stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פוסט-קפיטליזם
גישות > אנרכיזם

אנרכו-קומוניזם, הכלאה של קומוניזם ואנרכיזם הדוגל (בין היתר) בקבלת החלטות על ידי דמוקרטיה ישירה או קונצנזוס, ביטול המדינה וביטול הבעלות הפרטית על אמצעי הייצור.
אנרכיזם לאחר מחסור (Post-scarcity anarchism), מערכת כלכלית המבוססת על אקולוגיה חברתית, מוניציפליות ליברטריאנית ושפע של משאבי יסוד.
אנרכו-סינדיקליזם, אידאולוגיה שבמרכזה ניהול עצמי של עבודה, סוציאליזם ודמוקרטיה ישירה.
גישות > מערכת בדיקת מורשת

רעיון שפיתח, סופר המדע הבדיוני רוברט היינליין, בספרו "בשבילנו, החיים: קומדיה של מנהגים".
"מערכת בדיקת מורשת", היא תוכנית סוציו-אקונומית השומרת על כלכלת שוק, אך מבטלת את היכולת של הבנקים לתת הלוואות על פי שיטת המרווח הבנקאי על יתרות ומגבילה את הדפסת הכספים הממשלתית, כדי לקזז את הדפלציה באמצעות כסף מודפס המשמש לרכישת חומרים לגיבוי המטבע, תשלום עבור תוכניות ממשלתיות במקום מיסים, כאשר השאר מחולק באופן שווה בין כל האזרחים כדי לעורר את הכלכלה (נקרא "בדיקת מורשת" שעל שמה נקראת המערכת). כ המערכת תהיה מחזקת את עצמה ובסופו של דבר תביא לבדיקות מורשת קבועות המסוגלות לספק פרנסה צנועה לרובם האזרחים.
גישות > כלכלה דמוקרטית

כלכלה דמוקרטית היא פילוסופיה חברתית-כלכלית המבוססת על שליטה דמוקרטית בחברות על ידי העובדים ושליטה חברתית בהשקעות על ידי רשת בנקים ציבוריים.
גישות > כלכלה השתתפותית

בספרו "העם, מאת העם: הטיעון בעד כלכלה השתתפותית", מתאר רובין הנל כלכלה פוסט-קפיטליסטית הנקראת כלכלה השתתפותית. הספר מסתיים בהצעה של הניו דיל הירוק, חבילת מדיניות העוסקת בשינויי אקלים ומשברים פיננסיים.
הכלכלה השתתפותית מתמקדת בהשתתפות כל האזרחים באמצעות הקמת מועצות עובדים ומועצות צרכנות. האנל מדגיש השתתפות ישירה של עובדים וצרכנים במקום מינוי נציגים. המועצות עוסקות בסוגיות גדולות של ייצור וצריכה והן מחולקות לגופים שונים המוטלים על חקר פרויקטים לפיתוח עתידי.
בכלכלה השתתפותית יוצעו תגמולים כלכליים לפי הצורך שגובהם ייקבע באופן דמוקרטי על ידי מועצת העובדים. האנל קורא גם ל"צדק כלכלי "בכך שהוא מתגמל אנשים על המאמץ והחריצות שלהם ולא על הישגים או בעלות מוקדמת. המאמץ של העובד נקבע על ידי עמיתיו לעבודה. זכויות הצריכה מתוגמלות על פי דירוג המאמץ. לעובד עומדת הבחירה להחליט מה הוא צורך באמצעות זכויות הצריכה שלו. האנל אינו מתייחס לרעיון הכסף, המטבע או האופן בו יתבצע מעקב אחר זכויות צריכה.
תכנון בכלכלה השתתפותית נעשה באמצעות המועצות. התהליך הוא אופקי בכל הוועדות לעומת אנכי. כל חברי המועצה, העובדים והצרכנים, משתתפים ישירות בתכנון בניגוד לכלכלות מסוג סובייטי והצעות תכנון דמוקרטיות אחרות בהן התכנון נעשה על ידי נציגים. תכנון הוא הליך איטרטיבי, שמשתנה ומשופר תמיד, שמבוצע ברמת העבודה או הצריכה. כל המידע וההצעות זמינים באופן חופשי לכולם, הנמצאים במועצה ומחוצה לה, כך שניתן יהיה לקבוע ולהצביע על העלות החברתית של כל הצעה. תוכניות ארוכות טווח כמו מבנה תחבורה ציבורית, אזורי מגורים ואזורי בילוי, אמורות להיות מוצעות על ידי נציגים ואושרות על ידי דמוקרטיה ישירה (כלומר הצבעה על ידי האוכלוסייה).
האנל טוען כי כלכלה משתתפת תחזיר אמפתיה לבחירת הצריכה שלנו. הקפיטליזם מסיר את הידע כיצד ומי יצר מוצר: "כשאנחנו אוכלים סלט השוק מוחק באופן שיטתי מידע על מהגרי העבודה שעבדו כדי לייצר אותו". על ידי הוצאת האלמנט האנושי מסחורה, הצרכנים שוקלים רק את שביעות הרצון והצורך שלהם בעת צריכת מוצרים. הצגת מועצות עובדים וצרכנים תציג מחדש את הידע היכן, כיצד ועל ידי מי מיוצרים מוצרים. כלכלה משתתפת צפויה להכניס גם מוצרים יותר בעלי אוריינטציה חברתית, כגון פארקים, אוויר נקי ושירותי בריאות הציבור, באמצעות אינטראקציה בין שתי המועצות.
גישות > אקסלרציוניזם

