stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מדי וסמלי האס אס
עיצוב וסגנון המדים > מדי אס אס טרם המלחמה (1934–1938)

בשנת 1934 (30 ביוני עד 2 ביולי) התרחש מאורע ששינה באופן משמעותית את מערכת הסמלים והדרגות של האס אס, ליל הסכינים הארוכות. כתוצאה מכך שהאס אס נטל חלק בטיהור ובהוצאה להורג של הנהגת האס אה, הוא הוכרז כגוף נפרד של המפלגה הנאצית הכפופה ישירות להיטלר. חלק משמות הדרגות, בעיקר המש"קים שונו כדי להיבדל מהדרגות המקוריות באס אה. בעקבות מאורע זה האס אס השתלט באופן רשמי על מחנות הריכוז, שהיו עד אז בידי האס אה והמשטרה. שומרי המחנות החלו לענוד סמל גולגולת על תג הצווארון הימני, כדי לבדל את עצמם מהמספור הגדודי של יחידות האס אס הכלליות. אחרים ענדו תגים עם שם המחנה (לדוגמה "D" לדכאו), ואחרים תגיות ללא שום סימון. בשנת 1935, כאשר התחוור שמדי האס אס השחורים אינם מתאימים לעבודה היום יומית, יחידת הפיקוח על מחנות הריכוז הכריז על שימוש במדים בצבע חום-אדמה, שהיו זהים בעיצובם למדים השחורים, מלבד תגי כתף שנוספו בשני הצדדים. במרץ 1936 נוסדו באופן רשמי יחידות גולגולת המת כענף השלישי של האס אס ששירותו במחנות הריכוז.
באותה התקופה ומסיבות דומות היחידות הצבאיות של האס אס (יחידת שומרי הראש של היטלר וכוח הכוננות (Verfügungstruppe)) החליפו את המדים השחורים במדים בצבע אפור-אדמה. מדים אלו התבססו על המדים השחורים, אך במקום סרט הזרוע עם צלב הקרס האדום על השרוול השמאלי, נתפר לשרוול תג עם צלב קרס ונשר. נוספו למדים מכנסיים, ונעליים או מגפיים צבאיות בחצי גובה הברך. ביוני 1938 החלו יחידות האס אס הכלליות להשתמש גם כן במדים אלו, וכדי להיבדל מהן היחידות הצבאיות החלו לענוד תגי כתף.
בפברואר 1934 הונפק אות כבוד למשרתים הוותיקים (Ehrenwinkel für Alte Kämpfer), קרי אנשי אס אס שהצטרפו למפלגה הנאצית על זרועותיה השנות לפני עליית הנאצים לשלטון (30 בינואר 1933). לאחר האנשלוס גם חברי המפלגה הנציונל-סוציאליסטית הגרמנית באוסטריה שהצטרפו קודם ל-18 בפברואר 1938 היו זכאים לאות. האות נראה כמו האות V, עשוי משרוך כסוף ונענד על השרוול הימני.
בתקופה זו גם סמלי האס אס עברו ריענון. את סמל הגולגולת הפרוסי חסר הלסת החליפו בגולגולת בסגנון נטורליסטי עם לסתות מגחכות. סמל הגולגולת הישן אומץ על ידי חיל השריון שזה עתה הוקם. בנוסף, במרץ 1936 אישר היטלר עיצוב חדש של נשר בסגנון אר דקו עבור האס אס, שהיה בשימוש כתג כובע ושרוול עד לתום המלחמה.
בשנת 1938 החלו להשתמש בסמלי יהלום שנענדו על החלק התחתון של השרוול השמאלי. בין השנים 1939–1940 הרחיבו את מערכת הסמלים על גבי השרוול והחפתים, לסך של יותר מ-30 סוגי סרטי חפת ו-12 סוגי יהלומי שרוול.
הגרסה השנייה של הטוטנקופף שהיה בשימוש האס אס בין השנים 1934–1945
מדי אס אס אפורים
תג הנשר בסגנון אר דקו שהיה בשימוש בין השנים 1935–1945
יהלום שרוול של האס דה
מדי אס אס מיוחדים

לקצינים באס אס הייתה אפשרות לרכוש מדי שרד, הדומים לחליפות אזרחיות, שנלבשו עם עניבת פרפר שחורה או לבנה ומקטורן.
לשימוש באזורים חמים, כמו דרום אירופה וצפון אפריקה, יוצרו מדי טרופיים מכותנה בצבע חום בהיר. הסמלים והתגים היו דומים לאלו הרגילים, אך נעשה שימוש ברקמה בצבע זהה למדים על רקע שחור. חיילי וואפן אס אס היו הראשונים להשתמש במדי הסוואה, והם עשו בהם שימוש נרחב במהלך המלחמה. בגדים אלו נלבשו לרוב כסרבלים וכיסויי קסדה, ובשלב מאוחר יותר יוצרו ירכיות הסוואה ייעודיות.
קורט ווילימצ'יק (Kurt Willimczik) לבוש במדי קיץ לבנים בשנת 1939. ניתן להבחין באות הכסוק בשרוול הימני, ובתג הנשר והטוטנקופף על הכובע
ירכית הסוואה של האס אס
מספרי חבר באס אס

