stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גרהרט האופטמן

| --- | --- |

 לידה:  15 בנובמבר 1862 אוברזלצברון, כיום שצ'אבנו זדרוי, שלזיה תחתית, ממלכת פרוסיה,, כיום בפולין 
 פטירה:  6 ביוני 1946 (בגיל 83) אגנטנדורף, בפולנית:אגניישקוב, אחר כך יגניונטקוב, כיום חלק מילנה גורה, שלזיה התחתית, אזור המנהל הפולני בשטחי גרמניה לשעבר 
 שם לידה:  גרהרט יוהאן רוברט האופטמן
 מדינה:  ממלכת פרוסיה, רפובליקת ויימאר 
 לאום:  גרמנים 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פרידריך שילר 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 זרם ספרותי:  נטורליזם 
 יצירות בולטות:  העכברושים, The Assumption of Hannele, האורגים 
 תקופת הפעילות:  מ-1888 
 בן או בת זוג:  Marie Thienemann Hauptmann (5 במאי 1885–יולי 1904)  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לספרות (1912)  אות המסדר מקסימיליאן של בוואריה למדעים ואמנויות (1911)  פרס פרנץ גרילפרצר (1896)  מגן הנשר של הרייך הגרמני (15 בנובמבר 1922)  פרס גתה (1932)  פרס פרנץ גרילפרצר (1905)  פרס פרנץ גרילפרצר (1899)  מדליית גתה לאמנות ומדעים  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת קארל בפראג  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת אוקספורד  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת לייפציג  אות מסדר ההצטיינות במדעים ואמנויות של גרמניה  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת קולומביה  טבעת הכבוד של העיר וינה  מסדר העיט האדום דרגה 4  פור לה מריט 
 אתר רשמי
 חתימה:   
 
גרהרט האופטמן ב-1905
גרהרט האופטמן (בגרמנית: Gerhart Hauptmann;‏ 15 בנובמבר 1862 – 6 ביוני 1946), סופר ומחזאי גרמני, מן הבולטים שבמחזאי זרם הנטורליזם, זוכה פרס נובל לספרות לשנת 1912.
תולדות חייו ויצירתו

האופטמן נולד ב-1862 באוברזאלצברון שבשלזיה (כיום שְצָ'אבְנוֹ-זְדְרוּי בפולין), למשפחה של אורגים אשר היגרה מבוהמיה לשלזיה. סבו ואביו היו בעלי בית מרזח ביישוב בו נולד האופטמן, הצעיר מבין ארבעה אחים. הוא לא הצליח בלימודיו והוריו הוציאו אותו מבית הספר. לאחר פרק זמן אצל דודו החקלאי, נרשם לבית הספר לאומנויות בברסלאו, אך עבר משם (בגלל המשמעת הקשה) ליינה, שם התוודע לתורת התורשה והתפתחות הגזעים. באביב 1883, יצא יחד עם אחיו קרל למסע בארצות הים התיכון. הוא הזדעזע מהעוני הרב שראה בערי ספרד ואיטליה ותכנן להיות פסל. חזר לזמן קצר לרומא וחלה בדבר. ארוסתו השיבה אותו לגרמניה. לאחר החלמתו בשנת 1885 הם התחתנו והתיישבו בברלין. האופטמן ניסה את כוחו כשחקן תיאטרון והתקרב לחוגי סופרים נטורליסטיים ובהשפעתם כתב את מחזהו הראשון בשנת 1889. סביב ההצגה התעורר פולמוס גדול שהתאפיין בהתלהבות גדולה של הצעירים והתנגדות חריפה מצד המבוגרים. המאבק סביב יצירותיו נמשך מאז ועד שהתחלפו הדורות בחברה. האופטמן לא היה רק נטורליסט, אלא גם סוציאליסט, אך לא במובן הפוליטי-מפלגתי.
בשנת 1912 הוענק לו פרס נובל לספרות "במיוחד בגלל פעילותו בשטח הדרמה המודרנית".
השלטונות הגרמניים לא אהדו אותו ולאחר שהוענק לו פרס נובל, ציווה הקיסר וילהלם השני שלא להעניק לו את פרס שילר והפרס ניתן למחבר שולי שהיה נאמן לבית המלוכה.
בשנות חייו האחרונות, לפני מלחמת העולם השנייה ובמהלכה, חי בדוחק כלכלי תחת עינם הפקוחה והחשדנית כלפיו של השלטונות הנאציים. נפטר בשנת 1946 באגנטנדורף שבשלזיה תחתית, כיום יָאגְנְיוֹנְטְקוּב בפולין.
תומאס מאן, אשר היה בקשרים טובים עם האופטמן, השתמש בדמותו לצורך אפיון דמותו של מינהר פפרקורן בספרו, "הר הקסמים".
אחיו, קרל האופטמן (1858-1921), נודע כמחבר של מחזות ורומאנים בגרמניה.
ממחזותיו

