stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
14 במרץ

ערך זה עוסק ביום בשנה. אם התכוונתם לברית פוליטית לבנונית, ראו .
14 במרץ הוא היום ה-73 בשנה (74 בשנה מעוברת), בשבוע ה־11 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 292 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1489 – מלכת קפריסין נאלצת למכור את הממלכה לוונציה. האי הופך למושבה ונציאנית
1590 – קרב איברי – מלך צרפת אנרי הרביעי הביס שוב את צבא הליגה הקתולית. אולם, למרות ניצחונותיו אלה לא הצליח לכבוש את פריז
1647 – בוואריה, קלן, צרפת ושוודיה חותמות על הסכם הפסקת האש באולם
1689 – סקוטלנד מדיחה את ויליאם השלישי ומרי סטיוארט מתפקידיהם כמלך ומלכה
1689 – קרב בדרומור: היעקוביטים מביסים את הפרוטסטנטים באלסטר
1757 – האדמירל הבריטי ג'ון בינג הוצא להורג על סיפון האונייה "מונרך" כעונש על כישלונו בקרב מנורקה
1800 – הקרדינל בראנבה צ'ייראמונטי נבחר לכהן כאפיפיור ומשנה שמו לפיוס השביעי
1848 – אביב העמים: הנסיך מטרניך מגורש מווינה
1905 – נוסד מועדון הכדורגל צ'לסי
1907 – בצו נשיאותי מוצאים פועלים יפניים מרשימת הזכאים להיכנס לארצות הברית
1914 – סרביה וטורקיה חותמות על חוזה שלום
1915 – אניית המלחמה הגרמנית "דרזדן" טובעת 1916 – קרב ורדן במלחמת העולם הראשונה
1923 – בית המשפט העליון בגרמניה מוציא מחוץ לחוק את המפלגה הנאצית (NSDAP)
1939 – סלובקיה פורשת מצ'כוסלובקיה והופכת למדינת חסות של גרמניה הנאצית
1943 – קרל דניץ מועלה לדרגת אדמירל
1943 – חיסול גטו קרקוב
1960 – מפגש ראשון לאחר השואה, בין ראש ממשלה ישראלי (דוד בן-גוריון) למנהיג גרמניה (הקנצלר קונראד אדנאואר)
1965 – ישראל וגרמניה מודיעות על החלטתן לכונן יחסים דיפלומטיים ביניהן
1972 – "מבצע החלב" של הפנתרים השחורים: גנבת חלב והעברתו לשכונות עוני בירושלים
1978 – מתחיל מבצע ליטני נגד מטרות מחבלים בלבנון
1982 – מוקמת ועדת בכור, ועדת חקירה ממלכתית בנושא חקירת רצח ארלוזורוב
1986 – נפתחת התערוכה "דלות החומר כאיכות באמנות הישראלית" במוזיאון תל אביב לאמנות
1986 – הגשושית ג'וטו של סוכנות החלל האירופאית הופכת לגשושית הראשונה לתצפת ולצלם את שביט האלי מקרוב
1994 – יוצאת גרסת 1.0.0 של מערכת ההפעלה לינוקס
1995 – המובלעות הספרדיות בצפון אפריקה, סאוטה ומלייה, מקבלות מעמד אוטונומי
1995 – שיגור סויוז TM-21 להחלפת צוות בתחנת החלל מיר. כחלק מתוכנית מיר ומעבורות החלל נשאה עימה החללית את האסטרונאוט האמריקאי הראשון שטס בחללית סויוז, שהיה גם האמריקאי הראשון שהיווה חלק מצוות תחנת החלל מיר - נורמן ת'אגארד
2004 – פיגוע התאבדות כפול בנמל אשדוד – 10 נרצחים
2005 – מהפכת הארזים: כמיליון לבנונים מפגינים בביירות נגד הנוכחות הסורית בלבנון
2006 – מבצע הבאת ביכורים: כוחות צה"ל וימ"מ מכתרים את הכלא בעיר יריחו במטרה לתפוס את רוצחי רחבעם זאבי הכלואים שם
2013 – שי ג'ינגפינג מתמנה לנשיא החדש של סין העממית
2016 – במסגרת תוכנית אקסו מארס משגר פרוטון M משגר את הגשושית מקפת שיירי הגז אקסו מארס והנחתת סקיאפארלי
2019 – שיגור סויוז MS-12 עם משלחת 59/60 לתחנת החלל הבינלאומית
נולדו

