stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שיר השירים זוטא
שימוש מאוחר

שיר השירים זוטא מצוטט לרוב בילקוט שמעוני וילקוט המכירי. ילקוט שמעוני השתמש בו כבסיס לפירושו לשיר השירים, אך גם מצטט אותו בפירוש לספרי מקרא אחרים. בילקוט שמעוני, השם "פסיקתא רבתי" משמש לשיר השירים רבה, ואילו זוטא מכונה תמיד "מדרש שיר השירים". יכול להיות שמחבר ילקוט שמעוני החיל שם זה על רבה משום ששתי היצירות כרוכות יחדיו; מצד שני, התרחשות השם עשויה להיות עקב טעות של המעתיק. בילקוט המכירי מצוטט שיר השירים זוטא 19 פעמים בשם "הגדת שיר השירים" על ישעיהו בלבד.
הוא מצוטט גם על ידי מחברים אחרים: יהודה בן ברזילי הברצלוני מצטט אותו (תחת השם "אגדת שיר השירים") ביחס לשבעים השמות המספידים שנתן אלוהים לעם ישראל. רבי משה בן נחמן מצטט אותו כ"מדרש שיר השירים"; כך גם תלמידו (המורה?) עזריאל, בפירוש שיר השירים המיוחס בדרך כלל לרמב"ן עצמו. אברהם בן הרמב"ם קורא לזה "אגדת שיר השירים"; רבי מנחם רקנאטי מצטט את אותו קטע שצוטט על ידי יהודה בן ברזילי.
בנוסף, קטעים ממדרש זה מצויים במדרש לקח טוב של טוביה בן אליעזר ו"משל הקדמוני" של יצחק אבן סהולה אף על פי שאין אלו מזכירים את שמו של המדרש הזה, שניאור זלמן שכטר מניח שהם כנראה השתמשו בפירושים קדומים, בין היתר בשיר השירים זוטא.
הערות שוליים

↑  Agadath Shir Hashirim
↑
↑  שכטר, Jewish Quarterly Review, כרך 8, עמוד 318.
↑  ראה פרידמן, הערות לספר מספרים 139
↑  צייוני עמ' 57ג, קרמונה, תקמ"א
↑  B. ח כרכים. i.-vi.
↑  "ב" ה. vi. 112 ואילך
↑  למשל, ויקרא רמז תעה; יהושע רמז כג; ישעיהו רמז רפח; ועוד
↑  הוצאת I. Spira, Berlin, 1893
↑  בפירושו לספר יצירה (עמ'  128, ברלין, 1885)
↑  ב"תורת האדם" עמ' 102
↑  ראה א. נויבאואר, קובץ 'על יד ד'. 63, Berlin, 1888
↑  בפירושו של מנחם רקנאטי לחומש (על בהעלותך)
| ספרות המדרשים |
| --- | --- | --- |
| מדרשי הלכה תנאיים (בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
|  מדרשי אגדה קלאסיים: תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד |  |
|  תקופת הביניים: ראשית תקופת הגאונים (בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה  • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |  |
| המדרש המאוחר: תקופת הגאונים (בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |  |
| הילקוטים: תקופת הראשונים (בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265453405171  VIAF: 410145857098422922245   WorldCat (עם VIAF): 410145857098422922245
שיר השמות (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט בישראל
 בימוי:  פרנסואה ז'יראר 
 הופק בידי:  רוברט לנטוס, Lyse Lafontaine 
 תסריט:  ג'פרי קיין
 עריכה:  מייקל ארסנד 
 שחקנים ראשיים:  טים רות' אדי איזרד ג'ונה האוור-קינג סול רובינק קלייב אוון קתרין מק'קורמק גראן האוול 
 מוזיקה:  הווארד שור
 צילום:  David Franco 
 מדינה:  קנדה, גרמניה, הממלכה המאוחדת, הונגריה 
 חברת הפקה:  Serendipity Point Films   Lyla Films   Feel Films  Film House Germany  Proton Cinema
 חברה מפיצה:  Big Bang Media, Sony Pictures Classics 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  9 באפריל 2020 
 משך הקרנה:  113 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 הכנסות באתר מוג'ו:   thesongofnames
 tickets.thesongofnames.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
שיר השמות (באנגלית: The Song of Names) הוא סרט דרמה, בבימויו של פרנסואה ז'יראר שיצא בשנת 2019. זהו עיבוד לרומן בעל אותו שם מאת נורמן לברכט, בסרט מככבים טים רות' כמרטין וקלייב אוון בתפקיד דוידל, חברי ילדות מלונדון שחייהם הושפעו עמוקות ממלחמת העולם השנייה הסרט מבוסס על רומן המגולל את סיפורם של שני נערים הגדלים בלונדון של תקופת המלחמה. הרומן יצא לאור בשנת 2001 וזכה בפרס וִיטְבְּרֶד לרומן ראשון לשנת 2002.
שחקנים ודמויות

