stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וינסטון דיוק
קריירה

דיוק החל לשחק בהפקות בתיאטרון בפורטלנד ובתיאטרון הרפרטוארי של אוניברסיטת ייל לפני שלוהק לתפקיד בסדרה "מבוקש". בהיותו בייל התיידד עם השחקנית לופיטה ניונגו, איתה שיחק מאוחר יותר בסרט "הפנתר השחור" ובסרט "אנחנו". ב-2012 חזר דיוק למולדתו טרינידד וטובגו כדי להופיע בהפקת התיאטרון של המחזה "An Echo in the Bone" בכיכובה של השחקנית טרומי לורדס ג'וזף ובבימוי בוגרת ייל, טימיה הרן פלדמן.
דיוק כיכב בסרטים "הפנתר השחור" של היקום הקולנועי של מארוול, "הנוקמים: מלחמת האינסוף", "הנוקמים: סוף המשחק" בתפקיד מ'באקו. בשנת 2019 שיחק דיוק בסרט האימה שובר הקופות "אנחנו", בבימויו של ג'ורדן פיל. באוקטובר 2019 חתם דיוק על תפקיד בסדרת הדרמה "Swagger!", אך הוחלף על ידי או'שיאה ג'קסון ג'וניור עקב פציעה בפברואר 2020. במרץ 2020 הוא כיכב לצד מארק וולברג במותחן הפקת נטפליקס "הצדק של ספנסר".
בשנת 2022 שיחק בתפקיד ראשי בסרט הקולנוע הפנתר השחור: ואקאנדה לנצח. הוא גילם את מ'באקו, לוחם חזק ומנהיגה חסר הרחמים של שבט ההרים של ואקאנדה, שבט הג'בארי.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | הפנתר השחור | מ'באקו |  |
| 2018 | הנוקמים: מלחמת האינסוף | מ'באקו |  |
| 2019 | אנחנו | גייב וילסון / אברהם |  |
| 2019 | הנוקמים: סוף המשחק | מ'באקו |  |
| 2020 | תשעה ימים | ויל |  |
| 2020 | הצדק של ספנסר | הוק |  |
| 2022 | הפנתר השחור: ואקאנדה לנצח | מ'באקו |  |
| 2024 | הכפיל |  |  |
| TBA | Marked Man | מרכוס גראבי |  |
| TBA | Heroine |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | חוק וסדר: מדור מיוחד | סדריק ג'ונס | פרק: "Gridiron Soldier" |
| 2014–2015 | מבוקש | דומיניק בסון / מיני | 7 פרקים |
| 2015 | השליחים | זהיר זכריה | 3 פרקים |
| 2015 | המפענחת: פשעים חמורים | קרטיס טרנר | פרק: "# FindKaylaWeber" |
| 2016 | משפחה מודרנית | דווייט | 3 פרקים |
הערות שוליים

↑  "Winston Duke". www.facebook.com. נבדק ב-27 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Desta, Yohana (16 בפברואר 2018). "MEET M'BAKU Black Panther's Winston Duke Is the Star You Should Be Watching". Vanity Fair. נבדק ב-19 בפברואר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Jacob, Debbie (2 באפריל 2018). "Hands off Winston Duke". Trinidad & Tobago NewsDay. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Arnold, Alexis (22 במאי 2018). "From Brighton High School to Wakanda: Winston Duke remembers his days in Rochester". 13WHAM ABC Rochester. נבדק ב-23 בפברואר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Winston Duke, UB Alumnus, Cast in Marvel Film". theatredance.buffalo.edu. University at Buffalo. נבדק ב-17 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cay (24 באפריל 2015). "Exclusive Interview: Winston Duke Talks Person of Interest and The Messengers". Nice Girls TV. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Falcone, Dana Rose (4 באוקטובר 2017). "PEOPLE's 'Ones to Watch' Talks to Winston Duke About His Breakout Role in Marvel's Upcoming Black Panther". People. נבדק ב-3 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Kroll, Justin (28 בספטמבר 2016). "'Black Panther' Taps 'Person of Interest' Actor Winston Duke to Play M'Baku (EXCLUSIVE)". Variety. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Hipes, Patrick (8 במאי 2018). "Jordan Peele Unveils Title Of New Movie; Lupita Nyong'o In Talks, Winston Duke & Elisabeth Moss Eyed". Deadline Hollywood. נבדק ב-5 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Andreeva, Nellie (2019-10-01). "Winston Duke To Headline Apple's Kevin Durant Drama Series 'Swagger' From Imagine & CBS TV Studios". Deadline (באנגלית). נבדק ב-2019-10-02.
↑  Kroll, Justin (2 באוקטובר 2018). "'Black Panther's' Winston Duke to Star With Mark Wahlberg in Netflix's 'Wonderland' (EXCLUSIVE)". Variety. נבדק ב-11 ביוני 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Borys Kit, The Hollywood Reporter, The Hollywood Reporter, ‏6 באוקטובר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb178353810 (data)  GND: 1153739895  ISNI: 0000 0004 7789 4989  LCCN: no2018064919  NKC: xx0313193  SUDOC: 237572745  VIAF: 20152079060207110901   WorldCat (עם VIAF): 20152079060207110901
למידה סינכרונית

