stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מערכת הגנה אקטיבית לטנקים
סוגי מערכות > מערכת הגנה קשה עבור טנקים > מערכות צמודות דופן

מערכות אלו, שפותחו בסוף שנות ה-40 ובשנות ה-50 של המאה ה-20, היו אמורות לתת מענה למגבלה שנובעת ממשקלו של השריון, וזאת במטרה להעניק לטנקים הגנה מפני רקטות נגד טנקים. בקונספט זה המיירטים מורכבים סביב הצריח והיירוט עצמו מתרחש קרוב מאוד לטנק. תכונות אלו העניקו למערכת את שמה: צמודת דופן.
מערכות אלה זולות יותר ממערכות בעלות מיירט ומשקלם קל יותר, אך החיסרון העיקרי שלהן הוא חוסר יכולת לנטרל טילים גדולים נגד טנקים ופגזים. עם זאת, מערכת "מעיל רוח" של רפא"ל הצליחה ליירט טילים נגד טנקים בפעילות מבצעית ופגזים בניסויים והוכיחה שחסרונות אלו פתירים.
גם היום ישנם מערכות צמודות דופן, כולל גרסה של מעיל רוח, הנקראת Trophy-LV וגם היא מיוצרת על ידי חברת רפאל – מערכות לחימה מתקדמות. זוהי גרסה מוקטנת של המערכת שנועדה להגן על רכבי שטח וכלים משוריינים קטנים.
סוגי מערכות > מערכת הגנה קשה עבור טנקים > מערכות בעלות מיירט

יירוט באמצעות מיירט הוא הקונספט המקובל והנפוץ בהגנה אקטיבית על יישובים ועל ספינות (כיפת ברזל, ברק 8 והפלנקס הם דוגמאות למערכות מיירטות) וגם בהגנה על טנקים. להבדיל ממערכות צמודות דופן, בהן היירוט מתרחש באמצעות רסיסים קרוב לטנק, מערכות בעלות מיירט משגרות קליע הפוגע ישירות או ליד בעזרת חומר נפץ ובכך משמיד את האיום.
מערכת Drozd הסובייטית היא דוגמה למערכת עם משגר קבוע שהייתה בשירות פעיל במלחמת צ'צ'ניה השנייה. במהלך הקרבות התגלה חיסרון בולט במערכת, בכך שהמשגר הקבוע לא סיפק הגנה מלאה סביב הטנק, ועקב כך המערכת יצאה משירות פעיל. למרות כישלונה של המערכת הסובייטית, האמריקאים ביצעו ניסיונות ליצור מערכת המבוססת על משגר קבוע וחברת GD-OTS רשמה על כך פטנט בשנת 2014.
מערכת חץ דורבן הישראלית שפותחה על ידי התעשייה הצבאית היא דוגמה למערכת עם משגר מצטודד. במערכת זו מחשב המערכת מכוון את המשגר של המיירט, והמיירט משוגר אל עבר המטרה ללא הנחיה. מערכות מסוג זה מיועדות לנטרול של האיומים מטווח רחוק ולא קרוב לטנק, אך החיסרון הבולט הוא חוסר היכולת להתמודד עם איומים המשוגרים מטווחים קצרים והוא חיסרון קריטי מאוד בלוחמה בשטח בנוי ובכלל, חיסרון זה מאפשר פיתוח של תורת לחימה שגורסת שימוש בנשק נ"ט מטווח קרוב, דבר שינטרל את יכולותיה של המערכת.
נעשה ניסיון גם ליצור מערכת יירוט עם משגר אנוכי SLID במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20. בשנת 2006 זכתה חברת ריית'יאון במכרז לפיתוח מערכת הגנה אקטיבית לטנקים במסגרת פרויקט ה-FCS, ריית'יאון פיתחה את מערכת ה-Quick Kill (אנגלית: הרג מהיר) המבוססת על מיירט מנוהג. למערכת חסרונות דומים לזו של קודמותיה: מחיר גבוה וחוסר יכולת להתמודד עם איומים המשוגרים מטווחים קצרים.
סוגי מערכות > מערכת הגנה קשה עבור טנקים > מערכת המשלבת בין מיירט לרסיסים

