פרשת השימוש ברוגלה במשטרת ישראל
חשיפת הפרשה

ב-18 בינואר 2022 טען העיתונאי תומר גנון ב"כלכליסט", שמשטרת ישראל השתמשה בתוכנה כדי לפרוץ מרחוק לטלפונים של אזרחים ישראלים, שאינם עבריינים או חשודים, ללא צווי חיפוש או צווי האזנה, ובאמצעותה בוצעו מעקבים אחרי פעילים במחאה נגד ממשלת ישראל השלושים וחמש, עובדים בחברה ממשלתית וראש עיר במסגרת חקירה סמויה. לאחר שהושגו ראיות באופן לא חוקי, טענה משטרת ישראל, כי יש בידה 'מידע מודיעיני' שמצדיק חקירה גלויה. במצב זה ביקשה המשטרה אישור חיפוש במכשירי הטלפון ומהם הוציאה את המידע, והפעם, באופן חוקי. על פי התחקיר, השימוש בתוכנה היה ממודר במשטרת ישראל, ואת האישור להפעלת התוכנה כנגד אזרח נתנו קציני משטרה ללא כל אישור משופט או רשות חיצונית.
משטרת ישראל הכחישה וטענה, כי "פעילות המשטרה בתחום זה נמצאת תחת פיקוח ובקרה באופן רציף, על ידי היועץ המשפטי לממשלה וגורמים משפטיים חוץ ארגוניים נוספים". כעבור יומיים הקים היועץ המשפטי לממשלה צוות לבדיקת הטענות.
ב-23 בינואר 2022 פרסם העיתונאי יואב יצחק כי משטרת ישראל השתמשה בתוכנת פגסוס גם נגד מעורבים במשפט נתניהו.
בין האנשים שפירט היו ג'יימס פאקר, יאיר נתניהו, עוזריו של נתניהו עופר גולן, יונתן אוריך, ושאול אלוביץ'. לאחר מכן, פורסמו חלקים נוספים בתחקיר וכן דיווחים נוספים מכתבים אחרים.
לאחר כמה ימים נאמר מטעם המשטרה: "לאור הפרסומים בנושא, משטרת ישראל ביצעה בדיקות בנוגע למקרים בהם נטען כי המשטרה ביצעה פעולות החורגות מסמכויותיה בעת הפעלת האזנת סתר באמצעות אמצעים טכנולוגיים המאפשרים קליטת תקשורת בין מחשבים. לאחר בדיקה ראשונית העברנו ממצאים אלה אל היועץ המשפטי לממשלה, ועל בסיסם יצאה הודעתו מ-20 בינואר". באותה הודעה אמר היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, כי לפי המידע שהוצג על ידי המשטרה עד אז, היא נהגה על פי חוק, ורק על פי צו של בית משפט. במשטרה הודו ב-2 בפברואר כי "בבדיקה נוספת מאוחרת יותר, שנעשתה עוד טרם הקמת צוות הבדיקה, התגלו ממצאים נוספים המשנים בהיבטים מסוימים את מצב הדברים. נוכח האמור הנחה היועמ"ש לנקוט מהלכים מידיים כדי למנוע אפשרות לחריגה מסמכות - והמשטרה תפעל בהתאם".
בהמשך נטען, כי במסגרת האירוע השתמשה המשטרה בתוכנת הריגול על מנת לעקוב גם אחרי חשודים בתיק 4000. בתגובה פנו פרקליטיהם של בני הזוג אלוביץ' ובנימין נתניהו לבית המשפט, בדרישה להורות לפרקליטות לחשוף את החומרים שנחשפו בחקירותיו באמצעות תוכנת פגסוס. נטען גם, כי שימוש בתוכן הטלפון הותר בצו בחקירה ב"פרשת בזק", שנחקרה ברשות ניירות ערך וממנה נולד לימים תיק 4000 ובה הוגשו כתבי אישום נפרדים. במהלך התיק ניתן צו נוסף. בית המשפט הורה לפרקליטות להגיב על הפרסומים ולהבהיר האם נעשה שימוש בתוכנה במסגרת חקירת הפרשות, וביטל יום דיונים שנקבע בכדי להמתין לקבלת עמדת הפרקליטות.
