stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרד הגנרלים (1967)
דיון > תשובת ראש הממשלה

אשכול עונה לשרון ולפלד באותה חדות לשון:
הדברים שאומר עתה אינם באים להסביר או לומר מה נעשה מחר או מחרתיים. ראשית, אענה לאריק שרון: הוא דיבר על שתדלנות ועיקמתי את האף לשמע ביטוי זה. עתה הוא מדבר על התרוצצות. אני אומר: כל מה שיש לנו בכוח החמרי של צבאנו בא מתוך ההתרוצצות הזאת. אל נשכח זאת ואל נראה עצמנו גולייתים כאלה. באגרופים בלתי מצוידים ומזוינים אין לנו כוח.



...במדינה בת שני מיליון איש, חייב אדם לשאול את עצמו: נניח ואני מקבל את האמונה, ואין דבר גדול וחשוב יותר מאשר לראות אתכם מתרגשים על הממשלה מדוע נותנים אנו לימים לעבור.



נניח ששברנו היום את כוחו של האויב. הרי מחר צריך להתחיל לבנות מחדש כוחנו, כי גם אנו הרי הפסדנו מכוחנו. גם אם נתחיל לבנות בעצמנו מטוסים מנועים הרי לא נוכל לבנות מהר כל כך בכוחנו אנו. ואז, אם בכל עשר שנים נצטרך להלחם יהיה עלינו לחשוב האם יש לנו בן ברית שיעזור לנו, או שהיום מדברים אנו עם בן הברית ומחר אומרים מצפצפים עליך
אך אלוף פלד מתעקש:
ביקשנו הסבר: למה אנו מחכים?
וראש הממשלה מסרב לענות לו וחוזר על עניין התיאום עם ארצות הברית:
אם לא הסברתי עד עכשיו את הדבר לא אסביר עוד.  אנו רוצים להחדיר לאזנו של ג'ונסון שלא יאמר שרימינו אותו, כי אולי עוד נזדקק לו. הלוואי ולא נזדקק לו באמצע המערכה. גם זאת רוצה אני לומר שאינך יודע יותר מאתנו מה נעשה במשרדים, מה יש בארץ ומה ברזרבות. לכן, אפשר לומר ששני ימים יותר או יום פחות לא יקבעו את המערכה.
בשלב זה מתערב משה דיין בוויכוח:
אם נצטרך להיות במצב זה שבועיים או שלושה לפני המלחמה אין לנו אנשים להחזיק בנטל זה של המשק.
אך ראש הממשלה ממשיך להחזיק בעמדתו:
אני בשלי. אני מקבל עלי הפסדים וסבל בעשרות אלפי מקומות עבודה שהיו וישנם גם עתה. אך לא זה העיקר.  העיקר הוא החזית הצבאית והנצחון והפתרון שאפשר יהיה לשבור את התעצמות האויב ועם זאת להשאר עם כמה ידידים בעולם, שלמחרתו נוכל לבנות מחדש את הכוח שלנו בעזרתם. כי בנצחון הצבאי לא יגמר הדבר. כי הערבים נשארים כאן.  ...נחוצים לנו מספר ימים כדי לא להפסיד את הסימפטיה והעזרה שתהיה דרושה לנו כספית וחמרית, מצד מישהו.
סיכום

הדיון הסתיים ללא קבלת החלטה. למרות דבריהם הקשים של אלופי המטכ"ל, ראש הממשלה אשכול ורוב שריו המשיכו לדבוק בעמדתם כי יש למצות את המהלך הדיפלומטי לפני פתיחה במתקפה. בסיום ההתכנסות דחה ראש הממשלה אשכול את דרישת הרמטכ"ל, יצחק רבין, לכינוס מיידי של הממשלה וקבלת החלטה של יציאה למלחמה – אשכול הודיע שהממשלה תתכנס במועד הקבוע הרגיל, ביום ראשון, ה-4 ביוני.
יומיים לאחר מכן, ביום ראשון ה-4 ביוני 1967, אכן התכנסה הממשלה לישיבתה הרגילה והחליטה על יציאה למלחמה: ”הממשלה מחליטה לנקוט פעולה צבאית שתביא לשחרור ישראל מטבעת החנק הצבאית המתהדקת והולכת סביבה... הממשלה מסמיכה את ראש הממשלה ושר הביטחון לאשר למטה הכללי של צה"ל את מועד הפעולה”.
כל שרי הממשלה תמכו בהחלטה, חוץ משני שרי מפ"ם שנמנעו. למחרת פתח צה"ל במתקפה בחזית המצרית.
ראו גם

