stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דיקסי לי ריי
ביוגרפיה

ריי נולדה ב-3 בספטמבר 1914, בטקומה שבמדינת וושינגטון, בשם מרגריט ריי. היא שינתה את שמה לדיקסי לי בגיל 16.
גדלה בבית צנוע, האחות השנייה מתוך חמש. אמה הייתה פרנסס אדמס לי, ואביה, אלביס מריון ריי, היה עבד בתעשיית הדפוס.
המשפחה בילתה קיצים רבים בכפר באי פוקס שבמפרץ פיוג'יט, מערבית לטקומה. ריי ציינה כי החשיפה לטבע משכה אותה למדע. בגיל 12 טיפסה על הר ריינייר והייתה הצעירה ביותר לעשות זאת בזמנה.
ריי למדה בבתי ספר ציבוריים בטקומה וסיימה את לימודיה בתיכון סטדיום בשנת 1932 עם ממוצע ציונים גבוה והצעות למלגות. בשנת 1937 קיבלה תואר בזואולוגיה ממכללת מילס באוקלנד שבקליפורניה. היא קיבלה תואר שני בזואולוגיה ותעודת הוראה בשנת 1938. לריי ולאביה הייתה מערכת יחסים קשה; היא לא קיבלה ממנו עזרה, ולכן עבדה במספר עבודות: מייצרת בובות, שרתת, מלצרית וצבעית. ריי אמרה "הפסדתי הרבה שינה בימים הללו אך אף פעם לא הפסדתי שיעור".
נפטרה מדלקת ריאות ב-2 בינואר 1994 באי פוקס.
קריירה כמדענית

משנת 1938 ועד לשנת 1942 לימדה מדעים בבתי ספר. בשנת 1942 מלגה על שם ג'ון סוויצר (אנ') אפשרה לה להתקבל ללימודי דוקטורט באוניברסיטת סטנפורד. בשנת 1945 קיבלה ריי תואר דוקטור שלה בביולוגיה. הדוקטורט שלה עסק ב"מחקר השוואתי של הרגלי החיים של כמה מיני סרטנים עליאיים". באותה שנה הפכה למרצה לביולוגיה באוניברסיטת וושינגטון ובמשך שנים רבות הייתה האישה היחידה שהתקבלה כחברת סגל בפקולטה.[דרוש מקור] ב-1947 הפכה לפרופסור ועשר שנים לאחר מכן בשנת 1957 הפכה לפרופסור חבר.
בשנת 1955 מונתה ריי לוועדה לאוקיינוגרפיה השייכת לוועדה הלאומית למדע.
בשנת 1960 לקחה הפסקה מאוניברסיטת וושינגטון בכדי לשרת בקרן כיועצת מיוחדת באוקיינוגרפיה ביולוגית. שירותה הוביל להקמת המרכז הלאומי לחקר האטמוספירה והמרכז הלאומי לאסטרונומיית רדיו. ריי העידה כמדענית וחוקרת בדיונים בבית הנבחרים ובסנאט.
בשנת 1964 הובילה משלחת מדעית בספינת טה וגה. המשימה הייתה שיתוף של הקרן הלאומית למדע ו-24 מדינות. ריי הובילה צוות סטודנטים לתוארים מתקדמים לביצוע מחקר ימי באוקיינוס ההודי.
ב-15 במרץ 1976 הפתיעה ריי רבים כאשר הכריזה על מועמדותה למושלת וושינגטון. בעבר לא התמודדה לתפקיד פוליטי.
ניצחה את ווס אוהלמן (אז ראש עיריית סיאטל) בפריימריז ואת מנהל המחוז ג'ון ספלמן בבכירות הכלליות. עד אז הייתה ריי לאישה השנייה בתולדות המדינה למשול בלי בעל.
עם כניסתה לתפקיד החלה בביקורת על משכורות ותוכניות המדינה. היא איזנה את התקציב ובמהלך כהונתה פיקחה על המימון המלא הראשון של המדינה לחינוך בסיסי.
בנוסף הייתה לידידה של תעשיית המטוסים הצפון מערבית.
בשנת 1972 מינה הנשיא ריצ'רד ניקסון את ריי לכהן בוועדה לאנרגיה אטומית.
רצונו של ניקסון היה למנות מדענית לוועדה. באותה תקופה מאגר הנשים הבולטות במדע היה מצומצם ביותר, ולכן ריי נבחרה אף על פי שהרקע המדעי שלה היה בביולוגיה ימית ולא בפיזיקה גרעינית. אישורה אושר פה אחד על ידי הסנאט האמריקני וב-1973 הפכה ליושבת ראש הוועדה. כיהנה בתפקיד על לפירוק הוועדה בשנת 1975. בנוסף לתפקידים שצוינו מונתה ריי לעוזרת מזכיר המדינה לאוקיינוסים, סביבה בין-לאומית ועניינים מדעיים. התפטרה לאחר שישה חודשים והתלוננה ש"שר החוץ מתעלם מעצתה".
פרסים

