stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרווח (כתב)

מקלדת סטנדרטית. מקש הרווח נמצא בשורת המקשים התחתונה.
בכתב מרווח הוא שטח ריק שמפריד בין סימנים כתובים. בדרך כלל המרווח משמש להפרדה בין מילים.
מרווח להפרדה בין מילים נהוג בשפות רבות, אך לא בכולן. הוא לא היה נהוג בלטינית עתיקה וביוונית עתיקה. שימוש עקבי במרווח בכתיבה של אלפבית לטיני נעשה בשפה האירית בשנים 600–800. בסינית וביפנית מודרניות אין שימוש במרווח.
לפי כללי הפיסוק העברי, כאשר לאחר מילה בא סימן פיסוק, אין הפרדה ביניהם, והמרווח יבוא לאחר סימן הפיסוק.
במקלדת מחשב מקש הרווח משמש ליצירת מרווח. זהו המקש הגדול ביותר, במקלדת נפוצה הוא שווה אורך לשישה מקשים רגילים.
במרבית שפות התכנות המרווח משמש להפרדה בין מילים, כמקובל בשפה אנושית, אך בשפת התכנות פורטרן, למשל, אין משמעות למרווח. בעת הכתיבה המתכנת משתמש במרווחים, למען הקריאוּת של התוכנית, אך הוא אינו חייב לעשות זאת.
סוגי מרווחים ו-HTML

בשפת HTML קיימים מספר סוגי מרווחים, המבוססים וחלקיים לתקן יוניקוד (המכיל עוד כמה סוגי מרווחים).
רצף מרווחים בקובצי HTML מוצג בדפדפן כמרווח יחיד. כאשר רוצים להציג מרווחים אחדים רצופים, יש לכתוב את הקוד המפורש שלהם. הנפוץ מביניהם הוא: ;nbsp& (ראשי תיבות של Non-breaking space; בתרגום חופשי: רווח קשיח).
( )‏ – &thinsp; – מרווח צר מזה הסטנדרטי (ראו להלן), בערך ברוחב ⅕ או ⅙ מרוחב האות האנגלית m.
( )‏ – &nbsp; – מרווח ברוחב המרווח הסטנדרטי והנפוץ ביותר (המרווח המתקבל מלחיצה על מקש הרווח הארוך שבמקלדת), אך בניגוד אליו, תו מרווח זה לא מאפשר גלישת שורות אוטומטית בנקודה הזו.
( )‏ – &ensp; – מרווח ברוחב האות האנגלית n.
( )‏ – &emsp; – מרווח ברוחב האות האנגלית m.
(‍ ) ‏ – & zwj; – תו ברוחב אפס (בדומה לתווי כיווניות), שמאפשר שבירת תווים/מילים/שורות בנקודה זו.
(‌)‏ – &zwnj; – תו ברוחב אפס (בדומה לתווי כיווניות), שאינו מאפשר שבירת תווים/מילים/שורות בנקודה זו.
( )‏ – &sp; – המרווח הסטנדרטי והנפוץ ביותר (המרווח המתקבל מלחיצה על מקש הרווח הארוך שבמקלדת). תו מרווח זה מאפשר גלישת שורות אוטומטית בנקודה הזו.
(​)‏ – &NegativeMediumSpace; – תו ברוחב "שלילי", המשמש להגדרת גבולות של מילים במערכות שאינן יודעות לפרש רווחים באופן אוטומטי.
(⁠)‏ – &NoBreak; – מרווח ברוחב אפס, שאינו מאפשר שבירת תווים/מילים בנקודה זו, אך מאפשר שבירת שורות.
( )‏ – &hairsp; – מרווח "ברוחב שערה". מרווח צר מרוחב מרווח &thinsp;.
( )‏ – &puncsp; – מרווח ברוחב סימני הפיסוק נקודה (.) או פסיק (,).
( )‏ – &MediumSpace; – מרווח ברוחב 





4
18




{\textstyle {\frac {4}{18}}}

 מרוחב האות האנגלית m.
( )‏ – &emsp14; – מרווח ברוחב ¼ מרוחב האות האנגלית m.
( )‏ – &emsp13; – מרווח ברוחב ⅓ מרוחב האות האנגלית m.
( )‏ – &numsp; – מרווח ברוחב הספרות בגופן ברוחב אחיד.
( )‏ – &Tab; – תו Tab. "קופץ" עד לעצירת ה-Tab הבאה בשורה.
ניאז איליאסוב

ניאז אנווארוביץ' איליאסוב (ברוסית: Нияз Анварович Ильясов; נולד ב-10 באוגוסט 1995) הוא ג'ודוקא רוסי ממוצא טורקי מסחתי המתחרה בקטגוריית המשקל עד 100 ק"ג. איליאסוב הוא זוכה מדליית הארד מאולימפיאדת טוקיו (2020).
קריירה

