stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסף יהודה מרטון
פעילות

בתחילת דרכו השתתף בפעילות המקהלה הקאמרית של עיריית חיפה ומקהלת הפועלים של ההסתדרות, שימש מורה למוזיקה בבית הספר הריאלי, וניצח על מקהלת בית הספר ומקהלת בני עקיבא בחיפה. כן היה ממארגני המופעים המוזיקליים של חגיגות העשור למדינת ישראל. מרטון אחראי לעיבודים המוזיקליים של "אירוע העשור" הגדול שהתקיים באצטדיון ייעודי שהוכשר לכך, בסמוך למערת אליהו בחיפה. בהשתתפות המקהלה הקאמרית של חיפה, מקהלת קול ישראל ותזמורת חיפה, בניצוח איתן לוסטיג.
עסק בהוראה, ניהל שני בתי ספר והיה מנהל בית הספר הראשון ברשת חינוך חב"ד.
לעיתים עסק בחזנות ושירת סולו, בין היתר בקונצרט להוצאת האנתולוגיה למוזיקה חסידית של אליהו שלייפר, במופע כנס חנוכה למוזיקה דתית ב-1968, ובהקלטות שונות מטעם צעירי אגודת חב"ד ועוד. היה בעל קורא, חזן ובעל תפילה מבוקש, בין היתר באופן קבוע בשבתון ועידת רבני ישראל השנתית של מכון אריאל.
בה'תשכ"ג בבקשת משה צבי סגל והרבי מלובביץ' הקים את מקהלת ניח"ח - המקהלה הראשונה שביצעה ניגוני חב"ד, אותה ניהל. וכן היה מנצח ומעבד המקהלה. היה מראשי מנחילי הניגונים בחב"ד במסגרת חברת ניח"ח. ב-1967 כתב את הספר "אנעים זמירות" שהיה אנתולוגיה ראשונה מסוגה לחלק מניגוני חב"ד, עם ביאורים מאת הרב טוביה בלוי וזכה לתפוצה בחסידות חב"ד אודות לכמה ניגונים שהופיעו בו לראשונה. בהמשך סייע בכתיבת התווים ל-3 כרכי ספר הניגונים החב"די בהוצאת ניח"ח.
ב-1958 חיבר את מילות הפסוק "ופרצת ימה וקדמה וצפונה ונגבה" עם ניגון עתיק ובלתי-מוכר, שהפך לניגון ופרצת והושר רבות בחסידות חב"ד ומחוצה לה. ב-1988 הלחין את הניגון "הקהל" שהתפרסם ב-2015 לרגל שנת הקהל ובוצע על ידי שמחה פרידמן ועמי כהן.
במסגרת חברת ניח"ח הפיק אירועים ו"ערבי חב"ד" בקיבוצים בשנות ה-60 וה-70, בהם מופעים גדולים בהשתתפות שרים ואישי ציבור באמפיתיאטרון קיסריה, היכל התרבות בתל אביב ובנייני האומה, ועוד. ממופעים גדולים שהפיק, עיבד וניצח ב-1971 יצאו שתי קלטות שמע.
במשך שנים כתב מדור מוזיקלי בבטאון חב"ד.
עסק בחקר טעמי המקרא וחידש שיטת לימוד שמטרתה לפרש את המקרא באמצעות הטעמים. השיטה מתועדת בספרי "מקראי קודש" של הד"ר שניאור זלמן צייטלין ובספרו "קרא בטעם" ששירת אותו בסדנאות שהעביר אך טרם יצא בהוצאה מסחרית. התנדב ומסר הרצאות בנושא במוסדות חינוך ובקהילות שונות. כתב תווים לטעמי המקרא באנציקלופדיה התלמודית. ברשות הספרייה הלאומית ישנם עשרות הקלטות של טעמי המקרא ונוסחאות חזנות התפילה בביצועו.
פעל בחקר השירה האידית, וסייע לד"ר אהרן וינקובייצקי וסיני לייכטר מהאוניברסיטה העברית בירושלים במחקרם, במסגרתו יצאו 7 כרכי האנתולוגיה לשירי עם ביידיש ועוד שורת פרסומים. כן היה מעורב בפרויקט המונומנטלי של האנתולוגיה לשירת יהדות ספרד יחד עם חברו הד"ר יצחק לוי; ובפרויקט להנחלת שירת יהדות תימן עם יעקב מזור.
היה ממפיקי ומייסדי חידון התנ"ך העולמי (במסגרת שירות מילואים פעיל) מהשנה הראשונה במשך 38 שנים ברציפות ותרם רבות לעיצוב האירוע כפי שהוא מתנהל כיום, בין היתר מהבחינה הלשונית. עבודותיו המוזיקליות משרתות את המחלקה למוזיקולוגיה באוניברסיטה העברית, חלק מעיבודיו המוזיקליים משמשים עד היום את תזמורת משטרת ישראל ועוד.
חיבורים שהשתתף בעריכתם

