stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וירג'ין
ההתחלה

ב-1972 ריצ'רד ברנסון, בעל חנות תקליטים שהיה בשלבי הקמתה של חברת התקליטים וירג'ין רקורדס ואולפן הקלטות, שהושכר לאמנים. ברנסון שם את אמונו במייק אולדפילד, ואלבומו Tubular Bells היה האלבום הראשון שהפיקה החברה. וירג'ין רקורדס החתימה מספר רב של אמנים בלתי שגרתיים ואף מעוררי שערוריות, שחברות התקליטים הגדולות חששו לעבוד עימן, דוגמת הסקס פיסטולס. היא התמחתה בתחילה ברוק מתקדם, ובין היתר ייבאה להקות מאירופה (בעיקר מגרמניה), ובהמשך בפאנק ומה שכונה "גל חדש". מבחינה עסקית חידשה החברה בתמחור נמוך. כך למשל נמכר אלבום רוק מתקדם בשם "The Faust tapes" במחיר של תקליטון, והצליח להתברג בצמרת רשימת האלבומים רבי המכר על אף הסגנון הייחודי והאלמוניות היחסית של הלהקה.
בסוף שנות השבעים וראשית שנות השמונים של המאה ה-20 שגשגו עסקיו של ברנסון בתחומי המוזיקה ותחומים קרובים, ואף התרחבו. הוא רכש מועדון לילה והקים חברה בת לוירג'ין רקורדס בארצות הברית. פריצתו הגדולה, עם זאת, הייתה בתחום התעופה, בחברת וירג'ין אטלנטיק איירווייז (נתיבי אוויר אטלנטיים) שהוקמה ב-1984 על בסיס חברה קטנטנה קיימת, בשם "בריטיש אטלנטיק איירווייז", שהחזיקה זיכיון לקו טרנס-אטלנטי.
הצלחתה של חברת התעופה, לצד הצלחתה של רשת חנויות הענק לתקליטים "וירג'ין מגהסטורס" ושל יוזמות נוספות, אפשרה לקבוצת וירג'ין להמשיך ולהתפתח במהלך שנות השמונים והתשעים ובעשור הראשון של המאה ה-21. מספרן הכולל של היוזמות העסקיות של ברנסון במשך השנים מגיע לכמה עשרות, ברובן חברות שייסדה קבוצת וירג'ין, ובחלקן רכישות של חברות קיימות. החברות פועלות במגוון רב של תחומים, ובאופן עצמאי למדי. חלוקת הבעלות משתנה - חלקן בבעלות מלאה של ברנסון, חלקן בשליטתו, בחלקן יש לו מניות מיעוט, ובמקרים אחדים מוענק הזיכיון לשם "וירג'ין" לעסקים שאין לו כל חלק בהם. שם המותג "וירג'ין" נכלל ברוב שמות החברות. מטה הקבוצה נמצא בלונדון ומוקד הפעילות העסקית נמצא בבריטניה, אך חלק גדול מן העסקים פועלים או רשומים בארצות הברית, מרכזם של אחרים באוסטרליה או במקומות אחרים בעולם - למשל חברת תעופה ניגרית. הקבוצה כוללת גם רשתות בינלאומיות כמו "וירג'ין מגהסטורס".
כמה מתחומי העיסוק העיקריים של חברות בקבוצה:
תעופה - נוסף על וירג'ין אטלנטיק קיימות בקבוצה חברות נוספות, בהן חברות התעופה הזולות וירג'ין אוסטרליה שבסיסה באוסטרליה, ווירג'ין אמריקה שבסיסה בסן פרנסיסקו.
תיירות ונסיעות - סוכנויות נסיעות, מלונות ייחודיים, שירותי הזמנת כרטיסים
רכבות - חברת "וירג'ין רייל" הבריטית, יוזמה שאפתנית ורבת סיכון של ברנסון, נוסדה ב-1997. וירג'ין מחזיקה כיום ב-49% מן החברה.
מוזיקה - חברת התקליטים V2, רדיו, פסטיבלי המוזיקה V
תקשורת - טלפונים ניידים, שירותי אינטרנט, טלוויזיה בכבלים וטלפוניה ביתית
שירותים פיננסיים - כרטיסי אשראי
משקאות - "וירג'ין קולה" המשווקת כיום בבריטניה בלבד, "וירג'ין וודקה"
ייצור והפצת משחקי וידאו
הוצאה לאור של ספרים (עם התמחות בספרות ארוטית) וקומיקס
קמעונאות - בעיקר בתחומי המוזיקה (דרך "וירג'ין מגהסטורס") והאלקטרוניקה הביתית
פעילות פנאי - רשת מכוני כושר, חברה לארגון ימי כיף
הקבוצה כשלה בהתמודדות על הפעלת הלוטו בבריטניה (המופעל על ידי זכיין פרטי) ב-1997.
מותגים פופולריים

וירג'ין רדיו - היום שייך לחברת SMC
וירג'ין אטלנטיק - חברת תעופה מתחרה לבריטיש איירווייז
וירג'ין אמריקה - חברת תעופה שבסיסה בסן פרנסיסקו
וירג'ין רקורדס - חברת הקלטות בין הגדולות בעולם היום. היום המותג שייך לחברת EMI
וירג'ין דרינקס - חברת משקאות משווקת וירג'ין קולה ווירג'ין וודקה
וירג'ין גלקטיק - מתעתדת לעסוק בתיירות חלל
וירג'ין בישראל

