stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ריווין קונל
תחום המחקר > תאוריות חברתיות

לדבריה של קונל, לתאוריה חברתית אין התייחסות רבה מחוץ לעולם האקדמי. לתאוריה חברתית מיוחס מוניטין המזוהה עם עמימות, חוסר מעשיות ויומרה, עם זאת, בתוך העולם האקדמי, יש לה יוקרה רבה - פוקו, בורדייה ולוי-שטראוס הם שמות המהלכים קסם.
עבור קונל, לכתיבת תאוריה ראויה נדרש צעד מעבר לנתון, מעבר למובן-מאליו; תאוריה ראויה היא זו שמערבת תרגיל חשיבתי ורציונלי ועליה לשלב ידע עם פרקטיקה, על כן, לא פשוטה היא מלאכת כתיבת תאוריה טובה.
עבודתה התאורטית של קונל נובעת מלימודי מדיניות (Policy Studies). עם הזמן, קונל החלה להתייחס לבעיה הפרקטית של התאוריה ושאלה מה המשמעות של העשייה האינטלקטואלית באוסטרליה ומה משמעותו של כוח עולמי עבור מחקר אינטלקטואלי במטרופולין הגלובלי (ארצות הברית ואירופה), אשר משם מגיעה מרבית התאוריה החברתית. מענה על שאלות אלה נענו במאמר "מדוע תאוריה קלאסית היא קלאסית"?, שהפך לפרסום המבוקר ביותר שלה. במאמר ביקורתי זה, קונל מנפצת את מיתוס האבות המייסדים של הסוציולוגיה ומשרטטת היסטוריה גלובלית ריאלית יותר של הדיסציפלינה, בדגש על השינויים המתמידים שלה מול האימפריאליזם.
לא די בערעור על התאוריה "הצפונית" אלא חשוב להראות גם שיש אלטרנטיבות רבות. ישנו שפע של רעיונות וטענות לגבי חברות קולוניאליות, תאוריה "דרומית" מספרת את הסיפור של המפגש של קונל עם השפע הזה. בנקודה זו, נפגשת העבודה התאורטית של קונל עם המחקר על אינטלקטואלים וזו מעלה שאלות לגבי הדרך בה עבודת האינטלקטואלים ממוסדת וכיצד ניתן לשנותה. יש לכך חשיבות רבה בפוליטיקה האוסטרלית. קונל מביעה תקווה כי ניתן יהיה ליישם דמוקרטיזציה גלובלית של מדעי החברה.
ב"תאוריה "דרומית" פותחת קונל בביקורת על התאוריה "הצפונית". היא מתארת את מפגשיה עם חשיבה חברתית מאזור תת-סהרה, אפריקה, אירן, הודו, אמריקה הלטינית ואוסטרליה ואז מהרהרת על טבעם של מדעי חברה גלובליים. מדובר בניסיון של קונל לעמוד על עקבותיה של למידה קונספטואלית וקטגוריזציה חברתית.
תחום המחקר > אינטלקטואלים

בספרה של קונל "להתעמת עם שוויון, מגדר, ידע ושינוי גלובלי" היא עוסקת באינטלקטואלים אוסטרלים ואחרים ובהיסטוריה הגלובלית של מדעי החברה וב"אינטלקטואלים ועבודת האינטלקטואלים" היא מנסה לראשונה לחשוב על אינטלקטואלים כקבוצה חברתית. קונל החלה לחשוב עליהם כ"כוח-עבודה" (Labour;Labor). תפיסה זו שימשה בסיס לשאיפה להשגת השתתפות של אינטלקטואלים בחיים. נדרש זמן-מה עד שרעיונות אלה התגבשו לכדי סדר-יום מחקרי. קונל החלה לחקור סוציולוגיה תעשייתית של אינטלקטואלים; ראשית, היא יצרה מסגרת עבודה אשר מקטלגת אופנים שונים של "כוח-עבודה" אינטלקטואלי. היא הצליחה למפות את תהליך יצירת "כוח-העבודה" האינטלקטואלי והצביעה על ההבדל בינו לבין סקטורים תעשייתיים אחרים. כמן כן, הראתה כי הנטייה האוסטרלית היא למטרופולין ולא למקומי.
במרכז התאוריה הסוציולוגית של אינטלקטואלים קונל מציבה את הדמות הקולקטיבית של "כוח-העבודה" האינטלקטואלי וחשיבות ההקשר החברתי שלו. ספרה "תאוריה דרומית" משנת 2007 הרחיב את העניין לדינמיקות גלובליות של יצירת ידע ומתח ביקורת על הדעות הקדומות מן הדרום בזרם המחשבה המרכזי במדעי החברה. היא ניתחה דוגמאות בעבודות תאורטיות מהדרום הגלובלי, כולל מעבודותיהם של ראול פרביש (Raúl Prebisch) - כלכלן ארגנטינאי שהניח את היסודות ליצירת תאוריית תלות, פאולין האנטונג'י (Paulin Hountondji)- פילוסוף ופוליטיקאי מבנין שכתב על "אתנו-פילוסופיה" במסגרת פילוסופיה אפריקאית, עלי שריאתי (Ali Shariati) - סוציולוג ומהפכן איראני, וינה דאס (Veena Das) - פרופסורית לאנתרופולוגיה, העוסקת באתנוגרפיה ההודית ואשיס ננדי (Ashis Nandy) - פסיכולוג ממוצא בנגלי, שעוסק בחקר הפוליטיקה של הודו.
רעיונות אלה של קונל מתכתבים עם החשיבה מחדש על תוכנם של מדעי החברה בתאוריות "דרומיות". לדבריה, היא מתקשה להתייחס לתאוריות הללו מבלי לחשוב על העבודה המחקרית והתנאים בה היא מתבצעת.
תחום המחקר > מגדר ומיניות

