stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחש (תנ"ך)
התחש במקורות חז"ל

חז"ל עסקו בשאלת זהותו של התחש, וכן בשאלות אחרות הקשורות לכך:
התלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"ח, עמוד א', מביא שאלה שנשאלה לאמוראים, האם התחש היה חיה טהורה או טמאה. בהקשר זה מובאת דעתו של רבי נחמיה, ש"מכסה אחד היה, ודומה תלא אילן" (שהוא, לפי פירוש רש"י, חיה טמאה מנומרת בגוונים שונים ולפי אהרוני גחן מצוי); אלא שהגמרא מציינת שהתחש לא היה תלא אילן, כיון שהתחש היה חיה טהורה, לדבריהם. כסיוע לדעה על רבגוניות צבע עורו של התחש הביא האמורא רב יוסף סיוע מתרגום אונקלוס למילה 'תחש' - "ססגונא", כאשר רב יוסף פירש זאת: "שֶשָׂש בגוונין הרבה". בהמשך (שם, עמוד ב) מביאה הגמרא דעה תנאית על זהותו של התחש:
אמנם, במדרש תנחומא (ורשא, תרומה, סימן ו') מובא הנושא כמחלוקת תנאים:
הירושלמי (שבת, פ"ב ה"ג) מציג את הדברים בצורה שונה, ואף מביא דעה ש'תחש' אינו סוג חיה, אלא סוג עור - אולי צבע:
במדרש קהלת רבה (וילנא, א, א) מובאת מחלוקת תנאים אחרת בנושא:
נראה בעליל מעיון במקורות אלו שישנם חילופי מסורות שונות בנוגע לזהות אומרי הדברים והצורה המדויקת של דבריהם, אך כמה מוטיבים קיימים:
היו שסברו שכלל אין זו חיה, אלא סוג של עור או של צבע שבו צבעו את העורות.
ישנה דעה שהתחש היה חיה נסית, לשעתה, ו"נגנז" לאחר שהשתמשו בו. לדעה זו, "ואנעלך תחש" מרמז לחיה אחרת או לסוג אחר של בד או עור.
יש שאמרו שהיה בעל גוונים רבים (יש שאמרו 'שישה', כנראה על סמך התרגום 'ססגונא').
יש שאמרו שהייתה לו קרן אחת.
הסברה הרווחת היא שחיה זו הייתה חיה טהורה.
ואחרי כל זאת, אין בדברי חז"ל משום זיהוי מדויק של החיה, שנראה שלא היה ידוע להם מציאותית. התיאור של חיה 'נסית', בעלת קרן אחת, משתלב עם תיאור החד-קרן האגדי, שייתכן שחז"ל זיהו בו את התחש (ושמא זהו ה"קרש", שר' אבון בירושלמי מזהה בו את התחש).
התחש בתרגומים העתיקים

כאמור, אונקלוס תרגם 'ססגונא', שחז"ל דרשו אותו על שום גווניו הרבים. גם במחקר המודרני פותרים מילה זו על פי הפרסית, שבה פירושה "בעל שישים גוונים" - דהיינו, בעל גוונים רבים. אמנם, אין כלל חובה לפי זה לפרש שמדובר חיה, ואפשר שגם אונקלוס לא דיבר אלא על הצבעים השונים של העור.
תרגום השבעים תרגם 'תחש' באותה מילה שבה תרגם את 'תכלת', ונראה לפיו שמדובר בסוג של צבע, הנוטה לשחור.
התחש בפרשנות המקרא הקלאסית

