stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מכון התורה והארץ
מפעלי המכון

מכון מחקר - מכון ומעבדות למחקר יישומי בתחומי החקלאות, המדע, ההלכה והשילוב ביניהם.
ימי עיון - במקומות מגוונים, הכוללים הדרכות לילדי הגנים ובתי הספר, סדנאות לקהל הרחב, ימי-עיון לחקלאים, הרצאות לרבנים, למורים ולחוקרים.
קרן "בית האוצר" להפרשת תרומות ומעשרות - המסייעת למנוייה.
קמפוס ניצני ארץ - קמפוס הכולל מרכז מבקרים, גן מצוות, וחדרי אירוח לציבור הרחב.
כנס ט"ו בשבט - מדי שנה עורך המכון כנס שעוסק במצוות התלויות בארץ. בכנס מועברות הרצאות מפי רבנים עם מבוא מקצועי מפי אגרונום.
נדיבי ארץ - קרן ישראלית ליישום מצוות שמיטת כספים בעידן המודרני. המיזם אוסף כספים מהציבור במעמד הלוואה, ומשתמש בהם לפריעת חובות של משפחות חדלות פירעון. לקראת סוף שנת השמיטה "נדיבי ארץ" מקבלים כסף במעמד הלוואה, אשר נשמטת בסיום השמיטה, ונדיבי ארץ משתמשים בה לשם כיסוי חובות של משפחות חדלות פרעון. מאחורי המיזם עומד שיתוף פעולה בין מכון התורה והארץ לארגון הצדקה מקימי. בעבר גם ארגון פעמונים השתתף במיזם.
אוצר הארץ

לקראת שנת השמיטה התשס"ח הקים המכון גוף בשם אוצר הארץ אשר חתם מראש על הסכמים לאספקת פירות וירקות של חקלאים יהודים שיגודלו וישווקו בהתאם להנחיות המכון. הגידול והשיווק התבסס על היתרים שונים לביצוע פעולות חקלאיות בשנת השמיטה ובראש ובראשונה על חידושי המכון בתחום אוצר בית דין. בעדיפות שנייה שווקה תוצרת חקלאית אשר גודלה על סמך היתר המכירה.
לאוצר הארץ היו 20,000 מנויים אשר התחייבו מראש באמצעות כרטיס אשראי לרכוש תוצרת המסופקת על ידי הארגון בסכום של 50 ש"ח לפחות מדי חודש. התחייבות זאת נובעת מן הניסיון בשמיטות הקודמות, כאשר חלק מן התוצרת שגודלה במיוחד עבור אוצר בית דין נותרה ללא קונים. האוצר דאג לאספקה שוטפת של פירות וירקות לכ-200 חנויות ברחבי הארץ.
ספרי המכון

מכון התורה והארץ הוציא לאור עשרות ספרים, בהם "חוקות הארץ" על הלכות כלאים ברמב"ם וקובץ "התורה והארץ" בשמונה חלקים. המכון מהדיר ספרי יסוד בתחום, כמו "שבת הארץ" לרב קוק וכן ספריו של הרב שאול ישראלי, ארץ חמדה. המכון הוציא גם ספרים שאינם מוקדשים למצוות התלויות בארץ, כמו ספריו של הרב יעקב אריאל, שו"ת באוהלה של תורה חמישה חלקים, ספרו על התורה ומהדורה חדשה של הספר "הלכה בימינו". המכון גם הוציא את ספרו של הרב פתחיה מנקין על מסכת אבות.
אמונת עתיך

כתב העת של המכון, אמונת עתיך, יוצא לאור כרבעון, ברציפות משנת תשמ"ו. בכתב העת מופיעים מאמרים של רבני המכון ורבנים אורחים. המאמרים ערוכים בפורמט מדעי מבחינת המקורות וסגנון הכתיבה, ולעיתים בצירוף מאמר מקצועי מאגרונום. כתב העת הוא המאגר הגדול ביותר של חומר בתחומים של מצוות התלויות בארץ. חלק מהמאמרים נאספו ונדפסו לפי נושאים בספרי 'התורה והארץ'.
בשנת תשע"ב חל בכתב העת שינוי והוא מהווה במה גם עבור מכונים נוספים העוסקים ביישום של ההלכה במציאות המודרנית: מכון צומת, מכון פוע"ה, מכון משפטי ארץ, מכון משפט לעם, מכון כת"ר ומכון כושרות.
בכתב העת ישנו גם מדור של שאלות ותשובות.
צוות המכון

