stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המערכה בקרוליינות
הערות שוליים

↑  American Battlefield Protection Program (U.S. National Park Service), www.nps.gov (באנגלית)
↑  "Confederate Occupation of Fort Sumter (U.S. National Park Service)".
↑  "The Fall of Fort Fisher". 3 ביוני 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  NPS Wyse Fork (אורכב 13.04.2010 בארכיון Wayback Machine)
↑  NPS Monroe's Cross Roads (אורכב 27.05.2010 בארכיון Wayback Machine)
↑  NPS Averasboro (אורכב 15.01.2010 בארכיון Wayback Machine)
↑  NPS Bentonville (אורכב 12.03.2010 בארכיון Wayback Machine)
התקדמותו של שרמן: טנסי, ג'ורג'יה והקרוליינות (1863–65)
תנועת הכוחות במהלך המערכה בקרוליינות
ליטוגרפיה של הקורפוס של הווארד מצבאו של שרמן חוצה את האדיסטו במהלך המערכה בקרוליינות מתוך ספר הלימוד לילדים משנת 1872
הים הצהוב

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  צהוב 
 מיקום:  האוקיינוס השקט 
 סוג:  ים 
 מידות
 שטח:  380,000 קילומטר רבוע
 מידע נוסף
 נהר מזין:  Geum River, Daliao River, Shu River, Yalu River, צ'ונגסון, Liao River, Yeongsan River, נהר ההאן, Yihe 
 מדינות באגן הניקוז:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית קוריאה הצפונית קוריאה הצפונית
 קואורדינטות:  35°N 123°E﻿ / ﻿35°N 123°E﻿ / 35; 123
  (למפת הרפובליקה העממית של סין מוגדלת) בייג'ינג שאנגחאי צ'ונגצ'ינג שנג'ן הונג קונג צ'נגדו שניאנג שיאן חרבין אורומצ'י שינינג רוסיה מונגוליה קזחסטן קיר. ט. פק. הודו נפאל ב. בנ. מיאנמר תאי. לא. וי. הפ. ד.ק צ.ק יפןהים הצהוב(למפת הרפובליקה העממית של סין רגילה) בייג'ינג שאנגחאי צ'ונגצ'ינג שנג'ן הונג קונג צ'נגדו שניאנג שיאן חרבין אורומצ'י שינינג רוסיה מונגוליה קזחסטן קיר. ט. פק. הודו נפאל ב. בנ. מיאנמר תאי. לא. וי. הפ. ד.ק צ.ק יפןהים הצהוב
 
הים הצהוב (בסינית מפושטת: 黄海; בקוריאנית: 황해), הוא חלקו הצפוני של ים סין המזרחי, המסתיים באוקיינוס השקט. הים שוכן בין סין לבין חצי-האי קוריאה.
מקור שמו של הים הוא מגרגירי החול שצבעו את מימיו, בדומה לנהר הצהוב שבסין.
האקלים מאופיין בחורפים קרים ויבשים וקיצים רטובים וחמים. מסוף נובמבר ועד מארס שורר מונסון צפוני חזק, שמלווה לפעמים בסופות שלגים. סופות טייפון מתרחשות בקיץ. טמפרטורות האוויר נעות בין 10 ל-28 מעלות צלזיוס וכמות המשקעים השנתית היא בין 500 מ"מ בצפון עד ל-1,000 מ"מ בדרום. ערפל ימי קיים לעיתים קרובות לאורך החופים, במיוחד באזורים קרים.
גאוגרפיה

החלק הפנימי ביותר של הים הצהוב נקרא ים בוהאי, אליו זורמים מימיו של הנהר הצהוב והנהר האי. מפרץ קוריאה, שגם הוא חלק מהים הצהוב, נמצא בין מחוז ליאונינג בצפון-מזרח סין לבין חלקה הצפון-מערבי של קוריאה הצפונית. ים בוהאי ומפרץ קוריאה מופרדים על ידי חצי-האי ליאודונג (אנ'), בו שוכנת עיר הנמל דאליין.
הים הצהוב משתרע על שטח של כ-416 אלפי קילומטרים רבועים. נפח המים הממוצע הוא כ-17,000 קילומטרים מעוקבים, והעומק הממוצע הוא 40 מטר. במקומות העמוקים ביותר הוא מגיע ל-105 מטרים. תחתית הים מכוסה בחול וסחף. קו החוף אינו אחיד ויש בו מפרצים גדולים וקטנים רבים. בצד הסיני, החופים הם לרוב שטוחים, וחוף קוריאה מורכב כולו מסלעים. ליד החוף קיימים מספר איים קטנים, שכמה מהם מתפקדים כאתרי נופש פופולריים.
הים הצהוב הוא אחד מארבעה ימים הנקראים על שם שמות צבעים נפוצים - כשהאחרים הם הים השחור, הים הלבן והים האדום.
ראו גם

