stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרצ'ל יורש
הערות שוליים

↑  באתר  romfilatelia
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007457205305171  BnF: cb14189351f (data)  GND: 1061306194  ISNI: 0000 0003 7197 4972  LCCN: no98080927  MusicBrainz: 6b307744-970a-4a4d-8858-9a5999d7890a  NLR:   SUDOC: 074019015  VIAF: 14389390   WorldCat (עם VIAF): 14389390
מרצ'ל ברסלשו

| --- | --- |

 לידה:  1903 בוקרשט, ממלכת רומניה 
 פטירה:  1966 (בגיל 63 בערך) בוקרשט, הרפובליקה הסוציאליסטית של רומניה 
 מדינה:  רומניה 
 שפות היצירה:  רומנית 
 פרסים והוקרה:  פרס המדינה של הרפובליקה העממית הרומנית 
 
מרצ'ל ברסלשו (ברומנית: Marcel Breslaşu; נולד כמרצ'ל ברסליסקה; 19 בספטמבר 1903 – 29 בספטמבר 1966) היה מלחין, משורר, סופר ומתרגם יהודי-רומני.
ביוגרפיה

מרצ'ל ברסלשו נולד בבוקרשט תחת השם מרצקל ברסליסקה. סיים לימודי התיכון בתיכון "ספירו הארט" בבוקרשט, למד בהמשך באקדמיה למוזיקה (הקונסרבטוריון) בבוקרשט ובמקביל גם בפקולטה למשפטים. את לימודי המשפטים סיים בפריז עם תואר דוקטור. אף בעת היותו בפריז למד הלחנה אצל וונסאן ד'אנדי בסכולה קנטורום הידועה. בשובו לרומניה עסק זמן קצר בעריכת דין, בעו את זמנו הפנוי הקדיש לכתיבה ולהלחנה.
התחיל את דרכו בכתיבה בכתב עת לילדים יהודים. כתב בהמשך שירים ליריים ותירגם מהשירה הצרפתית והגרמנית. בשנת 1934-1938 כתב והלחין בהשראת התנ"ך אורטוריית חילונית "שיר השירים" שבוצעה על במת האופרה בבוקרשט.
היה בעל השקפות קומוניסטיות ולאחר עליית הקומוניסטים לשלטון ברומניה כיהן בתפקידים אחראיים בתחום התרבות והספרות - במסגרת אגודת הסופרים, כמו כן כיהן כראש המחלקה להוראה במניסטריון האמנויות והמדע.
בשנות ה-1950 בדומה להרבה מעמיתיו כתב שירים בסגנון ריאליסטי סוציאליסטי לכבוד מאבק הפרולטריון, ובניית החברה החדשה.
בתקופת הפוסט סטליניסטית ערך בין השנים 1961–1963 את כתב העת החדש ושהפך ליוקרתי, "המאה ה-20", המוקדש לספרות העולם. ברסלאשו היה פרופסור ודקאן ב"מכון (בית הספר הגבוה) לתיאטרון על שם יון לוקה קאראג'אלה". 
הוא כתב גם ספרות ילדים, בעיקר סביב דמות בשם "בונדוצ'ל". הוא ידוע גם במשלי החיות ובאפיגרמות שכתב
פעמיים הוענק לו פרס המדינה, בשנים 1957 ו-1962.
לקריאה נוספת

שורשים וסער - אנטולוגיה של סופרים יהודים בשפה הרומנית
בעריכת ק. א. ברתיני, א. ב. יפה ודורה ליטמן -ליטאני, הוצאת הספרים "עקד", תל אביב, 1972
הערות שוליים

↑  שורשים וסער - ע' 499.
↑  הפרס החשוב ביותר שהוענק בתקופה הקומוניסטית ברומניה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007459063005171  PLWABN: 9810531366305606  GND: 1104517515  ISNI: 0000 0000 8453 6320  LCCN: no90018571  NKC: jx20051102002  NTA: 128319577  SUDOC: 094963525  VIAF: 79291396   WorldCat (עם VIAF): 79291396
מרדכי אזרחי

ערך זה עוסק ביו"ר הסתדרות המורים. אם התכוונתם לראש ישיבה חבר מועצת גדולי התורה, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  17 ביולי 1862 
 פטירה:  1 באוקטובר 1951 (בגיל 89) 
 מקום קבורה:  בית הקברות טרומפלדור 
 
מרדכי אזרחי (קרישבסקי) (י"ט בתמוז תרכ"ב, 17 ביולי 1862 – א' בתשרי תשי"ב, 1 באוקטובר 1951) היה איש העלייה הראשונה, מראשוני המורים העבריים בארץ ישראל, ולימים יושב ראש הסתדרות המורים. מאנשי חוגו של אליעזר בן-יהודה בהחייאת השפה העברית וממקימי ועד הלשון.
תרגם, עיבד וכתב ספרים רבים, בהם ספרי מדעי הטבע וספרי לימוד.
קורות חיים

