stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Standing Ovation: The Greatest Songs from the Stage
רשימת רצועות

| Standing Ovation: The Greatest Songs from the Stage> מס' | Standing Ovation: The Greatest Songs from the Stage> שם | Standing Ovation: The Greatest Songs from the Stage> משך | Standing Ovation: The Greatest Songs from the Stage>  | Standing Ovation: The Greatest Songs from the Stage>  | Standing Ovation: The Greatest Songs from the Stage>  | Standing Ovation: The Greatest Songs from the Stage>  | Standing Ovation: The Greatest Songs from the Stage>  | Standing Ovation: The Greatest Songs from the Stage>  | Standing Ovation: The Greatest Songs from the Stage>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Somewhere Over the Rainbow  | 5:41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | The Winner Takes It All  | 4:49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Send in the Clowns  | 3:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | The Music of the Night (בשיתוף מיכאל קרופורד)   | 5:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Bring Him Home  | 3:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Memory  | 4:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | As Long as He Needs Me  | 2:49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | All I Ask of You (בשיתוף דוני אוסמונד)   | 3:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Out Here on My Own  | 3:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | You'll Never Walk Alone  | 3:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | This Is the Moment (בשיתוף דוני אוסמונד)   | 3:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 43:37 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 6 |
|  אירלנד | מצעד האלבומים האירי | 19 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 12 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 11 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 7 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 58 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 1 |
|  סקוטלנד | מצעד האלבומים הסקוטי | 1 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 18 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 17 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 3 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2012)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2012)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2012)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 36 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 88 |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |
| בריטניה (BPI) | זהב | 100,000 |
| ניו זילנד (RMNZ) | פלטינה | 15,000 |
הערות שוליים

1 2  Standing Ovation: The Greatest Songs from the Stage, Discogs (באנגלית)
↑  "Aria Charts". Aria Charts. (ארכיון)
↑  http://www.bpi.co.uk/searchresult/bpi-sales-awards-launch-automatic-certification.aspx
↑  The Official New Zealand Music Chart, THE OFFICIAL NZ MUSIC CHART (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 9769e4a4-74c4-4ffd-95f6-8742d78b6e4e
יצחק חייק

יצחק חייק
יצחק חייק (נולד ב-13 באפריל 1945) הוא איש עסקים, סופר וכדורגלן ישראלי. הוא משמש כשוער בקבוצת הכדורגל הכח גלי גיל רמת גן בעונת 2024/2025.
ב-2019 וב-2024 נכנס לספר השיאים של גינס ככדורגן הפעיל המבוגר ביותר בעולם, וכשוער הכי מבוגר בכל ענפי הכדור.
ביוגרפיה

חייק נולד בעיראק, ובגיל 6 עלה עם משפחתו לישראל והמשפחה התיישבה באור יהודה. אחיו הצעיר הוא כדורגלן העבר שאול חייק.
בשנות השישים שימש כשוער של הפועל אור יהודה ובהמשך  שימש כשוער המחליף של לופא קדוש, בתקופת השיא של הכח רמת-גן, שזכתה בגביע המדינה בעונת 1969/70.
נשוי לעדית, בתו של מרדכי בן-פורת.
ביוגרפיה > ספריו

ספרו הראשון, "המלחמה הבאה" (הוצאת רמדור), יצא לאור בשנת 1968, בהיותו בן פחות מ-24. הספר נכתב על רקע תקופת האופוריה שלאחר מלחמת ששת הימים ותיאר התקפת פתע ערבית-סובייטית על ישראל, וניצחון מוחץ של צה"ל על צבאות אלו. ספרו השני, "קץ כדור הארץ" (הוצאת רמדור, 1969), היה ספר מדע בדיוני, שתיאר מלחמה כלל עולמית והשמדת רוב האנושות, כאשר לקראת סיום המלחמה מצטרפים אליה גם חייזרים. ספרו השלישי, "האשה שלנו במוסקבה" (הוצאת צ'צ'יק, 1970) תיאר את פעולות "המוסד" בברית המועצות.
ביוגרפיה > ספורט ועסקים

