stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אריק גלסנר
ביוגרפיה

אריק גלסנר, הבכור במשפחה של חמישה ילדים, נולד למשפחה ציונית-דתית, וגדל במושב כפר הרא"ה. אביו, משה גלסנר, היה יוצא ישיבת מרכז הרב בירושלים וממקימי תנועת "התחיה". גלסנר גדל בבית אידאולוגי והמשפחה התגוררה ב-1982 במשך חצי שנה במושב ליד ימית כדי לנסות לעצור את הנסיגה מסיני. כשהיה בן שלוש עשרה נפטר אביו. גלסנר למד בבית הספר היסודי ממלכתי-דתי בכפר הרא"ה ולאחר מכן בישיבה התיכונית בכפר הרא"ה. המשיך ללמוד בישיבה הגבוהה בבית אל, על מנת להשלים מסלול רבנות בן עשר שנים ולעשות שירות צבאי מקוצר. בשנתו השנייה בישיבה גילה את הספרות וגם הבין שאין ברצונו להמשיך ולהיות דתי. הוא עבר לישיבת ההסדר באור עציון, שירת שנה וחצי בחיל השריון, חזר לשנה לישיבה, ואז שב לצה"ל להשלים מסלול שירות של שלוש שנים והשתחרר בגיל 24.
גלסנר חשב באותה תקופה שברצונו להיות סופר ולכן קרא סופרים מימי ראשית הספרות העברית המודרנית, בהתחלה את ביאליק ובמהרה נמשך לברנר, בגלל חוויות והשפעות דומות. כמו כן נמשך לספרות הרוסית הקלאסית. בשנת 2009 פרסם סיפור קצר בכתב העת "מסמרים" שמבוסס על חוויית היציאה בשאלה שלו, לו קרא: "איבוד בתולין או: חזרה בשאלה".
בשנת 2004 ראה אור הרומן הראשון פרי עטו, "ובזמן הזה", שעוסק בחוויות של צעיר יוצא בשאלה בעולם החילוני ובעיקר בחוויות של מיניות. ב-2004 יצר יחד עם צח ניסנבוים את הסרט "מעבר להרי החושך" העוסק במשפחת מתנחלים. הסרט שודר בערוץ 8, ובמסגרת פסטיבל דוקאביב.
בשנים 1996–1997 השלים חצי מהחובות לתואר הראשון בהיסטוריה כללית באוניברסיטה הפתוחה, ובשנים 1997-2001 למד בתוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים של אוניברסיטת תל אביב על שם עדי לאוטמן. בשנים 2003-2001 שימש כעמית מחקר במרכז שלם, שבמסגרתו כתב מאמרים בנושאי ישראל והציונות. בשנים 2004-1999 עשה תואר שני בחוג לספרות עברית באוניברסיטת תל אביב, עבודת התזה עסקה בניתוח יונגיאני של יצירת יוסף חיים ברנר ונכתבה בהדרכת פרופסור  דן לאור. בשנים 2007–2011 כתב גלסנר עבודת דוקטורט על ביקורת הספרות בישראל בעשורים האחרונים, במימון "מלגת נשיא" בחוג לספרות עם ישראל באוניברסיטת בר-אילן, בהדרכת ד"ר רחל אלבק-גדרון. העבודה נחלקת לשני חלקים: חלקה האחד עוסק בביקורת הספרות בעיתונים בישראל בעשורים האחרונים; חלקה השני עוסק בשנים המעצבות של הדיון הפוסט-מודרניסטי, דיון שהתפתח בביקורת הספרות האמריקאית בשנות ה-60 של המאה ה-20 ועסק בעיקר במעמד השפה בתרבות.
בשנת 2017 ראה אור הרומן השני פרי עטו, "מדוע אינני כותב", רומן בצורת ממואר על שאפתנות ספרותית, גבריות ובגרות, מיניות ואהבה.
ביקורת הספרות

