stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוסנייה
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  עדי חשמונאי, אסיל סואעד, שוטר מג"ב שנהרג במחסום שועפאט, הובא למנוחות, באתר הארץ, 14 בפברואר 2023
דניאל סלאמה, השבט שקשר את גורלו בגורל המדינה, באתר ynet, 15 בפברואר 2023
↑  יהודה אריאל, הבדוי בצפון נעשה כפרי, הארץ, 18 בספטמבר 1963
↑  צו על תנאי נגד משרד הביטחון בעניין פינויו של שבט בדואי בגליל, למרחב, 13 ביוני 1961
↑  יהודה אריאל, כפרים בלי רישיון מוקמים בגליל, הארץ, 21 ביוני 1963
↑  גוברת התנגדות הפלחים להגבלת תנועתם ולמזימת גזל קרקעותיהם, קול העם, 5 במרץ 1956
↑  סרן מיה כץ, סנגורית צבאית, הסנגוריה הצבאית פיקוד דרום וז"י, 1960 – "בג"ץ המחצבות" - היתרי הכניסה לשטח אימונים 9
↑  בני ערב אל־סואעד מתנגדים לפינויים, על המשמר, 11 ביוני 1961
↑  שבט בגליל מזעיק את דעת הקהל, על המשמר, 9 ביוני 1961
↑  השלטונות פוצצו בתים בגליל, קול העם, 17 ביוני 1963
↑  הנס לברכט, ערב אל־סואעד - פיתוח ההרס, קול העם, 14 באוגוסט 1964
↑  השלטונות החלו בפיצוץ בתים של תושבי ערב־אל־סואעד, קול העם, 4 באוגוסט 1964
↑  יואל דר, הושג הסכם עקרוני להעברת בדווי הגליל למקום־קבע אחר, דבר, 2 ביולי 1964
↑  סכנת פיצוץ ל-50 בתים בערב־אל־סוועד, קול העם, 21 באפריל 1965
1 2  רונית הורביץ, ילדי חוסינייה מקנאים בפרות, חדשות, 22 ביולי 1992
1 2  דליה טל, ‏אושרה הפקדת תוכניות חוסנייה וראס אל עין, באתר גלובס, 14 בספטמבר 1999
↑  רחל הניג, ‏מנכ"ל משרד רה"מ הבטיח לפעול לתקצוב תשתיות ביישובים בדואיים בצפון, באתר גלובס, 4 באוקטובר 2001
↑  אורי ניר, תודה לשכנים היהודים על כבל החשמל המאולתר, באתר הארץ, 28 בנובמבר 2001
↑  פסק דין עקרוני: אפשר להיכנס לקרקע פרטית לצורך ביצוע עבודות ביוב, באתר גלובס, 21 ביוני 1999
↑  גיא נרדי, תושבי הכפר הבדואי חוסנייה חוששים שהעיר כרמיאל תבלע אותו, באתר כלכליסט, 22 באוגוסט 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007582169705171
אריאל: רבעון לאמנויות ולמדע בישראל
לקריאה נוספת

רות דבל (קופל), 'תחילותיו של כתב העת אריאל', בתוך: משה יגר, יוסף גוברין, אריה עודד (עורכים), משרד החוץ – 50 השנים הראשונות, ירושלים: כתר, תשס"ב 2002, עמ' 1068 ואילך.
הגליון החגיגי של אריאל, The best of Ariel : a celebration of contemporary Israeli prose, poetry and art / selected and edited by Asher Weill, ירושלים, 1993. עורך אשר וייל.
הערות שוליים

