stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תל לכיש

| --- | --- |

מראה כללי של התל
 שמות נוספים:  תל אֶ-דֻּוֵיר
 מידות
 גובה מעל פני הים:  150 מטר
 היסטוריה
 תרבויות:  התרבות הכנענית
 תקופות:  התקופה הנאוליתית התקופה הכלקוליתית תקופת הברונזה הקדומה תקופת הברונזה התיכונה תקופת הברונזה המאוחרת תקופת הברזל התקופה הפרסית התקופה ההלניסטית
 ננטש:  התקופה הרומית בארץ ישראל
 סוג:  תל
 מאורעות:  המצור על תל לכיש 
 אתר ארכאולוגי
 חפירות:  1932-1938 מחלקת העתיקות של ממשלת המנדט הבריטי  1973-1994 החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה ואוניברסיטת תל אביב 2013-2019 רשות העתיקות והאוניברסיטה העברית
 ארכאולוגים:   ג'יימס לסלי סטרקי  דוד אוסישקין יוסף גרפינקל 
 מצב:  הרוס
 גישה לציבור:  כן
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°33′55″N 34°50′57″E﻿ / ﻿31.56527778°N 34.84916667°E﻿ / 31.56527778; 34.84916667
  (למפת הר חברון מערב מוגדלת) תל לכיש(למפת הר חברון מערב רגילה) תל לכיש(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל לכיש(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל לכיש he
 
קטע מתבליט לכיש. המוזיאון הבריטי
תל לכיש (בערבית: تل الدوير, תל אֶ-דֻּוֵיר) הוא תל מרכזי בשפלת יהודה. שטחו כ־124 דונם, והוא זוהה על ידי החוקר האמריקאי ויליאם אולברייט בשנת 1926. בשנת 1994 הוכרז כגן לאומי.
שחזור תולדות התל על פי המקורות והממצאים הארכאולוגיים

בלכיש התגלו ממצאים ארכאולוגיים כבר מהתקופה הנאוליתית (9,500 עד 6,000 שנה לפני זמננו), וישוב רצוף התקיים במקום לאורך השנים.
שחזור תולדות התל על פי המקורות והממצאים הארכאולוגיים > בתקופת הברונזה

בתקופת הברונזה המאוחרת (1550-1200 לפנה"ס) הייתה לכיש עיר פרזות בחסות מצרית, כמו כל ערי המדינה בכנען. באגרות המצריות מתקופת הברונזה המאוחרת שנודעו כ"מכתבי אל-עמארנה" כלולים כמה מכתבים ששלחו שליטי העיר לפרעה מלך מצרים (המאה ה-14 לפנה"ס), כולל מכתבים מזִמרי־הדה (Zimredda) מלך לכיש שנהרג אחרי כן במלחמה עם העפירו, ושפט-בעל (Šipti-Ba'lu) שמלך אחריו. הממצאים מתקופה זו כוללים כתובות הרוגליפיות ואנתרופואידים (אנ') (ארונות קבורה מצריים דמויי אדם).
12 כתובות כנעניות אלפביתיות התגלו בתל לכיש, מאז חפירותיו של ג'יימס לסלי סטרקי בשנות ה-30 ועד שנת 2022. ממצא חשוב נוסף מתקופת הברונזה המאוחרת שנתגלה בשנת 2018 על ידי משלחת בראשות הארכאולוג האוסטרי פליקס הופלמייר הוא שבר קטן של קערה ועליו כתובות בדיו מספר אותיות באלפבית פרוטו-כנעני, שהאפיגרף הישראלי חגי משגב הציע לקרוא כמילים "עבד" ו"נפת" (דבש). הכתובת מתוארכת סביב 1450 לפנה"ס באמצעות תיארוך פחמן-14, ולפיכך היא הכתובת האלפביתית המתוארכת הקדומה ביותר שנתגלתה בישראל. לדעת המגלים, ממצא זה מראה שהכתיבה האלפביתית נפוצה ממצרים לכנען עוד באמצע האלף השני לפנה"ס, אף לפני התבססות השלטון המצרי בכנען.
ממצאים חשובים נוספים מתקופה זו נתגלו לאחרונה על ידי משלחת בראשותו של הארכאולוג יוסי גרפינקל במקדש הכנעני שבתל לכיש, ובהם גם חפץ פולחני שכונה "המטה האלוהי" שהיה כפי הנראה מוחזק בידו של פסל האל בעל. חפץ דומה בממדים קטנים נתגלה במגידו, שם השתמר גם פסל בעל בשלמותו. המקדש מתוארך סביב שנת 1250 לפנה"ס. במקדש נמצאה גם כתובת כנענית שנכתבה על כד לפני צריפתו בתנור, ובה ניתן לזהות את המילה "ספר" שהשתמרה בשלמותה.
בשנת 2022 פרסמה המשלחת את מסרק הכינים מלכיש – מסרק משנהב פיל, שעליו, לפי פירוש החוקרים, התגלה המשפט השלם העתיק ביותר שהתגלה עד כה בכתב אלפביתי, לחש נגד כינים: ”יתש חט דֿ לקמל שׂע[ר ו]זקת”, ובעברית מודרנית: "יסיר חט זה כיני שיער וזקן". המסרק נמצא בהקשר של תקופת הברזל, אך הקשר זה ככל הנראה משני, ולפי האותיות ותוכן הכתובת המסרק מתוארך לתקופת הברונזה.
שחזור תולדות התל על פי המקורות והממצאים הארכאולוגיים > בתקופת הברונזה > חורבן העיר

