stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סיגלית דיל
ספריה

חופש הביטוי בתקשורת - נכתב בשיתוף עם עורכת דין אורלי נתנזון; בהוצאת המכון למחקרי משפט וכלכלה בע"מ
שעון הקסמים (1999) - ספרה הראשון של דיל מאויר מנוקד, ראה אור בתחילה בהוצאת דני ספרים. בשנת 2015 יצא במהדורה מחודשת בהוצאת עם עובד
תלתלים מכושפים (2002) - הוצאת עם עובד
הפנימייה שלא הייתה (2005) - הוצאת עם עובד
אנשי הקירות (2006) - הוצאת עם עובד
טירת כחולי העין (2007) - הוצאת עם עובד
הבובה (2008) - הוצאת עם עובד
המכשף האפגני (2011) - הוצאת עם עובד
לכודים באפלה (2013) - הוצאת עם עובד
לב של עץ (2016) - הוצאת עם עובד
אפלות (2019) - הוצאת עם עובד
היונה שסבלה מפחד גבהים (2019) - הוצאת עם עובד
40:06

40:06 הוא אלבום הסולו השני של הזמר הישראלי גידי גוב שיצא במאי 1983.
רקע

בחמש השנים שעברו מאז צאת אלבום הסולו הראשון שלו, "תקליט ראשון", היה גידי גוב סולן להקת הפופ "גזוז" ולהקת הרוק "דודה", השתתף מספר פעמים בפסטיבל שירי הילדים וכן היה חלק מצוות התוכנית "זהו זה!".
באלבום זה חזר גוב לסגנון המוזיקלי של אלבומו הראשון הכולל עיבודי רוק רכים עם נטייה לג'אז ושב לשתף פעולה עם יוני רכטר כמפיק מוזיקלי, מעבד ומלחין רוב השירים. שני שירים הולחנו על ידי אבנר קנר: "נם לא נם" ו"סיפור קצר".
מילות שישה מהשירים נכתבו על ידי הפזמונאי אהוד מנור, שלושה על ידי הפזמונאי עלי מוהר והשיר "נם לא נם" נכתב על ידי טלי כהן. המילים לשיר "יש אי שם" ללחן של רכטר נכתבו על ידי רכטר עצמו יחד עם ענת גוב, אשתו של גידי, בעוד המילים שכתב מוהר ללחן זה תחת השם "תן לי יד" הוקלטו מאוחר יותר באלבומים "אבק של כוכבים" של חוה אלברשטיין ו"וכך התחיל העצב המתוק" של מוהר.
לאחר צאת האלבום יצאו גוב ורכטר לסיבוב הופעות שלא נחל הצלחה, אך רבים משירי האלבום הפכו ללהיטים גדולים מאוחר יותר, ביניהם "כלים שלובים", "שטח ההפקר" ו"יש אי שם". השיר "טוב שבאת" הגיע למקום ה-20 במצעד הפזמונים העברי השנתי. באלבום האוסף של גוב, "שלל שיריו" (2009) נכללו חמישה משירי האלבום.
שמו של האלבום ניתן לו על שם אורכו הכולל. גוב הסביר כי ”עלו שמות כמו "חלומות" או "כלים שלובים" - שם אחד השירים, אבל מילים הן בעייתיות. לא רציתי שם שיהפוך את התקליט לדרמטי מדי. 40:06 מצא חן בעיניי, זה שם שמוסר אינפורמציה וזהו. לא נכנס להגדיר את הסגנון של התקליט או אותי”.
שותפים ביצירת האלבום

יוני רכטר - קלידים, פנדר רודס, עיבוד, הפקה מוזיקלית
אלון נדל - גיטרה בס
גיל דור - גיטרה אקוסטית, גיטרה חשמלית
אלון הלל - תופים
טל ברגמן - כלי הקשה
שם טוב לוי - חליל
ירוסלב יעקובוביץ - סקסופון
מורטון קם - סקסופון
פטר ורטהיימר - סקסופון
יעקב מירון - סקסופון
איתמר ארגוב - חצוצרה
אברהם פלדר - חצוצרה
מיקי דור - טרומבון
התזמורת הפילהרמונית הישראלית - רביעיית מיתרים
הוקלט באולפני "סיגמא" - יוני 1982 עד פברואר 1983
טכנאי הקלטה ומיקס: גרי אקשטיין
עוזר טכנאי: אלי רוזן
חיתוך: אולפני "אוטופיה" בלונדון
מפיק: דודו אלהרר
עיצוב עטיפת אלבום: מיכל לויט
צילומים: מיכל היימן
רשימת הקטעים באלבום

