stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משנה זרם

משנה זרם (משנ"ז) או שנאי זרם הוא מכשיר אלקטרומגנטי המייצר זרם חשמלי על ידי השראה אלקטרומגנטית ממוליך בו זורם זרם חילופין, ושאינו מחובר אליו באופן גלווני. הזרם המופק על ידי המשנ"ז נקרא "זרם משני", ואילו הזרם שמשרה את הזרם המשני קרוי "זרם ראשוני". הזרם המשני יכול שיהיה פורפורציוני לזרם הראשוני ויכול שיהיה קבוע: הדבר תלוי בעוצמת הזרם הראשוני. משני זרם משמשים למדידת זרמים גדולים מאוד אשר לא מאפשרים התקנת אמפרמטר, או כאשר מדובר במתח גבוה מעל 1000 וולט.
מבנה ועקרון פעולה

שנאי הזרם בנוי מליבה פרומגנטית סגורה, עליה מלופף מוליך חשמלי. כאשר השנאי מותקן על מוליך בו זורם זרם חילופין, מושרה בליבה שטף מגנטי יחסי לעוצמת הזרם, שיוצר שדה מגנטי משתנה. השטף המגנטי שעובר בליבה יוצר במוליך המלופף כוח אלקטרו-מניע (כא"מ) בהתאם לחוק פאראדיי.
תאורטית, יהיה היחס בין הזרם הראשוני למשני תלוי במספר הליפופים (N), והזרם המשני יהיה ביחס הפוך למספר הליפופים. לדוגמה, אם מספר הליפופים הוא מאה, הזרם המשני יהיה קטן פי מאה מהזרם הראשוני. באופן מעשי גם הזרם המשני יוצר שטף מגנטי בליבה, בכיוון ההפוך מהשטף אותו יוצר הזרם הראשוני. הפער בין הזרמים נקרא "זרם מיגנוט" - זהו הזרם שנצרך על מנת לשנות את כיוון השדה המגנטי.
מיגנוט של חומר פרומגנטי נתון להיסטרזיס. לכן, היחס הקבוע בין הזרם הראשוני והמשני נשמר רק בזרמים שגודלם בתחום האזור הליניארי של עקומת המיגנוט. כאשר הזרם הראשוני חלש מדי, הוא אינו מספיק על מנת לשנות את כיוון השטף המגנטי. כאשר הזרם הראשוני חזק מדי הליבה נכנסת למצב רוויה והגדלת הזרם אינה באה לידי ביטוי פורפורציוני בעליית השטף המגנטי.
תכונות

שנאי זרם אינם משמשים כמקורות אנרגיה להפעלת מכשירים. יכולת העברת ההספק של שנאי זרם מוגבלת מאוד, וחיבור של עומס גבוה לצד המשני של השנאי (בדרך כלל מעל 30 וולטאמפר) מוביל להתחממות השנאי ולאובדן יחס ההמרה בין הצד הראשוני למשני. בשל כך, משמשים שנאי זרם למדידות בלבד, כאשר גם חיבור של מכשירי המדידה לשנאי מוגבל ביותר.
על אף ששנאי זרם לא מהווה מקור אנרגיה, על פי תקנות החשמל הוא מהווה מקור מתח, כיוון שבמצב בו הצד המשני לא מחובר המתח בו אינו יציב. במצב עבודה רגיל, מחוברים לשנאי הזרם מכשירי מדידה כגון אמפרמטר, אשר מחוברים בטור ועכבתם זניחה. במצב זה זורם בסליל המשני זרם יחסי לזרם הראשוני והמתח קטן מאוד. ניתוק של המעגל המשני מוביל לעליית צפיפות השטף בליבת השנאי (כיוון שלא נוצר שטף נגדי כאמור לעיל), וכך מתח המעגל הפתוח עלול לעלות לכמה אלפי וולט, לגרום לפריצות בבידוד חשמלי ולסכן אנשים. כדי למנוע זאת, כאשר לא נעשה שימוש בשנאי מדידה החוטים במוצא הסליל המשני מקוצרים זה לזה. הקצר בצד המשני אינו משפיע על הצד הראשוני. בנוסף, אחד הצדדים של הסליל המשני תמיד מוארק - כך המתח מיוצב תמיד לאדמה (בניגוד למצב של מתח צף), והשנאי מוגן גם ממצב של קצר בין הצד הראשוני למשני.
רמת הדיוק של שנאי זרם, כלומר סטיית הזרם המשני מהיחס הנקוב של השנאי, נעה בין 0.1% ל-20% בתלות בייעודו של השנאי. לשנאים שייעודם הפעלה של מערכות הגנה בזמן קצר לא נדרשת רמת דיוק גבוהה, ואילו שנאים שנועדו למניית אנרגיה לצורך תשלום נדרשת רמת דיוק גבוהה.
סוגים