קרב הים הצהוב
הערות שוליים

↑  ENCYCLOPAEDIA BRITANNICA, Yellow Sea
sea, Asia
↑  Vision1cycling, הים הצהוב בסין.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531839505171  LCCN: sh85149106  NDL: 00630712  NKC: ge239516  NLK: KSH1998040787  VIAF: 247262397   WorldCat (עם VIAF): 247262397 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גופי מים ובנושא גאוגרפיה של אסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
X.509

תעודת X.509 (באנגלית: X.509 Certificate) היא תעודה דיגיטלית נפוצה באבטחת מידע וקריפטוגרפיה, בשימוש תשתיות מפתח ציבורי ותשתיות (Privilege Management Infrastructure (PMI, כדי לוודא שייכות מפתח ציבורי לישות מסוימת, כגון: מחשב, שירות או משתמש המוצהרים בה. X.509 נמצא בשימוש נרחב באבטחת רשת האינטרנט כמו בפרוטוקול TLS, IPSec, SSH ועוד.
תעודת X.509 מכילה פרטים אודות זהות נושא התעודה המחזיק במפתח הציבורי שהוא מצהיר כבעליו וזהות הרשות המאשרת שהנפיקה את התעודה וחתימתה. את תעודת המפתח הציבורי המשתמש שולח באופן גלוי לצד השני, כחלק מפרוטוקול התקשורת. X.509 מפרט בין היתר שיטות לתיעוד, שיוך, אישור, פסילה ואימות מפתחות הצפנה אסימטריים. בכללות המידע המופיע בתעודה כולל:
דוגמה לתעודת X.509 בפורמט XML:
<Certificate>
 <tbsCertificate>
 <serialNumber>3581</serialNumber>
 <signature>
 <algorithm>1.2.840.113549.1.1.5</algorithm>
 <parameters>0500</parameters>
 </signature>
 <issuer>
 <rdnSequence>
 .
 .
 .
 <RelativeDistinguishedName>
 <AttributeTypeAndValue>
 <type>2.5.4.3</type>
 <value>130F4672616E6B34444420576562204341</value>
 </AttributeTypeAndValue>
 </RelativeDistinguishedName>
 </rdnSequence>
 </issuer>
 <validity>
 <notBefore>
 <utcTime>120822052800Z</utcTime>
 </notBefore>
 <notAfter>
 <utcTime>170821052800Z</utcTime>
 </notAfter>
 </validity>
 <subject>
 <rdnSequence>
 .
 .
 .
 <RelativeDistinguishedName>
 <AttributeTypeAndValue>
 <type>2.5.4.3</type>
 <value>0C0F7777772E6578616D706C652E636F6D</value>
 </AttributeTypeAndValue>
 </RelativeDistinguishedName>
 </rdnSequence>
 </subject>
 <subjectPublicKeyInfo>
 <algorithm>
 <algorithm>1.2.840.113549.1.1.1</algorithm>
 <parameters>0500</parameters>
 </algorithm>
 <subjectPublicKey>
 3082020A0282020100B0BD621338B7B24DB4B543F51A72A7882C82B5E941CBBD<!--...-->
 </subjectPublicKey>
 </subjectPublicKeyInfo>
 </tbsCertificate>
 <signatureAlgorithm>
 <algorithm>1.2.840.113549.1.1.5</algorithm>
 <parameters>0500</parameters>
 </signatureAlgorithm>
 <signature>
 8022814DCCCBC918627883B8A11748999B541F8AD6EA47C560C0F11E8A319197<!--...-->
 </signature>
</Certificate>
המערכת אמורה לדחות כל תעודה אשר מסיבה כלשהי שדה קריטי או שדה הרחבה קריטי בה לוקה בחסר, אינו בפורמט הנכון או שאינו מוכר על ידי המקבל. שני המזהים הייחודיים האופציונליים נוספו לתמיכה בהחלפת מנפיקה במקרה שהמנפיקה נסגרת ואחרת נכנסת במקומה.
דפדפני האינטרנט כמו כרום, אינטרנט אקספלורר, פיירפוקס, ספארי, אופרה ועוד מגיעים עם תעודות שורש מובנות, כך שתעודת TLS תתקבל ללא שיהוי. למעשה, מפתחי הדפדפנים קובעים מראש אילו רשויות מאשרות יוכרו. מספר דפדפנים תומכים גם ב-Online Certificate Status Protocol, שירות המאפשר לבדוק און-ליין אם תעודה מסוימת נכללת ברשימת התעודות הפסולות (Certificate Revocation List).
היסטוריה