↑  אגף קשרי תרבות ומדע, באתר משרד החוץ, 9 בספטמבר 2003.
↑  Ariel 67 (1987), 5.
1 2  דניאל בלוך, המשגיח על הפרסומים: גניזת חוברת "אריאל" עלולה לגרום נזקים חמורים להסברה הישראלית בעולם, דבר, 15 במאי 1978.
↑  אצלנו ובעולם: רבעון באנגלית לאמנות ומדע בישראל, מעריב, טור 3, 16 במרץ 1962.
↑  בקיצור: "אריאל" – בחמש שפות־חוץ, מעריב, 24 במאי 1963.
1 2  דניאל בלוך, דיין הורה להוציא שיר של סמיח אל-קאסם מרבעון משרד-החוץ, דבר, 10 במאי 1978.
↑  אלי ניסן, מבט מן הבירה: מדיניות־חוץ פירושה גם קשרי־תרבות, דבר, טור 2, 2 בספטמבר 1966.
↑  יצחק הלוי־לוין, מעריב, מודעת אבל, 27 ביולי 1969.
↑  צ. ר., תחיית הלשון – להסברה, דבר, טורים 1–2, 10 בפברואר 1970.
↑  מוחים על פסילת שירו של סמיח אל-קאסם, דבר, 15 במאי 1978.
↑  נחום ברנע, יומן: דובים וזבובים, דבר, טורים 7–8, 21 בדצמבר 1979.
↑  חגור, רשימות סוף השבוע: הסוף והראשית: אריאל, דבר, 28 בדצמבר 1979.
↑  אשר וייל באתר Jewish Women Encyclopedia (באנגלית).
↑  Ariel, באתר Martine Gabison design.
בית הכנסת של אנוסי משהד בתל אביב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 שימוש:  בית כנסת בתהליך שיפוץ
 כתובת:  עין גנים 4
 מדינה:  ישראל ישראל
 בעלים:  קהילת אנוסי משהד בישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1907 כבית מאיר מטלון – 1943 נקנה ושופץ כבית הכנסת
 מידע טכני
 קיבולת:  100 מקומות ישיבה
 
 קואורדינטות:  32°03′46″N 34°46′06″E﻿ / ﻿32.062799°N 34.768272°E﻿ / 32.062799; 34.768272
 תבנית:לשוניות2
 
בית הכנסת של אנוסי משהד הוא בית כנסת בתל אביב שהוכר בעבר כבית מאיר מטלון אשר נבנה בשנת 1907 בשכונת אהל משה.
בית הכנסת נמצא בקצה המזרחי של נווה צדק ברחוב עין גנים מאחורי בית מספר 4.
בשנת 1943 נקנה הבניין על ידי נציגי קהילת משהד אשר שיפצה והפכה אותו לבית כנסת מרכזי לאזור תל אביב. בית הכנסת היה מרכז קהילת אנוסי משהד אשר התגוררו במרכז הארץ. והיה פעיל עד לשנת 1991. אין מתקיימים בו תפילות, ומדי פעם מגיעים למקום צאצאי הקהילה להיזכר בימים עברו. בשנים האחרונות[דרושה הבהרה] בית הכנסת עזוב ומוזנח, ולאחרונה[דרושה הבהרה] החלה פעילות לשיחזור ושיקום בית הכנסת. באזור זה יש עדיין בתים נטושים אשר חלקם ומתפוררים, שהוקמו ברובם בסוף המאה ה-19 וממתינים לשיקומם.
כיום מקודמות תוכניות להקמת מוזיאון ומרכז מורשת ליהדות משהד באתר זה.
בניית הבית

בניין זה נבנה על ידי מאיר מטלון (1886–1960) בשנת 1907.
מאיר מטלון היה בנו של יצחק מטלון, ממחדשי היישוב היהודי ביפו. מאיר עסק בבנקאות ושימש כפקיד בבית המשפט. לאחר מכן עבר לעסקי מסחר.
"בית מאיר מטלון" נבנה כקובייה ריבועית עם גג שטוח, במרכז החזית אגף בולט, מרפסת מלווה בגדר אבן מקיפה את החזית בנויה על קו הכביש. הבית בנוי בשני אגפים הסוגרים חצר פנימית. המבנה המקורי נבנה מלבני כורכר וההרחבות נבנו מלבני מלט. ניתן לזהות את אבן הכורכר בקיר המבנה הפונה לצד החצר.
אנוסי משהד

משהד היא עיר בצפון-מזרח אירן. חברי הקהילה היהודית נאלצו להתאסלם ולחיות כמוסלמים במשך 120 שנה. ראשיתה של קהילה זאת בשנת 1743 כשהמנהיג נאדר שאה, לא סמך על נתיניו המוסלמים-שיעים. כתוצאה מכך הוא העביר יהודים לעיר משהד ומינה אותם לשומרי אוצרותיו. היהודים השתלבו בחיי הכלכלה, היה להם ידע בגידול תולעי משי ובייצור אריגי כותנה. עם מותו של נאדר שאה בשנת 1747 נותרה הקהילה שמנתה כשלוש מאות משפחות ללא הגנה. בעקבות עלילת דם בשנת 1839, הורו קנאי דת מוסלמים על ג'יהאד (מלחמת קודש כלפי היהודים). הפוגרום החל לפני חג הפסח. קנאים שיעים התנפלו על הקהילה היהודית הקטנה ורצחו 35 איש, ואת הנותרים אילצו להמיר את דתם ולהתאסלם. היהודים החלו לחיות בזהות כפולה. הם שמרו על יהדותם בסתר תוך נטילת סיכון רב ונקראו בפי המוסלמים "ג'דיד אל אסלאם" (המוסלמים החדשים). הם נקברו בנפרד מהמוסלמים ונמנעו מנישואי תערובת. זאת באמצעות אירוסי בנותיהם לאחר היוולדן. לצורך הגנה בנו היהודים את בתיהם מחוברים על ידי חצרות ומעברים צרים, ונחפרו מרתפים להסתרת הנשים והילדים בעת צרה.
עלייה לארץ ישראל

