stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2017/2018 ב-KHL
העונה הסדירה > טבלת הליגה > חטיבה מזרחית

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
החטיבה המזרחית
| מס' | קבוצה | חטיבה | מש' | נצ' | נצ' בה' | נצ' בפנדל | הפ' בפנדל | הפ' בה' | הפ' | שע' | נק' |  |
| 1 | רוסיה אק בארס | חרלמוב | 54 | 29 | 2 | 0 | 3 | 3 | 17 | 120-151 | 97 |  |
| 2 | רוסיה סלבאט יולאייב | צ'רנישוב | 54 | 24 | 4 | 1 | 3 | 2 | 20 | 136-144 | 87 |  |
| 3 | רוסיה נפטכימיק | חרלאמוב | 15 | 8 | 1 | 0 | 2 | 1 | 3 | 35-34 | 29 |  |
| 4 | רוסיה אבטומוביליסט | חרלאמוב | 14 | 8 | 0 | 1 | 0 | 0 | 5 | 40-27 | 26 |  |
| 5 | רוסיה אוונגרד | צ'רנישוב | 14 | 6 | 4 | 0 | 0 | 0 | 4 | 39-23 | 26 |  |
| 6 | רוסיה טרקטור | צ'רנישוב | 14 | 8 | 0 | 0 | 1 | 0 | 5 | 46-35 | 25 |  |
| 7 | רוסיה אמור | צ'רנישוב | 15 | 7 | 1 | 0 | 0 | 1 | 6 | 31-29 | 24 |  |
| 8 | רוסיה מטאלורג | חרלאמוב | 16 | 6 | 0 | 2 | 0 | 2 | 6 | 47-47 | 24 |  |

| 9 | הרפובליקה העממית של סין קונלון | צ'רנישוב | 15 | 7 | 0 | 1 | 0 | 1 | 6 | 35-37 | 24 |  |
| 10 | קזחסטן באריס | חרלאמוב | 14 | 3 | 1 | 1 | 1 | 0 | 8 | 28-39 | 14 |  |
| 11 | רוסיה סיביר | צ'רנישוב | 13 | 2 | 1 | 0 | 3 | 1 | 6 | 26-42 | 12 |  |
| 12 | רוסיה אדמירל | צ'רנישוב | 13 | 2 | 0 | 1 | 1 | 3 | 6 | 27-40 | 12 |  |
| 13 | רוסיה יוגרה | חרלאמוב | 12 | 1 | 1 | 1 | 0 | 2 | 7 | 20-48 | 9 |  |
| 14 | רוסיה לאדה | חרלאמוב | 14 | 2 | 0 | 0 | 0 | 1 | 11 | 22-38 | 7 |  |
העונה הסדירה > טבלת הליגה > חטיבה מערבית

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
החטיבה המערבית
| מס' | קבוצה | חטיבה | מש' | נצ' | נצ' בה' | נצ' בפנדל | הפ' בפנדל | הפ' בה' | הפ' | שערים | נק' |  |
| 1 | רוסיה סק"א | בוברוב | 54 | 40 | 3 | 3 | 1 | 3 | 4 | 223-92 | 136 |  |
| 2 | רוסיה צסק"א | טראסוב | 54 | 34 | 5 | 4 | 0 | 1 | 10 | 169-83 | 121 |  |
| 3 | פינלנד יוקריט | בוברוב | 54 | 28 | 2 | 2 | 3 | 5 | 14 | 145-102 | 100 |  |
| 4 | רוסיה לוקומוטיב | טראסוב | 13 | 7 | 0 | 1 | 0 | 0 | 5 | 39-35 | 23 |  |
| 5 | רוסיה טורפדו | בוברוב | 10 | 6 | 2 | 0 | 1 | 0 | 1 | 31-16 | 23 |  |
| 6 | רוסיה סוצ'י | טראסוב | 12 | 5 | 2 | 2 | 0 | 0 | 3 | 34-21 | 23 |  |
| 7 | רוסיה ספרטק | טראסוב | 13 | 5 | 2 | 0 | 1 | 1 | 4 | 27-24 | 21 |  |
| 8 | רוסיה סברסטאל | טראסוב | 14 | 5 | 0 | 1 | 0 | 3 | 5 | 27-36 | 20 |  |