בשנת 1952 זכתה במלגת גוגנהיים
בשנת 1958 זכתה בפרס קלאפ בביולוגיה ימית
בשנת 1967 זכתה בתואר אשת השנה הימית של האגודה הימית של סיאטל
בשנת 1973 זכתה בפרס האזרח הראשון. הייתה לאישה ה-3 שקיבלה אותו
לקריאה נוספת

Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 4, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 1687-1688.
הערות שוליים

↑  Dixy Lee Ray, Washington - Secretary of State
↑  Ray, Dixy Lee (1914-1994), History Link
↑  Ray, Dixy Lee (1914-1994), www.historylink.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007437215605171  BnF: cb12420938q (data)  CiNii: DA06732216  GND: 117721123  ISNI: 0000 0000 6307 2942  LCCN: n79091612  NARA: 10583025  NLA: 35443732  NTA: 145239993  RERO: 02-A003730281  SNAC: w63g5dw3  SUDOC: 033332940  Trove: 954809  VIAF: 41929532   WorldCat (עם VIAF): 41929532
עקבי הצאן

| --- | --- |

שער הספר עקבי הצאן במהדורתו הראשונה
 מידע כללי
 מאת:  אברהם יצחק הכהן קוק 
 שפת המקור:  עברית 
 הוצאה
 מקום הוצאה:  ירושלים 
 תאריך הוצאה:  1906 
 
עִקְבֵי הַצֹּאן הוא ספר שהוציא הרב אברהם יצחק הכהן קוק הכולל שבעה מאמרים על נושאים שונים במחשבת היהדות, המפורסם שבהם הוא מאמר הדור. הספר הודפס בכ"ח אייר ה'תרס"ו (1906), שנתיים בדיוק לאחר עלייתו של הרב קוק ארצה בכ"ח אייר ה'תרס"ד, אך יצא לאור רק בתשרי תרס"ז. חלק מהמאמרים בספר יועדו לבני היישוב הישן וחלק לבני הישוב החדש. הספר יצא לאור בידי שמואל קוק, אחיו של המחבר.
בשנת ה'תשכ"ז (1967), הוציא הרב צבי יהודה הכהן קוק את הספר מחדש, וחיבר אותו עם הספר אדר היקר.
מטרת הספר

עם עלייתו ארצה, בשנת ה'תרס"ד (1904), ראה הרב קוק שקיים פירוד בין שתי הקבוצות החיות בארץ. מצד אחד, אנשי "היישוב הישן" הדתיים, ומן הצד השני אנשי "הישוב החדש", שרובם היו חילונים. הדתיים, שעסקו בעיקר בלימוד תורה והתפרנסו מכספי החלוקה, לא ראו בעין טובה את העולים החדשים, שלא קיימו חיים דתיים בסיסיים. החילונים, מצדם, לא הבינו את מנהגיהם ואורח חייהם של אנשי היישוב הישן. ההבדלים בין הציבורים גרמו לניתוק מוחלט ביניהם. כדי לגרום לכך ששני הציבורים לפחות יבינו אחד את השני, החליט הרב קוק לכתוב את הספר, כשחמשת המאמרים הראשונים ("הדור", "הענג והשמחה", "הפחד", "המחשבות" ו"דרישת ה'") מיועדים לבני "היישוב הישן" – כדי להראות את הדברים החיוביים הנמצאים בתרבות החילונית, שהדתיים יכולים וצריכים ללמוד מהם; ושני המאמרים האחרונים ("דעת אלהים" ו"עבודת אלהים") מיועדים לבני "הישוב החדש" – כדי להסביר להם את משמעותה של האמונה באלוהים ואת הסיבה לקיום המצוות.
מטרת הספר > משמעות שמו של הספר

מסיבה זו נקרא הספר "עקבי הצאן", על פי הפסוק הנדפס בשער הספר:
אִם לֹא תֵדְעִי לָךְ הַיָּפָה בַּנָּשִׁים צְאִי לָךְ בְּעִקְבֵי הַצֹּאן וּרְעִי אֶת גְּדִיֹּתַיִךְ עַל מִשְׁכְּנוֹת הָרֹעִים.
פירוש הפסוק הוא שעם ישראל צריך להביט אל מנהיגיו כדי לדעת מה לפעול. היות שהספר נכתב כדי לתת הדרכה ציבורית, לכן נקרא על שם הפסוק הזה. וייתכן גם שמשום שהוא מדריך על תקופת הגאולה, כמו שמבאר המדרש הנדפס גם כן בתחילת הספר:
"צְאִי לָךְ בְּעִקְבֵי הַצֹּאן" – מְלַמֵּד שֶׁהֶרְאָה לוֹ הַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא לְמֹשֶׁה כֹּל פַּרנְסֵי יִשְׂרָאֵל עַד הַדּוֹר הָאַחֲרוֹן, עַד הֶעָקֵב.
כלומר, שהדור האחרון, שלמענו כתב הרב קוק את הספר, נקרא "עקב", לכן נקרא הספר "עקבי הצאן".
תוכן המאמרים שבספר > מאמר הדור

