stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חינוך מיוחד בישראל
לקריאה נוספת

אבו ג'נימה עפיפה, חאג'.(2015) הפרטת החינוך המיוחד בישראל. חיפה: אוניברסיטת חיפה.
גולדפרב, הדס .(1990 ). החנוך המיוחד בארץ ישראל 1900–1950. באר שבע: אוניברסיטת בן-גוריון.
מרגלית, מ (1980). אפיונים בהתפתחות מערכת החינוך המיוחד בתל אביב. מגמות; כתב עת למדעי ההתנהגות כה, 4 (תשם) 495-499.
זקס, ש. (2001). החינוך המיוחד בישראל- עקרונות ושאלות יסוד. חינוך מיוחד ושיקום 1 (תשמו) 5-13.
גומפל, ת. (2001). החינוך המיוחד בישראל לקראת שנות 2000. סוגיות בחינוך מיוחד ובשיקום, 2,14 (תשס) 71-82.
נאון, ד, מילשטיין, א, מרום, משילוב ילדים עם צרכים מיוחדים בבתי ספר יסודיים: מעקב אחרי יישום "פרק השילוב" בחוק חינוך מיוחד, ירושלים: מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל, 2011
פינק-שמיט, נ (2019 ) שונות בספרות ילדים, הספרייה הלאומית.
הערות שוליים

1 2  יואב בן-דב, אילנה שמיר וזהבה כנען (2004). אביב חדש: האנציקלופדיה הישראלית לנוער. הוצאת אנציקלופדיה אביב בע"מ.
↑  מתוך חוזר מנכ"ל משרד החינוך סח/3(ד), נובמבר 2007
חובבי ציון (להקה)

| --- | --- |

חובבי ציון: נוי אלוש ודור דקל
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 סוגה:  מוזיקה אלקטרונית
 חברים
 נוי אלוש 
 
חובבי ציון הוא הרכב מוזיקה אלקטרונית ישראלי המורכב מהצמד דור דקל ונוי אלוש. ההרכב קרוי על שם רחוב "חובבי ציון" בתל אביב, המהווה נקודת אמצע בין שני הרחובות שבהם גרו חברי הצמד בעת הקמתו.
היסטוריה

ההרכב הוקם ביוני 2006 בתקופת מלחמת לבנון השנייה. אז, בתור תגובה למצב בישראל, העלו השניים לאינטרנט רמיקס דאנס לאחד מנאומיו של מזכ"ל החזבאללה חסן נסראללה.
היסטוריה > רוצה בנות

"רוצה בנות" הוא השיר שהביא לפרסומו של הצמד. השיר הוא גרסה עברית והומוריסטית ללהיט המועדונים "Boten Anna" של הזמר השוודי בסהאנטר. מילות השיר כתובות מנקודת מבט של גבר במועדון ומספרות כי הוא "רוצה בנות", אך אינו מצליח להשיג אותן. בתחילה השיר עלה לרשת בליווי קליפ בו שתי בחורות קופצות על המיטה במכנסיים קצרים וחולצת בטן. הקליפ זכה להצלחה ויראלית, ובעקבות זאת יצא גם כסינגל ברדיו וכקליפ בטלוויזיה. בהשראת השיר הועלו לאתרים שונים באינטרנט מספר גרסאות השלמה על ידי חובבים, כגון "רוצה מצוות" על ידי יאיר אורבך, "רוצה מכות", "רוצה בנים", "רוצה סמים". בתחילת קיץ 2007 כיכבו חובבי ציון בשתי פרסומות בטלוויזיה בחסות סלקום. בראשונה שיתפו השניים פעולה עם הגבעטרון במאשאפ משותף בין "רוצה בנות" ל"זמר זמר לך", ובשנייה כיכבו השניים לבד בסרטון המקדם את אירוע הקיץ של סלקום, "סלקום ווליום". ב-3 ביולי 2019 בערוץ היוטיוב החדש של חובבי ציון וב-4 ביולי 2019 בערוץ היוטיוב של עידו שוהם יצאה גרסה עדכנית של חובבי ציון ועידו שוהם לשיר רוצה בנות המלווה בקליפ אנימציה.
היסטוריה > שירים נוספים

ביולי 2007 יצא שירם השני, "קואורדינציה", שכתבו והלחינו שניהם. באוגוסט 2009, לקראת פתיחת שנת הלימודים, הוציאו את השיר "פורנו" שכתב והלחין אלוש.
הערות שוליים

↑  הקליפ "רוצה מצוות" באתר יוטיוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 5242147872009675170007   WorldCat (עם VIAF): 5242147872009675170007
חסד עליון

חסד עליון הוא אלבום הסולו השלישי של המפיק המוזיקלי והראפר שקל. האלבום יצא לאור ב-2 באוגוסט 2021.
רקע והוצאה

