stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הגביע הסלובני
הערות שוליים

↑  המשחק שוחק עם הגבלת קהל משמעותית עקב מגפת הקורונה
| טורנירי גביע לאומיים בכדורגל (אופ"א) |
| --- | --- | --- |
| מפעלי הווה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איי פארו • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנגליה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גיברלטר • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • ויילס • טורקיה • יוון • ישראל • לוקסמבורג • ליכטנשטיין • לטביה • ליטא •  מולדובה • מונטנגרו • מלטה • צפון מקדוניה • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סקוטלנד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צפון אירלנד • צרפת • קוסובו • קזחסטן • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| מפעלי עבר | ברית המועצות • יוגוסלביה • מזרח גרמניה • סרביה ומונטנגרו • צ'כוסלובקיה |  |
ולדימיר וייסברג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 ביוני 1924 מוסקבה, ברה"מ 
 פטירה:  1 בינואר 1985 (בגיל 60) מוסקבה, ברה"מ 
 מקום קבורה:  בית הקברות ודנסקויה 
 תחום יצירה:  ציור 
 
ולדימיר וייסברג (ברוסית: Владимир Григорьевич Вейсберг;‏ 7 ביוני 1924 – 1 בינואר 1985) היה אמן, צייר ותאורטיקן יהודי-רוסי.
ביוגרפיה

נולד בשביעי ליוני במוסקבה. להוריו ולאווירה המשפחתית בה גדל נודעה השפעה רבה על התפתחותו ועל חייו. אביו גריגורי וייסברג, השתייך למשפחה יהודית בורגנית. לסבו היה בית מרקחת. אביו של וייסברג רכש השכלה בהיסטוריה, בלימודים קלאסיים ובפסיכולוגיה, היה איש בעל תרבות רחבה, ואף למד אצל פרויד בווינה והיה הפסיכואנליטיקן הרוסי הראשון. אביו מת ב-1942 בעת הפינוי ממוסקבה. ולדימיר היה בן 18 ומותו של אביו השפיע עליו קשה. אמו של וייסברג, אנה יקובלבנה, באה ממשפחה רוסית עניה בסיביר ולאחר שעברה בשנות העשרים למוסקבה עבדה כספרנית בספריה ההיסטורית של מוסקבה.
"אין שני החוטים מתמזגים אצלי לאחד. אני חש בדיוק היכן מסתיימת יהדותי ומתחילה הרוסיות שבי".
בן 14 החל ללמוד אצל הצייר איליה מאשקוב איתו היה לו קשר קרוב. שנות ההתבגרות היו קשות לויסברג: מחלת נפש, מלחמה, פינוי ומות האב. עם שובו למוסקבה החל ללמוד אצל סרגיי מוסאטוב. 
הוא למד כסטודנט שלא מן המניין ב-Surikov Art Institute במוסקבה שם למד תחת אלכסנדר אוסמרקין. הוא שימש כמורה לציור במכללה לארכיטקטורה במוסקבה. בשנות החמישים נישא לאשתו גלינה מיכאילובנה ויסברג, שהייתה דמות משמעותית בחייו. אשתו ואימו סוככו עליו ודאגו לו כל חייו. ב-1961 הצטרף וייסברג לאגודת האמנים של מוסקבה והציג בתערוכות קבוצתיות לצד הציירים פ. ניקונוב, נ. אנדרונוב, מ. איוונוב וק. מורדובין.
נפטר במוסקבה בראשון בינואר 1985.
ב-1973 עלה לארץ תלמידו הקרוב של וייסברג (1965 - 1973), הצייר יאן ראוכוורגר.
תערוכות יחיד מוזיאליות:
1975 - "ולדימיר וייסברג, שנים עשר ציורים מאוסף יאן ראוכוורגר", מוזיאון ישראל, ירושלים, אוצר יונה פישר.
1979 - "ולדימיר וייסברג", מוזיאון תל אביב לאמנות, אוצרים מארק שפס ונחמה גורלניק.
1994 - "ולדימיר וייסברג מאוסף המוזיאון", גלריה לאומית ע"ש טרטיאקוב, מוסקבה.
2006 - "ולדימיר וייסברג", המוזיאון הלאומי לאומנות ע"ש אלכסנדר ס. פושקין, מוסקבה. אוצרת אנה צ'ודצקיה.
ג'יימס שילדס (1762–1831)

ג'יימס שילדס (באנגלית: James Shields‏; 13 באפריל 1762 – 13 באוגוסט 1831) היה חבר בית הנבחרים של ארצות הברית לקדנציה אחת מאוהיו, בין השנים 1829 ל-1831.
ביוגרפיה

