stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שלמה נחמה
קורות חיים

לאחר סיום לימודיו בבית הספר אליאנס (תל אביב), התגייס לשירות סדיר בצה"ל, את השירות סיים בתפקיד מפקד קורס צלפים, והחל ללמוד הנדסת תעשייה וניהול בטכניון בחיפה בו פגש את אשתו - נירה. בתקופת לימודיו כיהן כיושב ראש אגודת הסטודנטים בטכניון.
מקום העבודה הראשון שלו אחרי סיום הלימודים היה בחברת "ארגמן טכנולוגיות", בתפקיד מנהל מכירות ומנהל שיווק. כעבור כשנתיים, ב-1982 עבר לעבוד כמהנדס ב"אשד מהנדסים יועצים", בשנת 1986 קודם להיות מנהל-שותף בחברה.
בשנת 1991 פגש אותו תד אריסון, שהתחיל לעשות עסקים בישראל, והציע לו לנהל את אורבונד. תוך זמן קצר התמנה נחמה למנכ"ל חברת אריסון השקעות.
בספטמבר 1997, במסגרת הפרטת הבנקים, תד אריסון הוביל את מהלך רכישת גרעין השליטה בבנק הפועלים מהחברה הממשלתית "נכסים מ.י." שהחזיקה בהם מאז משבר מניות הבנקים, נחמה היה אחד מאנשי המפתח במשא ומתן שהסתיים בכך שהבנק נמכר תמורת 1.37 מיליארד דולר, ומונה כדירקטור ומ"מ יו"ר הבנק. ב-1998 מונה ליו"ר בנק הפועלים.
באוקטובר 1999 עם פטירתו של תד אריסון הפך נחמה לאיש הדומיננטי ביותר בקבוצת אריסון השקעות. הוא היה כזה עד חודש מרץ 2006 בו מכר את כל החזקותיו בקבוצת אריסון תמורת 140 מיליון דולר.
באוקטובר 2006 שרי אריסון הודיעה לשותפיה בבנק כי נחמה אינו מייצג יותר את חברת אריסון אחזקות בכל הנוגע להצבעות באסיפות בעלי המניות של בנק הפועלים ובדיוני הדירקטוריון בבנק וב-15 במרץ 2007 יצאה הודעה על פרישתו מבנק הפועלים ואריסון השקעות.
ב-6 ביוני 2006 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מהטכניון.
ב-2007 מכר את מניותיו באריסון השקעות והחל להקים יחד עם איש העסקים סול זכאי קרן נדל”ן משותפת, אולם עקב המשבר הכלכלי העולמי לא בוצעה אף השקעה. במרץ 2008, רכש נחמה, יחד עם אנשי העסקים רן פרידריך ומנחם רפאל, את השלד הבורסאי של חברת "נור מקרופרינטרס" שנסחר בנאסד"ק, כדי שישמש פלטפורמה לעסקים עתידיים. זאת לאחר ש"נור מקרופרינטרס", שעסקה במדפסות דיגיטליות בפורמט רחב, השלימה את מכירת כל נכסיה לחברת היולט פקארד תמורת 118.4 מיליון דולר במזומן. בעקבות זאת הפכה נור לשלד בורסאי עתיר מזומנים, בעלת השליטה בשלד הייתה קבוצת פורטיסימו קפיטל שהחזיקה בכ-60% מנור. שם החברה שונה לאלומיי קפיטל (שם שנגזר משמותיהן של שתי בנותיו אלה ומאי).
אלומיי קפיטל משקיעה במתקני אנרגיה סולארית באיטליה וספרד, ומחזיקה 7.5% תחנת הכוח דוראד.
קורות חיים > חיים אישיים

נחמה נשוי לנירה, אמנית הפעילה בעמותות ציבוריות שונות. אב לשלושה ילדים.
מחלוקות עם רשויות המס

ב-8 בפברואר 2015 פורסם כי שלמה נחמה מופיע ברשימת לגארד כמחזיק כ־104 מיליון דולר בחשבון סודי בבנק HSBC בז'נבה. לטענתו הכספים ב-HSBC דווחו לרשויות המס כחוק.
בשנת 2016 הודיעה הפרקליטות כי נשקלת העמדת נחמה לדין פלילי בכפוף לשימוע, בגין שימוש במרמה ותחבולה כדי לקבל פטור ממס שבח עבור מכירת מעטפת דירה בשווי 45 מיליון שקל במגדל רוטשילד 1 (על פי הפרסומים, נחמה השיג בעסקה תשואה של עשרות אחוזים, מאחר שרכש את הדירה שנים ספורות קודם לכן תמורת 25 מיליון שקל). לאחַר השימוע, הוחלט שלא להעמיד לדין את נחמה והתיק נסגר. במקביל תבעה רשות המיסים מנחמה מס שבח גבוה על מכירת הדירה, אולם ועדת ערר קבעה שאין הצדקה לדרישה זו. רשות המיסים ערערה לבית המשפט העליון, שדחה את הערעור בדעת רוב, תוך שהשופט יצחק עמית הביע בקורת מרומזת על להיטות רשויות המס לגבות שאינו מחויב בחוק.
רשויות המס בארצות הברית ניהלו חקירה נגד בנק הפועלים בנוגע לייעוץ מס שנתנה שלוחת הבנק בארצות הברית ללקוחות אמריקאיים, שאיפשר להם להעלים מס מהרשויות המקומיות בסיוע הבנק בתקופת כהונתו של נחמה כיושב ראש הבנק. הבנק הפריש לטובת הקנס הסופי צפוי כ-1.2 מיליארד שקל. אך לבסוף התיק נסגר ב-2016.[דרוש מקור]
ראו גם

