stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי כורדיסטן העיראקית – רוסיה
היסטוריה > יחסי ברית המועצות–כורדיסטן העיראקית > סיוע צבאי

שנה אחת בלבד לאחר ששב לכורדיסטן העיראקית, בארזאני חזר למוסקבה כדי לשוחח עם המזכיר הכללי של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות, ניקיטה חרושצ'וב, על שיפור היחסים בין האומות. כאשר חזר מביקורו ברוסיה, הוא החל לחזק את השליטה שלו בכורדיסטן העיראקית והביס את השבטים הכורדים הפרו-עיראקים. ב-1961, מספר המורדים הכורדים עמד על 5,000-7,000 משם שבשלב זה עיראק איבדה את רוב השליטה שלה באזור. כאשר יחסי כורדיסטן העיראקית–עיראק התדרדרו, התמיכה הסובייטית בכורדים דעכה משום שהגנרל העיראקי עבד אל-כרים קאסם החל להפוך את עיראק לקומוניסטית, וכל התנגדות לממשלו מצד הסובייטים הייתה מעבירה את עיראק לגוש המערבי ולארצות הברית.
כאשר הפיכת מפלגת הבעת' של שנת 1963 החלה, הסובייטים ניצלו את ההזדמנות ודרשו מהממשלה העיראקית שיכירו באוטונומיה הכורדית ובזכויות הכורדים בעיראק. משם הכישלונות במשא ומתן, הסובייטים חתמו על הסכם ידידות עם עיראק ב-1972, מה שגרם למתיחות ביחסי המפלגה הדמוקרטית הכורדית לבין המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות באוגוסט של אותה השנה. לאחר ההסכם עם עיראק, ברית המועצות הפסיקה לספק סיוע צבאי לכורדיסטן העיראקית.
עד החצי השני של שנת 1972, בין שתי המדינות הייתה מתיחות רבה. המתיחות הגיעה לשיאה כאשר במהלך המלחמה הכורדית-עיראקית השנייה, העיראקים הביסו את המורדים הכורדים בעזרת כלי נשק סובייטים. למרות זאת, הסובייטים מדי פעם המשיכו להזרים נשק לכורדיסטן העיראקית. ברית המועצות הפסיקה להתערב בסכסוך הכורדי-עיראקי בתחילת הפלישה הסובייטית לאפגניסטן.
היסטוריה > יחסי כורדיסטן העיראקית–רוסיה

הפלישה האמריקאית לעיראק בשנת 2003 גרמה לכך שהכורדים והרוסים יוכלו לשפר את היחסים שלהם מחדש. רוסיה הייתה אחת המדינות הראשונות לפתוח נציגות בכורדיסטן העיראקית ב-2007. חברות רוסיות השקיעו מיליארדי דולרים באזור במהלך העשור השני של המאה ה-21. ב-2012, החברה הרוסית גזפרום חתמה על הסכם הפקת נפט עם כורדיסטן העיראקית.
המלחמה במדינה האסלאמית שהחלה בשנת 2014, גרמה למדינות העולם להזרים לפשמרגה כלי נשק וסיוע הומניטרי. בשונה ממדינות העולם האחרות, רוסיה העבירה לכורדיסטן העיראקית רק מעט מאלו.
כיום, היחסים בין המדינות ידידותיים ויש מסחר הדדי ביניהן.
נציגויות

לכורדיסטן העיראקית נציגות בבירה מוסקבה.
לרוסיה נציגות בבירה האוטונומית ארביל.
ראו גם

יחסי החוץ של רוסיה
יחסי עיראק–רוסיה
יחסי קפריסין–שווייץ

| יחסי קפריסין–שווייץ |
| --- | --- |
קפריסין: שווייץ


קפריסין: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
9,251: 41,277
אוכלוסייה
1,361,415: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
32,230: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
23,674: 99,060
משטר
רפובליקה: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי קפריסין–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת קפריסין לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

בשנת 1959, נציגי הפרלמנטים של טורקיה, יוון והממלכה המאוחדת ערכו מגעים בציריך בנוגע לעתידה של קפריסין. על בסיס המגעים הללו יצאה אמנה בין שלושת הכוחות אשר נחתמה בלונדון והגדירה את התנאים לעצמאותה של קפריסין. הרפובליקה של קפריסין הוקמה ב-16 באוגוסט 1960 ושווייץ הייתה אחת המדינות הראשונות בעולם להכיר בעצמאותה מיד לאחר הכרזת העצמאות.
שווייץ פתחה לראשונה קונסוליה באי קפריסין בשנת 1937 כשהיה מושבת כתר בריטית. הקונסוליה הפכה לקונסוליה כללית בשנת 1983 וזו שודרגה במעמדה לשגרירות בשנת 1990. קפריסין מחזיקה בז'נבה ובציריך קונסוליות כלליות גם היא. השגרירות הקפריסאית ברומא אחראית על היחסים בין קפריסין לשווייץ.
נציגויות דיפלומטיות

