stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תנועת מלקחיים

תנועת מלקחיים היא טקטיקה צבאית שבה מכותר האויב באמצעות תנועה של כוחות משני אגפיו, הנפגשים בעורפו.
תרשים של תנועת מלקחיים, המבוצעת על ידי הכוח האדום כנגד הכוח הכחול
מדובר בטקטיקה בסיסית שבה משתמשים הצבאות השונים במהלך כל מלחמה כמעט. לאחר שהאויב התקדם במרכז החזית, מותקפים בו זמנית אגפי האויב משני צדדיו כדי לכתרו. בו בזמן תנועת מלקחיים נוספת סוגרת את האגף המרוחק של האויב כדי למנוע תגבור הכוחות במרכז. הטקטיקה מסוכנת ליישום, היות שהתוקף חייב להפריש חלק ניכר מצבאו לאגפיו החזקים וכך המרכז נותר חלש וקל יותר להבקיע אותו.
טקטיקה זו היא טקטיקה בסיסית של חיל רגלים, כוחות שריון וחיל אוויר, וניתנת ליישום בכל קנה מידה, מהיחידה הבסיסית, ועד לצבאות שלמים.
קרבות ידועים שבהם בוצעה תנועת מלקחיים הם:
קרב קאנאי בין הרומים והקרתגנים בראשות חניבעל במהלך המלחמה הפונית השנייה.
קרב טננברג בין הרוסים והגרמנים במהלך מלחמת העולם הראשונה.
קרב הכיתור הגדול באוקראינה במהלך מבצע ברברוסה במלחמת העולם השנייה.
"מבצע אורנוס", שבו כותרה הארמייה השישית הגרמנית במהלך הקרב על סטלינגרד במלחמת העולם השנייה.
תנועת הכוחות הישראלים בחצי האי סיני במהלך מלחמת ששת הימים.
תנועת כוחות צבא ארצות הברית בעיראק ובכווית במהלך מלחמת המפרץ.
ההוגה הצבאי סון דזה בספרו אמנות המלחמה תיאר במעומעם את תנועת המלקחיים, אך המליץ להשאיר לאויב דרך נסיגה, שכן כוחות מכותרים נלחמים במוטיבציה גבוהה יותר, מאשר כוחות להם דרך מילוט. ההיסטוריה הצבאית הראתה את ההפך - כוחות מכותרים נוהגים, בחלק ניכר מן המקרים, להיכנע כתוצאה מהאפקט הפסיכולוגי של הכיתור.
| אמנות המלחמה |
| --- | --- | --- |
| אמנות המלחמה | טקטיקה • אופרטיבה צבאית • אסטרטגיה • דוקטרינה צבאית • תורת לחימה • הונאה |  |
| מושגי יסוד | לחימה • קרב • מערכה • מלחמה • מלחמה כוללת • מלחמת מנע • לוחמת חלל • לוחמה אווירית • לוחמה ימית • לוחמת תמרון • לוחמת שחיקה • לוחמה אסימטרית • מלחמה בטרור • מלחמת אזרחים • צבא |  |
| הוגים וספרים | סון דזה / אמנות המלחמה • וגטיוס / מדעי הצבא • קרל פון קלאוזביץ / על המלחמה • אלפרד פון שליפן • בזיל הנרי לידל הארט / אסטרטגיה של גישה עקיפה • מרטין ון קרפלד |  |
| טקטיקה ומערכים צבאיים | טקטיקה ומערכים צבאיים |  |
| מערכים צבאיים |  מערך ריבוע • פלנקס • טסטודו • אימפי |  |
| טקטיקה | מכה מקדימה • מלחמת בזק • מתקפת נגד • אדמה חרוכה • קרב בלימה • מצור • הסגר • תנועת מלקחיים • כיתור • איגוף • איגוף אנכי • מארב • תקיפה אווירית • הפצצה טקטית • דיכוי הגנה אווירית • הפצצה אסטרטגית • לוחמה בשטח בנוי • לוחמת מנהרות • לוחמת שריון • לוחמה הררית • לוחמה מדברית • לוחמה אמפיבית • לוחמה נגד צוללות • לוחמה ביולוגית • לוחמה כימית • לוחמת רשת ("סייבר") • לוחמה אלקטרונית • לוחמה פסיכולוגית • לוחמה משפטית • לוחמה כלכלית • לוחמה לא קונבנציונלית • הפרד ומשול • מבצעים מיוחדים • גרילה • טרור • מפת מבצע |  |
| טקטיקות של | פרשים • חי"ר • שריון • ארטילריה • לחימה אווירית • לחימה ימית |  |
| אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה | אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה |  |
| בעת העתיקה | הטקטיקה והאסטרטגיה היוונית • הטקטיקה והאסטרטגיה ההלניסטית • הטקטיקה והאסטרטגיה הרומית |  |
| בימי הביניים | הטקטיקה והאסטרטגיה המוסלמית • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופאית בימי הביניים • הטקטיקה והאסטרטגיה המונגולית |  |
| בעת החדשה | הטקטיקה והאסטרטגיה האמריקאית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה גרמנית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה סובייטת בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה במאה ה-20 |  |
תווית לבנה

