stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמואל רוזנר
לקריאה נוספת

מיכה גודמן, יהדות משגשגת ומתכווצת, מוסף 'שבת', מקור ראשון, 15 באפריל 2011.
צור ארליך, חברים מכוכב אחר: עם שמואל רוזנר על יהודי ארצות הברית, מוסף 'דיוקן', מקור ראשון, 22 באפריל 2011.
אריאל שנבל, "כבר אין תשובה ברורה לשאלה 'מיהו יהודי'", מקור ראשון, פורסם באתר nrg, ‏18 בספטמבר 2016.
שמואל רוזנר, ‏בתום 5,000 שנות איסוף נתונים: האם היהודים הם באמת העם הנבחר?, באתר ‏מאקו‏, 19 באוקטובר 2016
ביקורת על ספריו:
קרולינה לנדסמן, "היהודים": למה שונאים אותנו, באתר הארץ, 4 בנובמבר 2016.
גפרי וולף, ‏ביקורת על הספר "יהדות ישראלית: דיוקן של מהפכה תרבותית", השילוח, 18, פברואר 2020
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590167305171  LCCN: no2011156888  VIAF: 187361112   WorldCat (עם VIAF): 187361112
צביה הוברמן

| --- | --- |

 לידה:  קריית שמואל
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בר-אילן  אוניברסיטת תל אביב 
 מספר צאצאים:  3 
 https://www.zviahuberman.com/
 
צביה הוברמן היא מחזאית ובמאית ישראלית. כתבה וביימה עשרות הצגות, בעיקר לילדים ולנוער וכן תוכניות טלוויזיה רבות. ייסדה את המגמה לתיאטרון בבית הספר לאמנויות תל אביב, שאותה גם ניהלה במשך שנים ארוכות. הייתה המנהלת האמנותית של "תיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער" ושל פסטיבל חיפה הבינלאומי להצגות ילדים. חברת הנהלת איגוד ארגון תיאטראות הילדים העולמי אסיטז'.
ביוגרפיה

הוברמן נולדה וגדלה בקריית שמואל ליד חיפה למשפחה דתית. לאחר שירותה הצבאי עברה לתל אביב. סיימה תואר ראשון בספרות השוואתית מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני בתיאטרון מאוניברסיטת תל אביב. עם תום לימודי התואר הראשון קיבלה הצעה להשתלב בצוות ההוראה של בית ספר חדש וניסיוני, המוכר כיום כבית הספר לאמנויות תל אביב (קמפוס אריסון). הוברמן הצטרפה לצוות בית הספר החדש ובין השנים 1984-2003 ניהלה את המגמה לתיאטרון בבית הספר. במסגרת זו פיתחה שיטות עבודה הנחשבות לפורצות דרך בתחום הוראת התיאטרון ורבים מתלמידיה נחשבים כיום לשחקנים ויוצרים מובילים בארץ. בין תלמידיה נמנים טל מוסרי, עידו מוסרי, דנה דבורין, ריקי בליך, אניה בוקשטיין, אורי אומנותי, שיר גוטליב, אוהד קנולר, רן גואטה, שלומי שבן, תמר שם אור, טל בלכרוביץ' ואחרים. הוברמן גם כתבה וביימה את קטעי המשחק של תלמידי בית הספר שהשתתפו לצד נתן דטנר בתוכניות הטלוויזיה "תופסים ראש" ששודרה בערוץ הראשון בשנים 1988–1991.
בשנים 1989-1987 הייתה הוברמן המנהלת האמנותית של אירועי החוצות בפסטיבל ערד. בשנים 2003-2008 הייתה המנהלת האמנותית של תיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער. בתקופת כהונתה הרחיב התיאטרון את היקף פעילותו בצורה ניכרת. בשנים 2008-2013 שימשה כמנהלת האמנותית של פסטיבל חיפה הבינלאומי להצגות ילדים ובמסגרת זו יצרה שיתופי פעולה רבים עם תיאטראות בחו"ל. הוברמן היא חברת הנהלת האיגוד הבינלאומי של תיאטרון לילדים ולצעירים, אסיטז'.
כיום הוברמן ממשיכה לכתוב ולביים ובמקביל מעבירה הרצאות וסדנאות בתחומי התיאטרון והחינוך.
הוברמן מתגוררת בתל אביב, נשואה ואמא לשלושה.
כתיבה ובימוי לתיאטרון

