stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי דנמרק–צ'ילה
רקע

שתי המדינות חתמו על הסכם סחר ב-4 בפברואר 1899. ב-23 בדצמבר 1931 נחתם הסכם התיישבות והסכם פיוס בין צ'ילה לדנמרק. בשנת 1965 נחתם הסכם שיתוף פעולה מדעי וטכני. המועצה העסקית הצ'ילאית-דנית הוקמה בשנת 2004. המועצה נוצרה עבור נציגי העסקים שעבדו בצ'ילה ובדנמרק.
בשנת 2009, צ'ילה ייצאה בשווי 840 מיליון DKK לדנמרק, ואילו דנמרק ייצאה לצ'ילה בשווי 645 מיליון DKK. בשנת 2010 השקיעה חברת Vestas הדנית 250 מיליון דולר בטאלינאי אוריינטה, צ'ילה.
שני נשיאי צ'ילה, פטריסיו איילווין, ואדוארדו פריי רואיס-טאגלה ביקרו בדנמרק במהלך כהונתם. ב-26 בינואר 2004 ביקר בדנמרק נשיא צ'ילה, ריקארדו לאגוס.
נציגויות דיפלומטיות

צ'ילה מחזיקה בדנמרק שגרירות בקופנהגן.
דנמרק מחזיקה בצ'ילה שגרירות בסנטיאגו.
יחסי מאלי–שווייץ

| יחסי מאלי–שווייץ |
| --- | --- |
מאלי: שווייץ


מאלי: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
1,240,192: 41,277
אוכלוסייה
24,658,168: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
20,905: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
848: 99,060
משטר
רפובליקה: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי מאלי–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת מאלי לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

בין מאלי לשווייץ מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. על פי משרד החוץ השווייצרי, היחסים הדיפלומטיים שבין רפובליקת מאלי לבין הקונפדרציה השווייצרית הם יחסים דיפלומטיים חמים ומאלי היא אחת מהמדינות המועדפות על שווייץ בשיתוף פעולה".
ב-26 בספטמבר 1960 הכירה המועצה הפדרלית של שווייץ ברפובליקת מאלי, וב-1961, לאחר שנה של מגעים דיפלומטיים כוננו היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין שתי המדינות. ב-1970, מאלי הפכה לאטרקטיבית להשקעות בתחום הכימיה והטקסטיל. האטרקטיביות של מאלי גרמה לחתימת הסכם דיפלומטי בין שתי המדינות בנושא שיתוף פעולה טכנולוגי ב-1977, ולאחר מכן לחתימת שני הסכמים: האחד, הסכם שיתוף פעולה בין שתי המדינות בנושא סחר ושיתוף פעולה כלכלי, והשני, הסכם לקידום והגנה הדדית של השקעות.
שווייץ מעורבת מאוד בסיוע הומניטרי למאלי החל מהרעב הגדול ששרר במדינה בשנות השבעים של המאה העשרים. שווייץ עזרה למאלי בתחומי השמירה על הסביבה, אספקת מים לכפרים ופיתוח שירותים רפואיים ראויים במדינה.
ב-1983 המועצה הפדרלית של שווייץ אישרה העברת מענק כספי של 155 מיליון פרנקים שווייצריים (בנוסף לשווייץ מומן על ידי הקרן האירופי). המענק לא נתמך על ידי הבנק העולמי ועורר ביקורת בשווייץ.
בשנת 1987 סיפקו סוכנויות הסעד השווייצריות סיוע ביישוב מחדש של 20,000 אנשים שנעקרו מבתיהם. ב-1989 נחתמו הסכמים בילטרליים בין שווייץ למאלי על הסדרת החובות של מאלי. ב-1991 לאחר הפיכה של נשיא שהואשם בשחיתויות רבות ושונות, הוחלט לחקור בשווייץ את הנושא ואת הדרכים שבהן הייתה המדינה מעורבת.
שווייצרים במאלי

על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף שנת 2016 התגוררו במאלי מאה ושבעה אזרחים שווייצרים.
נציגויות דיפלומטיות

מאלי אינה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות. מאלי מיוצגת בשווייץ בדרג הקונסולרי באמצעות שתי קונסוליות רשמיות שהיא מחזיקה בערים: בזל, וז'נבה.
שווייץ אינה מיוצגת במאלי, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. שווייץ מיוצגת במאלי באמצעות משרד ייצוגי שהיא מחזיקה בבמקו, בירת המדינה.
יחסי איחוד האמירויות הערביות – קזחסטן

| יחסי איחוד האמירויות הערביות – קזחסטן |
| --- | --- |
איחוד האמירויות הערביות: קזחסטן


איחוד האמירויות הערביות: קזחסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
83,600: 2,724,900
אוכלוסייה
11,106,647: 20,655,596
תמ"ג (במיליוני דולרים)
504,173: 261,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
45,394: 12,656
משטר
מונרכיה חוקתית פדרלית נבחרת: רפובליקה