טים רות' כמרטין
גראן האוול כמרטין בגילאי 17–23
קלייב אוון בתפקיד דוידל
ג'ונה האוור-קינג בתפקיד דוידל בגיל 17–21
קתרין מק'קורמק בתפקיד הלן
סול רובינק בתפקיד פיינמן
אדי איזרד בתפקיד מגיש הרדיו
שחרור

הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של טורונטו בשנת 2019.
הערות שוליים

↑  "Clive Owen WWII film ‘The Song of Names’ getting TIFF Gala Presentation". The Loop, July 23, 2019.
↑  "TIFF bringing in new films starring Tom Hanks, Christian Bale, Joaquin Phoenix and dozens more". Toronto Star, July 23, 2019.
שירים לעיר אפזוס מאת קובי אוז

"שירים לעיר אפזוס מאת קובי אוז" הוא אלבום הסולו של הזמר הישראלי קובי אוז. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1996 חברת התקליטים הד ארצי. הוא בפורמט אחד בלבד, כתקליטור. שיריו נכללו גם בפסקול המחזה "קומדיה של טעויות".
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | השעה ארבע וארבעים: השחר עולה: שש ורבע: קפה עם הל  | 6:09 |
| 2. | רבע לשבע: פותחים את השוק  | 3:59 |
| 3. | חמישה לתשע: עלמה מתעוררת ופותחת חלון  | 2:41 |
| 4. | חמש וחמישה: תרועת המושל: השעה שבע: זונות וצעיפים  | 3:06 |
| 5. | עשרה לעשר: ביקור אצל בעל הנס  | 5:11 |
| 6. | חצות: עש לילה: אחת ודקה: מרדף בעולם התחתון  | 5:16 |
| 7. | שתיים בלילה; ידעוני האופל  | 4:36 |
| 8. | ארבע לפנות בוקר; שחרית; עשרים לחמש; שוב עולה השחר  | 5:23 |
| משך כולל: | משך כולל: | 36:24 |
הערות שוליים

↑  קובי אוז* – אפזוס - שירים לעיר אפזוס, דיסקוגס
| קובי אוז |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | שירים לעיר אפזוס מאת קובי אוז • דמעות וים • מזמורי נבוכים • מזמורים נוספים • חלום עקבותיך |  |
| סינגלים | "אם תעזבי אותי" • "למה את דואגת" • "זיכרונות" • "אלוהי" • "חמש לפנות בוקר" |  |
| ערכים קשורים | טיפקס |  |
רודריגו (כדורגל חופים)

רודריגו סוארס דה קוסטה (בפורטוגזית: Rodrigo Soares da Costa; נולד ב-16 באוגוסט 1993), המוכר יותר בשם רודריגו (בפורטוגזית: Rodrigo) הוא כדורגלן חופים ברזילאי המשחק בעמדת החלוץ בנבחרת ברזיל בכדורגל חופים.
קריירה

רודריגו החל לשחק כדורגל חופים בחוף הקופקבנה, כשבשנת 2011 הוא הצטרף למועדון כדורגל החופים בוטפוגו. שלוש שנים מאוחר יותר, הוא זומן לסגל הנבחרת הברזילאית. הקריירה של רודריגו הגיעה לשיאה בשנת 2016, כשהוא נבחר לשחקן הטוב ביותר של אליפות רוסיה בכדורגל חופים וזכה בתואר הכוכב העולה בטקס כוכבי כדורגל החופים. שנה לאחר מכן, הוא סחף את נבחרת ברזיל לזכייה בגביע העולם בכדורגל חופים, שהתקיים באיי בהאמה, כשסיים כסגן מלך השערים של המפעל לצד תשעה כיבושים. באותה שנת 2017, רודריגו הצטרף לענקית כדורגל החופים הרוסית, קריסטל. רודריגו היה שותף לשתי זכיות עם האחרונה בגביע אירופה לאלופות בכדורגל חופים.
תארים > לאומיים

גביע העולם בכדורגל חופים (1): 2017
משחקי החוף העולמיים (1): 2019
הגביע הביניבשתי (3): 2014, 2016, 2017
מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים (דרום אמריקה) (3): 2015, 2017, 2019
קופה אמריקה (2): 2016, 2018
מונדיאליטו (1): 2017
אליפות דרום אמריקה בכדורגל חופים (1): 2017
משחקי החוף הדרום אמריקאים (1): 2019
תארים > קבוצתיים

