stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
360 (שיר)
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 35 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 67 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 24 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 11 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 41 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים מתחת להוט 100 | 23 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס/אלקטרוני | 5 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 41 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 7 |  |
|  קוריאה הדרומית | סירקל צ'ארט | 170 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 3 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)   ("The 360 Remix")> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)   ("The 360 Remix")> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)   ("The 360 Remix")> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)   ("The 360 Remix")>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 22 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | זהב | 35,000 |
| קנדה (Music Canada) | זהב | 40,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 75,000 |
דורון אמיר

| --- | --- |

אמיר באליפות ישראל בסייבר של CyTaka, ינואר 2022
 לידה:  דצמבר 1975 (בן 49) ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:  רעננה, ישראל
 מקצוע:  מומחה טכנולוגיה עילית וסייבר
 תפקיד:  מנכ"ל CyTaka
אמיר עם יוסי כהן באליפות ישראל בסייבר של CyTaka, הילטון תל אביב, ינואר 2022
דורון אמיר (נולד ב-1975) הוא יזם הייטק ישראלי בתחום התוכנה, הסייבר ואבטחת המידע, מייסד ומנהל CyTaka – אליפות העולם בסייבר למתכנתים. בנוסף, הוא עוסק בפעילויות חינוכיות שונות.
ביוגרפיה

אמיר גדל בחולון. בשנת 1994 התגייס אל מסלול העתודה הטכנולוגית של חיל האוויר, בסיום ההכשרה ביקש להיות לוחם קרבי, התנדב לחטיבת הצנחנים, ושירת בפלנ"ט 35 (עורב צנחנים).
ראשית הקריירה: הדרכה, תכנות וייעוץ

לאחר שחרורו מצה"ל החל את דרכו כמדריך תוכנה ואבטחת מידע בחברת הדרכת המחשבים New Horizons (אנ'). לאחר מכן עבד כמרצה לטכנולוגיית ‎.NET בג'ון ברייס / מטריקס, בהמשך כמתכנת באמדוקס, ואז כמרצה בתחום התוכנה ומנהל תחום הייטק ומחשבים במכללת רמת־גן. באותה תקופה אף שימש כמרצה בטכניון והוענקה לו תעודת מרצה מוסמך מטעם היחידה ללימודי חוץ של הטכניון. בנוסף, עבד כמרצה בכיר במכללות למקצועות הסייבר, ביניהן See Security.
לאורך תקופה זו עסק אמיר במחקר עצמאי בתחום הסייבר (האקינג) ובאמצעות חברה שהקים ייעץ לגופים רבים בתחומי טכנולוגיית ואבטחת המידע, וביניהן חברות בתעשייה וארגוני ממשל וביטחון. במסגרת עבודתו, כתב תוכניות הכשרה לחוקרי סייבר עבור משטרת ישראל ומשרד הכלכלה. בשנת 2008 נסע ללונדון במסגרת תפקיד בפילת מדיה גלובל (כיום סינטק מדיה) לשם הכשרת צוותי תוכנה בינלאומיים העוסקים בתחום הצפנת שידורים.
קריירה עסקית ומיזמים בתחום הסייבר

בשנת 2015 היה אמיר בין המייסדים של חברת האחזקות הסינית TLV Ventures, שם שימש כמנהל טכנולוגיות ראשי (CTO) ועזר בקידום טכנולוגיות של חברות ישראליות בסין וטאיוואן. בשנת 2017 סיים את תפקידו לטובת הקמת מיזם סייבר בשם Plexivo (בעברית: פלקסיוו), אשר עסק בפיתוח רכיב חומרה הכולל יכולות סייבר בעזרת חיישנים, ובמקביל מערכת סימולציות מבוססת משחקי מחשב למטרות אימון אנשי סייבר (בסגנון סדרת משחקי המחשב GTA). המיזם זכה להתעניינות בתקשורת,, אך הוא הופסק ב־2019 עקב בעיות רגולציה בתחום הסייבר ההתקפי ומחלוקת פנימית. לאחר הפסקת המיזם עבר אמיר לעבודת מחקר בתחום פיתוח אלגוריתמים, לשיפור ביצועי מחשב על פלטפורמת מוצרי Nvidia, ולזיהוי קולי, בחברת בת של TLV Ventures.
קריירה עסקית ומיזמים בתחום הסייבר > CyTaka

