stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטיב באנון
במרוץ לנשיאות 2016

ב-17 באוגוסט 2016, 88 ימים לפני הבחירות לנשיאות, מונה באנון ליועץ אסטרטגי בכיר לדונלד טראמפ כדי לסיע לו במרוץ. בראיון ל"הוליווד ריפורטר" הוא הסביר את האסטרטגיה הכלכלית פולטית של טרמאפ ושלו - לפיה תומכי הגלובליזציה "בזזו" את מעמד הפועלים בארצות הברית כדי לחזק את מעמד הביניים באסיה. לדבריו הכעס של הפועלים הלבנים העניים הוא נקודת עיוורון של המפלגה הדמוקרטית בארצות הברית.
היבט זה היווה שינוי משמעותי מהקו שנקטה בו המפלגה הרפובלקנית והשמרנים שתמכו במשך עשרות שנים בגלובלציזיה על ידי קידום הסכמי סחר חופשי וטענות כי ליברליזם כלכלי שכולל הסרת מכסים, הגבלות על סחר, השקעה וכסף יעודד שוק חופשי, וכי בזכות עקרון של יתרון יחסי כל המדינות הנוגעות בדבר יהנו ממנו. מדיניות זו קודמה בהמשך גם על ידי המפלגה הדמוקרטית (בימי קלינטון) והייתה נתונה בביקורת מצד זרמים בשמאל כמו תנועת אנטי-גלובליזציה בסוף שנות ה-90.
בנון טען כי תוכנית הממשל שתבטיח ניצחון לשמרנים לעוד שנים רבות היא הקמת מקומות עבודה רבים. הוא הכחיש את הטענה שהוא "לאומן לבן". וטען כיה הוא "לאומן כלכלי".
בנון טען כי ברצונו לגדוע את יסודות המפלגה הרפובליקאית ולהתחיל הכל מחדש, עם תנועתו של טראמפ כתנועה "לאומנית-כלכלית" פופליסטית ימנית אותה השווה לפופוליזם של אנדרו ג'קסון הוא טען כי "אנחנו הולכים לבנות תנועה פוליטית חדשה מהיסוד". שאמורה להוביל מהפכה גדולה יותר ממה שהוביל רייגן, ומרגשת כמו שנות ה-30 (הניו דיל). הוא תיאר את טראמפ כנואם טוב שיש לו דעות כלכליות פופוליסטיות, ומולו ניצבות שתי מפלגות פוליטיות שנמצאות בבעלות התורמים העשירים שלא מדברות לקהל שלהן.
בפברואר 2018 בראיון שהעניק לעיתונאי מייקל לואיס, הוא הסביר כי הוא ביסס את הקמפיין של טרמפ לנשיאות על ידי שימוש בפחד, כעס והצפת התקשורת בכמות רבה של מידע זבלי. הוא תיאר את השימוש בסיסמאות כמו "לייבש את הביצה" (האשמה כי צריך לייבש את הממשל הפרדלי), "נעל אותה" (האשמה כי הילרי קלינטון היא פושעת שצריך לכלוא אותה. טענה שהושמעה בהמשך נגד פוליטיקאיות אחרות), "לבנות את החומה" (כדי לעצור מהגרים ממקסיקו). הוא טען כי בזכות סיסמאות אלה הוא וטראמפ ניצחו בבחירות. "זה היה כעס טהור. כעס ופחד זה מה שמביא אנשים לקלפיות". הוא הוסיף, "הדמוקרטים לא חשובים. האופוזיציה האמיתית היא התקשורת. והדרך להתמודד איתם היא להציף את הזירה בחרא."
בממשל טראמפ ולאחריו