בתחילת שנות האלפיים ניסתה חברת וירג'ין להיכנס לשוק הישראלי והשיקה משקאות תוססים בבקבוקים משפחתיים תחת המותג "וירג'ין קולה". תשדיר הפרסומת שודר בטלוויזיה ועורר תרעומת. בתשדיר נראו שני בקבוקי משקה מתנועעים ומתחככים זה בזה, באופן ששידר רמיזות מיניות. בעקבות מחאות ציבוריות, קבעה ועדת ערר כי התשדיר פוגע ברגשות הציבור ועומדות בניגוד לכללי האתיקה בפרסום. הדבר התבלט במיוחד לאור העובדה שהתשדיר שודר בחופש הגדול, עת צופים ילדים ובני נוער רבים בטלוויזיה בשעות הלילה. לבסוף הוחלט להגביל את שידור התשדיר לשעה 21:00 ואילך, אך הותר לשדר טיזרים במהלך היום המפנים את הצופה לגרסה המלאה. בסופו של דבר, נכשל הניסיון להחדיר את המוצר לשוק הישראלי, והמשקאות התוססים של וירג'ין ירדו מהמדפים. בדיעבד, התברר כי אחת הסיבות לכישלון הייתה אי-התאמה בין קהל היעד (סיסמת הפרסום הייתה: "צעירים תוססים הנהנים מהעולם") לבין אופן השיווק (בקבוקים משפחתיים).
סניף של "וירג'ין מגהסטורס" בסן פרנסיסקו
צבי קפלן (סופר)

אין תמונה חופשית
הרב צבי קפלן (כ"ג באדר תרפ"ב, ברלין – י"ח בכסלו תשע"ג, ירושלים) היה סופר ומשורר, עורך תורני ומדעי. מן המעוררים להקמת ישיבת בני עקיבא בכפר הרא"ה.
ביוגרפיה

נולד בשנת תרפ"ב בברלין בירת גרמניה להורים ילידי ליטא. אביו הרב אברהם אליהו קפלן כיהן אז כראש בית המדרש לרבנים בברלין. הרב קפלן האב נפטר בצעירותו, בשנת תרפ"ד, בהיות בנו בן שנתיים. הילד חונך בידי אמו, והם עלו לארץ ישראל בשנת תרפ"ז (1927).
למד בישיבת לומז'ה בפתח תקווה, בישיבת חברון ובבית המדרש למורים מזרחי בירושלים. ואת לימודיו האקדמיים, בתלמוד ומקצועות נוספים עשה באוניברסיטה העברית.
עבד כעורך במסגרת המרכז העולמי של המזרחי ומכון הרי פישל לדרישת התלמוד בירושלים. בין השנים תשכ"א-תשכ"ג עבד בהוצאת התלמוד הישראלי השלם. בין השנים תשכ"ח-תשל"ז עבד באנציקלופדיה העברית בתחומי התלמוד והספרות הרבנית[דרושה הבהרה]. בשנת תשל"ז עבד באנציקלופדיה התלמודית. ובשנים תשמ"א-תשנ"ה ערך ספרים שונים במסגרת עבודתו במכון הרי פישל.
פעילותו בתנועת בני עקיבא

במקביל ללימודיו בישיבת חברון, היה פעיל בתנועת הנוער הדתית בני עקיבא. הוא היה סמן תורני בתנועה, ובמלאת 10 שנים לבני עקיבא, כאשר החל להופיע ביטאון התנועה "זרעים" בעריכת הרב משה צבי נריה, פרסם קפלן בגיליונותיו השני והשלישי, מאמר ארוך בשם "מעט חשבון נפש", שבו קרא להגברת החינוך התורני בתנועה. בסיומו של המאמר הציע שכל חניך בתנועה יקבל על עצמו ללמוד שנה אחת בישיבה, אחר סיום לימודיו בבית הספר היסודי. היה בהצעה זו חידוש גדול כי הדבר כלל לא היה מקובל, וקריאה זו היוותה למעשה את הדחיפה הראשונה להקמת ישיבת בני עקיבא בכפר הרוא"ה, כשנה לאחר מכן.
שמו של הרב צבי קפלן מוכר לרבים כמחבר "שיר הישיבה" הנודע יותר בשם "בראשית הייתה מחשבה". שיר זה הושר כבר בידי מחזוריה הראשונים של ישיבת בני עקיבא בכפר הרואה, היה לחלק קבוע ברפרטואר בכל ההופעות של להקות בני עקיבא.
ספריו ומאמריו

קפלן ערך והביא לדפוס את כתבי סבו "העילוי מראקוב", ואת כתבי אביו הרב אברהם אליהו קפלן. מלבד ספרים אלו חיבר ספרים ומאמרים בתחומי הלכה ואגדה מחשבת ישראל, הערכות וביקורות ספרותיות ועוד.
ספרו "מלך ביופיו" על הלכות מלכים לרמב"ם, זיכה אותו ב"פרס הרב קוק לספרות תורנית" לשנת תשס"ד.
ספריו ומאמריו > מספריו

