stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עצמות המסרק (כף יד)

| --- | --- |

 שיוך:  עצמות היד 
 מיקום אנטומי:  metacarpal part of hand 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (227) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  ossa metacarpi 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A02.4.09.001 
 TA2 (2019):  1264 
 FMA:  9612 
 קוד MeSH:  A02.835.232.087.319.550 
 מזהה MeSH:  D050279 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0025526 
 
עצמות המסרק של יד שמאל, מבט קדמי. אפשר לזהות את המבנה הייחודי של המפרק האוכפי בבסיס עצם המסרק הראשונה (ראשונה משמאל).
הדמיית רנטגן של כף יד שמאל. בהדמיה נראים שבר תוך מפרקי של ראש עצם המסרק השנייה (חץ צהוב) וכן שבר מרוסק של גוף עצם המסרק השלישית (חץ לבן).
עצמות המסרק (TA: Ossa metacarpi; Ossa metacarpalia), הן עצמות גליליות בצורתן, הנמצאות בין עצמות שורש כף היד מצידן המקורב, לבין הגלילים (עצמות האצבעות) מצידן המרוחק. יחד עם עצמות שורש כף היד, מרכיבות עצמות המסרק את המבנה הגרמי של כף היד (לא כולל את האצבעות).
בכל כף יד ישנן חמש עצמות מסרק. כל עצם מופרקת עם אחת מאצבעות כף היד. בהתאם, ניתן להן שמן על-פי מיקומן מהאגודל לכיוון הזרת: עצם המסרק הראשונה היא העצם המופרקת עם עצמות האגודל, עצם המסרק השנייה מופרקת עם עצמות האצבע המורה וכך הלאה.
כל עצם בנויה מגוף ושני קצוות:
גוף העצם (Corpus ossis metacarpi) - לגוף עצמות המסרק צורת מנסרה. הגוף קעור קמעה לכיוון פני כף היד. בצידי גוף העצם נאחזים השרירים הבין גרמיים והשרירים המנגדים של האגודל והזרת.
הבסיס (Basis ossis metacarpi) - הקצה המקורב של העצמות, הוא בסיס העצמות. הבסיס רחב ומופרק עם עצמות שורש כף היד. לבסיס עצם המסרק הראשונה (עצם המסרק של האגודל), צורה קמורה וקעורה המתאימה למפרקו האוכפי עם העצם רבת הזוויות הגדולה. בבסיסי עצמות המסרק השנייה והחמישית, נאחזים השרירים המניעים של שורש כף היד.
ראש (הראשיש) (Caput ossis metacarpi) - הקצה המרוחק של העצמות. ראשי העצמות רחבים ומעוגלים. כל ראש מופרק עם עצם הגליל המקורב של האצבע המשויכת לו.
ראו גם

עצמות המסרק (כף רגל)
אנטומיה - מונחים
עדני דגן

| --- | --- |

 לידה:  12 בספטמבר 1962 (בן 62)
 קבוצות כמאמן
 1989–1990 1990–1997 1997 1998–1999 1999–2000 2000–2001  2002–2003  2005–2007 2008–2011 2011–2013  2014–2015 2017 2017–2018 2018–2020:  בני יהודה   אליצור חולון   הפועל תל אביב  מכבי אשדוד  אליצור רמלה  מכבי תל אביב  מכבי אשדוד  אליצור נווה-דוד רמלה  מכבי רמת חן   מכבי בנות אשדוד   א.ס. רמת השרון  עירוני רמת גן   בני יהודה   מכבי רעננה
 הישגים כמאמן
 כדורסל נשים:  5 אליפויות   7 גביעי מדינה   אליפות העולם לבתי ספר תיכוניים (2000)
דגן מתדרך את שחקניות מכבי בנות אשדוד
עדני דגן (נולד ב-12 בספטמבר 1962) הוא מאמן כדורסל ישראלי.
ביוגרפיה