בסמוך ליציאת ספרו החל גלסנר לכתוב ביקורת ספרות. בתחילה כתב ב"מקור ראשון", במוסף "הארץ" ובמוסף "תרבות וספרות" של "הארץ". בין מרץ 2005 למרץ 2011 שימש כמבקר ספרות המקור של העיתון "מעריב", ובמסגרת זו פרסם מדי שבוע במשך שש שנים טור ביקורת אודות ספרות ישראלית העכשווית. בשנים 2004–2007 והחל ממרץ 2011 הוא בעל טור שבועי של ביקורת תרבות בעיתון "מקור ראשון". בשנים 2009–2010 היה פנליסט בענייני ספרות בתוכנית "דיבור חדיש" ששודרה בערוץ 8 והחל מיולי 2011 הוא בעל טור שבועי לביקורת ספרות במוסף הספרותי של "ידיעות אחרונות". פרסם מאות רבות של ביקורות ספרות ותרבות ישראלית וכללית בעיתונים: "מעריב", "הארץ", "מקור ראשון", "Time Out תל אביב", "ynet" ו"ידיעות אחרונות". כמו כן פרסם מאמרים בכתבי העת: "ארץ אחרת", "אודיסאה", "עמדה" ו"תכלת". פרסם הקדמה (יחד עם ד"ר עירן דורפמן) לספר העיון של ג'ון אליס "נגד הדקונסטרוקציה" בהוצאת שלם. ופרסם מאמר על חנוך לוין בתוך הספר "אדוני התרבות" שיצא לאור בהוצאת עם עובד ב-2003.
ב-2010 הודיעה הוצאת זמורה ביתן לעיתון "מעריב" שהיא מסרבת לשלוח לעיתון ספרים כי הביקורות של גלסנר שליליות ולטענתה היה בהן משהו אישי נגד ההוצאה. הטענה עוררה באותה עת דיון ציבורי, העיתון גיבה את גלסנר וכתב שהוא ירכוש מכספו את ספרי ההוצאה.
ב-2010 ראה אור מאמר של גלסנר באתר "עין השביעית" שמותח ביקורת על מוספי הספרות של העיתון "הארץ". המאמר טעו שהביקורות אינן חדות דיין, שהיעדר מבקרי ספרות קבועים הופך את הביקורות לאקראיות ותלושות הקשר, שהעיתון אינו נותן מקום מספיק לדיון בספרות ישראלית, במיוחד במוסף "תרבות וספרות" של העיתון, ושהביקורות מוטות פוליטית. בני ציפר, עורך מוסף הספרות של עיתון "הארץ" הגיב במאמר שרובו ביקורת על גלסנר ומיעוטו דחיית חלק מטענותיו.
בנוסף לעבודתו העיתונאית, גלסנר הוא מרצה לפילוסופיה של התרבות בתוכנית לתארים מתקדמים בבצלאל, ועורך את ״פוסט פוסט״ - מגזין מקוון לתרבות של התוכנית לתואר שני במדיניות ותאוריה של האמנויות בבצלאל. הוא מפרסם מאמרים ומחשבות בבלוג האינטרנטי "מבקר חופשי" העוסק בביקורת הספרות ובמהותה.
ב-2018 יצא בהוצאת הקיבוץ המאוחד אוסף מהמאמרים, המסות והביקורות שפרסם במהלך השנים, בשם "מבקר חופשי".
ספריו

ובזמן הזה, הוצאת כתר, 2004.
מדוע איני כותב, הוצאת ידיעות ספרים, 2017.
מבקר חופשי, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2018.
הערות שוליים

↑  מרב יודילוביץ', אסף שור ואריק גלסנר זכו בפרס ברנשטיין, באתר ynet, 20 באוגוסט 2007
↑  שירי לב-ארי, אסף שור ואריק גלסנר זכו בפרס ברנשטיין, באתר הארץ, 20 באוגוסט 2007
↑  אריק גלסנר, איבוד בתולין או: חזרה בשאלה, באתר של אריק גלסנר, פורסם לראשונה בכתב העת "מסמרים"
↑  נרי ליבנה, אלוהים מת, יחי היצר, באתר הארץ, 26 בינואר 2004
↑  אורן פרסיקו, ‏גבר מת מהלך, באתר גלובס, 21 במרץ 2004
↑  אביב לביא, אביב הדוקו, באתר הארץ, 2 ביוני 2004
↑  מדוע איני כותב - אריק גלסנר, באתר ידיעות ספרים
↑  אריק גלסנר ועירן דורפמן, מבוא לספר "נגד הדקונסטרוקציה"/ Ellis, John M.. Against Deconstruction, הוצאת שלם
↑  רן יגיל, להתראות, יח"צנים, באתר nrg‏, 2 במאי 2010
↑  אמילי גרינצווייג‏, לא מדברים עם אריק, באתר וואלה, 27 באפריל 2010
↑  חירות המבקר - על אריק גלסנר וכנרת זמורה ביתן, בבלוג קונצנזוס, 5 במאי 2010
↑  אריק גלסנר, על האינטרס של האינטליגנציה הישראלית, באתר העין השביעית, 25 באוגוסט 2010
↑  בני ציפר, תשובתי למכתב הגלוי של אריק גלסנר נגדי ב"עין השביעית", באתר הארץ, 21 בספטמבר 2010
↑  פוסט פוסט - המגזין המקוון לתרבות של התוכנית לתואר שני במדיניות ותאוריה של האמנויות ב"בצלאל"
↑  מבקר חופשי - עמוד הספר בהוצאת הקיבוץ המאוחד
↑   גפי אמיר, "מדוע איני כותב": מרוב סייגים לא רואים את הספר של אריק גלסנר, באתר הארץ, 16 באפריל 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295219305171  ISNI: 0000 0000 6657 8068  LCCN: no2004048645  VIAF: 42087890   WorldCat (עם VIAF): 42087890
הנעת שש על שש