שילדס נולד ב-13 באפריל 1762 בבנברידג', מחוז דאון בממלכת אירלנד כצאצא למשפחת או סידהאלי (Ó Siadhail).
הוא למד בבית ספר ציבורי, וב־1972 החל את לימודי באוניברסיטת גלאזגו, אותם סיים ב-1786. הוא למד בקולג' לרפואה במשך שנתיים, לפני שהיגר לארצות הברית ביולי 1791 והתיישב במחוז פרדריק בווירג'יניה, שם לימד בבית ספר. הוא עבר למחוז באטלר באוהיו ב-1801, אך לאחר מכן חזר לווירג'יניה וקיבל אזרחות של ארצות הברית ב-1804.
שילדס חזר לאוהיו ב-1807 והיה חבר בבית הנבחרים של אוהיו בין 1806 ל-1827 והיה אלקטור עבור אנדרו ג'קסון בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב־1828. הוא נבחר כחבר סיעתו של ג'קסון לקונגרס ה-21 של ארצות הברית, וכיהן מ-4 במרץ 1829 עד 3 במרץ 1831.
שילדס נהרג כתוצאה מהתהפכות של רכבת עילית ליד וניס במחוז באטלר שבאוהיו ב-13 באוגוסט 1831, ונקבר בבית הקברות של וניס. אחיינו היה הסנאטור האמריקני ג'יימס שילדס.
דמוקרטיה מתגוננת

המושג דמוקרטיה מתגוננת (מכונה גם "זכות הדמוקרטיה להגן על עצמה") בפוליטיקה ובמדע המדינה מתייחס למנגנון של חוקים, תקנות ופסקי דין, המגביל חלק מזכויות האדם וזכויות האזרח במדינות דמוקרטיות במצבים שבהם יש סכנה לכאורה לעצם קיום המדינה, לאופייה הדמוקרטי, למרכיבים אחרים באופייה, לחייהן ולזכויותיהן האזרחיות של קבוצות מיעוט באוכלוסייה וכיוצא באלה. מושג זה מתאר את אחד הקונפליקטים העיקריים העלולים להתגלות במדינה דמוקרטית בין קיום העקרונות הדמוקרטיים, בעיקר חופש ההתארגנות וזכות בחירה, לבין מניעת גורמים לא-דמוקרטיים מניצול לרעה של העקרונות האלה.
במדינות דמוקרטיות שונות יש טעמים מיוחדים נוספים, הנתמכים על ידי חלק ניכר מהאוכלוסייה, המצדיקים את השימוש בגישה של דמוקרטיה מתגוננת. עם זאת, קיימת מחלוקת באשר לשאלה באילו מצבים יהיה מוצדק להתנהג כדמוקרטיה מתגוננת, מבלי שהדבר ייחשב כדיכוי מיותר של זכויות אזרח מקובלות.
היסטוריה

הצורך בדמוקרטיה מתגוננת עלה בעקבות גורמים לא-דמוקרטיים שניצלו לרעה את העקרונות הדמוקרטיים. הדוגמה המובהקת לניצול לרעה כגון זה הוא השתלטותה של המפלגה הנאצית, באמצעים דמוקרטיים, על גרמניה ב-1933, שגרמה לחיסול מוחלט של הדמוקרטיה בגרמניה. כמי שהדבר בא לידי ביטוי באחד מנאומיו המפורסמים של יוזף גבלס:
אם הדמוקרטיה נהגה כלפינו, כשהיינו באופוזיציה, לפי העקרונות הדמוקרטיים, הרי הייתה היא הדמוקרטיה חייבת לעשות זאת. אך אנחנו לא אמרנו מעולם, שאנו מייצגים את הרעיון הדמוקרטי, אלא אמרנו בגלוי שאנו נוקטים אמצעים דמוקרטיים כדי להגיע לשלטון, אך כשנגיע לשלטון נסרב לתת למתנגדינו, וללא רחמים, כל אותם הזכויות והאמצעים שניתנו לנו כשהיינו באופוזיציה.
דוגמה נוספת היא השתלטותה של המפלגה הפאשיסטית, באמצעים דמוקרטיים, על איטליה בשנות ה-20 של המאה ה-20, שהביאה להשלטת דיקטטורה על איטליה.
מנגנוני הדמוקרטיה המתגוננת

