stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רות גולן
ביוגרפיה

גולן היא בתם של הבמאי והמפיק מנחם גולן ושל רחל גולן, ולה שתי אחיות. למדה בתיכון אליאנס בתל אביב. את שירותה הצבאי עשתה כבקרת טיסה בחיל האוויר, בין היתר במהלך מלחמת יום כיפור.
בילדותה השתתפה בהצגות בתיאטרון הילדים "תילון" ושיחקה בשני סרטים: "שמונה בעקבות אחד" ו"פורטונה".
עוסקת בפסיכואנליזה בדרכו של ז'אק לאקאן. הייתה שותפה להקמת הקבוצה הלאקאניאנית בארץ, החברה הישראלית לפסיכואנליזה (GIEP) באסכולה הלאקאניאנית החדשה, שם גם לימדה.
ב-1991 הקימה יחד עם עוד שלושה חברים את "המקום הפרוידיאני ביפו", שעסק בעיקר במפגש בין הפסיכואנליזה לתחומי תרבות אחרים, במטרה להכניס את השיח הפסיכואנליטי לתרבות הישראלית. חברי המקום ערכו מדעית תרגום לעברית של קובץ המאמרים של פרויד, מיניות ואהבה (2002).
לרות גולן תארים ראשון ושני בפסיכולוגיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
גולן מלמדת במסגרות שונות, מעבירה סדנאות ומפגשי שיח. נוסף על כך, היא חברה ב"פסיכואקטיב" - קבוצה של אנשי מקצוע מתחום בריאות הנפש, הרווחה והחינוך, המעורבת בפעילות חברתית-פוליטית בכלל, ובנושא הסכסוך הישראלי-פלסטיני בפרט.
אם לשלושה. מתגוררת ביפו.
פרסומים > ספרי שירה

ערפל, שירים, ספרית פועלים, 1991
צל, שירים, הקיבוץ המאוחד, 1996
ציפורי המילניום, שירים, הקיבוץ המאוחד, 1999
שיטפון, שירים, הקיבוץ המאוחד, סדרת ריתמוס, 2003
ערוצים, שירים, הקיבוץ המאוחד, 2012
שפת הענפים, שירים, הקיבוץ המאוחד, 2017
תיקונים והשלמות, שירים, כרמל, 2020
פרסומים > ספרי עיון

אהבת הפסיכואנליזה: מבטים בתרבות עם פרויד ולאקאן, רסלינג, 2002
נושאי התודעה – כשהפסיכואנליזה פוגשת את התפתחות הרוח, רסלינג, 2009
הרוח הלא- מודעת: השפעת הקבלה על הפסיכואנליזה על פי אייגן רסלינג 2017
והיית לי ככנרת לגולן: מנחם גולן, פרקים ראשונים סרטי נוח 2018
חלל חלום חלון: פסיכואנליזה וחוויית האמנות רסלינג 2019
אהבה בתענוגים: ארוס, אהבה וידע בפסיכואנליזה רסלינג 2021
על דעת המקום: מסעות כתיבה בארץ ישראל רסלינג 2023
Loving Psychoanalysis: Looking at Culture with Freud and Lacan, Karnac, London 2006
The Consciousness Bearers: When Psychoanalysis Encounters the Evolution of Spirit, Contento, Tel Aviv 2009
פרסומים > עריכה מדעית

זיגמונד פרויד, מיניות ואהבה, הוצאת עם עובד 2002
דילן אוונס, מילון מבואי לפסיכואנליזה לאקאניאנית, רסלינג 2005
רון מרסר

| --- | --- |
 לידה:  18 במאי 1976 (בן 48) נאשוויל, טנסי, ארצות הברית
 עמדה:  קלע, סמול פורוורד
 גובה:  2.01 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת קנטקי
 דראפט:  בחירה שישית, 1997 בוסטון סלטיקס
 קבוצות כשחקן
 1997–1999 1999–2000 2000 2000–2002 2002–2003 2003–2004 2004–2005:  בוסטון סלטיקס דנוור נאגטס אורלנדו מג'יק שיקגו בולס אינדיאנה פייסרס סן אנטוניו ספרס ניו ג'רזי נטס
 הישגים כשחקן
 חמישיית הרוקיז של העונה ב-NBA‏ (1998) זכייה בטורניר אליפות המכללות (1996)
רונלד יוג'ין "רון" מרסר (באנגלית: Ronald Eugene "Ron" Mercer; נולד ב-18 במאי 1976) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1997–2005. ממוצעיו הכוללים לאורך 8 עונותיו ב-NBA הם 13.6 נקודות, 3.1 ריבאונדים ו-2.1 אסיסטים למשחק.
קריירת תיכונים ומכללות