שנאי זרם מסווגים על פי יחס ההמרה שלהם. הצד המשני מוגדר על פי הזרם שיזרום כאשר בצד הראשוני זורם הזרם המרבי האפשרי. הערכים המקובלים הם 5 אמפר (הנפוץ ביותר), 2 אמפר ו-1 אמפר. הזרם הראשוני יכול לקבל ערכים של 10, 12.5, 15, 20, 25, 30, 40, 50, 60 ,ו-75 מוכפלים בחזקות של 10 אמפר. למשל, כאשר בצד הראשוני של שנאי 1000/5 יזרום זרם של 600 אמפר, בצידו המשני יזרום זרם של 3 אמפר.
כאמור לעיל, שנאי זרם נבדלים זה מזה גם בדיוק המדידה שלהם. שנאי זרם ברמת דיוק 0.1% משמשים לבדיקות מעבדה הדורשות דיוק גבוה מאוד. רמת דיוק של 0.2%-0.5% משמשת בשנאים למניית אנרגיה. שנאי זרם ברמת דיוק של 1% ומעלה משמשים לפיקוד על הגנות במערכות החשמל.
סיווג נוסף של שנאים הוא לשנאים המודדים זרם על מופע אחד, ושנאים המודדים בו זמנית זרם על כל שלושת המופעים, שנקראים "שנאי מסכם".
שנאי זרם בסיסי: הזרם הראשוני ( I) מייצר שדה מגנטי ( B) בליבה. מוליך המלופף  N פעמים סביב הליבה מחובר לאמפרמטר (A). הזרם הנמדד באמפרמטר יהיה  (1/N)*I
עקומת מיגנוט של פלדה. האזור הליניארי בו עליית השטף המגנטי פרופורציונית לעלייה בעוצמת הזרם בחלק השמאלי של העקומה. הנציבות הבין-לאומית לאלקטרוטכניקה מגדירה את נקודת הברך כנקודה שממנה עליית מתח של 10% מגדילה את זרם המגנוט ב-50%. IEEE מגדיר את נקודת הברך לפי זווית העקומה - על פי מבנה השנאי (45 מעלות בשנאי עם ליבה ללא מרווח אוויר, 30 בליבה בעלת מרווח אוויר)
שנאי זרם נפרד מורכב על כל מופע במערכת במתח 400 וולט
שנאי זרם מסכם
מסוף מגדל העמק

מסוף מגדל העמק הוא מסוף אוטובוסים במרכז העיר מגדל העמק, מהמסוף יוצאים קווי אוטובוס עירוניים בעיקר למגדל העמק, נצרת והאזור וגם קווי אוטובוס בינעירוניים לעפולה, חיפה והסביבה.
קווי אוטובוס במסוף

| --- | --- |
 מיקום:  מגדל העמק
 אתרים סמוכים:  קניון העיר, שדרות הבנים, כביש 7255
 שירות אוטובוסים:  למגדל העמק, נצרת, יפיע, חיפה ועפולה
 קואורדינטות:  32°40′45″N 35°14′22″E﻿ / ﻿32.679066°N 35.239370°E﻿ / 32.679066; 35.239370
  (למפת הכרמל מוגדלת) מסוף מגדל העמק(למפת הכרמל רגילה) מסוף מגדל העמק(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסוף מגדל העמק(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסוף מגדל העמק
 
| קו | מפעילה | מסלול | העריות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | סופרבוס | מסוף מגדל העמק - כיכר העיר - יערת העמק - יפה נוף - נוף העמק - רסקו - רמת בלפור | ♿ |
| 5 | סופרבוס | מסוף מגדל העמק - כיכר העיר - יסמין - נוף העמק - פנינת העמק - קריית חינוך - פנחס ספיר - גן ישראל - שכונה מערבית - מגדל אור - מצפה העמק - שריד - רמת אשכול - רסקו - רמת בלפור | ♿ |
| 6\6א | סופרבוס | מסוף מגדל העמק - כיכר העיר - קריית חינוך - יערת העמק - קריית רבין - פנינת העמק - נוף העמק - יסמין - רסקו - אזור תעשייה דרומי - צומת ברוך - רכבת כפר ברוך | ♿ |
| 9\9א | סופרבוס | אזור תעשייה צפוני - קריית רבין - מסוף מגדל העמק - שכונה מערבית - גן ישראל - פנחס ספיר - יפה נוף - אזור תעשייה דרומי - צומת ברוך - רכבת כפר ברוך | ♿ |
| 15 | סופרבוס | רמת בלפור - רסקו - רמת אשכול - מצפה העמק - שריד - מגדל אור - שכונה מערבית - גן ישראל - פנחס ספיר - קריית חינוך - פנינת העמק - נוף העמק - יסמין - כיכר העיר - מסוף מגדל העמק |  |
| 25 | סופרבוס | רכבת כפר ברוך - כפר ברוך - אזור תעשייה שגיא 2000 - אזור תעשייה דרומי - כיכר העיר - מסוף מגדל העמק - אזור תעשייה צפוני - כפר החורש | ♿ |
| 305 | סופרבוס | מגדל העמק - צומת ברוך - שריד - יפעת - גבת - רמת דוד - מחנה רמת דוד - נהלל |  |
| 348 | סופרבוס | מגדל העמק - צומת ברוך - מכללת עמק יזרעאל - עפולה |  |
| 352 | סופרבוס | מגדל העמק - יפיע - נצרת - מכללת עמק יזרעאל - עפולה - צומת נין - דבורייה - שיבלי אום אל גנם |  |
| 358 | ג'יבי טורס | מגדל העמק - צומת נהלל - רמת ישי - צומת קריית טבעון - מחלף העמקים - חיפה |  |
קווי אוטובוס במסוף > קווי אוטובוס שעוצרים מחוץ למסוף בשדרות הבנים

