stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פתרון מישל
מרכיבי מאמץ

ניתן להשיג את מרכיבי המאמץ על ידי החלפת פתרון מישל במשוואות המתח במונחים של פונקציית המאמץ של איירי (בקואורדינטות גליליות). טבלה של מרכיבי מתח מוצגת להלן.
|  \varphi  |  \sigma _{rr}\, |  \sigma _{r\theta }\, |  \sigma _{\theta \theta }\, |
| --- | --- | --- | --- |
|  r^{2}\, |  2 |  0 |  2 |
|  r^{2}~\ln r |  2~\ln r+1 |  0 |  2~\ln r+3 |
|  \ln r\, |  r^{-2}\, |  0 |  -r^{-2}\, |
|  \theta \, |  0 |  r^{-2}\, |  0 |

|  r^{3}~\cos \theta \, |  2~r~\cos \theta \, |  2~r~\sin \theta \, |  6~r~\cos \theta \, |
|  r\theta ~\cos \theta \, |  -2~r^{-1}~\sin \theta \, |  0 |  0 |
|  r~\ln r~\cos \theta \, |  r^{-1}~\cos \theta \, |  r^{-1}~\sin \theta \, |  r^{-1}~\cos \theta \, |
|  r^{-1}~\cos \theta \, |  -2~r^{-3}~\cos \theta \, |  -2~r^{-3}~\sin \theta \, |  2~r^{-3}~\cos \theta \, |

|  r^{3}~\sin \theta \, |  2~r~\sin \theta \, |  -2~r~\cos \theta \, |  6~r~\sin \theta \, |
|  r\theta ~\sin \theta \, |  2~r^{-1}~\cos \theta \, |  0 |  0 |
|  r~\ln r~\sin \theta \, |  r^{-1}~\sin \theta \, |  -r^{-1}~\cos \theta \, |  r^{-1}~\sin \theta \, |
|  r^{-1}~\sin \theta \, |  -2~r^{-3}~\sin \theta \, |  2~r^{-3}~\cos \theta \, |  2~r^{-3}~\sin \theta \, |

|  r^{n+2}~\cos(n\theta )\, |  -(n+1)(n-2)~r^{n}~\cos(n\theta )\, |  n(n+1)~r^{n}~\sin(n\theta )\, |  (n+1)(n+2)~r^{n}~\cos(n\theta )\, |
|  r^{-n+2}~\cos(n\theta )\, |  -(n+2)(n-1)~r^{-n}~\cos(n\theta )\, |  -n(n-1)~r^{-n}~\sin(n\theta )\, |  (n-1)(n-2)~r^{-n}~\cos(n\theta ) |
|  r^{n}~\cos(n\theta )\, |  -n(n-1)~r^{n-2}~\cos(n\theta )\, |  n(n-1)~r^{n-2}~\sin(n\theta )\, |  n(n-1)~r^{n-2}~\cos(n\theta )\, |
|  r^{-n}~\cos(n\theta )\, |  -n(n+1)~r^{-n-2}~\cos(n\theta )\, |  -n(n+1)~r^{-n-2}~\sin(n\theta )\, |  n(n+1)~r^{-n-2}~\cos(n\theta )\, |

|  r^{n+2}~\sin(n\theta )\, |  -(n+1)(n-2)~r^{n}~\sin(n\theta )\, |  -n(n+1)~r^{n}~\cos(n\theta )\, |  (n+1)(n+2)~r^{n}~\sin(n\theta )\, |
|  r^{-n+2}~\sin(n\theta )\, |  -(n+2)(n-1)~r^{-n}~\sin(n\theta )\, |  n(n-1)~r^{-n}~\cos(n\theta )\, |  (n-1)(n-2)~r^{-n}~\sin(n\theta )\, |
|  r^{n}~\sin(n\theta )\, |  -n(n-1)~r^{n-2}~\sin(n\theta )\, |  -n(n-1)~r^{n-2}~\cos(n\theta )\, |  n(n-1)~r^{n-2}~\sin(n\theta )\, |
|  r^{-n}~\sin(n\theta )\, |  -n(n+1)~r^{-n-2}~\sin(n\theta )\, |  n(n+1)~r^{-n-2}~\cos(n\theta )\, |  n(n+1)~r^{-n-2}~\sin(n\theta )\, |
רכיבי העתק

שדה העתק  (u_{r},u_{\theta }) ניתן להשיג מהפתרון של מישל על ידי שימוש ביחסי מאמץ-מעוות ומעוות-העתק. להלן טבלה של רכיבי תזוזה התואמים את המונחים בפונקציית המאמץ של איירי עבור פתרון מישל. בטבלה זו
כאשר  \nu  הוא יחס פואסון, ו-  \mu  הוא מודול הגזירה.
|  \varphi  |  2~\mu ~u_{r}\, |  2~\mu ~u_{\theta }\, |
| --- | --- | --- |
|  r^{2}\, |  (\kappa -1)~r |  0 |
|  r^{2}~\ln r |  (\kappa -1)~r~\ln r-r |  (\kappa +1)~r~\theta  |
|  \ln r\, |  -r^{-1}\, |  0 |
|  \theta \, |  0 |  -r^{-1}\, |

