stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2016/2017 בליגת העל בכדורגל
שינויי מאמנים

| קבוצה | מאמן יוצא | סיבת עזיבה | תאריך עזיבה | מיקום בטבלה | מאמן נכנס | תאריך המינוי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בית"ר ירושלים | סרביהישראל סלובודאן דראפיץ' | סיום חוזה | 1 ביוני 2016 | טרום עונה | רן בן שמעון | 4 ביוני 2016 |
| בני יהודה תל אביב | יוסי מזרחי | סיום חוזה | 16 במאי 2016 | טרום עונה | אריק בנדו | 24 במאי 2016 |
| מכבי תל אביב | הולנד פיטר בוס | שוחרר | 24 במאי 2016 | טרום עונה | גאורגיה שותא ארבלדזה | 16 ביוני 2016 |
| עירוני קריית שמונה | שלומי דורה | סיום חוזה | 16 במאי 2016 | טרום עונה | מוטי איוניר | 18 במאי 2016 |
| מכבי פתח תקווה | דני גולן | סיום חוזה | 16 במאי 2016 | טרום עונה | קובי רפואה | 31 במאי 2016 |
| מכבי חיפה | רוני לוי | פוטר | 27 ביולי 2016 | טרום עונה | שמוליק חנין (זמני) | 27 ביולי 2016 |
| מכבי חיפה | שמוליק חנין (זמני) | מינוי מאמן קבוע | 9 באוגוסט 2016 | טרום עונה | הולנד רנה מלנסטיין | 9 באוגוסט 2016 |
| הפועל תל אביב | אלי גוטמן | הפך למנהל מקצועי | 20 בספטמבר 2016 | 12 | גיא לוזון | 20 בספטמבר 2016 |
| בני יהודה תל אביב | אריק בנדו | פוטר | 24 באוקטובר 2016 | 13 | יעקב אסייג (זמני) | 24 באוקטובר 2016 |
| עירוני קריית שמונה | מוטי איוניר | הסכמה הדדית | 31 באוקטובר 2016 | 10 | בני בן זקן | 31 באוקטובר 2016 |
| עירוני קריית שמונה | בני בן זקן | פוטר | 26 בנובמבר 2016 | 6 | תומר קשטן | 27 בנובמבר 2016 |
| הפועל חיפה | אלי כהן | פוטר | 8 בדצמבר 2016 | 10 | מאיר בן מרגי (זמני) | 8 בדצמבר 2016 |
| בני יהודה תל אביב | יעקב אסייג | מינוי מאמן קבוע | 12 בדצמבר 2016 | 14 | ניסן יחזקאל | 12 בדצמבר 2016 |
| הפועל חיפה | מאיר בן מרגי | מינוי מאמן קבוע | 14 בדצמבר 2016 | 11 | דני גולן | 14 בדצמבר 2016 |
| מכבי תל אביב | גאורגיה שותא ארבלדזה | פוטר | 4 בינואר 2017 | 2 | הולנד ז'ורדי קרויף (זמני) | 4 בינואר 2017 |
| הפועל תל אביב | גיא לוזון | התפטר | 12 בינואר 2017 | 14 | מנחם קורצקי | 12 בינואר 2017 |
| הפועל כפר סבא | שרון מימר | פוטר | 23 בינואר 2017 | 12 | אלי כהן | 25 בינואר 2017 |
| בית"ר ירושלים | רן בן שמעון | פוטר | 5 בפברואר 2017 | 5 | שרון מימר | 6 בפברואר 2017 |
| מכבי תל אביב | הולנד ז'ורדי קרויף | מינוי מאמן קבוע | 14 בפברואר 2017 | 2 | אנגולהפורטוגל ליטו וידיגל | 11 בפברואר 2017 |
| מכבי חיפה | הולנד רנה מלנסטיין | פוטר | 13 בפברואר 2017 | 7 | גיא לוזון | 13 בפברואר 2017 |
| מ.ס. אשדוד | רוני אוואט | מונה לעוזר מאמן | 14 בפברואר 2017 | 11 | רן בן שמעון | 14 בפברואר 2017 |
| הפועל חיפה | דני גולן | התפטר | 26 במרץ 2017 | 9 | ניר קלינגר | 26 במרץ 2017 |
| הפועל כפר סבא | אלי כהן | פוטר | 13 באפריל 2017 | 14 | פליקס נעים | 13 באפריל 2017 |
| בני יהודה תל אביב | ניסן יחזקאל | התפטר | 28 באפריל 2017 | 11 | כפיר אדרי | 30 באפריל 2017 |
אירועים בולטים בעונה

