תכנון העיר ברצלונה
הערות שוליים

↑  Parraguez (2013, p. 16)
↑  Carreras (1993, p. 29)
↑  AA. VV. (1996, pp. 118–119)
↑  AA. VV. (1991, p. 74)
↑  AA. VV. (2006, p. 139)
↑  AA. VV. (1996, p. 118)
↑  AA. VV. (1991, p. 62)
↑  AA. VV. (1991, pp. 65–67)
↑  AA. VV. (1991, p. 79)
↑  AA. VV. (1991, pp. 88–90)
↑  Barral i Altet et al. (2000, p. 66)
↑  "Statistics of the Continuous Census as of January 1, 2015" (in Spanish). Archived from the original on 15 January 2009. Retrieved 28 January 2016.
↑  "Ciudad" (in Spanish). Archived from the original on 17 January 2016. Retrieved 14 February 2016.
↑  AA. VV. (2006, pp. 10–12)
↑  AA. VV. (2006, pp. 167–169)
↑  AA. VV. (2006, p. 120)
↑  AA. VV. (2006, pp. 95–100)
↑  AA. VV. (2006, pp. 125–127)
↑  AA. VV. (2006, pp. 10–13)
↑  AA. VV. (2006, pp. 55–59)
↑  AA. VV. (2006, pp. 249–250)
↑  AA. VV. (2006, pp. 97–101)
↑  AA. VV. (2006, pp. 109–111)
↑  AA. VV. (1999, pp. 18–20)
↑  AA. VV. (1999, p. 20)
↑  AA. VV. (1999, p. 21)
↑  AA. VV. (1999, p. 23)
↑  "El término municipal de Barcelona queda dividido en doce distritos" (in Spanish). 21 July 1949. p. 12. Retrieved 15 November 2015.
↑  AA. VV. (1999, pp. 29–30)
↑  "División territorial" (in Spanish). Retrieved 19 October 2015.
↑  AA. VV. (1998, pp. 46–48)
↑  Busquets (2004, p. 25)
↑  AA. VV. (1998, pp. 47–48)
↑  Busquets (2004, pp. 29–30)
↑  Azcárate Ristori, Pérez Sánchez & Ramírez Domínguez (1983, p. 79)
↑  AA. VV. (1998, p. 47)
↑  AA. VV. (1998, p. 61)
↑  AA. VV. (1991, p. 218)
↑  AA. VV. (1991, p. 215)
↑  Busquets (2004, pp. 31–32)
↑  Busquets (2004, p. 33)
1 2  Lecea et al. (2009, p. 29)
↑  Busquets (2004, p. 34)
↑  Busquets (2004, pp. 39–40)
↑  Busquets (2004, pp. 40–42)
↑  Rubio (2009, p. 19)
↑  AA. VV. (2006, p. 61)
↑  AA. VV. (1992, p. 39)
↑  AA. VV. (2006, p. 58)
↑  Roig (1995, pp. 16–17)
↑  Busquets (2004, p. 46)
↑  Busquets (2004, pp. 43–46)
↑  Busquets (2004, pp. 46–47)
↑  AA. VV. (2006, p. 251)
↑  Roig (1995, pp. 44–45)
↑  Busquets (2004, pp. 68–71)
1 2 3  AA. VV. (2006, p. 221)
↑  AA. VV. (1998, p. 175)
↑  Garriga (1986, pp. 92–93)
↑  Roig (2004, p. 75)
↑  Busquets (2004, p. 79)
↑  Busquets (2004, p. 80)
↑  AA. VV. (1998, pp. 197–198)
↑  Busquets (2004, pp. 80–81)
↑  AA. VV. (1998, pp. 226–228)
↑  Roig (1995, pp. 86–87)
↑  AA. VV. (2006, p. 339)
↑  AA. VV. (2006, p. 145)
↑  AA. VV. (2006, p. 249)
↑  AA. VV. (2006, p. 272)
↑  Busquets (2004, p. 91)
↑  AA. VV. (2006, p. 57)
↑  Roig (1995, p. 91)
↑  Triadó (1984, p. 220)
↑  Viloro & Riudor (1984, p. 31)
1 2  AA. VV. (2006, p. 169)
↑  Lecea et al. (2009, p. 73)
↑  Roig (1995, pp. 103–105)
↑  Busquets (2004, p. 101)
1 2 3 4  AA. VV. (2006, p. 206)
↑  AA. VV. (2006, pp. 272–273)
↑  AA. VV. (2006, p. 254)
↑  Fontbona (1997, pp. 76–77)
↑  Fontbona (1997, p. 53)
↑  Fontbona (1997, p. 64)
↑  AA. VV. (2006, p. 106)
↑  AA. VV. (2006, pp. 302–304)
↑  Roig (1995, p. 112)
↑  Busquets (2004, p. 119)
↑  AA. VV. (2006, p. 28)
↑  AA. VV. (2006, p. 183)
↑  Roig (1995, p. 106)
↑  AA. VV. (2006, p. 162)
↑  Páez de la Cadena (1998, pp. 340–342)
1 2  "Història" (in Catalan). Retrieved 14 February 2016.