אנעים זמירות - יוסף מרטון. עם ביאורים מאת הרב טוביה בלוי, בהוצאת צעירי אגודת חב"ד
מגלת אסתר וקריאתה, עורך: שניאור זלמן צייטלין, תווים: יוסף מרטון
שרטוט תווים בערך ובנספח "טעמי המקרא" באנציקלופדיה תלמודית
צמאה לך נפשי - כ"ג לחנים, פנחס קהתי, עריכה גרפית: יוסף מרטון. תשמ"א
מקראי קודש, סדרת ספרים, ד"ר שניאור זלמן צייטלין. טעמי המקרא בסיוע יוסף מרטון.
קרא בטעם, יוסף מרטון. יצא במהדורה מצומצמת, טרם ראה אור
ספר הניגונים - חב"ד, 3 כרכים. שרטוט תווים יוסף מרטון ויעקב מזור. בעריכת שמואל זלמנוב, תשמ"ד
שנים עשר פסוקים ומאמרי חז"ל - לנוער ולעם, ביאור: ר' נפתלי רוט. איור: ר' יוסף מרטון, בהגהת הרבי מלובביץ'
שירים עממיים למקהלה, בשניים ובשלושה קולות שווים. יצחק אדל. כתיבת תווים ועיבוד מוזיקלי, יוסף מרטון
שירי ט"ו בשבט, הוצאת בית הספר הריאלי העברי, מאת יוסף מרטון
לגן לגנון לילד הגדול והקטן, צביה שוויג. שירים ותווים, בעריכת יוסף מרטון
12 ריקודי ילדים לגני הילדים ולכיתות א-ד, צביה שוויג. עריכת תווים יוסף מרטון
שירי משחק ומחול לגני הילדים ולכיתות א-ד, צביה שוויג, מלחין אוריאל אופק, עריכת תווים יוסף מרטון. 1966
שירי משחק ומחול, 143 עמ'. שירים של פנינה לנדנר בן ארצי וצביה שוויג, שירים ופזמונים לפי קטגוריות. תווים: יוסף מרטון 1966
מחזות ושירים לילדים, צביה שוויג ויוסף מרטון, 1972
ארבע עונות השנה לגני הילדים ולכיתות א-ד. 145 עמ', צביה שוויג, תווים -יוסף מרטון. 1976
משירת הארץ במלה ובצליל, לבית הספר הממלכתי והממלכתי-דתי. תווים: אדווין סרוסי ויוסף מרטון. תש"ם
מאוצר נעימות יהודי תימן אוסף יחיאל עדאקי, תווים, 1981
סלסול ישראלי, 50 שנות זמר יהודי ים-תיכוני, 311 עמ', איורים, פורטרטים, תווים. 2004
דיסקוגרפיה

ניגוני חסידי חב"ד ליובאוויטש, ניח"ח, 16 קלטות, 170 ניגונים
ערב חב"ד ליובאוויטש, אלבומי הופעה, מקהלת ניח"ח, 2 חלקים
שיעורים מצולמים והקלטות סולו בודדות שונות. טעמים, חזנות, ניגונים, קונצרטים ועוד
הערות שוליים

↑  הרב יוסף יהודא מרטון, באתר שטורעם.נט
↑  הרב מרטון מספר: כך הולחן השיר "ופרצת" ■ לצפייה, באתר שטורעם.נט
↑  שירי ט"ו בשבט, בהוצאת בית הספר הריאלי העברי, יוסף מרטון. באתר הספרייה הלאומית
↑  חגיגות העשור, האירועים בחיפה, באתר נוסטלגיה אונליין
↑  קונצרט, באתר הספרייה הלאומית
↑  מופע חנוכה, באתר הספרייה הלאומית
↑  ביצוע חזנות בשמחה משפחתית, שיבנה בית המקדש באתר יוטיוב
↑  ביצוע חזנות מהסליחות: במוצאי מנוחה. באתר יוטיוב
↑  רבני חב"ד בוועידה השנתית של רבני ישראל באתר COL
↑  אגרת הרבי מלובביץ' אל הרב מרטון
↑  סיפורו של המנצח ● יין ישן וטוב באתר שטורעם.
↑  ברוך דיין האמת: הרב יוסף יהודה מרטון ע"ה, חב"ד אינפו
↑  יעקב מזור, השושלות החסידיות, הטקסטים שבפיהן וזמרתן, באתר הפיוט והתפילה, תמוז תשס"ח, עמ' 32.
↑  אנעים זמירות, שירים ישראלים באתר סימפל בוקס
↑  הרב טוביה בלוי לשטורעם: "איבדתי חבר ותיק ויקר", באתר שטורעם.נט
↑  ניגון "ושמחת בחגיך", באתר קיר הניגונים
↑  הרב מרטון שר את הניגון שלו על שנת הקהל, באתר חב"ד אינפו
↑  ביצוע של מקהלת "פרחי ברקאי" של ילדי ת"ת חברון, חב"ד אינפו
↑  מלחמה במוסקבה: ילדי החיידר במחזמר מרהיב, שטורעם.נט
↑  הקהל שמחה פרידמן & עמי כהן ותזמורתו באתר יוטיוב
↑  שמחה פרידמן ועמי כהן מגישים סינגל של פעם בשבע שנים: "הקהל" באתר כיכר השבת
↑  שמחה פרידמן ועמי כהן מגישים: ‘הקהל’ בלחן חב”די, המלחין האגדי ר' יוסף מרטון. חרדים10
↑  קטע וידאו היסטורי, 1966, חב"ד און ליין
↑  אירוע חב"ד מטעם עיריית תל אביב, מנצח: יוסף מרטון, 1961. הספרייה הלאומית
↑  שיעור בטעמי המקרא. שיעורים נוספים. הרב יוסף מרטון, קול הלשון
↑  לדעת לקרוא בתורה, שיעור של הרב מרטון
↑  שיעורי הרב יוסף יהודה מרטון באתר "קול הלשון"
↑  'המוזיקה שבתורה - הטעם של הטעם'. ריאיון עם המלחין, המוזיקאי ומחבר ספרים על טעמי המקרא, הרב יוסף מרטון. מגזין "שירו לו" גיליון 4. העתק של הכתבה בפורום עצור כאן חושבים
↑  יוסף מרטון, באתר הספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007290715905171
מישל פיירלי

