stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אגרוף שיכור
סגנונות

אגרוף שיכור אינו שיטה אחת לכידה עם היררכיה מוסכמת. אפשר להבין אגרוף שיכור כתופעה בתוך עולם אמנויות הלחימה הסיניות, או כקבוצה של סגנונות קונג פו שאין ביניהן בהכרח קשר קונקרטי. במרבית המקרים, לא ניצב אגרוף שיכור לבדו כאמנות לחימה עצמאית, אלא הוא משמש כמרכיב מתוך שיטה רחבה יותר. להלן כמה מסגרות שבהן מתורגל אגרוף שיכור כיום:
קונג פו דרומי:
בחלק מהזרמים של הונג גאר (洪家拳) יש לפחות סט אחד של אגרוף שיכור.
בכמה זרמים של צ'וי לי פוט (蔡李佛) יש סט אחד של אגרוף שיכור.
בטופר הנשר (鷹爪派: יינג ז'או פאי) יש סט אחד של אגרוף שיכור.
בטיגריס שחור (黑虎門: הארק פו מון) יש סט אחד של אגרוף שיכור.
קיים סגנון שיכור דרומי שנקרא אגרוף 8 בני האלמוות השיכורים.
לאונג טינג פרסם ספר על אגרוף שיכור דרומי, אך לא ציין מניין למד אותו והאם המציא אותו בעצמו או לא.
קונג פו צפוני:
התצורה הרווחת ביותר של אגרוף שיכור היא כתחום בוו-שו, התעמלות אומנותית שמבוססת על אמנויות הלחימה הסיניות הצפוניות המסורתיות (שהיא גם הספורט הלאומי של סין). אגרוף שיכור בוו-שו הוא אקרובטי ווירטואוזי, עם תנועות שמחקות אדם שיכור. כמה הבדלים בולטים בין וו-שו לבין קונג פו מסורתי הם המטרה הסופית של קונג פו מסורתי ככלי לפיתוח יכולת לחימה לעומת מטרה אסתטית יותר בוו-שו, השימוש של קונג פו מסורתי בקורדינציה וכוונה לעומת השימוש של וו-שו באתלטיות והמבנה הפדגוגי של קונג פו מסורתי שמועבר בשושלות ממורה לתלמיד לעומת הוו-שו שנלמד בבתי ספר או אוניברסיטאות.
בכמה זרמים של קונג פו גמל שלמה בסגנון 7 כוכבים (七星螳螂拳: שי שינג טאנג לאנג צ'ואן) יש מרכיב של אגרוף הקדוש השיכור.
בשיטה של פו ז'נג סונג (傅振嵩) יש סט של מקל ארוך בסגנון 8 בני האלמוות השיכורים.
בשיטת בה ינג צ'ואן, אגרוף אלכוהול הוא מרכיב מפותח במיוחד, וכולל תאוריות תנועה ולחימה מפותחות, כלי נשק רבים ושיטות תרגול מגוונות (כמו שימוש בבובת עץ).
הערות שוליים

↑  1959-, Shahar, Meir, (2008). The Shaolin monastery : history, religion, and the Chinese martial arts. Honolulu: University of Hawai'i Press. ISBN 9780824833497. OCLC 259735411.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: extra punctuation (link) תחזוקה - ציטוט: numeric names: authors list (link)
↑  1947-, Liang, Ting, (1989). The drunkard kungfu & its application (2nd ed.). Hong Kong: Leung's Pubns. ISBN 9789627284086. OCLC 52024840.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: extra punctuation (link) תחזוקה - ציטוט: numeric names: authors list (link)
המתקפה האיראנית על ישראל (אוקטובר 2024)

המתקפה האיראנית השנייה על ישראל (בפרסית: عملیات وعده صادق ۲; "הבטחת האמת 2") הייתה מתקפת טילים רחבת היקף נגד ישראל שבוצעה על ידי איראן בערב 1 באוקטובר 2024. המתקפה כללה שיגור של 201 טילים בליסטיים, אשר כוונו נגד בסיסי חיל האוויר "נבטים" ו"תל נוף", וכן נגד מטה "המוסד" בעמק גלילות. כ-85% מהטילים יורטו במסגרת מבצע הגנה משולב של צה"ל וצבאות ארצות הברית, ירדן, בריטניה וצרפת. במתקפה נהרג פלסטיני מעזה ששהה ביריחו, וכן פעיל חמאס בטולכרם שנהרג במהלך צעדת חגיגות לירי האיראני. בנוסף, נפצעו מספר ישראלים, ונגרמו נזקים קלים לבסיסי נבטים ותל נוף, כמו גם למבנים ולרכוש בערים הוד השרון, גדרה וצפון תל אביב.
מתקפה זו מהווה את המתקפה השנייה של איראן על ישראל, לאחר המתקפה הראשונה שבוצעה בלילה שבין 13 ל-14 באפריל 2024. המתקפה התרחשה פחות מיממה לאחר תחילת התמרון הקרקעי של ישראל בלבנון, וכחצי שעה בלבד לאחר פיגוע ירי ביפו שבו נרצחו שבעה ישראלים. היא הוגדרה כתגובה איראנית למבצע "סדר חדש" ארבעה ימים קודם לכן, במהלכו חיסלה ישראל את מזכ"ל חזבאללה חסן נסראללה ואת הגנרל האיראני עבאס נילפורושאן. איראן הצהירה כי המתקפה היא גם תגובה להתנקשות באסמאעיל הנייה, ראש הלשכה המדינית של חמאס.
רקע