לפני עלות החמה (1889)
חג השלום (1890) יש בו השפעה של איבסן
אנשים בודדים (1891) יש בו השפעה של איבסן תורגם לעברית על ידי י"ח ברנר.
האורגים (1892) תורגם לעברית על ידי י"ח ברנר.
האורגים, תרגום נוסף, מאת שמעון לוי, ספרית בית צבי למחזות, 1987.
מיכאל קרמר, דרמה, תרגם י"ח ברנר, עם רשימה מאת יעקב רבינוביץ, יפו, יפת, 1911.
קולגה קראמפטון (1892)
הפרוה (1893)
עלית האנה'לה השמימה (1894)
פלוריאן גייאר (1895)
בעל העגלה הנשל (1898), חיזיון בחמש מערכות, תורגם בידי יוסף חיים ברנר, יפו, יפת, 1913.
היינריך העני (1902)
רוזה ברנד (1903)
פיפה רוקדת (1906)
העכברושים (1911)
החלום הגדול
איפיגניה באויליס
מות אגממנון
אלקטרה
מספריו

גורל הפרומתידים (1885)
שומר הרכבת תיל (1888) הופיע בעברית בשם טיהל שומר המסילה בהוצאת ספרית תרמיל.
אי האם הגדולה
הכופר מסואנה, תרגם מגרמנית דוד פוגל, הוצאת שטיבל, ורשה, 1923.
הכופר מסואנה, תרגום נוסף, תרגום מגרמנית ואחרית דבר - רחל בר-חיים, כרמל, ירושלים, 2003.
האורגים, תרגם מגרמנית י.ח. ברנר. בתוך: קובץ ספרותי (ירושלים: הוצאת אחדות, 1910).
הערות שוליים

↑  ביקורת: יורם ברונובסקי,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'נאומים ליד האשד, דבר, 15 באוגוסט 1975.
| זוכי פרס נובל לספרות |
| --- | --- | --- |
| 1901–1925 | פרידום (1901) • מומזן (1902) • ביירנסון (1903) • אצ'גראי, מיסטרל (1904) • סנקביץ' (1905) • קרדוצ'י (1906) • קיפלינג (1907) • אויקן (1908) • לגרלף (1909) • הייזה (1910) • מטרלינק (1911) • האופטמן (1912) • טאגור (1913) • לא חולק (1914) • רולן (1915) • היידנסטם (1916) • גילרופ, ה. פונטופידן (1917) • לא חולק (1918) • שפיטלר (1919) • האמסון (1920) • פרנס (1921) • בנאבנטה (1922) • ייטס (1923) • ריימונט (1924) • שו (1925) |  |
| 1926–1950 | דלדה (1926) • ברגסון (1927) • אונדסט (1928) • מאן (1929) • לואיס (1930) • קרלפלט (1931) • גולסוורתי (1932) • בונין (1933) • פיראנדלו (1934) • לא חולק (1935) • או'ניל (1936) • גאר (1937) • בק (1938) • סילנפא (1939) • לא חולק (1940–1943) • ינסן (1944) • מיסטרל (1945) • הסה (1946) • ז'יד (1947) • אליוט (1948) • פוקנר (1949) • ראסל (1950) |  |
| 1951–1975 | לגרקוויסט (1951) • מוריאק (1952) • צ'רצ'יל (1953) • המינגוויי (1954) • לכסנס (1955) • חימנס (1956) • קאמי (1957) • פסטרנק (1958) • קווזימודו (1959) • פרס (1960) • אנדריץ' (1961) • סטיינבק (1962) • ספריס (1963) • סארטר (1964) • שולוחוב (1965) • עגנון, זק"ש (1966) • אסטוריאס (1967) • קאוובטה (1968) • בקט (1969) • סולז'ניצין (1970) • נרודה (1971) • בל (1972) • וייט (1973) • יונסון, מרטינסון (1974) • מונטאלה (1975) |  |
| 1976–2000 | בלו (1976) • אליכסנדרה (1977) • בשביס-זינגר (1978) • אליטיס (1979) • מילוש (1980) • קנטי (1981) • גארסיה מארקס (1982) • גולדינג (1983) • סייפרט (1984) • סימון (1985) • סויינקה (1986) • ברודסקי (1987) • מחפוז (1988) • סלה (1989) • פס (1990) • גורדימר (1991) • וואלקוט (1992) • מוריסון (1993) • אואה (1994) • היני (1995) • שימבורסקה (1996) • פו (1997) • סאראמאגו (1998) • גראס (1999) • שינג'יאן (2000) |  |
| 2001 ואילך | נייפול (2001) • קרטס (2002) • קוטזי (2003) • ילינק (2004) • פינטר (2005) • פאמוק (2006) • לסינג (2007) • לה קלזיו (2008) • מילר (2009) • ורגס יוסה (2010) • טראנסטרמר (2011) • מו (2012) • מונרו (2013) • מודיאנו (2014) • אלכסייביץ' (2015) • דילן (2016) • אישיגורו (2017) • טוקרצ'וק (2018) • הנדקה (2019) • גליק (2020) • גורנה (2021) • ארנו (2022) • פוסה (2023) • האן (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262456405171  PLWABN: 9810555228105606  BIBSYS: 90054668  BNC: 000295623  BNE: XX937276  BnF: cb12026662h (data)  CANTIC: a11605261  CiNii: DA00791562  GND: 118546937  ICCU: RAVV023564  ISNI: 0000 0001 2138 6799  LCCN: n80076391  LNB: 000043309  MusicBrainz: ddf3c143-1607-4268-8f74-2ce7df23da8f  NDL: 00442705  NKC: jn19990003245  NLA: 36122121  NLG: 87460  NLK: KAC199611795  NSK: 000061337  NTA: 068390165  RERO: 02-A012606485  RKD: 306301  RSL: 000028939  SELIBR: 217365  SNAC: w6668fm7  SUDOC: 028429494  Trove: 1215703  VcBA: 495/117429  VIAF: 71404832   WorldCat (עם VIAF): 71404832 
קברו של האופטמן בהידנזי
אבטליון (זוגות)