צי ארצות הברית Oshkosh MTVR, משאית צבאית בעלת הנעה שישה גלגלים עם הנעה מלאה לכל הגלגלים וצמיגים סופר-סינגלים על כל הסרנים
הנעת שש על שש ( 6WD או 6×6; באנגלית: six-wheel drive) ברכב, היא תצורת הנעה של שישה מגלגלי הרכב ישירות על ידי המנוע. בתצורה זו יש לרכב שלושה סרנים עם לפחות שני גלגלים על כל סרן, המסוגלים להיות מונעים בו זמנית על ידי מנוע הרכב. בניגוד למערכות הנעה של ארבעה גלגלים, תצורת ההנעה של שישה גלגלים מוגבלת במידה רבה לרכבים כבדים וכלי רכב צבאיים, כגון רכבי שטח, משוריינים ומשאיות כבדות.
רכב צבאי מתוצרת בריטניה מדגם אלביס סטלוארט 6×6 עם שלושה סרנים במרווחים שווים והנעה 6x6 H .
בכלי רכב בעלי שישה גלגלים על שלושה סרנים, בהגדרה כולם מונעים. גם בכלי רכב בעלי יותר משישה גלגלים, למשל עשרה גלגלים, עם שני זוגות של גלגלים "כפולים" על כל ציר אחורי, כמו במשאית מדגם GMC CCKW (אנ'), כל הגלגלים מונעים. משאיות שכאלה הותאמו לרוב למשימות צבאיות, כמו למשל במובילי טנקים וארטילריה. משאיות 6×6 להובלת מטענים כבדים יוצרו לשימוש צבאי או לשימוש מסחרי, להובלת עצים וציוד כבד, והותאמו לנסיעה הן בכביש והן בשטח.
לרוב כלי הרכב עם הנעת שישה גלגלים יש סרן קדמי ושני סרנים אחוריים (כשההיגוי הוא לזוג הגלגלים הקדמיים בלבד). בהתאם לתפקיד הרכב, מספר הגלגלים משתנה בין שישה (בשלושה זוגות) לעשרה (עם שניים מלפנים ושני סרנים כפולים עם ארבעה גלגלים כל אחד מאחור). בנסיעה בכביש ההנעה עשויה להיות מוגבלת לשני הסרנים האחוריים בלבד.
דוגמאות

צבאי
רנו TRM 10000 הצרפתית.
מרצדס בנץ G300 CDI G-Class 6x6 הגרמנית.
מוביל טנקים אמריקאי M25 (אנ').
מק NO משאית 7.5 טון 6X6 משאית אמריקאית למטען כבד.
צבאי/מסחרי
טטרה צ'כית T815.
מרצדס בנץ זטרוס הגרמנית.
אורל (יצרנית רכב) 4320 הרוסי.
זיל-130 הרוסי.
מסחרי
כלי רכב מסחריים 6×6 יוצרו על ידי Hayes Manufacturing (אנ') ו־Pacific Trucks (אנ'). שייצרו גם משאיות משא למשאות כבדים במיוחד. המשאית מדגם Freightliner Business Class M2 היא משאית מסחרית במחיר בינוני, הנמכרת בארצות הברית וזמינה בתצורת 6×6.
טרקטורון פנאי/UTV
פולריס תעשיות (אנ') ייצרה מספר טרקטורונים עם הנעת שישה גלגלים במשך שנים רבות, המבוססים על מגנום, ספורטסמן או ריינג'ר סטנדרטי עם ציר נוסף וארגז מטען מעל הגלגלים האחוריים.
דוגמאות > מכוניות קונספט

דוגמאות מסחריות למכוניות קונספט, וייצור מוגבל כוללות:
הנסי פורד VelociRaptor 6×6 (אנ'), עם מסגרת מורחבת 30 אינץ' ושישה גלגלים מונעים.
ג'יפ שישה גלגלים 6x6  שלדה, גוף וקו הנעה בהתאמה אישית מלאה.
סרן קדמי כפול
פורד Tyrrell P34 היא מכונית מרוץ  שיוצרה על ידי קבוצת מרוץ המכוניות ויצרנית מכוניות המירוץ הבריטית Tyrrell Racing (אנ') (שם מלא: "Tyrrell Racing Organisation ") אשר יוצרה בין השנים 1976–1977.
סרן אחורי כפול
רכבי 6x6 עם מונעי בוגי (בעל ציר כפול) מיוצרים על ידי Australia Pty Ltd, יש להם מתלה אחורי עם קפיצי סליל לחלוקת עומסים.
כל רכבי 6X6 בעלי הנעת ציר כפול אחורי, כולל "גלגל היגוי" משולבת בעיצוב המתלים, המיוצרים על ידי Australia Pty Ltd מיוצרים עבור כלי רכב "כבדים" ו"קלים". בקטגוריה זו מוכר המרצדס-בנץ G63 AMG 6x6 פלוס. ה-G63 AMG 6x6 הוא טנדר ספורטיבי המיוצר על ידי מרצדס-בנץ. הרכב בעל ההנעה ה-6x6 היא גרסה בעלת הנעה לכל ששת הגלגלים של ה-G קלאס. ה-6x6 יוצר במקור עבור צבא אוסטרליה החל משנת 2007. הרכב יוצר בין השנים 2013–2015 בגראץ שבאוסטריה.
גלריה

