stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יהושע פלק כץ

ערך זה עוסק ברב פולני, בעל הסמ"ע. אם התכוונתם לרבה של לבוב ומחבר ה"פני יהושע", ראו .
| --- | --- |

המצבה שעל קברו בבית הקברות הישן בלבוב
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי הישן בלבוב 
 פטירה:  29 במרץ 1614 (בגיל 59 בערך) י"ט בניסן ה'שע"ד לבוב, האיחוד הפולני-ליטאי 
 תקופת הפעילות:  ? – 29 במרץ 1614 
 רבותיו:  רמ"א, מהרש"ל
 תלמידיו:  רבי יהושע השיל (מגיני שלמה), רבי אברהם רפפורט, רבי יששכר בר איילנבורג
 בני דורו:  רבי מרדכי יפה, רבי מנוח הנדל, רבי יואל סירקיש, מהרש"א, רבי מאיר מלובלין
 חיבוריו:  דרישה ופרישה, ספר מאירת עיניים
 בן או בת זוג:  ביילא פלק כץ 
 
רבי יהושע פלק (ולק) בן אלכסנדר הכהן כץ (מכונה לעיתים מהרו"ך; ה'שט"ו, 1555 בערך – י"ט בניסן ה'שע"ד, 29 במרץ 1614) היה מראשוני נושאי הכלים של הטור והשולחן ערוך ומגדולי האחרונים. ידוע בעיקר בשל חיבורו על הטור דרישה ופרישה, ובשל חיבורו על שולחן ערוך חושן משפט ספר מאירת עיניים (סמ"ע).
חייו

נולד בקראקא שבפולין. היה תלמידם של המהרש"ל והרמ"א, והוא מביא מדבריהם בחיבוריו. התעניין גם בתורת הקבלה[דרוש מקור], בפילוסופיה ובאסטרונומיה, וחיבר חיבורים בעניינים אלו, שלא הודפסו.
עמד בראשות ישיבה עם תלמידים רבים.[דרושה הבהרה] רבים מתלמידיו כיהנו לאחר מכן כראשי ישיבות, אב"ד, דיינים ומנהיגי קהילות, עד שבנו מעיד שכמעט שלא נמצאה קהילה ברחבי פולין שלא שימש בה אחד מתלמידיו. חותנו, ישראל איידלס, היה עשיר ובנה עבורו בית, בו התגוררו הוא ותלמידיו ושם חיבר את ספריו. ספריו העיקריים נקראו בשם הכולל "בית ישראל" לכבוד חותנו.
בשנת 1611 סידר את הגט מווינה יחד עם רבי מנוח הנדל, רבה של וינה. בהמשך עורר גט זה מחלוקת הלכתית עזה, שהסתיימה בקבלת עמדתו של בעל הסמ"ע.
נפטר בלבוב. הניח אחריו שלושה בנים, אלכסנדר סנדר, יוסף יוזפא ומשה. אשתו ביילא שהתפרסמה כצדיקה וכמלומדת עלתה לארץ ישראל לאחר פטירתו.
חיבוריו > בית ישראל

חיבר ספר בית ישראל על הטור והשולחן ערוך, הכולל ארבעה חלקים. שלושה מהם על הטור: "דרישה" ו"פרישה" והגהות. חלק הדרישה כולל פלפולים בדברי הטור, וחלק הפרישה כולל פירושים פשוטים יותר בדברי הטור. החיבור נדפס לראשונה יחד עם הטור במהדורת לובלין בשנת ה'שצ"ה -ה'שצ"ח (1635–1638). בהוצאה זו נדפסו רק החלקים יורה דעה ואבן העזר. הפירוש נדפס אחר כך ברוב ההוצאות של הטורים.
החלק השלישי של החיבור הוא "הגהות דרישה ופרישה" על הטור, הכולל חידושי דינים שנערכו כהערות על ה"דרכי משה". המדפיס במהדורת דיהרנפורט 1796-1790 כותב כי "הגהות דרישה ופרישה" על טור חושן משפט העתיק "מכתיבת ידו" של המחבר. ונעלם ממנו שהספר בשלימותו נדפס בטורים בהוצאת פרנקפורט דמיין תע"ב-תע"ו. החיבורים הללו נדפסו אחר כך ברוב ההוצאות הבאות של הטור.
בשער לספר לקט שמואל לנכדו של הסמ"ע, הרב שמואל פייווש, נכתב שההגהות בתוך הפרישה ודרישה "כתונת פסים" נכתבו על ידי בנו של הסמ"ע - הרב יוסף יוזפא (דפוס וויניציאה שנת תנ"ד-תנ"ה).
חיבוריו > בית ישראל > סמ"ע

