stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פטריק סטיוארט
ביוגרפיה

סטיוארט נולד במירפילד שבמערב יורקשיר שבאנגליה. בשל חיבתו לאמנות הבמה, כבר בגיל 12 השתתף סטיוארט בקורס דרמה בן שמונה ימים. מאוחר יותר השתתף סטיוארט בתיאטרון חובבים בעיירת הולדתו. בגיל 15 עזב את בית הספר והחל לעבוד כעיתונאי. במקביל, המשיך להשתתף בהצגות תיאטרון, בעיקר שייקספיריות. כאשר מעסיקו דרש ממנו להחליט בין התיאטרון לקריירה העיתונאית, התפטר סטיוארט מעבודתו לאחר מעט יותר משנה, והחליט להקדיש עצמו למשחק.
כדי לחסוך כסף ללימודי המשחק, עבד כשנה כאיש מכירות רהיטים. בגיל 17 נרשם לבית הספר למשחק "בריסטול אולד ויק". במשך שנתיים למד שם משחק, ולמד את המבטא האנגלי הקלאסי האופייני שלו. לדבריו, בתקופה זו חי כמעט חיים כפולים, משום שעם משפחתו וחבריו המשיך לדבר במבטא היורקשיירי הקודם שלו.
לאחר שעזב את בית הספר למשחק, מעולם לא היה מובטל. למרות ההתקרחות המוקדמת שלו (בגיל 19), הצליח לשכנע מפיקי תיאטרון לשכור אותו כאשר הופיע עם ובלי פיאה, וטען שהם יקבלו "שני שחקנים במחיר אחד". ההופעה המקצועית הראשונה שלו הייתה בתיאטרון המלכותי בלינקולן, באוגוסט 1959, בהפקה בימתית של "אי המטמון". בשנת 1966 הצטרף ללהקה השייקספירית המלכותית. הוא אף השתתף בקבוצת הכדורגל של החבורה.
בתחילת שנות ה-80 עבר לתיאטרון המלכותי הלאומי.
במהלך הקריירה המגוונת שלו שיחק בהצגות וסרטים רבים. מתפקידיו הראשונים הייתה השתתפות במיני סדרה "אני, קלאודיוס" בה גילם את סיאנוס. הוא זכור כקפטן ז'אן-לוק פיקארד בסדרת המדע בדיוני "מסע בין כוכבים: הדור הבא" ובסרטים שהופיעו לאחריה.
בעקבות הצלחתו הקופתית של הסרט "מסע בין כוכבים 8: המפגש", בו סטיוארט ציטט שורות מתוך הספר "מובי דיק", הוא לוהק בשנת 1998 לתפקיד קפטן אחאב לסרט הטלוויזיה "מובי דיק".
בנוסף, גילם בשנים 2000–2017 את פרופסור אקסבייר בסדרת סרטי "אקס-מן" ובמשחקי המחשב שיצאו בעקבות הסרטים.
סטיוארט גם מדבב לסרטי וסדרות אנימציה כדוגמת "נסיך מצרים" ואחת הדמויות בפרק "הומר הגדול" בסדרה "משפחת סימפסון". הוא גם מדבב בסדרה "אבא אמריקאי" את הבוס של סטן, אייברי, ובן דמותו, נראה בדיוק כמו פטריק סטיוארט. הוא גם מדבב לעיתים ב"איש משפחה", גם מבית היוצר של סת' מקפרלן דמויות שונות וגם את קולה של התינוקת סוזי סוואנסון.
בשנת 1999 קריין סטיוארט את יצירתו של מוזיקאי הרוק ריק ווקמן אשר התבססה על יצירתו הספרותית של ז'ול ורן "מסע לבטן האדמה".
באוגוסט 2012 הגיע סטיוארט לישראל, והצטלם לסרטו של רשף לוי, "לצוד פילים". בסרט, העוסק בחבורת קשישים וילד השודדים בנק, משחק סטיוארט בתפקיד ראשי. באותה שנה גילם את דמותו של ג'ון מגונט, דוכס לנקסטר בסדרת ה-BBC "הכתר החלול" לפי מחזותיו ההיסטוריים של שייקספיר.
בשנת 2015 שיחק לצד אנטון ילצ'ין בסרט האימה "חדר ירוק" של הבמאי ג'רמי סולניה.
בשנת 2017 השתתף בסרט "לוגאן - וולברין", סרט גיבורי-על מבית מארוול קומיקס המבוסס על זיכיון הקומיקס "וולברין: לוגאן הזקן", העשירי בסדרת סרטי "אקס-מן" והשלישי והאחרון בטרילוגיית וולברין, אחרי "אקס-מן המקור: וולברין" (2009), ו"וולברין" (2013). בסרט הוא משחק לצד יו ג'קמן וריצ'רד אי. גרנט.
חיים אישיים