גביע העולם לאלופות בכדורגל חופים (1): 2024
גביע אירופה לאלופות בכדורגל חופים (2): 2020, 2021
גביע נזרה (1): 2018
אליפות רוסיה (2): 2018, 2019
הגביע הרוסי (3): 2017, 2018, 2019
תארים > אישיים

גביע העולם בכדורגל חופים (1):
נעל הכסף: 2017
כוכבי כדורגל החופים (2):
הכוכב העולה: 2016
נבחרת החלומות העולמית: 2019
הגביע הביניבשתי (2):
השחקן הטוב ביותר: 2017, 2018
מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים (דרום אמריקה) (1):
מלך השערים: 2019
קופה אמריקה (1):
השחקן הטוב ביותר: 2018
מונדיאליטו (2):
השחקן הטוב ביותר: 2017
מלך השערים: 2017
גביע אירופה לאלופות בכדורגל חופים (1):
השחקן הטוב ביותר: 2016
אליפות רוסיה (3):
השחקן הטוב ביותר: 2017
מלך השערים: 2017, 2019
סטטיסטיקות

| תחרות | שנה | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| גביע העולם בכדורגל חופים | פורטוגל 2015 | 4 | 3 |
| גביע העולם בכדורגל חופים | איי בהאמה 2017 | 6 | 9 |
| גביע העולם בכדורגל חופים | פרגוואי 2019 | 4 | 6 |
| גביע העולם בכדורגל חופים | רוסיה 2021 | 4 | 5 |
| סך הכל | סך הכל | 18 | 23 |
| תחרות | שנה | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים (דרום אמריקה) | אקוודור 2015 | 6 | 7 |
| מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים (דרום אמריקה) | פרגוואי 2017 | 6 | 8 |
| מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים (דרום אמריקה) | ברזיל 2019 | 6 | 14 |
| סך הכל | סך הכל | 18 | 29 |
| תחרות | שנה | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| הגביע הביניבשתי | איחוד האמירויות הערביות 2015 | 4 | 4 |
| הגביע הביניבשתי | איחוד האמירויות הערביות 2016 | 4 | 4 |
| הגביע הביניבשתי | איחוד האמירויות הערביות 2017 | 5 | 7 |
| הגביע הביניבשתי | איחוד האמירויות הערביות 2018 | 4 | 8 |
| סך הכל | סך הכל | 17 | 23 |
| תחרות | שנה | קבוצה | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
גביע אירופה לאלופות: 
| גביע אירופה לאלופות | איטליה 2014 | איטליה קטניה | 6 | 9 |
| גביע אירופה לאלופות | איטליה 2015 | איטליה קטניה | 7 | 9 |
| גביע אירופה לאלופות | איטליה 2016 | איטליה קטניה | 7 | 13 |
| גביע אירופה לאלופות | פורטוגל 2017 | רוסיה קריסטל | 7 | 11 |
| גביע אירופה לאלופות | פורטוגל 2018 | רוסיה קריסטל | 6 | 2 |
| גביע אירופה לאלופות | פורטוגל 2019 | רוסיה קריסטל | 8 | 13 |
| גביע אירופה לאלופות | פורטוגל 2020 | רוסיה קריסטל | 6 | 9 |
| גביע אירופה לאלופות | פורטוגל 2021 | רוסיה קריסטל | 8 | 9 |
| סך הכל | סך הכל | סך הכל | 55 | 75 |
הערות שוליים

↑  ברזיל הוכתרה לאלופת העולם בכדורגל חופים
רודריגו (שני משמאל) בטקס חלוקת המדליות של משחקי החוף הדרום אמריקאים 2019
שנת הגנן