במהלך חודש דצמבר הגישה קבוצת הפועל תל אביב בקשה להקפאת הליכים, בה נטען כי היא חייבת לנושים כ-100 מיליוני שקלים. ב-4 בינואר 2017 אישר בית המשפט את פירוק החברה שהחזיקה בקבוצה והיא נמכרה לקבוצת רכישה שהורכבה מהאחים איציק ושרון ניסנוב, צבי גרינברג, מאיר תושב ובועז תושב. ב-10 בינואר 2017 הודיעה ההתאחדות לכדורגל לקבוצה באופן רשמי על הפחתת 9 נקודות ממאזנה. בעקבות הפחתת הנקודות סיימה הקבוצה את העונה במקום האחרון בליגה וירדה לליגה הלאומית, לראשונה לאחר 28 עונות.
במחזור ה-25 של העונה ניצחו כל קבוצות החוץ, לראשונה בהיסטוריה של ליגת העל.
עונש של הפחתת 2 נקודות בפועל נגזר על קבוצת בית"ר ירושלים לאחר המחזור ה-26 של הליגה. העונש ניתן בעקבות קריאות גזעניות של אוהדיה במהלך משחק רבע גמר הגביע. בנוסף על הפחתת הנקודות נגזר על הקבוצה קנס כספי של 50,000 שקלים. בעקבות ערעור הקבוצה בוטלה הפחתת הנקודות, אך הקנס הוגדל ל-75,000 שקלים.
טבלת הליגה

העונה הסדירה התקיימה במתכונת של שני סיבובים בהם שיחקה כל קבוצה פעמיים נגד כל אחת מהקבוצות האחרות בליגה (מתכונת בית/חוץ). הקבוצות שסיימו את העונה הסדירה באחד מששת המקומות הראשונים המשיכו להתמודדות במסגרת הפלייאוף העליון. שאר הקבוצות התמודדו בפלייאוף התחתון.
המשחקים בפלייאוף העליון התקיימו בשני סבבים של משחקי בית/חוץ (סה"כ 10 משחקים). בפלייאוף התחתון התקיים סיבוב משחקים אחד (סה"כ 7 משחקים). 2 הקבוצות שסיימו במקומות האחרונים ירדו לליגה הלאומית.
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
פלייאוף עליון
| 1 | הפועל באר שבע | 36 | 26 | 7 | 3 | 73 | 18 | 55+ | 85 | העפילה לסיבוב המוקדמות השני של ליגת האלופות 2017/2018 |
| 2 | מכבי תל אביב | 36 | 22 | 6 | 8 | 61 | 28 | 33+ | 72 | העפילו לסיבוב המוקדמות הראשון של הליגה האירופית 2017/2018 |
| 3 | בית"ר ירושלים | 36 | 16 | 12 | 8 | 53 | 36 | 17+ | 60 | העפילו לסיבוב המוקדמות הראשון של הליגה האירופית 2017/2018 |
| 4 | מכבי פתח תקווה | 36 | 15 | 11 | 10 | 42 | 34 | 8+ | 56 |  |
| 5 | בני סכנין | 36 | 13 | 9 | 14 | 32 | 46 | 14- | 48 |  |
| 6 | מכבי חיפה | 36 | 12 | 9 | 15 | 34 | 41 | 7- | 45 |  |
פלייאוף תחתון
| 7 | עירוני קריית שמונה | 33 | 10 | 9 | 14 | 44 | 48 | 4- | 39 |  |
| 8 | הפועל חיפה | 33 | 10 | 7 | 16 | 39 | 46 | 7- | 37 |  |
| 9 | מועדון ספורט אשדוד | 33 | 7 | 15 | 11 | 22 | 32 | 10- | 36 |  |
| 10 | הפועל רעננה | 33 | 9 | 9 | 15 | 22 | 40 | ‎-18 | 36 |  |
| 11 | בני יהודה | 33 | 8 | 11 | 14 | 26 | 39 | ‎ -13 | 35 | העפילה לסיבוב המוקדמות השני של הליגה האירופית 2017/2018 |
| 12 | הפועל אשקלון | 33 | 7 | 11 | 15 | 24 | 42 | ‎ -18 | 32 |  |
| 13 | הפועל כפר סבא | 33 | 7 | 10 | 16 | 23 | 40 | ‎ -17 | 31 | ירדו ליגה |
| 14 | הפועל תל אביב | 33 | 8 | 14 | 11 | 29 | 34 | ‎ -5 | 29 | ירדו ליגה |
↑  זכתה בגביע המדינה לעונה זו
↑  לקבוצה הופחתו 9 נקודות עקב כניסתה להליכי פירוק
מלך השערים

| מקום | שם | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | איסלנד וידאר קיארטאנסון | מכבי תל אביב | 19 |
| 2 | טל בן-חיים | מכבי תל אביב | 15 |
| 3 | ניגריה אנתוני ואקמה | הפועל באר שבע | 14 |
| 3 | בן שהר | הפועל באר שבע | 14 |
| 3 | איתי שכטר | בית"ר ירושלים | 14 |
| 6 | עידן ורד | בית"ר ירושלים | 11 |
| 7 | גידי קאניוק | מכבי פתח תקווה | 10 |
מלך הבישולים

| מקום | שם | קבוצה | בישולים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | דור מיכה | מכבי תל אביב | 12 |
| 2 | ניגריה אנתוני ואקמה | הפועל באר שבע | 10 |
| 3 | חנן ממן | הפועל חיפה | 7 |
מדבר מזון

