stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הר ספיבי
היסטוריה > גילוי ומיפוי ההר

ההר התגלה וצולם מהאוויר בשנת 1937 על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם בפיקודו של ג'ון ריימיל.
ההר נסקר על הקרקע בשנת 1948 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד.
היסטוריה > מקור השם

הסקר קרא להר על שמו של רוברט אי. ספיבי (Robert E. Spivey), שסייע למשלחת הסקר בתחנת האי סטונינגטון, והיה חבר משלחת הסקר, במהלך מסע המזחלות שערכו אנשי הסקר למפרץ ג'ורג' השישי בשנת 1949.
ראו גם

הר האקל
הר סטיבנסון (רכס דאגלס)
הר סנדרסון
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  הרי אנטארקטיקה לפי גובהם
היי סקול מיוזיקל 2

| --- | --- |

 מבוסס על:  היי סקול מיוזיקל 
 בימוי:  קני אורטגה 
 הופק בידי:  ביל בורדן, קני אורטגה
 תסריט:  פיטר ברסוצ'יני 
 שחקנים ראשיים:  זאק אפרון ונסה הדג'נס אשלי טיסדייל לוקאס גראביל קורבין בלו   מוניק קולמן
 מוזיקה:  רנדי פטרסון, אנטוניה ארמטו ועוד
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  ערוץ דיסני, First Street Films, Salty Pictures 
 חברה מפיצה:  דיסני
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, direct-to-video 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית17 באוגוסט 2007 ישראל12 בינואר 2008
 משך הקרנה:  98 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מוזיקלי, סדרת דרמה, סרט ילדים, סרט נעורים, קומדיה רומנטית 
 תקציב:  7 מיליון דולר
 סרט קודם:  היי סקול מיוזיקל 
 סרט הבא:  היי סקול מיוזיקל 3 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
היי סקול מיוזיקל 2 (באנגלית: 2 High School Musical) הוא סרט מוזיקלי מבית היוצר של חברת וולט דיסני, בכיכובם של זאק אפרון, ונסה הדג'נס, אשלי טיסדייל, לוקאס גראביל, קורבין בלו ומוניק קולמן. הסרט הוא סרט המשך ללהיט "היי סקול מיוזיקל" שיצא בשנת 2006.
הסרט, אשר הוקרן לראשונה בערוץ דיסני ב-17 באוגוסט 2007, היה לאחד מהסרטים המצליחים ביותר בערוץ. ב-12 בינואר 2008 הוקרן הסרט לראשונה בישראל.
בשנת 2008 יצא הסרט השלישי בסדרה: "היי סקול מיוזיקל 3: גומרים תיכון"
תקציר

עלילת הסרט עוסקת בסוף שנת הלימודים שלאחר עלילות הסרט הקודם. כל החברים יוצאים לחופשת הקיץ ומחפשים תעסוקה ועבודה לחודשים האלו. שארפיי ואחיה ראיין אוונס יוצאים לנפוש באתר הנופש "לבה ספרינג", השייך להוריהם, שנמצא באלבקרקי. שארפיי דואגת שיציעו לטרוי בולטון לעבוד במקום בעבודות טכניות קלות כדי שתוכל לבלות איתו בקיץ. לדאבונה היא מגלה שכל החבורה מהתיכון מגיעה יחד איתו, וגם גבריאלה חברתו. טרוי נותן לגבריאלה שרשרת עם האות T - האות הראשונה של טרוי, ומבטיח לה שכל הקיץ הם יבלו קיץ רומנטי.
עלילה

