stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שיווי משקל מכני
השפעת מרכז הכובד על שיווי משקל והיציבות

לצורך איזונו של גוף ניתן להתייחס אל משקלו כאילו הוא מרוכז במרכז הכובד שלו.
אפשר להגיד שגופים ישאפו להימצא במצב אנרגטי נמוך יותר (מינימום אנרגיה)-אם למשל לגוף עומד יש מצב אחד שבו הוא עומד ומרכז הכובד שלו מוצב גבוה יותר (אנרגיה פוטנציאלית גבוהה יותר) ומצב אחר שבו הגוף נפל על צידו ומרכז הכובד שלו מוצב נמוך יותר, הגוף צפוי לעבור למצב האנרגטי הנמוך יותר. ככל שיישמרו תנאים מסוימים, קטן הסיכוי שזה יקרה.
גוף המוצב על מישור מסוגל לעמוד בשווי משקל ולא ליפול רק כאשר אנך היוצא ממרכז הכובד שלו אל הקרקע עובר דרך הבסיס שלו. כאשר האנך ימצא מחוץ לבסיס, הגוף יאבד יציבות וייפול. זאת הסיבה שמגדלים נטויים, כגון מגדל פיזה, לא מתמוטטים למרות זווית ההטיה שלהם (כיוון שהאנך עדיין לא יצא מחוץ לבסיס).
ניתן להרחיב זאת למקרה נוסף-גוף ישמור על שיווי משקל יציב רק אם מרכז הכובד שלו יהיה מעל לבסיס (כאשר מדובר בגוף המוצב על מישור) או מתחת לנקודת התליה (כאשר מדובר בגוף תלוי).
אי אפשר להעמיד ריבוע, למשל, על אחד מקודקודיו. לעומת זאת אין כל קושי לתלות את הריבוע בנקודת הקודקוד, כי במצב זה מרכז הכובד שלו נמצא מתחת לנקודת המשען (נקודת התליה). גם במצב של תלייה הגוף ישאף להימצא במצב אנרגטי נמוך יותר – אם נתלה מסגרת מלבנית רחבה מעל מסמר ונמקם את אמצע הצלע על המסמר, היא תישאר יציבה אך בשיווי משקל רופף: ככל שנזיז את המסגרת הצידה ואמצע הצלע תתרחק מהמסמר, המסגרת "תשאף" להימצא במצב שהיא תלויה מהפינה-כוח הכובד ייצור מומנט שיסובב את המסגרת והמסגרת תחליק על המסמר, מרכז הכובד שלה ירד והיא תהיה במצב אנרגטי נמוך יותר.
דוגמה נוספת לגוף הנשען על מישור היא אדם העומד על רגליו. הוא יהיה מסוגל לעמוד בשיווי משקל כל עוד הקו האנכי היוצא ממרכז הכובד עובר בתוך שטח המשען שלו (הבסיס). שטח משענו נחשב השטח של כפות רגליו והשטח ביניהן. יציבותו של גוף העומד על מישור גדלה עם גדילת שטח משענו. זאת הסיבה שקשה לעמוד על רגל אחת ועוד יותר קשה ללכת על חבל דק: הבסיס/שטח המשען צר מאוד ואנך היוצא ממרכז הכובד עלול בקלות לצאת מעבר לגבולות הבסיס.
את מידת יציבותו של גוף הנשען על מישור קובע גם הגובה של מרכז הכובד-ככל שמרכז הכובד ירד, הגוף יהיה יותר יציב. אחת הדוגמאות המוכרות לגוף כזה היא "נחום תקום" שבו מרכז הכובד נמצא בקרקעית הצעצוע. גם בגופים נעים כגון כלי רכב וכלי שיט משתדלים לרכז משקל בקרקעית הכלי כדי לשפר את היציבות (למשל, התנגדות לכוח צנטריפוגלי כדי למנוע התהפכות בסיבוב).
ראו גם

מנוף
מרכז מסה
ציפור שותה
גומבוץ (מתמטיקה) - צורה תלת־ממדית עם שני מצבי שיווי משקל בלבד
איזון אבנים - סגנון אמנות פיסולי המתבסס על שיווי משקל בין אבנים בגדלים וצורות שונות
המטוטלת מימין בשיווי משקל לא יציב ומשמאל יציב
גרף המדגים יציבות של שיווי משקל לפי אנרגיה פוטנציאלית של גוף
דניאלה אורסטו

| --- | --- |

דניאלה אורסטו ב-2016
 לידה:  23 בנובמבר 1975 (בן 49) ויצ'נצה, איטליה
 ליגות מקומיות
 :  סרייה א'
 מפעלים בינלאומיים
 2010 -:  פיפ"א
דניאלה אורסטו (באיטלקית: Daniele Orsato; נולד ב-23 בנובמבר 1975) הוא שופט כדורגל איטלקי. אורסטו שופט משחקים בסרייה א', וכן במסגרות משחקים של פיפ"א.
קריירת שיפוט