קפריסין אינה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות. קפריסין מיוצגת בשווייץ בדרג הקונסולרי באמצעות שתי קונסוליות רשמיות שהיא מחזיקה בז'נבה, ובציריך. קפריסין האמינה את שגרירותה שברומא, בירת איטליה הסמוכה, על שווייץ.
שווייץ מיוצגת בקפריסין בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בניקוסיה, בירת המדינה.
יום השלום הבין-לאומי

הסמליל הרשמי של יום השלום הבינלאומי
יום השלום הבין-לאומי (באנגלית: International Day of Peace) לפעמים נקרא יום השלום העולמי, נחגג ב-21 בספטמבר בכל שנה. הוא מוקדש לשלום עולמי ובמיוחד להיעדר מלחמה ואלימות. את היום חגגו לראשונה ב-1982 והוא נחגג על ידי אומות רבות, קבוצות פוליטיות, קבוצות מיליטנטיות ועמים. ב-2013, הוקדש היום על ידי המזכיר הכללי של האו"ם לחינוך לשלום, האמצעי המרכזי במניעת מלחמה.
כדי לחנוך את היום, מצלצלים בפעמון השלום היפני במטה האו"ם בניו יורק. את הפעמון חלשו ממטבעות שנתרמו על ידי ילדים מכל היבשות והיה מתנה שנתנה על ידי ארגון האו"ם היפני, כ-"תזכורת למחיר האנושי של המלחמה". על צדו נחרט, "יחי השלום העולמי המוחלט".
ראו גם

שלום
שלום עולמי
מלחמה
האומות המאוחדות
הערות שוליים

↑  International Day of Peace Event Information, המזכיר הכללי של האו"ם, אוחזר 21 בספטמבר 2016
↑  Secretary-General's Message on the International Day of Peace 21 September 2002, 21 בספטמבר 2002, אוחזר 21 בספטמבר 2016
ים סקוטיה

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  Scotia 
 מיקום:  האוקיינוס הדרומי, דרום האוקיינוס האטלנטי 
 סוג:  ים 
 מידות
 שטח:  900,000 קילומטר רבוע
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים 
 קואורדינטות:  57°30′S 40°00′W﻿ / ﻿57.5°S 40°W﻿ / -57.5; -40
 
 
השקת סירת ההצלה "ג'יימס קיירד" באיי הפיל, ב-24 באפריל 1916.
ים סקוטיה (באנגלית: Scotia Sea; בספרדית: Mar del Scotia) הוא ים הנמצא רובו באוקיינוס האטלנטי הדרומי, וחלקו באוקיינוס הדרומי.
מזג האוויר בים סוער וקר, בדרך-כלל. הוא שוכן בין ים ארגנטינה, איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים, איי אורקני הדרומיים, וחצי האי האנטארקטי. האיים הנזכרים שוכנים כולם בפסגות רכס דרייק, והים גובל במערבו במעבר דרייק.
ים סקוטיה משתרע על שטח של כ-900,000 קמ"ר. כמחצית משטח הים מתנשא על מדף יבשתי. האיים בים הם סלעיים ומכוסים בחלקם קרח בימות השנה החורפיים.
היסטוריה

השם ניתן לים בשנת 1932 על שם ספינת המשלחת הסקוטית הלאומית לאנטארקטיקה תחת הנהגתו של ויליאם ספירס ברוס, אשר נקראה "סקוטיה". החצייה המפורסמת ביותר של הים נעשתה בשנת 1916 על ידי סר ארנסט שקלטון וחמישה אחרים שהיו בסירת ההצלה ג'יימס קיירד כשעזבו את אי הפיל בדרכם אל איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים.
בארגנטינה, ים סקוטיה נחשב לחלק מים ארגנטינה (בספרדית: Mar Argentino), ועל רבים מהשטחים טוענת ארגנטינה לבעלות, כגון איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי פוקלנד, הנמצאים בתוך אזור זה.
ב-20 באוגוסט 2006 התרחשה רעידת אדמה בעוצמה של 7.0 בסולם ריכטר באזור הים, ב-13:41 (זמן מקומי).
יידוע

בדקדוק, יידוע הוא אמצעי תחבירי לסימון שם עצם מסוים כבעל הקשר ישיר או עקיף (פרגמטי) לתוכן קיים בשיח. לדוגמה, במשפט "הפרח הכחול נזרק לחצר" משמש היידוע לציין שמדובר בפרח אחד מסוים, שהדוברים יודעים שמדובר עליו. היידוע הוא תכונה הקשורה לשמות (שם עצם ושם תואר).
בשפות שונות