המוזיקה לשירים הולחנה על ידי יוני רכטר למעט "נם לא נם" ו"סיפור קצר" - אבנר קנר, "שטח ההפקר" - אלון נדל ויוני רכטר.
| 40:06> מס' | 40:06> שם | 40:06> מילים | 40:06> משך | 40:06>  | 40:06>  | 40:06>  | 40:06>  | 40:06>  | 40:06>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | הכל פתוח  | אהוד מנור | 4:20 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | נם לא נם  | טלי כהן | 4:01 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | כלים שלובים  | אהוד מנור | 3:50 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | שטח ההפקר  | עלי מוהר | 3:23 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | זה תלוי רק בנו  | אהוד מנור | 4:15 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ספור קצר  | אהוד מנור | 3:47 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | יש ימים  | עלי מוהר | 3:20 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | עד הבוקר  | אהוד מנור | 3:20 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | רגע לא פשוט  | אהוד מנור | 3:04 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | טוב שבאת  | עלי מוהר | 3:37 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | יש אי שם  | יוני רכטר, ענת גוב | 3:58 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 40:06 |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  מתוך חוברת אלבום האוסף "שלל שיריו".
↑   בן שלו, שירו הישן של גידי גוב מוכיח: עדיף שד אחד על פני אלף זמירים, באתר הארץ, 10 באוגוסט 2020
| גידי גוב |
| --- | --- | --- |
| אלבומי סולו | תקליט ראשון (1978) • 40:06 (1983) • תנו לגדול בשקט (1985) • דרך ארץ (1987) • אין עוד יום (1991) • ריקוד ירח (2003) • בקצה ההר (2005) • אם היינו (2015) |  |
| הופעות ואוספים | דרך ארץ - ההופעה (1988) • גידי גוב מגיש: לאה גולדברג (1988) • שירים שהתפזרו (1993) • שירים מלילה גוב (1995) • שירים מלילה גוב 2 (1997) • שלל שיריו (2009) |  |
| אלבומים בהשתתפותו | משירי תנועות הנוער (1974) • משירי ארץ ישראל הישנה (1975) • מסע האלונקות (פסקול) (1977) • הלהקה (פסקול) (1978) • העיקר זה הרומנטיקה (1991) |  |
| הרכבים | להקת הנח"ל • כוורת • הכבש השישה עשר • גזוז • דודה • פרנסה טובה |  |
| שירים | יעלה ויבוא (1973) • זמר לספינה (1975) • שלל שרב (1987) • יורם (1987) • עניין של זמן (1992) • איזה אחלה עולם (עם מאור כהן) (1995) • חייך וחיי (עם ריטה) (1997) |  |
| סרטי קולנוע | מסע אלונקות (1977) • חרבת חיזעה (1978) • הלהקה (1978) • דיזנגוף 99 (1979)  • אל תשאלי אם אני אוהב (1979) • מגש הכסף (1983) • אירית עירית (1985) • דרך הנשר (1990) • אשה זרה (1993) |  |
| תוכניות טלוויזיה | דלת הקסמים • זהו זה! • כן מה?! • לילה גוב • הסודות של כנרת • גידי גוב הולך לאכול • יום חדש • פעם בחיים • הנרגנים • גם להם מגיע • המסע המופלא של אהרוני וגידי • השנים הכי יפות • כוכב נולד |  |
| הצגות | התשה (1981) • הג'יגולו מקונגו (1989) |  |
| שיתופי פעולה | שיתופי פעולה |  |
| מוזיקה | דני סנדרסון • יוני רכטר • עלי מוהר • יהודה פוליקר • מאיר אריאל • עמיר בניון • יהודית רביץ • רונה קינן |  |
| טלוויזיה | מוני מושונוב • שלמה בראבא • ענת גוב • אתי אנטה-שגב • ישראל אהרוני |  |
נערמר

שני צדי לוח נערמר
נערמר היה מלך מצרים ששלט, ככל הנראה, בסוף המאה ה-32 לפנה"ס. נחשב בעיני רבים מהאגיפטולוגים למאחד מצרים העליונה ומצרים התחתונה לממלכה אחת.
איחוד מצרים

סביב שנת 3300 לפנה"ס היו ערי המדינה במצרים מחולקות לשתי ממלכות: מצרים העליונה, שמלכה חבש את הכתר הלבן, ומצרים התחתונה, שמלכה חבש את הכתר האדום. האגיפטולוגים שמיחסים לנערמר את איחוד מצרים, מזהים אותו עם השליט מנס, שמופיע כמלך הראשון של מצרים ברשימת המלכים של מנתון מהתקופה ההלניסטית. בפלטת נערמר שהתגלתה בנחן (היירקונפוליס) בשנת 1898, מופיע נערמר כמלך מצרים העליונה והתחתונה, בכך שהוא חובש את שני הכתרים. עדות נוספת היא רשימות המלכים שנמצאו בקברי המלכים דן וקע, שמשתייכים לשושלת הראשונה, שם מופיע נערמר כמיסד השושלת. חלק מהאגיפטולוגים סבורים שנערמר לא איחד את מצרים, אלא רק החל בתהליך האיחוד, כאשר המלך המאחד הוא יורשו שנקרא חור אחע. בעיניהם נערמר הוא המלך האחרון של שושלת 0.
מוצאו, חייו, וקבורתו של נערמר

