stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרקורי סדרה M
מנועים > סוגי מנוע

6 צילינדרים
V8 צילינדרים
סדרות

"M-47" (יוצר בין השנים 1948-1950, משקל עד 4,700 ליברה (2,132 ק"ג)
"M-135" (יוצר בין השנים 1948-1950) משקל עד 13,500 ליברה (6,123 ק"ג)
"M-1" (יוצר בין השנים 1951-1952, יוצר על ידי "פורד קנדה")
"M-2" (יוצר בין השנים 1951-1952, יוצר על ידי "פורד קנדה")
תמונות

"מרקורי סדרה M", שנת 1949
"מרקורי סדרה M", שנת 1950
"מרקורי סדרה M", שנת 1952
"מרקורי סדרה M", שנת 1952
"מרקורי סדרה M", שנת 1952
"מרקורי סדרה M", מודל "600T", שנת 1956
"מרקורי סדרה M", מודל "Mercury 500" שנת 1957 - משאית קלה
"מרקורי סדרה M", שנת 1960  - משאית קלה
"מרקורי סדרה M", שנת 1964
"מרקורי סדרה M", מודל "Mercury 700" שנת 1957 - משאית קלה
"מרקורי סדרה M", מודל "Mercury 100", שנת 1966
"מרקורי סדרה M", שנת 1968
"מרקורי סדרה M", מודל "Mercury M-100", שנת 1968
"מרקורי סדרה M", מודל "M155",  משאית קלה
ראו גם

מרקורי
לקריאה נוספת

"מרקורי סדרה M" - תמונות
הערות שוליים

↑  "מרקורי סדרה M" מנוע V8  flickr.com/photos/42220226@N07/30071590533
↑  טנדרים מתוצרת מרקורי mercurypickup.com
↑  "מרקורי סדרה M" fordification.com/forum/viewtopic
משקאות חריפים

ערך זה עוסק באלבומה השני של "שייגעצ". אם התכוונתם למשקה המכיל אלכוהול, ראו .
משקאות חריפים הוא שמו של אלבומה השני במספר של להקת הפאנק-רוק "שייגעצ". האלבום יצא ב-2004 על ידי חברת התקליטים הד ארצי בהפקת שחר אבן צור, שלוש שנים לאחר אלבום הבכורה של הלהקה, ניו יורק-רפיח, ושנתיים לפני אלבומה השלישי של הלהקה, להפסיק לאכול עוגות.
האלבום זכה להצלחה רבה ושוחרו ממנו להיטים רבים: "מרילין מונרו", "אינטרקום", "את יפה", "אבא עורך דין" ו"משקאות חריפים". באלבום השתתפו חברי ההרכב המחודש: יובל מנדלסון, שכתב, שר והלחין את כל השירים למעט אחד, שיקו פלדמן, אבי מרקוביץ ואסף רייז, שהחליף את המתופפת הקודמת דנה רגב. שחר אבן-צור עיבד את האלבום עם חברי להקת "שייגעצ". בדיסק קיים גם שיר נסתר. בספטמבר 2024 שייגעצ מקיימת שלוש הופעות בהן היא מבצעת את האלבום במועדון בארבי, לכבוד 20 שנה להוצאתו.
רשימת השירים

ששת הימים
אבא עורך דין
דיילת באל על
משקאות חריפים
אין לי כח
אינטרקום
אוי ואבוי
אלוף בלפשל
אין לי אוויר
את יפה
שחק את המשחק
קשה לי לחשוב
מרילין מונרו
נאום רגנסבורג

| --- | --- |

האפיפיור בנדיקטוס ה-16, ינואר 2006
 נואם:  בנדיקטוס השישה עשר
 מקום:  אוניברסיטת רגנסבורג 
 
נאום רגנסבורג היה נאום שנשא האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר ב-12 בספטמבר 2006 באוניברסיטת רגנסבורג בגרמניה. הנאום, שכותרתו הייתה "אמונה, תבונה והאוניברסיטה – זכרונות והרהורים" (בגרמנית: Glaube, Vernunft und Universität – Erinnerungen und Reflexionen), עורר תגובות רבות וגרם למחלוקת בין-לאומית, בעיקר בשל ציטוט שהביא האפיפיור מכתבי הקיסר הביזנטי מנואל השני פלאולוגוס על האסלאם.
תוכן הנאום

הנאום עסק בקשר בין אמונה לתבונה, תוך התייחסות לפילוסופיה יהודית, יוונית ונוצרית מתקופות שונות, וכן לניתוח התאולוגיה הנוצרית הפרוטסטנטית והחילוניות המודרנית. במסגרת דבריו, האפיפיור הדגיש את החשיבות של שילוב שאלת קיומו של האל בתבונה.
הקטע השנוי במחלוקת הופיע כאשר האפיפיור ציטט מתוך דיאלוג שנערך בשנת 1391 בין הקיסר הביזנטי מנואל השני לבין מלומד פרסי בלתי מזוהה. במהלך הדיאלוג, הקיסר התבטא בצורה חריפה כלפי האסלאם, ואמר כי מוחמד לא הביא דבר חדש מלבד דברים "רעים ולא אנושיים", כמו הציווי להפיץ את האמונה בכוח החרב. אמירה זו, שצוטטה בנאום, נתפסה כפוגענית על ידי רבים בעולם המוסלמי, וגררה תגובות זעם והפגנות נרחבות.
המשמעות וההשלכות