בסוף ינואר 2017 שינה טראמפ את הרכב המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית ומינה את באנון לנוכח קבוע במועצה; וצעד חסר תקדים זה גרר ביקורת רבה מצד חברי הממשל הקודם, בהם סוזן רייס, היועצת לביטחון לאומי בממשל אובמה, שכינתה את המינוי "מטורף לחלוטין"', אך ב-5 באפריל 2017 החזיר טראמפ את המבנה הישן לקדמותו והסיר את באנון מחברות קבועה במועצה לביטחון לאומי.
בפברואר 2017 באנון הופיע על עטיפת הטיים מגזין ותחת הכיתוב "המניפולטור הגדול". כותרת כתבת הנושא של גיליון זה הייתה "האם סטיב באנון הוא האדם השני בכוחו בעולם?" בהתייחסות להשפעתו על הנשיא טראמפ. למרות השפעתו הרבה, הופסקה כהונתו במועצה לביטחון לאומי באפריל 2017. ב-18 באוגוסט 2017 עזב את הבית הלבן לאחר שהודח מתפקידו כיועץ האסטרטגי. ימים ספורים לאחר שעזב את תפקידו בממשל דיווח המגזין ואניטי פייר, שבאנון היה ראש הדוחפים למימוש ההחלטה האמריקאית מזה שנים רבות להעברת השגרירות לירושלים, אך חתנו של טראמפ, קושנר בלם אותה. בנוסף, באנון רצה לאמץ קו נוקשה מול הפלסטינים, הרבה יותר מזה שרצה קושנר.
בינואר 2018 יצא ספר של העיתונאי מייקל וולף, "אש וזעם", המביא פרטים רבים על הנעשה בבית הלבן בתקופת טראמפ, פרסום הספר הביא לקרע בין טראמפ לבאנון שאיים עליו בתביעה משפטית וניסה לעצור את פרסום הספר. באנון מספר כי במטה טראמפ לא באמת האמינו בניצחון וכשהחלו להגיע התוצאות נראה היה כאילו שררה רוח רפאים על המטה עד שלבסוף טראמפ התחזק והאמין בעצמו כמי שמסוגל להוביל את ארצות הברית. כמו כן, באנון כינה את הפגישה בין דונלד טראמפ ג'וניור לגורמים רוסיים "בגידה". טראמפ הגיב בזעם לפרסום הדברים וטען ש"כשבאנון פוטר מהבית הלבן הוא לא איבד רק את משרתו, אלא גם את שפיותו". לאחר הקרע עם טראמפ, פוטר באנון מתפקידו כיו"ר ברייטבארט ואיבד את המימון הכספי מהמיליארדרית ריבקה מרסר.
בשנת 2018 הוא הכיר מיליארדר סיני גו ונגוי שמתגורר בניו יורק. בשנת 2020 הם החלו בקמפיין לקידום של "ממשל סיני חדש".
בנובמבר 2020 הושעה חשבון הטוויטר של באנון לצמיתות לאחר שהוא כתב בו שיש לערוף את ראשיהם של אנתוני פאוצ'י וכריסטופר ריי.
אישומים פליליים והרשעות

באוגוסט 2020 נעצר באנון עם אחרים בחשד להלבנת הון והונאה של מיליוני דולרים שנלקחו מאנשים שתרמו להקמת חומת טראמפ בגבול מקסיקו. בינואר 2021 חנן אותו טראמפ, ביום האחרון לכהונתו.
ב-12 בנובמבר 2021 הוגש כתב אישום נגד באנון בגין ביזוי הקונגרס (אנ') של ארצות הברית, לאחר שלא ציית לזימון להופיע בפני ועדה מיוחדת של בית הנבחרים (אנ') החוקרת את ההסתערות על הקפיטול ב-6 בינואר באותה שנה, לא המציא לוועדה מסמכים ולא מסר לה תצהיר כנדרש. פרקליטיו של באנון נימקו את סירובו להיענות לדרישות אלה, בכך שהנשיא לשעבר טראמפ טען שהרישומים והעדויות שנדרשו, מוגנים ב"Executive privilege"(אנ'). ב-22 ביולי 2022 הורשע באנון בעבירה זו על ידי חבר מושבעים. ב-21 באוקטובר 2022 נגזר דינו לארבעה חודשי מאסר.
ב-8 בספטמבר 2022 הואשם באנון על ידי בית משפט במדינת ניו יורק במעילה והלבנת הון. הוא מואשם בין היתר ששלח ידו בכסף שגויס בקמפיין שיזם הנשיא הטראמפ לבניית חומה בין ארצות הברית למקסיקו כדי למנוע כניסת מהגרים לא חוקיים. קודם לכן באנון נמנעה הגשת כתבי אישום עקב חנינה שהעניק לו טראמפ ביום האחרון לכהונתו, אך חנינה זו נוגעת לכתבי אישום פדרליים בלבד.
יחסו ליהדות ולישראל והאשמות בגזענות

