stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרד ואנווליט
קריירה מקצועית

לאחר שלא נלקח על ידי אף קבוצה בדראפט ה-NBA 2016, השתתף ואנווליט בליגת הקיץ של ה-NBA כשחקן טורונטו ראפטורס. לקראת עונת 2016/2017 חתם על חוזה לא-מובטח בקבוצה הבכירה, ולאחר שהרשים במשחקי קדם העונה זכה למקום קבוע בסגל. לאורך עונת הרוקי נשלח מספר פעמים לקבוצת הבת של הראפטורס מליגת הפיתוח, ראפטורס 905, וזכה עמה באליפות הליגה. ב-16 המשחקים בהם השתתף בליגת הפיתוח רשם ממוצעים של 16.9 נקודות ו-7.6 אסיסטים למשחק.
בעונתו השנייה ב-NBA השתתף ב-76 משחקים עבור הראפטורס, ושימש כרכז המחליף הבכיר של קייל לאורי. ב-28 בינואר 2018 קלע שיא קריירה של 25 נקודות במשחק מול לוס אנג'לס לייקרס. לאורך אותה עונה קלע ואנווליט 8.6 נקודות בממוצע למשחק, ובהצבעות לפרס השחקן השישי של העונה ב-NBA סיים במקום השלישי, אחרי לו ויליאמס ואריק גורדון.
לקראת עונת 2018/2019 חתם על הארכת חוזה בטורונטו לשתי עונות נוספות, עבור כ-18 מיליון דולר. ב-11 בדצמבר 2018 חילק שיא קריירה של 14 אסיסטים במשחק מול לוס אנג'לס קליפרס. בפלייאוף 2019 גברה טורונטו על אורלנדו מג'יק (4–1), פילדלפיה 76' (4–3), מילווקי באקס (4–2) וגולדן סטייט ווריורס (4–2) בדרך לזכייתה הראשונה אי פעם באליפות ה-NBA. בסדרת הגמר מול הווריורס הצטיין ואנווליט עם ממוצע של 14.0 נקודות למשחק.
בעונת 2019/2020 הפך לשחקן חמישייה קבוע בטורונטו, קבע שיאי קריירה של 17.6 נקודות ו-6.6 אסיסטים בממוצע למשחק, וסייע לראפטורס להשיג את המאזן השני בטיבו באזור המזרחי. ב-3 באוגוסט 2020, במשחק השני של הראפטורס מאז חידוש הליגה לאחר הפסקתה בעקבות משבר הקורונה, קלע שיא קריירה של 36 מול מיאמי היט. בפלייאוף 2020 הוביל ואנווליט את קלעי קבוצתו עם 19.6 נקודות למשחק, אולם הראפטורס הודחו כבר בסיבוב השני, על ידי בוסטון סלטיקס.
לקראת עונת 2020/2021 חתם בטורונטו על הארכת חוזה ל-4 עונות נוספות, עבור כ-85 מיליון דולר.
בפברואר 2022 נבחר בפעם הראשונה למשחק האולסטאר של ה-NBA, ובכך הפך לשחקן הרביעי בהיסטוריה של ה-NBA שהגיע לאולסטאר מבלי להיבחר בדראפט.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016/2017 | טורונטו | 37 | 0 | 7.9 | 0.351 | 0.379 | 0.818 | 1.1 | 0.9 | 0.4 | 0.1 | 2.9 |
| 2017/2018 | טורונטו | 76 | 0 | 20.0 | 0.426 | 0.414 | 0.832 | 2.4 | 3.2 | 0.9 | 0.3 | 8.6 |
| 2018/2019 | טורונטו | 64 | 28 | 27.5 | 0.410 | 0.378 | 0.843 | 2.6 | 4.8 | 0.9 | 0.3 | 11.0 |
| 2019/2020 | טורונטו | 54 | 54 | 35.7 | 0.413 | 0.390 | 0.848 | 3.8 | 6.6 | 1.9 | 0.3 | 17.6 |
| 2020/2021 | טורונטו | 52 | 52 | 36.5 | 0.389 | 0.366 | 0.885 | 4.2 | 6.3 | 1.7 | 0.7 | 19.6 |
| 2021/2022 | טורונטו | 65 | 65 | 37.9 | 0.403 | 0.377 | 0.874 | 4.4 | 6.7 | 1.7 | 0.5 | 20.3 |
| 2022/2023 | טורונטו | 69 | 69 | 36.7 | 0.393 | 0.342 | 0.898 | 4.1 | 7.2 | 1.8 | 0.6 | 19.3 |
| קריירה |  | 417 | 268 | 29.7 | 0.402 | 0.373 | 0.869 | 3.3 | 5.3 | 1.3 | 0.4 | 14.6 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016/2017 | טורונטו | 7 | 0 | 4.1 | 0.667 | 0.400 | 0.000 | 0.1 | 0.6 | 0.1 | 0.0 | 2.0 |
| 2017/2018 | טורונטו | 6 | 1 | 19.0 | 0.333 | 0.286 | 0.875 | 1.7 | 2.2 | 0.0 | 0.0 | 6.8 |
| 2018/2019 | טורונטו | 24 | 0 | 24.7 | 0.392 | 0.388 | 0.774 | 1.8 | 2.6 | 0.8 | 0.3 | 8.0 |
| 2019/2020 | טורונטו | 11 | 11 | 39.1 | 0.400 | 0.391 | 0.840 | 4.4 | 6.9 | 1.6 | 0.6 | 19.6 |
| 2021/2022 | טורונטו | 4 | 4 | 35.0 | 0.352 | 0.333 | 0.833 | 3.0 | 6.3 | 1.8 | 1.0 | 13.8 |
| קריירה |  | 52 | 16 | 25.1 | 0.391 | 0.372 | 0.814 | 2.2 | 3.5 | 0.8 | 0.3 | 10.0 |
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות המכללות של ואנווליט, באתר sports-reference.com
↑  ביוגרפיה, באתר קבוצת האוניברסיטה
↑  סטטיסטיקות הקריירה של ואנווליט בליגת הפיתוח, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות המשחק בין הראפטורס ללייקרס, באתר basketball-reference.com
↑  ההצבעות לפרסי עונת 2017/2018, באתר basketball-reference.com
↑  ואנווליט חותם על הארכת חוזה בטורונטו, באתר ESPN,‏ 1 ביולי 2018
↑  סטטיסטיקות המשחק בין הראפטורס לקליפרס, באתר basketball-reference.com
↑  ואנווליט מסכם על הארכת חוזה בטורונטו, באתר ESPN,‏ 21 בנובמבר 2020
↑  ואנווליט חותם על הארכת חוזה בטורונטו, באתר הקבוצה, 24 בנובמבר 2020
↑  Drake, DeRozan, and More React to Fred VanVleet Going From Undrafted to NBA All-Star, Complex (באנגלית)
פייטרו השני, רוזן סבויה