נולד בשם מרדכי קרישֶבסקי (יש הוגים: קריצ'בסקי) בכפר קוטובקה שבפלך יקטרינוסלב, בדרום-מערב האימפריה הרוסית (כיום אוקראינה) לרחל לאה וחיים יעקב קרישבסקי, נצר למשפחה חסידית מחסידות חב"ד. קיבל חינוך מסורתי, תחילה ב"חדר" ואחר כך בישיבה.
רוחות ההשכלה שנשבו ברוסיה הגיעו גם לעירו, והוא נתפש לה והחל ללמוד לימודים חיצוניים. לאחר שהוסמך להוראה בגימנסיה הממשלתית בפולטבה שימש בהוראה בתלמוד תורה בפולטבה, יחד עם אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ'. בין תלמידיו היה יעקב זרובבל. כמו כן עסק בהפצת ספרים של הוצאות עבריות וכתבי עת עבריים כמו "תושיה", "אחיאסף" ו"השילוח". היה חבר פעיל באגודת בני משה מיום היווסדה וראש לשכת "מצפה" בפולטבה. נישא לבתיה, בת דודו משה טפלינסקי (נפטרה בכ"א בניסן תרפ"ח; 11 באפריל 1928, ונקברה בבית הקברות טרומפלדור).
במאי 1897 עלה לארץ ישראל והתיישב בראשון לציון, שם התגורר אביו, שעלה ארצה ב-1888. בשנתו הראשונה נשלח מטעם לשכת בני משה לשמש כמורה במושבה קסטינה (כיום באר טוביה). שנה לאחר מכן, ב-1898, עלה לירושלים ושימש מורה לעברית בבית הספר של כי"ח, עד 1904. היה המורה הראשון בבית חינוך עיוורים בירושלים. ב-1904 מונה למנהל בית הספר לבנות בנווה צדק. בשנת 1907 הגיע ארצה ד"ר ניסן טורוב, ומרדכי קרישבסקי העביר לו את ניהול בית הספר, ונשאר ללמד בו כמורה.
היה מראשוני התושבים של תל אביב. במלחמת העולם הראשונה נאלץ לעזוב את הארץ. עם קבלת הנתינות הטורקית עִברת את שמו ל"אזרחי". בשובו החל ללמד בבית הספר הריאלי בחיפה ובבית המדרש למורות על שם לוינסקי והתמיד בתפקידו במשך שנים רבות, עד פרישתו לגמלאות.
היה פעיל ציבור, ובין השאר שימש יושב ראש המועצה של בנק הלוואה וחסכון ביפו.
קורות חיים > בהסתדרות המורים

בשנת 1903 נערכה בזכרון יעקב ועידת היסוד של "אגודת המורים". אזרחי היה בין מייסדיה ונבחר לחבר המרכז. לימים שינתה האגודה את שמה להסתדרות המורים, ואזרחי נבחר ליושב-ראש שלה והיה פעיל מרכזי בכל פעולותיה.
קורות חיים > בוועד הלשון העברית

משנת 1926 היה אזרחי חבר בוועד הלשון העברית וחקר את השפה העברית. היה מן הראשונים שהורה את מדעי הטבע בעברית, ועקב התמצאותו בתחום זה עסק בעיקר בזיהוי שמותיהם העבריים של הצמחים. היה חבר בוועדות המקצועיות של ועד הלשון העברית למונחי צמחים, זואולוגיה וחקלאות. חיבר את "ילקוט הצמחים" (יחד עם פסח אוירבוך), שיצא בהוצאת ועד הלשון העברית.
משנת 1945 ואילך ערך (יחד עם יש"י אדלר) את המדור "לשוננו לעם" בהארץ שהופיע מטעם ועד הלשון, וכמו כן היה מעורכי המחזור הראשון של חוברות "לשוננו לעם".
קורות חיים > כתיבה ועריכה

אזרחי עסק בעריכת ספרים, וכמו כן פרסם פיליטונים, מאמרים, סיפורים ותרגומים, כולל תרגומים לסיפורי ילדים. כתב בעיתונות היומית ובכתבי עת רבים, והיה חבר מערכת כתב העת "החינוך". רבים ממאמריו פורסמו בשמות עט שונים: "פתחיה", "מר דרור", "בן יעקב", "בן חי" ועוד.
מרדכי אזרחי נפטר בראש השנה תשי"ב, ונקבר בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב.
משפחתו

