stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לשון הרע
במשפט הישראלי > לשון הרע בתביעות משפחה > לשון הרע בהליכי משפחה

תשומת לב מיוחדת מעניק בית המשפט לתביעות לשון הרע בהליכים משפחתיים. מובהר כי מדובר בהליכים רגישים ולעיתים רבות אלו הליכים אמוציונליים בהם מעורבים בני זוג, ילדים ומעגלים רחבים יותר של המשפחה והסביבה. כאן מרחיב בית המשפט ובוחן את העיתוי ואת רצף האירועים שבהן מופיעים ביטויי לשון הרע. בפסקי הדין בהליכים בתחום המשפחה יש התייחסות לאינטנסיביות הפרסום תוך הבנה שפרסום אחד או אמירה קשה אחת עשויה להיות אמירה פסולה שנאמרה ב״עידנא דריתחא״, ביטוי שיש לגנותו אך יש לבדוק היטב אם מדובר בפרסום לשון הרע. בית המשפט בוחן בעת בירור תביעת לשון הרע בתחום המשפחה היכן פורסמו הדברים והקשרם וכל זאת תוך הבנה שמדובר במשפחה ויש לנהוג ברגישות רבה. להלן מספר דוגמאות מהפסיקה מהן ניתן ללמוד על המגוון הרחב שבו עוסקים בתי המשפט בתביעות לשון הרע בהקשר משפחתי, וההדגשים עליהם עומד בית המשפט -
פרסומים שמטרתם הפרת הפרטיות- דוגמא למקרה כזה ניתן לראות בפסק דין בו עולה כי הבעל לשעבר ואחיו הציגו תמונות וסרטונים אינטימיים של האישה עם גבר זר לפני הוריה. ביהמ"ש קבע כי בכך הן עוולו כלפי האישה הן בפרסום לשון הרע והן בהפרת פרטיותה וכי לא עומדות להם ההגנות הקבועות בחוק.
פרסום כינויים מכפישים- כינויים מכפישים אשר מתפרסמים כנגד אחד ההורים עלולים לבייש, להשפיל, לגרום לנזק משמעותי לאותו הורה והשפעות מזיקות רחבות על הילדים ומעגלי משפחה רחבים. במקרה זה לדוגמא, האשים אב את האם בפוסט ברשתות החברתיות בהזנחת ילדיה, ובית המשפט קבע שמדובר בלשון הרע ולא תעמוד לאב טענת ״אמת דיברתי״ משום שהאב, לא הציג ראיות לתמיכה בטענת הזנחת הילדים והפוסט פורסם בפומבי. באותו מקרה קבע בית המשפט שמדובר ב"אות קין" המבייש את האם ופוגע במעמדה ההורי.
מנגד הטחת גידופים ואמירות פוגעניות מצד הנתבע כלפי התובעים (אחיו וגיסתו), בפני ציבור מתפללים בבית הכנסת ביישוב, לא מקימים עילה לפיצוי בגין לשון הרע כאשר נקבע שהדברים נאמרו בעידנא דריתחא על רקע סכסוך משפחתי רב שנים, כאשר הדברים חוסים תחת הגנת "אמת דיברתי", וכשלתובעים ישנה תרומה מכרעת לקרות התקרית.[כמתואר לעיל, בית המשפט בוחן את דבר פרסום לשון הרע ביחס לאירוע.
פרסומים שמטרתם פגיעה בפרטיות תוך הכפשה קשה– פסק דין בו הודה הגרוש שפרץ לטלפון של האישה והעתיק ממנו תכנים ובכך הוא פגע בפרטיותה. בנוסף עוול הגרוש בפרסום לשון הרע במכתבים ששלח לחברותיה של האישה, בפרסום פוסט פוגעני ופתיחת פרופיל באתר סקס על שמה.
איומים ואלימות - מקרה לדוגמא בו טענה האם כי האב איים על מי מהקטינים, גרסתה זו של האם התפתחה והשתנתה ככל שחלף הזמן. האב הפך להיות מאב רגיל שמדי פעם מעשן חשיש, אך כזה שיכול וראוי לשהות עם שלושת הקטינים, לאב מסומם, אלים ומתעלל. הטענות הקשות הללו לא הוכחו בבית המשפט, וביהמ"ש דוחה אותן וקובע כי מדובר בטענות שנולדו והתגבשו לצורך ההליך המשפטי, ותכליתן פגיעה בקשר שבין האב לילדיו, על מנת לייצר לחץ במו"מ בנוגע לסכסוך הכספי.
דוגמאות אלו לא מתארות את כלל הסוגיות אך הן מדגימות את היקף השיקולים הרחב בהם נדרשים בתי המשפט להתמודד בטיפול בתביעות לשון הרע בהקשרים משפחתיים. פגיעה בפרטיות, הכפשת אדם ופגיעה בשמו, פגיעה בתפקודו כהורה או כאדם לגיטימי בחברה בה הוא חי, ובכלל זה טענה כי אינו נאמן, לא נוהג לפי הכללים המקובלים על הקהילה בה הוא חי, ועוד. טענות קשות אלו משקפות את הצורך למצוא איזון עדין בין חופש הביטוי לבין הגנה על פרטיות ושמו הטוב של אנשים במצבים רגישים ואישיים.
ראו גם