יחסי איחוד האמרויות הערביות–קזחסטן נוסדו ב-1 באוקטובר 1992, כשנה אחרי שקזחסטן קיבלה עצמאות מברית המועצות. ב-1997 פתחה קזחסטן קונסוליה כללית בדובאי, ובספטמבר 2006 נפתחה השגרירות שלה באיחוד האמירויות. באוקטובר 2005 נפתחה שגרירות איחוד האמירויות באסטנה, בירת קזחסטן.
היסטוריה

מאז כינון היחסים ב-1 באוקטובר 1992, ביקר נשיא קזחסטן הראשון, נורסולטן נזרבייב באיחוד האמירויות 14 פעמים, ואילו נשיא איחוד האמירויות לשעבר, השייח' ח'ליפה בן זאיד אאל נהיאן ביקר בקזחסטן בביקור רשמי פעם אחת, לצד שבעה ביקורים פרטיים שערך במהלך השנים.
שתי המדינות חתמו לאורך השנים על יותר מ-80 הסכמים בין–ממשלתיים ובין–משרדיים. בביקור של שר החוץ של איחוד האמירויות, השייח' עבדאללה בן זאיד אאל נהיאן בקזחסטן, נחתמו הסכמים נוספים.
יחסים כלכליים

בין 2013 ל-2019 הייתה מגמת עלייה במסחר בין שתי המדינות. בשנת 2019 ייבאה קזחסטן מאיחוד האמירויות סחורות בשווי כולל של 50.7 מיליון דולר, ביניהן מוצרי ברזל ופלדה, מכונות ופלסטיק, ואילו איחוד האמירויות ייבאה מקזחסטן סחורות בשווי 555.4 מיליון דולר, המרכזיות שבהן הן נחושת, מתכת ופלדה.
יחסי אורוגוואי–קנדה

| יחסי אורוגוואי–קנדה |
| --- | --- |
אורוגוואי: קנדה


אורוגוואי: קנדה
שטח (בקילומטר רבוע)
176,215: 9,984,670
אוכלוסייה
3,386,108: 39,838,945
תמ"ג (במיליוני דולרים)
77,241: 2,140,086
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,811: 53,718
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

שגרירות קנדה במונטווידאו
יחסי אורוגוואי–קנדה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה האוריינטלית של אורוגוואי לבין קנדה. שתי המדינות הן חברות מלאות בקבוצת קיירנס ובארגון מדינות אמריקה.
היסטוריה

קנדה ואורוגוואי כוננו את יחסיהן לראשונה בינואר 1951. ב-1953, השגריר הקנדי הראשון לאורוגוואי נשלח לבואנוס איירס שבארגנטינה. באפריל 2001, נשיא אורוגוואי חורחה באז'ה איבנייס ביקר בקנדה לצורך השתתפות בוועידת האמריקות השלישית שנערכה באותה השנה בקוויבק סיטי, בירת החבל קוויבק.
ב-2014, 2,000 תיירים אורוגוואים ביקרו בקנדה, באותה השנה ביקרו באורוגוואי 11,000 תיירים קנדים.
סחר

ב-2014 הסחר שבין קנדה לאורוגוואי הוערך בשווי של 162 מיליון דולר אמריקאי. הייצוא הקנדי העיקרי לאורוגוואי כלל ציוד חקלאי, טורבינות גז וכימיקלים שונים. הייצוא האורוגוואי לקנדה כלל בעיקר בשר קפוא ואוכמניות. מספר חברות קנדיות גדולות פועלות גם מאורוגוואי ונכנסו לשוק האורוגוואי.
הסכמים ואמנות

בין אורוגוואי לקנדה נחתמו שישה הסכמים דיפלומטיים בנושאים שונים:
הסכם דיפלומטי רשמי בין הרפובליקה האוריינטלית של אורוגוואי לבין קנדה בנושא כינון יחסים דיפלומטיים רשמיים (1951)
הסכם דיפלומטי רשמי בין הרפובליקה האוריינטלית של אורוגוואי לבין קנדה בנושא הגנה על השקעות (1999)
הסכם דיפלומטי רשמי בין הרפובליקה האוריינטלית של אורוגוואי לבין קנדה בנושא ביטחון חברתי (2002)
הסכם דיפלומטי רשמי בין הרפובליקה האוריינטלית של אורוגוואי לבין קנדה בנושא הפקת סרטים (2005)
הסכם דיפלומטי רשמי בין הרפובליקה האוריינטלית של אורוגוואי לבין קנדה בנושא תחבורה אווירית (2012)
הסכם דיפלומטי רשמי בין הרפובליקה האוריינטלית של אורוגוואי לבין קנדה בנושא מס (2013)
נציגויות דיפלומטיות

