stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מערכת פיטו-סטטית
תקלות פיטו־סטטיות

ישנם מספר מצבים אשר יכולים להשפיע על המכשירים הפיטו־סטטיים. חלקם קשורים לכשלים של המערכת הפיטו־סטטית עצמה המסווגים כ"ליקויי מערכת", בעוד חלקם נגרמים כתוצאה של סימון מחוונים שגוי או של גורמים סביבתיים אחרים המסווגים כ"שגיאות מחוונים".
תאונות הקשורות למערכת הפיטו־סטטית

טיסה 301 של בריגנאייר, חברת צ'ארטר טורקית, התרסקה ב־6 בפברואר 1996, זמן קצר לאחר ההמראה בעקבות צינור פיטו חסום שגרם למערכת לספק נתוני מהירות אווירית שגויים.
טיסה 603 של איירופרו, התרסקה ב־2 באוקטובר 1996 בגלל פתח לחץ סטטי חסום. על הפתח הסטטי בצד השמאלי של המטוס הודבק כיסוי בזמן שבוצעו במטוס עבודות ניקיון. לאחר שעבודת הניקיון הסתיימה, הכיסוי לא הוסר.
טיסה 6231 של נורטווסט אוריינט איירליינס, מטוס בואינג 727 התרסק ב־1 בדצמבר 1974, צפונית־מערבית לנמל התעופה הבינלאומי ג'ון פ. קנדי בגלל צינור פיטו חסום על ידי מעטה קרח.
ראו גם

צינור פיטו
מחווני טיסה
תא טייס
דוגמאות לצינור פיטו, מקור סטטי וצינור פיטו־סטטי
תרשים של מד מהירות אווירית המציג מקורות לחץ מצינור פיטו ומהפתח הסטטי
תרשים של מד גובה
תרשים של מד מהירות אנכית
מכונת טיורינג לא-דטרמיניסטית

כל אלגוריתם ניתן לתיאור על ידי מודל מתמטי מופשט המכונה מכונת טיורינג. בעוד מכונת טיורינג הסטנדרטית היא מכונת מצבים מוגדרת היטב (כלומר, לכל מצב של המכונה ברור באופן מוחלט (דטרמיניסטי) מה יהיה הצעד הבא של המכונה), מכונת טיורינג לא-דטרמיניסטית (Non-deterministic Turing machine, לעיתים מסומנת בקיצור מכונה א"ד) היא הרחבה של המודל הסטנדרטי, בה הצעד הבא של המכונה הוא מצב מסוים מתוך קבוצה של מצבים אפשריים, הנבחר בצורה "שרירותית". מכונה אי-דטרמיניסטית היא בעיקר כלי חשיבתי, שאינו ניתן למימוש בפועל.
מכונות טיורינג אי-דטרמיניסטיות הובילו להגדרת מחלקות סיבוכיות מתאימות, ולשאלות רבות על הקשר בין מחלקות אלו למחלקות הסיבוכיות הדטרמיניסטיות. 
בעוד ידוע כי יכולת החישוב של שני המודלים שקולה (כל מה שמודל אחד יכול לחשב, גם המודל השני יכול לחשב), לא ידוע מה הקשר בין סיבוכיות המשאבים הנדרשים בכל אחד מהמודלים.
במילים אחרות, לא ברור האם למכונות אי-דטרמיניסטיות יש "יעילות חישוב" יותר טובה מאשר מכונות דטרמיניסטיות (מבחינת משאבי הזמן הנדרשים). שאלה זו, האם מכונות אי-דטרמיניסטיות מחשבות בעיות "יותר מהר" היא שאלה פתוחה חשובה במדעי המחשב ומכונה בעיית P=NP.
הגדרה פורמלית