מרסר נולד בנאשוויל שבטנסי, ובשנת 1991 החל ללמוד במדיסון הסמוכה. בשתי עונותיו בקבוצת הכדורסל של התיכון זכה בתואר שחקן התיכונים המצטיין של טנסי ("Tennessee Mr. Basketball"). בשנים 1994–1995 למד ב"אקדמיית אוק היל" אשר בדרום וירג'יניה, ושיחק בקבוצת הכדורסל שלה לצד סטיבן ג'קסון. בשנת 1995 השתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן, המציג את שחקני התיכונים הבולטים בארצות הברית.
בשנת 1995 החל ללמוד ולשחק באוניברסיטת קנטקי, במדיה שיחקו באותה עונה תשעה שחקני NBA לעתיד, בהם אנטואן ווקר, טוני דלק ודרק אנדרסון. במשחק גמר טורניר אליפות המכללות 1996 גברה קנטקי על אוניברסיטת סירקיוז בתוצאה 76–67, וזכתה באליפות הראשונה של הקבוצה מזה 18 שנים. לאחר שקלע 8.0 נקודות בממוצע למשחק לאורך העונה, הצטיין מרסר במשחק הגמר כשקלע 20 נקודות מהספסל. בעונתו השנייה והאחרונה בקנטקי הוליך את קלעי מחוז SEC עם 18.1 נקודות למשחק, והוביל את קבוצתו בשנית למעמד גמר אליפות המכללות. במשחק הגמר עצמו קלע מרסר 13 נקודות בלבד, וקנטקי הפסידה מול אוניברסיטת אריזונה, בה שיחקו מייק ביבי, ג'ייסון טרי ומייקל דיקרסון. בסיום העונה זכה בתואר השחקן המצטיין של מחוז SEC, ונבחר לחמישיית העונה של ליגת המכללות (First-team All-American).
קריירה מקצועית

מרסר נבחר בבחירה השישית של דראפט ה-NBA‏ 1997 על ידי בוסטון סלטיקס, בה התאחד עם אנטואן ווקר ועם מאמנו מקנטקי ריק פיטינו אשר מונה למאמן הסלטיקס. לאורך עונת הרוקי שלו היה הקלעי השני של קבוצתו (אחרי ווקר) עם 15.3 נקודות בממוצע למשחק, ובסיום העונה נבחר לחמישיית הרוקיז של העונה. בעונה העוקבת המשיך להציג יכולת טובה כשקלע 17.0 נקודות בממוצע למשחק.
באוגוסט 1999, לקראת עונתו השלישית ב-NBA, הועבר יחד פופאי ג'ונס לדנוור נאגטס, בתמורה לדני פורטסון, אריק ויליאמס ואריק וושינגטון. לאחר 37 משחקים בדנוור, בהם קלע 18.3 נקודות למשחק, הועבר בטרייד נוסף לאורלנדו מג'יק, במדיה שיחק עד לסיום עונת 1999/2000.
לקראת עונת 2000/2001 חתם בשיקגו בולס על חוזה ל-4 עונות בסך כ-27 מיליון דולר. בעונתו הראשונה בשיקגו רשם שיאי קריירה של 19.7 נקודות, 3.9 ריבאונדים ו-3.3 אסיסטים למשחק, אך קבוצתו סיימה עם המאזן הגרוע בליגה, 15–67. בינואר 2002 סבל מרסר מפציעה בברכו, אשר השביתה אותו ממשחק במשך כחודשיים.
בפברואר 2002 נשלח מרסר בטרייד לאינדיאנה פייסרס, לצד רון ארטסט, בראד מילר וקווין אולי, בתמורה לג'יילן רוז, טראוויס בסט ונורמן ריצ'רדסון. לאחר שחזר מהפציעה בברכו שימש כמחליפם מהספסל של ארטסט ורג'י מילר, ועד לסיום עונת 2002/2003 תרם 7.3 נקודות למשחק בלבד. בשתי עונותיו עם הפייסרס העפילה הקבוצה לשלב הפלייאוף, אך בשני המקרים הודחה כבר בסיבוב הראשון.
ביולי 2003 הועבר לסן אנטוניו ספרס כחלק מטרייד משולש במסגרתו הצטרף לספרס גם הידו טורקוגלו, בעוד בראד מילר נשלח לסקרמנטו קינגס. לאחר 39 משחקים בסן אנטוניו, בהם קלע 5.0 נקודות למשחק, שוחרר מרסר מהקבוצה. בעונתו האחרונה בקריירה, 2004/2005, שיחק עבור ניו ג'רזי נטס, וקלע 7.6 נקודות בממוצע למשחק.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות הקריירה של מרסר ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  רשימת המשתתפים במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן לפי שנה, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות המשחק בין קנטקי לסירקיוז, באתר sports-reference.com
↑  סטטיסטיקות המשחק בין קנטקי לאריזונה, באתר sports-reference.com
↑  סטטיסטיקות המכללות של מרסר, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1997, באתר basketball-reference.com
↑  מרסר נשלח בטרייד לדנוור, באתר לוס אנג'לס טיימס, 4 באוגוסט 1999
↑  מרסר מסכם על חוזה בשיקגו, באתר שיקגו טריביון, 2 באוגוסט 2000
↑  שיקגו ואינדיאנה מסכמות על טרייד עם שבעה שחקנים, באתר qctimes.com,‏ 19 בפברואר 2002
↑  בראד מילר עובר לקינגס בטרייד משולש, באתר nbatrades.com,‏ 24 ביולי 2003
↑  סן אנטוניו משחררת את מרסר, באתר ESPN,‏ 27 בפברואר 2004
זאק הנקינס