יש הבדל משמעותי בין האופן שבו יידוע מובע בשפות שונות. כמו כן, ישנן שפות שלא מביעות יידוע בכלל. באנגלית, למשל, יידוע מובע בעזרת מבחר של מיידעים (determiners). כמה מיידעים בשפה, כגון a/an, many, any, either ו־some, מרמזים על כך ששם העצם הוא בלתי-מיודע, ואילו מיידעים אחרים, כגון the, this, every ו־both, מרמזים על כך ששם העצם הוא מיודע. ישנן שפות שבהן יידוע מובע בעזרת תחיליות המצטרפות לשם העצם, כמו ה"א הידיעה בעברית ואל הידיעה בערבית. שפות אחרות מביעות יידוע בעזרת הוספת מוספיות לשם התואר ולשם העצם, בדומה לאופן שבו יחסות ומין דקדוקי מובעים. בשפות הללו, הנטיות המביעות יידוע עלולות להיות מסובכות. בגרמנית, למשל, ישנן שלוש צורות נטייה לשמות תואר, תלוי אם שם העצם בא ביחד עם תווית מיידעת, תווית בלתי-מיידעת או לבדו. בכמה שפות כגון הונגרית, יידוע מובע בעזרת הטיית הפועל.
אמצעי היידוע העיקרי בעברית הוא ה"א הידיעה, המשמשת כמילית המצטרפת לשמות המיודעים. אמצעי יידוע נוספים בעברית:
כינוי שייכות ("ספרי" = הספר שלי)
כינוי רמז ("ספר זה")
שם פרטי ("ירושלים") – בעברית, שמות פרטיים (של אנשים, כגון "משה"; ושל מקומות, כגון "חיפה"), מלבד אלו של מספר קטגוריות כגון גופי מים והרים, מיודעים מטבעם ואין צורך ביידוע נוסף. לכן משפט כמו "היוסי ישן" שגוי תחבירית (עם זאת, בשפה המדוברת ניתן ליידע שמות פרטיים לצורך פרגמטי, כגון: היוסי הזה כזה משעמם; הטבריה הזאת כל כך יבשה). אולם בערבית, למשל, מקובל לעיתים ליידע שמות של מקומות, של שפות וכיוצא בזה. בערבית, שמות ערים ומדינות יכולים להופיע על מפות עם אִל היידוע. הערבים מכנים את שפתם "אלערבי", ואת השפה העברית "אלעבראני".
כינוי גוף (אתה)
בשפות גרמאניות התווית המיידעת דומה מאוד בתפקידה לכינויי הרמז. כך, למשל, באנגלית, תווית היידוע היא the וכינויי הרמז הם this, that, these, those. באותו אופן, בגרמנית, תוויות היידוע der, die, das דומים לכינויים הרומזים dieser, diese, dieses בהתאמה. בהולנדית היידוע de דומה לכינוי הרמז die. באיסלנדית, תווית היידוע וכינוי הרמז הם אותה המילה – það, ובאותו האופן, הן בדנית והן בשוודית, המילה den/det משמשת גם כתווית מיידעת וגם ככינוי רמז.
בעברית, שם תואר המתאר שם עצם חייב להתאים לשם העצם שהוא מתאר גם ביידוע (דוגמה: הילד הטוב). תכונה זו אינה הכרחית בכל שפה; בשפה האנגלית מספיק יידוע אחד לשם העצם ולתואר שמתאר אותו, שכן התואר מופיע בין היידוע לבין שם העצם (דוגמה: the good boy).
בצירוף סמיכות יש ליידע את הסומך (המילה השנייה בצירוף). ניתן לעשות זאת באמצעות הוספת ה"א הידיעה לפני הסומך (דוגמה: בית הספר) או באמצעות הוספת כינוי שייכות צמוד לסומך (דוגמה: שכונת מגוריו). כאשר מיידעים באמצעות כינוי רמז, הוא צריך להתאים במין ובמספר לנסמך (המילה הראשונה בצירוף) (דוגמה: ילדת רחוב זו).
במשימות שבהן התבקשו נבחנים בעברית להחליט האם להציב את ה"א הידיעה, דוברי אנגלית כשפת אם שגו פחות מאשר דוברי רוסית, מפני שבאנגלית, בניגוד לרוסית, קיימת מערכת מיידעת.
בשפות שונות > התוויות המיידעות בשפות הרומאניות