הליגה נגד השמצה האשימה את באנון באמירות אנטישמיות ואחר כך במאמר באתר סייגה עצמה: "איננו מודעים לאמירות אנטישמיות מבאנון עצמו ועובדים יהודים בברייטברט הגנו עליו", אך לא הסירה את התנגדותה לפעילותו ומינויו בגלל קשריו לגורמים אנטישמיים מוכרים וכתבות גזעניות שהתפרסמו באתר ברייטברט בניהולו.
המשפטן היהודי-אמריקאי, פרופסור אלן דרשוביץ, אמר כי "צריך להיות מאוד זהירים לפני שמאשימים מישהו באנטישמיות. הראיות מצביעות כי לבאנון יש יחסים טובים מאוד עם אישים יהודים, ובהם חוקר שלי לשעבר ג'ול פולק שהוא יהודי אורתודוקסי שעובד איתו בצמידות", עם זאת, דרשוביץ הזהיר כי קשה "להעריך אדם שאינו בעל מאפיינים שליליים בפני עצמו, אך זוכה לתמיכה רחבה בקרב קהל בעל מאפיינים אלו".
"הניו יורק טיימס" תיאר את חדשות ברייטברט בניהולו של באנון כ-"מקור לשערוריות... סביב חומר שכונה מיזוגיני, קסנופובי, וגזעני".
על פי בן שפירו, עורך לשעבר בחדשות ברייטברט ופעיל ימין ידוע, מאז תחילת כהונתו של באנון כיו"ר ההנהלה ובהשפעתו הישירה האתר הקצין את עמדותיו ואימץ נקודת מבט גזענית ושתומכת בעליונות לבנה.
בריאיון לגדי טאוב ביולי 2018 אמר שהוא מעריץ את דמותו של דוד בן-גוריון, ואמר "הרוח והבסיס המשותף של המערב כולו ושלי כמובן היא התרבות היהודו-נוצרית (Judeo-Christian)".בראיון בנון דחה את האשמותיו באנטישמיות. לטענתו, מכיוון שאנדרו ברייטברט היה יהודי לא ייתכן שהעיתון בניהולו של באנון אנטישמי. הוא מציין כי באתר הועסקו עיתונאים יהודים, וכי גייס לאתר את מילו יאנופולוס בעצמו, עיתונאי בריטי קתולי נכד לסבתא יהודיה. עוד טען שברייטברט ניוז תמכה בישראל באופן עקבי ולא מתנצל. בהמשך הראיון התייחס לעצמו כ"נוצרי ציוני".
שגריר ישראל בארצות הברית, רון דרמר, אמר כי "ישראל מצפה לעבוד עם כל חברי ממשל טראמפ, כולל עם סטיב באנון".
בריאיון ל"וול סטריט ג'ורנל" אמר באנון כי אתר ברייטברט בראשותו הוא האתר הכי פרו-ישראלי בארצות הברית וממובילי המאבק ב-BDS.
במרץ 2017 דחה מורטון קליין נשיא ארגון ציוני אמריקה את כל ההאשמות באנטישמיות שהוטחו כנגד באנון והסביר שמהיכרות אישית עם באנון הוא סבור כי באנון הוא פילושמי אוהב ישראל.
באנון, שהיה היועץ היחיד בבית הלבן שתמך בתגובתו של טראמפ לאירועים בהפגנות בווירג'יניה [דרושה הבהרה], נרעש במיוחד מכך שהדבר זיכה אותו בהאשמות באנטישמיות. "זו אחת ההאשמות שהוא לוקח בצורה הכי אישית כי היא אינה נכונה", טען אחד מעובדי אתר ברייטברט, שבו חזר באנון לעבוד אחרי פיטוריו.
ג'וליה (שפת תכנות)

| --- | --- |


 פרדיגמות:  Multiple dispatch (פרדיגמה עיקרית), תכנות פרוצדורלי, תכנות פונקציונלי, array, פרוצדורלי (אימפרטיבי), מובנה, רפלקטיבי Meta,‏ Multistaged
 תאריך השקה:  2012
 מתכנן:  ג'ף בזאנסון, אלן אדלמן, סטפן קרפינסקי, ויראל ב. שאה
 מפתח:  ג'ף בזאנסון, סטפן קרפינסקי, ויראל ב. שאה ואחרים
 גרסה אחרונה:  1.11.0 (7 באוקטובר 2024) 
 טיפוסיות:  דינמית, חזקה, בטוחה, מפורשת, פרמטרית --
 הושפעה על ידי:  MATLAB 
 רישיון:  MIT (השפה עצמה), GPL v2; הגדרה ב-makefile יכולה להסיר את ספריות ה-GPL.
 סיומת:  jl.
 JuliaLang.org
 
ג'וליה (באנגלית: Julia) היא שפת תכנות עילית מהירה ודינמית, לתכנות כללי, טכני ומדעי. השפה מצטיינת במיוחד בתכנות המדעי ובביצוע מהיר של אנליזות נומריות, אולם מתאימה גם לכתיבה של תוכנות לקוח ושרת באפליקציות רשת, לתכנות מערכות Low level, לשימוש כשפת מִפרט לפני מימוש ולשאר שימושים כלליים.
לג'וליה תחביר דומה לשפות אחרות מאותו תחום (MATLAB,‏ R, פייתון, SciLab וכולי), והיא מספקת מהדר JIT מתקדם (ולמעשה Just Ahead Of Time, כי הקוד כולו מהודר מראש), מערכת טיפוסים דינמית עם פולימורפיזם פרמטרי, עיבוד מקבילי מבוזר ויכולת לתקשר ישירות עם פונקציות בפורטרן, C ופייתון. בנוסף לאלו יש לג'וליה ספריה רחבת היקף של פונקציות מתמטיות, ויכולת לעבוד במבנה של מחברת דרך דפדפן, באמצעות IJulia, שהוא שיתוף פעולה עם קהילת IPython. קהילת המפתחים של ג'וליה תורמת דרך חבילות חיצוניות, ואלה משולבות בסביבת העבודה באמצעות מנהל חבילות מובנה.
תוכנות בשפת ג'וליה יכולות לרוץ בצורה שדומה לשפות סקריפט מתפרשות, כפי שניתן לראות ב־Julia REPL, אך ניתן גם לקמפל אותן לחבילות מוכנות להתקנה או הרצה, ואף לא לכלול בהן את קוד המקור כאשר מעוניינים למנוע הפצה שלו. ג'וליה עצמה אף היא אופציונלית בחבילות שכאלו, אך כאשר היא אינה נכללת היכולות מוגבלות יותר.
לג'וליה יש מנגנון של איסוף זבל בטכניקה של חישוב ביטויים מוקדם (Eager evaluation). הספריות שלה ברובן כתובות גם הן בג'וליה, ביניהן ספריות לאלגברה ליניארית, ליצירת מספרים אקראיים, ל-התמרת פורייה מהירה (FFT) ולטיפול בביטויים רגולריים. כמה מהספריות, כגון זו של FFT, נכללו בעבר כחלק מהשפה, אך הופרדו מאוחר יותר לחבילות עצמאיות, ובנוסף לאלו קיימות גם ספריות ב-C ובפורטרן. תוכנות בג'וליה מאורגנות בדרך כלל סביב הגדרות הפונקציות, ובמסגרת קונספט ה-Multiple dispatch, רוב המשקל הוא על הצירופים השונים של סוגי משתנים.
ישנם מספר כלי פיתוח שתומכים בתכנות בג'וליה, כמו Visual Studio Code שפותחו לו הרחבות שמוסיפות תמיכה בג'וליה, כמו גם יכולות ניפוי שגיאות ו-Linting. בנוסף ישנם כלי שילוב כגון Profiler, מנפה שגיאות, וחבילת Rebugger.jl שמאפשרת ניפוי שגיאות בהפעלות חוזרות.
היסטוריה

