stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יצחק גולדקנופף
ביוגרפיה > בתחום החינוך

החל משנת 1974 היה מנהל חינוכי בתלמודי התורה קמניץ, המסורה, מגן דוד, סנהדרין ולבסוף גור (ירושלים), שם היה גם סמנכ"ל. ב־1982 יזם את הקמת "מרכז איגוד הת"תים" גוף ניהולי וייצוגי שבמסגרתו מאוגדים כ־170 תלמודי תורה, בהם כשלושים אלף ילדים. ב־1983 החל לעבוד תחת אביו, שניהל את רשת גני ילדים ומעונות יום בית יעקב, ולאחר פטירת אביו בדצמבר 1988 מונה למחליפו בראשות הרשת, הפרוסה ב־20 יישובים, ובה כ־400 כתות גן וכ־15,000 ילדים. במעונות היום של הרשת כ־200 כיתות בהם מטופלים כ־4,000 פעוטות.
ב־1986 הקים את המרכז הפדגוגי "שתילי אריה" העומד לשירותם של עובדי הוראה מהמגזר החרדי והדתי, במקום מתקיימים כנסים והרצאות בנושאי חינוך, חוגי העשרה, השתלמויות וסדנאות, המרכז מוכר על ידי משרד הכלכלה ועל ידי משרד החינוך. ב־1990 פתח את עמותת בית פתחיה מוסדות לחינוך מיוחד, העוסקת בחינוך ושיקום ילדים עם מוגבלויות שונות בתחום הפיגור והשיקום, כיום מונה העמותה כ-85 גני ילדים, ובה מבקרים ומטפלים כ-1,200 ילדים, לעמותה סניפים בירושלים, בית שמש, גן יבנה, מודיעין עילית ובני ברק. בשנת 2002 הקימה העמותה רשת מרפאות בת חמישה סניפים להתפתחות הילד ולאבחונו. מיזם נוסף שהקים הוא "גדלים ביחד" המעניק תמיכה מקצועית וליווי רגשי להורים לילדים בעלי צרכים מיוחדים, למיזם סניפים בירושלים, מודיעין עילית, ובית שמש.
ב־2010 וב־2015 פורסם שהשכר שגולדקנופף משלם לגננות העובדות ברשת המנוהלת על ידו, נמוך בכאלף ושלוש מאות שקל משכרן של גננות ברשתות אחרות. בדו"ח של מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס מ־2008 נמתחה ביקורת על כך, ובנוסף נטען שלעומת התנאים הגרועים שבהם מועסקות העובדות, קרובות משפחתו זכו ליחס מועדף ולמשכורת גבוהה. גולדקנופף הכחיש את הטענות. עם הפרסומים על כהונתו הצפויה כחבר כנסת מחו גננות ואנשי תקשורת נגד מינויו.
ביוגרפיה > בוועדת הרבנים למען קדושת השבת

כמזכיר ועדת הרבנים למען קדושת השבת הוביל מאבקים נרחבים נגד חברת אל על (2006), חברת שפע שוק, רשת ביג (2015) ומפעלי פניציה (2019).
ביוגרפיה > בפוליטיקה הישראלית

גולדקנופף הוא חבר הנהלת המרכז הארצי של תנועת "אגודת ישראל", ב־2003 נבחר למועצת העיר ירושלים. ביוני 2022 החליט האדמו"ר מגור – הרב יעקב אריה אלתר, שהחל מהבחירות לכנסת העשרים וחמש יכהן גולדקנופף כנציג הסיעה המרכזית באגודת ישראל במקומו של יעקב ליצמן שפרש מהחיים הפוליטיים. בהתאם להחלטה זו, הוצב במקום הראשון ברשימת יהדות התורה מטעם אגודת ישראל לכנסת העשרים וחמש. לאחר תוצאות הבחירות לכנסת העשרים וחמש שבה יהדות התורה קיבלה 7 מנדטים הסיעה נכנסה לממשלת ישראל השלושים ושבע וגולדקנופף מונה לשר הבינוי והשיכון, וב-6 בינואר 2023 נכנסה לתוקף התפטרותו מהכנסת במסגרת "החוק הנורווגי".
כשר השיכון פעל גולדקנופף לאפשר קבורה באדמה ולא בקומות. כיהן כשר הבינוי והשיכון גם במהלך מלחמת חרבות ברזל. בתחילת המלחמה העביר המשרד עשרות מיליוני ש"ח לשיפוץ מקלטים בצפון ישראל. המשרד נדרש להתמודד עם משבר בענף הבנייה שנגרם מחמת עזיבה של אלפי עובדים זרים, הפסקת פעילותם של עשרות אלפי עובדים פלסטינים, והוראות של רשויות מקומיות להפסקת הבנייה. גולדקנופף העביר פטור משכר דירה, לכל מי שפונה מביתו בדיור הציבורי עקב המלחמה ולמשפחות החטופים לרצועת עזה.
ב-28 בינואר 2024 נאם בכנס בבנייני האומה למען חידוש ההתיישבות היהודית ברצועת עזה ואמר: "ויתור על חלקי ארץ ישראל, לא רק שאינו מביא ביטחון, אלא הוא גורם באופן ישיר לשפיכות דמים של יהודים. אתמוך בידי ממשלת ישראל לתקן את העוול הנורא ולשוב לגוש קטיף וחבל עזה, שהיו מקום יישוב יהודי מקדמת דנא".
חיים אישיים