בשנת 2021 ייסד אמיר את CyTaka (בעברית: סייטאקה), מיזם המציע למתכנתים ואנשי סייבר הזדמנויות להדגים ולשכלל את יכולותיהם בתחום הסייבר דרך פתרון אתגרים ביישומון ייעודי ובתחרויות ארציות ובינלאומיות. אמיר משמש כמנכ"ל CyTaka ונמנה עם הבעלים של חברת האם גלובוס מחקר ופיתוח, בעלת המותג CyTaka. במרץ 2022 פורסם כי החברה הצליחה לגייס 50 מיליון דולר דרך קבוצת משקיעים פרטית לפי שווי של חצי מיליארד דולר, למטרות התרחבות לשוק האירופי. מספר חודשים לאחר מכן חצה שווי החברה את מיליארד הדולרים.
קריירה עסקית ומיזמים בתחום הסייבר > CyTaka > תחרויות סייבר

החברה מקיימת בישראל תחרויות סייבר בפורמטים שונים, כגון CTF (אנ'), צוות אדום (תוקף) (אנ') מול צוות כחול (מגן) (אנ'), ופריצה למכשירים חכמים. לחלק מהתחרויות הוזמנו בכירים לשעבר במערכת הביטחון, כגון שמעון חפץ, דני יתום, יגאל אונא, גדי איזנקוט, יוסי כהן.
אמיר יזם תחרויות של החברה גם ברחבי העולם, ביניהן אירוע קדם אליפות הסייבר העולמית במגדל בורג' ח'ליפה בדובאי באוגוסט 2021, תחרות סייבר בניו־יורק בנובמבר 2022, ואליפות סייבר בבורג' ח'ליפה בינואר 2023.
קריירה עסקית ומיזמים בתחום הסייבר > מיזמים נוספים בתחום הסייבר

בעקבות טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל אמיר הקים וניהל חמ"ל של האקרים מכל רחבי העולם – ביניהם גם האקרים מוסלמים – אשר סיכל פעילות אנטי-ישראלית מצד גורמים תומכי טרור, כגון הפצת תכנים מזויפים, לוחמה פסיכולוגית ושימוש בסייבר התקפי לסחיטת כספים לשימוש ארגוני הטרור.
פעילות חברתית

אמיר פועל לשיתוף פעולה של ישראלים עם העולם המוסלמי והערבי, בין השאר מתוך משרדי חברת גלובוס מחקר ופיתוח בדובאי.
הוא עסק בקירוב לבבות בין חרדים וחילונים והקים מיזמים להכשרה לתעסוקה עבור האוכלוסייה החרדית ולקידום תוכניות לטיפול בבעיית האבטלה. הוא פעל לקידום שוויון מגדרי על ידי עידוד תעסוקת נשים בהייטק. עד שנת 2007 עבד בשיתוף פעולה עם מנפאואר בראשית, קרן קמ"ח, צוות תוכניות תעסוקה לחרדים בג'וינט ישראל, וסניף המרכז החרדי להכשרה מקצועית במודיעין עילית.
אמיר הוא ידיד המערכת של קבוצת "אנשים ומחשבים" מאז 2003. הוא שפט בתחרויות רבות של הקבוצה, כמו IT Awards (החל מ־2003) ו־ Webi Awards (החל מ־2007), והיה יו"ר חבר השופטים בתחרות Mobi Awards (החל משנת 2011).
עמדותיו

בכנס Mobility 2013 ניסה אמיר לעודד מודעות לצורך בשמירת הפרטיות מצד חברות התקשורת.
אמיר התנגד להצעה שהשב"כ יאתר מפרי בידוד של מבודדי קורונה באמצעות איכון סלולרי. לאחר התפוצצות פרשת NSO טען אמיר שיש לנצל את העניין הציבורי לקידום מנגנוני רגולציה ופיקוח על חברות פרטיות שמפתחות ארסנל כלי נשק מתקדמים מעולם הסייבר, וטבע בהקשר זה את המונח "סיכול טכנולוגי".
בנושאי משק וכלכלה, אמיר תומך בהשתלבות חרדים בחברה הכללית. הוא יצא מחד נגד משקיעים שמדללים את היזמים ושמכריחים חברות סטארט אפ לשנות אסטרטגיה כך שתתאים לצרכיהם, ומאידך נגד מימון סטארטאפים קטנים שמתחרים נגד חברות גדולות בקרב חסר סיכוי. הוא תמך בהחלת מנוחה שבועית במשק בימים שבת וראשון.
בנושאי תקשורת וצרכנות, אמיר תומך ברגולציה שתכריח את חברות התקשורת להציג ללקוח מראש כיצד תיראה החשבונית החודשית לפני כל שינוי בחשבון, קרא ליצרניות המכשירים להוסיף אזהרות מספיקות מפני קרינה אלקטרומגנטית, עודד פיתוחים המשתמשים בטכנולוגיית קול לשם תקשורת בטווח קצר במקרים רגישים של מכשירים לבישים (אנ'), וצידד בהטלת אחריות על חברות התקשורת לדאוג לאבטחת המידע של לקוחותיהן.
חיים אישיים