הפעלת המנגנונים בשימוש דמוקרטיות מתגוננות יכול להתבטא במגוון אמצעים המופעלים על אדם או תנועה כגון:
מעקב של גופי ביטחון (בייחוד שירותי מודיעין צבאי ומודיעין משטרתי) אחר פעילי גופים הנתפסים כמסוכנים, או אחר הפעילוּת של אותם גופים.
הגבלות על חופש התנועה או הפעילות של פעילי גופים הנחשדים כמסוכנים לדמוקרטיה.
שלילת זכויות של אינדיבידואלים או מפלגות מלהיבחר לבית הנבחרים (למשל, מאיר כהנא בישראל).
הוצאת גופים שיש בהם סכנה לדמוקרטיה אל מחוץ לחוק (למשל חזבאללה בגרמניה).
ככלל, מדינות דמוקרטיות משתדלות, גם במצבים הנתפסים כמאיימים, לא לנקוט באופן מיידי וחריף מדי באמצעים של דמוקרטיה מתגוננת ולנסות לחפש חלופות אחרות ככל הניתן. למשל, אמצעי הסברה שונים, גינוי לפעילותה של קבוצה אנטי-דמוקרטית מצד דמויות ציבוריות מכובדות. עם זאת, יש מצבים שבהם מדינות חשות כי עליהן להפעיל אמצעי של דמוקרטיה מתגוננת (באמצעות בתי משפט או גופים אחרים מטעם המדינה). עם זאת, בין מדינות דמוקרטיות שונות קיים שוני ברמת ותדירות השימוש באמצעי הנ"ל. ארצות הברית, לדוגמה, נחשבת למדינה המרבה יחסית להשתמש במנגנון זה, במיוחד מאז פיגועי 11 בספטמבר בשנת 2001 וההסתערות על הקפיטול בשנת 2021. מנגד, ניתן להציג את איטליה כדוגמה למדינה הממעטת להשתמש במנגנון זה.
עילות אפשריות להפעלת המנגנון

ייתכנו סיבות שונות שמעוררות צורך בהפעלת המנגנון של דמוקרטיה מתגוננת.
איום אפשרי על עצם הדמוקרטיה – סוגים אלו של איום כוללים נטייה של אדם או גוף מסוים להשתמש באלימות או להסית לכך, על מנת לנסות לכפות את דעתם ולהשליטה על הכלל. אפשרות אחרת היא סימנים ברורים לכך שאדם או גוף מסוים שואפים לתפוס את השלטון בכוח, או להפוך למפלגת שלטון חוקית יחידה לאחר היבחרות בבחירות דמוקרטיות.
מניעת טרור – סיכול פעולות טרור נגד המדינה ותושביה, מצד יחידים או ארגונים המנצלים את הדמוקרטיה וחירויות האזרח על מנת לבצע פיגועים. פעילות זו כוללת לעיתים גם מעצר מנהלי.
חתרנות – הסוג הבולט של חתרנות הוא ניסיון לפגוע בעצם קיומה של המדינה. סוגים נוספים הם תמיכה (במילים או במעשים) באויב, בגידה או ניסיון (אם לא הצלחה) לפגוע בביטחונה של המדינה. סוג אחר של חתרנות הוא אופי ורמה מסוימים של קשרים עם גורמי-חוץ שונים (לאו דווקא כאלו הנחשבים לאויבים) כגון קשרי-מימון מסוימים, העלולים להכניס את הגוף המדובר תחת הגבלות כאלו או אחרות. דוגמה לפסילה כזאת היא פסילתה של רשימת אל-ארד (רשימה שהוקמה בידי ערבים ישראלים) בבחירות לכנסת שנערכו ב־1965. בית המשפט העליון ראה במצע שלה חתרנות, כיוון שהציעה לשנות מן היסוד את אופי המדינה ולהופכה למדינה רב-לאומית.
איום על שלטון החוק – כאן הכוונה לכך שיש חשד שגוף מסוים ישמש כמסווה או "מכבסה" לפעולות בלתי-חוקיות (כגון: שימוש בסמים אסורים), לאו דווקא בעלות אופי פוליטי או אידאולוגי. קריאה ופעולה לשינוי חוקים הן לגיטימיות, כל עוד נשמר החוק הקיים עד לשינויו.
סיבות נוספות – ייתכנו גם מטרות אחרות להפעלת המנגנון. אחת הנפוצות שבהן היא שאיפה לשמור על צביון מסוים של המדינה (בייחוד צביון לאומי). בגרמניה, למשל, אוסרים על קיום מפלגות על בסיס קיבוצי (בשונה משמירה על זכויות אזרח שוות לבני מיעוטים באשר הם), מתוך רצון לשמור על גרמניה כמדינת לאום. בישראל, חלק ניכר מהאוכלוסייה רואה בצורך לשמור על המדינה כמדינה יהודית, ולכן בעיני רוב הציבור זוהי עילה לגיטימית לפסילת מפלגות המתנגדות לכך מלהיבחר לכנסת. ב-1985 נחקק חוק המכיר בשלילת אופייה היהודי או הדמוקרטי של המדינה כעילה לפסילת רשימה מהתמודדות בבחירות. עד כה נוצל החוק לפסילת רשימת כך שקראה לביטול המשטר הדמוקרטי. רשימת אל-ארד נפסלה עקב קריאתה לביטול האופי היהודי של המדינה נפסלה עוד בטרם נחקק החוק, על-פי פסק דין של בית המשפט העליון.
טיעונים בעד דמוקרטיה מתגוננת

