stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טדי שגיא
הערות שוליים

↑  תפ"ח 208/95 מדינת ישראל נגד טדי שגיא, ניתן ב-29.1.1996
↑  שוקי שדה, "החבורה הזאת השתינה מהמקפצה", באתר הארץ, 15 בינואר 2009
↑  יצחק דנון, ‏תביעה בסך 5 מיליון דולר נגד טדי שגיא: גנב רווחים מעסק למכירת שיחות ארוטיות בטלפון, באתר גלובס, 30 בנובמבר 2006
↑  ש. פארלופי, ד.פג וס. אורפאנידס, "המיליארדרים המשקיעים בקפריסין בתמורה לדרכון אירופי" באתר הגארדיאן, 17 בספטמבר 2017
↑  רון גרנות, טדי שגיא רכש את ביתו של זכי רכיב בהרצליה פיתוח בכ-145 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 23 בדצמבר 2010
↑  ליאת בר סתו, ‏הטייקון של הדוגמניות, באתר ‏מאקו‏, 3 באפריל 2014
↑  שי סלינס, כלכליסט, טדי שגיא הוא רוכש הדירה של ברק באקירוב, באתר ynet, 19 במרץ 2012
↑  רנית נחום-הלוי, טדי שגיא מתחדש: פנטהאוז ב-2.8 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 7 בדצמבר 2009
↑  אבשלום חלוץ, הישר מגרמניה: מטוס המנהלים החדש של טדי שגיא, באתר TheMarker‏, 3 ביולי 2011
↑  ynet, המיליארדר טדי שגיא ניצל מניסיון התנקשות בקפריסין, באתר ynet, 4 באוקטובר 2021
↑  טל לב רם, ‏ישראל מאשרת: "האירוע בקפריסין הנו טרור איראני, טדי שגיא לא היה היעד", באתר מעריב אונליין, 4 באוקטובר 2021
↑  קפריסין: "לא מאמינים שאיראן מאחורי ניסיון החיסול נגד אנשי עסקים ישראלים", באתר ynet, 6 באוקטובר 2021
↑  Playtech buys online finance co CFH for $120m - Globes English, Globes
↑   מיכאל רוכוורגר, טדי שגיא רכש את "קמדן מרקט" בלונדון ביותר מ-2.6 מיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 16 במרץ 2014
↑  גולן חזני, טדי שגיא רוכש מתחם הקניות קמדן מרקט בלונדון ב-2.3 מיליארד שקל, באתר כלכליסט, 16 במרץ 2014
↑   עמרי זרחוביץ', טדי שגיא ישלם חצי מיליארד דולר - וימחק את מרקט טק מהמסחר בלונדון, באתר TheMarker‏, 22 באפריל 2017
↑  טלי ציפורי, ‏טדי שגיא רוכש מרכז עסקים לונדוני נוסף ב-300 מיליון ליש"ט, באתר גלובס, 13 באוקטובר 2016
↑  עומרי כהן, ‏טדי שגיא משנה את הרכב דירקטוריון בראק אן.וי, באתר גלובס, 18 ביולי 2017
↑  אורן פרוינד, הסיבוב המהיר של טדי שגיא בבראק: מוכר את השליטה ברווח של 300 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 17 בפברואר 2018
↑  טדי שגיא נכנס לתחום חללי העבודה המשותפים; המתחם הראשון בישראל - במגדל עזריאלי בשרונה, באתר כלכליסט, 5 במרץ 2017
↑   ערן אזרן, SafeCharge מקבוצת טדי שגיא: הרווח הנקי המתואם עלה ב-122% ל-21.3 מ' ד', באתר TheMarker‏, 26 במרץ 2015
↑  טלי ציפורי, ‏חברת הסליקה של טדי שגיא, SafeCharge, גייסה 126 מ' ד', באתר גלובס, 31 במרץ 2014
↑  אור הירשאוגה, אקזיט ל-CrossRider: נמכרה למרקט של טדי שגיא תמורת 37 מ' ד', באתר TheMarker‏, 16 בדצמבר 2012(הקישור אינו פעיל, 5.10.2021)
↑   ענבל אורפז, טדי שגיא רוכש את הסטארט-אפ הישראלי סטוקו מדיה ב-43 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 7 במאי 2015
↑  אבי שאולי, מרקט-טק של טדי שגיא רכשה את Glispa תמורת 32 מיליון אירו, באתר ביזפורטל, 23 במרץ 2015
↑  מאיר אורבך, [https://www.calcalist.co.il/r1fsf7iz5 טדי שגיא הקים חברת פינטק בשם Pay.com
], באתר כלכליסט, 13 במרץ 2022
↑  אופיר דור, ‏טדי שגיא הולך להתחרות בענקית סליקת התשלומים סטרייפ, באתר גלובס, 13 במרץ 2022
↑  בשעה טובה: טדי שגיא אבא לשבעה! | TMI, באתר https://tmi.maariv.co.il
↑  לילך מרקוביץ', ‏אחרי 14 שנות זוגיות ו-6 ילדים: המיליארדר טדי שגיא ויעל נזרי נפרדים, באתר ‏מאקו‏, 16 באוגוסט 2024
המוסד לבוררות מוסכמת בשירות הציבורי