לאחר שיום הלימודים האחרון הסתיים, הולכים טרוי וחבריו לביתו של טרוי. הם מיואשים מכך שלא מצאו עבודה, ובעיקר טרוי שקיווה שבזכות עבודת הקיץ יוכל לממן את שכר הלימוד לקולג'. הטלפון מצלצל ובצד השני מנכ"ל "לבה ספרינג", מר פולטון, שמציע לטרוי עבודה. מאחורי מר פולטון עומדת שארפיי, שהחליטה להשיג את גבריאלה ולכבוש את טרוי לעצמה. שארפיי הורתה למר פולטון לגייס את טרוי לעבודה "בכל מחיר". טרוי מסכים להצעה בתנאי שיסדרו עבודה גם לכל חבריו ולגבריאלה. גבריאלה מתמנה למצילה החדשה, קלסי לנגנית הפסנתר, וטרוי וחברו צ'אד, לנושאי מקלות גולף ואף למלצרים, ושאר החברים לתפקידים שונים. שארפיי שכעסה על הצטרפותם של שאר חברי ה"וויילד קאטס" לעבודה, מכריחה את מר פולטון לגרום להם לרצות להתפטר מן המקום, מלבד טרוי.
לקראת סוף הקיץ מתקיים מופע ב-"לבה ספרינג", שבו מופיעים גם עובדי "לבה ספרינג" כדי לציין את סוף הקיץ. קלסי כותבת שיר חדש ומשמיעה אותו לטרוי וגבריאלה שמחליטים לשיר אותו במופע. טרוי וצ'אד נקראים לסחוב את מקלות הגולף של שארפיי ומשפחתה (משפחת אוונס), ובמהלך המשחק שארפיי מספרת לאביה שטרוי מודאג בקשר לעתידו בקולג'. באותו ערב טרוי מוזמן לארוחת ערב עם משפחת אוונס ועם אחד מחברי ההנהלה בקולג' המקומי ובעקבות כך מאחר בשעה לדייט שקבע עם גבריאלה. אביה של שארפיי מציע לטרוי מלגה ומסדר לו פגישה עם קבוצת כדורסל מפורסמת. בזמן הזה חבריו משרתים אותו כמלצרים, דבר שגורם לטרוי אי נוחות, ושארפיי מכריחה את טרוי בנוכחות כל משפחתה להבטיח לה שישיר עימה בהזדמנות.
כחלק מתוכניתה של שארפיי, פולטון מרר את חייה של גבריאלה ועושה הכל כדי לפטרה, ואילו טרוי מקבל קידום - בתור מאמן ילדים לשחק גולף. עם הקידום מוענקות לטרוי זכויות רבות נוספות, כנופש מן המניין. לקורס נרשמת שארפיי שמעמידה פנים שהיא לא יודעת לשחק ובעצם מפלרטטת עם טרוי, גבריאלה רואה זאת ומאוכזבת מטרוי. ראיין נעלב מיחסה של שארפיי אליו במשך הקיץ ומחליט להפסיק להיות ה"פודל" שלה, הוא מוזמן לשחק בייסבול עם צ'אד וה"וויילד קאטס" ומנסה לשכנע אותם להשתתף במופע. שארפיי משתלטת על השיר שקלסי כתבה ומתכננת לשיר אותו יחד עם טרוי בערב הכישרונות. טרוי הולך ומתרחק מחבריו, מוקסם מחייו החדשים, וחבריו מרגישים שהוא השתנה ונהייה לאגואיסט. בינתיים, ראיין מאמן את הויילד קאטס למופע ושארפיי אוסרת עליהם להופיע בכך שמחוקקת חוק שקובע שביום שבו נערך ערב הכישרונות על העובדים לעבוד בזמן המופע. גבריאלה מרגישה שהיא לא מוכנה יותר לעבוד כך, מתווכחת עם שארפיי ומודיעה שהיא עוזבת. היא נפרדת מטרוי ומחזירה לו את השרשרת שנתן לה.
טרוי שומע שאסור לחבריו להשתתף במופע ומחליט ללכת עם חבריו ולא עם ההזדמנויות החדשות שקיבל. כמה שעות לפני המופע הוא מודיע לשארפיי שאינו יכול להופיע איתה בגלל הדרך שהיא מתייחסת לחבריו, חוזר למלצר ומבקש סליחה מחבריו, שסולחים לו. טרוי מסכים להופיע עם שארפיי רק אם ה"וויילד קאטס" יופיעו ומחוסר ברירה היא מסכימה. בינתיים קלסי וראיין מוסרים לטרוי ששארפיי רוצה שהוא ילמד שיר חדש והוא עולה להופיע לבד ללא ידיעתו כיוון ששארפיי עצמה לא למדה בעצם שום שיר. טרוי מתחיל לשיר את השיר "Everyday", ופתאום שומע את קולה של גבריאלה ששבה אליו ושרה יחד איתו את השיר, בארגונם של חבריו. בסוף כל חבריו עולים לבמה ושרים יחד איתם, וביניהם אף שארפיי.
לאחר כל הבלאגן הולכים החברים למגרש הגולף בלילה וצופים בכוכבים כשמעליהם זיקוקים. את הסרט סוגר השיר "all for one" שבו כל השחקנים שרים יחדיו בבריכה.
דמויות

