פאפוס
הערות שוליים

↑  Bibliotheke, iii.14.3.
↑  According to the Roman Gaius Julius Hyginus, Fabula 142, Cinyras was a son of Paphus, thus legitimate in the patrineal manner, but Bibliotheke makes Cinyras an interloper, arriving with some of his people from Cilicia on the nearest coast of Asia Minor, and thus a suitor from outside, in the matrilineal manner. The conflict is instructive.
↑  Old Paphos, in Ancient Greek: Πάφος παλαιά, Ptolemy v. 14. § 1; or, in one word, Παλαίπαφος, Strabo xiv. p. 683; Palaepaphos, Pliny the Elder v. 31. s. 35)
↑  New Paphos in Ancient Greek (Πάφος Νέα, Ptol. l. c.; Nea Paphos, Plin. l. c.. The name of Paphos, without any adjunct, is used by poets and by writers of prose to denote both Old and New Paphos, but with this distinction, that in ancient prose writers it commonly means New Paphos, whilst in the ancient poets, on the contrary, for whom the name of Palaepaphos would have been unwieldy, it generally signifies Old Paphos, the more particular seat of the cult of the Greek goddess Aphrodite. In inscriptions, also, both towns are called Πάφος. This indiscriminate use is sometimes productive of ambiguity, especially in the Latin prose authors.
↑  The hill is celsa Paphos in Aeneid x. 51
↑  Hesychius of Alexandria, under Βώκαρος
↑  כך לסלמיס הייתה אנקומי (אנ'), לכתיון הייתה הלה סולטן טקה (אנ') ולאידליון הייתה אגיוס סוזומנוס (אנ'), ראו Pamela Gaber, The History of History: Excavations at Idalion and the Changing History of a City-Kingdom, Near Eastern Archaeology 61, 2008, עמ' 52–63 doi: 10.1086/nea20361348
↑  Tacitus Hist. ii. 3; Pomponius Mela, ii. 7; Marcus Annaeus Lucanus viii.456
↑  פאוסניאס, תיאורה של יוון, ספר 1, פרק 14 (אנ'), פסקה 7 (1.14.7)
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 95–95; על-פי כתובת בה מוזכרת "עשתרת-פפ", כלומר עשתרת של העיר פאפוס.
↑  Ashmolean Museum website
↑  Engel, i.p. 483.
↑  For example, Aeschylus Suppliants 525; Virgil Aeneid i. 415; Horace Odes i. 19, 30, iii. 26; Status Silvius i. 2. 101; Aristophanes Lysistrata 833, etc.
↑  Engel, vol. i. p. 130.
↑  Müller's Archäol. § 239, p. 261; Eckhel, vol. iii. p. 86; Münter, Friedrich Christian Carl Hinrich; Hetsch, Gustav Friedrich (1824). Der Tempel der himmlischen Göttin zu Paphos: zweite Beilage zur Religion der Karthager (in German). Schubothe. OCLC 13923976
↑  Strabo xiv. p. 683.
↑  p. 181, Brunk
↑  Nadav Na'aman, Sargon II and the Rebellion of the Cypriote Kings against Shilṭa of Tyre, Orientalia 67, 1998, עמ' 244
↑  Karen Radner, The many kingdoms of Cyprus, Assyrian empire builders (University College London), ‏2012
↑  Erle Leichty, The Royal Inscriptions of Esarhaddon, King of Assyria (680-669 BC), Eisenbrauns, 2011, עמ' 23–24 (הקטע חוזר גם בעמ' 46)
↑  Jamie Novotny, Joshua Jeffers, The Royal Inscriptions of Ashurbanipal (668–631 BC), Aššur-etel-ilāni (630–627 BC), and Sîn-šarra-iškun (626–612 BC), Kings of Assyria, Part 1, Eisenbrauns, 2018, עמ' 116–117 (הקטע חוזר בעמ' 141–142). יש לציין שחלק זה מהמסע הראשון של אשורבניפל לא מופיע בתיאורי המסע המוקדמים, והוא נוסף לאחר שהמלך ערך מחדש את ספרי שנותיו (על כך ראו בעמ' 107).
↑  Engel, Kypros, 2 vols. Berlin, 1841.
↑  אודאון הוא בניין שנבנה בספרטה במאה ה-6 ובמאה ה-7 לפנה"ס ושימש להופעות מוזיקליות. לכן, כל מבנה שנבנה ביוון העתיקה או רומא העתיקה למטרות אלו נקרא אודאון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555438905171  GND: 4104677-8  NKC: ge422297  VIAF: 245017454   WorldCat (עם VIAF): 245017454 
"סלע אפרודיטה" המיוחס למקום הולדתה של אפרודיטה, אלת האהבה והיופי במיתולוגיה היוונית
מבצר פאפוס
עמוד פאולוס
פסיפסים בבית דיוניסוס: אפולו ומרסיאס (למעלה), דיוניסוס ולוקאסטה (למטה)
מפת פאפוס