חילוקי הדעות בנוגע למהותו של התחש נמשכו גם בפרשנות המקרא שאחרי חז"ל.
רס"ג תרגם לערבית את המילה 'תחש' ל"דארש", ופירש הרב יוסף קאפח במהדורתו שפירוש המילה הוא עור הצבוע שחור. כלומר, אין זה כלל סוג של חיה אלא סוג של עיבוד עור. גם ר' אברהם בן הרמב"ם בפירושו לתורה, פרש כך את רס"ג, וכתב: "והמתרגם לערבית אמר 'דארש', ועניינו בלשון הערבים סוג של עיבוד למקצת העורות, וממנו עושים מנעלים וסנדלים". אברהם קורמן ציין שגם ר' נתן בעל הערוך אימץ פירוש זה.
רש"י נקט כדעת הסוברים שהוא חיה, שלא היה אלא לשעה, ושהיה מרובה בגוונים, ססגוני, כלשון התרגום "ססגונא". בעל הטורים (בפירושו לשמות, כ"ו, י"ד), ציין ש"תחש" הוא בגימטריה "שָׂש גונים".
ראב"ע בפירושו הארוך נקט שהוא "מין חיה הייתה ידועה בימים ההם". אך בפירושו הקצר הסתמך על הפסוק "ואנעלך תחש" וכתב: "עור בהמה, שהוא עב, כי הנעל לא ייעשה כי אם מעור עב כעור השור. ולפי דעתי שהוא שור...". קיימת מחלוקת בשאלה איזה מהפירושים נכתב ראשון, ועל כן מהי "המשנה האחרונה" של ראב"ע בעניין.
רלב"ג העלה אפשרות אחרת:
ר' יוסף בכור שור לא התייחס לסוג החיה שממנה עשוי העור, אלא לצורתו החיצונית:
ר' שמשון רפאל הירש בפירושו שיער ש'תחש' הוא מלשון 'חוש', היינו חיה הרצה מהר.
זיהוי התחש במחקר המודרני

החוקרים והתרגומים השונים של התורה נחלקו בשאלת זיהויו של התחש, לאור קצי החוט הבודדים שהוזכרו למעלה, ולא הגיעו לכלל מסקנה ברורה. בתרגומו של מרטין לותר, למשל, תורגמה המילה כגירית. רבים הבינו שמדובר בסוג של יונק ימי, על סמך השפה הערבית. כך, תרגמו את 'תחש' כפרת ים, או כדולפין. על פי מילון העברית המקראית של וילהלם גזניוס מדובר בזאב ים או כיוצא בזה. דעה מקובלת יותר היא שמדובר ביונק הימי Dugong dugon. לאור מסקנה זו כינה חוקר הטבע הגרמני אדוארד ריפל (Eduard Rüppell) את החיה בשם הלטיני "Halicore tabernaculi", ומשם הגיע השם גם לעברית - תחש המשכן.
ישראל אהרוני סבר, לעומת זאת, שהתחש הוא החדשן - יונק ימי אף הוא, בעל שן ארוכה (עד שלושה מטרים) הדומה לקרן; צבע עורו העיקרי הוא צהבהב אך עורו מנומר בכתמים כהים מרובים. אהרוני שיער שייתכן שלהקה של יצורים אלו נקלעה לאזור מדבר סיני דרך מצר גיברלטר והושלכה ליבשה ומשם אספו אותה בני ישראל. אהרוני ציין שתכונות אלו הולמות את המתואר בחז"ל על חיה בעלת קרן אחת, מנומרת, וש"לא הייתה אלא לפי שעה", משום שמיקומה הטבעי של חיה זו הוא באזורים הארקטיים, ורק לעיתים נדירות מופיעים פריטים שלה באזורים דרומיים יותר. אהרוני גם הבין שמשום נדירותה של החיה לא יכלו להכריע בה אם היא חיה או בהמה (למרות שבהשקפה פשוטה נראה דווקא משום כך שהיה ברור לחז"ל שאין מדובר בחיה ימית, שכן אז היה דינה כדג לכל דבר). נקודת התורפה של ביאור זה היא העובדה שיונק זה נמצא בדרך כלל במרוחק מאוד מאזור המזרח התיכון, ואהרוני האריך לנסות להוכיח שנדידה של פרטים בודדים אפשרית (ישנן עדויות על בעלי חיים זה שהגיעו לבריטניה ולספרד).
אחרים העלו השערה שמדובר בג'ירף, על שם מרוצתו המהירה, ועל שם עורו הססגוני, כדברי חז"ל. לג'ירף אף יש בליטה קרנית בראשו, מה שמתאים לדברי חז"ל על "קרן אחת הייתה לו במצחו".
בעולם התנ"ך הובאה סברה, שייתכן שהתחש הוא סוג של אבן, שממנה הפיקו צבע צהוב לצביעת עורות הצאן.
האשורולוגית סטפני דאלי (אנ') הציגה ראיות פילולוגיות וארכאולוגיות לכך שהמילה דוּחשוּ (duchsu) המופיעה בכתבי יתדות ודומה ל'תחש' בעברית, מייצגת טכניקה של תפירת חרוזים כחולים מפיאנס על גבי עור לצורך הפקת אפקטים צבעוניים שונים. על כן סברה מקובלת בעולם המחקר כיום היא שתחש הוא סוג של עיבוד עור; תמיכה לכך יש המוצאים במצרית עתיקה, שבה השורש תח"ש משמעותו מעין 'עור רך'.
הערות שוליים