תעודת X.509 הועלתה לראשונה ביולי 1988 כחלק מתקן תקשורת בינלאומי שפותח על ידי ITU-T של איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי לשעבר CCITT בשיתוף עם ISO הנקרא תקן X.500 שנועד במקור ליישומי גישה למסדי נתונים. בניגוד ל"רשת אמון", כמו ב-PGP, שבה כל אחד יכול לחתום על תעודה, הרעיון של התקן היה לבנות היררכיה ברורה של רשויות מאשרות שרק הן מוסמכות לאשר תעודה כך שכל אחד יכול לאמתה על ידי בדיקת הרשות המאשרת או המנפיקה מול "תעודת השורש" (root certificate) שבידו. במידה שהבודק אינו מכיר את הרשות הרשומה בתעודה הוא בודק את רשימת הרשויות המאשרות האחרות עד שמגיע לרשות מוכרת. התעודה מקודדת לפי תחביר ASN.1 עם אוסף רשומות, חלקן מנדטוריות ואחרות אופציונליות. ב-1993 וב-1996 נעשו עדכונים, שינויים והרחבות בגרסאות 2 ו-3 בהתאמה. בין היתר נוספה תמיכה בגשרים, אריגים ועמית לעמית. ההצעה העדכנית נכון למאי 2008 היא הצעה מס' RFC 5280 שמסומנת גם בקיצור PKIX.
Let's Encrypt מספקת את התעודות ללא עלות.
פורמט

מפתח פרטי מקודד לפי תחביר ASN.1 קיצור של Abstract Syntax Notation One. תקן נפוץ לפירמוט מידע, המפרט כללים ומבנים לייצוג, קידוד, העברה ופענוח דטה בתקשורת נתונים. מטרתו ליצור שפה פורמלית משותפת שבה ניתן יהיה לייצג אובייקטים באופן בלתי תלוי מכונה או מימוש. התקן כולל מגוון רחב של שיטות קידוד כמו Basic Encoding Rules או XML Encoding Rules. קידוד ASN.1 בדרך כלל מסובך ומומלץ להשתמש במהדר ייעודי כדי לבנות תעודה תיקנית.
בתרשים משמאל מופיע קטע מתעודת X.509 המתאר את מפתחות ההצפנה של RSA בתחביר ASN.1 לפי קידוד DER.
כותר ASN.1 (המזהה 0x3082025E)
מפריד. הבית הבא 0x02 מסמל מספר שלם, והבית שאחריו 0x01 מייצג את אורכו של המספר בבתים.
גרסת אלגוריתם (0x00)
מפריד. 0x02 = מספר שלם, 0x81 = 129 בתים (1024 סיביות)
מודולוס. מתחיל בבית 0x00 בסך הכול 129 בתים כולל בית NULL שצריך להסיר.
מפריד. 0x02 = מספר שלם באורך 0x03 בתים.
מפתח ציבורי (0x010001 = 65,537)
מפריד. 0x02 = מספר שלם, 0x81 = 129 בתים (1024 סיביות).
מפתח פרטי
מפריד. 0x02 = מספר שלם, 0x41 = 65 בתים (520 סיביות)
מספר ראשוני ראשון
מפריד. 0x02 = מספר שלם, 0x41 = 65 בתים (520 סיביות)
מספר ראשוני שני
מפריד. 0x02 = מספר שלם, 0x40 = 64 בתים (512 סיביות)
מעריך ראשון (e)
מפריד. 0x02 = מספר שלם, 0x41 = 65 בתים (520 סיביות)
מעריך שני (d)
מפריד. 0x02 = מספר שלם, 0x41 = 65 בתים (520 סיביות)
מקדם CRT
רשת תעודות

"רשת תעודות" (certificate chain) או היררכיית תעודות (certification path), היא רשימה של תעודות המתחילה בתעודת היעד המכילה את פרטי נושא התעודה ועד לתעודת שורש כלשהי. עם המאפיינים הבאים:
שם המנפיקה של כל תעודה למעט האחרונה תואם את שם הנושא בתעודה הקודמת (כל תעודה מאמתת את בעלי התעודה הקודמת בשרשרת).
כל תעודה (למעט האחרונה) חתומה עם המפתח הסודי של הישות ששמה מופיע בתעודה הבאה אחריה בשרשרת. כלומר את החתימה המופיעה על תעודה אחת אפשר לאמת על ידי המפתח הציבורי שמופיע בתעודה הבאה אחריה.
התעודה האחרונה נקראת "עוגן" או "תעודת שורש", כלומר התעודה אינה חתומה אלא המקבל סומך על אמינותה משום שהיא הגיעה אליו בפרוצדורה אחרת.
רשת התעודות נועדה לוודא את נכונות ואמינות "תעודת היעד" (הראשונה בשרשרת). כלומר התעודה מאומתת על ידי בדיקת החתימה באמצעות המפתח הציבורי של הרשות המאשרת המופיעה בה. החתימה מבטיחה כי הפרטים המופיעים בתעודה נכונים ותואמים את הפרטים כפי שהופקו במקור עבור נושא התעודה. אם הבודק לא מכיר את המפתח הציבורי של הרשות המאשרת המופיעה בתעודה עליו לבדוק את התעודה המאשרת אותה, כלומר מאמת את התעודה הבאה אחריה וכן הלאה עד שמגיע לתעודת השורש.
נקודת התורפה בתהליך זה היא העובדה שהמקבל לא יכול לדעת בזמן אמת אם תעודה שקיבל שניראית על פניה כתעודה תקפה, נכנסה לאחר שקיבל אותה לרשימת התעודות הפסולות. כגון אם בעלי המפתח הציבורי פסל אותו בשל חשש לחשיפה.
רשת תעודות > הצלבה של תעודות

