stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2018
כרוניקה

פיגועים שיצאו מאזור יהודה ושומרון,      פיגועים שיצאו מרצועת עזה,      פיגועים שיצאו מלבנון,      פיגועים שיצאו ממצרים,      פיגועים שיצאו מישראל,      פיגועים שיצאו מירדן,      פיגועים שיצאו מסוריה,      פיגועים שיצאו מטורקיה,      פיגועים שיצאו ממדינות נוספות.
כרוניקה > ינואר

בחודש ינואר יצאו לפועל 118 פיגועי טרור. כתוצאה מהם, נרצח אזרח, ונפצעו 3 אנשים מקרב כוחות הביטחון.
9 בינואר – פיגוע הירי ליד חוות גלעד: נרצח הרב רזיאל שבח, תושב חוות גלעד שבשומרון ואב לשישה, על ידי חוליית מחבלים שירתה לעברו בעודו נוסע בציר גלעד בדרכו לביתו. לאחר הירי המחבלים נמלטו לכיוון העיר שכם. ב-18 בינואר פשטו כוחות צה"ל על בית בג'נין וחיסלו את אחד מחברי החולייה. ב-3 בפברואר נעצר מחבל נוסף. ב-6 בפברואר 2018 חיסל כוח של הימ"מ, בגיבוי כלי צמ"ה ממוגנים, את אחמד נאסר ג'ראר, המחבל שעמד בראש החוליה, בעיירה אל-יאמון, לאחר שיצא לעבר החיילים עם רובה M16 ומטעני חבלה.
23 בינואר – קצין ושוטרת מג"ב נפצעו מזריקת אבנים בכפר עזון.
23 בינואר – סוכל פיגוע דקירה בצומת תפוח, שני מחבלים שהגיעו לצומת ניסו לבצע פיגוע דקירה. אחד מהמחבלים נורה ברגליו ושניהם נוטרלו.
כרוניקה > פברואר

בחודש פברואר יצאו לפועל 149 פיגועי טרור. כתוצאה מהם, נרצח אזרח, ונפצעו 9 אנשים, מתוכם 8 מקרב כוחות הביטחון.
5 בפברואר – הפיגוע בצומת אריאל: מחבל בן 19, ערבי-ישראלי תושב יפו, דקר למוות את הרב איתמר בן גל, תושב הר ברכה בן 29 ואב לארבעה, בצומת אריאל שבשומרון. המחבל נמלט. ב-18 במרץ, לאחר מצוד של חודש וחצי, נעצר המחבל.
7 בפברואר – התרחש פיגוע דקירה בכרמי צור שבגוש עציון: מחבל פתח את דלת עמדת השמירה בכניסה ליישוב, דקר ופצע קל מאבטח. שומר נוסף שהיה במקום חיסל את המחבל.
9 בפברואר – פיגוע דקירה סוכל במערת המכפלה בחברון, מחבל נתפס עם סכין מוסלקת בגרבו ונעצר על ידי מג"ב.
10 בפברואר – פיגוע דקירה נוסף סוכל במערת המכפלה, מחבל בן 15 אותר עם סכין מוסלקת תחת חולצתו ונעצר על ידי מג"ב.
17 בפברואר – 4 חיילים נפצעו בגבול רצועת עזה ממטען שהונח על הגדר.
27 בפברואר – מחבלים ירו לעבר עמדת צה"ל סמוך לפסגות. לא היו נפגעים.[דרוש מקור]
כרוניקה > מרץ

בחודש מרץ יצאו לפועל 149 פיגועי טרור. כתוצאה מהם, נרצחו שלושה ישראלים, מתוכם שניים מכוחות הביטחון, ונפצעו 9 אנשים, מתוכם 7 מקרב כוחות הביטחון.
4 במרץ – התרחש פיגוע דריסה בשתי זירות שונות בעיר עכו: מחבל ערבי-ישראלי משפרעם דרס שני חיילים ועוד שוטר מג"ב אחד ופצע אותם באורח קל, המחבל נורה ונעצר.
6 במרץ – הציתו מחבלים פלסטיניים את בית הכנסת בגבעת שורק שבכרמי צור ושרפו אותו על ספרי התורה שבו.
11 במרץ – מחבלים ביצעו ירי לעבר עמדה צבאית סמוך לפסגות. לאחר כחצי שעה בוצע ירי לעבר מוצב ליד ביתוניא, לא היו נפגעים.
11 במרץ – סוכל פיגוע דקירה לאחר שמחבל חדר מרצועת עזה עם סכין ורימון.[דרוש מקור]
11 במרץ – יהודי נפצע קל מזריקת אבנים בחיזמא.[דרוש מקור]
11 במרץ – נהג אגד נפצע קל בכביש 25 באזור ערערה בנגב לאחר שבדואים זרקו אבנים על האוטבוס שהסיע.[דרוש מקור]
12 במרץ – יהודי נפצע קל מזריקת אבנים ליד יצהר.[דרוש מקור]
16 במרץ – שני חיילים נפצעו קל מזריקת אבנים אחד ליד יצהר השני בטולכרם.[דרוש מקור]
16 במרץ – בפיגוע דריסה שבוצע בסמוך למבוא דותן מחבל פלסטיני ממזרח ברטעה דרס למוות קצין וחייל צה"ל ופצע שני חיילים נוספים. המחבל נעצר.
17 במרץ – 3 מחבלים פרצו לשטח חוות טליה וניסו לדרוס את בעלי החווה ידידיה טל שירה באוויר והרחיקם.
18 במרץ – רצח עדיאל קולמן: מחבל תושב הכפר עקרבה דקר מאבטח בן 32 ופצע אותו אנושות. המחבל נורה ונהרג. לאחר שעות של מאבק בבית החולים, המאבטח, עדיאל קולמן נפטר מפצעיו.
20 במרץ – מחבלים השליכו מטען לעבר חיילים שפעלו באבו דיס לא היו נפגעים באירוע.
כרוניקה > אפריל

