stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גאוגרפיה של קוריאה הצפונית
משאבים ואוצרות טבע

שטח קוריאה הצפונית כולל מגוון של אוצרות ומשאבי טבע, בהיקף שאינו ברור, לרבות פחם, נפט, עופרת, טונגסטן, אבץ, גרפיט, מגנזיט, עפרות ברזל, נחושת, זהב, פיריט, מלח, פלואוריט, אורניום ונהרות המספקים אנרגיה הידרואלקטרית.
משאבים ואוצרות טבע > פילוח השימוש בקרקעות

| --- | --- |
קרקע חקלאית:: 17% (20,000 קמ"ר) מהם רק 65% מתאימים לגידול דגנים
יבולים קבועים:: 1.9%
שטחי מרעה:: 0.4%
יערות:: 46.0%
אחר:: 32.2%
הנתונים מתייחסים לשנת 2011:
משאבים ואוצרות טבע > שטחי קרקע מושקים

14,600 קמ״ר (נכון לשנת 2003)
משאבים ואוצרות טבע > פוטנציאל מקורות מים מתחדשים

77.15 קילומטר מעוקב (נכון לשנת 2011)
דיסאוטונומיה

| --- | --- |
 תחום:  נוירולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  אין ערך
 סיווגים
 ICD-10:  G90 
 
דיסאוטונומיה (Dysautonomia) היא מצב המאופיין בפגיעה במערכת העצבים האוטונומית (ANS). מצב זה עלול להשפיע על תפקוד הלב, שלפוחית השתן, המעיים, בלוטות הזיעה וכלי הדם. למצב זה יש סיבות רבות, לא כולן נוירופתיות.
ישנן מספר מחלות דיסאוטונומיות, בהן מחלת פרקינסון, איידס, ניוון רב מערכתי, כשל אוטונומי, תסמונת הטכיקרדיה התנוחתית, נוירופתיה אוטונומית.
האבחנה מתבצעת באמצעות בדיקה פונקציונלית של מערכת העצבים האוטונומית, תוך התמקדות בהשפעתה על מערכות הגוף. הבדיקה מבקשת לזהות את מרכיבי המחלה הבסיסיים אשר הובילו להתפתחות של סימפטומים או נוירופתיה אוטונומית. הטיפול במחלות דיסאוטונומיות הוא לרוב טיפול סימפטומטי, אם כי כמה מהם יכולות להיות מטופלות ישירות.
תחת ההגדרה של דיסאוטונומיה כלולות מחלות רבות, ותופעה זאת משפיעה על אנשים רבים, למרות זאת רופאים רבים לא מכירים את המאפיינים והבדיקות הנדרשות ולכן חולים רבים מתקשים בקבלת האבחנה ובקבלת הטיפול הנדרש.
דיסאוטונומיה היא תוצר של מחלה תורשתית או מחלה ניוונית נוירולוגית; היא יכולה להתרחש גם עקב פגיעה של מערכת העצבים האוטונומית כהפרעה משנית הנגרמת ממצב רפואי קודם, לעיתים לא ברור המקור לבעיה ולכן לא ברור משנית לאיזה בעיה רפואית היא הופיעה.
ראו גם

דיסאוטונומיה משפחתית
חוק וצדק

| --- | --- |
 מדינה:  פולין פולין
 מייסד:  לך קצ'ינסקי, ירוסלב קצ'ינסקי, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מנהיגים:  ירוסלב קצ'ינסקי
 תקופת הפעילות:  2001–הווה (כ־24 שנים)
 אידאולוגיות:  שמרנות חברתית, קלריקליזם, אירוסקפטיות, גרמנופוביה, פופוליזם ימני, רוסופוביה
 מטה:  רחוב נובוגרודסקה 84/86,  ורשה
 מיקום במפה הפוליטית:  ימין
 ארגונים בינלאומיים:  השמרנים והרפורמיסטים האירופים 
 נציגויות בפרלמנטים
 חברי פרלמנט:  161 (סיים), 24 (הפרלמנט האירופי), 34 (הסנאט של פולין) 
 
 pis.org.pl
 
חוק וצדק (בפולנית: Prawo i Sprawiedliwość או PiS) היא מפלגה ימנית-שמרנית פולנית. היא  החזיקה בשלטון בין השנים 2015–2023. המפלגה חברה בברית "השמרנים והרפורמיסטים האירופאים" בפרלמנט האירופי.
אידאולוגיה

