stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משפחת גאגין
בני המשפחה ביוון ובירושלים

על בני משפחתו של הרב חיים גאגין לא ידוע מלבד מה שכתב בחיבורו בחודש אדר ה'רצ"ה (1535): "ובני בעונותי אינם איתי". ייתכן שבניו עזבו את פאס עם המגורשים שהמשיכו בנדודים למזרח. בתקופה זו כבר נמצאו בסלוניקי שביוון יהודים שנשאו את שם המשפחה גאגין, וישנה השערה כי מדובר בצאצאיו. הידועים שבהם היו הרב אברהם גאגין הרופא, מראשי קהילת יהודי ליסבון, הרב דניאל גאגין הרופא, שהיה איש ציבור מראשי קהילת יהודי איבורא, שנפטר שם בשנת ה'של"ג והגביר משה גאגין, שנפטר שם בשנת ה'שט"ו.
להשערה כי מדובר בצאצאיו של הרב חיים, נמצא מקור במסורת בעל פה של משפחת גאגין הירושלמית, לפיה מוצאה מהמזרח ומיוחסת לרב חיים גאגין ממרוקו. משה דוד גאון מציין גם הוא את הקשר של המשפחה הירושלמית לרב חיים גאגין ממרוקו, והרב אברהם אשכנזי, בהקדמה לספר "ישמח לב" של הרב שלום משה חי גאגין, כתב בשנת ה'תרל"ח: "חוטר מגזע המשפחה הרוממה המיוחסת מגירוש קאסטיליא". מנגד, מלבד בן משפחה אחד (הרב שם טוב גאגין), שאר בני המשפחה הירושלמית לא ייחסו את עצמם בחיבורים שכתבו לרב חיים גאגין, ובשל כך ניתן לטעון כי מה שכתב הרב אשכנזי היה על סמך שם המשפחה הזהה, ולא על סמך ידיעה.
הרב חיים אברהם גאגין

הרב חיים אברהם גאגין (1787 - 1848) היה מקובל, ראש ישיבת המקובלים בית אל בירושלים, וחכם באשי הרשמי הראשון בארץ ישראל.
נולד בקושטא, ובילדותו עלה לירושלים. לימים נישא בנישואין שניים לרבקה, בתו של הרב רפאל אברהם שלום מזרחי שרעבי.
הרב שלום משה חי גאגין

בנו של הרב חיים אברהם גאגין היה הרב שלום משה חי גאגין (1832–1883). נולד בירושלים, ובמהלך חייו יצא כשד"ר לערי חו״ל, כיהן כראש ישיבת המקובלים בית אל כממשיכו של אביו, וחיבר פיוטים. לאחר פטירת אביו, ירש ממנו ספרייה גדולה בת כ-2000 ספרים וכתבי יד עתיקים.
הרב שלום משה חי גאגין > הרב אברהם חי גאגין (השני)

בנו הבכור של הרב שלום משה חי היה הרב אברהם חי גאגין, שנמנה עם רבני ירושלים. בשאיפה לפתח את תרבות יהודי ירושלים, הוא ייסד בירושלים יחד עם אחיו הרב יצחק בית דפוס בעיר, במטרה להדפיס ספרי יהדות בלאדינו. במהלך השנים הוציא מספר סיפורים, ספרי קודש ומקרא בלאדינו, שזכו לתפוצה רבה בירושלים. הרבנים נחמן בטיטו וחזקיה שבתי היו שותפיו בבית הדפוס.
שימש כחבר בית הדין של הרב שמואל נסים בשנת ה'תר"ע לצד הרב חיים אליהו הלוי.
הלך לעולמו בירושלים בי"ח בכסלו ה'תרע"ח. מקום קברו לא נודע במשך שנים, והתגלה מחדש בחפירות ושיקום חלקת החסידים בהר הזיתים בסוף חודש ינואר 2010.
הרב שלום משה חי גאגין > הרב יצחק רפאל יחזקיהו גאגין

בנו השני של הרב שלום משה חי היה הרב יצחק רפאל יחזקיהו גאגין (1923-1850), שנמנה עם רבני ירושלים וייסד יחד עם אחיו הרב אברהם בית דפוס לספרי יהדות בלאדינו.
כתב השלמות לחיבור "שמח נפש" של אביו, וחיבר בעצמו את הספר ״מכסה לאהל״, הערות על ״סביב לאהל״ שחיבר אביו על ״אהל מועד״.
ירש את הספרייה המשפחתית מאביו, אולם לאחר פטירתו הוזנחה הספרייה שנשמרה במשפחה דורות רבים, ונמכרה בחלקים קטנים לסוחרים שונים.
הלך לעולמו בכ"ט בכסלו ה'תרפ"ד.
השאיר אחריו שלושה בנים: הרב שם טוב, הרב משה חי והרב אליהו.
הרב שם טוב גאגין