דוגמה לחנות נוחות אמריקאית טיפוסית - רוב המזון המוצע הוא מיובש, מעובד, ומשומר, בעל ערכים תזונתיים נמוכים ומיעוט של ויטמינים
מדבר מזון (מאנגלית: Food desert) הוא מונח שמתאר אזור בו ישנה גישה מוגבלת למזון בריא ומזין. המונח המנוגד נקרא נווה מדבר של מזון (Food oasis) - אזור בו נפוצים סופרמרקטים ושאר חנויות לממכר ירקות ופירות.
המונח מתייחס לסוג ולאיכות של המזון שזמין לאוכלוסייה, ובנוסף לגודל המרחק לחנויות מזון. מדבריות מזון נפוצות בעיקר באזורים בהם גרה אוכלוסייה מעוטת הכנסה, ורוב התושבים באזורים אלה סובלים מהשמנת יתר.
על פי דוח של מחלקת החקלאות של ארצות הברית משנת 2010, 23.5 מיליון אמריקאים חיים באזורים המוגדרים כ"מדבר מזון" - כלומר, שהמרחק עד לסופרמרקט הקרוב לביתם הוא מעל מייל אחד באזורים עירוניים, ויותר מעשרה מייל באזורים חקלאיים.
הגדרה

במחקרים שונים מיושמים סוגים רבים של שיטות לפיענוח המונח "מדבר מזון". בין היתר נבדקים נתוני מפקד אוכלוסין עדכניים, קבוצות מיקוד, חנויות מזון, שימושים במזון, מידע גאורגרפי על פי שיטת GIS, ראיונות, שאלונים וסקרים הבודקים כיצד הצרכנים מתייחסים לזמינות האוכל, ועוד.
על פי רוב המחקרים, כדי לדעת האם אזור אכן מוגדר כ"מדבר מזון", צריך לדעת מספר מאפיינים בסיסיים:
סוג האזור - אורבני, פרברי או כפרי
העלויות הכלכליות של אוכל בריא ומזין (ומזון בכלל), עלויות תחבורה והכנסה ממוצעת של תושבי האזור
המרחק לסופרמרקט, המכולת, חנות הירקות והפירות הקרובה ביותר
מספר הסופרמרקטים, המכולות או חנויות היקרות והפירות המצויות באזור
סוג המזון המוצע (משומר או טרי)
הערכים התזונתיים של המזון המוצע
אנשים אשר חיים באזורים כפריים המוגדרים כ"מדבריות מזון" הם בדרך כלל חסרי תעודת בגרות או GED (אנ'), חווים עלייה ברמות העוני, ובעלי הכנסה ממוצעת נמוכה מהחציון הארצי. בנוסף, אנשים באזורים אלה נוטים להיות יותר מבוגרים, בעיקר בגלל עקב עזיבת צעירים (גילאים 20–29) לערים ולפרוורים. מדינות עם ריבוי של "מדבריות מזון" יהיו בהתאם בעלות רמת הכנסה נמוכה מהממוצע במדינה. זה יוצר מעין "מעגל קסמים" שלילי. אזורים אלה מתקשים "לצאת מהבוץ" ולהתקדם לעבר עליה ברמת החיים. במובנים מסוימים אזורים אלו מקבילים למדינות העולם השלישי עקב ריבוי של מחלות ותוחלת חיים נמוכה מהרגיל.
מאז תחילת המאה ה-21, חלה בארצות הברית עלייה במקרים של השמנה. אנשים שגרים ב"מדבריות מזון" נמצאים בדרך כלל באזור בו נפוצות רשתות לממכר מזון מהיר וג'אנק פוד. כתוצאה מכך, נגרמת עלייה ברמת השומנים, הסוכרים ופחמימות. דוגמאות למאכלים כאלו הם צ'יפס, ממתקים ומשקאות מוגזים. בין המחלות שיכולות להיווצר כתוצאה מתזונה לא בריאה הן מחלות לב, יתר לחץ דם, סוכרת, דלדול עצם ואף סוכרת.
הערות שוליים

↑  Food Deserts, Food Empowerment Project
↑  Facts About Food Deserts, Do Something
↑  Characteristics and Influential Factors of Food Deserts, פורסם על ידי מחלקת החקלאות של ארצות הברית
↑  What are food deserts, and how do they impact health, Medical News Today, ‏2020
ז'לייזניצ'אר סרייבו