"סווינג"- כתיבה ובימוי, תיאטרון חיפה, (2024)
"אגדות שלמה המלך ומלכת שבא" - כתיבה ובימוי, על פי אגדות המלך שלמה מאת ח.נ. ביאליק, תיאטרון אורנה פורת (2022)
"חנה סנש" - כתיבה ובימוי, מבוסס על קורות חייה של חנה סנש, מדיטק (2021)
"מורה לחיים" - כתיבה ובימוי, תיאטרון אורנה פורת (2019)
"הלב" - כתיבה ובימוי, על פי הלב של אדמונדו דה אמיצ'יס, מדיטק (2018)
"רובין הוד" - כתיבה ובימוי, על פי אגדת העם האנגלית, תיאטרון אורנה פורת (2017)
"מולאן" - כתיבה ובימוי, על פי אגדת עם סינית, תיאטרון אורנה פורת (2016)
"צ'פלין" - כתיבה (יחד עם דפנה אנגל) ובימוי, סיפורו של צ'ארלי צ'פלין, תיאטרון ארצי לנוער (2016)
"גיבורה" – כתיבה ובימוי, מחזמר מקורי על פי הקלאסיקה "נסיכה קטנה" מאת פרנסס הודג'סון ברנט, תיאטרון אורנה פורת (2014)
"טופלה טוטוריטו" – כתיבה, על פי שלום עליכם, בימוי: משה קפטן, תיאטרון אורנה פורת (2014)
"אדיסון" – כתיבה, סיפורו של הילד הממציא תומאס אדיסון, בימוי: רועי שגב, תיאטרון אורנה פורת (2014)
"הכל פתוח" – כתיבה ובימוי, מחזמר על פי שירי נעמי שמר, תיאטרון גושן (2014)
"בת המלך" – כתיבה ובימוי, על פי אגדות שלמה המלך של ח. נ. ביאליק, תיאטרון חיפה (2013)
"אקסודוס" – כתיבה, בימוי: דדי ברון, תיאטרון אורנה פורת (2012)
"שיקגו" – בימוי, הסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין (2011)
"הנחשול" – כתיבה, בימוי: רועי שגב, תיאטרון אורנה פורת (2011)
"פיטר פן" – כתיבה ובימוי, על פי ג'יימס מתיו בארי, תיאטרון חיפה (2009)
"מיכאל" – כתיבה ובימוי, מחזה מקורי, תיאטרון גושן (2009), עיבוד חדש בתיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער (2016)
"דרך השיר" – כתיבה ובימוי, מופע מוזיקלי עם השירים שאהבנו, תיאטרון אורנה פורת
"יש ילדים זיג זג" – כתיבה ובימוי, עיבוד על פי דויד גרוסמן, תיאטרון אורנה פורת (2007)
"צבעים בחול" – כתיבה ובימוי, סיפור ילדותו של נחום גוטמן, תיאטרון אורנה פורת (2007)
"חיבור מהיר" - כתיבה (יחד עם יורם זקס), בימוי: גיל צ'רנוביץ', תיאטרון אורנה פורת (2004)
"בן המלך והעני" – כתיבה ובימוי, על פי מארק טוויין, תיאטרון גושן
"הזמיר" – כתיבה ובימוי, על פי הנס כריסטיאן אנדרסן, תיאטרון גושן
"הכינה נחמה"– כתיבה ובימוי, על פי מאיר שלו, תיאטרון אורנה פורת (2002)
"ליצן הדובדבן" – כתיבה ובימוי, על פי שיריה של שלומית כהן-אסיף, תיאטרון גושן
"שקט מצלמים" – בימוי, מופע מולטי מדיה בשיתוף סינמטק תל אביב
"ארץ להד"ם" – כתיבה ובימוי, על פי שירי נעמי שמר, תיאטרון גושן
הרפתקאה מהספרים  תיאטרון חיפה ( חדר בריחה)
בבימוי צביה הוברמן
כתיבה ובימוי לטלוויזיה

"תופסים ראש", כ- 50 תוכניות, תסריט ובימוי, ערוץ 1
"ניידת שידור", כ- 30 תוכניות, תסריט ובימוי, ערוץ 1
סדרת תוכניות לחגים עם נעמי שמר, בימוי המופעים, ערוץ 1
"אליעזר" – בימוי המופע, אופרת רוק המבוססת על סיפור חיין של אליעזר בן-יהודה, מאת הלל מיטלפונקט, ערוץ 1
"כוכבים בחוץ" – בימוי המופע, מופע משירי נתן אלתרמן, ערוץ 2
"מאז ועד זאפ" – כתיבה ובימוי המופע, 30 שנה לתוכניות הילדים, ערוץ 1
"שירי הילדים של כל הזמנים" – כתיבה ובימוי המופע, שודר ביום העצמאות 2002
"אצלנו בפסנתר" – תסריט ובימוי קלטת וידאו לילדים, משירי נעמי שמר
הערות שוליים

↑  ענת משה, כולם היו בניה: הכירו את המורה לדרמה של כל הסלבס התל אביבים, מעריב, 24 בנובמבר 2009
יום הגבר הבין-לאומי

