stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המנדט הבריטי על מסופוטמיה
התפתחות המנדט

מיד לאחר ועידת סן רמו פרצה בבגדד התקוממות נגד השלטון הבריטי, שפשטה ברחבי עיראק ונטלו בה חלק קצינים לשעבר בצבא האימפריה העות'מאנית, סוכנים צרפתים, לאומנים מן התנועה הלאומית הערבית וכן כורדים בצפון עיראק ששאפו לעצמאות. ההתקוממות דוכאה על ידי כוחות מצבא הודו הבריטית בפיקודו של ארנולד וילסון והגיעה לסיומה באוקטובר בפעולות האלימות נהרגו 2,300 חיילים בריטים וכ-8,400 ערבים מקומיים. הקושי בדיכוי המרד נבע מכך שהפרלמנט הבריטי לא העריך נכונה את גודל האיום ולא תקצב משלוח תגבורת, רק עקב לחץ שהפעיל וינסטון צ'רצ'יל תוקצבה הגדלת הכוח הבריטי באזור.
ב-11 ביולי 1920 החל להתפשט בעיראק מרד אנטי-בריטי מקיף. שבטי הח'זאעל, שבאזור שאמיה, פתחו במרד, לאחר שהמושל הבריטי בנג'ף דחה "תביעה לעצמאות". בסוף נובמבר 1920 הגיע המרד לקצו עם כניעת "הממשלה המהפכנית הזמנית" בעיר נג'ף, אם כי מהומות ומרידות בודדות נמשכו עד ראשית 1921.
האמנה הפרנקו-בריטית בעניין מספר עניינים הקשורים למנדטים על סוריה ולבנון, ארץ ישראל ומסופוטמיה מדצמבר 1920 הסדירה את קו הגבול שבין עיראק, תחת המנדט הבריטי על מסופוטמיה, לסוריה תחת המנדט הצרפתי על סוריה.
ההצעה הבריטית, שהוגשה לחבר הלאומים בדצמבר 1920 והתבססה על שלטון בריטי ישיר, הייתה עדיין בשלב של טיוטה, כאשר החליטו הבריטים לחזור בהם במסגרת ועידת קהיר. בוועידה זו דחף שר המושבות וינסטון צ'רצ'יל להמלכת מלך נאמן לבריטים מן השושלת ההאשמית על השטח, כתחליף לשלטון מנדטורי ישיר, כצעד להרגעת האזור לטווח ארוך. מאחורי היוזמה ניצבה גרטרוד בל, שגם שירטטה את גבולות הטריטוריה.
ב-23 באוגוסט 1921 הוכרז פייסל "מלך עיראק", ובספטמבר 1921 גיבש חבר הלאומים את טיוטת המנדט על עיראק. בנובמבר 1921 הודיעה ממשלת בריטניה לחבר הלאומים, כי במקום לקבל לידיה את כתב המנדט על עיראק, היא תנסה להגיע להסכם אנגלי-עיראקי.
ביולי 1922 אישר חבר הלאומים את הסדרי המנדט הבריטי על עיראק, וב-10 באוקטובר 1922 נחתם ההסכם האנגלו-עיראקי אשר אושרר על ידי הפרלמנט העיראקי בשנת 1924. בריטניה הכירה בריבונות עיראק וזו, מצידה, הותירה את ניהול יחסי החוץ שלה וכלכלתה לבריטניה. במהלך תקופת השלטון הבריטי הישיר בעיראק כיהן פרסי קוקס (אנ') כנציב עליון ולאחר מכן כיהן במשרד זו ארנולד וילסון.
לאחר חתימת ההסכם אירעו מספר התפתחויות, שהעיקרית שביניהן היא גילוי שדות נפט גדולים והענקת הזיכיון להפקת הנפט לחברת הנפט העיראקית, תאגיד בשליטה בינלאומית ובריטית. הסדר המנדט, שלא בוטל במפורש על ידי ההסכם משנת 1922, נראה מיושן. הצדדים החלו בסוף שנות העשרים במשא ומתן לכריתת הסכם חדש בין הממשלה הבריטית ובין ראש הממשלה הפרו בריטי נורי סעיד.
ב-1927 הוחלף הנציב העליון הבריטי בעיראק, סר הנרי דובס (מאנשי "האסכולה ההודית" בקולוניאליזם הבריטי), בסר גילברט קלייטון (מאנשי "האסכולה המערבית").
ב-1930 נחתם ההסכם החדש, ההסכם האנגלו-עיראקי (1930). הסכם זה ביטל את המנדט, והעניק לעיראק עצמאות מלאה. על פי ההסכם היה על בריטניה לפעול לקבלת עיראק כמדינה עצמאית לחבר הלאומים, והדבר אכן בוצע בשנת 1932.
לקריאה נוספת

חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, תשנ"ד 1993, ספר ב: ארצות המנדט הבריטי, יחידה 3, חלק א: עראק בשנות העשרים, עמ' 1–160.
ג'יימס באר, קו בחול, תל אביב 2016, עמ' 118–130.
הערות שוליים

↑  באר, עמ' 127.
↑  ארליך, ספר ג, עמ' 473.
↑  ארליך, ספר ג, עמ' 474.
↑  דודו בן צור, גרטרוד בל: המלכה הלא רשמית של עיראק, באתר ynet, 12 ביוני 2007
↑  ארליך, ספר ג, עמ' 475.
↑  ארליך, ספר ג, עמ' 476.
↑  ארליך, ספר ג, עמ' 484.
פביאן פרנקל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 באפריל 1994 (בן 30) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Fabien Joseph Besson-Frankel 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, צרפת 
 מקום לימודים:  האקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון 
 פרופיל ב-IMDb
 
פביאן ג'וזף בסון-פרנקל (בצרפתית: Fabien Joseph Besson-Frankel נולד 6 באפריל 1994) הוא שחקן אנגלי-צרפתי ממוצא יהודי הידוע כמי שגילם את התפקיד של כריסטון קול בסדרת הטלוויזיה של HBO, בית הדרקון.
ביוגרפיה

פרנקל נולד באזור קנזינגטון וצ'לסי בלונדון לשחקן האנגלי מארק פרנקל ולרואת החשבון הצרפתייה קרוליין בסון. פרנקל איבד את אביו בתאונת דרכים כשהיה בן שנתיים. באותה עת אמו הייתה בהריון.
פרנקל למד קורס יסוד בן שנה באקדמיה המלכותית לאמנות דרמטית (RADA) לפני שהמשיך ללימודי תואר ראשון באמנויות מהאקדמיה למוזיקה ואמנות דרמטית בלונדון בשנת 2017.
קריירה

בשנת 2017 שיחק פרנקל בתיאטרון במחזה "The Knowledge" .
בשנת 2019 שיחק בסרט "חיים שלי" בו כיכבו אמיליה קלארק והנרי גולדינג. שנתיים לאחר מכן שיחק במיני סדרת הטלוויזיה הנחש.
בשנת 2022 שיחק בסדרת הטלוויזיה האפית בית הדרקון.
פילמוגרפיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019 | חיים שלי | פביאן |  |
| 2019 | NYPD Blue | תיאו סיפוביץ' | פרק אחד  |
| 2021 | הנחש | דומיניק רנלאו | מיני סדרה; 4 פרקים  |
| 2021 | An Uncandid Portrait | גאספר | פרק אחד."  |
| 2022 | בית הדרקון | סר כריסטון קול |  |
| 2022 | Venice at Dawn | דיקסון |  |
| TBA | The Actor |  |  |
| TBA | Task | אנתוני | מיני-סדרה עתידית של HBO |
תיאטרון

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | The Knowledge | כריס | תיאטרון צ'רינג קרוס, לונדון  |
הערות שוליים

↑  Seth, Radhika (9 באוגוסט 2022). "House Of The Dragon Star Fabien Frankel Is Ready To Slay". נבדק ב-11 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "2017 graduates". LAMDA. נבדק ב-25 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Variety's 10 Brits to Watch for 2021: A Celebration of Talent". 24 בנובמבר 2021. נבדק ב-25 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Radhika Seth, House Of The Dragon Star Fabien Frankel Is Ready To Slay, British Vogue, ‏2 ביולי 2022
↑  Michelle Mehrtens, Game Of Thrones Prequel Adds Last Christmas Actor In Key Role, Screen Rant, ‏5 במרץ 2021
↑  Radhika Seth, House Of The Dragon Star Fabien Frankel Is Ready To Slay, British Vogue, ‏2 ביולי 2022
↑
↑  Mehrtens, Michelle (15 באפריל 2021). "Game Of Thrones Prequel Adds Last Christmas Actor In Key Role". נבדק ב-25 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Andreeva, Nellie (17 בינואר 2019). "'NYPD Blue' sequel casts Fabien Frankel as its lead". Page Six. New York, NY. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Mitchell, Molli (30 בינואר 2021). "The Serpent cast: Who is Fabien Frankel? Meet the Dominique star from The Serpent". נבדק ב-25 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "An Uncandid Portrait". Tribeca Film Festival 2021. נבדק ב-25 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Del Rosario, Nellie (15 באפריל 2021). "'House Of The Dragon': Fabien Frankel Joins Cast Of 'Game Of Thrones' Prequel Series In Major Role". Deadline Hollywood. נבדק ב-27 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  White, Peter (20 בפברואר 2020). ""Fabien Frankel To Star In Brit Indie Feature 'Venice At Dawn'"". נבדק ב-20 בפברואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Knowledge". Charing Cross Theatre. נבדק ב-25 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
המופע של בן שפירו