פייטרו השני, רוזן סבויה (באיטלקית: Pietro II di Savoia; ‏1203 – 15 במאי 1268), היה רוזן סבויה בין השנים 1263–1268.
ביוגרפיה

פייטרו נולד בשנת 1203 בסוסה, לטומאסו הראשון, רוזן סבויה ולמרגריט מז'נבה, בתם של גיום הראשון, רוזן ז'נבה ובאטריצ'ה דה פאוצ'יני. בצעירותו יועד פייטרו לכמורה, אולם הוא מאס בחיים הללו והעדיף את החיים הפוליטיים.
בשנת 1233 מת אביו טומאסו הראשון, רוזן סבויה, ואחיו אמדאו הרביעי, רוזן סבויה עלה לשלטון במקומו. אולם טומאסו ואחיו דרשו גם הם חלק בנחלות, ובשל כך נערך כנס משפחתי על ידי אחיו גוליילמו מסבויה ביולי 1234 בטירת שיון, ובו הוחלט שאמדאו יהיה שליט כל בנחלות, אולם טומאסו ואחיו קיבלו שליטה מסוימת בחלק מהנחלות, ופייטרו קיבל שטחים באזור ז'נבה.
נסיונותיו של פייטרו להרחיב את שטחיו, גרמו לו לסכסוך עם דודו גיום השני, רוזן ז'נבה, ובשנת 1236 הוא נפל בשבי של בן דודו ראול, רוזן ז'נבה. בשנת 1237 הסתיים הסכסוך, לאחר שהכריח אחיו אמדאו הרביעי, רוזן סבויה את גיום השני, רוזן ז'נבה לשלם 20,000 מרקים ולמסור את טירת ארלוד. בשנת 1240 נבחר אחיו של פייטרו - פיליפו לבישוף לוזאן, לאחר שהתמודד נגד ז'אן דה קוסוני, שנתמך על ידי ז'נבה, ובעקבות כך גייס פייטרו 6000 חיילים, אולם לבסוף נפתר הסכסוך בדרכי שלום.
במהלך השנים השתלט פייטרו על שטחים נרחבים השוכנים כיום במערב שווייץ, ואף שיפץ באופן משמעותי את טירת שיון.
בשנת 1236 התחתנה אחייניתו אלינור מפרובאנס עם הנרי השלישי, מלך אנגליה, ובשנת 1240 הזמין הנרי השלישי את פייטרו לאנגליה. ב-5 בינואר 1241 קיבל פייטרו את התואר "רוזן ריצ'מונד", ובשנת 1246 העניק לו הנרי השלישי קרקע בין רחוב הסטרנד לנהר התמזה. בשנת 1263 הקים פייטרו את ארמון סבוי, ומאוחר יותר הוריש אותו פייטרו לאחייניתו המלכה. בשנת 1381 נהרס הארמון במהלך מרד האיכרים האנגלי, וכיום שוכנים שם תיאטרון סבוי ומלון סבוי.
בשנת 1241 שלח הנרי השלישי לגייס תמיכה לצורך פלישה לפואטו, ואכן פייטרו השיג את תמיכתם של איג הרביעי, דוכס בורגונדי, תאובאלד הראשון, מלך נווארה, אחיו אמדאו הרביעי, רוזן סבויה וגיסו רמון ברנגר הרביעי, רוזן פרובאנס. פייטרו נשלח לסייר בפואטו, וכמעט נפל שם בשבי.
בשנת 1246 סייע פייטרו לסימון החמישי דה מונפור במהלך מלחמת הברונים השנייה, אולם לאחר מכן עזב את אנגליה וחזר לאיטליה.
בשנת 1253 מת אחיו אמדאו הרביעי, רוזן סבויה, ובנו בוניפאצ'יו, רוזן סבויה עלה לשלטון במקומו. בשנת 1263 מת בוניפאצ'יו, ופייטרו תפס את השלטון ברוזנות סבויה, למרות שהיו בנים לאחיו טומאסו השני, רוזן סבויה, מה שגרם לסכסוך עמם.
פייטרו החל להקים ברוזנות טירות עגולות וכיכרות, וייעל את הניהול הפיננסי ברוזנות. בשנת 1266 הסתכסך פייטרו עם רודולף הרביעי, רוזן הבסבורג והלה כבש את חלק מנחלותיו, אולם פייטרו גייס צבא וכבש בחזרה את נחלותיו.
ב-15 במאי 1268 מת פייטרו בפייר-שאטל, ואחיו פיליפו הראשון, רוזן סבויה עלה לשלטון במקומו.
משפחתו