| --- | --- |

 לידה:  27 ביולי 1996 (בן 28) שרלבוי, מישיגן, ארצות הברית
 עמדה:  סנטר, פאוור פורוורד
 גובה:  2.11 מטרים
 מספר:  35
 מכללה:  אוניברסיטת פריס סטייט (2015–2018)   אוניברסיטת קסבייר (2018–2019)
 דראפט:  לא נבחר, 2019
 קבוצות כשחקן
 2019–2020   2020   2021–2022   2022   2022–2024   2024–:  נימבורק   מכבי ראשון לציון   ברמינגהאם סקוואדרון   מטס דה גואינבו   הפועל ירושלים   קלוז'-נאפוקה
 הישגים כשחקן
 גביע המדינה בכדורסל (2023, 2024)  שחקן העונה של ליגת העל בכדורסל (2023)  גביע ווינר בכדורסל (2023)
 
זאק הנקינס (באנגלית: Zach Hankins; נולד ב-27 ביולי 1996) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדות הסנטר והפאוור פורוורד בקלוז'-נאפוקה.
קריירה

הנקינס החל לשחק כדורסל עבור אוניברסיטת פריס סטייט, האוניברסיטה היחידה שהציעה לו מלגה. בעונתו השנייה העמיד ממוצעים של 14.6 נקודות ו-10.5 ריבאונדים למשחק, כשבמהלך העונה הוא צבר גם 130 חסימות, מקום ראשון בליגה ושיא האוניברסיטה לעונה אחת. בעונתו השלישית העמיד ממוצעים של 15.1 נקודות, 9.7 ריבאונדים ו-3.3 חסימות למשחק, עם 128 חסימות לאורך העונה. לקראת עונתו האחרונה בליגת המכללות עבר לאוניברסיטת קסבייר ונרשם לדראפט 2019 ב-NBA, אך לא נבחר.
בקיץ 2019 הצטרף לסגל ליגת הקיץ של ה-NBA של פילדלפיה 76', ובהמשך הקיץ חתם בנימבורק הצ'כית, והעמיד ממוצעים של 12.8 נקודות, 6.4 ריבאונדים ו-1.6 חסימות למשחק. ב-19 במאי 2020 חתם במכבי ראשון לציון, שסיימה את העונה איתו כסגנית האלופה.
ב-1 באוגוסט 2020 חתם בגלאטסראיי (כדורסל) הטורקית, אך ויתר על חוזהו לאחר עשרים ימים. ב-27 ביולי 2021 חתם בסאות' איסט מלבורן פיניקס, אך נפצע וחוזהו בוטל. ב-15 בנובמבר 2021 חתם בברמינגהאם סקוואדרון מליגת הפיתוח של ה-NBA. ב-10 באפריל 2022 חתם במטס דה גואינבו מליגת העל הפוארטו ריקנית. ב-28 ביולי 2022 חתם בהפועל ירושלים.
הנקינס זכה עם הקבוצה בגביע המדינה לעונת 2022/23. הוא נבחר בעונה זו הן לחמישיית העונה בליגת העל והן לחמישיית העונה בליגת האלופות של פיב"א, בה העפילה ירושלים עד לשלב הגמר ובו הפסידה לטלקום בון הגרמנית. בתום העונה הסדירה, נבחר הנקינס לשחקן המצטיין של העונה בליגה לעונת 2022/23. לאחר המתקפה האיראנית על ישראל באפריל 2024, עזב הנקינס את הארץ, ולמרות שרשמית הוא נשאר בקבוצה, בפועל הוא עזב אותה. ב-8 ביולי 2024 עזב הנקינס רשמית את הפועל ירושלים וחתם בקלוז'-נאפוקה.
תארים