1681 – גאורג פיליפ טלמן, מלחין גרמני (נפטר ב-1767)
1804 – יוהאן שטראוס האב, מלחין אוסטרי (נפטר ב-1849)
1844 – אומברטו הראשון, מלך איטליה (נפטר ב-1900)
1854 – פאול ארליך, מדען גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נפטר ב-1915)
1864 – אלפרד רדל, קצין בכיר בצבא אוסטריה-הונגריה שריגל לטובת האימפריה הרוסית (נפטר ב-1913)
1879 – אלברט איינשטיין, פיזיקאי ממוצא יהודי (נפטר ב-1955)
1882 – ואצלב שרפינסקי, מתמטיקאי פולני (נפטר ב-1969)
1892 – מתיאש ראקושי, פוליטיקאי הונגרי (נפטר ב-1971)
1903 – מוסטפא ברזאני, מנהיג כורדי (נפטר ב-1979)
1911 – אקירה יושיזאווה, אבי האוריגמי המודרני (נפטר ב-2005)
1912 – בצלאל שץ, צייר ישראלי (נפטר ב-1978)
1912 – קליף באסטין, כדורגלן אנגלי ששיחק בארסנל במשך 18 שנים (נפטר ב-1991)
1912 – ג'ון אמרי, בוגד בריטי (נפטר ב-1945)
1915 – תקוה שריג, סופרת ישראלית, מחנכת ועורכת בהוצאת הקיבוץ המאוחד (נפטרה ב-1997)
1918 – אבא קובנר, מנהיג פרטיזנים ומשורר עברי (נפטר ב-1987)
1921 – ג'ורג' ברצי, דוקטור לרפואה, כירורג ופרופסור מן המניין בעל שם בינלאומי יהודי-הונגרי-אמריקאי (נפטר ב-2024)
1923 – מאיר זורע, אלוף בצה"ל, חבר הכנסת וממייסדי ד"ש (נפטר ב-1995)
1923 – דיאן ארבוס, צלמת אמריקאית (התאבדה ב-1971)
1925 – מיכאל בריצ'ר, מדען יהודי קנדי, ממניחי היסודות האקדמיים לחקר מדיניות החוץ של ישראל (נפטר ב-2022)
1928 – נגה מרון, סופרת ישראלית (נפטרה ב-2022)
1928 – פרנק בורמן, אסטרונאוט (נפטר ב-2023)
1931 – ג'ורג'ו פוראטיני, קריקטוריסט איטלקי
1931 – יהודה גולן, תת-אלוף בצה"ל, פיקד על חטיבת גולני
1933 – רנה פלבר, נשיא שווייץ (נפטר ב-2020)
1933 – מייקל קיין, שחקן קולנוע אנגלי
1933 – קווינסי ג'ונס, זמר, מלחין ומפיק מוזיקלי אמריקאי (נפטר ב-2024)
1933 – יהושע יורטנר, כימאי ישראלי ונשיא האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
1935 – דוד פאיאנס, משורר עברי, סופר, ממחיז ועורך, עיתונאי וסופר ילדים ונוער
1939 – עמוס גלבוע, קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, כיהן כראש חטיבת המחקר של אמ"ן (נפטר ב-2020)
1941 – ג'ניפר ברטלט, אמנית אמריקאית (נפטרה ב-2022)
1946 – וס אנסלד, כדורסלן אמריקאי (נפטר ב-2020)
1946 – דיאנה ג'י גלאגר, סופרת אמריקנית (נפטרה ב-2021)
1947 – יוסי לפר, איש צוות טנק מגח במלחמת ששת הימים שניהל לבדו, במשך שמונה שעות רצופות, קרב מתוך טנק פגוע בח'אן יונס בעת שהיה פצוע (נפטר ב-2002)
1948 – בילי קריסטל, שחקן קולנוע אמריקאי
1950 – דודו גבע, אמן, מאייר וקריקטוריסט (נפטר ב-2005)
1951 – גיורא פישר, משורר, מורה לתנ"ך ורפתן ישראלי
1955 – אורי וידיסלבסקי, מוזיקאי, מלחין, מעבד, עורך, מפיק ומנהל מוזיקלי ובמאי ישראלי
1956 − פטריק לאונרד, מפיק מוזיקלי אמריקאי
1958 – אלבר השני, נסיך מונקו
1958 – מנחם לורברבוים, פרופסור מן המניין בחוג לפילוסופיה יהודית באוניברסיטת תל אביב, ומייסד החוג ללימודי התרבות העברית בה
1963 – דורון מירן, זמר מזרחית ישראלי
1965 – אמיר ח'אן, שחקן, במאי, תסריטאי, מפיק ומגיש טלוויזיה הודי
1966 – עופר פליישר, מהנדס מערכות אוויוניקה וכדורסלן ישראלי
1974 – שרון שטרק, שחקנית ובמאית ישראלית
1976 – דניאל גיליס, שחקן קנדי-ניו זילנדי
1977 – יעל פוליאקוב, שחקנית ותסריטאית ישראלית זוכת פרס האקדמיה לטלוויזיה
1977 – יוסי שטרית, שף ישראלי
1978 – פיטר ואן דן הוחנבאנד, שחיין הולנדי
1988 – סשה גריי, שחקנית פורנוגרפיה
1988 – סטפן קרי, כדורסלן אמריקאי
1994 – אנסל אלגורט, שחקן אמריקאי ממוצא יהודי
1996 – דין דוד, כדורגלן ישראלי
1997 – סימון ביילס, מתעמלת אמריקאית
נפטרו