טרוי בולטון (זאק אפרון): מנהיג קבוצת הכדורסל של תיכון איסט והתלמיד המקובל ביותר בבית הספר. מתקבל לעבודה ב"לבה ספרינג" בזכות שארפיי שרוצה להפרידו מגבריאלה. במהלך הסרט עובר טרוי תהפוכות, וחבריו טוענים שהוא נהיה אגואיסט, אך לאחר שגבריאלה נפרדת ממנו הוא מבין למה הוא הפך ומנסה לפצות את החברים שלו וחוזר לגבריאלה .
גבריאלה מונטז (ונסה אן הדג'נס): ביישנית אבל לא באמת. חברתו של טרוי, מגיעה ללבה ספרינג לעבוד כמצילה. במהלך הסרט נפרדת מטרוי, אולם בסופו של דבר חוזרת אליו תוך כדי שהם שרים.
שארפיי אוונס (אשלי טיסדייל): שארפיי היא הילדה המפונקת של אביה - בעל ה"לבה ספרינג" ביחד עם אמה. היא עשירה מאוד, מקובלת מאוד, ובדרך כלל מקבלת את מה שהיא רוצה. בסרט זה מנסה שארפיי להשיג את טרוי ושום דבר לא יעצור אותה.
ראיין אוונס (לוקאס גרביל): ראיין הוא האח התאום של שארפיי. בסרט הראשון, ראיין היה שפוט של שארפיי ועשה כל דבר שציוותה עליו, ובסרט זה מתרחק משארפיי שרודפת אחרי טרוי ומתחיל להתחבר לכל הווילד-קאטס בזמן שטרוי מתרחק מהם.
טיילור מקאסי (מוניקה קולמן): חברתה הטובה של גבריאלה. טיילור מתקבלת לעבודה ב"לבה ספרינג", וגם היא כמו כולם משתתפת במופע הכישרונות של הווילד-קאטס. נמצאת במערכת יחסים עם צ'אד.
צ'אד דנפורת' (קורבין בלו): חברו הטוב של טרוי. במהלך הסרט יחסיו עם טרוי מתערערים מפני שינויו של טרוי. עובד כמלצר ונושא מקלות גולף ב"לבה ספרינג". נמצא במערכת יחסים עם טיילור.
דמויות > דמויות משנה

קלסי נילסון (אולסיה רולין): מגיעה עם כל הווילד קאטס ל"לבה ספרינג", שם עובדת כפסנתרית. בסרט הזה, היא כותבת ומלחינה את השירים "You Are The Music In Me" (אתה המוזיקה שבתוכי) ואת השיר "Everyday" (כל יום).
זיק ביילור (קריס ווארן): חברם הטוב של צ'אד וטרוי, התקבל ל"לבה ספרינג" בתור שף.
מרת'ה קוקס (קייסי סטרו): תפקידה של מרת'ה ב"לבה ספרינג" הוא טבחית, חברתן של גבריאלה, טיילור וקלסי.
ג'ייסון קרוס (רייאן סאנבורן): שחקן כדורסל בקבוצת "ווילד-קאטס", בא עם כל חבריו מבית הספר לעבוד ב"לבה ספרינג".
דרבי אוונס (ג'סיקה טאק): אמם של ראיין ושרפיי.
שירים מתוך הסרט

| מספר | שם השיר | ביצוע | מקום |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | What Time is It? | משתתפי הסרט | בכיתה, במסדרון, בקפיטריה |
| 2 | Fabulous | שארפיי וראיין | בריכה |
| 3 | Work This Out | טרוי וחברי הווילד-קאטס | מטבח |
| 4 | You Are the Music in Me | טרוי וגבריאלה | חדר המוזיקה |
| 5 | I Don't Dance | צ'אד וראיין | במגרש הבייסבול |
| 6 | You Are the Music in Me (גרסת שארפיי) | שארפיי וטרוי | בבמה של "לבה-ספרינג" |
| 7 | Gotta Go My Own Way | גבריאלה | בבריכה, ומחוץ למועדון |
| 8 | Bet on It | טרוי | במשטח הגולף של "לבה-ספרינג" |
| 9 | Everyday | טרוי וגבריאלה | בבמה של "לבה-ספרינג" |
| 10 | All for One | משתתפי הסרט | בבריכה |
הרפגולסטיס

| הרפגולסטיס |
| --- | --- |
 מאובני הלסת  איור אפשרי של הרפגולסטיס
תקופה
אמצע-סוף אאוקן
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מזוניכידים
משפחה:: מזוניכידיים
סוג:: הרפגולסטיס
מינים
 Harpagolestes immanis  Harpagolestes koreanicus  Harpagolestes orientalis  Harpagolestes uintensis  Harpagolestes macrocephalus  Harpagolestes brevipes  Harpagolestes leotensis
שם מדעי
 Harpagolestes

הרפגולסטיס (שם מדעי: Harpagolestes; מיוונית: "שודד מאונקל") הוא סוג של יונק נכחד מסדרת המזוניכידים, אשר חי באמצע עד סוף האאוקן במרכז ובמזרח אסיה ובמרכז ומערב אמריקה הצפונית. המאובנים שלו התגלו בסין, מונגוליה, קוריאה, קנדה וארצות הברית. הוא תואר לראשונה ב-1901 והוא כלל בערך 7 מינים שונים.
ההרפגולסטיס היה יונק בגודל דוב בעל דמיון לצבוע אך בעל זנב ארוך יותר. הוא הגיע לאורך 2.1 מטר ולמשקל של עד 250 ק"ג. הלסתות שלו היו חזקות מאוד ונועדו לשבור עצמות אך מבנה הגוף הכבד בעל הרגליים הקצרות יחסית אך החזקות, מרמז שלא היה אצן גדול והוא כנראה התבסס על נבלות. הלסתות היו ארוכות בעלות שרירים רחבים מצידי הראש עם ניבים בולטים אך עם שחיקה של הטוחנות. כמו מינים דומים גם ההרפגולסטיס היה בעל פרסות בקצות רגליו, אך היה בעל 4–5 אצבעות, יותר מאשר מכפילי הפרסה האמיתיים. הוא היה שלב אמצעי בין הטורפים האמיתיים לפרסתנים האמיתיים.
לצד המונגולניקס והפציהאינה ממונוגוליה הוא היה מהבדים שבבני משפחת המזוניכידיים, שהתקיימו באירואסיה ואמריקה הצפונית החל מהפלאוקן ושימשו אולי בתור הטורפים הראשיים עד להיכחדם.
הרמן קוך