תקליט 12 אינץ' עם תווית לבנה
בתעשיית המוזיקה, תקליט עם תווית לבנה הוא פורמט הקלטה. לפורמט הקלטה זה יש מספר וריאציות שלכל אחת מהן מטרה אחרת:
הוצאות מבחן: תקליט עם תווית לבנה עם הטקסט test pressing, מספר קטלוגי, שם האמן וזמן או תאריך ההקלטה של התקליט. תקליטים אלו מיוצרים בכמויות קטנות מאוד (בדרך כלל לא יותר מ-5 או 6 עותקים) כדי להעריך את איכות התקליט לפני תחילת הייצור ההמוני. כמו כן, תהליך זה מסייע לזהות בעיות במאסטרינג של ההקלטה.
הקלטות שיווקיות: הקלטות לקידום מכירות שעליהם את אותו הטקסט והלוגו של התקליט המסחרי, אך עם רקע לבן בלבד. לכל הקלטה שיווקית כזו מיוצרים אלפים בודדים בלבד. עותקים אלו, אשר עשויים להכיל גם ביוגרפיות ותמונות של האמנים המוזיקליים, בדרך כלל מופצים לעיתונאים, מפיצי מוזיקה ותחנות רדיו בארצות הברית.
קידום אנונימי: הקלטות אלו בדרך כלל מקדמות באופן אנונימי אמנים חדשים ואלבום עתידיים של אמנים מוכרים. במקרים מסוימים, חברות התקליטים מנפיקות תקליטים בגרסה זו בכוונה כדי להסתיר את זהויות המוזיקאים שמאחורי היצירה המוזיקלית (כגון ביצירות המוזיקליות של טרייסי לורדס ולה טויה ג'קסון (אנ')) מתקליטני הרדיו. כמו כן, מפיקי מוזיקת דאנס מוציאים בדרך כלל גרסאות כאלו על מנת לבחון את תגובת הקהל במועדוני הדאנס להפקות המוזיקליות שלהם.
בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20, אמני הארדקור טכנו והאוס יצרו בעצמם תקליטי 12 אינץ' באולפנים ביתיים או מקומיים ומכרו אותם בחנויות תקליטי דאנס. כיום, בתעשיית ההאוס וההיפ הופ, תקליטים אלו מיוצרים בדרך כלל בכמויות קטנות (פחות מ-300) על ידי חברות תקליטים קטנות או תקליטני האוס והיפ הופ.
סטיב בקט מחברת התקליטים הבריטית ווראפ (אנ') אמר כי: "חנויות היו לוקחים ממך [חמישים תקליטים עם] תוויות לבנות תמורת חמישה פאונד כל אחד, אין בעיה. מוזיקת דאנס הייתה כולה ייבוא, ואז אנשים בבריטניה התחילו לעשות זאת בעצמם, והרצועות שלהם השתפרו יותר מהרצועות מאמריקה". חברות תקליטים, כמו ווראפ ו-Shut Up and Dance, מכרו תקליטי דאנס עם תוויות לבנות לתחנות רדיו פיראטיות וחנויות מוזיקה.
ראו גם

מוצר מדבקה
מותג פרטי
חברת תקליטים
תעשיית המוזיקה
הערות שוליים

1 2 3  Reynolds, Simon (1998). Generation Ecstasy: Into the world of Techno and Rave Culture. Little, Brown and Co. ISBN 0-415-92373-5.
↑  "Editors review: Warp Records". BBC. bbc.co.uk. ארכיון מ-2008-03-09. נבדק ב-2007-10-31.
שפודניים

| שפודניים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: חניתאים
תת־סדרה:: Exocoetoidei
משפחה:: שפודניים
שם מדעי
 Belonidae ‏בונפרטה, 1832

דגי מהמין Belone belone
שִׁפּוּדָנִיִּים (שם מדעי: Belonidae) היא משפחה של דגים כסופים ודקים מסדרת החניתאים.
מאפיינים