| --- | --- |

 לידה:  17 בינואר 1964 (בת 61) צפון אירלנד קולריין, צפון אירלנד, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  אירלנד 
 תקופת הפעילות:  מ-1988
 פרופיל ב-IMDb
 
מישל פיירלי (באנגלית: Michelle Fairley; נולדה ב-17 בינואר 1964) היא שחקנית קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה צפון-אירית.
ביוגרפיה

מישל פיירלי נולדה בעיירה קולריין, מחוז לונדונדרי בצפון אירלנד, השנייה מתוך ששת ילדיהם של תרזה ובריאן פיירלי, ולאחר מכן גדלה בעיירה בייליקאסל. כיום מתגוררת בלונדון.
קריירה

הופיעה במבחר תוכניות טלוויזיה בריטיות מפורסמות כמו "החשבון", (The Bill), "הולבי סיטי" ו"פעימת לב". הופיעה גם בסדרה "המפקח מורס". הופיעה בסרט "הארי פוטר ואוצרות המוות" בתפקיד גברת גריינג'ר, אמהּ של הרמיוני גריינג'ר (תפקיד אותו מילאה הת'ר בליסדייל בסרט "הארי פוטר וחדר הסודות").
הופעותיה בתיאטרון כוללות את ההצגות "אותלו" (בתפקיד אמיליה) ו"מקבת'" (בתפקיד ליידי מקבת). עבור "אותלו", קיבלה מועמדות לפרס אוליבייה.
בין השנים 2011–2014 הופיעה פיירלי כקייטלין סטארק בשלושת עונותיה הראשונות של סדרת הפנטזיה "משחקי הכס" מבית רשת הטלוויזיה האמריקאית HBO.
בשנת 2014, עם חידושה של הסדרה "24" הוותיקה לעונה תשיעית, גילמה פיירלי תפקיד מרכזי בסדרה, כטרוריסטית מרגו אל-חרזי.
בשנת 2015 הופיעה בעונה השנייה של הסדרה "תחיית המתים" כמרגרט לנגסטון, אמם של גיבורי הסדרה, ושיחקה בסרט המתח "בלב הים" בכיכובו של כריס המסוורת'.
בשנת 2017 שיחקה במיני סדרה נסיכה לבנה, בתפקיד מרגרט בופורט, אימו של המלך הנרי השביעי, ושיחקה בעונה השנייה של המותחן הפסיכולוגי "רצח בדם קר".
ב-2020 גילמה דמות ראשית במיני-סדרה "כנופיות לונדון".
בשנת 2022 שיחקה בסרט הקצר "An Irish Goodbye" שזכה בפרס אוסקר לסרט הקצר הטוב ביותר בטקס פרסי אוסקר ה-95 וזכה בפרס באפט"א לסרט הקצר הטוב ביותר בטקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-76.
בשנת 2023 פיירלי כיכבה בתפקיד אוגוסטה, נסיכת סקסוניה-גותה-אלטנבורג במיני סדרה "ברידג'רטון: סיפורה של המלכה שרלוט". ב-2024 שיחקה בסרט "דברים קטנים כאלה".
ברונו גימראייש

ברונו גימראייש רודריגז מורה (בפורטוגזית: Bruno Guimarães Rodriguez Moura; נולד ב-16 בנובמבר 1997) הידוע בשם ברונו גימראייש, הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת הקשר בניוקאסל יונייטד ובנבחרת ברזיל.
קריירת מועדונים

גימראייש נולד בשכונת סאו קריסטובאו, ריו דה ז'ניירו. ב-9 באפריל 2015, בגיל 17 בלבד, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו באאודקס סאו פאולו כששיחק בשלוש הדקות האחרונות בניצחון 1–2 של קבוצתו על רד בול ברגנטינו במסגרת אליפות סאו פאולו.
קריירת מועדונים > אתלטיקו פרנאאנסה

ב-11 במאי 2017, הושאל לאתלטיקו פרנאאנסה עד אפריל 2018. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הברזילאית ב-17 ביוני 2017 בהפסד 0–1 לאתלטיקו גויאניינסה. ב-1 במרץ 2017, הוא נרכש על ידי המועדון.
קריירת מועדונים > אולימפיק ליון

