יהדות וילנה
הערות שוליים

1 2 3 4 5  ישראל קלויזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק ראשון, פרק ראשון: היהודים בווילנה ושכניהם, עמ' 3–14.
1 2 3 4 5  ישראל קלויזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק ראשון, פרק ראשון: היהודים בווילנה ושכניהם, עמ' 15–22.
↑  קירות מעוטרים ועמוד ענק נחשפו בהריסות בית הכנסת בווילנה, שהחריבו הנאצים, באתר ynet, 25 ביולי 2024
↑  בספרו "Wilno od początków jego do roku 1750", וילנה 1842. קלוזנר מציין לכרך 2, דפים: 85, 177-179.
1 2 3 4 5 6 7  ישראל קלויזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק ראשון, פרק ראשון: היהודים בווילנה ושכניהם, עמ' 23–45.
↑  ישראל קלוזנר, וילנה, ירושלים דליטא: דורות אחרונים, 1881–1939, בית לוחמי הגטאות, תשמ"ג-1983. הקדמה עמ' 2.
↑  Lewinsky, A. 1907. Zur Geschichte der Juden in Polen und Russlands während des 18. Jahrh from: Hakedem, I.
pp. 195-203. מצוטט אצל קלוזנר.
1 2 3 4 5  קלויזנר, קהילת וילנא, מחניים, קכ, חשוון תשכ"ט, באתר "דעת".
↑  ישראל קלויזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק ראשון, פרק שני: סטטיסטיקה, עמ' 48–49.
↑  לקריאה נוספת על יהדות וילנה במאה ה-19 כפי שנתפסה בעיני סופרי תנועת ההשכלה ראו: שמואל ורסס, וילנה ותושביה היהודים במאה הי"ט בראי ספרות ההשכלה,  גלעד (כתב עת) טו-טז, תשנ"ח, עמ' קצא–ריב.
↑  מיכל בלינסקי (פול') בספרו "תיאור סטטיסטי של העיר וילנה" (Opis statystyczny miasta Wilna, 1853), עמ' 61, מצוטט אצל קלוזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק ראשון, פרק שני: סטטיסטיקה, עמ' 49, הערה 1.
↑  להרחבה על תוכניות איגנאטייב והתקופה שבעקבותיהן: בן-ציון דינור, "תוכניותיו" של איגנאטייב ל"פתרון שאלת היהודים" וועידות נציגי הקהילות בפטרבורג בשנות תרמ"א-ב, העבר, י, תשכ"ג, עמ' 5–82.
1 2 3 4  קלוזנר, וילנה, ירושלים דליטא: דורות אחרונים, 1881–1939 (להלן "קישורים חיצוניים"), תחת שלטון רוסיה 1881–1903, עמ' 15–30.
↑  אבא ארס., ווילנא. אחד הציירים..., המליץ, 6 ביולי 1890.
↑  ש. יעקבזאהן, מעשיים בכל יום: בארצנו. ווילנא, ר"ח אלול, המליץ, 16 באוגוסט 1893.
↑  שמריהו לוין, מזכרונות חיי, ג, תל אביב תרצ"ט, עמ' 243. מצוטט אצל קלוזנר, וילנה, ירושלים דליטא: דורות אחרונים, 1881–1939 (להלן "קישורים חיצוניים"), תחת שלטון רוסיה 1904–1915, עמ' 31.
↑  קלוזנר, וילנה, ירושלים דליטא: דורות אחרונים, 1881–1939 (להלן "קישורים חיצוניים"), תחת שלטון רוסיה 1904–1915, עמ' 31–54.
↑  אסף קניאל, על מלחמה ושמירת מצוות: וילנה 1914–1922, גלעד, כד, תשע"ה, עמ' 37–74.
↑  ראו תרגום של כרוז הרבנים, בספר אגרות ר' חיים עוזר, ב, ניו יורק תשס"א, איגרת תקיח, עמ' לז-לח.
↑  יצחק גנוז, התייחסותו של ה"חפץ חיים" זצ"ל לבחירת רב ראשי לווילנה לאור מכתביו, בתוך: סיני, 131, תשס"ג, 2003, עמ' לט-מה.
↑  ש. קוצ'רגינסקי, ירושלים דליטא בצל צלב הקרס (כיצד הומתו בוילנא נח פרילוצקי, ד"ר ויגודסקי, ז. קלמנוביץ' וסופרים יהודים אחרים) (מכתב מפולין), דבר, 20 בנובמבר 1946
↑  Timothy Snyder, The Reconstruction of Nations: Poland, Ukraine, Lithuania, Belarus, 1569-1999 (Yale University Press, 2003). pp. 92-93.
↑  Saulius Stanaitis, Darius Cesnavicius. Dynamics of national composition of Vilnius population in the 2nd half of the 20th century. Bulletin of Geography, Socio-Economic Series. No. 13/2010. pp. 35-37.
↑  בסיס הנתונים של המפקד.
↑  חיים לב, מונו רבנים לוילנה ולליטא, באתר ערוץ 7, 1 בפברואר 2016.
↑  ישראל קלויזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק שני, פרק ראשון: הקהל, עמ' 89–94.
