גבל
הערות שוליים

1 2  Jörgen A. Knudtzon, Die El-Amarna-Tafeln, mit Einleitung und Erläuterungen, J. C. Hinrichs’schke Buchhandlung, 1915, עמ' 360 (ועוד רבים)
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 86
1 2  Erle Leichty, The Royal Inscriptions of Esarhaddon, King of Assyria (680-669 BC), Eisenbrauns, 2011, עמ' 23-24 (הקטע חוזר גם בעמ' 46)
↑  A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition, Gregorio Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, W G E Watson, Brill Academic Pub, 2015, page 290
↑  אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות של המקרא ותקופתו, הוצאת מוסד ביאליק, הערך על יהוּדָה, כרך ב', עמ' 405
↑  S. H. Horn, Byblos in Ancient Records, Andrews University, 1963, עמ' 52–53
1 2  Gauthier, Henri (1928). Dictionnaire des Noms Géographiques Contenus dans les Textes Hiéroglyphiques Vol. 5. pp. 197–198.
↑  Wallis Budge, E. A. (1920). An Egyptian hieroglyphic dictionary: with an index of English words, king list and geological list with indexes, list of hieroglyphic characters, coptic and semitic alphabets, etc. Vol II. John Murray. p. 1047.
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 270
↑  Advisory body evaluation
↑  Cauvin, Jacques., Les industries lithiques du tell de Byblos (Liban), L'Anthropologie, vol. 66, 5–6, 1962.
↑  Maurice Dunand, Fouilles de Byblos V, Paris, 1973
↑  אבי גופר וישראל הרשקוביץ, "מנהגי הקבורה בארץ־ישראל בתקופה הנאוליתית", בתוך: איתמר זינגר (עורך), קברים ונוהגי קבורה בארץ-ישראל בעת העתיקה, יד יצחק בן־צבי והחברה לחקירת ארץ־ישראל ועתיקותיה, 1994, עמ' 45–46
↑  Byblos - History
↑  ראובן (ריצ'רד) שטיינר, לחשים בקדם־כנענית בכתבי הפירמידות: סקירה ראשונה של תולדות העברית באלף השלישי לפסה"נ, לשוננו ע, 2008, עמ' 25
↑  ראובן (ריצ'רד) שטיינר, לחשים בקדם־כנענית בכתבי הפירמידות: סקירה ראשונה של תולדות העברית באלף השלישי לפסה"נ, לשוננו ע, 2008, עמ' 24, 25
↑  ראובן (ריצ'רד) שטיינר, לחשים בקדם־כנענית בכתבי הפירמידות: סקירה ראשונה של תולדות העברית באלף השלישי לפסה"נ, לשוננו ע, 2008, עמ' 26
1 2 3 4 5  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 177
↑  Pierre Montet, Byblos et L'Égypte: quatre campagnes de fouilles à Gebeil, P. Geuthner, 1929, עמ' 143
↑  W. F. Albright, The Eighteenth-Century Princes of Byblos and the Chronology of Middle Bronze, Bulletin of the American Schools of Oriental Research 176, 1964-12, עמ' 38–46 doi: 10.2307/1355576
↑  W. F. Albright, Further Light on the History of Middle-Bronze Byblos, Bulletin of the American Schools of Oriental Research 179, 1965-10, עמ' 38–43 doi: 10.2307/1356350
↑  Maurice Dunand, Fouilles de Byblos I, P. Geuthner, 1939
↑  Maurice Dunand, Biblia grammata. Documents et recherches sur le développement de l'écriture en Phénicie, République Libanaise, Ministère de l’Éducation Nationale et des Beaux-Arts, Direction des Antiquités, Etudes et Documents d’Archéologie, Tonie II, 1945
↑  S. H. Horn, Byblos in Ancient Records, Andrews University, 1963, עמ' 53
↑  R. O. Faulkner, Egyptian Seagoing Ships, The Journal of Egyptian Archaeology 26, 1941, עמ' 3 doi: 10.2307/3854516
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 214, 305
↑  Pierre Montet, Note pour servir à l'historie des relations entre l'Égypte et la Syria: XIII. Quatre nouvelles inscriptions hieroglypiques de Byblos, Kemi XVII, 1964, עמ' 61-68
↑  ראובן (ריצ'רד) שטיינר, לחשים בקדם־כנענית בכתבי הפירמידות: סקירה ראשונה של תולדות העברית באלף השלישי לפסה"נ, לשוננו ע, 2008, עמ' 17–19, 25, 27;
יהושע בלאו, לחשים בקדם־כנענית בכתבי הפירמידות, לשוננו עא, 2009, עמ' 425–428;
ראו גם: תמרה טראובמן, חוקר: טקסט מצרי הוא הקדום ביותר הידוע בשפה ממנה התפתחה העברית, באתר הארץ, 23 בינואר 2007
↑  Flinders Petrie, Scarabs and cylinders with names: illustrated by the Egyptian collection in University College, London (1917), זמין במרשתת, ראו pl. XIX, seal under the name "Khondy".