כאשר אנוסי משהד החלו לעלות עם המוסלמים אל המקומות הקדושים לאסלאם השיעי כגון מכה, כרבלה, וירושלים, כך, במסווה של עלייה לרגל, השתקעו בארץ ולא חזרו למשהד. גל העלייה הראשון החל בשנת 1893 כאשר חג'י אדוניה הכהן עלה לירושלים, רכש אדמות והקים את החצר ובית הכנסת חג'י אדוניה. היו גלי עליה נוספים ממשהד. יהודים אלה התיישבו גם בתל אביב ובערים נוספות במרכז הארץ. יהודים רבים היגרו למדינות אחרות והקימו קהילות של אנוסי משהד באירופה, אסיה, וארצות הברית.
רכישת הבית על ידי אנוסי משהד

מאיר מטלון החזיק בבית עד שנת 1943, אז הועברה הבעלות לידי קבוצת רוכשים שמנתה את נציגי העדה המשהדית.
בשנת 1947 בוצעו שינויים במבנה לצורך התאמתו עבור בית הכנסת אנוסי משהד. נוסח התפילה בבית הכנסת היה ספרדי עם לחנים של קהילת העולים ממשהד.
שלושה חדרי מגורים הפכו לאולם תפילה, והמחסן הפך למגורי השמש. כמו כן נפתחו מעזרת הנשים פתחים מקושתים לכוון אולם התפילה המרכזי. הבניין תאם את הסגנון המקובל באותה תקופה, ונותרו בו פרטים מקוריים: פתחים מלבניים מוארכים, תריסי עץ, וחלון יפואי עגול במרכז חזית הבניין, בו היה ויטראז' בצורת מגן דוד וציורי קיר בחדר השמש. פתח כניסה היה בסגנון יפואי מאלמנטים טרומיים ועל השער היה חרוט מגן דוד. הכניסה אל הבית ואל בית הכנסת הייתה דרך השער המסוגנן שפנה לכוון רחוב תחכמוני.
בניין בית הכנסת שימש בין השאר כמרכז חברתי, והיו בו התכנסויות ועד העדה אשר עסק בנושאי הקהילה כגון: טיפול בעולים חדשים מאנוסי משהד, חלוקת תרומות לנזקקים, בוררות והשכנת שלום בין חברי הקהילה.
בהמשך להקמת בית האמהות לנשות הקהילה, הוקם בית אבות בהרצליה אשר מהווה דיור מוגן לזקני העדה.
מצב הבניין כיום

בשנת 1991 החלה קריסת תקרה בחדרי הבניין, ובשנת 1995 נהרסה חומת הכורכר התוחמת את החצר בשל סכנת התמוטטות. כיום הבית נטוש ומתפורר.
תוכניות לשיקום בית הכנסת

מתוך שאיפה להחזיר עטרה ליושנה ולשמר את המבנה ההיסטורי, החלה פעילות של נציגי ועד העדה לשיקום המבנה. הפרויקט לשיחזור ושיקום בית הכנסת החל עם משרד האדריכלים של קפלינסקי וכיום הוא ממשיך עם אדריכלים אחרים.
הערות שוליים

↑  שולה וידריך, בית מאיר מטלון (בית הכנסת אנוסי משהד), באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה"
↑  אלחנני, אנוסי משהד בישראל, באתר מחניים תשכ"ד
↑  צפי סער, מקימת "בית האמהות" בת"א, באתר הארץ, 7 במרץ 2012
↑  ברק טובי, בית משהד - בית אבות בהרצליה
לוח שיש מעת הקמת בית הכנסת
מראה בניין בית הכנסת בשנת 2014
פלורי יאגודה

| --- | --- |

 לידה:  21 בדצמבר 1923 סרייבו, ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים 
 פטירה:  29 בינואר 2021 (בגיל 97) אלכסנדריה, ארצות הברית 
 שם לידה:  פלורה פָּאפּוֹ
 מוקד פעילות:  ארצות הברית
 סוגה:  מוזיקה יהודית, מוזיקה עממית בוסנית
 שפה מועדפת:  לאדינו, בוסנית
 כלי נגינה:  גיטרה קלאסית
 בן זוג:  הארי יאגודה (1945–2014)
 מספר צאצאים:  4
 פרופיל ב-IMDb
 