בשנת 1236 התחתן פייטרו עם אגנזה מפאוצ'יני, בתם של איימונה השני, סניור די פאוצ'יני וביאטריס ד'אוקסון, ממנה נולדה לו בת אחת:
באטריצ'ה מסבויה, הגברת של פאוצ'יני (1237–1310), התחתנה עם גיגה השביעי, רוזן ויינואה, ולאחריו התחתנה עם גאסטון השביעי, רוזן בארן
פוליטיקה של פולין

הממשל בפולין מבוסס על היותה רפובליקה דמוקרטית פרלמנטרית. לפולין חוקה המסדירה את הסדרי המשטר שבה, חוקתה הנוכחית נכנסה לתוקפה בשנת 1999. בראש המדינה עומד הנשיא, לו בעיקר סמכויות טקסיות וסמליות. את הנשיא בוחר הציבור ישירות בחירות כלליות אחת לחמש שנים. הרשות המחוקקת, הפרלמנט הפולני, מורכבת משני בתים: הבית העליון, הוא  הסנאט; והבית התחתון, הוא הסיים. את הפרלמנט בוחר הציבור ישירות בבחירות כלליות אחת לארבע שנים. לאחר שנבחר פרלמנט, ראש המפלגה שהצליח להרכיב קואליציה ממונה לראש הממשלה בכפוף לאישורו הסמלי של הנשיא. ראש הממשלה הוא ראש הרשות המבצעת. הרשות השופטת של פולין מורכבת משורה של מוסדות משפטיים להם תפקיד חשוב בתהליך קבלת ההחלטות בפולין.
החוקה

החוקה של הרפובליקה של פולין (Konstytucja Rzeczypospolitej Polskiej), היא המסמך המשפטי המחייב והגבוה ביותר בחוק של פולין. החוקה מסדירה את היותה של פולין רפובליקה דמוקרטית פרלמנטרית. כמו כן, החוקה מבטיחה מגוון רחב של חירויות פרט, זכויות אדם וזכויות אזרח.
העבודה על הכנת חוקה דמוקרטית לפולין החלה כבר במהלך ימיו האחרונים של המשטר הקומוניסטי בפולין. במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 נעשו מספר ניסיונות לגבש חוקה מוסכמת, כאשר ועדה לכתיבת חוקה החלה בעבודתה. ב-1 באוגוסט 1992 אימצו שני בתי הפרלמנט הפולני "חוקה קטנה" (małej konstytucji) - מסמך ביניים שנועד להוות חוקה זמנית למשטר הפולני עד שתיכתב חוקה סופית וקבועה. החוקה הקטנה נכנסה לתוקף ב-17 באוקטובר אותה השנה. המסמך הגדיר את הסדרי המשטר בפולין פחות או יותר איך שהם היום - נשיא סמלי, ממשלה מבוססת פרלמנט בן שני בתים, מערכת משפט עצמאית, וכו'. ועדת החוקה סיימה את עבודתה בראשית שנת 1997. ב-2 באפריל 1997, לאחר דיון ארוך של האספה הלאומית - מעמד משותף של הסיים והסנאט, אושרה החוקה ברוב גדול של 541 בעד, 40 נגד ו-6 נמנעים. מאוחר יותר, ב-25 במאי אותה השנה נערך משאל עם לאימוץ החוקה. 52.71% הצביעו בעד, כאשר אחוז ההצבעה היה נמוך יחסית: 42.86% מכלל בעלי זכות הבחירה. ב-16 ביולי נכנסה החוקה לתוקפה. מלבד תיקונים לחוקה שנעשו בשנים 2006 ו-2009, החוקה נשארה ללא שיוני.
הנשיא