מכונת טיורינג לא-דטרמיניסטית מורכבת מהרכיבים הבאים:
סרט המחולק לתאים הנמצאים זה אחר זה. בכל תא יש סמל יחיד מתוך אלפבית סופי כלשהו. אלפבית זה מכיל תו מיוחד שמשמעותו "תא ריק", ועוד סמל אחד לפחות. הסרט ניתן להארכה לימין ולשמאל ללא הגבלה, כלומר למכונת טיורינג יש סרט בכל כמות שתזדקק לה. תאים שטרם נכתב בהם דבר נחשבים לכאלה שמכילים את הסמל "ריק".
ראש שמסוגל לקרוא ולכתוב את תוכנו של תא, ולזוז ימינה או שמאלה לאורך הסרט.
רשימת מצבים סופית. אחד מהמצבים מסומן כמצב ההתחלתי. חלק מהמצבים הם מצבים "סופיים" המסיימים את פעולת המכונה. עבור כל מצב "סופי" מוגדר האם המכונה "קיבלה" את הקלט (מצב סופי "מקבל") או "דוחה" את הקלט (מצב סופי "דוחה"). קבלה/דחייה שקולה לתשובת האלגוריתם עבור הקלט הנכון, תשובה בינארית של כן/לא, שייכות הקלט לשפה או אי שייכות לשפה וכיוצא בזה.
אוגר מצב, שבו נשמר מצבה הנוכחי של המכונה. בתחילת פעולת המכונה, מצבה הנוכחי הוא המצב ההתחלתי.
טבלת פעולה, שמורה לראש מה לכתוב בתא, לאן לזוז (תא אחד ימינה או תא אחד שמאלה), ולאיזה מצב חדש לעבור, כל זאת בהתאם למצב הנוכחי (כפי שהוא רשום באוגר המצב) ולסמל שנקרא מהתא הנוכחי. אם אין בטבלה התייחסות לצירוף של המצב והסמל הנוכחיים, המכונה עוצרת (במצב "דחייה"). טבלה זו מהווה למעשה את ה"תוכנה" שהמכונה מריצה.  בניגוד למכונת טיורינג דטרמיניסטית בה לכל זוג של מצב וסמל יש לכל היותר פעולה אחת בטבלה, במכונת טיורינג לא-דטרמיניסטית לכל זוג של מצב וסמל ייתכנו מספר פעולות. המכונה תבחר את המצב המתאים לה ביותר באופן לא-דטרמיניסטי (שרירותי).
כל מרכיביה של מכונת טיורינג הם סופיים, מלבד הסרט שאינו מוגבל באורכו.
מהגדרת טבלת הפעולה של המכונה  נובע שב"הרצות" שונות של המכונה, ייתכנו תשובות שונות של המכונה, בהתאם לבחירה שנעשתה במהלך הריצה, ולכן יש להגדיר מה תשובת המכונה עבור קלט נתון. תשובת המכונה מוגדרת באופן הבא:
אם קיימת הרצה בה המכונה עצרה במצב מקבל - מוגדר כי המכונה מקבלת את הקלט.
אם כל הרצה מסתיימת במצב דחייה, נגדיר שהמכונה דוחה את הקלט.
הגדרה פורמלית > דוגמה

נביט לדוגמה על מכונה א"ד למציאת מעגל בגרף. בהינתן גרף מכוון, מעגל הוא מסלול לא-ריק אשר מתחיל ומסתיים באותו צומת. אלגוריתם לא-דטרמיניסטי לדוגמה, יקבל כקלט את הגרף, "ינחש" צומת מוצא, ובכל צעד "ינחש" את הצומת הבא במעגל. אם המכונה חזרה לצומת ממנו התחילה, היא מסיימת במצב מקבל. אם קיים מעגל, הרי שמכונה שתנחש צומת שנמצא על המעגל, ובכל צעד תנחש את הצומת הבא במסלול המעגלי, תגיע בסופו של דבר אל צומת המוצא, ותסיים במצב מקבל. לכן קלט כנ"ל מוגדר כקלט שהתקבל על ידי המכונה, דהיינו, יש בו מעגל (יש לשים לב, ששאר הניחושים חסרי משמעות, מכיוון שנדרש שיהיה קיים חישוב אחד שיסיים במצב מקבל).
מאידך, אם אין בגרף הקלט מעגל, אף ניחוש לא יכול להחזיר אותנו אל צומת המוצא. כלומר כל החישובים לא יסתיימו במצב מקבל, והגרף מוגדר כקלט שנדחה על ידי המכונה, כלומר שאין בו מעגל.
הגדרות שקולות לבחירת מצב באופן לא-דטרמיניסטי

ניתן להגדיר את דרך בחירת המצב-הבא של המכונה בכל אחד מצעדי החישוב בדרכים נוספות. כלל ההגדרות הן שקולות.
חלופה: המכונה בוחרת צעד באופן שרירותי, אך אם קיים "צעד נכון" (צעד שיוביל את המכונה למצב סופי מקבל) המכונה תבחר בו.
חלופה: כשהמכונה מגיעה להתפצלות אפשרית - היא פועלת בכל הדרכים במקביל. כלומר ניתן לחשוב על הרצת המכונה כעל יצירת עץ חישוב (במקום "מסלול חישוב" יחיד שיש למכונת טיורינג דטרמיניסטית). אם אחד הענפים הגיע למצב מקבל - אזי המכונה הגיעה למצב מקבל וניתן לעצור.
שקילות למודל הדטרמיניסטי

מבחינת יכולת חישוב, על אף שנראה כי מכונת טיורינג לא-דטרמיניסטית חזקה יותר ממכונת טיורינג דטרמיניסטית, הוכח כי יכולת החישוב של המכונות שקול. כל חישוב שניתן לבצע במודל הדטרמיניסטי, ניתן לבצע גם במודל הלא-דטרמיניסטי, ולהפך. מכאן שיכולת החישוב של מכונת טיורינג לא-דטרמיניסטית שקולה לכל מחשב. שקילות זו נובעת מכיוון שניתן לסמלץ מכונה לא-דטרמיניסטית על ידי מכונה סטנדרטית, כלומר להריץ את האלגוריתם כאשר כל פעם מבצעים ניחוש אחר, ולבסוף עוברים על כל ה"ניחושים" האפשריים (חישוב כלל עץ החישוב). פעולת הסימולציה תהיה איטית מאוד (זמן מעריכי), אך תוביל לאותה התשובה.
כאמור שקילות זו מוכחת מבחינת החישוביות, אך נושא הסיבוכיות פחות ברור.
שקילות למודל הדטרמיניסטי > משאבי זמן