אדולף היטלר, כפיהרר של גרמניה, קיבל את מספר החבר 1 הסמלי. אמיל מוריס (ממייסדי האס אס) הוא מספר 2. המספרים חולקו לפי הוותק, מה שהפך את היטלר לחבר האס אס הבכיר ביותר, וניתנה בכירות לחברים הראשונים. מספרים הנמוכים מ-50,000 מעידים על חברות לפני עליית הנאצים לשלטון ב-1933 והקנו מעמד ויוקרה. מספרים מתחת ל-500 נחשבים כגרעין המייסד, ומתחת ל-50 לחברים הראשונים בעלי קרבה אישית להיטלר.
ראו גם

דרגות האס אס
הערות שוליים

↑  Givhan, Robin (15 באוגוסט 1997). "Clothier Made Nazi Uniforms". Los Angeles Times. The Washington Post. נבדק ב-5 בדצמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  גל סלונימסקי‏, הוגו בוס היה חלק מהמפלגה הנאצית. זה בסדר ששכחנו?, באתר וואלה, 8 באפריל 2021
↑  רונה המבוססת על הרונה הפרוטו-גרמאנית "Sowilō", או ᛋ, שמשמעותה "שמש"
סרט זרוע בעל שלושה פסים כסופים שהיה בשימוש בשנים הראשונות על ידי האס אה
מערכת דרגות האס אס הקדומה ביותר, משנת 1929
איור של הגרסה השנייה של הטוטנקופף ("גולגולת המוות") שהיה בשימוש האס אס בין השנים 1934–1945
סמלי דרגות אס אס, שנענדו כתגי צווארון, שרוול וכתף
מחלקת הטיס

קורס הטיס הראשון של מחלקת הטיס, עומדים מימין: משה פלד, מנחם ברנשטיין, פרץ גרוסר, צבי מנט (מכונאי), כורעים מימין: ששון נוביק, יעקב בן חיים, 1944
מחלקת הטיס הייתה הזרוע האווירית של הפלמ"ח. המחלקה נוסדה בדצמבר 1943 ופעלה עד ששולבה בשירות האוויר של ההגנה ב-10 בנובמבר 1947, שהפך חצי שנה אחר כך, ב-28 במאי 1948, לחיל האוויר הישראלי של צבא הגנה לישראל. לאחר שילובה של המחלקה בשירות האוויר בנובמבר 1947, השתתפו טייסיה במלחמת העצמאות במסגרת שתי טייסות נפרדות בצה"ל, טייסת הגליל וטייסת הנגב.
עוד לפני הקמת מחלקת הטיס, התקיימו בארגון ההגנה קורסי טיס. קורס הטיס הראשון הסתיים בסוף יולי 1939, 20 שנה לאחר הקמת ארגון ההגנה. הקורסים חודשו ארבע שנים אחר כך, ב-1943, עקב מלחמת העולם השנייה, שפרצה בראשית ספטמבר 1939.
במחלקה הוכשרו 34 טייסים, שמתוכם 24 התגייסו לחיל האוויר והנותרים פרשו מטיס. על המחלקה פיקדו, בין היתר, פנחס בן־פורת, שלמה מילר, יעקב בן-חיים ויצחק בודניק (יבנה).
נוסף על היותה הזרוע האווירית של הפלמ"ח, מחלקת הטיס הייתה גם גוף התעופה היחיד ששמר על רצף של פעילות מבצעית מסיום מלחמת העולם השנייה בספטמבר 1945 ועד פרוץ מלחמת העצמאות בנובמבר 1947.
רקע > היחידות האוויריות בהגנה ובפלמ"ח בשלהי שנות ה-30 ובראשית שנות ה-40 של המאה ה-20

ב-20 ביולי 1939 הסתיים קורס הטיס הראשון של ארגון ההגנה, אך בעקבות פרוץ מלחמת העולם השנייה ב-1 בספטמבר אותה שנה הופסקו הקורסים, והם חזרו לפעילות רק ארבע שנים אחר כך ב-1943.
הקמת המחלקה