המפלגה היא בעלת אידאולוגיה שמרנית, לאומנית, ודתית קתולית. ומקדמת באופן פעיל מדיניות שמרניות בנושאים חברתיים ומוסריים, כולל התנגדות להפלות, התנגדות לנישואים חד מיניים, המתת חסד, מחקר בתאי גזע עובריים והפריה חוץ גופית. המפלגה גם מתנגדת לקליטת הגירה ומבקשי מקלט, במיוחד בעקבות מלחמת האזרחים באוקראינה, ומשבר ההגירה באירופה. ב-2016 הודיעה שלא תסכים לקבל אלפי מבקשי מקלט במסגרת תוכנית המכסות שנקבעה על ידי האיחוד האירופאי. מפלגת החוק והצדק של פולין היא מפלגה אירו-סקפטית.
המדיניות הכלכלית של המפלגה דוגלת במעורבת המדינה בכלכלה כולל הלאמה של בנקים ומפעלי תעשייה, כלכלה ריכוזית, התנגדות לכלכלת השוק, ותמיכה ממשלתית בעידוד הילודה באמצעות קצבאות ומענקים.
במאי 2019, אושרה במועצת העיר קרשניק, הנשלטת בידי "חוק וצדק", הצעה לסדר היום להכריז על העיר כאזור חופשי מלהט"ב כדי להגן על עצמה מפני "קיצוניים ששואפים למהפכה תרבותית". בעקבות קרשניק שש ערים נוספות, ומאה רשויות מקומית בפולין, הנשלטות בידי חברי "חוק וצדק" הוכרזו "אזור חופשי מלהט"ב".
בקיץ 2020, קידמה המפלגה "מצע למען ערכי המשפחה" לקראת הבחירות לנשיאות. נשיא פולין, אנדז'יי דודה, נשבע "להגן על ילדים מפני אידאולוגיה להט"בית". דודה, שזוכה לתמיכתה של "חוק וצדק", התחייב במצע החדש לא לתמוך בנישואי זוגות חד־מיניים או באימוץ ילדים בידי משפחות גאות. בסעיף אחר שהוא קורא "לאסור הפצת אידאולוגיה להט"בית בבתי ספר ובמוסדות ציבור".
ביולי 2020, הודיעה ממשלת פולין על פרישה מאמנת איסטנבול (האמנה למניעה ומאבק באלימות כלפי נשים ואלימות במשפחה). שר המשפטים אמר שהאמנה היא "המצאה פמיניסטית שנועדה להצדיק אידאולוגיה גאה, ו"נוגדת את הערכים השמרנים של פולין".
בינואר 2021, נכנס לתוקף האיסור הכמעט מוחלט נגד הפלות בפולין שקידמה המפלגה במשך מספר שנים. האיסור נכנס לתוקף שלושה חודשים לאחר שבית המשפט העליון במדינה פסק שהפסקת הריון במקרה של מומים בעובר איננה חוקתית.
במרץ 2021, לאחר שהצליחה למנוע מזוגות להט"בים לאמץ ילדים ביחד, קידמה מפלגת "החוק והצדק" הצעת חוק חדשה המבקשת לאסור על להט"בים גם כהורים יחידנים. לאחר אך שכמה משפחות של זוגות להט"בים הצליחו לעקוף את ההגבלה על אימוץ, בכך שאחד או אחת מבני או בנות הזוג אימצו ילד באופן יחידני.
הישגים במערכות הבחירות > סיים

| שנה | # קולות |  % מסך הקולות | # מושבים | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 1,236,787 | 9.5 (#4) | 44 / 460 |  |
| 2005 | 3,185,714 | 27.0 (#1) | 155 / 460 |  111 |
| 2007 | 5,183,477 | 32.1 (#2) | 166 / 460 |  11 |
| 2011 | 4,295,016 | 29.9 (#2) | 157 / 460 |  9 |
| 2015 | 5,711,687 | 37.6 (#1) | 235 / 460 |  78 |
| 2019 | 8,051,935 | 43.6 (#1) | 235 / 460 |  |
| 2023 | 7,640,854 | 35.4 (#1) | 165 / 460 |  |
הישגים במערכות הבחירות > סנאט

| שנה | # מושבים | +/– |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 0 / 100 |  |  |  |  |  |
כחלק מהקואליציה של הסנאט של 2001 אשר זכה ב-15 מושבים.
| 2005 | 49 / 100 |  49 |  |  |  |  |
| 2007 | 39 / 100 |  10 |  |  |  |  |
| 2011 | 31 מתוך 100 |  8 |  |  |  |  |
| 2015 | 61 / 100 |  30 |  |  |  |  |
| 2019 | 48 / 100 |  13 |  |  |  |  |
| 2023 | 29 / 100 |  9 |  |  |  |  |
הישגים במערכות הבחירות > הפרלמנט האירופי

| שנה | # קולות |  % מסך הקולות | # מושבים | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 771,858 | 12.7 (#3) | 7 / 54 |  |
| 2009 | 2,017,607 | 27.4 (#2) | 15 / 50 |  8 |
| 2014 | 2,246,870 | 31.8 (#2) | 19 / 51 |  4 |
| 2019 | 6,192,780 | 45.38 (#1) | 27 / 51 |  8 |
| 2024 | 4,253,169 | 36.16 (#2) | 18 / 53 |  8 |
גזענות ממסדית