לפי קונל המונח מגדר מדבר על ייצוגי גוף ברצף ההיסטורי. מגדר הוא מבנה חברתי ולא שיקוף של הביולוגיה האנושית. על אף שזה מבנה, המתייחס ומאורגן בהתאם לרבייה אנושית, הרעיון לפיו ניתן להבין זאת באמצעות דיכוטומיות פשוטות הוא מוטעה.
מרבית המחקר של קונל בנושא מגדר ומיניות השתמש ברעיונות ומתודולוגיות ממדעי החברה על מנת להבין בעיות שעולות בעקבות אקטיביזם. מחקרה בנושא מתחיל בשנת 1974 ובשנות ה-80 הייתה שותפה לקבוצת חוקרים ואקטיביסטים מסידני בנושא איידס. הם יצרו שדה מחקר על מיניות בהקשר חברתי בקהילות הומוסקסואלית תוך שימוש בתאוריות חברתיות ופסיכולוגיות. בראשית שנות ה-2000, קונל הייתה מעורבת בשיתוף פעולה בנושא יחסי מגדר בסקטור הציבורי. החוקרים קיוו להניע יוזמות לשוויון מגדרי. הפרויקט נקלע לקשיים פוליטיים אך נחל הצלחה בשדה המחקר והעלה שאלות כגון: כיצד מוטבע מגדר במוסדות וכיצד אלה משתנים נוכח חברת שוק חדשה.
לדברי קונל, מחקרים אלה מעוררים בעיות תאורטיות והיא טוענת שיש להבין מגדר כמבנה היסטורי רב-ממדי. בה בעת, מעורבותה במחקר בנושא מניעת איידס הציבה שאלות לגבי מיניות כתהליך חברתי. קונל לא הייתה שבעת רצון מהמפנה בשיח תחת השפעת פוקו ובעיות ה"זהות".
מגדר נתפס כנושא משמעותי בתחום בריאות הציבור אך במדיניות בריאותית מיוחסות לו דיכוטומיות פשוטות. ב- "מגדר, בריאות ותאוריה" מציגה קונל גישה מתוחכמת יותר בדרושה לטיפול בנושאי בריאות, הן בהיקף המקומי והן בהיקף גלובלי. ב-"מגדר וכוח" קונל מציעה ניתוח סוציולוגי רחב-היקף על מגדר, תוך שימוש במיטב הכלים התאורטיים והממצאים המחקריים שעמדו לרשותה במחצית שנות ה-80. היא מותחת ביקורת על תאוריה מהותנית ותפקידי מין, דנה בהם הן ברמה הפסיכולוגית והן ברמה החברתית ומתמודדת מול בעיות פוליטיות. ב-"המדינה, מגדר ופוליטיקה מינית" מיישמת קונל תאוריה של מגדר וכוח על בעיות קלאסיות אלה. האופן הראוי שבו הפמיניזם צריך להתייחס למדינה היה מאז ומעולם עניין מרכזי בתנועות נשים.
ב-"תקרות זכוכית או מוסדות ממוגדרים? " שואלת קונל, כיצד מגדר מוטבע במוסדות וכיצד רפורמה מגדרית פועלת.
תחום המחקר > גברויות

