פולין
הערות שוליים

↑  ראו המוטואים הלא-רשמיים של פולין.
↑  בלארוסית, קשובית, עברית, שלזית, גרמנית ואוקראינית מדוברות בחמישה מחוזות משנה, אף על פי שהן לא מוגדרות כשפות רשמיות[דרוש מקור].
↑  דירוג שטח יבשתי - מתוך אתר Worldometer, כפי שפורסם ב-28 במאי 2021
↑  טבלאת אוכלוסייה שם הקובץ: UN_PPP2024_Output_PopTot.xlsx, שם החוצץ: Median - מתוך אתר האו"ם
↑  טבלאת אוכלוסייה שם הקובץ: WPP2024_POP_F01_1_POPULATION _SINGLE_AGE_BOTH_SEXES.xlsx, שם החוצץ: Medium variant - מתוך אתר האו"ם, הערכה 1 ביולי 2024
↑  דירוג תמ"ג - מתוך אתר הבנק העולמי, כפי שפורסם ב-2 באוגוסט 2023
↑  מדד הפיתוח האנושי לשנת 2022 בדו"ח שפורסם ב-2024 על ידי אתר מינהל הפיתוח (UNDP) של האומות המאוחדות
↑  Krystyna Długosz-Kurczabowa: Jaka jest etymologia słowa Polska (nazwa kraju)? [dostęp 6 grudnia 2008].
↑  "fr. pal, pele, altd. pal, pael, dn. pael, sw. pale, isl. pall, bre. pal, peul, it. polo, pole, pila, [in:] A dictionary of the Anglo-Saxon languages. Joseph Bosworth. S.275.; planus, plain, flat; from Indo-European pele, flat, to spread, also the root of words like plan, floor, and field. [in:] John Hejduk. Soundings. 1993. p. 399"; "the root pele is the source of the English words "field" and "floor". The root "plak" is the source of the English word "flake" [in:] Loren Edward Meierding. Ace the Verbal on the SAT. 2005. p. 82
↑  Derwich, Marek; Żurek, Adam, eds. (2002). U źródeł Polski (do roku 1038) [Foundations of Poland (until year 1038)]. Wrocław: Wydawnictwo Dolnośląskie. ISBN 83-7023-954-4.
1 2 3 4 5  Davies, Norman (2005a). God's Playground: A History of Poland, Volume I (2nd ed.). Oxford: Oxford University Press. ISBN 978-0-231-12817-9.
↑  Geneviève Zubrzycki (15 September 2006). The Crosses of Auschwitz: Nationalism And Religion in Post-communist Poland. University of Chicago Press. p. 64. ISBN 978-0-226-99304-1. Retrieved 5 April 2012.
1 2  Wyrozumski, Jerzy (1986). Historia Polski do roku 1505 [History of Poland until 1505]. Warsaw: PWN. ISBN 83-01-03732-6.
↑  Gierowski, Józef (1986a). Historia Polski 1505–1764 [History of Poland 1505–1764]. Warsaw: PWN. ISBN 83-01-03732-6.
↑  Yale Richmond, From Da to Yes: Understanding the East Europeans, Intercultural Press, 1995, p. 51
↑  Maciej Janowski, Polish Liberal Thought, Central European University Press, 2001, ISBN 963-9241-18-0, Google Print: p3, p12
↑  Rett R. Ludwikowski, Constitution-Making in the Region of Former Soviet Dominance, Duke University Press, 1997, ISBN 0-8223-1802-4, Google Print, p34
↑  Aleksander Gella, Development of Class Structure in Eastern Europe: Poland and Her Southern Neighbors, SUNY Press, 1998, ISBN 0-88706-833-2, Google Print, p13
↑  "Formally, Poland and Lithuania were to be distinct, equal components of the federation… But Poland, which retained possession of the Lithuanian lands it had seized, had greater representation in the Diet and became the dominant partner.""Lublin, Union of". Encyclopædia Britannica. 2006.
↑  "Poland – The 17th-century crisis". Britannica Online Encyclopedia.
↑  Józef Andrzej Gierowski – Historia Polski 1764–1864 (History of Poland 1764–1864), p. 74-101
↑  Gardner, Monica Mary (1942). The Rising of Kościuszko (Chapter VII) (Project Gutenberg). Kościuszko: A Biography (G. Allen & Unwin., ltd, 136 pages).
1 2  Lukowski, Jerzy; Zawadzki, W. H. (2001). A Concise History of Poland. Cambridge, United Kingdom: Cambridge University Press. p. 313. ISBN 978-0-521-55917-1.
↑  Nicolson, Harold George (2001). The Congress of Vienna: A Study in Allied Unity, 1812-1822. New York: Grove Press. p. 171. ISBN 0-8021-3744-X.
↑  Frątczak, Sławomir Z. (2005). "Cud nad Wisłą". Głos (in Polish) (32/2005). Archived from the original on 8 July 2007. Retrieved 18 June 2006.
↑  Joseph Rothschild, Pilsudski's Coup D'État, Columbia University Press, 1967, ISBN 0-231-02984-5.
↑  Project in Posterum, Poland World War II casualties. Retrieved 20 September 2013.
↑  Tomasz Szarota & Wojciech Materski, Polska 1939–1945. Straty osobowe i ofiary represji pod dwiema okupacjami, Warsaw, IPN 2009, ISBN 978-83-7629-067-6 (Introduction online.)