המאמר המפורסם ביותר בספר. עיקר המאמר מבאר שדורנו הוא דור של גאולה ולכן אינו כמו הדורות הקודמים. הכפירה באלוהים הנראית בקרב החילונים אינה מתוך מוסריות ירודה, אלא דווקא מתוך אידיאליזם גדול. לכן, דור זה ”לא יוכל לשוב מיראה, אבל מאד מוכשר הוא לשוב מאהבה, שיראת הרוממות תתחבר עמה.”
תוכן המאמרים שבספר > הענג והשמחה

עוסק בצורך ההכרחי בתחושת הזדהות עם תכנים רוחניים. קיום מצוות עם תחושת מועקה, אינו קיום מצוות הנעשה בתכלית השלימות.
תוכן המאמרים שבספר > הפחד

פחד מלחשוב, או לשאול שאלות הוא הפחד המזיק ביותר. פחד זה גורם לכך שגם רוחניותו של האדם תהיה ירודה, דבר המונע השראת שכינה. בימי הגאולה, תשוב הגבורה לאומה הישראלית.
תוכן המאמרים שבספר > המחשבות

מחלק את הרעיונות הרוחניים לשלושה סוגים:
רעיונות שהם נחלת כל אדם חכם בעולם.
רעיונות שהם כלליים, אבל יתבטאו אצל כל אומה באופן שונה.
רעיונות השייכים אך ורק לעם ישראל. בזמן שישראל חוזרת להיות אומה בארצה, יש צורך להדגיש יותר את הסוג השלישי.
תוכן המאמרים שבספר > דרישת ה'

עוסק בצורך הקיים להבין את משמעות המצוות והמעשים האלוהיים ולא רק לעשות אותם. הבנה זו תביא לשמחה וסיפוק בעשיית המצוות וגם לשלימות המעשים בעצמם.
תוכן המאמרים שבספר > דעת אלהים

מבאר שאדם המאמין באלוהים אינו אדם המצמצם את כוחותיו ודוחק את רצונותיו, אלא דווקא מפתח ומגלה אצלו צדדים החבויים בתוכו. במאמר מתוארות הרבה תפיסות של האדם את אלוהים וביאור נרחב על תפיסת היהדות את אלוהים.
תוכן המאמרים שבספר > עבודת אלהים

עוסק במשמעות המושג "דת" ומסביר מדוע ישנו צורך בקיום רעיונות רוחניים בצורה מעשית. עם ישראל מקיים מצוות משום שהן ביטוי של כל האידיאלים הגדולים הקיימים במציאות.
ראו גם

כתבי הראי"ה
הערות שוליים

↑  מאמר הדור מבואר על ידי הרב חגי לונדין, הוצאת מכון בניין התורה, עלי, תשס"ט. עמ' 20.
↑  ראו: הרב יוסף אביבי, קבלת הראי"ה, ירושלים תשע"ח, כרך ד, עמודים 1774-1775
↑  צמח צבי, מאת הרב צבי יהודה הכהן קוק, איגרת א'.
↑  http://www.meirtv.co.il/site/content_idx.asp?idx=18771&cat_id=4380
↑  ע"פ צמח צבי, מאת הרב צבי יהודה הכהן קוק, איגרת א'.
↑  ראו ספר "ביאורים במאמר הדור", מאת הרב חגי לונדין, עמ' 22, הערה מס' 5.
| הרב אברהם יצחק הכהן קוק |
| --- | --- | --- |
| כתביו | אגרות הראי"ה • אורות • אורות הקודש • אורות התורה • אורות התשובה • עולת ראיה • עין איה • מאמרי הראי"ה • שמועות ראי"ה • חדריו דעת כהן • משפט כהן • אורח משפט • עזרת כהן • שבת הארץ • כתבים נוספים |  |
| ממשנתו | למהלך האידיאות בישראל • הרצאת הרב • חזון הצמחונות והשלום • מאמר הדור • יסוד כסא השם בעולם • המספד בירושלים |  |
| משיריו | שיר האמונה •  ישמח לבי • לחשי ההוויה • כנפי רוח |  |
| תלמידיו | הרב צבי יהודה הכהן קוק (בנו) • הרב יעקב משה חרל"פ • הרב הנזיר • הרב שלום נתן רענן (חתנו) • הרב יצחק אריאלי • הרב אריה לוין •  הרב שאול ישראלי • האדמו"ר החלוץ • הרב משה צבי נריה • הרב יצחק הוטנר • תלמידים נוספים |  |
| מוסדותיו | הרבנות הראשית לישראל • ישיבת מרכז הרב • מכון הלכה ברורה ובירור הלכה • תנועת דגל ירושלים |  |
| כהונות ברבנות | זיימל • בויסק • יפו • מחזיקי הדת (לונדון) • ירושלים • ארץ ישראל |  |
| הנצחתו | בית הרב קוק • כפר הרא"ה • מוסד הרב קוק • פרס הרב קוק לספרות תורנית • פרס ירושלים לספרות תורנית • קבוצת אברהם |  |
ציונות דתית • תורת ארץ ישראל • מועדי הראי"ה • משפחתו • תלמידי הרצי"ה • עוד
| כתבי הראי"ה |
| --- | --- | --- |
| בהלכה וש"ס | דעת כהן • משפט כהן • אורח משפט • עזרת כהן • שבת הארץ • חבש פאר • עץ הדר • עיטור סופרים • טוב ראי |  |
| בהגות | עין איה • עולת ראיה • מאמרי הראי"ה • אדר היקר • ראש מילין • לנבוכי הדור • מדבר שור • מוסר אביך • מידות הראי"ה • עקבי הצאן • ארץ חפץ • חזון הגאולה |  |
| סדרת ה"אורות" | אורות (אורות ישראל) • אורות הקודש • אורות התורה • אורות התשובה • אורות הראי"ה • אורות התפילה • אורות האמונה |  |
| כתבים | למהלך האידיאות בישראל • הרצאת הרב • חזון הצמחונות והשלום • מאמר הדור • אגרות הראיה • שמונה קבצים • פנקסי הראי"ה • משנת הרב • המספד בירושלים • חדריו |  |
| שירים | נכתבו על ידו כשירים: שיר האמונה  • ישמח לבי • לחשי ההויה קטעים ופיסקאות שהולחנו: כנפי רוח • יסוד כסא השם בעולם |  |
הערה: חלק מספרי ה"אורות" הם ליקוטים מאוחרים ממשנתו סביב נושאים שונים, שהשתמשו אף הם בשם "אורות".
סומרטון פארק