| 9 | בלארוס דינמו מינסק | טראסוב | 14 | 5 | 1 | 0 | 2 | 0 | 6 | 38-39 | 19 |  |
| 10 | רוסיה דינמו מוסקבה | בוברוב | 13 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 7 | 38-39 | 15 |  |
| 11 | רוסיה ויטיאז | בוברוב | 14 | 4 | 0 | 0 | 1 | 1 | 8 | 23-32 | 14 |  |
| 12 | סלובקיה סלובן | בוברוב | 54 | 14 | 1 | 1 | 2 | 2 | 30 | 112-180 | 55 |  |
| 13 | לטביה דינמו ריגה | בוברוב | 54 | 8 | 5 | 2 | 5 | 4 | 30 | 99-147 | 47 |  |
הדרך לגמר > העונה הסדירה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17 בנובמבר 2017, 19:30 | צסק"א רוסיה | 3 - 0 | רוסיה אק בארס | היכל צסק"א, מוסקבה צופים: 5,407 שיפוט: איליה סורוקין |
| 17 בנובמבר 2017, 19:30 |  |  |  | היכל צסק"א, מוסקבה צופים: 5,407 שיפוט: איליה סורוקין |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 בינואר 2018, 19:30 | אק בארס רוסיה | 4 - 3 | רוסיה צסק"א | טאטנפט ארנה, קאזאן צופים: 7,524 שיפוט: אמיל גריפוב |
| 23 בינואר 2018, 19:30 |  |  |  | טאטנפט ארנה, קאזאן צופים: 7,524 שיפוט: אמיל גריפוב |
עבור צסק"א הגמר היה לגמר השני של הקבוצה בשלוש העונות האחרונות. עבור אק בארס הגמר היה לגמר השלישי בארבע העונות האחרונות.
הערות שוליים

↑  KHL expanding to London a high-risk, high-reward strategy - one aimed directly at NHL
↑  "Who can really join the KHL?". Eurohockey. נבדק ב-26 בפברואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Клуб из Лондона получил разрешение британской федерации для вступления в КХЛ
↑  "Чемпионат.com: Один из сильнейших клубов Норвегии хочет вступить в КХЛ". ארכיון מ-2013-04-09. נבדק ב-2017-03-17.
↑  "Uppgifter: Malmö kan få ett KHL-lag snart". 26 בפברואר 2016. נבדק ב-6 באפריל 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Legendarer leder svenskt KHL-lag". 13 באפריל 2016. נבדק ב-13 באפריל 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Чернышенко: до 15 сентября замораживаем трансферы трёх клубов КХЛ". נבדק ב-9 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑
↑  Воробьев назначен главным тренером московского «Динамо»
↑  СКА выиграл в 19-й раз подряд, установив рекорд КХЛ
↑  טבלת הליגה הסדירה של KHL, עונת 2017/2018
| ליגת ההוקי הקונטיננטלית> עונות KHL | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> טורנירים נוספים | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> נשיאי הליגה | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> שונות | ליגת ההוקי הקונטיננטלית>  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ← • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023  |  גביע גגארין • גביע היבשת • גביע לוקומוטיב • WHL • MHL • VHL • גביע חרלמוב • גביע האתגר • גביע הפדרציה • גביע פטרוב • גביע האלופות  |  אלכסנדר מדבדב • דמיטרי צ'רנישנקו • אלכסיי מורוזוב  |  פרסי ההוקי הרוסי • דראפט ה-KHL • ‏KHL נגד NHL • התרסקות טיסת שחקני לוקומוטיב יארוסלבל • משחק האולסטאר • יריבויות בליגת KHL  |  |  |
קבוצות בעונת ‏2023/24
| החטיבה המזרחית | החטיבה המזרחית | החטיבה המערבית | החטיבה המערבית |  |  |
| בית חרלמוב | בית צ'רנישב | בית בוברוב | בית טראסוב |  |  |
| רוסיהאבטומוביליסט יקטרינבורג | רוסיהסלבאט יולאייב אופה | רוסיהויטיאז מחוז מוסקבה | בלארוסדינמו מינסק |  |  |
| רוסיהאק בארס קאזאן | רוסיהאוונגרד אומסק | רוסיהסוצ'י | רוסיהדינמו מוסקבה |  |  |
| רוסיהטרקטור צ'ליאבינסק | רוסיהאמור חברובסק | רוסיהספרטק מוסקבה | רוסיהצסק"א מוסקבה |  |  |
| רוסיהנפטכימיק ניז'נקאמסק | קזחסטןבאריס נור-סולטן | רוסיהסק"א סנקט פטרבורג | רוסיהלוקומוטיב ירוסלבל |  |  |
| רוסיהמטאלורג מגניטוגורסק | הרפובליקה העממית של סין הכוכב האדום קונלון | רוסיהסברסטאל צ'רפובץ | רוסיה אדמירל ולדיווסטוק |  |  |
| רוסיהטורפדו ניז'ני נובגורוד | רוסיהסיביר נובוסיבירסק | לאדה טוליאטי |  |  |  |