נשיא המכון הוא הרב יעקב אריאל, רבה הראשי של העיר רמת גן ואחד הפוסקים הבולטים בציבור הדתי לאומי. יושב ראש המכון הוא הרב יגאל קמינצקי, מי שהיה הרב האזורי של גוש קטיף. בראש המחלקה ההלכתית עומד הרב יהודה הלוי עמיחי ובראש מחלקת המחקר והפיתוח החקלאי עומדים האגרונומים מוטי שומרון, אשר משמש אף כראש המחלקה למחקר מדעי, והפרופסור יפתח בן אשר. בין רבני המכון: הרב אהוד אחיטוב, הרב גבריאל קדוש, הרב יעקב אפשטיין, הרב יואל פרידמן, הרב יצחק דביר והרב נתנאל אוירבך. בעבר שימשו כחוקרים הרב עזריאל אריאל, הרב יהודה זולדן והרב משה ביגל.
במכון צוות רב-תחומי של רבנים ותלמידי חכמים מחד, ושל חוקרים, מדענים ואגרונומים מאידך. בין רבני המכון בעבר נמנה הרב שמעון בירן אשר נרצח בפיגוע דקירה בדרכו לעבודה במכון, ליד כפר דרום, בכ"ד באייר תשנ"ב, 27.5.1992.
הערות שוליים

↑  ראו לדוגמה ברבעון 'אמונת עתיך' 99 במאמרו של הרב יואל פרידמן, עמוד 78
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007524329605171  LCCN: nr92039562   WorldCat (עם LCCN): nr92-039562
מדרשת התורה והארץ

מדרשת התורה והארץ היא מדרשה להעמקת יהדות, ממוקמת יחד עם מכון התורה והארץ בקמפוס של מרכז התורה והארץ ביישוב ניצן.
ראשית דרכה

מדרשת התורה והארץ התחלה כמדרשה ניידת ולאחר מכן פעלה בשילוב של מרכז מבקרים למורשת הארץ ומצוותיה.
המדרשה הוקמה בשנת תשמ"ט, 1989. ונרשמה כעמותה רשומה בי"ח אב התש"נ (9 באוגוסט 1990).
בתחילת דרכה שהתה במשך תקופה קצרה בנווה דקלים (הישוב המרכזי בגוש קטיף) ולאחר מכן עברה לכפר דרום. במשך כארבע שנים שהתה המדרשה במבנים זמנים בכפר דרום, ולאחר מכן הוקם מבנה הקבע.
המדרשה הוקמה על ידי מכון התורה והארץ, על מנת שתתמקד בנושא ההסברה והנחלת המצוות התלויות בארץ.
בזמן שהותה של המדרשה בכפר דרום, פעלה המדרשה ב-2 מסלולים:
א. כמדרשה ניידת
ב. כמרכז מבקרים. במרכז היו מוזיאון, אולם ובו חיזיון אור-קולי וכן את "גן המצוות".
במוזיאון למדו הילדים וההורים בדרך חווייתית וחזותית את היסטוריית עם ישראל מאז ועד היום. החל מאברהם אבינו, וכלה ביימנו אנו ובתקופת הגאולה.
בגן המצוות למדו המבקרים בדרך חווייתית ונעימה את כל הקשור למצוות התלויות בארץ: מצוות הריח, ערלה, כלאיים, ארבעת המינים, שבעת המינים, חמשת מיני דגן וכו'.
המבקרים סיירו בגן המצוות ויכלו להריח ולהכיר מקרוב בחלקות ההדגמה את מצוות התלויות בארץ. והכל בשילוב של החקלאות עם עולם התורה וההלכה.
בנוסף, פעלה במקום אכסניה לימי עיון, סמינריונים והשתלמויות.
בעקבות תוכנית ההתנתקות, הופסקה פעילות המדרשה, ומאז המדרשה המשיכה רק כמדרשה ניידת, עד לפתיחת הקמפוס החדש של מרכז התורה והארץ בניצן.
פעילות המדרשה

המדרשה הוקמה כמדרשה ניידת, וזה אף היה ייחודה. ומאז ועד היום המדרשה מגיעה לכל מקום נדרש ברחבי הארץ.
עובדה זו חוסכת מהמשתתפים בפעילות זמן יקר, התארגנות וכסף רב.
המדרשה פועלת בכל מסגרות החינוך: ילדי גנים, תלמודי תורה, בתי ספר ממלכתיים דתיים וממלכתיים, בחטיבות הביניים ובתיכוניים.
המדרשה שמה לה למטרה להעמיק את הקשר בין התלמידים וערכי התורה ומצוותיה, ולעם ישראל בארצו.
המדרשה מעבירה מגוון פעילויות חווייתיות תוך שימוש באמצעי המחשה, תערוכות, סדנאות, והצגות היוצרים חוויה לימודית ייחודית, בהתאמה לגילאים השונים.
הפעילות מועברת סביב מעגל השנה והחגים. ובעוד מגוון נושאים כגון: תפילה, כבוד הבריות, הפרשת חלה, תרומות ומעשרות, חסד, ביכורים, ארץ ישראל, תוכנית לבת המצווה ועוד.
צוות המדרשה

צוות המדרשה כולל מדריכות בנות השירות הלאומי יחד עם צוות מדריכים ובשילוב הרבנים החוקרים ממכון התורה והארץ.
ראש המדרשה ומנהלה היא עמנואל גיאת, שגר בעבר אף הוא בכפר דרום, כיום גר בשבי דרום.
כיום עומד בראש המדרשה שוקי שומרון.
פעילויות נוספות

