stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התחשמלות
אמצעי מיגון

לפי תקנות החשמל "הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול", אמצעי ההגנה בפני חישמול המותרים הם:
איפוס (TN-C-S, TN-S)
הארקת הגנה (TT)
זינה צפה (IT)
הפרד מגן
מתח נמוך מאוד
מפסק מגן
בידוד מגן
התגוננות נגד סכנת ההתחשמלות כוללת התקנת מפסק פחת, מכשיר המנתק את מקור המתח במקרה של התחשמלות, ובדיקת הארקת הבניין. כמו כן, יש להימנע משימוש במכשירי חשמל לא תקניים או לקויים ובשקעים או בתקעים פגומים. תיקונים ברשת החשמל וטיפול במכשירי חשמל חייבים על פי חוק להתבצע על ידי חשמלאי בעל רישיון מתאים. בנוסף לכל אלו ישנם כללי זהירות הרלוונטיים גם למשתמשים:
אסור להשתמש במכשירי חשמל בסביבה רטובה - ידיים רטובות או רצפה רטובה. הסיכויים להתחשמלות גדלים משמעותית אם מקטינים את התנגדות העור.
יש לנעול נעליים כאשר נוגעים ישירות במכשירי חשמל, למשל בעת החלפת נורה. זאת כדי להגדיל במידת האפשר את ההתנגדות בין הגוף לרצפה או האדמה ועל ידי כך להקטין את הזרם במקרה של התחשמלות.
אין להוציא תקע משקע באמצעות משיכת כבל החשמל, כדי לא לגרום לקריעתו.
אין להשתמש או לגעת בחוטי חשמל חשופים.
על פי הנחיות הבטיחות של משרד החינוך, מכשיר המופעל על ידי התלמידים בבית ספר לא יהיה במתח גבוה מ-24 וולט, אלא אם הוא מוגן בממסר פחת ברגישות 30 מיליאמפר.
לעובדים על קווי מתח גבוה שאי אפשר לנתק מהזרם, לעיתים ישנה חליפה שארוגה מחומר מתכתי, כדי להסיט את מעבר הזרם מגופם.
במקרה של התחשמלות

יש לנתק את זרם החשמל הכללי במידת האפשר.
יש לנתק את הנפגע ממקור הזרם על ידי שימוש במקל, או בכל חומר מבודד חשמל.
יש להזעיק עזרה רפואית.
אם הנפגע מחוסר הכרה יש לבדוק סימני חיים חיוניים. אם יש דופק ונשימה, יש לחכות עד להגעת צוות רפואי ועד אז להמשיך לבדוק. אם אין דופק ונשימה, יש להתחיל בהחייאה. במידה ויש דפיברילטור - יש לחברו באופן מיידי; פרפור חדרים שהחל כתוצאה ממכת החשמל יגרום להפעלה של הדפיברילטור.
בכל מקרה, יש לפנות את הנפגע למרכז רפואי לשם אבחון וטיפול, אף אם נראה מאושש.
שימושים מכוונים

למכות חשמל ישנם מספר שימושים ברפואה. המפורסם בהם הוא הדפיברילטור, מכשיר המפסיק קצב לב לא סדיר על ידי מתן שוק חשמלי ללב. שימוש נוסף הוא טיפול נזעי חשמל במספר אבחנות של מחלות נפש. בטיפול זה המטופל מורדם וזרם חשמלי מועבר דרך ראשו. כמו כן, גירוי מקומי של עצבים על ידי זרמים חשמליים חלשים מהווים טיפול נגד כאבים.
מכות חשמל באזורי המוח משמשות במדינות מסוימות (לא בישראל) כדי לגרום לחיות לאבד את הכרתן לפני השחיטה, ושימוש במלכודות חרקים כדי למנוע מטרד.
שימושים נוספים הם עינויים, לצורכי חקירות או ענישה, הוצאה להורג על ידי כיסא חשמלי או הגנה עצמית על ידי שימוש בשוקר חשמלי ושימוש באקדח הלם בידי שוטרים כדי למנוע הפרעות סדר או לתפוס חשודים.
ראו גם