בחודש אפריל יצאו לפועל 223 פיגועי טרור. כתוצאה מהם, נפצעו 2 ישראלים.
8 באפריל – מחבל פלסטיני ניסה לבצע פיגוע דקירה בצומת מישור אדומים. הוא נורה ונפצע קשה.
18 באפריל – אישה נפצעה מאבנים שיודו על רכבה סמוך לבית ענון.
כרוניקה > מאי

בחודש מאי יצאו לפועל 365 פיגועי טרור. כתוצאה מהם, נרצח חייל, ונפצעו 5 אנשים, מתוכם 4 מקרב כוחות הביטחון.
24 במאי – במהלך מעצר מבוקש במחנה הפליטים אל-אמערי ליד רמאללה נרצח סמל ראשון רונן לוברסקי, לוחם ביחידת דובדבן, מפלטת שיש שזרק עליו מחבל. כוחות הביטחון עצרו כעבור שבועיים את המחבל.
כרוניקה > יוני

בחודש יוני יצאו לפועל 220 פיגועי טרור. כתוצאה מהם, נפצעו 5 ישראלים.
2 ביוני – סוכל ניסיון פיגוע דריסה בעיר חברון: כוח צה"ל ירה למוות לעבר מחבל אשר ניסה לדרוס את הכוח, ללא נפגעים לצה"ל.
11 ביוני – התרחש פיגוע דקירה בעפולה: מחבל מג'נין דקר נערה ופצע אותה אנושות. המחבל נורה ברגלו ונעצר. הנערה פונתה לטיפול נמרץ ואשפוז, וחייה ניצלו.
12 ביוני – פיגוע דקירה סוכל במערת המכפלה בחברון, מחבל אותר עם סכין ונעצר על ידי מג"ב.[דרוש מקור]
23 ביוני – סוכל פיגוע דקירה בחברון, מחבל ניסה לדקור ונורה. בשעות הלילה התרחש פיגוע דריסה בכפר חוסאן, שבו נפצעו שלוש חיילות וחייל.
כרוניקה > יולי

בחודש יולי יצאו לפועל 255 פיגועי טרור. כתוצאה מהם, נרצחו שני ישראלים, ונפצעו 7 אנשים, מתוכם 2 מקרב כוחות הביטחון.
20 ביולי – מחבלים פלסטינים מרצועת עזה ביצעו פיגוע ירי צליפה ורצחו את סמל ראשון אביב לוי, לוחם בחטיבת גבעתי. בתגובה תקף צה"ל 60 מטרות חמאס ברצועה, בהן 3 מפקדות גדודיות, וחיסל 4 מחבלי חמאס.
26 ביולי – הפיגוע בגבע בנימין: מחבל פלסטיני בן 17 חדר ליישוב גבע בנימין (אדם) וביצע פיגוע דקירה שבו רצח את יותם עובדיה, בן 31, ופצע קשה אדם נוסף. תושב המקום שהגיע לזירה נאבק במחבל, נפצע קל וירה במחבל למוות.
כרוניקה > אוגוסט

בחודש אוגוסט יצאו לפועל 206 פיגועי טרור. כתוצאה מהם, נפצעו 5 ישראלים.
8 באוגוסט – בשעות הערב החלה הסלמה בדרום לאחר שנורו מטחי רקטות מרצועת עזה אל עבר שדרות ועוטף עזה ומאוחר יותר גם שוגרה לראשונה מאז מבצע צוק איתן גם רקטה אל באר שבע.
17 באוגוסט – מחבל ערבי-ישראלי תושב אום אל-פחם ניסה לדקור שוטרים ברחוב הגיא בעיר העתיקה שבירושלים. המחבל נהרג ללא נפגעים.
כרוניקה > ספטמבר

