stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האל דייוויד
תולדות חייו ויצירתו

דייוויד נולד בברוקלין, ניו יורק.
כבר משנות הארבעים כתב לזמרים מוכרים בהם גאי לומברדו. ב-1951 קיבל לראשונה קרדיט לכתיבתו לסרט הקולנוע "Two Gals and a Guy".
בשנת 1957 פגש במרכז כתיבת השירים בניו יורק, בניין בריל, את המלחין ברט בכרך והשניים החלו להפיק שרשרת להיטים, שהראשון בהם היה "The Story of My Life". בשנות השישים המוקדמות כתבו השניים מעל 100 שירים. באון שנים פעל צמד הכותבים במקרים רבים יחד עם הזמרת דיון וורוויק, זמרת בוגרת קונסרבטוריון שהשניים חשבו עליה כמבצעת בעת כתיבת יצירותיהם. שיתוף הפעולה ביניהם הוליד את אחד הצוותים המצליחים ביותר בתולדות המוזיקה הפופולרית. במשך אותן שנים ביצעה ווריק 38 שירים פרי עטם שנכנסו למצעד בילבורד הוט 100; מהם תשעה ב"עשרת הגדולים".
במשך שנות ה-60 וה-70 מבצעים נוספים פרסמו להיטים רבים פרי עטם של דייוויד ובכרך. בהם דאסטי ספרינגפילד, סילה בלאק, השירלז, הביטלס, הקרפנטרס, אריתה פרנקלין, אייזיק הייז, בי ג'יי תומאס, טום ג'ונס ואנגלברט המפרדינק.
הזוג היה מועמד לפרס אוסקר עבור שיר הנושא לסרטים "מה חדש, חתלתולה?", "אלפי" ולשיר "The Look of Love" מסרט ג'יימס בונד "קזינו רויאל" בביצועה של דאסטי ספרינגפילד. ב-1968 שיתפו דייוויד ובכרך פעולה עם המפיק דייוויד מריק במחזמר ברודוויי "Promises, Promises" שהניב שני להיטים, נעימת הנושא והשיר "I'll Never Fall in Love Again" שבוצע על ידי דיאן ווריק. שנת 1969 היוותה שיא נוסף עבור צמד המחברים כשזכו עם הלהיט "טיפות הגשם ממשיכות ליפול על ראשי" (Raindrops Keep Falling on My Head), מתוך הסרט "קיד וקאסידי" שזכה בפרס האוסקר לשיר הטוב ביותר.
בין השנים 1980–1986 כיהן דייוויד כנשיא האיגוד האמריקאי של מלחינים, כותבים ומו"לים (ASCAP).
ב-1 בספטמבר 2012 מת דייוויד בגיל 91.
הערות שוליים

↑  רוב הרבורגר, האל דייוויד, פזמונאי, מת בגיל 91, הניו יורק טיימס, 1 בספטמבר 2012.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260373605171  PLWABN: 9810636632605606  BIBSYS: 43524  BNE: XX4578446  BnF: cb14091105t (data)  CiNii: DA12543590  GND: 129057568  ICCU: LO1V189634  ISNI: 0000 0001 1773 1027  LCCN: n80050146  MusicBrainz: 41f5d2cd-672b-460e-8ab6-e29db2f1e088  NDL: 001161802  NKC: xx0031247  NLA: 35703581  NTA: 074891642  SNAC: w6vh5nb0  SUDOC: 080783899  Trove: 1049941  VIAF: 85492226   WorldCat (עם VIAF): 85492226
ה'ל"א

ה'ל"א (5031)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 1270 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 1271. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
ה'ל"ד

ה'ל"ד (5034)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 1273 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 1274. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
דרגות ההשפעה