ב-15 באוקטובר 2020 הכריז שקל על אלבום חדש וכי ייצא הסינגל המוביל מתוכו בעמוד האינסטגרם שלו. ב-29 באוקטובר 2020 הוציא את הסינגל, שנקרא "חסד עליון", אותו הפיק יחד עם צוקוש. ב-30 באפריל 2021, יצא הסינגל השני, "קחי אותי לסיני" בהשתתפות עדן דרסו, שגם אותו הפיק יחד עם צוקוש. ב-27 ביולי 2021 חשף שקל את עטיפת האלבום ותאריך יציאתו.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | אוויר  | 1:19 |
| 2. | חסד עליון  | 3:36 |
| 3. | קחי אותי לסיני (בהשתתפות עדן דרסו)   | 2:33 |
| 4. | רק מרים  | 2:19 |
| 5. | אהיה אשר אהיה  | 3:29 |
| 6. | ורוד ירוק  | 2:48 |
| 7. | נצח נצחים  | 3:17 |
| 8. | לוקו  | 4:42 |
| 9. | שירים שמחים  | 3:51 |
| 10. | ברוך השמש (הפסקת פאף)  | 6:20 |
הערות שוליים

↑  הכרזה על האלבום, באתר אינסטגרם
↑  האלבום, באתר אינסטגרם
חוג אסוציאטיבי

חוג אסוציאטיבי הוא כינוי למבנה האלגברי "חוג". זהו מבנה אלגברי עם שתי פעולות - חיבור וכפל - המקיים אקסיומות מסוימות. התואר "אסוציאטיבי" נועד להדגיש את אקסיומת האסוציאטיביות  \ x(yz)=(xy)z, כאשר עוסקים במסגרת הכללית יותר של אלגברה לא אסוציאטיבית, שבה המונח "חוג" אינו כולל את האקסיומה הזו. בדומה לזה, אלגברה אסוציאטיבית הוא כינוי למבנה האלגברי "אלגברה", עם דגש על תכונת האסוציאטיביות.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חוג בית

ניצן הורוביץ, במהלך חוג בית, בזמן ההתמודדות לראשות העיר תל אביב, ב-2013
חוג בית מורכב מקבוצה, לרוב קטנה, של אנשים שמתאגדים כדי לחוות חוויה תרבותית, בדמות הרצאה, מופע קטן, או התכנסות לשם דיון פנימי וכל פעילות מגבשת אחרת.
חוג הבית יכול להיעשות בצורת אד-הוק בהתאם לפעילות חד פעמית, או בצורה קבועה לאורך תקופה.
בתקופה שלפני בחירות משמשים חוגי בית למפגשים של מועמדים עם קהל הבוחרים. בעבר היוו חוגי הבית חלק מרכזי בפעילות המועמדים והמפלגות השונות לקראת הבחירות, אך כיום ועם התרבות והשתכללות אמצעי התקשורת, לא נעשה בחוגי בית שימוש רב בכל האמור בבחירות לכנסת, והם משמשים בעיקר בבחירות מקומיות ביישובים קטנים ובינוניים, לצורך מפגש ישיר בין מועמד לבין קבוצה קטנה של בוחרים.
בישראל פועלים מאות חוגי בית ופעילות זו קיימת במקומות רבים בעולם. חוג הבית יכול להיות מורכב משכנים לרחוב או לשכונה, מחברים שונים, מחברים לעבודה ועוד.
חונכות שיקומית

חונכות שיקומית היא חלק מתוכנית שיקום פסיכיאטרי של אנשים המתמודדים עם מוגבלות נפשית החיים בקהילה. שירותי החונכות כלולים בסל השיקום על פי חוק שיקום נכי הנפש בקהילה וניתנים לאנשים שוועדת השיקום המחוזית קבעה כי הם זקוקים לחונך. אגף שיקום נכים של משרד הביטחון מעניק שירות דומה מזה מספר שנים, אשר לאחרונה עובר שינוי והתאמה לשירות בעל אופי שיקומי יותר. שירותים אלו משמשים את המשתקמים, שאינם יכולים להתמודד בכוחות עצמם בקהילה, ושזקוקים לתמיכה ולליווי אינטנסיביים בתחומי חיים שונים, במטרה לסייע בתהליך הסתגלותם לחיים בקהילה.
החונכות היא שירות נתמך, בניגוד לשירותים חברתיים אחרים הקיימים בקהילה ומוגדרים כשירותים מוגנים. החונכות, כשירות נתמך, מלווה את האדם בקהילה. היא אינה מפרידה אותו מהסביבה הטבעית שלו, אלא תומכת בהשתלבותו חזרה בסביבה זו. החונכות מאופיינת בקשר בלתי אמצעי, שמטרתו לשמש ללמידה, הדגמה להתנהגות, חברות, יצירת תחושת שייכות, הרחבת החוויות וההתנסויות, הרחבת הקשרים החברתיים והתמודדות עם סטיגמה. באמצעות קשר החונכות יכול אדם עם מגבלה נפשית לעבוד על מטרות שונות בחייו בתחומי חברה ופנאי, תעסוקה, השכלה, בריאות אישית, ניהול תקציב ועוד, כחלק מתהליך השיקום וההחלמה שלו.
עקרונות החונכות השיקומית