הנאום גרם לתסיסה רבה במדינות מוסלמיות רבות, כאשר פוליטיקאים ומנהיגים דתיים מוסלמים ראו בציטוט זה השמצה של דתם. הפרלמנט הפקיסטני אף קרא לאפיפיור לחזור בו מהצהרתו. בנוסף, התקיימו הפגנות רבות במדינות מוסלמיות בהן הביעו המפגינים את מחאתם על דבריו של האפיפיור.
בניסיון להבהיר את דבריו, האפיפיור ציין שהציטוט לא נועד לשקף את דעתו האישית, אלא להוות חלק מדיון רחב יותר על היחס בין תבונה לאמונה בדתות השונות. הוא הדגיש כי האמירה של מנואל השני נאמרה ב"חריפות בלתי מתקבלת על הדעת" שנועדה להבהיר את ההבדל בין גישת הנצרות, הרואה את התבונה כחלק מהותי מהאמונה, לבין גישות אחרות, בעיקר באסלאם, בהן אלוהים נתפס כעולה על התבונה האנושית ולכן אינו מחויב להגבלות רציונליות.
בסיום הנאום, האפיפיור הזמין את העולם האסלאמי ואת שאר הדתות לדיאלוג המבוסס על תבונה רחבה ופתוחה, וזאת בניסיון להפיג את המתח שנוצר בעקבות הנאום.
הערות שוליים

↑  BBC Article. "In quotes: Muslim reaction to Pope", last accessed 17 September 2006
↑  BBC News Article: "Pope sorry for offending Muslims", last accessed 17 September 2006
↑    Melanie McDonagh, ‏The Pope's message of greater dialogue achieves the opposite, The Telegraph, 16 September 2006
נאום פוטין בפורום ולדאי (2014)

פוטין נואם במועדון הדיונים הבינלאומי של ולדאי, סוצ'י, 24 באוקטובר 2014.
נאום ולדאי של פוטין הוא שם לנאום שנשא נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, במושב XI של מועדון הדיונים הבינלאומי של ולדאי -24 באוקטובר 2014 בעיר סוצ'י ברוסיה.
נושא המפגש הכללי היה "הסדר העולמי: כללים חדשים או משחק ללא כללים?" הנאום השנוי במחלוקת התמקד בפוליטיקה העולמית המודרנית. אנליסטים רבים ראו זאת המשך לנאום ולדימיר פוטין בפני ועידת מינכן לביטחון מ-2007, שם החל להתוות את דעותיו לגבי הסדר העולמי.
הנאום הראשוני בן 40 הדקות היווה הקדמה למסיבת עיתונאים ממושכת, שבה פוטין ענה לשאלות והעיר הערות נוספות שמשכו תשומת לב תקשורתית רבה.
הערכות

הפייננשל טיימס כינה את הנאום "אחת ההצהרות החשובות ביותר בנושא מדיניות חוץ". רויטרס כתב כי "פוטין מאשים את ארצות הברית בפגיעה בסדר העולמי".
הערות שוליים

↑  http://valdaiclub.com/valdai_club/73300.html
1 2  http://en.itar-tass.com/world/756477
↑  http://eng.kremlin.ru/news/23137
↑  Anishchuk, Alexei. "Putin accuses United States of damaging world order".
נאום תשובה לרב-חובלים איטלקי

"נאום תשובה לרב-חובלים איטלקי" (או בשמו המלא "נאום תשובה לרב-חובלים איטלקי אחר ליל הורדה") הוא שיר העוסק בהעפלה שפרסם נתן אלתרמן במסגרת "הטור השביעי" בעיתון "דבר" מיום 15 בינואר 1946.
תולדות השיר

את השיר כתב אלתרמן בעקבות הגעתה לחוף נהריה של אוניית המעפילים "חנה סנש", ב-25 בדצמבר 1945. 252 מעפילי האונייה הורדו לחוף בעזרתם של אנשי פלי"ם ופלמ"ח שהמתינו להם. המעפילים פוזרו ביישובי הסביבה, כדי למנוע לכידתם בידי הבריטים.
מספרים כי אנסלדו, רב החובל האיטלקי של האונייה "חנה סנש", נשא נאום מרגש, בקיבוץ יגור או במקום אחר, שבו התאספו פעילי ההעפלה בעקבות הצלחת המבצע, ושאלתרמן נכח באירוע לאחר שהוזמן אליו על ידי מפקד הפלמ"ח, יצחק שדה. מרדכי נאור, שחקר את העניין לאורך שנים, לא הצליח לברר עובדות מוצקות בעניין, והוא מעלה גם אפשרות שזוהי תשובה לנאום דמיוני שיכול היה רב החובל לשאת. על כל פנים, אלתרמן משבח בשיר את רב החובל ואת המסייעים למפעל ההעפלה על תרומתם. פרסום השיר עוכב בשבועיים על ידי הצנזורה הבריטית.
השיר פורסם שנית בלקט של ארבעה מטורי "הטור השביעי", שהופיע ב"דבר השבוע" ב-26 במרץ 1948, לכבוד צאתו לאור של ספרו של אלתרמן "הטור השביעי - שירי העת והעיתון". בלקט זה שונה שמו של השיר, והוא נקרא "נאום תשובה לרב-חובלים איטלקי אחר ליל הורדה".
השיר הולחן מספר פעמים. האחד מאת נחום נרדי בביצוע שרה יערי, שני מאת מחבר לא ידוע בביצוע רבקה יבין, ושלישי מאת נחום היימן.
בשנת 1972 הלחין יאיר רוזנבלום את השיר, והוא בוצע על ידי חברי להקת הנח"ל - גידי גוב, אפרים שמיר וראובן גבירץ, בתוכניתה של הלהקה "הפלנ"חניק".
השיר

