stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוליוס וגנר-יאורג
ביוגרפיה > מחקריו המדעיים ופרס נובל

תרומתו המדעית העיקרית של וגנר פון יאורג התמקדה בטיפול במחלות הנפש באמצעות גרימת חום גבוה, גישה טיפולית ידועה כ"פירותרפיה". בשנת 1887 הוא חקר את השפעות מחלות החום על המצבים הפסיכוטיים. בהמשך חקר את השפעת החום נגרם על ידי שושנה או על ידי הטוברקולין (שנתגלה על ידי רוברט קוך בשנת 1890). מאחר ששיטות טיפול אלה לא עבדו מספיק טוב, בשנת 1917 ניסה וגנר פון יאורג להחדיר לגוף החולים את טפילי המלריה - פלסמודיום ויוואקס. שיטה זו הוכיחה את עצמה במקרי "שיתוק כללי", "השיתוק הכללי המתקדם" או העגבת שלישונית הקרויה גם נאורוסיפיליס, שנחשבה באותה תקופה למחלה סופנית. 15% מהחולים המאושפזים במוסדות פסיכיאטריים נשאו אבחנה זאת. גרימת מלריה נחשבה לסיכון מתקבל על הדעת מכיוון שהיה קיים כבר טיפול זמין למלריה באמצעות קינין.
בהמשך בשנים 1917–1940 מלריה הנגרמת על ידי הטפיל הפחות תוקפני - פלסמודיום ויוואקס - שימשה כטיפול בעגבת השלישונית הודות לחום הגבוה והממושך שנגרם - סוג של פירטותרפיה. לפי דיווחיו של וגנר פון יאורג כ-30-40% מהמקרים החלימו.
חולי עגבת טריים יכלו להתרפא לחלוטין על ידי צירוף הטיפול במלריה עם הזרקת סלוורסאן ונאוסלברססן, שתי תרופות ששימשו אז בטיפול במחלה זו.
תגליתו זו זיכתה את ואגנר-יאורג בפרס נובל לרפואה בשנת 1927
וגנר-יאורג הקדיש לטיפול זה ספר - Verhütung und Behandlung der progressiven Paralyse durch Impfmalaria (מניעתו וטיפולו של השיתוק המתקדם באמצעות החדרת מלריה) - שהופיע בכרך זיכרון בספר לימוד לטיפול ניסיוני (Handbuch der experimentellen Therapie) (1931).
שיטה זו, שנודעה כמלריותרפיה הייתה בכל זאת מסוכנת. היא גרמה למותם של כ-15% מהמטופלים ולכן איננה יותר בשימוש.
וגנר-יאורג ניסה גם מוצרים הורמונליים ממקור תירואידי או שחלתי בטיפול במצבים פסיכוטיים אצל נערים עם עיכוב החביון. הוא דיווח כי טיפולים אלה גרמו להתפתחות האפיונים המיניים המשניים ולשיפור המצבים הפסיכוטיים. חולי סכיזופרניה שיוחסה ל"אוננות מוגזמת" עברו עיקור ולפי דיווחיו של וגנר יאורג מצבם הנפשי "השתפר".
אחרי הפרישה

בשנת 1928 פרש וגנר-יאורג מתפקידו אך נשאר פעיל ובבריאות טובה עד למותו בספטמבר 1940. אחרי פרישתו עוד כתב כ-80 מאמרים מדעיים.
שנה לפני מותו נתגלה הפניצילין, הטיפול האנטיביוטי החדש שהפך לטיפול היעיל לעגבת והסיר את הטיפול במלריה מן הפרק.
מורשתו

שיטת הטיפול הקרויה "מלריותרפיה" או "שיטת וגנר-יאורג" בנוירו-עגבת נפוצה למשך שנים רבות. חוקרים ניסו להחליף את ההדבקה במלריה על ידי אמצעים אחרים כמו הזרקות גופרית קולואידית, אמבטים במים חמים מאוד, ו"מרפאות חום" המבוססות על חשיפה לגלים קצרים, ומיקרוגלים, או חימום על ידי מיזוג אוויר. בסופו של דבר גילוי הפניצילין שם קץ לשיטה זו בטיפול בעגבת המתקדמת. לעומת זאת המשיכו החיפושים אחרי טיפולי שוק בתחום הפסיכיאטריה - פותחו השוק באינסולין, השוק בקרדיאזול והנזע החשמלי, ששרד עד לרפואת בת זמננו.
חייו האישיים