ספרה של קונל "גברויות״ פרץ דרך בחקר מגדר כאשר התווה את העיקרון של ריבוי גברויות. בהקדמה לספרה קובע ד"ר דני קפלן כי הנחת העבודה של קונל היא כי "מגדר איננו סל של "תכונות" שנקבע בטרם כל אינטראקציה חברתית אלא הוא "מקבץ של פרקטיקות" הנבנות באמצעות אינטראקציות חברתיות". התנהגויות והזדהויות גבריות מבטאות יחסי כוח שמתקיימים בחברה, לא רק בין גברים לנשים אלא גם בין גברים לגברים. בכל זמן נתון, התרבות המקומית מעלה על נס צורה אחת של גבריות הגמוניית ודוחקת ומדכאת אחרות. גבריות זו מנסה להכתיב את הנורמות והאידיאלים הראויים לגברים באותה חברה. אחרי שהדגימה כיצד זרמים עיקריים של מחקר במאה העשרים לא הצליחו ליצור מדע קוהרנטי של גבריות, מסיקה קונל כי הבעיה היא שגבריות אינה אובייקט קוהרנטי, לפחות לא במבודד ועל כן החקירה שלו יכולה להתבצע רק בהקשר רחב יותר. קונל גורסת כי מושג הגבריות בשימושו המודרני נגזר מן האינדיבידואליות האירופאית שהתפתחה עם צמיחת האימפריות הקולוניאליות והכלכלה הקפיטליסטית, ועל כן זהו מושג היסטורי חדש יחסית והוא תמיד יחסי לנשיות.
תחום המחקר > גברויות > לימודי גברים ולימודי גבריות

לימודי גברים ולימודי גבריות, הם תחום מחקרי רב-תחומי, שהחל להתפתח בסוף שנות ה-80, כחלק מהחשיבה הפמיניסטית ולימודי המגדר. המחקר האקדמי כוון כל השנים ל"אדם האוניברסלי" (שלמעשה היה גבר), וזנח את המחקר על נשים. סיבה זו הובילה, בין השאר, להתפתחות תחום לימודי נשים. עם זאת, מחקר המתמקד בנשים בלבד שוב הופך את האישה ל"אחרת". מחקר על גברים, שמפנה את הזרקור גם אליהם – יוצר איזון אקדמי ופוליטי. כמו כן, ממש כמו לימודי נשים, לימודי גברים ולימודי גבריות מלווים בסדר-יום פמיניסטי וביקורתי, ולכן תורמים לשינוי חברתי, לשינוי התנהגויות מסוימות שמאפיינות גברים, ומביאים לקדמת הבמה את המגוון הגדול הקיים של החוויה הגברית. נקודת המוצא של המחקר היא שגם לגברים יש מגדר וכי יש מקום לבחון את חוויותיהם כגברים. הדור הראשון של מחקרי גבריות צמח בעיקר בעולם המערבי בסוף שנות ה-70. גברים שהיו פעילים בתנועות חברתיות, למשל נגד המלחמה בווייטנאם, נחשפו לשפה של הגל השני של הפמיניזם שעסק בהגברת התודעה הקולקטיבית לאחוות נשים. הם חשו, כי הגבריות במשבר וכי יש צורך ליצור תודעה חדשה גם עבור גברים. כך קמו תנועות לשחרור הגבר. חברו אליהם חוקרים ומטפלים שהקימו קבוצות תמיכה והעצמה בהן גברים יכלו לתת ביטוי למצוקותיהם כגברים, ובעיקר להתבונן בלחצים המופעלים עליהם מגיל צעיר לעמוד במדדים הפסיכולוגיים של תפקידי מגדר גבריים. הם טענו כי גם גברים, ולא רק נשים, משלמים מחיר נפשי גבוה כדי לעמוד בסטריאוטיפים המגדריים שהשתרשו בחברה.
דור שני של לימודי גבריות התפתח בשנות ה-80 וה-90, בעקבות הגל השלישי של הפמיניזם שהתמקד בנשים מקבוצות מיעוט. במקום לעסוק בקבוצת הגברים השלטת בחברה בני מעמד הביניים החלו לחקור את חוויותיהם של גברים מקבוצות שוליים שמאופיינות על רקע אתני, מעמדי, דתי, אידאולוגי, או מיני.
תחום המחקר > גברויות > גברויות על פי קונל

על פי קונל, המונח "גברויות" אינו זהה ל"גברים". לדבר על גברויות פירושו לדבר על יחסי מגדר. מונח זה מתייחס לעמדת גברים בסדר חברתי מגדרי. בפסיכולוגיה פופולרית ובקרב אמונות עממיות רווחות, גבריות היא מודל שנוצק על ידי אלוהים או גנטיקה ואין עליו השפעה נשית. אמירות כגון: "ככה זה בנים", "כל הגברים אותו דבר" הן נפוצות. דבר אינו רחוק יותר מהאמת. ישנה עדות כבדת משקל, שבנים נבדלים זה מזה באופן משמעותי, שלגבריות פנים רבות ומשתנות לאורך ההיסטוריה ושלנשים תפקיד משפיע מאוד בעיצוב תפיסות גבריות.
קונל החלה להתעניין בנושא בשלהי שנות ה-70. לדבריה, כל מי שהתעניין במבני כוח הבין שקריאת התיגר על הפטריארכיה תשנה גם את חייהם של גברים. במחקר ממוקד, ניתן להבחין במדרג אקטיבי של גברויות. המונח "גבריות הגמונית" הוטבע לראשונה בשנת 1982. קונל שואלת את המושג הגמוניה, כפי שניסח אותו אנטוניו גראמשי, ויוצרת התאמה לצורה אחת של גבריות, שהופכת לצורה המועדפת של הגבריות אשר שואפת לשמר את מעמדה. קיומה של הגמוניה מותנה בחפיפה כלשהי בין אידיאל תרבותי ועוצמה מוסדית. ההגמוניה על הגבריות פועלת דרך סמכות, ורק לעיתים מגובה באלימות פיזית. אופייה של ההגמוניה, כפי שטען גראמשי, יכול להיות מאותגר על ידי צורות אחרות של גברויות שעם הזמן מאבדות או צוברות כוח.
תחום המחקר > גברויות > גברויות על פי קונל > הגמוניה ומוכפפות