העיר חרבה במחצית הראשונה של המאה ה־12 לפנה"ס - ובשכבת החורבן נמצאו כ־1,500 גולגולות. יש הטוענים כי התארוך אמנם מתאים לתקופת ההתנחלות וכיבושי יהושע בן נון (כיבוש העיר של יפיע מלך לכיש נזכר בספר יהושע י, ל'-ל"ד), אך מאידך לא נמצאו חרסים ישראלים במקום. בתקופה זו התנחלו בארץ גם גויי הים (הכוללים את הפלשתים), אך גם ממצא ארכאולוגי אופייני להם נעדר מהתל, לכן לא ברור מי החריב את העיר. ערים נוספות חרבו באותה תקופה בכנען ובכל האגן המזרחי של הים התיכון, במהלך משבר תקופת הברונזה המאוחרת, וברבות מהן לא ברורה זהות המחריבים.
שחזור תולדות התל על פי המקורות והממצאים הארכאולוגיים > בתקופת הברזל

העיר עמדה בחורבנה כמאתיים שנה ונבנתה מחדש בתקופת המלוכה. בתקופה זו הייתה חשיבותה של העיר נעוצה בכך שניצבה על גבול הממלכה לנוכח האיום הפלישתי. היא נזכרת בין הערים שביצר המלך רחבעם (דברי הימים ב, י"א ט), היה בה בית שער גדול (זהה לזה שבתל חצור, תל מגידו ותל גזר) וארמון ענק. חרסים מתקופת רחבעם (המאה ה-10 לפנה"ס) נמצאו על התל, כמו גם סימני חורבן ממסעו של מלך מצרים, שישק הראשון, בשנת 925 לפנה"ס. שישק פלש לארץ־ישראל ובזז ערים ביהודה ובישראל, ואף הציב כתובות ניצחון בחלקן (למשל במגידו).
במאה ה־8 לפנה"ס הייתה העיר מבוצרת ומבוססת, אך סבלה נזקים חמורים ברעידת אדמה - ידוע על רעידת אדמה שהתרחשה בימיו של המלך עוזיהו, בשנת 760 לפנה"ס. העיר שוקמה פעם נוספת.
זיהוי וחפירות