בשפות רומאניות רבות יש תוויות מיידעות, הן מיידעות בעיקר שמות עצם ומותאמות למין הדקדוקי של העצם ולכמותו. מיליות אלו התפתחו מתוך כינויי הרמז בלטינית ille, illa, illud (בלטינית לא היו מיליות יידוע כלל).
בצרפתית ישנן שלוש מיליות יידוע: le, la, les. עבור שמות עצם ברבים, משתמשים ב-les. עבור שמות עצם ביחיד, משתמשים בשתיים האחרות: la עבור אלו שבמין הדקדוקי הנקבי ו-le עבור הזכרי. אם המילה המיודעת מתחילה באות תנועה או באות h, המיליות le ו-la מקוצרות ל-'l ונצמדות לתחילת המילה.
בספרדית ישנן ארבע מיליות יידוע: el, la, los, las; בחירת התווית המתאימה היא בהתאם למין הדקדוקי ולמספר של שם העצם המיודע. בנוסף, קיימת התווית המיידעת lo, שמופיעה לפני שם תואר ובהיעדר שם עצם מפורש (כגון במשפט lo importante es leer mucho, "מה שחשוב הוא לקרוא הרבה").
בשפות שונות > פירוט תוויות היידוע בשפות השונות

| השפה | התווית המיידעת |
| --- | --- |
איטלקית: il, lo, la, l'  i, gli, le
איסלנדית: -(i)nn, -(i)n, -(i)ð, -(i)na, -num, -(i)nni, -nu, -(i)ns, -(i)nnar, -nir, -nar, -(u)num, -nna (כולן סיומות)
אירית: an, na
אלבנית:  	-a, -ja, -i, -u, -t, -të (כולן סיומות)
אנגלית: the
אסאמית: -tû, -ta, -ti, -khôn, -khini, -zôn, -zôni, -dal, -zûpa וכו'
אספרנטו: la
אפריקאנס: die
ארמית: ־ָא (סיומת)
ברטונית: an, al, ar
גרמנית (ראו גם: תוויות בגרמנית):  	der, die, das  des, dem, den
הוואית: ka, ke  nā
הולנדית: de, het ('t)
הונגרית: a, az
יוונית: ο, η, το  οι, οι, τα
כורדית:  	-eke, -ekan
לוקסמבורגית: den, déi (d'), dat (d')  dem, der
מקדונית: -от -ов -он -та -ва -на -то -во -но -те -ве -не -та -ва -на (כולן סיומות)
נורווגית (בוקמול): -en, -et, -a, -ene, -ne (כולן סיומות)
ספרדית: el, la, lo los, las
עברית: ה
ערבית: ال
פורטוגזית: o, a  os, as
צרפתית: le, la, l', les
קטאלונית: el, la, l', els, les Ses, Lo, los, Es, Sa
קורנית: an
שוודית: den -en, det -et, de -na (תחיליות וסיומות, בהתאמה)
מוצא מילית היידוע השמית

בחלק מן השפות השמיות קיים יידוע, אך לא בכולן. בכול שפה שבה יש יידוע, הוא מופיע באופן אחר לחלוטין. בפיניקית היידוע גם הוא בה"א ודגש, כמו כן, גם בעברית היידוע מופיע עם ה"א היידוע, ולאחריה דגש חזק, פרט לאותיות הא"ח ר"ע. בערבית מופיעה מילית אִל. כשה-אִל המושמת בראש מילים, פרט לאלו שמתחילות בקבוצת עיצורים, אשר המכונה אותיות שמש, ושם הלמ"ד של ה-אִל אינה מבוטאת, ובמקומה מוסף דגש חזק לאות השמש, וזאת בשל קשיי הגיית צמד העיצורים באופן רצוף. בארמית מקראית לעומת זאת, היידוע מופיע בצורת " ָא" בסוף המילה.
הערות שוליים

↑  ברכה לב, מחקר השוואתי בשגיאות הכתיבה של לומדי עברית ששפות אמם רוסית או אנגלית, חלקת לשון: כתב-עת למחקרים בבלשנות השימושית, בטיפוח החינוך הלשוני ובאוריינות, 1998
↑  חיים רבין, שפות שמיות, ירושלים: מוסד ביאליק, 1991, עמ' 12
↑  חיים רבין, שפות שמיות, ירושלים: מוסד ביאליק, 1991, עמ' 44
↑  חיים רבין, שפות שמיות, ירושלים: מוסד ביאליק, 1991, עמ' 88; 93
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532089805171  GND: 4148988-3  LCCN: sh86007684 
צורת הסמיכות בעברית ובערבית יכולה להכיל את מילית היידוע, אך באנגלית לא: בשלט כתוב "מרכז הכרמל" בעברית ובערבית ואילו באנגלית "מרכז כרמל"
מפת המדינות הערביות וישראל עם כיתוב בערבית, שבו שמותיהן של רבות מהמדינות מופיעים עם אִל היידוע, כמקובל בערבית
יום השירות לציבור של האומות המאוחדות

יום השירות לציבור של האומות המאוחדות (באנגלית: UN Public Service Day) הוא מועד בינלאומי המצוין מדי שנה ב-23 ביוני.
היסטוריה