אורוגוואי מיוצגת בקנדה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה באוטווה, בירת המדינה. אורוגוואי מיוצגת בקנדה גם בדרג הקונסולרי באמצעות שלוש קונסוליות שהיא מחזיקה בערים: ונקובר, מונטריאול וטורונטו.
קנדה מיוצגת באורוגוואי בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה במונטווידאו, בירת המדינה.
יחסי דנמרק–פקיסטן

| יחסי דנמרק–פקיסטן |
| --- | --- |
דנמרק: פקיסטן


דנמרק: פקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
43,094: 796,095
אוכלוסייה
5,983,727: 252,259,078
תמ"ג (במיליוני דולרים)
404,199: 338,368
תמ"ג לנפש (בדולרים)
67,550: 1,341
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה אסלאמית פדרלית ודמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי דנמרק-פקיסטן הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין ממלכת דנמרק לבין הרפובליקה האסלאמית של פקיסטן.
סקירה כללית

בחודש יוני בשנת 2008 התרחש אסון בשגרירות הדנית באסלאמבאד בירת פקיסטן כאשר מחבלים מרצחים שתלו פצצה מחוץ לבניין, הפצצה הספיקה להתפוצץ ונהרגו שמונה אנשים - שבעה פקיסטנים ודני אחד. הדבר נעשה במחאה על קריקטורה של מוחמד בעיתון דני ידוע. הפיצוץ גבה גם עשרים ושבעה פצועים שקיבלו טיפול בבתי החולים בפקיסטן.
בסביבות 20,000 אזרחים פקיסטנים מתגוררים בדנמרק, מה שהופך אותם לקהילה הלא-מערבית החמישית בגודלה בדנמרק. שישה פקיסטנים מכהנים בפרלמנט הדני, מה שהופך את הפקיסטנים לקבוצה המהגרת השנייה בגודלה ובייצוגה בפרלמנט הדני ובפוליטיקה הדנית בכלל.
ייצוג

פקיסטן מיוצגת בדנמרק בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בקופנהגן, בירת המדינה.
דנמרק מיוצגת בפקיסטן בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה באסלאמבאד, בירת המדינה.
יחסים כלכליים

בשנת 2016, הייבוא הפקיסטני מדנמרק עמד על 108 מיליון דולר אמריקאי. הוא כלל בעיקר לתת ואמצעים רפואיים. באותה השנה, הייצוא הפקיסטני לדנמרק עמד על 152 מיליון דולר אמריקאי. הוא כלל בעיקר מוצרי הלבשה שונים, ציוד ספורטיבי, חלקי מטוסים ואורז.
יחסי דנמרק–צ'כיה

| יחסי צ'כיה–דנמרק |
| --- | --- |
צ'כיה: דנמרק


צ'כיה: דנמרק
שטח (בקילומטר רבוע)
78,867: 43,094
אוכלוסייה
10,703,802: 5,983,727
תמ"ג (במיליוני דולרים)
330,858: 404,199
תמ"ג לנפש (בדולרים)
30,910: 67,550
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

שגרירות דנמרק בפראג
בין ממלכת דנמרק לבין הרפובליקה הצ'כית מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים, ואף שיתוף פעולה בנושאים שונים. כמו כן השתיים חברות באיחוד האירופי ובנאט"ו.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים בין דנמרק לצ'כוסלובקיה כוננו ב-21 ביוני 1929. בשנת 1946, לאחר מלחמת העולם השנייה, חגג נמל התעופה קופנהגן קבלת פנים למטוס הראשון שטס מפראג לקופנהגן, ולכבוד כך נתלה דגל צ'כוסלובקיה בשדה התעופה. בשנת 1968 נחתם הסכם לשיתוף פעולה תרבותי ומדעי בין המדינות, ובשנות ה-70 הגיע הסחר בין שתי המדינות ל-400 מיליון קרונות צ'כוסלובקיים בשנה.
בינואר 1993 נפרדה צ'כוסלובקיה לשתי מדינות עצמאיות: הרפובליקה הצ'כית וסלובקיה. הרפובליקה הצ'כית שמרה לעצמה את ההמנון והדגל של צ'כוסלובקיה, ומיד באותו יום כוננו יחסים דיפלומטיים עם דנמרק. היחסים בין צ'כיה לדנמרק מתוארים כ"טובים ", ושתי המדינות הן חברות מלאות בנאט"ו ובאיחוד האירופי.
יחסים דיפלומטיים

צ'כיה מחזיקה בדנמרק שגרירות בקופנהגן וקונסוליה באורהוס, ואילו דנמרק מחזיקה בצ'כיה רק שגרירות בפראג.
יחסים כלכליים

היצוא הדני הסתכם ב-4 מיליון קרונה דנית, והיבוא הסתכם ב-4 מיליון קרונה דנית בשנת 2009.
ההשקעות הדנית בצ'כיה היו 10 מיליארד קרונה דנית, והם מחזקות את הידידות הדו-צדדית בין המדינות. לגו, מארסק ובאנג & אלופסן הן חלק מהחברות הדניות שיש להן השקעות בצ'כיה.
ביקורים רשמיים

בשנת 1994 ביקרה מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק בצ'כיה, ובשנת 2006 ביקר הנשיא הצ'כי ואצלב קלאוס בקופנהגן.
יהי רצון