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 267
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 211, 301
↑  G. M. Posener, Syria and Palestine c. 2160-1780 B.C., CAH 1, 1965, עמ' 6
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 279
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 283
↑  Hakimian, Suzy (2008). "Byblos: Standing Figures". Beyond Babylon: Art, Trade, and Diplomacy in the Second Millennium B.C. Metropolitan Museum of Art. pp. 52–53. ISBN 978-1-58839-295-4.
↑  Aubet, Maria Eugenia (31 בינואר 2013). Commerce and Colonization in the Ancient Near East. Cambridge University Press. p. 240. ISBN 978-0-521-51417-0. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  W. F. Albright, The Chronology of Middle Bronze I (Early Bronze-Middle Bronze), Bulletin of the American Schools of Oriental Research 168, 1962-12, עמ' 36–42 doi: 10.2307/1356033
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 273
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 286
↑  סיפורו של שאנהת – מקור ותרגום לאנגלית פסקה 12, אתר יוניברסיטי קולג' לונדון
1 2  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 157
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 205–206
↑  Karin Kopetzky: Some Remarks on the Relations between Egypt and the Levant during the late Middle Kingdom and Second Intermediate Period, in: Gianluca Miniaci, Wolfram Grajetzki (editors): The World of Middle Kingdom Egypt (2000-1550 BC), London 2016, ISBN 9781906137489, pp. 144-145
↑  K.S.B. Ryholt: The Political Situation in Egypt during the Second Intermediate Period, c.1800–1550 BC, Carsten Niebuhr Institute Publications, vol. 20. Copenhagen: Museum Tusculanum Press, 1997, pp. 87-88
↑  Daphna Ben-Tor: Pharaoh in Canaan, The Untold Story, The Israel Museum, Jerusalem 2016, ISBN 9789652784544, p. 35
↑  Jörgen A. Knudtzon, Die El-Amarna-Tafeln, mit Einleitung und Erläuterungen, J. C. Hinrichs’schke Buchhandlung, 1915 – מכתבים EA 68–93, 95, 102–138 וכן מכתבים שנשלחו לריב־הדד: EA 96
↑  Jörgen A. Knudtzon, Die El-Amarna-Tafeln, mit Einleitung und Erläuterungen, J. C. Hinrichs’schke Buchhandlung, 1915 – EA 139, 140
↑  Jörgen A. Knudtzon, Die El-Amarna-Tafeln, mit Einleitung und Erläuterungen, J. C. Hinrichs’schke Buchhandlung, 1915 – EA 94, 101
↑  Jörgen A. Knudtzon, Die El-Amarna-Tafeln, mit Einleitung und Erläuterungen, J. C. Hinrichs’schke Buchhandlung, 1915 – למשל EA 98
↑  KTU2 2.44
↑  KTU2 4.338 (ראו Stanislav Segert, A Basic Grammar of Ugaritic Language: With Selected Text and Glossary, University of California Press, 1984, עמ' 150)
↑  מגילת ון אמון באתר רשפים
↑  A. Kirk Grayson, Assyrian Rulers of the Early First Millennium BC I (1114-859 BC), University of Toronto press, 1991, עמ' 37 (הקטע חוזר חלקית בעמ' 42, 53)
↑  People, gods & places, באתר Nimrud: Materialities of Assyrian Knowledge Production
↑  A. Kirk Grayson, Assyrian Rulers of the Early First Millennium BC I (1114-859 BC), University of Toronto press, 1991, עמ' 219 (הקטע חוזר בקיצור ובסדר אחר בעמ' 226, ובמקוטע בעמ' 298)
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 46-47, 70, 77, 123, 133
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 105, 109, 131
↑  A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 1, Eisenbrauns, 2012, עמ' 64 (הקטע חוזר גם בעמ' 114, 131, 175 ו־192) וכן A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 2, Eisenbrauns, 2014, עמ' 183, 188, 238
↑  Jamie Novotny, Joshua Jeffers, The Royal Inscriptions of Ashurbanipal (668–631 BC), Aššur-etel-ilāni (630–627 BC), and Sîn-šarra-iškun (626–612 BC), Kings of Assyria, Part 1, Eisenbrauns, 2018, עמ' 116–117 (הקטע חוזר בעמ' 141–142). יש לציין שחלק זה מהמסע הראשון של אשורבניפל לא מופיע בתיאורי המסע המוקדמים, והוא נוסף לאחר שהמלך ערך מחדש את הספרי שנותיו (על כך ראו בעמ' 107).