באליפות העולם בג'ודו לשנת 2018, שהתקיימה בבאקו, אזרבייג'ן, איליאסוב זכה במדליית הארד לאחר שגבר על רמדאן דרוויש המצרי. שנה לאחר מכן באליפות העולם, שהתקיימה בטוקיו, יפן, הוא זכה במדליית הכסף לאחר שהפסיד בקרב הגמר של קטגוריית המשקל עד 100 ק"ג לז'ורז' פונסקה הפורטוגזי.
באולימפיאדת טוקיו (2020), איליאסוב החל את דרכו בשלב שמינית הגמר בו הוא גבר על מיקלוש סירייניץ' ההונגרי. לעומת זאת, הוא הודח בשלב רבע הגמר על ידי ז'ורז' פונסקה; כתוצאה מכך, הוא נשר לבית הניחומים. במסגרת בית זה, הוא ניצח את קארל-ריצ'רד פריי הגרמני ואת ורלאם ליפרטליאני הגאורגי וכתוצאה מכך זכה במדליית הארד.
זכיות בתחרויות מהסבב העולמי

| שנה | קטגוריה | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | גראנד סלאם | יקטרינבורג | רוסיה רוסיה |
| 2018 | גראנד פרי | זאגרב | קרואטיה קרואטיה |
| 2020 | גראנד סלאם | בודפשט | הונגריה הונגריה |
משמר הקרמלין

| --- | --- |

סמל שירות המשמר הנשיאותי
 פרטים
 כינוי:  משמר הקרמלין
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 שיוך:  לשכת נשיא רוסיה
 סוג:  יחידת אבטחה
 בסיס האם:  הקרמלין
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  7 במאי 1936 – הווה (88 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 יחידת אם:  שירות האבטחה הפדרלי
 עיטורים
 עיטור מהפכת אוקטובר  עיטור הדגל האדום  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 
משמר הקרמלין (ברוסית: Кремлëвский полк - "קרמליובסקי פולק") רשמית ידוע בתור המשמר הנשיאותי (ברוסית: Президентский полк - "פרזידנטסקי פולק") הוא רגימנט המהווה חלק משירות האבטחה הפדרלי של רוסיה ותפקידו לאבטח את מבני הקרמלין ואת ראשי המדינה בעת טקסים ואירועים רשמיים במתחם הקרמלין.
בהתאם לחוק פדרלי מה-8 בדצמבר 1997 המשמר מופקד גם על אש התמיד בקבר החייל האלמוני שבחומת הקרמלין. המשמר הוקם לראשונה ב-7 במאי 1936.
מפקדת המשמר ממוקמת בבניין ארסנל הקרמלין.
היסטוריה

עם ההחלטה להעביר את בירת רוסיה מפטרוגרד למוסקבה בראשית 1918 ולמקם את מבני השלטון מחדש בקרמלין, הופקדה האחריות לשמור על מבני הממשלה וראשי השלטון בידי גדוד רובאי לטביה האדום (Latviešu strēlnieki).
בספטמבר 1918 הועבר גדוד הרובאים להילחם בכוחות הלבנים במלחמת האזרחים, ותלמידי בית הספר הגבוה לפיקוד צבאי של מוסקבה הופקדו על משמר מבני הקרמלין. לצורך כך הועברו כיתות בית הספר ומגורי התלמידים לתוך הקרמלין.
באוקטובר 1935 הועבר בית הספר מהקרמלין, וגדוד מיוחד הוקם ב-8 באפריל 1936 להחליף את התלמידים בשמירה על המבנים. ב-28 בינואר 1936 הועבר הפיקוד על המשמר ממשרד ההגנה של ברית המועצות למשרד לענייני פנים (ה־NKVD). ב-8 במאי 1936 שונה שם המשמר מ"פלוגה למטרה המיוחדת" ל"רגימנט למטרה מיוחדת".
בראשית הלוחמה בין ברית המועצות לגרמניה הנאצית בשנת 1941 הוגברה השמירה על מבני השלטון והצבא בקרמלין, אולם יחידות צלפים של המשמר נשלחו בין השנים 1942–1943 להילחם בחזית, והרגו למעלה מ-1,200 חיילים גרמנים. מבין לוחמי הגדוד נפלו בלוחמה 97 לוחמים. ב-23 בפברואר 1944 הועטר הגדוד בעיטור הדגל האדום.
בשנת 1952 אורגן הגדוד מחדש וסופח לק.ג.ב. ב-8 במאי 1967 נכח הגדוד בטקס החנוכה של קבר החייל האלמוני שבגן אלכסנדר.
בשנת 1993 שולב הגדוד בשירות האבטחה הפדרלי של רוסיה. ב-7 במאי 2006 שונה סמל הגדוד והוענקו לגדוד מדים רשמיים חדשים (כולל אימוץ השאקו ההיסטורי) הדומים למדי המשמר הקיסרי אשר היה אחראי לשמירה על הצאר עד שנת 1914.
חלק מהיחידות שוכנות בצריפי לפורטובו בקרבת הקרמלין.
גלריה