בשיר 13 בתים בני ארבע שורות כל אחד, בסכמת חריזה מסורגת (א ב א ב).
זהו שיר הלל לאנשי היישוב שעסקו במפעל ההעפלה, אשר "נושאים את עמם עלי שכם", שהשיטו את הספינות "למועד הנכון, למקום היעוד, בלי מצפן ומפה, בליל ציד".
השיר פונה ישירות אל רב החובל האיטלקי, הקרוי בו "קַפִּיטָן", ומשבח אותו על תרומתו. מדגים זאת הבית השלישי:
עַל הַצִּי הַלָּזֶה, הָאָפֹר, הַקָּטָן,

יְסֻפַּר עוֹד בְּשִׁיר וְרוֹמַנִים.

יִתָּכֵן כִּי בְּךָ, קַפִּיטָן, קַפִּיטָן

יְקַנְּאוּ עוֹד הַרְבֵּה קַפִּיטָנִים.
בשיר נכללת גם נבואה, שהתגשמה כשנתיים וחצי לאחר כתיבתו:
וּנְסַפֵּר לְךָ אָז כִּי פְּתוּחִים הַשְּׁעָרִים.

כְּבָר מִזְּמַן נִפְתְּחוּ, חֵי שָׁמַיִם!
אחדים מביטוייו של אלתרמן בשיר זה הפכו למטבעות לשון:
”עֲנָנִים עַל רָאשֵׁינוּ, הָרוּחַ אֵיתָן”
”עוֹד נָשׁוּב נִפָּגֵשׁ עַל הַמַּיִם”
”לְחַיֵּי הַסְּפִינוֹת שֶׁבַּדֶּרֶךְ”.
הערות שוליים

↑  משה דפני - "הסיילור" מספר על הורדת מעפילי 'חנה סנש' בחוף נהריה(הקישור אינו פעיל, 3.9.2023), באתר הפלי"ם
↑  נתן אלתרמן, נאום תשובה לרב-חובלים איטלקי אחר ליל הורדה, דבר, 26 במרץ 1948
↑  מילות השיר "נאום תשובה לרב חובל איטלקי אחר ליל הורדה (לחן נרדי)" והאזנה לו, באתר זמרשת
↑  מילות השיר "נאום תשובה לרב חובל איטלקי אחר ליל הורדה (לחן לא ידוע)" והאזנה לו, באתר זמרשת
↑  להקת הנח"ל - נאום תשובה לרב חובל איטלקי, באתר youtube
| כתבי נתן אלתרמן |
| --- | --- | --- |
| ספרי שירה  (ושירים בולטים מתוכם) | כוכבים בחוץ (1938) (עוד חוזר הניגון • פגישה לאין קץ • האם השלישית) • שמחת עניים (1941) • שירי מכות מצרים (1944) • עיר היונה (1957) (ליל חניה) • חגיגת קיץ (1965) (שיר משמר) |  |
| משירי הטור השביעי | הלשון השוודית • מגש הכסף • מכל העמים • מכתבו של מנחם מנדל • מסביב למדורה • נאום תשובה לרב-חובלים איטלקי • ניו פומבדיתא • עוד יסופר • על זאת • צריף בנגב |  |
| מחזות | פונדק הרוחות • כנרת כנרת • משפט פיתגורס • אסתר המלכה • ימי אור האחרונים |  |
| הבמה הקלה | לי-לה-לו • שוק המציאות • צץ וצצה |  |
| פזמונים ושירים נוספים | אל תיתנו להם רובים • אליפלט • זה היה בחנוכה • זמר שלוש התשובות • חנה'לה התבלבלה • כלניות • ליל חניה • ערב עירוני • קונצרטינה וגיטרה • שיר הסנדלר • שיר ערש |  |
| תרגומים | שלמה המלך ושלמי הסנדלר (תרגום ופזמונים) • בלדות ישנות ושירי עם סקוטיים • שייקספיר: יוליוס קיסר • אותלו • נשי וינדזור העליזות • מולייר: תעלולי סקפן • הקמצן • דון ז'ואן • החולה המדומה • ז'אן רסין: פדרה • ז'אן אנוי: אנטיגונה |  |
אוניית המעפילים "חנה סנש" הפוכה על צדה בחוף נהריה לאחר שהמעפילים ירדו ממנה, דצמבר 1945
מרקורי מטאור
דורות