הראשון שניסה לזהות את לכיש היה אדוארד רובינסון, שב-1839 סקר את תלי השפלה וזיהה את לכיש בגבעה הסמוכה לחורבת אום ליקיס, בגלל צליל שמה ומיקומה על הדרך לעזה. זיהוי זה נתמך על ידי חוקרים מאוחרים יותר. בסקר ארץ ישראל המערבית שנערך בין השנים 1872–1877 על ידי משלחת בראשות קלוד קונדר והורשיו קיצ'נר, התלבטו החוקרים בזיהוי לכיש בין אום ליקיס, תל חסי ותל אֶ-דֻּוֵיר. פלינדרס פיטרי הגיע לארץ ישראל במטרה לחפור את לכיש המקראית. הוא החל לחפור בח'רבת אום ליקיס, אך מצא בה רק ממצאים מהתקופה הרומית ואילך. הוא עבר לחפור בח'רבת עג'לון וגם בה לא מצא ממצאים מוקדמים מהתקופה הרומית. הוא סייר באזור והגיע לתל חסי, בה הוא מצא חרסים, ובעקבות ניסיונו הרב במצרים זיהה את קדמוניותם. בעקבות כך החליט לקבל את הזיהוי של קונדר שהעיר הקדומה לכיש נמצאת בתל חסי. באפריל 1890 החלה החפירה, שנמשכה שישה שבועות. בחפירות נחשפה חומת לבני בוץ עבה מאוד. פיטרי חפר 79 בורות בדיקה, ותיארך את הממצאים ל-1700 לפנה"ס. מעל שכבה זאת אותה ייחס לאמוריים מצא שכבה עם ביצורים דלים שייחס לתקופת השופטים ומעליה מצא ביצורים שייחס לרחבעם.
הזיהוי של פיטרי נתקבל על ידי רבים, אך בשנת 1924 הציע אולברייט לזהות את לכיש בתל אֶ-דֻּוֵיר ורוב החוקרים קבלו את השערתו. בספטמבר 1932 החל ג'יימס לסלי סטרקי לחפור בתל דוויר, אחד התילים הגדולים ביותר בארץ ישראל שכבר אז זוהה על ידי רוב החוקרים כלכיש. בסוף 1933 נפתחה עונת החפירות השנייה, שהתרכזו בתקופת מלכי יהודה ותקופות קדומות יותר. במרץ 1935 דלף החוצה לעיתונות דבר הימצאם של מכתבי לכיש, ידיעה שתוארה כ"תגלית ארכאולוגית בעלת חשיבות עצומה". לסטרקי הייתה תוכנית מסודרת לחפירות במשך 15 שנה, אך אלו נגדעו באיבם בהרצחו בינואר 1938. שותפיו לחפירות המשיכו במלאכה, אך החפירות נפסקו בפרוץ מלחמת העולם השנייה.
בעקבות מציאת המקדש בתל ערד, ביצע יוחנן אהרוני בשנת 1966 חפירה באזור המקדש הפרסי-הלניסטי בתל לכיש כדי לברר את זמנו של המקדש, הדומה למקדש בתל ערד. אהרוני מצא כד שלם מהתקופה הפרסית-הלניסטית מתחת ליסודות המקדש, ועל כן תוארך המקדש כהלניסטי. תחת המקדש מצא אהרוני מבנה עתיק יותר, שהוא זיהה כמספר חדרי מחסן וחדר מנהלי. כן נמצאו תחת המקדש שני בורות מים ותעלה המובילה אל מחוץ לעיר.
בשנים 1973–1994 חפר בתל דוד אוסישקין. בשנות ה-70 נחשף בלכיש מקדש כנעני "מימי יהושע". במסגרת החפירות שוקם שער הכניסה לעיר.
בשנים 2013–2017 חפרה בתל משלחת בראשות פרופ' יוסי גרפינקל מהאוניברסיטה העברית, וחוקרים נוספים מהעברית, מאוניברסיטת בן-גוריון ומהאוניברסיטה הדוונטיסטית הדרומית בארצות הברית.
ב-2022 נפתח מרכז מבקרים לאתר, 28 שנים לאחר שהוכרז כגן לאומי.
גלריית תמונות

תל לכיש ממעוף ציפור. בפינה השמאלית התחתונה - מושב לכיש
מראה הכותל הדרומי של חומת ארמון השליט בפסגת התל
חומת ארמון בפסגת התל
באר המים שסיפקה את עיקר המים לתושבי העיר, ועומקה למעלה מ-40 מטרים
מראה שער העיר מכיוון דרום-מערב
שער העיר מבט מקרוב
שער העיר מלמעלה
תבליט מצור סנחריב על לכיש, מתאר את המצור
קטע מאוסטריקון השייך למכתבי לכיש
העתק של מכתב לכיש III
המחנה האשורי במצור על לכיש
המחנה האשורי במצור על לכיש
לקריאה נוספת

דוד אוסישקין, לכיש בימי ממלכת יהודה – סיפור החפירות הארכיאולוגיות החדשות, קדמוניות טו, 1982, עמ' 42–56
דוד אוסישקין, ההתקפה האשורית על לכיש: הנתונים מן הפינה הדרום־מערבית של האתר, ארץ־ישראל כ, 1989, עמ' 97–114
דוד אוסישקין, "ההתקפה האשורית על לכיש; הנתונים מן הפינה הדרום-מערבית של האתר", ארץ ישראל כ', תשמ"ט, 1989, עמ' 97–114
נפתלי הרץ טור-סיני, תעודות לכיש: מכתבים מימי ירמיהו הנביא, ירושלים: החברה העברית לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה ומוסד ביאליק, ת"ש (1940), במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית
בנימין זאב בגין, כי לא נראה את עזקה, הוצאת יד בן צבי, 2000
דוד אוסישקין, "כיבוש לכיש בידי סנחריב מלך אשור", בתוך: דרך ארץ: אבן חרס ואדם, הוצאת משרד הביטחון, 1996 (הקישור אינו פעיל)
כיסופים (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  קרן נחמד
 הופק בידי:  מיקי רבינוביץ, אור ויונטה, אביטל יוספי
 תסריט:  קרן נחמד, יהונתן בר אילן, הדר ארזי
 עריכה:  סהר ויזל
 שחקנים ראשיים:  סוול אריאל אור עפר גרינברג יהונתן וילוז'ני אדם גבאי מילי עשת  ארז עובד ליר כץ תמיר גינזבורג
 מוזיקה:  מיכאל כהן, שוזין
 צילום:  רם שוויקי
 מדינה:  ישראל ישראל
 חברת הפקה:  לייט סטרים
 חברה מפיצה:  סרטי יונייטד קינג
 הקרנת בכורה:  18 ביולי 2024
 משך הקרנה:  89 דקות
 שפת הסרט:  עברית   אנגלית   גרמנית
 דף הסרט ב־IMDb
כיסופים הוא סרט דרמה ישראלי שיצא לאקרנים ביולי 2024. הסרט בוים על ידי קרן נחמד ונכתב על ידי קרן נחמד, יהונתן בר אילן והדר ארזי.
הסרט עוקב אחר קבוצת צעירים המשרתים במסגרת גרעין נח"ל בקיבוץ כיסופים בסוף שנות ה-70.
עלילה

