stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קהילת יהודי ורפלט
היסטוריה > מלוכת בית הבסבורג

החל משנת 1816 קיימת סטטיסטיקה על הגידול באוכלסייה היהודית במחוז הווש וסולנוק.
נתוני המפקד למספר היהודים במחוזות הווש וקולסו-סולנוק:
בשנת 1816 חיו 1,592 יהודים ב-46 כפרים.
בשנת 1851 חיו 6,879 יהודים ב-145 כפרים.
בשנת 1869 חיו 11,533 יהודים ב-166 כפרים.
בשנת 1840 מנו יהודי ורפלט 139 נפשות, שהיוו כ-60% מיהודי המחוז. בתקופה זו הרב זאב וולף טננבאום (1787–1873) היה רבה של ורפלט, הדבר מצביע על כך שליהודים הייתה קהילה מסודרת. נכדו רבי משה טננבאום (1916-1850) ירש את הרבנות.
בשנת 1867, תקופת האמנציפציה אושרו זכויות היהודים בהונגריה, וחיי היהודים השתפרו. האוכלוסייה היהודית בעיר התפתחה, והוקמו מוסדות קהילתיים, חברה קדישא, אגודת נשים, חברת גמילות חסדים ומוסדות חינוך. בשנת 1869 היו כ-324 יהודים בעיר, ובשנת 1880 174 יהודים. רובם היו סוחרים ובעלי מלאכה, מיעוטם היו בעלי כרמים ויצרני יין, ואחדים היו בעלי אחוזות, וליהודי אחד הייתה טחנת קמח. בעיירה היה בית הכנסת ישן, שהיה בית הכנסת היחיד הבנוי מעץ בהונגריה, הוא נהרס ב1961. בשנת 1870 נבנה בית הכנסת נוסף, במבנה אבן, שקיים עד היום, והוא בשימוש תחנת כיבוי האש המקומית. הקהילה השתייכה לזרם האורתודוקסי, ומשנת 1885 היו מסופחים אליה יהודים מכפרי הסביבה כמו יהודי וץ'. בתקופה זו נהנו יהודי האזור משוויון זכויות, והם היו חלק מקובל ומכובד באוכלוסייה.
היסטוריה > המאה ה-20

בתחילתה של מלחמת העולם הראשונה הסתיימה תקופה שלווה זו עבור הקהילות היהודיות. בשנת 1918 נבזזו נכסים יהודיים ביניהם תשמישי הקדושה מבית הכנסת, ואף ארכיון הקהילה הושמד. והביזה נמשכה גם בתקופת ההטרור הלבן בשנים 1919–1921. הפוגרומים ביהודים בתקופה מהפכנית זו הקשו על מצבם. מעל מאה חיילים יהודים מהמחוז לקמו בקרבות במלחמת העולם הראשונה, חלקם נהרגו במלחמה, ורבים מהם חזרו נכים.
בתחילת המאה ה-20 הוקמה בעיר ישיבה שהגיעו ללמוד בה תלמידים מהאזור, ובשנת 1922 הרב יוסף אשר פולק היה רב העיר, ושימש גם כראש הישיבה, שמנתה מעל למאה תלמידים. נבנה בניין מודרני לישיבה, תרומתו של הנגיד שמואל פוירשטיין ממסצ'וסטס שבארצות הברית {1894–1983) שקרא את הבניין "בית נפתלי" לזכרו של אביו, הנרי (נפתלי) פוירשטיין. הישיבה נסגרה על ידי השלטונות בשנת 1942. בישיבה זו למד בין היתר הרב יוחנן סופר. בשנת 1931 חיו בורפלט 146 יהודים.
היסטוריה > שואת יהודי ורפלט

הכיבוש הגרמני הביא לתפנית קיצונית בקהילת יהודי ורפלט. הישיבה נסגרה בצו ממשלתי בשנת 1942, ורבים מתלמידיה גויסו לעבודות כפייה.
ב-26 באפריל 1944 הקימו הנאצים גטאות באזור, וכ-6,601 איש ממחוז הווש נכלאו בהם. בין 8 ל-13 במאי הועברו יהודי ורפלט לאזור איזור מכרות הפחם הנטושים בבאגויוק (BAGOLYUK), ליד שוץ', והם שוכנו שם במגורי הפועלים הנטושים. בסוף מאי, ליל חג השבועות נלקחו כל הגברים הכשירים לעבודה, ונשלחו להטוון, ובהמשך לאושוויץ. הנותרים, בעיקר נשים, ילדים וזקנים, נלקחו לבית חרושת ללבנים בקרצ'נד למשך כמה ימים, כשלאחריהם הועברו למחנה השמדה אושוויץ.
התאריך כ"א בסיוון ה'תש"ד (12 ביוני 1944) נקבע כתאריך שבו נרצחו רב העיר, רבי יוסף אשר פולק ורעייתו באושוויץ. (תאריך זהה לפטירתם של תושבי אגר, רבי שמעון סופר ורבי משה סופר ובני משפחתם.
בשנת 1944, בתקופת השואה, היו רשומים בעיר 87 יהודים,  הם נשלחו יהודי האזור לעבודות כפייה, או נרצחו באושוויץ. לאחר המלחמה רק אחד עשר איש חזרו לעיירה, וב-1948 הם הקימו גלעד לזכר 80 יהודי העיירה שניספו בשואה. לאחר המלחמה הוקם "איגוד תלמידי ישיבת ורפלט" שאיגד את בוגרי הישיבה.
בשנת 1956 נותרה בעיירה רק משפחה יהודית אחת.
| נתונים דמוגרפיים של האוכלסייה בעיירה> ורפלט.שנה | נתונים דמוגרפיים של האוכלסייה בעיירה> ורפלט.מספר היהודים | נתונים דמוגרפיים של האוכלסייה בעיירה> ורפלט.כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 139 |  |
| 1880 | 174 | 2,872 |
| 1910 | 175 |  |
| 1920 | 118 |  |
| 1930 | 146 |  |
| 1941 | 90 | 4,193 |
ראו גם

