stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בילהרציה
סוגי המחלה ותפוצתה > מיני העלקת

ישנם מינים רבים של עלקת הבילהרציה, חלקם קטלניים לאדם, שלושת הנפוצים ביותר הם:
Schistosoma mansoni - נפוץ בדרום אמריקה, הקריביים, אפריקה והמזרח התיכון. מתרבה בעיקר במעי הגס, באזור הרקטום.
Schistosoma japonicum - נפוץ במזרח הרחוק. מתרבה בעיקר בדפנות המעי הדק.
Schistosoma haematobium - נפוץ בעיקר באפריקה והמזרח התיכון. מתרבה בכלי הדם במערכת השתן.
סוגי המחלה ותפוצתה > תפוצת המחלה

המחלה נפוצה בעיקר במקומות בעלי מקווי מים מתוקים גדולים שדרושים למחזור החיים של הטפיל (אין סכנה במי ים). למחלה יש תפוצה בעיקר במקומות שבהם אין תנאי היגיינה תקינים ולכן אנשים רבים מטילים את צורכיהם למקווי המים, מתקלחים במקורות המים הללו ושותים בהם בלי אמצעי טיהור למים אלה. בדרך כלל מדינות העולם השלישי סובלות מהמחלה. אגם מלאווי הוא דוגמה למקום נגוע בצורה זו. בעולם יש לפי ארגון הבריאות העולמי כ-207 מיליון מודבקים, 120 מיליון מהם סובלים מתסמיני המחלה, רובם באפריקה.
בישראל הייתה המחלה נפוצה בעיקר בירקון עד שנות ה-50 של המאה ה-20 אבל עקב פעילות של הסברה, מניעת כניסה למים והתקנת שירותים ציבוריים על גדות הנחל פסקה ההידבקות במחלה כמעט לחלוטין. למרבה האירוניה הכחדת המחלה התאפשרה עקב מותם של החלזונות בעקבות זיהום הנחלים; אחד החששות מפעולות שיקום הנחלים בארץ הוא חזרתה של הבילהרציה אל ישראל.
תופעות המחלה

המחלה נגרמת מביצי התולעים, ולא מהתולעים עצמן. התופעות תלויות בחלקן בסוג המחלה - סוגים שונים מתיישבים במקומות שונים בגוף הפונדקאי.
המחלה נחלקת לשלושה שלבים:
מיד לאחר חדירת הצרקיה יכול להתפתח גרד מקומי הנקרא "גרד דייגים" או "גרד שחיינים". נגרם כתגובה אלרגית קלה עקב חדירת הטפיל לגוף.
קדחת קטייאמה (Katayama fever) - לאחר כחודש לערך מופיעה עליה חריפה בחום הגוף, תגובה בכבד ופגיעה אפשרית במערכת העצבים. זוהי אלרגיה שנובעת מחדירת הטפיל. תופעה זו מתרחשת בדרך כלל אצל תיירים שנדבקו ולא אצל מקומיים, שכבר עברו את שלב התגובה הראשונית של מערכת החיסון.
שלב הטלת הביצים - זהו השלב הסופי של המחלה. מתרחש עד שלושה חודשים לאחר ההדבקה. המחלה נגרמת עקב תגובה חיסונית של הגוף לביצי העלקת. סוג התסמינים תלוי במין העלקת:
S. mansoni ו-S.japonicum - מינים אלה שמתיישבים במעיים ומטילים שם ביצים, אשר סביבן מתפתחת מעטפת של תאים חיסוניים, יגרמו להתנפחות כלי דם ודליות שעלולה ליצור דימומים תוך-בטניים, הצטברות ביצים כמו-סרטנית במעיים, שתגדל עקב ההטלות המרובות למיימת בבטן, ולשלשולים ודם בצואה (לעיתים רק דם סמוי). במינים אלה חלק מהביצים מגיע דרך דפנות כלי הדם והמעי לכבד שם הן גורמות לשחמת הכבד, לעליית לחץ דם, שמגבירה את הסיכון לדימומים פנימיים, דליות בכבד, ולכבד וטחול מוגדלים שיוצרים נפיחות בבטן.
S. haematobium - מין זה מתיישב בכלי הדם שבמערכת השתן. תסמינים: דם בשתן, הצטברות גושים בכלי הדם באזור או במערכת השתן עצמה. ישנה סחיפת ביצים לאזור הריאות, דבר העלול ליצור בצקות וגושים שם. כמו כן לנדבקים במין זה ישנו גידול משמעותי בסיכון ללקות בסרטן של מערכת השתן.
בכל המינים ישנה סכנה של הגעת ביצים לאזור עמוד השדרה, דבר הגורם פגיעות בעצבים.
טיפול ואבחנה