חונכות שיקומית מבוססת על עקרונות של מערכות יחסים מקדמות החלמה בבריאות הנפש.
תהליך ההחלמה הוא תהליך אישי וייחודי, הכולל התאמה מחדש של תפיסות, ערכים, תחושות, מטרות, יכולות, תפקידים ואמונות לגבי העצמי, האחר והחיים בכלל. זהו תהליך של גילוי וחידוש חוויית העצמי, הכוללת התפתחות וצמיחה.
שירותים מכווני החלמה תומכים בארבע משימות מרכזיות:
פיתוח זהות אישית חיובית
מתן משמעות להפרעה הפסיכיאטרית
ניהול עצמי של ההפרעה הפסיכיאטרית
פיתוח תפקידים חברתיים בעלי ערך
עמוד התווך במשימות אלה הן מערכות יחסים. את המשימות הללו לא ניתן לבצע לבד, אלא דרך קשרים עם אנשים אחרים: מתמודדים "עמיתים", מטפלים, חונכים, מדריכים, בני משפחה ואחרים. מערכות יחסים אלה הן משאב מרכזי של תמיכה במשימות ההחלמה האישיות, כיוון שתהליך ההחלמה דורש התייחסות לתחומים שונים: רגשיים, גופניים, אינטלקטואליים, חברתיים ואף רוחניים. קשרים בינאישיים משמעותיים מאפשרים מעורבות גוברת במהלך החיים ומשפיעים באופן מכריע על יצירת סביבה שתומכת בהחלמה.
בין עקרונות היסוד של יחסים שיקומיים מקדמי החלמה נמנים העקרונות הבאים:
שילוב בין עיסוק בעולמו המציאותי והמעשי של האדם, לבין עיסוק בעולמו הפנימי והנפשי
גבולות לא שגרתיים
חשיפה
שותפות
תקשורת טבעית
קרבה ייחודית
מעורבות רגשית
תקווה
העצמה
קבלה עצמית
חונכים ומדריכי שיקום נמצאים במפגש יומיומי עם אנשים בתהליכי החלמה ושיקום פסיכיאטרי, פוגשים אותם במציאות חייהם ומלווים אותם בהתמודדות עם משימות ואתגרים, הן בעולם החיצוני והן בעולמם הפנימי. לכן, ביכולתם להשפיע באופן ממשי על קידום תהליך ההחלמה האישי.
מטרות החונכות הן אינדיבידואליות ונקבעות בתחילת הקשר על ידי המתמודד עצמו, בעזרת גורם הטיפול או בני המשפחה ובעזרת רכז השירות. מטרות אלו נבחנות ונבדקות אחת למספר חודשים והן רבות מבחינת המגוון שלהן והתוכן שהן יוצקות בתוך הקשר החונכי. הגמישות של החונך והמתמודד חשובה מאוד. היא מתבטאת בשינוי המטרות ובהתאם לכך- בבחירת הפעילויות, שכן פעמים רבות מטרות שנקבעות בתחילת הקשר משתנות תוך כדי ההתנסות בקשר ובפעילויות השונות, תשוקות חדשות מתעוררות ואתן מטרות חדשות. הדיון במטרות הוא משמעותי ביותר, על מנת לוודא שהחונכות תהיה שיקומית ותיקח חלק בקידום תהליך ההחלמה של המתמודד.
שירותי החונכות > קהל היעד של החונכות

כאמור לעיל, החונכות מיועדת לאדם המתמודד עם מוגבלות נפשית, אשר מתגורר עצמאית בקהילה או בבית משפחתו ואינו מקבל שרותי דיור שיקומיים. שירות זה ניתן למי שוועדת השיקום המחוזית קבעה כי הוא זקוק לליווי של חונך בתחומי חייו השונים. הקבלה לחונכות מותנית בנכונות לשיתוף פעולה מצד האדם מקבל השירות.
במהלך שנת 2018 קיבלו 27,494 אנשים בישראל שירותי שיקום פסיכיאטרי בקהילה. מתוכם, 2,792 קיבלו שירותי חונכות.
שירותי החונכות > מסגרת החונכות