מערכת הארנה הרוסית היא מערכת המשלבת בין מיירט משוגר לרסיסים, זאת במטרה להתגבר על החסרונות של כל אחד מסוגי המערכות. למעשה, הארנה גם היא משתמשת בחימוש רסיסים, אך תא הרסיסים משוגר לגובה של כ-1.5 מטר מעל הצריח ורק אז מתפוצץ מעל האיום ושולח זרם של רסיסים. מערכת זו נתפסה במשך שנים רבות כמערכת מובילה ומתקדמת, בשל העובדה כי היא משלבת בין שני סוגי המערכות. עם זאת, החיסרון הגדול שלה הוא הנזק הסביבתי הגדול והסיכון הרב לחיילי חי"ר ברדיוס של 30 מטרים, דבר שפוגע בכלל יתרונות המערכת והופך אותה לבעייתית במיוחד וככל הנראה גרם לכך שהמערכת לא נכנסה לשירות מבצעי בכמויות גדולות, אם בכלל.
סוגי מערכות > מערכת הגנה קשה עבור טנקים > יירוט באמצעות תותח

מערכת הפלנקס המבוססת על תותח M61 וולקן רב קני היורה בקצב אש גבוה ומונחה מכ"ם, הצליחה בהגנה על ספינות מפני טילים נגד ספינות ולאחר מכן גרסה יבשתית של המערכת הצליחה להתמודד אל מול רקטות ארטילריות קצרות טווח ופצצות מרגמה. הצלחה זו הביאה את חברת מרקיני (אנגלית: Marcini) הבריטית בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 לנסות ליצור מערכת הגנה אקטיבית עבור טנקים המבוססת על תותח רב קני בעל קצב אש גבוה. ניסיון זה נכשל כישלון חרוץ.
בהמשך גם חברת BAE סיסטמס האמריקאית ביצעה ניסיון דומה, והשתמשה בפיתוח של מערכת ה-CICM שפותח באוסטרליה על ידי חברת Metal Storm. גם ניסיון זה נכשל, בשל טווח היירוט הקצר.
ניסיונות אלו נכשלו בשל סיבות דומות. ראשית, קצב האש של תותח, גם אם הוא עומד על אלפי פגזים בדקה, אינו מספיק כדי להגן על טנק, שבו טווח היירוט עומד על שניות בודדות, להבדיל מהגנה על בסיסים, יישובים או ספינות, שם הטווח גדול משמעותית ולמערכת זמן גדול יותר ליירוט האיום. בנוסף, משקלו וגודלו של תותח רב קני אינם מתאימים עבור טנק. זאת בנוסף לכך שבמהלך יירוט יירה תותח רב קני מאות פגזים לכל הפחות, והצורך להחזיק אלפי פגזים להזנת התותח ששוקלים משקל רב דורש שטח גדול בתוך הטנק ומהווה מעמסה על מנוע הטנק ופוגע במהירות ובעבירות, זאת ועוד העובדה כי מדובר בנטל לוגיסטי עבור הכוחות שיצטרכו להגיע לעומק השטח במטרה לחדש את אספקת הפגזים לטנק הופכים כל ניסיון ליצור מערכת מסוג זה לכישלון.
סוגי מערכות > ההבדלים בין הגנה "קשה" להגנה "רכה" עבור טנקים

|  | הגנה "רכה" | הגנה "קשה" |
| --- | --- | --- |
| משקל | עשרות עד מאות קילוגרמים | מאות קילוגרמים |
| יעילות ביחס למשקל | גבוהה | גבוהה במיוחד |
| מחיר | עשרות עד מאות אלפים (דולרים) | כמה מאות אלפים בודדים (דולרים) |
| הגנה מפני | מספר סוגים מצומצם של טילים מונחים נגד טנקים מדור שני בלבד | כלל סוגי הרקטות הטילים והפגזים נגד טנקים |
| נטרול | שיבוש אלקטרוני | יירוט פיזי |
| נזק סביבתי | סבירות לפגיעה בשירותים מבוססי מיקום אזרחיים וצבאיים חיוניים, כמו גם מערכות תקשורת אלחוטיות | קיים |
| יתרונות | פיתוח קל יותר, מחיר ומשקל נמוך יותר. לא מסכנת חיילי חי"ר ואינה גורמת לנזק סביבתי | מגנה מפני מכלול גדול של איומים והיעילות שלה גבוהה במיוחד |
| חסרונות | אינה מגינה מפני טילים נגד טנקים מדור ראשון, חלק מטילי הדור השני וכלל הדור השלישי. בנוסף, אינה מגינה מפני רקטות נגד טנקים, פשוטות ומתקדמות ומפני פגזים | פיתוח ארוך ומסובך יותר, יקרה יותר וגורמת לנזק סביבתי ולעיתים מסכנת חיילי חי"ר |
הגנה מרחבית