בין אפריל לאוקטובר 2024 נרשמה הסלמה חדה בעימות בין ישראל לאיראן ובעלי בריתה, שהתבטאה בסדרת אירועים דרמטיים: סיכול ממוקד של מוחמד רזא זאהדי בדמשק, הוביל למתקפה איראנית ראשונה על ישראל; ההתנקשות באסמאעיל הנייה בטהרן עוררה איומי נקמה מצד משמרות המהפכה; תקיפת מפקדת חזבאללה בביירות הביאה למותם של המזכ"ל חסן נסראללה ובכירים נוספים בארגון. קודם למתקפה פינה צה"ל מספר בסיסים. ב־1 באוקטובר פרסם הניו יורק טיימס, ידיעה מפי גורם צבאי אמריקאי, לפיה איראן מתכוונת לשגר טילים בליסטיים וכטב"מים לעבר ישראל.
המתקפה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
המתקפה על ישראל כללה שיגור של כ-180 טילים בליסטיים מדגם "עימאד", "פתאח-1" ו"ח'ייבר שכן", לפי גורמי מודיעין - מהטילים המתקדמים ביותר שיש לרשות איראן (אין תיעוד לטילים היפרסוניים). מרבית הטילים יורטו, אך 36 מהם פגעו בשטחה: 32 טילים פגעו בנבטים, שלושה בתל נוף, ושניים בשטח פתוח סמוך למחנות גלילות. תמונות לוויין שהפיצו האיראנים, הציגו פגיעה בהאנגר ובכביש הגישה. לא נגרם נזק למטוסים.במתקפה נהרג פלסטיני תושב יריחו. נפגעו קל שלושה תושבים מצפון תל אביב, וגבר בן 68 מעפולה נפטר מדום לב במרחב מוגן. כמו כן, נגרם נזק לרכוש בלפחות מאה בתים בהוד השרון.
המתקפה, שגררה הפעלת 1,864 אזעקות ברוב הארץ, לוותה בשימוש ראשון בטכנולוגיית שידור תאי להתרעות לתושבים. במהלך האירוע נסגר לזמן קצר המרחב האווירי של ישראל, וראש הממשלה ושרים נוספים שהו במרכז לניהול משברים לאומיים בהרי ירושלים. בשעה 19:31 נשמעו אזעקות לראשונה, ובהדרגה הסיר פיקוד העורף את ההנחיות לשהייה במרחבים מוגנים, עד שבשעה 00:30 בוטלו כל המגבלות.
תגובות

המתקפה גונתה על ידי שורה של מדינות, ביניהן בריטניה, גרמניה, קנדה וארגנטינה. נשיא ארצות הברית ג׳ו ביידן הדגיש את תמיכתו בישראל והודיע כי יוטלו סנקציות נוספות על איראן. כמו כן, בניגוד לתגובת הממשל האמריקאי למתקפת איראן באפריל, הפעם הממשל הביע תמיכה בתגובה ישראלית.
מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש גינה את כלל "ההתקפות האחרונות במזרח התיכון" וקרא להפסקת אש, מבלי להתייחס ספציפית להתקפה האיראנית. בתגובה לכך הכריז שר החוץ של ישראל, ישראל כ"ץ, כי גוטרש הוא "אישיות בלתי רצויה" במדינה.
ב-26 באוקטובר 2024 תקפה ישראל באיראן כתגובה למתקפה האיראנית. בין היעדים נכללו מתחמים צבאיים, מערכות הגנה אוויריות, מתקני פיתוח וייצור כטב"מים, ובסיסי שיגור של טילים בליסטיים. הפגיעה הישראלית במערך ייצור הטילים של איראן הובילה להאטה משמעותית בקצב ייצור הטילים האיראני. מה שמנע ממנה לבצע מתקפת טילים נוספת מאז.
ראו גם

המעורבות האיראנית במלחמת חרבות ברזל
החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל
הערות שוליים

