stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2022 בטלוויזיה
סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-2022

בארצות הברית
| תאריך שידור הפרק האחרון | שם הסדרה | רשת השידור | שנת עלייה לשידור | סטטוס | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 באפריל | גרייס ופרנקי | נטפליקס | 2015 | הסתיימה |  |
| 29 באפריל | אוזרק | נטפליקס | 2017 | הסתיימה |  |
| 24 במאי | החיים עצמם | NBC | 2016 | הסתיימה |  |
| 3 ביוני | המופע של אלן דג'נרס | סינדיקציה | 2003 | הסתיימה |  |
| 23 ביוני | פול פרונטל עם סמנתה בי | TBS | 2016 | בוטלה |  |
| 14 באוגוסט | וסטוורלד | HBO | 2016 | בוטלה |  |
| 15 באוגוסט | סמוך על סול | AMC | 2015 | הסתיימה |  |
| 10 בנובמבר | איימי שומר (אנ') | פרמאונט+ | 2016 | בוטלה |  |
| 20 בנובמבר | המתים המהלכים | AMC | 2010 | הסתיימה |  |
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
9 בינואר – בוב סאגט, שחקן, קומיקאי, במאי ותסריטאי יהודי-אמריקאי (נולד ב-1956)
13 במרץ – ויליאם הרט, שחקן טלוויזיה וקולנוע אמריקאי (נולד ב-1950)
12 באפריל – גילברט גוטפריד, סטנדאפיסט, שחקן קולנוע וטלוויזיה ומדבב יהודי-אמריקאי (נולד ב-1955)
26 במאי – ריי ליוטה, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי (נולד ב-1954)
30 במאי – מודי בר-און, מנחה טלוויזיה ויוצר טלוויזיה ישראלי (נולד ב-1962)
2 ביוני – אורי זוהר, בדרן, במאי קולנוע ושחקן ישראלי שחזר בתשובה (נולד ב-1935)
12 ביוני – פיליפ בייקר הול, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי (נולד ב-1931)
6 ביולי – ג'יימס קאן, שחקן קולנוע וטלוויזיה (נולד ב-1940)
12 באוגוסט – אן הייש, שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית (נולדה ב-1969)
18 באוגוסט – ג'וזפין טוסון, שחקנית תיאטרון וטלוויזיה אנגלייה (נולדה ב-1931)
11 באוקטובר – אנג'לה לאנסברי, שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון וזמרת בריטית-אמריקאית (נולדה ב-1925)
14 באוקטובר – רובי קולטריין, שחקן קולנוע וטלוויזיה סקוטי (נולד ב-1950)
24 באוקטובר – לזלי ג'ורדן, שחקן, קומיקאי, סופר וזמר אמריקאי, זוכה פרס אמי (נולד ב-1955)
5 בדצמבר – קירסטי אלי, שחקנית אמריקאית (נולדה ב-1951)
30 בדצמבר – ברברה וולטרס, עיתונאית אמריקאית (נולדה ב-1929)
פרסים