בתחילת שנות ה-80 אימן דגן במחלקות הנוער של הפועל תל אביב ושל מכבי פתח תקווה.
בעונת 1989/90 זכה דגן בתואר הראשון שלו עם קבוצת הכדורסל נשים של בני יהודה, לאחר ניצחון בגמר על קבוצת מכבי תל אביב 64-65. לקבוצה הייתה זו זכייה היסטורית בגביע המדינה.
שנה לאחר מכן, עבר דגן לאמן את קבוצת הכדורסל נשים של אליצור חולון, איתה זכה שלוש פעמים בדאבל (אליפות וגביע).
בין השנים 1990-2004 הדריך עדני את מגמת הכדורסל בתיכון קריית שרת חולון, עימה זכה באליפויות לאורך השנים. הישג השיא היה בשנת 2000 כאשר זכה עם נבחרת הבנות זכתה באליפות העולם לבתי ספר תיכוניים שהתקיימה בירושלים.
באמצע עונת 1997/98, החליף את מאיר קמינסקי בקבוצת הבוגרים של הפועל תל אביב. וירד עם הקבוצה בסיום העונה לליגה השנייה. בעונה שלאחר מכן, אימן עד אמצע העונה והוחלף על ידי יאיר שרון.
בעונת 1998/1999 ובעונת 2002/03 אימן דגן את קבוצת הבוגרים של מכבי אשדוד.
בעונת 1999/2000 התמנה למאמן אליצור רמלה במחזור השביעי של העונה והחליף את חוקי ניר, דגן הוליך את הקבוצה עד סדרת הגמר של הפלייאוף נגד נירוסופט כרמיאל בסוף המשחק הרביעי של הסדרה פוטר על ידי הנהלת הקבוצה.
בעונת 2005/06 אימן דגן את אליצור נווה-דוד רמלה.
בעונת 2008/09 הוא זכה בגביע המדינה עם קבוצת הכדורסל לנשים של מכבי רמת חן לאחר ניצחון על אלקטרה רמת השרון 71-72. בעונת 2010/11 החל לאמן את קבוצת מכבי בנות אשדוד, ובעונה שלאחר מכן זכה דגן ב"דאבל" היסטורי עם הקבוצה. בעונת 2012/13 זכה עם מכבי בנות אשדוד בגביע נוסף. בחודש יולי 2013 עזב את הקבוצה מסיבות אישיות.
ב-24 בדצמבר 2014 מונה למאמנה של א.ס. רמת השרון.
ב-8 בינואר 2017 מונה למאמנה של קבוצת עירוני רמת גן.
ב-15 במאי 2018 מונה דגן למאמן קבוצת הנשים של מכבי רעננה.
תארים והישגים

בסך הכל זכה דגן ב-5 אליפויות וב-7 גביעי מדינה בקבוצות שונות בליגת העל בכדורסל נשים ובאליפות העולם לבתי ספר תיכוניים (ISF).
הערות שוליים

↑  כדורסל: עדני דגן עזב את קבוצת הנשים של מכבי אשדוד, באתר וואלה, 21 ביולי 2013
↑  נשים: עדני דגן מונה למאמן רמת השרון, באתר וואלה, 24 בדצמבר 2014
↑  דובי פיק, ‏מאמן שלישי העונה: עדני דגן חתם בעירוני ר"ג, באתר ONE‏, 8 בינואר 2018
↑  אור שקדי‏, נשים: קורי קאר מונה למאמן בנות הרצליה, עדני דגן במכבי רעננה, באתר וואלה, 15 במאי 2018
עורק המעי העקום והמעי הגס

| --- | --- |
 שיוך:  subdivision of superior mesenteric artery, ישות אנטומית מסוימת 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (607) 
 על שם:  המעי העקום
 מזהים
 לטינית (TA98):  arteria ileocolica 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.12.059 
 TA2 (2019):  4258 
 FMA:  14815 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0226323 
 
עורקי המעי העיוור וקצה המעי העקום. באיור נראה סופו של עורק המעי העקום והמעי הגס, יחד עם ענפיו.
עוֹרֵק הַמְּעִי הֶעָקֹם וְהַמְּעִי הַגַּס (TA: arteria ileocolica) הוא עורק בבטן המסתעף מעורק מתלה המעי העליון ומספק דם למעי העיוור, למעי העקום ולתוספתן. עורק זה הוא התחתון מבין העורקים המסתעפים מחלקו הקמור של עורק מתלה המעי העליון.
מהלכו של העורק עובר מטה וימינה מאחורי הצפק לכיוון גומץ הכסל הימני, שם הוא מתפצל לענף עליון וענף תחתון. הענף התחתון משיק עם סופו של עורק מתלה המעי העליון, בעוד הענף העליון משיק עם עורק המעי הגס הימני.
הענף התחתון של עורק המעי העקום והמעי הגס מתפצל לענף המעי הגס, אשר עולה מעלה על גבי המעי הגס העולה, לעורק המעי העיוור הקדמי ולעורק המעי העיוור האחורי, המזינים את צדי המעי העיוור בהתאמה, לענף המעי העקום, אשר עולה מעלה ושמאלה בחלקו התחתון של המעי העקום ומשיק עם קצה עורק מתלה המעי העליון, ולעורק התוספתן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.12.059 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עמנואל, נסיך הכתר של זאלם-זאלם

