stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סויוז 1
המשימה

סויוז 1 שוגרה למסלול ב־23 באפריל 1967, כשבה הקוסמונאוט ולדימיר קומארוב. זו הייתה חללית סויוז מדגם סויוז 7K-OK.
מתכנני המשימה תכננו במקור לשגר חללית שנייה, "סויוז 2", יום לאחר שיגורה של סויוז 1. החללית השנייה הייתה אמורה לשאת שלושה קוסמונאוטים - ואלרי ביקובסקי, יבגני חרונוב ואלכסיי יליסייב. שניים מהם היו אמורים לבצע פעילות חוץ רכבית לסויוז 1. זמן קצר לאחר השיגור החלו בעיות כשאחד מהלוחות הסולאריים לא נפתח, דבר שהוביל למחסור בכוח למערכות החללית. כמו כן, בעיות של גלאי האוריינטציה סיבכו את תמרון החללית. צוות סויוז 2 תכנן לתקן את הלוח הסולרי של סויוז 1 אך גשם כבד בקוסמודרום בייקונור הפך את השיגור לבלתי אפשרי.
בעקבות ההפרעה בשיגור סויוז 2, בתום ההקפה ה־17 של כדור הארץ, לאחר 25.2 שעות טיסה, פנתה סויוז 1 לכיוון כדור הארץ ברגע שעברה שוב מעל ברית המועצות. בעת שובה לכדור הארץ, ארעה תקלה במצנח הבלימה שלה - הוא לא נפתח עקב בעיות בחיישן הלחץ. הקוסמונאוט פלט אותו והפעיל את מצנח הגיבוי. עקב תקלה, המגלש הרזרבי המתפרס ידנית הסתבך והפריע לניתוקו של המצנח הראשון. שני מצנחיה של סויוז 1 הסתבכו זה בזה וגרמו לחללית ליפול לכדור הארץ כמעט ללא בלימה. החללית ששקלה 6.35 טונות התרסקה וגרמה למותו של קומורוב. הוא נקבר כגיבור של ברית המועצות בבית הקברות של חומת הקרמלין, בו קבורים גדולי האומה של רוסיה בתקופה הסובייטית.
לאחר האירוע

בדיקה מאוחרת של הסויוז 2 גילתה את אותה הבעיה עם המצנח שהיה עשוי לחרוץ את דינם של כל שלושת הקוסמונאוטים אם השיגור היה ממשיך. המשימה המקורית של סויוז 1 וסויוז 2 בוצעה מאוחר יותר על ידי סויוז 4 וסויוז 5.
מהנדסים זיהו פגמים תכנוניים נוספים בחללית לפני השיגור אך פקידי הממשלה דחפו לניסוי חלל כדי להביס את ארצות הברית במרוץ החלל. הבעיות בסויוז 1 עיכבו את שיגור סויוז 2 וסויוז 3 עד ל־25 באוקטובר 1968.
סימן A ויפט

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  טנק בינוני
 מדינה מייצרת:  בריטניה בריטניה
 יצרן:  William Foster & Co. 
 שנת ייצור:  1917
 תקופת השימוש:  1918–1930 (כ־12 שנים) 
 מערכה מרכזית:  מלחמת העולם הראשונה
 יחידות שיוצרו:  200 
 מידע טכני
 אורך:  6.10 מטר
 רוחב:  2.62 מטר
 גובה:  2.75 מטר
 משקל:  14 טון
 מהירות:  13.4 קמ"ש
 טווח פעולה:  128 ק"מ
 מנוע:  זוג מנועי בנזין 4 צילינדר, 45 כ"ס כל אחד.
 שריון:  14-6 מילימטר
 צוות:  3
 מערכות נשק
 חימוש עיקרי:  4 מקלעי הוצ'קיס 0.303 אינץ'
 חימוש משני:  אין
 
סימן A ויפט (באנגלית: Medium Mark A Whippet) היה טנק בינוני בריטי שפותח במהלך מלחמת העולם הראשונה ושירת עד שנות ה-30. הוויפט פותח על ידי ויליאם טריטון אשר עיצב גם את הסימן 1, והיה מיועד לסייע לסימן 1 שהיה איטי ומאסיבי הרבה יותר.
הטנק כונה על שם גזע כלבי הציד "ויפט".
היסטוריה

