stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
BepiColombo
היסטוריה

התוכנית אושרה בשנת 2009 עם כוונה לשיגור בשנת 2014. השיגור בוצע ב-20 באוקטובר 2018 ממרכז החלל הגיאני בעזרת משגר מדגם "אריאן 5". בקרת טיסה מבוצעת ממרכז הבקרה בדרמשטדט.
המשימה כוללת מספר לווייני משנה שצפויים להתחיל עבודה מתואמת לאחר הגעה למסלול סביב כוכב חמה.
עלות כוללת של הפרויקט היא כשני מיליארד דולר
הגעה למסלול המתוכנן מבוצעת על ידי מנוע יונים ותשע מקלעות כבידתיות. ב-15 באוקטובר 2020 הגשושית עברה ליד נגה. ב-1 באוקטובר היא עברה 199 ק"מ מכוכב חמה. היא עברה ליד כוכב הלכת גם בשנת 2022 ו-2023. כיום, בתחילת 2024 החללית נמצאת במסלול סביב כוכב חמה שהוא דומה למסלול הסופי. מעבר למסלול הסופי סביב כוכב חמה והפרדת לוויינים מתוכננים ל-5 בדצמבר 2025. המשימה צפויה להסתיים בשנת 2028.
מבנה הגשושית

יחידת הנעה Mercury Transfer Module (MTM) כוללת מנוע ומיועדת למעבר הגשושית ליעד. היחידה נבנתה על ידי סוכנות החלל האירופית.
יחידה מסלולית Mercury Planetary Orbiter (MPO) כוללת מכשירי מדידה. היחידה נבנתה על ידי סוכנות החלל האירופית. משקל היחידה הוא 1,150 ק"ג כולל פאנל סולארי שמספק 1,000 ו"ט. על היחידה הותקנו 11 מכשירים מדעיים שנבנו במספר מדינות. ציוד תקשורת פועל ב-X-band ו-Ka-band. היקף המידע הוא 1,550 גיגהביית בשנה. קליטת הנתונים תבוצע בתחנת קרקע בספרד.
יחידת חקר מגנטוספירה Mio (Mercury Magnetospheric Orbiter). היחידה נבנתה ביפן ובאוסטריה. משקלה 285 ק"ג ועליה הותקנו חמישה מכשירי מדידה וכולל פאנל סולארי שמספק 90 ו"ט. ציוד תקשורת פועל ב-X-band. היקף המידע הוא 160 גיגהבייט בשנה. קליטת הנתונים תבוצע במרכז בקרה ביפן.
צמד לוויינים מתואמים (סביב הפלנטה כוכב חמה) צפויים לאפשר למדידת אפקט יחסותי ותיאוריות כבידה.
הערות שוליים

1 2  Milani, A., Vokrouhlicky, D., Villani, D., Bonanno, C., Rossi, A.:
Testing general relativity with BepiColombo radio science experiment, Phys. Rev. D 66, 082001 (2002)
1 2  Schettino G., Serra D., Tommei G., Di Pierri V.: A test of gravitational theories including torsion with the BepiColombo radio science experiment, Universe 06-00175 (2020)
↑  עלות הפרויקט
אנימציה של טיסת הגשושית (BepiColombo בסגול)
Aus der Tiefen rufe ich, Herr, zu dir, רי"ב 131

העוגב החדש בכנסיית דיוי בלאסי, מילהאוזן
Aus der Tiefen rufe ich, Herr, zu dir (בעברית: ממעמקים קראתיך ה'), רי"ב 131, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך. הוא הלחין אותה בהיותו במילהאוזן בשנת 1707 או 1708, והיא אחת משתי הקנטטות המוקדמות שלו שידוע עליהן (האחרת היא אקטוס טרגיקוס). הטקסט מבוסס על מזמור ק"ל מספר תהלים.
היסטוריה ומילים

בסוף דפי התווים הוסיף באך הערה לפיה הקנטטה נכתבה על פי הזמנתו של העומד בראש כנסיית מריה הקדושה במילהאוזן, גאורג כריסטיאן אילמר (Georg Christian Eilmar). הערה זו מאפשרת לקבוע שבאך הלחין אותה בעת ששהה בעיר, בה עבד כנגן עוגב בכנסייה אחרת שם, כנסיית דיוי בלאסי (Divi Blasii).
מזמור ק"ל עליו מבוסס הטקסט הוא אחד משישה מזמורי תהלים שמכונים "מזמורי סליחות" בנצרות כי הם עוסקים בחרטה על חטאים. האירוע שלכבודו הוזמנה הקנטטה אינו ידוע, אולם אופייה מרמז על טקס חזרה בתשובה. יש המקשרים זאת עם שרפה גדולה שהתחוללה בעיר במאי 1707, ומשערים שהקנטטה נכתבה לאירוע זיכרון לנספים. שם הקנטטה הוא האינציפיט של הפרק ובין פסוקי הפרק משובצים קטעים ממזמור לותרני שנכתב על ידי ברתולומיאוס רינגוואלדט ב-1588 ומושרים כליווי לסולנים בסגנון קנטוס פירמוס. חלקים מהמזמור הזה שימשו את באך בקנטטות נוספות (113, 168, 334).
מבנה והרכב מבצע