אריסון השקעות
הערות שוליים

↑  חגי גולן ודפנה צוקר, ‏יד ביד עם תד אריסון, באתר גלובס, 4 באפריל 2001
↑  יצחק דנון, ‏יבואן לשעבר של לוחות גבס: נחמה ובכירי אריסון השקעות חיסלו את עסקי תוך ביצוע עבירות, באתר גלובס, 25 במאי 2001
↑  אלי ציפורי, ‏נחמה והספקולציות בתיק, באתר גלובס, 14 ביוני 2013
↑  הילה רז, שלמה נחמה: "ניסיתי לפשר בין דני לשרי - והודחתי", באתר TheMarker‏, 6 בנובמבר 2012
↑  זעזועים בצמרת: שלמה נחמה פורש מתפקידו כיו"ר בנק הפועלים; דני דנקנר יחליפו בתפקיד, באתר גלובס, 15 במרץ 2007
1 2  הדס מגן, שלומית לן, ‏שלמה נחמה לא ממהר לחזור לזירה: "מספיק, בשביל מה?", באתר גלובס, 12 במרץ 2011
↑  אתי אפללו, שלמה נחמה במו"מ על רכישת נור, באתר הארץ, 10 במרץ 2008
↑   אורי בלאו, כך נחשפו חשבונות הבנק הסודיים בז'נווה, באתר TheMarker‏, 15 במרץ 2015
↑  שלמה נחמה יועמד לדין בכפוף שימוע בגין העלמת מס, באתר גלובס, 31 בינואר 2016
↑  אלכסנדר שפירא, שיפוץ דירה לפני מכירתה – האם עסקה מלאכותית?, 20 ביולי 2022
↑  ע"א 6107/20 מנהל מיסוי מקרקעין תל אביב נ' נירה מעיין ושלמה נחמה, ניתן ב־19 ביולי 2022
↑  אלי ציפורי, עירית אבישר, ‏ניתוח "גלובס": האם בכירי הפועלים יחזירו בונוסים וייחקרו?, באתר גלובס, 27 בנובמבר 2017
שרביטו של אוטוקר

| --- | --- |

כריכת הספר
 מידע כללי
 מאת:  הרז'ה
 שפת המקור:  צרפתית
 סוגה:  קומיקס
 מקום התרחשות:  סילדאביה, בורדריה, בריסל
 הוצאה
 הוצאה:  Casterman
 תאריך הוצאה:  1939
 מספר עמודים:  62
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  מחברות לספרות
 תאריך:  1964
 סדרה
 סדרת ספרים:  הרפתקאותיו של טינטין
 ספר קודם:  האי השחור
 הספר הבא:  הסרטן בעל צבתות הזהב
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002073880
שרביטו של אוטוקר (בצרפתית: Le Sceptre d'Ottokar) הוא הספר השמיני בסדרת הקומיקס "הרפתקאותיו של טינטין" אשר נכתב ואוויר על ידי הסופר והצייר הבלגי הרז'ה. רצועות הקומיקס של עלילת הספר הוצגו לראשונה במהלך שנת 1939 בשחור לבן.
ייחודו של הסיפור הוא במפגש הראשון בין טינטין לדמות מרכזית בסדרת הספרים - ביאנקה קסטאפיורה, הידועה בכינוי 'הזמיר ממילאנו'.
הספר הוא מראשוני ספרי טינטין שתורגמו לעברית, כשתרגום שלו לעברית נעשה ב-1964.
הקשר פוליטי

הרז'ה בחר לספר את סיפורו סביב מדינות דמיוניות: סילדביה ובורדריה. עם זאת, בספר מתוארות המדינות כנמצאות באזור הבלקן. כספר שנכתב בשנת 1939, ניתן לראות בו קווים מקבילים לאירועים בתקופתו: ניסיון הסיפוח של סילדביה על ידי בורדריה, מקביל לסיפוח אוסטריה בידי גרמניה הנאצית. גם שמו של הארגון בראשו עומד מנהיג המורדים - משמר הברזל - הוא כשמה של תנועה לאומנית ואנטישמית, שפעלהה ברומניה באותה תקופה.
הערות שוליים

