stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות העולם בשחמט 1960
דו-קרב על האליפות

הדו-קרב התקיים במהלך 15 במרץ – 7 במאי 1960 במוסקבה. הוא אפשר 24 משחקים לכל היותר, אך בפועל הסתיים לאחר 22 משחקים.
|  | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ברית המועצות מיכאל טל | 1 | ½ | ½ | ½ | ½ | 1 | 1 | 0 | 0 | ½ | 1 | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | 1 | ½ | 1 | ½ | ½ | ½ | 12   |
| ברית המועצות מיכאל בוטביניק | 0 | ½ | ½ | ½ | ½ | 0 | 0 | 1 | 1 | ½ | 0 | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | 0 | ½ | 0 | ½ | ½ | ½ | 8 |
אנמיה מחוסר ברזל

| --- | --- |

משטח דם אופייני לאנמיה מחוסר ברזל
 תחום:  המטולוגיה 
 טיפול:  ברזל  sodium ferric gluconate complex  iron sucrose  ferric carboxymaltose  ferrous sulfate heptahydrate  ferrous gluconate dihydrate  iron(II) fumarate  Ferumoxides 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  202333 
 DiseasesDB:  6947
 MeSH:  D018798
 MedlinePlus:  000584
 סיווגים
 ICD-10:  D50
 ICD-11:  3A00 
 
אנמיה מחוסר ברזל היא אנמיה שנגרמת כתוצאה ממחסור בברזל בדם וברקמות ייצור כדוריות הדם האדומות. סוג אנמיה זה מהווה כמחצית ממקרי האנמיה בעולם, והוא בין ההפרעות התזונתיות הנפוצות ביותר. אנמיה מחוסר ברזל יכולה להיגרם הן כתוצאה ממחסור בברזל בתזונה, הן מאובדן ברזל בשל סיבות שונות, והן מעלייה בדרישת הגוף לברזל, כגון בהיריון ובהתבגרות. התסמינים הקליניים של אנמיה מחוסר ברזל כוללים חולשה, עייפות וחיוורון, כאשר האבחנה נעשית על ידי בדיקות דם ומשטח דם, שם האנמיה מתבטאת בתאי דם אדומים קטנים וחיוורים. הטיפול באנמיה זו תלוי בגורם למחסור בברזל ובחומרת האנמיה.
אפידמיולוגיה

אנמיה מחוסר ברזל היא הגורם למעל 800,000 מקרי מוות בשנה ברחבי העולם, כאשר עיקר מקרי המוות, כ-71%, מתרכזים באפריקה ובחלקים מאסיה. בחלקים אלה של העולם, אשר בהם צריכת הבשר בתזונה מועטה, אנמיה מחוסר ברזל נפוצה פי 6–8 מאשר בעולם המערבי. זאת, חרף העובדה שתכולת הברזל בתזונה שווה בין מדינות אפריקה ואסיה למדינות אירופה ואמריקה הצפונית, שכן הספיגה של ברזל במערכת העיכול טובה יותר כשמקור הברזל הוא בשר. במחקר שנעשה בישראל שכלל כ־100 פעוטות, נמצא ששיעור הילדים שסובלים מאנמיה גבוה פי שישה בקרב פעוטות שנמצאים בגן שבו מוגש תפריט צמחוני. באמריקה הצפונית נמצאים 1.4% ממקרי התחלואה והתמותה הקשורים באנמיה מחוסר ברזל. אנמיה מסוג זה מופיעה באמריקה הצפונית, כמו גם באירופה, בעיקר בנשים בגיל הפוריות עקב דימום וסתי מוגבר.
אטיולוגיה

מקובל לחלק את הסיבות למחסור בברזל לשלוש קבוצות עיקריות: אנמיה כתוצאה מדרישה מוגברת לברזל, אנמיה כתוצאה מאובדן ברזל ואנמיה כתוצאה מירידה בצריכת ברזל או בספיגתו. דרישה מוגברת לברזל מתרחשת במצבים כגון גדילה מואצת בינקות או בגיל ההתבגרות, היריון וכן אצל מטופלים הנזקקים לטיפול באריתרופויאטין, כמו חולים הסובלים מאי ספיקת כליות. מצבים של אובדן ברזל כוללים איבוד דם, בין אם חריף ובין אם כרוני, כאשר דימום כרוני יכול לנבוע, למשל, מגידול, כגון סרטן המעי הגס המדמם באופן כרוני ואיטי, בעוד דוגמה לדימום חריף היא חבלה. מעבר לכך, הדימום יכול להיות עצמוני, כגון דמם מוגבר במהלך הווסת, או יזום כמו בתרומת דם והקזות דם, הניתנות כטיפול רפואי במחלות מסוימות. חסר בברזל גם יכול לנבוע ממקרים של ירידה בצריכת ברזל, המאפיינת מקרי תת-תזונה, או ממקרים של ירידה בספיגת הברזל, בין היתר כתוצאה ממחלות מעי דלקתיות, צליאק או לאחר ניתוחים של הבטן.
פתופיזיולוגיה > משק הברזל