הקנטטה נכתבה עבור שני סולנים, טנור ובס ומקהלה בת ארבעה קולות. הכלים המשתתפים הם אבוב, בסון, כינור, שתי ויולות ובאסו קונטינואו. לקנטטה חמישה חלקים:
מקהלה: Aus der Tiefen rufe ich, Herr, zu dir (ממעמקים קראתיך ה')
אריוזו לבס בליווי סופרן: So du willst, Herr, Sünde zurechnen (אם עוונות תשמור יה)
מקהלה: Ich harre des Herrn, meine Seele harret (קיוויתי ה', קיוותה נפשי)
אריה לטנור בליווי אלט: Meine Seele wartet auf den Herrn von einer Morgenwache (קיוותה נפשי לאדוני משמרים לבוקר)
מקהלה: Israel hoffe auf den Herrn; denn bei dem Herrn (יחל ישראל אל ה')
הקלטות

היצירה בוצעה והוקלטה רבות על ידי מנצחים ידועים, בהם רוברט שו (ב-1949), ג'ון אליוט גרדינר (ב-1980), ניקולאוס הרנונקור (ב-1981), טון קופמן (ב-1994) ותומאס הנגלברוק (ב-2007).
רי"ב 131a

רי"ב 131a היא פוגה בסול מינור לעוגב, שעתוק של החלק האחרון של הקנטטה. לא ידוע האם באך הוא זה שיצר את השעתוק.
הערות שוליים

↑  באתר "מקהלת באך של בית לחם"
↑  באתר אוניברסיטת חרונינגן
↑  באתר קנטטות באך
↑  רשימת ההקלטות באתר קנטטות באך
↑  הסבר על היצירה באתר אוניברסיטת קיימברידג'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517047205171  BNE: XX5171804  BnF: cb13909483x (data)  GND: 300008244  LCCN: n83073625  MusicBrainz work: 84908ad1-58f3-4c36-9a86-165ea06fe11d  NLA: 35307248  VIAF: 178625404   WorldCat (עם VIAF): 178625404
Black Rainbows

"Black Rainbows" הוא אלבום הסולו הרביעי של הזמר הבריטי ברט אנדרסון. האלבום יצא ב-26 בספטמבר 2011.
אלבומו הרביעי החזיר את אנדרסון לרוק אינדי, ומשקף את חזרתו להופיע עם להקת סווייד לאחר הפסקה ארוכה. האלבום הוא תוצר שני של שיתוף פעולה עם המוזיקאי לאו אברהמס (פלורנס אנד דה משין). מיד לאחר הוצאת האלבום, יצא אלבום הופעה כפול שהוקלט זמן קצר קודם לכן באולם קוקו שבלונדון. לאלבום נלוו שני קליפים לשירים Brittle Heart ו-Crash About To Happen, שצולמו שניהם על במה ומייצגים את עשייתו המוזיקלית של אנדרסון כיוצר העובד עם להקה.
שירי האלבום

Unsung
Brittle Heart
Crash About to Happen
I Count the Times
The Exiles
This Must Be Where It Ends
Actors
In the House of Numbers
Thin Men Dancing
Julian's Eyes
Possession
SPARC

מעבד Sun UltraSPARC II.
SPARC (קיצור באנגלית של Scalable Processor ARChitecture ולעיתים נכתב כמו "spark" - ניצוץ) היא ארכיטקטורת מעבדי מחשב שפותחה בשנת 1985 על ידי סאן מיקרוסיסטמס (כיום בבעלות אורקל).
השם SPARC הוא סימן רשום של תאגיד SPARC International, Inc, שהוקם ב־1989 לקידום SPARC ובחינתו. הודות לפעולתו ארכיטקטורת SPARC היא פתוחה ולא משויכת קניינית ליצרן כלשהו. ישנו יישום קוד פתוח שלה הנקרא LEON שנכתב ב־VHDL.
בראשית היו מעבדי SPARC מיועדים לתחנות עבודה, אך לאחר מכן נפוצו יותר בשרתים מתוצרת סאן ופוג'יטסו, המריצים לרוב את מערכת ההפעלה סולאריס של סאן. ישנן גם גרסאות של לינוקס ו־FreeBSD למעבדי SPARC.
בגרסה 9 של SPARC הוצגה תמיכה ב־64 ביט. הגרסאות עם התמיכה ב־64 ביטים נקראות UltraSPARC.
Instruction