דרגות ההשפעה ברשת היא תאוריה מתחום ניתוח הרשתות החברתיות. התאוריה גובשה על ידי החוקרים
ניקולאס כריסטאקיס, רופא במקצועו ופרופ' באוניברסיטת הרווארד, וג'יימס פאולר, פרופ' חבר באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו. בעבודתו כרופא החל כריסטאקיס להתעניין בצורות בהן מחלה של אדם אחד עלולה לגרום למחלה של אדם אחר כאשר יש ביניהם קשר חזק. במהלך עבודתו הבין שההשפעה לא מצטמצמת לזוגות בלבד אלא מתפשטת גם מעבר להם, וזה הוביל אותו למחשבה על רשתות חברתיות.
כריסטאקיס חבר אל ג'יימס פאולר שעסק באותו זמן בחקר השפעת האמונות הפוליטיות של אנשים על אנשים אחרים. בספרם "מחוברים" מציגים כריסטאקיס ופאולר ממצאים ממחקריהם המשותפים, לפיהם לרשתות חברתיות יש השפעה חזקה על התנהגותם של אנשים. ההשפעה החברתית לא מסתיימת באנשים אותם אנחנו מכירים. אנחנו משפיעים על חברינו והם משפיעים על חבריהם כלומר פעולותינו יכולות להשפיע גם על אנשים שלא פגשנו מעולם. כריסטאקיס ופאולר בדקו תופעות מתחומים שונים כמו עלייה במשקל, גמילה מעישון ותחושת אושר. לטענתם, המפתח להבנת אנשים הוא הבנת הקשרים ביניהם. לרשתות חברתיות יש מבנה מסוים (טופולוגיה) והן יכולות להיות מורכבות או פשוטות, עמוקות או שטוחות. ההבדלים מגדירים את הקשרים בין החברים וקובעים את צורת ההשפעה.
שלוש דרגות ההשפעה

מחקרם של כריסטאקיס ופאולר, משנת 2009 הראה שהתפשטות ההשפעה ברשתות חברתיות מצייתת לכלל שאותו כינו החוק של שלוש דרגות ההשפעה. לפי חוק זה אנחנו מושפעים ומשפיעים על חברינו ועל החברים של חברינו ועל החברים של החברים של חברינו (הנמצאים 3 דרגות מרחק מאתנו). חוק שלוש דרגות ההשפעה נכון למגוון התייחסויות, רגשות והתנהגויות ולהתפשטות תופעות שונות ומתייחס למידה בה אנחנו מדבקים. ההשפעה מחלחלת בהדרגה ומפסיקה להשפיע בצורה ניכרת על אנשים הנמצאים מעבר לגבול חברתי זה. שלוש סיבות אפשריות להשפעה המוגבלת, על-פי כריסטאקיס ופאולר הן: "הסבר ההתנוונות הפנימית" לפיו ההשפעה דועכת בסופו של דבר כי מבחינה חברתית קיימת התנוונות הדרגתית של מהימנות המידע בזמן העברתו. "אי יציבות ברשת", הסבר לפיו ההשפעה דועכת מכיוון שקשרים מעבר ל–3 דרגות אינם יציבים. חברים מפסיקים להיות חברים, זוגות נפרדים, אנשים מתים. יש שינויים בקשר לאורך הדרך. הסיבה השלישית היא "ההסבר של המטרה האבולוציונית" לפיו מבחינה אבולוציונית אנשים התחברו בקבוצות קטנות של שלוש דרגות או פחות כי בדרגות אלה קל יחסית להשפיע על אחרים וגם לדעת אם מישהו בקבוצה הוא בן ברית. גם אם אנחנו מוגבלים לשלוש דרגות, השפעתנו על אחרים היא עצומה מאחר שחיבור של שלוש רמות מחבר אותנו לכ-1000 איש. "אם מישהו אומר לך שאתה יכול להשפיע על 1000 איש, זה משנה את תפיסת העולם שלך" (אומר פאולר).
אנדרו תומאס, גם הוא חוקר רשתות חברתיות, מבקר את חוק שלוש הדרגות בטענה שהוא מבוסס על מחקר בו אנשים נקבו שם של חבר אחד בלבד לכן יכול להיות שקרוב מדרגה שלישית שלך הוא במציאות חבר מדרגה ראשונה ולכן יש מקום לספק בקשר לאוניברסליות של החוק. ראסל ליונז תוקף את המחקרים מסיבות של שיטות סטטיסטיות ופרשנות הממצאים אך לא סותר את המסקנות.
מחקר אחר שנעשה בקשר לגירושין במובן של תופעה מידבקת ברשת החברתית, מציג נתונים המצביעים על השפעה של שתי דרגות בלבד. למרות ביקורת זו, חוקרים נוספים בתחום תיעדו שברשתות של חוקרים וממציאים רעיונות חדשניים וכן המלצות בחיי היומיום, מחלחלים לשלוש דרגות.
השלכות מוסריות