ביהדות, יהי רצון הן תפילות קצרות הנאמרות בדרך כלל בתפילה. וכן לפני עשיית מצווה ואמירת ברכה.
מקור

בתהלים יש פסוק עם ביטוי דומה לתפילת ה"יהי רצון":
יִהְיוּ לְרָצוֹן: אִמְרֵי פִי, וְהֶגְיוֹן לִבִּי - לְפָנֶיךָ - ה' צוּרִי וְגֹאֲלִי!
מקור > שיבנה בית המקדש

התנא יהודה בן תימא במשנה במסכת אבות אמר
יְהוּדָה בֶן תֵּימָא אוֹמֵר: הֱוֵי עַז כַּנָּמֵר, וְקַל כַּנֶּשֶׁר, וְרָץ כַּצְּבִי, וְגִבּוֹר כָּאֲרִי לַעֲשׂוֹת רְצוֹן אָבִיךָ שֶׁבַּשָּׁמָיִם. הוּא הָיָה אוֹמֵר: עַז פָּנִים לְגֵיהִנָּם, ובשֶׁת פָּנִים לְגַן עֵדֶן.
יְהִי רָצוֹן מִלְּפָנֶיךָ ה' אֱלֹקינוּ - שֶׁתִּבְנֶה עִירְךָ בִּמְהֵרָה בְיָמֵינוּ וְתֵן חֶלְקֵנוּ בְּתוֹרָתֶךָ.
מקור > תפילת שוא

המשנה במסכת ברכות מתייחסת בעקיפין לתפילות "יהי רצון" פרטיות:
הַצּוֹעֵק לְשֶׁעָבַר - הֲרֵי זוֹ תְּפִלַּת שָׁוְא. כֵּיצַד?
הָיְתָה אִשְׁתּוֹ מְעֻבֶּרֶת, וְאָמַר: 'יְהִי רָצוֹן שֶׁתֵּלֵד אִשְׁתִּי זָכָר' - הֲרֵי זוֹ תְּפִלַּת שָׁוְא.
הָיָה בָּא בַדֶּרֶךְ וְשָׁמַע קוֹל צְוָחָה בָּעִיר, וְאָמַר: 'יְהִי רָצוֹן שֶׁלֹּא יִהְיוּ אֵלּוּ בְּנֵי בֵיתִי' - הֲרֵי זוֹ תְּפִלַּת שָׁוְא
מקור > לברכת כהנים

הגמרא מספרת על יהי רצון שעל הכהנים לאמר באופן קבוע:
מאי מברך? אמר רבי זירא אמר רב חסדא: אשר קדשנו בקדושתו של אהרן, וצונו לברך את עמו ישראל - באהבה.
כי עקר כרעיה - מאי אמר? יהי רצון מלפניך ה' אלקינו - שתהא ברכה זו 'שצויתנו לברך את עמך ישראל' - לא יהא בה מכשול ועון
מקור > יהי רצון לאחר התפלה

התלמוד הבבלי (תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ט"ז, עמוד ב') מביא סדרה של תפילות "יהי רצון" שנאמרו בידי אחרוני התנאים וראשוני אמוראי ארץ ישראל ובבל. רובם, עם הזמן, הפך להיות חלק מתחילת תפילת שחרית או נאמר באופן קבוע בחלקים אחרים בתפילה. (לדוגמה, תפילתו של רב נאמרת בכל שבת "מברכים" בה מכריזים על החודש הקרוב).
רבי אלעזר בתר דמסיים צלותיה אמר הכי - יהי רצון מלפניך ה' אלקינו שתשכן בפורינו אהבה ואחוה ושלום וריעות, ותרבה גבולנו בתלמידים ותצליח סופנו אחרית ותקוה, ותשים חלקנו בגן עדן, ותקננו בחבר טוב ויצר טוב בעולמך, ונשכים ונמצא יחול לבבנו ליראה את שמך, ותבא לפניך קורת נפשנו לטובה.
רבי יוחנן ... יהי רצון ... שתציץ בבשתנו ותביט ברעתנו, ותתלבש ברחמיך ותתכסה בעזך...
רבי זירא... שלא נחטא ולא נבוש ולא נכלם מאבותינו.
רבי חייא ...שתהא תורתך אומנותנו ואל ידוה לבנו ואל יחשכו עינינו.
רב... שתתן לנו חיים ארוכים חיים של שלום חיים של טובה ...
רבי... שתצילנו מעזי פנים ומעזות פנים מאדם רע ...
רב ספרא...  שתשים שלום בפמליא של מעלה ובפמליא של מטה, ובין התלמידים העוסקים בתורתך...
רבי אלכסנדרי... שתעמידנו בקרן אורה...
התלמוד ממשיך ומביא סדרה של תפילות מאוחרות יותר, המתחילות בקריאה: 'רבון העולמים!' או ב'אלוהי!'.
מקור > אמן כן יהי רצון - הוויכוח על 'אמן' לאחר ברכת כוהנים