ורפלט
הערות שוליים

↑  היסטוריה של יהדות הונגריה (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000000-QINU`"'
↑  בית הקברות היהודי בורפלט (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000000-QINU`"'
↑  היסטוריה באתר JewishGen (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000000-QINU`"'
↑  היסטוריה של אגר באתר JewishGen (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000000-QINU`"'
↑  הרב זאב וולף טננבוים,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'קריה נאמנה, וינה, תריד, באתר היברובוקס
1 2  פנקס הקהילות בהונגריה, עמוד286
↑  בכתבה על נכדו, משה פוירשטיין, נשיא OU לשעבר (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000000-QINU`"'
↑  קהילת ורפלט באתר אנו – מוזיאון העם היהודי
↑  היהודים בעיר השנת 1944. (בהונגרית)'"`UNIQ--templatestyles-0000000A-QINU`"'
↑  מודעה בעיתון שערים משנת 1954 בעניין איגוד תלמידי ורפלט
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
בנין בית הכנסת העתיק בורפלט
רבי יוסף אשר פולק והישיבה
הג'לונים

| --- | --- |
 סוגה:  ילדים
 מדבבים בעברית:  אשר סיון
 ארץ מקור:  אוסטרליה אוסטרליה
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  10
 מספר פרקים:  91
 הפקה
 מוזיקה:  David Lowe 
 אורך פרק:  8 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ABC Kids
 רשת שידור בישראל:  הטלוויזיה החינוכית הישראלית ערוץ לולי
 תקופת שידור מקורית:  18 במאי 1998 – 27 במרץ 2000 
 תקופת שידור בישראל:  2004
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הג'לונים (באנגלית: Jellabies) היא סדרת טלוויזיה מונפשת אוסטרלית. הסדרה שודרה באוסטרליה ב-ABC Kids בשנת 1998 ובישראל בשנת 2004 בטלוויזיה החינוכית הישראלית (כשקראו לתוכנית "גלבים") בערוץ הופ! ובערוץ לולי. הסדרה בת 10 עונות ו-91 פרקים באורך 8 דקות.
שיר הפתיחה בדיבוב העברי בוצע על ידי ענת שאבי.
עלילה

העלילה עוקבת אחר דובים דמוי ג'לי המכונים "הג'לונים" (בעבר הגלבים) הגרים בקשת בענן.
דמויות

ענבר (Amber): דובה כתומה דמוית ג'לי, חובשת ברדס צהוב ונועלת נעליים מג'נטות.
דני (Denny): דוב כחול דמוי ג'לי, לבוש בברדס, מעיל ונעליים ירוקים.
קופצני (Bouncey): דוב צהוב דמוי ג'לי, נועל נעליים סגולות ובעל שלט סגול.
טופי (Strum): דובה ורודה דמוית ג'לי, עונדת צמיד כחול ובאמצע שלו פרח צהוב ונועלת נעליים צהובות.
ישנם עוד דמויות בתוכנית כמו דאפי הדרקון ופרוט ופלפל הדובים.
מדבבים

הדיבוב העברי הופק על ידי ענבר שטגר עזרא ובוים על ידי ענת שאבי.
| שם הדמות | מדבב\ת בעברית |
| --- | --- |
מספר: אשר סיון
אליעד פרץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1982 (בן 43 בערך) אילת, ישראל 
 ענף מדעי:  אווירונאוטיקה 
 מקום מגורים:  סילבר ספרינג 
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  אוניברסיטת קורנל 
 מוסדות:  נאס"א 
 פרסים והוקרה:  מדליית נאס"א להישג יוצא דופן (2023) 
 מספר צאצאים:  3 
 
אליעד פרץ (נולד ב-1982) הוא מדען ישראלי והישראלי המעוטר ביותר בהיסטוריה של סוכנות החלל האמריקאית.
ביוגרפיה