סמל יום הגבר הבין-לאומי
סמל נוסף של יום הגבר הבין-לאומי
יום הגבר הבין-לאומי הוא מועד בין-לאומי המצוין ב-19 בנובמבר ברחבי מדינות רבות בעולם. היום צוין לראשונה ב-7 בפברואר 1992 על ידי תומאס אוסטר. יום הגבר נחגג במשך התקופה הארוכה ביותר ברצף במלטה, שם נחגג יום הגבר מאז ה-7 בפברואר 1994.
יום הגבר הבינ"ל משמש לציון השגי הגברים אך עם זאת גם להעלאת מודעות וליצירת דיון ציבורי באפליה המגדרית החברתית והחוקית נגד גברים. ברחבי העולם, גברים הם הקורבנות העיקריים של פשעים אלימים. כ-78.8% מקורבנות הרצח העולמיים הם גברים, על פי דיווחי האו"ם.
ב-2018 ציינה בישראל בפעם הראשונה "עמותת דרך גבר", ביוזמה של "המרכז להתפתחות גברית" ובשיתוף קבוצת "גברים נפגשים לשם שינוי", קיימו אירוע של 100 מעגלי גברים.
מעגל גברים הוא מפגש קבוצתי במרחב תומך, שבו נפגשים גברים לשיתוף ודיון בקשיים, הצלחות ואתגרי החיים כחלק מתהליך ההתפתחות שלהם כגברים וכבני אדם.
יום הגבר הבינ"ל מצוין ונחגג בלמעלה מ-70 מדינות בעולם. ב-19 בנובמבר, התמיכה הגלובלית לציון היום רחבה. כאשר מיד לאחריו נחגג יום הילד הבינלאומי ב-20 בנובמבר.
מטרות ציון יום הגבר הבין-לאומי

לחגוג את התרומות החיוביות הרבות של גברים לחברה, לקהילה ולמשפחה.
להתמקד בנושאי בריאות ואיכות החיים של גברים, החברתית הרגשית הפיזית והרוחנית.
להצביע על אפליות שנעשות נגד גברים ולקרוא לשינוי, בתחומים כמו השירותים החברתיים והרווחה, מערכות החוק והמשפט, גישות וציפיות חברתיות, ועוד.
לתת מקום למודלים גבריים חיוביים מחיי היומיום, בניגוד לעולם הקולנוע וספורט המקדמים לעיתים קרובות ציפיות רעילות מגברים.
לשפר את מערכות היחסים בין המינים, ולקדם שוויון מגדרי, וערכים הומניטריים בסיסיים.
לקדם עולם בטוח וטוב יותר בו אנשים יוכלו להתפתח ולממש את מלוא הפוטנציאל שלהם.
אפליה מגדרית נגד גברים בישראל

אפליה בחוקי הגיוס לצבא, הקובעים משך שירות צבאי חובה ארוך יותר לגברים, ומחייבת גברים בלבד לגיוס לתפקידי לחימה מסכני חיים.
אפליה בחוקי הגירושין המטילים על האב אחריות כלכלית בלעדית לתשלום דמי המזונות, גם כאשר בת זוגו לשעבר והוא חולקים משמורת משותפת והוצאות זהות, אף במקרים בהם בת זוגו לשעבר נהנית מהכנסה גבוהה יותר. גברים רבים נופלים אל מתחת לקו העוני, ושרויים במצוקה נפשית וכלכלית עמוקה, ואחוזי ההתאבדות אצל אבות גרושים גבוהים עד פי שמונה מאחוזי ההתאבדות באוכלוסייה הכללית.
חזקת הגיל הרך, ילדים עד גיל 6 להורים גרושים, וילדים אשר להם אחים מתחת לגיל 6, יגדלו בלעדית אצל האם, הסדר זה ימשיך גם אחרי שהילדים יעברו את גיל 6.
אפליה בחוקי הפנסיה, אשר מאפשרים פרישה מוקדמת יותר לנשים, גם כאשר תוחלת החיים שלהן גבוהה בממוצע, ולכן נהנות משנים רבות יותר של מנוחה.
העדפה מתקנת בחוקי המיסוי, חצי נקודת זיכוי הניתנת לנשים בלבד, גם כאשר גובה ההכנסה משויך לעשירונים העליונים, ואשר יכולה להגיע לאלפי שקלים הטבות מס בשנה.
אפליה בקבלת קצבת שאירים לפי סעיף 240 ב לחוק הביטוח הלאומי.
אפליה במיעוט הפניית תקציבים ממלכתיים לחקר וטיפול בבעיות בריאותיות הייחודיות לגברים, כמו סרטן הערמונית. זאת בהשוואה לתקציבים גדולים, עד פי שישה, המוענקים לחקר סרטן השד, ולארגוני תמיכה, גיוס כספים והעלאת מודעות רבים, אשר אינם קיימים עבור גברים.
ראו גם

תנועת הגברים
התנועה לזכויות הגבר
הגלולה האדומה – סרט תיעודי בבימויה קאסי ג'יי 2016
א' זה אבא – תנועה ישראלית למען שוויון זכויות לאבות בהליכי גירושין ובהורות
וורן פארל – מאבותיה של תנועת הגברים
יום האב
הערות שוליים