חלק מהחוקרים משערים שהוא ירש את המלך עקרב השני או המלך קע, מלכים ששלטו במצרים העליונה בתקופה הקדם-שושלתית. ישנם חוקרים שמזהים אותו עם עקרב השני. נערמר שלט מעיר הבירה שלו טיניס שליד אבידוס. אשתו נקראה ניתחותפ, שהייתה נסיכה ממצרים התחתונה, והיא כנראה גם הייתה אמו של יורשו חור אחע. קברו של נערמר בנוי משני תאים, והוא נמצא באום אל-געאב שבאזור אבידוס.
נערמר בארץ ישראל

הסרך של נערמר (שעליו מופיע שפמנון (נר) ואיזמל (מר), מעל לחזית של מקדש), נמצא על שברי חרסים בתל ערד, תל עירני ואתר עין בשור. בדיקה שנעשתה לחרס מעין הבשור גילתה שהחרס הוא של קנקן יין שיוצר במצרים. יגאל ידין סבר על בסיס הסרך, ועל בסיס ניתוח של פלטת נערמר, ששם הוא זיהה שירטוט של עפיפון מדבר, שנערמר כבש ושלט בדרום ארץ ישראל. ישנם חוקרים שסבורים שמקור הסרך בארץ ישראל הוא בסחר שהתנהל בין מצרים וארץ ישראל.
ראו גם

היסטוריה של מצרים העתיקה
פרעוני מצרים
פלטת נערמר
ראש אלת נערמר
יעקב צ' מאיר

| --- | --- |

מאיר, 2022
 לידה:  1984 (בן 41 בערך) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:   תל אביב-יפו
 מקום לימודים:  ישיבת מעלה גלבוע  ישיבת שיח יצחק  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת תל אביב
 שפות היצירה:  עברית 
 
יעקב צ' מאיר (נולד ב-1984) הוא סופר וחוקר בתחומי מדעי היהדות ובעיקר בתחום של תולדות הספר.
ביוגרפיה

מאיר נולד בירושלים, למד בישיבת מעלה גלבוע ובישיבת שיח יצחק והשלים תואר ראשון ושני באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנים 2009–2012 פרסם בעיתון מקור ראשון טור בשם "בשולי הדף" על הדף היומי. בשנים 2010–2015 כתב טור פרשת השבוע במוסף "תרבות וספרות" של עיתון הארץ. באוקטובר 2015 החל לפרסם במוסף זה טור שבועי על שולחן ערוך..
בשנת 2012 יצא לאור ספרו הראשון גם ציפור – רומן העוסק במפוני גוש קטיף שעלילתו מתרחשת בתחילת מלחמת לבנון השנייה. בשנת 2016 יצא לאור ספרו דרישות, שכולל קריאה במדרשי חז"ל לפי סדר פרשת השבוע, ומבוסס על טור פרשת השבוע שכתב בעיתון הארץ. בשנת 2019 יצא לאור ספרו השלישי, נחמיה, רומן היסטורי שעוסק בתקופתו של שבתי צבי ובתנועת השבתאות דרך דמותו של נחמיה כהן ודמויות שוליים נוספות בנות התקופה.
בשנת 2018 השלים מאיר דוקטורט באוניברסיטת תל אביב שכותרתו "מתרבות כתב היד לתרבות הדפוס: התלמוד הירושלמי מהדורת ויניציאה רפ"ג". מחקר זה התפרסם כספר בשנת 2022, בשם דפוס ראשון: מהדורת התלמוד הירושלמי ונציה רפ״ג (1523) וראשית הדפוס העברי. מאיר הוא היסטוריון של תולדות הספר, ותחום המחקר שלו הוא ההיסטוריה החומרית של הספר העברי בימי הביניים ובראשית העת החדשה.
פרסים

על ספרו "נחמיה" היה מועמד לפרס ספיר לשנת 2020 ברשימה הקצרה, וכן זכה בפרס היצירה על שם לוי אשכול לשנת תשפ״א ובפרס גולדברג לספרות.
בתחום האקדמי, זכה בשנת 2022 בפרס שזר לחקר תולדות ישראל על עבודת הדוקטורט שלו..
ספריו > פרוזה

גם ציפור, הקיבוץ המאוחד 2012
נחמיה, ידיעות ספרים 2019
ספריו > פרוזה > ילדים

עלילות חזֵר וגנֵב, ידיעות ספרים, 2024
ספריו > עיון

דרישות: קריאה במדרשי חז״ל על סדר פרשת השבוע, ידיעות ספרים 2015
דפוס ראשון: מהדורת התלמוד הירושלמי ונציה רפ״ג (1523) וראשית הדפוס העברית, מאגנס 2022
הערות שוליים

