stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אימאג'סאט אינטרנשיונל
היסטוריה > סכסוכים משפטיים

לאחר שיגור "EROS B" ב-2006 תכננה "אימג'סאט" לבצע הנפקת מניות בנאסד"ק לפי שווי שוק של חצי מיליארד דולר, ולגייס הון להמשך פיתוח ושיגור לווייני "ארוס". אולם ביולי 2007, משקיעים ישראלים ואמריקאים הגישו תביעה נגד החברה בבית המשפט במנהטן, על סך 6 מיליארד דולר. בכתב התביעה נטען שהחברה סירבה לספק שירות לוונצואלה, בשל יחסיו העוינים של שליט המדינה, הוגו צ'אבז, עם ישראל וקשריו עם איראן. לדברי התובעים, שורש הבעיה היה בבעלות המשותפת בחברה של משקיעים פרטיים והתעשייה האווירית (בבעלות מדינת ישראל). לדבריהם, הבעלות החלקית שיש למדינה בחברה פוגעת בסיכוי לחוזים רווחיים בשל שיקולים פוליטיים. לטענתם התעשייה האווירית מעדיפה שיקולים פוליטיים על פני האינטרסים הכלכליים. בנוסף נטען שחוזים נוספים לא יצאו אל הפועל משיקולים פוליטיים, ביניהם עם אנגולה, רוסיה וטייוואן. בתביעה גם טענו שהאיסורים היחידים שהוחלט עליהם בעת הקמת החברה היו, שאסור לה למכור לווייני ריגול לכל מדינה שהיא במרחק רדיוס של עד 1,550 מייל מישראל. התובעים כללו בין השאר את מוריס טלנסקי והמנכ"ל הראשון של החברה משה בר-לב. שנה אחר כך נדחתה התביעה אך חברת "קור סופטוור טכנולוג'י", שהייתה אחת מבעלי מניות המיעוט באימג'סאט, הגישה לבית המשפט בניו יורק תביעה חדשה נגד אימג'סאט. גם תביעה זו נדחתה וטלנסקי הגיש תביעה שלישית באפריל 2009.
במסגרת סדרת התביעות טען סטיב וילסון, מייסד חברת "קור סופטוור" שהיה מיוזמי הקמת "אימג'סאט", כי התעשייה האווירית הונתה את המשקיעים האחרים במיזם והשתלטה עליו. בינואר 1998 הלוויין שהיה אמור להיות EROS A שוגר כאופק 4 ונכשל. הלוויין ששוגר לבסוף היה בפעול תחליף שלו. בנוסף טען ש-EROS B לא נבנה לפי המפרט שסיפקה "אימג'סט", הוא סופק באיחור של כשלוש שנים, והיה למעשה שכפול של "אופק 5".
תביעה נוספת הגיש שמעון אקהויז, מנכ"ל החברה, בטענה כי הוא זכאי לבונוס של מיליוני דולרים כמתחייב מחוזה העסקתו, בשל עסקה שעשתה החברה באנגולה ב-2001. החברה סירבה לשלם לו את הבונוס מאחר שהעסקה נעשתה לפני שמונה לתפקיד. בית המשפט קבע שהוא יקבל מחצית מהבונוס שהובטח. במסגרת המשפט נחשף כי בוצעה עסקת ענק עם ממשלת אנגולה במהלך מלחמת האזרחים באנגולה, בתיווך ארקדי גאידמק ושותפו פייר פלקון. ממשלת אנגולה ביקשה לקבל מודיעין בזמן אמת על כוחות המורדים של ז'ונאס סאווימבי, ואימאג'סאט אינטרנשיונל מכרה לה את שירותי הלוויין EROS A לעשר שנים, כולל תחנת קרקע לקליטה. מלחמת האזרחים הסתיימה שנה אחר כך שסאווימבי נהרג, ממשלת אנגולה ביקשה לבטל את העסקה, אך נאלצה לשלם את הסכום עליו התחייבה - 150 מיליון דולר.
באפריל 2010, הוגשה תביעה נוספת נגד החברה ובעלי המניות העיקריים התעשייה האווירית ואלביט מערכות (שרכשה בינתיים את חברת אל-אופ). הפעם תביעה זו הוגשה בישראל, אך נדחתה מאחר שאימאג'סאט לא רשומה בישראל.
היסטוריה > מכירה לקרן פימי והנפקה