מתוך האבחנה לגבי ההשפעה של הרשת עולה השאלה אם אנחנו אחראים על ההחלטות שאנחנו מקבלים, שאלה שיש לה השלכות מוסריות וחברתיות. החיבורים שלנו לאחרים משפיעים על מידת הבחירה החופשית שלנו. כריסטאקיס ופאולר טוענים שהקשרים החברתיים הם חלק טבעי וחיוני מחיינו וגם כוח שיכול להניע השפעה חיובית. הם מציגים במחקריהם השפעות חיוביות ושליליות, אך טוענים שההשפעות החיוביות כמו אושר או בריאות חזקות מההשפעות השליליות, מכיוון שאנשים נוטים להתחבר לאנשים שמחים ולשמור על יציבות הקשר עמם.
יישום התאוריה

עבודתם של כריסטאקיס ופאולר, מציעה דרך חדשה לחשוב על בריאות הציבור. בתאוריה, הדרך הטובה ביותר להילחם בהשמנת יתר אינה לעודד אנשים לעשות דיאטה יחד עם חבריהם הקרובים, אלא לקפוץ מעל חיבור ולעשות דיאטה בחברת חברים של חברים. בצורה כזאת ברשת החברתית המיידית, כל אחד יהיה מוקף לפחות מצד אחד באנשים המאבדים ממשקלם באופן אקטיבי וזה ישפיע על מחוברים אחרים להתחיל להוריד משקל בעצמם. יישום דומה המתבסס על המודל הנ"ל, הוצע על ידי נתן קוך, מומחה לגמילה מעישון. הרעיון שלו הוא אפליקציה אותה יוכלו משתמשי פייסבוק להתקין בדף שלהם כשהם מנסים להפסיק לעשן. האפליקציה תהיה חשופה לציבור כך שחברים ברשת יוכלו לראות כמה זמן החזיקו מעמד, האם הם משתמשים במדבקות ניקוטין וכמה כסף חסכו. הרעיון הוא לקחת מאבק אישי ולהפוך אותו לשקוף כך שיוכל להשפיע על חברים אחרים ועל חברי חברים.
לקריאה נוספת

כריסטאקיס, ניקולס א. ופאולר, ג'יימס ה. מחוברים: כיצד פועלים קשרים בין בני אדם ואיך הם מעצבים את חיינו, מטר, 2011.
Nicholas A. Christakis & James H. Fowler. connected:The surprising power of our social networks and how they shape our lives,New York, NY : Little, Brown & Co., c2009.
הערות שוליים

↑  Christakis, N. A., & Fowler, J. H. (2007). The Spread of Obesity in a Large Social Network over 32 Years. The new engl and journal of medicine, 357(4), pp.370-379
↑  Christakis, N. A., & Fowler, J. H. (2008). The Collective Dynamics of Smoking in a Large Social Network. The new engl and journal of medicine, 358, pp.2249-2258
↑  J.H. Fowler and N.A. Christakis, "The Dynamic Spread of Happiness in a Large Social Network: Longitudinal Analysis Over 20 Years in the Framingham Heart Study", British Medical Journal 2008; 337: a2338
↑  Thomas, A. C. (2011). Censoring outdegree compromises inferences of social. pp.1-22.
↑  LYONS, R. (2011). The spread of evidence-poor medicine. pp.1-16.
↑  Liu, L., Tang, J., Han, J., Jiang, M., & Yang, S. (2010). Mining topic-level influence in heterogeneous networks. CIKM '10 Proceedings of the 19th ACM International Conference on Information and Knowledge Management, pp.1-10. doi:10.1145/1871437.1871467
↑  Fowler, J. H., & Christakis, N. A. (2008). Dynamic spread of happiness in a large social network: Longitudinal analysis over 20 years in the framingham heart study. BMJ, 337(:a 2338). doi:10.1136
האיסור לקצור פאת השדה

| --- | --- |

 מקרא:  ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק י'
 משנה:  מסכת פאה
 משנה תורה:  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק א'–ג'
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו ר"י; ספר החינוך, מצווה רי"ז; ספר מצוות גדול, לאו רפ"ד
האיסור לקצור פאת השדה הוא מצוות לא תעשה מתרי"ג מצוות האוסרת לקצור את כל השדה או המטע. איסור זה הוא לאו הניתק לעשה, ואם הבעלים עבר וקצר את שדהו עליו לקיים את המצווה להשאיר ממנו חלק לעניים.
מקור האיסור