עם הצלחת הטנק הכבד סימן 1 והדגמים שבאו אחריו, ויליאם טריטון הציע לפתח טנק מהיר יותר לסייע לטנקים הכבדים ובכך לנצל באופן מוצלח יותר את נקודות ההבקעה במערך האויב. רעיון זה התקבל ואושר על ידי משרד המלחמה בנובמבר 1916, והעבודה על הטנק החלה ב-21 בדצמבר כאשר שמו הראשוני היה "טריטון צ'ייסר" (הצ'ייסר; רודף, של טריטון). בפברואר 1917 אב הטיפוס הראשון היה מוכן ולאחר ניסויים בטנק, הוזמנו 200 טנקי ויפט (אב הטיפוס כלל צריח מסתובב בדומה לרנו FT-17, אך לבסוף הוחלט על צריח מקובע בגרסת הייצור).
באוקטובר 1917 טנקי הויפט הראשונים יצאו מהמפעל והחלו להישלח לחזית, כאשר זוג ראשון נשלח לגדוד 6 של רגימנט הטנקים המלכותי. טנקי ויפט הופיעו לראשונה בשדה הקרב במרץ 1918 במהלך מתקפת האביב, ב-24 באפריל בקרב השריון הראשון בהיסטוריה, טנק ויפט אחד הושמד על ידי טנק A7V גרמני. באותו היום פלוגה של שבעה טנקי ויפט הצליחו לכתר גדוד חיל רגלים גרמני, כאשר הם הורגים כ-400 מחיילי האויב.
התוכנית המקורית הייתה לשלוח טנקי ויפט לחמישה גדודי טנקים (קלים) כאשר בכל אחד 36 טנקים. האבדות בצבא הבריטי היו כל כך רבות, שלבסוף רק שני גדודים עשו שימוש בטנקים אלו (גדוד 3 ו-6 של רגימנט הטנקים תחת פיקוד חטיבת הטנקים השלישית) עם 48 ויפטים בכל אחד. טנקים אלו לקחו חלק בקרב אמיין באוגוסט 1918, טנקי ויפט הצליחו לחדור את קווי הגרמנים במספר אזורים ולהסב נזקים ואבדות רבות בעורף הגרמני, כוח של ויפטים אף הצליח להשמיד מספר סוללות ארטילריה באחת מגזרות הלחימה ובכך לסייע רבות למאמץ בחזית.

אחד מטנקי הויפט המוכרים ביותר שכונה 'תיבת נגינה' (Musical Box), התקדם לעומק העורף הגרמני ונותק מכוחותיו. במשך מספר שעות הטנק השמיד סוללות ארטילריה, בלוני תצפית, מחנה עורפי של גדוד רגלי ואף שיירת אספקה של דיוויזיה 225. לאחר תשע שעות של לחימה בעורף האויב, פגז ארטילרי פגע בטנק והצוות נאלץ לנטוש, כשבמהלך הנטישה נהרג אחד מאנשי הצוות מאש גרמנית והשניים הנותרים נלקחו בשבי.
הגרמנים הכניסו לשירות מספר ויפטים שנלקחו שלל על ידיהם. בשירות הגרמני נקרא הטנק "רכב משוריין שלל A".
לאחר המלחמה, ויפטים שירתו במהלך המלחמה האנגלו-אירית באירלנד כחלק מגדוד 17 של רגימנט הטנקים. מספר טנקים נשלחו לסייע לכוחות התנועה הלבנה במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה, מתוכם 12 נפלו שלל בידי הצבא האדום, אלו נותרו בשימוש עד תחילת שנות ה-30. גם האימפריה היפנית קיבלה מספר בודד של ויפטים ששירתו בין היתר בחבל מנצ'וריה.
תמונות

ויפטים בשירות הצבא הקיסרי היפני, שנות ה-30.
זוג טנקי סימן 5 ומאחור טנק ויפט בתהלוכת הניצחו בלונדון.
'סיזר II' המוצג במוזיאון הטנקים
ראו גם

סימן 1 (טנק)
רנו FT-17
הערות שוליים

↑  דאגלס, אורגיל. הטנק: עיונים בתולדות הטנק ובהתפתחותו', הוצאת מערכות 1980, עמ' 74-73
↑  Chris Ellis and Peter Chamberlain (1972). Medium Tanks Marks A to D. Profile Publications Ltd, p.11
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007586169005171  LCCN: sh2014001714 
חלקו האחורי של 'סיזר II' המוצג במוזיאון הטנקים.
ספיזישוק

| --- | --- |
סמל ספיזישוקסמל ספיזישוק
כנסייה עתיקה בספיזישוק
כנסייה עתיקה בספיזישוק
 מדינה:  ליטא ליטא
 מחוז:  קובנה
 מחוז משנה:  קובנה
 גובה:  76 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  264 (2011)
 קואורדינטות:  54°55′N 23°39′E﻿ / ﻿54.917°N 23.650°E﻿ / 54.917; 23.650
 אזור זמן:  UTC+2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ליטא מוגדלת) וילנה קלייפדה שיאוליאי מריאמפולה קובנה פוניבז' אוטנה אליטא טלז טאורגה לטביה בלארוס פולין רוסיה מחוז קלינינגרד ספיזישוק(למפת ליטא רגילה) וילנה קלייפדה שיאוליאי מריאמפולה קובנה פוניבז' אוטנה אליטא טלז טאורגה לטביה בלארוס פולין רוסיה מחוז קלינינגרד ספיזישוק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
ספיזישוק (בליטאית: Zapyškis, זפישקיס; בפולנית: Sapieżyszki, ספייז'ישקי) היא עיירה קטנה במחוז קובנה שבליטא, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.
תולדות היישוב

העיירה נקראה על שם משפחת האצולה הפולנית סאפייהה (Sapieha), אשר בנתה במקום כנסייה. בחלוקת פולין השלישית בשנת 1795 נכלל היישוב בתחום פרוסיה.
יהודי ספיזישוק