אביו של אזרחי, חיים יעקב קרישבסקי, עלה לארץ ישראל בשנת 1888 והתיישב בראשון לציון, שם עבד בכרמיו ובאדמותיו של קרוב משפחתו יצחק אמציסלבסקי, מראשוני ראשון לציון. אחיו של אזרחי היה הרופא ד"ר גרשון יצחק קרישבסקי, שעלה ארצה ב-1890 ושימש רופא במושבות הראשונות פתח תקווה, עקרון וראשון לציון. בתו של ד"ר קרישבסקי, יהודית, היא אמו של עזר ויצמן. אחיו השני של אזרחי היה ד"ר משה קרישבסקי, אף הוא רופא שכיהן בבתי חולים בברלין, בקהיר ובבית החולים רוטשילד בירושלים.
משפחתו > ילדיו

הכנר והמוזיקאי יריב אזרחי, אביו של פרופ' ירון אזרחי.
הפסנתרנית לינה הופנקו, אשת הכנר והמוזיקאי משה הופנקו.
שמחה (סניה) קרישבסקי, היה מתמטיקאי וחוקר טבע.
יצחק (איצ'ה) קרישבסקי (1885 - 1911), היה מורה בראשון לציון. היה נשוי לרחל, בת דודו ד"ר גרשון יצחק קרישבסקי.
רבקה, אשת אמנון הורביץ, בכור בני הבילויים בראשון לציון, שהיה מדריך חקלאי ועיתונאי.
ספריו, תרגומיו ועיבודיו

הקנאי, או: שני יקטן-יקשן: מחזה צחוק בארבעה מעשים (=שני קונילמל) - מאת אברהם גולדפדן, תרגום לעברית מר דרור (=מרדכי אזרחי), ירושלים, תר"ס-1900 (לערך)
שני קוני למל: אופרטה בארבע מערכות מאת אברהם גולדפדן, תרגום לעברית מר-דרור, תל אביב, ת"ש-1940 (לערך)
מסיפורי היהודים - מאת זהר מזוך (=זאכר-מאזוך), תרגם מרדכי קרישבסקי, ירושלים, תרס"ג-1903
ניצנים: סיפורי ילדים, ורשה: תושיה, תרס"ז-1907
הרפגון: מחזה צחוק בחמש מערכות (=הקמצן) - מאת פ’ מולייר, תרגום חפשי ועיבוד מרדכי קרשבסקי, ירושלים, תרס"ח-1908
עזרת בעלי החיים זה לזה - עיבוד מרדכי קרישבסקי, יפו: דפוס אתין, תר"ע-1910
שעורי הסתכלות וידיעת המולדת, לשלוש שנות הלימוד הראשונות - מאת י’ אוזרקובסקי [=עזריהו], מ’ קרישבסקי [=אזרחי] וי’ יחיאלי, יפו, הוצאת קוהלת, תרע"ב-1912
הזית - על פי ספרי אנג’נר אגרונום א.ע. די מזיר, פרופסור ד. אגי, מתורגם על ידי מ. אזרחי (קרישבסקי), יפו, הוצאת ס. שושני, תרע"ז-1917
תרגילי חשבון, א’ פפר, מ’ אזרחי (קרישבסקי) וי’ יחיאלי, יפו, הוצאת קוהלת
אנגליה והאנגלים - תרגם ועיבד מ. אזרחי, יפו, דפוס הפועל הצעיר, תרפ"א-1921
גובסק, פצ’ינו קני: סיפורים - מאת א’ די בלזק, תרגם מ’ אזרחי, ירושלים, מצפה, תרפ"ח-1928
ספר המסעות - סווין הידן, תרגום מ’ קרישבסקי, יפו, הוצאת מולדת (-192)
ילקוט צמחים - פסח אוירבוך ומרדכי אזרחי, תל אביב, דפוס הארץ, תר"ץ-1930
ארץ האש - מאת טשרלס דרוין; תרגם מ. אזרחי, תל אביב, אמנות, תר"ץ-1930
פיזיקה - מאת בלפור סטיוארט, תרגם מ. אזרחי, תל אביב, קופת הספר, תרצ"א-1931
נדנודי גרמניה: לבקורת התרבות הגרמנית - מאת פייר וינו, תרגם מ. אזרחי, תל אביב, חברה, תרצ"ב-1932
כרמנו: ספר קריאה לתלמדים (סדרת ספרים לכיתות השונות) - מאת פ. אוירבך, מ. אזרחי וי. יחיאלי, תל אביב, דביר, תרצ"ד-1934
המלחמה הנצחית והשלום הנצחי: איך למנוע מחלת הסרטן בגוף האדם: מחקר על פי התנ"ך, התלמוד והמדע הנסיוני החדיש - מאת יהודה (יוליוס) בלימן, מתורגם על ידי אזרחי-קרישבסקי, תל אביב, דפוס הפועל המזרחי (-194)
הָאַרְגוֹנַוְטִים. מגרמנית מ' אזרחי. תל אביב, קֻפַּת הַסֶפֶר, אין תאריך. 34 עמ'.
לקריאה נוספת