גביע המדינה: 2022/2023, 2023/2024
הערות שוליים

↑  Tony Paul, Big break: Fate made Zach Hankins ‘best-ever’ at Ferris, The Detroit News (באנגלית אמריקאית)
↑  Peter J. Wallner for MLive.com, Zach Hankins' growth at Ferris State has been big for the program, mlive, ‏2018-03-24 (באנגלית)
↑  Ferris State Athletics, Ferris State's Zach Hankins becomes first Bulldog sophomore to earn All-America honors, mlive, ‏2017-03-20 (באנגלית)
↑  Hankins transforms into one of nation's top basketball players at Ferris State, Petoskey News-Review (באנגלית אמריקאית)
↑  Emily Horos, Ferris State basketball wins Division II national championship, 71-69, Detroit Free Press (באנגלית אמריקאית)
↑  Charlevoix native Hankins' college career comes to a close, Petoskey News-Review (באנגלית אמריקאית)
↑  Tony Paul, Ferris State’s Hankins chooses Xavier over MSU, others, The Detroit News (באנגלית אמריקאית)
↑  Greg Wickliffe<, Leaving A Legacy: Charlevoix's Hankins reflects on final collegiate season at Xavier, Petoskey News-Review (באנגלית אמריקאית)
↑  Shannon Russell, Hanky MckSpanky abroad: Former Musketeer Zach Hankins conquering Europe, The Athletic (באנגלית)
↑  Dario Skerletic, Rookie Zach Hankins signs with CEZ Nymburk - Sportando, sportando.basketball (באנגלית אמריקאית)
↑  BCL Team of the Week: J. Brown, Hazer, Ulmer, Cline and Hankins, Eurohoops, ‏2020-01-16 (באנגלית)
↑  Dario Skerletic, Zach Hankins joins Maccabi Rishon - Sportando, sportando.basketball (באנגלית אמריקאית)
↑  מנהלת ליגת העל בכדורסל | כדורסל ישראלי | עונת | גמר ליגת Winner סל: מכבי תל אביב נגד ראשון לציון, באתר basket.co.il
↑  Basketball News, Scores, Stats, Analysis, Standings, www.eurobasket.com
↑  Zach Hankins and Galatasaray parted ways, Eurohoops, ‏2020-08-21 (באנגלית)
↑  S.E Melbourne Sign US Import Zach Hankins, National Basketball League | NBL Australia | Australia's Basketball League (באנגלית)
↑  Phoenix Sign Point Guard Xavier Munford, National Basketball League | NBL Australia | Australia's Basketball League (באנגלית)
↑  SQUADRON ACQUIRE ZACH HANKINS, Birmingham Squadron (באנגלית אמריקאית)
↑  https://mobile.twitter.com/laguerrabsn/status/1513281438652772357, Twitter
↑  https://mobile.twitter.com/jerusalembasket/status/1552625025064353792, Twitter
↑  אבי סגל, מנימבורק לישראל: על הדרך של זאק הנקינס להפועל ירושלים, באתר ישראל היום, ‏28 ביולי 2022
פיגוע התאבדות

פיגוע התאבדות הוא פיגוע טרור שבו המפגע מנסה לרצוח ולפצוע אנשים בידיעה ברורה שהוא לא יישאר בחיים. במובן הרחב יותר, פיגוע התאבדות היא כל התקפה שבה המפגע הורג במודע את עצמו, אך במונח המצומצם שלה הכוונה היא למחבל המפוצץ את עצמו בלב אוכלוסייה אזרחית, דבר המתבטא במונח באנגלית Suicide bombing או במונח הישראלי פיגוע תופת. על פי מרבית ארגוני זכויות האדם, פיגועי התאבדות נגד אזרחים הם פשעים נגד האנושות.
דוגמאות היסטוריות לפעולות התאבדות ניתן להביא את אנשי החשישיון השיעים שניהלו מאבק נגד השלטון הסוני במאה ה-12 וה-13 שכלל פיגועי התאבדות כנגד מטרות ספציפיות. טייסי הקמיקזה היפניים במלחמת העולם השנייה שהתרסקו עם מטוסיהם על ספינות אמריקאיות אמנם ביצעו התאבדות כחלק משיטת הלחימה, אך פעולה זו אינה עומדת בקריטריון לפיגוע טרור ועל כן אינה נכללת תחת קטגוריה זו.
בעת המודרנית בוצעו מרבית פיגועי ההתאבדות על ידי ארגוני טרור אסלאמיים רבים כמו חזבאללה, חמאס, הג'יהאד האסלאמי, אל-קאעידה ודאעש, וכן על ידי ארגון הנמרים הטמילים שרובו מורכב מטמילים-הינדים. פיגועי 11 בספטמבר נחשבים לפיגוע ההתאבדות הגדול בהיסטוריה.
פיגועי התאבדות מבוצעים במספר שיטות ובהן:
חגורת נפץ הנלבשת על הגוף, ומכילה חומר נפץ, לעיתים בצירוף חלקי מתכת (רסס) להגדלת הפגיעה.
תרמיל, מזוודת נפץ או חפץ אחר הנישאים על ידי המחבל המתאבד.
נהיגה במכונית תופת או כלי תחבורה אחר, המכיל חומרי נפץ.
ריסוק כלי רכב, כלי שיט או כלי טיס אל אזור הומה אדם (לדוגמה פיגועי 11 בספטמבר).
פיגועי התאבדות בעת החדשה

עד שנת 1980 אירעו מעט מאוד מקרים של פיגועי התאבדות בעולם.
המקרים הראשונים של פיגועי התאבדות בארץ ישראל היו בשנת 1936, בתחילתו של המרד הערבי הגדול. תומכיו של חאג' אמין אל-חוסייני ביצעו מספר פיגועי התאבדות נגד מתנגדיו הפוליטיים של חוסייני. לאחר מספר התנקשויות, חוסייני השיג את מטרתו. רוב מתנגדיו, שהחזיקו בעמדות מתונות, נרצחו על ידו, והשאר גלו מן הארץ לבלי שוב.
פיגועי התאבדות בעת החדשה > פיגועי התאבדות אסלאמיים