אמיר נשוי ומתגורר ברעננה. לזוג שתי בנות.
ספרים

להנהיג את הקהל, הוצאה עצמית, 2002
אברהם אורן

| --- | --- |

אברהם אורן, מאי 1992
 לידה:  28 באוגוסט 1936 ירושלים, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  23 בדצמבר 1992 (בגיל 56)
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום קבורה:  בית לחם הגלילית
 השכלה:  ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה 
 
אברהם אורן (28 באוגוסט 1936 – 23 בדצמבר 1992) היה איש חינוך ומורה, מחבר ספרי לימוד. היה מנהל בית ספר אורט רוגוזין במגדל העמק בין השנים 1967–1992.
ביוגרפיה

נולד בשכונת מאה שערים בירושלים. בנם התשיעי, בן הזקונים, של דוד אהרונוביץ וחנה לבית הורוויץ. אמו בת למשפחת איש הורוויץ (הורביץ), נינה של ישראל זאב הלוי איש הורביץ מקאליב, משפחה שאילן היוחסין שלה מתועד מספרד במאה ה-11 דרך רבני פראג במאות ה-16–17 ועד היום.

למד בישיבת בני עקיבא בכפר הרוא"ה ולאחר מכן בבית הספר תיכון דתי "מעלה" בירושלים.

שירת כחייל קרבי בחטיבת גבעתי. בשנת 1955 סיים קורס קציני חי"ר ושירת כקצין בחטיבה. במהלך השירות נישא לתמר קניאל לבית מונזון (1937–2013).

עם סיום שירותו עבד כמדריך גדנ"ע וכמדריך חברתי ב"רמת הדסה" בטבעון. למד פילוסופיה וחינוך. החל לשמש מורה ומחנך בבית הספר "גורדון" בקריית חיים, ובגיל 27 התמנה למנהל בית הספר "גימנסיה הומנית" בחיפה. בשנת 1967 קיבל את ניהול בית הספר "רוגוזין" במגדל העמק, שבשנת 1987 הצטרף לרשת אורט והפך ל"אורט רוגוזין".
במאי שנת 1992, בעת טקס סיום שנה בבית ספרו, חש ברע. הוא אובחן כחולה בסרטן בשלב מתקדם, עבר טיפולים אגרסיביים, ובספטמבר אותה שנה אף חזר לבית הספר. המחלה פרצה מחדש ביתר שאת והוא נפטר בגיל 56. נטמן בבית העלמין בבית לחם הגלילית.
תפיסתו החינוכית > דרכו החינוכית אחרי פטירתו

עם פטירתו, ובעקבות השפעת פועלו וההערכה הרבה שרכשו לו רבים, נכתב בשנת 1995 הספר "הפואמה הפדגוגית של אברהם אורן". בספר משולב סיפור דרכו החינוכית של אברהם אורן המופיע בשער הראשון, ולאחריו שני שערים שבהם אוסף מאמרים בחינוך, הוראה ויהדות של עמיתיו, אנשי חינוך שתרמו לספר מיצירתם. הכותבים: יובל דרור, רחל הרץ-לזרוביץ, יוסף פריאל, שלמה שרן, מיכאל חן ואודרי אדי-רקח, דבורה קלקין-פישמן, עמנואל גרופר, שלמה צדקיהו וכנרת תמיר, אילנה פלזנטל וישראלית רובינשטיין, עודד שרמר, ישעיהו תדמור, רפאל ירחי, שמעון אורן.
עיריית מגדל העמק הקימה בשנת 1993 את "גן אורן", ובתוכו אנדרטה שיצר אחד המורים לזכרו. בית הספר מקיים מדי שנה, משנת 1992 ועד היום, יום לקראת תחילת הפעילות ההתנדבותית, ובו מוקדש מקום לרוחו החינוכית ופועלו. בטקס לוקחים חלק תלמידים, צוות מורים, אישי ציבור והמשפחה. עבודתו החינוכית של אברהם אורן משפיעה ומונצחת ברוח בית הספר אורט רוגוזין בתוך אתר בית הספר.
פעילותו הציבורית והפוליטית