"Instruction" (בעברית: "הוראה") הוא שיר של התקליטן והמפיק האנגלי ג'קס ג'ונס, בו מופיעות הזמרת האמריקאית דמי לובאטו והראפרית האנגלייה סטפלון דון. הוא נכתב על ידי MNEK, סטפלון דון, דמי לובאטו וג'קס ג'ונס. מפיקי השיר הם ג'קס ג'ונס ומארק ראלף. הוא יצא לאור ב-16 ביוני 2017, תחת הוצאת פולידור רקורדס. "Instruction" כלול במהדורת הדלוקס של אלבום האולפן השישי של לובאטו, Tell Me You Love Me.
רקע

ב-12 ביוני 2017, ג'קס ג'ונס שיתף לראשונה קטע מהשיר בטוויטר, יחד עם תאריך יציאתו של הסינגל. סטפלון דון גם צייצה קטע דומה כעבור כמה דקות, ואילו דמי לובאטו צייצה אותו ב-13 ביוני 2017, וחשפה את האמנים המשתתפים בשיר. "זה עומד להיות להיט", כתבה לובאטו בפוסט. דמי לובאטו שיתפה טיזר ארוך יותר של השיר ב-14 ביוני 2017, וחשפה יותר ממילות השיר.
הרכב השיר

"Instruction" הוא שיר דאנסהול באתר בילבורד הברזילאי נכתב כולל תופים בקצב סמבה ולאחריהם קצב רגאטון.
וידאו קליפ

הקליפ צולם ב-20 ביולי 2017 בלוס אנג'לס, קליפורניה. הוא יצא לאור ב-2 באוגוסט 2017. הוא כולל את דמי לובאטו, סטפלון דון, ג'קס ג'ונס ואמנים/רקדנים אחרים ברקע שרוקדים ומנגנים על כלים שונים.
הופעות חיות

ב-18 באוגוסט 2017 הצטרף ג'ונס לדמי לובאטו בבוקר טוב אמריקה, שם ביצעו את הביצוע הראשון בטלוויזיה של השיר. ב-10 בנובמבר 2017 ביצעו ג'ונס, לובאטו וסטפלון דון את השיר לראשונה יחד בתוכנית BBC Sounds Like Friday Night. ביוני 2018 הצטרף ג'ונס לדמי לובאטו במהלך סיבוב ההופעות Tell Me You Love Me World Tour כדי לבצע את השיר "Instruction" בכל המופעים בממלכה המאוחדת למעט ברמינגהאם.
שימוש בתקשורת

השיר מופיע בפרק העשירי בסדרת הטלוויזיה עושות כותרות. השיר נכלל במשחק Just Dance 2018. השיר התנגן גם במהלך תחרות בגדי הים של מיס תבל לשנת 2017. הוא משומש גם בפרסומת טלוויזיה של הנקל לשנת 2018 בבריטניה.
רשימת רצועות

| הורדה דיגיטלית> מס' | הורדה דיגיטלית> שם | הורדה דיגיטלית> משך | הורדה דיגיטלית>  | הורדה דיגיטלית>  | הורדה דיגיטלית>  | הורדה דיגיטלית>  | הורדה דיגיטלית>  | הורדה דיגיטלית>  | הורדה דיגיטלית>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Instruction (בהשתתפות דמי לובאטו וסטפלון דון)   | 2:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| הורדה דיגיטלית – Mr Eazi remix> מס' | הורדה דיגיטלית – Mr Eazi remix> שם | הורדה דיגיטלית – Mr Eazi remix> משך | הורדה דיגיטלית – Mr Eazi remix>  | הורדה דיגיטלית – Mr Eazi remix>  | הורדה דיגיטלית – Mr Eazi remix>  | הורדה דיגיטלית – Mr Eazi remix>  | הורדה דיגיטלית – Mr Eazi remix>  | הורדה דיגיטלית – Mr Eazi remix>  | הורדה דיגיטלית – Mr Eazi remix>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Instruction (בהשתתפות דמי לובאטו וסטפלון דון) (Mr Eazi remix)   | 3:08 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 66 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 72 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 29 |  |
|  גואטמלה | מוניטור לטינו | 13 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 31 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 41 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 13 |  |
|  הפיליפינים | בילבורד הפיליפינים | 41 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 23 |  |
|  חבר המדינות | טופ-היט | 31 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
|  לטביה | לטביה טופ 40 | 24 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 75 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 10 |  |
|  פולין | ZPAV | 22 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 70 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 37 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 45 |  |
|  צרפת | SNEP | 145 |  |
|  קולומביה | נשיונל-רפורט | 97 |  |
|  קוריאה הדרומית | סירקל צ'ארט | 51 |  |
|  קרואטיה | טופ ליסטה | 49 |  |
|  רוסיה | טופ-היט | 27 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 94 |  |
תארים