בחודש ספטמבר יצאו לפועל 204 פיגועי טרור. כתוצאה מהם, נרצח אזרח ישראלי ונפצע חייל.
3 בספטמבר – מחבל פלסטיני ניסה לבצע פיגוע דקירה בסמוך לקריית ארבע ונורה למוות.
16 בספטמבר – פיגוע הדקירה בצומת גוש עציון: מחבל פלסטיני בן 16 מהעיירה יטא דקר למוות את ארי פולד, בן 40, אב לארבעה תושב אפרת, בכניסה לקניון בצומת גוש עציון. הנרצח הספיק לירות על המחבל, עם אזרחים אחרים, בטרם מת מפצעיו. המחבל נפצע.
18 בספטמבר – ליל יום הכיפורים, ניסה מחבל פלסטיני מקלנדיה לדקור יהודי ושוטר מג"ב ליד שער שכם. המחבל נורה למוות.
כרוניקה > אוקטובר

בחודש אוקטובר יצאו לפועל 330 פיגועי טרור. כתוצאה מהם, נרצחו שני אזרחים ישראלים ונפצעו שלושה ישראלים.
7 באוקטובר – פיגוע הירי באזור התעשייה ברקן: מחבל פלסטיני רצח באזור התעשייה ברקן שבשומרון את קים לבנגרונד-יחזקאל מראש העין ואת זיו חג'בי מראשון לציון, ופצע אישה נוספת. המחבל נורה למוות על ידי הימ"מ לאחר מרדף שנמשך כ-9 שבועות.
11 באוקטובר – חייל מילואים נפצע בינוני בפיגוע דקירה בסמוך לחטמ"ר שומרון. ישראלית נפצעה קל מרסיסי ירי לעבר המחבל. הדוקר נמלט ונעצר יום לאחר מכן.
15 באוקטובר – מחבל פלסטיני ניסה לדקור חיילים בצומת גיתי שבשומרון, ללא הצלחה. המחבל נהרג.
22 באוקטובר – מחבל פלסטיני ניסה לדקור חיילים סמוך למערת המכפלה בחברון, הוא הצליח לפצוע חייל אחד באופן קל ונורה למוות לאחר מכן.
כרוניקה > נובמבר

בחודש נובמבר יצאו לפועל 645 פיגועי טרור. כתוצאה מהם, נרצח ישראלי ונפצעו 14 ישראלים.
7 בנובמבר – בלילה בוצע פיגוע ירי לעבר אוטובוס ישראלי סמוך לבית אל. שני בני אדם נפצעו קל מרסיסים.
13 בנובמבר – נורו כ-450 רקטות מרצועת עזה לעבר ישראל, מהן נהרג שב"ח מאזור חברון באשקלון. חייל צה"ל נפצע קשה מירי טיל קורנט על ידי מחבלי חמאס לעבר אוטובוס שהוריד חיילים סמוך לאנדרטת החץ השחור.
14 בנובמבר – מחבל ערבי נכנס לתחנת משטרה בארמון הנציב בירושלים ודקר מספר שוטרים, שנפצעו קל, המחבל נורה ונפצע קשה. כעבור שבוע מת המחבל מפצעיו.
20 בנובמבר – פלסטיני ביצע פיגוע דקירה בהר גילה, פצע אדם אחד ונמלט. מאוחר יותר המחבל הסגיר את עצמו.
26 בנובמבר – 3 חיילים נפצעו בינוני וקל בפיגוע דריסה בצומת גוש עציון, המחבל הדורס נורה למוות.
30 בנובמבר – מחבל ירדני שעבד בנמל אילת תקף בפטיש כבד שני עובדים ישראלים ופצע אותם קשה.
כרוניקה > דצמבר

בחודש דצמבר יצאו לפועל 155 פיגועי טרור. כתוצאה מהם, נרצחו שלושה ישראלים ונפצעו 14 ישראלים.
9 בדצמבר – פיגוע הירי בצומת עפרה: אישה בהריון נפצעה קשה ועוד 5 בני אדם נפצעו בינוני וקל בפיגוע ירי שבוצע ממכונית פלסטינית בטרמפיאדה ליד עפרה. הפצועה קשה הובהלה לניתוח חירום בבית החולים שערי צדק והרופאים יילדו אותה והעבירו את הפג ליחידה לטיפול נמרץ בילוד. לאחר שלושה ימים נקבע מות התינוק. ב-12 בדצמבר אותרו המחבלים, בני חמולת ברגותי, על ידי השב"כ סמוך לרמאללה ונעצרו על ידי כוחות הימ"מ וצה"ל. אחד המחבלים נהרג כשניסה לברוח ומספר חשודים נוספים נעצרו.
11 בדצמבר – פלסטינים ביצעו שני פיגועי דריסה. בכפר אידנא ליד חברון נפצע קל שוטר מג"ב והדורס נורה למוות. במקרה נוסף, בבקעת הירדן, נסע במהירות המחבל לעבר שוטרי מג"ב, והם ירו בו ופצעו אותו ללא נפגעים מצדם.
13 בדצמבר – שני שוטרי מג"ב נפצעו קל בפיגוע דקירה ברחוב הגיא בעיר העתיקה בירושלים. השוטר ירה על המחבל וחיסל אותו.
13 בדצמבר – פיגוע הירי בגבעת אסף: בכביש 60 שבצומת הכניסה לגבעת אסף מחבל פלסטיני, שירד מרכב שעצר במקום, רצח ביריות שני לוחמים מחטיבת כפיר, יוסף כהן ויוֹבֵל מור-יוסף, פצע קשה חייל נוסף וצעירה ונמלט מהמקום. המחבל, עאסם ברגותי, נעצר ב-8 בינואר 2019. אחר הצהריים אירע פיגוע דריסה באל-בירה, חייל נפצע קל והמחבל הדורס נהרג.
14 בדצמבר – מחבל פלסטיני שהצליח לחדור ליישוב בית אל דקר חייל צה"ל, יידה לעברו אבן ופצע אותו באורח קשה. המחבל נמלט, והסגיר עצמו לכוחות הביטחון כעבור יממה.
26 בדצמבר – מחבל פלסטיני ניסה לדרוס חיילים ואזרחים בכיכר חטמ"ר שומרון, נורה על ידי כוחות צה"ל ונפצע באורח בינוני.
ראו גם