| קו | מפעילה | מסלול | תחנת עצירה |
| --- | --- | --- | --- |
| 38 | ג'יבי טורס | מגדל העמק - יפיע - נצרת - נוף הגליל - כפר כנא - מחלף טורען - מחלף גולני - פוריה - מכללת עמק הירדן | מסוף מגדל העמק |
| 150 | נסיעות ותיירות נצרת | מגדל העמק - מנשייה זבדה | מסוף מגדל העמק |
| 331 | ג'יבי טורס | נצרת - יפיע - מגדל העמק - צומת נהלל - רמת ישי - מחלף העמקים - מחלף יגור - נשר - חיפה, בת גלים תחנה מרכזית ישנה | מסוף מגדל העמק |
| 332 | נסיעות ותיירות נצרת | נוף הגליל - נצרת - יפיע - מגדל העמק - צומת נהלל - רמת ישי - מחלף העמקים - מחלף יגור - נשר - חיפה, מרכזית המפרץ | מסוף מגדל העמק |
| 333 | ג'יבי טורס | נצרת - יפיע - מגדל העמק - צומת נהלל - רמת ישי - מחלף העמקים - מחלף יגור - חיפה, טכניון - אוניברסיטה | שדרות הבנים/ דרך העמק |
| 335 | ג'יבי טורס | כפר כנא - ריינה - נצרת - יפיע - מגדל העמק - צומת נהלל - רמת ישי - קריית טבעון - מכללת אורנים - מחלף העמקים - מחנה גלמה | מסוף מגדל העמק |
| 336 | ג'יבי טורס | עין מאהל - נוף הגליל - נצרת - יפיע - מגדל העמק - צומת נהלל - רמת ישי - קריית טבעון - מכללת אורנים - מחלף העמקים - מחלף יגור - חיפה, טכניון - אוניברסיטה | מסוף מגדל העמק |
| 340 | נסיעות ותיירות נצרת | נוף הגליל - נצרת - יפיע - מגדל העמק - צומת נהלל - רמת ישי - מחלף העמקים - מחלף יגור - נשר - חיפה, קריית חיים | מסוף מגדל העמק |
| 426 | סופרבוס | פארק תעשיות שגיא 2000 - מגדל העמק - רמת ישי - צומת התשבי - יקנעם עילית | מסוף מגדל העמק |
| 431 | נסיעות ותיירות נצרת | מגדל העמק - יפיע - נצרת - נוף הגליל - כפר כנא - מחלף טורען - מחלף גולני - טבריה | מסוף מגדל העמק |
| 826 | אגד | נוף הגליל - נצרת - יפיע - מגדל העמק - רמת ישי - צומת התשבי - מחלף אליקים - מחלף אור עקיבא - צומת אולגה - מחלף נתניה - מחלף הסירה - תל אביב-יפו | שדרות הבנים/ דרך העמק |
| 951 | אגד | מגדל העמק - צומת עוקף עפולה - מחלף קסם - מחלף גהה - בני ברק | שדרות הבנים/ דרך העמק |
| 952 | אגד | מגדל העמק - צומת עוקף עפולה - ירושלים | שדרות הבנים/ דרך העמק |
משחק מלחמה (משחק אסטרטגיה)

משחק מלחמה (באנגלית: Wargame) הוא משחק אסטרטגיה העוסק בפעולות צבאיות מסוגים שונים, אמיתיים או בדיוניים. Wargaming הוא תחביב מוקדש להצגה של משחקים כאלה, כאשר לעיתים רחוקות משתמשים בו באופן מקצועי על ידי הצבא כדי ללמוד לוחמה. "משחק מלחמה" עשוי להתייחס ללימוד תאורטי על תנועת החיילים או אימון טקטי ואסטרטגי.
תחביב משחקי המלחמה המודרני התחיל במאה התשע-עשרה, עם משחק ה-Kriegsspiel שנועד להכשיר קצינים לפיקוד. מאוחר יותר, ה.ג. וולס כתב ספר בשם "מלחמות קטנות" המיועד לילדים על חוקי המשחק עם חיילי צעצוע. מאוחר עוד יותר, בתקופת שנות החמישים יצאו משחקי קופסה רבים ברוח הזו, ועד היום הם פופולריים.
משחקי המלחמה השתנו במהלך השנים משורשיהם במשחקי מיניאטורות ומשחקי לוח, למשחקי המחשב המדמים מלחמה; עם זאת, מיניאטורות ומשחקי לוח עדיין נמכרים היום, ונאספים על ידי שחקנים רבים בכול רחבי העולם.
סקירה

