stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ביג מאמא ת'ורנטון

| --- | --- |

 לידה:  11 בדצמבר 1926 אלבמה, ארצות הברית
 פטירה:  25 ביולי 1984 (בגיל 57) לוס אנג'לס, קליפורניה
 שם לידה:  Willie Mae Thornton 
 שם במה:  Big Mama Thornton 
 מקום קבורה:  בית הקברות אינגלווד פארק 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1947–1984 (כ־37 שנים)
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  בלוז
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  כלי הקשה, מפוחית פה 
 חברת תקליטים:  Peacock Records 
 בן או בת זוג:  Darrell Jackson 
 אתר רשמי
 פרופיל ב-IMDb
 
וילי מיי "ביג מאמא" ת'ורנטון (Willie Mae "Big Mama" Thornton ;‏ 11 בדצמבר 1926 - 25 ביולי 1984) הייתה זמרת בלוז ורית'ם אנד בלוז אמריקאית. ב-1952 הקליטה את השיר Hound Dog, והייתה הראשונה להקליטו. השיר בביצועה שהה בראש מצעד הרית'ם אנד בלוז של בילבורד במשך שבעה שבועות והתקליטון נמכר בכמעט שני מיליון עותקים. על צד ב' של התקליטון הוקלט השיר "They Call Me Big Mama" ("קוראים לי "ביג מאמא"). אך גרסת הקאבר שהוציא אלביס פרסלי שלוש שנים מאוחר יותר האפיל על הצלחתה, והשיר מזוהה מאז עם פרסלי. בדומה, היא הקליטה את השיר "Ball 'n' Chain", אשר הפך ללהיט בביצועה של ג'ניס ג'ופלין ולהקתה באלבום "Cheap Thrills".
ביוגרפיה

ת'ורנטון נולדה באלבמה, אביה היה כומר בכנסייה הבפטיסטית, שם גם נחשפה לשירת גוספל והיא וששת אחיה שרו במקהלת הכנסייה מגיל צעיר. ב-1948 השתקעה ביוסטון, טקסס והתמחתה בנגינה על מפוחית פה.
ב-1951 חתמה על חוזה הקלטות עם חברת התקליטים "פיקוק רקורדס" (Peacock Records), בה הייתה חתומה עד 1957 ועמה ראתה את הצלחתה הראשונה והגדולה ביותר עם Hound Dog.
בראשית שנות השישים עברה לאזור מפרץ סן פרנסיסקו, שם הופיעה במועדוני בלוז. ב-1966 שיתפה פעולה עם אמן הבלוז מאדי ווטרס והפיקה את התקליט Big Mama Thornton With The Muddy Waters Blues Band. ב-1968 הקליטה את התקליט Ball 'n' Chain, ששיר הנושא מתוכו (אותו שרה מתחילת שנות ה-60) התפרסם ב-1967 וב-1968 על ידי ג'ניס ג'ופלין. בתקליט השתתפו גם לייטנינג הופקינס ולארי ויליאמס. ב-1965 הופיעה באירופה, סדרת הופעות שתועדה בתקליט Big Mama Thornton in Europe. ב-1966 ו-1968 הופיעה בפסטיבל הג'אז במונטרה.
ב-1975 הקליטה הופעות שקיימה בבתי כלא, שראו אור בתקליט  Jail.
ב-1984 נבחרה להיכל התהילה של הבלוז.
ת'ורנטון נפטרה בלוס אנג'לס מהתקף לב בגיל 57.
בנואה טרלוייה

בנואה טרלוייה (בצרפתית: Benoît Tréluyer; נולד ב-7 בדצמבר 1976) הוא נהג מרוצים צרפתי הנוהג כיום עבור קבוצת המרוצים של חברת אאודי במסגרת אליפות העולם במרוצי סיבולת.
טרלוייה החל לנהוג עבור אאודי בשנת 2010 וזכה תחתיה 3 פעמים במרוץ 24 השעות של לה מאן ובאליפות העולם במרוצי סיבולת לשנת 2012. בנוסף זכה במרוץ 12 השעות של סברינג בשנת 2013.
קריירה מוקדמת

טרלוייה נולד ב-7 בדצמבר 1976 בעיירה אלנסון במחוז אורן בצרפת והחל את קריירת המרוצים שלו בשנת 1983 כנהג אופנוע בענף המוטוקרוס בו השתתף עד לשנת 1989. בין השנים 1994–1990 השתתף בקארטינג ובשנת 1995 עלה לקטגוריית המרוצים החד מושביים כאשר החל להתחרות באליפות פורמולה קמפוס הצרפתית. בשנת 1996 התחרה באליפות פורמולה רנו הצרפתית וזכה בניצחון מרוץ אחד ובעונת 1997 סיים במקום השישי בדירוג הכללי. בשנת 1998 החל להתחרות באליפות פורמולה 3 הצרפתית וסיים את העונה במקום התשיעי בדירוג, כמו גם בעונה שלאחר מכן.
פורמולה ניפון