ב-29 בינואר 2020, חתם גימראייש באולימפיק ליון מליגת העל הצרפתית, בחוזה לארבע שנים וחצי.
ב-21 בפברואר ערך הופעת בכורה בניצחון 0–2 על מץ. ב-29 בנובמבר כבש שער בכורה בניצחון 0–3 על סטאד ריימס.
קריירת מועדונים > ניוקאסל יונייטד

ב-30 בינואר 2022, חתם גימראייש בניוקאסל יונייטד מהפרמייר ליג, בחוזה לארבע שנים וחצי תמורת 40 מיליון ליש"ט, הסכום הגבוה ביותר ששולם עבור שחקן במועדון מאז כניסת קרן ההשקעות הציבורית הסעודית למועדון.
הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-8 בפברואר בניצחון 1–3 על אברטון. ב-10 במרץ כבש שער בכורה בניצחון 1–2 על סאות'המפטון.
קריירה בינלאומית

גימראייש יכול היה לייצג גם את נבחרת ספרד בטרם בחר לייצג את ברזיל.
הוא שיחק עבור נבחרת ברזיל עד גיל 23 בטורניר הקדם אולימפי CONMEBOL 2020. ב-17 ביוני 2021, הוא נכלל בסגל הנבחרת לאולימפיאדת טוקיו (2020).
בספטמבר 2020, זומן לסגל נבחרת ברזיל הבוגרת, לקראת משחקי מוקדמות מונדיאל 2022 נגד בוליביה ופרו. הוא ערך הופעת בכורה בניצחון 2–0 על אורוגוואי ב-17 בנובמבר 2020.
נכלל בסגל נבחרת ברזיל לטורניר מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת ברזיל לטורניר קופה אמריקה 2024.
תארים

הגביע הברזילאי (1): 2019
גביע סודאמריקנה (1): 2018
אולימפיאדה (1): 2020
הערות שוליים

↑  Atlético-PR confirma contratação de volante Bruno Guimarães, do Audax, ge (ב־Brazilian Portuguese)
↑  Atlético-PR chega a acordo com Audax-SP e contrata Bruno Guimarães até 2021, ge (ב־Brazilian Portuguese)
↑  Transferts : Bruno Guimaraes officiellement à l'OL, L'Équipe (בצרפתית)
↑  Newcastle United sign Brazil international Bruno Guimarães, Newcastle United Football Club (באנגלית)
↑  Why are Newcastle United so desperate to sign Lyon midfielder Bruno Guimaraes?, PlanetSport (באנגלית)
↑  Seleção Brasileira está convocada para a Copa do Mundo FIFA Qatar 2022 באתר הרשמי של קונפדרציית הכדורגל הברזילאית, 7 בנובמבר 2022 (בפורטוגזית)
↑  Brazil name Copa América squad with Casemiro dropped באתר OneFootball, ‏ 10 במאי 2024 (באנגלית)
| נבחרת ברזיל – אולימפיאדת טוקיו 2020 |
| --- | --- | --- |
|  1 סנטוס •  2 מנינו •  3 קרלוס •  4 גראסה •  5 לואיז •  6 ארנה •  7 פאוליניו •  8 גימראייש •  9 קוניה •  10 רישרליסון •   11 אנטוני •  12 ברנו • 13 אלבס •  14 פוקס • 15 נינו • 16 אבנר • 17 מלקום • 18 הנריקה • 19 ריינייר • 20 קלאודיניו • 21 מרטינלי • 22 לוקאו • מאמן: ז'ארדינה |  1 סנטוס •  2 מנינו •  3 קרלוס •  4 גראסה •  5 לואיז •  6 ארנה •  7 פאוליניו •  8 גימראייש •  9 קוניה •  10 רישרליסון •   11 אנטוני •  12 ברנו • 13 אלבס •  14 פוקס • 15 נינו • 16 אבנר • 17 מלקום • 18 הנריקה • 19 ריינייר • 20 קלאודיניו • 21 מרטינלי • 22 לוקאו • מאמן: ז'ארדינה | ברזיל |
| נבחרת ברזיל – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 אליסון •  2 דנילו •  3 טיאגו סילבה •  4 מרקיניוס •  5 קאסמירו •  6 אלכס סנדרו •  7 פאקטה •  8 פרד •  9 רישרליסון •  10 ניימאר •   11 ראפיניה •  12 וברטון • 13 אלבס •  14 מיליטאו • 15 פאביניו • 16 אלכס טלס • 17 גימראייש • 18 ז'סוס • 19 אנטוני • 20 ויניסיוס • 21 רודריגו • 22 אברטון ריביירו • 23 אדרסון • 24 ברמר • 25 פדרו • 26 מרטינלי • מאמן: צ'יצ'ה |  1 אליסון •  2 דנילו •  3 טיאגו סילבה •  4 מרקיניוס •  5 קאסמירו •  6 אלכס סנדרו •  7 פאקטה •  8 פרד •  9 רישרליסון •  10 ניימאר •   11 ראפיניה •  12 וברטון • 13 אלבס •  14 מיליטאו • 15 פאביניו • 16 אלכס טלס • 17 גימראייש • 18 ז'סוס • 19 אנטוני • 20 ויניסיוס • 21 רודריגו • 22 אברטון ריביירו • 23 אדרסון • 24 ברמר • 25 פדרו • 26 מרטינלי • מאמן: צ'יצ'ה | ברזיל |
| נבחרת ברזיל – קופה אמריקה 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 אליסון •  2 דנילו •  3 מיליטאו •  4 מרקיניוס •  5 גימראייש •  6 ונדל •  7 ויניסיוס •  8 פאקטה •  9 אנדריק •  10 רודריגו •   11 ראפיניה •  12 בנטו • 13 קוטו •  14 גבריאל • 15 גומס • 16 ארנה • 17 בראלדו • 18 לואיז • 19 פריירה • 20 סאביו • 21 אבנילסון • 22 מרטינלי • 23 רפאל • 24 אדרסון • 25 ברמר • 26 פפה • מאמן: דוריבאל ז'וניור |  1 אליסון •  2 דנילו •  3 מיליטאו •  4 מרקיניוס •  5 גימראייש •  6 ונדל •  7 ויניסיוס •  8 פאקטה •  9 אנדריק •  10 רודריגו •   11 ראפיניה •  12 בנטו • 13 קוטו •  14 גבריאל • 15 גומס • 16 ארנה • 17 בראלדו • 18 לואיז • 19 פריירה • 20 סאביו • 21 אבנילסון • 22 מרטינלי • 23 רפאל • 24 אדרסון • 25 ברמר • 26 פפה • מאמן: דוריבאל ז'וניור | ברזיל |
איגנץ אצ'אדי

