stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליסה גרנרן
הערות שוליים

↑  Elisa Garnerin - Women in Sports Women's Sports, web.archive.org, ‏2016-05-02
↑  Jerry Kuntz, A Leap from the Clouds: The Balloon-Parachute Act and the Daredevil Heritage of Aviation, McFarland, 2022-08-05, ISBN 978-1-4766-8960-9. (באנגלית)
↑  Elisa Garnerin by Library Of Congress/science Photo Library, Science Photo Gallery (באנגלית)
↑  Jackson, Donald Dale (1980). The Aeronauts. Time-Life Books. ISBN 978-0-8094-3268-4. נבדק ב-25 ביולי 2012. {{cite book}}:  (עזרה)
1 2 3 4  S. L. Kotar, J. E. Gessler, Ballooning: A History, 1782-1900, McFarland, 2011-01-03, ISBN 978-0-7864-4941-5. (באנגלית)
↑  LIBRARY OF CONGRESS/SCIENCE PHOTO LIBRARY, Elisa Garnerin, French aeronaut - Stock Image - H407/0374, Science Photo Library (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb14953506g (data)  GND: 116439785  ISNI: 0000 0003 6452 3743  LCCN: n2021003879  SUDOC: 23083552X  VIAF: 228717325   WorldCat (עם VIAF): 228717325 
פוסטר לניסוי בכדור פורח וקפיצה במצנח על ידי אליסה, כנראה בשנת 1815
פרסום לפסטיבל ברואן, הכולל קפיצה במצנח, משחקים, בידור, ריקודים, קונצרטים, אורות ומצגת זיקוקים
תמונה מהפרסום להמראה במדריד
ח'וזאעה

ערך זה עוסק ביישוב פלסטיני ברצועת עזה. אם התכוונתם לסיפור מאת ס. יזהר, ראו .
| --- | --- |

 מדינה / טריטוריה:  חמאס (דה פקטו, מאז יוני 2007), הרשות הפלסטינית
 נפה:  ח'אן יונס
 גובה:  79 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  11,388 (2017)
 קואורדינטות:  31°18′24″N 34°21′40″E﻿ / ﻿31.30675°N 34.3611°E﻿ / 31.30675; 34.3611
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מערב הנגב מוגדלת) ח'וזאעה(למפת מערב הנגב רגילה) ח'וזאעה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ח'וזאעה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ח'וזאעה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ח'וּזַ֫אעַה (בערבית: خزاعة) או בערבית מדוברת חִ֫'ירְבֶּת אֶחְ'זַ֫אעַה, הוא יישוב פלסטיני בדרום רצועת עזה בנפת ח'אן יונס, הממוקם כ-500 מטר מגבול ישראל – רצועת עזה, כ-1.5 קילומטר ממערב לקיבוץ ניר עוז. נכון ל-2017, אוכלוסייתו מונה כ-11,388 תושבים.
על פי סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל, אוכלוסיית היישוב מנתה באותה עת 990 נפש, ושטחי האדמה של הכפר היו 8,197 דונם.
בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20 מנתה אוכלוסייתו כ-2,000 נפש, מחציתם – פליטים בדווים שהתיישבו בשוליו המערביים והפחות פוריים של אזור המרזבה המזרחית ברצועת עזה. באותה עת (סוף שנות ה-70) היו בבעלות הכפר כ-4,500 דונם, מהם רק 1,000 דונם בהשקיה, וזאת בשל מי התהום העמוקים יחסית (60 מטר ויותר) והקושי לשאוב אותם.
במהלך מבצע עופרת יצוקה נהרסו חלקים נרחבים ביישוב. במבצע צוק איתן פעלו באזור ח'וזאעה במסגרת הקרב על חרבת אחזעה כוחות חטיבת גבעתי, גדוד 101 של חטיבת הצנחנים, יחידת דובדבן, גדודי שריון והנדסה, שחשפו מנהרות לחימה. גם במבצע זה נהרסו חלקים נרחבים ביישוב.
ב-7 באוקטובר 2023 מחבלים שיצאו מח'וזאעה ביצעו את הטבח בקיבוץ ניר עוז במהלכו נרצחו עשרות מחברי הקיבוץ, נחטפו 77 אזרחים, והקיבוץ נבזז ונחרב בצורה קשה. במתקפה השתתפו גם אזרחים עזתים שנטלו חלק במעשי הרצח, הביזה וההרס בקיבוץ.
ב-27 בדצמבר 2023 יצאה אוגדת עזה למבצע עוז וניר שנועד להשתלט על העיירה, להרוג את מחבלי הנוח'בה שביצעו את הטבח בקיבוץ ניר עוז, ולפרק את תשתיות הטרור הנרחבות שהקים חמאס במקום. במהלך הלחימה מצאו לוחמי חטיבה 5 רכוש שנבזז מקיבוצי העוטף, וסימנים המעידים על חטופים ששהו במקום כגון צעצועי ילדים, דיסקיות, תעודות זהות, כתמי דם ועוד .
בדצמבר 2024 הוקם אזור חיץ מפורז ברוחב של כ-2 ק"מ סמוך לגדר המערכת סביב רצועת עזה, כחלק מכיבוש הרצועה במהלך מלחמת חרבות ברזל. לשם שיטוח אזור החיץ הרס צה"ל אלפי מבנים בח'וזאעה.
ראו גם