ניתן לאבחן את המחלה בצורה ודאית עם זיהוי ביצים בהפרשות: בצואה - במינים שמתיישבים במעיים, ובשתן - במינים שמתיישבים במערכת השתן. דרכים נוספות לאבחנה היא על ידי ביופסיה מהמעי או שלפוחית השתן, אבל דרך אבחנה זו פחות נפוצה בגלל היותה פולשנית.
הטיפול הוא על ידי התרופה פרזיקוונטל (praziquantel) שקוטלת את התולעים במנה חד פעמית, לרוב אין התווית נגד לטיפול. חסרונה הוא שהיא לא יעילה נגד תולעים לא בוגרות (יש להמתין עד להופעת ביצים בהפרשות). אין דרך לסלק את הביצים מהגוף, ויש להמתין להפרשתן, לכן היא אפקטיבית רק כשלושה חודשים ואילך מזמן החשיפה. כמו כן יש אפשרות להדבקה חוזרת, על אף שהסיכוי קטן יותר.
בילהרציה בישראל

המחלה הייתה נפוצה בישראל באזור נהר הירקון עד שנות ה-50, כאשר החלו להזרים שפכים לירקון נכחדו החלזונות אשר שימשו כפונדקאים לביצי הטפיל והמחלה נכחדה מהארץ.
הערות שוליים

↑  בילהרציה: טפיל של מים מזוהמים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph261563 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מחזור החיים של עלקת הבילהרציה
מפת אזורים בסיכון לבילהרציה
ילד חולה בילהרציה
נחל פרת

ערך זה עוסק בנחל בישראל. אם התכוונתם לנהר באזור מסופוטמיה, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  29 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  0.017 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  130 קמ"ר
 מוצא:  חיזמא, נווה יעקב, וענתות
 גובה מוצא הנהר:  770 מטרים
 יובלים:  נחל מכמש, נחל זמרי 
 שפך:  נהר הירדן
 מדינות באגן הניקוז:  יהודה ושומרון 
 
מבנים עתיקים סמוך לעין קלט
מנזר דיר ג'ריס, תמונה משנות ה-20 של המאה ה-20
נַחַל פְּרָת (בערבית: وادي القلط, בתעתיק: וַאדִי קֶלְט) הוא נחל ביהודה ושומרון היורד מאזור נווה יעקב בירושלים, ונשפך לבקעת הירדן ממזרח ליריחו. אורכו של הנחל כ-30 ק"מ, שטח אגן ההיקוות שלו כ-130 קמ"ר. הנחל עובר בקניונים עמוקים, כשהוא חוצה את מדרגת הכפיפה העליונה של מדבר יהודה, ואת חלקו הצפוני של מצוק ההעתקים. תופעה ייחודית לנחל, שאינה מצויה בנחלי מדבר יהודה, היא הקטע התחתון של הנחל, העובר בכיוון של ציר הקער (סִינְקְלִינָה) הגאולוגי. בעבר היה הנחל הגבול בין מדבר יהודה למדבר בנימין.
לאורך הנחל מספר מעיינות, שני מנזרים פעילים ושרידים ארכאולוגיים מתקופות שונות. רוב הנחל נמצא בתוך שטח המוכרז כשמורת טבע – שמורת הטבע נחל פרת ששטחה כ־28 אלף דונם. פקחים של רשות הטבע והגנים שוהים באופן קבוע בשני מקומות בשמורה – עין מבוע ועין פרת.
יובלים

יובלו החשוב ביותר של נחל פרת הוא נחל מכמש (ואדי סווינית), שנשפך אל נחל פרת מתחת לכפר אדומים. בנחל מכמש זורם ביוב מטוהר חלקית מרמאללה, שלרוב נספג באדמה לפני ההגעה לנחל פרת אך בימי גשם מזהם את מי הנחל. יובלים נוספים הם ואדי א-סלם, ואדי אבו ד'בע (ייתכן שזה האתר העתיק גיא הצבועים), ואדי שק-א-ד'אבע וואדי מפג'ר.
אתרים בנחל > מעיינות

בנחל פרת נובעים שלושה מעיינות גדולים (ממערב למזרח): עין פרת (עין פארה), עין מבוע (עין פואר) ועין קלט. ספיקתם המשותפת היא מאות מ"ק בשעה של מים מתוקים. מי המעיינות זורמים באפיק הנחל, ולכן הוא עשיר מאוד בצמחייה ובבעלי חיים כמו צבאים, ושפני סלעים. במצוק הנחל מצוי קן של עיט ניצי ובמי הנחל דגי חפף ישראלי וצפרדעים. מלבד מעיינות אלו נובעים, בהתאם לכמות המשקעים של אותה שנה, מעיינות קטנים בקטע הנחל שבין עין פרת לעין מבוע, עין פג'ירה ועין ג'מיסה.
אתרים בנחל > מעיינות > עין פרת