בנוסף מציעה המדרשה הרצאות ותוכניות חינוכיות לנוער ומבוגרים במגוון נושאים, הרצאות אלו מועברות על ידי מדריכי המדרשה ורבני מכון התורה והארץ וצוות המחקר.
בגיבוש התוכניות השונות של המדרשה משתתפים צוות של אנשי חינוך בעלי ניסיון עשיר. תוכניות המדרשה עוברות בחינה מתמדת המאפשרת לשפר את הפעילויות ולהתאימה לאוכלוסייה המגוונת עימה היא פועלת, בפיקוח משרד החינוך, האגף לתרבות תורנית ואיגוד המדרשות.
תוכנית ההתנתקות

בשנת 2005, אב תשס"ה, החליטה ממשלת ישראל, ביוזמת ראש הממשלה דאז, אריאל שרון, לפנות את כל האזרחים והחיילים הישראלים מרצועת עזה, וכן להרוס את כל היישובים היהודיים והמתקנים הצבאיים ברצועה, במסגרת תוכנית ההתנתקות.
בעקבות סירובם של התושבים להתפנות מרצונם, פונה כפר דרום בכוח ביום י"ג באב תשס"ה, ב-18 באוגוסט 2005. בתיו נהרסו בידי צה"ל מאוחר יותר.
בעקבות ההתנתקות ישבו את התושבים כמספר חודשים במלון באשקלון.
לאחר מכן עברו התושבים למגדל רב קומות שנמצא אף הוא באשקלון, הנקרא "מגדלי אייל".
המדרשה כיום

ב-27 בדצמבר 2009, אישרה הממשלה הקמת ישוב חדש למפוני כפר דרום, אשר הוקם סמוך למושב ניר עקיבא שבנגב המערבי שמו "שבי דרום".
היישוב החדש נמצא בשטח שיפוטה של המועצה האזורית מרחבים, בתחומי המושב ניר עקיבא, וממערב לו. קהילת המתיישבים הראשונית ביישוב הייתה בת כ־24 משפחות, מהן כ־20 משפחות ממפוני כפר דרום.
מדרשת התורה והארץ נדדה עם קהילת כפר דרום, ושהתה במשך מספר שנים באשקלון . ב-2013 עברה ליישוב החדש- "שבי דרום". ושם היא פועלת עד היום במבנים זמניים בצפייה לבניית מבני הקבע, כפי שהיה בעבר.
אתרים בחיפה

חיפה היא עיר בעלת היסטוריה עוד מהתקופה הפרה-היסטורית. במהלך השנים התפתחה העיר ונבנו בה רבעים רבים ובהם מבנים ואתרים בעלי עניין.
אתרים ארכאולוגיים

היו בחיפה מספר מוקדי יישוב בחלקים שונים של העיר הנוכחית. בחלקם התקיים יישוב במקביל וחלקם היו בודדים לזמנם. בחלקם היישוב היה רציף ובחלקם היישוב התקיים לסירוגין.
בנוסף לאתרים העתיקים בשטח השיפוט של חיפה היו גם אתרים סמוכים כמו נחל מערות (מערת הנחל, מערת טבון, מערת גדי ומערת גמל) ומערות נוספות בהן נמצאו שרידים לאדם הקדמון כגון מערת כבארה, נחל אורן ונחל ספונים. אתרים המתוארכים לתקופה מאוחרת יותר כמו מחצבות קדומים וחורבת כרך.
בין האתרים הנמצאים בשטח השיפוט של חיפה:
מערת גאולה - מערה קטנה בתחום שכונת גאולה, בה נחפרו ממצאים מהתקופה הפלאוליתית התיכונה (התרבות המוסטרית): כלים מסותתים מצור, עצמות בעלי חיים ועצמות אדם.
קיר העורבים - אתר התיישבות מרכזי מהתקופה הפרה-היסטורית למרגלות שכונת רמת אלון. המתחם כולל מערה וכן מספר גומחות במצוק, בהן נמצאו כלים המתוארכים ל 10–16 אלף שנה לפני זמננו, כלי קרמיקה ומטבעות וחווה חקלאית מהתקופה ההלניסטית.
תל אבו הואם, לצד מפרץ חיפה, מתחם זה היה מיושב מתקופת הברונזה המאוחרת (המאה ה-15 לפנה"ס) ועד התקופה ההלניסטית - הרומאית. בתקופה זו קו המים של המפרץ הגיע עד התל ולמרגלות התל התקיים נמל. התל היה בתחומי חיפה מדרום לנחל הקישון באזור שפך הקישון ונחל סלמאן, במרחק 1.5 ק"מ מחוף המפרץ.
בתל שקמונה התקיים יישוב מהמאה ה-14 לפנה"ס (אם כי לא ברציפות) עד המאה ה-7 לספירה.
בחורבת קסטרא התקיים יישוב מהתקופה הביזנטית, האתר נמצא בצלע ההר בדרום-מערב העיר.
חיפה אל עתיקה ליד שכונת תחנת הכרמל נחשבת ככגרעינה של חיפה העתיקה וכמקום בו החלה ההתיישבות בעיר.
מבצר ראש מיה בגן הארכאולוגי בשכונת רוממה מכילה שרידי מצודה מימי הצלבנים. במקום שבו ישבה המצודה היה יישוב יהודי עתיק מתקופת החשמונאים, שנמצא בסביבת ראש הוואדי (היום נחל הגיבורים) ובמורדו, והיא נקראת על שמו.
פארקים, גנים וטיילות