העבודה על הפרויקט החלה בשנת 2009 על ידי ג'ף בזאנסון, סטפן קרפינסקי, ויראל ב. שאה ואלן אדלמן, במטרה ליצור שפה חופשית, עילית ומהירה. ב-14 בפברואר 2012 יצרו אתר בו הוסבר מדוע יצרו את השפה, ובאותה שנה יצאה לאור גרסת קוד פתוח של השפה. בריאיון ב-2012 הסביר קרפינסקי את הבחירה בשם "ג'וליה": "למעשה, אין ממש סיבה. זה פשוט נראה כמו שם טוב." הוא סיפר כי בחר את השם בהמלצת חבר.
היסטוריה > רציונל

הודעה מטעם יוצרי השפה על הסיבות ליצירתה, צוין כי הם משתמשים כבדים של Matlab עם ניסיון במגוון שפות תכנות, ואינם מרוצים מהכלים הקיימים לתכנות מדעי. הכלים הקיימים, לדבריהם, טובים כל אחד בתחומו, אך כושלים בתחומים אחרים. הם רצו תוכנה חופשית, שתהיה מהירה כמו C ודינמית כמו Ruby. שתהיה לה ההומואיקוניות (התייחסות זהה לקוד ומידע) של Lisp, עם הסימנים המתמטיים שיש ב-Matlab. שתהיה שפת דבק כמו Shell, קלה ללימוד, אבל לא משעממת להאקרים מנוסים. ומעבר לכל אלו, שתהיה בעלת יכולת לעבודה אינטראקטיבית, אבל גם תאפשר עבודה בתצורת עריכה והרצה.
תפוצה

מאז ההכרזה, משתמשים ממעל 10,000 חברות כבר הורידו את ג'וליה, עם יותר מ-29 מיליון הורדות ביולי 2021 (עליה של 87%–113% בשנה), והיא נמצאת בשימוש ביותר מ-1,500 אוניברסיטאות. הכנס האקדמי JuliaCon למפתחי ומשתמשי ג'וליה נערך מדי שנה מאז 2014, ומשתתפים בו מעל 28,000 צופים.
תפוצה > JuliaHub

העניין ההולך וגובר של חברות שונות בג'וליה הביא ביולי 2015 להקמתה של חברת Julia Computing בידי ויראל ב. שאה, דיפאק וינצ'הי, אלן אדלמן, ג'ף בזאנסון, סטפן קרפינסקי וקינו פישר. החברה שינתה את שמה ל־JuliaHub בנובמבר 2022. JuliaHub עוסקת במתן שירותים בתשלום בתחומי התמיכה, ההכשרה והייעוץ, בהפצת סביבת JuliaPRO שמותאמת לתכנות מדעי, ובאינטגרציה עם טכנולוגיות ענן.
ב-2017 גייסה Julia Computing השקעת גרעין של 4.6 מיליון דולר מקרנות ההשקעות ג'נרל קטליסט ופאונדר קולקטיב, ובאותו חודש קיבלה מענק של 910,000 דולר מקרן אלפרד פ. סלואן לתמיכה בפיתוחי קוד פתוח של ג'וליה, ובהם 160,000 דולר לקידום גיוון באוכלוסיית ג'וליה. בדצמבר 2019 קיבלה מימון של 1.1 מיליון דולר מהממשל האמריקאי כדי "לפתח כלי למידת מכונה מבוסס רכיבים נוירוניים להפחתת צריכת האנרגיה הכוללת של מערכות חימום, אוורור ומיזוג בבניינים."
ביולי 2021 הודיעה Julia Computing שגייסה 24 מיליון דולר בסבב A שהובילה חברת Dorilton Ventures, שבבעלותה גם צוות פורמולה 1 וויליאמס רייסינג שאף הוא חבר ל־Julia Computing. לדבריו של המנהל המסחרי של וויליאמס: "ההשקעה בחברות שבונות טכנולוגיית ענן עילית מהווה מיקוד אסטרטגי לדורילטון, והפלטפורמה המגוונת של ג'וליה, עם יכולותיה המהפכניות בסימולציה ומידול רלוונטית מאוד לעסק שלנו. אנו מצפים להטמיע את Julia COmputing בספורט המתקדם בעולם מבחינה טכנולוגית."
ביוני 2023 גייסה החברה, תחת שמה החדש "JuliaHub", השקעה אסטרטגית חדשה של 13 מיליון דולר בהובלת AE Industrial Partners HorizonX ("AEI HorizonX"), פלטפורמת הון סיכון שהוקמה בהשתתפות חברת בואינג ומשתמשת בעצמה בג'וליה.
תפוצה > שימושים מרכזיים

