מהר"ל מפראג
הערות שוליים

↑  לא ידועה שנת לידה מדויקת. התאריך צוין על פי מסקנת יצחק יודלוב, "מהר"ל מפראג, חייו ויצירתו הספרותית", בתוך: מהר"ל: אקדמות, עמ' 53. לפי הספר 'קובץ מכתבים מקוריים' (וינה, תרפ"ד עמ' קי) נולד בט"ו ניסן ה'רע"ג (1513), על פי פרליש בשנת ה'רע"ב (1512), על פי גרין בשנת 1520 (ה'ר"פ), ועל פי יזשבק לא לפני 1526 (ה'רפ"ו). גוטסדינר מעיר בספרו (עמ' צז) שיזשבק, שמעמיד את שנות חייו של המהר"ל ל-97 שנים כפרליש, מגיע לסתירה פנימית בחישובו, ואילו על פי פרליש החשבון יוצא מדויק לגמרי
↑  שמו השני נכתב בצורות שונות בגרמנית: Levai, Loewe, Löwe, Loew וגם בעברית: ליווא, ליוואי ועוד
↑  תלמידו, הרב דוד גנז בהקדמה לספרו האסטרונומי "נחמד ונעים" (שבוסס על עבודתו במצפה של ברהה) מרבה בשבחו של המהר"ל כחכם בחכמת התכונה. הרב דוד כהן, בספרו קול הנבואה - ההגיון העברי השמעי, עמ' קפ' כותב כי "מהר"ל היו לו ידיעות במתמטיקה ובתכונה (אסטרונומיה), ובשאר מדעי הטבע, ואמר שצריך ללמוד תכונה מתמטיקה ושאר מדעי הטבע, כי החכמה הזאת היא כמו סולם לעלות בה אל חכמת התורה. וכן תלמידיו הגדולים".
↑  ראו שמואל הוגו ברגמן, תולדות יהודי פראג, מחניים, גיליון ק"כ, מרחשוון תשכ"ט
↑  Medieval LOEB family tree, www.loebtree.comAncestors of the Maharal of Prague, www.loebtree.com
↑  מאמרו של נפתלי אהרן וקשטיין ביומון המודיע .
↑  יצחק יודלוב, מבוא לתשובות מהר"ל מפראג, בתוך: ספר הזיכרון לרבי בצלאל ז'ולטי, הוצאת מוריה, ירושלים תשמ"ז. עמ' רסד, בעיקר בהערה 3. משאיר את שאלת היות המהר"ל תלמיד מהרש"ל פתוחה.
↑  מובאת בכמה מקומות, למשל "ספר הזכרונות" ח"ב עמ' 106.
↑  על פי הדעה שנולד ב-1512
↑  דור בן-ארי, מלומד או מכשף: חידת המהר"ל מפראג, באתר ynet, 20 בספטמבר 2024
↑  הרב דוד גנז, צמח דוד, סוף חלק א'.
↑  משה ריינפלד, יקירי אונסק"ו: בן-יהודה והמהר"ל, באתר News1 מחלקה ראשונה, 1 בנובמבר 2007
↑  את הערעורים על מעשייה זו ראו במאמר הגדת מהר"ל או אגדת מהר"ל, סעיף ה, אברהם בנדיקט, בירחון מוריה עט, ירושלים, תשמ"ה, עמ' קי. ראו עוד שם עמ' קיג על מהימנות הספר "נפלאות המהר"ל", ועל המו"ל עצמו (יהודה יודל רוזנברג) - ראו בערכו ובערך על הגולם מפראג.
↑  א. גוטסדינר, חייו ותקופתו של המהר"ל מפראג עמ' צד-צה.
↑  Edan Dekel and David G. Gurley, How the Golem Came to Prague, The Jewish Quarterly Review, Vol. 103, No. 2 (Spring 2013): 241–258 http://www.ma.huji.ac.il/~kazhdan/Shneider/Dekel,Gurley.Golem.pdf
↑  ספר נתיבות עולם ב', נתיב הענוה, פרק ז'
↑  נתיב התורה פרק ד'.