ברזל משמש מרכיב חשוב בתפקוד התאים, כאשר אחד מתפקידיו העיקריים הוא נשיאת חמצן כחלק ממכלול ההמוגלובין בתאי הדם האדומים. בנוסף לכך, הברזל משמש קופקטור במספר אנזימים חשובים, כגון בציטוכרום הנמצא במיטוכונדריה של התא. ללא ברזל תהליך יצירת ההמוגלובין נפגם, והתוצאה היא אנמיה וירידה באספקת חמצן לרקמות.
באדם בוגר רמות הברזל התקינות בגוף נעות סביב 3–4 גרם. עיקר הברזל מצוי בהמוגלובין (2,500 מ"ג בממוצע אצל גבר ו-1,700 אצל אישה), והיתרה מצויה במיוגלובין, במאגרי ברזל (הנעים בין 600 ל-1,000 אצל גבר ועד 300 אצל אישה) ומיעוט – כ-0.1% (עד 3 מ"ג) – נמצא קשור לטרנספרין, החלבון המסיע אותו בדם. עם זאת, טרנספרין מהווה מאגר עיקרי לברזל בדם כפי שיתואר להלן, ומדידת רמותיו מהווה חלק מהבירור הנעשה במצבים של אנמיה.
ברזל נספג בגוף מהמזון או משוחרר מהמאגרים שלו בגוף על ידי טרנספרין. במצב תקין, רוויית הטרנספרין בברזל נעה בין 20% ל-60%. רוויה נמוכה של טרנספרין מלמדת על כך שהוא קושר יחסית מעט ברזל – למשל במצבים שבהם יש חוסר בברזל, בעוד שרוויה גבוהה מדי מלמדת על עודף ברזל ועל סכנה של רעילות, היות שברזל עודף משוחרר לדם בצורתו החופשית ומביא להפרשת מחמצנים הפוגעים, בין היתר, בפעילות הלב ורקמות אחרות.
ככל שתאי הדם האדומים נזקקים יותר לברזל, כך מתקצר זמן מחצית החיים שבו קשור ברזל לטרנספרין, מכיוון שהברזל משתחרר מהר יותר לתאי הדם האדומים כאמור. תהליך זה נעשה באמצעות קולטנים לטרנספרין הנמצאים על גבי תאים אלו – לתאי דם צעירים הנמצאים בשלבי ההתפתחות יש כמות רבה יותר של קולטני טרנספרין ובדרך זו מאפשרים את היקשרות הטרנספרין אליהם ושחרור הברזל בתוך התא. כאשר הברזל עובר לתאי הדם האדומים, הוא הופך להיות נגיש לצורך ייצור מולקולת ההם המהווה חלק מההמוגלובין. עודף ברזל מאוחסן בתאי הדם האדומים בתוך חלבון מאגר הקרוי פריטין. בגברים רמות הפריטין באופן תקין הן 30–300 נ"ג/מ"ל, ובנשים הרמות התקינות הן 15–280 נ"ג/מ"ל. כאשר כדורית הדם האדומה מתה, משתחרר ממנה ההמוגלובין ועובר פירוק, בעוד הברזל שנמצא בתוכה ממוחזר.
באופן רגיל, ספיגת ברזל מהתזונה מספיקה לצורך שמירה על מאזן הברזל בגוף, ואין צורך להשתמש במאגרי הברזל. ספיגת הברזל מהתזונה משתנה בין מאכלים שונים. כך למשל, ברזל הקשור לְהם, כמו בבשר אדום, הוא הברזל הנספג באופן המהיר ביותר. במצבים של מחסור בברזל, אדם מסוגל להגביר את ספיגת הברזל מהתזונה, דהיינו להגביר את ספיגת הברזל במעיים על ידי פירוק המזון ומשם למערכת הדם, כאשר הגברת הספיגה הזו נעשית יותר במאכלים מן החי (ספיגה של עד 20%) לעומת מאכלים מן הצומח (ספיגה של 5%-10%). נשים בהיריון, תינוקות, ילדים ומתבגרים נזקקים לצריכה מוגברת של ברזל לאור עלייה בדרישות העובר לברזל וכן לאור תהליך הגדילה וההתפתחות.
לאחר שהברזל מגיע למעיים הוא נספג בתריסריון בתהליך מבוקר, שבמהלכו הוא נכנס לתאי המעיים באמצעות נשא הקרוי נשא מתכת דו-ערכית מסוג 1‏ (divalent metal transporter type 1, ובקיצור: DMT-1). לאחר מכן הברזל עובר לדם דרך הנשא פרופורטין ונקשר, כאמור, לטרנספרין אשר מעביר אותו בדם. פעילות הפרופורטין מעוכבת על ידי פעילות של חלבון חשוב נוסף הקרוי הפצידין, המשמש אחראי בקרה על ויסות תנועת הברזל בגוף.
פתופיזיולוגיה > שלבי אנמיה מחוסר ברזל