כיסא חשמלי
הערות שוליים

↑  קשה לאמוד את מספר הנפגעים מברקים בכל רחבי העולם שכן במקומות רבים אין רישום מדויק של האירועים. בשנת 2006 נהרגו בארצות הברית 47 בני אדם ונפצעו 246, הממוצע בשלושת העשורים האחרונים גבוה יותר; לפי Forecast and Support Office NWS Analyze, NWS Analyze, Forecast and Support Office, www.nws.noaa.gov (באנגלית)
↑  לא ידועים מקרים שבהם נגרם מוות.
↑  M. Wesner & J. Hickie, Can Fam. Physician Sep 2013 ; 59(9) 935-9
↑  WORKER DEATHS BY ELECTROCUTION, National Institute for Occupational Safety and Health (NIOSH), p.7 (1998)
↑
↑  הטיפול נקרא Transcutaneous Electrical Nerve Stimulator או בקיצור TENS
| חשמל |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | מטען • שדה חשמלי • אנרגיה פוטנציאלית חשמלית • פוטנציאל • מתח • כא"מ • זרם • התנגדות ומוליכות • עכבה • הספק •  השראות • זרם ישר • זרם חילופין • מעגל חשמלי • תהודה • עכבה אופיינית |  |
| רכיבים בסיסים | מקור מתח • מקור זרם • נגד • קבל • משרן • ממריסטור • שנאי • מפסק • מבדד |  |
| מכשירי מדידה | מד מתח • מד זרם • מד התנגדות • אלקטרוסקופ • גלוונומטר • מד קיבול • מד השראות • רב מודד • אוסצילוסקופ • מחולל אותות |  |
| אלקטרוניקה | מוליך למחצה • דיודה • טרנזיסטור • מיתוג • שפופרת ריק • טריודה • דיודה פולטת אור (לד) • מגבר שרת • מסנן תדרים • מעגל משולב • מעגל מודפס • VLSI  • מיקרואלקטרוניקה |  |
| זרם חזק | גנרטור חשמלי • מנוע חשמלי • תחנת כוח • מתקן חשמל דירתי • מערכת חלוקה • רשת חשמל • מערכת תלת-פאזית |  |
| בטיחות בחשמל | התחשמלות • לוח חשמל • קצר חשמלי • נתיך • הארקה • ממסר פחת • מפסק אוטומטי • צבע חוטי החשמל |  |
| חוקים פיזיקליים | חוק קולון • חוק גאוס • חוק אוהם • חוקי קירכהוף • חוק שימור המטען החשמלי • חוק פאראדיי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538589905171  GND: 7563839-3  LCCN: sh85042073 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
דפיברילטור
וילאייט ארזורום

| --- | --- |
דגל

 
 ממשל
 משטר:  מונרכיה
 עיר בירה:  ארזורום
 גאוגרפיה
 יבשת:  אסיה
 היסטוריה
 הקמה:  חוק הווילאייטים
 הקמה:  1867
 פירוק:  הקמת טורקיה
 פירוק:  1923
 ישות קודמת:  האימפריה העות'מאנית איילט ארזורום
 ישות יורשת:  האימפריה הרוסית מחוז קארס האימפריה העות'מאנית וילאייט ביטליס
 
וילאייט ארזורום (בטורקית עות'מאנית: ولايت ارضروم) היה מחוז מנהלי ברמה הראשונה (וילאייט) של האימפריה העות'מאנית.
וילאייט ארזורום גבל עם ממלכת פרס והאימפריה הרוסית במזרח ובצפון-מזרח, בצפון עם וילאייט טרבזון, במערב עם וילאייט סיווס, ובדרום עם הווילאייטים ביטליס, מאמורט אול עזיז וואן.
בתחילת המאה ה-20, על פי הדיווחים, היה שטח המחוז 29,614 מילים רבועים (76,700 קילומטרים רבועים), בעוד שהתוצאות הראשוניות של המפקד העות'מאני הראשון של 1885 (פורסם בשנת 1908) נתנו לאוכלוסייה 645,702 נפשות. דיוק נתוני האוכלוסייה נע בין "משוער" ל"סתם השערה" בהתאם לאזור שממנו נאספו. זה היה אחד מששת הווילאייטים הארמנם בחלק המזרחי של אנטוליה, ולפני מלחמת העולם הראשונה חיו שם ארמנים רבים וכן גאורגים, יוונים פונטים וקווקזים, וקבוצות אתניות אחרות, מוסלמיות וגם נוצריות [בעיקר יווניות אורתודוקסיות] וארמניות אפוסטוליות (אורתודוקסי/גרגוריאני)].
היסטוריה

איילט ארזורום היה אחד הפרובינציות העות'מאניות הראשונות שהפכו לווילאייט לאחר רפורמה אדמיניסטרטיבית בשנת 1865, ובשנת 1867 הוא שונה לווילאייט ארזורום.
בשנת 1875 הוא חולק לשישה וילאייטים: ארזורום, ואן, האקארי, ביטליס, הוזאט (Dersim) וקארס-צ'ילדיר. בשנת 1888 בצו קיסרי צורפו וילאייט האקארי לווילאייט ואן ווילאייט הוזאט לווילאייט מאמורט אול-עזיז.
אזורי קארס וצ'ילדיר אבדו במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) ונמסרו לאימפריה הרוסית, אשר ניהלה אותם כמחוז קארס עד 1917.
חטיבות מנהליות

סנג'קים של הווילאייט:
סנג'ק ארזורום (ארזורום, Pasinler, Bayburt, איספיר, Tercan, Tortum, Yusufeli, Kiğı, Narman, Hınıs)
סנג'אק ארזינג'אן (ארזינג'אן, Pülümür, Refahiye, İliç, Kemah)
סנג'ק בייזיד (Beyazit, Eleşkirt, Diyadin, Tutak, Ağrı)
דמוגרפיה