מועדון הכדורגל זֶ'לְיֶיזְנִיצָ'אר סָרָיֶיבוֹ (NK/FK Željezničar) הוא מועדון כדורגל בוסני, המשחק בבירה סרייבו ונחשב לאחד המועדונים החשובים והמוערכים ביותר בכדורגל בבוסניה והרצגובינה בפרט, וביוגוסלביה בכלל.
שמו של המועדון פירושו "מועדון הכדורגל של פועלי הרכבת" בבוסנית בשל היותם של מקימיו פועלי רכבות בסרייבו בתחילת המאה ה-20.
ז'לייזניצ'אר, המכונה גם "ז'ליו", הוא מבחינה היסטורית אחד המועדונים המעוטרים והחשובים בכדורגל של בוסניה והרצגובינה. בתקופה בה בוסניה והרצגובינה הייתה חלק מיוגוסלביה לקחה ז'לייזניצ'אר חלק בליגה הבכירה ביוגוסלביה. בראשית המאה ה-21, נחשב מועדון ז'לייזניצ'אר לאחד החשובים בבוסניה והרצגובינה ויש למועדון מספר אליפויות בוסניה והרצגובינה, בנוסף לאליפות אחת ביוגוסלביה. כמו כן, לקבוצה מספר עונות טובות במפעלים האירופיים השונים, בהם השתתפה כנציגת יוגוסלביה תחילה ומאוחר יותר כנציגת בוסניה והרצגובינה.
שם המועדון

ז'לייזניצ'אר הוקמה תחילה בשם "ר.ש.ד. ז'לייזניצ'אר" (ראדניצ'קו שפורטסקו דרושטבו, ובעברית-מועדון הספורט של הפועלים). המילה "ז'לייזניצ'אר" פירושה "עובד הרכבת" והשימוש בה מקביל לשימוש במילה "לוקומוטיב" במועדוני מזרח אירופה, כגון לוקומוטיב מוסקבה ולוקומוטיב סופיה. מאוחר יותר שונה שם המועדון ל"פ.ק. ז'לייניצ'אר" (פודבולסקי קלוב, ובעברית: מועדון כדורגל), והיה לחלק מש.ד. ז'לייזניצ'אר (שפורטסקו דרושטבו, ובעברית: מועדון הספורט) הכולל בתוכו גם מחלקות כדורסל, באולינג, שחמט ועוד. בשנת 1993 שונו תחיליות השם ל-נ. ק. (נוגומנטי קלוב, ובעברית: מועדון כדורגל). בבוסנית, שתי המילים, פודבולסקי ו-נוגומנטי, משמשות באופן זהה לייצוג המילה "כדורגל". המילה "פודבולסקי" נפוצה יותר במזרח בוסניה, בעוד המילה "נוגומנטי" נפוצה יותר במערב המדינה. מאז שנת 2000 הוחלט כי שם המועדון יהיה באופן רשמי "פודבוסלקי קלוב ז'לייזניצ'אר סרייבו".
תארים

אליפות יוגוסלביה:
הגביע היוגוסלבי:
אליפות הרפובליקה העממית של בוסניה והרצגובינה:
ליגת העל של בוסניה והרצגובינה:
הגביע של בוסניה והרצגובינה:
הסופר-קאפ של בוסניה והרצגובינה:
גביע אופ"א:
שחקנים מפורסמים בעבר ובהווה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  בוסניה והרצגובינה בלגיה גורדן וידוביץ'  בוסניה והרצגובינה טאריק הודזיץ'  בוסניה והרצגובינה אדין בהטיץ'  בוסניה והרצגובינה איביצה אוסים  בוסניה והרצגובינה יוסיף קאטאלינסקי  בוסניה והרצגובינה מילאן רייליץ'  בוסניה והרצגובינה ואסילי ראדוביץ'  בוסניה והרצגובינה סובאד קאטאנה  בוסניה והרצגובינה קרואטיה מריו סטאניץ'  בוסניה והרצגובינה אדין דז'קו  בוסניה והרצגובינה אלביר באליץ' |  |  בוסניה והרצגובינה האריס שקורו  בוסניה והרצגובינה מירסד בשליה  בוסניה והרצגובינה סאאד קפטנוביץ'  בוסניה והרצגובינה מוחמד בז'דרוביץ'  בוסניה והרצגובינה מונטנגרו רפיק שבנדז'וביץ'  בוסניה והרצגובינה פירקט מויקיץ'  בוסניה והרצגובינה סרביה בוז'ו יאנקוביץ'  בוסניה והרצגובינה יוסיף בוקאל  סלובניה מועמר ווגדאליץ'  בוסניה והרצגובינה דאמיר ממישביץ'  קרואטיה ז'לייקו פבלוביץ' |
הערות שוליים

↑  דורון בן דור, ‏מכבי חיפה בשלב הבא אחרי 1:3 על ז'לזניצ'אר, באתר ONE‏, 9 בספטמבר 2020
גלי להב

גלי להב (1942 – 20 ביולי 2024) הייתה שחיינית ישראלית, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה במשחים ל-100 מטר חופשי, 400 מטר חופשי, 100 מטר גב, 100 מטר פרפר ו-400 מטר מעורב אישי. ספורטאית השנה של ישראל לשנת 1959.
ביוגרפיה

להב נולדה וגדלה בקיבוץ ניר דוד (תל-עמל) למשפחת לבקוביץ', בת ללאה ומשה ואחות של ערן ואקי.
ביוגרפיה > 1957