מעולמה של תורה: על דרכים ועל יצירות שבתחומי ההלכה, ירושלים, תשל"ד.
בשפולי גלימתו – משהו על הרב קוק, ירושלים, תשס"ט.
ממעיני קדם, ירושלים, תשל"ט.
בהלכה ובאגדה, ירושלים, תש"ך.
על גדות ים התלמוד: בירורי עניינים וסוגיות על פי מה שלמדונו רבותינו, ירושלים, תש"ן.
וחי בהם – ועוד לבירורי עניינים וסוגיות על פי מה שלמדונו רבותינו, ירושלים תשנ"ה.
שיטין – מאמרים ורשימות, ירושלים תשי"ג.
רשמי זכרונות, ירושלים תשס"ח.
מלך ביופיו על הלכות מלכים לרמב"ם, ירושלים תשסא
ספריו ומאמריו > ספרים בעריכתו

אברהם אליהו קפלן, בעקבות היראה, דברי מחשבה, ירושלים, תש"ך.
אברהם אליהו קפלן, דברי תלמוד, א-ב, ירושלים תשי"ח.
כתבי העילוי מראקוב, משרידי עיזבונו של אחד מגדולי יהדות ליטא; נתפרשו והובאו לדפוס על ידי נכדו צבי בהרא"א קפלן ; ונלוו עליהם הגהות מאת הרב צבי טרויב, א-ב, ירושלים תשכ"ג.
דורש לציון: מאסף דברים לפרשיות השבוע ולמועדי השנה, לזכר ר' ברוך דובדבני, ירושלים 1987.
הרב פנחס קהתי, ספר זיכרון, ירושלים תשמ"ט.
שבחי הראי"ה, דברים שסופרו על מרן הרב אברהם יצחק הכהן קוק, כינס וערך חיים ליפשיץ בהשתתפות צבי קפלן, ירושלים תשנ"ה.
שיחות הסבא מסלבודקה, נרשמו על ידי תלמידיו ; ערך וסידר צבי קפלן; מבוא מאת פייבל מלצר, תל אביב תשט"ו.
'זכרונות וספורים, מאת ר' ישראל זושא יבזלין-דבורץ, ירושלים תשנ"ח, [בהשתתפות אלי קפלן ורון וקס].
המורה, רבנו משה בן מיימון: לקט דברים עליו וממשנתו, בעריכת צבי קפלן ומאיר חובב, ירושלים תשט"ז.
ספר אדם-נח, דברי תורה, הגות, מחקר והערכה; זיכרון לר' אדם-נח ד"ר בראון, ירושלים תש"ל.
הערות שוליים

↑  מדברי השופטים לפרס זה: ”... יש כאן עבודה גדולה ומקיפה על שיטת הרמב"ם בדבר דמותו של המלך והמנהיג בישראל... לפנינו יצירה לתפארת פרי עמל של שנים – באיסוף מקורות לכל מילה בדברי הרמב"ם, בדקדוק עמוק גם בסדר ההלכות ופרטיהן על פי הראשונים והאחרונים ובתוספת נופך משלו, בשפה ברורה נעימה ומדוייקת וראויה בהחלט לשם הקולע 'מלך ביופיו'. המחבר זכה בצעירותו להפגש עם הרב קוק זצ"ל ולהתבשם מתורתו. הוא הוציא לאור ספר בשם 'בשיפולי גלימתו' על הרב קוק וכן מאמר על דרכו של הרב קוק בהלכה. לאור כל האמור החליטה ועדת השופטים פה אחד על הענקת פרס הרב קוק לשנת תשס"ד לרב צבי קפלן”.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311612205171  LCCN: n84022366  VIAF: 21073822   WorldCat (עם VIAF): 21073822
הקוף (פרנץ מארק)

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  פרנץ מארק 
 תאריך יצירה:  1912 
 טכניקה וחומרים:  קנבס, צבע שמן 
 ממדים בס"מ
 רוחב:  100 ס"מ 
 גובה:  70.4 ס"מ 
 נתונים על היצירה
 מספר יצירה:  G 14664 (Lenbachhaus) 
 מיקום:  Lenbachhaus
 
הציור "הקוף" (בגרמנית: Das Äffchen) הוא ציור משנת 1912 מאת הצייר הגרמני פרנץ מארק. הציור משקף את המעבר הסגנוני של מארק מהנטורליזם אל אקספרסיוניזם מופשט, תוך שימוש בצבעים בוהקים וצורות דינמיות. היצירה מתארת קוף אפור הכורע על ענף אלכסוני, מוקף בצמחייה צבעונית המשווה לציור אווירה של יער טרופי קסום. הציור זכה להתייחסות רבה מצד מבקרי אמנות, ונחשב לאחת הדוגמאות הבולטות לחיפושו של מארק אחר עומק רגשי והרמוניה בטבע.
התפתחות סגנונו של מארק