למרות שתעודת X.509 מכילה מנפיקה אחת בלבד (כלומר מכילה רק חתימה אחת של רשות מאשרת - CA), ייתכן מצב שבו יש שתי רשתות של תעודות. היות שיכול להיות מצב שאותם בעלים מחזיקים בשתי תעודות. לדוגמה אם התעודה של המשתמש "User 1" נקראת "CA 1" אך קיימות שתי תעודות שנקראות כך, שכל אחת מהן נחתמה באופן אחר. למרות שהמשתמש "User 1" אינו מכיל את המספר הייחודי המופיע באחת התעודות, עדיין התעודה תתקבל כל עוד המפתח הציבורי זהה.
רשת תעודות > מניעת הכחשה

מניעת הכחשה (non repudiation) היא מאפיין של חתימה דיגיטלית שמאפשר ליצור חיבור מחייב בין החתימה לחותם באופן כזה שהחותם לא יוכל להתכחש לה (בטענה שחתימתו נגנבה). מאפיין מניעת הכחשה אינו נתמך ב-X.509 בגלל שלא נוסף חותם זמן שהוא קריטי למניעת הכחשה. אם הארכיטקטורה של X.509 תכלול גם חותם זמן, זה יהיה אפשרי. המנגנון פועל באופן בסיסי כך, צד שלישי המשמש כעד, מוסיף תאריך וחותם על תמצית (Hash) של התעודה יחד עם תאריך ההנפקה. במקרה שהמפתח הציבורי נפסל על ידי בעליו לאחר החתימה, המוודא יכול להוכיח על ידי הצד-השלישי כי נכון לתאריך החתימה המפתח הציבורי היה בתוקף ולכן החותם לא יכול להתכחש למה שהתחייב.
בהרחבה KeyUsage מופיע דגל שבעבר נקרא non-repudiation ושונה בגרסאות החדשות ל-contentCommitment. משמעות הדגל אינה אומרת שהופעלה אופציית אי-הכחשה אלא רק שהרשות המאשרת שהנפיקה את התעודה איפשרה שירות זה לבקשת הלקוח ובמקרה של בוררות יהיה אפשר לפנות לצד שלישי כלשהו כדי לשלול את הכחשת הלקוח.
פרוטוקולים ותקנים התומכים ב-X.509

TLS/SSL
S/MIME
IPSec
SSH
כרטיס חכם
HTTPS
EAP
LDAP
WS-Security של SOAP
XMPP
הערות שוליים

↑  X.509 : Information technology - Open Systems Interconnection - The Directory: Public-key and attribute certificate frameworks, www.itu.int
תחביר asn.1 בשיטת קידוד DER של תעודת מפתחות RSA בבסיס הקסדצימלי
מצר טאיוואן

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  גבולות טאיוואן, גבולות הרפובליקה העממית של סין 
 מקשר:  בין ים סין הדרומי לים סין המזרחי
 מפריד:  בין המחוז הסיני פוג'יין לבין האי טאיוואן
 סוג:  מצר ים 
 מידות
 אורך:  כ-380 ק"מ
 רוחב מזערי:  130 ק"מ
 רוחב ממוצע:  180
 ‏עומק ממוצע:  60 מטר
 מידע נוסף
 נהר מזין:  מין ג'ילונג
 מדינות באגן הניקוז:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין טאיוואן טאיוואן
 ערים:  גאושיונג, טאינאן, שינג'ו (טאיוואן);  פוג'ואו, שיאמן (סין)
 איים:  פנגו, מַאצוּ, קִינְמֵן (טאיוואן);  פּינג-טאן, האי שיאמן, גולנגיו (סין)
 מנהרות:  מנהרת מצר טאיוואן (פרויקט עתידי)
 קואורדינטות:  22°48′40″N 119°55′42″E﻿ / ﻿22.81111°N 119.92833°E﻿ / 22.81111; 119.92833
  (למפת הרפובליקה העממית של סין מוגדלת) בייג'ינג שאנגחאי צ'ונגצ'ינג שנג'ן הונג קונג צ'נגדו שניאנג שיאן חרבין אורומצ'י שינינג רוסיה מונגוליה קזחסטן קיר. ט. פק. הודו נפאל ב. בנ. מיאנמר תאי. לא. וי. הפ. ד.ק צ.ק יפןמצר טאיוואן (למפת הרפובליקה העממית של סין רגילה) בייג'ינג שאנגחאי צ'ונגצ'ינג שנג'ן הונג קונג צ'נגדו שניאנג שיאן חרבין אורומצ'י שינינג רוסיה מונגוליה קזחסטן קיר. ט. פק. הודו נפאל ב. בנ. מיאנמר תאי. לא. וי. הפ. ד.ק צ.ק יפןמצר טאיוואן (למפת פוג'יין רגילה) פוג'ואו שיאמן נאנפינג צ'ואנג'ואו לונגיאן ג'אנגג'ואו פוטיין ג'ג'יאנג ג'יאנגשי גואנגדונג טאיוואןמצר טאיוואן (למפת פוג'יין מוגדלת) פוג'ואו שיאמן נאנפינג צ'ואנג'ואו לונגיאן ג'אנגג'ואו פוטיין ג'ג'יאנג ג'יאנגשי גואנגדונג טאיוואןמצר טאיוואן 
 