טרור פלסטיני
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2017
העימותים בגבול ישראל – רצועת עזה (2018–2019)
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2019
הערות שוליים

↑  עוזי ברוך, סוכלה תוכנית חמאס: פיגועי טרור בישראל - בעזרת חולים מעזה, באתר ערוץ 7, 22 בנובמבר 2018
| פיגועי טרור נגד ישראלים בעשור השני של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | תקיפת שגרירות ישראל במצרים (9 בספטמבר 2011) • הפיגועים נגד הדיפלומטים הישראלים בהודו ובגאורגיה (13 בפברואר 2012) • פיגוע הירי בטולוז (11 במרץ 2012) • הפיגוע באוטובוס בנמל התעופה בורגס (18 ביולי 2012) • פיגוע ההתאבדות באיסטנבול (מרץ 2016) (19 במרץ 2016) • התקרית בשגרירות ישראל בעמאן (23 ביולי 2017) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
שווה-רגלאים

| שווה-רגלאים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
תת־מערכה:: סרטנאים
על־מחלקה:: Multicrustacea
מחלקה:: סרטנים עילאיים
סדרה:: שווה-רגלאים
שם מדעי
 Isopoda ‏לטריי, 1817

שווה-רגלאים המכונים "איזופודים" (שם מדעי: Isopoda) היא סדרה של סרטנים עילאיים, הכוללים את הכדרורוניים המכונים בשם העממי "אורי כדורי" או "אוטובוס". ישנם מאובני שווה-רגלאים המתוארכים לקרבון פנסילבני, לפני כ-300 מיליון שנה.
מגוון וסיווג

שווי הרגלאים שייכים לסדרת העל הגדולה יותר Peracarida, המאופיינת בנוכחות של שקיק ביצים מיוחד (Brood pouch). קיימים בסביבות ה-11,437 מינים מתועדים של שווה-רגלאים המסווגים לעשר תת-סדרות.
תיאור

שווה הרגלאים הם סרטנאים קטנים יחסית עם שבעה זוגות רגליים, בגודל החל מ-300 מיקרומטר ועד לכמעט 50 סנטימטר במקרה של ה-Bathynomus giganteus. הם בדרך כלל שטוחים בציר הגב-בטן, אם כי מינים רבים סוטים מתבנית זו, במיוחד אלו החיים במעמקי הים או במי תהום. חילוף גזים מתבצע על ידי גפיים אחוריות מיוחדות דמויות זימים (Pleopods) בחלקו האחורי של הגוף. בשווה-רגלאים היבשתיים, היוצרים את תת-סדרת הטחביות, גפיים אלו התפתחו במקרים רבים למבנים דמויי ריאות, "ריאות" אלה ניתן לראות בקלות יחסית בחלקם התחתון. עיניים, כאשר הן קיימות, תמיד מחוברות ישירות, ואינן על גבעולים. הם חולקים עם ה-Tanaidacea את חיבור הפרק האחרון של הבטן עם מקטע ה-telson, היוצר את ה-pleotelson, בנוסף, פרקו הראשון של החזה שלהם מחובר לראש. הגפיים האחוריות (Pleopods) מתפצלות לשניים (Biramous) בעוד שהקדמיות (Pereiopods) אינן מתפצלות (Uniramous).
ב-2025 התגלה בים סין הדרומי, סמוך לאיי ספרטאלי, מין ענק בגודל של כלב, שקבל את שמו Bathynomus vaderi על שם הדמות ממלחמת הכוכבים דארת' ויידר
אקולוגיה