במשך כעשר שנים פעלה חברת "אימג'סט" עם שני הלוויינים הראשונים ששגרה, באופן מצומצם, ולא לפי התוכנית המקורית. בנובמבר 2017 רכשה קרן פימי את השליטה בחברה, לאחר שרכשה כ-53.6% ממניות החברה תמורת 40 מיליון דולר. לאחר הרכישה הציגה החברה תוכנית פיתוח חדשה הכוללת שיגור סדרה של 4 לוויינים אלקטרואופטים בעלי רזולוציה גבוהה מאוד מאוד (EROS C1 עד C4), ושני לווייני מכ"ם (SAR) בעלי רזולוציה גבוהה מאוד מאוד ("1 EROSAR" ו"2 EROSAR"). הלוויין EROS C3 מיוצר על בסיס אופטסאט 3000 של התעשייה האווירית, ושוגר על ידי משגר פאלקון 9 של חברת SpaceX בסוף שנת 2022.
ביולי 2020, רכשה "דיסקונט קפיטל", זרוע ההשקעות של בנק דיסקונט, 17% ממניות החברה תמורת 32 מיליון דולר.
במאי 2021, בחרה סוכנות החלל של צ'ילה באימאג'סאט כקבלן הראשי לבניית תוכנית חלל לאומית, הכוללת בניה ושיגור של תשעה לוויינים, מתן שירותים והדרכה, בתמורה לכ-110 מיליון דולר.
בפברואר 2022, ביצעה החברה הנפקה ראשונה לציבור של מניותיה בבורסה לניירות ערך בתל אביב. כחלק מהמהלך להנפקת החברה וכניסת משקיעים ישראלים, שונה המבנה המשפטי שלה, פעילות החברה עברה מהחברה הזרה "אימאג'סאט אינטרנשיונל אן. וי.", לחברה הרשומה בישראל "אימאג'סט אינטרנשיונל (אי.אס.איי) בע"מ", והיא שהונפקה בבורסה.
פעילות

אימאג'סאט מעסיקה כ-90 עובדים, בהם מפעילי תחנת הבקרה של הלוויין הממוקמת במשרדיה באור יהודה ומפעילים בתחנות הקולטות את התצלומים בעולם.
פעילות > מודל עסקי

חברת אימאג'סאט מספקת שירותי תצפית לוויינית בשני מודלים:
SOP - Satellite Operating Partner: לקוחות ששילמו עבור שירות זה מקבלים למעשה שליטה על מצלמת הלוויין כשהוא מצוי מעל השטח שעבורו נרכש השירות, והפעלת המצלמות וניהוג הלוויין מתבצעים על ידי הלקוח.
Exclusive Pass on Demand - EPOD: לקוחות המשתמשים בשירות זה מקבלים בלעדיות על תוצרי הלוויין במעברים מוגדרים מעל שטחים ספציפיים בכדור הארץ.
פעילות > לוויינים בשירות החברה > לווייני ארוס

החברה מפעילה לווייני תצפית מסדרת EROS, שחלקם יוצרו על ידי התעשייה האווירית:
EROS A, שוגר בשנת 2000
EROS B, שוגר בשנת 2006
EROS-NG, קונסטלציית לוויינים הכוללת סדרה של 4 לוויינים אלקטרואופטים בעלי רזולוציה גבוהה מאוד מאוד (EROS C1 עד C4), שני לווייני מכ"ם מפתח סינתטי (SAR) בעלי רזולוציה גבוהה מאוד מאוד ("1 EROSAR" ו"2 EROSAR"). קונסטלציית הלוויינים מפותחת בשיתוף עם חברת "e-GEOS", שבבעלות סוכנות החלל האיטלקית וחברת Telespazio. על שיתוף הפעולה הוכרז ביולי 2021 במסגרתו "e-GEOS" ו"אימג'סט" ישלבו את הלוויינים שברשותם, כולל סדרת לווייני COSMO-SkyMed, ליצירת קונסטלציית לוויינים אחת.
פעילות > לוויינים בשירות החברה > קונסטלציית GLOBAL EYE

RUNNER לוויין זעיר, בעל יכולת צילום ווידאו צבעוני מהחלל, המפותח בשיתוף חברת Tyvak Nano-Satellite Systems, Inc שבבעלות התאגיד האמריקני Terran Orbital. הלוויין הראשון בסדרה שוגר ב-2023. הלוויין ישווק כפתרון משלים למערכות הלוויינים המסורתיות המתאפיינות בתג מחיר גבוה יותר.
KNIGHT לוויין חישה מתקדם, בעל יכולות משופרות הנמצא בפיתוח על ידי החברה. הלוויין כולל יכולת צילום ברזולוציה של 50 ס"מ, יכולת צילום וידאו צבעוני מהחלל ויכולת SWIR - ‏(Short Wave Infra Red).
שתי סדרות הלוויינים RUNNER ו-KNIGHT ישמשו בסיס לקונסטלציית ה-GLOBAL EYE, קונסטלציית דור העתיד של החברה המתוכננת למבצוע ומסחור לאחר השלמת קונסטלציית EROS-NG.
דו"ח מבקר המדינה על המיזם

