stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מצבת יגיד עליו רעו
האגדה

בעקבות נוסח המצבה (הראשוני, ובדומה למופיע בה כיום), התהלכה אגדה סביב הנקבר ונסיבות הקבורה:
לאחר פטירתו של רבי נתן נטע שפירא, הופיע בקרקוב באחד הימים אברך צעיר אלמוני שפנה אל גבאי החברה קדישא בבקשה לקבור אותו במקום פנוי מסוים הסמוך לקברו של רבי נתן נטע שפירא. הלה אף הציע תשלום נאה עבור הרכישה. גבאי החברה קדישא סנט בו בתגובה כי רבי נתן נטע שפירא ביקש להשאיר את סביבותיו ריקים, ובכלל איך עלתה על דעתו להיקבר במקום קדוש שכזה. אולם האברך הפציר שוב ושוב עד שלבסוף נעתר לו הגבאי מתוך מחשבה שמלבדם אין מי שיודע על כך, ומפאת גילו של האברך סביר כי ייפטר אחר הגבאי וממילא לא יצרך למלא את דבריו.

ביום המחרת נפטר אותו אורח אלמוני, ומשום כבודו וקדושתו של רבי נתן נטע שפירא החליט הגבאי להתעלם מהמכירה שביצע ואנשי החברה קדישא קברו את האלמוני בשטח צדדי בבית הקברות, כשעל מצבתו מצוין תאריך פטירתו בלבד. הדבר היחידי שהיה ידוע עליו.

בלילה, בא הנפטר האלמוני אל הגבאי בחלום בטענה על אי קיום סיכום הדברים ביניהם. הוא הוסיף ואיים כי ברצונו לתבוע אותו בבית דין של מעלה. הגבאי התעורר בבהלה מהחלום, אך ניחם את עצמו שזה חלום הבל ושב לשנתו. משחזר על עצמו החלום בלילות שלאחר מכן שוב ושוב, פנה הגבאי אל רב העיר, רבי יואל סירקיש, וסיפר לו את הדברים. השיב לו רבי יואל סירקיש כי בפעם הבאה שיבוא אליו האלמוני בחלום, יאמר לו כי הוא חפץ לדון עמו בבית דינו של רבי יואל סירקיש. בלילה הבא אכן בא הנפטר והסכים להצעתו של רבי יואל סירקיש.

ביום המיועד, נועדו חברי בית הדין לדין, תוך שייחדו מקום מיוחד עבור הנפטר. לאחר שהוצגו שני הצדדים, ומשסירב הנפטר להזדהות כדי לדון על טיבו, הוכרע כי המצב יישאר כפי שהוא כעת, ואם הנפטר ראוי להיקבר על יד רבי נתן נטע שפירא, יעבור מעצמו למקום זה. למחרת עם שחר נחרדו אנשי החברה קדישא לגלות את קברו של הנפטר ריק, ועל יד קברו של רבי נתן נטע שפירא מופיעה תלולית עפר.
לאור הסיפור הפלאי הקימו הגבאים מצבה על קבר האלמוני ובה נכתב, על פי אגדה זו:
עם השנים טושטש הכיתוב מעל המצבה, ומאוחר יותר הוסיפו את הנוסח כפי שהופיע אצל פרידברג (דומה לנוסח המופיע כיום), בו מצוינת גדלותו המסתורית של הנקבר תחתיה.
יש המקבלים את אלמוניות הנקבר, אך מכחישים את אמיתותה של האגדה וטוענים כי הנוסח המופיע עליה אינו אלא משום אי זיהויו של הנקבר תחתיה.
הערות שוליים

↑  Johann Christoph Wolf, Bibliotheca Hebræa, כרך רביעי, עמ' 1207.
↑  הערות הוספות ותיקונים, יחיאל מתתיהו צונץ לספרו עיר הצדק, לבוב 1874, עמ' 62 הערה 78, באתר היברובוקס; חיים דב פרידברג, מרגניתא שפירא, תרנ"ט, עמ' 15, באתר אוצר החכמה.
↑  ראו תמונת המצבה טרום מלחמת העולם השנייה
מיקרוסקופיה קונפוקלית

צילום במיקרוסקופ קונפוקאלי
מיקרוסקופיה קונפוקלית היא טכניקה לדימות אופטי המאפשרת לצפות בחתכים אופקיים דקים ביותר, בעובי קרוב לאורך גל האור הנראה (מאות ננומטרים), של עצמים קטנים, תוך הגברת הניגודיות (קונטרסט) והרזולוציה של התמונה המתקבלת. באמצעות טכניקה זו ניתן גם ליצור הדמיה תלת־ממדית של העצם.
השיטה מתבססת על מיקרוסקופ אופטי בעל חריר זעיר (pinhole) המאפשר רק לאור שמגיע מנקודה מוגדרת בעצם (ממישור פוקאלי צר), להגיע לגלאי האור. באמצעות סריקה של מישור שלם, מתקבל חתך אופקי דק של הדוגמה הנבחנת תחת המיקרוסקופ. השיטה, שהומצאה על ידי מרוין מינסקי ב-1957, נמצאת בשימוש נרחב במחקר ביולוגי על ידי סימון דגימות בסמנים פלורצנטיים, וכן בבדיקת רכיבים אלקטרוניים זעירים כגון מוליכים למחצה.
עקרון פיזיקלי