רכב בעל הנעה 6x6 מסוג טטרה 93(1938)
מוביל טנקים משוריין, בעל 10 גלגלים של צבא ארצות הברית
משאית מטען בעלת 10 גלגלים של צבא ארצות הברית, עם סרן קדמי ושני סרנים מאחור
טרקטור בעל שישה גלגלים, עם ציר בוגי מאחור
נחתים אמריקאים6×6MTVR6 גלגלים, עם סרן קדמי ושני סרנים אחוריים
תצורה יוצאת דופן של שני סרנים קדמיים ואחד אחורי שלהטטרה 813 הצ'כית
מוביל טנקים צבאי של הצבא הרוסי KamAZ הנושאSU-85M
משאית הייז למשא כבד במיוחד 6x6 (10 גלגלים) המופעלת בספרד על ידי Transportes Arbegui
ראו גם

GMC מוטורהום
אלביון CX22S
הערות שוליים

↑  "Hennessey Ford VelociRaptor 6×6". hennesseyperformance.com. נבדק ב-28 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  6x6 Jeep, arizonajeeparmorrocksliders.com
↑  Legends 5 AS 28 - La Tyrrell P34 e Patrick Depailler, autosprint.corrieredellosport.it (באיטלקית)
↑  Six appeal - 6 fascinating facts about Tyrrell’s six-wheeler, Formula 1® - The Official F1® Website (באנגלית)
משאית מדגם Freightliner Business Class M2
טרקטורון 6X6 של חברת פולריס תעשיות המשמש כאמבולנס
מרצדס בנץ G63 AMG 6x6 עם סרנים אחוריים כפולים
מרדכי הרטל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 בספטמבר 1954 (בן 70) יאשי, הרפובליקה העממית הרומנית 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת חיפה 
 שפות היצירה:  עברית 
 
מרדכי הרטל (נולד ב-11 בספטמבר 1954) סופר ומשורר ישראלי.
ביוגרפיה

נולד ברומניה בעיר יאשי. בשנת 1964 עלה לישראל עם משפחתו. כחודשיים לאחר העלייה מת אביו. הוא התגורר עם משפחתו בשכונת נווה דוד בחיפה. בוגר תיכון עירוני א' בעיר. לאחר סיום השירות הצבאי נרשם לאוניברסיטת חיפה ולמד בחוג לספרות. כבר משנות ה-80 החל לפרסם שירים ומשנות ה-90 החל לכתוב סיפורים. בשנת 2010 התפרסם ספרו החדש בשם "ההריון הבא יהיה במינכן" בהוצאת עיתון 77 שגם הוא קובץ סיפורים קצר.
כיום הוא מורה לספרות בבית הספר עירוני ג' שבחיפה.
ספריו

מן הטעם הפשוט, שירים, ספריית פועלים, תל אביב תשמ"ה
לעומת זאת, שירים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב 1991
מחויבותה האישית של שני ברנר, הוצאת ספרי עיתון 77, תל אביב תשס"ו
ההיריון הבא יהיה במינכן, הוצאת ספרי עיתון 77, תל אביב, 2010.
למעלה ולמטה מזה, שירים, הוצאת ספרי עיתון 77, תל אביב, תשע"ז 2017.
ארץ שני האגמים, שירים, הוצאת עיתון 77, תל אביב, תש"פ, 2020
בעירי אדם יכול. שירים. הוצאת ספרי עתון 77, תל אביב, ה'תשפ"ג, 2023.
ואם בדרך אפגוש דב, שירים שתורגמו לרומנית בידי מנחם מ' פאלק, הוצאת טימפול, 2023, יאשי.
הערות שוליים

↑  עלית קרפ, שלושה ספרים בקצרה: צוואה על תנאי, המגדל השחור וההריון הבא יהיה במינכן, באתר הארץ, 22 בדצמבר 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302588905171  BnF: cb179758178 (data)  ISNI: 0000 0000 6693 8844  LCCN: n85305135  VIAF: 13765696   WorldCat (עם VIAF): 13765696 
ערך זה הוא קצרמרבנושא משוררים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תלמוד ישראלי

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  פתח תקווה 
 מייסדים:  מאיר יעקבסון 
 תקופת הפעילות:  2005–הווה (כ־19 שנים) 
 talmudisraeli.co.il
 
תלמוד ישראלי, הדף היומי לילדים, הוא ארגון חינוכי שהוקם בשנת תשס"ו על ידי מאיר וצילית יעקבסון, במטרה לעודד את לימוד התלמוד לילדים בבתי הספר, במוקדים קהילתיים ובבית.
היסטוריה