חייק עבר לאחר מכן לעסוק בתחומים אחרים - ספורט ועסקים. הוא שימש כמנג'ר של קבוצת מכבי אור יהודה מליגה ג' ושיחק כשוער בקבוצת אליצור יהוד. נכון לשנת 2022 משמש כשוער במכבי יהוד מונוסון מליגה ג' והוא השוער הוותיק ביותר בארץ. באפריל 2019 נכנס לספר השיאים של גינס כשחקן הכדורגל המבוגר ביותר בכל הזמנים, בגיל 74. באפריל 2024, כשהוא בן 79, נכנס שוב לספר השיאים של גינס, כשוער הפעיל המבוגר ביותר בעולם.
במקביל, חייק הוא הבעלים של "חייק במות", הספקית הגדולה בארץ לבמות ותפאורות לתיאטרון. במסגרת זו, ובתגובה לסירובם של מספר שחקנים להופיע בתיאטרון אריאל, הוא הודיע על חרם נגדי של חברתו, שלא תספק יותר במות ותפאורות לכל תיאטרון שיסרב להופיע באריאל.
הערות שוליים

1 2  דור אזרד, בגיל 79: השוער הישראלי עשה היסטוריה ושבר את שיא גינס העולמי, באתר עכשיו 14, ‏30/04/24
1 2   עירד צפריר, יצחק חייק: "כילד מעברה שרץ אחרי סמרטוט לא חשבתי שאהיה שיאן העולם", באתר הארץ, 7 באפריל 2019
↑  ניר כהן וערן קמינסקי, סבא, מה הסוד שלך? בגיל 63, שוער אור יהודה לא עוצר, באתר ynet, 15 בפברואר 2008
↑  סרטון על יצחק חייק השוער הפעיל הוותיק בעולם, 2012
↑  שוער אור יהודה נכנס לספר השיאים של גינס, באתר ynet, 5 באפריל 2019
↑  כתבה על חייק, באתר הג'רוזלם פוסט, 5 באפריל 2019
↑  האתר של חייק במות
↑  שחר חי, חייק במות: לא אתן תפאורות למחרימי אריאל, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 11 בנובמבר 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298408505171  LCCN: n96085618  SUDOC: 237688468  VIAF: 97408039   WorldCat (עם VIAF): 97408039
סלנג באינטרנט

בתרבות האינטרנט, סלנג באינטרנט הוא סלנג שהחל להתפתח בסוף המאה ה-20. הסלנג התפתח בשפות מדוברות, בפרט אנגלית, והוא מאפיין שיחות של אנשים באינטרנט במקומות שונים: פורומים, מסרונים, תוכנות מסרים מיידיים, משחקי רשת ועוד.
התפתחות

התפתחות האינטרנט החלה בארצות הברית. בשל גודלה והשפעתה של הארץ דוברת האנגלית, וגם בשל היותה של האנגלית שפה בין-לאומית, אנשים מכל קצוות תבל החלו לשוחח זה עם זה באנגלית באינטרנט ולכן ידה של האנגלית שולטת בכל הקשור באינטרנט. אופיו של הסלנג באינטרנט ייחודי, שכן הוא מתפתח בין אנשים שאינם בהכרח דוברים אנגלית כשפת אם וכן אנשים הדוברים אותה בשגיאות. כמו כן, היא מדוברת אך ורק בצורה וירטואלית דרך תוכנות מסרים מיידיים, פורומים וכו'. מאפיין נוסף וייחודי של סלנג זה הוא שהוא מדובר על ידי הקלדה בלבד.
שפת האינטרנט מגוונת בגלל כמות האנשים ה"דוברים" אותה, אולם היא מצומצמת ורדודה מאוד. פעמים רבות אנשים המשוחחים באינטרנט רוצים רק להבין ולהיות מובנים, ובגלל זה הם מקלידים באנגלית מצומצמת.
מכיוון ששפת האינטרנט היא שפה מוקלדת, נוצרים בה סוגי סלנג הנובעים מהצורך לקצר, מחוסר רשמיות בכתיבה וכן אי יכולת להביע רגשות בצורה טבעית במחשב. למשל, במשחקי רשת, מלוא תשומת הלב צריכה להיות מוסבת למשחק, ולכן קיימים קיצורים השייכים לכל המשחקים וגם קיצורים השייכים למשחקים מסוימים. לדוגמה: "ng" במקום "new game" (משחק חדש) או "4u" במקום "for you" (בשבילך/בשבילכם). גם קיצור זה הוא ביטוי לא רשמי, שכן משוחחים למטרת תקשור בלבד וכן לקצר ולחסוך בזמן. יתר על כן, אדם שירצה להביע צחוק קל יכתוב "LOL" שמשמעותו "laughing out loud" (צוחק בקול רם). נוצרו גם רגשונים (באנגלית: Emoticons) שמאפשרים הבעת רגשות באמצעות תווים רגילים, כדי לפצות על כך שאין רואים את הדובר בצד השני. דוגמה לכך היא שימוש בסימון :-) כסמיילי.
יש הטוענים שתופעת הסלנג באינטרנט היא שלילית שכן כאשר משוחחים בה נחשפים לטעויות רבות בדיבור ולכן לא כדאי להרבות בה. בניגוד אליהם יש שטוענים שהסלנג באינטרנט הוא חיובי משום שהוא מעודד שימוש באנגלית וכך המשוחח בה משפר שפה זו.
גם בעברית, אם כי במידה פחותה יותר, יש תופעות של סלנג ייחודי לאינטרנט. אולם, אלו בעיקר מתבטאות בקיצורים ושיבושים שונים למיניהם, כגון שולת!!1 וקיצור המילה "בית-ספר" ל"בצפר". גם כאשר מדברים בעברית באינטרנט משתמשים בקיצורים משפת האינטרנט האנגלית.
הסלנג האינטרנטי עבר גם להודעות טקסט בטלפונים הסלולריים (SMS), שגם הן נועדו לשליחת הודעות בזריזות וביעילות.
ליטספיק (Leetspeak)