↑  Viloro & Riudor (1984, pp. 38–41)
↑  Roig (1995, p. 107)
↑  Roig (1995, p. 120)
↑  Roig (1995, pp. 120–121)
↑  AA. VV. (2006, p. 82)
↑  Roig (1995, p. 121)
↑  Busquets (2004, pp. 127–131)
↑  Busquets (2004, p. 146)
↑  Carreras (1993, p. 73)
↑  AA. VV. (2006, p. 63)
1 2  AA. VV. (2006, p. 64)
↑  Roig (1995, p. 122)
1 2  AA. VV. (2006, p. 187)
↑  Roig (1995, p. 142)
↑  AA. VV. (2006, pp. 161–162)
↑  Roig (1995, pp. 130–131)
↑  Garrut (1976, p. 10)
↑  Busquets (2004, p. 156)
↑  Garrut (1976, p. 27)
↑  Busquets (2004, p. 163)
↑  Roig (1995, p. 143)
↑  AA. VV. (2006, pp. 13–14)
↑  AA. VV. (2006, p. 260)
↑  AA. VV. (2006, p. 40)
1 2  AA. VV. (2006, p. 68)
↑  Busquets (2004, p. 178)
↑  Lecea et al. (2009, p. 127)
↑  Busquets (2004, pp. 191–193)
↑  Busquets (2004, p. 191)
↑  AA. VV. (2006, p. 97)
↑  AA. VV. (2006, p. 98)
↑  Busquets (2004, pp. 193–194)
↑  Montaner (2005, p. 65)
↑  Busquets (2004, p. 198)
↑  AA. VV. (1998, p. 317)
↑  Montaner (2005, p. 64)
↑  Miralles (2008, p. 155)
↑  AA. VV. (2006, p. 304)
↑  AA. VV. (2006, p. 42)
↑  AA. VV. (2006, p. 33)
↑  Roig (1995, pp. 180–181)
↑  "Urinari públic. Vespasiana. (1900's - 1910's)" (in Catalan). 21 March 2012. Retrieved 1 November 2015.
↑  Roig (1995, p. 182)
↑  AA. VV. (2006, p. 115)
↑  AA. VV. (2006, pp. 156–157)
↑  Roig (1995, p. 172)
↑  AA. VV. (2006, p. 182)
↑  AA. VV. (2006, p. 312)
↑  AA. VV. (1998, p. 311)
↑  AA. VV. (2006, p. 192)
↑  AA. VV. (2001, pp. 66–67)
↑  Busquets (2004, p. 218)
↑  Grandas (1988, pp. 194–196)
↑  AA. VV. (2006, pp. 234–235)
↑  "Los Jardines de Laribal" (in Spanish). Retrieved 7 September 2013.
↑  Grandas (1988, p. 41)
↑  Grandas (1988, pp. 48–53)
↑  AA. VV. (2006, pp. 304–305)
↑  AA. VV. (2006, p. 178)
↑  Hernàndez i Cardona (2001, p. 202)
↑  Roig (1995, p. 209)
↑  AA. VV. (2006, p. 132)
↑  Busquets (2004, p. 235)
↑  Busquets (2004, p. 239)
↑  Busquets (2004, pp. 241–242)
↑  AA. VV. (1998, p. 319)
↑  Roig (1995, pp. 210–211)
↑  Roig (1995, p. 211)
↑  Mercè Tatjer. "Las intervenciones urbanísticas en el centro histórico de Barcelona: de la Via Laietana a los nuevos programas de rehabilitación" (PDF) (in Spanish). Retrieved 1 October 2015.