↑  יעקב צ. מאיר בפורטל הדף היומי
↑  הטור הראשון בסדרה:  חיי היהודי מרגע יקיצתו ועד שיילך לישון, באתר הארץ, 25 באוקטובר 2015
↑  פורסמה הרשימה הקצרה, באתר ישראל היום
↑  הודעה על זוכי פרס שזר לשנת 2022, בעמוד הפייסבוק של מרכז זלמן שזר, 31 באוקטובר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292282605171  BnF: cb16709693v (data)  GND: 1141256509  ISNI: 0000 0004 0214 2205  LCCN: n2012058344  SUDOC: 249137763  VIAF: 297650175   WorldCat (עם VIAF): 297650175 
נשיא מדינת ישראל יצחק הרצוג מעניק למאיר את פרס שז"ר לשנת 2022
מיכל וולדיגר

מיכל וולדיגר (שנייה מימין) משתתפת בפאנל חברי כנסת, מאי 2022
מיכל מרים ווֹלדיגר (נולדה בט"ז בטבת ה'תשכ"ט, 6 בינואר 1969) היא חברת הכנסת מטעם מפלגת הציונות הדתית, שכיהנה כסגנית שר האוצר. בעבר עורכת דין ישראלית ופעילת ציבור דתית לאומית בתחום בריאות הנפש. עמדה בראש עמותת בת עמי לשירות לאומי.
ביוגרפיה

נולדה וגדלה בבני ברק. היא נינתו של הרב נפתלי טרופ ונכדתו של הרב ראובן טרופ. התחנכה באולפנית בני עקיבא תל אביב. בצעירותה החלה להדריך בסניף תנועת הנוער בני עקיבא שבעיר הולדתה.
מאוחר יותר, שירתה בשירות לאומי בקיבוץ דתי, חפץ חיים.
בוגרת תואר ראשון במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן, וניהלה משרד עריכת־דין אזרחי ובעיקר מסחרי.
ביוגרפיה > עשייה ציבורית

מאז תחילת שנות ה־90 וולדיגר מתגוררת בגבעת שמואל. בבחירות לרשויות המקומיות בישראל ב־2013 נבחרה מטעם מפלגת הבית היהודי למועצת העיר גבעת שמואל, החזיקה בתיק הרווחה ובראשות הוועדה למלחמה בסמים ובאלכוהול, והייתה חברה בוועדות הכספים, קידום מעמד האישה ותכנון ובנייה. לקראת הבחירות לרשויות המקומיות בישראל ב־2018 התמודדה לראשות הבית היהודי בעיר אך הפסידה, ובעקבות כך פרשה מרשימה עירונית זו.
ב־2014 הקימה את אמונת"ך – ארגון משפחות נפגעי תחלואה כפולה, למען פגועי נפש המתמודדים במקביל עם התמכרויות, והיא עומדת בראשו. חברת הנהלת "משפחות בריאות הנפש" ומיזם "מכורים לחיים" וחברת פורום בריאות הנפש הכולל נציגי עמותות העוסקות בתחום.
בנוסף היא מונתה ב־2017 לראשת עמותת בת עמי לשירות לאומי, אך פרשה ממנה ב־2021 לאחר שהחליטה לרוץ בבחירות לכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע שובצה וולדיגר במקום ה־2 של רשימת הציונות הדתית מטעם מפלגת האיחוד הלאומי ונבחרה לכנסת.
במהלך כהונתה בכנסת ה-24, הייתה יושבת ראש שדולת בריאות הנפש והשדולות לחוסן אישי וחברתי, למאבק בסמים ובהתמכרויות, למען שירות לאומי-אזרחי, למען קידום שוויון הזדמנויות לאנשים עם מוגבלות, למאבק בסחר בנשים ובזנות ולאתגרי הפוריות בישראל.
באוגוסט 2022 דורגה ב"פַּרלמטר" של "שקוף" - ונמצאה מבין החברים המובילים במספר ההצעות לסדר בכנסת שאושרו.
בבחירות המקדימות במפלגת הציונות הדתית לקראת הבחירות לכנסת ה-25 וולדיגר הגיעה למקום הרביעי ועל כן מוקמה במקום השמיני ברשימה לכנסת (לאחר חתימת הסכם הריצה המשותפת עם עוצמה יהודית), ונבחרה לכנסת בפעם השנייה.
ב-26 באוקטובר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל של מדינת ישראל, הודיעה על התפטרות מתפקידה כסגנית-שר האוצר, כדי להתמקד בתחום מומחיותה, שיקום הנפש, וביקשה להעביר את תקציב משרדה למען המלחמה שהחלה.
חיים אישיים

נשואה לאורי וולדיגר, להם חמישה ילדים, והם מתגוררים בעיר גבעת שמואל.
לקריאה נוספת

משה ויסטוך, "פרויקט השו"ת עם מיכל וולדיגר", שביעי 428 (עמ' 20), 26 בפברואר 2021
הערות שוליים