קבוצות עבר
‏יוגרה • סלובן ברטיסלאבה • לב פופראד • דונבאס • אטלנט מיטישצ'י • דינמו ריגה • יוקריט הלסינקי • לב פראג   מדבצ'אק זגרב • מטאלורג נובוקוזנצק • אם.וה.דה • חימיק ווסקרסנסק
נופי ים

| --- | --- |

 מידע
 שם נוסף:  הגוש הגדול
 עיר:  תל אביב-יפו
 תאריך ייסוד:  העשור הראשון של המאה ה-21
 שטח:  1,067 דונם
 קואורדינטות:  32°06′57″N 34°47′16″E﻿ / ﻿32.1158333°N 34.7877778°E﻿ / 32.1158333; 34.7877778
 שכונות נוספות בתל אביב-יפו
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) נופי ים(למפת גוש דן רגילה) נופי ים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נופי ים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נופי ים  he נופי יםhe נופי יםמפת  צפון __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon), __ הרצליה (in English: Herzliya) ממזרח: __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva), __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
נופי ים היא שכונה ברובע 1 בצפון-מערב תל אביב-יפו, בין הרחובות פרופס, לוי אשכול ואיינשטיין לבין חוף הים ומתחם שדה דב. מערבית לשכונות רמת אביב. לפני בניית השכונה היה ידוע האזור כ"הגוש הגדול".
השכונה

השכונה גובלת בשכונת רמת אביב החדשה ממזרח, שיכון למד מדרום, הטיילת, שדה דב וחוף תל ברוך ממערב ושכונת אזורי חן מצפון.
בשכונה כ-2000 יחידות דיור, רובם בבניה רוויה לגובה ומיעוטם ווילות בבניה נמוכה. הבניינים הסמוכים לשדה דב נמוכים יותר מהבניינים הסמוכים לרמת אביב החדשה. בשכונה מתוכננים לקום עוד כ-12,000 יחידות דיור לזוגות צעירים. בדרום השכונה הוקם בית ספר אזורי.
בשכונה קיימים שני מרכזים מסחריים קטנים, ובהם משרדים, בית קפה מרכול וסניפי בנק. בדרום השכונה יש פארק שכונתי. במרכז השכונה יש קאנטרי עם בריכה וחדרי כושר פעילים. בשכונה פעיל בית הכנסת 'אוהל יוסף יצחק' המעניק שירותי דת לתושבי השכונה, בניהולו של הרב משה אברמד. שליח חב"ד בשכונה הוא הרב אליהו שוויכה המכהן גם כרב קהילת שער הרחמים.
הרחובות בשכונה קרויים כולם על שם אמנים: יאשה חפץ, יחזקאל שטרייכמן, ארתור רובינשטיין, מרק שאגאל, אמיר גלבע, דוד אויסטרך, יצחק בשביס-זינגר, אהרן צבי פרופס, אייזק שטרן, דמיטרי שוסטקוביץ' ויהודה עמיחי. הרחובות המשותפים לשכונה ולשכונות אחרות הם לוי אשכול ואלברט איינשטיין.
היסטוריה

אדמות הגוש הגדול נרכשו על ידי מספר רב של גורמים פרטיים במחצית הראשונה של המאה ה-20. בשנות ה-30 הופקעו חלק מהאדמות לשם הקמת שדה דב. ריבוי הבעלים יצר תסבוכות משפטיות והקשה על פיתוח האזור. ככל שחלף הזמן, הועברו בהדרגה הבעלויות ליורשיהם של הבעלים המקוריים, מה שהפך את המצב למסובך עוד יותר.
ב-1975 מינה בית המשפט שישה עורכי דין לניהול המתחם, במטרה לפתור את הבעיות שהתעוררו. ב-1980 חתמו מנהלי הגוש על הסכם עם המדינה, שעיקריו קובעים כי המדינה תרכוש את הקרקעות, ולאחר שיוסדר תכנונן, תעביר את זכויות הבעלות לבעלים. עוד נקבע בהסכם הסדר של חילופי קרקעות כנגד קרקעות המצויות בתחום שדה התעופה. מבחינה תכנונית מכונה השטח "גוש 6896".
מאז חתימת ההסכם התנהלו הליכי התכנון בעצלתיים, והליכים משפטיים שונים נמשכו, חלקם עקב מחלוקות על שכר הטרחה של מנהלי הגוש. רק במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 נבנו בנייני המגורים הראשונים, בחלקות המזרחיות של הגוש. בשנת 2006 הגיעו הצדדים להסכם נוסף, לפיו בעלי הקרקעות יעבירו למדינה 50% מזכויות הבנייה בגוש, ובמקביל יפונה שדה דב. לא נקבע לוח זמנים ליישום הסכם זה. בשנת 2009 הוצגו לעיריית תל אביב-יפו תוכניות ראשונות למתחם.
בשל הבעיות שעיכבו את פיתוחו של הגוש הגדול נוסף בחוק שמירת הסביבה החופית, שנחקק ב-2004, סעיף מיוחד הקובע כי אין בהוראותיו של החוק כדי לפגוע ב"התחייבות חוזית כתובה וחתומה, שעניינה זכויות בנייה או שימוש במקרקעין בתחום הסביבה החופית, ושניתנה כדין ובסמכות בידי המדינה, ערב פרסומה של הצעת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ג-2003, ברשומות".
במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 החל אכלוס השכונה.
הערות שוליים