חיפה שוכנת על הכרמל, על כן יש בה שטחים ירוקים טבעיים, בהם גאיות, מדרונות ההר, שטחים שטרם נבנו וכן שטחים שהוכרזו כשמורות טבע.
קיימים בחיפה מסלולי הליכה רגליים כמו מסלול "אלף המדרגות" המורכב ממספר קטעים המוליכים את הטייל ממרכז הכרמל דרך הדר הכרמל אל העיר התחתית וכך הוא עובר מספר תקופות - מהמודרנית לעתיקה. לצד המסלולים והטיילות הרשמיות נסללו מספר טיילות מקומיות, בהן טיילת ליד אצטדיון הכדורגל בקריית אליעזר וטיילת בחוף הכרמל.
בנוסף על הגן הבהאי, חיפה משובצת בגנים ציבוריים, החל בגנים גדולים כמו גן הזיכרון וגן האם, דרך גנים בעלי גודל בינוני כמו גן בנימין וגן חסידי אומות העולם וכלה בגנים וגינות המפוזרים במקומות שונים בעיר.
פארק הכרמל - הפארק הוא רצף של גנים לאומיים ושמורות טבע על הר הכרמל, כניסה לפארק אפשרית מאזור אוניברסיטת חיפה ושם נמצא גם חי-בר כרמל מצדו השני של הכביש נמצאים מצוק הארבעים וחורשת הארבעים. הפרק נפגע פעמיים בשריפות, ב-1989 בשרפה בכרמל (1989) ובדצמבר 2010 הפארק והחי-בר שבו נפגעו קשות בשרפה בכרמל (2010)
פארק הכט - רצועה ארוכה על שטח של 75 דונם ובאורך של 1.2 ק"מ הנמתחת לאורך מערב חיפה בין כביש 4 למסילת הברזל, בפארק שבילי הליכה עם תצפית לים הסמוך ולאורכם נקודות פיקניק ומתקני ספורט. הפארק, שנקרא על שמו של ד"ר ראובן הכט, נחנך במהלך שנת 2008
פארק הקישון - פארק מעגן הדייג באזור שפך הקישון
פארק קיסלק בשטח הטכניון, תוכנן כריאה הירוקה של הטכניון ומיועד לנופש ומנוחה לסטודנטים.
גן האם - גן ציבורי במרכז הכרמל. בגן יש מדשאה, במה להופעות ציבוריות ודוכני מזון. במהלך השנה מתקיימות בגן הופעות שונות וקונצרטים בחסות עיריית חיפה. גן האם נמצא ליד התחנה העליונה של הכרמלית, ובתחומו נמצאים גן החיות והמכון הביולוגי של חיפה הכולל את המוזיאון הפרהיסטורי
גן הפסלים של אורסולה מלבין בשדרות הציונות הוא גן שמשמש גם כתצפית אל הנמל והמפרץ. פסלי הברונזה בו, תרומת האמנית, מציגים דמויות אנושיות במגוון סיטואציות
גן הזיכרון - גן מטופח בהדר, מול בניין העירייה, ובו שבילים ומזרקה גדולה, והוא מאפשר תצפית אל מרכז העיר והנמל שתחתיו
גן בנימין בהדר
גן חסידי עולם בשכונת רמת אלון, נועד להנציח את חסידי אומות העולם שהתגוררו בחיפה. בגן מונצחים 18 איש ואשה, בהם ראול וולנברג
גן שמואל בכיכר היינריך היינה בסמוך למלון וילה כרמל ותחנת הכיבוי השכונתית.
טיילת לואי - ברחוב יפה נוף (פנורמה) ממלון נוף עד הכניסה לגנים הבהאיים
טיילת בת גלים - לאורך החוף בבת גלים
נחל שיח ובוסתן כיאט
פארקים, גנים וטיילות > מצפורים

מצפור על שם דוד שטסל בקצה העליון של שדרות הציונות, משקיף על מפרץ חיפה והרי הגליל המערבי
מצפור גן הפסלים במרכז שדרות הציונות, תצפית לעיר התחתית, לנמל ולמפרץ חיפה
מצפור הגפן, מרפסת תצפית בחלק התחתון של הגנים הבהאים
מסלול המצפורים "דרך נוף חיפה" היא מסלול נסיעה תיירותי שאורכו 60 קילומטרים והוא מחבר בין 21 מצפורים על רכס הכרמל ובנקודות שונות בעיר.
מבנים בעלי חשיבות/עניין