בשנת 2000 ביצע טרלוייה מעבר למזרח הרחוק שם התחרה בסבב מרוצי פורמולה 3 היפנית, ובשנת 2001 זכה באליפות הסבב לאחר שניצח 15 מרוצים מתוך 19 שהתקיימו. בנוסף סיים במקום השני בגרנד פרי מקאו וסיים שלישי בגביע העולמי בפורמלה 3 בקוריאה. בשנת 2002 החל להתחרות פורמולה ניפון הבכירה יותר ושותף ב-5 מרוצים בלבד. בעונה שלאחר מכן סיים במקום השני בדירוג הכללי, ובשנת 2006 הצליח לזכות באליפות לאחר שסיים את העונה עם 4 ניצחונות מתוך 9 מרוצים. בשנים 2007 ו-2009 סיים טרלוייה את סבב פורמולה ניפון במקום השני בטבלה.
מכוניות ספורט

בשנת 2002 ערך טרלוייה את הופעת הבכורה שלו במרוץ 24 השעות של לה מאן כאשר נהג עבור קבוצת המרוצים הצרפתית אורקה במכונית קרייזלר-וייפר וסיים יחד עם צוותו במקום השלישי בקטגוריית ה-GTS בה התמודד. השתתפותו הבאה במרוץ לה מאן הייתה בשנת 2004 כאשר התחרה עבור קבוצת פסקרלו בקטגוריית LMP1 הבכירה כאשר נהג במכונית ה-C60 של הקבוצה וסיים את המרוץ יחד עם צוות הנהגים השותפים לו במקום הרביעי בדירוג הכללי. במהלך מרוץ לה מאן 2009 היה מעורב טרלוייה בתאונה קשה לאחריה הועבר למרכז הטיפולים הרפואיים שבמקום שם טופל ושוחרר ללא פגיעות חמורות.
בשנת 2010 הצטרף טרלוייה לצוות מס' 2 של קבוצת אאודי לצד הנהגים אנדרה לוטרר ומרסל פסלר. את מרוץ לה מאן 2010 סיימו טרלוייה וצוותו במכונית האאודי R15 במקום השני בדירוג הכללי, ואת מרוץ 2011 סיימו במקום הראשון במכונית האאודי R18 לאחר מרוץ מותח במיוחד מול קבוצת פיג'ו, וזאת לאחר שצוותים מס' 1 ו-3 של אאודי פרשו כבר בשלבים המוקדמים של המרוץ לאחר שהיו מעורבים בתאונות קשות. בשנת 2012 זכו טרלוייה וצוותו במרוץ לה מאן בשנית וניצחו בנוסף גם את מרוץ 6 השעות של סילברסטון ואת מרוץ בחריין. בסוף עונת 2012 זכו טרלוייה וצוותו באליפות העולם במרוצי סיבולת של ה-FIA. לאחר הזכייה באליפות התראיין טרלוייה לתקשורת וטען כי: "הוא חש גאווה לסיים את העונה לפני טום קריסטנסן ואלן מקניש". בשנת 2014 זכו טרלוייה וצוותו במרוץ לה מאן בפעם השלישית.
טרלוייה נוהג באאודי R18 מס' 1 עימה זכה יחד עם צוותו באליפות העולם 2012
בנואה בדיאשיל

בנואה בדיאשיל מוקינאי (בצרפתית: Benoît Badiashile Mukinayi; נולד ב-26 במרץ 2001 בלימוז' שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת צ'לסי מהפרמייר ליג.
קריירת מועדונים

בדיאשיל הגיע למחלקת הנוער של מונקו מליגת העל הצרפתית בשנת 2016, וב-5 בפברואר 2018 חתם על החוזה המקצועני הראשון שלו במועדון. ב-11 בנובמבר 2018 ערך בדיאשיל את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בהפסד 4-0 לפריז סן-ז'רמן במסגרת המחזור ה-13 בליגה לעונת 2018/2019. ב-16 בינואר 2019 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד ניס במסגרת המחזור ה-17 בליגה. בסך הכל בדיאשיל ערך בשלוש העונות הראשונות שלו בקבוצה הראשונה של המועדון 71 הופעות ליגה, והבקיע שלושה שערים.
ב-5 בינואר 2023 חתם בדיאשיל על חוזה ל-7 שנים וחצי בצ'לסי מהפרמייר ליג.
קריירה בינלאומית

בדיאשיל היה חלק מסגל נבחרת צרפת עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2021, וערך שתי הופעות בטורניר.
ב-23 בספטמבר 2022 ערך את הופעתו הבכורה בנבחרת הבוגרת בניצחון 2-0 על אוסטריה בליגת האומות 2022/2023.
הערות שוליים