בתקופה שבין יולי 2003 למאי 2004 בדק משרד מבקר המדינה את תוכניות התעשייה האווירית לכניסה לשוק לווייני התצפית האזרחיים, את תוכניותיה למימון ושיווק המיזם כפי שהוצגו לדירקטוריון התעשייה האווירית במהלך השנים 1997–2004, ואת העדכונים והשינויים כפי שהוצגו ביחס לתוכניות התעשייה האווירית המקוריות. כמו כן, בחן משרד מבקר המדינה את יחסי הגומלין, שהתהוו במשך שנות קיום המיזם, בינו לבין תוכניות החלל של משרד הביטחון. הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, בהתייעצות עם מבקר המדינה, החליטה שלא להניח פרק זה במלואו על שולחן הכנסת, ולפרסם רק את עיקרי התקציר ואת עיקרי הסיכום שלו, לשם שמירה על ביטחון המדינה וכדי למנוע פגיעה בקשרי מסחר בינלאומיים שלה.
עיקרי הליקויים כפי שהם מופיעים בדו"ח מבקר המדינה:
תוכניותיה של התע"א למכירה לגורמים אזרחיים של לווייני תצפית ושירותי תצפית לוויינית היו חלקיות ובלתי מבוססות דיין מבחינת טיב הנתונים וסבירות ההנחות שעליהן הן נשענו. כל זאת בשוק שבו לתע"א לא היה ניסיון קודם.
הנהלת התע"א לא לקחה בחשבון את מידת יכולתו של השותף האסטרטגי העיקרי, שצירפה למימוש המיזם, לעמוד בהתחייבויותיו המימוניות, ולא הציגה לדירקטוריון התע"א בדיקת נאותות של השותף שערכה חברת ייעוץ חיצונית.
המלצת יו"ר ועדת הכספים של התע"א מינואר 1997, כי היא תעסוק בייצור הלוויין ושיגורו בלבד (להבדיל משיווקו ותפעולו), לא נבחנה ולא הוצגה בפני דירקטוריון התע"א.
החלטות הדירקטוריון מפברואר 1997 ומאוקטובר 1998 למימוש המיזם התקבלו על סמך נתונים שהציגה הנהלת התע"א לדירקטוריון, בלי שבדקה את מקורות גיוס ההון לתוכנית הכוללת, ואת יכולת השקעת השותף במיזם בהון ובהלוואות בעלים. בין היתר, לא הציגה הנהלת התע"א תוכנית עסקית כוללת לרבות האמצעים למימושה.
על אף שהנהלת התע"א לא הגישה לדירקטוריון בקשה למתן אשראי בגין ייצור לוויין מתקדם יותר - "ארוס B", כנדרש, נתנה הנהלת התע"א אשראי לחברה ללא אישור הדירקטוריון. האשראי הסתכם עד מועד סיום הביקורת בכ-39.1 מיליון דולר.
התוכנית העסקית שהוצגה לדירקטוריון התע"א במאי 2001, לאחר שיגור "ארוס A", כללה הנחת שיווק מרכזית, בדבר שני חוזים ארוכי טווח, שהייתה אופטימית מדי. הנהלת התע"א הציגה לאישור הדירקטוריון בתדירות שינויים בהיקף התוכנית, ללא ניתוח הנחות היסוד המקוריות והנתונים שהביאו להחלטות קודמות, וללא הנמקה מדוע מנקודת המבט של התע"א כדאי להמשיך ולקדם את התוכנית העסקית, נוכח השינויים שעליהם הוחלט מעת לעת.
לדברי המבקר, לכשהתעוררו הקשיים במימון המיזם, דרשה הנהלת התע"א מדירקטוריון התע"א לקבל החלטות לאו דווקא משיקולים כלכליים ומבלי שהציגה לו חלופה מעשית, אלא נוכח התחייבויות חוזיות של התע"א כלפי החברה שהייתה בעת ובעונה אחת לקוח של התע"א וגם חברה המוחזקת על ידיה.
דו"ח מבקר המדינה על המיזם > תגובת התעשייה האווירית לדו"ח מבקר המדינה