החלק הרביעי מסדרת "בית ישראל" הוא החיבור "ספר מאירת עינים" על שולחן ערוך חלק חושן משפט, המכונה בקיצור "סמ"ע". מטרת החיבור היא לפרש את דברי השולחן ערוך והרמ"א, למצוא את המקורות להלכותיהם, ולהוסיף דינים חדשים. רבי יהושע מסר את חיבורו להדפסה בבית הדפוס של ר' משה כ"ץ בפראג (Prague), ולפני שהמדפיסים החלו בעבודתם נפטר המחבר, ובצוואתו ביקש שיתמידו בלימוד חיבוריו וידפיסו אותם. הספר נדפס לראשונה בפראג בשנת ה'שע"ד - ה'שע"ה (1614), ומאז חזר ונדפס ברוב המהדורות של השולחן ערוך. בכוונתו של רבי יהושע היה לכתוב פירוש על כל ארבעת חלקי השולחן ערוך, אך הוא הספיק לכתוב רק על חלק חושן משפט.
חיבוריו > חיבורים נוספים

כמו כן חיבר קונטרס על כללי תפיסה בספקות (סוגיית תקפו כהן). כמו כן חיבר קונטרס ובו ביאר ענייני איסורים שונים שהמון העם היו רגילים להיכשל בהם, מתוקף תפקידו כמפקח בבית הדין של ועד ארבע הארצות, ובפרט איסור ריבית. הקונטרס יצא לאור בזולצבך (Sulzbach) בשנת ה'תנ"ב (1692). הקונטרס חזר ונדפס לאחר מכן פעמים נוספות.
חיבר גם חידושים על ארבע עשרה מסכתות מתוך התלמוד, שנשרפו בלבוב בחייו. כמו כן חיבר ספר דרשות וספר ביאורים על רש"י על התורה, וספר גדול של שו"ת, ואלו נשרפו שנתיים אחרי פטירתו, יחד עם הגהות רבות שרשם בשולי כל הספרים שלמד בהם.
תלמידיו

בין תלמידיו הידועים נמנים:
הרב יהושע העשיל מקראקא, בעל "מגיני שלמה".
הרב אברהם רפפורט, בעל "איתן האזרחי".
הרב יששכר בר איילנבורג, בעל שו"ת באר שבע.
הרב פנחס הורביץ אב"ד פולדא.
הרב לייב רופא אב"ד וינה.
הרב מאיר הכהן, אביו של הש"ך.
לקריאה נוספת

אוצר הגדולים, חלק ד עמודים קכו-קכח.
רסאן אל-מג'אלי

| --- | --- |
 מדינה:  ירדן 
 תפקיד:  שגריר ירדן בישראל (8 בנובמבר 2018) 
 פרסים והוקרה:  מסדר איזבלה הקתולית (2019) 
 
רסאן אל-מג'אלי או ע'סאן אל-מג'אלי (בערבית: غسان المجالي) הוא דיפלומט ירדני. החל מספטמבר 2018 מכהן כשגריר ירדן בישראל.
ביוגרפיה

שימש בעבר כשגריר ירדן בספרד.
בספטמבר 2018 מונה לשגריר ירדן בישראל, מינוי שנכנס לתוקף בנובמבר 2018. הוא החליף את השגריר הקודם, וליד עובידאת.
בינואר 2023 ניסה השגריר, ללא תיאום מוקדם עם המשטרה, להתפלל במסגד אל-אקצא ויצר תקרית דיפלומטית כאשר כניסתו למתחם נמנעה. בהמשך חזר למקום והתפלל.
בנובמבר 2023, בעקבות מלחמת חרבות ברזל, החליטה ירדן להוציא את השגריר מישראל והוא הוחזר לעמאן.
נשוי למונא אל-מג'אלי.
הערות שוליים

1 2  Jordania celebra el Día de la Independencia en Madrid, www.larazon.es, ‏2015-06-02 (בספרדית)
↑  Jordan reiterates commitment against terrorism on its Independence Day, The Diplomat in Spain, ‏2017-05-25 (באנגלית אמריקאית)
↑  אריאל כהנא, בצל המשבר: שגריר ירדן יגיש את כתב האמנה לנשיא ריבלין, באתר ישראל היום, ‏24 באוקטובר 2018
↑  שי ניר, ‏השגריר הירדני החדש החל את עבודתו בסדרת פגישות עם אנשי משרד החוץ, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 9 באוקטובר 2018
↑  Jordan’s New Ambassador Arrives In Israel - The Middle East Monitor, Everand (באנגלית)
↑  לאחר שכניסתו למקום נמנעה: השגריר הירדני חזר והתפלל באל אקצא, באתר ynet, 17 בינואר 2023
↑  דניאל סלאמה, עינב חלבי, איתמר אייכנר וחיים גולדיטש, אחרי זימון שגריר ישראל לשיחת הבהרה בעמאן: שגריר ירדן שב לאל אקצא - והתפלל, באתר ynet, 17 בינואר 2023
↑  תקרית בהר הבית: השגריר הירדני עוכב בכניסה, באתר מקור ראשון, ‏17 בינואר 2023
↑  ברק רביד‏, ירדן מחזירה את השגריר: "ישראל יוצרת משבר חסר תקדים", באתר וואלה, 1 בנובמבר 2023
↑  לירן וינשטיין, ‏בצל המלחמה: השגריר הירדני ישוב להתייעצויות, באתר "סרוגים", 1 בנובמבר 2023
↑  יוני גבאי, ירדן החליטה להחזיר את שגרירה מיש.., באתר כיכר השבת, ‏2023-11-01
רוס קינג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 ביולי 1962 (בן 62) אסטבן, קנדה 
 מדינה:  קנדה 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 יצירות בולטות:  Michelangelo and the Pope's Ceiling 
 פרסים והוקרה:  פרסי המושל הכללי של קנדה לספרות (2006)  פרסי המושל הכללי של קנדה לספרות (2012) 
 www.rosskingbooks.com
 