'אזרחי (קרישבסקי), מרדכי', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 36–37. (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  מרדכי אזרחי באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306299605171  CANTIC: a19647347  ISNI: 0000 0000 6692 0564  LCCN: no96003177  NTA: 171551990  VIAF: 4518960   WorldCat (עם VIAF): 4518960
מפרק הירך

| --- | --- |

 שיוך:  ירך, גפה תחתונה 
 מיקום אנטומי:  ירך 
 עצבוב:  העצב הסותם, accessory obturator nerve
 תיאור ב:  המילון האנציקלופדי ברוקהאוס ואפרון 
 מזהים
 לטינית (TA98):  articulatio coxofemoralis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A03.6.07.001 
 TA2 (2019):  1873 
 FMA:  35178 
 קוד MeSH:  A02.835.583.411 
 מזהה MeSH:  D006621 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0019558 
 
הדמיית רנטגן של מפרק הירך
מפרק הירך (TA: Articulatio coxae; Articulatio coxofemoralis) מחבר בין האגן לגף התחתון. המפרק מסווג כמפרק סינוביאלי מסוג מפרק כדורי ומכאן יכולתו לנוע במישורי תנועה רבים: כפיפה ופשיטה, קירוב והרחקה וסיבוב חיצוני ופנימי. עם זאת, התנועה במפרק זה מוגבלת כי 55% מראש עצם הירך נמצאים בתוך המפרק וזה מקשה על התנועה החופשית.
מפרק הירך מתווך בין קבוצות השרירים הגדולות הנאחזות באגן לגף התחתון ונושא בעומסים המופקים בזמן עמידה וכן בזמן תנועה. זהו מפרק חזק ויציב בעיקר הודות להתאמה בין ראש עצם הירך למרחשת שבאגן וכן בזכות היותו מוקף בשרירים גדולים ורצועות חזקות.
אנטומיה של מפרק ירך > מפרק

מפרק הירך (איור 1) מסווג כמפרק כדורי כלומר מפרק דמוי מכתש ועלי. המרחשת, הבנויה כשקע כדורי למחצה, מהווה את ה"מכתש" של המפרק והראש המעוגל של עצם הירך הוא ה"עלי".
מסביב לשפת המרחשת ישנה רצועה היקפית (Labrum acetabuli) המעמיקה את המרחשת והעוטפת את ראש עצם הירך עד מעבר לשיא היקפו וכך משפרת ומחזקת את החיבור. חלקה העליון של המרחשת נושא במרבית המאמצים המופעלים על המפרק ולכן הוא חזק יותר במיוחד בהשוואה לחלקה המרכזי החלש (גומץ המרחשת).
מרבית ראש עצם הירך מכוסה בסחוס מפרקי. אזור יוצא דופן מהבחינה הזו היא גומת ראש הירך אליה מחוברת הרצועה העגולה.
אנטומיה של מפרק ירך > קופסית המפרק

קופסית מפרק הירך (איורים 4,5) בנויה מרקמה פיברוטית חזקה אך רפויה המאפשרת יכולת תנועה רבה למפרק (שנייה רק למפרק הכתף) ועדיין מקנה יציבות רבה למפרק הנושא במשקל הגו, הראש והגפיים העליונות (והגפה התחתונה הנגדית בעת הליכה למשל).
הקופסית נאחזת בצידה המקורב מסביב למרחשת וברצועת המרחשת הרוחבית (Ligamentum transversum acetabuli). צידה המרוחק של הקופסית נאחז בעצם הירך בקו שבין שני התלים, בבסיס תל הירך הגדול ומעט תיכון לרכס שבין שני התלים.
מרבית סיבי הקופסית מקיפים את צוואר הירך בצורה ספירלית כך שתנועה במפרק לכיוון פשיטה תהדק במהרה את הקופסית ואת המפרק ותעצור את התנועה. מאידך, הסיבים הספירלים של הקופסית מאפשרים חופש תנועה יחסי לכיוונים אחרים. המבנה המסוים של הקופסית תומך ביציבה בזמן עמידה שכן האנך היורד ממרכז הכובד של הגוף חולף אחורית למפרק הירך, לכן משקל הגוף שואף לפשוט את מפרק הירך, אך המפרק נתמך כאמור על ידי הקופסית לכיוון פשיטה.
מספר חלקים בקופסית המפרק מעובים וחזקים במיוחד ומכונים רצועות מפרק הירך.
אנטומיה של מפרק ירך > קופסית המפרק > רצועות