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  קארל צ'אפק
 שפת המקור:  צ'כית
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1929
 מספר עמודים:  134
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת בבל
 תאריך:  2010
 תרגום:  רות בונדי
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002718232
שנת הגנן (בצ'כית Zahradníkův rok) הוא ספר שכתב קארל צ'אפק (Karel Čapek) בשנת 1929. זמן קצר אחרי צאתו לאור כבר תורגם לשפות שונות. לעברית תורגם על ידי רות בונדי בשנת 2010, והוא ראה אור בהוצאת בבל, ידיעות ספרים.
הספר - המתאר את הקמתה של גינה פרטית בעיר, ואת אחזקתה במשך שנה - מונה 26 פרקים, שנים-עשר מהם עוסקים בחודשי השנה לפי סדרם מינואר ועד דצמבר. בין הפרקים הללו שזורים פרקים בנושאים כלליים ובנושאי גינון, דוגמת "איך נוצר גנן", "על יופיו של סתיו" ו"איך מניחים יסודות לגינה". צ'אפק מתאר את הטיפולים בגינה העירונית בצ'כוסלובקיה אך גם את נפש הגנן. הספר כתוב בהומור ומעוטר באיורים רבים, מעין קריקטורות הקשורות לתאורים בספר, פרי עטו של יוזף צ'אפק, אחיו של הסופר.
לא אחת קושר צ'אפק בין הגינה ובין תכונות האנשים המטפלים בה (או, מנגד, מתעלמים מקיומה). כך, כל עוד האדם בלבלוב נעוריו, הוא מניח שפרח זה מה שתוקעים בדש המעיל או מעניקים לבחורה. חסרה לו ההבנה האמיתית שפרח הוא משהו שחורף, שעודרים ומזבלים ושותלים ומעבירים וגוזמים וקושרים ופוטרים מעשבים שוטים ומעלים יבשים ומכנימות ומקימחון. במקום לעדר ערוגות, רודף העלם אחרי בחורות, מפגין את שאפתנותו, נהנה מפירות החיים שלא הוא הצמיח. דוגמה נוספת: במה שנוגע לצמחיית החלונות, קיימים שני סוגים: ענייה ועשירה. צמחיית העניים לרוב במצב טוב יותר, צמחיית העשירים בדרך כלל גוועת כשהם בחופשת הקיץ.
לקריאה נוספת

קארל צ'אפק, שנת הגנן, בבל הוצאה לאור. 2010, 134 עמודים. כריכה קשה.
שנת האסטרונומיה הבין-לאומית

הסמל הרשמי של שנת האסטרונומיה הבין-לאומית
שנת 2009 הוכרזה כשנת האסטרונומיה הבין-לאומית על ידי איגוד האסטרונומיה הבין-לאומי וארגון האו"ם לחינוך, תרבות ומדע, אונסק"ו. שנת 2009 מציינת ארבע מאות שנה לשימוש האסטרונומי הראשון בטלסקופ, על ידי גלילאו גליליי. במהלך שנת האסטרונומיה הבינלאומית יתקיימו פעילויות חינוכיות ומיזמים שונים במדינות רבות, שתכליתן קירוב הציבור לאסטרונומיה. ליוזמה נרתמו האקדמיות הלאומיות למדעים בכ-140מדינות, יחד עם סוכנויות החלל המובילות בעולם (NASA, ו–ESA סוכנות החלל הארופית).
בישראל

בישראל בחרה האקדמיה הלאומית לאומית למדעים בד"ר שי צוקר מאוניברסיטת תל אביב להוביל את ההערכות הלאומית. ד"ר צוקר הקים למטרה צוות היגוי אליו הוזמנו: חובבי אסטרונומיה, נציגי גופים המתמחים בהעשרה בתחומי המדע ומנהלי יחידות ההעשרה של מוסדות המחקר האקדמיים. מרבית הארגונים הלאומיים העוסקים בהנגשת אסטרונומיה חברו יחדיו, כפי שתועד באתר הישראלי של שנת האסטרונומיה הבינלאומית. ביניהם:
מרכז אילן רמון לנוער שוחר פיזיקה
הטכנודע בגבעת אולגה
מצפה הכוכבים בגבעתיים
מצפה הכוכבים ברקת
בכיכר רבין הוצבו טלסקופים של חובבי אסטרונומיה.
עמותת ראשית מדע ריכזה את תצפיות השדה
אלפי מבקרים פקדו מרכזים אלה במהלך שנת האסטרונומיה, נוסף להם השתתפו גולשים דרך רשת האינטרנט בתצפיות דיגיטליות ושידורים ישירים של גרמי השמיים.
שלום (שיר של מאיה בוסקילה)