↑  International Men's Day Global Website, Historical Archives, 'Caribbean Stream' 99-00
↑  International Men's Day Global Website - Malta and South Africa
↑  נתוני האו"ם על פשעים אלימים (באנגלית)
1 2 3  International Men's Day Global Website
↑  Prime Minister and Government become first to endorse International Men’s Day: “A landmark moment”
↑  "International Men's Day on Nov 19 to highlight plight of men, (2007)". Outlook India. אורכב מ-המקור ב-2008-03-17. נבדק ב-20 בנובמבר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Join in Celebrating International Men's Day, by Harrack Balramsingh- Letter to the Editor Cayman Net News 13 November 2001
↑  International Men's Day Global Website Archive 2003–2004 also Expired - domain expired, internationalmensday.co (ארכיון)
↑  Teelucksingh, J. 'Achieving Peace, Equality and a Healthy Environment' Pub.
↑  Thompson, J. 'International Men's Day: The Making of a Movement', Soul Books, 2010
↑  אלפי אליהו שאולי, ‏תשלום מזונות כששכר ההורים דומה: האם העליון יתקן את העיוות?, אלפי אליהו שאולי, באתר גלובס, 6 בנובמבר 2016
↑  גיא רוה, ‏השבוע ביום ד': פסק דין קריטי בעליון לאבות גרושים וילדיהם, באתר גלובס, 13 במרץ 2016
↑  אמנון לוי- התכנית פנים אמיתיות ערוץ 10, הפנים האמיתיות של האבות הגרושים, ‏25/07/2016 (ארכיון)
↑  רונית סמדר דרור - עו"ס, בואו נדבר על זה: למה כל כך הרבה אבות מתאבדים?, באתר nrg‏, 18 בנובמבר 2014
↑  חזקי ברוך, 200 גברים מתאבדים בשנה כתוצאה מהליך גירושין, באתר INN.CO.IL, ‏11.11.2014
↑  עכשיו כבר אפשר לבטל את חזקת הגיל הרך, באתר ynet, 28 במאי 2019
↑  מערכת האתר פורטל זכויות העובדים, האם גיל פרישה שונה לנשים וגברים מהווה אפליה?
↑  נקודות זיכוי ממס הכנסה לנשים, באתר כל זכות
↑  חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב, תשנ"ה-1995], באתר www.nevo.co.il
↑  גיל רונן, יום הגבר הבינלאומי, באתר ynet, 12 במרץ 2006
יוחאי הלוי

יוחאי הלוי (נולד ב-10 במאי 1982) הוא אתלט ישראלי, אלוף ישראל ושיאן ישראל בקפיצה לרוחק, אלוף ישראל בקפיצה משולשת ואלוף המכביה השמונה-עשרה (2009) בקפיצה לרוחק ובקפיצה משולשת.
ביוגרפיה

הלוי נולד וגדל בקיבוץ רמת השופט. התחנך במוסד החינוכי הרי אפרים, והוא בוגר תיכון הרטמן בירושלים. בגיל 16 החל להתאמן בחוג אתלטיקה ולאחר שזכה במספר תחרויות עבר להתאמן באופן מסודר בהדרכתו של דוד קושניר. לאחר שלוש שנים עבר להתאמן תחת הדרכתו של אלכס מרמן. בתחילת דרכו התמחה בעיקר במקצוע הקפיצה לרוחק וביסס את מעמדו כישראלי המוביל בתחום. עם השנים החל הלוי להתמקד יותר במקצוע הקפיצה המשולשת.
בשנת 2005 זכה לראשונה באליפות ישראל בקפיצה לרוחק, הישג עליו חזר שוב שנה לאחר מכן. בשנת 2008 זכה באליפות ישראל גם בקפיצה לרוחק וגם בקפיצה משולשת, שנה לאחר מכן שחזר את ההישג הכפול.
באוגוסט 2009 קבע הלוי בקפיצה משולשת שיא אישי של 16.65 מטר, ובכך השיג את הקריטריון להשתתפות באליפות העולם באתלטיקה.
באליפות העולם באתלטיקה, שנערכה בברלין, גרמניה היה הלוי מעורב בתקרית מביכה, כאשר אנשי המשלחת הישראלית שליוו אותו לא שמעו את הקריאה להיכנס לחדר ההמתנה לקראת תחרות הקפיצה המשולשת בזמן האימונים. מכיוון שהלוי ואנשי המשלחת איחרו להגיע לחדר ההמתנה, המאבטחים לא התירו להם להיכנס לאצטדיון והלוי פספס את המוקדמות. לאחר ערעור שהגיש איגוד האתלטיקה בישראל, החליטו המארגנים לפצות את הלוי בהשתתפות במוקדמות הקפיצה לרוחק, אף על פי שלא קבע את הקריטריון במקצוע זה. במוקדמות הקפיצה לרוחק קפץ הלוי 7.42 מטר וסיים במקום האחרון.
ביוגרפיה > 2010-שיאן ישראל בקפיצה לרוחק