העלילה מתרחשת בקיבוץ כיסופים שבעוטף עזה בשלהי שנות ה-70 על רקע הסכם השלום עם מצרים. בקיבוץ נמצאת קבוצת צעירים המשרתים במסגרת גרעין נח"ל החיים ועובדים יחד בענפי ומשקי הקיבוץ. הסרט עוקב אחר חוויותיהם, חברויותיהם ומשבריהם במהלך החיים המשותפים בקיבוץ. הדמויות מבוססות על דמויות אמיתיות ובראשן אליאן גזית אשר נרצחה בפיגוע טרור בעזה.
יואב ורון (יהונתן וילוז'ני ועפר גרינברג) הם שני חברים בני הגרעין אשר מנסים להשיג את ליבה של אלי, חברתם לגרעין (סוול אריאל אור). המרדף אחר ליבה של אלי יוצר בין השניים תחרות ויריבות, ומתערערת חברותיהם. שניהם מציבים לעצמם אתגר - להשיג את ליבה של אלי ראשון. באמצע הסרט, מגיעה משלחת של מתנדבות מגרמניה לקיבוץ, ומתחברות במהרה עם בנות הגרעין. אחת מהמתנדבות, אנקה (פאולה קרו (גר')), מתחברת עד מאוד עם אלי ואף נוצר קשר רומנטי בינה לבין יואב. לבסוף, מתגלה שאלי רוצה בליבו של רון ונוצרת זוגיות בין השניים.
במקביל, מתפתחת מערכת יחסים רומנטית בין שני חברי הגרעין אודי (אדם גבאי) ומיכאלה (מילי עשת), אך מיכאלה נופלת לקסמיו של אלדר (תמיר גינזבורג), קצין בצנחנים אשר משרת על יד כיסופים ומגיע לבקר ולהשוויץ לחברי הגרעין במעמדו. כאשר אודי מגלה על מעשיה של מיכאלה, הוא מחליט לשמור ממנה מרחק, אך בסוף חוזר אליה למרות הכל. לאחר מכן הוא רואה את מיכאלה שוב עם אלדר, והפעם מאבד את עשתונותיו ומרים נשק ומאיים, עד שחבריו לגרעין מרגיעים אותו, והוא מוותר.
יצירה והפצה

הסרט הוא סרט הבכורה של הבמאית קרן נחמד, ומעוצב בהשראה מחוויותיו של אביה אשר שירת בעצמו בגרעין נח"ל בקיבוץ כיסופים בשנות ה-70. הסרט צולם בשנת 2021 ברחבי קיבוץ כיסופים בין היתר בחדר האוכל, מגורי הגרעין והשדות. גם חלק מחברי וילדי הקיבוץ השתתפו בצילומי הסרט.
הסרט הוצג לראשונה בנובמבר 2023 בשוק הסרטים של פסטיבל הסרטים הבינלאומי של סלוניקי (אנ') וערך הקרנות בכורה בפסטיבלים בקפריסין ובאורלנדו.
הסרט הופץ לבתי הקולנוע ב-18 ביולי 2024. באותה שנה יצא הסרט בנטפליקס.
שחקנים

| שחקנ/ית | דמות | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| סוול אריאל אור | אלי | בת גרעין |
| עופר גרינברג | רון | בן גרעין |
| יהונתן וילוז'ני | יואב | בן גרעין |
| אדם גבאי | אודי | בן גרעין |
| מילי עשת | מיכאלה | בת גרעין |
| ארז עובד | שושן | בן גרעין |
| ליר כץ | הילה | בת גרעין |
| תמיר גינזבורג | אלדר | קצין בצנחנים |
| פאולה קרו (גר') | אנקה | מתנדבת בקיבוץ מגרמניה |
| הרצל טובי | צביקה | מנהל העבודה של הגרעין |
הערות שוליים

↑  שמוליק דובדבני, "כיסופים": הצפייה בסרט הישראלי הזה אחרי 7 באוקטובר רק חושפת את כשליו, באתר ynet, 22 ביולי 2024
1 2  אמיר בוגן, "היום, כשאני צופה בסרט על כיסופים, השמחה של הדמויות מעציבה אותי", באתר ynet, 17 בנובמבר 2023
שלמור אבנון עמיחי