עמנואל, נסיך הכתר של זאלם-זאלם (בגרמנית: Emanuel zu Salm-Salm;‏ 30 בנובמבר 1871 – 19 באוגוסט 1916), היה חתנו של הארכידוכס פרידריך, דוכס טשן.
ביוגרפיה

עמנואל נולד במינסטר ב-30 בנובמבר 1871, לאלפרד, נסיך זאלם-זאלם השביעי ולרוזה, רוזנת ליצוב, בתם של פרנץ, רוזן ליצוב והנרייטה סימור.
ב-10 במאי 1902 התחתן עמנואל עם מריה כריסטינה, ארכידוכסית אוסטריה, בתם של הארכידוכס פרידריך, דוכס טשן ואיזבלה, נסיכת קרוי, ממנה נולדו לו 5 ילדים.
עמנואל שירת בצבא הפרוסי, והיה קצין בחיל המשמר. במהלך מלחמת העולם הראשונה שירת עמנואל בארמיית הדרום, תחת פיקודו של פליקס פון בותמר. במהלך מתקפת ברוסילוב נפגע עמנואל מרסיסים בראשו, ולמחרת ב-19 באוגוסט 1916 הוא מת מפצעיו בבית חולים צבאי בפינסק.
משפחתו

ב-10 במאי 1902 התחתן עמנואל עם מריה כריסטינה, ארכידוכסית אוסטריה, בתם של הארכידוכס פרידריך, דוכס טשן ואיזבלה, נסיכת קרוי, ממנה נולדו לו 5 ילדים:
איזבל, נסיכת זאלם-זאלם (1903–2009), התחתנה עם פליקס, ברון לואה
רוזמרי, נסיכת זאלם-זאלם (1904–2001), התחתנה עם הוברט סלבטור, ארכידוכס אוסטריה
ניקולאוס לאופולד, נסיך זאלם-זאלם השמיני (1906–1988)
ססיליה, נסיכת זאלם-זאלם (1911–1991), התחתנה עם פרנץ יוזף, נסיך זאלם-ריפרשידט-קראוטהיים ודייק
פרנץ, נסיך זאלם-זאלם (1912–1917)
עקרון השוליות

בתורת המשחקים, עקרון השוליות הוא עיקרון המצביע על כך שהערך של שחקן תלוי אך ורק בתרומתו השולית לכל קואליציה שאליה הוא מצטרף, ואינו תלוי בתרומת שאר השחקנים לקואליציות השונות.
ערך זה משמש באפיון שני לערך שפלי, בו הוא מחליף את עקרונות החיבוריות ושחקן האפס.
ניסוח פורמלי

יהי  \ \phi  מושג פתרון נקודתי,  \left(N;v\right) משחק בצורה קואליציונית, ו-  i\in N שחקן. הגודל  \ \phi _{i}\left(N;v\right) נקרא ערכו של שחקן i במשחק  \left(N;v\right) לפי  \ \phi .
מושג פתרון  \ \phi  מקיים את עקרון השוליות אם לכל שני משחקים  \left(N;v\right) ו- \left(N;w\right) עם אותה קבוצת שחקנים, ולכל שחקן  \ i מתקיים התנאי הבא: אם  \ v\left(S\cup \{i\}\right)-v\left(S\right)=w\left(S\cup \{i\}\right)-w\left(S\right),\forall S\subseteq N-\{i\},
אז:  \ \phi _{i}\left(N;v\right)=\phi _{i}\left(N;w\right).
ראו גם

משחק שיתופי
משפט יאנג
לקריאה נוספת

שמואל זמיר, מיכאל משלר, אילון סולן, תורת המשחקים, ירושלים: מאגנס, 2008, מסת"ב 9654932946
עורק המעי הגס השמאלי

| --- | --- |
 שיוך:  subdivision of inferior mesenteric artery 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (610) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  arteria colica sinistra 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.12.071 
 TA2 (2019):  4292 
 FMA:  14826 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0226318 
 
עורק המעי הגס השמאלי נמצא בימין התמונה
עוֹרֵק הַמְּעִי הַגַּס הַשְּׂמָאלִי (TA: arteria colica sinistra) הוא עורק בבטן המתפצל מעורק מתלה המעי התחתון ומספק דם לשליש המרוחק של המעי הגס הרוחבי ולמעי הגס היורד.
זהו העורק הראשון המסתעף מעורק מתלה המעי התחתון. העורק נע מלפני השופכן השמאלי, עורק האשך בגברים ושריר המותניים הגדול. בסופו העורק מתפצל לשני ענפים: עולה ויורד. הענף העולה ממשיך מלפני הכליה השמאלית ומשיק עם עורק המעי הגס האמצעי ליצירת עורק המעי הגס השולי. הענף היורד נע מטה ומשיק עם העורק העליון מבין עורקי המעי העקול.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.12.071 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עוזי קרן (צלם)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 באפריל 1944 (בן 80) גן שמואל, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מעסיק:  העולם הזה 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  100006431624085
 
