stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המאבק על השחיטה הכשרה
השחיטה היהודית בעולם בשנים האחרונות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
גם בשנים האחרונות ישנן דרישות מצד ארגונים שונים בעולם להגביל את השחיטה היהודית. מנגד ישנם חוקרים שטוענים שהשחיטה היהודית היא ההמתה ההומאנית ביותר, ביניהם ד"ר נורברטו קליין, הבעלים של המרפאה הווטרינרית "מזור לחי" שחקר את הנושא והגיע למסקנה שהשחיטה הכשרה איננה מכאיבה לבעלי חיים הכשרים למאכל על פי ההלכה היהודית. הרב ד"ר ישראל מאיר לוינגר כתב דוקטורט על נושא השחיטה והגיע למסקנה שהשחיטה הכשרה איננה מכאיבה לבעל החיים הכשרים, בשונה מבעלי החיים שאינם כשרים.
נורווגיה
שוודיה
שווייץ
ניו זילנד אסרה על השחיטה הכשרה ב-2010
לוקסמבורג[דרוש מקור]
דנמרק
פלנדריה, בלגיה
סלובניה
איסלנד
ליכטנשטיין
יוון
לקריאה נוספת

ביוגרפיה של הרב יחיאל אריה מונק בספרו עולם האותיות, בעברית, ארטסקרול 1990.
הערות שוליים

↑  הפארלאמנט הבריטי דחה חוק נגד שחיטה יהודית, מעריב, 11 בדצמבר 1968
↑  שו"ת שרידי אש, יורה דעה סימן ד.
↑  איתמר אייכנר, איסור שחיטה כשרה באנטוורפן, שגריר בלגיה לשיחה בי-ם, באתר ynet, 11 בינואר 2019
↑  C-336/19 – Centraal Israëlitisch Consistorie van België and Others v. Vlaamse Regering.
↑  רומן פריסטר, כתב "הארץ" בוורשה, בית המשפט הגבוה לחוקה בפולין קבע כי שחיטה כשרה אינה חוקית, באתר הארץ, 27 בנובמבר 2012
↑  עופר אדרת, פולין בדרך לפתרון משבר השחיטה הכשרה, באתר הארץ, 19 ביולי 2013
↑  יקי אדמקר‏, "יום חג": בית המשפט בפולין ביטל האיסור על השחיטה הכשרה, באתר וואלה, 10 בדצמבר 2014
↑  הצעת חוק: לחייב הימום בע"ח לפני שחיטה, באתר וואלה, 4 במאי 2004
↑  תמצית מהמחקר באתר הידברות
↑  הרב ד"ר ישראל מאיר לוינגר, השחיטה וצער בעלי חיים – סקירה מקיפה לאור הרקע המדעי כיום, הוצאת מכון משכיל לדוד תשס"ד, באתר דעת
↑  בדרך לאישור בהולנד: תיאסר השחיטה הכשרה, באתר וואלה, 29 ביוני 2011
↑  יקי אדמקר‏, "זכויות החי לפני הדת": דנמרק אוסרת שחיטה כשרה, באתר וואלה, 14 בפברואר 2014
↑  גזענות או הגנה על בע"ח? בלגיה אוסרת על שחיטה כשרה, באתר וואלה, 7 בינואר 2019
↑  קובי נחשוני, איתמר אייכנר, בית המשפט העליון ביוון: "השחיטה הכשרה מנוגדת לחוקי האיחוד האירופי", באתר ynet, 27 באוקטובר 2021
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.

שחיטה כשרה בציור מן המאה ה-15
הסטטוס החוקי של שחיטה כשרה באירופה ב-:
  מותרת
  נדרש הימום לאחר החיתוך
  נדרש הימום יחד עם החיתוך
  נדרש הימום לפני החיתוך
  אסורה
  אין נתונים
Id Software

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברת פיתוח משחקי מחשב
 מייסדים:  ג'ון קארמק אדריאן קארמק ג'ון רומרו טום הול
 תקופת הפעילות:  1991–הווה (כ־34 שנים)
 חברת אם:  זנימקס מדיה 
 מיקום המטה:  ריצ'רדסון 
 משרד ראשי:  ארצות הברית ריצ'רדסון, טקסס, ארצות הברית
 בעלות:  עצמאית (1991-2009)   ZeniMax Media ‏(2009-הווה)
 ענפי תעשייה:  משחקי מחשב
 מוצרים עיקריים:  סדרת Wolfenstein   סדרת דום   סדרת Quake
 עובדים:  200+ (נכון ל-2011)
  
 www.idsoftware.com
 
id Software (קרי: אִיד) היא חברת פיתוח משחקי מחשב אמריקנית מריצ'רדסון שבטקסס. החברה, שהוקמה בידי 4 פורשים מחברת Softdisk אשר הפיצה עיתון אלקטרוני - ג'ון קארמק, ג'ון רומרו, טום הול ואדריאן קארמק - אחראית לכמה מפריצות הדרך החשובות ביותר בתעשיית משחקי הווידאו, ובפרט ז'אנר משחקי היריות בגוף ראשון בתלת-ממד, בהם הטירה הנאצית, DOOM, Quake ועוד.
היסטוריה