↑  "והנה עוברים כל שעה על 'לא תטע לך אשירה אצל מזבח ה' אלהיך'". "אשרה" 'הראש', "אשר שנא ה'" קאי על האשרה, הוא הראש ששנא ה' אלהיך, ואלהיך שונא אותו גם כן. ספר גור אריה על שמות - פרק כא פסוק א'
↑  "ומגדלי בהמה דקה, ר"ל המגדלים תלמידים הקטנים והשפלים שאינם כדאי ולא הגיעו להוראה, להושיבם בראש או לתת להם שאר שררה על הצבור ומכל שכן לסמוך אותם בשם חכם ורב... כי באמת הם שפלים הן בתורה הן במעשים, ונותן להם שררה אשר לא נאה לכסיל כבוד וידברו בני אדם על כל החכמים סרה." (דרשות המהר"ל - דרוש על התורה)
↑  ספר נתיבות עולם ב-נתיב התוכחה - פרק ג'
↑  ספר נתיבות עולם א - נתיב התורה - פרק ד'
↑  ספר נתיבות עולם א - נתיב התורה - פרק י'
↑  "לכן עיני עיני יורדה מים על עלבונה של תורה מאנה הנחם נפשי" - ספר נתיבות עולם א - נתיב התורה - פרק י'
↑  ספר נתיבות עולם א - נתיב העבודה - פרק י"ב
↑  ספר נתיבות עולם א - נתיב העבודה - פרק י"ג
↑  אגרות הראי"ה איגרת תמ"ז
↑  המהר"ל עושה שימוש רב במושגים אריסטוטלים כמו ראשית, יסודות, גלגלים, המקום הטבעי, חומר וצורה, ממוצע, העדר, סיבה, סיבה תכליתית, שכל נבדל ועוד.
↑  ד"ר אסתי אייזנמן טוענת כי לא רק שמהר"ל עשה שימוש צורני במושגי אריסטו, אלא השתמש בפילוסופיה האריסטטלית באופן מהותי כאבני הבניין של שיטתו. את העקרונות האריסטוטליים שמסבירים את חוקות העולם והטבע, יישם בכדי להסביר את תורת ההתגלות וחוקות ההיסטוריה. מהר"ל: אקדמות, עמ' 393–407.
↑  ד"ר יורם יעקבסון טוען שאף שמהר"ל מכיר ומחבב את הקבלה ואף מצטט ספרי קבלה כספר הזוהר ושערי אורה מספר פעמים, אין לו התפיסה של המקובלים
↑  בספר של א. גוסטדינר - "חייו ותקופתו של המהר"ל מפראג" בפרק "המהר"ל בתור מקובל", (עמ' מ"ב-נ"ו) מתמודד עם תפיסה זו ומנסה להפריכה
↑  סמך לזה הוא מוצא בין היתר בכך שהמהר"ל קורא לזוהר מדרש (אגדות ח"ג עמ' ל"ד, ס"ט וכן בתפארת ישראל) כאשר הוא מצטט אותו - אוצרות המהר"ל
↑  ספר נצח ישראל - פרק ז'
↑  ספר גור אריה, שמות ל"ג כ"ב
↑  "אבל כלל וכלל אין לסור מדברי חז"ל, כי ההוגה בהם טועם טעם בשר, והם נכונים ואין בהם ספק למדקדק ולמבין דברי חכמים." - ספר גור אריה, שמות י"ב מ'
↑  אוצרות רמב"ם ומהר"ל, עמ' 202
↑  ספר דרך חיים - פרק ג' משנה ג'
↑  אברהם קריב, כתבי המהר"ל, עמ' נ"ה
↑  "...וכן בזה שכל הנמצאים שבים אליו ר"ל שהכל אפס זולתו, כי במדריגת רוממתו הנה הוא יתברך הכל ואינו חסר דבר. ואל יעלה על הדעת שהנמצאים הם דבר זולתו, שאם היו נחשבים דבר זולתו, אם כן הוא יתברך ח"ו יחסר דבר שהנמצאים זולתו, אבל אין הדבר כך כי כל הנמצאים שבים אליו באמתת מציאותו וכל הנמצאים אפס זולתו" ("גבורות השם" - פרק ס"ט)