בארצות הברית
| קטגוריה/טקס | טקס פרסי גלובוס הזהב ה-80 10 בינואר 2023 | טקס פרס אמי לבידור בפריים טיים ה-75 15 בינואר 2024 |
| --- | --- | --- |
| סדרת הדרמה הטובה ביותר | בית הדרקון (HBO) | יורשים (HBO) |
| הסדרה הקומית הטובה ביותר | אבוט אלמנטרי (ABC) | הדוב (FX) |
| המיני-סדרה או סדרת האנתולוגיה הטובה ביותר | הלוטוס הלבן (HBO) | עצבים (נטפליקס) |
| סרט הטלוויזיה הטוב ביותר | — | וירד: סיפורו של אל ינקוביק (Roku) |
| ההופעה הטובה ביותר של שחקן בסדרת דרמה | קווין קוסטנר – בסדרה "ילוסטון" בתפקיד ג'ון דאטון | קירן קאלקין – בסדרה "יורשים" בתפקיד רומן רוי (HBO) |
| ההופעה הטובה ביותר של שחקנית בסדרת דרמה | זנדאיה – בסדרה "אופוריה" בתפקיד רו בנט (HBO) | שרה סנוק – בסדרה "יורשים" בתפקיד שיבון רוי (HBO) |
| ההופעה הטובה ביותר של שחקן משנה בסדרת דרמה | — | מת'יו מקפדיין – בסדרה "יורשים" בתפקיד טום וומבסגאנס (HBO) |
| ההופעה הטובה ביותר של שחקנית משנה בסדרת דרמה | ג'וליה גארנר – בסדרה "אוזרק" בתפקיד רות לאנגמור (נטפליקס) | ג'ניפר קולידג' – בסדרה "הלוטוס הלבן" בתפקיד טניה מקוויד-האנט (HBO) |
ההופעה הטובה ביותר של שחקן בסדרה קומית: ג'רמי אלן וייט – בסדרה "הדוב" בתפקיד כרמן "כרמי" ברזאטו (הולו)
ההופעה הטובה ביותר של שחקנית בסדרה קומית: קואינטה ברונסון – בסדרה "אבוט אלמנטרי" בתפקיד ג'נין טיג'ס (ABC)
| ההופעה הטובה ביותר של שחקן משנה בסדרה קומית | טיילר ג'יימס ויליאמס – בסדרה "אבוט אלמנטרי" בתפקיד גרגורי אדי (ABC) | אבון מוס-בכרך – בסדרה "הדוב" בתפקיד ריצ'רד "ריצ'י" ירימוביץ (הולו) |
| ההופעה הטובה ביותר של שחקנית משנה בסדרה קומית | — | איו אדבירי – בסדרה "הדוב" בתפקיד סידני אדמו (הולו) |
| ההופעה הטובה ביותר של שחקן במיני-סדרה או בסדרת אנתולוגיה | אוון פיטרס – במיני-סדרה "דאהמר - מפלצת: סיפורו של ג'פרי דאהמר" בתפקיד ג'פרי דאהמר (נטפליקס) | סטיבן יאון – בסדרה "עצבים" בתפקיד דני צ'ו (נטפליקס) |
| ההופעה הטובה ביותר של שחקנית במיני-סדרה או בסדרת אנתולוגיה | אמנדה סייפריד – במיני-סדרה "עלייתה ונפילתה של אליזבת' הולמס" בתפקיד אליזבת הולמס (הולו) | אלי וונג – בסדרה "עצבים" בתפקיד איימי לאו (נטפליקס) |
ההופעה הטובה ביותר של שחקן משנה במיני-סדרה או בסדרת אנתולוגיה: פול וולטר האוזר – במיני-סדרה "ציפור שחורה" בתפקיד לארי הול (אפל TV פלוס)
| ההופעה הטובה ביותר של שחקנית משנה במיני-סדרה או בסדרת אנתולוגיה | ג'ניפר קולידג' – בסדרה "הלוטוס הלבן" בתפקיד טניה מקוויד (HBO) | ניסי נאש – במיני-סדרה "דאהמר - מפלצת: סיפורו של ג'פרי דאהמר" בתפקיד גלנדה קליבלנד (נטפליקס) |
| תוכנית האירוח הטובה ביותר | — | הדיילי שואו בהנחיית טרוור נואה (קומדי סנטרל) |
| תוכנית התחרות הטובה ביותר | — | המרוץ לדראג של רו פול (MTV) |
הרודיאס

הרודיאס, ציור מאת פול דלרוש
המלכה הרודיאס. ציור של ז'אן ז'וזף בנז'מין קונסטאנט משנת 1881.
הרודיאס או הרודיה (ביוונית: Ηρωδιάς; בערך 15 לפנה"ס - אחרי 39) הייתה נסיכה יהודיה משושלת בית הורדוס, אחותו של אגריפס הראשון.
הערות שוליים

↑  "הרודיאס" בתרגום אברהם שליט ל"קדמוניות היהודים". "הרודיה" ו"הֵרוֹדִיַס" בתרגום יעקב נפתלי שמחוני ל"תולדות מלחמת היהודים ברומאים".
↑  הגיית השם ביוונית: הרודיאס, במלרע.
↑  דניאל שוורץ, אגריפס הראשון, עמ' 47–48.
1 2 3  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, פרק ה, פסקה ד, סעיף 136.
1 2  פרופ' יוסף קלוזנר, היסטוריה של הבית השני, כרך ד', שיעור 9, פרק 5, עמוד 193.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, פרק ה, פסקה א, סעיפים 114-109.
1 2  יוסף בן מתתיהו - היסטוריון של ארץ-ישראל (יד יצחק בן-צבי, תשמ"ג): גירושים אצל יוסף בן מתתיהו (מרדכי א' ראבילו), עמוד 156.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 17, פרק יג, פסקה א, סעיף 341: "אסור ליהודים לשאת את נשי אחיהם".
↑  הבשורה על-פי מרקוס, פרק ו', 29-17; הבשורה על-פי מתי, פרק י"ד, פסוקים 11-3.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, פרק ו, פסקה ב, סעיפים 150-147.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, פרק ו, פסקה י, סעיף 237.
↑  מקום גלותם לא ברור - אם הכוונה ללוגדונום בגאליה נארבוננסיס (כיום ליון שבצרפת) או ללוגדונום-קונבנרום (כיום סיינט-ברנטאנד-די-קומיגנס שבצרפת) שעל הגבול עם היספניה.
↑  יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים, הערות ובאורים מאת המתרגם יעקב נפתלי שמחוני לספר ב, פרק ט, פסקה ו.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, פרק ז, פסקאות א-ב, סעיפים 255-240.
↑  יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים, ספר ב, פרק ט, פסקה ו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262501105171  BNE: XX1264800  GND: 119534355  ISNI: 0000 0004 4887 8859  LCCN: n85049157  SUDOC: 079961401  ULAN: 500354948  VIAF: 67278244   WorldCat (עם VIAF): 67278244
מרחב נורמי