רצועת הכסל והירך (Ligamentum iliofemorale, איור 4) - רצועה בחלקו הקדמי של מפרק הירך. רצועת הכסל והירך נחשבת לחזקה ביותר בגוף האדם. לרצועה מבנה דמוי האות Y שרגלה נאחז בקוץ הכסל הקדמי התחתון ובשפת המרחשת. הקצה המרוחק של הרצועה (קרני האות Y) נאחז בקו שבין שני התלים. לרצועה תפקיד מרכזי במניעת פשיטת יתר של מפרק הירך ובתמיכה במפרק בזמן עמידה.
רצועת החיק והירך (Ligamentum pubofemorale, איור 4 מצוינת בשם pubo capsular ligament) - רצועה בחלקו התחתון של מפרק הירך. הרצועה נאחזת באזור החיק של שפת המרחשת מצידה המקורב ומשתלבת בסיבים האנכיים של רצועת הכסל והירך בצידה המרוחק. הרצועה מתהדקת בזמן פשיטה של מפרק הירך וכן מונעת הרחקת יתר של המפרק.
רצועת השת והירך (Ligamentum ischiofemorale, איור 5) - רצועה בחלקו האחורי של מפרק הירך. תחילת הרצועה בחלק השת של שפת המרחשת וסופה בצוואר הירך באזור תיכון לרכס שבין שני התלים. בדומה לרצועות הקודמות, גם רצועת השת והירך מתהדקת בזמן פשיטה של הירך ומונעת פשיטת יתר של המפרק.
הרצועה העגולה או רצועת ראש עצם הירך (Ligamentum capitis femoris, איורים 1,6) - הרצועה העגולה אינה חלק מקופסית המפרק. היא ממוקמת בתוך המפרק ומחברת בין רצועת המרחשת הרוחבית לגומת ראש הירך. נראה שלרצועה העגולה החלשה אין תפקיד מרכזי ביציבות מפרק הירך אך פגיעה בשלמותה יכולה לפגוע באספקת הדם לראש עצם הירך המגיעה דרך עורק קטן העובר בתוך הרצועה.
אנטומיה של מפרק ירך > שרירים

שרירים רבים מניעים את מפרק הירך. המניעים העיקריים הם:
כפיפה - שריר הכסל והמותניים, השריר מותח המחתלה הרחבה ושריר הירך הישר.
פשיטה - שריר העכוז הגדול, השריר החצי קרומי, השריר החצי גידי ושריר הירך הדו ראשי.
הרחקה - שריר העכוז האמצעי ושריר העכוז הקטן.
קירוב - השריר המתוויך הגדול, השריר המתוויך הארוך והשריר המתוויך הקצר.
סיבוב פנימי - השריר מותח המחתלה הרחבה ושרירי העכוז האמצעי והקטן.
סיבוב חיצוני - השריר הסותם החיצון, השריר הסותם הפנימי, שריר התאומים העליון, שריר התאומים התחתון ושריר הירך המרובע.
חלוקה נוספת של שרירי הירך על פי מיקום השרירים מסביב למפרק הירך:
קבוצת העכוז - שרירי העכוז (איורים 7,3) והשריר מותח המחתלת הרחבה (איור 2). מכסים את הפנים הצידיים של הכסל. נאחזים באזור תל הירך הגדול, ברכס הירך ובשביל הכסל והשוקה (Tractus iliotibialis).
קבוצת המקרבים (איור 2) - כוללת את השרירים המתוויכים (מקרבים) וכן את שריר המסרק והשריר העדין. כל המקרבים מקורם בעצם החיק והם נאחזים לאורך החלק האחורי-תיכון של גוף עצם הירך. למעט השריר העדין שנאחז מתחת לעלי התיכון של השוקה.
קבוצת הכסל והמותניים (איור 2) - שריר הכסל (Musculus iliacus) ושריר המותניים הגדול (Musculus psoas major) מרכיבים את המבנה שנהוג להתייחס אליו כשריר אחד (שריר הכסל והמותניים). מקורם בגומץ הכסל ובזיזים הרוחביים של חוליות T12 עד L5, שניהם נאחזים דרך גיד משותף בתל הירך הקטן.
קבוצת המסובבים חיצונית (איור 3) - כוללת את השרירים הסותמים, שרירי התאומים, השריר האגסי ואת שריר הירך המרובע. שרירים אלו מקורם מתחת למרחשת והם נאחזים בסמוך לתל הירך הגדול.
החלוקה לקבוצות אלו מתעלמת משרירים נוספים המניעים את מפרק הירך כמו שריר הירך הישר בטענה שאין הם מניעים עיקריים של הירך אלא של הברך.
תמונות נוספות