קבוצת הבעיות שניתן לפתור באמצעות מכונת טיורינג לא-דטרמיניסטית בפרק זמן פולינומי נקראת NP, ואילו קבוצת הבעיות שניתן לפתור באמצעות מכונת טיורינג דטרמיניסטית בפרק זמן פולינומי נקראת P.
השאלה האם P=NP  (האם כל בעיה שניתן לפתור בזמן פולינומי באופן לא-דטרמיניסטי ניתן לפתור בזמן פולינומי גם באופן דטרמיניסטי) היא שאלה פתוחה, כלומר כזו שאין לנו הוכחה לנכונותה או דוגמה להפרכתה.
שקילות למודל הדטרמיניסטי > משאבי זיכרון

מחקר הקשר בין סיבוכיות הזיכרון של שני המודלים הוביל למשפט סביץ' המעיד שכמות הזיכרון הנדרשת לביצוע חישוב בצורה דטרמיניסטית היא לכל היותר ריבוע הזיכרון הנדרש לביצוע חישוב אי-דטרמיניסטי. כתוצאה ממשפט זה הובן כי מחלקת הבעיות שניתן לפתור בזיכרון הפולינומי באופן דטרמיניסטי (המחלקה PSPACE) זהה למחלקת הבעיות שניתן לפתור בזיכרון פולינומי, במכונה אי-דטרמיניסטית (המחלקה NPSPACE).
מודל הסתברותי

יש להבדיל את המכונה האי-דטרמיניסטית ממכונת טיורינג הסתברותית. מכונה אי-דטרמיניסטית אינה "מגרילה" את הצעד הבא, לפי הסתברות, אלא באיזה שהוא מובן "מחשבת את כלל האפשרויות" בבת אחת, ומחליטה לפי כלל מסלולי החישוב האפשריים.
קיימת שאלה פתוחה לגבי הקשר בין יעילות החישוב (מבחינת משאבי הזמן) של מכונה אי-דטרמיניסטית, לעומת מכונה הסתברותית.
ראו גם

מחלקת הסיבוכיות האי-דטרמיניסטית NP
סיבוכיות זמן וסיבוכיות מקום
מחלקת הסיבוכיות ההסתברותית BPP
לקריאה נוספת

דוד הראל, אלגוריתמיקה - יסודות מדעי המחשב, האוניברסיטה הפתוחה, 1991
הערות שוליים

↑  השאלה המקבילה בנוגע למשאבי הזיכרון נפתרה על ידי משפט אימרמן הקובע שלמכונות דטרמיניסטיות ואי-דטרמיניסטיות יש אותה יעילות חישוב במונחי משאבי זיכרון
מעלה עשו ביוחסין

מעלה עשו ביוחסין הוא דין האומר כי חכמים החמירו בייחוס כוהנים, וכדי לשמור על יחוס נקי הם חששו אפילו בספיקות וחששות שאין להחמיר בהם באופן רגיל.
דוגמה מעשית

דין כזה מובא במסכת כתובות אודות אשה פנויה שהסתתרה ונתייחדה, אותה אוסר רבי יהושע לכוהן. מקשה הגמרא: הרי אין אוסרין על היחוד? ומתרצת הגמרא: מעלה עשו ביחוסין. התוספות ישנים מסביר את הגמרא באופן אחר, שמדובר כאשר היא אומרת "נבעלתי", ובמקום כזה היה לנו לאוסרה מחמת ספק, אלא שיש מיגו שהייתה יכולה לומר לא נבעלתי, ועל כך התקנה של "מעלה עשו ביוחסין".
דוגמה מעשית > מחלוקת רבן גמליאל ורבי יהושע