| --- | --- |

 לידה:  5 בספטמבר 1953 (בן 71) ארנהם, הולנד 
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה 
 שם עט:  Menno Voorhof 
 מקום לימודים:  Montessori Lyceum Amsterdam 
 שפות היצירה:  הולנדית 
 יצירות בולטות:  ארוחת הערב 
 פרסים והוקרה:  פרס ספרות הנוער של האזור האירופאי של מז-ריין (2014)  פרס הקוראים לספר ההולנדי (2009) 
 www.hermankoch.com
 
הרמן קוך, 2015
הרמן קוך (בהולנדית: Herman Koch; נולד ב-5 בספטמבר 1953) הוא סופר, שחקן, עיתונאי וכותב מערכונים הולנדי.
ביוגרפיה

קוך, יליד ארנהם, התפרסם לראשונה כשחקן וכותב מערכונים בתוכנית הרדיו הסאטירית "בוראט", ששודרה בשנות השמונים, אך נודע במיוחד כאחד מיוצרי תוכנית הטלוויזיה הסאטירית הפופולרית "ייסקפט" (1990–2005), שבה גם שיחק.
קוך פרסם את ספרו הראשון, אוסף סיפורים קצרים בשם "De voorbijganger" (עובר האורח) כבר בשנת 1985, אבל לתהילה בינלאומית כסופר זכה רק בשנת 2009, עם פרסום הרומן השישי שלו - "ארוחת הערב". קוך קיבל את ההשראה לכתיבת ספר זה ממקרה אמיתי שהתרחש בברצלונה בדצמבר 2005 ובו שלושה נערים בני טובים רצחו אישה חפה מפשע. הספר זכה בפרס ספרותי הולנדי חשוב עם צאתו, נמכר במיליוני עותקים ותורגם ל-21 שפות, כולל עברית. ב-2013 יצא סרט קולנוע הולנדי המתבסס על הספר.
מאז "ארוחת הערב" פרסם קוך שלושה רומנים נוספים - "בית קיץ עם בריכה" (2011) "מר מ' היקר" (2014) ו"המעידה" (2016) וכן מקבץ טורים, אוסף סיפורים ונובלה בשם Makkelijk leven (חיים קלים), שנכתבה במיוחד לכבוד שבוע הספר ההולנדי של 2017.
קוך נשוי לאמליה רודריגז ואב לפבלו, שנולד ב-1994.
ספריו שתורגמו לעברית

ארוחת הערב (2009) מהולנדית: ענבל זילברשטיין, הוצאת עברית וכתר, 2010.
בית קיץ עם בריכה (2011) מהולנדית: ענבל זילברשטיין, הוצאת עברית וכתר, 2012.
אודסה סטאר (2003), מהולנדית: ענבל זילברשטיין, הוצאת כתר, 2014.
מר מ' היקר (2014), מהולנדית: ענבל זילברשטיין, הוצאת כתר, 2016.
המעידה (2016), מהולנדית: אירית באומן, הוצאת תכלת, 2019.
סרט עם סופיה (2021), מהולנדית: אירית באומן, הוצאת תכלת, 2022.
התפלגות צמודה

בהסתברות בייסיאנית, אם ההתפלגות הפוסטריורית שייכת לאותה משפחת התפלגויות כמו ההתפלגות הפריורית אז שתי ההתפלגויות הן צמודות זו לזו וההתפלגות הפריורית נקראת התפלגות צמודה ביחס לפונקציית הנראות.
העבודה עם התפלגויות צמודות נוחה מבחינה אלגברית, מאחר שהיא מבטיחה ביטוי פשוט יחסית עבור ההתפלגות הפוסטריורית; אחרת, מאוד ייתכן שתדרש אינטגרציה נומרית. כמו כן לעיתים קרובות כאשר ההתפלגויות צמודות העדכון של פונקציית ההתפלגות לפונקציית התפלגות פוסטריורית על ידי פונקציית הנראות הוא יותר אינטואיטיבי.
המושגים האלו, הוצגו על ידי הווארד רייפה ורוברט שלייפר בעבודתם על תורת קבלת ההחלטות הבייסיאנית. מושג דומים התגלו באופן עצמאי ידי ג'ורג' אלפרד ברנרד.
דוגמה

