stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרשת אחרי מות
תאריכי הקריאה

השבת בה קוראים את פרשת אחרי מות יכולה לחול בתשעה תאריכים שונים.
יחד עם פרשת קדושים:
שנת השא ושנת זחא - י"ב באייר.
שנת זשג ושנת בחג - י' באייר.
שנת בשה ושנת גכה - ח' באייר.
שנת הכז - בארץ ישראל ו' באייר, בחוץ לארץ י"ג באייר.
בנפרד:
שנת החא - י"ד בניסן.
שנת השג - י"ב בניסן.
שנת זחג - כ"ו בניסן.
שנת זשה ושנת בחה - כ"ד בניסן.
שנת בשז ושנת גכז - בארץ ישראל כ"ב בניסן, בחוץ לארץ כ"ט בניסן.
הפטרה

ההפטרה למנהג הספרדים, התימנים והאיטלקים היא ביחזקאל, כ"ב, א'–ט"ז, "הֲתִשְׁפֹּט הֲתִשְׁפֹּט", והיא מתארת את תוכחתו של יחזקאל על הפרת איסורי העריות.
אשכנזים מפטירים "הלא כבני כושיים" בספר עמוס, ט', ז'–ט"ו
קריאת הפטרת אחרי מות היא נדירה ביותר בגלל שבשנים פשוטות אחרי מות מחוברת ל"קדושים" וקוראים את הפטרת קדושים. בשנים מעוברות המתחילות ביום חמישי קוראים בשבת פרשת אחרי מות את הפטרת שבת הגדול ובשנים מעוברות שבהן פסח יוצא ביום חמישי או בשבת קוראים עם פרשת אחרי מות את הפטרת פרשת קדושים, כי בשבת פרשת קדושים קוראים את הפטרת שבת ראש חודש או "מחר חודש". על כן, רק בשנים מסוג זחג (כ-5.8% מהשנים) קוראים את הפטרת אחרי מות "התשפוט התשפוט". גם בשנות זחג נחלקו הדעות איזו הפטרה יש לקרוא באחרי מות. הרב יחיאל מיכל טוקצינסקי כתב שהוא בירר אצל בעלי הקריאה שבירושלים את המנהג וכולם העידו שקוראים באחרי מות את "התשפוט" ובקדושים את "הלא כבני כושיים". לעומת זאת, המרדכי, והרמ"א והב"ח והמגן אברהם כולם כתבו להפך. הרב מאיר סטולביץ כתב שבעניין נדיר כזה אין להסתמך על עדות מנהג, שכן אין בירור אמיתי של מה היה המנהג מקדם ולכן יש לקרוא על פי מה שכתבו הפוסקים. עם זאת, בכמה בתי כנסיות ותיקים בירושלים נהגו לקרוא את הפטרת "הלוא כבני כושיים" בשתי השבתות.
בראשונים מובאים מנהגים שונים להפטרת אחרי מות. הרמב"ם וספר האשכול כותבים שיש לקרוא את "התשפוט התשפוט", בעוד רמזי רוקח כותב לקרוא "הלא כבני כושיים". האבודרהם כותב שקוראים בסוף עמוס מ"הנה ימים באים" ושיש קוראים את התשפוט התשפוט.
בעבר, היה המנהג בהפטרת פרשות אחרי מות וקדושים הפוך, שהפטרת פרשת קדושים היא  "התשפוט התשפוט", והפטרת פרשת אחרי מות היא "הלא כבני כושיים". המנהג היה להשתדל להימנע מקריאת הפטרת "התשפוט התשפוט", משום שהיא מדברת בגנותה של ירושלים, ולכן כאשר הפרשות היו מחוברות קראו את הפטרת "הלא כבני כושיים", וכן בשנים שבהן קראו בשבת אחרי מות את הפטרת  שבת הגדול, הפטרת שבת ראש חודש או הפטרת "מחר חודש", קראו בשבת קדושים את הפטרת "הלא כבני כושיים". המנהג היה מבוסס על דעת רבי אליעזר במשנה שלא לקרוא הפטרה דומה המדברת אף היא בגנות ירושלים. (אף כי לא נתקבלה דעתו להלכה). (מגילה ד', י')
הערות שוליים