בנו של הרב יצחק יחזקיהו גאגין היה הרב שם טוב גאגין (1884 - 1953). נולד בירושלים ובמהלך חייו שימש כדיין, ראש ישיבה, מחבר ספרים, ומשורר. כיהן כחבר בית הדין הרבני של קהילת קהיר שבמצרים, רב בקהילת הספרדים במנצ'סטר, ואב בית הדין לקהילות הספרדים בלונדון.
הרב מוריס גאגין

בנו של הרב שם טוב גאגין היה הרב ד"ר מוריס גאגין (1919–1990). נולד בקהיר שבמצרים, ועבר משם עם אביו לאנגליה. שימש כרבה של קהילת הספרדים והפורטוגזים בויתנגטון, מנצ’סטר. שירת את הקהילה במשך כ-40 שנים, וכיהן במספר תפקידים.
לקריאה נוספת

אריה ליב פרומקין, תולדות חכמי ירושלים
משה דוד גאון, יהודי המזרח בארץ ישראל, ירושלים תרצ״א, עמ' 178- 189
אברהם אלמאליח, הראשונים לציון, ירושלים תש״ל, עמ' 182- 204
הערות שוליים

↑  לעיתים ״גגין״
↑  לפי משה דוד גאון, נולד לערך בשנת ה’רט״ו
↑  עוד על נפיחה ושחיטה, ראו: מיקרופדיה תלמודית:בדיקת ריאה, באתר ויקישיבה
↑  לפי החוקר י״ש עמנואל, היה אחיו של הרב אברהם
שאנדור גימראי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 ביולי 1892 קאריי, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  24 ביוני 1957 (בגיל 64) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Neumann Sándor 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 השכלה:  אוניברסיטת לייפציג (1914) 
 תפקיד:  פרופסור 
 
שאנדור גימראי (במקור נוימן עד 1906, בהונגרית: Gyömrei Sándor;‏ נאג'קארוי, 15 ביולי 1892 – בודפשט, 24 ביוני 1957) היה היסטוריון כלכלי יהודי-הונגרי, קנדידט (דוקטורט קטן .CSc) למדעים היסטוריים (1955).
קורות חייו

בשנת 1910 סיים אתבחלינות הבגרות במישקולץ, ולאחר מכן המשיך את לימודיו באוניברסיטת לייפציג, שם קיבל דוקטורט במדעי הרוח ב-1914. בין השנים 1915–1918 פורסמו מאמריו וסקירות ספריו בכתב העת "המאה העשרים" (Huszadik Század). בין השנים 1916–1919, הוא היה עוזר המנסח של לשכת המסחר והתעשייה של בודפשט (BKIK), ולאחר מכן בין 1919 ל-1920 היה המזכיר שלה. בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית היה חבר בוועדת התרגום של מרקס והשתתף בתרגום מספר פרקים של קפיטל. בין השנים 1920–1942 עמד בראש מחלקת התחבורה של BKIK. בין 1924 לבין 1926 עבד גם כחבר צוות פנימי של המגזין הרדיקלי "וילאג (Világ). הוא קיבל הסמכה של מרצה פרטי (לא חלק מהסגל) בהיסטוריה כלכלית באוניברסיטת פאזמאן פטר. לאחר מלחמת העולם השנייה חזר ללשכת המסחר והתעשייה של בודפשט בתפקיד סגן המזכיר הכללי והצטרף למפלגת החקלאים הקטנים העצמאית. מאוקטובר 1948 הוא הפך ליועץ הראשי של מנהלת הסחר הפנימי של בודפשט. עד 1949 היה חבר בוועדת הסמכות המשפטית ובוועדה הפיננסית של בירת בודפשט. הוא נבחר לסגן נשיא המכון ההונגרי למחקר כלכלי והיה חבר במועצת המנהלים של החברה הכלכלית ההונגרית וחבר נבחר בחברת התרבות הסובייטית ההונגרית. ב-1949 הוא היה חבר מייסד בוועדת ההיסטוריה של עיר הבירה. ב-28 בפברואר 1955 הגן על עבודת הגמר שלו בשם "היסטוריה כלכלית של בודפשט בעידן המפעלים (התעוש)", שעליה קיבל את התואר קנדידט למדעים היסטוריים (למעשה דוקטורט). לאחר 1945 עסק בעיקר באיסוף חומר על ההיסטוריה הכלכלית של הבירה.
עבודותיו העיקריות