בחיפה, כמו בכל עיר, יש מבנים יפים ומבנים בעלי נוכחות ארכיטקטונית. כמו כן יש בה תמהיל של מבנים חדשים וישנים, מבנים בעלי השפעה מרכז אירופאית (הן בתי הטמפלרים והן מבנים שנבנו על ידי ארכיטקטים יוצאי גרמניה), מבנים שניסו לשלב בין סגנון המזרח לסגנון האירופאי, מבנים שהושפעו מסגנונות בניה שונים שרווחו בעולם (באוהאוס והסגנון הבינלאומי שהושפע ממנו, בנייה בסגנון הארץ ישראלי ובנייה אקלקטית ואדריכלות מודרנית) וזאת לצד מבני שיכון משמימים.
נבנו בחיפה מבני דת שונים, מסגדים, כנסיות, בתי כנסת ומבנים בהאים, שבעת בנייתם ניסו ליצור להם ייחוד.
מבנים בעלי חשיבות/עניין > מבנים היסטוריים > עיר וקו החוף

מגדל השעון בחזית מסגד אל-ג'ארינה בעיר התחתית. בנייתו הושלמה ב-1899 (1316 להיג'רה) לציון מלאת 25 שנות שלטון של הסולטאן העות'מאני עבדול חמיד השני
תחנת הרכבת חיפה מזרח, נבנתה ב-1904 כתחנה המערבית של רכבת העמק (מסילת הרכבת החיג'אזית).
טחנת הרוח הטמפלרית בבת גלים ומבנים סמוכים, שריד להתיישבות טמפלרית במקום: בית הספר הטמפלרי, בית העם, בית דיק, בית שומאכר.
בניין הקזינו בבת גלים ומבנים לאורך הטיילת
בית הגפן – מרכז יהודי-ערבי לתרבות, בוואדי ניסנאס. המבנה נבנה בסוף המאה ה-19, בתחילת המאה ה-20 שימש כבית מלון, בתקופת המנדט שימש כבית ספר, בשנות ה-60 של המאה ה-20 הפך למרכז תרבות. מעברו השני של הכביש נמצאת הספרייה לילדים ע"ש קלור שנבנתה בתחילת המאה ה-20 כבית מגורים. המבנה שיכן בית חולים ממשלתי ובתי ספר עד שצורף לבית הגפן.
מרכזית בת גלים – תחנת האוטובוסים המרכזית ששכנה בבת גלים אינה מתפקדת כתחנה מרכזית מאז הקמת התחנות מרכזית המפרץ ומרכזית חוף הכרמל. מגדל המשרדים, אשר בעבר שכנו בו משרדי אגד וחברת החשמל, נטוש וכך גם מרבית החנויות במתחם.
בית חברת הנפט, צמוד לבית הגפן, כיום בית חולים גריאטרי-סיעודי סיעודי "נוף הגפן" - מבנה שנבנה על ידי עזיז כיאט. הבניין הושכר לחברת הנפט הארץ ישראלית IPC ומאוחר יותר נמכר לחברת של. במשך שנים רבות שכנה במבנה, לצד הנהלת פז, גם מחלקת החינוך של עיריית חיפה
מבנים בעלי חשיבות/עניין > מבנים היסטוריים > הדר הכרמל

מוזיאון חיפה לאמנות הבניין נבנה בסוף שנות ה-20 של המאה ה-20 כבית ספר אנגליקני לבנות. עם קום המדינה שימש כבית עולים ואחר כך כבית ספר. משנת 1978, ואחרי שיפוץ נרחב, משמש כמוזיאון
בניין הטכניון הישן בהדר הכרמל, תוכנן על ידי אלכסנדר ברוולד בנייתו הושלמה ב-1913, כיום שוכן בו המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל
בניין בית הספר הריאלי הישן, תוכנן אף הוא על ידי ברוולד, בנייתו הושלמה ב-1913
בית המשפט המחוזי (הישן) - נבנה בסוף שנות ה-20 של המאה ה-20 על ידי האדריכל הראשי של מחלקת העבודות הציבוריות בממשלת המנדט, אוסטין הריסון. ב-2003 עבר בית המשפט המחוזי להיכל המשפט החדש. אחרי התלבטות ארוכה בדבר ייעודו של המבנה הוחלט שישמש את משרדי מבקר המדינה בחיפה. הבניין שופץ ואוכלס בקיץ 2010
בניין עיריית חיפה - תוכנן על ידי האדריכל בנימין חייקין בסגנון מנדטורי בריטי. המבנה נחנך ב-29 ביוני 1942 ומשמש מאז כבניין העירייה.
בית הקרנות (על שם הקרן הקיימת וקרן היסוד) - נבנה בשנות ה-30 של המאה ה-20 בסגנון הבינלאומי על ידי האדריכל יוסף קלרווין, כבניין בעל קומה אחת בפאתי גן הטכניון (ועל שטחו). בשנות החמישים נוספה קומה והותקנו בו המדרגות הנעות הראשונות בחיפה במתחם ציבורי.
בית ההסתדרות ומועצת הפועלים יחד עם אולם המופעים והקולנוע "אמפיתיאטרון" הצמוד, נבנו בסוף שנות ה-20 של המאה ה-20 והיו מרכז הכוח של "חיפה האדומה". אולם הקולנוע נסגר ב-1987, נהרס ובמקומו יש חניון, המבואה משמשת כחנויות. מועצת פועלי חיפה (מפ"ח) הוקמה במרץ 1921, ב-1923 הונחה אבן הפינה לבית הפועלים על שם נחמן סירקין. אלכסנדר ברוולד תכנן בית גדול, אך מפאת מצוקה תקציבית הושלם ב-1927 מבנה קטן יותר בן 3 קומות. שתי קומות נוספות הושלמו ב-1953.
מקדש הבאב (כיפת הזהב) - מקדש בהאי השוכן במתחם הבהאי והפך לאחד מסמליה של העיר
מבנים בעלי חשיבות/עניין > מבנים היסטוריים > הכרמל