תופעה נוספת המופיעה לעיתים באינטרנט היא החלפה של אחדות מהאותיות בספרוֹת דומות, תופעה הידועה כ-Leetspeak (וגם 13375p34k או >|34<|13375 או כ-Leet (אנ')). למשל, האות A מוחלפת במספר 4, האות E במספר 3, האות T ב-7, האות I ב-1 והאות O באפס. תופעה זו התפתחה בתקופה שבה פעלו שרתי BBS. מפעילי השרתים השתמשו בתוכנות לסינון התכנים שפורסמו בלוחות-המודעות האלקטרוניים שלהם, והחלפת האותיות הסוותה את התכנים האסורים מתוכנות הסינון. שיטת קידוד זו כונתה "ליט" או "איליט" (ושמה נכתב בצורות רבות: LEET, L33T, 1337, 31337), כינוי הנובע ממעמד העילית, שהקנה למשתמשי ה-BBS גישה לאזורים חסויים בשרת.
תופעה דומה הופיעה גם בעברית. במקומות בהם אין אפשרות לכתוב בעברית (צ'אט או מחשב שאינו תומך בעברית), כותבים לפעמים עברית באותיות לועזיות. בסלנג האינטרנט מוחלפות לעיתים אותיות עבריות במספרים ובאותיות אנגליות, בזכות הדמיון בין האות או המספר לאות בכתב יד או בדפוס עברי. דוגמאות נפוצות:
| א | ב | ג | ד | ה | ו | ח | ט | י | כ | ל | מ | נ | ס | ע | פ | צ | ר | ש | ת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| K או >! או X או % | 2 | t | T | H | 1 או ! | n | 6 | ^ או * או + | < או C | 5 או 7 או & | N | [ | O או 0 או @ | y | 9 | 3 | 7 | W או e | \/_ |
וטבלת תרגום הפוכה:
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 0 |  % | [ | @ | >! | \/_ | e | k | O | W | X | y |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ו | ב | צ | ק | ל | ל | ד/ר | ץ | פ | ס | א | נ | ס | א | ת | ש | א | ס/ם | ש | א/ת | ע |
ראו גם

תרבות האינטרנט
תופעת אינטרנט – מם שכל פרסומו (או חלקו המכריע) הוא באינטרנט
כתיבת ערבית בצ'אט
חחח
לקריאה נוספת

כרמל וייסמן ואילן גונן, עברית אינטרנטית, כתר, 2011
הערות שוליים

↑  לדוגמה, אתר הסתדרות המורים, מבזקים – אינטרנט (תחת הכותרת "עוברים לאנגלית").
↑  טל איתן מגזין, על גNישות הש9ה הע2רית, באתר ynet, 15 ביוני 2005
↑  משהו להסתכל עליו, בבלוג "דוקטור בלוג", 20 ביוני 2005.
ארנק (אפל)