יהיה זה בלתי הוגן שמפלגות אנטי-דמוקרטיות, או כאלו הפועלות ביודעין נגד המדינה שמאפשרת להן זכויות דמוקרטיות, ייהנו מאותן זכויות של מפלגות הנחשבות דמוקרטיות.
כאשר קבוצה אנטי-דמוקרטית עלולה לפגוע בעיקר במיעוט מסוג כלשהו (לאומי, דתי ועוד) עלולה רוב האוכלוסייה להישאר אדישה לגורל אותו מיעוט. ואילו המיעוט, בשל היותו כזה, יהיה חסר אמצעים מספיקים להגן על עצמו. במקרה כזה רק הסעד של הגבלת אותה קבוצה יוכל לתת לכך פתרון.
כשם שבכל עניין אחר בדמוקרטיה יש יחסיות בערכים ועקרונות, כך גם אין סיבה שחופש ההתארגנות יהיה עיקרון מוחלט. במיוחד בנסיבות שאינן מצדיקות זאת, בין היתר בשל התנגשות עם עקרונות דמוקרטיים אחרים כגון זכות האדם לחופש.
מפלגות וארגונים אנטי-דמוקרטיים או הפועלים נגד החוק מהווים בית גידול למעשים מסוג זה, ולא תמיד ניתן להפריד בין פעילים מסוימים לרמת הארגון כולו.
לא תמיד הציבור הרחב הנחשב דמוקרטי ונורמטיבי יהיה מאוחד נגד קבוצות הנחשבות למסוכנות. הדבר עלול להתבטא גם בקרב נציגיו בפרלמנט. אנשים עלולים בחיי היום יום להישאר אדישים, ולא לפעול בצורה מספקת נגד קבוצות אלו. כמו כן, בקרב מפלגות הנחשבות דמוקרטיות כשלעצמן, עלולים אינטרסים ושיקולים אחרים להביא להעדפת קואליציה עם מפלגות שדמוקרטיה מתגוננת עלולה להצריך פסילתן או הגבלתן.
גם כאשר גופים הנחשבים מסוכנים הם כולם ביחד מיעוט קטן מבחינה אלקטורלית, בכל זאת פעולותיהם עלולות לגזול מסדר היום הציבורי לא מעט משאבים, כמו גם מקופת המדינה.
המשך פעולותיהן והטפותיהן של קבוצות הנחשבות למסוכנות, ולרוב מתאפיינות בנחרצות ובהתמדה, עלול להביא להן ביום מן הימים תמיכה ציבורית רבה על כל העלול להשתמע מכך.
הטענה האפשרית שבתולדות כל מפלגה בעלת היסטוריה ממשית ניתן למצוא סטיות מסוימות מעקרונות דמוקרטיים כאלו או אחרים, ואולי אף סטיות מסוימות מהחוק, איננה מבטלת את העובדה שמבחינה זו יש מפלגות המאופיינות באופן מובהק מדי ככאלו.
פרלמנט או מוסד ציבורי אחר אינם בהכרח מקור יעיל להוצאת רגשות תסכול וזעם המזינים קבוצות בעייתיות, ולפעמים יכול הדבר לשמש אפיק נוסף לפעילותן בתוספת חסינות הניתנת לחברי גופים כגון פרלמנט.
טיעונים נגד דמוקרטיה מתגוננת