בתחרות אתלטיקה שנערכה בתל אביב בפברואר 2010 קבע הלוי שיא אישי בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.76 מטר, ובמאי אותה שנה הוא קבע שיא ישראלי חדש בקפיצה לרוחק - 7.99 מטר, שיפור של 3 ס"מ לשיא בן 20 השנים של רוגל נחום.
באליפות אירופה באתלטיקה לאומות סיים במקום שלישי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.61, בנוסף לכך סיים שלישי בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.32 מטר. באליפות ישראל זכה במדליית זהב בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.57 מטר.
באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בברצלונה, ספרד ביולי אותה שנה סיים הלוי במקום 11 בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.43 מטר, בשלב המוקדמות הוא השווה את שיאו האישי (16.76 מטר) ועלה לשלב הגמר ובמקום 18 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.90 מטר.
ביוגרפיה > 2011

באליפות אירופה באתלטיקה לאומות סיימה במקום שני בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.48 מטר.
באליפות ישראל שנערכה ב-6 ביולי 2011 שיפר הלוי את שיאו האישי והעמידו על 16.77 מטר. יום לאחר מכן זכה במדליית זהב גם בקפיצה לרוחק בשיא עונתי של 7.79 מטר. באוגוסט אותה שנה כשל בניסיונותיו להשיג את הקריטריון ולהעפיל לאליפות העולם ובעקבות כך שקל את המשך דרכו המקצועית.
ביוגרפיה > 2012-שמיני באירופה

בתחרות שנערכה בסופיה, בולגריה ב-9 ביוני 2012 קבע הלוי בקפיצה משולשת שיא אישי חדש של 16.81 מטר. מספר ימים לאחר מכן השתתף באליפות ישראל ובקפיצה החמישית קבע 16.86 מטר, אך התוצאה נפסלה עקב מהירות רוח גבוהה מהמותר. הוא זכה במדליית זהב בתוצאה של 16.67 עם רוח חוקית. בנוסף לכך זכה במדליית זהב בתוצאה של 7.47 מטר. באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בסוף יוני אותה שנה הוא סיים במקום שמיני בתוצאה של 16.67 מטר.
ביוגרפיה > 2013

באליפות אירופה באתלטיקה באולם שנערכה בגטבורג במרץ סיים הלוי במקום 19 במוקדמות הקפיצה המשולשת בתוצאה של 16.19 מטר. באליפות אירופה באתלטיקה לאומות שנערכה בקובנה סיים הלוי במקום ראשון בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.73 מטר, המהווה שיא עונתי. בנוסף לכך סיימה במקום שישי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.50 מטר. באליפות ישראל זכה בשתי מדליות. מדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.57 מטר. ומדליית כסף בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.45 מטר.
ביוגרפיה > 2014

באליפות אירופה באתלטיקה לאומות שנערכה בטביליסי סיים הלוי במקום השישי בתוצאה של 7.11 מטר, בנוסף לכך סיים במקום החמישי בקפיצה משולשת בתוצאה של 15.54 מטר. באליפות ישראל שנערכה ביולי זכה הלוי במדליית זהב בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.08 מטר.
ביוגרפיה > 2015

באליפות ישראל שנערכה ביולי זכה הלוי במדליית זהב בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.25 מטר.
תוצאות השנה שלו

| שנה | קפיצה לרוחק (מטרים) | קפיצה משולשת (מטרים) |
| --- | --- | --- |
| 2002 | 7.53 | - |
| 2003 | 7.45 | - |
| 2004 | 7.53 | - |
| 2005 | 7.86 | - |
| 2006 | 7.53 | 14.24 |
| 2007 | 7.64 | 14.71 |
| 2008 | 7.63 | 16.06 |
| 2009 | 7.50 | 16.65 |
| 2010 | 7.99 | 16.76 |
| 2011 | 7.79 | 16.77 |
| 2012 | 7.49 | 16.81 |
| 2013 | 7.58 | 16.73 |
| 2014 | 7.11 | 16.08 |
| 2015 | - | 16.25 |
| 2016 | - | 15.59 |
שיאים אישיים > אצטדיון

קפיצה לרוחק: 7.99 מטר (2010), שיא ישראל (נוכחי)
קפיצה משולשת: 16.81 מטר (2012)
שיאים אישיים > אולם

