stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ריכוזיות תקשורתית
הכלים הקיימים בישראל להתמודדות עם ריכוזיות בתחום התקשורת

החזקת גופי תקשורת בישראל כיום מוגבלת על ידי חוק הרשות השנייה, דיני תחרות והגבלים עסקיים, והחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות.
הכלים הקיימים בישראל להתמודדות עם ריכוזיות בתחום התקשורת > חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, התש"ן-1990

החוק עוסק באסדרת תחום שידורי הרדיו והטלוויזיה.
החוק מגדיר קריטריונים לזכאות רישיון שידורים: תאגיד רשום בישראל, 26% לפחות בידי תושבי ישראל שהם גם בעלי אזרחות ישראלים, או תאגידים רשמיים בישראל שמתקיימים בהם התנאים הנ"ל. בעל הרישיון לא הורשע בעבירה שלדעת היועמ"ש יש עמה קלון, אינו סוכן פרסום או סוכן של מצבע, אינו תאגיד שאחד ממטרותיו או פעולותיו העיקריות הינה רכישת אמצעי פרסום. כמו כן בעל זיכיון אחר, תאגיד שהוא עיתון לא יאושרו. הוועדה תפסול במרכז בקשה שנוגדת את טובת הציבור או בקשה מטעם מפלגה או נציג או שלוח של מפלגה או של גוף אחר, שלדעת הוועדה, עלולה להשתמש בשידורים לקידום המטרות המיוחדות של מפלגה או הגוף האמור.
רובד נוסף בו פועל החוק לטובת מניעת ריכוזיות הוא חובות הנוגעות לתוכן שידורי חדשות ואופן הפקתן.
הכלים הקיימים בישראל להתמודדות עם ריכוזיות בתחום התקשורת > דיני תחרות והגבלים עסקיים

החוק תואם את חוק התחרות הכללית ופועל בשלושה מישורים: טיפול בהסדרים כובלים ("קרטל"), מונופולין והתערבות במיזוגים.
הכלים הקיימים בישראל להתמודדות עם ריכוזיות בתחום התקשורת > דיני תחרות והגבלים עסקיים > התערבות הממונה על ההגבלים העסקיים בשוק התקשורת

הממונה על ההגבלים העסקיים רשאי להגדיר עסק מסוים כמונופול בשוק מסוים תחת כמה תנאים, החשוב שבהם הוא שליטה של מעל 50% מנתח השוק מסוים באזור מסוים. על מונופול רשאי הממונה להשית הגבלות מסוימות, וזאת כדי לשמור על חופש התחרות.
הממונה על ההגבלים העסקיים הכריז ב-12.04.95 על ידיעות אחרונות כ"מונופולין בשוק
העיתונות היומית בעברית". חמש שנים אחר כך (13.04.99) חידש הממונה את ההכרזה. בתחילת שנת 2010 ביטל הממונה את ההכרזה:
"בדיקה שערכה רשות ההגבלים העסקיים לאחרונה העלתה כי כניסתו של "ישראל היום" לשוק הובילה לשחיקה משמעותית בנתחי השוק של ידיעות אחרונות ולשינויים מהותיים בשוק. לפי חוק ההגבלים העסקיים, בעל מונופולין הוא מי שמספק מעל למחצית מכלל האספקה לשוק. על פי ממצאי הבדיקה, ידיעות אחרונות מספקת פחות ממחצית מכלל האספקה ולכן אינה עוד בעל מונופולין."
בשנת 2002 מנע הממונה מ"פישמן אחזקות" להעלות את אחוזי הבעלות על ידיעות אחרונות מ-25% ל-35% משום שלקבוצה זו שליטה בעיתון "גלובס".
הכלים הקיימים בישראל להתמודדות עם ריכוזיות בתחום התקשורת > התקשורת בחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות 2013 (חוק הריכוזיות)