פלורי יאגודה (באנגלית: Flory Jagoda; ‏21 בדצמבר 1923, סרייבו, ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים – 29 בינואר 2021, אלכסנדריה, וירג'יניה, ארצות הברית) הייתה זמרת-יוצרת, מלחינה, וגיטריסטית יהודייה, בת קהילת סרייבו אשר פעלה בעיקר בארצות הברית. יאגודה הייתה מהזמרות והמלחינות הבולטות בלאדינו, ולאורך הקריירה ארוכת השנים שלה, שימרה וחידשה ניגונים ורומנסות בלאדינו.
קורות חייה

נולדה ב-1923 בסרייבו בשם פְלוֹרָה פָּאפּוֹ. בילדותה, התגרשו הוריה והיא עברה עם אימה רוזה לבית אָלְטָרָץ לעיירה ולאסניצה ושם התחנכה במשפחה ספרדית מסורתית והכירה את השירה העממית בלאדינו, בעיקר מסבתה שהייתה זמרת פולקלור. בהמשך, נישאה אימה למיכאל קָבִּילְיוֹ והמשפחה עברה לזאגרב.
ב-1941 עם הפלישה הנאצית ליוגוסלביה, נמלטה פלורי בזהות בדויה לספליט וב-1943 עברה לבארי באיטליה. בבארי פגשה פלורי את הארי יאגודה אשר היה חייל בצבא ארצות הברית. פלורי נישאה להארי יאגודה והייתה לכלת מלחמה. ב-1946 עבר הזוג לינגסטאון בארצות הברית ונולדו להם 4 ילדים. בהמשך, עברה המשפחה לווירג'יניה.
יהדות בוסניה והרצגובינה ובמרכזה יהדות סרייבו חרבו בשואת יהודי יוגוסלביה, ועם הניספים נמנו 42 מבני משפחתה של פלורי. לאחר שבגרו ילדיה, במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20, פתחה פלורי בקריירה מוזיקלית אותה הקדישה לשימור והנצחת מסורת השירה העממית בלאדינו. אריך הנגן הראשון שלה נקרא: Kantikas Di Mi Nona (מלאדינו: השירים של סבתי) ובו שרה שירים שלמדה מסבתה בילדותה. בהמשך הוציאה ארבעה אלבומים נוספים והופיעה במספר רב של קונצרטים. שני סרטים דוקומנטריים תיעדו את חייה והקריירה המוזיקלית שלה. ב-1993 יצא לאור ספרה: "ספר השירים של פלורי יאגודה – זכרונות מסרייבו".
הלכה לעולמה בינואר 2021 באלכסנדריה שבווירג'יניה והיא בת 97 שנים.
לקריאה נוספת

Debby Levy‏, The Key from Spain: Flory Jagoda and Her Music, Kar-Ben publishing inc, ‏ISBN 9781541522183
הערות שוליים

↑  פלורי יאגודה, באתר dignitymemorial.com (באנגלית).
↑  חייה של פלורי יאגודה - שומרת הגחלת, באתר virginiafolklife.org (באנגלית).
↑  קולות חנוכה - פלורי יאגודה, באתר האוניברסיטה הקתולית של אמריקה (באנגלית).
↑  פלורי יאגודה - נקרולוג, באתר legacy.com (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302882605171  PLWABN: 9810693419505606  ISNI: 0000 0000 2961 6950  LCCN: n90692814  MusicBrainz: 546bb72b-ca97-4628-a8c2-6457dfe42fd1  SNAC: w6s0043z  VIAF: 65635860   WorldCat (עם VIAF): 65635860
פרנץ הטווני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 באוקטובר 1881 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  7 בפברואר 1958 (בגיל 76) לוזאן, שווייץ 
 תחום יצירה:  ציור 
 
פרנץ הטווני, ברון (בהונגרית: Hatvany Ferenc; בודפשט, 29 באוקטובר 1881 – לוזאן, 7 בפברואר 1958) היה צייר יהודי-הונגרי. אחיו הצעיר של הצייר ואספן האמנות, הסופר הברון לאיוש הטווני.
קורות חיים