↑  ראו בוויקיפדיה באנגלית: sigillography. אין מונח מקביל בשפה העברית.
| הרפתקאותיו של טינטין |
| --- | --- | --- |
| יוצרים ומפתחים | ארז'ה • בוב דה מור • אדגר פ. ז'אקובס |  |
| דמויות | טינטין • קפטן האדוק • פרופסור קלקולוס • תומסון ותומפסון • ביאנקה קסטאפיורה • דמויות נוספות |  |
| אוגדנים | טינטין בארץ הסובייטים • טינטין בקונגו • טינטין באמריקה • הסיגרים של פרעה • הלוטוס הכחול • האוזן השבורה • האי השחור • שרביטו של אוטוקר • הסרטן בעל צבתות הזהב • הכוכב המסתורי • תעלומת ה"חד-קרן" • אוצרו של רקהם האדום • שבעת כדורי הבדולח • אסירי השמש • ארץ הזהב השחור • הטיסה לירח • החוקרים על הירח • פרשת קלקולוס • כרישי הים האדום • טינטין בטיבט • תעלומת תכשיטי הזמרת • טיסה 714 לסידני • טינטין והפיקורוס • טינטין ואלף ארט |  |
| סרטים | הסרטן בעל צבתות הזהב (1947) • טינטין וגיזת הזהב (1961) • טינטין והתפוזים הכחולים (1964) • טינטין ומקדש השמש (1969) • טינטין ואגם הכרישים (1972) • הרפתקאות טינטין: תעלומת החד-קרן (2011) |  |
| סדרות טלוויזיה | הרפתקאותיו של טינטין מאת ארז'ה (1958–1962) • הרפתקאותיו של טינטין (1991–1992) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX4175929  GND: 1138376574  VIAF: 1311145424675686830178   WorldCat (עם VIAF): 1311145424675686830178
תלחיץ

גלויה (1924-1900) המציגה חזית של בניין ספריה בטקסס, העשויה בטכניקה של תלחיץ
"תלחיץ" (באנגלית: Embossing) היא טכניקת הדפס היוצרת אפקט תלת-ממדי של נייר.
בטכניקה זו עושה האמן שימוש בחפצים שונים המונחים על לוח ההדפסה. בין היתר נהוג להשתמש בגלופה של סמלים, חפצים בעלי מרקמים שונים או אף תבליט. לאחר מכן מניחים על הלוח גיליון נייר לח ומעבירים אותו במכונת דפוס, או שמפעילים עליו לחץ בהדפסה ידנית. הנייר הלח מקבל את צורת החפצים, כך שנוצרות על הנייר בליטות שונות. בדרך כלל נעשה בטכניקה זו שימוש בשילוב עם טכניקות אחרות, כגון גלגול צבע על המשטחים והדפסתם כדפוס בלט, או שילוב הבלטות עם הדפס רשת או סוגי תצריב.
תכתיב וינה

מפת רומניה כאשר החלק שנמסר לריבונות הונגרית בתכתיב וינה מסומן בצהוב
תכתיב וינה המכונה גם בוררות וינה השנייה (בגרמנית: Wiener Schiedsspruch; ברומנית: Dictatul de la Viena; בהונגרית: Bécsi döntések; באיטלקית: Secondo arbitrato di Vienna) היה פסק בוררות בסכסוך בין רומניה להונגריה שניתן ב-30 באוגוסט 1940 על ידי גרמניה הנאצית ואיטליה הפאשיסטית.
קדמו לתכתיב דיונים בין הונגריה ובין רומניה אשר התנהלו בטורנו סברין והעלו חרס. בדיונים אלה תבעו ההונגרים כ־70,000 קילומטרים רבועים משטח רומניה.
התכתיב הוצג לשתי המדינות בנפרד. על פי תכתיב וינה נקבעו מחדש הגבולות בין רומניה ובין הונגריה: חלק גדול מטרנסילבניה, 43,492 קילומטרים רבועים, יעבור לריבונות הונגרית. שינוי הגבולות העביר יותר מ־2,600,000 תושבים מריבונות אחת לריבונות שנייה.
שתי המדינות הביעו את אכזבתן מהתכתיב. בעקבות התכתיב חל שינוי שלטון ברומניה. ב-6 בספטמבר 1940 הודח קרול השני, מלך רומניה, וקם המשטר הלאומי-לגיונרי בהנהגת הגנרל יון אנטונסקו. אנטונסקו ביקש לערער על התכתיב ואמר זאת גם לאדולף היטלר, אך האחרון הסתפק בהבטחות בלתי מחייבות על אפשרות לעיון מחדש בעתיד. לאחר מלחמת העולם השנייה, בחוזה השלום שנחתם בין רומניה ובין הונגריה, בוטל התכתיב על כל סעיפיו והגבול החזר לקדמותו.
יהודי צפון טרנסילבניה, כחלק מן האוכלוסייה הכללית של החבל, עברו לריבונות הונגרית כתוצאה מפסק הבוררות. מרביתם נשלחו להשמדה במהלך 1944 לאחר שהונגריה נכבשה על ידי הגרמנים.
ראו גם