מלחמת ששת הימים
תקופת ההמתנה
הערות שוליים

↑  מתוך: יצחק רבין: מבחר תעודות מפרקי חייו - כרך ראשון 1922-1967, 2005, עמ' 483.
↑  מתוך: ישראל גלילי : שומר המסד ונוטה הקו, עמוס שיפריס, 2010, יד טבנקין, עמ' 223
↑  ניר מן, העונש, באתר הארץ, 9 בספטמבר 2011
↑  עמי גלוסקא, העימות בין המטה הכללי ובין ממשלת אשכול ב"תקופת ההמתנה"-מאי-יוני 1967, המכון ליחסים בינלאומיים על-שם לאונרד דיוויס, פרסום המכון מס' 88 הפקולטה למדעי החברה, האוניברסיטה העברית, 2001, עמ' 23-27
1 2 3  איתן הבר, היום תפרוץ מלחמה : זכרונות של תת-אלוף ישראל ליאור, המזכיר הצבאי של ראשי הממשלה לוי אשכול וגולדה מאיר, הוצאת ידיעות אחרונות, 1987
↑  שלמה נקדימון, לקראת שעת האפס, הוצאת רמדור, 1968, עמ' 140, 145-146
↑  על השיקולים שהנחו את מנחם בגין בתקופת ההמתנה, ראו: אמיר גולדשטיין, 'הפריצה הגדולה: מנחם בגין בתקופת ההמתנה', עיונים בתקומת ישראל 17, (2007), 345-380
↑  עמי גלוסקא, אשכול תן פקודה!, מערכות,  משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2004
↑  Jean Lartéguy, The Walls of Israel, M. Evans & Company
↑  שלמה נקדימון, מרד האלופים 67, ידיעות אחרונות, 15 בספטמבר 1985
↑  שלמה אראל, מרד הגנרלים שלא היה, משמר המורשת הימית, 24 במאי 2015
ביאורים

↑  ההתייחסות היא למלחמת וייטנאם, ראו מבצע רעם מתגלגל והגברת המעורבות האמריקנית בתקופת הנשיא ג'ונסון (1965 - 1968), במיוחד מבצע "חץ בוער"(אנ')
↑  "ציבילית" במשמעות "אזרחית", מ-Civil.
| מלחמת ששת הימים |
| --- | --- | --- |
| רקע | פעולת סמוע • יום הקרבות של 7 באפריל 1967 • הנאום המגומגם • מרד הגנרלים • מבצע לשון אדומה |  |
| החזית המצרית | מבצע מוקד • קרב אום-כתף • קרב הג'יראדי • קרב חניון הלילה של גדוד 19 • פעולת אלכסנדריה • פעולת פורט סעיד • קרב רפיח • קרב מוצב אל-קובה • תפיסת שארם א-שייח' |  |
| החזית הירדנית | הקרב על גבעת התחמושת • המערכה על ירושלים • כיבוש צפון השומרון |  |
| החזית הסורית | הקרב על קלע וזעורה • קרב תל עזזיאת • קרב תל פאחר |  |
| אישים | לוי אשכול • משה דיין • יצחק רבין • מרדכי הוד • דוד אלעזר • עוזי נרקיס • ישעיהו גביש • מוחמד סידקי מחמוד • סולימאן עיזאת  • עבד אל-חכים עאמר • מוחמד פאוזי • גמאל עבד אל נאצר • חוסיין, מלך ירדן |  |
| כללי | ישראל במלחמת ששת הימים • יהדות ארצות האסלאם במלחמת ששת הימים • צבא ההגנה לישראל במלחמת ששת הימים • הצבא המצרי במלחמת ששת הימים |  |
| בינלאומי | החלטה 233 • החלטה 234 • החלטה 235 • החלטה 236 • החלטה 237 • החלטה 240 • החלטה 242 |  |
| בתרבות | בתרבות הישראלית • ירושלים של זהב • ירושלים של ברזל • משה דיין, יצחק רבין ועוזי נרקיס בשער האריות • תצלום הצנחנים בכותל המערבי • גבעת התחמושת |  |
| תיעוד והנצחה | יום הנכסה • יום ירושלים • אות מלחמת ששת הימים • גבעת התחמושת • אנדרטאות בירושלים • אנדרטה לחללי עוצבת השרון • אנדרטה לנופלי חטיבה 5 • אנדרטת אוגדת הפלדה • האנדרטה לחללי חטיבה 45  • טקס האזכרה לזכר חללי מלחמת ששת הימים ומלחמת ההתשה |  |
המטה הכללי של צה"ל בתום מלחמת ששת הימים, יחד עם נשיא המדינה, זלמן שזר. בצילום, עומדים משמאל לימין, סגן-אלוף אריה רז, אלוף חיים הרצוג, אלוף אלעד פלד, אלוף ישעיהו גביש, אלוף ישראל טל, אלוף דוד אלעזר, אלוף עזר ויצמן, אלוף שמואל איל, נשיא המדינה זלמן שזר, אלוף רחבעם זאבי, הרמטכ"ל רב-אלוף יצחק רבין, אלוף מתתיהו פלד, אלוף שלמה אראל, אלוף אריק שרון, (לא מזוהה) ואלוף שלמה גורן. יושבים מימין לשמאל- אלוף עוזי נרקיס, אלוף מרדכי הוד, (טרם זוהה), אלוף אהרן יריב, אלוף אברהם יפה, אלוף חיים בר-לב, אלוף יעקב פרי ואלוף עמוס חורב.
מח"א מוטי הוד ויצחק רבין במסיבת עיתונאים, ביומה השלישי של מלחמת ששת הימים
ביקור ראש הממשלה בחזית הדרום בזמן תקופת ההמתנה. בתמונה, אלוף ישראל טל, הרמטכ"ל יצחק רבין, ראש הממשלה לוי אשכול וסגן הרמטכ"ל חיים בר-לב, 25 במאי 1967
מפקד חיל הים, אלוף שלמה אראל בלשכתו, 1967.
סובארו ג'אסטי