1 2 3 4  חזקי ברוך, מיכל וולדיגר תרוץ עם סמוטריץ' ובן-גביר, באתר ערוץ 7, 4 בפברואר 2021
↑  אמיר אטינגר, ‏מסתמן: סמוטריץ' ישריין את עו"ד מיכל וולדיגר, באתר "סרוגים", 3 בפברואר 2021
↑  מיכל וולדיגר, מיכל וולדיגר: אשמש קול למתמודדי הנפש ולמשפחותיהם, באתר ערוץ 7, 11 בפברואר 2021
↑  חברת הכנסת מיכל מרים וולדיגר, באתר הכנסת, 22 ביולי 2022, באתר main.knesset.gov.il
↑  עידן בנימין, מדד הצעות לסדר בכנסת ה-24: אחמד טיבי מוביל את הכנסת, באתר שקוף, ‏2022-08-09
↑  חזקי ברוך, סגנית השר מיכל וולדיגר התפטרה מתפקידה, באתר ערוץ 7, 26 באוקטובר 2023
| חברי הכנסת המכהנים בכנסת העשרים וחמש |
| --- | --- | --- |
(חברי הכנסת ששמותיהם מודגשים מכהנים גם כשרים או כסגני שרים בממשלת ישראל השלושים ושבע)
| סיעות הקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע (68 חברי הכנסת)  | סיעות הקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע (68 חברי הכנסת)  |  |
| הליכוד (32) | נתניהו • לוין • אוחנה • ברקת • דיכטר • ישראל כ"ץ • קרעי • ביטן • אדלשטיין • רביבו • דיסטל-אטבריאן • ואטורי • דנינו • גוטליב • מילביצקי • ביסמוט • סעדה • דלל • גמליאל • אופיר כץ • גולן • אילוז • קלנר • עטייה • הלוי • מלקו • שקלים • שטרית • פסל • גואטה • בוארון • עבד |  |
| ש"ס (11) | דרעי • מלכיאלי • ארבל • אזולאי • אבוטבול • בוסו • טייב • בצלאל • מישרקי • מלול • מושיאשוילי |  |
| הציונות הדתית (7) | סופר • סטרוק • רוטמן • וולדיגר • טל • סולומון • סוכות |  |
| יהדות התורה (7) | גפני • טסלר • אשר • אייכלר • פינדרוס • רוט • ברוכי |  |
| עוצמה יהודית (6) | בן גביר • וסרלאוף • אלמוג כהן • פוגל • סון הר-מלך • קרויזר |  |
| הימין הממלכתי (4) | סער • אלקין • השכל • בוסקילה |  |
| נעם (1) | מעוז |  |
| סיעות האופוזיציה (52 חברי הכנסת) | סיעות האופוזיציה (52 חברי הכנסת) |  |
| יש עתיד (24) | לפיד • מאיר כהן • אלהרר • מירב כהן • שטרן • מיקי לוי • בן ארי • בן ברק • סגלוביץ • טופורובסקי • שיר • רול • להב-הרצנו • בליאק • רון כץ • צרפתי הרכבי • מזרסקי • סאקס פרידמן • דבורה ביטון • טור-פז • דוידסון • שירי • מירון • ירון לוי |  |
| המחנה הממלכתי (8) | גנץ • איזנקוט • תמנו • טרופר • מיכאל ביטון • כהנא • פרקש-הכהן • שוסטר |  |
| ישראל ביתנו (6) | ליברמן • פורר • סובה • ניר • מלינובסקי • עמאר |  |
| רע"מ (5) | עבאס • טאהא • אל-הואשלה • ח'טיב-יאסין • חוג'יראת |  |
| חד"ש-תע"ל (5) | עודה • טיבי • תומא סלימאן • כסיף • עטאונה |  |
| העבודה (4) | מיכאלי • לזימי • קריב • רייטן |  |
תסמונת הפין הקטן

תסמונת הפין הקטן (באנגלית: Small Penis Syndrome; בראשי תיבות: SPS) היא תסמונת בה גברים חווים חרדה ובושה מגודל הפין שלהם, למרות שהוא נמצא בטווח הנורמלי מבחינה רפואית.
רקע להתפתחות התסמונת > תאוריית התסריט המיני

תאוריית התסריט המיני מציעה התבוננות על התנהגות חברתית ומינית, כחלק מתסריט חברתי אותו גברים ונשים שואפים לחקות (2003 ,Gagnon & Simon). לפי התאוריה תסריטים אלו מבוססים על כללים לפיהם האדם מנבה, מפרש, מגיב ושולט על מצבים שונים. התסריטים המיניים מבנים את ההתבוננות של האדם על הסיטואציות המיניות שהוא חווה בעת הפעילות המינית. בעזרת תיאורייה זו ניתן להסביר ולצפות התנהגויות והעדפות מיניות של האדם (1981 ,Abelson)
לתסריט המיני שלוש הנחות מרכזיות:
פעילויות מיניות מוגבלות על ידי נורמות של חברה, תרבות, תקופות ואזור.
להתנהגויות שונות מוענקות משמעויות שונות וישנה חשיבות למי הם האנשים או הקבוצות אשר מבצעות את הפעילות המינית. מה שנחווה ונעשה בפועל הוא תוצאה של נורמות חברתיות הכוללות למידה גופנית הקשורה בעוררות, גירוי ושיא מיני.
ברוב החברות, התנהגויות מיניות ומגדריות קשורות ביניהן ברמה כלשהי (DeLamater, 1987 ; נוסבאום, 2003)
רקע להתפתחות התסמונת > תאוריית התסריט המיני ותסמונת הפין הקטן