ב-7 בפברואר 2022 פרסם תומר גנון ב"כלכליסט" את הטענה שהיה שימוש ברוגלה גם בניידים של מנכ"לים, ראשי ערים, פעילי מחאות אחרות, מקורבי נתניהו ועוד. לפי הפרסום, בין האנשים שנפרצו הניידים שלהם היו קרן טרנר אייל, שי באב"ד, אמי פלמור, רמי לוי, יאיר כץ, אבירם אלעד, דודו מזרחי מנכ"ל בזק, סטלה הנדלר, ואנשים הקשורים לתיק 4000, בהם אבי ברגר, אילן ישועה, אבנר נתניהו, טופז לוק, יונתן אוריך, איריס אלוביץ', ושלמה פילבר, וראשי המועצות והעיריות יורם שמעון, מרים פיירברג, מוטי ששון ויעקב פרץ ובני משפחותיהם. לפי הפרסום, בכל המקרים שפורטו נעשה שימוש בתוכנה ללא צו בית משפט, לא לצורך איסוף ראיות, אלא לשם השגת מידע מודיעיני על ידי יחידת הסיגינט. המידע הועבר לשוטרי סיור תחת חיסיון על אופן השגתו. ההסבר המקובל היה "מידע אגבי" או "מקור חד פעמי". באותו יום פרסם גם יואב יצחק כי המשטרה האזינה לאלפי אנשים, וביניהם שלמה דרעי, אחיו של אריה דרעי, משה הבא, מיכאל מירלשווילי, דוד ביטן, דב צור, שורה של קבלנים וכן מקורבים לנוני מוזס.
למחרת פורסם שלפי ממצאי הבדיקה הראשונית, לאחר קבלת צו מבית המשפט, המשטרה ניסתה להתקין תוכנה בניידים של החשודים שלמה פילבר ואיריס אלוביץ'. פרסום אחר טען כי המשטרה ניסתה, באישור בית המשפט, לפרוץ לשלושה ראשי רשויות מקומיות: מרים פיירברג, יעקב פרץ והשלישי – או יורם שמעון ממבשרת ציון או מוטי ששון מחולון. לפי הפרסום רק אחד מהניסיונות צלח. במקרה של אישים אחרים, כמו מנכ"לים של משרדי ממשלה, נטען שיש הבדל בין היעד שנגדו פעלה המשטרה לבין הנספח. כלומר, היעד שאליו האזינו יוקלט לאחר מתן צו גם כאשר הוא שוחח עם אחרים, המוגדרים כנספחים (כמו מנכ"ל).
בעקבות "כלכליסט" עסקו בנושא אמצעי תקשורת נוספים, ולפיהם בשנת 2013, בתקופת כהונתו של המפכ"ל יוחנן דנינו, רכשה משטרת ישראל את התוכנה. הפעלתה החלה בתקופת כהונתו של רוני אלשיך כמפכ"ל, בחדר בקרה מיוחד. לדברי המשטרה, הגרסה שנרכשה אינה מוציאה את כל התכנים במכשיר, אלא רק את הנתונים מרגע הדבקת המכשיר ברוגלה. לפי דיווח עיתונאי, בשלוש שנות כהונת רוני אלשיך פעלה המשטרה באמצעות התוכנה נגד 90 יעדים ייחודיים, ובשנתיים של מוטי כהן כממלא מקום המפכ"ל – נגד 150 יעדים. כמו כן, ניתן לבחון את היסטוריית השימוש בתוכנה בקובץ הלוג שלה. ב"כלכליסט", לעומת זאת, נטען שקיימת יכולת למחוק או להעלים את המידע הזה מהפלטפורמה.
שי באב"ד, קרן טרנר אייל ואמי פלמור פנו לחברה פרטית במטרה לברר האם בוצעה פריצה לטלפונים שלהם. לפי החברה הפרטית, ZECOPS, אכן בוצעה פריצה לטלפונים הניידים שלהם, אך לא על ידי המשטרה ולא באמצעות תוכנת פגסוס. לפי הערכת החברה נעשתה הפריצה לטלפונים של המנכ"לים לשעבר על ידי מדינה זרה.