דור ראשון - יוצר בין השנים 1960–1961 (דגם שנת 1961)
דור שני - יוצר בין השנים 1963-1962
תצורות

2 דלתות - סדאן (דור ראשון, דור שני)
4 דלתות - סדאן (דור ראשון, דור שני)
2 דלתות - הרדטופ (דור שני)
4 דלתות - הרדטופ (דור ראשון)
4 דלתות - סטיישן (דור שני)
נתונים

יחידות שיוצרו : 155,154
מספר נוסעים : 6 (דגמים : 4 דלתות סדאן, 4 דלתות הרדטופ)
מנוע קדמי
מנוע בנזין
סוג הנעה : הנעה אחורית
דגמי "מרקורי מטאור" צולמו לעשרות סרטים וסדרות טלוויזיה
שיווק (לפי שנת מודל)

1961 - 53,122 יחידות
1962 - 51,862 יחידות
1963 - 50,170 יחידות
תאוצות

תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 17.7 שניות (דגם סדאן שנת 1962, מנוע 2.7 ליטר המשודך לתיבת הילוכים ידנית 3 מהירויות)
תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 20.4 שניות (דגם סדאן, שנת 1962, מנוע 2.7 ליטר המשודך לתיבת הילוכים אוטומטית 2 מהירויות)
תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 12.2 שניות (דגם סדאן שנת 1962, 3,620 סמ"ק המפיק 147 כ"ס המשודך לתיבת הילוכים ידנית 3 מהירויות)
תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 15.0 שניות (דגם סדאן שנת 1962, 3,620 סמ"ק המפיק 147 כ"ס המשודך לתיבת הילוכים אוטומטית 2 מהירויות)
תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 12.3 שניות (דגם סדאן שנת 1962, 3,620 סמ"ק המפיק 147 כ"ס המשודך לתיבת הילוכים ידנית 4 מהירויות)
תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 10.5 שניות (דגם סדאן, שנת 1962, 4,267 סמ"ק המפיק 166 כ"ס המשודך לתיבת הילוכים ידנית 3 מהירויות)
תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 12.7 שניות (דגם סדאן, שנת 1962, 4,267 סמ"ק המפיק 166 כ"ס המשודך לתיבת הילוכים אוטומטית 2 מהירויות)
תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 10.6 שניות (דגם סדאן, שנת 1962, 4,267 סמ"ק המפיק 166 כ"ס המשודך לתיבת הילוכים ידנית 4 מהירויות)
תמונות

"מרקורי מטאור", שנת 1961 בתצורה 2 דלתות הרדטופ
"מרקורי מטאור"
"מרקורי מטאור"
"מרקורי מטאור" שנת 1963 בתצורה 2 דלתות הרדטופ-קופה
"מרקורי מטאור", שנת 1963 בתצורה 2 דלתות הרדטופ-קופה
"מרקורי מטאור", שנת 1963 - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים
"מרקורי מטאור", שנת 1963
"מרקורי מטאור"
"מרקורי מטאור", שנת 1963
"מרקורי מטאור", שנת 1963
"מרקורי מטאור", שנת 1963 - סטיישן
ראו גם

מרקורי S-55
מרקורי וויאג'ר
מרקורי טרנפיק קרוזר
הערות שוליים

↑  Gunnell, John, Editor (1987). The Standard Catalog of American Cars 1946–1975. Kraus Publications. ISBN 0-87341-096-3
↑  "מרקורי מטאור 800", שנת 1961 curbsideclassic.com/curbside-classics-american/curbside-classic-1961-mercury-meteor-800-the-beginning-of-the-end
↑  "מרקורי מטאור", שנת 1962 - ברושור hemmings.com/stories/2015/11/06/fleet-footed-1962-mercury-meteor-brochure
↑  "מרקורי מטאור", דור שני, שנת 1962 - מפרט automobile-catalog.com/make/mercury/meteor_2gen/meteor
↑  דגמי "מרקורי מטאור" בסרטים וסדרות טלוויזיה imcdb.org/vehicles_make-Mercury_model-Meteor
משק עזר

משק עזר הוא משק קטן המיועד ליחידת דיור אחת ולעיבוד חקלאי מצומצם, הכולל בדרך כלל גן-ירק, לול לעופות ועצי פרי. במושבים יש משקי עזר ששימשו בעלי מקצועות חופשיים שעבדו כשכירים במושב וגרו בו, כגון רופא, אחות, איש-תחזוקה ועוד, ואפשרו לעובד להגדיל את ההכנסה מעבודתו כשכיר בשעות הפנאי על ידי גידול ירקות פירות או בעלי חיים. השטח של משק העזר הוא בדרך כלל בין 2 ל-5 דונם וכולל את יחידת המגורים. משק עזר הוא יחידה הדומה לנחלה במושב, אך לרוב קטנה ממנה: השטח מיועד ליחידת דיור אחת ולעיבוד חקלאי.
בתחילת שנות החמישים עם העלייה ההמונית הוקמו סביב הערים הגדולות יישובים או שכונות בעלי אופי כפרי המשלב משקי עזר זאת על פי גישת עיר גנים בתכנון ערים. בשכונות שטח המשקים היה קטן יותר עד לחלקות של חצי דונם (דו משפחתיים על דונם אחד) למשק אחד.
ראו גם