בשנת 1966 התחתן לראשונה עם שיילה פלקונר ולאחר 24 שנות נישואין, בשנת 1990 התגרשו. לזוג בן ובת.
בשנת 2000 נישא לאחת ממפיקות סדרת הטלוויזיה "מסע בין כוכבים", וונדי נוס. הנישואין החזיקו מעמד כשלוש שנים.
בספטמבר 2013 התחתן בפעם השלישית עם סאני אוזל, זמרת ג'אז הצעירה ממנו ב-38 שנים. טקס החתונה נערך על ידי סר איאן מקלן.
פרסים ומועמדויות

בשנת 1995 שיחק בהצגה שייקספירית בשם "הסופה" (The Tempest), שהועלתה בברודוויי. על תפקידו זה היה מועמד לפרס השחקן הטוב ביותר מטעם ארגון מבקרים. ב־1996 זכה בפרס ווילי מטעם תיאטרון שייקספיר בוושינגטון, המוענק מדי שנה למי שתרם תרומה משמעותית לקידום התיאטרון הקלאסי בארצות הברית. באותה שנה, זכה גם בפרס גראמי על קריינות לתקליט ילדים בשם "פרוקופייב: פטר והזאב".
בשנת 1998 היה מועמד לפרס אמי על משחקו במיני סדרה "מובי דיק".
בשנת 2001 הוענק לו תואר קצין מסדר האימפריה הבריטית (OBE) על תרומתו לתחום המשחק והקולנוע.
בחגיגות תחילת שנת 2010 זכה לתואר אבירות (Knight Bachelor) ממלכת אנגליה על תרומתו לתחום הדרמה.
בינואר 2021 זכה בקטגוריית השחקן הטוב ביותר ב"סופר פרסי בחירת המבקרים" על תפקידו בסדרה "מסע בין כוכבים: פיקארד".
פילמוגרפיה חלקית

1976 – אני, קלאודיוס (מיני סדרה) – סיאנוס
1984 – חולית - גורני האלק
1987–1994 – מסע בין כוכבים: הדור הבא – קפטן ז'אן-לוק פיקארד
1993 – רובין הוד: גברים בגטקעס – המלך ריצ'רד לב הארי
1993 – הסיוט שלפני חג המולד – קריין
1994 – מסע בין כוכבים 7: דורות – קפטן ז'אן-לוק פיקארד
1994 - Gunmen ‏ - פיטר לומיס
1994 – ריצ'ארד וסוד הספרים האבודים – הרפתקן (דיבוב)
1996 – מסע בין כוכבים 8: המפגש – קפטן ז'אן-לוק פיקארד
1997 – תאוריית הקשר – דר ג'ונאס
1998 – מסע בין כוכבים 9: מרד – קפטן ז'אן-לוק פיקארד
1998 – מובי דיק (מיני סדרה) – קפטן אחאב
1998 – נסיך מצרים – פרעה (דיבוב)
1999 – מזמור חג המולד – אבנעזר סקרוג'
2000 – אקס-מן – פרופסור אקסבייר
2002 – מסע בין כוכבים 10: נמסיס – קפטן ז'אן-לוק פיקארד
2003 – אקס-מן 2 – פרופסור אקסבייר
2005 – צ'יקן ליטל – מר וולנסוורת' (דיבוב)
2005 – המשחק המכריע – דנט מקסקימינג בבגרותו
2006 – במבי 2 – הנסיך הגדול (דיבוב)
2006 – אקס-מן 3: המפלט האחרון – פרופסור אקסבייר
2009 – אקס-מן המקור: וולברין – פרופסור אקסבייר (הופעת קמע)
2011 – נומיאו ויוליה – ויליאם שייקספיר (דיבוב)
2013 – לצוד פילים – מייקל
2014 – אקס-מן: העתיד שהיה – פרופסור אקסבייר
2014 – התאמה - טובי פאוול
2015 – חדר מנוחה – דארסי בנקר
2017 – לוגאן - וולברין – פרופסור אקסבייר
2017 – החתונה - הרולד
2019 – המלאכיות של צ'רלי – בוזלי
2019 - Coda‏ - סר הנרי קול
2020 – לרכב על דרקון – נייטלברנד (דיבוב)
2022 – דוקטור סטריינג' בממדי הטירוף – פרופסור אקסבייר
פילמוגרפיה חלקית > טלוויזיה

1987–1994 – מסע בין כוכבים: הדור הבא – קפטן ז'אן-לוק פיקארד
1996 - הרוח מטירת קנטרוויל - סימון דה קנטרוויל - סרט טלוויזיה של ABC
1999 – חוות החיות (דיבוב; סרט טלוויזיה של TNT)
2005 – מלכת השלג – העורב
2006 - הדקה ה-90 - פרופסור איאן הוד
2015–2016 – בלאנק טוק – וולטר בלנק
2020 – מסע בין כוכבים: פיקארד – ז'אן-לוק פיקארד
הערות שוליים