שיחות וידאו - אמצעי ללמידה סינכרונית
למידה סינכרונית היא צורת למידה שבה ההוראה והלמידה מתרחשות באותו הזמן. לפי הגדרה זו, שיעור פרונטלי מסורתי מהווה דוגמה ללמידה סינכרונית, בעוד ששיעורי בית מהווים דוגמה למידה אסינכרונית, בה ההוראה והלמידה אינן מתרחשות באותו זמן.
בהקשר של למידה מקוונת, למידה סינכרונית היא כאשר התקשורת משודרת בזמן אמת.
בלמידה סינכרונית מקוונת המרצה מתקשר דרך פלטפורמות וירטואליות המאפשרות אינטראקציה סינכרונית בעזרת וידאו וקול, שיחות ועידה, שיחות וידאו, או קבוצות דיון בזמן אמת דרך האינטרנט. נעשה שימוש מצלמת רשת מיקרופון, משטח רישום דיגיטלי המאפשר הצגת מידע.
בלמידה אסינכרונית מקוונת התלמידים נהנים מנגישות למקורות מידע מקוונים, אולם לא מתבצע דיון בזמן אמת עם המורה והתלמידים האחרים. במקרים רבים, למידה אסינכרונית מבוססת על הרצאות מוקלטות של המרצים. למידה אסינכרונית יכולה להתבסס גם על קריאת חומרים וביצוע מטלות באופן עצמאי.
יתרונות וחסרונות הלמידה המקוונת > יתרונות

מאפשרת נגישות לחומרי לימוד ולדעות מגוונות מרחבי העולם.
למידה מקוונת יכולה להפחית עלויות הכרוכות בבניית כיתות ואולמות לימוד, רכישת ספרים ונסיעות. הפחתת העלויות תגביר את הנגישות של השכלה לתלמידים ממעמד סוציו-אקונומי נמוך.
הנגישות של התלמידים לחומרי הלימוד גבוהה יותר כאשר הלמידה מקוונת.
לימוד אסינכרוני מקוון מאפשר גמישות במועד הלמידה.
יתרונות וחסרונות הלמידה המקוונת > חסרונות

צמצום המפגשים הפיזיים בין המורה לבין התלמידים, ובין התלמידים לבין עצמם עלול להוביל לבעיות התפתחות התנהגותית ורכישת מיומנויות חברתיות.
קשיים טכניים כמו העברת קבצים, מהירויות תעבורת הקשר (רוחב פס) ואיכות תשתיות האינטרנט.
קושי לעורר מוטיבציה
קושי בהתמודדות עם הסחות דעת ושליטה על התנהגותו ותפקודו של התלמיד.
בלמידה אסינכרונית ישנו חסרון נוסף, שכן התלמידים לא יכולים לקבל מענה מיידי לשאלות או קשיים.
אפקטיביות

קיימת שאלה לגבי מידת האפקטיביות של למידה סינכרונית מקוונת. מחקר מתא-אנליזה השווה בין רכישת הידע של סטודנטים לרפואה שלמדו בלמידה מסורתית פנים אל פנים, לעומת סטודנטים לרפואה שלמדו בלמידה סינכרונית מקוונת. המחקר כלל שבעה ניסויים עם הקצאה רנדומלית, בהם השתתפו קרוב ל-600 סטודנטים וסטודנטיות. תוצאות המחקר הראו שאין הבדל בין רכישת הידע בקורסים מסורתיים לבין קורסים הנלמדים בלמידה סינכרונית מקוונת. מחקר מתא-אנליזה נוסף השווה למידה מקוונת סינכרונית ללמידה מסורתית פנים אל פנים וגם ללמידה מקוונת אסינכרונית. המחקר כלל 12 מחקרים וכ-1,400 משתתפים, ונבדקה בו הוראה סינכרונית מקוונת מסוג ובינר. נמצא שהלמידה בוובינר הייתה במעט אפקטיביות יותר מאשר למידה מסורתית סינכרונית ולמידה אסינכרונית מקוונת, אך ההבדלים בין השיטות היו זניחים. תוצאות דומות שוחזרו במחקר מתא-אנליזה נוסף, אך במקרה זה נמצא שלמידה סינכרונית מקוונת הייתה אפקטיבית במידה ניכרת מזו של למידה אסינכרונית. נמצא גם ששביעות הרצון של סטודנטים וסטודנטיות שלמדו באופן סינכרוני מקוון הייתה דומה לזו של סטודנטים שלמדו באופן אסינכרוני מקוון. עם זאת, שביעות הרצון מהלמידה הסינכרונית המסורתית, הייתה גבוהה מזו של הלמידה המקוונת (סינכרונית ואסינכרונית).
מאפיינים

