האלפבית הלטיני של גאי

האלפבית הלטיני של גאי
האלפבית הלטיני של גאי, הידוע גם כאלפבית הקרואטי (בסרבו-קרואטית:אבצדה = abeceda, לטיניצה latinica או גאיצה = gajica) הוא צורה של האלפבית הלטיני המשמש את השפה הסרבו-קרואטית, כולל בגרסאות שלה קרואטית וסרבית (במקרה האחרון - מקביל לאלפבית הקירילי המכונה "ווּקוביצה"), ובאלו הקרויות בוסנית ומונטנגרית. האלפבית הזה הוא התאמה של האלפבית הלטיני שהומצא בשנת 1835 על ידי הבלשן הקרואטי ליודביט גאי והוא מבוסס על האלפבית הלטיני הצ'כי מיסודו של יאן הוס. משמו של גאי בא הכינוי שלו "גאיצה".
בגרסה מעט מצומצמת האלפבית של גאי משמש גם את השפה הסלובנית. במונטנגרו נהוגה גרסה מורחבת במקצת. גרסה נוספת ומותאמת קיימת לצורכי כתיבה באותיות לטיניות של השפה המקדונית. האלפבית של גאי נמצא בשימוש באופן רשמי בקרואטיה, סרביה, מונטנגרו ובבוסניה והרצגובינה.
האלפבית הלטיני של גאי אינו כולל את האותיות הלטיניות q,w,x,y. הוא מורכב מ-30 אותיות, המופיעות כאותיות גדולות וכן קטנות. הן מסמנות 25 עיצורים ו-5 תנועות. האלף בית הזה כולל 5 אותיות דיאקריטיות, הנושאות סימנים דיאקריטיים, č, ć, đ, š, ž ו 3 דיגרפים dž lj nj.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אותיות גדולות
| A | B | C | Č | Ć | D | Dž | Đ | E | F | G | H | I | J | K | L | Lj | M | N | Nj | O | P | R | S | Š | T | U | V | Z | Ž |
אותיות קטנות
| a | b | c | č | ć | d | dž | đ | e | f | g | h | i | j | k | l | lj | m | n | nj | o | p | r | s | š | t | u | v | z | ž |
IPA Value
| /a/ | /b/ | /ts/ | /tʃ/ | /tɕ/ | /d/ | /dʒ/ | /dʑ/ | /e/ | /f/ | /ɡ/ | /x/ | /i/ | /j/ | /k/ | /l/ | /ʎ/ | /m/ | /n/ | /ɲ/ | /o/ | /p/ | /r/ | /s/ | /ʃ/ | /t/ | /u/ | /v/ | /z/ | /ʒ/ |
הקבלה בין האלפבית של גאי והאלפבית הקירילי הסרבי - ווקוביצה
|  אות  | צליל | תעתיק | ווקוביצה |
| --- | --- | --- | --- |
| A a | [a] | קמץ גדול או פתח (đa→ג'א או גׇ'ה, lja→לְיׇא או לְיׇה, nja→נְיׇא או נְיׇה, ja→[י]יא) | А а |
| B b | [b] | בּ | Б б |
| C c | [ʦ] | צ | Ц ц |
| Č č | [ʧ] | צ' אחורי יותר | Ч ч |
| Ć ć | [ʨ] | צ' | Ћ ћ |
| D d | [d] | ד | Д д |
| Dž dž | [ʤ] | ג' אחורי יותר, חזק | Џ џ |
| Ð đ | [ʥ] | ג' רך (đa→גׇ'א או גֵ'א, đe→גֶ', đi→גִ'י, đo→ג'וׂ, đu→ג'וּ) | Ђ ђ |
| E e | [e] | סגול יותר פתוח (בהתחלה ואחרי תנועות), סגול (אחרי עיצורים) | Е е |
| F f | [f] | פ | Ф ф |
| G g | [g] | ג | Г г |
| H h | [x] | ח קל (בין ח ל-ה) | Х х |
| I i | [i] | חיריק | И и |
| J j | [j] | י ja→יאׇ או יׇה, je→יֶה, ji→ייִ jo→יוׂ, ju→יוּ; | Ј ј |
| K k | [k] | ק | К к |
| L l | [l] | ל | Л л |
| Lj lj | [λ] | לְי (lja→לְיׇה או לְיׇא, lje→לְיֶה, lji→לִי, ljo→ליוׂ, lju→ליוּ) | Љ љ |
| M m | [m] | מ | М м |
| N n | [n] | נ | Н н |
| Nj nj | [ɲ] | נְי (nja→נְיׇא או נְיׇה, nje→נְיֶה, nji→ני, njo→ניוׂ, nju→ניוּ) | Њ њ |
| O o | [o] | חולם | О о |
| P p | [p] | פּ | П п |
| R r | [r] | ר | Р р |
| S s | [s] | ס | С с |
| Š š | [ʃ] | ש | Ш ш |
| T t | [t] | ט | Т т |
| U u | [u] | שורוק | У у |
| V v | [v] | וו או ב | В в |
| Z z | [z] | ז | З з |
| Ž ž | [ʒ] | ז' | Ж ж |

ליודביט גאי
האותיות Q, X, Y, W אינן כלולות באלפבית, אולם, על אף הטהרנות הלשונית המסורתית הקרואטית, לעיתים קרובות ניתן למצוא אותן במילים ממקור זר:Queen, Bordeaux, New York
בגרסתו המקורית האלפבית של גאי כלל את הדיגרף dj הוחלף מאוחר יותר ב- đ על ידי הבלשן הסרבי ג'ורו דניצ'יץ'.
לאותיות אין שמות והעיצורים נהגים כפי שהם כשנדרש איות מפורט או עם שוא נע קצר אחרים. אם נדרשת יותר בהירות הם מכונים לפי המנהג בגרמני:
a, be, ce, če, će, de, dže, đe, e, ef, ge, ha, i, je, ka, el, elj, em, en, enj, o, pe, er, es, eš, te, u, ve, ze, že.
במתמטיקה j מכונה "יוט" כמו בגרמנית. האותיות החסרות מכונות כדלקמן:q - קּו או קיוּ, w - דובלווה או דופלו וֶה (dublve או duplo ve), x מכונה "איקס" (iks), ו- y - מכונה "איפסילון" (ipsilon)
אמנם האותיות (š⟩, ⟨ž⟩, ⟨č⟩ ) ו (dž) מייצגות את הצלילים [ʂ], [ʐ], [tʂ] ו-[dʐ] אבל תכופות מתועתקות כ- /ʃ/, /ʒ/, /tʃ/
ו- /dʒ/.