עין פרת (פארה) הוא מעיין שכבה, שנביעתו היא תוצאה של התחתרות הנחל בשכבות סלע הגיר הקשה של חבורת יהודה. שפיעת המעיין קבועה והשפעת עונות השנה מעטה ביותר. הספיקה היומית הרב שנתית היא כ־1,500 קוב ליום בממוצע. ריכוז כמות גבוהה זו של מים הפך את המעיין לבית גידול ייחודי המרכז מגוון מיני צמחים ובעלי חיים.
החל משנת 1927 סיפק עין פרת מי שתייה לשכונות המזרחיות של ירושלים. השימוש במי המעיין הופסק לאחר חיבור העיר המזרחית לאספקת המים של ירושלים המערבית. לצורך שאיבת המים לעיר נבנה בסמוך למעיין בית משאבות, חלקי משאבת המים, נמצאים במקום. סביבו נשתלה חורשת אקליפטוסים לצורכי נופש. כיום נמצאים בבניין המשרדים של רשות הטבע והגנים הלאומיים באתר, שירותים ומרכז שרות למטייל.
מעל המעיין נמצא מנזר פרן (דיר פיראן), מנזר עתיק שנבנה בסוף המאה הרביעית על ידי הנזיר חריטון, שעל פי המסורת קבור במנזר. המנזר נבנה מחדש בסוף המאה התשע עשרה על ידי הכנסייה הרוסית הפרבוסלבית. מסביב למנזר בורות מים, בוסתנים וטרסות חקלאיות, שרידי אכסניה לעולי רגל ומבנים נוספים המעידים על עברו כמקום צליינות מבוקש. זהו אחד מאחרוני המנזרים הפעילים במדבר יהודה.
בגדה הצפונית של הנחל, מול המנזר, הוכשר והוכרז חלק מהמצוק כקיר טיפוס מקצועי, הכולל מסלולים שונים בדרגות קושי שונות. המקום אירח אירועי טיפוס אזוריים גדולים.
בגדה הצפונית מעל שטח הקמפינג המוצל באקליפטוסים, קיימת בריכת בטון, שקולטת אליה מי מעיין. הבריכה שנמצאת לצד שביל המסומן בשחור, מכונה בשם "בריכת תמר" על שם עץ תמר הצומח לידה.
אתרים בנחל > מעיינות > עין מבוע

המעיין האמצעי, "עין מבוע" (המכונה גם עין פואר), הנובע סמוך לכביש אלון, הוא מעיין פועם בו מתרחשת תופעת פעימה ייחודית שהקנתה לו את שמו – המעיין נובע לסירוגין, ובריכת המעיין מתמלאת ומתרוקנת בתדירות משתנה, בשל תכונת המסלע הקרסטי שבמקום, בעקרון פעולה הדומה לעקרון פעולת סיפון. פעולה זו נובעת מחוק כלים שלובים. מי הנביעה ממשיכים בזרימה בנחל לאורך מספר קילומטרים ויוצרים ברכות קטנות ומפלים.
גם מי מעיין זה, בדומה למי עין פרת, הוזרמו עד מלחמת ששת הימים לירושלים. כיום המים זורמים מבריכת המעיין על גבי אמת בטון מודרנית שנבנתה על תוואי אמת המים הקדומה מימי בית שני. האמה הקדומה עברה על גדתו הדרומית של הנחל והובילה מים לארמונות הורדוס ביריחו ועד היום ניתן לראות את שרידיה לאורכו של הנחל.
בברכות המעיין חיים שוכני מים מסוגים שונים, בהם דגים, סרטנים ואילניתיים. שפיריות רבות מוצאות במקום מרחב מחיה. בשנים האחרונות ניכר שינוי במבנה הצמחייה של עין מבוע, כאשר הקנים מתרבים מאוד סביבותיו ותופסים את מקומם של צמחים אחרים.
במסגרת הפיכת המעיין לשמורת טבע של רשות הטבע והגנים נחשפה רצפה של כנסיית מנזר שהיה צמוד למעיין. שרידי מבנים ומערות בהן התגוררו ככל הנראה הנזירים מפוזרים באזור שסביב המעיין. הכנסייה נחשפה לראשונה ב-1931 בעת הקמת מתקן השאיבה הבריטי במקום. לאחר שנסגרה תחנת השאיבה ננטש המבנה למשך שנים ארוכות. לאחר תחילת ההתיישבות היהודית באזור התמקמה בו מסעדת דגים, שנסגרה בתחילת שנות האלפיים, והמבנה חזר לשיממונו. הוא חודש במסגרת השיפוץ המקיף במעיין ובשרידים הארכאולוגיים, וכיום הוא מכיל חנות נוחות של רשות הטבע והגנים ושירותים. כמו כן הופסקה הזרימה בהמשך אמת המים, והמים נשפכים בכמה מפלים קטנים אל הנחל לא רחוק מהמעיין.
אתרים בנחל > מעיינות > עין קלט