על תופעות אנטי-דמוקרטיות או אחרות הנחשבות לבזויות ניתן יהיה להתגבר באמצעי הסברה שונים כגון מערכת החינוך, התבטאויות של דמויות ציבוריות מכובדות, ופעילויות שונות היכולות להפחית בקרב אנשים הזדהות עם רעיונות המעוררים עילת פסילה אפשרית.
עדיף שרגשות תסכול וזעם, קיצוניים ככל שיהיו, המזינים קבוצות הנחשבות למסוכנות, יתנקזו לאפיקים כגון בית נבחרים ועל ידי כך פחות יבואו לידי ביטוי במעשים כגון אלימות ברחוב.
אם יש אנשים מסוימים העושים מעשים לא חוקיים או חתרניים, בהם יש לטפל ולא בכל הגוף שבו הם פעילים, יהיו אנשים אלו פעילים ראשיים ככל שיהיו.
אם החברה היא ברובה הגדול באמת דמוקרטית, והרוב הגדול בה נוטה לדעות נורמטיביות ובלתי-קיצוניות לכיוון כלשהו, הרי שהיא תשכיל להתמודד עם קבוצות בעייתיות. לעומת זאת, אם החברה אינה בעלת רוב מוצק של אוכלוסייה התומכת בדמוקרטיה ושאינה קיצוני, הרי שהגבלות על פעילויותיהם של גופים שונים לא יעזרו הרבה. עד מהרה אותם גופים ימצאו אפיקי פעולה אחרים, בתוספת גיבוי אפשרי מצד רבים באוכלוסייה.
אין לדעת היכן תיגמר "סתימת הפיות", ובמקרים רבים הגבול בין מה שראוי להצר את צעדיו למה שאינו, עלול להיות מלאכותי ולהשתנות בהתאם לנסיבות.
בתולדות כל מפלגה עם היסטוריה ממשית ניתן יהיה למצוא סטיות כאלו או אחרות מעקרונות הדמוקרטיה ולפעמים אף מעשים שאינם מתיישבים עם החוק.
פרלמנט אמור להיות "מדחום" של הלכי רוח ציבוריים, ותהיה זו אשליה ש"שבירת המדחום" תפתור בעיות שונות המזינות קבוצות שרוצים להצר את צעדיהן. עדיף במקרה זה להעלות את הבעיות הללו בפרלמנט.
אפשר להגביל מעשים אנטי-דמוקרטיים, אך לא דעות.
מה שבתקופה מסוימת נחשב בעיני רבים כקיצוני וחתרני יכול להיראות בתקופה אחרת כנורמטיבי. ישנם תקדימים לדעות שבעבר נחשבו אבסורדיות והיום הם נורמטיביות מאוד (כגון מתן זכות בחירה לנשים).
דמוקרטיה מתגוננת בישראל

בישראל ממומש עקרון הדמוקרטיה המתגוננת בחוק יסוד: הכנסת (סעיף 7א) שקובע ש"רשימת מועמדים לא תשתתף בבחירות לכנסת אם יש במטרותיה או במעשיה, במפורש או במשתמע, שלילת קיומה של מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי או שלילת אופייה הדמוקרטי".
חוקרי מדע המדינה רואים את ישראל כדמוקרטיה מתגוננת בעיקר עקב האילוצים החברתיים והביטחוניים שאיתם היא מתמודדת משחר הקמתה. בשלושת העשורים הראשונים לקיומה הייתה ישראל מוקפת במדינות אשר לא הכירו בה ולא ראו את עצם קיומה כלגיטימי. הרוב היהודי במדינה חשש שהמיעוט הערבי הגדול בתוך המדינה, הרואה עצמו חלק מהעולם הערבי, ישתף פעולה עם המדינות השכנות במאבקן בישראל. מצב זה העלה לעיתים קרובות את סוגיית הדמוקרטיה המתגוננת בישראל לראש סדר היום. בשנות ה-80 עלתה הסוגיה מחדש, אולם בהקשר אחר: בפעם הראשונה זכתה מפלגה יהודית – תנועת כ"ך – ששללה את אופייה הדמוקרטי של המדינה ואת זכויות המיעוט הערבי, במושב בכנסת.
בית המשפט העליון נדרש לסוגיית דמוקרטיה מתגוננת מספר פעמים ובין היתר היא מוזכרת בפסק דין שבו פסק נשיא בית המשפט העליון, אהרן ברק, בהסכמת השופטים שלצידו: המשנה לנשיא – חשין והשופטים ריבלין פרוקצ'ה וארבל:
על כל אחד לעשות כל שביכולתו ובכוחו לשמור על הדמוקרטיה שלנו. אם לא נשמור עליה, היא לא תשמור עלינו. שמירת הדמוקרטיה מחייבת שמירה על חופש הביטוי. שמירה על חופש הביטוי מחייבת שמירה על הדמוקרטיה. השימוש ברטוריקה של דמוקרטיה וזכויות אדם כבסיס לפעילות הפוגעת בדמוקרטיה ובזכויות האדם, הוא מרשם בדוק להרס הדמוקרטיה, מתוכה היא. אמת, הדמוקרטיה מכירה בזכות הביטוי וההפגנה של כל אדם בה; היא תעשה הכול כדי לכבד זכות זו, אך דמוקרטיה לא תאפשר שימוש בזכויות שהיא מעניקה כדי להביא להרס עצמי. דמוקרטיה צריכה להיות סובלנית גם לחסרי הסובלנות, אך דמוקרטיה אינה צריכה לאפשר בסובלנותה את עצם חיסולה... אכן, הדמוקרטיה שלנו היא דמוקרטיה מתגוננת. היא מגינה על עצמה מפני אויביה מבחוץ. עליה להגן על עצמה מפני המתמרדים נגדה מבפנים.
ראו גם