אורן היה חבר מרכז החרות וחבר הנהלת התנועה. בשנת 1978 הוביל יוזמה להפסקת שביתת המורים הגדולה שפרצה אז, מתוך חשש שתפגע באפשרויות שילוב התלמידים במוסדות האקדמיים. פעל לסקר בקרב 12,000 מורי הארגון לבדיקת נכונותם לשוב לעבודה על סמך הצעת שר החינוך זבולון המר. בהמשך לא חשש להביע עמדתו בנושאים חינוכיים נוספים.
בשנת 1981 היה בין מובילי "התנועה לליכוד הליכוד", תנועת "תלם". הוא נפגש עם ראש הממשלה וערך כנס מחוזי בחיפה תחת הכותרת שנתן מנחם בגין ליוזמה, "כי מצפון תפתח הטובה". היוזמה נועדה לאחד את הסיעות חרות, הליברלים ולע"ם לכלל תנועה אחת - הליכוד. למהלך הצטרפו רבים ובעקבותיו נכתבו הסכמים בשנים 1984 ו-1988 שהפכו את הליכוד לתנועה אחת.
בשנת 1984 יזם את תנועת "אקדמאים לאומיים" ולאחר מכן הקים בחיפה תנועת נוער פוליטית בשם "נוער הליכוד/נוער לאומי".
בשנת 1984 פנה אליו חבר הכנסת רפאל איתן וביקש ממנו להצטרף כמועמד מטעם מפלגת צומת בבחירות לכנסת. בבחירות שנערכו במאי 1984 החליטה תנועת צומת לא להתאחד עם התחיה ואורן נבחר כאחד מחמשת המועמדים לכנסת מטעם התנועה. לאחר לבטים רבים החליט שלא לעזוב את תנועת חרות. אורן, כאדם בעל קשר למסורת היהודית, נענה לפנייה ולקח חלק בצוות ועדת שנהר שבדקה נושא זה והמליצה למשרד החינוך כיצד לשלב יהדות בחינוך הממלכתי.
היה מפעילי "התנועה לארץ ישראל טובה".
לאברהם ולתמר נולדו ארבעה ילדים.
ספרי לימוד שכתב

אברהם אורן, "גאוגרפיה: ארץ-ישראל והמזה"ת", דפוס הכפלה, חיפה 1962.
אברהם אורן, "מתמטיקה: חשבון והנדסה למוקדמות", מפעלי הספר, חיפה תשכ"ד.
הערות שוליים

↑  יובל דרור, "תרומתה (האפשרית) של ההיסטוריה של החינוך להערכה בחינוך", עיונים בחינוך, 2010, עמ' 42–70.
↑  הפואמה הפדגוגית של אברהם אורן בבית הספר אורט רוגוזין - מגדל העמק: קובץ מאמרים בחינוך ובהוראה. עורכים: יובל דרור ושמעון אורן, באתר קטלוג הספרייה הלאומית. עמ' 24.
↑  דליה מזורי, בהבנה ובעדינות – חינוך מיני לנוער מגדל העמק, מעריב, 22 בספטמבר 1975
↑  יצחק בן חורין, תוכנית היע"ף" של מגדל העמק, מעריב, 23 בנובמבר 1979
↑  יצחק מרידור, תוכנית יע"ף - התמודדות שוויונית בתחום החינוך, דבר, 29 באפריל 1980
↑  סופר דבר, "דיון על קידום עיירות הפיתוח במגדל העמק", עיתון דבר, 17.4.80.
↑  מצדיעים לאיש שהגה את הפרויקט הערכי "מחויבות אישית", באתר עיריית מגדל העמק, ‏8 בדצמבר 2012.
↑  חינוך ערכי ומחויבות אישית, באתר עיריית מגדל העמק, ‏31 באוקטובר 2013.
↑  יובל דרור, "תרומתה (האפשרית) של ההיסטוריה של החינוך להערכה בחינוך", עיונים בחינוך, 2010, עמ' 50.
↑  הפואמה הפדגוגית של אברהם אורן בבית הספר אורט רוגוזין - מגדל העמק: קובץ מאמרים בחינוך ובהוראה. עורכים: יובל דרור ושמעון אורן, באתר קטלוג הספרייה הלאומית.
↑  טקס לזיכרו של אברהם אורן ז"ל ויום מוקד לחשיפת מקומות התנסות, באתר אורט רוגוזין מגדל העמק, ‏1 בנובמבר 2015.
↑  יצחק בן חורין, תלמידים רבים שכבר עובדים עלולים לנשור בלחץ הוריהם, מעריב, 20 בדצמבר 1978
↑  רוני אשל, המורה לשעבר, הנשיא יצחק נבון מנסה להחזיר המורים לבתיה"ס, מעריב, 20 בדצמבר 1978
↑  אהוד רבינוביץ, נורית דברת, מאיר הראובני, יהודה גורן ועזרא ינוב, עיריית הרצליה לא הצליחה לשבור את שביתת המורים: התלמידים לא הגיעו, מעריב, 2 בספטמבר 1988
↑  ראובן בן צבי, ישובים בצפון יערכו כנס לליכוד הליכוד, מעריב, 11 בפברואר 1981
↑  ראובן בן צבי, ארידור: היום הנחנו היסודות למפלגת תנועת הליכוד, מעריב, 23 בפברואר 1981
↑  אבי בטלהיים, הוקפא המיזוג עם "התחייה", מעריב, 10 במאי 1984
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007440369505171  ISNI: 0000 0000 3393 7984  LCCN: n98104192  VIAF: 58401213   WorldCat (עם VIAF): 58401213
גלות אדום