היסטוריה של רומניה
היסטוריה של הונגריה: תקופת העוצרות ומלחמת העולם השנייה
שרק תחייך

"שרק תחייך" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית יובל דיין. השיר יצא לאור ב-24 באוגוסט 2020, על ידי חברות התקליטים אן-אם-סי יונייטד אנטרטיינמנט בע"מ וארומה מיוזיק, כסינגל שלא מתוך אלבום.
השיר הגיע למקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי יובל דיין ואבי אוחיון והופק על ידי מתן דרור. בישראל היום פורסם כי "השיר יצא בעקבות מגפת הקורונה" וכי הוא "שיר שיש בו, מבחינתה (של יובל דיין), הרבה מהתובנות החדשות שהביאה איתה המגפה". בנוסף, היא סיפרה כי "בהתחלה הייתי בלחץ גדול של מה הולך להיות איתנו. לקראת פסח תכננתי להתחדש ולהחליף את כל הציוד של האולפן הביתי שלי, ופתאום הכל נעצר. זה שלח אותי פנימה, כתבתי שירים וזה הפך לתקופה של יצירה", וכי "השיעור הגדול הזה שלמדתי על צניעות ועל היכולת להסתפק במה שיש - נמצא בשיר 'שרק תחייך'". בראיון לערוץ 7, אמרה דיין כי "אחד השירים החדשים שלי שאני הכי אוהבת הוא 'שרק תחייך'".
על החיבור עם שותפה לכתיבת השיר אבי אוחיון, סיפרה דיין: "ניסינו להעביר תחושה שהכל כבר נמצא ממש כאן לידינו, הפרטים הקטנים הם אלה שהופכים את התמונה לשלמה. אבי אוחיון הוא יוצר אדיר שיודע להעביר הרבה בפשטות, ואני שמחה ומתרגשת לשתף איתו פעולה לראשונה".
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה ממיליון השמעות.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-24 באוגוסט 2020. במהלך הקליפ, ביקרה דיין בחתונות בהפתעה. בתחילת הקליפ, מופיע הכיתוב "קיץ 2020" ובהמשך ניתן לראותה, כשהיא מנגנת בגיטרה. בהמשך, מופיעות הסצנות בהן ניתן לראות אותה כשהיא מבקרת בחתונות שונות. דיין אמרה כי "הרעיון לקליפ הגיע אחרי הרבה מאוד פניות שקיבלתי להגיע לשיר בחופות מזוגות שנדחתה להם החתונה, והרגשתי שזאת הדרך הטובה והמרגשת ביותר לשמח אותם".
נכון ליולי 2024, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-41 מיליון צפיות.
ביקורת

דודי פטימר ממעריב אונליין העניק לשיר ביקורת חיובית: "בפשטות וברכות מגישה יובל דיין את 'שרק תחייך' – בלדה אותה כתבה והלחינה יחד עם אבי אוחיון. נאיביות מתוקה, אופטימיות והתמקדות בחשיבות הדברים הקטנים, מקבלות משנה תוקף בשיר אותו מבצעת דיין ברוך קולה המלטף, שמצליח להפיג לכמה רגעים את המתח בתקופה טרופה זו, ולהעלות חיוך על השפתיים (ובתוך הלב). פשוט ונוגע".
גרסאות כיסוי

הזמר הישראלי אייל גולן הוציא גרסת כיסוי רשמית לשיר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |  |
|  ישראל | היטליסט | 82  |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 10 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 24 באוגוסט 2020 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | NMC‏ • ארומה מיוזיק |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  יובל דיין - שרק תחייך
1 2  שרק תחייך, נבדק ב-2020-11-15
↑  גלגלצ, באתר glz.co.il
1 2  יובל דיין - שרק תחייך, באתר www.israelhayom.co.il
↑  אבנר שאקי, יובל דיין: תורת החסידות פותחת לי את הלב, אני מתחברת במיוחד לרב קוק ולרבי נחמן, באתר ערוץ 7, 29 בספטמבר 2020
1 2  מרגשת: יובל דיין משמחת זוגות שהתחתנו בקורונה בשיר חדש. צפו, באתר "סרוגים", 24 באוגוסט 2020
↑  דודי פטימר, ‏ליאור נרקיס מפספס, חנן בן ארי מרגש, יובל דיין רומנטית ומאור אדרי - בשיר חופה לעצמו, באתר מעריב אונליין, 25 באוגוסט 2020
↑  לא ראינו את זה מגיע: אייל גולן בביצוע מפתיע ליובל דיין. צפו, באתר "סרוגים", 11 בנובמבר 2020
↑  היטליסט – מצעד המוזיקה הרשמי של ישראל, באתר מאקו, ‏2 בינואר 2024
תאודור שניידר