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-300 יהודים, כמחצית מתושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית, לרבות סניף של מכבי ובית ספר עברי. עם סיפוח ליטא לברית המועצות ביוני 1940 נאסרה פעילות זו.
עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים בסוף יוני 1941, תחילת מבצע ברברוסה, החלו הליטאים המקומיים לבצע מעשי שוד והתעללות ביהודי היישוב. באוגוסט 1941 רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בה, ונרצחו בידי שוטרים ליטאים 40 גברים יהודים.
ב-4 בספטמבר 1941 נרצחו על גדת נהר נימן הסמוך היהודים שנותרו בגטו שביישוב. לפי דו"ח יגר נרצחו במועד זה 47 גברים, 118 נשים ו-13 ילדים.
עבאס סואן

עבאס סואן (בערבית: عباس صوان; נולד ב-27 בינואר 1976) הוא כדורגלן עבר ערבי-ישראלי ששיחק בעמדת הקשר בנבחרת ישראל, ומזוהה בעיקר כקפטן קבוצת בני סכנין. סואן היה אחד השחקנים הדומיננטיים ביותר במגזר הערבי, והשפיע רבות על הדו קיום בין ערבים ליהודים בכדורגל הישראלי. הוא מלך השערים של בני סכנין בכל הזמנים.
עבאס סואן הוא בן למשפחה שמקורה מביסאן.
קריירה

סואן שיחק כקשר אחורי והיה ידוע במשחק הנחוש והאגרסיבי שלו. לאחר שתי עונות בהפועל עראבה עבר לקבוצת בני סכנין בשנת 1996. בתקופה שבה שיחק סואן בסכנין הוא היווה גורם משמעותי בהתקדמותה של הקבוצה מליגה ב' (אז הייתה הליגה הרביעית) בסולם ליגות הכדורגל בישראל ועד לעלייתה בסוף עונת 2002/2003 לליגת העל. בעונה הראשונה של בני סכנין בליגת העל הוא אף זכה איתה בגביע המדינה בכדורגל. בנוסף, סואן היה הקפטן של סכנין והופיע איתה במוקדמות גביע אופ"א.
בעקבות יכולתו בליגה זומן סואן לנבחרת ישראל, ואת הופעת הבכורה שלו ערך במשחק ידידות מול נבחרת אזרבייג'ן ב-18 בפברואר 2004.
סואן סואן 12 הופעות במדי נבחרת ישראל, בהן כבש שער אחד. היה זה שער שוויון מול נבחרת אירלנד בדקה ה־90 באצטדיון רמת גן, במסגרת מוקדמות מונדיאל 2006. בעקבות השער, ניצל סואן את תשומת הלב התקשורתית שהתמקדה בו על מנת לנסות לקדם פיוס ולצנן את האווירה הלוהטת ביחסי יהודים-ערבים בישראל. סואן התבטא במתינות רבה ונזהר מיצירת פרובוקציות אנטי-ישראליות ועל כך זכה להערכה רבה מהציבור הישראלי והתקשורת.
בשנת 2005 קיבל סואן הצעה לחתום בהפועל תל אביב אך סירב, מכיוון שבסכנין התעקשו שיישאר. לעומת זאת, כאשר הגיעה הצעה ממכבי חיפה, הוא הסכים, סיכם את תנאיו הכספיים, אך יו"ר סכנין, מאזן גנאים, טרפד את העברתו של הקפטן לחיפה. בשנת 2006 שוב עלתה סוגיית העברתו למכבי חיפה, הפעם סוכם בין המועדונים שחיפה תעביר פיצוי כספי של דמי השבחה לבני סכנין, הסיכום הוציא את העסקה אל הפועל, וסואן חתם במכבי חיפה. בתום העונה, לאחר שלא הרבה לשחק, שוחרר מחיפה וחתם בעירוני קריית שמונה.
לאחר ששיחק עונה וחצי בקריית שמונה חזר לקבוצה נעוריו, בני סכנין, בה שיחק שנה ולאחריה פרש ממשחק פעיל.
לאחר שפרש שימש כעוזר המאמן של קבוצת בני סכנין.
תארים

גביע המדינה: 2003/2004
הערות שוליים

↑  מצטפא כבהא, המזרח התיכון בימינו: הפלסטינים – עם בפזורתו, האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 161.
ספר הקנה

ספר הקנה הוא פירוש לתרי"ג מצוות, השייך לספרות הקבלה הקדם-לוריאנית. ככל הנראה זו יצירה שנערכה במהלך המאה ה-14 או בראשית המאה ה-15. סגנונו דומה לספר הפליאה ונראה כי מחבר אחד להם, כותבים רבים כינו את ספר הפליאה בשם ספר הקנה.
מחבר הספר