| --- | --- |

 סוגה:  daily news podcast, news and journalism podcast, פודקאסט פוליטי, news commentary podcast 
 מנחים:  בן שפירו 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 מספר פרקים:  2,000 (נכון ל־25 בדצמבר 2024) 
 הפקה
 חברת הפקה:  The Daily Wire 
 הפצה:  Megaphone by Spotify 
 שידור
 תקופת שידור מקורית:  2015–הווה 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
המופע של בן שפירו (באנגלית: The Ben Shapiro Show) הוא פודקאסט יומי ותוכנית רדיו בהפקת "The Daily Wire" ובהנחיית בן שפירו. התוכנית דורגה כשנייה הכי פופולרית בארצות הברית על ידי Podtrac במרץ 2019.
רשת Westwood One החלה לשדר את הפודקאסט ברדיו באפריל 2018‏. בינואר 2019, הרחיבה Westwood One את הפודקאסט בן השעה לתוכנית נוספת בת שעתיים בשידור חי בכל יום. נכון למרץ 2019, על פי Westwood One, התוכנית של בן שפירו משודרת ביותר ממאתיים ערוצי שידור, כולל ב-9 מעשרת המובילים.
בינואר 2019 זכתה התוכנית בתואר "Best News Podcast" (פודקאסט החדשות הטוב ביותר) בטקס הפרסים "Podcast Awards" של iHeartRadio‏.
הערות שוליים

↑  "A Bounce For Ben Shapiro In March Says Podtrac". Inside Radio. 24 באפריל 2019. נבדק ב-11 ביוני 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Ben Shapiro to take his podcast to radio". POLITICO. נבדק ב-28 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ben Shapiro Radio Show Expands To Three Hours Over The Air". Inside Radio. 24 בספטמבר 2018. נבדק ב-16 ביוני 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The Ben Shapiro Show Experiences Explosive Station Growth and Ratings Success by Drawing Younger Listeners to Broadcast Radio". Westwood One. 6 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "2019 iHeartRadio Podcast Awards: Full List of Winners". iHeartRadio. 19 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "'The Ben Shapiro Show' Wins iHeartRadio 'Best News Podcast' Award". The Daily Wire. 19 בינואר 2019. אורכב מ-המקור ב-2019-08-05. {{cite news}}:  (עזרה)
איימי גודמן

| --- | --- |

גודמן נואמת בפסטיבל הירוק בשיקגו, 2010
 לידה:  13 באפריל 1957 (בת 67) ארצות הברית וושינגטון, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 השכלה:  מכללת רדקליף  Bay Shore High School  מכללת האטלנטיק 
 עיסוק:  אשת תקשורת
 תחקירים בולטים:  אקטיביזם תקשורתי, אקטיביזם
 סוג כתב:  מנחה ומגישה הפקת התוכנית:  "Democracy Now!"
 פרסים והוקרה:  פרס אורוול (2009)  פרס תומאס מרטון (2004)  היכל התהילה של י' פ' סטון (2016)  Joe A. Callaway Award for Civic Courage (2001)  פרס חלוץ קרן החזית האלקטרונית (2003)  פרס ג'ורג' פולק (1998)  פרס גנדי לשלום (2012)  פרס הקיום הנכון (2008)  James Aronson Award 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  AmyGoodman.DemocracyNow
 
איימי גודמן (נולדה ב-13 באפריל 1957) היא עיתונאית, שדרנית, פובליציסטית, בעלת טור, כתבת חוקרת ומחברת ספרי עיון יהודיה-אמריקאית.
במהלך הקריירה שלה כעיתונאית חוקרת היא סיקרה את התנועה לעצמאות מזרח טימור ואת מעורבותו של התאגיד "שברון" בניגריה. משנת 1996 גודמן מנחה את "!Democracy Now" – תוכנית חדשות עצמאית בינלאומית המשודרת באופן יומיומי באמצעות הרדיו, הטלוויזיה והאינטרנט בכל רחבי העולם. היא כלת פרסים רבים, בין היתר: פרס תומאס מרטון בשנת 2004 עבור מאבקה למען הצדק, פרס הקיום הנכון בשנת 2008 ופרס איזי בשנת 2009 עבור "הישג מיוחד בתחום התקשורת העצמאית".
בשנת 2012 הוענק לגודמן פרס גאנדי לשלום עבור "תרומה משמעותית לקידום שלום עולמי בר-קיימא". היא המחברת של שישה ספרים, ביניהם: "הרוב המושתק: סיפורי ההתקוממויות, הכיבושים, ההתנגדות והתקווה" (אנגלית, שנת הוצאה: 2012); "דמוקרטיה עכשיו!: עשרים שנים של סיקור התנועות שמשנות את אמריקה" (אנגלית, שנת הוצאה: 2016). בשנת 2016 היא הואשמה בפלילים בעקבות סיקורה את המחאות נגד הנחת קו צינורות הנפט "דקוטה אקסס". הוועד להגנת עיתונאים גינה האשמות אלו והאישומים נגדה הוסרו בתאריך 17 באוקטובר 2016.
קורות חיים