באותה סוגיא, מובא אודות אלמנת עיסה (אשה שיש בה ספק פסול חללות, המונע ממנה להנשא לכוהן) שעל כך העידו רבי יהושע ורבי יהודה בן בתירא כי היא כשרה להנשא לכהונה, אבל זאת היא אם הפסול שקיים הוא רק חללות, אבל לא פסול אחר - כמו ממזר, נתין, או עבדות.
כאשר נשיא ישראל, רבן גמליאל שמע את העדות מפיהם של רבי יהושע ורבי יהודה בן בתירא, הוא הגיב כי אין לקבל קולא זו:
קבלנו עדותכם, אבל מה נעשה שהרי גזר רבן יוחנן בן זכאי שלא להושיב בית דין על כך שהכהנים שומעין לכם לרחק אבל לא לקרב
.
הגמרא מסבירה, כי רבן גמליאל מחמיר כאשר מדובר בטענת שמא - כמו בנידון באותה אלמנת עיסה, שאינה יודעת אם היא כשרה להנשא לכהונה או פסולה, ומקיל בטענת ברי - כמו באשה הטוענת שהיא וודאי כשרה, ואילו רבי יהושע מחמיר בפסק אחד - בנערה, ומקיל בשתי ספיקות - באלמנת עיסה.
יש מפרשני הש"ס שמסבירים, כי קבלה ביד התנאים על חומרא מיוחדת שיש להחמיר ביחוסי הכהנים, אך רבן גמליאל מעדיף לתקן זאת במקום שישנה טענת ספק, ולמרות שיש מקום להקל מצד ספק ספיקא, ואילו רבי יהושע מעדיף לתקן זאת במקום שיש ספק אחד, ולמרות שיש טענת ברי.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף י"ג, עמוד א'.
↑  לפי שיטת זעירי, שמחלוקת ר"ג ורבי יהושע, היא אפילו ביחוד.
מצר יבשה

תיאור סכמטי של מצר יבשה
מצר יבשה או איסתמוס הוא רצועת יבשה שמקשרת חטיבות יבשה רחבות ומפרידות בין שטחים ימים. השם הלועזי איסתמוס, שפירושו ביוונית (ἰσθμός) "מעבר צר", הוא שמו המקורי של מצר קורינתוס וגם משמש בתור המונח הגאוגרפי לכול מצרי היבשה.
לעיתים קרובות בונים תעלות דרך מצרי יבשה על מנת ליצור קיצורי דרך לתחבורה ימית. דוגמאות לכך הן תעלת פנמה ותעלת סואץ שנבנו במצר פנמה ובמצר סואץ, בהתאמה.
מעלה פיליפי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  Emil Philippi 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  66°06′S 62°18′W﻿ / ﻿66.1°S 62.3°W﻿ / -66.1; -62.3
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמעלה פיליפי(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמעלה פיליפי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימעלה פיליפי(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימעלה פיליפי
 
מעלה פיליפי (באנגלית: Philippi Rise) הוא מדרון קרח נמוך המכוסה שלג, שרוחבו 13 קילומטרים, ואורכו 18 קילומטרים, והוא עולה לכיוון דרום מזרח, מהחוף המזרחי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.
המדרון מגיע לשיא גובהו במערבו - שם הוא עולה לגובה של 395 מטרים, והוא מסתיים בנונאטאקי בורצ'גרבניק וג'מיני.
היסטוריה > גילוי המדרון

המשלחת השוודית לאנטארקטיקה שחקרה את אנטארקטיקה תחת פיקודו אוטו נורדנשלד של בין השנים 1904–1901, דיווחה כי ראתה קיר קרח, או מתלול קרח, בסוך לנונאטאק בורצ'גקבניק.
היסטוריה > מקור השם

נורדנשלד קרא למדרון בשם "קרחון פיליפי" (Philippigletscher) על שמו של אמיל פיליפי (Emil Philippi).
סקר שטחי חסות איי פוקלנד, אשר סקרו את חוף ארץ גרהאם בשנת 1947, מיפו את המדרון וקראו לו בשמו הנוכחי (תוך שמירת השם שנתן נורדנשלד).
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
מצר יבגנוב

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  אוקיינוס הקרח הצפוני;  דרום-מזרח הארכיפלג סברניה זמליה (צפון מחוז קרסנויארסק)
 מקשר:  בין מצר וילקיצקי לים לאפטב
 מפריד:  בין האי בולשביק לבין האי סטרוקדומסקי
 סוג:  מצר ים 
 מידות
 עומק מרבי:  204 מטר
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  רוסיה רוסיה
 תקופת קיפאון:  מרבית ימות השנה
 קואורדינטות:  78°21′27″N 105°43′17″E﻿ / ﻿78.35750°N 105.72139°E﻿ / 78.35750; 105.72139
  (למפת מחוז קרסנויארסק מוגדלת) קרסנויארסק נורילסק אצ'ינסק מינוסינסק דודינקה דיקסון טורה חטנגה סאחה יקוטיה  אירקוטסק בור. מונגוליה טובה אלטאי קזחסטן חק. קמ. מחוז אלטאי  נובוס. טומסק חנטי ומנסי ימלו ננץ  ארכנגלסק ים לאפטב ים קארהמצר יבגנוב(למפת מחוז קרסנויארסק רגילה) קרסנויארסק נורילסק אצ'ינסק מינוסינסק דודינקה דיקסון טורה חטנגה סאחה יקוטיה  אירקוטסק בור. מונגוליה טובה אלטאי קזחסטן חק. קמ. מחוז אלטאי  נובוס. טומסק חנטי ומנסי ימלו ננץ  ארכנגלסק ים לאפטב ים קארהמצר יבגנוב(למפת אוקיינוס הקרח הצפוני רגילה) מצר יבגנוב(למפת אוקיינוס הקרח הצפוני מוגדלת) מצר יבגנוב
 