אורסטו הפך לשופט מטעם פיפ"א בשנת 2010. הוא שימש כשופט של משחקי מוקדמות יורו 2012 ומוקדמות מונדיאל 2014.
כמו כן, הוא שפט במשחקים של שלב הבתים במסגרת עונת 2012/13, 2013/14 ו-2014/15 בליגת האלופות.
בשנת 2016, אורסטו שפט את משחק שמינית הגמר הראשון בין פ.ס.וו. איינדהובן לבין אתלטיקו מדריד במסגרת עונת 2015/16 בליגת האלופות.
ב-14 במרץ 2017, אורסטו שפט את משחק הגומלין בין לסטר סיטי לבין סביליה במסגרת עונת 2016/17 בליגת האלופות, ואף זכה לשבחים רבים על ניהול המשחק.
ב-1 ביולי 2018, אורסטו שימש כשופט ה-VAR במשחק בין נבחרת קרואטיה לבין נבחרת דנמרק במסגרת שמינית גמר מונדיאל 2018.
ב-12 בפברואר 2019, אורסטו שפט את משחק שמינית הגמר הראשון בין מנצ'סטר יונייטד לבין פריז סן-ז'רמן במסגרת עונת 2018/19 בליגת האלופות. במשחק זה, הוא שלף 10 כרטיסים צהובים (6 למנצ'סטר יונייטד ו-4 לפריז סן-ז'רמן), ואף שלף כרטיס אדום לפול פוגבה בדקה ה-89.
בשנת 2020, שפט בגמר ליגת האלופות בעונת 2019/2020 בו ניצחה באיירן מינכן את פריז סן-ז'רמן בתוצאה 1-0.
הערות שוליים

↑  סיכום המשחק: גאורגיה 1 - 2 יוון
↑  סיכום המשחק: מולדובה 0 - 1 מונטנגרו
↑  אורסטו ישפוט את הגומלין בין לסטר לסביליה
↑  השופט דניאלה אורסטו קיבל את ההחלטות הנכונות בניצחון לסטר על סביליה
↑  סיכום המשחק: מנצ'סטר יונייטד 0 - 2 פריז סן-ז'רמן
וסת הגוף

ביהדות, וֶסֶת הגוף הוא כינוי להרגשות גופניות שאשה עלולה להרגיש בזמן הווסת החודשי או בסמיכות אליו. חלק מוסתות הגוף מהוות סימן לראיית הדם המתקרבת, וחלקן מהוות סיבה לבוא הדם. לדעת הרמב"ם גם שינויים במצב הרוח ועייפות יכולים להיחשב לוסת הגוף.
אשה המרגישה אותה הרגשה במשך שלוש פעמים רצופות - קובעת וסת לאותה ההרגשה. המשמעות העיקרית לכך היא שכשתרגיש האישה שוב הרגשה זו על בעלה לפרוש מקיום יחסי אישות עימה עד חלוף הווסת, מחשש להגעת המחזור החודשי האוסר אותם בקיום יחסי אישות מהתורה. אין לבלבל בין הרגשות אלה, שמשמעותן שעל האשה לחשוש להגעת הוסת בעקבותיהן, לבין הרגשת פתיחת המקור, המגדירה את האשה כנידה מדין תורה.
האחרונים נחלקו מהו המקסימלי בין הגעת ההרגשות הגופניות לתחילת הדימום שעדיין מאפשר להגדיר הרגשות אלו כוסת הגוף. יש אומרים שעד יממה, ויש סוברים שגם אם המרחק גדול יותר, כל שהוא מאפשר לאישה לדעת בוודאות באיזו עונה יגיע הדימום - הוא נחשב וסת הגוף.
מקור הדין

המקור לדין וסתות הגוף מופיע במשנה במסכת נדה:
כל אשה שיש לה וסת - דיה שעתה. ואלו הן הוסתות: מפהקת, ומעטשת, וחוששת בפי כריסה ובשפולי מעיה, ושופעת, וכמין צמרמורות אוחזין אותה, וכן כיוצא בהן. וכל שקבעה לה שלשה פעמים - הרי זה וסת
על מקרים אלו מוסיפה הגמרא ארבעה מקרים נוספים: ראשה כבד עליה, איבריה כבדים עליה, רותתת, וגוסה.
פרט למקרים אלו, המסווגים בעגה ההלכתית כ'וסת הפיהוק' הגמרא מביאה מקרה נוסף שלגביו נחלקו הראשונים האם ניתן לראותו כקטגוריית משנה של 'וסתות הגוף' או שמא מדובר בסוג של 'וסת אונס'- אשה שרואה דם לאחר אכילת דברים חריפים.
מדיני הוסת

על מנת שפיהוק או אחת התופעות הדומות לו ייחשב כסימן מקדים/סיבה לבוא הוסת, כתבו הפוסקים שלא די בהופעה חד פעמית של התופעה במשך שלוש פעמים (לדוגמה פיהוק אחד במשך שלוש פעמים כשלאחר כל פעם שפיהקה ראתה דם), אלא בכל פעם ופעם ישנה דרישה שהתופעה תופיע באופן חריג- למשל שהתופעה תתמשך לזמן ארוך או שתגיע במשך כמה פעמים.
נחלקו הפוסקים האם ההרגשות המובאות בגמרא הן דוגמאות לוסתות גוף, וממילא כל הרגשה גופנית חריגה המגיעה לפני הופעת הדם תיחשב לוסת הגוף, או שמא המקרים המוזכרים בגמרא בלבד גורמים לקביעת וסת.
מדיני הוסת > וסת מורכב