וגנר-יאורג היה נשוי בתחילה ליהודיה בשם בלבינה פרומקין אשר ממנה ההתגרש בשנת 1930. לאחר מכן נישא בשנית לאנה קוך ולזוג נולדו שני ילדים: יוליה - ילידת 1900, ותאודור - יליד 1903, לימים מרצה לכימיה באוניברסיטת וינה.
השקפותיו

בשנים האחרונות לחייו ולפעילותו הושפע וגנר-יאורג מהלאומנות הגרמנית הקיצונית והאידאולוגיה האנטישמית, ואהד את מדיניותו של אדולף היטלר. וכן נמצא תיעוד לתמיכתו בנאציזם זמן קצר לאחר הסיפוח אוסטריה לגרמניה בשנת 1938. אמנם הוא ביקש להתפקד למפלגה הנאצית אך ככל הנראה בקשתו נדחתה בגלל נישואיו הראשונים ליהודיה בשם בלבינה פרומקין ממנה ההתגרש בשנת 1930.
כמו רופאים רבים בתקופתו תמך וגנר-יאורג בתורת ה"היגיינה הגזעית" המכונה "אאוגניקה" והשפיע על תלמידיו כמו אלכסנדר פילץ, שחיבר ספר לימוד לפסיכיאטריית הגזע שבו הוצגו היהודים כנושאים נטייה למחלות נפש. עוד בשנת 1935 כחבר בחברה האנתרופולוגית האוסטרית הוא צידד בעיקור כפוי של חולי נפש ושל פושעים, בנוסף לכך הוא כיהן כיושב ראש הליגה האוסטרית לתורשה וריענון גזעיים שתמכה בעיקר כפוי של בעלי "נתונים גנטיים נחותים".
חקירה שנפתחה לגביו בשנת 2004 בנוגע למקום המכובד שהוקצה לו בבית הקברות המרכזי של וינה הגיעה למסקנה שעל אף השקפותיו לא היה המדען חבר במפלגה הנאצית וגם ההשקפות האואגניסטיות לא היו חריגות מאוד לעומת המקובל אז בחוגים רפואיים נרחבים. עם זאת בעקבות יוזמת מפלגת הירוקים והקומוניסטים שם הרחוב שנשא את שמו בעיר הולדתו, ולס, הוסב בשנות ה-1990 לשם אחר.
פרסים ואותות הוקרה

1932 - נבחר לחבר באקדמיה לאופולדינה - אקדמיה גרמנית לחוקרי הטבע
1927 - פרס נובל לפיזיולוגיה ולרפואה - על טיפול מוצלח בעגבת מאוחרת ו ועל גילוי הטיפול באמצעות חום גבוה.
1929 - חבר לשם כבוד של האקדמיה האוסטרית למדעים
פרסים ואותות הוקרה > הנצחה

פסל לזכרו בחצר ארקדות של אוניברסיטת וינה
חצר וגנר יאורג נקרא כך ברובע אלזנגרונד בווינה
1981 - דרך וגנר-יאורג ברובע 14 פנצינג של וינה - נקראה על שמו.
קליניקה פסיכיאטרית בעיר לינץ נקראה על שמו.
רחובות בעיר הולדתו, ולס, ובעיר לינץ נקראו בעבר לפי שמו אולם בשנות ה-1990 בגלל תמיכתו בנאציזם הוסב שמם לשמות אחרים בדומה לרחובות נוספים שנשאו שמות של נאצים - זאת מיוזמת מפלגת הירוקים והמפלגה הקומוניסטית האוסטרית
בתי ספר, בתי חולים ורחובות באוסטריה נקראים על שמו.
בשנת 1953 הנפיק הבנק האוסטרי שטר של 500 שילינג עם דיוקנו
1957 - למלאת מאה שנה להולדתו הנפיק הדואר האוסטרי בול דואר עם דיוקנו.
לקריאה נוספת

Wolfgang Regal, Michael Nanut Vienna - a doctor's guide, Springer, Wien 2007
Jan Lindsten -Nobel Lectures in Physiology or Medicine 1922-1941World Scientific, Singapore, New Jersey, London, Hong Kong 1999
מגניטוגורסק