Die Kartelle in der Ungarischen Eisenindustrie . עבודת דוקטורט אוניברסיטאית. (לייפציג, 1914)
קרל למפרכט . - למפרכט והפוליטיקה העולמית (המאה העשרים, 1915)
התערבות המדינה וקרטלים (המאה העשרים, 1916)
מצגת על סינדיקטים לייצוא (בודפשט, 1917)
ספר זיכרונות על רכישת הייצוא שלנו לאחר המלחמה. הטקסט הראשון של טיוטת המצגת (בודפשט, 1917)
בירוקרטיה (A Századunk Könyvtára. 2. בודפשט, 1927)
דרכים חדשות להיסטוריוגרפיה כלכלית הונגרית (בודפשט, 1932)
סיפור "החשק לטייל". מוֹנוֹגרָפִיָה. עם נספח 1 ו-5 טבלאות. (בודפשט, 1934)
עתיד הרכבת (Vasúti Közlekedesi Közlöny, 1937)
גאבור בארוש. עם מיקלוש ורטשי. (פרסום לשכת המסחר והתעשייה של בודפשט. בודפשט, 1937)
על ניהול עיר הבירה. ועדת המחוקקים 1946. נאום שנשא באספה הכללית הרגילה שהתקיימה ב-27 בפברואר. (בודפשט, 1946)
ההיסטוריה הכלכלית של בודפשט בעידן המפעלים . I–II כרך. מונוגרפיה ותזה לקנדידט. (בודפשט, 1954)
חברת המניות המסחרית הראשונה בפשט, Magyar Kereskedelmi Társaság (מחקרים מהעבר של בודפשט, 1956)
היווצרותה ותפקידה של ההון המסחרי בפשט-בודה (מחקרים מעברה של בודפשט, 1957)
קארל למפרכט (ההבנה ההיסטורית של המאה העשרים. בעריכת פרנץ גלאץ, אטילה פוק. בודפשט, 1982).
לקריאה נוספת

Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János (פאל גויאש: חיים ויצירות של סופרים הונגרים - סדרה חדשה I-XIX. בודפשט: אגודת הספרנים והארכיונאים ההונגרים. 1939–1944, 1990–2002)
Kempelen Béla: Magyarországi zsidó és zsidó eredetű családok 2. (Budapest, 1938) (בלה קמפלן: יהודי הונגריה ומשפחות ממוצא יהודי 2. (בודפשט, 1938))
Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
פטר קוזאק (2013). "שאמדור גימראי". nevpont.hu. (נקודת שם)
הערות שוליים

↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 86447/1906. Forrás: MNL-OL 30794. mikrofilm 810. kép 3. karton. Névváltoztatási kimutatások 1906. év 34. oldal 27. sor
↑  "Halotti bejegyzése a Budapest XIII. kerületi állami halotti akv. 837/1957. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-08-19.
↑  "Gyászjelentése". נבדק ב-2021-08-19.
↑  A Pázmány Péter Tudományegyetem almanachja, 1947-1948
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb15577561f (data)  ISNI: 0000 0000 7931 8169  VIAF: 121456175   WorldCat (עם VIAF): 121456175 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "שאנדור גימראי".
יוניברסיטי קולג' לונדון

| --- | --- |
סמל יוניברסיטי קולג' לונדון

בניין ווילקינס, יוניברסיטי קולג' לונדון
 קולג' אוניברסיטאי
 מוטו:  בלטינית: Collegium Universitatis Londinensis
 השתייכות:  ACU   LERU   URA   ENTER   EUA   אוניברסיטת לונדון   קבוצת ראסל   G5   SES   UUK   TYC   UCLPartners   UCLH   מכון פרנסיס קריק   מכון אלן טיורינג   משולש הזהב
 תקופת הפעילות:  1826–הווה (כ־199 שנים) 
 מייסדים:  הנרי ברוגהאם, הברון הראשון מברוגהאם וואוש 
 קמפוס:  עירוני
 בעלי תפקידים
 צוות:  6,075 (2022–2021)
 סגל:  9,585 (2022–2021)
 תלמידים
 כלל הסטודנטים:  46,830 (2022–2021)
 סטודנטים לתואר ראשון:  23,800 (2022–2021)
 סטודנטים לתארים מתקדמים:  23,030 (2022–2021)
 מיקום
 מיקום:  בלומסברי
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 קואורדינטות:  51°31′29″N 0°08′01″W﻿ / ﻿51.524722222222°N 0.13361111111111°W﻿ / 51.524722222222; -0.13361111111111
 www.ucl.ac.uk
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסיוניברסיטי קולג' לונדון(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסיוניברסיטי קולג' לונדון(למפת קמדן רגילה) המוזיאון הבריטי בארנט הארינגיי איזלינגטון הסיטי של וסטמינסטר יוניברסיטי קולג' לונדון(למפת קמדן מוגדלת) המוזיאון הבריטי בארנט הארינגיי איזלינגטון הסיטי של וסטמינסטר יוניברסיטי קולג' לונדון
 