כאשר וסת הגוף נקבע יחד עם וסת הימים (לדוגמה כאשר אשה פיהקה שלוש פעמים בראש חודש ואז ראתה דם) הדבר נקרא 'וסת מורכב'.
לאחר הופעת הרגשה גופנית יחד עם דם נידה פעם אחת, על האשה לחשוש הן שמא תקבע וסת הימים, והן שמא תקבע וסת לאותה הרגשה. לכן, אם פיהקה וראתה דם עליה לחשוש שמא תראה דם בכל אחד מהמקרים הבאים-
1. באותו תאריך בחודש הבא ('וסת החודש')
2. ביום שלושים לראייתה ('עונה בינונית')
3. לאחר אותו מספר ימים שעבר מראייתה הקודמת לראייתה הנוכחית ('וסת ההפלגה')
4. כשתרגיש את ההרגשה הגופנית שהרגישה עם ראיית הדם ('וסת הגוף')
במקרה שאשה קבעה וסת מורכב (כלומר, ראתה שלוש פעמים דם לאחר הרגשה גופנית במרווחים הנחשבים לקובעים וסת מבחינה הלכתית) היא איננה צריכה לחשוש להופעת הוסת אלא אם כן ההרגשה הגופנית הגיעה ביום שנקבע לה. (לדוגמה אם אשה פיהקה וראתה דם בראש חודש תשרי, ראש חודש חשוון, וראש חודש כסליו, היא צריכה לחשוש שמא תראה דם בראש חודש טבת אם פיהקה בו, אך לא אם לא פיהקה בו, וכן אם פיהקה בכט' כסליו אינה צריכה לחשוש שמא יגיע בו הוסת)
וסת הגוף בימינו

המדע המודרני מכיר בתופעה של הרגשה גופנית הנלווית להגעת הווסת, אם כי הדעות חלוקות באשר לפירוש חלק מן ההרגשות המופיעות בגמרא ולהיותן קשורות להגעת הוסת.
כיום נהוג לחלק סימנים הקשורים להופעת הוסת לשני סוגים:
דיסמנוריאה (Dysmenorrhea)- כאבים בבטן או בגב המופיעים בזמן הדימום ואליהם עשויים להתלוות כאבי ראש, הקאות ובחילות.
תסמונת קדם וסתית (PMS- Premenstrual Syndrome)- סימפטומים המופיעים כשבוע עד עשרה ימים לפני המחזור.
טובה גנזל ודינה צימרמן וכן זאב וחנה ספראיניסו לזהות את התסמינים המופיעים בגמרא על פי מחקרים עדכניים על סימנים הקשורים להופעת הוסת:
חוששת בפי כריסה - עשוי להיות אחד מהסימפטומים הבאים: בטן נפוחה, כאבי בטן, כאבים בשחלות, עצירות או שלשול.
ראשה כבד עליה - כאבי ראש או סחרחורות
איבריה כבדים עליה - עלייה במשקל או תחושת כבידות או נפיחות באיברים מסוימים.
צמרמורת - צמרמורת, אי נוחות, רגישות לחום/קור או התכווצויות
רותתת - הבזקי חום
גוסה - תיאבון מוגבר, נפיחות בבטן, צורך להקיא או בחילות
מפהקת - ישנוניות
מעטשת - עצירות או שלשולים
שופעת - הפרשות שונות
אוכלת דברים חריפים - בולמוס
כמו כן, זיהו גנזל וצימרמן במחקרים את התסמינים הנפשיים המופיעים בפירוש המשנה לרמב"ם- דיכאון, חרדה, ועייפות.
נוסף לתסמינים אלו, ישנם תסמינים הקיימים בימינו אך אינם מוזכרים בגמרא כלל. הבולט שבהם הוא כאבי הגב, שנחשב לאחד התסמינים השכיחים, אך ישנן בימינו גם נשים המדווחות על טשטוש בראייה ובעיות עור- תסמינים נוספים שלא הוזכרו בגמרא. לגבי כאבי גב, יש שהציעו לזהות זאת עם איבריה כבדים עליה.
על פי זאב ספראי וחנה ספראי, הפערים הרבים בין התסמינים המופיעים בגמרא לבין התסמינים המוכרים לנו כיום נובעים מדמוניזציה של האישה, שהייתה מקובלת בימי קדם ביהדות וכן בתרבויות אחרות.
דעת הרמב"ם