↑  הלונדון גאזט, מספר 56070, עמוד 24, 30 בדצמבר 2000
↑  הלונדון גאזט, מספר 59282, עמוד 1, 31 בדצמבר 2009
↑  סוכנויות הידיעות, תואר אבירות לשחקן פטריק סטיוארט, באתר ynet, 31 בדצמבר 2009
| מסע בין כוכבים: הדור הבא |
| --- | --- | --- |
| יוצר הסדרה | ג'ין רודנברי |  |
| שחקנים ראשיים | פטריק סטיוארט • ג'ונתן פרייקס • לוואר ברטון • מייקל דורן • גייטס מק'פאדן • מרינה סירטיס • ברנט ספיינר • ויל ויטון • דניס קרוסבי • דיאנה מולדואר |  |
| דמויות ראשיות | ז'אן-לוק פיקארד • ויליאם רייקר • ג'ורדי לה פורג' • וורף • בוורלי קראשר • דיאנה טרוי • דאטה • וסלי קראשר • טאשה יאר • קתרין פולאסקי |  |
| דמויות משנה | מיילס או'בריאן • רג'ינלד בארקלי • גאורון • גאינן • רו לארן • סארק • סילה • זפרם קוקרן • קיו • קיילאס • תומאס רייקר |  |
| גזעי חייזרים | אל-אוריאנים • אנדרואיד • באג'ורנים • בטאזואיד • בורג • וולקנים • פרנגי • קיו • קרדאסים • קלינגונים • רומולאנים |  |
| מושגים | אנטרפרייז-D • אנטרפרייז-E • הולודק • וייזור • טרנספורטר • מאקי • מנוע עיוות • משכפל • מתרגם אוניברסלי • פדרציית הכוכבים המאוחדת • הצו העליון • צי הכוכבים • הקרב בוולף 359 • רביע גלקטי • סוגיות מוסריות |  |
| סרטי הקולנוע | דורות • המפגש • המרד • נמסיס |  |
| פרקים בולטים | Encounter at Farpoint • The Big Goodbye • Pen Pals • Q Who • Yesterday's Enterprise • The Best of Both Worlds • Redemption • Darmok • The Outcast • The Inner Light • All Good Things... |  |
| ראו גם | זיכיון מסע בין כוכבים • מסע בין כוכבים: פיקארד • אימזדי |  |
| מסע בין כוכבים: פיקארד |
| --- | --- | --- |
| יוצרי הסדרה | אלכס קורצמן • עקיבא גולדסמן • מייקל שייבון • על-פי "מסע בין כוכבים: הדור הבא" מאת ג'ין רודנברי |  |
| שחקנים ראשיים | פטריק סטיוארט • אליסון פיל • איזה בריונס • אוון אווגורה • מישל הארד • סנטיאגו קבררה • הארי טרדוויי |  |
| דמויות ראשיות | ז'אן-לוק פיקארד • אגנס ג'וראטי • סוג'י • אלנור • רפאלה "ראפי" מוסיקר • כריסטובל "כריס" ריוס • נארק |  |
| דמויות משנה | דאטה • שבע מתשע • ויליאם רייקר • דיאנה טרוי • קיו |  |
| גזעי חייזרים | בורג • רומולאנים |  |
| ארגונים | צי הכוכבים • טאל שיאר • ז'אט ואש • קוואט מילאט • סיירי פנריס |  |
| פרקים בולטים | Absolute Candor |  |
| ראו גם | זיכיון מסע בין כוכבים • מסעות קצרים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007440541605171  PLWABN: 9810702666605606  BIBSYS: 2132654  BNE: XX1174446  BnF: cb14021741w (data)  GND: 119510162  ICCU: TO0V369479  ISNI: 0000 0001 2141 9212  LCCN: n84002441  MusicBrainz: f0f73d2f-409e-4fd9-a8c3-66db13837220  NKC: pna2004259286  NLA: 35497126  NLK: KAC2020K6732  NTA: 073476498  RERO: 02-A023028755  SNAC: w6cj8jds  SUDOC: 060789263  Trove: 974610  VIAF: 85079330   WorldCat (עם VIAF): 85079330
רות רובין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בספטמבר 1906 חוטין, פלך בסרביה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  11 ביוני 2000 (בגיל 93) ממארונק, מחוז וסטצ'סטר, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית, קנדה 
 שפה מועדפת:  אנגלית, יידיש, צרפתית 
 
רות רוּבּין (באנגלית: Ruth Rubin;‏ 1 בספטמבר 1906, חוטין, פלך בסרביה, רוסיה (אוקראינה) – 11 ביוני 2000, ממרונק (אנ'), מדינת ניו יורק, ארצות הברית) הייתה זמרת ומוזיקולוגית, אספנית, משמרת וחוקרת פולקלור יידיש ומשוררת יהודייה-קנדית-אמריקאית.
ביוגרפיה