ניתן לחלק את ההתפתחות של אנמיה מחוסר ברזל לשלושה שלבים: מאזן ברזל שלילי, אריתרופויזה מעוטת ברזל ואנמיה מחוסר ברזל. במהלך השלב הראשון דרישת הגוף לברזל גוברת על אספקת הברזל מן המזון, ולכן ברזל מנויד מן המאגרים בגוף אל מח העצם. הדבר משתקף בירידה ברמות הפריטין ובירידה ברמת הברזל הניתן לצביעה בדגימת מח עצם. מנגד, ככל שרמות הברזל נמוכות יותר, כך הכבד מגיב בייצור מוגבר של טרנספרין, במטרה לנצל ולייעל כמה שיותר את העברת הברזל המועט. משום כך רמות הטרנספרין עולות, וכפועל יוצא גם יכולת הקשירה של הטרנספרין לברזל עולה.
כאשר מאגרי הברזל מתרוקנים, מצב המתבטא ברמות פריטין של מתחת ל-15 מק"ג/ליטר וברמת ברזל אפסית בצביעה של דגימת מח עצם, רמות הברזל בדם מתחילות לרדת, כמו גם רוויית הטרנספרין בברזל. רמות נמוכות אלה של ברזל ורוויית טרנספרין מביאות לפגיעה בייצור התקין של כדוריות הדם האדומות, עם ירידה ברמות ההמוגלובין בדם, שלב הנקרא אריתרופויזה מעוטת ברזל. עקב הייצור הלקוי של המוגלובין בכדוריות הדם האדומות, מצטבר בכדוריות פרוטופורפירין, תוצר ביניים בתהליך ייצור ההמוגלובין, המתלכד בחלקו למשקעי המוסידרין. במשטח דם אפשר לראות אז סימנים ראשונים לכדוריות דם אדומות קטנות וחיוורות, ואף רטיקולוציטים חיוורים.
כאשר המחסור בברזל מוביל לכדי אנמיה של ממש, שלב האנמיה מחוסר ברזל, רמות הברזל בדם ורוויית הטרנספרין בברזל ממשיכות לרדת, ולעומתן ממשיכות לעלות קיבולת קשירת הברזל ורמות הפרוטופורפירין. בשל המחסור בברזל, שהוא אבן בניין של ההמוגלובין, מרכיב מרכזי בכדוריות הדם האדומות, כדוריות רבות נוצרות כקטנות וחיוורות. משום כך אנמיה מחוסר ברזל מסווגת כאנמיה מיקרוציטית היפוכרומית.
תסמינים וסימנים

התסמינים הקליניים של אנמיה מחוסר ברזל כוללים תסמינים כלליים הקשורים לאנמיה: עייפות, חיוורון וירידה ביכולת לבצע מאמצים או פעילות גופנית. כמו כן, קיימים שני מאפיינים הייחודיים לאנמיה מחוסר ברזל. האחד הוא סדקת השפתיים (כיילוזיס), חריצים קטנים בזוויות הפה, והשני הוא קעירות הציפורניים (קוילוניכיה), שבה הציפורניים מקבלות צורה קעורה כשל כפיות. במקרים קיצוניים, רמות ברזל נמוכות מאוד, שאינן מספקות את החמצן הדרוש לאיברים חיוניים, עלולות לדרדר את הגוף למצב של שבץ מוחי או התקף לב.
בדיקות מעבדה