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  שלומי אבנון  רמי שלמור   גדעון עמיחי
 תקופת הפעילות:  1989–הווה (כ־36 שנים)
 מיקום המטה:  רח' המדע 3, הרצליה
 מוצרים עיקריים:  תקשורת שיווקית ,פרסום, אינטרנט, מדיה, הפקות, מגזרים.
  
 www.yr.co.il
 
שלמור אבנון עמיחי הייתה אחת מעשר חברות הפרסום הגדולות בישראל.
החברה נמצאת בבעלות תאגיד הפרסום הבינלאומי Young & Rubicam, הנמנה עם קונצרן התקשורת WPP plc.
ב-20 ביוני 2012 שינה את שמו ל-Y&R ישראל.
במרץ 2021 הגישה חברת שלמור אבנון עמיחי לבית המשפט המחוזי בתל אביב בקשה למתן צו לפתיחת הליכים לפירוקה.
פעילות

משרד הפרסום נוסד ב-22 במאי 1989, על ידי שלומי אבנון ורמי שלמור. במאי 1994 הצטרף גדעון עמיחי כשותף וכמנהל קריאייטיב ראשי. ב-1999 החלה התקשרות עם חברת הפרסום האמריקנית Young & Rubicam הנמנית עם תאגיד התקשורת WPP. משרד הפרסום כולל גם סטודיו למיתוג ולעיצוב, מחלקת אינטראקטיב (Y&R interactive), מישב הפקות, שיוך קבוצתי לחברת המדיה Union Media, שיתוף פעולה עם משרד פרסום מגזרי לציבור הערבי "מזאווי מפרסמים", "Wunderman Israel"- הנמנה עם רשת "Wunderman" הבינלאומית.
החל מחודש יולי 2011, הפכו מייסדי החברה, רמי שלמור, שלומי אבנון וגדעון עמיחי, ליושבי ראש פעילים ומינו מחליפים. 
ב-2016 נסגר המשרד.
על חלק מלקוחות הגדולים של המשרד נמנו שטראוס גרופ, כלמוביל, טבע, ישראכרט, דלק, החברה המרכזית לייצור משקאות קלים, סטימצקי, ביטוח ישיר, ניופאן, עמותת לתת, רוח נשית ואתגרים.
המשרד היה אחראי גם על הקמפיינים של חברת הכבלים HOT בשנים 2003-2004.
המשרד ליווה שיווקית ופרסומית בהתנדבות (פרו בונו) כ-27 עמותות.
הישגים ופרסים

המשרד זכה ב-19 אריות קאן, המספר הגדול ביותר למשרד פרסום ישראלי (התחרות בקאן נחשבת לתחרות הפרסום היוקרתית ביותר בעולם הפרסום))
קמפיין האינטרנט של Y&R interactive עבור דנונה שטראוס השיג שיא ישראלי במספר הצבעות-גולשים, כ-10,000,000 הצבעות לבחירת התמונות שיעלו על גביעי המעדנים
האו"ם העניק (2010) פרס מיוחד למשרד עבור פרויקט "SDIA" של הוועד למלחמה באיידס
המשרד הוכתר (2009) למשרד השנה של רשת Young & Rubicam בעולם (מתוך 184 משרדים) וזכה ב-Jewel Award, של הרשת הבינלאומית
המשרד זכה במקום שני בתחרות משרד השנה בעולם בתחום חדשנות במדיה בפסטיבל קאן (לשנת 2009)
המשרד זכה בגראנד פרי בפסטיבל לונדון (2009), עבור קמפיין הרדיו "הספק", שנוצר עבור הוועד למלחמה באיידס, המשרד הישראלי היחידי שזכה בפרס זה (נכון ל-2010)
המשרד זכה בגראנד פרי בפסטיבל ניו יורק (1999), עבור קמפיין "הפרסום ברדיו עובד", המשרד הישראלי היחידי שזכה בפרס זה (נכון ל-2010)
המשרד זכה ב-Gold Clio, בזכות פרויקט "הדממת האינטרנט", המשרד הישראלי היחידי שזכה בפרס זה (נכון ל-2010)
עבודת המשרד עבור "orange time" היא העבודה הישראלית הראשונה שנכנסה לספר תחרות הפרסום הבריטית,D&AD
הערות שוליים