התעשייה האווירית הקימה בסוף שנות ה-90 יחד עם שותפים, חברה לאספקת שירותי תצפית לוויינית באמצעות לוויינים המיוצרים בתע"א. פעילות החברה, ISI (ImageSat International) החלה להניב הכנסות החל משנת 2001, בעקבות השיגור של הלוויין ארוס A (EROS A). ISI הוקמה על רקע נסיבות שאפשרו לתע"א ולשותפיה ליזום מהלכים עסקיים במגמה למנף את יכולותיה בתחום לוויינות התצפית, למכירת שירותי תצפית בשוק העולמי.
מאז שיגור הלוויין מספקת ISI שירותי תצפית למספר לקוחות ומפיקה מפעילות זו הכנסות בהיקפים ניכרים. עם זאת, בתום כחמש שנים משיגור הלוויין הראשון נמצאת עדיין החברה בשלב של השקעה במערך הלוויינים. לפי התוכנית העסקית של ISI יכלול המערך מספר לוויינים נוספים מלבד לוויין ארוס A. שיגור הלוויין השני של החברה מתוכנן לראשית שנת 2006.
לפני קבלת ההחלטה על ידי התע"א להקים המיזם, נבחנה לעומק התוכנית העסקית של ISI. התוכנית התבססה על מודל שיווקי חדשני בשוק שהתחיל רק להתפתח ועדיין נמצא בראשיתו.
טבעי הוא שבתחום חדשני כגון שוק מכירות תצלומי לוויינים, התחזיות עליהן התבססה התוכנית העסקית, על אף שנערכו בצורה יסודית ומעמיקה, התממשו רק בחלקם. עם זאת, יש לציין שהתע"א, עם שותפיה, איתרו משקיעים נוספים שהשקיעו סכומים ניכרים לשם בניית מערך הלוויינות של החברה, במקביל לתחילת מתן השרות ללקוחות.
הערכת התע"א ושותפיה היא שבטווח הארוך ההשקעות שבוצעו, ומתבצעות, ב-ISI יניבו תשואה נאה.
באשר להערת המבקר על ניגוד עניינים בין תפקידי יו"ר ISI ומנכ"ל התע"א: התעשייה האווירית מבקשת להבהיר כי כדי למנוע מצב של ניגוד אינטרסים, העביר מנכ"ל התעשייה האווירית את סמכויותיו בנושא ISI לסמנכ"ל, יועץ משפטי של התעשייה האווירית, ולסמנכ"ל לכספים של התעשייה האווירית.
פוארטה דל סול

פוארטה דל סול ב-2009
פוארטה דל סול (בספרדית: Puerta del Sol; מילולית: "שער השמש") היא אחת הכיכרות המרכזיות והעמוסות ביותר במדריד, בירת ספרד.
הכיכר היא מרכזה (קילומטר אפס) של מערכת הכבישים בספרד, ובה ממוקם מגדל השעון המפורסם שפעמוניו מסמנים את תחילתה של שנה חדשה (ראו שנים עשר ענבי המזל).
היסטוריה

מקורה של הכיכר היא במיקומו של אחד משערי חומותיה של מדריד במאה ה-15, שהפרידו בין היישוב העתיק לבין הפרברים שהחלו להיבנות מסביב לעיר. שמה של הכיכר נובע מזריחת השמש מכיוונו של השער, שהוקם בצדן המזרחי של החומות.
בין המאות ה-17 וה-19, הפכה הכיכר למקום מפגש מרכזי. שליחים רבים שהגיעו ממדינות זרות וממחוזות אחרים בספרד לבית הדואר, התכנסו בכיכר כדי להתעדכן בחדשות האחרונות. בית הדואר נבנה בשנים 1768-1766. בימי שלטונו של פרנקו שימש בית הדואר כמטה של משרד הפנים וביטחון הפנים.
אתרים חשובים בכיכר

בפוארטה דל סול ממוקמים אתרים רבים המזוהים עם מדריד בספרד ומחוצה לה. בצדה הדרומי של הכיכר ממוקמים בית הדואר, המאכלס כיום את נשיאות קהילת מדריד, ופסל לזכרו של המלך קרלוס השלישי. על המבנה המזרחי בכיכר מותקן שלטו המואר של "טיו פפה" (Tio Pepe), מותג יין שרי מפורסם. בצפון הכיכר ממוקם פסל הדב האוכל מעץ התות - סמלה של העיר מדריד.
בסמוך לבית הדואר ממוקמת לוחית קילומטר האפס, המסמנת את מרכז מערכת הכבישים של ספרד. בשל חשיבותה ומיקומה המרכזי של הכיכר, היא מהווה כר פורה להפגנות ומחאות, בעיקר נגד אלימות ומלחמה.
בית הדואר ומגדל השעון פוארטה דל סול
פוארטה דל סול
פוארטה דל סול
פוארטה דל סול
בית הדואר ומגדל השעון
קילומטר אפס
המנון רוסיה

ערך זה עוסק בהמנון רוסיה הנוכחי. אם התכוונתם להמנוני רוסיה לאורך ההיסטוריה, ראו .
| --- | --- |

 מדינה:  רוסיה רוסיה
 שפה:  רוסית
 מילים:  סרגיי מיכאלקוב
 לחן:  אלכסנדר אלכסנדרוב
 תאריך מעמד רשמי:  2000
 שמות נוספים:  המנון רוסיה
 ‏האזנהקובץ:Russian Anthem chorus.ogg‏Ⓘ‏
המנון הפדרציה הרוסית הוא ההמנון הלאומי של רוסיה. הוא הולחן על ידי אלכסנדר אלכסנדרוב ונכתב על ידי סרגיי מיכאלקוב.
עד שנת 2001 היה המנון רוסיה "השיר הפטריוטי" שהלחין מיכאיל גלינקה. לשיר לא היו מילים רשמיות, ואף על פי שהיו מספר הצעות למילים, אף אחת מהן לא התקבלה.
בשנת 2001 הוחלט לשנות את ההמנון – לשחזר את המנגינה של המנון ברית המועצות תוך כדי עדכון המילים שעסקו בברית המועצות, לנין וקומוניזם.
לפי חלק 4 בחוק ההמנון הרוסי, כל ערוצי הטלוויזיה הממשלתיים מחויבים לשדר את ההמנון הלאומי פעמיים ביום.
מילות ההמנון

