stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנדרטת חטיבת הנגב
הערות שוליים

↑  שני ליטמן, 50 שנה לאנדרטת חטיבת הנגב: מה סוד קסמה?, באתר הארץ, 28 באוקטובר 2014
↑  עקיבא אלדר, דני קרוון חוגג 80 במצב רוח לוחמני, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2010
↑  כרמלה טייכמן, "אנדרטת חטיבת הנגב פתחה בפני את העולם, באתר בית לאומנות ישראלית באקדמית ת"א יפו
↑  גן לאומי אנדרטת חטיבת הנגב באתר "טבע ונופים בישראל"
↑  מיכאל יעקובסון, מיתוס כבר 50 שנה: זיכרון, אהבה, מוות ובטון באנדרטת חטיבת הנגב, באתר Xnet‏, 15 בנובמבר 2014
↑  מיכאל יעקובסון, מיתוס כבר 50 שנה: זיכרון, אהבה, מוות ובטון באנדרטת חטיבת הנגב, באתר Xnet‏, 15 בנובמבר 2014
|  גנים לאומיים בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן והגליל | אושא • אכזיב • ארבל • בית הכנסת בכפר נחום • בית שערים • ברעם • הר תבור • חורשת טל • חורבת מנים • חמת טבריה • חצור • כוכב הירדן • כורזים • כורסי • כפר נחום • מבצר יחיעם • מבצר נמרוד • מונפור • נחל צלמון • סוסיתא • ציפורי • קרני חיטין • ראש הנקרה • שדה עמודים • שמרון • תל חי • תל יודפת • תל צפצפות • תל קדש |  |
| השרון והשומרון | אביחיל • אפולוניה • בית אלפא • בית שאן • גן השלושה • הר גריזים • הר הכרמל • חוף גדור • חוף השרון • מבצר קאקון • מעיין חרוד • נחל אלכסנדר • נחל מהר"ל • נחל נדר • סידנא עלי • פארק השרון • צור נתן • קיסריה • שומרון • תל דור • תל מגידו • תל שקמונה |  |
| יהודה ומישור חוף יהודה | בית גוברין • בית עיטאב • גן המלך • הגן הבוטני הלאומי • הגן הלאומי והאוניברסיטאי ע"ש טבצ'ניק • הר צובה • הרודיון • הרי יהודה • חוף פלמחים • גבעות הכורכר נס ציונה • ירקון • מאוזוליאום מזור • מגדל אפק • מורדות הר הצופים • מערות סמך • מערות חזן • נבי סמואל • נחל רובין • סובב חומות ירושלים • עין חמד • עמק צורים • קומראן • תל גזר • תל חברון • תל לכיש • תל צפית |  |
| הנגב | אנדרטת חטיבת הנגב • אשכול • אשקלון • גן הפסלים • ממשית • מצדה • ניצנה • עבדת • עין עבדת • עתיקות עין גדי • שבטה • תל באר שבע • תל ערד |  |
| אתרי הנצחה ממלכתיים ואתרי הנצחה חיליים בישראל |
| --- | --- | --- |
| אתרי הנצחה ממלכתיים | אנדרטה לזכר עולי הגרדום וחללי אצ"ל • אנדרטת הלוחם הבדואי • אנדרטת חטיבת הנגב • אתר הנצחה לחללי קהילת המודיעין • בית יד לבנים הדרוזים • האריה השואג • גבעת התחמושת • מצודת יואב - בית חטיבת גבעתי |  |
| אתרי הנצחה חיליים | אנדרטה לזכר לוחמי חיל האוויר שנפלו בעת שירותם • אתר הנצחה לחללי חיל הלוגיסטיקה • אנדרטה לנופלי פיקוד העורף • אנדרטת דרך הגבורה לחללי חיל ההנדסה בכל מערכות ישראל • אנדרטת הצנחנים • אנדרטת החיל הכללי • אנדרטת חיל השלישות • אתר הנצחה ומוזיאון חטיבת גולני • אתר הנצחה לחללי המשטרה הצבאית • אתר הנצחה לחללי הנח"ל וחיל החינוך • אתר הנצחה לחללי חיל הטכנולוגיה והאחזקה • אתר הנצחה לחללי חיל הקשר והתקשוב • אנדרטת חיל הרפואה • האנדרטה לחללי חיל התותחנים • אנדרטת משמר הגבול • אנדרטת חטיבת כפיר • יד לחללי חיל הים • יד לשריון |  |
ישיבת בני עקיבא יד אברהם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 ישיבה תיכונית
 תקופת הפעילות:  כ"ו באב ה'תשכ"א, (8 באוגוסט 1961) – הווה
 מייסדים:  ועד מרכז ישיבות בני עקיבא, עיריית נתניה
 מגמות:  ביולוגיה פיזיקה מזרחנות מדעי המחשב ספרות מורחב  כלכלה ופסיכולוגיה
 שכבות לימוד:  6
 מספר כיתות:  13
 בעלי תפקידים
 מנהל:  מאיר רונן (חטיבת הביניים) אליעזר קורצווייל (חטיבה עליונה)
 ראש הישיבה התיכונית:  הרב יאיר שטדלר
 תלמידים
 :  341
 מיקום
 מיקום:  הרב גד מכלוף 4, נתניה
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°18′43″N 34°53′08″E﻿ / ﻿32.311956830331°N 34.885690910409°E﻿ / 32.311956830331; 34.885690910409
  (למפת נתניה מוגדלת) ישיבת בני עקיבא יד אברהם(למפת נתניה רגילה) ישיבת בני עקיבא יד אברהם(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת בני עקיבא יד אברהם(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת בני עקיבא יד אברהם
 