| מדינה | תואר | נתוני מכירות |
| --- | --- | --- |
| איטליה (FIMI) | זהב | 25,000 |
| ברזיל (Pro-Música Brasil) | זהב | 20,000 |
| בריטניה (BPI) | פלטינה | 600,000 |
| גרמניה (BVMI) | זהב | 200,000 |
| קנדה (Music Canada) | זהב | 40,000 |
היסטוריית הוצאה לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | גרסה | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שונות | 16 באפריל 2017 | הורדה דיגיטלית | מקורית | פולידור |  |
| איטליה | 23 ביוני 2017 | רדיו להיטים עכשוויים | מקורית | אוניברסלי |  |
| שונות | 20 באוקטובר 2017 | הורדה דיגיטלית | רמיקס Mr Eazi | פולידור |  |
Invisible String

| --- | --- |
 שיר בביצוע טיילור סוויפט
 מתוך האלבום Folklore
 יצא לאור:  24 ביולי 2020
 תאריך הקלטה:  2020
 סוגה:  מוזיקת פולק 
 שפה:  אנגלית
 אורך:  4:13
 חברת תקליטים:  ריפבליק
 כתיבה:  טיילור סוויפט, ארון דסנר
 הפקה:  ארון דסנר
 
Invisible String (בעברית: מֵיתָר בִּלתִי נִרְאֶה) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט, מתוך אלבום האולפן השמיני שלה, Folklore. השיר יצא לאור ב-24 ביולי 2020, על ידי חברת התקליטים ריפבליק רקורדס, ביחד עם שאר שירי האלבום. השיר נכתב על ידי סוויפט וארון דסנר והופק על ידי דסנר גם כן. השיר זכה להצלחה בינלאומית מבלי שיצא כסינגל, תוך שנבחר גם לא לצאת כסינגל ולא נשלח לשום פורמט של רדיו הלהיטים העכשוויים.
עם יציאתו, "Invisible String" זכה לביקורות חיוביות מטעם מבקרי המוזיקה, תוך שנאמר עליו כי הוא מכיל בתוכו "פרטים ביוגרפיים, דקויות, רמזים עדינים והתייחסויות ספרותיות". השיר הופיע במקום ה-14 במצעד שירי הספוטיפיי העולמי וצבר למעלה מ-4.278 מיליון השמעות ביממה אחת, תוך שהפך לאחד מהשירים עם הפתיחות הגדולה ביותר בשנת 2020. בשבוע אחד, צבר 18.1 מיליון השמעות.
הרכב ומילים

מבקרי המוזיקה הפנו כלפי השיר ביקורות חיוביות וטענו כי הוא קשור באופן מסוים לבן הזוג שלה ג'ו אלווין. עוד נאמר עליו, כי הוא מכיל בתוכו "פרטים ביוגרפיים, דקויות, רמזים עדינים והתייחסויות ספרותיות שנועדו לקרב ביניהם [סוויפט ואלווין]". בנוסף לכך, הוסיפו כי הגורל שזור בשיר.
את השיר הקליטה סוויפט במהלך שנת 2020, בדומה לשאר שירי האלבום Folklore.
ביקורת

השיר זכה לביקורות חיוביות מטעם מבקרי המוזיקה, תוך שנאמר עליו כי הוא מכיל בתוכו "פרטים ביוגרפיים, דקויות, רמזים עדינים והתייחסויות ספרותיות". לקראת סוף דצמבר 2020, דירגו את השיר ב-NPR במקום ה-22 ברשימת "100 השירים הטובים ביותר על פי NPR לשנת 2020". בנוסף, תיארו אותו כ"שיר פולק אוורירי" והוסיפו כי "הוא מדבר על בן זוגה ג'ו אלווין".
הזמר-יוצר קונאן גריי הצהיר לקראת סוף שנת 2020, כי השיר "Invisible String" הוא השיר הטוב ביותר שיצא בשנה הזו.
ביקורת > רשימות כל הזמנים וסוף שנה

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| פיצ'פורק | המוזיקה הטובה ביותר לשנת 2020 על פי קוראי פיצ'פורק | 14 |  |
| רולינג סטון | כל 206 השירים של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 77 |  |
| BuzzFeed | 167 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 44 |  |
| NME | השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 31 |  |
| NPR | 100 השירים הטובים ביותר על פי NPR לשנת 2020 | 22 |  |
| USA Today | 10 השירים הטובים ביותר לשנת 2020 | 6 |  |
| Vulture | 179 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 14 |  |
הצלחה מסחרית