המוסד לבוררות מוסכמת בשירות הציבורי הוא שמו הקודם של מוסד ציבורי לבוררות בסכסוכי עבודה. בשנת 2023 התווסף למוסד מסלול ליישוב סכסוכים בעזרת לגישור ונקבע לו שם חדש: ״המוסד ליחסי עבודה במגזר הציבורי״. המוסד הוקם במשותף על ידי ממשלת ישראל וההסתדרות הכללית ומתוקצב על ידי שתיהן.
המוסד לבוררות מוסכמת 1977–2023

המוסד הוקם בשנת 1977 כדי להתמודד עם גל השביתות שהתחולל במגזר הציבורי בישראל באותה תקופה. ממשלת ישראל בראשות יצחק רבין וההסתדרות הכללית בראשות ירוחם משל חיפשו פתרון מוסכם לבוררות באמצעות מוסד עליון בלתי תלוי, שייתן הזדמנות שווה לכל הצדדים, ויסייע לפתרון מהיר של סכסוכי עבודה.
בראשות המוסד עמדו השופט העליון בדימוס צבי ברנזון, לאחר פרישתו מילאו את מקומו מרדכי ביבי, עו"ד משה בן זאב, נחמן אורי ועו"ד שלמה גוברמן. מפברואר 2020 שימש עו"ד חיים קלוגמן כממלא מקום ראש המוסד.
הצורה המשפטית שניתנה למוסד היא של הסכם קיבוצי בין הממשלה וההסתדרות, שאליו יכול להצטרף כל מעסיק אחר בשירות הציבורי, שיחתום על ההסכם או שיודיע בכתב את רצונו להצטרף להסכם.
במשך הזמן, מאז הוקם המוסד, הצטרפו להסכם מעסיקים ציבוריים כמו: המוסדות הלאומיים, אוניברסיטאות, רשות הנמלים בישראל, קופת חולים של ההסתדרות (קופ"ח כללית), רשות שדות התעופה בישראל, אורט ישראל ומקורות.
משנת 1994 כיהנו במוסד חברי המוסד הבאים:
עו"ד נחמן אורי, עו"ד משה בן-זאב, זאב אורן, יואל אלוני, מרדכי ביבי, עו"ד אברהם כהן, פרופסור אברהם פרידמן, חיים קלוגמן, עו"ד יורם שחל, יגאל סרברו, אליעזר שחר, ועו"ד מרב הלוי.
עד כה פרסם המוסד שמונה כרכים עם עשרות פסקי בוררות שפתרו סכסוכי עבודה בעיקר בין נציגי הסתדרות במוסדות ממשלתיים ובין משרד האוצר.
המוסד ליחסי עבודה

ב-17 ביולי 2023 נחתם הסכם קיבוצי בין ממשלת ישראל להסתדרות העובדים הכללית החדשה, שהוסיף למוסד לראשונה מסלולים נוספים ליישוב סכסוכים, ובראשם הגישור. בהסכם נקבע שרשימת המגשרים תיקבע בהסכמה בין נציגי המדינה וההסתדרות. בנוסף, קבע ההסכם את אפשרות קיומו של בירור עובדתי (Fact Finding) במסגרת המוסד. בנובמבר 2024 התמנה נועם ריף ליו"ר המוסד. בתחילת שנת 2025 החל המוסד לפעול תחת המותג "פתרונות - המוסד ליחסי עבודה במגזר הציבורי", ולגשר בסכסוכי עבודה.
המגשרים הראשונים הנוספים שמונו למוסד הם: אייל אברהמי, לשעבר נשיא בית הדין האזורי בירושלים, יובל רכלבסקי, לשעבר הממונה על השכר באוצר ומ"מ נציב שירות המדינה, ומרב הלוי, לשעבר ממונה אזורית על יחסי עבודה ירושלים והדרום.
כל המגשרים מונו במינוי משותף על ידי ארנון בר-דוד, יו"ר ההסתדרות הכללית, ואפי מלכין, הממונה על השכר באוצר.
הערות שוליים

↑  שמו שונה בהסכם קיבוצי מיום 17.7.2023 בין מדינת ישראל להסתדרות העובדים הכללית החדשה
↑  ניצן צבי כהן, ‏יו"ר המוסד ליחסי עבודה במגזר הציבורי: "אפשר לריב אחרת, וזה מה שעושים בגישור", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 12 בפברואר 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007377718505171
אחד העם 1

ערך זה עוסק בקומדיית מצבים ישראלית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