↑  הפירושים המובאים בסתם הם על המופע הראשון של המילה, בשמות, כ"ה, ה'.
↑  הגימטריה אינה מדויקת, שכן ערכו של 'תחש' קטן ב-1 מהביטוי המקביל; דבר זה נקרא בשפה המקצועית של מחשבי הגימטראות 'עִם הכולל', והיינו שמחשבים גם את המילה עצמה בחשבון ומצרפים אותה לסכום הכולל. (ראה על כך בערך גימטריה)
↑  דעה זו הובאה בכתב העת "כוכבי יצחק", שיצא בווינה בשנים תר"ה-תר"ל, וחזרה גם בכתב העת "תרביץ" כתגובה למאמרו של אהרוני. ראה חיזוקים נוספים להשערה זו בספר שיחת חולין על מסכת חולין, מאת הרב אמיתי בן דוד, עמ' תיז-תיח.
↑  Stephanie Dalley, Hebrew Tahas, Akkadian Duhsu, Faience and Beadwork, Journal of Semitic Studies 45/1 (Spring 2000): 1-19.
ג'ירף - תחש?
תחש המשכן
חדשן
שרה באדל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 במרץ 1943 (בת 81) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (1961)  תיכון נוטינג היל ואילינג 
 פרופיל ב-IMDb
 
שרה באדל (באנגלית: Sarah Badel; נולדה ב-30 במרץ 1943) היא שחקנית תיאטרון וקולנוע אנגלייה.
ביוגרפיה

באדל נולדה בלונדון. היא בתם של השחקן אלן באדל ושל השחקנית איבון אוון. למדה ב-Poles Convent בהרטפורדשייר, ובבית הספר למשחק האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה. היא כיום חברה באקדמיה.
הופעת הבכורה שלה בתיאטרון הייתה בינואר 1963 בהפקה של להקת התיאטרון "בריסטול אולד ויק" ל"המלט", בסיור הופעות בהודו. הופעתה הראשונה בלונדון הייתה באוקטובר 1964 בתפקיד בלה הדלי במחזמר "רוברט ואליזבת" בתיאטרון ליריק. בברודוויי הופיעה באדל לראשונה באוקטובר שנה לאחר מכן במחזה "The Right Honourable Gentleman" בתיאטרון בילי רוז.
ב-1966 השתתפה בפסטיבל התיאטרון של צ'יצ'סטר בתפקיד מיס פאני במחזה "The Clandestine Marriage" ובתפקיד אניה במחזה "גן הדובדבנים". ב-1967 שוב הופיעה בפסטיבל צ'יצ'סטר וכן בשנת 1970. עוד שיחקה באדל עם להקת התיאטרון המלכותי הלאומי ובתיאטרון סנט ג'ורג' פלייהאוס באיזלינגטון.
היא השתתפה בתוכניות רדיו כמו בעיבוד למחזה " A Moon for the Misbegotten", ב-"Mourning Becomes Electra" וב-"Lucia in London".
ב-1970 הופיעה באדל לראשונה בקולנוע בקומדיה הבריטית "Every Home Should Have One". סרטים נוספים בהם השתתפה היו "The Shooting Party" ב-1985 ובסרט "לא בלי בתי" בשנת 1991. הופעת הבכורה שלה בטלוויזיה הייתה ב-1962 כשגילמה את פרדיטה בעיבוד הטלוויזיוני למחזה "אגדת חורף".
בסדרת הדרמה "משפחת פאליסר" משנת 1973, שיחקה באדל בתפקיד ליזי יוסטס, גיבורת הרומן של אנתוני טרולופ "The Eustace Diamonds". ב-1980 כיכבה בהפקה של ה-BBC למחזות שייקספיריים וגילמה את קתרין ב"אילוף הסוררת" לצדו של ג'ון קליז בתפקיד פטרוצ'יו. עוד בטלוויזיה שיחקה בסדרת הדרמה-קומית "The Irish R.M.", ובסדרה "הדיירת מאחוזת ויילדפל", עיבוד משנת 1996 לרומן באותו שם מאת אן ברונטה.
ב-2001 השתתפה בסרט הקולנוע "מבקרים מטורפים".
פילמוגרפיה