עם הפצתו של Folklore, השיר נחת במקום ה-10 במצעד הספוטיפיי האמריקאי, עם 2.444 מיליון השמעות והפך לאחד מהשירים עם הבכורה הגדולה ביותר של אמנית בארצות הברית בתולדות הפלטפורמה. בשבוע אחד, צבר שם למעלה מ-9.6 מיליון השמעות. במצעד הסינגלים האוסטרלי הגיע למקום ה-19, תוך שברולינג סטון טופ 100 הגיע למקום ה-11.
במצעד הבילבורד הוט 100 הגיע למקום ה-37 מבלי שיצא כסינגל, תוך שבמצעד שירי הסטרימינג הגיע למקום ה-43.
קרדיטים וצוות

הקרדיטים לקוחים מאתר טיידל.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  טיילור סוויפט – קולות, כתיבה, הלחנה  ארון דסנר – פסנתר, גיטרה אקוסטית, גיטרה חשמלית, תכנות תופים, מלוטרון, כלי הקשה, בס, סינתיסייזר, הקלטה והפקה, הקלטה נוספת  ברייס דסנר – תזמורת |  יוקי נומאטה רזניק – ויולה, כינור  ג'יימס מקליסטר – תכנות תופים  קלריס ג'נסן – צ'לו |  קייל רזניק – ויולה, כינור  ג'ונתן לואו – הקלטה, מיקסינג  רנדי מריל – הנדסת מאסטרינג |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 19 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 37 |  |
|  ארצות הברית | רולינג סטון טופ 100 | 11 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 16 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג לפי דרישה | 13 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | – |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי הסטרימינג | 43 |  |
|  סינגפור | RIAS | 19 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 134 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 29 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | — | 500,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 24 ביולי 2020 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | ריפבליק |  |
MIM-23 הוק

| --- | --- |

טעינת טילי הוק לכן השיגור (או הורדה)
 מידע בסיסי
 ייעוד:  מודל נשק 
 ארץ ייצור:  ארצות הברית 
 יצרן:  תאגיד ריית'יאון, ארצות הברית
 שימוש ראשון:  ארצות הברית: 1959 ישראל: 1965
 משתמשים:  Republic of Korea Army 
 מאפיינים כלליים
 הנעה:  מנוע רקטי של דלק מוצק
 משקל:  635 / 584 ק"ג
 ממדים
 אורך:  5.03 / 5.08 מטרים
 קוטר:  37 סנטימטרים
 ביצועים
 מהירות:  2.5 מאך (850 מטר לשנייה)
 טווח:  40 / 25 ק"מ
 תקרת גובה:  PAR : 17.7 ק"מ / CWAR : 13.3 ק"מ
 ראש קרב והנחיה
 ראש קרבי:  74 / 54 ק"ג
 הנחיה:  ביות חצי אקטיבי על ידי מכ"ם
 
MIM-23 Hawk (ראשי תיבות של: Homing All the Way Killer) היא מערכת הגנה אווירית של טילי קרקע-אוויר חצי אקטיביים ליירוט כלי טיס בטווחים בינוניים, בגובה נמוך עד בינוני, מתוצרת חברת "ריית'יאון" בארצות הברית.
טיל ה'הוק' הוא טיל מונחה עם "ביות חצי-אקטיבי", כלומר שהוא עוקב אחר המטרה ומנווט את עצמו אליה באמצעות החזר אותות של המכ"ם הקרקעי ש"מאיר" את המטרה מהקרקע. הטיל מפוצץ עצמו באמצעות מרעום-קרבה (כאשר עוצמת החזר שידור המכ"ם פוחתת - פיצוץ בעת חליפה בסמוך למטרה) או לחלופין, כשהטיל פוגע ישירות במטרה.
היסטוריה

