stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2010
הערות שוליים

↑  איהאב ח'טיב
↑  נטע בלאט שורק ז"ל, באתר האינטרנט של המועצה אזורית זכרון יעקב
↑  בועז ווליניץ‏, אחיה של נטע שורק: "המשטרה התרשלה בחקירה", באתר וואלה, 26 בינואר 2011
↑  יואב זיתון, אילנה קוריאל, אליאור לוי, עשור אחרי: מחבל מואשם במעורבות בפיגוע שבו נהרגו אלירז פרץ ואילן סביאטקובסקי, באתר ynet, 9 באוגוסט 2020
↑  איילה חננאל וניר יהב‏, 2 שוטרי מג"ב נפצעו בניסיון פיגוע דריסה בי-ם, באתר וואלה, 11 ביוני 2010
↑  יהושע בריינר ואריאל נוי‏, פיגוע הירי ליד חברון: אחד השוטרים מת מפצעיו, באתר וואלה, 14 ביוני 2010
↑  חזקי עזרא, מקום הפיגוע, המחבלים ביצעו וידוא הריגה - וידאו, באתר ערוץ 7, 31 באוגוסט 2010
↑  יואב זיתון, אילנה קוריאל, אליאור לוי, שני פצועים בינוני וקל בפיגוע ירי ליד רמאללה, באתר ynet, 2 בספטמבר 2010
↑  יהושע בריינר‏, פיגוע ירי ליד חברון: אישה הרה נפצעה באורח בינוני, באתר וואלה, 11 ביוני 2010
| פיגועי טרור נגד ישראלים בעשור השני של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | תקיפת שגרירות ישראל במצרים (9 בספטמבר 2011) • הפיגועים נגד הדיפלומטים הישראלים בהודו ובגאורגיה (13 בפברואר 2012) • פיגוע הירי בטולוז (11 במרץ 2012) • הפיגוע באוטובוס בנמל התעופה בורגס (18 ביולי 2012) • פיגוע ההתאבדות באיסטנבול (מרץ 2016) (19 במרץ 2016) • התקרית בשגרירות ישראל בעמאן (23 ביולי 2017) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
שמעון צבי הורוביץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1870 י"ב בסיוון תר"ל 
 פטירה:  1946 (בגיל 76 בערך) ב' בתשרי תש"ז 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מקום פעילות:  ירושלים
 תקופת הפעילות:  ?–1946 
 השתייכות:  מקובלים, רבני ירושלים
 תחומי עיסוק:  ש"ס, הלכה, קבלה
 רבותיו:  הרב שמואל סלנט, הרב ששון בכר משה
 חיבוריו:  "שם משמעון", 'קול מבש"ר', "סנגוריא", "אילנא דחיי" (בכתב יד) ועוד
 
 תפקידים נוספים:  שליח מקובלי ירושלים לאסיה לחקר עשרת השבטים
 
הרב שמעון צבי הורוביץ (לידר; י"ב בסיוון תר"ל, 1870 – ב' בתשרי תש"ז, 1946) היה מקובל, ממייסדי ישיבת המקובלים שער השמים ומחבר ספרי קבלה.
תולדות חייו

נולד בלידא לרב מאיר לייב קמינצקי, ראש המלמדים בווילנה ותלמיד של הרב יצחק מוולוז'ין. למד בתלמוד תורה ובישיבה, ובגיל בר מצווה נסע ללמוד בישיבת רמיילס בווילנה. שם למד בסתר ספרי קבלה ב"ספריית שטראשון".
בתרמ"ז עלה לארץ ישראל לירושלים ולמד תורת הנגלה בישיבת עץ חיים בראשות הרב שמואל סלנט (המייסד) ותורת הנסתר בישיבת המקובלים בית אל, בראשות הרב "שמן ששון" פרסיאדו ששון בכר משה, שכן אז לא הייתה בירושלים ישיבת מקובלים אשכנזית.
ראה את יעודו בהפצת חכמת הנסתר וכוונות התפילה בעל פה ובכתב. לימד בחבורות וגם יחידים.
מפני שלפי המקובלים עשרת השבטים יתגלו לפני הגאולה השלמה, ר' שמעון צבי נשלח בתרנ"ט לאסיה מטעם מקובלי ירושלים מכל העדות לחקור את הנושא. במשך כשנתיים הלך ברגל או רכב על גמל. הוא גילה שרידים של יישובים יהודים במקומות נידחים המנותקים משאר העולם. הגיע עד טיבט ושלטונות הודו חשדו בו שמניעיו פוליטיים, והוא נאלץ להפסיק את המסע. את חוויותיו במסעו העלה את הכתב בספר "קול מבשר" שיצא לאור בתרפ"ג.
בתרס"ו היה ממייסדי ישיבת "שער השמים", ישיבת המקובלים האשכנזית בירושלים יחד עם הרב חיים יהודה לייב אוירבך. בישיבה למד בחברותא עם המקובל הרב אפרים שמואל לרנר-פפרמן אולם היו באים לשמוע שיעורים גם מעדות המזרח והספרדים. ערך תיקון חצות והתפלל שחרית בתפילת ותיקין בבית המדרש של הישיבה עם כל הכוונות. התכתב עם גדולי המקובלים ברחבי העולם היהודי.
התנהג בענווה גדולה כלפי כל אדם ונהג בסיגופים שונים לאבל על חורבן בית המקדש והגלות.
נפטר ביום השני של ראש השנה תש"ז במוצא שבה נהג להתבודד בכל ראש-השנה. הרבנות הראשית לא"י הוציאה היתר מיוחד להביאו לירושלים לקבורה. ציווה לא להספידו ונקבר בבית הקברות בהר הזיתים.
חיבוריו