דמוקרטיה
היסטוריה של הדמוקרטיה
מדינה יהודית ודמוקרטית
פסק דין ירדור
דמוקרטיה אליטרית
עריצות הרוב
לקריאה נוספת

עמי פדהצור, הדמוקרטיה המתגוננת בישראל, הוצאת כרמל, ירושלים 2004.
הערות שוליים

↑  אסף אוני, ‏גרמניה הוציאה את חיזבאללה לחלוטין מחוץ לחוק; גל פשיטות של המשטרה ברחבי המדינה, באתר גלובס, 30 באפריל 2020
↑  בש"פ 5934/05 שי מלכה ואחרים נ' מדינת ישראל, ניתן ב־21 ביולי 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4140182-7  NLK: KSH2000033318
זאק אידי

| --- | --- |

 לידה:  14 במאי 2002 (בן 22) טורונטו, אונטריו, קנדה
 שם מלא:  זכרי צ'יין אידי
 עמדה:  סנטר
 גובה:  2.24 מטרים
 מספר:  14
 מכללה:  אוניברסיטת פרדו (2020–2024)
 דראפט:  בחירה 9, 2024 ממפיס גריזליס
 קבוצות כשחקן
 2024–:  ממפיס גריזליס
 
זאק אידי (באנגלית: Zach Edey; נולד ב-14 במאי 2002) הוא כדורסלן קנדי המשחק בעמדת הסנטר בממפיס גריזליס מה-NBA.
קריירה

אידי נולד בטורונטו לאב קנדי ולאם ממוצא סיני. בילדותו שיחק אידי הוקי קרח ובייסבול. הוא החל לשחק כדורסל בצורה סדירה רק בתיכון, במסגרת איגוד האתלטים החובבים, ורק כאשר גובהו החריג לא אִפשר לו להמשיך לשחק בייסבול – החל להתמקד בכדורסל. הוא בחר לשחק כדורסל עבור קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת פרדו, ובעונתו הראשונה באוניברסיטה גובהו כבר עמד על 2.24 מטרים, מה שהפך אותו לשחקן הגבוה ביותר בהיסטוריה של ה-"Big Ten Conference (אנ')".
ב-2 במרץ 2021 הוא רשם שיא עונתי של 21 נקודות ושבעה ריבאונדים מהספסל בניצחון 73–69 על ויסקונסין. בעונתו הראשונה באוניברסיטה העמיד ממוצעים של 8.7 נקודות, 4.4 ריבאונדים ו-1.1 חסימות ב-14 דקות למשחק, ונכנס לנבחרת הצעירים של העונה.
ב-3 בינואר 2022 רשם שיא קריירה של 24 נקודות ו-10 ריבאונדים ב-20 דקות בהפסד 74–69 לוויסקונסין. ב-26 בפברואר 2022 קלע שיא קריירה של 25 נקודות ב-22 דקות בהפסד 68–65 למישיגן סטייט. בעונתו השנייה באוניברסיטה העמיד ממוצעים של 14.4 נקודות, 7.7 ריבאונדים, 1.1 אסיסטים ו-1.2 חסימות ב-19 דקות בלבד למשחק, ונבחר לקבוצה השנייה של העונה.
ב-17 בדצמבר 2022 הפך לשחקן ה-55 בהיסטוריה של פרדו שהגיע ל-1,000 נקודות בקריירה, ולשחקן ה-11 בתולדות האוניברסיטה שהגיע ל-100 חסימות בקריירה.
במהלך עונת 2022/2023 אידי נבחר שש פעמים לשחקן השבוע של ה-Big Ten, והשווה את שיא האוניברסיטה לפרס זה בעונה אחת, שיא שאותו קבע קיילב סוואניגן בעונת 2016/2017. בסיום העונה נבחר אידי לשחקן ה-Big Ten של העונה, לשחקן השנה של ספורטינג ניוז, ועוד. ב-18 באפריל 2023 הודיע כי יתמודד בדראפט 2023 ב-NBA, אך ב-1 ביוני משך את מועמדותו.
קריירה > קריירת נבחרות

אידי ייצג את נבחרת קנדה בגביע העולם בכדורסל עד גיל 19 ב-2021. הוא העמיד ממוצעים של 15.1 נקודות, 14.1 ריבאונדים ו-2.3 חסימות למשחק, הוביל את נבחרתו לזכייה במדליית הארד ונבחר לנבחרת הטורניר. ב-24 במאי 2022 הודיע כי ישחק בעתיד עבור נבחרת קנדה בכדורסל.
הערות שוליים