יצחק גולדקנופף נשוי לרבקה ואב לעשרה ילדים בהם שלושה בנים: ישראל, מנכ"ל רשת גני ילדים, משה ראובן מנכ"ל איגוד הת"תים ויהודה אריה מנכל פתחיה ועוד שבע בנות. אחיו האמן צבי מאיר גולדקנופף הוא מלחין ומנצח.
הוא שימש כשליח ציבור בשבתות ובימים הנוראים בבית מדרש גור. עוסק גם בנדל"ן.
עמית סגל ואחרים טענו שהוא מיליונר והונו מוערך לפחות ב-450 מיליון שקל, אך גולדקנופף הכחיש את הדברים.
נטסקייפ

| --- | --- |

העמוד הראשי של ויקיפדיה העברית בנטסקייפ 8 במערכת Windows XP
העמוד הראשי של ויקיפדיה העברית בנטסקייפ 8 במערכת Windows XP
 מפתח:  נטסקייפ
 מחזור חיים:  4 באפריל 1994 – הווה (30 שנה) 
 גרסה אחרונה:  9.0.0.6 (20 בפברואר 2008)
 סוג רישיון:  קנייני
 קטגוריה:  דפדפן
 browser.netscape.com
מסך הפתיחה של Netscape Navigator 2.02
אחוזי השימוש בדפדפן בין השנים 1994–2006
נטסקייפ, או Netscape Communications Corporation, היא החברה שפיתחה את הדפדפן המסחרי הראשון Netscape Navigator, אותו היא שיווקה בהמשך כחלק מחבילת התוכנה Netscape Communicator (אנ'). פעולתה תרמה רבות להצלחתו הראשונית של האינטרנט.
היסטוריה

