stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלכסנדר ארקדייביץ' ז'וקוב
ביוגרפיה

נולד ב-29 בדצמבר 1974 בכפר שיריאנה, מחוז קראגייסקי, מחוז פרם.
בשנת 1997 סיים את לימודיו באוניברסיטה הטכנית של אירקוטסק עם תואר בהנדסת כרייה.
הוא שירת בצבא בחיל השריון הרוסי, עבד כמהנדס כרייה במפעלים של אלרוסה ביקוטיה, ואז מונה לסגן מנהל מפעל.
בשנת 2009, כמועמד מטעם רוסיה המאוחדת זכה בבחירות לראשות העיר סורסק, בשנת 2013 הוא זכה בבחירות למועצה העליונה של הרפובליקה של חקסיה השישית, אך ויתר על המנדט, בשנת 2018 הוא נבחר כחבר בפרלמנט של חקסיה.
בשנים 2014–2016 שימש כעוזרו של ראש חקסיה, ויקטור זימין, בשנת 2016 הוא מונה למנהל מכרה אבזינסקי ושיקם את החברה ממצב של טרום פשיטת הרגל. בשנת 2014 הוא הפך לנאשם בתיק פלילי על שימוש לרעה בסמכותו כראש עיריית סורסק. על פי החקירה, בשנת 2012 חתם ז'וקוב על מסמכי הקבלה של חברת Biiskenergomash לשיפוץ מערכות החימום בעיר תמורת 9.3 מיליון רובל, אם כי העבודות לא הושלמו (החוקרים העריכו את הנזק בכ-2 מיליון רובל). בינואר 2018 הוא זוכה על ידי בית המשפט.
לאחר הבחירות לרשויות המקומיות ב-9 בספטמבר 2018 המועצה העליונה של חקסיה במדינה נכנסה למצב "לימבו", מכיוון שאף מפלגה לא קיבלה רוב מוחלט. בעקבות זאת, בחירת נציגים מטעם המחוז למועצת הפדרציה התעכבה ביותר (בינואר, רק מועמד המפלגה ליברל דמוקרטית, ולרי סטארוסטין, נותר יריבו של אלכסנדר ז'וקוב, שנתמך על ידי רוסיה המאוחדת).
ב-27 בפברואר 2019, כתוצאה מפשרה בין-מפלגתית, הצביע הפרלמנט בעד ז'וקוב. הוא קיבל 26 קולות (סטארוסטין - רק 11), אם כי לרוסיה המאוחדת היו רק 18 מנדטים.
הערות שוליים

↑  "Жуков Александр Аркадьевич". Кандидаты. leftfront.org. נבדק ב-2019-03-02.
↑  Максим Чанчиков (2019-02-28). "Кто такой Александр Жуков и чего ждать жителям Хакасии от его избрания членом Совета Федерации России?". Хакасия Информ. נבדק ב-2019-03-02.
↑  "Жуков Александр Аркадьевич". Российская энциклопедия кандидатов. נבדק ב-2019-03-02.
↑  Илья Галагуз (2019-02-28). "Сенатор связующего типа. Бывший помощник Виктора Зимина будет представлять законодательную власть Хакасии в Совфеде". Коммерсантъ. נבדק ב-2019-03-02.
↑  Софья Самохина, Максим Иванов (2019-01-25). "Когда в Хакасии согласия нет. КПРФ, ЛДПР и «Единая Россия» не могут согласовать кандидата в сенаторы". Коммерсантъ. נבדק ב-2019-03-02.
↑  Илья Галагуз (2019-02-27). "Парламент Хакасии получил сенатора. Спустя пять месяцев после выборов пост занял единоросс". Коммерсантъ. נבדק ב-2019-03-02.
אליפות אירופה בשחייה 1938

הבריכה המלכותית של ומבלי, לונדון 1938
אליפות אירופה החמישית בשחייה נערכה בלונדון שבבריטניה מ-6 עד 13 באוגוסט 1938.
רנהילד ווגר (דנמרק דנמרק) הייתה השחיינית המצטיינת של האליפות לאחר שזכתה ב-3 מדליות זהב.
נבחרת הונגריה (הונגריה) זכתה בפעם החמישית ברציפות במדליית זהב בכדורמים.
טבלת המדליות כללי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| 1 | גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 5 | 7 | 2 | 14 |
| 2 | דנמרק דנמרק | 5 | 1 | 1 | 7 |
| 3 | הולנד הולנד | 2 | 3 | 4 | 9 |
| 4 | שוודיה שוודיה | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 5 | בריטניה בריטניה (מארחת) | 1 | 3 | 5 | 9 |
| 6 | הונגריה הונגריה | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 7 | צרפת צרפת | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8 | יוגוסלביה יוגוסלביה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8 | בלגיה בלגיה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| סך הכל | סך הכל | 16 | 16 | 17 | 49 |
כדורמים