גלות אדום או גלות רומי היא גלות עם ישראל שהחלה אחר חורבן בית המקדש השני, והיא המרכזית והארוכה מבין ארבע הגלויות. גלות זו החלה תחת שלטון האימפריה הרומית, ונמשכה תחת הממלכות הנוצריות שירשו אותה.[דרוש מקור] מכונה לרוב בכינוי הסתמי "הגלות", וכן בשם "אלפיים שנות גלות".
תחילת הגלות

מקובל לראות את התחלת גלות אדום עם חורבן בית המקדש השני (שנת ג'תתכ"ח, ג'תתכ"ט או ג'תת"ל (68-70 לספירה), לפי הדעות השונות בעניין). קשירת חורבן הבית עם תחילת החורבן ניתנת להבנה כבר בדברי חז"ל המציינים יחד את הגלות וחורבן הבית, ומפורשת יותר בספרי הראשונים והאחרונים.
מבחינה היסטורית, לא התקיימה גלות (=הגליה) כללית גורפת עם חורבן בית המקדש, ויהודים נותרו להתגורר בארץ ישראל מאות שנים לאחר החורבן, כולל בימי התקופה הביזנטית בארץ ישראל, וקיימים אף שרידי בתי כנסת מתקופה זו. כמו כן, מבחינת ריבונות, שליטת היהודים בארץ ישראל נשללה מהם בהדרגתיות במהלך התקופה הרומית בארץ ישראל, החל מכ-130 שנה לפני חורבן הבית, וכ-60 שנה לפני החורבן באופן מוחלט. בתקופה שאחר החורבן הייתה לעם ישראל אוטונומיה דתית, כלכלית ותרבותית לאורך זמן.
רבי צדוק הכהן מלובלין עומד על נתון היסטורי זה לעומת ההכרה של החורבן בתחילת הגלות, ומבאר:
משחרב בית המקדש, אף על פי שלא גלו [כולם] ממנה, גם היושבים בה אין נקראין "יושבי הארץ" ואין להם ישיבה בה, ואחר שהם עבדים עליה למלכי העמים המושלים שם - כמונו בחוץ לארץ - אין זה נקרא ישוב שיושבים בה בישיבה, רק גרות בעלמא
כמו כן, מאחר שבית המקדש ששימש כסמל רוחני וגם לאומי, חורבנו סימל את תחילת הגלות הפיזית שהחלה רק מאוחר מכן, וכך במקורות מופיע כאילו החלה הגלות בפועל כבר בעת חורבן בית המקדש. בהתאם לכך תשעה באב מזוהה עם הגלות, כפי שהדבר מצוין רבות בקינות הנאמרות בו, שעוסקות באופן כללי בגלות ולא רק בחורבן בית המקדש.
עם זאת, תקופת חורבן בית המקדש השני הייתה נקודת פתיחה של שרשרת אסונות לאומיים, שיחד עם עוינות השלטונות רופפו בהדרגה את הנוכחות היהודית בארץ ישראל, והעבירו את כובד המשקל שלה לארצות אחרות.
בקרב החוקרים, יש מי שראה את קשירת חורבן בית שני בהתחלת הגלות בגישה נוצרית עתיקה, עוד מימי יוסטינוס מרטיר וטרטוליאנוס, שהציגה את חורבן הבית כסימן לכך ש"קרבנו של ישו" הוא השלמתה ותכליתה של עבודת הקורבנות וכי היהודים שדחו אותו מרדו באל ובשל כך נדחו מעל עם ישראל, הממשיך להתקיים בנצרות. למעשה בתקופה שאחרי חורבן הבית היו רבים סימני החירות מסימני הגלות. לעם ישראל הייתה אוטונומיה מבחינה דתית, כלכלית ותרבותית. לדבריו, מרד בר כוכבא המחיש את אחדות עם ישראל ועוצמתו המדינית הצבאית בתקופה ההיא, ולכן רואה הוא את הגלות הממשית רק לאחר מרד בר כוכבא.
סיום הגלות

גלות אדום נחשבת כגלות האחרונה, שאחריה לא תהיינה גלויות נוספות של עם ישראל מארצו; וסיום אותה הגלות מזוהה כחלק מהגאולה העתידית, שנחשבת לגאולה נצחית וגם כתחילת תהליך אחרית הימים, שבו ימות המשיח, תחיית המתים ואף בשם "העולם הבא".
אופן והגדרת סיום הגלות אינו מבורר דיו במקורות, והוא מופיע בצורות שונות במדרשים ובספרי ההגות ומחשבת ישראל.
סיום הגלות > מדינת ישראל כסיום הגלות