בזהות מחבר הספר ישנו ויכוח בין החוקרים. הספר מיוחס במסורת לרבי נחוניה בן הקנה או לרב אביגדור קרא. הקדמת הספר מתחילה ”אמר קנה אבן גדור בנו נחום ממשפחת רם נאחז ממשפחת רבי נחוניא בן הקנה” ובהמשך מזכיר חלום שאביו חלם בשנת ד'תקי"א (751). כבר החיד"א פקפק בכך שהמחבר הוא רבי נחוניה בן הקנה או שהוא חי בתקופת התנאים, שכן הוא מזכיר בספר את אביי ורבא. וכבר לפני כן כתב הרב משה קורדובירו שאין רבי נחוניא מחבר "ספר הקנה", כיון שהקנה מקלל את עמי הארץ ומתפלל עליהם לרעה, מה שלא תואם לדמותו של רבי נחוניה, וכן מצויים בו ציטוטי לשון מהרמב"ם.
רוב החוקרים טוענים שהספר נכתב בספרד. לעומת זאת, החוקר אהרן (אדולף) ילינק סבור היה כי מדובר במחבר שחי בביזנטיון, ובעקבותיו צעד גם פרופ' ישראל מ' תא-שמע אשר טען כי מחבר הספר הוא מיוון מכיוון שהוא מצטט קטעים מתפילת העמידה בנוסח רומניא.
לגבי זמן החיבור נחלקו החוקרים רבות והטווח משתרע על כל המאה ה-14 והמאה ה-15. פרופסור מיכל אורון הביאה ראיות רבות לכך שחובר באימפריה הביזנטית בסוף המאה ה-14 או בתחילת המאה ה-15.
סגנונו

הספר כתוב כדיון בין תלמיד למורו. התלמיד מרבה לשאול על סתירות לכאורה בין דברי חז"ל לפשוטם של הכתובים, וכן על קשיים שיש בדרשותיהם על הכתוב. רבו עונה לו שמדובר בהסתרת סודות עמוקים שהם השורש האמיתי להבנת התורה ודברי הנביאים.
סגנונו > השפעות על שבתאות

בספרה "נשים והכפירה השבתאית" שיערה עדה רפפורט-אלברט שספר הקנה ושאלותיו ותשובותיו לגבי חיוב נשים או פטור ממצוות שונות, התלויה בחטא אדם הראשון, שלא באשמתה של חוה, היווה את הבסיס המרכזי לרעיון שחרור האישה של שבתאי צבי, ולתפיסה שהגעתו כמשיח משחררת אותן סוף סוף מן העונש על החטא הקדמון.
הפצת הספר והתנגדות לו

הספר הודפס על ידי הרב שלמה לוצקר בעיר פאריצק בשנת ה'תקמ"ו (1786). הספר הודפס שוב בשנת ה'תרנ"ד (1894) בעיר קראקא ללא ההקדמה שהודפסה בחלקה בנפרד עם פירוש.
בספר יש דברים הנוגדים את דברי חז"ל, ואף דברים הנראים כמבזים את התורה שבכתב ושבעל פה. בשנים שלאחר מלחמת העולם הראשונה, החלה לצוץ התנגדות לספר בקרב רבנים. הרב יצחק אייזיק שר כתב ביקורת על אופן כתיבת הספר המשלב ניגוח של דברי חז"ל, ומשום כך התנגד לקריאה ולימוד מן הספר הזה:
ראיתי בספר הקנה המיוחס לאביו של ר' נחוניה בן הקנה (מה שקשה מאוד להאמין שזה המחבר, וגם הפרדס לרמ"ק כתב שאינו... ומדבר נגד דרשות חז"ל שלא כהוגן בדברים קלושים, רק להראות ולהוכיח שרק ע"פ הסוד אפשר להבין אותם)

ושם ראיתי שהוא מגנה מאוד פשט הכתוב... ומראה שהעיקר הוא הסוד... ואנחנו יודעים בבירור כמו שאמר הגר"א ז"ל שהסוד צריך שיהיה מוסכם עם הפשט, ואם לאו, אין לסמוך על הסוד, שאינו מובן ובקל טועים בו. ...ופשט המקרא צריך שיסכים עם התושבע"פ.

...והנה גם בימינו אלו אנו רואים שההולכים אחר הכופרים מראים התירים על פי רמז וסוד נגד הפשט ודבר זה נקרא מגלה פנים בתורה, והנפש אשר תעשה ביד רמה, כשהוא מורה למעשה ע"פ סודותיו ודרשותיו. ה' ירחם
לקריאה נוספת

ישראל מ' תא שמע,"היכן נתחברו ספרי ה'קנה' וה'פליאה'?" בתוך "כנסת מחקרים: עיונים בספרות הרבנית בימי הביניים, כרך ג: איטליה וביזנטיון", ירושלים תשס"ו
הערות שוליים