חוק הריכוזיות נכנס בשנת 2013 על בסיס ממצאי הוועדה להגברת התחרותיות שקבעה שהמשק בישראל מתאפיין בריכוזיות על-ענפית יתרה. אחד מביטוייה הוא שליטה בשיעור ניכר של נכסים ריאלים ופיננסים במשק על ידי מספר מצומצם של אנשי עסקים. שליטה זו, לפי קביעתם, מושגת בחלק ניכר מהמקרים באמצעות קבוצות עסקיות המוסדרות במבנה פירמידלי. המטרה העיקרית הייתה הגברת התחרות הענפית והפחתת הריכוזיות הכלל-משקית באמצעות פישוט המבנה של הקבוצות העסקיות הפועלות בישראל וביזור השליטה במשק. סוגיית השליטה בעיתונים השתלבה בהמלצות, מתוך תפישה שזו שקולה, מבחינת חשיבותה הציבורית, להחזקה בתשתית חיונית, ולכן הקצאת זכות זו מעלה חשש להגברת הריכוזיות הכלל משקית.
חוק הריכוזיות מתייחס לעיתונים יומיים ארציים, שידורי חדשות ושידורים כללים כגורמים ריכוזיים. גורם שהוגדר ריכוזי לא נדרש לכל פעולה מצידו. כאשר יגיש בקשה למתן הקצאה נוספת או חידוש הקצאה קיימת הרגולטור שממונה על התחום מחויב 'לשקול שיקולי ריכוזיות'. כלומר, לבדוק האם אישור ההקצאה עלול לחזק את כוחו והשפעתו של הגורם, האם מניעת ההקצאה עלולה לפגוע בציבור או בשוק. הרגולטור רשאי להחליט לבדו על מניעת ההקצאה. במידה ורוצה לאשרה, או אינו בטוח, עליו להתייעץ עם הממונה על צמצום הריכוזיות. הסמכות לקבלת החלטה בידי הרגולטור וסמכותו של הממונה היא לייעוץ בלבד. הסיבה לבחירה במבנה זה הוא חשש לפגיעה בתחום, למשל, אם לגורם ריכוזי טכנולוגיה חדשנית, מניעת השתתפותו בשוק עלולה למנוע מכניסת הטכנולוגיה לשוק.
בשבע השנים בהן חל החוק, פורסמו חוות דעת של הוועדה לצמצום הריכוזיות בנוגע לתחום התקשורת סביב שאלת איחוד ערוץ עשר וקשת. מסקנות מחקרה בסוגיה קבעו שמחזיקי הערוץ בעלי מאפיינים ריכוזיים מאוד, אך בהיעדר המיזוג ישנה סבירות גבוהה לסגירת ערוץ עשר שתגרום לצמצום המספר הקטן של אמצעי התקשורת הקיימים. על כן, המליצה הוועדה על אישור המיזוג. אירוע זה מדגיש את החסר בחוק הקיים, את ייחודיות ומורכבות מבנה התקשורת בישראל כיום והצורך המשמעותי והדחוף בהתאמת המנגנון לאסדרתו.
הכלים הקיימים בישראל להתמודדות עם ריכוזיות בתחום התקשורת > התקשורת בחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות 2013 (חוק הריכוזיות) > ניסיונות מדינתיים להסדרת השליטה בשוק התקשורת

כאמור בפתיח מרכז מחקר ומידע של הכנסת הציג את הסיכונים הכרוכים בשוק תקשורת ריכוזי. לאור מחקרים אלא ודומים להם שנעשו לאורך השנים ניסיונות מדינתיים לפיזור שוק התקשורת בישראל.
כך למשל הוקמה בפברואר על ידי שר המשפטים ושר הפנים בפברואר 1996 "הוועדה הציבורית לחוקי העיתונות", הידועה בכינויה "ועדת צדוק", והגישה את מסקנותיה בספטמבר 1997. בין מסקנות הוועדה כאלה הקשורות לריכוזיות התקשורת:
להגביל את הריכוזיות בתחום העיתונות הכתובה ולמנוע בעלות צולבת על כלי תקשורת כתובה ומשודרת.
ההסדר החקיקתי הקיים בנושא העיתונות, מורשת התקופה המנדטורית, איננו הולם שיטת ממשל דמוקרטית.
הוועדה המליצה, בין היתר, לבטל את הדרישה לקבלת רישיון כתנאי מוקדם להוצאה לאור של עיתון...החשש לשימוש לרעה בדרישת רישוי כללית, המאפשרת מניעה מוקדמת גורפת, בעיקר בחברה שסועה ומקוטבת, חמור הרבה יותר מן הסכנות המשמעותיות שיש בפרסומים לא-ראויים.
לקבוע הגבלות לבעלות על עיתון, שתהיה אסורה על מי שהורשע בעבירה שיש עימה קלון.
אין לקיים בידי גורם כלשהו ברשות מבצעת, ובכלל זה רשות צבאית ומינהלית, סמכות לסגור עיתון לתקופה קצובה או לצמיתות
לעגן בחקיקה איסור על "מתן הוראה לעיתונאי להפר את כללי האתיקה או לפעול באופן המחייב הפרה של כללי האתיקה"
המלצות הוועדה לא יושמו באופן ממשלתי. ניסיונם של חברי כנסת ליישם את הצבעת החוק באמצעות הצעות חוק פרטיות לא צלח.
ריכוזיות תקשורתית בעולם > בריטניה