ניתן להסיק מפונקציית ההסתברות (או מפונקציית הצפיפות כאשר המשתנה המקרי רציף) את הצורה של ההתפלגות הפריורית. לדוגמה, פונקציית ההסתברות של משתנה מקרי בינומי 



X
∼
B
i
n
(
n
,
Q
)


{\textstyle X\sim Bin(n,Q)}

 היא: \Pr(X=s)={n \choose s}Q^{s}(1-Q)^{n-s}
ההתפלגות הצמודה המקובלת עבור משתנה בינומי היא התפלגות בטא 



Q
∼
B
e
t
a
(
α
,
β
)


{\textstyle Q\sim Beta(\alpha ,\beta )}

 :
\Pr(Q=q)={q^{\alpha -1}(1-q)^{\beta -1} \over \mathrm {B} (\alpha ,\beta )}
כאשר  \alpha  ו-  \beta  נבחרו כדי לשקף הנחה, אמונה או מידע קיים (למשל  \alpha =\beta =1 היא התפלגות אחידה) ו-  \mathrm {B} (\alpha ,\beta ) היא פונקציית בטא המשמשת כקבוע מנרמל.
בהקשר הזה  \alpha  ו-  \beta  נקראים היפרפרמטרים (פרמטרים של ההתפלגות הפריורית, כדי להבדילם מפרמטרים של המודל המדובר ( Q).
אם נקח דגימה של המשתנה המקרי, 



X
=
s


{\textstyle X=s}

 ונשתמש במשפט בייס, נקבל את ההתפלגות הפוסטריורית:
{\begin{aligned}\Pr(X=s\mid Q=x)&={n \choose s}x^{s}(1-x)^{n-s},\\\Pr(Q=x)&={x^{\alpha -1}(1-x)^{\beta -1} \over \mathrm {B} (\alpha ,\beta )},\\\Pr(Q=x\mid X=s)&={\frac {\Pr(X=s\mid Q=x)\Pr(Q=x)}{\int \Pr(Q=s\mid Q=y)\Pr(Q=y)dy}}\\&={{{n \choose s}x^{s+\alpha -1}(1-x)^{n-s+\beta -1}/\mathrm {B} (\alpha ,\beta )} \over \int _{y=0}^{1}\left({n \choose s}y^{s+\alpha -1}(1-y)^{n-s+\beta -1}/\mathrm {B} (\alpha ,\beta )\right)dy}\\&={x^{s+\alpha -1}(1-x)^{n-s+\beta -1} \over \mathrm {B} (s+\alpha ,n-s+\beta )},\end{aligned}}
קיבלנו שוב התפלגות בטא עם מקדמים מעודכנים 



Q
∼
B
e
t
a
(
α
+
s
,
β
+
n
−
s
)


{\textstyle Q\sim Beta(\alpha +s,\beta +n-s)}

.
התפלגות פוסטריורית זו יכולה לשמש שוב כהתפלגות פריורית עבור דגימות נוספות, כאשר בכל פעם מעדכנים את ההיפרפרמטרים בהתאם לתוצאות. כל דגימה מקטינה את השונות של 



Q


{\textstyle Q}

 ולכן משפרת את הידיעה שלנו עליו.
הערות שוליים

↑  Howard Raiffa and Robert Schlaifer. Applied Statistical Decision Theory. Division of Research, Graduate School of Business Administration, Harvard University, 1961.
↑  Jeff Miller et al. Earliest Known Uses of Some of the Words of Mathematics, "conjugate prior distributions". Electronic document, revision of November 13, 2005, retrieved December 2, 2005.
הרוב הדומם

הרוב הדומם הוא ביטוי המשקף טענה בדבר קיומה של קבוצה שמהווה רוב באוכלוסייה מסוימת, אך אינה מבטאת את דעותיה בפומבי, ולכן נוצר רושם שדעת המיעוט הקולני יותר היא דעת הרוב. בשימוש הראשון הרשום למושג זה באנגלית, בשנת 1874, היה לו מובן אחר, כאשר הכוונה הייתה למתים.
הביטוי צבר פופולריות בשנות ה-60 של המאה העשרים, כאשר נשיא ארצות הברית, ריצ'רד ניקסון, טען כי מדיניותו נתמכת על ידי רוב האזרחים, אלא שהם אינם טורחים להביע את דעותיהם. ב-3 בנובמבר 1969 אמר: "ולכן, הרוב הדומם הגדול של חברי האמריקאים, אני מבקש הלילה את תמיכתכם". הביטוי הופיע גם בדבריו של סגנו של ניקסון, ספירו אגניו, ב-9 במאי 1969: "הגיע הזמן שהרוב הדומם של אמריקה יעמוד על זכויותיו. נזכור שהרוב האמריקאי כולל את כל המיעוטים. הרוב הדומם של אמריקה נבוך מהמחאה הבלתי רציונלית."
נגד "הרוב הדומם" נטען כי לא אכפת לו מעתיד הקהילה, לכן "המיעוט הרועש" מרגיש שיש לו צידוק לגרור את כלל הציבור אל שאיפותיו האידאולוגיות או הפוליטיות.
הרוב הדומם באינטרנט