| --- | --- |


 מפתח:  אפל
 מחזור חיים:  ספטמבר 2012 – הווה (כ־12 שנים)
 מערכת הפעלה:  iOS
 נכתבה בשפות:  Objective-C
 סוג רישיון:  תוכנה חינמית
 Passbook
Apple Wallet, ובקיצור Wallet (בעברית: ארנק) היא אפליקציה המצורפת למערכת ההפעלה iOS, החל מגרסה iOS 6, שמאפשרת למשתמשים לקבל, לשמור ולהציג קופונים, אישורי טיסה, כרטיסים למופעים, ואישורי תשלום נוספים. האפליקציה עוצבה על ידי חברת אפל, והפצתה החלה בספטמבר 2012. לפני iOS 9 נקראה האפליקציה Passbook.
האפליקציה מאפשרת קבלת שירות מחברות תעופה רבות, משרדי כרטיסים למופעים ועסקים נוספים. כל שובר דיגיטלי או כרטיס קרוי באפליקציה "Pass". כאשר המשתמש רוצה להשתמש באפליקציה בפעם הראשונה, תופיע מצגת קצרה המפנה את המשתמש ל-App Store, לאפליקציות המתקשרות עם פסבוק. ניתן לקבל שוברים גם באמצעות הדפדפן "ספארי" או בדואר אלקטרוני. האפליקציה מונחית על ידי המיקום של המשתמש, ומציעה לו שוברים רלוונטיים למיקום ולזמן. לצורך מימוש השובר, על המשתמש להציג אותו באמצעות האפליקציה, ללא צורך בהדפסת השובר. האפליקציה מציגה ברקודים מהסוגים הבאים: QR, Aztec ו־PDF417.
לאחר השקת ה-אייפון 6 והiPhone 6 Plus, בעזרת ה-Wallet ניתן להשתמש גם בשירות ה-Apple Pay.
חוקת אתיופיה (1987)

חוקת אתיופיה העממית היא חוקה שיוסדה באתיופיה ב-10 בספטמבר 1987 ועל בסיסה קמה הרפובליקה העממית הדמוקרטית של אתיופיה. החוקה הייתה בתוקף עד ה-27 במאי 1991, כאשר האיחדג השתלט על הממשלה האתיופית.
היסטוריה

לאחר שמפלגת הפועלים האתיופית נוצרה, המשימה הראשונה שלה הייתה לייצר חוקה שתוביל ותנחה את "הרפובליקה העממית" שעמדה לקום באתיופיה. במרץ 1986 נוצרה ועדה חוקתית שמנתה כ-343 חברים, על מנת שתיצור טיוטה לחוקה על עקרונות הסוציאליזם. למרות זאת הוועדה התחלפה, ובמקומה מילאה את תפקיד כתיבת החוקה הוועדה המרכזית של מפלגת הפועלים, שמנתה כ-122 איש. הוועדה החוקתית שהחונטה הצבאית האתיופית (הדרג) מינתה, הייתה במקור "המכון לחקר העמים באתיופיה", ועדה שהוקמה ב-1983 בגלל הגיוון האתני הרב באתיופיה וההתקוממיות השונות של הלאומים בה. מכון זה היה מאויש בעיקר באקדמאים מאוניברסיטת אדיס אבבה, והוא המשיך לכהן כוועדה מייעצת לדרג. במכון זה היו נציגים רבים כגון מנהיגי דת, אמנים, סופרים, רופאים, אקדמאים ונציגים של קבוצות אתניות שונות הרכיבו את המכון.
במשך שישה חודשים נוסחה החוקה עד הפרטים הקטנים, וביוני 1986 הוועדה פרסמה את טיוטת החוקה שכללה 120 סעיפים. ממשלת אתיופיה הדפיסה כמיליון עותקים ופיזרה אותם בכל רחבי המדינה על ידי מטוסי חיל האוויר האתיופי. פיזור החוקה נועד לאפשר לאוכלוסייה להבין את משמעות החוקה החדשה ולדרג את הלך הרוח באתיופיה, אך נראה כי לאוכלוסייה האתיופית הכללית לא היה אכפת מהחוקה ומצורת השלטון אלא מה בדיוק הזכויות שלהם מכוח החוקה. אחד הסעיפים הבעייתיים היה איסור הפוליגמיה, שגרם לזעם בקרב המוסלמים, וכן בעיית האוטונומיה החלקית שניתנה לחלק מהמחוזות במקום מרכוז המדינה או ביזורה. על פי טענות הממשלה, אזרחי אתיופיה הגישו כחצי מיליון הצעות עריכה.
ב-1 בפברואר 1987, לאחר עריכת הטיוטה, נערך משאל עם על אישור החוקה. לאחר שלושה שבועות הממשל באתיופיה הכריז על התוצאות: על פי הדיווח כ-96% מאוכלוסיית אתיופיה השתתפו במשאל העם, מתוכם כ-80% הצביעו בעד, 18% נגד והשאר קולות פסולים. האשרור של החוקה על ידי אזרחי אתיופיה הפך את הממשלה המרקסיסטית לחוקית, ונועד להראות לקהילה הבינלאומית והעולם המערבי שהכל נעשה באופן דמוקרטי, אך למרות זאת העולם המערבי המשיך לתמוך בתנועות ההתנגדות נוסח הוויאנה והשעביה. החוקה נהפכה לאפקטיבית רק ב-10 בספטמבר 1987, כאשר הדרג בוטל וכל הסמכויות הועברו אל ממשלת הרפובליקה העממית הדמוקרטית של אתיופיה, שהוקמה כבר ב-22 בפברואר 1987. החוקה התקיימה עד להשתלטות תנועות ההתנגדות על הממשלה האתיופית ב-27 במאי 1991.
תוכן