↑  Pla (2007, p. 134)
↑  "Senyalització vertical de pas de vianants (1930's)" (in Catalan). 5 November 2016. Retrieved 9 November 2016.
↑  "Senyalització horitzontal de passos de vianants (1930's)" (in Catalan). 8 November 2016. Retrieved 9 November 2016.
↑  Roig (1995, p. 224)
↑  Bahamón & Losantos (2007, p. 32)
↑  Busquets (2004, p. 295)
↑  Busquets (2004, p. 287)
↑  Hernàndez i Cardona (2001, pp. 233–234)
↑  Roig (1995, p. 225)
↑  AA. VV. (2006, p. 273)
↑  Gausa, Cergelló & Pla (2002, p. K)
↑  Busquets (2004, p. 317)
1 2  AA. VV. (2006, p. 17)
↑  Busquets (2004, p. 318)
↑  Roig (1995, p. 238)
↑  AA. VV. (2006, p. 170)
↑  Busquets (2004, p. 284)
↑  AA. VV. (2006, p. 188)
↑  Roig (1995, p. 226)
↑  Gausa, Cervelló & Pla (2002, p. K2)
↑  Lacuesta & González (1999, p. 52)
↑  AA. VV. (2006, pp. 66–67)
↑  Lecea et al. (2009, p. 247)
↑  Lecea et al. (2009, pp. 247–148)
1 2  Montaner (2005, p. 115)
↑  AA. VV. (2006, pp. 246–247)
↑  Busquets (2004, p. 334)
↑  AA. VV. (2006, p. 43)
↑  Busquets (2004, pp. 334–336)
↑  Sacristán Arana, Irune. "La ciudad del (no) poder: barraquismo contemporáneo. El caso Barcelona" (PDF) (in Spanish). Retrieved 21 November 2015.
↑  Gausa, Cervelló & Pla (2002, p. M)
↑  Busquets (2004, p. 333)
1 2  AA. VV. (2006, p. 15)
↑  AA. VV. (2001, p. 67)
↑  Añón Feliú & Luengo (2003, pp. 80–85)
↑  Gabancho (2000, p. 12)
↑  Lacuesta & González (1999, p. 104)
↑  Gausa, Cervelló & Pla (2002, p. N)
1 2  AA. VV. (2006, p. 207)
↑  Busquets (2004, pp. 346–347)
↑  Roig (1995, pp. 258–259)
↑  Busquets (2004, p. 357)
↑  Roig (1995, p. 258)
↑  AA. VV. (2006, p. 18)
↑  Miralles & Sierra (2012, p. 9)
↑  AA. VV. (2006, pp. 75–76)
↑  Busquets (2004, pp. 358–362)
↑  Busquets (2004, pp. 364–370)
↑  Busquets (2004, p. 372)
↑  Añón Feliú & Luengo (2003, p. 34)
↑  Miralles & Sierra (2012, p. 191)
↑  Lacuesta & González (1999, pp. 152–153)
↑  Guasa, Cervelló & Pla (2002, p. O15)
↑  Busquets (2004, p. 396)
↑  Gausa, Cervelló & Pla (2002, p. O16)
↑  Gausa, Cervelló & Pla (2002, p. O28)
↑  Añón Feliú & Luengo (2003, pp. 34–35)
↑  Lacuesta & González (1999, pp. 174–175)
↑  AA. VV. (2006, p. 20)
↑  AA. VV. (2006, p. 80)
↑  Bahamón & Losantos (2007, p. 47)
↑  Roig (1995, p. 275)
↑  Gausa, Cervelló & Pla (2002, p. O1)
↑  AA. VV. (2006, pp. 81–82)
↑  Lacuesta & González (1999, p. 148)
↑  Montaner (2005, p. 179)
↑  AA. VV. (2006, p. 177)
↑  "Bicing" (in Catalan). Retrieved 18 October 2015.