הרוב הדומם באינטרנט הוא תיאור לקבוצה של כ-80% ממשתמשי האינטרנט בעידן הווב 2.0 אשר מהווים קהל רקע פאסיבי ונמנעים מביצוע פעילות גלויה באינטרנט. בקהילות מקוונות קיים כלל ה 90-9-1, לפיו 90% מהגולשים אינם תורמים כלל לרשת, 9% מהגולשים תורמים מעט ואילו רק 1% תורמים רבות, מעלים, יוצרים ועורכים תכנים ברשת. בבלוגים אחוז התרומה הוא קטן יותר ועומד על כ- 95-5-0.1 ובוויקיפדיה המספרים אף קיצוניים יותר 99.8-0.2-0.003. מצב זה גורם לתופעה הנקראת אי שוויון השתתפותי..
הרוב הדומם באינטרנט > רקע

בעידן ה ווב 2.0 רוב תוכני האינטרנט מועלים ונערכים על ידי הגולשים עצמם. הגולשים הפכו ליצרנים אקטיביים של תכנים ולא רק צרכנים פאסיביים של תכנים.. הדעה הרווחת היא שבעידן בו האינטרנט הוא עולם חופשי ליצירת תכנים והבעת דעות, לגולש יש אינסוף אפשרויות וכולם תורמים לרשת. בפועל המצב שונה, וקיימת בעיית הנוסע החופשי מצב בו רוב הגולשים נהנים מיתרונות האינטרנט אך אינם תורמים ומסתמכים על אחוז קטן של גולשים שיוצרים ועורכים תכנים.
אי שוויון השתתפותי

אי שוויון השתתפותי הוא מושג שנטבע על ידי Jakob Nielsen במחקרו, על פיו בניגוד לדעה הרווחת שקיים שוויון השתתפותי בין גולשי הרשת, המצב למעשה אינו כך ואחוז הגולשים התורמים לרשת קטן מאוד. אי השוויון קיים בכל הרשת, דוגמה לכך הוא אתר אמזון בו רק 1% מהלקוחות תורמים חוות דעת.
לתופעה זו מספר חסרונות כגון: מידע חלקי ופחות אמין המפורסם ברשת, כחברה שעורכת משוב ללקוחותיה היא לא מקבלת מדגם מייצג כי רק אחוז קטן מאוד מהלקוחות יענה למשוב. צרכן שמחפש ביקורת למוצרים ימצא מספר קטן מאוד של ביקורות וחוות דעת. מחסור במגוון דעות ושיח ציבורי עשיר.
למרות שתופעת האי שוויון השתתפותי תמיד תתקיים ישנן דרכים שונות להקטין אותה: הפיכת ממשק ההשתתפות לקל ונוח לשימוש, תיגמול גולשים התורמים לרשת, עידוד לעריכת תכנים- פעולה קלה יותר מיצירת תוכן חדש לגמרי, קידום תורמים איכותיים ועוד.
הערות שוליים

↑  אליאב אללוף, ‏מילה לא תשמעו ממני, באתר גלובס, 16 בנובמבר 2011
1 2  Nielsen, J. (October 9, 2006). Participation Inequality: Encouraging More Users to Contribute. Alertbox
↑  אשורי, ת. (2011). מחשב. מהטלגרף עד המחשב – היסטוריה של אמצעי התקשורת. תל אביב: רסלינג. עמ' 169-115.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הקריטריונים של ברדפורד היל

הקריטריונים של ברדפורד היל הם תשעה עקרונות או נקודות מבט על הקשר שבין מתאם לסיבתיות. העקרונות הוצגו על ידי הסטטיסטיקאי הבריטי אוסטין ברדפורד היל בשנת 1965 בנאום שנשא בפני עמיתי החברה המלכותית לרפואה. במרוצת הזמן הפכו נקודות המבט האלה לרשימת קריטריונים לביסוס קשר סיבתי בין גורם אפשרי ואפקט נצפה. הקריטריונים נמצאים בשימוש נרחב בתחומי האפידמיולוגיה ובריאות הציבור.
רקע היסטורי