פרץ נולד באילת לדיינה ונפתלי שעלו מממלכה המאוחדת ומרוקו. הוא הבכור מבין שישה אחים ועד כיתה ד' התחנך במערכת החינוך החרדית. מאז ומעולם התעניין בתעופה ובמדעים ובסופו של דבר התגייס לקורס טיס (שממנו נשר). את השירות הצבאי השלים בחיל השריון ובאגף המודיעין. לאחר מכינה בטכניון החל ללמוד בפקולטה להנדסת אווירונוטיקה וחלל בטכניון שבחיפה. לאחר מכן פרץ המשיך לתואר שני באוניברסיטת קורנל, שם עסק בפיתוח חיישנים לקרינה על-סגולה.
את מחקר הפרה-דוקטורט עשה פרץ בהנחיית פרופ' הוד ליפסון. כדוקטורנט החל פרץ לעבוד בנאס"א לאחר שמונה לעמית מחקר על ידי נאס"א והקרן הלאומית למדע בארצות הברית.
מבין הפרויקטים המחקריים שלו, ניתן למנות את חקר השימוש בלוויין ייעודי לכיול טלסקופים, פיתוח גלאים לחקר קרינת רנטגן מהשמש בטיסות תת-מסלוליות, פיתוח לוויין זעיר לחקר השמש (PADRE), פיתוח מכשירים למשימות לירח ולעומק מערכת השמש, לוויין לחקר חגורות ואן אלן וכן פיתוח של טלסקופ על-סגול, לאפיון הפעילות של שמשות אחרות שיש להן כוכבי לכת.
במאי 2023 זכה במדליית נאס"א להישג יוצא דופן (אנ'). המדליה הוענקה לו על ידי חתן פרס נובל בפיזיקה ד"ר ג'ון מאת'ר, המדען הראשי של טלסקופ החלל ווב. ב-15 באוקטובר באותה השנה פורסם כי פרץ יקבל מהסוכנות את פרס גודרד על הישגים יוצאי דופן בתחום ההנדסה ובשל "מצוינות במנהיגות, יוזמה ופתרונות הנדסיים יצירתיים לחוקר בשלב מוקדם של הקריירה, שישנו את האופן שבו אנו מבינים חקר כוכבי לכת במערכות שמש אחרות".
כמו כן עוטר פרץ על ידי נאס"א במדליית ההישג המדעי לתחילת הקריירה ובמדליית ההישג ההנדסי הראוי לשבח.
חיים אישיים

במהלך לימודיו בטכניון, פרץ הכיר את אשתו, ד"ר אבי גולדמן, שבאה לארץ במסגרת תוכנית פולברייט של מחלקת המדינה האמריקאית. כיום ד”ר גולדמן היא יועצת לבית הלבן בענייני מדיניות מדעית וטכנולוגית. הם הורים לשלוש בנות. נכון ל-2023 המשפחה מתגוררת בסילבר ספרינג שבמרילנד, ארצות הברית.
הערות שוליים

↑  מדליית נאס"א היוקרתית על הישגים יוצאי דופן – לבוגר הטכניון ד"ר אליעד פרץ, באתר הטכניון, ‏17 במאי 2023
↑  רז סמולסקי וטל שחף,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'‏אליעד פרץ: הבחור מעפולה שמחליט לאן יטוסו החלליות של ארה"ב, באתר ‏מאקו‏, 2 באפריל 2023
↑  מטאור ישראלי בשמי נאס"א, באתר ynet, 2 במאי 2023
↑  נלחמים בפסולת: השבוע בחלל, באתר מכון דוידסון לחינוך מדעי, ‏5 באוקטובר 2023
23 באפריל

23 באפריל הוא היום ה-113 בשנה (114 בשנה מעוברת) בלוח הגרגוריאני בשבוע ה-17. עד לסיום השנה נשארו עוד 252 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1516 – נחקק חוק טוהר הבירה הבווארי
1661 – צ'ארלס השני מלך אנגליה, מוכתר בכנסיית וסטמינסטר
1891 – במסגרת מלחמת האזרחים בצ'ילה, לראשונה טורפדו מטביע ספינה (את ה"בלאנקו אנקאלאדה")
1908 – נשיא ארצות הברית תאודור רוזוולט מקים בצו נשיאותי, את צבא המילואים של ארצות הברית (U.S. Army Reserve)
1920 – מועצת העם בטורקיה מוקיעה את השלטון של הסולטאן מוחמד השישי, ומכריזה על חוקה זמנית
1936 – הבריטים מפנים את המשפחות היהודיות בחברון בחשכת הליל
1941 – מלחמת העולם השנייה – המערכה בבלקן: יוון נכנעת לכוחות גרמניה הנאצית
1943 – מרדכי אנילביץ' שולח את מכתבו האחרון ליצחק (אנטק) צוקרמן
1945 – מלחמת העולם השנייה – הצבא האדום מגיע לפאתי ברלין
1962 – במסגרת תוכנית ריינג'ר האמריקאית, שיגור משימת ריינג'ר 4 לחקור ולהתנגש על הירח
1967 – החללית הסובייטית "סויוז 1", משוגרת לחלל ועליה הקוסמונאוט ולדימיר קומארוב, החללית מתרסקת יום לאחר מכן וקומורוב נהרג
1969 – סירחאן סירחאן נדון למוות באשמת רצח הסנאטור רוברט קנדי (גזר הדין הומר אחר כך למאסר עולם)
1982 – ראש עיריית קי וסט בפלורידה מכריז על הקמת רפובליקת קונק, עצמאות העיר מארצות הברית, פותח במלחמה כנגדה, נכנע ומבקש סיוע בינלאומי עקב כיבושה על ידי צבא ארצות הברית
1985 – חברת קוקה-קולה משנה את הנוסחה הסודית של המשקה הקל שלה ל-New Coke. (בעקבות תגובות שליליות של הציבור, כעבור שלושה חודשים חוזרים לנוסחה המקורית)
1990 – נמיביה מתקבלת כחברה ה-160 באו"ם
1994 – מתגלה עדות ניסיונית ראשונה לקיום הקווארק השישי – top quark
2003 – בבייג'ינג בירת סין, סוגרים את כל בתי הספר לשבועיים, עקב מגפת הסארס
2005 – הסרטון הראשון – אני בגן החיות, מועלה לאתר יוטיוב
נולדו