| --- | --- |
 מדינה:  אוסטרליה אוסטרליה
 מדינה:  אוסטרליה הדרומית אוסטרליה הדרומית
 עיר אם:  אדלייד
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בפרוור:  5,811 (10 באוגוסט 2021)
 קואורדינטות:  34°59′43″S 138°31′16″E﻿ / ﻿34.9954°S 138.521°E﻿ / -34.9954; 138.521 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוסטרליה מוגדלת) בריזבן סידני קנברה מלבורן הובארט אדלייד פרת' דרוויןסומרטון פארק(למפת אוסטרליה רגילה) בריזבן סידני קנברה מלבורן הובארט אדלייד פרת' דרוויןסומרטון פארק(למפת אוסטרליה הדרומית רגילה) אדלייד מאונט גמבייר מארי ברידג'  פורט אוגוסטה פורט לינקולן פורט פירי ויקטור הארבור  ויאלה קובר פידי ו י ק ט ו ר י ה  נ. ס א ו ת' ו י י ל ס קווינסלנד הטריטוריה הצפונית א ו. ה מ ע ר ב י ת  האוקיינוס ההודי סומרטון פארק(למפת אוסטרליה הדרומית מוגדלת) אדלייד מאונט גמבייר מארי ברידג'  פורט אוגוסטה פורט לינקולן פורט פירי ויקטור הארבור  ויאלה קובר פידי ו י ק ט ו ר י ה  נ. ס א ו ת' ו י י ל ס קווינסלנד הטריטוריה הצפונית א ו. ה מ ע ר ב י ת  האוקיינוס ההודי סומרטון פארק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סומרטון פארק (באנגלית: Somerton Park) הוא פרוור של העיר אדלייד, בירת מדינת אוסטרליה הדרומית. הוא נמצא 12 ק"מ דרומית למרכז העיר. בשנת 2016 בו 5,537 תושבים. בסומרטון פארק נמצאים מספר אתרים מפורסמים, ביניהם מכללת הלב הקדוש של אדלייד ובית הקברות נורת' ברייטון, אולם הוא מפורסם בעיקר בשל חוף סומרטון שבו נמצאה ב-1948 גופתו של אדם לא ידוע שמת בנסיבות לא ברורות, אירוע שנודע בתור פרשת תמאם שוד, ונותר עד היום אחת התעלומות המפורסמות ביותר בתולדות אוסטרליה.
הערות שוליים

↑  נתוני מפקד האוכלוסין של 2016
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של אוסטרליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עוני בהודו