מרחב נורמי הוא מרחב וקטורי שעליו מוגדרת נורמה. הנורמה היא פונקציה המקבלת וקטור ומחזירה מספר ממשי, ומצייתת לשלוש אקסיומות: היא חיובית ומתאפסת רק באפס; היא הומוגנית; והיא מקיימת את אי-שוויון המשולש.
מרחב נורמי שהוא מרחב שלם מכונה "מרחב בנך". כל מרחב נורמי ניתן לשיכון צפוף בתוך מרחב בנך.
כל מרחב מכפלה פנימית הוא נורמי, על ידי הנורמה המושרית  \ \|\mathbf {v} \|={\sqrt {\langle \mathbf {v} ,\mathbf {v} \rangle }}.
נורמה על מרחב מגדירה מטריקה באופן הבא:  d(\mathbf {x,y} )=\|\mathbf {x-y} \|. מטריקה זאת בתורה מגדירה טופולוגיה על המרחב -  הטופולוגיה הנוצרת על ידי הכדורים הפתוחים במטריקה. לכן רואים במרחב נורמי מקרה פרטי של מרחב וקטורי טופולוגי.
שקילות של נורמות

שתי נורמות על אותו מרחב הן שקולות אם קיימים קבועים ממשיים ואי-שליליים  c,C, כך שלכל  \mathbf {v} \in V מתקיים  c\|\mathbf {v} \|_{1}\leq \|\mathbf {v} \|_{2}\leq C\|\mathbf {v} \|_{1}. במקרה זה הנורמות משרות את אותה טופולוגיה.
במרחב נורמי בעל ממד סופי כל הנורמות שקולות זו לזו.
סנטורי

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 מייסדים:  Shinjirō Torii 
 תקופת הפעילות:  פברואר 1899 – הווה (כ־126 שנים) 
 חברות בנות:  בים סנטורי 
 מיקום המטה:  Dōjimahama 
 משרד ראשי:  אוסקה, יפן
 ענפי תעשייה:  תעשיית המשקאות 
 מוצרים עיקריים:  משקאות
  
 www.suntory.co.jp
 
סנטורי החזקות  (Suntory Holdings , ביפנית: サントリーホールディングス) היא יצרנית משקאות שנוסדה בשנת 1899. לאחר רכישת החברה אמריקאית Beam Inc בשנת 2014 היא הפכה ליצרנית השלישית בגודלה בעולם של אלכוהול מזוקק.
היסטוריה ופעילות

מייסד החברה, שינג'ירו טורי, פתח חנות למכירת יין ב-1 בפברואר 1899. תחילה נמכרה רק תוצרת מיובאת, בשנת 1907 החלה מכירת יין מחוזק מתוצרת מקומית. בשנת 1923 הוקם המזקקה הראשונה ביפן לזיקוק ויסקי יפני, שהחל להמכר בשוק בשנת 1924. לאחר מלחמת העולם השנייה החברה המשיכה להתפתח. בשנת 1997 היא קיבלה בלעדיות למכירת מוצרי פפסי ביפן.
בשנת 2009 החברה הפכה לחברת החזקות בשם "סנטורי החזקות בע"מ" שמחזיקה מספר חברות בת, ביניהם "סנטורי משקאות ומזון". בשנת 2013 החברה רכשה את חטיבת המשקאות של חברת "גלקסו סמית' קליין".
החל משנת 2014 היא נסחרת בבורסה לניירות ערך בטוקיו.
לאחר רכישת החברה האמריקאית Beam Inc תמורת 14 מיליארד דולר בשנת 2014, סנטורי הפכה ליצרנית השלישית בגודלה בעולם של אלכוהול מזוקק.
עבד כנעני

בהלכה היהודית, עבד כנעני (או שפחה כנענית, המקבילה הנשית) הוא גוי שנמכר ליהודי לעבדות. במהלך הקנייתו ליהודי, העבד עובר מעין גיור חלקי, הכולל מילה וטבילה, ולאחריהם הוא חייב בכל מצווה בה מחויבת אשה, ואף זוכה לאכול תרומה אם בעליו הוא כהן. מעמד העבד והשפחה הכנענית הוא מעמד ביניים בין גוי ליהודי (לדוגמה, עבד כנעני אינו יכול לישא יהודיה), אך אם העבד או השפחה משתחררים מעבדותם, הם הופכים ליהודים גמורים.
יש להבדיל בין עבד כנעני לעבד עברי, שהוא יהודי גמור שנמכר לעבדות, והוא מחויב בכל המצוות כישראל.
בעקבות ביטול מוסד העבדות ברוב מדינות העולם, דין עבד כנעני אינו מיושם כיום, אם כי הועלתה הצעה לגייר גויה לשפחה כנענית על מנת שממזר יוכל לשאת אותה ואת צאצאיו ממנה יהיה ניתן לשחרר ואז יותרו לבוא בקהל.
דיני עבד כנעני מפורשים ברמב"ם בהלכות איסורי ביאה ובהלכות עבדים, ובטור ובשולחן ערוך בסימן רס"ז בחלק יורה דעה.
קנייתו וגרותו