|  r^{3}~\cos \theta \, |  (\kappa -2)~r^{2}~\cos \theta \, |  (\kappa +2)~r^{2}~\sin \theta \, |
|  r\theta ~\cos \theta \, |  {\frac {1}{2}}[(\kappa -1)\theta ~\cos \theta +\{1-(\kappa +1)\ln r\}~\sin \theta ]\, |  -{\frac {1}{2}}[(\kappa -1)\theta ~\sin \theta +\{1+(\kappa +1)\ln r\}~\cos \theta ]\, |
|  r~\ln r~\cos \theta \, |  {\frac {1}{2}}[(\kappa +1)\theta ~\sin \theta -\{1-(\kappa -1)\ln r\}~\cos \theta ]\, |  {\frac {1}{2}}[(\kappa +1)\theta ~\cos \theta -\{1+(\kappa -1)\ln r\}~\sin \theta ]\, |
|  r^{-1}~\cos \theta \, |  r^{-2}~\cos \theta \, |  r^{-2}~\sin \theta \, |

|  r^{3}~\sin \theta \, |  (\kappa -2)~r^{2}~\sin \theta \, |  -(\kappa +2)~r^{2}~\cos \theta \, |
|  r\theta ~\sin \theta \, |  {\frac {1}{2}}[(\kappa -1)\theta ~\sin \theta -\{1-(\kappa +1)\ln r\}~\cos \theta ]\, |  {\frac {1}{2}}[(\kappa -1)\theta ~\cos \theta -\{1+(\kappa +1)\ln r\}~\sin \theta ]\, |
|  r~\ln r~\sin \theta \, |  -{\frac {1}{2}}[(\kappa +1)\theta ~\cos \theta +\{1-(\kappa -1)\ln r\}~\sin \theta ]\, |  {\frac {1}{2}}[(\kappa +1)\theta ~\sin \theta +\{1+(\kappa -1)\ln r\}~\cos \theta ]\, |
|  r^{-1}~\sin \theta \, |  r^{-2}~\sin \theta \, |  -r^{-2}~\cos \theta \, |

|  r^{n+2}~\cos(n\theta )\, |  (\kappa -n-1)~r^{n+1}~\cos(n\theta )\, |  (\kappa +n+1)~r^{n+1}~\sin(n\theta )\, |
|  r^{-n+2}~\cos(n\theta )\, |  (\kappa +n-1)~r^{-n+1}~\cos(n\theta )\, |  -(\kappa -n+1)~r^{-n+1}~\sin(n\theta )\, |
|  r^{n}~\cos(n\theta )\, |  -n~r^{n-1}~\cos(n\theta )\, |  n~r^{n-1}~\sin(n\theta )\, |
|  r^{-n}~\cos(n\theta )\, |  n~r^{-n-1}~\cos(n\theta )\, |  n(~r^{-n-1}~\sin(n\theta )\, |

|  r^{n+2}~\sin(n\theta )\, |  (\kappa -n-1)~r^{n+1}~\sin(n\theta )\, |  -(\kappa +n+1)~r^{n+1}~\cos(n\theta )\, |
|  r^{-n+2}~\sin(n\theta )\, |  (\kappa +n-1)~r^{-n+1}~\sin(n\theta )\, |  (\kappa -n+1)~r^{-n+1}~\cos(n\theta )\, |
|  r^{n}~\sin(n\theta )\, |  -n~r^{n-1}~\sin(n\theta )\, |  -n~r^{n-1}~\cos(n\theta )\, |
|  r^{-n}~\sin(n\theta )\, |  n~r^{-n-1}~\sin(n\theta )\, |  -n~r^{-n-1}~\cos(n\theta )\, |
יש לציין ששניתן להוסיף העתק גוף צפיד על פתרון מישל של הצורה
כדי לקבל שדה העתק קביל.
הערות שוליים

↑  Michell, J. H. (1899-04-01). "On the direct determination of stress in an elastic solid, with application to the theory of plates". Proc. London Math. Soc. 31 (1): 100–124. doi:10.1112/plms/s1-31.1.100.
↑   J. R. Barber, 2002, Elasticity: 2nd Edition, Kluwer Academic Publishers.
רפי מילוא

| --- | --- |

 לידה:  17 באפריל 1972 (בן 52) כפר ידידיה, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  רפי
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-אוגוסט 1990
 דרגה:    אלוף
 תפקידים בשירות
  סגן מפקד יחידת אגוז   מפקד פלס"ר גולני   מפקד גדוד 13   מפקד פלגת לוחמים בשייטת 13   מפקד חטיבת עציוני   מפקד עוצבת ברעם   מפקד שייטת 13   מפקד עוצבת אדום   מפקד עוצבת הגליל  מפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה   מפקד פיקוד העורף
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה הראשונה    המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מבצע מגן צפוני  מלחמת חרבות ברזל
 עיטורים
   צל"ש אלוף (2)
 