פעילות החונכות השיקומית מתבצעת במסגרות שהוכרו כשירותי חונכות (לדוגמה: עזר מציון). פעולת החונכים מתואמת, מונחית ומדווחת למנהל תוכנית השיקום או למטפל העיקרי. השירות ניתן כליווי אינטגרטיבי, או כליווי בתחומים ספציפיים, מתוך רצף השיקום.
המפגשים הם קבועים וידועים מראש, בדרך כלל פעם-פעמיים בשבוע למשך שעתיים עד ארבע שעות בכל מפגש, לתקופה ממוצעת של בין חצי שנה לשנתיים. זאת, כדי ליצור רצף, התמדה ומחויבות. פעמים רבות עצם ההגדרה מראש יחד עם השמירה על רצף הפגישות מאפשרים את יצירת הקשר ואת ההתמודדות עם מרכיבים פגועים אלו. ההתמדה מתבטאת גם בהתחייבות של המטופל לתקופה של שנה לפחות, משום שליצירת תהליך אפקטיבי נחוצה בנייה של יחסי אמון ותחושת המשכיות. כצפוי, יצירת הקשר, בניית האמון וחיזוק תחושת הביטחון אורכים זמן. בתחילה שכיח שיתעוררו חרדות סביב המפגש המלאכותי עם אדם זר, וחשש רב לגבי ההתאמה. חשש זה מלווה את המתמודד ואת החונך כאחד, ועל כן יש צורך במפגש אינטנסיבי, קבוע ולאורך זמן.
לפי התקדמותו של האדם בתחומים שהוגדרו, ישקול החונך השיקומי, תוך תיאום עם הגורמים המקצועיים ועם האדם עצמו, הפחתה בתדירות ובזמן הפגישות, כשהמטרה הסופית היא שהאדם יהפוך לעצמאי במידה אופטימלית. במקרה שהחונכות אינה תורמת להתקדמותו של האדם, יישקל שינוי בתוכנית השיקום או הפסקתה.
שירותי החונכות > פעילות שוטפת

החונכות הוא שירות חברתי תומך בו החונך מלווה את האדם בחיי היום יום שלו בקהילה על-פי צרכיו, מטרותיו ורצונותיו.
שירותי חונכות כוללים למידה והתנסות בין אישית, סביב פעילויות יזומות בקהילה. הם מסייעים בפיתוח מיומנויות חברתיות ויכולות שונות, כמו גם בהקניית הרגלים וכלים להתמודדות טובה יותר בסיטואציות אישיות וחברתיות, כחלק מתהליך השיקום וההחלמה של האדם.
שירותי החונכות > פעילות שוטפת > תחומי הפעילות

החונך ידאג לקיום פעילויות שוטפות ופיתוח מיומנויות בתחומים השונים, כגון:
ליווי אינטגרטיבי: עבודה על תקשורת מילולית ולא מילולית (יישור מבט, לחיצת ידיים, הבעות פנים של רגשות שונים ועוד), עזרה באיזון וחלוקה של תקציב אישי על-פני יום/שבוע/חודש ואסרטיביות במפגש עם גופים שונים בקהילה, משפחה וחברים.
בתחום הדיור: עיצוב החדר האישי (עם דגשים על אסתטיקה, ניקיון, בחירת ריהוט וכדומה), קשר עם דיירי הבית ועם ועד הבית ושיתוף פעולה באחזקה ותחזוקת הבית.
בתחומי ההשכלה והתעסוקה: השכמה בבקר, התארגנות, התמדה במקום הלימודים או העבודה, אסרטיביות, קשרים עם חברים ללימודים או לעבודה, הנעה לרכישת השכלה מקצועית, פיתוח נטיות אישיות ובחירת תחומי עניין מתאימים ללימוד.
בתחום החברה והפנאי: היכרות עם מוסדות חברה ופנאי בקהילה, מציאת תחומי עניין אישיים, העשרה של הזמן הפנוי (חוגים בקהילה, טיולים, רכישת תחביבים ועוד) והשתתפות בפעילויות קהילתיות נורמטיביות.
העצמה: עזרה בנגישות למידע, הנחיה למיצוי זכויות וזכאויות במערכות תמיכה רלוונטיות בקהילה והתחברות לארגונים ולפעילויות סיוע חברתי ובין-אישי.
שירותי החונכות > צוות שירותי החונכות > חונך שיקומי

החונך השיקומי הוא מי שמלווה את המשתקם באופן אישי ומנחה אותו לקראת חיים עצמאיים בקהילה בתחומי החיים השונים, בהם הוא זקוק לליווי ותמיכה.
החונך הוא אדם מגיל 21 ומעלה, שניחן בבגרות נפשית, ניסיון חיים עשיר ויכולות בינאישיות מתאימות לתפקיד ושמסוגל לתמוך רגשית בעתות משבר וקושי. החונך עובר השתלמות בנושא שיקום בקהילה בבריאות הנפש ורוכש היכרות עם מערכות השיקום בארץ.
רבים מהחונכים השיקומיים הם סטודנטים ועובדים ממקצועות בריאות הנפש, או ממקצועות העוסקים בעבודה מול אנשים. לעיתים משתלבים בני משפחה של נפגעי נפש בעבודה כחונכים שיקומיים (אם כי בן משפחה לא יהיה חונך של נפגע נפש ממשפחתו).
שירותי החונכות > צוות שירותי החונכות > רכז מקצועי

הרכז המקצועי הוא מי שתפקידו להנחות ולהדריך את עבודת החונכים השיקומיים.
הרכז הוא איש מקצוע ממקצועות בריאות הנפש (לרבות פסיכולוג קליני או שיקומי, עובד סוציאלי, מרפא בעיסוק, אח פסיכיאטרי מוסמך וכדומה), בעל הכשרה וניסיון בשיקום נפגעי נפש. הרכז נדרש להיכרות עם מוסדות השיקום בקהילה בפרט, ועם מערכות השיקום בארץ בכלל, בנוסף לניסיון בהדרכה וכישורים מתאימים לניהול ועבודה בצוות.
שירותי החונכות > בקרה ופיקוח