1720 – הגאון מווילנה, גדול דורו ומוביל ההתנגדות לחסידות (נפטר ב-1797)
1775 – ג'וזף טרנר, צייר אנגלי (נפטר ב-1851)
1791 – ג'יימס ביוקנן, נשיאה ה-15 של ארצות הברית (נפטר ב-1868)
1823 – אבדילמג'יט הראשון, סולטאן עות'מאני (נפטר ב-1861)
1857 – רוג'רו ליאונקוואלו, מלחין אופרות איטלקי (נפטר ב-1919)
1858 – מקס פלאנק, פיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיקה (נפטר ב-1947)
1861 – אדמונד אלנבי, איש צבא בריטי (נפטר ב-1936)
1867 – יוהאנס אנדראס גריב פיביגר, רופא ופתולוג דני, חתן פרס נובל לרפואה (נפטר ב־1928)
1891 – צבי יהודה הכהן קוק, רב יהודי ישראלי, מנהיגה הרוחני של הציונות הדתית (נפטר ב-1982)
1893 – אלן דאלס, איש מודיעין אמריקאי (נפטר ב-1969)
1902 – הלדור לכסנס, סופר איסלנדי, זוכה פרס נובל לספרות (נפטר ב-1998)
1907 – יצחק הירשברג, מורה ומתרגם ישראלי (נפטר ב-1978)
1923 – יעקב מנצ'ל, פרופסור לרפואה, יו"ר המועצה הלאומית לגריאטריה ומנכ"ל משרד הבריאות
1927 – אוסי רונה, חצוצרן, מנצח, מוביל הרכבים, מלחין ומפיק מוזיקלי פיני (נפטר ב-2020)
1928 – שירלי טמפל, שחקנית קולנוע ופוליטיקאית דיפלומטית (נפטרה ב-2014)
1929 – ג'ורג' סטיינר, מבקר ספרות יהודי אמריקאי, פובליציסט, פילוסוף, סופר ומחנך (נפטר ב-2020)
1935 – אביב עקרוני, משורר עברי, מתרגם, מבקר ספרות, עורך, מורה ומחנך (נפטר ב-2025)
1936 – רוי אורביסון, זמר אמריקאי (נפטר ב-1988)
1940 – לופא קדוש, כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת השוער, ומאמן כדורגל (נפטר ב-2014)
1941 – מרדכי ארנון, רב, זמר ושחקן ישראלי (נפטר ב-2020)
1943 – מיכאל גיטלין, צייר, פסל ורשם ישראלי
1944 – דני בן ישראל, מוזיקאי ועיתונאי ישראלי בוגר להקת פיקוד צפון, מחלוצי הרוק הפסיכדלי בישראל (נפטר ב-2019)
1945 – מירית שם אור, פזמונאית וסופרת ישראלית
1946 – יגאל שילון, איש טלוויזיה וקולנוע ישראלי (נפטר ב-2024)
1947 – דן מרידור, פוליטיקאי ישראלי, כיהן כשר בממשלת ישראל
1949 – ישראל ניסן רוזנבוים, האדמו"ר מקרעטשניף – קריית גת (נפטר ב-2019)
1954 – מייקל מור, במאי קולנוע וסופר אמריקאי
1955 – ג'ודי דייוויס, שחקנית קולנוע אוסטרלית
1959 – יהונתן סגל, שחקן, במאי קולנוע, במאי טלוויזיה ותסריטאי בקולנוע ובתיאטרון הישראלי
1961 – ג'ורג' לופז, שחקן, מדבב וקומיקאי אמריקאי
1964 – אביב כוכבי, הרמטכ"ל ה-22 של צה"ל
1968 – טימותי מקווי, טרוריסט אמריקאי (הוצא להורג ב-2001)
1972 – שחר אבן צור, זמר-יוצר ישראלי, המתופף של להקת מוניקה סקס
1972 – קארין אופיר, שחקנית, מדבבת, קריינית, בדרנית ומפיקה ישראלית
1974 – עודד רוזן, תסריטאי ותשבצאי ישראלי
1977 – ג'ון סינה, מתאבק בליגת ה-WWE וראפר אמריקאי
1983 – דניאלה האנטוחובה, טניסאית סלובקית
1984 – אלכסנדרה קוסטניוק, שחמטאית רוסית
1984 – ג'סי לי סופר, שחקן אמריקאי
1985 – טאיו קרוז, זמר בלוז אנגלי
1985 – טוני מרטין, רוכב אופני כביש גרמני
1987 – בועז מעודה, זמר ישראלי
1989 – ניקול ואידיסובה, טניסאית צ'כית
1990 – דב פאטל, שחקן קולנוע וטלוויזיה אנגלי
1995 – ג'יג'י חדיד, דוגמנית ושחקנית אמריקאית
1996 – אלכסנדר ולאסוב, רוכב אופני כביש רוסי
2018 – הנסיך לואי מוויילס, הרביעי בסדר הירושה לכתר הבריטי
נפטרו