השפודניים חיים בים הפתוח באזור הטרופי והסובטרופי ולעיתים נמצאים גם נמצאים במים מליחים ואף עולים לנהרות גדולים כמו האמזונאס או הריו נגרו וחיים במימיהם.
אלו דגים מוארכים בעלי לסת דקה מלאה בשיניים כשהלסת התחתונה גדולה וארוכה יותר מהעליונה. הגוף אפור עד כסוף עם מעט סנפירים והזנבם מפוצל ונותן לדגים את הכוח לשחות. אורכם 3–93 ס"מ. המין הגדול ביותר במשפחה הוא המין חניתן תניני המצוי לחופי ישראל.
דגים אלה הם טורפים של סרטנים, רכיכות ימיות ולהקות דגים קטנות. הם שוחים בקרבה לפני המים ואינם צוללים עמוק והם מהירים מאוד ויכולים לשחות במהירות של כ-60 קמ"ש ואף לקפץ מעל המים.
דגים אלה עלולים להיות מסוכנים לאדם עקב מנהגם לקפץ על עצמים זוהרים. בלילות בשונית הם עלולים להימשך אל ספינות ולקפץ מעלה ולפגוע עם לסתם הגדולה באנשים. 2 מקרי מוות יוחסו לדגים אלה.
סוגים

סוג ומין יחיד אַבְּלָן לָחוּץ (Ablennes hians)
שִׁפּוּדָן (Belone)
Belonion
סוג ומין יחיד Petalichthys capensis
סוג ומין יחיד שִׁפּוּדָן אַרְגָּלִי (Platybelone argalus)
Potamorrhaphis
Pseudotylosurus
Strongylura
חֲנִיתָן (Tylosurus)
Xenentodon
תגובה אנדותרמית

תְּגוּבָה אֶנְדוֹתֶרְמִית היא תגובה כימית הצורכת אנרגיה מהסביבה, להבדיל מתגובה אקסותרמית, הפולטת אנרגיה לסביבה. לרוב, האנרגיה הנצרכת תסופק בצורת חום הנקלט בכלי התגובה ובשל כך תרד הטמפרטורה בסביבת התגובה. מקורה של המילה מהסיומת היוונית thermic (של חום) והתחילית endo (פנימה). בתגובה אנדותרמית אנתלפיית התגובה (ההפרש בין סך כל האנרגיה של התוצרים למגיבים) היא חיובית.
דיאגרמת אנרגיה > הפרשי אנרגיה בין מגיבים לתוצרים

המולקולות במצבן כפי שהוא בתחילת התגובה נקראות מגיבים, ואילו המולקולות בסוף התגובה נקראות תוצרים. בתגובה אנדותרמית המצב האנרגטי של התוצרים גבוה מהמצב האנרגטי של המגיבים. אנרגיה זו יכולה להתבטא בכך שמולקולות התוצרים בעלות מבנה מתוח יותר, מכופף יותר, או בעלות דחייה רבה יותר בין האטומים במולקולה (אנרגיית קשר גבוהה יותר). ככל שהאנרגיה האגורה במולקולה נמוכה יותר, כך המולקולה תהה יותר יציבה.
דיאגרמת אנרגיה > מצב מעבר

כל תגובה מולקולרית עוברת דרך מצב מעבר בין המגיבים והתוצרים, המצריך השקעה אנרגטית מסוימת – אנרגיית שפעול – מאחר שצריך להזיז זמנית את המולקולות ממצבם היציב.
ניתן לדמיין זאת כבניין בן שתי קומות, הקומה העליונה והקומה התחתונה הן המגיבים והתוצרים היציבים אנרגטית (בשתי הקומות ניתן לנוח). גם כדי לעלות במדרגות (למצב אנרגטי פחות יציב מאחר שנצבור אנרגיה פוטנציאלית או "אנרגיית גובה") וגם כדי לרדת במדרגות (לכיוון מצב אנרגטי יותר יציב), נצטרך להשקיע אנרגיה. זוהי אנרגיית השפעול.
מצב המעבר קרוב באנרגיה יותר לתוצרים, בניגוד לתגובה אקסותרמית בו הוא קרוב למגיבים.
דיאגרמת אנרגיה > דוגמה

בחימום של כוס מים, בטמפרטורת החדר (25 מעלות צלזיוס), עד לרתיחתם ב 100 מעלות, מתרחש תהליך של אידוי – מעבר מנוזל לגז. בתהליך, קשרים בין מולקולריים ניתקים, ולכן האנרגיה הפוטנציאלית הכימית של החומר עולה, בנוסף לאנרגיה הקינטית. לכן זוהי תגובה אנדותרמית – תגובה שקולטת אנרגיה מהסביבה.
מסיבה זו אצטון (שמתאדה ב-55 מעלות צלזיוס) ואתר (שב-35 מעלות), קרים יותר למגע – כבר בטמפרטורת החדר ישנה תגובת אידוי מואצת.
{\ce {H2O(l)->H2O(g)}}
דוגמאות לתגובות אנדותרמיות