רוס קינג (נולד ב-16 ביולי 1962; באנגלית: Ross King) הוא סופר קנדי, הידוע בעיקר בשל ספרי העיון הפופולריים שלו שהפכו לרבי המכר.
ביוגרפיה

קינג נולד באסטבן (אנ'), ססקצ'ואן, קנדה וגדל בכפר. בוגר לימודי חינוך מאוניברסיטת רגינה (אנ'), בה המשיך וסיים תואר ראשון בהצטיינות בספרות אנגלית. הוא המשיך את לימודיו הגבוהים באוניברסיטת רגינה וכתב את התזה לתואר השני על ת"ס אליוט. בשנת 1992 קיבל דוקטורט מאוניברסיטת יורק בטורונטו, בו התמחה בספרות אנגלית בת המאה ה-18.
קינג עבר לאנגליה ועשה פוסט דוקטורט בקולג' האוניברסיטאי של לונדון, שם החל לכתוב את הרומן הראשון פרי עטו.
ספרו הראשון של קינג, Domino (‏1995) מתרחש בשנות השבעים של המאה ה-18 בלונדון ומגולל את סיפורו של קסטרטו, מבעד לעיניו של צייר מתחיל.
ב-1998 ראה אור Ex-Libris, הרומן ההיסטורי השני של קינג. עלילתו מתרחשת בלונדון ובפראג ומספרת על מוכר ספרים בשנות השישים של המאה ה-17 בלונדון, המחפש אחר כתב ידיו שנעלם ונכנס לעולם של רצח ורמייה.
"הכיפה של ברונלסקי" (2000) מתאר כיצד האדריכל האיטלקי פיליפו ברונלסקי תכנן את מה שנחשב עד היום ככיפה הגדולה ביותר שנבנתה, הכיפה של קתדרלת סנטה מריה דל פיורה, שאת בנייתה סיים ב-1436. "הכיפה של ברונלסקי" מסמן את המפנה שחל בכתיבתו של קינג, כשהפך ממחבר רומנים היסטוריים להיסטוריון וביוגרף של האמנות. הספר "מיכלאנג'לו ותקרת האפיפיור" (2002), עוקב אחר ארבע שנים קדחתניות בחייו של מיכלאנג'לו, במהלכן צייר את תקרתה של הקפלה הסיסטינית ומתאר את התככים הפוליטיים והדתיים שליוו את עבודתו ברומא של המאה ה-16.
ספרו הבא של קינג, "משפט פריס" (2006), זכה להצלחה רבה. בהעמידו זה מול זה את עבודתם ויצירותיהם של הציירים הצרפתיים ז'אן-לואי-ארנסט מסונייה ואדואר מאנה, הספר מתאר כיצד הציור האימפרסיוניסטי שינה את החזון האמנותי בשלהי המאה ה-19 וראשית המאה ה-20. קינג זכה על ספרו בפרס Governor General לספרי עיון בשפה האנגלית (אנ').
הפרויקט הבא שלו היה חלק מסדרת Eminent Lives (אנ'), סדרת ביוגרפיות קצרות של סופרים קנוניים בהוצאת הרפר קולינס. הספר Machiavelli: Philosopher of Power ‏(2007) הוא ביוגרפיה של ניקולו מקיאוולי, בו קינג מתאר את ההתפתחות האישית, חברתית ופוליטית של אחד מהתאורטיקנים הפוליטיים הידועים בהיסטוריה.
הספר Defiant Spirits: The Modernist Revolution of the Group of Seven ‏(2010) חוקר את ארגון "קבוצת השבעה" (אנ'), של אמני הנוף הקנדי שפעלו בתום מלחמת העולם הראשונה.
"לאונרדו והסעודה האחרונה" עוסק בציור הסעודה האחרונה של לאונרדו דה וינצ'י במאה ה-15. הספר זיכה את קינג במועמדות לפרס המבקרים של הספר הלאומי לשנת 2003. הספר נכלל ברשימת רבי המכר של הניו יורק טיימס, הבוסטון גלוב והסן פרנסיסקו כרוניקל וזכה בכמה פרסים בכללם ספר העיון הטוב של שנת 2000.
קינג זכה ב-2012 בפרס המושל הכללי לספר העיון בשפה האנגלית עבור "מיכלאנג'לו ותקרת האפיפיור". ב-2017 זכה בפרס צ'ארלס טיילור (אנ') עבור ספרו Mad Enchantment: Claude Monet and the Painting of the Water Lilies.
חיים אישיים

