יחסי איראן–גרמניה
היסטוריה > אחרי המהפכה

הנס-דיטריך גנשר היה שר החוץ המערבי הראשון שביקר באיראן שלאחר המהפכה האסלאמית במדינה של 1979, ב-1984.
אף כי גרמניה המערבית הייתה ספקית טכנולוגיה מרכזית לסאדאם חוסיין ועיראק במהלך מלחמת איראן–עיראק, ובמיוחד לתוכנית הנשק של חוסיין.
עם זאת, גרמניה המערבית שמרה על יחסים טובים עם איראן.
לאחר המלחמה, גרמניה הפכה יותר ויותר לשותף סחר עיקרי של איראן.
ב-17 בספטמבר 1992, נרצחו מנהיגי המורדים האיראניים-כורדים, סאגד שרפנדי, פתח עבדולי, הומאיון ארדלאן ומתרגם במסעדה היוונית "מיקונוס" שבברלין בירת גרמניה. במשפט מצאו כי הרוצחים הם קאסם דראבי, אזרח איראני ועבאס עבאס הלבנוני. הם נאשמו ברצח ונגזר עליהם מאסר עולם. שני לבנונים נוספים, יוסף אמין ומוחמד אטריס הורשעו בביצוע עבירות רצח. בפסק דין מה-10 באפריל 1997, הוציא בית המשפט צו מעצר בינלאומי לשר המודיעין האיראני, עלי פלאחיאן.
זאת, לאחר שהצהיר כי ההתנקשות הוזמנה על ידו בידיעה של המנהיג העליון, עלי ח'אמנאי והנשיא אכבר האשמי רפסנג'אני.
ב-2004, שלח ראש עיריית טהראן, מחמוד אחמדינז'אד, לימים נשיא איראן, מכתב בו הוא מתנגד ללוח ההנצחה שבכניסה למסעדה וכינה אותו "עלבון לאיראן".
קנצלרית גרמניה, אנגלה מרקל אמרה ב-4 בפברואר 2006, לרגל כנס הביטחון השנתי במינכן, כי על העולם לפעול כדי למנוע מאיראן להשיג נשק גרעיני.
באותו החודש, היחסים התדרדרו עוד יותר לאחר פרסום מאמר גרמני שבו הוצגו קריקטורות המתארות את נבחרת הכדורגל הלאומית של איראן, עם פצצות המחוברות לגופיות השחקנים. איראן דרשה התנצלות מגרמניה.
במחאה, הפגינו סטודנטים נגד הקריקטורה וזמרו "מרקל=היטלר".
ב-2016, אמר שר הכלכלה הגרמני זיגמר גבריאל כי איראן יכולה לקיים יחסים טובים יותר עם גרמניה רק אם תכיר בזכות קיומה של ישראל.
ב-2020 היחסים חוו התדרדרות נוספת, כאשר ממשלת גרמניה הודיעה שתגדיר את חזבאללה כארגון טרור. איראן איימה שגרמניה תישא בתוצאות אחרי מעשה זה.
ב-2023 הכריזה גרמניה שתמשיך במדיניות האמברגו על איראן, בתגובה לכך איראן סילקה שליש מפקחי הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית שפיקחו על מתקני הגרעין שלה, שרובם גרמנים.
במרץ 2024, בית המשפט העליון בדיסלדורף קבע כי "סוכנויות המדינה של איראן" היו מעורבות בניסיון ההצתה בבית הכנסת בבוכום. בעקבות החלטת בית המשפט, משרד החוץ הגרמני הורה לזמן את שגריר איראן לשיחת נזיפה.
באפריל 2024, זימן משרד החוץ האיראני את שגרירי גרמניה, הממלכה המאוחדת וצרפת בעקבות "העמדה הלא-אחראית" של המדינות ביחס למתקפה האיראנית על ישראל.
ביולי 2024, החליטה ממשלת גרמניה לסגור את המרכז האסלאמי של המבורג. משרד הפנים טען כי המרכז האיסלאמי של המבורג פועל כנציג ישיר של השלטון העליון באיראן ולהביא מהפכה איסלאמית לגרמניה. בתגובה, איראן זימנה את השגריר הגרמני בטהראן באוגוסט 2024, כמה שבועות לאחר סגירת המרכז האסלאמי, מנהל המרכז נדרש לעזוב את גרמניה.
באוגוסט 2024, לאחר ההתנקשות באסמאעיל הנייה על אדמת איראן, מנהיגי גרמניה, צרפת ובריטניה יצאו בהצהרה משותפת כי איראן צריכה להימנע ממתקפה ותישא באחריות לכל תקיפה בישראל.
בספטמבר 2024, לאחר שדווח כי איראן סיפקה לרוסיה טילים בליסטיים, גרמניה צרפת ובריטניה פרסמו הצהרה משותפת שמגנה את ההחלטה האיראנית והכריזו כי יאסרו על אייר איראן, חברת התעופה האזרחית של איראן לטוס במדינותיהן.
באוקטובר 2024, בעקבות המתקפה האיראנית על ישראל, גרמניה זימנה את שגריר איראן בברלין לשיחה. בתגובה, איראן זימנה את שגריר גרמניה בטהראן.
באוקטובר 2024, היחסים בין גרמניה לאיראן הדרדור לאחר הוצאתו להורג של ג'משיד שרמהד, מתנגד שלטון איראני-גרמני. ממשלת גרמניה סגרה את כל שלוש הקונסוליות האיראניות בארצה והפצירה באיחוד האירופי להוסיף את משמרות המהפכה לרשימת ארגוני הטרור שלו. הצעד הגיע לאחר שמשרד החוץ הגרמני זימן את שגריר איראן לשיחת הבהרה, ושגריר גרמניה בטהראן הביע מחאה בפני שר החוץ האיראני. בעקבות זאת, השגריר הגרמני הוחזר להתייעצות.