בספירת הדם מתבטאת אנמיה מחוסר ברזל, מעבר לירידה ברמות ההמוגלובין אשר מגדירה אנמיה, גם בנפח כדורית ממוצע (MCV) נמוך או תקין ובריכוז המוגלובין ממוצע בכדורית (MCHC) נמוך מהטווח התקין. ערכים אלה הם הביטוי המעבדתי הכמותי לאנמיה המיקרוציטית ההיפוכרומית. על פי רוב נע נפח הכדורית הממוצע באנמיה מחוסר ברזל בטווח של 60–90 פמטוליטר. בשורות הדם האחרות ניתן לראות עלייה במספר טסיות הדם, בעוד תאי הדם הלבנים הם לרוב בערכים התקינים, אם כי תיתכן עלייה קלה במספרם.
מערך נוסף של בדיקות המסייעות בקביעה שמדובר באנמיה מחוסר ברזל כולל בדיקות של רמות הברזל והחלבונים של משק הברזל בדם. רמת הברזל בדם הנמדדת במעבדה הרפואית משקפת את רמת הברזל במחזור הדם הקשור לטרנספרין, עם טווח ערכים תקין של 50–150 מק"ג/ד"ל. כאשר מנויד הברזל מן המאגרים בשלב מאזן הברזל השלילי, רמות הברזל בדם אינן משתנות, אולם בשלב של אריתרופויזה מעוטת ברזל יורדת רמת הברזל אל מתחת ל-50 מק"ג/ד"ל ובשלב האנמיה היא יורדת אל מתחת ל-30 מק"ג/ד"ל. גם רוויית חלבון הטרנספרין בברזל יורדת בשלב האריתרופויזה מעוטת הברזל ממרמות תקינות של 25%–50% למתחת ל-20%, ובאנמיה מחוסר ברזל מדובר כבר על ירידה לרמה של 10%.
פריטין בדם הוא מדד סגולי למדי עבור השינויים הראשוניים ברמות הברזל בגוף, אולם מדד זה אינו רגיש מאוד, מאחר שפריטין עלול לעלות במצבים דלקתיים שונים או במצבים אחרים, ולכן ערכי פריטין תקינים או גבוהים אינם יכולים לשלול אנמיה מחוסר ברזל. ערכי פריטין תקינים משתנים לפי גיל ומין, אך בשני המינים פריטין של מתחת ל-20 נ"ג/ד"ל מעיד על מאזן ברזל שלילי. כאשר רמתו יורדת למתחת ל-15 נ"ג/ד"ל מדובר כבר באריתרופויזה מעוטת ברזל, או אף אנמיה מחוסר ברזל. להבדיל מפריטין בדם, מדד רגיש לשלבים ההתחלתיים של מחסור בברזל הוא קיבולת קשירת הברזל הכוללת (total iron binding capacity, ובראשי תיבות: TIBC). מדד זה בוחן את יכולת החלבון טרנספרין לקשור ברזל, והוא מהווה למעשה מדד בלתי ישיר לרמות הטרנספרין. במצב תקין, מדד ה-TIBC עומד על 300–360 מק"ג/ד"ל, ואילו בשלב מאזן הברזל השלילי, רמתו היא לרוב מעל 360 מק"ג/ד"ל. בשלב האריתרופויזה מעוטת הברזל רמת ה-TIBC עולה אל מעבר ל-380 מק"ג/ד"ל, ובאנמיה מחוסר ברזל היא כבר חוצה את סף ה-400 מק"ג/ד"ל. חלבון נוסף שרמתו עולה הוא פרוטופורפירין, שכאמור הוא שלב ביניים בתהליך יצירת ההמוגלובין. פרוטופורפירין עולה מרמות תקינות של 30–50 מק"ג/ד"ל אל מעל 100 מק"ג/ד"ל בשלב האריתרופויזה מעוטת הברזל, ואל מעל 200 מק"ג/ד"ל באנמיה מחוסר ברזל.
במשטח דם ניתן לראות את כדוריות הדם האדומות הקטנות והחיוורות במרכזן. במקרים של אנמיה חמורה ניתן גם לראות צורות פתולוגיות של כדוריות דם אדומות, דוגמת תאים דמויי עיפרון או תאי מטרה. צביעה של משטח מדגימת מח עצם לברזל משקפת את רמת הברזל שנמצאת במאגרים. רמות תקינות של ברזל במאגרים מתבטאות בצביעה בדרגה של ++ או +++. בשלב מאזן ברזל שלילי דרגת הצביעה יורדת ל-+ וכשהמאגרים מתרוקנים באריתרופויזה מעוטת ברזל לא ניתן לראות צביעה של ברזל בדגימת מח עצם. מאחר שמדובר בבדיקה פולשנית מאוד, ומאחר שקיים לה תחליף בבדיקת דם בדמות רמות פריטין, דגימה זו מבוצעת לצורך אבחנתי כאשר הבדיקה לרמות פריטין אינה חד-משמעית.
בדיקה נוספת שמסייעת להבדיל בין אנמיה מחוסר ברזל לאנמיה כתוצאה מדלקת כרונית היא בדיקת ELISA לקולטן לטרנספרין. באנמיה מחוסר ברזל רמת הקולטן עולה מן הטווח התקין של 4–9 נ"ג/ד"ל.
אבחנה

האבחנה של אנמיה מחוסר ברזל מתבצעת בעיקר על סמך תוצאות בדיקות המעבדה.
אבחנה > אבחנה מבדלת