החלפת משמר בקבר החייל האלמוני בגן אלכסנדר שבסמוך לחומת הקרמלין.
משמר הקרמלין בעת מצעד יום הניצחון בכיכר האדומה במוסקבה, 9 במאי 2010.
חיילי המשמר במדי טקס.
חיילי המשמר בטקס השבעת נשיא רוסיה 2018
חיילי משמר הקרמלין בטקס ההשבעה של ולדימיר פוטין 2012
משמר כבוד של משמר הקרמלין בטקס ההשבעה של הנשיא דימטרי מדבדב 2008
משכון (משפט עברי)

מַשְׁכּוֹן הוא חפץ הניתן כערבות שהלוואה תיפרע בזמנה על ידי הלווה. למשכון מספר תפקידים אפשריים: אמצעי תשלומים אפשרי למקרה חירום, הוכחה בידי המלווה על ההלוואה.
משכון העומד לגבייה

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ההלכה מבדילה, בין סוגי המשכונות, איזה מהם נועד לגבייה. לדין זה יש משמעויות הלכתיות רבות, שכן ההלכה אומרת, שאם המשכון עומד כדי לגבות אותו, והוא נועד לפירעון החוב, נחשב המלווה שומר שכר, שכן יש לו הנאה מכך שהוא מחזיק את המשכון, שכן הוא יכול לגבות אותו. בנוסף לכך, תהיה נפקותא הלכתית אם המשכון אבד, האם נחשב הדבר שההלוואה שולמה על ידי המשכון, ופטור הלווה מלשלם את ההלוואה, או לא. בכך מבדילה המשנה בין המשכונות הבאים:
משכון העומד לגבייה > בשעת הלוואתו

משכון שנלקח בשעת ההלוואה, ייתכן לומר כי שהוא ניתן על ידי הלווה רק לזיכרון ולראיה על החוב, ובכך נחלקו רבי אליעזר ורבי עקיבא, ובעוד שרבי אליעזר סבור שמשכון שנלקח בשעת הלוואה אינו עומד לגבייה, חלוק עליו תלמידו רבי עקיבא וסבור שגם משכון שנלקח בשעת ההלוואה עומד לגבייה, ולכן אם אבד - נחשב הדבר שההלוואה שולמה.
במקרה של שטר המצב שונה: במשנה מובא: "אבל הלוהו אלף זוז בשטר והניח לו משכון עליהם ד"ה אבד המשכון אבדו מעותיו" לפי רש"י הכוונה היא שגם רבי אליעזר מודה שכאשר היה שטר על ההלוואה, ונלקח גם בנוסף לכך משכון, עומד המשכון לתשלום, שכן במקרה כזה אין המשכון נצרך לזיכרון דברים, שהרי יש שטר על ההלוואה, והוא גם לא נועד לשמש כמנגנון בטיחות שנועד לאפשר למלווה מקום לגבות הימנו שהרי יש כאן שטר, וקרקעות הלווה משתעבדים לו על ידי השטר, ולכן בהכרח שהמשכון נועד כדי לגבות הימנו. לפי חכמי התוספות ה"שטר" הוא רק כינוי למשכון שלא ניתן בשעת ההלוואה, כלומר ההלוואה כבר נעשתה על סמך הוכחה אחרת (שטר) ולא משכון, והמשכון נעשתה אם כן לצורך גבייה, אך כמובן שבמקרה שההלוואה נעשתה בלי שטר ההלכה דומה. רב יהודאי גאון אף מוסיף שלמעשה ההלכה הפוכה: דווקא כאשר יש שטר אין למשכון כל משמעות, שכן בעצם כתיבת השטר מוכיח המלווה כי הוא מתכוין לגבות את התשלום על ידי השטר ולא על ידי המשכון.
אם ההלוואה נעשתה על פירות, נמצא שהמלווה הרוויח מההלוואה, שכן פירותיו עשויים היו להרקיב, וכעת יש לו ממון שאינו מרקיב, ולכן על גם המשכון שבאמצעותו נעשתה הלוואה, הוא נחשב לשומר שכר.
משכון העומד לגבייה > שלא בשעת הלוואתו

למשכון הניתן שלא בשעת ההלוואה, משמעות גדולה, שכן בכך הוכח שהוא ניתן כדי לגבות את ההלוואה. על כך אומר רבי יצחק כי המלווה קונה את המשכון והוא נחשב במידה מסוימת שלו, שכן מוכח מהפסוק האומר כי יש להשיב את המשכון ללווה בשעות בהם הוא נצרך לו, ”ולך תהיה צדקה”, מכיוון שהתורה קוראת להענקת המשכון "צדקה", מוכח שהמשכון שייך למלווה, שאם לא כן, אין הדבר נחשב לצדקה.
מצוות החזרת משכון