במיקרוסקופ רגיל, כל האור שעובר דרך הדוגמה נאסף דרך עדשה אל הגלאי. החסרון בשיטה זו הוא שגם אור שהוחזר דרך עצם מחוץ למישור המוקד יגיע לעינית, ובצורה לא ממוקדת. מסיבה זו, התמונה שנוצרת מטושטשת מעט. במיקרוסקופ קונפוקלי לעומת זאת, הדגימה נסרקת פיקסל אחר פיקסל: מקור האור (קרן לייזר אחת או מספר קרני לייזר באורכי גל ידועים) ממוקד באמצעות עדשה כך שיואר רק נפח קטן מאוד מהדוגמה, אשר מהווה פיקסל בודד בתמונה שתתקבל. בדגימות ביולוגיות אור זה מעורר סמנים פלאורוסנטיים באובייקט הפולטים אור באורך גל שונה מזה הנכנס. האור שמוחזר מהדוגמה נאסף על ידי עדשת האובייקטיב, מועבר דרך מראה דיכרואית (המעביר את קרן הלייזר המקורית ומחזיר אור באורכי גל אחרים) אל עבר גלאי. חריר קטן שמוצב לפני הגלאי מאפשר רק לאור שהוחזר ממישור צר באובייקט המישור הפוקאלי. הקרן העוברת בחריר נקלטת במכפילור ומתורגמת לאות דיגיטלי המייצג פיקסל בודד.
כדי לקבל חתך אופקי של הדוגמה, מתבצעת סריקה של מישור שלם באמצעות מראות המבוקרות על ידי מחשב, ומאפשרת לקבל תמונה באיכות ובניגודיות גבוהה. בניגוד למיקרוסקופ רגיל, אי אפשר לראות את הדגימה בעינית, אלא רק על מסך מחשב אשר מרכיב את כל הסריקות לכדי תמונה אחת. ככל שמשך הסריקה ארוך יותר, כך עולה איכות התמונה. כדי ליצור הדמיה תלת־ממדית של העצם, המיקרוסקופ סורק בזה אחר זה מישורים בעומקים שונים. תוכנת מחשב מרכיבה מאוסף המישורים תמונה תלת־ממדית המאפשרת לבחון את העצם בכל חתך נבחר.
סוגי מיקרוסקופים קונפוקליים

קיימים שלושה סוגים עיקריים של מיקרוסקופים קונפוקליים:
מיקרוסקופ קונפוקלי בסריקת לייזר - שימושי במיוחד בדגימות פלורצנטיות, כיוון שאור מונוכרומטי מביא לפלואורסצנציה מדויקת יותר ואלומה ממוקדת יותר. במיקרוסקופ אור רגיל, הרזולוציה של התמונה מוגבלת בשל תבנית העקיפה של האור המוחזר מהדגימה. גודלה של תבנית זו תלויה באורך הגל של האור ובמפתח הנומרי (numerical aperture) של העדשה. אולם, במיקרוסקופ סריקת לייזר קונפוקלי, מכיוון שהדגימה נסרקת פיקסל אחר פיקסל שמיקומם ידוע, אפשר להקטין את החריר ולמדוד את עוצמת האור שמתקבלת, למשל, רק מתבנית העקיפה מסדר ראשון. במקרה זה, נאמר שהמיקרוסקופ מכוון ליחידת איירי אחת (airy unit). ככל שנקטין את החריר נקבל תמונה ברזולוציה טובה יותר, אך חלק קטן והולך מעוצמת האור יגיע לגלאי. סריקת הדגימה מביאה לתמונה ברזולוציה וניגודיות גבוהות, אך האיכות מושגת על חשבון איטיות הסריקה והחשיפה הארוכה של הדוגמה לאור. במקרה של דגימות פלורוצנטיות, חשיפה ארוכה מביאה לדעיכה בכמות הפלורצנציה מהדגימה. מסיבה זו, קשה לצלם אותה דוגמה מספר רב של פעמים באותה איכות, ובפרט קשה לצלם סרט הדורש עשרות צילומים בודדים.
מיקרוסקופ קונפוקלי בעל דיסק מסתובב (דיסק ניפקוב) - מתאים לצילום סרטים או דוגמאות הדורשות חשיפה קצרה מאוד. במיקרוסקופ זה, דיסק מחורר (דיסק ניפקוב) מוצב בין מקור האור, למשל הלייזר, לבין לדוגמה. באמצעות סיבוב מהיר של הדיסק, הדוגמה מוארת רק לפרקי זמן קצרים ביותר. עם זאת, איכות כל תמונה בודדת בשיטה זו נמוכה מסריקה באמצעות סריקת לייזר.
מיקרוסקופ בעל מערך מתכנת - סורק את הדגימה בכמה נקודות בו זמנית בתבנית חצי-אקראית, ומשתמש בגלאים לאור שעובר דרך החריר, כלומר ממוקד כמו במיקרוסקופ קונפוקלי רגיל, וגם לאור ששחזר מחוץ למישור המוקד כמו במיקרוסקופ אור רגיל. מיקום מושכל של הגלאי יחד עם עיבוד של הנתונים הנאספים מהגלאים מאפשרים סריקה מהירה ואיכותית יותר.
שימושים