הציור ממחיש שוב את השינויים הבולטים שעברה אמנותו של פרנץ מארק, מהנטורליזם המתון של מחקרי הסוסים והאיילים שצייר בשנת 1910 בלנגגריס ועד לסגנון האקספרימנטלי של יער קסום טרופי עם היצור האקזוטי הקטן משנת 1912, במהירות יוצאת דופן. גם בציורים המאוחרים יותר עבד מארק כמעט תמיד מול הטבע, הוא הציב את עצמו "מול ה'מוטיב' שלי", כפי שכתב לאוגוסט מאקה, אך יצר את יצירותיו מתוך כוח הדמיון בלבד.
תיאור היצירה

הקוף האפור כורע עם ראשו המופנה לאחור וזנבו הארוך המעוקל על ענף אלכסוני במרכז הציור. מאחורי גופו העדין נצבעות צורות צמחיות משוננות וזוהרות בצבעים עזים של הג'ונגל, חמות ונוצצות כמו חלקי קליידוסקופ המשתנים במהירות.
גם כאן, בעל החיים וסביבתו יוצרים יחידה אחת, אך בניגוד ל"מנדריל" העוצמתי שנוצר שנה לאחר מכן (הגלריה המדינתית לאמנות מודרנית, מינכן) וקרוב יותר ל"פריז הקופים" משנת 1911 (הקונסטהאלה של המבורג), החיה מודגשת בבירור. ראשו המעוגל והעדין והבעת פניו, שמשדרת זהירות דרוכה, מעוטרים בתווים כמעט אנושיים. הפרחים הזוהרים הבוקעים מהירוק הכהה מהווים מחווה ליצירותיו של פול גוגן, שניתן למצוא גם ביצירות אחרות של מארק, כגון פרסקו גן העדן שיצר יחד עם מאקה בשנת 1912 (המוזיאון הלאומי של וסטפאליה, מינסטר), והם מעניקים ליצירה מראה זר ומלכותי.
ביקורות והשפעה

אדולף בהנה, אחד המבקרים הבודדים שבשנת 1913 לקראת תערוכת היחיד של מארק בגלריה הברלינאית "דר שטורם" תמך בו ללא סייג, כתב על ציורי החיות של מארק: "ובכל זאת, ציוריו של מארק נטועים עמוק ובלתי נפרדים מן הטבע, ואף עליי להודות כי איני מכיר צייר אחר כיום שגורם לנו להרגיש את הטבע בצורה כה עמוקה ומרגשת. בעומק וברגש – זו הנקודה! הנראות החיצונית, הצורה החיצונית, הדיוק החיצוני של הטבע – הם אינם חשובים לו כלל! אך הניחוש העמוק, החיים הפנימיים, דופק הלב של הטבע – אלו הם הכול עבורו! כאן יוצר פרנץ מארק נפלאות של רגש וגדולה בעיצוב!"
פרשנות והקשרים

עם זאת, אסור שהתבטאויות מסוג זה, הקרובות מאוד לשפתו של מארק עצמו, יטשטשו את העובדה שבציוריו דווקא האדם הוא זה שמעלה את החיה אליו, מעניק לה תווים אנתרופומורפיים ורגש פנימי, שמקורם בצורך עמוק להרמוניה ובבריחה מהחומרנות של העולם המודרני.
הערות שוליים

1 2 3 4  Franz Marc, Das Äffchen, 1912, www.lenbachhaus.de (בגרמנית)
Hum-Vee

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  AM General 
 יחידות שיוצרו:  281,000 
 אורך:  4.57 מ' 
 רוחב:  2.1 מ' 
 בסיס גלגלים:  3.3 מ' 
 
ירי טיל טאו (TOW) (נגד טנקים) מהאמר, בניסוי של הצבא האמריקני
HMMWV של צבא ארצות הברית בשטח מדברי באפגניסטן
רכב גלגלי רב-תכליתי בעל ניידוּת גבוהה (באנגלית: High Mobility Multipurpose Wheeled Vehicle; בראשי תיבות:HMMWV, או בכינוי Hum-Vee; הָם-וִי) היה רכב השטח העיקרי של צבא ארצות הברית, ועודנו רכב השטח העיקרי של צה"ל וגופים נוספים. הוא מיוצר על ידי חברת AM General האמריקנית, שנרכשה על ידי קבוצת ג'נרל מוטורס ב-1999.
רכב זה החליף כלי רכב שונים כגון הג'יפ M151 ומספר משאיות קלות של הצבא האמריקני. במקור כונה "האמר", אך בהמשך התייחד השם אך ורק לכלי הרכב האזרחיים שהתבססו עליו. עם זאת, בצה"ל גם המודל הצבאי מכונה "האמר", בלא הבחנה בין הגרסה הצבאית והאזרחית. באוגוסט 2015, צבא ארצות הברית הודיע על החלפתו באושקוש JLTV, סדרת רכבי שטח תוצרת "אושקוש".
היסטוריה