בסביבות ה-4,500 מינים של שווה-רגלאים נמצאים בסביבות הימיות, בעיקר על קרקעית הים. כ-500 מינים נמצאים במים מתוקים; הנותרים הם כ-5,000 מינים השייכים לתת סדרת הטחביות, מה שהופך אותם, בפער ניכר, לקבוצה המצליחה ביותר של סרטנאים יבשתיים. במעמקי הים, חברי תת-הסדרה Asellota מהווים רוב כמעט מוחלט, לאחר שעברו התפשטות והתגוונות אדפטיביות (Adaptive radiation, תהליך אבולוציוני שבו מספר המינים גדל במהירות) רחבות היקף בסביבה זו.
מספר קבוצות שווה-רגלאים פיתחו אורח חיים טפילי. תת-הסדרה Epicaridea היא טפילית כולה, בעוד שתת-הסדרה הפוליפילטית Flabellifera היא טפילית בחלקה. Cymothoa Exigua לדוגמה, הוא טפיל של הדג Lutjanus guttatus החי במפרץ קליפורניה; הוא אוכל את לשון הדג, ותופס את מקומה, זהו למעשה המקרה היחיד הידוע של טפיל המחליף פונקציונלית מבנה של הפונדקאי.
התפתחות

פגיות שווה הרגלאים בוקעות בתור Mancae, והן דומות בצורתן לשווה-רגלאים בוגרים, אך הן חסרות את זוג הרגליים הקדמיות (pereiopods) האחרון. היעדר שלב שחייה במחזור החיים מגביל את יכולת ההפצה העצמית של שווה הרגלאים, וייתכן שהיה הגורם לרמות הגבוהות של מינים אנדמיים בסדרה. כמבוגרים, שווה-רגלאים נבדלים מסרטנאים אחרים בכך שהם מחליפים את השלד חיצוני שלהם (בתהליך הנקרא ecdysis) בשני שלבים.
הערות שוליים

↑  אייד, משי (2025-01-16). "בגודל של כלב, עם פנים של דארת' ויידר: היצור שהדהים את החוקרים". Ynet. נבדק ב-2025-01-17.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012441061405171  BNE: XX535565  BnF: cb12014905t (data)  LCCN: sh85068661  NDL: 00573224  NKC: ph536705 
Bathynomus giganteus - איזופוד ענק
זן איזופוד ימי מהחוף הבלגי
שדוני ברקים

התפרקויות חשמליות ברום האטמוספירה
שדוני-ברקים (Sprites) הוא הכינוי למגוון תופעות אופטיות-חשמליות המתרחשות מעל סערות ברקים, בפרט מעל עננים מסוג קומולונימבוס, ונוצרות בעקבות התפרקויות של מטענים חיוביים בין הענן והאדמה, או בין ראש הענן ותחתיתו. שדונים נחזו ונצפו גם על כוכב הלכת צדק
השדונים נראים כהבזקים כתומים-אדומים, ומופיעים בדרך כלל בקבוצות בגבהים של 50 עד 90 קילומטרים. לעיתים קרובות מתייחסים לשדונים כאל ברקים הנפרקים בחלקה העליון של האטמוספירה, אך תיאור זה אינו מדויק; השדונים דומים יותר לזוהר הקוטב - עירור של מולקולות באטמוספירה ופליטה של פוטונים, לעומת הברק שהוא זרם של אלקטרונים. תפקידו של הברק ביצירת השדון מסתכם ביצירת התנאים המתאימים לקיומו בלבד.
יש לציין כי קיימות תופעות נוספות המתרחשות לעיתים לאחר מופע ברק (ניתן לראות בתמונה ELF (אנ')).
היסטוריה

ככל הנראה, תועדו שדוני הברקים לראשונה ב-1730 על ידי יוהאן גיאורג אסטור, היסטוריון גרמני, כאשר רכב על סוס בניסיון לחבר ספר על גאוגרפיית גרמניה. אסטור טיפס על הר, מעל ענן סערה וצפה בשמים הכחולים ובים העננים הלבנים שנפרש תחתיו, כלשונו. לתדהמתו, הוא הבחין בברקים העולים מעלה במקום לרדת מטה - מראש הענן ואל השמיים - ואז צונחים אל הקרקע, וציין זאת בהערת שוליים בספר שכתב.
ב-1925 הציע הפיזיקאי חתן פרס נובל צ'ארלס וילסון שהתפרקויות חשמליות יכולות להתרחש בחלקה העליון של האטמוספירה, וב-1956 ייתכן שצפה אף הוא בשדון-ברק.
עם זאת, רק ב-1989 תועדו שדוני הברקים לראשונה בצילום. מדענים מאוניברסיטת מינסוטה צילמו באופן מקרי ובאמצעות מצלמת וידאו הבזקי אור בשמי הלילה, בעת סערה. מספר שנים לאחר מכן הוחלט לכנות את האובייקטים המסתוריים שדונים (Sprites), זאת בעקבות הדפוס המעגלי המיוחד אותו הציגו בשמיים שהזכיר לחוקרים את השדונים החגים במעגל מתוך מחזהו של ויליאם שייקספיר "חלום ליל קיץ".
מנגנון היווצרות