מצווה זו נזכרה בתורה בשני מקומות:
בפרשת קדושים:
וּבְקֻצְרְכֶם אֶת קְצִיר אַרְצְכֶם לֹא תְכַלֶּה פְּאַת שָׂדְךָ לִקְצֹר וְלֶקֶט קְצִירְךָ לֹא תְלַקֵּט:
וכן בפרשת אמור באמצע תיאור המועדים:
וּבְקֻצְרְכֶם אֶת קְצִיר אַרְצְכֶם לֹא-תְכַלֶּה פְּאַת שָׂדְךָ בְּקֻצְרֶךָ
דיני האיסור

הקוצר את כל שדהו ולא משאיר אפילו שבולת אחת - עובר על האיסור. האיסור נוהג גם בעצים ולא רק בתבואת שדה. גם אם בעל השדה הוא עני - אסור לו לקצור את כל השדה.
לאו זה הוא לאו שניתק לעשה, כלומר במקרה שבעל השדה לא השאיר פאה בסוף שדהו, צריך לתת לעניים מהתבואה שכבר קצר. ובתלמוד נחלקו עד מתי יכול להפריש:
”מצות פאה להפריש מן הקמה, לא הפריש מן הקמה - מפריש מן העומרים, לא הפריש מן העומרים - מפריש מן הכרי עד שלא מרחו, מרחו - מעשר ונותן לו; משום ר' ישמעאל אמרו: אף מפריש מן העיסה ונותן לו” (תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף צ"ד, עמוד א')
אין להניח פאה המשותפת לשני שדות, אפילו אם בשניהם גדל אותו סוג גידול, היות שהמצווה היא שיתוף העניים בכל שדה בפאה מיוחדת. גם אם השדות צמודים אבל יש ביניהם נחל או שביל או דבר אחר שחוצץ כך שאינם נחרשים ונקצרים כאחד, הם נחשבים כשני שדות וצריך להניח פאה לכל שדה. אבל במטע של אילנות, שביל או נחל אינו מפריד את המטע לשני חלקים, כי הם נראים כאחד, ורק אם היה גדר בין שני החלקים צריך להשאיר פאה מכל חלק בפני עצמו.
האיסור נועד לשמור את הפאה לעניים, ולכן במקום שבו לא נוהגים עניי ישראל לבוא לשדות כדי לקחת את הפאה - אין איסור לבעלים לקצור ולקחת את הפאה לעצמו: ”לעני ולגר תעזוב אותם - ולא לעורבים ולא לעטלפים”. לפי זה כתב הרמ"א שבימיו לא נוהגים להותיר פאה בשדה, כיוון שרוב העניים אינם יהודים.
ראו גם

פאת השדה
מתנות עניים
הערות שוליים

↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק א', הלכה ט"ו
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק א', הלכה ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק א', הלכה ח'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק ג', הלכות א'–ג'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק ג', הלכה י"ט
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קל"ד, עמוד ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק א', הלכה י'
1 2  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן של"ב
טרקטור חורש בשדה תבואה
ה'כ"ו

ה'כ"ו (5026)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-12 בספטמבר 1265 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 1266. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
ה'ל"ג

ה'ל"ג (5033)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-27 באוגוסט 1272 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1273. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנת שמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
האיסין

| --- | --- |
סמל האיסיןסמל האיסין

 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 אובלסט:  מחוז ויניצה ויניצה
 ראש העיר:  אנטולי גוק
 תאריך ייסוד:  1545
 שטח:  1,826 קמ"ר
 גובה:  215 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  25,698 (1 בינואר 2022)
 קואורדינטות:  48°48′34″N 29°23′26″E﻿ / ﻿48.809444444444°N 29.390555555556°E﻿ / 48.809444444444; 29.390555555556 
 אזור זמן:  UTC +2
 https://haisyn-municipality.gov.ua/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםהאיסין(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםהאיסין(למפת מחוז ויניצה רגילה) ויניצה ז'מרינקה מוהיליב-פודילסקי חמילניק קוזיאטין טולצ'ין ז'יטומיר קייב צ'רקאסי קירו. אודסה מולדובה צ'רנו. חמלניצקיהאיסין(למפת מחוז ויניצה מוגדלת) ויניצה ז'מרינקה מוהיליב-פודילסקי חמילניק קוזיאטין טולצ'ין ז'יטומיר קייב צ'רקאסי קירו. אודסה מולדובה צ'רנו. חמלניצקיהאיסין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
האיסין (אוקראינית: Гайсин) היא עיר במחוז ויניצה אוקראינה.
תולדות היישוב