רובן ככולן של מערכות ההגנה האקטיביות שפותחו במטרה להגן על טנקים מספקות הגנה פרטנית עבור הכלי, משמע, הן מגינות אך ורק על הכלי שנושא אותם. עם זאת, בשל העובדה כי חלק גדול מהמערכות יוצרות אזור מוגן ברדיוס של מטרים עד עשרות מטרים סביב הכלי עליו הן מגינות, ובשל העובדה כי עלות ציוד מאות ואף אלפי כלים במערכות כאלה גבוהה מאוד, זאת בנוסף לעובדה כי קצב הייצור אינו מהיר דיו, הביא לחשיבה על פתרונות של הגנה מרחבית.
מערכת הגנה מרחבית היא מערכת בה כלי אחד הנושא את המערכת מגן על מרחב רדיוס מסוים, כלומר: כלים כאלו יכולים להגן על פלוגת טנקים, ובכך, לחסוך באופן משמעותי את העלות של המערכות ולספק הגנה לכלים רבים יותר בפרק זמן קצר. עם זאת, הקושי הטכני בפיתוח מערכות מסוג זה, בנוסף למחיר הגבוה והאתגר בפיתוח תורת לחימה מתאימה, וגם היכולת המוגבלת שמספקת הגנה מרחבית, לא הביא לפיתוח רציני וכניסה של מערכות הגנה מרחבית לשירות פעיל.
אופן פעולה

מערכת הגנה אקטיבית עבור טנקים מטרתה להגן על הטנק מפני נשק נגד טנקים ובעיקר כנגד טילים מונחים נגד טנקים שאם יפגעו בטנק הם ככל הנראה ישמידו אותו. אך בניגוד למנגנוני הגנה אחרים היא מספקת לטנק חופש פעולה גדול יותר ויכולת להסתער.
בשל העובדה כי זמן התגובה של מערכות הגנה עבור טנקים נדרש להיות קצר במיוחד, באורך זמן של שניות, אין לגורם אנושי אפשרות להיות מעורב בהחלטה וכל התהליך נעשה על ידי מחשב המערכת. בדומה למערכות הגנה אקטיביות גדולות יותר, גם למערכת עבור טנק כשלושה רכיבים, מכ"ם, מחשב ואמצעי יירוט או שיבוש, תלוי בסוג המערכת.
אופן פעולה > שלבי היירוט במערכת הגנה אקטיבית "קשה" עבור טנק

גילוי איום פוטנציאלי המתקרב לעבר הטנק.
אימות כי מדובר באיום של טיל נגד טנקים, רקטה נגד טנקים, או פגז הנורה על ידי טנק עוין. ובנוסף לכך, יש לאמת כי האיום אכן עתיד לפגוע בטנק.
עקיבה ונעילה על האיום על ידי מחשב המערכת, לאחר שזה קיבל את הנתונים מהמכ"ם. בשלב זה מחליטה המערכת אם, איך ומתי ינוטרל האיום.
הפעלת אמצעי יירוט על ידי מחשב המערכת. המחשב משתמש בנתונים שקיבל ומחליט איזה תא יירוט להפעיל, זאת בשל העובדה כי ברוב המערכות פזורים סביב הצריח מספר משגרים של אמצעי יירוט.
יירוט ונטרול האיום לאחר הפגיעה של המיירט באיום והשמדתו או שיבוש מסלולו.
אופן פעולה > שלבי היירוט במערכת הגנה אקטיבית "רכה" עבור טנק

גילוי איום פוטנציאלי המתקרב לעבר הטנק.
אימות כי מדובר בטיל נגד טנקים. בנוסף לכך, יש לאמת כי האיום אכן עתיד לפגוע בטנק. בשלב זה מחליטה המערכת אם, איך ומתי ינוטרל האיום.
עקיבה ונעילה על האיום על ידי מחשב המערכת, לאחר שזה קיבל את הנתונים מהמכ"ם.
הפעלת אמצעי שיבוש על ידי מחשב המערכת. כאשר טווחם של אמצעי השיבוש גדול דיו כדי להגיע למערכת ההנחיה של הטיל, הם מתחילים בשיבוש מעופו. השבשים של רוב המערכות יעילים רק כנגד טילים רוכבי קרן לייזר ומתבייתי כתם לייזר.
שיבוש ונטרול האיום לאחר שהאיום סטה ממסלולו.
ראו גם