"וזה כי כל הנמצאים אפס זולתו ית' כמו שאמרו: הוא אלהינו אין עוד אמת מלכנו אפס זולתו ככתוב בתורתו וידעת וגו', וכל הנמצאים תלוים בו, ולפיכך אין לנמצא שום מציאות זולתו יתברך..." (ספר נתיבות עולם א', נתיב האמת, פרק ב')
↑  דרך חיים - פרק ג' משנה י"ד: "...ואחר כך אמר חביבין ישראל שנתן להם כלי חמדה שבו נברא העולם, אמר כלי חמדה מפני שהעולם נברא בתורה, כי התורה היא סדר מסודר מן הש"י, אשר גזר הש"י הסדר כפי חכמתו, כמו שבארנו במקום אחר והסדר הזה היה מחייב את העולם."
1 2 3  ספר גבורות השם - הקדמה שנייה
↑  פשוטה במובן של "לא מורכבת", ולפיכך גם אינסופית
↑  ספר גבורות השם - פרק כ"ה
↑  "שהוא יתברך נמצא אל המקבלים כמו שהם מוכנים לקבל, ונראה להם השם יתברך כפי מה שהמקבל ראוי לו, מבלי שיהיה הדבר הזה בעצמו יתברך" (ספר באר הגולה - הבאר הרביעי)
↑  אברהם קריב, כתבי המהר"ל, פרקי מבוא עמ' נ"ה.
↑  ספר גבורות השם - פרק ס"ז
↑  "הלבנות מורה על הפשיטות, כי כל הגוונים הם צבע, חוץ מן הלבנות שאינו צבע" - ספר גור אריה על ויקרא - פרק ח' פסוק כ"ח
↑  גבורות השם - פרק נ"א, דרך חיים - פרק ו' משנה ט'
↑  נצח ישראל ז', ספר דרך חיים - פרק ו' משנה י': "והפאר והיופי דבר זה הוא מצד עניין אלהי שיש בנבראים, שאין היופי מתייחס אל הגשמי כלל, וכבר בארנו זה כי היופי והפאר הוא מתייחס אל הבלתי גשמי.."
↑  נצח ישראל נ"א
↑  ספר אור חדש עמוד נ"ה
↑  ספר באר הגולה - הבאר הרביעי
↑  ספר דרך חיים - פרק א' משנה ו'
↑  ספר דרך חיים - פרק א' משנה י'
↑  ספר נתיבות עולם ב', נתיב אהבת השם, פרק א'
↑  ספר גור אריה על בראשית - פרק כ"ט פסוק י"א
↑  נצח ישראל פרק ד', ספר נתיבות עולם ב-נתיב הלשון - פרק ו', ספר גבורות השם - פרק ח'
↑  המהר"ל דוחה את תפיסתו של הרמב"ם ואומר שאין חידוש לומר שהאדם חביב מהבהמה, זה הרי ברור מאליו. וחידוש המשנה הוא לומר שהאדם חביב אף מהמלאכים. ספר דרך חיים - פרק ד' משנה כ"ב
↑  ספר דרך חיים - פרק ב משנה א
↑  "...ועוד ששם בן ד' הוא שם העצם, המורה על אמיתתו, ואמיתתו היא הטוב הגמור המשפיע לכל הנמצאים." (גור אריה על בראשית - פרק א פסוק א)
↑  ספר נתיבות עולם ב-נתיב הצדקה - פרק ב'
↑  תפארת ישראל פרק א'
↑  ספר גבורות השם - פרק ח'
↑  ספר תפארת ישראל - פרק א'
↑  "ואמר הכתוב כי האומה הזאת קודש, שהיא אל השם יתברך, מפני שהיא ראשית לכל האומות..." (ספר נצח ישראל - פרקים י',י"א, י"ב)
↑  "ואף שאמר חביב אדם, אין זה כולל כל מין האדם...מכל מקום יש צורת אדם באומות גם כן, רק שעיקר צורת אדם לא נמצא באומות". וראה תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ס"א, עמוד א'.