בציונות הדתית מקובל לראות את סיום הגלות בהקמת מדינת ישראל, 1878 שנים לאחר חורבן בית שני; ויש שציינו את העלייה הראשונה או את הצהרת בלפור כסיום הגלות. הרב קוק, בימי העלייה השלישית, כינה את אותה התקופה כפעמי משיח ותחילת הגאולה, ועודד את מפעלי הציונות.
לעומת זאת, בקרב חוגים חרדיים, הקמת המדינה אינה נחשבת כחלק מתהליך הגאולה, ומהם אף שרואים זאת כמעכב לגאולה - בייחוד בקרב ה"קנאים" המתנגדים לציונות, כגון חסידות סאטמר והעדה החרדית.
ראו גם

התקופה הרומית בארץ ישראל
חורבן בית המקדש השני
לקריאה נוספת

ישראל יעקב יובל, "מיתוס ההגליה מן הארץ - זמן יהודי וזמן נוצרי", כתב עת אלפיים, גיליון 29, 2005.
הערות שוליים

↑  ראו לדוגמה תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י"ב, עמוד ב'; פסיקתא רבתי (איש שלום), פיסקא כח - על נהרות בבל, ד"ה זו היא ("בשעה שגלו ישראל וחרב בית המקדש"). וראו ספר הזוהר, חלק ג', דף כ', עמוד ב': ”בההוא יומא דאתחרב בי מקדשא לתתא וישראל אזלו בגלותא ריחיין על צואריהון וידיהון מהדקן לאחורא”, ועל פי זה אצל רבי ישראל אנקווה, מנורת המאור, פרק י"ג - הדין והדיין, עמוד 201, בשם מדרש.
↑  ראו לדוגמה רבי אלעזר מוורמייזא, פירושי סידור התפילה לרוקח, אות ע"ב, נפילת אפים, עמוד תי"ח: "אדום גלות רביעי שהחריבו בית המקדש".
↑  ראו לדוגמה: יהודה דוד אייזנשטיין (מלקט ועורך), אוצר מדרשים, מדרש עשר גליות, פרשה ה', תרע"ה (1915), מתוך: אלעזר הלוי גרינהוט (מלקט ועורך), ספר הלקוטים, 1898-1903: "ועלו אספסיינוס וטיטוס בן אשתו והחריבו בית שני והעיר, והגלו את אבותינו לרומי, זו גלות תשיעית".
↑  אהרון אופנהיימר, מרד בר כוכבא, מחקרו וייחודו, מרכז זלמן שזר, עמ' 9.
↑  ראו יצחק רפאל (עורך), אנציקלופדיה של הציונות הדתית, כרך ה', ירושלים תשי"ח-תשמ"ג, עמ' 190, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום), בדעת הרב קוק; חיים שבילי, חזון החיים, ירושלים תרצ"ה, עמ' 23, באתר אוצר החכמה. וראו גם אלכסנדר זושא פרידמן, כתבים נבחרים, ירושלים תשמ"ד, עמ' 81, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
ראנג'י

| --- | --- |

ראנג'י, דצמבר 2023
 לידה:  5 ביוני 1983 (בן 41) רמת גן, ישראל
 מוקד פעילות:  תל אביב, ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2003
 סוגה:  טראנס פסיכדלי, מוזיקה אלקטרונית
 חברת תקליטים:  VooX music
 שיתופי פעולה בולטים:  WHITENO1SE (מוזיקאי)  בלסטויז  Seven Lions
רן רג'ואן (נולד ב-5 ביוני 1983), הידוע בשם הבמה ראנג'י (Ranji), הוא מוזיקאי, מפיק ודי ג'יי בין-לאומי ישראלי. הוא מתמקד בז'אנר פסיטראנס. ראנג'י ידוע בזכות סגנון הייחודי שמשלב מלודיות ובס חזק, נכון ל-2024 הוא אחד מאמני המוזיקה האלקטרונית הישראלים המצליחים בעולם, ומדורג במקום ה-35 מבין האמנים הישראלים המושמעים ביותר בספוטיפיי עם 582,000 האזנות בחודש.
השיר שלו ושל WHITENO1SE (מוזיקאי) "The Moments I'm Missing" הוא אחד השירים המושמעים ביותר של אומן ישראלי בספוטיפיי ונכון לדצמבר 2024, מדורג במקום 16 עם למעלה מ 75 מיליון האזנות ברשימת השירים הישראליים המושמעים ביותר בספוטיפיי.
קריירה

