stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עדי נאמן
ביוגרפיה

נאמן נולד בניו יורק בשנת 1964, לחנה ולמלחין אמיתי נאמן. כשהיה בן שנה, עלתה המשפחה ארצה.
הקריירה האמנותית שלו החלה בגיל תשע, כאשר השתתף בפסטיבל שירי ילדים מס' 3. במסגרת הפסטיבל ביצע נאמן, יחד עם אבי טולדנו, את השיר "חג יובל" שזכה במקום השלישי. שנה מאוחר יותר, בעקבות מלחמת יום כיפור, הועלה בחנוכה מופע בהשתתפות ילדי הפסטיבל שביצעו את מיטב השירים משלושת הפסטיבלים הראשונים. במופע זה, שנקרא "ילדים שרים משירי הפסטיבלים", חזר נאמן וביצע את "חג יובל".
נאמן, אשר ספג מוזיקה מינקות, למד לנגן על גיטרה והחל להלחין שירים שכתב ושירי משוררים. בשלב מאוחר הופיע עמם בתוכניות טלוויזיה שונות, כסולן ובמסגרת מקהלה בה היה חבר. את כישרון המשחק שלו החל לממש בבית הספר היסודי א.ד. גורדון, כאשר הצטרף לחוג הדרמטי. במסגרת החוג השתתף בתפקיד הראשי במחזה "הקמצן" של מולייר.
את שנות התיכון העביר נאמן בבית הספר לאמנויות "תלמה ילין", ובמהלכן השתתף, בהמלצת מוריו, בשתי הצגות של תיאטרון "הבימה": "תיבת הצללים" (סטיב) ו"הדיבוק" (ילד). לפני סיום לימודיו גילם נאמן את דמותו של עוזי, בסרטו של יצחק (צפל) ישורון, "נועה בת 17", יחד עם חברי כיתתו ב"תלמה ילין", וזכה לתשבחות מהמבקרים. באותה תקופה היה חבר בסדנת קולנוע של מוזיאון תל אביב בה יצר מספר סרטים קצרים.
נאמן התנדב בשכונות מצוקה ועד לשירותו הצבאי, אף הקים קבוצת תיאטרון באקי"ם.
את שירותו הצבאי החל בענף הווי ובידור במפקדת קצין חינוך ראשי. אחר כך, שירת באחד הצוותים במסגרת "מקהלת צה"ל". בין החיילים עמם שירת בהרכבים אלה נמנו גיא מרוז, אופירה יוספי, שרון ליפשיץ, משה ואורנה דץ, רמי קלינשטיין, ריטה ומייקל בנסון.
מותו

נאמן סבל במשך שנות חייו ממחלת אסתמה קשה אשר הביאה למותו, בגיל 18, במהלך חופשה מהצבא.
עדי, אשר נפטר כשנה אחרי ש"נועה בת 17" יצא למסכים, לא הספיק לקצור את פירות ההצלחה של הסרט ושל התפקיד שעשה בו. לאחר מותו קיבלו הוריו את פרס כינור דוד עבור משחקו בו.
צוות מתוך מקהלת צה"ל בפיקודו של עדי נאמן (שלישי מימין)
ענת קלו לברון

| --- | --- |

ענת קלו לברון, תל אביב, 2019
 לידה:  15 באוגוסט 1967 (בת 57) גבעתיים, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  סופרת
 שפות היצירה:  עברית
 תחום כתיבה:  ספרות מקור וספרות עיון
 נושאי כתיבה:  משפחה, יחסים בין אישיים, נפש האדם, אושר
  ענת קלו לברון, ברשת החברתית פייסבוק
 
ענת קלו לברון (נולדה ב-15 באוגוסט 1967) היא סופרת, מרצה ובעלת טור ישראלית ומנחת סדנאות לצמיחה, התפתחות ויציאה ממשברים.
הקלטת קול ענת קלו לברון
ביוגרפיה