ישיבת בני עקיבא "יד אברהם" נתניה (נקראת גם "ישיבת בני עקיבא נתניה", או "יב"ע נתניה" - ראשי התיבות של "ישיבת בני עקיבא נתניה") היא ישיבה תיכונית דתית לאומית אשר השתייכה בעבר למרכז ישיבות בני עקיבא. הישיבה שוכנת בשכונת נאות גנים שבנתניה מאז היווסדה. במתחם הישיבה ישנה חטיבת ביניים, חטיבה עליונה, בית מדרש, פנימייה למגורי תלמידים (לשעבר), מגרשי משחקים וחדר אוכל. הישיבה משמשת בעיקר את תושבי נתניה והשרון.
היסטוריה

בעידודו של הרב משה צבי נריה, ראש ישיבות בני עקיבא, נפתחה בנתניה ישיבה תיכונית, המשתייכת לרשת בני עקיבא. המטרה הייתה לענות על הצורך של תושבי אזור השרון במוסד תיכוני דתי-לאומי. הפתיחה החגיגית של הישיבה התקיימה בכ"ו באב תשכ"א (8 באוגוסט 1960) ולראש הישיבה מונה הרב שמחה הכהן קוק, אשר דרש לתת קדימות לתורה על פני העבודה, וראה בלימוד התורה את הפתרון לבעיות הנוער. עם זאת, הוא קידם מצוינות בישיבה גם במקצועות החול.
לטקס הפתיחה של הישיבה הגיעו הרב הראשי לישראל הראשון לציון הרב יצחק ניסים, שר הפנים חיים משה שפירא, ראש עיריית נתניה עובד בן עמי אשר סייע בהקמת הישיבה, רב העיר הרב משה לוין, ראש ישיבות בני עקיבא הרב משה צבי נריה ומכובדים נוספים. בתחילה למדו התלמידים במבנים ארעיים שונים, עד שלאחר מספר שנים הושלמה בניית המבנה הראשון של הישיבה.
הישיבה קרויה על שם הרב אברהם אבא רזניק, מן החשובים שברבני ליטא, אשר נספה בשואה עם שרידי קהילתו, קהילת פילוישוק.
בעבר הייתה בישיבה פנימייה לתלמידים שמקום מגוריהם היה מרוחק, אולם בשנת תשע"ז (2017) נסגרה הפנימיה והבניין משמש כיום לאירוח בשבתות ובחופשים. רוב תלמידי הישיבה מגיעים מנתניה ואזור השרון ועמק חפר, ומיעוטם ממקומות מרוחקים יותר. הישיבה מחנכת בדרך הציונות הדתית ולאורו של הרב קוק.
היסטוריה > ראשי הישיבה בעבר

הרב שמחה קוק (רב ואב בית דין רחובות)
הרב מנחם מנדלסון (כיהן בתפקיד מעל ל-30 שנה)
הרב יוסי סופר
הרב טוביה ליזרוק
הרב אמיר אדרעי
הרב אלי פרידמן
הרב רם זהבי
הרב יאיר שטדלר (החל משנת תשע"ט - הווה)
ראו גם

בוגרי ישיבת בני עקיבא נתניה
הערות שוליים

↑  הוכנסו ספרי תורה להיכל ישיבת ראדין שבנתניה, הצופה, 20 בדצמבר 1965
↑  החל הדיון המעשי בוועידת בני עקיבא, הצופה, 28 באפריל 1967
↑  הנוער הדתי מגמות ואתגרים, הצופה, 28 בפברואר 1967
↑  ש. אהרוני, טילי טילים בישיבה, הצופה, 2 במאי 1969
מספר סודר

ערך זה עוסק במונח במתמטיקה. אם התכוונתם לשימוש לשוני במונח זה, ראו .