↑   ציוץ של החדשות - N12 ברשת החברתית אקס (טוויטר), 1 באוקטובר 2024
1 2  ההרוג היחיד מהמתקפה האיראנית: פלסטיני מיריחו, באתר "סרוגים", 1 באוקטובר 2024
↑  Israel war on Gaza, Lebanon updates: Iran fires missiles at Israel, אל ג'זירה באנגלית, ‏1 באוקטובר 2024 (באנגלית)
1 2  4 פגיעות בבסיס נבטים: צילומי הלוויין אחרי המתקפה האיראנית, באתר ‏מאקו‏, 3 באוקטובר 2024
1 2   אמיר תיבון, ארה"ב, ירדן, בריטניה וצרפת סייעו להדוף את מתקפת הטילים האיראנית, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2024
1 2  יואב זיתון, AP, המתקפה האיראנית: תמונות הלוויין חושפות את הנזק בבסיס נבטים, באתר ynet, 3 באוקטובר 2024
↑  יואב זיתון, המתקפה האיראנית: תמונות הלוויין חושפות את הנזק בבסיס נבטים, באתר ynet, 3 באוקטובר 2024
↑  וואלה כסף‏, אלפי תביעות הוגשו: זה מחיר הנזק מליל התקיפה האיראנית, באתר וואלה, 13 באוקטובר 2024
1 2  Iran Update, October 1, 2024, Institute for the Study of War (באנגלית)
↑  רבקה שורק, ניו יורק טיימס: המתקפה האיראנית צפויה ב-12 השעות הקרובות, באתר עכשיו 14, 1 באוקטובר 2024
↑  טל שניידר, בהיעדר שקיפות, אין בישראל דיון ציבורי על המחיר האמיתי של המשך העימות עם איראן, באתר זמן ישראל, 6 באוקטובר 2024
↑  אודי עציון‏, כמה עלתה לאיראנים מתקפת הטילים, כמה עלה לישראל ליירט אותה, ומי משלם על כל זה?, באתר וואלה, 3 באוקטובר 2024
↑   אבי שרף, צילומי לוויין מראים פגיעות בבסיס נבטים כתוצאה מהמתקפה האיראנית, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2024
1 2  המתקפה מאיראן: כ-180 שיגורים זוהו לעבר מרכז ודרום הארץ - 1,864 אזעקות נשמעו, באתר ישראל היום, 1 באוקטובר 2024
↑  ישראל מושקוביץ, תושב עפולה נפטר בממ"ד במהלך המתקפה האיראנית: "הלב לא עמד בלחץ", באתר ynet, 2 באוקטובר 2024
↑  ירון דורון, נזק חסר תקדים בהוד השרון: כ-100 בתים נפגעו ממתקפת הטילים האיראנית, באתר ישראל היום, 2 באוקטובר 2024
↑  פירוט התרעה, באתר צופר, ‏1 באוקטובר 2024
↑  ליאת מצה, ‏פלאש SMS: זו ההודעה שקיבלתם מפיקוד העורף, באתר ‏מאקו‏, 1 באוקטובר 2024
↑  אל על בהודעה דרמטית: זה מה שקורה לטיסות בעקבות המתקפה האיראנית, באתר אייס, 1 באוקטובר 2024
↑  12, ‏איראן שיגרה כ-180 טילים בליסטיים; צה"ל: נתקוף הלילה בעוצמה, באתר גלובס, 1 באוקטובר 2024
↑  איתמר אייכנר, ליאור בן ארי, דניאל אדלסון, גינויים בעולם לאיראן, מועצת הביטחון תתכנס: "מתקפה חסרת אחריות", באתר ynet, 14 באפריל 2024
↑  ביידן: נטיל סנקציות על איראן, באתר ynet, 2 באוקטובר 2024
↑  ברק רביד‏, ישראל תתקוף באיראן בתוך ימים - היעד עשוי להיות מתקני נפט במדינה, באתר וואלה, 2 באוקטובר 2024
↑  איתמר אייכנר, שר החוץ כ"ץ בצעד חריג ביותר: מזכ"ל האו"ם - אישיות בלתי רצויה בישראל, באתר ynet, 2 באוקטובר 2024
↑  יואב זיתון, קודם במתקני ההגנה האווירית, ואז בטילים | שלב אחר שלב מליל התקיפות באיראן, באתר ynet, 26 באוקטובר 2024
↑  Institute for the Study of War, Institute for the Study of War (באנגלית)
התראות טילים בטלוויזיה בזמן המתקפה
המתקפה האיראנית על ישראל ב-1 באוקטובר 2024. צולם בגליל התחתון, לכיוון מזרח גבוה בשמיים
גרפיטי על שרידי טיל בליסטי איראני אוקטובר 2024 - ים המלח
החנוכיה האירנית של האמן אלי גרוס, העשויה משברי טילים שנורו על ישראל, הוצבה בכיכר החטופים
ורד בוסקילה