לדעת רבים מהאחרונים, לשיטת הרמב"ם הרגשת וסת הגוף היא ההרגשה המחילה על האשה את טומאת הנידה בשעה שרואה דם. וזאת על פי דברי הרמב"ם:
יש אשה שיש לה וסת ויש אשה שאין לה וסת, אלא לא תרגיש בעצמה עד שיצא הדם ואין לה יום קבוע לראייתה, וזהו שיש לה וסת היא שיש לה יום קבוע, או מכ' יום לכ' יום, או מכ"ד יום לכ"ד יום, או פחות או יותר.
וקודם שיבוא הדם תרגיש בעצמה, מפהקת ומתעטשת וחוששת פי כריסה ושיפולי מעיה ויסתמר שערת בשרה או ייחם בשרה וכיוצא במאורעות אלו, ויבואו לה וסתות אלו או אחד מהן בשעה הקבועה לה מיום וסתה...
אין האשה מתטמאה מן התורה בנדה או בזיבה עד שתרגיש ותראה דם ויצא בבשרה כמו שביארנו, ותהיה טמאה מעת שתראה ולהבא בלבד. ואם לא הרגישה ובדקה ומצאה הדם לפנים בפרוזדור ה"ז בחזקת שבא בהרגשה, כמו שביארנו
לקריאה נוספת

סטרוק וש"ץ, התיאורים הפיזיולוגיים בהלכות וסתות והתאמתם לימינו, תחומין כרך מ' עמוד 104
הערות שוליים

1 2  פירוש המשנה לרמב"ם ט ח
↑  על אף שהרמב"ם מזהה בין השתיים, רוב הפוסקים חולקים וסוברים שמדובר בשני דברים נפרדים.
↑  סוגה בשושנים, דיני וסתות ז,ח
↑  משמרת הטהרה, פרק ז הערה 166
↑  ז – וסת הגוף – פניני הלכה
1 2  נדה סג ב
↑  תוספות נדה סג א ד"ה מעטשת
↑  תוספות הרא"ש נדה סג א ד"ה מפהק
↑  כך משמע מהרמב"ם איסורי ביאה ח ב
↑  שו"ת דברי יציב ליקוטים והשמטות סימן פ
↑  שולחן ערוך יורה דעה קפט כא וסדרי טהרה שם כח
↑  שולחן ערוך יורה דעה קפט יט
1 2  טובה גנזל ודינה צימרמן, וסת הגוף- היבט הלכתי ורפואי, תחומין כ
↑  זאב וחנה ספראי, משנת ארץ ישראל- מסכת נידה, אלון שבות: תבונות, 2019, עמ' 463-464
↑  הכרך למסכת נידה נכתב יחד עם ד"ר דניאל רוזנק
↑  בפירוש מילה זו נחלקו הפרשנים, האפשרויות השונות שהעלו גנזל וצימרמן תואמות לאפשרויות פרשנות שונות
↑  בפרשנות זו הלכו גנזל וצימרמן על פי הבנתן את שיטת הרז"ה, לפיה הדבר הגורם לדימום באכילת דברים חריפים אינו האכילה עצמה אלא התאווה לאכול
↑  ידידיה סטרוק ודוד ש"ץ, תחומין כרך מ עמוד 104, התיאורים הפיזיולוגיים בהלכות וסתות והתאמתם לימינו
↑  זאב וחנה ספראי, משנת ארץ ישראל- מסכת נידה, אלון שבות: תבונות, 2019, עמ' 577
↑  בהם: צמח צדק יורה דעה סימן צז, ה; ציץ אליעזר חלק ו, סימן כא, ועוד רבים.
| נידה |
| --- | --- | --- |
| סוגי ראיות ודמים | נידה • זבה קטנה - שומרת יום כנגד יום • זבה גדולה - שבעה נקיים • כתם (נידה) • הרגשת נידה • דם בתולים • דם חימוד • דם קישוי • דם טוהר |  |
| דיני הוסתות | פרישה סמוך לווסת • וסת קבוע • וסת שאינו קבוע • עונה בינונית • וסת ההפלגה • וסת החודש • וסת השבוע • וסת השעות • וסת הדילוג • וסת הגוף • וסת הסירוג • וסת האונס • רואה מחמת תשמיש • ימי המבוכה |  |
| דיני הנידה | איסור משכב עם נידה • הרחקות הנידה • בועל נידה |  |
| פרישה סמוך לווסת | עונת אור זרוע • עונת חוות דעת • עונת אבי עזרי |  |
| טהרת הנידה | בדיקת עד • הפסק טהרה • מוך דחוק • שבעה נקיים • ליל טבילה • חפיפה לפני טבילה • טבילה • סתירת שבעה נקיים • פולטת שכבת זרע • חומרא דרבי זירא |  |
| שונות | חופת נידה • מסולקת דמים • עד בדיקה • מסכת נידה • ברייתא דמסכת נדה • בודקת טהרה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
אלרגיה לסויה