תגובות המתרחשות במזון בזמן אפיה, טיגון או בישול
הפיכה של יוני-כסף לכסף
פילמור של אתן לפוליאתילן
אלקטרוליזה. אנרגיה מסופקת בצורה של חשמל
| תרמודינמיקה |
| --- | --- | --- |
| חוקי יסוד | חוקי שימור (החומר, האנרגיה) • חוקי התרמודינמיקה: אפס, ראשון, שני (ראו גם: תנועה נצחית, השד של מקסוול), שלישי |  |
| קבועים | קבוע הגזים • קבוע בולצמן • קבוע אבוגדרו • קבוע פלאנק |  |
| משתנים | אינטנסיבים (טמפרטורה, לחץ, פוטנציאל כימי) • אקסטנסיבים (אנטרופיה, נפח, מספר חלקיקים) • משוואת מצב |  |
| יחידות מידה | טמפרטורה (צלזיוס, קלווין, יח' אחרות) • נפח (ליטר, מטר מעוקב) • לחץ (בר, אטמוספירה, פסקל) • מספר חלקיקים (מול) • אנרגיה (ג'אול, קלוריה) |  |
| אפיון | הפיכות • שינוי האנתלפיה (תהליך אקסותרמי, תהליך אנדותרמי) • שינוי באנרגיה (תהליך ספונטני, תהליך מאולץ) • תהליך (איזוברי, איזותרמי, איזוכורי, אדיאבטי, איזנטרופי, איזואנתלפי) |  |
| פוטנציאלים תרמודינמיים | אנרגיה פנימית • אנתלפיה • האנרגיה החופשית של הלמהולץ • האנרגיה החופשית של גיבס |  |
| מצבי צבירה ומעברי פאזות | מצבי צבירה (מוצק, נוזל, גז) • מעברי פאזות (התכה, התאדות, המראה, התעבות, הקפאה) • נקודת התכה • נקודת רתיחה • נקודה משולשת • נקודה קריטית • דיאגרמת פאזות • משוואת קלאוזיוס-קלפרון • חוק הפאזות של גיבס |  |
| גזים | גז אידיאלי • גז ואן דר ואלס • התאוריה הקינטית של הגזים • לחץ חלקי • חוק ראול • מודל דלטון • חוק בויל-מריוט • חוק גה-ליסאק • חוק שארל• משוואת הגז האידיאלי |  |
| חום וטמפרטורה | האפס המוחלט • יח' מידה לטמפרטורה • שיווי משקל תרמודינמי • קיבול חום • יחס קיבולי החום • חום כמוס • חוק הס • קלורימטר • אפקט ג'ול-תומסון • הסעת חום • מוליכות חום • מעבר חום • קרינה תרמית • קשר מאייר • האינדקס האדיאבטי |  |
| מעגלי עבודה | מעגלים תרמודינמיים (קרנו, סטרלינג, ברייטון, אריקסון, רנקין, סטירלינג, דיזל, לנואר, אוטו, היגרוסקופי, סקודירי, סטודרד) • נצילות |  |
| יישומים | מכונות חום • מנועים • משאבות • משאבת חום • מחליף חום • מיזוג אוויר • מקרר • קירור תרמואלקטרי • תחנות כוח |  |
| מונחים נוספים | תאוריית הקלוריק • תנועה בראונית • פונקציית מצב • תרמודינמיקה סטטיסטית • קשרי מקסוול • תרמוכימיה |  |
| דמויות בולטות | דניאל ברנולי (1700–1782) • בנג'מין תומפסון (1753–1814) • סאדי קרנו (1796–1832) • אמיל קלפרון (1799–1874) • רוברט מאייר (1814–1878) • ג'יימס ג'ול (1818–1889) • ויליאם ג'ון מקורן רנקין (1820–1872) • הרמן פון הלמהולץ (1821–1894) • רודולף קלאוזיוס (1822–1888) • ויליאם תומסון (1824–1907) • ג'יימס קלרק מקסוול (1831–1879) • יוהנס דידריק ואן דר ואלס (1837–1923) • ג'וסיה וילארד גיבס (1839–1903) • לודוויג בולצמן (1844–1906) • מקס פלאנק (1858–1947) • פייר דוהם (1861–1916) • קונסטנטין קרתיאודורי (1873–1950) • לארס אונסגר (1903–1976) |  |
שלמה קירט

שלמה קירט (נולד ב-28 בינואר 1954 ברחובות) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם ורשם 24 הופעות במדי נבחרת ישראל.
קריירת משחק