קינג מרבה להרצות באירופה ובצפון אמריקה והדריך טיולים לקתדרלת סנטה מריה דל פיורה ולקפלה הסיסטינית ברומא.
הוא מתגורר בוודסטוק, אנגליה עם אשתו מלאני.
ספריו

Domino (1995)
Ex-Libris (1998)
Brunelleschi's Dome: The Story of the Great Cathedral in Florence (2000)
Michelangelo and the Pope's Ceiling (2002)
The Judgment of Paris: The Revolutionary Decade That Gave the World Impressionism (2006)
Machiavelli: Philosopher of Power (2007)
Defiant Spirits: The Modernist Revolution of the Group of Seven (2010)
Leonardo and the Last Supper (2011)
Mad Enchantment: Claude Monet and the Painting of the Water Lilies (2016)
ספריו שתורגמו לעברית

הכיפה של ברונלסקי, מאנגלית: רוני רייך, הוצאת דביר, 2003.
מיכלאנג'לו ותקרת האפיפיור, מאנגלית: צילה אלעזר, הוצאת דביר, 2006.
משפט פריס, מאנגלית: יותם פלדמן ונעמי כרמל, עריכה מדעית: שרה לוטן, הוצאת דביר, 2010.
נומדל

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  עמק 
 נתונים ומידות
 שטח:  3,513 קמ"ר 
 מיקום
 מיקום:  ויקן 
 קואורדינטות:  60°00′N 9°12′E﻿ / ﻿60°N 9.2°E﻿ / 60; 9.2
 
נומדל (בנורווגית: ˈnʉ̀ːmədɑːɫ) הוא עמק במזרח נורווגיה הממוקם במחוז בוסקרוד. הוא כולל את העיריות פלסברג, נור ואובדאל ורולאג. מבחינה אדמיניסטרטיבית, הוא כולל גם את קונגסברג.
גאוגרפיה

נומדל הוא העמק הדרומי ביותר במזרח נורווגיה. העמק הוא בצורת U. רוב שטח העמק הררי, במיוחד במערב, עם דפנות עמק תלולות. הוא משתרע בין פלסברג בדרום לרודברג בצפון ועובר דרך העיריות פלסברג, רולג ונורה ואובדל. הנהר השלישי הארוך ביותר בנורווגיה, זורם דרך העמק.
תחבורה

כביש לאומי 40 יוצא מלרוויק ועובר דרך העמק. כביש לאומי 7 חוצה את הרדנגרווידה לגיילו ועובר דרך העמק. רכבת קו נומדל (Numedalsbanen) נפתחה בשנת 1927 והפסיקה את פעילותה בשנת 1988. מסילת הרכבת לשעבר מווגלי לרודברג, שעוברת דרך העמק, משמשת כיום בעיקר לרכיבה על אופניים.
כלכלה

חקלאות וייעור הם ענפים חשובים בעמק יחד עם ייצור אנרגיה מימית, כמו גם תנועת תיירים הולכת וגוברת.
פירוש השם

השם מגיע מנורדית ופירושו "עמק".
אטרקציות

השטח מנומדלסלגן מפלסברג ועד להארדנגרבידה לאורך כל העמק, יש מספר מאוד גדול של מטיילים ואדריכלים סקנדינבים. יש עדיין יותר מ-40 בניות עץ היסטוריות, בניינים וארבע כנסיות מקבצות: כנסיית פלסברג, כנסיית רולג, כנסיית המור נורא וכנסיית אורווד.
נומדל היה גם המיקום של אחד מ"שבילי נורדמן "(נורדמנשלפנה), שהיו הכבישים הישנים הראשיים בין מזרח למערב הרדנגרבידה. על השבילים המסומנים ניתן לראות שרידים של מקומות מגורים מתקופת האבן, עבודות ברזל ביצה ותלוליות קבר.
בנומדל יש גם כמה מוזיאונים, ביניהם המוזיאון הפתוח נור ואוגדאל (נור ואובדאל ביגדטון) באובדל, מוזיאון האוויר הפתוח רולאג (רולאג ביגדטון) ברולאג, ומוזיאון האוויר הפתוח דוסט (דוס בייגדטון) בפלסברג. אלה אוספים של בניינים היסטוריים, שנבנו בעיקר בסגנון המסורתי המשותף לעמק.
הערות שוליים

