stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל פרידמן (סדיגורה)
ילדיו

חמשת ילדיו הראשונים נולדו מאשתו הראשונה.
משה מרדכי מנחם (תרל"א - י"ג בטבת תרמ"ב). נפטר בילדותו
חוה חיה פרידמן, אשת הרב שלום יוסף פרידמן ממילניצא, בן דודה רבי נחום בער מסדיגורה.
רבי אהרן, ממלא מקומו באדמו"רות
רבי שלום יוסף (י"ג בטבת תרל"ט-י"ח בשבט תרפ"ג), אדמו"ר מסדיגורה בצ'רנוביץ
צפורה פייגא, אשת בן דודה רבי יצחק מרדכי שפירא מגוואדז'יץ
רבי אברהם יעקב, האדמו"ר מסדיגורה לאחר פטירת אחיו
רבי יצחק (ב' בחשוון תרמ"ו - י"א בכסלו תרפ"ה), האדמו"ר מרימנוב. היה חתנו של רבי אשר ישעיהו הורוביץ, חתנו של רבי יוסף מרימנוב
הרב דוד יהושע, נפטר בצעירותו
רבי שלמה חיים - כיהן לצד אחיו בסדיגורה ובווינה
רבי יהודה צבי (כ"ה בניסן תרנ"ז - ח' בניסן תשי"א) חתן קרוב משפחתו רבי חיים אהרן בנו של רבי ישראל מצ'ורטקוב. נקבר בבית הקברות נחלת יצחק בגבעתיים
רחל (- כ"ח בשבט תשל"ב), אשת רבי שלמה פרידמן מצ'ורטקוב
בנותיו בלומא רייזל ומרים, נפטרו בילדותן
הערות שוליים

↑  רבי נחום בער היה בנו של רבי שלום יוסף מסדיגורה, סב אמה ודוד אביה, והיה חתנו של סבה רבי אברהם יעקב.
↑  היו קרובים 6 פעמים. רבי ישראל מצ'ורטקוב היה בן דודם של אביו ואמו, חמותו הייתה אחותה של אביו ובת דודה של אמו, רבי חיים אהרן היה חתנו של רבי דוד מבוהוש בן דודם של אביו ואמו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309380105171  VIAF: 2254161696239716120002   WorldCat (עם VIAF): 2254161696239716120002
ליימיאלה

ליימיאלה (באסטונית: Laimjala, בגרמנית: Laimjall) הייתה נפה במחוז סארה שבאסטוניה הממוקמת במזרח האי סארמאה. ליימיאלה גובלת בנפת פיידה מצפון-מזרח וואליאלה ממערב.
שטחה של ליימיאלה הוא 116 קמ"ר. בשנת 2003 אוכלוסייתה מנתה 932 תושבים. היישוב הגדול ומרכזי בליימיאלה ("בירת הנפה") הוא העיירה ליימיאלה (799 תושבים) שעל-שמה נקראת הנפה, בנוסף יש בנמצא עוד 24 כפרים.
הנפה דלה ביערות אך הפאונה עשירה באיילים וחזירי-בר.
במהלך הרפורמה המינהלית-טריטוריאלית בשנת 2017 אוחדו כל 12 העיריות באי סארמאה לעירייה אחת - כנסיית סאראמא.
ליים פרסי

| ליים פרסי |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: סבוננאים
משפחה:: פיגמיים
סוג:: הדרים
מין:: ליים פרסי
שם מדעי
 Citrus × latifolia ‏ז'ימנז, 2012
ליים פרסי (שם מדעי: Citrus × latifolia), "לימו" (ליים בפרסית), ידוע גם כטהיטי ליים (Tahiti lime) וכבארס ליים (Bearss lime), הוא פרי הדר הקשור לליים הרגיל. יש לו ריח מיוחד וארומה מיוחדת. הפרי הוא בקוטר של 6 ס"מ, עם פיטם קצר, ובדרך כלל נמכר כאשר צבעו ירוק. השם של הפרי נבחר להיקרא ליים פרסי, מכיוון שהוא גדל לראשונה בפרס ובעיראק.
היתרונות של הליים הפרסי בחקלאות המסחרית בהשוואה לקי ליים הם: הליים הפרסי הוא חסר גרעינים, יש לו כושר עמידה לתנאי אקלים שונים ולתנאי גידול שונים, יש קוצים מעטים על העץ וחיי המדף של הפרי ארוכים יותר. הוא פחות חמוץ מהקי ליים, אין לו מרירות כמו הקי ליים ונותן טעם מיוחד וארומטי לאוכל ובפרט לסלט ולמאכלים אשר לא דורשים בישול.
גידול ליים הפרסי בפלורידה החל בעקבות הרס של מטעי עצי הקי ליים על ידי הוריקן שהתרחש באזור בשנת 1926, אך בשנת 1992 נהרסו מטעי עצי הליים הפרסי על ידי הוריקן אנדרו. כמות גדולה של ליים פרסי גדלה ומיובאת ממקסיקו לשווקים אמריקאים, אירופאים ואסיאתיים.
ישראל יסינובסקי

| --- | --- |

 לידה:  1842 פלך גרודנו, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  1917 (בגיל 75 בערך) 
 