↑   נתן ליפסון, הזדמנות של פעם ב-80 שנה, באתר TheMarker‏, 11 באוגוסט 2019
↑  אבי בר-אלי, הגוש הגדול: המדינה תקבל 50% מזכויות הבנייה - ושדה דב יפונה, באתר הארץ, 29 בנובמבר 2006
↑  אריאל רוזנברג, ‏כך ייראה מתחם שדה דב והגוש הגדול: משרדי האדריכלים ממליצים לבנות במתחם 9-23 אלף יחידות דיור, באתר גלובס, 8 במרץ 2009
מראה מרמת אביב החדשה - חלקו הדרומי של הגוש הגדול ושדה דב
אולם ספורט נופי ים
וחטנג קיקבידזה

| --- | --- |

 לידה:  19 ביולי 1938 טביליסי, ברה"מ 
 פטירה:  15 בינואר 2023 (בגיל 84) טביליסי, גאורגיה 
 מקום קבורה:  Vera cemetery 
 שם לידה:  ვახტანგ კიკაბიძე 
 מדינה:  ברית המועצות, גאורגיה 
 תקופת הפעילות:  1966–2023 (כ־57 שנים) 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה הממלכתית של טביליסי (1957) 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס ברית המועצות (1978)  אמן העם של הרפובליקה הסובייטית הסוציליסטית של גאורגיה (1980)  אמן כבוד של אוקראינה (2013)  Honored Artist of Georgian SSR (1970)  עיטור הידידות (רוסיה) (2008)  מסדר הנסיך יארוסלאב הנבון, דרגה  5  מסדר וחטנג גורגסלי  מסדר הכבוד הגאורגי  מסדר הניצחון של גאורגיוס הקדוש 
 http://www.buba.diaspora.ru
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:   
 
וַחטַנג (בובה) קיקַבּידזֶה (בגאורגית: ვახტანგ კიკაბიძე, ברוסית: Вахтанг Константинович Кикабидзе או בכינויו בּוּבָּה, 19 ביולי 1938 – 15 בינואר 2023) היה זמר רבגוני, שחקן, במאי קולנוע ומחזאי[דרושה הבהרה] גאורגי שהיה מפורסם בברית המועצות.
קיקבידזה נולד בטביליסי. תפקידו הידוע ביותר במערב היה בסרט "מימינו", בו הוא גילם טייס הליקופטר שנוסע מגאורגיה למוסקבה ומנסה להפוך לטייס מטוסים בקווים בינלאומיים. הסרט היה לאחד הסרטים הסובייטיים המצליחים בכל הזמנים. שיחק גם בסרט "אל תיקח ללב" (גאורגית: არ დაიდარდო, רוסית: Не горюй).
פרסים

שחקן המדינה מגאורגיה הסובייטית
פרס ברית המועצות
פרסים רבים בכינוסי תיאטרון ופסטיבלי סרטים
שכיר חרב

שכירי חרב
שכיר חרב הוא חייל שנלחם, או מעורב בלוחמה תמורת כסף. זאת, ללא מניעים אידאולוגיים, לאומיים או פוליטיים. כמו כן, כשמשתמשים במונח ביחס לחייל סדיר בצבא לאומי, הדבר נחשב בדרך כלל עלבון או זילזול. בסוף המאה העשרים קמו מספר רב של חברות שמשכירות שירותי לחימה, בעיקר למדינות שבהן מתקיימים סכסוכים.
צבא שכיר הוא צבא המבוסס על כוח אדם שכיר שלא חייב בגיוס. החיילים השכירים מתוגמלים בהתאם לתפקידם, לדרגתם ולמידת הסכנה הכרוכה במילוי תפקידם. יתרונו העיקרי של צבא כזה, בניגוד לצבא שמגויס בגיוס חובה, הוא שמדובר בצבא של מתנדבים ולכן יש מיעוט בעיות הנגרמות כתוצאה מחוסר התאמה או מהיעדר משמעת. במקרים מסוימים צבא כזה מתבסס על לוחמים זרים. במקרים אלה, על פי ההגדרה מעלה, זהו צבא של שכירי חרב. לגיון הזרים הצרפתי הוא דוגמה מפורסמת של צבא שכיר שמשך בעבר שכירי חרב רבים.
שכירי חרב וחוקי המלחמה

הרחבה של אמנת ז'נבה: סעיף 47. שכירי חרב:
מדינות רבות, כולל ארצות הברית, לא חתמו על אמנה זו, ולכן ניתן לראות סעיף זה בתור מדריך בלבד ולא הוראה מחייבת. על אף הקשיים שבקבלת הסעיף, בהיעדר הגדרה בינלאומית מוסכמת, סעיף זה הוא הקרוב ביותר שישנו להגדרה כזו.
לגיון הזרים