מספר גורמים בעלי מוניטין משתמשים בג'וליה, החל מבית ההשקעות בלאקרוק, שמשתמש בה לניתוח סדרות עתיות, ועד חברת הביטוח הבריטית אביבה, שמשתמשת בג'וליה לחישוב סיכונים. ב-2015 השתמש בנק הפדרל ריזרב של ניו יורק בג'וליה כדי לייצר מודלים של הכלכלה האמריקאית, וציינו שם כי השפה גרמה להערכות מבוססות המודל להיות מהירות פי עשרה מהמימוש הקודם ב-MATLAB. בכנס Juliacon של 2017 הכריזו ג'פרי רג'יר, קינו פישר ואחרים שפרויקט סלסטה ליצירת קטלוגים אסטרונומיים השתמש בג'וליה כדי להשיג ביצועי שיא של 1.54 פטהפלופים תוך שימוש ב-1.3 מיליון תהליכונים על 9,300 צמתי Knights Landing של מחשב העל Cray XC40, שהיה אז השישי ברשימת המחשבים המהירים בעולם. בכך הצטרפה ג'וליה לרשימת השפות העיליות בהן נעשו חישובים ברמת הפטהפלופים, שכללה עד כה רק את C,‏ C++‎ ופורטרן.
שלושה מהיוצרים של ג'וליה קיבלו ב-2019 את פרס ג. ה. וילקינסון לתוכנה נומרית (שניתן כל ארבע שנים) על "יצירת ג'וליה, סביבה חדשנית ליצירת כלים עתירי ביצועים שמאפשרים ניתוח ופתרון של בעיות במחשוב מדעי." בנוסף, אלן אדלמן, פרופסור למתמטיקה יישומית ב-MIT, נבחר לקבל את פרס סידני פרנבאך של חברת המחשוב של ה-IEEE ב-2019 על "פריצות דרך ייחודיות במחשוב עתיר ביצועים, באלגברה ליניארית ובמחשוב מדעי, ועל תרומות לשפת התכנות ג'וליה."
Julia Computing ו-Nvidia הודיעו על זמינות של ג'וליה כמכל מוכן מראש ברשימת המכלים של ענן ה-GPU של NVIDIA (שמוכר בשם NGC). כאשר NVIDIA, כחלק מההצעה להשתמש בג'וליה על x86 ועל ARM מציינת "ג'וליה מציעה חבילה של אקוסיסטם מפורט למחשוב עתיר ביצועים, כולל למידת מכונה, מדעי המידע, תחומים מדעיים שונים וויזואליזציה."
ג'וליה משמשת מאז 2022 במערכות משובצות לתכנון וביצוע טיסות של כלי טיס בלתי מאוישים בעלי יכולת המראה ונחיתה אנכית של מעבדת המחקר של חיל האוויר של ארצות הברית.
גם נאס"א וסוכנות החלל הברזילאית משתמשים בג'וליה לתכנון משימות חלל ולהדמיית לוויינים. ישנו גם פרויקט נוסף העוסק במערכת משובצת לשליטה בכיוון של לוויין בחלל באמצעות ג'וליה.[דרוש מקור]
CERN משתמשת בג'וליה כדי לנתח מידע שמגיע ממאיץ LHC (ניסוי LHCb)
נכון ל־2022 ג'וליה התקבלה באוניברסיטאות כגון MIT, אוניברסיטת סטנפורד, UC Berkeley ואוניברסיטת קייפ טאון. השפה נמצאת בשימוש גם בחברות כגון אמאזון, IBM, מחקר הבינה המלאכותית של ג'יי פי מורגן ו ASML אחזקות. השפה בשימוש בכל מעבדות האנרגיה הלאומי בארצות הברית.
ברית מודל האקלים משתמשת בג'וליה על שרתים מבוססי ARM. for climate change modeling
ב-2023 אמאזון יצרה תמיכה בג'וליה לצורכי מחשוב קוואנטי ולמידת מכונה דרך Amazon SageMaker
תפוצה > JuliaCon