"שלום" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת ישראלית מאיה בוסקילה, מתוך אלבום האולפן השלישי שלה, שוברת שתיקה. השיר יצא לאור באוגוסט 2008, על ידי חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל השלישי מתוך האלבום. הסינגל הבא שהוציאה אחריו הוא "רכבת אקספרס", שיצא לאור בנובמבר 2008.
השיר הגיע למקום השלישי ברשת ג' והראשון ברדיו אמצע הדרך.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי מאיה בוסקילה והופק על ידי לואי להב. ב-ynet פורסמה כתבה אודות השיר, בה נכתב "מאיה בוסקילה אומרת "שלום" בקליפ לשיר, אותו כתבה והלחינה. היא מציגה אותו עכשיו, יחד עם אלבומה החדש, שוברת שתיקה. גם פיני טבגר כאן בקליפ, מסתבך עם נשים. על הבימוי אחראי יוני מרדכי".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-16 במאי 2013, חמש שנים לאחר צאתו של השיר כסינגל. בתחילת הקליפ, ניתן לראות את בוסקילה מביטה בדלת שעליה תלוי שלט בו כתוב "מאיה ופיני". היא מביטה בו באכזבה ויורדת במדרגות. לאורכו של הקליפ ניתן לראותה כשהיא הולכת ברחוב ומבצעת פעולות יומיומיות שונות.
נכון ליוני 2021, מונה הצפיות של הקליפ והאודיו עומד על למעלה מ-70,000 צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 3 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 1 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | אוגוסט 2008 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | הד ארצי |  |
הערות שוליים

↑  שירים שבוצעו ע"י מאיה בוסקילה, באתר שירונט
1 2 3  שוברת שתיקה, נבדק ב-2021-06-13
↑  מאיה בוסקילה – רכבת אקספרס (2008, CD) (באנגלית), נבדק ב-2021-06-13
↑  11.12.2008 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  רדיו תשעים התחנה המואזנת בין תל אביב לחיפה, באתר www.90fm.co.il
↑  מילים לשיר שלום - מאיה בוסקילה, באתר שירונט
↑  שלום, מאיה, באתר ynet, 17 בספטמבר 2008
1 2 3  מאיה בוסקילה - שלום - הקליפ הרשמי! Maya Buskila - Shalom, נבדק ב-2021-06-13
↑  מאיה בוסקילה שלום Maya Buskila - Shalom, נבדק ב-2021-06-13
| מאיה בוסקילה |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | סיפור מכור • ימים של אהבה • שוברת שתיקה • נושמת |  |
| ערכים קשורים | ימים של אהבה • חי ב-LA LA לנד • הכוכב הבא לאירוויזיון |  |
| מאיה בוסקילה – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| סיפור מכור | "יש בליבי כינור" • "סיפור מכור" • "הלב" • "זה רק בינינו" • "כשאתה נשבר" |  |
| ימים של אהבה | "חופים" • "רק אותך רוצה" • "רק אל תגיד" • "בלעדיך" • "ימים של אהבה" |  |
| שוברת שתיקה | "שוברת שתיקה" • "לנשום" • "שלום" • "רכבת אקספרס" |  |
| נושמת | "מה שהיה היה" • "מצפן" • "לעבור את היום" • "תקשיבי לי" • "מגדל" • "זיכרון ישן" • "השתגעתי" • "באמצע יום" • "נושמת" |  |
| אלבום חדש | "הלב שלי עומד למכירה" • "אני רואה אותך" • "ממך וממני" • "חד קרן" • "עם ישראל חי (יש לנו אור)" • "עד אחרי הנצח" • "לא לבד" • "2 דקות" |  |
| סינגלים אחרים | "נשמתי" • "לא מתביישת לאהוב" • "הזמן שלך" • "אל תוותר עלי" • "אהבה אחרת" • "חי ב-La La לנד" • "סלח לי" • "לראות אותך מאושר" • "פרידום" |  |
| השתתפות בסינגלים | "חברים בכל מיני צבעים" • "בוא נראה" • "הדרך אל הכפר" |  |
שירלי עודד

| --- | --- |

שירלי עודד
 לידה:  26 במאי 1975 (בת 49) חדרה, ישראל 
 
שירלי עודד (בעבר שירלי עודד-דורן; נולדה ב-26 במאי 1975) היא שחקנית, במאית, אשת עסקים, פעילה חברתית וחברת מועצת העיר חדרה לשעבר. בשנת 1998 הקימה את בית ספר למשחק "יצירתי".
ביוגרפיה