נערים איראניים שנשלחו במודע לפוצץ בגופם שדות מוקשים במלחמת איראן–עיראק, ובעקבותיהם הצלחת פיגועי ההתאבדות ברבע האחרון של המאה העשרים בלבנון, בצ'צ'ניה ובפרט בטרור הפלסטיני בישראל, נתנו השראה לטרוריסטים במקומות נוספים. בעקבות כיבוש עיראק על ידי צבא ארצות הברית, הופעלה שיטה זו גם בעיראק, כנגד הכוחות האמריקניים ובסכסוכים פנים עיראקיים.
חלק ניכר מפיגועי ההתאבדות בני זמננו נעשו בידי מוסלמים ועל רקע דתי. לפי פרשנות מסוימת לקוראן הקרבת הלוחמים היא חלק ממלחמת הדת. לוחם כזה נקרא "שאהיד". השהידים, לפי האמונה הזו, עולים לגן עדן ומקבלים שם יחס מיוחד. האמונה בדבר הטבות מפליגות רוחניות וחומריות, למתאבד ולבני משפחתו, הן תמריץ לביצוע הפעולה. אצל חזבאללה היו מחלקים למתאבדים מפתחות פלסטיק לגן עדן. יתרה מכך, קבוצות קיצוניות באסלאם הכריזו על "ג'יהאד עולמי" כנגד המערב ורואות בטרור כלי מרכז כדי לשבור את רוחן של מדינות המערב ולהכניען.
על פי חוקי האסלאם, נחשבת ההתאבדות לחטא חמור. הפרשנות המצווה על פיגועי התאבדות היא חדשה יחסית, ומקורה באסלאם השיעי הרדיקלי: בזמן מלחמת איראן–עיראק ציווה רוחאללה ח'ומייני לחתור למגע עם האויב גם אם ברור שהדבר כרוך במוות, ושלח את "ילדי המפתחות" להתאבד בשדה הקרב. תפיסה זו אומצה מאוחר יותר גם על ידי האסלאם הסוני, וכך למעשה התבססה התשתית האידאולוגית לפיגועי ההתאבדות.
פיגועי התאבדות בעת החדשה > פיגועי התאבדות אסלאמיים > פיגועים של חזבאללה

פיגועי ההתאבדות האסלאמיסטיים הראשונים נעשו בשנות ה-80 של המאה ה-20, עקב מלחמת האזרחים בלבנון והתקפות הטרור מצד אש"ף, שגרמו לכיבוש דרום לבנון בידי צה"ל (מבצע שלום הגליל, 1982) והצבת נוכחות צבאית של כוחות בינלאומיים: בעיקר אמריקנים וצרפתים. בתקופה זו נוסדו בלבנון תנועת הג'יהאד האסלאמי, אמל וחזבאללה שהמציאו את השימוש האסלאמיסטי בפיגועי התאבדות ואף פיתחו לו הצדקה תאולוגית (זאת מאחר שהאסלאם בעקרון אוסר התאבדות). פיגועים אלה נעשו באמצעות מכוניות תופת, וכל אחד מהם גרם לעשרות הרוגים:
בפיגוע התאבדות של מכונית תופת שביצע ארגון חזבאללה (תחת שם הכיסוי "הג'יהאד האסלאמי"), סמוך לשגרירות האמריקאית בביירות ב-18 באפריל 1983, נרצחו 63 אנשים.
בפיגוע התאבדות באמצעות משאית תופת שביצע ארגון חזבאללה במחנה מפקדת המארינס בביירות, ב-23 באוקטובר 1983, נרצחו 241 אנשי צבא אמריקאים. בפיגוע דומה שנעשה 20 דקות מאוחר יותר במפקדת הכוח הצרפתי נרצחו 58 צרפתים.
בפיגוע התאבדות שביצע ארגון הג'יהאד האיסלאמי ב-4 בנובמבר 1983 במפקדת צה"ל בצור נרצחו 60 אנשים (28 ישראלים ו-32 לבנונים).
בפיגוע התאבדות שביצע ארגון חזבאללה בשגרירות האמריקנית בביירות, בספטמבר 1984, נרצחו 30 אנשים ובהם השגריר האמריקני.
בפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה, ב-18 ביולי 1994 הפעיל מחבל מתאבד מכונית תופת שגרמה ל-85 הרוגים.
פיגועי התאבדות בעת החדשה > פיגועי התאבדות אסלאמיים > פיגועים של אל-קאעדה