יוניברסיטי קולג' לונדון
יוניברסיטי קולג' לונדון (באנגלית: University College London, בראשי תיבות: UCL) היא אוניברסיטת מחקר המסונפת לאוניברסיטת לונדון הנחשבת לאחד המוסדות האקדמיים היוקרתיים בעולם. האוניברסיטה נמצאת בשכונת בלומסברי שברובע קמדן בלונדון, ומדורגת במקום ה-9 בעולם לפי מדד QS לשנת 2025
האוניברסיטה חברה במספר ארגונים בין־לאומיים: חברה באיגוד של אוניברסיטאות חבר העמים הבריטי (ACU), בליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר (LERU), באיגוד אוניברסיטאות המחקר (URA), ברשת האירופית להכשרה במחקר כלכלי (ENTER) ובאיגוד האוניברסיטאות האירופאיות (EUA). בנוסף האוניברסיטה חברה במספר ארגונים בבריטניה: חברה באוניברסיטת לונדון, בקבוצת ראסל, בקבוצת G5, בקונסורציום SES, באוניברסיטאות בריטניה (UUK), במרכז תומאס יאנג (TYC), ב־UCLPartners, בקרן הנאמנות של בתי החולים NOS ביוניברסיטי קולג' לונדון (UCLH), במכון פרנסיס קריק, חברה מייסדת של מכון אלן טיורינג בלונדון וחברה בקבוצת האוניברסיטאות הלא רשמית, "משולש הזהב".
היסטוריה

האוניברסיטה נוסדה בשנת 1826 בשם אוניברסיטת לונדון, והייתה המוסד האוניברסיטאי הראשון שנוסד בלונדון. היה זה גם המוסד האוניברסיטאי הראשון שקיבל סטודנטים ללא כל קשר לדתם, וקיבל נשים סטודנטיות באותם תנאי קבלה כמו גברים. האוניברסיטה נוסדה במטרה לספק חלופה לאוניברסיטאות הדתיות של קיימברידג' ואוקספורד. אוניברסיטה זו וקינגס קולג' לונדון היו בשנת 1836 המוסדות המייסדים של אוניברסיטת לונדון. בעקבות כך שונה שמה ליוניברסיטי קולג' לונדון. העקרונות על בסיסם נוסד המוסד היו ליברליזם ופתיחות. האוניברסיטה מעודדת חידושים וגיוון.
בשנת 1907 קיבלה אוניברסיטת לונדון צ'רטר מלכותי חדש מהמלך, בעקבותיו כל המוסדות שנכללו באוניברסיטת לונדון ויתרו על קיומם הנפרד. בעקבות כך התארים שהאוניברסיטה מעניקה לבוגריו ניתנו תחת שמה של אוניברסיטת לונדון. מצב זה נמשך עד שנת 1977. בשנה זו יוניברסיטי קולג' קיבל צ'רטר מלכותי חדש אשר חידש את עצמאותו ובשנת 2005 קיבל גם את הזכות להעניק תארים.
האוניברסיטה מפעילה מספר מוזיאונים ואוספים, בטווח רחב ממדע ועד אומנות:
מוזיאון פיטרי לארכאולוגיה מצרית
מוזיאון גרנט לזואולוגיה ואנטומיה השוואתית
אוסף אומנות
המכון לארכאולוגיה
אוסף אתנוגרפי
אוסף גלטון, הכולל אוסף של ציוד מדעי ומסמכים של פרופסור סר פרנסיס גולטון
אוסף מדעי, בעיקרו אוסף מתוך ציוד הקולג' הכולל גם את שולחן הניתוחים עליו נעשה הניתוח הראשון בהרדמה.
מבנה ארגוני

המחקר וההוראה ביוניברסיטי קולג' מאורגנים ב־11 פקולטות ומחלקות אקדמיות:
הפקולטה לאמנויות ומדעי הרוח (אנ')
הפקולטה לסביבה הבנויה (אנ')
הפקולטה למדעי ההנדסה (אנ')
הפקולטה למשפטים (אנ')
הפקולטה למדעי החיים (אנ')
הפקולטה למדעי המתמטיקה והפיזיקה (אנ')
הפקולטה למדעי החברה וההיסטוריה (אנ')
בית הספר לחינוך (אנ')
הפקולטה למדעי המוח
הפקולטה למדעי הרפואה
הפקולטה למדעי בריאות הציבור
מבנה ארגוני > דירוג אקדמי

האוניברסיטה נחשבת לאחת הטובות בעולם, ומדורגת בעקביות בין המוסדות המובילים בבריטניה ובעולם. דירוגים לשנת 2024:
דירוגים בריטיים: מקום 6 לפי הטיימס/סאנדיי טיימס, מקום 8 לפי הגרדיאן, מקום 4 לפי QS, מקום 4 לפי Times Higher Education, מקום 3 לפי "דירוג שאנגחאי" לשנת 2023.
דירוגים עולמיים: מקום 9 לפי QS, מקום 58 לפי CWTS Leiden, מקום 22 לפי Times Higher Education, מקום 17 לפי "דירוג שאנגחאי" לשנת 2023.
הערות שוליים