נולדה בשכונת חפציבה בחדרה שם גדלה עד לגיוסה לצה"ל, בו שירתה כחובשת בנח"ל. הייתה נשואה למנהל אישי אביתר דורן ולהם שני ילדים.
לאחר שחרורה מצה"ל החלה לשדר ברדיו אמצע הדרך שרק עלה לאוויר באזור השרון. היא שידרה במגוון תוכניות, ובמקביל שימשה בתפקידי עריכה והפקה.
בשנת 1998 החלה ללמוד משחק אצל הלל נאמן, ובהמשך למדה גם אצל רחל שור בסטודיו למשחק ניסן נתיב ובמקומות נוספים. במקביל ללימודי המשחק למדה פיתוח קול אצל חיים פנירי ולמדה ב"בית הספר לתסריטאות" של עידית שחורי וכן מחזאות אצל ציפי פינס.
עם סיום לימודיה גילמה את רוזה בהצגה "סלאח שבתי" בבימויו של זאב רווח, בהצגה "אני לא אשם בשתייה של אבא שלי" בהשתתפות שחקני תיאטרון באר שבע, בהצגות פרינג' בתמונע, בסרטי סטודנטים ובהצגות ילדים ונוער.
באותה השנה, הקימה את "יצירתי" – בית ספר ארצי לילדים ונוער ונכון לשנת 2013[דרושה הבהרה] משמש גם לבוגרים ומבוגרים, משמשת כמנהלת האמנותית שלו, בשלוחות: נתניה, כוכב יאיר, אשדוד ותל אביב.
בשנת 2008 כתבה את ההצגה מקורית "צל של אשה", שהופקה ועלתה בפסטיבל "פותחים במה" בתיאטרון בית ליסין. המספרת על ארבע נשים ונערה הנאלצות לשנות זהות, כדי להינצל מבעליהן המכים.
בשנת 2010 נולדה לה ילדה בשם נעמי.
בשנת 2012 כתבה את ההצגה המקורית לנוער "מי אני מה" – הצגה שעוסקת בשאלות שגורמות להבין את המהות שבחיים. ההצגה זכתה במקום שלישי בתחרות "פסטיבל ארצי לילדים ונוער בת ים". במקום הראשון כשחקן המצטיין זכה שחקן ההצגה דור אלמקייס.
בשנת 2014 גילמה מזכירה בשם שולה בסדרה "70 מיליון סיבות לעושר" של ערוץ 22.
הקימה, ביחד עם אחותה החרדית, את עמותת "שאלתיאל-נתינה למשפחות נזקקות" – העוזרת למשפחות נצרכות בתחומים שונים.
בבחירות לרשויות המקומיות 2013, הוצבה במקום השני ברשימת "יש עתיד" למועצת העיר חדרה ונבחרה. בבחירות 2018 הקימה סיעה חדשה בשם "שקיפות" ורצה איתה למועצת העיר ולראשות העיר. בבחירות לראשות העיר זכתה ב-3% ובבחירות למועצה לא עברה את אחוז החסימה.
מנהלת סוכנות ייצוג שחקנים בשם "ניהול אישי".
הערות שוליים

↑   סרטונים בערוץ של שירלי עודד - מפלגת שקיפות, באתר יוטיוב
↑  אודות, באתר "ניהול אישי"
שירלי קארי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 באפריל 1936 (בת 88) ארצות הברית 
 
שירלי קארי (באנגלית: Shirley Curry; נולדה ב-2 באפריל 1936), הידועה גם בכינויה Skyrim Grandma (סבתת הסקיירים), היא יוטיוברית וגיימרית אמריקאית.
ביוגרפיה

קארי עבדה למחייתה כמזכירה בבית חרושת לממתקים. במשך כמה שנים היא הייתה גם שותפה במחלקה לבגדי נשים של רשת קמארט (Kmart) האמריקאית עד שפרשה לגמלאות בשנת 1991 בגיל 55.
קארי נכנסה אל תחום הגיימינג לאחר שבנה לימד אותה כיצד לשחק במשחק הווידאו Civilization II שיצא בשנת 1996.
בשנת 2011 היא הצטרפה ליוטיוב כדי לעקוב אחרי ערוצי גיימינג, וב-2015 היא העלתה את סרטון הווידאו הראשון שלה בו היא משחקת ב-Skyrim. עד 2020 היו לה יותר מ-900 אלף מנויים ביוטיוב.
עוקביה פתחו עצומה באינטרנט במטרה לכלול אותה במשחק הבא של הסדרה, והחברה שיצרה את המשחק הבטיחה לכלול אותה כדמות במשחק The Elder Scrolls VI.
בשנת 2022 קארי לקתה בשבץ מוחי בזמן שישנה וזיכרונה נפגע. לאחר שהדבר פורסם רבים ממעריציה התאחדו ואיחלו לה שתהיה בריאה, והחברה שפתחה את המשחק שלחה לה זר פרחים.
ב-22 בספטמבר 2024 הודיעה על פרישתה.
חיים אישיים

קארי אם לארבעה ילדים, סבתא לתשעה נכדים, וסבתא רבתא לשלושה נינים.
שאול יפה

| --- | --- |

 לידה:  6 במרץ 1921 יבנאל, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  23 במרץ 1977 (בגיל 56) יקום, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   פלמ"ח   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1941–1950 (כ־9 שנים)
 דרגה:    סגן-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 82  קצין שריון ראשי
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות
 תפקידים אזרחיים
 מנהל מפעל  "פלסטיק יקום"
 