840 – איינהרד, מלומד פרנקי (נולד ב-770)
1555 – ג'ון ראסל, הרוזן הראשון מבדפורד (נולד ב-1485)
1757 – ג'ון בינג, אדמירל בריטי (נולד ב-1704)
1883 – קרל מרקס, פילוסוף וסוציולוג גרמני (נולד ב-1818)
1932 – ג'ורג' איסטמן, מייסד חברת קודאק איסטמן (נולד ב-1854)
1994 – אפרים ברוידא, מסאי, עורך ומתרגם ישראלי, מייסדו ועורכו של כתב-העת "מולד" (נולד ב-1912)
1994 – משה רבינוביץ', מראשוני הפלי"ם וחיל הים של צה"ל (נולד ב-1922)
1995 – ויליאם אלפרד פוֹלֶר, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל על מחקריו התאורטיים והניסויים של התגובות הגרעיניות הנוגעות ליצירת היסודות הכימיים ביקום (נולד ב-1911)
1997 – פרד זינמן, במאי קולנוע אמריקאי-אוסטרי (נולד ב-1907)
1997 – קלמן יעקב מן, רופא ופעיל ציבור ישראלי, ממקימי בתי החולים "הדסה" בירושלים, ונשיא אגודת "יד שרה" (נולד ב-1912)
2005 – אקירה יושיזאווה, אבי האוריגמי המודרני (נולד ב-1911)
2006 – לנארט מרי, נשיא אסטוניה בין השנים 2001-1992 (נולד ב-1929)
2012 – הרב משה יהושע הגר, האדמו"ר מויז'ניץ ונשיא מועצת גדולי התורה (נולד ב-1916)
2014 – מאיר הר-ציון, מלוחמי יחידה 101 ומגיבורי פעולות התגמול בשנות ה-50, ממקימי סיירת צנחנים ומפקדה הראשון, בעל עיטור העוז (נולד ב-1934)
2016 – אבו עומר א-שישאני, מפקד בכיר בארגון הטרור המדינה האסלאמית וסרג'נט בחיל הרגלים של גאורגיה (נולד ב-1986)
2018 – דייוויד ויימן, היסטוריון אמריקאי, פרופסור מאוניברסיטת מסצ'וסטס אמהרסט, שנודע בזכות מחקריו בנוגע לתגובתה של ארצות הברית לגרמניה הנאצית (נולד ב-1929)
2018 – סטיבן הוקינג, פיזיקאי (נולד ב-1942)
2019 – אריה אהרוני, סופר, עורך, מתרגם שירה וסיפורת מיידיש, רוסית ואנגלית (נולד ב-1923)
2019 – שלמה סימונסון, היסטוריון ישראלי (נולד ב-1923)
2019 – אילונה נובק, שחיינית הונגרית ואלופה אולימפית (נולדה ב-1925)
2020 – עופר בר-יוסף, פרופסור לאנתרופולוגיה באוניברסיטת הרווארד, פרופסור לארכאולוגיה פרה-היסטורית באוניברסיטה העברית, ואוצֵר מוזיאון פּיבּוֹדי באוניברסיטת הרווארד בתחום הארכאולוגיה הפלאוליתית (נולד ב-1937)
2022 – סקוט הול, מתאבק אמריקאי (נולד ב-1958)
2024 – יהושע זק, פיזיקאי ישראלי, פרופסור במחלקה לפיזיקה של הטכניון (נולד ב-1929)
2024 – אליעזר פישמן, איש עסקים ישראלי (נולד ב-1943)
2025 – יהודה בן-מאיר, פסיכולוג, עורך דין, פעיל ציבור ישראלי וחבר הכנסת מהכנסת השביעית עד הכנסת העשירית (נולד ב-1939)
חגים ואירועים החלים ביום זה