על פי קונל, הגמוניה גוזרת הכפפה של קבוצה אחת לאחרת, ובתחום הגבריות טוענת קונל כי ההכפפה הבולטת של ימינו היא זו של הגבריות ההטרוסקסואליות המכפיפה את הגבריות ההומוסקסואלית, דרך שורה של פרקטיקות חומריות. האתנוגרפיה של האחר ביקשה בראשיתה לעמוד על ההבדלים בין התרבויות הנתונות תחת השלטון הקולוניאלי לעומת החברות המערביות. תמורה זו הובילה לבחינה השוואתית של גבריות ובעיקר בדימויים התרבותיים המשתנים של גבריות. מחקרים אתנוגרפיים המראים קשר בין גבריות אגרסיבית והומוסקסואליות מערערים על הקישור בינה ובין נשיות ורכרוכיות בתרבות המערבית. קונל טוענת כי האנתוגרפיה יכולה לתרום לחקר הגבריות רק אם תכיר ביחסים החברתיים המתנים את ייצורו של כל ידע אתנוגרפי, ולהכיר בהיסטוריות שהפוזיטיביזם מבקש להדחיק בכך שהוא מתעלם מהאפקט של מבטו של האדון הקולוניאלי על מושא המחקר האתנוגרפי שלו.
קונל טוענת שזהות מגדרית אינה קודמת לחברה אלא נוצרת באמצעותה. נורמות של גבריות נבחנות לפיכך לא כנתונות מראש וסבילות אלא כפרקטיקה פעילה, מה שמוליך לעניין בפוליטיקה של הנורמות. אחד התחומים בקו זה של מגדר הוא העיסוק בדרכים של הבניית הגבריות במעמדות שונים. רעיונות אלו הובילו לגיבוש הרעיון בדבר גבריות הגמוניית והכרה לא רק במגוון של גבריות אלא גם בצורך לעמוד על היחסים שבין גבריות שונות, יחסים של ברית, שליטה והכפפה.
קונל ועמיתיה למחקר יצרו סינתזה של רעיונות לגבי גברויות המבוססת על פסיכולוגיה, תאוריה פמיניסטית, תאוריה הומוסקסואלית-לסבית (gay theory) וסוציולוגיה סטרוקטורלית ובשנת 1985 פורסם מאמר שלימים יכונה טקסט מכונן בתחום לימודי גברויות. במאמר זה מתחו ביקורת על ספרות "התפקיד הגברי" וספרים על גברים ושרטטו מסגרת עבודה תאורטית חדשה, בה מיושם הרעיון לפיו יש ריבוי גברויות ויחסי כוח מגדריים פועלים בין קבוצות של גברים, כמו גם בין גברים ונשים.
העניין התאורטי של קונל היה סדר חברתי מגדרי, ונושא הגברויות נתפס עבורה רק כחלק מהתצרף. כחוקרת אמפירית, הייתה קונל מודעת לבסיס הנתונים הדל בתחום. לפיכך השיקה קונל פרויקט של עבודת שטח, פרויקט שקבוצות ימין בפרלמנט הפדרלי כינו כ״בזבוז משאבי ציבור״ עוד בטרם החל. חרף הנתגדותן, הפרויקט הצליח; נכתבה סדרה של מאמרים אשר סקרו את הדינמיקות של גברויות בסטים חברתיים שונים. אלה הפכו לליבה של ספרה של קונל "גברויות". לדברי קונל, היא הסתייגה מכתיבת ספר במסגרת הסוגה הפופולרית באותה העת (שנות ה-90), סוגה אשר טיפחה את האשליה כי הגבריות היא קבועה וטבעית. הטיוטה הראשונה נדחתה על הסף על ידי מו"ל ידוע בארצות הברית אך הוצאה לאור אחרת הרימה את הכפפה. בשנת 1995 הודפס ונראה כי ההיצע תאם את הביקוש. הספר מכיל ביקורת על חשיבה "צפונית" לגבי גבריות, מסגרת עבודה תאורטית, דו"חות וראיונות עם גברים, בחינה היסטורית של גברויות ודיון בפוליטיקה של גברויות.
למחקר החברתי החדש היו השלכות ניכרות על תופעות קיימות, בכללן: מניעת אלימות, חינוך בנים, אקטיביזם לבריאות הגבר וקידום שוויון מגדרי. באמצעות מאמרים ודו"חות הצליחו קונל ועמיתיה לסייע בקביעת מדיניות בתחומים אלה.
הפרויקט השאפתני ביותר, לדבריה של קונל, התקיים בשנים 2004–2005, כאשר עבדה עם סוכנות האו"ם בהכנת הצהרות מדיניות בנושא "תפקידם של גברים ובנים בהשגת שוויון מגדרי". העבודה עם האו"ם חיזקה את החשיבות של המימד הבינלאומי במחקר בנושא גברויות והיא פרסמה מאמר בנושא.
תחום המחקר > מעמד

