עמוס דב סילבר
ביוגרפיה

סילבר גדל והתחנך במשפחה חרדית מצפת, ולו 6 אחים ואחיות. אימו רות ממוצא תוניסאי ואביו ירחמיאל רוברט היה יהודי אמריקאי שעלה לישראל מקווינס, ניו יורק.
בגיל 15 עזב לירושלים ובמקביל להליך היציאה בשאלה התחיל לעשן קנאביס. לאחר שירותו הצבאי כלוחם בגדוד נחשון, עבד בעבודות מזדמנות בירושלים.
ב-2012 נעצר לתשעה ימים על גידול עציץ קנאביס.
ב-2013 סוחרי קנאביס החלו להשתמש בפרופיל הפייסבוק האישי שלו כצינור תקשורת בין סוחרי קנאביס לציבור הרחב.
ב-20 באפריל 2014 לרגל יום המריחואנה הבין-לאומי, ארגן סילבר את אירוע "ליל הבאנגים הגדול" הראשון בירושלים, שלאחר מכן הפך למסורת המתרחשת ומצוינת בתאריך זה מדי שנה בירושלים. אירוע זה נחשב חדשני ומעורר מחלוקת רבה ועל כן יומיים לפני האירוע נעצרו סילבר ושותפו עופר בר טוב על ידי המשטרה בגין הסתה לדבר עבירה והמרדה, ולא זכו להשתתף באירוע.
באוגוסט 2014 נעצר על מכירת גרם מריחואנה לשוטר סמוי ובינואר 2015 נשפט לתשעה חודשי מאסר.
במהלך שהותו בכלא ניהל מאבק בבג"ץ נגד שירות בתי הסוהר על זכותו לקבל ארוחה טבעונית.
במרץ 2015 חשף את תמונתו של השוטר הסמוי שעצר אותו. סילבר, בעל אזרחות אמריקאית עשה רילוקיישן באותה שנה לניו יורק, בארצות הברית וב-2016 החל לעבוד בחווה לגידול קנאביס.
במרץ 2017 החליט סילבר להעביר את מסחר הקנאביס מפרופיל הפייסבוק האישי שלו לקבוצת "טלגראס" באפליקציית הטלגרם שמשכה מאות אלפים בתוך זמן קצר.
ב-20 באפריל 2017  וכן גם ב-2018 לרגל יום המריחואנה הבין-לאומי, ארגן סילבר 2 אירועי "ליל הבאנגים" נוספים בירושלים, ביחד עם חבריו למיזם טלגראס, בעודו שוהה באותה העת בארצות הברית.
ב-12 במרץ 2019 הודיעה משטרת ישראל על מעצרם של 42 מנהלים מארגון טלגראס, בהם גם סילבר שנעצר באוקראינה לאחר שהוזמן בתרגיל עוקץ לחתונתו של מנהל בטלגראס שהפך לעד מדינה ועבד עם המשטרה.
ב-16 באוגוסט 2019 דחה בית המשפט באוקראינה את ערעורו השני של סילבר בבקשת ההסגרה לישראל. ההסגרה לא הייתה חוקית מכיוון שסילבר הגיש בקשת מקלט באוקראינה, אך שלושת השופטים ששחררו אותו למעצר בית, הוחלפו לפתע בדיון שאחריו. סילבר שהובא ישירות מבית המשפט לנמל התעופה הבינלאומי בוריספיל שבקייב, הצליח לאחר הבידוק הביטחוני לחמוק מהשוטרים.
יום לאחר מכן, ב-17 באוגוסט 2019 נתפס סילבר בעיר אומן. שלושה אנשי ביטחון אוקראינים נעצרו בחשד שסייעו לו להימלט.
ב-18 באוגוסט 2019 הוסגר סילבר לישראל והועבר לחקירה ביחידת להב 433. מעצרו הוארך ל-12 ימים כחשוד בניהול ארגון פשיעה, סחר בסמים, הלבנת הון ועבירות מס.
בשנת 2019 הוגש נגדו כתב אישום בגין ניהול ארגון פשע, סחר בסמים, סחיטה באיומים, תיווך לסחר בסמים מסוכנים והדחת קטינים לסמים מסוכנים.
בישראל יש כאלו הרואים בו מהפכן וסמל לחופש האזרח נגד השלטון, ובדיון הארכת מעצרו התקבל במחיאות כפיים.
לקראת הבחירות לכנסת ה-23 הוצב סילבר במקום השני ברשימת מפלגת עוצמה ליברלית-כלכלית, אולם יושב ראש ועדת הבחירות, השופט ניל הנדל, החליט לפסול אותו מריצה לכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת ה-25 שהוקדמו ל-1 בנובמבר 2022 הגיש בקשה להקמת מפלגה חדשה תחת השם "יש כיוון בראשות עמוס דב סילבר". ב-19 באוקטובר של אותה שנה שוחרר למעצר בית ובבחירות שהתקיימו בסמיכות זכתה הרשימה בראשותו ב-1,215 (0.03% מהקולות) ולא נבחרה לכנסת.
ב-7 במאי 2024 חתם סילבר על הסדר טיעון של 8 שנות מאסר (אחרי שריצה 3 וחצי שנים מתוכם) מול ראש מחלקת הסייבר בפרקליטות, עורך הדין חיים ויסמונסקי. גישור זה נוהל על ידי סגן נשיא בית המשפט המחוזי דאז השופט בני שגיא, ובו מקלים על עונשם של חבריו, שאר נאשמי טלגראס בתיק, וכן מסירים את האישומים שלו על סחיטה באיומים וכן הדחת קטינים לסמים מסוכנים אך השאירו את האישום לניהול ארגון פשיעה (אישום משותף לו ולנאשם אחר בתיק, שעודן במקום "ראש ארגון פשע"). כחלק מתנאי הסדר הטיעון עליהם חתם סילבר, קבע השופט שגיא כי לסילבר אסור להוריד את אפליקציית טלגרם וכן דפדפן Tor למכשירו, וכן שסילבר יהיה חופשי (מעצר בית לילי ללא כתובת), במשך כחצי שנה, זאת לאחר שהוצג בכל 11 הארכות מעצר הבית שלו בבית המשפט העליון כאדם מסוכן לציבור ושאין לשחררו, עם תנאי מעצר בית נוקשים ביותר.
ב-26 בספטמבר 2024 במסגרת דיון טיעונים לעונש בתיק טלגראס, הסיר השופט שגיא את המעצר בית הלילי.
ב-21 בנובמבר 2024 התקיים דיון גזר דין של סילבר ושאר הנאשמים בתיק טלגראס. בדיון זה נקבע כי יחזור למאסר בפועל בכלא ניצן (אלא אם יוחלט אחרת מול שב"ס), בתאריך ה-21 באפריל 2025, יום לאחר יום המריחואנה הבינלאומי לאותה שנה.