איור 4. ירך ימין במבט קדמי.
איור 5. ירך ימין במבט אחורי.
איור 6. ירך שמאל במבט לכיוון צידי. חלק מהמרחשת הוסר.
איור 7. שרירי העכוז הגדול והאמצעי במבט אחורי.
ראו גם

אנטומיה - מונחים
לקריאה נוספת

Moore KL, Clinically Oriented Anatomy, 3rd. Baltimore, Williams & Wilkins, 472-477, 1992. ISBN 068306133X
| מפרקים עיקריים |
| --- | --- | --- |
| עמוד השדרה | צוואר • מפרק לסתי-רקתי • מפרק העצה והכסל |  |
| גפה עליונה | כתף • מרפק • שורש כף היד • אצבעות |  |
| גפה תחתונה | מפרק הירך • ברך • קרסול • אצבעות כף הרגל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560446405171  GND: 4026025-2  LCCN: sh85060970  NKC: ph136490  TA98: A03.6.07.001 
איור 1. מפרק הירך במבט קדמי. באיור הורחקה עצם הירך מהמרחשת והוסרה מרבית קופסית המפרק.
איור 2. חלק משרירי הירך במבט קדמי.
איור 3. חלק משרירי העכוז העמוקים במבט אחורי.
מפרק מהירות קבועה

מפרק מהירות קבועה מסוג Rzeppa בעל שישה כדורים, הידוע בכינויו מפרק "פעמון".
מפרק מהירות קבועה (באנגלית: Constant Velocity Joint או CV-Joint) הוא התקן מכני המאפשר להעביר תנועה סיבובית בין צירים הנמצאים בזווית, באופן שבו מהירות הציר המונע אחידה ושווה למהירות הציר המניע. מפרק זה נמצא בשימוש בעיקר בכלי רכב בעלי הנעה קדמית והנעה לכול הגלגלים וכן בכלי רכב בעלי הנעה אחורית עם מתלה נפרד לכול גלגל - בחיבור הציריה אל הגלגל והדיפרנציאל. במכונית האאודי קוואטרו (Audi Quattro) לדוגמה, ניתן למצוא עשרה מפרקים כאלה, בארבע הציריות ובגל ההינע.
התקנים קודמים

מערכות הנעה קדמית מוקדמות, כמו אלה שבסיטרואן Traction Avant, בציריות הקדמיות של הלנד רובר, ובכלי רכב דומים בעלי הנעה לכול הגלגלים, עשו שימוש במפרק אוניברסלי, בו ציר בצורת צלב מחבר בין שני חלקים בצורת האות U. המפרק האוניברסלי אינו מפרק מהירות קבועה מלבד במצב בו שני הצירים מקבילים, וגורם לציר המונע לנוע במהירות משתנה מחזורית כאשר הציר המניע נע במהירות קבועה. מפרק זה הוא פשוט ויכול להיות חזק מאוד, והשימוש העיקרי בו הוא בחיבור צירים שהזווית וטווח התנועה ביניהם אינם גדולים, כמו בגל הינע של כלי רכב בעלי הנעה אחורית. אולם, בזוויות גדולות המפרק האוניברסלי נהיה "קופצני" וקשה לסיבוב, ודורש תחזוקה שוטפת. כמו כן, השימוש בו בציריות הנעה דורש מיסבי תמיכה מסובכים יותר, וניתן לעשות בו שימוש רק במערכות ציריה קשיחות.
המפרקים הראשונים מסוג מהירות קבועה

כאשר הנעה קדמית הפכה לפופולרית, ומכוניות נוסעים כגון ה"מיני" (Mini) החלו לעשות שימוש במנוע בתצורה רוחבית, נעשו חסרונותיו של המפרק האוניברסלי בציריות הנעה קדמיות בולטים יותר ויותר. מפרקי מהירות קבועה המבוססים על המצאתו משנת 1927 של אלפרד שֱׁפָּה (Alfred H. Rzeppa), התגברו על רוב החסרונות הללו. הם איפשרו העברה חלקה של מומנט סיבוב מהמנוע אל הגלגלים הקדמיים למרות הטווח הרחב של הזוויות בהם נמצאו המפרקים.
מפרק טרקטה (Tracta), שגם הוא מפרק מהירות קבועה, פותח על ידי פייר פנייל (Pierre Fenaille) בשנת 1926, ושימש במרבית כלי הרכב הקרביים בעלי הנעה קדמית במלחמת העולם השנייה. הוא פשוט יותר וחזק יותר ממפרק Rzappa, אולם מייצר חיכוך רב וחום במהירות גבוהה. עם התקדמות טכנולוגיית היצור של מפרקי מהירות קבועה מבוססי כדורים נזנח השימוש בו בכלי רכב וכיום ניתן למצוא אותו רק במכונות.
מפרק Rzeppa (פעמון)