| --- | --- |

תיאודור שניידר 1970
 לידה:  7 במאי 1911 פרנקפורט, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  31 באוקטובר 1988 (בגיל 77) Zähringen, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  פרנקפורט, גרמניה
 מקום לימודים:  קונסרבטוריון הוך (1929)  Helmholtzschule (1929)  אוניברסיטת גתה בפרנקפורט (1934) 
 מנחה לדוקטורט:  קרל לודוויג זייגל 
 מוסדות:  אוניברסיטת פרייבורג (1959–1976)  אוניברסיטת גתה בפרנקפורט (1935–1938)  ורמאכט (1940–1944)  אוניברסיטת ארלנגן-נירנברג (1953–1959)  אוניברסיטת מינסטר (1947–1948)  אוניברסיטת גטינגן (1938–1940)  אוניברסיטת גטינגן (1945–1953) 
 תלמידי דוקטורט:  Gisbert Wüstholz, Rolf Wallisser, John Austin Spicer, Gerhard Augustin, Alfred Günther, Luise-Charlotte Kappe, H. P. Schlickewei, Peter Bundschuh, Karl-Heinz Indlekofer, Wolfgang Schwarz, Orhan S. Icen 
 צאצאים:  Bernhard Schneider 
 
תאודור שניידר (בגרמנית: Theodor Schneider;‏ 7 במאי 1911, פרנקפורט – 31 באוקטובר 1988, פרייבורג) היה מתמטיקאי גרמני הידוע בעיקר בשל פתרון הבעיה השביעית של הילברט. שניידר פרסם הוכחה למשפט גלפונד-שניידר בשנת 1935, מעט לאחר שאלכסנדר גלפונד הוכיח אותו באופן בלתי תלוי. המשפט עונה בחיוב לבעיה השביעית של הילברט וקובע שלכל a אלגברי שונה מ-0 ומ-1 ולכל b אי-רציונלי ab מספר טרנסצנדנטי.
ב-1949 הרחיב את המשפט והכליל אותו כך שיתפוס לפונקציות מרומורפיות נוספות.
חייו

שניידר למד בפרנקפורט בין השנים 1929–1934. הוא הוכיח את משפט גלפונד-שניידר בעבודת הדוקטורט שלו. לאחר מכן נעשה לעוזרו של קארל לודוויג סיגל באוניברסיטת גטינגן שם למד עד לשנת 1953. הוא היה לפרופסור באוניברסיטת ארלנגן בין השנים 1934–1953 ולאחר מכן בפרייבורג מ-1959 עד לפרישתו ב-1976. בזמן ששהה בפרייבורג שימש מנהל של המכון למחקר מתמטי של אוברוולפאך (1959–1963).
שתישרף האהבה (אלבום)

שתישרף האהבה הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמר הישראלי איתי לוי. האלבום יצא לאור ב-29 באוקטובר 2019, על ידי חברת התקליטים ליאם הפקות. כל השירים מתוך האלבום יצאו כסינגלים לפני כן, ביניהם הלהיטים "שתישרף האהבה", "מאמו", "זז בטירוף", "קירות" ו-"הזמן שלנו".
רשימת רצועות

| שתישרף האהבה> מס' | שתישרף האהבה> שם | שתישרף האהבה> משך | שתישרף האהבה>  | שתישרף האהבה>  | שתישרף האהבה>  | שתישרף האהבה>  | שתישרף האהבה>  | שתישרף האהבה>  | שתישרף האהבה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מסיבת רווקים (בדואט עם ליאור נרקיס)   | 2:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | שתישרף האהבה  | 3:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | פתאום אהבה  | 3:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | הנה זה בא  | 3:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | קירות  | 3:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | חיוך קטן  | 3:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | קעקוע על הלב  | 3:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | זז בטירוף  | 2:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | השמחה שלנו (בדואט עם דודו אהרון)   | 3:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | טכנו  | 3:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | בואי לתמיד  | 3:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | הזמן שלנו (בדואט עם עדן בן זקן)   | 3:47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | NYC  | 3:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | מאמו (בדואט עם סטפן לגר)   | 3:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | אחרי הכל מתגעגע  | 2:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | כמעט שנתיים  | 3:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 54:00 |  |  |  |  |  |  |  |
תליון