| מקום | נבחרת |
| --- | --- |
: הונגריה הונגריה
: גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
: הולנד הולנד
קפיצה למים > נשים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
התחרות:  
| מקפצה גמישה מ-3 מטר | בטי סלייד   בריטניה בריטניה | 103.60 נקודות | גרדה דאומרלנג   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 102.28 נקודות | עדנה צ'יילד   בריטניה בריטניה | 100.40 נקודות |
| פלטפורמה קשיחה מ-10 מטר | אינגה ביקן   דנמרק דנמרק | 37.09 נקודות | אן-מרגרט נירלינג   שוודיה שוודיה | 36.92 נקודות | זוזה היינצה   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 36.39 נקודות |
קפיצה למים > גברים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
התחרות:  
| מקפצה גמישה מ-3 מטר | ארהרד וייס   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 148.02 נקודות | פריץ הסטר   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 137.50 נקודות | פרדריק הודג'ס   בריטניה בריטניה | 132.52 נקודות |
| פלטפורמה קשיחה מ-10 מטר | ארהרד וייס   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 124.67 נקודות | האנס קיטזיג   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 121.53 נקודות | לאסלו הידווגי   הונגריה הונגריה | 107.22 נקודות |
שחייה > נשים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| 100 מטר חופשי | רנהילד ווגר   דנמרק דנמרק | 1:06.2 דקות | בירטה אווה-פיטרסן   דנמרק דנמרק | 1:06.8 דקות | רי ואן וין   הולנד הולנד | 1:08.4 דקות |
| 400 מטר חופשי | רנהילד ווגר   דנמרק דנמרק | 5:09.0 דקות | רי ואן וין   הולנד הולנד | 5:27.7 דקות | פרננדה קרון   בלגיה בלגיה | 5:33.4 דקות |
| 100 מטר גב | קור קינט   הולנד הולנד | 1:15.0 דקות | איט ון פכלן   הולנד הולנד | 1:15.9 דקות | בירטה אווה-פטרסן   דנמרק דנמרק | 1:17.0 דקות |
| 200 מטר חזה | אינגה שרנסן   דנמרק דנמרק | 3:05.4 דקות | דוריס סטורי   בריטניה בריטניה | 3:06.0 דקות | יופי ולברך   הולנד הולנד | 3:06.2 דקות |
| 4x100 מטר חופשי | דנמרק דנמרק   אווה ארנדט   גונבור קרפט   בירטה אווה-פטרסן   רנהילד ווגר | 4:31.6 דקות | הולנד הולנד   אלי סטייל   טרודה מלקורפה   רי ואן וין   וילי דן אודן | 4:39.5 דקות | בריטניה בריטניה   זילפה גרנט   ג'ויס הרויבי   מרג'רי הינטון   אוליב וודהאם | 4:51.4 דקות |
שחייה > גברים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| 100 מטר חופשי | קייס הובינג   הולנד הולנד | 59.8 שניות | פרדריק דוב   בריטניה בריטניה | 1:00.6 דקות | אישטוון קוריישי   הונגריה הונגריה | 1:01.2 דקות |
| 400 מטר חופשי | ביורן בורג   שוודיה שוודיה | 4:51.6 דקות | ורנר פלאת   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 4:56.2 דקות | נורמן ויינרייט   בריטניה בריטניה | 4:56.3 דקות |
| 1500 מטר חופשי | ביורן בורג   שוודיה שוודיה | 19:55.6 דקות | בוב ליברס   בריטניה בריטניה | 19:57.0 דקות | היינץ ארנדט   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 20:12.6 דקות |
| 100 מטר גב | היינץ שלאוך   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 1:09.0 דקות | גרהרד נושקה   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 1:10.8 דקות | ארפד לנגייל   הונגריה הונגריה | 1:12.0 דקות |
| 200 מטר חזה | יואכים בלקה   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 2:45.8 דקות | ארווין זיטס   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 2:45.9 דקות | אנטון סרר   יוגוסלביה יוגוסלביה | 2:47.6 דקות |
| 4x200 מטר חופשי | גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית   ורנר ביר   וולפגנג היימליך   הנס פריזה   ורנר פלאת | 9:17.6 דקות | צרפת צרפת   רולאן פלרד   כריסטיאן טלי   רנה קבלרו   אלפרד נקש | 9:22.6 דקות | בריטניה בריטניה   פרדריק דוב   קנת דין   בוב ליברס   נורמן ויינרייט | 9:24.6 דקות |
אליפות העולם במשקל כבד (WWE)