ישראל איזידור יָסינובסקי (בכתיב יידי: יאסינאָווסקי; ברוסית: Ясиновский; בפולנית: Jasinowski; יאשינובסקי, יאשינאָווסקי; 1842, פלך גרודנו, האימפריה הרוסית (רוסיה הלבנה) - 1917, ורשה) היה עורך דין יהודי ורשאי נודע, מראשוני הציונות ברוסיה, פעיל "חובבי ציון", ממארגני ועידת קאטוביץ, חבר הוועד המרכזי של חיבת ציון וראש המרכז המשני של האגודה בוורשה, מעוזריו הראשונים של תיאודור הרצל ומצירי הקונגרס הציוני הראשון עד השביעי, מורשה ציוני פולין הקונגרסאית מטעם ההסתדרות הציונית. תמך בתוכנית אוגנדה והיה ממייסדי יט"א (ההסתדרות הטריטוריאליסטית היהודית).
תצלום קבוצתי של קבוצת צירים מקרב ציוני רוסיה, משתתפי הקונגרס הציוני השביעי בבזל, 1905. צירים אלה הצטלמו על רקע הבניין שבו נערך הקונגרס. בשורה הראשונה, יושבים, מימין לשמאל: ישראל יסינובסקי, יעקב ברנשטיין-כהן, יחיאל צ'לנוב, ולדימיר זאב טיומקין, צבי בילקובסקי. בשורה השנייה עומדים, מימין לשמאל: מנחם שיינקין, יצחק ליב גולדברג, צבי ברוק ושלושה צירים נוספים
קורות חיים

יסינובסקי נולד בקוסוב שבפלך גרודנו, רוסיה הלבנה (בתחום המושב היהודי של האימפריה הרוסית) בשנת 1842. קיבל חינוך יהודי מסורתי, בגיל שש-עשרה התחיל ללמוד שפות אירופיות, ובשנת 1874, בגיל 32, סיים חוק לימודיו באוניברסיטת קאזאן. הוא החל לעבוד כעורך דין, והשתקע בעיר ורשה.
קורות חיים > בתנועה הציונית

יסינובסקי היה חובב ציון והשתתף בוועידת היסוד של התנועה, ועידת קאטוביץ (1884). בהמשך היה ראש הסניף הוורשאי של התנועה. הוא היה בין התומכים של ייסוד הוועד האודסאי. השתתף בשבעה קונגרסים ציוניים. הוא היה בין התומכים בציונות מדינית. השתתף בקונגרס הציוני הראשון בבזל בשנת 1897 היה חבר ההסתדרות הציונית.
קורות חיים > בתנועה הטריטוריאליסטית

בקונגרס הציוני השביעי תמך יסינובסקי בתוכנית אוגנדה, ויחד עם ישראל זנגוויל ונחמן סירקין עזבו את התנועה הציונית. תמך בטריטוריאליזם והיה שותף להקמת ההסתדרות הטריטוריאליסטית היהודית.
חיים אישיים

יסינובסקי היה נשוי להלנה לבית ויינטראוב. בנו בוגומיל יסינובסקי (1883–1969), שהמיר את דתו לנצרות קתולית, היה היסטוריון של הפילוסופיה והתרבות.
לקריאה נוספת

אריה רפאלי (צנציפר), פעמי הגאולה: ספר הציונות הרוסית מראשית "חיבת ציון" עד מהפכת 1917, תל אביב: נ' טברסקי, תשי"ב 1951, עמ' 29.
אלתר דרויאנוב (עורך), כתבים לתולדות חבת ציון וישוב ארץ ישראל, אודסה – תל אביב: הוועד ליישוב ארץ ישראל, תרע"ט-תרצ"ב, 1919–1932.
ישראל קלויזנר, מקאטוביץ עד באזל, ירושלים: הספרייה הציונית, תשכ"ה 1965.
כלב, קיסר אקסום

כלב, מלך בשנים 520–540 לערך. הוא הקיסר האקסומי המתועד ביותר. פרוקופיוס מקיסריה מכנה את כלב "הלאסטיאוס" כנראה גרסה שונה של שם הכתרתו אלה-אצבחה.
בכתובות שהוא השאיר באקסום ובמטבעות שהוא טבע וכן ברשימות השליטים הוא מכנה את עצמו בנו של טאזנה.
בסביבות 520 פלש כלב לתימן לאחר שמלכה האחרון של חִמְיַר, יוסף ד'ו נואס, התייהד וכנקמה על רדיפת היהודים בביזנטיון נקט צעדים לדיכוי הנוצרים בדרום ערב. מהלך זה גרר תגובות של יוסטינוס קיסר ביזנטיון וכלב מלך אקסום, כשהאחרון מצא עילה להשתלט על המפתח לסחר עם הודו. לאחר שהביס את צבאו של יוסף החל להיות מכונה קדוש אלסבן מכיוון שהגן על הנוצרים בדרום ערב וזה למרות היותו מהפייסיטי.
לאחר הניצחון הוא מינה את סומופא אשווה, נוצרי יליד המקום כסגנו בחמיר. השליטה האקסומית נמשכה עד שסמופא אשווה הודח על ידי הגנרל החבשי אברהא (אברהה) שהמליך את עצמו בשנת 525 לערך, ניסיונותיו של כלב להחזיר לו את השליטה לא צלחו ולבסוף ויתר על הכתר ופרש למנזר כנסיית הקבר בירושלים.
ניסיונו הכושל של אברהה לכבוש את מכה בתקופה הטרום איסלאמית מתוארת בקוראן בסורת אל-פיל.
היסטוריונים מאוחרים יותר שמספרים את האירועים של תקופת שלטונו של המלך איבן הישאם, איבן איסחאק וטאברי כותבים שכלב ישב בכפר ששמו בוגנה שיותר מאוחר יוסד שם מנזר גברה-מסקל..
הסופר והמחזאי האתיופי מיקאל קבדה (ሚካኤል ከበደ) חיבר מחזה שכותרתו "כלב" (ካሌብ) העוסק בקיסר. המחזה פורסם באתיופיה ב 1966. המחזה פורסם גם בשפות אחרות, כמו למשל בגרמנית.
הערות שוליים