התעשייה והמחקר הביולוגיים עושים שימוש נרחב במיקרוסקופיה קונפוקלית, וכיום קיים מיקרוסקופ קונפוקלי כמעט בכל האוניברסיטאות בארץ. דגימות ביולוגיות כגון תאים או רקמות מתאימות במיוחד למיקרוסקופיה מסוג זה, כיוון שהן לעיתים קרובות שקופות למחצה, וכיוון שניתן לסמן ביו-מולקולות שונות כגון חלבונים ו-DNA, באמצעות חומרים פלורצנטיים. המיקרוסקופ הקונפוקלי מאפשר לקבל תמונה ברזולוציה גבוהה של אותן מולקולות בתוך או בין התאים. גם במדע החומרים נעשה שימוש במיקרוסקופיה קונפוקלית לבחינת תכונות של חומרים שונים, אך במידה פחותה יותר.
ברפואה, נעשה שימוש במיקרוסקופיה קונפוקלית בעיקר בסריקה של הקרנית. הסריקה מאפשרת גילוי מוקדם של מחלות עיניים ובקרה לפני ואחרי ניתוחים.
הערות שוליים

↑  Patel DV, McGhee CN (2007). "Contemporary in vivo confocal microscopy of the living human cornea using white light and laser scanning techniques: a major review". Clin. Experiment. Ophthalmol. 35 (1): 71–88. doi:10.1111/j.1442-9071.2007.01423.x. PMID 17300580.
↑  Verveer PJ, Hanley QS, Verbeek PW, Van Vliet LJ, Jovin TM (1998). "Theory of confocal fluorescence imaging in the programmable array microscope (PAM)". Journal of Microscopy. 139 (3): 192–198.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007549049205171  LCCN: sh90001543 
מיבנה המיקרוסקופ הקונפוקאלי
מהלך הקרניים במיקרוסקופ קונפוקלי בסיסי
גונדה של זבוב פירות מסומנת בשלושה סמנים פלורצנטיים
שחלה של זבובת פירות מסומנת בשלושה סמנים פלורוצנטיים
מכון פושקין

| --- | --- |

 אוניברסיטה
 על שם:  אלכסנדר פושקין 
 תקופת הפעילות:  1967–הווה (כ־57 שנים) 
 בעלי תפקידים
 רקטור:  Margarita Rusetskaya 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  55°39′12″N 37°31′13″E﻿ / ﻿55.65335°N 37.52041°E﻿ / 55.65335; 37.52041
 www.pushkin.institute
 he
 
החזית הישנה של מבנה המכון
פרוזדור הכניסה לאולם ההרצאות
מכון פושקין, רשמית המכון הממלכתי לשפה הרוסית על שם אלכסנדר סרגייביץ' פושקין (ברוסית: Госуда́рственный институ́т ру́сского языка́ и́мени А. С. Пу́шкина או Институ́т Пу́шкина) הוא מוסד חינוכי ומדעי רוסי העוסק בהוראת הרוסית כשפה זרה. המכון נוסד בשנת 1966 כמרכז מדעי ומתודולוגי של השפה הרוסית באוניברסיטת מוסקבה, בשנת 1974 המרכז הפך למוסד חינוכי עצמאי בשם מכון פושקין לשפה הרוסית, מאז 1998 יש לו מעמד של אוניברסיטה ממלכתית.
מאז 2013 זהו מרכז מדעי-מתודולוגי ואנליטי במסגרת התוכנית הממשלתית לקידום השפה והחינוך בשפה הרוסית.
ב-20 בנובמבר 2013 העניקה מועצת ראשי הממשל של חבר המדינות למכון את מעמדו כארגון ייסוד של הארגון להוראת השפה הרוסית.
המכון הוא גם ממייסדי הקונסורציום הרוסי לבדיקות והיא אחת האוניברסיטאות המובילות המספקות תמיכה מדעית, מתודולוגית וארגונית למערכת הממלכתית לבדיקת אזרחים זרים בשפה הרוסית, בעודם מבקשים לקבל אזרחות רוסית. המכון מעסיק מומחים במתודולוגיה של הוראת רוסית כשפה זרה, במתודולוגיית הוראת השפה והספרות הרוסית בבתי ספר, בבלשנות, בביקורת ספרות ובדיסציפלינות פילולוגיות והומניטריות שונות.
כמעט שלושה רבעים מהכנסות המכון (74%) מקורן במקורות חוץ תקציביים, בעוד שבממוצע באוניברסיטאות ברוסיה יש רק יותר מ-20%. המכון מרוויח הן באמצעות קבלת מועמדים בתשלום והן בקורסי רענון למורים בבתי ספר, הסבה מקצועית, בבחינות בשפה הרוסית מאזרחים זרים עליהן הם משלמים.
ראו גם