1 2  Geir Thorsnæs, Numedal, Store norske leksikon, 2020-12-14
↑  Numeral - in the valley of medieval traditions, www.visitnorway.com (באנגלית)
↑  Ragnar Heggstad, Geir Thorsnæs, Numedalslågen, Store norske leksikon, 2020-12-21
↑  Knut A. Rosvold, Namsen, Store norske leksikon, 2019-12-13
↑  Numedal, visitnorway
↑  NORE OG UVDAL BYGDETUN, visitnorway
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 249012130   WorldCat (עם VIAF): 249012130
אולג סקריפוצ'קה

| --- | --- |

 לידה:  24 בדצמבר 1969 (בן 54) Nevinnomyssk, רוסיה 
 מידע כללי
 בשירות:  קוסמונאוט בשירות רוסקוסמוס
 לאום:  רוסיה רוסיה
 השכלה:  האוניברסיטה הטכנית ע"ש באומן במוסקבה (1993) 
 עיסוקים נוספים:  מהנדס
 דרגה:  קולונל
 זמן שהייה בחלל:  772,069 דק' 
 מספר פעילות חוץ-רכבית:  3
 ביוגרפיה בנאס"א:  אולג סקריפוצ'קה באתר נאס"א (באנגלית)
 משימות
 סויוז TMA-01M (משלחת 25/26), סויוז TMA-20M (משלחת 47/48), סויוז MS-15 (משלחת 61/62)
 עיטורים
 
 
אולג איוואנוביץ' סקריפוצ'קה (ברוסית: Олег Иванович Скри́почка; נולד ב-24 בדצמבר 1969) הוא מהנדס וקוסמונאוט רוסי. השתתף במשלחות לתחנת החלל הבין-לאומית. הוא השתתף במשלחות 25/26 ,47/48 ו-61/62.
ביוגרפיה

סקריפוצ'קה נולד ב-24 בדצמבר 1969 בנווינומיסק, חבל סטברופול, רוסיה הסובייטית, ברית המועצות. הוא סיים לימודיו בתיכון בשנת 1987. הוא התקבל לאוניברסיטה הטכנית הממלכתית של מוסקבה ע"ש באומן. בשנת 1993 סיים את לימודיו בה עם תואר שני בהנדסת מכונות תוך התמחות בבניית טילים.
ניסיון

בשנים 1987–1991 עבד כבוחן מתכות. בשנים 1993-1991 עבד כטכנאי בלשכת הפרויקטים של האגודה המדעית-תעשייתית בתאגיד החלל אנרגיה. מאוגוסט 1993 עד אוגוסט 1997 עבד כמהנדס בלשכת הפרויקטים של אנרגיה לפיתוח רכבי חלל להובלה ומטען.
קריירה ברוסקוסמוס

בשנת 1997 סקריפוצ'קה סיים קורס הכנה לקוסמונאוטים וצורף למשלחת לתחנת החלל הבין-לאומית.
קריירה ברוסקוסמוס > משלחת 47/48

סקריפוצ'קה חזר לחלל בחללית "סויוז TMA-20M", ב-19 במרץ 2016, כחלק מצוות משלחת מס' 47/48 לתחנת החלל הבין-לאומית.
קריירה ברוסקוסמוס > משלחת 61/62

סקריפוצ'קה שוגר לתחנת החלל הבינלאומית על סיפונה של "סויוז MS-15" ב-25 בספטמבר 2019, כחבר משלחות 61 ו-62, יחד עם האסטרונאוטים ג'סיקה מאיר ואנדרו מורגן. הוא שב לכדור הארץ ב-17 באפריל 2020.
הערות שוליים

1 2  NASA (בספטמבר 2010). "Cosmonaut Bio: Oleg Ivanovich Skripochka". נבדק ב-17 באוקטובר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  William Harwood (2010-10-07). "Three men launched into space for half-year voyage". SpaceflightNow. נבדק ב-2010-10-17.
↑  Denise Chow (9 באוקטובר 2010). "Soyuz Spacecraft Docks at Space Station With New Crew". SPACE.com. נבדק ב-17 באוקטובר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Clara Moskowitz (17 באוקטובר 2010). "Russian Soyuz to Launch New Space Station Crew Today". SPACE.com. נבדק ב-17 באוקטובר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  NASA (16 במרץ 2011). "Expedition 26 Returns Home". נבדק ב-16 במרץ 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Chris Bergin (2011-03-16). "Russian Soyuz TMA-01M in nominal return to Earth". NASAspaceflight.com. נבדק ב-2011-03-16.
↑  "Russian Cosmonauts Commence Space Walk". Russian Federal Space Agency. 2010-11-15. נבדק ב-2010-11-16.
↑  NASA (2010-11-12). "Russians Plan 26th Space Station Spacewalk". נבדק ב-2010-11-13.
↑  NASA (2010-11-15). "Crew completes spacewalk". נבדק ב-2010-11-16.
↑  NASA (2011-01-21). "Cosmonauts Perform 27th Russian Space Station Spacewalk". נבדק ב-2011-01-22.
↑  Russian Federal Space Agency (21 בינואר 2011). "Russian Cosmonauts Successfully Completed Spacewalk Ahead of Schedule". נבדק ב-22 בינואר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Schedule of ISS flight events". NASAspaceflight.com. 17 ביולי 2010. נבדק ב-24 ביולי 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
סקריפוצ'קה מצולם בתוך חללית הסויוז TMA-01M ביום העגינה לתחנת החלל הבינלאומית.
סקריפוצ'קה הולך בחלל.
אפקט הפרפר