מורים המלמדים בשיטה זו נדרשים להתאים את אופן ההוראה שלהם. נדרש ללמוד מראש את ההיבטים הטכניים של פלטפורמת ההוראה ושל הכלים הדיגיטליים איתם רוצות לעבוד. נדרשים לשלב למידה פעילה והתנסויות, הפחתת הטקסט במצגות, ולשלוב שאלות סקר הבודקות את הבנת התלמידים בשל הקושי להעריך את קבלת המידע בהיעדר מבט פני התלמידים.
כלים טכנולוגיים

טכנולוגיות בסביבת הלמידה הסינכרונית השתנו במהלך השנים. תחילה היה מדובר בפיתוחים לא מסחריים שבוצעו והוקמו על ידי מומחי מערכות ואנשי אקדמיה באוניברסיטאות ומוסדות לימוד אחרים. אוניברסיטאות פיתחו מערכות על מנת לאפשר לתלמידים נגישות לחומרים אקדמיים שלא במסגרת השיעורים הפורנטליים.
מוסדות לאוניברסיטה פתוחה, היו מהראשונות לפתח מערכות המאפשרות למידה סינכרונית לטובת פרקטיקת הלימודים הייחודית.[דרוש מקור]
כיום, רוב המוסדות להשכלה גבוהה אימצו מערכות ללימוד סינכרוני ואסינכרוני דרך האינטרנט.
בשנת 2020, עם פרוץ מגפת הקורונה, חלק גדול מהלמידה בבתי הספר והמוסדות להשכלה גבוהה עבר להיות בלמידה סינכרונית מקוונת. המורים והמורות השתמשו לצורך כך במספר פלטפורמות כמו Zoom, Google Classroom, Microsoft Teams.
ראו גם

למידה מרחוק
שיעור הפוך
למידה משולבת מחשב
למידה מקוונת
למידה אלקטרונית
ובינר
לקריאה נוספת

ע' שרה גורי-רוזנבליט, מורים בעולם של שינוי- מגמות ואתגרים, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2004
ד"ר אברום רותם וד"ר יהודה פלד, לקראת בית ספר מקוון, הוצאת מכון מופ"ת ומכון כליל, 2008
Jonathan E. Frankenstein, Learning in Real Time: Synchronous Teaching and Learning Online, Paperback, 2006
David Murphy, Rob Walker, Graham Webb, Online Learning and Teaching with Technology: Case Studies, Experience and Practice, Taylor&Francis, 2013
הערות שוליים