בתורת הקבוצות, מספר סודר (באנגלית: Ordinal number) הוא טיפוס סדר של קבוצה סדורה היטב. את רעיון המספרים הסודרים הגה לראשונה אבי תורת הקבוצות גאורג קנטור, במסגרת עבודתו על קבוצות נגזרות.
המוטיבציה להגדרת המספרים הסודרים מגיעה מהרצון להכליל את התכונות המועילות של המספרים הטבעיים. למספרים הטבעיים שני תפקידים עיקריים:
מנייה וייצוג כמות;
סדר ומיקום בסדרה.
במסגרת תורת הקבוצות מגדירים את המספרים המונים כהכללה של המספרים הטבעיים במובן הראשון, כך שניתן יהיה לייצג גם כמויות אינסופיות. המספרים הסודרים מוגדרים במטרה להכליל את המובן השני, כך שניתן יהיה לדבר על איברים במקומות "אינסופיים" בסדרה.
המספרים הסודרים הראשונים הם המספרים הטבעיים  0,1,2,3,\dots  (בתורת הקבוצות מקובל להחשיב את  0 כמספר טבעי). לאחריהם מגיע הסודר האינסופי הראשון,  \omega  (אומגה).  \omega  מתאפיין בכך שהוא "הסודר הקטן ביותר שגדול מכל מספר טבעי". לאחריו מגיעים הסודרים:  \omega ,\omega +1,\omega +2,\dots ,\omega \cdot 2,\omega \cdot 2+1,\dots \omega ^{2},\omega ^{3},\dots ,\omega ^{\omega },\dots ,\omega ^{\omega ^{\omega }},\dots ,\varepsilon _{0},\dots
הגדרה

למספרים הסודרים מספר הגדרות, להלן הנפוצה שבהם.
התכונה הראשונה שמופיעה מאפשרת הגדרת סדר בין סודרים: עבור  \alpha ,\beta  סודרים  \alpha <\beta \iff \alpha \in \beta . כמו כן סדר זה בין סודרים הוא סדר טוב.
הגדרה > עוקב

הגדרת פעולת העוקב:  S(\alpha )=\alpha \cup \{\alpha \}.
סודר  \alpha  ייקרא סודר עוקב, אם קיים סודר אחר  \beta  כך שמתקיים  \alpha =S(\beta ), וסודר גבולי אחרת (לעיתים לא מתייחסים ל-0 כאל סודר גבולי מטעמי נוחות).
סודר מונה (לעיתים נקרא "סודר פותח") הוא סודר שאינו שווה-עוצמה לאף סודר קטן יותר.
אקסיומת היסוד מבטיחה שאם  \alpha  היא קבוצה טרנזיטיבית ויחס השייכות ל-  \alpha  הוא סדר קווי על  \alpha , אז יחס זה הוא גם סדר טוב על  \alpha .
הסודרים הסופיים

סודר נקרא סודר סופי אם הוא  0=\{\}=\emptyset  או שהוא עוקב של סודר סופי.
בניית המספרים הטבעיים של ג'ון פון נוימן מתלכדת עם המספרים הסודרים הסופיים:
{\begin{aligned}0&&&&&=\{\}&&=\emptyset \\1&&&=S(0)&&=\{0\}&&=\{\emptyset \}\\2&&&=S(1)&&=\{0,1\}&&=\{\emptyset ,\{\emptyset \}\}\\3&&&=S(2)&&=\{0,1,2\}&&=\{\emptyset ,\{\emptyset \},\{\emptyset ,\{\emptyset \}\}\}\\4&&&=S(3)&&=\{0,1,2,3\}&&=\{\emptyset ,\{\emptyset \},\{\emptyset ,\{\emptyset \}\},\{\emptyset ,\{\emptyset \},\{\emptyset ,\{\emptyset \}\}\}\}\\5&&&=S(4)&&=\{0,1,2,3,4\}&&=\{\emptyset ,\{\emptyset \},\{\emptyset ,\{\emptyset \}\},\{\emptyset ,\{\emptyset \},\{\emptyset ,\{\emptyset \}\}\},\{\emptyset ,\{\emptyset \},\{\emptyset ,\{\emptyset \}\},\{\emptyset ,\{\emptyset \},\{\emptyset ,\{\emptyset \}\}\}\}\}\\\dots \\n&&&=S(n-1)&&=\{0,1,2,...,n-1\}\end{aligned}}
הסודרים הסופיים הם סודרים עוקבים וסודרים מונים.
סודרים נוספים

לפי אקסיומת הקבוצה האינסופית קיימת קבוצת כל הסודרים הסופיים.
קבוצה זו:  \omega =\bigcup _{n}n=\{0,1,2,...\}, היא הסודר האינסופי הקטן ביותר.
ניתן להמשיך ולהגדיר סודרים נוספים בעזרת פעולת העוקב ובעזרת איחוד הסודרים הקודמים. למשל:
\omega +1=S(\omega )=\omega \cup \{\omega \}=\{0,1,2,...,\omega \}
\omega \cdot 2=0\cup 1\cup 2\cup ...\cup \omega \cup \omega +1\cup \omega +2\cup ...=\{0,1,2,...,\omega ,\omega +1,\omega +2,...\}
תכונות