הפילוסופים פרדריק ג'יימסון וסלבוי ז'יז'ק טוענים ש"יותר קל לדמיין את סוף העולם מאשר את סופו של הקפיטליזם". תגובת נגד לטענה זו הביא לפיתוח האקסלרציוניזם, תיאוריה פוליטית וחברתית, שדוגלת ברעיון שיש להאיץ את הקפיטליזם ותהליכיו היסטוריים, במקום להתגבר עליו, על מנת לייצר שינוי חברתי רדיקלי. באופן רחב יותר אקסלרציוניזם עשוי להתייחס גם, ובדרך כלל באופן שלילי, לתמיכה בהתעצמות הקפיטליזם מתוך אמונה כי הדבר יזרז את נטיותיו להרס העצמי ובסופו של דבר יוביל לקריסתו.
גישות > הכנסה בסיסית לכול

אחד הפתרונות המוצעים לבעיית אי-השווין והגברת אוטומציה (והאבטלה שתבוא בעקבותיה) היא הכנסה בסיסית לכול. שיטה כלכלית שמציעה תשלום אחיד המשולם על ידי המדינה במועדים קצובים לכל אדם בוגר בחברה באופן שאינו תלוי במידת עושרו או עוניו. במקום שירותי הרווחה והתשלומים שאמורים להבטיח שאנשים לא ישקעו בעוני עמוק, בעיקר במדינות מפותחות, השיטה מתבססת על כך שלכולם תהיה הכנסה מינימלית.
גישות > סוציאליזם

סוציאליזם, היא שיטה כלכלית המבוססת על בעלות ציבורית או שיתופית על אמצעי הייצור. מודלים מסוימים של סוציאליזם מרמזים על תכנון כלכלי להקצאת גורמי הייצור במקום שוקי ההון, בעוד שמודלים אחרים של סוציאליזם שומרים על הקצאה מבוססת שוק של טיוב ההון.
סוציאליזם מתוכנן (Planned socialism), סוג של סוציאליזם שבו יש צורה כלשהי של תכנון כלכלי שמחליף את השוק החופשי להקצאת גורמי הייצור ולתיאום הכלכלה. ישנם סוגים שונים של תכנון, כולל תכנון מרכזי ותכנון מבוזר; תכנון של איזון חומרי ותכנון ממוחשב.
סוציאליזם של שוק (Market socialism), גרסה של סוציאליזם המבוססת על סוציאליזציה ובעלות ציבורית או שיתופית על אמצעי הייצור, אך שומרת על התחרות בשוק ומשתמשת בשוק כדרך העיקרית להקצאת גורמי הייצור.
קומוניאליזם (Communalism), תיאוריה פוליטית המבוססת על כתביו של מארי בוקצ'ין. בוקצ'ין פיתח את הקומונליזם לאחר שעזב את האנרכיזם, שאותו החשיב כאינדיבידואליסטי ולא מעשי. קומוניאליזם מבוסס על שילוב של מוניציפליות ליברטריאנית, קונפדרליזם ואקולוגיה חברתית.
ראו גם