| אליפות העולם במשקל כבד> פרטים |
| --- | --- |
ארגון מפעיל: WWE
תאריך יצירה: 2 בספטמבר 2002
תאריך ביטול התואר: 15 בדצמבר 2013 (אוחדה ביחד עם אליפות ה-WWE)
שמות קודמים: 
סטטיסטיקות
האלוף הראשון: טריפל H
האלוף האחרון: רנדי אורטון
הכי הרבה זכיות: אדג' (7 זכיות)
האלוף לזמן הארוך ביותר: בטיסטה ‏(282 ימים)
האלוף לזמן הקצר ביותר: ביג שואו ‏(2 דקות)
האלוף המבוגר ביותר: אנדרטייקר ‏(44 שנים, 194 ימים)
האלוף הצעיר ביותר: רנדי אורטון ‏(24 שנים, 136 ימים)
האלוף הכבד ביותר: ביג שואו ‏(200 ק"ג)
האלוף הקל ביותר: ריי מיסטריו ‏(79 ק"ג)
ערך זה עוסק באליפות סמאקדאון בין 2002 ל-2013. אם התכוונתם לאליפות הראשית בארגון ה-WWE, ראו .
אליפות העולם במשקל כבד (באנגלית: World Heavyweight Championship) הייתה אחת מהאליפויות הראשיות בארגון ה-WWE והתקיימה בין השנים 2002–2013. האלוף האחרון היה רנדי אורטון.
אליפות העולם במשקל כבד נוצרה על ידי אריק בישוף לאחר שלתוכנית Raw לא היה אלוף מכיוון שאלוף ה-WWE, ברוק לסנר, עבר ל-סמאקדאון. בישוף נתן את האליפות לטריפל H מאחר שהוא היה אמור להיאבק על תואר אליפות ה-WWE נגד לסנר. טריפל H נהיה הראשון שהוכתר כאלוף העולם במשקל כבד. בסך הכל, היו 57 זכיות באליפות ו-25 אלופים שונים. המתאבק שזכה הכי הרבה פעמים בתואר זה היה אדג' עם 7 זכיות. תקופת הכהונה הארוכה ביותר הייתה של בטיסטה עם 282 ימים.
באירוע TLC: שולחנות, סולמות וכיסאות, שנערך ב-15 בדצמבר 2013, רנדי אורטון ניצח את ג'ון סינה, ואז אליפות העולם במשקל כבד אוחדה עם אליפות ה-WWE, ונוצרה אליפות ה-WWE העולמית במשקל כבד, מה שגרם להפסקת השימוש באליפות העולם במשקל כבד.
5 המקומות הראשונים של הזכיות

| מתאבק | מס' פעמים |
| --- | --- |
אדג': 7 פעמים
טריפל H: 5 פעמים
בטיסטה, רנדי אורטון: 4 פעמים
אנדרטייקר, סי. אם. פאנק, כריס ג'ריקו, ג'ון סינה: 3 פעמים
כריסטיאן, ריי מיסטריו, ג'ף הארדי, ביג שואו, דולף זיגלר, אלברטו דל ריו: פעמיים
שיאים

האלוף הגבוה ביותר הוא קאלי הגדול - 2.16 מטר.
האלוף הנמוך ביותר הוא ריי מיסטריו - 1.68 מטר.
אליפות אירופה בשחייה 1931

| --- | --- |
 ענף:  שחייה תחרותית 
 ארגון מפעיל:  LEN 
 תקופת התחרות:  23 באוגוסט 1931 – 30 באוגוסט 1931 (8 ימים) 
 מספר תחרות:  3 
 מספר מתמודדים:  200 
 עיר מארחת:  ברכת ז'ורז' ולרי 
 → אליפות אירופה בשחייה 1927 אליפות אירופה בשחייה 1934 ← 
 קואורדינטות:  48°52′31″N 2°24′22″E﻿ / ﻿48.8754°N 2.40613°E﻿ / 48.8754; 2.40613
 he
 
אליפות אירופה השלישית בשחייה נערכה בפריז שבצרפת מ-23 עד 30 באוגוסט 1931.
מארי בראון (הולנד הולנד) ואישטוואן ברני (הונגריה הונגריה) היו השחיינים המצטיינים באליפות לאחר שזכו ב-3 מדליות זהב, כל אחד. אישטוואן היה שותף לזכייתה של הונגריה במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 9:34.0 דקות, שיא העולם היחידי שנשבר באליפות.
נבחרת הונגריה (הונגריה) זכתה בפעם השלישית ברציפות במדליית זהב בכדורמים.
טבלת המדליות כללי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| 1 | הונגריה הונגריה | 5 | 2 | 2 | 9 |
| 2 | גרמניה גרמניה | 3 | 4 | 4 | 11 |
| 3 | הולנד הולנד | 3 | 2 | 0 | 5 |
| 4 | אוסטריה אוסטריה | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 5 | בריטניה בריטניה | 1 | 3 | 3 | 7 |
| 6 | צרפת צרפת (המארחת) | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 7 | פינלנד פינלנד | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 8 | איטליה איטליה | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 9 | שוודיה שוודיה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 10 | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| בסך הכל | בסך הכל | 16 | 16 | 16 | 48 |
כדורמים