שאול יפה (כ"ח בשבט תרפ"א, 6 במרץ 1921 – ט' בניסן תשל"ז, 23 במרץ 1977) היה מפקד הגדוד החמישי בחטיבת הראל במלחמת העצמאות זמן קצר, וקצין שריון ראשי הראשון. ממייסדי קיבוץ יקום.
ביוגרפיה

שאול יפה נולד במושבה יבנאל, בנם השלישי של חיים ומרים (לבית כבשנה) יפה, שעלו מרוסיה ופולין והתיישבו בה. אחיו הגדולים הם אברהם יפה ואורי יפה ואחותו הקטנה חנה יפה תמיר. בשנת 1928 עזבה המשפחה את יבנאל ועברה להרצליה, שם נולדה בתם חנה, ובהמשך לרמת גן ולבסוף לתל אביב. למד בגימנסיה הרצליה ובבית הספר החקלאי מקוה ישראל. אחיו הבכור אברהם היה מאנשי השומר הצעיר.
בשנת 1941 התגייס לפלמ"ח. בשנת 1943 היה מפקד מחלקה בפלוגה ג' של הפלמ"ח, וחייליו השתתפו בפריצה למחסן הנשק על הר הכרמל – העימות הראשון של הפלמ"ח עם הבריטים. בהמשך פיקד על אחת החסימות בעת פריצת מחנה עתלית. בינואר 1946 הותקף עם אשתו על ידי שלושה שודדים ערבים, נאבק עמם והצליח להניסם. היה סגן מפקד הגדוד הרביעי של הפלמ"ח.
בשנת 1947 היה ממייסדי קיבוץ יקום, כחבר בגרעין "השומר הצעיר".
בסוף מרץ 1948 מונה למפקד הגדוד החמישי של הפלמ"ח ויועד לעלות עם גדודו לירושלים בשיירת חולדה. כשהותקפה השיירה ניסה בעזרת טרקטור לחלץ את אחד הרכבים מהבוץ ונפצע. לאחר מכן היה סגנו של יצחק שדה בחטיבה 8. באוקטובר 1948 מונה למפקד גדוד 82, הגדוד המשוריין הראשון של צה"ל. במבצע חורב הוביל את הגדוד בכיבוש עוג'ה אל חפיר (ניצנה). בין פברואר ליולי 1950 היה קצין שריון ראשי, ולאחר מכן פרש מצה"ל.
בקיבוצו עבד כמכונאי במוסך. כיהן כמזכיר הקיבוץ מספר פעמים, ובנוסף היה רכז החטיבה הצעירה של הקיבוץ הארצי. בספטמבר 1960 נסע כנציג מפ"ם למפגש בין יהודים לערבים בחסות יוגוסלביה.
בשנים 1965–1975 ניהל את מפעל הפלסטיק של הקיבוץ, "פלסטיק יקום". משנת 1976 היה רכז מחלקת הביטחון בקיבוץ הארצי, ומילא תפקיד זה עד מותו. היה ממעצבי תורת הביטחון של הקיבוץ הארצי ומפ"ם.
שאול יפה נפטר בקיבוץ יקום בשנת 1977, בגיל 56.
לקריאה נוספת

יגאל וילפנד, מסע בעקבות שאול: שאול יפה 1921–1977, תל אביב: ספרית פועלים, תשמ"ז 1987. (ביוגרפיה)
הערות שוליים

↑  הפריצה למחסן הנשק בהר הכרמל - תכנון המבצע, אתר מרכז מידע פלמ"ח.
↑  התנפלות שודדים ליד כפר סבא, דבר, 22 בינואר 1946.
↑  שיירת חולדה, אתר מרכז מידע פלמ"ח.
↑  כל אנשי הגדוד, דבר, 23 באוקטובר 1964.
↑  מ. מייזלס, דו-קרב מילולי בסמינר השלום, מעריב, 28 בספטמבר 1960.
| מפקדי חיל השריון  |
| --- | --- | --- |
| מפקדי גייסות השריון | יצחק פונדק • חיים לסקוב • מאיר זורע • אורי בן ארי • חיים בר-לב • דוד אלעזר • ישראל טל • אברהם אדן • משה פלד • אמנון רשף • משה בר כוכבא |  |
| קציני שריון ראשיים (קשנ"ר) | שאול יפה • משה בר-תקווה • מנחם מרון • מרדכי ציפורי • עמי מורג • עמוס כץ • יוסי בן-חנן • יצחק רבין • אמי פלנט • דוביק טל • מאיר גחטן • אודי שני • אביגדור קליין • סמי תורג'מן • חלוצי רודוי • אגאי יחזקאל • יגאל סלוביק • עפר צפריר • שמואל אולנסקי • גיא חסון • אוהד נג'מה • הישאם אבראהים • אוהד מאור |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007949387605171  ISNI: 0000 0000 5408 4239  LCCN: nr93008981  VIAF: 4800142   WorldCat (עם VIAF): 4800142
שווייץ במאה ה-19