החברה נוסדה ב-4 באפריל 1994 על ידי מארק אנדריסן וג'ים קלארק, ונקראה Mosaic Communications Corporation. הדפדפן הראשון של החברה נקרא Mosaic Netscape 0.9, והפצתו החלה ב-13 באוקטובר 1994. בהמשך שונה שמו של הדפדפן ל- Netscape Navigator, ושם החברה שונה ל- Netscape Communications Corporation, כדי למנוע מחלוקת על סימן מסחר עם NCSA, המוסד שפיתח את הדפדפן NCSA Mosaic, וממנו פרשו מייסדי נטסקייפ.
הדפדפן Netscape Navigator צבר תאוצה ופופולריות, והגיע לשליטה בשוק הדפדפנים. מדיניות ההפצה של הדפדפן הייתה "קוד סגור" ותחת רישיון הפצה (EULA - End User license Agreement) סטנדרטי ששמר את כל זכויות התוכנה לחברה המפתחת.
ב-9 באוגוסט 1995 הונפקה החברה לראשונה בבורסה. המניה הונפקה במחיר של 28 דולר, וכבר ביום המסחר הראשון זינק שערה ל-72 דולר.
מוצריה הראשונים של החברה היו:
דפדפן האינטרנט Netscape Navigator, למערכות ההפעלה Windows, מספר ניבים של יוניקס, OS/2 ולמחשבי מקינטוש. עם עליית הפופולריות של לינוקס, בסוף שנות ה־90', יצאה גרסה גם עבור מערכת זו.
שרת האינטרנט Netsite Communications.
שרת האינטרנט לשימוש עסקי Netsite Commerce, שלו נוספה יכולת טיפול בפרוטוקול SSL.
שרת הפרוקסי Netscape Proxy Server.
בשנים הבאות פיתחה החברה עוד מוצרים רבים לסביבת האינטרנט. אחד החשובים שבהם הוא שפת התכנות  JavaScript.
במחצית השנייה של שנות ה-90 נכנס הדפדפן אינטרנט אקספלורר של חברת "מיקרוסופט" לשימוש נרחב, בעיקר מפני שחולק חינם וכברירת מחדל עם מערכת ההפעלה חלונות 95.
בסוף שנות ה-90 שלט אינטרנט אקספלורר ללא עוררין בשוק דפדפני האינטרנט.
ב-1998, כשרווחיות הדפדפן של "נטסקייפ" ואחוזי המשתמשים בו מקרב המשתמשים באינטרנט הלכו וירדו, הוחלט לפתוח את קוד המקור של התוכנה לציבור הרחב. בהדרגה התברר שהקוד המקורי היה לקוי, ונכתב דפדפן חדש כמעט לחלוטין שקוטלג כ"גרסה 6", בלי שתצא לפניו (או אחריו) "גרסה 5".
בשנת 1999 קנתה חברת AOL את חברת נטסקייפ. נטסקייפ עבדה באותה עת על מוזילה, דפדפן אינטרנט נוסף, אבל ההתקדמות בעבודה הייתה איטית. יצאו גרסאות בטא של הדפדפן החדש, כמו גם גרסאות נוספות של הדפדפן הישן שהורחבו ושופרו. עם זאת, גרסה 6.0 של נטסקייפ, הראשונה על בסיס מוזילה, נחשבה כקטסטרופה, לטענת רבים: הדפדפן היה מבוסס על גרסה שלא ניתן היה להכריז עליה אפילו כאלפא – Milestone 18. הגרסה הייתה איטית להפעלה, והיו בה באגים בנושאים רבים.
עם זאת, הקוד השתפר במשך השנים, נופו באגים ותוקנו בעיות. גרסה 6.1 גררה תגובות חיוביות יותר והדפדפן השתנה כמעט לגמרי.
ביולי 2003 נסגרה החברה והמשך פיתוחו של הדפדפן הועבר לאחריותה של קרן מוזילה (אז יצאה גרסת Netscape 7.1, על בסיס Mozilla Suite 1.4). עם זאת, באוגוסט 2004, יצאה Netscape 7.2 מטעם AOL, שכללה שיפורים, על בסיס Mozilla Suite 1.7.
ובכל זאת, AOL בחנה אפשרויות נוספות. בנובמבר 2004, הודיעה החברה על כוונתה לנסות לבסס את הנטסקייפ על הדפדפן מוזילה פיירפוקס, שצבר תאוצה רבה. במרץ 2005 יצאה גרסה 8 של נטסקייפ, המבוססת על פיירפוקס עם מספר תוספות, כמו אפשרות פיענוח דפים כמו אינטרנט אקספלורר, בנוסף לפיענוח (רינדור) הרגיל של מוזילה ופיירפוקס וגם גלישה בו זמנית עם מספר לשוניות כמו בפיירפוקס. עם זאת, גרסה זו פותחה על ידי חברה חיצונית עבור AOL. בעוד AOL עדיין מחזיקה בזכויות על הסימן המסחרי Netscape, כל עובדי החברה לשעבר פוטרו או הועברו לתפקידים אחרים כאשר נסגרה החברה, ואינם עוסקים עוד בפיתוח דפדפן זה.
ב-29 בדצמבר 2007 הודיעה חברת AOL כי היא מבטלת סופית את נטסקייפ והחל מ־1 בפברואר 2008 הפיתוח, העדכונים והתמיכה פסקו.
ראו גם

קרן מוזילה
ספר מוזילה
מלחמת הדפדפנים
איגרות בר כוכבא

איגרות בר כוכבא הן האיגרות שנמצאו מתוך חילופי המכתבים בין שמעון בן כוסבא ("בר כוכבא") לאחדים מפקודיו במרד בר כוכבא (132–136 לספירה). מרבית האיגרות נמצאו בשנים 1960–1961 במערת האיגרות. כיום האיגרות שמורות בידי רשות העתיקות והן מהוות חלק מהקורפוס של מגילות מדבר יהודה שנמצאו במדבר יהודה מסוף שנות הארבעים של המאה העשרים. רבות מהאיגרות עוסקות בענישה ובהעברת אספקה של "אתרוגים ולולבים" לצורכי הדת.
האיגרות משמעון בן כוּסִבא הנשיא ואליו זוהו באופן ודאי עם בר כוכבא, והיגוי שמו אף הוא זוהה באופן ודאי כבן כוּסִיבא על פי אחד המכתבים של חייל יווני (אולי יהודי) בשם "איליאנוס", הכתוב בשפתו. בשורה עצמה במכתב, כתוב השם "סימון" ("שמעון" ביוונית), ומעל השורה הוסיף הכותב את השם "Χωσιβα" ("כוסיבא", בכ"ף רפה), ככל הנראה לשם תוספת זיהוי, מאחר ש"שמעון" היה שם שכיח ביותר.
בין הכתבים שנמצאו במערות המסתור מאותו המרד, גם מסמכים אישיים שאינם איגרות כמו הארכיון של בבתא, אישה עשירה שלקחה עימה את מסמכיה הכוללים חוזי החכרת וקניין קרקעות, ואף גט מנישואין. השלד שלה זוהה בין המתים ולפי הסנדל שלרגליה נמצא שהייתה לה בעיה רפואית.
שפות האגרות