אגדת חורף (1962) The Winter's Tale
(1962) A Climate of Fear
(1968) Cold Comfort Farm
(1968) Mystery and Imagination
תיאטרון הכורסה (1962–1970) Armchair Theatre
(1972) The Visitors
(1972) Dead of Night
(1973) Conjugal Rights
(1973) Between the Wars
משפחת פאליסר (1974) The Pallisers
(1974) Seven Faces of Woman
(1974) The Gift of Friendship
(1978) Park People
תומאס ושרה (1978) Thomas and Sarah
אילוף הסוררת (1980) The Taming of the Shrew
(1984) Out of Order
(1985) The Shooting Party
(1985) The Irish R.M.
(1983-1985) Affairs of the Heart
(1985) Summer Season
מרגל מושלם (1987) A Perfect Spy
עולם קטן (1988) Small World
לא בלי בתי (1991) Not Without My Daughter
(1991) Fiddlers Three
(1992) The Cloning of Joanna May
חדר מיון (1994) Casualty
(1994) Pleasure
פוארו (1995) Agatha Christie: Poirot
(1995) Heavy Weather
(1996) The Vet
הדיירת מאחוזת ויילדפל (1996) The Tenant of Wildfell Hall
קדפאל (1994–1997) Mystery!: Cadfael
גברת דאלוויי (1997) Mrs Dalloway
(1997) Heartbeat
(1997) A Dance to the Music of Time
(1999) Cotton Mary
(2000) Longitude
סיפורי המסתורין של רות רנדל (2000) Ruth Rendell Mysteries
(2001) Love in a Cold Climate
מבקרים מטורפים (2001) Just Visiting
לבבות ועצמות (2001) Hearts and Bones
(2001) Peak Practice
(2005) Fingersmith
טס לבית דרברוויל (2008) Tess of the D'Urbervilles
רציחות במידסומר (2009) Midsomer Murders
הערות שוליים

1 2 3  Ian Herbert, ed. (1981). "BADEL, Sarah". Who's Who in the Theatre. Vol. 1. Gale Research Company. p. 34. ISSN 0083-9833.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007431993705171  BIBSYS: 7012786  BnF: cb161621543 (data)  CiNii: DA17819622  ISNI: 0000 0001 2134 6359  LCCN: n78031030  MusicBrainz: 9665a32a-e094-46db-b021-e8a87225d897  NLA: 36441051  NLK: KAC2020O8346  SUDOC: 149238150  VIAF: 57868400   WorldCat (עם VIAF): 57868400
תקן ביקורת 700

תקן ביקורת 700 –הנוסח האחיד (בלתי מסויג) של דוח רואה חשבון מבקר על דוחות כספיים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע את הנוסח והמבנה של דוח רואה חשבון מבקר בלתי מסויג של דוחות כספיים. התקן מסביר ומפרט את המבנה והנוסח של הדוח שרואה החשבון צריך לספק לחברה כאשר אין לו הסתייגות מהדוחות הכספיים. התקן מתייחס לדוחות ומצבים שונים- לדוגמה, דוח המתייחס לתקני חשבונאות בינלאומיים או ישראלים, דוח המתייחס לעמידה בתקנות ניירות ערך ועוד.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 90 (שפורסם בשנת 2004) תקן ביקורת 99 (שפורסם בשנת 2009) שעסקים באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 700 באתר לשכת רואי חשבון
תקן ביקורת 90 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 99 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 700 באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שלמה חזן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  לא ידוע תק"פ מרקש, מרוקו
 פטירה:  1886 ה'תרמ"ו צידון, לבנון
 מקום קבורה:  צידון, לבנון
 מקום פעילות:  מראכש, יפו, ירושלים וצפת
 תפקידים נוספים:  אב בית דין
 תלמידיו:  הרב שמעון אשריקי
 
הרב שלמה חזן (?–כ"ו אלול ה'תרמ"ו 26 בספטמבר 1886) היה אב בית דין ביפו ובירושלים ורבה הספרדי של צפת. פעל רבות לפיתוח היישוב היהודי ביפו, ולהעלאת יהודי מרוקו לארץ ישראל.
ביוגרפיה