מאז 2014 מקיימת הקהילה של ג'וליה כנס שנתי המכוון למפתחים ומשתמשים. Juliacon הראשון התקיים בשיקגו, ומאז הכנס מתקיים מדי שנה. הכנס התארח במספר מקומות לאורך קיומו, בהם MIT ואוניברסיטת מרילנד בבאלטימור, ומספר המשתתפים בו עלה מעשרות בודדות בתחילתו לעשרות אלפים משתתפים בפועל בתחילת העשור השני של המאה ה-21..
| שנה | נרשמים> מס' | נרשמים> ± | נרשמים>  %± | משתתפים בפועל (בכנסי האונליין: מספר צופים בהרצאות)> מס' | משתתפים בפועל (בכנסי האונליין: מספר צופים בהרצאות)> ± | משתתפים בפועל (בכנסי האונליין: מספר צופים בהרצאות)>  %± | מספר הרצאות> מס' | מספר הרצאות> ± | מספר הרצאות>  %± | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | - | - | - | - | - | - | 22 | - | - | כנס פיזי באוניברסיטת שיקגו, ארצות הברית. |
| 2015 | - | - | - | - | - | - | 62 | 40 | 182% | כנס פיזי ב־MIT, ארצות הברית. |
| 2016 | 250 | - | - | 250 | - | - | 65 | 3 | 5% | כנס פיזי ב־MIT, ארצות הברית. |
| 2017 | +300 | 50 | 20% | +300 | 50 | 20% | 85 | 20 | 24% | כנס פיזי בברקלי, ארצות הברית. |
| 2018 | 350 | 50 | 17% | 350 | 50 | 17% | 97 | 12 | 14% | כנס פיזי בלונדון, אנגליה. |
| 2019 | +370 | 20 | 6% | +370 | 20 | 6% | 117 | 20 | 20% | כנס פיזי בבולטימור, מרילנד, ארצות הברית. |
| 2020 | 10,000 | 9630 | 2,603% | 28,900 | 28,530 | 7,711% | 162 | 45 | 34% | כנס אונליין. |
| 2021 | 20,000 | 10,000 | 100% | 43,000 | 14,100 | 49% | 314 | 152 | 93% | כנס אונליין. |
| 2022 | 7,986 | 12,014 | 60% | 51,000 | 8,000 | 19% | 229 | 85 | 27% | כנס אונליין. לראשונה ההרצאות התקיימו במספר שפות. |
| 2023 | 565 |  195 ביחס לכנס הפיזי האחרון ב־2019. לא היה רישום להשתתפות אונליין. |  52% ביחס לכנס הפיזי האחרון ב־2019. לא היה רישום להשתתפות אונליין. | 565 פיזית, 29,000 אונליין |  195 ביחס לכנס הפיזי האחרון ב־2019.  22,000 אונליין ביחס לכנס אונליין ב־2022. |  52% פיזית  43% אונליין ביחס לכנס אונליין ב־2022. | 354 |  125 |  54% | כנס פיזי ב־MIT במסצ'וסטס, ארצות הברית. התקיים ביחד עם כנסי JuMP-dev, SciMLCon והכנס לכבוד יום ההולדת של אלן אדלמן. לא דווחו סטטיסטיקות לאחר הכנס. |
| 2024 | 600+ |  35 |  6% | 600+ |  35 |  6% | 330+ |  24 |  7% | כנס פיזי באיידנהובן, הולנד. בשיתוף עם כנס PyData. |
תפוצה > קהילת ג'וליה

קהילת ג'וליה נוכחת במספר פלטפורמות: טוויטר, לינקדאין, פייסבוק, Slack,‏ Zulip, דיסקורד, Discourse,‏ Stack Overflow, יוטיוב, ועוד. מאז מאי 2017 ועד דצמבר 2023, הועסק מנהל קהילה לשפת ג'וליה. בתחילה היה זה אלכס ארסלנד ששימש בתפקיד עד סוף 2019 ומאז ועד דצמבר 2023 שימש בתפקיד לוגן קילפטריק. לא דווח על מנהל קהילה חדש מאז.
תפוצה > מימון

שפת ג'וליה הפכה לפרויקט ממומן על ידי המלכ"ר NumFOCUS (שמממן גם פרויקטים כמו NumPy,‏ pandas ו-Ipython) ב-2014, כדי להבטיח את השרידות של הפרויקט לטווח ארוך. באפריל 2024 התמנה לוגן קילפטריק, לשעבר מנהל קהילת ג'וליה, לנשיא NumFocus.
ד"ר ג'רמי קפנר ממעבדת לינקולן ב-MIT היה המממן המייסד של פרויקט ג'וליה בימיו הראשונים. בנוסף, תרומות מקרן גורדון ובטי מור, מקרן אלפרד פ. סלואן, מאינטל ומסוכנויות שונות כגון NSF,‏ DARPA, המכונים הלאומיים לבריאות, נאס"א ו-FAA סייעו רבות בהתפתחות הפרויקט. מענקי המחקר של מוזילה, שמייצרת את הדפדפן פיירפוקס, מימנו ב-2019 חבר בצוות הרשמי של ג'וליה לפרויקט "מביאים את ג'וליה לדפדפן". ג'וליה נתמכת גם על ידי תורמים פרטיים בגיטהאב.
טים הולי עבד על שיפור המהירות של ג'וליה 1.9 ב"מעבדת הולי" באוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס, במימון יוזמת צ'אן צוקרברג (אנ').
מעבר לעבודתו של הולי, גרסה 1.9 יצאה גם בתמיכה של נאס"א, של הקרן הסביבתית של אאודי ושל יוזמות פילנתרופיות של אריק וונדי שמידט (אנ'), פול אלן ומשפחתו, וצ'ארלס טרימבל (אנ').
מאפיינים