איימי גודמן נולדה ב-13 באפריל 1957 בעיר וושינגטון, מחוז קולומביה, בירת ארצות הברית של אמריקה. שני הוריה היו פעילים חברתיים. ג'ורג' גודמן היה רופא עיניים וחבר מייסד של הסניף המקומי בלונג איילנד של הארגון "רופאים לאחריות חברתית". דורותי גודמן, מורה לספרות ומאוחר יותר עובדת סוציאלית, הייתה שותפה מייסדת של הסניף המקומי של "SANE/Freeze" - קבוצת פעילי שלום. אחד מאחייה של גודמן, דייוויד גודמן, הוא גם כן עיתונאי חוקר וחיבר ביחד עם אחותו מספר ספרים.
גודמן היא בת למשפחה יהודית אורתודוקסית. סבה מצד אימה היה רב אורתודוקסי. היא גדלה בביי שור, ניו יורק. גודמן סיימה את לימודיה התיכוניים בשנת 1975 והיא בוגרת בית הספר התיכון המקומי. היא בעלת תואר אקדמי באנתרופולוגיה של מכללת רדקליף משנת 1984. גודמן למדה שנה של לימודים גבוהים במכללת אטלנטיק בבר הרבור, מיין.
פרסים

איימי גודמן היא כלת פרסים רבים.
היא זכתה בפרס רוברט פ' קנדי עבור סיקור בינלאומי (בשנת 1993, יחד עם אלן נאירן) ואת פרס ג'ורג' פולק (בשנת 1998, יחד עם ג'רמי סקהיל) עבור הדוקומנטרי "Drilling and Killing: Chevron and Nigeria's Oil Dictatorship". ב-1999 היא סירבה לקבל את פרס מועדון התקשורת שמעבר לים, במחאה על התחייבותה של הקבוצה שלא לשאול שאלות מרכזיות את השגריר ריצ'רד הולברוק, אחד מהדוברים באירוע. כמו כן, היא נימקה זאת בכך שהקבוצה בחרה להוקיר את אינדונזיה על יחס טוב יותר כלפי עיתונאים, למרות העובדה שכוחות אינדונזיים הכו ואף הרגו סמוך למועד זה מספר כתבים במזרח טימור הכבושה.
בתאריך 2 באוקטובר 2004 הוענק לה פרס הקהילה המוסלמית לעיתונות מטעם המועצה לקשרי אמריקה-אסלאם. בתאריך 18 בנובמבר 2004 הוענק לה פרס תומאס מרטון עבור מאבקה למען הצדק. ב-2006 היא קיבלה את פרס "Puffin/Nation" עבור אזרחות יצירתית.
גודמן זכתה בפרס הקיום הנכון בשנת 2008. קרן פרס הקיום הנכון שיבחה את מאמציה "לפיתוח מודל חדשני של עיתונות פוליטית עצמאית אמיתית שמנגישה למיליוני אנשים קולות אלטרנטיביים שורשיים של אנשים אשר פעמים רבות מודרים על ידי התקשרות המיינסטרימית".
ב-31 במרץ 2009 הוענק לגודמן ולגלן גרינוולד פרס האיזי הראשון (על שמו של העיתונאי י' פ' "איזי" סטון) עבור "הישג מיוחד בתקשורת העצמאית". הפרס ניתן על ידי מרכז פארק לתקשורת עצמאית של מכללת "Ithaca", מדינת ניו יורק.
במאי 2012 גודמן קיבלה תואר דוקטור לספרות מאוניברסיטת "DePauw", תואר לשם כבוד אשר מוענק עבור הישג משמעותי בתחומי מדעי הרוח והחברה, במקרה זה - לאות הוקרה על עבודתה העיתונאית. באותה שנה היא קיבלה גם את פרס גאנדי לשלום מטעם הארגון "קידום שלום בר-קיימא" עבור "תרומה משמעותית לקידום שלום עולמי בר-קיימא".
בתאריך 16 במאי 2014 הוענק לה תואר דוקטור לספרות לשם כבוד על ידי מכללת "Purchase", אוניברסיטת מדינת ניו-יורק, לאות הוקרה על העיתונאות המתקדמת שלה.
בפברואר 2015 גודמן ולורה פויטארס קיבלו את פרס מפעל החיים על שם י' פ' סטון 2014 מקרן נימן לעיתונאות בהארוורד.
ספרים