ריאיון עם ורד בוסקילה לקראת אולימפיאדת לונדון 2012
ורד בוסקילה (נולדה ב-23 במאי 1983) היא שייטת-עבר ישראלית שהתחרתה במפרשית מדגם 470; אלופת העולם (יוון 1998) בדגם 420, בעלת מדליית ארד מאליפות העולם (קרואטיה 2004) ו-3 פעמים סגנית אלופת אירופה (2001, 2004, 2005). ייצגה את ישראל ב-3 אולימפיאדות (אתונה 2004, בייג'ינג 2008 ולונדון 2012) וסיימה במקום רביעי ביחד עם ניקה קורניצקי באולימפיאדת בייג'ינג. מכהנת כסמנכ"לית הוועד האולימפי בישראל.
ביוגרפיה

בוסקילה נולדה גדלה והתחנכה בבת-ים, בתה של סימה בוסקילה, ילידת הארץ, ושרלי בוסקילה יליד מרוקו, ולה אחות ואח גדולים ממנה. בילדותה למדה בבית ספר "דוד אלעזר", ובנעוריה למדה במקיף עירוני חשמונאים בת ים.
ביוגרפיה > הקריירה הספורטיבית

בוסקילה החלה לשוט במועדון מכבי זבולון בת-ים עוד בגיל 8. לאחר מכן הצטרפה לאגודת הפועל תל אביב וחברה ללינור קליגר כבת זוג לשיט במפרשית מדגם 420. השתיים זכו באליפות העולם שהתקיימה ביוון בשנת 1998, ובהמשך עברו למפרשיות מדגם 470.
בשנת 2000 החלה לשוט עם ניקה קורניצקי. שנה לאחר התחלת עבודתן המשותפת זכו השתיים במדליית ארד באליפות אירופה שנערכה באירלנד, הישג חסר תקדים בענף השיט 470 נשים. שנה לאחר מכן זכו במדליית כסף ב"שבוע הייר", אחת התחרויות היוקרתיות ביותר בסבב העולמי. ב-2003 חזרו על הישג זה. ב-2004 זכו השתיים במדליית ארד באליפות העולם שהתקיימה בקרואטיה ובאליפות אירופה שהתקיימה בגרמניה. אירוע השיא בשנה זו היה השתתפותן במשחקים האולימפיים שהתקיימו באתונה, יוון, שם סיימו במקום ה-18. במהלך שנת 2004 היו השתיים מדורגות במקום הראשון בעולם בדירוג העולמי.
ב-2005 זכו שוב במדליית הכסף בגביע העולם "שבוע הייר" וכן זכו במדליית כסף באליפות אירופה שנערכה בפולין ובמקום החמישי באליפות העולם שנערכה בארצות הברית. לאחר אליפות העולם, החליטה קורניצקי לפרוש מפעילות ספורטיבית. בוסקילה החלה לשוט עם שייטת צעירה בשם עדי גלבוע והשתים זכו במדליית זהב בגביע העולם ב"שבוע הייר" ובמקום השמיני באליפות אירופה. על אף ששיתוף הפעולה בין השתיים היה מוצלח, החליטה בוסקילה בשנת 2007 לשוב ולשתף פעולה עם ניקה קורניצקי שחזרה לפעילות ספורטיבית וכבר באותה השנה זכו השתיים באליפות העולם בפורטוגל במקום השמיני, הישג שהקנה להן את הכרטיס לאולימפיאדת בייג'ינג 2008.
במשחקים האולימפיים בבייג'ינג סיימו בוסקילה וקורניצקי במקום הרביעי. לאחר המשחקים פרשו שתיהן משיט. בוסקילה התרכזה בסיום לימודי משפטים וממשל במרכז הבינתחומי הרצליה, בהם החלה עוד קודם לכן, ובשנת 2010 לאחר התמחות במשרד מסחרי הוסמכה כעורכת דין.
למרות פרישתה, החליטה בוסקילה בשנת 2011 להתחרות שוב ולנסות להגיע לאולימפיאדה שלישית, יחד עם שייטת צעירה בשם גיל כהן. באותה השנה זכו השתיים במדליית הארד בגביע העולם היוקרתי שהתקיים בפלמה דה מיורקה שבספרד, במדליית זהב בתחרות יוקרתית ביפן והגיעו להישג שיא עם זכייתן במקום הרביעי באליפות העולם שהתקיימה בדצמבר 2011 באוסטרליה, הישג שהקנה להן את הכרטיס למשחקים האולימפיים בלונדון 2012. במשחקים האולימפיים הן סיימו במקום ה-15.
ב-24 בדצמבר 2012 בגיל 29 הודיעה ורד על פרישה משיט תחרותי.
בסך הכול זכתה בוסקילה במהלך הקריירה הספורטיבית שלה ב-19 מדליות באליפויות עולם ואירופה וגביעי עולם.
ביוגרפיה > לאחר פרישתה מספורט תחרותי