אלו המאפיינים העיקריים של השפה:
Multiple Dispatch: מאפשר להגדיר את תפקודן של פונקציות על בסיס הרכב הפרמטרים שלהן.
מערכת טיפוסים דינמית: יש טיפוסים לתיעוד, לאופטימיזציה ולתפעול פונקציות.
ביצועים מהירים, קרובים לאלו של שפות סטטיות כגון C.
מנהל חבילות מובנה.
מתוכננת לעיבוד מקבילי ומבוזר.
Coroutines: סוג של תהליכונים ירוקים עם יכולת ריבוי משימות שיתופית (בה התהליכון הוא שמעביר שליטה לתהליכון אחר).
טיפוסים שנוצרו על ידי המשתמש הם מהירים וקומפקטיים כמו טיפוסים מובנים תקניים.
תמיכה ביוניקוד, ובין השאר תמיכה ב-UTF-8.
יכולת לקרוא לפונקציות של פייתון, R, ג'אווה וסקאלה באמצעות שימוש בחבילות מתווכות.
יכולת להשתמש ישירות בפונקציות של שפת C, ללא צורך במעטפת או ב-API מיוחדים.
יכולות ניהול תהליכים בדומה ל-Shell.
כלים ומאקרואים בדומה ל-Lisp.
יכולות מרשימות בניהול תהליכים אחרים משורת הפקודה.
ייצור אוטומטי של קוד יעיל ומוכוון לטיפוסי משתנים שונים.
המרה וקידום של טיפוסים מספריים בצורה אלגנטית וניתנת להרחבה.
רישיון חופשי: MIT לשפה, GPL לחלקים מן הספריות.
יכולת לשמש ב-Notebooks.
Multiple Dispatch (ידוע ב-Lisp כ"מולטי-מתודות") היא הכללה של Single Dispatch – המנגנון הפולימורפי על בסיס תורשה שמשמש בשפות מונחות אובייקטים. בג'וליה כל הטיפוסים הקונקרטיים הם תת-טיפוסים של טיפוסים מופשטים, ובצורה ישירה או עקיפה הם גם תת-טיפוסים של הטיפוס Any, שנמצא בראש היררכיית הטיפוסים. בניגוד לשפות אחרות, לטיפוסים קונקרטיים בג'וליה לא יכולים להיות תת-טיפוסים, ולצורך זה משתמשים בקומפוזיציה (ראו תחת ירושה (תכנות)).
ג'וליה הושפעה מאוד מניבים שונים של Common Lisp, ויש לה הרבה מן המשותף עם שפת Dylan, גם היא שפה דינמית מבוססת Multiple dispatch, ועם Fortress שגם היא שפה לתכנות נומרי. בג'וליה, Dylan ו-Fortress, היכולת להרחיב היא ברירת מחדל, והפונקציות המובנות במערכת כולן גנריות וניתנות להרחבה. ב-Dylan ה-Multiple Dispatch הוא יסודי כמו בג'וליה: כל הפונקציות שמגדיר המשתמש ואפילו פונקציות בסיסיות כמו + הן גנריות. ועם זאת, מערכת הטיפוסים ב-Dylan לא תומכת באופן מלא בטיפוסים פרמטריים, שאופייניים יותר לשפות מהענף של ML (כמו OCAML ו-F#‎). ב-Common Lisp, מערכת האובייקטים (CLOS) לא מאפשרת Dispatch על טיפוסים פרמטריים, ונדרש פרוטוקול הרחבה לשפה לשם כך. Fortress מאפשרת Multiple dispatch על טיפוסים פרמטריים, אך בניגוד לג'וליה הטיפוסים שלה סטטיים ולא דינמיים, ויש לה שלבים נפרדים לקומפילציה ולהרצה. הטבלה הבאה מספקת השוואה בין השפות:
| שפה | מערכת טיפוסים | פונקציות גנריות | טיפוסים פרמטריים |
| --- | --- | --- | --- |
| ג'וליה | דינמית | ברירת מחדל | כן |
| Common Lisp | דינמית | אפשרי | כן (אבל בלי Dispatch) |
| Dylan | דינמית | ברירת מחדל | חלקית (ללא Dispatch) |
| Fortress | סטטית | ברירת מחדל | כן |
כברירת מחדל, סביבת ההרצה של ג'וליה צריכה להיות מותקנת כאשר מריצים קוד שנכתב בשפה. בנוסף, ניתן ליצור גם קובץ הרצה עצמאי שאינו דורש את קוד המקור, בעזרת PackageCompiler.jl.
המאקרואים התחביריים של ג'וליה, שמשמשים למטא-תכנות, דומים לאלו של Lisp בכך שהם חזקים יותר ממאקרואים של החלפת טקסט שאופייניים לקדם-מעבדים של שפות אחרות כמו C, בעיקר כי הם עובדים ברמת עצי תחביר מופשטים (Abstract Syntax Tree). מערכת המאקרואים של ג'וליה היא הגיינית, אך גם תומכת בלכידה מכוונת כשנדרש (כמו במקרה של מאקרואים אנאפוריים) באמצעות מבנהesc.
חישוב מקבילי