↑  געז: "מעלה השחר"
↑  סטוארט מאנרו-האי, אקסום: ציוויליזציה אפריקנית לקראת סוף העת העתיקה, עמוד 84
↑  מהפייסיטי: ראו הערך בוויקיפדיה באנגלית
↑  המוכר על ידי הערבים בשם אברהא אל-אשראם ("המצולק"), וזאת עקב הצלקות שעל פניו.
↑  Munro-Hay, Aksum, עמוד 88
↑  התרגום של כתובת אחת, נכתבה בגעז, מופיע עם דיון ב-GWB Huntingford, הגאוגרפיה ההיסטורית של אתיופיה (לונדון: האקדמיה הבריטית, 1989), עמודים 63-65
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: אוסאס | קיסר אקסום  520–540   תאריך משוער | הבא: אלה אמידאס |
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה ובנושא אתיופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ישראל פרידר

| --- | --- |

ישראל פרידר, אוגוסט 2007
 לידה:  12 במרץ 1950 (בן 74)
 ענף מדעי:  ניהול אסטרטגי
 פרסים והוקרה:  פרס ביטחון ישראל, פרס קפלן
ישראל פרידר (נולד ב-12 במרץ 1950) הוא מנהל ואיש עסקים ישראלי.
ביוגרפיה

פרידר הוא בעל תואר ראשון בהנדסת חשמל מהטכניון, תואר שני במנהל עסקים וחקר ביצועים מהאוניברסיטה העברית בירושלים ותואר שלישי במנהל עסקים מאוניברסיטת בר-אילן. כיהן כראש מדור מחקר ופיתוח בחיל הקשר והאלקטרוניקה ולאחר מכן כמהנדס ראשי בחברת "תדיראן" מפעל 66. על עבודתו בשנים אלו הוא זכה בפרס ביטחון ישראל לשנת 1979 ובפרס קפלן לשנת 1986[דרוש מקור].
במהלך לימודיו בטכניון, לימד פיזיקה במדרשיית 'נעם' פרדס חנה'.
בשנת 1986 מונה לנשיא חטיבת "תדיראן תקשורת אזרחית". במהלך עשר שנות כהונתו בתפקיד ייסד ארבע חברות-בנות ומכירות החברה גדלו פי עשרה והגיעו לכדי 350 מיליון דולר. כיהן כדירקטור במספר חברות, בהן מוטורולה-פלאפון, וכמנכ"ל "אלישרא תדיראן מיתוג ציבורי". בשנים 1996–1999 שימש נשיא "ECI Telecom" בארצות הברית ובשנים 1999-2001 היה סגן נשיא החברה העולמית ועמד בראש הפיתוח העסקי והתכנון האסטרטגי.
בשנים 2001–2004 כיהן כנשיא חברת ההשקעות "קרדן תקשורת" מקבוצת "קרדן ישראל". בנוסף שימש כדירקטור וכיושב ראש בעשר חברות  שבהן השקיעה קרדן תקשורת . שבע חברות  ביצעו אקזיט של מכירה וההשקעה החשובה ביותר  ("R R Media " ) הונפקה בנסדק בשווי כ 200 מיליון דולר . אחת החברות, חברת ההזנק סי. טי. מושן (CT Motion)   נסגרה  בשנת 2003.
בשנת 2005, הקים את חברת ITAC ‏("Israel Technology Acquisition Corp") בשותפות עם קבוצת משקיעים אמריקאים ויקטור הלפרט, גלן שר ודל שניידר. כתאגיד לביצוע רכישות ומיזוגים בתחומי הטכנולוגיה והתקשורת בישראל. ביולי 2005 גייסה החברה 36 מיליון דולר מעבר לדלפק ונרשמה למסחר ברשימת הבולטין בורד של בורסת נאסד"ק. במרץ 2006, הודיעה ITAC שהיא מתמזגת עם חברת IXI, לפי שווי של 33.5 מיליון דולר. ביוני 2006, גייסה החברה 20 מיליון דולר בהלוואת גישור כדי לתמוך בייצור מכשיר הטלפון שפיתחה, ה-Ogo. באוגוסט 2008, הודיעה כי נכשלה בניסיונות השיווק של מכשיר ה-Ogo בשוק האמריקאי וסגרה את משרדיה בארצות הברית. במקביל החליט הדירקטוריון על החלפתם של עמית הלר וגדעון ברק מנכ"ל ויו"ר החברה, ומינויו של ישראל פרידר למנכ"ל ויו"ר IXI. פרידר החליט להתמקד בשיווק המכשיר באירופה בלבד. שם זכתה החברה להצלחה ראשונית. חברת IXI נמכרה  בשנת 2012 לאחר שגייסה כ-70 מיליון דולר במהלך השנים.
בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2008 עמד בראש רשימת המפד"ל בעירו, גבעת שמואל ונבחר למועצת העיר ולמ"מ ראש העיר.
פרידר חבר בוועדת ההשקעות של מועדון המשקיעים מאה פלוס ומנהל את נושא ההשקעות בחברות תקשורת והי טק.
שרת כיושב ראש וכחבר בדירקטוריונים של IPLIght, ניסקו טלמטיקס,  ETV Energy,  Ariel Scientific Innovation
פרידר מרצה בניהול אסטרטגי, אסטרטגיה עסקית בתוכניות לימוד ל-MBA.
ביוגרפיה > חיים אישיים