↑  Busquets (2004, p. 426)
↑  Busquets (2004, p. 430)
↑  AA. VV. (2006, p. 16)
↑  Lecea et al. (2009, pp. 415–416)
↑  Bahamón & Losantos (2007, p. 75)
↑  Bahamón & Losantos (2007, p. 34)
↑  "Barcelona planea ahora un gran parque en la plaza Glòries y que deje de ser nudo viario" (in Spanish). La Vanguardia. 17 January 2012. Retrieved 13 September 2013.
↑  Márquez Daniel, Carlos (24 May 2012). "Barcelona revoluciona el bus" (in Spanish). Barcelona: El Periódico de Catalunya. Retrieved 27 November 2012.
↑  "Fomento reanudará las obras del Cuarto Cinturón entre Olesa y Viladecavalls" (in Spanish). La Vanguardia. 18 February 2015. Retrieved 17 November 2015.
↑  "Colau encarga una docena de estudios para conectar los tranvías por la Diagonal" (in Spanish). 20 minutos. 18 September 2015. Retrieved 17 November 2015.
↑  Cia, Blanca (16 May 2007). "El hundimiento del metro del Carmel: la peor crisis" (in Spanish). Retrieved 12 March 2011.
↑  Xalabarder, Maria. "Millora urbana del barri del Carmel (Barcelona) (2006)" (in Catalan). Retrieved 14 February 2016.
↑  Sánchez Vidiella (2008, p. 134)
↑  Sánchez Vidiella & Zamora Mola (2011, pp. 322–333)
↑  Jaume Fabre, Daniel Giralt-Miracle. "Parque del Centro del Poblenou" (in Spanish). Retrieved 14 January 2014.
↑  "Barcelona abre su primer gran parque para perros en Nou Barris" (in Spanish). El Periódico. Retrieved 3 December 2016.
↑  Vargas Llamas, Víctor (25 July 2017). "Fricción entre el AMB y la Generalitat por el plan urbanístico metropolitano" (in Spanish). El Periódico. Retrieved 8 February 2019.
↑  "El futuro Plan Director Urbanístico del Área Metropolitana de Barcelona" (in Spanish). Retrieved 8 February 2019.
↑  "La 'superilla' del Poblenou ya es una realidad" (in Spanish). El Periódico. Retrieved 5 September 2016.
↑  "Superilles" (in Spanish). Retrieved 5 September 2016.
↑  Márquez Daniel, Carlos. "La supermanzana inicia la conquista del Eixample" (in Spanish). El Periódico. Retrieved 11 November 2020.
↑  "Real Decreto 463/2020, de 14 de marzo, por el que se declara el estado de alarma para la gestión de la situación de crisis sanitaria ocasionada por el COVID-19". Boletín Oficial del Estado (in Spanish) (67): 25390–25400. 14 March 2020.
↑  Echarri, Miquel. "El código de colores con el que Barcelona ha empezado a sacar los coches de la ciudad" (in Spanish). El País. Retrieved 25 November 2021.
↑  "Las terrazas ganadas durante la pandemia comienzan a ser definitivas" (in Spanish). Retrieved 25 November 2021.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
צילום אווירי של ברצלונה (2004)
מחוזות ברצלונה
שכונות ברצלונה
מפת ברצלונה מחולקת למחוזות ושכונות שאושרו במושב שנערך ב-31 באוקטובר 1878, חריטה אנונימית.