קלו לברון נולדה וגדלה בגבעתיים, למהנדס אלברט קלו ולמשוררת הילדים מאשה קלו.
למדה תואר ראשון בחינוך וכלכלה באוניברסיטה העברית בירושלים. בוגרת תוכנית הכשרת המאמנים של מכון אדלר. בשנים שלאחר סיום לימודי התואר הראשון, עבדה קלו לברון בחברות היי-טק שונות בתפקידים בכירים בתחום השיווק, בין היתר ב-IBM ומיקרוסופט ישראל.
בשנת 2003 בעקבות מחלת בתה בסרטן, החלה קלו לברון לעסוק בכתיבה. החל משנת 2005 ערכה את המגזין האינטרנטי קואוצ'לטר, שעסק באימון, צמיחה והתפתחות.
בשנת 2009 ראה אור ספרה הראשון, "קשת בשחור לבן". הספר עוסק בהתמודדות האישית והמשפחתית עם מחלת הסרטן של בתה. בזמן המחלה חיפשה קלו לברון אחר ספרות מקור העוסקת בהתמודדות עם מחלת הסרטן בילדות ובנעורים, אך מצאה רק ספרים שעוסקים במחלת הסרטן במבוגרים. לאחר ההחלמה של בתה החליטה לכתוב ספר העוסק בנושא. עמותת גדולים מהחיים נותנת את הספר לכל משפחה במחלקות אונקולוגיות לילדים בבתי חולים שונים ברחבי הארץ.
במקביל לכתיבה החלה קלו לברון לעסוק בתחום הצמיחה האישית, וכיום היא מנחה סדנאות שונות וקורסים בתחום ההתפתחות האישית. בנוסף היא מובילה את תוכנית הבוגרים של עמותת גדולים מהחיים.
קלו לברון הגישה במשך מספר שנים תוכניות ברדיו מהות החיים ופינות בתוכניות שונות בטלוויזיה בתחום אושר וצמיחה.
בשנת 2019, בעקבות הצלחת ספרה השלישי, החלה לכתוב טור קבוע במדור הורים ב-ynet.
קלו לברון נשואה ואם לשלושה ילדים, מתגוררת ברמת גן. אחותה היא המשוררת יעל קלו מור.
ספריה

יאללה - הוצאת כנרת זמורה ביתן-דביר. יצא לאור בשנת 2023, בספר 55 סיפורים אישיים מתחומים שונים העוסקים בתחושת ערך, מוטיבציה ועוד.
תכל'ס – איך להיות הגרסה הכי טובה של עצמך - הוצאת כנרת זמורה ביתן-דביר. יצא לאור בשנת 2019, בספר פירוט של כלים רבים מעולם ההתפתחות והסברים שונים כיצד לפעול כדי ליישם אותם בחיי היומיום.
אושר לא מה שחשבתי - הוצאת כנרת זמורה ביתן-דביר. יצא לאור בשנת 2013. הספר עוסק בצמיחה אישית והתפתחות וסוקר שיטות וגישות רבות בהן נעזרה קלו לברון באופן אישי על מנת להתמודד עם המשבר בחייה.
קשת בשחור לבן - הוצאת כנרת זמורה ביתן-דביר. יצא לאור בשנת 2009. הספר מתאר את ההתמודדות האישית והמשפחתית עם מחלת הסרטן של בתה מנקודת ראות אופטימית. הספר מתאר את המסע שעברה המשפחה מרגע גילוי מחלת הסרטן של הבת שהייתה בת שנתיים וחצי בעת הגילוי של המחלה.
הערות שוליים

↑  נגה שביט רז, דווקא אחרי שבתה החלימה מסרטן, ענת קלו־לברון נכנסה לדיכאון עמוק - ונחלצה ממנו, באתר ynet, 12 בינואר 2023
↑  הסופרת ענת קלו-לברון, באתר סימניה
↑  בוחרים בחיים - תכנית העצמה לצעירים המחלימים מסרטן, באתר גדולים מהחיים, ‏2016-09-19
↑  יאללה - ענת קלו לברון, באתר www.e-vrit.co.il
↑    מירי בן־דוד ליוי ׀, "אנחנו הרבה יותר מוכשרים ממה שנדמה לנו", באתר "ידיעות אחרונות", 18 בפברואר 2019
↑  דוד רוזנטל‏, צבעים שרואים מכאן, באתר וואלה, 15 ביולי 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301859505171  GND: 138626596  ISNI: 0000 0000 7887 4470  LCCN: no2009145536  VIAF: 90897215   WorldCat (עם VIAF): 90897215
עגור כרבלתי

| עגור כרבולתי |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: עגוראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: עגוריים
סוג:: Bugeranus 
מין:: עגור כרבלתי
שם מדעי
 Bugeranus carunculatus ‏יוהאן פרידריך גמלין, 1789
תחום תפוצה