בשנת 1979 פרסם הצבא האמריקאי דרישה לפיתוח רכב שטח רב-תכליתי. ביולי 1979 החלה חברת AM General מאינדיאנה, בבעלותו של המליונר היהודי איירה רנרט, לפתח את הרכב. בשנת 1980 נבנה אב הטיפוס הראשון. בשנת 1981 חתם הצבא האמריקאי על חוזה ראשוני לרכישת 55 אלף כלי רכב, שנמסרו בשנת 1985. טבילת האש הראשונה של רכב השטח נערכה בפלישה האמריקאית לפנמה. לאחר מכן נעשה בו שימוש גם במלחמת המפרץ.
הדגם המתקדם ביותר של ה-HMMWV מיוצר בכמויות מוגבלות משנת 1996, ומצויד במיגונים נוספים כגון שמשה המוגנת מקליעי רובה ומכונות ירייה, במנוע חזק יותר ובמיזוג אוויר.
שימושים

ההאמר משמש לעשרות משימות, ביניהן: תובלת חיילים ומטען, פינוי פצועים (אמבולנס, נקרא בצה"ל "האמר-בולנס"), קשר, נשיאת מקלעים כבדים, גרירת תותחים ושיגור טילים (נגד טנקים ונגד מטוסים). ההאמר תוכנן במקור כרכב סיור ולא נועד להיכנס לקרב אש ישיר עם כוחות אויב.
חולשות

להאמר פגיעות במתארים של לחימה בעצימות נמוכה ולוחמה בשטח בנוי. בקרב מוגדישו משנת 1992, ההאמרים נפגעו בקלות יחסית מאש מקלעים ורקטות RPG אשר ירו עליהם המיליציות. בנוסף, הם לא היו חזקים מספיק כדי לפרוץ את המתרסים והמחסומים שהקימו המיליציות בעיר.
במלחמת עיראק ב-2003 נפגעו מספר רב של האמרים ורבים מאנשי צוותיהם נפצעו או נהרגו. ביקורת רבה נמתחה על המחסור במיגון מתאים להאמר, ועל העיכובים בהספקת האמרים בעלי שריון-מתוגבר לכוחות המוצבים בעיראק.
בצה"ל

ההאמר הוא רכב השטח הנפוץ בצה"ל ומשמש במגוון רב של תצורות:
"האמר פתוח" - האמר מהיר שנועד לסיור.
"האמר גלית" - האמר בעל קבינה סגורה ושתי שורות מושבים מוגבהות מאחור.
"האמר עורב" - המותאם לירי טילי נ"ט, במקור מדגמי TOW BGM-71 "עורב".
"האמר רקון" - האמר בעל אמצעי תצפית.
"האמר סגור" - נועד לנשיאת גייסות, תובלה ומטרות שונות.
"האמר מנהלתי" - בעל קבינה סגורה ותא אחורי מחופה בשימשונית.
"האמר ממוגן" - המבוסס על ההאמר הסגור.
"האמרבולנס" - האמר שהותאם לשמש כאמבולנס.
"האמר פיקוד" - הכולל מושבים מוגבהים ומיועד לחפ"ק של אוגדה.
"האמר מחופש" - האמר בעל חיפוי פלסטיק ומערכת מיילס כך שיראה דומה לטנק, נגמ"ש או דחפור D9 משוריין ומשמש לאימונים טקטיים.
"האמר אחזקה" - האמר בעל אמצעי אחזקה וחילוץ המיועד לאחזקת כלים בשטח, בשימוש על ידי חיל החימוש.
"האמר ברקן" - האמר המצויד ומזווד בטילי סטינגר ומאפשר ניוד של יחידות נ"מ.
לצד ההאמר משרתים בצה"ל רכבי שטח ממוגנים מדגמי "סופה", "אביר", "זאב" ו"דוד".
בצה"ל > גלריית האמרים בצה"ל

HMMWV ממוגן של צה"ל
האמר-בולנס צה"לי
האמר רקון
האמר ברקן
האמר בשירות צה"ל במהלך מלחמת חרבות ברזל, נובמבר 2023. על הגג מותקן מקלע מאג
נתונים

אורך: 4.6 מטרים (15 רגל)
רוחב: 2.1 מטרים (6.9 רגל)
גובה: 1.8 מטרים (5.9 רגל)
מרווח גחון: 40 סנטימטרים (16 אינץ')
משקל: 2.3 טונות (2,300 קילוגרם) פתוח, 4.5 טונות ממוגן
הנעה: מנוע דיזל בנפח 6.5 ליטר
מהירות מרבית: 88.5 קמ"ש (55.0 מייל לשעה)
טווח נסיעה: כ-500 ק"מ
אנשי צוות: 2–9
ראו גם

האמר
אייל ברקוביץ'

אייל ברקוביץ' (נולד ב-2 באפריל 1972 ברגבה) הוא כדורגלן עבר ישראלי, וכיום פרשן כדורגל, ומגיש תוכניות רדיו וטלוויזיה וכיום היועץ המקצועי  של הפועל רעננה.
ברקוביץ' שיחק בעמדת הקשר ההתקפי וה"פליימייקר", הן בליגה הישראלית והן בליגות הבכירות באנגליה ובסקוטלנד. את מרבית הקריירה שלו בישראל העביר במכבי חיפה עמה זכה בתואר כדורגלן העונה, בשתי אליפויות ושלושה גביעים, ולאחר קריירה ארוכת שנים בבריטניה, בה נחל הצלחה, חזר לעונה אחת בישראל, במדי מכבי תל אביב. בנבחרת ישראל היה ברקוביץ' שחקן משמעותי, שיחק ב-78 משחקים, כבש תשעה שערים ובישל שערים רבים.
ברקוביץ' נחשב לאחד מטובי שחקני הכדורגל הישראלי בכל הזמנים והוא נכלל בהיכל התהילה של הכדורגל הישראלי. בשנת 2009 אף נבחר על ידי עיתון "הטיימס" הבריטי למקום העשירי ברשימת הקשרים הגדולים בתולדות הפרמייר ליג האנגלית.
ביוגרפיה