מצר יבגנוב (ברוסית: Проли́в Евгенова) הוא מצר ים באוקיינוס הקרח הצפוני בין האי בולשביק (Большевик; האי הדרומי ביותר בארכיפלג סברניה זמליה) מצפון-מערב, לבין האי סטרוקדומסקי (остров Старокадомского; אף הוא מאיי סברניה זמליה) מדרום-מזרח. המצר מקשר בין מצר וילקיצקי מדרום לים לאפטב בצפון-מזרח.
רוחבו של המצר הוא כ-30 ק"מ, עומקו המרבי 204 מ' ואורכו – כ-40 ק"מ.
המצר שמכוסה קרח רוב ימות השנה קרוי על שמו של הד"ר ניקולאי איוואנוביץ' יבגנוב (Николай Иванович Евгенов), חוקר האזור הארקטי, הידרוגרף ואוקיינוגרף רוסי וסובייטי נודע.
נבחרת פולין בכדורגל חופים

הנבחרת הלאומית של פולין בכדורגל חופים מייצגת את פולין בתחרויות כדורגל חופים בינלאומיות ונמצאת בפיקוחה של התאחדות הכדורגל הפולנית.
הסגל הנוכחי

סגל נכון למוקדמות גביע העולם 2018
מאמן: פולין מרטין סטניסלבסקי
שיא תחרותי > מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים (אופ"א)

| מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> שנה | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> סיבוב | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> משחקים | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> ניצחונות | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> ניצחונות בהארכה | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> ניצחונות בפנדלים | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> הפסדים | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> שערי זכות | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> שערי חובה | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> הפרש שערים | מאזן מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים> נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ספרד 2008 | שמינית גמר | 4 | 2 | 0 | 0 | 2 | 14 | 11 | 3+ | 6 |
| ספרד 2009 | שמינית גמר | 4 | 3 | 0 | 0 | 1 | 16 | 11 | 5+ | 9 |
| איטליה 2011 | רבע גמר | 5 | 3 | 0 | 0 | 2 | 27 | 18 | 9+ | 9 |
| רוסיה 2013 | שלב הפלייאוף | 7 | 4 | 1 | 0 | 2 | 36 | 26 | 10+ | 13 |
| איטליה 2015 | מקום 15 | 8 | 3 | 0 | 0 | 5 | 29 | 37 | 8- | 9 |
| איטליה 2017 | אלופה | 8 | 6 | 1 | 0 | 1 | 33 | 20 | 13+ | 20 |
| רוסיה 2019 | מקום 7 | 8 | 4 | 1 | 0 | 3 | 31 | 27 | 4+ | 14 |
| סך הכל | 7/7 | 44 | 25 | 3 | 0 | 16 | 186 | 150 | 26+ | 81 |
הישגים

אליפות אירופה בכדורגל חופים
מקום שלישי (1): 2006
גביע העולם בכדורגל חופים
מקום 11 (1): 2006
מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים (אירופה)
אלופה (1): 2017
מתיאס קונצל

| --- | --- |

קונצל ביולי 2012
 לידה:  1955 (בן 69 בערך) אוסנבריק, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 ענף מדעי:  מדע המדינה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת המבורג 
 מוסדות:  המרכז הבינלאומי לחקר האנטישמיות ע"ש וידאל ששון 
 www.matthiaskuentzel.de
 
מתיאס קונצל (בגרמנית: Matthias Küntzel, נולד ב-1955) הוא איש מדע המדינה המתגורר בהמבורג. שימש יועץ בכיר לוועידת המפלגתית של מפלגת הירוקים בגרמניה וכיום עמית מחקר ב"מרכז הבינלאומי לחקר האנטישמיות ע"ש וידאל ששון" באוניברסיטה העברית בירושלים וחבר בהנהלת ארגון "אקדמאים למען שלום במזרח התיכון". בשנת 2007 פרסם את ספרו "ג'יהאד ושנאת יהודים" על שורשיה הנאציים של מתקפת 11 בספטמבר.
מרידיונגולטיים

| מרידיונגולטיים |
| --- | --- |
 איור של אסטרפותריום
תקופה
פלאוגן - הולוקן כ-60,000,000–10,000 שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
אינפרא־מחלקה::  שיליניים 
קבוצה:: לאורסיאתריה 
קבוצה:: מרידיונגולטיים
שם מדעי
 Meridiungulata ‏McKenna, 1975