יום פאי (3.14)
יום המדע בישראל, כיוון שזהו יום הולדתו של אלברט איינשטיין. ביום זה מקדישה מערכת החינוך תשומת לב מיוחדת לנושא המדע. בכנסת ובבית הנשיא נערכים דיונים הנוגעים לקידום המדע בישראל. ביום זה אף מוכרזים זוכי תחרות מדענים ומפתחים צעירים
ההונגרים חוגגים את מהפכת 1848
יפן – היום הלבן, יום האהבה היפני
13 במרץ – 15 במרץ
מרץ
לוח אירועים שנתי
אלברט איינשטיין
מוסטפא בארזאני
קרל מרקס
סטיבן הוקינג
עונת 2024/2025 בליגה הלאומית בכדורסל

| --- | --- |

 מספר משתתפות:  14
 מספר משחקים:  עונה סדירה: 26 מחזורים בית עליון: חמישה משחקים בשיטת ליגה בית תחתון: שבעה משחקים בשיטת ליגה רבע הגמר: סדרת הטוב מ-3 חצי הגמר: סדרת הטוב מ-3 הגמר: סדרת הטוב מ-5
 
 → 2023/20242025/2026 ←
 
עונת 2024/2025 בליגה הלאומית בכדורסל היא העונה ה-59 של הליגה השנייה במבנה ליגות הכדורסל בישראל.
בשונה מעונה הקודמת, בעונה זו ישחקו 14 קבוצות, 9 קבוצות ששיחקו בליגה בעונה הקודמת, ואליהן יצטרפו היורדת מליגת העל בכדורסל הפועל אילת, שלוש העולות מהליגה הארצית אליצור יבנה, הפועל כפר סבא והפועל מגדל העמק-יזרעאל, ובנוסף מ.כ. עוטף דרום, שהוקמה על ידי איגוד הכדורסל שלא תוכל להעפיל לליגת העל או לרדת לליגה הארצית.
החל מעונה זו שונתה שיטת המשחקים ולאחר שני הסיבובים הראשונים, בהם כל קבוצה תיפגש לצמד מפגשים מול כל יריבה בשיטת בית-חוץ (סך הכל 26 לכל קבוצה), תחולק הליגה לשני בתים: מקומות 1–6 ישחקו בבית העליון ואילו מקומות 7–14 בבית התחתון. בסיום המשחקים הקבוצה שתדורג במקום הראשון תעפיל לליגת העל ואילו מקומות 2–9 יעפילו לפלייאוף העליון. שתי הקבוצות שיסיימו אחרונות בבית התחתון ירדו לליגה הארצית. אם מ.כ. עוטף דרום תסיים באחד משני המקומות האחרונים, הקבוצה שתדורג מעלייה תרד לליגה הארצית, ואם תסיים במקומות 1–9 הקבוצה שמתחתיה תתפוס את מקומה.
קבוצות

| קבוצה | עיר | אולם ביתי | מושבים |
| --- | --- | --- | --- |
| א.ס. אליצור אשקלון | אשקלון | היכל הספורט העירוני אשקלון | 3,000 |
| א.ס. רמת השרון | רמת השרון | קריית יערים | 900 |
| אליצור יבנה | יבנה | היכל הספורט רלף קליין | 930 |
| אליצור שומרון | מועצה אזורית שומרון | מרכז לידר, גני תקווה | 1,000 |
| הפועל בני כפר קאסם | כפר קאסם | היכל הספורט, כפר קאסם |  |
| הפועל כפר סבא | כפר סבא | אולם היובל | 680 |
| הפועל מגדל העמק-יזרעאל | מגדל העמק ומועצה אזורית עמק יזרעאל | אולם יערת העמק | 900 |
| מ.כ. עוטף דרום | עוטף עזה | אולם רותם, קיבוץ מגן | 500 |
| מ.ס. צפת דניאל | צפת | אולם פיס | 608 |
| מכבי עירוני רעננה | רעננה | מטרו וסט | 1,668 |
| מכבי ראשון לציון | ראשון לציון | בית מכבי | 2,500 |
| מכבי רחובות | רחובות | אולם ברזילי | 700 |
| עירוני אילת | אילת | אולם הספורט בגין | 1,490 |
| עירוני נהריה | נהריה | עין שרה | 2,500 |
↑  אולמה הביתי של הקבוצה בכפר תפוח אינו עומד בתקן המינימום לליגה הלאומית
↑  אולמה הביתי של הקבוצה במגן אינו עומד בתקן המינימום לליגה הלאומית אך מאושר לאירוח
צוות ונותני חסות