קונל סבורה כי מעמד אינו מערכת של תבניות, אלא דינמיקה חברתית, דפוסים של קשרים אשר משפיעים על עיצוב חיים ולעיתים באופן הרסני. לפיכך חשוב לדידה לחקור את הנושא ולתהות כיצד נוצרים ונוצרים-מחדש מעמדות על רצף היסטורי של מבנה חברתי. בשלהי שנות ה-60 קונל הייתה מעורבת בפרויקט מחקר דוקומנטרי רחב-היקף בנושא מעמד באוסטרליה, אשר בחן מבנה מעמדות בהיסטוריה האוסטרלית והציג תמונה של קשרי ניצול, זכויות-יתר ומאבקים. בפרויקטים אחרים בנושא מעמד, תואר המבנה הארגוני של בתי הספר, אשר הצביע על הבדל בין בתי הספר של המעמד השליט לבין אלה של מעמד הפועלים. באותה העת, הייתה קונל מעורבת גם במחקר על מיניות שממנו ניתן ללמוד כיצד מעמד קשור לעיצוב החיים המיניים של גברים וכיצד עוני ומעמד נמוך הם מקח-וממכר. במאמר שכתבה עם חוקרים אחרים, היא דנה בקשר בין מעמד והומוסקסואליות. חיבור חשוב נוסף בנושא מעמד הוא קובץ המאמרים "מעמד שולט, תרבות שולטת", ששולבו יחד מתוך עניין בבעיות של הגמוניה ובאופן שבו תאוריות חברתיות קפיטליסטיות מובעות.
תחום המחקר > חינוך

קונל טוענת כי מתחת למעטה המשעמם-לכאורה של החינוך פועלות דינמיקות חזקות ומורכבות של בעלי זכויות-יתר. עיקר המחקר שלה בתחום עוסק בנושאי צדק חברתי ובמערכת החינוך עצמה - מוסד חברתי מאסיבי ורב עוצמה הנתון לשינויים מתמידים. באופן בסיסי, מוקד החינוך הוא ביכולות של פרקטיקה, הן אינדיבידואליות והן חברתיות. בתוך כך, ישנם בעלי זכויות-יתר וגם מיעוטי-יכולת. בעבר, הדבר נעשה באופן גלוי ומכוון; מערכות בתי ספר נוצרו באופן סגרגטיבי על פי מעמד, מגדר וגזע. כיום הדבר מתרחש באופן סמוי באמצעות בניית תוכניות לימודים, מימון ועוד.
את מחקרה הראשון של קונל בתחום החינוך ערכה במסגרת עבודת הדוקטורט שלה. המחקר עסק בהתפתחות רעיונות פוליטיים בקרב ילדים. לדבריה, היה זה ללא ספק המחקר המצחיק ביותר שעשתה, ובה בעת גם מאיים, בהצביעו על שכיחות הפחד המכוון נגד זרים, מלחמה וקומוניזם. היא השתתפה במחקר הבוחן כיצד פועל אי-השוויון בחינוך. לימים הפך פרויקט זה לשני ספרים, אחד מהם הוא "יצירת שינוי", מאמרים רבים, אינספור כנסים ומצגות, סדנאות ועוד. בזכות הספר הנ"ל נבנה לקונל מוניטין (לדבריה, אינה ראויה לו) כמי שמבינה בעוני. לכן, גויסה למחקר (DSP) הקרוי: תוכנית לבתי-ספר מיעוטי יכולת Disadvantaged Schools Programme על מנת לסייע לחשיבה מחדש על יוזמה זו. בשלהי שנות ה-80 ה-DSP היה נתון להתקפה מצד הנאו-ליברלים וממצאי המחקר נגנזו ונשכחו על ידי אלה ששלטו במערכת החינוך. עם זאת, אוניברסיטת דיקן (Deakin) הושיטה עזרה ופרסמה את הנתונים.
ב"יצירת שינוי" היה חומר מרתק בנושא יחסי מגדר ובעקבותיו קונל כתבה מאמרים נוספים, בחלקם הראתה כיצד בתי ספר מבנים גברויות על ידי משמעת, ספורט ותוכנית לימודים. לדבריה, לא היה זה מסר אנטי-פמיניסטי כפי שרצתה התקשורת, בתקופת התגובת-נגד (Backlash) בה שררה אווירה ברוח "What about the Boys?".
הספר השני שהניב הפרויקט מכיל ראיונות עם מורים ומניח את בסיס החשיבה על קריירת וחיי המורים, טבעה של עבודתם וסביבת העבודה.
בפתחה של המאה ה-21 מעורבת קונל במחקרים בתחום החינוך והיא שבה להתעניין במורים ובקשר בין מעמד הפועלים וחינוך.
מפרסומיה > בעברית