אוסף האגרות הנוכחי מכיל 14 מסמכים בעברית, בארמית וביוונית, ולוח עץ אחד.
ניב העברית של האגרות הוא עברית ארצישראלית דמוית לשון חז"ל באותיותיה, היגויה ותחבירה.
ניב הארמית של האגרות הוא ארמית ארצישראלית.
אחסון האגרות

האיגרות היו צרורות בתוך נאד עור וטמונות תחת סלע. לצד האיגרות נמצאו בקבוקי בושם, חרוזים, מראה וכלי איפור, כך שייתכן שהצרור השתייך לאשתו או לאחותו של יהונתן בן בעיה.
תוכן האגרות

שנים עשר מן המסמכים הם איגרות שנשלחו מבר-כוכבא למפקדי המרד בעין גדי, יהונתן בן בעיה ומסבלה בן שמעון. בר כוכבא חתם על האיגרות בשם "שמעון בן כוסיבה הנשיא על ישראל". באיגרות שולח בר כוכבא אל פקודיו הוראות בטון תקיף ותוך איומים בעונשים.
בין הטקסטים ניתן למצוא את המסרים הבאים:
בפקודה לאנשי עין גדי: "וכל איש תקועי אשר ימצא אצלכם - הבתים אשר ישתכנו בתוכם - יישרפו".
"ואת יהושע בן תדמריה תשלחו אלי בהבטחה (משמר) ולא תתרשלו לפרק חרב מעליו".
"משמעון בר כוסבא לאנשי עין גדי למסבלא ליהונתן בר בעין שלום בטוב אתם יושבין אוכלין ושותין מנכסי בית ישראל ולא דואגין לאחיכם לכל דבר".
אגרת ארבעת המינים:
חשיבות האיגרות להבנת התפתחות הלשון העברית

חוקרים רבים כיוחנן ברויאר ומשה בר אשר סבורים שאיגרות בר כוכבא, יחד עם לשונם הייחודית ועם עדויות אחרות, מורות על המשך הדיבור בעברית גם אחר חורבן הבית. אך יש הסבורים כי מדובר רק בתכתובת צבאית. יחזקאל קוטשר היה סבור שעברית זו הייתה לשון מדוברת שלא נכתבה עד אז, תוך שימור "הניב המקראי" לצורך הכתב. הוא וחוקרים נוספים נסמכים על שלל ראיות לשוניות.
יגאל ידין סיפר שדוד בן-גוריון התאכזב מאוד כשהתברר שהאיגרת הארוכה ביותר הייתה כתובה דווקא בארמית. מצד שני הייתה התרגשות כלל ארצית מכך שדווקא משלחת הרמטכ"ל לשעבר היא שמצאה והביאה לידיו את מכתבי מפקד הצבא, 1900 שנה לאחר המרד.
אחד המאפיינים הלשוניים הבולטים של איגרות בר כוכבא ברמה המורפו-סינטקטית הוא השימוש בת' (ta) לציון מושא ישיר (אקוזטיב) מיודע, בדומה לעברית הדבורה בת ימינו. למשל: "מודא אני לכם היום שחכרתי מכם תמקום שנקרה הסלם […] ותעפר הלבן ותדקל הטוב".
בספרו "שושנת יריחו" כותב עמוס קינן על הגילוי שהעברית ממרד בר כוכבא והעברית החדשה שיתפו את צורת הדיבור ת'שמים במקום את השמים, וכן ת'כבלים, בהשמטת האות א' של המילה את, בדומה ל"צברים" הצעירים לוחמי הפלמ"ח במלחמת העצמאות כפי שתועדו בספרי אורי אבנרי ומשה שמיר מהתקופה.
ראו גם

מערת האגרות
מערכות המסתור של בר כוכבא
לקריאה נוספת

יגאל ידין, החיפושים אחר בר כוכבא, ספרית מעריב, 1976
עדה ירדני, אוסף תעודות ארמיות, עבריות ונבטיות ממדבר יהודה וחומר קרוב, כרך א: התעודות, חלק א, ג, קבוצה א, 3. איגרות בר כוכבא, הוצאת מאגנס, 2000, עמ' 155–184.
הערות שוליים