מכון השפה הרוסית
הערות שוליים

↑  "Программа продвижения русского языка и образования на русском языке: основная информация". Государственный институт русского языка им. А.С. Пушкина. אורכב מ-המקור ב-2014-11-11. נבדק ב-2014-11-11.
↑  "Российский тестовый консорциум". Российский тестовый консорциум.
↑  "Серая масса. Исследование о том, как высшее образование стало платным и плохим | Издание Проект". נבדק ב-2019-08-15.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299153305171  ISNI: 0000 0004 0497 841X  LCCN: n2001035435  NKC: ko2017956053  VIAF: 97111108   WorldCat (עם VIAF): 97111108
מיראת'

| --- | --- |

מיראת' בהופעה חיה במדריד, 2016
 מוקד פעילות:  אזהרא, תוניסיה
 תקופת הפעילות:  מ-2001
 סוגה:  אוריינטל מטאל מטאל מתקדם
 חברת תקליטים:  XIII Bis Records, King Records, Nightmare Records, Brennus Music
 www.myrath.com
 חברים
 מאלק בן ערביה זאהר זורגטי אניס ג'ויני מורגן ברת'ט אליאס בוחוחה
מיראת' (בערבית: ميراث; בעברית: "מורשת") היא להקת אוריינטל מטאל מתוניסיה. הוקמה ב-2001 בשם "X-Tazy", ומשלבת מטאל מתקדם יחד עם מוזיקה מזרחית אותנטית. מיראת' מבצעת טקסטים באנגלית ובערבית במקביל.
ביוגרפיה

הלהקה הוקמה על ידי הגיטריסט מאלק בן ערביה, שהיה אז בן 13 בלבד. מיראת' החלה את דרכה כלהקת צעירים שביצעה בעיקר גרסאות כיסוי לשירים של להקות שונות.
בשנים שלאחר מכן הלהקה גיבשה את סגנונה כמטאל מתקדם (פרוגרסיב מטאל), בשילוב סולמות, מנגינות ושאר אלמנטים מזרחיים בהשפעת התרבות התוניסאית. הלהקה מגדירה סגנון זה כ"אוריינטל מטאל".
האלבום הראשון של הלהקה, Hope, יצא בספטמבר 2007, והאלבום השני Desert Call יצא בינואר 2010.
מיראת' צילמה את קליפ הווידאו הראשון שלה לשיר "Merciless Times" מהאלבום השלישי, Tales Of The Sands, שיצא בספטמבר 2011.
לאורך השנים החל הלהקה להופיע בפסטיבלים נחשבים של מטאל מתקדם.
בנובמבר 2011 יצאה הלהקה לסיבוב הופעות באירופה עם להקת המטאל הישראלית אורפנד לנד ועם שתי להקות אוריינטל מטאל נוספות מצרפת ומאלג'יריה. בפברואר 2012 יצאה הלהקה לסיבוב הופעות עם טאריה טורונן.
חברי ההרכב

מאלק בן ערביה - גיטרה (2001–היום)
זאהר זורגטי - שירה (2007–היום)
אניס ג'ויני - גיטרה בס (2006–היום)
מורגן ברת'ט - תופים (2011–היום)
ואליד איסווי - גיטרה (2001–2003)
פהמי צ'קרון - תופים (2001–2004)
אליס בוחוחה - קלידים, שירה (2003–2022)
סאיף אוחיבי - תופים (2004–2011)
זאהר חמודיה - גיטרה בס (2001–2004)
טארק אידואני - שירה (2001–2003)
פיווי דספראי - תופים (2011)
דיסקוגרפיה