מתגורר בגבעת שמואל, נשוי ואב לארבעה.
הערות שוליים

↑  מענה קולי, באתר גלובס, 21 בפברואר 2002
↑  ישראל פרידר ימונה כסמנכ"ל פיתוח עסקי של ECI טלקום, באתר גלובס, 6 ביולי 1999
↑  אפי לנדאו, ‏ישראל פרידר מונה למנכ"ל קרדן תקשורת, באתר גלובס, 14 במאי 2001
↑  ליטל דוברוביצקי, עובדי סי.טי מושן מבקשים את פירוקה, באתר ynet, 13 בנובמבר 2002
↑  טלי ציפורי, ‏ויקטור הלפרט הקים חברה להשקעות בישראל; תגייס 18 מ' ד' בוול-סטריט, באתר גלובס, 16 במרץ 2005
↑  עומרי כהן, יזראל טכנולוג'י של ישראל פרידר השלימה גיוס של 36 מיליון דולר בוול סטריט, באתר TheMarker‏, 19 ביולי 2005
↑  שירי חביב, ‏IXI מובייל מתמזגת עם השלד הבורסאי ITAC לפי שווי של 33.5 מיליון דולר, באתר גלובס, 1 במרץ 2006
↑  ערן גבאי, IXI Mobile מגייסת 20 מיליון דולר בהלוואת גישור כדי לתמוך בדרישה למכשירי ה-Ogo, באתר TheMarker‏, 22 ביוני 2006
↑  שמואל שוסטר, IXI נכשלה בחדירה לארה"ב; תפטר 40 עובדים, באתר TheMarker‏, 13 באוגוסט 2008
↑  שמואל שוסטר, ניסיון החדירה הכושל של IXI לארה"ב עלה לה 7.4 מיליון דולר, באתר הארץ, 24 באוגוסט 2008
↑  שמואל שוסטר, ישראל פרידר, המנכ"ל החדש של IXI: "המשבר פגע בגופים שהרשו לעצמם לקנות את הטוב והיקר ביותר", באתר TheMarker‏, 26 באוקטובר 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285998705171  ISNI: 0000 0003 7716 2430  VIAF: 254003253   WorldCat (עם VIAF): 254003253
יצחק קשדן

| --- | --- |
 תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  19 בנובמבר 1905 ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  20 בפברואר 1985 (בגיל 79) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב-אמן 
 מדינה:  ארצות הברית
 פרסים והוקרה:  ייצג את ארצות הברית בחמש אולימפיאדות שחמט תוך זכייה בתשע מדליות
 הערות:  יהודי
 
יצחק קשדן (באנגלית: Isaac Kashdan;‏ 19 בנובמבר 1905, ניו יורק – 20 בפברואר 1985, לוס אנג'לס) היה שחמטאי יהודי-אמריקאי בדרגת רב אמן וסופר שחמט. קשדן היה מהטובים שבשחקני תבל בסוף שנות העשרים של המאה ה-20 ותחילת שנות השלושים. הוא זכה פעמיים באליפות ארצות הברית הפתוחה (בשנים 1938 ו-1947) וייצג את ארצות הברית בחמש אולימפיאדות שחמט תוך זכייה בתשע מדליות. התוצאות שלו באולימפיאדות הן הטובות ביותר מכל שחקן אמריקאי אחר.
שנים מוקדמות

קשדן שהיה יהודי כונה "קפבלנקה הקטן" על שום יכולתו הייחודית לסחוט ניצחונות בעמדות שנראו לכאורה שקולות לחלוטין. אלכסנדר אלכין, אלוף העולם הרביעי בשחמט נקב בשמו כמועמד הסביר ביותר לרשת אותו כאלוף העולם. קשדן לא היה יכול להמשיך לעסוק ברצינות בשחמט מסיבות כלכליות; שנות השיא שלו בשחמט חפפו למשבר הכלכלי שכונה השפל הגדול. קשדן מצא את פרנסתו כסוכן ביטוח. לאחד מילדיו היו בעיות בריאות קשות ולכן המשפחה עברה לקליפורניה, שם מזג האוויר היה נוח יותר.
כוכב אולימפי