ערך זה עוסק בתופעת "אפקט הפרפר". אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מושכים נקודתיים במרחב פאזה דו־ממדי
אֵפֵקְט הַפַּרְפַּר הוא ביטוי מתחום תורת הכאוס הממחיש מצב של "תלות רגישה בתנאי ההתחלה", לפיו שינויים קטנים בתנאי ההתחלה של מערכת דינאמית לא ליניארית עשויים לגרום לשינויים גדולים בהתנהגות המערכת בטווח הזמן הארוך. המונח מובא לעיתים בהקשרים איזוטריים, אך למעשה ניתן לתיאור על ידי מערכות פשוטות מאוד, לדוגמה: כדור המונח בראש גבעה עשוי להתגלגל לכל אחד מהשקעים שבפני שטח הגבעה, בתלות בשינויים הקלים בתנוחתו ההתחלתית.
הביטוי אפקט הפרפר מייצג מקרה פרטי בו משק כנפי פרפר עשוי ליצור שינויים קטנים באטמוספירה שבסופו של דבר יגרמו להופעת סופת טורנדו (או לחלופין ימנעו את הופעתה). הכנפיים המתנופפות מייצגות שינוי קטן בתנאי ההתחלה של המערכת, שגורם שרשרת מאורעות המובילים לתופעה בקנה מידה גדול. אם הפרפר לא היה מנפנף בכנפיו, ייתכן ומסלול המערכת היה שונה במידה ניכרת.
שיבה לאחור, שהיא החזרה המקורבת של המערכת לעבר תנאי ההתחלה, יחד עם התלות הרגישה בתנאי ההתחלה, הם שני הרכיבים העיקריים של תנועה כאוטית, המקשה על ניבוי התנהגותן של מערכות מורכבות, כמו מזג האוויר, מעבר לטווח זמן מסוים (במקרה של מזג אוויר, מדובר בטווח של שבוע בקירוב).
היסטוריה

המצב של תלות רגישה בתנאי התחלה תואר לראשונה בספרות על ידי ז'אק אדמר ב-1890 והפך לפופולרי בספרו של פייר דוהם משנת 1906. נראה כי הרעיון שלפרפר אחד יכולה להיות השפעה כה מכרעת על מאורעות עוקבים, הופיע לראשונה ב-1952 בסיפור קצר מאת ריי ברדבורי על מסע בזמן, אף על פי שהמונח "אפקט הפרפר" עצמו קשור לעבודה מדעית של אדוארד לורנץ משנת 1963 שהגיש לאקדמיה למדעים של ניו-יורק, בה טען כי "מטאורולוג אחד העיר כי אם התאוריה נכונה, נפנוף אחד של כנפי שחף עשוי לשנות את מהלך מזג האוויר לנצח". באזכורים מאוחרים יותר העדיף לורנץ להשתמש ב"פרפר", שכן נשמע פואטי יותר מ"שחף" ומזכיר בצורתו את מושך לורנץ. לפי לורנץ, הכותרת להרצאה שלורנץ אמור לשאת בכנס ה-139 של האגודה האמריקנית להתקדמות במדעים AAAS ב-1972, "האם נפנוף כנפי פרפר בברזיל עשוי לגרום לטורנדו בטקסס?". נהגתה על ידי פיליפ מריליס ממארגני הכנס לאחר שלא הצליח ליצור קשר עם לורנץ ולשאול אותו מה הכותרת להרצאתו.
המחשה

| אפקט הפרפר במושך לורנץ |
| --- | --- | --- |
| זמן  0\leq t\leq 30 | זמן  0\leq t\leq 30 | קואורדינטת z |

 צורות אלה מראות שני מקטעים של התפתחות תלת-ממדית בשני מסלולים (אחד בכחול, השני בצהוב) לאותו פרק זמן במושך לורנץ, המתחילים בשתי נקודות התחלה הנבדלות רק ב-10-5 בציר ה-x. תחילה נראים שני המסלולים מתואמים, כפי שניכר מההבדל הקטן בין קואורדינטת z של המסלול הצהוב והכחול, אולם עבור t>23 ההבדל גדול כמו הערך של המסלול. ההבדל במצבם האחרון של הקונוסים הצהובים והכחולים מצביע על כך ששני המסלולים אינם מתואמים יותר כאשר t=30.
אנימציית Java של מושך לורנץ המראה את ההתפתחות המתמשכת.
הגדרה מתמטית

מערכת דינאמית עם מפת התפתחות  f^{T} מציגה תלות רגישה בתנאי ההתחלה אם נקודות קרובות באופן שרירותי הולכות ומתרחקות זו מזו ככל ש- t גדל. אם  M הוא מרחב הרקע של המפה  f^{T}, אזי  f^{T} מציגה תלות רגישה בתנאי ההתחלה אם יש  \delta >0 כך שעבור כל נקודה  x\in M וכל סביבה  N המכילה את  x, קיימת נקודה  y מהסביבה  N וזמן  t כך שהמרחק מקיים
ההגדרה אינה דורשת שכל הנקודות מסביבה כלשהי יהיו נפרדות מנקודת הבסיס  x.
מכניקת קוונטים