ג'ון קארמק, יליד 1970 שעבד אז בחברת הפיתוח SoftDisk, פגש בתחילת שנות ה-90 את ג'ון רומרו ואדריאן קארמק. לאחר זמן קצר החליטו ליצור השלושה, אחרי העבודה, את משחק המחשב הראשון שלהם בשם "Gamers Edge". לאחר הצלחת המשחק, נציג מחברת Apogee Software (לימים 3D Realms) יצר עמם קשר, והציע להם לפתח משחקים ש-Apogee תפיץ, אולם ב-SoftDisk עלו על העניין, מה שהוביל לפיטוריהם של קארמק והשאר. ב-1 בפברואר 1991, הקים קארמק יחד עם רומרו, הול ואדריאן קארמק את id, ובאותה שנה שוחרר המשחק הראשון מבית היוצר שלהם והוא Commander Keen. קארמק פיתח שיטה מיוחדת להצגת גרפיקת דו מימד בגלילת צד על המחשב האישי, מה שהפך לפריצת דרך. החברה שהתמחתה בשחרור גרסאות Shareware למשחקיה, שחררה את הכותרים מצליחים הראשונים שלה דוגמת הטירה הנאצית וDOOM דרך Apogee Sofware באמצעות הזמנת המשחקים בדואר אלקטרוני, ורק מאוחר יותר התחילה לשחרר משחקים בצורה המסורתית שכללה קופסה עם דיסק ההתקנה של המשחק, דרך חברות הפצה אחרות דוגמת Activision, ועם הגדילה בפופולריות של פלטפורמת ההפצה הדיגיטלית סטים משחקי איד עברו גם לשם.
ב-24 ביוני 2009, נרכשה החברה על ידי תאגיד המדיה "זנימקס", שבין היתר רכש חברות נוספות בתחום פיתוח משחקי מחשב כגון Bethesda Game Studios. "זנימקס" עצמה נרכשה על ידי חברת "מיקרוסופט" בספטמבר 2020, תמורת 7.5 מיליארד דולר.
ביוני 2013, הודיע המנכ"ל טוד הולנסהד כי יפרוש לאחר 17 שנות עבודה. בסוף 2013 הודיע קארמק כי הוא פורש לחלוטין מהחברה ומתמסר לעבודה על Oculus Rift, משקפי מציאות מדומה שעל פיתוחם הוא והחברה החדשה בהנהלתו Oculus VR עבדו עליהם גם קודם לכן.
היסטוריה > מקור השם

שם החברה, id באותיות קטנות, מבוטא "אִיד". השם המקורי של קבוצת המפתחים בתחילת שנות התשעים, Ideas from the Deep (רעיונות ממעמקים), קוצר במקור ל-id כראשי תיבות של המונח "in demand" (בביקוש). הקבוצה חשבה שהפירוש "עלוב", אך לאחר שהוזכרה תורת הפסיכואנליזה של זיגמונד פרויד, לפיה האיד הוא מרכז ה"יצרים הטבעיים" של הנפש, המפתחים אימצו את השם ואיתו הפירוש הפרוידיאני.
היסטוריה > אנשי מפתח

קווין קלאוד - שימש כאמן וכמעצב בין 1992-2006, מפיק בפועל מאז 2007.
דונה ג'קסון - מנהלת המשרד הראשית מאז 1994, מכונה בחברה "האמא של איד" ומופיעה בכינוי זה בכתוביות הסיום של כל משחקי החברה.
מארטי סטרטון - מנהל פיתוח עסקי בין 1997 ל-2006, מפיק בפועל מאז 2006, ובמאי הסטודיו מאז 2019.
רוברט דאפי - מנהל טכנולוגיות ראשי (CTO) מאז 1998.
הוגו מרטין - במאי קריאייטיב מאז 2013.
היסטוריה > אנשי מפתח > אנשי מפתח בעבר