עבד כנעני יכול להימכר על ידי גוי ליהודי, על ידי יהודי ליהודי אחר, וכן יכול גוי בן חורין למכור עצמו לעבדות ליהודי. לקניית עבד כנעני גדול ישנו תוקף כאשר הקניין נעשה באמצעות כסף, בשטר, בחזקה, בחליפין ובמשיכה. דרכי קניין אלו הם שילוב של דרכי הקניין למקרקעין ולמטלטלים. עבד כנעני קטן נקנה אך ורק במשיכה. בספרות ההלכתית מכונה בעל העבד 'אדון'. צאצאים שנולדו לשפחה כנענית נחשבים גם כן לעבדים כנעניים, וכברירת מחדל הבעלות עליהם היא בידי אדון אימם.
בהמשך למעשה הקניין, עבד כנעני עובר גם גיור חלקי, הכולל ברית מילה (לעבד) וטבילה (לעבד ולשפחה), וכן קבלת מצוות חלקית:
כשם שמולין ומטבילין את הגרים, כך מולין ומטבילין את העבדים הנלקחים מן הגויים לשם עבדות... ומודיעו בפני הדיינין, שלשם עבדות מטבילו...
התהליך שבו הופך הגוי לעבד כנעני הוא גרות חלקית, ועל כן ישנם דינים שונים משותפים בין עבד לגר, בעוד באחרים ישנם הבדלים. כך למשל טבילת העבד נעשית דווקא בפני בית דין של ג' וביום (ולא בלילה). אך בעוד גר נשאל מדוע ברצונו להתגייר ולהפוך להיות יהודי, עבד נשאל רק האם ברצונו להיות מעבדי ישראל הכשרים, ואם הוא מסכים לכך, מטבילים אותו לאחר שמודיעים לו את עיקרי היהדות ומעט מצוות קלות וחמורות.
אם גוי מסרב לקבל על עצמו את המחויבויות של עבד כנעני, ניתן לקבל אותו כעבד במעמד של גר תושב, שמחויב רק בשבע מצוות בני נח, אך אם אינו מסכים כלל, ישנה חובה למכור אותו לגוי לאחר פרק זמן של שנה.
היות שכשהיהודי קונה את העבד מגוי אין קניין ליהודי בגוף העבד, יכול גוי שנקנה לעבד מגוי אחר להודיע שהוא טובל כדי להשתחרר ולהיות יהודי בן חורין, ולדבריו אלו יהיה תוקף לאחר טבילתו. בשל כך על האדון להכריז כי הגוי שנקנה טובל לשם עבדות ולכופו לכך, על מנת שבטבילתו יהפך לעבד כנעני.
ישנה מצוות עשה על אדון העבד למול את עבדיו, בין עבדים שקנה ('מקנת כסף'), ובין עבדים שנולדו בביתו ('יליד בית'). אם אדון העבד אינו מלו, החיוב במצווה עובר לבית הדין. דיני מילת העבד שווים לדיני מילה יהודי, למעט ברכה בנוסח שונה ממילה רגילה. עבד כנעני שנולד ברשות אדון נימול ביום השמיני גם כשחל בשבת.
עבד כנעני יכול להיות בבעלות של מספר אדונים.
מעמדו של העבד הכנעני

עבד כנעני נמצא במעמד ביניים, הוא אינו נחשב עוד לגוי לאחר שמל וטבל, אך גם אינו נחשב ליהודי עד שישתחרר. עם זאת, הוא חייב ברוב דיני התורה כישראל, אך מתוך שעבודו לאדון פטור ממצוות העשה שהזמן גרמן. מבחינה זו חיובו במצוות דומה לזה של נשים.
מעמדו של העבד הכנעני > דיני אישות

לעבדים כנענים אין הגדרה של נישואים כשם שיש לבני חורין, ישראלים או גויים, והשעבוד שלהם לאדונם חל גם בתחום יחסי האישות. כך למשל אדם רשאי למסור את שפחתו לעבדו או לעבד של חברו או למספר עבדים ללא תלות ברצונה וללא צורך במעשה קניין. עבד כנעני אסור לישראלית, ושפחה כנענית אסורה לישראל רגיל. לדעת חלק מן הראשונים מדובר על איסור דאורייתא, הנלמד מהכתוב ”לֹא תִהְיֶה קְדֵשָׁה מִבְּנוֹת יִשְׂרָאֵל וְלֹא יִהְיֶה קָדֵשׁ מִבְּנֵי יִשְׂרָאֵל” (ספר דברים, פרק כ"ג, פסוק י"ח), בהתאם לתרגום אונקלוס שם; ברם לדעת הרמב"ם מדאורייתא אין איסור על ביאת העבדים וזהו איסור דרבנן. מאחר שהאדון עשוי לשכב עם שפחתו בנקל, נקבע להרתעתו קנס מיוחד: ”הנתפש עם שפחתו, מוציאין אותה ממנו ומוכרים אותה ומפזרים דמיה לעניי ישראל ומלקין אותו ומגלחין שערו ומנדין אותו שלשים יום.” עם זאת, מאחר שהשפחה יצאה מכלל הגויים, הבא עליה אין קנאים פוגעים בו. על אישה ישראלית נאסר מלכתחילה לקנות עבדים כנעניים, מפני החשד. ואם נפלו לה בירושה, עליה למוכרם בהדרגה.
על אף האיסור הכללי על יהודי להתחתן על שפחה כנעני, מותר לאדון למסור שפחה כנענית אחת לעבדו העברי, בתנאי שלעבד יש כבר אישה ובנים. שפחה זו תהא אסורה לשאר ישראל אך מותרת לעבד אף אם הוא כהן, שככלל יחסי מין עם נשים שאינן מזרע ישראל אסורים עליו באיסור תורה.
בעת כניסתם של עבדים כנעניים לעבדות, קרבת המשפחה שלהם מתנתקת ופוקעים מהם איסורי העריות התלויים בה, כך שלעבד מותר לשכב עם אימו ושאר קרובותיו. עם זאת, צאצאי שפחה כנענית נחשבים אף הם לעבדים בבעלות האדון, כאימם.
מעמדו של העבד הכנעני > חציו עבד וחציו בן חורין