ריווין קונל, גברויות (תרגם: עודד וולקשטיין, עריכה מדעית : דני קפלן), חיפה, פרדס, 2009.
ראו גם

לימודי מוכפפות
להט"ב
זהות מגדרית
לימודי נשים
לקריאה נוספת

רייל טרנס, אני לא רוצה לדבר על זה. על המורשת הסמויה של דיכאון גברי – ואיך אפשר להשתחרר ממנה. תל אביב: עם עובד 1999
חן ורבקה נרדי, גברים בשינוי: בדרך לגבריות אחרת. תל אביב: מודן 1991
הערות שוליים

1 2  Connell, Raewyn. 1977. Ruling Class, Ruling Culture: Studies of Conflict, Power and Hegemony in Australian Life. Cambridge, Cambridge University Press.
↑  Connell, Raewyn and Terence H. Irving. 1980. Class Structure in Australian History. Melbourne, Longman Cheshire. Second edition, revised. 1992. Melbourne, Longman Cheshire.
1 2  Connell, Raewyn, Dean Ashenden, Sandra Kessler and Gary Dowsett. 1982. Making the Difference: Schools, Families and Social Division. Sydney, Allen & Unwin.
1 2  Connell, Raewyn. 1987. Gender and Power: Society, the Person and Sexual Politics. Sydney, Allen & Unwin; Cambridge, Polity Press; Stanford, Stanford University Press.
↑  Connell, Raewyn. 1993. Schools and Social Justice. Toronto, Our Schools Ourselves; Sydney, Pluto Press; Philadelphia, Temple University Press
1 2  Connell, Raewyn, Gary Dowsett, Pam Rodden, Mark Davis, Lex Watson and Don Baxter. 1991. Social class, gay men,and AIDS prevention. Australian Journal of Public Health, vol. 15 no. 3, 178-189
↑  קונל משתמשת במונחים "מטרופולין", "תאוריה צפונית" ו"תאוריה דרומים" כאשר היא מתייחסת באופן ביקורתי למחקרים שנעשו בעולם המערבי.
↑  Connell, Raewyn. 1997. Why is classical theory classical? American Journal of Sociology, vol. 102 no. 6, 1511-57.
↑  Connell, Raewyn. 2007. Southern Theory: The Global Dynamics of Knowledge in Social Science. Sydney, Allen & Unwin Australia; Cambridge, Polity Press.
↑  Connell, Raewyn. 2011. Confronting Equality: Gender, Knowledge and Global Change. Cambridge, Polity Press; Sydney, Allen & Unwin Australia.
↑  Connell, Raewyn. 1983. Intellectuals and intellectual work. Pp. 231-254 in Which Way is Up?, Sydney, Allen & Unwin.
↑  Connell, Raewyn. 2012. Gender, health and theory: conceptualizing the issue, in local and world perspective. Social Science & Medicine, vol. 74, 1675-1683.
↑  Connell, Raewyn. 1990. The state, gender and sexual politics: theory and appraisal. Theory and Society vol. 19, 507-544.
↑  Connell, Raewyn. 2006. Glass ceilings or gendered institutions? Mapping the gender regimes of public sector worksites. Public Administration Review, vol. 66 no. 6, 837-849.
↑  קונל, ריווין,גברויות, הוצאת פרדס, חיפה 2009 עמ' 13
↑  Carrigan, T, Raewyn Connell and J Lee. 1985. Toward a new sociology of masculinity. Theory and Society, vol. 14 no. 5, 551-604.
↑  Connell, Raewyn. 1995. Masculinities. Cambridge, Polity Press; Sydney, Allen & Unwin; Berkeley, University of California Press. Second edition, 2005.
↑  Connell, Raewyn. 2005. Change among the gatekeepers: men, masculinities, and gender equality in the global arena. Signs, vol. 30 no. 3, 1801-1825.
↑  Connell, Raewyn. 1985. Teachers Work. Sydney, Allen & Unwin.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007274947205171  PLWABN: 9810638675505606  AWR: AWE5023b  BIBSYS: 9055086  BNE: XX1076865  BnF: cb16152944s (data)  GND: 121318400  ICCU: UBOV368168  ISNI: 0000 0001 1454 9748  LCCN: n80089717  LNB: 000031499  NDL: 00464830  NKC: jcu2013782543  NLA: 42288311  NLG: 209274  NLK: KAC202119169  NSK: 000168842  NTA: 314774394  RERO: 02-A016536367  SELIBR: 226185  SNAC: w6z62bss  SUDOC: 066901170  Trove: 630334  VIAF: 109640281   WorldCat (עם VIAF): 109640281
הנרי גייר