היל הציג את מה שהפך מאוחר יותר לרשימת קריטריונים במסגרת הרצאה בפני החברה המלכותית לרפואה בשנת 1965. חלק גדול מהדברים שנאמרו בהרצאה הסתמכו על עבודתו בדבר הקשר בין עישון ותחלואה בסרטן הריאה, והוא הביא מספר רב של דוגמאות מניסיונו בתחום. כותרת ההרצאה והמאמר שבו פורסם תמליל ההרצאה הציגו במפורש את השאלה "מתאם או סיבתיות?". בהרצאתו היל נמנע מלהגדיר את המונחים סיבתיות או אפקט סיבתי. הוא ציין במפורש כי אין לו את ההכשרה הדרושה כדי לדון במשמעויות הפילוסופיות של מושג הסיבתיות, והבהיר כי יימנע מלעסוק בכך. היל גם לא התיימר לקבוע קריטריונים כלשהם. הוא הציע תשע נקודות מבט על הנושא הסבוך של מתאם וסיבתיות. עם זאת, נקודות המבט שהציע הפכו במהרה לרשימת קריטריונים ותיוג, כאשר הסברה היא שככל שיותר קריטריונים מתקיימים כך מתחזקת הטענה לקשר סיבתי. זאת על אף שהיל הדגים במפורש כיצד כל קריטריון (פרט לעיקרון הטמפורליות) יכול להיות מופר למרות קיומו של קשר סיבתי.
המשמעות של הקריטריונים

אין להבין כי אם כל הקריטריונים "מתקיימים" באופן כלשהו אז יש קשר סיבתי. הקריטריון ההכרחי היחידי הוא קריטריון הטמפורליות: הגורם הסיבתי חייב להתרחש לפני התוצאה. היל עצמו הבהיר כי ייתכנו מצבים בהם יש קשר סיבתי ולמרות זאת הקריטריונים אינם מתקיימים או מתקיימים באופן "חלש". גם ההפך נכון. ייתכנו מצבים בהם נראה כי הקריטריונים מתקיימים אף על פי שאין קשר סיבתי. הדברים האלה מתקשרים ישירות אל דייוויד יום שטען כי אין אפשרות להוכיח קיום של קשר סיבתי.
הרלוונטיות העכשווית של הקריטריונים

הדיון בפרשנות ובמשמעות של הקריטריונים עדיין נמשך, יותר מ-50 שנה לאחר ההרצאה של היל. ברור למדי כי הקריטריונים כפי שנוסחו בשעתם אינם ניתנים כיום ליישום כפי שהם. זה נכון בעיקר לגבי העיקרון השלישי הוא עקרון הסגוליות והעיקרון התשיעי הוא עקרון האנלוגיה, שתמיד נחשבו ל"חלשים".
הקשר בין הגורם והתוצאה אינו עוד קופסה שחורה כפי שהיה בימיו של היל. אנו יודעים כיום כי כמעט תמיד יש תהליכים מסובכים מתחת לפני השטח, כך שלמשל הטענה "עישון גורם סרטן" שוב אינה מדויקת, ולמעשה אף פעם לא הייתה נכונה במובן דטרמיניסטי אלא רק במובן הסתברותי. אל העישון מצטרפים גורמים נוספים שאינם גלויים לעין, וצירוף ההשפעות של כל הגורמים האלה, שחלקם עדיין לא מוכרים לנו הוא שיוביל לבסוף לתוצאה של סרטן. מכאן עולה החשיבות הרבה של עקרון הסבירות, והיותו רלוונטי גם במאה ה-21.
כמו כן, היל התייחס לגורם יחיד ותוצאה יחידה, בעוד שכיום אנו יודעים כי ברוב המקרים יש מספר גורמים שצירופם גורר את התוצאה, ומאידך ישנם גורמים המובילים למספר תוצאות (למשל, עישון מגביר את הסיכון גם לתחלואה בסרטן וגם למחלות לב).
כיום מקובל לחלק את העדויות לקשר סיבתי לשלוש קבוצות. רוב הקריטריונים של היל נכללים בקטגוריות אלה:
עדויות ישירות לכך שקשר הסתברותי/סטטיסטי בין הגורם לתוצאה אינו "קשר אקראי", כלומר אינו "spurious correlation". עדויות אלה קשורות לעוצמת הקשר הסטטיסטי, וליכולת לבצע ניסויים שיתמכו בהשערת הסיבתיות, והקריטריון הטמפורלי.
עדויות תהליכיות (מכניסטיות) אשר שופכות אור על התהליך שמקשר בין הגורם או הגורמים המובילים לתוצאה. גם קריטריון של הגרדיאנט הביולוגי שייך לקבוצה זו.
עדויות מקבילות התומכות בהשערת הסיבתיות המתקבלות ממחקרים הדומים או קשורים לנושא הנדון ומראות תוצאות דומות. לקטגוריה זו נכנסים הקריטריונים של העקביות, הקוהרנטיות והאנלוגיה.
ראו גם