פרק 1: הגדרת אתיופיה כמדינת הפועלים וכלל האזרחים (עממיות). השפה הלאומית נשארה אמהרית, ואתיופיה הוגדרה בתור מדינה דמוקרטית.
פרק 2: עוסק בהגדרת המערכת הכלכלית של המדינה שהייתה סוציאליסטית.
פרק 3: עוסק בתרבות, שמירה על יסודות המשפחה, חינוך ושירותים חברתיים בנוסף לביטוח בריאות.
פרק 4: עוסק ב"הגנה על המולדת", הכוונה לאיומים על המערכה השלטונית הסוציאליסטית ועל אתיופיה עצמה, בפרק זה צבא אתיופיה משנה את שמו הרשמי ל"הצבא המהפכני האתיופי".
פרק 5: עוסק בקיום יחסים בינלאומיים ובדו-קיום עולמי, פרק זה דומה מאוד למדיניות הסובייטית שלפני הגלאסנוסט.
פרק 6: עוסק באזרחות.
פרק 7: עוסק בחופש האדם וזכויות האזרחים.
פרקים 8–15: עוסקים בכלל במערכת השלטונית של אתיופיה העממית, ובפרט,
פרק 8: עוסק במבנה המדינה.
פרק 9: עוסק ב"שנגו" הלאומי (הפרלמנט).
פרק 10: עוסק במועצת המדינה (רשות שפעלה, בין השאר, כפרלמנט בעת פגרת ה"שנגו").
פרק 11: עוסק בנשיא.
פרק 12: עוסק בממשלה.
פרק 13: עוסק במערכת השלטונית של מחוזות אתיופיה.
פרק 14: עוסק בשפיטה.
פרק 15: עוסק ברשות התובעת.
פרק 16: עוסק בדגל אתיופיה, בסמלה, בהמנונה, בשפתה הרשמית ובבירתה.
פרק 17: עוסק בהליך תיקון החוקה ובהיותה המסמך המשפטי העליון של אתיופיה העממית.
ביקורת

אתיופים רבים ראו בחוקה כתרגום מקוצר של "החוקה הסובייטית של שנת 1977", שלא נועדה באמת לעזור לעם. נטען כי אתיופיה למעשה הפכה לגרורה סובייטית וכמעט לרפובליקה סובייטית. בחוקה זו אתיופיה הציגה את עצמה כמדינה נאורה, בלי התייחסות לאפריקה כלל אלא רק לסוציאליזם. ההבדל בין אתיופיה לברית המועצות היה שאתיופיה לא הייתה פדרציה של רפובליקות סוציאליסטיות אלא מדינה אחידה אחת על מנת ליצור מדינה רב-אתנית ולא פדרציה רב לאומית.
לקריאה נוספת

ברהו זאוודה, ההיסטוריה המודרנית של אתיופיה, מסת"ב 0821409719 (אנגלית).
אדמונד ג'וזף קאלאר, אתיופיה המהפכנית, מסת"ב 025335014X (אנגלית)
| החונטה הצבאית האתיופית |
| --- | --- | --- |
| אירועים | המהפכה • הסוציאליזם • הטיהורים • הטרור הלבן • הטרור האדום • הרעב הגדול • מיזם הווילגיזציה • מפלגת הפועלים • חוקת הרפובליקה • הרפובליקה העממית |  |
| מלחמות ומאבקים צבאיים | מלחמת אריתריאה • מלחמת האזרחים • הפלישה הסומלית |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: חוקת סלאסי השנייה | חוקת אתיופיה  10 בספטמבר 1987 - 27 במאי 1991 | הבא: הצ'רטר הלאומי |
יפעת ארליך (רופאה)

| --- | --- |

 לידה:  1969 (בת 56 בערך) אשקלון, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקדת יחידת רפואה אווירית  קצינת הרפואה החילית של חיל האוויר
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון    מלחמת לבנון השנייה    מבצע צוק איתן
 תפקידים אזרחיים
 רופאה מחוזית בקופת חולים מאוחדת
 