קירט, יליד שכונת שעריים שברחובות, החל דרכו בקבוצת הנוער של מכבי שעריים, במדיה עליה לקבוצה הבוגרת בגיל צעיר ואף זכה למקום בהרכב. בשנת 1975 עבר קירט לקבוצת מכבי פתח תקווה, והיה לראשונה בסגל של קבוצה מהליגה הבכירה. לאחר שלוש עונות בפתח תקווה, לקראת עונת 1978/1979, עבר קירט לקבוצת בית"ר ירושלים תחת המאמן שמעון שנהר. כבר במשחקו הראשון בקבוצה כבש קירט שני שערים במשחק נגד הפועל באר שבע (בתפקיד החלוץ). לאחר מכן עבר לשחק בעמדת הבלם ובעונה זו זכה עם הקבוצה בגביע המדינה. בסיומה, בשל קשייה הכלכליים של בית"ר, עבר לקבוצת בני יהודה תל אביב.
בעונתו הראשונה של קירט בבני יהודה הוא סייע לה לסיים במקום השישי בטבלה, בעוד בית"ר ירושלים אותה עזב הידרדרה למקום האחרון בטבלה וירדה לליגת המשנה. עונה אחר כך הצטרף לקבוצה המאמן שלמה שרף, והוביל אותה לזכייה בגביע המדינה תוך שהיא מנצחת את הפועל תל אביב בגמר הגביע בדו-קרב פנדלים. בליגה, הפועל תל אביב הקדימה את בני יהודה בשלוש נקודות בלבד, ובני יהודה סיימה במקום השני כסגנית האלופה.
בעונת 1981/1982, בשל מחלוקות על רקע כלכלי בין קירט לקבוצתו, עבר הבלם לקבוצת מכבי תל אביב, במדיה היה לשחקן הרכב במרכז ההגנה. בתום עונה אחת, שהסתיימה במקום השמיני בטבלה, חזר השחקן לקדנציה נוספת בבית"ר ירושלים, וגם עמה סיים במקום השמיני בטבלה. עונה אחר כך, תחת המאמן דוד שווייצר, התקרבה בית"ר לזכייה באליפות, אך במשחקו האחרון של קירט בקבוצה הפסידה בית"ר להפועל תל אביב ובזאת הפסידה גם את האליפות למכבי חיפה וסיימה במקום השני והמאכזב מבחינתה.
אחרי עונה זו חתם קירט בקבוצת הפועל כפר סבא של המאמן יצחק שום, אך בתום עונה בינונית בה סיימה הקבוצה במקום ה-11 עבר לקבוצת בית"ר נתניה בעונתה היחידה בהיסטוריה בליגה הבכירה. עקב קשיים כלכליים עזב אותה קירט במהלך העונה ועבר למכבי יפו. בסיום העונה שתי הקבוצות נשרו לליגת המשנה.
קירט הוסיף לשחק בליגות נמוכות, עד שפרש בגיל 43 במדי קבוצת נעוריו, מכבי שעריים.
קריירת משחק > נבחרת ישראל

קירט ערך את הופעת הבכורה הרשמית שלו במדי נבחרת ישראל ב-19 בדצמבר 1979, במשחק ידידות מול רומניה באצטדיון בלומפילד. מאמן הנבחרת דאז, עמנואל שפר, העלה אותו כמחליף במשחק שהסתיים בשוויון 1-1. קירט יצג את הנבחרת גם בטורניר הקדם אולימפי של 1980 ובמשחק אחד במסגרת מוקדמות מונדיאל 1982, מול פורטוגל.
במסגרת מוקדמות מונדיאל 1986, התמודדו ישראל ואוסטרליה על המקום בפלייאוף ההעפלה למונדיאל. במסגרת ההכנות להתמודדות, ציין מאמן אוסטרליה, פרנק ארוק, כי השחקן הטוב בנבחרת הוא שלמה קירט, וזאת תוך שהוא מתעלם ממספר כוכבים ששיחקו אז בשורות הנבחרת, כמו אורי מלמיליאן, אלי אוחנה ומשה סיני. הכרזה זו נתפסה כזלזול וחוסר הכרה בנבחרת הישראלית, אך למרות זאת, אוסטרליה ניצחה את ישראל ובסיום המשחקים העפילה על חשבונה לפלייאוף.
בשלהי הקריירה הבינלאומית שלו הביע קירט התנגדות לשיתופם של שחקנים ערבים ישראלים בנבחרת ישראל. בעקבות דבריו, הורחק קירט מהנבחרת לצמיתות. בסך הכל רשם קירט 24 הופעות במדי הנבחרת.
חיים אישיים

בשלהי הקריירה החליט קירט לחזור בתשובה, ואף התמיד בכך לאחר פרישתו.
לקירט שמונה ילדים. בעונתו האחרונה בקבוצת מכבי שעריים זכה לשתף פעולה עם בנו, כפיר, במדי הקבוצה. כיום כפיר הוא מנהלה של מכבי שעריים.
תארים

גביע המדינה: 1978/1979
גביע המדינה: 1980/1981
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  אשר גולדברג, ‏‏"שחקנים ניגבו את הרכבים עם חולצות נבחרת ישראל", באתר ספורט1, 28 בינואר 2022
↑  אלעד בן טוב, ‏נבחרת ישראל ברמת גן – היסטוריה של אכזבות, באתר ONE‏, 28 במרץ 2009
תגובה חיסונית