עגור כרבולתי (שם מדעי: Bugeranus carunculatus) הוא מין של עגור גדול, שמצוי באפריקה שמדרום לסהרה. זהו מין יחיד בסוגו (Bugeranus), אם כי הוא לעיתים מסווג בסוג עגור (Grus). זהו מין העגור האפריקני הגדול ביותר, ומין העגור השני בגודלו בעולם, אחרי עגור אדום-ראש.
מאפיינים

גובהו כ-175 ס"מ, מוטת כנפיו כ-230 עד 260 ס"מ, ואורכו כ-120 ס"מ. הזכרים גדולים מעט מהנקבות: משקל הנקבות כ-6.4 עד 7.9 ק"ג, לעומת משקל הזכרים: כ-7.5 עד 9 ק"ג. הגב והכנפיים אפורים. הכיפה שחורה, אך שאר הראש, הצוואר ודלדולי העור המנוצים (שיוצאים מהחלק העליון של הגרון) לבנים. המקור אדום. שאר הגוף (בין השאר החזה, הבטן והזנב) שחור. צבע גופם של פרטים צעירים הוא חום-צהבהב, ודלדול העור שלהם בולט פחות.
מאפיינים > התנהגות

לעגורים הכרבולתיים יש הרגלי נדידה, אך הם לא ידועים. קרוב לוודאי שהם נודדים בעיקר בגלל כמות המים הזמינה באזור המחיה שלהם, ופחות בגלל שינויים עונתיים בטמפרטורה. לאחר שיטפון באזור מסוים, העגורים עשויים להתקבץ בו - מפרטים בודדים לכ-3,000 פרטים. כך שלעגורים אין הרגלי נדידה קבועים, אלא היא מתרחשת באופן אופורטוניסטי.
העגור הכרבולתי הוא מין חברתי: מחוץ לעונת הרבייה, העגורים מתקבצים ללהקות של כ-10 פרטים או יותר בדרך כלל, או אף 89 פרטים. לא נצפתה מעולם טריפה של בוגר ממין זה. גודלו של העגור מונע ממנו להיות לטרף קל. עם זאת, תנים טורפים לעיתים גוזלים.
העגורים מגיעים לבגרות מינית בגיל 3-8 שנים. עונת הרבייה מתרחשת בדרך כלל בסמוך לחודש אפריל. הקנים הם בדרך כלל ערימות עשב שנבנות בסמוך לביצות, אם כי העגורים עשויים להשתמש בקנים ישנים של אווזים. הנקבה מטילה 1-2 ביצים כ-3 שבועות לאחר בניית הקן. הגוזלים בוקעים לאחר 33-36 ימים, ופורחים מהקן בגיל 90-130 ימים.
הערות שוליים

↑  עגור כרבולתי באתר הרשימה האדומה של IUCN
| עגוריים |
| --- | --- | --- |
| עגור | עגור אפור • עגור חן • עגור סיבירי • עגור ברולגה • עגור אדום-ראש • עגור לבן-עורף • עגור כחול • עגור הכתם • עגור שחור-צוואר • עגור יפני • עגור קנדי • עגור אמריקאי |  |
| עגור כתר | עגור כתר לבן-לחיים • עגור כתר אדום-לחיים |  |
| עגור כרבלתי (סוג ומין יחיד) | עגור כרבלתי |  |
עונת 2011/2012 בליגת העל בכדוריד