שם משמעון - הגהות על "עטרת יוסף".
אור המאיר וקול מבשר - כותב על כך שסיבת הגלות היא מניעת לימוד קבלה ומביא מקורות המחייבים ללמוד אותה ולימוד בחכמת הקבלה בימי זיכרון. בצירוף קונטרס "נר ה' נשמת אדם" שבו לימוד ותיקון לעילוי נשמת נפטר ביום השנה הכולל תפילות ומשניות. יצא לאור בירושלים תרס"ז.
קול מבש"ר - על מסעיו באסיה למציאת "עשרת השבטים", דפוס סלומון, ירושלים תרפ"ג. יצא בדפוס צילום בירושלים תש"ל. הודפס גם בכרך התשיעי מעשרת הכרכים של תולדות ומעשיות מאור החיים הקדוש : מציאת עשרת השבטים, קול מבשר, מכתבים מהבעש"ט, בהוצאת "בית הלל", ברוקלין תשמ"ח. מסדרת "ספרים קדושים מ[גדולי] תלמידי בעל שם טוב", חלק ס"ט.
סדר פדיון שבוים הכללי - כולל התרת נדרים, שבועת הגלות ותפילות לביטול גזרות רעות, ירושלים תרפ"ז.
סוד הקפות יהושע והסגולות הנפלאות - על שבע ההקפות סביב יריחו שהוביל יהושע בן נון ובעקבותיהן נפלה חומת יריחו. כולל תפילות לסגולות שונות. יצא לאור בדפוס מנורה, בירושלים תרצ"ז.
סניגוריא - לימוד סנגוריה על כל יהודי. יצא לאור בירושלים ת"ש בצירוף "סוד הקפות יהושע". יצא בדפוס צילום בהוצאת ח"ש שרקי בין השנים תש"ם-תש"ן.
אילנא דחיי - על עשר הספירות. נותר בכתב יד
הותיר בכתב-יד עוד הרבה הערות והגהות וספרים בחכמת הקבלה.
הגהות וביאורים על סידור הרש"ש - כתב אותם בשולי הסידור שבו התפלל. ההגהות והביאורים מברוך שאמר (הברכה בתחילת פסוקי דזמרא בתפילת שחרית) עד השכיבנו (הברכה האחרונה מברכות קריאת שמע בתפילת ערבית) מופיעים בסוף חלק ט' של פתח עיניים החדש : לסידור הרש"ש. בו הגהות וביאורים על סידור הרש"ש בלשון קלה עם ציון המקורות, ובראשו מובאים לקט על חשיבות של הכוונות וכללי סידור הרש"ש. סידר וערך הרב שריה דבליצקי. החלק התשיעי יצא לאור בבני ברק תשע"א (ששת הראשונים בתשס"ח, השביעי בתשס"ט והשמיני בתש"ע).
לקריאה נוספת

Jonatan Meir, "The Imagined Decline of Kabbalah: The Kabbalistic Yeshiva Sha'ar ha-Shamayim and Kabbalah in Jerusalem in the Beginning of the Twentieth Century" in Kabbalah and Modernity. Boaz Huss, Marco Pasi, and Kocku von Stuckrad, eds. Brill: Leiden & Boston, 2010, pp. 197-220
יונתן מאיר, רחובות הנהר: קבלה ואקזוטריות בירושלים (תרנ"ו-תש"ח), הוצאת יד יצחק בן צבי, ירושלים תשע"א.
יונתן מאיר, 'הקבלה האקלקטית של ר' שמעון צבי הורביץ (הערה ביקורתית על המונח "קבלה ליטאית")', קבלה: כתב עת לחקר כתבי המיסטיקה היהודית, לא (תשע"ד), עמ' 411–420
הערות שוליים