| --- | --- |

סובארו ג'אסטי לאחר מתיחת הפנים ב-1988
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  סובארו
 שנות ייצור:  (דור ראשון) 1984–1995
 מודל קודם:  Subaru Rex 
 מודל אחריו:  Toyota Ractis 
 סיווג:  סופרמיני האצ'בק
 מרכב:  האצ'באק 3/5 דלתות
 פלטפורמה:  הנעה קדמית, מנוע קדמי, הנעה כפולה 4*4
 אורך:  3,770 מ"מ 
 מפרט טכני
 מנוע:  בנזין, 3 צילינדרים, 1000 או 1200 סמ"ק
 הילוכים:  ידני או אוטומטי רציף (CVT).
 
סובארו ג'אסטי (Subaru Justy) היא מכונית סופרמיני מתוצרת סובארו היפנית. יצרנית הרכב "סובארו" היא חברת בת של התאגיד הרב-לאומי היפני Subaru Corporation (אנ') (שם רשמי: "פוג'י תעשיות כבדות בע״מ"" (באנגלית: "Fuji Heavy Industries", ביפנית: 富士重工業株式会社).
דור ראשון של המכונית הוצג בסלון טוקיו 1983. ייצור המכונית החל ב-1984 ובסוף 1987 עבר הדגם מתיחת פנים משמעותית. ג'אסטי דור ראשון יוצרה עד 1995, ובהמשך שיווקה סובארו דגמים של יצרנים אחרים (סוזוקי ודייהטסו) תחת המותג ג'אסטי במקומות שונים בעולם.
דגמי ג'אסטי יוצרו בגרסת שלוש או חמש דלתות, וצוידו במנועי בנזין בנפח 1.0 (55 כוח סוס) או 1.2 ליטר (68 כ"ס), ובתיבת הילוכים ידנית או אוטומטית (גיר רציף, CVT). ברחבי העולם ובמיוחד בארצות הברית, שווקה המכונית בעיקר בגרסת הנעה כפולה 4X4.
מרחב הפנים של הג'אסטי היה קטן יחסית ובידוד רעשי הדרך והמנוע בתא הנוסעים היה באיכות נמוכה. גרסת הרכב הידנית נודעה כרכב אמין מבחינה מכנית וחסכנית בדלק. לרכבי ג'אסטי ידניים נרשמה בזמנו צריכת דלק של ליטר בנזין לכל 21.3 קילומטר.
בישראל

בישראל נמכר הדגם מאז 1985. שיווקו של הדגם המעודכן החל במהלך 1988 (כמודל 1989). דגמי ה-4X4 לא נמכרו בישראל. גרסת הגיר האוטומטי הרציף סבלה מבעיות אמינות, ומרבית הגירים האוטומטיים הוחלפו במהלך השנים בתיבות הילוכים ידניות.
בישראל נמכר הדגם בדור הראשון בשנים 1985–1988 ולאחר מכן בדור השני בשנים 1989–1994. בדור הראשון הגאסטי הגיעה לישראל עם מנוע 1.0 עם מאייד (קרבורטור) ובדור השני הוצע גם מנוע 1.2 עם מאייד. בשנים 1993–1994 המאייד הוחלף בהזרקה חד נקודתית ששיפרה את הביצועים ואמינות מערכת הדלק.
נפתלי רוזנפלד

| --- | --- |

 לידה:  8 באוקטובר 1913 ז' בתשרי ה'תרע"ד קליינוורדיין, הונגריה
 פטירה:  31 בינואר 2012 (בגיל 98) ח' בשבט ה'תשע"ב ירושלים
 מקום קבורה:  בית הקברות בהר הזיתים
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  ? – 31 בינואר 2012 
 השתייכות:  תולדות אהרון
 
הרב נפתלי רוזנפלד (ז' תשרי התרע"ד, 8 באוקטובר 1913 - ח' שבט תשע"ב 31 בינואר 2012) מייסד בית לפליטות בירושלים ובית החלמה ליולדות וחבר העדה החרדית.
קורות חייו

נפתלי רוזנפלד נולד בקליינוורדיין שבהונגריה, לר' בנימין ולפיגא פרלמוטר. הרב רוזנפלד גדל והתחנך בקהילה החרדית בהונגריה. בין השאר למד והתחנך אצל הרב חיים אלעזר שפירא ממונקאטש ורבי אהרן ראטה. בשנת תרצ"ו (1936) התחתן והוליד 3 בנות, ושימש כרב של בקשצ'בה בהונגריה.
במלחמת העולם השנייה איבד הרב רוזנפלד את כל משפחתו: הוריו, אשתו ובנותיו נרצחו כולם בשואה. הרב רוזנפלד עצמו הצליח לשרוד וגויס לעבודות כפייה במחנה עבודה מונקא-טאבור
לאחר המלחמה, חזר לשמש כרב בקהילת בקשצ'בהשם ייסד מחדש שירותי קהילה יהודית כמו כשרות ונישואין, ונישא בשנית ליוטא, בת הרב משה יונה שלזינגר. בשנת 1947 מונה לרב העיר של הקהילה היהודית של לאנס בצרפת.
עם הקמתה של מדינת ישראל, עלה הרב רוזנפלד עם אשתו והצטרף לקהילתו של האדמו"ר רבי אברהם יצחק קאהן מתולדות אהרן. כמו כן, היה חבר הנהלת העדה החרדית.
רוזנפלד התפרנס כשוחט למחייתו.
בית לפליטות