סדרות קבוצת המרידיונגולטיים
מודל של מקרוקניה
מרידיונגולטיים (שם מדעי: Meridiungulata) היא קבוצת יונקי שליה נכחדת שאין לה קרובים חיים היום. היא שייכת לקבוצה לאוראסייתריה (Laurasiatheria). ייתכן והם התפצלו ממכפילי פרסה או מפריטי פרסה קדומים או מבני סדרת קונדילרסים (חיות המהוות מעבר בין הטורפים לפרסתנים), מאחר שהם דומים בצורתם ובהרגלי אכילתם לפרסתנים. עם זאת הקרבה יכולה להיות דוגמה לאבולוציה מתכנסת, מאחר שהם התפתחו בדרום אמריקה, שם לא היו פרסתנים או טורפים מודרניים לפני ההחלפה האמריקנית הגדולה. לפי אפשרות זו הם כנאה קרובים ליונקים ממוצא אפריקני כמו הפילים או האמבריתופודיים.
בני סדרות המרידיונגולטיים התפחתו באמריקה הדרומית לאורך תקופת הקנוזואיקון וכולם נכחדו עד סוף תקופת הפליסטוקן, בה הגיעו מינים מודרניים של יונקים, טורפים ואוכלי עשב שונים לדרום אמריקה.
מיון

סוג ללא מקור Eoastrapostylops
סוג Amilnedwardsia
משפחה Didolodontidae - בה הדידולודוס
סדרה נוטונגולאטויים (Notoungulata)
סדרה ליטופטרנה (Litopterna)
סדרה אסטרפותרים (Astrapotheria)
סדרה פירותראים (Pyrotheria)
סדרה קסנונולטיים (Xenungulata)
ראו גם

יונקי שליה
ההחלפה האמריקנית הגדולה
כימולסטיים
מריה, דוכסית וירטמברג

מריה, דוכסית וירטמברג (17 בספטמבר 1799 – 24 בספטמבר 1860) הייתה בתם של אלכסנדר, דוכס וירטמברג ואשתו אנטוינטה, נסיכת סקסוניה-קובורג-זאלפלד. היא הייתה דוכסית סקסוניה-קובורג-גותה משנת 1832 עד 1844 כאשתו השנייה של ארנסט הראשון, דוכס סקסוניה-קובורג-גותה. היא הייתה אמו החורגת של אלברט, נסיך סקסוניה-קובורג-גותה, בן זוגה של ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת.
ראשית חיים

מריה נולדה ב-17 בספטמבר 1799, בתם הבכורה של אלכסנדר, דוכס וירטמברג (1771–1833) ואשתו אנטוינטה, נסיכת סקסוניה-קובורג-זאלפלד. היו לה שני אחים צעירים יותר ששרדו, הדוכס אלכסנדר והדוכס ארנסט. ממלכת וירטמברג, כפי שהייתה ידועה משנת 1806 ואילך, הייתה ישות בולטת בגרמניה עם קשרים למשפחות המלוכה הבריטיות והרוסיות.
מריה גדלה בשלוס פנטאיסי בביירוית. מכיוון שאביה היה גנרל בצבא הרוסי, ומאוחר יותר מושל בלארוס, מריה חיה בין 1802 ל-1832 בג'לגבה (לטביה של ימינו) ובארמון סנט פטרסבורג.
נישואין

בקובורג ב-23 בדצמבר 1832 הפכה מריה לאשתו השנייה של ארנסט הראשון, דוכס סקסוניה-קובורג-גותה בן ה-48, דוכס סקסה-קובורג וגותה. ארנסט היה להוט למצוא כלה חדשה לאחר מותה של אשתו הראשונה, לואיזה, נסיכת סקסוניה-גותה-אלטנבורג. בעוד ארנסט חיפש בתחילה אישה במעמד גבוה, הוא גילה שגילו והמוניטין הלקוי הגבילו את בחירותיו. הוא הסתפק במריה, שהייתה בת שלושים ושלוש ואחייניתו. מריה הייתה בתה של אנטוינטה, אחותו של ארנסט.
כתוצאה מנישואין אלו, מריה הפכה לאמו החורגת של ארנסט השני, דוכס סקסוניה-קובורג-גותה ואלברט, נסיך סקסוניה-קובורג-גותה, בעלה העתידי של ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת. מריה הייתה למעשה גם בת דודתם הראשונה. היא שמרה על מערכת יחסים מאושרת עד מותה עם שני בניה החורגים, והפכה לסנדקית של ויקטוריה ובנו הראשון של אלברט, אלברט אדוארד, (המלך אדוארד השביעי) בשנת 1841.
ההיסטוריונית ג'יליאן גיל מתארת את מריה כ"גברת חמורה ומלנכולית". למריה ולארנסט לא היו ילדים, והשניים נפרדו במהרה זו מזה, וחיו בעיקר באחוזות נפרדות. עד 1843 מריה אימצה ילד, אם כי אלברט הזהיר אותה להימנע מלתת לו שאיפות חסרות תקווה לתואר מלכותי.
בעוד שאלברט כינה אותה "אמא יקרה" במכתביו אליה, מריה בחרה שלא להשתתף בכמה אירועים חשובים בחייהם של בניה החורגים, כגון הכתרתה של המלכה ויקטוריה. אלברט ומריה שמרו על התכתבות לאורך חייהם, אשר סייעה להיסטוריונים להבין טוב יותר את מערכת היחסים שלהם.
מריה התעניינה בספרות, מוזיקה, תיאטרון ואמנות. לנדסתאטר קובורג החדשה נפתחה ביום הולדתה ה-41. משנת 1842 ביקר אותה פרנץ ליסט לעיתים קרובות. בשנת 1836 קיבלה על עצמה את ניהול מכון גות'ר מארין, מוסד חינוכי פרטי לבנות. ב-3 במאי 1842 היא תרמה 2,000 תלרים להקמת מקלט לילדים קטנים בקובורג, שעוצב על פי מודל של מכון דומה בבירה גותה. "Marienschulstiftung" (קרן בית הספר מריה) החלה לפעול באותה שנה ומאז היא מפעילה גן ילדים, ומאוחר יותר גם "Kinderkrippe" (לילדים קטנים יותר), כקרן עצמאית. המוסד שוכן מאז 1869 בבניין שבבעלות מריה, "פארק 1", בקובורג.
אלמנות