↑  הקדמת ספר הקנה באתר הספרייה הבודליינית, בנוסח הדפוסים נשמט פרט השנה.
↑  שם הגדולים השלם עמוד 146
↑  שיעור קומה דף פ'
↑  "היכן נתחברו ספרי הפליאה והקנה?", בתוך פרקים בתולדות החברה היהודית בימי הביניים ובעת החדשה, מוקדשים לפרופסור יעקב כ"ץ במלאת לו שבעים וחמש שנה, ירושלים תש"ם, עמ' נו־סג.
↑  חננאל מאק, כי מבארי תצא תורה ודבר ה' מאוטרנטו, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2006.
↑  "ה'פליאה' ו'הקנה' - יסודות הקבלה שבהם, עמדתם הדתית חברתית ודרך עיצובם הספרותית", ירושלים תש"ם, עמודים 1-19.
↑  עדה רפפורט-אלברט, על מעמד הנשים בשבתאות, מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, טז–יז (תשס"א), עמ' 221–224
↑  שרה אשת שבתאי צבי, הרצאתו של ד"ר הנרי אברמסון, דיקן לשעבר של מכללת תורו
↑  צילום הספר באתר הספרייה הלאומית
↑  ההקדמה והספר באתר HebrewBooks
↑  מיכל אורון, "ה'פליאה' ו'הקנה' - יסודות הקבלה שבהם, עמדתם הדתית חברתית ודרך עיצובם הספרותית", ירושלים תש"ם; וראו גרשם שלום, שבתי צבי והתנועה השבתאית בימי חייו, תל אביב תשי"ז, עמ' 94-93
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311363805171  LCCN: n82247736  VIAF: 180236255   WorldCat (עם VIAF): 180236255
ספידי קלקסטון

| --- | --- |

קלקסטון בשנת 1998
 לידה:  8 במאי 1978 (בן 46) המפסטד, ניו יורק, ארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.80 מטרים
 מספר:  5, 10, 12
 מכללה:  אוניברסיטת הופסטרה
 דראפט:  בחירה מספר 20, 2000 פילדלפיה 76'
 קבוצות כשחקן
 2000–2002 2002–2003 2003–2005 2005–2006 2006–2009:  פילדלפיה 76' סן אנטוניו ספרס גולדן סטייט ווריורס ניו אורלינס הורנטס אטלנטה הוקס
 הישגים כשחקן
 זכייה באליפות ה-NBA‏ (2003)
קרייג אליוט "ספידי" קלקסטון (באנגלית: Craig Elliot "Speedy" Claxton; נולד ב-8 במאי 1978) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 2001–2009. בעונת 2002/2003 זכה באליפות ה-NBA כשחקן סן אנטוניו ספרס, ולאורך 7 עונותיו בליגה רשם ממוצעים כוללים של 9.3 נקודות, 4.3 אסיסטים, 2.5 ריבאונדים ו-1.5 חטיפות למשחק.
קריירת מכללות

קלקסטון נולד וגדל בעיר המפסטד שבלונג איילנד, ניו יורק, ובשנת 1996 החל ללמוד באוניברסיטת הופסטרה אשר בהמפסטד. בעונתו האחרונה בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה, 1999/2000, הוביל אותה להעפלתה השלישית אי פעם לטורניר אליפות המכללות, עם ממוצעים של 22.8 נקודות, 6.0 אסיסטים, 5.4 ריבאונדים ו-3.3 חטיפות למשחק. במשחק הראשון של הטורניר הפסידה הופסטרה לאוניברסיטת המדינה של אוקלהומה, בתוצאה 66–86.
קריירת משחק מקצועית

בדראפט ה-NBA‏ 2000 נבחר קלקסטון בבחירה ה-20, על ידי פילדלפיה 76'. בשל פציעה בברכו החמיץ את כל עונת 2000/2001, בה העפילה פילדלפיה לגמר ה-NBA. בתחילת עונתו הראשונה בליגה, 2001/2002, "ניצל" קלקסטון את פציעתו של כוכב הקבוצה אלן אייברסון, והצטיין עם 20 נקודות במשחק הראשון, 22 נקודות במשחק השלישי ו-23 נקודות במשחק הרביעי. בהמשך שימש כמחליפו של אייברסון מהספסל, ועד לסיום אותה עונה רשם ממוצעים של 7.2 נקודות ו-3.0 אסיסטים למשחק.
לקראת עונת 2002/2003 הועבר בטרייד לסן אנטוניו ספרס, תמורת ג'ון סלמונס ומארק בראיינט. בסיום פלייאוף 2003 זכה עם הספרס באליפות ה-NBA השנייה של המועדון, כמחליפו מהספסל של טוני פארקר. לאורך הפלייאוף שותף בכל 24 משחקי קבוצתו, וקלע 5.2 נקודות בממוצע למשחק.
בקיץ 2003 חתם על חוזה בגולדן סטייט ווריורס. בתקופתו עם הווריורס פתח במרבית המשחקים, ותרם 11.7 נקודות ו-5.2 אסיסטים בממוצע למשחק.
בפברואר 2004, לאחר כעונה וחצי בגולדן סטייט, הועבר עם דייל דייוויס בטרייד לניו אורלינס הורנטס, בתמורה לבארון דייוויס. עד לסיום עונת 2004/2005 קלע 11.3 נקודות ומסר 4.9 אסיסטים למשחק עבור ההורנטס.
ביולי 2006 חתם באטלנטה הוקס על חוזה ל-4 שנים, עבור כ-25 מיליון דולר. בגין פציעות שונות בברך ובשרירי מיתר הברך, שותף קלקסטון ב-44 משחקים בלבד (מתוך 246) לאורך 3 עונותיו עם ההוקס. ביוני 2009 הועבר בטרייד לגולדן סטייט, ובפברואר 2010 שוחרר מהקבוצה מבלי ששיחק במדיה, ולמעשה פרש ממשחק, בגיל 31.
הערות שוליים