קפיטליזם מאוחר
הערות שוליים

↑  ראה ערך על הספר באנגלית: Post-Capitalist Society
↑  נועם מגור // מגזין "הזמן הזה", תוכניתו של פיקטי לחלוקה מחדש של העושר, באתר הארץ, 2 באפריל 2020
↑  אורי פסובסקי, ‏שובו של פיקטי: מציע 90% מס על מיליארדרים, הפכו ל"סוג של אלים", באתר גלובס, 27 בפברואר 2020
↑  יוסי דהאן, עידן פוסט-קפיטליסטי? האמנם?, באתר "העוקץ", 22 ביולי 2015
1 2  ראה ערך על הספר באנגלית Inventing the Future: Postcapitalism and a World Without Work
↑  "LSE Government Upcoming Events – Wolfgang Streeck discusses his new book: How will Capitalism End?". Blogs.lse.ac.uk. נבדק ב-2016-12-09.
↑   נטע אלכסנדר, החזון הפוסט־קפיטליסטי של הסוציולוג האמריקאי פיטר פרייז, באתר הארץ, 2 במרץ 2017
↑   דפנה מאור, השאלה הכי חשובה בכלכלה: איפה ואיך יעבדו הילדים שלנו?, באתר TheMarker‏, 6 באפריל 2016
↑   נטע אלכסנדר, החזון הפוסט־קפיטליסטי של הסוציולוג האמריקאי פיטר פרייז, באתר הארץ, 2 במרץ 2017
↑  Frey, Carl Benedikt; Osborne, Michael A (2017-01-01). "The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation?". Technological Forecasting and Social Change. 114: 254–280. doi:10.1016/j.techfore.2016.08.019. ISSN 0040-1625.
↑  שחר בן חורין, האם רובוטים ישימו סוף לקפיטליזם?, באתר תנועת מאבק סוציאליסטי, 15 באוגוסט 2015
↑   גרדיאן, הרובוטים כבר כאן - והנה הראשונים לשלם את המחיר, באתר TheMarker‏, 17 ביולי 2016
↑  P. Mason (2015-07-17). "Three dynamics leading to post-capitalism". The Guardian. נבדק ב-25 יוני 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Mason, Paul (17 ביולי 2015). "The end of capitalism has begun". The Guardian. נבדק ב-19 באוגוסט 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  עפרי אילני, אקסלרציוניזם הוא הומניזם, 13 בדצמבר 2013
↑   עפרי אילני, אירופה תצטרך להחליט: להאיץ — או ללחוץ על הברקס, באתר הארץ, 19 בדצמבר 2018
↑   יוסי דהאן, מעבר למחאה ולמדינת הרווחה, באתר TheMarker‏, 8 ביולי 2013
↑   דפנה מאור, בלומברג, למה שהממשלה לא תחלק כסף לכולם וזהו?, באתר TheMarker‏, 2 ביוני 2016
פיטר דרוקר - מחבר הספר "חברה פוסט־קפיטליסטית"
פול מיסון - מחבר הספר "פוסט־קפיטליזם: מדריך לעתיד"
מחוזות צ'אד

מבחינה מנהלית צ'אד מחולקת ל-23 מחוזות (région) אשר מחולקים ל-61 נפות. עד שנת 2008 היו 18 מחוזות, 4 מחוזות נוספים הוקמו באותה שנה ובהמשך התווסף עוד מחוז.

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם | בירה | שטח, קמ"ר | אוכלוסייה (2019) | שם בשפת המקור |
| 1 | באטה | אטי | 88,800 | 488,458 | Batha |
| 2 | מחוז שארי-בגירמי | מסנייה | 82,910 | 816,300 | Chari-Baguirmi |
| 3 | מחוז חאדג'ר-לאמיס | מסקורי | 30,000 | 794,300 | Hadjer-Lamis |
| 4 | מחוז ואדי פירה | בילטינה | 46,850 | 728,200 | Wadi Fira |
| 5 | מחוז בר אל גאזל | מוסורו | 51,000 | 361,100 | Bahr el Gazel |
| 6 | מחוז בורקו | פאיה-לארגו | 150,000 | 133,600 | Borkou |
| 7 | מחוז אנדי מזרח | אם דג'ראס | 85,000 | 152,900 | Ennedi-Est |
| 8 | מחוז אנדי מערב | פאדה | 125,000 | 86,400 | Ennedi-Ouest |
| 9 | מחוז גארה | מונגו | 58,950 | 622,200 | Guéra |
| 10 | מחוז קאנם | מאו | 114,520 | 481,100 | Kanem |
| 11 | מחוז לאק | בול | 22,320 | 617,000 | Lac |
| 12 | מחוז לוגון מערב | מונדו | 8,695 | 996,400 | Logone Occidental |
| 13 | מחוז לוגון מזרח | דובה | 28,035 | 1,121,000 | Logone Oriental |
| 14 | מחוז מנדול | קומרה | 17,450 | 897,100 | Mandoul |
| 15 | מחוז מאיו קבי מזרח | בונגור | 18,350 | 1,106,500 | Mayo-Kebbi Est |
| 16 | מחוז מאיו קבי מערב | פלה | 12,950 | 815,100 | Mayo-Kebbi Ouest |
| 17 | מחוז שארי התיכון | סאר | 45,180 | 847,500 | Moyen-Chari |
| 18 | מחוז ודאי | אבשה | 76,240 | 1,032,500 | Ouaddaï |
| 19 | מחוז סלמת | אם טימן | 63,000 | 434,900 | Salamat |
| 20 | מחוז סילה | גוז ביידה | 36,000 | 544,200 | Sila |
| 21 | מחוז טאנז'ילה | לאי | 18,045 | 960,900 | Tandjilé |
| 22 | מחוז טיבסטי | ברדאי | 217,000 | 36,500 | Tibesti |
| 23 | מחוז נג'מנה | נג'מנה | 500 | 1,521,900 | N'Djamena |
תל חשאש