עוזי קרן (נולד ב-7 באפריל 1944) הוא צלם עיתונות ישראלי.
ביוגרפיה

נולד בקיבוץ גן שמואל, גדל בתל אביב והיה חבר בתנועת הנוער "מחנות העולים" כבר אז גילה כישרון מיוחד בצילום. את השכלתו כצלם רכש תוך כדי עבודה כשוליה של צלם תל אביבי. בין השנים 1964-1967 עסק בצילום אירועים.
עם פרוץ מלחמת ששת הימים (1967) הצטרף לצוות צלמי השבועון "העולם הזה". החל משנת 1968 עבד כצלם עיתונות עצמאי גם עבור עיתון ידיעות אחרונות וגם עבור סוכנויות צילום.
בשנת 1977 הפך להיות הצלם הראשי של העיתון "הארץ". בו עבד ברציפות עד 1999.
במהלך עבודתו שימש כצלם צבאי במילואים של "במחנה" וגם כצלם עבור סוכנויות צילום בחו"ל ובהן Getty Images.
בשנת 1986 ליווה את אחת מקבוצות התלמידים הראשונות במסע לפולין (תלמידי תיכון מקיבוץ בארי).
בעקבות מסע זה הוצגה תערוכת יחיד שלו באכסדרת בניין עיריית תל אביב; תערוכה זו עברה אחר-כך למרכזים עירוניים וקהילתיים בכל רחבי הארץ.
עוזי קרן השתתף גם במספר תערוכות קבוצתיות:
תערוכה במוזיאון תל אביב על ביקור ראש ממשלת ישראל בקהיר.
תערוכה באכסדרת תיאטרון ירושלים על החיים במדינות ערב.
תערוכה "מעשה מדינה", בגלריה מנשר - מרץ 2008.
תערוכה "לבנון בראי העיתונות", באכסדרת המשכן לאמנויות הבמה בתל אביב, 2010.
צילומים רבים משלו מופיעים בספר "מעשה מדינה" בעריכת אריאלה אזולאי, שיצא לאור בעברית ובאיטלקית, 2009.
עוזי קרן זכה בפרס הצילום בפרויקט "ילדים לומדים" של מכון ברנקו וייס. קרן מתגורר בקריית אונו. הוא נשוי לד"ר נילי קרן, חוקרת השואה, הוראתה ועיצוב זיכרונה, אב לבת וסב לארבעה נכדים.
הערות שוליים

↑  מתוך עמוד הפייסבוק של עוזי קרן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007523058005171  VIAF: 308268884   WorldCat (עם VIAF): 308268884
עורק המעי הגס האמצעי

| --- | --- |
 שיוך:  subdivision of superior mesenteric artery, ישות אנטומית מסוימת 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (609) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  arteria colica media 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.12.067 
 TA2 (2019):  4265 
 FMA:  14810 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0226328 
 
עורקי מתלה המעי וסעיפיהם. עורק המעי הגס האמצעי מופיע במרכז החלק העליון של האיור.
עוֹרֵק הַמְּעִי הַגַּס הָאֶמְצָעִי (TA: arteria colica media) הוא עורק בבטן היוצא מעורק מתלה המעי העליון ומספק דם למעי הגס הרוחבי.
העורק מסתעף מעורק מתלה המעי העליון בראשיתו, סמוך לגבולו התחתון של הלבלב. הוא מתפתל בכיוון הכפף הכבדי של המעי הגס, בין שכבות מתלה המעי, ולבסוף מתפצל לשני ענפים: ימני ושמאלי. הענף הימני משיק עם עורק המעי הגס הימני, ואילו הענף השמאלי משיק עם עורק המעי הגס השמאלי ליצירת עורק המעי הגס השולי. ב-33% מהמקרים עורק זה מספק דם לכפף הטחולי של המעי הגס.
קיימת שונות אנטומית באוכלוסייה, כך שב-4%–20% מהאוכלוסייה העורק אינו קיים, ואילו ב-10% נוספים קיים עורק מעי גס אמצעי נוסף.
הערות שוליים

↑  Najjia N. Mahmoud, Joshua I.S. Bleier, Cary B. Aarons, E. Carter Paulson, Skandan Shanmugan and Robert D. Fry, Colon and Rectum, Sabiston Textbook of Surgery, 20th Ed, Elsevier, 2017, pp. 1312-1393
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.12.067 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עצמות המסרק (כף רגל)

| --- | --- |

 שיוך:  כף רגל 
 מיקום אנטומי:  כף רגל 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (272) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  ossa metatarsi 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A02.5.17.001 
 TA2 (2019):  1495 
 FMA:  71340 
 קוד MeSH:  A02.835.232.043.300.492 
 מזהה MeSH:  D008682 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0025584 
 