התסריט המיני, יוצר גיבוש תפיסות שאינן מדויקות בנוגע לגודל איבר המין ובכך משפיע על דימוי הגוף
ביחס לממדי איבר המין והתחושות הנלוות לכך. דימוי גוף הינו התמונה אשר אנו מייצרים עבור גופנו במוחנו, הדרך בה אנחנו רואים את גופנו. ההגדרה המקובלת לדימוי גוף מתארת חוויה פסיכולוגית רב ממדית אשר טומנת באדם מחשבות, אמונות, רגשות והתנהגויות הנוגעות להערכתו את הופעתו החיצונית. ליקוי בדימוי הגוף נוצר בעיקר בשני ממדים, הראשון הוא כאשר אדם חווה עיוות בתפיסת מידת הגוף ומתקשה לאמוד במדויק את מידותיו. המימד השני הינו חוסר שביעות רצון של האדם ממידותיו, צורת גופו או אופן אחר של הופעתו. ככל הנראה, שני ממדים אלו אינם תלויים ואינם עומדים כל אחד בפני עצמו (חודורקובסקי, 2011)
תפיסות לא מדויקות אלה של דימוי הגוף מושפעות ממונח הגבריות ההגמונית שאותו הגתה לראשונה ריווין קונל וגם מהפאלוס, מונח המסמן את איבר המין הזכרי בתרבות (1989 ,Halperin), ומתייחס לאיבר המין הגברי בעת זקפה או לאובייקטים בעלי צורה דומה. מונחים אלו משפיעים על תפיסת הפרט את עצמו, ובמקרה זה את איבר מינו. זאת בהתאם לציפייה החברתית המצופה ממנו, בהקשרים של גודל איבר מיני וביצועיים מיניים. גברים הסובלים מתסמונת הפין הקטן יגדירו את עצמם כבעלי איבר מין קטן ולכן עשויים לחוש כי אינם עומדים בציפיות החברה ואינם מסוגלים לבצע אקט מיני כמצופה מהם בתסריט המיני בו הם מחזיקים בראשם. הם חוששים שאחרים, גברים ונשים, יעריכו אותם באופן שלילי (אהרון, 2021).
אופן התבטאות התסמונת

תסמונת הפין הקטן עשויה לעורר חרדה בקרב הגברים הלוקים בה. החרדה מתבטאת בצורה ישירה או עקיפה, למשל, החרדה יכולה להתבטא גם כאשר האדם לבוש בשל החשש שאורך הפין הרפוי ושהיקפו קטן מהנורמה לגבר בוגר. החרדה מתקיימת למרות שבפועל לא קיימת קורלציה בין התפיסה שלהם את גודל איבר מינם לגודל הפין שלהם (Wylie, Eardley, 2007).
ממחקרם של ואל ונוספים (2014), נמצא כי בקרב גברים שהביעו היעדר שביעות רצון כללי מגודל איבר מינם, נצפו גם מדדים גבוהים של דיכאון, חרדה, חרדה חברתית, דימוי גוף נמוך וקשיים בתפקוד זקפה. גברים הסובלים מתסמונת הפין הקטן עלולים לעיתים לפתח הפרעת גוף דיסמורפית (BDD), שמובילה לעיסוק אובססיבי במראה החיצוני (Wylie, Eardley, 2007).
דרכי טיפול

גברים הסובלים מהתסמונת לעיתים ירצו לעבור טיפולים קוסמטיים על מנת להגדיל את היקף הפין באמצעות הזרקות (Jeong, Ko, Yang, & Lee, 2020). אבחון פסיכולוגי טרם הטיפולים חשוב כדי להבין את ציפיות המטופלים ולוודא שהם מועמדים מתאימים לטיפולים קוסמטיים, מכיוון שהטיפולים לא בהכרח יפתרו את החרדה, שהיא לרוב תוצאה של בעיה פסיכולוגית (Mondaini, Ponchietti, Bonafe, Di Loro, Biscioni & Masieri, 2001). הטיפול הנפשי בתסמונת הפין הקטן מתמקד בדרך כלל בטיפול קוגניטיבי-התנהגותי (CBT) כדי לעזור לסובלים לשנות את דפוסי המחשבה השליליים שלהם לגבי גודל הפין, המטרה היא לעזור למטופל לפתח תפיסה חיובית יותר לגבי הגוף שלו ולהתמודד עם החרדה. בנוסף, מומלץ על תרגילי חשיפה הדרגתית למצבים המעוררים חרדה. לפעמים גם טיפול תרופתי נגד חרדה עשוי לעזור (MentalHealth, 2024).
לקריאה נוספת