קשדן שיחק חמש פעמים באולימפיאדות שחמט:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
| 1928 |  | 13 מ-15 | 12+ 2= 1- | 86.7 | 2 קבוצתי, 1 אישי |
| 1930 |  | 14 מ-17 | 12+ 4= 1- | 82.4 | 6 קבוצתי, 3 אישי |
| 1931 | 1 | 12 מ-17 | 8+ 8= 1- | 70.6 | 1 קבוצתי, 3 אישי |
| 1933 | 1 | 10 מ-14 | 7+ 6= 1- | 71.4 | 1 קבוצתי, 2 אישי |
| 1937 | 3 | 14 מ-16 | 13+ 2= 1- | 87.5 | 1 קבוצתי, 1 אישי |

בשנת 1937, בסטוקהולם השיג קשדן 14/16, התוצאה הטובה ביותר מכל שחקני האולימפיאדה. התוצאה המצטברת שלו בכל אולימפיאדות השחמט עומדת על 79.7%, +52 -5 =22, הטובה ביותר מכל שחקן אמריקאי אחר.
באולימפיאדות אלו זכה קשדן בארבע מדליות קבוצתיות: שלוש מדליות זהב קבוצתיות בשנים (1931, 1933, 1937), ומדליה כסף קבוצתית של בשנת 1928. כמו כן זכה בחמש מדליות אישיות: שתיים זהב (1928 ו-1937), אחת כסף בשנת 1933 ושתיים ארד (1930 ו-1931).
משחקים מנותחים > יצחק קשדן - הרמן שטיינר פסדינה 1932

כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "Pasadena"]
[Site "Pasadena, CA USA"]
[Date "1932.08.15"]
[EventDate "1932.08.15"]
[Round "1"]
[Result "1-0"]
[White "Isaac Kashdan"]
[Black "Herman Steiner"]
[ECO "D05"]
[WhiteElo "?"]
[BlackElo "?"]
[PlyCount "117"]
1. d4 Nf6 2. Nf3 d5 3. e3 e6 4. Bd3 Nbd7 5. Nbd2 Be7 6. Qe2 c5
7. c3 O-O 8. O-O b6 9. e4 dxe4 10. Nxe4 Bb7 11. Rd1 Qc7
12. Bg5 Rfe8 13. dxc5 {הלבן השיג יתרון קל - שלושה רגלים באגף המלכה לעומת שניים לשחור}
Bxe4 14. Bxe4 Nxe4 15. Qxe4 Nxc5 16. Qc4
Bxg5 17. Nxg5 Qe7 {עדיף 17...ח6 ושחור שומר על יתרון זעיר}
18.
Nf3 Red8 19. Nd4 Qh4 20. Qe2 Rac8 21. a4 {הלבן התחיל את קידום הרגלים באגף המלכה, על השחור לשחק 21...א5}
Qf6 22. b4 Nd7 23. Nb5 Nf8 24. Qe3 a6 25. Nd6 Rb8 {חיוני 25...צג6}
26. Rd2 Qe7
27. Rad1 Qc7 28. c4 {הלבן ממשיך בתוכנית קידום הרגלים באגף המלכה, כאשר היעד כעת הוא יצירת רגלי מעבר}
Rd7 29. Qc3 h6 30. Ne4 Rxd2 31. Rxd2 Rc8
32. Nd6 Rd8 33. c5 Qc6 {טעות מכרעת. 33..פד7 היה שומר על עמדה שקולה כאשר על 34. פה4 ב:ג5}
34. Qf3 {הלבן החמיץ מסע מבריק 34. פו5! שמאיים מט במסע וכן צ:ד8 וגם פה7+ ומאיים גם על המלכה. אין דרך להגן על כל האיומים}
Qxa4 {עדיף היה 34...מה:ו3 35. ז:ו3 ב:ג5}
35.
Qxf7+ Kh7 36. h3 bxc5 {עדיף היה 36...פז6 }
37. bxc5 Rb8 38. Kh2 Ng6 39. Re2 Rf8 40. Qxe6 Qf4+ 41. g3 Qd4
42. Qe3 Qxe3 43. fxe3 Ne5 44. Kg2 a5 45. Rc2 Nc6 46. Nb5 Rd8
47. Nd4 Nxd4 48. exd4 Rxd4 49. c6 Rd8 50. Kf3 a4 51. Ke4 a3
52. Ke5 Rd3 53. c7 a2 54. Rxa2 Rc3 55. Kd6 Rd3+ 56. Kc6 Rc3+
57. Kb7 Rb3+ 58. Ka8 Rc3 59. Ra7 1-0
במשחק זה הלבן זכה ברגלי בשלב מוקדם יחסית, קידם את הרגלים באגף המלכה ובסופו של דבר יתרון זה הספיק לזכייה.
הצטיינות באירופה ובאמריקה