| --- | --- |
תמונה מ-23 בדצמבר 1906 בעיתון Vasárnapi Ujság
תמונה מ-23 בדצמבר 1906 בעיתון Vasárnapi Ujság
 לידה:  9 בספטמבר 1845 קאריי, אז נאג'קארוי, בממלכת הונגריה, באימפריה האוסטרית 
 פטירה:  17 בדצמבר 1906 (בגיל 61) בודפשט,ממלכת הונגריה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 שם לידה:  Adler Ignác 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 השכלה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד (1877) 
 
איגנץ אצ'אדי (במקור אדלר, בהונגרית: Acsády Ignác; קאריי, 9 בספטמבר 1845 – בודפשט, 17 בדצמבר 1906) היה היסטוריון יהודי-הונגרי, חבר נספח של האקדמיה ההונגרית למדעים (1888). בנוסף למספר מונוגרפיות עצמאיות, הוא היה חבר מערכת בעריכת תולדות המילניום של שאנדור סילאדי ומחבר סינתזות מרכזיות שכותרתן "תולדות האימפריה ההונגרית" ו"ההיסטוריה של הצמיתות ההונגרית".
משפחתו

איגנץ אצ'אדי (במקור כאמור אדלר) נולד בקאריי,  נאג'קארוי, (Nagykároly) בהונגרית, (כיום במחוז סאטו מארה שברומניה) בממלכת הונגריה שבאימפריה האוסטרית. שם אביו היה פרקש אדלר. המשפחה עברה לעיר מרחצאות היידוסובוסלו בשנות ה-50 של המאה ה-19. בצבירת ההון ההדרגתית של אביו הוא רכש אדמות ואחוזה והצליח לגדל את ילדיו במצב של מעמד ביניים. איגנץ, הבן הבכור, למד בגימנסיה הקלוויניסטית בדברצן ובפשט והתכונן למקצוע של עורך הדין.
ביוגרפיה