לגיון זרים הוא כוח צבאי המוקם על ידי המדינה מבני לאומים זרים. חיילי לגיון הזרים מתפקדים כמו שכירי החרב אך הם לא שכירי חרב במובן הרגיל של המילה מפני שבשונה משכירי חרב אחרים הלגיונרים אינם משכירים את עצמם "למרבה במחיר". הלגיון מוקם על ידי מדינה ולא על ידי שכירי החרב עצמם (כמו גדודי הזרים בעבר). מעמדו של הלגיונר קרוב למעמדו של חייל רגיל. נחשבים ובעבר היו נפוצים בכל רחבי אירופה. כיום נותרו רק שני לגיוני זרים ביבשת: לגיון הזרים הצרפתי ולגיון הזרים הספרדי. הביטוי "לגיון הזרים" מתייחס בדרך כלל ללגיון הזרים הצרפתי, שהוא המפורסם מבין כולם.
חברות פרטיות

ישנם חברות פרטיות בעולם המעסיקות שכירי חרב. דוגמה ידועה של חברה פרטית להשכרת שירותי לחימה היא אקזקיוטיב אאוטקמס (תוצאות ביצועיות), חברה דרום אפריקאית שהצליחה להתגבר על המורדים שזרעו הרס בסיירה לאון ולהשתלט מחדש על מכרות היהלומים אך בעקבות לחץ שהפעילו ארצות הברית והאו"ם נחקק בשנת 1998 חוק האוסר על שימוש בשכירי חרב ונשיא סיירה לאון הפסיק להשתמש בשירותי החברה. במהלך רצח העם ברואנדה לפני כן, בשנת 1994 האו"ם שקל לעשות שימוש בשירותי החברה כדי לעצור את הטבח, אבל הדבר לא יצא אל הפועל בסופו של דבר. המצדדים בשימוש בשירותי החברה ברואנדה טענו שכוח המורכב מכמה מאות לוחמים בעלות של 100 מיליון דולר מסוגל לבצע משימה שכוחות האו"ם אינם מסוגלים לעשות על אף שהיקף התקציב וכוח האדם שלהם גדול בהרבה.
קבוצת וגנר העסיקה שכירי חרב רבים ונטלה חלק במלחמת אוקראינה–רוסיה שהחלה ב־2022 לצידו של הצבא הרוסי. תוך שיתוף פעולה עם ממשלת רוסיה היא גם שילבה אסירים משוחררים במסגרת פעולותיה, אסירים שהשתחררו מהכלא בתמורה להסכמתם להתגייס למלחמה.
ראו גם

סמואל דרבן
לגיון הזרים
הלגיון האיסלמי הפאן-אפריקאי
קבוצת וגנר
הערות שוליים

↑  Inside the Foreign Legion, John parker, (Judy Piatkus, London:1998), 1-2.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX525245  BnF: cb119344298 (data)  GND: 4055364-4  HDS: 024643  NKC: ph273344
הלוואה קצרת מועד

עסק המציע הלוואות קצרות מועד
הלוואה קצרת מועד היא הלוואה לטווח קצר מאוד, הנמדד בימים ועד למספר חודשים ספורים. הלוואה מסוג זה נקראת באנגלית Payday Loan, ומשמעותה "הלוואת יום המשכורת". סוג זה של הלוואות, חוקי ונפוץ מאוד בארצות כגון אנגליה, ארצות הברית, קנדה, אוסטרליה ומדינות נוספות באירופה. המאפיין העיקרי של הלוואה מסוג זה, הוא שהריבית גבוהה מאוד, ויכולה להגיע לסדרי גודל של 0.5%–1% ליום. להשוואה, הריבית בהלוואה רגילה הניתנת על ידי מוסדות בנקאיים כגון בנקים, נמדדת במספר אחוזים לשנה.
מטרת ההלוואה