מנזר גבירתנו של הכרמל - מנזר נשים כרמליטי השוכן ברחוב טשרניחובסקי בכרמל הצרפתי, המנזר המקורי שהיה במתחם בית חולים רמב"ם נחנך ב-1892 לאחר כעשר שנות בנייה, בתקופת מלחמת העולם הראשונה עזבו הנזירות את חיפה, וכששבו בשנת 1936 הקימו את המנזר הנוכחי בסגנון גותי
מתחם סטלה מאריס ובו מגדלור, מנזר וכנסייה השייכים למסדר הכרמליתי
מבנים בעלי חשיבות/עניין > מבנים היסטוריים > נווה שאנן

מגדל המים בנווה שאנן וצנרת ההולכה אליו וממנו הוקמו בשנת 1925 על ידי ועד השכונה. בשלוש השנים שלפני הקמתו נאלצו תושבי השכונה להביא מים ממעין רושמיה על גבי חמורים. אל מגדל המים נשאבו מים ממעין סעדיה שבסמוך לצומת הצ'ק פוסט. בשנות ה-30 סגר ועד השכונה את החלל שמתחת לבריכת המים ושיכן שם את משרדיו. על גג הבריכה הוקמה עמדת תצפית ואיתות. מגדל המים ואספקת המים היו הדרך של האגודה לארגן את התושבים במסגרת מחייבת. מי שלא התאגד ולא שילם את מסי האגודה - לא קיבל מים
מבנים בעלי חשיבות/עניין > גורדי שחקים

מגדלי פנורמה - זוג גורדי שחקים הממוקמים במרכז הכרמל בחיפה. אחד המגדלים הוא מגדל דירות יוקרה בן 24 קומות המתנשא לגובה של 88 מטרים. מגדל זה הוא מגדל המגורים הגבוה ביותר בחיפה. במגדל השני נמצא מלון דן פנורמה בן 23 קומות השייך לרשת מלונות דן. המלון מתנשא לגובה של 85 מטרים והוא המלון הגבוה ביותר בעיר
מלון דן כרמל אף כי אינו עונה להגדרה הטכנית של גורד שחקים, מיקומו על קו הרכס גורם לו להתבלט בנוף ולהחשב ככזה.
מגדל אשכול - הוקם בשנת 1978, נמצא בקמפוס אוניברסיטת חיפה. התכנון למגדל צר וגבוה, המתנשא מעל משטח אופקי רחב, היה על פי הצעתו של האדריכל אוסקר נימייר
מגדל חברת החשמל - בניין המשרדים הראשי של חברת החשמל לישראל, ממוקם במבואות הדרומיים של חיפה, סמוך לגבולה עם טירת כרמל וממזרח לאזור התעשייה פארק מתם
מגדל המפרש ("מגדל הטיל", או בשמו הרשמי "מגדל קריית הממשלה על שם יצחק רבין" או מגדל C) - המרכיב הבולט מקרב המבנים המרכיבים את קריית הממשלה המחוזית, שנועדה לרכז את פעילות משרדי הממשלה במחוז חיפה המגדל עצמו הוא בן 29 קומות מעל הקרקע ו-8 נוספות מתחתיה. גובהו הכולל, לרבות הצריח דמוי זוג המפרשים שבראשו, הוא 137 מטרים.
מגדל ארמון - מגדל משרדים שנבנה ב-1998 בשכונת הדר, גובהו 71 מטרים ו-18 קומות.
מבנים בעלי חשיבות/עניין > מבני דת

מערת אליהו היא מערה בצלע הר הכרמל שבה, לפי המסורת העממית הסתתר אליהו הנביא בברחו מפני מלכי ישראל
המרכז הבהאי העולמי המרכז העולמי של הדת הבהאית שנמצא בחיפה.
מבנים בעלי חשיבות/עניין > מבני דת > בתי כנסת