כאשר מצטבר מטען שלילי בחלקו העליון של ענן הסופה ומטען חיובי בחלקו התחתון כמעט ואין שדה חשמלי מעל הענן. לאחר שנפרק מטען חשמלי חיובי (בצורת ברק) אל הקרקע נותרת ברום הענן שכבת המטען השלילי שיוצרת מעליו שדה חשמלי חזק. שדה חשמלי זה גורם לחימום והאצת אלקטרונים הנמצאים בסביבתו, המתנגשים עם מולקולות דו-חנקן ומייננים אותן. בתהליך זה נפלטים פוטונים בצבעים אדום וכתום הנותנים לשדונים את מראם הייחודי.
רוב השדונים נוצרים בעקבות התפרקויות של ברקים נושאי מטען חיובי (המהווים 5 אחוזים מבין כלל הברקים). חשוב להדגיש שכל שדון נוצר על ידי ברק, אך לא כל ברק יוצר מעליו שדון בשל התנאים המיוחדים שצריכים להתקיים.
מאפייני השדונים

האזור הבהיר ביותר בשדון הברק נמצא בגובה של כ-80 ק"מ מעל פני האדמה. ככל שמנמיכים רדת באטמוספירה יורדת בהירות השדון, כך שמרבית השדונים מופיעים בין 50 ל-100 ק"מ. צבעם האדום-כתום של השדונים נובע מהאנרגיה של הפוטונים שנפלטים מהם בעת ההתפרקות החשמלית, התלויה במולקולה המיוננת. השדונים מופיעים מעט מתחת לרום הענן, בדרך כלל בקבוצות בעלות מאפיינים גאומטריים מעגליים, ומקבלים צורות שונות - ביניהן המזכירות גזרים ענקיים, עצים ומדוזות.
בעולם נצפו שדונים בכל רחבי יבשת אמריקה, אירופה, אוסטרליה ומזרח אסיה - ובעיקר בקיץ. הסיבה לכך היא שכיחותן הגבוהה של סופות ברקים מפותחות בעונה זו של השנה באזורים אלו.
ציד שדונים

את הניסיונות לצילום שדוני ברקים לשם מחקר מכנים "ציד שדונים". הציד נעשה באמצעות מצלמת CCD מהירה במיוחד המצלמת אלפי תמונות בשנייה. המצלמה מכוונת לאזורים עתירי סופות ברקים הממוקמים עד 600 קילומטרים מנקודת התצפית, ומפיקה תמונות באופן אוטומטי עת מבזיק השדון.
חקר שדוני ברקים בישראל

חקר השדונים בישראל החל לתפוס תאוצה בשנת 2003, עת שהה האסטרונאוט הישראלי אילן רמון במעבורת החלל קולומביה. בעת טיסתו, ערך רמון את ניסוי MEIDEX: צילום סופות חול מהחלל במקביל לצילומם מהקרקע. בלילות, בעת שהציוד לא היה בשימוש, צילמו האסטרונאוטים שדוני ברקים שהיו נושא חדש למחקר באותו זמן. בעקבות הערך הרב שהופק מצילומים אלו ולשם הנצחת זכרו של רמון הוקם צוות "אילן" בראשות פרופ' יואב יאיר מהאוניברסיטה הפתוחה ופרופ' קולין פרייס מאוניברסיטת תל אביב שאמון על "ציד" שדונים, והיה לצוות השני בעולם שהצליח לצלם שדוני ברקים בסופות חורף. בתמונה משמאל: קבוצת שדונים שצולמה מאוניברסיטת תל אביב בזמן שסופת הברקים הייתה באזור קפריסין על ידי ד"ר רועי יניב (בזמנו סטודנט תואר שני) מצוות אילן.
במסגרת משימת "רקיע - הישראלי השני בחלל", של סוכנות החלל הישראלית וקרן רמון, בחורף 2021-2022, הושק קמפיין ישראלי לצייד שדונים מתחנת החלל על ידי איתן סטיבה ועל ידי קבוצת בתי ספר מישראל. החוקר הראשי של הפרויקט הוא פרופ' יואב יאיר מאוניברסיטת רייכמן (הבינתחומי), פרופ' קולין פרייס מאוניברסיטת תל אביב וד"ר רועי יניב מהאוניברסיטה העברית.
הערות שוליים

↑  מופע ברקים מרהיב מסוג שנחשב ייחודי לכדור הארץ התגלה לראשונה בצדק, באתר סוכנות החלל הישראלית, 29 באוקטובר 2020
שדון-ברק שצולם במסגרת פעילות צוות "אילן" בשנת 2009 מעל הים התיכון
סוזט ג'ורדן

| --- | --- |

 לידה:  21 באוקטובר 1974 קולקטה, הודו 
 פטירה:  13 במרץ 2015 (בגיל 40) קולקטה, הודו 
 מדינה:  הודו 
 