אלוף רפי מילוא נואם במסדר סיום תמרון קרקעי- חטיבת החילוץ וההדרכה 22.01.24
אלוף רפי מילוא במסדר סיום תמרון קרקעי- חטיבת החילוץ וההדרכה 22.01.24
אלוף רפי מילוא בטקס מינויו למפקד פיקוד העורף, יולי 2022
רפאל דוד (רפי) מילוא (נולד ב-17 באפריל 1972) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף המשמש מפקד פיקוד העורף. קודם לכן שימש מפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, מפקד עוצבת הגליל, מפקד עוצבת אדום, מפקד שייטת 13, מפקד עוצבת ברעם ומפקד חטיבת עציוני.
ביוגרפיה

מילוא, בנם של אורי ואווה, נולד וגדל בכפר ידידיה. נקרא על שם דודו, רס"ן רפי מילוא שנפל במהלך מבצע אסקורט. התגייס לצה"ל באוגוסט 1990, והתנדב לשייטת 13. השלים את הכשרת מסלול הלוחם בשייטת, ויצא לקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לשייטת ומונה למפקד צוות, והשתתף בלחימה בדרום לבנון, בין היתר במבצע דין וחשבון. בתחילת שנת 1996, לאחר שירות של כשש שנים, השתחרר מצה"ל. בעקבות אסון השייטת חזר ליחידה בשלהי שנת 1997. בהמשך עבר קורס חובלים והוסמך לקצין משמרת בסטי"ל. לאחר מכן ביצע מספר תפקידי פיקוד בשייטת. בהמשך עבר לחטיבת גולני ומונה לסגן מפקד יחידת אגוז. לאחר מכן מונה למפקד פלס"ר גולני בין השנים 2002–2003, והוביל אותה בלחימה כנגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה, בין היתר במבצע לחיסול המחבל איאד סוואלחה ובמבצע משפחה במצור.
בשנת 2003 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 13, ושימש בתפקיד עד נובמבר 2005. ב-27 בדצמבר 2004, החליט הרמטכ"ל, משה יעלון, לנזוף בו, בעקבות תקרית בה נהרגו שלושה שוטרים מצריים בשוגג, במהלך פעילות מבצעית שביצע הגדוד בפיקודו, ברצועת עזה. בנובמבר 2005 פיקד על הגדוד בעת ניסיון החטיפה בע'ג'ר, במהלכו השתתף בהריגת אחד ממחבלי החזבאללה. באותו החודש, ישראלי שגלש מצוק מנרה נסחף לעבר שטח לבנון, מילוא שתפס עם גדודו קו בגזרה, הגיע למקום, והחל בפעולת חילוץ תחת אש החזבאללה, לאחר שאף הם זיהו את הגולש והתקדמו לעברו על מנת לחוטפו, הוא חצה את הגדר וחילץ את האזרח. על פעולתו למניעת חטיפת האזרח ודרדור המצב הביטחוני בגבול הצפון, הוענק לו צל"ש אלוף ממפקד פיקוד הצפון, אודי אדם. בשנת 2005 מונה למפקד פלגת לוחמים בשייטת 13, ושירת בתפקיד עד שנת 2007. הוא הוביל אותה בין היתר במלחמת לבנון השנייה. במהלך המלחמה הוביל את הכוח העיקרי במבצע יער הנגב. על חלקו במלחמה ובכללו בפעולה זו, הוענק לו צל"ש אלוף ממפקד חיל הים, דוד בן בעש"ט.
בשנת 2008 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת עציוני, ושימש בתפקיד עד שנת 2010. בעת שפיקד על החטיבה אבד מחשבו האישי ובו היה בין היתר מידע שהוגדר כמסווג, הרמטכ"ל, גבי אשכנזי, קבע כעונש שמינויו בשנת 2010 למפקד שייטת 13 יבוטל, וקידומו האפשרי לתפקיד יעוכב למשך שנתיים. ב-25 באוגוסט 2010 מונה למפקד עוצבת ברעם, ושירת בתפקיד עד אמצע יוני 2012. ב-19 ביוני 2012 מונה למפקד שייטת 13, ושימש בתפקיד עד 2 ביולי 2014. בסיום תפקידו יצא ללימודים במכללה לביטחון לאומי בקנדה.
ב-29 ביולי 2015 הועלה לדרגת תא"ל ומונה למפקד עוצבת אדום, תפקיד אותו מילא עד 24 במאי 2017. ב-18 ביולי 2017 מונה למפקד עוצבת הגליל. במהלך תפקידו, הוביל את מבצע מגן צפוני. בשלהי המבצע החליט לבחון בעצמו את צידה השני של אחת ממנהרות חזבאללה, הגדולה מביניהן. על דעת עצמו וללא תיאום עם מפקדיו, ולאחר שסבר שכבר לא נשקף כל סיכון מכך, הוא צעד בראש כוח קטן לאורך המנהרה עד לסופה, בכפר ראמיה בדרום לבנון. בעקבות כך החליט הרמטכ"ל, אביב כוכבי, לנזוף בו ולעכב את קידומו בדרגה עד לשנת 2022. את תפקידו סיים ב-12 באוגוסט 2019. באוקטובר 2019 מונה למפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, במאי 2020 הודיע שבכוונתו לפרוש מתפקידו ולסיים את שירותו. ביולי 2020 הודיע כי הוא חוזר בו ולא יפרוש מצה"ל. בשנת 2021 סיים את תפקידו ויצא ללימודים.
ב-30 ביוני 2022 הועלה לדרגת אלוף וב-18 ביולי נכנס לתפקידו כמפקד פיקוד העורף. במהלך כהונתו בתפקיד התחוללו טבח שבעה באוקטובר, מלחמת חרבות ברזל ובתוכה המתקפה האיראנית על ישראל באפריל 2024 והמתקפה הנוספת באוקטובר 2024. מילוא היה מועמד להחליף את יהודה פוקס כאלוף פיקוד המרכז, אך לבסוף נבחר לתפקיד אבי בלוט.
ב-25 בפברואר 2025 הציג מילוא לתושבי קיבוץ כפר עזה את תחקיר צה"ל על הטבח בכפר עזה.
חיים אישיים