הפלמ"ח הוקם ב-15 במאי 1941, בחסות הבריטים וארגון ההגנה. מטרתו של הפלמ"ח הייתה להפעיל מלחמת גרילה נגד הגרמנים אם אלה ייכנסו לארץ ישראל. עלתה גם שאלת התעופה הביטחונית. בשנת 1942 התאספו מספר "משוגעים לתעופה" שהיו חברי הפלמ"ח בקיבוץ שריד, ותכננו את הקמתה של מחלקה שתקיים קורסי דאייה וטיסה. החברים שנאספו בקיבוץ שריד נאלצו בתקופה שלאחר מכן להתנדב לצבא הבריטי נוכח התקרבות החזית הצפון-אפריקאית לארץ ישראל, והתכנון לא נשא פרי.
הבריטים ביקשו שמדריכי דאייה יועמדו לרשות טייסיהם במרץ 1943, והפלמ"ח נענה לבקשתם.
עם התרחקות החזית מארץ ישראל לאחר קרב אל-עלמיין השני ב-1942, החל הפלמ"ח להגדיר את מטרתו מחדש. בתהליך עיצובו ככוח המגויס של ארגון ההגנה ניתן גם מקום לשאלת התעופה. במאי 1943 נערכה פגישה בין יגאל אלון, ממפקדי הפלמ"ח, לבין ישראל גלילי ואליהו גולומב, שעמדו בראש המטה הארצי של ההגנה (הגוף המדיני שקישר בין מחלקת הביטחון של הסוכנות היהודית לבין המטה הכללי של ההגנה), שבה סוכם כי הפלמ"ח יוכל לפתוח קורסי דאייה וטיס בתנאי שלא יידרש לכך סיוע כספי של ההגנה. המימון בא מחברי הפלמ"ח עצמם, שביקשו להשתתף בבניין כוח המגן העברי במקצועות התעופה. אותם "משוגעים לתעופה" עבדו במשך תשעה חודשים רצופים בקיבוץ משמר העמק במשטר "עבודה ואימונים" קפדני שאפיין את הכוח המגויס של ההגנה, וזאת כדי לממן את קורס הדאייה שלהם.
הקמתה של מחלקת הטיס לא נעשתה על ידי מפקדי הכוחות וקובעי המדיניות, אלא דווקא "מלמטה" - על ידי "המשוגעים לתעופה", אותם ארץ-ישראלים שהתגייסו לשורות ההגנה ורצו לממש את חזונם להקים כוח אווירי עברי. בשונה מזרוע הים, למשל, שנתפסה כחיונית בתקופת המלחמה לשם הצלת יהודי אירופה, הפעולה בזרוע האוויר נתפסה כמשנית לכוחות החיוניים וככוח שולי בחשיבותו.
הכשרת טייסים והתגבשות המחלקה

על מנת שיוכלו לממן את חייהם ואימוניהם, המשתתפים עבדו במשק במהלך לימודי הטיס. בתחילה למדו משתתפי המחנה דאייה, אשר התקיימו בחורשת כפר ילדים שממוקמת סמוך לגבעת המורה שליד עפולה. לאחר שהסתיימו לימודי הדאייה הם למדו טיס מוטורי. לאחר סיום מחנה הדאייה 26 דואים זכו בדרגה א', מתוכם 12 אנשי פלמ״ח. ואילו 12 דואים זכו בדרגה א', מתוכם 11 היו אנשי פלמ״ח אשר החזיקו בדרגה א' עוד לפני כן.
בעקבות דרישתם של חברי הפלמ"ח אשר סיימו לימודי דאייה, הורכבה במסגרת הפלמ"ח קבוצת דואים אשר קובצו מכל פלוגותיו של הפלמ"ח. לקבוצה קראו בשם המוסווה "סניף הגליל התחתון של הקלוב הארץ-ישראלי לתעופה".
לבסוף החליטו מפקדי הפלמ"ח שטייסיו יצורפו למחלקת הסיירים של הפלמ"ח. אך רק לאחר מאבק עיקש של הטייסים הוקמה המחלקה. החל מ-1943 רוכזה כל פעילות הקלוב הארץ-ישראלי לתעופה על ידי המחלקה.
המחלקה > פעילותה המבצעית של מחלקת הטיס