משק בית
משק חקלאי
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל ובנושא חקלאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נאום פרוקופץ

נאום לייבוביץ' פרוקופץ (ברומנית: Naum Leybovich Prokupets; נולד ב-20 במרץ 1948) הוא קאנואיסט יהודי-סובייטי בעבר. זוכה מדליית ארד אולימפית (מקסיקו סיטי 1968) בזוגית ל-1000 מטר. נוסף לכך, הוא אלוף עולם (1971) בקאנו זוגית ל-10,000 מטר.
ביוגרפיה

פרוקופץ נולד וגדל בבסרבאסקה (אנ'), מולדובה. בנם של קלרה חיה, אחות מוסמכת (1924–1999) ולייב פרוקופץ, קונדיטור (1917–1991). ב-1957 עברה המשפחה לקישינב. בגיל 17 זיהה אותו מאמן קיאקים שעודד אותו לעבור למוסקבה כדי להתאמן עם נבחרת ברית המועצות הלאומית בקאנו. הוא התאמן בהדרכתו של אנטולי גרישין (אנ'). בין השנים 1967–1972 זכה 7 פעמים באליפות ברית המועצות.
ביוגרפיה > 1968 > מדליית ארד אולימפית

באולימפיאדת מקסיקו סיטי הוא זכה במדליית ארד בזוגית ב-1000 מטר ביחד עם מיכאיל זמוטין בתוצאה של 4:11.30 דקות, אחרי איוואן פצאיקין וסרגיי קובליוב מרומניה (4:07.18 דקות) ותמש ויצ'מן ויולה פטריקוביץ' מהונגריה (4:08.77 דקות).
ביוגרפיה > 1971 > אלוף עולם

באליפות העולם שנערכה בבלגרד, יוגוסלביה (באותה העת) 1971 הוא זכה במדליית זהב בקאנו זוגית ל-10,000 מטר ביחד עם אלכסנדר וינוגרדוב היהודי.
חיים אישיים

בשנת 1991, לאחר שעבד מספר שנים בתפקידים בכירים במינהל הספורט ולאחר התפרקות ברית המועצות, עלה לישראל. בתחילה עבד כמאבטח ומציל בבריכה. מתגורר עם משפחתו בנוף הגליל ועובד ייצור במפעל האלקטרוניקה פלקסטרוניקס במגדל העמק.
מצב החירום בקפריסין

.
מצב החירום בקפריסין (ביוונית: Απελευθερωτικός Αγώνας της Κύπρου – המאבק לשחרור קפריסין; באנגלית: Cyprus Emergency) היה סכסוך בקפריסין הבריטית, שהתרחש בין השנים 1955–1959.
ארגון אאוקה (ארגון לאומי של לוחמים קפריסאים), ארגון גרילה ימני קפריסאי יווני לאומני, החל במערכה מזוינת לתמיכה בסיום השלטון הקולוניאלי הבריטי ובאיחוד בין קפריסין ויוון (אנוסיס) בשנת 1955. את ההתנגדות לאיחוד הוביל ארגון של קפריסאים טורקים, שנקרא ארגון ההתנגדות הטורקי, יחד עם הצבא הבריטי בקפריסין. מצב החירום הסתיים בשנת 1959, עם חתימת הסכמי ציריך ולונדון, שקבעו כי קפריסין תהיה מדינה עצמאית שאינה מחולקת ונפרדת מיוון.
היסטוריה > רקע

קפריסין הייתה שטח של האימפריה העות'מאנית מסוף המאה ה-16 ועד הפיכתה למדינת חסות של הממלכה המאוחדת, תחת פיקוח עות'מאני סמלי. הסכם זה נחתם באמנת קפריסין שהתקיימה ב-4 ביוני 1878, עקב המלחמה העות'מאנית-רוסית. בשנת 1915, סופחה קפריסין רשמית לאימפריה הבריטית, לאחר כניסת העות'מאנים למלחמת העולם הראשונה לצד מעצמות המרכז שנלחמו כנגד הבריטים והיא נשלטה בתחילה על ידי ממשל צבאי עד עשור מאוחר יותר בשנת 1925, אז הוכרזה כמושבת כתר. משנות העשרים של המאה העשרים ועד שנות החמישים, קפריסאים יוונים נעשו פחות מרוצים מהשלטון הבריטי ותמכו באנוסיס, האיחוד הפוליטי בין קפריסין ליוון.
מספר הצעות לא מוצלחות שהציעו יוון לבריטים למסור את קפריסין בתמורה לוויתורים צבאיים והיעדר ההשקעה הבריטית באי, גרמו לתנועה לאומנית קפריסאית הולכת וגוברת.
היסטוריה > ההתקוממויות