אהרון, ת., לביא-אג’אי, מ., ושוורץ, י. (2021). החוויה של “תסמונת הפין הקטן” בקרב גברים ישראלים הטרוסקסואלים. אוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
חודורקובסקי, מ.(2011). הבדלי מגדר ואסימטריה מוחית בתפיסת דימוי גוף. ProQuest Dissertations & Theses.
מיליצ’ר, ע., קליימינץ, א., וצבעוני, ל. (2018). סקסולוגיה : זוגיות ומיניות מאל"ף עד תי"ו. צבעונים הוצאה לאור.
נחום נוסבאום. (2003). הקשר בין פערים בתסריט המיני של בני זוג לבין איכות הקשר המיני ואיכות הנישואין. University of Haifa (Israel).
קונל, ריי ווין. .2009 "הארגון החברתי של הגבריות". מתוך: גברויות. פרדס הוצאה לאור. עמ' .89-105
Abelson, R. P. (1981). Psychological status of the script concept. American psychologist, 36(7), 715.
* Halperin, D. M. (1989). Is there a history of sexuality?. History and Theory, 28(3), 257-274.
Halperin, D. M. (2002). How to do the history of homosexuality. University of Chicago Press.
Jeong, H. C., Ko, K. T., Yang, D. Y., & Lee, W. K. (2020). Recent updates in the right decision and management of "Small Penis Syndrome". Journal of Men's Health, 16(4), e121–e132.
Mondaini, N., Ponchietti, R., Bonafè, M., Di Loro, F., Biscioni, S., & Masieri, L. (2001). Penile length and circumference: A study on 3,300 young Italian males. European Urology, 39(2), 183-186.
Simon, W., & Gagnon, J. H. (2003). Sexual scripts: Origins, influences and changes. Qualitative sociology, 26(4), 491-497.
Strokoff, J., Halford, T. C., & Owen, J. (2016). Men and psychotherapy.
Tiggemann, M., Martins, Y., & Kirkbride, A. (2007). Oh To Be Lean and Muscular: Body Image Ideals in Gay and Heterosexual Men. Psychology of Men & Masculinity, 8(1), 15–24.
Veale, D., Eshkevari, E., Read, J., Miles, S., Troglia, A., Phillips, R., ... & Muir, G. (2014). Beliefs about penis size: Validation of a scale for men ashamed about their penis size. The journal of sexual medicine, 11(1), 84-92.
הערות שוליים

↑  Aaronson, I. A. (1994). Micropenis: medical and surgical implications. The Journal of urology, 152(1), 4-14.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "תסמונת הפין הקטן".
שבר בצוואר הירך

| --- | --- |

צילום רנטגן של שבר בצוואר עצם הירך
 מיקום אנטומי:  upper extremity of femur 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  825363 
 MeSH:  D006620
 סיווגים
 ICD-10:  S72.0 
 
שבר בצוואר הירך (באנגלית: Hip fracture) הוא שבר בעצם הירך אשר מתרחש בחלק המקורב של העצם, קרוב למפרק הירך.
המונח "שבר בצוואר הירך" מתאר במרבית המקרים ארבעה סוגי שברים, אשר מתרחשים לרוב כתוצאה מדלדול עצם. ברוב המוחלט של המקרים, שבר בצוואר הירך מתרחש בעצם מדולדלת וחלשה, כתוצאה מנפילה או מטראומה קלה יחסית. אם העצם נורמלית ואינה מדולדלת, דרוש מנגנון פגיעה בעל אנרגיה גבוהה (כגון תאונת דרכים) על מנת לגרום לשבר כאמור. שבר בצוואר הירך בגיל המבוגר מקושר לתחלואה ולתמותה, כאשר מרבית החולים הן נשים. מעל 6,000 מקרים של שברים בצוואר הירך מתרחשים מדי שנה אצל הגיל המבוגר בישראל, כשהמספר הולך וגדל לאור ההתארכות בתוחלת החיים.
חלק עליון של עצם ירך ימין, מבט אחורי.
סוגי השברים הקיימים:
שבר בראש עצם הירך - שבר המערב את ראש העצם, ולרוב כתוצאה מטראומה במנגנון של אנרגיה גבוהה כדוגמת תאונת דרכים. שבר כזה מביא לרוב לפריקה של מפרק הירך.
שבר בצוואר עצם הירך - נקרא גם שבר סוב-קפיטלי (מתחת לראש עצם הירך), או שבר אינטרה-קפסולרי (המערב את קופסית המפרק - המפרק הסינוביאלי).
שבר אינטר-טרוכנטרי - בין תל הירך הגדול לתל הירך הקטן.
שבר סוב-טרוכנטרי - שבר הנמצא מתחת לתל הירך. השבר באזור גוף העצם.
תסמינים