↑  הרב אלחנן סמט בעניים הפטרת אחרי מות-קדושים
↑  לדברי האור זרוע, קוראים את הפטרת שבת הגדול רק בערב פסח שחל בשבת, ואם כן קוראים את הפטרת אחרי מות בשנת השג. ראו ערך הפטרת שבת הגדול.
↑  אהרן נייוירטה, על הפטרת אחרי/קדושים הנדירה, אור ישראל ז', עמ' קנז ואילך, באתר היברובוקס. בשנת בשז ושנת גכז, בארץ ישראל קוראים אחרי מות בשבת אסרו חג עם הפטרת קדושים, ובשבת קדושים קוראים מחר חודש, אך בחו"ל קוראים מחר חודש בשבת אחרי מות, ואז קוראים הפטרת קדושים בשבת קדושים בשבוע הבא.
↑  עיר הקודש והמקדש, חלק ג', פרק כ"ה, יב.
↑  ניסן אהרן טוקצינסקי, ע"ד הפטרות אחרי וקדושים, תבונה 3, תש"ג, עמ' קל"ד, באתר היברובוקס
↑  מאיר סטלביץ, ע"ד הפטרות אחרי וקדושים, תבונה 4, תש"ד, עמ' ט'-י', באתר היברובוקס
↑  רמב"ם סדר התפילה (ה)
↑  ספר עמוס, פרק ח', פסוק י"א
↑  משנה ברורה, סימן תכח, ס"ק כו
| פרשות השבוע |
| --- | --- | --- |
| ספר בראשית | בראשית • נח • לך לך • וירא • חיי שרה • תולדות • ויצא • וישלח • וישב • מקץ • ויגש • ויחי |  |
| ספר שמות | שמות • וארא • בא • בשלח • יתרו • משפטים • תרומה • תצוה • כי תשא • ויקהל • פקודי |  |
| ספר ויקרא | ויקרא • צו • שמיני • תזריע • מצורע • אחרי מות • קדושים • אמור • בהר • בחוקותי |  |
| ספר במדבר | במדבר • נשא • בהעלותך • שלח לך • קרח • חקת • בלק • פינחס • מטות • מסעי |  |
| ספר דברים | דברים • ואתחנן • עקב • ראה • שופטים • כי תצא • כי תבוא • נצבים • וילך • האזינו • וזאת הברכה |  |
פרנק פורד

פרנסיס מייקל פורד (באנגלית: Francis Michael Forde;‏ 18 ביולי 1890 – 28 בינואר 1983) היה מדינאי אוסטרלי שכיהן כראש ממשלת אוסטרליה החמישה עשר בשנת 1945. פורד הוא ראש הממשלה האוסטרלי שתקופת כהונתו היא הקצרה ביותר, שמונה ימים.
ראשית חייו

פורד נולד בעיירה מיטשל שבקווינסלנד כשני מבין ששת ילדיהם של מהגרים אירים. בעת לידתו של פורד עבד אביו כאיכר. פורד התחנך בבית ספר בעיר טוומבה שבקווינסלנד ובסופו של דבר הוכשר כמורה. הוא התיישב בעיר רוקהאמפטון והיה לפעיל במפלגת הלייבור האוסטרלית ובקבוצות לימוד לפועלים.
קריירה פוליטית

ב-1917 נבחר פורד לאספת המחוקקים של קווינסלנד כנציג הלייבור מטעם מחוז הבחירה של רוקהאמפטון. ב-1922 הוא התפטר ונבחר לפרלמנט האוסטרלי מטעם מחוז הבחירה של קפריקורניה.
עד מהרה התקדם פורד בשורות מפלגת הלייבור. כאשר ניצחה המפלגה בבחירות הכלליות של 1929, הוא מונה להיות עוזר שר המסחר והמכס בממשלתו של ג'יימס סקאלין. בסוף תקופת כהונתה של הממשלה הוא מונה להיות שר המסחר והמכס. כאחד מחברי הפרלמנט הבכירים היחידים של הלייבור ששרדו את התבוסה בבחירות של 1931, נעשה פורד סגן מנהיג האופוזיציה ב-1932. עם פרישתו של סקאלין ב-1935, התמודד פורד בבחירות לתפקיד מנהיג המפלגה, אך הובס בהפרש של קול אחד על ידי ג'ון קרטין, בעיקר בשל העובדה שהוא תמך במדיניותו הכלכלית של סקאלין.
פורד היה סגן נאמן, וב-1941, כאשר שבה הלייבור לממשלה, הוא מונה להיות שר הצבא, תפקיד חיוני בתקופת המלחמה. ב-5 ביולי 1945 מת קרטין באופן פתאומי וכסגן מנהיג המפלגה הושבע פורד כראש ממשלה על ידי המושל הכללי, הנסיך הנרי, דוכס גלוסטר. בבחירות לתפקיד מנהיג המפלגה הוא התמודד מול בן צ'יפלי ונורמן מאקין. צ'יפלי ניצח בבחירות ופורד נבחר פעם נוספת להיות סגן מנהיג המפלגה. כשר ההגנה הוא ספג ביקורת רבה על תהליך השחרור האיטי של החיילים לאחר המלחמה. כתוצאה מכך, הוא איבד את מושבו בפרלמנט בבחירות של 1946, אף על פי שמפלגת הלייבור עצמה שמרה על מקומה בשלטון.
נציב עליון בקנדה וחזרה לפוליטיקה