תגובה חיסונית (באנגלית: Immune Response) היא תגובה פיזיולוגית המתרחשת בתוך אורגניזם בהקשר של דלקת במטרה להתגונן מפני גורמים אקסוגניים (חיצוניים). אלה כוללים רעלים, נגיפים, חיידקים תוך וחוץ-תאיים, פרוטוזואה, תולעים טפיליות ופטריות, שעלולים לגרום לבעיות לבריאות האורגניזם המארח אם לא יפונו מהגוף או יחוסלו.
צורות אחרות של תגובה חיסונית כוללות גורמים אקסוגניים לא מזיקים (כגון אבקה ורכיבי מזון) שיכולים לעורר אלרגיה. לטקס ומתכות ידועים גם הם כאלרגנים. רקמה מושתלת – למשל דם או איבר – יכולים לגרום למחלת השתל נגד המאכסן. יש תגובה חיסונית המכונה מחלת RH בנשים בהריון. צורות אלו של תגובה חיסונית מסווגות כתגובות רגישות יתר. צורה נוספת של תגובה חיסונית היא חסינות נגד גידולים.
יש שני ענפים של התגובה החיסונית, המולד והסתגלני, הפועלים יחד כדי להגן מפני פתוגנים. שני הענפים עוסקים במרכיבים הומוראליים (נוזליים, בין אם דם או נוזלים בין תאיים אחרים, וראו חסינות הומורלית) ותאיים.
התגובה המולדת – התגובה הראשונה של הגוף לפולש – היא תגובה לא ספציפית ומהירה לכל סוג של פתוגן. מרכיבים של התגובה החיסונית המולדת כוללים מחסומים פיזיים כמו העור והממברנות הריריות, תאי חיסון כגון נויטרופילים, מקרופאגים ומונוציטים, וגורמים מסיסים כולל ציטוקינים וחלבוני מערכת המשלים. התגובה החיסונית האדפטיבית, הסתגלנית של הגוף מטפלת באנטיגנים ספציפיים ולכן נדרש זמן רב יותר להפעיל את הרכיבים המעורבים. הענף האדפטיבי כולל תאים כגון תאים דנדריטיים, תאי T ותאי B וכן נוגדנים – הידועים גם בשם אימונוגלובולינים – המקיימים אינטראקציה ישירה עם האנטיגן ומהווים מרכיב חשוב בתגובה נגד פולש.
המגע הראשון שיש לאורגניזם עם אנטיגן יגרום לייצור תאי T ו-B אפקטורים שהם תאים מופעלים המתגוננים מפני הפתוגן. ייצורם של תאי אפקטור אלה כתוצאה מהחשיפה בפעם הראשונה נקרא תגובה חיסונית ראשונית. תאי זיכרון T ותאי זיכרון B מיוצרים גם כשאותו פתוגן נכנס שוב לאורגניזם. אם האורגניזם ייחשף מחדש לאותו פתוגן, תתחיל תגובה חיסונית משנית ומערכת החיסון תוכל להגיב בצורה מהירה וחזקה בזכות תאי הזיכרון מהחשיפה הראשונה.  חיסונים מציגים מיקרואורגניזם מוחלש, מומת או מקוטע על מנת לעורר תגובה חיסונית ראשונית. זאת כדי שבמקרה של חשיפה לפתוגן האמיתי, התגובה החיסונית המשנית תגן על הגוף במהירות.
חלק מולד