↑  UCL, Top Universities (באנגלית)
↑  About, The Alan Turing Institute
↑  UCL History, University College London
↑  Petrie Museum, UCL Culture
| אוניברסיטת לונדון |
| --- | --- | --- |
| מוסדות | בירקבק • בית הספר המלכותי המרכזי לדרמה ונאום • בית הספר להיגיינה ומחלות טרופיות • בית הספר ללימודי המזרח ואפריקה • בית הספר לכלכלה של לונדון • בית הספר לעסקים של לונדון • ברונל • גולדסמית'ס • האקדמיה המלכותית למוזיקה • המכון לחקר הסרטן • הקולג' המלכותי לווטרינריה • יוניברסיטי קולג' לונדון • מכון קורטלנד לאמנות • סיטי סנט ג'ורג' • קווין מרי • קינגס קולג' לונדון • רויאל הולווי |  |
| מקומות ובניינים | אולמות מגורים (אינטרנשיונל הול • בית נוטפורד • קולג' הול • קונוט הול) • בית הסנאט • בלומסברי • כיכר גורדון • כיכר וובורן • כיכר טביסטוק • כיכר טורינגטון • כיכר ראסל |  |
| שונות | איגוד אוניברסיטת לונדון • הוצאה לאור • מועדון הסירות של אוניברסיטת לונדון • מרכז המחשבים של אוניברסיטת לונדון |  |
קטגוריה‏ • ‏‏ויקישיתוף
| קבוצת ראסל |
| --- | --- | --- |
|  | אדינבורו • אוקספורד • אימפריאל קולג' • אקסטר • בירמינגהם • בית הספר לכלכלה של לונדון • בריסטול • גלאזגו • דרהאם • המלכה בבלפסט • ווריק • יוניברסיטי קולג' לונדון • יורק • ליברפול • לידס • מנצ'סטר • נוטינגהאם • ניוקאסל • סאות'המפטון • קארדיף • קווין מרי • קיימברידג' • קינגס קולג' לונדון • שפילד |  |
| הליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר |
| --- | --- | --- |
|  | אדינבורו • אוטרכט • אוניברסיטת סורבון • אוקספורד • אימפריאל קולג' • אמסטרדם • ברצלונה • דבלין • היידלברג • הלסינקי • ז'נבה • יוניברסיטי קולג' לונדון • לוון • לונד • ליידן • מילאנו • מינכן • פרייבורג • פריז-סאקלה • ציריך • קופנהגן • קיימברידג' • שטרסבורג |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269221805171  PLWABN: 9810684029005606  BIBSYS: 90521350  BNE: XX83823  BnF: cb12147895v (data)  CiNii: DA05906730  GND: 1010776-9  ISNI: 0000 0001 2190 1201  LCCN: n80001195  MusicBrainz: 3981ea69-7e31-4deb-b59b-e217cc343d05  NKC: nlk20050165889  NLA: 35311649  NLG: 241776  RERO: 02-A000190523  SELIBR: 265520  SUDOC: 029789753  S2AuthorId: 101245983  Trove: 907378  ULAN: 500312859  VIAF: 3497159337565813150000   WorldCat (עם VIAF): 3497159337565813150000
תצורת חפר

תצורת חפר - Qh כוללת שכבות מסלע מתחלפות של כורכר - Qhk וחמרה - Qhh. בחלקה התחתון של התצורה נמצאו צדפים וחלוקים. מעליה יש שכבות של חול ואלוביום מזמן ההווה.
חלקה העליון של התצורה הוא מכורכר ומוגדר בתור "פרט תל אביב" - Qht. כורכר תל אביב הוגדר לעומק של חצי מטר ברכס החוף ו-3 עד 4 מטר בשקעים מקומיים והוא משתרע עד 3 ק"מ מקו החוף. שכבה זו הורבדה בתקופת הולוקן היא התקופה האחרונה בתור הרביעון אשר בעידן הקנוזואיקון אשר תקופתה הוא מלפני 10,000 שנה ועד ההווה.
מתחת לפרט תל אביב, מצויות לסירוגין שכבות חמרה וכורכר, מתקופת הפלייסטוקן. שכבות אלו הורבדו במערב מישור החוף, מעל תצורת יפו - Ny או תצורת פלשת - Nqp.
במקביל, במזרח מישור החוף מצויות: "קונגלומרט נחשון" - Qna, תצורת רחובות - Qr, תצורת אחוזם - Qah והחלק העליון של תצורת פלשת - Nqp.
הערות שוליים