מטרת ההלוואה העיקרית, בשימוש נכון, היא להעמיד לידי הלקוח שנמצא בחסרון כספי זמני, סכום המספיק לו לשם מילוי התחייבויותיו, וזאת על למועד תשלום המשכורת שלו. לצורך המחשה, ניקח כדוגמה מקרה של לקוח הנדרש לשלם חשבון חשמל באופן מיידי, ויום תשלום המשכורת שלו נמצא בעוד כשבוע. הלקוח נמצא בחסרון כיס בגלל הוצאה בלתי צפויה שקרתה בתחילת החודש. בארצות כמו בריטניה, אי תשלום בזמן גורר סנקציה מיידית של רישום חוב בלתי משולם בחברות דירוג אשראי, דבר העלול לפגוע בסיכוי שלו לקבל משכנתא או הלוואה מבנק בעתיד. פתרון של הלוואה קצרת מועד, לטווח של שבועיים עשויה לפתור את הבעיה. אמנם, הריבית גבוהה מאוד, אך מכיוון שהטווח קצר והסכום נמוך, עדיין זהו תשלום שניתן לעמוד בו.
אם נתבונן בדוגמה מספרית, הלוואה של 200$, לתקופה של שבועיים, בריבית טיפוסית להלוואה מסוג זה של כ-1% ליום, תעלה כ-30$. במושגים אבסולוטיים זו ריבית עצומה, של 3678% לשנה. אך באופן מעשי, סכום של 30$ הוא עדיין בגדר סכום שניתן להוציא, ושאינו גורם לנזק כלכלי בלתי אפשרי ללווה. אם במחיר זה, הלווה יכול למנוע מעצמו אי נעימות ונזק כתוצאה מהכתמה של דירוג האשראי האישי שלו, הרי שיש בתשלום זה היגיון כלכלי.
הבעיה העיקרית עם הלוואות מסוג זה, היא כאשר משתמשים בהן שימוש לא נכון. כל הלוואה, אשר נלקחת במצב של מצוקה כלכלית, וכאשר ללווה אין תוכנית מסודרת כיצד להחזיר את ההלוואה בזמן, יכול לגרום לסיחרור כלכלי ללא מוצא. אם נתייחס לדוגמה של 1% ליום, הרי שגורם הריבית דריבית בהלוואה גורם לכך שכל 70 יום בקרוב, ערך ההלוואה מכפיל את עצמו. במקרים בהם הריבית היא מסוג של 'ריבית פשוטה', הסחרור הכלכלי מעט קטן יותר, אך עדיין כל 100 יום ערך ההלוואה עולה בסכום הקרן המקורית. זאת אומרת שאחרי 100 יום סכום ההלוואה מוכפל, אחרי 200 יום סכום ההלוואה משולש וכך הלאה (ראה בהפניה מאמר בנושא).
הלוואות אינטרנטיות

הלוואות קצרות מועד, ניתנות בדרכים רבות. קיימים משרדים בהם יש קבלת קהל וההלוואה ניתנת במקום. עם זאת, הלוואות אינטרנטיות הולכות וכובשות מקום הולך וגדל בשוק זה, וזאת משום הנוחות שיש בהן, וההתאמה של המדיום האינטרנטי לתחום זה. שיטת העבודה הטיפוסית פועלת באופן הבא:
הלקוח ממלא טופס בקשה ממוחשב. בטופס הלקוח נדרש למלא פרטים אישיים, הצהרות לגבי מקורות הכנסותיו, הוצאותיו וכדומה.
הלקוח מספק אמצעי תשלום, לצורך ביצוע ההחזרים.
הלקוח מתבקש לחתום על חוזה אלקטרוני.
המערכת הממוחשבת של הספק, מתקשרת לספקי מידע שונים, המשלימים את התמונה לגבי מצבו הפיננסי של הלקוח, וההיסטוריה הכלכלית שלו.
מתבצעת הערכה אוטומטית לגבי יכולתו של הלקוח לעמוד בתשלומים.
לעיתים מועברת הבקשה להערכה נוספת של גורם אנושי. יש חברות המבצעות שיחת טלפון עם הלקוח.
הלקוח מקבל תשובה. אם זו חיובית, מתבצעת גם העברה כספית לחשבון הבנק של הלקוח.
כפי שניתן לראות, כל התהליך מתבצע מרחוק, ללא כל קשר ישיר בין הלקוח לספק. במהלך ההלוואה עצמה, התשלומים יורדים באופן אוטומטי באמצעות שימוש באמצעי התשלום שסופק בתחילה. אם הלקוח אינו משלם כנדרש, מופעלים אמצעי גביה. בתחילה החברה מנסה ליצור קשר טלפוני עם הלקוח, לראות מה הבעיה ולעיתים להגיע להסדר תשלומים או לפריסת החוב באמצעות הלוואה חדשה (Refunding). אם הדבר לא צולח, מועבר החוב לגביה. אמצעי הגביה שונים ממדינה למדינה. אלו יכולים לכלול שימוש בחברות גביה שזהו עיסוקן העיקרי, וכן תביעות בבתי משפט.
מאפייני ההלוואה

להלוואה קצרת מועד המאפיינים הבאים:
ההלוואה היא לטווח קצר עד קצר מאוד. ההלוואה נמדדת במספר ימים ועד חודשים ספורים.
סכומי ההלוואה נמוכים מאוד, ונמדדים בסדר גודל של מאות דולרים בודדים.
הריבית על ההלוואה גבוהה מאוד. ההלוואה יכולה להכפיל את ערכה בתוך מספר חודשים.
ההלוואה ניתנת על ידי גופים חוץ בנקאיים, בדרך כלל חברות פרטיות המתמחות בהלוואות מסוג זה.
ההלוואה ניתנת ללא בטוחות.
ההלוואה ניתנת ללא ערבים.
כל תהליך מתן ההלוואה, מרגע הבקשה ועד התשלום, נמדד בשעות.
הלוואות קצרות מועד בישראל