סוזט ג'ורדן (21 באוקטובר 1974 – 13 במרץ 2015, קולקטה, הודו) הייתה פעילה הודית נגד אונס.
בשנת 2013, כשנה לאחר שסבלה אונס קבוצתי בתוך מכונית נוסעת בקולקטה, בחרה לחשוף את זהותה (המוגנת על פי החוק ההודי) כניצולת האונס הקבוצתי, על מנת למחות בפומבי על תכיפות מעשי האונס והרצח נגד נשים בהודו, ולעודד נשים אחרות לשבור שתיקה ולמחות.
לפי החוק ההודי, זהותה של נאנסת חסויה. עד שוויתרה ג'ורדן על החיסיון, כינתה התקשורת ההודית את הפרשה "האונס ברחוב פארק" (הרחוב הראשי שבו אירע האונס בפברואר 2012). כאשר דיווחה ג'ורדן לראשונה על האונס, ראש השרים של  מערב בנגל, ממאטה בנרג'י, כינתה אותה שקרנית והאשימה אותה בניסיון להביך את הממשלה. תגובה זו גרמה לשערורייה לאומית בהודו.
כשחשפה את זהותה מרצונה, אמרה ג'ורדן: "מדוע עלי להסתיר את זהותי, כשאין זו כלל אשמתי? מדוע עלי להתבייש בשל משהו שלא אני גרמתי? סבלתי אלימות, עינוי, אונס, ואני נאבקת ואמשיך להיאבק."
לאחר האונס, הפכה ג'ורדן פעילה למען זכויות נשים, ומשך זמן קצר עבדה בקו סיוע לקורבנות אלימות מינית ואלימות במשפחה.
ב-13 במרץ 2015 הלכה ג'ורדן לעולמה, בגיל 40, ממנינגואנצפליטיס (שילוב של דלקת קרום המוח ודלקת המוח). היא הותירה שתי בנות.
בעת מותה, שלושה מחמשת הגברים שהואשמו באונס ג'ורדן נעצרו והיו בהליכים משפטיים (הם כופרים באשמה). השניים הנותרים, ובהם החשוד העיקרי, טרם נעצרו.
הערות שוליים

↑  לפי הפרופיל שלה באתר worldpulse
1 2  Suzette Jordan: India anti-rape campaigner dies after illness, 13 במרץ 2015, באתר ה-BBC
1 2 3  Park Street Rape Survivor Suzette Jordan, Who Took On Bengal Government, Dies באתר ערוץ החדשות ההודי NDTV
↑  Park Street Rape Victim Suzette Jordan Dies, 13 במרץ 2015, באתר הוול סטריט ג'ורנל
1 2  Park Street rape victim Suzette Jordan dies in Kolkata, 14 במרץ 2015, באתר Press Trust of India
↑  Why an India rape victim disclosed her identity, 13 במרץ 2015, באתר ה-BBC
↑  How Do You Survive Being Named ‘The Park Street Rape Victim’?, 3 ביולי 2013, באתר Yahoo!
שיטת רונגה-קוטה

באנליזה נומרית, רוּנְגֶה-קוּטַה היא משפחת שיטות איטרטיביות, ישירות ועקיפות (Implicit and explicit), הכוללות את השיטה הפשוטה והידועה, שיטת אוילר, המבוססת על דיסקרטיזציה טמפורלית להערכת פתרונות מקורבים של משוואות דיפרנציאליות רגילות. שיטות אלו פותחו בסביבות שנת 1900 על ידי המתמטיקאים הגרמנים קרל דייוויד רונגה ומרטין וילהלם קוטה. לשיטות שימושים רבים בפיזיקה, בכימיה ובביולוגיה.
השיטות משמשת לפתרון של משוואה דיפרנציאלית רגילה ויחידה מסדר ראשון או שני (דוגמת החוק השני של ניוטון), או לפתרון סט של שתי משוואות דיפרנציאליות מצומדות מסדר ראשון (דוגמת משוואות המילטון). במקרים מסוימים ניתן אף להשתמש בשיטות הללו על מנת לפתור משוואות דיפרנציאליות חלקיות, כגון משוואת שרדינגר (אותה נהוג לפתור, מטעמי דיוק, באמצעות שיטת רונגה-קוטה-ורנר מסדר שישי, RKV6).
תיאור