לשון הרע על המת ולשון הרע על ציבור
הגנת "אמת דיברתי" בלשון הרע
הגנת תום הלב בלשון הרע
תלונת שווא
איסור לשון הרע – לשון הרע בהלכה היהודית
אורי שנהר, ספרות מקצועית דיני לשון הרע (תשנ"ז) - באתר בורסי
https://netsor.org/halachot/ - הלכות לשון הרע ביהדות לפי החפץ חיים
https://www.toratemetfreeware.com/online/f_01605.html - על חשיבות שמירת הלשון לפי היהדות מאת החפץ חיים
לקריאה נוספת

תמר גדרון, "חופש הביטוי בחוק איסור לשון הרע - עידן חדש?, המשפט ה-9 (2000).
יחיאל ויינרוט, איסור לשון הרע בהלכה, עבודה לשם קבלת תואר ד"ר, אתר דין תורה
הערות שוליים

↑  רמב"ם, הלכות דעות, פרק ז'; חפץ חיים, הלכות לשון הרע, כלל א', הלכה א'
↑  שם, הלכות רכילות, כלל א' הלכה ב'
↑  בבלי, מסכת מכות כ"ג, ע"א
↑  פיצוי על הוצאת דיבה בכלי התקשורת – ספריית אסיף
↑  תביעה לפיצוי בגין לשון הרע / ארץ חמדה 74050, באתר dintora.org
↑  ישראל מאיר מראדין, חפץ חיים, עמ' פרק ט' בהלכות לשון הרע, ופרק י' בהלכות רכילות
↑  Abolition of common law libel offences etc
↑  http://legal-dictionary.thefreedictionary.com/Libel+and+Slander סעיף החוק במילון משפטי]
↑  https://www.law.cornell.edu/uscode/text/47/230 סעיף Safe Harbour ]
↑  https://www.techdirt.com/articles/20140616/10363927595/phew-appeals-court-says-having-dirt-your-websites-domain-name-doesnt-make-you-liable-defamatory-comments.shtml החלטה סופית בערעור Sarah Jones ]
↑  http://www.forbes.com/sites/kashmirhill/2013/07/11/big-deal-for-internet-law-ex-bengals-cheerleader-wins-suit-against-the-dirty-over-reputation-ruining-comments/ החלטה ראשונית בתביעת Sarah Jones ]
↑  נדחו טענות פוקס ניוז: תביעת הענק שהגישה נגדה יצרנית מכונות ההצבעה תגיע לבית המשפט, באתר כלכליסט, 1 באפריל 2023
↑  המחיר של פייק ניוז: רשת פוקס תשלם 787 מיליון דולר בתביעת דיבה שהוגשה נגדה, באתר כלכליסט, 19 באפריל 2023
↑   חוק איסור לשון הרע, תשכ"ה-1965, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  ע"א 3543/09 spiegel - verlag נ' גיל קופטש
↑  חוק איסור לשון הרע, תשכ"ה–1965 סעיפים 1,2
↑  ראה סעיף 3 להערה 1
↑  ראה סעיף 14 להערה 1
↑  תמ"ש (נצרת) 18304-07-14 ו.ק נ' ד.ב
↑  ראה סעיף 15 להערה 1
↑  תמ"ש 33511-12-11 נ.ר. נ׳ ע.ס.
↑  ראה סעיף 13 להערה 1
↑  ראה פירוט בהערה 11
↑  תמ"ש 10864-09-21 פלונית נ' פלוני
↑  תמ"ש 26439-11-15
↑  תמ"ש 60239-02-20 פלונים נ' אלמוני
↑  תמ"ש 16119-11-15 פלונית נ' פלוני
↑  תה"ס 63501-03-18 נ' ש' נ' א' ש'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565685805171  BnF: cb11971919f (data)  GND: 4187875-9  LCCN: sh85076432  NDL: 00567572  NKC: ph126952
בלדה לנחשים וציפורי שיר

ערך זה עוסק בספר. אם התכוונתם לסרט, ראו .
| --- | --- |

כריכת הספר "בלדה לנחשים וציפורי שיר"
 מידע כללי
 מאת:  סוזן קולינס 
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן 
 הוצאה
 הוצאה:  תאגיד סקולסטיק 
 מקום הוצאה:  ארצות הברית 
 תאריך הוצאה:  19 במאי 2020 
 מספר עמודים:  472
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  כנרת זמורה-ביתן דביר
 תאריך:  2020
 תרגום:  יעל אכמון
 