עצמות כף רגל שמאל.
עצם המסרק החמישית (שמאלית). מימין מבט צידי, משמאל מבט תיכון.
עצמות המסרק נקראות גם עַצְמוֹת מְתוֹךְ הָרֶגֶל, עַצְמוֹת הַמָּתוֹךְ (TA: Ossa metatarsi; Ossa metatarsalia) ובאנגלית: metatarsal bones או metatarsus הן חמש עצמות המסווגות כעצמות ארוכות. ממוקמות בין עצמות שורש הרגל לגלילים (עצמות אצבעות כף הרגל), ויחד איתם הן מרכיבות את שלד כף הרגל.
אחת המחלות הידועות בעצמות המסרק היא מחלת פרייברג הנגרמת כתוצאה מהפרעה באספקת הדם לרקמה (נמק אווסקולרי) בעצמות המסרק בכף הרגל. המחלה מתאפיינת בכאבים, נפיחות ונוקשות בקדמת כף הרגל (בגב כף הרגל ותחתית) עד לחוסר יכולת לדרוך על כף הרגל.
כל אחת מחמש עצמות המסרק מופרקת בצידה המרוחק עם אחת האצבעות. שמה של כל עצם ניתן לה לפי האצבע אליה היא מופרקת - עצם המסרק הראשונה מופרקת עם האצבע הראשונה (הבוהן הגדולה), עצם המסרק השנייה מופרקת עם האצבע השנייה וכך הלאה לכיוון צידי כף הרגל.
מבנה אנטומי

המבנה האופייני של עצמות המסרק כולל גוף (Corpus ossis metatarsi) ארוך ושני קצוות: בסיס (Basis ossis metatarsi) - הקצה המקורב של העצם, בנוי בצורת טריז ומופרק עם עצמות שורש הרגל ועם עצמות המסרק הסמוכות לו, וראש (Caput ossis metatarsi) - הקצה המרוחק של העצם, מעוגל ומופרק עם הגליל המקורב של האצבע המשויכת לו.
למספר עצמות מאפיינים מיוחדים:
עצם המסרק הראשונה - עבה, קצרה וחזקה מארבע עצמות המסרק האחרות. בסיסה מופרק לעיתים רחוקות בלבד עם עצם המסרק השנייה. ראשה מופרק בתחתיתו עם שתי עצמות ססמואידיות זעירות. העצמות הססמואידיות של הבוהן הגדולה (Ossa sesamoidea pedis), משולבות בגידי השרירים המניעים של הבוהן הגדולה, נושאות את משקל הגוף. בבסיס העצם נאחזים השרירים השוקתי הקדמי והשוקיתי הארוך.
עצם המסרק השנייה - העצם הארוכה מהחמש. לבסיסה מבנה זוויתי המופרק עם עצמות הטריז של שורש הרגל כך שהוא מהווה אבן ראשה של קשת כף הרגל הרוחבית האחורית (קשת כף הרגל הרוחבית הקדמית נמצאת באזור ראשי עצמות המסרק).
עצם המסרק החמישית - בסמוך לבסיסה, בחלקה הצידי, בולטת גבששת (Tuberositas ossis metatarsi quinti [V]‎). בגבששת נאחז השריר השוקיתי הקצר (fibularis brevis).
ראו גם

עצמות המסרק (כף יד)
אנטומיה - מונחים
כרית כף הרגל
עצמות מסרק קצרות
עקרון השלישי הנמנע

עקרון השלישי הנמנע (או כלל השלישי הנמנע, לטינית: tertium non datur) אומר כי כל טענה היא אמיתית או שהשלילה שלה אמיתית, ואין אפשרות שלישית. כלל זה שקול לחוק האי-סתירה.
לדוגמה, או שיורד גשם או שלא יורד גשם. בהתאם לכך, המשפט "יורד גשם או לא יורד גשם" נכון מעצם צורתו.
פארמנידס

העיקרון נוסח לראשונה על ידי הפילוסוף היווני פארמנידס בפרגמנט 2 (תרגום: שמואל שקולניקוב):
"האחת – שהווה ואי-אפשר לא להיות,
היא נתיב השכנוע (כי מלווה הוא לאמת);
האחרת – שאיננו וחיוב הוא לא להיות.
וזאת אני מוֹרֶה לְךָ שבלתי-בת-הבחנה היא מכל-וכל."
עיקרון השלישי הנמנע כמבסס את האפשרות להוכיח בדרך השלילה