מפרק Rzeppa, הידוע בכינוי מפרק "פעמון", מורכב מכדור פנימי אשר בו שש מסילות, ומעטפת חיצונית תואמת בצורת "פעמון" ובה שש מסילות גם כן. בכול מסילה נמצא כדור. הציר המניע מקובע לחלק הפנימי, בעוד הציר המונע מחובר לחלק החיצוני (הפעמון) בצידו האחד, ולציר הגלגל בצידו השני. מפרק זה הוא גמיש מאוד ויכול לתמוך בשינויים הגדולים בזוויות בין הצירים, אשר נדרשים על ידי מערכת ההיגוי של הגלגלים הקדמיים. מפרק פעמון טיפוסי מרשה זווית כפוף של 48-45 מעלות, בעוד כמה סוגים מאפשרים עד 52 מעלות.
עקרון הפעולה של מפרק Rzeppa מבוסס על הימצאותם של ששת הכדורים במישור הניצב למישור בו נמצאים זוג הצירים, ובזווית החוצה את הזווית בין הצירים (כלומר בזווית שווה לכול אחד מהצירים). מישור זה נקרא המישור ה"הומו-קינטי". כאשר האלמנטים המעבירים את המומנט הסיבובי מציר אחד לציר שני נמצאים במישור זה, מתקבל מפרק מהירות קבועה.
מפרק מהירות קבועה נוסף המבוסס על עיקרון זה הוא מפרק בנדיקס-וייס (Bendix-Weiss), אשר בו ארבעה כדורים.
מפרק קרדן כפול

מפרק קרדן כפול דומה לציר קרדן כפול, אשר בו ציר הביניים קוצר עד למינימום האפשרי, כך שלמעשה מתקבלים שני מפרקים אוניברסליים גב אל גב. התקן זה מהווה מפרק מהירות קבועה במהירויות נמוכות, אם כי החלק האמצעי עדיין אינו נע במהירות קבועה, דבר המייצר ויברציות במהירויות גבוהות. באופן טיפוסי, ניתן למצוא מפרק קרדן כפול בציר ההגה של המכונית. מפרק זה גם מחליף את מפרק הפעמון (Rzeppa) בישומים בהם יש זוויות כיפוף גדולות או עומסים מתפרצים, כגון בציריות של רכבי שטח קשוחים עם הנעה לכול הגלגלים.
כמו כן פותח מפרק קרדן כפול עם התקן יישור צף השומר על זווית שווה בין הצירים המניע, המונע, והחלק האמצעי.
מפרק טריפוד (תלת רגל)

מפרק טריפוד מורכב מציר אחד המסתיים בשלוש רגליים גליליות, אשר נמצאות בזווית 90 מעלות לציר, ובזווית של 120 מעלות זו לזו. על כול רגל מורכבת טבעת שמשטחה החיצוני מעוגל. בקצה הציר השני מותקן חלק בצורת גליל חלול אשר בחלקו הפנימי חרוצות שלוש מסילות שלהן חתך גלילי. הטבעות המעוגלות המותקנות על הרגליים של החלק הפנימי ממוקמות בתוך המסילות. מפרק זה מסוגל להעביר תנועה סיבובית מציר אחד לשני, בזוויות כיפוף עד כ-45 מעלות. מפרק זה מרשה תנועה בכיוון הצירי - כלומר מאפשר לצירים להתקרב ולהתרחק זה מזה.
התקן זה הוא "כמעט" מפרק מהירות קבועה (Quasi-Homokinetic), מכיוון שנקודות המגע של הטבעות המוקנות על הרגליים עם המסילות אינן בדיוק במישור ההומו-קינטי. עם זאת, הסטייה ממהירות קבועה היא נמוכה.
מפרק תומפסון

מפרק תומפסון, הנקרא על שם ממציאו גלן תומפסון (Glenn Thompson), הוא מפרק מהירות קבועה אשר פועל עם חיכוך נמוך וכמעט ללא ויברציות. מפרק תומפסון מורכב משני מפרקי קרדן זה בתוך זה, דבר המבטל את הצורך בציר הביניים, ובתוספת מוטות ייצוב השומרים על זווית מתאימה בין המפרקים. מוטות הייצוב שומרים על זווית שווה בין הציר המונע, המניע, והמפרקים, דבר אשר מבטיח העברת מהירות אחידה בין הצירים, בכול זווית בה הם נמצאים. מוטות הייצוב אינם נעים במהירות קבועה, אולם יש להם מומנט אינרציה נמוך מאוד ולכך אינם מיצרים (כמעט) ויברציות. ביטול ציר הביניים מקטין מאוד את הרעידות ועומסי השחיקה הטיפוסיים למפרק קרדן כפול.
העובדה שהמפרק מתבסס על זוג מפרקי קרדן מקטין את החיכוך והחום הנוצרים במפרק ביחס למפרק מסוג פעמון (Rzeppa), זאת מכיוון שבמפרק תומפסון נעשה שימוש במיסבים כדוריים היקפיים, בעוד שבמפרק פעמון הכדורים מתגלגלים ומחליקים בתעלות.
החידוש במפרק תומפסון הוא בהמצאת ההתקן השומר על המנח הגאומטרי של זוג מפרקי הקרדן, למשל ארבעה מוטות ייצוב היקפיים בצורת מספריים, והוא הראשון שמכיל צירוף זה של תכונות.
לקריאה נוספת