ראש המדינה של פולין הוא הנשיא (Prezydent Rzeczypospolitej Polskiej), לו בעיקר סמכויות טקסיות וסמליות. הוא נחשב למנהיג העליון של המדינה, ולמייצג הראשי שלה כלפי חוץ.
הפרלמנט > בתי הפרלמנט

הפרלמנט הפולני מורכב משני בתים: הבית העליון, הוא הסנאט (Senat); והבית התחתון, הוא הסיים (Sejm). חברי שני הבתים נבחרים בבחירות כלליות אחת לארבע שנים. הסנאט מורכב מ-100 חברים, המייצגים כל אחד את אחד מ-100 מחוזות הבחירה של פולין לאחר שנבחרו בבחירות אזוריות. הסיים מורכב מ-460 חברים, המייצגים את פולין כולה ונבחרים באופן יחסי. אחוז החסימה עומד על 5%, ולמעט מפלגות של מיעוטים אתניים, רק מפלגות אשר קיבלו למעלה מזה יהיו רשאיות לקבל ייצוג בפרלמנט. הפרלמנט מתפזר טרם מילוי כהונתו (כאמור: ארבע שנים) במקרה וכשל בהרכבת ממשלה או לא הצליח להעביר תקציב שנתי חדש.
הסמכות המרכזית של בתי הפרלמנט היא כתיבת ספר החוקים של פולין - חקיקת חוקים ושינוי חוקים קיימים. כל חבר פרלמנט, חבר סיים או חבר סנאט, יכול ליזום הליך לחקיקת חוק או לשינוי חוק. החוק יעבור דיונים במליאות שני בתי הפרלמנט ובוועדות הרלוונטיות. לאחר מכן, החוק מועמד להצבעה, ועל מנת לעבור הוא צריך ברוב רגיל על ידי שני הבתים. במקרה והחוק עבר רק בסיים ולא בסנאט, לסיים עומדת סמכות במקרי קיצון לעקוף סירוב כזה של הסנאט.
לצד חקיקה, כיאה למשטר פרלמנטרי, לבתי הפרלמנט תפקיד משמעותי מאוד בפיקוח על פעולות הממשלה. לצד אמצעי ביקורת על שרי הממשלה ועל העומד בראשה, הסיים יכול ברוב רגיל להצביע אי אמון בממשלה, ובכך להביא להקדמת הבחירות ולהתפטרות הממשלה. לפיכך, על מנת שהממשלה תמשיך להתקיים, היא נדרשת לשמר קואליציה לאורך כל כהונתה (כאשר היא צריכה כזאת ממילא בעת הרכבת הממשלה). דברים נוספים שהפרלמנט מופקד עליהם הוא מינוי בעלי תפקידים שונים במשטר הפולני. הפרלמנט בוחר את חברי בית הדין לחוקה, חברי בית המשפט העליון, חברי בית הדין המדינתי, נציב תלונות הציבור, נשיא הבנק המרכזי של פולין, ועוד. לסנאט עומדת סמכות מיוחדת בענייני משאלי עם. בפולין לנשיא יש את הסמכות ליזום משאל עם, אך סמכות זו כפופה לאישורו של הסנאט.
בהזדמנויות שונות מתכנסים הסנאט והסיים למושב אספה משותף. דבר זה קורה בשלוש הזדמנויות שונות: בטקס השבעתו של נשיא חדש לפולין, בהליך הדחה של נשיא מכהן, ובעת מילוי תפקידי נשיא שנבצר לו מלמלא את תפקידו. עד היום, אירעה רק ההזדמנות הראשונה. מעמד כזה מכונה "האספה הלאומית" (Zgromadzenie Narodowe).
|}
הממשלה

אחת לארבע שנים, לאחר שנבחר פרלמנט, כאמור, ראש המפלגה שהצליח להרכיב קואליציה וממשלתו זכתה לאמון הפרלמנט ולאישורו הסמלי של הנשיא הופך לראש ממשלת פולין.
הממשלה > ראש הממשלה