בשנת 1893 היו סך הכל 19 קאזות (מחוזות). בכל הקאזות המוסלמים (סונים ולוי) היו הרוב. האחוז הנמוך ביותר של המוסלמים (64%) היה בקאזה של היניס. רוב הפרוטסטנטים והקתולים היו ארמנים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אוכלוסיית הסנג'קים, באלפים, לפי המפקד העות'מאני משנת 1893
| קבוצות | ארזורום | בייזיד | ארזינקן | סך הכל |  |  |  |  |  |  |
| מוסלמים | 312,2 | 47,4 | 85,9 | 445,5 |  |  |  |  |  |  |
| ארמני אפוסטולי | 73,9 | 8,3 | 19 | 101,2 |  |  |  |  |  |  |
| קתולים | 5,4 | 1,3 | - | 6,7 |  |  |  |  |  |  |
| פרוטסטנטים | 1,7 | 0,1 | 0,2 | 2 |  |  |  |  |  |  |
| יווני אורתודוקסי | 1,5 | - | 2 | 3,5 |  |  |  |  |  |  |
| אחרים | 0,2 | - | - | 0,2 |  |  |  |  |  |  |
| סך הכל | 394,9 | 57,1 | 107,1 | 559 |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  Hathi Trust Digital Library - Holdings: Salname-yi Vilâyet-i Erzurum
1 2  Asia by A. H. Keane, page 460
↑  Almanach de Gotha: annuaire généalogique, diplomatique et statistique. J. Perthes. 1867. pp. 827–829. נבדק ב-2013-06-01.
↑  Krikorian, Mesrob K (1977). Armenians in the Service of the Ottoman Empire: 1860–1908. Routledge. p. 39. ISBN 978-0-7100-8564-1. נבדק ב-2013-05-24.
↑  Dadrian, Vahakn N. (2003). Warrant for Genocide: Key Elements of Turko-Armenian Conflict. Transaction Publishers. p. 141. ISBN 978-1-4128-4119-1. נבדק ב-2013-05-24.
↑  "Erzurum Vilayeti". נבדק ב-2019-04-15.
1 2 3  Ottoman Population, 1830–1914: Demographic and Social Characteristics, Kemal H. Karpat, page 124, 1985
ויז'סנה פרקיק

| --- | --- |

 לידה:  28 באפריל 1987 (בת 37) המבורג, גרמניה המערבית 
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 תקופת הפעילות:  מ-1999 
 http://vijessna-ferkic.com/Vijessna%20Ferkic%20/Home.html
 פרופיל ב-IMDb
 
ויז'סנה פרקיק (בגרמנית: Vijessna Ferkic; נולדה ב-18 באפריל 1987) היא שחקנית גרמנייה ממוצא קרואטי.
ביוגרפיה

פרקיק נולדה וגדלה בעיירה על יד המבורג למשפחה ממוצא קרואטי, בגיל עשר היא התקבלה ללימודים בבית ספר יוקרתי למשחק בהמבורג.
בשנת 1999 שיחקה בפרק של הסדרה המשטרתית "Stahlnetz".
מ-1999 ועד 2002 שיחקה בסדרת הילדים "Die Pfefferkörner", אודות חבורת ילדים הפותרים ביחד תעלומות בעירם.
בשנת 2007 שיחקה בסרט הטלוויזיה "Ohne einander" המבוסס על רומן של הסופר מרטין וולסר.
ב-2008 גילמה את סופי, חברתו של הנער מיכאל ברג בסרט נער קריאה.
בשנת 2009 שיחקה בסרט "Phantomschmerz" לצד טיל שווייגר.
הערות שוליים

↑  NDR, Episodenguide: Alle Folgen von Staffel 1 bis 15, www.ndr.de (בגרמנית)
↑  Berliner Morgenpost- Berlin, Jürgen Prochnow (65) hat heute TV-Sex mit 19-Jähriger, www.morgenpost.de, ‏2007-03-19 (בגרמנית)
↑  David Kross and Vijessna Ferkic Photos Photos: 'The Reader' Essen Premiere, Zimbio (באנגלית)
↑  Photos of Vijessna Ferkic, www.hotflick.net (ארכיון)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb167507303 (data)  GND: 106213060X  ISNI: 0000 0001 3304 784X  LCCN: no2015167620  NKC: pna2014812968  VIAF: 308178239   WorldCat (עם VIAF): 308178239
ויז'ווה נובה

ויז'ווה נובה (באוקראינית: Нова Вижва, נובה ויז'ווה; בפולנית: Wyżwa Nowa) הוא כפר במחוז ווהלין שבמערב אוקראינה, על מסילת הרכבת ברסט-קובל, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.
תולדות היישוב

הכפר ויז'ווה נוסד בתחילת המאה ה-16, ובשנת 1548 הוענקו לו זכויות עיר, אשר ניטלו ממנו בהמשך. עם בניית תחנת רכבת בכפר בסוף המאה ה-19 הואץ פיתוחו הכלכלי של היישוב.
יהודי ויז'ווה נובה

