stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמה ווטסון

| --- | --- |

ווטסון בשנת 2013
 לידה:  15 באפריל 1990 (בת 34) צרפת פריז, צרפת 
 שם לידה:  אמה שרלוט דיורי ווטסון
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 עיסוק:  שחקנית דוגמנית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בראון אוניברסיטת אוקספורד
 בן זוג:  ראו בפסקה חיים אישיים
 פרסים והוקרה:  פרס האומן הצעיר לשחקנית הראשית הצעירה הטובה ביותר בסרט (2002)  Teen Choice Award for Choice Movie: Liplock (2011)  Teen Choice Award for Choice Movie Actress - Sci-Fi/Fantasy (2011)  Teen Choice Award for Choice Summer Movie Star: Female (2011) 
 http://www.emmawatsonofficial.com
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:   
 
אמה שרלוט דיורי ווטסון (באנגלית: Emma Charlotte Duerre Watson; נולדה ב-15 באפריל 1990) היא שחקנית ודוגמנית אנגלייה. מוכרת בשל תפקידה כהרמיוני גריינג'ר בסדרת הסרטים הארי פוטר.
כילדה, הפכה לכוכבת לאחר שקיבלה את תפקידה המקצועי הראשון בתור הרמיוני גריינג'ר בסדרת סרטי "הארי פוטר", לאחר ששיחקה בעבר רק בהצגות בבית ספרה. ווטסון כיכבה גם בסרט הטלוויזיה "נעלי בלט" (2007), ודיבבה בסרט "המסע של דספרו" (2008). לאחר סיום סדרת סרטי "הארי פוטר" היא שיחקה בתפקיד משני ב"השבוע שלי עם מרילין" (2011), ואחר כך בסרט "כמה טוב להיות פרח קיר" (2012). היא שיחקה גם בסרטים "בלינג רינג" (2013) ו"המבול" (2014). באותה שנה זכתה בתואר "אמן השנה הבריטי" מטעם האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה. היא גם כיכבה בתור "בל" ב"היפה והחיה" (2017), וכמג מארס ב"נשים קטנות" (2019).
בשנים 2011–2014 חילקה את זמנה בין עבודה על סרטים והמשך השכלתה, וסיימה את לימודיה באוניברסיטת בראון עם תואר ראשון בספרות אנגלית במאי 2014. באותה שנה נבחרה לשגרירה של רצון טוב מטעם ארגון האו"ם לקידום והעצמת נשים, הקוראת לגברים לתמוך באופן פומבי בשוויון זכויות לנשים. הופעת הבכורה שלה כדוגמנית הייתה בקמפיין חורף 2009 של חברת ברברי.
ראשית חייה ולימודיה

ווטסון נולדה בפריז, לג'קלין לואסבי וכריס ווטסון, שניהם עורכי דין. היא נקראת על-שם סבתה מצד אביה, פרדה אמה דואר-ווטסון. היא התגוררה בפריז עם משפחתה עד גיל חמש. הוריה התגרשו כשהייתה צעירה, וווטסון עברה לאנגליה כדי לגור עם אמה ואחיה הצעיר אלכס באוקספורדשייר, ובסופי השבוע הייתה אצל אביה בלונדון. היא אמרה שהיא יודעת לדבר מעט צרפתית, אם כי "לא ברמה טובה" כפי שהיה בעבר. לאחר שעברה לאוקספורד עם אמה ואחיה, היא למדה בבית הספר הפרטי דרגון (אנ') בעיר עד 2003. מגיל שש רצתה להיות שחקנית, ובמשך מספר שנים למדה שירה, משחק וריקוד בסניף אוקספורד של רשת בתי הספר Stagecoach Theatre Arts (אנ').
עד גיל עשר היא שיחקה בכמה מחזות בבית הספר כדוגמת "ארתור: השנים הראשונות", "הנסיך המאושר" ו"הרפתקאות אליס בארץ הפלאות". רבים שמו לב לכישרונה הרב והיא אף זכתה בפרס על משחקה במחזות בית ספר בגיל שבע, אך עד שהגיעה לגיל עשר לא שיחקה באופן מקצועי.
לאחר שסיימה את לימודיה התיכוניים לקחה ווטסון שנת חופש, שאותה הקדישה לצילומי הסרט "הארי פוטר ואוצרות המוות", שהחלו בפברואר 2009. באותה העת למדה בחינוך ביתי, אך אמרה שהיא "בהחלט רוצה ללמוד באוניברסיטה".
בספטמבר 2009 החלה ווטסון את לימודיה כסטודנטית לתואר ראשון באוניברסיטת בראון, הנמצאת בפרובידנס, רוד איילנד, ארצות הברית. במרץ 2011, לאחר 18 חודשים של לימודים באוניברסיטה, הודיעה כי היא תדחה את הלימודים ב"סמסטר אחד או שניים" בשביל לקחת חלק בפרסומו של החלק השני של הסרט "הארי פוטר ואוצרות המוות", וכדי לקדם פרויקטים אחרים שלה. בראיון לתוכנית "המופע של אלן דג'נרס" ב-2014, לפני שסיימה את לימודיה, אמרה שלקח לה חמש שנים לסיים את התואר שלה במקום ארבע. היא אמרה שעקב עבודתה במשחק, היא בסופו של דבר לקחה שני סמסטרים מלאים. ב-25 במאי 2014 סיימה את לימודיה באוניברסיטה עם תואר ראשון בספרות אנגלית. בשנת 2023 התחילה לימודי תואר שני בכתיבה יוצרת באוניברסיטת אוקספורד.
קריירת משחק > סרטים עצמאיים וסרטי מיינסטרים (2011–2016)