בשנת 2012 התמנה הסופר ואיש החינוך אבי רט לעורך הראשי של המיזם. בשנת 2014 מונה כיו"ר חבר הנאמנים רו"ח חיים פרייליכמן.
במרכז פעילות הארגון נמצאת מהדורה של התלמוד הבבלי לילדים, בעריכת מאיר יעקבסון ואבי רט, בשבעה כרכים, בהם קטעים נבחרים מתורגמים מארמית לעברית, מנוקדים, מפוסקים ומחולקים לפסקאות, לצד ביוגרפיות קצרות של חכמי התלמוד, סיפורי התלמוד, תמונות, סרגל היסטורי ועוד.
מיזם "תלמוד ישראלי" שואף להנגיש את התלמוד לעולמם של הילדים, לחבב עליהם את דף הגמרא, ולהרגילם ללימוד מסודר ושיטתי של הדף היומי. הארגון מעודד הקמת מוקדי לימוד משותף להורים וילדים והוא רואה בלימוד המשותף במסגרת המשפחתית והקהילתית כלי לחיזוק התא המשפחתי והקהילה והעצמת הקשר לתרבות ולמורשת ישראל.
בנוסף לתלמוד מפיץ הארגון ערכת העשרה שבועית ללימוד, והיא ניתנת להורדה בדף הפייסבוק שלו. הערכה כוללת מושגים וערכים יהודיים, ישראליים וציוניים, המשלימים את הלמידה בתלמוד הישראלי.
בחג השבועות ה'תשע"ד (2014), נערך מבצע לימוד ארצי של "תלמוד ישראלי" ובמסגרת תיקון ליל שבועות למדו הורים וילדים בכל רחבי הארץ, מתוך ערכת לימוד מיוחדת שהוכנה לחג.
משנת 2015 שותף המינהל לחינוך דתי במשרד החינוך למפעל והוא פועל ב-200 בתי ספר ברחבי הארץ[דרוש מקור].
בעקבות רצח שלושת הנערים, בשנת 2015 ערך "תלמוד ישראלי" מבצע לימוד משותף של הורים וילדים לזכרם. למבצע היו שותפים שלוש משפחות הנרצחים, המינהל לחינוך דתי במשרד החינוך ובני עקיבא.
לקראת סיום מחזור הלימוד של הדף היומי, בשנת 2019 ערך "תלמוד ישראלי" חידון להורים וילדים מכל רחבי הארץ ומיהדות התפוצות בתיאטרון ירושלים במתכונת חידון התנ"ך העולמי על סוגיות "תלמוד ישראלי". בארגון החידון היו שותפים מדיסון פארמה, עיריית ירושלים, המינהל לחינוך דתי במשרד החינוך והמזרחי העולמי. מבין 15 העולים לגמר זכה בתואר חתן התלמוד הישראלי, נעם ניסים שריקי מבית אל, בתואר חתן התפוצות זכה איתן רוזנשטוק, מניו יורק.
יחד עם ערוץ מאיר לילדים יצרו את תוכנית הטלוויזיה "תלמוד ישראלי עם אסי וטוביה" שממחישה מקרים מהתלמוד בצורה עכשווית, בסוף כל תוכנית טוביה רוזנפלד שואל שאלה ומפנה את הילדים לעיון ב"תלמוד ישראלי".
הערות שוליים

↑  כפי שניתן לראות כאן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007385712705171
יופ טר הול

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  סיסי ואן מרקסוולט
 שפת המקור:  הולנדית
 סוגה:  ספרות ילדים ונוער
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1919
 מהדורות נוספות
 מספר כרכים:  5
יופ טר הול (בהולנדית: Joop ter Heul) היא סדרת ספרים לנוער מאת סיסי ואן מרקסוולט, העוסקת בחייה של נערה בשם "יופ טר הול". הסדרה כוללת ארבעה ספרים שפורסמו בין השנים 1919–1923,[דרושה הבהרה] ועוד אחד שפורסם ב-1946 כספר המשך.
עלילה

הסדרה עוקבת אחר מהלך חייה של נערה בשם יופ טר הול, בת למשפחה מבוססת מאמסטרדם. הסדרה מתארת את לימודיה בתיכון, התבגרותה, נישואיה, לידת ילדיה ומעורבותה במפעלי צדקה. יופ טר הול היא נערה עקשנית ועליזה כלפי חוץ, אך בעלת עולם פנימי רוחני ועשיר. ב-1946 התפרסם ספר נוסף בסדרה העוסק בבתה של יופ, אשר חברה במחתרת ההולנדית הנלחמת בנאצים במלחמת העולם השנייה (ספר זה הוקדש לבעלה של מרקסוולט אשר היה בעצמו לוחם התנגדות והוצא להורג בידי הנאצים).
הסדרה זכתה לפופולריות עצומה, והפכה את סיסי ואן מרקסוולט לסופרת מפורסמת. ספרי הסדרה אינם נחשבים לספרות מופת הולנדית אך היו פופולריים בקרב נערות ונשים הולנדיות צעירות החל משנות ה-20 של המאה ה-20 ועדיין נמכרים לקהל של נשים צעירות במספרים לא מבוטלים. בין מעריצותיה המפורסמות של ואן מרקסוולט נמנתה אנה פרנק, אשר קראה את כל סדרת יופ טר הויל בטרם נכנסה למחבוא שלה, והמשיכה לקרוא אותה ואת שאר ספריה של ואן מרקסוולט במחבוא. ביומנה המפורסם היא מציינת על אחד מספריה האחרים של מרקסוולט: "נחמד אבל לא מתקרב לקרסוליים של יופ טר הול" וכן: "סיסי ואן מרקסוולט כותבת נהדר. בטוח שאתן גם לילדים שלי לקרוא אותה". מחקרים מראים את השפעת הסדרה על יומנה של אנה פרנק הן במבנה והן בתוכן. הדמות שאליה פונים המכתבים ביומן, "קיטי" מבוססת על דמותה של קיט פרנקן (Kit Franken) אחת מחברותיה הטובות של יופ בסדרה. בגרסה המקורית של היומן (טקסט א') אף היו מכתבים המיועדים לדמויות אחרות בסדרה (למעט יופ עצמה).
ב-1968 יצא לאקרנים בהולנד סרט בשם "יופ טר הול" המבוסס על ספרי הסדרה.
הערות שוליים