↑  Asynchronous Learning | Teaching & Learning Remotely | Washington University in St. Louis, teachingcontinuity.wustl.edu
1 2 3  Andreas Gegenfurtner, Christian Ebner, Webinars in higher education and professional training: A meta-analysis and systematic review of randomized controlled trials, Educational Research Review 28, 2019-11, עמ' 100293 doi: 10.1016/j.edurev.2019.100293
↑  Chen,N. S., Ko, H. C., Kinshuk, & Lin, T. (2005). A model for synchronous learning using the Internet. Innovations in Education and Teaching International, 42(2),181-194
↑  HIT - מיני אתרים - הוראה מרחוק - מודלים ללמידה מרחוק - למידה א-סינכורנית, באתר www.hit.ac.il
↑  דודזון, ר. היבטים חברתיים ורגשיים של סביבת למידה מקוונת, בתוך: (עורך) גלסנר, א. (2012)."ראש החץ" ו"היד החמה" (זה לא סיפור אינדיאני): סיפורים על תקשור והכשרת מורים, הוצאת מכון מופת
↑  Hermans, R., Tondeur, J., van Braak, J., & Valcke, M. (2008). The impact of primary school teachers’ educational beliefs on the classroom use of computers. Computers & Education, 51(4), 1499-1509
↑  גולדשמידט, ר. (2013). למידה אקדמית מקוונת וההכרה בה, מרכז המחקר והמידע – כנסת ישראל, http://www.knesset.gov.il/mmm/data/pdf/m03200.pdf
↑  שנר, מ., לאינטרנט נולד – רוחו החופשית של האדם בעולם שנפתחו גבולותיו, הוצאת מכון מופ"ת, 2012
↑  מינץ, ר. בן-חורין אברמסקי, ח. דרסלר, מ. ודרסלר, ט., E-Learning בהכשרת מורים למדע וטכנולוגיה - קורס וירטואלי - במה הוא שונה מקורס פנים-אל-פנים?, אאוריקה (14), מטר – מדע וטכנולוגיה ברשת, 2001
↑  Liyun He, Na Yang, Lingling Xu, Fan Ping, Synchronous distance education vs traditional education for health science students: A systematic review and meta‐analysis, Medical Education 55, 2021-03, עמ' 293–308 doi: 10.1111/medu.14364
1 2  Christian Ebner, Andreas Gegenfurtner, Learning and Satisfaction in Webinar, Online, and Face-to-Face Instruction: A Meta-Analysis, Frontiers in Education 4, 2019-09-03, עמ' 92 doi: 10.3389/feduc.2019.00092
1 2  HIT - מיני אתרים - הוראה מרחוק - מודלים ללמידה מרחוק - למידה סינכרונית, באתר www.hit.ac.il
ירושלים גאה להציג

| --- | --- |

כתוביות הפתיחה מתוך הסרט
 בימוי:  ניצן גלעדי
 הופק בידי:  ניצן גלעדי וגליה בדור
 עריכה:  דניאל אביצור
 מוזיקה:  אופיר לייבוביץ'
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  2008 
 משך הקרנה:  60 דקות
 שפת הסרט:  עברית, אנגלית וערבית
 סוגה:  סרט תיעודי, סרט להט"בי 
 מקום התרחשות:  ירושלים 
 דף הסרט ב־IMDb
 
ירושלים גאה להציג הוא סרט דוקומנטרי ישראלי שביים ניצן גלעדי ומתאר את המחלוקת והמאבק לקראת אירועי הגאווה העולמיים (WorldPride) כחלק ממחאה של זכויות להט"ב בישראל, אשר תוכננו להתרחש ב-6 עד ה-12 באוגוסט 2006 בירושלים. הסרט מציג אירועים אלו מנקודת מבטם של להט"בים אל מול יהודים אורתודוקסים, נוצרים אוונגליסטים ומוסלמים שמרנים, שלטענתם, מחללים את העיר הקדושה. הקרנת הבכורה של הסרט התרחשה בפסטיבל הסרטים היהודי של סן פרנסיסקו ב-29 ביולי 2008.
הסרט השתתף במעל ל-40 פסטיבלים ברחבי העולם וזכה בשישה פרסים בינלאומיים. מבין מועמדויות והשתתפויות אלו, זכה הסרט בין היתר בפרס הבאנף בקטגוריית הסרטים החברתיים-הומוניטריים בקנדה ובמקום הראשון בפסטיבל הקולנוע הגאה OUTFest בלוס אנג'לס.
רקע

בשנת 2005, במהלך האספה השנתית של ארגון אינטרפרייד שנערכה בקנדה בהשתתפות נציגים ממדינות העולם השונות, התקבלה הצעתו של ארגון הבית הפתוח לארח את אירועי הגאווה העולמיים בירושלים, זאת לאחר דחייתם בעקבות אירועי תוכנית ההתנתקות שאירעה שנה קודם לכן. אירועים אלה, תוכננו להתרחש ב-10 באוגוסט 2006 במטרה להביע מחאה בינלאומית לזכויות הלהט"ב.
מהלך הסרט

