אפרים לב
פרויקטים נבחרים

מחקריו של פרופ' לב עסקו תחילה בבוטניקה ארכאולוגית. במסגרת תחום מחקר זה חקר את שרידי הארוחות של האדם הניאנדרטלי במערת כבארה בהר הכרמל, לפני כ-60 עד 47 אלפי שנים. מגוון מיני הצמחים שנתגלה מלמד על תפריט המזון מן הצומח של בני התקופה, אשר כלל בעיקר אכילה של מיני קטניות. במחקריו המאוחרים יותר התמחה פרופ' לב בהיסטוריה של הרפואה והרוקחות בימי הביניים ובתחילת העת החדשה. השילוב של היסטוריה וביולוגיה אפשר לפרופ' לב לחקור נושאים שנחקרים לעיתים רחוקות יחדיו. מספר פרויקטים נבחרים בהם עסק:
מחקר מוקדם בשנת 1993 אשר עסק בשחזור ארכאולוגי של השימושים התזונתיים והרפואיים במשאבי טבע צמחיים של בני האדם בתקופה הפלאוליתית במזרח התיכון.
מחקר נוסף עסק בחומרי המרפא מהטבע שהיו בשימוש תושבי ארץ ישראל וסביבותיה מהכיבוש המוסלמי ועד מסע נפוליון.
אתנו-פרמוקולוגיה ואתנובוטניקה, הם תחומים נוספים בהם מתמקד פרופ' לב. בעיקר באזור ישראל וירדן, מחקריו בתחומים אלו עוסקים במבנה, שימוש והישרדות של ידע תאורטי ומעשי של רפואה מסורתית מהפרהיסטוריה ועד היום. במסגרת תחום זה עסק יחד עם פרופ' זהר עמר מהמחלקה ללימודי ארץ ישראל באוניברסיטת בר-אילן בתיעוד חומרי המרפא בשווקים השונים בארץ ובירדן.
מחקר אחר בעל אספקט היסטורי, שנערך בשיתוף עם ד"ר ירון פרי מהחוג ללימודי א"י באוניברסיטת חיפה, עסק בכניסתה של הרפואה המערבית המודרנית לארץ ישראל בכלל ולאוכלוסייה היהודית בירושלים במאה ה-19 בפרט. במחקר זה נבחנה פעילותם של רופאים בריטים המיסיונרים אשר הגיעו במשלחות לארץ כדי לקדם את מצבם הבריאותי של היהודים ובכך השפיעו על התפתחות הרפואה המודרנית. מחקר זה התמקד בעיקרו בטכניקות רפואיות מודרניות ותרופות שהובאו מאנגליה ושאר אירופה והתהליך שבו השיטות החדשות החליפו את השיטות הפופולריות אשר התבססו על ידע רפואי מסורתי. במסגרת מחקר זה בוצעו גם מספר שחזורים של ביוגרפיות של רופאים בריטים עתירי מעש מתקופה זו.
בראשית העשור השני של המאה ה-21 התמקד מחקרו של פרופ' לב בחקר היבטים שונים של הרפואה הערבית בימי הביניים על פי ממצא היסטורי שנתגלה בגניזה הקהירית. מסמכי הגניזה שחקר (מרשמים רפואיים, רשימות חומרי מרפא, מכתבים, מחברות רפואיות וחלקי ספרים רפואיים) שופכים אור על האוכלוסייה באזור אגן הים התיכון בכלל ובמצרים בפרט בעיקר בין המאה ה-10 למאה ה-13 בתחומי הרפואה והרוקחות המעשית שלהם, ומאפשר השוואה לידע התאורטי שנוצר על ידי הרופאים בתקופה זו.
לב הקים בשותפות עם ד"ר משה לביא מרכז מחקר באוניברסיטת חיפה, הנקרא "המרכז למחקר הרב-תחומי של הגניזה הקהירית והטמעתה במערכת החינוך בארץ ובעולם" ועומד בראשו. המרכז מפיק הרצאות ותערוכות בארץ ובעולם במטרה להפיץ את תוצרי מחקר הגניזה בעשרות השנים האחרונות ולעודד מחקר רב תחומי. במסגרת הפרויקט מתקיים שחזור ביוגרפיות של רופאים ומטפלים יהודים שפעלו בארצות האסלאם במטרה להרחיב את הידע על המערכת הרפואית והחברתית כלכלית בתקופת הגניזה.
בראשית העשור השני של המאה ה-21 השתתף פרופ' לב גם במחקר המקושר למנהל המחקר החקלאי ועוסק בצמחי מרפא וגידולים חקלאיים. במסגרת זו אחראי בעיקר לעיון במקורות היסטוריים והבנת השימושים המסורתיים הרלוונטיים באזור המזרח התיכון.
פרויקט מחקר נוסף של פרופ' לב בשותפות עם פרופ' זהר עמר, עוסק בהשפעות חומרי המרפא שהכניסו והפיצו הערבים למזרח התיכון ולאירופה בתקופת ימי הביניים. חלק ניכר מהמסחר בחומרים אלה בוצע על ידי יהודים שישבו בתחנות המסחר בהודו, תימן, מצרים, סיציליה, סוריה, ואף ארצות צפון אפריקה (המגרב).
במקביל לפרויקטים שהוזכרו לעיל, לוקח פרופ' לב חלק בתחום הרפואה המשלימה האלטרנטיבית. במסגרת זו הצטרף לכמה קבוצות מחקר העוסקות בשימוש בצמחי מרפא על ידי קבוצות אתניות שונות מתקופות קדומות ועד היום. ההתמקדות במחקר היא בהשפעת צמחי מרפא על חולי סרטן בישראל במהלך טיפוליהם הכימותרפיים. פרויקט זה הניב פרסומים של מספר מאמרים בשותפות עם חוקרים ממדינות שונות.