פיגועי ההתאבדות הגדולים ביותר בעולם התבצעו על ידי ארגון אל-קאעידה בארצות הברית וידועים בשם פיגועי 11 בספטמבר 2001. בפעולות אלו, בהן רוסקו מטוסי נוסעים אל בניינים הומי אדם (מגדלי התאומים והפנטגון), נרצחו ביום אחד 2,977 אזרחים.
ב-15 בנובמבר 2003 בוצעו פיגועים בבתי כנסת באיסטנבול בהם נרצחו 24 בני אדם, ובהם 6 יהודים. ב-2005 בוצעו מספר פיגועי התאבדות גדולים ביעדים שונים בעולם: לונדון (7.7), שארם א-שייח (23.7), הודו, באלי (1.10), ניו דלהי (29.10), ועמאן (9.11). פיגועים אלה נעשו רובם בידי פעילי טרור מקומיים, שהופעלו בידי אל-קאעידה, וכללו מספר מחבלים מתאבדים שהתפוצצו במקביל באתרים סמוכים. מאות נרצחו בפיגועים אלה. ב-24 בינואר 2011 פוצץ עצמו מחבל מתאבד בנמל התעופה דומודדובו שבמוסקבה והביא למותם של 35 ופציעתם של כמאה אזרחים נוספים.
כאמור, בישראל בוצעו פיגועי התאבדות החל מ-1993 והם התחזקו ב-1996 ובאינתיפאדה השנייה (שהחלה בספטמבר 2000) עד שנעצרו בשנים 2006–2007 בעקבות פעילות צבאית אינטנסיבית של צה"ל, השב"כ ומג"ב.
פיגועי התאבדות בעת החדשה > פיגועי התאבדות אסלאמיים > פיגועים של המדינה האסלאמית (דאעש)

בשנת 2016 נערכו פיגועי התאבדות במקומות שונים בעולם, ובהם סוריה (שלושת הפיגועים במסגד א-סיידה זיינב, יותר מ-160 הרוגים), בלגיה, (הפיגועים בבריסל, 22 במרץ, 34 הרוגים), טורקיה (הפיגוע בנמל התעופה איסטנבול אטאטורק, 28 ביוני, 45 הרוגים), עיראק (הפיגוע בכראדה, 3 ביולי 324 הרוגים) פקיסטן (הפיגוע בלאהור, 27 במרץ, 75 הרוגים; פיגוע ההתאבדות בכוויתה, 8 באוגוסט, יותר מ-70 הרוגים).
בשנים 2017–2021 ביצע דאעש, ארגון המדינה האסלאמית, שורה של פיגועי התאבדות ברחבי העולם, לרבות באמריקה, אירופה, אפריקה וכן בשטחים בעיראק וסוריה אותם הוא כבש. בפיגוע בנמל התעופה חאמיד כרזאי באפגניסטן (26 באוגוסט 2021) נרצחו למעלה מ-170 בני אדם ומאות נפצעו.
פיגועי התאבדות בעת החדשה > פיגועי התאבדות אסלאמיים > פיגועים בסכסוך הישראלי-פלסטיני

פיגוע התאבדות הראשון בישראל נעשה על ידי גורמים שאינם קשורים לסכסוך הישראלי-פלסטיני באופן ישיר: הצבא האדום היפני, שאנשיו ביצעו את הטבח בנמל התעופה לוד ב-1972, בו נשלחו מחבלים לביצוע הפעולה מתוך כוונה ברורה שלא ישרדו. לאותה פעולה גויסו מחבלים ממוצא יפני - תרבות בה קיימת מסורת עתיקת יומין של מסירת הנפש למען המטרה.
בשנות ה-90 ותחילת שנות האלפיים הפכו פיגועי התאבדות לשיטת המאבק העיקרית של ארגוני הטרור הפלסטיניים הפועלים נגד ישראל.
פיגוע ההתאבדות הראשון נגד אזרחים ישראלים היה הפיגוע בקו 405 ב-6 ביולי 1989, בו נרצחו 16 נוסעי אוטובוס "אגד" בקו 405, באמצעות דרדורו לתהום בידי מחבל בסמוך לקריית יערים. הפיגוע הראשון באמצעות חגורת נפץ היה הפיגוע בצומת מחולה, שאירע ב-16 באפריל 1993. פיגוע נוסף התרחש ב-4 באוקטובר 1993 עת מכונית פג'ו נצמדה לאוטובוס קו 178 שעצר בתחנה על יד מפקדת המנהל האזרחי סמוך לבית אל והתפוצצה. המחבל נהרג במקום אך 30 מנוסעי האוטובוס נפצעו קל בלבד, ככל הנראה עקב גודלו הקטן של מטען הנפץ.
פיגוע התאבדות ראשון בתוך הקו הירוק, פיגוע מכונית התופת בעפולה, נערך ב-6 באפריל 1994, ובו נרצחו שמונה אנשים. פיגוע זה אירע ארבעים יום לאחר הטבח במערת המכפלה שביצע ברוך גולדשטיין, ולטענת החמאס, שיזם פיגוע זה וארבעה פיגועי ההתאבדות נוספים בישראל באותה שנה, הפיגוע היה הראשון בשרשרת פיגועי נקמה על הטבח. יש הטוענים כי גל הפיגועים נועד לסכל את ביצוע הסכם אוסלו הראשון ב-13 בספטמבר 1993. במהלך השנים 1994 עד 1996 אירעו כארבעה חמישה פיגועים בשנה,
במהלך פברואר-מרץ 1996, לאחר חיסול "המהנדס" יחיא עיאש על ידי ישראל, היה גל של ארבעה פיגועי התאבדות. במהלך 1997 בוצעו שלושה פיגועי התאבדות, וב-1998 ו-1999 אירעו שני פיגועי התאבדות, ארבעתם ללא נפגעים רבים.
פיגועי ההתאבדות התחדשו כשלושה חודשים אחרי פרוץ האינתיפאדה השנייה, והחל מהפיגוע בדולפינריום ביוני 2001, בעת כהונת ממשלת האחדות בראשות אריאל שרון, הפכו מבחינתו של רוב הציבור הישראלי למאפיין העיקרי של האינתיפדה השנייה. בשנים 2000–2005 בוצעו בישראל עשרות פיגועי התאבדות. על פי נתוני המרכז למורשת המודיעין במשך חמש שנות העימות בוצעו 144 פיגועי התאבדות בידי 161 מחבלים מתאבדים שהרגו 515 ישראלים ופצעו 3,428. דוברי החמאס הסבירו את בחירתם בפיגועי התאבדות בכך שמבחינתם זוהי דרך ליצור מאזן אימה עם ישראל, והודיעו שאם ישראל תפסיק לפגוע באזרחים פלסטינים גם הם יפסיקו לפגוע באזרחים ישראלים. בעקבות הפיגוע בליל הסדר במלון פארק פתחה ישראל במבצע חומת מגן.
בשנים שלאחר האינתיפאדה השנייה אירעו פיגועי התאבדות ספורים.
פיגועי התאבדות בעת החדשה > הנמרים הטמילים