קשדן הגיע למקום השני, אחרי אהרון נימצוביץ' בתחרות פרנקפורט בשנת 1930. באותה שנה ניצח בתחרות סטוקהולם וגיור (עם 8.5/9). בשלושה דו-קרבות שקיים באותה שנה ניצח את לאיוש שטיינר +5 -3 =2 בגיור, הפסיד ליסטה סטולץ +2 -3 =1 בסטוקהולם והביס את צ'ארלס יפה 3-0 בניו יורק.
בשנת 1931 הגיע קשדן למקום השני בתחרות ניו יורק עם 8.5/11 אחרי חוסה ראול קפבלנקה.
בתחרות בלד 1931, אחת התחרויות החזקות בכל הזמנים עם 9 מ-13 השחמטאים המובילים בעולם חלק קשדן מקום 4–7 עם 13.5/26. בתחרות ניצח אלכין. בתחרות הייסטינגס הגיע קשדן למקום השני עם 7.5/9 לאחר סאלו פלור.
בשנת 1932 חלק מקום ראשון עם אלכין בתוצאה 8.5/9 בתחרות מקסיקו סיטי, ומקום שני עם 7.5/11 לאחר אלכין בתחרות פסדנה. באותה שנה חלק מקום 3–4 עם 7.5/11 בתחרות לונדון (בתחרות ניצח אלכין).
בשנת 1934 סיים שני בתחרות סירקוז עם 10.5/14 (ניצח: שמואל רשבסקי). באליפות הפתוחה של ארצות הברית חלק קשדן מקום 5–6 עם 4.5/9 (ניצחו: רשבסקי וראובן פיין). באליפות הפתוחה של ארצות הברית בשנת 1935 הגיע קשדן למקום השלישי עם 6.5/10 (ניצח: ראובן פיין). בשנים 1935 ו-1936 זכה קשדן באליפות ניו יורק.
זכייה באליפות הפתוחה של ארצות הברית; אכזבה באליפות הסגורה של ארצות הברית

קשדן חלק מקום ראשון עם ישראל הורוביץ באליפות הפתוחה של ארצות הברית בשנת 1938 שהתקיימה בבוסטון, וניצח בה בשנת 1947. הוא חלק מקום 2–4 בתחרות זו בשנת 1948 (חצי נקודה מהמנצח ויור אדמס).
קשדן מעולם לא ניצח באליפות הסגורה של ארצות הברית. דנקר ופאר מציינים שזה היה הכישלון המרכזי שלו בחייו השחמטאיים, שכן לו היה מצליח לזכות בתחרות זו, ייתכן שזה היה מספק לו את המשאבים הכספיים כדי להתמסר לשחמט במלוא זמנו. דנקר ופאר מציינים ש"החל משנת 1928 ואילך, קשדן היה בבירור השחקן הטוב ביותר בארצות הברית, אך פרנק מרשל המזדקן סירב לוותר על תוארו". קשדן לדבריהם "התמקח במשך שנים עם מרשל עד שלבסוף מרשל ויתר מרצונו על תוארו". למעשה מרשל דרש כי קשדן יפקיד סך של 5000 דולר כפרס מובטח לצורך קיום ההתמודדות.
התוצאה: האליפות המודרנית הראשונה של ארצות הברית התקיימה בשנת 1936. בשלב זה יכולתם של רשבסקי ופיין כבר עלתה על זו של קשדן.
באליפויות ארצות הברית קשדן הגיע:
למקום החמישי בשנת 1936 עם 10/15 (ניצח: שמואל רשבסקי).
למקום השלישי בשנת 1938 (ניצח: שמואל רשבסקי).
למקום השלישי בשנת 1940 עם 10.5/16 (ניצח: שמואל רשבסקי - בפעם השלישית ברציפות!).
חלק מקום 1–2 עם רשבסקי בשנת 1942 עם 12.5/15 אך הפסיד בדו-קרב לקביעת האלוף +2 -6 =3
למקום השני בשנת 1946 עם 14.5/19, נקודה וחצי אחרי רשבסקי
חלק מקום 1–2 בשנת 1948 עם הרמן שטיינר אך שוב הפסיד בדו-קרב לקביעת המנצח.
קשדן יכול היה להיות האלוף בשנת 1942, אך הפסיד לרשבסקי בשעה ששופט התחרות, וולטר סטפנס, קבע בטעות ניצחון לרשבסקי במשחקו מול דנקר בשעה שזמנו של רשבסקי תם ומחוג שעונו נפל, עובדה המחייבת פסיקה הפוכה.
שנות המלחמה

קשדן סיים בתיקו דו-קרב עם ישראל הורוביץ בשנת 1938. עם תחילת מלחמת העולם השנייה הצטמצמה מאוד פעילות השחמט התחרותי. קשדן ניצח בתחרות בהוואנה עם 7.5/9 בשנת 1940, סיים במקום 2–4 באליפות ניו יורק עם 7/10 (ניצח: ראובן פיין). קשדן הפסיד בשני משחקיו מול אלכסנדר קוטוב בדו-קרב ארצות הברית מול ברית המועצות, דו-קרב שהתקיים ברדיו בשנת 1945. דו-קרב זה סימן בבירור את המעבר של הכח השחמטאי העולמי לברית המועצות. בתחרות הוליווד בשנת 1945 קשדן הגיע למקום החמישי עם 7/12 (ניצח: שמואל רשבסקי).
אחרי המלחמה