האפשרות לקיום אפקט הפרפר נחקרה בתחום הפיזיקה החצי קלאסית והפיזיקה הקוונטית, בתחומים של אטומים בשדות חזקים ובעיית קפלר (מקרה פרטי של בעיית שני הגופים). קיימת מחלוקת בין החוקרים האם האפקט אכן מתקיים, כאשר בין אלו הטוענים כי אפקט הפרפר מתקיים במכניקה הקוונטית ניתן למנות את דויד פאולין. פאולין הציג במחקרו אלגוריתם קוונטי למדידת הקצב, בו מצבים התחלתיים זהים מתפצלים כאשר הם נתונים לדינמיקה שונה במקצת, ולפיהם אפקט הפרפר הקלאסי מתייחס להשפעה של שינוי קטן במערכת המילטון עם מיקום ומהירות התחלתית נתונים. אפקט זה הוכח באופן ניסויי על מערכת פיזיקלית של בנזן.
במטריצה גבישית נוזלית. מנגד, קיימים חוקרים אחרים הטוענים כי תאוריית המטריצה האקראית וסימולציות שונות שנעשו עם מחשבים קוונטים מוכיחים כי חלקים מאפקט הפרפר אינם מתקיימים במכניקה הקוונטית. כך לדוגמה מחקרם של בין בן וניקולאי סינתסין, המראה כי ניתן לשחזר מידע למצבו ההתחלתי גם כאשר היה נראה כי סדרו נפגע באופן כאוטי, וזאת על ידי פרוטוקול היפוך זמן.
בעקבות הקורונה

בעקבות נגיף הקורונה ישנם אנשים שהמציאו שם חדש לאפקט הפרפר: 'אפקט הבאטמן" (ראו קישור בקישורים חיצוניים)
ראו גם

דטרמיניזם
אפקט הדומינו
מדרון חלקלק
אפקט הפרפר (סרט)
הכול בגלל מסמר
לקריאה נוספת

ג'יימס גליק, כאוס, ספרית מעריב, 1991
הערות שוליים

↑  Historical Notes: History of chaos theory
↑  Heller, Eric J.; Tomsovic, Steven (1993). Postmodern Quantum Mechanics. Physics Today, 46(7), 38–. doi:10.1063/1.881358
↑  Lee, Jae-Seung; Khitrin, A. K. (2004). Quantum amplifier: Measurement with entangled spins. The Journal of Chemical Physics, 121(9), 3949–. doi:10.1063/1.1788661
↑  Yan, Bin; Sinitsyn, Nikolai A. (2020). Recovery of Damaged Information and the Out-of-Time-Ordered Correlators. Physical Review Letters, 125(4), 040605–. doi:10.1103/PhysRevLett.125.040605
↑  Frank Capra, The American Dream, and It's a Wonderful Life.
Robert L. Devaney (2003). Introduction to Chaotic Dynamical Systems. Westview Press. ISBN 0-8133-4085-3.
Robert C. Hilborn (2004). Sea gulls, butterflies, and grasshoppers: A brief history of the butterfly effect in nonlinear dynamics. American Journal of Physics. Vol. 72. pp. 425–427.
ההוריקן הגדול של 1780

| --- | --- |
 סוג:  הוריקן
 תאריך התחלה:  9 באוקטובר 1780
 תאריך סיום:  20 באוקטובר 1780
 משך האסון:  9 באוקטובר 1780 – 20 באוקטובר 1780 (12 ימים)
 במדינות או באזורים:  האיים האנטילים, פוארטו ריקו, הרפובליקה הדומיניקנית, ברמודה וכנראה פלורידה
 מהירות הרוח:  320 קמ"ש
 הרוגים:  22,000
 האזורים שנפגעו בידי ההוריקן
 
ההוריקן הגדול של 1780 נחשב להוריקן האטלנטי הקטלני ביותר בכל הזמנים. כ-22,000 איש מתו כשהסופה שטפה את האיים מרטיניק, סנט אוסטטיוס וברבדוס בין 10 באוקטובר ל-16 באוקטובר. ועוד רבים נהרגו בסירות שטבעו בסופה.
הסופה

הסופה פגעה בים הקריבי באמצע מלחמת העצמאות האמריקנית וגבתה מחיר כבד מהציים של בריטניה וצרפת שהתמודדו על שליטה באזור. הצי הבריטי בפיקודו של תת-האדמירל הבריטי ג'ורג' ברידג'ס רודני שהפליג מניו יורק לאיי הודו המערבית התפזר וניזוק בסופה. בהגיעו לברבדוס גילה אדמירל רודני כי שמונה מתוך 12 הספינות שהפליגו עמו ניזוקו ללא תקנה ורוב אנשי הצוות טבעו.
סייר בריטי שנשלח לאמוד את הנזק דיווח כי הסופה שהתה בסמוך לברבדוס במשך יומיים. ההרס היה כה גדול שהסייר חשב בטעות כי לסופה התלוותה רעידת אדמה. האי נחרב כמעט עד היסוד. עשרות ספינות דיג לא חזרו לנמלן. כמעט כל משפחה באי איבדה בסופה בן משפחה.
עונת ההוריקנים של שנת 1780 באוקיינוס האטלנטי הייתה יוצאת דופן בכך שאירעו במהלכה שלושה הוריקנים שכל אחד מהם גרם למותם של לפחות 1,000 איש. כל השלושה התרחשו באוקטובר.
סופות נוספות שהתרחשו באוקיינוס האטלנטי וגרמו לאבדות רבות בנפש כוללות את הוריקן מיץ' ואת ההוריקן של גלבסטון מ-1900. לשם השוואה, הוריקן קתרינה גרם למותם של פחות מ-2,000 איש.
הערות שוליים