שיטות רונגה-קוטה ממוספרות על פי הסדר הגבוה ביותר של פונקציונלי העזר המשמשים במסגרתן. כך למשל, שיטת רונגה-קוטה מסדר שני עושה שימוש בשני פונקציונלים על מנת לקבל כלל נסיגה המגדיר את וקטור הפתרונות. בנוסף, מתוך מספור השיטה ניתן לקבל מידע על הסדר של שגיאת הקיטוע המקומית.
השיטה המוכרת ביותר במשפחה זו, היא שיטת רונגה-קוטה מסדר רביעי, המוכרת גם בתור "שיטת רונגה-קוטה הקלאסית" או בתור הקיצור RK4. להלן המרשם לפתרון משוואה דיפרנציאלית רגילה מסדר ראשון.
תהי בעיית תנאי שפה (מד"ר מסדר ראשון) מהצורה הבאה:
{\frac {dy}{dt}}=f(t,y),~y(t_{0})=y_{0}
כאשר  y היא פונקציה לא-ידועה של הזמן אותה נרצה להעריך במסגרת הקירוב. הפסוק הנ"ל אומר כי הנגזרת של  y היא פונקציה של הזמן ושל  y עצמה. עוד נתון תנאי ההתחלה על  y, אשר יהווה מרכיב מרכזי בפתרון בשיטת רונגה-קוטה להלן.
כעת נבחר צעד  h אי-שלילי כלשהו ונגדיר ארבעה פונקציונלים  k_{i}:
{\begin{aligned}k_{1}&=\ f(t_{n},y_{n}),\\k_{2}&=\ f\left(t_{n}+{\frac {h}{2}},y_{n}+h{\frac {k_{1}}{2}}\right),\\k_{3}&=\ f\left(t_{n}+{\frac {h}{2}},y_{n}+h{\frac {k_{2}}{2}}\right),\\k_{4}&=\ f\left(t_{n}+h,y_{n}+hk_{3}\right).\end{aligned}}
כאשר ניתן לתת פרשנות גאומטרית לכל אחד מהם:
k_{1} הוא השיפוע בתחילת המקטע (התחום בין הנקודה הידועה  y_{n} וע"י הנקודה הבאה אחריה  y_{n+1}).
k_{2} הוא השיפוע במחצית המקטע, כמחושב בעזרת  y ו- k_{1}.
k_{3} הוא שוב, השיפוע במחצית המקטע, אך הפעם כמחושב בעזרת  y ו- k_{2}.
k_{4} הוא השיפוע בסוף המקטע.
על בסיס ארבעת הפונקציונלים הללו, נבנה את כלל הנסיגה הבא:
{\begin{aligned}y_{n+1}&=y_{n}+{\frac {1}{6}}h\left(k_{1}+2k_{2}+2k_{3}+k_{4}\right),\\t_{n+1}&=t_{n}+h\\\end{aligned}}
לעיתים, נהוג הסימון  T_{4} לממוצע הפונקציונלים המשוקלל המופיע בכלל הנסיגה לעיל. ניתן לראות כי משקל רב יותר ניתן לשיפוע במחצית המקטע.
אם  f לא תלויה ב- y הרי שהאינטגרציה טריוויאלית ושיטת רונגה-קוטה מסדר רביעי שקולה להפעלתו של כלל סימפסון (אנ').
שגיאת הקיטוע המקומית בשיטה הנ"ל היא מסדר גודל של  h^{5}, בעוד השגיאה הנצברת הכוללת היא מסדר גודל של  h^{4}.
הערות שוליים

↑  DEVRIES, Paul L. ; HASBUN, Javier E. A first course in computational physics. Second edition. Jones and Bartlett Publishers: 2011. p. 215.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מטרד לציבור

מטרד לציבור היא עוולה בדיני הנזיקין, אשר נועדה להגן על הציבור מפני פעולות המפריעות לו. בגדר פעולות אלו נכללות פעולות המסכנות את חייו, בטיחותו, בריאותו, רכושו או נוחותו של הציבור, או פעולות הפוגעות באפשרותו של הציבור להשתמש באחת מזכויותיו. העוולה פועלת כנגד ההפרעה בשתי דרכים: מתן אפשרות לפנות אל בית המשפט לשם קבלת צו לסילוק המטרד, ומתן זכות לתביעת פיצויים מהגורם המטריד; הדרך האחרונה פתוחה בפני כל אדם יחיד שסבל נזק בשל התממשות הסכנה בה היה נתון הציבור, או שנגרם לו נזק ייחודי כתוצאה מהפגיעה בזכות הציבורית, ואילו הדרך הראשונה פתוחה גם בפני היועץ המשפטי לממשלה.
הצגת הנושא > מקרים טיפוסיים

מאפיין בולט של עוולת מטרד לציבור הוא הגיוון הרב של המצבים בהם העוולה חלה. המאפיין את המצבים השונים הוא פגיעה באינטרסים הציבוריים עליהם באה העוולה להגן:
בטיחות וחיי הציבור – העמדת אי תנועה בלתי מואר, אחסון חומרי נפץ, החזקת כלב תוקפני.
בריאות הציבור – הטלת אשפה ברשות הרבים, זיהום אוויר, החזקת חיה נגועה.
נוחות הציבור – גרימת ריח או רעש חזק, גרימת רעידות או פיזור אבק רב ממכרה.
פגיעה בזכויות ציבוריות – הפרעה לשיט בנהרות, חסימת הגישה לחוף הים, השתלטות על שטח ציבורי ואף חסימת דרך שהרבים הורגלו ללכת בה.