תליון ספרדי המוצג כיום במוזיאון ויקטוריה ואלברט.
תליונים מאינדונזיה.
תִּלְיוֹן הוא תכשיט התלוי על שרשרת (לעיתים כחלק מעגיל). התליון מהווה חלק מהשרשרת, אך לעיתים נרכש בנפרד ממנה. התליון תלוי בקצה השרשרת וניתן להסרה ולהעברה משרשרת לשרשרת. כיום, התליון עשוי לרוב מתכת יקרה (זהב, כסף או פלטינה ואבנים יקרות).
מחקרים ארכאולוגים גילו תליונים שנעשה בהם שימוש בעת העתיקה. במצרים העתיקה נהגו הפרעונים ללבוש תליון בצורת חרפושית המסמלת את עושרם וכוחם, אך השימושים בתליונים קדמו להיסטוריה, וכבר בתקופה הפרה היסטורית נהגו ללבוש תליונים. תליונים שהתגלו בעת העתיקה היו עשויים מתכת יקרה, זכוכית או צדפה, אך גם עץ. תליונים אלה ניתלו על שרשרת העשויה מתכת, או חבל.
התליונים שימשו בעת העתיקה למטרות הגנה (כקמעות) אך גם לעיטור אופנתי. גם כיום שימושי התליון העיקריים הם:
שימוש אופנתי (כתכשיט)
שימוש הגנתי (כקמע - תליון בצורת חי)
שימוש להגדרת זהות דתית (תליון בצורת סמל דתי - מגן דוד או צלב)
שימוש להגדרת זהות עצמית (תליון עם שמו של אדם)
פרס - תליון המוגש כאות של מסדר אבירות או כאות על הצלחה בתחרות (כגון מדליה אולימפית).
ת'כר

חלק מתאור הקרב בין המצרים הפלשתים והת'כר מהתבליט של רעמסס השלישי במדינת האבו. הת'כר הם בעלי הקסדה הכוללת רצועת נוצות סביב הראש
התֶ'כֱּר או סִיקוּלוּ (וגם סכל) היו אחד מעמי גויי הים. שמם תכר/סקל קיבל מספר תעתיקים. המידע עליהם ידוע בעיקר מהפפירוס מגילת ון אמון על פיו הם שלטו בדור שבמישור החוף, התבליטים והכתובות של רעמסס השלישי אחד ממלכי מצרים העתיקה שנמצאו במדינת האבו ממערב ללוקסור במצרים העליונה, ופפירוס האריס א.
על פי הכתובות של רעמסס השלישי שנכתבה בשנה השמינית למלכותו במקדש קבורה, גויי הים כללו גם את עמים נוספים ביניהם הפלשתים, שרדנה, שכלש, דני[נ], וושש ונוספים. גויי הים ניסו לפלוש למצרים, רעמסס ניצח אותם בקרב ימי, ואת השבויים שלקח גייס לצבא המצרי והושיב אותם במבצרים.
מוצאם

מוצאם של הת'כר אינו ידוע. על פי התעתיק סיקולו, הוצע שמקורם בסיציליה, הצעה נוספת היא שמקורם בקיליקיה שבאסיה הקטנה. במיתולוגיה היוונית מופיעה דמות בשם ת'כר שהיה בנו של טלאמון שלחם במלחמת טרויה, כמייסד העיר סלמיס שבקפריסין של היום.
תאורם

על פי התבליטים שהתגלו על הקיר המזרחי במקדש במדינת האבו, לבושם וציודם האופייני של הת'כר היה זהה לזה של הפלשתים והדננ. ציוד זה כלל מגן מעוגל, חרב ישרה עם להב ארוך, חניתות, בגד בעל עיבוד דמוי צלעות מעור או מתכת, שמלה קצרה וקסדה בעלת נוצות או רצועות עור. השרדנה לבשו לבוש זהה אך נבדלו בקסדה שהייתה בעלת שתי קרניים בולטות. קסדה אחרונה זו אפיינה רק את השרדנה. הלוחמים מגולחים. בתבליטים שבהם תוארו השבויים, תוארו פלשתים ות'כר בעלי זקן.
בתיאור בני המשפחה, רואים את הנשים והילדים מובלים בעגלות כבדות, עם גלגל עץ מלא מובלות על ידי ארבעה שוורים.
אזכורים במקורות