אחרי המלחמה התחיל האדמו"ר רבי אברהם יצחק קאהן לטפל בבנות אשר נותרו מיותמות מהוריהן עקב המלחמה, משראה כי מדובר במעמסה כבדה מדי עבורו, פנה לתלמידו הרב נפתלי רוזנפלד שיקים עבורן מוסד קבע. הרב רוזנפלד, יחד עם שותפו הרב שלמה פפנהיים, שכרו מספר דירות בירושלים לצורך מגוריהן של הבנות, משגדל היקף הבנות תחת השגחתן, בשנת 1955 הקימו עבורן את בית היתומות "בית לפליטות",
בשנת 1972 הקים הרב רוזנפלד ושותפיו את "קריית בנות" ברחוב סורוצקין בירושלים, שהיווה הרחבה של בית לפליטות. בשנת 1974 הקים הרב רוזנפלד ושותפיו את 'בית החלמה ליולדות' בשכונת בית וגן בירושלים. כאשר נוצר צורך במבנה גדול יותר הקימו בשנת 1986 את הקמפוס 'בית החלמה ליולדות' בטלז סטון בסיוע הרב חיים קרייזווירט רבה של אנטוורפן.
הרב נפתלי רוזנפלד נפטר בגיל 98 ונקבר בהר הזיתים בירושלים. בנו, משה יונה, מנהל כיום את בית לפליטות.
הערות שוליים

↑  laplitot, Bayit (2019-09-19), עברית: רשימת רבנים רבני הונגריה, נבדק ב-2019-09-19
רוזנפלד, משה יונה (2019-09-18), עברית: כתב מינוי קהילת טאשבע הונגריה, נבדק ב-2019-09-19
↑  רוזנפלד, משה יונה (2019-09-22), עברית: כתב מינוי מהרבנות לקהילה היהודית בלאנס, צרפת, נבדק ב-2019-09-22
רוזנפלד, משה יונה (2019-09-22), עברית: ההחלטה על מינוי נפתלי רוזנפלד לרב העיר לאנס, נבדק ב-2019-09-22
↑  laplitot, Bayit (2019-09-19), עברית: ארכיון תולדות אהרון, נבדק ב-2019-09-19
↑  laplitot, Bayit (2019-09-19), עברית: מינוי המנחת יצחק לראשות העדה החרדית, נבדק ב-2019-09-19
↑  laplitot, Bayit (2019-09-19), עברית: יסוד בית לפליטות כאגודה עותמנית 2, נבדק ב-2019-09-19
↑  laplitot, Bayit (2019-09-19), עברית: הקמת בית החלמה ליולדות, נבדק ב-2019-09-19
↑  "אבא, רבי נפתלי", באתר כיכר השבת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007417369005171  LCCN: n2020011758  VIAF: 54153288352832652271   WorldCat (עם VIAF): 54153288352832652271
נקניק תה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  נקניק נא 
 
נקניק התה המקורי
נקניק תה (בגרמנית: Teewurst), במקורו, הוא נקניק גרמני העשוי משני חלקים: בשר חזיר נא (ולפעמים בשר בקר) וחלק אחד קותלי חזיר. בישראל, הוא עשוי על פי רוב מסוגי בשר אחרים.
מאפיינים

הבשרים נטחנים, מתובלים ונעטפים במעטפת נקניקים (בעיקר עטיפות מלאכותיות נקבוביות) לפני עישון על בסיס עץ אשור. לאחר מכן על הנקניק להתבגר בין שבעה עד עשרה ימים כדי לפתח את טעמו האופייני. נקניק התה מכיל 30 עד 40 אחוזי שומן, מה שמקל במיוחד על מריחתו על לחם למשל.
היסטוריה

נקניק התה הומצא בפומרניה, כנראה בעיירה הבלטית הקטנה Rügenwalde (כיום Darłowo, פולין), באמצע המאה ה-19. אומרים שהשם, שפירושו כאמור "נקניק תה", נובע מההרגל להגיש אותה על או בכריכים בזמן התה.
עד 1945, תעשיית הנקניקיות ברוגנוואלדה הייתה מבוססת היטב ונקניק התה היה המוצר הידוע ביותר שלה. בשנת 1927, המונח Rügenwalder Teewurst הוכרז כינוי מקור מוגן. לאחר מלחמת העולם השנייה, יצרני נקניקים מרוגנוואלדה ברחו או גורשו לרפובליקה הפדרלית של גרמניה, שם הקימו חברות חדשות וחידשו את הייצור של נקניק התה. הם הקימו אגודה של יצרנים לשעבר של נקניקי Rügenwald, אשר רשמה את הסימן המסחרי Rügenwalder Teewurst בשנת 1957. נקניק התה יוצר גם בגרמניה המזרחית, אבל המותג Rügenwalder Teewurst מעולם לא שימש שם את הייצרנים. כיום, רק חברות שהמטה שלהן היה בעבר ברוגנוואלד רשאיות להשתמש במונח Rügenwalder Teewurst. כל האחרות משתמשות בשם נקניק תה או נקניק תה בסגנון רוגנוואלדה.
לקריאה נוספת