↑  ספר נצח ישראל - פרק א'
↑  דרך חיים - פרק ו משנה ז
↑  דרך חיים - פרק ה' משנה ט', תפארת ישראל - פרק ע'
↑  ספר נצח ישראל - פרקים א', כ"ד, כ"ה
↑  נצח ישראל פרק ט"ו
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל"ד, עמוד ב'; משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק י"ב, הלכות א'–ב'
↑  נצח ישראל פרק א'
↑  נצח ישראל פרקים מ"ו, נ'
↑  ספר באר הגולה - הבאר השביעי
↑  גבורות ה' פרק י"ח, נצח ישראל כ"ח
↑  נצח ישראל פרק ל"ב
↑  ספר נתיבות עולם ב-נתיב דרך ארץ - פרק א'
↑  תפארת ישראל, פרק י"ג
↑  ספר גבורות השם - פרק טז
↑  תפארת ישראל א' ב', נתיב התורה, פרקים ב', ה', ו'.
1 2  ספר דרך חיים - הקדמת המחבר
↑  ספר תפארת ישראל - פרק י"ג
↑  נתיבות עולם א', נתיב התורה, פרק י"ד: ...אבל דברי חכמה אינו אסור כי החכמה הזאת היא כמו סולם לעלות בה אל חכמת התורה...ומזה נלמוד כי כל דבר שהוא לעמוד על מהות העולם יש לאדם ללמוד, ומחויב הוא בזה כי הכול מעשה השם הוא ויש לעמוד עליהם ולהכיר על ידי זה בוראו. מעניינת שם הוכחתו מהברכה, "הרואה חכמי אומות העולם אומר ברוך שנתן מחכמתו לבשר ודם" - מכך הוא מוכיח שגם החכמה האנושית מקורה באלוהים ולכן יש חובה ללמוד אף אותה
↑  נתיבות עולם א', נתיב התורה, פרק י"ד, ועיינו באר הגולה - הבאר הששי
↑  נתיבות עולם א', נתיב התורה, פרק י"ד, בפרט דף ס'-ס"א
↑  ספר דרך חיים - פרק ה' משנה ו'
↑  גבורות ה' הקדמה שנייה
↑  ספר גור אריה, שמות - פרק ד' פסוק י"א
↑  "כי לא היה העמידה אלא ליהושע ועמו וכן לבני אדם אשר היו באופק ההוא ולשאר בני אדם הייתה תנועת השמש כדרכה. וזה יותר הפלא ופלא כי ליהושע ועמו באופק ההוא הייתה עומדת ולשאר בני אדם באופק אחר הולכת." (גבורות ה' הקדמה שנייה)
↑  תפארת ישראל - פרק כו
↑  דרשות המהר"ל - דרוש על התורה
↑  "הוּא הָיָה אוֹמֵר, בֶּן חָמֵשׁ שָׁנִים לַמִּקְרָא, בֶּן עֶשֶׂר לַמִּשְׁנָה, בֶּן שְׁלשׁ עֶשְׂרֵה לַמִּצְוֹת, בֶּן חֲמֵשׁ עֶשְׂרֵה לַתַּלְמוּד..."(אבות, ה' כ"א)
↑  "[אותו אדם] שאם יש לפניו משנה או גמרא יכול לפלפל... אל תאמר כי זה בעל תורה, שהרי אין התורה עמו, רק שהוא חכם... אוי לאותה חרפה ולאותה בושה וכלימה... אין זה אלא שמטפשין טפשות גמורה".(נתיב התורה פרקים ה', י"א).