ספקנות מדעית
הערות שוליים

↑  Hill, A. B, The environment and disease: association or causation?, 1965
↑  רעיון זה מבוטא מתמטית על ידי אי-שוויון קורנפילד
↑  Cox Jr, L. A, Modernizing the Bradford Hill criteria for assessing causal relationships in observational data, Critical reviews in toxicology, 8 48, עמ' 682-712 doi: 10.1080/10408444.2018.1518404
↑  Fedak, K. M., Bernal, A., Capshaw, Z. A., & Gross, S., Applying the Bradford Hill criteria in the 21st century: how data integration has changed causal inference in molecular epidemiology, Emerging themes in epidemiology, 1 12, 2015
↑  Höfler, M., The Bradford Hill considerations on causality: a counterfactual perspective., Emerging themes in epidemiology, 1 2, 2005
↑  Lucas, R. M., & McMichael, A. J., Association or causation: evaluating links between environment and disease, Bulletin of the World Health Organization 83, 2005
↑  Phillips, C. V., & Goodman, K. J.|, The missed lessons of sir Austin Bradford Hill, Epidemiologic Perspectives & Innovations, 1 1, 2004
↑  Howick, J., Glasziou, P., & Aronson, J. K., The evolution of evidence hierarchies: what can Bradford Hill's ‘guidelines for causation’contribute?, Journal of the Royal Society of Medicine, 5 102, 2009, עמ' 186-194
התפלגות קטגוריאלית

|  מאפיינים |
| --- | --- |
 פרמטרים:   k>0 מספר הקטגוריות (מספר שלם)  p_{1},\ldots ,p_{k} הסתברות לכל איבר בתומך  (p_{i}\geq 0,\,\Sigma p_{i}=1)
 תומך:   x\in \{1,\dots ,k\}
 פונקציית הסתברות (pmf):   p(x=i)=p_{i}
 ערך שכיח:   i כך ש- p_{i}=\max(p_{1},\ldots ,p_{k})
בתורת ההסתברות ובסטטיסטיקה, התפלגות קטגוריאלית (נקראת גם התפלגות ברנולי מוכללת ) היא התפלגות בדידה המתארת את התוצאות האפשריות של משתנה מקרי שיכול לקבל על עצמו אחת מ-  K קטגוריות אפשריות, כאשר ההסתברות של כל קטגוריה מפורטת בנפרד. אין סדר טבעי לקטגוריות, אך לעיתים קרובות מצורפות תוויות מספריות מטעמי נוחות בתיאור ההתפלגות, (למשל  1,\ldots ,K). ההתפלגות הקטגוריאלית ה- K-ממדית היא ההתפלגות הכללית ביותר שיש לה תומך עם  K איברים; כל התפלגות נפרדת אחרת עם תומך בגודל  K היא מקרה פרטי. הפרמטרים המציינים את ההסתברויות של כל תוצאה אפשרית מוגבלים רק על ידי העובדה שכל אחד מהם חייב להיות בטווח של  0 עד  1, וכולם חייבים להסתכם ב- 1.
ההתפלגות הקטגוריאלית היא הכללה של התפלגות ברנולי, כלומר עבור משתנה בדיד עם יותר משתי תוצאות אפשריות, כגון הטלת קובייה. מצד שני, ההתפלגות הקטגוריאלית היא מקרה פרטי של ההתפלגות המולטינומית, שניתן לקבל משתנה מולטינומי כסיכום סדרה של משתנים קטגוריאלים.
מינוח

לעיתים, ההתפלגות הקטגורית מכונה "התפלגות בדידה". עם זאת, תכונה זאת מתייחסת לא למשפחה מסוימת של התפלגויות אלא לסוג כללי של התפלגויות .
בתחומים מסוימים, כגון למידת מכונה ועיבוד שפה טבעית, מקובל לדבר בטעות על "התפלגות מולטינומית" כאשר הכוונה היא להתפלגות קטגוריאלית. שימוש לא מדויק זה נובע מהעובדה שלעיתים נוח לבטא את התוצאה של התפלגות קטגוריאלית כווקטור " 1 -מ-  K " (וקטור עם רכיב אחד השווה ל- 1 וכל שאר הרכיבים  0) במקום מספר שלם בטווח בין  1 ל- K ; בצורה זו, התפלגות קטגוריאלית שוות ערך להתפלגות מולטינומית עם חזרה  1.
הערות שוליים

↑  Murphy, K. P. (2012). Machine learning: a probabilistic perspective, p. 35. MIT press. מסת"ב 0262018020.
↑  Minka, T. (2003) Bayesian inference, entropy and the multinomial distribution. Technical report Microsoft Research.
הרפובליקה של לוקה

הרפובליקה של לוקה (באיטלקית: Serenissima Repubblica Lucense; בלטינית: Respublica Lucensis) הייתה ישות מדינית קטנה, סביב העיר לוקה שבאיטליה. הרפובליקה התקיימה כיישות עצמאית בין 1160 ל-1805, אז הועברה לשליטת אליזה בונפרטה, אחותו של נפוליאון בונפרטה במסגרת נסיכות לוקה ופיומבינו. ב-1814 העביר קונגרס וינה את השליטה בלוקה לידי מארי לואיז, דוכסית פארמה מבית הבסבורג, רעייתו השנייה של נפוליאון, כדוכסות לוקה.