עונת 2011/2012 בליגת העל בכדוריד  הייתה העונה ה-58 של תחרות ארצית בישראל. הליגה כללה 12 קבוצות. לאחר שני סיבובים, שמונה קבוצות המשיכו את האליפות בשיטת פלייאוף.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על התיקו במשחק.
בהתאם לתוצאות של העונה הקודמת בליגת משנה, לליגת העל עלו א.ס. סביון, הפועל אשדוד ומועדון כדוריד חולון. העונה הסדירה החלה ב-21 באוקטובר 2011 המחזור ה-22 הסתיים ב-20 באפריל 2012. העונה הסתיימה ב-30 במאי בניצחון של מכבי ראשון לציון בסיום מפגש שכלל 5 משחקים. זו הייתה האליפות ה-13 בתולדות המועדון (פעם הרביעית ברציפות).
בהתאם לתוצאות הפועל אשדוד ומועדון כדוריד חולון ירדו ליגה לאחר שהות בליגה העליונה עונה בודדת. לאחר משחקי מבחן עם קבוצות של הליגה השנייה, א.כ. נס ציונה וא.ס. סביון שרדה. במקום הקבוצות שירדו, עלו לעונת 2012/2013 בליגת העל בכדוריד שתי קבוצות מליגת משנה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אס"א תל אביב | 22 | 19 | 0 | 3 | 680 | 565 | 38 |
| 2 | מכבי ראשון לציון | 22 | 18 | 1 | 3 | 618 | 502 | 37 |
| 3 | מכבי תל אביב | 22 | 17 | 1 | 4 | 604 | 527 | 35 |
| 4 | הפועל ראשון לציון | 22 | 16 | 4 | 6 | 650 | 565 | 34 |
| 5 | בני הרצליה | 22 | 11 | 1 | 10 | 585 | 577 | 23 |
| 6 | א.ס. רמת השרון | 22 | 8 | 2 | 12 | 583 | 598 | 18 |
| 7 | מכבי קריית מוצקין | 22 | 7 | 3 | 12 | 540 | 599 | 17 |
| 8 | מכבי רחובות | 22 | 7 | 2 | 13 | 508 | 528 | 16 |
| 9 | א.ס. סביון | 22 | 6 | 2 | 14 | 565 | 614 | 14 |
| 10 | א.כ. נס ציונה | 22 | 5 | 3 | 14 | 560 | 628 | 13 |
| 11 | הפועל אשדוד | 22 | 4 | 2 | 16 | 518 | 625 | 10 |
| 12 | מועדון כדוריד חולון | 22 | 4 | 1 | 17 | 596 | 679 | 9 |
פלייאוף עליון

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר |  |  | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר |
 
|   | 2 |  מכבי ראשון לציון | 26 | 26 |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 7 |  מכבי קריית מוצקין | 23 | 20 |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 7 |  מכבי קריית מוצקין | 23 | 20 |  |   |   |   |   | 2 |  מכבי ראשון לציון | 21 | 29 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 2 |  מכבי ראשון לציון | 21 | 29 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 3 |  מכבי תל אביב | 18 | 24 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 3 |  מכבי תל אביב | 28 | 34 |  |   |   |   |   | 3 |  מכבי תל אביב | 18 | 24 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 3 |  מכבי תל אביב | 28 | 34 |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 6 |  א.ס. רמת השרון | 24 | 29 |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 |   מכבי ראשון לציון | 30 | 24 | 28 | 27 | 25 |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 4 |  הפועל ראשון לציון | 25 | 28 | 24 | 30 | 22 |
|   | 1 |  אס"א תל אביב | 32 | 28 |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  מכבי רחובות | 23 | 25 |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  מכבי רחובות | 23 | 25 |  |   |   |   |  | 1 |  אס"א תל אביב | 30 | 29 | 32 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |  | 1 |  אס"א תל אביב | 30 | 29 | 32 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 4 |  הפועל ראשון לציון | 30 | 36 | 31 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |  הפועל ראשון לציון | 28 | 36 |  |  |  |   |   | 4 |  הפועל ראשון לציון | 30 | 36 | 31 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |  הפועל ראשון לציון | 28 | 36 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 5 |  בני הרצליה | 21 | 28 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
עונת 1946/1947 בליגת ארץ ישראל בכדורגל

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  12 באוקטובר 1946 – 27 בספטמבר 1947 (351 ימים)
 מספר משתתפות:  14
 הזוכה:  מכבי תל אביב
 מספר משחקים:  182
 מספר שערים:  754 (4.14 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל יוסף מרימוביץ' (30 שערים)
 → 1944/19451947/1948 ←
 