ב-1 באפריל 1955, פתח ארגון אאוקה בהתקוממות נגד הבריטים. אירועי הפתיחה נקראו לאחר מכן התקפות 1 באפריל. לאחר סדרת אירועים, ב-26 בנובמבר, הכריז המושל הכללי של קפריסין, סר ג'ון הארדינג, על מצב חירום. הבריטים נתקלו בקושי רב להשיג מודיעין יעיל על אאוקה, מכיוון שרוב האוכלוסייה היוונית-קפריסאית תמכה בהם. לקראת סוף שנות החמישים, הבריטים זכו להצלחה רבה יותר בהשגת מודיעין יעיל נגד אאוקה ובעצירת ההתקפות.
מצב החירום בקפריסין הסתיים בשנת 1959, לאחר שנחתמו הסכמי לונדון–ציריך, בהם הוחלט כי קפריסין תהיה מדינה עצמאית ונפרדת מיוון.
קפריסין הפכה לרפובליקה עצמאית בשנת 1960, כאשר בריטניה שמרה על שליטה בשני אזורי בסיס ריבוניים, באקרוטירי ודקליה. כמו כן באי הוצב הכוח היווני ויחידות של הצבא הטורקי.
לאחר מצב החירום

בינואר 2019, הסכימה ממשלת בריטניה לשלם מיליון לירות שטרלינג ל-33 קפריסאים, שעונו לכאורה על ידי הכוחות הבריטיים במהלך המרד. הם כללו אישה, אז בת 16, שלדבריה עוכבה ונאנסה על ידי חיילים וגבר שאיבד כליה כתוצאה מחקירתו. התשלום בא בעקבות ביטול הסיווג של מסמכי הממשלה בשנת 2012, אף על פי ששר החוץ, אלן דאנקן, הצהיר כי "ההסדר אינו מהווה כל הודאה באחריות" אלא כי "הממשלה הסדרה את התיק על מנת לשרטט קו תחת התדיינות זו וכדי הימנע מהסלמה נוספת של העלויות".
ראו גם

מצב החירום בהודו
מצב החירום המלאי
הערות שוליים > ביאורים

↑  ידוע גם בתור: מלחמת העצמאות של קפריסין היוונית (ביוונית: ελληνοκυπριακός πόλεμος ανεξαρτησίας; באנגלית: Greek Cypriot War of Independence) או מלחמת העצמאות הקפריסאית (ביוונית: κυπριακός πόλεμος ανεξαρτησίας; באנגלית: Cypriot War of Independence)
הערות שוליים > סימוכין

↑  Cyprus Emergency Deaths 1955-1960, findmypast.co.uk
1 2 3  Cyprus, www.psywarrior.com
1 2  Πέθαναν στα βασανιστήρια των Άγγλων, Philenews (ביוונית)
↑  Βρετανικές απώλειες στον αγώνα της ΕΟΚΑ, Philenews (ביוונית)
1 2  Cyprus Emergency Deaths 1955–1960 | findmypast.co.uk, www.findmypast.co.uk
↑  Βρετανικές απώλειες στον αγώνα της ΕΟΚΑ, Philenews (ביוונית)
1 2  "UK government pays £1m to Cyprus 'torture victims'". BBC News (באנגלית בריטית). 2019-01-24. נבדק ב-2021-07-26.
↑  ⁨מצב חירום יוכרז בקפריסין ⁩ | ⁨זמנים⁩ | 26 June 1955 | Newspapers | The National Library of Israel, באתר www.nli.org.il (באנגלית)
↑  "State Of Emergency Declared In Cyprus". Central Queensland Herald (Rockhampton, Qld. : 1930 - 1956). p. 13. נבדק ב-2021-07-26.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537212505171  LCCN: sh99004440
מתנן שעיר

| מתנן שעיר |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: חלמיתאים
משפחה:: מתנניים
סוג:: מתנן
מין:: מתנן שעיר
שם מדעי
 Thymelaea hirsuta ‏אנדליכר, 1848
מִתְנָן שעיר (שם מדעי: Thymelaea hirsuta) הוא מין בסוג מתנן, שיח ירוק עד שגובהו מגיע עד ל 170 ס"מ. השיח בעל ענפים רכים וחזקים, עליו זעירים (אורכם מילימטרים בודדים) וצמודים לענפים. צד העלים הפנימי, הצמוד לענף, שעיר וכהה, וצדם החיצוני ירוק בהיר ומבריק.
מקור השם המשוער הוא במילה מִתְנָה, כלומר חוט הנושא עליו את כפות המאזניים.
מאפיינים