ברקוביץ' נולד במושב רגבה וגדל בנהריה. בנם הבכור של זאב ונורית. סבתו עלתה מהונגריה. אביו היה דומיננטי בקידום קריירת הכדורגל של בנו והעניק לו תמיכה רבה.
ביוגרפיה > מכבי חיפה

ברקוביץ' החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי חיפה. בעונת 1989/1990 שיחק לראשונה בקבוצה הבוגרת של המועדון, תחת הדרכתו של המאמן אמציה לבקוביץ', ובמקביל המשיך עד תום עונה זו לשחק בקבוצת הנוער. בעונת 1990/1991 צורף באופן רשמי לסגל הקבוצה הבוגרת, תחת הדרכתו של המאמן שלמה שרף, שבתחילה מיעט לתת לו דקות משחק, אך ככל שהתקדמה העונה, העלה את מספרן בהדרגה. התנהגות זו של שרף גרמה למספר מריבות בינו לבין ברקוביץ' הצעיר, אך מאוחר יותר הודה הקשר לשרף על גישה זו, אחרי שהבין שהיא הייתה לטובתו. בעונה זו כבש ברקוביץ' שישה שערי ליגה, ובסופה זכתה מכבי חיפה בדאבל (זכייה באליפות ובגביע המדינה), כאשר לברקוביץ' חלק חשוב ומשמעותי בזכייה.
עונתו המוצלחת ביותר הייתה עונת 1993/1994. באותה עונה זכתה מכבי חיפה באליפות המדינה ללא אף הפסד, תוך כיבוש 97 שערים, וגם הגיעה לשמינית גמר גביע המחזיקות, הודחה על ידי פארמה האיטלקית בבעיטות הכרעה לאחר הפסד 0–1 בישראל וניצחון 1–0 באיטליה. בסיום אותה עונה זכה ברקוביץ' בתואר "מלך הבישולים" של הליגה עם 16 בישולים (שיא בישולים לשחקן במכבי חיפה אותו הוא מחזיק ביחד עם יוסי בניון). כן כבש ברקוביץ' עשרה שערים באותה עונה ונבחר לכדורגלן העונה בישראל.
ברקוביץ' שיחק בקבוצה גם בעונת 1994/1995,בה הצטרף לקבוצה כוכב הכדורגל חיים רביבו. בעונה זאת  הקבוצה זכתה בגביע המדינה, אך איבדה את האליפות למכבי תל אביב. עונת 1995/1996 הייתה אכזבה למועדון,  חיפה הפסידה את שני התארים למכבי תל אביב, והחלו הדיבורים על "עונה פיננסית" בה חיפה תמכור את רוב כוכביה שאכזבו, ותנסה לאזן את תקציבה הכלכלי. בסיום אותה עונה, מכרה חיפה את רביבו לקבוצה הספרדית סלטה ויגו. ברקוביץ' רצה גם הוא לצאת לאירופה, אך עדיין לא קיבל הצעה. הוא נשאר לשחק במכבי חיפה גם בתחילת עונת 1996/1997, ולאחר שני משחקים בודדים, הגיעה הצעה מסאות'המפטון מהפרמייר ליג האנגלית, אליה הושאל ברקוביץ'.
ביוגרפיה > המעבר לאנגליה

את עונת 1996/1997 בסאות'המפטון פתח בניצחון מרהיב 6–3 על מנצ'סטר יונייטד, בו כבש ברקוביץ' צמד שערים, הוסיף שלושה בישולים ונבחר "איש המשחק" (על אף שאגיל אוסטנסטאד הבקיע שלושער). במשאל האוהדים על השחקן המצטיין של הקבוצה, נבחר ברקוביץ' במקום הראשון גם לפי חוות דעתו של הקפטן הוותיק מת'יו לה תיסיה.
בשנת 1998 נבחר ברקוביץ' ברוב הקולות לכדורגלן היובל של חיפה.
בסיום אותה עונה עבר לקבוצת וסטהאם יונייטד מהפרמייר ליג, ששילמה תמורתו 1.5 מיליון דולר למכבי חיפה. ברקוביץ' שיחק שם שנתיים בהצלחה מרובה, תוך כיבוש ובישול שערים רבים. יחד איתו שיחקו, בין השאר, ג'ון הרטסון, איאן רייט, פרנק למפארד וריו פרדיננד. ברקוביץ' היה אחד המצטיינים של הקבוצה, ובעקבות יכולתו הגבוהה, ציפה לעבור למועדון גדול יותר.
ביוגרפיה > בסקוטלנד