מפת העיר הרומאית "ברסינו" מונחת על המפה הנוכחית של הרובע הגותי
מפת ברצלונה של ימינו, עם היקף חומה המקביל לזה של המאה ה-15
מיקום הרובע היהודי של ברצלונה על הרחובות הנוכחיים (הכיכר מימין במרכז היא פלאסה סנט חאומה)
פורטל דה לה פורטאפריסה (Portal de la Portaferrissa), באריח של המזרקה ההומונימית
חומת רבאל, עם פורטל דה סנטה מדרונה (מאות 14–15)
ברצלונה בשנת 1563, מאת אנטון ואן דן ווינגארד
נמל ברצלונה, תחריט גרמני מהמאה ה-18
מפת ברצלונה משנת 1706, מאת ניקולאס וישר
העיר מוקפת בחומה והמצודה
מפת העיור של לה רמבלה (1807)
מבט על ברצלונה בשנת 1850 בקירוב, תחריט של אלפרד גוסדון
מפת ברצלונה וסביבתה (1855), מאת אילדפונס סרדה
פורטל דה מאר (1844–1848), מאת ג'וזף מסנס
קטר מספר 12 של קו ברצלונה-מטארו (1848)
ברצלונה ממעוף הציפור (1857), מאת אונופרה אלסמורה (Onofre Alsamora)
מפת הסביבה של העיר ברצלונה והפרויקט לשיפורה והרחבתה, מאת אילדפונס סרדה (1859)
הקרנה של מודול 10 ששימש את סרדה לפריסת הדרכים הראשיות והאלכסוניות. באדום, מספר דרכים ותיקות ששרדו את רשת סרדה
מפת ברצלונה מאת מיקל גאריגה אי רוקה, 1862
תוכנית חידוש פנימי של ברצלונה (1884), מאת אנגל באיקסרס
חומת ים (Muralla de mar)
מפת שלוש הדרכים הראשיות שתוכננה על ידי באיקסרס
תוכנית התערוכה, מאת ג'וזף פונטסרה
פרויקט התברואה התת-קרקעי של ברצלונה: ביוב, ניקוז, פסולת עירונית (1891), מאת פרה גרסיה פאריה (Pere Garcia Fària).
מפת ברצלונה וסביבתה משנת 1890, מאת J.M. Serra. ניתן לראות את העיריות שנוספו בין סוף המאה התשע-עשרה לתחילת המאה העשרים מסביב לגרעין העירוני הוותיק.
תוכנית ג'וסלי (1903)
תוכנית סיוטט וליה לפני פתיחת הויה לייטנה
פתיחת הויה לייטנה (1912)
תוכנית פארק גואל (1903), מאת אנטוני גאודי
משתנה מסוג וספסיאנה (Vespasian) במפגש רחוב פלאיו עם פלאסה דה קטלוניה
מפת רשת הרכבת התחתית של ברצלונה
מבט על התערוכה העולמית של ברצלונה (1929)
הרחבה של הגראן ויה דה לס קורטס קטלאנס (1928)
חלוקה של מחוזות קטלוניה
דיורמה של תוכנית מסיה, מאת ג'וזפ טורס קלבה (1932)
"קאסה בלוק" (1932–1936), דוגמה לתכנון מגורים שפותח על ידי GATCPAC
דוגמה לספקולציית נדל"ן בתקופת פרנקו: בניין ברחוב אראגון 339 לאחר תוספת שנבנתה בשנות ה-60. השינוי בחקיקה איפשר להוסיף קומות לבניינים באשמפלה.
מנהרת רובירה
חשמלית ברצלונה בשנות ה-50 של המאה ה-20
זונה פרנקה של ברצלונה
שיכון קניילס, השכונה האחרונה שנבנתה בתקופת משטר פרנקו ודוגמה ל"שאנטיזם אנכי".
תוכנית מטרופולין כללית (1976)
תוכנית אזורי המרכזים החדשים: 1-דיאגונל-זונה אוניברסיטריה, 2-דיאגונל-סאריה, 3-ואל ד'חברון, 4-RENFE-מרידיאנה, 5-סאנט אנדרו-סגררה, 6-פלאסה דה סרדה, 7-קארר דה טרגונה, 8-פלאסה דה לס גלוריאס, 9-מונז'ואיק, 10-פורט ול, 11-קרל I-אבינגודה איקריה, 12-דיאגונל-פרים
מפת חופי ברצלונה, רבים מהם שוקמו במהלך התקופה הדמוקרטית.
הטבעת האולימפית של מונז'ואיק. ברקע, האצטדיון האולימפי ליואיס קומפאניס.
מלון ארטס ומגדל חברת Mapfre, שני גורדי השחקים של הכפר האולימפי ששינו את קו הרקיע של ברצלונה.
גשר רמבלה דה מאר (1990–1995), מאת הליו פיניון ואלברט ויאפלנה
תחנת השכרת אופניים עירונית ("Bicing") בפלאסה דה קטלוניה
מבט אווירי על אזור הפורום האוניברסלי לתרבויות (2004)
רובע 22@
מפת הקווים של רשת האוטובוסים האורתוגונלית בברצלונה, לאחר יישום שלב 2 בנובמבר 2013