מצר טאיוואן (או מצר פורמוזה שנגזר משם שניתן על ידי הפורטוגזים לאי טאיוואן – Ilha Formosa, דהיינו "האי היפה"; נודע גם בכינוי "התעלה השחורה") הוא מצר ים בין המחוז הסיני פוג'יין ממערב לבין האי טאיוואן ממזרח. המצר מקשר בין ים סין הדרומי שמדרום לו לבין ים סין המזרחי שמצפונו.
רוחבו של המצר בנקודה הצרה ביותר הוא 130 ק"מ (בין שינג'ו שבטאיוואן לבין פּינג-טאן שבסין) בצפון, והוא נפתח לכדי 180 ק"מ במרכז. עומקו הממוצע הוא כ-60 מטר (לעומת זאת, בתעלת פנגו מגיע עומקו ל-177 מ') ואורכו כ-380 ק"מ.
ערי הנמל העיקריות לחופי המצר הן פוג'ואו (בירת המחוז פוג'יין הסיני), שיאמן, וגאושיונג.
במצר שוכנים איים רבים: קִינְמֵן (אנ'), שיאמן, פּינג-טאן (אנ') ומַאצוּ (אנ') סמוכים לחופה הדרום-מזרחי של סין, בעוד שאיי פנגו ממוקמים כ-50 ק"מ מערבית לחופה של טאיוואן ומופרדים ממנה על ידי תעלת פנגו. הפצצה ארטילרית של צבא השחרור העממי הסיני על איי קינמן (כ-2 ק"מ בלבד מפרידים אותם מהחוף של פוג'יין או משיאמן) ומאצו (הממוקמים מזרחית לפוג'ואו), הנשלטים על ידי טאיוואן ומהווים חלק מהפרובינציה הטאיוואנית פוג'יין (אנ'), עמדה ברקע לסכסוך בין סין לטאיוואן בשנים 1954–1955 ובשנת 1958 (משבר מצרי טאיוואן הראשון (אנ') ומשבר מצרי טאיוואן השני (אנ'), בהתאמה).
בדצמבר 2008 חודשו לראשונה מאז שנת 1949 טיסות ישירות, משלוחי דואר ותובלה ימית (ובכלל זה בין הנמלים משני צדי המצר) בין סין לטאיוואן, קשרים שזכו לכינוי "Three Links" (אנ').
נתיב השיט משמש תכופות את אוניות המכולות (לאורך החוף הסיני) וסירות דיג. כמו כן, הוא משמש את סחר הטרנזיט באנרגיה – שינוע נפט גולמי, גז טבעי נוזלי, בנוסף למצר לוזון, בדרכו מהמפרץ הפרסי, אפריקה ואוסטרליה ליפן וקוריאה הדרומית.
ראו גם

משבר מצרי טאיוואן השלישי
לקריאה נוספת

U.S. Deparment of State, Office of the Historian, The Taiwan Straits Crises: 1954–55 and 1958
הערות שוליים

↑  פינג-טאן או חאי-טאן (אנ') הוא האי החמישי בגודלו בסין, ראו: פינג-טאן: אבנים, רוח וחול, באתר הרדיו הבינלאומי של סין (באנגלית).
↑  פרויקט לכריית מנהרה תת-ימית באורך של כ-150 ק"מ שתחבר בין המחוז פוג'יין בסין לטאיוואן ובין הערים פוג'ואו וטאיפיי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NARA: 10038042  SUDOC: 135606381  VIAF: 315131286   WorldCat (עם VIAF): 315131286 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גופי מים ובנושא טאיוואן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
העיר שיאמן כפי שנשקפת מהמקום הגבוה ביותר (הר Lit-kong-giam) באי המתוייר גולנגיו (אנ') שבמצר טאיוואן
עמותת רופאי חלום

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל ישראל
 מייסדים:  יעקב שריקי
 תקופת הפעילות:  2009–הווה (כ־16 שנים)
 פרסים והוקרה:  אות הנשיא להתנדבות (2018)
 dreamdoctors.org.il
עמותת רופאי חלום היא עמותה ישראלית ללא כוונת רווח בתחום המקצועי של ליצנות רפואית, ופועלת להסדרתו בישראל באמצעות הליך חקיקתי.
את התשתית למקצוע, לפיתוחו, למיסודו ולהסדרת כללי הליצנות הרפואית כחלק ממקצועות הפארא-רפואה, ייסד בארץ בשנת 2002 יעקב שריקי, לאחר שנחשף לפעילות ליצנים רפואיים באירופה.
על העמותה