הקרב על חרבת אחזעה
הערות שוליים

↑  סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל, מתוך ספרו של סאמי הדאווי, 1970, עמ' 46, באתר palestineremembered.com
1 2  ח'רבת אח'זע במדריך ישראל, סיני וחבל עזה, הוצאת כתר ומשרד הביטחון-ההוצאה לאור, 1979, עמ' 313, (הערך נכתב על ידי רמי יזרעאל)
↑  אלון בן דוד, מבור למנהרה, עם לוחמי גבעתי בעזה: "יש לנו עוד עבודה לעשות. זאת מלחמה", באתר nana10‏, 26 ביולי 2014
↑  יואב זיתון, מפקד אוגדת עזה הודיע על מבצע "עוז וניר": התקפה על האזור בדרום עזה ממנו פלשו לניר עוז, באתר ynet, 27 בדצמבר 2023
↑  מול ניר עוז: תיעוד מהכפר שממנו יצאו מחבלי חמאס לטבח ב-7 באוקטובר, נבדק ב-2024-01-12
↑  אילנה קוריאל, דגל ניר עוז הונף ברצועת עזה, הלוחמים מצאו צעצועים שנבזזו מהקיבוץ ב-7.10, באתר ynet, 3 בינואר 2024
↑  יואב זיתון, רפיח, מול מחבלים בני 15 ומנהרות שטרם התגלו: השגרה שתימשך שנים בעזה - תמונת מצב נרחבת, באתר ynet, 3 בדצמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007602546005171  VIAF: 206146461679527732660   WorldCat (עם VIAF): 206146461679527732660
קלמנס האחד עשר

מדליה ובה משורטט דיוקנו של קלמנס האחד עשר
האפיפיור קלמנס האחד עשר (בלטינית: Clemens XI‏; 23 ביולי 1649 – 19 במרץ 1721) נולד כג'ובאני פרנצ'סקו אלבני (באיטלקית: Giovanni Francesco Albani) היה אפיפיור מ-23 בנובמבר 1700 עד מותו.
חייו עד מינויו לאפיפיור

אלבני נולד בעיר אורבינו שבמחוז אומבריה (כיום באיטליה, אז חלק ממדינת האפיפיור) למשפחת אצילים שהיגרה לאיטליה מצפון אלבניה במאה ה-15, לאחר שבני המשפחה לחמו בצבא סקנדרבג כנגד האימפריה העות'מאנית. לאחר שנבחר כאפיפיור הזמין את כתיבת ההיסטוריה הנוצרית של חבל הארץ ממנו הגיעה משפחתו. סבו היה סנטור ברומא בזמנו של האפיפיור אורבנוס השמיני, ודודו היה אחראי על ספריית הוותיקן.
בגיל 11 נשלח ג'ובאני אלבני ללימודים בקולג' הרומאי. הוא הצטיין בלימודיו, ובגיל 18 תרגם ספרים מיוונית ללטינית. אלבני למד תאולוגיה ומשפט קאנוני וקיבל תואר דוקטור במשפטים. הוא התקדם במהירות בהיררכיה הכנסייתית ובגיל 28 הוסמך כבישוף, ומונה תחילה למושל העיר ריאטי, ואחר כך למושל העיר סבינה ולבסוף למושל העיר אורבייטו. הוא הוחזר לרומא ומונה לכומר האחראי על בזיליקת פטרוס הקדוש. עם מותו של הקרדינל סלוזיו (Slusio), קיבל את תפקידו כאחראי על המסמכים האפיפיורים המכונים בריפים (brevis), אותו מילא במשך 13 שנים. ב-13 בפברואר 1690 הסמיך אותו האפיפיור אלכסנדר השמיני כקרדינל-דיאקון ואחר כך כקרדינל-כומר בתואר "סן סילבסטרו", וב-23 בנובמבר 1700 נבחר כאפיפיור במקומו.
שלטונו כאפיפיור