במשך קיץ 1999 ניסה ברקוביץ' לעבור למועדון גדול באנגליה או בספרד, אך בסופו של דבר קיבל את הצעתו של המועדון הסקוטי מגלאזגו, סלטיק, אחד משני המועדונים הבכירים ביותר בליגת העל הסקוטית, ששילמה עבורו כ-7.92 מיליון ליש"ט (כ-12 מיליון יורו), סכום אשר היה בזמנו הגבוה ביותר ששולם עבור שחקן בליגה הסקוטית מעולם, והסכום הגבוה ביותר באותה עת עבור כדורגלן ישראלי.
בעונת 1999/2000 כבש ברקוביץ' 11 שערים, אך סלטיק הפסידה את האליפות ליריבתה העירונית, גלאזגו ריינג'רס. על אף שברקוביץ' כבש צמד בדרבי, הוא הצליח להסתבך עם האוהדים, כאשר הודה בראיון שהריינג'רס היו טובים יותר במהלך כל העונה, ולכן מגיעה להם הזכייה באליפות.
בעונתו השנייה, הוחלף המנג'ר ג'ון בארנס במנג'ר מרטין אוניל. אוניל שיחק בסגנון הגנתי ועד מהרה ברקוביץ' החל למצוא את מקומו יותר ויותר על הספסל.
ביוגרפיה > החזרה לאנגליה

במהלך עונת 2000/2001 עבר ברקוביץ' לקבוצת בלקברן רוברס מליגת המשנה באנגליה, ובסיום אותה עונה עלתה הקבוצה לפרמייר ליג. למרות ההצלחה הרבה, בחר ברקוביץ' דווקא להישאר בליגת המשנה עוד עונה, וחתם בקבוצת מנצ'סטר סיטי, אותה אימן קווין קיגן. גם במנצ'סטר סיטי השידוך עם ברקוביץ' הסתיים בעלייה לפרמייר ליג, רק שהפעם הוא נשאר בקבוצה. במהלך עונותיו בסיטי הוא נחשב לאחד מהשחקנים המועילים ביותר בתולדות הקבוצה.
באמצע העונה האחרונה, עונת 2003/2004 בחר לעזוב את מנצ'סטר סיטי מכיוון שלא מצא את מקומו בהרכב הפותח. הוא חתם בקבוצת פורטסמות', שם הוא שיחק לצדם של יעקובו איגביני, טדי שרינגהאם ופטריק ברגר. אף שהביע רצונו לסיים את הקריירה בפורטסמות', עזב בראשית 2005 את הקבוצה, בעקבות מחסור בדקות משחק וחיכוך עם מילאן מנדריץ', שהגיע לתפקיד ניהולי מפנאתינאיקוס, וחזר לישראל.
ביוגרפיה > חזרה לישראל ופרישה

ברקוביץ' רצה לחזור למכבי חיפה, אך יעקב שחר, בעצה של המאמן רוני לוי, סירב להחתימו, עקב חשש לפגיעה במרקם הקבוצה המצליח, שזכה באותה עונה באליפות שנייה ברציפות, וברקוביץ' ראה זאת כעוול שנעשה לו. במרץ 2005 חתם במכבי תל אביב לעונת 2005/2006 תמורת 100,000 דולר בלבד, לצד כוכבים כמו אבי נמני וג'ובאני רוסו, כחלק מפרויקט "הגלאקטיקוס" השאפתני של לוני הרציקוביץ'. לאחר עונה מאכזבת (בה כבש רק שני שערים) ומלאת עימותים במכבי תל אביב, הודיע ברקוביץ' ב-7 במאי 2006 על פרישה ממשחק פעיל בגיל 34.
ביוגרפיה > במדי נבחרת ישראל

לזכותו של ברקוביץ' 11 הופעות במדי הנבחרת הצעירה של ישראל, בהן כבש שער אחד. ב-12 בפברואר 1992 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת של ישראל, במשחק ידידות מול נבחרת חבר המדינות שנערך באצטדיון טדי. ב-3 במרץ 1992 כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת, במשחק ידידות מול נבחרת קפריסין שנערך באצטדיון בבת ים.
ב-28 באוקטובר 1992 שותף ברקוביץ' במשחקה הראשון של הנבחרת בבית אירופי, כשנכנס כמחליף בהפסד 2–5 לנבחרת אוסטריה במסגרת מוקדמות מונדיאל 1994. במהלך טורניר המוקדמות שותף ברקוביץ' בחמישה משחקים בסך הכל, וכבש שער בניצחון 3–2 על נבחרת צרפת שנערך ב-13 באוקטובר 1993 בפארק דה פראנס.
במשחקי מוקדמות יורו 1996 כבר היה ברקוביץ' שחקן הרכב קבוע בנבחרת ישראל, וכבש שער אחד בהפסד 1–2 לנבחרת רומניה ב-7 ביוני 1995. במשחקי מוקדמות מונדיאל 1998 המשיך להיות שחקן הרכב מוביל, אך לא כבש שערים לזכות הנבחרת. לשיאו הגיע ברקוביץ' כשכבש צמד ובישל שער נוסף בניצחון 5–0 על נבחרת אוסטריה במסגרת מוקדמות יורו 2000. לאחר המשחק, שנערך באצטדיון רמת גן והוביל את הנבחרת למשחקי הפלייאוף, זכה ברקוביץ' לציון 10 בעיתוני הספורט.
במשחקי מוקדמות מונדיאל 2002 כבש ברקוביץ' שער אחד בניצחון 3–1 על נבחרת בוסניה, ובמשחקי מוקדמות יורו 2004 שותף בשלושה משחקים בלבד, לאחר שמאמן הנבחרת אברהם גרנט ניפה אותו מהסגל. את הופעתו האחרונה במדי הנבחרת ערך ברקוביץ' ב-28 באפריל 2004, במשחק ידידות מול נבחרת מולדובה שנערך באצטדיון רמת גן והסתיים בתיקו 1–1.
בסך הכל ערך ברקוביץ' 78 הופעות במדי נבחרת ישראל, בהן כבש תשעה שערים, והוא מדורג במקום התשיעי בטבלת שיאני ההופעות של הנבחרת בכל הזמנים.
ביוגרפיה > סגנון המשחק שלו