בית הכנסת המרכזי (או בית הכנסת הגדול) של חיפה שוכן בין רחוב הרצוג לרחוב הרצל. בית הכנסת נבנה ב-1937 על ידי חברת פיק"א, אולם התפילה מחופה בתקרת עץ, החזית הפונה לרחוב הרצל מעוטרת במנורה, סמלי שנים עשר השבטים ואיור של אליהו הנביא ובכניסה מרחוב הרצוג קשתות המוחזקות על ידי עמודים עם זוג אריות וביניהם לוחות הברית. בשנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20 היה בית הכנסת המרכזי שוקק חיים ורבים התפללו בו, עד שהוחלט לסגור את קטע הרחוב בחזית בית הכנסת לתנועה בשבתות ומועדי ישראל והתנועה הועברה לרחוב החלוץ הסמוך. במהלך השנים התמעטו המתפללים עד שבית הכנסת כמעט נעזב מיושביו.
מבנים בעלי חשיבות/עניין > מבני דת > מסגדים

מסגד אל-ג'רינה נקרא גם "המסגד הגדול", נבנה במאה ה-18 בעיר התחתית ושימש כמסגד הראשי של ערביי חיפה עד מלחמת העצמאות. בצידו הדרומי של המסגד נבנה מגדל שעון העשוי מאבן כורכר
מבנים בעלי חשיבות/עניין > מבני דת > כנסיות

מנזר סטלה מאריס - המנזר נבנה ב-1767 ונהרס ב-1831. ב-1827 החל האב קאסיני חבר המסדר הכרמליתי ואדריכל, לבנות מחדש את המנזר. הכנסייה נפתחה ב-1836, והבנייה הושלמה ב-1853. המקום שימש כמנזר, בית חולים ואכסניה. ב-1839 העניק האפיפיור גרגוריוס השישה עשר לכנסייה תואר כבוד של "בזיליקה מינור", כאות לכך שהכנסייה נחשבת "כנסיית אם" של המסדר. בתקרת הכנסייה ציורי קיר העוסקים בסיפורי התנ"ך אגף אחר של המנזר משמש כבית מלון לצליינים.
מבנים בעלי חשיבות/עניין > מבני דת > מקדשים

מקדש הבאב ("כיפת הזהב") - מקדש בהאי השוכן במתחם הבהאי על מורדותיו הצפוניים של הכרמל. במקדש שמורים שרידיו של עלי מוחמד שיראזי, הבאב מייסד הבאביזם ומבשר הדת הבהאית.
אתרי תיירות עיקריים

הגנים הבהאיים – גנים אלה, המוכרים גם כ"גן הפרסי", הם הגדולים שבין האתרים הבהאיים בישראל, וידועים בכל העולם כסמל הדת הבהאית וכסמלה של חיפה. אולם, אין הם גנים ציבוריים
המושבה הגרמנית - המושבה נבנתה על ידי גרמנים חברי כת הטמפלרים בשנת 1868, והייתה הראשונה, בגל השני, מבין המושבות שבנו הטמפלרים בארץ ישראל
גן החיות - גן חיות הכולל גם מוזיאונים שונים
טיילת לואי - טיילת לאורך מרכז הכרמל והמרכז הבהאי העולמי עם נוף למפרץ חיפה, הקריות, הגליל המערבי, הגליל וצפון ישראל.
מוזיאוני חיפה
שדרות בן-גוריון והמושבה הגרמנית המושבה הגרמנית בחיפה, ובליבה שדרות בן-גוריון הנחשב כאחד הרחובות היפים בישראל.
סטלה מאריס ורכבל חיפה מנזר סטלה מאריס והרכבל הישן של חיפה, המוביל מסטלה מאריס לשכונת בת גלים.
גן הפסלים גן פסלים של האמנית אורסולה מלבין בשדרות הציונות.
נחל שיח ובוסתן כיאט נחל שיח היורד משכונת כרמליה שבכרמל אל השכונות התחתונות, ובוסתן כיאט בסוף הנחל אשר הוא מעיין מהתקופה העות'מאנית.
אתרי תיירות עיקריים > מוזיאונים