איגנץ אצ'אדי המשיך את לימודיו בפקולטה למשפטים באוניברסיטת פשט (היום שמו אוניברסיטת אטווש לוראנד). בין מוריו השפיע עליו במיוחד גוסטב ונצל. ההיסטוריון המשפטי ונצל מוכר בזכות עבודתו בשם "ההיסטוריה של החקלאות ההונגרית" שפורסמה בשנת 1887. בהמשך סיים אצ'אדי את לימודיו גם בפקולטה לפילוסופיה ועבד בתחום העיתונאות לאחר קבלת הדוקטורט.
בזמן מיזוג "המאה שלנו" עם הפשטי נפלו, הוא הפך לכתב של יומון אחרון זה, אך הוא כתב גם לעיתונים אחרים. המאמרים הכלכליים והפוליטיים שלו היו מצוינים כמו אלה בתחום ההיסטוריה. עם זאת, תשומת לבו הופנתה יותר ויותר לנושאי ההיסטוריה ההונגרית. למרות שנשאר עובד של הפשטי נפלו עד מותו, הוא הקדיש את חייו לעבודתו כהיסטוריון. בשנת 1877 הוא גם למד ונבחן במדעי הרוח לעניין זה. הוא ערך מחקרים רבים ויסודיים בארכיונים ההיסטוריים של הארכיונים הלאומיים ושל האקדמיה ההונגרית למדעים.
הוא החל את עבודתו כהיסטוריון למעשה בשנות ה-80 של המאה ה-19, ובנוסף לעבודתו העיתונאית תרגם את שלושת הכרכים מתוך "תולדות האפיפיורים של רומא" של לאופולד פון רנקה ואת תולדות הפוליטיקה של יוהאן קספר בלונצ'לי בהוצאת האקדמיה. הוא כתב גם סיפורת, כמו "בנק פרידיני" (1882); "נישואי כסף" (1893); בתוך הקומדיות והרומנים שלו שיצאו לאור בין השנים 1880–1883, בולט "ארץ הזהב" (קומדיה, 1880). הוא ערך את "לקסיקון היד" של הוצאת הספרים אתנאום שהיה מהראשונים בהונגריה (1891–1893).
אצ'אדי, שהגיע ממעמד הביניים היהודי המשכיל, התאפיין בידע רב בשפה ובידע מסוים בספרות. מחקריו התמקדו בעיקר בהיסטוריה כלכלית וחברתית, תחומי מדע היסטורי שהתפתחו באירופה במקביל להתקדמות הבורגנות והפיתוח התעשייתי.
בשנת מותו, 1906, פורסמה המונוגרפיה המקיפה שלו שכותרתה "תולדות הצמיתות ההונגרית". הוא עצמו ראה ביצירה זו את העבודה העיקרית בחייו. מההתקופה שלאחר כיבוש הונגריה על ידי שבטי המדיארים הוא תיאר את תהליך היווצרותה של הצמיתות, ואחר כך של האיכרים, ובפרק החמישי בעבודתו ניתח את תנאי הרפורמציה ושחרור הצמיתים בשנת 1848.
איגנץ אצ'אדי היה חבר באקדמיה ההונגרית למדעים משנת 1888 ופרסם כמה ממחקריו בכתבי עת שונים כמו, ב"סקירה של בודפשט", ב"חינוך ההונגרי " וב"סקירה יהודית-הונגרית".
אצ'אדי נפטר זמן קצר לאחר ההצלחה הגדולה ביותר והאכזבה הגדולה ביותר שלו. דז'ה צ'אנקי, מזכ"ל הארכיון הלאומי, ספד לו בבית הקברות היהודי ברקושקרסטור וגם באקדמיה ההונגרית למדעים. היום קברו נמצא בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה.
עבודותיו

התואר הקיסרי האוסטרי והונגריה (1877)
הונגרים יהודים ולא יהודים לאחר האמנציפציה (1882);
מריה סליני (1885);
הונגריה בעידן הכיבוש מחדש של מבצר בודה (1886);
מריה סצ'י 1610-1679 (1885);
האוצר ההונגרי בתקופת שלטונו של פרדיננד הראשון (1888);
התנאים הכלכליים שלנו במאות ה-16 וה-17 (1889);
מספר הצמיתים ההונגרים לאחר האסון במוהאץ' ב: עבודות משדה ההיסטוריה. (Bp., 1889)
האצולה ההונגרית ויחסי האחוזות שלהם לאחר אסון מוהאץ' בתוך: עבודות משדה המדע ההיסטורי (Bp., 1890)
גאבור בתלן וחצרו עם אנטל גינדיי (1890);
יחסי אחוזות הונגריות ישנות (1894);
שני מחקרים בתולדות ענייני הכספים (1894);
תאי ברטיסלבה וספש: 1565–1604 (1894);
אוכלוסיית הונגריה בעידן פרגמטיקה סאנקטיאו (1896);
תולדות המיסוי ההונגרי 1598–1604 (1896);
מיסים על צמיתים 1577–1597. (1896);
ההיסטוריה של חלוקת הונגריה לשלושה חלקים (1526–1608). בתוך: תולדות האומה ההונגרית (Bp., 1897)
ההיסטוריה של הונגריה בתקופת ליפוט הראשון ויוזף הראשון. בתוך: תולדות האומה ההונגרית השביעית. (Bp., 1898);
ההיסטוריה של השלום בקרלוביץ' : 1699 . (Bp., 1899);
ההיסטוריה של האימפריה ההונגרית (Bp., 1903-04);
היסטוריה של צמיתות הונגרית (Bp., 1906, 1944, 1948, 1950; 1955 Dejiny poddanstva v Uhorsku - בסלובקית);
(La liberazione di Vienna dali' assedio lurco del 1683 e la liberazione del Unghério del giqgo turco (1908
(Ver Befreiungskrieg odar Ungarns Befreiung von der Türkenherr-schaft (1909
(Ver Entsatz Wiciis von der tűrkischen Belagerung im J. 1683 ete. (1909
הוא פרסם כמה מחקרים מצוינים ב:
לקסיקון הכלכלה
הסקירה ההיסטורית של כלכלה הונגרית
הסקירה הכלכלית ובסקירה ההונגרית החדשה.
וכן מחקריו ההיסטוריים-יהודיים שנכתבו בשנתון IMIT
יהודי הונגריה במאה ה-18 (1900)
רוח הכנסייה והיהודים (1902)
היהודים בעבר ההונגרים (1903)
לקריאה נוספת