היום נקבע לראשונה בהחלטת העצרת הכללית של האומות המאוחדות בשנת 2003, בהחלטה מספר A/RES/57/277.
היום מציין גם את יום השנה לתאריך שבו אימץ ארגון העבודה הבינלאומי את האמנה ליחסי עבודה של האו"ם (השירות ציבורי), בשנת 1978 (אמנה מספר 151). אמנה זו היא מסגרת לקביעת תנאי העבודה של כל עובדי המדינה ברחבי העולם.
החג חוגג את "הערך של השירות הציבורי לקהילה". המועצה הכלכלית-חברתית של האומות המאוחדות קבעה כי ביום זה יחולק מדי שנה פרס השירות הציבורי של האומות המאוחדות לאלו שפעלו ותרמו למען שיפור, הנראות והיוקרה של השירות הציבורי.
הערות שוליים

↑  A/RES/57/277, undocs.org
יום השירה העולמי

פובליוס ורג'יליוס מארו
יום השירה העולמי (באנגלית: World Poetry Day) נחגג ב-21 במרץ והוכרז על ידי ארגון החינוך והתרבות של האו"ם (UNESCO) במהלך הוועידה הכללית ה-30 בפריז בשנת 1999 במטרה לקדם את הקריאה, הכתיבה, הפרסום והחינוך של השירה ברחבי העולם. "במטרה לתמוך במגוון הלשוני באמצעות ביטוי פיוטי ובאמצעות הגברת ההזדמנויות לשפות המצויות בסכנת הכחדה, וכן במטרה לתת הכרה ודחיפה חדשות לתנועות השירה הלאומיות, האזוריות והבינלאומיות".឴឵឴
היסטוריה

לפני הכרזתו הרשמית של האו"ם יום השירה הבינלאומי נחגג בתחילה באוקטובר, יום הולדתו של המשורר הרומי ורגיליוס. המסורת לשמור על תאריך אוקטובר עבור חגיגות יום השירה הבינלאומי עדיין נשארה במדינות רבות. הממלכה המאוחדת משתמשת בדרך כלל ביום חמישי הראשון של חודש אוקטובר.
הערות שוליים

↑  World Poetry Day
ים השלווה

ערך זה עוסק בים ירחי. אם התכוונתם לסדרת טלוויזיה קוריאנית, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  ים ירחי 
 נתונים ומידות
 אורך:  876 ק"מ 
 מיקום
 מיקום:  LQ12 
 גוף שמיימי:  הירח
 קואורדינטות:  8°21′N 30°50′E﻿ / ﻿8.35°N 30.83°E﻿ / 8.35; 30.83
 מפת ים השלווה, ובה אתרי הנחיתה של אפולו 11, אפולו 16, אפולו 17 וסורביור 5
 מפת ים השלווה, ובה אתרי הנחיתה של אפולו 11, אפולו 16, אפולו 17 וסורביור 5
 
ים השלווה (בלטינית: Mare Tranquillitatis; באנגלית: Sea of Tranquility) הוא ים ירחי הנמצא בתוך אגן השלווה. הקואורדינטות הסֶלֶנוֹגרפיות שלו הן  וקוטרו 873 קילומטרים.
ב-1965 התרסקה בים השלווה הגשושית ריינג'ר 8, לאחר ששידרה בהצלחה 7,137 תצלומים של הירח ב-23 הדקות האחרונות של משימתה. בים השלווה נחתה גם נחתת הירח של משימת אפולו 11. נחיתה זו הייתה הנחיתה המאוישת הראשונה על הירח. לאתר הנחיתה ניתן השם בסיס השלווה, ושלושה מכתשים קטנים מצפון לבסיס נקראו מכתש אולדרין, מכתש קולינס ומכתש ארמסטרונג על שם האסטרונאוטים של משימה זו.
ליד ים השלווה נתגלה פיר המוביל למערה תת-קרקעית גדולה, שאולי תוכל לשמש בסיס לאסטרונאוטים.
ראו גם

גאולוגיה של הירח
סלנוגרפיה
הערות שוליים

↑   גרדיאן, התגלתה מערה בירח, שיכולה לשמש כבסיס לאסטרונאוטים, באתר הארץ, 17 ביולי 2024
יחסי כף ורדה – ספרד

| יחסי כף ורדה – ספרד |
| --- | --- |
כף ורדה: ספרד


כף ורדה: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
4,033: 505,370
אוכלוסייה
525,493: 47,905,341
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,587: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,923: 32,996
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

שגרירות כף ורדה במדריד
יחסי כף ורדה–ספרד הם היחסים הבילטרליים והדיפלומטיים בין כף ורדה לספרד.
יחסים דיפלומטיים