רג'ואן התחיל את דרכו המוזיקלית בשנת 2003, כאשר יצר והפיק רצועות טראנס פסיכדלי שהחלו לצבור פופולריות בזכות והסאונד הייחודי שלהן. במהלך השנים הוא הופיע בפסטיבלים מובילים כמו Airbeat one ו-טומורולנד, וזכה להערכה רבה על הופעותיו האנרגטיות.
הוא היה חבר בהרכב "Class A", ושיתף פעולה עם הצמד "Dapanji", שתרמו רבות להתפתחותו האמנותית.
בין שיתופי פעולה רבים שסימנו את המגמה הפסיכדלית של ראנג'י – שתפ"ים עם אמנים כמו WHITENO1SE (מוזיקאי), בלסטויז וסקאזי הישראלים, למשל הפרויקט "Blastoyz + Friends, וכן ביצירה "New Ways".
ב-2021 פתח ראנג'י את הלייבל שלו VooX שבו הוא משחרר יצירות מוזיקליות חדשות
דיסקוגרפיה > אלבומים

New ways (VooX, 2013)
Extended (VooX, 2022)
דיסקוגרפיה > סינגלים (רשימה חלקית)

"I miss the days"
"The moments I'm missing"
"Can't sleep"
Confess" (Radio edit 2024)"
Call me any name" (2024)"
Power of Acid" (2024)"
Lala" (2024)"
Liquid Love" (2024)"
Changes" (2023)"
Soul" (2023)"
Blind Folded" (2023)"
Sympathize" (2023)"
(2023) "The Road I'm On"
(2023) "Garden"
Better Off Alone" (2022)"
Lay Me Down" (2022)"
(2022)"Freedom"
Your Secrets" (2021)"
הופעות בולטות

ראנג'י מופיע דרך קבע בפסטיבלים ובאירועים מרכזיים בתחום המוזיקה האלקטרונית, כולל פסטיבל Boom בפורטוגל, ופסטיבל טומורולנד בבלגיה, איירביט 1 ואינידיאן ספיריט בגרמניה ורבים אחרים. בנוסף, הוא הופיע באירועים מקומיים ובין-לאומיים שזכו להכרה רחבה.
הערות שוליים

↑   דירוג של ראנג'י באתר Beatstats (באנגלית)
↑  Infected Mushroom Share Their Favorite Psytrance Producers To Watch In 2022, magneticmag.com, ‏2022-10-07 (באנגלית אמריקאית)
↑  כתבה על ההשפעות שמאחורי הסגנון של ראנג'י  en, באתר Love explosion (באנגלית)
↑  עמוד הבית של VooX en, באתר Sound Cloud (באנגלית)
Now and Then

| --- | --- |
 שיר בביצוע ג'ון לנון
 מתוך האלבום The Beatles 1967-1970
 יצא לאור:  2 בנובמבר 2023 
 תאריך הקלטה:  1979
 מקום הקלטה:  הדקוטה
 סוגה:  רוק, מוזיקה פסיכדלית, רוק קל 
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  4:56
 חברת תקליטים:  אפל רקורדס 
 כתיבה:  ג'ון לנון
 לחן:  ג'ון לנון 
 הפקה:  ג'ף לין, פול מקרטני, ג'יילס מרטין 
 
"Now and Then" (בתרגום: עכשיו ואז) הוא סינגל של להקת הביטלס, שיצא לאור ב-2 בנובמבר 2023 כסינגל איי-סייד כפול, יחד עם מיקס חדש של הסינגל הראשון של הלהקה, Love Me Do. השיר זכה לכינוי "השיר האחרון של הביטלס", והוא נכלל גם במהדורה המחודשת והמורחבת של האוסף The Beatles 1967-1970, שיצא לאור ב-10 בנובמבר 2023.
השיר נכתב והוקלט במקור על ידי ג'ון לנון בסביבות 1977 כדמו ביתי לפסנתר סולו, אך נותר לא גמור. לאחר מותו של לנון בשנת 1980, השיר נחשב לסינגל האיחוד השלישי של הביטלס עבור הפרויקט הרטרוספקטיבי שלהם בשנים של 1995–1996 The Beatles Anthology, לאחר "Free as a Bird" ו-"Real Love", ששניהם מבוססים על דמואים של לנון. במקום להיכלל ב-Anthology 3, השיר נגנז למשך כמעט שלושה עשורים. מאוחר יותר השלימו אותו חברי הלהקה פול מקרטני ורינגו סטאר שהוסיפו אוברדאב, כמו גם קטעי גיטרה של ג'ורג' האריסון מהסשנים הנטושים של 1995.
הגרסה הסופית כוללת גם מילים נוספות של מקרטני, וקולו של לנון "נחלץ" מהדמו המקורי באמצעות טכנולוגיית שחזור אודיו מגובה בינה מלאכותית שנוצרה על ידי פיטר ג'קסון עבור סרטו התיעודי משנת 2021, The Beatles: Get Back. ג'קסון גם ביים את הקליפ לשיר "Now and Then". השיר זכה לשבחים מצד המבקרים, שחשו כי זהו סיום ראוי עבור הביטלס. השיר הגיע לראש המצעדים בבריטניה, גרמניה ואוסטריה, והגיע לעשירייה הראשונה באוסטרליה, בלגיה, קנדה, אירלנד, הולנד, שוודיה, שווייץ וארצות הברית.
השיר קיבל מועמדות בטקס פרסי גראמי ה-67 בקטגוריות הקלטת השנה וביצוע הרוק הטוב ביותר.
רקע