כמו כל המשחקים, משחקי מלחמה קיימים במגוון רחב ובמורכבות שונה. כמה הם פשוטים ואילו אחרים מנסים לדמות רמה גבוהה של ריאליזם היסטורי. המשחקים האחרונים בדרך כלל דורשים ספרי חוקים עבי-כרס המקיפים מגוון רחב של עידנים (מהעת העתיקה ועד לעתיד הרחוק) וגדלים (ממשחק טקטי עם כמה חיילים בודדים למשחק מסיבי עם צבאות שלמים). משחקים אלה דורשים לעיתים קרובות ללמוד את החוקים לפני המשחק בהם.
משחקי מלחמה בדרך כלל מסווגים כהיסטוריים (מדמים לחימה היסטורית כמו קרב קרני חיטין) היפותטיים (מדמים היסטוריה היפותטית; מה אם צרפת הייתה מנצחת את גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה? מה אם הצלבנים היו פולשים בטעות למונגוליה ולא לארץ ישראל?) או בדיוניים (כמו קרבות של מלחמת הכוכבים). המשחקים ההיסטוריים עד כה מהווים את הקבוצה הגדולה ביותר. משחקים אלה מבוססים על אירועים אמתיים, ומנסים לייצג באופן סביר קרבות וקונפליקטים. ההבדל העיקרי שלהם ממשחקי אסטרטגיה כמו שחמט וסטרטגו הוא שכאן יש גם אלמנט של מזל (שימוש בקוביות וכדומה), ולא כמו בשחמט אשר תלוי כולו ביכולותיהם של השחקנים.
משחקי תפקידים צמחו ממשחקי מלחמה שהחלו להתמקד בלוחם הבודד במקום בצבא אותו הוא מוביל ושמו דגש גם על האישיות שלו ולא רק על קרבות וסטטיסטיקה. עם זאת, לחימה והטלת קוביות נותרו עדיין כאלמנטים מרכזיים במשחקי תפקידים, הבולט שבהם הוא מבוכים ודרקונים.
עם המצאת המחשב האישי פותחו לאורך השנים גם משחקי מלחמה רבים למחשב אשר מאפשרים לשחקנים להתמקד במגוון רחב של תרחישים צבאיים על פני תקופות היסטוריות שונות בהיסטוריה, למרות שהם נוטים במיוחד להתמקד בתקופת מלחמת העולם השנייה ובעימותים צבאיים מודרניים.
ראו גם

משחק מלחמה ממוחשב
משחק מלחמה עסקי
משחק קופסה
מרקו גרוייץ'

מרקו גרוייץ' (בסרבית: Марко Грујић; נולד ב-13 באפריל 1996) הוא כדורגלן סרבי המשחק בפורטו בעמדת הקשר.
קריירת מועדונים

גרוייץ' התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הכוכב האדום בלגרד, בה שימש אף כרפטן. ב-26 במאי 2013 גרוייץ' ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק הליגה נגד וויבודינה נובי סאד. ב-17 במאי 2015 חתם על חוזה לשלוש שנים בקבוצה. ב-26 בספטמבר 2015 גרוייץ' הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 0-2 נגד נובי פאזאר.
היכולת הגבוהה של גרוייץ' משכה את תשומת לבן של כמה מהמועדונים באירופה כמו: ליברפול, אינטר מילאן, יובנטוס, צ'לסי ומילאן. בסופו של דבר, ב-6 בינואר 2016 חתם לחמש שנים בליברפול תמורת 5.1 מיליון פאונד, והושאל מיידית לכוכב האדום תמורת 740 אלף פאונד. את העונה גרוייץ' סיים עם 6 שערים ו-7 בישולים ב-29 משחקי ליגה וזכה עמה באליפות.
ב-20 באוגוסט 2016 גרוייץ' ערך את הופעת הבכורה שלו בליברפול בניצחון 0-2 נגד ברנלי.
ב-17 בינואר 2018 הושאל לקארדיף סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ עד לסיום העונה. שלושה ימים לאחר מכן, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 0-0 נגד שפילד ונסדיי. ב-6 במרץ 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-2 נגד בארנסלי. בסיום העונה, עלה עם קארדיף לפרמייר ליג.
ב-19 באוגוסט 2018 גרוייץ' הושאל להרטה ברלין מהבונדסליגה עד לסיום העונה. בהרטה, גרוייץ' שיחק שנתיים.
ב-6 באוקטובר 2020 הושאל גרוייץ'לפורטו לעונה אחת. ב-20 ביולי 2021 חתם גרוייץ' באופן קבוע בפורטו.
קריירה בינלאומית

גרוייץ' שיחק בכל הנבחרות הצעירות של סרביה והיה שותף לזכייה של נבחרת הנוער בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 בשנת 2015. במאי 2016 גרוייץ' ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בניצחון 1-2 נגד קפריסין.
גרוייץ' נכלל בסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 2018.
נכלל בסגל נבחרת סרביה לטורניר מונדיאל 2022.
תארים