פעילותה המבצעית של מחלקת הטיס החלה בסוף 1946 ונמשכה עד מלחמת העצמאות. טייסי המחלקה מילאו תפקידים אשר תרמו ליכולת הלחימה של הפלמ"ח בפרט ושל ההגנה בכלל. בין היתר, הם ביצעו צילומי אוויר למטרת איסוף מודיעין, שימשו כחולייה מקשרת בין מטה הפלמ"ח לבין יחידות החטיבה, איתרו שדות נחיתה טבעיים, עזרו בפעולות מבצעיות, סיפקו תחמושת, כלי נשק, מזון ותרופות ליישובים מבוצרים והעבירו מודיעין קרבי בזמן אמת. פעילותה המבצעית של המחלקה עסקה גם בעיקר בתצפיות, צילומים, סיורים וקישורים אוויריים.
אנשי מחלקת הטיס ליוו מחלקות שיצאו למסעות רגליים במדבר יהודה ובנגב, שמרו על קשר עימן באמצעות הצנחת ציוד, דואר והוראות להמשך פעילות, צילמו מהאוויר כפרים ערביים, ורשמו מקומות מתאימים ליד נקודות רחוקות שישמשו כמנחתים בזמן חירום. המחלקה ניסתה לראשונה לצלם ממטוסים החל מ-1945. הטיסות בוצעו לרוב במטוסי טיילורקרפט. המצלמות והסרטים סופקו על ידי מחלקת התכנון של ארגון ההגנה. לאחר סיום כל טיסת צילום הטילו הטייסים את סרטי הצילום מעל קיבוץ נען במקום ובזמן אשר תואמו מראש. טייס שנבחר מהמחלקה אסף את הסרטים, מסר אותם וקיבל משימות והדרכות לצילומי מטרות נוספות.
פירוק המחלקה

מחלקת הטיס פורקה בנובמבר 1947 ובאותו חודש שולבה בשירות האוויר של ההגנה. במאי 1948 פורק ארגון ההגנה ויחד איתו גם שירות האוויר, והוקם צבא הגנה לישראל. מרבית טייסי המחלקה פרשו מטיס, והיתר שירתו בחיל האוויר ולאחר שירותם הצבאי שימשו חלקם כטייסים בחברות תעופה.
ראו גם

ראשית התעופה העברית בארץ ישראל
שירות האוויר
חיל האוויר הישראלי
לקריאה נוספת

עודד מרום, ‏מחלקת הטיס של הפלמ״ח, עמותת חיל האוויר, 2005, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
עדו אמבר ואחרים, ‏שורשי חיל־האויר – התפתחות התעופה הבטחונית בארץ ישראל עד הקמת המדינה, משרד הביטחון, 1997, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
אביגדור שחן, ‏כנפי הניצחון, עם הספר, 1966, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
דני שלום, ‏כנפי מלחמה כנפי שלום – תולדות התעופה בארץ ישראל במאה העשרים, הד ארצי, 1999, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
הערות שוליים

1 2  מרום (2005), עמ' 45.
↑  הוקם צבא-ההגנה לישראל, דבר, 28 במאי 1948
1 2  מחלקת הטיס, באתר הפלמ"ח
1 2  שלום (1999), עמ' 67.
↑  מחלקת הטיס של הפלמ"ח, באתר הפלמ"ח
↑  אמבר ואחרים (1997), עמ' 77.
1 2 3  מרום (2005), עמ' 9–11.
↑  מרום (2005), עמ' 15.
↑  מרום (2005), עמ' 13.
↑  שלום (1999), עמ' 81.
↑  מרום (2005), עמ' 20.
↑  שלום (1999), עמ' 82.
↑  מרום (2005), עמ' 5.
↑  מרום (2005), עמ' 32.
↑  שחן (1966), עמ' 49.
↑  שלום (1999), עמ' 68.
↑  שחן (1966), עמ' 31.
↑  שחן (1966), עמ' 60.
1 2  מרום (2005), עמ' 46.
↑  אמבר ואחרים (1997), עמ' 85.
1 2  מחלקת הטיס של הפלמ"ח - תחומי פעילות, באתר הפלמ"ח
↑  מרום (2005), עמ' 43.
↑  מרום (2005), עמ' 48.
1 2  שחן (1966), עמ' 50.
1 2 3 4 5  מחלקת הטיס של הפלמ"ח - התבססות, באתר הפלמ"ח
↑  מרום (2005), עמ' 53.
↑  מרום (2005), עמ' 55.
↑  מרום (2005), עמ' 56.
↑  מרום (2005), עמ' 75.
↑  מרום (2005), עמ' 204.
↑  שלום (1999), עמ' 74.
↑  מרום (2005), עמ' 81.
1 2  אמבר ואחרים (1997), עמ' 94.
↑  אמבר ואחרים (1997), עמ' 95.
↑  מרום (2005), עמ' 92.
↑  מרום (2005), עמ' 93.
↑  מרום (2005), עמ' 94.
↑  מרום (2005), עמ' 121.
פנחס בן-פורת (פיניה), מפקדה הראשון של מחלקת הטיס
סיוע אווירי של טייסי מחלקת הטיס בנגב, 1948
אנשי מחלקת הטיס של הפלמ"ח מתאמנים בנען, 1945, ארכיון ההגנה
מודל חישובי