↑  Charlie Clifford, Zach Edey's unlikely path to college basketball's most interesting player, WISH-TV | Indianapolis News | Indiana Weather | Indiana Traffic, ‏2022-02-08 (באנגלית אמריקאית)
↑  Dustin Dopirak, ‘It seems like a movie’: Purdue’s new big man Zach Edey was on skates until two years ago, The Athletic (באנגלית)
↑  Mirin Fader, Zach Edey Is Just Different, The Ringer, ‏2023-03-15 (באנגלית)
↑  Simple, but not easy: After rejecting basketball for years, Zach Edey's Zen-like approach made him unstoppable, CBSSports.com (באנגלית)
↑  Mike Carmin, Purdue basketball lands 7-3 Canadian big man Zach Edey, Journal and Courier (באנגלית אמריקאית)
↑  Jim Polzin | Wisconsin State Journal, Falling short: Badgers struggle to contain freshman center Zach Edey as Boilermakers hold on at home, Wisconsin State Journal (באנגלית)
↑  Todd Aaron Golden CNHI Sports Indiana, Edey speaks softly, but carries weight with Purdue teammates, Terre Haute Tribune-Star (באנגלית)
↑  Wisconsin vs. Purdue - Men's College Basketball Game Recap - January 3, 2022, ESPN (באנגלית)
↑  Purdue vs. Michigan State - Men's College Basketball Game Recap - February 26, 2022, ESPN (באנגלית)
↑  2021-22 Big Ten Men’s Basketball Postseason Honors Announced, bigten.org (באנגלית)
↑  Edey Picks Up 6th Big Ten Player of the Week Accolade, Purdue Boilermakers (באנגלית)
↑  Purdue's Zach Edey is Sporting News' College Basketball Player of the Year, www.sportingnews.com (באנגלית אמריקאית)
↑  Purdue's Edey declares for draft, keeps eligibility, ESPN.com, ‏2023-04-18 (באנגלית)
↑  Purdue's Zach Edey opts to withdraw from NBA draft, NBA.com (באנגלית)
↑  Zach EDEY at the FIBA U19 Basketball World Cup 2021, FIBA.basketball (באנגלית)
↑  Fourteen athletes committed to represent Canada as Senior Men’s National Team summer core revealed, www.basketball.ca (באנגלית)
אפטוסטיכוס

| אפטוסטיכוס |
| --- | --- |
 פרט אפטוסטיכוס מבאחה קליפורניה
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: עכבישנים
סדרה:: עכבישאים
משפחה:: אוקטניזיים
סוג:: אפטוסטיכוס
שם מדעי
 Aptostichus ‏סימון, 1891
אפטוסטיכוס (שם מדעי: Aptostichus) הוא סוג של עכביש ממשפחת אוקטניזיים שרובם שוכנים במחילות שלהן דלת ציד נפתחת. הסוג נפוץ בעיקר באזור הדרומי של קליפורניה.
מינים