במסגרת מלחמת האזרחים בסרי לנקה, החל משנת 1987 ארגון הנמרים הטמילים ביצע פיגועי התאבדות נגד כוחות הממשלה. המתאבדים מכונים "נמרים שחורים" וזוכים לכבוד רב, הכולל פגישה אישית עם מנהיגי הארגון. הארגון הוציא לפועל למעלה מ-200 פיגועים כאלה - יותר מכל ארגון אחר. פיגועים אלה כוונו כלפי מטרות אזרחיות (כולל מקדש השן הבודהיסטי), מטרות צבאיות, ואף אישים פוליטיים. כך הארגון התנקש בחיי ראש ממשלת הודו לשעבר רג'יב גנדי (1991), ובחיי נשיא סרי לנקה רנסינג פרמדסה (1993).
הכנת מחבל מתאבד למשימתו

רובה של פסקה זו אינו כולל מקורות או הערות שוליים, וככל הנראה, הקיימים אינם מספקים. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.
בניגוד לתחושה הרווחת בציבור, פעולה של התאבדות איננה פעולה ספורדית של יחיד שמחליט לבצעה על דעת עצמו בלבד. יש מנגנון שלם סביבו שמכין אותו לכך, כמו במבצע צבאי מתוזמן היטב, בו המתאבד הוא החוליה האחרונה בשרשרת ארוכה למדי. הכנה נפשית ופיזית של מחבל מתאבד עשויה להימשך תקופה לא מבוטלת. כל מחבל מתאבד הוא רק קצה הקרחון של מנגנון גדול למדי.
ישנם אידאולוגים, שמגבשים את האידאולוגיה של ההתאבדות ומחדירים אותה באנשים המתאימים. ישנם המאתרים את המתאימים לכך מבחינת המעמד החברתי והפרופיל הנפשי. ישנם אנשי איסוף, שמביאים אינפורמציה על יעדים. ישנם טקטיקנים שבוחרים את היעדים ואת הדרך הטובה ביותר. ישנם אנשים טכניים שמכינים את חומר הנפץ ותופרים את החגורה. ישנו המשלח שדואג שהכל יסתדר אופרטיבית. ישנם אנשי שטח, שמובילים אותו לדרכו, מלינים אותו היכן שצריך ומעבירים אותו את המחסומים.
בפיגועי החמאס בשנות ה-90 של המאה ה-20 ההכנה המנטלית של המתאבדים עצמם לקחה שבועות וחודשים, עד שהם הובאו למצב נפשי בו הם היו מוכנים לבצע פיגועי התאבדות. תהליך דומה, עבר גם על משתתפי הפיגועים ב-11 בספטמבר 2001. אירוע השיא של הכנות אלה הם צילומי המחבלים-המתאבדים בטרם יציאתם לביצוע הפעולה.
מרבית המחבלים המתאבדים הם בעלי השכלה, חלקם אף עם השכלה אקדמית, משכבת הביניים. המניעים לרצון להתאבדות נעים בין אידאולוגיה, נקמה, מצוקות נפשיות ואפילו מניעים כלכליים - הידיעה ש"ארגוני צדקה", סדאם חוסיין (עד לנפילת משטרו ב-2003), איראן או הרשות הפלסטינית ישלמו למשפחתם בין 10,000 ל-25,000 דולר, אם יבצעו פיגוע התאבדות מוצלח. זהו אחד המניעים למנהג של צה"ל להרוס בתים של מחבלים מתאבדים.
החל מסוף שנת 2001, עת מספר ההרוגים והפצועים הפלסטינים באינתיפאדה השנייה גדל באופן ניכר, ותנאי החיים בשטחים התדרדרו גדל מאגר המחבלים-מתאבדים הפוטנציאליים באופן דרמטי, והם נשלחים לביצוע הפיגועים תוך זמן קצר בהרבה, ובמעט הכנות נפשיות בלבד. גם הפרופיל של מבצעי הפיגועים כבר הרבה פחות ברור מאשר היה עד תקופה זו. כך גם אנשים נשואים עם ילדים, ואף נשים וילדים החלו לבצע פיגועי התאבדות.
מחבלות מתאבדות