אנשים מעברה של id שלפי הספר "Masters of Doom" (שעסק בחברה) היו מעורבים בהצלחת החברה:
ג'ון קארמק (1991-2013) - אחד ממייסדי החברה, והמתכנת הראשי שאחראי על פיתוח המנועים הגרפיים וכן על פריצות דרך שהושגו במשך השנים.
ג'ון רומרו (1991-1996) - אחד ממייסדי החברה והמעצב הראשי לשעבר, שאופן עיצוב המשחקים שלו השפיע על כל המשחקים שאי פעם יוצרו על ידי id. התפטר זמן קצר לפני יציאת Quake. ב-1996 חבר לטום הול ויחדיו הקימו את סטודיו Ion Storm שהוציא תחת ידיו את המשחקים Daikatana ו-Deus Ex.
טום הול (1991-1993) - מתכנת ומעצב, אולץ להתפטר תוך כדי יציאת המשחק דום הראשון לאחר ויכוח עם ג'ון קארמק שנגע באלמנטי העיצוב של המשחק, והצטרף ל-3D Realms מיד לאחר מכן.
סנדי פטרסן (1993-1997) - עיצב מפות למשחקים דום ודום 2, והיה האיש שהטמיע את האווירה ה"לאבקראפטיאנית" במשחק Quake. התפטר זמן קצר לפני יציאת קווייק 2 ועבר לחברת Ensemble Studios, המפתחת של משחקי Age of Empires.
אמריקן מק'גי (1993-1998) - עיצב את השלבים לדום, דום 2, קווייק וקווייק 2, פוטר מהחברה ואז עבר לאלקטרוניק ארטס. כיום עובד כמפתח עצמאי. הוא היה אחראי ליצירתם של מספר כותרים רבי מכר דוגמת אליס וההמשך שלו אליס: הטירוף חוזר.
אנשי מפתח נוספים בתולדות החברה (מסודרים לפי סדר כרונולוגי):
רוברט "בובי" פרינס (1991-1994) - מלחין שעבר כפרילנסר על המוזיקה לשניים ממשחקי קומנדר קין, לטירה הנאצית 3D, לדום ולדום II. סיים את יחסיו עם החברה לאחר יציאת דום II על מנת לעבוד על פרויקטים חדשים.
דייב טיילור (1993-1996) - מתכנת. עזב את החברה ב-1996 והקים את החברה Crack dot Com.
מייקל אברש (1995-1996) - מתכנת. עובד מיקרוסופט לשעבר. חזר למיקרוסופט לאחר יציאת Quake, אך חזר לעבוד עם ג'ון קארמק לאחר עזיבתו ל-Oculus VR.
שון גרין (1991-1996) - אחראי תמיכה טכנית. עזב את החברה לאחר התפטרותו של רומרו על מנת להצטרף אליו ב-Ion Storm.
ג'יי ווילבור (1991-1997) - מנהל עסקי. עזב את החברה לאחר התפטרותו של רומרו ועבר לאפיק גיימס.
מייק ווילסון (1994-1997) - אחראי יח"צ ושיווק. עזב את החברה והפך למנכ"ל Ion Storm, ולאחר מכן ייסד את חברת הפצת המשחקים Gathering of Developers ובהמשך את חברת ההפצה Devolver Digital.
אדריאן קארמק (1991-2005) - אחד ממייסדי החברה, אמן ומעצב. אולץ להתפטר לאחר יציאת דום 3 כיוון שסירב למכור את המניה שלו בחברה במחיר נמוך ליתר בעלי החברה. בהמשך תבע את החברה, אך הסכסוך המשפטי הסתיים ב-2009 לאחר רכישת החברה על ידי ZeniMax.
טוד הולנסהד (1996-2013) - נשיא החברה. סיים את יחסיו עם החברה ברוח טובה, ועבר לעבוד בחברת Nerve Software.
טים וויליץ (1995-2019) - עבד כמעצב מפות בין 1995-2001, כבמאי קריאייטיב בין 2002-2011, וכבמאי סטודיו בין 2012-2019. משמש כיום כמנהל הקריאייטיב הראשי ב-Saber Interactive.
משחקים