הסימן או התסמין הקלאסי של שבר בצוואר הירך בגיל המבוגר הוא חוסר יכולת לשאת משקל על הרגל וכאבים. בבדיקה גופנית, לרוב יש קיצור של הרגל הפגועה והיא מסובבת הצידה והחוצה.
גורמי סיכון

גורמי הסיכון לשבר בעצם אשר מתרחש כתוצאה מנפילה קלה יחסית:
נפילות חוזרות, למשל עקב סחרחורת, ליקוי ראיה, דמנציה.
דלדול עצם (אוסטאופורוזיס), למשל עקב עישון, תרופות סטרואידיות, כימותרפיה, כריתת שחלות, בלות ועוד.
עודף הומוציסטאין בדם- מצב בו יש עודף של חומצת אמינו מסוג הומוציסטאין.
מחלת פאג'ט של העצם או מצבים שונים כגון אוסטאומלציה, אוסטאופטרוסיס, פרכת.
גידולים שפירים או ממאירים בעצם (סיבה נדירה יחסית)
גרורות בעצמות כתוצאה מגידולים אחרים.
תהליך זיהומי בעצם.
גורמים נוספים כוללים עישון, שתיית אלכוהול מוגברת, משקל גוף נמוך, חוסר פעילות גופנית, שבר קודם בצוואר הירך וכן מצב בריאותי לקוי (קו-מורבידיות).
אבחון וטיפול

כשיש חשד לשבר בצוואר הירך יש לערוך צילום רנטגן במנח קדמי-אחורי וכן במנח צידי. כשהתשובה הניתנת בתוצאת הרנטגן אינה וודאית, יש לערוך דימות בטומוגרפיה ממוחשבת ולעיתים בדימות תהודה מגנטית במקרים בהם יש קושי להבחין בשבר עצמו. מיפוי עצמות פחות יעיל בגיל המבוגר היות שיש לחכות כשבוע לעיתים עד שמודגמים שינויים בעצם הפגועה.
אבחון וטיפול > שבר בצוואר עצם הירך

שברים בצוואר עצם הירך מערבים את הצוואר הצר שבין הראש העגול של עצם הירך לבין גוף העצם. שברים אלו לרוב מפריעים לאספקת הדם המגיעה לראש העצם. שברים אלו נקראים גם שברים סוב-קפיטליים, אלו שברים תוך מפרקיים.
קיים סיווג ע"ש garden לדירוג חומרת השבר:
שבר מדרגה 1 הוא שבר יציב, בלי תזוזה, כאשר השבר לא מלא (חלק מהקורטקס של העצם שמור). בשבר מסוג זה יכולים להיות כאבים והגבלה בהרמת הרגל, אולם לא יהיה קיצור של הרגל או סיבוב חיצוני של הרגל מאחר שזהו שבר ללא תזוזה. הטיפול כיום בשבר מדרגה 1 הוא קיבוע פנימי על ידי ברגים.
שבר מדרגה 2 הוא שבר מלא אולם ללא תזוזה. הטיפול הוא קיבוע פנימי על ידי שלושה ברגים.
שבר מדרגה 3 הוא שבר מלא, עם תזוזה, אולם קיים מגע כלשהו בין שני חלקי העצם.
שבר מדרגה 4 הוא שבר מלא, עם תזוזה מלאה וללא מגע בין חלקי העצם השונים.
ההבחנה בין שברים מדרגה 1 לשברים מדרגה 2, וכך גם ההבחנה בין שברים בדרגה 3 לשברים מדרגה 4 אינה קלה ואינה עקבית ולמעשה חסרת משמעות קלינית או טיפולית ולכן הדרך היעילה ביותר היא לחלק את השברים לשתי קבוצות - שברים עם תזוזה ושברים ללא תזוזה כאשר בשברים עם תזוזה ישנה סכנה משמעותית לפגיעה באספקת הדם לראש עצם הירך.
הטיפול בשברים מסוג 3 או 4 הוא ניתוח על ידי רופאים אורתופדיים, במהלכו מוחלף חלק העצם השבור בתותב, בתהליך הנקרא החלפת מפרק חלקית או מלאה. חלופה אחרת הקיימת בעיקר בצעירים היא לנסות ולהחזיר את האלמנטים השבורים למנח התקין (לבצע שחזור) ולקבע אותם על ידי ברגים.
סיבוך חמור ונפוץ של שבר בצוואר עצם הירך הוא סיבוך הקרוי נמק העצם: מאחר ששברים אלו נוטים לערב את אספקת הדם לראש עצם הירך, הרי שאספקת הדם לראש עצם הירך נפגעת וראש העצם עובר תהליך של נמק ומוות של רקמת העצם והסחוס.
סיבוך נוסף הוא חוסר איחוי - במצבים בהם לא מותקן תותב ומתבצע רק קיבוע פנימי, יש סכנה שלא יהיה איחוי בין קצוות העצם השונים.