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  עברית |  תעתיק עברי |  רוסית |
|   רוסיה - מעצמתנו הקדושה, רוסיה - ארצנו האהובה. רצון עז, תהילה גדולה הם נחלתך לנצח נצחים! פזמון: התפארי, מולדתנו החופשייה! ברית נצחית של עמים אחים, חוכמה עממית שניתנה על ידי אבותינו, התפארי, ארצנו! אנו גאים בך! מהימים הדרומיים לאזור הקוטב, נפרשים יערותינו ושדותינו. יחידה את בעולם! רק אחת יש כמוך - מולדתנו השמורה על ידי האל. פזמון מרחב גדול לחלום ולחיים פותחות לנו השנים הבאות, נאמנותנו לארצנו נותנת לנו את העוצמה, כך היה, כך עכשיו, וכך תמיד זה יהיה! פזמון |   רוֹסִיָה - סְבְיָאשְׁצֶ'נָאיה נַאשָׁה דֶרְזָ'אבה, רוֹסִיה - לְיוּבִּימָאיָה נַאשָׁה סְטרַאנָה. מוֹגוּצָ'איָה ווֹלְיָה, וֶלִיקַאיָה סְלַאבָה - טְבוֹיוֹ דוֹסְטוֹיַאנְיֶה נָה וְסֶה וְרֶמֶנָה! פְּרִיפֶּב: סְלַאבְסְיָה, אוֹטֶצֶ'סְטְבוֹ נָאשֶׁה סְבוֹבּוֹדְנוֹיֶה, בְּרָאצְקִיך נָארוֹדוֹב סוֹיוּז בֶקוֹבוֹי, פְּרֶדְקָאמִי דַאנָיָה מוּדְרוֹסְט נָארוֹדְנָיָה! סְלַאבְסְיָה, סְטרַאנָה! מִי גוֹרְדִימְסְיָה טוֹבּוֹי! אוֹט יוּזְ'נִיך מוֹרֶי דוֹ פּוֹלְיָארְנוֹגוֹ קְרַאיָה רָאסקִינוּלִיס נָאשִׁי לֶסָה אִי פּוֹלְיָה. אוֹדְנָה טִי נָה סְבֶטֵה! אוֹדְנָה טִי טָאקַאיָה - כְרָאנִימַאיָה בּוֹגוֹם רוֹדְנַאיָה זֶמְלְיָה! פְּרִיפֶּב שִׁירוֹקִייְ פּרוֹסְטוֹר דְלַאיָה מֶצְ'טִי אִי דְלְיָה זִ'יזְנִי. גְרְיָאדוּשְׁצִ'יֶה נָאם אוֹטְקְרִיבַאיוּט גוֹדָה. נָאם סִילוּ דָאיוֹט נַאשָׁה וֶרְנוֹסְט אוֹטְצִ'יזְנֶה. טָאק בִּילוֹ, טָאק אֶסְטִי אִי טָאק בּוּדֶט וְסֶגְדָה! פְּרִיפֶּב |   Россия — священная наша держава,  Россия — любимая наша страна.  Могучая воля, великая слава —  Твоё достоянье на все времена!    Припев:  Славься, Отечество наше свободное,  Братских народов союз вековой,  Предками данная мудрость народная!  Славься, страна! Мы гордимся тобой!    От южных морей до полярного края  Раскинулись наши леса и поля.  Одна ты на свете! Одна ты такая —  Хранимая Богом родная земля!    Припев    Широкий простор для мечты и для жизни.  Грядущие нам открывают года.  Нам силу даёт наша верность Отчизне.  Так было, так есть и так будет всегда!    Припев  |
פלאסה דה סיבלס

הכיכר מגג מבנה העירייה
פלאסה דה סיבלס (בספרדית Plaza de Cibeles) היא כיכר מפורסמת ומרכזית במדריד, בירת ספרד, שהפכה במרוצת השנים לאחד מסמלי העיר.
קבוצות הכדורגל והכדורסל של ריאל מדריד  נוהגות לחגוג בכיכר זכייה בתארים.
מיקום הכיכר

כיכר סיבלס ממוקמת על הציר החוצה את מדריד מצפון לדרום. בדרומה יוצאת שדרת פראדו הנמשכת עד תחנת הרכבת אטוצ'ה ובצפונה יוצאת שדרת רקולטוס הנמשכת עד פלאסה דה קולון. ממזרח וממערב לכיכר מתפרש רחוב אלקלה, היוצא מפוארטה דל סול במערב ונמשך עד שער אלקלה במזרח.
מבנים מסביב לכיכר