עקרון השלישי הנמנע מאפשר להוכיח טענות בדרך השלילה: מבקשים להוכיח טענה P. מוכיחים ששלילת P מביאה לסתירה. לפי עקרון השלישי הנמנע, רק אחת משתי האפשרויות – P או שלילתה – נכונה. מכיוון שהשלילה מביאה לסתירה, אות הוא ש-P עצמה נכונה.
האינטואיציוניזם מתנגד לכך, וטוען שבכך נפסלת רק אי-נכונות. ויתור על העיקרון משמש להתמודדות עם הקשיים בתורת הקבוצות הנאיבית.
התנגדות נוספת לעקרון השלישי הנמנע מגיעה מבעיות רצף, כדוגמת פרדוקס הערימה או השאלה מתי גוון של כחול הופך לגוון של צבע אחר. הרעיון הוא כדלקמן: פרדוקס הערימה מורכב משלוש הנחות:
מספר כלשהו של גרגרי חול מרכיב ערימה
מעט מדי גרגרים אינם מהווים ערימה
אם x גרגרי חול אינם ערימה, לא ייתכן ש־x+1 הם ערימה
לפי עקרון השלישי הנמנע, הדבר יביא לכאורה לכך שניתקל בסתירה.
בדוגמת הצבעים, בקצה האחד ישנו צבע כחול, בקצה האחר ירוק - ובספקטרום ביניהם הגוונים הולכים ומתקרבים לצבע בצד השני. בדומה לפרדוקס הערימה, גם כן הוצע פתרון לראות בחלק מהגוונים כלא קבועים, לעניין השאלה האם הם כחולים או ירוקים.
התכונה הזו מהווה דוגמה נגדית לעקרון השלישי הנמנע, באשר לא ניתן לומר כי אותם גוונים הם כחולים אך גם שהם אינם כאלה.
ראו גם

לוגיקה עמומה
אפילו לא שגוי
דיכוטומיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb120453787 (data)  GND: 4179179-4  SUDOC: 028665120 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עצמות שורש הרגל

| --- | --- |

 
 תמונה תלת־ממדית של עצמות שורש הרגל. אפשר להקיש על התמונה ולסובב עם מקש שמאלי בעכבר לכל הכיוונים, כדי לראות את המבנה המדויק
 שיוך:  bones of the foot 
 תיאור ב:  המילון האנציקלופדי ברוקהאוס ואפרון 
 מזהים
 לטינית (TA98):  ossa tarsi 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A02.5.09.001 
 TA2 (2019):  1447 
 FMA:  24491 
 קוד MeSH:  A02.835.232.043.300.710 
 מזהה MeSH:  D013639 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0039316 
 
עצמות כף רגל שמאל. למעלה מבט צידי, למטה מבט תיכון.
סקיצה של עצמות כף רגל ימין (מבט מלמעלה מימין, ומבט מלמטה משמאל). A - עצם העקב, B - הערקום, C - עצם הקוביה, D - עצם הסירה, E,F,G - עצמות הטריז. באפור כהה עצמות המסרק, ובאפור בהיר גלילי האצבעות.
עצמות שורש הרגל (TA: Ossa tarsi; Ossa tarsalia), הן שבע עצמות כף הרגל המקובצות יחדיו בין השוקה והשוקית לבין עצמות המסרק. הן אינן משויכת לאצבעות הרגל, בשונה מעצמות המסרק שכל אחת מהן משויכת לאחת האצבעות. המפרק בין השוקה והשוקית לעצמות שורש הרגל הוא הקרסול.
העצמות המרכיבות את שורש הרגל הן:
הערקום (Talus, נקראת גם עצם הקרסול) - העצם המתווכת בין השוק לשורש הרגל. הערקום מחולקת לשלושה חלקים: חלקה האחורי, גוף הערקום (Corpus tali), מכוסה משטחים מפרקיים בחלקו העליון ובצדדיו, שם הוא מתחבר במפרק אל השוקה, השוקית והפטישונים שלהם. בצדה התחתון מתחברת הערקום עם עצם העקב. חלקה הקדמי של העצם, צוואר הערקום (Collum tali), צר יותר מהגוף ומחברו לראש הערקום (Caput tali). ראש הערקום מעוגל ומתחבר במפרק לעצם הסירה שמלפניו ולמשען הערקום שמתחתיו.
עצם העקב (Calcaneus) - העצם הגדולה ביותר בשורש הרגל. צורתה מעצבת את חלקה האחורי של כף הרגל. חלקה העליון והעליון-קדמי, שנקרא משען הערקום (Sustentaculum tali), מתחבר במפרק אל הערקום, ואילו חלקה הקדמי מתחבר דרך מפרק לעצם הקוביה. גיד אכילס נאחז בגבשוש העקב (tuber calcanei) בקצה האחורי של העצם.
עצם הסירה (Os naviculare) - קיבלה את שמה לפי צורתה. ממוקמת בחלק התיכון של כף הרגל. נמצאת בין הערקום שבצדה המקורב לעצמות הטריז שבצדה המרוחק. לעיתים יוצרת מפרק עם עצם הקוביה הצדית לה.
עצם הקוביה (Os cuboideum) - קיבלה את שמה לפי צורתה. נמצאת בין עצם העקב בצדה המקורב לעצמות המסרק הצדיות בצדה המרוחק.
עצמות הטריז - שלוש עצמות בכל כף רגל המתווכות בין עצם הסירה לעצמות המסרק התיכונות. העצמות ממוספרות לפי מיקומן מחלק התיכון של כף הרגל והצדה: עצם הטריז הראשונה (Os cuneiforme mediale, התיכונה והגדולה משלושתן), השנייה (Os cuneiforme intermedium) והשלישית (Os cuneiforme laterale). עצמות הטריז מתחברות במפרק לעצם הסירה מצדן המקורב ולעצמות המסרק התיכונות מצדן המרוחק.
תמונות נוספות