רות רובין נולדה בשם רבקה (רבקל'ה) רוזנבלט למשפחה יהודית בעיירה חוטין שבבסרביה, האימפריה הרוסית (כיום באוקראינה), בגיל ארבע היגרה לקנדה עם משפחתה, שהתיישבה במונטריאול. בגיל חמש התייתמה רובין מאביה. בילדותה ונעוריה השתתפה בחוגים במרכז היהודי ע"ש י"ל פרץ בעירה, שם שרה והחלה להתעניין בספרות יידית, במיוחד לאחר שהסופר שלום עליכם הגיע לביקור במקום ב-1915. בשנת 1924 עברה לניו יורק, שם עבדה כמזכירה וכתבה שירים ביידיש, שהוצאו מאוחר יותר כאסופה. ב-1932 נישאה לסם רובין, ב-1937 נולד בנם מיכאל. באותו זמן למדה לימודי פולקלור יידי ולימדה ספרות ומוזיקה בכמה בתי ספר שבהם למדו ביידיש. בתקופת מלחמת העולם השנייה תרגמה והוציאה לאור יומנים שנכתבו ביידיש והוברחו מתוך הגטאות ומחנות ההשמדה באירופה.
פעילותה המקצועית

בעקבות השואה לקחה על עצמה לשמר ולהציג את מורשת יהדות מזרח אירופה. היא הייתה פעילה בחברה האמריקאית לפולקלור (אנ'), בחברה הקנדית למוזיקה ופולקלור ובחברה הבינלאומית לשירי עם ופולקלור. שימשה כעורכת וחברת הנהלת "רבעון ניו יורק לפולקלור" (New York Folklore Quarterly). כמו כן, שיתפה פעולה עם זמרי עם כגון פיט סיגר, הקליטה ושרה בעצמה, והופיעה בקונצרטים רבים, כולל בקרנגי הול. ב-1945 החלה להקליט בחברת Folkways Records (אנ').
ב-1959 נפטר בנה בנסיבות טראגיות, ובעקבות האסון היא הפסיקה לזמן מה את פעילותה.
בשנות ה-70, בעקבות מות בעלה, התמסרה למשימת שימור שירי היידיש, הרצתה, כתבה מאמרים, ערכה כתבי עת בנושא ותרגמה שירים לאנגלית.
ב-1963 הוציאה לאור בניו יורק את ספרה "קולות העם: סיפורו של שיר העם היידי" (Voices of a People: The Story of Yiddish Folksong) בהוצאת אוניברסיטת אילינוי. הספר הציג את הרקע לכתיבת שירי היידיש, את משמעותם ואת חשיבותם הספרותית. אסופת השירים "אוצר שירי עם יהודיים" (A Treasury of Jewish Folksong) ראתה אור בניו יורק ב-1950, ובשנת 1965 הופיעה אסופת שירי היידיש המתורגמים לאנגלית (Jewish Folk Songs in Yiddish and English).
ב-1976 השלימה את עבודת הדוקטור שלה על שירי יידיש של נשים ב-Union Institute & University באוהיו. מענק כספי שקבלה ב-1983 אִפשר לה להשלים את איסוף השירים.
בשנת 2007 הופיע הקובץ "שירי עם ביידיש מארכיונה של רות רובין" (Yiddish Folksongs from the Ruth Rubin Archive), שערכו חנה מלוטק ומארק סלובין.
בשנת 1992 הופיע סרט תיעודי על חייה של רובין, :A Life in Song: A Portrait of Ruth Rubin, בבימויה של סינדי מרשל.
במהלך חמישים שנות עבודתה אספה רובין כ-2,000 שירים, שאותם הקליטה בארצות הברית ובקנדה. היא נפטרה בשנת 2000, בגיל 93. "הניו יורק טיימס" תיאר אותה כחלוצה וכדמות מרכזית בשימור תרבות מזרח אירופה ובתחיית תרבות היידיש.
ארכיונה שמור בייווא שבניו יורק, בספרייה הציבורית של ניו יורק ובישראל.
ספריה

Ruth Rubin (ed.),  A Treasury of Jewish Folksong, piano settings: Ruth Post; drawings: T. Herzl Rome; poetry adaptations: Isaac Schwartz, Jacob Sloan and the editor, New York: Schocken Books, 1950.
Ruth Rubin, Voices of a People: Yiddish Folk Song, New York: T. Yoseloff 1963.
Ruth Rubin (ed. with English adaptations), Jewish Folk Songs: In Yiddish and English, with guitar accompaniments by Ethel Raim, New York: oak Publications, 1965.
לאחר מותה:
Yiddish folksongs from the Ruth Rubin Archive, ed. Chana Mlotek and Mark Slobin, Detroit, Mich.: Wayne State University Press; in cooperation with the YIVO Institute for Jewish Research, 2007.
דיסקוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
Jewish Folksongs (sung by Ruth Rubin, with chorus and instruments), Asch Records [3 disc set - album #607] (78 rpm), New York; 1945 YIVO cat. 2799
"Ruth Rubin - Jewish and Palestinian Folk Songs", Disc Records [3 disc set - album #937] (78 rpm), New York YIVO cat. 2977
Jewish Folksongs II ["Jewish Folk Songs Album No. 2”] (Ruth Rubin, vocals -- R. Post, arrangement and piano accompaniment), Oriole Records [cat. 100-1 to 100-6] (78 rpm), New York; 1950 YIVO cat. 3054
LPs