הנרי שפי גייר (באנגלית: Henry Sheffie Geyer‏; 9 בדצמבר 1790 – 5 במרץ 1859) היה פוליטיקאי, עורך דין וחייל ממיזורי.
ביוגרפיה > ראשית חייו

גייר נולד ב-9 בדצמבר 1790 בפרדריק, מרילנד, והיה בנו של ג'ון גייר, רתך אוכפים מפרדריק טאון. גייר היה ממוצא גרמני, אביו הגיע מפרוסיה. גייר קיבל השכלה פרטית, למד משפטים, התקבל ללשכת עורכי הדין ב-1811 ועסק בעריכת דין בפרדריק. רוב הידע המשפטי של גאייר הושג תוך עבודה במשרדו של דודו מצד אמו, דניאל שיאפי, שהיה עורך דין בולט. הוא גם כתב לעיתוני פרדריק טאון והחזיק בידע בתחום הדפוס. גייר עבר ממרילנד לסטאונטון, במחוז אוגוסטה, וירג'יניה.
ביוגרפיה > קריירה צבאית

במהלך מלחמת 1812 שירת כלוטננט ראשון ברגימנט הרגלים ה-36 של מרילנד בין השנים 1813 ל-1815. הוא הגיע לתפקיד גזבר צבאי ובילה זמן מה בתחנתו בנורפוק, וירג'יניה. לאחר סיום המלחמה, התיישב גאייר בסנט לואיס, מיזורי, בעודו מחזיק במשרת גזבר צבאי. במקביל, החל ללמוד משפטים. כעבור שנה, התפטר מתפקידו כגזבר והחל לעסוק בעריכת דין. בסביבות אותו הזמן, מונה לקפטן של החברה הצבאית הראשונה ממערב לנהר המיסיסיפי. הכינוי "קפטן" נותר צמוד אליו לשארית חייו.
גייר נקלע למריבה עם קפטן ג'ורג' קנרבי, אולם מקור העימות לא ידוע. גייר נעלב מקנרבי ואתגר אותו לדו-קרב. השניים נפגשו באי הדמים, שם ירו זה לעבר זה. קנרבי נפגע ברגל ולא יכול היה לעמוד. הם הסכימו לחזור לקרב במועד מאוחר יותר, אך לפני שהם הספיקו להיפגש שוב, הושגה פשרה בעזרתם של חברים משותפים, וגייר וקנרבי הפכו לחברים לחיים.
ביוגרפיה > קריירה פוליטית

בנוסף לקריירה הפוליטית שלו, גייר כתב עבור Missouri Republican והיה עורך של העיתון St. Louis Times ב-1833.
גייר היה חבר בוועידת מיזורי ותרם לכתיבת חוקת מיזורי הראשונה. הוא היה חבר באספה הטריטוריאלית ב-1818 וציר בוועידה החוקתית ב-1820. בשנת 1818, גייר פרסם אוסף של חוקים הטריטוריאליים של מיזורי, הידועים בשם "Geyer's Digest". בין השנים 1820–1824 היה חבר בבית הנבחרים של מיזורי ושוב בשנים 1834–1835, ושימש כיושב ראש הבית בשתי תקופות. בשנות ה-30 של המאה ה-19, גייר עזר להקים ולהוביל את המפלגה הוויגית של מיזורי. הוא חיבר את "חוק גייר" משנת 1839 שהקים את מערכת החינוך הציבורי במיזורי וכן את אוניברסיטת מיזורי.
בשנת 1850 גייר הוצע לתפקיד מזכיר המלחמה על ידי הנשיא מילרד פילמור, אך סירב. הוא נבחר לסנאטור לאחר שזכה לתמיכה הן מהוויגים והן מהדמוקרטים בזכות עמדתו המעורפלת לגבי עבדות. גייר החליף את תומאס הארט בנטון, שסיים את הקריירה הסנאטורית שלו בכך שהתעקש שלקונגרס יש את הכוח להגביל את העבדות בשטחים הפדרליים. בנטון היה סנאטור במשך שלושים שנה, וזוהי הפעם הראשונה בה הובס במיזורי בבחירות לסנאט.
גייר נבחר כוויגי לסנאט האמריקני וכיהן מ-4 במרץ 1851 עד 3 במרץ 1857. גייר נבחר לסנאט בדיוק כשהמפלגה הוויגית התפוררה ומנהיגים בולטים עברו לעמדות אחרות. הכינוס האחרון של הוויגים היה בבולטימור ב-16 ביוני 1852. במשך שנתיים, גייר היה הסנאטור היחיד של מיזורי. מיזורי הפכה למדינה הראשונה שהייתה מיוצגת בסנאט על ידי סנאטור אחד בלבד במשך תקופה ממושכת. העמדות של חסידי בנטון ואנטי-בנטון היו כל כך שנואות, עד שהמחוקקים לא בחרו סנאטור נוסף והמושל לא מינה אף אחד, מאחר שחשבו שלא בסמכותו לעשות זאת.
בתקופתו בסנאט, גייר הצביע בעד הצעת חוק קנזס נברסקה, שהדגימה את דעותיו התומכות בעבדות.
ביוגרפיה > קריירה משפטית