| מקום | נבחרת |
| --- | --- |
: הונגריה הונגריה
: גרמניה גרמניה
: אוסטריה אוסטריה
קפיצה למים > נשים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
התחרות:  
| מקפצה גמישה מ-3 מטר | אולגה יורדן   גרמניה גרמניה | 77.00 נקודות | מדי אפלי   אוסטריה אוסטריה | 72.86 נקודות | ברטה שלוטר   גרמניה גרמניה | 69.?? נקודות |
| פלטפורמה קשיחה מ-10 מטר | מאדי אפלי   אוסטריה אוסטריה | 34.28 נקודות | אינגבורג כויסט   שוודיה שוודיה | 33.62 נקודות | אר-קרטה פלבייה   צרפת צרפת | 32.94 נקודות |
קפיצה למים > גברים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
התחרות:  
| מקפצה גמישה מ-3 מטר | אוואלד ריבשלגר   גרמניה גרמניה | 136.22 נקודות | מוריס לפג'   צרפת צרפת | 135.32 נקודות | וילי נוימן   גרמניה גרמניה | 134.38 נקודות |
| פלטפורמה קשיחה מ-10 מטר | יוזף שטאודינגר   אוסטריה אוסטריה | 111.82 נקודות | וילי נוימן   גרמניה גרמניה | 108.90 נקודות | אוואלד ריבשלגר   גרמניה גרמניה | 107.96 נקודות |
שחייה > נשים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| 100 מטר חופשי | איבון גודאר   צרפת צרפת | 1:10.0 דקות | וילי דן אודן   הולנד הולנד | 1:11.8 דקות | ג'ויס קופר   בריטניה בריטניה | 1:12.0 דקות |
| 400 מטר חופשי | מארי בראון   הולנד הולנד | 5:42.0 דקות | ג'ויס קופר   בריטניה בריטניה | 5:54.0 דקות | איבון גודאר   צרפת צרפת | 5:55.4 דקות |
| 100 מטר גב | מארי בראון   הולנד הולנד | 1:22.8 דקות | ג'ויס קופר   בריטניה בריטניה | 1:23.6 דקות | פיליס הארדינג   בריטניה בריטניה | 1:24.8 דקות |
| 200 מטר חזה | ססיליה וולסטנהולם   בריטניה בריטניה | 3:16.4 דקות | יני קסטיין   הולנד הולנד | 3:18.2 דקות | מרג'רי הינטון   בריטניה בריטניה | 3:20.4 דקות |
| 4x100 מטר חופשי | הולנד הולנד   טרוס באיומיסטר   מריה ורדג   וילי דן אודן   מארי בראון | 4:55.0 דקות | בריטניה בריטניה   ואלרי דייוויס   פיליס הארדינג   ז'אן מק'דאול   ג'ויס קופר | 5:00.8 דקות | הונגריה הונגריה   גיטה מלס   אילונה טוט   מרגיט שיפוש   מגדה לנקי | 5:02.2 דקות |
שחייה > גברים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| 100 מטר חופשי | אישטוואן ברני   הונגריה הונגריה | 59.8 שניות | אנדרה סקלי   הונגריה הונגריה | 1:00.8 דקות | פבל שטיינר   צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 1:03.0 דקות |
| 400 מטר חופשי | אישטוואן ברני   הונגריה הונגריה | 5:04.0 דקות | ז'אן טרי   צרפת צרפת | 5:04.2 דקות | פאולו קוסטולי   איטליה איטליה | 5:16.8 דקות |
| 1500 מטר חופשי | אוליבר הולושי   הונגריה הונגריה | 20:49.0 דקות | ג'וזפה פרנטין   איטליה איטליה | 20:50.6 דקות | פאולו קוסטולי   איטליה איטליה | 21:09.4 דקות |
| 100 מטר גב | גרהרד דויטש   גרמניה גרמניה | 1:14.8 דקות | אלדר ביצ'קיי   הונגריה הונגריה | 1:15.8 דקות | קארוי נאגי   הונגריה הונגריה | 1:16.2 דקות |
| 200 מטר חזה | טויבו רייגולדט   פינלנד פינלנד | 2:52.2 דקות | קרל ויטנברג   גרמניה גרמניה | 2:54.4 דקות | ארווין זיטס   גרמניה גרמניה | 2:55.0 דקות |
| 4x200 מטר חופשי | הונגריה הונגריה   אנדרש וואני   לסלו סבדוש   אנדרה סקלי   אישטוואן ברני | 9:34.0 דקות   שיא עולם | גרמניה גרמניה   קרל שוברט   ריימונד דייטרס   הנס באלק   הרברט היינריך | 9:48.6 דקות | איטליה איטליה   אנטוניו קונלי   סיריו ביאנקיני   אטורה בלדו   פאולו קוסטולי | 9:49.0 דקות |
אלכסנדר וילוק תאייר