מצווה מהתורה להחזיר את המשכון ללווה, בשעה שצריך לו, כגון אם לקח ממנו כלי מלאכה ששימושם ביום מחיוב להחזיר לו אותם ביום, וימשכנם חזרה בלילה, וכ אם לקח ממנו כלי תשמיש של הלילה כגון כרים וכסתות, חייב להחזירם לו לעת ערב, שנאמר ”אִם חָבֹל תַּחְבֹּל שַׂלְמַת רֵעֶךָ עַד בֹּא הַשֶּׁמֶשׁ תְּשִׁיבֶנּוּ לוֹ.” (שמות, כ"ב, כ"ה).
אם לא החזיר המשכון בזמן שהתחייב, מלבד שביטל מצוות עשה זו, נאמר בתורה שהקדוש ברוך הוא ישמע צעקת הלווה וצערו ” וְהָיָה כִּי יִצְעַק אֵלַי וְשָׁמַעְתִּי כִּי חַנּוּן אָנִי” (שמות, כ"ב, כ"ו).
השתמשות במשכון

אסור למלווה להשתמש במשכון, גם אם הוא קנוי לו, שכן הדבר נחשב לריבית, שכן בכך הוא נהנה יותר מדמי ההלוואה. אך מותר לסכם, שהמלווה ישתמש במשכון, ויקזז את שווי השכירות על המשכון מדמי ההלוואה.
במקרה כזה, נחלקו חכמי המשנה, אם  אחיזת המשכון נחשבת כמצווה, ואם כן המלווה פטור מלתת צדקה לעני כאשר הוא עוסק בשמירת המשכון מדין העוסק במצווה פטור מן המצווה, ולפי זה נשאלת גם השאלה אם הוא נקרא שומר שכר - שכן הוא מרויח את אותה פרוטה, או שומר חינם - אם אינו מרויח אותו פרוטה, לפי דעה אחת הוא נקרא שומר שכר, שכן אחיזת המשכון נחשבת למצווה, למרות שהוא משתמש במשכון, שכן אילולי המשכון לא היה מלווהו, ולכן הוא פטור מלתת פרוטה לעני, ולפי דעה אחרת הוא שומר חינם, שכן הוא אוחז את המשכון להנאתו, וכיון שכן אין הדבר נחשב כמצווה.
משכון לעניין שמיטה

ההלכה קובעת כי חוב שיש עליו משכון, אין השמיטה משמטת אותו למרות שלא נכתב עליו פרוזבול, וזאת מכיוון שהחוב נחשב כבר כאילו ונגבה.
במשנה מוצגת מחלוקת בנושא, רבן שמעון בן גמליאל סבור, כי כאשר המשכון שווה רק כשווי חלק מהחוב, אין השמיטה משמטת את החוב, ואילו רבי יהודה הנשיא סבור כי במקרה כזה השמיטה משמטת את החוב.
הגמרא דנה במה נחלקו רשב"ג ורבי יהודה הנשיא. הגמרא מציעה כאפשרות פשוטה, כי הם נחלקים בנוגע לחלק השני של החוב, עליו אין משכון, שכן ברור שהחלק עליו יש משכון ביד המלווה, אין השמיטה משמטתו, שכן המשכון נלקח לגבות את החוב, ומכיוון שהחוב כבר נגבה אין השמיטה משמטתו. אך הגמרא דוחה, ואומרת כי ייתכן שהמחלוקת היא על כל החוב, שכן רבי יהודה הנשיא סבור שכאשר המשכון אינו שווה כשווי כל החוב, מוכח שהוא נלקח רק לזיכרון דברים, כלומר כדי שהלווה יזכור לשלם את ההלוואה או כדי להוכיח כי התקיימה הלוואה, אבל לא כדי לגבות אותו.
שיטה מחודשת היא שיטתו של שמואל הסבור כי המשכון הוא תשלום החוב, גם אם ערכו שווה פרוטה וההלוואה שוויה אלף זוז, ואז השמיטה אינה משמטת את החוב, וכן אם המשכון אבד - פטור הלווה מלשלם את ההלוואה, אך ההלכה אינה נפסקת כמותו.
משכון במקרא

בפרשת וישב שבספר בראשית מסופר שיהודה נתן לתמר לבקשתה את חותמו, פתילו ומטהו כערבון (=משכון) על תשלום גדי העזים שהתחייב לה בשכרה.
ראו גם