בוסקילה היא בוגרת המרכז הבינתחומי הרצליה במשפטים וממשל, ועורכת דין מוסמכת משנת 2010.
בין השנים 2012–2016 עסקה בוסקילה בניהול פרויקטים ופיתוח עסקי בחברה לארגון והפקת אירועים וחתונות.
בינואר 2017 מונתה לסמנכ"ל הוועד האולימפי הישראלי. החל משנת 2021, במקביל לעבודתה בוועד האולימפי, משמשת בוסקילה כיו"ר הוועדה המקצועית של ארגון "ספיישל אולימפיקס" בישראל. נוסף על כך, היא משמשת כשגרירת אתנה – הפרויקט הלאומי לקידום ספורט הנשים בישראל, ומכהנת כחברה בוועדות השיווק ותקשורת של הוועד האולימפי האירופי.
בוסקילה מרצה לעיתים קרובות בקהילות יהודיות ברחבי העולם, לחברות עסקיות, ילדים וקבוצות ספורט. בהרצאתה, מגוללת בוסקילה את סיפורה האישי וממחישה באמצעותו את הגבול הדק הקיים בספורט בין ההישגי לתחרותי, וכן את האנלוגיה בין ההתמודדויות עם משברים בספורט למשברים בחיים, תוך כדי מסע החיים והמציאות היום יומית התובענית.
בשנת 2022 הוציאה את הספר ״אמזונה״, ספר אוטוביוגרפי המתאר את הקשיים והאתגרים שמאחורי הצלחתה.
השתתפה בעונת הישרדות VIP עונה 4. בפרק השמיני בעונה חשפה כי היא סובלת ממחלה אוטואימונית הפוגעת בריאות והן ביכולת של 50% בלבד.
בוסקילה הייתה נשואה לעורך הדין אורן סמוגורה, בנו של מאמן השיט אמנון סמוגורה, ולהם ילדה משותפת. היא מתגוררת בתל אביב.
הערות שוליים

↑  טליה סלנט, ‏ורד בוסקילה פרשה בדמעות: "מרגישה מיצוי גדול וגאווה", באתר ערוץ הספורט, 24 בדצמבר 2012
↑  השייטת ורד בוסקילה מצטרפת לוועד האולימפי, באתר ONE‏, 15 בינואר 2017
↑   רעות ברזילי, ‏מחיר ההצלחה: הספורטאיות האולימפיות מדברות על הפרעות האכילה שבאו בעקבותיו, באתר ‏מאקו‏, 17 בינואר 2021
↑  דודי פטימר, ‏ורד בוסקילה חושפת את סיפור חייה: הצלקות, ההחמצות, הסערות והרגעים השמחים, באתר מעריב אונליין, 3 באפריל 2022
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת אתונה (2004)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | אלכס אברבוך • נילי אברמסקי • אסף בימרו • אירנה לנסקי • היילה סטאין |  |
|  ג'ודו | אודי וקס •  אריק זאבי • גל יקותיאל • מיכל פיינבלט • יואל רזבוזוב |  |
|  היאבקות | יורי יבסייצ'יק • יאשה מנשרוב • גוצ'ה ציציאשווילי |  |
|  התעמלות מכשירים | פבל גופמן |  |
|  התעמלות אמנותית | קטיה פיסצקי |  |
|  טאקוונדו | מאיה ערוסי |  |
|  טניס | יוני ארליך • אנה סמשנובה • אנדי רם |  |
|  טניס שולחן | מרינה קרבצ'נקו |  |
|  סיף | איילת אוחיון |  |
|  קיאק | רועי ילין • לריסה פסחוביץ' • מיכאל קולגנוב |  |
|  קליעה | אלכסנדר דנילוב • גיא סטריק |  |
|  שחייה | ורד בורוכובסקי • אניה גוסטומלסקי |  |
|  שחייה אמנותית | אנסטסיה גלושקוב • אינה יופה |  |
|  שיט | ורד בוסקילה • אודי גל •  גל פרידמן • לי קורזיץ • ניקה קורניצקי • גידי קליגר |  |
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת בייג'ינג (2008)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | אלכס אברבוך • איתי מגידי • היילה סטאין • ניקי פאלי |  |
|  ג'ודו | אריק זאבי • גל יקותיאל • אליס שלזינגר |  |
|  התעמלות אמנותית | נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (אלונה דבורניצ'נקו, רחלי ויגדורצ'יק, ורוניקה ויטנברג, מריה סבנקוב, קטיה פיסצקי) • נטע ריבקין • אירה ריסנזון |  |
|  התעמלות מכשירים | אלכס שטילוב |  |
|  טאקוונדו | בת אל גטרר |  |
|  טניס | ציפי אובזילר • יוני ארליך • שחר פאר • אנדי רם |  |
|  סיף | תומר אור • דלילה חטואל • נעם מילס |  |
|  קיאק | מיכאל קולגנוב |  |
|  קליעה | דורון אגוזי • גיא סטריק • גיל סימקוביץ' |  |
|  שחייה | תום בארי • גיא ברנע • אניה גוסטומלסקי • אלון מנדל • גל נבו • איתי צ'מה • נמרוד שפירא בר אור |  |
|  שחייה אמנותית | אנסטסיה גלושקוב • אינה יופה |  |
|  שיט | נופר אדלמן • ורד בוסקילה • אודי גל • מעין דוידוביץ' •  שחר צוברי • ניקה קורניצקי • גידי קליגר |  |
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת לונדון (2012)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | זוהר זימרו • דונלד סנפורד • ג'יליאן שוורץ |  |
|  בדמינטון | מישה זילברמן |  |
|  ג'ודו | טומי ארשנסקי • אריק זאבי • גולן פולק • סוסו פללשווילי • אליס שלזינגר |  |
|  התעמלות אמנותית | נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (מורן בוזובסקי, אליאורה זולקובסקי, פולינה זקלוז'ני, נועה פלצ'י, ויקטוריה קושל, מרינה שולץ) • נטע ריבקין |  |
|  התעמלות מכשירים | פליקס אהרונוביץ' • ולריה מקסיוטה • אלכס שטילוב |  |
|  טניס | יוני ארליך • שחר פאר • אנדי רם |  |
|  קליעה | סרגיי ריכטר |  |
|  שחייה | אמרי גניאל • יעקב טומרקין • גל נבו • עמית עברי • נמרוד שפירא בר אור |  |
|  שחייה אמנותית | אנסטסיה גלושקוב • אינה יופה |  |
|  שיט | נופר אדלמן • ורד בוסקילה • גיל כהן • ערן סלע • שחר צוברי • לי קורזיץ • גידי קליגר |  |
חוק מרשם האוכלוסין

