stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכנסת העשרים
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חוקי יסוד

חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 3 והוראת שעה לכנסת ה-20) – מתן אפשרות למינוי שרים בלי תיק וביטול את המגבלה על מספר השרים וסגני השרים. התיקון נחקק כהוראת שעה לתקופת כהונת הכנסת העשרים. התיקון בוטל בכנסת העשרים ושלוש.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 42 והוראת שעה) – "החוק הנורווגי הקטן". מתן אפשרות לחבר כנסת אחד מכל סיעה, המכהן כשר או סגן שר, להתפטר מהכנסת ולחזור לכהן בה במידה והתפטר מהממשלה.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 43) – קובע כי עם השבעתה של כנסת חדשה ימשיך להחזיק יושב ראש הכנסת היוצאת בתפקידו עד לבחירת יו"ר קבוע. במידה ויו"ר הכנסת היוצאת לא נבחר לכנסת, יכהן בתפקיד יו"ר הכנסת בפועל ותיק חברי הכנסת.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 44) – מתן אפשרות להדיח חבר כנסת בשל העילות המנויות בסעיף 7א ברוב של 90 ח"כים.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 46) – מתן אפשרות לפסול רשימת מועמדים או מועמד מהתמודדות לבחירות לכנסת גם אם רק בהתבטאויותיו יש מן העילות המנויות בסעיף 7א.
חוק-יסוד: ירושלים בירת ישראל (תיקון מס' 2) – קובע כי אין להעביר שום סמכויות על ירושלים לשום גורם זר, אלא ברוב של 80 ח"כים.
חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 5) – קובע כי במשרד שראש הממשלה מכהן בו כשר, יוכל ראש הממשלה להאציל סמכויות סטטוטוריות לסגן השר המכהן במשרד, למעט הסמכות להתקין תקנות.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 47) – מגדיל את משך הזמן בו מורשע בעבירת טרור חמורה לא יוכל להתמודד לכנסת מ-7 ל-14 שנים מיום סיום תקופת מאסרו.
חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 6) – מתן אפשרות לממשלה להאציל את סמכותה על נקיטת פעולה צבאית משמעותית העלולה להביא למלחמה, לקבינט המדיני-ביטחוני.
חוק-יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי – עיגון זהותה של מדינת ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי, והוספת הוראות העוסקות במאפייניה היסודיים של המדינה כמדינה יהודית.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה בתחום המשטר

חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 41) – מתן סמכות לוועדת האתיקה לשלול שכר מחבר כנסת בגין תקופה בה הורחק מישיבות הכנסת בשל התנהגות בלתי הולמת. כמו כן, נקבע כי אם גרם נזק לרכוש של הכנסת ינוכה משכרו של חבר הכנסת שווי הנזק.
חוק הכנסת (תיקון מס' 41) – לוביסט שמשתתף בישיבה של ועדה בכנסת יחויב לרשום את שמו, שם התאגיד שמטעמו הוא פועל, שם הלקוח אותו הוא מייצג ולקוחות נוספים שלו שיש להם עניין בנושא הנידו. בנוסף, נקבעה חובת צינון של חצי שנה בין תפקיד של עוזר פרלמנטרי לבין לוביסט והוגדלו סמכויות הוועדה היכולה להטיל סנקציות על לוביסטים.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה כלכלית-פיסקלית

חוק התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016
חוק התכנית הכלכלית ו-חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016) – חוקי ההסדרים לשנים 2015 ו-2016.
חוק התקציב לשנות הכספים 2017 ו-2018
חוק התכנית הכלכלית ו-חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018) – חוקי ההסדרים לשנים 2017 ו-2018.
חוק התקציב לשנת התקציב 2019
חוק התכנית הכלכלית ו-חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2019) – חוקי ההסדרים לשנת 2019
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > מיסים ותשלומים

חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (תיקון מס' 13 והוראת שעה) – כסף שמופקד בקרן פנסיה בה אדם לא פעיל יותר יעבור אוטומטית לחשבון של אותו אדם בקרן הפנסיה בה הוא פעיל, אלא אם כן לא ירצה בכך.
חוק נתוני אשראי – מקים את מערכת נתוני האשראי שבאחריות בנק ישראל.
חוק תגמול לנושאי משרה בתאגידים פיננסיים – מגביל את שכר הבכירים בתאגידים הפיננסים.
חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (תיקון מס' 15) – יצירת קופת גמל חדשה, קופת גמל להשקעה.
חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 226) – החלת הטבות המס הניתנות במסגרת החוק לעידוד השקעות הון והחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות גם על תושבי יהודה ושומרון.
חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) – מסדיר את ענף המטבע ואת ענף האשראי החוץ-בנקאי. בנוסף, החוק מעלה את הגיל בו חברות האשראי החוץ-בנקאי יכולות לתת הלוואה לאדם מ-18 ל-21.
חוק הבנקאות (רישוי) (תיקון מס' 22) – בנק שירצה לסגור סניף יצטרך לעשות זאת באישור המפקח על הבנקים בבנק ישראל.
חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (תיקוני חקיקה) – הופך את אגף שוק ההון במשרד האוצר לרשות עצמאית - רשות שוק ההון ביטוח וחיסכון.
חוק סליקה אלקטרונית של שיקים – מתיר סליקת המחאות באמצעות טלפון חכם.
חוק מוסר תשלומים לספקים – הגבלת את משך הזמן שבו ממשלת ישראל, גופים המתוקצבים על ידה וכן עסקים פרטיים רשאים, לדחות תשלום לספקים.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה פלילית

חוק העונשין (תיקון מס' 119) – הוספת עבירה של יידוי אבנים לעבר כלי רכב - מאסר של 10 שנים אם אין כוונה לפגוע בנוסעים ומאסר של 20 שנה אם יש כוונה לפגוע בנוסעים + הוספת עבירה של הפרעה לשוטר בנסיבות מחמירות שדינה מאסר 5 שנים.
חוק העונשין (תיקון מס' 120 והוראת שעה) – קביעת עונשי מינימום על עבירות של ידויי אבנים (כ-הוראת שעה שפגה ב-2018) + שלילת קצבאות מהורים שילדם הורשע בפעילות טרור.
חוק העונשין (תיקון מס' 122) – הוספת עבירה של יחסי מין בין סמכות רוחנית למאמין. אדם שמציג את עצמו ככהן דת ומקיים יחסי מין עם אדם בתקופה שבה נתן לו ייעוץ או הדרכה תוך ניצול תלות נפשית ממשית בו, דינו מאסר של 4 שנים.
חוק המאבק בטרור – מחמיר את הענישה על עבירות טרור ומסדיר את נושא ההכרזה על ארגון כארגון טרור ואת השימוש במעצר מנהלי.
חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (תיקון מס' 22 - הוראת שעה) – מתן אפשרות לבית המשפט להורות שאדם שגילו קטן מ-14 והורשע בעבירות של רצח, ניסיון לרצח או הריגה, יוחזק במעון נעול למשך פרק הזמן שיקבע. תוקף החוק - 3 שנים.
חוק העונשין (תיקון מס' 127) – מחמיר את העונש על שידול קטין לזנות מ-3 ל-5 שנים ומתן אפשרות לקטין שלא להעיד מול הנאשם בעבירה זו.
חוק איסור צריכת זנות – מטיל קנס על צריכת שירותי זנות..
חוק העונשין (תיקון מס' 137) – רפורמה בעבירות ההמתה: שינוי מדרג עבירות גרימת מוות.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה חברתית

חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 161) – קביעת תשלום מקסימלי של שכר הטרחה שמייצג יכול לגבות ממי שמגיש תביעה לגמלה למוסד לביטוח לאומי.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 169) – הרחבת הזכאות למענק לימודים כך שיינתן בעד ילדים שגילם 18 במקום 14.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 172) – אישה תהיה זכאית לדמי לידה גם אם ילדה החל מהשבוע ה-22 במקום מהשבוע ה-26.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 176 והוראת שעה) – דמי הלידה של עובדת עצמאית יחושבו או על בסיס ההכנסה שלה מ-3 החודשים שלפני הלידה או מ-3 החודשים שבשנה שלפני הלידה, לפי הגבוה מבניהם. זאת על מנת להביא בחשבון מצב שבו הכנסתה נפגעה בשל הריונה.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 177) – מענק פטירה ישולם גם בעד ילד נכה (שזכאי לקצבת נכות).
חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון מס' 15) – נותן אפשרות לבני זוג להיעדר לסירוגין מעבודתם בשל מחלת ילדם מבלי שחישוב סכום דמי המחלה שהם צריכים לקבל יפגע.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 183) – דמי הלידה של עובדת יוכלו להיות מחושבים לפי חצי השנה שלפני היום שבו הפסיקה לעבוד. זאת על מנת להביא בחשבון מצב שבו הכנסתה נפגעה בשל הריונה.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה אזרחית