מכונת טיורינג, המודל החישובי השקול למחשב
בתורת הסיבוכיות ובתורת הרקורסיה, מודל חישובי הוא אוסף של פעולות המותרות בחישוב והעלות שלהן. מודלים אלו משמשים למדידת המורכבות של אלגוריתם מבחינת זמן ריצה או זיכרון, ואף עונים על שאלות מהצורה: "בהינתן מודל חישובי מסוים, האם ניתן להכריע בעיה מסוימת, ובכמה זמן?"
דוגמות > אוטומט סופי

אוטומט סופי דטרמיניסטי הוא חמישייה  A=(Q,\Sigma ,q_{0},\delta ,F) כאשר:
Q היא קבוצת המצבים האפשריים באוטומט.
\Sigma  היא הא"ב הסופי של השפה שהאוטומט מתאר.
q_{0} הוא המצב ההתחלתי באוטומט
\delta \colon Q\times \Sigma \to Q היא פונקציית המעברים. כלומר,  \delta  מקבלת מצב ואות קלט, ומחזירה את המצב הבא.
F\subseteq Q היא קבוצת המצבים המקבלים באוטומט.
האוטומט מקבל מילת קלט  w\in \Sigma ^{*} (נוכל גם לומר כי  w=w_{0}w_{1}...w_{n-1},\forall i<n:w_{i}\in \Sigma ), וקורא את האותיות בה בזו אחר זו. הוא מתחיל את ריצתו על המילה במצב  q_{0}, משם עובר למצב  q_{1}=\delta (q_{0},w_{0}), וכך הלאה (באמצעות הכלל  q_{i}=\delta (q_{i-1},w_{i-1}). נאמר כי המילה שייכת לשפת האוטומט, אם"ם הריצה של האוטומט על המילה מסתיימת במצב מקבל, כלומר,  q_{|w|}\in F.
קיימים שני סוגים של אוטומט סופי: אוטומט סופי דטרמיניסטי ואוטומט סופי לא דטרמיניסטי. משפט הדטרמיניזציה קובע כי שני המודלים הללו שקולים מבחינת יכולת החישוב שלהם, כלומר לכל אוטומט סופי לא דטרמיניסטי  N קיים אוטומט סופי דטרמיניסטי  A כך שמתקיים  L(A)=L(N).
זהו מודל חישובי פשוט למדי. משפחת השפות שניתנות לקבלה על ידי אוטומט סופי היא משפחת השפות הרגולריות. אלו גם בדיוק השפות שניתנות ליצירה בעזרת דקדוקים רגולרים.
דוגמות > אוטומט מחסנית

אוטומט מחסנית הוא מודל חישובי שמהווה הרחבה לאוטומט סופי דטרמיניסטי על ידי הוספת מחסנית שבה האוטומט מסוגל לאחסן מידע. הרחבה זו מגדילה את כוחו של האוטומט, כלומר את מחלקת השפות שהוא מסוגל לזהות.
פורמלית, אוטומט מחסנית הוא השישייה  M=(Q,\Sigma ,\Gamma ,\delta ,q_{0},F) כאשר:
Q היא קבוצת המצבים ההתחלתיים.
\Sigma  היא הא"ב הסופי שמעליו מוגדרת שפת האוטומט.
\Gamma  היא הא"ב הסופי של המחסנית (קבוצת האותיות שיכולה להיכתב במחסנית).
\delta \colon Q\times (\Sigma \cup \{\varepsilon \})\times \Gamma \rightarrow Q\times \Gamma  היא פונקציית המעברים, המקבלת מצב, אות קלט, ואות מחסנית (לקריאה) ומחזירה את המצב הבא ואות מחסנית (לכתיבה במחסנית).
q_{0}\in Q המצב ההתחלתי.
F\subseteq Q קבוצת המצבים המקבלים.
ניתן להגדיר את שפת האוטומט בשני אופנים:
באמצעות מצבים מקבלים: שפת כל המילים שהאוטומט מקבל כקלט ומסיים את ריצתו עליהן במצב מקבל. נסמן שפה זו ב- L_{f}(M).
באמצעות ריקון מחסנית: שפת כל המילים שהאוטומט מקבל כקלט ומסיים את ריצתו עליהן עם מחסנית ריקה. נסמן שפה זו ב- L_{e}(M).
ניתן להראות שאם שפה ניתנת לקבלה בשיטה אחת מהנ"ל, אז ניתן לבנות אוטומט אחר שיקבל אותה בשיטה השנייה. משפחת השפות שניתנות לקבלה על ידי אוטומט סופי היא משפחת השפות החסרות-הקשר. אלו גם בדיוק השפות שניתנות ליצירה בעזרת דקדוקים חסרי-הקשר.
דוגמות > מכונת טיורינג

