תולדות היהודים במצרים ובסוריה תחת שלטון הממלוכים
הערות שוליים

↑  שם הספר בשני הכרכים הראשונים הוא: "תולדות היהודים במצרים וסוריה תחת שלטון הממלוכים", ורק בכרך השלישי מופיע השם: "תולדות היהודים במצרים ובסוריה תחת שלטון הממלוכים".
↑  ראו דברי אשתור בעמ' XIII להקדמה לכרך הראשון של ספרו תולדות היהודים במצרים וסוריה תחת שלטון הממלוכים, תקופת הממלוכים הבחרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"ד–1944: "הסופר הבא לכתוב את קורות היהודים תחת שלטון הממלוכים מוצא אפוא מחקרים אחדים על נושאים השייכים לאותה תקופה, אולם לשווא יחפש אף מאמר אחד המוקדש דווקא לתקופה זו המבוסס על תאום המקורות השונים ועל-כן הוא נאלץ ללקט את הידיעות הבודדות ולהתגבר עצמו על כל המכשולים הכרוכים באופי המקורות".
1 2 3 4 5  ראו עמ' XVI להקדמה לכרך הראשון של ספרו תולדות היהודים במצרים וסוריה תחת שלטון הממלוכים, תקופת הממלוכים הבחרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"ד–1944 (ההפנייה הראשונה להקדמת הספר נמצאת במאמרו של נחמיה לבציון, "פרופסור אליהו אשתור – דרכו בחקר תולדות היהודים בארצות האסלאם", פעמים 21 (תשמ"ה), מכון בן צבי, עמ' 134–138.).
↑  ראו ש"ד גויטיין, "כתבי גניזה מן התקופה הממלוכית", תרביץ מ"א (תשל"ב), עמ' 59–81, באתר JSTOR (גישה מוגבלת). במאמר ביקורת זה, שנכתב לאחר פרסום הכרך השלישי בסדרה, מציין גויטיין, בעמ' 59, כי: "בשעה שאני כותב טורים אלה מונחים לפני שלושה תדפיסים על נושא זה מן השנים 1936–1938, שכתב אותם המחבר בווינה עוד קודם שעלה לארץ בשנת 1938. הוא בא הנה ומחקרו בידו".
↑  ראו ש"ד גויטיין, "כתבי גניזה מן התקופה הממלוכית", תרביץ מ"א (תשל"ב), עמ' 59–81, בעמ' 59. באתר JSTOR (גישה מוגבלת).
↑  ראו עמ' י' להקדמה לכרך השלישי של ספרו תולדות היהודים במצרים ובסוריה תחת שלטון הממלוכים, תעודות מן הגניזה, ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"ל–1970.
↑  ראו עמ' III–XVI להקדמה לכרך השני לספרו תולדות היהודים במצרים וסוריה תחת שלטון הממלוכים, תקופת הממלוכים הברג'ים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"א–1951.
↑  לציטוט ראו עמ' XV להקדמה לכרך הראשון של ספרו תולדות היהודים במצרים וסוריה תחת שלטון הממלוכים, תקופת הממלוכים הבחרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"ד–1944 (ההפניה הראשונה לציטוט, נמצאת במאמרה של מרים פרנקל, "תיבת ההיסטוריה של יהודי ארצות האסלאם בימי הביניים – ציוני דרך וסיכויים", פעמים 92 (תשס"ב), מכון בן צבי, עמ' 23–61 (על אשתור ראו עמ' 38–47), בעמ' 40).
↑  ראו למשל חיבורו של יעקב מאן, על הקהילות היהודיות במצרים ובסוריה תחת שלטון הח'ליפות הפאטימית, היא התקופה הקודמת לתקופת הממלוכית (The Jews in Egypt and in Palestine under the Fatimid Caliphs), המסתיים בשנת מותו של רמב"ם.
↑  נחמיה לבציון, "פרופסור אליהו אשתור – דרכו בחקר תולדות היהודים בארצות האסלאם", פעמים 21 (תשמ"ה), מכון בן צבי, עמ' 134–138.
↑  עמ' 30 לכרך הראשון של ספרו תולדות היהודים במצרים וסוריה תחת שלטון הממלוכים, תקופת הממלוכים הבחרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"ד–1944.
↑  על סוריה מפרט אשתור פחות מאשר על מצרים
↑  לציטוט ראו עמ' 291 לכרך השני של ספרו תולדות היהודים במצרים וסוריה תחת שלטון הממלוכים, תקופת הממלוכים הברג'ים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"א–1951.
↑  ראו עמ' 315 לכרך השני של ספרו תולדות היהודים במצרים וסוריה תחת שלטון הממלוכים, תקופת הממלוכים הברג'ים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"א–1951.
↑  לעיון בסידור הרמב"ם ראו דניאל גולדשמידט, סדר התפילה של הרמב'ם ע'פ כ'י אוקספורד, ידיעות המכון לחקר השירה העברית, כרך שביעי, ירושלים ותל אביב: הוצאת שוקן, תשי"ח–1958, עמ' 183–213, באתר היברובוקס.
↑  לציטוט ראו עמ' 395 לכרך השני של ספרו תולדות היהודים במצרים וסוריה תחת שלטון הממלוכים, תקופת הממלוכים הברג'ים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"א–1951.
