מידות טובות
ביאורים

↑  או הכוונה ב"האיש" לאיש ואשתו (המאירי)
↑  הרב יעקב משה חרל"פ הסביר שעל ידי זיכוכי המידות משתלמים לשלמות הבריאה שהיא כולה חסד, שנאמר "עולם חסד יבנה".
↑  א"ר אילעאי: בשלשה דברים אדם ניכר בכוסו (רש"י: אם דעתו מיושבת עליו ביינו), ובכיסו (רש"י: כשנושא ונותן עם בני אדם אם באמונה הוא עושה), ובכעסו (רש"י: שאינו קפדן יותר מדי). ובספר משלי (טז, לב) נאמר: טוֹב אֶרֶךְ אַפַּיִם מִגִּבּוֹר, וּמֹשֵׁל בְּרוּחוֹ מִלֹּכֵד עִיר. והמאירי ביאר שזה הערה להיזהר ממידת הכעס, שהוא ראש לכל המידות המגונות, והכובש יצרו נקרא ארך אפיים, וכל שכן מושל ברוחו.
↑  כלומר, כל מי שיש בו שלוש מעלות אלו נקרא תלמידו של אברהם אבינו כיון שנתנהג במידותיו (הרמב"ם)
↑  תחת מצווה זו כיבוד אב ואם וחכמים וזקנים ואהבת איש את רעהו והנמשך אל זה מצדקה ורחמים שבהם קיום היישוב והם עניינים חוזרים חלילה (הרב יעקב אנטולי)
↑  והסביר את הדברים באריכות בהקדמתו למסכת אבות שבפירושו למשנה (שמונה פרקים).
↑  לעומת זאת, רבי משה מקוברין פירש: דעה קנית מה חסרת, כלומר עדיין חסר אתה בחינת מה, הכנעה (מידת הענווה).
↑  ובהתאמה לשלושת המבטים האלו חוברו "ספר חובת הלבבות", "מורה נבוכים", ו"ספר הכוזרי".
↑  דבריו קרובים לדברי רבי אלעזר בן ערך (לב טוב)
↑  הדעת היא הכישרון לדעת את כל הדברים החולפים ונגלים לנגד עינינו, הכרת כוחותיהם וטבעם, ערבותם ויופיים. והיא פוקדת מצווה ומאירה את העיניים להבדיל בין טוב ורע מבחינת הערבות, ומלמדת להתמסר בכוחותינו הגופיים והמחשבים להקריב את כל מרצנו להשגת ערבותם ואפשרות השגתם, דעת זו נותנת לנו חכמה ומזמה (וחכמה) להכיר כל כחות מכמני הטבע, ולנצל אותם להשגת מאויי הלב, ולהציג לפני דמיון רוחנו את ערבותם, תועלתם ואפשרות השגתם (הרב עוזיאל).
↑  הכרת הדברים בטבעם ומהותם, בכוחותיהם הגלויים והנסתרים, הכרת הסיבות ומסובביהם, העלילות ותוצאותיהם, והכרת האור הגנוז המחיה את הכל ומאיר את הכל באורו, והיד הנעלמה הנסתרה והנפלאה השופטת בצדק ודין אמת את כל יצוריו, ויודעת את מצפוני הלב ומחשבותיו (הרב עוזיאל).
↑  להיות קשת בכלי מיתר.
↑  שומע לעצה חכם (משלי יב, טו)
↑  ג'ו שי כינה אותן מידות טובות מעולות.
↑  לפי קונפוציוס, בתור הזהב של האנושות, העולם היה מדינה אחת, מושלים נבחרו לפי חכמתם ויכולתם, ושררו בעולם ערבות הדדית ושלום; לאחר שהאנושות הידרדרה מבחינת מוסרית, המלכים הסינים החכמים העתיקים לימדו רן (仁) וייסדו לי (禮) כדי לתקן את בני האדם ואת החברה האנושית (ספר הטקסים, פרק שמיני).
↑  חכמי ה-רו היו מלמדים רן ((仁) ויִי (義).
↑  תום (诚) פירושו להיות שלם (להשלים עצמו). התם עושה מה שנכון בלי מאמץ, ומבין בלי לחשוב. רק התם מסוגל לתקן את עצמו לגמרי. חכמים (אמיתיים) הם מטבעם תמים (כנים לגמרי). אנשים ערכיים (החפצים באמת להיות טובים) מתקנים מידה טובה ספציפית עד תומה, ובדרך זו קונים תום (כנות). ("דרך האמצע וקיומה", 25-18)
↑  ין יואן נפטר בגיל צעיר.