↑  רותם דנון‏, מדד יפעת: סלקום לוקחת את ההובלה, באתר וואלה, 18 בספטמבר 2005
↑  משה בנימין, נפרדים רשמית מהמייסדים: שלמור אבנון עמיחי משנה את שמו ל-Y&R ישראל, באתר אייס
↑  ליטל דוברוביצקי, חברת שלמור אבנון עמיחי בדרך לפירוק בשל חובות של כ-17 מיליון שקל, באתר כלכליסט, ‏26 באפריל 2021
↑  איילה צורף‏, שלמור אבנון עמיחי יכנס לפעילות מגזרית, באתר וואלה, 7 בפברואר 2010
↑  קובי ברקי, ‏פסטיבל קאן הוא איבר חיוני, קובי ברקי, באתר גלובס, 28 ביוני 2009
↑  קמפיין דנונה שובר שיאים: 9 מיליון הצבעות באתר עד כה - מפיק
↑  כולם נגדנו? פרס מהאו"ם למשרד פרסום ישראלי, באתר ‏מאקו‏, 12 ביוני 2010
↑  'Y&R' העולמית: שלמור אבנון עמיחי- המשרד המעוטר ביותר שלנו בשנת 2009 - Bizportal
↑  Cannes Lions 2009 Special Awards
↑  Grand LIA and Gold WinnerBest Use of Medium Entrant: Shalmor Avnon Amichay/Y&R Interactive, Tel Aviv International AIDS Day "Doubt"
↑  CLIO Awards 2008
↑  When the lights are off the site is on
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 88f11188-6003-4bff-9b84-80ac026740ab
אגד ערים

אגד ערים (באנגלית: Conurbation) הוא אזור עירוני המורכב ממספר ערים או ישובים אשר, עקב גידול האוכלוסין והתרחבותם, התמזגו פיזית לשטח בנוי רציף.
בישראל נחשב גוש דן לאגד ערים, שבמרכזו תל אביב.
מטרופולין כוללת בדרך כלל אגד ערים במרכזהּ בנוסף ליישובים ואזורים נוספים מסביב עם קשר הדוק, בעיקר של יוממות, אל מרכז אגד הערים. מטרופולין יכולה לכלול אגד ערים אחד או יותר שקיימים ביניהם קשרי גומלין הדוקים.
דוגמאות לאגדי ערים:
אזור לונדון (מאוגד רובו תחת העיר Greater London, לונדון רבתי)
אזור טוקיו (טוקיו, צ'יבה, יוקוסוקו, קווסאקי, יוקוהמה וכדומה)
אזור מוסקבה (מוסקבה, חימקי, מיטישי, ליוברצי וכדומה)
ראו גם

מגלופוליס
לקריאה נוספת

פרופסור משה ברור, "אגד ערים", לקסיקון גאוגרפי, (עמ' 3), הוצאת יבנה, תשס"א
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יוניברסל סיטי (קליפורניה)

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 קואורדינטות:  34°08′20″N 118°21′09″W﻿ / ﻿34.138888888889°N 118.3525°W﻿ / 34.138888888889; -118.3525 
 אזור זמן:  UTC-7
 he
יוניברסל סיטי (באנגלית: Universal City) הוא אזור לא מאוגד הממוקם באזור עמק סן פרננדו אשר במחוז לוס אנג'לס, שבמדינת קליפורניה אשר בארצות הברית. כ-1.7 קמ"ר באזור זה משתייכים לחברת יוניברסל פיקצ'רס, אשר היינה אחת מחמשת אולפני הסרטים הגדולים ביותר בארצות הברית. משרדיה הראשיים של חברת יוניברסל פיקצ'רס נמצאים במיקום זה. כ-70 אחוזים מהרכוש של חברת יוניברסל פיקצ'רס נמצאים בתוך האזור הלא מאוגד הזה, בעוד שה-30 האחוז הנותרים נמצאים בתחומי העיר לוס אנג'לס. יוניברסל סיטי מוקפת בעיקר בעיר לוס אנג'לס בעוד שהפינה הצפון-מזרחית של אזור זה נמצא בסמוך לעיר ברבנק.
באזור יוניברסל סיטי נמצאים אולפני הסרטים של החברה וגם פארק השעשועים אולפני יוניברסל הוליווד (Universal Studios Hollywood) ומרכז הקניות והבידור של יוניברסל סיטי יוניברסל סיטיווק ("Universal CityWalk").
מרינה טבאסום

| --- | --- |

 לידה:  1968/1969 (בת 57 בערך) דאקה, פקיסטן 
 מקום לימודים:  Bangladesh University of Engineering and Technology 
 תחום יצירה:  אדריכלית
 
מרינה טבאסום (בבנגלית: মারিনা তাবাসসুম; נולדה ב-1968 או 1969) היא אדריכלית בנגלית. טבאסום היא האדריכלית הראשית של המשרד Marina Tabassum Architects.
בשנת 2016 זכתה טבאסום בפרס אגא חאן לאדריכלות על עיצוב מסגד Bait-ur-Rouf בדאקה, בנגלדש. בשנת 2020 דורגה על ידי מגזין פרוספקט במקום השלישי ברשימת ההוגים הגדולים ביותר בעידן הקורונה, תוך דגש על עיצוב מבנים המותאמים לסביבתם הטבעית. בשנת 2022 הייתה הדרום אסייתית הראשונה שזכתה בפרס מפעל חיים של הביאנלה בליסבון. בשנת 2024 נבחרה לאחת מ-100 האנשים המשפיעים בעולם על פי מגזין טיים.
חיים מוקדמים והשכלה