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  1 באוגוסט 1965
 תאריך חקיקה עברי:  ג' באב תשכ"ה
 גוף מחוקק:  הכנסת החמישית
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 466, עמ' 270.
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד הפנים
 מספר תיקונים:  20
 נוסח מלא:  חוק מרשם האוכלוסין, תשכ"ה-1965
 
חוק מרשם האוכלוסין, תשכ"ה-1965 הוא חוק ישראלי המסדיר את פעולתו של מרשם האוכלוסין, שבו נרשמים פרטי מידע הנוגעים לתושב.
פרטי הרישום

פרטי מידע אלה קבועים בסעיף 2 לחוק:
במרשם האוכלוסין יירשמו הפרטים הבאים הנוגעים לתושב וכל שינוי בהם: 
 (1) שם המשפחה, השם הפרטי והשמות הקודמים; 
(2) שמות ההורים; 
 (3) תאריך הלידה ומקומה; 
 (4) המין; 
(5) הלאום; 
(6) הדת; 
(7) המצב האישי: (רווק, נשוי, גרוש או אלמן); 
(8) שם בן-הזוג; 
(9) שמות הילדים, תאריכי לידתם ומינם; 
(10) אזרחות או אזרחויות, של עכשיו ושקדמו; 
(11) המען; 
(11א) כתובת למשלוח דואר כמשמעותה בחוק עדכון כתובת, התשס"ה-2005, ככל שנמסרה על כך הודעה; 
(12) תאריך הכניסה לישראל; 
(13) התאריך שבו נהיה לתושב כאמור בסעיף 1(א).
הסדרים הקבועים בחוק > יהדות

בעקבות פסק דין בנימין שליט משנת 1969, בו פסק בג"ץ שלפקיד הרישום אין אמצעים לבדוק את מידת יהדותו של המצהיר ולכן עליו לקבל את הצהרתו כפי שהיא, נקבעה בחוק הסמכה מפורשת לעניין רישום הלאום היהודי:
לא יירשם אדם כיהודי לפי לאומו או דתו אם הודעה לפי חוק זה או רישום אחר שבמרשם או תעודה ציבורית מראים כי הוא אינו יהודי, כל עוד לא נסתרו ההודעה, הרישום או התעודה האמורים להנחת דעתו של פקיד הרישום הראשי או כל עוד לא נקבע אחרת בפסק-דין הצהרתי של בית משפט או בית דין מוסמך.
כמו כן, לעניין רישום הלאום, במקרה אחר ביקש פקיד הרישום להוסיף לאדם שהתגייר בגיור רפורמי הערה על יד הרישום כיהודי תיאור כ"נתגייר/ה". ביהמ"ש פסק כי אין זה מסמכויות פקיד הרישום, על כך הוסיף השופט אלון כי על פי המשפט העברי מעשה זה פסול מפאת הפגיעה בכבודו של הגר.
הסדרים הקבועים בחוק > הודעה לפקיד הרישום > כניסה לישראל

על מנת לוודא שהמרשם יהא מעודכן, קובע החוק הסדר לפיו אדם הנכנס לישראל מחויב להודיע על כל הפרטים האמורים לעיל לפקיד הרישום מיד עם היכנסו לישראל.
כל תושב חייב למסור לפקיד רישום תוך שלושים יום מיום כניסתו לישראל לראשונה, ואם היה לתושב לאחר כניסתו לישראל - מיום שהיה לתושב, הודעה על פרטי הרישום שלו לפי סעיף 2; ואם נכנס או היה לתושב כשבחסותו קטין או בגיר שאינו מסוגל למלא חובתו לפי סעיף זה, ימסור גם הודעה על פרטי הרישום שלהם.
הסדרים הקבועים בחוק > הודעה לפקיד הרישום > לידה בישראל