↑  הסטטיסטיקות של קלקסטון בליגת ה-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  הסטטיסטיקות של קלקסטון בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  סטטיסטיקות המשחק בין הופסטרה לאוקלהומה סטייט, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2000, באתר basketball-reference.com
↑  קלקסטון נשלח בטרייד לסן אנטוניו, באתר realgm.com,‏ 27 ביוני 2002
↑  קלקסטון חותם על חוזה בגולדן סטייט, באתר upi.com,‏ 23 ביולי 2003
↑  גולדן סטייט מצרפת את בארון דייוויס, באתר הקבוצה, 24 בפברואר 2005
↑  קלקסטון חותם על חוזה באטלנטה, באתר הקבוצה, 12 ביולי 2006
↑  לארי ריילי מסביר את שחרורו של קלקסטון, באתר mercurynews.com,‏ 6 בפברואר 2010
נרמול מסד נתונים

סכמה של נרמול מסד נתונים
חוקי הנרמול הם שישה חוקים לארכיטקטורה תקינה של מסד נתונים יחסי, הנבנים אחד על גבי השני וקובעים מבנה אופטימלי של טבלאות ושדות של מסד הנתונים, באופן שהמידע יאוחסן באופן האמין, היעיל והחסכוני ביותר, וכדי למנוע תופעות לא רצויות בתפעול מסד הנתונים. באופן כללי ניתן לקבוע שהכלל העקרוני והעיקרי של חוקי הנרמול קובע שכל טבלה תתייחס לחטיבת מידע אחת בלבד, וכל הנתונים שלה יתארו אך ורק את אותה חטיבת מידע.
הצורך בנרמול

טבלאות שאינן מנורמלות עלולות ליצור שלל בעיות (או אנומליות): מבעיות באמינות הנתונים, כאשר קיימים נתונים סותרים לאותו ערך, קושי במציאת נתון, במקרה שהערכים אינם אטומיים, בזבוז של נפח מסד הנתונים, כאשר אותם ערכים נשמרים ברשומות רבות, ועד לסרבול בעדכון.
| מספר זהות | שם | כתובת | מספר מכונית | שנת ייצור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בנימין | ירושלים | 123 | 2000 |
| 2 | אהוד | תל אביב | 128 | 2004 |
| 1 | בנימין | ירושלים | 124 | 2003 |
| 1 | בנימין | ירושלים | 127 | 2002 |
לשם דוגמה, נתבונן בטבלה שהסכמה שלה (דהיינו הכותרת) היא: מספר זהות, שם אדם, כתובת, מספר מכונית, שנת ייצור המכונית.
קיימת בטבלה זו בעיית כפילות: אם נוסיף שורה שתכלול מידע על מכונית שנייה או שלישית שקנה אותו אדם, נצטרך שוב להכניס את שמו וכתובתו, אף שהם כבר נתונים לנו בשורה העוסקת במכוניתו הראשונה.
בטבלה זו ישנה גם בעיית עדכון, עדכון כתובתו של אדם אחד ידרוש עדכון שורות רבות, שורה לכל אחת ממכוניותיו.
ישנן גם בעיות בהכנסה ובמחיקה, נניח שרוצים להוסיף לטבלה מס' של מכונית ושנת ייצורה, אך עדיין לא לקבוע מיהו הבעלים שלה. אין דרך לעשות זאת. באופן דומה, אין דרך למחוק את שם הבעלים ולהותיר את מס' המכונית ושנת הייצור.
בכל מקרה כזה של עדכון, הכנסה או מחיקה, עלולה להיווצר אנומליה במסד הנתונים.
במקרה של פיצול נתונים מסוג אחד לטבלאות שונות ("שם: בנימין", "שם: אהוד"...) או לשדות שונים (שכונות בירושלים: "קריית משה", "גילה", "בית וגן"...). כל הפעולות של עבודה עם טבלאות יסתרבלו, מכיוון שיהיה צריך ליצור שאילתות, טפסים ודוחות שונים לכל טבלה, או לבצע חיפש על שדות רבים במקום על שדה אחד.
יצירת שדה "מספר חשבון בנק" בטבלת "פרטי אדם", אף היא עלולה להפר את חוקי הנירמול, מפני שאם יש לאדם מספר חשבונות רב, הוא יצטרך לפתוח מספר רשומות כמספר פרטי החשבון ויצטרך לשכפל את פרטי האדם שוב ושוב. פתרון הוא ליצור טבלת "חשבון בנק" שתקושר לטבלת "פרטי האדם" ויופיעו בה רשומות כמספר החשבונות.
יצירת שדות "מספר זהות", "מספר נעליים", "תמונה עדכנית", "דגימת קול", "שם ההורים", "שם בת/בן הזוג", "עיר מגורים", "מספר טלפון", "כתובת", "מיקוד", "השכלה רלוונטית", "גיליון קורות חיים", "הון אישי משוערך", "סטטוס משפחתי" ו"תיק פלילי במשטרה" בטבלת "פרטי האדם" יכולה להיחשב כשומרת על מידת נרמול מכיוון ששדות אלו מתארים, מגדירים ומאפיינים את האדם, אבל שדות כמו "תמונת ירושלים", "מספר תושבי מדינת ישראל", "הטמפרטורה הממוצעת בארץ", "שמות היבשות בעולם" ו"שער הדולר", מפירים את כללי הנרמול מכיוון, שאף שיכול להיות להם איזה קשר לאדם, אין להם תלות ויחוס להגדרתו של האדם המיוחד והספציפי.
מסיבות אלו מתעורר הצורך בנרמול.
מונחים במסד הנתונים היחסי