| --- | --- |

 מידות
 גובה מעל פני הים:  21 מ' 
 היסטוריה
 תקופות:  התקופה הביזנטית בארץ ישראל 
 אתר ארכאולוגי
 ארכאולוגים:  יעקב קפלן 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°05′39″N 34°47′47″E﻿ / ﻿32.09419182882°N 34.796497137773°E﻿ / 32.09419182882; 34.796497137773
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) תל חשאש(למפת תל אביב רגילה) תל חשאש(למפת גוש דן רגילה) תל חשאש(למפת גוש דן מוגדלת) תל חשאש  he תל חשאשhe תל חשאשמפת  צפון __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon), __ הרצליה (in English: Herzliya) ממזרח: __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva), __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
תל חשאש, הידוע גם כתל עמל וגבעת הכלניות הוא אתר ארכאולוגי בתוך שיכון בבלי שבתל אביב-יפו. התל שוכן על רכס כורכר שאורכו 400 מטרים ורוחבו 200 מטר. האתר נמצא כ-300 מטרים דרומית לנחל הירקון. התל ניצב ממול תל קסילה שבגדה הצפונית של הירקון.
התל

בשנות ה-60 נערכו חפירות ארכאולוגיות מטעם המוזיאון לעתיקות תל אביב-יפו בהובלתו של ד"ר יעקב קפלן. בחפירות אלו נמצאו שרידי מבנים שתוארכו החל מהתקופה החשמונאית עד תקופת התלמוד. בחפירות נמצאו שברי חרס, קוביות ואבני פסיפס צבעוני. בצפון מערב הגבעה נחשפו קירות אבני גזית מכורכר. בשנים קודמות נתגלו שרידי מבנים וקברים שאחד מהם זוהה כהלניסטי. ילדים מצאו בסביבה מטבעות ביזנטיים.
בשנות ה-80 חפרה בתל חיה ריטר-קפלן מטעם אגף העתיקות (כיום רשות העתיקות). בחפירות אלו נמצאו שרידים מהמאה הראשונה לסה"נ ושרידים משלהי התקופה הביזנטית בארץ ישראל. במהלך עבודות הקמת גן אברומוביץ הרסו כלים הנדסיים של חברת סולל בונה את חלק מהעתיקות באתר.
במקום הוכשר "גן אברמוביץ" בשטח של 13.5 דונם. עוד נמצאים באתר גת ומבנה עתיק בלתי מזוהה.
בשנת 2014 התקימה חפירת הצלה נוספת, בניהול הארכאולוגים יצחק מרמלשטיין ואמיר גורזלזני. נמצאו קברים מתקופת הברונזה התיכונה והמאוחרת ומהתקופה ההלניסטית, וכן באר אנטיליה מהתקופה העות'מאנית. הממצאים כללו, בנוסף לתכולת קברים שכיחה (שרידי נקברים, כלי הגשה ואגירה,פגיונות וגרזינים), גם ממצאים נדירים: ביצי יען מעוטרות, חרפושיות רבות, סיכות פריפה, וכלי בהט ופסיאנס.
הערות שוליים

↑  עתיקות בשיכון בבלי בת"א, דבר, 18 ביולי 1980
↑  שאול הון, תגלית מפתיעה: איזמל קלטי בארץ, מעריב, 1 בספטמבר 1985
↑  חיה ריטר-קפלן, "האם בניין בתל חשש שבתל אביב הוא חיקוי של בית-המקדש?", ארץ-ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה, החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, 1996. עמ. 515-525
↑  שאול הון, סולל בונה הרס אתר ארכיאולוגי, מעריב, 29 ביולי 1985
↑  עידו טל, דחפורי ת"א גילחו בית־כנסת מימי הורדוס, חדשות, 18 באוגוסט 1987
ערך זה הוא קצרמרבנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מחוזות קומורו

מבחינה מנהלית קומורו כוללת 3 איים אוטונומיים (Ile Autonome).
| דגל | מס' | שם | בירה | שטח, קמ"ר | אוכלוסייה (נכון ל-2017) | שם בשפת המקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | גרן קומור | מורוני | 1,148 | 379,367 | (Ile Autonome de Grande Comore (Ngazidja |
|  | 2 | מוהלי | פומבוני | 211 | 51,567 | (Ile Autonome de Mohéli (Mwali |
|  | 3 | אנג'ואן | מוטסמודו | 424 | 327,382 | (Ile Autonome d'Anjouan (Ndzuwani |
ברוס הרבלין-ארל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 ביולי 1998 (בן 26) East Grinstead, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Bruce Charles Herbelin-Earle 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2016 
 מקום לימודים:  Imberhorne School 
 פרופיל ב-IMDb
 