↑  התכתב בנושא עם חוקרים יהודים ונוכרים שפנו אליו בשאלות.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007520916405171  LCCN: nr94033452  VIAF: 308263926   WorldCat (עם VIAF): 308263926
לקו (נפה)

| --- | --- |
סמל לקוסמל לקו

ציורים בכנסיית ביאטה ורג'ינה דל פיומה שבמנדלו דל לאריו
 מדינה:  איטליה איטליה
 מחוז:  לומברדיה לומברדיה
 מושל:  Alessandra Hofmann
 רשות מחוקקת:  Provincial Council of Lecco 
 בירת הנפה:  לקו
 תאריך ייסוד:  1992 
 שטח:  814.58 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בנפה:  333,344 (31 באוקטובר 2020)
 קואורדינטות:  45°51′N 9°24′E﻿ / ﻿45.85°N 9.4°E﻿ / 45.85; 9.4 
 http://www.provincia.lecco.it
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה     he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
נפת לקו  (באיטלקית:  Provincia di Lecco) היא נפה במחוז לומברדיה שבאיטליה. היא משתרעת על פני שטח של 814.58 קמ"ר, ובשנת 2013 התגוררו בה 340,814 נפש. בירתה היא העיר לקו.
גאוגרפיה

הנפה גובלת בנפות קומו, סונדריו, ברגמו ומונצה-בריאנצה. הנהרות העיקריים שזורמים בה הם אדה (Adda), למברו (Lambro), פיוברנה (Pioverna), בוורה (Bevera), ורונה (Varrone) וריו טורטו (Rio Torto).
האגם העיקרי שמשתרע בשטחה וגובל בה ממערב הוא אגם קומו המשתרע על פני שטח של 146 קילומטרים רבועים, וזרועו המזרחית ידועה בשם "אגם לקו".
שוק הנדל”ן

האזור הפרידיזיאק המבוקש ביותר הוא האזור המרכזי של אגם קומו, המציע נופים מרהיבים מחצי דמויותיו האייקוני של בלג’יו ועד לנפרדים הציוריים המקיפים את טרמצו, גריאנטה, מנג’יו, ליירנה, פיומלאטה ווורנה.
דירות באזור זה, הנחפש ביותר, מצוות מחירים הנעים בין 5,000 ל-7,000 יורו למטר רבוע, עם פנטהאוזים מסומנים שיכולים לגרור כך כ-25,000 יורו למטר. וילות לא תלויות יכולות להימצא בטווח של 10,000 עד 15,000 יורו, בעוד וילות עם נוף לאגם יכולות לחרוג מעבר ל-25,000 יורו למטר רבוע. להשכרה, מרחב בשטח של 80 מטר רבוע יכול להוריד עלויות של עד 7,500 יורו לחודש, לא כולל דמי הדיור המשותפים.
אגם⬤
רבקה זהר

| --- | --- |

זהר במהלך הופעה בנמל תל אביב, אוקטובר 2010
 לידה:  30 ביוני 1948 (בת 76) חיפה, ישראל
 שם לידה:  רבקה זינתי
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  זמר עברי, פופ, רוק, זמר מזרחי
 סוג קול:  קונטרה-אלט, אלט, סופרן
 שפה מועדפת:  עברית 
 בן זוג:  שלמה קאלו
 פרסים והוקרה:  כינור דוד (פעמיים), זמרת השנה, תגלית השנה
 www.rivkazohar.com
 
זהר במהלך הופעה בנמל תל אביב, אוקטובר 2010
רבקה זהר-קָאלוֹ (נולדה ב-30 ביוני 1948) היא זמרת ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה בשם רבקה זינתי בחיפה כבת בכורה לתקוה ואהרון זינתי, שעברתו את שם משפחתם ל"זהר". משפחתה מצד אמה ומצד אביה, שבעצמם היו קרובי משפחה, עלו לארץ ממרוקו במחצית המאה ה-19 והיא בת הדור הרביעי בארץ. זהר גדלה בעכו, ולה שלושה אחים. סבה וסבתה היו בני דודים, וכך גם הוריה. יוסף זינתי, אביהם של שני סביה, עלה ארצה בשנת 1850 מהעיר רבאט שבמרוקו, יחד עם כל משפחתו. אביה היה מוכר בעיר עקב תפקידו כמפקד התחנה לכיבוי אש. בנעוריה למדה בבית הספר החקלאי בנהלל.
ביוגרפיה > שנות ה-60 של המאה ה-20