↑  "European Refugee Movements After World War Two". BBC – History.
↑  (Polish) Polska. Historia PWN Encyklopedia. Retrieved 11 July 2005.
↑  "Real GDP growth in CEECs". Transitioneconomies.blogspot.com. 28 May 2006. Retrieved 6 May 2009.
↑  History of the Visegrad Group
1 2   רויטרס ואי-פי, בית המשפט העליון האירופי קנס את פולין במיליון אירו ליום משום שלא צייתה לפסיקתו, באתר הארץ, 27 באוקטובר 2021
↑  Jarosz, Maria (2005). Wygrani i przegrani polskiej transformacji. Warszawa: Instytut Studiów Politycznych PAN. ISBN 83-7459-000-9.
↑  Stay informed today and every day (2011-08-27). "Eastern Europe’s economies: Some calm amid storms". The Economist. Retrieved 2014-06-01.
↑  "Export Partners of Poland". CIA World Factbook. 2012. Retrieved 24 July 2013.
↑  "Import Partners of Poland". CIA World Factbook. 2012. Retrieved 24 July 2013.
↑  "5. Report for Selected Countries and Subjects". International Monetary Fund. Retrieved 1 February 2015.
↑  "Country and Lending Groups | Data". Data.worldbank.org. Retrieved 25 May 2011.
↑  poland/report "Travel And Tourism in Poland". www.euromonitor.com. Retrieved 12 October 2009.
↑  UNWTO Tourism Highlights "International Tourist Arrivals by County of Destination (Poland)". UNWTO World Tourism Barometer. World Tourism Organization. 2013. Retrieved 27 October 2013.
↑  Press Release (5 November 2012). "International tourism strong despite uncertain economy". World Tourism Organization UNWTO. Retrieved 6 February 2013.
↑  Overnight stays in accommodation establishments in 2013 (PDF file, direct download 2.07 MB), Główny Urząd Statystyczny (Central Statistical Office (Poland)), pp. 167–168 / 237. Warsaw 2014.
↑  "The True Cost of Coal" (PDF). Greenpeace. November 27, 2008. pp. 6, 54–57. Retrieved 2011-05-22.
↑  World Population Dashboard Poland, United Nations Population Fund
↑  Poland: Aging and the Economy
↑  Central Statistical Office population report for 2013
↑  European Spatial Planning Observation Network, Study on Urban Functions (Project 1.4.3), Final Report, Chapter 3, (ESPON, 2007)
↑  Przynależność narodowo-etniczna ludności – wyniki spisu ludności i mieszkań 2011. GUS. Materiał na konferencję prasową w dniu 29. 01. 2013. p. 3. Retrieved on 2013-03-06.
↑  היהודים שמספרם היה מעל שלושה מיליון, היוו כ- 10% מהאוכלוסייה.
↑  GUS, Narodowy Spis Powszechny Ludnosci 2011: 4.4. Przynależność wyznaniowa (National Survey 2011: 4.4 Membership in faith communities) p. 99/337 (PDF file, direct download 3.3 MB). ISBN 978-83-7027-521-1 Retrieved 27 December 2014.
↑  סקר שיוך דתי מ-2015
↑  "Encyclopædia Britannica - Religion in Poland".
↑  Microsoft Encarta Online Encyclopedia 2007. "Poland".
↑  איתמר אייכנר, ביום העצמאות בפולין: צעקו "מוות ליהודים" והציתו כתב זכויות היסטורי, באתר ynet, 13 בנובמבר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555089705171  PLWABN: 9810547738505606  BnF: cb11880842g (data)  GND: 4046496-9  HDS: 003367  ISNI: 0000 0004 0471 0018  KulturNav: 9f432e5c-3dc3-4309-b930-0c8944f3b67f  LCCN: n79131071  MusicBrainz: dd7f80c8-f017-3d01-8608-2a8c9c32b954  NARA: 10045341  NDL: 00569130  NKC: ge130478  RERO: 02-A000131730  SUDOC: 02658994X  TDVİA: polonya  UKPARL: qwSRT1w0  VIAF: 141810140   WorldCat (עם VIAF): 141810140 
ציור של יאן מטייקו: פולין מקבלת את הנצרות
גדנסק בסוף המאה ה-19
ורשה בשנת 1945, עם תום מלחמת העולם השנייה
גבולות המדינות הפולניות לאורך ההיסטוריה:  הרפובליקה העממית הפולנית והרפובליקה השלישית, לאחר 1945   הרפובליקה השנייה, 1918 עד 1939  האיחוד הפולני-ליטאי, 1569 עד 1795  פולין של שושלת פיאסט, סביב שנת 1000
הסיים, הבית התחתון של הפרלמנט הפולני
כוחות יבשה פולניים במסגרת תרגיל צבאי של נאט"ו בפומרניה המערבית
מפה טופוגרפית של פולין
המרכז הפיננסי של ורשה, בירת פולין
עגלונים בעיר העתיקה של קרקוב, ברקע בזיליקת מריה הקדושה
עיר הנופש זאקופנה שבהרי הטאטרה שבלב הקרפטים, בירת ספורט החורף של פולין
ורשה, העיר המאוכלסת ביותר בפולין
קרקוב, בירת פולין לשעבר, היא אתר תרבותי חשוב