הסרט הראשון שהשתתפה בו לאחר סיום סדרת סרטי "הארי פוטר" הוא "השבוע שלי עם מרילין" (2011), בו גילמה את לוסי, עוזרת מלתחה שיצאה לזמן קצר עם גיבור הסרט קולין קלארק, אותו גילם אדי רדמיין.
במאי 2010 היא ניהלה מגעים כדי להשתתף בסרטו של סטיבן צ'בוסקי (אנ'), "כמה טוב להיות פרח קיר", המבוסס על רומן מ-1999 בעל אותו השם. צילומי הסרט החלו בקיץ 2011, והסרט יצא לאקרנים בספטמבר 2012. ווטסון שיחקה בסרט לצד לוגאן לרמן בתפקיד סם, תלמיד תיכון המתיידד עם תלמיד אחר בשם צ'רלי (לרמן), ועוזר לו במהלך שנת הלימודים הראשונה שלו. הסרט זכה לביקורות אוהדות; עיתונאי מהעיתון "Evening Standard" סבר שהופעתה הייתה "סבירה ונוגעת ללב", בעוד עיתונאי מ"האטלנטיק" סבר כי הופעתה הזיקה למוניטין שלה.
ב-29 בפברואר 2012 הצטרפה לצוות השחקנים של סרט הפשע הסאטירי "בלינג רינג", שבוים על ידי סופיה קופולה. היא מגלמת בסרט דמות בשם ניקי, אחת משבעת בני הנוער החשודים במעשי השוד המתוארים בסרט. הסרט יצא לאקרנים בשנת 2013. בעוד שהסרט זכה ברובו לביקורות מעורבות, המבקרים שיבחו כמעט פה אחד את הופעתה. עיתונאי מ"אינדיפנדנט" כתב כמה שנים אחר כך כי "היא הוכיחה את עצמה כמדהימה...". לווטסון גם היה תפקיד משנה בסרט הקומדיה "סוף." (2013), שבה היא, סת' רוגן, ג'יימס פרנקו ורבים אחרים מגלמים גרסאות מוקצנות של עצמם. לדבריה, היא לא יכלה לוותר על ההזדמנות לשחק לראשונה בחייה בסרט קומדיה ו"לעבוד עם כמה מהקומיקאים הטובים ביותר [...] בעולם כרגע".
ביוני 2012 אושר כי היא תשחק את אילה, אשתו של שם, בסרט "המבול" של דארן ארונופסקי, שצילומיו החלו בחודש שלאחר מכן, והוא יצא לאקרנים במרץ 2014. ווטסון התייחסה לתפקיד כ"תובעני מאוד מבחינה פיזית" בהתחשב בשימוש באפקטים מיוחדים ועריכת חקירה מקיפה על לידה כדי לתאר ביעילות סצנה בסרט. הסרט, שזכה להצלחה קופתית, זכה לביקורות מעורבות על הבימוי והליהוק; "ואניטי פייר" כתב כי "ווטסון מעגנת את הסצנות הרגשיות הכי גסות של הסרט... יושבת על חוף איסלנדי עם ראסל קרואו, שיערה פרוע ועינייה בוערות, ווטסון שקטה אך אכזרית." ב-2013 דווח כי היא הייתה אמורה לגלם את הדמות הראשית בעיבוד הלייב אקשן של דיסני בבימויו של קנת בראנה לסינדרלה. הוצע לה את התפקיד, אך היא דחתה אותו כי היא לא התחברה לדמות. התפקיד עבר בסופו של דבר ללילי ג'יימס.
ווטסון ביצעה את קולות הרקע בפזמון השני של השיר "Pantomime" של הזמר בן המרסלי, לצדו של אולף ארנלדס (אנ'). השיר יצא לאור ב-20 בינואר 2014.
ווטסון זכתה, יחד עם ג'ודי דנץ', רוברט דאוני ג'וניור, מייק לי, ג'וליה לואי-דרייפוס ומארק ראפלו, בפרס האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה לשנת 2014, שהוענק ב-30 באוקטובר בלוס אנג'לס. ווטסון זכתה בפרס האמנית הבריטית של השנה והיא הקדישה את הפרס למילי, אוגר המחמד שלה שמת בעת צילומי הסרט "הארי פוטר ואבן החכמים". בשנת 2015 כיכבה ווטסון בסרטים "קולוניה (אנ')" לצד דניאל בריהל ומייקל ניקוויסט; ו"נסיגה" בבימויו של אלחנדרו אמנבר, לצד אית'ן הוק ודייוויד ת'יוליס. שני הסרטים הללו זכו לרוב לביקורות שליליות; מבקר הקולנוע של ה"דיילי טלגרף" האשים את התסריטאי של "נסיגה" כמי שאחראי על יצירת "הקרטון הדרמטי הטהור" של ווטסון. היא גם הופיעה בפרק של הסדרה "הכומר מדיבלי" המשודרת ב-BBC, שבו גילמה את הכומרית איריס. בפברואר 2016 הודיעה ווטסון שהיא לוקחת הפסקה של שנה ממשחק, ואמרה כי היא מתכננת להשקיע את זמנה ב"התפתחותה האישית" ובפעילותה למען זכויות האישה.
קריירת משחק > עבודות משחק נוספות ופסק הזמן ממשחק (2017–הווה)