גזענות ממסדית היא צורה של גזענות שמוטמעת באמצעות חוקים ורגולציות בחברה או בארגון. לפי היחידה הממשלתית לתיאום המאבק בגזענות במשרד המשפטים גזענות ממסדית מבוטאת בנהלים, מדיניות ופעולות שמקורם באפליה, ביזוי, הדרה או פגיעה על רקע מוצא, צבע עור, לאום ודת של נשים וגברים במדינה.
גזענות ממסדית מתרחשת כאשר מדיניות, כללים ונהלים שגרתיים בארגון או חברה, יוצרים יתרון בלתי הוגן ומתמשך לאנשים מסוימים ויחס לא הוגן או מזיק לאחרים.
מקור המונח

המונח "גזענות ממסדית" נטבע לראשונה על ידי המילטון וקרמייקל בספרם Black Power : The Politics of Liberation (1967) (הספר בקטלוג ULI). מחברי הספר כותבים שבעוד גזענות של הפרט לעיתים קרובות קלה לזיהוי בשל אופיה הגלוי, גזענות ממסדית קשה יותר לזיהוי. "מקורה [של הגזענות הממסדית] בהתנהלות כוחות מכובדים בחברה, ומשכך היא זוכה לפחות גינוי ציבורי (בהשוואה לגזענות של הפרט)".
כאשר טרוריסטים לבנים מפציצים כנסייה שחורה והורגים חמישה ילדים שחורים, זהו מעשה של גזענות אינדיבידואלית, שרוב חלקי החברה מתנגד לו. אבל כאשר באותה עיר - בירמינגהם, אלבמה - חמש מאות תינוקות שחורים מתים מדי שנה בגלל המחסור במזון, מחסה ומתקנים רפואיים ואלפים נוספים נפגעים פיזית, רגשית ואינטלקטואלית בגלל תנאים של עוני ואפליה בקהילה השחורה, זוהי גזענות ממסדית.
מתוך: Black Power: The Politics of Liberation, מאת המילטון וקרמייקל, 1967 עמוד 4
בחינוך

אנגליה: מבקרים של מערכת החינוך באנגליה טוענים שחלק מהגזענות הממסדית בחינוך במדינה טמון בתוכנית הלימודים, שמדגישה ומרוממת את תולדות האדם הלבן ומתעלמת מתרבויות אחרות (אפריקה, אסיה). הדיון מתקיים בעד ונגד דה-קולוניזציה של תוכנית הלימודים.
ישראל: ילדה ממוצא ספרדי לא התקבלה לאולפנא דתית בירושלים, בעוד כל חברותיה ללימודים ממוצא אשכנזי התקבלו. בראיון הקבלה נשאלה הילדה על מוצאם של הוריה. מנהל האולפנא מכחיש מניעים גזעיים.
בריאות

אוסטרליה: נמצא פער גדל והולך בין אנשי השבטים הילידיים באוסטרליה לבין שאר האוכלוסייה, כשהילידים נמצאים בבריאות פחות טובה בכל תחומי החיים ולאורך כל שנות חייהם. ממשלת אוסטרליה מכירה בכך שזו תוצאה של מדיניות מפלה רבת שנים, שהייתה נהוגה בכל תחומי החיים.
קנדה: לעמים הילידיים היו בעבר מערכות ריפוי משלהם, למשל אמצעים לטיפול בכוויות קור בהתאם לתנאי האקלים. המתיישבים האירופים הביאו עמם מחלות חדשות ומדבקות ויצרו שינויים חברתיים, כלכליים ופוליטיים. במאות ה-19 ותחילת ה-20 הם אף אסרו בחוק על שימוש ברפואה ילידית. למדיניות זו בשילוב עם תנאי חיים גרועים, עוני, גזענות, אובדן קרקעות וירידה בגישה למשאבי מזון, היו השלכות הרסניות על בריאותם של האינואיטים והמסטיסים.
ישראל: קיימים במדינה פערים בבריאות בין האוכלוסייה היהודית לזו הפלסטינית. הפער מתבטא בתוחלת חיים, בתמותת תינוקות, בתחלואה במחלות כרוניות (למשל סוכרת) ובמדדי בריאות הנפש. בתחומים מסוימים הפער אף מתרחב. לדוגמה: הפער בתוחלת החיים בין שתי האוכלוסיות היה שנתיים, ועם השנים הוא התרחב לכדי 3.3 שנים.
בתגובה לקורונה