ליגת העל הסרבית: 2015/2016
אליפות פורטוגל: 2021/2022
הגביע הפורטוגלי: 2021/2022, 2022/2023
הסופר קאפ הפורטוגלי: 2020, 2022
גביע העולם בכדורגל עד גיל 20: 2015
נבחרת העונה בליגה הסרבית: 2015/2016
הערות שוליים

↑  Head-coach Dragan Stojković announces the list of players for the FIFA World Cup 2022 in Qatar באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הסרבית, 11 בנובמבר 2022 (באנגלית)
| נבחרת סרביה – מונדיאל 2018 |
| --- | --- | --- |
|  1 סטויקוביץ' •  2 רוקאבינה •  3 טושיץ' •  4 מיליבוייביץ' •  5 ספאיץ' •  6 איוואנוביץ' •  7 ז'יבקוביץ' •  8 פריוביץ' •  9 מיטרוביץ' •  10 טאדיץ' •   11 קולארוב •  12 ראיקוביץ' • 13 ולקוביץ' •  14 רודיץ' • 15 מילנקוביץ' • 16 גרוייץ' • 17 קוסטיץ' • 18 רדוניץ' • 19 יוביץ' • 20 מילינקוביץ'-סאביץ' • 21 מאטיץ' • 22 לייאיץ' • 23 דמיטרוביץ' • מאמן: קרסטאיץ' |  1 סטויקוביץ' •  2 רוקאבינה •  3 טושיץ' •  4 מיליבוייביץ' •  5 ספאיץ' •  6 איוואנוביץ' •  7 ז'יבקוביץ' •  8 פריוביץ' •  9 מיטרוביץ' •  10 טאדיץ' •   11 קולארוב •  12 ראיקוביץ' • 13 ולקוביץ' •  14 רודיץ' • 15 מילנקוביץ' • 16 גרוייץ' • 17 קוסטיץ' • 18 רדוניץ' • 19 יוביץ' • 20 מילינקוביץ'-סאביץ' • 21 מאטיץ' • 22 לייאיץ' • 23 דמיטרוביץ' • מאמן: קרסטאיץ' | סרביה |
| נבחרת סרביה – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 דמיטרוביץ' •  2 פבלוביץ' •  3 אראקוביץ' •  4 מילנקוביץ' •  5 ולקוביץ' •  6 מקסימוביץ' •  7 רדוניץ' •  8 גודל •  9 א. מיטרוביץ' •  10 טאדיץ' •   11 יוביץ' •  12 ראיקוביץ' • 13 ס. מיטרוביץ' •  14 ז'יבקוביץ' • 15 באביץ' • 16 לוקיץ' • 17 קוסטיץ' • 18 ולאחוביץ' • 19 רצ'יץ' • 20 ס. מילינקוביץ'-סאביץ' • 21 ג'ורצ'יץ' • 22 לזוביץ' • 23 ו. מילינקוביץ'-סאביץ' • 24 א. איליץ' • 25 מלאדנוביץ' • 26 גרוייץ' • מאמן: סטויקוביץ' |  1 דמיטרוביץ' •  2 פבלוביץ' •  3 אראקוביץ' •  4 מילנקוביץ' •  5 ולקוביץ' •  6 מקסימוביץ' •  7 רדוניץ' •  8 גודל •  9 א. מיטרוביץ' •  10 טאדיץ' •   11 יוביץ' •  12 ראיקוביץ' • 13 ס. מיטרוביץ' •  14 ז'יבקוביץ' • 15 באביץ' • 16 לוקיץ' • 17 קוסטיץ' • 18 ולאחוביץ' • 19 רצ'יץ' • 20 ס. מילינקוביץ'-סאביץ' • 21 ג'ורצ'יץ' • 22 לזוביץ' • 23 ו. מילינקוביץ'-סאביץ' • 24 א. איליץ' • 25 מלאדנוביץ' • 26 גרוייץ' • מאמן: סטויקוביץ' | סרביה |
מרוץ אופני הרים

הרוכב הצרפתי, ז'אן-כריסטוף פרו, בעל מדליית כסף באולימפיאדת בייג'ינג (2008), במרוץ אופני הרים במסגרת סבב הגביע העולמי 2012
מתחרה במרוץ במורד לנערות, במסגרת אליפות העולם בקנברה, אוסטרליה, 2009
אלופת ישראל במרתון אופני הרים, ענבר רונן, באליפות אירופה באופני הרים. חיפה 2010
מרוץ אופני הרים הוא ענף ספורט בתחום מרוצי האופניים, הנערך באופני הרים, בשטחים תלולים, בשבילים, ולא על דרכים סלולות. מרוץ אופני הרים הוא ספורט אולימפי מאז 1996.
היסטוריה