ההתייחסות הקניינית לעבד כנעני מתבטאת גם בכך שהוא יכול להיות עבד משותף לכמה אדונים. כתוצאה משחרור של אחד האדונים, נוצר הדין המורכב של חציו עבד וחציו בן חורין.
עבד כנעני שהגיע למעמד של חצי בן חורין וחצי עבד, אינו יכול להינשא לשפחה כנענית – כי חציו בן חורין; וכן אינו יכול להינשא ליהודייה – כי חציו עבד. במקרה זה כופה בית הדין את האדון שנותר לעבד לשחררו, על מנת שיוכל לישא אשה.
מעמדו של העבד הכנעני > יחס האדון לעבד הכנעני

למרות ההתייחסות ההלכתית הקניינית לעבד כנעני שמאפשרת לאדון לרדות בעבד, זו הלכה-תאורטית שנשללה על ידי חז"ל. להלן דברי הרמב"ם:
מותר לעבוד בעבד כנעני בפרך;
ואף על פי שהדין כך, מידת חסידות ודרכי החכמה שיהיה אדם רחמן ורודף צדק, ולא יכביד עולו על עבדו ולא יצר לו, ויאכילהו וישקהו מכל מאכלו ומכל משקהו.
חכמים הראשונים היו נותנין לעבד מכל תבשיל ותבשיל שהיו אוכלין, ומקדימין מזון הבהמות והעבדים על סעודת עצמן. הרי הוא אומר "כעיני עבדים אל יד אדוניהם, כעיני שפחה אל יד גברתה".
וכן לא יבזהו, לא ביד ולא בדברים; לעבדות מסרן הכתוב, לא לבושה. ולא ירבה עליו צעקה וכעס, אלא ידבר עִמו בנחת, וישמע טענותיו.
וכן מפורש בדרכי איוב הטובים שהשתבח בהן "אם אמאס משפט עבדי ואמיתי בריבם עִמדי... הלוא בבטן עושני עשהו, ויכוננו ברחם אחד"
שחרורו

עבד כנעני יוצא לחירות באחת משלוש הדרכים:
על ידי תשלום כסף לאדון. (אף על פי שלעבד כנעני אין יכולת קניין ומה שקנה עבד קנה רבו, מכל מקום אחרים יכולים להקנות לעבד על מנת שיצא בכסף לחירות).
על ידי שטר שחרור שנותן האדון לעבד, (שטר השחרור יכול להתקבל על ידי העבד עצמו, על אף שגם ידו שייכת לאדון, וזאת על פי הכלל גיטו וידו באין כאחד).
אפשרות נוספת של יציאה לחירות היא אם האדון פצע את עבדו באחד מ-24 ראשי איברים.
עבד כנעני שמשתחרר, צריך לטבול טבילה נוספת על טבילת העבדות שלו, ובטבילה זו הוא משתחרר והופך לגר יהודי לכל דבר ועניין, וכך הוא לשון הרמב"ם:”כשישתחרר העבד, צריך טבילה אחרת בפני שלושה ביום, שבה תיגמר גירותו, ויהיה כישראל; ואין צריך לקבל עליו מצוות, ולהודיעו עיקרי הדת, שכבר הודיעוהו, כשטבל לשם עבדות”
שחרורו > מצוות לעולם בהם תעבודו

ישנה מצוות עשה מהתורה האוסרת לשחרר עבד כנעני, מצווה זו נלמדת מהכתוב בפסוק "לעולם בהם תעבודו". אך עם זאת, התורה קבעה שאדון שפצע את עבדו וחיסר את אחד מאבריו חייב לשחררו.
חז"ל התירו לאדם לשחרר את עבדו לצורך קיום מצווה, ואפילו מצווה שאיננה מצווה של תורה אלא מדברי חכמים, יש שסוברים שהיתר זה הוא מחמת הכלל "עשה דוחה לא תעשה". לכך אם חסר עשירי למניין לאחת מתפילות הציבור, מותר לאדם לשחרר את עבדו כדי שיוכלו להשלים את המניין. דין זה הוא יוצא מהכלל אין אומרים לאדם חטוא כדי שיזכה חברך.
לפי אפרים אורבך, האיסור בדברי חז"ל לשחרר עבד כנעני היה מכוון רק לגבי עבד כנעני שקיבל על עצמו מצוות, בעוד שהיה מותר לשחרר עבד שלא קיבל מצוות, וסיבת האיסור הייתה חשש שעבד כנעני שקיבל מצוות יפסיק לשמור מצוות ברגע שישתחרר.
הבדלים בין עבד כנעני לעבד עברי