↑  benoit-badiashile באתר הרשמי של מונקו (בצרפתית)
בזיליקת הלב הקדוש (ברצלונה)

| --- | --- |

הסַגרת קור - בזיליקת הלב הקדוש על הטיבידאו
 מידע כללי
 סוג:  בזיליקה
 על שם:  הלב הקודש של ישו 
 כתובת:  טיבידאבו 
 מיקום:  ברצלונה
 מדינה:  ספרד ספרד
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1902–1961 (כ־59 שנים)
 חומרי בנייה:  אבן מונז'ואיק 
 יוצר:  Frederic Marès i Deulovol, Josep Miret 
 אדריכל:  Enric Sagnier, Josep Maria Sagnier 
 סגנון אדריכלי:  התחייה הגותית
 מידות
 אורך:  70 מ' 
 רוחב:  60 מ' 
 גובה מעל פני הים:  520 מ' 
 קואורדינטות:  41°25′19″N 2°07′08″E﻿ / ﻿41.422075°N 2.11886111°E﻿ / 41.422075; 2.11886111
 tibidabo.salesianos.edu
  (למפת ברצלונה מוגדלת) בזיליקת הלב הקדוש(למפת ברצלונה רגילה) בזיליקת הלב הקדוש
 
חזית הקריפטה
פנים הקריפטה
בזיליקת הלב הקדוש, הידועה גם בשמה הקטלאני "סַגרת קור" (בקטלאנית: Temple Expiatori del Sagrat Cor, בספרדית: Basilica Templo Expiatorio del Sagrado Corazón de Jesús), היא כנסייה קתולית ובזיליקה מינורית הממוקמת על הר הטיבידאבו בברצלונה, קטלוניה, ספרד. הבניין הוא עבודתו של האדריכל הספרדי אנריקה סגניאר והושלם על ידי בנו ג'וזפ מאריה סגניאר אי וידאל. הקמת הכנסייה, המוקדשת ללב הקדוש נמשכה מ-1902 ועד ל-1961.
היסטוריה

הרעיון של הקמת בית תפילה על פסגת הטיבידאו עלה בסוף המאה ה-19 בעקבות שמועות על בניית כנסייה פרוטסטנטית ומלון קזינו במקום. הדבר נתן מוטיבציה ל"חבר האבירים הקתוליים" לרכוש את השטח ולהעניק אותו לג'ובאני בוסקו בשנת 1886, כאשר הוא ביקר בעיר. מכאן עלה הרעיון לבנות מקדש ללב הקדוש, הקדשה מאוד פופולרית בזמנו תודות לאפיפיור פיוס התשיעי, ובעקבות בניית כנסייה ברומא (Sacro Cuore di Gesù a Castro Pretorio) וסקרה קאר המפורסמת בפריז.
בשנת 1886 נבנה בניין בסגנון נאו-גותי, ושנתיים אחר כך, בשביל התערוכה העולמית, נסללה דרך לבניין בפסגה בסגנון המודחאר שישמש גם כנקודת תצפית על העיר כולה. אולם, בניית המקדש קיבל דחייה משמעותית בעקבות קידום פרויקט חדש לבניית מצפה כוכבים על פסגת הטיבידאו. בסופו של דבר המצפה נבנה על גבעה סמוכה. לבסוף, ב-28 בדצמבר 1902, הונחה אבן הפינה בטקס בראשות הבישוף של ברצלונה.
הקריפטה נבנתה בין השנים 1903–1911, ומבנה הכנסייה הראשי נבנה בין השנים 1915–1951. הכנסייה בורכה על ידי הבישוף בשנת 1952. המגדלים הושלמו לאחר מכן, והבנייה הסתיימה באופן רשמי בשנת 1961. ב-29 באוקטובר 1961, לכנסייה הוענק התואר בזיליקה מינורית על ידי יוחנן העשרים ושלושה.
אדריכלות

המראה החיצוני של הבזיליקה הוא של מבצר רומנסקי מאבן מהמונז'ואיק, ומעליו כנסייה בסגנון נאו-גותי שמגיעים אליה משני גרמי מדרגות מרשימים. לכנסייה יש קומה מרכזית בעלת כיפה מתומנת על שמונה עמודים. על הכיפה קיים ציור של הלב הקדוש. החלק העליון הוא ריבוע, ממנו עולים 3 אפסיס, המציגים מגדל גדול מרכזי וארבעה מגדלים נמוכים יותר, המגדירים את פינות הריבוע. בחזית ישנם 3 גופים, המרכזי רחב יותר, ובקשת מעל הכניסה המרכזית, יושב הדמות של המלאך מיכאל וג'ובאני בוסקו על הגמלון מעליו.
חזית הקריפטה בעלת טימפנון מקושט מאוד ופסלים של אמנים שונים. הפסלים מייצגים את יעקב בן זבדי, גאורגיוס הקדוש והבתולה של מרסי, הפטרונים הקדושים של ברצלונה, קטאלוניה ושל ספרד.
הפנים מחולק ל-3 ספינות בעלות אפסיס חצי מעגלי עם ויטראז'ים וארבעה חלונות רוזטה בחזיתות. במקדש הראשי עומד הצלב הגדול, עבודתו של חואן פואיגדולורס (Joan Puigdollers). החלונות של ארבעת המגדלים מכילים את הכיתוב הלטיני tibi dabo (פירוש: אתן לך), שמו של ההר.
הקריפטה תוכנן בסגנון נאו-ביזנטי, המשלב סגנון גותי עם אלמנטים קלאסיים וקישוטים הקרובים יותר למודרניזם קטלאני. חלל הקריפטה מכיל 5 ספינות המופרדות באמצעות עמודים, כאשר המרכזית רחבה יותר, וכולן בעלות אפסיס חצי מעגלי. הקירות והקמרונות מקושטים עם אלבסטר או מוזאיקות, עם סצנות המוקדשות למזבחים השונים.
מחוץ לקריפטה, בשני צדדיה של הדלת הראשית, 2 גרמי מדרגות המובילים למקדש עצמו. המקדש מקושט בפסל הברונזה הענק של הלב הקדוש שפוסל על ידי ז'וזפ מירט בשנת 1950, שהחליף את הפסל המקורי שהוכן בשנת 1935, ונהרס שנה אחר כך. הדרך העוברת במקדש ומסתיימת בפסל, מבטאת את העלייה והטיהור של האדם על ידי הקרבה וכפרה.
ביורטה