מגניטוגורסק (ברוסית: Магнитогóрск) היא עיר ברוסיה על נהר אורל ובהתאם לכך היא שוכנת בחלקה באירופה ובחלקה באסיה. אוכלוסיית העיר מונה כ-409,255 תושבים (2023).
גאוגרפית, העיר שוכנת במערב סיביר, בדרום הרי האורל. העיר נוסדה ב-1929 בעקבות החלטה על הקמת מפעלי פלדה מגניטוגורסק כחלק מתיעוש המדינה במסגרת תוכנית החומש הראשון. היא יושבה ב-1931. ברזל (ועוד מחצבים אחרים) היו נחוצים לתעשייה הסובייטית המתפתחת, ולכן הוחלט לפתח את האזור שהיה עשיר במרבצי ברזל. בין מתכנני העיר היה האדריכל הגרמני ארנסט מאי. בעיר שוכן  כיום קומפלקס תעשייתי מן הגדולים בעולם לייצור ברזל ופלדה. העיר מילאה תפקיד חשוב בניצחונה של ברית המועצות במלחמת העולם השנייה - מחצית מהטנקים של הצבא הסובייטי יוצרו בעיר זו.
חינוך ותרבות

בעיר שוכנות שתי אוניברסיטאות: אוניברסיטת מגניטוגורסק, האוניברסיטה הטכנית של מגניטוגורסק וקונסרבטוריון. ישנם גם תיאטרון בובות, תיאטרון דרמה ובית אופרה ובלט.
ספורט

מועדון הספורט המפורסם ביותר של העיר הוא מטאלורג מגניטוגורסק - מועדון הוקי קרח הנחשב לאחד הטובים ברוסיה ובמזרח אירופה, לאחר שהעפיל לגמר ליגת האלופות האירופית בהוקי קרח, ב-2007.
ערים תאומות

קזחסטן אטיראו, קזחסטן
גרמניה ברנדנבורג, ברנדנבורג, גרמניה
לטביה דאוגבפילס, לטביה
בלארוס הומל, בלארוס
הרפובליקה העממית של סין חוואיאן (אנ'), הרפובליקה העממית של סין
יחסי הונגריה–קזחסטן

| יחסי הונגריה–קזחסטן |
| --- | --- |
הונגריה: קזחסטן


הונגריה: קזחסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
93,028: 2,724,900
אוכלוסייה
9,646,921: 20,759,459
תמ"ג (במיליוני דולרים)
212,389: 261,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,016: 12,593
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה

יחסי הונגריה–קזחסטן הם יחסי החוץ בין הונגריה לקזחסטן. היחסים הדיפלומטיים בין המדינות כוננו ב-2 באפריל 1992. בשל התכונות ההיסטוריות, התרבותיות והלשוניות המשותפות, הפכה המדינה לאחת השותפות החברתיות-כלכליות החשובות ביותר של הונגריה.
היסטוריה

הונגריה הכירה בעצמאות קזחסטן בשנת 1992.
קזחסטן פתחה את הקונסוליה הראשונה שלה בקרצג בפברואר 1998. העיירה חשובה מכיוון שהיא מרכז האזור שבו חיים רוב צאצאי קונס, קבוצה אתנית בעלת הקשרים הקרובים ביותר לקיפצ'קים הקזחים. הקונסוליה מקדמת את האינטרס של קזחסטן, מספקת שירותים אדמיניסטרטיביים לאזרחים קזחים ומשתפת פעולה הן עם השגרירות הקזחית והן עם העיר קרצג.
ביקורים רמי דרג

פברואר 2015 - שר החוץ פיטר שייארטו נפגש עם ראש הממשלה כרים מאסימוב
מרץ-אפריל 2015 - ראש הממשלה ויקטור אורבן ביקר בקזחסטן יחד עם כמה שרים ופקידי ממשלה בכירים ונפגש עם הנשיא נורסולטן נזרבייב ועם ראש הממשלה קארים מזימוב
אוקטובר 2015 - שגריר הונגריה בקזחסטן אנדראש בראני מסר את מכתב האמנה שלו לנשיא נורסולטן נזרבייב
אפריל 2016 - זסולט צ'וטורה, סגן עוזר מזכיר המדינה האחראי על הפתיחה המזרחית ביקר באסטנה
אוקטובר 2016 - שר האוצר מיהאלי ורגה יחד עם משלחת רשמית גדולה ו-30 נציגים של חברות הונגריות ביקרו בפורום עסקי באסטנה
הסכמים בילטרליים