צ'יפלי מינה את פורד להיות הנציב העליון של אוסטרליה בקנדה, תפקיד אותו הוא מילא עד 1953. לאחר מכן הוא שב לאוסטרליה וניסה להתמודד על מושב בפרלמנט בבחירות של 1954 ללא הצלחה. בבחירות ביניים שהתקיימו ב-1955 לאספת הנבחרים של קווינסלנד. פורד הוא ראש ממשלת אוסטרליה היחיד שלאחר כהונתו הוא שב לכהן כחבר בפרלמנט של אחת המדינות.
ב-1957 חל פילוג בשורות הלייבור וכתוצאה מכך לא רק שכוחה ירד, אלא שפורד איבד את מושבו על חודו של קול.
לאחר הקריירה הפוליטית

פורד פרש מהקריירה הפוליטית, התיישב בבריזביין והקדיש את עצמו לפעילות צדקה בכנסייה הקתולית. בחדר המגורים בביתו הייתה תלויה תמונה גדולה של המפקד העליון של בעלות הברית בזירת דרום מערב האוקיינוס השקט במלחמת העולם השנייה, גנרל דאגלס מקארתור. ב-11 באפריל 1964, על פי בקשתו של ראש הממשלה רוברט מנזייס, ייצג פורד את אוסטרליה בהלווייתו של מקארתור בבית הקברות הלאומי ארלינגטון בווירג'יניה.
פרנק פורד מת ב-28 בינואר 1983. הלווייתו התקיימה ב-2 בפברואר, בדיוק ביום בו נבחר בוב הוק לתפקיד מנהיג מפלגת הלייבור. כראש ממשלת אוסטרליה שתקופת כהונתו הייתה הקצרה ביותר, הוא היה ראש הממשלה שהאריך ימים ביותר (92 שנים ו-194 ימים) עד ינואר 2009, כאשר גוף ויטלם האריך ימים יותר ממנו. על שמו של פורד קרויים מחוז בחירה בקווינסלנד ופרבר של הבירה קנברה.
הערות שוליים

↑  Francis Forde, Prime Minister from 6 July 1945 to 13 July 1945 — National Museum of Australia
1 2  "Frank Forde, Early years". Australia's Prime Ministers. National Archives of Australia. Retrieved 6 February 2010.
↑  "Frank Forde, Scullin government 1929–31". Australia's Prime Ministers. National Archives of Australia. Retrieved 6 February 2010.
1 2  "Frank Forde, Deputy Leader of the Opposition 1932–1941". Australia's Prime Ministers. National Archives of Australia. Retrieved 6 February 2010.
↑  "Frank Forde, In office". Australia's Prime Ministers. National Archives of Australia. Retrieved 6 February 2010.
1 2 3  "Frank Forde, After office". Australia's Prime Ministers. National Archives of Australia. Retrieved 6 February 2010.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ADB: forde-francis-michael-frank-12504  GND: 1175991457  NLA: 36589299  SNAC: w6521cdc  Trove: 1308434  VIAF: 94991073   WorldCat (עם VIAF): 94991073
פראג'י עלוש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1854 ה'תרי"ד גאבס, תוניסיה
 פטירה:  1921 (בגיל 67 בערך) י"ט בכסלו ה'תרפ"א גאבס
 מקום קבורה:  בית העלמין הישן בבאר שבע
 מדינה:  הבייליק של תוניסיה, תוניסיה הצרפתית 
 מקום פעילות:  גאבס
 תקופת הפעילות:  ?–1921 
 רבותיו:  רבי אברהם עלוש ורבי כלפאני הכהן
 תלמידיו:  הרבנים חיים חורי, יוסף סוסו הכהן, משה מימון הראשון.
 חיבוריו:  אוהב משפט, פועל צדק
 אב:  אליהו
 אם:  ורדאנה
 
הרב פראג'י עלוש (ה'תרי"ד, 1854 - י"ט בכסלו ה'תרפ"א, 1921) היה רב, דיין וראש ישיבה תוניסאי, שכיהן כרבה של העיר גאבס וכאב בית הדין שלה.
תולדות חייו

נולד בגאבס לאליהו וורדאנה. כנראה היה תלמידו של הרב אברהם עלוש, אב בית דין גאבס (בעל "ברית ותורה") ואצל רבי כלפאני הכהן (בעל "כרם חמדה"). לאחר גמר לימודיו התורניים, החל לעסוק בחייטות, תוך שהוא ממשיך לעסוק בתורה, ודורש בבית הכנסת בשבתות. לאחר פטירת הרב דוד הכהן, רבה של גאבס, התמנה לדיין ומו"ץ בעיר, והחל ללמד בישיבתו של ר' דוד. בשנת ה'תרס"ג (1903) מונה לאב בית דין בגאבס.
נפטר בי"ט בכסלו ה'תרפ"א (1921) ונקבר בגאבס. בשנת ה'תשל"ז (1973) הועלו עצמותיו ארצה לחלקת הרבנים בבית העלמין הישן בבאר שבע, סמוך לתלמידו הרב יוסף סוסו הכהן.
התכתב בהלכה עם גדולי חכמי תוניסיה, בהם הרב ישראל זיתון, הרב משה שתרוג, הרב נסים ביתאן ועוד.
מתלמידיו