קלמנס האחד עשר היה אחד האפיפיורים הבודדים בתקופתו שנמנע מנפוטיזם כלומר שלא ניצל את מעמדו לחלוקת משרות לבני משפחתו. אומנם אחיינו אניבלה אלבני (Annibale Albani) נבחר כחשמן, אך היה זה על בסיס כישוריו בלבד.
סמוך לעלייתו לכס הכהונה פרצה מלחמת הירושה הספרדית. ההחלטה של קלמנס לתמוך בפליפה החמישי, שהיה נכדו של לואי הארבעה עשר, מלך צרפת, כמלך ספרד הייתה הרת אסון. הוא נאלץ מאוחר יותר להכתיר את קרל, ארכידוכס אוסטריה כמלך ספרד, מכיוון שצבא האימפריה הרומית הקדושה כבש את רובה של צפון איטליה ואיים על רומא עצמה (ינואר 1709).
עד לחתימת הסכם אוטרכט, שסיים את מלחמת הירושה הספרדית, איבדה מדינת האפיפיור את ריבונותה על דוכסות פארמה ופיאצ'נצה לטובת אוסטריה ואיבדה גם את קומצ'יו. ממהלומות אלו לא הצליחה היוקרה ההולכת ונחלשת של מדינת האפיפיור להתאושש.
ב-1713 יצאה לאור הבולה Unigenitus. הבולה גרמה למהומה בכנסייה העצמאית למחצה של צרפת (המכונה הכנסייה הגליקנית). הבולה הוקיעה 101 הצעות מעבודותיו של פאסקייה קנל (Pasquier Quesnel) ככפירה וזהות להצעות שכבר הוקעו על ידי האפיפיור בכתביו של קורנליוס יאנסן.
התנגדותם של רבים מאנשי הכמורה הצרפתיים וסירובם של ה"פרלמנטים" לאשרר את הבולה הובילו לחילוקי דעות שנמשכו לאורך המאה ה-18. כיוון שהממשלות המקומיות לא קיבלו את הבולה באופן רשמי, טכנית לא היה לבולה תוקף באזורים אלו. בתגובה על מחאתם של ארבעה בישופים צרפתיים כנגד הבולה, הודיע קלמנס על נידויים של הבישופים מהכנסייה. להחלטה זו לא הייתה משמעות מעשית, משום שהבישופים זכו לתמיכה עממית ותמיכה של מלך צרפת. פרשה זו היא דוגמה בולטת להתערבות המדינות בענייני הדת לפני המאה ה-20.
החלטה חשובה נוספת של קלמנס האחד עשר הייתה בנוגע למחלוקת על הטקסים הסיניים. קלמנס תמך במסדרים הנוצריים (בייחוד הדומיניקני) שהתנגדו נמרצות לשילוב מסורות מקומיות בפולחן הדתי הקתולי בסין. ב-1704 הוציא קלמנס צו (decrees) בנושא. ב-1715 הוא פרסם את הבולה "אקס אילה דיאה" (Ex Illa Die – "החל מיום זה") שבה אסר על המיסיונרים הישועים לקחת חלק בטקסים בהם הופגן כבוד לקונפוציוס או לאבותיהם של קיסרי סין, נוהג שקלמנס האחד עשר הגדיר כ"עבודת אלים וברבריות". כמו כן קלמנס אסר לכלול במינוח הנוצרי רעיונות פגניים תחת המסווה של ריצוי עובדי האלילים. החלטה זו הייתה הרת אסון למיסיון בסין. בתגובה הורה קָאנְגשִׂי, קיסר סין, על גירוש כל המיסיונרים מסין, והקהילות של המתנצרים הסינים נרדפו. החלטה זו עמדה בעינה עד 1939, אז ביטל האפיפיור פיוס השנים עשר חלקית את ההחלטות בבולה.
קלמנס האחד עשר מת ברומא ב-1721 ונקבר מתחת לרצפת בזיליקת פטרוס הקדוש.
בנייה ותרבות