ממשיך את ההצלחה של קומנדר קין, Wolfenstein 3D (תורגם לעברית כ "הטירה הנאצית"), המשחק הבא שלהם, כבר שינה את תחום משחקי המחשב מן הקצה. המשחק שוחרר ב-1992, כשקארמק היה רק בן 22, ולמעשה יצר ז'אנר חדש והוא משחקי היריות בגוף ראשון בתלת מימד. כבר לאחר השחרור, קארמק שהוא גם המפתח הראשי בחברה, התחיל לעבוד על מנוע משחק חדש שישרת את הכותר הבא שלו, DOOM. המשחק ששוחרר ב-1993 ועסק בפלישת שדים מהגיהנום, כמו גם המשכו שיצא שנה לאחר מכן, הפכו את  למעצמת משחקים מצליחה אך עם זאת עמדו במרכז מחלוקת על השימוש באלימות גרפית במשחקי מחשב בעקבות מספר אירועים אלימים ביותר בארצות הברית ובעולם ובהם הטבח בתיכון קולומביין. כבר לאחר שחרור דום 2, התחילו לעבוד בחברה על המשחק Quake שפותח באמצעות המנוע Quake engine, מנוע גרפי מתקדם, שבמקום השימוש בספרייטים כדי ליצור את הסביבה והמודלים התלת־ממדיים, נעשה שימוש בפוליגונים שמאפשרים מראה הרבה יותר ריאליסטי ולראשונה גם בהאצת גרפיקה מבוססת חומרה בעזרת הספרייה הגרפית OpenGL. המנוע, שהיה הראשון ששוחרר כקוד פתוח, זכה למודיפיקציות רבות כגון GoldSrc והמשיך להוות בסיס מסוים למשחקים הבאים של החברה: Quake 2, שיצא ב-1997 ומבוסס על מנוע id Tech 2 שהוא שיפור טכני ל-Quake engine; משחק הרשת Quake 3: Arena, אחד ממשחקי הרשת המצליחים ביותר; והמשחק Return to Castle Wolfenstein, שגם הוא וגם Quake 3 מבוססים על המנוע id Tech 3, מנוע שגלגוליו הרבים מובילים אותנו אל סדרות Call Of Duty,‏ Medal of Honor ועוד.
כמו כן, השתתפו id בפיתוחם של סדרות המשחקים Heretic ו-HeXen, סדרות משחקים בעלות אותה עלילה בדיונית שגם השתמשו באותם מנועים כמו דום ו-Quake 1 ו-2, שפותחו על ידי Raven Software.
ב-2004 יצא המשחק השלישי בסדרת דום, דום 3 שהיווה רימייק בעל עלילה מפותחת יותר ומבוססת אימה למשחק הראשון, והשתמש במנוע id Tech 4. במנוע השתמשו גם מספר משחקים נוספים, הן של id והן מבית היוצר של חברות אחרות לגמרי כמו Prey ו-Brink.
ב-2011 הושק המנוע, id Tech 5, ביחד עם המשחק Rage.
ב-2016 הושק המנוע החדש של החברה, id Tech 6 ביחד עם המשחק "דום".
עד יציאת המנוע id Tech 5, כל מנועי המשחק שפותחו על ידי החברה יצאו כתוכנה חופשית לרשות הציבור תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו, וזאת עקב מדיניות החברה אשר התבססה בזמנה על יחסו האוהד של קארמק לרעיון הקוד הפתוח. קארמק התכוון להוציא גם את id Tech 5 כתוכנה חופשית, אך התפטרותו ב-2013 מהנהלת החברה הובילה לנטישת הרעיון ומאז מנועי המשחק החדשים יותר של החברה לא מופצים עוד כתוכנה חופשית.
id הייתה בין החלוצות לפיתוח משחקים עבור לינוקס, וכותרים רבים של החברה הופצו, בין בדרך רשמית ובין בדרך לא רשמית, גם עבור לינוקס. רעיון זה בא מאישים כגון דייב ד. טיילור, דייוויד קירש וטימותי בסט, שעסקו גם בעצמם בהעברת כותרים תוצרת החברה ללינוקס, וכן מתמיכתם של בכירי id בראשם קארמק. עם זאת, קארמק הכריז כי לא תשוחרר גרסת לינוקס עבור המשחק Rage.
משחקים > משחקי החברה > סדרת Wolfenstein

Wolfenstein 3D הידוע בעברית בתור "הטירה הנאצית", ועוסק במלחמתו היחידה של חייל יהודי, בי. ג'יי. בלאזקוביץ', בחיילים ובכירים נאצים ולבסוף באדולף היטלר, והצלת אחותו ונסה בלאזקוביץ'.
Wolfenstein: Spear of Destiny - משחק המשך למשחק זה אשר יצא ב-1992 משתמש באותו המנוע. במשחק זה מנסה בלאזקוביץ' להשיב את "חנית הגורל" אשר נגנבה על ידי הנאצים, ושוב צריך להציל את אחותו ונסה.
Return to Castle Wolfenstein - המשך מעלליו של בלאזקוביץ' אשר יצא ב-2001 ומכיל גרפיקה משופרת אשר משתמשת במנוע id Tech 3. פותח בשיתוף עם Gray Matter Interactive.
Wolfenstein: Enemy Territory - גרסה מרובת משתתפים למשחק הקודם אשר יצאה ב-2003, פותח על ידי Splash Damage.
Wolfenstein - יצא ב-2009, מהווה רימייק בעל עלילה משופרת לפרק הראשון במשחק המקורי (והמשך מסוים לRtCW) ומשתמש בגרסה משופרת של id Tech 4. פותח על ידי Raven Software.
בשנת 2010 חברת האם ZeniMax העבירה את הזכויות על הזיכיון לסטודיו שוודי בשם MachineGames, שפיתחה את שני משחקי ההמשך בסדרה: Wolfenstein: The New Order ו-Wolfenstein 2: The New Colossus, אשר מתרחשים במציאות אלטרנטיבית של שנות ה-60 של המאה ה-20 בה גרמניה הנאצית ניצחה במלחמת העולם השנייה.
משחקים > משחקי החברה > סדרת דום