עונת 1946/1947 בליגת ארץ ישראל בכדורגל (כונתה גם ליגה א') הייתה העונה ה-11 והאחרונה של הליגה הבכירה בכדורגל בארץ ישראל במהלך תקופת המנדט.
העונה חזרה לאחר הפסקת הליגה בעונה שעברה.
הליגה הייתה הליגה הבכירה שהתקיימה בארץ ישראל בשנים אלו, ומתחתיה שיחקו בליגה ב'.
העונה החלה ב-12 באוקטובר 1946 והסתיימה ב-27 בספטמבר 1947.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי ממוצע השערים.
בליגה התחילו 15 קבוצות (ולאחר הורדתה של הכח תל אביב לליגה השנייה, 14 קבוצות) ממספר מחוזות שונים, וזו הייתה תחרות הליגה הגדולה והארוכה ביותר ששוחקה עד לשנה זו.
בנוסף, הליגה בעונה שלאחר מכן, 1947/1948, הופסקה בעקבות קרבות מלחמת העצמאות, ולכן זו הייתה העונה האחרונה בארץ ישראל תחת שלטון המנדט, וטרום מדינת ישראל שהגיעה לסיומה החוקי. הליגה הומשכה על ידי הליגה הישראלית בכדורגל שהוקמה לאחר הקמת מדינת ישראל.
בתום העונה סיימה מכבי תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות.
בעונה זו הפועל רחובות והפועל הרצליה ירדו לליגה ב' לעונה הבאה. כמו כן הכח תל אביב הורדה לליגה ב' של העונה הזאת לאחר שלא הופיעה למשחקיה 3 פעמים.
יוסף מרימוביץ' ממכבי תל אביב היה מלך השערים בעונה זו עם 30 שערים.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב | 26 | 22 | 2 | 2 | 116 | 30 | 46 |  |
| 2 | בית"ר תל אביב | 26 | 20 | 3 | 3 | 90 | 32 | 43 |  |
| 3 | מכבי אבשלום פתח תקווה | 26 | 17 | 3 | 6 | 84 | 45 | 37 |  |
| 4 | הפועל תל אביב | 26 | 14 | 6 | 6 | 55 | 28 | 34 |  |
| 5 | הפועל פתח תקווה | 26 | 13 | 4 | 9 | 55 | 30 | 30 |  |
| 6 | הפועל רמת גן | 26 | 12 | 6 | 8 | 62 | 56 | 30 |  |
| 7 | מכבי רחובות | 26 | 10 | 7 | 9 | 55 | 58 | 27 |  |
| 8 | הפועל חיפה | 26 | 9 | 7 | 10 | 57 | 44 | 25 |  |
| 9 | מכבי נתניה | 26 | 9 | 6 | 11 | 47 | 62 | 24 |  |
| 10 | מכבי ראשון לציון | 26 | 6 | 7 | 13 | 39 | 67 | 19 |  |
| 11 | מכבי נס ציונה | 26 | 7 | 4 | 15 | 52 | 68 | 18 |  |
| 12 | הפועל ראשון לציון | 26 | 5 | 6 | 15 | 27 | 67 | 16 |  |
| 13 | הפועל רחובות | 26 | 4 | 4 | 18 | 23 | 67 | 12 | ירדו ליגה  |
| 14 | הפועל הרצליה | 26 | 0 | 1 | 25 | 12 | 100 | 1 | ירדו ליגה  |
| 15 | הכח תל אביב | - | - | - | - | - | - | - | הורדה לליגה ב' |
↑  הכח תל אביב לא הופיעה 3 משחקים, לכן הוצאה ממשחקי ליגה א' והורדה לשחק בליגה ב' באותה העונה
מלך השערים

| מקום | שם | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | יוסף מרימוביץ' | מכבי תל אביב | 30 |
| 2 | משה ליטבק | מכבי רחובות | 28 |
| 3 | אברהם בוגדנוב | בית"ר תל אביב | 25 |
| 4 | ארנסט וינברגר | בית"ר תל אביב | 22 |
| 5 | אהרון סידי | מכבי תל אביב | 20 |
הערות שוליים

↑  פתיחת משחקי ליגה א' בכדורגל, הודעה על פתיחת משחקי הליגה בכדורגל לעונה זו, המשקיף, תאריך: 01.10.1946
↑  סיומה של ליגה א' בכדורגל, הודעה על סיום משחקי הליגה בכדורגל לעונה והכרזה על מכבי תל אביב כאלופה, דבר, תאריך: 03.10.1947
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
עונת 1947/1948 בלה ליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  21 בספטמבר 1947 – 11 באפריל 1948 (204 ימים)
 מספר משתתפות:  14
 הזוכה:  ברצלונה
 מספר משחקים:  182
 מספר שערים:  696 (3.82 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ספרד (1945–1977) פהיניו   (21 שערים)
 → 1946/19471948/1949 ←
 