| קבוצה | בעלים/נשיא | מאמן | קפטן | יצרנית תלבושות | נותנות חסות ראשית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| א.ס. אליצור אשקלון | דניאל רחמים | יאיר גבירץ | נמרוד טישמן | ריבוק |  |
| א.ס. רמת השרון | אלון שפר | גיא קנטור | עמית ביר-כץ | נייקי | ירק השדה |
| אליצור יבנה | שאול דודו | חנן הירשוביץ' | שמואל מלכוב | PEAK |  |
| אליצור שומרון | מאיר ברכיה | דרור כהן | אייל שולמן | PEAK |  |
| הפועל בני כפר קאסם | נימר עמאר | אבי סוכר | פול דילייני | PEAK | GARDINI ריהוט גן |
| הפועל כפר סבא | מייק מקור | אלעזר יעקובי | שגיב גורמן |  | קשת המזגנים |
| הפועל מגדל העמק-יזרעאל | נתן בן חיים | מאורו ספאק | עידו שבת | PAS | Athena |
| מ.כ. עוטף דרום | עמוס אריאל | ברק פלג | עומרי שלף | נייקי |  |
| מ.ס. צפת דניאל | ויקטור אואקי | מיקי גורקה | עומר אל על |  | קבוצת משה חדיף |
| מכבי עירוני רעננה | דרור גרבינסקי | שי סגלוביץ' | יוגב אוחיון | PEAK | weSure |
| מכבי ראשון לציון | יצחק פרי | שרון דרוקר | בן אייזנהארט | PEAK |  |
| מכבי רחובות | אסף פרנק | קובי חסון | שגיב דוד | PEAK | א. רוטמן ושות' |
| עירוני אילת | טל פנחס | דני גוט | נאור שרון | ריבוק | אלמוגים החזקות |
| עירוני נהריה | צביאל רובין | דוד אלהרר | עומר טל |  | אכזיב |
שינויי מאמנים

| קבוצה | מאמן יוצא | סיבת עזיבה | תאריך עזיבה | מיקום | מאמן נכנס | תאריך המינוי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל בני כפר קאסם | קורי קאר | פיטורים | 22 בנובמבר 2024 | 13 (4-1) | אבי סוכר | 28 בנובמבר 2024 |
| עירוני נהריה | עופר רחימי | פיטורים | 25 בנובמבר 2024 | 7 (3-2) | דוד אלהרר | 30 בנובמבר 2024 |
| אליצור יבנה | דוד אלהרר | התפטר | 30 בנובמבר 2024 | 5 (4-3) | חנן הירשוביץ' | 3 בדצמבר 2024 |
| הפועל כפר סבא | אלעזר יעקובי | פוטר | 13 בפברואר 2025 | 12 (13-7) | ברק דמציאן | 13 בפברואר 2025 |
טבלת הליגה > עונה סדירה

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי עירוני רעננה | 24 | 20 | 4 | 2141 | 1908 | 233+ | 44 | הבית העליון |
| 2 | מכבי ראשון לציון | 24 | 17 | 7 | 2010 | 1857 | 153+ | 41 | הבית העליון |
| 3 | עירוני אילת | 24 | 16 | 8 | 2117 | 1961 | 156+ | 40 | הבית העליון |
| 4 | א.ס. רמת השרון | 24 | 15 | 9 | 2128 | 1981 | 147+ | 39 | הבית העליון |
| 5 | עירוני נהריה | 24 | 14 | 10 | 1933 | 1907 | 26+ | 38 | הבית העליון |
| 6 | א.ס. אליצור אשקלון | 24 | 13 | 11 | 2013 | 1993 | 20+ | 37 | הבית העליון |
| 7 | מכבי רחובות | 24 | 13 | 11 | 1917 | 1852 | 65+ | 37 | הבית התחתון |
| 8 | אליצור יבנה | 24 | 13 | 11 | 2172 | 2053 | 119+ | 37 | הבית התחתון |
| 9 | מ.ס. צפת דניאל | 24 | 12 | 12 | 1900 | 1986 | 55- | 36 | הבית התחתון |
| 10 | הפועל מגדל העמק-יזרעאל | 24 | 10 | 14 | 2003 | 2058 | 55- | 34 | הבית התחתון |
| 11 | הפועל בני כפר קאסם | 24 | 10 | 14 | 1916 | 2074 | 158- | 34 | הבית התחתון |
| 12 | הפועל כפר סבא | 24 | 8 | 16 | 2065 | 2156 | 91- | 32 | הבית התחתון |
| 13 | אליצור שומרון | 24 | 7 | 17 | 2019 | 2125 | 106- | 31 | הבית התחתון |
| 14 | מ.כ. עוטף דרום | 24 | 0 | 24 | 1818 | 2241 | 423- | 24 | הבית התחתון |
בית עליון