חלב סויה
אלרגיה לסויה היא סוג של אלרגיה למזון. זוהי בעצם רגישות יתר לתרכובות מסוימות בסויה הגורמת לתגובת יתר של מערכת החיסון. תגובה זו עשויה לכלול תסמינים גופניים, כמו אי נוחות במערכת העיכול, מצוקה בדרכי הנשימה או פריחה בעור. במקרים קיצוניים, יכולה לבוא לידי ביטוי תופעה בשם אנפילקסיס המחייבת טיפול מיידי.
אלרגיה זו נחשבת נפוצה, ומשפיעה על 0.4% מהילדים. מקובל להניח שרוב הילדים הסובלים מאלרגיה לסויה יפתחו חסינות בשלב מאוחר יותר בחייהם. עם זאת, נושא זה טרם נחקר לעומק, על כן לא ניתן להגיד זאת באופן חד משמעי. הטיפול באלרגיה זו יבוצע על ידי הרחקה או הימנעות ממזונות העלולים להכיל רכיבי סויה.
תסמינים

אלרגיה קצרת טווח (נקראת גם "אלרגיה חריפה") עשויה להופיע תוך זמן קצר (שניות עד שעה), אך גם יכולה להתפרץ במתינות (בין שעה לימים), הדבר תלוי בתנאי החשיפה. בנוסף, קיימת גם אלרגיה ארוכת טווח שיכולה להתפרץ בגיל ינקות, עבור תינוקות הצורכים תחליפי חלב על בסיס סויה ולהתקיים זמן רב אחרי. אף על פי שמרבית הילדים יפתחו חסינות מפני אלרגיה לסויה, חלקם עלולים לשאת אלרגיה זו בשלב מאוחר יותר כשיתבגרו.
תסמינים > אלרגיה לנוגדן מסוג E

רגישות לנוגדים מסוג E (אנ') קרויה גם אלרגייה מסוג IgE. התסמינים עשויים לכלול: פריחה, סרפדת, גירוד בפה, שפתיים, לשון, גרון, עיניים, עור או אזורים אחרים, נפיחות של שפתיים, לשון, עפעפיים, קשיי בליעה, נזלת או גודש, קול צרוד, צפצופים, קוצר נשימה, שלשול, כאבי בטן, קלילות ראש, עילפון, בחילה והקאות. תסמינים אלו משתנים מאדם לאדם ועשויים להשתנות מאירוע לאירוע. בנוסף לתסמינים אלה, עלולה להיווצר גם חסימה בדרכי הנשימה או בזרימת הדם, דבר המהווה סכנה אמיתית. חסימה בדרכי הנשימה יכולה לגרום גם לצפצופים באוזניים וציאנוזה (הכחלת העור). חסימה בדרכי הדם תתפרש בדופק חלש, עור חיוור והתעלפויות. כאשר מופיעים תסמינים כה חמורים, התגובה האלרגית נקראת אנפילקסיס. אנפילקסיס מתרחשת כאשר משתחררים נוגדנים מסוג E למחזור הדם המערכתי בתגובה לאלרגן, ומשפיעים על איברים מרובים עם תסמינים חמורים. כאשר תגובה זו אינה מטופלת היא יכולה להחמיר ולהשפיע על קצב פעימות לב, מערכות שונות בגוף, ירידה מהירה בלחץ הדם כתופעות של הלם אנפילקטי ומחייבת התערבות חירום למניעת תמותה (נדיר לאלרגיה לסויה).
תסמינים > תגובה אלרגית שאינה לנוגדנים מסוג E

תגובות אלרגיות מסוג זה קרויות גם Non-IgE. הן מופיעות לאט יותר ונוטות להתבטא כתסמינים במערכת העיכול, ללא תסמינים עוריים או נשימתיים. קיימת אבחנה קלינית בין תגובות שאינן IgE:
תסמונת דלקת בדרכי העיכול הנגרמת על ידי מזון עתיר חלבון (FPIES) (אנ')
פרוקטוקוליטיס (אנ') נגרמת על ידי חלבון מזון (FPIAP)
אנטרופתיה (חולי כללי במערכת העיכול) הנגרמת על ידי מזון עשיר בחלבון (FPE)
מנגנון האלרגיה

תגובות אלרגיות הן תגובות היפראקטיביות של מערכת החיסון לחומרים שהם מרכיבים תקינים במזון, כמו חלבונים. אלרגנים לחלבוני מזון מתגלים על ידי תאי חיסון הספציפיים לאלרגן, המייצרים תגובות ותסמינים אופייניים בעיקר כאשר נאכלים טריים, אך לעיתים גם אחרי שהם בושלו ואף התחילו להתעכל.
בהתאם למנגנון התגובה האלרגית, מצבים הנגרמים כתוצאה מאלרגיות למזון מסווגים לשלושה:
אלרגיה לנוגדנים מסוג E (קלאסית) - הסוג הנפוץ ביותר, מתבטא בשינויים חריפים המתרחשים זמן קצר לאחר האכילה, ועשויים להתפתח לאנפילקסיס
אלרגיה שאינה לנוגדנים מסוג E - קרויה גם Non-IgE - מאופיינת בתגובה חיסונית שאינה כוללת אימונוגלובולין E; עלולה להופיע שעות עד ימים לאחר האכילה, דבר המסבך את האבחנה
שילוב בין שני הסוגים ראשונים
בשלבים מוקדמים של אלרגיה לנוגדני E (הסוג החריף יותר), לימפוציטים (תאי דם לבנים) יגיבו במהירות ויפיקו סוג מסוים של נוגדן, המכונה הפרשת נוגדני E. הפרשה זו זורמת בגוף ונקשרת לנוגדני E. לאחר שנקשרו, אלה יקשרו לפני השטח של תאי חיסון אחרים – בשם תאי פיטום ובאזופילים. כאשר תאים אלו מגיבים נוצרת תגובת שרשרת המובילה לתופעות שונות כמו הפרשה רירית, גירוי עצבי והתכווצויות שרירים. התוצאה תהיה נזלת, גירוד, קוצר נשימה ואף אנפילקסיס.
אבחון