יפעת ארליך שהם (נולדה בשנת 1969) היא רופאת עור ומין, מפקדת ומנהלת ישראלית, אשר כיהנה בתפקידים בכירים בשרות הצבאי והציבורי. שירתה בצה"ל כקצינה בדרגת אל"ם, והייתה הרופאה הראשית של חיל האוויר – האישה הראשונה בתפקיד זה. בינואר 2024 מונתה לתפקיד סמנכ״לית בכירה לאיכות ובטיחות במשרד הבריאות.
אל"ם יפעת ארליך, תא"ל רן כוכב, אל"ם חיים ותא"ל נתן ישראלי בביקור בווסט פוינט, ארצות הברית
ביוגרפיה

יפעת ארליך נולדה באשקלון כבת זקונים ולה שני אחים. הוריה, ציונים פעילי ציבור, שעלו מאיראן בסוף שנות ה-50 של המאה ה-20. אביה, אברהם סעידי, היה פעיל עלייה באירן במסגרת תנועת החלוץ (כתב ופרסם ספר על תנועת החלוץ באירן), לאחר עלייתו ארצה היה למנהל לשכת העבודה באשקלון. אמה, גילת, בוגרת לימודי מוזיקה בטהרן, נגנה על סנטור, לאחר עלייתה ארצה עבדה בהסתדרות והמשיכה בפעילות ציבורית ענפה.
למדה רפואה בטכניון במסגרת העתודה האקדמית. את הסטאז' ביצעה בבתי החולים ברזילי ואיכילוב. ב־1995, לאחר סיום הסטאז', שירתה כרופאה מוטסת בחיל האוויר, בגף הפינוי של יחידה 669 – תחילה בבסיס חצרים, שם הכירה את בעלה, שי, והשתתפה, בין היתר, בפינוי ממהומות מנהרת הכותל; ואחר כך כמפקדת מרפאה בבסיס פלמחים, במסגרת זו פינתה פצועים בלבנון (הייתה האישה הראשונה לחתום על התנדבות לשרת בלבנון), בין היתר, באסון השרפה בוואדי סלוקי.
התמחתה ברפואת עור בבית החולים סורוקה ולאחר מכן שבה לצה"ל כמפקדת גף הרפואה בבסיס תל נוף והייתה לאישה הראשונה בתפקיד זה. אחר כך התקדמה לראש מדור וראש ענף רפואה תעסוקתית ומיון רפואי. בהמשך שירתה כמפקדת יחידת רפואה אווירית, ואחר כך למדה במכללה לביטחון לאומי, והייתה לרופאה הראשונה שלומדת שם. משם עברה לשרת כרופאה הראשית של חיל האוויר (קרפ"ח אוויר) וגם בתפקיד זה הייתה לאישה הראשונה.
ביום העצמאות 2016 הדליקה ארליך-שהם משואה בטקס יום העצמאות של חיל האוויר.
לאחר שחרורה מצה"ל מונתה לרופאה מחוזית במחוז הדרום של קופת חולים מאוחדת. הובילה את הפעילות הרפואית במחוז בשיא משבר הקורונה.
עובדת כיום כרופאת עור ומין ומשמשת כיועצת למשרד הביטחון וגופים נוספים. החל מינואר 2024 ממונה לתפקיד סמנכ״לית בכירה לאיכות ובטיחות במשרד הבריאות.
מתנדבת לשירות מילואים בתפקיד יו"ר ועדה רפואית עליונה לערעורים במפקדת קצין הרפואה הראשי.
פעילות במסגרת השרות הצבאי

