דיני חדלות פירעון
סוגי ההליכים בחדלות פירעון > פשיטת רגל

פשיטת רגל היא הליך חדלות הפירעון החל על יחידים (בניגוד לתאגידים). ככלל, להליכי חדלות פירעון יש יעד עיקרי אחד – השאת הערך לנושים תוך פתרון בעיית המאגר המשותף; אולם, בפשיטת רגל של יחידים, קיימת תכלית נוספת: מתן אפשרות להתחלה חדשה של החייב (fresh start). אין זה רצוי כי אדם, אשר נקלע לחובות בתום לב ואינו יכול לפרוע אותם, יהיה משועבד להם עד סוף ימיו. אפשרות כזו תפגע אנושות בכבוד האדם של החייב. עקב ההכרה בכך שבני אדם עשויים לטעות וכי ראוי לאפשר להם לפתוח דף חדש בחייהם הכלכליים, סופו של הליך פשיטת רגל הוא בצו הפטר (discharge), המוחק את חובותיו של החייב. ההליך עדיין כולל את איסוף נכסי החייב, מימושם וחלוקת תמורת הנכסים לנושים, לפי סדר העדיפות שבדין. בעת ההכרה באדם כחדל פירעון, כל נכסיו מוקנים לנאמן בפשיטת רגל. עם זאת, קיימים נכסים הפטורים מהקניה זו ואותם הנאמן אינו יכול לממש, בהם נכסים הדרושים לחייב למחייתו ולעבודתו.
ישנם כמה סוגים של צווי הפטר.
הפטר חלוט – מדובר אפוא בצו הפטר אשר מעניק לחייב פטור מוחלט ומלא מכל חובותיו. ניתן להגיש בקשה לשם קבלת צו הפטר חלוט על ידי החייב בסמוך לאחר קיומה של אספת הנושים וההכרזה על האחרון כפושט רגל. לא ניתן להגיש בקשה לקבלת צו הפטר חלוט בטרם חלפו שישה חודשים מעת מתן צו כינוס הנכסים. עם הגשת הבקשה למתן צו הפטר חלוט, בית המשפט המחוזי בוחן את תום ליבו והתנהלותו של החייב ומבקש לבדוק האם המבקש באמת מעוניין לפתוח בחייו בתקופה חדשה. בית המשפט רשאי, לקבל או לדחות את הבקשה.
הפטר מותנה – הפטר מותנה מהווה למעשה מצב ביניים אשר במסגרתו בית המשפט קובע כי החייב יקבל הפטר חלוט רק לאחר קיומו של הליך נוסף. לדוגמה, הפטר יכול להיות מותנה בתשלום של כלל החובות על בסיס מסוגלותו הפיננסית של החייב. על פי רוב, הפטר מותנה קובע כי החייב יקבל הפטר חלוט רק אם הוא יעמוד בצו תשלומים לנושים אשר יוטל עליו במסגרת הסכם אשר נחתם עם האחרונים באספת הנושים. עמידה בנטל האמור תזכה את החייב בהפטר חלוט.
הפטר חלקי – מדובר בצו אשר ניתן לחייב כאשר נקבע שהאחרון התנהל בתום לב רק בנוגע לחלק מחובותיו (ורק אל מול נושים מסוימים). הפטר זה איננו נפוץ וזאת משום שעל פי רוב, די בהתנהלות בחוסר תום לב כלפי נושים מסוימים כדי לדחות את בקשתו של החייב להפטר. אם בית המשפט החליט כי יש לתת לחייב הפטר חלקי, האחרון יזכה לפטור מחלק חובותיו ואילו בנוגע לחובות האחרים ימשכו הליכי פשיטת הרגל באופן נפרד. בית המשפט רשאי להימנע מנתינת צו הפטר או להתנות את קבלת צו ההפטר אם אדם עבר עבירה הנוגעת לפשיטת הרגל שלו, התנהג בחוסר תום לב ביחס להליכי פשיטת הרגל או פושט הרגל קיבל עליו חבויות חדשות או התחיל בעסקים חדשים בעת שידע שהוא חדל פירעון ומבלי שהיה לו יסוד סביר להניח שיוכל לעמוד בהתחייבויותיו.
הפטר צדדים שלישיים בתוכניות הבראה – יש מקום לשקול אם יש הצדקה לפטור מחובות כספיים צדדים שלישיים החבים עם החייב חדל הפירעון. השאלה מתעוררת כאשר הצד השלישי חב כלפי החברה, או כאשר הוא חב כלפי קבוצת נושים שלמה. שאלה זו לא נידונה עד כה בהרחבה בבית המשפט העליון. בית המשפט המחוזי ציין שניתן לפטור צדדים שלישיים מחבות, כאשר הצדדים השלישיים אכן עתידים להוסיף ולנהל את החברה וניהול זה חיוני להמשך עסקיה של החברה. שאלה זו עלתה בפרשת שבירובפרשה זו הוחלט כי בעלי מניות השליטה ומנהלי החברה, אחים שבירו, יופטרו מערבויותיהם האישיות כלפי אחדים מן הנושים.
גם בהליכי פשיטת רגל, בדומה להבראת חברות, ייתכן הסדר בין החייב לבין נושיו. במקרה של הסדר נושים, אין הנאמן נדרש לממש את נכסי החייב ולחלק את תמורתם. במקום זאת, הנושים מקבלים זכויות חדשות כלפי החייב, כגון החזר חוב שנדחה לתקופה מסוימת וסכומו הופחת. החייב זוכה לשמור על נכסיו. במקום שהנכסים הנוכחיים ישמשו להחזר החובות, החייב מכפיף חלק מהכנסותיו העתידיות למטרה זו. הסדר נושים במסגרת הליך פשיטת רגל טעון אישור בית המשפט; משאושר, הוא מחייב את כלל הנושים או את הנושים שנקבעו בהסדר. צו לאישור הסדר נושים אינו צו הפטר, אך יש לו תוצאות דומות: שחרור החייב מחובות העבר, החלת מערך חדש של חיובים משפטיים וסיום הליך חדלות הפירעון.