הופיעה בתוכנית "תשואות ראשונות". ב-1967 נבחנה ללהקת הנח"ל, אך לא התקבלה אליה. זמן קצר לאחר מכן נבחנה בפני אילן מוכיח לקבלה ללהקות צבאיות אחרות, והפעם עברה את מבחן הקבלה בהצלחה. בתחילת שירותה הצבאי הופיעה בצוות הווי של חיל הים לצד אקורדיוניסט, וביצעה עימם בין היתר את השירים "ראי רחל ראי" ו"החייל שלי חזר". הופעות אלו זכו להערכת החיילים, דבר שהביא את מחלקת החינוך של החיל להקמת להקת חיל הים. הלהקה החלה בחזרות לקראת העלאת התוכנית "וביום השלישי" בהשתתפותה של זהר ובהפקתם של דני ליטאי ויאיר רוזנבלום. בעת תקופת החזרות הציג רוזנבלום בפני זהר את השיר "מה אברך", שהלחין על פי מילים של רחל שפירא. זהר הייתה סולנית השיר, שהיה ללהיט הגדול ביותר בתוכנית.
ב-1968 עלתה התוכנית "וביום השלישי". זהר הייתה אחת הכוכבות הבולטות של התוכנית, שכללה לצד "מה אברך" גם להיטים כ"המלח שלי" (יורם טהרלב/משה וילנסקי), "אין כבר דרך חזרה" (טהרלב/רוזנבלום) ו"רק בישראל" (אהוד מנור/נורית הירש).
ב-1969 השתתפה במופע מיוחד של שירי נתן אלתרמן שנקרא "צץ וצצה". אלתרמן כתב במיוחד עבור זהר את השירים "אוריאנה" שהלחין יאיר רוזנבלום ו"זמר שלוש התשובות" שהלחין אריה לבנון, שהפכו שניהם ללהיטים גדולים. שירים בולטים נוספים מהמופע בהשתתפותה של זהר היו "בכרם תימן" ו"גדליה רבע איש". המופע הועלה פעמים רבות, לעיתים אף פעמיים באותו יום.
עוד ב-1969 השתתפה זהר בפסטיבל הזמר והפזמון עם השיר "על כפיו יביא" (יורם טהרלב/יאיר רוזנבלום). השיר הגיע למקום הרביעי בלבד בפסטיבל, למרות מחיאות הכפיים הסוערות ואהדת הקהל. מאוחר יותר התפרסם שיר זה יותר מכל שיר אחר מאותו פסטיבל, היה לאחד מלהיטיה הגדולים של זהר, ואף זכה בתואר "שיר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של קול ישראל. זהר זכתה בשנה זו בתואר "זמרת השנה" של קול ישראל, וכן בפרס כינור דוד.
ביוגרפיה > שנות ה-70 של המאה ה-20

אחד מלהיטיה הגדולים של זהר בשנות ה-70 היה "רבי עקיבא", שכתבה דליה רביקוביץ בהשראת ספר האגדה של חיים נחמן ביאליק. השיר נכלל באלבום הסולו הראשון של זהר, שנשא את שמה. נכללו בו מספר שירים מ"צץ וצצה", כ"אוריאנה" ו"זמר שלוש התשובות". שירים בולטים נוספים באלבום היו "בן יפה נולד" ו"הבית ליד המסילה", שכתב אהוד מנור והלחינה נורית הירש. האלבום יצא ב-1970, ובשנה זו נבחרה זהר בפעם השנייה ברציפות ל"זמרת השנה" במצעד השנתי של קול ישראל. את רוב השירים באלבום עיבד אריה לבנון.
ב-1971 יצא אלבומה השני של זהר, "סבתא רֶבֶּקָה". באלבום נכלל השיר "נגן לי ירדן" (יעקב שרת/מוני אמריליו), שאיתו התחרתה זהר בפסטיבל הזמר והפזמון של אותה שנה, וכן שירים מההפקה "שירי החומש" של איציק מאנגר, שבה השתתפה באותה שנה. את השיר "סיפורי סבתא" מהאלבום כתב דודיק סמדר על פי לחן השיר "בטי בם" של אריאל זילבר. כמו כן נכלל בו השיר "במדינת התפוז" שנוצר על ידי עלי מוהר ואפרים שמיר, אז יוצרים בתחילת דרכם. על העיבודים המוזיקליים של רוב השירים הופקד דוד קריבושי.
באותה שנה השתתפה במחזמר "אירמה לה דוס", וכן בפסטיבל שירי הילדים, שבו זכתה במקום השני עם שירם של אהוד מנור וקובי אשרת "גלי". השיר התפרסם יותר בביצועו של ילד הפלא נועם קניאל מאותו פסטיבל. כמו כן השתתפה באותה שנה בפסטיבל "12 הנבחרים", שבו שרה את שירם של מנור ומשה וילנסקי "אניית יעקב", ובפסטיבל הזמר המזרחי, שבו התחרתה עם השיר "קינת יעקב".
בשנת 1972 הייתה חלק משלישיית "גושפנקא", שכללה את לאה לופטין ורות טובי, שגם הקימה את השלישייה. שלישייה זו לא זכתה להצלחה, והתפרקה זמן קצר לאחר מכן.
ב-1974 הוזמנה זהר להשתתף בתוכניות "דו רה ומי עוד" ברדיו. תוכניות אלה הוקדשו לשירי ארץ ישראל הישנה ולשירי תנועות הנוער (והשתתפה באלבום "משירי תנועות הנוער" שיצא בשנת 1974). ב-30 בספטמבר באותה השנה נולדה בתה היחידה, תמה.
בעלה הראשון של זהר, ביל קרינסקי, היה אזרח אמריקאי שעלה לארץ, וב-22 בדצמבר 1970 השניים נישאו. בעקבות בעיות ביניהם, עזבו שניהם את ישראל לניו יורק והתגרשו שם לאחר מכן. בעלה של זהר היה זה שהכיר לה את עולם הסמים, ובעקבותיו היא התמכרה לסמים קשים כגון הרואין. במהלך אחת מהופעותיה במועדון "הפינג'אן" הגיעה לשם הרופאה ד"ר נעמי נקאו, שהגיעה מידי ערב למועדון לשמוע את השיר "על כפיו יביא", הבחינה כי זהר צהובה, ואבחנה אצלה בעיית כבד קשה בעקבות התמכרותה לסמים. זהר מספרת בהופעותיה שנקאו לקחה אותה תחת חסותה ואמרה ש"לזאת ששרה אותו, לא תיתן ללכת לאיבוד". לאחר תקופה קשה בארצות הברית בעידודה ותמיכתה המסיבית של הרופאה, החלה זהר בצעדיה הראשונים ליציאה מההתמכרות מהסמים.
ביוגרפיה > שנות ה-80 של המאה ה-20