יוזמות הבנייה של קלמנס האחד עשר כללו שעון שמש, אותו הוסיף לכנסייה סנטה מריה דגלי אנג'לי אי דאי מרטירי, אובליסק שהוקם בכיכר שלפני הפנתאון ברומא (פיאצה דל פנתאון), ונמל שנבנה על נהר הטיבר.
הוא הקים ועדה בראשות האמנים החביבים עליו, קרלו מרטה וקרלו פונטנה, שתפקידה להזמין את פסלי השליחים על מנת להשלים את קישוט בזיליקת יוחנן הקדוש בלטראנו. הוא יסד אקדמיה לציור ופיסול בגבעה הקפיטולינית.
הוא העשיר את ספריית הוותיקן בקודקסים, ונתן חסותו לחפירות הארכאלוגיות הראשונות בקטקומבות ברומא. באורבינו, עיר הולדתו, שיפץ מספר מבני ציבור וייסד ספרייה ציבורית.
במהלך כהונתו כאפיפיור הוזמנה כתיבת ה"איליריקום סקרום" (Illyricum Sacrum), מחקר היסטורי מקיף בן 8 כרכים ו-5,000 עמודים על הנצרות באיליריה (החוף המזרחי של הים האדריאטי, כולל אלבניה). המחקר נכתב בעיקר על ידי דניאלה פרלטי (Daniele Farlati), וכיום הוא אחד המקורות הראשיים בחקר ההיסטוריה של אלבניה.
האובליסק שלפני הפנתאון
דודו דגן

| --- | --- |
תא"ל ד"ר דודו דגן בטקס זיכרון לחללי חיל הרפואה (2016)
תא"ל ד"ר דודו דגן בטקס זיכרון לחללי חיל הרפואה (2016)
 לידה:  12 באפריל 1965 (בן 59)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 קצין רפואה גדוד צבר  קצין הרפואה של חטיבת גבעתי  קצין הרפואה של סיירת מטכ"ל  קצין הרפואה של אוגדת עזה  מפקד רפואה פיקוד המרכז  סגן קצין רפואה ראשי  קצין רפואה ראשי
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה הראשונה   האינתיפאדה השנייה     מלחמת לבנון השנייה   מבצע עופרת יצוקה   מבצע צוק איתן
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל בית החולים האוניברסיטאי אסותא אשדוד
 
דודו דגן (נולד ב-12 באפריל 1965) הוא רופא ישראלי המשמש כראש חטיבת בתי החולים הממשלתיים במשרד הבריאות, קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. שימש מנכ"ל בית החולים האוניברסיטאי אסותא אשדוד וקצין רפואה ראשי (הקרפ"ר) של צה"ל.
ביוגרפיה

דגן נולד, גדל והתחנך בקריית ביאליק. סיים לימודיו בקריית החינוך אורט קריית ביאליק בשנת 1983. דגן הוא מומחה לרפואת ילדים וטיפול נמרץ ילדים. עשה את התמחותו בבית החולים שניידר. בעל תואר שני בניהול מערכות בריאות (MHA). בוגר פיקוד ומטה והמכללה לביטחון לאומי. שירת בצה"ל במגוון תפקידי פיקוד בחיל הרפואה בהם רופא גדוד צבר וקצין הרפואה של חטיבת גבעתי, רופא סיירת מטכ"ל, קצין הרפואה של אוגדת עזה, סגן מפקד קצין הרפואה של פיקוד הצפון ומפקד הרפואה של פיקוד המרכז. שימש סגן קצין רפואה ראשי ובמהלך כהונתו בתפקיד זה עמד בראש המשלחות הרפואיות לבולגריה ב-2012 בעקבות הפיגוע באוטובוס בנמל התעופה בורגס, וב-2013 לפיליפינים בעקבות פגיעת סופת הטייפון "האיאן".
בנובמבר 2014 מונה לקצין רפואה ראשי, כיהן בתפקיד עד אוגוסט 2017. לאחר פרישתו מצה"ל התמנה למנכ"ל בית החולים האוניברסיטאי אסותא אשדוד, אך כעבור כ-10 חודשים הודיע על פרישתו מהתפקיד מסיבות אישיות.
בנובמבר 2020 מונה כראש חטיבת בתי החולים הממשלתיים לאחר התפטרותו של ד"ר ארז און מהתפקיד.
חיים אישיים