בריטניה הטילה את הסמכות לפיקוח והגנה על התחרות בתעשיית התקשורת על חברת אופקום (OFcom)[1]. הבחירה בגוף חיצוני לממשלה היא לטובת הבטחת תקשורת חופשית שאינה תלויה ומושפעת מהשלטון. כיום אחד מתפקידיה הוא לבדוק השפעת תוכניות הBBC על חברות מתחרות בשוק התקשורת הבריטי. בנוסף, החברה פועלת במספר דרכים לטובת תמיכה בשדרני שירות ציבורי והבטחת היצע רחב של ערוצי תקשורת איכותיים[2]. דוגמאות לצעדים שננקטו בנושא בשנים 2018–2019 :
שונו הנחיות לסיוע בקידום הפקות טלוויזיה, כך שיחולקו היתרונות הכלכליים והתרבותיים של הטלוויזיה ברחבי המדינה.
חולקו 12 רישיונות נוספים להקמת תחנות רדיו, קבועות וקצרות מועד.
קודמה חקיקה שתאפשר הקמת מאות ערוצי רדיו נוספים.
שוק התקשורת בבריטניה כפוף גם כן לרשות התחרות והשוק הבריטית (CMA) הפועלים לקידום התחרות בשוק לטובת הצרכנים. בתחום אחריותם: חקירת מיזוגים בין ארגונים, לוודא שאינם פוגעים בתחרות; חקירת שווקים שלמים במידה ויש חשש לבעיה בתחרות או בצרכנות; לנקוט פעולה נגד עסקים ויחידים הלוקחים חלק בקרטל או התנהלות אנטי-תחרותית; הגנה על צרכנים משיטות מסחר לא הוגנות; עידוד הממשלה ורגולטורים אחרים להשתמש בתחרות אפקטיבית לטובת הצרכנים. הרשות פועלת כמחלקה עצמאית ללא שר. העבודה שלהם מפוקחת על ידי מועצה, ומובלת על ידי מנכ"ל וצוות בכיר. החלטות בעיני חקירות לעיתים נעשות על ידי חברי פאנל עצמאיים.
לשר הממונה יש הסמכות לפרסם "הודעת התערבות" בהליך העבודה של רשות התחרות, אם הוא סבור כי במיזוג מסוים כרוכים היבטים של אינטרס ציבורי. על פי תוצאות הבדיקה, שתיערך על ידי אופקום רשאי השר לקבוע אם לאשר את המיזוג, לסרב או להתנות אותו בתנאים. כמו כן, לשר התקשורת סמכות מיוחדת להתערב ולהורות על בדיקה מיוחדת במקרים בהם יש חשש להשפעה על אינטרסים ציבוריים.
באפריל 2017, לאחר הצעת הרכישה של רופרט מרדוק על קבוצת התקשורת SKY, שרת התקשורת הבריטית דאז הטילה על OFcom ועל CMA את האחריות לערוך בדיקה מקיפה מחשש שעסקה זו עשויה להעניק למרדוק יותר מדי כוח ולפגוע בטובת הציבור[3]. בבחינת המיזוג ערכה אופקום בדיקה על השפעת מרדוק ובניו על אופי ותוכן השידורים בעזרת ראיונות עם הכירים בחברה, במטרה להעריך את מידת השפעתם בקבלת ההחלטות בדירקטוריון. כמו כן ערכה ניתוח תחרות מעמיק בו בחנה כיצד ישפיע המיזוג על זמינות, חשיפה והצריכה של התוכן העיתונאי-חדשותי בבריטניה.
אופקום פיתחה שיטת ניתוח חוצת פלטפורמות שמאפשרת להשוות בין מידת החשיפה בפועל של הציבור למקורות חדשותיים שונים וקבעה "מדד החשיפה המשוכלל". מדובר בשיטת ניתוח חוצת פלטפורמות שמאפשרת לדעת הן את נתח הקהל והם את מידת השפעתו על עיצוב דעת הקהל. המדד נקבע בעזרת סקר נרחב בו מתבקשים המשיבים לציין את מקורות החדשות מהם ניזונים ולדרג את חשיבותם ומידת אמינותם בעיניהם.
בשנת 2020 ערכה CMA מחקר בנושא ריכוזיות בשוק הפרסום הדיגיטלי וקראה להחיל רגולציה פרו-תחרותית כדי להחליש א כוח השוק של גוגל ופייסבוק. מחקרם העלה שב-2019 שוק הפרסום הדיגיטלי הכניס 14 מיליארד פאונד. כ-500 פאונד על כל משפחה. בערך 80% מהכנסות אלו היו של גוגל ופייסבוק. ממשלת בריטניה קיבלה את ממצאי והמלצות חברת הCMA והכריזה קידום רגולציה.
ריכוזיות תקשורתית בעולם > גרמניה