↑  הסימנים במפה הגאולוגית
תוכנית נחשון

ערך זה עוסק בתוכנית חינוך מיוחדת לבתי ספר בשיתוף משרד החינוך ומשבה"ט. אם התכוונתם לתוכנית של פרויקט עתידים, ראו .
סמל תוכנית נחשון
תוכנית נחשון היא תוכנית לפיתוח נוער מוכשר וערכי ליצירת עתודת מנהיגות מדעית למדינת ישראל.
התוכנית היא מיזם משותף של במשרד הביטחון (מפא"ת) ואוניברסיטת הטכניון ופועלת בשיתוף משרד החינוך (האגף למחוננים ומצטיינים). התוכנית יונקת את תפיסת החינוך וההכשרה שלה מתוכנית העילית הצבאית–אקדמית תלפיות ומתבצעת במסגרת כיתות ייעודיות – כיתות נחשון – בבתי ספר תיכון וחטיבות הביניים בישראל.
תוכנית נחשון מבוססת על פיתוח מקביל ומאוזן של שלושה בסיסי כוח: השכלתי – אישיותי – ערכי תוך למידה עצמית ופעילה של התלמידים בהובלת מחנך-מנהיג.
היסטוריה

התוכנית החלה את דרכה בשלושה בתי ספר תיכוניים בשנת הלימודים תשס"ט. בהמשך החלה לפעול התוכנית גם בחטיבות הביניים (מסד נחשון).
בשנת הלימודים תשפ"ד פועלת התוכנית ב-189 כיתות ב-54 בתי ספר.
עקרונות יסוד של כיתות נחשון

עיצוב מסגרת הלימודים וההווי בכיתות נחשון כולל מספר עקרונות:
מחנך-מנהיג הכיתה, הוא דמות חינוכית מובילה ומודל לחיקוי עבור תלמידיו. תפקידו של המחנך להוביל את תוכנית החינוך עבור הכיתה כולה, ולבנות תוכנית פיתוח אישית לכל תלמיד בכיתה.
כיתת אם אחודה ויום נחשון ייעודי בשבוע בו מתקיימת הפעילות הייחודית של נחשון. לרוב התלמידים יעבדו בצוותים והתוכנית החינוכית תשלב מספר רב של ימי שיא מחוץ לבית הספר למפגש עם העולם ש"אחרי בית הספר".
מתן אוטונמיה מקסימלית לתלמידים כמפתח לפיתוח מנהיגות.
זאב גלר

זאב גלר (4 במאי 1922 – 14 במאי 1982) היה ראש עיריית כפר סבא בשנים 1965–1982.
ביוגרפיה

זאב גלר נולד בסטניסלבוב (שהייתה אז בפולין) ב-1922 ובגיל 14 עלה לארץ ישראל עם הוריו, אחיו ואחיותיו.
כשהיה זאב בן 15, נרצח אחיו הבכור, גדליהו גלר, על ידי ערבים (היישוב משמר השלושה נקרא על שמו ועל שם שניים מחבריו שנרצחו). בשנת 1939 החל לעבוד במועצת כפר סבא כעובד זוטר. בגיל 18 התגייס לצבא הבריטי, בו שירת חמש שנים. הוא הוצב במצרים ובאיטליה, שירת בבריגדה היהודית, נפגש עם פליטי שואה באירופה ובין היתר פעל בארגון הבריחה בברלין . בהמשך, הוא פעל לקליטתם בארץ ישראל. בשנת 1945, עם סיום שירותו בבריגדה, חזר לארץ ישראל ולעבודתו במועצה המקומית של המושבה כפר סבא.
במלחמת העצמאות שירת בחטיבת עודד ולאחר המלחמה נתמנה למזכיר המועצה, תפקיד בו כיהן במשך 17 שנה. בשנת 1961 יצא לבקשת משרד הפנים להדריך את פקידי המועצה בירוחם. במשך מספר שנים מילא גם את תפקיד מנהל מחלקת החינוך בהתנדבות, תוך סירוב לקבל תשלום על העבודה הנוספת.
בשנת 1965, כאשר פרש ראש העירייה, מרדכי סורקיס, ממפא"י ועבר לרפ"י, נבחר זאב גלר להיות מועמד מפא"י לראשות העירייה. בבחירות זכה המערך בראשותו ל-6 מתוך 13 מנדטים, והפך לראש העירייה השני של כפר סבא, בראש קואליציה של המערך עם נציג מפ"ם. גלר כיהן בתפקיד ראש העיר במשך 17 שנה, עד יומו האחרון בשנת 1982, בהיותו בן 60, עת לקה בדום לב במהלך ישיבה של העירייה.
נוסף על תפקידו כראש עיר כיהן כיו"ר אגודת לב אל לב לקידום מכון הלב של בית החולים מאיר וכיו"ר קרן שושנה ספיר.
פועלו כראש עיר