יהודים התיישבו בוויז'ווה מראשיתו. לאחר פרעות ת"ח ות"ט השתקמה הקהילה ביישוב, והייתה כפופה לקהילת קובל. במהלך המאה ה-19 גדלה האוכלוסייה היהודית ביישוב, והגיעה לכמחצית תושביו. בשנת 1897 נמנו בכפר כ-500 יהודים, ופעלו בו שני בתי כנסת. בין מלחמות העולם נמנו בכפר כ-400 יהודים, והתקיימה בו פעילות ציונית.
ב-27 ביוני 1941 נכנסו לכפר הגרמנים, והפקידו את השליטה בו בידי המשטרה האוקראינית. זו ביצעה מעשי שוד, התעללות ורצח ביהודי הכפר. בד בבד, הוטלו על יהודי הכפר גזירות שונות, ובהן חובת ענידת סרט זרוע עם מגן דוד, הגבלות תנועה, איסור מגע עם לא יהודים וחובת ביצוע עבודות כפייה.
ב-5 באוגוסט 1941 רוכזו יהודי הכפר בבית הכנסת בו, וכ-260 מתוכם נרצחו מחוץ ליישוב. בספטמבר ובדצמבר 1941 הוטלו על יהודי הכפר הנותרים תשלומי כופר גבוהים. בקיץ 1942 רוכזו יהודי היישוב בגטו, אליו הובאו יהודים נוספים מכפרי הסביבה. בסוף אוגוסט 1942 נרצחו כל יושבי הגטו. לפני האקציה הספיקו עשרות יהודים מהגטו להימלט ממנו, תוך הצתת בתיהם, אך רובם נתפסו בידי אוקראינים ונרצחו.
ואנאהיים

במיתולוגיה הנורדית, ואנאהיים (בנורדית עתיקה: Vanaheimr) הוא מקום משכנו של  הואניר. ייתכן שואנאהיים הוא אחד מתשעת העולמות. ואנאהיים מתואר באדה הפרוזאית, שנכתבה במאה ה-13 על ידי ההיסטוריון האיסלנדי סנורי סטורלוסון, במחזור העולם, שגם אותו כתב סנורי, ובאדה הפואטית, שהיא קובץ מהמאה ה-13 של שירים מוקדמים יותר.
עדויות > אדה פואטית

ואנאהיים מוזכרת פעם אחת בלבד באדה הפואטית, בסטנזות 38-39 בפואמה Vafþrúðnismál. האל אודין, המוסווה כגאגנראד'ר (Gagnráðr), שואל את הענק Vafþrúðnir מאין הגיע האל ניורד. גאגנראד'ר מצביע על כך שאף שניורד חולש על מזבחים ומקדשים רבים, הוא לא אחד מאלי האייסיר. הענק עונה שניורד נוצר בוואנאהיים על ידי כוחות תבוניים ומזכיר שניורד הוחלף כשבוי כחלק מהמלחמה בין האייסיר לוואניר ויחזור לוואניר בראגנארוק.
עדויות > אדה פרוזאית

ב"הטעיה של גילבי" (Gylfaginning) ה"שלישי" מספר שניורד גדל בוואנאהיים ונשלח לאחר מכן לאלי האייסר כבן ערובה.
עדויות > מחזור העולם

ואנאהיים מוזכרת מספר פעמים בסאגת ינגלינגה (Ynglinga saga). בפרק הראשון ביתם של אלי הוואניר מתואר כנהר דון. בפרק הרביעי מוזכרת החלפת השבויים במלחמת ואניר-אייסיר, במסגרתה נשלח הוניר לוואנאהיים. בנוסף, בפרק 15, מסופר שהמלך Sveigðir התחתן עם אישה בשם ואנה (Vana) ב-Vanaland הממוקם בשוודיה. למלך ולאשתו בן בשם ואנלנדי (Vanlandi, בנורדית עתיקה "בן ארץ הואניר").
תאוריות

החוקרת הילדה אליס דוידסון טוענת שמיקומה של ואנאהיים בתשעת העולמות אינו ברור כיוון שאלי וואניר מוזכרים יחדיו עם אלי האייסיר ושוכנים באסגארד. לדידה, ייתכן וואנאהיים שוכנת בעולם המתים. בנוסף, דוידסון מזכירה את הקשר ההדוק בין אלי וואניר ליצורים הפלאיים השוכנים בתלי קבורה, גבעות ואגמים.
רודולף זימק טוען שאין ספק שסנורי סטורלוסון המציא את השם ואנאהיים כתאומו הוואנירי של אסאגרד.
האלים ששכנו בוואנאהיים

פרייר (Freyr)
ניורד (Njord)
פריה (Freya)
הערות שוליים

↑  האדה הפרוזאית, Vafþrúðnismál, קטע 38-39. ראו תרגום לאנגלית כאן
↑  Byock, Jesse (Trans.) (2005). The Prose Edda. Penguin Classics. ISBN 0-14-044755-5
↑  Hollander, Lee Milton. (Trans.) (2007). Heimskringla: History of the Kings of Norway. University of Texas Press. ISBN 978-0-292-73061-8
↑  Hollander (2007:8).
↑  McKinnell, John (2005). Meeting the Other in Norse Myth and Legend. DS Brewer. ISBN 1-84384-042-1
↑  Hollander (2007:15).
↑  Davidson, Hilda Ellis (1993). The Lost Beliefs of Northern Europe. Routledge. ISBN 0-203-40850-0
↑  Simek, Rudolf (2007) translated by Angela Hall. Dictionary of Northern Mythology. D.S. Brewer. ISBN 0-85991-513-1
הנה ה' עובר