פיתוח ה'הוק' החל בצבא ארצות הברית בשנת 1952, הניסוי הראשון בטיל נערך ביוני 1956, פיתוח המערכת הושלם בשנת 1957 והיא הופעלה לראשונה בצבא ארצות הברית באוגוסט 1959. המערכת נפרשה בתנאי שדה על ידי חיל הנחתים האמריקאי בשנת 1960.
המערכת נרכשה על ידי רוב מדינות נאט"ו, יפן, איראן (טרם המהפכה האסלאמית) ומדינות נוספות ובהן ישראל החל משנת 1965.
במרוצת שנות פעילותו הארוכות, החל משנות השבעים עברה מערכת ה'הוק' שדרוגים ושיפורים רבים.
המערכת הראשונה שנכנסה לשימוש מבצעי בארץ הייתה PIP1 ונקראה בארץ "בסיסי". מערכת זו כללה בין היתר מכ"ם OMNI (רב כיווני) שהתממשק עם מכ"ם הפולסים PAR. המערכת השנייה היוותה שיפור מזערי של ה-PIP1 ונקראה בארץ "משופר", כאשר בה שופרו מחשב הסוללה (ICC) ומכ"ם ה-OMNI הותקן על אנטנת המכ"ם של ה-PAR (ולא בנפרד ממנו). מערכת ה PIP2 היוותה שיפור משמעותי, כאשר מכ"ם ה-(ROR (Range Only Radar ירד מסד"כ הסוללות לאור השיפור במכ"ם ה-PAR ובמכ"מ הנעילה והעקיבה, ה-HPIR (שעד אז לא הייתה לו מערכת אמידת מרחק עצמאית והוא הסתמך על נתוני ה-ROR). בסוף שנות ה-90 הוכנסה מערכת ה-PIP3, שכללה הכנסת מרכז בקרה אחיד, ה-BCP, שהחליף את מחשב הסוללה (ה-ICC) ואת מרכז הבקרה ה-BCC. בנוסף, מכ"ם ה-PAR נגרע לאור התממשקות הסוללה עם מערכת היהלום ומערכת ה-HPIR שופרה לכדי יכולת להעסיק מספר מטרות בעת ובעונה אחת, כאשר כל פלגה יכולה להעסיק עד שלוש מטרות במקביל (סוללה בעלת שתי פלגות יכולה להעסיק שש מטרות, במקום שתי מטרות ב-PIP2).
ה'הוק' בחיל האוויר הישראלי > הרקע המדיני לאספקת טילי ההוק לישראל

בשנות ה-50 של המאה ה-20 החל מרוץ חימוש בין ישראל ומצרים. ישראל הצטיידה בנשק צרפתי ומצרים ביצעה בשנת 1955 את עסקת הנשק הצ'כוסלובקית-מצרית. מלחמת סיני בשנת 1956 אף האיצה את תהליך המרוץ.
ב־5 ביולי 1961 שיגרה ישראל את הרקטה "שביט 2", רקטה ראשונה מסוג זה מתוצרתה. שיגור הרקטה גרם לסערה במדינות ערב, ולהאצתו של מרוץ חימוש אזורי.
כשנה לאחר מכן, ב-23 ביולי 1962 טענה מצרים כי שיגרה בהצלחה טילי קרקע-קרקע בשם אל-קאהר מתוצרתה ונשיא מצרים גמאל עבד אל נאצר הכריז שהטילים מסוגלים להגיע "דרומית לביירות" (רק לאחר מספר שנים נודע כי הטיל פרימיטיבי ואינו יעיל).
באוגוסט 1962 הודיע נשיא ארצות הברית, ג'ון קנדי באיגרת לראש ממשלת ישראל על ההחלטה לספק לישראל סוללות טילים להגנה אווירית מסוג 'הוק'.
ב־2 בספטמבר 1962 הודיעה ארצות הברית רשמית ופומבית על החלטתה לספק טילי 'הוק' לישראל והדגש היה לאספקת טילים לצורך הגנה. בקריקטורה של דוש בעיתון מעריב נראה ה"דוד" קנדי מעשן סיגר בדמות טיל המכבד את הילד שרוליק (ישראל) בשלגון "הוק", ברקע נראה נאצר המעשן טיל התקפה משלו. לצורך לימוד מערכת ההוק ולקליטתם בחיל האוויר נבחרו יואש צידון ואריה גור. אספקת טילי ה'הוק' לישראל סימנה את תחילתו של עידן הצטיידות צה"ל בנשק אמריקאי.
ה'הוק' בחיל האוויר הישראלי > הפעלת ה'הוק' בחיל האוויר הישראלי

מערכת ההוק נקלטה בחיל האוויר בשנת 1965 וקיבלה את הכינוי "שנהב". לשם קליטתם הוקמה בחיל "יחידת טילי קרקע אוויר" בקיצור יטק"א. עם הקמתו של מערך הנ"מ בחיל האוויר הישראלי בשנת 1970 שולבו יחידות ההוק במערך זה ושמן שונה ל"יחידת טילי נ"מ" ובקיצור יטנ"מ.
הירי הקרבי הראשון של טיל הוק בעולם, והפלה ראשונה שלו, התרחשו ביום הראשון של מלחמת ששת הימים ב-5 ביוני 1967. מטוס אוראגן ישראלי פגוע טס לכוון הקריה למחקר גרעיני בדימונה. הטייס הפגוע, יורם הרפז, לא הזדהה והופל על ידי סוללת טילי הוק שהגנה על הקריה למחקר גרעיני.
במהלך השנים הפילו סוללות ההוק 36 מטוסים ומסוקים במלחמת ששת הימים, מלחמת ההתשה, מלחמת יום הכיפורים ומלחמת שלום הגליל. מערך ה"הוק" הישראלי מחזיק בשני תארים; בינואר 1967 בוצע בישראל הירי המבצעי הראשון של טיל הוק בעולם, כאשר טיל הוק שוגר טיל לעבר מטוס מיג-21 סורי. הטיל לא פגע במטרתו.
ה'הוק' בחיל האוויר הישראלי > הפעלת ה'הוק' בחיל האוויר הישראלי > ההפלה הראשונה בעולם של מטוס אויב על ידי הוק