נקניק חזיר
רשימת מזונות מעושנים
הערות שוליים

↑  Green 2005, p. 276
↑  calories
↑  BGH GRUR 1995, S. 354 (356) (de)
↑  History
נקניק תה משובח ולחם
סורנה

פסל ברונזה של לוחם פרתי, המיוחס למצביא סורנה
סורנה (Surena או Surenas) היה מצביא פרתי מוכשר, שפעל במאה הראשונה לפנה"ס (84–53 לפנה"ס), ונודע בעיקר עקב התבוסה, שהנחיל צבאו לצבא הרומאי בקרב חרן. שמו הפרטי של המצביא אינו ידוע לנו, והשם "סורנה" המופיע בכתבי ההיסטוריונים הרומיים והיווניים, הוא כנראה שיבוש לטיני/יווני של שם בית האב שלו (בית Suren), שהיה אחד מבתי האב החשובים והחזקים ביותר בקרב האריסטוקרטיה הפרתית, אם לא החשוב מכולם, ונהנה מזכויות יתר רבות, ובראשן הזכות להכתיר את המלכים של האימפריה הפרתית.
לפי תיאורו של ההיסטוריון פלוטרכוס, סורנה היה אדם מרשים ביותר הן במראהו החיצוני והן באישיותו. הוא החזיק צבא פרטי גדול, שכלל כעשרת אלפים איש (כולל אלף פרשים כבדים), שגויס מקרב הוואסלים שלו והתלויים בו, ושיירת המטען שליוותה אותו במסעותיו כללה, בין השאר, 200 עגלות שנשאו את פילגשיו, ואלף גמלים נושאי מטען.
בשנת 54 לפנה"ס מילא סורנה תפקיד מכריע במלחמת הירושה שהתנהלה באימפריה הפרתית בין האחים אורודס השני ומיתרידטס השלישי, ובביסוס שלטונו של המלך אורודס השני על האימפריה. אורודס השני שלח את סורנה לכבוש מחדש את החלק המערבי של האימפריה, שנשלט על ידי מיתרידטס השלישי, והוא הצליח לדחוק את מיתרידטס לסלאוקיה על נהר החידקל, הטיל מצור על העיר, וכבש אותה לאחר מצור ממושך. מיתרידטס השלישי נתפס על ידי סורנה והוצא להורג, ואורודס השני נותר שליט יחיד של האימפריה הפרתית. בחורף שנת 53/54 לפנה"ס נשלח סורנה בראש כוח פרשים להשתלט מחדש על השטח, שנכבש על ידי הצבא הרומאי בפיקוד מרקוס ליקיניוס קראסוס בקיץ שנת 54 לפנה"ס, בצפון מסופוטמיה.
באביב שנת 53 לפנה"ס נשלח סורנה, בראש כוח פרשים, שכלל כנראה גם את צבאו הפרטי, לעמוד כנגד הפלישה השנייה של צבאו של קראסוס לצפון מסופוטמיה. הוא משך את הצבא הרומאי להילחם בשטח מישורי פתוח, שנבחר על ידו, והתאים לאופי הלחימה של צבאו, והצליח לכתר אותו ולהנחיל לו תבוסה ניצחת בקרב חרן. לאחר מכן ניהל סורנה מרדף מוצלח אחרי שרידי הצבא הרומאי, שנסוגו צפונה, מרדף שהסתיים במותו של קראסוס ובהשמדה כמעט מוחלטת של צבאו. סורנה חזר עטור ניצחון לסלאוקיה, אך אורודס השני, שחשש מפני כוחו המתעצם, וראה בו איום פוטנציאלי על המשך שלטונו, דאג להוציא אותו להורג זמן קצר לאחר מכן.
סורינאם במשחקים הפאראלימפיים

סורינאם השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באתונה (2004). במשחקי החורף לא נטלה סורינאם חלק מעולם.
אל המשחקים הפאראלימפיים שהתקיימו באתונה שלחה סורינאם משלחת, שכללה שני ספורטאים, גבר ואישה, שהתחרו שניהם בהדיפת כדור ברזל, שלא הגיעו להישגים ספורטיביים משמעותיים. אל המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) נשלח מטעם המדינה נציג אחד.
ראו גם