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  שוגי אפנדי 
 שפת המקור:  אנגלית 
 נושא:  היסטוריה של הדת הבהאית 
 הוצאה
 הוצאה:  בית הצדק העולמי 
 תאריך הוצאה:  1944 
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  0-87743-020-9
 
הנה ה' עובר (באנגלית: God Passes By) הוא ספר שנכתב על ידי שוגי אפנדי בשנת 1944. שוגי אפנדי היה נכדו של עבד אל-בהאא' והנהיג את הדת הבהאית בין השנים 1921–1957. בפעילותו למען הדת הבהאית, שוגי התמקד בקידום הדת הבהאית ובהפצתה.
במהלך חייו, שוגי אפנדי פרסם מספר רב של תרגומים ומכתבים. עם זאת, "הנה ה' עובר" הוא הספר היחיד שחיבר באופן עצמאי.
תוכן הספר

תוכנו של ספר זה הוא סיכום היסטורי למאה הראשונה של הדת הבהאית בשנים 1844–1944. מעבר לסקירה היסטורית, שוגי נותן את המשמעות אותה הוא רואה לאירועים ההיסטוריים ומציג פרשנות מסוימת לכתבי הדת הבהאית.
חלק ראשון: כהונת הבאב (1844–1853)

בחלק זה מתוארים חייו של הבאב, מפורטים כתביו הדתיים המשמעותיים של הבאב, מתוארת העלייה וההתפתחות של האמונה הבאבית, ומצוינים הקשיים שחוו חסידי האמונה.
חלק זה מחולק לחמישה פרקים הכוללים את האירועים הבאים:
התגלות הבאב; הצהרת השליחות של הבאב; אותיות הח"י; עלייתו לרגל של הבאב למכה; מעצרו של הבאב ועזיבתו לאיספהאן; ביקורו של הבאב באיספהאן.
מאסרו של הבאב באזירבאייג'ן; מאסרו במאכּו (MaKu) ובצ'הריק (Chihriq); חקירתו בתבריז (Tabriz); כתביו; אמונתו; הכנס בבדשת.
ההתנגשויות במאזנדראן, נייריז וזנג'אן; שבעת הקדושים של טהראן.
הוצאתו להורג של הבאב; אירועים שקדמו למותו, נסיבות מותם של קדושיו, צדקות ששולמו למען זכרו; הקבלה בין שליחותו לשליחותו של ישו; משמעות שליחותו של הבאב.
ניסיון ההתנקשות בנאסר א-דין שאה קאג'אר והשלכותיו; טבח הבאבים בטהראן; תפקידו של בהאא אללה בשליחות הבאב; מעצרו ומאסרו בסיאה צ'אל; מעצרה והוצאתה להורג של טאהרה; ההוצאה להורג של החסידים הבולטים בבאב; המחוות שנעשו למענם; גורלו של הבאב ושל מאמיניו.
חלק שני: כהונת בהאא' אללה (1853–1892)

בחלק זה מתוארים עיקרי חייו של בהאא אללה, מפורטים הכתבים הדתיים המשמעותיים שלו, מתוארת הרדיפה החיצונית של הבהאים על ידי הממשלות העות'מאנית והפרסית והמשבר הפנימי בקהילת הבהאים בעקבות מרד מירזא יחיא כלפי סמכותו של בהאא אללה עד למותו של בהאא אללה בעכו.
חלק זה מחולק לשמונה פרקים הכוללים את האירועים הבאים:
ההתגלות של בהאא' אללה, משמעותה, והנסיבות שהובילו אליה.
גלות בהאא' אללה לעיראק; שחרורו מסיאה צ'אל ועזיבתו לבגדאד; משמעות ההגליה שלו; מקום מגוריו בבגדאד לפני עזיבתו לכורדיסטן; שהותו במשך שנתיים בכורדיסטן. (שני פרקים)
הצהרת בהאא' אללה על שליחותו ומסעו לקונסטנטינופול (Constantinople); המשמעות של הצהרת השליחות שלו; אירועים הקשורים במסעו.
המרד של מירזא יחיא וההכרזה על שליחותו של בהאא' אללה באדירנה; סירובו של מירזא יחיא לקבל את שליחותו של בהאא' אללה; הכרזתו של בהאא' אללה וגירושו לעכו.
מאסרו של בהאא' אללה בעכו; משמעות גירושו לארץ ישראל; סבלו בשנים הראשונות של מאסרו; ההסרה ההדרגתית של המגבלות המוטלת עליו.
המשך מאסרו של בהאא' אללה בעכו; רדיפות הבהאים בפרס; התהוות החוקים של הדת הבהאית; התייחסות לעקרונות היסוד העומדים בבסיסה של האמונה הבהאית.
מותו של בהאא' אללה; מאורעות הקשורים למותו; גורלם של מתנגדי האמונה הבהאית בתקופה זו.
חלק שלישי: כהונת עבד אל-בהאא (1892–1921)