חוק ההתיישנות (תיקון מס' 5) – קביעת הפסקת התיישנות כל עוד נמנע התובע מלהגיש תביעה מכיוון שהנתבע מפעיל עליו לחץ פסול או מטעה אותו ביודעין.
חוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ-ישראל (תיקון מס' 2) – מתן אפשרות לממשלה לאצול סמכויות בתחום ההתיישבות ביהודה ושומרון וברמת הגולן לחטיבה להתיישבות בהסתדרות הציונית העולמית.
חוק חובת גילוי לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה (תיקון) – עמותות וחברות לתועלת הציבור שמרבית תקציבן מבוסס על תרומות ממדינות זרות ומארגונים זרים יצטרכו לחשוף זאת בכל דיון בכנסת, במסמכים ובדוחות מטעמה וכן אצל רשם העמותות.
חוק להסדרת ההתיישבות ביהודה והשומרון – הסדיר את מעמדם של בתים בהתנחלויות ביהודה והשומרון, שנבנו בתום לב על קרקעות בבעלות פלסטינית. ב-9 ביוני 2020 לאחר עתירה שהוגשה, ביטל בג"ץ את החוק.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > צבא וביטחון

חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 21) – דחיית האפשרות להטלת סנקציות פליליות על תלמידי ישיבות בגין אי גיוס לצה"ל עד 2023. תיקון זה הוביל לבג"ץ חוק הגיוס.
חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 68) – הפחתת את העונש על עריקה מצה"ל מ-15 שנים ל-7 עד 10 שנים, בהתאם לחומרת העריקה.
חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 71) – אוסר על פרסום שם של חייל שחשוד או נאשם בביצוע עבירה במהלך פעילות מבצעית או שזוכה מהאישום בעבירה כזו.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > ביטחון פנים

חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 48) – מתן סמכות לנציב שב"ס, בהסכמת היועמ"ש ועל סמך חוות דעת של רופא, לכפות טיפול רפואי על אסיר ששובת רעב, אם קיימת סכנה שיגרם לאסיר נזק בלתי הפיך.
חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור (תיקון מס' 5) – הרחבת סמכויות השוטרים לערוך חיפוש גופני על אדם.
חוק למניעת הטרדות של מוקדי חירום – קובע כי המשטרה ומכבי האש יורשו לחסום מספרי טלפון שמטרידים אותם באופן סדרתי. ב-2018 נוסף תיקון לחוק המאפשר לקבל נתוני מיקום על אדם שמתקשר לרשויות חירום אלו.
חוק כלי הירייה (תיקון מס' 20) – קובע כי מי שסיים שירות סדיר יוכל לקבל רישיון נשק, גם אם טרם מלאו לו 21.
חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט – מתן אפשרות לבית משפט לחסום או להסיר אתרי אינטרנט שבאמצעותם מבוצעות עבירות בתחומי זנות, סמים, הימורים וטרור.
חוק חסימת מספר טלפון לשם מניעת ביצוע עבירות – הקניית כלים לרשויות למנוע ביצוע עבירות בתחומי זנות וסמים באמצעות טלפון סלולרי.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > פנים ושלטון מקומי

חוק לתיקון פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פטורין) (מס' 26) – שר הפנים לא יתלה מתן פטור מארנונה למוסד התנדבותי בכך שאותו מוסד ישרת בעיקר את תושבי הרשות המקומית בה הוא נמצא.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > תכנון ובנייה

חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 107 והוראת שעה) – מתן אפשרות לשר התיירות להכריז על מתחם תיירותי כתשתית לאומית.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 108 - הוראת שעה) – ועדת תכנון מקומית תהיה חייבת לאשר תוספת דירות למגורים של 10% ממספר הדירות המקסימלי המותר לבנייה באותו שטח. החוק לא יחול בצפון, בדרום או בכל רשות מקומית אחרת ששר האוצר החליט על כך.
חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית – מקים את הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > אוכלוסין והגירה

חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (הוראת שעה), התשע"ו-2016 – קביעת תקופת שהייה מקסימלית של מסתננים במתקן חולות ל-12 חודשים.
חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 26) – החמרת הענישה כלפי העסקה והלנה של שוהים בלתי חוקיים: קביעת עבירה של הלנה והעסקה בנסיבות מחמירות, מתן אפשרות להוצאת צו הגבלת שימוש והתליית רישיון עסק למקום שעבר עבירה זו. בנוסף, ביהמ"ש מחויב לחלט את הרווחים של מקום שעבר עבירה זו.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > מערכת המשפט

חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון מס' 18) – הוספת מנגנון חדש של "ייפוי כוח מתמשך". מנגנון זה קובע כי אדם יוכל להחליט בעודו צלול על אדם שיהיה מוסמך לקבל החלטות בעניינו במידה ויבוא יום שלא יהיה כשיר לקבוע זאת.
חוק בתי המשפט (תיקון מס' 83) – מעגן את מעמדו של משמר בתי המשפט.
חוק נציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות – מעגן בחקיקה את מעמדה של נציבות הביקורת על הפרקליטות.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > בריאות

חוק זכויות החולה (תיקון מס' 9) – הורה שהורשע או נאשם בביצוע עבירות מין או אלימות כלפי ילדו הקטין, לא תידרש הסכמתו של אותו הורה לטיפול רפואי לילד ולא יימסר לאותו הורה מידע לגבי טיפול רפואי שעבר.
חוק טיפול בחולי נפש (תיקון מס' 9) – קובע כי תקופת האשפוז המרבית של אדם שעבר עבירה חמורה ואובחן כחולב נפש, לא תעלה על תקופת המאסר המרבית לאותה עבירה.
חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים – מחייב פיקוח על איכות המזון ועל תזונה נבונה בצהרונים.
חוק הגבלת הפרסומת והשיווק של מוצרי טבק (תיקון מס' 7) – איסור פרסום של כלל אמצעי העישון בטלוויזיה, ברדיו ובשלטי חוצות. בנוסף, החוק מגדיל את שטח האזהרה על חפיסות מוצרי טבק, והופך את חפיסות מוצרי העישון לאחידות וללא לוגו.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > דיור

חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי (תיקון מס' 6) – מחייב את חברות הדיור הציבורי (עמידר, עמיגור וכו') ליידע את דיירי הדיור הציבורי והזכאים לדיור ציבורים בזכויותיהם, חובותיהם ומעמדם.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה סביבתית

חוק לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד-פעמיות – חיוב הסופרים הגדולים לגבות 10 אגורות בעד כל שקית חד פעמית שהם נותנים.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > עבודה

חוק חופשה שנתית (תיקון מס' 15 והוראת שעה) – הוספת 2 ימי חופשה לשנה לכלל העובדים במשק.
חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון מס' 13) – הורה לילד שחולה במחלה ממארת, מחלה שמצריכה טיפול בדיאליזה או כל מחלה אחרת שקבע שר העבודה, יזקפו לזכותו 90 ימים בשנה של היעדרות מהעבודה.
חוק עבודת נשים (תיקון מס' 54) – קובע כי עובד רשאי להיעדר מעבודתו 5 ימים לאחר שבת זוגו יולדת.
חוק עבודת נשים (תיקון מס' 55) – קובע כי עובד יכול להיעדר מעבודתו במשך שעת הורות במקום בת זוגו או לסירוגין איתה.
חוק ארגון הפיקוח על העבודה (תיקון מס' 10) – מסמיך מפקח עבודה לסגור ליומיים עם אפשרות הארכה ב-3 ימים, אתר בנייה שקרה בו אירוע שהוביל למותו או לפציעתו הקשה של עובד.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > רווחה

חוק אומנה לילדים – הסדרת פעילותן של משפחות אומנה.
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 15) – חיוב גופים ציבוריים שמונים מעל ל-100 עובדים שאחוז העובדים בעלי המוגבלות בהם יהיה 5% לפחות.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > תחבורה

חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 113) – מתיר לרשויות מקומיות להציב מצלמות בשטחן לצורך אכיפת עבירות של נסיעה של רכב פרטי בנתיב תחבורה ציבורית.
חוק תעריפי התחבורה הציבורית – הפחתת את תעריפי הנסיעה בתחבורה ציבורית בשיעור של 14.5%.
חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב – מסדיר את הרישוי של 7 שירותים ו-3 מקצועות בענף הרכב.
פרק ד' לחוק התכנית הכלכלית (2017 ו-2018): נסיעות שיתופיות – מתן אפשרות למוניות להפעיל שירות נסיעות שיתופיות.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חדשנות, מסחר ותעשייה

חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה (תיקון מס' 7) – הקמת רשות החדשנות.
חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (2003 ו–2004) (תיקון מס' 18 והוראת שעה) – ביטול ההיטל על העסקת עובדים זרים בענף החקלאות.
חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 25) – פוטר עסקים קטנים ובינוניים מדמי השתתפות במכרזים ממשלתיים ששווים אינו עולה על 50 מיליון ש"ח.
חוק מוסר תשלומים לספקים – מגביל את משך הזמן שבו ממשלת ישראל, גופים המתוקצבים על ידה וכן עסקים פרטיים רשאים לדחות תשלום לספקים.
חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 44) – עוסק יחויב לשלוח לצרכן הודעה במסרון על סיום מבצע או הטבה 21 ימים לפני הסיום.
חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 47) – הארכת את התקופה בה עולה חדש, אזרח ותיק או אדם עם מוגבלות יכול לבטל עסקה שביצע ברוכלות או מרחוק מ-14 ימים ל-4 חודשים.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חינוך, תרבות וספורט

חוק מכוני כושר (רישוי ופיקוח) (תיקון מס' 2) – מתיר למכון כושר לקבל מתאמן על בסיס מילוי שאלון רפואי והצהרה בלבד, ללא צורך באישור מרופא.
חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה (תיקון מס' 7) – מחמיר משמעותית את העונש על פגיעה בכבוד של דגל או סמל המדינה.
חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית – סטודנט יהיה זכאי ל-2 נקודות זכות אקדמיות, פעם אחת במהלך לימודיו לתואר ראשון, בגין פעילות התנדבותית או שירות מילואים.
חוק לימוד חובה (תיקון מס' 35) – ביטול חובת לימוד מתמטיקה ואנגלית במוסדות הפטור כחלק מהתנאים לקבלת תקציב ממשרד החינוך.
חוק זכויות הסטודנט (תיקון מס' 6) – קובע כי ארגון הסטודנטים הוא הארגון היציג היחיד של הסטודנטים בישראל ושלכל אוניברסיטה יכול להיות ארגון יציג אחד בלבד.
חוק הספורט (תיקון מס' 10) – פוטר גופי ספורט אשר מחויבים לבטח את הספורטאים שלהם מלבטח אותם אם הם כבר מבוטחי באופן אחר.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > דת ומדינה

חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 21) – מתן אפשרות למועצה דתית לא להסכים להתקשר עם גופים מסוימים לצורך טבילת גיור במקווה.
חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 22) – אוסר על מי שעוסק בהעברת נפטרים למכור מוצר או שירות הקשורים בפטירה (מצבות וכו'), אלא אם תנאיי הרישיון מתירים לו לעשות כן.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > תקשורת

חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 63) – אוסר שליחת בקשת לתרומות או הפצת תעמולה בטלפון או במייל מבלי הסכמה מראש של הנמען.
חוק השידור הציבורי הישראלי (תיקון מס' 8) – פיצול תאגיד השידור הישראלי, כך ששידורי אקטואליה יופרדו לתאגיד חדשות. התיקון בוטל לאחר כשנה.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > המגזר הציבורי

חוק שירות הציבור (הצהרת הון) – מחייב בעלי תפקידים שונים במגזר הציבורי להגיש הצהרות הון.
חוק ייצוג הולם של בני האוכלוסייה החרדית ושל עולים חדשים בשירות הציבורי (תיקוני חקיקה) – מחייב ייצוג הולם בשירות המדינה לחרדים ולעולים חדשים וחובת ייצוג הולם בדירקטוריונים של חברות ממשלתיות לאנשים עם מוגבלות, אתיופים, חרדים ועולים חדשים.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > שונות

חוק יום העלייה – קיום יום ציון שנתי להכרה בחשיבות העלייה לארץ ישראל.
ביאורים

↑  בכנסת הקודמת רצו בנפרד מפלגות העבודה, שקיבלה 15 מנדטים, והתנועה, שקיבלה 6 מנדטים, ולקראת הבחירות התאחדו.
↑  בבחירות הקודמות רצו מרכיבי הרשימה בנפרד.
↑  המפלגה הוקמה לקראת הבחירות לכנסת העשרים.
1 2 3 4 5  סיעת הימין החדש התפצלה מסיעת הבית היהודי אחרי פיזור הכנסת (ב-30 בדצמבר 2018).
↑  הוכרזה כפורשת ב-15 במאי 2017 והפכה לסיעת יחיד.
↑  לפירוט נוסף ראו ישראלים יוצאי אתיופיה: פוליטיקה.
↑  מוסדות הפטור הם מוסדות חינוכיים אשר המדינה מכירה בתלמידיהם ככאלו בעלי אורח חיים ייחודי ועל כן מאפשרת פטור ממסגרת חובה ללומדים בהם. מדובר בעיקר בתלמודי תורה לבנים בחינוך היסודי החרדי, בהם לומדים תלמידים מכיתה א' עד כיתה ח'. הורי התלמידים בחרו במסגרות אלו על מנת לשמר את דרכי ההוראה והתכנים על פי המסורת במגזר החרדי.
חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה)