ארנסט הראשון נפטר בשנת 1844, והדוכסית האלמנה בחרה כמגוריה את שלוס ריינהרדסברון, שלוס פרידריכשטאל ושלוס פרידנשטיין, כולם בגותה. היא בחרה לחזור לקובורג בעיקר כדי להיפגש עם קרובי משפחתה האנגלים המבקרים. מריה מתה בשלוס פרידנשטיין ב-24 בספטמבר 1860, שנה לפני מותו של אלברט. היא קבורה במאוזוליאום הדוקל של פרידהוף אם גלוקנברג בקובורג.
מכונת מזל

מסך מכונת מזל עם שלושה תופים מסתובבים
מכונת מזל (באנגלית: Slot machine) היא מכונת משחק הימורים המוצבת בדרך כלל בבתי קזינו. מכונות מזל מסורתיות מופעלות במטבעות ובהן שלושה או יותר תופים, המסתובבים במשיכת ידית הנמצאת בצידה של המכונה. במכונה חיישן מטבעות המזהה את הפקדת הכסף לצורך המשחק. פעולה חוזרת זו של הפקדת מטבעות ומשיכת הידית, המותירה בסופו של משחק את השחקן ללא כספו, הוא המקור לכינויה של המכונה: "השודד בעל הזרוע האחת" (אנגלית: one-armed bandit). הזכייה בהימור נקבעת על פי צירוף הסמלים החזיתיים על התופים הנעים, עם עצירת תנועתם. במכונות מזל מודרניות מותקנים מחשבים, דבר שאיפשר פיתוח מגוון גדול של מכונות מזל. רוב ההימורים בבתי קזינו מתבצעים באמצעות מכונות מזל והכנסותיהן מהוות כ-70% מכלל הכנסות בתי קזינו.
היסטוריה

בשנת 1891 פיתחו סיטמן ופיט מברוקלין, ניו יורק, מכונת הימורים אשר הייתה לאבטיפוס למכונת המזל המודרנית. במכונה, אשר הייתה מבוססת על משחק פוקר, היו חמישה תופים ועליהם 50 קלפים. המכונה הפכה פופולרית מאוד והוצבה בבתי מרזח רבים בעיר. על השחקן היה לשלשל מטבע של חמישה סנט למכונה ולמשוך בידית אשר הייתה מסובבת את התופים, צירוף חמשת הקלפים עם תום סיבוב התופים היה קובע את גורל ההימור. במכונה לא היה מנגנון של השבת מטבעות לשחקן ולכן הימור זוכה היה מזכה את השחקן במשקה חופשי, או בפרס גדול יותר בהתאם להיצע הנמכר בבר. כדי להפחית את סיכויי ההימור, הוסרו בדרך כלל מן התופים שני קלפים: עשר עלה ונסיך לב.
מכונת "השודד בעל הזרוע האחת" הראשונה הומצאה בשנת 1887 על ידי צ'ארלס פיי בסן פרנסיסקו, קליפורניה והכילה מנגנון אוטומטי פשוט יותר. כיוון שמספר הצירופים הזוכים במשחק פוקר הוא גדול כל כך, לא ניתן היה באותה עת לבנות מכונה אשר תבצע תשלומי זכיות בגדלים שונים ורבים. צ'ארלס פיי בנה מכונה המכילה שלושה תופים מסתובבים ואשר על כל אחד מהם חמישה סמלים סך הכל: פרסה, יהלום, עלה, לב ופעמון החירות, אשר היה לשמה של המכונה. על ידי הפחתת מספר הצירופים האפשריים יכול היה פיי לבנות מנגנון של תשלום זכיות אוטומטי לכל צירוף זוכה. שלושה פעמונים בשורה זיכו את המהמר בפרס הגדול. מכונת "פעמון החירות" זכתה להצלחה גדולה וסימנה את ראשית תעשיית ההימורים המתבססת על מכונות מזל. אף לאחר שהשימוש במכונות מזל נאסר על פי חוק במדינת קליפורניה, התקשה פיי לעמוד בקצב ההזמנות למכונות שבנה.
מכונת מזל מוקדמת נוספת העניקה פרסים של מסטיק בטעמי פירות. על תופי מכונה זו הופיעו ציורי הפירות על תופי המכונה. ציורי הדובדבן והמלון המופיעים עד היום במכונות המזל דומים לאלה שהופיעו במכונות המזל מסוף המאה ה-19. מקורו של סמל מטיל זהב הנפוץ במכונות מזל רבות הוא בסמלה של יצרנית המכונות. בשנת 1964 חברת ההימורים באלי פיתחה מכונת מזל אלקטרונית לחלוטין ושמה "דבש הכסף". מכונה זו איפשרה לראשונה תשלום של עד 500 מטבעות ללא צורך בפניית המהמר לקופה. מכונת מזל מבוססת וידאו, המאפשרת סיבוב בונוס במסך שני, נכנסה לשימוש בשנת 1996.
המשחק במכונת מזל