↑  לדעת לאו דזה, אנושות מודעת נובעת מהיעדר טה, וצדק מודע מהיעדר אנושות. לדעת האן יו, לאו דזה הבין אנושות וצדק באופן שטחי, כלומר לא הכיר היטב את עולם האדם.
↑  ג'ו שי כתב: "משמפסיקה רצינות אין כנות, ובלי כנות אין כלום". צ'ו טון-אי כתב: "חכמה אינה אלא כנות. היא היסוד של חמש המידות הטובות הקבועות".
↑  חמשת הדברים האלה הם בהתאמה לחמש המידות הטובות הקבועות.
↑  בתקופת הרנסאנס, החל מקלוצ'ו סלוטטי ואילך, המאבק בין הרקלוס לאויביו פורש כאלגוריה מוסרית המסמלת את הניגוד בין גוף ונפש, בין חיי-מעשה וחיי-הגות, בין מה שנראה ומה שבלתי נראה, בין בשר ורוח, בין מידה טובה ומידה רעה, בין מתינות וחושניות. בחירתו של הרקולס במידה טובה על פרשת דרכים נחשבה כמשקפת את הדרך להשגת שלמות באמצעות שליטה על הרגשות. הרקולס נחשב לאיש המידה הטובה (virtus), כלומר לאיש השלם במידותיו, וסלוטטי ביאר את שמו בהתאמה: הר (גיבור) קולס (מהולל).
↑  לדעת קסנופון, אנקרטיה היא היסוד של כל המידות הטובות.
↑  ושקולה למילה היוונית δύναμις, פוטנציה.
↑  חלקה השני של יצירתו, "כור המצרף", עוסק בתיקון שבעת החטאים הקטלניים.
↑  קודם לספנסר, אריוסטו חיבר את היצירה "חמישה שירים" על נפילת עולם האבירות, אותו כה היטיב לתאר קודם לכן באפוס "אורלנדו המטורף" (עליו מבוסס האפוס "מלכת הפיות").
↑  בהתאם לחלוקה של אריסטו
↑  וריאציה על מאמר של אריסטו: "פעולה בהתאמה למידה טובה היא חיים שלמים".
↑  הוא התחיל לחבר את הספר בשנת 1511, ויש אומרים שחובר בהשראת חצר מלכות ספרד, שם שימש שגריר בשנים 1529-1524.
↑  מייסד הספרייה הציבורית הראשונה באיטליה.
↑  רומן הנחשב לאחת משלוש יצירות המופת של הספרות הספרדית
↑  כך נתניאל קלוורוול תרגם את הפסוק "נר ה' נשמת האדם" (משלי כ, כז) - הבנת האדם היא הנר של ריבונו של עולם.
↑  Piety - קדושה, יראה, אמונה, צדיקות.
↑  דעת אריסטו
↑  על פי משל הרקולס.
↑  המידות הטובות הקלאסיות
↑  חוש המישוש וחוש הטעם נחשבים לחושים הכי פחותים.
↑  דקדוק, רטוריקה, לוגיקה, אריתמטיקה, גאומטריה, מוזיקה, אסטרונומיה
↑  אריגה, חקלאות, ארכיטקטורה, אמנויות לחימה, מסחר, בישול, נפחות
↑  תחום הפילוסופיה של המוסר היה רחב מאוד בסקוטלנד של המאה ה-18, וכלל פסיכולוגיה, דת, אפיסטמולוגיה, מטפיזיקה, לוגיקה, אתיקה, תאוריית המשפט, סוציולוגיה, היסטוריה, כלכלה, מדע המדינה, פילוסופיה של ההיסטוריה, רטוריקה, וביקורת ספרות (ריצ'רד שר).
↑  או מדע המוסר שנושאו המעשים האנושיים, ותכליתו הסדרתם.
↑  הדמות של מירנדה משקפת אשה כלילת מידות.
↑  "Character of the Happy Warrior"
↑  אלכסנדר פופ, מייצג מסורת השיר העירונית, סבר שדעת האדם צריכה להיות מבוססת על ידע עיוני מספרי חכמים ועל ניסיון מעשי. וורדסוורת', מייצג מסורת השיר הכפרית, סבר שמהתבוננות והאזנה לטבע אפשר ללמוד על האדם יותר מאשר מספרים.
↑  יצחק סטנוב חיבר גם את ספר המוסר "הולך תמים".
↑  כי הקב"ה עשה את האדם ישר (קהלת ז, כט), והישר שמח בחלקו.
↑  יסוד המידות הטובות
↑  שלמות המידות