיוב צפו מעל ל-200,000 צופים. הסדרה השפיעה על שיעורי המשנה בבתי הספר, ויש מורים שמשתמשים בפרקים מהסדרה כחלק מתוכנית הלימודים.
הערות שוליים

↑  שיטת כאמד"ט, באתר סולמות.
1 2  דביר עמר, המרוץ נמשך, באתר ערוץ 7, 2 ביולי 2020
מאזניים

ערך זה עוסק במכשיר מדידה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מאזניים תלויים פשוטים המשמשים לשקילת חפצים בהשוואה לחפצים אחרים, כגון מערכת משקולות שהוכנה מראש
משקולת ביתית מברזל יצוק בעלת מסה של 1 ק"ג המשמשת כאמת מידה תקנית במאזניים.
מאזניים הם מכשיר מדידה המיועד למדידת משקל של חפצים שונים, ובהם משקל גוף האדם. למאזניים שימושים רבים משחר ההיסטוריה, החל ממסחר, בדיקת טהרן של מתכות וכלה בניסויים בפיזיקה בכימיה ובמדעים אחרים.
תוצאת המדידה במאזניים מוצגת כמסה (ביחידות קילוגרם או גרם), אף שכמעט כל סוגי המאזניים מודדים למעשה את משקל החפץ (הכוח אותו מפעיל החפץ, הנמדד ביחידות ניוטון) ולא את המסה שלו. אולם תחת ההנחה שהמדידות התבצעו על פני כדור הארץ, היחס בין המשקל והמסה הוא בקירוב קבוע (תאוצת הכובד, g) וניתן לתרגם את המשקל הנמדד למסה.
סוגי מאזניים

מאזניים שולחניים עם משקולות
מאזניים שולחניים עם סקאלת סרגל להשוואה עם משקולות
מאזני דיוק, שהיו נפוצים בישראל במשך עשרות שנים. מאזניים שולחניים עם סקאלת מחוג להשוואה עם משקולות
מאזני קפיץ פשוטים, החפץ נתלה על הוו
מאזניים אנליטיים חשמליים
מאזני תינוק הכוללים סרגל למדידת גובה
סוגי מאזניים > מאזניים פשוטים

מאזניים פשוטים עתיקים מודדים את משקלו של החפץ על ידי השוואתו לחפצים אחרים, שמשקלם ידוע. החפץ הנשקל מונח על צד אחד של המאזניים ומשקולות שונות מונחות על הצד השני עד אשר המאזניים מגיעים לשיווי משקל. מאזניים כאלו היו נפוצים עוד בבבל ובמצרים העתיקות (בסביבת 2000 לפנה"ס).
בשלב מאוחר יותר הופיעו מאזניים בעלי אורך זרוע משתנה שהשיגו תוצאות מדויקות יותר ודרשו פחות משקולות שונות לצורך הפעלתם. במאה ה-4 לפנה"ס כתב אריסטו את התאוריה המסבירה את פעולתם של מאזניים אלה (עקרון מומנט כוח בפיזיקה). כמו בנדנדה, ככל שהמשקולת תמצא במרחק גדול יותר מהמרכז כך השפעתה תהיה גדולה יותר, משמע ניתן לשנות את אורך הזרוע במקום לשנות משקולות.
כיוון שמאזניים פשוטים משווים את המשקל של החפץ הנמדד למשקלי ייחוס, התוצאה המתקבלת אינה תלויה בתנאי הסביבה כמו טמפרטורה ותאוצת הכובד, ולכן ניתן להגיע לדיוק גבוה בחישוב המסה.
סוגי מאזניים > מאזני קפיץ

מאזני קפיץ מודדים את מידת התארכותו של קפיץ כדי למדוד את הכח שמפעיל החפץ, אשר נתלה על וו או מונח על משטח תלוי. נתוני הקפיץ ידועים ולכן ניתן להשתמש בחוק הוק כדי לחשב את הכח שמפעיל החפץ מתוך מידת ההתארכות של הקפיץ. למאזני קפיץ יש דיוק נמוך, משום שקפיצים משנים את התנהגותם עקב שינויי טמפרטורה (מתכווצים או מתרחבים) וכתוצאה מבלאי טבעי (מתעקמים או אף נשברים).
סוגי מאזניים > מאזניים אלקטרוניים

