קרבות הבלימה והתקפת הנגד הישראלית ברמת הגולן
הערות שוליים

↑  יריב פלג, ‏מלחמת יום כיפור: שלב אחר שלב, באתר ‏מאקו‏, 12 בספטמבר 2013.
1 2  אטלס כרטא, עמ' 49.
↑  צביקה עופר, ברק ביום הכיפורים - חטיבה 188 במערכת ההגנה על רמת הגולן במלחמת יום הכיפורים, עמ' 73-75
↑  רפאל איתן ודב גולדשטיין, "רפול - סיפור של חייל", "ספרית מעריב", 1985, עמוד 131.
↑  שמשי (2006), עמ' 110.
↑  לאוגדה השתייכה במקור חטיבת טנקים נוספת - חטיבה 217 - אך ב-6 באוקטובר היא נלקחה ממנה והועברה תחת פיקוד אוגדה 162 בחזית הדרום (שמשי (2007), עמ' 188).
↑  אשר, עמ' 81-82.
↑  אשר, עמ' 82-84.
↑  גדוד 77 של חטיבה 7 הגיע לרמת הגולן כבר ב-26 בספטמבר (אטלס כרטא, עמ' 49).
↑  יאיר נפשי, ‏גדוד 74 במלחמת יום הכיפורים, שריון 44, ספטמבר 2013, באתר "יד לשריון", עמ' 18
↑  שלושה-עשר מוצבים אלו היו מכונים מצפון לדרום במספרים שמ-103 ועד 117.
↑  אטלס כרטא, עמ' 49 ; שמשי (2006), עמ' 111.
↑  פנחס וולף, ראיתי את העוצמה שיש לי ביד - של גדוד טנקים, לא של פלוגה, אתר הגבורה, במחנה, 22 בדצמבר 2006
↑  אבירם ברקאי, על בלימה, עמ' 251-252.
↑  אשר, עמ' 319.
1 2  שיף והבר, עמ' 244.
↑  אביתר בן-צדף, כמה הערות על מלחמת יום הכיפורים [17], באתר News1 מחלקה ראשונה, 21 בספטמבר 2020
↑  חטיבה 4 - חטיבת "קריתי", באתר יד לשריון
↑  אשר, עמ' 347.
↑  ברטוב, כרך ב', עמ' 52.
↑    גל פרל פינקל, ‏המפקד שבחר לתקוף, בעיתון מקור ראשון, 8 במאי 2019.
↑  אילן סהר, עד קצה היכולת - חטיבה 7 במלחמת יום הכיפורים, עמ' 117-130.
↑  גל פרל פינקל, "אותנו הם לא יעברו", הבלוג על הכוונת, ‏ 24 באוקטובר 2015.
↑  פסח מלובני ויוסף ברגר, מבצעי הקומנדו והכוחות המיוחדים הסורים ברמת הגולן במלחמת יום הכיפורים, עמ' 19-20
↑  אשר, עמ' 198.
↑  אשר, עמ' 196-197.
↑  שמשי (2006), עמ' 90–93 ; שמשי (2007), עמ' 211–214, 233.
↑  עוד 11 סוללות טילים נ"מ נפרסו באגן דמשק (אשר, עמ' 351.)
↑  אשר, עמ' 351.
↑  אשר, עמ' 358–359 ; ברטוב, כרך ב', עמ' 126 ; שמשי (2007), עמ' 203.
↑  אשר, עמ' 357-359.
↑  אשר, עמ' 335, 339.
↑  אשר, עמ' 191-192.
↑  אורי מילשטיין, ‏הגיבורים הנשכחים של צה”ל: הקצין שלקח פיקוד על חיילים עד שנהרג בקרב על החרמון, באתר מעריב אונליין, 20 ביולי 2019
↑  עדותו של האלוף (מיל') שי אביטל על הקרב כנגד הקומנדו הסורי, מתוך אתר רשמי לזכרו של סא"ל יונתן נתניהו.
↑  עיטור המופת שהוענק לרס"ן יונתן נתניהו, באתר "בעוז רוחם" של צה"ל;

רס"ן יונתן נתניהו, באתר הגבורה
↑  מקור: חללי 1973: ההרוגים, המקומות והגדודים – כל המספרים, בבלוג "נעמוש", 12.5.24.
↑  עד 24 באוקטובר נפלו בחזית הצפון 783 חיילי צה"ל ו-2,904 נפצעו. 89 חיילים נוספים נהרגו עד חתימת הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל לסוריה ב-31 במאי 1974 (אשר, עמ' 390, 418).
↑  היו אלו מפקד חטיבה 188 וסגנו, סגן מפקד חטיבה 179, שני מפקדי גדודי שריון (מחטיבה 7 ומחטיבה 679) ושני מפקדי גדודים של חטיבת גולני.
T-55 הטנק הנפוץ ביותר בצבא הסורי במלחמה
טנק T-62 סורי פגוע באנדרטה לזכר קרב עמק הבכא.
זוג נגמ"שי BTR-152 אשר היו נפוצים בצבא הסורי. סכימת הצביעה תואמת את אחת מצורות הצביעה של הרק"מ הסורי בתקופה זו.
זחל"ם M3 שהיה נפוץ כרכב משוריין לסיוע כוחות הטנקים בתפקידים שונים.
תוכנית המתקפה הסורית
נוף טיפוסי לרמת הגולן
היערכות הכוחות הסורים ערב המלחמה
היערכות צה"ל והצבא הסורי בגולן, 6 באוקטובר 1973 בשעה 14:00
חפ"ק אוגדה 36 במהלך הבלימה ברמת הגולן. במרכז התמונה מפקד האוגדה, תא"ל רפאל איתן, משמאלו מדבר בקשר רס"ן מנחם מיארה, קצין קשר באוגדה.
ההבקעה הסורית, 6-7 באוקטובר
תותח של צה"ל יורה במהלך המלחמה
המצב בגולן בצהרי 7 באוקטובר
ציר הנפט מדרום לנפח. מימין האנדרטאות לזכר יצחק בן-שהם ודוד ישראלי
אנדרטה לזכר סא"ל דוד ישראלי (סמח"ט 188) וסגן יואב ברקאי (חטיבה 179), קרוב למקום נפילתם ואזור הקרבות מדרום למחנה נפח, לצד ציר הנפט.
8 באוקטובר
טנק שוט ישראלי נטוש הניצב ברמת הגולן
התייעצות בפיקוד הצפון. במרכז התמונה, מימין לשמאל: מנדי מרון, אלוף ישראל טל (בכומתה שחורה), רא"ל (מיל') חיים בר-לב (יושב), אלוף (מיל') מרדכי הוד, אלוף יצחק חופי
9 לאוקטובר
טנק שוט נע סמוך למסגד חושניה במלחמת יום הכיפורים
10 לאוקטובר - חיסול כיס חושנייה
מברק מאלוף פיקוד הצפון יצחק חופי, אל הרמטכ"ל דוד אלעזר. במברק מודיע חופי כי צה"ל הדף את הכוחות הסורים מעבר לגבול והוא מתחיל במתקפה לעבר סוריה. 10 באוקטובר 1973, שעה 10:00
אבן דרך, 46 ק"מ מדמשק, במוזיאון יד לשריון בלטרון