303 – גאורגיוס הקדוש, קדוש נוצרי, נחשב לקדוש החשוב ביותר בנצרות האורותודוקסית (נולד בין 275 ל-281)
1014 – בריאן בורו, מלך אירלנד (נולד ב-940)
1016 – אתלרד השני, מלך אנגליה (נולד ב-968)
1124 – אלכסנדר הראשון, מלך סקוטלנד (נולד ב-1078 בערך)
1616 – מיגל דה סרוואנטס, סופר ספרדי, מחבר "דון קיחוטה" (נולד ב-1547)
1850 – ויליאם וורדסוורת', משורר אנגלי (נולד ב-1770)
1942 – אולגה בנאריו פרסטס, פעילה קומוניסטית גרמנית (נולדה ב-1908)
1963 – יצחק בן-צבי, הנשיא השני של מדינת ישראל (נולד ב-1884)
1980 – אברהם ארנן, מייסדה ומפקדה הראשון של סיירת מטכ"ל (נולד ב-1930)
1986 – אוטו פרמינגר, במאי קולנוע יהודי-אמריקאי נודע בסרטי מסתורין בסגנון הפילם נואר (נולד ב-1906)
1998 – ג'יימס ארל ריי, רוצחו של מרטין לותר קינג (נולד ב-1928)
1984 – רד גרלנד, מגדולי פסנתרני הג'אז האמריקאים (נולד ב-1923)
1995 – דרורה חבקין, זמרת, מלחינה, פזמונאית ומעבדת מוזיקלית ישראלית (נולדה ב-1934)
2005 – ג'ון מילס, שחקן קולנוע ותיאטרון בריטי, זוכה פרס האוסקר (נולד ב-1908)
2006 – ויליאם פ. גוטליב, צלם עיתונות ובעל טור אמריקאי (נולד ב-1917)
2007 – בוריס ילצין, נשיא רוסיה לאחר פירוק ברית המועצות (נולד ב-1931)
2007 – אודי טופלברג, מלחין, כותב, גיטריסט וזמר ישראלי (נולד ב-1960)
2015 – בנימין הרשב, חוקר ספרות ישראלי (נולד ב-1928)
2019 – ז'אן, הדוכס הגדול של לוקסמבורג (נולד ב-1921)
2020 – ג'יימס בגס, המנהל השישי של סוכנות החלל הלאומית לאווירונאוטיקה וחלל של ארצות הברית (נולד ב-1926)
2020 – ביאנקה אשל גרשוני, אמנית וצורפת ישראלית (נולדה ב-1932)
2020 – אברהם ישעיהו הבר, מייסד ויו"ר עמותת "מתנת חיים" (נולד ב-1965)
2022 – אורין האץ', פוליטיקאי אמריקאי חבר המפלגה הרפובליקנית (נולד ב-1934)
2023 – יהודה פרדיס, סופר, משורר, מחנך, מגיש פינות ועורך ברדיו (נולד ב-1924)
חגים ואירועים החלים ביום זה

יום הספר הבין-לאומי
22 באפריל – 24 באפריל
אפריל
לוח אירועים שנתי
סיירת דבורה

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צבא הגנה לישראל
 סוג:  יחידת התערבות במילואים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2021–הווה (כ־4 שנים)
 נתוני היחידה
 ייעוד:  יחידת תגובה מהירה גזרתית
 כוח אדם:  לוחמים בשירות המילואים בישראל
 ציוד עיקרי:  נשק קל: רובי M4A1 קרבין, רובי צלפים, מקלעים
 פיקוד
 יחידת אם:   עוצבת הגליל
 דרגת המפקד:    סגן אלוף
 מפקד נוכחי:  דרור אורן
 