בשנת 2017 גילמה את בל בסרט הפנטזיה הלייב-אקשן "היפה והחיה", רימייק לסרט ההנפשה של חברת וולט דיסני משנת 1991. הסרט הכניס למעלה מ-1.2 מיליארד דולר והתגלה כסרט הרווחי השני בשנת 2017 והסרט ה-17 בכלל. בעקבות זאת, הועלה שכרה של ווטסון ל-15 מיליון דולר. מאוחר יותר אמרה ווטסון: "כשסיימתי את הסרט, זה הרגיש כאילו עשיתי את המעבר להיות אישה על המסך".
באותה השנה היא כיכבה לצד טום הנקס בסרט "המעגל", המבוסס על רומן של דייב אגרס בעל אותו השם. היא גילמה את דמותה של מיי הולנד, אישה שמתחילה לעבוד בתאגיד טכנולוגיה רב עוצמה בעקבות חברתה. הסרט זכה לביקורות שליליות אך זכה להצלחה קופתית מתונה. בשנת 2019 גילמה את האחות מג בסרט "נשים קטנות", המבוסס על רומן בעל אותו השם מאת לואיזה מיי אלקוט. "פורבס" קבע כי "לווטסון יש אולי את התפקיד המאתגר ביותר [...], בתור האישה הסטרייטית הפתולוגית של האחיות שנכנסת למגננה כשחלומותיה הם הקונבנציונליים ביותר בהרבה בסופו של דבר". הסרט זכה לשבחי הביקורת והכניס למעלה מ-218 מיליון דולר. מנגד, ביקורות רבות לא היו מרוצות מההופעה שלה בו.
בשנת 2021 צצו דיווחים שונים לפיהם ווטסון התארסה או פרשה ממשחק, אולם ווטסון ונציגיה הפריכו אותם. בשנת 2022 התאחדה ווטסון עם מספר מחבריה לקאסט של סרטי "הארי פוטר" עבור ספיישל טלוויזיוני בשם "הארי פוטר: בחזרה להוגוורטס". בשנה שלאחר מכן חשפה ווטסון בראיון ל"פייננשל טיימס" שהסיבה לכך שלא הייתה פעילה לכמעט חמש שנים היא משום שהיא "לא הייתה מאוד מרוצה" מהמקצוע, וכי היא הרגישה "קצת כלואה". עם זאת, היא הבטיחה שהיא תחזור לשחק.
קריירת דוגמנות