עבד עברי הוא יהודי גמור והוא חייב בכל מצוות התורה כיהודי בן חורין; עבד כנעני חייב במצוות כמו אשה יהודייה (כלומר – הוא פטור ממצוות עשה שהזמן גרמן).
דין עבד עברי נוהג רק בזמן שדין היובל נוהג; דין עבד כנעני נוהג בכל זמן.
בין עבד עברי לאמה עברייה יש שוני רב בדרכי השעבוד והשחרור; עבד כנעני ושפחה כנענית זהים לחלוטין בדיניהם.
בשונה מעבד עברי, עבד כנעני נחשב באופן עקרוני כרכושו של האדון, באופן דומה למוסד העבדות הקלאסי.
בשונה מעבד עברי, מותר לעבוד בעבד כנעני עבודת פרך (לתת לו לעשות מלאכות סרק, למשל: להעביר דברים ממקום למקום בלי צורך), ולתת לו עבודות בזויות.
הריגת "עבד עברי" עונשה מוות, בעוד שפגיעה ב"עבד כנעני" שמובילה למותו כעבור מספר ימים לא מחייבת ענישה.
פגיעה של בהמה ב"עבד כנעני" תגרור עונש כספי בלבד בעוד שפגיעה של בהמה בילד, אישה או ב"עבד עברי" תגרור סקילה של הבהמה.
עבדים מפורסמים

אליעזר – עבד אברהם
טבי – עבדו של רבן גמליאל
הערות שוליים

↑  ספר ויקרא, פרק כ"ב, פסוק י"א: וְכֹהֵן כִּי יִקְנֶה נֶפֶשׁ קִנְיַן כַּסְפּוֹ הוּא יֹאכַל בּוֹ
↑  משנה, מסכת קידושין, פרק ג', משנה י"ג.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קנין, הלכות עבדים, פרק ה', הלכה א'
↑  מתוך משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות איסורי ביאה, פרק י"ג, הלכות ז'–ח'
↑  חגיגה ד עמוד א.
↑  כך דעת רש"י, מסכת קידושין, דף ס"ט, עמוד א'; תוספות, מסכת בבא בתרא, דף י"ג, עמוד א', ד"ה כופין; הרמב"ן, השגות לספר המצוות לרמב"ם, לאו שנ"ה. שיטתם הובאה בבית שמואל, אבן העזר, סימן ט"ז, סעיף ג' ס"ק ו.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות איסורי ביאה, פרק י"ב, הלכה י"א; וכמותו נפסק בארבעה טורים, אבן העזר, סימן ט"ז ובשולחן ערוך, אבן העזר, סימן ט"ז, סעיף ג'.
↑  שולחן ערוך, אבן העזר, סימן ט"ז, סעיף ד'.
↑  הרב יעקב אפשטיין, חבל נחלתו יב מה.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קנין, הלכות עבדים, פרק ט', הלכה ח'
↑  אך בהתניה בלבד של "אין לרבך רשות בו" אין בכך כלום
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות איסורי ביאה, פרק י"ג, הלכות ז'–ט')
↑  אורבך, הלכות עבדים כמקור להיסטוריה החברתית בימי הבית השני ובתקופת המשנה והתלמוד, עמ' 169
ביפ

| --- | --- |

סמליל הערוץ האחרון
 פרטי הערוץ
 מדינה:  ישראל ישראל
 קטגוריה:  בידור
 סוג:  בידור קומדיה קומדיית מצבים הנפשה
 תאריך השקה:  21 באפריל 2001
 תאריך סגירה:  31 בדצמבר 2010
 שפה:  עברית, ערבית, אנגלית, ג'יבריש, ספרדית, צרפתית, איטלקית, יוונית, רוסית ואוקראינית
 משרד ראשי:  אולפני מימד
 שיטת שידור:  PAL
 זמינות
 חבילה:  הוט (2001–2010)
 
 אתר ביפ ב-2014, לפני ירידתו
ביפ היה ערוץ טלוויזיה ישראלי בכבלים, ששידר בשנים 2001–2010, בתחילה הוגדר ערוץ לנוער ולצעירים, בהמשך הגדיר עצמו כ"ערוץ הצחוק" והחלק להתמקד בתכני הומור בלבד. ביפ היא חברת בת של "שידורי קשת". לאחר הורדתו מהאוויר של הערוץ, קשת ייסדה רצועת שידור שבועית בערוץ 2 בימי השידור שלה, בשם "לילה ביפ". נכון ל-2015 עיקר פעילותו קיימת באינטרנט.
הקמה

בעבר היה ביפ ערוץ טלוויזיה ישראלי, אשר שודר תחילה בחברות הכבלים מת"ב ותבל, ומאוחר יותר עלה גם ב"ערוצי זהב". הערוץ שודר באפיק 4, ולאחר מכן, במסע פרסום גדול יחסית, עבר לערוץ 6 ב-HOT ובאתר האינטרנט Mako.
החל מהקמתו נוהל המותג ביפ על ידי "שידורי קשת".
מנכ"ל ביפ ועורכו הראשי הוא עורך המגזין רייטינג לשעבר יובל נתן, רונה תבור המפיקה הראשית, מנהלי התוכניות הם יוני גולן וישי אוריין.
כערוץ ביפ סיים את שידוריו ב-31 בדצמבר 2010. לאחר סיום שידוריו שונתה המתכונת למבנה של פורטל אינטרנט ורצועה לילית בערוץ 2 בשם 'לילה ביפ'. עקב כך, משמש ביפ כחברת הפקות ותוכן לכל דבר ועניין.
ערוץ הצחוק