6 הקבוצות שהעפילו לבית העליון ישחקו סיבוב בודד בן 5 משחקים, לאחריו הראשונה בבית תעפיל לליגת העל והקבוצות במקומות 2 - 6 יעפילו לשלב הפלייאוף.
הקבוצות שסיימו את העונה הסדירה במקומות 1 - 3 יארחו 3 משחקים והקבוצות במקומות 4 - 6 יארחו שני משחקים כל אחת.
|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי עירוני רעננה | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | עולה לליגת העל |
| 2 | מכבי ראשון לציון | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | רבע הגמר |
| 3 | עירוני אילת | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | רבע הגמר |
| 4 | א.ס. רמת השרון | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | רבע הגמר |
| 5 |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | רבע הגמר |
| 6 |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | רבע הגמר |
הבית התחתון

8 הקבוצות שיסיימו את הליגה במקומות 7–14 יתמודדו בסיבוב פנימי אחד בשיטת ליגה הכולל 7 משחקים לכל קבוצה, כאשר הניקוד נמשך מהליגה הסדירה. 2 הקבוצות שיסיימו במקומות האחרונים ירדו לליגה הארצית ושלושת הקבוצות במקומות הראשונים יעפילו לפלייאוף.
|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | רבע הגמר |
| 8 |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | רבע הגמר |
| 9 | מ.ס. צפת דניאל | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | רבע הגמר |
| 10 | הפועל מגדל העמק-יזרעאל | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 11 | הפועל בני כפר קאסם | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 12 | הפועל כפר סבא | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | יורדות לליגה הארצית |
| 13 | אליצור שומרון | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | יורדות לליגה הארצית |
| 14 | מ.כ. עוטף דרום | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
פלייאוף > רבע הגמר

מקומות 2–6 בבית העליון ומקומות 7–9 בבית התחתון מתמודדות לפי דירוגן בסיום העונה (מקום שני נגד מקום תשיעי, מקום שלישי נגד מקום שמיני, מקום רביעי נגד מקום שבעי ומקום חמישי נגד מקום שישי) בסדרת הטוב מ-3, כשהקבוצה המדורגת גבוה יותר תארח את המשחק הראשון והשלישי (במידת הצורך) והמדורגת נמוך יותר תארח את המשחק השני.
פלייאוף > חצי הגמר

4 הקבוצות שיעפילו מרבע הגמר יתחרו בסדרת הטוב מ-3.
פלייאוף > גמר

2 הקבוצות שיעפילו מחצי הגמר יתחרו בסדרת הטוב מ-5. המנצחת תעפיל לליגת העל.
פרסים > מצטיין המחזור

| מחזור | שחקן | קבוצה | מדד |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ריקי פק | הפועל כפר סבא | 44 |

| 2 | אופק גול | הפועל כפר סבא | 28 |

| 3 | יונתן מור | א.ס. אליצור אשקלון | 40 |

| 5 | דרק וויאליאמס | עירוני אילת | 37 |

| 6 | דארל דייוויס | א.ס. אליצור אשקלון | 41 |

| 7 | עומר אל על | מ.ס. צפת | 23 |

| 8 | פול דילייני (1/2) | הפועל בני כפר קאסם | 44 |

| 9 | ברנדון טאב | אליצור יבנה | 32 |

| 10 | אלי אבייב | אליצור יבנה | 45 |

| 11 | קווה גרנט (1/2) | מכבי ראשון לציון | 30 |

| 12 | קווין קייפרס | מכבי עירוני רחובות | 41 |

| 13 | נווה בן שמן | א.ס. אליצור אשקלון | 21 |

| 14 | ג'וש פרוינד | מכבי ראשון לציון | 23 |

| 15 | ג'ונתן פיירל | מ.ס. צפת | 40 |

| 16 | קווה גרנט (2/2) | מכבי ראשון לציון | 35 |
| 17 | פול דילייני (2/2) | הפועל כפר קאסם | 36 |
פרסים > פרסים חודשיים > השחקן הישראלי של החודש

| חודש | שחקן | קבוצה | נק' | מדד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אוקטובר - נובמבר | אלי אבייב | אליצור יבנה | 21.3 | 28.4 |
| דצמבר | חואקין שוכמן | מכבי עירוני רעננה | 14.0 | 15.8 |
| ינואר - פברואר | עמית אלון | א.ס. רמת השרון | 12.0 | 14.6 |
פרסים > פרסים חודשיים > השחקן הזר של החודש

| חודש | שחקן | קבוצה | נק' | מדד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אוקטובר - נובמבר | ארצות הברית ריקי פק | הפועל כפר סבא | 24.9 | 31.6 |
| דצמבר | ארצות הברית מרווין סמית' | עירוני נהריה | 18.3 | 19.0 |
| ינואר - פברואר | ארצות הברית קווה גרנט | מכבי ראשון לציון | 20 | 27.7 |
פרסים > פרסים חודשיים > מאמן החודש