DOOM - הכותר המקורי, שעלילתו סובבת סביב נחת חלל המשרת בבסיס צבאי במאדים ונאלץ לעצור פלישת שדים מהגיהנום שהשתלטו על הבסיס, ולחקור את תעלומת הפלישה. יצא ב-1993.
דום II: גיהנום על כדור הארץ - משחק המשך, משתמש באותו מנוע של דום, ועוסק בפלישת אותם השדים מהגיהנום לכדור הארץ. יצא ב-1994.
דום 3 - יצא ב-2004 ומהווה רימייק למשחק הראשון, בעל עלילה מורכבת יותר שמשלבת מוטיבים של משחק אימה-הישרדות.
דום - יצא בשנת 2016 ומהווה אתחול מחדש לסדרה.
דום הנצחי - מהווה גם המשך למשחק הקודם וגם מעין רימייק של Doom 2 משנות ה-90.
משחקים > משחקי החברה > סדרת הרטיק

heretic משחק פנטזיה שעוסק באלף שיצא לנקום באחד משלושת השדים שהשתלטו על הארץ שלו בעזרת קסם ושיצא ב-1994 במנוע דום.
Hexen: Beyond Heretic סיקוול להרטיק, כעת קרונוס מנסה להילחם בשני מבין שלושת האחים, קוראקס, יצא ב-1995 במנוע דום.
Hexen II המשך של המשחק הקודם, כעת Thyrion מנסה להילחם באח השלישי והחזק מכולם איידולון, יצא ב-1997 במנוע Quake.
Heretic II המשך של המשחק הראשון בסדרת קורבוס חוזר מהגלות שלו לאחר שהרג את הד'ספירל וגילה שמחלה פגעה בכל הארץ שלו, יצא ב-1998 במנוע Quake II.
משחקים > משחקי החברה > סדרת Quake

Quake - הכותר המקורי, שעסק בפלישת יצורים מיתיים (מבוססי העולם של ק'ת'ולהו מאת ה.פ. לאבקראפט) לכדור הארץ ובמסע בין ממדי. יצא ב-1996.
Quake 2 - יצא ב-1997 ועוסק במלחמת בני האנוש נגד חייזרים מגזע ה-Strogg, עלילה שאינה קשורה לכותר המקורי.
Quake 3: Arena - יצא ב-1999 והתמקד במשחק ברשת (בדומה למתחריו Unreal Tournament ו-Counter-Strike)
Quake 3: Team Arena הרחבה עצמאית שיצאה ב-2001 ומוסיפה אלמנטים חדשים למשחק, מצבי משחק חדשים וכן שיפורים למנוע.
Quake 4 - פותח על ידי Raven Software בשיתוף עם id ויצא ב-2005. עוסק בהמשך המלחמה בין בני האדם נגד ה-Strogg. משתמש במנוע id Tech 4.
קווייק וורס - פותח על ידי Splash Damage בשיתוף עם id על מנוע id Tech 4 משופר ויצא ב-2007, מתמקד במשחק לרשת בסגנון Wolfenstein: Enemy Territory על רקע תחילת פלישת ה-Strogg לכדור הארץ.
Quake Live - הושק ב-2009 והוא גרסת דפדפן חינמית ונטולת-אלימות-גרפית-ושפיכות-דם ל-Quake 3: Arena.
Quake Champions, נמצא כרגע בשלב בטא סגורה ועתיד להשתחרר במהלך 2017. מפותח על ידי איד ביחד עם Saber Interactive
משחקים > משחקי החברה > סדרת Rage

Rage, הראשון להשתמש במנוע החדשני id Tech 5. יצא ב-2011 ועלילתו סובבת סביב הישרדות בעולם פוסט-אפוקליפטי.
Rage 2, מפותח בשיתוף עם סטודיו שוודי בשם Avalanche. יצא בחודש מאי 2019.
משחקים > משחקי החברה > משחקים אשר אינם קשורים לסדרות אחרות

דייב המסוכן, על ידי Softdisk שיצא לראשונה ב-1988 (גרסת VGA ל-MS-DOS יצאה ב-1990) ופותח על ידי ג'ון רומרו לבדו. משחק פלטפורמה.
קומנדר קין, (1990 - 1991) - סדרת משחקי פלטפורמה קופצנית בעל אלמנטים של יריות.
Shadow Knights, שיצא ב-1991 והוא משחק דמוי נינג'ות.
Rescue Rover, משחק פאזלים שיצא ב-1991.
מחלוקות סביב משחקי החברה > Wolfenstein

כיוון שהמשחק Wolfenstein 3D מכיל סממנים נאציים, כגון צלבי קרס ואת המנון המפלגה הנאצית - שיר הורסט וסל, המשחק נאסר להפצה ומכירה בגרמניה על פי החוק שאוסר על הצגת סמלים נאציים והפצתם. כמו כן, ניתן לראות גם במשחק סממנים של עינויים, כמו כלובים רבים המכילים בתוכם שלדים. בנוסף, גופות רבות של הקורבנות קיימות בחדרים שונים.
המשחק השני בסדרה, return to castle wolfenstein משנת 2003, הוגדר על ידי מחלקת המדינה של ארצות הברית בתור משחק אנטישמי ביותר כיוון שבמצב הרשת היה אפשר לשחק את הנאצים.
עד 2019, שאר משחקי הסדרה, החל מWolfenstein 2009 והלאה, לא היו זמינים בחנות הסטים עבור השחקן הישראלי, אך היה ניתן להשיג עותקים פיזיים שלהם בחנויות משחקים לקונסולות השונות. החל משנה זו סטים הסירה את ההגבלה ועכשיו ניתן לקנות את משחקי הסדרה בישראל. אולם הכותר האחרון בסדרה, Wolfenstein: Youngblood, לא זמין גם הוא.
מחלוקות סביב משחקי החברה > דום