ספרד וכף ורדה מנהלים יחסים דיפלומטיים מאז 21 בדצמבר 1977.
היחסים הדו-צדדיים בין ספרד לכף ורדה היו מאז ומתמיד מיחסים טובים, ונוספו להם קפיצת מדרגה איכותית שהתרחשה בביקורו של ראש הממשלה ז'וזה מריה נבש (אנ') במדריד במרץ 2007; חתימת הסכמים חשובים (הסכם לשיתוף פעולה מסגרת בענייני הגירה "מהדור האחרון"); הסכם שיתוף פעולה פוליטי; שלושה הסכמי שיתוף פעולה שיפוטיים בינלאומיים; מזכר הבנות למעקב משותף על מרחבים ימיים; ועדת שיתוף פעולה משותפת רביעית במספר בשנים 2007–2009, שהגדילה באופן משמעותי את הסיוע הפיננסי לכף ורדה); ופתיחת שגרירות בפראיה ביולי 2007. ספרד הציבה את כף ורדה בראש סדר העדיפויות של פעילותה באפריקה שמדרום לסהרה מכמה סיבות:
כף ורדה הפכה למודל בתת-יבשת אפריקה שמדרום לסהרה מבחינת ממשל דמוקרטי, שלטון החוק, כיבוד זכויות וחירויות ודינמיות של החברה האזרחית.
מחויבותה של כף ורדה בקידום פיתוח בר קיימא ובמאבק בעוני וההתקדמות בעניינים כלכליים וחברתיים.
לספרד ולכף ורדה אינטרסים משותפים ברורים וחשובים, כמו הצורך להעצים את שיתוף הפעולה, כדי לתת מענה הולם לתופעת ההגירה, המאבק בתעבורה אסורה, קידום יחסי סחר או השקעה ישירה במדינה.
השכנות שבין כף ורדה לאיים הקנריים, ההופכת את ספרד לחברת האיחוד האירופי הקרובה ביותר מבחינה גאוגרפית לכף ורדה ומכפילה את ההזדמנויות להעצים את היחסים עם ספרד בתחומים כלכליים, מסחריים, תרבותיים, מדעיים או חינוכיים.
ספרד וכף ורדה חולקות מסורת ארוכה של שיתוף פעולה בתחום הביטחון וההגנה. האתגרים העיקריים של כף ורדה בענייני ביטחון והגנה קשורים למעמדה כאי ומדינה ארכיפלגית, עמדתה הגיאו-אסטרטגית, נקודת מעבר לתנועה בלתי חוקית בין אפריקה, אירופה ואמריקה והקושי של שלטונות כף ורדה לשלוט ביעילות על טריטוריה מפוזרת כל כך, תוך התחשבות שהים הטריטוריאלי שלה משתרע על פני 58,000 קמ"ר של אוקיינוס וכי במדינה יש 700,000 קמ"ר של שטחים ימיים בין ים טריטוריאלי, אזור צמוד ואזור כלכלי בלעדי.
יחסים כלכליים

למרות גודלו המוגבל של השוק, קרבתם והזיקה של האיים הקנריים, והפוטנציאל התיירותי של כף ורדה, יוצרים יחסים כלכליים אינטראקטיביים אינטנסיביים, כאשר ספרד היא השותפה העיקרית שלה. במובן זה, על פי נתוני המכון הלאומי לסטטיסטיקה של ספרד (INE) העדכניים ביותר לשנת 2014, ספרד היא היעד הראשון לייצוא של כף ורדה (67% מהסך הכללי).
יחסים כלכליים > יחסים מסחריים עם האיים הקנריים

בשנת 2012 האיים הקנריים הרחיבו את הייצוא שלהם ואת היבוא שלהם עם כף ורדה, עם ייצוא של 14.6 מיליון אירו וצמיחה שנתית חיובית של 0.9% ועם יבוא שעלה על 182.12 אלף אירו, אשר צמח בשיעור של 18.9%, הפריט העיקרי המיובא הוא בשר או דג משומר.
שיתוף פעולה

כף ורדה הייתה מדינה מועדפת לשיתוף פעולה ספרדי במהלך תקופת תוכנית האב השלישית 2009–2012. הסכם שיתוף הפעולה הבסיסי נחתם על ידי שתי המדינות בשנת 1979, ובמסגרתו הושלמו ארבע ועדות משותפות. בשנת 2007 נפתח סניף של OTC, ארגון בת של הסוכנות הספרדית לשיתוף פעולה בינלאומי למען פיתוח (אנ'), בפראיה. בוועדת שיתוף הפעולה המשותפת הרביעית, עם תוקף ראשוני לתקופה 2007–2009, היקף שיתוף פעולה בסך 27 מיליון אירו לשנה.
הוועדה המעורבת הרביעית הוארכה בספטמבר 2010 עד לאישור מסגרת שותפות עתידית. תוכנית האב הרביעית 2013–2016 קובעת סיום הדרגתי של תוכנית שיתוף הפעולה הדו-צדדית. התפתחות הסיוע לכף ורדה משקפת את החשיבות הגבוהה המוענקת למדינה לשיתוף פעולה ספרדי (77 מיליון אירו סיוע נטו לתקופה 2007–2011), כמו גם עמידה חריגה בהתחייבויות שנקבעו בוועדת COMIX הרביעית בתקופות: 15.1 מיליון אירו (2007), 15.4 מיליון אירו (2008), 17.6 מיליון אירו (2009), 17.6 מיליון אירו (2010), 11.1 מיליון אירו (2011), 3, 5 מיליון אירו (2012, נתון משוער) ו-111,800 אירו (2013).
השתתפותה של ספרד בתמיכה התקציבית בכף ורדה בולטת (יותר מ-20 מיליון אירו בתקופה 2007–2012). בשנת 2011 הועברו 4.4 מיליון אירו, ובשנת 2012 בוצע התשלום הסופי תמורת 3 מיליון אירו (לעומת 4.6 מיליון אירו שתוכנן בתחילה).
נציגויות דיפלומטיות