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  21 באוקטובר 1998
 תאריך חקיקה עברי:  ט' בחשוון תשנ"ט
 גוף מחוקק:  הכנסת הארבע עשרה
 תומכים:  49
 מתנגדים:  24
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1689, עמ' 2
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד השיכון
 מספר תיקונים:  9
 נוסח מלא:  חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה), התשנ"ט-1998
 
חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה), התשנ"ט-1998 נועד לאפשר לדיירי הדיור הציבורי בישראל לרכוש את דירותיהם בהנחה גדולה.
החוק נחקק ביוזמת חבר הכנסת רן כהן ממרצ, כששותפים מרכזיים ליוזמה היו הקשת הדמוקרטית המזרחית וסינגור קהילתי. ארגון לזכויות הדיור, ברכה ארגואני, האגודה לזכיות האזרח, התנועה הרפורמית, רבנים שומרי משפט ועוד, החוק אמור היה להיכנס לתוקף ב-1 בינואר 2001, ותוקפו אמור היה להיות 5 שנים. בפועל, רק ביום 01.01.2013 נכנס החוק לתוקף, זאת משום שחוק ההסדרים משנת 1999 ומהשנים שאחריה דחה שוב ושוב את תחילת תוקף חוק הדיור הציבורי.
חקיקת חוק הדיור הציבורי

החוק נועד לאפשר לדיירי הדירות הציבוריות לרוכשן בעלות נמוכה, כשעד 85% מערך הדירה (כפי שנקבע על ידי שמאי), עד תקרה של 493,000 ש"ח, יהיה מענק מהמדינה. הסכומים הנקובים נכונים לשנת 1998 ומתעדכנים לפי שינוי המדד. המענק מותנה לחמש שנים שלאחריהן, אם התקיימו התנאים, יהפוך לקבוע.
המענק נקבע בצורה הבא:
לכל אחת מעשר השנים הראשונות - 4% מהמחיר הבסיסי;
לכל אחת מהשנים האחת עשרה עד עשרים - 3% מהמחיר הבסיסי;
לכל שנה נוספת - 2% מהמחיר הבסיסי.
לפי הצעת החוק הסכומים שאמורים להתקבל ממכירת הדירות היו צריכים לשמש לבנית דירות חדשות.
מצדדי החוק טענו כי הוא יישום של עקרון ההפרטה בו תומכת הממשלה. רן כהן הביא בדברי ההסבר לחוק את הפרטת הדיור הציבורי בבריטניה ביוזמת מרגרט תאצ'ר כדוגמה לחיקוי וטען כלפי מתנגדי החוק מהקואליציה
”הייתם צריכים לבוא ולדבר כאן על מגמה שלמה שמתקיימת היום במשק - שאתם דוגלים בה - הפרטה, שחלקה יכול להיות טוב וחלקה יכול להיות לא טוב ...האם צריך לעלות לכאן להפיל הפרטה לדיירי הדירות שכל אחד יקבל את הדירה שלו?”. בהנמקה דומה המאתגרת את חסידי ההפרטה השתמש גם חבר הכנסת חיים אורון: ”אבירי ההפרטה. כל מה שזז או עומד - מופרט. רק דבר אחד אי אפשר לעשות - להפריט את הבית שאנשים גרים בו”
ההתנגדות לחוק