בשנת 2005 החלה ווטסון את קריירת הדוגמנות שלה והצטלמה עבור המגזין "Teen Vogue", מה שהפך אותה לאדם הצעיר ביותר שסוקר במגזין. שלוש שנים מאוחר יותר, דיווחה העיתונות הבריטית שווטסון אמורה להחליף את קירה נייטלי בתור הפנים של "שאנל", אך הדיווח הופרך. ביוני 2009, אישרה ווטסון שהיא תשתף פעולה עם "ברברי" ותדגמן במסע הפרסום שלהם בסתיו/חורף 2009. היא גם הופיעה בקמפיין אביב/קיץ של החברה בשנת 2010 לצד אחיה אלכס, המוזיקאים ג'ורג' קרייג ומאט גילמור, והדוגמן מקס הרד. בפברואר 2011, העניקה לה ויויאן וסטווד את פרס סטייל האופנה מטעם המגזין "Elle". ווטסון המשיכה במעורבותה בדוגמנות עבור חברות אופנה כשהודיעה שנבחרה לפנים של לנקום במרץ 2011.
בספטמבר 2009 הודיעה ווטסון על מעורבותה במותג אופנה בסחר הוגן בשם "People Tree (אנ')". ווטסון עבד כיועצת יצירתית של החברה כדי ליצור קולקציית בגדים לאביב, שהושקה ב-2010 וזכתה לפרסום נרחב. ווטסון לא קיבלה תשלום עבור שיתוף הפעולה, וטענה כי "אופנה היא דרך מצוינת להעצים אנשים ולתת להם כישורים; במקום לתת כסף לצדקה אתה יכול לעזור לאנשים על ידי קניית הבגדים שהם מייצרים ולתמוך בדברים שהם מתגאים בהם". גם לאחר מכן המשיכה ווטסון את פעילותה זו.
בשנת 2013 חשף מוזיאון מאדאם טוסו בלונדון פסל שעווה של ווטסון לבושה בעיצוב הוט קוטור של אלי סעב שתרם את הפסל למוזיאון. דובר המוזיאון הצהיר: "[ווטסון] היא אחת מהאישים המבוקשים ביותר על ידי מבקרינו. היא ורד אנגלי אמיתי הידוע ואהוב על ידי מיליוני מעריצי קולנוע ואופנה ברחבי העולם". ווטסון זכתה בפרס הסגנון הבריטי הטוב ביותר בטקס פרסי האופנה הבריטיים לשנת 2014. התחרות כללה את דייוויד בקהאם, אמל קלוני, קייט מוס וקירה נייטלי.
בנשף המט גאלה ב-2016 לבשה ווטסון שמלה של קלווין קליין העשויה מבקבוקי פלסטיק ממוחזרים. ב-2017 החלה לעדכן חשבון אינסטגרם בשם "The Press Tour", המפרט את המותגים האתיים שלבשה במהלך ההשקות לסרטים כמו "היפה והחיה" ו"המעגל". בינואר 2020 היא שיתפה פעולה עם אתר המשלוחים "ThredUP" כדי להשיק מחשבון המאפשר למבקרים באתר לחשב את השפעת הפחמן של בגדיהם ודרכים לצמצמה.
ביוני 2020 מונתה ווטסון לחברה הצעירה ביותר במועצת המנהלים של התאגיד הרב-לאומי קרינג, הבעלים של מותגי אופנה יוקרתיים שונים, והיא תעמוד בראש ועדת הקיימות של התאגיד. ווטסון הצהירה כי היא "מקווה להשפיע על החלטות שישפיעו על הדורות הבאים ועל העולם שאנו עוזבים אותם" והייתה "נרגשת מאוד" לשתף פעולה עם קרינג ומצפה לחולל שינוי "מאחורי הקלעים".
באוגוסט 2022 הפכה ווטסון לפנים של מותג הבשמים החדש של "פראדה", "פרדוקס". היא שיחקה, ביימה, כתבה וקריינה את הסרט הקצר עבור מסע הפרסום של המותג. בינואר 2024, הפכה לפנים של קולקציית Re-Nylon של פראדה.
תדמית ציבורית

ווטסון צוטטה לעיתים קרובות כמודל לחיקוי, אם כי היא נרתעת מהמונח, וקבעה כי "זה מכניס את פחד האל [בה]". השפעתה על השקפתן של נערות מתבגרות בעניין זכויות האישה כונתה "אפקט אמה ווטסון". בתחילת הקריירה שלה לאחר סרטי הארי פוטר, היא התמקדה בסרטים קטנים יותר מאשר בסרטי אולפן בעלי תקציב גדול. אדם וייט מ"אינדיפנדנט" קבע כי סגנון המשחק שלה הוא בעל "רגישות אנושית מאוד וחוזק שקט."
בתיאור דמותה מחוץ למסך, כינה אותה עיתונאי מ"ואניטי פייר" "ביישנית, ידידותית, אינטליגנטית ומציאותית". גלוריה סטיינם תיארהה אותה כ"הרבה יותר דומה לאדם אמיתי מאשר לכוכבת קולנוע", בעוד הסופרת בל הוקס רואה בה כחלק מ"זן חדש מאוד [של שחקנים] המעוניינים להיות שלמים ולקיים חיים הוליסטיים, בניגוד להזדהות רק עם עושר ותהילה".
לדמותה בסרטי הארי פוטר הייתה השפעה משמעותית על התרבות הפופולרית; היא הגיבה לכך: "פגשתי מעריצים [שהפנים שלי מקועקעים על גופם]. פגשתי אנשים שהשתמשו בספרי הארי פוטר כדי להחלים מסרטן. אני לא יודעת איך להסביר את זה, אבל תופעת הארי פוטר נכנסת לאזור אחר". ווטסון הייתה נושא לתשומת לב תקשורתית משמעותית מאז שהחלה בקריירה שלה; ביום הולדתה ה-18 היא צולמה על ידי צלמי פפראצי כשהיא מנסה לצלם את חצאיתה, והיא נפלה קורבן להטרדות מאיימות רבות. ווטסון אינה מצלמת סלפי עם מעריציה, והיא מנמקת זאת מדאגות אבטחה, ובמקום זאת מעדיפה לדבר איתם פנים אל פנים.
במרץ 2009 היא דורגה במקום השישי ברשימת "הכוכבים הצעירים העשירים ביותר" של "פורבס", ובפברואר 2010 הייתה לכוכבת בעלת השכר הגבוה ביותר בהוליווד, לאחר שהרוויחה כ-19 מיליון ליש"ט ב-2009. ב-2017 דירג אותה פורבס כאחת השחקניות בעלות השכר הגבוה ביותר בעולם, עם רווחים שנתיים של 14 מיליון דולר. בשנת 2013, הייתה לאשת השנה של המגזין הבריטי "GQ" ועמדה בראש רשימת 100 כוכבות הקולנוע הסקסיות ביותר של המגזין "אמפייר". ווטסון נמצאה כאישה השישית הכי מוערצת בעולם בסקרים עולמיים שערך "YouGov (אנ')" ב-2020.
חיים אישיים