נולד במרקש שבמרוקו לזוהרה בת הרב שלמה אסבאג ולרב אלעזר חזן, שכיהן כרב בעיר.
בשנת 1863 (ה'תרכ"ג) הפליג לאלכסנדריה שבמצרים במסע שארך שלושה חודשים, ומשם הפליג ליפו והתיישב בה.
נישא לעיסא בת ימין עקוקה, ולאחר שנפטרה ביפו בשנת 1866 (ה'תרכ"ו), נישא לפרחה בת הרב יעקב שמול, שהיה ראש החברה קדישא של הקהילה היהודית ביפו.
כיהן כאב בית הדין ביפו וכמנהיג העדה המערבית בעיר עד לשנת 1872 (ה'תרל"ב), ובאותה שנה מונה על ידי הרב יהודה אלקלעי לשמש כחבר הוועד ליישוב ארץ ישראל ביפו. במסגרת תפקידו, פעל רבות לפיתוח היישוב היהודי ביפו ולהעלאת יהודי מרוקו לארץ ישראל.
לאחר מספר שנים ביפו, עבר להתגורר בירושלים, שם מונה לשמש כאב בית דין. בשנת 1880 (ה'תר"ם) החל לכהן בצפת כאב בית דין של העדה הספרדית, כראש ישיבה וכראש הרבנים.
לשם הדפסת ספריו התפטר ממשרתו בצפת, ותכנן לנסוע לקושטא שבטורקיה דרך ביירות שבלבנון אולם בדרכו, לקה בשבץ ונפטר לאחר מספר ימים בצידון בכ"ו באלול ה'תרמ"ו, 26 בספטמבר 1886, ונקבר בבית הקברות המקומי.
חיבוריו

שלחן הזהב - חלק א’, נא אמון תרס"ג, חלק ב' בכתב יד
שלחן הטהור - דרושים
שלחן מלכים חלק א' - יאיר נתיב דרך עץ החיים לר' חיים ויטאל, יצא מכתב יד על ידי מכון אהבת שלום, ירושלים תשפ"א.
שלחן מלכים חלק ב' - יאיר נתיב דרך עץ החיים לר' חיים ויטאל, יצא מכתב יד על ידי מכון אהבת שלום, ירושלים תשפ"ב.
הערות שוליים

↑  באנציקלופדיה לחלוצי היישוב ובוניו, נרשם כי נולד בשנת 1855, אך לפי חישובי השנים זהו תאריך לא הגיוני, לאור תפקידיו הרבים שמילא
↑  כך לפי מפקדי מונטיפיורי, ולפי ספרו "שולחן הטהור". אולם לפי דוד תדהר, עלה ארצה בשנת 1858 (ה'תרי"ח).
↑  שלחן הטהור דרוש כ
↑  כך לפי ערכו ב"אנציקלופדיה לחלוצי היישוב ובוניו". אולם לפי ידיעה על פטירתו בעיתון החבצלת מ-17 בספטמבר 1885, נכתב כי בכוונתו היה לעבור להתגורר בירושלים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303503505171  VIAF: 298612977   WorldCat (עם VIAF): 298612977
שלמה זמיר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 במרץ 1929 בגדאד, עיראק המנדטורית 
 פטירה:  23 ביוני 2017 (בגיל 88) 
 שם לידה:  Salim Balbool (סאלים בלבול) 
 מדינה:  ישראל 
 פרסים והוקרה:  פרס שלונסקי (1960) 
 
שלמה זמיר (9 במרץ 1929 – 23 ביוני 2017) היה משורר וסופר ישראלי.
ביוגרפיה

שלמה זמיר נולד בבגדאד בשנת 1929. גדל והתחנך בסביבה ששילבה תרבות צרפתית, אנגלית וערבית ולמד במוסדות חינוך כלליים ויהודיים, בהם בית הספר של אליאנס בבגדאד. עוד בעיראק חיבר שירה בערבית. בשנת 1950 עלה לישראל ביחד עם מרבית יהודי עיראק.
לאחר תקופה של התאקלמות בישראל החל לחבר שירה בעברית. את ספר שיריו הראשון, "הקול מבעד לענף", הוציא לאור בשנת 1960. הספר זכה לשבחים רבים, כולל מנתן זך ואריה סיון, וזיכה את זמיר בפרס שלונסקי לשנת 1960, אותו קיבל יחד עם המשוררים אמיר גלבע ואבא קובנר.
זמיר המשיך לכתוב שירה אך לא פרסם אותה בשנים הבאות. בשנת 1990 יצאה לאור מהדורה חדשה של ספרו "הקול מבעד לענף". בשנת 1991 הוציא לאור כרך שירה חדש, בשם "כדורים וקביות". כרך זה נפתח בשיר "מלח" שהוא מעין תשובה אירונית לאן "נעלם" ומדוע הפסיק לפרסם שירה כשלושה עשורים (1960–1990). בשנת 1993 הוציא לאור את ספרו "הסכין בין השיניים: שירים". בשנת 1996 פרסם אוסף סיפורים קצרים בשם "שועלים במעלית" בעריכת פרופ' אורציון ברתנא ואברם קנטור. בסוף קובץ זה מצורפים מספר מסות פרי עטו על שירה. בשנת 2009 הוציא לאור מאסף שירה גדול בשם "כנפי שחר", המורכב משישה קובצי שירה שונים אשר חיבר לאורך השנים מאז פרסום ספרו הראשון.
בשנת 2017, כמה שבועות לאחר מותו, יצא לאור ספרו "ניצוצות ססגוניים".
בסגנונו השירי זמיר קרוב לשירה האימג'יסטית (עזרא פאונד, ויליאם קרלוס ויליאמס, ריצ'רד אולדניגטון ואחרים) שתבעה לשחרר את השיר מחרוז, ממשקל ומדפוסים שיריים מסורתיים, ולארגנו סביב תמונות.
ספריו