בתחילת הסרט מסוקרים ההכנות לקראת אירועי הגאווה הלאומיים בירושלים, לצד ועדה של נציגי שלוש הדתות המונותאיסטיות (יהדות, נצרות ואסלאם) נגד המפגן שתכננו הלהט"ב. הרב יהודה לוין שנבחר לנציג איגוד הרבנים של אמריקה פועל במשך תקופת ההכנות לביטול נחרץ של מצעד הגאווה: ”אנו מזועזעים מהחילול המכוון של קדושת ירושלים. זה לא פחות מניסיון לאונס רוחני של העיר הקדושה. האנשים המאמינים בעולם שעיניהם, תפילותיהם ולבם מכוונים אל ירושלים שוב נופלים קורבן לטרור מוסרי”.
מנגד, מבהירה יושבת ראש ארגון הבית הפתוח, נועה סתת, שקהילת הלהט"ב הבינלאומית תתכנס בירושלים כדי להעלות על נס את זהותם ולהציג חזון דתי שונה ממה שהם מקדמים. במהלך הסרט מתואר המשך המאבק בעיקר מצד הדתיים לבטל אירועים אלו הכוללים כרזות והפגנות שנאה. לקראת מסיבת עיתונאים לפתיחת אירועי הגאווה הלאומיים, פרצה מלחמת לבנון השנייה אשר גרמה בלית ברירה לדחות את מועד המצעד עד לתום המלחמה. ארגון הבית הפתוח קיים מאמצים כשבוע לאחר תום המלחמה לקבוע תאריך מחודש לקיום אירועי הגאווה שלבסוף אושר על ידי משטרת ישראל. במהלך השבוע שלפני קיום המצעד המחודש התרחשו פוגרומי מחאה והתראות על פיגועים מצד הקהילה הדתית בירושלים אשר גרמו להחלטה משותפת בין הבית הפתוח למשטרה לביטול המצעד וקיום אירוע חלופי באצטדיון סגור בשכונת גבעת רם.
משתתפים

סער נתנאל - חבר מועצת עיריית ירושלים המנסה לקדם את חופש הביטוי של ההומוסקסואליות בירושלים בפני ראש העיר, אורי לופוליאנסקי ללא הצלחה.
נועה סתת - פעילה חברתית יושבת ראש ארגון הבית הפתוח הפועלת למען קיום אירועי הגאווה.
אדם דוד רוסו - הומוסקסואל אשר נדקר במצעד הגאווה בירושלים ב-2005.
מינה פנטון - חברת מועצת ירושלים הפעילה לביטול קיום אירועי הגאווה וההומוסקסואליות בפרט.
יהודה לוין - נציג איגוד הרבנים של אמריקה הפועל לביטול אירועי הגאווה בירושלים ובישראל בכלל.
בודי - דראג קווין הומוסקסואל ערבי תושב רמאללה. נאלץ לעזוב את שטחי ישראל מאחר שהחמאס איים להפכו לשהיד[דרושה הבהרה] עקב נטיותיו המיניות.
חגי אלעד - מנכ"ל הבית הפתוח.
גיל נוה (בתור מלכת הדראג גלינה פור דה ברה) - אמן דראג המופיע במועדון "השושן 4" ומנחה את עצרת הגאווה המתקיימת בסופו של הסרט.
הערות שוליים

↑  מירב קריסטל, "ירושלים גאה להציג" זכה בפרס בינלאומי נוסף, באתר ynet, 19 ביוני 2008
↑  "ירושלים גאה להציג" זכה בבאנף, אתר nrg, ‏10 ביוני 2008
↑  "ירושלים גאה להציג" - בפסטיבלי סרטים בעולם, אתר GoGay, ‏19 באוקטובר 2007
הוראה

ערך זה עוסק בתהליך או פעולה של העברת ידע או מיומנויות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
הוראה באוניברסיטת בולוניה, 1088
ציור של מורה לידי לוח במהלך תהליך ההוראה
הוראה היא אחת מתהליכי הלמידה בחינוך. מטרתה היא להקנות ידע ולהכשיר את התלמיד ללמוד בכוחות עצמו באמצעות פיתוח יכולות אורייניות, אסטרטגיית למידה ומיומנויות חשיבה.
הדידקטיקה היא תחום של הפדגוגיה, אשר עוסק בפן התאורתי של ההוראה לצורך פיתוח של גישות ושיטות הוראה יעילות.
איש המקצוע העוסק בהוראה מכונה מורה. המורה הוא הגורם המרכזי אשר מחולל שינויים רצויים אצל הלומדים. על כן ישנה חשיבות מכרעת לאישיותו ולהתנהגותו בכיתה.
הדרכה וחניכה הן דרכי לימוד נוספות, אשר משויכות לרוב לחינוך בלתי פורמלי או להכשרה תוך כדי עבודה. לרוב הן מתמקדות יותר בפיתוח מיומנויות ספציפיות והנחלת ערכים מאשר בהקניית מידע ופיתוח כישורים אקדמיים.
היסטוריה והתפתחות