ברשימת האבחנה המבדלת של כדוריות דם אדומות מיקרוציטיות והיפוכרומיות קיימים שלושה מצבים נוספים: תלסמיה, אנמיה כתוצאה ממחלה כרונית או דלקת כרונית ואנמיה סידרובלסטית. תלסמיה היא מחלה המאופיינת בפגם תורשתי הגורם לחוסר איזון כמותי בייצור שרשראות הגלובין. במחלה זו רמות הברזל בדם הן בטווח התקין ואף גבוהות, כמו גם רמות הרוויה של טרנספרין, וזאת בשונה מאנמיה מחוסר ברזל. בנוסף, כדוריות הדם קטנות בצורה הומוגנית, דבר המשתקף במדד הנקרא רוחב התפלגות כדוריות הדם האדומות (RDW) שבוחן את מידת השונות בין גודלן של כדוריות הדם.
באנמיה כתוצאה ממחלה כרונית או דלקת כרונית כדוריות הדם הן לרוב תקינות בגודלן ובצבען (נורמוכרומיות ונורמוציטיות). רמת הפריטין במחלה כרונית היא מוגברת, בשונה מאנמיה מחוסר ברזל, וכן רמות ה-TIBC נמוכות יותר. אנמיה סידרובלסטית היא סוג של אנמיה היכולה להיווצר כתוצאה מפגם תורשתי או, למשל, כתוצאה ממחלה מיילודיספלסטית. היא מתאפיינת בייצור לא תקין של המוגלובין, אולם לא כתוצאה ממחסור בברזל – רמות הברזל עצמן תקינות.
טיפול

הגישה לטיפול באנמיה מחוסר ברזל משתנה בהתאם לחומרת האנמיה ולסיבה שמביאה למחסור בברזל. במרבית המקרים טיפול פומי בכדורי ברזל יספיק לתיקון האנמיה והמחסור בברזל, אולם בחולים שמאבדים דם בצורה חריגה או בחולים עם קשיים בספיגת ברזל ממערכת העיכול, יש לבצע בדיקות מקדימות לבירור דרך הטיפול המתאימה.
טיפול > טיפול פומי בברזל

קיימים מספר תכשירים המכילים ברזל, ממלחי ברזל פשוטים ועד תרכובות ברזל מורכבות עם שחרור מושהה. לרוב, טיפול ראשוני יכול לכלול מתן 3–4 כדורים ליום במינון של 300 מ"ג ברזל ליום, כאשר יש לקחת כדורים אלו על קיבה ריקה כדי להגביר את ספיגתם. ויטמין C יכול לשפר את הספיגה של הברזל במערכת העיכול, בעוד מאכלים בסיסיים כחלב מפחיתים את יכולת הספיגה של ברזל. מטרת הטיפול היא תיקון האנמיה על ידי החזרת רמות ההמוגלובין לטווח התקין, וכן תיקון רמות מאגרי הברזל אשר יכללו לפחות 0.5–1 גרם של ברזל. על כן, הטיפול ניתן למשך תקופה הנעה בין חצי שנה לשנה.
התגובה לטיפול פומי בברזל משתנה כתלות בספיגה ובקצב הפרשת אריתרופויאטין. בדרך כלל, ספירת הרטיקולוציטים מתחילה לעלות תוך מספר ימים מתחילת הטיפול, ושיאה כשבוע וחצי אחרי תחילת הטיפול. היעדר תגובה כמצופה עלולה להיגרם מספיגה לקויה, היענות לקויה לטיפול, ואבחנה שגויה. מבחן סבילות לברזל הוא מבחן קליני הבודק יכולת החולה לספוג ברזל תוך שעתיים ממתן ברזל על בטן ריקה. כאשר הספיגה תקינה ניתן לראות עלייה של 100 מק"ג/ד"ל לפחות ברמות הברזל בדם.
תופעות הלוואי של טיפול בתכשירי ברזל פומיים כוללות אי-נוחות בטנית, ולעיתים כאב בטן, בחילות, הקאות ועצירויות אשר עלולים להביא להפסקת הטיפול. אלה תופעות לוואי שכיחות, כאשר עד חמישית מן החולים מתלוננים עליהן. במקרים אחרים יש הפרעה בספיגה של ברזל, לכן יש מקום לנסות סוגים אחרים של כדורי ברזל ואם זה לא עוזר צריך לספק את הברזל כעירוי. כמו כן, טיפול בברזל פומי גורם לשחרה, דבר אשר בשילוב עם נתוני האנמיה עלול להוביל לאבחנה מוטעית של דימום ממערכת העיכול העליונה.
טיפול > טיפול תוך-ורידי בברזל