מאלף נחשים ברחובות דלהי.
הודו סובלת מבעיית עוני חריפה. לפי הערכות של הבנק העולמי החדש, המבוססים על נתונים מ-2005, יש בהודו 456 מיליון איש (41.6% מהאוכלוסייה) המוגדרים עניים. הגדרת העוני במדינה זאת היא משכורת של פחות מ-1.25 דולר ליום (לפי שווי כוח קנייה). 24.3% מהאוכלוסייה הרוויחו פחות מדולר אמריקני אחד ליום ב-2005, ירידה לעומת 33.3% ב-1990. עוד מעריך הבנק העולמי, שכ-33% מהעניים בעולם חיים בהודו. בסך הכל 75.6% מהאוכלוסייה שם, או 828 מיליון איש, חיים מפחות מ-2 דולר ליום, זאת לעומת 72.2% בתנאים אלו באפריקה שמדרום לסהרה.
מנגד, ועדת התכנון הלאומית של הודו בוחנת את הדברים על פי קריטריונים משלה, ולפי הערכותיה בשנתון 2004–2005, כ-27.5% מהאוכלוסייה שם חיה מתחת לקו העוני, וזאת ירידה בשיעור העוני לעומת 51.3% בשנתון 1977–1978, ו-36% בשנתון 1993-94. המספר 27.5% הוא מספר "רגיש" בכל הנוגע לשיטות הסקירה והמדידה שמשתמשים בהן. למשל דו"ח אחד נותן את המספר הזה של 27.5%, בעוד שדו"ח אחר מדבר על 21.8%. המקור לנתונים אלה הוא הסבב (Round) ה-61 של סקר המדגם הלאומי (National Sample Survey) והקריטריון שלפיו בוצע הסקר היה של 356.35 רופי הודי לאזורים הכפריים, ו-538.60 לאזורים העירוניים. רוב המשיבים לסקר זה היו עובדים המקבלים שכר יומי, בעלי עסקים עצמאיים זעירים או המנהלים עצמאית את משק ביתם, ופועלים שאין ברשותם קרקע או נדל"ן. אף על פי שהכלכלה ההודית גדלה בצורה הדרגתית בשני העשורים האחרונים, אופן הגידול היה בלתי שווה כאשר נמדד על פי מגזרי אוכלוסייה שונים, מעמדות חברתיים, מגזרים כלכליים, אזורים גאוגרפיים ואזורים כפריים ועירוניים.
חלוקת העושר בהודו איננה מאוזנת. 10% בעלי ההכנסות הגבוהות ביותר נהנים מ-33% מההכנסות הכלליות. למרות ההתקדמות הכלכלית שהושגה, כרבע מהאוכלוסייה (25%) משתכר יותר מקו העוני של 0.40% ליום. דו"ח משנת 2007 שערך ה-NCEUS (הוועדה הלאומית ליזמות בסקטור הבלתי מאורגן: Enterprises in the Unorganized Sector) גילה כי 25% מההודים, או 236 מיליון בני אדם, חיו אז על פחות מ-20 רופיות ליום. רובם של אלה עובדים במגזר העבודה הציבורי, או שהם מובטלים, או מתפרנסים מהביטוח הלאומי של הודו, ובכל מקרה חיים בתנאים של דלות מחפירה.
הפער במצב האי שוויון בחלוקת ההכנסות בהודו הולך וגדל (32.5 במדד ג'יני בשנתון 99-2000). כמו כן בהודו השיעור הגבוה ביותר בעולם של תת-תזונה בקרב ילדים בני שלוש ומטה: כ-46% ב-2007.
הגורמים לעושר בהודו

קיימות לפחות שתי אסכולות מחשבה המנסות להסביר את מצב העושר החמור בהודו.
הגורמים לעושר בהודו > התפיסה ההתפתחותית

ג'ווהרלל נהרו ציין פעם אבחנה שלו, שלפיה: "ניכר בעליל שהחלקים העשירים ביותר בהודו כיום הם אלה שהיו זמן ממושך ביותר תחת שלטון בריטי" (ללא מראה מקום). הכלכלה ההודית עברה תהליך מכוון של דה-תיעוש (deindustrialization), שהשלכותיו היו חמורות. זאת עקב הפרטות מטעם הכוחות הקולוניאליים, תקנות מחמירות, מכסי מגן שהוטלו על טובין מתוצרת הודית או שעברו השבחה כלשהי בהודו, מיסים, והפקעות. ב-1830 17.6% מהייצור התעשייתי העולמי בא מהודו, לעומת 9.5% מבריטניה, ואילו בשנת 1900 חלקה של הודו ירד ל-1.7% לעומת 18.5% של בריטניה (הירידה בשיעור התוצר התעשייתי לנפש הייתה אפילו יותר חדה עקב גידול האוכלוסין).
המדיניות הבריטית בהודו בשילוב עם תנאי מזג האוויר הגרועים הביאו להידרדרות המצב, עד כדי רעב המוני, שעל פי מה שעולה מהנתונים העומדים לרשות המחקר כיום, הביא ליותר מ-30 עד 60 מיליון מקרי מוות במושבות ההודיות. מצבורי תבואה בכפרים ובערים נוטרלו, דונמים רבים של קרקעות שקודם לכן שימשו לגידול דגנים ותבואה לייצור מזון הוסבו עתה לצורך גידול כותנה, אופיום, תה ודגנים למטרות ייצוא, שהעיקרית שבהן הייתה הכנה מספוא ומוצרים אחרים להזנת בעלי חיים.
בסיכומו של דבר, הדה-תיעוש (deindustrialization) הידרדרות ושיבוש יחסי המסחר בתוך הארץ, והצרה הבאה ושוב הולכת של רעב ומוות בגלל מעשי אדם היו הדרכים העיקריות שבהן הממשלה הקולוניאלית הרסה את ההתפתחות הכלכלית של הודו וגרמה לעיכוב בה. עיכוב זה עתיד היה להימשך עוד מאות בשנים.
הגורמים לעושר בהודו > התפיסה הנאו-ליברלית