השיח גדל כל השנה, ופורח בין מרץ ליולי. הפרחים צהובים, קוטרם כס"מ אחד. השיח מתואר תמיד כשיח דו-ביתי, כלומר בעל פרחים זכריים ונקביים הגדלים על צמחים נפרדים. אך האמת היא שצומחים עליו פרחים נקביים בעונה אחד לחוד, ופרחים זכריים בעונה אחרת לחוד.
בפרחים הזכריים שמונה אבקנים, בנקביים צלקת אחת על עמוד עלי קצר. הפרי הוא אגוזית קטנה בצבע שחור, המופצת על ידי הרוח. עם צמיחת ענפיו העליונים של המתנן, מתייבשים ענפיו התחתונים והמוצלים.
כל חלקי הצמח מכילים חומרים רעילים, אשר יחד עם קליפתו הקשה מגינים עליו מפני רעייה מסיבית. הסיבים החזקים בקליפת הענפים משמשים לשזירת חבלים.
המתנן מותאם לאקלים יובשני משום שעליו הקטנים והשעירים הצמודים לענפים מגינים עליו מפני דיות מוגבר. 
תפוצתו ים-תיכונית וסהרו-ערבית. בארץ ישראל הוא נפוץ בקרקעות קלות וחוליות בבתות הספר, במישור החוף, במדבר יהודה ובנגב.
מפל הטמפרטורה באטמוספירה

במדעי האטמוספירה, מפל טמפרטורה הוא מונח המתאר את רמת ירידת הטמפרטורה עם עלייה בגובה. בדרך כלל הכוונה היא לאטמוספירת כדור הארץ, אך ניתן לעשות שימוש במונח דומה בכל כדור גז גרביטציוני. באנגלית, נפוץ המונח "שיעור דעיכה" (lapse rate), שמוגדר כרמת הדעיכה של משתנה אטמוספירי (לחץ אטמוספירי, למשל) מסוים עם העלייה בגובה. אם כי לרוב, וכשלא מצוין אחרת, המשתנה הוא טמפרטורה.
האטמוספירה מתחממת ממגע עם קרקע כדור הארץ באמצעות הולכה, ולכן, בחלקה התחתון של האטמוספירה(טרופוספירה), עד גובה של כ-12 ק"מ, הטמפרטורה יורדת עם הגובה, באורח אחיד פחות או יותר - עם ההתרחקות ממקור הולכה. מפל הטמפרטורה באטמוספירה משתנה ממקום למקום, אולם בתנאים אטמוספיריים נורמליים, מפל הטמפרטורה הממוצע מתבטא בירידה של 6.4°C לק"מ. מפל הטמפרטורה המדיד מושפע מלחות האוויר. מפל טמפרטורה יבש עומד על ירידה של 10°C לק"מ, ומשתמשים בו לחישוב השינוי בטמפרטורת האוויר עם לחות יחסית של פחות מ-100%. מפל טמפרטורה לח מתבטא בירידה של 5.5°C לק"מ, משתמשים בו לחישוב השינוי בטמפרטורה של אוויר רווי, כלומר בלחות יחסית של 100%. על פי רוב, מפל הטמפרטורה בפועל אינו בדיוק על פי שני מדדים אלה, אך הם מהווים מדד שחוזה באופן מדויק מספיק את שינויי הטמפרטורה הכרוכים בתנועת האוויר האנכית. מפל הטמפרטורה האטמוספירי, יחד עם עיקרון ההתקררות וההתחממות האדיאבטית של האוויר, הקשור בדחיסת האוויר והתרחבותו, מהווה מודל אחיד המסביר את התקררות האוויר הנע מעלה, והתחממות האוויר היורד מטה.
הגדרה מתמטית

כאמור, מפל הטמפרטורה מתאר את השתנותה עם הגובה, ולכן:
כאשר  \gamma  הוא מפל הטמפרטורה - ביחידות של טמפרטורה למרחק, T - טמפרטורה ו-z - גובה.
במקרים מסוימים, יכולים  \Gamma  או  \alpha  לייצג את המפל האדיאבטי, כדי למנוע בלבול עם מונחים המיוצגים תכופות על ידי  \gamma , כמו קיבול חום סגולי או הקבוע הפסיכרומטרי.
הקשר ליציבות האוויר

ניתן להסביר את יציבות האוויר במונחי מפל טמפרטורה. האטמוספירה נחשבת לא יציבה על תנאי כאשר מפל הטמפרטורה של הסביבה קטן ממפל הטמפרטורה האדיאבטי היבש, אך גדול ממפל הטמפרטורה האדיאבטי הלח. המפל של הסביבה אינו חייב להיות אדיאבטי לח או רטוב, מסיבות שונות - ערבוליות באטמוספירה או זרימת אוויר למשל. אולם, חבילת אוויר שעולה מעלה מתקררת אדיאבטית, מעצם הגדרתה ככזו, אינה מחליפה חום עם הסביבה. ייתכן מצב, שחבילת אוויר יבשה עולה בגובה ומתקררת לפי המפל האדיאבטי היבש, וממשיכה לעלות כל עוד הטמפרטורה שלה גבוהה ביחס לסביבתה. מצב זה נחשב לא יציב, כיוון שהוא מעודד קונבקציה - זרימת אוויר כלפי מעלה. בשלב מסוים, עם ירידת הטמפרטורה והגעה לנקודת הטל, תתרחש התעבות, וההתקררות תיעשה לפי המפל האדיאבטי הלח - פעמים רבות זהו המישור התחתון של ענן. גם במקרה זה, כל עוד הטמפרטורה של חבילת האוויר גבוהה מהטמפרטורה של הסביבה תהיה קונבקציה, אך בשלב מסוים הטמפרטורה תשתווה עם זו של הסביבה, והעלייה תיעצר - פעמים רבות זהו המישור העליון של ענן.
אי יציבות מוחלטת תהא כאשר המפל האדיאבטי היבש קטן יותר ממפל הסביבה, וחבילת האוויר ממשיכה לעלות עד שמגיעה לאזור שווה טמפרטורה. במצב של יציבות מוחלטת, המפל האדיאבטי הלח גדול ממפל הסביבה, אוויר מתקרר מהר יותר מהסביבה, וחוזר למקומו המקורי.
סוגי מפלי טמפרטורה