מילוא נשוי ואב לשלושה.
הערות שוליים

↑  "מה שאני חושב, עומר אומר", במחנה, 13 בספטמבר 2004, עמודים 24–25
↑  יוני שטבון, "תחת אש", ידיעות ספרים, 2016, עמוד 33
↑  רפי מילוא (2002–2003), באתר גדס"ר גולני
↑  ארנון רגולר, עמוס הראל, סוואלחה ואשתו הסתתרו מאחורי דלת מסתובבת בקיר, באתר הארץ, 9 בנובמבר 2002
↑    חן קוטס־בר, "אין דבר שלא מבצעים. זאת היחידה המיוחדת הכי שחורה בצבא", באתר "ידיעות אחרונות", 10 במאי 2016
↑  אמיר בוחבוט, אחיינו של כהנא מונה למפקד החדש של יחידת אגוז, באתר nrg‏, 22 בדצמבר 2004
↑  גל ברגר, הרמטכ"ל הנחה: הערות פיקודיות למח"ט דרומית ולמג"ד גולני, באתר News1 מחלקה ראשונה, 27 בדצמבר 2004
↑  עמוס הראל, 11 נפצעו במתקפת חיזבאללה; לפחות 4 מחבלים נהרגו בניסיון חטיפה, באתר הארץ, 21 בנובמבר 2005
↑  צל"ש אלוף שהוענק לסא"ל רפאל דוד מלוא, באתר הגבורה, ב"אתר הגבורה"
↑  ניסים משעל ומיכאל בר-זוהר, "צה"ל-המבצעים הגדולים", ידיעות ספרים, 2013, עמ' 246
↑  יואב לימור ואלון בן–דוד*, מקום שני: שייטת 13, באתר ynet, 17 בפברואר 2008
↑  עדו בן פורת, מפקד חדש לעוצבת "אדום": בעוצמה ובנחישות, באתר ערוץ 7, 29 ביולי 2015
↑  גל פרל פינקל, התא"ל שדחק את הרמטכ"ל לפינה, באתר זמן ישראל, 11 במאי 2020
↑  יוסי יהושוע, הלך עד לקצה, באתר ynet, 15 באוגוסט 2019
↑  יוסי יהושוע, הפרישה הסוערת של הקצין המעוטר, באתר ynet, 8 במאי 2020
↑  יוסי יהושוע, הקאמבק של הקצין המוערך, 13 ביולי 2020
↑  הקצין המוערך לא יעזוב את צה"ל, באתר ערוץ 7, 13 ביולי 2020
↑   המינויים החדשים במטה הכללי, באתר צה"ל, 19 במאי 2022
↑   תא"ל רפי מילוא הועלה לדרגת אלוף, באתר צה"ל, 30 ביוני 2022
↑  חני אדרי, ‏דיווח: זה המועמד להחליף את האלוף פוקס, באתר "סרוגים", 2 במאי 2024
↑  ניצן שפירא, ‏זעם התושבים על תחקיר כפר עזה: "איפה היה צה"ל?", באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2025
כתובה

ערך זה עוסק בכתובה בקידוש הנישואין. אם התכוונתם לסרט של אפרים קישון, ראו .
כתובה מעוטרת מהמאה ה-18 מרג'ו אמיליה
כְּתובָּה היא מסמך משפטי מחייב שנלווה לקידושין, אשר בו מפורטים חובות הבעל כלפי אשתו, ובעיקר התחייבותו הכספית במקרה שתגורש או תתאלמן. כיום נהוג להעניק את שטר הכתובה לכלה במהלך מעמד החופה.
במהלך ההיסטוריה ופיזורם של ישראל בגולה, נקבעו נוסחים שונים בקהילות שונות, בעיקר על רקע התחייבויות נוספות שנקבעו בקהילות, והגדרות הלכתיות שונות.
מקור הכתובה > דאורייתא או דרבנן