לקסיקון יהודי הונגרי. איגנץ אצ'אדי.
לקסיקון ביוגרפי הונגרי. איגנץ אצ'אדי
לאיוש פיר: איגנץ אצ'אדי. בתוך: ביוגרפיות של היסטוריה החקלאית ההונגרית. מוזיאון החקלאות ההונגרי, 1987.
מוזיאון החקלאות ההונגרי - ימי זיכרון בולטים:איגנץ אצ'אדי
עבודות של Ignác Acsády במאגר REAL-EOD
קברו של איגנץ אצ'אדי ב בודפשט בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה: 5-1-8.
טוטלי ספייס

| --- | --- |

המרגלות ספייס. מימין לשמאל: סאם, אלכס וקלובר.
 סוגה:  אנימציה לילדים, קומדיה
 יוצרים:  מרטון פרודקשן, וינסנט צ'בלון-דמרסי, דוד מישל
 מדבבים:  ג'ניפר הייל, קטי גריפין, אדריאן טרוס, קטי ליי, ג'ס הארנל
 מדבבים בעברית:  סיון שביט, אניה בוקשטיין, שירי גדני, הדר שחף-מעיין, דב רייזר, אסתר אתי קסטרו, אלי לולאי, צביקה שוורצברג, יורם יוספסברג, אמנון וולף, עפרון אטקין, גלעד קלטר, שמחה ברבירו, תום שוורצברג, נורית כהן, אריה צ'רנר, אלברט כהן, מולי שולמן, זיו מאיר, יגאל מזרחי, איריס זינגר, אסף קורמן, הילה מערבי, דורון אורן, יעל עמית, מיכל מוכתר, נטלי פיק, עינת גליקסמן, יואב יפת, שרון כהן, יהונתן מגון, ענת ארליך, עדי קוזלובסקי, ניב קייקוב, יעל בן ארי, דנה אברהם, סער בדישי.
 ארץ מקור:  צרפת צרפת קנדה קנדה
 שפות:  אנגלית, צרפתית 
 מקום התרחשות:  לוס אנג'לס 
 מספר עונות:  7
 מספר פרקים:  182
 הפקה
 חברת הפקה:  Banijay Kids & Family 
 הפצה:  Banijay Kids & Family, נטפליקס 
 אורך פרק:  20 דקות
 שידור
 רשת שידור:  צרפתTF1 ,Télétoon קנדהTeletoon
 רשת שידור בישראל:  Fox Kids ג'טיקס ערוץ דיסני HOT VOD Young ערוץ ג'וניור
 תקופת שידור מקורית:  3 בנובמבר 2001 – הווה
 תקופת שידור בישראל:  8 באפריל 2003 – הווה
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
טוטלי ספייס (באנגלית: !Totally Spies; בתרגום חופשי: "לגמרי מרגלות") היא סדרת אנימציה לילדים, שהופקה על ידי חברת  Marathon Media (אנ') הצרפתית. הסדרה זכתה להצלחה, ושודרה בעשרות מדינות ברחבי העולם.
ב-22 ביולי 2009 יצא בצרפת סרט המבוסס על הסדרה בשם "טוטלי ספייס: הסרט" המספר איך סאם, אלכס וקלובר נפגשו והפכו למרגלות. בקנדה הסרט שודר ב-13 ביולי 2013 ובישראל ב-2 ביולי 2011.
בחודש אפריל 2023 נודע כי הסדרה תחודש לעונה שביעית, בה הבנות עברו מהפך חיצוני. היא החלה להיות משודרת בערוץ Discovery Kids באמריקה הלטינית ב-12 במאי 2024, ובערוץ קרטון נטוורק בשאר העולם בהמשך השנה. בישראל העונה השביעית שודרה לראשונה ב-16 בדצמבר של אותה השנה בדיבוב העברי בערוץ ג'וניור. היא חודשה לעונה שמינית שצפויה לעלות ב-2025.
בישראל, הסדרה שודרה לראשונה בערוץ Fox Kids (לימים ג'טיקס, ולאחר מכן ערוץ דיסני), וגם עלתה לשירות הזרמת המדיה HOT VOD Young, כאשר כל שש העונות שלה דובבו על ידי אולפני אלרום. ב-10 בנובמבר 2024 העונה השישית של הסדרה החלה להיות משודרת בערוץ ג'וניור, כשהיא דובבה מחדש על ידי NDG Studios עם שינוי כולל של צוות המדבבים, ואותו הצוות המשיך גם אל העונות הבאות.
עלילה