ההוראה התגבשה לצד תהליך הפורמליזאציה של החינוך, כאשר השתתפותו הישירה של הילד בעיסוקי הוריו ומבוגרים אחרים, לא הספיקה עוד להכינו לחיים. כך החלה ההיסטוריה של החינוך המערבי.
בעקבות תהליך זה המורה בבית הספר הפך לדמות בעלת השפעה הדומה לזו של המשפחה בכל הנוגע להתפתחותו הילד.
תוך כדי התפתחות ההוראה החלו לייחס לה משמעויות שונות:
הוראה נורמטיבית - מסייעת בהתפתחות האינדיבידואל על פי אמות מידה ערכיות. על פי תפיסה זו המורה מעביר תכנים בעלי ערך לתלמיד כדי לעצב את רוחו. עקב טבעה הערכי הגדרה זו יכולה להשתנות בהקשר לרוח התרבות והתקופה שבה היא נדונה.
הוראה נייטרלית - מתרחשת כאשר אדם לומד דבר מה חדש בסיועו של האחר. במשמעות זו אין ההוראה מוגבלת לתכנים מסוימים.
התפיסה הראשונית של ההוראה הנורמטיבית התגבשה בעולם העתיק והיא הייתה כרוכה בהנחה שלא כל אדם מסוגל לעלות במעלות השיכלול לקראת שלמות אינטלקטואלית ומוסרית. זהו המקור לסלקטיביות הראשונית של בית הספר בקליטת תלמידיו ולהתפתחות תחום המדידה והערכה בחינוך פורמלי, שזכו עד מהרה למעמד של מטרות מקודשות שאין לשנותן. משום שתפיסה זו גרסה כי תוכני הלימוד של ההוראה הם בעלי ערך ראשוני שאין לו תחליף, התלמיד נתבע להסתגל לדרכי ההוראה וההערכה שנקבעו כדי שיוכל להמשיך ללמוד בבית הספר. באופן זה הריטואליות של נוהגי בית הספר מילאה תפקיד של מנגנון מיון אשר מעודד נשירה של תלמידים שכישוריהם והתעניינויותיהם לא תאמו את המקובל.
השינוי בתפיסה זו חל בעקבות השאיפה להנגשת החינוך עבור כלל האוכלוסייה ולא רק עבור האליטה של החברה. בישראל תפיסה זו באה לידי ביטוי בחוק לימוד חובה.
ההוראה החלה להיתפס כשיטה להצגה ותרגול של תוכני לימוד מסוימים, באופן העשוי להבטיח שהלומדים ירכשו אותם. לפי גישה זו ההצלחה של תהליך הלמידה אינה מותנית עוד במידת ההסתגלות של התלמיד לתביעותיו של בית הספר, אלא ביעילותו של המורה.
בתחילה נוצרה שאיפה למציאת שיטת ההוראה האידיאלית בה ניתן ללמד כל אדם תחום תוכן כל שהוא. עם זאת, בהמשך החלה ההכרה בעצם קיומם של הבדלים בין אישיים והצורך של ההוראה להתייחסות אינדיוידואלית.
הוראה התואמת את רצף התפתחות של ילדים, המכירה במשותף ורגישה להבדלים ביניהם, תורמת לקידום יכולות אורייניות הכוללות את השפה המדוברת והשפה הכתובה.
יעדי ההוראה

ליעדים של ההוראה יש תפקיד מרכזי בהנחיית ההוראה ובמדידה והערכה בחינוך פורמלי. זאת משום שכדי להחליט כיצד להעריך, יש להגדיר תחילה מהם היעדים שמצפים כי יושגו בעקבות ההוראה.
בעבר היה נהוג לנסח יעדי הוראה במונחים של פעילויות הוראה. כלומר, יעדי ההוראה פרטו את ההתנהגות הרצויה ותארו מה על המורה לעשות במהלך ההוראה. הבעיה בניסוח יעדי ההוראה כפעולות של המורה היא שהשגתם אינה מלמדת דבר על הידע או המיומנויות שרכשו התלמידים בעקבות ההוראה.
עם הזמן הוסט הדגש מהתשומות המושקעות בתלמיד כמדד של איכות בית הספר, אל עבר תוצרי החינוך והתפוקה שלו. בהתאם לכך נעשה שינוי גם בניסוח יעדי ההוראה וההערכה. במקום להדגיש מה יעשה המורה בכיתה, הדגש מושם על מה שיידע התלמיד ויהיה מסוגל לעשות בתום ההוראה.
הצורך לשפר את תהליכי ההוראה והלמידה עולה מתוך שאיפה להגברת ההצלחה של התלמיד.
הוראה מפתחת חשיבה, תורמת להבניית הידע של התלמידים. היא מסייעת לתלמידים לעבור מלמידה המדגישה זכירה ולימוד בעל פה, ללמידה אשר מדגישה הבניה של הידע בדרכים משמעותיות. באופן זה הידע הנלמד יישמר לאורך זמן בצורה טובה יותר וישמש את הלומד גם מעבר להקשר ספציפי שבו הוא נלמד.
ההוראה במערכת החינוך