בפינה הדרום-מזרחית של הכיכר ממוקם בניין 'ארמון התקשורת', שאכלס בעבר את מטה שרות הדואר הספרדי ומשמש כיום כבית העירייה של מדריד. בפינה הדרום-מערבית ממוקם מבנה בנק ספרד ומולו מטה הצבא הספרדי. בפינה הצפון-מזרחית של הכיכר נמצא 'בית אמריקה' (Casa de América), המשמש בעיקר לאירועי תרבות הקשורים לדרום אמריקה.
מזרקת סיבלס

מזרקת סיבלס הממוקמת במרכז הכיכר, מציגה את סיבלס (קיבלה), האלה האם בדת הפריגית, יושבת במרכבה הרתומה לשני אריות. המזרקה, שתוכננה על ידי ונטורה רודריגז, נבנתה בימיו של המלך קרלוס השלישי במשך חמש שנים, מ-1777 עד 1782. פסלה של האלה במרכבה עוצב על ידי פרנסיסקו גוטיירז והאריות הם פרי יצירתו של רוברטו מישל.
כיכר סיבלס ומבנה העירייה
מזרקת סיבלס במרכז הכיכר
הדבר על מפתן הדלת

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ה.פ. לאבקרפט
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  אימה
 הוצאה
 הוצאה:  סיפורים מוזרים (אנ')
 מקום הוצאה:  ארצות הברית
 תאריך הוצאה:  ינואר 1937
הדבר על מפתן הדלת או הדבר על סף הדלת (באנגלית: The Thing On The Doorstep) הוא סיפור קצר בשבעה פרקים מאת הסופר האמריקאי ה.פ. לאבקרפט אשר נכתב באוגוסט 1933 ופורסם לראשונה בינואר 1937 במגזין סיפורים מוזרים (אנ'). עלילתו עוקבת אחר דמותו של אדוארד פיקמן דרבי, השתקפות אוטוביוגרפית אומללה של לאבקרפט עצמו. דרבי הוא משורר המעונה בידי אשתו, אסנת, אישה מסתורית בעלת כוחות כישוף המסוגלת לפלוש לנפשותיהם של הסובבים אותה.
דמויות

אדוארד פיקמן דרבי - משורר ומלומד באוניברסיטת מיסקטוניק, הפרוטגוניסט של הסיפור. נתפש לעיתים קרובות כהשתקפות עצמית של ה.פ. לאבקרפט, אשר חלק גדול מאופייה הוא למעשה אוטוביוגרפי.
דניאל אפטון - חברו הטוב של דרבי, אשר דרך נקודת מבטו מסופרת העלילה. בילדותו התעניין בתורת הנסתר ובמיתולוגיה, אולם פנה ללמוד אדריכלות באוניברסיטת הרווארד. לאחר שעבר תקופת התמחות בבוסטון, החל לעבוד באופן עצמאי בארקהם. נשוי עם ילד אחד, אדוארד דרבי אפטון, הנקרא על שמו של חברו.
אסנת וייט - אשתו של אדוארד פיקמן דרבי, ובתו של אפרים וייט. מתוארת כאישה קטנה בעלת שיער שחור, נאה מאוד, למעט עיניה הבולטות; מראה אופייני לאנשים המגיעים מאינסמאות'. אמה הייתה אשתו המשונה של אפרים, אשר נהגה להסתיר את פניה עם רעלה בפרהסיה. הסיפור מרמז על כך שהיא אחת מהעמוקים, יצורים אנושיים למחצה המזכירים במראהם דגים.
אפרים וייט - אביה הזקן של אסנת, מכונה גם קמוג. נודע כילד פלא ותלמיד מוצלח בכל הנוגע לאומנויות הכישוף, ומתואר כבעל פנים זאביות וקודרות, עם זקן אפור כברזל. לכאורה מת לאחר שהשתגע, באותו הזמן בו החלה בתו ללמוד באוניברסיטת מיסקטוניק.
השראה

הרעיון לסיפור הגיע ללאבקרפט בחלום שחלם ב-1928, עליו כתב ביומנו, ”לבן אדם יש חבר, מכשף נוראי המצליח להשפיע עליו. הוא הורג אותו בכדי להגן על נשמתו, מחביא את גופתו במרתף עתיק, אבל, המכשף המת, אשר נהג לומר דברים מוזרים על השתהות הנשמה בתוך הגוף לאחר המוות, נכנס לתוך גופו ומתחלף עמו, מותיר אותו בתוך גוויתו, בעלת המודעות, השרועה במרתף”.
שני סיפורים אחרים מאותה תקופה עשויים היו להשפיע על כתיבתו של לאבקרפט; הראשון, התרופה מ-1925 מאת ה. ב. דרייק, מגולל את סיפורה של דמות עם כוחות היפנוזה והחלפת נפשות, החוזרת לחיים על ידי השתלטות על גופו של חברה הפצוע. השני, חילופי נשמות מ-1911 מאת בארי פיין (אנ'), עוסק בהמצאה של מדען המאפשרת לו להחליף את נפשו עם זו של אשתו.
עולמו הספרותי של ה.פ. לאבקרפט