בסוף שנות ה-30 או תחילת שנות ה-40 של המאה ה-19 להנרי גייר הייתה שותפות משפטית עם בנג'מין ב. דייטון, שהמשיכה עד שגייר נבחר לסנאט. משרד עורכי הדין Geyer & Dayton היה עסק גדול והם ייצגו תיקים חשובים הקשורים למקרקעין.
גייר לא ביקש להיבחר מחדש לסנאט לאחר 1857 וחזר לעסוק במשפטים. הוא גויס כדי לסייע לרברדי ג'ונסון בהגנה על ג'ון פ. א. סנפורד, בעל העבדים בתיק דרד סקוט. גייר הוזמן להצטרף לג'ונסון בגלל הידע שלו בחוקי מיזורי, ניסיונו בהופעה מול בית המשפט העליון ודעותיו הדרומיות החזקות. במהלך המשפט, גייר טען לטובת פיקוח פדרלי מוגבל על החלטות בית המשפט העליון של המדינה, נגד זכותו של דרד סקוט להגיש תביעה בבית משפט פדרלי, והצהיר כי פשרת מיזורי הייתה לא חוקתית.
גייר זכה להכרה לאומית כעורך דין כאשר ייצג בתיק של המדינה נגד דארנס ב-1840. דארנס הועמד לדין בגין הריגה לאחר שהרג את מר דייוויס, המוציא לאור של עיתון הדמוקרטים בסנט לואיס, The Argus. מאמר בעיתון גינה פוליטיקאים מסוימים, מה שהעליב את דארנס. דארנס התעמת עם דייוויס והכה אותו במקל ברזל מספר פעמים. דייוויס פונה לבית החולים, אך מת לאחר שמונה ימים. ביום השמיני, ד"ר בומונט, מנתח מיומן, ביצע ניתוח במטרה להפחית את הלחץ על הגולגולת. במהלך הטיעונים שלו, גייר טען כי מותו של דייוויס נגרם מהניתוח ולא מהפגיעות שספג מידי דארנס. דייוויס הורשע בהריגה בדרגה שלישית או רביעית, מה שלמעשה היה כמו זיכוי. הטיעונים של גייר במשך יומיים פורסמו בגרסה מודפסת, הופצו בבוסטון, ושימשו את עורכי הדין בניו אינגלנד במקרים דומים.
ביוגרפיה > חיים אישיים

הנרי גייר נישא לאחת משבע בנותיו של רופוס איסטון, מנהל הדואר הראשון של סנט לואיס. היא הייתה אחת משלוש הנשים שגייר התחתן איתם. במותו הותיר אחריו אלמנה, בן ושתי בנות.
ביוגרפיה > מוות ומורשת

גייר מת בסנט לואיס, מיזורי ב-5 במרץ 1859, ונקבר בבית הקברות בלפונטיין. כביש גייר בסנט לואיס נקרא לכבודו.
צ'ארלס דרייק

צ'ארלס דניאל דרייק (באנגלית: Charles Daniel Drake‏; 11 באפריל 1811 – 1 באפריל 1892) היה סנאטור ארצות הברית ממיזורי ושופט ראש בית המשפט לתביעות. דרייק היה ברציפות ויגי, לא יודע כלום ודמוקרט.
ביוגרפיה > השכלה וקריירה

דרייק נולד ב-11 באפריל 1811 בסינסינטי, אוהיו, ולמד בסנט ג'וזף קולג' בבארדסטאון, קנטקי בשנים 1823 ו-1824, ובאקדמיה הצבאית של פרטרידג' במידלטאון, קונטיקט בשנים 1824 עד 1825. הוא היה פרח קצונה בצי ארצות הברית מ-1827 עד 1830. הוא למד משפטים עם בנג'מין דרייק בסינסינטי, ולאחר מכן נכנס למשרד עריכת דין פרטי בסינסינטי מ-1833 עד 1834. הוא המשיך בעריכת דין פרטית בסנט לואיס, מיזורי מ-1834 עד 1847, ולאחר מכן חזר לסינסינטי מ-1847 עד 1849. הוא היה גזבר מועצת הנציגויות הזרות של הכנסייה הפרסביטריאנית בשנת 1849. הוא חידש את עריכת הדין הפרטית בסנט לואיס מ-1850 עד 1867. הוא היה חבר בבית הנבחרים של מיזורי מ-1859 עד 1860. כמו כן, הוא היה ציר וסגן נשיא הוועידה החוקתית של מיזורי בשנת 1865.