פרנץ הטווני נולד במשפחה יהודית, בנם של הברון שאנדור הטווני-דויטש (1852–1913), ושל אמו הברונית אמה הטווני-דויטש (1858–1901). משנת 1892 למד בגימנסיה בבודפשט. הוא סיים את ארבע שנות הגימנסיה הנמוכות, במערכת הציבורית ואת ארבע הכיתות הגבוהות, כתלמיד פרטי. סיים את לימודיו בשנת 1900 והמשיך לימודי אמנות בבודפשט אצל אדולף פניאש ושאנדור ביהרי, לאחר מכן במושבת האמנים של באיה מארה, וכן בפריז אצל הצייר ז'אן-פול לורנס (Jean-Paul Laurens).
משנת 1899 הוא הציג בתערוכות עם תמונות העירום שלו, שהראו את השפעה של ז'אן-אוגוסט-דומיניק אנגר. בציוריו הודגשו פלסטיות ואובייקטיביות. זו בולטת יותר בדיוקנאותיו שצוירו בצבעי אפיון חיים יותר (למשל:אישה בכובע כחול). לאחר שנת 1935 השפעתו של בלה צובל שררה ביצירותיו. הן הושפעו גם מפוסט-אימפרסיוניזם. הוא בילה שנים באיטליה, בגרמניה ובספרד, הציג בתערוכות אוסף רבות שם (בשנת 1912 בברלין ובפריז) ובהונגריה במוזיאון ארנסט (1914, 1918).
היה לו מוניטין של אספן אמנות ידוע. הוא השקיע חלק נכבד מעושרו והכנסתו להעשרת אוסף האמנות שלו, שנבחר בטעם מעולה, בעיקר יצירות מופת צרפתיות והונגריות. האוסף התפזר (ברובו נשדד) במהלך ולאחר מלחמת העולם השנייה.
היצירות משמעותיות באוסף

טינטורטו: דיוקן גבר (1570) - נלקח לברית המועצות כשלל מלחמה;
אל גרקו: משה בהר סיני (כ־1567–1570) - הרקליון, המוזיאון הלאומי;
ז'אן-אוגוסט-דומיניק אנגר: האמבטיה הקטנה (1826) - וושינגטון, גלריית הזיכרון של פיליפס;
דלקרואה: המחנה הערבי (1863) - המוזיאון לאמנויות יפות;
ז'אן-בטיסט קאמי קורו: מריאטה חולמנית (1869–1870) - נלקחה לברית המועצות כשלל מלחמה;
גוסטב קורבה: מתאבקים (1853) - מוזיאון לאמנויות יפות;
מאנה: בר הפולי-ברג'ה (1881-82) - לונדון, מכון קורטולד;
סזאן: מזנון (כ־1873–1877) - מוזיאון לאמנויות יפות;
פיקאסו: אמא עם ילד (1904) - מוזיאון לאמנויות יפות.
בשנת 1915 הוא זכה במדליית הזהב הגדולה הממלכתית של הונגריה. משנת 1947 התגורר בפריז.
לקריאה נוספת

לקסיקון ביוגרפי הונגרי: 1978-1991.
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. פרנץ הטווני
ביוגרפיה פרנץ הטווני (באנגלית)
הווילה לוניאי-הטווני שתוכננה על ידי מיקלוש איבל בבודה. פרנץ הטווני התגורר בווילה בין השנים 1923 – 1944.
Si Antes Te Hubiera Conocido

"Si Antes Te Hubiera Conocido" (בעברית: "אם הייתי פוגשת אותך קודם") הוא שיר של הזמרת הקולומביאנית קרול ג'י.
רקע והוצאה

ב-18 ביוני 2024, הזמרת הודיעה דרך הרשתות החברתיות שלה שהיא תוציא שיר חדש, חשפה את שמו, טיזר של השיר ותאריך יציאתו, המתוכנן ל-20 ביוני.
מוזיקה ומילים

מבחינה מוזיקלית, השיר הוא שיר מרנגה עם אלמנטים של ממבו. מבחינה לירית, השיר משקף את הרעיון של החמצת הזדמנויות ותהיות מה יכול היה להיות אילו הייתה פוגשת את מושא האהבה שלה מוקדם יותר.
קליפ