הקול מבעד לענף (מרחביה : ספרית פועלים, 1960) <מהדורה מחודשת יצאה לאור בתשנ"א 1990>
כדורים וקוביות: שירים (תל אביב: ספרית פועלים, תשנ"א 1991)
הסכין בין השיניים: שירים (תל אביב: ספרית פועלים, תשנ"ג 1993)
שועלים במעלית: סיפורים (תל אביב: ספרית פועלים, תשנ"ו 1996) <בעריכת אברם קנטור ואורציון ברתנא>
כנפי השחר: שירים (ירושלים: כרמל, תש"ע 2009)
קריאות בערפל (ירושלים: כרמל, תשע"ה 2015)
ניצוצות ססגוניים (ירושלים: כרמל, 2017)
לקריאה נוספת

לב חקק, עם ארבעה משוררים: אברהם בן יצחק, אמיר גלבע, נתן זך, שלמה זמיר, תל אביב: עקד, 1979
לב חקק, 'על ארבעה שירים של שלמה זמיר, ועל כמה אספקטים פואטיים-תימאטיים של שירתו'. שבט ועם, חוב' ג' (ח') (תשל"ח 1978), עמ' 476–496
עדית חייק, שלמה זמיר - האימאז'יזם בשירתו, עבודת גמר לקראת תואר שני, אוניברסיטת בר-אילן, 1987
רבקה גורפיין, אבל הדברים היפים: מסות על ספרות עברית חדשה, תל אביב: ספרית פועלים, תש"ם 1980, עמ' 32–38
נתן זך, 'הקול מבעד לענף', השירה שמעבר למלים: תיאוריה וביקורת 1954–1973 בני-ברק : הקיבוץ המאוחד, תשע"א 2011, עמ' 358–362. (פורסם במקור בכתב העת מולד חוברת י"ט)
ה' וולמן, לאן נעלם ש' זמיר', הארץ, מוסף שבועי, 29 ביולי 1988, עמ' 19–21
תקן ביקורת 560

תקן ביקורת 560 – אירועים לאחר תאריך המאזן או לאחר תאריך דוח רואה החשבון המבקר הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בדבר אירועים רלוונטיים שהתרחשו לאחר תאריך המאזן של הדוחות הכספיים המבוקרים. התקן עושה חלוקה בין אירועים ומידע ששופכים אור על נתונים אשר כבר קיימים בדוחות הכספיים לבין אירועים שאינם רלוונטיים אחרים שאינם קשורים לנתונים המופיעים בדוחות הכספיים. התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר להפעיל נהלים לזיהוי אירועים חשובים לאחר תאריך המאזן ולבחון האם יש להם השפעה על הדוחות הכספיים והאם הם קיבלו בהם ביטוי הולם.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 100 (שפורסם בשנת 2009) שעסק באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 560 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 560, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 100 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 560, באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 600

תקן ביקורת 600 – הסתמכות המבקר על מבקרים אחרים בדוחות כספיים מאוחדים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בדבר ביקורת של חברות שכלולות באותה קבוצה של הגוף המבוקר. הדילמה העיקרית בנושא היא מידת ההסתמכות על הביקורת של רואה החשבון המבקר של החברה האחרת. התקן קובע כללים והנחיות באשר למידת ההסתמכות על עבודת המבקר הנ"ל ואת נוהלי הביקורת הנוספים שיש ליישם.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 9 (שפורסם בשנת 1973) שעסק באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 600 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 600 באתר לשכת רואי חשבון
תקן ביקורת 9 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 600, באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 570