מאזניים אלקטרוניים מחליפים את המאזניים המכניים, לסוגיהם השונים. יתרונם הגדול של מאזניים אלקטרוניים נעוץ בהקטנה משמעותית או אף העדר של חיכוך, ועקב כך מגביר את דיוק המדידה, גורם לאמינות גבוהה יותר, מהירות מדידה גבוהה יותר ולעיתים קרובות גם לעלות כלכלית נמוכה יותר.
ישנן כמה טכנולוגיות למדידת מסה בעזרת עקרונות חשמליים:
שימוש באלקטרומגנט אשר מושך כנגד הכוח שמפעיל החפץ, המונח על משטח מתאים או מנוף. הזרם החשמלי הזורם דרך האלקטרומגנט (ואשר קובע את עוצמת הכח) משתנה, על ידי מעגל עם משוב שלילי, עד שחיישן מתאים מורה כי המערכת הגיעה לשיווי משקל. בנקודה זו, הזרם יחסי למשקל.
מאזניים טנזומטריים (מהמילה הלטינית "טנזור" שמשמעה משהו שנמתח) במאזניים אלו מפעיל החפץ לחץ על משטח המוחזק בעזרת כמה קורות. על גבי הקורות מצוי חומר אשר ההתנגדות החשמלית שלו מושפעת מאוד מעיוותים (כפי שניתן לראות באיור). מודדים את השינויים בהתנגדות החשמלית של המערכת בעזרת גשר ויטסטון, ומהם ניתן להסיק לגבי עצמת הלחץ. שיפור אפשרי נוסף הוא להשתמש במדידות זמן של פריקת או טעינת קבל כדי להעריך את ההתנגדות החשמלית. טכנולוגיה זו, של שינוי ההתנגדות, מאוד אמינה והיא הנפוצה ביותר בעולם.
ניתן למדוד שינויים בתדר התהודה של גביש קוורץ המחובר, בצורה מכנית, לחפץ. הכח המופעל משנה את התדר בו פועם הגביש. התקנים מסוג זה נחותים בדיוקם בהשוואה למאזניים טנזומטריים אולם זולים יותר לייצור.
לחלופין, ניתן למדוד שינויים בתדר התנודות של חוט מתכת המחובר לחפץ, בדומה לגיטרה. הדיוק הנמוך יחסית, ההגבלות על צורת העבודה ואורך החיים הקצר הפכו טכנולוגיה זו לנדירה.
סוגי מאזניים > מאזניים הידראוליים או פניאומטיים

מאזניים הידרוסטטיים (הומצאו על ידי גלילאו גליליי) מתבססים על החוק הציפה של ארכימדס, לפיו גוף השקוע בנוזל מאבד ממשקלו משקל השווה למשקל הנוזל השווה לו בנפחו. לחלופין, ישנם מאזניים המודדים שינויים בלחץ אוויר (פניאומטיים) או מים (הידראוליים) כדי למדוד משקלים, בדרך כלל גדולים.
סוגי מאזניים > משקלים גדולים או קטנים מאוד