ברוס הרבלין-ארל (באנגלית: Bruce Herbelin-Earle; נולד ב -7 ביולי 1998) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ודוגמן אנגלי-צרפתי, הידוע מתפקידו בסדרת הדרמה הטלוויזיונית "זואי ורייבן" המשודרת בנטפליקס (2017-2020). הוא חתום בסוכנות הדוגמנים סופה .
קריירה

בגיל שש עשרה הרבלין-ארל נבחן לתפקיד בסדרת הטלוויזיה "לודג" בערוץ דיסני. אף על פי שלא קיבל את התפקיד, הוא חתם על חוזה בסוכנות שחקנים. לאחר מכן הרבלין-ארל נבחן לתפקידו של מרקוס גרינברידג' בסדרת הטלוויזיה "זואי ורייבן" לצד ג'יילן בארון וסלין באקנס. כחלק מהתפקיד הוא נאלץ ללמוד לרכוב על סוס, אותו תיאר כ"מפחיד ". בראיון למגזין "וונדרלנד", הצהיר כי אין לו "מושג" לגבי רכיבה על סוסים, וכי האדם האחר שנבחן לתפקיד היה "נהדר". למחרת נאמר לו שקיבל את התפקיד אותו גילם עד שנת 2019.
בשנת 2018, הרבלין-ארל כיכב ושימש כמפיק בכיר של סרט קצר שכותרתו "Wretched Things". כשדיבר על ההחלטה להיות המפיק הבכיר של הפרויקט, הוא אמר שהוא "רוצה להיות יותר מעורב בפרויקט". מאוחר יותר באותה השנה, הוא גילם את תפקידו של הארי בסרט העלילתי "2 Hrs" . אף על פי שהוא נבחן לתפקיד הראשי, הוא הצהיר כי הוא מעריך מאוד את ההזדמנות לקבל תפקיד בסרט בלי קשר.
באותה שנה הוא הופיע בפרק של סדרת הדרמה הרפואית של ה- BBC "נפגעים".  בשנת 2019 הוא כיכב במיני סדרה "15 ימים" בתפקיד ג'וש, לצד פרדי קרטר, ששיחק עימו בסדרה "זואי ורייבן".  בשנת 2020 הוא שיחק בפרק של סדרת הטלוויזיה "A Series of Light", שהוא משמש כאחד מהתסריטאים שלה.
בשנת 2023 שיחק בסרט הבחורים בסירה. הוא גילם את החותר שורטי האנט שיחד עם קבוצתו זכה במדליית הזהב באולימפיאדת ברלין.
פילמוגרפיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | Open All Night | סנייק | סרט קולנוע |
| 2017 | The Rizen | חייל וודלנד | סרט קולנוע |
| 2017–2019 | זואי ורייבן | מרקוס גרינברידג' | סדרת טלוויזיה, תפקיד ראשי |
| 2018 | Wretched Things | קייל | סרט קצר; גם מפיק בכיר |
| 2018 | 2: Hrs | הארי | סרט קולנוע |
| 2018 | נפגעים | פין בארלינג | פרק אחד |
| 2018 | זואי ורייבן: ספיישל חג המולד | מרקוס גרינברידג' | סרט של נטפליקס |
| 2019 | זואי ורייבן: ספיישל חג אהבה | מרקוס גרינברידג' | סרט של נטפליקס |
| 2019 | 15 ימים | ג'וש | תפקיד ראשי |
| 2020 | A Series of Light | נילס | פרק: "Greenlight"; גם תסריטאי |
| 2023 | הבחורים בסירה | שורטי האנט |  |
הערות שוליים

↑  "Bruce Herbelin-Earle shows off this season's hottest styles". Attitude. אורכב מ-המקור ב-18 בינואר 2021. נבדק ב-16 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Bruce Herbelin-Earle". TresA. אורכב מ-המקור ב-27 בספטמבר 2020. נבדק ב-16 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Bruce Herbelin-Earle". Wonderland. אורכב מ-המקור ב-27 בנובמבר 2020. נבדק ב-16 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  . BBC.
↑  Bruce Herbelin-Earle (3 במאי 2019). "The U.K's Channel 5 have a new drama "15 DAYS". Catch it now online on My5 with @channel5_tv Directed by: @newberyandy". Instagram. אורכב מ-המקור ב-18 בינואר 2021. נבדק ב-16 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
יוסף אליהו שלוש

| --- | --- |

יוסף אליהו שלוש
 לידה:  1870 יפו 
 פטירה:  23 ביולי 1934 (בגיל 64 בערך) 
 מקום קבורה:  בית הקברות טרומפלדור 
 מספר צאצאים:  7 
 