מערכת הגנה אקטיבית
טיל נגד טילים
שריון ריאקטיבי
מיגון כלוב
הערות שוליים

↑  מערכת "מעיל רוח" למשל משלבת אמצעי שיבוש בנוסף למיירט פיזי המשמיד את האיום במקרה הצורך.
↑  מערכת מגן רקיע מגינה מפני טילי כתף באמצעות שיבוש.
↑  טילים נגד טנקים מבצעיים החלו להופיע רק בשנות ה-60 של המאה ה-20
↑  השימוש נעשה בעיקר בחזית המצרית, שם היו קרבות השריון העיקריים
↑  נדב פז, השורשים של המיגון לטנקים - "מעיל רוח" 13 במאי 2015 באתר ישראל דיפנס
↑  אמיר בוחבוט, תשובת צה"ל לטילי הנ"ט: מעיל רוח, באתר nrg‏, 19 ביוני 2007.
↑  אודי עציון ואיתמר אייכנר, מערכת אש, באתר ידיעות אחרונות, 16 ביוני 2014
↑  אמיר בוחבוט, צה"ל הופך למבצעית מערכת מעיל רוח להגנת טנקים, באתר nrg‏, 6 באוגוסט 2009.
↑  רון בן ישי ואליאור לוי, מוגנים עם "מעיל רוח": זוהה טיל ששוגר על טנק, באתר ynet, 20 במרץ 2011.
↑  יואב זיתון, תיעוד: נגמ"ש הנמ"ר הראשון עם מעיל רוח, באתר ynet, 28 בינואר 2016
↑  המונח המקובל לכך הוא "battle proven", ומציין שהמערכת פעלה בהצלחה מהלך לחימה אינטנסיבית ולא רק בניסויי שדה או בניסוי מבצעי.
↑  יוסי יהושוע, שובם של הטנקים, הצלחה של "מעיל רוח", באתר ynet, 27 ביולי 2014.
↑  הודעת דובר צה"ל בטוויטר
↑  אמיר בוחבוט‏, הצילה 15 טנקים: כיפת הברזל של השריון בעזה, באתר וואלה, 30 ביולי 2014.
↑  כגון התפוצה הנרחבת ביותר של ה-RPG-7, וההצטיידות של יותר ויותר מדינות וארגוני גרילה גם בטילי נ"ט מתקדמים.
↑  למשל פגזים חודרי שריון הנורים מתותחים אוטומטיים וכן הגנה על הצוות מפני אש מקלעים.
↑  רוני דניאל, ‏לראשונה: "מעיל רוח" פגעה בטיל שנורה לעבר טנק בעזה, באתר ‏מאקו‏, 1 במרץ 2011.
↑  עמי רוחקס דומבה צפו: מערכת מעיל רוח בפעולה 15 ביולי 2014 באתר ישראל דיפנס
↑  יואב זיתון, "מעיל רוח" פעלה: טנק של צה"ל ניצל מטיל נ"ט, באתר ynet, 1 באוגוסט 2012.
| טנק |
| --- | --- | --- |
| ערכי משנה | היסטוריה של הטנקים • מבנה הטנק • סוגי טנקים • דגמי טנקים עיקריים (לפי ארצות) |  |
| מיגון הטנק | שריון פסיבי • שריון מרוכב • שריון ריאקטיבי • מערכת הגנה אקטיבית לטנקים • מדוכות עשן |  |
| ראו גם | לוחמת שריון • חיל שריון • רכב קרבי משוריין  • טנקים בשירות צה"ל • חיל השריון הישראלי |  |
| נגד טנקים | נגד טנקים • רקטה נגד טנקים • טיל נגד טנקים • תעלת נ"ט • בזנ"ט • מטען גחון |  |
דגמים נבחרים • טנקי מערכה מודרניים
טיל סאגר - טיל נגד טנקים מונחה תיל
RPG-29 - רקטה נגד טנקים החמושה בראש קרב דו שלבי "טנדם"
טיל ה-9M133 קורנט שהופעל כנגד כוחות צה"ל במלחמת לבנון השנייה וחדר את טנקי המרכבה. במהלך מבצע צוק איתן הצליחה מערכת מעיל רוח ליירט טיל זה.
מערכת הגנה אקטיבית "רכה" שטורה מתוצרת רוסית מורכבת בשני צידי הצריח של הטנק T-84 Oplot-M.
טנק מרכבה סימן 4מ ישראלי של צה"ל עם "מעיל רוח", מערכת הגנה אקטיבית "קשה", הנראית משני צידי הצריח.
תהליך היירוט הכללי במערכת הגנה אקטיבית "קשה": 
1. גילוי על ידי מכ"ם או מערכות גילוי אחרות וסיווג הגילוי כאיום 
2. מחשב המערכת מחשב את המסלול של המטרה עד לפגיעה וקובע את מקום היירוט, וגורם אנושי יכול להחליט האם לבצע את היירוט.
3. מחשב המערכת משגר מיירט ומשמיד את האיום בטרם יפגע
תיאור תהליך יירוט אופייני של מערכת הגנה אקטיבית "קשה" לטנקים
תיאור תהליך יירוט אופייני של מערכת הגנה אקטיבית "רכה" לטנקים
משפט רייס