נשוי ליאנה, אחות מיילדת במקצועה ואב לשני בנים.
הערות שוליים

↑  חדשות 2, ‏33 פצועים המריאו מבורגס לישראל במטוס קרנף של צה"ל, באתר ‏מאקו‏, 19 ביולי 2012
↑  מערכת וואלה! חדשות‏, משלחת צה"ל לפיליפינים: "מביאים יכולות מתקדמות", באתר וואלה, 13 בנובמבר 2013
↑  נדב זק, "ההישג המשמעותי שלנו – הורדת תמותת הפצועים ב'צוק איתן"", באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 3 בנובמבר 2014
↑  ספי קרופסקי, אסותא: דודו דגן החלף את רחל שמואלי בכס המנכ"ל, באתר כלכליסט, 31 באוגוסט 2017
↑  הילה ויסברג, ‏גל עזיבות באסותא-אשדוד: גם המנכ"ל הודיע על פרישה, באתר גלובס, 23 בינואר 2019
↑   רוני לינדר, משרד הקרפ"רים: קצין רפואה ראשי רביעי מונה לתפקיד בכיר במשרד הבריאות, באתר TheMarker‏, 12 בנובמבר 2020
מיכאל (שיר של מרים ילן-שטקליס)

"מיכאל" הוא שיר ילדים שכתבה המשוררת מרים ילן-שטקליס והלחינה נעמי שמר. לשיר קיים לחן נוסף של הזמר שמוליק קראוס.
רקע

ילן-שטקליס מתארת בפשטות חוויה המוכרת ודאי לילדים, אשר ממתינים לחבר או חברה שיבואו לשחק איתם, ולא תמיד מגיעים.

בשנות ה-60 ביקשה נעמי שמר להלחין את שירה של שטקליס. המילה "גזוזטרא" הפריעה לה ביצירת המשקל והפיסוק, והיא החליטה להחליפהּ במילה הנרדפת "מרפסת". שמר נהגה לשנות את מילות השירים שקיבלה להלחין, כדי שיתאימו טוב יותר ללחן החדש. היא אף הוסיפה שורה משלה: "דומם ישבתי דומם חשבתי עלי ועל מיכאל". בארכיונה של שמר השמור בספרייה הלאומית נמצאות שלוש גרסות של מילות השיר בכתב ידה.

ילן-שטקליס כתבה מכתב בו האשימה את שמר באי-קיום הבטחות וביקשה ממנה בחריפות שלא תלחין להבא אף אחד משיריה: "אבקש ממך לא להלחין עוד מנגינות לשיריי".

לבסוף, הושגה פשרה, ילן-שטקליס אישרה חלק מהשינויים במילות השיר ושמר מיהרה לדרוש בתגובה מחברת התקליטים לגנוז את ההקלטות המקוריות שהמשוררת לא אהבה. בסופו של דבר, מספרות העדויות, יושרו ההדורים בין המשוררת למלחינה.
ביצועים

בין מבצעי השיר ניתן למצוא את: חוה אלברשטיין, אילנית, שושיק שני, ג'וזי כץ (בלחן של שמוליק קראוס), שרית חדד, רמה מסינגר, ורינת גבאי. היוצרת חן פעמוני עשתה עיבוד חדש לשיר מתוך האלבום "ילדת מפתח" (2024).
לקריאה נוספת

פרח נתתי לנורית, אוסף שירי ילדים של מרים ילן-שטקליס, הוצאת דביר-כנרת-זמורה-ביתן, 2005 (יצא לאור כעשרים שנה לאחר פטירתה של ילן-שטקליס).
הערות שוליים

↑  מיכאל [דף שיר], באתר הספרייה הלאומית
↑  מיכאל - חן פעמוני מתוך האלבום "ילדת מפתח", באתר יוטיוב, ‏2.9.2024
גד רשף

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  ספטמבר 1946 הונגריה
 נהרג:  7 באוקטובר 1973 (בגיל 27) י"א בתשרי ה'תשל"ד תעלת סואץ
 מקום קבורה:  בית הקברות הצבאי בהר הרצל
 תאריך עלייה:  1957
 מדינה:  ישראל
 בת זוג:  חנה רשף
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    רב-סרן
 תפקידים בשירות
 מפקד פלוגה, מפקד מעוז ליטוף
 פעולות ומבצעים
   מלחמת יום הכיפורים
 עיטורים
   עיטור המופת
 הנצחה
 אנדרטה לזכר בני העיר שנפלו במערכות ישראל ראשון לציון  אנדרטה לחללי גדוד 68 במלחמת יום הכיפורים ירושלים  בית יד לבנים ברעננה  בית יד לבנים בראשון לציון  אנדרטה לנופלים בני קריית מנחם ירושלים  אנדרטה לנופלים מהפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית רחובות  קיר הנצחה לנופלים ממכון ויצמן רחובות
 