הרב חיים חורי - רבה של גאבס.
הרב יוסף סוסו הכהן - רבה של גאבס וסגן ראש אב בית דין בתוניס, בירת תוניסיה.
הרב משה מימון הראשון בעל ספר "המילואים למשה" ו"דברי משה" (פירוש על ספר "דברי הברית" לרבי אברהם עלוש).
ספריו

אוהב משפט - שו"ת, ארבעה כרכים. יצא לאור על ידי תלמידיו הרב משה מימון והרב יוסף סוסו הכהן.
פועל צדק- על ספר תהילים (ג'רבה ה'תרפ"ו).
חידושים על מסכת ביצה - נותרו בכתב יד.
לקריאה נוספת

הרב משה מימון, תולדות הרב המחבר, בהקדמה לשו"ת "אוהב משפט" חלק אבן העזר.
הרב רפאל בנימין כהן, מלכי תרשיש, עמ' שנה-שנו.
הערות שוליים

↑  משפט כתוב אבן העזר כז; אורח חיים יג ועוד
↑  ישיב משה חלק א סימן עט; פו; צב ועוד
↑  אוהב משפט אבן העזר יט.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007510080205171  LCCN: nr95039558  VIAF: 63901084   WorldCat (עם VIAF): 63901084
פרס הווידאו קליפים של MTV לאמן הלטיני הטוב ביותר

| --- | --- |

אניטה, הזוכה בפרס לשנת 2024
 תקופת הפרס:  2010–הווה (כ־14 שנים)
 המספר הרב ביותר של זכיות:  ג'יי באלווין ואניטה (3)
 המספר הרב ביותר של מועמדויות:  ג'יי באלווין ובאד באני (8)
פרס הווידאו קליפים של MTV לאמן הלטיני הטוב ביותר הוצג לראשונה בפרסי הווידאו קליפים של MTV בשנת 2010. הזוכה נבחר על ידי הצופים שהצביעו באתר הרשמי של MTV Tr3s. הזוכה, לעומת זאת, לא מקבל את הפרס בטקס המרכזי ובשנים מאוחרות יותר הוכרז במהלך השידור החוזר בשפה הספרדית של הטקס ברשת הטלוויזיה tr3́s.
שיאני זכיות ומועמדויות

| שיאני זכיות> מספר זכיות | שיאני זכיות> אמן | שיאני זכיות> קליפים |
| --- | --- | --- |
| 3 | ג'יי באלווין | "Mi Gente" ‏•‏‏ "Con Altura" ‏•‏‏ "Qué Pena" |
| 3 | אניטה | "Envolver" ‏•‏‏ "Funk Rave" ‏•‏‏ "Mil Veces" |
| 2 | רוסליה | "Con Altura" ‏•‏‏ "Lo Vas a Olvidar" |
שיאני מועמדויות
| מספר מועמדויות | אמן | קליפים |
| 8 | ג'יי באלווין | "Mi Gente" ‏•‏‏ "Con Altura" ‏•‏‏ "I Can't Get Enough" ‏•‏‏ "Qué Pena" ‏•‏‏ "China" ‏•‏‏ "Amarillo" ‏•‏‏ "Un Día (One Day)" ‏•‏‏ "In da Getto" |
| 8 | באד באני | "Mia" ‏•‏‏ "Yo Perreo Sola" ‏•‏‏ "Dakiti" ‏•‏‏ "Un Día (One Day)" ‏•‏‏ "Tití Me Preguntó" ‏•‏‏ "Where She Goes" ‏•‏‏ "Un x100to" ‏•‏‏ "Monaco" |
| 7 | קרול ג'י | "Secreto" ‏•‏‏ "China" ‏•‏‏ "Tusa" ‏•‏‏ "Bichota" ‏•‏‏ "Mamiii" ‏•‏‏ "TQG" ‏•‏‏ "Mi Ex Tenía Razón" |
| 6 | דדי יאנקי | "Dura" ‏•‏‏ "Con Calma" ‏•‏‏ "China" ‏•‏‏ "Remix" |
| 6 | שאקירה | "Chantaje" ‏•‏‏ "Girl Like Me" ‏•‏‏ "TQG" ‏•‏‏ "Acróstico" ‏•‏‏ "Puntería" |
| 5 | מאלומה | "Felices los 4" ‏•‏‏ "Chantaje" ‏•‏‏ "Mala Mía" ‏•‏‏ "Qué Pena" ‏•‏‏ "Hawái" |
| 4 | אניטה | "Envolver" ‏•‏‏ "Funk Rave" ‏•‏‏ "Mil Veces" ‏•‏‏"Bellakeo" |
| 3 | ויסין ויאנדל | "Zun Zun Rompiendo Caderas" |
| 3 | פיטבול |  |
| 3 | רוסליה | "Con Altura" ‏•‏‏ "Lo Vas a Olvidar" ‏•‏‏ "Despechá" |
| 2 | דון עומר | "Danza Kuduro" |
| 2 | ג'ניפר לופז | "Dinero" |
| 2 | אנואל AA | "Secreto" ‏•‏‏ "China" |
| 2 | אוזונה | "China" ‏•‏‏ "Mamacita" |
| 2 | טייני | "I Can't Get Enough" ‏•‏‏ "Un Día (One Day)" |
| 2 | בלאק אייד פיז | "Mamacita" ‏•‏‏ "Girl Like Me" |
| 2 | פסו פלומה | "Ella Baila Sola" ‏•‏‏ "Bellakeo" |
| 2 | קארדי בי | "Dinero" ‏•‏‏ "Puntería" |
הערות שוליים