לאחר שנכנסה זהר בארצות הברית למכון לגמילה מסמים, שכנעו אותה האמרגנים מיקי פלד וגברי מזור לחזור לישראל לאחר 12 שנות היעדרות, ולהשתתף בפסטיגל 1985. נורית הירש, שגרה באותה עת בניו יורק, השמיעה לזהר את הלחן שחיברה. זהר הקליטה סקיצה לשיר עם מילים מאולתרות, שאותה העביר מזור ליורם טהרלב, שכתב על פי המנגינה את השיר "הדרך אל הכפר". השיר נכתב על פי סיפור חייה של זהר, מילדותה ועד חזרתה ארצה. בין השורות בשיר היו "אני קמה מעפר, אני שבה אל הכפר כמו ילדה שחוזרת אל ביתה". זהר זכתה עם השיר במקום הראשון בפסטיגל.
לאחר ההשתתפות בפסטיגל שבה זהר לארצות הברית, אך כעבור זמן קצר חזרה לגור בישראל לצמיתות.
בדצמבר 1986 השתתפה זהר בפעם השנייה בפסטיגל עם השיר "חלקת אלוהים", שגם אותו כתב יורם טהרלב, והלחינה נורית הירש. גם שיר זה זכה במקום הראשון בפסטיגל.
השירים "הדרך אל הכפר" ו"חלקת אלוהים" הופיעו באלבומה של זהר "עבריה", שיצא ב-1987, ומתוכו התפרסמו גם השירים "הלאה" (קובי לוריא/יצחק קלפטר), "דרך מוצא" (זאב טנא/מיקי גבריאלוב) ו"רגע ניצחון" (רחל שפירא/נחום היימן). באלבום נכללה גם גרסתה של זהר לשירה של להקת הנשמות הטהורות "היורדת". את רוב השירים באלבום עיבד שם טוב לוי, שגם הלחין שלושה מהם, ביניהם השיר "מעמיד פנים" (יעקב גלעד/שם טוב לוי)
בדצמבר 1987 השתתפה בפעם השלישית ברציפות בפסטיגל, כששרה סולו את "עוד ניסיון" (מילים: יואב גינאי, לחן: יזהר כהן, עיבוד: בני נגרי) ושרה בדואט את "סלסולים" (מילים: יואב גינאי, לחן: חנן יובל, עיבוד: בני נגרי) יחד עם אלי לוזון.
ב-1988 השתתפה בפעם הרביעית ברציפות בפסטיגל עם "מהן כל המילים ילדה" (מילים ולחן: שלמה קאלו).
ב-1990 השתתפה בפעם החמישית בפסטיגל עם "אבי הטוב שבשמיים" (מילים ולחן: שלמה קאלו, עיבוד: עופר שלחין).
ביוגרפיה > שנות ה-90 של המאה ה-20

זהר הצטרפה לחבורה שהתגבשה סביב דמותו של המורה הרוחני שלמה קאלו, נגמלה בתמיכתו באופן מוחלט מסמים ואף מסיגריות, ונישאה לו בשנית ב-1990. תקליטוריה החדשים, האלבום "חסד מופלא" שיצא ב-1998 והסינגלים "ידידיי", "כלת מלך" ו"אוהבת אותך", הם ביצועים לשיריו. לתורתו של קאלו השפעה רבה עליה, הניכרת בהסתייגות שהביעה מאחד מלהיטיה הגדולים, שיר ימי הזיכרון "מה אברך", כשאמרה כי זהו "שיר של מסכנות", או כפי שהתבטאה בריאיון שנערך עימה ברשת ג' ב-2004: "אין אני רוצה לקונן, אלא לשיר שירים מעודדים נוטעי תקווה וזוקפי קומה".
ביוגרפיה > העשור הראשון של המאה ה-21