גד רשף (ספטמבר 1946 – 7 באוקטובר 1973) היה רב-סרן ישראלי אשר נפל במלחמת יום הכיפורים בעת שפיקד על מעוז ליטוף בתעלת סואץ. על לחימתו הוענק לו עיטור המופת.
ביוגרפיה

רשף נולד בספטמבר 1946 בהונגריה כבן יחיד לאנה ופרנץ קרקש, ניצולי שואה. בשנת 1957 עלתה משפחתו לישראל בשל גילויי אנטישמיות, והתמקמה בירושלים. רשף נשלח לפנימייה, ולמד בבית הספר התיכון בבן-שמן.
הוא התגייס לנח"ל המוצנח, והתמנה למפקד מחלקה.
לאחר שחרורו החל ללמוד חקלאות באוניברסיטה העברית בירושלים, וסיים בהצטיינות את לימודיו לתואר הראשון ולתואר השני. בשנתו הרביעית ללימודים נישא לחנה, ולזוג נולד בן, נועם. הם התגוררו בראשון לציון.
במסגרת שירותיו במילואים קודם לדרגת סרן ומונה למפקד פלוגה. בסוף ספטמבר 1973 גויס למילואים והוצב כמפקד מעוז ליטוף ליד תעלת סואץ. ביום הכיפורים ה'תשל"ד, 6 באוקטובר 1973, יום פריצת מלחמת יום הכיפורים, נפגע רשף מכדור מצרי בעת הגנתו על המעוז. הוא המשיך להילחם ולפקד כשהוא פצוע, וחייליו נאלצו להכריח אותו להיכנס לבונקר, כדי שיקבל טיפול רפואי. בשכבו פצוע המשיך לתת הוראות ולעודד את רוח חייליו. בבוקר המחרת הוא פונה לבסיס רפידים, שם נפטר. הוא נקבר בבית הקברות הצבאי בהר הרצל.
במאי 1975 הוענק לו עיטור המופת על ידי הרמטכ"ל מרדכי גור:
רס"ן גד רשף ז"ל היה מפקד מעוז "ליטוף" שבגזרה הדרומית של תעלת סואץ. מעוז זה הותקף חזיתית על ידי כוח מצרי גדול. רס"ן גד רשף ז"ל ארגן את אנשיו לתקיפה, כשהוא עצמו משמש דוגמה אישית בהילחמו פנים-אל-פנים עם הכוח התוקף, עד שנהדף. בהתקפה זו נפצע קשה, אולם הוא המשיך לעודד את חייליו עד לרגע פינויו. בדרכו לביה"ח - נפטר. במעשיו אלה גילה אומץ לב, תושייה ודוגמה אישית למופת.
הותיר אחריו אישה וילד.
.by

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1994 
 סטטוס:  פעיל
 cctld.by
 
‎.by היא סיומת האינטרנט בבלארוס. היא מנוהלת על ידי מרכז התפעול והניתוח תחת נשיא הרפובליקה של בלארוס (Оперативно-аналитический центр при Президенте Республики Беларусь). מקור ה-BY הוא בקוד ISO לביילורוסיה, שמה הקודם של המדינה. CcTLD נוצר עבור בלארוס ב-10 במאי 1994.
זכאות

מרכז התפעול והניתוח בפיקודו של נשיא הרפובליקה של בלארוס מאפשר לכל אחד (לא רק לאלה המתגוררים בבלארוס) לרשום תחום ברמה שנייה כגון something.by. עם זאת, תחומים מהדרגה השלישית .gov.by ו-.mil.by שמורים לשימוש ממשלתי בלבד. השמות שנבחרו עבור תחומים מדרגה שנייה אינם חייבים להתנגש עם אלה שכבר רשומים או עם שמות מותג ידועים. השמות חייבים להכיל שני תווים לטיניים או יותר והם לא יכולים להתחיל או לסיים עם מקף (-). המנהל של ccTLD BY יכול לדחות שמות בדרגה שנייה שעשויים להכיל מילים או ביטויים הנחשבים וולגריים או לא חוקיים.
היסטוריה