עבודת צוות השירות נתונה לבקרה ופיקוח תמידיים של שירותי בריאות הנפש, בין היתר בתחומים כגון: מספר המשתקמים הנמצאים במסגרת השירות; התאמה בין האוכלוסייה שהוגדרה כזקוקה לשירות לבין זו המקבלת שירות; התאמה בין החונך השיקומי והמשתקם; הרמה המקצועית של השירות הניתן; משך השירות הניתן והתאמתו לתוכנית השיקום.
השפעות לטווח ארוך

שירות החונכות בישראל הוא שירות "צעיר" אשר טרם נחקר בצורה מדעית אקדמית מספקת. גם בעולם לא קיימת עד כה ספרות רבה אשר בחנה את השירות ואת השפעותיו לטווח הארוך על חייהם של המתמודדים. על מנת לבסס ולהרחיב שירות חשוב זה, יש צורך בבדיקה ובחקירה של הפוטנציאל של הקשר החונכי, כמקדם החלמה וכמעלה את איכות חייו של האדם המתמודד.
בנוסף להרגשת ה"ביחד", אותה מציינים רבים מהמתנסים בקשר החונכי, קיימים מספר רווחים והשפעות לטווח הארוך: אחד מהם הוא תחושת הנוחות שחשים המתמודדים בחברת אנשים בכלל, ובעקבות כך - האפשרות להרחיב את הקשרים החברתיים. השפעה נוספת היא העלאת הערך העצמי. ההתנסות מחזירה למתמודד את האמונה שהוא יכול להיות חלק מהעולם החברתי, שיש לו משהו בעל ערך לתרום ושהוא שייך כמו כל אחד אחר. השפעה נוספת מתקשרת לתקווה, לבניית שאיפות ולתוכניות לעתיד. הקשר, העלאת תחושת הביטחון והערך העצמי, ההתנסות בפעילויות שונות וההתנסות בבחירה, כל אלה מהווים קרקע לפיתוח תחושת התקווה ומתוך כך - לבניית שאיפות ותוכניות לעתיד.
ראו גם

שיקום מקצועי בבריאות הנפש
תעסוקה נתמכת
השכלה נתמכת
מערכי דיור בשיקום פסיכיאטרי
פסיכולוגיה שיקומית
הערות שוליים

↑  תחומי סל שיקום- חברה ושעות הפנאי, באתר משרד הבריאות
↑  חונכות- אגף שיקום נכים של משרד הבטחון
1 2 3 4  נעמי הדס לידור, מקס לכמן (ע), חונכות שיקומית- המסע אל החברות, מאת יעל לפידות, שיקום והחלמה בבריאות הנפש
↑  חונכות כחלק משיקום פסיכיאטרי, באתר יספר”א האגודה הישראלית לשיקום פסיכיאטרי
↑  Anthony, W.A, . A recovery-oriented system: setting some system level
standards, Psychiatric Rehabilitation Journal, 2000
↑  Slade, M, Personal recovery and mental illness: A guide for mental health professionals., Cambridge University Press, 2009
↑  Russinova, Z., Rogers, E. S., Ellison, M. L., & Lyass, A., Recovery-promoting professional competencies: Perspectives of mental health consumers, consumer-providers and providers., Psychiatric Rehabilitation Journal
↑  נעמי הדס לידור, מקס לכמן (ע), תפיסתם של אנשי מקצוע את האלמנטים המאפיינים את היחסים השיקומיים בבריאות הנפש ואת הדילמות שביישומם מאת אנדראה פינראט עיני, שיקום והחלמה בבריאות הנפש
↑  [health.gov.il/hozer/mtl89-001.pdf דף הנחיות להפעלת שירותי חונכות שיקומית מטעם משרד הבריאות]
↑  [https://www.health.gov.il/PublicationsFiles/mtl-Yearbook-2018.pdf בריאות הנפש בישראל
שנתון סטטיסטי 2018], באתר משרד הבריאות, ‏שבט תש"ף פברואר 2020
חוניו הרביעי

חוניו הרביעי - (ביוונית: Ὀνίας) היה בן למשפחת חוניו, משפחת כהונה מבית-צדוק, שחי במאה השנייה לפנה"ס בירושלים. לאחר שהודח אביו מכס הכהונה הגדולה בירושלים, ירד להליופוליס שבמצרים – שם הקים את מקדש חוניו.
אדמות חוניו