בפפירוס האריס א - המסכם את מלחמותיו של רעמסס השלישי בגויי הים נכתב: ”אני הרחבתי את כל גבולות מצרים והכיתי את המתקיפים אותי מארצותיהם. אני הכיתי את הדנינ באייהם, הת'כר והפלשתים נעשו לאפר. השרדנ והושש מן הים היו כלא היו. נתפסו כולם והובלו בשבי מצרימה כחול הים. אני יישבתים במצודות כשהם נשבעים בשמי. אנשי חילם רבים היו למאות אלפים. קצבתי כל שנה מנות לכולם ומזון מן האוצרות והאסמים.”. על פי הפפירוס, גויי הים שנוצחו נשארו בתחומי הממלכה המצרית כשכירים במצודות ששימשו את השלטון המצרי.
בכתובות של רעמסס השלישי במדינת האבו, הכתובת מהשנה השמינית לשלטונו של רעמסס השלישי: ”הארצות הזרות קשרו קשר באייהם. פתאום נתרחקו כל הארצות ונתבלבלו בתגרה. אף ארץ לא היתה יכולה לעמוד לפני נשקם. חת, קדה, כָּרכּמיש, אַרזָוָה ואַלַשְיָה נקטעו [פתאום]. מחנה [הוקם] במקום אחד בארץ אַמֻרֻ, תושביה הושמדו וארצה היתה כלא היתה. הם באו מול מצרים ולהבה ערוכה לפניהם. בבריתם היו פלשתים, ת'כר, שכלש דני[נ] וושש, ארצות מאוחדות. הם תפסו את כל הארצות עם חוג הארץ, לבותיהם שוקטים ובוטחים: "מזימותינו תצלחנה”
ההאונומסטיקון של אמנופה המתוארך לסוף המאה ה-12 או תחילת המאה ה-11 לפנה"ס מסייע לקביעת מקום התיישבותם של גויי הים השונים. גויי הים המוזכרים בו הם השרדנה, ת'כר והפלשתים, בנוסף מוזכרות שלוש ערים: אשקלון, אשדוד ועזה. רשימה זו ביחד עם מגילת ון אמון והתאור המקראי מאפשרת לקבוע שהפלשתים ישבו בדרום והת'כר מצפון להם.
התיישבות בדור

ון-אמון היה כהן מצרי שנסע לגבל לקנות עצי ארז הלבנון כדי לבנות סירה לאל אמון. על פי המגילה, דור הייתה התחנה הראשונה של הכהן לאחר עזיבתו את מצרים. המגילה מספרת שתושבי העיר ישבו הת'כר. המגילה מתוארכת לשנת 1075 לפנה"ס לערך.
העיר דור מופיעה במקורות המקראיים כדור או דאר. בספר יהושע פרק יב' מופיעה רשימת הערים אשר נכבשו על ידי שבטי ישראל בקרב מי מרום. פסוק כ"ג מציין "מלך דור לנפת דור" הציון מלך לנפה הוא חריג לגבי עיר זו ברשימה. ומכאן ניתן להבין שמלך דור שלט על אזור רחב יותר מאשר רק העיר עצמה. בספר שופטים פרק א' פסוק כ"ז מצוינת דור ובנותיה כאחת הערים אשר שבט מנשה לא הוריש. ומכאן ניתן להבין שאמנם מלך דור נוצח במסגרת הקרב במי מרום אבל העיר דור לא נכבשה. תיאור זה תואם את המצוין במגילת ון-אמון אשר על פיו העם אשר ישב בדור לא היה ישראלי. המגילה מתארת שליט בעל עצמה ומשאבים כספיים.
בסיפור במגילה, אונייתו של ון-אמון עוצרת בעיר דור, הנסיך המקומי "בדר" מקבל את פניו ונותן לו חמישים כיכרות לחם, כד יין ושוק של פר. אחד מאנשי האונייה גונב את כספו של ון אמון. ון אמון בתורו דורש מבדר שיתפוס את הגנב ויפצה אותו על הגנבה. השליט אינו מסכים וטוען שהאחריות אינה חלה עליו. לאחר שלא קיבל את כספו עוזב ון אמון את דור ונוסע לגבל. בהמשך הדרך, בחוף צור, הוא פוגש אונייה מדור, גונב את כספם של אנשי האונייה, ומחזיק את הכסף כערובה עד שכספו יוחזר לו. בדר רודף אחריו עם אחת עשרה אוניות. התיאור הזה מראה על העוצמה של השליט של דור ועל עוצמת העיר.
בחפירות הארכאולוגיות שנעשו בתל דור החופרים חיפשו תרבות חומרית שתתן אינדיקציה האם ישבה בעיר אוכלוסייה השונה מבחינת תרבותה החומרית. על פי הממצאים בשכבה הארכאולוגית מתקופת הברזל א' דור הייתה עיר גדולה בנויה היטב ומבוצרת. מתקופה זו נחשפו בדור, מבני ציבור, ביצורים וכן מבני מגורים פרטיים בסגנון 'בית חצר כנעני' המשמרים מסורות כנעניות מתקופות הברונזה המאוחרת. גם מכלול כלי החרס אשר נחשף בשכבות אלו משמר מסורות כנעניות, אך עם השפעה קיפרית ניכרת וכן נוכחות של כלי יבוא ממצרים (בעיקר קנקנים). שכבה זו חרבה בשרפה שעדויותיה ניכרות בכל שטחי החפירה באמצע המאה ה-11 לפנה"ס. החורבן מיוחס לכיבוש על ידי הפיניקים שהרחיבו את אזור שליטתם דרומה.
הממצאים בחפירות לא נתנו תשובה חד-משמעית לגבי זהות האוכלוסייה המקומית. מצד אחד נמצאו ממצאים ייחודיים המראים על קשר עם אוכלוסיות במערב. מצד שני הממצא החומרי בעיקר כלי החרס מראה על התפתחות הדרגתית בתרבות החומרית בתקופה זו ולא שינוי דרמטי בעקבות כניסת אוכלוסייה בעל תרבות שונה לדור.
הערות שוליים