בתחרויות השחייה של המכביה החמישית שנערכו בספטמבר 1957 זכתה להב במדליית זהב, במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם שושנה ריבנר, דורית שרצר וברגר בשיא מכביה חדש של 5:13.3 דקות.
ביוגרפיה > 1959 > שיאנית ואלופת ישראל

באליפות הפועל בשחייה שנערכה בגבעת חיים בספטמבר 1959 קבעה להב במשחה ל-100 מטר פרפר שיא ישראלי חדש 1:29.5 דקות, שיפור לשיאה של שושנה ריבנר (1:30.0 דקות). חודש לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוקטובר אותה שנה היא זכתה ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:11.5 דקות, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 5:58.8 דקות ובמשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:30.4 דקות.
ביוגרפיה > 1960

בתחרות שחייה בין נבחרת ישראל לנבחרת יוון שנערכה בבריכת בת גלים בחיפה באוגוסט 1960 קבעה להב במשחה ל-100 מטר פרפר שיא ישראלי חדש של 1:24.6 דקות.
ביוגרפיה > 1961

בתחרויות השחייה של כינוס הפועל השביעי שנערכו בבת גלים במאי 1961, זכתה להב ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 ארד. מדליית זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש של 1:22.8 דקות ומדליות ארד, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:09.9 דקות, אחרי האלופה האולימפית כריס וון סלטצה מארצות הברית (1:02.7 דקות) וסגניתה יין קדרקוויסט משוודיה (1:06.0 דקות) ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:44.1 דקות, אחרי כריס וון סלטצה (2:25.5 דקות) וזיגריד מילר מאוסטריה (2:40.4 דקות). חודשיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה בכפר המכבי ביולי אותה שנה היא קבעה במשחה ל-200 מטר מעורב אישי שיא ישראלי חדש של 2:58.5 דקות, שיפור לשיאה של שושנה ריבנר (3:08.4 דקות). שיא זה נשבר לאחר 3 שנים על ידי איבונה טוביס (2:46.60 דקות).
בתחרויות השחייה של המכביה השישית בספטמבר אותה שנה היא זכתה במדליית ארד במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם נוגה הררי, חיותה מרצביאק ורמה קורין בשיא ישראלי חדש של 5:47.2 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא מכביה חדש של 5:09.8 דקות ודרום אפריקה (5:31.7 דקות) וסיימה במקום חמישי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 5:43.4 דקות.
ביוגרפיה > 1962

בתחרות שנערכה בבריכת גלי הדר בחיפה ביולי 1962 קבעה להב במשחה ל-100 מטר גב שיא ישראלי חדש של 1:21.2 דקות.
להב נבחרה עם עוד שני שחיינים (גרשון שפע ואסף פורת) לייצג את ישראל במשחקי אסיה שנערכו בג'קרטה אינדונזיה בסוף אוגוסט אותה שנה, אך בשל לחץ ערבי כבד נמנעה השתתפותם של ספורטאים מישראל במשחקים.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוקטובר אותה שנה היא זכתה להב בשתי מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי ביחד עם מרי שנטל טראו מצרפת בתוצאה של 1:08.9 דקות ובמשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:23.1 דקות.
ביוגרפיה > 1963

בתחרות שנערכה בבת גלים ביוני 1963 קבעה להב במשחה ל-400 מטר מעורב אישי שיא (יסוד) ישראלי חדש של 6:31.1 דקות. שיא זה נשבר לאחר שנתיים על ידי איבונה טוביס (6:03.0 דקות). חודש לאחר מכן בתחרות שחייה בין נבחרת ישראל לנבחרת יוון שנערכה באתונה בסוף יולי אותה שנה היא זכתה במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 1:08.7 דקות, שיפור לשיאה של שושנה ריבנר (1:08.9 דקות). שיא זה נשבר לאחר שנתיים על ידי איבונה טוביס (1:06.9 דקות).
חיים אישיים

המשורר נתן אלתרמן הוא הדוד של להב מצד אמא שלה. היא למדה במכון וינגייט ונישאה ליואב צרי, אלוף ישראל ואלוף המכביה החמישית בשחייה ובשנת 1965 נולד לזוג בן, נועם. יואב נהרג ב-6 ביוני בקרב על גבעת התחמושת במלחמת ששת הימים. לאחר מכן התחתנה עם ד"ר מאיר לירון רופא ופעיל זכויות אדם ונולדו להם שני ילדים. היא ועברה עימו לקיבוץ יקום שם שימשה אשת חינוך. נפטרה בשנת 2024 בגיל 82, והובאה למנוחות לצד בעלה בבית העלמין בקיבוץ יקום.
תארים והישגים