הנמוך מבין שלושת מעיינות הנחל. המעיין הוא למעשה קבוצת נביעות בתוך בריכה טבעית, כאשר המים אל המעיין מוזרמים אליו במפל טבעי היורד מעין מבוע.
יש הרואים בערוץ עין קלט, המזרחי מבין המעיינות, את "נחל כרית" המוזכר בתנ"ך כנחל אליו נשלח אליהו הנביא לאחר קללת הבצורת ושם התגורר במערה על גדותיו:
לֵךְ מִזֶּה, וּפָנִיתָ לְּךָ קֵדְמָה וְנִסְתַּרְתָּ בְּנַחַל כְּרִית אֲשֶר עַל פְּנֵי הַיַּרְדֵּן.
על קיר סלע בעין קלט כתובה כתובת בערבית:
בשם אללה הרחמן והרחום, המים נאצרו והוזרמו בתעלה ומרווים את הנחל על ידי האדון מחי אלדין מצטפא הלאל אלחסיני בשנת 1294 להג'רה (1877 לספירה הנוצרית). הוא גם בנה את הסכר והקים את הטחנה ונטע סביבה בוסתנים. בשנת 1330 להג'רה (1911/12 לספירה הנוצרית) הוא בנה גם את התעלה כדי להזרים את המים בנוחיות ובקלות אל עקבת ג'אבר ממערב דרום לעיר יריחו.
אתרים בנחל > אמות המים

לאורך ערוץ הנחל עוברת אמת מים קדומה מתקופת הורדוס, שהייתה מעבירה מים למבצר קיפרוס, מעל יציאת הנחל מתחום מצוק ההעתקים. שריד מרשים שנותר מהאמה הוא גשר מים גדול מעל אחד מיובלי הנחל, על יד עין קלט. כיום הרוסה אמת המים הזו בחלקה, ומי המעיינות זורמים בערוץ.
אמה נוספת מבטון נבנתה בתקופת הבריטים. חלקה העליון – מעין מבוע לעין קלט – יבש כיום והרוס בחלקו, חלקה התחתון מעין קלט מזרים מים לשדות ליד יריחו.
אתרים בנחל > מנזרים

בנחל ישנם שרידים של מנזרים מהתקופה הביזנטית בעליליאת א-סיק. כמו כן, פעילים בנחל שני מנזרים עתיקים – האחד הוא מנזר פרן, המנזר הראשון אותו הקים הנזיר חריטון, על יד עין פרת. השני הוא מנזר סנט ג'ורג' (שמו בערבית דיר מר ג'ריס) השייך לכנסייה היוונית-אורתודוקסית, השוכן ליד העיר יריחו בשטח הרשות הפלסטינית.
הנזירים מאמינים, כי בתחום המנזר נמצאת המערה בה התגורר אליהו הנביא, בהגיעו לנחל כרית, ובה ניזון בלחם ומים שהביאו לו העורבים.
אתרים בנחל > קובור בני אסראיל

בחלקו העליון של הנחל, סמוך לגבע בנימין ובצמוד לכביש 437, נמצא אתר עתיקות המכונה בערבית "קובור בני אסראאיל" (קברי בני ישראל). יש המזהים (שארל קלרמון-גנו, נגה הראובני ואחרים) עם מקום זה את קבר רחל, ומפרשים שהמקום "אפרת" המוזכר בקשר לקבורת רחל מתייחס לעין-פרת.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בספר ירמיהו י"ג מוזכר נחל פרת, כמקום בו נצטווה הנביא ירמיהו, שהתגורר בעיר ענתות הסמוכה (באזור עלמון של ימינו), להטמין את חגורתו.
היסטוריה > מבצע אטלס

ב-6 באוקטובר 1944, במבצע משולב של המודיעין הגרמני ומנהיגים פלסטיניים מאזור ירושלים, הוצנחו שני גרמנים ושלושה פלסטיניים, ביניהם חסן סלאמה, בנחל ליד יריחו. ציודם כלל נשק קל, מפות, מכשירי קשר, מנות קרב, 5,000 לירות שטרלינג במטבעות שונים, חומרי נפץ, וע"פ גרסה לא מאומתת כ-10 קופסאות קרטון שהכילו רעל מסיס במים וחזק במיוחד (כל קופסה הכילה רעל בכמות המספיקה להרעלת 25,000 איש). רעל זה נועד להרעיל את מעיינות ראש העין ששימשו את תושבי תל אביב. הצניחה נכשלה, חסן סלאמה שנפצע במהלך הצניחה נע לכיוון ירושלים, ושאר הכוח, שני הגרמנים ועבדול לטיף, התחבאו במערה שבוואדי קלט. נערים בדואים מצאו את אחד משקי הכסף וכן אקדח ותחמושת. השמועה על מטבעות חדשים ביריחו פשטה באזור והייתה הסימן הראשון לקיום המבצע. מפקד מרחב ירושלים במשטרת ארץ ישראל, פאיז ביי אידריסי, הורה על חיפושים נרחבים בוואדי קלט. תוך עשרה ימים נמצאו המתחבאים, והמבצע נכשל לחלוטין.
היסטוריה > אירועי טרור בנחל