סמליל התוכנית
 סוגה:  קומדיה
 יוצרים:  ארז בן הרוש אילן פלד ניר ארז
 כותבים:  ארז בן הרוש ליאור כפיר רפאל מיכל לוינסקי אמיר בן-סירה אילנה גרושקא שלי ניידיץ קני שוטון יניב מלינרסקי גיל רימון
 בימוי:  ארז בן הרוש דני סירקין קובי חביה
 שחקנים:  אורי גוטליב ארז בן הרוש אילן פלד יעל פוליאקוב ענת מגן-שבו
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  14
 תוכנית המשך:  אחד העם 101
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 2 (רשת) שידורים חוזרים: yes ישראלי הוט בידור ישראלי ערוץ ההומור (אפריל 2020 - הווה)
 תקופת שידור מקורית:  15 באוגוסט 2003 – 28 באוקטובר 2003
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
שחקני "אחד העם 1", למעלה מימין לשמאל: אורי גוטליב (ראובן) וארז בן הרוש (עמרם), למטה מימין לשמאל: ענת מגן-שבו (אילנית), יעל פוליאקוב (שולה) ואילן פלד (אווה)
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
אחד העם 1 היא קומדיית מצבים ישראלית, שהוקרנה בערוץ 2 החל מ־2003, וכללה 14 פרקים בשתי עונות. הסדרה לא זכתה לאהדת הקהל או הביקורת בעת שידורה, אך הקרנות חוזרות הפכו אותה אהודה על רבים, ואלה הקנו לה במרוצת השנים את המעמד של "סדרת קאלט". האהדה המאוחרת לה זכתה הסדרה, הובילה ב-2010 להפקת סדרת המשך בשם "אחד העם 101".
ב-16 בנובמבר 2019 עלתה ב-yes סדרת ספין אוף של התוכנית בשם "הנוכלות", אשר ממשיכה את סיפורן של גיבורות "אחד העם 101" - מירי פסקל (בגילומו של אילן פלד), ואחותה תקווה בן חיים (בגילומה של יעל פוליאקוב).
עלילה

העלילה מציגה את קורות חייהם של דיירי בניין שיכון ברחוב "אחד העם 1", ברמת גן. כאשר כל אחד מהדיירים, קריקטורות נלעגות של דמויות ישראליות טיפוסיות, מפגין טיפשות, צרות מוחין ויחס של זלזול בשכניו.
בשונה מעלילת הסדרה המתרחשת ברמת גן, הבניין המצולם בסדרה נמצא בפינת הרחובות בבלי-הרב טולדנו שבתל אביב.
דמויות > משפחת פסקל

מירי פסקל (אילן פלד) – פקחית בעיריית תל אביב-יפו, ואשתו של ראובן, בו היא מזלזלת בקביעות. מירי היא אחותה של תקווה ואמה של יפית, לה היא קוראת באופן קבוע ובטעות, בשם יפעת. בסדרת ההמשך "אחד העם 101" הופכת מירי לכוכבת הראשית וכל העלילה סובבת סביבה וסביב התעשרותה הפתאומית עקב מות בעלה.
ראובן פסקל (אורי גוטליב) - בעלה הכנוע של מירי, ואביה של יפית. על אף היותו נכה צה"ל, מירי ושאר השכנים מטילים עליו את כל עבודות הכפיים והתחזוקה של הבניין.
יפית "יפעת" פסקל (יעל פוליאקוב) – בתם המתבגרת של ראובן ומירי. שמה האמיתי הוא יפית, אך אמה קוראת לה באופן קבוע ובטעות יפעת.
תקווה בן חיים (יעל פוליאקוב) - אחותה של מירי, מתגוררת בלוס אנג'לס.
דמויות > משפחת נמירוביץ'-נמיר

שולה נמירוביץ' נמיר (יעל פוליאקוב) – יושבת ראש ועד הבית של הבלוק. מנכ"לית של חברת אק"א ובעלת תוכנית טלוויזיה קהילתית משלה, בה היא מקדמת אגודות בעלות אג'נדות חברתיות אשר היא עומדת בראשן ובאופן אירוני, מותחת ביקורת על הקהילות אליהן פונות. בשל אופייה המתנשא והכוחני, השכנים פוחדים ממנה ומצייתים לה בכל.
אמנון נמירוביץ' נמיר (אורי גוטליב) – בנה השלומיאל של שולה הלומד רפואת שיניים ברומניה. שולה מכנה אותו בשם "מנוני".
דמויות > משפחת מזרחי

עמרם מזרחי (ארז בן הרוש) – אדם דתי ובעלה של יהודית. בעל דעות פוליטיות פונות ימניות ויחס גזעני וחסר סובלנות כלפי הזולת.
יהודית מזרחי (יהודית אוחיון) – אשתו של עמרם. אין לה טקסט בסדרה כלל, אולם דמותה בעלת משמעות מעצם שתיקתה והליכתה אחרי בעלה.
דמויות > משפחת גולדשמידט