האדמות אשר ניתנו לחוניו ותומכיו היו, כפי שנאמר, בעיר הליופוליס שבין ממפיס לאלכסנדריה. נוהג זה של הענקת אדמות היה נהוג בשושלת התלמית, ולכן אין סיבה להטיל ספק באמיתות קביעותיו ההיסטוריות של יוספוס בעניין זה בספר השביעי של מלחמת היהודים:
ולא עוד, אלא המלך העניק לו שטח נרחב ששימש לו מקור הכנסה, כדי שהכהנים יחיו ברווחה, ויהיה די לצורך עבודת ה'.
אין כיום מידע חד משמעי לגבי גודל הטריטוריה שהוכרה כ"אדמות חוניו", אך שם זה שויך לאותו אזור זמן רב גם לאחר מותו של חוניו. לא זו אף זו – הגאוגרף בן המאה השנייה קלאודיוס תלמי רמז כי שמה של העיר הליופוליס שונה ל"עיר חוניו".
חוניו ותומכיו התיישבו לא בנקודה בודדת, אלא במספר מיקומים, בתוך ומסביב להליופוליס. ניתן להגיע למסקנה זו מהימצאותן של כתובות יהודיות בתל אל-יהודית ובדמרדש, המרוחקות כ"א כ-4 ק"מ מהליופוליס. אתר נוסף, הידוע בשם תל אל-יהודיה, המרוחק כ-21 ק"מ מהראשון, משויך אף הוא כהתיישבות של יהודי חוניו.
קיימת סברה כי הסיבה למספר הנקודות היא כי חוניו ותומכיו רצו להקים חמש ערים במצרים, בהתאם לנבואתו המוזכרת מעלה של ישעיהו. אך סברה מקבילה היא כי הסיבה למספר נקודות היישוב הוא חזרה על דגם הלניסטי מוכר של התיישבויות צבאיות מפוזרות, המאפשר שימת לב צמודה להתרחשויות האזרחיות והפוליטיות, ודגם יעיל למניעת מצור.
מקדש חוניו

אמנם ידוע כי היהודים התיישבו בהליופוליס ומסביבה, אך המיקום המדויק של בית המקדש נותר לא ברור עד היום. חוקרים מוקדמים זיהו את הגבעה לאונטופוליס בתור תל אל-יהודיה (בו נמצאו כתובות יהודיות) וקבעו כי שם הוקם בית המקדש, אך חוקרים עכשוויים מזהים בעייתיות רבה בקביעה הזו, כיוון שהחוקרים המוקדמים הסתמכו בעיקר על תכתובת (המוזכרת אצל יוספוס) בין חוניו לתלמי פילומטור. תכתובת זו היא ככל הנראה זיוף מאוחר יותר שמטרתו להציג את המקדש כטמא, ומתוארכת כיום כבת התקופה הרומית. עדות נוספת לחוסר הדיוק של החוקרים המוקדמים הוא שיוספוס עצמו אינו מתייחס באופן מפורש לשם "לאונטופוליס", אלא רק ל"גבעה בהליופוליס". קרי, אף הוא אינו מוכן לייחס באופן חד משמעי את המצאות בית המקדש למקום זה.
המקור המרכזי למיקומו ומראהו של בית המקדש אם כן, הוא יוספוס, בספרו מלחמת היהודים:
פתולמאיס נשמע לדבריו, ונתן לו שטח אדמה, במרחק 180 אצטדיות מממפיס, בנומוס שהיה נקרא הליופוליס. הוא התקין מצודה, והקים שם את המקדש (שלא היה דומה לזה שבירושלים, אלא היה עשוי בדמות מגדל) מאבנים גדולות, וגבוה ששים אמה. אבל בבניית המזבח הוא חיקה את זה שהיה בעיר האבות, ואף קישט את המקדש בנדבות, חוץ מן המנורה: כי הוא לא עשה מעמד אלא עשה מנורת זהב שהייתה מפיצה אור בהיר, והייתה תלויה בשלשלת של זהב. את כל הקודש הקיף בחומת לבנים שרופות, והשערים היו עשוים אבנים.
מהקטע עולה כי מקדש חוניו היה מרוחק 180 אצטדיות (סטדיות) מממפיס – כ-30 קילומטרים (או יותר) במידות מודרניות - פרט שכנראה הסיק יוספוס מדיווחים של יחידות רומאיות שהרסו את בית המקדש. לפי אותם דיווחים, המרחק בין ממפיס להליופוליס היה כ-30 קילומטרים. כלומר המקדש היה ככל הנראה בתוך, או קרוב מאוד, להליופוליס העתיקה. מכאן עולה, שאף על פי שתל אל-יהודיה הייתה התיישבות של יהודים תומכי חוניו, היא לא הייתה נקודת הקמתו של בית המקדש.
בנוגע למראהו של בית המקדש וממדיו, נראה מהקטע כי לכאורה הוא אינו דומה בממדיו למקדש בירושלים. אך בחלק אחר באותו ספר, יוספוס טוען כי המקדש אכן תוכנן כהעתק של אחיו בירושלים. הסתירה הפנימית נפתרת כאשר מבינים את השינויים שנערכו בבית המקדש בירושלים. מבקרים מוקדמים מתארים אותו באותם ממדים כפי שמתאר יוספוס את מקדש חוניו - מגדל ששישים אמות אורכו. ההבדל בתיאור נובע משינויים בבית המקדש שנערכו בתקופת הורדוס, כלומר הרבה מאוחר יותר. ככל הנראה, חוניו תכנן ובנה את בית המקדש לפי דמותו שהכיר וזכר, ויוספוס לא התייחס לשינויים שנעשו בבית המקדש הירושלמי לאחר תקופת חוניו בהשוואה שערך.
חיזוק נוסף לטענה שחוניו בנה את מקדשו בדמותו של המקדש בירושלים נמצא בספר ישעיה, בפסוק שהמריץ את חוניו להתיישב במצרים ולהקים מקדשו שם. שם העיר מתורגם ביוונית ל"עיר הצדק". אותה "עיר צדק" אשר מופיעה בתחילת חזון ישעיה:
וְאָשִׁיבָה שֹׁפְטַיִךְ כְּבָרִאשֹׁנָה, וְיֹעֲצַיִךְ כְּבַתְּחִלָּה; אַחֲרֵי-כֵן, יִקָּרֵא לָךְ עִיר הַצֶּדֶק--קִרְיָה, נֶאֱמָנָה.
לו באמת דימו בעיניהם חוניו ותומכיו את עירם החדשה כ"עיר הצדק" האמיתית, היה להם תמריץ חזק לעצב את מקדשם החדש בדמותו של המקדש בעיר שהכירו ועזבו, בתקווה שעירם החדשה תהא "עיר הצדק" האמיתית.
מקדש חוניו שימש את יהודי האזור הסמוך לו, שגם זבחו בו וקיימו אותו כלכלית. הוא שימש בנוסף את שאר יהודי מצריים. המקדש עמד על כנו עד שנת 74. בשנה זו נחרב על ידי חיילים רומאים בשלהי המרד הגדול, תחת הוראותיו של לופוס.
המשך הברית עם בית תלמי