Hope 2007
Desert Call 2010
Tales Of The Sands 2011
Legacy 2016
Shehili 2019
Double Face 2005 (דמו - יצא רק בתוניסיה)
מרגרט דונלדסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1926 
 פטירה:  16 בספטמבר 2020 (בגיל 94 בערך) 
 ענף מדעי:  פסיכולוגיה התפתחותית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אדינבורו 
 מוסדות:  אוניברסיטת אדינבורו 
 פרסים והוקרה:  עמית החברה המלכותית של אדינבורו (1993) 
 
מרגרט דונלדסון (באנגלית: Margaret Donaldson; ‏1926 - 16 בספטמבר 2020) היא פסיכולוגית בריטית, פרופסור לפסיכולוגיה התפתחותית באוניברסיטת אדינבורו. ידועה בשל עבודתה בתחום החשיבה של ילדים.
ביוגרפיה

דונלדסון למדה באוניברסיטת אדינבורו ולאחר סיום לימודיה החלה ללמד באוניברסיטה כמורה. בשנת 1980, היא התמנתה כפרופסור לפסיכולוגיה התפתחותית. תחום ההתעניינות המחקרי העיקרי שלה היה מחקר של המחשבה והשפה האנושיות.
בשלב מוקדם בקריירה שלה בילתה תקופה במכון למדעי החינוך (Institut Des Sciences L'Education) של ז'אן פיאז'ה בז'נבה, והושפעה רבות מניסיונה שם. מאוחר יותר הביאו אותה מחקריה לתהייה אודות כמה היבטים חשובים של התאוריה של פיאז'ה, שאותם דחתה מאוחר יותר בספרה "חשיבתם של ילדים". לאחר מכן יצאה ללימודים בארצות הברית באמצעות מלגת לימודים על שם ג'ון היי ויטני, ועבדה עם ג'רום ברונר בפרויקטים לפיתוח תוכניות לימודים.
ברונר תיאר את ספרה של דונלדסון "חשיבתם של ילדים" כאחד הספרים החזקים, החכמים והאינפורמטיביים ביותר על התפתחות מוחו וחשיבתו של הילד, והעריך שהשלכותיו של הספר על החינוך הן עצומות.
חיבוריה

Children's Minds, London: Fontana/Croom Helm, 1978, ISBN 0-85664-759-4
הספר ראה אור בעברית בתרגומה של יהודית כפרי בשם "חשיבתם של ילדים" (תל אביב: ספרית פועלים, 1984)
Human Minds, London: Allen Lane, 1992, ISBN 0-7139-9081-3
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007444683905171  PLWABN: 9810672950005606  BnF: cb129393803 (data)  ISNI: 0000 0001 0798 9331  LCCN: n78063869  NKC: ola2009531562  NTA: 069318115  SUDOC: 067038441  VIAF: 34294586   WorldCat (עם VIAF): 34294586
מיקרוסקופיה דינאמית דיפרנציאלית

מיקרוסקופיה דינאמית דיפרנציאלית היא שיטה שפותחה בשנת 2008 על ידי Cerbino ו Trappe

המהווה אלטרנטיבה לשיטות קלאסיות כמו פיזור אור דינאמי (Dynamic light scattering) ומעקב אחר חלקיקים (VPT Video particle tracking).
בדומה לשיטות הקלאסיות, גם באמצעות DDM ניתן לאפיין את הדינמיקה במערכת, אך לעומת שיטות פיזור סטנדרטיות, DDM מצריכה מיקרוסקופ אופטי פשוט, מצלמה וחישובים נומריים בלבד.
עיקרון

בשיטת DDM נעשה שימוש בצילום רצף תמונות של אובייקטים נעים כמו ב VPT, אך באמצעות התמרת פורייה ממוחשבת, ניתן לחלץ מכך מידע ממוצע על המערכת, הזהה לזה המתקבל מניסוי (Dynamic light scattering).
אנליזה ממוחשבת של הסרט המצולם, מובילה לחישוב הפונקציה f, פונקציית הפיזור הזמנית ( intermediate scattering function ISF), אשר רגישה לשינוי המערכת בזמן.
פונקציית הפיזור הזמנית נותנת מידע על מידת השוני בין תמונות המופרדות זו מזו בפרק זמן 𝜏.
אופן החישוב