ג'וליה אינה כופה על המשתמש סגנון ספציפי לחישוב מקבילי, ובמקום זאת מספקת אבני בניין מרכזיות לחישוב מקבילי. אלו נותנות את הגמישות הנדרשת לשימוש בסגנונות השונים של מיקבול, כמו גם יכולת לייצר סגנונות חדשים. הדוגמה הבאה מראה לולאת for מקבילית שמתנקזת לבסוף ל-reduction:
julia> using Distributed
julia> nheads = @distributed (+) for i = 1:200000000
 Int(rand(Bool))
 end
99998199
אינטראקטיביות

ההפצה הרשמית של ג'וליה כוללת לולאת קריאה-פיענוח-הדפסה בשורת פקודה אינטראקטיבית (REPL), עם היסטוריה, השלמת טאבים ומצבים ייעודיים לעזרה ולפקודות מעטפת, כך שניתן יהיה להשתמש בה בשביל ניסויים בשביל לבדוק קוד במהירות. המקטע הבא מציג סשן דוגמה המבצע חיבור מחרוזות:
julia> p(x) = 2x^2 + 1; f(x, y) = 1 + 2p(x)y
julia> println("Hello world!", " I'm on cloud ", f(0, 4), " as Julia supports recognizable syntax!")
Hello world! I'm on cloud 9 as Julia supports recognizable syntax!
כאשר מוסיפים לפני פקודות ; למצב מעטפת או ? למצב עזרה, ה-REPL נותן למשתמש גישה למצבים השונים, וההיסטוריה של הפקודות נשמרת גם בין שימושים. ניתן לבדוק קוד בצורה אינטראקטיבית, וניתן לשמור אותו ולהריץ מתוך קובץ עם סיומת .jl ואז להריץ משורת הפקודה בעזרת:
$ julia <filename>
מחברות Jupyter אינטראקטיביות יכולות לתמוך בג'וליה (למעשה ג'וליה, פייתון ו־R הן ההשראה לשם Jupyter), וישנו גם פרויקט בשם Pluto.jl שמוגדר "מחברת ריאקטיבית" (מחברות שנשמרות בקובצי ג'וליה טהורים), ומהווה תחליף אפשרי למחברות Jupyter.
שילוב עם שפות אחרות

ניתן לשלב את ג'וליה עם שפות רבות אחרות (ביניהן 10–20 השפות הנפוצות ביותר). הפקודה ccall משמשת כדי לקרוא לפונקציות מיוצאות ב-C, לקרוא פונקציות מספריות משותפות בפורטרן, לקרוא לחבילות שמאפשרות קריאה לשפות אחרות כמו פייתון, R,‏ MATLAB, ג'אווה וסקאלה. ישנן גם חבילות שמאפשרות לשפות אחרות לקרוא לג'וליה, כמו pyjulia של שפת פייתון.
לג'וליה יש תמיכה בגרסת יוניקוד 13.0, כאשר UTF-8 משמש במחרוזות (כברירת מחדל) ולקוד המקור של ג'וליה, כך שניתן להשתמש בסימנים מתמטיים נפוצים כאופרטורים, למשל ∈ במקום אופרטור in.
לג'וליה יש ספריות שתומכות בשפות Markup כגון HTML,‏ XML,‏ JSON ו-BSON, וספריות למסדי נתונים ולשימוש ברשת בכלל (כמו ספריה לטיפול ב-HTTP).
קובצי הרצה מקומפלים

ניתן לקמפל תוכנות ג'וליה לקבצים בינאריים בעזרת PackageCompiler.jl. ניתן ליצור גם קובצי הרצה קטנים יותר אם משתמשים בתת-סט סטטי של השפה דרך StaticCompiler.jl, שאינו תומך ב־dispatch בזמן ריצה או ב־garbage collection, מאחר ששני אלו דורשים את קובצי ההרצה של ג'וליה עצמה.
מנהל החבילות

לג'וליה יש מנהל חבילות מובנה, והיא כוללת מערכת רישום כברירת מחדל. חבילות בדרך כלל מופצות כקוד מקור שמנוהל ב-Github, אף על פי שישנן גם חלופות. ניתן גם להתקין חבילות בינאריות, בתור artifacts. ניתן להשתמש במנהל החבילות של ג'וליה לתשאול והידור חבילות, וכן לניהול סביבות. ניתן גם להוסיף מערכות רישום נוספות שאינן מערכת הרישום הרשמית.
מימוש

הגרעין של ג'וליה ממומש בג'וליה וב-C, ביחד עם C++‎ לתלויות של LLVM. ה-Parsing והנמכת הקוד (למבנה קרוב יותר לקוד מכונה) ממומשים ב-FemtoLisp, שהוא ניב של Scheme. פרויקט תשתית המהדר של LLVM משמשת בתור ה-Back end שיוצר קוד מכונה אופטימלי ב-32 או 64 ביט, על פי הפלטפורמה בה הקוד רץ. מלבד כמה יוצאי דופן (כמו PCRE), הספרייה הסטנדרטית ממומשת בג'וליה. התכונה הבולטת ביותר של המימוש של ג'וליה היא המהירות, כך שקוד בג'וליה לרוב ירוץ לכל הפחות בחצי המהירות של קוד אופטימלי מקביל ב-C, ובמהירות גבוהה בכמה סדרי גודל מאלו של פייתון או R.