↑  ישראל קלויזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק שני, פרק שנים עשר: כספי-הקהל, עמ' 156–167. פרק שלושה עשר: חובות הקהל וסידור תשלומם בשנת 1766, עמ' 168–185. פרק ארבעה עשר: תקציב הקהל בשנות 1766–1793, עמ' 186–218. ופרק חמשה עשר: חיסול החובות בשנת תקנ"ג (1793), עמ' 219–231.
1 2 3 4 5 6 7  ישראל קלויזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק שני, פרק תשיעי: פקידי הקהל, עמ' 126–137.
↑  ישראל קלויזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק שני, פרק רביעי: "בדק הבית", עמ' 100–104.
↑  ישראל קלויזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק שני, פרק שביעי: ח"ק בקור חולים, עמ' 120–122.
↑  ישראל קלויזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק שני, פרק שמיני: חברות בעלי-מלאכה, עמ' 105–117.
↑  ישראל קלויזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק שני, פרק חמישי: חברא-קדישא גחש"א, עמ' 105–117.
↑  ישראל קלויזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק שני, פרק שלישי: הצדקה הגדולה, עמ' 97–99.
↑  ישראל קלויזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק שני, פרק ששי: ח"ק תלמוד תורה, עמ' 118–119.
↑  ישראל קלויזנר, תולדות הקהילה העברית בווילנה (להלן "קישורים חיצוניים"), חלק שני, פרק שני: בית הדין, עמ' 95–96.
↑   עופר אדרת, ארון הקודש והבימה של בית הכנסת הגדול שנחרב בווילנה נחשפו בחפירות, באתר הארץ, 26 באוגוסט 2021
↑  קטעים מ"פנקס הקלויז" של הגאון מווילנא זצ"ל, (מארכיון ייווא), בתוך: ישורון, ו, תשנ"ט, עמ' תרעח-תרפד; הרב אשר כצמאן, זכרונות מ"הקלויז" של הגאון מווילנא זצוק"ל, בתוך: ישורון, ו, תשנ"ט, עמ' תרפה-תרצ; שלמה זלמן הבלין, פנקס קלויז-הגר"א בווילנא: תעודות אחדות מתוך הפנקס וביאורן, בתוך: ישורון, טז, תשס"ה, עמ' תשמו-תשס, באתר היברובוקס.
↑  ישראל קלוזנר, בית הכנסת הגדול בווילנא, טורי ישרון, טז, חנוכה תשל"א, עמ' 26–30, באתר היברובוקס.
↑  יהודה סלוצקי, בית המדרש לרבנים בווילנה, בתוך: הדת והחיים, תשנ"ג, 217–239.
מרדכי זלקין, בית המדרש לרבנים בווילנה - בין דימוי למציאות, גלעד, יד, תשנ"ה, עמ' נט-עב.
↑  לקריאה נוספת על משכילי וילנה במאה ה-19, ראו: מרדכי זלקין, "ואלה ימלטו - החרש והמסגר": אידאה ומציאות בעולמם הכלכלי של משכילי וילנה במחצית הראשונה של המאה התשע-עשרה, בתוך: יזמות יהודית בעת החדשה, תשס"א, עמ' 79–95.
↑  ישראל קלויזנר, בתי-עקד ספרים בירושלים דליטא, בתוך: ספר רפאל מאהלר, תשל"ד, עמ' 67–82.
↑  מקורות להרחבה: גדליה אלקושי, העיתונות העברית בווילנה במאה ה-19, בתוך: העבר, יג, תשכ"ו, עמ' 59–97; ושם, יד, תשכ"ז, 105–152.
חיה לזר, כתבי־עת ועיתונים יומיים יהודיים בווילנה, בתוך: עיתונות יהודית שהיתה, תל אביב: האיגוד העולמי של העיתונאים היהודים, תשל"ג, עמ' 237–256.
מוסיה ליפמן, עיתונות יהודית בווילנה בצל ארבעה משטרים קשר, 2, 1987, עמ' 51–60.
↑  מרדכי יושקובסקי, וילנה היהודית דרך צחוק ודמע: אלמנט הומוריסטי ביצירותיו של אברהם קרפינוביץ’, מראה, 5, תשע"א, עמ' 75–79.
↑  בית וילנה והסביבה, באתר של איגוד יוצאי וילנה והסביבה בישראל
↑  האוסף כולל עוקדנים שבהם תויקו דפים מודפסים במכונת כתיבה, מאת יצחק מילאקאווסקי, ובהם נאספו ביטויים וסיפורים מהווי יהדות וילנה
שלט הנצחה במקום בו עמד בעבר ביתו של הגאון מווילנה
רבי אברהם אבלי פאסוועלער
ר' מתתיהו שטראשון
רבי חיים עוזר גרודזנסקי
חצר בית הכנסת הגדול בווילנה, בשנות מלחמת העולם הראשונה
דיוקנו של רבי שמואל בן אביגדור
בית הקברות היהודי בווילנה (שניפישוק) בשנות ה-20 של המאה ה-20
חומה ממצבות בית הקברות ההרוס, המשמשת אתר הנצחה, 2008
בית הכנסת הגדול של וילנה
שער ספר עין יעקב, דפוס ראם