המכתב ממצד חשביהו
הערות שוליים

↑  לפי מסקנת הגמרא בתלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף פ"ב, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבועות, דף מ"ד, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף מ"ח, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף פ"ב, עמוד א'.
| ספר דברים |
| --- | --- | --- |
| פרשת דברים | ערבות מואב • חטא המרגלים • חטא המעפילים |  |
| פרשת ואתחנן | עשרת הדיברות • שמע ישראל • שמע ישראל (פרשיה) • תפילין |  |
| פרשת עקב | כוחי ועוצם ידי • תורת הגמול • חטא העגל • והיה אם שמוע • ברכת המזון • שבעת המינים • לא תערץ מפניהם |  |
| פרשת ראה | היתר אכילת בשר • נביא שקר • מסית • עיר הנידחת • סימני כשרות בבעלי חיים • תרומות ומעשרות • שמיטת כספים • עבד עברי • שלוש רגלים • עלייה לרגל |  |
| פרשת שופטים | משפט עברי • איסור שוחד • איסור עבודה זרה • זקן ממרא • מצוות מינוי מלך • זרוע, לחיים וקיבה • ראשית הגז • כישוף • אוב • ידעוני • חובר חבר • רוצח בשגגה • עיר מקלט • עדות שקר • עדים זוממים • לא תערוץ מפניהם • הלכות מלחמה • כהן משוח מלחמה • מצוות קריאה לשלום במלחמה • בל תשחית • עגלה ערופה |  |
| פרשת כי תצא | אשת יפת תואר • משפט הבכורה • בן סורר ומורה • תלייה • השבת אבידה • לא ילבש • מוציא שם רע • מפתה • איסור קדשה • גירושין • ייבום וחליצה • ממזר • מצוות טעינה • איסור ריבית • משכון • הלנת שכר • מתנות עניים • לא תחסום שור בדישו • כלאי הכרם • לא תחרוש בשור ובחמור יחדו • שעטנז • לא ילבש • השבת אבדה • איסור גנבת נפש • אתנן זונה ומחיר כלב • קבורת המת • שילוח הקן • מצוות מעקה • ציצית • נדרים • מלקות |  |
| פרשת כי תבוא | מקרא ביכורים • וידוי מעשרות • מעמד הר גריזים והר עיבל |  |
| פרשת נצבים | תשובה • קיבוץ גלויות |  |
| פרשת וילך | הקהל • הסמכת יהושע • כתיבת משה את התורה |  |
| פרשת האזינו | שירת האזינו |  |
| פרשת וזאת הברכה | ברכת משה • מות משה • הר נבו |  |
| דמויות מרכזיות | משה • יהושע בן נון |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
המכתב ממצד חשביהו ובו תלונת הקוצר על עיקול בגדו היחיד.
נכס

ערך זה עוסק במונח מתחום החשבונאות. אם התכוונתם למונח בתחום הכלכלה ומדעי החברה, ראו .
בתחום החשבונאות, נכס מוגדר כחומר או מוצר הנמצא בשליטתה של ישות (בדרך כלל חברה) ומביא או צפוי להביא לישות הטבות כלכליות בעתיד. לכל נכס יש ערך.
להלן רשימה חלקית של תקנים בין-לאומיים העוסקים בסוגים מסוימים של נכסים:
IFRS5 – נכסים לא שוטפים המוחזקים למכירה
IAS2 – מלאי
IAS16 – רכוש קבוע
IAS36 – ירידת ערך נכסים
IAS37 – נכסים תלויים
IAS38 – נכסים בלתי מוחשיים
IAS39, IAS32, IFRS7 – נכסים פיננסיים
IAS40 – נדל"ן להשקעה
הערות שוליים

↑  המסגרת המושגית לדיווח כספי (תקינה בין-לאומית) סעיף 4.4 (א)
מסגרת מושגית לעריכת דוחות כספיים ולהצגתם (תקינה ישראלית) סעיף 49(א)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295879605171  BNE: XX4576670  GND: 4141749-5  LCCN: sh85008784  NKC: ph1028550 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נכסים שוטפים

בתחום החשבונאות, נכסים שוטפים הם ערכים כספיים המוצגים במאזן של החברה והכוללים את כל אותם משאבים אשר ניתן להמירם למזומן בתקופה הקרובה (לרוב עד שנה). לפיכך, סך הנכסים השוטפים לעומת סך ההתחייבויות השוטפות מאפשר להבין עד כמה החברה נזילה (יחס ההון החוזר או יחס שוטף).
מבין הנכסים השוטפים ניתן למנות: מזומנים ושווי מזומנים, ניירות ערך המוחזקים לזמן קצר, פיקדונות בבנקים (עם אפשרות יציאה בתוך השנה הקרובה), חובות של לקוחות, חייבים שוטפים, מלאי וכן רכוש קבוע המיועד למכירה בטווח הזמן הקרוב.
ראו גם

התחייבויות שוטפות
נכסים בלתי שוטפים
נכסים בלתי שוטפים

בתחום החשבונאות, נכסים קבועים (באנגלית: Fixed Asset) הם נכסים המשמשים את העסק ליצירת הכנסה במשך תקופה ארוכת טווח.
הנכסים אשר יכנסו תחת סעיף רכוש קבוע תלויים באופי העסקי של החברה.
לדוגמה: חברה המוכרת מחשבים, כל מלאי המחשבים שבבעלותה יהיה רכוש שוטף, ואילו בחברת ביטוח, מלאי המחשבים שבבעלותה יהיה רכוש קבוע.
ראו גם