עונת 1947/1948 הייתה העונה ה-17 של לה ליגה שהיא הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-21 בספטמבר 1947 והסתיימה ב-11 באפריל 1948.
הליגה כללה 14 קבוצות.
מליגת המשנה עלו ז'ימנסטיק טרגונה, אלקויאנו וריאל סוסיאדד.
ברצלונה זכתה בתואר בפעם השלישית בתולדות המועדון.
ריאל סוסיאדד וספורטינג חיחון ירדו לליגת משנה בסוף העונה.
כדורגלנים מצטיינים

בהתאם לנתונים הרשמיים של LFP פהיניו, סלטה ויגו כבש 21 שערים ב-22 משחקים זכה בתואר מלך השערים. בהתאם לנתוני עיתון ספרט MARCA הוא כבש 23 שערים.
חואן סמבודיו ולסקו מברצלונה היה השוער הטוב של העונה. הוא ספג 31 שערים ב-26 משחקים.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ברצלונה | 26 | 15 | 7 | 4 | 65 | 31 | 34 | 37 | זכייה בתחרות  |
| 2 | ולנסיה | 26 | 15 | 4 | 7 | 59 | 34 | 25 | 34 |  |
| 3 | אתלטיקו מדריד | 26 | 13 | 7 | 6 | 73 | 45 | 28 | 33 |  |
| 4 | סלטה ויגו | 26 | 14 | 3 | 9 | 59 | 48 | 11 | 31 |  |
| 5 | סביליה | 26 | 12 | 5 | 9 | 50 | 40 | 10 | 29 | זכתה בגביע חנרליסימו |
| 6 | אתלטיק בילבאו | 26 | 12 | 4 | 10 | 56 | 44 | 12 | 28 |  |
| 7 | ז'ימנסטיק טרגונה | 26 | 10 | 4 | 12 | 49 | 55 | 6- | 24 |  |
| 8 | אספניול | 26 | 9 | 6 | 11 | 39 | 47 | 8- | 24 |  |
| 9 | ריאל אוביידו | 26 | 9 | 5 | 12 | 49 | 57 | 8- | 23 |  |
| 10 | אלקויאנו | 26 | 9 | 4 | 13 | 40 | 52 | 12- | 22 |  |
| 11 | ריאל מדריד | 26 | 7 | 7 | 12 | 41 | 56 | 15- | 21 |  |
| 12 | סבאדל | 26 | 9 | 3 | 14 | 41 | 62 | 21- | 21 |  |
| 13 | ריאל סוסיאדד | 26 | 8 | 3 | 15 | 38 | 56 | 18- | 19 | ירדה ליגה |
| 14 | ספורטינג חיחון | 26 | 7 | 4 | 15 | 37 | 69 | 32- | 18 | ירדה ליגה |
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| # | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ספרד (1945-1977) פהיניו | סלטה ויגו | 21 |
| 2 | ספרד (1945-1977) פרנסיסקו פרלטה | ז'ימנסטיק טרגונה | 20 |
| 3 | ספרד (1945-1977) אנטוניו וידאל קטורלה | אתלטיקו מדריד | 19 |
| 3 | ספרד (1945-1977) ססאר רודריגס אלברס | ברצלונה | 19 |
| 5 | ספרד (1945-1977) חוסה לואיס פניזו | אתלטיק בילבאו | 18 |
| 6 | ספרד (1945-1977) אסטבן אצ'בריה | ריאל אוביידו | 16 |
| 6 | ספרד (1945-1977) חואן אראוחו | סביליה | 16 |
| 8 | ספרד (1945-1977) סילבסטר איגואה | ולנסיה | 15 |
| 9 | ספרד (1945-1977) חוסה ג'ונקוסה | אתלטיקו מדריד | 14 |
| 9 | ספרד (1945-1977) הרמידיטה | סלטה ויגו | 14 |
עגור אדום כתר

| עגור אדום כתר |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: עגוראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: עגוריים
סוג:: עגור
מין:: עגור אדום כתר
שם מדעי
 Grus japonensis ‏מולר, 1776
תחום תפוצה


עגור אדום כתר (שם מדעי: Grus japonensis) עגור יפני או עגור מנצ'ורי הוא מין של עגור מזרח אסיאתי, אחד ממיני העגורים הנדירים ביותר. בחלקים מסוימים של תחום תפוצתו, העגור היפני נחשב לסמל למזל, אריכות ימים ונאמנות.
מאפיינים