ב 21 במאי 1969 הושגה ההפלה העולמית הראשונה של מטוס אויב על ידי טיל הוק, עם הפלתו של מטוס מיג-21 מתוצרת ברית המועצות. סוללת הוק נפרסה בבלוזה, צפונית לקנטרה, עקב פעילות של מטוסי אויב באזור. סמל המבצעים של הסוללה, יריב גבע, זיהה על המכ"ם מטוס מיג 21 מצרי המתקרב לסוללה ונעל עליו. מכיוון שהזנקת מטוסי חיל האוויר לאזור לא באה בחשבון עקב ריחוק בסיסם מהאזור, ביקש סגן משנה יאיר תמיר, קצין המבצעים של הסוללה, אישור לירי טילים. האישור ניתן וסג"ם תמיר שיגר טיל שפגע במטוס והוא התפוצץ באוויר. זו הייתה ההפלה הראשונה בעולם של מטוס אויב על ידי טיל הוק מתוצרת ארצות הברית והיא עוררה עניין במדינות שהכניסו טילים מסוג זה למערך ההגנה האווירית שלהם.
תקדים עולמי נוסף היה ב-6 באוקטובר 1973: סוללת הוק שהוצבה בראס סודר שבסיני (מיחידה 139) הפילה שני מסוקי מי-8. הפלת המסוקים הראשונה בעולם של טילי הוק הפתיעה את מהנדסי ריית'יאון (יצרנית ההוק) שכן על פי תכנונו, לא נועד לכך. מהירותו הנמוכה של המסוק מנעה את נעילת מכ"ם ההארה עליו ומפעיל המכ"ם, תוך גילוי כושר המצאה, העביר את המכ"ם למצב ידני וננעל על להבי המסוק ובכך כיוון את הטיל למטרתו והשיג את ההפלה. הנוהל הוכנס לספר הנהלים של מערכי הנ"מ בארץ ובעולם.
כחודש וחצי לאחר סיום מלחמת יום הכיפורים הציתה סוללת טילי הוק אש בבאר שבשדה הנפט הימי באבו רודס שבסיני. הרקע לכך הייתה כוננות גבוהה לקראת תקיפה של מסוקים מצריים עם לוחמי קומנדו. מכ"ם המעקב של הסוללה ננעל בטעות על מניפה של גנרטור בשדה הנפט שהיה בים, מאחר שמכשירי הסוללה הראו נתונים הדומים למסוק, נורה טיל על באר הנפט, הירי גרם לשרפה בבאר הנפט שבערה חודשים אחדים לאחר הירי.
ה'הוק' בחיל האוויר הישראלי > הפעלת ה'הוק' בחיל האוויר הישראלי > הגנה על מרחבים קריטיים

בשל טווח הגילוי הגדול של מכ"ם ה-PAR שלה ויכולת היירוט הארוכה, באותו זמן, של הסוללה היא הגנה על אתרים קריטיים כמו השטח של הקריה למחקר גרעיני שליד דימונה ושל המפעלים הפטרוכימיים בחיפה. עם התיישנותה מערכות אחרות החליפו את סוללות ההוק.
ה'הוק' בחיל האוויר הישראלי > הפלת מיג 25 סורי במבצע שלום הגליל