שיעור אבטלה גבוה בקרב העשירים, או בקרב אלו שכן עובדים מצב של תעסוקה בלתי מספקת עבורם (המונח "תעסוקה בלתי מספקת" Underemployment באנגלית יכול להתפרש בכמה מובנים, שכל אחד ואחד מהם נזכר למטה בסעיף הערות השוליים. ראה הערת שוליים). שני אלו נבעו בחלקם ממדיניות של איפה ואיפה (protectionist) שהתקיימה עד 1991 ומנעה השקעה רצינית מצד משקיעים זרים. אם כי שיעור העושר ירד גם הוא באופן רציני החל משנות ה-80 ועד 1990.
נושא זכויות הרכוש: עניין זכויות הרכוש איננו מעוגן במערכת החוקים של הודו כפי שמקובל במערב.
תלות יתר במגזר החקלאי: בהודו יש עודף בתוצרת חקלאית. האיכרים תופסים חלק גדול ממספר המצביעים והם משתמשים בקולותיהם כדי למנוע חלוקה מחדש של האדמות, הליך שאילו צלח, ייתכן והיה מאפשר הקמת פרויקטים תעשייתיים עם הכנסה גבוהה (higher income industrial projects). מה שקרה הוא שבעוד שמגזרי השירותים והתעשייה צמחו בשיעורים של עשרות אחוזים, שיעור הצמיחה הכלכלית צנח מ-4.8% עד 2%. הנאו-ליברלים רואים בהבטחת אספקת המזון מטרה שאינה הכרחית, לפחות בהשוואה לצמיחה הכלכלית כשלעצמה (purely financial economic growth).
בנוסף, קיימים גם כמה גורמים טכניים ישירים יותר:
בערך 60% מהאוכלוסייה עדיין תלויים בחקלאות וזאת בשעה שתרומת החקלאות לתוצר המקומי הגולמי אינה עולה על 18%.
קצב מהיר של גידול אוכלוסייה. המומחים לדמוגרפיה נוטים להסכים כי זהו סימפטום של תופעת העושר ולאו דווקא גורם שלה.
כמו כן הוצעה גם סיבה שעניינה התרבות השלטת בחברה ההודית: מערכת הקאסטות, שבמסגרתה מיליוני הודים הודרו מכל הזדמנות לחינוך, השגת רכוש, תעסוקה, וכן ספגו מעשים אלימים על כל מה שנתפס כ"חריגה מהגבולות". אנשי הממשל הבריטי עודדו מתן פריווילגיות לנמנים עם קאסטות מסוימות וסייעו להם לקדם מנהגים חברתיים שונים, לפחות עד תחילת המאה ה-20.
למרות זאת, מדי שנה נוספים כ-40 מיליון איש למעמד הביניים בהודו. אנליסטים שונים נגעו בעניין זה. אחד מהם הוא מארווין ג. סטרון (Marvin G. Cetron), מייסד Forecasting International שכתב כי בערך 300 מיליון הודים נמנים כיום עם מעמד הביניים בהודו, ושליש מהם הגיעו לשם אחרי שחיו בעושר ב-10 השנים האחרונות. עוד עולה מהאנליזה שלו, כי עד שנת 2025 יהיה מעמד הביניים הרוב בהודו. שיעור האוריינות עלה במהלך אותה תקופה מ-52% ל-65%.
מגמות היסטוריות בסטטיסטיקות אודות מצב העושר