בשנת 1959 זכתה להב בתואר ספורטאית השנה בישראל מטעם עיתון מעריב.
הערות שוליים

1 2  נחום סטלמך נבחר "ספורטאי השנה" ברוב גדול - גלי להב ראשונה בין הנשים, מעריב, 2 באוקטובר 1959
↑  להב אלתרמן לאה, באתר ניר דוד (תל עמל)
↑  2 שיאים של גלי להב, מעריב, 13 בספטמבר 1959
↑  ע. כרמלי, הפועל זבולון נטל את ההגמוניה מב.מ.ע. - טראובר ולהב שברו שיאים, מעריב, 18 באוקטובר 1959
↑  טראובר ולהב הצטיינו באליפות השחייה, על המשמר, 18 באוקטובר 1959
↑  כ. עמוס, טראובר הגשים חלום הבריכה 100 מטר בפחות מדקה 59.7, מעריב, 10 באוגוסט 1960
↑  תחרויות האתלטיקה קלה במרכז אירועי כינוס "הפועל" - גלי להב קבעה שיא חדש, חרות, 3 במאי 1961
↑  מדליות לישראל, ארה"ב בורמה ויוגוסלאויה בסיום תחרויות השחיה, דבר, 7 במאי 1961
↑  שיא מצוין בשחייה - שפע 200 "פרפר" 2:33.2, מעריב, 23 ביולי 1961
↑  יעקב ארז, טוביס קבעה שיא בחום 43 מעלות - באילת, מעריב, 7 ביוני 1965
↑  עליונות לארה"ב בפתיחת תחרויות השחייה במכביה זכו ב 4 מדליות זהב, חרות, 3 בספטמבר 1961
↑  יובנטוס תשחק היום בנעילת המכביה, על המשמר, 5 בספטמבר 1961
↑  שלמה מוזר, שני שיאים חדשים בשחיה הושגו בחיפה, דבר, 8 ביולי 1962
↑  אברהם פז, אליפות השחיה הפכה לחג ספורטיבי, מעריב, 14 באוקטובר 1962
↑  י. גורן, גלי להב קבעה שיא יסוד בשחיה, מעריב, 26 ביוני 1963
↑  טוביש קבעה שיא חדש ב 400 מטר מעורב אישי 6:03.0 ד', דבר, 20 ביוני 1965
↑  מ מאור, ישראל "מוליכה" בתחרויות באתונה, מעריב, 28 ביולי 1963
↑  ש. מוזר, 3 שיאים ארציים חדשים בשחייה, דבר, 2 במאי 1965
↑  אתר האינטרנט - נתן אלתרמן, קץ האב, פייסבוק, 24 באוקטובר 2016
↑  יואב צרי
↑  אבל בספורט הישראלי: אלופת הארץ המיתולוגית הלכה לעולמה, באתר אייס, 23 ביולי 2024
מלחמת רוסיה–פולין (1654–1667)

מלחמת רוסיה–פולין (1654–1667) (בפולנית: Potop rosyjski, ברוסית: Российский потоп, בליטאית: Rusų tvanas) הייתה מלחמה בין רוסיה הצארית לבין האיחוד הפולני-ליטאי על השליטה בשטחי אוקראינה ובלארוס. זו הייתה למלחמה האחרונה שהתקיימה בין רוסיה לאיחוד הפולני-ליטאי. השלב הראשון של המלחמה (1655–1660), פרץ כחלק מהמלחמה הצפונית הקטנה, בעקבות פניית האוקראינים להסתפח לרוסיה הצארית בהסכם פריאסלאב, והסתיימה בשנת 1667 עם חתימת הסכם אנדרוסובו.
אף שהאיחוד הפולני-ליטאי ניצח ברוב הקרבות והצליח להשיב את השטחים שאיבד בתחילת המלחמה, הכלכלה הפולנית-ליטאית הרעועה, לא יכלה לעמוד במאבק ארוך ומורכב. בנוסף, המשבר הפנימי בממלכה ופרוץ מלחמת האזרחים הובילו את האיחוד לחתום על הסכם הפסקת אש בתנאים קשים מול רוסיה. המלחמה הסתיימה עם כיבוש נרחב של רוסיה בשטחי אוקראינה ובלארוס, והובילה להתחזקות מעמדה של רוסיה כמעצמה אירופאית.
רקע

תושביה האורתודוקסים של אוקראינה, שהייתה נתונה לשליטתו של האיחוד הפולני-ליטאי, הרגישו לחץ מהכמורה הקתולית הפולנית. ולכן, מפעם לפעם פרצו מרידות כנגד השלטון הזר. מרד משמעותי, בהנהגתו של בוגדן חמלניצקי, פרץ בשנת 1648. חמלניצקי שאב את מירב התמיכה הבינלאומית למרד מהצאר הרוסי אלכסיי הראשון, והבטיח לו את נאמנותו בתמורה. על אף שהזמסקי סובור (אספת נציגי העם משכבות שונות ברוסיה) של 1651 התנגדה לסיפוח אוקראינה לשטחי הממלכה והצטרפות למלחמה כוללת כנגד האיחוד הפולני-ליטאי, הצאר המתין עד לאספה הבאה ב-1653, אשר אישרה את הסיפוח. לאחר האשרור האוקראיני של הסיפוח בינואר 1654, הפכה ההצטרפות הרוסית למלחמה כנגד הפולנים בלתי נמנעת.
המערכה של 1654–1655