החוק בישראל, מגביל את הריבית המקסימלית הניתנת לגבייה על ידי מוסדות חוץ בנקאיים. על פי החוק, ערך הגבלה זו הוא מכפלה של הריבית הבנקאית ב-2.25. ריבית זו נקראת גם רבית השוק האפור, שכן זו הריבית המשמשת גופים אלו. הגבלה זו לא מאפשרת קיום שוק הלוואות קצרות מועד כפי שקיים במדינות אחרות. אף על פי כן, שוק ההלוואות קצרות בהלוואות לא חוקיות קיים ועובד בישראל, כאשר היעד להלוואות אלו הם בעיקר שכירים, עם עדיפות לעובדי מדינה, אשר נחשבים לבעלי הכנסה בטוחה וכך לסיכון קטן יותר כלפי נותן ההלוואה.
הלוואות קצרות מועד בישראל > השוק האפור

ה'שוק האפור' הוא שוק של הלוואות חוץ בנקאיות, הניתנות על ידי חברות המתמחות בכך בישראל. חברות אלו נותנות הלוואות הדומות להלוואות הניתנות מחוץ לישראל, אך בריבית נמוכה יותר. מאידך, החוק אינו ברור לגבי יכולתן לגבות תשלומים נוספים, כגון עמלות שונות, או קנסות על אי תשלום בזמן, כך שחלק גדול מרווחיהן נובע מכך. השם 'שוק אפור' מגיע מהעובדה כי חברות אלו פועלות על התפר שבין הפעילות החוקית לבין פעילות שאינה חוקית. ההלוואה יכולה להינתן על ידי חברה רשומה כחוק, אך אמצעי הגבייה הנינקטים עלולים להיות אגרסיביים ואף אלימים.
הלוואות קצרות מועד בישראל > השוק השחור

השוק השחור של ההלוואות, הוא שוק בהם הלוואות ניתנות בריבית שאינה חוקית. הריבית יכולה להגיע לערך של מאות אחוזים בשנה. ההלוואות יכולות להינתן על ידי חברות, באיצטלא של פעילות חוקית, אך גם על ידי גופים מפוקפקים, כולל כאלו הקשורים לעולם התחתון. ההלוואות ניתנות בדרך כלל תמורת הפקדה של צ'קים. גבייה של צ'קים חוזרים מתבצעת באופן אינטנסיבי ולעיתים אף אלים. המלווים מטילים קנסות כפי ראות עינהם. נכון לשנת 2016, האכיפה נגד פעילות זו בישראל, אינה משמעותית.
הלוואות קצרות מועד בארצות הברית

הלוואות קצרות מועד חוקיות ב-27 מדינות בארצות הברית, וב-9 מדינות נוספות מתאפשרת הלוואות אלו עם מגבלות. ב-14 המדינות הנותרות ובעיר הבירה וושינגטון די. סי. הלוואות אלו אסורות.
הלוואות קצרות מועד בבריטניה

בבריטניה מתקיים שוק הלוואות קצרות מועד פעיל מאוד. החוק בבריטניה מאפשר קיום הלוואות מסוג זה, אך מטיל מספר מגבלות חוקיות, אשר נועדו לשמור על הלקוחות. כך למשל, הריבית מוגבלת ל-0.8% ביום. קיים איסור להפעיל ריבית דריבית אלא רק ריבית פשוטה. כמו כן החוב יכול להגיע מקסימום לפעמיים ערך הקרן. הגבלות אלו מונעות מהלקוחות להגיע לסחרור כלכלי ממנו אין מוצא.
הלוואות קצרות מועד בבריטניה > המצב בבריטניה עד לשנת 2015

עד לשנת 2015, החוק בבריטניה לא הטיל שום מגבלות על החברות העוסקות בתחום. כל גוף יכול היה לקחת ריבית כראות עיניו. הריבית הייתה מסוג 'ריבית דריבית', וניתן היה לגבות הטלים וקנסות באופן חופשי. כתוצאה מכך התפתח במדינה שוק פרוע מאוד, אשר פיתה וגרם לאנשים לקחת הלוואות, ולהגיע למצבים פיננסיים קשים מאוד. הנוהג הרווח לטיפול באנשים שהתקשו להחזיר את ההלוואה, הוא לבצע פריסה מחדש של יתרת החוב, כהלוואה חדשה. אנשים מצאו את עצמם במצב שהם משלמים החזרים ללא סוף, וכל העת נשארת להם יתרת חוב.
הלוואות קצרות מועד בבריטניה > המצב בבריטניה החל משנת 2015