השחקן במכונת מזל רוכש את הזכות לשחק על ידי הכנסת מטבעות, שטרות, או כרטיס מיוחד, לחריץ על גבי המכונה. לאחר הכנסת אמצעי התשלום מופעלת המכונה באמצעות משיכת ידית, או לחיצה על כפתור, ובמכונות חדישות יותר, על ידי לחיצה על מסך מגע. חלק ממכונות המזל אינן דורשות מיומנות כלשהי, אולם אחרות דורשות מיומנויות מסוימות, או שהן מתוכננות ליצור אשליה של שימוש במיומנות מצידו של המהמר, בעודן מבוססות על הימור טהור.
מטרת המשחק היא לזכות בכסף מן המכונה. בדרך כלל תוצאת המשחק נקבעת על פי צירופי סמלים המופיעים בחזית המכונה, בין אם על גבי תופים מכניים המסתובבים עד לעצירתם, או על גבי מסך אלקטרוני. הסמלים בדרך כלל צבעוניים וקלים להבחנה, כגון סמלי פירות, או סמלים פשוטים כמו פעמונים, יהלומים, או לבבות.
לרוב מכונות המזל מגוון צירופי סמלים זוכים, המצוינים בדרך כלל על חזית המכונה. אם משחק מניב את אחד הצירופים הזוכים, על פי חוקי המשחק, המכונה מבצעת תשלום אוטומטי, בין בכסף, או במשחק חופשי נוסף.
קיים מגוון גדול מאוד של מכונות מזל בבתי קזינו בעולם. בין מכונות המזל הפופולריות יותר נמצאות מכונות הפוקר האלקטרוניות, בהן צירופי קלפים זוכים במשחק הפוקר קובעים את גודל הזכייה. בהתאם לסוג המכונה יכול השחקן לשלם מראש עבור משחק בודד, מאה משחקים ואף יותר. מכונות מזל מודרניות אף מאפשרות הימורים בסכומים משתנים, מכונות המאפשרות הימורים בסכומים גבוהים נמצאות בבתי קזינו בדרך כלל באולם נפרד המיועד למהמרים "כבדים". המכונות האלקטרוניות מאפשרות אף לשחקן לקבל את סכומי זכייתו באשראי, איתו ניתן לשלם עבור משחקים נוספים.
מכונות משחק רבות מבליטות נושא מסוים, כאמצעי משיכה למהמרים, המבוסס למשל על סדרות טלוויזיה פופולריות, או בדרנים ידועים.
טכנולוגיה > מחולל מספר אקראי

האמונה העממית היא כי הסיכויים לזכייה במכונת מזל נגזרים ממספר המופעים של כל סמל על גבי התופים הנעים, אולם במכונות מזל מודרניות אין לאמונה זו בסיס. מכונות מזל מודרניות מבוססות מחשב, לכן סיכויי הזכייה מתוכנתים מראש בכל מכונה. המראה החיצוני של מכונות מזל מודרניות, הכולל תופים מסתובבים וידית משיכה, הם לצורכי תפאורה בלבד ונובעים מן הדימוי ההיסטורי של מכונת המזל. הצירוף הסופי של הסמלים בין התופים השונים אינו נקבע באופן מכני, אלא על ידי מחולל מספרים אקראיים (אנגלית: Random Number Generator, ר"ת RNG) הנמצא בתכנה המותקנת במכונה.
מחולל המספר האקראי עובד בקצב של מאות ואף אלפי מספרים בשנייה. משיכת הידית, או לחיצה על כפתור ההפעלה, קובעת את המספר ולמעשה את תוצאת המשחק. לכן, תוצאת המשחק נקבעת על ידי עיתוי הפעלת המשחק והזמן החולף מעת הפעלת המשחק ועד להופעת התוצאה לא נועד אלא להגברת המתח וההנאה במשחק ההימורים.