אַבְטַלְיוֹן היה אב בית דין בסוף תקופת הזוגות, חברו של שמעיה שהיה נשיא הסנהדרין. אחריהם באו הלל ושמאי, שחתמו את תקופת הזוגות.
שמעיה ואבטליון היו גרים, הם עצמם, או שהיו רק בני גרים. לפי דברי התלמוד הבבלי היו מבני בניו של סנחריב, שהיה אחד ממלכי אשור.
המאמר במסכת אבות

מאמרו של אבטליון מופיע במשנה במסכת אבות:
אבטליון אומר: חכמים, הזהרו בדבריכם שמא תחובו חובת גלות ותגלו למקום מים הרעים וישתו התלמידים הבאים אחריכם וימותו ונמצא שם שמים מתחלל.
פירוש השם

את פירוש שמו של אבטליון מביא הרב עובדיה מברטנורא:
שמעיה ואבטליון גרי צדק היו, ומבני בניו של סנחריב הם. ושמעתי שמפני שהיה אבטליון אב בית דין נקרא בשם זה, שפירושו אב לקטנים. כי טליא בלשון ארמי – קטן...
סיפורים על אבטליון > המעשה בהלל

על הלל, תלמידם של שמעיה ובאבטליון, מסופר:
אמרו עליו, על הלל הזקן, שבכל יום ויום היה עושה ומשׂתכר בטרפעיק. חציו היה נותן לשומר בית המדרש, וחציו לפרנסתו ולפרנסת אנשי ביתו. פעם אחת לא מצא להשתכר, ולא הניחו שומר בית המדרש להיכנס. עלה ונתלה וישב על פי ארובה, כדי שישמע דברי אלהים חיים מפי שמעיה ואבטליון. אמרו: אותו היום ערב שבת היה, ותקופת טבת הייתה, וירד עליו שלג מן השמים. כשעלה עמוד השחר אמר לו שמעיה לאבטליון: אבטליון אחי, בכל יום הבית מאיר, והיום אפל, שמא יום המעונן הוא? הציצו עיניהן, וראו דמות אדם בארובה. עלו ומצאו עליו רום שלש אמות שלג. פרקוהו, והרחיצוהו וסכוהו והושיבוהו כנגד המדורה. אמרו: ראוי זה לחלל עליו את השבת.
סיפורים על אבטליון > הפגישה עם הכהן הגדול

התלמוד הבבלי מספר על אירוע שקרה בגמר עבודת הכהן הגדול ביום הכיפורים (מוצאי יום הכפורים). לפי התלמוד, רוב העם עזבו את הכהן הגדול והלכו לקראת שמעיה ואבטליון. בסופו של דבר הלכו שמעיה ואבטליון עם העם שהלכו אליהם, לשאול בשלום הכהן הגדול. אולם, קיים שינוי גרסאות בין התלמוד בבלי ומדרש הגדול אודות חילופי הדברים בין שמעיה ואבטליון והכהן הגדול. לפי המסופר בתלמוד בבלי, הכהן גדול זלזל בכבוד שמעיה ואבטליון והם השיבו במענה שנון וחד שהיה בו כדי להעמיד את הכהן על טעותו. במקביל, המדרש הגדול גורס שהכהן גדול "תיקן" את המילים של הזוגות להורות כי אין גדולת הכהן מחמת ייחוסו לאהרן הכהן, אלא מצד עשיית מעשה אהרן.
בהלכה