סורינאם במשחקים האולימפיים
סורינאם במשחקים האולימפיים לנוער
סופרנובה 1604

| --- | --- |

תמונת שארית סופרנובת קפלר בצביעה מלאכותית. נוצרה משילוב תמונות של טלסקופי החלל האבל ושפיצר
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  נושא הנחש
 תאריך גילוי:  9 באוקטובר 1604
 סוג:  שארית סופרנובה
 בהירות נראית:  2.5- (בשיא)
 עלייה ישרה:  17ʰ 30ᵐ 42ˢ
 נטייה:  ‏‏29′ ‏21°‏-
 מאפיינים פיזיים
 מרחק:  13,000  שנות אור 3,985.77  פארסק
 קוטר:  14 שנות אור
ציור של קבוצת הכוכבים נושא הנחש, עליו סימן יוהאנס קפלר את מיקום הסופרנובה באות N - על עקב ימין, ריבוע שמיני מלמעלה ורביעי משמאל
סופרנובה 1604 (מסומנת SN 1604) הנקראת גם הסופרנובה של קפלר הייתה התפוצצות סופרנובה שאירעה בגלקסיית שביל החלב, בחלק השמיים שמזוהה עם קבוצת הכוכבים נושא הנחש. נכון ל-2013, זו הסופרנובה האחרונה שנצפתה בגלקסיית שביל החלב בזמן התרחשותה, במרחק של כ-13,000 שנות אור מהשמש. בזמן האירוע, הייתה הסופרנובה בהירה מכל כוכב אחר בשמי הלילה ומכל כוכבי הלכת (מלבד נוגה), עם בהירות נראית של 2.5- בשיאה.
היסטוריה

הסופרנובה נצפתה לראשונה ב-9 באוקטובר 1604. האסטרונום הגרמני יוהאנס קפלר צפה בה לראשונה ב-17 באוקטובר, ומאוחר יותר היא נקראה על שמו. כמו כן, קפלר כתב ספר אודות האירוע, "אודות הכוכב החדש על רגלו של נושא הנחש" ("De Stella nova in pede Serpentarii").
הייתה זו הסופרנובה השנייה שנצפתה בתוך דור (הקודמת הייתה סופרנובה 1572 בקסיופאה אשר בה צפה טיכו ברהה).
מאפיינים

באוקטובר 2004, במלוא 400 שנה לגילוי הסופרנובה, יצא פרסום עדכני של צוות אסטרונומים מארצות הברית אודות העצם ומאפייניו. הסקירה התבססה על מידע שהגיע ממספר מצפי כוכבים וטלסקופים גדולים - ביניהם האבל, צ'נדרה ושפיצר.
אחת התוצאות של מחקר זה היא הערכה מדויקת יותר של מרחק העצם מהשמש: כ-13,000 שנות אור, לעומת הערכה קודמת של 20,000.
מידע נוסף מפרסום זה הוא לגבי גל ההדף של החומר שנזרק מהכוכב המקורי בסופרנובה וממשיך להתפשט במהירות גבוהה - כ-6 מיליון קמ"ש (כ-1,700 ק"מ לשנייה). מעריכים כי מיד לאחר פיצוץ הכוכב, מהירות זו הייתה גדולה פי חמישה. החומר המתפשט פוגע בדרכו בגז ואבק בין-כוכבי ומחמם אותם לטמפרטורות גבוהות. החומר ממש מאחורי חזית גל ההדף זוהר בקרינת X, והטמפרטורה שלו היא כ-2 מיליון מעלות. קוטר העצם, נכון לשנת 2004, הוא 14 שנות אור.
שארית סופרנובה זו נחשבת לאחד העצמים האופייניים מסוגם, ומהווה נושא למחקרים אסטרונומיים רבים עד היום.
בסך הכל, נצפו בשביל החלב שש סופרנובות שונות במהלך אלף השנים האחרונות. מתוכן, רק לאירוע זה טרם ידוע איזה סוג כוכב התפוצץ.
הערות שוליים

↑  http://www.space.com/412-supernova-400-year-explosion-imaged.html
↑  הסופרנובה קסיופאה A התרחשה מאוחר יותר, אך לא נצפתה בזמן האירוע עצמו.
↑  http://www.nasa.gov/vision/universe/starsgalaxies/kepler.html
נקניקייה בבלילה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  נקניק 
 מוצא:  הממלכה המאוחדת 
 מרכיבים עיקריים:  נקניק 
 
נקניקייה בבלילה (באנגלית: Battered sausage) היא סוג של נקניקייה שנמצאת בכל רחבי בריטניה, אירלנד, אוסטרליה וניו זילנד.
נקניקייה בבלילה - בריטית ואירית

הנקניקייה בבלילה היא פריט תפריט סטנדרטי בחנויות פיש אנד צ'יפס ברחבי הממלכה המאוחדת ואירלנד, המתוארת לעיתים קרובות כמרכיב "חיוני" בתפריט "חנויות הפיש אנד צ'יפס". הם מורכבים מנקניקיית בשר חזיר טבולה בבלילה (בדרך כלל אותה הבלילה המשמשת לציפוי של הדגים), ובדרך כלל מוגשות גם כן עם צ'יפס. מאכל זה וצ'יפס ידוע בדרך כלל כ"ארוחת נקניקייה בבלילה" בסקוטלנד ובצפון אירלנד.
אוסטרליה וניו זילנד