הסיפור מתייחס באופן חוזר ונשנה לאלמנטים ספרותיים מיצירות אחרות של הסופר, ביניהם מקומות בדיוניים כגון העיר ארקהם, שעל רקעה מתרחשת העלילה, וכן אוניברסיטת מיסקטוניק (אנ') הנמצאת בעיר, בה לומדים דרבי ואסנת. כמו כן מוזכרת העיר אינסמאות', התיישבות קודרת וחורשת רעות אשר ממנה הגיעה משפחת וייט יחד עם משרתיה המוזרים.
ישנן כמה וכמה התייחסויות לספרים אפלים המכילים ידע אסור, ביניהם הספר של איבון, האנאוספרשליך קולטן (אנ'), ואף הנקרונומיקון, אשר מוזכר שלוש פעמים בסיפור; דרבי מוצא עותקים, ככל הנראה, בספריית האוניברסיטה, ומזהיר את אפטון כי ייתכן שגם אפרים קרא את הכרך הנוראי, וממנו למד כיצד להחליף נשמות, ”הוא מצא את זה בנקרונומיקון - הנוסחה. אני עדיין לא מעז לגלות לך באיזה עמוד, אבל כשאני אספר לך אתה תוכל לקרוא בעצמך ולהבין”.
מספר ישויות בדיוניות מוזכרות אף הן, כגון אזאתות' (אנ'), אשר הופיעה לראשונה בסיפור משימת החלום של קאדאת' האבודה, ודרבי מכניס את שמה לכותרת של ספר שירתו, המכונה ”אזאתות' וזוועות אחרות”. כמו כן מוזכרת בסיפור פעמיים הישות שאב ניגוראת' (אנ'), אותה תיאר לאבקרפט לראשונה ברביזיה שערך בעבודתו של אדולף דזינגר דה קסטרו (אנ'), המבחן האחרון; דרבי נוקב בשמה תוך כדי התפרצויות הטירוף שלו, וטוען שראה בה לאחר שהושלך לתהום מלאה בשוגות'ים (אנ'), מעין יצורים תמנוניים בעלי מאות עיניים, ”דן, למען השם! התהום של השוגות'ים! תחת ששת אלפים המדרגות.. תועבת התועבות.. אני לעולם לא אתן לה לקחת אותי, ואז מצאתי את עצמי שם! שאב-ניגוראת'! העז עם אלף הצעיר!”.
לדברי אפטון, דרבי הוא מכר קרוב של המשורר המטורף והידוע לשמצה ג'סטין ג'ופרי, אשר כתב את הספר, ”אנשי המונולית”, ומת בבית משוגעים בעודו צורח, לאחר שביקר בכפר מרושע בהונגריה. ג'ופרי הוזכר לראשונה בסיפורו של רוברט אי. הווארד, האבן השחורה (אנ'), אשר פורסם גם הוא במגזין סיפורים מוזרים.
דמותו של אדוארד פיקמן דרבי נחשבת לאוטוביוגרפית ברובה ומבוססת על חייו של לאבקרפט הצעיר עצמו; התנהגותה המחניקה של אמו המגוננת, חולניותו ובריאותו הרופפת, והסתגרותו בין ספריו הרחק מפני העולם החיצון, הם כולם דפוסי התנהגות אשר אפיינו את הסופר. מספר מבקרים אף השוו בין דמותה של אסנת לסוניה גרין (אנ'), אשתו. אף על פי שישנן מספר נקודות דמיון בולטות, כאשר העיקריות מביניהן הן ככל הנראה הדומיננטיות של גרין על נישואיהם, ונטייתה לדחוף את לאבקרפט לנסות לצאת מאזור הנוחות שלו, הדבר נעשה במסגרת הסיפור בידי אסנת במובן דרמטי וספרותי יותר. כמו כן ישנם גם מספר הבדלים בין אסנת לגרין, ובמבט רחב יותר נראה כי אסנת היא למעשה פסיפס של הדמויות הנשיות המשמעותיות ביותר בחייו של לאבקרפט, קרי אמו ואשתו.
שמותיהן של שתי הדמויות המרושעות בסיפור, אפרים ואסנת, מגיעים מהתנ"ך ונחשבים ליהודיים במקורם. אין לדעת האם הבחירה בהם נגרמה בשל דחף אנטישמי שאולי ניצת בלבו של לאבקרפט, שכן הוא היה ידוע ברעיונותיו הגזעניים, אשר חלחלו גם ליצירותיו, אולם דברי הטירוף של דרבי נאמרים על רקע המועד הנוצרי של יום כל הקדושים, בהם הוא מספר לאפטון על מעלליה של אוסנת; ”הייתי מוכרח להציל את עצמי, הייתי מוכרח, דן! אחרת היא הייתה תופסת אותי ביום כל הקדושים - הם מקיימים שם שבת, מעבר לצ'סונקוק, והקורבן היה סוגר את הכל”.
ביקורת