אזכורה הראשון של האיסין הוא משנת 1545. לפי מפקד האוכלוסין של 1629 חיו בהאיסין 822 תושבים. האיסין ניזוקה קשות בזמן המרד האנטי-פולני של בוגדן חמלניצקי. מרד זה לווה בשוד ורצח המוני של יהודים ביישוב.
בזמן מרידות ההיידמקים של 1734 ו-1750 נפגעו בעיר פולנים ויהודים. קשה להעריך במדויק את מספר הנפגעים באירועים אלו, אך קיימים מקורות המצביעים על כך שכל האוכלוסייה היהודית באזור חוסלה כליל.
ב-22 בנובמבר 1744 המלך הפולני אוגוסט השלישי העניק להאיסין זכויות מגדבורג. ב-1768 האוכלוסייה האוקראינית לקחה חלק פעיל במרד היידמקים חדש, והאוכלוסייה הפולנית והיהודית נפגעה קשות בשנית.
ב-1793, לאחר חלוקת פולין, האיסין עברה לשליטתה של האימפריה הרוסית.
יהודי האיסין במאה ה-20

בתחילת המאה ה-20 נמנו בהאיסין כ-6,600 יהודים, כמחצית מתושביה. במאי 1919 נערך ביהודי העיר פוגרום, בו רצחו אוקראינים כ-400 יהודים, ובעקבות זאת, עזבו את העיר רבים מיהודיה. טרם פרוץ מלחמת העולם השנייה חיו בעיר כ-4,100 יהודים.
ב-25 ביולי 1941 נכבשה העיר בידי הגרמנים, ואלו ריכזו את יהודיה בגטו. מעת לעת ערכו הגרמנים והשוטרים האוקראינים חיפושים בגטו, תוך מעשי שוד ורצח. ביוני 1941 הועברו לגטו שבעיר יהודים נוספים מכפרי הסביבה.
ב-16 בספטמבר 1941 בוצעה בגטו שבעיר אקציה, בה נרצחו כ-1,500 מיהודי הגטו בכפר הסמוך בילינדייבקה. בינואר 1942 נורו כ-150 יהודים נוספים בגטו, ובאוקטובר 1942 נרצחו עוד 1,230 מיושביו. מספר יהודים שרדו הודות לפעילות של ויקטור פולישצ'וק ומשפחתו ועל כך הם קיבלו הכרה כחסידי אומות העולם.
בתחילת מאי 1943 חוסל הגטו עם רצח כ-120 היהודים שנותרו בו.
הערות שוליים

↑  Orest Subtelny. Ukraine. A history, University of Toronto press, 1994. — P. 127—128.
↑  Stampfer, Shaul. Jewish History, vol 17: What Actually Happened to the Jews of Ukraine in 1648? — 2003. — P. 165—178.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007511419005171  LCCN: no2016168136  SUDOC: 192340115  VIAF: 316603041   WorldCat (עם VIAF): 316603041
הזוכים המאושרים

| --- | --- |
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  חברת וולט דיסני 
 חברה מפיצה:  יונייטד ארטיסטס 
 הקרנת בכורה:  19 במאי 1937 
 משך הקרנה:  41 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט קומדיה, סרט לכל המשפחה, סרט אוסף 
 דף הסרט ב־IMDb
 
הזוכים המאושרים (באנגלית: Academy Award Review of Walt Disney Cartoons) הוא מקבץ של סרטי הנפשה קצרים זוכי פרס אוסקר מאת וולט דיסני.
בישראל הוקרן המקבץ לראשונה בקולנוע פריז ב-24 במרץ 1972.
הסרטים במקבץ