נכסים שוטפים
נכסים מועטים

נכסים מועטים הוא כינוי למצב בהלכות כתובה, הדן בחלוקת נכסים מועטים של האב הנפטר בין הבנים (להם זכות הירושה), ובין הבנות, הזכאיות להתפרנס מהנכסים (קבלת מזונות) על פי הכתובה. במקרה והנכסים מועטים מכדי שיתחלקו ברווח לבנים ולבנות, זכות הבנות למזונות קודמת לזכות הבנים לירושה, בנוסף לזכות האלמנה למזונות.
המדד לנכסים מועטים, הוא לפי רבן גמליאל ברבי – כדי שיוכלו שתי הקבוצות – הבנים והבנות, לזון מהנכסים במשך זמן של שנים עשר חודש, ולפי שאר החכמים, עד שיגיעו הבנות לגיל בגרות, ויוכלו להתפרנס בעצמן.
הגמרא במסכת בבא בתרא מסתפקת האם יש לחשב גם את המזונות שאוכלת האלמנה, או לא, מכיוון שלא ברור אם היא תאכל חלק מהנכסים, וייתכן שהיא תנשא לאדם אחר, ועל פי ההלכה במקרה כזה אין היא מקבלת מזונות מנכסי המת. להלכה נפסק שאין מחשבים את מזונות האלמנה בנכסי המת כדי לחשב אותם כנכסים מועטים.
אם היתומים קדמו ומכרו, הם יכולים להפקיע את מזונות אחיותיהם, אבל לא את מזון אשת המת, שכן נכסי המת משועבדים לה בתנאי בית הדין.
הערות שוליים

↑  תחילת פרק תשיעי- "מי שמת".
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף כ"א, עמוד ב'. ובתוספות שם
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
ניאון ניאון

| --- | --- |
 מוקד פעילות:  ויילס קארדיף ארצות הברית לוס אנג'לס
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 סוגה:  אינדי רוק, אלקטרוניקה, דאנס
 חברת תקליטים:  Lex Records
 http://www.lexrecords.com/067.shtml
 חברים
 בריאן צ'ארלס הולון ("בום פיפ") גריף ריס
 
ניאון ניאון (באנגלית: Neon Neon) הוא פרויקט מוזיקלי המהווה שיתוף פעולה בין צמד המפיקים בריאן צ'ארלס הולון (ידוע בכינוי "בום פיפ") וגריף ריס, מייסדה של להקת הרוק הוולשית סופר פרי אנימלס.
השניים החלו לעבוד על הפרויקט באוקטובר 2006 תחת השם "Moniker Delorean" ובמרץ 2008 הם הוציאו אלבום אולפן בשם "Stainless Style" שזכה לביקורות טובות והיה מועמד באותה השנה לפרס מרקיורי הבריטי.
ריס, הזמר המוביל של ההרכב, התייחס לעתיד הפרויקט בריאיון לרשת BBC ואמר כי מדובר היה בפרויקט חד פעמי, וכי לא מתוכננים אלבומים נוספים לניאון ניאון. הוא לא פסל שיתוף פעולה נוסף עם הולון, אך ציין שאם ייעשה כזה הוא יהיה בעל אופי שונה ותחת שם אחר. ניאון ניאון ערכו רמיקס לשיר של להקת אואזיס "To Be Where There's Life" עבור סינגל של הלהקה. הרמיקס מופיע אך ורק על גרסאות התקליט של הסינגל.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2008: Stainless Style
2013: Praxis Makes Perfect
דיסקוגרפיה > סינגלים

| שנה | שם | אלבום |
| --- | --- | --- |
| 2007 | "Trick For Treat" | Stainless Style |
| 2007 | "Raquel" | Stainless Style |
| 2008 | "I Lust U" | Stainless Style |
| 2008 | "I Told Her On Alderaan/Trick For Treat" | Stainless Style |
| 2008 | "Dream Cars" | Stainless Style |
| 2013 | "Mid Century Modern Nightmare" | Praxis Makes Perfect |
| 2013 | "Hammer & Sickle" | Praxis Makes Perfect |
הערות שוליים

↑  Neon Neon to ditch band name, באתר NME, 30 באוקטובר 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0001 1508 4225  LCCN: no2011029978  MusicBrainz: 6191360a-edc5-41d7-a83e-c9f0ab842f53  VIAF: 167712156   WorldCat (עם VIAF): 167712156 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מרים לוינגר

| --- | --- |

 לידה:  1937 אלול ה'תרצ"ז ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  28 בספטמבר 2020 (בגיל 83 בערך) י"א בתשרי ה'תשפ"א 
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  חברון
 תקופת הפעילות:  ? – 28 בספטמבר 2020 
 בן או בת זוג:  משה לוינגר 
 צאצאים:  עתיה זר  מלאכי לוינגר 
 
מרים לוינגר (אלול ה'תרצ"ז, 1937 – י"א בתשרי ה'תשפ"א, 28 בספטמבר 2020) הייתה, יחד עם בעלה, הרב משה לוינגר, ממקימי גוש אמונים וממחדשי היישוב היהודי בחברון.
ביוגרפיה