כף ורדה מחזיקה בספרד שגרירות במדריד, קונסוליה כללית בלאס פלמאס דה גראן קנריה ושתי קונסוליות באליקנטה ולה קורוניה.
ספרד מחזיקה בכף ורדה שגרירות בפראיה.
יחסי סרביה–קניה

| יחסי סרביה–קניה |
| --- | --- |
סרביה: קניה


סרביה: קניה
שטח (בקילומטר רבוע)
77,474: 580,367
אוכלוסייה
6,724,294: 56,708,094
תמ"ג (במיליוני דולרים)
75,187: 107,441
תמ"ג לנפש (בדולרים)
11,181: 1,895
משטר
רפובליקה

יחסי סרביה–קניה הם היחסים הדו-צדדיים בין סרביה לקניה.
סקירה כללית

היחסים בין יוגוסלביה וקניה כוננו ב-17 בדצמבר 1963. הסכם על הקמת הוועדה היוגוסלבית-קנייתית לשיתוף פעולה כלכלי וטכני החל ב-30 במרץ 1979.
יושבת ראש האספה הלאומית של סרביה, מאיה גויקוביץ', הגיעה לביקור פרלמנטרי רשמי בקניה ב-18–21 בפברואר 2019. ביקור הגומלין של יושב ראש האספה הלאומית של קניה ג'סטין מוטורי לסרביה התקיים ב-22–25 באוקטובר 2019.
יחסים כלכליים

בשנת 2020, היצוא מסרביה לקניה הסתכם ב-1.773 מיליון דולר, בעוד שהיבוא הסתכם ב-1.583 מיליון דולר. בשנת 2019, היקף חילופי סחר החוץ בין שתי המדינות הסתכם ב-4.6 מיליון דולר, כאשר הייצוא הסרבי עמד על 3.2 מיליון דולר והיבוא ל-1.4 מיליון דולר.
נציגויות דיפלומטיות

קניה מחזיקה בסרביה באמצעות שגרירותה בפריז, צרפת.
סרביה מחזיקה בקניה שגרירות בניירובי.
יחסי סרביה–תאילנד

| יחסי סרביה–תאילנד |
| --- | --- |
סרביה: תאילנד


סרביה: תאילנד
שטח (בקילומטר רבוע)
77,474: 513,120
אוכלוסייה
6,724,294: 71,655,872
תמ"ג (במיליוני דולרים)
75,187: 514,945
תמ"ג לנפש (בדולרים)
11,181: 7,186
משטר
רפובליקה: מונרכיה (בפועל משטר צבאי)

יחסי סרביה–תאילנד הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין סרביה לבין ממלכת תאילנד.
סקירה כללית

יוגוסלביה כוננה יחסים דיפלומטיים עם תאילנד בשנת 1954. שתי המדינות משתפות פעולה בארגונים בינלאומיים, ובכלל זה באו"ם.
יחסים כלכליים

בשנת 2015 המסחר בין המדינות הסתכם ב-44.46 מיליון אירו, מתוכם הייצוא מסרביה היה בשווי 3.6 מיליון אירו, והיבוא היה בשווי 40.86 מיליון אירו.
בשנת 2014 המסחר הסתכם ב-37.71 מיליון אירו, מתוכם היצוא מסרביה היה בשווי 3.17 מיליון אירו, והיבוא היה בשווי 34.54 מיליון אירו.
נציגויות דיפלומטיות

סרביה מיוצגת בתאילנד באמצעות שגרירותה בג'קרטה, אינדונזיה.
תאילנד מחזיקה בסרביה קונסוליית כבוד בבלגרד.
יחסי קרואטיה–שווייץ

| יחסי קרואטיה–שווייץ |
| --- | --- |
קרואטיה: שווייץ


קרואטיה: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
56,594: 41,277
אוכלוסייה
3,868,460: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
82,689: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,375: 99,060
משטר
רפובליקה: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי קרואטיה–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת קרואטיה לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