1 2  אדוארד נ'רפפורט וחוזה פרננדס-פרטגס, "The Deadliest Atlantic Tropical Cyclones, 1492-1996",‏ 28 במאי 1995. באתר NHC.
אליהו מייטוס

| --- | --- |

 לידה:  27 בספטמבר 1892 קישינב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  19 ביוני 1977 (בגיל 84) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תאריך עלייה:  1935
 שפות היצירה:  עברית 
 
אליהו מֶיְיטוּס (מיטוס; Meitus; ו' בתשרי תרנ"ג, 27 בספטמבר 1892, קישינב, בסרביה, האימפריה הרוסית – 19 ביוני 1977, תל אביב) היה משורר עברי ומתרגם פורה. מורה ואיש חינוך באירופה ובישראל.
ביוגרפיה

אליהו מייטוס נולד בשנת 1892 בקישינב שבבסרביה. (אז באימפריה הרוסית; כיום במולדובה). למד בחדר ואחר כך אצל מורים פרטיים. סיים את הגימנסיה באודסה. השלים לימודיו בסורבון שבפריז. בעת מלחמת העולם הראשונה חזר לרוסיה, למד פילולוגיה וסיים לימודיו עם תואר מוסמך במדעי הרוח באוניברסיטת פטרוגראד (סנקט פטרבורג). בפרוץ המהפכה הרוסית נמלט לרומניה. החל משנת 1920 ניהל גימנסיה עברית מרשת "תרבות" בסורוקי שבבסרביה ולימד בבית המדרש למורים ביאשי, רומניה. בשנת 1935 עלה מייטוס לארץ ישראל. כל שנותיו היה מורה לספרות בבתי ספר תיכוניים, עד לפרישתו.
שירו הראשון של מייטוס, "לילית", התפרסם ב"השילוח" בשנת ה'תר"ע (1910). בשנת 1938 יצא ספרו הראשון, "משירתנו החדשה". מייטוס היה מעורה בשירה הצרפתית, והעשיר את השירה העברית בצורות ונושאים הנטולים משירה זו. בראשית יצירתו השירית היו נושאיה העיקריים געגועים לעולם הילדות והתרפקות על הנופים והחיים שהותיר מאחוריו באירופה.
אליהו מייטוס היה מתרגם פורה, בעיקר מלשון יידיש, צרפתית ורוסית. תרגם בין השאר מיצירתם של דוד ברגלסון, פרץ מרקיש, ראסין, טולסטוי, פושקין, אונורה דה בלזק, אמיל ורהארן, בודלר, אלכסנדרו תומא וורלן.
נפטר בשנת 1977, בן 85 במותו. נקבר בבית העלמין קריית שאול.
ספריו

הפקר: משירי מתן, כהן-הבעל, ירושלים: השלח, 1928.
שלומית: פואמה, ירושלים: השלח, 1928.
שירים, תל אביב: ועד היובל בהשתתפות מוסד ביאליק, תש"ג.
בלדות מנוף הילדות: שירים, תל אביב: הוועד להוצאת כתביהם של סופרים עברים מסרביה, תשי"ד 1954.
טריאולטים: שירים, תל אביב: עקד, תשכ"א 1961.
בקצה הגשר השני: סוניטות, תל אביב: עקד, 1967.
מן הגרן ומן היקב: לקט שירים, תל אביב: עקד, תשל"ג.
במחיצתם של סופרים: פרקי זכרונות מימי שחרות, תל אביב: יבנה, תשל"ח 1978.
הערות שוליים

↑  דף הנפטר באתר חברה קדישא ת"א והמחוז.
↑  ראו ביקורת: נתן גורן, נופי הילדות, דבר, 26 בפברואר 1954.
↑  ראו ביקורת: י. זמורה, גלגולי משורר עברי, דבר, 24 בנובמבר 1961.
↑  ראו ביקורות: ב. אילן, בקצה הגשר – אל קצה התוחלת: ספרי השירה החדשים של אליהו מייטוס ויצחק עוגן, מעריב, 19 במאי 1967; אדיר כהן, השירה העברית בתשכ"ז, דבר, 25 באוקטובר 1967.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007502537105171  GND: 1180635965  ISNI: 0000 0000 6695 4393  LCCN: no93029277  NTA: 315701390  SUDOC: 262023628  VIAF: 78351801   WorldCat (עם VIAF): 78351801