אווה מונדר-גולדשמידט (אילן פלד) – אישה אשכנזיה מבוגרת שחיה במשותף עם אחותה חייקה. אווה בשונה מאחותה חייקה, היא אנטיפתית להחריד.
חייקה מונדר-גולדשמידט (ארז בן הרוש) – אישה אשכנזייה מבוגרת, משוחררת מינית, שחיה במשותף עם אחותה אווה. חייקה מגדירה עצמה כניצולת שואה ומעפילה שהספיקה בחייה לראות כבר הכל.
דמויות > משפחת רוזן

מאיה רוזן (יעל פוליאקוב) – בת זוגו של חן, קיטשית ונוהגת לכנות את חן "נושי".
חן רוזן (ארז בן הרוש) – בן זוגה של מאיה, שגם קיטשי כמוה ונוהג לכנות אותה "נוני".
דמויות > משפחת בראון

מר בראון (נתן פינקלשטיין) – מבוגר סיעודי. לא מדבר. רביירה היא המטפלת שלו.
ריביירה (אילן פלד) – עובדת זרה ולא חוקית מקולומביה המטפלת במר בראון הסיעודי.
דמויות > דיירים נוספים

אילנית (ענת מגן-שבו) – הקוסמטיקאית קלת הדעת והקולנית של הבניין וחברתה הטובה ביותר של מירי.
ד. קיפניס (אורי גוטליב) – זקן סנילי ותמהוני, אשר השכנים נוהגים להציץ בעינית הדלת שלו בעת שהוא ממחיז בדירתו סצנות מלחמה שונות ולבוש בבגדים תאטרליים. בפרק לפני האחרון של העונה השנייה הוא נפטר.
ליליאן אסולין (ענת מגן-שבו) – אם חד הורית קרייריסטית, לסבית, פמיניסטית ורוחנית, אשר נוטה לערבב מילים באנגלית בעברית ולחוש עצמה יותר נאורה וליברלית משאר דיירי הבניין.
בת-חן מיוחס (ענת מגן-שבו) – ילדה ערסית מבית קשה יום עם חכמת רחוב. דמותה של בת-חן החלה את דרכה בתוכנית המערכונים "דומינו", ולאחר "אחד העם" המשיכה להופיע גם בסדרה הקומית לילדים "בצפר".
מיקי (מייק) (אורי גוטליב) – הומוסקסואל, בן זוגו של יוסי.
יוסי (ארז בן הרוש) – הומוסקסואל וכן אביהם הביולוגי של ילדיה של ליליאן. לאחר שליליאן יצאה מהארון והצהירה בפומבי על היותה לסבית, יוסי עשה אותו הדבר והפך לבן זוגו של מייק.
רבקה מיכאלי (בתפקיד עצמה) – השכנה החדשה בבניין, שכמו מרבית הדיירים החדשים, עוזבת אותו לבסוף בכעס.
דמויות > דמויות נוספות

ולדיסלב (אורי גוטליב) – עולה חדש מרוסיה ודוור במקצועו. ולדיסלב מספר כל פעם מחדש שברוסיה היה רופא במקצועו, אבל בישראל נזנח לעבוד כדוור.
אבירם (אורי גוטליב) – חונך פר"ח של בת-חן, בעל כוונות טובות אך מתקשה להתמודד עם חוכמת הרחוב שלה.
דמויות > דיירי הבניין לפי דירות

| מס' דירה | שם המשפחה | דיירי הדירה |
| --- | --- | --- |
| 1 | קיפניס | ד. קיפניס |
| 2 | מזרחי | עמרם ויהודית מזרחי |
| 3 | סלון אילנית | אילנית |
| 4 | מיוחס | בת-חן מיוחס |
| 5 |  | יוסי ומיקי |
| 9 | פסקל | מירי, ראובן ויפית פסקל |
| 10 | אסולין | ליליאן אסולין |
| 11 | גולדשמידט | אווה וחייקה גולדשמידט |
| 12 | רוזן | חן ומיה רוזן |
| 13 | בראון | מר בראון וריביירה |
| 14 | נמירוביץ'-נמיר | שולה נמירוביץ'-נמיר |
פתיח הסדרה