כשנשאלה על אמונתה ב-2014 תיארה את עצמה כאוניברסליסטית רוחנית. בפברואר 2016 מונתה לעמיתה אורחת בליידי מרגרט האל (אנ') באוניברסיטת אוקספורד.
בשנת 2013 קיבלה הסמכה ללמד יוגה ומדיטציה. כחלק מהסמכה זו, היא השתתפה בקורס מדיטציה בן שבוע בקנדה, בו אסור למשתתפים לדבר, כדי "להבין איך להרגיש בבית בתוך עצמה".
חיים אישיים > מערכות יחסים

ווטסון יצאה בעבר עם מספר בני זוג, בהם ג'ורג' קרייג (אנ') וג'וני סימונס.
בשנים 2019–2021 הייתה בזוגיות עם איש העסקים האמריקאי ליאו רובינטון. החל מ-2021 היא בזוגיות עם ברנדון גרין.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | כותרת | תפקיד | הערה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | הארי פוטר ואבן החכמים | הרמיוני גריינג'ר | חלק מסדרת "הארי פוטר" |
| 2002 | הארי פוטר וחדר הסודות | הרמיוני גריינג'ר | חלק מסדרת "הארי פוטר" |
| 2004 | הארי פוטר והאסיר מאזקבאן | הרמיוני גריינג'ר | חלק מסדרת "הארי פוטר" |
| 2005 | הארי פוטר וגביע האש | הרמיוני גריינג'ר | חלק מסדרת "הארי פוטר" |
| 2007 | הארי פוטר ומסדר עוף החול | הרמיוני גריינג'ר | חלק מסדרת "הארי פוטר" |
| 2008 | המסע של דספרו | הנסיכה פיה | דיבוב |
| 2009 | הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם | הרמיוני גריינג'ר | חלק מסדרת "הארי פוטר" |
| 2010 | הארי פוטר ואוצרות המוות חלק 1 | הרמיוני גריינג'ר | חלק מסדרת "הארי פוטר" |
| 2011 | הארי פוטר ואוצרות המוות חלק 2 | הרמיוני גריינג'ר | חלק מסדרת "הארי פוטר" |
| 2011 | השבוע שלי עם מרילין | לוסי |  |
| 2012 | כמה טוב להיות פרח קיר | סאם | מבוסס על רומן ההתבגרות "כמה טוב להיות פרח קיר" |
| 2013 | סוף. | בתפקיד עצמה |  |
| 2013 | בלינג רינג | ניקי |  |
| 2014 | המבול | עילה | עיבוד של הסיפור התנ"כי: "תיבת נח" |
| 2015 | נסיגה | אנג'לה גריי |  |
| 2015 | מושבה | לנה |  |
| 2017 | היפה והחיה | בל | חידוש לייב אקשן לסרט ההנפשה "היפה והחיה" מ-1991 |
| 2017 | המעגל | מיי הולנד |  |
| 2019 | נשים קטנות | מרגרט "מג" מארץ' |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | נעלי בלט | פאולין פוסיל | סרט טלוויזיה שהוקרן בערוץ BBC ONE. מבוסס על ספר באותו השם של נואל סטריטפילד. |
| 2015 | הכומר מדיבלי | הכומרית איריס | השתתפה בפרק "הבישוף מדיבלי". |
| 2022 | הארי פוטר: בחזרה להוגוורטס | בתפקיד עצמה | ספיישל טלוויזיוני לרגל 20 שנה לצאתו לאקרנים של "הארי פוטר ואבן החכמים". |
הפקולטה לכימיה במכון ויצמן למדע

| --- | --- |

בניין פרלמן לכימיה
 פקולטה
 תקופת הפעילות:  1934 (כמחלקה במסגרת מכון זיו)   1969 (כפקולטה במסגרת מכון ויצמן) – הווה
 בעלי תפקידים
 דקאן:  פרופ' ינון רודיך
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°54′21″N 34°48′35″E﻿ / ﻿31.905874225702°N 34.809639665488°E﻿ / 31.905874225702; 34.809639665488
 אתר רשמי
 he
 