בספטמבר 2005, אחרי 14 שנים שבהן לא הופיעה על במה, שבה אליה זהר-קאלו באופן חד פעמי, וביצעה את שירו של קאלו "כלת מלך" בכנס חיל הים לדורותיו.
בראשית 2007 פרסמה את ספרה הראשון, האוטוביוגרפיה "עץ הזית", בהוצאת דע"ת.
ב-2007 שבה זהר לבמה למספר הופעות מועט, בעקבות הופעתה במסגרת פסטיבל ראשון לציון לזמר עברי בחודש ספטמבר בשנה זו.
בערב יום הזיכרון לחללי צה"ל ב-2008 הופיעה זהר בטקס "שירים בכיכר" אשר שודר בערוץ 2. בטקס ביצעה זהר את השיר "כלת מלך", וכמו כן את אחד מלהיטי העבר שלה, "בן יפה נולד" בדואט עם הזמר קובי אפללו. בסיום הטקס ביצעה גם את המנון המדינה, "התקווה".
ב-2008 הקליטה מחדש את השיר "לחיות אותם עד תום" למילים ולחן של בעלה שלמה קאלו, הפעם בעיבוד מלא עם להקה שהמעבד המוזיקלי המופקד עליה הוא אילן מוכיח.
ביוגרפיה > העשור השני של המאה ה-21

ב-2010 סיפרה זהר כי פגשה ברחוב בתל אביב אב שכול ששכל את בנו במלחמת ששת הימים, האב סיפר לה את סיפורו ואמר שהשיר שמנחם אותו הוא דווקא "מה אברך". ואכן, באותה שנה הופיעה זהר במחווה ליאיר רוזנבלום וחזרה לשיר אותו בפעם הראשונה לאחר 20 שנה מול קהל. באותה שנה הופיעה זהר גם בטקס ביום הזיכרון לחללי צה"ל בראשון לציון "נקרא על שם". היא הופיעה שם עם מקהלת ילדי ווקאל, ושרה איתם את השיר. באותה שנה חזרה גם לבצע את השיר "זמר שלוש התשובות", שגם אותו סירבה לשיר במהלך השנים. אך כפי שהסבירה, היא איננה מרגישה מאוימת עוד, ולכל שיר יש המקום והמעמד שלו.
בדצמבר 2012, במהלך מופע מחווה לאריה לבנון בתיאטרון הקאמרי, ניגש הזמר הצעיר לירון לב ושאל את זהר אם עודנה מקליטה חומרים חדשים. הוא השמיע לה סקיצה לשיר שכתב וכך נוצר קשר בין השניים, שהוביל תוך חודש לכתיבת שירים חדשים, כשזהר לראשונה בחייה כתבה מילים, ולב הלחין. השיר הראשון שיצא לרדיו, "תיקון כללי", התקבל בברכה בתחנות הרדיו ואצל המעריצים, מה שהוליד גם מופע שבו בוצעו השירים החדשים לצד להיטיה של זהר. בינואר 2014 השיקה זהר יחד עם לירון לב את אלבומם המשותף "לא כמו אתמול". בשנת 2015 לאחר סיבוב הופעות מוצלח יצא אלבום נוסף לשניים בשם "אור מסביב", שכלל בתוכו מבחר הקלטות מתוך המופע בין השאר "אבי הטוב שבשמיים", "מביט בך", "מה אברך".
בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-69 למדינת ישראל ב-2017 הופיעה זהר עם השיר "מה אברך".
בדצמבר 2017 הופיעה רבקה זהר בקונצרט של DJ עופר ניסים עם השיר IIn'est Pas Comme Hier בעריכתו.
בפברואר 2019 התארחה זהר בשיר "פתאום נזכרת" של היוצר גיל ויין.
בדצמבר 2019 הופיעה עם השיר IIn'est Pas Comme Hier באירוע התרמה של איגי - ארגון נוער גאה.
במהלך אפריל 2019 השיקה זהר מופע חדש בשם "איזה אושר", והופיעה איתו ברחבי הארץ עד תקופת הקורונה ב-2020. במופע זה רבקה זהר היא סולנית יחידה, וההרכב המלווה אקוסטי יותר מבעבר, וכולל צ'לו, פסנתר, כלי הקשה, גיטרה אקוסטית וכלי נשיפה.
ביוגרפיה > שנות ה-20 של המאה ה-21