שישה מבין שמונת פרקי העונה הראשונה נפתחים עם מונולוג כמעט זהה שנאמר על ידי דיירים שעוזבים את הבניין בשפות שונות. נוסח הדיאלוג בקווים כלליים הוא:
"זה יום נפלא עבורי, אני עוזב/ת את הבניין הזה סוף סוף, 
והארכיטקטורה הזאת - אפשר לחשוב.
ומי גר פה?
 אנשים מסריחים, אנשים חסרי תרבות,
 והשווייצרית הזו מוועד הבית - ביג דיל.
 אני כל כך שמח/ה שאני עוזב/ת,
 אני חוזר/ת למדינה X.
איפה המוביל?"
שמות פרקים

| מס' פרק בסדרה | מס' פרק בעונה | שם הפרק | שפת הפתיח | האגודה שיו"ר ועד הבית עומדת בראשה | תקציר העלילה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | יום הבוחר | גרמנית | מגן לדמוקרטיה | מאבק הבחירות לוועד הבית בין שולה נמירוביץ' נמיר לבין עמרם מזרחי, סוחף את הבניין |
| 2 | 2 | דייר חדש | אמהרית | בית חם לחייל | דייר חדש עתיד לעבור לבניין, ומעורר שיחות ותהיות בין דיירי הבניין לפני הגיעו |
| 3 | 3 | החתול | סינית | תנו לחיות בשקט | חתול שנתקע על עץ מול הבניין מיילל ומטריד את שלוות השכנים |
| 4 | 4 | שקט בבקשה | ערבית עיראקית | תרבות המגורים בישראל | זוג חדש בבניין, עושה רעשים בחדר המיטות אשר נשמעים היטב בכל הבניין, וגורמים להתעניינות כלל הדיירים במעשיהם |
| 5 | 5 | הביוב עולה | טורקית | פותחים את הלב | ריח רע עולה מהביוב ומטריד את השכנים |
| 6 | 6 | המעלית | רוסית | אנמ"י - ארגון נשים מוכות בישראל | המעלית לא עובדת. מירי מתכוננת לטקס פקחי השנה |
| 7 | 7 | יחד בגאווה | עברית | העמותה לזכויות הפרט | זוג הומואים עובר לבניין, ומעורר את ההתעניינות של כל השכנים |
| 8 | 1 | יום הולדת לראובן | עברית | ספורט עממי | ראובן חוגג יום הולדת 50, ומירי דואגת שכל השכנים יארגנו לו מסיבה |
| 9 | 2 | סופשבוע רגוע | עברית |  | אחותה של מירי מגיעה לביקור מלוס אנג'לס והן מעלות זכרונות |
| 10 | 3 | ככה לא נוהגים | עברית | אור אדום | מירי מתכוננת לטסט ומוכנה לעלות על הכביש. |
| 11 | 4 | חוצלארץ | עברית |  | מירי נוסעת לאיסטנבול שבטורקיה וראובן מנסה להסתדר לבד עם יפית. אמנון הבן של שולה מגיע לביקור מרומניה |
| 12 | 5 | סיבה למסיבה | עברית | העמותה לקידום התרבות והאומנות בישראל | פרק מיוחד בהשתתפות רבקה מיכאלי בתפקיד עצמה |
| 13 | 6 | למה מי מת? | רומנית | אל תשליכני | קיפניס השכן מת, וכל השכנים מתאספים בלוויה ונזכרים ברגעים הגדולים |
| 14 | 7 | רצח באחד העם | עברית |  | מירי וראובן חוקרים תעלומת רצח בבניין |
ראו גם

אחד העם 101
בצפר (סדרת טלוויזיה, 2005)
השנים הכי יפות
הערות שוליים

↑   גדעון אוקו ואלעד שמחיוף, ‏איך הפכה "אחד העם 1" לסדרת קאלט?, באתר ‏מאקו‏, 1 ביולי 2010
אריאנה מלמד, איתי שטרן, גילי איזיקוביץ, אלה הן 18 הסדרות הכי חשובות בתולדות הטלוויזיה הישראלית, באתר הארץ, 8 במאי 2019
↑  לי-אור אברבך, ‏תוך יומיים: אזלו הכרטיסים להקרנת פרקי הפתיחה של "אחד העם 101", באתר גלובס, 22 ביוני 2010
↑   אריאנה מלמד, "הנוכלות": למירי פסקל יש בן עם זנב, באתר הארץ, 17 בנובמבר 2019
↑  מצוין בקרדיטים בסוף הסדרה כתודה לדיירי הבניין ברחוב בבלי 16 בתל אביב
↑  המתחרים על פרס הטלוויזיה 2004, באתר האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה
אלרגיה למזון

| --- | --- |

 תחום:  אימונולוגיה 
 גורם:  מזון, food allergen 
 טיפול:  cromoglicic acid  epinephrine / lidocaine  אדרנלין 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  135959 
 MeSH:  D005512
 סיווגים
 ICD-10:  T78.0 
 