בלדה לנחשים וציפורי שיר (באנגלית: The Ballad of Songbirds and Snakes) הוא פריקוול לספרי טרילוגיית משחקי הרעב מאת הסופרת סוזן קולינס. הספר תורגם לעברית על ידי יעל אכמון להוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר ב-2020 באותה שנה שיצא לאור בשפת המקור. העלילה בספר זה מתרחשת 64 שנים לפני ההתרחשויות בטרילוגיה והדמות הראשית היא דמות הנשיא הכל יכול, השנוא, עוטה הלבן, מדיף ריחות דם וורדים מהספרים הקודמים – קוריאולנוס סנואו בצעירותו.
תקציר העלילה

על רקע משחקי הרעב העשיריים, בלדת ציפורי שיר ונחשים סובבת סביב הרפתקאותיו של קוריאולנוס סנואו המתבגר, שיהפוך לנשיא הדיקטטורי של פאנם באירועי הטרילוגיה המקורית. סנואו, בשנתו האחרונה באקדמיה, בן שמונה עשרה, תלמיד מצטיין, בן המעמד העליון שנפגעו במלחמה, יתום מהוריו ומתגורר עם סבתו ובת דודתו היתומה אף היא וכאשר משפחתו על סף עוני, נבחר לשמש כמדריך בסבב העשירי של משחקי הרעב. מדריך של הזוכה במשחקי הרעב יזכה במלגה לאוניברסיטה וסיכוייו לא נראים מזהירים במיוחד - המיועדת שקיבל היא לוסי גריי ביירד, נערה יתומה ממחוז 12, ועכשיו גורלו תלוי בגורלה, לטוב או לרע, לניצחון או למפלה.
כעונש על ההתקוממות של המחוזות 10 שנים קודם, כל אחד משנים־עשר המחוזות מחויב לשלוח בת אחת ובן אחד, המכונים "מיועדים", להשתתף במשחקים של אותה שנה. עשרים וארבעה המיועדים נכלאים בזירה פתוחה ורחבת ידיים. במהלך כמה שבועות המתחרים נלחמים זה בזה למוות. המנצח הוא המיועד או המיועדת ששורדים אחרונים. המשחקים בשנה העשירית מתנהלים אחרת מאשר המשחקים מהטרילוגיה, הם חדשים ופרימיטיביים יותר. המועמדים מובאים בקרונות בקר סגורים מן המחוזות (ולא בקרונות אישיים מהודרים), אינם זוכים למזון ומשקה במהלך הנסיעה, מתאכסנים לא במלון יוקרה בקפיטול, אלא בכלוב בגן החיות, שם הם נתונים לצפייה של המבקרים בגן החיות והיחס אליהם הוא כאל "תת-אדם".
גם הספר הזה מחולק ל-3 חלקים. שני חלקי הספר הראשונים עוסקים בהכנות למשחקי הרעב ובמשחקים עצמם. החלק השלישי, עוסק בתקופה שאחרי משחקי הרעב.
ביקורת

הספר זכה לקבלת פנים מעורבת. חלק מהמבקרים קבעו שלמעריצי הסדרה יהיה מעניין לקרוא איך התפתחו משחקי הרעב להיות מה שהם מלכתחילה" בעוד אחרים מתחו ביקורת על האורך, גוני הפילוסופיה והבחירה בדמות של קוריאולנוס סנואו כגיבור.
הגרדיאן שיבח את הרומן בזכות הנושאים בו הספר מטפל כגון חברות, בגידה, סמכות ודיכוי וכמו גם שכבות נוספות בהיסטוריה של הקפיטול. באופן דומה, טען מגזין הטיים שקולינס מרחיבה בפרטים מרתקים שמעניקים עומק לעולם המבעית שיצרה בסדרה המקורית.
עיבוד לקולנוע

באפריל 2020 אישרו קולינס ואולפני Lionsgate, שהפיקו את ארבעת הסרטים הראשונים כי קיימות תוכניות לעיבוד הספר לסרט. הליהוק טרם החל, אך אושר כי הבמאי פרנסיס לורנס יחזור לביים את הסרט לאחר הצלחתו בבימוי שלושת הסרטים האחרונים בסדרת משחקי הרעב.
בחודש 2021, אושר כי הפרויקט החל בשלבי קדם-הפקה כששלב הצילומים צפוי להתחיל בתחילת שנת 2022 על מנת שהסרט יופץ "בסוף שנת 2023 או תחילת 2024." ב-28 באפריל 2022, הוכרז כי הסרט יצא לאור ב־17 בנובמבר 2023.
ב־16 במאי 2022, פורסם כי טום בליית' לוהק לתפקיד הנשיא סנואו הצעיר. ב-31 במאי, רייצ'ל זגלר לוהקה לתפקיד לוסי גריי ביירד. ב-15 ביוני, ג'וש אנדרס ריברה לוהק לתפקיד סיאנוס פלינת'. ב-22 ביוני, האנטר שפר לוהקה לתפקיד טיגריס.
ב-6 ביוני 2022, Lionsgate הפיצו טיזר לסרט.
הערות שוליים