באוסטרליה, ניתן להתייחס אליה כ"סאב בבלילה" (Saveloy בקיצור סאב- Sav הוא סוג של נקניקיות). בניו זילנד ניתן למצוא אותה עם או בלי מקל שהנקניקייה משופדת עליו (בדומה ל-corn dog). באוסטרליה אם מוגש עם המקל, הוא מכונה "pluto pup" או "dagwood dog" ובדרך כלל טבולה בכמות נדיבה של רוטב עגבניות.
לקריאה נוספת

רשימת מנות איריות
רשימת מנות תירס
רשימת מנות נקניקיות
רשימת נקניקיות
פודינג אדום
הערות שוליים

↑  Serving style, with photograph, at Parkers British food website.
↑  See, for example, Fry Magazine's (אורכב 05.10.2018 בארכיון Wayback Machine) description.
↑  Anderson, Ross (2006-08-11). "In cod we trust: fish'n'chips is polishing up its image". The Times. נבדק ב-2008-12-07.
↑  Gilbert, Julie (2017-04-02). "Five Glaswegian chip shop delicacies you miss when you're not in the ciity". GlasgowLive (באנגלית). נבדק ב-2023-09-13.
↑  "Fair suck of the sav definition". adelaide-southaustralia.com. 9 ביוני 2015. אורכב מ-המקור ב-17 באוגוסט 2016. נבדק ב-5 באוגוסט 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Macquarie Dictionary". www.macquariedictionary.com.au. נבדק ב-8 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Dagwood dog v Pluto pup – which one do you say? | Poll, video". Western Advocate (בAustralian English). 2017-04-28. נבדק ב-2022-10-07.
סורנוס מאפסוס

| --- | --- |
 לידה:  98 אפסוס, האימפריה הרומית 
 פטירה:  המאה ה־2 
 תפקידים:  רופא, גינקולוג 
 
סורנוס מאפסוס חי בסביבות המאה הראשונה/השנייה לספירה, ונחשב לאחד מהרופאים המרכזיים בעת העתיקה, נחשב לרופא תקיף שביקר בחריפות את הרפואה העממית, וממניחי היסוד לשיטת הרפואה המדעית. חלק מכתביו נשתמרו עד היום.
חייו

נולד לאביו מננדרוס באפסוס, רכש השכלה באלכסנדריה ושימש כרופא ברומא, מעט מאוד ידוע על חייו, על פי הלקסיקון הביזנטי סודא (המאה העשירית לספירה) חי כרופא בימי הקיסרים טראיאנוס ואדריאנוס (בסביבות 57-135 לספירה).
השתייך לאסכולת הרופאים המתודיסטים(אנ') והתנגד לעריכת ניתוחים.
כתב כעשרים ספרים ברפואה בין היתר "על תחבושות" "על שברים" על ניתוח" ועוד. ספרו "גינקולוגיה" (על ארבעת כרכיו) נשתמר בחלקו עד היום, ספר העוסק בין היתר בפיזיולוגיה של האשה, תקופת ההיריון והיוצרות העובר, והטיפול בתינוק ספרו תורגם לאנגלית.
ניהול מחוץ לרשת