איימי גודמן היא המחברת של שישה ספרים:
2004 - "The Exception to the Rulers: Exposing Oily Politicians, War Profiteers, and the Media That Love Them".
נכתב בשיתוף פעולה עם אחיה, כתב "Mother Jones", דייוויד גודמן.
2006 - "Static: Government Liars, Media Cheerleaders, and the People who Fight Back".
גם ספר זה חובר ביחד עם אחיה, דייוויד גודמן. ב-5 באוקטובר 2006 היא התארחה בתוכנית "הקולבר ריפור" על מנת לקדם אותו.
2008 - "Standing up to the Madness: Ordinary Heroes in Extraordinary Times".
גם ספר זה חובר ביחד עם אחיה, דייוויד גודמן. הספר מתאר את היכולות של אזרחים מן השורה להוביל שינוי. ספר זה הופיע ברשימת רבי המכר של הניו יורק טיימס.
2009 - "Breaking the Sound Barrier".
קובץ של טורים אשר נכתבו עבור "King Features Syndicate" (עם הקדמה מאת העיתונאי ביל מויירס). במאמרה הראשון נכתב: "הטור שלי יכיל קולות שמודרים בתדירות כה גבוהה, אנשים שעמדותיהם זוכות להתעלמות בדרך כלל בתקשורת, נושאים אשר מסולפים ואף מוגחכים על ידי הזרם המרכזי".
2012 - "The Silenced Majority: Stories of Uprisings, Occupations, Resistance, and Hope".
2016 - "Democracy Now!: Twenty Years Covering the Movements Changing America".
נכתב עם דייוויד גודמן (אחיה) ודניס מויניהאן (בעלה).
סרטים

בשנת 2006 גודמן קריינה את הסרט "One Bright Shining Moment: The Forgotten Summer of George McGovern". זהו סרט דוקומנטרי אשר מתאר את קורות ונסיבות חייו של ג'ורג' מקגוורן, תוך התמקדות בהתמודדותו הכושלת בבחירות 1972 לנשיאות ארצות הברית.
גודמן נואמת בפסטיבל "עצמה לאי-האלימות", סן פרנסיסקו, 2004
גודמן, צולם ב-2016
איימי גודמן, מנחת התוכנית "דמוקרטיה עכשיו!", נואמת נאום מכונן בוועידה הלאומית לרפורמה בתקשורת בדנוור, קולורדו.
הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות

.
| --- | --- |
 תחום:  פסיכיאטריה 
 תסמינים:  ליקוי בתפקודים הניהוליים, מיקוד יתר, rejection sensitive dysphoria, emotional dysregulation, אימפולסיביות, distractibility 
 טיפול:  טיפול מותאם אישית, רב-מערכתי; עשוי לכלול: טיפול תרופתי  טיפול פסיכולוגי  הדרכה פסיכו-חינוכית
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/289350 
 DiseasesDB:  6158
 MeSH:  D001289
 MedlinePlus:  001551
 OMIM:  143465
 סיווגים
 DSM-5:  314.00, 314.01 
 ICD-10:  F90.0
 ICD-11:  6A05 
 
הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות, (לפי האקדמיה ללשון העברית: הַפְרָעַת קֶשֶׁב וּפְעַלְתָּנוּת יֶתֶר) או בקיצור הפרעת קשב (מוכרת כ-ADHD, ראשי תיבות באנגלית של Attention Deficit Hyperactivity Disorder), היא הפרעה נוירו-התפתחותית שתסמיני הליבה שלה הם קשיי קשב וקשיי ריכוז, היפראקטיביות (פעלתנות יתר) ואימפולסיביות. עם זאת, לא כל התסמינים חייבים להופיע כדי לענות על הקריטריונים של אבחנת הפרעת קשב.
הפרעת קשב היא תופעה שכיחה הקיימת בקרב כ-7%-10% מהאוכלוסייה.
היא מתפתחת במשך חמש שנות החיים הראשונות. בהתאם לכך, ניתן למצוא אותה בכל שכבות הגיל, כולל תקופת הבגרות והזקנה.
הפרעת קשב יכולה לבוא לידי ביטוי בכל תחומי החיים. היא עלולה להפריע בלמידה, בעבודה, ביחסים בין-אישיים ובפעילויות הטיפול העצמי. במהלך השנים נשמעו טענות כי חלק גדול מההפרעה נעלם וקיימת דעיכה עצמונית של התסמונת. ואכן, בחלק לא מבוטל מהילדים שלקו ב-ADHD פחת החלק ההיפראקטיבי ב-50% כל חמש שנים לאחר גיל 15 שנים. אולם, למרות הדעיכה בפעילות היתר, לא נמצאה דעיכה דומה בחלק הקשור לקשב ולריכוז. שני שלישים מכלל הילדים הלוקים מהפרעת קשב בילדות ממשיכים ללקות בהפרעה בצורתה המלאה או החלקית גם מעבר לגיל 18 שנים.
בהתאם לכך, רבים מהחוקרים והעוסקים בתחום זה טוענים כי כל מקרה של הפרעת קשב צריך להיות מאובחן ומטופל באופן יעיל. בנוסף, הפרעת קשב מאופיינת בתחלואה נלווית משמעותית, כך שלעיתים קרובות קיים יותר ממקור אחד הגורם לתסמינים; איתור או שלילה של מקורות נוספים לתסמינים נעשה במסגרת תהליך אבחון הפרעת קשב, ומסייע להתאים את הטיפול לכל אדם באופן אישי.
אף על פי שהתפקוד האקדמי עלול להיפגע בעקבות הפרעת קשב, היא אינה מוגדרת על ידי המדריכים האבחוניים DSM ו-ICD כלקות למידה. זאת משום שהתפקוד בתחום זה אינו מושפע בהכרח מהפרעת הקשב, ומשום שהיא יכולה לפגוע גם בתחומים שאינם אקדמיים.
כמו כן, אין קשר בין המנגנונים העומדים בבסיס לקויות הלמידה דיסלקסיה, דיסגרפיה ודיסקלקוליה לבין אלו של הפרעת קשב.
עם זאת, יש המכלילים גם מיומנויות הקשבה כתחומי למידה שנפגעים בלקות למידה, ולפיכך הם כוללים בהגדרת לקויות הלמידה גם קשיים כגון הפרעת קשב.
היסטוריה ומחקר