ראש הממשלה, או בשמו הרשמי נשיא מועצת השרים (Prezes Rady Ministrów), הוא מי שעומד בפועל בראש הרשות המבצעת, היא ממשלת פולין. אחת לארבע שנים, לאחר שנבחר פרלמנט, ראש המפלגה שהצליח להרכיב קואליציה וממשלתו זכתה לאמון הפרלמנט ולאישורו הסמלי של הנשיא הופך לראש ממשלת פולין. עם מינויו על המועמד לראשות הממשלה להציג תוכנית עבודה לממשלתו. אף על פי שלנשיא מעמד רשמי גבוה יותר מזה של ראש הממשלה, זה האחרון נחשב בכל זאת לאישיות הפוליטית החשובה ביותר ברפובליקה הפולנית. לראש הממשלה עומדות רובן ככולן של הסמכויות הניהוליות והביצועיות של המדינה, הגם שישנה חפיפה בתחומים מסוימים עם סמכויותיו של הנשיא. ראש הממשלה נושא באחריות מול בתי הפרלמנט, אשר בסמכותן לפטרו כל העת בהצבעת רוב. לנשיא אחריות על שריו הכפופים לו, כאשר מלבד זאת יש לו גם סמכויות פיקוח על השלטון המקומי של פולין, והוא יכול גם לתקן תקנות וצווים ממשלתיים.
האדם שכיהן בתקופת הכהונה הארוכה ביותר בתולדות הרפובליקה השלישית היה דונלד טוסק, אשר שימש בתפקיד כשבע שנים בין 2007 ל-2014. עם מינויו לנשיאות המועצה האירופית ב-30 באוגוסט 2014, התפטר מתפקיד ראש הממשלה ובכירת מפלגתו (המצע האזרחי) אווה קופאץ' מכהנת מאז בתפקיד ראש הממשלה.
הממשלה > הקבינט

הקבינט, או בשמו הרשמי מועצת השרים (Rada Ministrów), הוא הגוף הכולל את נשיא מועצת השרים (ראש הממשלה), סגן נשיא מועצת השרים, והשרים. שרי הממשלה מופקדים כל אחד על משרדו שלו, והם חייבים באחריות כלפי ראש הממשלה. כמו ראש הממשלה, כך גם כל ממשלתו צריכה להיות מאושרת על ידי הסיים הפולני ובכפוף לאישור סמלי של הנשיא. השרים בדרך כלל מהווים את ראשי המפלגות החברות בקואליציה, אך לעיתים כמה מהם גם אנשי מקצוע מחוץ למערכת הפוליטית.
מערכת המשפט > מעמד מערכת המשפט לאחר העצמאות

הרשות השופטת ממלאת תפקיד חשוב בתהליך קבלת ההחלטות בפולין. המוסדות העיקריים שלה כוללים את בית המשפט העליון (Sąd Najwyższy), בית המשפט העליון המנהלי (Naczelny Sąd Administracyjny), בית הדין לחוקה (Trybunał Konstytucyjny), ובית הדין המדינתי (Trybunał Stanu).
בית המשפט העליון הוא הערכאה העליונה של המשפט הפולני, ובמקרה של ערעור על פסיקותיהן של ערכאות נמוכות יותר, בתי המשפט המחוזיים והאזוריים, הערעור מובא לבית המשפט העליון. שופטי בית המשפט העליון מתמנים על ידי המועצה לבחירת שפוטים (Krajowa Rada Sądownictwa) ומתמנים לכל ימי חייהם. בית המשפט העליון המנהלי מהווה את הערכאה העליונה בענייני משפט אזרחי, ובמקרה של ערעור על פסיקותיהן של ערכאות נמוכות יותר, בתי המשפט המחוזיים והאזוריים המנהליים, הערעור מובא לבית המשפט העליון המנהלי. בית הדין לחוקה הוא הסמכות הראשית בפרשנות החוקה, ותפקידו לוודא שחוקי בתי הפרלמנט אינם סותרים את החוקה, ואם הם כאלו, בסמכותו לבטל חוקים סותרים אלו. שופטי בית הדין לחוקה נבחרים על ידי הסיים לכהונה בת תשע שנים. בית הדין המדינתי הוא מוסד משפטי ייחודי יחסית. תפקידו המרכזי הוא לשפוט את הנהגת המדינה ואישים בכירים בה במקרה ועברו על החוק. מדובר באנשים כמו הנשיא, חברי הממשלה, אנשי הבנק המרכזי, ועוד. מלבד שפיטה וענישה פלילית, לבית הדין סמכויות מיוחדות: ביכולתו לקדם הליך הדחה לבעל התפקיד, לשלול פרסים ואותות רשמיים שקיבל הפושע, ועוד. סמכויות מיוחדות אלו נועדו לבצע מעין "הרשעה ציבורית" לפושע.
מערכת המשפט > המחלוקת סביב מעמד מערכת המשפט