| --- | --- |

 לידה:  22 באוקטובר 1817 נטיק, ארצות הברית 
 פטירה:  15 ביולי 1897 (בגיל 79) טריאסטה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום מגורים:  טריאסטה 
 מעסיק:  אוניברסיטת הרווארד 
 
אלכסנדר וילוק תאייר (באנגלית: 
Alexander Wheelock Thayer;‏ 22 באוקטובר 1817 - 15 ביולי 1897) היה ספרן ועיתונאי אמריקאי, מחבר הביוגרפיה המלומדת הראשונה של לודוויג ואן בטהובן, הנחשבת עדיין, לאחר מספר רב של עדכונים, לספר העיון התקני על המלחין.
חייו

תאייר נולד במסצ'וסטס, ארצות הברית. בעבודתו כספרן בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת הרווארד, נתן דעתו על סתירות רבות בביוגרפיה של בטהובן מאת אנטון שינדלר, מזכירו לתקופת מה של בטהובן, שהופיעה לראשונה בשנת 1840. (חוסר המהימנות של שינדלר והדברים שבדה מלבו נחשפו מאז במלואם על ידי חוקרים מאוחרים יותר). ב-1849 הפליג תאייר לאירופה לעסוק שם במחקרים משלו, שלשמם למד גרמנית ואסף חומר מידע. לאחר שנים של עבודה כעיתונאי למחייתו ותלאות רבות, מונה לבסוף לקונסול ארצות הברית בטריאסטה, אז תחת שלטו האימפריה האוסטרו-הונגרית. במשרתו זו יכול היה להתפנות למלאכה שלקח על עצמו. המהדורה הראשונה של הביוגרפיה, שיצאה בשלושה כרכים בשפה הגרמנית והקיפה את חיי בטהובן עד 1816, יצאה לאור בין 1866 ל-1879. הביוגרפיה הושלמה על ידי עמיתו הגרמני של תאייר, הרמן דייטרס, ולאחר מותו של דייטרס המשיך בעבודה הוגו ריימן, שיצר את כרכים 4 (1907) ו-5 (1908) על פי רשימות מעזבונו של תאייר, המכסות את השנים 1817 עד מותו של בטהובן ב-1827.
עבודתו של תאייר על בטהובן מציבה רף מחייב לאמות מידה מודרניות של דיוק, מחקר ואנליזה בביוגרפיה.
בשנת 1865 כתב תאייר:
לא אלחם על תאוריות ולא אקדש דעות קדומות; נקודת המוצא היחידה שלי היא האמת.
הנרי אדוארד קרנביל, שיצר את המהדורה האנגלית הראשונה של הביוגרפיה ב-1921, כתב על תאייר ב-1917:
שקדנותו, מסירותו, יכולת הניתוח החריפה שלו, כנותו והגינותו הנחילו לו את אמונם של כל אלה שעמם בא במגע מלבד השרלטנים הספרותיים, שאת הבליהם הרומנטיים שם לו למטרה להכחיד למען האמיתות ההיסטוריות.
את הגרסה האחרונה עד כה של הביוגרפיה עדכן וערך אליוט פורבס.
תאייר כתב גם שישה מאמרים ביוגרפיים פורצי-דרך על משפחת באך, הנדל, היידן, גלוק ובטהובן ב"ציקלופדיה האמריקאית החדשה" של אפלטון (Appleton’s New American Cyclopaedia) בשנים 1858-61, שלושה מאמרים על דוסק, גירובץ (Adalbert Gyrowetz) וסליירי, שהופיעו כסדרה בכתב העת דווייט בשנים 1861, 1863 ו-1864. כן כתב כעשרים ערכים הנוגעים לבטהובן בגרוב. מאמריו, שהוכתרו בשם "מתוך יומני" והתפרסמו בכתב העת דווייט בין 1852 ל-1858 עוסקים בנושאים שונים ומשונים, ממזמורי תפילה של אינדיאנים ועד ג'ני לינד. תאייר הוציא ב-1862 קובץ סיפורים קצרים, בהם הנובלטה "סיניור מאזוני".
לקריאה נוספת