מבנה הביורטה
ביורטה (באנגלית: Burette) היא כלי עבודה סטנדרטי חשוב ביותר במעבדה אנליטית המשמש לטיטור. הביורטה, גליל זכוכית שקוף בעל שנתות, מאפשרת לטפטף את החומר הרצוי בצורה איטית ומדודה, בעזרת מדידת הכמות המטוטרת ניתן לבצע את החישובים הדרושים. לרוב, לביורטה מוכנס טיטרנט, דהיינו חומר שריכוזו ידוע. את הטיטרנט מטפטפים לתוך כלי קיבול, שבו מצוי האנליט (החומר שרוצים לבדוק את ריכוזו), לרוב בתוספת סמן (אינדיקטור). ככל כלי אנליטי, על הביורטה מסומנת השגיאה שלה, לרוב 0.05 ml
קריאת הנפח

כדי לזהות את גובה הנוזל בביורטה יש להביט מגובה פני הנוזל (למנוע שגיאת פרלקסה) על הנוזל להיות נקי מבועות והגובה נקבע מתחתית המניסקוס שיוצר הנוזל עם דפנות הביורטה
גובה פני נוזל 20.00 בביורטה - נקבע על פי תחתית המניסקוס.
ביורטה במבט מקרוב
ביטול איסור לכתחילה

| --- | --- |
 משנה:  מסכת תרומות, פרק ה', משנה ט'
 תלמוד בבלי:  מסכת חולין, דף צ"ח, עמוד ב'
 תלמוד ירושלמי:  מסכת תרומות,  פרק ה', הלכה ג'
 משנה תורה:  ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק ט"ו, הלכה כ"ה
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימן צ"ט, סעיף ה'
 מקורות נוספים:  תרומת הדשן, סימן קע"א
 
אין מבטלים איסור לכתחילה הוא כלל מהלכות תערובות. לפי כלל זה אסור לערב בכוונה תחילה (מזיד) איסור והיתר בצורה כזו שיחול על האיסור דין ביטול ברוב (בתערובת יבש ביבש) או ביטול בשישים (בתערובת לח בלח), ואסור להוסיף מאכל היתר לתערובת כדי להביא לידי ביטול איסור שנמצא בה. במקרה ואדם עבר על איסור זה, חכמים קנסו אותו ואת כל מי שהוא ביטל עבורו את האיסור ואסרו עליהם להנות מביטול התערובת.
אסור להוסיף מאכל אסור לתבשיל של היתר על מנת לבטלו, אף אם יש בהיתר כמות של פי שישים ויותר
מקורות הדין > מקורות שאסור לבטל איסור לכתחילה

מהמשנה ”...סאה תרומה שנפלה לפחות ממאה, ואחר כן נפלו שם חולין, אם שוגג - מותר, ואם מזיד - אסור” (משנה, מסכת תרומות, פרק ה', משנה ט'). עולה שכאשר נופלת תרומה (האסורה באכילה) ומתערבת בהיתר מתוך כוונה לבטל את התרומה בהיתר, התערובת אסורה באכילה לכל אדם מלבד לכהן.
בתלמוד הבבלי מובאת מחלוקת תנאים ביחס לאגוזי פרך של ערלה (שאינם בטלים אפילו באלף כל עוד הם שלמים) שנפלו בשוגג לתוך אגוזי היתר ונבקעו שם, האם הם בטלים. ולכל הדעות אם הדבר נעשה במתכוון, מתוך כוונה לבטלם, התערובת אסורה: ”נפלו ונתפצעו: אחד שוגג ואחד מזיד לא יעלו, דברי ר"מ ורבי יהודה. רבי יוסי ור' שמעון אומרים: בשוגג יעלו במזיד לא יעלו.” (תלמוד בבלי, מסכת  גיטין, דף נ"ד, עמוד ב').
מקורות הדין > מקורות למקרים שמותר לבטל איסור לכתחילה