מחד, לאחר הצטרפות פולין לאיחוד האירופי קיבלה על עצמה את עליונותו של בית המשפט האירופי. מאידך, מעמד הרשות השופטת אל מול הרשות המבצעת נחלש בהדרגה בסוף שנות העשרה ותחילת שנות ה-20.
בדצמבר 2017, ממשלת פולין בראשותה של "חוק וצדק" החליטה להעביר סדרת רפורמות שמטרתם להעניק לה שליטה מוחלטת על כל מוסדות השלטון, התקשורת ובעיקר בתי המשפט. כולל חוק שהפך את בתי המשפט בפולין לכפופים לממשלה המקומית. אושר חוק שקבע כי פוליטיקאים יוכלו לבחור את חברי 'המועצה הארצית השופטת' הממנה את שופטי בית המשפט החוקתי בפולין. בנוסף, מאפשר החוק לבית המשפט העליון בפולין "לבצע ביקורות חריגות על החלטות של ערכאות נמוכות יותר, לרבות כאלו שהתקבלו לאורך 20 השנים האחרונות". סעיף נוסף קבע כי גיל הפרישה של שופטים ירד מגיל 70 לגיל 65, כך שכמעט 40% מהשופטים המכהנים בבית המשפט העליון בפולין אולצו להיפרד מתפקידם. מנהיגי האופוזיציה בתגובה אמרו ש "המפלגה בדרך להשלטת משטר דיקטטורי בפולין". בנוסף השתלטה על כלי התקשורת הממשלתיים (תחנות רדיו וטלוויזיה), שהחלו לשדר תעמולה אגרסיבית בזכות הערכים השמרניים והאידאולוגיה הלאומנית של המפלגה. והוגבלה נוכחות התקשורת בפרלמנט.
נסיבות אלו הובילו לכך שמערכת המשפט הפולנית עמדה מספר פעמים בלב מחלוקות בין פולין לאיחוד האירופי. בין היתר, נכנסה פולין למחלוקת מול האיחוד כאשר הקימה את הלשכה למשמעת שופטים, שמטרתה לאפשר סנקציות על גורמים ברשות השופטת שלא עמדו בתקנות. גורמים באיחוד האירופי טענו שזוהי הפרה של עקרונות הבסיס של האיחוד האירופי מכיוון שהמהלך מסכן את עצמאות מערכת המשפט של פולין. מחלוקת נוספת ניצתה כאשר ניסתה פולין לבסס עליונות של המשפט המקומי על פני המשפט של האיחוד, בניגוד להסכמי ההצטרפות של האיחוד.
חלוקה מנהלית

החלוקה המנהלית הנוכחית של פולין הוחלה בשנת 1999 והיא מבוססת על שלוש רמות של חלוקה: שטחה של פולין מחולק ל-16 פרובינציות (województwa), דרגת החלוקה המנהלית הגבוהה ביותר. הפרובינציות מחולקות ל-380 מחוזות (powiaty), אשר כוללות 314 מחוזות רגילים לצד 66 ערים ברמת מחוז. המחוזות, מהווים את דרגת החלוקה המנהלית השנייה, ותחתיהן נמצאות המועצות האזוריות, 2,459 הגמינות.
| הפרובינציות של פולין> פרובינציה | הפרובינציות של פולין> מספר המחוזות | הפרובינציות של פולין> מספר הגמינות | הפרובינציות של פולין> אוכלוסייה | הפרובינציות של פולין> שטח |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מזוביה | 42 | 314 | 5,324,519 | 35,558 |
| שלזיה | 36 | 167 | 4,593,358 | 12,333 |
| פולין גדול | 22 | 226 | 3,469,464 | 29,826 |
| פולין קטן | 35 | 182 | 3,364,176 | 15,183 |
| שלזיה תחתית | 30 | 169 | 2,908,457 | 19,947 |
| לודז' | 24 | 177 | 2,508,464 | 18,219 |
| פומרניה | 20 | 123 | 2,298,811 | 18,310 |
| לובלין | 24 | 213 | 2,151,836 | 25,122 |
| פודקרפצקיה | 25 | 160 | 2,128,483 | 17,846 |
| קויאוויה-פומרניה | 23 | 144 | 2,090,836 | 17,969 |
| פומרניה המערבית | 21 | 114 | 1,717,970 | 22,892 |
| ורמיה-מזוריה | 21 | 116 | 1,445,478 | 24,173 |
| שוויינטוקז'יסקיה | 14 | 102 | 1,265,415 | 11,711 |
| פודלסיה | 17 | 118 | 1,193,348 | 20,187 |
| לובוש | 14 | 83 | 1,020,767 | 13,988 |
| אופולה | 12 | 71 | 1,002,575 | 9,412 |
פולין והאיחוד האירופי