Thayer, A. W., rev and ed. Elliot Forbes. Thayer's Life of Beethoven. (2 vols.) Princeton: Princeton University Press. ISBN 0-691-09103-X
"Thayer, Alexander Wheelock", in Grove Dictionary of Music and Musicians.
Claman, Henry N.; Bellofatto, Luigi D. "Vita: Alexander Wheelock Thayer. Brief life of Beethoven's biographer: 1817-1897". Harvard Magazine January-February 2007.
הערות שוליים

↑  רוברט סטיבנסון, "אלכסנדר וילוק תאייר" במילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין
↑  סטיבנסון, גרוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007281601205171  BIBSYS: 90343324  BnF: cb13006687k (data)  CiNii: DA05656189  GND: 117300403  ICCU: CFIV089590  ISNI: 0000 0001 1020 7513  LCCN: no89005942  NDL: 00458541  NKC: jn20040127025  NTA: 072860650  RERO: 02-A003894752  SNAC: w6m621vv  SUDOC: 152242856  VcBA: 495/284115  VIAF: 8162035   WorldCat (עם VIAF): 8162035
אליעזר דון יחיא

ערך זה עוסק ברב. אם התכוונתם למשפטן ישראלי, ראו .
| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  ד' בתמוז תקצ"ח
 פטירה:  ד' בתמוז תרפ"ו (בגיל 87)
 השתייכות:  רבנים אשכנזים, רבני מזרח אירופה, רבני לטביה
 תחומי עיסוק:  תלמוד, הלכה
 רבותיו:  אביו, הרב שבתאי, הרב אהרון זליג ציוני
 תלמידיו:  בנו הרב בנציון, אחיינו הרב יהודה לייב דון יחיא, הרב קוק
 חיבוריו:  שו"ת "אבן שתייה", "טעם מגדים"
הרב אליעזר דון יחיא (ד' בתמוז תקצ"ח, 27 ביוני 1838 - ד' בתמוז תרפ"ו, 16 ביוני 1926) היה רב העיר לוצין, שבלטביה, ומרבותיו של הרב קוק. בן למשפחת דון יחיא.
תולדותיו

נולד בדריסא לרב שבתי דון יחיא, רב העיר, ולמלכה, בתו של הרב נפתלי ציוני מלוצין. שורשיה העתיקים של משפחת דון יחיא הם מספרד, וידוע על קשר משפחתי שלהם לרבי יצחק אברבנאל. למד אצל דודו הרב אהרון זליג ציוני, רבה של לוצין, ואף נשא את בתו לאשה בשנת ה'תרי"ט. בשנת ה'תרכ"ד התמנה לרב בעיר וויאן שבפלך קובנה. בקובנה פתח בית מדרש להוראה ודיינות.
לאחר מותו של הרב ציוני בשנת ה'תרל"ז, נבחר למלא את מקומו כרבה של קהילת לוצין, תפקיד בו נשא כחמישים שנה.
הרב אליעזר התבקש להעניק הסכמות לספרים שונים, לצד גדולי דורו, כרבי חיים עוזר גרודזינסקי ורבי יוסף רוזין, ה"רוגצ'ובר".
משפחתו

בנו, הרב בן ציון דון יחיא, מילא את מקומו ברבנות לוצין. נספה בשואה.
חתנו, הרב מנחם מנדל ניחמקין, היה רבה של רוזינובסק. נספה בשואה.
בתו מלכה נישאה לישראל ציוני, עיתונאי נודע בארצות הברית.
בת נוספת נישאה לרב שמריה, רב העיר וויזין שבפלך קובנה.
נכדו, שבתי דון-יחייא ("דניאל"), עלה לארץ ושימש כעורך עיתון הצופה, וכיהן תקופה קצרה כחבר הכנסת מטעם המפד"ל.
יחסו להתיישבות בארץ ישראל

חיבה עמוקה יקדה בליבו כל ימי חייו לארץ ישראל ולבוניה. הוא השפיע על רבים מבני משפחתו ובני עירו לעלות לארץ ולהתיישב בה ישיבת קבע. בעת שנתפרסמה הצהרת בלפור, קרא לעצרת חג בבית הכנסת ואמר שיעור בהלכה על מצוות התלויות בארץ. כמו כן, פרסם בשנת תרפ"א מכתב התעוררות אל יהודי לטביה, למען ירימו תרומותיהם לבניין הארץ. בראשית מכתבו הוא מסביר את היסוד ההלכתי-רוחני של יישוב ארץ ישראל, מדגיש את חיובו מן התורה, וקורא ליהודים לעלות לארץ.
הוא היה מרבה לדרוש בשבחה של ארץ ישראל והציונות הדתית בבית הכנסת ובשיחות עם אנשי קהילתו. אחר פטירתו רשמו ציוני לטביה לאות הערצה את שמו בספר הזהב של הקרן הקיימת לישראל.
כתביו