Jewish Folksongs III (Ruth Rubin, vocals -- Richard Neumann, arranger and conductor), Oriole, New York; 1954 / Folkways Records [cat. FW 8740] (33 1/3 rpm), New York; 1957 YIVO cat. LP 0633/0634 - on the Smithsonian Folkways' Website
Jewish Children’s Songs and Games (sung by Ruth Rubin, with Pete Seeger on the banjo), Folkways Records [cat. FC 7224] (33 1/3 rpm), New York; 1957 YIVO cat. LP 0566 - on the Smithsonian Folkways' Website
Yiddish Love Songs (Ruth Rubin, vocals -- Fred Hellerman, guitar), Riverside Folklore Series [cat. RLP 12-647]/Washington Records [cat. 726] (33 1/3 rpm), New York; 1958 YIVO cat. LP 0563/0564
Jewish Life: “The Old Country “ Ethnic Recordings, Collected and Edited by Ruth Rubin (sung by informants, as collected by Ruth Rubin), Folkways Records [cat. FG 3801] (33 1/3 rpm), New York; 1958/1964 YIVO cat. LP 0567Smithonian Folkways' Website
Ruth Rubin Sings Yiddish Folk Songs (Ruth Rubin, vocals -- Dick Weissman, banjo, guitar, mando-cello -- Hedy West, flute, piccolo), Prestige/International Records [cat. 13019] (33 1/3 rpm), Bergenfield (New Jersey); 1959 YIVO cat. LP 0565
Yiddish Folk Songs sung by Ruth Rubin (Ruth Rubin, vocals), Folkways Records [cat. FW 8720] (33 1/3 rpm), New York; 1978 YIVO cat. LP 0073 - on the Smithsonian Folkways' Website
Yiddish Songs for Young People (sung a capella by Ruth Rubin), a set of five records (7-inch 33 1/3 rpm), privately issued with booklets of texts and annotations; 1968
Cassette

“Yiddish songs of the Holocaust: The struggle to survive” an illustrated lecture presentation by Ruth Rubin, on cassette; privately issued; 1980
Note: Her Folkways recordings are available as CDs and digital downloads from the Smithsonian Institute(Folkways collection catalog), Washington, D.C.
לקריאה נוספת

ב' תרן, "פרסומי רות רובין: ביבליוגרפיה", תצליל 4, 8 (תשכ"ח), עמ' 49–51.
הערות שוליים

↑  Hankus Netsky, A Life in Song: A Portrait of Ruth Rubin; Cindy Rivka Marshall, By the River: Women’s Voices in Jewish Stories, Cindy Rivka Marshall
Story Arc.
↑  רות רובין באתר ארכיון ייווא.
↑  Ruth Rubin Collection of Yiddish folksong and folklore: 1947-1966, ארכיון המוזיקה של הספרייה הציבורית של ניו יורק.
↑  בה נחנך ב-1967 ארכיון על שמה (ראו ג' אלמגור, "חנוכת 'ארכיון הזמר היהודי ע"ש רות רובין'", תצליל 4, 8 (תשכ"ח), עמ' 48).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307284105171  BIBSYS: 2137872  BnF: cb12765489s (data)  CiNii: DA14026432  ISNI: 0000 0000 8143 5380  LCCN: n90714108  MusicBrainz: 63a154f1-ebb0-4962-9252-3863f8f43e0a  NLA: 35467359  NTA: 255331193  SUDOC: 114397473  Trove: 963600  VIAF: 64130839   WorldCat (עם VIAF): 64130839
מדען ראשי

מדען ראשי הוא נושא משרה האחראי על עידוד פעילות של מחקר ופיתוח (מו"פ), מימון הפעילות וקביעת סדרי קדימויות לה. מדען ראשי של תאגיד מכוון את המחקר והפיתוח בתאגיד זה. מדען ראשי של משרד ממשלתי מכוון את המחקר והפיתוח בתחום שהמשרד הממשלתי מופקד עליו.
חברות רבות ממנות מדען ראשי שתפקידו לכוון את המחקר שלהם. חברת יבמ, למשל, ממנה מדען ראשי במרכזי הפיתוח שלה ובחברות הבנות שלה. המדען הראשי של החברה בהודו הוגדר כאחראי לפיתוח והובלה של המערך הטכני של החברה בהודו, סיוע למנף את הצדדים החזקים של החברה בבניית שיתופי פעולה עם משקיעים, קשרי לקוחות וייזום פרויקטים חדשניים. בנוסף, המדען הראשי מייצג את החברה בפני הממשלה, האקדמיה, לקוחות ושיתופים עסקיים. המדען הראשי של חברת רציונל הגדיר את תפקידו לחזות את מצב הנדסת התוכנה בעוד 3-5 שנים, ובמידת האפשר להמציא את העתיד. לצורך כך הוא יוצר קשרים עם מהנדסי התוכנה בעולם לעקוב אחר ההתפתחויות בתחום.
ישראל