סין: "לנקות את האשפה הזרה!". "אל תהפוך את עיר הולדתנו למזבלה בינלאומית". "זו סין, לא ניגריה!" אלו כמה דוגמאות לפרסומים ברשתות החברתיות נגד האוכלוסייה האפריקאית בסין, בגל של גזענות במהלך התפרצות הקורונה במדינה. התבטאויות אלה באו לאחר שהממשל המקומי בגואנגג'ואו ערך מעקבים ובדיקות חובה ואכיפת הסגר לכל האזרחים האפריקאים - גם אלה שהיו שליליים לקורונה ולא עזבו את המדינה. חלקם אף פונו על ידי בעלי הבתים שלהם ונאלצו לישון ברחובות.
ארצות הברית ואנגליה: חוקרים בהרוורד ובאוניברסיטת לונדון מצאו תחלואה גבוהה בקורונה בקרב קבוצות מיעוט אתניות, שנגרמת כתוצאה מגזענות ממסדית. בין שאר הגורמים לכך מציינים את ההפרדה באזורי מגורים, כאשר אנשים מבנגלדש ומפקיסטן חיים בשכונות מוחלשות. הפרדה באזורי מגורים הוכחה בעבר כבעלת השפעה שלילית על הבריאות. גם בין עובדי שירות הבריאות הלאומי האנגלי נמצא כי העובדים השחורים והאסייתים שמהווים רק 21% מכוח העבודה היוו 63% ממקרי המוות במהלך הגל הראשון של המגפה.
אפליה סטטיסטית (פרופיילינג)

אפליה סטטיסטית (פרופיילינג) הוא תהליך של הסקת מסקנה לגבי אדם על סמך מראה, תכונה, שם או נטיות מאפיינות כלשהן.
ארצות הברית: מתוך 254,904 ילדים שהוצאו מבתיהם לאומנה בשנת 2013, 22% היו שחורים ו-45% היו לבנים. עם זאת, באוכלוסייה הכללית, רק 13.8% מהילדים היו שחורים ו-52.4% היו לבנים. המשמעות היא שיותר ילדים שחורים נשלחים למשפחות אומנה. מחקרים הוכיחו שלאומנה יש השפעות שליליות בטווח הארוך, כגון חוסר יציבות בתעסוקה ובדיור, התמכרות והישגים לימודיים לקויים. אם ילדים שחורים נכנסים לאומנה בשיעור גבוה יותר מילדים לבנים, הם יחוו באופן לא פרופורציונלי את ההשפעות השליליות הללו.
ישראל: בנתב"ג נהוג לבצע בידוק ביטחוני יסודי במיוחד בלקוחות ערבים. "הבידוק הביטחוני בנתב"ג מבדיל בין אזרחים יהודים לאזרחים הערבים, שחווים השפלה בכל פעם שהם מבקשים לעלות על טיסה".
במשטרה

גרמניה: בכלא שבעיר דסאו בגרמניה נשרף למוות מבקש מקלט מסיירה לאון, כשהוא אזוק לרצפה באמצעות שלשלאות בפרקי ידיו ובקרסוליו. לבית המשפט הובאה הקלטה של שיחת טלפון שבה שוטר מבקש מרופא לבוא לקחת דם מ"אפריקאי שחור" והרופא מתלונן שהוא לא מצליח לקחת דם מ"אנשים עם עור שחור" והשוטר נשמע אומר לו להביא "מחט מיוחדת".
בארצות הברית:
Black Lives Matter

הגזענות הממסדית בארצות הברית הביאה לכך ששוטרים עוצרים את האוכלוסייה האפרו – אמריקאית בסדרי גודל חסרי פרופורציות לשאר האוכלוסייה ולעיתים קרובות אף ללא סיבה, ועושים זאת באמצעות הפעלת כוח משמעותית ללא השלכות לאחר המעשה. בשנת 2012, אדם בשם ג'ורג' צימרמן שהתנדב במשמר שכונה בפלורידה ירה למוות בצעיר שחור חף מפשע בן 17. צימרמן יצא זכאי מכל אשמה. בתגובה למקרה זה התפתחה תנועה חברתית שקוראת למחאה Black Lives Matter והאשטאג פופולרי תואם בטוויטר “‎#BlackLivesMatter” האשטאג זה, והמחאות שפרצו בעקבותיו מתמקדות באלימות משטרתית כנגד האוכלוסייה האפרו – אמריקאית. מחאה בסדר גודל כזה מתאפשרת באמצעות טכנולוגיות חדשות ורשתות חברתיות, שנתנו גישה לאכלוסיות חלשות ומודרות להשמיע את קולן, דבר שלא התאפשר בעבר בגלל תת-ייצוג במדיה המסורתית. המחאה וההשטאג הגיעה לשיאה בשנת 2020 בעקבות הרצח של ג'ורג' פלויד, כאשר ב-28 במאי 2020 היו כ-8.8 מיליון ציוצים הנושאים האשטאג זה.
הערות שוליים