שווייץ החזיקה קונסוליה כללית בזאגרב, בירת קרואטיה ועיר ביוגוסלביה מאז שנת 1920. זו הייתה הנציגות השווייצרית הראשונה ביוגוסלביה המלוכנית שהפכה אחר כך ל"הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה".
ב-8 באוקטובר 1991, המדינה היוגוסלבית לשעבר קרואטיה הכריזה על עצמאותה. שווייץ הכירה בעצמאותה של קרואטיה ובריבונותה על שטחה בינואר 1992. באותה השנה, שווייץ הייתה אחת המדינות הראשונות לפתוח שגרירות בזאגרב מוכת המלחמה. בשנת 1995 נפתחה שגרירות קרואטית בברן וקונסוליות בלוגאנו ובציריך.
נציגויות דיפלומטיות

קרואטיה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בברן, בירת המדינה. קרואטיה מיוצגת בשווייץ גם בדרג הקונסולרי באמצעות שתי קונסוליות רשמיות שהיא מחזיקה בערים לוגאנו, וציריך.
שווייץ מיוצגת בקרואטיה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בזאגרב, בירת המדינה. שווייץ מיוצגת בקרואטיה גם בדרג הקונסולרי באמצעות שתי קונסוליות רשמיות שהיא מחזיקה בערים פולה, וספליט.
ים סרדיניה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  Western Mediterranean, Algerian-Provençal Basin 
 סוג:  ים 
 מידע נוסף
 נהר מזין:  Temo, Tirso 
 מדינות באגן הניקוז:  ספרד, איטליה 
 קואורדינטות:  40°N 6°E﻿ / ﻿40°N 6°E﻿ / 40; 6
 he
 
ים סרדיניה הוא גוף מים בים התיכון בין הארכיפלג הספרדי של האיים הבלאריים והאי האיטלקי סרדיניה.
הנקודה העמוקה ביותר בים היא בעומק של כ-3,000 מטר, כ-150 ק"מ צפונית מערבית לאי מנורקה.
ראו גם

סרדיניה
הערות שוליים

↑  "Limits of Oceans and Seas, 3rd edition" (PDF). International Hydrographic Organization. 1953. נבדק ב-29 בדצמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא גופי מים ובנושא איטליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי רואנדה–רוסיה

| יחסי רואנדה–רוסיה |
| --- | --- |
רואנדה: רוסיה


רואנדה: רוסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
26,338: 17,098,242
אוכלוסייה
14,334,764: 144,612,532
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,098: 2,021,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
983: 13,978
משטר
רפובליקה: רפובליקה פדרלית נשיאותית

יחסי רואנדה–רוסיה הם היחסים שבין רפובליקת רואנדה לפדרציה הרוסית.
היסטוריה

ב-30 ביוני 1962, יום לפני שרואנדה זכתה בעצמאות מבלגיה, שלחה ברית המועצות מברק לקיגאלי, בירתה של רואנדה, ובו הכירה ברואנדה כמדינה ריבונית עצמאית והציעה לה להחיל ביניהן יחסים דיפלומטיים.
היחסים הרשמיים בין המדינות החלו בפועל ב-17 באוקטובר 1963.
רואנדה הכירה ברוסיה בינואר 1992, מיד לאחר התפרקות ברית המועצות.
ב-2003 ביקש שר החוץ של רואנדה עזרה רפואית מרוסיה והסביר כי ברואנדה יש רופא אחד על 50,000 חולים, וכי ב-1989 ברית המועצות הבטיחה לסייע רפואית לרואנדה. הסיוע בסוף לא יצא לפועל בשל בעיות תקציביות.
נציגות דיפלומטית

שגרירות רואנדה במוסקבה נסגרה בשנת 1995 בשל קשיים כלכליים, ושגריר רואנדה בגרמניה היה גם שגריר רואנדה ברוסיה. במרץ 2013 נפתחה מחדש השגרירות במוסקבה.
לרוסיה יש שגרירות הממוקמת בקיגאלי.
ים הקור

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  ים ירחי 
 על שם:  קור 
 נתונים ומידות
 אורך:  1,446 ק"מ 
 מיקום
 מיקום:  LQ05 
 גוף שמיימי:  הירח
 קואורדינטות:  57°35′N 0°01′W﻿ / ﻿57.59°N 0.01°W﻿ / 57.59; -0.01
  (למפת הירח מוגדלת) ים הקור(למפת הירח רגילה) ים הקור
 
ים הקור
ים הקור (בלטינית: Mare Frigoris - "מארה פריגוריס") הוא ימה ירחית הממוקמת באגן פרוקלרום בצפון ים הממטרים שעל הירח. הימה נמצאת צפונית למכתש אפלטון.
ים הקור משתרע על כ -300 ק"מ בכיוון צפון-דרום, מעל 1000 ק"מ בכיוון מזרח-מערב ושטחו הוא כ-440,000 קמ"ר.
בדומה לייתר ימות הירח, אין מדובר בימה אלא בעמק המכוסה בבזלת.