התגובה החיסונית המולדת היא התגובה הראשונה של אורגניזם לפולשים זרים. תגובה חיסונית זו נשמרת מבחינה אבולוציונית על פני מינים רבים ושונים, כאשר לכל האורגניזמים הרב-תאיים יש איזושהי וריאציה של תגובה מולדת. מערכת החיסון המולדת מורכבת ממחסומים פיזיים כגון עור וממברנות ריריות, סוגי תאים שונים כמו נויטרופילים, מקרופאגים ומונוציטים, וגורמים מסיסים כולל ציטוקינים ומשלים. בניגוד לתגובה החיסונית האדפטיבית, התגובה המולדת אינה ספציפית לאף פולש זר אחד, וכתוצאה מכך, פועלת במהירות כדי לפטור את הגוף מפתוגנים.[דרוש מקור]
פתוגנים מזוהים ומתגלים באמצעות קולטני זיהוי דפוסים (pattern recognition receptors, PRR). קולטנים אלו הם מבנים על פני השטח של מקרופאגים שמסוגלים לקשור פולשים זרים וכך ליזום איתות תאים בתוך תא מערכת החיסון. באופן ספציפי, קולטני זיהוי הדפוסים מזהים דפוסים מולקולריים הקשורים לפתוגן (PAMPs) שהם מרכיבים מבניים אינטגרליים של פתוגנים. דוגמאות ל-PAMP כוללות את דופן התא הפפטידוגליקן או ליפופוליסכרידים (LPS), שניהם מרכיבים חיוניים של חיידקים ולכן נשמרים מבחינה אבולוציונית על פני מינים רבים ושונים של חיידקים.
כאשר פתוגן זר עוקף את המחסומים הפיזיים וחודר לאורגניזם, קולטני זיהוי הדפוסים על מקרופאגים יזהו ויקשרו ל-PAMP ספציפיים. קישור זה מביא להפעלה של מסלול איתות המאפשר לגורם השעתוק NF-κB להיכנס לגרעין המקרופאג ולהתחיל את השעתוק ולהפריש ציטוקינים כגון IL-8, IL-1 ו-TNFα. שחרור ציטוקינים אלו הכרחי לכניסת נויטרופילים מכלי הדם לרקמה הנגועה. כשנויטרופילים נכנסים לרקמה, כמו מקרופאגים, הם מסוגלים לבצע פגוציטוזיס ולהרוג פתוגנים וחיידקים.[דרוש מקור]
משלים, מרכיב נוסף של מערכת החיסון המולדת, מורכב משלושה מסלולים המופעלים בדרכים שונות. המסלול הקלאסי מופעל כאשר הנוגדן IgG או IgM קשור לאנטיגן היעד שלו על ממברנת תא הפתוגן או על נוגדן הקשור לאנטיגן. המסלול האלטרנטיבי מופעל על ידי משטחים זרים כגון וירוסים, פטריות, חיידקים, טפילים וכו', ומסוגל לבצע הפעלה אוטומטית (עקב "tickover" של C3 – Complement component 3 (אנ')). מסלול לקטין מופעל כשלקטין קושר מנוז (MBL) או קולטני זיהוי דפוסים ספציפיים נקשרים לדפוסים מולקולריים הקשורים לפתוגן על פני השטח של מיקרואורגניזמים פולשים כגון שמרים, חיידקים, טפילים ווירוסים.  כל אחד משלושת המסלולים מבטיח שההשלמה עדיין תתפקד אם מסלול אחד יפסיק לעבוד או שפולש זר יוכל להתחמק מאחד מהמסלולים הללו (עקרון ההגנה לעומק). המסלולים מופעלים בצורה שונה, אך תפקיד מערכת המשלים הוא לנטרל פתוגנים ולעורר סדרה של תגובות דלקתיות המסייעות להילחם בזיהום.[דרוש מקור]
חלק מסתגל

התגובה החיסונית ההסתגלותית היא קו ההגנה השני של הגוף. התאים של מערכת החיסון האדפטיבית הם ספציפיים ביותר מכיוון שבשלבי התפתחות מוקדמים מפתחים תאי B ו-T קולטנים לאנטיגנים מסוימים בלבד. זה חשוב עבור הפעלת תאי B ו-T. תאי B ו-T הם תאים מסוכנים, ואם הם מסוגלים לתקוף מבלי לעבור תהליך קפדני של הפעלה, אקטיביזציה, תא B או T פגום יכול להתחיל להשמיד את התאים הבריאים של המארח עצמו.
הפעלה של תאי T עוזרים מתרחשת כאשר תאים מציגי אנטיגן (APCs) מציגים אנטיגן זר באמצעות מולקולות MHC Class II על פני התא. APCs כוללים תאים דנדריטים, תאי B ומקרופאגים המצוידים לא רק ב-MHC Class II, אלא גם בליגנדים מעוררי שיתוף שמזוהים על ידי קולטנים מעוררי שיתוף בתאי T עוזרים (Helper T cells).
ללא המולקולות הקו-סטימולטוריות, כלומר שמעוררות תגובה הדדית, התגובה החיסונית הסתגלנית תהיה לא יעילה ותאי T יהפכו לאנרגיים, לא פעילים (anergy). ניתן להפעיל מספר תת-קבוצות של תאי T על ידי APCs ספציפיים, וכל תא T מצויד להתמודדות עם כל פתוגן מיקרוביאלי ייחודי. סוג תא ה-T המופעל וסוג התגובה שנוצרת תלויים בין השאר בהקשר שבו ה-APC נתקל לראשונה באנטיגן. ברגע שתאי T עוזרים מופעלים, הם מסוגלים להפעיל תאי B נאיביים בבלוטת הלימפה. עם זאת, הפעלת תאי B היא תהליך דו-שלבי. ראשית, קולטני תאי B, שהם נוגדני אימונוגלובולין M (IgM) ואימונוגלובולין D (IgD) ספציפיים לתא B המסוים, חייבים להיקשר לאנטיגן, מה שגורם לאחר מכן לעיבוד פנימי כך שהאנטיגן מוצג על מולקולות MHC Class II של תא B. ברגע שזה קורה תא עוזר T המסוגל לזהות את האנטיגן הקשור ל-MHC מקיים אינטראקציה עם המולקולה הקו-סטימולטורית שלו ומפעיל את תא B. כתוצאה מכך, תא B הופך לתא פלזמה אשר מפריש נוגדנים הפועלים כאופסונין כנגד פולשים.[דרוש מקור]
הספציפיות בענף האדפטיבי נובעת מהעובדה שכל תא B ו-T שונה מרעו. לפיכך יש קהילה מגוונת של תאים המוכנים לזהות ולתקוף מגוון שלם של פולשים. עם זאת, הפשרה היא שהתגובה החיסונית האדפטיבית איטית בהרבה מהתגובה המולדת של הגוף, מכיוון שהתאים שלו ספציפיים ביותר ונדרשת הפעלה לפני שהוא מסוגל לפעול. בנוסף לספציפיות, התגובה החיסונית האדפטיבית ידועה גם בזיכרון אימונולוגי. לאחר מפגש עם אנטיגן, המערכת החיסונית מייצרת תאי T ו-B שזוכרים ומאפשרים תגובה חיסונית מהירה וחזקה יותר במקרה שהאורגניזם יפגוש שוב את אותו אנטיגן.
סוגי תגובה חיסונית