↑  גזענות ממסדית, באתר משרד המשפטים, ‏15.11.2018
↑  institutionalized racism, Cambridge Dictionary
↑  Decolonising the Curriculum, BBC - Moralmaze, ‏13.2.2019
↑  טל דה-לנגה גולן, פסגת זאב: מדוע תלמידה בת 13 יושבת בבית נתחילת השנה?, באתר כל העיר (ירושלים)⁩, ‏3 אוקטובר 2014⁩
↑  Cultural Awareness : Nurses Working wi1th Indigenous Australian People, Contexts of Nursiing
↑  Health of Indigenous Peoples in Canada, the Canadian Encyclopedia, ‏29 ביולי 2020
↑  ניהאיה דאוד, מקורותיו של האי-שוויון בבריאות בין יהודים לפלסטינים אזרחי ישראל, באתר מכון ון ליר
↑  Hsiao-Hung Pai, The coronavirus crisis has exposed China's long history of racism, The Guardian, ‏5 באפריל 2020
↑  Role of systemic racism in exacerbating Covid-19 health inequalities examined, The University of Manchester, ‏15 בינואר 2021
↑  profiling, Merriam Webster
↑  Nick Kahn, Statistical Discrimination in Foster Care Placements, American University, Washington D.C.
↑  Afif Abu Much, חוויית הטיסה המשפילה של אזרחי ישראל הערבים, באתר AlMonitor, ‏7 באוגוסט 2019
↑  Eddie Bruce-Jones, restricted access A Body Does Not Just Combust: Racism and the Law in Germany, World Policy Journal, ‏קייץ 2017
↑  Jennifer Jee-Lyn García, Mienah Zulfacar Sharif, Black Lives Matter: A Commentary on Racism and Public Health, American Journal of Public Health 105, 2015-08, עמ' e27–e30 doi: 10.2105/ajph.2015.302706
1 2  Monica, erson, Michael Barthel, rew Perrin, Emily A. Vogels, #BlackLivesMatter surges on Twitter after George Floyd’s death, Pew Research Center (באנגלית אמריקאית)
↑  YARIMAR BONILLA, JONATHAN ROSA, #Ferguson: Digital protest, hashtag ethnography, and the racial politics of social media in the United States, American Ethnologist 42, 2015-01-15, עמ' 4–17 doi: 10.1111/amet.12112
הכניסה אסורה ליפנים ולכלבים. שלט בכניסה למסעדה בסין, 2007
פוסטר של התנועה BLM
דוואנמו צה

| --- | --- |

 לידה:  520 לפנה״ס ויי 
 פטירה:  456 לפנה״ס (בגיל 64 בערך) צ'י 
 השקפה דתית:  קונפוציאניזם 
 עיסוק:  פילוסוף 
 
זהו שם סיני; שם המשפחה הוא .
דְווָאנְמוּ צְה (בסינית מסורתית: 端木賜, בסינית מפושטת: 端木赐, בפין-יין: Duānmù Cì. 520-456 לפנה"ס). ידוע גם בכינוי הכבוד דְזְה גונְג (סינית מסורתית: 子貢, סינית מפושטת: 子贡, פין-יין: Zǐgòng, ווייד-ג'יילס: Tzu-kung), היה אחד החשובים והנאמנים מבין תלמידיו של קונפוציוס. בין תלמידי קונפוציוס, הוא היה שני רק לדְזָאי יוּ' בכישורי הדיבור. הוא היה דיפלומט מרכזי בתקופת האביבים והסתוים שכיהן כפקיד בכיר בכמה מדינות, וכן היה איש עסקים עשיר מאוד.
חייו