בעקבות המשנה לאחר ברכת כהנים שנאמרה על ידי שליח ציבור ללא כהנים, אין לומר אמן. יש שהסבירו את אי אמירת האמן רק על פסוק נוסף לאחר ברכת כהנים ("ושמו את שמי"), ונוהגים לומר אמן על הפסוקים המקוריים. בסידור כלבו רשמו שבמקרה זה הציבור אומר "כן יהי רצון" במקום אמן. כנראה הכוונה הייתה פעם אחת בסיום הברכה כולה, אך היו שהחלו לומר זאת בכל פסוק במקום 'אמן'. ולפי הנוסח בסידורים מאוחרים אמרו גם אמן, וגם "כן יהי רצון", שסומנו בראשי תיבות אכי"ר. ביטוי זה שימש הרבה בספרות הקבלה.
מקור > ואלוקי אבותינו - נוסחים מאוחרים

בנוסחים מאוחרים וכפי שמודפס כיום ברוב סידורי התפילה, הפתיחה כוללת "יהי רצון מלפניך ה' אלקינו ואלוקי אבותינו". נוסח זה משמש גם בכל הספרות הקבלית, המרבה לצטט ולחייב שימוש בתפילות אלו.
נוסח זה מופיע גם בתפילת הדרך.
סוגים

ישנן תפילות יהי רצון הנאמרות לפני אמירת ברכה כשאמירת הברכה היא מצווה, או לפני התפילה. תפילות אלו משולבות בדרך כלל בתוך תפילת "לשם יחוד". נוסחים מסוג זה נאמרים על פי הקבלה, גם לפני לימוד התורה בחלקי החק לישראל, לפני כניסה לסוכה, נטילת לולב, לפני הסעודות בשבת, הדלקת נרות ועוד.
כאשר התפילה נאמרת לפני התפילה, היא באה להכין את המתפלל או התפילה עצמה. כאשר התפילה נאמרת כהקדמה למצווה, היא משמשת לצורך הבטחת הכוונה של המצווה.
בסידור התפילה במהלך אמירת הקרבנות ישנם אמירות קצרות של "יהי רצון כאילו הקרבתי ...". את חלקם אין אומרים בשבת, כאשר אותו קרבן לא הוקרב בשבת, בתקופות בית ראשון ושני.
על פי פירושים חסידיים בעקבות המגיד ממעזריטש התפילה הזו "חותמת" את התפילות שלאחריהן, בתוך מעטפת שהחלה ב"לשם יחוד" ו"הנני מוכן ומזומן", כך שהם "מוגנים" ופועלים לפי מטרות נכונות וטהורות.
ישנם מנהגים של אמירת יהי רצון באכילת מאכלים מיוחדים בסעודת ראש השנה (המכונים "סימנים") בט"ו בשבט ועוד.
התנגדות

כיום בספירת העומר נהוג ברוב בתי הכנסת המתפללים בנוסח ספרד, לומר "הנני מוכן ומזומן" אך מדלגים על ה"יהי רצון". על פי פוסקים שונים, תפילת 'יהי רצון' פוגעת בהמשכיות התפילה, בייחוד במקומות בהם יש ניסיון להימנע מהפסק וניסו להימנע ממנה במקום שיכלו (למעט תפילת הכוהנים, שמקורה עתיק).
משמעות על פי גישת האר"י והחסידות

בשבת - באמירת "קרבנות" לפני תפילת שחרית, נהוג שלא לומר את ה"יהי רצון". האר"י הסביר את מושג הרצון בשתי משמעויות. מצד אחד אפשרות הבחירה של האדם, שהוא "נס בתוך הטבע" מתנתו של הקב"ה. מצד שני 'רצון' משמעותו קבלה והסכמה (מלשון ריצוי - הקב"ה כביכול מתרצה), על פי הפסוק:
שמשמעותו על פי הזוהר תפילה שבעצמה הופכת את הזמן ל"רצון". בשבת ובראשי חודשים הפעולה הפוכה, הזמן משפיע עת התפילה, ולכן "אין זה רצוי" לנסות להשפיע על הזמן מהתפילה, אלא לתת לשבת להשפיע על התפילות. ולכן לפי דרכו אין לומר כלל את פסוקי קרבנות שבת או ראש חודש, בימים אלו. באופן מקביל אין להשפיע את ה"רצונות" שלנו בימים אלו, אלא לקבל את רצון הקב"ה באותם ימים.
הערות שוליים