אזרחים הונגרים יכולים להיכנס לקזחסטן ללא ויזה לנסיעות שלא יעלו על 30 יום מאז 2017.
נציגויות דיפלומטיות

הונגריה מחזיקה בקזחסטן שגרירות באסטנה וארבע קונסוליות כבוד באטיראו, אקטובה, סימקנט ואלמטי.
קזחסטן מחזיקה בהונגריה שגרירות בבודפשט.
אלקטרה מוצרי צריכה

ערך זה עוסק בחברה ישראלית הפועלת בתחומי ייבוא ייצור ושיווק מוצרי צריכה חשמליים וקמעונאות. אם התכוונתם לחברה ישראלית הפועלת בתחומי הביצוע, התשתיות והזכיינות, ראו .
ערך זה עוסק בחברה ישראלית הפועלת בתחומי ייבוא ייצור ושיווק מוצרי צריכה חשמליים וקמעונאות. אם התכוונתם לחברה ישראלית הפועלת בתחום השקעות נדל"ן, ראו .
ערך זה עוסק בחברה ישראלית הפועלת בתחומי ייבוא ייצור ושיווק מוצרי צריכה חשמליים וקמעונאות. אם התכוונתם לחברה ישראלית הפועלת בתחום האנרגיה, ראו .
| --- | --- |
סמליל "אלקטרה מוצרי צריכה"
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  אמצ
 תקופת הפעילות:  1945–הווה (כ־80 שנה)
 חברת אם:  אלקו
 חברות בנות:  אלקטרה קמעונאות בע"מ (100%)  אלקטרה מוצרי צריכה (1951) בע"מ (100%)  אלקטרה מוצרי צריכה (1993) בע"מ (100%)
 משרד ראשי:  רח' יוסף ספיר 1, אזור תעשייה חדש ראשון לציון, ישראל
 שליטה בחברה:  אלקו
 בעלות:  אלקו (45.37%)
 ענפי תעשייה:  מוצרי צריכה חשמליים, קמעונאות חשמל, קמעונאות מזון, ספורט ופנאי, נדל"ן להשקעה.
 שווי שוק:  2.72 מיליארד ש"ח (16 במרץ 2025)
 הכנסות:  6.50 מיליארד ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  הפסד של 12.4 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  הפסד של 282 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  1.00 מיליארד ש"ח (2023)
 סך המאזן:  7.01 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  דניאל זלקינד
 מנכ"ל:  צביקה שווימר
 עובדים:  כ-7,100
  
 www.ecp.co.il/he/
 
אלקטרה מוצרי צריכה (1970) בע"מ, היא חברה ציבורית ישראלית, הפועלת בחמישה תחומים עיקריים שהם: מוצרי צריכה חשמליים, קמעונאות חשמל, קמעונאות מזון, ספורט ופנאי, ונדל"ן להשקעה.
החברה נסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב והיא כלולה במדד ת"א-90. חברת אלקו, שבשליטת האחים דניאל ומיכאל זלקינד, היא בעלת השליטה בחברה, בהחזיקה כ-45.37% ממניות החברה.
היסטוריה > היסטוריה מוקדמת: המאה העשרים

אלקטרה מוצרי צריכה התחילה את דרכה בשנת 1945 כחנות קטנה לתיקון מוצרי חשמל. בנוסף החלה החברה לייבא מגהצים, מערבלי מזון, מקציפים חשמליים, מכונות כביסה ומקררים. בשנת 1954 החלה החברה לייבא לישראל מזגנים מתוצרת החברה האמריקאית אמרסון אלקטריק.
בשנת 1961 פתחה החברה את מפעל מיזוג האוויר הראשון בישראל, שם החלה בפיתוח וייצור של יחידות מיזוג אוויר, לרבות יחידת המיזוג הראשונה בשוק המורכבת על חלון, והמזגן המפוצל הראשון בשוק. בערך באותה תקופה, החלה החברה לייבא גם יחידות מיזוג אוויר של וסטינגהאוס ודייקין.
בשנת 1973 עברה החברה לאזור תעשייה החדש בראשון לציון, שם הקימה מפעל ייצור על שטח של 55 דונם.
בשנת 1992 נרכשה אלקטרה על ידי אלקו..
בשנת 1993 החברה הונפקה בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
בשנת 1995 פתחה החברה את החנות הראשונה של רשת חנויות החשמל "שקם אלקטריק".[דרושה הבהרה]
תחומי פעילות > מוצרי צריכה חשמליים