↑  מבוא לארכאולוגיה של ארץ־ישראל בתקופת המקרא, כרכים 8-9 עמ' 21
↑  תרגום: אברהם מלמט (עורך): מקורות לתולדות ישראל וארצו בתקופת המקרא אלף השני לפני סה"נ, ירושלים תשכ"ה.
↑  גויי הים באתר החפירות הארכאולוגיות של תל דור
תיאוז

| --- | --- |
תיאוז, 2023
תיאוז, 2023
 לידה:  17 ביולי 2005 (בן 19) שוודיה לינשופינג, שוודיה
 שם לידה:  תיאודור הארלדסון   Theodor Haraldsson
 מוקד פעילות:  שוודיה 
 שפה מועדפת:  שוודית, אנגלית 
 חברת תקליטים:  וורנר מיוזיק שוודיה 
 www.theozofficial.com
 פרופיל ב-IMDb
 
תיאודור "תאוז" הארלדסון (בשוודית: Theodor "Theoz" Haraldsson; נולד ב-17 ביולי 2005) הוא זמר ושחקן שוודי. בשנת 2016 הוא החל להיות פעיל באפליקציית מיוזיקלי, בה העלה סרטונים תחת השם Theoz. בשנת 2020 הופיע בתפקיד ראשי בסרט "Rymdresan". בשנת 2021 השתתף בתוכנית השירה "Lotta på Liseberg" בערוץ TV4. בשנת 2022 השתתף תיאוז בתחרות המלודיפסטיבלן, עם השיר "Som du vill" וסיים במקום השביעי בגמר. שנה לאחר מכן, חזר להשתתף בתחרות, עם השיר "Mer av dig", והעפיל לגמר התחרות.
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

| שם | שנה | מיקומי שיא> שוודיה |
| --- | --- | --- |
| Mer av dig | 2023 | 34 |
דיסקוגרפיה > סינגלים

| שם | שנה | מיקומי שיא> שוודיה | אלבום |
| --- | --- | --- | --- |
| "Het" | 2018 | 53 | לא מתוך אלבום |
| "Som du vill" | 2022 | 7  | Mer av dig |
| "Julmusiken" | 2022 | 73  | לא מתוך אלבום |
| "Mer av dig" | 2023 | 7 | Mer av dig |
הערות שוליים

↑  "Vänta, har Theoz varit med i Melodifestivalen tidigare?". nyheter24.se. 4 בפברואר 2022. נבדק ב-18 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ericsson, Annie (11 בספטמבר 2020). "Theoz spelar i höstens rymdäventyr på bio". Svenska Dagbladet. נבדק ב-18 בפברואר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Theoz får med sig hela Liseberg när han sjunger sin tolkning av "Hooked On A Feeling"". tv4.se. נבדק ב-18 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hammar, Lisa; Gustafsson, Hannah (4 בפברואר 2022). "Låtskrivare från länet tävlar i Melodifestivalen med Theoz: "Han levererade under repet"". Sveriges Radio. נבדק ב-18 בפברואר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Veckolista Album, vecka 7". Sverigetopplistan. נבדק ב-17 בפברואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Sverigetopplistan". Sverigetopplistan. נבדק ב-17 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Veckolista Singlar, vecka 10". Sverigetopplistan. נבדק ב-12 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Veckolista Singlar, vecka 52". Sverigetopplistan. נבדק ב-5 בינואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Veckolista Singlar, vecka 9, 2023". Sverigetopplistan. נבדק ב-4 במרץ 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 1606126541073  ISNI: 0000 0004 7617 3397  MusicBrainz: 754cdbcd-406e-4c17-8ef6-4edb878e3c92  VIAF: 5719161152505235190008   WorldCat (עם VIAF): 5719161152505235190008