כאשר החולים אינם מסוגלים ליטול כדורי ברזל, עקב תופעות לוואי או הפרעות בספיגה, וכן כאשר המחסור בברזל הוא חריף וחמור יחסית או כאשר החולים צריכים טיפול כרוני בברזל לאור אובדן דם מתמיד, למשל ממערכת העיכול, נשקלת האפשרות לטפל בברזל בעירוי. לצורך הערכת מידת הברזל אשר צריכה להינתן לחולה, קיימת נוסחה הלוקחת בחשבון הן את הצורך להעלות את רמות ההמוגלובין והן את הצורך לשפר את רמות מאגרי הברזל בדם:  W\times 2.3\times (15-Hgb)+S, כאשר W הוא משקל החולה בק"ג, Hgb הוא רמת ההמוגלובין של החולה בג'/ד"ל ו-S הוא כמות הברזל הרצויה במאגרים – 500 או 1,000 מ"ג. אחת מתופעות הלוואי של מתן ברזל תוך-ורידי היא אנפילקסיס, אולם תופעה זו נדירה יותר היום לאור ייצור תכשירים חדשים של ברזל תוך-ורידי.
טיפול > עירוי דם

הטיפול בעירוי דם מיועד לחולים עם תסמינים של אנמיה, אשר אינם יציבים המודינמית, ממשיכים לאבד דם ודורשים התערבות מידית. הטיפול בחולים אלה מתמקד יותר באנמיה החמורה ובהשלכות שלה מאשר במחסור בברזל, אלא שעירוי דם טומן בחובו גם התייחסות לרמות הברזל הנמוכות, מאחר שהוא מספק ברזל זמין לשימוש.
סיבוכים של אנמיה עקב חוסר בברזל

במרבית המקרים לא ייגרמו סיבוכים חמורים או ארוכי טווח בקרב חולים עם אנמיה מחוסר ברזל. מבוגרים הלוקים באנמיה חמורה נמצאים בסיכון מוגבר לפתח טכיקרדיה ואי-ספיקת לב. כמו כן, מחקרים מלמדים כי אנמיה עקב חוסר בברזל עלולה לפגוע במערכת החיסון ולהפוך את הגוף פגיע יותר למחלות ולזיהומים. נשים הרות הסובלות מאנמיה חמורה נמצאות בסיכון מוגבר לפתח סיבוכים במהלך הלידה ולאחריה, לרבות דיכאון לאחר לידה. קיימים מחקרים לפיהם תינוקות שנולדו לאמהות שסבלו מאנמיה במהלך ההיריון נמצאים בסיכון מוגבר לסבול מפגות, ממשקל לידה נמוך, מבעיות ברמת הברזל, מקשיי למידה ומבעיות נפשיות.
ראו גם

אנמיה מגלובלסטית
המוכרומטוזיס
תוסף ברזל
לקריאה נוספת

John W. Adamson, Iron Deficiency and Other Hypoproliferative Anemias, Harrison's Principles of Internal Medicine, 18th edition, McGraw-Hill Companies, 2012, Vol. 1, pp. 844-849
הערות שוליים

↑  הילד בגן צמחוני? יש לו סיכוי גדול פי 6 לסבול מאנמיה - http://www.israelhayom.co.il/article/484381
↑  Adamson, p. 846
↑  Harper, Iron Deficiency Anemia
↑  סיבוכים של אנמיה עקב חוסר בברזל באתר מכבי שרותי בריאות.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560531905171  BNE: XX532366  BnF: cb12007525v (data)  LCCN: sh85068186 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שנות חיים מתואמות לנכות עבור אנמיה מחוסר ברזל ל-100 אלף תושבים, נכון לשנת 2004.

  אין נתונים
  <50
  50–100
  100–150
  150–200
  200–250
  250–300
  300–350
  350–400
  400–450
  450–500
  500–1000
  1000<
אנדרה דיומא

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 בדצמבר 1918 מונטובן, צרפת 
 פטירה:  23 ביוני 1996 (בגיל 77) לה רוש-סור-יון, צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 מקצוע:  תאולוג, מרצה באוניברסיטה 
 בן או בת זוג:  Francine Dumas 
 מידע חסיד אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסיד אומות העולם (26 בדצמבר 1994) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  אנדרה דיומא
 
אנדרה דיומא (בצרפתית: André Dumas; ‏7 בדצמבר 1918, מונטובן (Montauban) שבדרום צרפת‏ – 23 ביוני 1996, לה רוש-סור-יון) היה כומר צרפתי, מרצה לפילוסופיה בפקולטה הפרוטסטנטית לתאולוגיה בפריז (אנ') וחסיד אומות העולם.
קורות חיים

אביו של דיומא, שהיה רופא צבאי, נהרג בשבועות האחרונים של מלחמת העולם הראשונה. דיומא היה סטודנט צעיר לתאולוגיה. הוא למד בפריז ובמונפלייה, כתב מחקרים רבים בתחום והתמחה בכתביו של התאולוג דיטריך בונהופר. כמו כן הושפע רבות מכתביו של התאולוג הפרוטסטנטי השווייצרי קרל בארת (אנ'), אצלו למד בבזל. דיומא היה פעיל בארגון הפרוטסטנטי Cimade - ארגון סיוע לזרים בצרפת.
קורות חיים > פעילותו בתקופת השואה