עמותת רופאי חלום מכשירה ליצנים רפואיים לעבודה במערכת הבריאות בישראל באמצעות תוכנית לימודים אקדמית. היא הייתה הגוף הראשון בעולם שיזם פתיחת תוכנית כזו להסמכת אנשי מקצוע בליצנות רפואית. בשנת 2006 נפתחה התוכנית באוניברסיטת חיפה, ובשנת 2024 בבית הספר לסיעוד במרכז הרפואי שמיר-אסף הרופא.
פעילות העמותה מתבצעת בשיתוף פעולה עם 33 מרכזים רפואיים ברחבי הארץ, כולל בתי חולים כלליים ומוסדות גריאטריים, במרפאות של קופות חולים, בקהילה, ובמענה של סיוע הומניטרי בעולם בחירום, בהם משולבים ליצנים רפואיים מטעם העמותה בצוותי סיוע רב-מערכתיים, באמצעות שיתופי פעולה עם ממשלת ישראל, צה"ל וגופים נוספים.
במלחמת חרבות ברזל השתלבו הליצנים הרפואיים בעבודה אינטנסיבית בבתי החולים, במוסדות גריאטריים, בקהילות המפונים, מטעם רשויות מקומיות, במרכזי חוסן וכחלק ממערך בריאות הנפש בצה"ל, בתקן מילואים.
לאורך השנים, העמותה מעודדת שיתופי פעולה בתחומי מחקר על ידי מוסדות אקדמיים וגורמים מתוך המערכת הרפואית, לשם בחינת תרומת עבודת הליצנים הרפואיים באספקטים שונים במערכת הרפואית ועשרות מחקרים פורסמו בכתבי עת מדעיים ורפואיים.
היסטוריה

בשנת 2002 נחשף יעקב שריקי, באופן מקרי, לפעילות של ליצן רפואי במחלקת ילדים בבית חולים בעיר לוזאן בשווייץ. לאחר שהתרגש מהמראה, החליט להקים בארץ את תחום הליצנות הרפואית. שיתוף הפעולה הראשון היה עם בית החולים הדסה עין כרם, בניהולו של פרופסור שלמה מור-יוסף, ובהובלת פרופסור דן אנגלהרד, מנהל חטיבת הילדים באותה תקופה. שלושה ליצנים רפואיים השתלבו בפעילות בהדסה, והיו כוח החלוץ לליצנות הרפואית המקצועית בארץ. בעקבותיהם, הצליח שריקי להטמיע מול מנהלי בתי חולים אחרים את מודל העבודה של הליצנים הרפואיים במערכת.
בשנת 2004 ייסד שריקי את "קרן מגי" לקידום ותמיכה בתחומי עשייה שונים, כמו: חינוך, סיוע הומניטרי, רפואה ואוכלוסיית מוחלשות. עם הקמתה, ריכזה תחתיה את הפעילות לקידום המקצוע ליצנות רפואית בישראל ואת ההכרה בה מטעם רשויות המדינה וראשי מערכת הבריאות.
באותה שנה השתלבו לראשונה ליצנים רפואיים כחלק ממשלחת הומניטרית ישראלית לתאילנד, לאחר רעידת האדמה והצונאמי באוקיינוס ההודי. מאז, כבר הצטרפו ליצני העמותה לעשרות משלחות הומניטריות, בעקבות שיתופי פעולה מתמשכים עם משרד החוץ, בתי חולים שדה של צה"ל וארגונים הומניטריים בינלאומיים. בין היתר, היו חלק ממשלחות הומניטריות שיצאו אחרי רעידת האדמה בהאיטי (2010), רעידת האדמה בנפאל (2015), סופת הוריקן אירמה בארצות הברית (2017), סופת הוריקן דוריאן שבאיי הבהאמה (2019), לאוקראינה, בעקבות מלחמת רוסיה אוקראינה (2022) ולטייוואן, לאחר רעידת האדמה בטייוואן (2024).
בשנת 2009 הועברה פעילות פרויקט הליצנות הרפואית מ"קרן מגי", לעמותה חדשה שנקראת: "קרן פילנור", אשר בהמשך שינתה את שמה בשנת 2017, לעמותת "רופאי חלום".
בשנת 2011 פתחה העמותה קרן מחקרים שחילקה מענקים לחוקרים לבדיקת יעילות עבודת הליצנים הרפואיים, בעזרת כלי מחקר מבוססים. מאז חילקה הקרן עשרות מחקרים, כאשר 35 מהם פורסמו בעיתונות מדעית ורפואית.
בשנת 2018 העניק נשיא המדינה לשעבר, ראובן ריבלין, ליעקב שריקי את אות הנשיא להתנדבות על יוזמה והובלה של הליצנות הרפואית.
פעילות

