בישופות לייז'
היסטוריה > נסיכות-בישופות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| היסטוריה של ארצות השפלה | היסטוריה של ארצות השפלה | היסטוריה של ארצות השפלה | היסטוריה של ארצות השפלה | היסטוריה של ארצות השפלה |  |
|  בישופות לייז' 985–1790 |  ארצות השפלההבורגונדיות |  ארצות השפלההבורגונדיות |  ארצות השפלההבורגונדיות |  דוכסות לוקסמבורג עד 1441 |  |
|  בישופות לייז' 985–1790 | 1384/1473–1482 | 1384/1473–1482 | 1384/1473–1482 | 1384/1473–1482 |  |
|  בישופות לייז' 985–1790 |  ארצות השפלה ההאבסבורגיות 1482–1556 |  ארצות השפלה ההאבסבורגיות 1482–1556 |  ארצות השפלה ההאבסבורגיות 1482–1556 |  ארצות השפלה ההאבסבורגיות 1482–1556 |  |
|  בישופות לייז' 985–1790 | ארצות השפלה הספרדיות |  הרפובליקה ההולנדית 1581–1795 |  הרפובליקה ההולנדית 1581–1795 | 1581–1713 |  |
|  בישופות לייז' 985–1790 | ארצות השפלה האוסטריות |  הרפובליקה ההולנדית 1581–1795 |  הרפובליקה ההולנדית 1581–1795 | 1713–1790 |  |
| המדינות הבלגיות המאוחדות | המדינות הבלגיות המאוחדות |  הרפובליקה ההולנדית 1581–1795 |  הרפובליקה ההולנדית 1581–1795 | 1790 |  |
| בישופות לייז' 1790–1795 | ארצות השפלה האוסטריות |  הרפובליקה ההולנדית 1581–1795 |  הרפובליקה ההולנדית 1581–1795 | 1790–1794 |  |
|  הרפובליקה הצרפתיתהראשונה |  הרפובליקה הצרפתיתהראשונה |  הרפובליקה הבטאווית 1795–1806 |  הרפובליקה הבטאווית 1795–1806 | 1795–1804 |  |
|  הקיסרות הצרפתית |  הקיסרות הצרפתית | ממלכת הולנד 1806–1810 | ממלכת הולנד 1806–1810 | 1804–1815 |  |
 
|  הממלכה המאוחדת של ארצות השפלה 1815–1830 |  הממלכה המאוחדת של ארצות השפלה 1815–1830 |  הממלכה המאוחדת של ארצות השפלה 1815–1830 |  הממלכה המאוחדת של ארצות השפלה 1815–1830 |  הדוכסות הגדולה של לוקסמבורג |  הדוכסות הגדולה של לוקסמבורג |
|  בלגיה מאז 1830 |  בלגיה מאז 1830 | הולנד מאז 1830 | הולנד מאז 1830 | (באוניה פרסונלית עם הולנד עד 1890) |  |

תחומה של הכנסייה של לייז' התפתח והתרחב בזכות תרומותיהם של נסיכים ריבוניים ובזכות שטחים שרכשו הבישופים. הבישוף נוטגר (972–1008) הפך לנסיך-ריבון בעצמו על ידי כך שצירף לשטחו את רוזנות אואי; מאותה עת היה זה מעמדם של כל הבאים אחריו עד המהפכה הצרפתית, ובמשך כל אותה תקופה - כמעט 800 שנה - הצליחה הנסיכות-בישופות של לייז' לשמור על אוטונומיה, אף כי תאורטית היא הייתה חלק מהקיסרות הרומית הקדושה. עצמאות דה-פקטו זו הייתה בעיקר בזכות פעולתם של הבישופים, שידעו לנצל היטב את חשיבותה הפוליטית של לייז' כישות השוכנת בין צרפת וגרמניה. נוטגר, מייסדה של הנסיכות, נחשב גם כמייסדה השני של העיר - הוא בנה מחדש את הקתדרלה של למברטוס הקדוש ואת ארמון הבישופים, סיים את כנסיית פאולוס הקדוש שהרקליוס התחיל, סייע בהקמתן של שתי כנסיות נוספות והקים שלישית. אך התרומה החשובה ביותר שלו היא הקמתם של בתי ספר כנסייתיים חשובים, שהפכו את לייז' של ימי הביניים למרכז של מדע ולימוד שנודע בכל אירופה. מספר רב של מלומדים מבריקים התחנכו בלייז', וכן שני אפיפיורים. בסופו של דבר עברו בתי הספר של לייז' לשליטתה של אוניברסיטת פריז, וכמה מהדוקטורים הראשונים של האוניברסיטה באו מלייז'.
המאבקים בין המעמדות הגבוהים והנמוכים בעיר, שהנסיכים-בישופים התערבו בהם לעיתים קרובות, הלכו והתפתחו במאות ה-13 וה-14, ובסופו של דבר, במאה ה-15, נבזזה העיר הבישופית ונהרסה. יוחנן איש טרואה, אחרי שהיה ארכידיאקון של לייז', נתמנה לאפיפיור בשם אורבנוס הרביעי, והנהיג בכנסייה הקתולית את חג קורפוס כריסטי, חג שהנהיגה לראשונה יוליאנה הקדושה מלייז' ושנועד מלכתחילה להיות חג מקומי.
"שלום פך", שנחתם ב-1316 בעיירה פך (Fexhe) ליד לייז', הסדיר בחוק את היחסים בין הנסיך-בישוף לבין נתיניו, והעניק זכויות לא מבוטלות לתושבים. על כל פנים, המתיחות והאיבה בין נציגי המעמדות הבורגניים לבין הבישופים נמשכו גם במאות השנים הבאות.