↑  בפרט תעודות המצויות באוסף טיילור-שכטר שבאוניברסיטת קיימברידג', בספריית המוזיאון הבריטי, ובספרייה הבודליינית שבאוניברסיטת אוקספורד. ראו עמ' ט' להקדמה לכרך השלישי של ספרו תולדות היהודים במצרים ובסוריה תחת שלטון הממלוכים, תעודות מן הגניזה, ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"ל–1970.
↑  ראו מדגם של רשימות הבקורת בפרק: "לקריאה נוספת", "מאמרי ביקורת על כרכי הספר".
↑  ראו גם מה שכתב אשתור בעמ' XII להקדמה לכרך הראשון של ספרו תולדות היהודים במצרים וסוריה תחת שלטון הממלוכים, תקופת הממלוכים הבחרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"ד–1944: ”כבר נאמר שבתקופה זו לא עסקו ההיסטוריונים שלנו באופן שיטתי. אף אחד לא נגש לחקור על נושא זה בכל המקורות הנ"ל אלא כמעט כל הסופרים והמלומדים שכתבו על קורות היהודים בזמן ההוא הסתמכו רק על סוג אחד של מקורות...”.
↑  מתוך אתר JSTOR. צפייה מוגבלת.
1 2 3 4 5 6  מרים פרנקל, "תיבת ההיסטוריה של יהודי ארצות האסלאם בימי הביניים – ציוני דרך וסיכויים", פעמים 92 (תשס"ב), מכון בן צבי, עמ' 23–61 (על אשתור ראו עמ' 38–47).
↑  עמ' VII להקדמה לכרך הראשון של ספרו תולדות היהודים במצרים וסוריה תחת שלטון הממלוכים, תקופת הממלוכים הבחרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"ד–1944 (ההפנייה לדברי אשתור בהקדמה לספרו, על ההיסטוריונים המצריים הנ"ל, מצויה לראשונה במאמרה של פרנקל, בעמ' 39).
↑  פרופ' שמחה אסף סייע לאשתור להחלץ מאוסטריה ולהגיע לארץ ישראל. ראו פרנקל, בעמ' 40, הערת שולים 66.
↑  ראו למשל מה שכתב בעמ' II להקדמה לכרך הראשון של ספרו תולדות היהודים במצרים וסוריה תחת שלטון הממלוכים, תקופת הממלוכים הבחרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"ד–1944: ”בימינו שבים בני הגולה אל מולדת אבותם ונפגשים בארץ ישראל ושכנותיה בקהלות ירודות ומאובנות וכזאת מספרים נוסעים-סופרים רבים מיהודי אירופה שבקרו בארצות ההן מסוף ימי הביניים. לפנינו פרובלימה חשובה של ההיסטוריה הישראלית – שקיעת היהדות במזרח. התמורה המכרעת הזאת התחוללה בימי הביניים המאוחרים, בתקופת הממלוכים, והיא היא נושא הספר הזה.” (השימוש בציטוט נעשה לראשונה במאמרה של פרנקל, בעמ' 41).
↑  השימוש במקורות המוסלמים, לא נועד – לטענת פרנקל – לקביעת זיקה בין קורות היהודים, הנוצרים והמוסלמים, כפי שסבור לבציון (ראו עמ' 135 למאמרו), אלא רק לשם שרטוט המסגרת ההיסטורית ומציאת אזכורים ועדויות למצב היהודים (עמ' 41 למאמרה של פרנקל).
↑  ראו מה שכתב בעמ' II להקדמה לכרך הראשון של ספרו תולדות היהודים במצרים וסוריה תחת שלטון הממלוכים, תקופת הממלוכים הבחרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"ד–1944: ”אין להסתפק בהסבר כללי ולומר שירידת היהודים בארצות המזרח היתה תוצאה ישירה של הירידה הפוליטית, כלכלית ותרבותית של ארצות אלה כי ליהודים היתה בכל מדינה עמדה פוליטית-חוקית מיוחדת במינה ומרכזים רוחניים חשובים נוצרו בארצות אשר דרגתן התרבותית היתה נמוכה מאוד”.
↑  אליהו אשתור, "קוים לדמותה של הקהילה היהודית במצרים בימי הביניים", ציון ל' (תשכ"ה), עמ' 61–78, 128–157. לבעיית הניוון של המזרח המוסלמי מול הקידמה באירופה, הקדיש אשתור מספר מאמרים נוספים, באנגלית, שרוכזו לאחר מותו, בקובץ מאמריו החמישי, Eliyahu Ashtor (edited by Benjamin Z. Kedar), Technology, industry, and trade, the Levant versus Europe, 1250–1500, London: Variorum Reprints, 1992 (X + 331 pages) (reprint of 9 articles published between 1977 and 1984, in English, French or Italian. לתקציר תוכן הקובץ ראו Technology, Industry and Trade, אפריל 1992, באתר של הוצאת הספרים Ashgate.
שטח הסולטנות הממלוכית, תקופת השושלת הבחרית
דינר זהב של ביברס ועליו מוטבע סמלו
שלושה פרשים ממלוכים ברג'ים נושאים רמחים
אל-אשרף סיף אל-דין קאיתבאי, אשר לתקופת שלטונו מוקדש השער השביעי של הכרך השני של ספרו של אשתור