כל איבר של סודר הוא סודר בעצמו;
אם  \alpha  סודר, אז גם  \alpha \cup \{\alpha \} סודר;
אם  A היא קבוצה של סודרים, אז  \bigcup _{\alpha \in A}\alpha  הוא סודר;
אם  A היא קבוצה (או מחלקה) של סודרים, אז  \bigcap _{\alpha \in A}\alpha  הוא סודר. סודר זה הוא המינימום ב- A;
עבור שני סודרים  \alpha ,\beta  שונים, מתקיים בדיוק אחד מהבאים:  \alpha <\beta  או  \beta <\alpha ;
קבוצת הסודרים הסופיים מהווים מודל לתורה של אקסיומות פאנו.
תכונה מעניינת נוספת שמתקבלת היא הפרדוקס של בּוּרָלִי-פוֹרְטִי, ששולל את קיום "קבוצת כל המספרים הסודרים". משום כך, לא ניתן לדבר בתורת הקבוצות על "קבוצת כל המספרים הסודרים", כשם שבגלל הפרדוקס של ראסל לא ניתן לדבר על "קבוצת כל הקבוצות". בלשון תורת הקבוצות, נאמר כי אוסף כל הסודרים הוא מחלקה ולא קבוצה.
לכל קבוצה ויחס סדר שלה  (A,\leq ), אם הסדר הוא סדר טוב קיים סודר  \alpha  יחיד כך ש-  A\cong \alpha , כאשר הסימון  \cong  מציין שקיים איזומורפיזם ביניהם (פונקציה חד-חד-ערכית ועל, ששומרת את הסדר בין האיברים).  \alpha  נקרא טיפוס הסדר של  (A,\leq ) ומסומן  \mathrm {ort} (A,\leq ).

נציין כי ניתן להגדיר מספר סדרים טובים על אותה קבוצה לפי יחס סדר שונה.
מהתכונה הנ"ל ניתן להסיק תכונה מעניינת נוספת: תהי קבוצה שניתנת לסידור טוב  A (כלומר, שניתן להגדיר עליה סדר טוב אחד או יותר). נסתכל על קבוצת הסודרים שאיזומורפיים לה:  O=\{\mathrm {ort} (A,\leq )\mid \leq {\text{well order of }}A\}=\{\alpha \mid \alpha {\text{ ordinal}},A\cong \alpha \}. הקבוצה  O היא קבוצה של סודרים.
כפי שאמרנו, חיתוך של קבוצת סודרים הוא סודר, ולכן  \bigcap O=\min O סודר.
כעת נוכל להגדיר את העוצמה של הקבוצה  A כסודר המינימלי שאיזומורפי לה, קרי:  \mathrm {card} (A)=|A|=\min O=\bigcap O.
ניתן להראות שסודר מסוג זה הוא תמיד סודר מונה.
הקשר בין סודרים לעוצמות

אחת המטרות של הגדרת הסודרים היא לתת ביסוס פורמלי למושג העוצמה, ואכן ניתן להשיג מטרה זו בהנחת אקסיומת הבחירה.
במערכת האקסיומות של צרמלו-פרנקל, אקסיומת הבחירה שקולה למשפט הסדר הטוב, ולכן כל קבוצה ניתנת לסידור טוב, ומכאן הגדרת העוצמה שהוצגה קודם מוגדרת היטב עבור כל קבוצה.
נוכל להגדיר את המספרים המונים בתור הסודרים המונים.

באופן זה נזהה כל מונה כסודר המונה שעוצמתו היא המונה הנ"ל, למשל את  \aleph _{0} (אָלֶף אֶפֶס) נזהה עם  \omega .
תחת הגדרה זו ישנה טריכוטומיה בין עוצמות של קבוצות; כלומר, עבור שתי קבוצות  A,B שונות זו מזו, מתקיים בדיוק אחד מהבאים:  |A|<|B| או  |B|<|A| (לא ניתן להוכיח זאת ללא אקסיומת הבחירה).
פעולות בין סודרים

כפי שניתן להגדיר פעולות על מספרים מונים, ניתן גם להגדיר פעולות על מספרים סודרים.
פעולות על סודרים אינן בהכרח מתלכדות עם פעולות על מונים. למשל,  \omega  מזוהה עם  \aleph _{0}, אולם לפי ההגדרה מטה  2^{\omega }=\omega , בעוד שלפי משפט קנטור  2^{\aleph _{0}}>\aleph _{0}.
פעולות בין סודרים > חיבור

ניתן להגדיר חיבור סודרים במספר דרכים; נציג שתיים מתוכן:
פעולות בין סודרים > חיבור > הגדרה 1

הגדרה זו היא הגדרה אינדוקטיבית.
\alpha +0=\alpha , עבור חיבור עם  0;
\alpha +(\beta +1)=(\alpha +\beta )+1=S(\alpha +\beta ), עבור חיבור סודר עוקב  \beta +1;
\alpha +\beta =\bigcup _{\gamma <\beta }\alpha +\gamma , עבור חיבור סודר גבולי  \beta .
פעולות בין סודרים > חיבור > הגדרה 2