הנבחרת האמריקאית נסעה ב-1946 למוסקבה לדו-קרב גומלין מול הקבוצה הסובייטית וקשדן נקם בקוטוב על הפסדו בשנה הקודמת, לאחר שגבר עליו 1.5-0.5. בתחרות אמנים שאורגנה במועדון השחמט במנהטן בשנת 1948 הגיע קשדן שני עם 5.5/7 אחרי ג'ורג' קרמר. בתחרות הבינלאומית בניו יורק באותה שנה, קשדן צבר רק 4/9 וחלק מקום 7–8 (ניצח: ראובן פיין).
באליפות הפתוחה של ארצות הברית בשנת 1951 צבר קשדן 8/11 (המנצח: לארי אוונס). בתחרות הוליווד 1952 הגיע קשדן למקום השביעי עם 4/9 (ניצח: סבטוזר גליגוריץ'). האירוע התחרותי האחרון בו השתתף קשדן היה דו-קרב בשנת 1955 מול ברית המועצות שם צבר 1.5/4 מול מארק טיימנוב.
מארגן, שופט וסופר

קשדן קיבל תואר רב אמן בשנת 1954 ותואר שופט בינלאומי בשנת 1960. קשדן היה קפטן הנבחרת האולימפית של ארצות הברית באולימפיאדת לייפציג בשנת 1960 והוביל אותה למדליית הכסף הקבוצתית. על תרומתו נאמר: "ייתכן שהחבר בעל הערך הרב ביותר לא היה שחקן, אלא יצחק קשדן. כקפטן של הנבחרת, הוא הביא לשחקנינו ידע שלא יסולא בפז לא רק על המורכבות של שחמט קבוצתי בינלאומי אלא גם את ההתלהבות והביטחון של שנות השלושים שראו אותו בחזית ובמרכז העשיה ברצף בלתי פוסק של הצלחות אמריקאיות".
בשנת 1933 חבר קשדן לשותפות עם ישראל הורוביץ והשניים יסדו את הביטאון שנקרא צ'ס רוויו. ביטאון Chess Review שנרכש על ידי איגוד השחמט האמריקאי בשנת 1969. קשדן ערך את ספר התחרות של תחרות גביע פיאטיגורסקי בשנת 1966.
קשדן היה גם העורך של טור השחמט של עיתון לוס אנג'לס טיימס משנת 1955 ועד 1982, ורק כאשר סבל משבץ נאלץ להפסיק את עריכת הטור.
בתפקידו כשופט ניהל קשדן תחרויות רבות, כולל שתי תחרויות גביע פיאטיגורסקי בשנים 1963 ו-1966. קשדן גם סייע לארגן את הסדרה המצוינת של תחרויות לון-פיין בשנות השבעים, שמומנו על ידי לואיס סטאטהם.
מאוחר יותר היה קשדן מעורב בניהול האיגוד השחמט האמריקאי שם שימש כסגן נשיא.
בנו היחיד שחי עדיין, ריצ'רד קשדן הוא עורך דין שמתגורר בסן פרנסיסקו. ריצ'רד עוקב אחרי חדשות השחמט ומתעניין, אם כי לא משחק שחמט תחרותי.
סגנון והערכה

הגם שדירוג מד כושר לא הוכנס באופן רשמי על ידי פיד"ה עד שנת 1970, ניתן לדרג ביצועים באופן רטרוספקטיבי גם לפני כן באמצעות אלגוריתמים מודרניים. אתר chessmetrics.com מחשב את מד הכושר של קשדן כ-2742 בחודש מרץ 1932, והוא ממוקם שני בעולם מחודש נובמבר 1932 ועד יוני 1934, כאשר מקדים אותו אלוף העולם אלכסנדר אלכין. קשדן היה בחמישייה המובילה בעולם במשך יותר מארבע שנים, החל מדצמבר 1930 ועד פברואר 1935, זו התקופה בה היה בשיא פעילותו ברמה העולמית העליונה. למרות נתונים מרשימים אלו, חסר אתר chessmetrics.com כמה תוצאות חשובות של קשדן. לאחר תקופה זו, עלייתו של שמואל רשבסקי ושל ראובן פיין האפילה במקצת על קשדן בצמרת השחמטאים האמריקאים.
רב אמן ארנולד דנקר ולארי פאר כתבו שקשדן היה טקטיקאי חזק אך עיקר כוחו היה בשלב הסיום, והוא היה חזק במיוחד בסיומים עם שני רצים. דנקר ציין שלעיתים הורגש במשחקו של קשדן מידה מסוימת של אי-גמישות ולפעמים נקט בתמרונים מלאכותיים כדי להשיג את סיום שני הרצים. העדר משחקי אימון ברמת על לאחר אמצע שנות השלושים כתוצאה מאילוצים כלכליים הביאה לירידתו ההדרגתית של קשדן מהצמרת העולמית.
תחרות לדוגמה בה השתתף