בחורף תשכ"ט–1969, נהרג סא"ל צביקה עופר במערה הנמצאת על גדתו הדרומית של הנחל בעת מרדף אחרי מסתננים טרוריסטים. במקום מוצב שלט לזכרו.
בשנות התשעים אירעו בנחל פרת שלושה מקרי רצח של ישראלים על רקע לאומני.
ב-9 באוקטובר 1993 נרצחו בנחל דרור פורר וערן בחר.
ב-18 ביולי 1995 נרצחו אוהד בכרך, חייל בן 18, ואורי שחור, תלמיד ישיבה בן 19. השניים נורו מטווח קצר בזמן שרחצו בבריכה במקום.
ב- 24 באפריל 1997 נרצחו בנחל חגית זביצקי וליאת קסטיאל. על שמה של חגית הקימו חבריה את היישוב מצפה חגית הצופה אל הנחל. בתום המשפט, פנה השיח של שבט כעאבנה למשפחת הרוצח, אחמד מחמוד עלי כעאבנה, ואמר להם שיש להם 24 שעות לעזוב את המדינה, והם אכן עברו לירדן ולא שבו. על שמם של ששת הנרצחים הוקם מצפה נוף בשם "מצפה השישה" בין היישובים כפר אדומים ונופי פרת.
 בעקבות הפיגועים, יעל ישראל, פקחית רשות הטבע והגנים, נכנסה לגור בשמורה במבנה מנדטורי, במחאה על מקרי הרצח. היא פונתה בעקבות עתירה לבג"ץ.
היסטוריה > זיהום הנחל

נחל פרת זוהם בעבר באופן קבוע. מתקן טיהור שפכים משותף של רמאללה, אל בירה ופסגות, הנמצא על יד היישוב פסגות, מזרים על בסיס קבוע שפכים ברמת טיהור בינונית לנחל מכמש, יובלו הגדול ביותר של נחל פרת. השפכים מזהמים את המים ואת הקרקע ופוגעים בצמחייה ובבעלי החיים.
מדי פעם, בעת תקלה במתקן הטיהור, מוזרמת כמות גדולה הרבה יותר של שפכים ברמת טיהור נמוכה עד אפסית, מה שמוביל לזיהום לכל אורך נחל מכמש ועד לנחל פרת עצמו. כל תקלה כזו גורמת לזיהום קשה ולפגיעה משמעותית בחי, בצומח, בנוף ובמטיילים המתרחצים, לסגירת המסלול בנחל למטיילים, ומביאה לנזקים בלתי הפיכים או שתיקונם אורך זמן רב. הריק השלטוני בשטחי יהודה ושומרון, והעובדה שהמט"ש הוקם בעזרת תרומה מבנק גרמני ואין גוף שלטוני מקומי שלקח עליו אחריות, מוביל לכך שתיקון המתקן "נופל בין הכיסאות", ולוקח זמן עד שנמצאים תקציבים והביוב מפסיק לזרום. מול המחדל פועלות החברה להגנת הטבע ועמותת ירוק עכשיו מול הרשויות בקריאה לשיפור המצב. להלן רשימה חלקית של אירועים אלו והתגובות להם:
ביולי 2012 התקלקל מתקן טיהור השפכים באל בירה. במשך כמה חודשים זרם בנחל ביוב לא מטוהר, בכמויות משתנות. החברה להגנת הטבע פנתה אל הרשויות בקריאה לטפל בשפכים, ולעזרתה התגייסה האגודה הישראלית לצילום טבע, שיצאה לפרויקט צילום בשמורה ותרמה להעלאת המודעות לזיהום. מעל 4,000 איש חתמו על עצומה לעצירת הזיהום. הרשויות הבטיחו לטפל בעניין ביחד עם גורמים פלסטיניים, אך הטיפול היה זמני ומינורי בלבד, והבעיה חזרה.
בפברואר 2014 אירעו שוב תקלות במתקן הטיהור, והגישה והמגע עם המים המזוהמים נאסרו רשמית על המטיילים בשמורה. במסגרת קמפיין חוזר של החברה להגנת הטבע וירוק עכשיו התחדשה העצומה, והוועדה לביקורת המדינה הגיעה לסיור בנחל. בעקבות הלחץ הובטח שוב מענה לבעיה מצד הרשויות.
בתחילת 2015 חזר הזיהום לנחל ובמשך כמה חודשים זרמו לכל אורך הנחל כמויות גדולות של ביוב. רשות הטבע והגנים הכריזה על חלקים בשמורה כסגורים לקהל המטיילים, סגירה שמנעה מעשרות אלפי מטיילים בחג הפסח את הגישה לנחל. הגופים הירוקים הגישו עתירה לבג"ץ נגד הגורמים הרלוונטיים – שר הביטחון, אלוף פיקוד מרכז, ראש המנהל האזרחי ואחרים, בדרישה לטפל בבעיית הזיהום, אך הדיון בבג"ץ נדחה ל-2016 והבעיה לא נפתרה. המאבק הגיע לשיאו בהפגנה של תושבי האזור והגופים הירוקים, בה השתתפו כ-200 אנשים, בדרישה לפעול באופן מידי לעצירת הזרמת השפכים ולניקוי הנחל. הלחץ נשא פרי, ובתחילת 2016 שופץ מתקן הטיהור ונבנה מחסום המונע את זרימת השפכים לנחל.
ביוני ויולי 2017 חזרה זרימת הביוב לנחל ומסלולי ההליכה בו נסגרו למטיילים.
ב-2022 זוהמה מביוב בגלל תקלה בצינור שפכים.
בעלי חיים בנחל פרת