↑  אנה פרנק, יומן, הוצאת דביר, 2007. עמ' 61.
↑  Berteke Waaldijk. Reading Anne Frank as a woman. Women's Studies International Forum Volume 16, Issue 4, July–August 1993, Page 332
↑  יופ טר הול במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
אנרגיית גלים

אנרגיית גלים (נקראת גם כוח גל), היא סוג של אנרגיה מתחדשת, המשמשת לביצוע סוגים שונים של עבודה, בין היתר ייצור חשמל.
זוהי אנרגיה מתחדשת, אשר מקורה ברוחות על פני גופי המים, אשר בתורן מקורן בחום השמש.
תחת השם כלולות מאות טכנולוגיות שונות, אשר נבדלות בהיקף ייצור האנרגיה שלהן, במיקום ובאופן הפקת האנרגיה.
גלי הים נוצרים כתוצאה מהרוחות המנשבות מעל פני הים. כאשר הרוח נושבת על פני מי האוקיינוס, חלק מהאנרגיה הקינטית האצורה ברוח עובר למים ונוצרים גלים. בגלים אצורה אנרגיה פוטנציאלית, המתבטאת בהפרש הגובה בין שיא הגל לתחתיתו. גודלה של האנרגיה תלוי בשני גורמים עיקריים: עוצמת הרוחות ומרחק הרוח מקו החוף. תלות זו גורמת לכך שהאנרגיה הפוטנציאלית האצורה בגלי הים משתנה כתלות באקלים ועונות השנה, ובמיקום הגאוגרפי. הגלים משמשים כנשא לאנרגיה על פני שטח האוקיינוס, כאשר האנרגיה היא שנעה לאורך פני שטח האוקיינוס ולא המים עצמם. מכיוון שהאנרגיה שנושא הגל היא אנרגיה מכנית, ההפיכה שלה לאנרגיה חשמלית מבוצעת על ידי שימוש במכשור מתקדם הממוקם על פני שטח האוקיינוס, קולט את האנרגיה הנפלטת מהתנועות המחזוריות של הגלים (בעליית וירידתם) והופך אותן לאנרגיה חשמלית.
היסטוריה

לאורך ההיסטוריה, הפוטנציאל הגלום בגלי הים היה מוכר. העדויות המוקדמות ביותר לרתימת אנרגיית הגלים הן כבר מהמאה ה-13 מסין, להנעת טחנות.
בשנת 1799 המציאו פייר-סימון ג'רארד (אנ'), מהנדס מכונות צרפתי, ובנו סימון פטנט להפקת אנרגיה מגלי הים של האוקיינוס. הם ייצרו מכונה הלוכדת את האנרגיה המיוצרת על ידי גלי הים והשתמשו באנרגיה זו לצורך תפעול מכונות שונות על גבי ספינות. הרעיון התבסס על חיבור קורות לספינות מלחמה וניצול תנודות הספינה על פני מי האוקיינוס להנעת קורות אלו שתפקדו כמנופים. באמצעות תנועת המנוף ניתן היה לספק אנרגיה, אשר שימשה לתפעולן של מכונות רבות על סיפון האוניה עצמה.
בין השנים 1940 ל-1950 פיתח יושיו מסודה, מפקד חיל הים היפני לשעבר מספר טכנולוגיות שמטרתן הייתה ללכוד את אנרגיית הגלים. יושידו נחשב ל"אבי אנרגיית הגלים המודרנית"
משבר הנפט בשנות השבעים היה נקודת מפנה עבור ענף האנרגיה באופן כללי, אז החלו מומחים לחפש מקורות אנרגיה חלופיים, אשר יאפשרו להימנע מלהסתמך על הפקת אנרגיה מתעשיית הנפט בלבד. בין הטכנולוגיות שנחקרו היה גם השימוש באנרגיית גלי האוקיינוס. בין החוקרים הבולטים בתחום בשנים אלו היה פרופסור להנדסה בשם סטיבן סאלטר (אנ') מאוניברסיטת אדינבורו. סאלטר המציא מתקן הידוע בשם "הברווז המהנהן" או "ברווז אדינבורו" (אנ') שמטרתו הייתה להמיר אנרגיית גלים לחשמל.
לקראת שנות השמונים ותום משבר הנפט, דעך הביקוש והעניין המחקרי באנרגיית הגלים. מבחינה טכנולוגית התקלות המערכתיות גבו מחיר כלכלי גבוה, הטכנולוגיה לא הייתה בשלה ולכן הפקת אנרגיה בדרך זו הייתה פחות יעילה. מתקנים שהומצאו באותה עת לא הוכיחו את עצמם כיעילים מספיק.
הצורך במציאת מקורות אנרגיה חלופיים וחדשניים לא נעלם, ולפיכך בשנות התשעים החלו מחקרים משמעותיים ובוצעו מספר פרויקטים מעשיים בפועל. מספר הפטנטים שפורסמו בתחום אנרגיית הגלים בין השנים 2009–2013 עמד על כ-150.
טכנולוגיות עיקריות