כחלק מהצטרפותה של פולין לאיחוד האירופי, קיבלה על עצמה פולין הסכמים לפיה חלק מההחלטות הפוליטיות במדינה יהיו כפופות למנגנונים הפוליטיים של האיחוד האירופי, כאשר מרבית ההחלטות עדיין מנוהלות באופן עצמאי.
בשנותיה באיחוד הייתה שותפה פולין להסכמים שונים כחלק מהאיחוד, אולם גם השמיעה ביקורת מול האיחוד האירופי בטענה להתערבות יתר בעצמאות מערכת המשפט הלאומית, ומחאות נגד אחד מעקרונות המשפט האירופי, עליונות הדין האירופי.
כאשר ייסדה פולין את הלשכה למשמעת שופטים שמטרתה לאפשר סנקציות על גורמים ברשות השופטת שלא עמדו בתקנות, טענו גורמים באיחוד האירופי שזוהי הפרה של עקרונות הבסיס של האיחוד האירופי מכיוון שהמהלך מסכן את עצמאות מערכת המשפט של פולין. בשנת 2020 ניסתה הנציבות האירופית למנוע קיומם של השינויים המתוכננים, אולם טענותיה נדחו על ידי ממשלת פולין.
בקיץ 2021 חייב בית הדין העליון של האיחוד האירופי את פולין להשהות את פעילות לשכת המשמעת לשופטים, ופולין התחייבה לממש זאת, אם כי לא התחייבה על מועד. בחודש אוקטובר פסק בית הדין לענייני חוקה בפולין שבמקרים מסוימים ישנה עליונות לחוק הפולני מול החוק האירופי, זאת בניגוד לעקרונות המשפט האירופי. בהמשך החודש טענה הנציבות האירופית שפולין לא עמדה בהתחייבותה ובית הדין האירופי הטיל על פולין קנס של מיליון אירו ליום עד לפירוק הסופי של הלשכה. בהמשך הודיע האיחוד האירופי כי יגבה מפולין קנסות, באופן חסר תקדים עד אז, באמצעות הפחתת התקציבים שאמורה פולין לקבל מהאיחוד.
צבא וביטחון

הכוחות המזוינים של פולין מורכבים מארבע זרועות: כוחות היבשה (Wojska Lądowe), הצי (Marynarka Wojenna), חיל האוויר (Siły Powietrzne) וזרוע הכוחות המיוחדים (Wojska Specjalne). הכוחות המזוינים כפופים לשר ההגנה בממשלת פולין, אך פורמלית המפקד העליון של הצבא הוא נשיא פולין. החוקה מגדירה את המשימה החשובה ביותר של הכוחות המזוינים: הגנה ושמירה על שלמותה הטריטוריאלית של פולין והבטחה של האינטרסים הפולניים מחוץ לגבולותיה. הכוחות המזוינים מורכבים מ-65,000 חיילים בסדיר ועוד 14,000 חיילים במילואים. מאז הפלת המשטר הקומוניסטי והקמת הרפובליקה השלישית, עוברות זרועות הצבא מודרניזציה וחימוש בנשק אמריקני חדיש. הצי הפולני הוא אחד הציים הגדולים בים הבלטי והוא ממלא תפקיד חשוב גם בעניינים אזרחיים, לרבות משימות חיפוש והצלה ומחקר הידרוגרפי.
החל משנת 1999, פולין חברה בברית הצבאית נאט"ו. במסגרת זאת הצבא הפולני משתתף לעיתים קרובות בתרגילים צבאיים רב-צדדיים, וכן במשימות צבאיות שונות מעבר לים. בעשור הראשון של המאה ה-21, עם ראשיתה של המלחמה העולמית בטרור, לראשונה מאז מלחמת העולם השנייה חזר הצבא הפולני לפעילות צבאית. אלפי חיילים הוצבו באפגניסטן ובעיראק, עשרות מטוסי קרב נשלחו לחזית, וגם הצי הפולני מילא תפקיד משמעותי.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6   רויטרס ואי-פי, בית המשפט העליון האירופי קנס את פולין במיליון אירו ליום משום שלא צייתה לפסיקתו, באתר הארץ, 27 באוקטובר 2021
↑   סדרת הכתבות | דמוקרטיה.סוף, רשימת השמעה, באתר יוטיוב‏ (10 חלקים)
↑  אסף אוני, ‏מה קרה במדינה היחידה באירופה שבה הקואליציה בוחרת שופטים, באתר גלובס, 26 במרץ 2023
↑  ניצן צור, ‏בעולם / חוק וסדר, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 12 בדצמבר 2017
↑  גיא אלסטר‏, סירוס בתי המשפט ושליטה על התקשורת: פולין שוקעת אל תוך דיקטטורה, באתר וואלה, 4 בינואר 2018
↑  רוברט פילפוט, המדריך לדמוקטטור, באתר זמן ישראל, 20 בספטמבר 2020
↑  וול סטריט ג'ורנל, ‏הפגנות בפולין על רקע הגבלת נוכחות התקשורת בפרלמנט, באתר גלובס, 18 בדצמבר 2016
↑  EU sends formal request to Poland for payment of daily €1 million fine, euronews
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560626005171  LCCN: sh85104111 
ארמון הנשיאות הפולני
מליאת הסיים
משרד ראש הממשלה הפולני
קיר בית המשפט העליון של פולין
חיילי חי"ר של הצבא הפולני
פרומברגהורן

| --- | --- |

פרומברגהורן מהעיירה רייכנבאך בקנדרטאל בעיני הצייר פרדיננד הודלר
 מידע כללי
 גובה:  2,394 מטר
 מדינה:  שווייץ 
 מיקום:  שווייץ שווייץ, קנטון ברן
 רכס הרים:  האלפים הברניים
 אורך הרכס:  100 קילומטר
 קואורדינטות:  46°37′58.5″N 7°37′38.5″E﻿ / ﻿46.632917°N 7.627361°E﻿ / 46.632917; 7.627361
  (למפת שווייץ מוגדלת) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.פרומברגהורן(למפת שווייץ רגילה) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.פרומברגהורן(למפת ברן רגילה) ברן ביל/ביין תון בורגדורף לנגנטל שפיץפרומברגהורן(למפת ברן מוגדלת) ברן ביל/ביין תון בורגדורף לנגנטל שפיץפרומברגהורן
 