בהתאם לדרישות אקסוגניות, יש מספר סוגים של תגובה חיסונית (IR). בפרדיגמה זו, מערכת החיסון (הן מולדת והן הסתגלותית) ורכיבים תאיים ומולקולריים שאינם מערכת חיסונית מאורגנים כדי להגיב בצורה מיטבית לאתגרים חשיפה שונים.
נכון לעכשיו, ידוע על מספר סוגים של IR.
סוג 1 IR מתעורר על ידי נגיפים, חיידקים תוך תאיים וטפילים. פועלים תאי לימפה מולדים מקבוצה 1 (ILC1), תאי NK, תאי Th1, מקרופאגים, ואיזוטיפי IgG שמבצעים אופסוניזציה – הכנה לפאגוציטוזה.
סוג 2 IR נגרם על ידי רעלים וטפילים רב-תאיים. ILC2, תאי אפיתל, לימפוציטים Th2, אאוזינופילים, בזופילים, תאי פיטום, IgE הם שחקני מפתח כאן.
סוג 3 IR מכוון לחיידקים ופטריות חוץ-תאיים על ידי גיוס ILC3, Th17, נויטרופילים, ואופסוניזציה של איזוטיפ IgG.
יש סוגים נוספים של IR בפתולוגיות לא זיהומיות.
לכל סוגי ה-IR יש חלקי חיישן (ILC, תאי NK), חלקים אדפטיביים (תאי T ו-B) וחלקים אפקטורים (נויטרופילים, אאוזינופילים, בטזופילים, תאי פיטום).
הערות שוליים

↑  "Immune system – Evolution of the immune system". Encyclopedia Britannica (באנגלית). נבדק ב-2020-03-09.
↑  "vaccine | Definition, Types, History, & Facts". Encyclopedia Britannica (באנגלית). נבדק ב-2020-03-09.
↑  "The Innate Immune System: Early Induced Innate Immunity: PAMPs". faculty.ccbcmd.edu. אורכב מ-המקור ב-2020-02-01. נבדק ב-2020-03-08.
↑  Sarma, J. Vidya; Ward, Peter A. (2011). "The complement system". Cell and Tissue Research. 343 (1): 227–235. doi:10.1007/s00441-010-1034-0. ISSN 0302-766X. PMC 3097465. PMID 20838815.
1 2 3  Bonilla FA, Oettgen HC (בפברואר 2010). "Adaptive immunity". The Journal of Allergy and Clinical Immunology. 125 (2 Suppl 2): S33–S40. doi:10.1016/j.jaci.2009.09.017. PMID 20061006. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Janeway CA, Travers P, Walport M, Shlomchik MJ (2001). Immunobiology (5th ed.). New York and London: Garland Science. ISBN 0815341016.
↑  Annunziato F, Romagnani C, Romagnani S (בדצמבר 2014). "Adaptive immunity". The Journal of Allergy and Clinical Immunology. 135 (3): 626–635. doi:10.1016/j.jaci.2014.11.001. PMID 25528359. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2  Murphy K, Weaver C (2016). Janeway's Immunobiology (9th ed.). Garland Science. p. 451. ISBN 978-0815345848.
↑  Eyerich, K.; Eyerich, S. (במאי 2018). "Immune response patterns in non-communicable inflammatory skin diseases". Journal of the European Academy of Dermatology and Venereology. 32 (5): 692–703. doi:10.1111/jdv.14673. PMC 5947562. PMID 29114938. {{cite journal}}:  (עזרה)
תגובה חיסונית מולדת לפלישת חיידקים גראם-שליליים
הצגת פפטיד MHC יחד עם קישור ליגנד / קולטן מעורר