המשחק נחשב שנוי במחלוקת מאז יציאתו לשוק, בשל האלימות הגרפית והשטניזם המוצגים בו. גורמים שונים, בהם אנשי דת ופוליטיקאים הביעו דאגה מכך שהאנימציה התלת־ממדית, שנחשבה בתקופת הופעתו של המשחק חדשנית, תשמש סימולטור הריגה, ותעודד אנשים לבצע מעשי אלימות. לאחר הטבח בתיכון קולומביין בשנת 1999, צצו שמועות כי מבצעי הטבח נהגו לשחק במשחק ואף נטען שהשניים עיצבו שלבים במשחק המזכירים את בית הספר בו למדו כדי להתאמן לקראת הטבח. אמנם אף אחד מהם לא עיצב שלבים המזכירים את בית הספר, אבל בבעלותו של אריק האריס היה אתר אינטרנט שיועד במקור לפרסום שלבים עבור המשחק, באותו סגנון מדע בדיוני-אימה שאפיין את המשחק המקורי. מאוחר יותר הפך האתר למעין בלוג, שכלל בדיחות וקטעי עיתונות קצרים הנוגעים למחשבותיו על הורים, בית ספר וחברים, הוראות לביצוע מעשי קונדס, הוראות להכנת מטען חבלה ויומנים שתיארו את מעשיו עם חברו ומאוחר יותר שותפו לטבח, דילן קלבולד. לאחר הטבח, השלבים שהאריס עיצב נודעו בשם "Harris Levels" ועד עצם היום הזה חלקם מופצים ברשת.
מחלוקות סביב משחקי החברה > דום הנצחי

שערורייה נוספת אליה נקלעה החברה ב-2020, הקשורה אף היא לאחד ממשחקי סדרת "דום", הייתה שערוריית פסקול המשחק "דום הנצחי" שיצא במרץ אותה השנה. חשיפת הפרשה פגעה קשות במוניטין החברה בקרב הגיימרים, הובילה לקרע בין מיק גורדון, המלחין שעבד על פסקול המשחק, לבין החברה, ועוררה דיון ער בנושא היחסים בין חברות פיתוח משחקי מחשב לבין מוזיקאים שעסוקים בהלחנת פסקול המשחק ואינם עובדים בהכרח במסגרת החברה המפתחת.
הערות שוליים