נולדה בשם מרים ביינהורן כבת הזקונים ברובע הברונקס שבניו יורק. אביה היה חזן בברונקס. למדה בבית ספר התיכון היוקרתי במנהטן האנטר קולג', למדה לנגן בפסנתר ולאחר התלבטות בחרה לוותר על קריירה כמוזיקאית ולעלות ארצה בשנת ה'תשט"ו (1955).
למדה סיעוד בבי"ח שערי צדק בירושלים.
בשנת ה'תשי"ט (1959) התחתנה עם משה לוינגר שלמד בישיבת מרכז הרב.
למדה אצל הרב צבי יהודה הכהן קוק, ובהשפעתו נשארה בארץ למרות לחצים של הוריה לשוב לארצות הברית.
פועלה > מלון פארק

בשעות הבוקר של י"ד בניסן תשכ"ח הגיעה משאית למושב נחלים, אספה שם מספר משפחות עם ילדיהן הקטנים, מקרר ומכונת כביסה והמשיכה לרחובות ולאבן-שמואל, להביא גם משם משפחות. חברון הייתה אז ריקה מיהודים מאז פרעות תרפ"ט ב-1929, שבהן נרצחו 67 יהודים.
קבוצת המשפחות הגיעה לחברון וביקשה מפאיז קוואסמה בעל בית המלון בחברון, לשכור את המלון למשך חג הפסח.
כשהגיעו, ניקו והכשירו את המטבח לפסח כדת וכדין, קבעו מזוזות וערכו את ליל הסדר, כשעורך הסדר היה הרב חיים דרוקמן.
פועלה > בית הדסה

הייתה מהנשים הראשונות שנכנסו בשנת 1979 לבית הדסה יחד עם קבוצת נשים יהודיות וילדיהן. הן שהו במקום עד ההחלטה של ממשלת ישראל על חידוש היישוב היהודי בחברון, והתרת המגורים בבית הדסה במאי 1980.
פועלה > הרשעה בפלילים

ב-4 במאי 1994, השתתפה יחד עם בעלה בקטטה בכיכר גרוס שבחברון במסגרתה הכתה באגרופים קצין משטרה, שוטר ואיש מג"ב ואף נשכה את אחד השוטרים. כשניסו השוטרים לעצור אותה - התנגדה למעצר. בגין מעשים אלו הורשעה בתקיפת שוטרים ובהפרעה לשוטר במילוי תפקידו ונדונה לשלושה חודשי מאסר בפועל ולארבעה חודשי מאסר על תנאי. בנוסף, לאחר שביזתה לוינגר את בית המשפט, נשלחה לשישה ימי מאסר בפועל.
פועלה > קבר רחל

ראש השנה תשס"א, בשלהי שנת 2001, החלו התפרעויות של ערבים בארץ כולה ובעיקר בירושלים ובהר הבית, בחברון, בקבר יוסף ובקבר רחל. לראשונה מאז מלחמת ששת הימים, לא הותרה כניסת יהודים לקבר רחל, ובעקבות המהומות פורסם שאם ציבור גדול ידרוש להגיע למקום על אף המצב, ייפתח הקבר לתפילת יהודים.
בעקבות הלחץ הציבורי החלה הדרך להיפתח, בתחילה בצמצום ובקושי רב. פעם ביום עשה אוטובוס ממוגן ירי את דרכו הלוך וחזור בין מחסום 300 לבין מתחם הקבר. מרים לוינגר הייתה עומדת במחסום, מכבדת את החיילים בדברי מתיקה ומחכה לראות שהאוטובוס אכן מגיע. לרוב הוא היה מגיע לאחר שעות, וגם כשהגיע היה צריך לדאוג לג'יפ שילווה אותו. לא פעם האוטובוס לא הגיע כלל ורק לאחר סדרה של טלפונים אישיים לחברי כנסת שונים ואישים בעלי השפעה, הגיע האוטובוס.
בשנת ה'תשע"ט זכתה מרים בפרס ירושלים "על פועלה המבורך בעשרות השנים במסירות רבה למען ההתנחלות היהודית בעיר חברון".
הנצחה

בנובמבר 2020, כחודשיים לאחר פטירתה של מרים לוינגר, הודיעה שרת התחבורה והבטיחות בדרכים, מירי רגב, כי החליטה לקרוא לכביש חדש, שהוחל בעבודות לסלילתו, בין צומת גוש עציון לקריית ארבע, על שם הרב משה והרבנית מרים לוינגר.
חיים אישיים

הייתה נשואה לרב משה לוינגר והתגוררה בחברון. ילדה וגידלה את 11 ילדיהם. בין ילדיה העיתונאית והסופרת עתיה זר ומלאכי לוינגר. נקברה בחלקת רבני חברון לצד בעלה הרב משה לוינגר.
לקריאה נוספת

עתיה זר, מבצע משאית, מכון הר ברכה
נעם ושירה ונגרובר, מתנחלים בארץ האבות (2 כרכים), הוצאת דברי שיר.
הערות שוליים