↑  We earn a commission for products purchased through some links in this article. באתר Digital Spy
↑  The Ballad of Songbirds and Snakes review – a sleek Hunger Games prequel, Guardian, 19 במאי 2020
↑  The Ballad of Songbirds and Snakes Adds New Dimensions to the One-Note Villainy of The Hunger Games' President Snow במגזין הטיים, 19 ביוני 2020
↑  המשחק ממשיך: סרט נוסף ל"משחקי הרעב" בעבודה, באתר ynet, 22 באפריל 2020
↑  Hayes, Dade; D'Alessandro, Anthony (2021-08-05). "'Hunger Games' Prequel To Start Production In First Half Of 2022, Lionsgate Film Boss Joe Drake Says". Deadline. נבדק ב-2021-08-06.
↑  D'Alessandro, Anthony (28 באפריל 2022). "'Hunger Games' Prequel 'The Ballad Of Songbirds And Snakes' Gets 2023 Release Date – CinemaCon". Deadline. נבדק ב-29 באפריל 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Jen Juneau. "The Hunger Games Prequel Casts Billy the Kid's Tom Blyth as a Young President Snow". People.com. נבדק ב-24 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  D'Alessandro, Anthony (31 במאי 2022). "Rachel Zegler To Play Lucy Gray Baird In Lionsgate's 'The Hunger Games: The Ballad Of Songbirds And Snakes'". {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Galuppo, Mia (2022-06-15). "'Hunger Games' Prequel Enlists 'West Side Story' Star Josh Andrés Rivera". The Hollywood Reporter (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-06-15.
↑  "'Euphoria' Star Hunter Schafer Joins 'The Hunger Games: The Ballad of Songbirds and Snakes'". Variety. נבדק ב-24 ביוני 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The Hunger Games: The Ballad of Songbirds and Snakes (2023 Movie) - Reveal (באנגלית), נבדק ב-2022-06-06
| טרילוגיית משחקי הרעב |
| --- | --- | --- |
| ספרים | משחקי הרעב • התלקחות • עורבני חקיין • בלדה לנחשים וציפורי שיר |  |
| סרטים | משחקי הרעב (סרט) • משחקי הרעב: התלקחות (סרט) • משחקי הרעב: עורבני חקיין - חלק א' • משחקי הרעב: עורבני חקיין - פרק הסיום • משחקי הרעב: בלדה לנחשים וציפורי שיר |  |
| דמויות | קטניס אוורדין • פיטה מלארק • גייל הות'ורן • דמויות משנה |  |
| שירים | "Elastic Heart" • "Eyes Open" • "Safe & Sound" • "We Remain" • "Can't Catch Me Now" • "The Hanging Tree" |  |
| אחר | סוזן קולינס • הקפיטול • The Hunger Games: Songs from District 12 and Beyond • The Hunger Games: The Ballad of Songbirds & Snakes (פסקול) |  |
מרדכי הוד

| --- | --- |

מרדכי הוד, אוקטובר 1967
 לידה:  28 בספטמבר 1926 דגניה א', פלשתינה (א"י) המנדט הבריטי
 פטירה:  29 ביוני 2003 (בגיל 76) ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 כינוי:  מוטי
 השכלה:  בית הספר לטיסה 
 השתייכות:  הבריגדה היהודית הבריגדה היהודית   פלמ"ח   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1944–1973 (כ־29 שנים)
 דרגה:   אלוף
 תפקידים בשירות
  מפקד טייסת 101   מפקד טייסת 113   מפקד בסיס חצור  ראש מחלקת אוויר וסגן מפקד חיל האוויר   מפקד חיל האוויר  יועץ אווירי לאלוף פיקוד הצפון ולאלוף פיקוד הדרום
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה    מלחמת העצמאות    מבצע קדש    מלחמת ששת הימים    מלחמת ההתשה    מלחמת יום הכיפורים
 תפקידים אזרחיים
 יועץ לשר הביטחון, מנכ"ל אל על, יו"ר התעשייה האווירית
 הנצחה
 "מצפור הוד" בגליל
 
יולי 1949, הטייס הצעיר מרדכי הוד (משמאל) בחברת נווטו ליד מטוס נורסמן
מוטי הוד ויצחק רבין במסיבת עיתונאים, ביומה השלישי של מלחמת ששת הימים
מרדכי (מוטי) הוד (פיין) (28 בספטמבר 1926 – 29 ביוני 2003) היה המפקד השביעי של חיל האוויר מאפריל 1966 עד מאי 1973, שפיקד על מבצע מוקד שהשמיד את חילות האוויר הערביים בתחילת מלחמת ששת הימים.
ביוגרפיה