בתקופת מלחמת העולם השנייה וגם לאחר כיבוש צרפת בידי גרמניה המשיך דיומא את לימודי התאולוגיה. במקביל המשיך את פעילותו ב-Cimade. הוא סייע ליהודים שנכלאו במחנה הריכוז ריווזאלט שבדרום צרפת לברוח לשווייץ וכן סיפק להם מסמכים מזויפים לשם הסתרת יהדותם. דיומא הקים קבוצת צופים עבור בני נוער שהיו כלואים במחנה וכך עודד את רוחם. אחד מהיהודים הכלואים במחנה אף שוחרר הודות להתערבותו של דיומא, שהעיד למענו ואף סיפק לו מסמכי זהות מזויפים.
קורות חיים > לאחר המלחמה

משנת 1949 היה דיומא כומר בקהילה פרוטסטנטית בפו וכומר אוניברסיטאי בשטרסבורג. בין השנים 1961–1984 היה דיומא מורה לאתיקה במחלקה לפילוסופיה בפקולטה הפרוטסטנטית לתאולוגיה בפריז, בה היה גם הדיקן בין השנים 1973–1975.
בשנת 1994 הוכר דיומא על ידי יד ושם בתור חסיד אומות העולם.
הערות שוליים

↑  ריבסאלט - אחד ממחנות הריכוז בצרפת. באתר יד ושם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007279747505171  BNE: XX903936  BnF: cb11996090z (data)  GND: 1043239685  ISNI: 0000 0001 0783 4807  LCCN: n50030529  NKC: xx0025991  NTA: 067514146  RERO: 02-A012317668  SUDOC: 028046927  VIAF: 32005932   WorldCat (עם VIAF): 32005932 
ערך זה הוא קצרמרבנושא השואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אמילי סאנדיי

| --- | --- |

סאנדיי בשנת 2014
 לידה:  10 במרץ 1987 (בת 37) סנדרלנד, אנגליה
 שם לידה:  אדל אמילי סאנדיי
 שם במה:  Rio Sandé 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2009
 מקום לימודים:  אוניברסיטת גלאזגו 
 סוגה:  סול, רוק
 סוג קול:  סופרן 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה, פסנתר
 חברת תקליטים:  קפיטול רקורדס  Virgin Records
 פרסים והוקרה:  פרס איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי לזמרת סולו בריטית (2017)  פרס ג'יימס ג'ויס  חבר במסדר האימפריה הבריטית 
 האתר של סאנדיי
 פרופיל ב-IMDb
 
אמילי סאנדיי במהלך הופעה בטקס גראמי 2013
אדל אמילי סאנדיי (Emeli Sandé; נולדה ב-10 במרץ 1987) היא זמרת-יוצרת סקוטית, זוכת פרס המוזיקה הבריטית.
ביוגרפיה

סאנדיי נולדה בעיר סנדרלנד שבצפון-מזרח אנגליה לאם אנגליה ואב מזמביה וגדלה באברדינשייר שבסקוטלנד. כבר כנערה החלה בכתיבת שירים. את הפריצה שלה עשתה ב-2009 כשהייתה שותפה לכתיבת השיר: "Diamond Rings", של הראפר צ'יפ וליוותה אותו בקולה בסינגל שזכה להצלחה וטיפס עד המקום השישי במצעד הפזמונים הבריטי. היא כתבה לזמרים נוספים כגון טייני טמפה, אלישה דיקסון, שריל קול, משתתפת התוכנית, The X Factor, ליאונה לואיס ותוכנית הכישרונות הבריטית, Britain Got Talent, סוזן בויל.
הסינגל הראשון שלה כזמרת סולו; "Heaven", יצא באוגוסט 2011 והגיע למקום השני במצעד הפזמונים הבריטי, הסינגל השלישי שהוציאה; "Read All About It", נכנס היישר למקום הראשון במצעד. בפברואר 2012, יצא האלבום הראשון שלה; "Our Version of Events", שזכה להצלחה רבה, כשנמכרו ממנו מעל 113,000 עותקים כבר בשבוע הראשון והיה בכך לאלבום הנמכר ביותר בבריטניה. סינגלים נוספים שזכו להצלחה מהאלבום הם: "Next to Me", שהגיע למקום השני במצעד הפזמונים ו-"(Read All About It (Part III", שהגיע למקום השלישי. בעקבות הצלחתה הייתה מועמדת לפרס תגלית השנה וזכתה בפרס המבקרים בטקס פרסי המוזיקה הבריטית. בשנת 2013, הוציאה את הסינגל המשותף שלה: "Lifted", עם האמן והיוצר הבריטי: Naughty Boy.
סאנדיי הופיעה בטקס הפתיחה של אולימפיאדת לונדון (2012) כשביצעה את המזמור: "Abide with Me", וגם בטקס הנעילה של המשחקים עם השיר: "Read All About It".
ב-2017 מונתה לחברה במסדר האימפריה הבריטית.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2012: Our Version of Events
2016: Long Live the Angels
2019: Real Life
2022: Let's Say for Instance
2023: How Were We to Know
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2013: iTunes Session
2017: Kingdom Coming
2019: My Version of Events - EP
דיסקוגרפיה > אלבומי הופעה