בישראל הוחלט בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20 למנות מדען ראשי למשרדי הממשלה השונים וכיום יש מדען ראשי ברוב משרדי הממשלה. המדענים הראשיים של המשרדים השונים מאוגדים בפורום מדענים ראשיים.
המדען הראשי במשרד הכלכלה הוא יושב ראש הוועדה לחלוקת המשאבים לעידוד התעשייה על פי החוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה והוא חולש על התקציב הגבוה ביותר מבין כל שאר המדענים הראשיים. לכן, כאשר משתמשים במונח "המדען הראשי" במגזר הפרטי הישראלי מתכוונים לרוב למדען הראשי של משרד הכלכלה.
הממלכה המאוחדת

בממלכה המאוחדת קיים תפקיד של יועץ מדעי ראשי לממשלה, המשמש כיועץ אישי של ראש הממשלה, הממשלה כולה ומשרדי הממשלה השונים בנושאי מדע וטכנולוגיה ובמקביל מכהן כראש משרד המדע שאחראי להכוונת נושאי המדע והטכנולוגיה של הממשלה. משרד המחלק תקציב של כ-2.4 מיליארד ליש"ט בין שבע מועצות מחקר של הממלכה המאוחדת. היועץ המדעי הוא דמות ידועה בציבוריות של הממלכה המאוחדת ודעתו נשמעת בנושאים העומדים על סדר היום הציבורי. למשרדי ממשלה רבים יש מדען ראשי של המשרד והיועץ המדעי עוסק בתיאום בין המדענים הראשיים של המשרדים.
בסקוטלנד, המדען הראשי עוסק במחקר רפואי.
ראו גם

מנהל טכנולוגיות ראשי
מנהל מערכות מידע
ארכיטקט תוכנה
הערות שוליים

↑  Dr C Mohan appointed as IBM India's Chief Scientist, December 18, 2006, oneindia
↑  The Future of Software Technology: An Interview with Grady Booch, Chief Scientist for Rational Software, אתר יבמ
↑  CHAPTER FOUR: THE MACHINERY FOR CO-ORDINATION AND MONITORING OF R&D EXPENDITURE ACROSS GOVERNMENT, The UK Parliament
↑  About the Chief Scientist Office, Chief Scientist Office of Scotland
יהודה בר יקר

יהודה בר יקר היה רב מתקופת הראשונים, ורבו של הרמב"ן. מחבר פירוש על התפילה והברכות. ישנה מחלוקת בין החוקרים אם עסק גם בקבלה.
קורות חייו

רבי יהודה ככל הנראה נולד וחי בפרובאנס בין צרפת לספרד, תקופה מחייו היה בברצלונה, והיה בעל הלכה דיין ופוסק, רמב"ן העיד שהיה תלמידו של הריצב"א מדמפיר.
לאחר תקופה זו, כנראה עזב לצרפת, שם כנראה עמד בראש ישיבה.
יהודה בר יקר היה רבו של רמב"ן וממנו קיבל הרמב"ן את תורתם של בעלי התוספות.
תלמידיו ובית המדרש הספרדי מביאים בשמו מסורות ופירושים רבים בעיקר בענייני תלמוד. פרופ' שלם יהלום הוכיח שבכל מקום שרמב"ן אומר "שמעתי" או "מפי רבי" כוונתו לבר יקר.
הרשב"ש כינהו ”אוצר גדול לשני התלמודים” (שו"ת הרשב"ש סימן פט), בעקבת דבריו יש שהבינו שחוץ מחיבורו לירושלמי חיבר פירוש לבבלי, פירוש זה אינו קיים היום.
כמקובל

גרשם שלום סבר שהיה מקובל, ולטענתו הוא ממקורותיה הראשוניים של תורת הקבלה, ואף סבר שהיה תלמידו של רבי יצחק סגי נהור וכך סבר משה אידל, חביבה פדיה חלקה על הנחה זו וסברה שהמרחק בין בר יקר לסגי נהור גדול.
עודד ישראלי פרסם מחקר מקיף בו טען שעל אף שבר יקר עסק רבות בתורת הספירות לא היה מקובל, עיסוקו בתורת הספירות דומה יותר לתורת הגלגולים האריסטוטלית מאשר לתורת הספירות הקבלית, עוד טען שאף שלא היה מקובל העביר מסורות קבליות אשר הכשירו את הקרקע לפרסום תורת הקבלה.
חיבוריו