הוד נולד בקיבוץ דגניה א', בנם של מנוחה ויוסף פיין. בשנת 1944, בעיצומה של מלחמת העולם השנייה, התגייס לצבא הבריטי ושירת בפלוגת תובלה 178 שסייעה לבריגדה היהודית שלחמה בחזית איטליה.
בשנת 1946 התגייס לפלמ"ח, הוכשר בפלי"ם, ונשלח לאירופה כפעיל העפלה של המוסד לעלייה ב'. בסוף שנת 1947 נעצר על ידי האיטלקים ושהה שבועיים בכלא. למד טיסה אזרחית ברומא במימון המוסד לעלייה ב', ובמאי 1948 נשלח ללמוד טיסה קרבית בצ'כוסלובקיה. בדצמבר 1948 השתתף במבצע ולוטה, להברחת מטוסי ספיטפייר מצ'כיה לישראל, כשלזכותו רשומות פחות מחמש שעות ניסיון טיסה על המטוס. בשנת 1949 השלים את לימודי הטיסה בישראל כחלק מקורס הטיס הראשון בחיל האוויר הישראלי, שלימים נודע בשם "קורס מינוס 2". למרות התנגדות בקיבוץ, הצליח להשיג את אישורו להמשיך ולשרת בחיל־האוויר.
שירת כטייס מסרשמיט וספיטפייר, ובשנת 1950 נשלח לקורס הסבה למטוסי סילון בבריטניה (ומפייר וגלוסטר מטאור) והיה לטייס חיל־האוויר הישראלי הראשון שעבר קורס זה. בשנת 1951 מונה למפקד טייסת 101 ("טייסת הקרב הראשונה"), שהפעילה מטוסי P-51 מוסטנג. בשנת 1953 מונה למפקד הראשון של טייסת תעופה בחיל־האוויר כשמונה למפקד טייסת תעופה בבסיס רמת דוד.
ב-2 במרץ 1954, בהיותו סרן, פיקד במבצע שנונית על רביעיית מטוסי מוסטנג שליוותה את חילוץ צוות אח"י "אלמוגית" שעלתה על שרטון סמוך לחוף הסעודי, כ־146 ק"מ מדרום לאילת, וירתה רקטות ותותחים על הספינה לאחר חילוץ הצוות, כדי להבעיר אותה.
בשנת 1956 מונה למפקד טייסת 113, טייסת אוראגן בבסיס חצור, ופיקד עליה במלחמת סיני. שנה אחר כך מונה למפקד בסיס חצור. במאי 1961 מונה לראש מחלקת אוויר ולסגן מפקד החיל.
ביוגרפיה > מפקד חיל האוויר

באפריל 1966 מונה למפקד חיל האוויר והחליף את עזר ויצמן. שנה אחר כך, מיד לאחר יום הקרבות של 7 באפריל 1967, קודם לדרגת אלוף, אף על פי שלא היה לו הפז"ם הנדרש, כאות הוקרה על הישגי החיל בתקופת כהונתו. גולת הכותרת של פעילותו הייתה הפיקוד על חיל האוויר במלחמת ששת הימים, שבתחילתה הכריע החיל את חילות האוויר של מצרים וסוריה במבצע מוקד, ומילא תפקיד משמעותי וגורלי בהכרעת המלחמה כולה.
הוד פיקד על חיל האוויר גם במלחמת ההתשה, שבה היה לחיל האוויר תפקיד מרכזי, והוא היחיד מבין מפקדי החיל שפיקד עליו בשתי מלחמות.
כמפקד חיל האוויר פעל להחלפת המטוסים הצרפתיים (כמו המיראז' 3 והווטור) במטוסים אמריקניים (דוגמת ה־A-4 סקייהוק וה-F-4 פנטום), וקידם את פרויקט הפיתוח של מטוס קרב ישראלי שהפך מאוחר יותר למטוס הכפיר. במאי 1973 העביר את הפיקוד על החיל לבני פלד.
ביוגרפיה > לאחר שחרורו