נגדיר את  \alpha +\beta  באופן הבא: נסתכל על  \alpha \times \{0\}\cup \beta \times \{1\} יחד עם יחס הסדר בו איברי  \alpha  שומרים על סדרם הפנימי, איברי  \beta  שומרים על סדרם הפנימי ואיברי  \alpha  קטנים מאיברי  \beta . ניתן להראות, כי יחס סדר זה הוא יחס סדר טוב. כעת ניתן להגדיר את החיבור כטיפוס הסדר (ראו הגדרה מעלה) של האיחוד הנ"ל, תחת יחס הסדר המדובר:  \alpha +\beta =\mathrm {ort} (\alpha \times \{0\}\cup \beta \times \{1\},\leq ).
ניתן להראות, כי שתי ההגדרות שהוצגו שקולות זו לזו.
פעולות בין סודרים > כפל

באופן דומה, ניתן להגדיר כפל סודרים במספר דרכים; נציג שתיים מתוכן:
פעולות בין סודרים > כפל > הגדרה 1

הגדרה זו היא הגדרה אינדוקטיבית, בדומה להגדרת החיבור.
\alpha \cdot 0=0, עבור כפל ב- 0;
\alpha \cdot (\beta +1)=(\alpha \cdot \beta )+\alpha , עבור כפל בסודר עוקב  \beta +1;
\alpha \cdot \beta =\bigcup _{\gamma <\beta }\alpha \cdot \gamma , עבור כפל בסודר גבולי  \beta .
פעולות בין סודרים > כפל > הגדרה 2

באופן דומה להגדרת החיבור השנייה, נגדיר  \alpha \cdot \beta =\mathrm {ort} (\alpha \times \beta ,\leq ) כאשר יחס הסדר הוא יחס הסדר הלקסיקוגרפי.
פעולות בין סודרים > חזקה

באופן דומה, ניתן להגדיר העלאה בחזקת סודרים במספר דרכים; נציג את אחת הדרכים.
בדרך זו נגדיר חזקה באופן אינדוקטיבי.
\alpha ^{0}=1, עבור העלאה בחזקת  0;
\alpha ^{\beta +1}=(\alpha ^{\beta })\cdot \alpha , עבור העלאה בחזקת סודר עוקב  \beta +1;
\alpha ^{\beta }=\bigcup _{\gamma <\beta }\alpha ^{\gamma }, עבור העלאה בחזקת סודר גבולי  \beta .
המחשה של מבנה המספרים הסודרים: אינסוף סדרות של מספרים אינסופיים.
הגביע האוסטרי

| --- | --- |
הגביע האוסטרי

 ענף:  כדורגל
 תאריך ייסוד:  1918
 ארגון מפעיל:  התאחדות הכדורגל האוסטרית
 מוטו:  מטרות לאירופה
 מספר מתמודדים:  98
 מדינות משתתפות:  אוסטריה אוסטריה
 זוכה:  שטורם גראץ - זכייה שביעית (2023/2024)
 הכי הרבה זכיות:  אוסטריה וינה (27 זכיות)
 http://www.oefb.at/samsung-cup-2015-2016-pid826
 
הגביע האוסטרי (בגרמנית: ÖFB-Cup) הוא תחרות כדורגל שנתית, שנערכת על ידי התאחדות הכדורגל האוסטרית (ÖFB). במהלך עונת 2008/09, אוסטריה וינה זכתה בטורניר בפעם ה-27, יותר מכל מועדון אחר.
היסטוריה