ביפ שידר תוכן מקורי, תוכן בידורי של קשת ותוכן קנוי מחו"ל. הערוץ היה ידוע כחממת גידול לכוכבי פריים טיים. עידו רוזנבלום, שחר חסון, אבי נוסבאום ואחרים החלו דרכם בערוץ ועברו לתוכניות עוגן בערוץ 2.
ערוץ הצחוק > 2001-2007

עם עלייתו בשנת 2001 מותג ביפ כ"ערוץ הנוער של הכבלים". בשנת 2003 שונה מיתוגו ל"ערוץ הצחוק". על פי סקרים שונים שערכה "HOT" לאורך השנים, "ביפ" היה אחד הערוצים המובילים של החברה[דרוש מקור], עם אחוזי צפייה גבוהים, בייחוד בקרב בני נוער.
בשנת 2004 שודרה התוכנית "האקדמיה לצחוק", שהייתה תחרות בין סטנדאפיסטים מתחילים לתוכנית ספיישל בערוץ 2. הרייטינג בתוכניות האולפן בערוץ 2 לא עמד בציפיות והתוכנית בוטלה לאחר עונה אחת בלבד.
ערוץ הצחוק > 2007-2010

בשנת 2007 עבר הערוץ שינוי תדמית שכלל לוגו חדש ומספר תוכניות חדשות, ביניהן: תוכנית הבידור היומית "מהדורה מוגבלת", תחרות הסטנד-אפ בשיתוף עם דומינו גרוס "פרויקט ביפ", התוכנית שליוותה את "האח הגדול" "האחות הקטנה" והסדרה הקומית "בובי ואני".
בשנים 2009–2010 שודרה תוכנית הלייט נייט "לילה בכיף" בהנחיית דודו ארז ובהשתתפות שחר חסון ואבי אטינגר.
במהלך יולי 2010 הופצו שמועות ברשת לפיהם חברת הכבלים HOT לא מתכוונת לחדש את החוזה שחתמה עם הזכיינית "קשת" בנוגע להמשך שידור הערוץ. בעקבות כך, החלו אנשי הערוץ לפעול דרך עמוד המעריצים של "ביפ" בפייסבוק ולקרוא למעריצים לעזור ולמנוע את הורדת הערוץ. במהלך 3 חודשים ניסו אנשי הערוץ באמצעות סרטוני רשת וכתבות בעיתונות לפרסם את הדבר ולגרום בסופו של דבר להשאיר את הערוץ באוויר, ללא הועיל. ב-29 ביולי 2010 פורסם שחברת הכבלים מתכוונת להחליף את "ביפ" בערוץ האמריקאי "קומדי סנטרל" שיעלה בגרסה ישראלית בינואר 2011. שידורי ביפ כערוץ בכבלים הסתיימו ביום שישי, 31 בדצמבר 2010.
ערוץ הצחוק > 2011-2016

לאחר סגירת הערוץ בהוט שידורי הערוץ המשיכו ב-MakoTV. שידורי הערוץ נסגרו ב-2016 וחלק מתכניו זמינים לצפייה ב-MakoTV (לימים "12+").
רצועת שידור לילית

מ-2011, לאחר סגירת הערוץ, הוקם אתר ביפ המתפקד כגוף עצמאי ומתמחה בתוכן הומוריסטי בשילוב תכנים שנוצרו על ידי גולשים ויוצרים צעירים, כולל קטעי אינטרנט בעלי אופי קומי מהעולם, לצד תוכניות מקור ששודרו בערוץ ביפ בעבר. בהמשך נוסף לאתר ערוץ התוכן "ביפ לייב", אשר מהווה תחליף מקוון לערוץ ביפ הטלוויזיוני ומשדר במשך 24 שעות ביממה תוכניות מלאות של ביפ מהעבר ומההווה וכן מספר תוכניות קומיות של הזכיינית "קשת". מעבר לאתר האינטרנט, משודרות תוכניות מקור של הערוץ בכל יום שישי בלילה בערוץ 2, ברצועה שנקראת "לילה ביפ". לצד תוכניות מהעבר משודרות תוכניות חדשות כמו "ביפ קומדי בר" (אשר מהווה למעשה המשך לתוכנית "ביפ קומדי האוס"), "מטר שבעים", ו"טלוויזיה במיטבה" - תוכנית המסקרת את שבוע הטלוויזיה החולף ומארחת ידוענים. משתתפי "טלוויזיה במיטבה" הם דודו ארז, שחר חסון ואבי אטינגר, שהשתתפו גם בתוכניות הערוץ "מהדורה מוגבלת" ו"לילה בכיף". מאוחר יותר עלתה רצועת השידור "לילה ביפ" גם בלילות שבת. ברצועה עלו בהמשך תוכניות חדשות כגון "האיש הכי מטומטם בעולם" (בהגשת גיל קופטש) ו"מצעד הביפ", וכן עונות נוספות של תוכניות שהחלו בערוץ ביפ כגון "אל תשאל", "מ'שתגידי" ו"בובי ואני".
תוכני מקור של ביפ > סטנד-אפ ואירוח