| חודש | מאמן | קבוצה | נ–ה |
| --- | --- | --- | --- |
| אוקטובר - נובמבר | קובי חסון | מכבי עירוני רחובות | 5 - 1 |
| דצמבר | שי סגלוביץ' | מכבי עירוני רעננה | 6 - 0 |
| ינואר - פברואר | שרון דרוקר | מכבי ראשון לציון | 8 - 1 |
מצטייני הסיבוב הראשון > השחקן הזר של הסיבוב

| סיבוב | שחקן | קבוצה | נק' | מדד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ארצות הברית ברנדון טאב | אליצור יבנה | 26.1 | 23.8 |
מצטייני הסיבוב הראשון > השחקן הישראלי של הסיבוב

| סיבוב | שחקן | קבוצה | נק' | מדד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אלי אבייב | אליצור יבנה | 21.2 | 29.4 |
מצטייני הסיבוב הראשון > מאמן הסיבוב

| סיבוב | מאמן | קבוצה | נ–ה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ישראל שי סגלוביץ' | מכבי עירוני רעננה | 12―1 |
הערות שוליים

↑  אושרה הקבוצה בעוטף עזה, ברק פלג עשוי לאמן, באתר ONE‏, 29 ביולי 2024
↑  עפ"י החלטת האיגוד אינה יכולה לרדת לליגה הארצית
אוניברסיטת קליפורניה בברקלי

| --- | --- |
סמליל האוניברסיטה

סמל האוניברסיטה
 אוניברסיטת מחקר ציבורית
 מוטו:  Fiat Lux (פירוש מלטינית: "ויהי אור")
 תקופת הפעילות:  1868–הווה (כ־157 שנים)
 בעלי תפקידים
 נגיד:  קרול קרייסט
 צוות:  23,524 (2020)
 סגל:  1,950
 סטודנטים
 כלל הסטודנטים:  45,057 (2021)
 סטודנטים לתואר ראשון:  31,814 (2021)
 סטודנטים לתארים מתקדמים:  13,243 (2021)
 שונות
 הון עצמי:  6.8 מיליארד דולר (2021)
 כינוי קבוצת הספורט:  הדובים המוזהבים
 מיקום
 מיקום:  ברקלי, קליפורניה,   ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 קואורדינטות:  37°52′19″N 122°15′30″W﻿ / ﻿37.871944444444°N 122.25833333333°W﻿ / 37.871944444444; -122.25833333333
 berkeley.edu
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה אוניברסיטת קליפורניה בברקלי(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה אוניברסיטת קליפורניה בברקלי(למפת קליפורניה רגילה) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטאוניברסיטת קליפורניה בברקלי(למפת קליפורניה מוגדלת) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
 
מבט על הקמפוס מהגבעות הסמוכות
אוניברסיטת קליפורניה בברקלי (באנגלית: University of California, Berkeley) הוא שמו של הקמפוס העיקרי של אוניברסיטת קליפורניה, הממוקם בברקלי, לחופי מזרח מפרץ סן פרנסיסקו. האוניברסיטה מכונה גם בשמות UC ברקלי, ברקלי, קאל או קליפורניה (באנגלית: UC Berkeley, Berkeley, Cal, or California).
האוניברסיטה נחשבת לאוניברסיטה הציבורית הטובה בארצות הברית ואחת האוניברסיטאות הטובות בעולם. יותר מ-60 חתני פרס נובל היו חברי סגל, חקרו או למדו באוניברסיטה. פיזיקאים מן האוניברסיטה בחרו והובילו את צוות המדענים שעבד על פרויקט מנהטן ופיתחו את פצצת האטום הראשונה. למדענים מברקלי היה תפקיד משמעותי בפיתוח הלייזר, והם המציאו את הציקלוטרון, גילו את האנטי-פרוטון, הסבירו את יסודות הפוטוסינתזה, בודדו את נגיף הפוליו, יצרו את מערכת ההפעלה BSD, וגילו את היסודות סיבורגיום, פלוטוניום, ברקליום, לורנציום וקליפורניום. חברי סגל האוניברסיטה זכו בפרסים שונים גם בתחומים אחרים: 4 מדליות פילדס הוענקו להם (10% מכל המדליות שהוענקו). הם קיבלו 4 פרסי נובל לכלכלה, פרס נובל אחד לספרות, 3 פרסי פוליצר, 28 מענקי עמיתי מקארתור ועוד פרסים רבים. האוניברסיטה חברה במספר ארגונים בין-לאומיים; חברה באיגוד האוניברסיטאות האמריקניות, חברה בברית הבין-לאומית לאוניברסיטאות מחקר, חברה באיגוד אוניברסיטאות המחקר, וחברה בפורום מנהיגי האוניברסיטאות העולמי.
היסטוריה > ייסוד