Universal Joints and Driveshafts, Analysis, Design, and Application. Hans Christoph Seherr-Thoss (Graf von), Friedrich Schmelz, Erich Aucktor. Springer, 2nd Edition, 2006.
הערות שוליים

↑  Pronounced "sheppa", see: Advanced Vehicle Technology, Heinz Heisler, Elsevier Ltd. 2002. pp 215.
↑  Rzeppa, Alfred H. (1927). "Universal Joint". US patent no. 1,665,280.
↑  Figure 28-7. Tracta Constant Velocity Joint
↑  European Patent FR628309
↑  Rzeppa Constant Velocity (CV) Joint
↑  French Patent 1272530, also US Patent US3125870
↑  K. Watanabe, T. Kawakatsu, S. Nakao (2005). Kinematic and static analyses of tripod constant velocity joints of the spherical end spider type. Journal of Mechanical Design, Transactions of the ASME Volume 127 Issue 6
↑  Sopanen, Jussi (1996). "Studies on Torsion Vibration of a Double Cardan Joint Driveline" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2009-02-05. נבדק ב-2008-01-22.
↑  Sheu, P (2003-02-01). "Modelling and analysis of the Intermediate Shaft Between Two Universal Joints". נבדק ב-2008-01-22.
↑  "Measurement of CV Joint Efficiency" (PDF). 2005-02-10. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2006-11-11. נבדק ב-2008-01-22.
↑  Bowman, Rebecca (2006-08-03). "An invention to drive fuel costs down". yourguide.com.au. נבדק ב-2007-02-13.
הדמיית תלת מימד של מפרק מהירות קבועה מסוג Rzeppa
מסעדה (יישוב)

מַסְעָדֶה (בערבית: مسعدة) היא מועצה מקומית ברמת הגולן שבמחוז הצפון בישראל. היא הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1982. כל תושבי המקום משתייכים לעדה הדרוזית.
שם זה מגיע מן השורש הערבי س ع د (ס-ע-ד), במשמעות משותפת לעברית, בהוראת "סיוע", וגם "שמחה".

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף יולי 2024 (אומדן), מתגוררים במסעדה 3,920 תושבים (מקום 239 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של ‎0.8%‏.   אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 97.5%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 6,520 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
סמוך ממזרח ליישוב שוכנת שמורת הטבע "בריכת רם", הנקראת בפי המקומיים "בְּחֵ֫ירֶת מַסְעַדֶה". במרכזה אגם מים מתוקים טבעי, ממנו משקים גידולים באזור. אגן הבריכה ממוקם במוצא בקעת יעפורי, הקרויה על-שם קברו של נבי יעפורי, אחד מארבעת הקברים הקדושים לעדה הדרוזית. יער אודם שבשמורת יער אודם שוכן מדרום ליישוב.
מאז ההכרזה על מסעדה כמועצה מקומית נוהלה המועצה על ידי גוף ממונה שלא נבחר לתפקיד. לקראת הבחירות המקומיות של 2018 החליט שר הפנים לערוך לראשונה בחירות מקומיות ב-4 המועצות הדרוזיות בגולן על אף החשש מהחרמת הבחירות על ידי התושבים ששמרו ברובם על נאמנות לסוריה. לקראת הבחירות נרשמו במסעדה שלושה מתמודדים לראשות המועצה ו-4 רשימות למליאת המועצה שאמורה הייתה למנות 9 מושבים בעת היבחרה, אך סמוך לקיום הבחירות פרשו כל המועמדים והרשימות, הבחירות בוטלו, ובהתאם לחוק צפויה להתמנות במועצה ועדה ממונה.
היסטוריה

חוקר ארץ ישראל הצרפתי ויקטור גרן ביקר במסעדה ("אלמסעדה") בשנת 1870 וכתב כי זהו כפר קטן, "שיושבים בו דרוזים בבתים הבנויים בנייה גסה מאוד מאבני בזלת".