משפט רייס (מאנגלית: Rice's theorem), הוא משפט מרכזי בתחום החישוביות, שעוסק ביכולת של אלגוריתמים לחקור אלגוריתמים אחרים. המשפט אומר שאין תוכנית מחשב שמקבלת כקלט תוכנית מחשב אחרת, ומכריעה האם הפונקציה שמחשבת תוכנית מחשב זו היא בעלת תכונה מסוימת "לא-טריוויאלית" או לא (כלומר, תכונות אשר מאפיינות חלק מהפונקציות שמחושבות בידי תוכנית מחשב, אך לא את כולן). יש לשים לב שהתכונה היא תכונה של הפונקציה, ולא של תוכנית המחשב עצמה. באופן אינטואיטיבי המשפט טוען שתוכנית מחשב אינה יכולה לדעת כמעט מאום על הפלטים של תוכניות מחשב הנתונות לה כקלט.
באופן פורמלי, שפת הקידודים למכונות הטיורינג, שהשפה שלהן ב- S  L_{S}=\{\langle M\rangle \mid L(M)\in S\} היא שפה בלתי כריעה אם  \ S היא קבוצה לא-טריוויאלית של שפות.
בנוסף, אם מתקיים כי  \varnothing \in S אזי השפה אינה כריעה למחצה.
הקבוצה  \ S תחשב טריוויאלית אם היא הקבוצה הריקה (אינה מכילה אף שפה), או קבוצת כלל השפות מזוהות טיורינג. הסימון  \langle M\rangle  מציין מחרוזת בינארית המהווה קידוד של מכונת טיורינג  \ M.
הוכחת המשפט

הוכחת המשפט מפרידה בין שני מקרים, תוך שימוש בפונקציה הריקה. הפונקציה הריקה היא פונקציה שתחום ההגדרה שלה ריק. אלגוריתם מחשב את הפונקציה הריקה אם ורק אם הוא לא עוצר על אף קלט, כלומר נכנס תמיד ללולאה אינסופית או שערכי הביניים של האלגוריתם גדלים תמיד ללא הגבלה.
הוכחת המשפט > מקרה ראשון: הפונקציה הריקה אינה בעלת התכונה

נניח בשלילה שקיים אלגוריתם  \ Q שמכריע האם הפונקציה שמחשב אלגוריתם נתון היא בעלת התכונה, ונראה כי ניתן לפתור בעזרתו את בעיית העצירה.
מכיוון שהתכונה לא טריוויאלית, קיים אלגוריתם כלשהו  \ A המחשב פונקציה שיש לה את התכונה הזו. בעזרת  \ Aנבנה תוכנית שתפתור את בעיית העצירה. התוכנית מקבלת את הקלט הסטנדרטי עבור בעיית העצירה: אלגוריתם  \ M וקלט  \ x, ומטרתה לומר האם  \ M מסיים את ריצתו על  \ x או ממשיך לרוץ לנצח.
התוכנית שלנו תיצור מ- \ M ו- \ x אלגוריתם חדש,  \ M_{x}, שפועל בצורה הבאה על הקלט  \ w:
הפעל את  \ M על הקלט  \ x (אם קיים פלט, נתעלם ממנו).
הפעל את  \ A על הקלט  \ w והחזר את התוצאה כפלט.
כלומר, האלגוריתם  \ M_{x} מורכב משני שלבים שאינם קשורים זה בזה. החשיבות של השלב הראשון בכך שהוא מהווה אבן בוחן לשאלה האם  \ M עוצר על  \ x; אם הוא אינו עוצר,  \ M_{x} לא יגיע לעולם לשלב השני.
בשל אופן הבנייה שלו,  \ M_{x} מחשב אחת משתי פונקציות: אם  \ M לא עוצר על  \ x, הרי ש- \ M_{x} מחשב את הפונקציה הריקה - שכן ללא תלות בקלט  \ w, הוא פשוט רץ לנצח. אם לעומת זאת  \ M_{x} כן עוצר על  \ x, הרי שהוא יחשב בשלב הבא את פעולת הפונקציה של  \ A על הקלט  \ w.
מכיוון שהפונקציה הריקה אינה בעלת התכונה, ואילו  \ Aכן בעלת התכונה, נובע מכך שהכרעה בשאלה האם  \ M_{x}מקיימת את התכונה מכריעה גם את השאלה האם  \ M_{x} עוצרת על  \ x. לכן כל מה שהתוכנית שלנו עושה כדי לפתור את בעיית העצירה הוא לבדוק באמצעות  \ Q האם  \ M_{x} בעלת התכונה, ולענות כמוהו. כלומר, מצאנו פתרון לבעיית העצירה - וזה בלתי אפשרי, בסתירה להנחה הראשונה שקיים אלגוריתם שבודק את קיום התכונה.
הוכחת המשפט > מקרה שני: הפונקציה הריקה בעלת התכונה