1 2 3  החיפושים אחר בר כוכבא, יגאל ידין, הוצ' ויזנפלד, 1971 [דרושה הבהרה]
↑  על הוויכוח בעניין שני המכתבים היווניים, ראו סיכום המחלוקת על כך במחקר, לפי החוקר יצחק חמיטובסקי (פורסם כדיון בבלוג שלו "ארכאולוגיה תלמודית")
↑  יגאל ידין, החיפושים אחר בר כוכבא, עמ' 132–133.
↑  תמליל האגרת, באתר מאגרים המילון ההיסטורי ללשון העברית מיסודו של האקדמיה ללשון העברית
↑  אגרת ארבעת המינים מוצגת ומפוענחת באתר מוזיאון ישראל.
↑  משה בר אשר, מחקרים בלשון חכמים, הערות דקדוקיות, עמוד 30
↑  שושנת יריחו: ארץ ישראל - סביבה, זהות, תרבות, הוצאת זמורה ביתן, 1998.
איגרת בעברית שכתב בר כוכבא לישוע בן גלגולה, מפקדו של "מחנה", נמצאה בואדי מורבעת. נפתחת במילים "משמעון בן כוסבה".
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
איגרת ארבעת המינים (פ. ידין 57), מתקופת מרד בר כוכבא, שבה מוזכרת קריית ערביה
יאן קוכטה

יאן קוכטה (בצ'כית: Jan Kuchta; נולד ב-8 בינואר 1997) הוא כדורגלן צ'כי המשחק בעמדת החלוץ בספרטה פראג.
קריירת מועדונים

קוכטה התחיל את הקריירה שלו בספרטה פראג ובגיל 16 הצטרף למחלקת הנוער של סלביה פראג. ב-8 בנובמבר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד בוהמיאנס 1905. בהמשך הושאל לבוהמיאנס 1905, ויקטוריה ז'יז'קוב ופ.צ. סלובצקו. בינואר 2019 הושאל לטפליצה עד לסיום העונה.
בפברואר 2020 חתם בסלובן ליברץ, בעקבות מהלך השאלה במועדון. ביולי 2020 חתם בסלביה פראג. בעותנו הראשונה בקבוצה הבקיע 15 שערים וסיים כמלך שערי הליגה ביחד עם אדם הלוז'ק.
ב-12 בינואר 2022 חתם בלוקומוטיב מוסקבה מליגת העל הרוסית על חוזה עד 2026. ב-6 במרץ 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בלוקומוטיב בניצחון 2-3 נגד פ.צ. חימקי בה גם הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה. אולם, קוכטה סחב עונש הרחקה לאחר שקיבל כרטיס אדום ממשחקו האחרון בסלביה. לוקומוטיב טענה כי הוא ריצה את עונש ההרחקה במשחק הגביע שנערך שלושה ימים לפני כן, אך לוקומוטיב לא הציגה את המסמכים הדרושים. למרות זאת, לוקומוטיב לא ספגה הפסד טכני, אך קוכטה ריצה את עונש ההרחקה במשחק שלאחר מכן.
ביוני 2022 הושאל לספרטה פראג לעונה אחת עם אופציה לרכישה. במשחקו הראשון בקבוצה קיבל כרטיס אדום בהפסד 2-1 לסלובן ליברץ לאחר שדרך על ראשו של שוער היריבה ובהמשך הורחק לחמישה משחקים על ידי ועדת המשמעת. בסיום העונה, זכה עם המועדון באליפות הראשונה שלו מאז 2014 וספרטה מימשה את האופציה על השחקן שחתם על חוזה בקבוצה. בסיום עונתו השנייה במועדון זכה בתואר חלוץ העונה.
ב-31 באוגוסט 2024 חתם לארבע שנים במיטיולן מליגת העל הדנית.
קריירה בינלאומית

בצעירותו, קוכטה שיחק בנבחרות הצעירות של צ'כיה.
ב-8 באוקטובר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת במשחק נגד ויילס במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. ב-2 ביוני 2022 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1-2 נגד שווייץ במסגרת ליגת האומות.
ב-19 בנובמבר 2023 סולק מסגל הנבחרת ביחד עם חבריו ולדימיר קפואל וג'קוב בראבק לאחר שנצפו יוצאים למועדון לילה יומיים לפני המשחק נגד מולדובה.
השתתף עם הנבחרת ביורו 2024.
תארים