נחל פרת מהווה בית גידול ייחודי למגוון עשיר של בעלי חיים: עופות, יונקים, מיני דגים וצפרדעים, וכן נחשים, עקרבים ומיני חרקים רבים.
בעלי חיים בנחל פרת > עופות בנחל

במצוקי הנחל – עופות מדבריים טיפוסיים ודורסי יום ולילה. ביניהם: בז אדום, בז צוקים, רחם, חיוויאי, עקב עיטי, עיט זהוב, כוס החורבות ולילית מדבר. לאורך הנחל נמצא עופות מגוונים, ביניהם עופות אופייניים לספר המדבר: סלעית לבנת כנף, סלעית שחורת בטן, סלעית מדבר, מדברון, צוקית בודדת, צוקית חכלילית, עורב שחור, עורב קצר-זנב, קאק, טריסטרמית, סיס, סנונית, זנבן ערבי, קורא מדברי, חוגלת סלעים, שלדג לבן-חזה, שחור-זנב, שרקרק גמדי, דרור הירדן, וצופית בוהקת. בתקופת הנדידה נמצא נחל פרת במסלול נדידת עופות, חסידות לבנות ושחורות, עגורים, ודורסים.
בעלי חיים בנחל פרת > יונקים

לבעלי החיים הנפוצים בנחל פרת כושר הסתגלות לתנאי המקום המאופיין כמדבר צל גשם יחד עם מחייה ליד מקורות מים. בין היונקים הנפוצים בנחל: צבי מדבר, שועל מצוי, קרקל, צבוע מפוספס, זאב ערבי, ארנבת, שפן סלע, דרבן.
בעלי חיים בנחל פרת > זוחלים

זוחלים רבים משתלבים בתנאי הסביבה, ביניהם מיני לטאות וחרדונים, ומגוון נחשים ארסיים כמו אפעה ושרף עין גדי.
הצומח בנחל פרת

לאורך ערוץ הנחל בולטת צמחית אפיק: קווים רצופים ונמשכים של שיחים ועצים הגדלים לאורך קו זרימת המים.
וכן ריכוז נדיר ויפה של צמחים גאופיטים.
הצומח בנחל פרת > לאורך ערוץ הנחל

לאורך ערוצי המים נמצא צמחייה הידרופילית משגשגת: טבורית נטויה, דנדנה רפואית, שרך, זקום מצרי, פתילת המדבר (תפוח סדום), בולט בערוץ הוא עץ שיזף מצוי. 

לאורך הזרימה, אמת המים והמפלים נמצא צמחי מים מובהקים: שערות שולמית, ונענע חריפה (peppermint) הנקראת לעיתים גם נענע משובלת[דרושה הבהרה]. וכן צמחים האופייניים לנאות מדבר – קנה מצוי, עבקנה, סמר, דקלים וסרפדים.
צמח פולש בשמורה לאורך ערוץ הנחל הוא הגומא המניפני, שהגיע לארץ מאזור אפריקה כצמח נוי.
הצומח בנחל פרת > בקניוני הנחל

בקניונים צומחים כתלה חריפה, אזובית פשוטה ואזוביון מדברי, צלף ומציץ סורי.
הצומח בנחל פרת > לאורך קו המצוק

לאורך המצוק נמצא צמחייה מגוונת: סירה קוצנית, כלנית, נורית, שלח הצובע באביב בסגול משטחים נרחבים, אוג קוצני, אלקנה סמורה ממשפחת הזיפניים, קיפודן, לשון-פר סמורה. כמו כן צומחים בנחל צמחים אופייניים לספר המדבר ולנחל כמו: רותם, אטד, מלוח, ורכפתן מדברי, עצי שיטה, אשל ושיזף מצוי.
הצומח בנחל פרת > מדרגת הכפיפה העליונה

במדרגת הכפיפה העליונה שולט בעיקר הצומח של בתת-הספר הים תיכונית. מצויים בה שלהבית קצרת שניים, קיפודן מצוי, וסירה קוצנית, וכן מקור חסידה מדברי, זוגן השיח, יפרוק המדבר.
הצומח בנחל פרת > אזורים מרובי רעייה