גלר דאג לתכנון ארוך טווח. בשנת פטירתו, 1982, היו מונחות במגירות העירייה תוכניות אב עד לשנת 2000. בחזונו ראה כיצד העיר הולכת ומתפתחת מזרחה, ועשה רבות לביזורה של העיר ולאינטגרציה חברתית.
במהלך כהונתו כראש עיר הטביע גלר את חותמו בחינוך ילדי העיר - בשנים אלו הוקמו פנימיות תיכוניות, חטיבות ביניים ושורה של בתי ספר בכל אזורי העיר.
בתקופת כהונתו כראש עיר, נבנה היכל התרבות ויד לבנים, שתוכנן על ידי קודמו - מרדכי סורקיס והוא נחנך על ידי גלר, בתחילת שנות השבעים.
גלר הקים את המרכזים הקהילתיים בשכונות יוספטל וקפלן, תכנן את שדרות בן-יהודה, ופעל להקמת תשתית רחבה למערכת חינוך וכן להקמת אזור תעשייה מתקדם.
גלר נודע כמי ששילב חזון ויכולת ביצועית עם אנושיות חמה, מסירות ודאגה רבה. דלתו תמיד הייתה פתוחה לכל תושב, והוא דאג לפתור את בעיות התושבים הן ברמת הכלל והן ברמת הפרט. זאב גלר נהג להיפגש עם תושבים חדשים לשיחת היכרות, מדי שבוע ביקר את המאושפזים במחלקות השונות של בית חולים מאיר, התנדב במשמר האזרחי, והקדיש זמן רב לביקור במוסדות העירייה כגון מתנ"סים, סיפריות, גני ילדים ובתי ספר.
במהלך מלחמת ששת הימים שלח גלר את עובדי עירית כפר סבא לסייע לפליטי קלקיליה ששהו בוואדי ליד טולכרם. עם זאת, הוא פעל למנוע את חזרת התושבים אל קלקיליה בגלל הבעייתיות הביטחונית. לאחר שדעתו לא נתקבלה, פעל ליצירת קשרים עם עיריית קלקיליה ואלו נמשכו עד שנת 1976, עת נבחר בקלקיליה ראש עיר לאומני.
הנצחה

על שמו בכפר סבא, מתנ"ס, גן ציבורי, רחוב (מולדת ששמו הוסב לרחוב גלר), קריית חינוך, אשר כוללת 3 מתוך 5 חטיבות הביניים בכפר סבא, בית ספר יסודי ומספר גני ילדים.
רעייתו, טובה גלר הקימה לזכרו קרן לעידוד ההתנדבות בקהילה, המעניקה מדי שנה את "פרס גלר" למתנדבים במסגרות שונות בעיר.
הערות שוליים

↑  זאב גלר באתר GRAVEZ
↑  מתבקשים, הצופה, 30 ביולי 1945
↑  ארכיון יד יערי : גלר זאב, הבריחה בברלין, באתר www.infocenters.co.il
↑  ישעיהו אביעם, המזכיר ירוץ נגד הראש, מעריב, 2 בספטמבר 1965
↑  יו"ר ומזכיר מועצת כפר סבא, על המשמר, 19 באוגוסט 1952
↑  כפר סבא מאמצת את כפר ירוחם, מעריב, 30 במרץ 1961
↑  בעירית כפר סבא פנויות שתי משרות, מעריב, 15 באוגוסט 1962
↑  ישעיהו אביעם, סורקיס יופיע בראש רפ"י בבחירות לעירית כפר סבא, מעריב, 25 ביולי 1965
זאב גלר מועמד המערך לראשות עירית כפר סבא, מעריב, 30 באוגוסט 1965
↑  זאב גלר - לראשות עיריית כפר סבא, מעריב, 4 בנובמבר 1965
↑  ראשי עיריות פ"ת, הרצליה וכפר סבא ייבחרו הערב, מעריב, 28 בנובמבר 1965
↑  מלב אל לב, דבר, 15 בנובמבר 1976
↑  חולקו מלגות מקרן שושנה ספיר, דבר, 25 באוקטובר 1976
↑  עירית כפר סבא תתחיל בבניית היכל התרבות, מעריב, 17 ביולי 1966
↑  איה אורנשטיין, איני יכולה לשכוח כיצד הזהירו אותנו, מעריב, 20 במאי 1980
↑  זאב גלר, ראש העיר השני של כפר סבא, באתר lib.cet.ac.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298443705171  ISNI: 0000 0000 6966 9790  VIAF: 97378380   WorldCat (עם VIAF): 97378380
יוסף בר-נר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 בינואר 1906 ז' טבת תרס"ו לבוב, פולין 
 פטירה:  5 בספטמבר 1982 (בגיל 76) יז' באלול תשמ"ב תל אביב 
 מקום קבורה:  בית העלמין חולון
 בת זוג:  שושנה בת דוד כתר
 תקופת הפעילות:  1925–1972 (כ־47 שנים)
 
יוסף בר-נר (ברינר) (4 בינואר 1906 – 5 בספטמבר 1982) היה קצין משטרה, סגן אלוף בצה"ל, ממקימי המשטרה הצבאית החוקרת.
קורות חייו