בתחום זה אלקטרה מוצרי צריכה עוסקת בייבוא, ייצוא, ייצור, שיווק, מכירה והפצה של מוצרי צריכה חשמליים, ובכלל זה מערכות אקלים, מוצרים לבנים, מוצרים חומים ומוצרים קטנים לשימוש ביתי וכן הענקת שירות למוצרים הנ"ל.
לחברה מפעל באזור התעשייה במערב ראשון לציון המייצר מערכות אקלים (מזגני אוויר ומערכות חימום) המאוגד תחת "אלקטרה תעשיות". המוצרים המיוצרים במפעל כוללים שלושה קווי ייצור עיקריים: מזגנים מסוג מיני מרכזי; מוצרי מים; משאבות חום. מזגני מיני מרכזי ומוצרי המים נמכרים בעיקר בישראל, ואילו משאבות החום נמכרות ללקוחות בחו"ל בעיקר במערב אירופה. למפעל מספר לקוחות עיקריים: בוש, Viessmann ו-Weishaupt.
בנוסף בתחום זה, החברה הקימה, יחד עם "אולטרייד מחזור בע"מ" וחברת "מ.א.י תאגיד מיחזור אלקטרוניקה לישראל בע"מ", מתקן טיפול ומיחזור של מקררים ומזגנים וכן מוצרים לבנים גדולים אחרים, שהינם מוצרי חימום וקירור המכילים גזים.
מוצרי החברה בתחום מוצרי צריכה חשמליים:
מערכות אקלים (מזגני אוויר ומערכות חימום) – החברה משווקת ומפיצה מגוון רחב של מזגנים ביתיים ומסחריים בשוק המקומי ובשוק האירופאי, הן המיוצרים במפעל בבעלות החברה והן מיובאים. משפחת מוצר זו מורכבת ממספר קבוצות מוצרים: מזגנים ביתיים, מערכות מיזוג מיני מרכזיות (מערכות שמיוצרות בישראל), מוצרי קירור מבוססי מים, מערכות VRV ו-VRF, ומשאבות חום.
מוצרים לבנים - משפחת מוצר זו מורכבת ממספר קבוצות מוצרים שונות: קבוצת מוצרי בישול ואפייה כגון תנורים וכיריים; קבוצת מוצרי מים כגון מכונות כביסה, מייבשי כביסה ומדיחי כלים, וקבוצת המקררים והמקפיאים.
מוצרים חומים - מסכי טלוויזיות מסוגים שונים ומערכות שמע.
מוצרים קטנים - כגון מחליקי שיער, גרילים חשמליים, בלנדרים, מיקרוגלים, מכונות קפה, טוסטרים, מיקסרים, מעבדי מזון, קומקומים חשמליים, מסחטות מיץ, שואבי אבק, מגהצים, מכונות גילוח ומסירי שיער, רדיאטורים, מחממים קרמיים ומאווררים.
החברה משווקת מזגנים תחת המותגים "Electra","Elco", ו-"Daikin", ובנוסף לאלה, עוד מגוון מזגנים בשמות מותג פרטיים. החברה מייבאת, משווקת ומפיצה בישראל מגוון רחב של חלקי חילוף למזגנים ואביזרי התקנה וציוד פיזור אוויר. חלקי החילוף משווקים לסיטונאים, מתקיני מזגנים וטכנאים פרטיים.
החברה משווקת מוצרי צריכה חשמליים ממגוון מותגים כגון: "אלקטרה" (Electra), "אלקו" (Elco), מילה, ליבהר, "Sauter", פיליפס, "Whirlpool", "Meister",  "Breville",  "Jet Point",  "Daikin", טושיבה, "Cecotec", "TCL", מידאה, בוש.
בנוסף, לחברה מערך שירות לקוחות כלל ארצי באמצעותו מעניקה שירות למוצרי צריכה חשמליים המשווקים על ידה.
תחומי פעילות > קמעונאות חשמל

אלקטרה מוצרי צריכה מפעילה רשתות שיווק קמעונאיות המתמחות במכירה ובשיווק של מוצרי צריכה חשמליים, מוצרי ואביזרי סלולר, המונות 79 סניפים הפרוסים ברחבי ישראל, בשמות המותג: "שקם אלקטריק" ו"שקם אלקטריק דיוטי פרי" (22 סניפים), ו"מחסני חשמל" (57 סניפים). החברה מייבאת ומשווקת את מותגי הבית "אלקטרה" ו"אלקו".
תחומי פעילות > קמעונאות מזון