סיירת דבורה, יוני 2021
יחידת דבורה היא יחידת התערבות במילואים של צה"ל, שמטרתה לתת מענה לאירועי טרור בגבול ישראל–לבנון, בדגש על תוכנית חזבאללה לכיבוש הגליל. היחידה נקראת על שמה של דבורה דרכלר, ההרוגה הראשונה בקרב תל חי ב-1920. היחידה מונה מספר פלגות החולשות על מרביתו ככולו של הגבול עם לבנון. לוחמי היחידה הם יוצאי יחידות מובחרות בצה"ל תושבי הגליל והסביבה, שמשרתים ביחידה במילואים, את היחידה יזמו והקימו סא"ל ישראל מימוני מפקד היחידה הראשון.
ראו גם

לוט"ר עוטף
יחידת פרא
חשמול מסילות רכבת ישראל

מפת חשמול מסילות רכבת ישראל
עמוד עם מנגנון מתיחה לקו ההזנה העילי של חשמול רכבת ישראל
תחנת ההשנאה הרכבתית אלישמע, אפריל 2022
רכבת קרונועי סימנס דזירו במהלך נסיעה על גשר הרכבת מעל עמק איילון, יולי 2022
חשמול מסילות רכבת ישראל עלה לדיון לראשונה בשנות ה-60 של המאה ה-20. בפברואר 2010 יצא לדרך פרויקט חשמול המסילות, במסגרת תוכנית "נתיבי ישראל" של ממשלת ישראל.
עם תחילת מלחמת חרבות ברזל עזבו עובדי חברת Semi את הארץ והעבודות לחשמול המסילות נקטעו למעט עבודה קצרה אשר בוצעה בתחילת 2024 לחיבור התחנה התפעולית בזכרון יעקב לרשת החשמול לכיוון דרום.
ביוני 2024 חזרה SEMI לעבוד במקטעים הבאים:
בקו הנגב המערבי במקטע באר שבע - צומת גורל - אשקלון.
במקטע המסילה בין כרמיאל לעכו.
בתחילת נובמבר 2024 הכריזה רכבת ישראל על האצת החשמול בשני המקטעים הנ"ל ובנוסף גם במקטע באר שבע – קריית גת.
בסוף נובמבר 2024 הכריזה רכבת ישראל על עבודות גם בקו בינימינה - חיפה וקו באר שבע תל אביב.
קטעים מחושמלים ברשת

בספטמבר 2018 החל לפעול הקטע המחושמל הראשון, השייך למסילת ירושלים - גנות, בין תחנת יצחק נבון בירושלים לתחנת הרכבת נמל התעופה בן-גוריון, ובדצמבר 2019 הגיע החשמול אל תחנת ההגנה בתל אביב. באפריל 2020 הושלם חשמול מסילת האיילון בין תחנת ההגנה לתחנת סבידור מרכז בתל אביב ובספטמבר הושלם הקטע להרצליה.
ב-2021 הושלם גם חשמול מסילת הרכבת בין מחלף שפירים ללוד.
ב-19 בנובמבר 2021 הושלם חשמול של טבעת השרון: מסילת הירקון, מסילת השרון ומקטע קצר באזור ראש העין של המסילה המזרחית וגם בין אשקלון לתחנת ההגנה, דרך ראשון לציון (מסילת תל אביב – פלשת).
ב-25 בפברואר 2022 בוצעה נסיעת מבחן אשר חנכה את התשתית החשמלית החל מ"מחלף ענבה" הרכבתי ועד לתחנת הרכבת מודיעין מרכז.
ב-3 בספטמבר 2022 התבצעה נסיעה ראשונה של רכבת חשמלית בין הרצליה ועד נתניה, וב-10 בספטמבר התבצעה נסיעת מבחן ראשונה בין לוד לתחנת הרכבת רחובות. מה-17 בספטמבר 2022 החל לפעול קו נתניה - רחובות עם ציוד נייד חשמלי.
ב-28 בינואר 2023 הושלם החשמול של מסילת לוד–אשקלון עם ביצוע נסיעת מבחן מכיוון רחובות לצומת פלשת.
בינואר 2023 הושלם החשמול של מסילת החוף עד בנימינה וב-12 בפברואר הוארכו רכבות הלילה מירושלים עד לתחנת בנימינה במקום הרצליה.
ב-2 בפברואר 2024 הושלם החשמול של מסילת החוף עד לתחנה התפעולית בזכרון יעקב. מ-4 בפברואר החל לפעול קו בנימינה - אשקלון הפרברי עם ציוד נייד חשמלי.
פורטל\שער ההזנה (CDB) שמחובר בחיבור אופקי תת-קרקעי לתה"ר הולץ, התחנה התפעולית ההגנה.
קוי ההזנה עילים, פורטלים. אזור התחנה התפעולית ההגנה.
קוי ההזנה עילים, אזור התחנה התפעולית ההגנה.
תחנת לכיש, סמוך למפגש מסילת חלץ ומסילת הדרום, נובמבר 2021
תחנת פלשת בבניה, ינואר 2021
תחנת פלשת, יולי 2023
תחנת אלישמע, מאי 2021
תחנת חופית (כפר ויתקין), מאי 2021
תחנת רשפון, אוקטובר 2021
תחנות השנאה רכבתיות בישראל