עצמות כף רגל ימין במבט על
עצם עקב שמאל במבט תיכון
ערקום שמאל במבט תיכון
ערקום שמאל במבט על
ראו גם

אנטומיה - מונחים
עצרת מעריכית

עצרת מעריכית של מספר טבעי n היא תוצאת הפעולה: n בחזקת n-1, בחזקת n-2 וכן הלאה עד ל-1. כלומר:
ניתן להגדיר את העצרת המעריכית באופן רקורסיבי:
יש לשים לב כי קודם מתבצעות פעולות החזקה העליונות ביותר (כמקובל במגדל חזקות).
ארבעת העצרות המעריכיות הראשונות הן 1, 2, 9, 262144. האיבר הרביעי בסדרה מחושב כלהלן:
העצרות המעריכיות גדלות הרבה יותר מהר מעצרת רגילה. העצרת המעריכית של 5 למשל היא התוצאה של 5262144, מספר בעל 183,231 ספרות. באופן כללי מספר הספרות ב- a_{n} הוא מסדר גודל של  a_{n-1}\log n.
טור ההופכיים של ערכי העצרת המעריכית מתכנס:
סכום הטור הוא מספר ליוביל ולכן לפי משפט ליוביל הוא מספר טרנסצנדנטי.
עורק המעי הגס הימני

| --- | --- |
 שיוך:  subdivision of superior mesenteric artery 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (609) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  arteria colica dextra 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.12.065 
 TA2 (2019):  4264 
 FMA:  14811 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0226327 
 
עורק המעי הגס הימני יוצא במרכז האיור מעורק מצע המעי העליון
עוֹרֵק הַמְּעִי הַגַּס הַיְּמָנִי (TA: arteria colica dextra) הוא עורק בבטן המתפצל מעורק מתלה המעי העליון ומספק דם למעי הגס העולה ולכפף הכבדי של המעי הגס.
על פי רוב, העורק יוצא מאמצע החלק הקמור של עורק מתלה המעי העליון, עובר ימינה לכיוון אמצעו של המעי הגס העולה, כשמאחוריו הצפק ולפניו עורק האשך הימני (בזכרים) או עורק השחלה הימני (בנקבות), השופכן הימני ושריר המותניים הגדול. לעיתים העורק ממוקם גבוה יותר, וחוצה את החלק היורד של התריסריון ואת קצהה התחתון של הכליה הימנית. בהגיעו למעי הגס העורק מתפצל לענף יורד, אשר משיק עם הענף העליון של עורק המעי העקום והמעי הגס, ולענף עולה המשיק עם עורק המעי הגס האמצעי. יחד הענפים הללו יוצרים קשתות שמחלקן הקעור יוצאים עורקים קטנים להזנת המעי הגס העולה.
קיימת שונות אנטומית באוכלוסייה, כך שב-2%–20% מהאנשים עורק זה אינו קיים, ובמקרים אחרים שבהם הוא קיים מוצאו מעורק המעי הגס האמצעי או מעורק המעי העקום והמעי הגס.
הערות שוליים

↑  Najjia N. Mahmoud, Joshua I.S. Bleier, Cary B. Aarons, E. Carter Paulson, Skandan Shanmugan and Robert D. Fry, Colon and Rectum, Sabiston Textbook of Surgery, 20th Ed, Elsevier, 2017, pp. 1312-1393
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.12.065 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עורק הלבלב והתריסריון העליון הקדמי