חלק זה של הספר מתאר את עיקרי חייו של עבד אל-בהאא. בנוסף, מפרט את בריתו של עבד אל-בהאא עם המאמינים לגבי המשך רצף המנהיגות של הקהילה הבהאית. כמו כן, מפורטות בו רדיפות הבהאים ברחבי העולם. לאחר מכן, מתוארים מסעותיו של עבד אל-בהאא במערב. הפרק מסתיים במותו של עבד אל-בהאא.
חלקזה מחולק לשמונה פרקים הכוללים את האירועים הבאים:
הברית של בהאא' אללה; משמעותה והמאפיינים הבולטים שלה; תפקידו של עבד אל-בהאא בתקופת בהאא אללה.
המרד של מירזא מוחמד עלי; ההאשמות כלפי עבד אל-בהאא; התנהגותו של מירזא מוחמד עלי ועמיתיו; הניסיון של עבד אל-בהאא ובהאא' אללה לפשרה.
עליית האמונה במערב; ההתייחסות של כתבי הקודש הבהאים למערב וחשיבותו העתידית; הגעתם של עולי הרגל המערביים לעכו; תחילת האמונה הבהאית בצפון אמריקה.
מעצרו מחדש של עבד אל-בהאא; מאפייני התנהגותם של מתנגדיו; מינוי ועדת חקירה על ידי סולטאן עבדול חמיד השני; פעילותו של עבד אל-בהאא במהלך מאסרו; הפיכת הטורקים הצעירים ושחרור עבד אל-בהאא.
קבורת שרידי הבאב על הר הכרמל; הסתרת השרידים והעברתם הסופית לעכו.
מסעותיו של עבד אל-בהאא באמריקה, באירופה ובמצרים.
הרחבתה של האמונה הבהאית למזרח ולמערב; התחדשות הרדיפות בפרס; ביסוס האמונה הבהאית במזרח, באירופה ובצפון אמריקה; מלחמת העולם הראשונה והשפעתה על הדת.
מותו של עבד אל-בהאא; אירועים שקדמו לפטירתו; הלווייתו; משמעות שליחותו; גורלם של מתנגדיו.
חלק רביעי: תחילת העידן המעצב את התנועה הבהאית לאחר מותו של עבד אל בהאא'(1921–1944)

חלק זה סוקר את 23 השנים לאחר מותר של עבד אל-בהאא, עם דגש על צוואתו האחרונה. כמו כן, מפורט מנגנון המנהל הבהאי והקהילותהבהאיות ברחבי העולם.
חלק זה מחולק לשלושה פרקים הכוללים את האירועים הבאים:
הקמת מנגנון המנהל הבהאי; אספות מקומיות; אספות לאומיות; ועדות לאומיות; מוסדות ובתי ספר בהאים; פעילויות נוער ונושאים אחרים; יצירת קשר עם ארגונים הומניטארים ורשויות ממשלתיות; איחוד המוסדות הבהאים בארץ ישראל.
ההתקפות של המתנגדים על מוסדות בהאים; תפיסת מפתחות קבר בהאא' אללה; תפיסת בית בהאא אללה בבגדאד על ידי השיעים; רדיפת האמונה ודיכוי מוסדותיה ברוסיה; צעדים נגד המוסדות הבהאים בגרמניה; ההגבלות המוטלות על המוסדות הבהאים בפרס.
אמנציפציה והכרה באמונה ובמוסדותיה; היפרדות רשמית של האמונה מהאסלאם במצרים; הכרה במעמד העצמאי של האמונה; קביעת עצמאות האמונה על ידי מאמיניה בפרס; הכרה רשמית במוסדות המנהליים הבהאים בארצות הברית.
התפשטות בינלאומית; הרחבת הספרות הבהאית; פעילויות הוראה עולמיות של מרתה רוט; המרת דתה של המלכה מארי מרומניה; ביצוע תוכנית שבע השנים על ידי הקהילה הבהאית האמריקנית.
עקרונות בהאים דומיננטיים בספר

היחס לנשים - כמו בתפיסה הבהאית כולה, גם בכתיבת שוגי אפנדי היחס לנשים מתואר בצורה שוויונית. אין הבדלי מגדר, האישה שווה בזכויותיה לגבר.
הפצת הדת למערב - המשברים המתוארים בספר בין מאמיני הדת למתנגדיה מחייבים פעילות הסברתית של התנועה. על המאמינים לעמוד על עיקרי האמונה הבהאית, להפיץ את הספרות שלה, להפגין אותה באמצעי התקשורת, להרחיב אותה על ידי פעילויות מקומיות ולאומיות. הפעילות של המאמינים למען תפוצת התנועה צריכה להיות בין-לאומית ובין-יבשתית.
לקריאה נוספת