שרידי שער הכניסה לבית החרושת למוצרי בניין של "האחים שלוש" ברחוב שלוש בנוה צדק, 12/07 הכתובת בצרפתית: FABRIQUE [C]HELOUCHE FRERES
יוסף אליהו שלוש בשלהי שנות ה-20 של המאה העשרים
קברו של יוסף אליהו שלוש בבית הקברות טרומפלדור
בית יוסף אליהו שלוש בשדרות רוטשילד 9 תל אביב
יוסף אליהו שלוש (1870, יפו – י"א באב ה'תרצ"ד, 23 ביולי 1934, תל אביב) היה ממייסדי תל אביב, יזם, סוחר ותעשיין.
לקריאה נוספת

יוסף אליהו שלוש, פרשת חיי, הוצאת בבל, 2005.
ההתעתמנות וגירוש הנתינים הזרים, מזכרונות יוסף אליהו שלוש, חשון־כסלו תרע"ה (1914), בתוך: אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, כרך שני, פרק צג, עמ' 993–1001.
מאיר דיזנגוף, עם תל אביב בגולה - בהדפסת צילום, בית התנ"ך - בית דיזנגוף, 2000, עמ' 122-123.
אהרן שלוש, מגאלאבייה לכובע טמבל, הוצאת המחבר, 1991.
אור אלכסנדרוביץ', כורכר, מלט, ערבים, יהודים: איך בונים עיר עברית, תיאוריה וביקורת 36, 2010.
בן המקום, אופיר טובול על יוסף אליהו שלוש, בתוך: קול התור, ציונות מסורתית ספרדית, ידיעות ספרים 2021
הערות שוליים

↑  צבי אילן, אתרי טיול בארץ ישראל - מדריך לאזורי המרכז והדרום, עם עובד-תרבות וחינוך, 1982; עמ' 72. שם מובאים מקורות נוספים
↑   צפי סער, ההוגים המזרחים שאף אחד לא זוכר, באתר הארץ, 24 ביוני 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308124205171  BnF: cb15061678x (data)  GND: 13173623X  ISNI: 0000 0000 6662 6218  LCCN: no92001647  VIAF: 49511990   WorldCat (עם VIAF): 49511990
הנרי אדו

הנרי אדו (באנגלית Henry Addo, נולד ב-1 במאי 2003 בגאנה) הוא כדורגלן גנאי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת מכבי תל אביב מליגת העל הישראלית.
קריירת מועדונים

אדו גדל בקבוצה ששייכת לז'ילינה ומשחקת בליגה השנייה בגאנה. בשנת 2021 הוא עבר לקבוצה הבוגרת, לאחר ששיחק בקבוצת המילואים. ב-14 בפברואר 2022 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בהפסד 5-1 לרוזמברוק במסגרת המחזור ה-20 בליגת העל הסלובקית לעונת 2021/2022. בסך הכל הוא ערך 28 הופעות בז'ילינה וכבש שבעה שערים. אדו ערך את הופעת הבכורה האירופית שלו ב-13 ביולי 2023 בסיבוב הראשון של הקונפרנס ליג מול לבדיה האסטונית. בהמשך הוא בישל בשני משחקים מול גנט והודח בסיבוב המוקדמות השני.
ב-6 בפברואר 2024 חתם במועדון הכדורגל מכבי תל אביב תמורת סכום העברה של חצי מיליון אירו על חוזה ל-3 שנים וחצי.
תארים

אליפות: 2023/2024
אלוף האלופים :2024
הערות שוליים

↑  רז אמיר, ‏השישי בחלון: הנרי אדו חתם רשמית במכבי ת"א, באתר ONE‏, 6 בפברואר 2024.
↑  הנרי אדו הצטרף למכבי, באתר מכבי תל אביב, ‏6 בפברואר 2024
ערך זה הוא קצרמרבנושא מועדוני כדורגל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טייריס אסאנטה

טייריס אסאנטה (בהולנדית: Tyrese Asante; נולד ב-9 באפריל 2002) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת הבלם במכבי תל אביב.
קריירה

אסאנטה התחיל את הקריירה שלו בקבוצות הילדים של פיינורד וספרטה רוטרדם בהתאמה ובגיל 16 הצטרף לזו של HV & CV קוויק. התחיל לשחק תחילה כמגן ימני.
בקיץ 2021 חתם בדן האג וב-8 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-2 נגד צעירי אייאקס. בדן האג הועבר לשחק כבלם וכקשר אחורי. ב-29 בספטמבר 2022 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 3-1 לצעירי פ.ס.וו.
ב-8 ביולי 2024 חתם לשלוש שנים במכבי תל אביב מליגת העל.
קריירה > תארים

אלוף האלופים:2024
הערות שוליים

↑  רז אמיר, ‏רשמית: טייריס אסאנטה חתם במכבי תל אביב, באתר ONE‏, 8 ביולי 2024
אפליה בגלל גובה