לנון כתב את "Now and Then" בסוף שנות השבעים. הוא הקליט את היצירה הלא גמורה ב-1979 כדמו בביתו בבניין הדקוטה, ניו יורק. המילים אופייניות לשירי האהבה המתנצלים שכתב לנון במחצית השנייה של הקריירה שלו. רוב הבתים כמעט שלמים, אם כי עדיין יש כמה שורות שלנון לא העלה על נס בביצוע הדמו.
הגרסה של הביטלס

בינואר 1994, פול מקרטני קיבל שתי קלטות על ידי אלמנתו של לנון, יוקו אונו, שכללו הקלטות ביתיות של שירים שלנון מעולם לא השלים או הוציא מסחרית. השירים באחת הקלטות כללו את השירים "Free as a Bird" ו-"Real Love" שהושלמו ושוחררו בסופו של דבר. שני השירים האחרים בקלטת השנייה היו "Grow Old with Me" ו-"Now and Then", שנכללו בקלטת בשם "For Paul", שיוקו אונו נתנה למקרטני ב-1994, השנה שבה לנון נכנס לאחר מותו להיכל התהילה של הרוק אנד רול. Grow Old with Me יצא כבר ב-1984 באלבום Milk and Honey שיצא לאחר מותו, כך שהביטלס הפנו את תשומת ליבם ל-Now and Then. במרץ 1995, שלושת הביטלס ששרדו החלו לעבוד על "Now and Then" על ידי הקלטת שיר רקע גס שהיה אמור לשמש כאוברדאב. עם זאת, לאחר יומיים בלבד של הקלטות, כל העבודה על השיר הופסקה והתוכניות לסינגל איחוד שלישי בוטלו.
המפיק ג'ף לין דיווח שהסשנים של "Now and Then" כללו רק "יום אחד - אחר צהריים אחד, באמת - להתעסק עם זה. לשיר היה פזמון, אך הוא חסר כמעט בבתים. עשינו את מסלול הגיבוי, דרך קשה שממש לא סיימנו". גורם נוסף לביטול השיר היה פגם טכני בהקלטה המקורית. כמו ב-"Real Love", ניתן לשמוע זמזום של 5 מחזורים לאורך כל הקלטת הדמו של לנון. עם זאת, הוא היה חזק יותר באופן ניכר בשיר "Now and Then", מה שהקשה מאוד על הסרתו.
הפרויקט נגנז ברובו בשל סלידתו של ג'ורג' האריסון מהשיר. מאוחר יותר הצהיר מקרטני כי האריסון כינה את הקלטת הדמו של לנון "זבל מזוין". מקרטני אמר ל-Q ב-1997 כי "ג'ורג' לא אהב את זה. הביטלס הם דמוקרטיה, לא עשינו את זה".
במהלך סרט תיעודי של ג'ף לין ששודר בערוץ BBC Four בשנת 2012, פול מקרטני הצהיר על השיר: "והיה עוד אחד שהתחלנו לעבוד עליו, אבל ג'ורג' הלך על זה... זה עדיין משתהה, אז אני הולך להיכנס בג'ף ולעשות את זה. לגמור את זה, אחד מהימים האלה".
מקרטני אמר באוקטובר 2021 שהוא עדיין מקווה לסיים את השיר. ב-13 ביוני 2023, הוא אמר לתוכנית Today של BBC Radio 4's שהוא "בדיוק סיים" את העבודה על חילוץ קולו של לנון מדמו ישן כדי להשלים את השיר, באמצעות בינה מלאכותית. הוא כינה את הפרויקט "השיר הסופי של הביטלס", ולא נקב בשמו של השיר, עם זאת, חדשות BBC דיווחו כי סביר להניח כי השיר הוא "Now and Then". הוא צפוי לצאת מתישהו בהמשך 2023. על השימוש בטכנולוגיית AI, מקרטני הוסיף ביוני 2023 כי "שום דבר לא נוצר באופן מלאכותי או סינתטי. הכל אמיתי וכולנו עובדים על זה. ניקינו חלק מההקלטות הקיימות, תהליך שנמשך שנים".