Aptostichus aguacaliente בונד, 2012 על שם שבט אינדיאני (אנ')
Aptostichus angelinajolieae בונד, 2008 על שם אנג'לינה ג'ולי
Aptostichus anzaborrego בונד, 2012 על שם שמורת המדבר אנזה-בורגו (אנ')
Aptostichus asmodaeus בונד, 2012 על שם אשמדאי
Aptostichus atomarius סימון, 1891 אטומריוס פירושו מנוקד
Aptostichus barackobamai בונד, 2012 על שם ברק אובמה
Aptostichus bonoi בונד, 2012 על שם בונו
Aptostichus cabrillo בונד, 2012 על שם אנדרטת קבריו (אנ') שנקראת על שם חואן רודריגס קבריו
Aptostichus cahuilla בונד, 2012 על שם שבט אינדיאני (אנ')
Aptostichus cajalco בונד, 2012 על שם מקום (Cajalco Canyon)
Aptostichus chavezi בונד, 2012 על שם סזאר צ'אבס
Aptostichus chemehuevi בונד, 2012 על שם השבט האינדיאני צ'מהואווי
Aptostichus chiricahua בונד, 2012 על שם הרי צ'יריקאווה
Aptostichus dantrippi בונד, 2012 על שם דניאל טריפ, עקב תרומתו לאוניברסיטת מזרח קרוליינה
Aptostichus derhamgiulianii בונד, 2012 על שם דרם ג'וליאני שהיה בעל אוסף של מיני אפטוסטיכוס
Aptostichus dorothealangeae בונד, 2012 על שם דורותיאה לאנג
Aptostichus edwardabbeyi בונד, 2012 על שם אדוארד אבי
Aptostichus elisabethae בונד, 2012 על שם אליזבת, ביתו של החוקר ג'ייסון בונד (אנ')
Aptostichus fisheri בונד, 2012 על שם רוברט פישר, איש הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
Aptostichus fornax בונד, 2012 על שם החום במקום בו המין נמצא, fornax בלטינית - כבשן
Aptostichus hedinorum בונד, 2012 על שם משפחת החוקר הדין
Aptostichus hesperus (צ'מברלין, 1919) על שם הספרוס (אנ') מהמיתולוגיה היוונית
Aptostichus huntington בונד, 2012 על שם אגם האנטינגטון (אנ')
Aptostichus icenoglei בונד, 2012 על שם ונגל אייסנוגל שחקר כמה מיני אפטוסטיכוס
Aptostichus isabella בונד, 2012 על שם אגם איזבלה (אנ')
Aptostichus killerdana בונד, 2012 על שם אזור גלים מפורסם שכונה קילר דיינה, שכן לחופי דיינה פוינט (אנ')
Aptostichus lucerne בונד, 2012 על שם עמק לוצרן (אנ')
Aptostichus mikeradtkei בונד, 2012 על שם מייק רדטקה שמשפחתו תרמה לאוניברסיטת אובורן
Aptostichus miwok בונד, 2008 על שם השבט האינדיאני מיווק (אנ')
Aptostichus muiri בונד, 2012 על שם ג'ון מיור
Aptostichus nateevansi בונד, 2012 על שם נתניאל איוונס שמשפחתו תרמה לאוניברסיטת מזרח קרוליינה
Aptostichus pennjillettei בונד, 2012 על שם פן ג'ילט (אנ')
Aptostichus sarlacc בונד, 2012 על שם סרלק (אנ') דמות מהסרט שובו של הג'דיי
Aptostichus satleri בונד, 2012 על שם ג'ורדן סטלר, אספן של מין זה
Aptostichus serrano בונד, 2012 על שם השבט האינדיאני סרנו (אנ')
Aptostichus sierra בונד, 2012 על שם רכס סיירה נבדה
Aptostichus simus צ'מברלין, 1917 סימוס בלטינית זה אף שטוח
Aptostichus sinnombre בונד, 2012 על שם קניון סין נומברה (בספרדית: ללא שם)
Aptostichus stanfordianus סמית', 1908 על שם היישוב סטנפורד שבו שוכנת אוניברסיטת סטנפורד
Aptostichus stephencolberti בונד, 2008 על שם סטיבן קולבר
גלריית תמונות

נקבה לא מוגדרת מקליפורניה
דלת מלכודת של אפטוסטיכוס
הערות שוליים

↑  Bond, Jason E. & Brent D. Opell (2002). "Phylogeny and taxonomy of the genera of south-western North American Euctenizinae trapdoor spiders and their relatives (Araneae: Mygalomorphae, Cyrtaucheniidae)". Zoological Journal of the Linnean Society. 136 (3): 487–534. doi:10.1046/j.1096-3642.2002.00035.x.
↑  Bond, Jason E. & Amy K. Stockman (2008). "An Integrative Method for Delimiting Cohesion Species: Finding the Population-Species Interface in a Group of Californian Trapdoor Spiders with Extreme Genetic Divergence and Geographic Structuring". Systematic Biology. 57 (4): 628–646. doi:10.1080/10635150802302443. PMID 18686196.
אינגבילד ברין

| --- | --- |

 לידה:  18 במרץ 1961 (בת 63) ווס, הורדלנד, נורווגיה 
 מדינה:  נורווגיה נורווגיה
 השכלה:  הפקולטה למדעי החברה  Volda University College 
 בן או בת זוג:  Svein Gjerdåker 
 פרסים והוקרה:  Nynorsk User of the Year (2012)  Storegut award (2012)  Kulturdepartementet sin nynorskpris for journalistar (2024)  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 
אינגבילד ברין (נולדה ב-18 במרץ 1961) היא עיתונאית ומגישת חדשות נורווגית.
ביוגרפיה

ברין נולדה בעיר ווס שבנורווגיה, בתחילת הקריירה שלה עבדה ככתבת בעיתון מקומי וסיימה תואר במדעי המדינה באוניברסיטת אוסלו.
ב-1984 החלה לעבוד ברדיו הממלכתי הנורווגי.
מ-1990 ועד 1992 החלה לשמש ככתבת הטלוויזיה הנורווגית בסטוקהולם ומ-1996 ועד 1999 עבדה כנציגת הטלוויזיה הנורווגית בוושינגטון הבירה.
בנוסף היא הגישה תקופה את "Dagsrevyen" מהדורת חדשות הערב הנורווגית התוכנית הנצפית במדינה.
באירוויזיון 1996 שמשה ברין בתפקיד המנחה.
אחותה היא העיתונאית הרבורג ברין.
הערות שוליים

↑  אינגבילד ברין כסטודנטית למדעי המדינה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 112149106271568492407   WorldCat (עם VIAF): 112149106271568492407 
ערך זה הוא קצרמרבנושא נורווגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.