אלרגיה למזון היא תגובה של מערכת החיסון לחלבון הנמצא במזון.
אלרגיה למזון יכולה להתבטא בכאבי בטן, הקאות, גירוי בפה ובחך, הופעה של גרד, פריחה ונפיחות בגוף ובמקרים חמורים נפיחות באזור הפנים, העיניים והשפתיים, קוצר נשימה ולעיתים ירידת לחץ דם, שוק אנפילקטי וסכנת מוות.
החלבון במזון הוא המרכיב הנפוץ ביותר לאלרגיה. סוגים אלו של אלרגיות מתרחשים כאשר המערכת החיסונית של הגוף מזהה בטעות חלבון כמזיק. חלבונים מסוימים (או חלקים מחלבונים) מזכירים בהרכבם וירוס או חיידק כלשהם, ובכך נעשה זיהוי שגוי על ידי מערכת ההגנה של הגוף.
בכך, הגוף תוקף ומנסה לדחות את האלרגן בכל דרך, אך לרוב הדרכים אינן אפקטיביות. תגים אלה מטעים את המערכת החיסונית ועל כן היא מגיבה כאילו החלבון הוא פולש. לאחר מכן המערכת החיסונית מתנהגת כאילו האורגניזם (האדם) נמצא תחת התקפה, ושולחת תאי דם לבנים להתקפה, מה שמעורר תגובה אלרגית. תגובות אלו יכולות להיות ממתונות עד חמורות הדורשות התערבות חירום מיידית.
במקרה של תגובה אלרגית, תרופות מסוימות עשויות למנוע, למזער או לטפל בתגובה לחלבון, אך אין לה מרפא. טיפול באלרגיה כולל גם טיפול חיסוני או הימנעות, שבה האדם האלרגי נמנע מכל צורה של מגע עם המזון אליו הוא אלרגי. אנשים שאובחנו עם אלרגיה למזון יכולים לשאת זריקות של אפינפרין כגון האפיפן, לענוד תכשיטי התראה רפואיים בצורות שונות, או לפתח תוכנית פעולה לשעת חירום, בהתאם להוראות הרופא המטפל שלהם.
אלרגיה יכולה להתפתח כתוצאה מעקיצה של בעלי חיים - למשל קרציית הכוכב הבודד יכולה לגרום לאלרגיה לבשר.
סיווג

נהוג לחשוב שניתן לפתח אלרגיה למזון בקלות רבה יותר אצל חולים עם תסמונת דרמטיטיס, שילוב נפוץ מאוד של מחלות: נזלת אלרגית ודלקת הלחמית, אקזמה (גרב) ואסתמה. לתסמונת מרכיב תורשתי חזק; היסטוריה של מחלות אלרגיות במשפחה יכולה להצביע על תסמונת דרמטיטיס.
מצבים שנגרמו על ידי אלרגיות למזון מסווגים ל -3 קבוצות על פי המנגנון של התגובה האלרגית:
1. נוגדני IgE (אימונוגלובולין E) (קלאסי):
תגובת רגישות יתר מיידית (סימפטומים שתוארו לעיל).
תסמונת אלרגיה אוראלית.
2. IgE ו/או ללא IgE:
Allergic eosinophilic esophagitis (דלקת ושט אאוזינופילית)
Allergic eosinophilic gastritis
Allergic eosinophilic gastroenteritis
3. ללא נוגדני IgE:
דוגמה חשובה היא מחלת הצליאק, אשר היא תגובה חיסונית שלילית לחלבון גלוטן.
אי סבילות לחלבון חלב סויה (MSPI).
סימנים ותסמינים

אלרגיות למזונות קלאסיים (בתיווך אימונוגלובולינים-E) מסווגים כתגובות רגישות יתר מיידית מהסוג-I. לתגובות אלרגיות אלו התפרצות חריפה (בין שניות לשעה אחת) והם עשויים לכלול:
פריחה (פריחה על הגב או על הגפיים היא סימפטום נפוץ).
גירוד של הפה, השפתיים, הלשון, הגרון, העיניים, העור, או אזורים אחרים.
נפיחות (אנגיואדמה) של השפה, הלשון, העפעפיים, או כל הפנים.
קושי בבליעה.
נזלת או גודש באף.
קול צרוד.
צפצופים ו/או קוצר נשימה.
בחילות.
הקאות.
התכווצויות ו/או כאבי בטן.
סחרחורת.
התעלפות.
מוות.
אלרגיות נפוצות