קפיצה משולשת: 16.60 מטר (2011)
הערות שוליים

1 2  במסלול הפנימי - עם יוחאי הלוי באתר Sportweb.co.il,‏ 5 ביולי 2011
↑  אל' העולם: יוחאי הלוי סיים אחרון בקפיצה לרוחק, באתר ynet, 20 באוגוסט 2009
↑  דני בורשבסקי‏, עוד שיא מיתולוגי נשבר באתלטיקה, באתר וואלה, 15 במאי 2010
↑  אורי טלשיר, יוחאי הלוי: "אני נמצא ברגע חלש וקריטי, יהיה לי קשה להשקיע כך שוב", באתר הארץ, 16 באוגוסט 2011
↑  אתלטיקה: שיא אישי ליוחאי הלוי, nrg‏, 9 ביוני 2012
↑  אורן אהרוני, אתלטיקה: לנסקי וקרויטר אלופי ישראל, באתר ynet, 13 ביוני 2012
↑  אתלטיקה: יוחאי הלוי סיים שמיני באליפות אירופה, באתר וואלה, 30 ביוני 2012
↑  שיא ישראלי ליוחאי הלוי בקפיצה לרוחק - 7.99 מ', באתר ONE‏, 15 במאי 2010
↑  דני בורשבסקי‏, יוחאי הלוי שיפר את שיאו האישי בקפיצה משולשת, באתר וואלה, 10 ביוני 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14199274
דיפלומה (סרט)

| --- | --- |

צילום מסך מתוך הסרט
 בימוי:  יעל קיים 
 הופק בידי:  טל סיאנו רותי פרי-בר
 תסריט:  יעל קיים
 עריכה:  אור בן דוד
 שחקנים ראשיים:  יוסרא ברכאת אוסמא ערביא כיפאח סארן
 צילום:  זיו ברקוביץ'
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקרנת בכורה:  2009
 משך הקרנה:  21.40 דקות
 שפת הסרט:  ערבית
 סוגה:  דרמה
 דף הסרט ב־IMDb
 
דיפלומה הוא סרט הגמר דובר הערבית של יעל קיים משנת 2009 בבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה.
"דיפלומה" הוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל קאן 2009 במסגרת תחרות ה-Cinéfondation (אנ') וזכה במקום השלישי. הסרט השתתף בלמעלה משבעים פסטיבלי קולנוע וזכה במסגרתם ב-14 פרסים, 
נרכש להקרנות על ידי קאנאל פלוס (אנ') והוקרן במוזיאון לאמנות מודרנית בניו יורק (MoMA).
תקציר העלילה

הסרט מספר על אח (אוסמא ערביא) ואחות (יוסרא בארקת) פלסטינים המתגוררים בחברון. בליל חגיגות הפורים של היישוב היהודי, הם מחליטים להפר את העוצר שהוטל על התושבים הפלסטינים של העיר וללכת דרך גגות העיר העתיקה לחגיגות סיום התואר של האחות באוניברסיטת חברון.
הפקה

"דיפלומה" הופק בתמיכת פרויקט קולנוע (המשותף לקרן יהושע רבינוביץ, קרן רקנאטי וסינמטק תל אביב), מינהל התרבות במשרד התרבות והספורט, הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, קרן התרבות אמריקה-ישראל, קרן אלי גלפנד לסרטים קצרים, קרן סנונית והמועצה הישראלית לקולנוע.
הרעיון לסרט עלה במוחה של קיים בתקופת לימודיה בסם שפיגל, אחרי שהייתה פעילה בחברון במשך שנתיים והתחברה עם נשים פלסטיניות.
הצוות הורכב מישראלים ופלסטינים. הסרט צולם ברובו בחברון, עם השלמות במזרח ירושלים. סצנת העדלאידע היא אמיתית וצולמה בחברון וכך גם קולות שהקליטו ברחובות העיר ומושמעים בפסקול. במהלך הצילומים קיים נעצרה ושוחררה.
פרסים ופסטיבלים נוספים

2010 - ציון לשבח בקטגוריית יוצרת הסרט העלילתי הטוב ביותר בפסטיבל הבינלאומי ה-7 לסרטי נשים ברחובות. על פי השופטות, קיים יצרה "שילוב מרשים בין חומרים תיעודיים לחומרים מבוימים אשר מייצרים תחושה של הסגר, דחיסות וקושי בחיי הפלסטינים בחברון".
2010 – השתתף בפסטיבל הסרטים של ניו יורק.
הערות שוליים

↑  הסרט המלא, בערוץ בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה באתר יו טיוב
↑  דיפלומה, באתר פסטיבל קאן
↑  מאיר שניצר, "כל יום פורים: קצרים ישראלים בקאן", באתר nrg מעריב, 15 במאי 2009
↑  "דיפלומה" של יעל קיים יוקרן בקאן, באתר nrg מעריב, 27 באפריל 2009
↑  מאיה כהן, ונציה כחול לבן, בעיתון ישראל היום, 20 ביולי 2015
↑  ביוגרפיה של יעל קייפ, באתר אידיבי
↑  הוכרזו הזוכות בפסטיבל סרטי נשים, באתר nrg מעריב, 7 בספטמבר 2010
כמוך - הומואים דתיים אורתודוקסים

| --- | --- |

 פעילות:  מסגרת חברתית, קשר עם רבנים ועם הציבור הדתי, אתר פעיל ומפגשים חודשיים
 התאגדות:  עמותה
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  תשע"א, 2011 – הווה
 http://kamoha.org.il/
 