בתלמוד נחלקו התנאים האם חיוב הוא מהתורה, או מתקנת חז"ל:
יש הסוברים שהיא תוקנה על ידי חכמי תורה שבעל פה, במטרה להגן על הנשים, כדי שלא יהיה קל בעיני בעליהן לגרשן, על ידי כך שהמגרש את אשתו יצטרך לשלם לה סכום כסף גדול, כך היא דעתו של התנא רבי יהודה, ושל האמוראים רב נחמן ושמואל, וכך פסק להלכה הרמב"ם.
לעומת זאת, יש הסוברים שחיוב הכתובה לבתולה הוא מהתורה וחכמים רק תיקנו כתובה לשאר הנשים (כגון אלמנה) ואסרו לזוג להתייחד ללא כתובה, וכך היא גם דעתו של רבי מאיר, רבן שמעון בן גמליאל ורב אשי, וכן דעת התוספות. ראיה לשיטה זו היא שבחלק מנוסחי הכתובה שבה נכתב. ”ומאתים זוזי דחזי לכון מדאורייתא” אך גם לפי רבי מאיר, טעם הכתובה הוא כדי שלא תהא קלה בעיניו להוציאה, מפני שאם תהא קלה בעיניו להוציאה, לא תהא דעתה של האשה בטוחה בנישואיה, היא תחשוש תמיד שמא יגרשנה, וממילא תבעל לשם זנות ולא לשם נישואין.
שמעון בן שטח תיקן שכל נכסיו דלא ניידי של הבעל יהיו משועבדים לכתובה, ומשמעות הדבר שהיא יכולה לגבות את החוב במקרה של גירושין מכל הנדל"ן של בעלה לשעבר (תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף פ"ב, עמוד ב'). תקנת הגאונים, שכל חוב נגבה גם ממטלטלין, ולא רק ממקרקעין, חלה גם על כתובה כך שכתובה נגבית ממטלטלין מתקנת הגאונים.
המסמך הקדום ביותר המוכר לנו מעין הכתובה הוא מסמך הנישואים ממרשה, הכתוב על גבי חרס שגודלו 10X14 סנטימטר. מסמך זו מתוארך לשנת 176 לפנה"ס – עוד לפני שמעון בן שטח – הוא כתוב בארמית ומזכיר את הכתובות של ימינו. חוקרים משערים שמדובר בטיוטה של כתובה, ולא בכתובה ממש.[דרוש מקור]
תוכן הכתובה

בהסכם מתחייב הבעל לזון, ולפרנס ולכבד את אשתו [על פי הפסוק "שארה כסותה ועונתה לא יגרע" (שמות, כ"א, י')]. בכתובה מפורט הסכום אותו מתחייב הבעל לתת לאשתו במקרה שיגרש אותה, או אם ימות, וכן נרשמים הנכסים אותם מביאה האישה מבית אביה, שבהם לבעל זכויות חלקיות, ונשארים בבעלותה (נכסי מלוג ונכסי צאן ברזל).
תוכן הכתובה > סכום הכתובה

שני סוגי מטבעות יש הנקראים 'מנה': אחד הנהוג בתקופת התורה, ואחד הנהוג בתקופת חכמי התלמוד (בדומה לדולר קנדי, ודולר אוסטרלי), יש מחלוקת בין הראשונים האם יש להעריך את הכסף בכתובה במנה הנהוג בתורה (השווה פי-8), או במנה הנהוג בתקופת התלמוד.
מדין התלמוד הסכום המינימלי לכתובה הוא מאתיים זוז (מטבע מימי המשנה והתלמוד) לבתולה, ומאה (הנקראים גם מנה) לאלמנה וגרושה. בתקופת התנאים 200 זוזים היו שווי ערך לשכר עבודתו של פועל במשך שמונה חודשים לערך, אך לפי שווי הכסף בימינו סכום זה אינו עולה על כמה מאות או אלפי שקלים.
חכמים אפשרו לבעל, אם הוא רוצה בכך, להוסיף על סכום הכתובה המינימלי של 200 זוז סכום נוסף הקרוי "תוספת כתובה". בימי הביניים הנהיגו בקהילות רבות להוסיף באופן קבוע בכל הכתובות תוספת כתובה בשיעור נוסף על השיעור המינימלי מדברי חז"ל. בתקופת הראשונים באשכנז נהגו להוסיף סכום של 50 'ליטרין' כסף, וקביעה זו התקבלה במנהג האשכנזים במערב אירופה עד היום. ביהדות מזרח אירופה נהגו להוסיף סכום של 100 מטבעות בשם 'זקוקים' מכסף, וכך נהוג גם היום ברוב הכתובות האשכנזיות. בקהילות אחרות נהגו סכומים אחרים. מלבד תוספת כתובה זו, הנהיגו להוסיף בכתובה סכום מקביל (50 ליטרין או 100 זקוקין) ככיסוי מוסכם לנדוניה שהכניסה הכלה לחתן. חישוב ערכם של המטבעות הללו לפי ערכי ימינו אינו ברור ונאמרו בו דעות שונות. לפי הערכתו של החזון איש לשווי הכסף שב'זקוק' סכום זה שווה כיום עשרות אלפי שקלים, אך לרוב הדעות ערכו נמוך בהרבה. בשל חוסר הבהירות ב'זקוק', יש נוהגים היום להחליף את הסכומים הללו בסכום קצוב במטבע הנהוג במקום ובשעת החתונה, או לחלופין להשלים את הסכום החסר בשביל להביא את סך הכתובה למספר מובן ומוסכם.
לפי המובא במשנה ובגמרא, הסכום המינימלי לכתובת בת כהן הוא ארבע מאות זוז, ואילו אלמנה בת כהן זוכה לסכום הרגיל של מאה זוז בלבד.
תוכן הכתובה > תקנת כתובת בנין דכרין