ליגת העל הצ'כית: 2020/2021
הגביע הצ'כי: 2020/2021
ליגת העל הצ'כית: 2022/2023, 2023/2024
הגביע הצ'כי: 2023/2024
שחקן החודש בליגת העל הצ'כית: ינואר 2021
מלך שערי ליגת העל הצ'כית: 2020/2021
חלוץ העונה בליגת העל הצ'כית: 2023/2024
בן הורוביץ

| --- | --- |

 לידה:  13 ביוני 1966 (בן 58) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום מגורים:  עמק הסיליקון 
 השכלה:  אוניברסיטת קולומביה  אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס  תיכון ברקלי 
 מעסיק:  סיליקון גרפיקס 
 פרסים והוקרה:  פרס ג'ון ג'יי 
 
בנימין "בן" אברהם הורוביץ (באנגלית: Benjamin Abraham "Ben" Horowitz, נולד ב-13 יוני 1966) הוא יזם, משקיע הון סיכון וסופר יהודי-אמריקאי.
קריירה

לאחר תואר ראשון במדעי המחשב באוניברסיטת קולומביה ותואר שני במדעי המחשב באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, הצטרף בשנת 1990 לחברת sgi כמתכנת. ב-1995 הצטרף אל חברת נטסקייפ שפיתחה דפדפן לאינטרנט. החברה ידעה עליות ומורדות בעקבות מלחמת הדפדפנים וב-1998 נמכרה לחברת AOL, שם שימש הורוביץ כמנהל חטיבה. ב-1999 הקים יחד עם מארק אנדריסן את חברת Loudcloud, מחלוצות מחשוב הענן. החברה הונפקה בבורסה ולאחר מכן התפצלה כאשר החלק הממוקד בשירותי תשתית נמכר והשאר הפך לחברה חדשה שהתמקדה בכלים לניהול תפעול תשתיות תוכנה, Opsware. חברה זו נמכרה ל-HP ב-2007 בכ-1.6 מיליארד דולר במזומן
בשנת 2009 הורוביץ ייסד את קרן ההון סיכון אנדריסן הורוביץ (יחד עם מארק אנדריסן), שהיא מהגדולות ביותר בעמק הסיליקון.
הורוביץ הוא מחבר הספר: "The Hard Thing About Hard Things: Building a Business When There Are No Easy Answers". בספר, שפורסם ב-2014 בהוצאת הרפר קולינס, הורוביץ מציע ייעוץ והדרכה בנושא יזמות והקמה של חברות הזנק.
משפחה

בן נשוי, אב לשלושה ילדים ומתגורר באת'רטון, קליפורניה.
הערות שוליים

↑  HP announces acquisition of Opsware on June 23, 2007
↑  Swisher, Kara (14 בינואר 2014). "Ben Horowitz Book, "The Hard Thing About Hard Things," Debuts in March". Re/Code. נבדק ב-18 בפברואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007593271505171  GND: 1060065843  ISNI: 0000 0004 3350 5558  LCCN: no2014042953  NKC: hka2016936816  NLK: KAC201500583  NTA: 393582264  SUDOC: 178731560  VIAF: 308181276   WorldCat (עם VIAF): 308181276
סנה (מיני-סדרה)

| --- | --- |

כרזת הסדרה
 סוגה:  דרמה
 יוצרים:  ויסנטה אמורים
 כותבים:  אלווארו קמפוס   גוסטבו ברגנסה   רפאל ספינולה   תאיס פלקאו   אלווארו מאמוטה
 בימוי:  ויסנטה אמורים   ג'וליה רזנדה
 שחקנים:  גבריאל לאונה
 ארץ מקור:  ברזיל ברזיל
 שפות:  פורטוגזית, אנגלית
 הפקה
 מפיקים בפועל:  פביאנו גולאן   קאיו גולאן
 חברת הפקה:  Gullane   Senna Brands
 צלמים:  אזול סרה   קאור זילי
 אורך פרק:  53–71 דקות
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס
 פורמט (תמונה):  16:9
 פורמט (קול):  סטריאו
 תקופת שידור מקורית:  29 בנובמבר 2024 – 29 בנובמבר 2024 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
סֵנה (בפורטוגזית: Senna) היא מיני-סדרה ברזילאית מסוגת דרמה ביוגרפית, המבוססת על חייו של נהג המרוצים איירטון סנה. הסדרה עלתה לשידור בנטפליקס ב-29 בנובמבר 2024.
עלילה

הסדרה עוקבת אחר חייו של איירטון סנה, החל מראשית קריירת המרוצים שלו בפורמולה פורד ועד למרוצו האחרון – גרנד פרי סן מרינו 1994.
שחקנים ודמויות