אבחון אלרגיה מסוג IgE, כלומר לנוגדנים מסוג E, מבוסס בעיקר על בחינת היסטוריית התגובות האלרגיות של אותו אדם. דרך נוספת לבדיקת האלרגיה היא בדיקה עורית לגילוי אלרגיה (אנ') (SPT), בדיקת פטצ' (Patch test) ובדיקת דם לגילוי הימצאות נוגדני E המעידה על אלרגיה לסויה. תוצאה שלילית לאחת מהבדיקות (כלומר, שלילת הימצאות אלרגיה מסוג IgE) אינה שוללת הימצאות של אלרגיה מסוג Non-IgE. זאת ועוד, שלילת הימצאות IgE אינה מעידה על אלרגיות אחרות שהאדם הנבדק עשוי לסבול מהן.
אבחון אלרגיה מסוג Non-IgE קשה יותר כיוון שלא קיימת בדיקה ישירה לסוג אלרגיה זה. לכן, האבחון יתבסס על ההיסטוריה של אותו אדם, ובדיקת השינוי אם הפסיק לצרוך מוצרי סויה.
טיפול

טיפול בצריכה מקרית של מוצרי סויה על ידי אנשים אלרגיים משתנה בהתאם לרגישות של אותו אדם. אנטיהיסטמין כמו דיפנהידראמין ניתן על ידי מרשם רופא. בנוסף, קיימת אפשרות לקבלת פרדניזון, זאת על מנת למנוע את התקדמות ההתפרצות. אם התגובה חריגה (אנפילקסיס) יינתן טיפול המונע את חסימת קנה הנשימה.
טיפול > הימנעות מסויה

אנשים המודעים לכך שהם אלרגיים לסויה נאלצים להימנע ממזונות המכילים רכיבי סויה. במדינות רבות, קיימות תוויות מיוחדות על מוצרי מזון המזהירים על הימצאות חומרים אלרגניים, ביניהם גם סויה. דוגמה טובה לשימוש נרחב בחלבון סויה היא במסעדות מזון מהיר – בלחמניות המבורגר, תחליפי בשר ועוד.
להלן דוגמאות למזונות המכילים חלבון סויה:
מרק מיסו
מוצרי סויה כתחליף למוצרי חלב (למשל חלב סויה, גבינת סויה, גלידת סויה, יוגורט סויה)
פולי סויה (אדממה)
טופו
טיפול > חשיפה לסויה שלא במזון

פרופופול הוא חומר הרדמה נפוץ. קיים בו אחוז מזערי של חלבוני סויה. על כן, חומר זה אינו ניתן לשימוש עבור אנשים האלרגיים לסויה, לביצים או למוצרי ביצים.
טיפול > צריכת סויה בינקות

תינוקות – אשר יונקים או צורכים תחליפי חלב אם – עשויים לפתח אי סבילות לחלב פרה בד בבד עם רגישות לחלבון סויה (MSPI). כיום לא קיים פתרון רפואי לרגישות לחלבון סויה (MSPI) עבור תינוקות, אך האם המניקה יכולה לצמצם את צריכת מוצרי הסויה ובכך למנוע את הבעיה מלכתחילה.
טיפול > מינון מבוקר של מוצרי סויה

אנשים הסובלים מאלרגיה קלה לסויה יכולים לצרוך כמויות קטנות או בינוניות של חלבון סויה: המינון האופייני הדרוש כדי לגרום לתגובה אלרגית חזקה אצל אדם עם אלרגיה קלה לסויה גבוה פי מאה מאשר אצל אלרגני מזון רבים אחרים. אנשים עם אלרגיה קשה לסויה עלולים לחוות תגובות אלרגיות אפילו לכמויות מזעריות של סויה, כמו שנמצאו בלציטין סויה, ואף לעיתים רחוקות יחוו הלם אנפילקטי.
חברה ותרבות

עם התפתחות המודעות לאלרגיה למזון במהלך המאה ה-21, חל שיפור בחייהם של האנשים האלרגיים ושל משפחותיהם. סויה הפכה לאחד ממוצרי המזון העיקריים המחויבים לסימון באריזות. למרות זאת, אנשים בעלי אלרגיה חמורה מכירים בכך שעשויים להיחשף שלא במכוון לסויה. חלק מהאוכלוסייה, ביניהם ילדים, בעלי רגישות חמורה לסויה, חווים חרדה ממזון ואיכות חייהם נפגמת מכך.
הערות שוליים