דְווָאנְמוּ צְה (דְזְה גונְג) היה יליד מדינת וֵיי. הוא היה צעיר ב-31 שנים מקונפוציוס.
דְזְה גונְג היה חד ובעל יכולת מנטלית גבוהה. במאמרות הוא מופיע כאחד הדוברים הרהוטים ביותר מבין תלמידי קונפוציוס. קונפוציוס אמר עליו "מאז שקיבלתי את צְה, מלומדים הגיעו ממרחקים לשאול בעצתי." על פי ג'וּ שִׂי, היה דְזְה גונְג סוחר שהתעשר לאחר מכן בכוחות עצמו, ופיתח יישוב דעת מוסרי דרך עבודתו. (מקצועו ההיסטורי כסוחר מפורט במאמרות, פרק 11 מקטע 18).
כאשר הגיע לראשונה אל קונפוציוס, הוא הפגין מיד יכולת להבין את הנקודות הבסיסיות שהעביר המורה, וטיפח את עצמו בעזרת הדברים שלמד מקונפוציוס. מאוחר יותר הסתבר שהוא הפך לדובר מוכשר ומדינאי מנוסה (מאמרות פרק 11, מקטע 3), אולם קונפוציוס חש כי הוא חסר את הגמישות והאמפתיה לאחרים () אשר נחוצות כדי להגשים את סגולתו: פעם הוא טען כי הגיע לאידיאל המוסרי של קונפוציוס, אולם קונפוציוס ביטל זאת בחדות (מאמרות פרק 5 מקטע 12). מאוחר יותר מבקר אותו קונפוציוס על היותו נוקשה מדי כלפי אחרים, ועל כך שאינו ממתן את דרישותיו בהבנה אמפתית למגבלות האחר (מאמרות פרק 14 מקטע 9). הוא אחד מתלמידי קונפוציוס שזוכים להכי הרבה התייחסויות במאמרות, הוא מופיע בפרקים 9 (מקטעים 6 ו-13), 11 (מקטע 13), 13 (מקטע 20), 14 (מקטע 17) ו-17 (מקטע 19).
הדוכס גִ'ינְג מצִ'י שאל פעם את דְזְה גונְג איך יש לדרג את קונפוציוס כחכם. "איני יודע" השיב דְזְה גונְג, "כל חיי היו השמיים מעל לראשי, אך איני יודע מה גובהם, והאדמה הייתה תחת רגליי, אך איני יודע מה עוביה. בשירותי את קונפוציוס אני כאדם צמא ההולך עם כד לנהר, ושם שותה לרוויה מבלי לדעת את עומקו של הנהר.
לאחר שלמד עם קונפוציוס, הפך דְזְה גונְג למפקד שִׂין-יָאנְג, וקיבל עצה מקונפוציוס: "בטיפול בפקודיך, אין שני ליחס שוויוני. וכאשר העושר נקלע לדרכך, אין שני לצנעה. אחוז היטב בשני אלו ואל תסטה מהם. הסתרת הצטיינותו של אדם היא עמעום הראויים, והכרזה על רשעתם של אנשים היא חלקו של הנבזי. אמירת דברי בלע על אלו אשר לא חיפשת את ההזדמנות ללמדם אינה דרך הידידות וההרמוניה."
לאחר מותו של קונפוציוס, רבים מתלמידיו בנו בקתות ליד קברו של המורה והתאבלו עליו במשך שלוש שנים. בסיומן דְזְה גונְג נשאר שם למשך שלוש שנים נוספות.
על פי רשומות ההיסטוריון של סְה-מָה צְ'ייֵן, שירת דְזְה גונְג מאוחר יותר כראש ממשלה גם במדינת לוּ וגם במדינת וֵיי, אולם פרט זה אינו מופיע ברישומים היסטוריים אחרים. דְזְה גונְג מת לבסוף במדינת צִ'י.
דְזְה גונְג מציל את מדינת לו (子贡救鲁)

טְייֵן צָ'אנְג (田常) ראש הממשלה של מדינת צִ'י (齐) עמד לתקוף את מדינת לוּ (鲁), מולדתו של קונפוציוס. קונפוציוס בחר בחוכמה את דְזְה גונְג מבין תלמידיו למשימה של הצלת מדינת לוּ.
ראשית הלך דְזְה גונְג אל צִ'י כדי להיפגש עם טְייֵן צָ'אנְג ואמר "למדינת לוּ יש צבא חלש וביצורים פגומים, צִ'י לבטח תזכה בקרב נגד לוּ, ומנהיגי הצבא יזכו ליוקרה ויעיבו על עוצמתך. אני מציע שבמקומה תתקיף את מדינת ווּ (吴), אשר לה צבא חזק וביצורים בלתי חדירים, וכך יינגפו מנהיגי הצבא וייאלצו להעביר לך מכוחם." טְייֵן צָ'אנְג חיבב את הרעיון, אך התקשה למצוא הסברים לשינוי מטרת התקפה. דְזְה גונְג הבטיח לו כי ישכנע את ווּ לתקוף את צִ'י על מנת שהתוכנית תוכל להתממש.
פֿוּצָ'אי מלך ווּ היה טיפוס לוחמני ושאף לניצחון על צִ'י רבת העוצמה, אולם הוא חשש כי מדינת יְוֵּ'ה השכנה עלולה לתכנן נקמה נגדו על תבוסה צורבת מקרבות קודמים. דְזְה גונְג פנה אל טבעו היהיר והדגיש את המורשת שיביא ניצחון על צִ'י. הוא גם פייס אותו בכך שגרם למלך יְוֵּ'ה להפגין יותר צייתנות.
דְזְה גונְג אמר לגוֹאוּגְ'ייֵן (勾践) מלך יְוֵּ'ה: "זו הזדמנות של פעם בחיים לנקום את נקמתך. גם לצִ'י וגם לווּ יש כוח צבאי חזק, והקרבות ביניהן בוודאי יחלישו מאוד את שתיהן. עליך לפזר את חששותיו של פֿוּצָ'אי כך שיכריז מלחמה על צִ'י". גוֹאוּגְ'ייֵן שעה לעצתו, והעניק לפֿוּצָ'אי שריונות איכותיים וחיילים מאומנים היטב, ואפילו הציע לעזור אישית בקרב. וכך יצא פֿוּצָ'אי לתקוף את צִ'י.
לבסוף, הלך דְזְה גונְג למדינת גִ'ין (晋), להזהיר את מלך גִ'ין מהתקפה אפשרית של ווּ, במידה שפֿוּצָ'אי יביס את צִ'י ויחוש בלתי מנוצח.
וכך השתלשלו הדברים לאחר תמרוניו של דְזְה גונְג: צִ'י פסידה בקרב לווּ, וטְייֵן צָ'אנְג אכן זכה לעוצמה רבה יותר בצִ'י. פֿוּצָ'אי אכן המשיך בהתקפה על גִ'ין ונחל תבוסה מידי צבא גִ'ין שהיה מוכן היטב לקראתו. גוֹאוּגְ'ייֵן תקף את ווּ בזמן שפֿוּצָ'אי היה בדרכו חזרה מגִ'ין וכבש את ווּ. וכך דְזְה גונְג לא רק הציל את מדינת לוּ, אלא גם שינה את גורלן של כל חמש המדינות המעורבות.
אותות כבוד