למעשה הגביע בשטח אוסטריה, החל עוד בתקופת האימפריה האוסטרו-הונגרית, ונקרא "גביע האתגר", שהתקיים לראשונה בעונת 1897/1898, כאשר הזוכה הראשונה הייתה מועדון הקריקט והכדורגל של וינה. גביע זה התקיים עד 1910/1911. במקביל החל להתקיים גביע לא רשמי בשם "גביע וינה" למועדוני הכדורגל המקומיים של וינה בלבד, אולם הוא התקיים שנתיים בלבד בשנים 1907 ו-1915. גביע נוסף בשם "הגביע האוסטרי התחתון" שהיווה הבסיס לגביע הרשמי החל ב-1917/1918, אולם זו הייתה עונה שלא נחשבת לרשמית עם מועדונים חובבנים.
הגביע הנוכחי שהחל בשם "הגביע האוסטרי התחתון" התקיים מעונת 1918/1919 כאשר נקרא כך עד ל-1922/1923. ב-1923/1924 שונה שמו של הגביע ל"גביע וינה" עד 1937/1938. בזמן האנשלוס בין 1939 ל-1945, הצטרפו הקבוצות האוסטריות למפעל הגביע הגרמני שנקרא "גביע צאמר", ועל כן גביע זה הושעה. לאחר סיום מלחמת העולם השנייה, בעונת 1945/1946 הוצגה מחדש תחרות הגביע האוסטרי, שלראשונה כונתה "הגביע האוסטרי" והתקיימה במשך שנתיים. בהמשך נקראה התחרות "תחרות המדינות הפדרליות" תחת השטח הפדרלי של אוסטריה, אולם גם תחרות זו לא החזיקה מעמד ובוטלה ב-1950. בתקופה שבין 1950 ל-1958, התחרות נחשבה לטורניר קטן ושולי במדינה, ולכן היא בוטלה מחוסר עניין לציבור. תחרות "הגביע האוסטרי" מתקיים ברציפות החל מעונת 1958/1959, כאשר הקבוצות מוינה שהן חזקות, מאורגנות ומתוקצבות יותר שולטות בו לרוב, אולם בשנות ה-70 וה-80 קבוצות מאינסברוק, זלצבורג וערים קטנות נוספות הצליחו מדי פעם לזכות בגביע. מבנה הגביע בשנים אלו כלל מפגשים כפולים בין הקבוצות המתמודדות, כולל שלב הגמר.
החל משנות ה-90 חל שינוי מבני והוחלט ליישר קו עם שאר מפעלי הגביע האירופים העיקריים - כאשר הוחלט על קיום מפגש נוקאאוט אחד וביטול המפגשים הכפולים, גם בשלב הגמר.
מפני שאוסטריה ארחה את יורו 2008, רק קבוצות מהליגה האוסטרית הראשונה (הליגה השנייה באוסטריה) או ליגות התחתונות לקחו חלק בגביע האוסטרי בעונת 2007/2008.
עד לשנת 2010, הטורניר נקרא על שם נותן החסות הראשי שלו (האחרון זה המבשלת האוסטרית סטיגל). מאז, הטורניר כבר נערך תחת המוטו "מטרות לאירופה" (בגרמנית:"Tore für Europa") להדגיש כי זה הוא הדרך המהירה ביותר לקבוצות האוסטריות להעפיל לליגה האירופית (6-7 משחקים, בהתאם לחלוקה של המועדון).
שיאנית הזכיות בגביע האוסטרי היא אוסטריה וינה, שזכתה בתואר 27 פעמים. מחזיקת הגביע הנוכחית (2022) היא רד בול זלצבורג.
מפגשים בינלאומיים

מ-1927 לקחו חלק המועדונים האוסטרים בגביע מיטרופה, שאליו הגיעה הזוכה בגביע האוסטרי, וגם הזוכה באליפות המדינה האוסטרית. הקבוצות האוסטריות הצליחו יחסית במפעל זה, אולם החל מעליית הרייך השלישי בגרמניה שהשתלט על הכדורגל האוסטרי גם כן, החל מ-1940, הורחקו גרמניה ואוסטריה מהשתתפות במפעלים בינלאומיים, כולל מפעל זה.
החל מעונת 1960 זוכת הגביע האוסטרי השתתפה בגביע אירופה למחזיקות גביע ובהמשך בגביע אופ"א ובליגת האלופות לסירוגין, כתלות בדירוג הליגה האוסטרית באירופה.
ביצועים לפי קבוצות