באזורים בהם מכלה הרעייה הרבה את הצמחייה, גדלים צמחים המכילים חומרים רעילים כמו עירית גדולה (הים תיכונית) ומתנן שעיר, וגאופיטים רבים: כלנית, חצב מצוי ורקפת.
לקריאה נוספת

ספי בן-יוסף נחל פרת (ואדי קלת), החברה להגנת הטבע, 1982
ארץ בנימין (לקט מאמרים ומקורות), המדור לידיעת הארץ התנועה הקיבוצית, תשל"ב
צבי אילן (עורך), מדבר יהודה וספר המדבר מפעלי תרבות וחינוך, 1972
נגה הראובני, מדבר ורועה במורשת ישראל, נאות קדומים, 1991
תת-תזונה

| --- | --- |

הסרט הכתום מסמל את המודעות לתת-תזונה
 תחום:  אנדוקרינולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/985140 
 MeSH:  D044342
 סיווגים
 ICD-10:  E46 
 
מפת אזורי תת-תזונה בעולם
תת-תזונה הוא מונח כללי המתאר מצב בריאותי הנגרם כתוצאה מכך שהצריכה התזונתית אינה טובה ואינה מתאימה לצרכים התזונתיים של האדם. אדם עלול להיקלע לתת-תזונה בשל תפריט דל לאורך זמן, או בשל איכות ירודה של החומרים המזינים שהוא צורך, או משום שהמזון אינו מעוכל/נספג בגוף כתוצאה ממחלות מסוימות.
כמו כן, תת-תזונה עלולה להיגרם מניצול לא תקין של חומרי מזון על ידי הגוף, או מאיבוד של חומרי מזון כתוצאה מהזעה מופרזת, דימום, שלשול או אי ספיקת כליות. תקופה ארוכה של תת-תזונה עלולה להוביל לרעב, מחלות וזיהומים.
נכון ליולי 2022, ישנם כ-862 מיליון אנשים בעולם הסובלים מתת-תזונה.
אנשים בסיכון לתת-תזונה

תינוקות וילדים קטנים- פגיעים במיוחד משום שהם זקוקים לכמות גדולה יותר של קלוריות כדי לגדול ולהתפתח.
מתבגרים שקצב גידולם מואץ; קליעה למצב תת-תזונה בגיל ההתבגרות עלולה להוביל לבעיות פוריות בעתיד.
קשישים
חולי אנורקסיה נרבוזה או איידס
אנשים הניזונים מדיאטות מגבילות במשך תקופה ארוכה- מדובר על דיאטות מגבילות במיוחד אשר גורמות לחוסר ויטמינים, מינרלים וחלבונים.
אנשים הסובלים ממחלה כרונית במערכת העיכול.
נשים הרות ומיניקות
כיוון שתת-תזונה נגרמת כתוצאה ממחסור במזון הדרוש לבריאות האדם, היא אחת מן התופעות האופייניות לעוני קיצוני בעולם השלישי. תת-תזונה היא גורם נפוץ לבעיות בהתפתחות הקוגניטיבית אצל ילדים באזורי העולם בהם קיים רעב המוני.
בדרך כלל מזונם של אנשים הסובלים מתת-תזונה אינו מכיל די קלוריות, או שחסרים בו מרכיבי חלבונים, ויטמינים, או מינרלים. התחלואה הנגרמת כתוצאה מתת-תזונה מכונה ברפואה בשם "מחלות חסר". צפדינה, מחלה אשר הפכה נדירה במאה ה-20, היא אחת הידועות במחלות החסר הנגרמת מתת-תזונה של ויטמין C.
על פי מחקרים שנערכו החל משנות האלפיים מתברר שתופעת תת-תזונה נפוצה אף במדינות מפותחות ועשירות, כיוון שבמקרים רבים הגוף אינו מקבל את אבות המזון הנחוצים לו.
על פי ד"וח בין-לאומי משנת 2017 שבדק את המצב התזונתי ב-129 מדינות, נמצא שאנשים ב-44% מהמדינות חווים בעת ובעונה אחת בעיות השמנה ותזונה בלתי מספקת.
צורות שונות של תת-תזונה