כאשר מדובר באדם שנולד בישראל, מטיל החוק את החובה על המוסד הרפואי בו הוא נולד, או על הרופא במקרה ומדובר בלידה שאירעה מחוץ למוסד רפואי, וזאת על מנת להבטיח שכל אדם שנולד בישראל יירשם במרשם.
הודעה על לידה שאירעה בישראל תימסר לפקיד רישום תוך עשרה ימים; ההודעה תימסר על ידי האחראי על המוסד שבו אירעה הלידה, או – על ידי הורי הילוד, הרופא והמיילדת שטיפלו בלידה - אם אירעה במקום אחר; ההודעה תכלול את פרטי הרישום של הילוד ופרטים אחרים שייקבעו בתקנות, באישור ועדת הפנים של הכנסת.
החוק דורש שכל תינוק שימצא מבלי שידועים הוריו ("אסופי" כהגדרת החוק) ידווח לפקיד הרישום על ידי מוצאו תוך 10 ימים (סעיף 9 לחוק), וכן כל אדם שנולד לו בן או בת בחו"ל או אימץ ילד או ילדה בחו"ל ידווח על כך לפקיד הרישום תוך 30 ימים (סעיף 11 לחוק).
הסדרים הקבועים בחוק > הודעה לפקיד הרישום > פטירה בישראל

מאחר שמרבית הפטירות מתרחשות מחוץ למוסד רפואי מסודר, קובע החוק הסדר לעניין מגלה הפטירה:
ההודעה תימסר על ידי האחראי על המוסד שבו אירעה הפטירה, על ידי הרופא שקבע את דבר המוות, ובאין רופא – על ידי מי שהיה נוכח בזמן הפטירה
מוסד מוגדר בחוק כ"בית-חולים, בית-סוהר, מוסד ציבורי או דתי, מוסד צדקה, מעון, בית מלון, וכן כל רכב, כלי שיט או של כלי טיס ציבוריים (סעיף 8 לחוק).
הסדרים הקבועים בחוק > סמכויות פקיד הרישום

פרק ג' לחוק עוסק בסמכויות פקיד הרישום. נקבע כי פקיד הרישום רשאי לדרוש ממי שמסר הודעה על פרטי רישום למסור לפקיד כל ידיעה או מסמך שברשותו הנוגעים לפרטי הרישום (סעיף 19(1)). כן רשאי הוא לרשום הצהרה (בכתב או בעל-פה) על אמיתות ידיעה או מסמך שנמסרו לו (סעיף 19(2)). חוק המרשם מבחין בין רישום ראשון לבין רישום שינויים. הרישום הראשון ייעשה על פי "תעודה ציבורית", ובאין תעודה כזאת, על פי הודעת המבקש. רישום שינויים נעשה רק על בסיס תעודה ציבורית המעידה על השינוי.
"תעודה ציבורית", היא תעודה המוגדרת בפקודת הראיות.
הסדרים הקבועים בחוק > תעודת זהות

פרק ד' בחוק מסדיר את נושא הוצאת תעודות הזהות בישראל.
סעיף 24 לחוק קובע:
תושב הנמצא בישראל שמלאו לו 16 שנה חייב לקבל תעודת זהות.
בהתאם לקבוע בסעיף 25 לחוק, תעודת זהות תכיל את פרטי הרישום שיקבע שר הפנים באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת לרבות: שמות הילדים (אשר יירשמו הן בתעודת הזהות של אביהם והן בתעודת הזהות של אמם); תצלום של בעל התעודה (חוץ מתעודה של אשה שהצהירה שאינה מצטלמת מטעמי דת).
החוק קובע שתעודת הזהות תיחתם בחתימת ידו של בעל התעודה או בטביעת אצבעו - דבר שאינו מבוצע בפועל.
הסדרים הקבועים בחוק > הוראות עונשיות

פרק ו' של החוק קובע הוראות עונשיות הבאות להגן על שלמות המידע הרשום בתעודת הזהות. סעיף 33 לחוק מטיל מאסר של שנה על מי שמסר את תעודת הזהות שלו או חלק ממנה לאדם אחר למטרה בלתי חוקית; מי ששינה, תיקן, הוסיף או מחק שלא כדין רישום בתעודת זהות; ומי שהשמיד במזיד תעודת זהות או חלק ממנה, ומאסר של חצי שנה על מי שמחזיק תעודה ששונתה על ידי אחר (סעיף 34 לחוק).
סעיף 35 לחוק קובע כי מי שעשה שימוש בתעודה ששונתה (למטרה שאינה בלתי חוקית) דינו מאסר שלושה חודשים.
משמעות החוק