| מועדון | זכיות | סגנויות | שנות זכייה | שנות סגנות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אוסטריה וינה | 27 | 12 | 1921, 1924, 1925, 1926, 1933, 1935, 1936, 1948, 1949, 1960, 1962, 1963, 1967, 1971, 1974, 1977, 1980, 1982, 1986, 1990, 1992, 1994, 2003, 2005, 2006, 2007, 2009 | 1920, 1922, 1927, 1930, 1931, 1947, 1964, 1984, 1985, 2004, 2013, 2015 |
| ראפיד וינה | 14 | 16 | 1919, 1920, 1927, 1946, 1961, 1968, 1969, 1972, 1976, 1983, 1984, 1985, 1987, 1995 | 1929, 1934, 1959, 1960, 1966, 1971, 1973, 1986, 1990, 1991, 1993, 2005, 2019, 2023, 2024 |
| רד בול זלצבורג ‡ | 9 | 5 | 2012, 2014, 2015, 2016, 2017, 2019, 2020, 2021, 2022 | 1974, 1980, 1981, 2000, 2018 |
| ואקר אינסברוק (6) (3) סברובסקי טירול (1) (2) טירול אינסברוק (–) (1) † | 7 | 6 | 1970, 1973, 1975, 1978, 1979, 1989, 1993 | 1976, 1982, 1983, 1987, 1988, 2001 |
| שטורם גראץ | 7 | 4 | 1996, 1997, 1999, 2010, 2018, 2023, 2024 | 1948, 1975, 1998, 2002 |
| אדמירה וינה (5) (–) ואקר וינה (1) (1) אדמירה ואקר וינה (–) (4) אדמירה טרנקוואלדר (–) (7) * | 6 | 7 | 1928, 1932, 1934, 1947, 1964, 1966 | 1923, 1979, 1989, 1992, 1996, 2009, 2016 |
| גראצר א.ק. | 4 | 2 | 1981, 2000, 2002, 2004 | 1962, 1968 |
| פירסט וינה | 3 | 6 | 1929, 1930, 1937 | 1925, 1926, 1936, 1946, 1961, 1997 |
| וינר א.ק. | 3 | 3 | 1931, 1938, 1959 | 1928, 1932, 1935 |
| ריד | 2 | 2 | 1998, 2011 | 2012, 2022 |
| וינר ספורט קלוב | 1 | 7 | 1923 | 1919, 1921, 1937, 1938, 1969, 1972, 1977 |
| ל.א.ס.ק. לינץ | 1 | 5 | 1965 | 1963, 1967, 1970, 1999, 2021 |
| קרנטן | 1 | 1 | 2001 | 2003 |
| וינר א.פ. | 1 | – | 1922 | – |
| ס.ק. קרמסר | 1 | – | 1988 | – |
| שטוקראו | 1 | – | 1991 | – |
| הורן | 1 | – | 2008 | – |
| פאשינג | 1 | – | 2013 | – |
| אוסטריה לוסטנאו | – | 2 | – | 2011, 2020 |
| לינץ | – | 2 | – | 1978, 1994 |
| מאטרסבורג | – | 2 | – | 2006, 2007 |
| סלובן וינה | – | 1 | – | 1924 |
| בריגיטנאואר א.ק. | – | 1 | – | 1933 |
| ורווארטס שטייר | – | 1 | – | 1949 |
| 1. וינר נוישטט | – | 1 | – | 1965 |
| ד.ס.ו. לאובן | – | 1 | – | 1995 |
| ס.ו. פלדקירצ'ן | – | 1 | – | 2008 |
| וינר נוישטט | – | 1 | – | 2010 |
| סנקט פלטן | – | 1 | – | 2014 |
הערות:
† כל המועדונים שהתפרקו מהעיר אינסברוק, טירול. ואקר אינסברוק (1915-1999), סברובסקי טירול (1986-1992) וטירול אינסברוק (1993-2002). הם נחשבים להמשך של אחד את השני.
‡ חברת רד בול קנתה את המועדון ב-6 באפריל 2005, ומתגה אותו מחדש. לפני 2005 היה המועדון ידוע כאוסטריה זלצבורג ואחר כך קזינו זלצבורג. הם גם שינו את הצבעים מלבן-סגול לאדום-לבן. בעקבות כך מספר אוהדים של הקבוצה החליטו להקים מועדון חדש בשם אוסטריה זלצבורג.
*אדמירה ואקר מדלינג הוקם לאחר המיזוג של אדמירה וינה ו-ואקר וינה בשנת 1971, בשם אדמירה ואקר וינה, וגם המיזוג עם "ו.פ.ב. מדלינג" בשנת 1997 והמיזוג עם "ס.ו. שוודורף" בשנת 2008. המועדון החדש משחק במדלינג.
שינויי שמות של מועדונים

אוסטריה וינה הייתה ידועה בשם "וינר אמטאור" עד 1926. החל מעונת 1973/1974, וינר א.ק. הקימה קבוצה משותפת עם אוסטריה וינה, שנקראה אוסטריה וו.א.ק. וינה עד עונת 1976/1977, כאשר אוסטריה וינה החליטה לחזור לשם המועדון המקורי שלהם. התוצאות של הקבוצה המשותפת הן חלק מההיסטוריה של אוסטריה וינה.
אדמירה וינה וואקר וינה התמזגו בשנת 1971 כדי ליצור את המועדון אדמירה ואקר וינה, המועדון משחק באצטדיון בונדסטדיון זודשטאט שבעיר מריה אנזרסדורף באוסטריה תחתית. המיזוג לאחר מכן עם "ו.פ.ב. מדלינג" בשנת 1997 גרם למועדון לשנות את שמו ל-ו.פ.ב. אדמירה ואקר מדלינג.
ואקר אינסברוק שינתה את שמה לעיתים קרובות וגם התמזגה עם וו.ס.ג. ואטנס למשך עשר שנים. המועדון שהוקם אחריו טירול אינסברוק חדל להתקיים בשנת 2002.
אוסטריה זלצבורג נקראה רד בול זלצבורג לאחר שנרכשה על ידי יצרנית משקה האנרגיה רד בול באפריל 2005. מועדון חדש שמשתמש בשם המקורי אוסטריה זלצבורג הוקם על ידי אוהדי אוסטריה זלצבורג שמחו על רכישת המועדון בידי חברת רד בול באותה שנה. ולאחר שהם זכו ב-5 אליפויות הליגה השביעית, עכשיו הם משחקים בליגה האוסטרית הראשונה, ליגה אחת מתחת לבונדסליגה האוסטרית.
הערות שוליים