הפקולטה לכימיה במכון ויצמן למדע כוללת מספר מחלקות אקדמיות לתחומי הכימיה השונים. הפקולטה שוכנת במתחם מכון ויצמן בצפון העיר רחובות וחברים בה למעלה מ-80 חברי סגל.
דקאני הפקולטה לדורותיהם

|  | שם | תקופת כהונה |
| --- | --- | --- |
| 1 | גרהרד שמידט | 1970–1971 |
| 2 | דוד סמואל | 1971–1972 |
| 3 | שניאור ליפסון | 1973–1978 |
| 4 | זאב לוז | 1979–1983 |
| 5 | יצחק שטיינברג | 1984–1985 |
| 6 | יואל גת | 1986–1988 |
| 7 | איתמר פרוקצ'יה | 1989–2001 |
| 8 | ליאה אדדי | 2001–2004 |
| 9 | מרדכי שבס | 2004–2006 |
| 10 | יחיעם פריאור | 2007–2012 |
| 11 | גלעד הרן | 2012–2018 |
| 12 | ינון רודיך | 2018–2024 |
| 13 | מילקו ואן דר באום | 2024–מכהן |
זוכי פרס ישראל מקרב חברי הסגל

פרנץ זונדהיימר (מדעים מדויקים, 1960)
אורה קדם (מדעי החיים, 1961)
שניאור ליפסון (מדעי החיים, 1969)
ישראל דוסטרובסקי (מדעים מדויקים, 1995)
עדה יונת (חקר הכימיה, 2002)
איתמר פרוקצ'יה (חקר הפיזיקה, 2009)
דוד מילשטיין (חקר הכימיה וחקר הפיזיקה, 2012)
מאיר להב (חקר הכימיה וחקר הפיזיקה, 2016)
לסלי ליזרוביץ (חקר הכימיה וחקר הפיזיקה, 2016)
דן יקיר (גאולוגיה, מדעי כדור הארץ ומדעי האטמוספירה, 2019)
זוכי פרסים בינלאומיים מקרב חברי הסגל

עדה יונת (פרס וולף לכימיה, 2007)
עדה יונת (פרס נובל לכימיה, 2009)
מיכאל לויט (חבר סגל לשעבר, פרס נובל לכימיה, 2013)
אריה ורשל (חבר סגל לשעבר, פרס נובל לכימיה, 2013)
מאיר להב (פרס וולף לכימיה, 2021)
לסלי ליזרוביץ (פרס וולף לכימיה, 2021)
לקריאה נוספת

היסטוריה של הפקולטה לכימיה, באתר מכון ויצמן למדע
היסטוריה של הפקולטה לכימיה (דף מאוחזר), מאת פרופ' גרשום מרטין ופרופ' משה לוי, באתר מכון ויצמן למדע
ספר היובל הפקולטאי, באתר "מסע הקסם המדעי"
מרקורי (חברה)

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 סוג:  חברה ציבורית
 מייסדים:  אריה פיינגולד
 תקופת הפעילות:  1989–2006 (כ־17 שנים)
 מיקום המטה:  קופרטינו 
 משרד ראשי:  יהוד
 ענפי תעשייה:  תוכנה
 מוצרים עיקריים:  בדיקה אוטומטית של תוכנה
 הכנסות:  843 מיליון דולר בשנת 2005
 רווח:  (99,929-) מיליון דולר בשנת 2005
 מנכ"ל:  אמנון לנדן (1997–2005)
 עובדים:  2,700 בשנת 2005
  
 אתר רשמי
 
מרקורי אינטראקטיב קורפוריישן (באנגלית: Mercury Interactive Corporation) הייתה חברת תוכנה ישראלית שעסקה בפיתוח ושיווק פתרונות לבדיקה אוטומטית של תוכנה ואופטימיזציה של טכנולוגיה לעסקים (BTO). מרקורי נמכרה בשנת 2006 לחברת היולט פקארד תמורת 4.5 מיליארד דולר. בשיאה החברה מנתה כ-2,700 עובדים, מתוכם כ-750 עובדים במרכז מחקר ופיתוח ביהוד.
היסטוריה