מיד לאחר מותו של תלמי השישי פילומטור, בשנת 145 לפנה"ס, כאשר תושבי אלכסנדריה איימו לפלוש לממלכה ולתקוף את המלכה קלאופטרה, היו אלו חוניו ודוסיתאוס שהביאו לרגיעה ולהפסקת אש, והצילו את הממלכה המצרית ממלחמת אזרחים.
עדות לאירוע זה קיימת בספרו של יוספוס, "נגד אפיון":
כי בעת אשר נלחמו אנשי אלכסנדריה בקלאופטרה והיו עתידים לאחרית רעה, כרתו אלה (ראשי הצבא היהודים) ברית שלום והשביתו את מלחמות האחים (מקרב הארץ).
אירוע נוסף המעיד על עוצמת הברית בין בית חוניו לבית תלמי הוא ניסיונו של פיסקון, אחיו של המלך המנוח, לתפוס בכוח את הכתר מפני קלאופטרה גם כן בשנת 145 לפנה"ס. היה זה חוניו אשר התייצב לימין המלכה וגייס את כוחותיו. עקב סדרת אירועים מוזרה ואולי אף פלאית, תוכניותיו של פיסקון עלו בתוהו. יוספוס מזהה עדות לאירועים אלו בחגיגות שנתיות המנציחות אותם, ואף יש לכך אזכור בספר מקבים ג'.
מאירועים אלו ניתן להבין את עוצמת הברית בין חוניו ואנשיו לבין חצר המלוכה התלמית, ועל השפעתו ההולכת וגדלה על מאבקי הכוחות הפנימיים בה. בנוסף, הם מראים את עוצמתו הצבאית של היישוב היהודי באדמות חוניו, שיכול היה להוות משקל נגד לפלישות ולהתקוממויות אזרחיות.
לאחר אירועים אלו, המתוארים אצל יוספוס, אין בנמצא עדויות אמינות נוספות באשר להמשך חייו של חוניו. העדות הבאה הנוגעת למשפחתו, מתרחשת בשנת 103 לפנה"ס, כאשר שני בניו הם מצביאים רמי מעלה בצבאה של המלכה קלאופטרה השלישית, אשתו השנייה של פיסקון. לבניו הייתה אותה השפעה בחצרה של קלאופטרה השלישית, כפי שהייתה לחוניו בחצרו של תלמי פילומטור.
ידוע כי בעת הזו חוניו כבר אינו חי, אך שנת פטירתו אינה ידועה באופן וודאי.
מקורות היסטוריים ומחלוקות מלומדים

המקורות המרכזיים למאורעות תקופה זו הם ספריו של יוספוס פלביוס: "מלחמת היהודים" "קדמוניות היהודים" ו"נגד אפיון", וכן ספר מקבים ב'. בין מקורות אלו יש סתירות רבות בזהותם המדויקת של הדמויות, בתארוך האירועים ובמשמעותם ההיסטורית, התאולוגית והפוליטית.
מקורות היסטוריים ומחלוקות מלומדים > המחלוקת בנוגע לזהותו של חוניו