גבריאל לאונה – איירטון סנה
אליס וגמן (אנ') – ליליאן דה וסקונסלוס סוזה, אשתו של סנה בין השנים 1981–1982
קאיה סקודלריו – לורה
פמלה טומה (פו') – שושה מֶנֶגֵל, בת זוגו של סנה בין השנים 1988–1990
ג'וליה פוטי – אדריאן גליסטאו (אנ'), בת זוגו של סנה בין השנים 1993–1994
קמילה מרדילה (אנ') – ויויאן סנה (אנ') – אחותו של סנה. יזמת ופילנתרופית
סוזנה ריביירו (אנ') – נֶיְידֵה ג'ואנה סנה, אימו של סנה
מרקו ריקה (אי') – מילטון גיראדו תיאודורו דה סילבה, אביו של סנה
ניקולאס קרוז – לאונרדו סנה (פו'), אחיו של סנה
גבריאל לושאר (פו') – גלוואו בואנו (אנ'), שדרן ספורט בברזיל
כריסטיאן מליירוס (אנ')
הוגו בונמר (אנ')
ג'ו הרסט (גר') – קית' סוטון, צלם
קייסוקה הואשי (אנ')
ליאון אוקנדן (אנ')
ארנו ויארד (צר') – ז'אן-מארי באלסטר (אנ')
פטריק קנדי – רון דניס (אנ')
ריצ'רד קלותייר (גר')
טום מניון (אנ')
לוקה מסר – רולנד רצנברגר
ז'ואאו מאסטרי – רובנס באריקלו
מאט מלה – אלן פרוסט
יוהנס היינריקס (גר') – ניקי לאודה
סטיבן מקינטוש – פרנק ויליאמס
צ'ארלי האמבלט – מרטין בראנדל (אנ')
רוב קומפטון – טרי פולרטון (אנ')
גסטון פריאס (ספ') – דיימון היל
פֵלִיפֶּה פריולי – ריקארדו פטרזה
פרקים

|  מס' בסדרה |  מס' בעונה |  שם הפרק |  שם הפרק בעברית |  אורך פרק |  תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | "Calling" (Vocação) | שליחות | 61 דק' | 29 בנובמבר 2024 |
| 2 | 2 | "Belonging" (Determinação) | השתייכות | 66 דק' | 29 בנובמבר 2024 |
| 3 | 3 | "Ambition" (Ambição) | שאפתנות | 71 דק' | 29 בנובמבר 2024 |
| 4 | 4 | "Passion" (Paixão) | תשוקה | 53 דק' | 29 בנובמבר 2024 |
| 5 | 5 | "Hero" (Herói) | גיבור | 69 דק' | 29 בנובמבר 2024 |
| 6 | 6 | "Time" (Tempo) | זמן | 58 דק' | 29 בנובמבר 2024 |
הפקה

בספטמבר 2020 נטפליקס הודיעה כי היא מתכננת להפיק סדרה על אודות חייו של איירטון סנה. הסדרה הופקה בסיוע משפחתו של סנה; אחותו ויויאן (אנ') סיפרה, "זה דבר מיוחד מאוד שביכולתנו לבשר שאנחנו נספר את הסיפור שרק מעטים יודעים עליו. משפחת סנה מחויבת להפוך את הפרויקט הזה למשהו ייחודי וחסר תקדים לחלוטין. ואין טובים מנטפליקס, בעלת התפוצה העולמית, להיות השותפים שלנו".
באוגוסט 2022 נודע כי ויסנטֶה אָמוֹרִים יהיה יוצר הסדרה וכן אחד מבמאיה. במרץ 2023, גבריאל לאונה לוהק לתפקיד סנה. השחקנית האנגלייה קאיה סקודלריו הצטרפה לצוות השחקנים ביולי 2023.
צילומי הסדרה החלו בסוף 2023, והתקיימו בעיקר בסאו פאולו ובאנגרה דוס רייס (אנ') שבברזיל. כמו כן, צילומים משלימים נערכו בארגנטינה, באורוגוואי ובממלכה המאוחדת.
יציאה לאור

ב-1 בפברואר 2024, נטפליקס פרסמה לראשונה קטע מתוך הסדרה, כחלק מהכרזה כללית על סדרות וסרטים שונים המתוכננים לעלות לשידור באותה שנה (Netflix Series and Film Preview). ב-30 באפריל 2024 פורסם הקדימון הראשון לסדרה.
הערות שוליים