"מרקורי" נוסדה בשנת 1989 על ידי אריה פיינגולד, יחד עם קבוצת מהנדסים מחברת "דייזי מערכות", אותה הקים ב-1980, בראשם אילן קינרייך שהגה את הרעיון הראשוני עליו התבססה החברה. פיינגולד הצליח לגייס מימון לחברה ממשקיעים בארצות הברית, עוד לפני שהחברה השלימה את פיתוח המוצר הראשון שלה. תוך עשור הפכה החברה למובילה עולמית בפיתוח פתרונות לבדיקות תוכנה ממוכנות ולאחת החברות הישראליות המצליחות ביותר בעולם באותה עת.
בשנת 1993 הונפקו מניות החברה בבורסת הנאסד"ק. בשנת 1998 הרחיבה את סל המוצרים שלה ונכנסה לתחום חדש, ניהול ביצועי היישומים (APM). ובשנת 1999 החלה לספק פתרונות גם לשוק הטלקום. בשנת 2002 הכריזה על תפנית אסטרטגית בעסקיה: התמקדות בפתרון מלא לבדיקה ולשיפור של התהליכים העסקיים הממוחשבים בארגון, על מנת להיהפך לתקן בתעשיית ה-IT. בשנת 2004 קיצרה החברה את שמה ל"מרקורי" מ"מרקורי אינטראקטיב קורפוריישן" ורכשה את הדומיין Mercury.com תמורת 1.1 מיליון דולר.
בשנת 1997 נתמנה אמנון לנדן למנכ"ל מרקורי, ובשנת 1999 נתמנה גם ליושב ראש. בנובמבר 2005 הועזב מתפקידו בעקבות מעורבותו בפרשת הבקדייטינג, ובמקומו התמנה טוני זינגלה למנכ"ל החברה וגיורא ירון ליושב ראש. מרקורי סיימה את שנת 2005 עם הכנסות של כ-843 מיליון דולר, אך עם הפסד של כ-100 מיליון דולר, לאחר שנאלצה לתקן לאחור את דו"חותיה לשנים קודמות, בעקבות שערוריית האופציות בחברה. בשנת 2006, זמן קצר לפני מכירתה, הגיעה לקצב הכנסות של כמיליארד דולר בשנה.
לאחר מכירת החברה לחברת HP מוצריה שולבו במערכת OpenView Internet Services. החברה הפכה לחטיבת התוכנה של קבוצת HP, ושלושה בנייני המשרדים שלה באזור התעשייה ביהוד היו למרכז פיתוח התוכנה הגדול ביותר שלה. בשיאו העסיק המרכז 1,300 עובדים. בספטמבר 2016 הודיעה חברת "מיקרו פוקוס" הבריטית" על כוונתה לרכוש את חטיבת התוכנה של HP. הרכישה הושלמה בספטמבר 2017, זמן קצר אחר כך פיטרה "מיקרו פוקוס" כשליש מהעובדים בישראל. בשנת 2022 נרכשה "מיקרו פוקוס" עצמה על ידי חברת "אופן טקסט" (OpenText), שפיטרה מיד עשרות עובדים בישראל.
רכישות

במהל השנים רכשה "מרקורי" מספר חברות, בהן:
"קינטנה" (Kintana) - חברה אמריקאית שעסקה בבפיתוח פתרונות לבדיקה וניטור של שרתי אינטרנט ומערכות מידע, ונרכשה ביוני 2003 תמורת 225 מיליון דולר.
חברת "אפילוג" (Appilog) - חברה ישראלית שפיתחה טכנולוגיה למיפוי מערכות המידע של ארגונים, ונרכשה במאי 2004 תמורת 49 מיליון דולר.
Systinet Corporation - חברת תוכנה צ'כית שפיתחה פתון לניהול ארכיטקטורה מוכוונת-שירותים, נרכשה בפברואר 2006 תמורת 105 מיליון דולר .
מוצרים עיקריים