בעיצומו של מבצע שלום הגליל ביצעו הסורים גיחות צילום באמצעות מטוס מיג-25 שטס מעל דרום לבנון בגובה רב של 70 אלף רגל במהירות של 2.5 מאך. עקב הגובה הרב והמהירות הגבוהה, ניסיונות ליירוטו באמצעות מטוסי קרב לא צלחו. במטה חיל האוויר החליטו לנסות להפיל את המטוס באמצעות מערכת ההוק, חרף העובדה שהמיג-25 טס בגובה הרב ב-15 אלף רגל מטווח הירי המרבי של ההוק, שהוא 55 אלף רגל. בחודש אוגוסט 1982 יצא לדרך המבצע להפלת המיג-25 שקיבל את שם הקוד "גוזל". סוללות ההוק נפרסו בג'בל ברוך והמתינו לו. ב-12 באוגוסט הוא הופיע שוב אך מכ"ם ההוק לא הצליח לנעול עליו. סמ"ר פיני שפטר, מ״ע טכני במילואים בסוללת מנרה, יזם שינוי במערכת שנועד להגדיל את לשפר את יכולת החיפוש והנעילה שלה. שפטר בנה התקן שאִפשר נעילה על מטוס, בגובה רב ובמהירות גבוהה. עד אותה עת מכ"ם הHPI (מכ"ם הנעילה, בעל אונת עפרון) של הסוללה איפשר שני סוגי חיפושים למטרת נעילה על מטרה; חיפוש רחב בגובה וברוחב וחיפוש קופסה, שנועד למציאת מטרה במקום ידוע מראש ונעילה עליה. השינוי של שפטר מאפשר ביצוע חיפוש צר לגובה או לרוחב לפי גובה שנקבע או אזימוט שנקבע ובכך מעלה את היכולת למצוא את המטוס ולהנעל עליו. ההתקן שולב במערכת הבקרה של הסוללה, שתפקידה לנעול על המטרה. נתון הגובה הוזן למערכת באמצעות ידית מכנית שמוקמה בשידת הירי, שבקרון הבקרה (הBCC). שבוע לאחר ההתקנה, נוסתה המערכת עם הרכיב החדש, התקבלה נעילה אך לא התקיימו תנאים שאִפשרו ביצוע של ירי. ב-31 באוגוסט, סמוך לשעה 7:25 בבוקר, שוב נצפה המיג-25 בשמי הצפון. עם קבלת הידיעה נכנסו בסוללת ההוק לכוננות. הבקרים של הסוללה קיבלו את נתוני הטיסה של המיג, הצליחו לנעול על המטוס בעזרת ההתקן של שפטר ושיגרו שני טילי הוק לעבר המיג. המיג נפגע והחל לאבד גובה, זוג מטוסי F-15 מטייסת 106 שהמתינו לפגיעה, שיגרו לעברו טילים נוספים. המטוס נפל ליד ג'וניה מצפון לביירות. לאחר ההפלה נמנעו הסורים מביצוע גיחות צילום נוספות באמצעות המיג-25 באזור זה עד סוף המלחמה. השינוי המוצלח הוכנס לבסוף לכל סוללות ההוק וצורת החיפוש נקראה מאז ״חיפוש גוזל״, על שם המבצע שבעבורו הומצאה. ראש להק ציוד, תא"ל יצחק גבע, ציין את תפקודו של שפטר כ"ביצוע למופת". מאוחר יותר קיבל על כך גם את פרס חיל האוויר.
במערך ההגנה האווירית הישראלי השלימה מערכת ההוק במשימותיה את מערכת טילי הפטריוט.
במרוצת השנים הוכנסו שיפורים אמריקאים בטילים ובמכשירי הבקרה, ועקב כך שודרגו גם כל מערכות ההוק גם בישראל, עם זאת, עקב כניסת מערכות מתקדמות נוספות כמו כיפת ברזל וקלע דוד מחד, והתיישנות המערכת מאידך, הביאו לסגירת סוללות ההוק האחרונות שהיו בשימוש בחיל האוויר.
הערות שוליים

↑  תאריכים ומידע על הרקע המדיני לאספקת טילי ההוק לישראל נלקחו מרשימה כרונולוגית - ציוני דרך ביחסי ישראל-ערב מהסכמי שביתת-הנשק עד היום, עמ' 77 עד 87 בשלום רוזנפלד, שמואל גילאי (עורכים) ידען מעריב תשכ"ד, הוצאת מעריב, ערה"ש תשכ"ד (ספטמבר 1963)
↑  נועם גוטמן, ‏מאז ועד הוק, באתר חיל האוויר הישראלי, ביטאון חיל האוויר, גיליון 162, אפריל 2005. ראו בפרק הפלות ראשונות
↑  "מערך ההגנה האווירית". אתר חיל האוויר
↑  יואב וינוגרד, 164-165 נ"מ הפלות ראשונות מהקרקע, באתר ..
↑  יואב וינוגרד, מערך הנ"מ, משרד הביטחון / ההוצאה לאור, 2002
↑  יואב רוזן, ‏ה"גוזל" הופל מ-70 אלף רגל, באתר חיל האוויר הישראלי, 1 בדצמבר 2000
הפלת מיג 25 בתוכנית ה-PODCAST "עושים היסטוריה" Feb 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553288305171  LCCN: sh85059385 
ההוק מוצג במצעד יום העצמאות בתל אביב, 1965
טילי 'הוק' על משגר נייד "אלפא" במוזיאון חיל האוויר.
סיכת גדוד 137 שהפעיל את טילי ה"הוק" בחיל האוויר הישראלי