לקראת שחרורו מצה"ל ביקש הוד להתמנות למנכ"ל התעשייה האווירית, תפקיד שהיה מוחזק בידי מייסד החברה אל שווימר. לאחר שהובהר להוד שלא ניתן למנותו למנכ"ל, קיבל הוד משר הביטחון, משה דיין, הבטחה למנותו ליו"ר פעיל של התעשייה האווירית, אולם אל שווימר התנגד למינוי, שלאחר מלחמת יום הכיפורים ירד מהפרק.
במלחמת יום הכיפורים שירת כיועץ אווירי לאלוף פיקוד הצפון ולאלוף פיקוד הדרום. אחרי המלחמה מונה על ידי דיין לעוזר שר הביטחון. אולם לאחר כניסת שמעון פרס לתפקיד שר הביטחון, לאור היחסים ביניהם, נתבקש הוד לעזוב את התפקיד, והועבר להיות יועץ צבאי לשר הביטחון ואחראי לנושא פיתוח פרויקטים צבאיים. במהלך שנת 1975 הוא פרש גם מתפקיד זה ועבר לעסקים פרטיים. תחילה ביקש לייצג את אדגר ברונפמן בישראל.
בשנת 1976 הקים בשותפות עם מועצות הייצור את חברת ק.א.ל., אותה ניהל. הוד קיבל עם אשתו 49% ממניות החברה. באוגוסט 1977, בעקבות פרישת אל שווימר, עלה שמו של הוד לתפקיד מנכ"ל התעשייה האווירית, אולם שוב לא יצא המינוי אל הפועל. בנובמבר 1977 מונה הוד למנכ"ל חברת אל על, תוך שהוא מקבל על עצמו שלא לעסוק ביחסים בין אל על וק.א.ל..
בשנים 1977–1979 היה מנכ"ל חברת התעופה אל על. באפריל 1978 הושבתה אל על על רקע יחסי העבודה העכורים עם העובדים, דבר שגרם נזק כבד לחברה. באוקטובר 1978 התקיימה שביתה נוספת, ושמחה ארליך האשים בשביתה את הוד. ביולי 1979 התפטר מתפקיד מנכ"ל החברה בכותבו ש"הושלם שלב חשוב בקידום היעדים אליהם חתרתי - מוטב להסתפק בהישגים שהושגו ולהשאיר את השלמת המלאכה למישהו אחר".
לאחר מכן היה נציגה של חברת נורת'רופ בישראל. בבחירות לכנסת ה-11 בשנת 1984 היה גזבר מטה הבחירות של מפלגת יחד. בשנת 1986 פעל עזר ויצמן למנות את הוד ליו"ר התעשייה האווירית. הפעם, למרות התנגדות של שרים מהליכוד שלא רצו את הוד, המתנגד לפרויקט הלביא בתפקיד, יצא המינוי אל הפועל, ובשנים 1987–1993 כיהן הוד כיו"ר התעשייה האווירית. בשנת 1995 השלים לימודי דוקטורט במנהל עסקים מטעם אוניברסיטת פסיפיק וסטרן בלוס אנג'לס.
נפטר ב-29 ביוני 2003 לאחר מאבק בסרטן.
באביב 2007 נחנך אתר הנצחה לאלוף הוד הנקרא "מצפור הוד" בצומת אלומות והוא נקודת תצפית על ימת הכנרת ועל הרי הגולן.
בשנת 2013 נקרא על שמו רחוב בשכונת צהלה בתל אביב, בה התגורר רוב ימיו.
לקריאה נוספת

אילן כפיר ודני דור, רבע לשמונה - מוטי הוד: משדות דגניה ועד קצה הרקיע, ידיעות ספרים, 2019
אהוד יונאי, עליונות אווירית: סיפורו של חיל-האוויר הישראלי, הוצאת כתר, 1993, עמ' 171–192
הערות שוליים

↑  שמשון עופר, מפקד החיל עושה חיל, דבר, 11 באפריל 1967
↑  עזר ויצמן, לך שמים לך ארץ, ספרית־מעריב, תל אביב 1975, עמ' 78-77
↑  רמ"ח אוויר חדש, באתר חיל האוויר הישראלי
↑  מ. הוד מפקד חיל האוויר הועלה הבוקר לדרגת אלוף, מעריב, 10 באפריל 1967
↑  יונה שמשי, הוד ינחת בתעשייה האווירית, דבר, 14 בספטמבר 1973
רחל פרימור, אדוני האלוף, אני מצטער, אך לא אוכל לעבוד אתך, מעריב, 4 באוקטובר 1973
רחל פרימור, פרשת מוטי הוד בתעשייה האווירית, מעריב, 5 באוקטובר 1973
↑  רחל פרימור, מאז המלחמה מצאה את עצמה התעשייה האווירית בתנופת ייצור מחודשת, מעריב, 15 באפריל 1974
↑  אלי אייל, חד גדיא במימסד הפוליטי בטחוני, מעריב, 1 בנובמבר 1974
↑  אלוף הוד יועץ צבאי לשר הבטחון, דבר, 2 בינואר 1975
↑  חיים איזק, נגד מטה כללי שני, דבר, 17 באוקטובר 1975
↑  מוטי הוד פתח משרד בת"א, דבר, 2 בנובמבר 1975
↑  מרדכי הוד מציע להקים חברה להטסת תוצרת חקלאית לאירופה, דבר, 19 בפברואר 1976
פחתו הסיכויים להקמת, דבר, 2 באפריל 1976
↑  הגרעון של חברת ק.א.ל., דבר, 14 בנובמבר 1977
↑  ראובן איילנד - מועמד למנכ"ל קא"ל, דבר, 30 באוגוסט 1977
↑  הוד ימונה היום כמנכ"ל אל על, דבר, 17 בנובמבר 1977
↑  קאל שוכרת טייסים זרים - במקום ישראלים, מעריב, 4 בינואר 1979
↑  רחל פרימור, אל על שוב שביתה, מעריב, 6 באוקטובר 1978
↑  ארליך להוד: אתה אשם, דבר, 9 באוקטובר 1978
↑  דן ארקין, מוטי הוד: בכל ימי עבודתי, מעריב, 4 ביולי 1979
↑  חברת אל על אחרי התפטרות מוטי הוד, דבר, 5 ביולי 1979
↑  יהושע ביצור, עזר וייצמן משתלב, מעריב, 15 בינואר 1987
↑  יוסף ולטר, רבין תומך במינוי הוד, מעריב, 19 במאי 1986
↑  שרגא מקל, נסים מבקש לבדוק את כשרות, מעריב, 29 ביוני 1986
↑  עמנואל וינסטון, ישראלים מסייעים ליירט את הלביא, מעריב, 11 בינואר 1987
מצפור הוד
שלט הנצחה למוטי הוד במצפור הוד
לוח תצפית במצפור הוד
מרדכי הוד בעת ביקור בכפר חב"ד יחד עם שלמה מיידנצ'יק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007423619305171  ISNI: 0000 0000 9578 3108  LCCN: no2019096312  VIAF: 141263747   WorldCat (עם VIAF): 141263747
ישעיהו גזית