"בן הדוד מהכפר" - מבוסס על המשל הנודע על עכבר העיר ובן דודו, עכבר הכפר. בגרסה זו עכבר הכפר משתכר לאחר ששתה שמפניה וממהר בפחד לשוב לכפרו, גם בגלל החתול וגם בגלל הכבישים הסואנים, הרעש והצפיפות אשר אין הוא היה רגיל להם.
"טחנת הקמח הישנה" - בסרט קצר זה מתוארת טחנת-קמח עתיקה. הטחנה, עקב כך שהתיישנה מאוד, שימשה למגורים של חיות שונות. בתחילה הכל רגוע באזור אולם סערה קשה גורמת לבהלתם של בעלי-החיים אשר התגוררו בה, בין-היתר הציפור שהייתה חייבת להגן על גוזליה שלא יימעכו עקב קריעתו של חבל בתוך טחנת-הקמח. העטלפים, לעומת שאר בעלי-החיים שהתגוררו בטחנת-הקמח, לא היו חשופים לסכנה כלשהי כי הם עפו למקום אחר טרם הסערה פרצה.
"הושט לי יד" - פלוטו, הכלב הנודע של וולט דיסני, מציל גור חתולים צעיר וחמוד שנסחף בשק בו היה לכוד. לצערו הרב בעליו, מיקי מאוס, מחבב את גור החתולים יותר ממנו. אבל אהבתו של מיקי לפלוטו נראתה בבירור אחרי דאגתו הרבה לאחר שקפא בהצלת החתול פעם שנייה (החתול כמעט ונפל לבאר במרדפו אחרי כדור, עקב החורף שהיה מי-הבאר היו מאוד קרים). החתול ליקק בחיבה את פניו של פלוטו ופלוטו לא שנא עוד את החתול.
"שלושה חזירים קטנים" - מבוסס על סיפור נודע. בגרסה זו מתחזה הזאב לכבשה ולמוכר-מברשות במטרה לטרוף את החזירים בעורמה (ונכשל). בנוסף, בגרסה זו שופך אחד החזירים טרפנטין לתוך הסיר אליו נפל הזאב.
"הברווזון המכוער" - סרט אנימציה קצר נודע של וולט דיסני, מבוסס על אגדה נודעת. בגרסה זו מנסה הברווזון המכוער את מזלו בקן של ציפורים (אבל הציפור האם מגרשת אותו בכעס) ובניסיון להתיידד עם ברווז צעצוע (שבהמשך מכאיב לו במהלך התנדנדותו במים).
"שלושה חתלתולים יתומים" - במזג אוויר חורפי מוצאים שלושה גורי חתולים מחסה בבית שמצאו. הם עושים בו בלגן גדול וכמעט סולקו ממנו על ידי אישה שחומת עור (דמות זו הופיעה לאחר-מכן בסרטי טום וג'רי). ברגע האחרון ניצלו על ידי ילדה קטנה שהתחננה לאמץ אותם עקב כך שהם חמודים מאוד.
"הצב והארנב" - מבוסס על המשל המוכר בעל אותו השם. בגרסה זו משווייץ הארנב בפני ארנבות צעירות בכך שהוא מבצע דברים משעשעים בזכות מהירותו האדירה.
דיבוב לעברית

בגרסה העברית מבוצעת הקריינות על ידי דב רייזר. בסרטים הקצרים עצמם השתתפו בדיבוב חן חגי, יובל זמיר ועוד.
דראפט התרחבות

דראפט התרחבות היא שיטה המשמשת ליגות ספורטיביות, במקרים בהם מוחלט על התרחבות והוספת מועדון חדש או יותר לליגה. התהליך, הנפוץ במיוחד בצפון אמריקה, משתנה בין הליגות השונות וקיים אף שוני בין דראפטים שונים באותה הליגה, אך העקרונות הבסיסיים שלו זהים בכל המקרים.
כל קבוצה קיימת יכולה "להגן" על מספר שחקנים שיש להם חוזים במועדון על ידי העברת שמותיהם להנהלת הליגה עד לתאריך מסוים הנקבע מראש. הקבוצות החדשות יכולות לבחור מתוך רשימת השחקנים ה"לא מוגנים". ישנן הגבלות הקובעות מספר מקסימלי של שחקנים שיכולים להיבחר מקבוצה אחת.
במטרה להימנע מאיבוד שחקנים, הקבוצות הוותיקות נוטות להגן על כל השחקנים החשובים של הקבוצה. כתוצאה מכך, השחקנים המועמדים לבחירה הם, על פי רוב, שחקנים מבוגרים, פצועים או שחקנים צעירים שלא הצליחו להתפתח ולהשתלב במועדון ושחקנים שהמועדון רוצה לוותר עליהם על מנת לפנות מקום בתקרת השכר. מסיבה זאת, הקבוצות החדשות, בדרך כלל, חלשות בשנים הראשונות ולוקח להן מספר שנים על מנת להיבנות ולפתח שחקנים.
תהליך דומה קורה בליגות גם במקרה ההפוך ונקרא דראפט הצטמצמות.
דראפט ההרחבה על פי ליגה > בייסבול