כראש ענף רפואה תעסוקתית ומיון רפואי: שינוי כללי המיון הרפואי לקורס קצינים (בה"ד 1), קיצור מסלול ההתנדבות לשירות צבאי, פתיחת מסלולי מיון עבור מועמדים לשירות ביטחון אשר הוגדרו כאי כשירים באופן זמני, הסדרת תנאי השירות לחולי צליאק, הסדרת מסלול המיון הרפואי לבני ישיבות במסגרת פקיעת חוק טל, פעילות להכרה והסדרת מעמדם של טרנסג'נדרים בשרות הצבאי, ביזור ועדות רפואיות לדרג השדה והקמת המרכז לכשירות החייל.
כמפקדת יחידת רפואה אווירית (ירפ"א): ייזום והובלת חיל האוויר לרכש מאמן התמצאות מרחבית לצוותי אוויר (סימולטור מאמן למניעת תאונות בעקבות התמצאות מרחבית שגויה, ורטיגו), הסדרת מדיניות חיל האוויר בנושא שעות שינה לצוותי אוויר, הסדרת מדיניות חיל האוויר בנושא כשירות לטיס במהלך הריון
כקצינת הרפואה החילית (הרופאה הראשית של חיל האוויר): ייזום והובלת תהליך אסטרטגי לעולמות הרפואה והרפואה המבצעית בחיל האוויר אשר עיקרו חיבור הרפואה לליבת העשייה המבצעית תוך שמירה על פרואקטיביות, רלוונטיות וחדשנות. במסגרת זו נבנו ותוקצבו לראשונה תהליכי עומק לקידום בריאות המשרתים, שיפור תשתיות, הכנסת טכנולוגיות ופיתוח וקידום סגלי הרפואה.
חיים אישיים

ארליך נשואה, אם לארבעה ומתגוררת בכפר מנחם.
הערות שוליים

↑  יריב פלג, יש רופאה במטוס, באתר ישראל היום, ‏3 בנובמבר 2016
↑  הודעה על מדליקי המשואות באתר חיל האוויר.
↑  ד"ר יפעת ארליך: "זוהי שעת מנהיגות רפואית ובעת הזו כולנו מנהיגים", בערוץ יוטיוב של קופת חולים מאוחדת, 8 באפר׳ 2020
אבו קרינאת

| --- | --- |
בית הספר היסודי אלמג'ד ביישוב
שם בערבית: أبو قرينات
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: נווה מדבר
גובה ממוצע: ‎450 מטר
סוג יישוב: יישוב כפרי אחר
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף אוקטובר 2024 (אומדן)
  - אוכלוסייה: 2,513 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת צפון הנגב מוגדלת) אבו קרינאת(למפת צפון הנגב רגילה) אבו קרינאת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אבו קרינאת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אבו קרינאת31°08′53″N 34°57′54″E﻿ / ﻿31.148°N 34.965°E﻿ / 31.148; 34.965  heמפת היישובים של מועצה אזורית נווה מדבר באדום - אבו קרינאת בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 1 מתוך 10

אַבּוּ קְרֶינַאת (בערבית: أبو قرينات), נכתב גם אַבּוּ קֻרֶינַאת, הוא יישוב בדואי בנגב, כ־4 ק"מ מצפון־מערב לדימונה, לצד כביש 25. היישוב נמצא בתחומי מועצה אזורית נווה מדבר, עד נובמבר 2012 היה היישוב בתחומי מועצה אזורית אבו בסמה שפורקה לשתי מועצות אזוריות. תחילתו של היישוב ככפר בלתי מוכר בפזורה הבדואית של אנשי השבט הבדואי אבו קרינאת שהיישוב קרוי על שמם. לאחר שנים במעמד כפר בלתי מוכר, מדינת ישראל הכירה בהתיישבותו והוא קיבל תשתיות ושירותים.
אבו קרינאת יושב על שטח תב"ע 7,320 דונם.[דרושה הבהרה] על פי טבלאות הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לסוף חודש נובמבר 2023, אומדן האוכלוסייה בשטח היישוב המוכר הוא 2,354 אנשים. בנוסף מופיע בטבלאות יישוב חסר מעמד מוניציפלי, שאומדן אוכלוסייתו לא מפורט. באתר מועצה אזורית נווה מדבר מופיע אומדן של 5,000–7,200 איש.
בראש ועד היישוב עומד מוחמד אבו קרינאת.
שמו הקודם של היישוב היה "בית פלט".
חינוך

באבו קרינאת פועלים גנים, בתי ספר יסודיים ותיכון. כמו כן, נבנה מבנה רב תכליתי-המכיל ספרייה, מועדון אופניים ופעילות תרבותית המשמשת את אוכלוסיית המקום.
ארכאולוגיה