בתחום קמעונאות המזון, אלקטרה מוצרי צריכה פועלת דרך קבוצת "גלובל ריטייל ק.י. בע"מ" (לשעבר "יינות ביתן בע"מ"), רשת לשיווק קמעונאי של מצרכי מזון ומוצרי צריכה אחרים, המפעילה 148 מרכולים תחת המותגים "קרפור", "יינות ביתן", "מגה בעיר" ו"שוק מהדרין" ברחבי ישראל, עם הכנסות כוללות של כ-3.03 מיליארד ש"ח בשנת 2023.
כמו כן, מינואר 2023 ועד מאי 2024 הפעילה בזכיינות מספר סניפים של רשת חנויות הנוחות הבינלאומית סבן אילבן בישראל, עד שהוחלט להפסיק את פעילות המותג בארץ עקב הפסדים והסניפים נמכרו.
תחומי פעילות > ספורט ופנאי

בתחום זה עוסקת אלקטרה מוצרי צריכה בייבוא, ייצור, שיווק, הפצה ומכירה של ציוד ומוצרי הלבשה והנעלה למטיילים, מחנאות, סקי וסנובורד, ספורט שטח ופנאי. פעילות החברה בתחום מרוכזת על ידי "סער א.ת יזמות ומסחר בע"מ" והחברות הבנות שלה, וכן על ידי "א.ל. ספורט (2017) בע"מ".
"סער יזמות" מפעילה ארבעה רשתות קמעונאות בפריסה ארצית: מחזיקה בזיכיון בישראל על מותג בגדי הספורט "קולומביה" (24 סניפים), "אאוטסיידרס" (13 סניפים) רשת המוכרת מוצרי Style Life לצד מוצרי מטיילים מקצועיים, "שבילים" (16 סניפים) המוכרת פתרונות מיידיים בתחום הציוד, ההלבשה, ההנעלה והאביזרים למטיילים ו-"Rip Curl" (5 סניפים) רשת המוכרת בגדי ספורט וגלישה.
"א.ל. ספורט", במסגרת הסכם זיכיון עם אדידס ישראל, מפעילה כ-43 סניפים של הרשת.
תחומי פעילות > פיתוח והקמה של נדל"ן להשקעה

לאלקטרה מוצרי צריכה זכויות בעלות וחכירה במקרקעין עליהם ממוקמים מפעל המיזוג ומטה החברה באזור התעשייה המערבי של ראשון לציון. החברה רכשה את מלוא הזכויות במקרקעין מעיריית ראשון לציון ביום 6 באפריל 2017. רכישת המגרשים בוצעה לטובת מימוש הפוטנציאל הטמון בהם, בדרך של ייזום פרויקט נדל"ן מניב למטרת תעסוקה.
הפרויקט כולל מרכז מסחר ותעסוקה באתר מפעל מיזוג האוויר שלה במערב ראשון לציון, עסקה המניבה לחברה רווח של 60 מיליון ש"ח.
החברה רכשה קרקע באשקלון לשם הקמת מפעל בתחום חימום, אוורור ומיזוג אוויר (HVAC), במשותף עם בוש, ולשם הקמת פארק טכנולוגי למערכות אקלים.
חברות בנות