ב-25 בנובמבר 1990, אירע פיגוע התאבדות הראשון שבוצע על ידי אישה נגד חיילי צה"ל, סמוך לכפר ארנון בדרום לבנון.
החל משנות ה-70 של המאה ה-20 השתתפו נשים בפעולות טרור של ארגונים פלסטיניים בחו"ל. במהלך האינתיפאדה השנייה, תופעה זו נצפתה גם בפיגועים בשטחי יהודה ושומרון, עזה וישראל והנשים המעורבות השתייכו לכל הפלגים הפלסטיניים העיקריים. כ-10 מתוך הפיגועים באינתיפאדה השנייה בוצעו בידי נשים, ונשים נוספות נעצרו על ידי כוחות הביטחון בדרכן לבצע פיגועים.
מחקר שערכה ד"ר ענת ברקו מתאר הבדל בין הסיבות המניעות נשים לביצוע פיגועי התאבדות לבין אלה המניעות גברים. בעוד שהגברים מונעים יותר מסיבות אידאולוגיות, הנשים על פי רוב נדחקות אל ביצוע הפיגוע מתוך אילוצים וקשיים בחברה. הרקע לקשיים כאלה יכול לכלול מצב משפחתי מורכב כגון גירושין, אונס או השתייכות למשפחה בה האב נעדר. לעיתים נתפס הפיגוע ככלי לתיקון החרפה של אותה האישה או כמהלך אשר יאפשר לה לחזור להיות צעירה או בתולה. גן העדן העולה מתיאור המרואיינות במחקר שונה מזה המתואר בדרך כלל בפי מחבלים: בגן העדן, על פי הנשים אין מחזור חודשי, לא צריך להתפלל וניתן לבחור את הבעל.
מהמחקר עולה כי השתתפותן של הנשים בפיגועים לא מצביעה על עליית מעמדן בחברה הפלסטינית. פסק ההלכה שפרסם השייח אחמד יאסין אשר התיר את השתתפותן של נשים בפיגועים, פורסם רק אחרי שכבר בוצע פיגוע על ידי אישה במחסום ארז - אירוע שדחק אותו לפינה. לתופעת ההתאבדות בקרב נשים קיימת גם הסתייגות דתית בקרב מוסלמים רבים. הסתייגות זו סובבת בין השאר על העיקרון לפיו האישה צריכה לשמור על גופה וצניעותה וברבים מהמקרים, פעולת הפיגוע נתפסת כהפרת הצניעות, בין אם מטעמי הלבוש בדרך לפיגוע ובין אם מטעמי הגוף הנחשף בעקבות הפיצוץ עצמו.
שימוש בילדים

בשנת 2004, בעקבות העלייה התלולה בסיכולים המוצלחים מצד מערכת הביטחון של ישראל, והבדיקות המחמירות במחסומים, החלו ארגוני הטרור להשתמש יותר ויותר בנשים וילדים - מתוך הנחה שהם מעוררים פחות חשד ועוברים בדיקות פחות קפדניות. ב-24 במרץ 2004 נתפס חוסאם עבדו בילאל, נער בן 14.5, שנשלח על ידי גדודי חללי אל אקצה של הפת"ח, במחסום חווארה ליד שכם, כשעל גופו חגורת נפץ. בחקירתו אמר: "באתי להתפוצץ כי נתנו לי 100 שקלים והבטיחו לי שאקיים יחסי מין עם הבתולות".
מאז נתפסו ונעצרו מספר רב של נערים שהיו בדרכם לבצע פיגוע התאבדות. כמו כן, לפחות 9 פיגועי התאבדות בוצעו על ידי נערים בגיל 16 (מתוכם אחד מהם היה בראשון לציון והאחר היה בשוק הכרמל בתל אביב). מירב הנערים המתאבדים מגיעים מאזור שכם ומגויסים על ידי הפת"ח וחוליות גדודי חללי אל-אקצא שמודרכות על ידי חזבאללה. גם ארגונים אחרים - לרבות החמאס, הג'יהאד האיסלאמי והחזית העממית לשחרור פלסטין השתמשו בילדים לצורכי טרור.