במקדשי קונפוציוס, לוח רוחו של דְווָאנְמוּ צְה ממוקמת שלישית מבין תריסר הפילוסופים, במזרח.
במהלך שושלת טאנג, הקיסר שׂוֵ'אנְדְזונְג העניק לדְווָאנְמוּ צְה את תואר האצולה "מרקיז לִי" (黎侯). במהלך שושלת סונְג ניתנו לו גם התארים "דוכס לִייָאנְג (黎陽公) ו"דוכס לִי" (黎公).
צאצאיו של דְווָאנְמוּ צְה החזיק בתואר "דוקטור לחמש הקלאסיקות" (五經博士; Wǔjīng Bóshì).
הערות שוליים

↑  Taylor & Choy 2005, p. 643–4.
↑  Confucius 1997, p. 202.
1 2 3 4 5 6  Legge 2009, p. 115–6.
↑  Han 2010, pp. 4587.
1 2  Slingerland 2003, p. 7.
1 2  Slingerland 2003, p. 40.
↑  Han 2010, pp. 4602–3.
↑  Qian, Sima. Records of the Grand Historian. pp. Volume 67: Biographies of the disciples of Zhongni.
↑  Wu Xiaoyun. "Duanmu Ci" (בסינית). Taipei Confucian Temple. אורכב מ-המקור ב-2015-09-23. נבדק ב-10 בנובמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  H.S. Brunnert; V.V. Hagelstrom (15 באפריל 2013). Present Day Political Organization of China. Routledge. pp. 494–. ISBN 978-1-135-79795-9. {{cite book}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2010068090  VIAF: 120589275   WorldCat (עם VIAF): 120589275
שימוש לרעה בהליכי משפט

תקנות סדר הדין האזרחי, תשע"ט–2018, בנוסחן שנכנס לתוקף ב-1 בינואר 2021, אוסרות שימוש לרעה בהליכי משפט, וקובעות כי "סבר בית המשפט שבעל דין עשה שימוש לרעה בהליכי משפט רשאי הוא, מטעם זה בלבד, למחוק את כתב טענותיו כולו או מקצתו", וכן לחייב בעל דין זה בהוצאות לטובת הנפגע או לטובת אוצר המדינה ובנסיבות מיוחדות אף את בא כוחו. התקנות אינן מגדירות שימוש לרעה בהליכי משפט, אך מציינות שנכללים בו "פעולה בהליך שמטרתה או תוצאתה לשבשו, להשהותו או להטריד בעל דין, לרבות פעולה בלתי מידתית לאופי הדיון, לעלותו או למורכבותו."
בנפרד קובעות התקנות שעל בעלי הדין ובאי כוחם "לנהוג בתום לב ובהגינות דיונית תוך שהם מסייעים במימוש התכלית הדיונית".
טרם התקנת התקנות

עוד קודם להתייחסות המפורשת בתקנות לשימוש לרעה בהליכי משפט התייחסו בתי המשפט למושג זה, כנגזר מהדרישה להתנהגות בתום לב. נשיאת בית המשפט העליון דורית ביניש דנה במאפייניו של שימוש לרעה בהליכי משפט:
בתי המשפט פסקו שלל סנקציות על שימוש לרעה בהליכי משפט. עמד על כך שופט בית המשפט העליון אלכס שטיין:
המניע להתקנת התקנות העוסקות בשימוש לרעה בהליכי משפט