↑  (ברכות פרק אין עומדים (ה ד))
↑  בכתבי מהרח"ו בשם האר"י ובהקדמותיו, ובכתבי הרמח"ל בעקבותיו
↑  ר' למשל שער הכוונות (דרושי תפילין דרוש ב)
↑  ר' למשל נוסח מכוון של סדר הנחת תפילין
↑  זאת בעקבות מדרשים על ניסיונות הטיה או מניעת תפילות על ידי מלאכים, לדוגמה מדרש תנחומא על תפילות מנשה (פר' ויצא). הספר שושן סודות לרבי משה מקיוב לדוגמה, רובו תפילות שונות המבוססות על יהי רצון (הנקראים בראשי תיבות: יר"מ, או ירמי"א)
↑  בסוף שנת ה'תש"ע (במהלך 2010) פרצה מהומה תקשורתית סביב אמירת הרב עובדיה יוסף על 'יהי רצון', בו קרא לבקש את הכאת מנהיגי הפלסטינים במכת דבר
↑  פרי עץ חיים (שער השבת כב))
"יהי רצון" על מצוות ישיבה בסוכה
יחסי מדגסקר–מקסיקו

| יחסי מדגסקר–מקסיקו |
| --- | --- |
מדגסקר: מקסיקו


מדגסקר: מקסיקו
שטח (בקילומטר רבוע)
587,041: 1,964,375
אוכלוסייה
32,158,731: 131,133,866
תמ"ג (במיליוני דולרים)
16,032: 1,788,887
תמ"ג לנפש (בדולרים)
499: 13,642
משטר
רפובליקה: רפובליקה פדרלית

יחסי מדגסקר–מקסיקו הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה של מדגסקר לבין המדינות המקסיקניות המאוחדות. שתי המדינות חברות באו"ם.
היסטוריה

במהלך ההתערבות הצרפתית השנייה במקסיקו, צרפת הביאה שתילי וניל ממקסיקו למדגסקר (ולמקומות אחרים) לשתילה מה שהביא מאוחר יותר לכך שמדגסקר הפכה לאחת מיצרניות הווניל הגדולות בעולם. ביוני 1960 קיבלה מדגסקר את עצמאותה מצרפת. שנה לאחר מכן, בשנת 1961, שלח נשיא מקסיקו אדולפו לופס מטאוס משלחת נשיאותית של רצון טוב בראשות השליח המיוחד אלחנדרו קרייו מרקור והציר חוסה אסקייל איטוריאגה, לבקר במדגסקר ולסלול את הדרך לכינון יחסים דיפלומטיים בין שני העמים.
מדגסקר ומקסיקו כוננו יחסים דיפלומטיים ב-26 בדצמבר 1975. מאז כינון היחסים הדיפלומטיים היחסים הכוללים היו מוגבלים בין שני העמים והתנהלו בעיקר בפורומים רב-צדדיים כמו האומות המאוחדות. בשנת 2005 הפך השגריר מאוריסיו דה מריה אי קמפוס לנציג המקסיקני הראשון שאינו תושב שהוסמך למדגסקר והציג את כתב ההאמנה שלו.
בנובמבר 2010 ביקר השר לאיכות הסביבה המלגשי, הרילנטו רוולוהאריסון במקסיקו כדי להשתתף בוועידת האקלים של האומות המאוחדות בשנת 2010 שהתקיימה בקנקון. בנובמבר 2016, משלחת ממקסיקו בראשות השליח המיוחד (ושגריר מקסיקו בצרפת), חואן מנואל גומס רובלדו ומנכ"ל אירופה, פרנסיסקו דל ריו; השתתפו כמשקיפים בכנס של ארגון לה פרנקופוני שנערך באנטננריבו. בשנת 2016, מקסיקו פתחה קונסוליית כבוד באנטננריבו.
ביקורים רמי דרג

ביקורים רמי דרג ממדגסקר במקסיקו
השר לאיכות הסביבה הרילנטו רוולהאריסון (2010)
ביקורים רמי דרג ממקסיקו במדגסקר
שליח מיוחד אלחנדרו קרייו מרקור (1961)
הנציג חוסה אסקייל איטוריאגה (1961)
השליח המיוחד חואן מנואל גומס רובלדו (2016)
מנכ"ל אירופה פרנסיסקו דל ריו (2016)
יחסי סחר

בשנת 2018 הסתכם הסחר בין מדגסקר למקסיקו ב-9 מיליון דולר. הייצוא העיקרי של מדגסקר למקסיקו כולל: אילמניט; סחורה לקידום התעשייה הכימית; אאוגנול ואיזואוגנול; קינמון; וניקל לא מסוגסג. הייצוא העיקרי של מקסיקו למדגסקר כולל: יחידות זיכרון; רקיקים וופלים; ומסטיקים.
נציגויות דיפלומטיות

מדגסקר מוסמכת למקסיקו משגרירותה בוושינגטון די. סי., ארצות הברית ומחזיקה בנוסף קונסוליית כבוד במקסיקו סיטי.
מקסיקו מוסמכת למדגסקר משגרירותה בפרטוריה, דרום אפריקה ומחזיקה בנוסף קונסוליית כבוד באנטננריבו.
יחסי דנמרק–פינלנד

| יחסי דנמרק–פינלנד |
| --- | --- |
דנמרק: פינלנד


דנמרק: פינלנד
שטח (בקילומטר רבוע)
43,094: 338,145
אוכלוסייה
5,983,727: 5,618,827
תמ"ג (במיליוני דולרים)
404,199: 300,187
תמ"ג לנפש (בדולרים)
67,550: 53,425
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