אבן שתיה (נדפס בווילנה תרנ"ג) - ספר שו"ת על נושאים מארבעת חלקי השולחן ערוך. במאה וארבעים פרקיו של הספר הוא מברר סוגיות, מפענח דברי ראשונים ומתפלפל בדברי האחרונים. הרב יצחק אלחנן ספקטור בהסכמתו לסֶפֶר מרבה בשבח את המחבר, לו הוא קורא "הגאון המובהק והמפורסם", ומעריך את הספר: ”הדברים נאמרים בחריפות ובבקיאות רבה, ובהסברות ישרות בש"ס ובפוסקים”. הרב חזקיהו מדיני, בעל "שדי חמד", מביא פעמים מספר את פסקיו של בעל "אבן שתייה". גם הרב קוק בספרו "חבש פאר" מביא את דברי "אבן שתייה" ומתפלפל בו
טעם מגדים - תמצית דברי פרי מגדים לשולחן ערוך, עם הערות והארות
שו"ת מהרש"א דון יחיא - שאלות ותשובות כמתכונת ספר "אבן שתייה".
דרשות בענייני הלכה, לשבת הגדול ולשבת שובה (שני כתבי היד אבדו בחורבן לוצין בתקופת השואה).
תלמידיו

בנו, הרב בן ציון.
אחיינו, רבי יהודה לייב דון יחיא, מחבר שו"ת "ביכורי יהודה".
הרב אברהם יצחק הכהן קוק למד אצלו בנעוריו, בגיל 15 (בין השנים תרל"ח-תר"ם, 1878-1880), והושפע רבות מאישיותו ומדרך לימודו. הרב קוק מתאר במילים חמות, בהסכמתו לספר "הרב אליעזר דון-יחיא" (ירושלים תרצ"ב), בהיותו כבן 67, כיצד אינו יכול לשכוח "את מאור הפנים, גדלות הנשמה, אוצר הטוב והנעימות, ישרוּת השכל והרחבת הדעת" שאפיינו את הרב אליעזר.
ראו גם

משפחת דון יחיא
לקריאה נוספת

רבי אליעזר דון יחיא: מגילת חייו, שבתי דון יחיא, ירושלים, ה'תרצ"ב
מגילת יוחסין מהרב ישראל זליגמן עם פירוש רב בן ציון דון יחיא
להישאר יהודי, מאת הרב יצחק זילבר, ירושלים 2006
מלאכים כבני אדם, שמחה רז, ירושלים
הערות שוליים

↑  הסכמה לספר "משאת בנימין", מאת הרב בנימין אייזנשטאט, וילנא תרפ"ה.
↑  הסכמה לספר "חידושי בר נחמני", מאת הרב דוב נחמן הורוויץ, פיטרקוב תרע"ד.
↑  ספר 'מקדשי שביעי', עמ' ק"י.
↑  ראו: 'ציוני, ישראל', אנציקלופדיה של הציונות הדתית, יצחק רפאל וגאולה בת יהודה (עורכים), כרך ה, מוסד הרב קוק תשמ"ד, עמ' 21-22
↑  אליעזר דון יחיא, אבן שתיה, (נדפס בווילנה תרנ"ג), באתר היברובוקס
↑  אליעזר דון יחיא, טעם מגדים, באתר היברובוקס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303862305171  ISNI: 0000 0003 8305 5893  LCCN: nr92002764  VIAF: 267742905   WorldCat (עם VIAF): 267742905
אלביון לאולאנדר

| --- | --- |

Albion Lowlander
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  Albion Motors (אנ')
 שנות ייצור:  1967–1961
 הרכבה:  סקוטלנד סקוטלנד
 חברת אם:  ("Leyland Motors" (אנ'))
 אורך:  9.1-8.69 מטר
 רוחב:  2.44 מטר
 גובה:  4.11 מטר
 בסיס גלגלים:  5.46 מטר
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים, מחזור ארבע פעימות, 9.8 ליטר המפיק 140 כ"ס, מנוע דיזל מתוצרת "ליילנד" מסוג 0.600)
 הילוכים:  תמסורת חצי אוטומטית - 4 מהירויות מתוצרת "ליילנד"
אלביון לאולאנדר (באנגלית : Albion Lowlander) הוא אוטובוס דו קומתי מתוצרת יצרנית הרכב הסקוטית Albion Motors (אנ') אשר יוצר בין השנים 1961–1967
"אלביון מוטורס" נרכשה על ידי "ליילנד מוטורס" ("Leyland Motors" (אנ')) בשנת 1951. כלי רכב המשיכו לייצר תחת המותג "אלביון" עד 1972, לאחר מכן המשיכו לייצר, אך נמכרו תחת המותג "ליילנד". ייצור כלי הרכב במפעל Albion לשעבר באזור סקוטסטון ("Scotstoun" (אנ')) בגלאזגו שבסקוטלנד נמשך עד שנת 1980.
"אלביון לאולאנדר"