זכריה פרנקל כותב על שמעיה ואבטליון: "מן שמעיה ואבטליון נודעו הלכות אשר העידו אחרים בשמם, אבל הם עצמם לא באו במשנה וברייתא בין שוני ההלכות."
במחלוקת של תקופת הזוגות, המחלוקת על הסמיכה ביום טוב, אבטליון היה בדיעה שאין לסמוך.
שאר ההלכות המובאות בשם אבטליון מובאות במשותף עם שמעיה.
אלו כוללות:
את האיסור להקריב קרבן חגיגה בשבת, עליו חלק יהודה בן דורתאי, חכם בן ימיהם:
עדות שהובאה בשמם מתייחסת לדין מוקצה ביום טוב:
על ההלכה שאמר ר' יוסי: "שהעובר פוסל (מלאכול בתרומה) ואינו מאכיל", מובא בגמרא: "זו עדות העיד ר' יוסי מפי שמעיה ואבטליון והודו לו".
"עד שבאו שני גרדיים משער האשפות שבירושלים והעידו משום שמעיה ואבטליון, שלשת לוגין ה מים שאובין פוסלין את המקוה".
במחקר

את דברי יהודה בן דורתאי האומר ששמעיה ואבטליון היו "דרשנים גדולים" פירש אייזיק הירש וייס במובן של מדרשי הלכה, ובהתאם כתב: ״בימי שמעיה ואבטליון החלו לפלוס מסילות חדשות בדרישת התורה ואלה שני הראשים היו מתוארים בשם הכבוד ״דרשנים גדולים״. יצחק אייזיק הלוי, לעומתו, טוען שיש לפרש "דרשנים גדולים" במובן של דרשנות לציבור, וטוען שבכל התלמוד אין דרשות המובאות בשם שמעיה ואבטליון.
קברו

רבי שמואל ב"ר שמשון שסייר בארץ ישראל בתחילת המאה ה-13 (1210 לערך) תיאר בספרו "מסע דפלסטינא" מסורת לפיה בגוש חלב מצויים "קברי שמעיה ואבטליון ובצידם קברי אדרמלך ושראצר". כמו כן תיארו את הקברים נוסעים נוספים מימי הביניים כגון מנחם החברוני, יעקב השליח, תלמיד הרמב"ן, אשתורי הפרחי ועוד.
המתחם נמצא בסמוך לכניסה לכפר. זהו מבנה קטן ובו סרקופג כפול.
הנצחה

על שמו רחובות ברמת גן, בני ברק, תל אביב, הרצליה ואלעד.
לקריאה נוספת

בנימין לאו, "שמעיה ואבטליון: בעיצומה של מלחמת אריסטובלוס והורקנוס", בספרו: חכמים, כרך ראשון: ימי בית שני, ידיעות ספרים, 2006, עמ' 142-137.
ביאורים

↑  τροπαϊκος (טרופאיקוס) או τροπαικον (טרופאיקון) הוא שמו היווני של המטבע הרומי ויקטוריאטוס (Victoriatus), ששוויו חצי דינר.
עזר מציון

| --- | --- |

בנין "עזר מציון" המרכזי בבני ברק
בנין "עזר מציון" המרכזי בבני ברק
 פעילות:  עזרה וסיוע לחולים
 מדינה:  ישראלישראל
 מטה הארגון:  רבינוב 5 בני ברק
 מייסדים:  חנניה צ'ולק
 יושב ראש:  חנניה צ'ולק
 תקופת הפעילות:  1979–הווה (כ־46 שנים)
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (2008) 
 http://www.ami.org.il
 
בית החלמה "אורנית" בפתח תקווה, לילדים ולנוער חולי סרטן
עזר מציון היא עמותה ישראלית העוסקת בסיוע פרא-רפואי לחולים ולמוגבלים, ולנמצאים במצבי משבר. העמותה הוקמה ומנוהלת על ידי חנניה צ'ולק, לעמותה הוענק פרס ישראל לשנת תשס"ח (2008) בתחום מפעל חיים עבור תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה.
הקמה ופעילות

עזר מציון הוקמה בשנת 1979 ונרשמה ב-1985. תחילה פעלה העמותה מביתו של צ'ולק. כיום מרכז פעילותה הוא ב"בית עזר מציון", בניין רב-קומות השוכן במזרח בני ברק, סמוך לבית החולים מעיני הישועה.
מקור שמה מן הפסוק בספר תהילים: "ישלח עזרך מקודש ומציון יסעדך" (שמה נקבע על ידי הרב צולק לזכרו של חמיו הרב אלעזר שוורצמן ז"ל ודודו הרב בן ציון במברגר, שכיהן כמשגיח בישיבת פוניבז').
העמותה פועלת באמצעות מגוון מיזמים ותוכניות לשמירה על כבודם ועצמאותם של הנעזרים ולשיפור איכות חייהם. העמותה מפעילה כ-40 סניפים ומוקדי פעילות ב-25 ערים ברחבי הארץ. העמותה מעסיקה קרוב ל-10,000 עובדים, במסגרתה פועלים כ-30,000 מתנדבים ותקציבה השנתי עומד על כ-540 מיליון ש"ח (בשנת 2019). מעל-720,000 אנשים נעזרים בה מדי שנה.
המאגר הלאומי לתורמי מח עצם