הממשלה התנגדה להצעת החוק בנימוק העיקרי של עלותו הגבוהה ומחשש שהדבר יביא למחסור במלאי הדירות הציבוריות ולא יאפשר קליטת זכאים חדשים בשכירות, במצב בו ממילא הייתה רשימת ההמתנה ארוכה מאוד ומלאי הדירות הצטמצם בצורה ניכרת עם השנים (מ- 200,000 דירות בשנת 1962 לאלפים בודדים היום). בנוסף, במקביל דנה הממשלה בהצעה בה תמך סגן שר השיכון, חבר הכנסת מנחם פורוש, להפרטת שוק הדיור הציבורי והעברתו לידי חברות פרטיות.
עם זאת, חבר הכנסת מאיר שטרית החזיק בהצעה מקבילה שזכתה לגיבוי הרשמי של הממשלה ושההבדל העיקרי בינה ובין הצעת החוק של חה"כ רן כהן היא גובה ההנחה (75% מערך הדירה לעומת 85%; מחיר מרבי לרכישת הדירה 12 אלף דולר בפריפריה ו-49 אלף דולר במרכז הארץ, לעומת שבעת אלפים דולר ו-21 אלף דולר, בהתאמה); ומתן עדיפות לרכישת דירות בפריפריה תוך הגבלת החלת ההצעה על דירות במרכז הארץ.
רן כהן עצמו מעיד כי לשרי הממשלה לא הייתה עמדה מגובשת ביחס לדיור הציבורי שכן הממשלה לא הקדישה דיונים לסוגיה ואילו פקידי האוצר גילו עוינות אידאולוגית לדיור הציבורי ”הם פשוט מתעבים את הדיור הציבורי. קיומו של מאגר כזה , המונה עשרות אלפי דירות הנמסרות במחיר מסובסד לאנשים עניים , זר מאוד לרוחם ולאורחות מחשבתם. לא התרשמתי שיש להם משנה סדורה המסבירה את תיעובם. זה פשוט זר לרוחם. בעת הדיונים ובמהלך מאמצי להגיע איתם לפשרות, היו מחוות הגוף של הפקידים הללו משמעותיות יותר מהנימוקים שהשמיעו. וגם הנימוקים היו ביטויי דחייה וסלידה יותר מאשר טיעונים של ממש. בחלל שנפער בין שרים חסרי אידיאולוגיה חברתית או ערכית כלשהי לבין פקידים הסולדים מהדיור הציבורי (ואולי גם מדייריו?) נוצר ואקום , שאליו נשאבו הפקידים בחפץ לב ובתיאבון גדול”
בסופו של דבר, החוק עבר בכנסת ברוב של 49 תומכים לעומת 24 מתנגדים. חברי הכנסת של ש"ס יצאו מן האולם בעת ההצבעה משום הלחץ הציבורי שהופעל עליהם לתמוך בחוק, מחד, ואי-רצונם להצביע בניגוד לעמדת הממשלה, מאידך.
דחיית ביצוע החוק

חוק ההסדרים משנת 1999 ומהשנים שאחריה דחה שוב ושוב את תחילת תוקף חוק הדיור הציבורי, ולמעשה החוק לא יושם עדיין.
בדצמבר 1999 החליטה הממשלה כי הכספים ממכירת הדירות הציבוריות יופקדו ב"קרן הדיור הציבורי". מטרת הקרן הייתה, בין היתר, מימון רכישת דירות לאוכלוסייה הנזקקת. בשנת 2003 מסר השר מאיר שיטרית לוועדת הכלכלה של הכנסת כי אין קרן כזו. לפי ממצאי מבקר המדינה עד מרץ 2008 מכרה המדינה כ-26,000 דירות; ההכנסות ממכירת הדירות הסתכמו בשני מיליארד ש"ח בערך, אך מכספי הקרן לא הוספה למלאי הדיור הציבורי אף לא דירה אחת
לקראת חקיקת חוק ההסדרים ב-2009 הגיע משרד האוצר להסכמה עם ח"כ רן כהן על דחיית יישום החוק בשנתיים בתמורה לתחילת יישומו הסופי בתחילת 2011. בעקבות הסכמה זו ביקש רן כהן עצמו ממליאת הכנסת לאשר את סעיפי דחיית היישום שבחוק ההסדרים. בסתירה להסכם זה בשנת 2011 שוב דחה משרד האוצר את יישום החוק בשלוש שנים נוספות. היועץ המשפטי של משרד האוצר, עו"ד יואל בריס, נימק את הפרת ההבנות באמרו כי ”לא הייתה כל הסכמה, במפורש או במשתמע, לשלול מן הממשלה את האפשרות לשוב ולקבוע את עמדתה באשר לחוק או באשר לתחילת החוק בתום תקופת הדחייה”.
ביוני 2013 הודיע שר השיכון אורי אריאל על חידוש מכירת דירות ציבוריות בהנחות של כ-50% לדיירים. התמורה שתקבל המדינה תשמש, ע"פ התוכנית, למימון סיוע בשכר דירה ולא לבניית דירות ציבוריות חדשות (פרט למספר מצומצם של דירות שייועדו לנכים.
בספטמבר 2014 קבע היועץ המשפטי לממשלה יהודה ויינשטיין כי בשל הקפאת החוק למשך 15 שנים מותר לייעד כספים שמקורם במכירת דירות ציבוריות שנותרו בקופת חברת פרזות לשימושים אחרים ולא לקניית דירות ציבוריות, זאת בניגוד לעמדת מבקר המדינה יוסף שפירא
ראו גם