2013: Live at the Royal Albert Hall
דיסקוגרפיה > אלבומי DVD

2013: Live at the Royal Albert Hall
הופעות > סיבובי הופעות

2011–2013: Our Version of Events Tour
2017: Long Live the Angels Tour
2019–2020: Real Life World Tour
אנדרטת אלברט איינשטיין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  פסל, פסל דמות 
 על שם:  אלברט איינשטיין 
 כתובת:  האקדמיה הלאומית למדעים 
 מיקום:  וושינגטון די. סי. 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1979
 תאריך פתיחה רשמי:  1979 
 יוצר:  רוברט ברקס 
 קואורדינטות:  38°53′32″N 77°02′55″W﻿ / ﻿38.892222222222°N 77.048611111111°W﻿ / 38.892222222222; -77.048611111111
 אתר רשמי
  (למפת וושינגטון די. סי. מוגדלת) אנדרטת אלברט איינשטיין(למפת וושינגטון די. סי. רגילה) אנדרטת אלברט איינשטיין
 
אנדרטת אלברט איינשטיין (באנגלית: Albert Einstein Memorial) היא אנדרטה לזכרו של אלברט איינשטיין הממוקמת בחצר האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית שבשדרת החוקה בעיר וושינגטון, בירת ארצות הברית. האנדרטה ממוקמת בסמוך לאנדרטת מלחמת וייטנאם.
תיאור האנדרטה

האנדרטה כוללת משטח מוגבה מעגלי, שקוטרו 8.5 מטרים, העשוי גרניט בצבע פנינה, שהובא מלארוויק שבנורווגיה. במשטח הגרניט המעגלי מוטבעים 2,700 סמני מתכת המסמלים גרמים אסטרונומיים ובהם השמש, הירח, כוכבי לכת, 4 אסטרואידים, 10 גלקסיות, 10 קוואזרים וכוכבים רבים, כפי שהיה מיקומם בשמי חצי הכדור הצפוני ביום חנוכת האנדרטה - ב-22 באפריל 1979. סמני המתכת הם בגדלים שונים על מנת לסמל את עוצמת התאורה של גרמי השמיים.
סביב המשטח המעגלי ספסל עשוי גרניט לבן שהובא מהר איירי שבקרוליינה הצפונית. על הספסל יושב פסלו של אלברט איינשטיין, המחזיק בידו מסמכים, מעשה ידי הפסל רוברט ברקס. הפסל מורכב מ-19 מקטעים שהורכבו במקום. משקל הפסל 3.2 טונות, ואם דמותו של איינשטיין הייתה עומדת, היה גובהה 6.4 מטרים.
על המסמכים שבפסל רשומות שלוש משוואות:
eV=h\nu -A\, (משוואת האפקט הפוטואלקטרי)
R_{\mu \nu }-{1 \over 2}g_{\mu \nu }R=\kappa T_{\mu \nu } (משוואת תורת היחסות הכללית)
E=mc^{2}\, (משוואת שוויון האנרגיה והחומר)
סביב הספסל חקוקים ציטוטים מפורסמים שאמר איינשטיין:
כל עוד תהא לי יכולת הבחירה, אבחר לגור במדינה בה מוגנות חירות האדם, סובלנות ושוויון כל אזרחיה בפני החוק.
הנאה ופליאה מהיופי וההוד של עולם זה, שהאדם יכול לתפוס רק הד זעיר ממנו...
הזכות לחפש את האמת משמעה גם חובה; החובה שלא להסתיר חלק כלשהו ממה שהתגלה.
העתק של פסל זה נמצא בכיכר המרכזית של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים בירושלים.
הערות שוליים

↑  As long as I have any choice in the matter, I shall live only in a country where civil liberty, tolerance, and equality of all citizens before the law prevail
↑  Joy and amazement of the beauty and grandeur of this world of which man can just form a faint notion
↑  The right to search for truth implies also a duty; one must not conceal any part of what one has recognized to be
אתגר מיליון הדולר להוכחת העל-טבעי

אתגר מיליון הדולר להוכחת העל-טבעי הוא אתגר, המציע פרס של מיליון דולר לאדם ידוע בתקשורת שיוכיח את קיומה של תופעה הנחשבת לעל-טבעית. בעבר, היה האתגר פתוח לכל אדם. סכום הפרס גדל בהדרגה עד לערכו כיום. עד להפסקתו בספטמבר 2015, לא עמד איש באתגר.