אלרגיה לבוטנים - אחת מאלרגיות המזון הנפוצות ביותר היא רגישות לבוטנים, חבר במשפחת הקטניות. אלרגיה לבוטנים עלולה להיות חמורה, אך לעיתים ילדים מצליחים להתגבר עליה.
אלרגיה לאגוזי עץ - בין השאר לאגוזי פקאן, קשיו, פיסטוקים, צנוברים, אגוזי קוקוס, ואגוזי מלך. סובלים ממנה עשויים להיות רגישים לאגוזי עץ אחד מסוים או לאגוזי עץ רבים ושונים.
אלרגיה לזרעים - למשל לזרעי שומשום ופרג, אשר מכילים שמנים שבהם החלבון נוכח, מה שעשוי לעורר תגובה אלרגית. אלרגיות לזרעים, במיוחד שומשום, הופכות כנראה לנפוצות יותר במדינות רבות.
אלרגיה לביצים - סביר שתופיע, אצל ילד אחד מתוך כל 50 ילדים, אלרגיה לביצים. לעיתים קרובות אלרגיה זו נעלמת כשהילדים מגיעים לגיל חמש. בדרך כלל הרגישות היא לחלבונים בחלבון, ולא בחלמון.
אלרגיה לחלב - אלרגיה לחלב פרות, עיזים או כבשים, הוא עוד אלרגן מזון נפוץ, רבים גם לא מסוגלים לסבול מוצרי חלב כגון גבינה. כעשרה אחוזים מהילדים בעולם סובלים מאלרגיה לחלב.
אלרגיות אחרות למזון - מזון המכיל גם חלבונים אלרגניים כמו סויה, חיטה, דגים, פירות ים, פירות, ירקות, תירס, תבלינים, צבעי מאכל טבעיים וסינתטיים ותוספים כימיים.
אף על פי שרמות הרגישות משתנות בהתאם למדינה, האלרגיות למזון הנפוצות ביותר הן אלרגיות לחלב, ביצים, בוטנים, אגוזי עץ, פירות ים, צדפות, סויה וחיטה. אלה המכונים לעיתים קרובות "שמונה הגדולים".
דוגמה לאלרגיות נפוצות יותר לאזור מסוים היא הגודש של אלרגיות אורז במזרח אסיה, שם אורז מהווה חלק גדול מהתזונה היומית.
אבחון

אלרגיה למזון מאובחנת בקלות יחסית בעזרת תבחיני עור – "טסטים". התבחינים נעשים בכל גיל, אך לא בכל מצב: עור חולה מאוד כמו Atopic Dermatitis ("אסתמה של העור") עשוי לעיתים לפגוע במהימנות הבדיקה; חולה שנוטל תרופות אנטי-היסטמיניות עשוי אף הוא להראות טסט שלילי כוזב למרות קיום האלרגיה.
חלופה טובה לתבחיני עור היא בדיקת דם לאלרגיה. בבדיקה זו נמדדים נוגדני IgE (נוגדנים המסוגלים לגרום לתגובה אלרגית) ספציפיים לכל סוג מזון. זו רגישה פחות מתבחין העור ויקרה הרבה יותר. יתרונה לחולה הוא בעובדה שבדיקת דם יחידה מאפשרת להעריך קיומה של אלרגיה למזון לסוגיו. נטילת אנטי-היסטמינים אינה פוגעת במהימנות בדיקה זו.
יש בדיקות דם אחרות שנעשות בחו"ל ובהן נבדקים מדדים כגון IgG (נוגדנים שמספקים הגנה ומעידים שהגוף רק מכיר את החלבון הנבדק). ואולם לרוב הן נעשות על ידי נוכלים המנצלים את תמימות החולים למען בצע כסף. הם מראים לנבדק שיש לו נוגדנים למזונות רבים, בעוד מדובר למעשה בנוגדנים שאינם גורמים למחלה.
לכל אלרגיה לסוג מזון יש מאפיינים המיוחדים לה. אלרגיה לבוטנים ולשקדים למיניהם מאופיינת בתגובות קשות במיוחד ובהן מקרי מוות, וכמוה גם אלרגיה לדגים. האלרגיה לשתי קבוצות אלה מתפתחת בגיל צעיר (בוטנים) או מאוחר יותר (דגים) והיא נוטה להתמיד כל החיים. תופעות אלרגיות למיני אגוזים ("פיצוחים") ולדגים יכולות להתפתח אפילו מריחם בלבד.
אלרגיה לחלב פרה היא האלרגיה השכיחה ביותר. היא מתפתחת בגיל הינקות, תלוי מתי נחשף התינוק, ונוטה להיעלם בגיל שנה או שנתיים. מחמת שכיחותה, נעשתה האלרגיה לחלב נושא נדוש ושכיח והתפתחו סביבה אמונות טפלות. מעריכים ששכיחות האלרגיה לחלב בקרב תינוקות שיעורה כשני אחוזים. בכל זאת נמנעים מלתת חלב לתינוקות ממספר סיבות:
א. דרגת חשד גבוהה: כל תינוק שיש לו תפרחת בעור נחשד כבעל אלרגיה לחלב פרה, בשל שכיחותו במזון התינוקות.
ב. דעה רווחת אשר נשענת על כתבי הרמב"ם, שחלב פרה גורם לליחה. ככל הידוע דעה זו לא הוכחה, אך הורים רבים נמנעים מסיבה זו מלתת חלב פרה לתינוקות הסובלים מקשיי נשימה. זאת על אף שקשיי נשימה, אינם מעידים בהכרח שהתינוק אלרגי לחלב.
טיפול