החל מינואר 2015 הועבר הפיקוח על נושא ההלוואות, ל'רשות להתנהלות פיננסית' (FCA). רשות זו היא רשות בעלת סמכויות נרחבות, ויש ביכולתה לאשר או לפסול פעילות של חברות, בהתאם לנוהלים המוכתבים על ידה. הרשות פרסמה נוהלים חדשים המסדירים את נושא ההלוואות, וכוללים הגנות רבות על הצרכנים. בין ההגנות הללו ניתן למנות:
הגבלה על גובה הריבית
הגבלה על סכום החוב המקסימלי
הגבלה על גובה הקנסות במקרה של אי החזרה.
בעקבות השינויים הללו, הצטמצם שוק ההלוואות קצרות הטווח באופן משמעותי. אלפי חברות שפעלו בתחום נסגרו, והשוק צומצם לקבוצה קטנה של חברות, הפועלות תחת פיקוח צמוד של הרשות.
ראו גם

הלוואה
הלוואת סאבפריים
מיקרו אשראי
משכנתה
ריבית
הערות שוליים

↑  חוק הריבית, התשי"ז-1957 - כולל חקיקת משנה (משרד האוצר) (ארכיון)
↑  חן מענית, ‏איומים על סבתות וילדים: כך גובים כסף בשוק האפור, באתר גלובס, 31 ביולי 2013
↑  תומר ורון ועומר כביר, אף אחד לא מפקח על שוק ההלוואות הפרטיות, באתר כלכליסט, 8 במרץ 2015
הפרלמנט של גיברלטר

| --- | --- |
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 היסטוריה
 תקופת הפעילות:  2006–הווה (כ־18 שנים) 
 הרכב
 מספר מושבים:  17 
  
 מנהיגים
 יושב ראש הפרלמנט של גיברלטר:  אדולפו קאנפה
 משכן
 
 גיברלטר 
 אתר אינטרנט
 www.parliament.gi
 
הפרלמנט של גיברלטר (באנגלית: Gibraltar Parliament) הוא בית המחוקקים של הטריטוריה הבריטית שמעבר לים, גיברלטר. בין השנים 1969 ו-2006 נקרא מוסד זה בשם "האספה המחוקקת של גיברלטר" (Gibraltar House of Assembly).
האספה המחוקקת של גיברלטר, שהוקמה לאחר ההכרזה על חוקת גיברלטר (1969), הייתה גוף חד ביתי שהיה מורכב מ-15 חברים שנבחרו על ידי ציבור הבוחרים, ומעוד 2 חברים ממונים, אחד מהם הוא פרקליט המדינה. הכינוי "האספה המחוקקת" במשמעות של בית המחוקקים היה נפוץ בטריטוריות הבריטיות שלא היו תחת ריבונות מלאה. הדבר שונה על ידי הפרלמנט הנוכחי של גיברלטר, לאחר ההכרזה על חוקת גיברלטר (2006), כשיקוף של השדרוג במעמדה הריבוני של גיברלטר. כיום כל 17 חברי הפרלמנט נבחרים על ידי הציבור, כאשר כל מצביע יכול לבחור 10 מועמדים לפרלמנט.
הפרלמנט יושב במבנה המשקיף לעבר מיין סטריט וכיכר ג'ון מקינטוש. המבנה הוקם בשנת 1817 ושימש לפני כן כספריית הסוחרים והחלפנים (ספרייה אזרחית שהוקמה על ידי סוחרי גיברלטר כיוון שהוטל איסור על כניסת אזרחים לספריית חיל המצב הצבאי של גיברלטר). בשנת 1951 שופץ המבנה על מנת שיוכל לשמש מקום מושבה של המועצה המחוקקת של גיברלטר. לאחר ההכרזה על החוקה ב-1969 הוקם בית המחוקקים של גיברלטר והחליף את המועצה המחוקקת. המושב הראשון של בית המחוקקים נפתח ב-18 באוגוסט 1969 על ידי המושל וריל בג.
חברי פרלמנט ידועים

דיימון בוסינו (הדמוקרטים הסוציאליים של גיברלטר - GSD)
פביאן פיקארדו (GSLP)
ג'ון קורטס (GSLP)
נייל קוסטה (GLP)
טיו

טיו או טאו (בעברית: "המרסק" ) היה מלך של מצרים התחתונה ששלט בדלתא של הנילוס בעת העתיקה. מופיע כרביעי ברשימת כתובות אבן פלרמו לאחר פו, סקע וג'או יחד עם עוד מספר מלכים ממצרים התחתונה.
מעבר לכך לא ידוע דבר על חייו ושלטונו.
ראו גם

פרעוני מצרים
הכרונולוגיה המצרית
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.