דב הכהן
הערות שוליים

↑  Haim Shapiro, "Preserving distant Jewish memories", The Jerusalem Post March 8, 1991, p. 12
↑  בתיה כרמי, סוד הפמוט: צאצאי האנוסים בספרד ובפורטוגל מחפשים את זהותם היהודים, ישראל: בת-חיל, 1983, עמ' 64-68
↑  Dov Cohen, THE LADINO BOOKSHELF: RESEARCH AND MAPPING / ארון הספרים בלאדינו: מחקר ומיפוי, Dissertation - Bar-Ilan University, 2011-01-01
↑  מבין דפוסי לאדינו שהוא חשף בגניזת קהיר, "הלכות שחיטה", קושטא 1510; דניאל עם לעז, סלוניקי 1515 בערך; תהלים [עם תרגום לאדינו], קושטא 1545 בערך; פרקי אבות [עם תרגום לאדינו], סלוניקי 1570 בערך; אסתר [עם תרגום לאדינו], קושטא 1595 בערך, ועוד.

מבין מחקריו המציגים חידושים ביבליוגרפיים ודפוסי לאדינו בלתי ידועים שחשף בגניזת קהיר: D. Cohen, "Remnants of Lost Ladino Books", Genizah Fragments, 58 (2009), p. 2; D. Cohen, “Novedades bibliográficas en el estudio de las ediciones de biblias sefardíes (siglo xvi)”, Sefarad 79 (2019), pp. 199-224; D. Cohen and O. (Rodrigue) Schwarzwald, “Coṃpendio delas šeḥiṭót (Constantinople ca. 1510): The First Book Printed in Ladino”, Journal of Jewish Languages 7 (2019), pp. 27-52; D. Cohen, “Missing Treasures: Tracking Lost Ladino Books”, Zutot 17 (2020), pp. 58-73. ד' הכהן וא' (רודריג) שורצולד, "הלכות שחיטה בלאדינו, דפוס קושטא 1510", גנזי קדם יח (תשפ"ב), עמ' 15–34.
↑  מבין המחקרים העדכניים הנשענים על תגליות אלה, לדוגמה: Aldina Quintana Rodríguez, “Aragonés en Judeoespañol: Un caso de divergencia y convergencia dialectal”, Alazet: Revista de Filología 29 (2017), pp. 101-134 [113-114]; Joseph R. Hacker, “The Rise of Ottoman Jewry (1400-1580),” in Jonathan Karp and Adam Sutcliffe, eds., The Cambridge History of Judaism, vol. 7: The Early Modern Period, c.1500-c.1815 (Cambridge: Cambridge University Press, 2017), pp. 77-112 [107, n. 38]; Julia G. Krivoruchko, “A Sixteenth-Century Trilingual Dictionary of Hebrew”, Fragment of the Month (University of Cambridge): January 2021; Juan Gabriel López Guix, “Biblias políglotas y traducciones bíblicas al castellano en el siglo xvi”, TRANS. Revista de Traductología 25 (2021), pp. 17-60 [p. 37]; Nick Posegay, “Searching for the Last Genizah Fragment in Late OttomanCairo: A Material Survey of Egyptian Jewish Literary Culture”, International Journal of Middle East Studies (2022), pp. 1-19 [13, n. 64; 68]; אנאבלה אספרנסה, "ניתוח לשוני־תרבותי של חיבורים ראשונים שכתבו נשים בספרדית־יהודית", פעמים 166 (תשפ"א), עמ' 49-9 [11, הע' 4]; Tamir Karkason, “The Iberian Diasporas in the Eighteenth and Nineteenth Centuries,” in: Jewish Literatures in Spanish and Portuguese: A Comprehensive Handbook, eds. Ruth Fine and Susanne Zepp (Berlin: De Gruyter, 2022), pp. 319-351 [326; 335, n. 17; 339]
↑  "לעבודה שלפנינו מעמד משל עצמה מצד היקפה. ביבליוגרפיה זו כוללת 4,000 פריטים כמעט, ולפיכך זה בלי ספק הקטלוג המקיף ביותר של דפוסי לאדינו שיצא לאור מאז ומעולם". מדברי פרופ' דוד מ' בוניס ב"פתח דבר" לספר. קודם לכן, הביבליוגרפיה המקיפה ביותר של ספרי לאדינו מנתה כ־860 פריטים: אברהם יערי, רשימת ספרי לאדינו הנמצאים בבית־הספרים הלאומי והאוניברסיטאי בירושלים, ירושלים תרצ"ד.
↑  Thesaurus of the Ladino Book (1490-1960). An Annotated Bibliography | Sefardiweb, www.proyectos.cchs.csic.es
↑  לדוגמה: ד' הכהן, "לזהותו של מחבר הספר 'שֻׁלחן הפנים' בלדינו", היספניה יודאיקה, 11, ב (תשע"ה), עמ' לג-סא.
↑  פרס דוקקס, באתר בית הקברות של אלטונה (בגרמנית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300480305171  ISNI: 0000 0000 6825 7081  VIAF: 97370974   WorldCat (עם VIAF): 97370974