בשנת 1996 נערך מבצע ראשון בארץ לאיסוף דגימות של מח עצם עבור חולה. במבצע גויסו 5,000 תורמים פוטנציאליים. שנתיים לאחר מכן, בשנת 1998, הקימה עמותת עזר מציון את מאגר מח העצם, במטרה להגדיל את מספר תורמי מח העצם הפוטנציאליים בישראל.
בשנת 2005 נחתם הסכם שיתוף פעולה בין עזר מציון לצה"ל, בשם "מתגייסים לחיים", במסגרתו כל מתגייס יכול להצטרף למאגר כחלק אינטגרלי משרשרת החיול בבקו"ם. עד היום (2020) הצטרפו למאגר הלאומי למח עצם דרך מיזם זה מעל 576,700 חיילים, ו-2,174 תרומות מצילות חיים הגיעו מקרב חיילי צה"ל.
בשנת 2009 נערך מבצע גיוס התורמים הגדול בעולם, כאשר ביום אחד צורפו למאגר 64,000 תורמים במבצע ממוקד עבור הילדה עמית קדוש.
בשנת 2018 התקיים מבצע גיוס ייחודי ורחב היקף בעדה האתיופית עבור חולה בת העדה. עוד באותה השנה, הוקם מרכז איסוף תאי אב של עזר מציון כחלק אינטגרלי מהמאגר.
בשנת 2019 נפתח מבנה של המאגר, על שם מוטי זיסר, בפתח תקווה.
בינואר 2020 נחצה רף מיליון הדגימות, והביא את ישראל לשיא עולמי של דגימות ביחס לגודל האוכלוסייה. הדגימות הרבות הביאו ל-3,466 השתלות מח עצם שהתבצעו מאז הקמת המאגר.
פעילות עזר מציון

בית החלמה לילדים ונוער חולי סרטן - "אורנית"
מחלקה להכוונה וייעוץ רפואי (בין השנים 2019-1999 עמד בראשה שמעון רגובי).
מחלקה להשאלת ציוד רפואי
בריכה טיפולית
מעונות לילדים עם תסמונת דאון ופיגור
אגף להתפתחות הילד המספק לילדים טיפולים פרא-רפואיים על ידי קלינאי תקשורת
סיוע לילדים עם צרכים מיוחדים
הסעות למוגבלים באמבולנסים וברכבים פרטיים
הסעות למלווים ובני משפחה
משלוח מנות חמות למלווי החולים בבית חולים ולמרותקים לביתם
סיעוד ותמיכה בקשישים
שירותי רווחה
מרפאים בעיסוק
פיזיותרפיסטים
נופשונים בימי הקיץ לילדים וכן לבוגרים בעלי צרכים מיוחדים
אספקת שירותי סל שיקום
ליווי לבני משפחה של פגועי נפש
פרסים ואותות הוקרה

לאורך שנות פעילותה זכתה העמותה בפרסים ובאותות הוקרה רבים מראשי ערים ומוסדות שלטון לאומיים. ביניהם:
פרס נשיא המדינה על שירות יוצא-דופן לציבור הקשישים והחולים בישראל לשנת 1991
אות "מגן הילד" ואות "מגן קידום ההתנדבות בישראל" מטעם ראש הממשלה בשנת 1995 ובשנת 2000
פרס ישראל בתחום מפעל חיים עבור תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה בשנת 2008.
פרס שר הדתות (1997)
פרס שר הבריאות (1995), (1997)
אות הוקרה מטעם משרד העבודה והרווחה (2003)
אות הוקרה על סיוע לתושבי הצפון במלחמת לבנון השנייה (2006)
"אות ה-40" שהוענק על ידי עיריית ירושלים לרגל 40 שנה לאיחוד ירושלים (2007)
אות הוקרה על הפעילות הנרחבת למען תושבי הדרום בתקופת מלחמת "עופרת יצוקה" מטעם עיריית בני ברק (2009)
כמו כן קיבלה עזר מציון "פרסי ראש העיר" ו"מגן העיר" מטעם עיריות ירושלים, תל אביב, רעננה, בת ים, אור יהודה, קריית גת.
הערות שוליים