בין ממלכת דנמרק לבין רפובליקת פינלנד מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים, ושתיהן חברות במועצה הנורדית. היחסים בין המדינות כוננו ב-18 בפברואר 1918, לאחר שדנמרק הכירה בעצמאותה של פינלנד. שתי המדינות חברות באיחוד האירופי, באיחוד הנורדי ובמועצת מדינות הים הבלטי, והם תומכות בפרויקטים של אמנים בשתי המדינות.
יחסים כלכליים

היצוא של פינלנד לדנמרק, כמו גם היבוא מאזור זה השתנו מדי שנה, מאזן הסחר, לעומת זאת, היה בשנת 2000 בגירעון לפינלנד. בשנת 2008 גדל הייצוא של פינלנד לדנמרק, וערך היצוא לדנמרק עמד על 1.38 מיליארד אירו, בעוד היבוא מדנמרק עמד על 1.453 מיליארד אירו באותה שנה.
יחסים דיפלומטיים

פינלנד מחזיקה בדנמרק שגרירות בקופנהגן, ו-7 קונסוליות באולבורג, אורהוס, אסביירג, פרדריקיה, סוונדבורג, אודנסה, ורונה. מאידך, דנמרק מחזיקה בפינלנד שגרירות בהלסינקי, ו-13 קונסוליות כבוד בהלסינקי, האנקו, קוקולה, קוטקה, קואופיו, מרייהאמן, אואולו, פורבו, ראומה, רובניימי, טמפרה, טורקו וואסה.
ביקורים רשמיים

ב-12 באוקטובר 2007 ביקר מאטי ואנהאנן ראש ממשלת פינלנד בדנמרק, ואילו לארס לקה ראסמוסן ראש ממשלת דנמרק ביקר בפינלנד ב-10 בפברואר 2010.
יחסי מאלי–ספרד

| יחסי מאלי–ספרד |
| --- | --- |
מאלי: ספרד


מאלי: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
1,240,192: 505,370
אוכלוסייה
24,658,168: 47,905,341
תמ"ג (במיליוני דולרים)
20,905: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
848: 32,996
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי מאלי–ספרד הם היחסים הדו-צדדיים והדיפלומטיים בין מאלי וספרד.
יחסים דיפלומטיים

שגרירות ספרד במאלי החלה את פעילותה ביולי 2006, והמשרד לשיתוף פעולה טכני בינואר 2008. חנוכת השגרירות התקיימה ב-26 בינואר 2008, במסגרת סיור ה-MAEC בחמש מדינות אפריקה שמדרום לסהרה.
היחסים הדו צדדיים התפתחו במהירות, בהתבסס על חילופי דברים אינטנסיביים ברמה גבוהה. ספרד ומאלי חולקים אינטרסים אסטרטגיים, בין היתר, במאבק בעוני, במאבק בפשע מאורגן ובטרור ובניהול משותף של זרמי הגירה תחת גישה מקיפה ועולמית.
כחלק מהמומנטום ההולך וגדל של היחסים הדו-צדדיים, מועצת השרים של מאלי קיבלה את ההחלטה לפתוח את השגרירות במדריד ב-29 ביולי 2009. השגריר של הרפובליקה של מאלי בספרד מונה ב-14 באפריל 2010 הנציגות הדיפלומטית של הרפובליקה של מאלי בספרד נפתחה בראשית שנת 2011, לא רק במטרה לחזק את הקשרים בין מאלי לספרד, אלא גם כדי להבטיח שירות לאזרחי מאלי החיים בספרד.
יחסים כלכליים

התנודתיות הפוליטית והביטחונית כיום במאלי, כמו גם העובדה שהמדינה נמצאת במצב של סכסוך מלחמה, גורמים לכך שבטווח הקצר המסגרת המשפטית והכלכלית של המדינה אינה המתאימה ביותר לקידום השקעות ספרדיות. עם זאת, במסגרת ההזדמנויות העסקיות הרשויות במאלי הביעו בעבר עניין בפיתוח שיתוף פעולה דו-צדדי במספר תחומים באמצעות השקעות של חברות ספרדיות במגזר הראשוני, תשתיות, בנקאות, טלקומוניקציה ותיירות. ראויה לציון גם העובדה כי חלון הזדמנויות עבור חברות ספרדיות הוא במסגרת מכרזי האיחוד האירופי, במימון EDF או מכשירים אחרים ואשר רלוונטיים במיוחד בתחום התשתיות.
שיתוף פעולה

מאלי שולבה כמדינה מועדפת לשיתוף פעולה ספרדי בתוכנית השנתית לשיתוף פעולה בינלאומי 2006. בשנת 2007 נחתם הסכם שיתוף פעולה ובשנת 2008 נחתמה הוועדה המשותפת הראשונה והמשרד לשיתוף פעולה טכני נפתח בבמקו. תוכנית המתאר השלישית 2009–2012 איחדה את המחויבות ארוכת הטווח של שיתוף הפעולה הספרדי לפיתוח מאלי כמדינה בקטגוריה הגבוהה ביותר שאושרה באישור תוכנית המתאר הרביעית האחרונה 2013–2016.
נציגויות דיפלומטיות