↑  S. H. Sicherer, Hugh A. Sampson, A. W. Burks, Peanut and soy allergy: a clinical and therapeutic dilemma, Allergy 55, 2000, עמ' 515–521 doi: 10.1034/j.1398-9995.2000.00119.x
↑  Jessica H. Savage, Allison J. Kaeding, Elizabeth C. Matsui, Robert A. Wood, The natural history of soy allergy, Journal of Allergy and Clinical Immunology 125, 2010-03-01, עמ' 683–686 doi: 10.1016/j.jaci.2009.12.994
1 2  Maria Antonella Muraro, Paolo G. Giampietro, Elena Galli, Soy formulas and nonbovine milk, Annals of Allergy, Asthma & Immunology 89, 2002-12-01, עמ' 97–101 doi: 10.1016/S1081-1206(10)62132-1
↑  National Academies of Sciences, Engineering, and Medicine, Health and Medicine Division, Food and Nutrition Board, Committee on Food Allergies: Global Burden, Causes, Treatment, Prevention, and Public Policy, Finding a Path to Safety in Food Allergy: Assessment of the Global Burden, Causes, Prevention, Management, and Public Policy, Washington (DC): National Academies Press (US), 2016
1 2 3 4  Soy allergy - Symptoms and causes, Mayo Clinic (באנגלית)
↑  Scott H. Sicherer, Hugh A. Sampson, Food allergy: Epidemiology, pathogenesis, diagnosis, and treatment, The Journal of Allergy and Clinical Immunology 133, 2014-02, עמ' 291–307; quiz 308 doi: 10.1016/j.jaci.2013.11.020
↑  Anaphylaxis, Cleveland Clinic
↑  Food Protein-Induced Enterocolitis Syndrome, NORD (National Organization for Rare Disorders) (באנגלית)
↑  Jean-Christoph Caubet, Hania Szajewska, Raanan Shamir, Anna Nowak‐Węgrzyn, Non-IgE-mediated gastrointestinal food allergies in children, Pediatric Allergy and Immunology 28, 2017, עמ' 6–17 doi: 10.1111/pai.12659
↑  Stephanie A. Leonard, Non-IgE-mediated Adverse Food Reactions, Current Allergy and Asthma Reports 17, 2017-11-14, עמ' 84 doi: 10.1007/s11882-017-0744-8
↑  Charles A. Janeway Jr, Paul Travers, Mark Walport, Mark J. Shlomchik, Immunobiology, 5th, Garland Science, 2001
↑  K. Soares‐Weiser, Y. Takwoingi, S. S. Panesar, A. Muraro, The diagnosis of food allergy: a systematic review and meta-analysis, Allergy 69, 2014, עמ' 76–86 doi: 10.1111/all.12333
↑  Stephanie A. Leonard, Valentina Pecora, Alessandro Giovanni Fiocchi, Anna Nowak-Wegrzyn, Food protein-induced enterocolitis syndrome: a review of the new guidelines, The World Allergy Organization Journal 11, 2018-02-07 doi: 10.1186/s40413-017-0182-z
↑  Anna Nowak-Węgrzyn, Food protein-induced enterocolitis syndrome and allergic proctocolitis, Allergy and Asthma Proceedings 36, 2015, עמ' 172–184 doi: 10.2500/aap.2015.36.3811
↑  Food Allergy Myths and Misconceptions | Food Allergy Research & Education, www.foodallergy.org
↑  Soy Allergy | Food Allergy Research & Education, www.foodallergy.org
↑  Propofol (Professional Patient Advice), Drugs.com (באנגלית)
↑  Dairy and other Food Sensitivities in Breastfed Babies • KellyMom.com, KellyMom.com, ‏2011-07-26 (באנגלית)
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
גירוי עורי, "פריחה" באזור הגב
ישועה בן-שושן

| --- | --- |

הרב בן שושן, 2010
 לידה:  26 בדצמבר 1945 כ"ב בטבת ה'תש"ו ירושלים, ישראל ארץ הקודש
 פטירה:  7 בספטמבר 2018 (בגיל 72) כ"ז באלול ה'תשע"ח המרכז הרפואי שערי צדק, ירושלים
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  ? – 7 בספטמבר 2018 
 השתייכות:  ציונות דתית
 רבותיו:  הרב שלום יעיש, הרב מרדכי עטיה, הרב דוד ציון לניאדו, הרב מרדכי שרעבי, הרב מאיר יהודה גץ
 
 תפקידים נוספים:  חבר המחתרת היהודית
 
חכם ישועה בן-שושן (כ"ב בטבת ה'תש"ו, 26 בדצמבר 1945 - כ"ז באלול ה'תשע"ח, 7 בספטמבר 2018) היה קצין, מקובל ירושלמי, ומחברי "המחתרת היהודית".
ביוגרפיה