תחנות ההשנאה הרכבתיות (תה"ר) מוזנות מרשת החשמל הארצית וממירות את המתח ל-25,000 וולט שהוא מתח הפעילות של הציוד הנייד החשמלי.
בסיום הפרויקט, מתוכננות לפעול לאורך מסילות רכבת ישראל 16 תה"ריות.
בין כל מקטע הזנה של תה"ר קיים אזור נייטרלי קצר אשר בו נוסע הציוד הנייד ללא אספקת חשמל, באזור זה החשמל מנותק וכך נמנעים קצרים.
| מספר | שם | מיקום | מקטעי הזנה | מצב |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | כרמיאל | מערבית לכניסה לכרמיאל | מסילת עכו - כרמיאל |  |
| 2 | עכו דרום (נעמן) | אזור התעשייה עכו-דרום | מסילת נהריה - קריות |  |
| 3 | קישון (המפרץ) | סדנאות אפרים | קריות - חיפה |  |
| 4 | דור | שדות דור, צפונית לכביש 7011 ומזרחית לכביש 2 | חיפה - חדרה |  בביצוע |
| 5 | חופית | סמוך לאזור התפעולי ליד כפר ויתקין | חדרה - נתניה |  |
| 6 | רשפון | צפונית למחלף רשפון - געש | נתניה - תל אביב וחלק ממסילת השרון |  |
| 7 | אלישמע | אזור תעשייה כפר סבא |  |  |
| 8 | הולץ | תחנת הרכבת תל אביב דרום |  |  |
| 9 | השפלה (לוד צפון) | קרוב למחלף לוד |  |  |
| 10 | פלשת | במרכז צומת פלשת | אשקלון - ראשון לציון |  |
| 11 | נען | שדות קיבוץ נען, מערבית לכביש 6 |  |  |
| 12 | שער הגיא (הראל) | חצר תחנת משנה של חברת חשמל בשער הגיא צפונית לכביש 1 | נתב"ג - ירושלים |  |
| 13 | לכיש | אזור התעשייה קריית גת |  |  בביצוע |
| 14 | באר שבע | תחנת הרכבת באר שבע צפון | באר שבע לכיוון נען ולכיוון אופקים |  |
| 15 | אופקים |  | גורל - אשקלון |  |
מקטעי ההזנה של התה"ריות ישתנו עד לחשמול מלא של הרשת.
כלים הנדסיים בעבודות חישמול מסילות רכבת ישראל

חברת SEMI מפעילה מגוון כלים הנדסיים ייחודים לעבודות חשמול המסילות בישראל.
כלי הנדסי מדגם CTF 10500 תוצרת איטליה של חברת SEMI בעבודות חשמול קו לירושלים באזור נוף איילון
כלי הנדסי מדגם CTF 10500 (חלק שני) תוצרת איטליה של חברת SEMI בעבודות חשמול קו לירושלים באזור נוף איילון
כלי הנדסי מדגם ADM-1CM תוצרת רוסיה של חברת SEMI בעבודות חשמול קו לירושלים באזור נוף איילון
כלי הנדסי מדגם ADM-1CM תוצרת רוסיה של חברת SEMI בעבודות חשמול קו לירושלים באזור נוף איילון (מבט מקרוב)
כלי הנדסי מדגם Plasser Ibérica DIC-40 תוצרת ספרד של חברת Cobra (קבלן משנה של חברת SEMI) בעבודות חשמול מסילת איילון בתחנה התפעולית ההגנה
משאית מנוף שהוסבה לרכב מסילתי מדגם Mercedes Atego 1823 של חברת SEMI בעבודות חשמול קו לירושלים באזור נוף איילון
בתחום הרכבות העירוניות

בנוסף לרכבות כבדות עם הנע החשמלי המופעלות על ידי רכבת ישראל, קיימת בישראל תחבורה מסילתית עירונית עם הנע החשמלי שמופעלת על ידי חברות אחרות.
ההינע החשמלי ממומש ברכבת הקלה בירושלים, המופעלת במתח 750 וולט זרם ישר, במערכי קרונות שיוצרו על ידי החברה הצרפתית אלסטום.
ההינע החשמלי ממומש ברכבת הקלה בתל אביב, הוא של מתח 1,500 וולט זרם ישר, במערכי קרונות שיוצרו על ידי החברה הסינית CNR.
Chloe or Sam or Sophia or Marcus

| --- | --- |
 שיר בביצוע טיילור סוויפט
 מתוך האלבום The Tortured Poets Department: The Anthology
 יצא לאור:  19 באפריל 2024
 תאריך הקלטה:  2022–2023
 שפה:  אנגלית
 אורך:  3:33
 חברת תקליטים:  ריפבליק רקורדס
 כתיבה:  טיילור סוויפט, ארון דסנר
 הפקה:  טיילור סוויפט, ארון דסנר
 