להרחבה - מוזיאוני חיפה.
מוזיאון ההעפלה וחיל הים ע"ש דוד הכהן - סוקר את ההיסטוריה הימית הצבאית של מדינת ישראל - מימי ההעפלה - העלייה הבלתי ליגאלית לארץ ישראל בימי המנדט הבריטי ודרך ההיסטוריה של חיל הים הישראלי מאז הקמתו ועד ימינו
המוזיאון הימי הלאומי - המוזיאון מוקדש לתולדות הספנות באגן הים התיכון, בים סוף ועל גדות הנילוס ותצוגתו משקפת חמשת אלפים שנות היסטוריה ימית. אוספי מוזיאון חיפה לאמנות עתיקה שנסגר הועברו למוזיאון הימי ולעיתים נערכות תצוגות מאוספים אלו
מוזיאון הכט - נמצא באוניברסיטת חיפה, נקרא על שם מקימו, ד"ר ראובן הכט מייסד "ממגורות דגון". המוזיאון מתמקד בארכאולוגיה של ארץ ישראל ובאמנות, בעיקר אמנות יהודית ואמנות של יהודים שנספו בשואה
המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל בניין ההיסטורי של הטכניון - מיועד לקרב את המדע והטכנולוגיה לקהל הרחב ובעיקר לילדים ולבני נוער
מוזיאון העיר חיפה - בית העם, מוזיאון העוסק בתיעוד ובהצגת ההיסטוריה של העיר חיפה, המוזיאון נפתח בנובמבר 2000, והוא ממוקם במבני בית העם הטמפלרי ובית הספר הטמפלרי, במושבה הגרמנית
מוזיאון חיפה לאמנות - פועל בבניין שבואדי ניסנאס במבנה אבן ייחודי שנבנה בשנות השלושים כבית ספר והוכרז כאתר לשימור. זהו אחד משלושת המוזיאונים לאמנות הגדולים בישראל, מתמקד בהצגת אמנות עכשווית, ישראלית ובינלאומית
מוזיאון טיקוטין לאמנות יפנית - מוזיאון המוקדש באופן בלעדי לתצוגה ושימור של אמנות יפנית
המוזיאון לטבע - נמצא בבית פנחס של המכון הביולוגי בגן החיות הלימודי חיפה, מציג פוחלצים במספר נושאים, ותצוגת חוליות ולסתות לווייתנאים
המוזיאון לפרהיסטוריה ע"ש משה שטקליס - נמצא בבית פנחס של המכון הביולוגי בגן החיות, נועד להצגת ממצאים מתקופות פרהיסטוריות וכן כדי לשמש מרכז למחקר מדעי על תקופות אלה.
מוזיאון מאנה כץ - המוזיאון שוכן בבית בו התגורר מאנה כץ בארבע השנים האחרונות לחייו. המוזיאון מתמקד ביצירותיו של מאנה כץ ובאלו של "אסכולת פאריס היהודית" שבין שתי מלחמות העולם, אליה השתייך מאנה כץ
מוזיאון רכבת ישראל - מוזיאון הרכבת הלאומי הישראלי. ממוקם בתחנת הרכבת חיפה מזרח, אשר הייתה בעבר תחנת הרכבת העיקרית בחיפה
מוזיאון דגון - מוזיאון לתולדות הדגן ומוצריו השוכן במבנה המשרדים של ממגורות דגון.
ראו גם

מוזיאוני חיפה
הערות שוליים

↑  יוסי בן-ארצי, חיפה - היסטוריה מקומית, עמוד 24 הערה 40
↑   נעמה ריבה, תערוכת קבע עם ציורים, פסלים ומיצבים נחנכה בציר המדרגות בחיפה, באתר הארץ, 19 באפריל 2022
↑  פארק הכט - באתר העירייה
↑  פארק הכט, כמעט מושלם
↑  "דרך נוף חיפה" – מסלול המצפורים
↑  נדב ברקאי, "דרך נוף חיפה" – מסלול המצפורים
↑  חיפה, בת גלים, טחנת רוח גרמנית
↑  תחקיר: למי שייך בית הכנסת המרכזי של חיפה?
↑  שערי בית הכנסת המרכזי של חיפה נותרו נעולים, באתר ערוץ 7
תל אבו הואם כפי שצויר בשנת 1840 על ידי הצייר האנגלי ויליאם הנרי ברטלט, הציור נמצא במוזיאון הימי הלאומי
מבט מגני המרכז הבהאי העולמי לעבר המושבה הגרמנית הפרושה למרגלותיהם
משכנו הראשון של הטכניון כפי שצולם ב־2006. כיום שוכן בבניין מדעטק - המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל
בניין הקזינו בבת גלים, 1947
מגדל המים בנווה שאנן
מגדל המפרש בקריית הממשלה על שם יצחק רבין הפך עם הקמתו לאחד מסמלי העיר
תל א-תוואני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  838 מ' 
 מדינה:  ישראל 
 מיקום:  חברון, ישראלישראל
 קואורדינטות:  31°24′34″N 35°09′39″E﻿ / ﻿31.4094363°N 35.1607617°E﻿ / 31.4094363; 35.1607617
  (למפת הר חברון מוגדלת) תל א-תוואני(למפת הר חברון רגילה) תל א-תוואני(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל א-תוואני(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל א-תוואני
 
תל א-תוואני (בערבית: تل التواني) הוא פסגה בהרי יהודה, מדרום למעון, בגובה 838 מטר מעל פני הים. התל בנוי מסלעי קירטון עם כיסוי נארי ובו מערות אחדות. ההר מכוסה יער של עצי אורן שניטע על ידי קרן קיימת לישראל. מהתל תצפית על מדבר יהודה, ים המלח והרי מואב. עליו מצוי מאגר המים האזורי. מצפון-מערב לתל א-תוואני נמצא הכפר הערבי א-תוואני הבנוי על שרידי ח'ירבת א-תוואני.
גלריית תמונות

תמונה פנורמית של תל א-תוואני – מצולם ממעון. בשני צידי התמונה בתים במעון.
תמונה פנורמית: מראה הזריחה מתל א-תוואני – מבט על מדבר יהודה וים המלח