כתובת בנין דכרין היא תקנת חז"ל ולפיה, כאשר מתה אשתו של אדם, ירשו בניה מאביהם את דמי הכתובה ואף סכום הנדוניה שהכניסה האם בנישואיה לרשות המשפחה. כאשר לאדם יש רק בן אחד, אין משמעות לתקנה זו, שכן בכל מקרה הבנים יורשים את האב, ולתקנה זו יש משמעות רק כאשר אדם נשא שתי נשים, והאחת הכניסה נדוניה בסכום גדול יותר מהשנייה, שבניה של כל אחת מהנשים יורשים את הנדוניה שהכניסה אמם לאביהם, מהאב.
תוכן הכתובה > תקנת טוליטולא

בין תקנות טוליטולא, שמיוחסות ליהודי ספרד במאה ה-14, נקבעה תקנה הנוגעת לכתובה לפיה אישה יכולה לרשת עד שיעור של מחצית מעיזבונו של בעלה, המתקזז עם הכתובה. כלומר – אם על פי הכתובה מגיע לאלמנה מיליון שקל, ועיזבונו של בעלה מסתכם בחצי מיליון, תקבל האלמנה רבע מיליון שקלים. זאת על מנת להגן על שאר היורשים, שעלולים לאבד את ירושתם בגלל זכות האישה לקבל את סכום כתובתה עם מות הבעל. בימינו באה לידי ביטוי תקנה זו בפסק דין שניתן בבית משפט בחיפה, ובו נעשה שימוש בתקנה לפסוק את חלקה של האישה בעיזבונו של בעלה המנוח, לאחר שביקשה לקבל את חלקה בירושה על פי המגיע לה בכתובה בנוסף למה שירשה במסגרת הצוואה. לתקנה זו לא נקבע עיגון בחוק.
תוכן הכתובה > כתובה כתקנות המגורשים

לאחר גירוש ספרד (1492) תיקנו חכמי המגורשים בפאס שבמרוקו שלא יוכל אדם להנשא בכתובה שאינה כתקנות המגורשים, כאשר הדבר מצוין בשלהי הכתובה. לפי התקנות הבעל מתחייב שלא ישא אישה על אשתו ושלא ייסע לחו"ל ללא רשותה. בקהילות אשכנז איסור נשיאת שתי נשים קיים, כחלק מחרם דרבנו גרשום.
סוגי כתובות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסבר סוגי הכתובה.
קיימות מספר סוגי כתובות שאותן כותבים במקרים מיוחדים:
כתובה דאירכסא - על פי ההלכה אסור לאדם לשהות עם אשתו אם אין לה כתובה. לכן, אם האישה איבדה את הכתובה ואין עוד עותק של הכתובה או שמחלה עליה, הבעל כותב לאשתו כתובה חדשה שנקראת כתובה דאירכסא (כתובה שאבדה).
כתובה אישתכח בה טעותא
כתובה לשינוי שם
כתובה שנמצא פסול בעדי הקידושין
מסמך הכתובה > עדי הכתובה

על שטר הכתובה חותמים שני עדים כשרים. העדים צריכים להיות נוכחים גם בעת שהחתן מוסר לאישה את הכתובה. יש הנוהגים (וכך מקובל כיום ברוב הכתובות שבמסגרת הרבנויות המקומיות השונות) שגם החתן מוסיף את חתימתו, אם כי על פי התקנה המקורית, הכתובה היא אשרור של התחייבות הבעל בעל-פה בפני העדים.
מסמך הכתובה > שמירת הכתובה

לאחר מסירת הכתובה, נהוג שהכלה מוסרת אותה לאימה עד לאחר החתונה. בהגיעה לביתה עליה להטמין את הכתובה במקום שמור שלא תאבד ויש אומרים שאם אינה סומכת על בעלה שגם במקרה של התערערות היחסים ביניהם לא יעלים את הכתובה, עליה לשמור אותה גם מפניו. מסיבה זו בקרב עדות שונות השתרש מנהג שהכלה מפקידה את הכתובה בבית הוריה. על פי תקנת חז"ל, אסור לבני הזוג לשהות יחד בלא כתובה. במקרה שהכתובה אבדה, עליהם לכתוב כתובה חליפית הנקראת "כתובה דאירכסא" (כתובה שאבדה).
למעשה, כיום בישראל בעת החופה חותמים גם על עותק של הכתובה הנשמר במשרדי הרבנות למקרה שתאבד הכתובה המקורית, כך שאין חשש לאובדן הכתובה.
הכתובה כיום