אפליה בגלל גובה (באנגלית: Heightism) היא יחס מפלה המופנה כלפי כלפי אנשים שגובהם חורג מטווח הגובה הרגיל באוכלוסייה.  אפליה זו היא אחת מבין רבות שנגרמת בשל מראה חיצוני, (באנגלית lookism), בדומה לגילנות, שמנופוביה ואפליה מינית.
מקור המונח

המונח האנגלי "Heightism" הוטבע על ידי הסוציולוג שאול פלדמן, במאמר שכותרתו "הצגת נמיכות הקומה בחיי היום יום – גובה ואפליה על בסיס גובה בחברה האמריקאית: לקראת סוציולוגיה מבוססת גובה", שהוצג בכנס של האגודה הסוציולוגית האמריקאית (אנ') בשנת 1971. המונח "Heightism" נכלל במילון ברנהרט השני לאנגלית החדשה והפך לפופולרי כאשר מאמרו של פלדמן פורסם במגזין טיים האמריקאי בשנת 1971.
תפיסה חברתית

מחקר שפורסם בכתב העת Applied Psychology Journal מצא שאנשים גבוהים מצליחים יותר מאנשים נמוכים, ונחשבים לבעלי סיכוי רב יותר להפוך למנהיגים. בנוסף, קיימים מחקרים אפידמיולוגיים המצביעים על יחס חיובי בין גובה לבין אינטליגנציה אולם קשר זה חלש ואינו מרמז על כך שהבדלי גובה משפיעים באופן ישיר על היכולת הקוגניטיבית. מאמר שפורסם בשנת 2010 טוען שההנחה הקושרת בין המשכורות הגבוהות יותר מהן נהנים גברים גבוהים ליכולותיהם הקוגניטיביות הטובות יותר מאלו של גברים נמוכים, אינה מוכחת באופן ברור.
ההסבר המקובל כיום לתופעה זו הוא שבקרב בני אדם קיימת נטייה לפרש גובה ככוח או כמעמד חברתי. דבר זה יוצר ביטחון עצמי וביטחון חברתי גבוהים יותר בקרב אנשים גבוהים בהשוואה לאנשים נמוכים. הביטחון העצמי הרב של אנשים גבוהים משפיע על סביבתם אשר מעניקה להם כוח ומעמד משופרים (מעין נבואה המגשימה את עצמה). הביטחון הרב יותר של אנשים גבוהים, בשילוב עם יחס אוהד של הסביבה כלפיהם,  גורר הצלחה רבה יותר בעבודה.
מנהלים ומנהיגים

סקר לגבי גובהם של מנכ"לים אשר חברותיהם נכללו בדירוג החברות של כתב העת Fortune בשנת 2005, גילה שגובהם הממוצע הוא 1.83 מטר, 6.4 ס"מ יותר מהממוצע בארצות הברית. סקרים דומים חשפו שפחות מ-3% מהמנכ"לים היו בגובה של עד 1.70 מטר. כ-90% מהמנכ"לים הם מעל הגובה הממוצע.
קיימות דוגמאות היסטוריות רבות של מנהיגים מפורסמים נמוכי קומה. גובהו של נפוליאון בונפרטה, הקיסר הצרפתי הראשון, היה 1.70 מ', גובה סביר בהחלט ביחס לתושבי צרפת באותה תקופה אך נחשב לנמוך בחוגי הקצונה והאריסטוקרטיה. התעמולה הבריטית של אותם הימים קידמה את הרעיון שנפוליאון ניסה לפצות על קומתו הנמוכה על ידי חיפוש אחר כוח, מלחמות וכיבושים. כך נולד המושג "תסביך נפוליאון" המיוחס למנהיגים נמוכי קומה לא אהובים כגון סטלין (1.63 מ'), היטלר, מוסוליני, וחרושצו'ב. לנוכח העובדה שתכונות חיוביות רבות כל כך מקושרות לגובה, אין זה מפתיע שארצות הברית לא בחרה מאז 1896 נשיא שגובהו נמוך מהממוצע הארצי. ב-1896 נבחר הנשיא מקינלי, שגובהו היה  173 סנטימטרים בלבד.
הכרויות ונישואין

לגובה של אדם יש משקל רב בתחום ההיכרויות ולעיתים קרובות הוא גורם מכריע בבחירת בן או בת זוג, מפני שבתרבויות רבות רצוי שהגבר יהיה גבוה יותר מהאישה.
מחקרים הראו שלגברים גבוהים יש סיכוי גדול יותר להינשא ולהוליד ילדים, אם כי לא נמצא מתאם בין גובה למספר הצאצאים.
מחקר שנערך בבריטניה הראה כי לנשים נמוכות סיכוי רב יותר להינשא וללדת ילדים.[דרוש מקור] על פי המחקר, מכיוון שהמוסכמות החברתיות מכתיבות שהגבר יהיה גבוה מהאישה, לנשים נמוכות יש אפשרויות רבות יותר לבחירת בן זוג מאשר לנשים גבוהות. לדבריו של ד"ר אדם אייר ווקר, מהמרכז לחקר האבולוציה באוניברסיטת סאסקס, המסקנות שהוסקו לגבי אוכלוסיית בריטניה עשויות להיות מושפעות מהרקע התרבותי.
במדיה