ההיסטוריה של הפרעת קשב מתייחסת לתהליכים המדעיים, החברתיים והממסדיים של העיסוק בהפרעת קשב. תהליכים אלו עוסקים במחקר, בהגדרה, באבחנה, בטיפול הנפשי והרפואי של ההפרעה. לאורך השנים חלו שינויים בהבנה ובהתייחסות להפרעת הקשב.
האגודה הפסיכיאטרית האמריקאית מוציאה לאור את המדריך לאבחון וסטטיסטיקה של הפרעות נפשיות DSM, אשר מלווה את ההיסטוריה והמחקר של הפרעת קשב ומושפע ממנה בו זמנית. מדריך זה כולל את ההגדרה של הפרעת קשב ואת ההנחיות לאבחון. ברמת הפרט הגדרה זו משפיעה על אופן קביעת האבחנה וההמלצות הטיפוליות המבוססות עליה. ברמת הכלל ההגדרה משפיעה על התפתחות המחקר בתחום משום שהיא משמשת כקו מנחה לבחירת אוכלוסיית המחקר שמתוכה נערך איסוף הנתונים המשמש את אנשי המקצוע להסקת מסקנות. תוצאות המחקרים משפיעות בתורן על ניסוח ההגדרה משום שהאגודה הפסיכיאטרית האמריקאית מעדכנת את ה-DSM באופן תקופתי, לאור הידע המחקרי והמקצועי שנצבר בין פרסומה של מהדורה חדשה למהדורה שקדמה לה. תהליך זה אינו ייחודי להפרעת קשב; הוא משותף לכל ההגדרות הכלולות במדריך ומשקף את ההתפתחויות במחקר המדעי, שכן מחקרים ותגליות משנים באופן תדיר את הידע האנושי אודות העולם.
ככל שהמחקר בתחום מתפתח, מתגבשת הבנה טובה יותר על השכיחות ואופן הביטוי של הפרעת הקשב במהלך החיים בהתחשב בגורמים שונים כמו סוג ועוצמת ההפרעה, קיומה של תחלואה נלווית, הבדלי מגדר, השפעות של אבחון וטיפול בגיל מוקדם ועוד.
המקור להפרעות קשב, ריכוז והיפראקטיביות