↑    יעקב פרידלנד, ‏אשת אמת, באמת: קדיש לרבנית מרים לוינגר, בעיתון מקור ראשון, 7 באוקטובר 2020
↑  משמיע ישועה, עמ' 246
↑  עתיה זר, כשהרב לוינגר עשה פסח במלון, באתר ערוץ 7, 17 באפריל 2008
↑  מערכת ריבונות, הנשים הסתננו מסולם שהוצב על גב המשאית, באתר ריבונות, 23 במאי 2017
↑  אדטו עדנה, בית-המשפט השלום בירושלים יגזור היום את דינה של מרים לוינגר. הרבנית לוינגר הורשעה בהכאת קצין ובנשיכת שוטר בחברון, ידיעות אחרונות, 18 בדצמבר 1995
↑  רע"פ 3889/96 - מרים לוינגר נ' מדינת ישראל
↑  בש"פ 7252/95 - מרים לוינגר נ' מדינת ישראל
↑  מאמע רחל מאת חסיה בן זכאי
↑  פרס ירושלים יוענק לרבנית מרים לוינגר, באתר ערוץ 7, ‏23.1.2019
↑  כביש לוינגר, 18 בנובמבר 2020, באתר מועצת יש"ע
↑  הרבנית מרים לוינגר - סיפור חייה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011246709505171  VIAF: 7973165396172121520000   WorldCat (עם VIAF): 7973165396172121520000
נומנקלטורה (אליטה)

הנומנקלטורה (ברוסית: Номенклатура) היה כינויה של אליטה מצומצמת בברית המועצות ובשאר מדינות הגוש הקומוניסטי שאיישה את עמדות המפתח בפקידות, בממשל, בתעשייה, בכוחות הביטחון וכו'. תפקידים אלה הוענקו אך ורק באישורה של המפלגה הקומוניסטית באותה מדינה, או מחוז, ולמעשה כל בעלי התפקידים היו חברי המפלגה. מבקרים שונים של שיטה זו, כמו הסופר מילובאן דז'ילאס ביוגוסלביה, הגדירו זאת בשם "המעמד החדש".
מקורו של המושג

מקור השם במושג הלטיני "נומנקלטורה", שמשמעותו: רשימת שמות. למעשה הכוונה לשני סוגי רשימות ששימשו את המפלגה הקומוניסטית: האחת הכילה רשימה של תפקידים בעמדות מפתח לאיוש, והשנייה הכילה את המועמדים הפוטנציאליים להתמנות לתפקידים אלה.
התנהלות מערכתית

במערכת זו נוצרו יחסי גומלין דמויי פטרון-וסל בין הפקיד הבכיר, ה"פטרון", שמינה אדם לתפקיד, לבין הפקיד הממונה, ה"וסל". ה"פטרון" דאג לטפח נאמנות בקרב ה"וסלים" שלו וקידם ענייניהם תמורת נאמנות זו. "פטרונים" חזקים כגון חברי הפוליטביורו החזיקו תחת חסותם מספר רב של "וסלים". חלק מחברי הנומנקלטורה שימשו הן כ"וסלים" של בכירים מהם והן כ"פטרונים" של בעלי תפקידים זוטרים מהם.
בשיטה זו ה"וסל" היה להוט לרצות את פטרונו ולקדם את מדיניותו, וזה בתמורה היה אמור להגן עליו ולפעול לקידומו המקצועי. ככל שלפטרון היו יותר וסלים תחתיו התחזק מעמדו והוא יכול היה להתקדם בעצמו.
מערכת שלטונית זו יצרה למעשה כעין "מעמד שליט" – הנומנקלטורה, אשר בשיאו מנה למעלה משני מיליון איש בברית המועצות, והצליח – בזכות ריכוז של סמכויות וכוח – לפקח בצורה יעילה, ולהשיג שליטה מלאה ואפקטיבית במדינה העצומה.
חברי הנומנקלטורה נהנו מזכויות יתר רבות ומרמת חיים גבוהה מזו של אזרח מן השורה, בברית המועצות ובכל מדינות הגוש המזרחי. הם נהנו ממגורים נוחים, מגישה למסעדות ולחנויות מיוחדות למוצרים אקסקלוסיביים, שהיו חסומים בפני שאר האוכלוסייה. הסופר מילובאן דז'ילאס, שביקר בחריפות את השיטה, כינה אותם "המעמד החדש", וגרס שהם החליפו למעשה את האליטה הקפיטליסטית העשירה הקודמת.
משה ליסק

| --- | --- |

משה ליסק, 2008
 לידה:  9 ביוני 1928 תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  10 ביולי 2018 (בגיל 90)
 ענף מדעי:  סוציולוגיה
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת שיקגו 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תלמידי דוקטורט:  יצחק לוי 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1992) 
 תרומות עיקריות
 חקר החברה הישראלית
 
משה לִיסָק (9 ביוני 1928 – 10 ביולי 2018) היה פרופסור לסוציולוגיה באוניברסיטה העברית וחתן פרס ישראל לשנת תשנ"ב.