הקליפ יצא יחד עם הסינגל ב-20 ביוני 2024. הקליפ הוא שיר הלל אותנטי לקיץ וצולם ברפובליקה הדומיניקנית.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 5 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 4 |  |
|  אורוגוואי | מוניטור לטינו | 3 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 57 |  |
|  אל סלוודור | מוניטור לטינו | 2 |  |
|  אקוודור | מוניטור לטינו | 1 |  |
|  אקוודור | בילבורד | 1 |  |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 8 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 32 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הלטיניים | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרדיו | 46 |  |
|  בוליביה | מוניטור לטינו | 2 |  |
|  גואטמלה | מוניטור לטינו | 5 |  |
|  הונדורס | Honduras Top 50 | 6 |  |
|  הרפובליקה הדומיניקנית | מוניטור לטינו | 1 |  |
|  מקסיקו | בילבורד | 2 |  |
|  ניקרגואה | מוניטור לטינו | 5 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 1 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 68 |  |
|  פנמה | מוניטור לטינו | 3 |  |
|  פרגוואי | מוניטור לטינו | 3 |  |
|  פרו | מוניטור לטינו | 1 |  |
|  צ'ילה | בילבורד | 1 |  |
|  צרפת | SNEP | 170 |  |
|  קולומביה | בילבורד | 1 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 86 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 31 |  |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  2024> מדינה |   ‏‏‏  2024> מצעד |   ‏‏‏  2024> מיקום שיא |   ‏‏‏  2024>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 66 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 47 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 71 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ספרד (PROMUSICAE) | פלטינה | 25,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 25,000 |
הערות שוליים

↑  Pacheco, G. (2024-06-18). "Karol G anuncia 'Si antes te hubiera conocido', su nueva canción para el verano". Excélsior (בMexican Spanish). נבדק ב-2024-06-23.
↑  "SI ANTES TE HUBIERA CONOCIDO | JUNIO 20". www.instagram.com. נבדק ב-2024-06-23.
↑  LOS40 (2024-06-18). "Karol G anuncia nueva canción: ¿Cuándo se estrena? | Música | LOS40 Chile". LOS40 (בEuropean Spanish). נבדק ב-2024-06-23.
↑  Méndez, Por Juan David Botia (2024-06-19). "Karol G no aguantó y reveló adelanto de su nueva canción: ya hay nombre y fecha de estreno". infobae (בEuropean Spanish). נבדק ב-2024-06-23.
↑  "Meaning of "SI ANTES TE HUBIERA CONOCIDO" by KAROL G". www.songtell.com (באנגלית). נבדק ב-2024-06-23.
↑  KarolGVEVO (2024-06-20). KAROL G - Si Antes Te Hubiera Conocido (Official Video). נבדק ב-2024-07-01.
↑  "Letra y vídeo de Si antes te hubiera conocido, de Karol G". ELMUNDO (בספרדית). 2024-06-24. נבדק ב-2024-07-01.
↑  R. J. Cabral, Billboard Global 200, Billboard, ‏19 באוקטובר 2024 (באנגלית אמריקאית)
↑  Billboard Global Excl. US, בילבורד, ‏10 באוגוסט 2024
↑  Billboard Hot 100™, בילבורד, ‏17 באוגוסט 2024
↑  Radio Songs, בילבורד, ‏17 באוגוסט 2024
↑  Year-end Charts 2024 – Billboard Global 200 Songs, בילבורד, ‏2024
↑  Year-end Charts 2024 – Billboard Global Excl. U.S. Songs, בילבורד, ‏2024
↑  Year-end Charts – Streaming Songs, בילבורד, ‏2024
↑  Música, El portal de, SI ANTES TE HUBIERA CONOCIDO - KAROL G | EPDM (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2024-07-25
| קרול ג'י |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • וידאוגרפיה • שירים | דיסקוגרפיה • וידאוגרפיה • שירים |  |
| אלבומי אולפן | Unstoppable • Ocean • KG0516 • Mañana Será Bonito |  |
| מיקסטייפים | Super Single • Mañana Será Bonito (Bichota Season) |  |
| סיבובי הופעות | Ocean World Tour • Bichota Tour • Strip Love Tour • Mañana Será Bonito Tour |  |
| ערכים קשורים | Universal Music Latin Entertainment |  |
| קרול ג'י – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| Super Single | "Dime Que Si" • "Bajo Control" • "Gracias" • "Amor de Dos" • "Lloro Por Ti" • "Ricos Besos" • "Si Te Confieso" • "Ya No Te Creo" • "Te Lo Quiero Hacer" • "Dime" |  |
| Unstoppable | "Casi Nada" • "Muñeco de Lego" • "Hello" • "A Ella" • "Ahora Me Llama" • "Eres Mi Todo" • "La Dama" |  |
| Ocean | "Pineapple" • "Mi Cama" • "Culpables" • "Créeme" • "Punto G" • "Ocean" • "Love with a Quality" • "Dices Que Te Vas" |  |
| KG0516 | "Tusa" • "Ay, Dios Mío!" • "Bichota" • "Location" • "El Makinon" • "El Barco" • "200 Copas" |  |
| Mañana Será Bonito | "Provenza" • "Gatúbela" • "Cairo" • "X Si Volvemos" • "TQG" • "Mientras Me Curo del Cora" • "Amargura" |  |
| סינגלים אחרים | "En la Playa" • "Mi Mala" • "Mi Mala (Remix)" • "Tu Pum Pum" • "Princesa" • "Dicen" • "Calypso (Remix)" • "Dame Tu Cosita (Remix)" • "Secreto" • "Hijoepu*#" • "China" • "Follow" • "X" • "Caramelo (Remix)" • "Don't Be Shy" • "Sejodioto" • "No Te Deseo El Mal" • "Friki" • "Mamiii" • "Un Viaje" • "La Vida Es Una" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: fd364c0f-bdbd-40d2-8a86-e03115313dd8
עבד אל-האדי פאלאצי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 בינואר 1961 (בן 63) רומא,איטליה 
 מדינה:  איטליה איטליה
 השקפה דתית:  אסלאם סוני 
 