בעמותה פועלים, נכון לסוף 2024, למעלה מ־100 אנשי מקצוע, ליצנים רפואיים, בעלי רקע אקדמי או מקצועי בתחומי אמנות הבמה, שעברו הכשרה והתמקצעות בתחום הליצנות הרפואית. הם עובדים במוסדות הרפואה בימים ובשעות קבועים, את שכרם מקבלים מהמוסדות הרפואיים, תוך השלמות שכרם מהעמותה.
עמותת רופאי חלום פועלת בשיתוף פעולה מלא עם בית הספר לסיעוד במרכז הרפואי שמיר להכשרת אנשי מקצוע חדשים, ובמקביל, מקיימת פעילות הכשרה מקצועית שוטפת לליצנים הרפואיים הוותיקים.
הליצנים הרפואיים משתלבים בעשרות מחלקות (ילדים, מתבגרים ומבוגרים), ובמגוון טיפולים רפואיים, כחלק מצוותים מטפלים. ארגז הכלים שלהם כולל מגוון טכניקות מקצועיות, כמו: הומור, שימוש בשפת גוף, אלתור, משחק תפקידים, אביזרים, מוזיקה ועוד.
במהלך השנים שני ליצנים רפואיים, הפועלים במסגרת העמותה, השלימו תואר שלישי בתחום, ונחשבים לראשונים בעולם עם תואר דוקטור בליצנות רפואית.
לאור שיתוף הפעולה המוצלח לאורך השנים עם צה"ל, בשנת 2016 הכיר חיל הרפואה בליצנים הרפואיים של עמותת 'רופאי חלום' בתקן מילואים, ופתח סמל מקצוע 'ליצנות רפואית', כחלק מפעילות בית חולים שדה של צה"ל.
ראו גם

ליצנות רפואית
הערות שוליים

↑  המרכז הרפואי שמיר פותח בתוכנית הסמכה לליצנות רפואית, באתר חדשות אפס שמונה 08, ‏17 בדצמבר 2023
↑  אלישיב רייכנר, ‏ליצנים רפואיים בסורוקה: "המטרה שלנו היא לחזק את האנשים ולא להצחיק אותם", בעיתון מקור ראשון, 10 באוקטובר 2023
↑  לא צחוק: המפונים התאהבו בליצנים הרפואיים, באתר רגישות – הבית הדיגיטלי של מתמודדות ומתמודדים עם מוגבלויות בישראל, ‏29 בינואר 2024
↑  דודי פטימר, ‏"בוכה בפנים": ליצני בתי חולים משתפים באתגר המורכב שבזמן מלחמה, באתר מעריב אונליין, 21 במרץ 2024
↑   הילה גד, הצטרפנו למילואימניקים שקיבלו משימה רצינית - לגרום לחיילים לחייך, באתר צה"ל, 4 במרץ 2024
↑  לוקחים את הצחוק ברצינות, באתר "אוניברסיטת תל אביב"
↑  מחקר חדש מכרמל: הקשר בין ליצנים רפואיים ואיכות השינה אצל ילדים, באתר "שירותי בריאות כללית", 25 במרץ 2024
↑  מיטל יסעור בית-אור, מחקר: נוכחות ליצנים רפואיים מפחיתה אלימות, באתר ישראל היום, 15 במרץ 2022
↑  קרני אלדד, תרופה למכה: עלילות הליצן הרפואי הצבאי מישראל בגבול אוקראינה, באתר ישראל היום, 17 במרץ 2022
↑  איתמר אייכנר, ליצנים רפואיים מישראל באו לשמח ילדים בטייוואן אחרי רעידת אדמה, באתר ynet, 29 במאי 2024
↑  רשימת הזוכים ב'אות הנשיא להתנדבות' לאורך השנים - בית הנשיא, באתר בית הנשיא, ‏18 ביוני 2024
↑   תכנית ההסמכה הראשונה בעולם למקצוע ליצנות רפואית, באתר DoctorsOnly‏, 10 ביולי 2024
↑  ענת טנר, פותחים את השנה החדשה בחיוך, באתר ynet, 18 בספטמבר 2020
מטבע חוץ

בכלכלה, מטבע חוץ (מט"ח) הוא מטבע של מדינה אחרת, בדרך כלל מטבע מקובל בסחר בינלאומי. מסחר במטבע חוץ נעשה בעיקר על ידי בנקים וגופים רשמיים אחרים ובדרך כלל נעשה באמצעות החלפת מטבע של מדינה אחת בזה של אחרת. שוק המט"ח נחשב לשוק הגדול והמשוכלל ביותר בעולם, ומעורבים בו בנקים מסחריים, בנקים מרכזיים, ספקולנטים, תאגידים, ממשלות ומוסדות אחרים. נפח המסחר היומי הממוצע בסחר מטבעות גדל בהתמדה ומוערך בכארבעה טריליון דולר אמריקני, המסחר מתבצע באמצעות מחשבים, ומתנהל במשך 24 שעות ביממה חמישה ימים בשבוע: בימים שני עד שישי.
הצורך במט"ח