מאלי מחזיקה בספרד שגרירות במדריד וקונסוליות כבוד בברצלונה סנטה קרוס דה טנריפה.
ספרד מחזיקה במאלי שגרירות בבמקו.
יחסי דנמרק–קזחסטן

| יחסי דנמרק–קזחסטן |
| --- | --- |
דנמרק: קזחסטן


דנמרק: קזחסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
43,094: 2,724,900
אוכלוסייה
5,983,727: 20,655,596
תמ"ג (במיליוני דולרים)
404,199: 261,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
67,550: 12,656
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

יחסי דנמרק–קזחסטן הם היחסים הדו-צדדיים בין דנמרק לקזחסטן. דנמרק הכירה בקזחסטן ב-31 בדצמבר 1991 ויחסים דיפלומטיים כוננו ב-6 במאי 1992. לשתי המדינות אין שגריר תושב. שגריר קזחסטן בבריטניה מוסמך אף לדנמרק. מאז 2005 קונסול הכבוד של דנמרק הוא פר קרלסן, היושב במוסקבה. דנמרק פתחה משימת סחר באלמטי בשנת 2005.
יחסים פוליטיים

בשנת 2000 ניתנה דחיפה חשובה להתפתחות היחסים הדו-צדדיים על ידי ביקור רשמי בדנמרק של הנשיא נורסולטן נזרבייב, אשר נפגש עם המלכה מרגרטה השנייה ועם ראש הממשלה פול נירופ ראסמוסן. ב-9 ביוני 2010 ביקר בדנמרק שר החוץ של קזחסטן, קאנאט סודאייבייב לשיחה עם סגן ראש הממשלה הדני ושר החוץ לין אספרסן.
יחסי סחר

בשנים 1993–2003 השקיעה דנמרק כ-1.7 מיליון דולר בכלכלת קזחסטן. הייצוא של דנמרק לקזחסטן עלה בין 2004 ל-2008 מ-253 מיליון ל-488 מיליון קרונה דנית. אבל בשנת 2009 הוא צנח ל-297 מיליון קרונה דנית. היבוא הדני בשנת 2009 הסתכם ב-247 מיליון קרונה דנית.
שיתוף פעולה

ב-2007 חתמה FLSmidth על חוזה בשווי 670 מיליון קרונה דנית לתמיכה במפעל מלט בקוקשטאו, הנמצא בחלקו בבעלות חברת האנרגיה המזרחית הקזחית. ישנן מספר חברות דניות הפועלות בקזחסטן, בעיקר בתחומי האנרגיה, התרופות והייצור. היחסים הדו-צדדיים מפותחים עוד יותר באמצעות פעילות של קונסורציום "Tengiz-Chevroil Operating" וכן פרויקטים של Karachaganak וצפון הכספי. בשנת 1994 ביקרה משלחת בינלאומית, כולל חברי משלחת דנים, בימת אראל בקזחסטן, ובשנת 1995 ביקרו מנהיגי קהילת הדייג של ימת אראל בדנמרק וחתמו על פרוטוקול של מטרות משותפות.
החברה הדנית Mærsk Oil מחזיקה ב-60% מהמניות בשדה דונגה והייתה בעלת 60% ממניה בשדה סייגק (אותן מכרה בשנת 2010). ייצור הנפט היה 9,000 חביות ליום בשנת 2009.
חברת Baltic Be drinks Holding קנתה בשנת 2002, 76% מהמניות במבשלה הקזחית אירביס והשקיעה בה 45 מיליון אירו. 800,000 חביות בירה הופקו מהמבשלה.
יחסי איחוד האמירויות הערביות – קטר

| יחסי איחוד האמירויות הערביות – קטר |
| --- | --- |
איחוד האמירויות הערביות: קטר (מדינה)


איחוד האמירויות הערביות: קטר
שטח (בקילומטר רבוע)
83,600: 11,586
אוכלוסייה
11,106,647: 3,065,289
תמ"ג (במיליוני דולרים)
504,173: 235,770
תמ"ג לנפש (בדולרים)
45,394: 76,916
משטר
מונרכיה פדרלית חוקתית: מונרכיה אבסולוטית

יחסי איחוד האמירויות הערביות–קטר (בערבית: العلاقات الإماراتية القطرية) הם היחסים בין איחוד האמירויות הערביות ובין מדינת קטר. המדינות חולקות גבול ימי, ובעבר גם יבשתי. שתיהן מדינות ערביות דוברות ערבית ושתיהן נמצאות לחופי המפרץ הפרסי. שתי המדינות חברות במועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ.
ביוני 2017 הודיעה איחוד האמירויות על ניתוק היחסים עם קטר. היחסים חודשו בינואר 2021.