עבד אל-האדי פאלאצי (בערבית: شيخ عبد الهادي بالاتسي, בתעתיק מדויק: שיח' עבד אלהאדי באלאתסי; נולד ב-24 בינואר 1961) או בשמו החוקי מאסימו פאלאצי, הוא מזכ"ל האספה המוסלמית האיטלקית, והח'ליפה לאירופה של המסדר הסופי הקאדרי. מחזיק בעמדות ייחודיות בקהילה המוסלמית לגבי הסכסוך הישראלי-פלסטיני.
ביוגרפיה

עבד אל-האדי פאלאצי נולד ברומא, איטליה, לאב קתולי איטלקי שהתאסלם לאסלאם הסוני ולאם מוסלמית סונית ממוצא סורי. לאחר שהשלים את לימודיו החילוניים והדתיים ברומא ובקהיר בשנת 1987, שימש כאימאם בקהילה האסלאמית האיטלקית. פאלאצי בעל מספר תארים שניים ודוקטורט במדעי האסלאם מהמכון ללימודים ומחקר אסלאמיים בנאפולי.
בשנת 1998, פאלאצי ואשר עדר הקימו יחד את אגודת ישראל-אסלאם, שמטרתה לקדם גישה חיובית מוסלמית כלפי יהודים וישראל, מתוך האמונה של פאלאצי בהוראות האותנטיות של מוחמד כפי שנאמרו בקוראן ובחדית'. פאלאצי משמש כיו"ר המוסלמי של האגודה, ועדר משמש כיו"ר היהודי שלה. בשנת 1989 מונה לחבר בדירקטוריון של האגודה המוסלמית האיטלקית, וכיום הוא מזכ"ל הארגון המוסלמי הסוני: האספה המוסלמית האיטלקית. מ־1991 הוא מנהל את המכון התרבותי של הקהילה האסלאמית האיטלקית, עם תוכנית המבוססת על פיתוח החינוך האסלאמי באיטליה, דחיית הפונדמנטליזם והפנאטיות, והשתתפות עמוקה בדיאלוג בין-דתי, במיוחד עם יהודים ונוצרים, אך גם עם בודהיסטים ואחרים.
פאלאצי היה מרצה במחלקה לתולדות הדת באוניברסיטה "דלה טרזה אטה" בוולטרי, ליד רומא.
דעותיו > דעות על ישראל