נשים לב כי לכל תכונה  \ X ניתן לחשוב על התכונה ה"משלימה" לה,  \ {\overline {X}}. פונקציה מקיימת את  \ {\overline {X}} אם ורק אם היא אינה מקיימת את  \ X.
אם קיים אלגוריתם  \ Q שמכריע האם הפונקציה שמחשב  \ A היא בעלת התכונה  \ X, אז ניתן ליצור בעזרתו אלגוריתם אחר שבודק האם  \ A היא בעלת התכונה  \ {\overline {X}} – הוא פשוט מריץ את  \ Q על  \ Aועונה הפוך ממנו.
אלא שהפונקציה הריקה אינה בעלת התכונה  \ {\overline {X}} (שכן הנחנו שהיא כן בעלת התכונה  \ X) ולכן הגענו לסתירה לתוצאה שהוכחנו בסעיף הקודם - הראינו כיצד ניתן להכריע האם אלגוריתם  \ A נתון מחשב פונקציה בעלת תכונה לא טריוויאלית שהפונקציה הריקה לא מקיימת.
משרד ההגנה (הולנד)

| --- | --- |


בניין משרד ההגנה ההולנדי
 מידע כללי
 מדינה:  הולנד 
 תחום שיפוט:  הולנד 
 סוכנות אם:  Government of the Netherlands 
 סוכנות בת:  Koninklijke Militaire Academie 
 תאריך הקמה:  29 בנובמבר 1813
 ממשלה:  ממשלת הולנד
 שר:  קייסה אולונגרן
 תאריך כניסה:  10 בינואר 2022
 מטה מרכזי:  האג 
 תקציב:  10 מיליארד אירו
 אתר רשמי
 
משרד ההגנה (בהולנדית: Ministerie van Defensie; בראשי תיבות: MinDef) הוא משרד בממשלה ההולנדית, האחראי על יישום מדיניות הביטחון של ממלכת ארצות השפלה. בראשו עומד השר, חבר הממשלה. באופן סמלי, המפקד העליון של הכוחות המזוינים היא מלך הולנד, אולם המפקד בפועל הוא ראש הממשלה.
קייסה אולונגרן ממפלגת דמוקרטים 66 מכהנת כשרת ההגנה מאז 10 בינואר 2022. היא אחראית על ניהולו השוטף של הצבא כמו גם על גיוסו בשעת הצורך. היא מדווחת ישירות לראש הממשלה. ראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) מדווח ישירות לשרה. פרט לכך, שרת ההגנה מפקדת בצורה ישירה על המשטרה הצבאית המלכותית.
משרד ההגנה נמצא ברחוב פלין 4 בהאג.
נאג'אצ'ד

נָאגְ'אֶצֶ'ד (בהונגרית: Nagyecsed) היא עיר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בנאג'אצ'ד מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 7,109 ובשנת 2022 רק 5,984 תושבים.
יהודי נאג'אצ'ד