↑  MTV, Best Latin - Vote Now – Nominees for 2022 MTV Video Music Awards, www.mtv.com
↑  Dan Heching, MTV VMAs 2024: See who won, CNN, ‏2024-09-12 (באנגלית)
| פרסי הווידאו קליפים של MTV |
| --- | --- | --- |
| שנים | 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 |  |
| פרסים | קליפ השנה • אמנ/ית השנה • שיר השנה • אלבום השנה • האמן החדש הטוב ביותר • להקה • פופ • רוק • R&B • היפ-הופ • דאנס • אלטרנטיבי • לטיני • קיי-פופ • שיתוף פעולה • קליפ ארוך • בימוי • כוריאוגרפיה • אפקטים • ניהול אמנותי • עריכה • צילום • שיר קיץ • מסר חברתי • חלוציות על שם מייקל ג'קסון |  |
| פרסים לשעבר | אתר אינטרנט • קליפ פורץ דרך • וידאו קונספט • קליפ של אישה • פרסי בחירת הצופים הבין-לאומיים • אמן לטיני • קליפ מילים • קליפ של גבר • הסינגל המפלצתי של השנה • הקליפ הניסיוני הטוב ביותר • הקליפ הראוי ביותר לשיתוף • פרס MTV2 • ההופעה הטובה ביותר • הופעה בקליפ של רוק בנד פפסי • קליפ פוסט-מודרני • האיום המרובע של השנה • קליפ ראפ • רינגטון השנה • מופע במה • קליפ בריטי • פרטיטורת משחק וידאו • פסקול משחק וידאו • קליפ מסרט • קליפ (שהיה צריך לזכות במונמאן) • בחירת הצופים |  |
פרובאדיה

| --- | --- |
מראה העיר פרובאדיה
מראה העיר פרובאדיה
 מדינה:  בולגריה בולגריה
 מחוז:  וארנה
 ראש העיר:  גאורגי סטויאנוב יאנב
 תאריך ייסוד:  המאה ה-16
 שטח:  21.738 קמ"ר
 גובה:  56 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  14,473 (15 במרץ 2024)
 קואורדינטות:  43°42′N 24°29′E﻿ / ﻿43.700°N 24.483°E﻿ / 43.700; 24.483
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.provadia.bg
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בולגריה מוגדלת) סופיה פלובדיב וארנה בורגס רוסה פלבן סטארה זאגורה טורקיה יוון מקדונ. הצפו.  סרביה רומניה הים השחור פרובאדיה(למפת בולגריה רגילה) סופיה פלובדיב וארנה בורגס רוסה פלבן סטארה זאגורה טורקיה יוון מקדונ. הצפו.  סרביה רומניה הים השחור פרובאדיה(למפת מחוז וארנה רגילה) וארנה דולני צ'יפליק דלגופול סובורובו דובריץ' הים השחור  בורגס שומןפרובאדיה(למפת מחוז וארנה מוגדלת) וארנה דולני צ'יפליק דלגופול סובורובו דובריץ' הים השחור  בורגס שומןפרובאדיה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
שרידי המבצר בעיר העתיקה אובץ'
פְּרוֹבָאדִיָה (בבולגרית: Провадия) היא עיר בצפון מזרח בולגריה, השנייה בגודלה מבחינת כמות האוכלוסין במחוז וארנה וממוקמת 340 ק"מ צפונית מזרחית לבירה סופיה ו-47 ק"מ מערבית לבירת המחוז וארנה. פרובאדיה ממוקמת על גדות נהר פרובאדיה.
היסטוריה

במהלך המאה ה-5 הקימו הביזנטים מצודת דרכים במקום בשם פרובאט ("מעבר צר"), כדי להתגונן מפלישות ההונים ובהמשך האווארים. במהלך המאה ה-9 נכבש היישוב על ידי צבא האימפריה הבולגרית הראשונה ושמו שונה לאוֹבֶץ' שמשמעו כבשה. בתקופה זו נבנה קומפלקס מנזרים, כ-15 ק"מ צפונית מערבית למצודה. בתקופת האימפריה הבולגרית השנייה היה היישוב מרכז צבאי, מינהלי ודתי אזורי. ב-1388 נכבשה המצודה על ידי צבאותיו של מוראט הראשון, סולטאן האימפריה העות'מאנית והם כינו אותו טאש חיסאר. באמצע המאה ה-16 ננטש המבצר ובסמוך אליו הוקם היישוב המודרני לו נתנו העות'מאנים את השם פרובאדיה והוא נבנה לאורך גדות הנהר, שנקרא בהמשך נהר פרובאדיה. העיר שוחררה במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) והפכה מתוקף סיכומי קונגרס ברלין, חלק מנסיכות בולגריה. ב-1881 זכתה למעמד של עיר.
דמוגרפיה