טבאסום נולדה בדאקה, בנגלדש, בתו של אונקולוג. משפחתה היגרה לדאקה מהודו במהלך חלוקת בנגל (אנ') בשנת 1947. היא למדה בבית הספר והמכללה לנערות Holy Cross בדאקה. בשנת 1994 סיימה תואר באדריכלות באוניברסיטת ההנדסה והטכנולוגיה של בנגלדש.
קריירה

בשנת 1995 ייסדה טבאסום את משרד האדריכלות URBANA יחד עם קסף צ'ודהורי, ויחד עיצבו מספר פרויקטים במשך כעשור. בשנת 2005 הקימה את משרד Marina Tabassum Architects, שבו היא משמשת כאדריכלית הראשית.
מאז 2005, היא משמשת כמרצה אורחת באוניברסיטת BRAC ומלמדת קורסים על אדריכלות עכשווית בדרום אסיה. היא גם מנחה סטודיו לתואר ראשון באוניברסיטת אסיה פסיפיק, ומרצה במוסדות אקדמיים וכנסים רבים. מאז 2015 היא מנהלת התוכנית האקדמית במכון בנגל לאדריכלות, נופים והתיישבות. היא משמשת כפרופסור לעיצוב אדריכלי מותאם לאקלים באוניברסיטת הטכנולוגיה של דלפט בהולנד.
טבאסום עיצבה את מסגד Bait-ur-Rouf בדאקה, שהושלם בשנת 2012 וזכה לשבחים רבים, כולל פרס אגה חאן לאדריכלות בשנת 2016.
פרויקטים בולטים

מוזיאון העצמאות, דאקה, בנגלדש (1997–2006)
A5 Residence, דאקה, בנגלדש (2001)
Comfort Reverie, דאקה, בנגלדש (2006–2011)
בית נופש בפרידאבאד, דאקה, בנגלדש (2009)
מסגד Bait-ur-Rouf, דאקה, בנגלדש (2012)
Panigram Eco Resort and Spa, ג'סור, בנגלדש (2018)
Khudi Bari, בתי מגורים לאזורים חופיים בבנגלדש (2020)
פרסים והוקרה

פרס ראשון על האנדרטה לעצמאות ומוזיאון מלחמת השחרור (1997)
פרס אדריכל השנה של בהיירון סינג שקהוואט (2001)
פרס עשרת הנשים המצטיינות מאת Anannya (2004)
פרס אגא חאן לאדריכלות עבור מסגד Bait-ur-Rouf (2016)
פרס זיכרון ארנולד וו. ברונר (2021)
מדליית סואן (2021)
פרס מפעל חיים של הביאנלה בליסבון (2022)
מגזין טיים – רשימת 100 האנשים המשפיעים בעולם (2024)
תערוכות

Marina Tabassum Architects: In Bangladesh (2023)
הערות שוליים

↑  "Architecture fuses engineering, arts". The Daily Star (באנגלית). 2016-03-19. נבדק ב-2024-04-20.
↑  Fixsen, Anna (3 באוקטובר 2016). "BIG, Zaha Hadid Architects Among 2016 Aga Khan Award Recipients". Architectural Record. נבדק ב-11 באוקטובר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The world's top 50 thinkers for the Covid-19 age" (PDF). Prospect. 2020. נבדק ב-2020-09-08.
1 2  "TIME 100 Most Influential People 2024". TIME. 2024. נבדק ב-31 ביולי 2024. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "MTA Profile". mtarchitekts.com. נבדק ב-11 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hockin, Rowena (17 ביוני 2014). "Marina Tabassum: Ideas over gender". Architecture AU. נבדק ב-11 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mortuza, Shamsad (5 באפריל 2008). "'New styles of Architecture, a change of heart'". The Daily Star. נבדק ב-29 ביולי 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Marina Tabassum - Director, Academic Program, Bengal Institute". Bengal Institute profile, 3 February 2018
↑  "Prof. M. Tabassum".
↑  Karim, Naimul (17 ביוני 2016). "Marina Tabassum: An architect in search of roots". The Daily Star. נבדק ב-11 באוקטובר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Frearson, Amy (9 במאי 2016). "Zaha Hadid among architects shortlisted for 2016 Aga Khan Award". De Zeen. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1137289910  VIAF: 3913150172665200180002   WorldCat (עם VIAF): 3913150172665200180002 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מרינה טבאסום".
דני לוי

דניאל (דני) לוי (נולד ב-1964) הוא קצין משטרה בדרגת רב-ניצב המכהן כמפקח הכללי ה-20 של משטרת ישראל.
ביוגרפיה