LoadRunner
QuickTest
Quality Center
SiteScope
מתחרים עיקריים

BMC Software
IBM
CA טכנולוגיות
מיקרוסופט
הערות שוליים

↑  TheMarker, אריה פיינגולד, מייסד מרקורי: "HP רכשה את מרקורי במחיר מציאה", באתר TheMarker‏, 26 ביולי 2006
↑  שירלי יום-טוב, מנהל קבוצת פיתוח במרקורי בעבר: "אף אחד חוץ מהמנהלים הגדולים לא יעשה כסף גדול מרכישת החברה", באתר TheMarker‏, 26 ביולי 2006
1 2  טל שחף, פרק ג' - אריה פיינגולד, הישראלי שעשה היסטוריה בעולם המחשבים האמריקני, נמצא כאן ועושה את המחזור השלישי. חברה חדשה, ישראלית, מפתחת רעיון חדש, מעריב, 10 באוקטובר 1989
↑  עדי מנדלסון, ‏פיינגולד כבר חושב על הפרויקט הבא, באתר גלובס, 11 בפברואר 1999
↑  הדס גייפמן, ‏הקטר החדש של מרקורי, באתר גלובס, 25 בספטמבר 2001
↑  רוני ליפשיץ, ‏גם מרקורי גילתה את האינטרנט, באתר גלובס, 27 באוקטובר 1999
↑  רוני ליפשיץ, מרקורי משנה מיקוד: תספק פתרון כולל לייעול המחשוב, באתר הארץ, 1 באוקטובר 2002
↑  אבישי עובדיה, ‏כמעט כמו בימי הבועה: מרקורי רכשה הדומיין Mercury.com תמורת 1.1 מיליון דולר, באתר גלובס, 11 במרץ 2004
↑  התחזית פורבס: מרקורי הישראלית תשרד, באתר גלובס, 10 ביוני 1998
↑  שירלי יום-טוב, לנדן איבד את הראש, באתר הארץ, 2 בנובמבר 2005
גיא רולניק, איזו חברה מנהל אמנון לנדן?, באתר TheMarker‏, 2 בנובמבר 2005
↑  עומרי כהן, המנכ"ל החדש של מרקורי, טוני זינגלה: אנו מבקשים מהמשקיעים להיאזר בסבלנות, באתר הארץ, 1 בנובמבר 2005
↑  הדר חורש, "לנדן הוא בחור ישר ביסודו", באתר הארץ, 4 באוגוסט 2006
↑  שירי חביב, ‏מרקורי ממשיכה לצמוח: ההכנסות צפויות להסתכם ברבעון ב-249.8-254 מ' ד', באתר גלובס, 26 באוקטובר 2006
↑  שמוליק שלח , ‏"האם ההימור על מרקורי היה מוצלח? ובכן, זו הצלחה מדהימה", באתר גלובס, 13 בדצמבר 2007
↑  נועם דביר, המרוץ של "מרקיורי" לחלל, באתר הארץ, 27 במאי 2009
↑  יוסי הטוני, ‏מה יעלה בגורל 1,300 עובדי מרקורי ביהוד?, באתר "אנשים ומחשבים", 8 בספטמבר 2016
↑  רותי לוי, העובדים חוששים: מיקרו פוקוס נערכת לפיטורים במרכז הפיתוח ביהוד, באתר TheMarker‏, 2 באוקטובר 2017
רותי לוי, לאחר עסקת HP-מיקרו פוקוס: לפחות 300 עובדי מרכז הפיתוח ביהוד יפוטרו, באתר TheMarker‏, 30 בספטמבר 2016
↑  יוסי הטוני, ‏עסקת ענק: אופן טקסט רוכשת את מיקרו פוקוס ב-6 מיליארד דולר, באתר "אנשים ומחשבים", 28 באוגוסט 2022
↑  קורין דגני, בעקבות הרכישה: עשרות עובדים פוטרו מ-OpenText ישראל, באתר TheMarker‏, 4 במאי 2023
↑  גתית פנקס, מרקורי רוכשת את חברת קינטנה תמורת 225 מ' ד'; "חברות נוספות על הכוונת", באתר TheMarker‏, 10 ביוני 2003
↑  שירלי יום-טוב, אפילוג, שגייסה 13 מיליון דולר עד כה, נרכשה על ידי מרקורי תמורת 49 מיליון דולר במזומן, באתר TheMarker‏, 13 במאי 2004
↑  עומרי כהן, מרקורי השלימה את רכישת סיסטינט הצ'כית תמורת 105 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 2 בפברואר 2006
עליות קדומות לארץ ישראל

מאז גלותם מארץ ישראל, במשך כל הדורות, שאפו יהודים לחזור ממקומות גלותם ולעלות לארץ ישראל. הם עלו כיחידים ובקבוצות שונות, ברישיון השלטונות ובלעדיו, וביקשו לחיות ולהיקבר בה, לקומם את הריסות הקהילות שחרבו או הידלדלו ולהקים קהילות חדשות במקומות נוספים. אלו מצאו בה יהודים המתגוררים בה מקדמת דנא, וקיבלו גם הם בתורם, את אחיהם העולים לרגל או העולים כדי להשתקע בארץ כמותם מכל פזורות ישראל. עליות אלו יסודן באמונה העמוקה שבמעשה העלייה, כאתחלתא דגאולה, יקרבו את הגאולה השלמה וימות המשיח. כאן מצוינות חלק מעליות אלו שבלטו בארגונן ובהשפעתן באותה העת.
בעת העתיקה

הראשונה בקטגוריה זו היא שיבת ציון, מספר גלי עלייה בולטים שהיוו את חזרתם של היהודים מגלות בבל לארץ ישראל בעקבות הצהרת כורש, החל משנת 538 לפנה"ס ואפשרו את כינונו של בית המקדש השני.
עליות לארץ ישראל מבבל ומהפזורה היהודית המשיכו להתקיים במינונים שונים עד לחורבן בית שני, כך גם במידה פחותה יותר לאורך קיומו של ישוב יהודי משמעותי במאות הראשונות לספירה בתקופה שלאחר חורבן בית שני. אך עם הידלדלות היישוב היהודי עד לכדי הפסקת קיומם של מוסדותיו האחרונים, עקב תנאי קיום בלתי אפשריים פסקו גם תנועותיהם של יהודים לארץ למעט עליות ספורות של בודדים שמצאו כאן יישוב חרב ושומם למעט במספר נקודות.