במקור נוסף בתלמוד הבבלי, העוסק בעצים שנשרו מהדקל ביום טוב, שעליהם חל דין מוקצה ואסור להסיק אותם ביום טוב, מובא דיון האם מותר לערב עצים שאינם מוקצים עם עצי המוקצה כדי לבטלם ברוב, ומסקנת הגמרא שם היא שהואיל ואיסור מוקצה הוא מדברי חכמים, הדבר מותר: ”והא קא מבטל איסורא לכתחלה, ותנן "אין מבטלין איסור לכתחלה"? - הני מילי בדאורייתא אבל בדרבנן מבטלין” .
מקור נוסף להיתר ביטול איסור מדברי חכמים לכתחילה מובא במסכת בכורות ביחס להפרשת חלה בחוץ לארץ: ”אמר שמואל: תרומת חוצה לארץ בטילה ברוב. רבה מבטלה ברוב ואוכל לה בימי טומאתו.” (תלמוד בבלי, מסכת בכורות, דף כ"ז, עמוד א').
תוקף האיסור

במסכת חולין ישנו ניסיון ללמוד מקרבן איל נזיר שניתן לבטל איסור לכתחילה, שהרי שמבשלים את הזרוע, שהיא אסורה מדאורייתא לישראל, עם שאר האיל שהוא היתר עבור ישראל.
סברה זו נדחתה מכיוון שלגבי קרבן איל נזיר חידשה התורה במפורש לעשות כך: ”וְלָקַח הַכֹּהֵן אֶת הַזְּרֹעַ בְּשֵׁלָה מִן הָאַיִל” (ספר במדבר, פרק ו', פסוק י"ט), ולכן לא ניתן ללמוד ממקור זה לשאר איסורים.
בעקבות דברי הגמרא הללו, נחלקו הראשונים האם תוקף האיסור לבטל איסור לכתחילה מהתורה או מדברי חכמים:
תוקף האיסור > הסוברים שאיסור ביטול איסורים לכתחילה הוא מהתורה

לדעת ראב"ד וראב"ן בגמרא מובא שיש חידוש בתורה לגבי הזרוע של קורבן איל נזיר, שניתן לבטלה לכתחילה. אולם, מכיוון שהתורה חידשה זאת דווקא על מקרה זה, בשאר איסורים ביטול איסור לכתחילה הוא איסור מדאורייתא. אך אם נעשה הביטול במזיד, התערובת אסורה מתוקף קנס של חכמים. בספר פרי חדש נכתב שזו גם דעת הרמב"ם, אמנם בספר מעשה רקח, חלק על כך והעלה שלדעת הרמב"ם האיסור אינו אלא מדרבנן. בדרכי תשובה (לה) נכתב שגם לדעת הסוברים שתוקף האיסור מהתורה, הוא אינו נחשב ללאו שלוקים עליו. רבי חיים בן עטר כתב בספרו פרי תואר שהדין הוא הלכה למשה מסיני.
רבי חזקיה די סילוא כתב שישנה השלכה מעשית לכך שמדובר באיסור דאורייתא, לדעתו, מכיוון שביטול איסורים אסור מהתורה, קנסו חכמים את המבטל איסור תורה שיאסר המאכל אף אם ביטל בשוגג. אמנם, אם האיסור התבטל כבר מדאורייתא, כגון איסור שהתערב מאכלים מין במינו שהתבטל ברוב, והאדם רק הוסיף היתר המספיק לבטלו בשישים - לא קנסו אם היה שוגג.
תוקף האיסור > הסוברים שאיסור ביטול איסורים לכתחילה הוא מדברי חכמים

לדעת הרשב"א, תוקף איסור ביטול איסורים לכתחילה הוא מדברי חכמים, וכך כתב גם הר"ן בשם תוספות. הם תירצו את הגמרא שהחידוש המבואר בתורה לגבי ביטול הזרוע, הוא לא עצם ההיתר לבטלה, אלא שיש מצווה לבטלה, מה שאין כן בשאר איסורים שבהם אין מצווה של ביטול איסור לכתחילה (ואפילו גנאי הוא לעושה כן).
גם הש"ך הביא שהרמ"ע מפאנו סובר שתוקף האיסור מדרבנן.
הרב יחזקאל לנדא כתב בספרו נודע ביהודה שכן דעת רוב הפוסקים. כך כתבו רבי שלמה קלוגר, ערוך השולחן, ותורת חסד (או"ח, כח, ח). הרב אהרן פפויפר כתב שנראה שזו מסקנת רבותינו האחרונים.
כך פסק החת"ס אך הוסיף והסביר שנחלקו דווקא בתערובת לח בלח, אבל בתערובת יבש ביבש לכולי עלמא נחשב האיסור לאיסור דאורייתא. כך כתבו גם המהר"ץ חיות הנו"ב וערוה"ש (צט כז).
כמות ההיתר המבטלת איסור