דרפאט ההרחבה במייג'ור ליג 1960
דרפאט ההרחבה במייג'ור ליג 1961
דרפאט ההרחבה במייג'ור ליג 1968
דרפאט ההרחבה במייג'ור ליג 1976
דרפאט ההרחבה במייג'ור ליג 1992
דרפאט ההרחבה במייג'ור ליג 1997
דראפט ההרחבה על פי ליגה > הוקי

דראפט ההרחבה ב-NHL‏ 1967
דראפט ההרחבה ב-NHL‏ 1970
דראפט ההרחבה ב-NHL‏ 1972
דראפט ההרחבה ב-NHL‏ 1974
דראפט ההרחבה ב-NHL‏ 1979
דראפט ההרחבה ב-NHL‏ 1991
דראפט ההרחבה ב-NHL‏ 1992
דראפט ההרחבה ב-NHL‏ 1993
דראפט ההרחבה ב-NHL‏ 1998
דראפט ההרחבה ב-NHL‏ 1999
דראפט ההרחבה ב-NHL‏ 2000
דראפט ההרחבה ב-KHL‏ 2013
דראפט ההרחבה ב-NHL‏ 2017
דראפט ההרחבה ב-NHL‏ 2021
דראפט ההרחבה על פי ליגה > כדורגל

דראפט ההרחבה של שנת 1997 בליגת ה-MLS
דראפט ההרחבה של שנת 2004 בליגת ה-MLS
דראפט ההרחבה של שנת 2006 בליגת ה-MLS
דראפט ההרחבה של שנת 2007 בליגת ה-MLS
דראפט ההרחבה של שנת 2008 בליגת ה-MLS
דראפט ההרחבה של שנת 2009 בליגת ה-MLS
דראפט ההרחבה של שנת 2010 בליגת ה-MLS
דראפט ההרחבה של שנת 2011 בליגת ה-MLS
דראפט ההרחבה של שנת 2014 בליגת ה-MLS
דראפט ההרחבה על פי ליגה > כדורסל

דראפט ההרחבה של שנת 1961 ב-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 1966 ב-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 1967 ב-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 1968 ב-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 1970 ב-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 1974 ב-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 1980 ב-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 1988 ב-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 1989 ב-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 1995 ב-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 2004 ב-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 2006 בליגת הפיתוח של ה-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 2007 בליגת הפיתוח של ה-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 2008 בליגת הפיתוח של ה-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 2009 בליגת הפיתוח של ה-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 2010 בליגת הפיתוח של ה-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 2013 בליגת הפיתוח של ה-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 2014 בליגת הפיתוח של ה-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 2015 בליגת הפיתוח של ה-NBA
דראפט ההרחבה בליגת הכדורסל בפיליפינים 2014
דראפט ההרחבה על פי ליגה > פוטבול > NFL

דראפט ההרחבה ב-NFL‏ 1960
דראפט ההרחבה ב-NFL‏ 1961
דראפט ההרחבה ב-NFL‏ 1966
דראפט ההרחבה ב-NFL‏ 1967
דראפט ההרחבה ב-NFL‏ 1976
דראפט ההרחבה ב-NFL‏ 1995
דראפט ההרחבה ב-NFL‏ 1999
דראפט ההרחבה ב-NFL‏ 2002
דראפט ההרחבה על פי ליגה > פוטבול > CFL

דראפט ההרחבה בליגת הפוטבול הקנדית 2002
דראפט ההרחבה בליגת הפוטבול הקנדית 2013
דראפט ההרחבה על פי ליגה > פוטבול > פוטבול אוסטרלי