הסדרה עוסקת בסם, קלובר ואלכס, בנות הלומדות בתיכון "בוורלי הילס" ובמקביל פועלות כסוכנות מרגלות בחברת "טופ" (WOOHP בגרסה המקורית) ומצילות את העולם. בגלל עבודתן השנייה נאלצות במקרים רבים להסתיר את זהותן ולאזן את החיים כמרגלות עם החיים הרגילים כתלמידות תיכון. חיי הבנות בתיכון כוללים הרבה פעמים אהבה רומנטית לבנים יפי מראה הלומדים במקום. בעונות השלישית והרביעית עוברות לגור בבית משלהן, עד שהאימהות שלהן, שגילו שבנותיהן מרגלות, מוכרות אותו, ואחרי שהן השיבו אותו אליהן, הן התגוררו בו עד תחילת העונה החמישית. כמו כן, בשלושת העונות הראשונות מקום הבילוי שלהן היה הקניון של בוורלי הילס, עד שנהרס לקראת סוף העונה השלישית ומהעונה הרביעית הן החליפו אותו בשדרת חנויות בשם "הגרוב" עד סוף העונה השישית. בעונה החמישית הבנות עוברות לאוניברסיטת מליבו וממשיכות בחוויותיהן. לבנות אויבים רבים בתור מרגלות, אך בחייהן הרגילים ישנה מנדי, שהצטרפה אליה בת דודתה, מינדי שמתחרות איתן על בנים, פנטהאוז וכדומה. בעונה השביעית הבנות מתגוררות בסינגפור מעל לבית תה, ועובדות בעיר סודית בשם "עולם הטופ", ושיש להן ספק אביזרים בשם טובי שייצר את החליפות החדשות שלהן, לצד הפודריות שלהן ומחליף את תרמילי הסילון הקודמים. כמו כן, לצד ג'רי שהפך ליועץ, זרלינה ביתו משמשת כמעסיקתן החדשה והן לומדות באקדמיית איה.
דמויות > הדמויות הראשיות

סמנתה "סם" סימפסון (סיון שביט/ דנה אברהם-סמו/נועה גורן/גליה קורקט) - המוח שבחבורה ומנהיגת הקבוצה. סם תמיד נחושה לפתור בעיות ולעזור לחברים, וכשהיא בסביבה אין סיבה לדאגה, כי היא מוצאת פתרון בשניות מועטות. לפעמים נקלעת למשברים רומנטיים, כשמושא החלומות הוא גבר אינטליגנטי וג'נטלמן. כשרונה בריגול התגלה על ידי טופ, כשהשתמשה בחוט של הבובה המדברת שלה על מנת לקחת צנצנת עוגיות. צאצאית של שבט אמזונות. בעונה השביעית החלה לאהוב גם משחקי מחשב, ואף פתחה משחק משלה לטלפון שנקטל על ידי מנדי כמבקרת.
קלובר (אניה בוקשטיין/שירי גדני/נועה אמיר) - המפונקת שבחבורה. חסרת סבלנות, ומתעסקת תמיד במראה החיצוני וביחסיה הרומנטיים. כך יוצא שבשיחות שבין הבנות קלובר תמיד משלבת גם את נושא האיפור והמראה החיצוני ואינה מתרכזת בעיקר השיחה. לא פעם קלובר נוהגת לומר ש"זאת לא פעם ראשונה שאיפור מציל את חיי". בעונה החמישית קלובר מתאהבת בבחור בשם בליין והם הופכים לחברים. באחד הפרקים בעונה השנייה מצוין שהיא שמרה חלק מאביזרי טופ לעצמה, והשתמשה בהם במשימה משלה שבו עקבה אחר בחור שמשתמש ביכולת התחפשות מיוחדת על מנת להתחיל עם כל בת צעירה בבוורלי הילס, שהשתמשה במכונה שלו. בעונה השלישית מתגלה שקלובר מנהלת יומן אישי. כשרונה בריגול התגלה על ידי טופ, כשהיא רגלה אחר בן שהייתה דלוקה עליו מבית העץ שלה. בעונה השביעית פותחת ערוץ משלה ברשת ומתעדת את חייה ואת חייהן של סם ואלכס, והיא גילתה שמנדי היא הצופה היחידה שלה בערוץ.
אלכסנדרה "אלכס" קוסוי (הדר שחף-מעיין/נופר אליהו) - בחורה חצי היספנית וחצי אפרו-אמריקאית, בעלת שיער שחור קצר. אין לה שום בעיה לעזור ואם קוראים לה היא באה מיד. בניגוד לקלובר, אלכס מתעסקת לא פעם בנושא אמונות תפלות. ספורטיבית מאוד ומתעסקת בסוגים רבים של ספורט. היא גם לפעמים נקלעת למשברים רומנטיים. כשרונה בריגול התגלה על ידי טופ, במשחק כדורגל. אביה מומחה לננוטכנולוגיה, והיא באחת המשימות השתמשה בציפורן מלאכותית שהוא הכין לה, שהיא ננוטכנולוגית בעצמה.
ג'רלד "ג'רי" לואיס (דב רייזר/דדי זהר) - מפקד טופ וגם ראש צוות הבנות. כשיש משימה הבנות נשאבות בהפתעה אל תוך מפקדת טופ ומאזינות לדבריו של ג'רי, וזאת על ידי מתקנים המוסווים כחלק מהמבנה של המקום הנוכחי בו נמצאות הבנות (כמו לוקר, ספסל, דשא, ארון בגדים, ספה ועוד). לעיתים, שלא ביוזמתו, הוא "משתתף" גם במשימות של סוכנותיו. בעונה השביעית פורש לגמלאות והופך ליועץ בטופ, ונותן לביתו זרלינה להחליפו.
זרלינה לואיס (טובל ישראלי) - ביתו של ג'רי שמשמשת כמעסיקתן החדשה של הבנות.
טובי (אביב ביקל שגיא) - ספק הציוד לבנות בעונה השביעית. בנה להן את החליפות החדשות. בעל זרוע ביונית.