קיימות מספר טכנולוגיות מתאימות להפקת אנרגיה, אשר ניתן לחלק על-פי 2 קטגוריות כלליות: מיקום ועקרון הפעולה. בשוק פותחו מאות טכנולוגיות, אשר משלבות בין מיקומים שונים ועקרונות פעולה שונים, אך המפורטות כאן הן העיקריות והנפוצות כיום.
טכנולוגיות עיקריות > מיקום

צמודי חוף (On-shore), לעיתים משולב בסכר או על צוק. הובלת האנרגיה קלה והתחזוקה נוחה עקב קרבה ליבשה, אך עוצמת הגלים פחותה.
בקרבת החוף (Near-shore). במרחק מאות מטרים מהחוף, היכן שהעומק המים בינוני.
הרחק מהחוף (Off-shore). עוצמת הגלים גבוהה, אך תחזוקת המתקנים והובלת האנרגיה מסובכת יותר ויקרה יותר, ההובלה יקרה ומסובכת. התנאים הפיזיים בהם על המתקנים לעמוד קשים יותר.
טכנולוגיות עיקריות > עקרון הפעולה > מנחת (Attenuator)

מתקנים מסוג זה מוצבים באופן מקביל לכיוון הגל ולרוב ארוכים מאורך הגל. שמם נובע מכך שהם מנחיתים את משרעת (אמפליטודת) הגל בעת ספיגת האנרגיה. מתקנים אלו בנויים מסדרה של צילינדרים נעים המחוברים במחברים גמישים המאפשרים לכל צילינדר לנוע בנפרד מהאחרים.
טכנולוגיות עיקריות > עקרון הפעולה > שובר גלים (Terminator)

מתקנים מסוג זה מוצבים באופן ניצב לכיוון הגל וצפים על פני המים. במתקנים אלו האנרגיה הקינטית האצורה בגל מגיעה אל המתקן, ומשמשת להנעת בוכנה כאשר ישנו חלק מקובע. אחד המתקנים הידועים יותר הוא ה"ברווז" שפותח על ידי החוקר הבריטי פרופ' סטפן סולטר. תחת סוג זה נמצאים גם מתקני Overtopping, בהם מי הגלים מועברים דרך מאגר הנמצא מעל פני המים ומוזנים בחזרה לים דרך טורבינות.
שיטה נוספת היא (Oscillating Water Column). אחת השיטות הוותיקות (משנות ה-40), בה המתקן ממוקם בחלקו מתחת למים, כאשר הפקת האנרגיה מתבצעת כאשר מים נכנסים לתא, ודוחקים החוצה כמות אוויר שווה אשר גורמת לסיבוב טורבינה.
טכנולוגיות עיקריות > עקרון הפעולה > סופג נקודתי (Point Absorber)

במתקנים מסוג זה כיוון הגל אינו חשוב. גודלם קטן יחסית לאורך הגל והם נעים מעלה ומטה על פני המים או בעומק המים על-ידי לחץ המים. תחת תת-קטגוריה זו נמצאים ממירי אפקט ארכימדס. מתקנים אלו ממוקמים קרוב לחוף ומקובעים לקרקעית, כאשר האנרגיה מופקת על ידי ניצול הפרשי הלחצים בין פסגת ושפל הגל. כאשר פסגת הגל מעל המתקן הוא נע מטה וכאשר שפל הגל מעליו הוא שב למעלה.
טכנולוגיות עיקריות > עקרון הפעולה > ממיר תנודות גלים (Oscillating Wave Surge Converter)

מתקנים מסוג אלו ניצבים לתנועת הגלים. במתקן זרוע אשר מחוברת בציר למתקן מקובע לקרקעית הים. תנועת הגלים גורמת ל"נדנוד" חוזר של הזרוע אשר מחוברת לבוכנה.
השלכות סביבתיות