נחלקו האם שעת ידיעת התערבות האיסור בהיתר משפיעה על דין התערובת בגלל דין חתיכה נעשית נבילה (חנ"נ). לדוגמה: חתיכה הבלועה מאיסור שאין בה ששים כנגדו, וקודם שנודע לו שנאסרה נפלה לתבשיל שיש בו ששים נגד האיסור אך לא נגד כל החתיכה. וכן חתיכת איסור שנפלה לתבשיל שאין בו ששים נגדה, והוסיף בשוגג היתר כך שכעת יש ששים נגדה.
לפי איסור והיתר הארוך הכל תלוי בידיעת התערובת: אין אומרים חנ"נ אם לא נודעה התערובת, ואם נודעה התערובת צריך שישים בהיתר הנוסף כנגד כל התערובת גם במקום שלא שייך חנ"נ.
רמ"א הביא את דברי איסור והיתר הארוך בלשון "יש אומרים". ובערוך השולחן הסביר שרמ"א הביאו משום שחשש לדבריו לחומרא במקרה שנודעה התערובת שצריך פי ששים נגד כולה אף בתערובת שאין בה דין חתיכה נעשית נבלה, אבל ודאי רמ"א לא סובר כמותו להקל לעניין שאם לא נודעה התערובת לא חל דין חתיכה נעשית נבלה.
בש"ך כתב שאין הלכה כלל כאיסור והיתר הארוך, שכן שום פוסק אחר לא חילק כך. וכן נפסק בספר יד יהודה (בפי' הארוך כא) ובספר חוות דעת (חידושים יג) ועוד.
בספר חכמת אדם (מד י) הוסיף שניתן להקל בזה במקום הפסד מרובה וסעודת מצווה יחד, שאם הוסיף היתר לתערובת קודם שנודע שנפל בה איסור, מצטרף היתר זה להיתר שבתערובת לעניין ביטול האיסור בששים. אך כתב שאין להקל בזה באיסור בשר בחלב, בו מקובל להלכה שדין חתיכה נעשית נבלה הוא מדאורייתא, וגם משום שיש לגבי בשר בחלב הסכמה רחבה בקרב הפוסקים שדין חתיכה נעשית נבלה תקף, בניגוד לאיסורים אחרים בהם הדין שנוי במחלוקת.
בספר מנחת יעקב (פה לח) הוסיף שבתערובת של איסור נוזלי בהיתר נוזלי אפשר להקל לכתחילה כשהוסיף היתר קודם שנודעה התערובת, אך לא כן באיסור בשר בחלב.
פרטי דינים

כאשר אדם מבטל מאכל אסור, אך כוונתו העיקרית בפעולה זו היא לדבר אחר, והוא לא מתכוון ליהנות מהאיסור - מותר לאכול את התערובת. לדוגמה: מותר לטחון חיטה וליצור קמח, על אף שסביר שתהיינה תולעים בין החיטים (שאינן כשרות לאכילה). הסיבה לכך היא שהכוונה העיקרית בטחינה איננה ביטול התולעים ברוב החיטים, אלא ייצור קמח.
איסור זה של ביטול איסור לכתחילה חל רק כאשר הכוונה לבטל את האיסור המועט בתוך כמות רבה של היתר, או לבטל חשיבות של איסור חשוב, כגון דבר שבמניין. אולם מותר במגבלות שונות להשתמש באיסור לצורך פעולה כל שהיא בהיתר, כאשר האיסור וההיתר אינם מתערבבים (היתר פעולה זו תלוי גם בדין "זה וזה גורם").
בדבר ביטול איסור לכתחילה באיסור מדרבנן חלוקות הדעות: דעת הרמב"ם, מחבר השולחן ערוך, ובעל הט"ז היא שאף על פי שאסור לערבב איסור דרבנן בתוך היתר, אם האיסור כבר התערבב מותר להוסיף עליו היתר עד שיתבטל, וכמו כן, בתערובת יבש ביבש של איסור דרבנן חשוב שאינו בטל, כגון חתיכה הראויה להתכבד בה, מותר לחתוך או לרסק את האיסור כדי שיפקע ממנו חשיבותו ויתבטל. ולעומת זאת דעת הרא"ה, מהר"ם מרוטנבורג, הרא"ש, הר"ן, הרמ"א, ובעל הש"ך היא שגם אם התערב איסור דרבנן אין להוסיף עליו ולבטלו, ורק באיסור דרבנן שהוא בנוסף לכך שרוף מותר הדבר. דעה ממצעת מופיעה בתוספות, לפיה איסור דרבנן שאין לו עיקר מן התורה - מותר לבטל לכתחילה אם כבר נתערב, אך באיסור דרבנן שיש לו עיקר מן התורה - הדבר אסור.
אקטואליה > ביטול על ידי גוי

במקרה שפעולת ביטול האיסור נעשתה על ידי גוי עבור גויים, התערובת מותרת גם ליהודים. לכן בבית חרושת של שמייצר דברי מאכל עבור גויים, ובתהליך הייצור מערבבים איסור בפי ששים היתר, המאכל יהיה מותר באכילה גם ליהודים.
אבל אם ביטול האיסור נעשה גם עבור יהודים, למשל אם הוסיפו בכמות המאכל בשבילם, אזי אפילו אם המעשה לא נעשה בכוונה כדי שיוכלו לאכול מאכל שכשר עבורם - אסור לאוכלו, כיוון שבצורה כזו הגוי נחשב לשלוחו של הישראל.
הערות שוליים