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 8
↑  אריה ל. בן-אלי, יוסף רינגל ויעקב משורר, אניות וחלקי אניות על מטבעות עתיקים א, קרן המוזיאון הימי הלאומי, 1975, עמ' 64
↑  אריאנוס, אנבסיס, 2.15 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
↑  אריאנוס, אנבסיס, 2.20 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
1 2  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 14
↑  Sader, Hélène (2019). The History and Archaeology of Phoenicia. Atlanta: SBL. pp. 85–86. ISBN 978-1-62837-255-7.
↑  E. J. Chinnock, The Anabasis of Alexander; or, The History of the Wars and Conquests of Alexander the Great, Hodder and Stoughton, 1884, עמ' 116
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 15
↑  יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים ברומאים, 1.21.11
↑  Crusader Era Sites - Middle East
↑  מספר תושבי הנפה כולה מוערך בכ-62,500 עד 89,000 תושבים
↑  פלוטרכוס, מוראליה כרך 5: איסיס ואוסיריס, פסקה 41
↑  פלוטרכוס, מוראליה כרך 5: איסיס ואוסיריס, פסקה 13
↑  פלוטרכוס, מוראליה כרך 5: איסיס ואוסיריס, פסקה 14
↑  שלומית ישראלי, המיתולוגיה המצרית, מפה, 2005, עמ' 56-60
↑  פלוטרכוס, מוראליה כרך 5: איסיס ואוסיריס, פסקה 15
↑  פלוטרכוס, מוראליה כרך 5: איסיס ואוסיריס, פסקה 16
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 104
↑  A. Moret, Le Nil et la Civilis. Egyptienne, La Renaissance du Livre, 1926, עמ' 92-98. (בצרפתית)
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 167
↑  אוסביוס מקיסריה, הכנה לבשורה, ספר 1 פסקה 10 (ראו בתרגום Gifford (1903) לאנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567380505171  GND: 4091275-9  MusicBrainz: 1fe88d03-919f-4271-98a1-11fa79873c91  NKC: ge867134  SUDOC: 02737761X  VIAF: 236822589   WorldCat (עם VIAF): 236822589 
קבורה כלקוליתית בכד עם מנחות קבורה מגבל (4500–3200 לפנה"ס)
ראש חץ נאוליתי מאבן צור שנמצא בגבל
המקדש בצורת ה־L (אנ') מסביבות 2600 לפנה"ס, שנמצא מתחת למקדש האובליסקים המאוחר יותר
מקדש בעלת גבל (אנ')
דגם אניה מחרס שנמצא בגבל
טביעת חותם גליל המשויך למלך החיקסוסי ח'מודי שנמצאה כנראה בגבל
מבחר מצלמיות גבל (אנ'), 1,500–2,000 צלמיות מתכת שנמצאו בעיקר בגבל, רובן במקדשי האובליסקים ובעלת גבל
מקדש האובליסקים (אנ'), בו התגלה אובליסק אבישם
עוגן אבן מתקופת הברונזה התיכונה, נמצא בגבל
פסל פרעה אוסורכון השני (אנ') ממקדש בעלת גבל (אנ')
חומה מהתקופה הפרסית בגבל
מטבע גבלי של מקרינוס עם תיאור מקדש בעלת גבל או אפרודיטה (עשתרת) עליו, 217–218 לספירה
תבליט על שפת הבמה בתיאטרון הרומי בגבל
טירת גבל מהתקופה הצלבנית
פסל אוסיר שנמצא בגבל
כתב ההברות של גבל
כתובת אחירם על מכסה ארונו
כנסיית יוחנן המטביל, הוקמה ב־1150