↑  באתר פרס ישראל
↑  גיידסטאר - עזר מציון
↑  אתר העמותה - מי אנחנו
↑  ענבר טויזר, חצה את המיליון: מאגר תורמי מח עצם בישראל - הגדול בעולם ביחס לאוכלוסייה, באתר ynet, 27 בינואר 2020
| בריאות בישראל |
| --- | --- | --- |
| משרד הבריאות | שר: אוריאל בוסו • מנכ"ל: משה בר סימן טוב • רשות בתי החולים הממשלתיים • המרכז הלאומי להשתלות • אפליקציית המגן • מעבדה לבריאות הציבור • מרכז ידע תנודע |  |
| קופות חולים | מאוחדת • מכבי • לאומית • כללית • בעבר: הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה • פועלי הגליל • פועלי השומרון • עממית • אסף • הציונים הכלליים |  |
| ארגונים, עמותות ואיגודי בריאות בישראל | מגן דוד אדום • איחוד הצלה • יד שרה • האיגוד הישראלי לרפואת הפה • עזר מציון • טרם • האגודה למלחמה בסרטן • ההסתדרות הרפואית בישראל • רופאים לזכויות אדם • עמותת אדי • רחשי לב • יוסי אמבולנס |  |
| מכוני מחקר העוסקים בבריאות בישראל | מכון גרטנר • המכון לרפואה ימית  • המרכז הלאומי לרפואה משפטית • המרכז הלאומי לבקרת מחלות • הלכתיים: מכון פוע"ה • מכון שלזינגר |  |
| חקיקת בריאות בישראל | פקודת בריאות העם • חוק ביטוח בריאות ממלכתי • ועדת השירותים הציבוריים • חוק זכויות החולה • חוק החולה הנוטה למות • חוק טיפול בחולי נפש • חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות • תקנות שעת חירום למאבק בנגיף הקורונה • תקנות סימון מוצרי המזון • ועדת גרין • ועדת מור יוסף • ועדת הקורונה • קבינט הקורונה |  |
| רפואה בתקופת היישוב | רופא נודד • אגודת רופאים מדברי עברית • בית הבראה החלמה • בית החולים הירקון • תחנת הבריאות העברית • מכון פסטר |  |
| אירועים בתחום הבריאות בישראל | פרשת חולי הנפש היהודים בבית לחם • השתלת הלב הראשונה בישראל • פרשת הדם • פרשת רמדיה • שביתת הרופאים • התפרצות החצבת  בישראל • התפרצות נגיף הקורונה בישראל |  |
| לימודי רפואה בישראל | בחינת רישוי ברפואה • הפקולטה לרפואה ע"ש עזריאלי • לימודי ניהול מערכות בריאות בישראל |  |
| בצה"ל | חיל הרפואה • מסלול צמרת • מסלול בינה • פרופיל רפואי • מש"ק תברואה • בריאות הנפש בצה"ל |  |
| שונות | היריון ולידה בישראל • תרומת דם בישראל • טופס 17 • סל הבריאות • גורמי התמותה השכיחים בישראל • חוסה • פנקס הפסיכולוגים • פנקס הרופאים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301438005171 
עזר מציון בבית חולים וולפסון
אוניברסיטת תל אביב

אוניברסיטת תל אביב היא אוניברסיטת המחקר הציבורית הגדולה ביותר בישראל. מדי שנה לומדים בה כ-30,000 סטודנטים וסטודנטיות בכל מסגרות הלימוד והתארים. בשנת 2023 דורגה במקום הראשון בישראל בדירוגים בין-לאומיים שונים, בהם דירוג טיימס, דירוג טאיוואן ודירוג QS, והיא בין האוניברסיטאות הטובות בעולם. בתחום הצמחת בוגרים יזמים, מדורגת אוניברסיטת תל אביב במקום ה-7 בעולם לפי מדד פיצ'בוק. הקמפוס שוכן בצפון מערב תל אביב-יפו, ממזרח לשכונת רמת אביב וממערב לנתיבי איילון.
היסטוריה > האוניברסיטה במאה ה-21

אוניברסיטת תל אביב היא הגדולה שבאוניברסיטאות המחקר בישראל. על פי דירוג אוניברסיטאות בעולם של QS, בשנת 2024 דורגה אוניברסיטת תל אביב במקום ה-209, עלייה של 6 מקומות ביחס לשנת 2023. על פי הדירוג של QS, אוניברסיטת תל אביב מדורגת ראשונה בישראל. בפרמטר של מספר ציטוטי מאמרים אקדמיים יחסית לגודל הסגל דורגה האוניברסיטה במקום ה-3 בעולם, ובמקום הראשון בישראל.
על פי נתוני לשכת עורכי הדין, בשנים 2004–2011 הובילו בוגרי הפקולטה למשפטים של אוניברסיטת תל אביב בשיעורי המעבר ובציונים בבחינות ההסמכה של לשכת עורכי הדין, וכן בשנים נוספות. על פי נתוני מועצת רואי החשבון, בשנים 1999–2006 הובילו בוגרי החוג לחשבונאות של האוניברסיטה בשיעורי המעבר בבחינות ההסמכה של מועצת רואי החשבון. בשנת 2008 סרטים של בוגרי החוג לקולנוע הוקרנו ב-87 פסטיבלים בין-לאומיים וזכו ב-38 פרסים.
באוניברסיטת תל אביב נערכים מחקרים ופרויקטים רבים לשימוש מערכת הביטחון הישראלית, חלק גדול מהם חשאיים. נכון ל-2009 מממן המינהל למחקר, פיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית במשרד הביטחון 55 פרויקטים כאלה, והסוכנות המקבילה בארצות הברית מממנת 9 פרויקטים אחרים. חברי סגל של בית הספר למדעי המחשב באוניברסיטה זכו בשנים האחרונות ב-7 פרסי ביטחון ישראל.
חברי סגל האוניברסיטה זוכים כמעט מדי שנה בפרס ישראל. מאז הקמת האוניברסיטה ועד שנת 2023, זכו בפרס 86 חברי סגל.
היסטוריה > המשבר הכלכלי של תחילת המאה ה-21 וארגון מחדש