אוכלוסיית העיר מצויה במגמת קיטון (תמותה גדולה מילודה) וכן במגמת הגירה שלילית, בעיקר הגירת עבודה. אחוז האבטלה גבוה מהממוצע הארצי ועמד נכון לינואר 2009 על 26.55%. מבחינת התמהיל האתני של האוכלוסייה עולה ש-70.3% מקרבה הם ממוצא בולגרי, 13.46% ממוצא טורקי ו-15.7% הם צוענים. 72% מחזיקים בדת הנוצרית אורתודוקסית, 27.78% הם מוסלמים סונים, 0.8% פרוטסטנטים ו-0.6% קתולים.
כלכלה

בפרובאדיה תשתית רכבות מפותחת ובה קווים ישירים לסופיה, וארנה ורוסה. פרובאדיה ממוקמת באזור חקלאי בו מגדלים חיטה, שעורה, תירס, חמניות, אספסת, כוסברה, עגבניות, מלפפונים ופלפלים. כמו כן מגדלים צאן, בקר וחזירים לתעשיות המזון השונות. באזור העיר קיימים מפעלים לייצור שמן מאכל, מאפיות ומפעל טקסטיל.
אקלים

בעיר שורר אקלים ממוזג מתון. הטמפרטורה השנתית הממוצעת עומדת על 11.9oc וערכי הקיצון נעים מ-2oc בינואר ועד 22oc ביולי ואוגוסט. כמות המשקעים השנתית עומדת על 450 מילימטרים.
הקהילה היהודית

עדויות לקהילה יהודית בפרובאדיה מצויות מן המאה ה-17. במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1828–1829) נכבשה העיר על ידי צבא האימפריה הרוסית, בני הקהילה היהודית הותקפו על ידי החיילים הרוסים ונמלטו מפרובאדיה עד שוך הקרבות. ב-1900 נכללה הקהילה ברשימת 34 הקהילות המאורגנות בבולגריה ומנתה כ-300 נפשות. ב-29 באוגוסט 1920 יוצגה קהילת פרובאדיה בכנס הקהילות היהודיות המאורגנות בממלכת בולגריה שהתקיים בסופיה, על ידי ניסים בּינאדו ראש הקהילה.
בעיר הייתה פעילות ציונית ענפה ובבחירות שהתקיימו לוועדי הקהילות בבולגריה במאי 1932 נגשה בפרובאדיה רשימה ציונית מאוחדת אחת. מנתוני מערכת החינוך היהודית עולה כי ב-1921 למדו 53 תלמידים בחינוך היהודי ב-2 כיתות גן ו-2 כיתות בית ספר יסודי. ב-1924 ירד מספר התלמידים ל-47. הממשלה הבולגרית מימנה 8% מתקציב מערכת החינוך היהודית ועיריית פרובאדיה מימנה 66% מתקציבה והייתה הרשות המקומית שהעניקה את התמיכה הגדולה ביותר (באחוזים) בבולגריה, למערכת חינוך יהודית מקומית. ב-1927 ירד מספר התלמידים ל-15 נפשות, עניין התואם את הקיטון במספר בני הקהילה שהיגרו מהעיר עקב המשבר הכלכלי והחברתי החריף שהתחולל בבולגריה, בעיקר לווארנה שם הייתה קהילה מבוססת ואמידה יותר.
בסיום מלחמת העולם השנייה נמנו בפרובאדיה 150 יהודים, רובם ככולם עלו למדינת ישראל במהלך גל העלייה הגדול בין השנים 1947 ל-1950. בראשית המאה ה-21 לא התגוררו יהודים בעיר.
הערות שוליים

↑  תקציר ההיסטוריה של פרובאדיה, באתר bulgaria.domino (באנגלית).
↑  חיים קשלס, היהודים בבולגריה בימי השלטון העותומני, בתוך:אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 52.
↑  חיים קשלס, היהודים בבולגריה בעשרים השנים הראשונות לאחר שחרורה מעול העותומנים (1878-1898), בתוך:אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 65.
↑  אלברט רומנו, תקנון הקהילות והקונסיסטוריון, בתוך:אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 439.
↑  אלברט רומנו, תקופת המשבר והפילוג 1930-1940, בתוך:אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 588.
↑  לוחות סטאטיסטיים, בתוך:אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 645-662.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557572905171  GND: 7564658-4  LCCN: n82024474  NKC: ge336347  VIAF: 137224379   WorldCat (עם VIAF): 137224379
פנאי