תחילת המלחמה הייתה מוצלחת מאוד לרוסיה הצארית. ב-18 במאי הצבא בראשות הצאר החל בהתקדמות ממוסקבה לכיוון סמולנסק. במהלך הקיץ נכבשו מספר ערים אך מתקפה על סמולנסק שנערכה ב-16 באוגוסט לא הייתה מוצלחת. ב-20 באוגוסט נכבשה הומל. ב-23 בספטמבר נכנעו הפולנים שהתבצרו בסמולנסק לאחר מצור ממושך. ב-22 בנובמבר 1654 נכבשה גם ויטבסק על ידי הרוסים.
הצלחות הרוסים נמשכו גם בשנת 1655. ב-31 ביולי 1655 נכבשה וילנה ובאוגוסט קובנו והורדנה.
בחזית הדרומית התקדמו הרוסים עד ללבוב, אך לא כבשו אותה.
לקראת סוף שנת 1655 היו כל שטחי אוקראינה ובלארוס בשליטה רוסית והלחימה עברה לשטחי ליבה של הדוכסות הגדולה של ליטא ופולין.
המערכה מול שוודיה

בקיץ 1655 הכריזה שוודיה על מלחמה נגד האיחוד הפולני-ליטאי. תוך זמן קצר כבשו השוודים את ורשה וקרקוב. לאור המצב נחתם הסכם אי-לוחמה בין הרוסים לפולנים, וב-17 במאי 1656 הכריזה רוסיה הצארית על מלחמה נגד שוודיה. תוך זמן קצר נכבשו ערי ליבוניה כמו דרפט, דבינסק ועוד. המצור על ריגה לא היה מוצלח והעיר לא נכבשה. בהמשך לא הייתה התקדמות מצד הרוסים, וביוני 1658 נחתם הסכם אי-לוחמה למשך שלוש שנים. בהתאם להסכם, הועברו חלקים משטחי ליבוניה, כולל דרפט, לשליטה רוסית.
המערכה בשנים 1658–1659

בשנת 1657 נפטר בוגדן חמלניצקי ובמקומו נבחר להטמאן (מנהיג צבאי של הקוזאקים) של אוקראינה איוואן ויגובסקי. בווילנה נערך משא ומתן בהקשר לסימון גבולות וחתימת הסכם קבע. למרות בקשות הרוסים, ההטמאן החדש של אוקראינה לא שלח את נציגיו לווילנה והרוסים ניהלו את משא ומתן על דעת עצמם. בשנת 1658 התברר שהסיבה לכך הייתה משא ומתן שאוקראינים ניהלו עם הפולנים בנפרד. בהתאם להסכם שהתגבש, אוקראינה הסכימה להיות חלק של האיחוד הפולני-ליטאי.
כתוצאה מהסכם שהתגבש, החלו כוחות פולניים ואוקראיניים להילחם ברוסים. בקרב שהתקיים ביוני 1659 ניצחו הכוחות המשותפים של האוקראינים ושל חאנות קרים את הכוח הרוסי.
לא כל האוקראינים קיבלו את שינוי עמדת השלטונות, חלק מהקצינים האוקראינים המשיכו להילחם בצד הרוסי. לאחר מאבקים פנימיים, סולק איוואן ויגובסקי מהשלטון ולתפקיד ההטמאן נבחר יורי חמלניצקי, בנו של בוגדן חמלניצקי.
המערכה של שנת 1660

בתחילת השנה הרוסים כבשו את ברסט. באביב חתמו הפולנים על הסכם שלום עם שוודיה וכל הצבא התפנה ללחימה נגד הרוסים. בהדרגה החלו הרוסים לסגת מזרחה ופינו את רוב שטחי בלארוס וליטא, למעט וילנה.
בחזית הדרומית בסתיו 1660 נחלו הכוחות הרוסים מספר מפלות נגד הכוחות המשותפים של פולין וחאנות קרים. כוחות בפיקוד של יורי חמלניצקי ספגו מפלה קשה והוא נאלץ לחתום על הסכם סיום הלחימה. המפקד העליון של הכוחות הרוסים באזור חתם על הסכם כניעה תוך הסכמה על כך שצבא רוסי יפנה את קייב, צ'רניגוב וערים נוספות. אומנם ראש הכוחות בקייב, וויוודה יורי בריאטינסקי לא הסכים להכניס את הפולנים לעיר והם לא תקפו אותה. כתוצאה מכך, הפולנים נעצרו ולא תקפו יותר, אך גם לרוסים לא הייתה יכולת מעשית להמשיך בפעילות צבאית התקפית. לאור המצב הצבאי הקשה, נאלצו הרוסים לחתום על הסכם חדש עם שוודיה. בהתאם להסכם זה הם פינו כל השטחים הכבושים בליבוניה וחזרו לגבולות שהוגדרו בחוזה סטולבובו.
המערכה בשנים 1661–1666