חכם ישועה בן שושן נולד בירושלים ליעקב ולאורה לבית יעיש. מצד אביו היה דור שמיני בירושלים. סבו מצד אימו היה המקובל רבי שלמא יעיש. סבו מצד אביו היה המקובל ר' מרדכי בן שושן, מזכיר ישיבת המקובלים בית אל. אביו למד בישיבת פורת יוסף והיה חברותא של הרב עובדיה יוסף. חכם ישועה היה הבן הבכור משבעה אחים, שאחד מהם - אחיו השני, שלום - נפטר כתינוק. למד בממ"ד מוריה ואחר כך בבית הספר דורש ציון, בתיכון הימלפרב ולאחר מכן בסמינר ליפשיץ למורים. לאחר שירותו הצבאי למד בישיבת מרכז הרב ובישיבת פורת יוסף.
בגיל צעיר התחיל ללמוד קבלה אצל סבו הרב מרדכי בן שושן, סבו השני ר' שלמא יעיש, הרב מרדכי עטיה, הרב דוד ציון לניאדו הרב מאיר יהודה גץ והרב מרדכי שרעבי. למד גם עם הרב דוד בצרי והרב יעקב משה הלל. שימש כמוהל. נישא בשנת ה'תשל"ב ליעל פרייהן.
שרותו הצבאי

שנה לפני פרוץ מלחמת ששת הימים שירת בסיירת שקד בפיקודו של בנימין בן אליעזר. השתחרר משירות בצבא הקבע מספר חודשים לפני מלחמת יום הכיפורים, והחל ללמוד בישיבת הרב ניסים בירושלים. במלחמת יום הכיפורים שירת בגדוד צנחנים. בעת שהוביל קבוצה של 400 שבויים מצריים ממתחם של קומנדו מצרי ממערב לתעלת סואץ גילה שאין בין השבויים אף קצין, ומתחקור השבויים התברר שאלו ברחו ומסתתרים באחד הבונקרים. חכם ישועה החליט למצוא גם את הקצינים ובמהלך השתלטות על בונקר בו התחבאו אותם קצינים נפצע קשה בקרב פנים אל פנים אך המשיך להילחם בעודו פצוע. הוא היה מאושפז במשך מספר חודשים בבית חולים ובבית הבראה. לאחר מכן שוחרר וחזר לישיבה.
לאחר המלחמה גויס שוב לשירות קבע ושירת כקצין הגנה מרחבית (הגמ"ר) ביהודה ושומרון. ביולי 1974 השתתף בעלייה של גרעין אלון מורה לשכם. על השתתפותו בעלייה אמר: "רעיון ההתיישבות בשטחים המשוחררים ממלא אותי מימי נעורי. אני זוכר איך עמדתי על הגלבוע, בטיול בית הספר, והשקפתי על עמקי השומרון והלב נצבט שאינם בידינו. לאחר ששת הימים קמה רוח התעוררות גדולה, אך גדולה ממנה הייתה הפליאה על מדיניותה ההתיישבותית של הממשלה, שכל כולה היסוס וחשש — מה יגידו אומות העולם. תופעה זו, אין לה אחיזה בחזון הציוני, ובכל דרכנו בארץ ישראל."
במחתרת היהודית

היה חבר במחתרת היהודית בשנות השמונים. מביתו יצאו מבצעי הירי במכללה האיסלמית. יחד עם יהודה עציון ומנחם לבני תכנן לפוצץ את כיפת הסלע בהר הבית. הרב בן שושן האמין כי "השליטה המוסלמית בהר הבית היא שורש הקלקולים בעם ישראל, ושליטה זו מקנה לאסלאם מקור יניקה רוחני, שממנו שואבים מאמיניו את כוח חיותם בארץ". הוא העריך כי הסרת ה"שיקוץ" מהר הבית ופיצוץ המסגדים תביא לעצירת הנסיגה מסיני. בסופו של דבר נגנזה התוכנית ודבר קיומה נחשף רק בחקירות המשטרה לאחר חשיפת המחתרת. במשפט טען שהובטח לו תמורת החשיפה שהמעורבים בתכנון לא יועמדו לדין. הוא הורשע ונידון לארבע וחצי שנות מאסר. אחד השופטים במשפטו הגדיר אותו כ"ספרא וסייפא, גיבור מערכות ישראל". חכם בן שושן השתחרר מהכלא במאי 1986 לאחר שיתרת מאסרו הומרה על ידי נשיא המדינה למאסר על תנאי.
הנהגותיו

מנהגו היה לקיים תפילות ברחבי הארץ לשלמות ארץ ישראל והצלת ישראל מיד צר. בין תפילותיו העיקריות היו שבעת כורתי ברית ופיטום הקטורת עם כוונות. את התפילות היה מקיים במקומות קדושים כגון: הכותל, מערת המכפלה, קבר יוסף, עשרת הרוגי מלכות, קבר רשב"י, קבר האר"י ונבי מוסא.
לפני פינוי גוש קטיף נודע בשל תפילותיו ברוב עם בכיכר ציון ובדרך לגוש קטיף.
הקים עם יעקב נוביק ארגון לחילוץ בנות מכפרים ערבים בשם: ׳אחותנו׳.
הרב בן שושן היה מקורב לרב מרדכי אליהו. הם הקימו "בית דין גאולה" עם רבנים נוספים שלא פורסמו שמותיהם.