מתקני אנרגיית גלים אינם פולטים מזהמים כחלק מתהליך ייצור האנרגיה, בגזים, בנוזלים או במוצקים ואינם נחשבים לפיכך למתקנים מזהמים. עם זאת, לפריסה של חוות אנרגיית גלים יכולה להיות השפעה על הסביבה. השפעות אלה יכולות להיות מתונות יותר במתקנים צפים שלא על החוף לעומת מתקנים מבוססים על החוף.
השלכות עיקריות:
מתקנים כבתי גידול מלאכותיים: באינטראקציה שבין המתקנים לסביבה הימית, יש לקחת בחשבון כי המתקנים עצמם עשויים להיות מצע להתפתחות חיים ויציעו בתי גידול חדשים לסביבתם. מתקני גז ונפט בסביבה הימית מספקי משטחי הצמדות למגוון של אצות וחסרי חוליות. גם מתקני הפקת אנרגיה מגלים צפויה להתאכלס באורגניזמים נצמדים (צִמְדָּה). אכלוס זה יהיה מושפע ממיקום האתר, מרחק מהחוף, עומק המים ושקיפות/עכירות, מזג האוויר השולט, מיקום ביחס לזרמים חופיים ומהירות הזרמים הללו ועוד. ייתכן שתידרש נקיטת פעולה נגד הצמדות כאמור בגלל השפעתה על פעולת המתקן (סתימות, קורוזיה וכו') וגם לפעילות זו עלולה להיות השפעה סביבתית (צבעים מונעי הצמדות, טיפול בכלור או במחטאים אחרים). מתקנים מלאכותיים יכולים לשמש מקומות מסתור והתקבצות אפקטיביים לדגים של הים הפתוח, מקום נחיתה לעופות ים ומקור משיכה ליונקים ימיים. לפעילות זו יכולה להיות תועלת כלכלית מתיירות.
תום השימוש: יש להתייחס לטיפול במתקני המרת אנרגיית גלים לאחר תום פעולתם. נטישתם של מתקנים לבלייה על ידי כוחות הים או גריסתם לשקיעה על קרקעית הים משנה לתמיד את הרכב הקרקעית. גרוטאות של מתקנים יכולים בפועל להפוך לשוניות מלאכותיות, אבל קשה לחזות את הרכב האוכלוסייה שיהנה או יפגע משונית שכזו. עלול להיווצר גם שינוי בדפוס הדיג באזור שונית מלאכותית שכזו.
רעש: חלק מהמתקנים צפויים להיות רועשים, בפרט בתנאי ים קשים. רעש עובר למרחקים גדולים בסביבה מימית, וצפויה להיות לו השפעה במיוחד על יכולות ניווט של בע"ח מסוימים (במיוחד כלבי ים ויונקים ימיים). תיתכן הפרעה לנתיבי נדידה או שטחי רבייה. מידת ההשפעה תקבע לפי גודל המתקן, וסביר שתהיה בעייתית בפריסה בקווים ארוכים (עשרות קילומטרים). במתקנים בקרבת החוף, עלולים להיווצר מטרדי רעש לשימושים בחוף עצמו. עם זאת, בהפעלה השגרתית רעש זה צפוי להיות ממוסך על ידי רעשי הרקע של הרוח והגלים, בהינתן שננקטו אמצעים להשקטה.
שימור והעברת אנרגיה: נדרשים קווי הולכת חשמל ממקום יצור החשמל למקום הצריכה שלו. כבלים מונחים על קרקעית הים, ואף על פי שיכולים בתנאים מסוימים להיות מוטמנים מתחת לפני הקרקע, באזורים אחרים זה לא אפשרי – ויש צפי לקווים עיליים באזורי החוף. לכך יכולה להיות השפעה באזורים בערכיות נופית גבוהה. באזורי חוף מסוימים יש אוכלוסיות של עופות מים, וקווי מתח עיליים יכולים להעלות סיכוני תמותה, ובפרט במינים נודדים וגדולים המתקשים בתמרון. רוב הקונפליקטים עם קווי מתח עיליים מתרחשים באזורי שבין שטחי הקינון לשטחי שיחור המזון.
אפקט ויזואלי: מתקנים בקרבת החוף עשויים להראות מכיוון החוף, ולגרום להשפעה נופית על שימושי חוף ובפרט פנאי ונופש.
אנרגיית גלי הים בעולם

בחופים המערביים של ארצות הברית, אירופה, יפן וניו זילנד יש אתרים בעלי פוטנציאל גבוה להפקת אנרגיה של גלי ים. בסוכנות האנרגיה הבינלאומית, מעריכים כי הפוטנציאל העולמי של אנרגיית הגלים גדול פי 8 מצריכת האנרגיה הממוצעת השנתית של גרמניה. הפוטנציאל האנרגטי השנתי התאורטי של גלים בחופי ארצות הברית מוערך בכ-2.64 טריליון קילוואט-שעה, שהם שווי ערך לכ-64% מייצור החשמל האמריקני בשנת 2019.
דוגמה בולטת לשימוש בטכנולוגיה היא בארצות הברית, שם רבים ממוקדי האנרגיה הרלוונטיים נמצאים בקרבה יחסית לחוף. קרבה זו מאפשרת חיבור קל יחסית למתקנים בהם ממירים את האנרגיה החשמלית ממקור ההזנה אל הצרכן. הקרבה אל החוף מאפשרת יישום פשוט יחסית, ולכן ארצות הברית מקדמת ומפתחת ענף זה בקצב מתמיד. נכון לשנת 2020, מספקת אנרגיית גלי הים בארצות הברית כשישה אחוזים מהצריכה של כל אוכלוסיית המדינה.
פרויקטים של אנרגיית גלים פועלים גם באוסטרליה, קנדה, צרפת, יפן, קוריאה, ובריטניה.