יוצרו 274 יחידות
מנוע דיזל
1 דלת קדמית ליד קשת הגלגלים
מסלול כניסה שקוע בסיפון התחתון באמצעות מדרגה
בלמי אוויר דו מעגלים
תמסורת חצי אוטומטית פניאוציקלונית
"אלביון לאולאנדר" > דגמים

"LR1"
"LR3"
"LR5"
"LR7"
גלריה

"אלביון לאולאנדר"
"אלביון לאולאנדר"
"אלביון לאולאנדר"
"אלביון לאולאנדר"
"אלביון לאולאנדר"
"אלביון לאולאנדר"
"אלביון לאולאנדר"
ראו גם

אלביון CX22S
אלביון נימבוס
הערות שוליים

↑  Brown, Stuart J (2001). Half Cab Twilight. Harrow Weald: Capital Transport
↑  Adams, Paul; Milligan, Stuart (1999). Albion of Scotstoun. Paisley: Albion Vehicle Preservation Trust
↑  "אלביון לאולאנדר" - תמונה flickr.com/photos/7964319
↑  "אלביון לאולאנדר" - תמונה flickr.com/photos/fray_bentos/2747854750
↑  "אלביון לאולאנדר" tripadvisor.co.il/LocationPhotoDirectLink
↑  "אלביון לאולאנדר" centralsmt.co.uk/Fleet/DD/Albion_Lowlander
אחר צהריים של פורענות

| --- | --- |

אחר צהריים של פורענות
 מבוסס על:  The Dog 
 בימוי:  סידני לומט 
 הופק בידי:  מרטין ברגמן  מרטין אלפנד
 תסריט:  פרנק פירסון  פול קלוג (מאמר)  תומאס מור (מאמר)
 עריכה:  דידי אלן 
 שחקנים ראשיים:  אל פצ'ינו  ג'ון קאזאלה  צ'ארלס דרנינג  כריס סרנדון
 מוזיקה:  (ללא פסקול)
 צילום:  ויקטור קמפר 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Warner Bros. Pictures 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 21 בספטמבר 1975
 משך הקרנה:  125 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט שוד, דרמה קומית, סרט להט"בי, סרט פשע, דוקו-דרמה, סרט דרמה, סרט מתח 
 תקציב:  1,800,000 דולר
 הכנסות:  50,000,000 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   dogdayafternoon
 פרסים:  פרס אוסקר  (זכייה אחת ושש מועמדויות)   פרס גלובוס הזהב   (שבע מועמדויות)   פרס באפט"א (זכייה)
 דף הסרט ב־IMDb
 
אחר צהריים של פורענות (באנגלית: Dog Day Afternoon) הוא סרט שוד אמריקאי שיצא לאקרנים בשנת 1975. במאי הסרט הוא סידני לומט, התסריטאי הוא פרנק פירסון, ומככבים בו אל פצ'ינו, ג'ון קאזאלה וכריס סרנדון.
הסרט מבוסס על סיפורו האמיתי של ג'ון וויטוביץ', שביצע בשנת 1972, יחד עם שותפו סאל נטורילה, שוד בנק ברובע ברוקלין שבניו יורק, ובמהלכו התבצר במבנה במשך כ־14 שעות והחזיק בעובדי סניף הבנק כבני ערובה. הסרט מתאר בצורה כרונולוגית את כל השתלשלות האירועים, את היחסים בין השודדים, המשטרה ובני הערובה, וכן את העניין הציבורי שהתעורר באירוע במהלך התרחשותו.
הסרט צולם בהשראת מאמר שהתפרסם במגזין "לייף" ב־1972 ותיאר בהרחבה את פרטי האירוע. שם הסרט באנגלית מבוסס על הביטוי "Dog Days of Summer" (בלטינית: Caniculares dies), שפירושו 'היום החם וההביל ביותר בשנה'.
כאשר יצא הסרט לאקרנים לראשונה בספטמבר 1975, בהפצת "האחים וורנר", הוא זכה לביקורות אוהדות רבות, שרובן שיבחו את התייחסותו האנטי־ממסדית לאירוע ולנושאים חברתיים–אזרחיים אחרים. הסרט היה מועמד לשישה פרסי אוסקר ולשבעה פרסי גלובוס הזהב, וזכה בפרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר. אל פצ'ינו זכה בפרס באפט"א על תפקידו בסרט.