במחשוב, ניהול "מחוץ לרשת" (באנגלית: out-of-band management לעיתים מכונה lights-out management או LOM) כרוך בשימוש בערוץ תקשורת ייעודי ונפרד לניהול ותחזוקת המכשיר. זה מאפשר למנהל המערכת (system administrator) לנטר ולנהל שרתים וציוד רשתות אחר על ידי שליטה מרחוק ללא קשר אם המכשיר מופעל (כל עוד המכשיר מקבל מתח חשמלי).
לעומת זאת, ניהול "בתוך הרשת", הוא השימוש של ערוצי הנתונים הרגילים (בדרך כלל באמצעות Ethernet) כדי לנהל את המכשירים. מגבלה משמעותית של ניהול "בתוך הרשת" היא הפגיעות שלה לבעיות במכשירים אותם היא אמורה לנהל. מנהלי המערכת צריכים גישה לרשת כאשר צצה בעיה, אך אותו גורם הבעיה יכול לגרום לאובדן גישה לאותם מכשירים הצריכים ניהול.
ניהול מחוץ לרשת תוקף מגבלה זו על ידי שימוש בערוץ פיזי נפרד לניטור ובקרה לעומת ערוצי המידע.
בניהול מערכות, ניהול מחוץ לרשת כולל שימוש בממשקי ניהול (או יציאות טוריות) לניהול וציוד רשת. מחוץ לרשת (OOB) הוא מונח רשת המתייחס לערוץ תקשורת נפרד שאינו עובר על זרם הנתונים הרגיל.
ניהול מחוץ לרשת מאפשר למפעיל הרשת לקבוע גבולות אמון בגישה לפונקציית הניהול כדי להחיל אותה על משאבי הרשת. זה גם יכול לשמש כדי להבטיח קישוריות ניהול (כולל היכולת לקבוע את המצב של כל רכיב רשת) ללא תלות בסטטוס של רכיבי רשת אחרים ברשת.
בתחום המחשוב, צורה אחת של ניהול מחוץ לרשת נקראת לפעמים ניהול כיבוי אור (LOM) וכוללת שימוש בערוץ ניהול ייעודי לתחזוקת מכשירים. זה מאפשר למנהל מערכת לפקח ולנהל שרתים וציוד אחר המחובר לרשת באמצעות שלט רחוק ללא קשר אם המכשיר מופעל או אם מערכת הפעלה מותקנת או מתפקדת.
לעומת זאת, ניהול ברשת דרך VNC או SSH מבוסס על קישוריות בתוך רשת (ערוץ הרשת הרגיל). זה בדרך כלל דורש תוכנה שחייבת להיות מותקנת במערכת המרוחקת המנוהלת ופועלת רק לאחר אתחול מערכת ההפעלה והעלאת רשת. הוא אינו מאפשר ניהול של רכיבי רשת מרוחקים ללא תלות במצב הנוכחי של רכיבי רשת אחרים. דוגמה קלאסית למגבלה זו היא כאשר מנהל מערכת מנסה להגדיר מחדש את הרשת במחשב מרוחק רק כדי למצוא את עצמם נעולים ולא מסוגלים לתקן את הבעיה מבלי לעבור פיזית אל המחשב. למרות המגבלות הללו, פתרונות בתוך הלהקה עדיין נפוצים מכיוון שהם פשוטים יותר ובעלות נמוכה בהרבה.
גם ניהול בתוך הרשת וגם מחוץ לרשת מתבצע בדרך כלל באמצעות חיבור רשת, אך כרטיס ניהול מחוץ לרשת יכול להשתמש במחבר רשת מופרד פיזית אם עדיף. לכרטיס ניהול מרחוק יש בדרך כלל ספק כוח עצמאי לפחות בחלקו והוא יכול להפעיל ולכבות את המכונה הראשית דרך הרשת. מכיוון שנדרש התקן מיוחד עבור כל מכונה, ניהול מחוץ לרוחב הרשת עשוי להיות יקר בהרבה.
קונסולות טוריות הן מקרה ביניים: הן מבחינה טכנית OOB מכיוון שהן לא מחייבות את הרשת הראשית לפעול לניהול מרחוק. עם זאת, ללא חומרה מיוחדת, קונסולה טורית לא יכולה להגדיר את הגדרות ה-UEFI (או ה-BIOS), להתקין מחדש את מערכת ההפעלה מרחוק או לתקן בעיות שמונעות מהמערכת לאתחל.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נחש אסקס

| --- | --- |

כותרת הפתיחה
 מבוסס על:  "נחש אסקס" מאת שרה פרי
 סוגה:  דרמה תקופתית
 יוצרים:  אנה סימון
 בימוי:  קליאו ברנרד
 שחקנים:  קלייר דיינס טום הידלסטון פרנק דילן היילי סקווירס קלמנס פוזי ג'מאל ווסטמן
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שפות:  אנגלית 
 מספר פרקים:  6 
 הפקה
 מפיק:  אנדריאה קורנוול
 מפיקים בפועל:  קליאו ברנרד אנה סימון ג'יימי לורנסון האקן קוסטה פטריק ולטרס איאן קנינג אמיל שרמן
 חברת הפקה:  See-Saw Films
 הפצה:  אפל
 אתר צילומים:  Alresford, מלדון, Gordon Square, North Fambridge, Brightlingsea, בלומסברי 
 אורך פרק:  60 דקות
 שידור
 רשת שידור:  אפל TV פלוס
 תקופת שידור מקורית:  13 במאי 2022 – הווה
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
נחש אסקס (באנגלית: The Essex Serpent) היא סדרת דרמה תקופתית גותית משנת 2022 המבוססת על רומן באותו השם מאת שרה פרי. הסדרה נכתבה על ידי אנה סימון, בוימה על ידי קליאו ברנרד, ומככבים בה קלייר דיינס וטום הידלסטון בתפקידים ראשיים.
הסדרה עלתה לשידור בשירות "אפל TV פלוס" ב-13 במאי 2022.
רקע עלילתי

עלילת הסדרה עוקבת אחר אלמנה לונדונית בשם קורה סיבורן, העוברת לאסקס במטרה לחקור דיווחים על דבר קיומו של נחש מיתי. בעיירה, קורה יוצרת קשר מפתיע ששורשיו נעוצים בתפר שבין מדע לספקנות עם הכומר המקומי, אבל כשהטרגדיה מתרחשת, המקומיים מאשימים אותה בכך שנוכחותה מושכת את היצור.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות ראשיות

קלייר דיינס – קורה סיבורן
טום הידלסטון – ויל רנסום
פרנק דיליין – לוק גארט
היילי סקווירס – מרתה
קלמנס פוזי – סטלה רנסום
ג'מאל וסטמן – ד"ר ג'ורג' ספנסר
צוות השחקנים והדמויות > דמויות משניות

דיקסי אג'ריק – ג'ו רנסום
מייקל גיבסון – מתיו אוונספורד
ראיין רפל – ג'ון רנסום
הפקה > פיתוח

באוגוסט 2020, נמסר כי "אפל" נתנה הזמינה ישירות את הסדרה וכי על הפקתה תהיה אמונה חברת ההפקות "See-Saw Films".