בהתחלה הייתה רק חברה אחת בבלארוס שביצעה את רישום הדומיינים - Open Contact Ltd. באוקטובר 2006 קיבלו שתי חברות אחרות בבלארוס את הרישיון לספק הגנה טכנית על מידע, כולל ביצועו באמצעים הצפנתיים, וכלל שימוש בחתימה דיגיטלית. אלה היו Reliable Software Inc. ו-JV Network Network. הראשון החל לקבל פניות ולבצע רישום תחום מאז 27 במרץ 2007. ב-3 בספטמבר 2007 ניתן הרישיון גם ל- Extmedia וב-29 ביוני - ל-Active Technologies. נכון להיום כל אחת מחמש החברות מבצעת רישום דומיין באופן רשמי. מאז 1994 המנהל הטכני היחיד של .by הוא Open Contact Ltd.
על פי תוצאות התחרות שנערכה בספטמבר 2010 על ידי מרכז התפעול והניתוח (OAC) - הגוף הממשלתי המוסמך למטרות אבטחת האינטרנט - התחום .by הוסמך מחדש ל-Reliable Software Inc.‏ (hoster.by). ב-7 בפברואר 2012 אישרה ICANN את מועמדות החברה באופן חד משמעי.
בשנת 2007 בעוד Open Contact Ltd. הייתה המנהלת הטכנית של התחום .by היא הודיעה על הורדת מחיר בתחומים לאומיים מ-190,000 רובל בלארוסי (88 דולר ארצות הברית) ל-130,000 (60 דולר). צעד זה הביא לתהליך ההעברה של אתרי בלארוס מתחומים כלליים עליונים לתחום הלאומי.
מאז שנת 2012, כאשר Reliable Software Inc. (hoster.by) הפכה למנהלת הטכנית של התחום .by, אומצו מספר שינויים: הערכת פניות במרכז התפעול והניתוח (OAC) והזמנה ללא תשלום של 30 יום שם דומיין בוטל ושירות WHOIS החל לעבוד.
עמלות

מאז 2011 עקב שינויים בשער החליפין של המטבע, המחיר ירד. העלויות לשימוש בדומיין .by הן עמלה בסך 12 דולר ארצות הברית לשנה הראשונה ותשלום שני בסך 12 דולר לשמירה על הדומיין. חידוש התחום מתרחש מדי שנה. התשלום המקדים המרבי הוא שנה. תשלום העמלות מתרחש באמצעות העברה בנקאית, WebMoney, כרטיס אשראי או מזומן בהתאם לרשם.
דומיין ברמה העליונה של קוד מדינה בינלאומי

בלארוס הגישה בקשה לדומיין הקירילי ברמה העליונה .бел, שנועד לשמש עם תת-דומיינים באותו סקריפט, שאושר על ידי ICANN בשנת 2015.
שימושים אחרים

קוד ה-.by משמש לפריצת דומיינים על ידי מוסדות ממדינת בוואריה הגרמנית (גרמנית: "Bayern"), כמו bayern.by, סוכנות התיירות בבוואריה.
הערות שוליים

↑  IANA, Redelegation of the .BY domain representing Belarus to Reliable Software Inc.
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט ובנושא בלארוס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חזה מרפרף

| --- | --- |
 תחום:  רפואת חירום 
 תסמינים:  Paradoxical breathing 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  433779 
 MeSH:  D005409
 סיווגים
 ICD-10:  S22.5 
 ICD-11:  NA82.5 
 
חזה מרפרף (פלייל צ'סט Flail chest) הוא מצב בו קטע מכלוב הצלעות נשבר כתוצאה מטראומה גופנית, מתנתק מדופן בית החזה ואינו מתפקד בתיאום עם יתר הצלעות.
חזה מרפרף מתרחש כאשר כמה צלעות סמוכות (לפחות 2) נשברות במספר מקומות (לפחות שני מקטעים בכל צלע) מה שגורם לכך שחלק מדופן בית החזה נע באופן עצמאי. הדבר ניכר בכך שהקטע המנותק נראה כמתנועע בכיוון הפוך לשאר דופן החזה: כשבית החזה עולה המקטע נותר למטה וכשבית החזה שוקע המקטע נותר למעלה, מצב זה מכונה: נשימה פרדוקסאלית.
סימנים ותסמינים