ערך זה עוסק בזמן חופשי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
נערות מבלות בשעות הפנאי של סוף השבוע.
פעילות פנאי - ילד משיט סירת צעצוע.
פְּנַאי או זמן חופשי הוא פרק זמן בו האדם אינו מחויב לפעול בדרך מסוימת מכל סיבה שהיא ולכן חופשי לבחור מה ברצונו לעשות.
הפנאי נתפס כזמן שאינו מוקדש לעיסוק בטיפול עצמי ופעילויות הנדרשות בחיי היום יום.
"לימודי הפנאי" הם דיסציפלינה אקדמית המתרכזת במחקר ובניתוח הפנאי.
פעילות פנאי מול פעילויות אחרות

פעילות מסוימת תחשב כפעילות פנאי רק כאשר היא מבוצעת מתוך רצון ולא מתוך כורח. מכאן שהקריטריון להבחנה בין פעילות פנאי לפעילות שאינה כזו היא המוטיבציה שגרמה לה ללא תלות בתוכן העשייה. מסיבה זו אותה פעילות יכולה להיחשב כפנאי אם היא נעשית מרצון או כמחויבות אם לא. לדוגמה ציור יחשב כפנאי אם הוא נעשה במסגרת תחביב, אך כמחויבות אם הוא נעשה במסגרת שיעורי בית.
פעילות פנאי היא פעילות מהנה אשר כדאית בזכות עצמה. כדי שפעילות מסוימת תהיה מהנה עליה לעמוד במספר תנאים. לראשונה, צריכה להיות התאמה בין אתגרים ומיומנויות כדי למנוע שעמום הנובע מאתגר קל מדי או תסכול מאתגר קשה אשר עלול להוביל לחרדה. לפעילות מהנה צריכות להיות גם מטרות ברורות אשר יקנו לה משמעות, גם כאשר היא אינה מתבצעת כדי להשיג אותן אלא לשם עצמה בלבד. אל המטרות צריך להתווסף משוב מידי אשר יאפשר להעריך מהן התגובות שמתאימות להשגת היעדים של הפעילות ומאילו כדאי להימנע. בנוסף, הפעילות המהנה צריכה לעורר התמקדות וריכוז מעמיקים שמונעים דאגות ומחשבות פולשניות.
פעילות פנאי מול פעילויות אחרות > פנאי ועבודה

קיימת תפיסה לפיה הפנאי מנוגד לעבודה משום שהוא מקושר להנאה שאינה מייצרת תפוקה כלשהי, בעוד שהעבודה נתפסת כפעילות פרודוקטיבית אך בלתי נעימה. תפיסה זו מאפיינת מצבים שבהם חיי היום יום אינם יכולים להיות מהנים, כך שההנאה יכולה להתקיים רק בשעות הפנאי. עם זאת, המצב האידיאלי הוא זה שבו הפנאי אינו מצטמצם לעיסוק מופנם ברמה האישית, אלא משתלב במסגרות החברתיות של עולם התעסוקה, המשפחה והקהילה.
פעילות פנאי מול פעילויות אחרות > תחביבים

אנשים רבים מאמצים להם לשעות הפנאי תחביבים שונים, חלקם נפוצים וחלקם ייחודיים. בין התחביבים הנפוצים ניתן למנות קריאה וכתיבה, אמנויות פלסטיות, נגינה, אמנויות לחימה, ואספנות לסוגיה.
יצירת זמן פנוי

כאמור, הפנאי הוא אותו חלק מזמנו של הפרט שבו הוא חופשי לפעול כרצונו על פי הבנתו ועל פי נטיותיו.
כלומר, זמנו של האדם הוא פנאי פרט לאותם חלקים בזמן בהם הוא פועל מתוך מחויבויות מסוגים שונים.
הפעילויות המרכזיות שאדם מחויב אליהן הן עיסוק בצרכים בסיסיים כמו אכילה, שינה ותחזוקה שוטפת של משק הבית.
מסגרות שונות שאדם מחויב אליהן, בין מרצונו ובין עקב גורמים חיצוניים כגון משפחה וחוק הן הגורמים העיקריים להגבלת הפנאי. בין המסגרות ניתן למנות מקומות עבודה, מוסדות לימוד, צבא ונישואין.
יצירת זמן פנוי > זמן פנוי בחברה המודרנית

היווצרותו של זמן פנוי היא תופעה חדשה יחסית. היא החלה מהמאה ה-20 בעולם המערבי.
החיים בחברה המודרנית מאפשרים לאדם יותר זמן פנוי מבעבר. זאת בעקבות גורמים שונים כמו ההתפתחות הטכנולוגית והמדעית, הקפדה על יום עבודה בן 8 שעות, הגבלת הגיל המינימלי לעבודה, פרישה לגמלאות ותוחלת חיים גבוהה יותר. אל כל אלו מצטרפים ההיצע הרחב של מקורות בילוי והנאה.
יצירת זמן פנוי > זמן פנוי של אוכלוסיות שונות