עמוד התווך של טיפול לאלרגיה למזון הוא הימנעות מוחלטת מהמזונות שזוהו כגורמי אלרגיה. האלרגן יכול לחדור לגוף על ידי צריכת מזון המכיל את האלרגן, או אפילו לגעת במשטחים שעלולים לבוא במגע עם האלרגן, ולאחר מכן נוגע בעיניים או האף. עבור אנשים שהם מאוד רגישים, ההימנעות כוללת הימנעות מגע או שאיפת המזון הבעייתי.
אם המזון מתעכל בטעות ותגובה מערכתית (אנפילקסיס) מתרחשת, אז חייבים להשתמש ב- אפינפרין. ייתכן גם כי מנה שנייה של אפינפרין עשויה להידרש לתגובות קשות. צריך להעביר את האדם לחדר המיון, שבו ניתן לתת טיפול נוסף. טיפולים אחרים כוללים: אנטי היסטמינים, וסטירואידים.
טיפול > אפינפרין

אפינפרין הוא שם אחר להורמון האדרנלין, אשר מיוצר באופן טבעי בגוף. זריקת אפינפרין היא טיפול הקו הראשון לתגובות אלרגיות קשות (המכונים אנפילקסיס). אם מנוהל באופן ובמועד, אפינפרין יכול להפוך את ההשפעות של אנפילקסיס. אפינפרין מקל על הנפיחות בדרכי הנשימה ושיבוש ההליכים ומשפר את זרימת הדם.
אפינפרין הוא זמין עם מרשם רופא במזרק אוטומטי המשמש לטיפול באנפילקסיס.
טיפול > אנטי-היסטמינים

אנטי-היסטמינים יכולים להקל על חלק מהתסמינים המתונים יותר של תגובה אלרגית, אך לא מטפלים בכל הסימפטומים של אנפילקסיס. אנטי-היסטמינים חוסמים את הפעולה של היסטמין, אשר גורם לכלי הדם להתרחב ולדלוף לחלבוני הפלזמה. היסטמין גורם גם לגירוד על ידי פעולתו על מסופי עצב תחושתיים. האנטי-היסטמין הנפוץ ביותר שניתן לאלרגיות למזון הוא דיפנהידראמין, הידוע גם כבנדריל (Benedryl).
טיפול > סטרואידים

סטרואידים נמצאים בשימוש כדי להרגיע את תאי מערכת החיסון שמותקפים על ידי הכימיקלים במהלך תגובה אלרגית. צורה זו של טיפול בצורה של תרסיס לאף לא צריכה לשמש לטיפול באנפילקסיס, שכן הוא רק מקל על סימפטומים באזור שבו הסטרואידים נמצאים בקשר. סיבה נוספת שבגללה לא צריך להשתמש בסטרואידים לטיפול באנאפילקסיס היא בשל אורך הזמן שנדרש כדי להפחית את הדלקת ולהתחיל לעבוד. יכולים לקחת סטרואידים דרך הפה או באמצעות זריקה. על ידי לקיחת סטרואידים באופנים הללו, ניתן להגיע לכל חלק של הגוף ולטפלו, אך נדרש זמן רב.
טיפול > הפחתת רגישות, הידועה גם כחיסון אוראלי

לאלרגיה למזון, הפחתת הרגישות דרך טיפול חיסוני דרך הפה אפשרית לקבוצת משנה של אנשים, אבל לא כולם. אמנם היא לא תרופה, תוכנית זו מאפשרת לילדים ומבוגרים אלרגיים למזון לצרוך מזונות שהיו אלרגיים להם בעבר, ללא כל תגובה אלרגית.
טיפול > רפואה סינית מסורתית

בשנת 2012 נערך שלב II של ניסוי קליני בתרכובת הצמחית FAHF-2 (נוסחת צמחים לאלרגית מזון 2) כטיפול לאלרגיה למזון. נוסחה זו מבוססת על רפואה סינית מסורתית. המכונים הלאומיים לבריאות של ארצות הברית (NIH) סיכמו שהתרופה הצמחית בטוחה לשימוש אך היעילות שלה לא הוכחה לפי תנאי המחקר.
טיפול > חיסונים

פרופ' רונלד ואן רי, מאוניברסיטת אמסטרדם והמרכז הרפואי האקדמי, העלה תאוריה כי ניתן ליצור חיסונים באמצעות הנדסה גנטית כדי לרפא אלרגיות.
היבטים נפשיים של אלרגיה

הקשר בין אלרגיה להיבטים נפשיים הוא דו כיווני; התמודדות עם סימפטומים של אלרגיה והחרדה מהופעתן, קשורים לרמות מתח וחרדה גבוהות. רמות אלו יכולות בתורן להשפיע על הופעתם של סימפטומים של אלרגיה וכן על רמת חומרתם.
אלרגיה למזון בצבא

חיילים המשרתים בצה"ל וכן מועמדים לגיוס, הידועים כאלרגים למזון ונושאים מזרק אפיפן, קיבלו הודעה כי הפרופיל הצבאי שלהם ישונה.