במשך שנים רבות תמכה תעשיית הקולנוע בסטראוטיפ לפיו הגבר המושלם בנוי לתלפיות. גיבורים רומנטיים ושרמנטיים היו תמיד מעל גובה של  1.88 מ', לדוגמה רוק הדסון, המפרי בוגרט וגרי קופר. גיבורי המערב הפרוע גולמו בידי ג'ון ווין (1.93 מ'), קלינט איסטווד (1.93 מ') ולי ואן קליף (1.88 מ') שכן שחקן נמוך היה מתקשה לעלות על הסוס באותה מיומנות.
בכל זאת, גם לשחקנים נמוכים הייתה הזדמנות להצליח. צ'ארלי צ'פלין למשל התנשא לגובה 1.65, אך הוא גילם בעיקר דמויות שטותיות וקומיות. וודי אלן נוהג לעצב ולגלם בעצמו את דמותו של יהודי נוירוטי מניו יורק תוך התייחסות לתכונותיו הפיזיות ולגובהו הנמוך – גם הוא בגובה של 1.65 מ' בלבד.
חקיקה

במקצועות מסוימים הגובה הנדרש מוכתב על ידי תנאי סביבת העבודה. לדוגמה, עבור טייס 16-F, גובה של פחות מ-160 ס"מ מגביל את שדה הראיה וגובה שמעל 190 ס"מ מקשה על הישיבה בתא הטייס. גובה הדיילות חייב לאפשר להן להגיע לאזור העליון של המטוס וגובהן ומשקלן של הדוגמניות מוכתב על ידי צו האופנה, משקלה של רקדנית בלט מוכתב על ידי מגבלות תפקידה. למרות שבאופן תאורטי לא ניתן להוכיח קשר בין גובהו של אדם לבין יכולתו למלא את תפקידו באופן משביע רצון, מחקרים הראו שבמקרים רבים אנשים נמוכים מקבלים משכורות נמוכות יותר מאנשים גבוהים.
בעבודת המחקר שלו, בדק ד"ר עומר קמחי מאוניברסיטת חיפה, מדוע גברים נמוכים סובלים מאפליה לא רק בתחום הרומנטי, אלא גם בעולמות התעסוקה, הפוליטיקה והתרבות, ולא פחות חשוב - למה אין חוק שמגן עליהם.
חוק שוויון הזדמנויות בעבודה אמנם אינו קובע איסור מוחלט בדבר אפליה על רקע של מראה חיצוני, אך ניתן לגזור את זכותו של עובד לא להיות מופלה לרעה בשל מראהו החיצוני מכוח חוק יסוד כבוד האדם וחירותו ממנו נגזרת הזכות הכללית לשוויון.
סעיף 2 (ב) לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה קובע איסור אפליה עקיפה במילים: "...רואים כהפליה גם קביעת תנאים שלא ממין העניין", דהיינו כל תנאי שאינו חיוני לביצוע התפקיד ייחשב כתנאי מפלה אם יש לו תוצאות מפלות בקשר לקבלה לעבודה, לתנאי העבודה, לקידום בעבודה ועוד. למשל הכללת תנאי של 1.80 מ' גובה ככישור למשרת דייל, אם אין לו הצדקה לביצוע תפקידי הדייל, ייתפס כתנאי מפלה.
אם אדם הוא נמוך קומה במידה שפוגעת בתפקודו באופן מהותי, ייתכן שהוא יזכה להגנת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
בארצות הברית, נכון לעכשיו, רק מדינה אחת (מישיגן) אוסרת על אפליה בגלל גובה. במסצ'וסטס ממתינה כעת הצעת חוק דומה לאישור,  כך שניתן יהיה להוסיף אותה לרשימה. בנוסף, שתי ערים בארצות הברית אוסרות כיום על אפליה בגלל גובה: סנטה קרוז שבקליפורניה וסן פרנסיסקו, אף היא בקליפורניה. מחוז קולומביה אוסר על אפליה על בסיס הופעה אישית. באונטריו, קנדה החוק לזכויות האדם אוסר על אפליה בגלל גובה. עיריית ויקטוריה שבאוסטרליה אוסרת גם היא על אפליה על בסיס מאפיינים פיזיים על פי החוק לשוויון הזדמנויות משנת 1995.
ראו גם

אפליה
נערה גבוהה
heightism