חזה מרפרף נגרם כתוצאה מטראומה התסמינים העיקריים הם כאבים בחזה וקשיי נשימה. סימן מובהק נוסף הוא "הנשימה הפרדוקסאלית" (עם זאת הנשימה הפרדוקסאלית עלולה להיווצר בשלב מאוחר יותר, כך שהיעדרה אינו מהווה הוכחה לשלילת חזה מרפרף).
התנועה המתמדת של הצלעות השבורות מסבה למטופל כאבים עזים; הותרת המצב ללא טיפול עלול להוביל לדום נשימה (בנוסף ייתכנו פגיעות נוספות כתוצאה מהחבלה שגרמה לשברים בצלעות):
הקצוות השבורים החדים של הצלעות עשויים לנקב את קרומי הפלאורה והריאות וכך לגרום לפנאומותורקס או פנאומומדיאסטינום.
Like a Prayer (וידאו קליפ)

| --- | --- |
סצנה מתוך הקליפ "Like a Prayer" בה נראית מדונה כשהיא שרה את השיר, ומאחוריה חמישה צלבים בוערים.
סצנה מתוך הקליפ "Like a Prayer" בה נראית מדונה כשהיא שרה את השיר, ומאחוריה חמישה צלבים בוערים.
 בימוי:  מרי למברט
 הופק בידי:  שרון אורק (אנ')
 עריכה:  ג'ון טרוורס
 שחקנים ראשיים:  מדונה טוני וורד לאון רובינסון (אנ')
 מוזיקה:  פטריק לאונרד מדונה
 צילום:  סטיבן פוסטר (אנ')
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  האחים וורנר • מאבריק
 חברה מפיצה:  וורנר מיוזיק גרופ
 הקרנת בכורה:  23 בפברואר 1989
 משך הקרנה:  5:38
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  קליפ • דרמה
את הווידאו קליפ לשיר "Like a Prayer" שיצא לאור על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מדונה ביימה במאית הווידאו קליפים האמריקאית מרי למברט. הקליפ שלו צולם באולפני ראלי בהוליווד ובגבעות סן פדרו (אנ') שביימה בעבר את "Borderline",‏ "Like a Virgin" ‏(1984), ‏"Material Girl" ‏(1985) ו-"La Isla Bonita" ‏(1987). מדונה רצתה שזה יהיה יותר פרובוקטיבי מכל מה שעשתה קודם לכן; לשם כך, היא התייחסה לגזענות והעמידה פנים שהקליפ עוסק בזוג בין-גזעי שנרצח על ידי הקו קלוקס קלאן, אף על פי ששינתה את דעתה והחליטה לכלול נושא פרובוקטיבי נוסף, אך כזה שעומד בקנה אחד עם הקונוטציות הדתיות של השיר. לאחר שהאזינה לשיר מספר פעמים, החליטה מדונה על נושאו הסופי ולמברט עזרה לה לממש אותו.
הקליפ מתחיל כשמדונה הופכת עדה לשוד ולרצח של אישה צעירה בידי אנשים לבנים (מפאת "עליונות לבנה"), כשהיא מפוחדת מכדי להגיב. גבר שחור, שראה את האירוע גם כן, רץ לעזור לה, אך הרוצחים בורחים בדיוק כשהמשטרה מגיעה; הם חושדים בטעות שהוא הרוצח ועוצרים אותו. לפני שהם נמלטים, הרוצחים האמיתיים מעיפים מבט מאיים לעבר מדונה, שבורחת מזירת הפשע ונמלטת לכנסייה, שם היא נתקלת בפסל דמוי אדם קדוש. עם תחילת הבית הראשון היא מתפללת מולו, שנראה כאילו הוא בוכה, ולאחר מכן נשכבת על ספסל וחולמת חלום שבו היא נופלת לריק. לאורכו של הקליפ, ניתן לראות צלבים בוערים (אנ'); דבר שהוביל להד תקשורתי בכל רחבי העולם והפך את הקליפ לאחד מהקליפים השנויים במחלוקת בכל הזמנים.
במהלך טקס פרסי הווידאו קליפים של MTV לשנת 1989 (אנ'), זכה הקליפ של "Like a Prayer" בפרס בקטגוריית, "בחירת הצופים". במרוצת השנים, הוכתר הקליפ לאחד מהקליפים החשובים ביותר בכל הזמנים ברשימות שפורסמו במגזינים וכתבי עת שונים כדוגמת אנטרטיינמנט ויקלי, בילבורד, NME, ו-Parade, באתרים שונים נכתב שהוא "הקליפ השנוי במחלוקת ביותר שיצא בכל הזמנים". בשנת 2015, נכלל ברשימת "20 הקליפים השנויים ביותר במחלוקת אי פעם" של NME ודורג במקום הראשון.