דראפט ההרחבה בליגת הפוטבול האוסטרלית 1986
דראפט ההרחבה בליגת הפוטבול האוסטרלית 1994
דראפט ההרחבה בליגת הפוטבול האוסטרלית 1996
דראפט ההרחבה בליגת הפוטבול האוסטרלית 2010
דראפט ההרחבה בליגת הפוטבול האוסטרלית 2011
ראו גם

דראפט
ה'ל"ב

ה'ל"ב (5032)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 1271 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 באוגוסט 1272. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
האגודה העולמית לתקשורת פיננסית בין-בנקאית

.
| --- | --- |

 תחום:  תעשיית הטלקומוניקציה 
 מדינה:  בלגיה 
 מטה הארגון:  לה הולפה 
 עובדים:  2,000 
 תקופת הפעילות:  3 במאי 1973 – הווה (51 שנים) 
 פרסים והוקרה:  BigBrotherAwards (2006) 
 www.swift.com
 
סוויפט או בשמה המלא האגודה העולמית לתקשורת פיננסית בין-בנקאית (באנגלית: Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication, בראשי תיבות: SWIFT) היא מסלקה בינלאומית דרכה עובר מידע בין מוסדות פיננסים שונים, כדוגמת בנקים. המסלקה מספקת העברה בטוחה, אמינה ומתוקננת של מידע על העברות כספים. SWIFT מספקת גם תוכנה ושירותים למוסדות פיננסיים, בעיקר לשימוש ברשת SWIFTNet, ובתקן ISO 9362. מרבית התקשורת הבין-בנקאית בעולם היום מתבצעת באמצעות שירותי SWIFT.
נכון לסוף 2015, שירתה האגודה 10,800 מוסדות פיננסיים ותאגידים במעל ל-200 מדינות, עם כ-6 מיליארד הודעות בשנה.
SWIFT סולקת כ-42 מיליון פעולות פיננסיות מדי יום (כמות הגדלה משנה לשנה). כ-80% מהתשלומים הבינלאומיים מתבצעים דרך מערכת הסליקה של סוויפט. המסלקה אינה מעבירה כספים בפועל, אלא רק מידע על העברות כספים. יישוב חובות מתבצע על ידי מערכות נפרדות המוקמות בין צמדי מוסדות פיננסיים.
היסטוריה

המסלקה הוקמה במשרדים בני 40 מטרים רבועים במרכז בריסל שבבלגיה בשנת 1973, בתמיכת 239 בנקים מ-15 מדינות שונות. מנכ"ל החברה הראשון היה Carl Reuterskiöld. תכנון המערכת נעשה בליווי צמוד של לקוחותיה להבטחת ישימות המערכת שתופק לבסוף. המשך תכנון, הקמת מנגנוני יתירות גאוגרפיים ופיתוח המערכת נמשכו עד שנת 1977, אז נשלחה הודעת ה-SWIFT הראשונה על ידי אלברט השני, נסיך בלגיה באותה העת. באותה העת עלות תפעול המערכת עלתה על ההכנסות שהתקבלו ממנה.
ב-1986 התחילה האגודה לשרת את ה-Ecu banking association האירופאית, ב-1987 פנתה לתחום סליקת ניירות ערך, והמשיכה להרחיב את תחומי עיסוקה משנה לשנה.
בדו"ח מ-2003, הצביעה קבוצת ג'ובאני, המשמשת כיועצת לנציבות האירופית, על 15 חסמים לסליקת כספים בין מדינות האיחוד האירופי, והטילה על סוויפט הגדרת פתרונות לבעיות אלה על ידי סטנדרטיזציה של השוק הפיננסי האירופי.
ב-15 במרץ 2012 הודיעה המסלקה כי הפסיקה לשרת את איראן במסגרת העיצומים הבינלאומיים שמוטלים על המדינה כחלק מהפעילות נגד תוכנית הגרעין האיראנית. בעקבות כך לא יכלו בנקים איראנים להעביר כספים בעולם. איראן חוברה חזרה למערכת סוויפט בשנת 2016, עם הסרת הסנקציות עליה, ונותקה שוב בנובמבר 2018.
ב-26 בפברואר 2022 האיחוד האירופי הודיע כי החליט לחסום מספר בנקים ברוסיה מן המסלקה בעקבות פלישתה לאוקראינה.