↑  מפני שהם נחשבים לדבר חשוב, הנמנה בין האיסורים שאינם בטלים.
↑  נחלקו לגבי דין התערובת במקרה שביטול האגוזים נעשה בשוגג: לר"מ ורבי יהודה התערובת אסורה - שגזרו שוגג אטו מזיד, לרבי יוסי ור' שמעון התערובת מותרת.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף ד', עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף צ"ח.
↑  הובא ברשב"א בתורת הבית, ד, ג בתחילתו, ובר"ן חולין, ז, לה: בדפיו.
↑  פרי חדש יורה דעה סימן צט.
↑  HebrewBooks.org - רמב"ם הלכות מאכלות אסורות פרק טו הלכה כה - פ' מעשה רקח, באתר hebrewbooks.org
↑  פרי חדש יורה דעה צט סעיף קטן יב.
↑  ”ותירצו בתוספות דמדאורייתא מבטלין, והא דאמרינן אין מבטלין, מדרבנן אמרינן.” (רשב"א על חולין צח:, ד"ה והתנן.).
↑  על חולין, לה: מדפי הרי"ף .
↑  יורה דעה, צט, ס"ק ז.
↑  בשו"ת, סימן כז.
↑  כו ד"ה ועכ"פ.
↑  שו"ת אלף לך שלמה יו"ד, קמו.
↑  יורה דעה, צט, כז.
↑  קיצוש"ע תערובות, ח, א הערה 3.
↑  חו"מ כב ד"ה אמנם אע"ג. עיינו בדבריו על או"ח, קכט ד"ה ומ"ש פמ"ג וביו"ד שיט סוף ד"ה ועתה אחזה.
↑  מכיוון שבביטול איסור בתערובת לח בלח הוי כמבער איסור מהעולם, מה שאין כן בביטול יבש ביבש.
↑  על תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ס"ז, עמוד ב'.
↑  מה ד"ה שלישית. הובא בפת"ש יו"ד צט ג להלכה.
↑  לז ה יד.
↑  יו"ד צט ה.
↑  יו"ד צט ה.
↑  ש"ך על יורה דעה צט – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org, סעיף קטן טו.
↑  ט"ז אורח חיים סימן תרע"ז סעיף ד.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק ט"ו, הלכות כ"ה–כ"ז; שולחן ערוך, יורה דעה, סימן צ"ט, סעיפים ה'-ו'.
↑  הגהות רבי עקיבא איגר/יורה דעה/סימן קא – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org, סעיף ז.
↑  בדק הבית, בית א שער ג.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן צ"ט, סעיף ו'.
↑  תוספות, מסכת ביצה, דף ד', עמוד ב', ד"ה ותנן.
↑  כך כתב הרב פפויפר (קיצוש"ע תערובות, ח, ד) ע"פ הגש"ד (שער א), מהר"מ מלובלין (קד) וחת"ס (סב).
↑  הרב פפויפר (קיצוש"ע תערובות, ח, ד) בשם שו"ת הרשב"ש (תקמ) וערוה"ש (צט, ח).
| כשרות |
| --- | --- | --- |
| כשרות הבשר | אבר מן החי • טרפה • סירכא • גיד הנשה • צומת הגידים • סימני הכשרות • עופות טמאים • זרוע, לחיים וקיבה • איסור אכילת חֵלֶב • שחיטה • הכשרת בשר • איסור אכילת דם • בשר שנתעלם מן העין |  |
| מצוות התלויות בארץ | שמיטה • יובל • טבל • תרומות ומעשרות • חלה • איסור חדש • איסור ערלה • נטע רבעי • כלאי הכרם • פאה •מתנות עניים • ביכורים |  |
| הלכות הרחקה מגויים | חלב נוכרי, גבינת נוכרי וחמאת נוכרי • יין נסך • פת עכו"ם • בישולי גויים |  |
| הכשרת כלים | טבילת כלים • הכשרת כלים • ליבון • נעיצה |  |
| איסורי תורה | בשר בחלב • חמץ בפסח • איסור אכילת שרצים |  |
| איסורי דרבנן ומנהגים | איסור לינת לילה • משקים שנתגלו • איסור אכילת קטניות בפסח • איסור שתיית מים בחילופי תקופות • אכילת דג עם בשר • אכילת דג עם חלב • אוכלים ומשקים שתחת המיטה |  |
| דינים כלליים | איסור והיתר • תערובת • מיעוט המצוי • טעם כעיקר • נותן טעם • נותן טעם לפגם • נ"ט בר נ"ט • דבר דעביד לטעמא • מעמיד • ביטול איסור לכתחילה • איסורים מבטלים זה את זה • כבוש כמבושל • תתאה גבר • מליח כרותח • עבירה מטמטמת |  |
| כשרות בעת החדשה | ירקות ללא חרקים • ג'לטין • משגיח כשרות • שטירל • בראקל |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
ארתורס סיט