כיום איבדה הכתובה חלק מחשיבותה כמסמך משפטי, בשל שינוי סדרי החיים מבעבר ותקנות וחוקים שונים, בהם חרם דרבנו גרשום שאוסר לגרש נשים ללא הסכמתן, ובמדינת ישראל, חוק הירושה, תשכ"ה-1965 וחוק יחסי-ממון בין בני-זוג, התשל"ג-1973. ברוב הגירושים מגיעים בני הזוג להסדר כספי ביניהם שכולל בתוכו את ויתור האישה על הכתובה במסגרת מכלול איזון המשאבים. השופט מני מזוז כתב שוויתור זה הוא על זכות אמיתית שוות כסף ולא ניתן לראות בו ויתור סמלי בלבד. במקרים בהם בני הזוג אינם מגיעים להסכמה, נחלקים הדיינים בבתי הדין בישראל לגבי היחס בין הכתובה לבין איזון המשאבים בדין הישראלי. חלק מהדיינים גורסים שסכום הכתובה צריך להינתן מעל ומעבר לאיזון המשאבים. דיינים אחרים סוברים שסכום הכתובה צריך להינתן רק בתוספת לחובות הבעל בחלוקת הרכוש על פי הדין העברי, ועל כן אם במסגרת איזון המשאבים על פי החוק הישראלי מקבלת האישה מעבר למה שהייתה מקבלת על פי המשפט העברי, סכום הכתובה נבלע בתוך איזון המשאבים, והאישה אינה יכולה לתבוע בנוסף את הכתובה.
על פי פסיקת בתי המשפט הכתובה מהווה מסמך משפטי מחייב, אך מאחר שמקור החיוב לכתוב כתובה הוא בדין הדתי, הרי שעצם החבות תידון על פי כללי המשפט העברי. אף שהכתובה היא מסמך מחייב, קיימת פסיקת בית דין רבני כי אם כתוב בה סכום בלתי מציאותי, שהבעל ודאי לא התכוון להתחייב בו, יכול בית הדין להתערב כדי להפחיתו. עם זאת, בית הדין הרבני בבאר שבע פסק לשלם כתובה של מיליון ש"ח, במקרה של בעל שבגד באשתו, ולא קיבל את טיעון הבעל כי "כתב זאת בצחוק". גם סכום קטן מדי אינו חוקי. לעיתים, במטרה להימנע מן המבוכה שנגרמת כאשר החתן נוקב כביכול, את שוויה של הכלה בעיניו, נמנעים הרבנים מלנקוב בסכום המדויק בפומבי, ובמקום זאת אומר הרב "כך וכך שקלים".
בטקסי חתונה של היהדות הרפורמית מקובל לשנות את הדגש בכתובה ממסמך ממוני-משפט המסדיר את יחסי הממון בין בני הזוג להצהרה משותפת אודות הנישואין ומטרתם. הכתובה הופכת להיות מסמך המעוצב ומתוכנן על ידי שני בני הזוג בפיקוח הרב. במסמך מצהירים שני בני הזוג באופן שוויוני על אהבתם, על כוונתם להקים בית יהודי ועל העקרונות שינחו את חייהם. כתובה זו כתובה בדרך כלל בשפה המדוברת באותו מקום, בניגוד לכתובה המסורתית הכתובה בארמית.
ראו גם

כתובת בת כהן
דיני משפחה בישראל
מעמד האישה ביהדות
שטר תנאים
שטר אירוסין
הכתובה
לקריאה נוספת