מרוץ אופני הרים הוכר כענף ספורט רשמי על ידי האיגוד הבינלאומי לאופניים בשנת 1990, אשר העניק חסות לאליפות העולם שנערכה בקולורדו, ארצות הברית. סדרת תחרויות הגביע העולמי הראשון לאופני הרים נערכה בשנת 1991. בסדרה נערכו תשע תחרויות בשתי יבשות, אירופה ואמריקה, בחסות תאגיד גרונדיג הגרמני. בשנת 1992 הורחבה סדרת הגביע העולמי לעשר תחרויות. באותה עת נערכו במסגרת הגביע העולמי מרוצי קרוס-קאנטרי בלבד. בשנת 1993 כללו תחרויות הגביע העולמי שישה סוגי מרוצים במורד. בשנת 1996 הוכרו מרוצי אופני הרים מסוג קרוס-קאנטרי כספורט אולימפי במשחקי הקיץ.
דרור פקץ' היה הישראלי הראשון שנכלל בקבוצת אופני הרים מהדרג הראשון. בשיאו הוא דורג 53 בעולם.
הערות שוליים

↑  Cycling - Mountain Bike. Official site of the London 2012 Olympic
משחק מלחמה ממוחשב

משחק המלחמה הממוחשב החינמי "KsirK"
לכידת מסך מתוך משחק המלחמה "LGeneral"
משחקי מלחמה ממוחשבים (באנגלית: Computer wargame) הוא תת-ז'אנר של משחקי אסטרטגיה ממוחשבים. משחקים מהסוג הזה מדמים עימותים צבאיים ברמה הטקטית, המבצעית או האסטרטגית ומתרחשים על גבי מפת משחק.
המשחקים בז'אנר משתנים מאוד במורכבות שלהם, ובהקפדה על רמת הדיוק ההיסטורית, ומאפשרים לשחקנים להתמקד במגוון רחב של תרחישים צבאיים בתקופות שונות לאורך ההיסטוריה. חלק גדול מהמשחקים בז'אנר מתרחשים במהלך מלחמת העולם השנייה או בעימותים צבאיים מודרניים.
מרבית משחקי הווידאו בז'אנר מפותחים בעיקר למחשב האישי בעיקר משום שלרוב הכי נוח לשלוט במשחקים הללו באמצעות עכבר מחשב.
משחקי המלחמה הממוחשבים נוצרו במקור בהשפעת משחקי המלחמה השולחניים.
משחקים בולטים בז'אנר

Computer Bismarck‏(אנ')‏(Strategic Simulations, Inc.,‏ 1980) - משחק מבוסס תורות אשר משחזר את הקרב האחרון של אוניית המערכה הגרמנית ביסמרק באוקיינוס האטלנטי במהלך מלחמת העולם השנייה, ומאפשר לשחקן לפקד על צי ימי. המשחק נחשב לאחד ממשחקי המלחמה ה"רציניים" הראשונים.
Warlords‏(אנ') - (Strategic Studies Group,‏ 1990) - משחק המתרחש בעולם פנטזיה עם טכנולוגיה של תקופת ימי הביניים.
Panzer General‏(אנ') - (Strategic Simulations, Inc.,‏ 1994) - משחק מבוסס תורות המתרחש במהלך מלחמת העולם השנייה. הצלחת המשחק הובילה להפקה של שני משחקי המשך.
Steel Panthers‏(אנ') - (Strategic Simulations, Inc.,‏ 1995) - משחק מבוסס תורות המדמה לוחמה קרקעית במהלך מלחמת העולם השנייה בחזית המערבית, בחזית המזרחית ובמערכה באסיה ובאוקיינוס השקט. הצלחת המשחק הובילה להפקה של שני משחקי המשך.
Close Combat‏(אנ') - (Microsoft, ‏ 1996) - משחק המתרחש במהלך מלחמת העולם השנייה ומדמה את העימות הצבאי בין הדיוויזיה ה-29 של צבא ארצות הברית לבין הדיוויזיה ה-352 של גרמניה לאחר הפלישה לנורמנדי. המשחק פותח במקור כמהדורה ממוחשבת של משחק הלוח "Squad Leader" (אנ'). הצלחת המשחק הובילה להפקה של חמישה משחקי המשך.
Combat Mission: Beyond Overlord‏(אנ') - (Big Time Software,‏ 2000) - משחק המתרחש בחזית המערבית במהלך מלחמת העולם השנייה, בתקופה שבין יוני 1944 למאי 1945, ומאפשר לשחקן לפקד על יחידות חי"ר, שריון ותותחנים. הצלחת המשחק הובילה להפקה של 12 משחקי המשך.
Hearts of Iron‏(אנ') - (Paradox Interactive,‏ 2002) - משחק המתרחש במהלך מלחמת העולם השנייה. במשחק השחקן שולט במדינה בשנים שלפני המלחמה ואחריה. הצלחת המשחק הובילה להפקה של שלושה משחקי המשך.
ראו גם