מכונת טיורינג היא מודל חישובי שמתאר את אופן פעולתו של מחשב. המודל כולל סרט אינסופי של תאים וראש בעל זיכרון סופי היכול לקרוא את תוכנו של התא שבו הוא ממוקם, לכתוב באותו מקום, ולנוע ימינה או שמאלה.
אף על פי שהמודל נראה פשטני, תזת צ'רץ'-טיורינג קובעת שכל חישוב או אלגוריתם בר ביצוע ניתן לתרגם למכונת טיורינג. מבחינה זו מכונת טיורינג שקולה לכל מחשב, ולכן משמשת במדעי המחשב כבסיס לחקר יכולותיו ומגבלותיו התאורטיות של המחשב.
כיום, עם הניסיון ליצור מחשב קוונטי, מתפתחים מודלים חישוביים כגון מכונת טיורינג הסתברותית ומכונת טיורינג קוונטית, שמטרתן להיות בסיס לחקר היכולות של מחשבים עתידיים אלה.
זמן ריצה

בתחום של ניתוח זמן ריצה של אלגוריתמים, מקובל לציין מודלים חישוביים במונחים של פעולות פרימיטיביות פשוטות, שלכל אחת יש עלות יחידה לריצה. לדוגמה, למכונת הגישה האקראית יש עלות יחידה עבור גישה לקרוא ולכתוב לכל תאי הזיכרון שלה.
לעיתים עלויות היחידה של מודל מסוים נוקשות יותר מהעלות שניתן ליישם במציאות, ועל כן עלולים להיות אלגוריתמים מהירים יותר ממה שניתן היה לצפות באופן נאיבי.
ראו גם

אוטומט סופי דטרמיניסטי
אוטומט סופי לא דטרמיניסטי
שפה רגולרית
שפות חסרות הקשר
פונקציה רקורסיבית
תחשיב למדא
מכונת טיורינג הסתברותית
ההיררכיה של חומסקי
דוגמה לאוטומט סופי דטרמיניסטי מעל הא"ב  \Sigma =\{0,1\}, ששפתו היא כל המילים שמתחילות ונגמרות באותה ספרה.
דוגמה לאוטומט מחסנית מעל הא"ב  \Sigma =\{a,b\}, המקבלת את השפה  L=\{a^{i}b^{j}\mid i\geq j\}.
מכונת טיורינג שקוראת מספר בינארי וכותבת את המספר הנגדי לו בשיטת המשלים ל-2.
מייסון מאונט

מייסון מאונט (באנגלית: Mason Tony Mount; נולד ב-10 בינואר 1999) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת הקשר במנצ'סטר יונייטד ובנבחרת אנגליה.
קריירת מועדונים

מאונט נולד בפורטסמות' שבהמפשייר ובגיל שש הוא עבר ללונדון כדי להצטרף לאקדמיה של צ'לסי. הוא עבר בין כל קבוצות הגילאים של צ'לסי והיה אחד מהשחקנים הבולטים בקבוצות הנוער של המועדון. הוא זכה עם קבוצת הנוער של צ'לסי פעמיים בגביע האנגלי לנוער ובעונת 2015/2016 הוא זכה בליגת האלופות לנוער.
ב-יולי 2017 חתם על חוזה בקבוצה הבוגרת של צ'לסי לארבע עונות. ב-24 ביולי 2017, כחלק ממדיניות השאלת שחקנים צעירים של צ'לסי, נשלח בהשאלה לעונה אחת לווויטסה ארנהיים מליגת העל ההולנדית. מאונט הרשים והיה אחד מהשחקנים החשובים בקבוצה, כשכבש 14 שערים בכל המסגרות ורשם שמונה בישולים בעונת 2017/2018. בקיץ 2018 הושאל שוב על ידי צ'לסי, לקבוצת דרבי קאונטי מליגת המשנה באנגליה. באותה עונה הרשים תחת המאמן פרנק למפארד, שהיה אחד השחקנים החשובים בהיסטוריה של צ'לסי. בעונה זו היה אחד השחקנים המצטיינים בדרבי קאונטי ועזר לקבוצה לסיים במקום השישי ולהשיג כרטיס לפלייאוף העלייה לפרמייר ליג. דרבי העפילה עד לגמר הפלייאוף בו הפסידה 0–1 לאסטון וילה במשחק שנערך באצטדיון ומבלי. בעונת 2018/2019 רשם מאונט שמונה שערים, כולל שלושער בניצחון 0–4 על בולטון וונדררס.
קריירת מועדונים > חזרה לצ'לסי