פירוש התפילה והברכות לרבי יהודה בר יקר (מעין גנים) - שמואל ירושלמי, ירושלים תשכ"ט. חיבור זה הובא בחיבורים רבים ביניהם ארחות חיים, שו"ת הרשב"ש, פירוש הריטב"א להגדה של פסח ועוד, בפירוש האבודרהם המפורסם לסידור התפילה העתיק קטעים רבים מפירוש זה.
פירוש י"ג מידות - בתוך פירוש התפילות והברכות, חלק ג - ההשלמות עמ' 10–27.
פירוש תפילות יום הכיפורים מרבינו יהודה בר יקר - רח"ד שעוועל, סיני סב (תשכ"ח).
פירוש תפילות ראש השנה מרבינו יהודה בר יקר - רח"ד שעוועל, הדרום כו (תשכ"ח) עמ' 7–43.
כמו כן חיבר פירוש לתלמוד ירושלמי אשר לא הגיע לידינו.
לקריאה נוספת

שלם יהלום, "ר' יהודה בר יקר – תולדותיו ומקומו במשנת הרמב"ן", סידרא יז, תשס"א-תשס"ב, עמ' 79–107.
עודד ישראלי, "מקובל בעל כרחו: רבי יהודה בן יקר - בין דמות לדימוי", קבלה לא (תשע"ד), עמ' 281.
הערות שוליים

↑  התאריכים הידועים הם 1193 שמביא את הרמב"ם אשר ספריו הגיעו בשנה זו לפרובנס, וכן 1215, אשר חתום על פסק דין משנה זו בברצלונה
↑  כך נשמע מכתביו שאומר ש"כך נהגו בצרפת אך כאן לא נהגו"
↑  לקוטות הרמב"ן פסחים דף קיז ע"ב ד"ה ואומר.
↑  תור הזהב בספר, עמוד 149.
↑  חידושי הרמב"ן קידושין כב., שבת נז:, בבא מציעא כא., ועוד מקומות רבים, הרשב"א בבא בתרא פב., הריטב"א ב"ב פב:, כתובות עד., קידושין יד., יומא מא., ר"ן ב"ב פב., כתובות עד., רא"ה חולין כד., כתובות עד., רבנו קרשקש כתובות עד., רבי משה די לאון ספר נפש החכמה סימן סט, ספר זכר צדיק
↑  שלם יהלום עמ' 88
↑  גרשם שלום, "לחקר קבלת רבי יצחק בן יעקב הכהן" תרביץ ג תרצ"ב, עמ' 277, וכך סבר גם יוסף דן, "תולדות תורת הסוד העברית" מרכז זלמן שזר ירושלים כרך ח עמ' 24 - 25.
↑  משה אידל רמב"ן: קבלה הלכה ומנהיגות רוחנית, תרביץ סד, תשנ"ה, עמ' 542.
↑  חביבה פדיה, הרמב"ן - התעלות: זמן מחזורי וטקסט קדוש תל אביב תשס"ג עמ' 89, הע' 5.
↑  כן מכנה הרשב"ש את הספר.
↑  ראו שו"ת הרשב"א א תקכ"ג שכותב שהיה "אב למקראו ולפירושו" של הירושלמי, התשב"ץ אף הוא הביא פירוש מספר זה בספר מגן אבות, פרק ד משנה יא, עמ' סז, ככל הנראה הוא היה המפרש הראשון לירושלמי.
| פרשני התלמוד הירושלמי |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-16 | רבי שמואל יפה אשכנזי • רבי אלעזר אזכרי • רבי שלמה סיריליו |  |
| המאה ה-17 | רבי יהושע רפאל בנבנישתי (שדה יהושע) • רבי משה בן שלמה אבן חביב |  |
| המאה ה-18 | רבי אליהו מפולדא • רבי דוד פרנקל (קרבן העדה) • רבי יעקב כהנא • רבי משה מרגלית (פני משה) • הגאון מווילנה • רבי נחום טרייביטש (שלום ירושלים) |  |
| המאה ה-19 | רבי יחיאל מיכל הלוי אפשטיין • רבי אברהם אשכנזי (נחמד למראה) • רבי מאיר מארים שאפיט • רבי יוסף שאול הלוי נתנזון • רבי יהושע אייזיק שפירא (נועם ירושלמי) • רבי יעקב דוד וילבסקי (הרידב"ז) • רבי ישראל משקלוב |  |
| המאה ה-20 | רבי יחיאל בר לב • רבי ישראל חיים דייכס • רבי חיים קניבסקי • רבי יצחק אייזיק קרסילשציקוב • רבי חיים אלעזר שפירא • רבי שאול ליברמן • רבי ישכר תמר • רבי משה פיינשטיין |  |
| פירושים אבודים | הרמב"ם • רבי יהודה בר יקר • רבי מנחם זמבה |  |
| פירושים שלא פורסמו | רבי משה זכות |  |
| רמב"ן |
| --- | --- | --- |
| כתביו | פירוש הרמב"ן לתורה • חידושי הרמב"ן לתלמוד • מלחמות ה' • תורת האדם • השגות לספר המצוות לרמב"ם • דרשות הרמב"ן • איגרת הרמב"ן • אגרת הקודש • איגרת הרמב"ן לחכמי צרפת |  |
| אירועים בולטים | ויכוח ברצלונה (פבלו כריסטיאני • חיימה הראשון, מלך אראגון) • פולמוס הרמב"ם |  |
| רבותיו | רבי יהודה בר יקר • רבי נתן בן מאיר |  |
| חבריו | הרבנים עזרא ועזריאל בני שלמה • בן בלימה • רבי יונה גירונדי • משפחת רמב"ן |  |
| מתלמידיו | רא"ה • רשב"א • רבי שמואל הסרדי • רבי יצחק דמן עכו • רבי יצחק בן טודרוס • רבי ששת דסמרקדיל • רבי יצחק בן אברהם מנרבונה • רבי דוד בונפיד • רבי מאיר המעילי • רבי נתן בן יוסף • רבי משה דאשקולה גירונדי |  |
| חוקרי הרמב"ן  (מחברי ספרים) | שרגא אברמסון • משה הלברטל • שלם יהלום • יהונתן יעקבס • עודד ישראלי • יעקב שלום ליכט • מרים סקלרץ • חביבה פדיה • עמוס פונקנשטיין • חיים דוב שעוועל • יצחק אונא • רוברט חזן (אנ') |  |
| אתרים על שמו | בית כנסת הרמב"ן (הרובע היהודי) • בית כנסת הרמב"ן (קטמון) • קבר הרמב"ן • מערת הרמב"ן • רחוב רמב"ן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263489705171  GND: 1056029196  ISNI: 0000 0000 7268 7412  LCCN: n2009072760  SUDOC: 130683922  VIAF: 97540283   WorldCat (עם VIAF): 97540283
מג שוומב