תחרות ניו יורק 1931
ספרים עליו

ISAAC KASHDAN, AMERICAN CHESS GRANDMASTER: A Biography With 757 Games
by Peter P. Lahde
ספר שכתב

First Piatigorsky Cup: The Chess Elite in Hollywood Hardinge Simpole Chess Classics
הערות שוליים

↑  Isaac Kashdan vs Herman Steiner (1932), www.chessgames.com
↑  New York State Chess Champions 1878–1972
1 2  Chess Archaeology, www.chessarch.com
↑  The Prizewinners at Lone Pine, באתר ChessDryad.com, נלקח מ The California Chess Reporter כרך XXIV גיליון 6 מאי-יוני 1975
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb170597875 (data)  ISNI: 0000 0000 6783 4430  LCCN: no2008172864  NKC: mzk2015857669  NTA: 068293135  SNAC: w61c4dmg  VIAF: 91931224   WorldCat (עם VIAF): 91931224
ליים קווט

| ליים קווט |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
סדרה:: סבוננאים
משפחה:: פיגמיים
סוג:: הדרים
מין:: ליים קווט
שם מדעי
 Citrus aurantifolia × Fortunella japanica
ליים קווט (באנגלית: Limequat, שם מדעי: Citrus aurantifolia או Fortunella japanica), הוא הכלאה בין קי ליים וקומקוואט עגול. ההכלאה נוצרה בשנת 1909 על ידי ד"ר ולטר טניסון סווינגל (אנ') . מן ההכלאה מתקבל עץ קטן מניב פרי ננסי דמוי לימון. הפרי מבשיל כל החורף והוא חמוץ, עסיסי ודל גרעינים. העץ רגיש לתנאים סביבתיים. עלול למות מחוסר או עודף מים ויגיב גם לחוסר ברזל או רמה גבוהה של גיר בקרקע.
הערות שוליים

↑  Kumquats and kumquat hybrids
כלמידיה

| --- | --- |

כלמידיה בבדיקת משטח צוואר הרחם (פאפ סמיר)
 תחום:  מחלות זיהומיות 
 גורם:  Chlamydia trachomatis D/UW-3/CX 
 טיפול:  אריתרומיצין  אמוקסיצילין  קלריתרומיצין  אזיתרומיצין  sulfisoxazole  טטרציקלין  trovafloxacin  oxytetracycline  DL-ofloxacin  טרולאנדומיצין  sparfloxacin  לבופלוקסצין  דוקסיציקלין 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/214823 
 DiseasesDB:  2384
 MeSH:  D002690
 סיווגים
 ICD-10:  A55-A56.8, A70-A74.9
 ICD-11:  1A81 
 
כלמידיה (Chlamydia) היא מחלת מין הנגרמת על ידי החיידק Chlamydia trachomatis (אנ'). המחלה פוגעת באיברי המין ובלחמית העין, ואף עלולה לגרום לדלקת ריאות נגיפית (אינטרסטיציאלית). בנוסף להתפשטותה במהלך קיום יחסי מין, היא עלולה להיות מועברת מאם לבנה במהלך ההיריון. כלמידיה היא אחת ממחלות המין הנפוצות ביותר כיום. בארצות הברית ישנם כ-4 מיליון מקרים של כלמידיה בשנה. עם זאת, 50% מהגברים ו-75% מהנשים הנדבקים במחלה לא מפתחים סימפטומים, ואינם יודעים כלל כי נדבקו.
מאפיינים

בנשים, אם הכלמידיה לא מטופלת, היא עלולה לגרום לדלקות באגן (PID), המתבטאות בדימום מהנרתיק, כאב במהלך קיום יחסי מין, דלקות ברחם, בחצוצרות ואף בשחלות. סיבוכים בדלקות אלו עלולים לגרום לקושי בהתעברות, להריון חוץ-רחמי, ואף לעקרות. כאמור, לא כל הנשים מפתחות סימפטומים.
בגברים המפתחים סימפטומים, המחלה עלולה להתבטא בכאב במתן שתן, הפרשות לא-רגילות מהפין, נפיחות באשכים, וחום. סיבוך אפשרי הוא דלקת ביותרת האשך, העלולה לגרום לעקרות.
בגברים ונשים כאחד, המחלה גורמת לכאבים בהטלת שתן, לחום ולפגיעה בלחמית העין (גרענת), אשר עלולה להתפתח לכדי עיוורון.
ניתן להידבק בכלמידיה בקיום יחסי מין בלתי מוגנים. וחשוב לזכור כי רוב הנשאים אינם מודעים לכך שהם נושאים את המחלה, כיוון שאינם מפתחים סימפטומים. ניתן להידבק באיברי המין (נרתיק, פין, רקטום) כמו גם בגרון ובעיניים.
דרכי הידבקות נוספות ופחות שכיחות כוללות גם מין אנאלי ללא אמצעי מניעה, מגע איבר נגוע בשאינו נגוע (ללא חדירה), שימוש באביזרי מין שלא חוטאו כראוי, וגורמים נוספים כגון ידיים לא היגייניות, שירותים ומגבות מזוהמים.