"מטר שבעים" (2011-2012): תוכנית מערכונים שיצרו טל רוזנטל ונועם שרון
"טלוויזיה במיטבה" (2011): תוכנית הדגל של לילה ביפ בערוץ 2. דודו ארז, אבי אטינגר ושחר חסון בביקורת פארודית על שידורי טלוויזיה.
"יאללה נקסט" (2010): אפרת אברמוב ואבי אטינגר הופכים מפגשים אקראיים ומפתיעים באינטרנט לתוכנית טלוויזיה יומית.
"לילה בכיף" (2010-2009): תוכנית לייט נייט קומית פרועה בהשתתפות דודו ארז, שחר חסון ואבי אטינגר.
"ביפ קומדי האוס" (2009): סטנדאפיסטים בתחילת דרכם בחשיפה טלוויזיונית ראשונה.
"האחות הקטנה" (2008): תוכנית אירוח בהגשת אפרת אברמוב, המסכמת את הנעשה בבית האח הגדול במבט סאטירי, וכוללת אירוח קומיקאים וראיונות עם המודחים מהבית.
"דבר עם הסוכן שלי" (2008): תוכנית סאטירית העוסקת בעולם הבידור. בהנחיית אסי עזר.
"מהדורה מוגבלת" (2007): תוכנית קומית על נושאי אקטואליה בהנחיית דודו ארז ואפרת אברמוב לסירוגין ובהשתתפות שחר חסון, ארי שמאי ואחרים.
"ספרי לילה" (2007): תוכנית טוק שואו לילית בהנחיית שני ספרים מקריית אתא בשם יוסי ויוסי.
"מכת מדינה" (2005): תוכנית היאבקות מקצועית הומוריסטית-סאטירית בהנחיית אבי נוסבאום ואורי חזקיה.
"המדריך למתחילים" (2006): תוכנית שידוכים הומוריסטית בהנחיית אלון נוימן ונתי קלוגר.
"ערוץ הצחוק מציג" (2002-2004): תוכנית המצולמת במועדון סטנד-אפ ובה מופיעים כל אחד בנפרד סטנדאפיסטים כגון שחר חסון, יוסי טרבלוס, אמירם טובים, ירון ברלד ועוד. איל קיציס ערך ראיונות קצרים עם המשתתפים לפני עלייתם לבמה.
"פיני הגדול" (2003-2004): תוכנית אירוח בסגנון נונסנס הומוריסטי בהנחיית גיל קופטש.
"דאבל דייט" (2002-2004): תוכנית שידוכים הומוריסטית בהנחיית דנה מודן ורועי לוי.
"הרצועה" (2004-2006): תוכנית טלוויזיה הומוריסטית שופעת דמויות וחיקויים בהנחיית טל ברמן ואורי גוטליב.
"המצעד" (2001-2002): תוכנית מוזיקה יומית בהנחיית איריס אברמוביץ'.
"חומר טוב" (2010): כישרונות צעירים ומבוגרים מנסים למכור את החומרים שלהם לקומיקאים שונים, בהם איתי שגב וגיל קופטש.
"אלי נגד העולם" (2003): תוכנית הומור תחרותית בהשתתפות קומיקאים מוכרים ובכיכובו של אלי פיניש.  בהנחיית חיים אתגר.
תוכני מקור של ביפ > מגזינים

"ביפ שואו" - מגזין יומי שבו כל יום מנחה אחר מביא את עולם התוכן שלו. בין המגישים: "שרון קנטור" - שנגעה בביקורת חברתית והביאה למודעות של נושאים אסקפיסטיים; לירון תאני ו"קוואמי דה לה פוקס" - שעסקו במוזיקה שחורה ובביקורת על ה"פוליטיקלי קורקט", זכורה ממנה הפינה עם "הבובה תום"; גדי סבן שעסק בענייני פשע.
"המצעד" - מגזין מצעד שירים בהנחיית איריס אברמוביץ'. כלל גם תכנים קומיים שלא עסקו בשירים. התוכנית שודרה תחילה, במתכונת מצומצמת בשידורי ערוץ 2 של "שידורי קשת".
תוכני מקור של ביפ > שעשועונים

"היכל התהילה" (2010): שעשועון העשור של ביפ, בהנחיית ערן זרחוביץ' ושרון טייכר.
"סיימון" (2009): תוכנית מציאות קומית בה מתחרים מספר צוותים על ידי ביצוע משימות שניתנות להם על ידי סיימון, המגולם על ידי דרור נובלמן. התוכנית מצולמת ומתרחשת בתל אביב.
"אליפות העולם בכלום" (2008): תחרות בה מתחרים בתחרויות על תואר "אלוף העולם בכלום". בהנחיית דודו ארז ושחר חסון.
"בהפרעה" (2007): שעשועון טריוויה בו על המתמודדים לענות על השאלות בעוד הם עוברים התעללות קלה, בהנחיית עידו רוזנבלום.
"החטא ועונשו" (2002-2004): שעשועון הומוריסטי החוקר את חטאי משתתפיו, בהנחיית איל קיציס ובהשתתפות טל פרידמן בתור אלוהים.