רשות התקשורת הגרמנית כוללת 14 נציבויות בעלות סמכויות ותחומי אחריות שונים. 'הנציבות לקביעת ריכוזיות בתחום התקשורת' (KEK) ממונה על פיקוח ציות גופי השידור לתקנות הנוגעות להבטחת מגוון הדעות בשידורים הארציים, ובסמכותה לקבל החלטות רלוונטיות למטרה זו.
בעלויות גופי שידור בגרמניה מוגבלות על ידי חוק איסור הגבלת התחרות (GWB) וכן כפופות לחוקים ייעודיים המוסדרים באמנת השידור המדינית ((RStV. במצב של הפרת חוקי הגבלת התחרות, רשות הפיקוח המוסמכת מחויבת להתייעץ עם KEK לפני קבלת החלטה והפעלת המנגנונים הסטנדרטים. במטרה לשמור על מעקב תמידי, אחת לשלוש שנים מפרסם KEK דוח ריכוז תקשורתי על התפתחות ריכוז התקשורת ואמצעים לשמירה על מגוון הדעות בשידור הפרטי.
החוקים הייעודיים מגבילים גורמים לרכוש כוח דעה דומיננטי, המוגדר כנתח קהל ממוצע של 30% ואף 25% אם לחברה מעמד דומיננטי בשוק אחר הקשור לתקשורת. בעת ניתוח והערכה של הנתונים נלקחים בחשבון גם קשרים משפחתיים קיימים.
הערות שוליים

↑  דפנה ברק, חופש הגישה לאמצעי-תקשורת - איזון אינטרסים בתחומי הזכות לחופש-ביטוי, עיוני משפט יב(1), 1987, עמ' 183-204 doi: https://www.nevo.co.il/books/כתבי%20עת/כתבי%20עת/עיוני%20משפט/כרך%20יב/iyunei-mishpat-12-1-183.pdf
↑  Eli M. Noam, Introduction, Who Owns the World's Media?: Media concentration and Ownership Around the World, Oxford University Press, 2016, עמ' 3
1 2 3 4  תמיר אגמון, עמי צדיק, ניתוח ההשלכות הכלכליות של ריכוזיות ובעלויות צולבות על כלי התקשורת, אתר הכנסת, מרכז המחקר והמידע המחלקה לפיקוח תקציבי של הכנסת, 2011
↑  נאומים, חופש העיתונות בישראל, באתר News1 מחלקה ראשונה, 25 במאי 2001
↑  בגץ 6218/93 ד"ר כהן, עו"ד נ' לשכת עורכי הדין, פ"ד מט(2) 529
1 2 3  ידיעות אחרונות - בעל מונופולין בשוק העיתונות היומית בשפה העברית, הכרזת מונופולין בהתאם לסעיף 26 (א) לחוק ההגבלים העסקיים התשמ"ח - 1988, 13.04.99
1 2 3  הממונה על הגבלים עסקיים הודיעה לידיעות אחרונות על ביטול הכרזתה כמונופולין בשוק העיתונות היומית בעברית, הודעה לעיתונות, הרשות להגבלים עסקיים
↑  איילה צורף, עלייה בחשיפה של "הארץ". "ישראל היום" עקף את "מעריב", באתר הארץ, 29 ביולי 2008
1 2  לי-אור אברבך, ‏מגמת ההיחלשות בעיתונות המודפסת מתמתנת, באתר ‏מאקו‏, 27 בינואר 2010
↑  [1=http://www.gplanet.co.il/prodetailsamewin.asp?pro_id=900 ריאיון עם גיא בכור] אתר Gplanet
↑  עוד על נושא זה עיינו ערך רדיו פיראטי
↑  ראו את הודעת הרשות השנייה בדבר הצורך אותו היא מזהה.
1 2 3  הקמת הרדיו האזורי, אתר הרשות השנייה
↑  פירוט אחוזי האזנה לתחנות הרדיו האזורי לאורך השנים, מאתר הרשות השנייה
↑  אסף וינר ותהילה שוורץ אלטשולר, ריכוזיות בשוק התוכן העיתונאי-חדשותי, מחקר מדיני 138, המכון הישראלי לדמוקרטיה, ינואר 2020, עמ' 54
↑  חוק ההגבלים העסקיים, משרד התמ"ת
↑  שטרום: אחזקות פישמן ב"ידיעות אחרונות" - עד 25%, באתר ynet, 31 באוקטובר 2002
↑  הוועדה להגברת התחרותיות במשק - המלצות סופיות והשלמה לדו"ח הביניים. מרץ 2012
↑  חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע"ד-2013*. סעיפים 4,5
↑  חוות דעת הוועדה לצמצום הריכוזיות בעניין הענקת רישיונות שידור במסגרת מיזוג רשת מדיה וערוץ עשר, ינואר 2019
↑  ועדת צדוק, אתר העין השביעית
| דגל ישראל עיתונים יומיים בישראל |
| --- | --- | --- |
| עיתונים כלליים בתשלום | הארץ • ידיעות אחרונות • מעריב השבוע |  |
| עיתונים כלליים בחינם | ידיעות אחרונות (גרסה מקוצרת) • ישראל היום • מעריב הבוקר |  |
| כלכלה ועסקים | גלובס • כלכליסט • TheMarker |  |
| המגזר החרדי | המבשר • המודיע • הפלס • יתד נאמן |  |
| יומונים ושבועונים ברוסית | נאשה סטראנה • נובוסטי נדלי |  |
| עיתונים בשפות נוספות | אל-איתיחאד (בערבית) • ג'רוזלם פוסט (באנגלית) • הניו יורק טיימס הבינלאומי (באנגלית) |  |
| יומונים שהפכו לתקופונים | מקור ראשון |  |
| עיתונים שנסגרו | 24 דקות • דבר • הבקר • היום • הצופה • וסטי (ברוסית) • זמנים • חדשות • חרות • טלגרף • יום חדש • ישראלי • למרחב • מעריב • על המשמר  • קול העם • שערים • חדשות ישראל (בגרמנית) • לעצטע נייעס (ביידיש) • רוסקי איזראילטיאנין (ברוסית) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16221838w (data)
אינטרפולציה ביליניארית