במאה ה-19 שווייץ החלה להתאושש מימי שלטונה של צרפת הנפוליאונית תחת הרפובליקה ההלווטית והקונפדרציה השווייצרית הנפוליאונית. אך היא לא ידעה שקט לזמן רב, ועד מהרה פרצו בה מעין מלחמת אזרחים - מלחמת הזונדרבונד. בסיומה המהיר, חזר השקט לאזור עם קבלתה של חוקה פדרלית חדשה שהביאה לסיום את עצמאותם של הקנטונים. במקביל, שווייץ הפכה למרכז בינלאומי.
רקע: תקופת נפוליאון

בשנת 1800 שווייץ נשלטה בידי צרפת תחת שלטון הרפובליקה ההלווטית. פלישה מאוסטריה גרמה לחוסר יציבות במדינה שהגיע לשיאו בשנת 1802, וב-1803 נאלצו הצרפתים לשלוח כוחות רבים נוספים בניסיון לשמור על הסדר במדינה המתפוררת.
ב-19 בפברואר 1803 הכריז נפוליאון על עצמו כ"בורר" בסכסוך שבין השווייצרים ובין עצמם. בפברואר 1803 ביטל את "הרפובליקה ההלווטית", ב"חוק הבוררות" שיצא מלפניו, ויצר משטר חדש שהיה מעין עירוב בין הסדר החדש והסדר הישן. המדינה הריכוזית בוטלה. חלוקה מנהלית חדשה הביאה ליצירת 20 קנטונים, כאשר שטחים שהיו שטחים נספחים ושטחי חסות הפכו לקנטונים בעלי זכויות שוות. היו אלו ארגאו, תורגאו, גראובינדן, סנט גלן, וו וטיצ'ינו. חוקה חדשה הפכה את שווייץ לפדרציה. בשל אי היציבות ברפובליקה, הוחלפו בה שש חוקות לאורך 12 שנות קיומה.
הזכויות שהובטחו בחוק הבוררות החלו להישחק מהר מאוד. אזור נשאטל נכבש בשנת 1806 בידי חיילים צרפתים וניתן ללואי-אלכסנדר ברתייה. ב-13 בדצמבר 1810 ואלה סופחה לצרפת כמחוז סימפלון בשביל לאבטח את מעבר סימפלון.
נפוליאון שלט למעשה בשווייץ עד למפלתו. השווייצרים לחמו ומתו במלחמותיו. אחרי שכוחו דעך במהלך הקואליציה האנטי-צרפתית השישית, חיילים אוסטרים חצו את הגבול ב-21 בדצמבר 1813. ב-29 בדצמבר בלחץ אוסטריה בוטל חוק הבוררות.
קונגרס וינה

קונגרס וינה שהתכנס בשנת 1815 הכריז מחדש על עצמאותה של שווייץ, והמעצמות המכונסות הסכימו להכיר בנייטרליות השווייצרית. בפעם האחרונה הורחבה הטריטוריה השווייצרית, כאשר צורפו לה הקנטונים החדשים ואלה, נשאטל וז'נבה.
גם שווייץ שלאחר קונגרס וינה לא הייתה מקום שקט. ההיסטוריה שבין קונגרס וינה ובין "מלחמת הזונדרבונד", הייתה עת של מאבק האוכלוסייה הכפרית בנטל של המרכזים העירוניים, של תסיסה ומאבק בין השמרנים והליברלים, הכפריים והעירוניים, הפרוטסטנטים והקתולים. אירוע משקף מאותה התקופה הוא ה"ציריפוטש" (Züriputsch) מספטמבר 1839, שבו התמרדה האוכלוסייה הכפרית והשמרנית בציריך כנגד השלטונות הליברלים בעיר. בשל ויכוח על זהותו של מרצה לתאולוגיה באוניברסיטה של ציריך, זרמו אלפי איכרים מוסתים אל העיר ממערב, ונלחמו כנגד חיילי הקנטון בסימטאות העיר, עד שמועצת העיר נכנעה. היה זה אך אות למלחמת האזרחים הממשמשת ובאה.