הוראה במסגרת חינוך פורמלי מתבצעת במסגרת שיעורים מוסדרים הנבנים על פי תוכנית הלימוד של משרד החינוך. היא משמשת להקניית מיומנויות כמו קרוא וכתוב, ידע בסיסי במתמטיקה ובמדעים, מקצועות ההומניסטיים, אזרחות ומורשת תרבותית של החברה.
הוראה על פי תחומי דעת

למרות שקיימת חפיפה מסוימת בין תחומי דעת שונים, על פי רוב לידע של כל דיסציפלינה ישנם מאפיינים ייחודיים המבדילים אותו מתחומי דעת אחרים. בהתאם לכך, פעמים רבות הקניית הידע מתחומי דעת שונים מצריכה שימוש בגישות ושיטות הוראה שונות, אשר מתאימות למאפיינים של התחום הנלמד בצורה הטובה ביותר ולמאפייניו של ארגון הידע המוסדי
ישנם מספר תחומים אשר להם התפתחה צורת הוראה מותאמת וייעודית:
הוראת המדעים, חינוך כימי
הוראת המתמטיקה, הוראת המתמטיקה בישראל
הוראת אזרחות בישראל
הוראת ההיסטוריה בישראל
חינוך גופני
נושאים נוספים אשר יכולים להיכלל במערכת החינוך הם: חינוך לבריאות, חינוך מיני, חינוך סביבתי, של"ח, בטיחות בדרכים, נהיגה.
דרכי הוראה

קיימות דרכי הוראה מגוונות. כל דרך יכולה לשמש יותר מתחום דעת אחד. על המורה להתאים את סוג ההוראה למאפייני התלמיד וחומר הלימוד. לעיתים ניתן לשלב בין מספר סוגי הוראה.
דוגמאות לסוגים שונים של דרכי הוראה:
הוראה פרטית - הוראה המתבצעת עבור תלמיד יחיד או במסגרת קבוצה קטנה.
הוראה מתקנת - תחום בחינוך העוסק בטיפול בבעיות למידה, על ידי שימוש בשיטות וטכניקות הוראה אישיות.
הוראה שיתופית - למידה שיתופית מאפשרת לכל לומד לבטא את עצמו בתוך קבוצה ומאפשרת לו ליצור קשרים חברתיים עם אותה קבוצה בו זמנית.
הוראה מרחוק - מערכת הוראה או למידה המקשרת בין מורה ותלמיד אשר אינם נמצאים באותו מקום.
הוראה דיפרנציאלית (מבדלת) - מתן מענה מותאם לתלמידים מגוונים בעלי רמות ידע ומיומנויות שונות, בעלי שאיפות ונטיות שונות בתוך קהילת לומדים.
E-learning - הוראה באמצעות מכשירים אלקטרוניים. השימוש בטכנולוגיות מידע ותקשורת יכול להשתלב בכל דרכי ההוראה האחרות. לדוגמה, ניתן להשתמש בו במסגרת הוראה פרטנית על ידי עבודה באמצעות לומדה, ביישום של פדגוגיית שיעור הפוך וכן במסגרת של הוראה שיתופית על ידי שימוש בפורום. זהו תחום רחב הכולל בין היתר:
הוראה משולבת מחשב - הוראה העושה שימוש במחשב.
הוראה מקוונת - אפשרויות של שילוב האינטרנט בהוראה ובלמידה, החל בלמידה פנים אל פנים (בכיתה) הנעזרת בדפי Web של אתרים תומכים ו/או בדואר אלקטרוני. למידה באמצעות צ'אט או קבוצות דיון, ועד ללמידה מרחוק ללא פגישות כלל, הנעזרת באותם אמצעים.
סכולסטיקה - היא טכניקה של הוראה ולמידה שנוצרה בסוף המאה האחת עשרה בידי מלומדים ותאולוגים נוצרים באירופה. חשיבותה הייתה באפשרה לקבוע את התשובה לשאלה באמצעות שימוש בהיגיון. זאת בניגוד לשיטת הלמידה המונסטית שהסתמכה על הכתוב בכתבי-יד עתיקים אך התעלמה משימוש בהיגיון.
ראו גם