↑  איתמר שאלתיאל, גיק בשבוע: ג'ון קארמק, באתר כלכליסט, 9 באוגוסט 2008}
אליאב סלומון, איפה הם היום: ג'ון קארמק, באתר nana10‏
↑  סיפורי הצלחה בעסקים, באתר גלובס, 7 באפריל 1998
↑   שגיא כהן, רכישת זנימקס ב-7.5 מיליארד דולר: מיקרוסופט רוצה להיות הנטפליקס של המשחקים, באתר TheMarker‏, 23 בספטמבר 2020
אופיר דור, ‏עסקת ענק בשוק הגיימינג: מיקרוסופט רוכשת ב-7.5 מיליארד דולר את בת'סדה, באתר גלובס, 21 בספטמבר 2020
↑  דיוויד קושנר, Masters of Doom: How Two Guys Created an Empire and Transformed Pop Culture, ארצות הברית: Random House, 2003, ISBN 9780812972153
↑  ‘Doom’ game creator buys Heritage resort, The Irish Times (באנגלית)
↑   נועה ליברמן-פלשקס, גם הטירה הנאצית בפנים: סדרות המשחקים הארוכות ביותר בהיסטוריה, באתר הארץ, 5 באוגוסט 2020
1 2  עודד ירון, 20 שנה לוולפנשטיין 3D: המשחק עולה לרשת בחינם, באתר הארץ, 10 במאי 2012
↑  עכבר העיר, זיכרון 2.0: השואה כמובילה תרבותית, באתר הארץ, 18 באפריל 2012
↑  שחר סמוחה, משחק האימה הגדול מכולם, באתר הארץ, 28 במאי 2002
↑  מישל מריוט, הניו יורק טיימס, האיש שמאחורי דום 3 מדבר, באתר הארץ, 18 באוגוסט 2004
↑   אביב מזרחי, Doom 2016: הגיהנום מזמן לא היה כל כך כיפי, באתר הארץ, 6 ביוני 2016
↑   נועה ליברמן-פלשקס, חגיגות 25 שנים ל-"Quake", המשחק שגרם לרעידת אדמה בעולם הגיימינג, באתר הארץ, 22 ביוני 2021
↑  אילן גלר, העתיד כבר כאן: הדור החדש של משחקי המחשב, באתר TheMarker‏, 12 במאי 2006
↑  יובל בירב, ‏תקווה למשחקי המחשב, באתר גלובס, 3 במרץ 2009
↑  שחר סמוחה, חסל נאצי, קבל דולר, באתר הארץ, 13 באוקטובר 2003
↑  מחלקת המדינה של ארצות הברית, Contemporary Global anti-Semitism: a report provided to the United States Congress
↑  שחר סמוחה, רצח בבית הספר - המשחק, באתר הארץ, 23 ביולי 2001
↑   עודד ירון, משחק הטבח שמעורר את השדים של עולם המשחקים, באתר הארץ, 20 באוקטובר 2014
| משחקי חברת id Software |
| --- | --- | --- |
| Wolfenstein | Wolfenstein 3D (הרחבה: Spear Of Destiny)‏ • Return to Castle Wolfenstein‏ • Wolfenstein: Enemy Territory‏ • Wolfenstein (2009)‎ |  |
| סדרת DOOM | דום • דום II: גיהנום על כדור הארץ • דום 3 • דום (2016) • דום הנצחי |  |
| סדרת Quake | Quake‏ • Quake 2‏ • Quake 3: Arena‏ • Quake 4‏ • Enemy Territory: Quake Wars‏ • Quake Live‏ • Quake Champions |  |
| סדרת Rage | Rage 2 • Rage |  |
| משחקים אחרים | דייב המסוכן • קומנדר קין • Heretic‏/Hexen‏/Hexen II‏ |  |
| מנועי משחק | Doom Engine‏ • Quake Engine (id Tech 1)‏ • id Tech 2‏ • id Tech 3‏ • id Tech 4‏ • id Tech 5‏ • id Tech 6‏ • id Tech 7‏ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007379081405171  ISNI: 0000 0001 0185 2756  LCCN: nr2002015018  MusicBrainz: 28b85948-8c9d-4f30-a2b1-39f96c4467dc  VIAF: 151735566   WorldCat (עם VIAF): 151735566
דלהי

ערך זה עוסק במטרופולין המהווה טריטוריה מיוחדת של הודו, אשר התפתח מהעיר "דלהי הישנה". אם התכוונתם לעיר הבירה הלאומית של הודו אשר שוכנת בתוך טריטוריה זו, ראו .
| --- | --- |

 מדינה:  הודו הודו
 טריטוריית איחוד:  טריטוריית הבירה הלאומית דלהי
 ראש השרים:  רקה גופטה
 תאריך ייסוד:  העשור הראשון של המאה ה־5 לפנה״ס 
 שטח:  1,483 קמ"ר
 גובה:  239 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בטריטוריית איחוד:  26,495,000 (2016)
  ‑ במטרופולין:  18,639,762 (2009)
  ‑ צפיפות:  11,463 נפש לקמ"ר (2009)
 קואורדינטות:  28°37′N 77°14′E﻿ / ﻿28.61°N 77.23°E﻿ / 28.61; 77.23
 אזור זמן:  UTC +5:30
  אתר האינטרנט הרשמי של דלהי
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הודו מוגדלת) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודידלהי(למפת הודו רגילה) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודידלהי(למפת דלהי רגילה) דלהי(למפת דלהי מוגדלת) דלהי     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טריטוריית הבירה הלאומית דלהי (National Capital Territory of Delhi – NCT), החופפת בגבולותיה למטרופולין דלהי (דלהי: दिल्ली או Dillī בהינדי ובנגלית, ו־دیلی באורדו), היא טריטוריית איחוד מיוחדת המנוהלת במשותף על ידי ממשלת הודו, ממשל מקומי ושלושה תאגידים עירוניים – "המועצה העירונית ניו דלהי", המהווה את עיר הבירה של הודו ובשטחה מצוי מושב הממשל המרכזי, "התאגיד העירוני של דלהי" (האחראי על רוב שטח המטרופולין) ו"מועצת מחנה דלהי" (בפיקוד הצבא ההודי).
דלהי היא המטרופולין ה-8 בגודלו בעולם מבחינת גודל האוכלוסייה, והשני בהודו (אחרי מומבאי) – במטרופולין דלהי מתגוררים למעלה מ-18 מיליון בני אדם. מבחינת שטחה היא הגדולה בהודו.
היסטוריה