בראשית המאה ה-21 נקלעה האוניברסיטה למשבר כלכלי חמור, שהגיע בשיאו לגירעון תקציבי של כ-180 מיליון ש"ח. הסיבות שהביאו למשבר היו מגוונות: קיצוץ בתקציב מטעם המדינה, ירידה בהכנסות משכר לימוד, השקעת כספי האוניברסיטה באפיקים לא סולידיים, חריגות שכר, והנטל הכבד של ההוצאות על הפנסיה התקציבית של העובדים.
בשנת ה'תשס"ב החלה האוניברסיטה ליישם תוכנית הבראה והתייעלות, שהוכנה בשיתוף עם ות"ת. בשנת התקציב תשס"ו עמד הגירעון התפעולי של האוניברסיטה על כ-24 מיליון ש"ח. באוקטובר 2006 אישרה הנהלת האוניברסיטה תוכנית אסטרטגית רב-שנתית להמשך הקטנת הגירעון. האוניברסיטה הצליחה להתמודד עם המשבר, בין היתר באמצעות ארגון מחדש של החוגים ותוכניות הלימוד בכל פקולטה תחת בתי ספר, צמצום כוח האדם המינהלי והאקדמי, הפחתת שכר, קיצוץ חד בתקציב הרכש של הספריות, סגירת היחידה ללימודי חוץ וסגירת בית הספר להנדסאים, שפעל בחסות ובסמוך לאוניברסיטה משנת 1962 (בית הספר עבר לפעול בהרצליה).
במרץ 2009 פרסם מבקר המדינה דו"ח על המוסדות להשכלה גבוהה, ולפיו אוניברסיטת תל אביב מעניקה לרבים מבכיריה תוספות שכר, שחורגות עד 250% משכרם הבסיסי, והסדרי פרישה מועדפים. בעקבות הדו"ח דרש הממונה על השכר באוצר באפריל 2009 מכ-2,000 עובדי מנהלה של האוניברסיטה בעבר ובהווה להחזיר רטרואקטיבית כספים שקיבלו שלא כדין, בסכום כולל של כ-100 מיליון ש"ח. כמו כן, הנהלת האוניברסיטה נדרשה לקצץ את שכרם של עובדים אלה בשיעורים של 10 עד 30 אחוזים. ב-2011 הגיעו להסדר עם הסגל המנהלי וב-2015 הגיעו להסדר עם הסגל הבכיר.
סמל האוניברסיטה

סמליל האוניברסיטה עד ראשית 2016
דגל האוניברסיטה עד ראשית 2016
סמליל האוניברסיטה
דגל האוניברסיטה
סמל האוניברסיטה נבחר בתחרות לעיצוב הלוגו שנערכה ב-1962 ובה זכה הסמל שעיצב המעצב גבריאל נוימן. הסמל הורכב מסמליל מופשט שנוצר מאיור של צמח, מנורת שמן קדומה ולהבה ובבסיסו ראשי התיבות של האוניברסיטה (א.ת) וממגן שהופיע לראשונה בסמל העיר תל אביב-יפו, שעיצב נחום גוטמן. במהלך שנות ה-80, נוסף הכיתוב הטיפוגרפי מתחת לסמל בצבע כחול.
ב-2016, זכו בתחרות עיצוב שערך המוסד, המעצב אורי נווה והקופירייטרית טל ברקוביץ', ויועצת האסטרטגיה עטרה בילר. הסמל החדש שנבחר כולל 3 עיגולים צמודים כאשר בעיגול השמאלי, הוכנס הסמל הקיים. שני העיגולים הימניים משתנים בין הפקולטות והמוסדות השונים ועוצבו בהשראת התחום הנבחר (כך למשל סמל הפקולטה למדעי החיים מסמל בצורתו DNA). הסלוגן החדש שנבחר הוא "בעקבות הלא נודע".
יחידות אקדמיות > ספריות

הספרייה המרכזית ע"ש סוראסקי – עיקר האוסף עוסק במדעי הרוח ובאמנות
הספרייה למדעי החברה ולניהול ע"ש ברנדר מוס
הספרייה למדעי החיים ולרפואה ע"ש גיטר-סמולרש
הספרייה למדעים מדויקים ולהנדסה ע"ש ניימן
הספרייה למשפטים ע"ש דוד י. לייט
באוניברסיטה ספריות מחלקתיות המתמקדות במוזיקה, אדריכלות, גאוגרפיה, עבודה סוציאלית ועוד. להלן רשימת הספריות המחלקתיות:
הספרייה למוזיקה ע"ש מ. גרינשטיין
ספריית בית הספר לאדריכלות ע"ש דוד עזריאלי
ספריית בית הספר לעבודה סוציאלית ע"ש בוב שאפל
ספריית החוג לגאוגרפיה וסביבת האדם ע"ש מיכה גרונית
ספריית החוג להפרעות בתקשורת
ספריית המכון לארכאולוגיה
ספריית מהלמן
ספריית מרכז משה דיין לחקר המזרח התיכון ואפריקה
אוספים מיוחדים נמצאים במרכז התיעוד האירופי, בספריית וינר לחקר התקופה הנאצית והשואה ובמכון לחקר האנטישמיות והגזענות בימינו ע"ש סטפן רוס
מחקר בינתחומי