| --- | --- |

 לידה:  9 בדצמבר 1925 שייח' אבריק, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  15 בפברואר 2005 (בגיל 79)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   ההגנה  צבא הגנה לישראל
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
  מפקד טייסת 105   מפקד טייסת 109   מפקד בית הספר לטיסה  ראש להק ההדרכה   מפקד בסיס תל נוף
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות   מלחמת סיני
 תפקידים אזרחיים
 קברניט בארקיע
 
ישעיהו (שייע) גזית (שוורצמן) (9 בדצמבר 1925 - 15 בפברואר 2005) היה קצין בדרגת אלוף-משנה בצה"ל, מראשוני טייסי חיל האוויר הישראלי.
ביוגרפיה

גזית נולד בשייח' אבריק, לבלה ואליעזר שוורצמן. בעקבות מאורעות תרפ"ט עברה משפחתו לחיפה בה הקים אביו חברה למוניות. גזית למד בבסמ"ת ובמקביל עבד בבית יציקה ובמוסך. כנער הצטרף לקלוב התעופה לישראל ועסק בדאייה. ב-1946 עבר קורס טיסה בחברת אווירון בשדה התעופה רמלה. בתחילת 1947 הוא התגייס יחד עם טיבי בן-שחר ומאיר רוף לשירות האוויר של ארגון ההגנה ושירת כטייס בטייסת א. באפריל 1948 נשלח במסגרת קבוצה של 11 טייסים לקורס טיסה קרבית בצ'כוסלובקיה, מתוכם נבחרו ארבעה: גזית, דני שפירא, מוטי הוד וטיבי בן-שחר לעבור הסמכה להטסת ספיטפייר. בשובם לישראל עברו קורס טיס מתקדם בבסיס סירקין (שכונה לימים "קורס מינוס 2") ובמרץ 1949 זכו הארבעה לכנפי הטיס הראשונות של חיל האוויר כשגזית הוא הראשון בהם, וכן דרגות פקד אוויר (המקבילות לסגן משנה). לאחר הקורס נותר להדריך בבית הספר לטיסה ופיקד על טייסת "ראשוני" (טייסת 138).
ביולי 1951 מונה למפקד טייסת תעופה בבסיס רמת דוד (והיה למעשה סגן מפקד הבסיס), ובספטמבר 1951 מונה למפקד טייסת 105, טייסת קא"ם (קורס אימון מבצעי). הוא עשה הסבה להטסת מטוסי מוסקיטו, ובאוקטובר 1952 מונה במקביל להיותו סגן מפקד הבסיס גם למפקד טייסת 109. בפברואר 1953 עבר למטה חיל האוויר, ולאחר מכן חזר לפקד על טייסת 109. בתקופתו הוקם גף הצילום של הטייסת, והיא השתתפה בגיחות צילום ומיפוי רבות בסיני. הוא שירת במטה החיל בענף המבצעים מדור ב' (תכנון), שעסק בהכנות לקראת מבצע קדש ומבצע שחרית (הבאת המיסטרים מצרפת לישראל) והיה אחראי על מבצע אביבה (הבאת 23 מטוסי דקוטה מצרפת לישראל).
ב-1957 מונה על ידי דן טולקובסקי למדריך ראשי בבית הספר לטיסה, גזית שהיה מעוניין לקבל פיקוד על טייסת מטוסי הווטור החדשים, החליט לפרוש משירות הקבע עד שטולקובסקי שכנעו להישאר כמפקד בית הספר. הוא שירת בתפקיד עד פברואר 1960. בתחילת כהונתו מנה קורס הטיס 17 חניכים בלבד (מהם סיים רק אחד), גזית פעל להעלות את הביקוש לקורס בקרב תלמידי התיכון וקורס הטיס של 1958 נפתח עם 80 חניכים מהם סיימו 25, המספר הגדול ביותר עד אז בחיל האוויר. בתפקידו הבא שימש יועץ צבאי באתיופיה, מונה לראש להק ההדרכה (אוויר 5) במטה חיל האוויר וסייע בהקמת חיל האוויר של אוגנדה. במאי 1965 מונה למפקד בסיס תל נוף ושירת בתפקיד עד מאי 1967. לאחר שלא קודם לתפקיד סגן מפקד חיל האוויר, נשלח לצרפת ושימש סגן ראש משלחת הרכש של משרד הביטחון.
אחרי שחרורו עבד כקברניט בחברת ארקיע עד פרישתו ב-1990. בתקופה זו הקים את חברת התעופה הלאומית של סווזילנד.
חיים אישיים