כָּמוֹךָ - הומואים דתיים אורתודוקסים הייתה עמותה של הומוסקסואלים דתיים בישראל הרואים עצמם מחויבים לכללי ההלכה האורתודוקסית.
רקע והקמה

עמית, מייסד "כמוך", היה ממייסדי ארגון "חברותא - הומואים דתיים" ופעיל מרכזי בו. באוקטובר 2010 הוא פרש, בנימוק ש-"חברותא" הפכה ל-"רפורמית-קונסרבטיבית לכל דבר ועניין" ושרבים מראשי הארגון אינם דתיים, וחלקם אף מגדירים עצמם אתאיסטים ואינם צמים ביום הכיפורים. הוא הדגים זאת בכך שחברותא נותנת חסות ל-"מניין הגאה" שבו נשים משמשות כחזניות ושהארגון לוקח חלק פעיל במצעד הגאווה, שהרבנים האורתודוקסיים ואנשי "כמוך" מתנגדים לו. בא' בשבט ה'תשע"א הקים יחד עם חברים את עמותת "כמוך".
עמדות ופעילות

עמדת הבסיס של הארגון היא שחבריו דתיים לכל דבר ומשתדלים להקפיד על קיום תרי"ג מצוות במלואן, אך מאידך אדם המרגיש משיכה לבן מינו אינו חוטא, ובמקום להטיף לו מוסר על כך צריך להבין את מצבו ולנסות למצוא פתרונות להקל עליו.
הארגון שואף להגביר את המודעות בקרב הציונות הדתית ורבניה למצבם של ההומוסקסואלים הדתיים ואת שילובם בקהילה. הוא מעודד השתתפות באירועים הקשורים לעולמם של ההומואים הדתיים, למעט אירועים שאותם הארגון רואה כמתריסים נגד אורח החיים היהודי אורתודוקסי, כגון אירועים לא צנועים, מניינים "גאים" ומצעדי גאווה.
הארגון תומך בזכותם של המעוניינים בטיפול פסיכולוגי בנטייתם המינית לממש אפשרות טיפול זו, תוך הכרה בכך שאין מדובר בערובה בטוחה לשינוי וכי מדובר בתהליך שתוצאותיו ומידת הצלחתו לא הוכחו דיים.
הארגון תומך בקשרים הטרוסקסואליים כנים, שלא מתוך הסתרה, השואפים לחיים לאורה של תורת ישראל. למימוש מטרה זו הארגון מקיים מיזם נישואים בין גברים הומוסקסואליים לנשים לסביות - מיזם שהארגון מצהיר כי אינו מתאים לכל אחד.
הארגון מקיים ימי עיון ופעילויות חברתיות. הוא מייעץ לזקוקים לתמיכה בהתמודדותם עם היותם הומוסקסואלים ומשותף פעולה עם ארגונים ישראליים ואחרים.
מפגשי הארגון

הארגון מקיים מפגשים חברתיים, הנערכים אחת לחודש בירושלים או בתל אביב, ולעיתים גם בצפון או בדרום. המפגשים ממוקמים במקום דיסקרטי שאינו מזוהה עם קהילת הלהט"ב. המפגשים מתחילים בהדגשת חשיבות השמירה על הדיסקרטיות של הנוכחים במקום ובדבר תורה קצר. המפגשים כוללים הרצאות, דיונים וסדנאות. בין האישים שהתארחו במפגשים: הרבנים יעקב מדן, מנחם בורשטין ורפי פוירשטיין, ד"ר מרדכי קידר, פרופ' דבורה גילולה, ד"ר ניסן נצר, ג'קי לוי, לייזי שפירא ומיכל בת שבע רנד. בין הסדנאות והקורסים שהיו במפגשים: סדנת צחוק, קורס עזרה ראשונה וקורס בשפת הסימנים.
אחת לשנה נערך "מפגש יום הולדת" הכולל חלוקת תעודות ההוקרה וכן רב שיח כגון, רב-שיח עם אנשי תקשורת בנושא "התקשורת הדתית וההומואים הדתיים, שלושה הומואים מעל גיל 50 שסיפרו על חייהם, שלושה הומואים דתיים נשואים מספרים את סיפורם.
בכל חול המועד מתקיים טיול - פעם ברמת קושי קלה ופעם ברמת קושי בינונית. אחת לחצי שנה מתקיימת 'שבת כמוך', בדרך כלל ביהודה ושומרון. השבתות ממוקדות בנושא (כדוגמת הורים, אלוהים, תרבות) והן כוללות הפעלות, לימוד בחברותות, שיחה וסיור.
מיזמים > שידוכים בין הומוסקסואלים ללסביות

הארגון חבר לרב אהרן הראל במיזם שידוכים הנושא את השם "אנחנו". שיעור השידוכים ערב הקמת המיזם, על פי פרסומי הארגון, הוא של כ-12 זוגות מתוך כ-70 פונים, והקושי העיקרי הוא מיעוט לסביות הפונות למיזם.
המיזם זכה לתמיכת הרבנים חיים דרוקמן, יעקב אריאל, מנחם בורשטין, יובל שרלו, רא"ם הכהן וחיים נבון, אך מנגד נתקל בהתנגדות של הרב שלמה אבינר והרב רפי פוירשטיין ושל הארגון "עצת נפש".
מיזמים > מיזמים נוספים