| --- | --- |

 לידה:  1984 (בת 41 בערך) האנטסוויל, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  מדעים פלנטריים
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פנסילבניה (2006)  המכון הטכנולוגי של קליפורניה  המכון הטכנולוגי של קליפורניה 
 מנחה לדוקטורט:  מייקל בראון
 מוסדות:  אוניברסיטת המלכה בבלפסט (5 באוגוסט 2019)  אקדמיה סיניקה (2013–2016)  מצפה ג'מיני (2016–2019)  אוניברסיטת ייל (2010–2013) 
 פרסים והוקרה:  מדליית קרל סייגן (2017) 
 megschwamb.com
 תרומות עיקריות
 גופים טרנס-נפטוניים, פרויקטי מדע אזרחי
 
מייגן "מג" שוומב (באנגלית: Megan "Meg" E. Schwamb; נולדה ב-1984) היא אסטרונומית אמריקאית ומדענית פלנטרית. שוומב גילתה והייתה מעורבת בגילוי של מספר גופים טרנס-נפטוניים. שוומב היא אחד ממייסדי פרויקטים של מדע אזרחי כמו Planet Four ו-Planet Hunters. נכון ל-2018, היא חוקרת במצפה הכוכבים ג'מיני בהוואי.
ביוגרפיה

מייגן שוומב נולדה ב-1984.
בשנת 2006 סיימה בהצטיינות יתרה תואר ראשון בפיזיקה מאוניברסיטת פנסילבניה. היא המשיכה לתואר שני באסטרופיזיקה במכון הטכנולוגי של קליפורניה, אותו סיימה ב-2008.
בשנת 2011 סיימה דוקטורט במדעים פלנטריים מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה. נושא המחקר שלה היה:"מעבר לסדנה: מחקר באזורים המרוחקים של מערכת השמש", היועץ שלה היה האסטרונום מייקל. א. בראון.
בין השנים 2010 - 2013 שוומב ביצעה מחקר כבתר דוקטורנטית באוניברסיטת ייל.
שוומבר עבדה במכון לאסטרונומיה ואסטרופיזיקה של האקדמיה הסינית של טאיפיי בטאיוואן מ-2013 עד 2016.
החל משנת 2016, שוומבר היא חוקרת במצפה הכוכבים ג'מיני בהוואי.
שוומבר היא המייסדת של חשבון הטוויטר Astrotweeps, חשבון אסטרונומיה המארח מדענים וחוקרים בנושאי אסטרונומיה בכל שבוע. בנוסף התחילה בפרויקט שנקרא Astronomy on Tap שבו אסטרונומים וחוקרים מרצים בפאבים ומסעדות אודות המחקר שלהם.
שוומב מעורבת בפרויקטי מדע אזרחי. היא אחד מהמדענים המייסדים בפרויקט Planet Four (חלק מZooniverse (אנ')), פרויקט הממפה את השינויים העונתיים בקוטב הדרומי של מאדים. כמו כן היא חלק מהצוות המדעי של Planet Hunters ((אנ')), אשר מנתח את תוצאות המידע מטלסקופ החלל קפלר בחיפוש אחר כוכבי לכת חוץ שמשיים.
הוקרה

האסטרואיד 11814 Schwamb קרוי על שמה.