במרחב פורייה, הביטוי עבור f הוא:
f(q,\tau )={\dfrac {\langle I^{*}({\vec {q}},t)I({\vec {q}},t+\tau )\rangle _{t,{\vec {q}}}}{\langle {|I}({\vec {q}},t)|^{2}\rangle _{t,{\vec {q}}}}}
כאשר  I^{(}{\vec {q}},t) הוא התמרת פורייה של עוצמת התמונה המצולמת בזמן t.
במקרים בהם המערכת ארגודית והדינאמיקה בה איזוטרופית, f אינה תלויה בזמן ובוקטור הגל  ({\vec {q}}), אלא במרווח הזמן 𝜏 ובמספר הגל q.
הפונקציה f דועכת מ-1 לאפס, (מכיוון שבמרווח הזמן 0 = 𝜏 אין כל שינוי במערכת, וכאשר 𝜏 שואף לאינסוף המערכת משתנה באופן מלא).
הדעיכה של f ומרווח הזמן האופייני שלה, 𝜏, תלויים בסקאלת האורך q. בסקאלות אורך גדולות, הזמן האופייני לדעיכה יהיה ארוך יותר, מאחר שלאובייקטים גדולים לוקח זמן ארוך יותר לאבד את הקורלציה.
לפיכך, השילוב של המשתנים f, q ו- 𝜏 יוביל למנגנון הפיזיקלי של תהליך איבוד הקורלציה.
על מנת למצוא את הפונקציה f, מחושב תחילה ההפרש בין כל שתי תמונות המופרדות זו מזו במרווח זמן 𝜏 לפי: \Delta I({\vec {r}},t,\tau )=I({\vec {r}},t+\tau )-I({\vec {r}},t).
לאחר מכן, פונקציית הקורלציה הדיפרנציאלית (Differential Image Correlation Function DICF) מחושבת על ידי:
g({\vec {q}},\tau )={\langle {|I}({\vec {q}},t+\tau )-I}({\vec {q}},t)|^{2}\rangle _{t}
כאשר התמרת הפורייה מאפשרת לחלץ את הרכיבים שמשתנים באופן מחזורי עם אורך הגל בכיוון וקטור q (במערכות איזוטרופיות, המשתנה הרלוונטי יהיה הגודל של q).
הפונקציה g, קשורה ל- f לפי: g(q,\tau )=A(q)[1-f(q,\tau )]+B(q), כאשר (A(q תלוי באופטיקה של המערכת וצורת האובייקטים, ו- (B(q תלוי ברעש המצלמה.
עבור אובייקטים הנעים באופן בלתי תלוי, פונקציית ה- ISF היא:  f(q,\tau )={\langle {e^{-i{\vec {q}}\Delta {\vec {r}}(\tau )}\rangle }}, ואופן הדעיכה שלה מכיל אינפורמציה על התנועה בסקאלת אורך מסוימת.
לכן, על פי צורת השינוי של פונקציית ה- ISF, ניתן לחלץ את מאפייני החומר בסקאלות אורך וזמן שונות.
שימושים

בשיטה זו נעשה שימוש לאפיון הדינמיקה של תנועה בראונית של חלקיקים קולואידים, ובקטריות.
הערות שוליים

1 2  Cerbino, R.; Trappe, V. (2008). "Differential dynamic microscopy: Probing wavevector-dependent dynamics with a microscope". Phys. Rev. Lett. 100: 188102. Bibcode:2008PhRvL.100r8102C. doi:10.1103/PhysRevLett.100.188102.available from arXiv:1507.01344, http://arxiv.org/abs/1507.01344
↑  Giavazzi, F.; Brogioli, D.; Trappe, V.; Bellini, T.; Cerbino, R. (2009). "Scattering information obtained by optical microscopy: Differential Dynamic Microscopy and beyond". Phys. Rev. E. 80: 031403. doi:10.1103/PhysRevE.80.031403.
↑  Wilson, L. G.; Martinez, V. A.; Schwarz-Linek, J.; Tailleur, J.; Bryant, G.; Pusey, P. N.; Poon, W. C. K. (2011). "Differential dynamic microscopy of bacterial motility". Phys. Rev. Lett. 106: 018101. Bibcode:2011PhRvL.106a8101W. doi:10.1103/PhysRevLett.106.018101.
מצבת יחומלך

המצבה, כיום בלובר (AO 22368).
מצבת יחומלך היא כתובת פיניקית מסביבות 450 לפנה"ס שנמצאה בגבל בסוף ה־Mission de Phénicie. יחומלך (𐤉𐤇𐤅𐤌𐤋𐤊 בכתב פיניקי), מלך גבל, הקדיש את המצבה לאלה המגנה של העיר בעלת גבל.
הכתובת פורסמה לראשונה במלואה על־ידי מלכיור דה־ווגואה ב־1875. בתחילת שנות ה־30, הפינה הימנית התחתונה של המצבה התגלתה על ידי מוריס דננד (אנ'). החלק העיקרי של המצבה נמצא במוזיאון הלובר, בעוד החלק הימני התחתון נמצא במוזיאון הלאומי של ביירות.
הכתובת