ארבע הנקודות האדומות מסמלות את נקודות הנתונים והנקודה הירוקה היא הנקודה שבה אנחנו רוצים אינטרפולציה.
דוגמת אינטרפולציה ביליניארית על יחידה מרובעת עם ערכי z של 0, 1, 1, ו-0.5, כמצוין באיור. ערכי האינטרפולציה מיוצגים על ידי הצבע בכל נקודה.
במתמטיקה, אינטרפולציה ביליניארית היא מקרה פרטי של אינטרפולציה ליניארית עבור פונקציות אינטרפולציה של שני משתנים (למשל, x ו-y) על מרובע מרושת בשני ממדים (2D).
רעיון המפתח הוא לבצע אינטרפולציה ליניארית קודם בכיוון אחד, ואז שוב לכיוון השני. למרות שכל צעד הוא ליניארי בערכו, האינטרפולציה בכללותה אינה ליניארית אלא ריבועית עבור מיקום הדגימה.
אלגוריתם

נניח שאנו רוצים למצוא את הערך של הפונקציה הלא ידועה  f בנקודה  (x,y). ההנחה היא כי אנחנו יודעים את הערך של  f בארבע הנקודות:
ראשית נעשה אינטרפולציה ליניארית בכיוון  x. זו מניבה:
נמשיך על ידי אינטרפולציה בכיוון  y כדי להשיג את ההערכה הרצויה:
יש לשים לב כי אנו מגיעים לאותה תוצאה אם נעשה אינטרפולציה קודם לאורך כיוון  y ואז לאורך כיוון  x.
אלגוריתם > אלגוריתם חלופי

דרך חלופית לכתוב את הפתרון לבעיית האינטרפולציה:
כאשר המקדמים הם פתרון המערכת הליניארית:
אם פתרון מועדף מבחינת (f(Q אז אנחנו יכולים לכתוב:
שבו המקדמים הם פתרון של:
אלגוריתם > רבוע היחידה

אם אנו בוחרים מערכת קואורדינטות בה ארבע נקודות כאשר  f הידועות הן (0, 0), (0, 1), (1, 0), (1, 1), ואז אינטרפולציה הנוסחה מפושטת לכדי:
או באופן שקול, לפעולה המטריציונית:
אלגוריתם > לא ליניארי

בניגוד למה שהשם מרמז, אינטרפולציה ביליניארית, אינה ליניארית; אלא תוצר של שתי פונקציות ליניאריות.
לחלופין, ניתן לכתוב:
כאשר
בשני המקרים, מספר הקבועים (ארבעה) תואמים את מספר נקודות הנתונים בהן נתון  f את האינטרפולנט הליניארי לאורך הקווים המקבילים בכיוון  x או  y, באופן שקול, אם  x או  y מוגדר כקבוע. לאורך כל קו ישר אחר, האינטרפולציה היא ריבועית. עם זאת, גם אם אינטרפולציה אינה ליניארי בנקודה ( x ו -  y), היא ליניארית במשרעת, כפי שיוצא מן המשוואות לעיל: כל מקדם  bj,j=1..4, פרופורציונליים לערך של הפונקציה  f(,).
התוצאה של אינטרפולציה ביליניארית, אינה תלויה בבחירת הציר הראשון לאינטרפולציה. כלומר אם נבחרלבצע את אינטרפולציה הליניארית קודם בכיוון  y ואז ב  x, תוצאת הקירוב תהיה זהה.
הרחבה ברורה של אינטרפולציה ביליניארית לשלושה ממדים נקראת אינטרפולציה תרילינארית.
יישומים בעיבוד תמונה