הפרעת קשב היא הפרעה נוירו-ביולוגית מורכבת המקושרת לתפקוד לקוי של מוליכים עצביים, שהם מולקולות המשמשות להעברת מסרים בין תאי העצב במערכת העצבים באמצעות תהליך של העברה סינפטית.
המוליך העצבי העיקרי המעורב בהפרעת קשב הוא דופמין. שיווי המשקל בין פעילות הדופמין לבין פעילות המוליכים העצביים סרוטונין ונוראדרנלין, נחשב לגורם משמעותי בהבנת האטיולוגיה של ההפרעה.
לדופמין יש תפקיד מרכזי באפנון של יחס אות לרעש במערכת העצבים, המשפיע על רמת התנודתיות והקיבולת של המערכת הנוירו-קוגניטיבית.
למעשה, הדופמין חיוני לשליטה על הפעילות הקוגניטיבית בקליפת המוח הקדם-מצחית. בהתאם לכך, יש לו תפקיד מרכזי גם בתפקודים קוגניטיביים, בפעילות של זיכרון העבודה, בתפקודים ניהוליים ובמערכת החיזוק. פעילות הדופמין במרווח הבין-תאי (סינפסה) שבמוחו של אדם עם הפרעת קשב, נמוכה מזו האופיינית למוח אדם ללא הפרעת קשב. בהתאם לכך, תרופות מעוררות המגבירות את פעולתו של הדופמין מביאות להקלה בתסמינים של ההפרעה. הקלה זו מקושרת לשונות בגֵנים המעורבים בפעילות של מוליך עצבי זה, כמו קולטני הדופמין, לנשא הדופמין ולאללים שונים של גן ה-COMT, גן המקודד את האנזים catechol-O-methyltransferase המפרק תרכובות אורגניות מסוג קטכולאמין (כמו דופמין) בנוזל החוץ-תאי.
מכיוון שהבסיס הגנטי של הפרעת קשב מערב מספר גנים, אשר לכל אחד מהם יש השפעה עצמאית קטנה, וריאציות בפגיעה הגנטית יכולות להסביר חלק מהשונות של התסמינים בין אנשים עם הפרעת קשב.
הפרעת קשב היא תורשתית ולכן ישנם מקרים רבים שבהם יותר מבן משפחה אחד סובל מהפרעה זו.
מכיוון שהביטוי של נטיות תורשתיות מושפע מיחסי הגומלין עם הסביבה, יכולה להיות להפרעה זו השפעה על רמת התפקוד, ההישגים ואיכות החיים של אדם הלוקה בה. על כן להפרעת קשב יש ביטויים מגוונים בגילים שונים, בהתאם למכלול התכונות של האדם והסביבה שבה הוא חי.
לא נמצא קשר ישיר בין תזונה להפרעת קשב, כך שבמדינות מפותחות שאין בהן חסך תזונתי משמעותי, אין משמעות מיוחדת לדיאטה הספציפית של הילד בהקשר זה. כמו כן, למרות הניסיונות שנעשו למציאת טיפול תזונתי להפרעת קשב, לא הוכח קשר כלשהו בין תזונה לשיפור אפשרי בהפרעה.
תסמיני הליבה של הפרעת קשב

התסמינים הנובעים באופן ישיר מהבעיות הנוירולוגיות של הפרעת קשב מתחלקים למספר קבוצות עיקריות: קשב וריכוז, היפראקטיביות, ואימפולסיביות.
תסמיני ליבה אלו עלולים לפגוע בתפקוד האדם בתחומים רבים - בבית, בקהילה, בלימודים או בעבודה. בנוסף, התסמינים של הפרעת קשב עלולים לפגוע לא רק באנשים עם הפרעת קשב, אלא גם באלו שבסביבתם.
על פי רוב, הביטוי הראשוני של התסמינים מתרחש כבר בילדות מתקופת גן הילדים והם יכולים להופיע גם אצל ילדים מתחת לגיל שלוש.
מכיוון שהפרעת הקשב לא נוטה לדעוך בגיל מסוים, התסמינים יכולים ללוות את האדם גם בגיל הבגרות. עם זאת, בחיים הבוגרים יכולים להיות לאותם התסמינים ביטויים שונים ומעודנים יותר.
כמו כן, הביטוי של התסמינים יכול להשתנות על פי הקשר, משום שאופן ומידת השפעתם על התפקוד, מושפע בין היתר גם מהסביבה ומהמצב בו נמצא האדם ברגע מסוים.
למשל: סביבות מתגמלות מאוד אשר מספקות מוטיבציה חיצונית גבוהה, מאופיינות בקצב מהיר, שינויים וחידושים יכולות לתרום לתפקוד של אנשים עם הפרעת קשב.
מבחינה זו הבדל משמעותי נוסף בין ילדים ומבוגרים עם הפרעת קשב, הוא שלמבוגרים ישנה יכולת גבוהה יותר לשלוט בתנאים החיצוניים ובשגרת היום יום שלהם. אך יש לקחת אפשרות זו בעירבון מוגבל, משום שלעיתים קרובות יכולת הבחירה של האדם מוגבלת על ידי גורמים חיצוניים שאינם בשליטתו, למשל: מיקום גאוגרפי, רמה סוציו-אקונומית, גישה למשאבים וכו.
תסמיני הליבה של הפרעת קשב > קשב וריכוז