הכתובת ידועה כ־KAI 10 ו־CIS I 1.
אנכ יחומלך מלך גבל בן יחרבעל בן בן ארמלך מלך

גבל אש פעלתנ הרבת בעלת גבל ממלכת על גבל וקרא אנכ

את רבתי בעלת גבל ושמע [..] קל ופעל אנכ לרבתי בעלת

גבל המזבח נחשת זן אש בח[..]ן ז והפתח חרץ זן אש

על פתחי ז והעפת חרץ אש בתכת אבן אש על פתח חרץ זן

והערפת זא ועמדה והר[א]שם אש עלהם ומספנתה פעל אנכ

יחומלך מלך גבל לרבתי בעלת גבל כמאש קראת את רבתי

בעלת גבל ושמע קל ופעל לי נעם תברך בעלת גבל אית יחומלך

מלך גבל ותחוו ותארך ימו ושנתו על גבל כ מלך צדק הא ותתן

[לו הרבת ב]עלת גבל חן לען אלנם ולען עם ארץ ז וחן עם אר

ץ ז [וחן לען] כל ממלכת וכל אדם אש יסף לפעל מלאכת עלת מז

בח זן [ועלת פת]ח חרץ זן ועלת ערפת זא שם אנכ יחומלך

מלך גבל [תשת את]ך על<ת> מלאכת הא ואם אבל תשת שם אתך ואם תס

ר מ[לא]כת זא [ותס]ג את ה[   ]ז דל יסדה עלת מקם ז ותגל

מסתרו תסרח[ו] הרבת בעלת גבל אית האדם הא וזרעו

את פנ כל אלנ ג[בל]
ראו גם

רשימת כתובות כנעניות וארמיות
כתובות מלכי גבל
ארון אחירם
ארון בתנועם
כתובת בן שפטבעל
אובליסק אבישם
כתובת תבנת
כתובת אשמונעזר
כתובות בדעשתרת
לקריאה נוספת

Melchior de Vogüé, Stèle de Yehawmelek, Roi de Gebal; Comptes rendus des séances de l'Académie des Inscriptions et Belles-Lettres, 19ᵉ année, N. 1, 1875. p. 24–49. DOI : https://doi.org/10.3406/crai.1875.68196
L'Art Phénicien, La sculpture de tradition phénicienne, catalog du musée du Louvre, Département des Antiquités Orientales, A. Caubet, E. Fontan, E. Gubel, 2002, Ed. de la Réunion des musées nationalaux, Paris, p. 64–65.
מצר וילקינס

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  הטריטוריות הצפון-מערביות ונונאווט;  הארכיפלג הארקטי הקנדי שבאוקיינוס הארקטי
 מפריד:  בין האי האי בורדן לבין האיים מקנזי קינג וברוק
 סוג:  מצר ים 
 מידות
 אורך:  120 ק"מ
 רוחב מזערי:  18.2 ק"מ
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  קנדה קנדה
 קואורדינטות:  78°10′0″N 112°0′0″W﻿ / ﻿78.16667°N 112.00000°W﻿ / 78.16667; -112.00000
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי מצר וילקינס(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי מצר וילקינס(למפת הטריטוריות הצפון-מערביות רגילה) ילונייף היי ריבר אינוביק יוקון נונאווט ססקצ'ואן אלברטה קולומביה הבריטית ים בופורמצר וילקינס(למפת הטריטוריות הצפון-מערביות מוגדלת) ילונייף היי ריבר אינוביק יוקון נונאווט ססקצ'ואן אלברטה קולומביה הבריטית ים בופורמצר וילקינס
 
מצר וילקינס (באנגלית: Wilkins Strait) הוא מצר ים בארכיפלג הארקטי הקנדי, העובר בעיקרו בחלקן העליון של הטריטוריות הצפון-מערביות אף שמעברו המזרחי ביותר ממוקם בנונאווט. הגבול בין שתי הטריטוריות עובר לאורך קו אורך 110 מערב (110th meridian west). המצר מפריד בין האי בורדן (Borden Island) מצפון לבין האי מקנזי קינג (Mackenzie King Island) מדרום והאי ברוק (Brock Island) מדרום-מערב – שלושת האיים שהם חלק מאיי המלכה אליזבת.
הוא קרוי על שמו של חוקר קוטב וגאוגרף אוסטרלי יוברט וילקינס.
הערות שוליים