↑  http://www.rsssf.com/tableso/oostsupcuphist.html
↑  בשנה זו הגביע התקיים כמו ליגה, שכל קבוצה שיחקה נגד כל הקבוצות האחרות פעם בבית ופעם בחוץ.
| כדורגל באוסטריה אוסטריה |
| --- | --- | --- |
| ניהול | התאחדות הכדורגל האוסטרית • קבוצות • אצטדיונים • תחרויות |  |
| תחרויות ליגה | הבונדסליגה האוסטרית • הליגה האוסטרית השנייה • הליגה האוסטרית האזורית • מבנה הליגות |  |
| תחרויות גביע | הגביע האוסטרי • הסופר קאפ האוסטרי |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • הנבחרת הצעירה • נבחרת הנשים |  |
| טורנירי גביע לאומיים בכדורגל (אופ"א) |
| --- | --- | --- |
| מפעלי הווה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איי פארו • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנגליה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גיברלטר • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • ויילס • טורקיה • יוון • ישראל • לוקסמבורג • ליכטנשטיין • לטביה • ליטא •  מולדובה • מונטנגרו • מלטה • צפון מקדוניה • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סקוטלנד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צפון אירלנד • צרפת • קוסובו • קזחסטן • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| מפעלי עבר | ברית המועצות • יוגוסלביה • מזרח גרמניה • סרביה ומונטנגרו • צ'כוסלובקיה |  |
אנהאלטר באנהוף

אנהאלטר באנהוף (בגרמנית: Anhalter bahnhof) הייתה תחנת רכבת חשובה בברלין, שאיננה קיימת עוד, מלבד החזית, שנותרה כזכר למה שהתרחש שם בתקופת השואה.
ב-1945 נהרסה רוב התחנה בהפצצות בעלות הברית. אנהאלטר באנהוף הייתה בקרבת מקום לחומת ברלין. עקב בניית החומה הופסקה הנסיעה בשתיים מן המסילות, ובהמשך נהרסה התחנה ונשארה רק החזית, זכר לעבר.
גירוש יהודי ברלין

בתחילת חודש יוני 1942 החלו הנאצים לגרש את הקשישים מקרב תושביה היהודים של ברלין לגטו טרזיינשטט. "הסעות הזקנים" החלו כאן, בתחנת הרכבת אנהאלטר, ונמשכו כמעט עד לסוף המלחמה. עד לחדש מרץ 1945, למעלה מ-15,000 יהודים גורשו באמצעות תחנות הרכבת לטרזיינשטט, כיום בתחומי צ'כיה. תחנת הרכבת אנהאלטר הייתה תחנה מרכזית והומה מנוסעים. בסך הכל 116 משלוחים יצאו מכאן, כל אחד מהם בן 50 עד 100 בני-אדם. בסך הכל גורשו דרך תחנה זו למעלה מ-9,600 בני אדם.
המשלוחים התנהלו כחלק מתנועת הבוקר הרגילה. למשלוחי האדם לטרזיינשטט הוצמדו בדרך כלל שני קרונות מחלקה שלישית לרכבת הנוסעים הרגילה לדרזדן, או לפראג, שיצאה מרציף 1 בשעה 6:07 בבקר.
המגורשים, ברובם קשישות וקשישים, הובאו אל תחנת הרכבת מנקודת איסוף באמצעות חשמלית או משאית, בשעת בוקר מוקדמת. בבגדיהם ובמטענם לא נבדלו כמעט מכל שאר הנוסעים על הרציף. אך בשונה מהם, המגורשים ענדו את הטלאי הצהוב והיו מוקפים בשומרים. הגירוש התבצע  בגלוי ולעין כל. הנאצים תיארו את טרזיינשטט כ"גטו לקשישים", אולם למעשה, הייתה זו רק תחנת מעבר. אלה מבין המגורשים שהצליחו לשרוד את המחלות, הרעב, הקור והתשישות בגטו עצמו נשלחו מזרחה, בדרך-כלל לאושוויץ.
שלוש תחנות רכבת ברלינאיות שימשו לגירושים במרוצת שנות הרודנות הנאצית: באנהוף גרונוואלד, מואביט גוד דפו, ואנהאלטר באנהוף. מאוקטובר 1941 עד מרץ 1945 גורשו למעלה מ-50,000 יהודים מברלין. יעדיהם היו הגטאות ומחנות ההשמדה שבשטחים הכבושים בידי גרמניה במזרח אירופה. רק מעטים שרדו.
במקום אחר בעיר, קצת צפונה משם, לצד תחנת ה-U-Bahn של פרידריכשטראסה, יש פסל: רכבות לחיים, רכבות למוות: משפחה יהודית ממתינה, מוכה ומבועתת, למשלוח למחנות – ובכיוון השני, גבם למגורשים, בני נוער גרמניים, מאושרים וחסרי דאגה, בדרכם לבית-הספר, או לחופשה.