להלן מונחים שייעשה בהם שימוש במהלך תהליך הנרמול:
סכמה - אפיון הטבלה. נכללים בהגדרתה: שם הטבלה, שמות העמודות - השדות, סוג ערכי העמודות והמפתח העיקרי (באמצעות קו תחתי). למשל, לטבלה "אלפון", המכילה עמודה של שם, עמודת תעודת זהות ועמודת גיל, יש את הסכמה: אלפון (שם, תעודת זהות, גיל). ניתן גם לרשום סכמה באופן מלא בצורה הבאה: אלפון (שם:מחרוזת(14), תעודת זהות:מחרוזת (9), גיל:בית).
סכמה טבלאית - אוסף כל הסכמות של כל הטבלאות במסד הנתונים. לכל שם טבלה ולכל שדה באותה טבלה חייב להיות שם חד ערכי. שדות הקשר בין טבלאות מקושרות יהיו שדות בעלי שמות זהים.
מפתח - תכונה או אוסף תכונות מתוך הסכמה שדי בהם כדי לזהות חד-חד-ערכית את הרשומה. למשל, בסכמה (תעודת זהות, שם אדם, כתובת, מספר מכונית, שנת ייצור המכונית), די בתעודת זהות ובמספר מכונית כדי לאפשר את מילוי כל שדות הנתונים האחרים. אין אפשרות שתעודת הזהות ומספר המכונית יהיו זהים ברשומת טבלה אחרת.
מפתח ראשי - התכונה המרכזית שעל פיה מזהים את הרשומה בהתייחסות לטבלאות אחרות. בסכמה (תעודת זהות, שם אדם, כתובת, מספר מכונית, שנת ייצור המכונית) תעודת הזהות ומספר המכונית הם כאמור המפתח, אך ברור מקל וחומר שגם תעודת זהות, מספר מכונית ושנת ייצור מכונית הם מפתח, כלומר קיים עבורם מילוי אפשרי אחד בלבד של יתר השדות. אם כך (תעודת הזהות, מספר המכונית) הוא מפתח עם מספר מרכיבים מינימלי. מפתח כזה הוא המפתח בניגוד למפתח עם מספר מרכיבים לא מינימלי הקרוי מפתח על. ייתכן מצב שבו יש מספר מפתחות אפשריים עם מספר רכיבים מינימלי. במקרה כזו ייבחר אחד מהם לשמש מפתח ראשי והשאר ייחשבו למפתחות משניים.
תלות פונקציונלית - מוגדרת כתלות חד ערכית של תכונה אחת בתכונה שנייה. אם השם והכתובת תלויים בתעודת הזהות, דהיינו עבור תעודת זהות מסוימת קיים שם אחד בלבד וכתובת אחת בלבד, מכונה הקשר בין תעודת הזהות לבין השם והכתובת כתלות פונקציונלית.
תלות פונקציונלית רב ערכית - ייתכן ששדה מסוים תלוי בשדה אחר, אך לא באופן חד-חד-ערכי. ברור שמספר המכונית תלוי בתעודת הזהות של בעל המכונית. אם נדע זהותו של אדם, נדע למלא את רשומת המספר המכונית על פי המכוניות שבבעלותו, אך מכיוון שייתכנו מספר מכוניות, אין זו תלות חד ערכית.
שמירת מידע - פירוק הוא משמר מידע, אם ניתן לצרף מחדש את הטבלאות המפורקות כדי לקבל את הטבלה בצורתה המקורית. הפירוקים על פי אלגוריתם הנרמול הם משמרי מידע.
נשתמש במונח מרכיב לתאר תכונה של הסכמה או קבוצת תכונות שלה. בדוגמה לעיל, למשל (מס' מכונית) או (תעודת זהות, מס' מכונית).
צורות נורמליות > צורה נורמלית ראשונה - 1NF