אוניברסיטת תל אביב מקדמת גישה בינתחומית בלימודים ובמחקר ומעודדת חוקרים מתחומים שונים לשיתופי פעולה מחקריים. בין המוסדות המחקריים המאגדים חוקרים מפקולטות שונות:
בית הספר סגול למדעי המוח – בית הספר סגול למדעי המוח נפתח באוניברסיטת תל אביב בשנת הלימודים תשע"א. בית הספר מלווה את הסטודנטים משלב התואר הראשון המיועד למצטיינים, דרך תוכניות לתואר מוסמך ועד לדוקטורט. המרצים והחוקרים בתחום מגיעים משבע פקולטות שונות: מדעי החיים, מדעי החברה, רפואה, הנדסה, מדעים מדויקים, מדעי הרוח ואמנויות
בית הספר ללימודי הסביבה ע"ש פורטר – בית הספר הוקם בשנת 2000. כמרכז אקדמי למחקר ולהוראה רב תחומיים בנושאי סביבה, משקף בית הספר את חשיבותה של גישה מקיפה ובינתחומית להתמודדות עם האתגרים הסביבתיים המקיפים אותנו, ועובד בשיתוף פעולה עם יותר ממאה חוקרים מתחומים שונים.
המרכז לננו-מדע וננו-טכנולוגיה – המרכז הוקם באוניברסיטת תל אביב כמסגרת בינתחומית לפעילותן של הפקולטות להנדסה, מדעים מדויקים, מדעי החיים ורפואה, מתוך רצון ליצור "תרבות ננו" בינתחומית, המיישמת את הפיתוחים החדשניים במגוון תחומי החיים. במרכז פועלות שמונה מעבדות מתחומי ידע שונים וגרעין רחב יותר של כחמישים קבוצות מחקר בהן לוקחים חלק חוקרים מתחומי התמחות משלימים.
מדעי הנתונים ו-AI – מרכז מדעי הנתונים ובינה מלאכותית של אוניברסיטת תל אביב מציע תוכניות לימודים במדעי הנתונים ובינה מלאכותית לסטודנטים וסטודנטיות מהפקולטות למדעי החיים, מדעי החברה, מדעי הרוח, אומנויות ומשפטים.
מרכז אדמונד י. ספרא לביואינפורמטיקה – המרכז נועד לפתח מצוינות בתחום המחקר הבינתחומי בתחום הביו-אינפורמטיקה, ולהעמיד דור מדענים חדש שייענה על אתגרי המאה ה-21 במדעי החיים. בתוכניות הלימוד לוקחים חלק תלמידים וחוקרים העוסקים בביואינפורמטיקה במסגרת תחומים שונים.
המרכז לאנרגיה מתחדשת – 55 קבוצות מחקר בתחום האנרגיה המתחדשת, המונות מעל 300 חוקרים, פועלות בשבע פקולטות: מדעים מדויקים, הנדסה, מדעי החיים, ניהול, משפטים, מדעי החברה ומדעי הרוח, וכן בבית הספר ללימודי הסביבה ע"ש פורטר.
לימודי סייבר – תוכנית בינתחומית המשלבת קורסים משש פקולטות: מדעים מדויקים, הנדסה, ניהול, משפטים, מדעי הרוח ומדעי החברה, ומאפשרת ללמוד קבוצת קורסים במסגרת הלימודים לתואר במדעי הרוח, במדעי החברה ובמשפטים.
תוכנית "שאר רוח" (בשנת תשפ"א ולפני: "כלים שלובים") – מאפשרת לתלמידי הפקולטות לרפואה, מדעים מדויקים, מדעי החיים והנדסה להיחשף אל תחומי הלימוד של הפקולטות למדעי הרוח, מדעי החברה, אמנויות, ניהול, משפטים וחינוך, ולהפך. הסטודנטים משלבים קורסים מתחומים רחוקים מתחום הלימוד המרכזי שלהם כחלק מלימודי התואר הראשון.
לימודים דו-חוגיים – מסלול של לימודים דו-חוגיים מאפשר לשלב תחומי לימוד שונים, ולפעמים אף "מרוחקים" זה מזה. כחלק מהתפיסה הרב-תחומית והבין-תחומית של אוניברסיטת תל אביב מוצעות גם תוכניות משולבות שנבנו במיוחד.