הארגון הקים קרן לסבסוד טיפולים פסיכולוגיים למעוניינים בכך.
אחת לשנה העמותה מחלקת תעודות הוקרה לאנשים מרכזיים שפעלו לטובת הקהילת ההומואים הדתיים.
העמותה, בשיתוף דברי שיר, הייתה שותפה במימון הוצאת הספר "לרעות בגנים" - ספר הפרוזה הראשון שעוסק בהומואים דתיים. את הספר כתב הרב ארלה הראל.
תמיכה רבנית ופסיכולוגית

בארגון הביעו תמיכה הרב אהרן הראל (שגם שותף במיזם השידוכים), הרב מנחם בורשטיין, הרב יובל שרלו, הרב יעקב מדן, הרב רפי פוירשטיין, הרב חיים נבון, הרב אבי גיסר, הרב בני לאו, הרב ברוך אפרתי (ראש רבני "דרך אמונה"), הרב רונן לוביץ ועוד.
בארגון הביעו תמיכה גם אנשי מקצוע בתחום הפסיכולוגיה בהם ד"ר צבי מוזס (ראש מכון שילה), פרופ' טוביה פרי (אונ' בר-אילן), ד"ר ברוך כהנא, ד"ר צבי כרמלי (ראש החוג לחינוך במכללה האקדמית הרצוג) ועוד.
אתר אינטרנט

הארגון מפעיל אתר אינטרנט המתעדכן בכל יום. האתר כולל מדורים לענייני הלכה, מחקר, אקטואליה, תוכן שנוצר על ידי גולשים, ואפשרות לטוקבקים. באתר מדור להורים של הומוסקסואלים, מדור למחנכים ולאנשי חינוך שמתמודדים עם תלמיד המספר להם על נטייתו המינית, מדור לנשים סטרייטיות שגילו שהן נשואות להומוסקסואל, מדור על נישואים הטרוסקסואליים של הומוסקסואליים, מדור ובו עבודות אקדמיות בנושא, מדור העוסק בהתאבדויות של הומוסקסואלים, מדור חשיפות וראיונות בלעדיים ומדור על הפולמוס סביב טיפולים פסיכולוגיים וארגון "עצת נפש". באתר גם בלוגים, דבר תורה שבועי וסיכומי המפגשים החודשיים של הארגון.
באתר מדור "שאל את הרב" שבו אפשר לשאול רבנים ופסיכולוגים בכל הקשור לנושא ההומוסקסואליות.
הרבנים והפסיכולוגים המשיבים באתר הם: הרב ארלה הראל, הרב רונן לוביץ, הרב יחיאל פאוסט, הרב ברוך אפרתי, הרב יובל שרלו, פרופ' טוביה פרי וד"ר ברוך כהנא.
במדור "סוגיות" נושא מתחלף שעליו כותבים גולשי האתר וחברי העמותה. בין הנושאים: אלוהים, הומופוביה, יציאה מהארון, אמונה, משפחה, רבנים, קשרים רומנטיים עם נשים, בדידות וגבריות.
במדור "מעלעלון" מלוקטים אזכורים בנושא ההומוסקסואלי בעלוני בית הכנסת ושאר העיתונות המודפסת של המגזר הדתי לאומי.
באתר פורסם לראשונה שהרב ליכטנשטיין קרא "לקבל הומואים כשם שמקבלים מחללי שבת", שהרב יעקב יוסף פסק כי אין להעסיק הומו בבתי ספר, ועוד.
אתר אינטרנט > ראיונות

בין היתר התראיינו לאתר הרב מיכאל אברהם, פרח כמורה הומוסקסואל שהתגייר והפך לחרדי, הומוסקסואל דתי ואשתו הסטרייטית, הומוסקסואל ולסבית שנישאו דרך מיזם השידוכים, ומתמודדי הבחירות המקדימות במפלגת הבית היהודי בשנת 2012, לבירור עמדותיהם בנושא הומוסקסואלים.
אתר אינטרנט > אירוח אישים בפייסבוק

אחת לכמה חודשים מארח הארגון בדף הפייסבוק שלו אישים שעונים על שאלות הגולשים. בין האורחים הפוליטיקאי משה פייגלין, הרב בנימין לאו, הרב עמית קולא, חבר הכנסת אמיר אוחנה, פרופסור טוביה פרי, וכן הומו דתל"ש חירש, הומו דתי נשוי, הומוסקסואל שעבר טיפול פסיכולוגי ואשתו שידעה זאת בעת החתונה.
ראו גם

להט"ב ויהדות
חברותא - הומואים דתיים
הו"ד - הומוסקסואלים דתיים
בת קול - ארגון לסביות דתיות