קיימים שני סוגים של מפל טמפרטורה:
מפל הסביבה - מתאר את שינוי הטמפרטורה הריאלי באטמוספירה עם הגובה, גרדיאנט הטמפרטורה.
מפל הטמפרטורה האדיאבטי - מתאר את שינוי הטמפרטורה של חבילת אוויר עולה או יורדת, ללא חילוף חום עם הסביבה. השינוי בטמפרטורה בתוך חבילת האוויר משקף את היחס בין האנרגיה הפוטנציאלית ובין האנרגיה הקינטית של מולקולות הגז המרכיבות את האוויר בחבילה. ישנם שני מפלים אדיאבטיים:
מפל טמפרטורה אדיאבטי יבש
מפל טמפרטורה אדיאבטי לח (רווי)
סוגי מפלי טמפרטורה > מפל הסביבה

מפל הטמפרטורה של הסביבה (ELR - environmental lapse rate) מבטא את שינוי הטמפרטורה של האטמוספירה עם הגובה בזמן ובמקום נתונים. הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית מגדיר סטנדרט אטמוספירה בינלאומי (international standart atmosphere - ISA) של מפל טמפרטורה סביבתי בשכבת הטרופוספרה בשיעור 6.49°C ל-1,000 מטרים מטמפרטורת בסיס של 19°C ומגובה 615m - עד גובה של 11 ק"מ. מ-11 ק"מ עד 20 ק"מ, שכבת הטרפופאוזה, הטמפרטורה קבועה פחות או יותר ועומדת על 56.5°C-. ובשכבת הסטרטופרה, מגובה 20 ק"מ ועד 32 ק"מ הטמפרטורה עולנ הקצב של 1°C לכל ק"מ. סטנדרט אטמוספירי זה אינו מתייחס ללחות. בפועל, מפל הטמפרטורה אינו תמיד עקבי ויורד עם הגובה. למשל, עשויה להיות שכבת אינוורסיה, שבה הטמפרטורה עולה עם הגובה.
סוגי מפלי טמפרטורה > מפל טמפרטורה אדיאבטי יבש

מפל טמפרטורה אדיאבטי יבש מתאר את ירידת הטמפרטורה עם הגובה של חבילת אוויר יבש או אוויר שאינו רווי (כלומר מתחת ל-100% לחות, כאשר הטמפרטורה גבוהה מנקודת הטל) בתנאים אדיאבטיים. תהליך אדיאבטי הוא תהליך שבו אין חילוף חום בין חבילת האוויר לסביבה. ניתן להניח שתהליך אדיאבטי אכן מתרחש, מאחר שמוליכות החום של האוויר נמוכה, וגופי האוויר גדולים מאוד, כך שמעבר החום באמצעות הולכה קטן מאוד, וניתן להזנחה.
תחת תנאים אלו, אוויר נוסק (מקונבקציה, למשל) מתרחב, מפאת הלחץ הקטן עם הגובה. חבילת האוויר המתרחבת דוחפת את האוויר המקיף אותה ומבצעת עבודה. מאחר שהתהליך הוא אדיאבטי, אין חילוף חום, החבילה מאבדת אנרגיה פנימית, והטמפרטורה יורדת בשיעור של  9.8°C לק"מ. התהליך ההפוך מתרחש עם ירידת חבילת אוויר.
מאחר שמדובר בתהליך אדיאבטי:
את החוק הראשון של התרמודינמיקה ניתן להציג בצורה הבאה:
כיוון ש  \alpha =V/n וגם   \gamma =c_{p}/c_{v} ניתן להראות ש:
 c_{p}dT-\alpha dP=0
כאשר  c_{p} הוא החום הסגולי בלחץ קבוע ו- \alpha  הוא הנפח הסגולי (הגודל ההפכי לצפיפות).
בהנחה שהאטמוספירה מצויה בשיווי משקל הידרוסטטי:
כאשר g היא תאוצת הכובד ו- \rho  היא הצפיפות. בשילוב שתי המשוואות, בדחיקת הלחץ, מגיעים לתוצאה:
 \Gamma _{d}=-{\frac {dT}{dz}}={\frac {g}{c_{p}}}=9.8\ ^{\circ }\mathrm {C} /\mathrm {km} .