פיטר קאנון (אנ'), אשר חיבר מספר יצירות ביקום המיתוסים של קת'ולהו (אנ'), ונטען להיות בקיא היטב ביצירותיו של לאבקרפט, כתב כי ”ישנה הסכמה בין מרבית המבקרים על כך שהדבר על מפתן הדלת הוא בין סיפוריו הגרועים יותר של לאבקרפט, לפחות מבין יצירותיו המאוחרות”; כמו כן ביקר את הסיפור על ”עלילתו הצפויה והמלודרמטית, המלאה במונולוגים היסטוריים”, בנוסף ל”רקעו הנוסחתי, עד כמה שהדבר נוגע לארקהם”.
הסופר לאון ספראג דה קמפ (אנ') הציע ביקורת מאוזנת יותר לסיפור בספרו לאבקרפט: ביוגרפיה (אנ'), ותיאר אותו כאחד הנמצא ”בין שורותיו האמצעיות של סיפורי לאבקרפט: אמנם מתחת למוצלחים ביותר, אך הרבה מעל הממוצע הנראה במגזין סיפורים מוזרים”; כמו כן הוסיף כי לאבקראפט ”העניק הרבה יותר תשומת לב מבדרך כלל לבניית הדמויות בסיפור” ופרסם אותו רק מספר שנים לאחר כתיבתו, בהן הראה אותו קודם לחבריו, בטרם מכר אותו למגזין.
הסופר רוברט ויינברג (אנ') תיאר את הסיפור כ”לא אחד מסיפוריו הטובים ביותר של לאבקרפט”, בדומה למבקר אס. טי. ג'ושי (אנ'), אשר התייחס בספרו ה.פ. לאבקרפט: חיים (אנ') לסיפור כ”אחד מסיפוריו הגרועים של לאבקרפט”. הסופר לין קרטר (אנ') פטר את הסיפור כיצירה ”קטנה באופן מסקרן, אשר אינה יוצרת סיפוק בקוראים”, כינה אותו ”טרגדיה ביתית ומושחתת, נטולת החזון הקוסמי האופייני ללאבקרפט אשר הופך את סיפוריו לכה בלתי נשכחים”, וטען כי הוא ”אינו מצליח לחשמל את הדמיון”.
מורשת > המיתוסים של קת'ולהו

פיטר קאנון כתב שני המשכונים עבור הסיפור בשם נקמתו של אזאתות' מ-1994 וביתו של אזאתות' מ-1996.
מורשת > תרבות

סרט האימה הדבר על מפתן הדלת בבימויו של טום גילסרמן ובכיכובם של דייוויד בונס ורוב דלטון אשר יצא לאקרנים ב-2014 מבוסס על הסיפור.
ספר האימה הנץ ביער מאת קארי לייבן מ-2019 מבוסס במידה מסוימת על הרעיונות שהוצגו בסיפור, בין היתר תהליך חילוף הגוף. בנוסף, שם משפחתה של הפרוטגוניסט, אבי וייט, נקרא על שם משפחת וייט מאינסמאות', אליה משתייכים אפרים ובתו אסנת.
לקריאה נוספת

| עברית | English |
| --- | --- |
קרטר, לין; לאבקרפט: מבט אל מאחורי המיתוסים של קת'ולהו; ספרי בלנטין, 1972 (מסת"ב 978-0345024275): Carter, Lin; Lovecraft: A Look Behind The Cthulhu Mythos; Ballantine Books, 1972 (ISBN 978-0345024275)
מ. פרייס, רוברט; מעגלו של אזאתות'; כאוסיום, מרץ 1995 (מסת"ב 978–1568820408): M. Price, Robert; The Azathoth Cycle; Chaosium, March 1995 (ISBN 978-1568820408
ספראג דה קמפ, לאון; לאבקרפט: ביוגרפיה; בארנס אנד נובל, ניו יורק, 1996 (מסת"ב 0-385-00578-4): Sprague De Camp, Lyon; Lovecraft: A Biography; Barnes & Noble, 1996 (ISBN 0-385-00578-4)
ויינברג, רוברט; סיפור המעשיות המוזרות; הוצאת פקס קולקטור, דצמבר 1999 (מסת"ב 978-1587151019): Weinberg, Robert; The Weird Tales Story; Fax Collector's Editions, December 1999 (ISBN 978-1587151019)
ג'ושי, סונאנד טריאמבק; אי. שולץ, דייוויד; אנציקלופדיית ה.פ. לאבקרפט; הוצאת היפוקמפוס, 2004 (מסת"ב 978-0974878911): Joshi, Sunand Tryambak; E. Schultz, David; An H.P. Lovecraft Encyclopedia; Hippocampus Press, 2004 (ISBN 978-0974878911)