גובהו של העגור היפני הוא כ-150 עד 158 ס"מ, ואורכו כ-120 עד 150 ס"מ. משקלו כ-7 עד 10.5 ק"ג, בעוד הזכרים גדולים וכבדים מעט מהנקבות.
העגור אדום-הכתר קיבל את שמו מכיפת הנוצות האדומה שלו, שנעשית בוהקת יותר בעונת הרבייה. רוב גופו של העגור לבן, מלבד צווארו, לחייו, גרונו ונוצות התעופה המשניות שלו, שצבעם שחור. כשהוא עומד, נראה כאילו נוצות הזנב של העגור שחורות, אף שהן למעשה לבנות.
באביב ובקיץ, האוכלוסיות הנודדות של העגורים מתרבות בסיביר, צפון-מזרח סין וצפון-מזרח מונגוליה. אזור הרבייה המרכזי הוא אגם קהאנקה, על הגבול בין סין ורוסיה. בסתיו, העגורים נודדים לקוריאה ולמרכז מזרח סין, ומבלים באזורים אלה את החורף.
העגור ניזון מצמחי מים, דגים, דו-חיים, חלזונות, סרטנים, שפיריות, זוחלים קטנים ועופות אחרים. בתי הגידול המועדפים עליו הם ביצות, גדות נהר, שדות אורז ואזורים רטובים אחרים.
כיום, אוכלוסייתו של העגור עומדת על כ-2,750 פרטים, לפי ההערכות, 1,000 מהם ביפן. המין הוכרז בשנת 1970 על ידי IUCN כנתון בסכנת הכחדה, וקיימות תוכניות שימור שבמהלכן מודגרות ביצים של עגורים בגני חיות, והאפרוחים משוחררים לאחר מכן לטבע.
רבייה

העגור היפני מגיע לבגרות מינית בגיל 3-4 שנים. עונת הרבייה מתרחשת בין אפריל לתחילת מאי. העגורים עושים הרבה טקסים בין בני הזוג, על מנת לחזק את הקשר ביניהם. העגורים נעים בקצב, זורקים את ראשיהם אחורה וקוראים בקול יחד. לעיתים, הזכרים גם מבצעים מין "ריקוד".
גודל טריטוריית הרבייה הוא 1-7 קמ"ר, והעגורים משתמשים בדרך כלל באותה טריטוריה שנה אחר שנה. טריטוריית קינון בדרך כלל מוקמת באזור עם פני-שטח שטוחים, גישה לביצות ועשב גבוה. הנקבה בוחרת את טריטוריית הקינון, אך גם היא וגם הזכר מתאימים אותה להם. הנקבה מטילה בדרך כלל שתי ביצים, אך לעיתים מוטלות 1 או 3 ביצים. הזכר והנקבה דוגרים על הביצה במשך 30 יום, ומאכילים את הגוזלים לאחר הבקיעה. בגיל 3 חודשים, הגוזלים מתחילים להתלוות להוריהם בחיפוש אחר מזון. לקראת הסתיו, הגוזלים כבר פרחו מהקן ומצטרפים לנדידה. הם נשארים בדרך כלל עם ההורים 9 חודשים לאחר הבקיעה.
הערות שוליים

↑  עגור אדום כתר באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  המידע תורגם מוויקיפדיה האנגלית.
| עגוריים |
| --- | --- | --- |
| עגור | עגור אפור • עגור חן • עגור סיבירי • עגור ברולגה • עגור אדום-ראש • עגור לבן-עורף • עגור כחול • עגור הכתם • עגור שחור-צוואר • עגור יפני • עגור קנדי • עגור אמריקאי |  |
| עגור כתר | עגור כתר לבן-לחיים • עגור כתר אדום-לחיים |  |
| עגור כרבלתי (סוג ומין יחיד) | עגור כרבלתי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531584205171  LCCN: sh85069608  NDL: 01029292 
עגורים יפניים בתעופה
פאבו האביקו