החוק נועד לצרכים סטטיסטיים בלבד. ואולם לפרטי המרשם יש משמעות ראייתית משפטית:
הרישום במרשם, כל העתק או תמצית ממנו וכן כל תעודה שניתנה לפי חוק זה יהיו ראיה לכאורה לנכונות פרטי הרישום המפורטים בפסקאות (1) עד (4) ו-(9) עד (13) לסעיף 2
הוצאו מכלל ה"ראיה לכאורה" פסקאות (5) עד (8). עניינן של פסקאות אלה הוא הלאום (פסקה 5), הדת (פסקה 6), המצב האישי (רווק, נשוי, גרוש או אלמן) (פסקה 7) ושם בן הזוג (פסקה 8).
הערות שוליים

↑  נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 211-212: אונאת הגר. אתר דעת
↑  ע"א 630/70 טמרין נ' מדינת ישראל, פ"ד כו(1) 197; בג"ץ 147/70 שטדמן נ' שר הפנים, פ"ד כד(1) 766; בג"ץ 1031/93 פסרו (גולדשטיין) נ' שר הפנים, פ"ד יט(4) 661, 676
↑  פקודת הראיות [נוסח חדש], התשל"א-1971
2022 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  2021   2020  2019 |  דגל ישראל | 2022  בישראל |  »»»  2023   2024   2025 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-2022 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 2022
2022 בישראל (ה'תשפ"ב – ה'תשפ"ג) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 74 שנים להקמתה.
הנהגה

נשיא המדינה – יצחק הרצוג
ראש ממשלת ישראל  השלושים ושש עד 1 ביולי – נפתלי בנט, מאז – יאיר לפיד עד 29 בדצמבר,  השלושים ושבע – בנימין נתניהו
יושב ראש הכנסת הכנסת העשרים וארבע עד 15 בנובמבר – מיקי לוי, הכנסת העשרים וחמש  – אמיר אוחנה
נשיא בית המשפט העליון – אסתר חיות
ראש המטה הכללי – אביב כוכבי
מפכ"ל המשטרה – קובי שבתאי
אירועים בולטים > ינואר

3 בינואר – אחרי יותר מ-25 שנה בשירות צה"ל, מסוק צה"לי מסוג עטלף התרסק בחופי העיר חיפה, נקבע מותם של 2 מהטייסים, ואחד נפצע.
5 בינואר – הנשיא יצחק הרצוג ואשתו, מיכל הרצוג, מקבלים את המנה הרביעית של חיסון הקורונה, ובכך מתחיל קמפיין החיסון הרביעי לקורונה כנגד זן האומיקרון של וירוס הקורונה.
6 בינואר – הוכרז אר"ן עקב תאונה בין משאית לרכב פרטי בבקעת הירדן שהובילה ל-9 הרוגים ו-3 פצועים.
12 בינואר – שני קצינים המשרתים ביחידת אגוז בצבא ההגנה לישראל נהרגו בעת שהפעילו נוהל מעצר חשוד כנגד חייל צה"ל עקב טעות בזיהוי. הם ירו לאוויר, אך החייל האחר חשב כי יורים עליו, ולכן ירה לעברם והרגם.
24 בינואר – רעידת אדמה בעוצמה של מעט יותר מ-4.1 בסולם ריכטר, אשר מרכזה היה בקרבת בית שאן, הורגשה בכל רחבי ישראל. לא דווח על פצועים או על נזקים.
30 בינואר – הנשיא הרצוג עורך את הביקור הרשמי הראשון של נשיא ישראלי באיחוד האמירויות הערביות. במסגרת הביקור נפגש הנשיא הרצוג עם מנהיגי ממשל ואנשי עסקים מקומיים וכמו גם עם חברי הקהילה היהודית.
אירועים בולטים > פברואר

1 בפברואר – השר לשעבר וראש מפלגת ש"ס אריה דרעי נידון ל-12 חודשי מאסר על תנאי לצד קנס על סך 180,000 שקל במסגרת הסדר טיעון בגין עבירות מס.
2 בפברואר – שר הביטחון בני גנץ מבקר בבחריין בביקורו הרשמי הראשון אשר במסגרתו הוא חותם על הסכמי ביטחון ופוגש בכירים בבחריין, כולל המלך חמד בן עיסא אָאל ח'ליפה.
15 בפברואר – ראש ממשלת ישראל נפתלי בנט נפגש עם המלך חמד בן עיסא אָאל ח'ליפה, בכירי ממשל בחריינים, אנשי עסקים בחריינים ונציגי הקהילה היהודית המקומית בבחריין במהלך הביקור הרשמי הראשון של ראש ממשלה ישראלי בבחריין.
4 בפברואר – 20 בפברואר – ישראל השתתפה באולימפיאדת בייג'ינג אך לא השיגה אף מדליה.