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  251 מ' 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מיקום:  אדינבורו, הממלכה המאוחדתהממלכה המאוחדת
 קואורדינטות:  55°56′39″N 3°09′43″W﻿ / ﻿55.944166666667°N 3.1619444444444°W﻿ / 55.944166666667; -3.1619444444444
  (למפת אדינבורו מוגדלת) ארתורס סיט(למפת אדינבורו רגילה) ארתורס סיט
 
ארתורס סיט (מאנגלית: Arthur's Seat – מושבו של ארתור) הוא פקק געשי, שריד להר געש כבוי המצוי בפארק הולירוד במרכז אדינבורו, סקוטלנד. שריד זה הוא הנקודה הגבוהה ביותר בפארק ומהווה חלק ממתחם געשי שנוצר בקרבון לפני כ-340 מיליון שנים, הכולל הרי געש, שפכי לבה ומחדרים פלוטוניים.
מקור השם

אף שלמקום אין שם מסורתי בשפה הגאלית סקוטית, רבים סבורים כי הוא נובע משמו של המלך ארתור האגדי. עם זאת, קיימת טענה כי השם הוא שיבוש של Àrd-thir Suidhe – "גובה החצים", שהפך ל-Archer's Seat – "מושב הקַשָּׁת", ואחר כך ל-Arthur's Seat – מושבו של ארתור. במקום אחר נטען כי מקור השם הוא Àrd-thir Suidhe, שפירושו "מקום גבוה": Ard – גבוה, thir או tir – אדמה, suidhe – מקום.
מאפיינים

ארתורס סיט הוא פקק געשי – סלע שנקרש ממאגמה בזלתית בתום הפעילות הגעשית. אף שפסגתו מתנשאת לגובה של כ-250 מעל העיר אדינבורו, הוא נוח לטיפוס ומהווה אתר תיירות פופולרי ונקודת תצפית פנורמית על העיר וסביבתה. הפסגה מכונה "ראש הארי" (Lion's Head), מאחר שמכיוון מצפון נראה המתחם כולו כאריה שרוע.
פקק געשי זה נמצא כ-1.6 ק"מ מזרחית לטירת אדינבורו, הבנויה מעל פקק געשי אחר – "צוק הטירה".
רקע גאולוגי והיווצרות

בסוף הדבון נמצאה סקוטלנד סמוך לקו המשווה, בקרקעיתו של ים רדוד. בסביבה זו הושקעו בה שכבות אבן גיר ואבן חול מכילות פחם.
בתחילת הקרבון התרחשה התכנסות של לוחות טקטוניים, שקימטה שכבות משקע אלה. בעקבות העלייה בטמפרטורה ובלחץ הותכו סלעים למאגמה. השכבות נמתחו ונבקעו באמצעות העתקים גדולים, שאיפשרו את חדירת המאגמה לתוכן. לפני 340 מיליון שנים החלה המאגמה להזין געשיות, שהותירה שרידים בדמות הרי געש רבים. בהר הגעש של ארתורס סיט החלה התפרצות געשית מבעד לשני צינורות הזנה: תחילה מבעד ל"ראש הארי" ומאוחר יותר מבעד ל"ירך הארי" (Lion's Haunch),‏ עובדה ההופכת את ארתורס סיט להר געש מורכב. התפרצות זו יצרה הר געש שכבתי המורכב מ-13-19 שכבות בעוביים שונים שנוצרו לסירוגין: מטוף בעת התפרצויות מתפוצצות ומזרמי לבה בתקופות שקטות יותר. שכבות אלה השתלבו בשכבות דקות של סלעי משקע שהמשיכו להיווצר בים הרדוד במהלך הפוגות געשיות, ונראות בצוקים התלולים המקיפים את ארתורס סיט.
הגעשיות הפעילה נמשכה פחות מ-10 מיליון שנים, וכאשר החלה לדעוך נדחפה המאגמה אל בין השכבות העמוקות והותירה בהם סילים. מאגמה שנותרה בצינור ההזנה התגבשה לסלע, והלוע התמלא באגלומרט – הצטברות של טיפות געשיות בגדלים שונים.
תהליכים טקטוניים המשיכו לקמט את האזור והיטו את שכבות הסלע ב-20 מעלות כלפי מזרח. בסוף הקרבון הוצף האזור, והרבדה נוספת של סלעי משקע כיסתה את שרידי הגעשיות.
ברביעון חלה סחיפה נרחבת של סלעי המשקע באזור, בעיקר בשל תנועתם של קרחונים בעידן הקרח האחרון. סחיפה זו פעלה על השכבות העליונות ויצרה בפארק הולירוד מבנים של צוק וזנב – חשיפת צד אחד של המסלע המגמטי הקשה ושמיטת הסלעים הרכים שנסחפו בצדו האחר. הסחיפה חשפה את המחדרים הפלוטוניים והדגישה את נטיית המסלע כלפי מזרח. גם סלעים רכים בארתורס סיט – בעיקר אלה שנוצרו מאפר געשי – נסחפו, ונותרה פחות ממחצית גודלו המקורי.