להלן פירוט החברות בקבוצת אלקטרה מוצרי צריכה (1970) בע"מ.
אלקטרה קמעונאות בע"מ (100%):
אלקטרה ייבוא  מזון בע"מ (100%).
גלובל ריטייל ק.י. בע"מ (48.4%):
מועדון אלקטרה שותפות מוגבלת (80% גלובל ריטייל + 20% אלקטרה קמעונאות).
קמעונאות אונליין שותפות מוגבלת (100%).
סער א.ת יזמות ומסחר בע"מ (50.01%):
וויבז מ.ס בע"מ (51%).
שקם אלקטריק דיוטי פרי בע"מ (100%).
אלקטרה חנויות נוחות (99%).
א.ל ספורט (2017) בע"מ (100%).
אלקטרה מוצרי צריכה (1951) בע"מ (100%):
אלקטרה סולאר-ציוד (2021) שותפות מוגבלת (100%):
בריח גולן סולאר ציוד אנרגיה (2021) בע"מ (25%).
אלקטרה מיחזור בע"מ (45%).
אלקטרה תעשיות בע"מ (60%).
אלקטרה מוצרי צריכה (1993) בע"מ (100%):
Total Environmental Solutions TES BV ‏(100%).
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  אלקטרה מוצרי צריכה (1970) בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
1 2  שי שלו, אלקטרה מוצרי צריכה תגייס היום כ־37 מיליון ש' בבורסה, חדשות, 27 בספטמבר 1993
↑  גיא הדס, ‏אלקטרה מוצרי צריכה תהפוך לשותפה שווה בחברת ברס תקשורת סלולרית, באתר גלובס, 29 בדצמבר 2004
↑  אורנה יפת, אלקטרה רוכשת את הבעלות על משווקת סוני מובייל ב-14.2 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 14 ביוני 2015
↑  סיון איזסקו, בחזרה לבורסה: וינטרוב וזלקינד השלימו גיוסים של 190 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 5 בדצמבר 2010
↑  מירב קריסטל, תחרות לתמי 4: אלקטרה השיקה בר מים מסוננים, באתר ynet, 15 במרץ 2011
↑  אורנה יפת, אלקטרה חתמה על הסכם למכירת פעילות ברי מים תמורת 9.9 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 12 בפברואר 2017
↑   אורי תומר, המו"מ הסתיים: אלקטרה צריכה מוכרת את אייס לקרן קדמה - ברווח של 95 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 15 בדצמבר 2016
↑   הושלמה העסקה: אלקטרה היא הבעלים החדשים של גולן טלקום, באתר TheMarker‏, 5 באפריל 2017
↑  גולן חזני, המיזוג הגדול בענף הסלולר יוצא לדרך: סלקום רוכשת את גולן טלקום, באתר כלכליסט, 18 בפברואר 2020
↑  אביאור אבו וגולן חזני, יש אישור: מיזוג סלקום וגולן טלקום הושלם, באתר כלכליסט, 26 באוגוסט 2020
↑  "The first plant of its kind in Israel for recycling refrigerators and heavy electrical equipment will be established in 2022". All Recycling (באנגלית). 2021-11-01. נבדק ב-2021-12-08.
↑  נווית זומר, מירב קריסטל, סבן אילבן תפתח חנות ראשונה בת"א ב-2022, באתר ynet, 12 באוקטובר 2021
↑  איריס ליפשיץ-קליגר, סבן אילבן פתחה חנות ראשונה בישראל: אלו המחירים, באתר ynet, 11 בינואר 2023
↑  חזי שטרנליכט, ‏אלקטרה צריכה פועלת ל"סגירה משמעותית" של רשת סבן אילבן, באתר גלובס, 26 במרץ 2024
↑  נווית זומר, אחרי פחות משנה וחצי: תופסק פעילות 7 אילבן בישראל, באתר ynet, 29 במאי 2024
↑  גיא ליברמן, ‏גם אלקטרה מוצרי צריכה נכנסת לתחום הרותח של האנרגיה הסולארית, באתר גלובס, 1 בנובמבר 2021
↑  רב בריח ממזגת לפעילות האנרגיה שלה את אלקטרה סולאר, באתר אייס, 12 במרץ 2023
↑  מירב קריסטל, קרפור מגיעה לישראל: סניפי יינות ביתן ומגה יוסבו לסניפים של הרשת הצרפתית, באתר ynet, 6 במרץ 2022
↑  לי אברמוביץ', ‏רשמית: ענקית הקמעונאות קרפור תגיע לישראל, באתר ‏מאקו‏, 3 באפריל 2022
↑   עדי דברת, "נזעזע את המתחרים": התוכנית של קארפור בישראל נחשפת, באתר TheMarker‏, 4 באפריל 2022
↑  יוספה קמחי, ‏רוצים לקנות בקרפור? אלו הסניפים שנפתחו ברחבי הארץ, באתר מעריב אונליין, 9 במאי 2023
↑  נווית זומר, יוצאת לדרך: 50 סניפי קרפור ייפתחו בשבוע הבא ברחבי הארץ, באתר ynet, 3 במאי 2023
↑  שירות גלובס, ‏השקת קרפור: הממונה אישרה לאלקטרה, כאל וביט להקים מועדון לקוחות משותף, באתר גלובס, 30 באפריל 2023
↑  אורנה יפת, האחים זלקינד לוקחים את אדידס לקרב מול נייקי של הראל ויזל, באתר כלכליסט, 11 ביוני 2023
↑  אורנה יפת, אלקטרה צריכה סוגרת את מפעל המזגנים בראשל"צ - תפטר 150 עובדים, באתר כלכליסט, 2 בפברואר 2025
↑   הדר חורש, אלקטרה מוצרי צריכה וקרן ריאליטי ישתפו פעולה בפרויקט ענק במערב ראשון לציון, באתר TheMarker‏, 25 במרץ 2021
↑  עסקת אלקטרה-בוש יוצאת לדרך: יקימו פארק טכנולוגי למערכות אקלים, באתר וואלה, 7 בספטמבר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303698805171 
סניף של מחסני חשמל
שקם אלקטריק דיוטי פרי, נמל התעופה בן-גוריון
סניף של אאוטסיידרס במודיעין
גע גע גע