בראייה ממוחשבת ו עיבוד תמונה, אינטרפולציה ביליניארית הוא טכניקה בסיסית של "Resampling".
בתוך מיפוי מרקם, שימוש זה ידוע גם בשם סינון ביליניארי או מיפוי מרקם ביליניארי, ויכול לשמש כדי לייצר תמונה מציאותית סבירה. אלגוריתם משמש למפות מיקום של פיקסל, המקביל לנקודה על מפת המרקם. ממוצע משוקלל של מאפיינים (צבע, אלפא, וכו'.) של ארבעת הרכיבים שמסביב, מחושב, ומיוצר על המסך פיקסל. תהליך זה חוזר על עצמו עבור כל פיקסל ויוצרים את המרקם כולו.
אינטרפולציה ביליניארית מחשיבה את 2x2 הערכים הקרובים של ערכי פיקסל ידועים לפיקסל הלא ידוע. אז נלקח ממוצע משוקלל של 4 הפיקסלים להגיע לערך הסופי של האינטרפולציה. המשקל שעל כל 4 הפיקסלים ערכים מבוסס על מרחק פיקסל מחושב (בשטח 2D) מכל אחת מהנקודות הידועות.
כפי שניתן לראות בדוגמה משמאל, ערך העצמה בפיקסל שחושב להיות בשורה 20.2, וטור 14.5 יכול להיות מחושב על ידי אינטרפולציה ליניארית ראשונה בין הערכים בטור 14 ו-15 על כל שורות 20, 21, הנותנת:
ואז מבצעים אינטרפולציה באופן ליניארי בין ערכים אלה, הנותנת:
אלגוריתם זה מפחית חלק מהעיוות החזותי שנגרם על ידי שינוי גודל תמונה על ידי רכיב "זום" (zoom) לא אינטגרלי, בניגוד לאינטרפולציה "השכן הקרוב", אשר תגרום לקצת פיקסלים להיראות גדולים יותר מאשר אחרים, בתמונה המוגדלת.
ראו גם

קואורדינטות בריצנטריות
הערות שוליים

↑  Bilinear interpolation definition at www.pcmag.com
↑  "Digital Image Interpolation"
בגאומטריות החזותיות שלמעלה, ערך הנקודה השחורה הוא הסכום של הערך בכל נקודה צבעונית מוכפל בשטח של המלבן של אותו הצבע, ומחולק בשטח הכולל של כל ארבעה המלבנים.
דוגמה - אינטרפולציה ביליניארית על סולם הערכים האפשרי של הצגת "שחור-לבן"
עלווית לבנת-גבות

| עלווית לבנת-גבות |
| --- | --- |
 עלווית לבנת-גבות, פקיסטן   קריאות, בנגלור, הודו 
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: עלוויתיים
סוג:: עלווית
מין:: עלווית לבנת-גבות
שם מדעי
 Phylloscopus humei ‏Brooks, 1878
תחום תפוצה
 מפת התפוצה של עלווית לבנת-גבות   מקייצת   חורפת

עַלְוִית לִבְנַת-גַּבּוֹת (שם מדעי: Phylloscopus humei) היא מין של ציפור שיר זעירה בסוג עלווית (לשעבר ממשפחת הסבכיים, כיום במשפחה נפרדת: Phylloscopidae; כאשר הסבכיים משמשים כעל-משפחה) המקייצת ומקננת בהרי מרכז אסיה. היא נודדת וחורפת בעיקר בהודו.
בישראל היא נדירה למדי אך קבועה, בעיקר בסתיו ובחורף.
טקסונומיה ואטימולוגיה

שם הסוג Phylloscopus מגיע מיוונית עתיקה מהמילים phullon, "עלה", ו-skopos, "מחפש" (מ-skopeo, "לצפות"). שם המין הספציפי humei מנציח את אלן אוקטביאן הום, אורניתולוג ומדינאי הודי ממוצא בריטי, שם שבא לידי ביטוי גם בשמה העממי האנגלי: "Hume's leaf warbler".
העלווית לבנת-הגבות פוצלה מהמין עלווית צהובת-גבות, שנבדלת ממנה באופן עקבי במורפולוגיה, ביואקוסטיקה ובמאפיינים המולקולריים שלה. אזורי הקינון של שני המינים חופפים במערב הרי סייאן, אך כנראה שהם אינם מעמידים בני-כלאיים. הענפים שלהם התפצלו לפני 2.5 מיליון שנים בערך, ושני התת-מינים P. h. humei ו-P. h. mandellii נפרדו לפני לפני מיליון שנים בערך.
טקסונומיה ואטימולוגיה > תת-מינים