נולד בלבוב (פולין), ז' טבת תרס"ו (4 בינואר 1906) לאביו אהרן ברינר (סוחר) ולאמו איטה בת יעקב יוסף וייס. קיבל חינוך מסורתי ותיכוני. היה חבר ב"החלוץ" ועבר את ההכשרה.
עלה לארץ בשנת תרפ"ד (1924). עבד כפועל בפרדסי פתח-תקוה.
שירות במשטרה

בשנת 1925 התגייס למשטרה הצבאית הא"י שבהנהלתו של המפקד חלים באסטה. כעבור שישה חדשים עבר למשטרה בצפון הארץ ושירת בצמח ובמטולה.
בשנת 1927 עבר למשטרה המנדטורית הא"י. באותה שנה נשא לאשה את שושנה בת דוד כתר.
בשנת 1933 עלה לדרגת מפקח משנה (סאב אינספקטור).
בשנות 1933–1934 שירת בתור קצין חקירות בעיר העתיקה בירושלים ואחר כך כקצין (בעל כוכב אחד) מנהל תחנת המשטרה במחנה יהודה (תחנת "מוסטאשפא").
בשנת 1936 הצליח להדוף ב"עין כרם" כנופיה ערבית שירתה על שכונת "בית וגן" בירושלים. אחד מאנשי הכנופיה נהרג על ידו, ואז, מחשש נקמה מאנשי הכנופיות בסביבות ירושלים הועבר לטבריה עד 1938.אחר כך עבר לעפולה ומשם בשנת 1940 לתל אביב ועלה בדרגה לדגת מפקח (שני כוכבים),
עבר למחוז יפו-ת"א כאחראי על המחלקה הפלילית בבולשת. במשך הזמן שירת גם ברחובות.
בשנת 1946 השתחרר מהמשטרה ויסד וניהל את חברת "עלה", שירות נסיעות וחבילות ברחוב יהודה הלוי בתל אביב.
בשנת 1948, אחרי הכרזת המדינה, נקרא לעזור לשופט השלום הראשי בת"א בכור שלום שטרית, שר המיעוטים והמשטרה לעתיד. ניתנה לו דרגה של כתר (מיג'ור) והוא השקיע הרבה מרץ ויידע לעזור לשופט שטרית בהכנת תקנון המשטרה. בשלב מאוחר יותר נתמנה כממלא מקום מפקד משטרת מחוז ת"א.
פעילות בצה"ל

ביוני 1950 עבר לצה"ל בדרגת סגן-אלוף לנהל את מחלקת המשטרה הצבאית החוקרת של צה"ל- יחידה בצה"ל השייכת לחיל המשטרה הצבאית שעוסקת בחקירה משטרתית בתוך צה"ל, שירת בתפקיד זה עד שנת 1961. בתקופת שרותו הצליח לארגן את משרד החקירות ולחנך עשרות חיילים וקצינים במקצוע החקירות.
בשנת 1961 השתחרר מצה"ל ונתקבל בתור מזכיר כללי של "לשכת המסחר תל אביב-יפו".
פעילותו בבנייה החופשית

הצטרף לבנייה החופשית בשנת 1934 בירושלים בלשכת "נור אל חיכמאת". בשנת 1936 צורף ללשכת "גינוסר" בטבריה. בשנת 1942 הגיע לתל אביב והצטרף ל"לשכת הכוכב מס' 13" . בשנת 1943 נבחר לשמש כנשיא ה-5 של לשכת הכוכב.
בשנת 1964 נבחר כ"מזכיר גדול" בפועל של הלשכה הגדולה של הבונים החופשים בישראל.
יסד בזמנו את הקמת לשכת "בצלאל" – של הבונים החופשיים, בת"א והיה נשיאה והמייסד הראשון.
בשנת 1972 נבחר לנשיא גדול של הלשכה הגדולה למדינה ישראל של הבונים החופשיים.
נפטר בשנת 1982 ונקבר בבית העלמין חולון.
הערות שוליים

↑  דוד תדהר (עורך), "יוסף בר-נר", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יד (1965), עמ' 4522
↑  , הישיבה ה-310 של הכנסת החמישית יום שלישי, ח' טבת תשכ"ד (24 דצמבר 1963), פרוטוקול ישיבת הכנסת החמישית
↑  OR, יוסף אשר בר-נר 18–1982, באתר Billiongraves, ‏24/01/2015
סדר הירושה של נשיא ארצות הברית

סדר הירושה של נשיא ארצות הברית (באנגלית: United States presidential line of succession) מגדיר מי יכהן כנשיא ארצות הברית במקרה של חוסר מסוגלות, מוות, התפטרות או העברה מכהונה (על ידי הדחה או הרשעה) של הנשיא המכהן הנוכחי.