הסיבות העיקריות לצורך התמידי במט"ח ולנפח המסחר בו הן:
הכלכלה הגלובלית של ימינו והיקפו הנרחב של המסחר הבינלאומי מכתיבים שימוש נרחב מאוד במטבע זר, עבור סחורות ושירותים מיובאים.
תאגידים רב לאומיים צריכים לשלם לעובדים וספקים בארצות רבות ובמטבעות רבים.
תיירות בינלאומית, המחייבת את הנכנסים בשערי מדינה להצטייד במטבע המקומי.
השקעות זרות ותנועות תכופות של הון ממדינה למדינה גם הן היבט של הגלובליזציה.
שוק המט"ח העולמי

שוק המט"ח הבינלאומי (Forex בשפת הסוחרים. קיצור ל-Foreign Exchange) הוא השוק הגדול ביותר בעולם.
פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
נפח המסחר היומי, נכון ל-2004 הוא 1,900 מיליארד דולר. מלבד עסקאות רגילות נסחרות גם אופציות במטבע חוץ, המשמשות להגנה מפני שינויים עתידיים בשערו של המטבע המבוקש.
המטבעות השונים נסחרים בזוגות, כלומר יש שוק נפרד לאירו מול דולר אמריקני, שוק אחר לין מול דולר ושוק שלישי לין מול אירו. שערי החליפין בשווקים השונים נקבעים באופן עצמאי אך לרוב מתאימים את עצמם אחד לשני בשל כוחות השוק.
הדולר האמריקני הוא המטבע הדומיננטי בעולם: הוא נמצא בצד אחד של 89% מעסקאות המט"ח. אחריו משתרכים האירו עם 37% והין עם 20% .
המסחר במט"ח מתבצע מסביב לשעון בלונדון, טוקיו, ניו יורק, פרנקפורט וערים רבות נוספות. כאשר השוק באסיה סגור, השוק האירופאי או האמריקאי פתוחים ולהפך.
ב-2013 נחשפה פרשייה בשוק המט"ח העולמי, במסגרתה בכירים ממספר בנקים השפיעו במכוון על שערי החליפין של מטבעות. בעקבות הפרשה, הבנקים נקנסו במיליארדי דולרים, והפיקוח בשוק גבר.
מלבד מסחר במט"ח על ידי גופים ממשלתיים, נפוץ היום מסחר ספקולטיבי פרטי באמצעות האינטרנט במט"ח, במטרה להרוויח משינויי השערים.
מאזן תשלומים במטבע חוץ

מאזן התשלומים הוא מונח מתחום המקרו-כלכלה, המתאר את יתרות התשלומים והתקבולים של מדינה מסוימת במטבע חוץ לתקופה מסוימת.
מאזן התשלומים נמדד לפי סך תקבולי ותשלומי המט"ח הנובעים מפעולות שונות שמבוצעות על ידי גורמים במשק, ובניהן יבוא ויצוא, השקעות והלוואות פיננסיות, וכן העברות חד צדדיות ממדינות זרות אל ומחוץ למדינה.
תנודות בשער החליפין

שער חליפין או שער יציג הוא מחירה של יחידת מט"ח אחת במונחי המטבע המקומי.
שער חליפין נייד נקבע על ידי המוכרים והקונים בשוק. לדוגמה: בכמה שקלים נמכר כעת דולר אחד. שער זה משתנה לאורך זמן, לעיתים באופן קיצוני בזמן קצר. לעיתים מונהג גם שער חליפין קבוע, הנקבע על ידי גוף ממשלתי מוסמך.
כאשר המטבע המקומי מתחזק, כלומר קונה יותר מטבע זר, נאמר שחל ייסוף במטבע. במצב ההפוך חל פיחות.
בין המשתנים שיכולים לגרום לפיחות או ייסוף נמנים:
איתנותה של הכלכלה המקומית, הפרמטרים המקרוכלכליים המרכזים והדירוג שמעניקות חברות בינלאומיות למשק.
מאזן התשלומים - במצב של גירעון יש לחץ של מוכרים בשוק המט"ח המקומי וכתוצאה ממנו חל פיחות.
שער הריבית הנהוג במשק. ריבית גבוהה, כפי שהייתה נהוגה בישראל בעבר, מושכת השקעות במטבע מקומי מחו"ל, אשר מגדילות את הביקוש למטבע וגורמות בכך לייסוף.
המצב הפוליטי והביטחוני בשוק המקומי ובשוקי המטבעות הזרים. (שכן אלה משפיעים על יכולת הייצור של המשק, ובשל כך גם על יכולת הקנייה של המטבע)
פיחות וייסוף

פיחות וייסוף נעשים לעיתים באופן יזום על ידי השלטון האחראי לאותו מטבע או מטעמו. עד לאמצע המאה ה-20 היו נהוגים שערי חליפין קבועים שגובו על ידי המדינות ושונו על פי החלטות רשמיות. במחצית השנייה של המאה ה-20 התקיים תהליך בו התמעטה ההתערבות הישירה של המדינות ושערי המטבעות נקבעו על ידי המוכרים והקונים בשוק ולא בהחלטות חד-צדדיות של הממשלות.