ב-2020 הקליטה רבקה זהר לראשונה שיר שלא רק מילותיו נכתבו על ידה אלא גם לחנו (בשיתוף עם חיים וייס המפיק המוזיקלי), "אתה הנך אתה", והוא פותח לדבריה כיוון חדש של יצירה וביצוע (ראה ריאיון בגלי צה"ל, "מה יהיה", עם יואב גינאי, 26.6.2020).
באוקטובר 2020, חידשה את השיר "זה קורה" יחד עם הזמר ישי לוי, במסגרת המיזם צו השעה.
באותה שנה החל שיתוף פעולה חדש עם המלחין והמפיק המוזיקלי אודי תורג'מן. במהלך כשנה בעבודה משותפת הולחנו והוקלטו 12 שירים חדשים לקראת אלבום חדש, כשהפותחים ביניהם הוא "לשמוע את הלב" ו"זכרונות ילדות". באותה שנה הקליטה זהר גם ביצוע שזכה לשבחים רבים לשיר "ענני" של הזמרת נרקיס. מופע חדש שהנושא גם הוא את השם "לשמוע את הלב" בניהולו האומנותי עיבודיו והפקתו של תורג'מן החל לרוץ ברחבי הארץ, הרכב הכלים המיוחד כולל פסנתר צ'לו, קונטרבס, ופרקשן.
בפברואר 2021 הוציאה את "לשמוע את הלב", שיר הנושא מתוך אלבומה ה-11. את השיר כתבה שחר הדר, הלחינו עמרי קסטן ולירון בן שמעון, והפיק אודי תורג'מן. השיר זכה להצלחה ולשבחים רבים, ואף נכנס פעמיים לפלייליסט כאן גימל. כשנה לאחר מכן, הוציאה זהר את אלבום האולפן ה-11 שלה, "לשמוע את הלב".
ב-7 בנובמבר 2023, חודש לאחר תחילת מלחמת חרבות ברזל, הוציאה מחדש ביחד עם אודי תורג'מן את "קול גלגל" שהוקלט במקור בידי שוטי הנבואה.
ב-23 בפברואר 2025 זהר הוציאה את הסינגל "שמש מזהב", בו היא משתפת פעולה עם הזמר אברהם טל. השיר מהווה חלק מאלבום דואטים של זהר, עליו היא עובדת מאז שנת 2023. האלבום נוצר בתקופה מאתגרת בחייה של זהר, שהתמודדה עם בעיות בריאותיות. השירים בו משקפים תקופות שונות בחייה, מחשבות והתבוננות עצמית. האלבום כולל שיתופי פעולה עם אמנים מובילים בזמר העברי, ביניהם ארז לב ארי, אריק סיני, אתי אנקרי, לאה שבת, רז שמואלי, שי צברי ואודי תורג'מן.
חיים אישיים

מבעלה הראשון ביל קרינסקי, נולדה בתה היחידה, תמה, בשנת 1974.
בעלה השני עד לפטירתו בשנת 2014 היה שלמה קאלו.
מתגוררת ביפו.
דיסקוגרפיה

"רבקה זהר", 1970, הוצאה מחודשת של התקליטור ב-1996
"רבקה זהר - סבתא רֶבֶּקָה" (התקליט השני), 1971
"עבריה", 1987
"חסד מופלא", 1998
"כלת מלך" - סינגל, 2004
"מבראשית" - אלבום אוסף כפול, 2005
"אוהבת אותך" - סינגל, 2007
"לא כמו אתמול" - עם לירון לב, 2013
"אור מסביב" - עם לירון לב, 2015
"פתאום נזכרת" (סינגל) עם גיל ויין, 2019
"לשמוע את הלב", 2022
דיסקוגרפיה > אלבומים בהשתתפותה

צץ וצצה - ערב פזמוני נתן אלתרמן, 1969
להקת חיל הים - וביום השלישי, 1969
המחזמר אירמה לה דוס מיפו, 1971
שירי חומש - משירי איציק מעאנגר, 1972
לקריאה נוספת

"עץ הזית", אוטוביוגרפיה, הוצאת דע"ת (2007)
הערות שוליים

↑  בניגוד לשמועה הנפוצה, אין לה זיקה למשפחת זינאתי שישבה בפקיעין מאז ימי בית שני; מוצאה במשפחת זינתי אחרת שמקורה ברבאט שבמרוקו. את השמועה יזם האמרגן אברהם דשא (פשנל). כך סיפרה זהר בתוכנית הטלוויזיה "בנות" ב-2007.
↑  אסף נבו, חיי רבקה: בגיל 73 - רבקה זהר יוצרת ובועטת, באתר ישראל היום, 30 בספטמבר 2021
1 2 3  רבקה זהר-קאלו, עץ הזית, יפו: דע"ת, 2007, פרק 6.
↑  רבקה זהר-קאלו, עץ הזית, פרק 7.
↑  רבקה זהר, עץ הזית, יפו: הוצאת דע"ת, 2007
1 2  רבקה זהר-קאלו, עץ הזית, פרק 33.
↑  אסף נבו, ‏רבקה זהר ולירון לב השיקו את האלבום המשותף "לא כמו אתמול", באתר ‏מאקו‏, 12 בינואר 2014
↑  עופר ניסים בשיתוף פעולה מפתיע וחוצה דורות, באתר ‏מאקו‏, 29 בנובמבר 2017
↑   רבקה זהר, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:13)
↑  רבקה זהר - קול גלגל, נבדק ב-2023-11-28
1 2   רבקה זהר חוזרת עם דואט מרגש לצד אברהם טל: האזינו, באתר וואלה, 23 בפברואר 2025
↑  עמית אטיאס, ‏רבקה זהר תוציא אלבום חדש: "חציתי שנה וחצי מאתגרות כפסע מפי תהום", באתר ‏מאקו‏, 23 בפברואר 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305542605171  GND: 1089707681  ISNI: 0000 0001 1871 4966  LCCN: no2007088602  MusicBrainz: f1bda199-e09d-46ae-9d4d-282857b9e30e  SNAC: w6ms3tnx  VIAF: 46545867   WorldCat (עם VIAF): 46545867
אליזבת לייל

| --- | --- |

 לידה:  25 במרץ 1992 (בת 32) מחוז ויליאמסון, טקסס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2014
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנויות של אוניברסיטת צפון קרולינה (מאי 2014)  Asheboro High School (2010) 
 פרופיל ב-IMDb
 