איריס מרקוס, הכתובה בבית הדין הרבני, הוצאת "אוצר המשפט".
אריה ליב אפשטיין, תולדות הכתובה בישראל, האקדמיה האמריקנית למדעי היהדות, תשי"ד.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף נ"ו, עמוד א'.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף י', עמוד א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נשים, הלכות אישות, פרק י', הלכה ז'; ספר נשים, הלכות אישות, פרק י"א, הלכה ד'; ספר נשים, הלכות אישות, פרק י"ב, הלכה ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף נ"ו, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף י"ב, עמוד א'
↑  תוספות, מסכת כתובות, דף י', עמוד א', ד"ה שלא.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף פ"ט, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף נ"ה, עמוד א'. השילוב בין שני הטעמים, "שלא תהא קלה בעיניו להוציאה", ו"כל הפוחת… הרי בעילתו בעילת זנות", הוא הסברו של הרשב"א, (בחידושיו על מסכת בבא קמא, דף פ"ט, עמוד א', ד"ה מידי.
↑  לפי מקורות חז"ל שכרו היומי של פועל היה זוז (192 פרוטות).
↑  פסק דין, בית הדין האזורי נתניה, כ"ד בטבת ה'תשע"ו, באתר דעת.
↑  יש דעות שלא מחייב את אותם עדים להיות בעת שהחתן מוסר את הכתובה
↑  אך הרמ"א (שולחן ערוך, אבן העזר, סימן ס"ו, סעיף ד') חידש שבמקום שאין מגרשים אלא מרצון האשה, אינו צריך לכתוב כתובה כלל מעיקר הדין, אבל בסוף כתב שאין נוהגין כן. בעניין זה, נחלקו הראשונים אם יש איסור ייחוד או רק איסור ביאה ממש, וראו שולחן ערוך, אבן העזר, סימן ס"ו, סעיף א' ורמ"א שם.
↑  ע"א 5822/16 אורנה שמיר נ' המנהל המיוחד עו"ד ארז חבר, ניתן ב־24 בינואר 2018
↑  חזקי עזרא, בתי הדין הרבני: כתובה לא בכל מחיר, באתר ערוץ 7, 19 בספטמבר 2007
↑  פסק דין הכתובה, הערעור וטענות הבעל לאשמת האישה בגירושין, באתר לשכת הטוענים הרבניים, ‏28 ביוני 2022
↑  כתובה מוגזמת: האם גבר יחויב לשלם כתובה על סך שני מיליון שקלים לאחר גירושין בהסכמה?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏23 בפברואר 2022
↑  דרשה 5,555,555 מיליון שקלים כדמי כתובה, ומה פסקו הדיינים?, באתר בתי הדין הרבניים, ‏8 בינואר 2018
↑  שמעון איפרגן, בגד, וישלם לגרושתו מיליון ש"ח - לפי הכתובה, באתר nrg‏, 11 בדצמבר 2008
| חיי אישות ביהדות |
| --- | --- | --- |
| סדר הנישואין היהודי | שידוך • אירוסים • שטר תנאים • קידושין • חופה וקידושין • ברכת אירוסין • כתובה • חדר ייחוד • שבע ברכות • בעילת מצווה • ברכת בתולים |  |
| מצוות והלכות בזוגיות | פרייה ורבייה • לידה בהלכה • שאר כסות ועונה • יחסי אישות • איסור משכב עם נידה • איסור עריות • לא תנאף • שיור • הוצאת זרע לבטלה • ביאה שלא כדרכה • ביאה דרך איברים |  |
| טהרת המשפחה | דם בתולים • דם חימוד • נידה • זבה • שומרת יום כנגד יום • יולדת  • פולטת שכבת זרע • רואה כתם • רואה מחמת תשמיש • פרישה סמוך לווסת • הפסק טהרה • שבעה נקיים • טבילה • בדיקת עד |  |
| צניעות | שמירת נגיעה • איסור הסתכלות בערווה • איסור ייחוד • כיסוי ראש לנשים |  |
| מסכתות בסדר נשים | יבמות • כתובות • נדרים • נזיר • סוטה • גיטין • קידושין |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
כתובה משנת 1869 מפירנצה
כתובה משנת 1750 מוונציה, העד שמחה קאלימאני מחבר הספר תוכחת מגולה
כתובה מעוטרת מאנקונה, המציגה את עקדת יצחק
כתובה מתטואן, 1874, "לפי מנהג הקהילות המגורשות מקסטיליה"
אם הכלה מציגה את הכתובה בחתונה
צוקי מוהר

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  אירלנד 
 מיקום:  מחוז קלייר, אירלנדאירלנד
 קואורדינטות:  52°56′10″N 9°28′15″W﻿ / ﻿52.936111111111°N 9.4708333333333°W﻿ / 52.936111111111; -9.4708333333333
  (למפת אירלנד מוגדלת) דבלין סוורדס קורק לימריק ליפורד גולוויי אניס נייס נאבן צפון אירלנד  הים האירי  ב. הים הקלטי איי אראן  האוקיינוס האטלנטי צוקי מוהר(למפת אירלנד רגילה) דבלין סוורדס קורק לימריק ליפורד גולוויי אניס נייס נאבן צפון אירלנד  הים האירי  ב. הים הקלטי איי אראן  האוקיינוס האטלנטי צוקי מוהר
 
צוקי מוהר ובראשם מגדל או'בריאן, מבט לכיוון צפון
צוקי מוהר
צוקי מוהר (באירית: Aillte an Mhothair - מילולית "צוקי החורבן"; באנגלית: Cliffs of Moher) הם רכס צוקים במערב אירלנד, הידועים כאחד מאתרי התיירות הפופולריים ביותר באי האירי.
גאוגרפיה

צוקי מוהר ממוקמים באזור הבארן שבמחוז קלייר, במערב אירלנד. הם נישאים לגובה 120 מטרים ומעלה מעל האוקיינוס האטלנטי, ומגיעים בשיאם לגובה מקסימלי של 214 מטרים. הם נמתחים לאורך שמונה קילומטרים לאורך החוף.
בערך באמצע רכס הצוקים, ממוקם מרכז המבקרים של האתר, אליו מגיעים יותר ממיליון תיירים בשנה. במרכז, על הצוק הגבוה ביותר ברכס, נבנה ב-1835 מגדל תצפית בשם מגדל או'בריאן. המגדל נבנה על ידי סיר קורנליוס או'בריאן עבור התיירים הויקטוריאנים הרבים שפקדו את המקום בתקופה זו. מגג המגדל ניתן לראות ביום בהיר את נופי איי אראן, מפרץ גולוויי והרי אזור קונמארה.
באזור הצוקים חיים מעל 20 זני ציפורים שונים, ובאוקיינוס שלמרגלותיו חיים גם דולפינים וכלבי ים. ב-2007 נפתחה במרכז המבקרים, בתוככי אחת הגבעות, תערוכה גדולה העוסקת בבעלי החיים, בצמחייה ובגאולוגיה של הצוקים.
בצוקי מוהר צולמו, בין השאר, מספר סרטי קולנוע ידועים, בהם הנסיכה הקסומה (1987) ,הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם (2009) ומשאלה אירית (2024).