בקיץ 2019 חזר מאונט לצ'לסי, והאריך את חוזהו במועדון עד קיץ 2024, התאחד עם מאמנו בדרבי קאונטי, פרנק למפארד, והפך לשחקן הרכב. הוא כבש את שערו הראשון בפרמייר ליג ב-18 באוגוסט 2019 במחזור השני בליגה במשחק מול לסטר סיטי שהסתיים בתוצאה 1-1. ב-31 באוגוסט 2019 הוא כבש את שערו השני במדי הקבוצה בניצחון 2–3 על נוריץ' סיטי.
ב-29 במאי זכה מאונט בליגת האלופות עם צ'לסי לאחר ניצחון בגמר על מנצ'סטר סיטי בתוצאה 0–1. בליגת האלופות תרם באותה עונה שני שערים ב-11 הופעות. מספר ימים לאחר מכן זכה בתואר שחקן העונה מטעם אוהדי הקבוצה לעונת 2020/2021.
קריירת מועדונים > מנצ'סטר יונייטד

ב-5 ביולי 2023 עזב מאונט את צ'לסי לאחר 18 שנה, וחתם במנצ'סטר יונייטד לחמש שנים. תמורתו שילמה יונייטד לצ'לסי כ-65 מיליון ליש"ט.
קריירת נבחרות

מאונט שיחק בכל הנבחרות הצעירות של אנגליה, וב-2017 הוא זכה עם נבחרת אנגליה עד גיל 19 באליפות אירופה.
באוקטובר 2018, לאחר שהרשים במדי דרבי קאונטי, זומן על ידי המאמן גארת סאות'גייט לסגל נבחרת אנגליה למשחקי ליגת האומות.
ב-7 בספטמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת של אנגליה לאחר שנכנס כמחליף בניצחון 0–4 על נבחרת בולגריה במסגרת מוקדמות יורו 2020. ב-17 בנובמבר 2019 כבש את שערו הראשון במדי הנבחרת בניצחון 0–4 על נבחרת קוסובו באותו טורניר מוקדמות.
נכלל בסגל נבחרת אנגליה לטורניר מונדיאל 2022.
תארים > צ'לסי

ליגת האלופות: 2020/2021
הסופר קאפ האירופי: 2021
גביע העולם למועדונים: 2021
תארים > אישיים

שחקן העונה של צ'לסי: 2020/2021
שחקן העונה של צ'לסי: 2021/2022
הערות שוליים

↑  העברות בעולם, 5.7: מרטינס חתם בברצלונה, מאונט הוצג ביונייטד, באתר וואלה, 5 ביולי 2023
↑  England squad named for FIFA World Cup Qatar 2022 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל האנגלית, 10 בנובמבר 2022 (באנגלית)
| נבחרת אנגליה – יורו 2020 (מקום שני) |
| --- | --- | --- |
|  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 ג'. הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 ד. הנדרסון (משחק ראשון) / רמסדייל (יתר המשחקים) •  14 פיליפס • 15 מינגס • 16 קודי • 17 סאנצ'ו • 18 קלוורט-לואין • 19 מאונט • 20 פודן • 21 צ'ילוול • 22 וייט • 23 ג'ונסטון • 24 ג'יימס • 25 סאקה • 26 בלינגהאם • מאמן: סאות'גייט |  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 ג'. הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 ד. הנדרסון (משחק ראשון) / רמסדייל (יתר המשחקים) •  14 פיליפס • 15 מינגס • 16 קודי • 17 סאנצ'ו • 18 קלוורט-לואין • 19 מאונט • 20 פודן • 21 צ'ילוול • 22 וייט • 23 ג'ונסטון • 24 ג'יימס • 25 סאקה • 26 בלינגהאם • מאמן: סאות'גייט | אנגליה |
| נבחרת אנגליה – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 פופ •  14 פיליפס • 15 דייר • 16 קודי • 17 סאקה • 18 אלכסנדר-ארנולד • 19 מאונט • 20 פודן • 21 וייט • 22 בלינגהאם • 23 רמסדייל • 24 וילסון • 25 מדיסון • 26 גלאגר • מאמן: סאות'גייט |  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 פופ •  14 פיליפס • 15 דייר • 16 קודי • 17 סאקה • 18 אלכסנדר-ארנולד • 19 מאונט • 20 פודן • 21 וייט • 22 בלינגהאם • 23 רמסדייל • 24 וילסון • 25 מדיסון • 26 גלאגר • מאמן: סאות'גייט | אנגליה |
מיקי אבלס