סינתזה (חינוך)
למידה מתווכת
תורת ההכרה
לקריאה נוספת

ג'ון דיואי, דימוקרטיה וחינוך: מבוא לפילוסופיה של החינוך, ירושלים: מוסד ביאליק, 1960.
צבי לם, ההגיונות הסותרים בהוראה, תל אביב: ספרית פועלים, 1973.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  צבי לם (1973). ההגיונות הסותרים בהוראה: מבוא לדידקטיקה. רעננה: ספרית פועלים.
↑  משרד החינוך, המזכירות הפדגוגית - האגף לתכנון ולפיתוח תוכניות לימודים, (2007). תשתית לקראת קריאה וכתיבה - תוכנית לימודים לגן הילדים בחינוך הממלכתי והממלכתי-דתי
1 2 3  מנוחה בירנבוים (1997). חלופות בהערכת הישגים. רעננה: רמות.
↑  Caliskan, M., & Sunbul, A. (2011). The Effects of Learning Strategies Instruction on Metacognitive Knowledge, Using Metacognitive Skills and Academic Achievement (Primary Education Sixth Grade Turkish Course Sample). Educational Sciences: Theory And Practice, 11(1), 148-153.
↑  אמנון כרמון, שרית סגל, דוד קורן ויורם הרפז, "הגישה השלישית וארגון הידע: מתווה להכשרת מורים מטפחת חשיבה", מכון מופ"ת, 2006
↑  משרד החינוך, האגף לתכנון ופיתוח תוכניות לימודים (2009). אסטרטגיות חשיבה מסדר גבוה. מסמך מנחה למתכנני תוכניות לימודים ארציות ומקומיות ולמפתחי חומרי למידה, תשס"ט
↑  אמנון כרמון, ארגון הידע המוסדי: תפיסות ידע ומנגנוני שימור, באתר של מכון מופ"ת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11975771z (data)  GND: 4241291-2  NARA: 10642323  NKC: ph126981 
הוראה במסגרת פורמלית, ציור משנת 1862
הוראה במסגרת שיעור מוזיקה, ציור משנת 1907
הוראת האמנות
חיים דוד סרצ'יק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1953 (בן 72 בערך) ט"ו בכסלו ה'תשי"ג יוהנסבורג דרום אפריקה 
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1995 
 סוגה:  מוזיקה יהודית
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה אקוסטית 
 בת זוג:  פאני
 מספר צאצאים:  6 
 
חיים דוד סרצ'יק (נולד בט"ו בכסלו ה'תשי"ג, 1953 ביוהנסבורג) הוא מוזיקאי ישראלי.
קורות חיים

נולד ביוהנסבורג למשפחה חילונית. כבר בגיל 17 התחיל לחבר שירי מסעות ואחרים ברוח אותה תקופה – שנות ה-60 וה-70. הוא שירת בצבא דרום אפריקה ועסק בצילום.
בשלב מסוים החל לחפש משמעות רוחנית לחייו. קצת לפני מלחמת יום הכיפורים הוא עלה לישראל והתנדב כחצי שנה בקיבוץ רמת הכובש. לאחר מכן טס לאמסטרדם, עסק ביוגה והסתובב בבגדים לבנים ותרבוש. ערב אחד נקלע סרצ'יק להופעה של הרב שלמה קרליבך והחל להתחבר אליו. הוא מצא חוברת נגינה בגיטרה שכללה כמה שירים של קרליבך, ולמד אותם. לאחר שנה וחצי, הוא עבר לאשראם באנגליה. באחד הערבים הזמין אותו חבר להופעה של קרליבך, ובסיום ההופעה ניגש אליו חיים דוד להתייעץ, האם כדאי לו להיות מורה ליוגה בקנדה. הרב לא חשב כלל על כיוון כזה, והזמין אותו למחרת לביקור אצלו במלון. לאחר שניגן בפניו כמה שירים הזמין אותו הרב קרליבך להופיע איתו באותו ערב, והציע לו לעלות לישראל וללמוד בישיבת התפוצות, בה לימד קרליבך באותה עת, וסרצ'יק החל ללמוד שם בשנת תשל"ה.
הוא עלה לארץ לבדו, ואת השנים הבאות השקיע בלימוד. במשך השנים הוא המשיך לכתוב שירים רבים, אך עדיין לא באופן מקצועי. הופיע עם קרליבך, וגם באופן עצמאי. לאחר פטירתו של קרליבך פרץ יותר לתודעה, בעיקר בעקבות הופעותיו באירועי הסיום של צעדת הריקודגלים ברחבת הכותל המערבי ביום ירושלים.
חיים אישיים

חיים דוד נשוי לפאני ולהם 6 ילדים, ומתגוררים ברובע היהודי בירושלים.