אחד מתסמיני הליבה של הפרעת קשב הוא ליקוי או הנמכה ביכולת הקשב והריכוז, כך שאנשים עם הפרעת קשב מתלוננים על קושי להתרכז בפעילות מסוימת לאורך זמן. כמו כן, אנשים עם הפרעת קשב מאופיינים גם בפגיעה בקשב החזותי.
הקשב הכרחי לפעולות המוּדעוֹת והלא-אוטומטיות הנעשות בזיכרון העבודה.
הנמכה בתפקודי הקשב יכולה לפגוע בקליטה ובעיבוד של מידע סביבתי בדרכים שונות. הקושי לשים לב לפרטים עלול להקשות על איתור ועל זיהוי גירויים סביבתיים חשובים. אחת הסיבות לכך היא שהיעדר הפניית קשב לעצמים שנמצאים בשדה הראייה, עלול ליצור עיוורון קשבי אשר ימנע את התפיסה הקוגניטיבית שלהם ועל ידי כך גם את המודעות של האדם לעצם קיומם. עם זאת, הקושי להתעלם מגירויים חיצוניים או ממחשבות פנימיות של האדם עלול להגביר את הנטייה למוסחות ולהיצף מידע, ולפגוע בתפקוד כאשר הם אינם רלוונטיים לפעולה שבה עוסק האדם באותה עת.
כמו כן, אנשים עם הפרעת קשב, עלולים להתקשות בהסטה קוגניטיבית של תשומת הלב שלהם ממוקד אחד לאחר בהתאם לצורך.
הפרעת קשב מקושרת לנדידת מחשבות ספונטנית ואינטנסיבית, שכנראה נגרמת מפגיעה ביכולת הוויסות של רשת ברירת המחדל.
בהתאם לכך, אנשים המתאפיינים בחוסר קשב נוטים לחולמנות, נתפסים על ידי הזולת כמי שאינם מקשיבים, נוטים לאבד חפצים ולהיות שכחנים בפעילות יומיומית.
בהתאם לכך הפרעת קשב מאופיינת בחוסר ארגון, שאינו נובע מהתנגדות או אי הבנה. בחיי היום יום חוסר הארגון יכול לבוא לידי ביטוי בין היתר בנטייה לאי סדר ובלגן במשק הבית, בתיק ובסביבת העבודה.
הפגיעה בתפקודי הקשב יכולה להשפיע באופן עקיף על תפקודי זיכרון. כדי לשלוף מידע מהזיכרון, תחילה יש לקודד אותו בזיכרון, תהליך שנפגע בקרב אנשים עם קשיי קשב כבר בשלב הקלט. הפגיעה בזיכרון נוצרת גם בשל פגיעתם של קשיי הקשב בסוגים השונים של מאגרי הזיכרון כגון זיכרון העבודה, אשר מקושר לזיכרון לטווח קצר, שממנו המידע הנקלט מהסביבה מועבר לזיכרון לטווח ארוך לצורך אחסון קבוע ויציב. גם קשיי ההתארגנות שיוצרת הפגיעה בקשב עשויים להוביל לפגיעה ביכולת הארגון של המידע בזיכרון, ובעקבות זאת לפגיעה ביכולת השליפה.
ההשלכות המשניות של קשיי הריכוז יכולות להיווצר כבר בגיל הרך ובגיל בית הספר, למשל הפער שנוצר בין יכולתו האמיתית של התלמיד לבין ציוניו והערכות מוריו בבית הספר ובגן. השלכות אלו עלולות לפגוע גם בהיבטים לא אקדמיים, כמו הפן החברתי, הרגשי וההתנהגותי. לדוגמה, כאשר ילד עם הפרעת קשב מתקשה להתרכז ונוטה לחולמנות בעת הקניה של חומר חדש בגן הילדים, הוא עשוי לקבל משוב שלילי מהגננת. תלמידים עם הפרעת קשב ללא פעלתנות יתר עשויים להיתפס לעיתים בעיני הצוות החינוכי כבעלי יכולת נמוכה או כחסרי מוטיבציה ואיטיים.
תסמיני הליבה של הפרעת קשב > קשב וריכוז > אוטומטיות

תהליכי עיבוד מידע מודעים ונשלטים מצריכים משאבי קשב רבים. להבדיל, תהליכי עיבוד מידע אוטומטיים אינם מכוונים או נשלטים באופן רצוני, הם יעילים ביותר ומתרחשים מחוץ למודעות של האדם.
האוטומטיות היא השלב המתקדם ביותר בתהליך הרכישה של מיומנות. ההשפעה של ההנמכה ביכולות הקשב והריכוז פחות משמעותית עבור תהליכים אוטומטיים שהאדם כבר מיומן בהם, משום שהם אינם דורשים מאמץ מכוון ומודע.
ביצוע ראשוני של פעולה מסוימת על סמך חיקוי או הנחיות יכול להיות איטי ומביך. שלב זה של תהליך הלמידה מצריך משאבי קשב רבים ולכן האדם העוסק בו לא יהיה פנוי לעבד ולהגיב לגירויים אחרים בסביבה. משום שהאוטומטיות נרכשת באופן הדרגתי על ידי אימון, יש לתרגול ולהתנסות חשיבות רבה לקידום יכולת התפקוד במקרים אלו. כך נוצר מצב הדומה למלכוד 22, שכן מצד אחד אוטומטיזציה של מיומנות מסוימת יכולה לאפשר לאנשים עם הפרעת קשב לתפקד ברמה גבוהה חרף קשיי הריכוז, אך מצד שני אותם הקשיים עלולים להוות מכשול משמעותי להשגתה.