את שירותו בצה"ל עשה לוי בחיל התותחנים. התגייס למשטרה ב-1985. שימש קצין סיור, מודיעין ובילוש בתחנות יפו ובת-ים במחוז תל אביב. בוגר תואר ראשון בלימודים כלליים (2001) ותואר שני במדעי החברה (2012).[דרושה הבהרה]
ב-2005 מונה למפקד תחנת שכונות במחוז תל אביב, ב-2007 מונה לקצין אגף מבצעים של מרחב יפתח. ב-2009 מונה למפקד תחנת לב תל אביב. בתפקידו זה היה אחראי לטיפול בהפגנות בימי המחאה החברתית בישראל בשנת 2011. ב-2013 מונה לקצין אגף מבצעים במחוז תל אביב. ב-2016 מונה למפקד מרחב יפתח. ב-2017 מונה למפקד מרחב ירקון.
בזמן שירותו כמפקד מרחב ירקון פיקד על אירוע, שבמהלכו נעצר הצלם ערן ורד ללא עילה ובאלימות לא-מידתית. ורד תבע את המשטרה וזכה לפיצוי של עשרות אלפי שקלים תוך שבית המשפט קובע כי במעצר הופעל כוח בלתי סביר, וכי היה זה מעצר סלקטיבי ואישי המבוסס על היכרות קודמת, ולא על בסיס התנהגותו של ורד.
ב-2021 מונה לסגן מפקד מחוז ירושלים בדרגת תת-ניצב. ביולי 2023 הועלה לדרגת ניצב ובאוגוסט נכנס לתפקיד מפקד מחוז חוף. לאחר כניסתו לתפקיד עלה מספר מקרי הרצח במחוז בכ-77%. כמו כן, מחוז חוף דורג אחרון מבין אגפי ומחוזות המשטרה במדד "האקלים הארגוני" של המשטרה.
ביולי 2024 הודיע השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר כי בחר בלוי להיות המועמד לתפקיד מפכ"ל משטרת ישראל. באוגוסט 2024 אישרה הוועדה למינוי בכירים בראשות אשר גרוניס את מינויו של לוי לתפקיד מפכ"ל משטרת ישראל. בהמשך החודש אישרה הממשלה את מינויו, והוא הועלה לדרגת רב-ניצב.
באוקטובר 2024 החליט להעביר את היועץ המשפטי למשטרה, תת-ניצב אלעזר כהנא לתפקיד ראש חטיבת התביעות. היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה ראתה בצעד זה הדחה, והורתה להקפיא את המינוי. בתגובה ענה לוי שאינו מקבל את עמדתה של בהרב-מיארה, אך כעבור כשבועיים הודיע שכהנא יישאר בתפקידו כיועץ המשפטי למשטרה.
במטרה להתמודד עם הפשיעה הגואה בחברה הערבית, החליט על תוכנית להתמודדות עם הפשיעה בחברה הערבית, והעמיד בראשה את תת-ניצב יואם תלם. התוכנית כוללת הקמת יחידה ארצית ייעודית למטרה זו, דמוית להב 433 בשם "חאמי אל-קאנון" והקמת תחנות משטרה ב-32 יישובים ערביים שבהם לא הייתה נוכחות משטרתית קבועה. בפברואר 2025 הודיע לוי על העברה זמנית של לשכתו לצפון כדי לעמוד מקרוב אחר הלחימה בפשיעה באזור.
בתחקיר של כאן 11 מדצמבר 2024 העידו שוטרים כי דני לוי הורה לפקודיו להזין במערכות המשטרה נתוני פשיעה נמוכים מהמספר האמיתי, כדי ליצור ירידה לכאורה באחוזי הפשיעה. מאותם מניעים ביקש גם לסווג פשעים באופן שגוי במכוון – למשל "פריצה לרכב" במקום "נזק לרכב". בתחקיר של עובדה באותו החודש נחשף כי התבקש לפעול לטובתה של משפחת נתניהו לדיכוי הפגנות באמצעות חני בלוויס, ראש הלשכה של נתניהו, שאיתה היה לו קשר חברי ארוך שנים.
בתחילת מלחמת חרבות ברזל העלו בצה"ל את שכר החיילים על ידי עדכון רמת הפעילות של החיילים. המשטרה פנתה למשרד האוצר בדרישה להעלות באופן דומה את רמת הפעילות של השוטרים, אך סורבה. בדצמבר 2024 הצהיר לוי על מתן תוספת לשכר השוטרים בעלות כוללת של כ-240 מיליון ש"ח, על ידי עדכון רמת פעילות, בדומה לעדכון שנעשה בצה"ל, תוך פירוש החלטת הממשלה משנת 1979 לפיה ניתן להצמיד את שכר השוטרים לשכר החיילים. משרד האוצר הגיב שמדובר במחטף בלתי חוקי שנעשה בהסתר וחסם את מתן התוספת.
ביוגרפיה > חיים אישיים

נשוי לרחל ואב לשלושה. מתגורר בזכרון יעקב.