שיעור ההודים שרמת החיים שלהם דורגה כנופלת מתחת לקו העושר ידע עליות וירידות רבות לאורך השנים, אבל המגמה הכללית הייתה כלפי מטה. עם זאת, ניתן לדבר על שלוש תקופות מרכזיות של מגמות בניתוח ההיסטוריה של העושר (הכוונה לעושר המוגדר על פי רמת הכנסה).
1950 – 1970: בתקופה זו איננו מוצאים מגמה חד משמעית שניתן להצביע עליה במובהק מלימוד הנתונים. ב-1951 47% מהאוכלוסייה הכפרית בהודו הייתה מתחת לקו העושר. השיעור עלה ל-64% בשנים 55–1954, ירד שוב ל-45% ב-61–1960 אך שוב עלה, הפעם ל-51% בשנים 78–1977.
מאמצע שנות ה-70' עד 1990: העושר על פי רמת ההכנסה ירד בשיעור דרמטי ביותר בין שנות ה-70' עד סוף שנות ה-80'. הירידה הייתה מובהקת במיוחד בין השנים 1977 ועד 1987, והירידה בשיעור העושר על פי הכנסה באזורים הכפריים הייתה מ-51% לרמה של 39%, ואז הוסיפה לרדת עד 34% בשנתון 1989–1990. שיעור העושר בערים ירד מ-41% ב-78–1977 ל-34% ב-87–1986 ועוד ל-33% ב-1989–1990.
מאז 1991: בתקופה זו, שאחרי הרפורמה הכלכלית, הייתה מגמה של התקדמות ולעומת זאת גם צעידה לאחור. העושר על פי רמת ההכנסה באזור הכפרי עלה בתקופה זו משיעור של 34% ב-90–1989 עד ל-43% ב-1992 ואז ירד ל-37% ב-94–1993. העושר על פי רמת ההכנסה בערים עלה מ-33.4% ב-90–1989 ל-33.7% ב-1992 ואז ירד שוב ל-32% ב-94–1993. כמו כן, נתוני ה-NSS (מכון הסקרים הלאומי של הודו) מהשנים 95–1994 ועד 1998 אינם מצביעים על ירידה כלשהי בעושר, או לכל הפחות ירידה בשיעור נמוך מאוד. אבל האומדן הרשמי של מצב העושר ב-1999–2000 היה ב-26.1% - ירידה דרמטית שהביאה לגל של ויכוחים ואנליזות. זה היה מכיוון שלשנה זו מכון הסקרים הפעיל מתודולוגיית סיקור חדשה שהביאה לקבלת נתון של ממוצע צריכה גבוה יותר. הסקר האחרון לשנת 5–2004 הוא בר השוואה לחלוטין לסקרים שלפני 1999–2000 ומראה עושר של 28.3%
באזורים הכפריים ו-25.7% באזורים עירוניים ו-27.5 במדינה כולה באמצעות שימוש בשיטה אנליטית אחרת לניתוח הנתונים. לפיכך, ידוע ששיעור העושר פחת מאז 1998, אם כי מוסיף להתחולל הוויכוח האם בין השנים 89–90 ל-1999–2000 אכן הייתה ירידה בשיעור משמעותי.
המחלוקת סביב שיעור צמצום העושר

אף על פי ששיעור העושר ככלל בהודו אכן פחת, עדיין יש מחלוקת לגבי שיעור צמצום העושר. אף על פי שיש קונצנזוס לגבי כך ששיעור העושר לא גדל בין השנים 94–1993 ו-05–2004, התמונה אינה כה ברורה אם מסתכלים על היבטים אחרים ולא-כספיים כגון בריאות, חינוך, פשע וגישה לתשתיות. לאור הצמיחה הכלכלית המהירה שעוברת על הודו, סביר שחלקים גדולים מהאוכלוסייה הכפרית ייהגרו לערים מה שיהפוך את הנושא של עושר אורבני ליותר משמעותי בטווח הארוך.
הכלכלן פראווין ויסארייה הגן על תקפותם רבים מהנתונים הסטטיסטיים שהראו את ההפחתה הכוללת בשיעור העושר בהודו, וגם על הצהרתו של שר האוצר ההודי לשעבר ישוואנט סינא שלפיה שיעור העושר בהודו פחת. הוא התעקש על כך שהסקר משנתון 1999–2000 היה בנוי נכון ומפוקח, וחש כי רק מפני שהיה נדמה שהנתונים לא תואמים תפיסות קדומות לגבי הודו, זו עדיין לא סיבה לבטל אותם. ניקולאס סטרן, סגן נשיא הבנק העולמי, הוציא לאור מסמכים המגנים על הסטטיסטיקות של הפחתת מצב העושר בהודו. הוא טוען שהתגברות הגלובליזציה ופתיחת אפשרויות השקעה חדשות בהודו תרמו תרומה משמעותית להפחתת העושר במדינה. הודו, יחד עם סין, הן שתי המדינות שהראו את המגמות הברורות ביותר של גלובליזציה יחד עם העלייה המואצת בהכנסה לנפש.
דו"ח מ-2007 של הוועידה הלאומית למפעלים בסקטור הבלתי מאורגן (NCEUS) מצאה כי 77% מההודים או 836 מיליון איש, חיו על פחות מ-20 רופיות ליום (0.5 דולר אמריקאי נומינלי, 2.0 דולר אמריקאי בשווי כוח קנייה), כאשר רובם עובדים במגזר "העבודה הבלתי פורמלית" ללא עבודה או ביטוח לאומי וחיים בעושר מחפיר.
מחקר של מכון מקינסי הגלובלי מצא שב-1985 93% מאוכלוסיית הודו חייה מהכנסה כוללת של פחות מ-90,000 רופיות לשנה לבית אב, או בערך דולר לאדם ליום; עד 2005 השיעור הזה ירד בערך בחצי, ל-54%. יותר מ-103 מיליון אנשים יצאו ממצב של עושר נואש במהלך דור אחד, באזורים כפריים ועירוניים. הם צופים שאם הודו תשיג צמיחה שנתית של 7.3% במהלך 20 השנים הבאות, ניתן יהיה לחסוך חיים של דלות קיצונית מיותר מ-465 מיליון איש נוספים. בניגוד לתפיסה מקובלות הודו הכפרית הרוויחה מהצמיחה, העושר הכפרי הקשה ירד מ-94% ב-1985 ל-61% ב-2005, והם צופים שהוא ירד עור, עד 26% ב-2025. הדו"ח מסכם שהרפורמות הכלכליות של הודו והצמיחה המוגברת שנבעה מכך, היו התוכניות המצליחות ביותר למיגור העושר בארץ.
ראו גם