הפעילות הצבאית הממשית נמשכה רק בחזית הצפונית. בלחץ צבא פולין עזבו הרוסים את מוהילב, בוריסוב, ולאחר מצור ממושך, גם את וילנה.
בסתיו 1663 החלה המערכה האחרונה של המלחמה. הצבא הפולני החל בהתקפה ונכבשו מספר ערים בגדה השמאלית של הדנייפר, אולם בסוף השנה הם ספגו מפלה קשה ורוב הכוח נסוג. במהלך הנסיגה הרחש קרב ליד עיירה מגלין במהלכה יחידה פולנית שהגנה על הכוח הנסוג חוסלה, אך בהמשך רוסים לא הצליחו להביס את הכוח העיקרי.
בשנים 1665–1666 לא הייתה פעילות צבאית בקנה מידה גדול. קרבות ברמה מקומית נמשכו, אך לשני הצדדים לא הייתה יכולת להכריע את המערכה.
ב-30 בינואר 1667 נחתם בכפר ליד סמולנסק הסכם אנדרוסובו שסיים לחימה שנמשכה מעל ל-13 שנים.
השלכות המלחמה

המלחמה למעשה סיימה את מעמדו של האיחוד הפולני-ליטאי כמעצמה אירופאית, ועצרה את התפשטות הנצרות קתולית מזרחה.
רוסיה הצארית החלה בהתפשטות מערבה לשטחים של אוקראינה ובלארוס. חתימת הסכם שלום יציב עם האיחוד הפולני-ליטאי איפשרה לרוסים להתרכז במאבקים עם שוודיה, חאנות קרים והאימפריה העות'מאנית.
בשנת 1686 נחתם הסכם שלום מחדש. רוסיה המשיכה בשליטה על קייב, ולא היה שינוי בגבולות. הסכם זה היה בסיס ללחימה משותפת נגד שוודיה במסגרת מלחמת הצפון הגדולה ושיתוף פעולה נגד האימפריה העות'מאנית.
אבדן שטחים של האיחוד הפולני-ליטאי במהלך המאה ה-17
המאה – דמויות

"המאה" (באנגלית: The 100) היא סדרת דרמה אמריקאית שעלתה לשידור בשנת 2014. הסדרה מבוססת על ספר בעל אותו שם, הראשון בסדרה מאת קאס מורגן, ועובדה לטלוויזיה על ידי ג'ייסון רוטנברג. מתרחשת 97 שנים לאחר שמלחמה גרעינית השמידה כמעט לחלוטין את החיים על פני כדור הארץ. הניצולים הם תושבי 12 תחנות חלל שהיו במסלול היקפי סביב כדור הארץ בזמן המלחמה. התחנות התאחדו לתחנה אחת גדולה בשם "התיבה", שבה חיים כ-2,400 בני אדם. המשאבים בתחנה מוגבלים, ולפיכך כל פשע, ללא תלות בטבעו וברמת חומרתו, גורר אחריו עונש מוות בחלל ("ריחוף"), וזאת למעט אם לנאשם טרם מלאו 18 שנים. במקרה זה הוא נשאר במעצר עד לבגרותו. לאחר שהתברר כי כשל קריטי במערכת ייצור החמצן של התיבה מחייב דילול אוכלוסייה מיידי - מאה עבריינים צעירים נשלחים אל פני כדור הארץ בניסיון אחרון לבדוק, האם בכל זאת ניתן להתקיים על פני הכוכב. הצעירים נאבקים בסכנות מן הטבע ומאבקים בינם לבין עצמם. במהרה הם מגלים כי למעשה לא כל אוכלוסיית בני האדם הושמדה, וכי בכדור הארץ קהילות נוספות של ניצולים, הארציים ואנשי ההר.
אנשי השמיים

אנשי השמיים, המכונים גם כ"סקייקרו", הוא מונח המשמש את האדמנים לתאר אדם שבא מן התיבה, אנשי השמיים הם צאצאי בני אדם ששרדו את האפוקליפסה הגרעינית 97 שנים קודם לכן. לאחר כמעט מאה שנה מאז האפוקליפסה, התיבה הייתה צריכה לשרוד עוד מאתיים שנה כדי להבטיח כי שהקרקע של כדור הארץ ראויה למחיה. לאחר שהמשאבים של התיבה החלו להידלדל מהר מהמתוכנן, נשלחו מאה עבריינים צעירים המכונים "המאה" לכדור הארץ כדי לראות אם אפשר לחיות בו.
אדמנים

בני אדם ששרדו את גל הקרינה מלפני 97 שנים והמשיכו לחיות בכדור הארץ, הם מחולקים ל-12 שבטים בהנהגת מפקד/ת עם דם לילה. בעונה השלישית הצטרפו אנשי השמיים לברית והפכו לשבט ה-13. בתחילה היו בין האדמנים לאנשי השמיים יחסי עוינות אך בהמשך הסדרה הם למדו לקבל אחד את השני. בעונה הרביעית אחרי ניצחונה של אוקטביה בקרב על הבונקר היא מאחדת את כל השבטים לשבט אחד והופכת למפקדת.