היה נשוי לזהבה  ילידת 1927 שהייתה לוחמת בהגנה וקצינה בחטיבת קרייתי, ממנה התאלמן ב-1994, ואב לשני בנים, אהוד ורן.
לקריאה נוספת

אבני גזית: יד לפועלו של אל"ם שעיה גזית, עורך: עודד מרום, הוצאת עמותת חיל האוויר, 2007
"לעולם לא תבין״  ספרו של אודי גזית המתאר בין היתר את קורותיו של שייע גזית וקורס הטיס הראשון של חיל האוויר הישראלי קורס מינוס 2
הערות שוליים

1 2  אהוד יונאי, "עליונות אווירית - סיפורו של חיל האוויר הישראלי", הוצאת כתר, 1995, עמ' 157
↑  דן ארקין, קברניט "ארקיע" יקים את חברת התעופה בסואזילנד, מעריב, 23 ביולי 1979
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312429105171  ISNI: 0000 0003 7005 1412  VIAF: 245466806   WorldCat (עם VIAF): 245466806
24 שעות עם...

| --- | --- |

 סוגה:  תוכנית אירוח
 מנחים:  ג'יימי קמפל
 ארץ מקור:  בריטניה
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  4
 הפקה
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ITV
 תקופת שידור מקורית:  11 ביוני 2007 – 2 ביולי 2007
 קישורים חיצוניים
 programma.vpro.nl/24uurmet/
 דף התוכנית ב-IMDb
 
24 שעות עם... (באנגלית: ‎24 Hours with...‎) היא תוכנית אירוח בריטית בהפקת Hideous בעבור ערוץ הטלוויזיה ITV, בשיתוף Twofour Broadcast. במסגרת התוכנית, ידוען ומראיין מעבירים יחד 24 שעות אינטנסיביות כשהם נעולים יחד בחדר.
אורחי עונה הראשונה - בובי בראון, לורנס לוולין-בוון, לי ריאן, דייוויד גסט, סטן קולימור וסטיב-או - השאירו מאחוריהם את הטלפונים הניידים שלהם ואת אנשי יחסי הציבור שלהם, והתירו למארח, ג'יימי קמפל, לשאול אותם כל שאלה שעולה על דעתו.
כל תוכנית נמשכת 30 דקות, המספרות בכל פעם סיפורו של מרואיין אחר אשר ישב ב"כיסא החם" במשך 24 שעות, כאשר שעון דיגיטלי המופיע על המסך מציין את הזמן שחולף.
גרסה ישראלית

גרסה ישראלית לתוכנית הופקה בשנים 2009-2010 בישראל, תחת השם "24 שעות עם..." ובהנחייתו של רוני קובן. התוכנית צולמה באוניברסיטת תל אביב ושודרה בערוץ 8. עד כה צולמו שתי עונות ישראליות. אורחי העונה הראשונה היו: מרינה מקסימיליאן בלומין, אתגר קרת, תיקי דיין, אליוט, מוחמד בכרי, גלעד כהנא. אורחי העונה השנייה היו: שלומי שבן, ערן צור, עדנה מזי"א, דובר קוסאשווילי, ירמי קפלן, יוסי שריד, יוסף סוויד, מיקי קם, אפרת גוש, כנסיית השכל.
הרעיון המקורי

לארס פון טרייר ביים בשנת 1996 סדרת תוכניות טלוויזיה בשם Marathon, במהלכה התארחו 8 אורחים והצטלמו במשך 24 שעות שנערכו ל-8 תוכניות בנות 56 דקות.
כירורג

כירורגים בניתוח
כירורג (על פי האקדמיה ללשון העברית: רופא מנתח) הוא רופא המתמחה בכירורגיה כללית.
היסטוריה

בהיסטוריה המוקדמת, מקצוע הכירורג לא היה קיים כמקצוע עצמאי, אלא היה קשור למקצוע הספרות. הכירורג, שהיה בימים אלו גלב ולא רופא, היה מספר שיער וגם מנתח, תוך שימוש בכלי החיתוך שלו לביצוע הליך כירורגי, בדרך כלל בשדה הקרב או בחצר המלכות. עם התקדמות הרפואה והפסיכולוגיה, מקצועותיהם של הגלב והכירורג התבדלו זה מזה, ובמאה ה-19 המקצוע המשולב גלב-כירורג נעלם לחלוטין. תפקיד הכירורג בשדה הקרב נמשך, ונוסף תפקיד של כירורג או מנתח כללי לקציני הבריאות הממשלתיים.