דיור ציבורי בישראל
דיור בר השגה
מדיניות דיור
רישום שיכונים ציבוריים
הזכות לדיור
חוק הדיור ההולנדי
לקריאה נוספת

רן כהן, המלחמה על הבית - מהלכיו של חוק הדיור הציבורי, הוצאת חמד, 2008.
דדון-ישראלי, בר "הדיור הציבורי בישראל: הצעה לרפורמה", ירושלים: המכון ללימודים אסטרטגיים ופוליטיים מתקדמים, אפריל 2000.
"דיור ציבורי השוואתי", מרכז המחקר והמידע של הכנסת, ספטמבר 2001.
הערות שוליים

↑  בקשה של דייר בדיור הציבורי לקניית הדירה שבה הוא מתגורר, באתר משרד הבינוי והשיכון, ‏3 במרץ 2024
↑  רכישת דירה בדיור ציבורי – מי זכאי לרכוש דירה?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏7 בספטמבר 2016
↑  עידן יוסף, החלה הכנת החוק שיאפשר לדיירי דיור ציבורי לרכוש דירותיהם, באתר News1 מחלקה ראשונה, 24 בפברואר 2024
↑  דברי הכנסת, ישיבה 184 של הכנסת ה-14, 23.3.1998
↑  רן כהן, הפוליטיקה של חקיקת חוק הדיור הציבורי, כתב עת "ביטחון סוציאלי", גיליון 94 - תמוז תשע"ד, יולי 2014
↑  הכנסת ה-16, פרוטוקול מס' 54 מישיבת ועדת הכלכלה יום שלישי, כ"ט בתמוז התשס"ג (29 ביולי 2003).
↑  מבקר המדינה, הקצאת דיור ציבורי לזכאים, דוח שנתי 59ב לשנת 2008 ולחשבונות שנת הכספים 2007, עמ' 253.
↑  יאיר קלדור, על מצבו הקשה של הדיור הציבורי בישראל, אתר הגדה השמאלית
↑  אורי חודי, משרד האוצר מחדש את מכירת הדירות בדיור הציבורי, אתר nrg, יוני 2013
↑   ניר חסון, היועמ"ש: כספי מכירת דירות ציבוריות לא חייבים לשמש לרכישת דירות חדשות, באתר הארץ, 23 בספטמבר 2014
נמל אילת

| --- | --- |


 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  אילת, מחוז הדרום
 גוף מים:  מפרץ אילת 
 קואורדינטות:  29°31′56″N 34°56′26″E﻿ / ﻿29.53224167°N 34.94042778°E﻿ / 29.53224167; 34.94042778
 פרטים
 תאריך פתיחה:  1955
 מפעיל:  פפו ספנות
 בעלים:  ממשלת ישראל
 סטטיסטיקות
 תפוסת מטען שנתית:  2.6 מיליון טון (2012)
 
 www.eilatport.co.il
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אילת מוגדלת) הר יהושפט הר צפחות אילות חבל אילות מצרים ירדןנמל אילת(למפת אילת רגילה) הר יהושפט הר צפחות א. חבל אילות מצרים ירדןנמל אילת  he נמל אילתhe נמל אילתמפת  __ אילת [‌למפה דינמית של דרום הנגב‌]מצפון: __ מועצה אזורית חבל אילות ממזרח: עקבה מדרום: מפרץ אילת ממערב: חצי האי סיני tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
נמל אילת ב-1956
נמל אילת הוא שמו של מרחב החוף והים בצפון מערב מפרץ אילת המעוגן בצו הנמלים (הכרזת נמל אילת), תשע"ב-2012. במרחב זה  פועלות כיום "חברת נמל אילת" ומסוף הנפט של חברת קצצ"א (קו צינור הדלק אילת אשקלון).  הנמל משמש כשערה הדרומי של ישראל למדינות המזרח הרחוק, אוקיאניה, מזרח אפריקה ודרומה והודו.
מרבית הפעילות במרחב הנמל מקורה בייבוא כלי רכב מהמזרח הרחוק וכן מפעילות ייצוא של מפעלי כימיקלים לישראל אך גם פריקת מטעני דלק גולמי (בעיקר) במסוף הדלק של קצצ"א.