בשנת 2016 התקיימה באתר חפירת בדיקה לפני עבודות פיתוח בשכונת אל ע'נאמי. בחפירה נמצאו עדויות לפעילות חקלאית אינטנסיבית באזור בעיקר בתקופות הביזנטית, הממלוכית והעות'מאנית. באתר נמצאו שרידים דלים של מבנים (אחד מהם מוצע כמסגד פתוח), מתקנים, מערות מגורים, קברים, סכרים ומדרגות חקלאיות.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  טבלאות אוכלוסייה, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
↑  אבו קרינאת באתר מועצה אזורית נווה מדבר
↑  פדריקו קוברין, אבו קורינאת, שכונת אל ע'נאמי: דוח סופי, חדשות ארכאולוגיות 132, 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007348935005171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
וולפגנג נובוגרץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 במאי 1997 (בן 27) קליפורניה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2010
 פרופיל ב-IMDb
 
וולפגנג פרנסיס נובוגרץ (באנגלית: Wolfgang Frances Novogratz; נולד ב-9 במאי 1997) הוא שחקן אמריקאי. הוא ידוע בזכות משחקו בסרטי נטפליקס "סיירה ברג'ס לוזרית" משנת 2018, "הקיץ האחרון" משנת 2019, ו"תופסות קצב" משנת 2020.
ביוגרפיה

נובוגרץ נולד וגדל במנהטן, ניו יורק לזוג מעצבי הפנים קורטני ורוברט נובוגרץ,  המוכרים מתוכנית המציאות "9 By Design"‏ (2014) של ערוץ בראבו. הוא הבכור מבין שבעה ילדים: יש לו שישה אחים צעירים יותר, בלאמי, טלולה, ברייקר, פייב, הולדר ומייג'ור, והוא אחיינו של המיליארדר מוול סטריט מייקל נובוגרץ (אנ').
נובוגרץ שיחק כדורסל בתיכון בבית הספר הרווארד-וסטלייק בלוס אנג'לס, והוביל את הוולברינס לאליפות המדינה לבוגרים.
קריירה

בשנת 2010 הופיע לראשונה בטלוויזיה כאשר השתתף בתוכנית המציאות של ערוץ בראבו "9 By Design" בה כיכבו הוריו.
בשנת 2018 קיבל תפקיד משחק ראשון בסרט הקומדיה השחורה העצמאי "אומה של רוצחים" שכתב וביים סם לוינסון. בהמשך השנה קיבל תפקיד גדול יותר בסרט הנעורים "סיירה ברג'ס לוזרית" בתור דרו; בסרט כיכב לצד קריסטין פרוסט ונואה סנטינאו, והוא עלה ישירות לפלטפורמות של נטפליקס ב-7 בספטמבר 2018.
בשנת 2019 גילם את כריס בסרט הדרמה הקומית "Yes, God, Yes" בבימויה של קארן מיין; הסרט מבוסס על הסרט הקצר באותו שם של מיין שיצא ב-2017. נובוגרץ כיכב בהמשך בסרט הקומדיה הרומנטית של נטפליקס "הקיץ האחרון" לצדם של קיי. ג'יי. אפא ומאיה מיטשל. הסרט עוסק בקבוצה מגובשת של בוגרי תיכון המתמודדת עם בעיות אישיות תוך שהם נהנים מה"קיץ האחרון" שלהם לפני שהם עוברים לקולג'.
בשנת 2020 שיחק בסרט הנעורים "מותר לאהוב" בדמותו של טריק קרסון. הסרט, בבימויה של אליס וו, קיבל ביקורות חיוביות עם יציאתו לאקרנים. חודש לאחר מכן, יצא סרט הריקודים בכיכובו של נובוגרץ "תופסות קצב", שני הסרטים בהפקה של שירות הסטרימינג נטפליקס.
בשנת 2024 שיחק בסרט "טארוט".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | אומה של רוצחים | דייב |  |
| 2018 | סיירה ברג'ס לוזרית | דרו |  |
| 2019 | Yes, God, Yes | כריס |  |
| 2019 | הקיץ האחרון | פוסטר |  |
| 2020 | מותר לאהוב | טריג קרסון |  |
| 2020 | תופסות קצב | ניק |  |
| 2024 | טארוט | לוקאס |  |
| TBA | Hush, Hush |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | בוגרת-כזה | צ'אד | פרק: "It's Hard Out Here for a Pimp" |