מיקי אבלס (1917 – מאי 2004) היה ספורטאי ספורט נכים ישראלי.
נולד בשם אויגן קפלס. בגיל 29 חלה בשיתוק ונותר פגוע בפלג גופו התחתון. הוא החל לעסוק בספורט במועדון נכי צה"ל בתל השומר והשתתף בתחרויות טניס שולחן במשחקי סטוק מנדוויל. זכה במדליות זהב בטורניר זוגות במשחקי 1958 (עם שמחה לוסטיג) וב-1965 (עם ברוך חגאי).
במשחקים הפאראלימפיים רומא (1960) התחרה בטניס שולחן.
במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968) זכה במדליית ארד טורניר זוגות בטניס שולחן (עם משה גמישידה). בתחרויות השחייה התחרה במשחה 25 מטר בסגנון גב וסיים במקום הרביעי.
בשנת 1970 היה ממייסדי האגודה הישראלית לקליעה בחץ וקשת.
היה בעל בית מלאכה לליפוף טרנספורמטורים, נשוי ובעל משפחה. נפטר במאי 2004.
הערות שוליים

↑  אתר "נשמה"
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים רומא (1960)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | צבי בן-צבי • יגאל פרג'ון |  |
|    טניס שולחן | מיקי אבלס •  מתי אנג'ל • אהרון קירשנר |  |
|    כדורסל |  נבחרת ישראל בכדורסל (משה בורשטיין, מיכאל בן-נפתלי, צבי בן-צבי, ישראל גלובוס, ראובן חברון, שמחה לוסטיג, משה פלד, שמואל פרוכטר, אהרון קירשנר, נפתלי רוסמן) |  |
|    שחייה |  מתי אנג'ל •  ישראל גלובוס •  הדוויג לנג |  |
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה |  ישראל אבן-זהב •  נאורה אבן-זהב • אריה ביזם •  רות בוטון • יעקב בן-אריה • צבי בן-צבי •  אורה גולדשטיין •  יצחק גליצקי •  אמנון וייס • ראובן חברון • ברוך חגאי • יחזקאל בן-שדי •  מלכה חלפון • עוזי טסה • שרון ליבר • איילה מלחן •  בתיה משעני •  גאולה סירי • יוסי סעדון • משה פלד • דוד פרח •  צפורה רוזנבאום •  בתיה שוויקי • דני שחר • יוסף שרב •  שושנה שרעבי • אברהם תשובה |  |
|    חץ וקשת | ישראל אבן-זהב • נאורה אבן-זהב • משה פלד • אהרון קירשנר |  |
|    טניס שולחן |  מיקי אבלס •  מתי אנג'ל •  מיכל אסקפה • יצחק בדלי • שלמה בלן • דני בן-משה •  גבריאל גובי • גוטליב •  משה גמישידה • יוסף זינגר •  ברוך חגאי • יחזקאל בן-שדי • יוסף מוגלניצקי •  בתיה משעני • אהרון קירשנר •  אריה רובין • אהרון שאטל •  יוסף שרב |  |
|    כדורסל |  נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) (ישראל אבן-זהב, אריה ביזם, יעקב בן-אריה, שמואל בן-זכאי, צבי בן-צבי, ישראל גלובוס, יצחק גליצקי, אריה גנץ, אמנון וייס, ברוך חגאי, צבי פוטשניק, אברהם קפטלוביץ', דני שחר, אברהם תשובה)    נבחרת ישראל בכדורסל (נשים) (נאורה אבן-זהב, מיכל אסקפה, רות בוטון ,מלכה חלפון, מלי מזין, איילה מלחן, בתיה משעני, גאולה סירי, צפורה רוזנבאום, בתיה שוויקי, שושנה שרעבי) |  |
|    סיף |  ששון אהרוני • נתי גורסקי • בלה ויינשטוק • שרון ליבר •  איילה מלחן • עזרא נבעה • יוסי סעדון •  שושנה שרעבי •  נבחרת ישראל בסיף (גברים) • נבחרת ישראל בסיף (נשים) |  |
|    שחייה | מיקי אבלס •  מתי אנג'ל • אריה ביזם •  יעקב בן-אריה •  אורה גולדשטיין • בלה ויינשטוק •  מלכה חלפון • עוזי טסה •  משה לוי • שרון ליבר •  מלי מזין • איילה מלחן • דוד פרח •  אברהם קפטלוביץ' • דוד קראוס •  אריה רובין • צפורה רוזנבאום • בתיה שוויקי •  רחל שלום •  משחה שליחים (אריה ביזם, משה לוי, אריה רובין) •  משחה שליחים (אורה גולדשטיין, מלכה חלפון וצפורה רוזנבאום) |  |
מיכל נגרין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 בדצמבר 1956 (בת 67) ישראל נען, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקצוע:  אמנית, מעצבת תכשיטים ואופנה
 
סמליל המותג של מיכל נגרין בכניסה לחנות ברשת שלה
מיכל נֶגְרִין (נולדה ב-7 בדצמבר 1956) היא אמנית, מעצבת תכשיטים ואופנה ישראלית.