מסגרות חינוכיות לגיל הרך בישראל
הערות שוליים

1 2  רוזנטל מ'. (2004). מדיניות חברתית חינוך ואיכות –טיפול במסגרת החינוך לגיל הרך. בתוך: זרקורים על מדיניות חברתית
↑  Love, J. M., Harrison, L., Sagi‐Schwartz, A., Van IJzendoorn, M. H., Ross, C., Ungerer, J. A., ... & Constantine, J. (2003). Child care quality matters: How conclusions may vary with context. Child development, 74(4), 1021-1033.
1 2  שהם, ש'., וצור, א. (2005). החינוך לגיל הרך בישראל - מהיכן ולאן?. הכנסת, נציבות הדורות הבאים.
↑  Jorge Luis García, James J. Heckman, Duncan Ermini Leaf, María José Prados, The Life-cycle Benefits of an Influential Early Childhood Program, 2016-12
↑  Edward C. Melhuish, Mai B. Phan, Kathy Sylva, Pam Sammons, Iram Siraj-Blatchford, Brenda Taggart, Effects of the Home Learning Environment and Preschool Center Experience upon Literacy and Numeracy Development in Early Primary School, Journal of Social Issues 64, 2008-03, עמ' 95–114 doi: 10.1111/j.1540-4560.2008.00550.x
↑  NICHD Early Child Care Research Network, Early child care and self-control, compliance, and problem behavior at twenty-four and thirty-six months
↑  וולנסקי, ע'., סלע, א', אשר, א'. (2015) מדיניות הגיל הרך סקירה משווה. הוגש למנהלת האגף לחינוך קדם יסודי. משרד החינוך, לשכת המדען הראשי.
1 2 3 4 5 6 7 8 9  מושל, ס' (2015) חינוך לגיל הרך כמנוף לצמצום אי שוויון: מחקר, מדיניות ופרקטיקה, סקירה מוזמנת כחומר רקע לעבודת הצוות "אי שוויון וחינוך: קשרים בין גידול באי-שוויון חברתי-כלכלי לבין שוויון בהזדמנויות ובהישגים בחינוך" היזמה למחקר יישומי בחינוך.
↑  רבינוביץ, מ'. (2015). המענה הציבורי לילדים בגיל הרך בישראל תמונת מצב. הכנסת, מרכז המחקר והמידע.
1 2 3 4  רבינוביץ, וורגן, תקנות חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, 2020
1 2  רבינוביץ‘,מוניקנדם-גבעון, וייסבלאי, מסגרות לילדים בגיל הרך והפיקוח הממשלתי עליהן, 2020
↑  רבינוביץ, וורגן, יישום החוק בדבר התקנת מצלמות במעונות יום, 2022
1 2 3  פיכטלברג-ברמץ, א' וחריס-אולשק, ר' (2013). מעונות ומשפחתונים המוכרים על ידי משרד העבודה, הרווחה, והשירותים החברתיים – תשע"א. משרד הכלכלה: מחקר וכלכלה.
↑  חוק סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי, תשנ"ב-1992
1 2 3 4 5 6 7  משרד התעשייה המסחר והתעסוקה, אגף מעונות יום ומשפחתונים לגיל הרך (2009). סטנדרטים להפעלת מסגרות חינוכיות לפעוטות. בתוך: דו"ח ועדה מייעצת בראשותה של פרופ' רוזנטל מרים.
1 2  המועצה הלאומית לשלום הילד, (2015). ילדים בגיל הרך בישראל 2015: תמונת מצב.
↑  המערך הלאומי לנתוני היפגעות ובטיחות ילדים. (2017). דו"ח תמותת ילדים מהיפגעות בלתי מכוונת בשנת 2016.
↑  Doron, A. (1976). Child care: Cross-national studies of social service systems – Israel. Jerusalem: Ministry of Social Work, Department of Research, Planning and Training.
↑  Ajzenstadt, M. & Gal, J. (2001). Appearances can be deceptive: Gender in the Israeli welfare state. Social Politics, 8, 92‐324.
1 2  רוזנטל, מ'. (2000). מסגרות חינוכיות חוץ ביתיות לתינוקות ופעוטות. בתוך פ"ש קליין (עורכת) תינוקות, טף, הורים ומטפלים – מחקרים בנושא התפתחות הילד בישראל. הוצאת רכס מרכז בייקר, אוניברסיטת בר-אילן. 79-119.
↑  איש-שלום, י'. (2000). מעונות יום ויציאה לעבודה של אמהות לילדים קטנים. ירושלים: משרד העבודה והרווחה, הרשות לתכנון כוח אדם.
↑  וייסבלאי, א', (2015) מדיניות ציבורית בתחום החינוך לגיל הרך - סקירה משווה. מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
↑  Kaga, Y., Bennett, J., & Moss, P. (2010). Caring and learning together: A cross-national study on the integration of early childhood care and education within education. UNESCO
↑  Sagi, A., Koren‐Karie, N., Gini, M., Ziv, Y., & Joels, T. (2002). Shedding further light on the effects of various types and quality of early child care on infant–mother attachment relationship: The Haifa Study of Early Child Care. Child development, 73(4), 1166-1186.
↑  Vandell, Deborah Lowe, et al. "Do effects of early child care extend to age 15 years? Results from the NICHD study of early child care and youth development." Child development 81.3 (2010): 737-756