ערכים על משחקי מלחמה ממוחשבים
משחק מלחמה (משחק אסטרטגיה)
הערות שוליים

↑  GameSpy.com - Article: Strategy Gaming: Part III -- Strategy Gaming, web.archive.org, ‏2011-05-25
↑  Proctor, Bob (במרץ 1988). "Titans of the Computer Gaming World / SSI". Computer Gaming World: 36. {{cite journal}}:  (עזרה)
| סוגות משחקי וידאו |
| --- | --- | --- |
| משחקי פעולה | משחק מכות (Hack and slash) • משחק לחימה • משחק פלטפורמה (משחק ריצה אינסופית) • משחק יריות (משחק ירי בגוף ראשון • Shoot 'em up • משחק יריות טקטי • משחק ירי בגוף שלישי • משחק באטל רויאל) |  |
| משחקי פעולה-הרפתקאות | משחק דמוי GTA • משחק התגנבות • משחק מטרוידבניה • משחק הישרדות-אימה |  |
| משחקי הרפתקה | משחק הרפתקאות גרפי • משחק הרפתקאות מבוסס טקסט • סרט אינטראקטיבי • רומן חזותי |  |
| משחקי תפקידים | משחק פעולה-תפקידים • Dungeon crawler • משחק תפקידים המוני ברשת • משחק תפקידים טקטי |  |
| משחקי אסטרטגיה | משחק אסטרטגיה בזמן אמת (הגנת מגדלים) • משחק אסטרטגיה מבוסס תורות • 4X • משחק ארטילריה ממוחשב • משחק זירת קרב מרובת משתתפים • משחק אסטרטגיה מקוון מרובה משתתפים בזמן אמת • משחק טקטיקה בזמן אמת • משחק טקטיקה מבוסס תורות • משחקי מלחמה ממוחשבים |  |
| משחקי סימולציה | סימולציות ניהול ובנייה (משחקי בניית ערים) • סימולציות חיים (סימולציות חברתיות • חיות מחמד וירטואליות) • משחק אלוהות • משחק ספורט ממוחשב • משחקי סימולציית כלי רכב (סימולציות טיסה • סימולציות טיסה בחלל • סימולציות מרוצים • משחקי מרוצי קארטינג • סימולציות רכבות) |  |
| סוגות אחרות | משחק חשיבה • משחק חינוכי • משחק התעמלות  • משחק וידאו מוזיקלי • משחק חברה ממוחשב • משחק שולחן ממוחשב |  |
| כללי | היסטוריה של משחקי הווידאו • משחק וידאו לשחקן יחיד • משחק מרובה משתתפים (Co-op • PVP) • משחק קונסולה • משחק מחשב • משחק ארקייד • משחק מובייל • משחק וידאו המבוסס על מיקום גאוגרפי • משחק מציאות מדומה • משחק רשת (משחק דפדפן • משחק רשת מרובה משתתפים • משחק רשת חברתית) • משחק מבוסס טקסט • משחק גלילה צדדית • משחקי עולם פתוח • משחק אינדי |  |
מסמכי וינונה

מרדית' גארדנר, מפענח המסמכים
מסמכי וינונה הם אוסף מסמכים מסווגים שנחשפו לציבור ב-1995. האוסף הוא כמות גדולה של מסמכים מוצפנים, אשר יורטו מתקשורת סובייטית מסווגת על ידי המודיעין הבריטי והאמריקני במהלך מלחמת העולם השנייה והשנים לאחריה, אך השיטה לפיענוחם נמצאה רק כעבור שנים. המסמכים פוענחו במשך 40 שנה. חלקם היו מפוענחים כבר בתחילת שנות החמישים, ופיענוח חלק מהם נמשך עד לתחילת שנות התשעים.
מהמסמכים עולה כי מספר רב של תושבי ארצות הברית (אזרחים ושאינם אזרחים) שיתפו פעולה בדרך כלשהי עם המודיעין הסובייטי. על פי המחברים היינס וקלר שכתבו ספר בנושא מדובר ב-349 אנשים, מתוכם ניתן לזהות כמחצית. המסמכים שופכים אור על מספר מקרים ידועים כמו יוליוס ואתל רוזנברג, אלג'ר היס (אם כי יש החולקים על הזיהוי).
המסמכים הוצפנו באמצעות פנקס חד פעמי, שיטה שאם היא מבוצעת כהלכה אינה מאפשרת פענוח. אולם עקב טעות מצד הסובייטים נעשה שימוש רב-פעמי באותו פנקס, מה שאפשר את השבירה. איש ה-NSA מרדית' גארדנר נחשב לדמות החשובה בפענוח. אליזבט בנטלי שעברה לצד האמריקאי אישרה נכונות הפענוח.
הערות שוליים