ישנם שני תת-מינים מוכרים:
P. h. humei (ויליאם אדווין ברוקס (אנ'), 1878) "עלווית לבנת-גבות מערבית" - מקייצת ומקננת בדרום-מרכז רוסיה, ומזרח קזחסטן, עד צפון-מערב סין ונפאל. חורפת בתת-היבשת ההודית.
P. h. mandellii (ויליאם אדווין ברוקס, 1878) "עלווית לבנת-גבות מזרחית" - תת-מין אלופטרי לחלוטין, המופרד לפעמים כמין עצמאי. מקייצת ומקננת במרכז סין ומזרח הרמה הטיבטית, וחורפת בצפון הודו-סין.מפה המתארת את תפוצת הקינון של שני תת-המינים, המזרחי והמערבי
תיאור

זוהי אחת מהעלוויות הקטנות ביותר, באורך 9–10 ס"מ ובמשקל של כ-6.5 גרם. כמו עלוויות רבות אחרות, יש לה חלקים עליונים ירקרקים וחלקים תחתונים לבנבנים עם גוונים אפרפרים. היא דומה למדי לעלווית צהובת-גבות בשל פס-הגבה הארוך שלה, הפס במרכז הכיפה, והאברות והשלישוניות צהובות השוליים. עם זאת, היא נבדלת ממנה בכך שהיא בעלת פס-כנף בהיר בולט בודד, שריד קלוש בלבד מפס-הכנף הקצר השני, וצבעיה העמומים והאפרפרים יותר בסך הכל. בנוסף, רגליה והחלק התחתון של מקורה שחורים.
שירתה מזמזמת וגבוהה. סימן הזיהוי המובהק ביותר בינה לעלווית צהובת-גבות הוא הקריאות הדו-הברתיות הייחודיות שלה, שהן רכות, קצרות ונמוכות יותר משל צהובת-הגבות. בעוד שהאוכלוסיות המזרחיות והמערביות כבר מראות הבדלים ניכרים ברצף הגנום מיטוכונדרי שלהם ובקריאותיהם, השירה שלהם אינה שונה; הם מבודדים באופן רבייתית רק על ידי ספציאציה אלופטרית ולא נחשבים בדרך כלל למינים נפרדים.
אקולוגיה

זוהי ציפור נפוצה ביערות הרריים בגבהים של עד 3,500 מטר מעל פני הים. תפוצה נפרשת מרכס הרי הינדו-כוש וקארקוראם מזרחה וצפונה עד טיין שאן בסין והרי אלטאי במונגוליה. שתי האוכלוסיות, המזרחית והמערבית, נודדות מעל הרי ההימלאיה לחורף בהודו ואזורים סמוכים. המין תועד גם באזור קוץ'.
עלווית זעירה זו נוטה לנדוד עד למערב אירופה, במיוחד בנדידת הסתיו, על-אף שהיא נאלצת לעבור מרחק של כ-3,000 ק"מ משטחי הקינון שלה. בוגרים שלא מקננים עשויים לשוטט הרבה בקיץ, כאשר P. h. mandellii הם מבקרי קיץ נפוצים למדי ביערות ההר הלחים הסובטרופיים והממוזגים בהוטן, בסביבות רום של 2,000-3,500 מטר, הנשלטים על ידי עצי אשוח בהוטן (Abies densa) או רוש ההימלאיה (Tsuga dumosa) ורודודנדרונים, אם כי תת-המין אינו מקנן קבוע באותה מדינה.
על-אף שזהו לא מין ביישן, קשה לצפות בה בשל חיבתה לצמרות סבוכות של עצים, צבעיה הפשוטים, ותזזיותה. היא כמעט כל הזמן בתנועה. בדומה לרוב הסבכיים, היא אוכלת חרקים.
אקולוגיה > קינון

הקן בצורת כדור העשוי מסיבי צמחים, טחב, דשא ושיער של בעלי חיים. הוא מונח על הקרקע או על גדה בין שורשים או אבנים מכוסות אזוב או מוסתר בציצת עשב, בדרך כלל מתחת לשיח, עץ קטן או רודודנדרון נמוך, ולפעמים בחלל עץ.
סטטוס

למין זה טווח תפוצה נרחב למדי, מגמות האוכלוסייה מוערכות כיציבות, ועל-אף שלא נערכו אומדנים הוא מוערך כמין נפוץ עם אוכלוסייה גדולה; לכן המין אינו מוגדר כמתקרב לסף פגיעות, ומסווג ברמת סיכון של "ללא חשש" על-ידי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע (IUCN).
גלריה