↑  De La Paz, Maggie (18 ביולי 2024). "Senna Release Date Set for Netflix's F1 Biopic Series". ComingSoon.net. נבדק ב-18 ביולי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Boldrin, Valerie (7 בספטמבר 2020). "Netflix announces first fictional drama about Ayrton Senna". About Netflix. נבדק ב-22 באפריל 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ramachandran, Naman (3 בספטמבר 2020). "Netflix Drives Drama Miniseries About Racing Champion Ayrton Senna". Variety. נבדק ב-22 באפריל 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hopewell, John (1 באוגוסט 2022). "Netflix Brazil Banner Series 'Senna' Sets Vicente Amorim as Director". Variety. נבדק ב-22 באפריל 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Vlahos, Dimitrius (21 במרץ 2023). "Gabriel Leone será Ayrton Senna em série da Netflix". Rolling Stone (בBrazilian Portuguese). נבדק ב-22 באפריל 2024. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Yossman, K. J. (6 ביולי 2023). "Kaya Scodelario Joins Netflix Limited Series 'Senna' About Formula One Champion". Variety. נבדק ב-22 באפריל 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  White, Peter (6 ביולי 2023). "Kaya Scodelario Boards Netflix's Ayrton Senna Series". Deadline. נבדק ב-22 באפריל 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  @netflix. "It's time to meet the cast of Senna! 🏁 🏎️ In addition to Gabriel Leone and Kaya Scodelario -- Christian Malheiros, Alice Wegmann, Gabriel Louchard, Hugo Bonemer, Pâmela Tomé, and more join the crew. Production in Brazil has begun!" (Tweet) – via Twitter.
↑  Ramey, Jay (23 באוקטובר 2023). "Here's The Cast Of The Upcoming 'Senna' Miniseries". Autoweek. נבדק ב-22 באפריל 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Goldbart, Max; Whittock, Jesse (20 באוקטובר 2023). "Netflix's 'Senna' TV Series Rounds Out Cast". Deadline. נבדק ב-22 באפריל 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sáenz, Lissete Lanuza (1 בפברואר 2024). "WATCH: Netflix Debuts First Footage of 'Senna,' a Mini-Series About Brazilian F1 Champion Ayrton Senna". Remezcla. נבדק ב-22 באפריל 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Goldbart, Max (30 באפריל 2024). "'Senna': Netflix's F1 Biopic Moves Up A Gear With First Teaser". Deadline. נבדק ב-1 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ramey, Jay (1 במאי 2024). "Watch The First Trailer For The "Senna" Series". Autoweek. נבדק ב-1 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
חוק הפרלמנט 1911

| --- | --- |

 פרטי החוק
 מדינה:  הממלכה המאוחדת
 שם רשמי:  חוק להתניית תנאים בנוגע לסמכויותיו של בית הלורדים ביחס לאלה של בית הנבחרים ולהגבלת אורך כהונתו של הפרלמנט
 גוף מחוקק:  הפרלמנט של בריטניה
 שטחים שעליהם חל החוק:  הממלכה המאוחדת
 הסכמה מלכותית:  18 באוגוסט 1911
 סטטוס החקיקה:  תוקן
 תאריך תחולה:  18 באוגוסט 1911
 
אישור חוק הפרלמנט 1911 על ידי בית הלורדים. ציור מאת סמואל בג
חוק הפרלמנט 1911 (באנגלית: Parliament Act 1911) הוא חוק שחוקק על ידי הפרלמנט של בריטניה. חוק זה חשוב מבחינת חוקתית ומגדיר באופן חלקי את מערכת היחסים בין בית הנבחרים לבין בית הלורדים. את החוק הזה יש לפרש יחד עם "חוק הפרלמנט 1949" ושני החוקים מצוטטים יחדיו כ"חוקי הפרלמנט של 1911 ו-1949".
בעקבות דחיית אישורו של "תקציב העם" ב-1909, שאף בית הנבחרים לבסס את עליונותו כלפי בית הלורדים, שפגע במוסכמות כאשר התנגד לאישורו של התקציב. התקציב הועבר בסופו של דבר על ידי בית הלורדים, לאחר שאושר מחדש המנדט הדמוקרטי של בית הנבחרים בבחירות הכלליות שנערכו בינואר 1910. חוק הפרלמנט, שנועד למנוע הישנות מקרים כאלה של אי אישור תקציב, זכה גם הוא להתנגדות רחבה בבית הלורדים ודיון חוצה מפלגות נכשל, בעיקר בגלל שהחוק איפשר להעביר גם את הצעת החוק לשלטון בית לאירלנד. לאחר בחירות כלליות נוספות שנערכו בדצמבר, הועבר החוק בתמיכתו של המלך ג'ורג' החמישי, שאיים להעניק מספר מספיק של תוארי אצולה לאישים מהמפלגה הליברלית כדי להפיל את הרוב של המפלגה השמרנית.
החוק שלל לחלוטין באופן מעשי את הזכות של בית הלורדים להטיל וטו על חוקים בעלי משמעות כספית והגביל את זכות הווטו לסוגי חוקים אחרים לתקופה מרבית של שנתיים. החוק גם הגביל את משך תקופת הכהונה של הפרלמנט משבע שנים לחמש.