טבלה נמצאת בצורה נורמלית ראשונה (באנגלית: Normal Form 1) אם קיים יחס חד ערכי בין נתון לשדה, וכל ערך הוא ייחודי, אטומי וללא נגררות. צורה זו מחייבת:
אטומיות - אסור שכמה ערכים יאוחסנו כאוסף באותו שדה.
ערכים ייחודיים - אותו נתון לא יאוחסן בשדות או טבלאות שונים, ונתונים דינמיים שיכולים להיות מחושבים בשאילתות, לא יופיעו כערכים בשדות.
תלות פונקציונלית - לכל השדות הנכללים בטבלה תהיה תלות ויחוס לשדה המפתח הראשי של הטבלה.
דוגמאות:
יצירת שדה "ילדים" בטבלת "פרטי האדם", שלתוכו מוכנסים כל שמות הילדים מופרדים בתו כלשהו לא תקינה, מכיוון שהערך אינו אטומי. צריך להוסיף טבלה נפרדת שתכלול שמות הילדים. בכל שורה יהיה שם של ילד אחר.
יצירת שדה "מספר ילדים" בטבלת "פרטי האדם", אף היא יוצרת בעיית נרמול, מפני שמספר הילדים צריך להיות מחושב דינמית בשאילתא על פי מספר הרשומות של ילדים לאדם ולא כמספר קבוע וסטטי בטבלה, וכפילות זו עלולה לתת נתונים סותרים.
בעיית נרמול מתעוררת גם עקב יצירת שדות רציפים לאותו נושא, "מספר חשבון בנק1", "מספר חשבון בנק2", "מספר חשבון בנק3", בטבלת "פרטי האדם", מפני שאינם שדות ייחודיים. במקרה זה נרמול הטבלה יהיה ביצירת טבלה נפרדת של "מספרי חשבון", והוספת שורה נפרדת לכל חשבון.
צורות נורמליות > צורה נורמלית שנייה - 2NF

טבלה נמצאת בצורה נורמלית שנייה אם אין תלויות פונקציונליות של שדות שאינם כלולים במפתח הראשי בחלק משדות המפתח. למשל, הטבלה עם הסכמה (תעודת זהות, שם אדם, כתובת, מס' מכונית, שנת ייצור המכונית) אינה בצורה נורמלית שנייה. זאת משום שיש תלות פונקציונלית של שם האדם בתעודת זהות.
שם האדם אינו כלול במפתח ואילו תעודת הזהות מהווה רק חלק מהמפתח (תעודת זהות, מס' מכונית). אותה בעיה נוצרת גם מקיום תלות פונקציונלית של שנת ייצור המכונית (תכונה שאינה כלולה במפתח) במס' מכונית (חלק מהמפתח).
אלגוריתם הנרמול:
אם הסכמה היא (X,Y,Z,A), ואם (X,Y) הם המפתח ו-Z תלוי ב-X, יש להפריד את הטבלה לשתי טבלאות נפרדות: (X,Y,A) ו-(X,Z). כלומר יש ליצור טבלה נפרדת שתכלול את התלות הפונקציונלית, ולהשמיט מהטבלה המקורית את המרכיב שיש לו תלות פונקציונלית בחלק מהמפתח.
צורות נורמליות > צורה נורמלית שלישית - 3NF

טבלה נמצאת בצורה נורמלית שלישית אם היא בצורה נורמלית שנייה ולא קיימת תלות פונקציונלית בין שני מרכיבים שאינם חלק מהמפתח הראשי. ובלשון אחרת, כל שדה שאיננו שדה מפתח, אסור שיהיה תלוי בשדה שאיננו שדה מפתח.
למשל בסכמה (תעודת זהות, שם, מס' אותיות בשם) תעודת הזהות לבדה היא המפתח, שהרי היא מבטיחה מילוי חד ערכי של יתר השדות. מצד שני, מס' האותיות בשם זהו שדה שתלוי ישירות בשם, ותלותו בתעודת זהות היא עקיפה - טרנזטיבית בלבד. דוגמה אחרת הוא שדה מיקוד בטבלה (אדם, כתובת, מיקוד). לשדה המיקוד יש תלות עקיפה במפתח - השדה אדם. הפתרון הוא, ליצור טבלת מיקוד נפרדת לפי עיר, רחוב ומספר בית.
אלגוריתם הנרמול:
יש להפריד את הטבלה לשתי טבלאות נפרדות. אם הסכמה היא (X,Y,Z,A) ואם X הוא מפתח ו-Y גורר את Z, נפריד לטבלאות עם הסכמות: (X,Y,A) ו-(Y,Z).
צורות נורמליות > צורה נורמלית בויס-קוד - BCNF

צורה זו קרויה על שם שני החוקרים, בוייס וקוד, שמצאו דרך להגדיר צורה ששקולה לחוקי הנרמול 2 ו-3 גם יחד ואף במקרים גבוליים טובה מהם.
טבלה נמצאת בצורה נורמלית בויס-קוד או BCNF, אם אין מרכיב בסכמה שגורר פונקציונלית מרכיב אחר ואינו מפתח אפשרי. או במילים אחרות כל פעם שתכונה מגדירה תכונה אחרת מהמפתח הראשי, עליה להיות מפתח אפשרי של הטבלה. 

למשל, בסכמה (סטודנט, תחום לימוד, מרצה), ייתכן שסטודנט ותחום לימוד נלקחו כמפתח ראשי (זהות המרצה תוסק מהם). עם זאת, עדיין נדרש נירמול על פי BCNF. הבעיה היא שניתן להסיק את תחום הלימוד מזהות המרצה לבדו. כלומר קיימת תלות פונקציונלית של תחום הלימוד במרצה, אף שהמרצה כשלעצמו אינו מפתח אפשרי.
אלגוריתם הנרמול:
אם (X,Y,Z,A) היא הסכמה, ואם X,Y הוא מפתח אפשרי ו-Y,Z מפתח אפשרי ו-Z גורר את X, נפריד למרכיבים (Y,Z,A) ו-(Z,X).