דלהי הישנה (Old Delhi), הממוקמת על גדתו המערבית של נהר היאמונה (אחד מיובלי הגנגס), מיושבת ברציפות מאז המאה ה-6 לפני הספירה, ויש שרידים להתיישבות אנושית במקום מהמאה ה-11 לפני הספירה. העיר התפתחה מאז האימפריה המאורית. שרידי שבע ערים התגלו במטרופולין של דלהי, והמישור מסביב זרוע בשרידיהן. ב-1206 קוטב א-דין אייבק ייסד במקום את "סולטנות דלהי", שאחד השרידים המרשימים ממנה הוא הקוטוב מינאר.
במאה ה-14 התחזקה הסולטנות וכבשה בהדרגה את מרבית הודו.
דלהי הישנה נבנתה על ידי השליט המוגולי שאה ג'האן ב-1638, והוקפה ביצורים אדירים. מצויים בה כמה מהבניינים היפים והמפוארים בעולם – כמו המצודה האדומה ומסגד הג'אמה (Jama Masjid) הענקי. העיר נבזזה פעמים רבות בתולדותיה. ב-1739 כבשוה כוחות מלך פרס נדיר שאה. אלפים מתושביה נטבחו, וכס הטווס המפורסם, שעמד באולם קבלות הפנים הציבוריות, נלקח והובא לאיראן. העיר נבזזה פעמיים נוספות באמצע המאה ה-18. ב-1857, בפרוץ המרד ההודי בבריטים, צרו עליה חיילים בריטים במשך ארבעה חודשים ולבסוף כבשוה.
היסטוריה > המאה ה-20

בראשית המאה ה-20 התגוררו בדלהי 150,000 איש. ב-1912 החליטו השלטונות הבריטיים להעתיק את בירתם לדלהי, ולשם כך הוכרז על מבצע בנייה עצום ממדים – בנייתה של דלהי החדשה. רק בתחילת שנות ה-30 הסתיימה הבנייה והנציב העליון הבריטי עבר להתגורר בה. לאחר עצמאות הודו חוותה דלהי פריחה כלכלית, שהביאה לגדילה משמעותית באוכלוסייתה בעקבות הגירה של כפריים רבים אל העיר. עם זאת, התעצמות העיר תרמה גם לצפיפות רבה, פקקי תנועה וזיהום אוויר ולמצוקת דיור.
כלכלה ותחבורה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
דלהי היא אחת הערים המפותחות ביותר בהודו מבחינה כלכלית, ומהווה את המרכז הכלכלי של צפון הודו. ההכנסה לנפש בדלהי, היא השלישית מבין כל מדינות הודו.
דלהי מהווה צומת מרכזי במערכת הרכבות המפותחת של הודו ובעיר מספר תחנות רכבת. מדלהי יוצאים גם קווי אוטובוס רבים לכל חלקי הודו. בפאתי העיר נמצא נמל התעופה הבינלאומי אינדירה גנדי. בשנת 2004 נפתח בעיר הקו הראשון של רכבת תחתית. לנסיעות קצרות, נפוץ בעיר השימוש באוטו-ריקשה.
אקלים

בין אפריל ליולי החום בדלהי כבד, ועולה לעיתים קרובות על C°‏ 40. ביולי ואוגוסט מגיעים גשמי המונסון הכבדים המפחיתים את החום אך מלווים בעלייה בלחות, כשלאחריהם חוזר החום. החורף נמשך בין נובמבר לינואר, ומתאפיין בערפל כבד ובראות לקויה. מזג האוויר הנוח והנעים ביותר הוא במהלך החודשים פברואר ומרץ.
פוליטיקה

דלהי היא טריטוריית איחוד, אך ב-1992 תוקנה חוקת הודו והקומה האספה המחוקקת של דלהי והעיר קיבלה מעמד עצמאי.
מ־2015 עד 2025 שלטה בטריטורייה מפלגת אאם אדמי, שזכתה ב-67 מתוך 70 מחוזות הבחירה ב-2015 וב-62 ב-2020. יושב ראש המפלגה ארווינד קג'ריוואל כיהן כראש השרים מ־2015 עד ספטמבר 2024, והוחלף בידי אטישי מרלנה. בפברואר 2025 ניצחה מפלגת העם ההודית בבחירות בטריטורייה ורקה גופטה מונתה לראש השרים.
היהודים בדלהי

בשלב כלשהו לאחר חורבן בית שני, הגיעו ככל הנראה יהודים לדלהי בכמויות קטנות.
באמצע המאה ה-20 התבססה בדלהי קהילה רחבה יותר של יהודים, בעיקר כסוחרים מקהילת בומביי. כיום מונה הקהילה המקומית היהודית של עדת "בני ישראל" משפחות בודדות, יש בית כנסת אחד ובית קברות יהודי. פרט לקהילה שוהים בדלהי משפחות ישראליות רבות וכן יהודים מהתפוצות שעובדים בעיר וכן מטיילים ומבקרים שדלהי היא תחנת מעבר עבורם.
בשנת 1993 נפתח בית חב"ד בדלהי על ידי שליחי חב"ד, באזור התרמילאים פאהארגאנג' (Paharganj) המכונה גם המיין בזאר. בשנת 2010 נפתח בית חב"ד נוסף עבור המשפחות היהודיות הגרות בשכונה אחרת.