אליזבת' דין לייל (באנגלית: Elizabeth Dean Lail; נולדה ב-25 במרץ 1992) היא שחקנית אמריקאית. מוכרת בעיקר בשל תפקידיה כנסיכה אנה מארנדל בסדרת הדרמה והפנטזיה "עד עצם היום הזה" וכגווינביר בק בסדרת המסתורין "את".
ביוגרפיה

לייל נולדה במחוז ויליאמסון, טקסס, הצעירה מבין שתי בנותיהם של קיי לורין (לבית סורט) ודין פרנקלין לייל. היא גדלה בעיר אשבורו (אנ'), קרוליינה הצפונית. בחודש מאי 2014 סיימה את לימודיה עם תואר ראשון בבית הספר לאמנויות של אוניברסיטת צפון קרולינה (UNCSA) בווינסטון סיילם.
קריירה

בשנת 2014 עברה לניו יורק כדי לקדם את קריירה המשחק שלה, ולאחר ששיחקה במספר סרטי סטודנטים התקבלה לתפקיד אנה מארנדל בעונתה הרביעית של סדרת הדרמה והפנטזיה "עד עצם היום הזה" ברשת ABC.
בשנת 2016 לוהקה לתפקיד הראשי בסדרת האימה "Dead Of Summer" ברשת Freeform לצדה של אליזבת מיטשל, בתפקיד איימי יוז, מדריכה במחנה.
ב-2017 שיחקה בפרק מתוך עונה 4 של הסדרה "הרשימה השחורה" ברשת NBC, וב-2018 התארחה בפרק מתוך העונה ה-2 של הסדרה "הטובות לקרב" ברשת CBS.
בשנת 2018 לוהקה לתפקיד הנשי הראשי של גווינבר בק בסדרת המתח "את" של רשתות Lifetime ונטפליקס. לייל הייתה מועמדת לפרס סאטורן בקטגוריית "השחקנית הטובה ביותר בהפקה של שירות הזרמת תוכן" (אנ') על תפקידה בסדרה.
בשנת 2019 שיחקה את התפקיד הראשי בסרט האימה העל-טבעי "אפליקציה סוף", לצדו של השחקן פיטר פצ'ינלי. בשנת 2020 לוהקה לייל לתפקיד לולה מורגן בסדרה "אחת שיודעת" ברשת HBO Max, שמבוססת על סדרת ספרים באותו השם מאת ססילי פון זיאגסר ומהווה המשך לאירועי "אחת שיודעת", ששודרה לראשונה בשנת 2007.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | Unintended | ליאה |  |
| 2019 | אפליקציה סוף | קווין האריס |  |
| 2022 | פעמיים ריטה | מאק |  |
| 2023 | חמישה לילות אצל פרדי | ונסה |  |
| 2023 | Gonzo Girl | דיבאני |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | עד עצם היום הזה | אנה / ג'ואן | תפקיד חוזר (עונה 4); 10 פרקים |
| 2016 | Dead of Summer (אנ') | איימי יוז | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2017 | הרשימה השחורה | נטלי לוקה | פרק: "Natalie Luca" |
| 2018 | הטובות לקרב | אמלי צ'ייפין | פרק: "Day 478" |
| 2018–2019 | את | גוונביר בק | תפקיד ראשי (עונה 1) תפקיד אורח (עונה 2); 11 פרקים |
| 2021–הווה | פשוט ג'ו | ג'ני בנקס | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2021–הווה | אחת שיודעת | לולה מורגן | תפקיד ראשי; 12 פרקים |
| 2024 | אלזבת' | קווין פאוורס | פרק: "Artificial Genius" |
צבא ההיי־טק וצבא הפרשים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  גיא חזות
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  עיון, אסטרטגיה, מלחמה
 הוצאה
 הוצאה:  מערכות ומודן
 תאריך הוצאה:  2024
 מספר עמודים:  376
צבא ההיי־טק וצבא הפרשים - כיצד ויתרה ישראל על צבא היבשה הוא ספר עיון בהוצאת מערכות ומודן, מאת תת-אלוף במילואים גיא חזות, בו ניתח את הליקויים בכוחות היבשה של צה"ל מאז ראשית שנות ה־2000, ואת השפעות של הדבר על מצב הביטחון הלאומי של ישראל. חזות, שעשה את עיקר שירותו בחטיבת הצנחנים ושימש בין היתר כמפקד חטיבה 226, חטיבת כפיר ועוצבת אדום, כתב את מרבית הספר לפני טבח שבעה באוקטובר, אך הוסיף לו אפילוג ובו הוא תיאר, מנקודת מבטו, את ראשית ימיה של מלחמת חרבות ברזל.