↑  ראו John Earl Haynes and Harvey Klehr, Venona: Decoding Soviet Espionage in America עמ' 9 ונספח A
| ברית המועצות (1955–1980) המלחמה הקרה ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו | ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו |  |
| שנות ה-40 | מבצע מהדק נייר • ההתנגדות האנטי-קומוניסטית בפולין • שיטת הסלמי • משבר איראן • מלחמת האזרחים הסינית • מלחמת הודו-סין הראשונה • מלחמת האזרחים ביוון • מצב החירום המלאי • הפיצול היוגוסלבי-סובייטי • הסגר על ברלין • בריחת המוחות מגרמניה המזרחית |  |
| שנות ה-50 | מלחמת קוריאה • בהלת הלבנדר • המרד המזרח גרמני • משפטי פראג • הפיצול האלבני–סובייטי • המרד ההונגרי • משבר סואץ • משבר הספוטניק • משבר ברלין השני • ויכוח המטבח • הפיצול הסיני-סובייטי • מלחמת וייטנאם |  |
| שנות ה-60 | משבר קונגו • משבר מטוס הריגול U-2 • מלחמת האזרחים בגואטמלה • הפלישה למפרץ החזירים • משבר הטילים בקובה • מלחמת האזרחים של צפון תימן • האביב של פראג • הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה |  |
| שנות ה-70 | ביקור ניקסון בסין • מלחמת יום הכיפורים • משבר האנרגיה העולמי • מבצע מוקינגברד • המהפכה האתיופית • מלחמת האזרחים באנגולה • מבצע קונדור • מבצע טוקאן • מלחמת האזרחים במוזמביק • מלחמת אוגדן • סכסוך לוב–צ'אד • מלחמת אפגניסטן |  |
| שנות ה-80 | החרם על אולימפיאדת מוסקבה • החרם על אולימפיאדת לוס אנג'לס • יוזמת ההגנה האסטרטגית • אייבל ארצ'ר 83 • תקרית הנגיחות בים השחור • אירועי כיכר טיין-אן-מן • סתיו העמים • נפילת חומת ברלין • מהפכת הקטיפה • המהפכה הרומנית • הפיקניק הפאן-אירופי |  |
| שנות ה-90 | איחוד גרמניה מחדש • איחוד תימן • התפרקות צ'כוסלובקיה • התפרקות ברית המועצות • התפרקות יוגוסלביה • תקרית הטיל הנורווגי |  |
| מושגי יסוד | הגוש המזרחי • הגוש המערבי • מסך הברזל • קומוניזם • קפיטליזם • מרוץ חימוש • המרוץ לחלל • מלחמה גרעינית • השמדה הדדית מובטחת • הקו החם מוסקבה-וושינגטון • המלחמה הקרה השנייה |  |
| מדיניות | דוקטרינת טרומן • תורת הבלימה • מקארתיזם • דוקטרינת אולבריכט • דוקטרינת הלשטיין • דוקטרינת ברז'נייב • דוקטרינת אייזנהאואר • דטאנט • אוסטפוליטיק • דוקטרינת רייגן • גלאסנוסט • פרסטרויקה • דוקטרינת סינטרה |  |
| דיפלומטיה | פגישות בין מנהיגי בעלות הברית במלחמת העולם השנייה • ועידת טהראן • ועידת יאלטה • ועידת פוטסדאם • הסכמי פריז ולונדון • הסכמי הלסינקי • סאל"ט • האמנה למניעת ניסויים גרעיניים • פסגת מלטה |  |
| כלכלה | תוכנית מרשל • קומקון • הנס הכלכלי בגרמניה • הקהילה הכלכלית האירופית |  |
| ארגונים | נאט"ו • ברית ורשה • CIA • ק.ג.ב. • שטאזי • ברית בגדאד • המדינות הבלתי-מזדהות • תנועת "סולידריות" בפולין |  |
| גרמניה | חומת ברלין • ברלין המערבית • ברלין המזרחית • הגבול בין גרמניה המערבית לגרמניה המזרחית • צ'ק פוינט צ'ארלי • מחנה המעבר מריינפלדה • אני ברלינאי • מר גורבצ'וב, הפל חומה זו! |  |
| רשימת ערכים מלאה | רשימת ערכים מלאה |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משרד הבנייה והתחזוקה

משרד הבנייה והתחזוקה היה ארגון של צי ארצות הברית שפעל בין השנים 1864 עד 1940. המשרד היה אחראי בין היתר על תכנון, בנייה, הסבה, רכישה, תחזוקה ותיקון של ספינות וכלי שיט אחרים של הצי. כמו כן, המשרד ניהל את המספנות, מתקני התיקונים, המעבדות  ותחנות חוף.
ב-20 ביוני 1940, הקונגרס של ארצות הברית העביר חוק שאיחד את תפקידי המשרד עם אלו של משרד ההנדסה, ויצר את משרד הספינות.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מירזה דליבאשיץ'

מירזה דליבאשיץ' (בבוסנית: Mirza Delibašić;‏ 9 בינואר 1954 – 8 בדצמבר 2001) היה כדורסלן ומאמן כדורסל בוסני.
דליבאשיץ' נבחר לאחד מ-50 הכדורסלנים הגדולים בתולדות פיב"א ב-1991, והוכנס להיכל התהילה של פיב"א ב-2007. בשנת 2008 נבחר לאחד מ-50 התורמים הגדולים ליורוליג. הוא נחשב לאחד הקלעים הטובים ביותר בהיסטוריה של הכדורסל האירופי.