↑  אי בלתי מיושב ששטחו 2,795 קמ"ר, הקרוי על שמו של ראש ממשלת קנדה בשנים 1911–1920 רוברט בורדן.
↑  אי בלתי מיושב ששטחו 5,048 קמ"ר, השוכן מצפון לאי מלוויל ומדרום לאי בורדן וקרוי על שמו של ראש ממשלת קנדה במשך חמש תקופות כהונה לא רצופות בשנים 1921–1948, ויליאם ליון מקנזי קינג.
↑  אי בלתי מיושב ששטחו 764 קמ"ר, השוכן 6 ק"מ בלבד ממערב למקנזי קינג.
| גופי מים באוקיינוס הקרח הצפוני |
| --- | --- | --- |
| ימים | ים בופור • ים ברנץ • ים גוסטב אדולף • ים גרינלנד • ים וואנדל • ים לאפטב • הים הלבן • ים לינקולן • הים הנורווגי • ים סיביר המזרחי • ים פצ'ורה • ים צ'וקצ'י • ים קארה |  |
| מפרצים | מפרץ אוב • מפרץ אונגבה • מפרץ אונגה • מפרץ אמונדסן • מפרץ בות'יה • מפרץ ג'יימס • מפרץ דווינה • מפרץ הדסון • מפרץ מזן • מפרץ מלוויל • המפרץ הנורווגי • מפרץ קורוניישן • מפרץ קנדלאקשה |  |
| מצרי ים | מצר אוסטרי • מצר בארו • מצר ברינג • גרון הים הלבן • מצר ג'יימס רוס • מצר דה לונג • מצר דולפין ויוניון • מצר דיז • מצר דייוויס • מצר דמיטרי לאפטב • מצר דנמרק • מצר הדסון • מצר הינלופן • מצר וילקינס • מצר וילקיצקי • ויקונט מלוויל סאונד • מצר ויקטוריה • מצר טיימיר • מצר יבגנוב • מצר יוגורסקי • לארסן סאונד • לנקסטר סאונד • מצר מאליגין • מצר מטוצ'קין • מצר מקקלור • תעלת מקקלינטוק • מצר נארס • מצר הנסיך מוויילס • מצר סאניקוב • סטורפיורד • מצר סימפסון • מצר סמית' • תעלת פארי • תעלת פוקס • פיל סאונד • מצר פראם • פרינס ריג'נט אינלט • מצר פרנקלין • מצר קארה • אגן קיין • מצר קילדין • תעלת קנדי • תעלת רובסון |  |
| מעברים | המעבר הצפון-מזרחי • המעבר הצפון-מערבי |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של קנדה ובנושא גופי מים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מצר ויקטוריה

| --- | --- |
תמונת לוויין של המצר, המופיע מימין למטה, מעל למפרץ הנסיכה מוד (במרכז התמונה – האי ויקטוריה)
תמונת לוויין של המצר, המופיע מימין למטה, מעל למפרץ הנסיכה מוד (במרכז התמונה – האי ויקטוריה)
 מידע כללי
 מיקום:  נונאווט  הארכיפלג הארקטי הקנדי
 מקשר:  לארסן סאונד למפרץ הנסיכה מוד
 מפריד:  בין האי ויקטוריה לבין האי המלך ויליאם
 סוג:  מצר ים 
 מידות
 אורך:  160 ק"מ
 רוחב מזערי:  80 ק"מ
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  קנדה קנדה
 מפרצים:  מפרץ אלברט אדוארד
 איים:  אי האדמירליות (Admiralty Island); רויאל ג'יאוגרפיקל סוסייטי (Royal Geographical Society Island); האי ג'ני לינד (Jenny Lind Island); האי האט (Hat Island; ‏קרוב למעבר הדרומי של המצר)
 חצי-איים:  חצי האי קולינסון (Collinson Peninsula)
 קואורדינטות:  69°31′0″N 100°30′0″W﻿ / ﻿69.51667°N 100.50000°W﻿ / 69.51667; -100.50000
  (למפת נונאווט מוגדלת) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןמצר ויקטוריה(למפת נונאווט רגילה) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןמצר ויקטוריה
 
מצר ויקטוריה (באנגלית: Victoria Strait) הוא מצר ים בטריטוריית נונאווט שבצפון קנדה, המפריד בין האי ויקטוריה ממערב, לבין האי המלך ויליאם (King William Island) ממזרח. המצר מקשר בין תעלת מקקלינטוק (M'Clintock Channel) ולארסן סאונד (Larsen Sound) מצפונו, לבין מפרץ הנסיכה מוד (Queen Maud Gulf) מדרומו.
רוחבו של המצר נע בין 80 ק"מ בנקודה הצרה ביותר ועד 129 ק"מ, ואורכו כ-160 ק"מ.
המצר הוא אחד המעברים במעבר הצפון-מערבי.
בסמוך לכניסה למצר (מצפון) נלכדו בים הקרח וננטשו ב-22 באפריל 1848, אה"מ "ארבוס" ואחותה אה"מ "טרור", שיצאו ב-1845 מאנגליה למסע לאזור הארקטי במשלחת בראשותו של ג'ון פרנקלין, להשלמת חקר המעבר הצפון-מערבי.
ב-1967 עברה לראשונה במצר שוברת קרח – "ג'ון אֵי. מקדונלד" (John A. Macdonald).
המצר קרוי על שמה של המלכה ויקטוריה, שהייתה השליטה של קנדה בין השנים 1867–1901.