תקן ביקורת 570 – העסק החי הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בדבר בחינת העסק החי ועריכת הדוחות הכספיים בהתאם לקביעה זאת. התקן מגדיר כללים ונוהלי ביקורת לקביעה האם הגוף המבוקר עומד בהגדרת "עסק חי" (GOING CONCERN), ז"א האם הגוף המבוקר עתיד להתקיים כעסק חי בעתיד הנראה לעין. בהתאם לקביעה האם יש סיכון סביר לכך, יש לערוך את הדוחות הכספיים בהתאם להנחיות שהן שונות מתקני ביקורת שונים המשקפים את ההנחה שכלל הפעילות, הנכסים וההתחייבות ימומשו בעתיד הקרוב ולא ימשיכו בפעילות עסקית רגילה.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 58 (שפורסם בשנת 1994) שעסק באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 570 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 570 באתר לשכת רואי חשבון
תקן ביקורת 58 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 570, באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שיתוף בקרבת מקום

| --- | --- |

 מפתח:  גוגל (עד 2024) סמסונג (מ-2024)
 מחזור חיים:  4 באוגוסט 2020 – הווה (4 שנים)
 מערכת הפעלה:  אנדרואיד כרום OS windows
 
שיתוף מהיר (באנגלית: quick Share, בעבר nearby share) הוא תכונה שפותחה על ידי גוגל ומאז 2024, נעשה שיתוף פעולה עם סמסונג. שיתוף מהיר מאפשר העברת נתונים בין מכשירים באמצעות Bluetooth ו-Wi-Fi. הוא זמין באנדרואיד, ו- ChromeOS, כמו גם Windows של מיקרוסופט (ניתן להתקנה בנפרד) כדי לאפשר למשתמשים לשתף קבצים וקישורים בין מכשירים. הוא שוחרר לראשונה ב-4 באוגוסט 2020.
אין לבלבל את Nearby Share עם תכונת "שיתוף בקרבת מקום" של מיקרוסופט בשם הדומה, שזמינה רק עבור מחשבים אישיים עם Windows 10 ואילך ומשתמשת בפרוטוקול הקנייני של מיקרוסופט.
היסטוריה

לפני שיתוף בקרבת מקום, גוגל השיקה את Android Beam ב-2011 אך הוא לא עבד טוב ולא השתמשו בו.
Nearby Share שוחרר רשמית עבור מכשירים עם אנדרואיד מרשמלו (גרסה 6). התכונה עובדת בדומה ל־AirDrop של אפל, ומאפשרת למשתמשים לשתף קבצים עם מכשירים שקרובים למכשיר שלך.
ביוני 2021 עם השקת ChromeOS 91, התכונה שוחררה למחשב. במהלך CES 2022, גוגל הכריזה על Nearby Share עבור Windows. ב-31 במרץ 2023 שוחררה גרסת הבטא של אפליקציית Nearby Share למחשבי Windows המאפשרים העברת קבצים בין פלטפורמות.
בינואר 2024, גוגל וסמסונג הודיעו כי שם Nearby Share ישונה ל-Quick Share, זאת על ידי מיזוג תכונת ה-quick share של סמסונג שעשתה אותו הדבר.
שימוש

כדי לקבל קבצים באנדרואיד ובכרום OS יש להיכנס למרכז הבקרה ולהפעיל "שיתוף בקרבת מקום". ניתן לבחור אם רוצים רק ממכשירים שלך (דרך חשבון גוגל), אנשי קשר או כולם. כדי לשלוח קבצים לוחצים על שיתוף, nearby share ואז על איש הקשר שרוצים. כדי להשתמש דרך windows יש להתקין דרך האתר של גוגל.
בעת שיתוף קובץ באמצעות Nearby Share, תוצג למשתמש רשימה של מכשירים זמינים לשיתוף איתם. בחירת מכשיר מהרשימה שולחת הנחיה לנמען המחייבת אותו לאשר את ההעברה. בעת שיתוף בין מכשירים המקושרים לאותו חשבון גוגל, אין צורך להעיר את המכשירים המקבלים או לאשר את שידור הקובץ.
שיתוף בקרבת מקום מאפשר שיתוף של קבצים וקישורים, כגון תמונות, סרטונים, טקסט, מידע ליצירת קשר, הוראות הגעה, סרטוני יוטיוב ונתונים אחרים. ניתן להגדיר אותו לשתף תוכן במצב לא מקוון בלבד, ולהגביל אותו לפעולת Bluetooth בלבד.
זמינות