פרומברגהורן (Fromberghorn או Fromberghore) הוא הר ברכס האלפים הברניים המתנשא לגובה של 2,394 מטר מעל פני הים, וממוקם בקנטון ברן בשווייץ.
גאוגרפיה

פרומברגהורן הוא ההר השני מצפון והשישי מדרום, ברכס ההרים המפריד בין העמקים קנדר (Kandertal) ופרוטיג (Frutigtal) לבין העמקים זימן (Simmental) ודיאמטיג (Diemtigtal), המתחיל בהר ניזן שצופה על העיר שפיץ ואגם תון, וכולל מלבד פרומברגהורן את ההרים דרוננגאלם, הוניזן, מאנליפלואה, גסור ואלבריסטהורן.
למרגלות ההר בעמק קנדר שוכנת העיירה רייכנבאך בקנדרטל (Reichenbach im Kandertal) ובעמק דיאמטיג העיירה דיאמטיגן (Diemtigen). פסגת ההר מהווה את הגבול המוניציפלי בין העיירות.
תרבות

פרומברגהורן היה נושא לציור על ידי הצייר השווייצרי פרדיננד הודלר בשנת 1903.
פיטר פומגרנט

"פיטר פומגרנט" כפי שהיא מופיעה באינוונטר האוניות המכונה "מגילת אנתוני"
פִּיטֶר פּוֹמֶגְרָנֶט (באנגלית: Peter Pomegranate) הייתה אוניית מפרשים מלחמתית אנגלית מן המאה ה-16, שבנייתה הושלמה והיא הוכנסה לשירות בצי ב-1510, בתקופת מלכותו של הנרי השמיני. היא נקראה קרוב לוודאי על שמם של פטרוס הקדוש, מייסד הכנסייה הנוצרית, והרימון, שהיה סמלה של המלכה קתרין מאראגון. תפוסתה הייתה 450 טונות, אך ב-1536 היא נבנתה מחדש וממדיה הוגדלו לתפוסה של 600 טונות; באותה שנה, לאחר שסר חינה של המלכה קתרין ועם מותה, קוצר שם האונייה ל"פיטר". גורלה של האונייה אינו ידוע. היא מוזכרת בפעם האחרונה בתעודה היסטורית ב-1558. "פיטר פומגרנט" הייתה בת-זמנה של "מרי רוז", שטבעה במהלך קרב סולנט ב-1545.
ב-1547 הייתה "פומגרנט" חלק מצי הפלישה שיצא נגד סקוטלנד בפיקודו של אדוארד קלינטון, והיא מופיעה ברשימת האוניות בשמה המלא. באינוונטר של הנרי השמיני מלך אנגליה מ-1547 (אנ') כתוב כי "פומגרנט" נבנתה מחדש ולה 185 מלחים, 185 חיילים ו-30 תותחנים. חימושה כלל: 2 חצי-קנונים מפליז, 2 קוּלְבֶרִינִים מפליז, 4 חצי-קולברינים מפליז, 4 סייקרים מפליז, קולברין אחד מברזל, 3 סייקרים מברזל, 9 תותחי אשנבים מברזל, 37 בָּסִים מברזל ו-11 ארקבוסים. כמו כן צוידה ב-259 קשתות, 160 האלברדים ו-160 רומחים מוריים.
לקריאה נוספת

Childs, David. The Warship Mary Rose: The Life and Times of King Henry VIII's Flagship. Chatham Publishing, London. 2007.
Marsden, Peter (editor).Your Noblest Shippe: Anatomy of a Tudor Warship. The Archaeology of the Mary Rose, Volume 2. The Mary Rose Trust, Portsmouth. 2009. pp. 5, 379.
Rodger, N. A. M. (2004). The Safeguard of the Sea. London: Penguin Books.
Starkey, David. (editor). Inventory of Henry VIII, vol. 1, Society of Antiquaries (1998).
הערות שוליים

↑  Childs (2007), p. 17.
↑  Marsden (2009), pp. 5, 379.
↑  Rodger (2004), pp. 476-477.
↑  Calendar of State Papers Scotland, vol. 1 (1898), 12, no. 29.
↑  Starkey (1998), nos. 7165, 7252-7273.
פרד הנסן

פרדריק מורגן "פרד" הנסן (באנגלית: Frederick Morgan "Fred" Hansen;‏ 29 בדצמבר 1940), הוא אתלט עבר אמריקאי, אלוף אולימפי (טוקיו 1964) ושיאן עולם (1964–1966) בקפיצה במוט. הנסן היה גם שחקן גולף חובב שהשתתף באליפות ארצות הברית לגולף לחובבנים (אנ').