הספר לקריאה באינטרנט
,תקצירים/חוות דעת/ סיכומים על הספר
הערות שוליים

↑  God Passes By, Bahai Publishing Trust, 1944, ISBN 0-87743-020-9
↑  God Passes By | Bahá’í Reference Library, www.bahai.org (באנגלית)
| כתבים בהאיים |
| --- | --- | --- |
| מחיבורי בהאא אללה | אל-כתאב אל-אקדס • כתאב-י איקאן • המילים הנסתרות • שבעת העמקים • ארבעת העמקים • איגרות אל המלכים והשליטים • האיגרת אל בן הזאב • ג'ואהר אל-אסראר |  |
| מחיבורי עבד אל-בהאא' | שיחות פריז • תשובות לכמה שאלות • צוואתו של עבד אל-בהאא |  |
| מחיבורי שוגי אפנדי | הנה ה' עובר • היום המובטח הגיע |  |
| מחיבורי הבאב | קיום אל-אסמאא • באיאן • כתאב אל-אסמא • שבע ההוכחות |  |
| חיבורים שונים | מפציעי השחר |  |
הנה העלמה הרה ויולדת בן

המחשה של הפסוק
הפסוק בתוך מגילת ישעיהו שממגילות מדבר יהודה
הפסוק הִנֵּה הָעַלְמָה הָרָה וְיֹלֶדֶת בֵּן וְקָרָאת שְׁמוֹ עִמָּנוּ אֵל שבספר ישעיהו, פרק ז', פסוק י"ד היווה סלע מחלוקת בפולמוס היהודי-נוצרי. מקורות נוצריים התייחסו אל הפסוק כרמז ללידתו של ישו.
רקע

פרק ז' בספר ישעיהו מספר על מלחמת פקח ואחז. פקח בן רמליהו, מלך ישראל, ורצין מלך ארם-דמשק ביקשו להשתחרר מעול המיסים לאשור ולמרוד בה. אחז מלך יהודה סירב להצטרף למרד, אולי מתוך חשש לגורל ממלכתו אם המרד ייכשל. כדי לכפות על אחז להצטרף למרד, עלו רצין ופקח להילחם בירושלים, והטילו עליה מצור: ”וַיְהִי בִּימֵי אָחָז בֶּן יוֹתָם בֶּן עֻזִּיָּהוּ מֶלֶךְ יְהוּדָה, עָלָה רְצִין מֶלֶךְ אֲרָם וּפֶקַח בֶּן רְמַלְיָהוּ מֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל יְרוּשָׁלַ‍ִם לַמִּלְחָמָה עָלֶיהָ, וְלֹא יָכֹל לְהִלָּחֵם עָלֶיה.” (ספר ישעיהו, פרק ז', פסוק א'). לפי המסופר בפרק, אלוהים שלח את הנביא ישעיהו לפגוש את אחז במקום הנקרא בשם "מסילת שדה כובס", כדי להרגיע אותו: ”וַיֹּאמֶר ה' אֶל יְשַׁעְיָהוּ: "צֵא נָא לִקְרַאת אָחָז, אַתָּה וּשְׁאָר יָשׁוּב בְּנֶךָ, אֶל קְצֵה תְּעָלַת הַבְּרֵכָה הָעֶלְיוֹנָה אֶל מְסִלַּת שְׂדֵה כוֹבֵס. וְאָמַרְתָּ אֵלָיו: הִשָּׁמֵר וְהַשְׁקֵט, אַל תִּירָא, וּלְבָבְךָ אַל יֵרַךְ מִשְּׁנֵי זַנְבוֹת הָאוּדִים הָעֲשֵׁנִים הָאֵלֶּה, בָּחֳרִי אַף רְצִין וַאֲרָם וּבֶן רְמַלְיָהוּ.” (ספר ישעיהו, פרק ז', פסוקים ג'–ד'). כאות לניצחון יהודה העתידי על ישראל וארם-דמשק, ישעיהו מנבא לאחז על לידת בן בשם עמנואל, שעוד בטרם יגדל וידע לבחור בטוב ולא ברע, יחזה בנפילת שני המלכים הללו: ישראל וארם-דמשק: ”לָכֵן יִתֵּן אֲדֹנָי הוּא לָכֶם אוֹת: הִנֵּה הָעַלְמָה הָרָה וְיֹלֶדֶת בֵּן, וְקָרָאת שְׁמוֹ עִמָּנוּ אֵל... כִּי בְּטֶרֶם יֵדַע הַנַּעַר מָאֹס בָּרָע וּבָחֹר בַּטּוֹב, תֵּעָזֵב הָאֲדָמָה אֲשֶׁר אַתָּה קָץ מִפְּנֵי שְׁנֵי מְלָכֶיהָ.” (ספר ישעיהו, פרק ז', פסוקים י"ד–ט"ז). יהודה משחדת את אשור בזהב ובכסף כדי שתיחלץ לעזרתו. אשור כבשה את ארם-דמשק, ורצין המלך נהרג על ידי האשורים, מה שאילץ את שתי הממלכות להפסיק את המצור על ירושלים: ”וַיִּקַּח אָחָז אֶת הַכֶּסֶף וְאֶת הַזָּהָב הַנִּמְצָא בֵּית יְהוָה וּבְאֹצְרוֹת בֵּית הַמֶּלֶךְ, וַיִּשְׁלַח לְמֶלֶךְ אַשּׁוּר שֹׁחַד. וַיִּשְׁמַע אֵלָיו מֶלֶךְ אַשּׁוּר, וַיַּעַל מֶלֶךְ אַשּׁוּר אֶל דַּמֶּשֶׂק וַיִּתְפְּשֶׂהָ וַיַּגְלֶהָ קִירָה, וְאֶת רְצִין הֵמִית” (ספר מלכים ב', פרק ט"ז, פסוקים ח'–ט'). מספר שנים מאוחר יותר עלה הושע בן אלה למלוכה במקומו של פקח. הוא תכנן למרוד באשורים, מה שהוביל את האחרונים לצור על שומרון, בירת ישראל, ולהחריב את הממלכה: ”וַיִּמְצָא מֶלֶךְ אַשּׁוּר בְּהוֹשֵׁעַ קֶשֶׁר, אֲשֶׁר שָׁלַח מַלְאָכִים אֶל סוֹא מֶלֶךְ מִצְרַיִם וְלֹא הֶעֱלָה מִנְחָה לְמֶלֶךְ אַשּׁוּר כְּשָׁנָה בְשָׁנָה, וַיַּעַצְרֵהוּ מֶלֶךְ אַשּׁוּר וַיַּאַסְרֵהוּ בֵּית כֶּלֶא. וַיַּעַל מֶלֶךְ אַשּׁוּר בְּכָל הָאָרֶץ, וַיַּעַל שֹׁמְרוֹן וַיָּצַר עָלֶיהָ שָׁלֹשׁ שָׁנִים. בִּשְׁנַת הַתְּשִׁיעִית לְהוֹשֵׁעַ לָכַד מֶלֶךְ אַשּׁוּר אֶת שֹׁמְרוֹן, וַיֶּגֶל אֶת יִשְׂרָאֵל אַשּׁוּרָה, וַיֹּשֶׁב אֹתָם בַּחְלַח וּבְחָבוֹר, נְהַר גּוֹזָן וְעָרֵי מָדָי” (ספר מלכים ב', פרק י"ז, פסוקים ד'–ו'). כך התגשמה נבואתו של ישעיהו באשר לנפילתם של רצין ופקח.
פרשנות