הצורות הנפוצות של תת-תזונה הן חסר איזון בצריכת אנרגיה וחלבונים (אנגלית: protein-energy malnutrition, ראשי תיבות PEM) ותת-תזונה של מינרלים וויטמינים העלולה לגרום למחלות חסר ולהפריע לתפקודו התקין של הגוף.
כאשר החסר העיקרי הוא של חלבון, נקרא המצב קוושיורקור. לעומת זאת כאשר החסר התזונתי העיקרי הוא של אנרגיה, נקרא המצב מרזמוס (marasmus). קוושיורקור נפוץ במדינות עניות בהן עיקר המזון המסופק לילדים מורכב בעיקר מפחמימות ודל בחלבונים, כגון:אורז, תירס, בטטה. המאפיין העיקרי של התופעה הוא בצקות ובטן תפוחה, כשל התפתחותי ובעיות שונות בעור. במרזמוס לעומת זאת, יש ירידה גדולה במסת השומן והשריר, מראה "זקן", אפתיה, וטמפרטורה נמוכה מן התקין.
תזונה ענייה בברזל, יוד וויטמין A נפוצה מאוד ומהווה בעיה בולטת בבריאות הציבור. תת-תזונה עלולה לגרום לשורה ארוכה של בעיות בריאותיות, ביניהן: הפרעה בצמיחת הגוף, הפרעה בהתפתחות האינטליגנציה ויכולות קוגניטיביות, חולשה, דיכוי התפתחות רקמת השריר וכוח השריר, התפתחות בצקות ופגיעה בבריאות הכללית של האדם. ביטוי גופני נוסף, אך נדיר, של תת-תזונה הוא נקודות שחורות המופיעות על העור.
רעב עלול אף להשפיע על מצבו הנפשי של האדם ולגרום לנטייה מופחתת למנהיגות ולאסרטיביות, ירידה ביכולת החשיבה וקבלת החלטות, חוסר מרץ ונטייה למצבי רוח, חוסר מוטיבציה וחוסר ריכוז. לעיתים המונח משמש גם כתיאור כללי לתת-תזונה.
דרכי טיפול

החזרה לתזונה תקינה היא תהליך איטי, שאורכו תלוי במשך הזמן של אי-האכילה ובדרגת הפגיעה בגוף כתוצאה מהיעדר המזון.
במהלך ההרעבה מתרחשים תהליכי הסתגלות של הגוף למצב החסר ולכן כאשר ההזנה מתחדשת מערכות הגוף לא יכולות להתמודד בבת אחת עם כמויות רגילות של מזון. השם הכללי להפרעות העלולות לנבוע מכך הוא תסמונת חידוש הזנה ותסמיניה הם: יתר לחץ דם, בצקות, אי ספיקת לב, סיבוכים נוירולוגיים ואף מוות.
לכן יש להתחיל את ההזנה בכמויות קטנות. לאלה שמתקשים באכילה מומלץ בתור התחלה להסתפק בנוזלים כגון מרק. לאחר כמה ימים אפשר לעבור למזון מוצק. כמו כן, יש לספק לחולים אלה תיאמין, הדרוש לגוף במצב של חידוש הזנה בגלל מעורבותו בפעילות אנזימים בתא. יש לעקוב אחר רמות האלקטרוליטים בדם כדי לוודא שאין הפרעות במאזן האלקטרוליטים בגוף. בעיקר אחרי זרחן, נתרן, אשלגן ומגנזיום. בעיות במאזן אלקטרוליטים אלה עלולות לגרום לתסמינים שהוזכרו. רק לאחר שהגוף הסתגל שוב לחידוש ההזנה יש להעלות את כמויות המזון בהדרגה.
ראו גם

מדד הרעב העולמי
רעב בהודו
לקריאה נוספת

מחברות מחקר לחידוש התאוריה הביקורתית בישראל, מכונת הרעב, הוצאת דרור לנפש
הערות שוליים

↑  Worldometer - סטטיסטיקה עולמית - מעודכנת בזמן אמת, באתר www.worldometers.info
↑  Michel Wines, Malnutrition Is Cheating Its Survivors, and Africa’s Future. New York Times, 26/12/2006.
↑    שרית רוזנבלום, מאבד מזון, באתר "ידיעות אחרונות", 14 בדצמבר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4138143-9  NARA: 10638452  NKC: ph134895 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אולי יבוא סנאי

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  אבירמה גולן
 איורים:  רעיה קרס
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספרות ילדים 
 הוצאה
 הוצאה:  כנרת זמורה ביתן
 תאריך הוצאה:  2017
 
אולי יבוא סנאי הוא ספר ילדים מאת הסופרת, העיתונאית, המתרגמת ואשת הטלוויזיה אבירמה גולן. הספר יצא לאור בשנת 2017 בהוצאת כנרת זמורה ביתן, בשיתוף עם המאיירת רעיה קרס.
עלילת הסיפור

עלילת הסיפור עוסקת בילדה ששמה אלה, שרוצה מאוד לפגוש סנאי, ובכל יום היא שמה בתיק שלה מאכלים טעימים בשבילה ובשבילו, אבל בדרך תמיד מחכים לה בעלי חיים אחרים, והם כולם רעבים!
אלה לוקחת ביסקוויטים, תות, מים בבקבוק ואגוז, כי אולי יבוא הסנאי. הקוראים יעקבו לאורכו אחר סדרה של חיות שיופיעו בטיוליה של הילדה אלה, חיה אחת בכל יום, לפני שיבוא הסנאי. עלילת "אולי יבוא סנאי" הורכבה אל תוך המחזור השבועי המוכר. שבעה ימים שנפתחים ביום ראשון בפארק ומסתיימים בשישי־ שבת של מנוחה בבית. "ביום ראשון הולכים לטיול בפארק.