מפקיסטן
מבט מהגב, פקיסטן
פרט מחונזה, גילגיט-בלטיסטן, פקיסטן
עם טרף במקורה, גילגיט, גילגיט-בלטיסטן, פקיסטן
פס-הכנף השני לעיתים בולט יותר. גוג'ל, גילגיט-בלטיסטן, פקיסטן
לעיתים פס-הכנף כמעט שלא מובחן. פקיסטן
לקריאה נוספת

טוביה קאהן, עלווית לבנת גבות - בת שלמה, הבלוג "צפר במשרה מלאה"
הערות שוליים

↑  עלווית לבנת-גבות באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  עלווית לבנת-גבות, Phylloscopus humei, באתר מרכז הצפרות הישראלי
↑  Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. pp. 196, 305. ISBN 978-1-4081-2501-4.
↑  Alström & Olsson (1988), Shirihai & Madge (1993), Ernst (1996), Irwin et al. (2001), Sangster et al. (2002)
↑  [www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=916712 Phylloscopus humei (W. E. Brooks, 1878), Taxonomic Serial No.: 916712], Integrated Taxonomic Information System
↑  Hume's Leaf Warbler, Phylloscopus humei (Brooks, WE, 1878), observation.org
↑  Irwin et al. (2001)
↑  "First record of the Hume's Leaf-warbler Phylloscopus humei from Kachchh, Gujarat, India". J. Bombay Nat. Hist. Soc. 107 (1): 61–62. 2010.
↑  Inskipp et al. (2000)
↑  Hume's Leaf-warbler, Phylloscopus humei, BirdLife Data Zone
הערות שוליים > מקורות ספרותיים

Alström, Per (2006): Species concepts and their application: insights from the genera Seicercus and Phylloscopus. Acta Zoologica Sinica 52(Supplement): 429–434. PDF fulltext
Alström, Per & Olsson, U. (1988): Taxonomy of Yellow-browed Warblers. Brit. Birds 81: 656–657.
Ernst, S. (1996): Zweiter Beitrag zur Vogelwelt des Östlichen Altai ["Second contribution regarding the avifauna of the Sayan Mountains"]. Mitteilungen aus dem Zoologischen Museum Berlin 72, Suppl. Ann. Ornithol. 20: 123–180 [Article in German].
Inskipp, Carol; Inskipp, Tim & Sherub (2000): The ornithological importance of Thrumshingla National Park, Bhutan. Forktail 14: 147–162. PDF fulltext
Irwin, D.E.; Alström, Per; Olsson, U. & Benowitz-Fredericks, Z.M. (2001): Cryptic species in the genus Phylloscopus (Old World leaf warblers). Ibis 143(2): 233–247. doi:10.1111/j.1474-919X.2001.tb04479.x PDF fulltext
Price, Trevor & Jamdar, N. (1991): Breeding biology of the Yellow-browed leaf warbler Phylloscopus inornatus (humei) in Kashmir. Journal of the Bombay Natural History Society 88(1): 1–19.
Sangster, George; Knox, Alan G.; Helbig, Andreas J. & Parkin, David T. (2002): Taxonomic recommendations for European birds. Ibis 144(1): 153–159. doi:10.1046/j.0019-1019.2001.00026.x (HTML abstract)
Shirihai, H. & Madge, S. (1993): Identification of Hume's Yellow-browed Warbler. Birding World 6: 439–443.
קדחת פונטיאק

קדחת הפונטיאק (Pontiac fever) היא מחלה זיהומית חריפה של דרכי הנשימה העליונות, שאינה מסכנת חיים, הנגרמת על ידי חיידק גראם-שליליים ממשפחת הלגיונלה.
המחלה יכולה להתבטא בתסמינים נשימתיים של דרכי הנשימה העליונים דמויי שפעת שאינה מובילה לדלקת ריאות, אשר לרוב קלים וחולפים באופן ספונטני ולרוב ללא צורך בטיפול (למעט במקרים מסוימים כגון במדוכאי חיסון או מחלות רקע בייעוץ רפואי מתאים), ואף במקרים רבים הזיהום בקדחת הפונטיאק אינו מאובחן.
זיהום בחיידק הלגיונלה הגורם לקחת הפונטיאק הוא גם מחולל של מחלת הלגיונרים, שהיא מחלה חריפה יותר ומתבטאת בדלקת ריאות
סימנים וסימפטומים

תסמיני המחלה הם לרוב דמויי שפעת ומופיעים בדרך כלל לאחר כ-24–48 שעות מחשיפה והדבקה. התסמינים כוללים חולשה, עייפות, חום, כאבי ראש וכאבי שרירים, ועוד.