המילה "עלמה", שפירושה "אישה צעירה", תורגמה בתרגום השבעים למילה παρθένος (קרי: פַּרְתֵנוֹס), שמשמעותה "בתולה". בברית החדשה מסופר כי מרים, אם ישו, הרתה לרוח הקודש כשעודנה בתולה: ”וְזֶה דְבַר הֻלֶּדֶת יֵשׁוּעַ הַמָּשִׁיחַ, מִרְיָם אִמּוֹ הָיְתָה מְאֹרָשָׂה לְיוֹסֵף, וּבְטֶרֶם יָבֹא אֵלֶיהָ נִמְצֵאת הָרָה מֵרוּחַ הַקֹּדֶשׁ.” (הברית החדשה, הבשורה על-פי מתי, פרק א', פסוק 18) הפסוק מצוטט בשלמותו בבשורה על פי מתי, פרק א', פסוק כ"ג, כהוכחה לכך שהנאמר בפסוק התגשם עם הולדת ישו. אף שהנוסח השלם הקדום ביותר של תרגום השבעים, קודקס ותיקנוס, קדום יותר מהנוסח השלם הקדום ביותר של נוסח המסורה היהודי, כתב יד לנינגרד, (הנוסח הראשון נכתב במאה ה-4 ואילו השני במאה ה-11), במגילת ישעיהו שממגילות מדבר יהודה כתובה המילה "עלמה", ולא "בתולה". חלק מהמקורות היהודיים ייחסו את הנבואה ללידת המלך חזקיהו. רש"י שולל פרשנות זו. לדבריו, חזקיהו נולד תשע שנים לפני שאביו אחז עלה על כס המלוכה. לפיכך, כאשר ישעיהו מדבר על אחז בעודו מולך על יהודה ומנבא לו על לידה עתידית, לא ייתכן שמדובר בלידת חזקיהו, שכן זה כבר נולד. לדברי רש"י, הבן שיוולד הוא בנו של הנביא ישעיהו עצמו מאשת ישעיהו, והוא, עמנו אל, יהיה זה שיחזה בנפילתם של רצין ופקח.
הערות שוליים

↑  מ"ג ישעיהו ז יד
התפרצות החצבת בישראל (2018)

| --- | --- |

 תקופת המגפה:  2018–2019
 במדינות או באזורים:  ישראל ישראל
 פתוגן:  נגיף החצבת
 מקרי מוות:  3
 מקרי הדבקה:  4292
מודעה מטעם משרד הבריאות שפורסמה בבית הכנסת הגדול בבני ברק, המזהירה את המתפללים מחשיפה לחולה חצבת שהתפלל בבית הכנסת ביום שבת. דצמבר 2018
התפרצות מחלת החצבת בישראל היה אירוע של התפרצות חריגה של מחלת החצבת בישראל במהלך שנת 2018, מעל 4,300 אנשים אובחנו כחולים, ועשרות אלפים נקראו להתחסן בעקבות חשיפתם לאנשים שחלו במוסדות לימוד, קופות חולים, בנסיעה באוטובוס או בטיסה.