יהודים התיישבו בנאג'אצ'ד בסוף המאה ה-18, רובם עסקו במסחר ובחקלאות ומיעוטם היו בעלי מלאכה.
בעקבות קונגרס יהודי הונגריה הצטרפה הקהילה לזרם הקהילות האורתודוקסיות. היו בה חברה קדישא, בית כנסת, בית עלמין, מוסדות צדקה וחינוך.
בתקופת הטרור הלבן נפגעו יהודי המקום מכנופיות של בריונים וכמה מהיהודים נכלאו במחנה הסגר.
אחרי פרוץ מלחמת העולם השנייה בקיץ 1941 גויסו 120 גברים מהקהילה ונשלחו לחזית אוקראינה, שם לחמו ההונגרים לצד הגרמנים, רובם ניספו.
במרץ 1944, עם כניסת הצבא הגרמני להונגריה, נאסר על יהודי הכפר ליצור כל קשר עם התושבים. הם הורשו לצאת מבתיהם רק לשעה אחת לקניית מזון. מיד לאחר הפסח, רוכזו היהודים בבית הכנסת וכעבור יומיים הועברו לגטו במאטסלקה משם שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ.
אחרי המלחמה חזרו לעיירה ניצולים מעטים. בעזרת הג'וינט הם שיפצו את בניין בית הכנסת ואת בית העלמין וחיי הקהילה נתחדשו. אחרי הקמת מדינת ישראל החליטו רוב יהודי נאג'אצ'ד לעלות לישראל. הם מכרו את בניין "תלמוד תורה" ואת המגרש שנועד לבניית בית כנסת חדש ובמחירם מימנו את עלייתם ארצה. בשנת 1963 נותרו במקום רק שלוש משפחות יהודיות והקהילה בוטלה רשמית.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 16 |  |
| 1880 | 117 | 2,517 |
| 1910 | 355 |  |
| 1920 | 405 |  |
| 1930 | 533 |  |
| 1941 | 586 | 7,534 |
לקריאה נוספת

פנקס הקהילות הונגריה, עמוד 366–367
נאג'-אצ'אד (נאדי-עטשעד), בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 235. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודים מנאג'אצ'ד שנרצחו בשואה באתר יד ושם
↑  נאג'אצ'ד בפנקס הקהילות
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת מאטסלקה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | מאטסלקה • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • הודאס • יארמי • קנטוריאנושי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נאג'אצ'ד • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אופאי • אקריטופילפש • אר • פפוש • ראפולט • סמושקר • סמושסג • טיבורסאלאש • ואיה • ואלאי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007542720405171  LCCN: n97048053  MusicBrainz: 2d80c8d1-5fdf-4051-9eff-46cf73b2f07b  NKC: ge769237  VIAF: 152616560   WorldCat (עם VIAF): 152616560
מרכז הסחר העולמי של בחריין

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים 
 מיקום:  מנאמה 
 מדינה:  בחריין 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2008
 תאריך פתיחה רשמי:  2008 
 עלות:  150 מיליון דולר
 אדריכל:  אטקינס
 מידות
 גובה:  240 מ' 
 קומות:  50 
 קואורדינטות:  26°14′21″N 50°34′53″E﻿ / ﻿26.239166666667°N 50.581388888889°E﻿ / 26.239166666667; 50.581388888889
 www.bahrainwtc.com
  (למפת מנאמה מוגדלת) מרכז הסחר העולמי של בחריין(למפת מנאמה רגילה) מרכז הסחר העולמי של בחריין he
 
מרכז הסחר העולמי של בחריין (בערבית: مركز البحرين التجاري العالمي, נקרא גם WTC בחריין או BWTC) הוא מגדל בגובה 240 מטרים (790 רגל). הוא תוכנן על ידי חברת אטקינס ובנייתו הושלמה בשנת 2008. זהו גורד השחקים הראשון בעולם שמשלב טורבינות רוח בעיצובו. טורבינות הרוח פותחו, נבנו והותקנו על ידי החברה הדנית Norwin A / S.
המבנה בנוי בסמוך לכביש המהיר קינג פייסל, ליד מגדלי המרכז הפיננסי של בחריין. מרכז הסחר הוא הבניין השני בגובהו בבחריין אחרי מגדלי התאומים של המרכז הפיננסי של בחריין.
ארכיטקטורה

המגדלים מקושרים זה לזה באמצעות מדרכות עיליות, כאשר בכל מדרכה טורבינת רוח. הבניינים בנויים בצורת מפרש. אופן הבנייה גרם להיווצרותה של מנהרת רוח בין הבניינים.
בתרבות

בסרט מדע בדיוני בשם השמדת כדור הארץ (Annihilation Earth) מתרחשת רעידת אדמה בעיר בחריין שבה קורס המגדל.
גלריה

מרכז הסחר העולמי של בחריין והמרכז הפיננסי של בחריין נבנו בשנת 2006
מרכז הסחר העולמי של בחריין בשקיעה
משרד ההגנה (וייטנאם)

| --- | --- |


מטה משרד ההגנה
 מידע כללי
 מדינה:  וייטנאם 
 תחום שיפוט:  וייטנאם 
 תאריך הקמה:  27 באוגוסט 1945
 ממשלה:  ממשלת וייטנאם
 שר:  פאן ואן זאנג
 תאריך כניסה:  8 באפריל 2021
 אתר רשמי
 