ברקוביץ' שיחק בעמדת הפליימייקר, כלומר קשר המנהל את משחק הקישור ומשחק ההתקפה של קבוצתו. בישראל ברקוביץ' היה מקבל כדור מההגנה או מהקישור האחורי, והיה מעביר אותו לשחקני הקישור הקדמי ולחלוצים, לצורך הבקעת שערים. ברקוביץ' היה ידוע כ"מבשל" שערים מצטיין, עם מסירות מדויקות ויעילות, לעיתים מפתיעות, שבאמצעותן הובקעו שערים רבים. בנוסף לבישוליו הרבים, תרם ברקוביץ' גם בהבקעת שערים, כשהצטרף להתקפה מעמדת הקישור.
בתור קשר תוקף ברקוביץ' כמעט שלא נטל חלק במשחק ההגנתי, כגון תיקולים, שמירות ולחץ על השחקן המחזיק בכדור. כאשר עבר לשחק באנגליה, הוא הוצב בחלק קדמי יותר של המגרש, ולכן הבקיע יותר שערים בנוסף לבישולים. גם באנגליה מיעט ברקוביץ' להשתתף במשחק ההגנה, ואף סיגל לעצמו סגנון משחק המתחמק מתיקולים ומשמירות אישיות.
שניים משעריו הזכורים של ברקוביץ' באנגליה היו השער השני שלו במשחק בו ניצחה סאות'המפטון 6–3 את מנצ'סטר יונייטד – שער בבעיטת יעף ממרחק 20 מטר היישר אל החיבורים, ושער במדי מנצ'סטר סיטי בו ברקוביץ' לקח את הכדור בחצי המגרש של קבוצתו, פרץ לאורך הקו, עבר מספר שחקנים והבקיע.
בשל סגנון משחקו הווירטואוזי, ובעיקר בשל בישוליו הרבים והמסירות המוצלחות שלו הוא נודע בכינוי "הקוסם".
בשנת 2009 הוכנס ברקוביץ' להיכל התהילה של הכדורגל הישראלי מטעם ערוץ הספורט. ב-10 באוגוסט 2009 בחר עיתון הטיימס האנגלי את ברקוביץ' במקום העשירי ברשימת הקשרים הטובים ביותר בתולדות הפרמייר ליג האנגלית (מ-1992 עד 2009). מנתונים שפורסמו ב"ידיעות אחרונות" בדצמבר 2015 עולה כי ברקוביץ' ניצב במקום השביעי ברשימת המבשלים ביחס לדקות המשחק בפרמייר ליג האנגלית.
ביוגרפיה > לאחר הפרישה ממשחק

בעונה שלאחר פרישתו ממשחק פעיל, מונה ברקוביץ' למנג'ר מכבי נתניה תחת חסותו של הבעלים דניאל יאמר. ב-25 ביולי 2006, הגיע ויכוח בין יאמר לבינו לטונים רמים, וכתוצאה מכך פוטר ממשרתו.
החל מ-2008 ניהל ברקוביץ' בית ספר לכדורגל לילדים ולנוער בעיר נשר שליד חיפה. ברקוביץ' הרבה להראות נוכחות באימוני הנערים, ולדבריו זוהי תרומתו לקהילה.
בשנת 2010 החל ברקוביץ' בקורס מאמני פרו, אחרי שהשלים קורס מאמני כדורגל בסיסי.
ב-26 במאי 2014 סוכם על מינויו של ברקוביץ' למנג'ר הפועל תל אביב. ב-20 בינואר 2015 התפטר ברקוביץ' מתפקידו.
ב-11 במאי 2015 רכש ברקוביץ' את מועדון הפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית. ב-2019 מכר את המועדון לקבוצת אנשי עסקים.
ב-7 בינואר 2021 נכנס ברקוביץ' כשותף בהפועל פתח תקווה ובתוך כך מונה גם למנהל המקצועי של המועדון. ב-30 ביוני 2021 עזב את המועדון לאחר ירידת הקבוצה לליגה א'.
ב-14 בדצמבר 2024 מונה ברקוביץ' ליועץ המקצועי של הבעלים הפועל רעננה מהליגה הלאומית אשר אלון ובנוסף יהיה אחראי על ניהול המועדון.