שיתוף בקרבת מקום זמין ב-Android 6 ומעלה, ChromeOS 91 ומעלה, ו-Windows 10 ומעלה. ב-Windows,‏ Nearby Share חייב להיות מותקן באופן ידני, בניגוד להטמעתו ב-Android וב-ChromeOS, שם הוא חלק ממערכת ההפעלה ואין צורך להתקין אותו בנפרד. מכשירי Windows חייבים להיות בעלי Bluetooth ו-Wi-Fi כדי להפעיל את Nearby Share. windows במכשירי ARM אינם נתמכים.
ראו גם

AirDrop, פרוטוקול דומה עבור iOS
הערות שוליים

↑  עידן בן טובים, גוגל וסמסונג מכריזות על מתחרה משותף ל-AirDrop של אפל, באתר גיקטיים, ‏9 בינואר 2024
↑  The New Nearby Share App for Windows, Android (באנגלית)
↑  "The New Nearby Share Beta App for Windows". Android (באנגלית). נבדק ב-2023-04-09.
תקן ביקורת 550

תקן ביקורת 550 – נוהלי ביקורת לגבי עסקאות עם צדדים קשורים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בדבר ביקורת של עסקאות עם צדדים קשורים. תחילה, התקן קובע שיש צורך בהגדרה של צדדים קשורים וזיהוי עסקאות עמם. לאחר מכן על רואה החשבון המבקר לבחון ולבדוק כיצד אותן עסקאות עם צדדים קשורים משפיעות על הדוחות הכספיים.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 52 (שפורסם בשנת 1989) שעסק באותו נושא. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 550 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 550, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 52 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 550, באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שרה ארואסטי

| --- | --- |

 לידה:  1976 (בת 48 בערך) וושינגטון די. סי., ארצות הברית 
 שם לידה:  שרה סילברמן
 מוקד פעילות:  ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2001 
 מקום לימודים:  קולג' הקונסרבטוריון של מקהלת וסטמינסטר, אוניברסיטת ייל 
 סוגה:  מוזיקה יהודית ספרדית, מוזיקת עולם, אינדי רוק
 שפה מועדפת:  אנגלית, לאדינו
 פרסים והוקרה:  פרס בחירת ההורים במוזיקה (2016) 
 www.saraharoeste.com
 
שרה ארואסטי (באנגלית: Sarah Aroeste; ‏נולדה ב-1976, וושינגטון די. סי., ארצות הברית) היא זמרת-יוצרת, מלחינה, וסופרת ילדים יהודייה, נצר לקהילת ביטולה אשר פועלת בעיקר בארצות הברית. ארואסטי נמנית עם הזמרות והמלחינות הבולטות בלאדינו, ולאורך הקריירה שלה, שימרה וחידשה ניגונים ורומנסות בלאדינו.
קורות חייה > ילדותה וראשית הקריירה

שרה ארואסטי נולדה בוושינגטון די. סי. כשרה סילברמן, וגדלה בפרינסטון ניו ג'רזי. משפחתה של אימה שנמנתה עם יהודי ביטולה היגרה לארצות הברית ב-1912, בעת מלחמת הבלקן הראשונה. קהילת ביטולה חרבה בשואה לאחר שבניה גורשו למחנה ההשמדה טרבלינקה על ידי שלטונות בולגריה וכל קרובי משפחתה שנותרו בעיר, ניספו.
ארואסטי למדה שירת אופרה קלאסית בקונסרבטוריון בפרינסטון, והמשיכה ללימודים מתקדמים באוניברסיטת ייל. ב-1997 למדה במרכז הישראלי לאמנויות הקול (IVAI) ונחשפה למוזיקה יהודית–ספרדית ולשפת הלאדינו. בשלהי שנות ה-90 של המאה ה-20 הועסקה ארואסטי בקרן לתרבות יהודית בארצות הברית (אנ'), ובעוד שבתקופה זו התחוללה תחייה של מוזיקת כלייזמרים יהודית–אשכנזית, לא נרשמה כזו בתחום המוזיקה היהודית–ספרדית. ב-2001 הקימה להקת רוק יהודית–ספרדית, אימצה את שם נעוריה של אימה–ארואסטי, והחלה להופיע בלאדינו. מאז נחשבת ארואסטי לחלוצה בתהליך תחיית המוזיקה היהודית–ספרדית בארצות הברית.