משרד ההגנה (בוייטנאמית: Bộ Quốc; בראשי תיבות: BQP) הוא משרד בממשלת הווייטנאמית, האחראי על יישום מדיניות הביטחון של וייטנאם. בראשו עומד שר ההגנה. השר העומד בראש המשרד אחראי על ניהולם השוטף של הכוחות המזוינים של וייטנאם, כמו גם על גיוסם בשעת הצורך. הוא מדווח ישירות לנשיא המדינה המשמש גם כמפקד העליון של הצבא.
למשרד ההגנה ישנן שתי זרועות עיקריות: המטה הכללי והמחלקה הפוליטית הכללית. ראש המטה הכללי משמש כמפקד העליון של הצבא, בעוד ראש המחלקה הפוליטית מפקח על הצדדים הפוליטיים והמוסריים של הצבא, ואחראי גם על התיאום בין ראשי הצבא למנהיגי המפלגה הקומוניסטית של וייטנאם. כמו כן, המחלקה הפוליטית אחראית על פעילות בתי המשפט הצבאיים. כמו כן ישנן מספר מחלקות הפועלות ישירות תחת שר ההגנה: המחלקה הכללית להנדסה (Tổng cục Kỹ thuật), המחלקה הכללית ללוגיסטיקה (Tổng cục Hậu cần), המחלקה הכללית לתעשייה צבאית וייצור (Thicụcệng ו-General) המחלקה למודיעין צבאי (Tổng cục Tình báo quốc phòng או Tổng cục 2), מחלקת מבצעי חיפוש והצלה (Cục Cứu hộ, cứu nạn) ומחלקת קשרי חוץ (Cục Đối ngoại).
תפקיד שר ההגנה הוא צבאי ולא פוליטי. השר הוא גנרל שנבחר בידי הנשיא והממשלה, ומתמנה לתפקידו בידי הנשיא. שר ההגנה הנוכחי הוא הגנרל פאן ואן זאנג שנכנס לתפקידו ב-8 באפריל 2021.
מרסל נגוין

מרסל נגוין, 2014
מרסל נגוין (בגרמנית: Marcel Nguyen; נהגה: מַרסֶל נוּיִן; נולד ב-8 בנובמבר 1987) הוא מתעמל גרמני. הוא סגן אלוף האולימפי בקרב-רב ובתרגיל מקבילים (לונדון 2012) פעמיים אלוף אירופה (ברלין 2011 ומונפלייה 2012) במקבילים.
חייו

נגוין נולד במינכן למשפחה ממוצא וייטנאמי, והחל להתאמן בהתעמלות כבר בגיל 4. בשנת 2005 השתתף לראשונה באליפות העולם בהתעמלות, במלבורן, אך לא רשם הישגים גבוהים. באליפות העולם שנערכה בשטוטגרט ב-2007 היה שותף לזכייתה של הנבחרת הגרמנית במדליית הארד, וב-2008 זכה עם הנבחרת במדליית הכסף באליפות אירופה שנערכה בלוזאן.
באליפות העולם שנערכה בלונדון ב-2009 העפיל נגוין לגמר הקרב-רב וסיים במקום ה-12. ב-2010 היה שותף לזכייתה ההיסטורית של נבחרת גרמניה במדליית הזהב באליפות אירופה שנערכה בבירמינגהאם, וכן זכה במדליית ארד בתרגיל הקרקע. בהמשך השנה שבר את עצם השוקית, ונעדר מאליפות העולם. הוא שב למעגל התחרויות ב-2011, ובאליפות אירופה שנערכה באותה שנה בברלין זכה במדליית הזהב במקבילים ובמדליית ארד במתח, וסיים במקום השישי בקרב-רב. באליפות העולם שנערכה בטוקיו סיים במקום השישי עם נבחרת גרמניה, ובמקום השמיני בקרב-רב.
באליפות אירופה שנערכה במונפלייה ב-2012 שמר נגוין על תוארו במקבילים, וכן סיים במקום השישי בתרגיל הטבעות ובתחרות הקבוצתית.
חייו > מדליות כסף אולימפית בתחרות הקרב-רב

באולימפיאדת לונדון (2012) רשם נגוין את הישג השיא שלו בקריירה, כשזכה במדליות הכסף בקרב-רב ובתרגיל המקבילים. כן סיים במקום השמיני בתרגיל הקרקע, ועם נבחרת גרמניה הגיע למקום השביעי.