| --- | --- |

 לידה:  25 בינואר 1931 הלסינקי, פינלנד 
 פטירה:  6 באוקטובר 2008 (בגיל 77) הלסינקי, פינלנד 
 שם לידה:  Paavo Juhani Haavikko 
 מדינה:  פינלנד 
 מקום קבורה:  בית הקברות הייטניימי 
 שם עט:  Anders Lieksman 
 שפות היצירה:  פינית 
 סוגה:  ספרות מודרניסטית 
 תקופת הפעילות:  מ-1951 
 בן או בת זוג:  Marja-Liisa Vartio (1955–17 ביוני 1966)  Ritva Haavikko (1971–6 באוקטובר 2008) 
 פרסים והוקרה:  Samuli Paronen Prize (2008)  פרס אלכסיס קיווי (1966)  פרס אינו לינו (1963)  הפרס הנורדי של האקדמיה השוודית (1993)  מדליית פרו פינלנדיה (1967)  פרס נוישטדט הבין-לאומי לספרות (1984)  פרס אמריקה לספרות (2007)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת הלסינקי 
 
פָּאבוֹ יוּהָנִי הָאבִיקּוֹ (בפינית: Paavo Juhani Haavikko;‏ 25 בינואר 1931 בהלסינקי - 6 באוקטובר 2008 בהלסינקי) היה משורר וסופר פיני, ונחשב לאחד מחשובי המשוררים והסופרים הפינים במאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21.
ביוגרפיה

האביקו נולד, חי כמעט את כל חייו ומת בעיר הולדתו, הלסינקי. ספר הביכורים שלו ראה אור בשנת 1951 ובמשך יותר מחמישים שנות יצירה פרסם עשרות ספרים שכתב. כתביו זיכו אותו בשפע פרסים. האביקו היה גם סופר, מחזאי, איש עסקים ומו"ל. הוא עסק כמעט בכל סוגה ספרותית, אבל עיקר חשיבותו נודע לו בתחום השירה. בחייו פרסם שבעה-עשר ספרי שירה, עשרים ואחד מחזות, עשר יצירות בפרוזה, חמישה קובצי אפוריזמים, חמישה ספרי זיכרונות, ארבעה ספרי היסטוריה ושלושה קובצי מאמרים בענייני אקטואליה. למכלול יצירות אלה אפשר לצרף גם יצירות נוספות של האביקו, למשל ליברית לאופרה, תסכיתים ותסריטים, וכן ספרים שכתב בשיתוף פעולה עם אחרים, ובמקרה כזה מספר ספריו הכולל שהתפרסמו בימי חייו מתקרב לשבעים. אחרי מותו ראו אור בארצו שתי אסופות גדולות של שירתו, והשנייה ביניהן (2014) כוללת את כל שיריו. אסופות שלמות משירתו של האביקו ראו אור גם בתרגום לתשע שפות אחרות. כתבי היוצר שזכה למוניטין גם הרחק מגבולות מולדתו, זיכו אותו בפרסים ספרותיים הן בפינלנד והן בארצות אחרות. בין הפרסים האלה ראויה לציון מיוחד זכייתו שמונה פעמים בפרס המדינה הפינית. להאביקו הוענקו, בין היתר, גם פרס אינו לינו לשירה (1963), פרס נוֹיְשְׁטַדְט לספרות (1984), הפרס הנורדי של האקדמיה השוודית (1993) ופרס אגודת הסופרים הפינים (2008). בישראל התפרסמו אחדים משיריו בעתון 77 (גיליון 113, יוני 1989) ובמדור תרגומי השירה שבאתר האינטרנט של נילי דגן. במרץ של שנת 2022 ראתה אור בעברית, בהוצאת כרמל ובתרגום רמי סערי, אסופה מקיפה מיצירת האביקו ושמה "אצביע בעד האביב".
יצירתו > ספרי שירה

"הדרכים אל המרחקים" (1951)
"בלילות הרוח" (1953)
"המולדת" (1955)
"העלים עלים" (1958)
"ארמון החורף" (1959)
"העצים, כל הירק שלהם" (1966)
"ארבעה-עשר שליטים" (1970)
"שירים ממסע צליחת המיצר" (1973)
"עשרים ועוד אחד" (1974)
"יין, כתיבה" (1976)
"אחרי תום הארכה" (1984)
"באהבה, בזעם" (1985)
"סדרות על החיים הזורמים מהר" (1987)
"מאי, הנצחי" (1988)
"שירי חורף" (1990)
"על עליונות העצים" (1993)
"שירי פרוספרו" (2001)