המחלוקת הראשונה נוגעת לעצם זהותו של בונה בית המקדש במצרים. הסיבה לכך היא שתי גרסאות סותרות לסיפור חייו בעבודותיו של יוספוס פלביוס, ובנוסף בספר מקבים ב'. בספרו "מלחמת היהודים" מתאר יוספוס את מקים בית המקדש בהליופוליס כבנו של שמעון הצדיק, כלומר חוניו השלישי.
בעת מלחמות אנטיוכוס הנקרא אפיפנס עם תלמי הששי על־דבר השלטון בכל ארץ סוריה נפלה מריבה בין תקיפי היהודים, כי שלטה קנאה ביניהם בדבר שלטון־העם וכל אחד מאנשי־המשרה לא רצה להפנע לפני חבריו. חוניו, אחד הכהנים הגדולים, התחזק וגרש מן העיר את בני טוביה, ואלה ברחו אל אנטיוכוס וחלו את פניו להתנפל על ארץ יהודה והבטיחוהו להיות לו לעיניים. המלך נעתר אליהם, כי זה מכבר זמם לעשות כדבר הזה, ומהר בעצמו לעלות על העיר בראש חיל גדול וכבש אותה בחזק־יד והמית המון גדול מאנשי־שלומו של תלמי ונתן רשות לאנשי־הצבא לבז את העיר באין מעצור, והוא בעצמו בזז את היכל ה׳ והשבית את עבודת התמיד שלש שנים וששה חדשים. והכהן הגדול חוניו ברח אל תלמי וקבל ממנו נחלה במחוז הליופוליס ושם יסד עיר קטנה כדמות ירושלים ובנה בה היכל לה׳ כתבנית בית־המקדש. ועל־זה עוד נשוב לדבר במקום הראוי.
מציטוט זה ניתן להסיק כי יוספוס מזהה את חוניו השלישי גם כמגרש בני טוביה וגם כבורח מפניהם מפני אנטיוכוס ושליחיו לתלמי במצרים ומקים שם את בית המקדש שלו. מאידך, בקדמוניות היהודים טוען יוספוס כי מקים בית המקדש הוא נכדו של שמעון, קרי חוניו הרביעי:
ובנו של חוניו הכהן הגדול, ששמו כשם אביו, אשר ברח אל המלך תלמי המכונה פילומיטור וישב באלכסנדריה, כפי שאמרנו למעלה, ראה את יהודה והיא נתונה לפגעים מיד המוקדונים ומלכיהם, וברצונו להנחיל לעצמו תהילה וזכר-עולם, החליט לשלוח (שליחים) אל תלמי המלך ואל המלכה קלאופטרה ולבקש מהם רשות לבנות מקדש במצרים, שידמה לבית המקדש שבירושלים, ולהעמיד (בו) לוויים וכוהנים ממשפחתו. הוא רצה בכך בעיקר משום שסמך על ישעיהו הנביא, שחי שש-מאות שנה ומעלה לפני-כן וניבא, כי אל-נכון ייבנה במצרים מקדש לאל-עליון ביד איש יהודה.
רוב החוקרים תומכים בסברה כי גרסת קדמוניות מדויקת יותר, שכן היא נכתבה מאוחר יותר, וייתכן כי יוספוס תיקן את טעויותיו הקודמות ממלחמת היהודים. בנוסף – בעל מקבים ב' מתאר את מסכת חייו של חוניו השלישי באופן שונה לחלוטין – הוא טוען שהלה איבד את משרתו ככהן הגדול לאחיו יאסון בשנת 175 לפנה"ס, ושלוש שנים לאחר מכן, כשמנלאוס הפרו-סלאווקי תפס את הכהונה, חוניו השלישי נרצח בדאפנה על ידי מתנקש שהיה פקיד של אנטיוכוס אפיפאנס הסלאווקי – אנדרוניקוס.
רוב החוקרים מסכימים שאמנם גרסת האירועים כפי שהיא מתוארת במקבים ב' אינה מדויקת לחלוטין, אך סביר להניח כי חוניו השלישי אכן נרצח, ובנו – חוניו הרביעי, הוא שירד למצרים והקים שם את מקדש חוניו בלאונטופוליס. בעל מקבים ב' אמין על דעת חוקרים מודרניים כיוון שהיה קרוב יותר כרונולוגית לאירועים המדוברים – מרחק שני דורות בלבד ממותו של חוניו השלישי. בין חוקרים אלו ניתן למצוא את אביגדור צ'ריקובר בספרו "היהודים והיוונים בתקופה ההלניסטית" וגדעון בוהק בספרו "Joseph and Aseneth and the Jewish Temple at Heliopolis". בוהק במחקרו מזהה את חוניו המדובר כחוניו הרביעי לאורך כל הכרונולוגיה המתוארת לעיל, ממאבקי הכוחות בירושלים, דרך הירידה למצרים, בניית המקדש והברית הפוליטית עם בית תלמי. כחיזוק לטענתו כי הברית הייתה עמוקה, הוא מביא את בניו של חוניו, שנשאו תפקידים רמים בממלכתה של קלאופטרה.