↑  ספר תפארת ישראל - פרק נ"ו
↑  גור אריה דברים ו' ז'
↑  "האר"י הקדוש גילה את הסוד שבנסתר, והמהר"ל את הנגלה שבנסתר".
↑
בנימין בראון, 'שני מיני האחדות: המהר"ל, השפת אמת והמפנה הדואליסטי בחסידות פולין המאוחרת'
↑  רמתיים צופים על תנא דבי אליהו פרק י"ח.
↑  הרב משה כשר, פירושי מהר"ל, ירושלים תשי"ח עמ' 28
↑  יוסף וינברג, דף השער, שיעורים בספר התניא א, באתר היברובוקס. וראה את אגרתו של רבי מנחם מנדל שניאורסון, אגרות קודש, כרך יז, אגרת ו'רמ, באתר ספריית חב"ד, ‏י"א אייר, תשי"ח
↑  רבי מנחם מנדל שניאורסון (הצמח צדק), מצות תפילין, יח, א, דרך מצותיך טעמי המצוות, באתר היברובוקס
↑  הרב משה כשר, פירושי מהר"ל, ירושלים תשי"ח, עמ' 27
↑  מי מרום לשמונה פרקים פ"ח, י"ח
↑  מתוך הרצאה בכנס מהר"ל, מכון ון ליר, 10 באוגוסט 2009
↑  אלחנן ריינר, מקור ראשון, מוסף שבת, עמ' 6, 4 בספטמבר 2009
↑  ווארשא, שנת הכת”ר [תרכ”ה] 1865. מהדורה ראשונה.
↑  סט המהר"ל המבואר קול חי - 7 כרכים \ הרב אביגדור שילה, באתר ספריית דרך חיים
↑  קול הנבואה, עמוד קפ.
↑  ראו בקובץ בית אהרן וישראל 104, מאמרו של דוד נחמן רוטנר. אתר היברובוקס.
↑  ראו ספר הזכרונות, וספר היום יום בתחילת שלשלת היחס
↑  בית רבי פרק א'
↑  לבירור שאלות שונות בייחוסו של הרב שניאור זלמן ראו שלמה אנגלארד, 'לבירור שלשלת יחוסו של הגה"ק אדמו"ר הזקן בעל התניא', אור ישראל, ל"ג, עמ' קכ"ח והלאה; שם, ל"ד, עמ' צ"ט והלאה. סוגיית הייחוס למהר"ל נידונה בסוף החלק השני.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| אחרונים |
| --- | --- | --- |
| חכמי יהדות אשכנז | רבי משה איסרליש (הרמ"א) • רבי שלמה לוריא (המהרש"ל) • רבי יהודה ליווא בן בצלאל (המהר"ל מפראג) • רבי מרדכי יפה (ה"לבוש") • רבי יהושע פלק כץ (הסמ"ע) • רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס (המהרש"א) • רבי יואל סירקיש (הב"ח) • רבי שבתי הכהן (הש"ך) • רבי העשיל מקראקא • רבי דוד הלוי סגל (הט"ז) • רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר (ה"מגן אברהם") • רבי יאיר חיים בכרך (ה"חות יאיר") • רבי יעקב יהושע פלק (ה"פני יהושע") • רבי אריה לייב גינצבורג (ה"שאגת אריה") • רבי נתנאל וייל (בעל "קרבן נתנאל") • רבי יוסף תאומים (ה"פרי מגדים") • רבי יחזקאל לנדא (ה"נודע ביהודה") • הגאון מווילנה • רבי שניאור זלמן מלאדי (בעל "שולחן ערוך הרב") • רבי יהודה לייב מינוביץ' (בעל "שארית יהודה") • רבי אריה לייב הלר (ה"קצות") • רבי יהודה כהנא הלר •רבי אברהם דנציג (ה"חיי אדם") • רבי יעקב לורברבוים (ה"נתיבות המשפט") • רבי