ב-1866 נרכש השטח שעליו בנוי הקמפוס הנוכחי על ידי מכללת קליפורניה הפרטית. המכללה סבלה מבעיות תקציביות, אשר בעקבותיהן היא התאחדה עם מכללת החקלאות, הכרייה והמכניקה, אשר הייתה מכללה ציבורית, וביחד יצרו את אוניברסיטת קליפורניה. האוניברסיטה נוסדה ב-23 במרץ 1868 והנרי דורנט, מייסד מכללת קליפורניה הפך לנשיאה הראשון.
האוניברסיטה נפתחה ב-1869 והשתמשה במבני מכללת קליפורניה באוקלנד כבניין זמני עד שהקמפוס החדש יבנה. כשהמבנים "סאות' הול" ו"נורת' הול" הושלמו ב-1875, 167 הסטודנטים ו-222 הסטודנטיות עברו לברקלי.
היסטוריה > השנים המוקדמות

האוניברסיטה גדלה בצורה משמעותית בניהולו של בנג'מין אייד ווילר, שהיה נשיא האוניברסיטה מ-1899 עד 1919. מוניטין האוניברסיטה גדל בימיו של ווילר בזכות משיכת מרצים ידועים לקמפוס וייסוד קרנות מחקר ומלגות. הקמפוס התחיל להיראות כמו אוניברסיטה עכשווית, עם בניינים בסגנון נאו-קלאסי, כמו אצטדיון האוניברסיטה, אצטדיון ההנצחה הקליפורני, שעוצב על ידי האדריכל ג'ון גלן הווארד.
רוברט גורדון ספרואל התמנה לנשיא ב-1930. במהלך תקופת כהונתו בת ה-28 שנים, ברקלי השיגה הכרה בין-לאומית כאוניברסיטת מחקר מרכזית. השפל הגדול ומלחמת העולם הראשונה גרמו לקיצוצים בתקציב, אך ספרואל הצליח לשמור על הסטנדרטים הגבוהים של האוניברסיטה על ידי גיוס כספים ממקורות פרטיים. ב-1942, מועצת החינוך האמריקנית דירגה את ברקלי במקום השני במספר המחלקות הראויות לציון, אחרי *.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

בשנות ה-30 הוקמה באוניברסיטה "מעבדת הקרינה" על ידי ארנסט לורנס, סביב הציקלוטרון (מאיץ החלקיקים שלורנס המציא) והשימושים בו – ובפרט יצירת איזוטופים ואטומים חדשים. בזמן מלחמת העולם השנייה לורנס רתם את המעבדה למאמץ המלחמתי, ובפרט לפרויקט פיתוח הפצצה הגרעינית. לורנס ואנשי המעבדה פיתחו את שיטת ההפרדה האלקטרומגנטית להעשרת אורניום. פיתוח הפצצה עשה שימוש גם בגילוי הפלוטונים על ידי גלן תיאודור סיבורג, כימאי מהאוניברסיטה וחתן פרס נובל. רוברט אופנהיימר, פרופסור לפיזיקה מהאוניברסיטה, נבחר כראש המדעי של פרויקט מנהטן ב-1942.
עד היום מנהלת אוניברסיטת קליפורניה שתי מעבדות לאומיות לפיתוח נשק גרעיני עבור משרד האנרגיה האמריקאי:
המעבדה הלאומית לוס אלמוס והמעבדה הלאומית לורנס ליברמור, שנוסדו ב-1943 וב-1952, בהתאמה. זאת בנוסף למעבדה הלאומית לורנס ברקלי, שצמחה ממעבדתו של לורנס ואיננה עוסקת בנשק גרעיני שוכנת בגבעות מעל ברקלי.
היסטוריה > שנות ה-50

בעידן מקארתי ב-1949, חבר המנהלים אימץ שבועה אנטי-קומוניסטית שעליה כל עובדי האוניברסיטה היו צריכים לחתום. כמה חברי סגל התנגדו לשבועה ופוטרו. חלפו 10 שנים לפני שהעובדים הוחזרו לאוניברסיטה. גם כיום עובדי אוניברסיטת קליפורניה חייבים לחתום על שבועה "לתמוך ולהגן על חוקת ארצות הברית וחוקת מדינת קליפורניה נגד כל האויבים, זרים או פנימיים".
ב-1952 אוניברסיטת קליפורניה הפכה להיות ישות נפרדת מהקמפוס בברקלי כחלק מארגון מחדש של האוניברסיטה. לכל קמפוס ניתנה אוטונומיה יחסית ונגיד (Chancellor) משלה. ספרואל התמנה לנשיא כל האוניברסיטה בעוד שקלארק קר הפך להיות נגיד הקמפוס שבברקלי.