התפתחות התעשייה הצריכה פיתוח של מאזניים המיועדים למשקלים גדולים יותר (כגון כלי רכב פרטיים, משאיות או מכולות). בתחילת המאה ה-19 (1818) יוצרו מאזניים בעלי יחס של 1:10 בין העומס והמשקולות, מאזניים בעלי יחס של 1:100 יוצרו ב-1831. המשקלים הגדולים הולידו מגוון חדש של בעיות הנדסיות בתכנון המאזניים.
גם מאזניים המיועדים למשקלים קטנים שיפעלו בדיוק גבוה (לדוגמה לצורך שקילת חומרים כימיים לתרופות) דורשים תכנון מיוחד. מאזניים אלו (הנקראים "מאזניים אנליטיים") הם מאזניים חשמליים בהם משולב מגוון גדול של מנגנונים נוספים כדי להגדיל את דיוקם ולמנוע הטיות. בין השאר מופעלים במאזניים מסוג זה מנגנוני איפוס וקיזוז מתקדמים, והמדידה מתבצעת במרחב סגור על מנת למנוע השפעה של תנועת אוויר.
תיאור מפושט של עקרון פעולתם של מאזניים טנזומטריים. (1) הלחץ מופעל על המשטח המרכזי, (2) הקורות המצופות בחומר מתאים (מסומן בכחול) מתעקמות ומשנות את התנגדות הציפוי
יאיא פטי

יאיא פטי לנקבה (בצרפתית: Paty Yeye Lenkebe; נולד ב-2 בפברואר 1982) הוא כדורגלן עבר קונגולזי ששיחק בעמדת הבלם.
קריירה

פטי התחיל את הקריירה שלו בקבוצת ויטה קלאב מארץ הולדתו, ובשנת 2004 רשם הופעה אחת במדי נבחרת קונגו. בקיץ 2006 הגיע לישראל וחתם במכבי הרצליה, העולה החדשה לליגת העל. ב-14 באוקטובר 2006 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 1–2 נגד הכח עמידר רמת גן. ב-21 בדצמבר 2006 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה, בתיקו 2-2 נגד הפועל תל אביב.
בקיץ 2007 חתם בבני סכנין. בעונתו הראשונה בקבוצה היה שותף לעונה הטובה ביותר בתולדות הקבוצה, שסיימה במקום הרביעי בליגה והעפילה לגמר גביע הטוטו, בו הפסידה 0–2 למכבי חיפה. בסך הכל שיחק ארבע עונות בסכנין, במהלכן ערך 130 הופעות במדי הקבוצה בליגה, בהן כבש חמישה שערים.
ב-1 ביוני 2011 חתם לשלוש שנים במועדון ספורט אשדוד. ב-15 באוקטובר 2011 כבש את שער הבכורה שלו במועדון, במשחק מול הפועל עכו שהסתיים בתיקו 2-2. בתום עונת 2014/2015 ירדה אשדוד לליגה הלאומית ופטי שוחרר מהמועדון.
בינואר 2016 חתם במכבי אחי נצרת. בתום עונת 2017/2018 שוחרר מהקבוצה.
הערות שוליים

↑  רענן ברנובסקי‏, מ.ס. אשדוד: יא יא פטי חתם לשלוש שנים, באתר וואלה, 1 ביוני 2011
שעורה (דלקת)

| --- | --- |
עין עם שעורה בעפעף העליון
עין עם שעורה בעפעף העליון
 תחום:  רפואת עיניים 
 גורם:  Staphylococcus aureus 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  798940 
 MeSH:  D006726
 MedlinePlus:  001009
 סיווגים
 ICD-10:  H00.0
 ICD-11:  9A01.2 
 
שעורה היא דלקת שכיחה הנגרמת לרוב בעפעפיים, עקב זיהום חיידקי. הטיפול העיקרי הוא ברטיות חמות. שעורה מדבקת במקרים מסוימים כאשר היא שעורה דלקתית.
מקור הזיהום

הזיהום נגרם כאשר אחת מבלוטות השומן של העפעף נחסמת, ואין פתח יציאה להפרשה השומנית הנורמטיבית של העין; ההפרשה מצטברת בקצה התחתון של העפעף העליון או בעפעף התחתון. החסימה היא זיהומית ונגרמת מחיידקים שנמצאים על העור או מחיידקים חיצוניים (בדרך כלל סטפילוקוקוס). לפי מחקר, כמעט כל אדם סובל משעורה לפחות פעם בחייו, ויש כאלו המפתחים שעורה שוב ושוב.