כמות הזמן הפנוי היא מאפיין המשתנה בין אוכלוסיות שונות. למשל: למתבגרים יש יותר זמן חופשי משיש למבוגרים צעירים, לרווקים יש יותר זמן חופשי מאשר לנשואים, לפנסיונרים יש יותר פנאי מאנשים שעובדים, ולאמהות עובדות חד-הוריות יש זמן חופשי מועט יחסית לכלל האוכלוסייה.
תרומת הפנאי להתפתחות האדם

בעבודה ובמסגרות של מחויבות חברתית האדם נוטה לזהירות ולאיפוק. לעומת זאת, במצב שבו האדם חש שמותר לו לשגות, הוא יכול ללמוד בצורה הטובה ביותר על האפשרויות העומדות בפניו. כתוצאה מכך הפנאי הוא המרחב העיקרי בו מגדיר האדם את הנאתו, מנוחתו חיי התרבות והמשפחה שלו. לכן הפנאי מספק את הסביבה התומכת ביותר להתפתחות האישיות והמודעות העצמית.
תרבות הפנאי

תרבות הפנאי הוא מונח המציין את הנורמות המקובלות במסגרת הפנאי. תרבות הפנאי התפתחה בצורה משמעותית במהלך המאה ה-20, עם הירידה בזמן העבודה הממוצע בעולם המודרני והעלייה בפוריות העבודה, הארכת שעות האור בעקבות התאורה המלאכותית, ועלייתה של תעשיית הבידור.
חשיבות החינוך לפנאי

שינויים גלובליים בדפוסי העבודה בחברה המודרנית הביאו לעלייה בכמות הזמן החופשי. צורך זה הוביל בשנים האחרונות לפיתוחה ולחיזוקה של גישת החינוך לפנאי ולתפישת חינוך זה, כתהליך המתחיל בילדות וכולל מגוון פעילויות, המסייעות לפיתוח עמדות חיובית כלפי הפנאי, תרומתו לאיכות החיים ולהבנת משמעותו.
פעולות הפנאי מעשירות את הלמידה ותורמות להווי החברתי של התלמידים ולמימושם העצמי. בית הספר הוא המוסד העיקרי שבו נמצאים התלמידים בתהליך הכשרתם לחיים ולכן יש לו אחריות מרכזית לחינוך תלמידיו לפנאי.
מטרת החינוך לפנאי היא לסייע לתלמידים ללמוד כיצד להשתמש בשעות הפנאי שלהם לצורך שיפור את איכות חייהם ולצורך התפתחות שכלית, נפשית, גופנית וחברתית. החינוך לפנאי צריך להבטיח פעילויות פנאי אשר יתרמו להתפתחותו הערכית והחברתית של כל תלמיד ויעודדו אותו להיות מעורב בקהילה, להתנדב ולתרום לה.
ראו גם

איכות חיים
נופש
איזון עבודה-חיים
לקריאה נוספת

טלי היוש, פנאי רציני: על תרבות וצריכה אחרת בימינו, הוצאת רסלינג, 2018. (הספר בקטלוג ULI)
פאדיה נאסר אבו אלהיג'א, טלי היוש, אחרי הצלצול: עולם הפנאי של ילדים ובני נוער, הוצאת מאגנס, 2018.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  אשר משיח, קורין ספקטור ואורלי רונן (2004). לחנך לפנאי. רעננה: מכון מופ"ת.
↑   בועז יזרעאלי, "פנאי רציני": לאיש הפנאי הישראלי דרוש "אתגר" כדי להתעניין בעיסוק כלשהו, באתר הארץ, 18 ביולי 2018
| משחקים |
| --- | --- | --- |
| סיווג לפי כלי המשחק | משחקי לוח • משחקי קופסה • משחקי קלפים • משחקי עט ונייר • משחקי חברה ללא עזרים  • משחקי כדור • משחקי מחשב, פלייסטיישן ומשחקי וידאו |  |
| סיווג לפי אופי המשחק | משחקי ספורט • משחקי תפקידים • משחקי מלחמה • משחקי אסטרטגיה • משחקי ילדים • משחקי חשיבה |  |
| שימושים למשחקים | פנאי • הנאה • בידור • גן שעשועים • משחקייה • הוראה מתקנת • E-learning ולמידה משולבת מחשב • אימון מוחי • תחרות • ספורט • משחוק |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563034405171  BnF: cb13318506p (data)  GND: 4018382-8  HDS: 016319  LCCN: sh85075925  LNB: 000049781  NARA: 10639521  NDL: 00574282  NKC: ph127235 
הפיקניק כפעילות פנאי חברתית
בילוי שעות הפנאי בישיבה על המרפסת
קריאה כפעילות פנאי 1922
נגינה כפעילות פנאי