פאלאצי מקבל את ריבונות ישראל על ארץ הקודש, ואומר כי הקוראן תומך בכך כרצון האל כתנאי הכרחי לפני הדין האחרון. הוא מקבל את ריבונות ישראל על ירושלים, בתנאי שזכויות של דתות אחרות נשמרות. הוא מצטט את הקוראן כדי לתמוך בקשר המיוחד של היהדות להר הבית. לדברי פאלאצי, "המקורות האיסלאמיים המוסמכים ביותר מאשרים את המקדשים". הוא מוסיף כי ירושלים קדושה למוסלמים בגלל קדושתה הקודמת ליהודים ומעמדה כבית לנביאים ולמלכים התנ"כיים דוד ושלמה, שלדבריו דמויות קדושות גם באסלאם. הוא טוען כי הקוראן "מכיר במפורש בכך שלירושלים יש את אותה התפקיד עבור היהודים כמו שיש למכה עבור המוסלמים".
כאשר שואלים אותו האם הוא רואה את עצמו כ"ציוני מוסלמי", הוא השיב: "אם מתכוונים למוסלמי שתומך בזכותם של העם היהודי להחזיק במדינה עצמאית וריבונית משלו, שתומך במדינת ישראל באופן מוחלט כאשר היא מותקפת על ידי טרור וכאשר קיומה מוטל בספק, שחושב שפיתוח יחסים ידידותיים בין האומות המוסלמיות למדינת ישראל הוא באינטרס של המוסלמים ושל הציוויליזציה האנושית בכלל, אז אני חושב שהתווית 'ציוני מוסלמי' מתאימה.
פאלאצי אמר כי הקוראן אינו יכול להתמודד עם מדינת ישראל, מאחר שהיא הוקמה זמן רב לאחר כתיבתו. ועם זאת, נאמר בקוראן כי ארץ ישראל היא מולדתו של העם היהודי, שאלוהים בעצמו נתן להם את הארץ הזו כמורשת וציווה עליהם לחיות בה. הוא גם מכריז כי - לפני תום הזמן - העם היהודי יבוא ממדינות רבות ושונות כדי להשתלט מחדש על מורשתו. לדבריו, מי שמכחיש זאת מכחיש את הקוראן עצמו. לדברי החוקרת דינה ליסניאנסקי, פאלאצי "יצר לעצמו נישה משלו. כאשר נולד למשפחת מהגרים, הוא שילב את זכויות הדמוקרטיה של מערב אירופה עם אהבה לאסלאם," אך הוסיף את משימתו הציונית. כתוצאה מכך, "הוא גם קיצוני, אבל לא מצד הקיצוניים. הוא נלחם בכל מה שהאסלאם הפוליטי מקדם." היא מסבירה, "אחת הסיבות שהוא לא נמצא על רשימת שחורה כלשהי באיראן היא העובדה שהוא בניגוד לסלמאן רושדי אף פעם לא אמר מילה שלילית על האסלאם. לפרשנים קיצוניים של הקוראן הוא לא אומר 'אתם טועים' הוא רק יגיד: 'הבנתם משהו לא נכון' המשימה שלו ברורה והיא אינההמצאת האסלאם מחדש אלא על תיקון הפרספקטיבה"
דעותיו > דעות על תהליך השלום הערבי-ישראלי

פאלאצי מתנגד למפת הדרכים הנתמכת על ידי ארצות הברית בטענה שהיא מתגמלת את הטרור הפלסטיני.  הוא יוצא נגד הקריאות לג'יהאד נגד ישראל ואומר שאין דרישה דתית מישראל לוותר על השליטה במקומות הקדושים למוסלמים.
בדצמבר 2009 ביקר פאלאצי בישראל, ונפגש עם חברי הקהילה היהודית בחברון, בהם נעם ארנון ודוד וילדר, והביע אמפתיה לתושבים היהודים. הוא ציין כי המוסלמים והיהודים הם צאצאים של אברהם, שקבור במערת המכפלה בחברון. הוא האשים "פרשנות קיצונית של האסלאם" כמקור לסכסוך.
פרסומים

What the Qur'an Really Says at templemount.org, undated
The Islamists Have it Wrong Middle East Quarterly, Summer 2001, pp. 3–12
Wahhabism, the Saudi Arabia-based puritanical heresy at the base of Islamism at eretzyisroel.org, June 2, 2002
ראו גם

תמיכה מוסלמית במדינת ישראל
הערות שוליים

↑  "Muslim cleric says intifadah is contrary to Islam" (אורכב 05.08.2006 בארכיון Wayback Machine) Canadian Jewish News 9 May 2002 (Archived)
↑  Maist, Alex Jihad of the Pagans—Leading Islamic Cleric Speaks About Jews and Israel. Jewish Magazine, February, 2004
↑  Sheikhing up the real Islam, Jerusalem Post, ‏Jan 31, 2006
↑  Tolson, Jay Struggle for Islam: How do the terrorists responsible for the attacks on September 11 fit into the Muslim faith? U.S. News & World Report Oct 7, 2001 Archived from the original on June 5, 2011
↑  Palazzi, Abdul Hadi Hazim Nada's deception The Daily Targum (Italian Muslim Assembly), March 23, 2004
↑  Margolis, David (23 בפברואר 2001). "The Muslim Zionist". Los Angeles Jewish Journal. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2 3  Behrisch, Sven. "The Zionist Imam" at The Jerusalem Post Christian Edition, 19 July 2010
↑  "Land of Israel is the homeland of the Jewish people—Imam Palazzi". Weekly Blitz. Volume #5, Issue #42, October 13, 2010
↑  Radler, Melissa. "A different kind of Muslim", Jerusalem Post April 9, 2004,
↑  Selengut, Charles. "Jewish-Muslim encounters: history, philosophy, and culture". Paragon House, 2001. p. 109
↑  Arab Muslim Sheikh Abdul Hadi Palazzi Visits Hebron Jewish Community, 2009-12-29, נבדק ב-2016-01-14
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "עבד אל-האדי פאלאצי".