עקיבא איגר • רבי משה סופר (ה"חתם סופר") • רבי מנחם מנדל שניאורסון (ה"צמח צדק") • רבי שלמה קלוגר • רבי שלמה גאנצפריד (בעל ה"קיצור שולחן ערוך") • רבי יצחק אלחנן ספקטור • רבי יחיאל מיכל אפשטיין (בעל "ערוך השולחן") • רבי שלום מרדכי שבדרון (המהרש"ם) • רבי ישראל מאיר הכהן (ה"חפץ חיים") • רבי חיים עוזר גרודזנסקי • רבי חיים מבריסק • רבי שמעון שקופ • רבי ברוך בער ליבוביץ • רבי אברהם ישעיהו קרליץ (ה"חזון איש") • רבי משה פיינשטיין • רבי מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מליובאוויטש") |  |
| חכמי יהדות ארצות האסלאם ומגורשי ספרד | רבי שמואל די מדינה (מהרשד"ם) • רבי אברהם די בוטון (בעל "לחם משנה") • רבי יוסף קורקוס • רבי חיים בנבנישתי (בעל "כנסת הגדולה") • רבי יהודה רוזאניס (בעל "משנה למלך") • רבי אפרים נבון (המחנה אפרים) • רבי שלום שרעבי (הרש"ש) • רבי יחיא צאלח (מהרי"צ) • רבי חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א) • רבי מרדכי כרמי (ה"מאמר מרדכי") • רבי יום-טוב אלגאזי (המהרי"ט אלגאזי) • רבי חיים פלאג'י • רבי עבדאללה סומך • רבי יוסף חיים מבגדאד (ה"בן איש חי") |  |
| חכמי ארץ ישראל | רבי דוד בן זמרא (הרדב"ז) • רבי יוסף קארו (הבית יוסף) • רבי משה מטראני (המבי"ט) • רבי בצלאל אשכנזי (ה"שיטה מקובצת") • רבי יוסף מטראני (המהרי"ט) • רבי לוי בן חביב (המהרלב"ח) • רבי אברהם יצחק הכהן קוק • הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל • הרב יהודה לייב הלוי אשלג (בעל הסולם) • הרב יצחק אייזיק הרצוג • הרב צבי פסח פרנק • רבי שלמה זלמן אוירבך • רבי שאול ישראלי • רבי אליעזר יהודה וולדנברג • רבי בן ציון אבא שאול • רבי אברהם אלקנה כהנא שפירא • רבי מרדכי אליהו • רבי יוסף שלום אלישיב • הרב עובדיה יוסף • רבי שמואל הלוי ואזנר • רבי זלמן נחמיה גולדברג |  |
תנאים •  אמוראים  •  סבוראים  •  גאונים  •  ראשונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270275005171  PLWABN: 9810686429305606  BnF: cb11929500t (data)  GND: 119237865  ISNI: 0000 0001 2140 9241  LCCN: n50062806  NKC: jn20000720237  NTA: 136520162  SELIBR: 65287  SNAC: w63k0z3j  SUDOC: 027201139  VIAF: 79038296   WorldCat (עם VIAF): 79038296 
אלטנוישול - בית הכנסת של המהר"ל בפראג
פסל המהר"ל שיצר לדיסלב שלון בבית עיריית פראג משנת 1917. מימין ניתן לראות את השטן שהתחזה לנכדתו כדי להסיח את דעתו וליטול את נשמתו (ע"פ שירו של המשורר הצ'כי ירוסלב ורכליצקי)
המהר"ל יוצר את הגולם
עיטור על מצבתו של מהר"ל
כתבי המהר"ל