עורק הלבלב והתריסריון העליון הקדמי מתפצל מעורק הקיבה והתריסריון. הקיבה בתמונה זו מורמת מעלה.
עוֹרֵק הַלַּבְלַב וְהַתְּרֵיסַרְיוֹן הָעֶלְיוֹן הַקִּדְמִי (TA: arteria pancreaticoduodenalis superior anterior) הוא עורק בבטן המתפצל מעורק הקיבה והתריסריון ומספק דם ללבלב ולתריסריון.
ראשיתו של עורק הלבלב והתריסריון העליון הקדמי בפיצולו של עורק הקיבה והתריסריון לעורק הקיבה והפדר הימני ולעורק זה מאחורי חלקו הראשון של התריסריון. מנקודת הפיצול העורק נע מטה, על פני החלק הקדמי של ראש הלבלב, תיכונית למענית שבין התריסריון היורד לראש הלבלב. סמוך לגבול התחתון של ראש הלבלב הוא נכנס לתוך רקמת הבלוטה לעבר הזיז האונקלי, ושם הוא משיק לענף הקדמי של עורק הלבלב והתריסריון התחתון, אשר יוצא מעורק מתלה המעי העליון. לאורך מהלכו מסתעפים ממנו ענפי התריסריון (rami duodenales) וענפי הלבלב (rami pancreatici), המזינים איברים אלה בהתאמה.
ראו גם

עורק הלבלב והתריסריון העליון האחורי
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עורק המעי הגס השולי

| --- | --- |
 שיוך:  branch of inferior branch of ileocolic artery 
 מזהים
 לטינית (TA98):  arteria marginalis coli 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.12.068 
 TA2 (2019):  4266 
 FMA:  14824 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0734109 
 
עורק המעי הגס השולי (אינו מסומן) מקשר בין עורק המעי הגס האמצעי במעלה התמונה לעורק המעי הגס השמאלי בימין התמונה
עוֹרֵק הַמְּעִי הַגַּס הַשּׁוּלִי (TA: arteria marginalis coli) הוא עורק בבטן המקשר בין עורק המעי הגס האמצעי לעורק המעי הגס השמאלי ומספק דם לחלק המרוחק של המעי הגס הרוחבי, לכפף הטחולי של המעי הגס ולחלקו המקורב של המעי הגס היורד.
בטרמינולוגיה אנטומיקה העורק נקרא גם בשמות: העורק שליד המעי הגס (arteria juxtacolica) וקשת המעי הגס השולית (arcus marginalis coli) לאור צורתו הקשתית המקשרת בין עורקי המעי הגס. עוד הוא נקרא על שם דייוויד דראמונד (Drummond), רופא בריטי.
עורק המעי הגס השולי נע לאורך המעי הגס, בצדו של מתלה המעי, במרחק של כ-2.5 ס"מ ממנו. הוא יוצר קשת עורקית המחברת את ענפיו של עורק מתלה המעי העליון, ובפרט את עורק המעי הגס האמצעי, עם ענפיו של עורק מתלה המעי התחתון, בפרט עורק המעי הגס השמאלי. מבין הקשתות העורקיות המקשרות בין עורקי מתלה המעי, זוהי הקשת הקרובה ביותר למעי הגס, וממנה יוצאים עורקים ישרים לעבר המעי הגס עצמו. זוהי גם הקשת הנפוצה ביותר מבין הקשתות הללו, והיא מופיעה כמעט ב-100% מהאנשים. קוטרו של העורק נע בין 2.5 ל-3 מ"מ.
הערות שוליים

↑  M. Bruzzi, L. M’harzi, S. El Batti, R. Abou Ghazaleh, [http://link.springer.com/10.1007/s00276-018-
2139-5 Inter-mesenteric connections between the superior and inferior mesenteric arteries for left colonic vascularization: implications for colorectal surgery], Surgical and Radiologic Anatomy, 2018-11-26 doi: 10.1007/s00276-018-2139-5
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.12.068 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עורק המעי העיוור האחורי

| --- | --- |
 שיוך:  branch of inferior branch of ileocolic artery 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (607) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  arteria caecalis posterior 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.12.061 
 TA2 (2019):  4260 
 FMA:  14817 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0226326 
 
עורקי המעי העיוור וקצה המעי העקום
עוֹרֵק הַמְּעִי הָעִוֵּר הָאֲחוֹרִי (TA: arteria caecalis posterior) הוא עורק בבטן, המסתעף מהענף התחתון של עורק המעי העקום והמעי הגס ומספק את חלקו האחורי של המעי העיוור.
ראו גם

עורק המעי העיוור הקדמי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.12.061 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.