קאסטה
גלובליזציה
שוק העבודה
הערות שוליים

↑  http://www.business-standard.com/india/storypage.php?autono=332669
↑  ^ "One-third of world's poor in India: Survey-India-The Times of India". Timesofindia.indiatimes.com. http://timesofindia.indiatimes.com/India/One-third_of_worlds_poor_in_India/articleshow/3409374.cms. Retrieved on 2008-11-03.
↑  ^ "The Hindu : National : World Bank’s new poverty norms find larger number of poor in India". Thehindu.com. http://www.thehindu.com/2008/08/28/stories/2008082856061300.htm. Retrieved on 2008-11-03.
↑  ^ "The Hindu : National : World Bank’s new poverty norms find larger number of poor in India".
↑  ^ Steve Schifferes (27 August 2008). "BBC NEWS Business – World poverty 'more widespread'", News.bbc.co.uk. Retrieved on 3 November 2008.
↑  ^ Poverty estimates for 2004-05, Planning commission, Government of India, March 2007. Accessed: August 25, 2007
↑  ^ a b ""Inclusive Growth and Service delivery: Building on India’s Success"" (PDF). World Bank (2006). Retrieved on 2007-04-28.
↑  "Fact Sheet: Gini Coefficient" (PDF). Source: The World Bank (2004) and Census and Statistics Department (2002). Legislative Council Secretariat Hong Kong. Retrieved on 2007-08-01. "Note: The Gini coefficient in this datasheet is calculated on a scale of 0 to 1 and not 0 to 100. Hence, on a scale of 100 India's Gini coefficient (1999-2000) is 32.5 rather than 3.25"
↑  ^ "Define poverty anew- Opinion-The Economic Times". Economictimes.indiatimes.com. Retrieved on 2008-11-03.
↑  ^ Steve Schifferes (27 August 2008). "BBC NEWS Business – World poverty 'more widespread'", News.bbc.co.uk. Retrieved on 3 November 2008.
↑  להבדיל מאבטלה, הוא במצב שבו יש תעסוקה במגזר מסוים, אך שיעורה או מידת התפוקה שלה אינם עושרם היטב על הצרכים של המשק, ומכאן השם underemployment. תופעה זו מתבטאת בשלושה תחומים המפורטים כדלהלן בערך באנגלית: ניצול חלקי מדי של כישורי העובדים, שימוש חלקי מדי ביכולת הכלכלית, ותמורה לא מספקת מכוח האדם העובד.
↑  ^ Dr. Marvin J, Cetron
↑  ^ The Multidimensions of Urban Poverty in India,Centre de Sciences Humaines - New Delhi
↑  ^ Lifting The Poverty Veil J. Ramesh, India Today
↑  ^ World BankICRIER
↑  באנגלית: PPP, ראשי תיבות של Purchasing Power Parity
↑
↑   National Commission for Enterprises in the Unorganised Sector, Government of India, August, 2007. Accessed: August 25, 2007.
↑  /
נגיף הפוליו

| נגיף הפוליו |
| --- | --- |
 תמונת מיקרוסקופ אלקטרונים חודר של חלקיקי נגיף הפוליו בגודל של כ-30 ננומטר
מיון מדעי
ממלכה:: Orthornavirae
מערכה:: Pisuviricota
קבוצה:: קבוצה IV (נגיפי RNA חד-גדילי חיובי)
מחלקה:: Pisoniviricetes
סדרה:: Picornavirales
משפחה:: Picornaviridae
סוג:: Enterovirus
מין:: Enterovirus C
שם מדעי
 Poliovirus

נגיף הפוליו (באנגלית: Poliovirus) הוא הנגיף הגורם למחלת שיתוק הילדים (הידועה בכינויה "פוליו") ואחריה ללקות מסוג שיתוק פוסט-פוליו. זהו נגיף מסוג אנטרו-וירוס ממשפחת Picornaviridae (אנ').
נגיף הפוליו הוא בעל גנום RNA חד-גדילי קריא (positive sense), וקפסיד איקוסהדרלי בגודל של כ-30 ננומטר, והוא חסר מעטפת. הגנום שלו מורכב מרצף של כ-7,500 נוקליאוטידים. בשל הגנום הקצר שלו ומבנהו הפשוט, נחשב נגיף הפוליו לנגיף המשמעותי הפשוט ביותר.
הנגיף בודד לראשונה ב-1909 על ידי קרל לנדשטיינר וארווין פופר. ב-1981 פורסם הגנום של נגיף הפוליו על ידי שתי קבוצות חוקרים שונות.