"Chloe or Sam or Sophia or Marcus" (בעברית: "קְלוֹאִי אוֹ סַאם אוֹ סוֹפִיָה אוֹ מַארְקוּס") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט. את השיר הוציאה ב-19 באפריל 2024 לאור חברת התקליטים ריפבליק רקורדס, כרצועה ה-20 מתוך מהדורתו המורחבת, The Anthology Edition, של אלבומה ה-11 של סוויפט, The Tortured Poets Department.
רקע

ב-21 באוקטובר 2022 פרסמה סוויפט את אלבומה העשירי, Midnights, שזכה להצלחה אדירה והפך למוקד התעניינות גדול בקרב כלי התקשורת בעולם. ביום הראשון לצאתו הושמע כ-186 מיליון פעמים בספוטיפיי – שיא כל הזמנים. בשנת 2023 הוציאה את Speak Now (Taylor's Version) ואת 1989 (Taylor's Version) כחלק מפרויקט הקלטת כל ששת אלבומיה הראשונים מחדש עקב מחלוקת המאסטרס שלה עם חברת התקליטים ביג משין רקורדס. ב-4 בפברואר נערך טקס פרסי גראמי ה-66 בו הועמד Midnights לכמה פרסים שונים. כמה ימים לפני הטקס שינתה סוויפט את תמונת הפרופיל שלה ברשתות החברתיות לתצלום בשחור-לבן. מעריצים רבים סברו כי היא עתידה להכריז על מועד הוצאתו של Reputation (Taylor's Version), ההקלטה החוזרת של אלבום האולפן השישי שלה, Reputation‏ (2017), שאופיין באותם צבעים. בד בבד הייתה באתר האינטרנט של סוויפט מעין תקלה, שדיווחה על קוד HTTP‏ 321. בנוסף, נרשם על הצג קוד שגיאה אחר בשם "hneriergrd", שפוענח מאוחר יותר על ידי הסוויפטיז בתהליך אנגרמה כ-"Red herring", מונח המתאר אדם שמנסה להסיח את דעת הקהל מפתרון הבעיה האמיתית. קוד המקור של האתר היה בג'יבריש.
בטקס פרסי גראמי ה-66 זכתה סוויפט בשני פרסים עבור "אלבום הפופ הווקאלי הטוב ביותר" ו"אלבום השנה". בנאום הזכייה הראשון שלה הכריזה על תאריך צאתו של The Tortured Poets Department, וסיפרה כי היא עבדה על יצירתו עוד מ-2022. עטיפתו הרשמית הועלתה לחשבונות השונים שלה ברשתות החברתיות יחד עם צילום של פתק לבן בכתב יד, אשר שילב תרגומים לאנגלית מקוד המקור של אתר האינטרנט ה"תקול" שלה:
וכך אני בודקת את כל ההוכחות / סמל האצולה המוכתם שלי / המוזות שלי נרכשו כמו חבורות / הקמעות והקסמים שלי / צלילי הטיקטוק של פצצות האהבה / הוורידים שלי התמלאו בדיו שחור כזפת / הכל הוגן באהבה ובשירה...

בכבוד רב, יושבת ראש מחלקת המשוררים המעונים.
ב-19 באפריל הכריזה סוויפט בהפתעה על פרסומו של The Tortured Poets Department: The Anthology, אלבום המשך ל-The Tortured Poets Department.‏ "Chloe or Sam or Sophia or Marcus" הוכלל בגרסה זו כרצועה ה-20.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 37  |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 59  |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 33  |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 36  |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 31  |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 24  |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 36  |  |
עיניים (מגזין לילדים)

| --- | --- |

כריכת גיליון מספר 10 של "עיניים" מדצמבר 1997, המוקדש לנושא אוויר
 תדירות:  ירחון
 מו"ל:  'עיניים' הוצאה לאור בע"מ מקבוצת 'הארץ'
 מייסד:  תמיר ראונר
 בעלים:  הארץ, תמיר ראונר
 עורך ראשי:  תמיר ראונר
 תאריכי הופעה:  1994–הווה (כ־31 שנים)
 שפה:  עברית
 מדינה:  ישראל
 ISSN:  0793-1891
 www.einayim.com
 
עיניים הוא כתב עת לילדים בעריכת תמיר ראונר.
הגיליון הראשון, שנושאו היה נייר, יצא לאור בנובמבר 1994, כ"אח צעיר" לכתב העת "משקפיים". שלושת הגיליונות הראשונים של המגזין יצאו לאור בשיתוף עם אגף הנוער של מוזיאון ישראל, ולאחר מכן יצר המו"ל ראונר שותפות עם קבוצת הארץ להוצאת המגזין לאור.
המגזין מודפס על 64 עמודים, והוא מלווה בתצלומים, בציורים ובאיורים רבים. כל גיליון של המגזין מוקדש לנושא מסוים, כגון "אוויר", "התחלות", "פרטיות", "שמחה", וכן יש במגזין מדורים קבועים. המאמרים במגזין מנוקדים בניקוד חלקי.