שופט בית המשפט העליון נעם סולברג הציג את המניע לחקיקת התקנות העוסקות בשימוש לרעה בהליכי משפט:
בהתאם לגישה זו, בפסק דין שבו נקבע שבעלי דין עשו שימוש לרעה בהליכי משפט, הם חויבו בתשלום הוצאות בסכום כולל של 75,000 ש"ח.
הבחנה בין חוסר תום לב לשימוש לרעה בהליכי משפט

ההפרדה שבתקנות, בין התנהגות בחוסר תום לב, שלא נקבעה לה סנקציה מסוימת, לבין שימוש לרעה בהליכי משפט, מעשה שנקבעו לו הסנקציות האמורות לעיל, מובילה לצורך במבחן שישמש להבחנה בין חוסר תום לב לבין שימוש לרעה בהליכי משפט. פרופ' יששכר רוזן-צבי הציע מבחן כזה:
השופט סולברג התייחס אף הוא להבחנה זו:
השופט סולברג ציין שהמבחן שהציע פרופ' רוזן צבי "אינו ממצה דיו; הוא אינו לוכד ברשתו את כלל השימושים האפשריים לרעה בהליכי משפט, שבהם עוסקת התקנה. ... יחד עם זאת, ברי כי גם מבחן זה, די בו כדי לקבוע, במקרים מובהקים, כי אכן נעשה שימוש לרעה בהליכי משפט."
דוגמאות

השופט סולברג קבע כי "תביעות השתקה הן מקרה מובהק של שימוש לרעה בהליך משפטי, שכן יעודן – השגת תכליות הזרות וחיצוניות להליך זה. ... פגיעתן הרעה של תביעות השתקה אינה נעוצה בתוצאה השיפוטית שמתקבלת באחריתן, אלא דווקא במחירים שגובה ההליך עצמו מן הנתבעים, בהיבטי לחצים נפשיים וכילוי משאבי זמן וממון".
השופט שטיין קבע כי "כלל זה [איסור על שימוש לרעה בהליכי משפט] אוסר על בעל דין לפתוח בהליך משפטי בהתבסס על טענה שקרית והסתרה מכוונת של עובדות מטריאליות, כאלה או אחרות. כמו כן אוסר הוא על בעל דין לנסות ולעוות את הדין על ידי מתן עדות שקרית ביודעין. איסורים כאמור יש לאכוף בנחישות, ביד קשה, ובאופן שירתיע בעלי דין מפני מתן עדות שקר ומעשים פסולים אחרים אשר מהווים שימוש לרעה בהליכי משפט. התרופה הנכונה נגד מסירת עדות שקר על ידי בעל דין – כאשר העדות מתייחסת לעניין מהותי להתדיינות ונמסרת ביודעין מתוך כוונה להטות את תוצאת המשפט – היא מתן פסק דין לחובת השקרן (בנוסף לענישה פלילית ופסיקת הוצאות, עניינים שאינם עומדים לדיון כאן)."
לקריאה נוספת

אבישי אדד, שימוש לרעה בהליכי משפט: הגנה דיונית מפני ניצול לרעה של זכות הגישה לערכאות, הוצאת בורסי, 2013.
אריאל לוין, שימוש לרעה בהליכי בית-משפט - מבט עיוני ומעשי, הוצאת אוצר המשפט, 2024.
הערות שוליים

↑  תקנה 4 לתקנות סדר הדין האזרחי, תשע"ט–2018
↑  תקנה 3(ב) לתקנות סדר הדין האזרחי, תשע"ט–2018
↑  ע"א 765/18 שמואל חיון נ' אלעד חיון ואחרים, ניתן ב־1 במאי 2019
1 2 3  ע"א 8553/19 אלכסנדר אורן בע"מ ואחרים נ' יהודית כהן ואחרים, ניתן ב־17 בנובמבר 2020
↑  בש"א 6479/06 בנק דיסקונט לישראל בע"מ נ' משה שנפ, ניתן ב־15 בינואר 2007
1 2 3 4  רע"א 8921/20 SKS Holding LLC ואחרים נ' גיל אורן ואחרים, ניתן ב־13 במאי 2021
↑  יששכר רוזן-צבי, הרפורמה בסדר הדין האזרחי - מורה נבוכים, הוצאת נבו, 2020, עמ' 41
↑  רע"א 1954/24 נתנאל וקנין נ' קיבוץ ניר דוד, ניתן ב־7 בינואר 2025
בנו הלאל

בנו הלאל (בערבית: بنو هلال) היו קונפדרציית שבטים בדואים שנדדו במהלך ימי הביניים לצפון אפריקה והשתקעו בה.