גע גע גע או בשמו המקוצר גע גע הוא משחק ילדים המיועד לקבוצה ומצריך כדור ומשטח ישר.
בעת המשחק, זורקים את הכדור באוויר ונותנים לכדור לפגוע בקרקע שלוש פעמים, באותו הזמן המשתתפים קוראים "נגע גע גע" או לחלופין "אחת שתיים שלוש" בהתאם לקצב פגיעת הכדור בקרקע. לאחר שהכדור פגע בקרקע שלוש פעמים, מותר לגעת בו והמשחק מתחיל. לפי גרסה אחת של המשחק יש לחבוט את הכדור כך שיפגע ברגלי המשתתפים בלבד. מותרות שלוש פסילות, ומצבו של השחקן מוגדר על פי מספר הפסילות שנפסל, בדומה למשחק חולה גוסס מת.
לפי גרסה אחרת המשתתפים זורקים את הכדור זה על זה. כאשר פגע כדור בשחקן ולאחר מכן פגע ברצפה, השחקן יוצא מהמשחק. כאשר שחקן יוצא מהמשחק, כל השחקנים שהוא פסל חוזרים לשחק. מנצח מי שנשאר אחרון (שבהכרח גם פסל את כולם). לפי גרסה זו אסור ללכת עם הכדור, למעט "רגל ציר", כלומר רגל אחת חייבת להישאר על הקרקע עד שהשחקן זורק את הכדור.
כללים נוספים:
נגיעה כפולה אסורה (הכדור נוגע בשחקן, נוגע ברצפה ושוב בשחקן) ומביאה לפסילה.
פגע הכדור בשחקן אחד ונתפס על ידי שחקן אחר - יפסל השחקן שזרק את הכדור.
פגע הכדור בשני שחקנים ואז ברצפה - יפסל השחקן האחרון שבו נגע הכדור.
כאשר מתמעט מספר השחקנים, ניתן להקטין את המגרש וזאת על מנת להימנע מהתמשכות המשחק יתר על המידה.
ראו גם

מחניים
כדורגל סיני
חיי שרה
אורל (קזחסטן)

| --- | --- |
סמל אורלסמל אורל

תחנת רכבת בעיר
 מדינה:  קזחסטן קזחסטן
 מחוז:  מחוז מערב קזחסטן
 תאריך ייסוד:  1584
 שטח:  245.5 קמ"ר
 גובה:  35 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  356,520 (1 בינואר 2023)
  ‑ צפיפות:  1,452 נפש לקמ"ר (1 בינואר 2023)
 קואורדינטות:  51°13′21″N 51°22′21″E﻿ / ﻿51.2225°N 51.3725°E﻿ / 51.2225; 51.3725 
 אזור זמן:  UTC +5
 http://uralsk.gov.kz/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת קזחסטן מוגדלת) אסטנה אלמטי שימקנט קראגנדי טראז פבלודר אוסקמן סמיי אקטובה רוסיה רוסיה אזר. טורקמניסטן אוזבקיסטן קירגיזסטן סין הים הכס. אורל(למפת קזחסטן רגילה) אסטנה אלמטי שימקנט קראגנדי טראז פבלודר אוסקמן סמיי אקטובה רוסיה רוסיה אזר. טורקמניסטן אוזבקיסטן קירגיזסטן סין הים הכס. אורל(למפת מחוז מערב קזחסטן רגילה) אקסאי שינגירלאו צ'פאיב קזטלובקה ז'ימפיטי קרטובה רוסיה אטיראו א ק ט ו ב ה אורל(למפת מחוז מערב קזחסטן מוגדלת) אקסאי שינגירלאו צ'פאיב קזטלובקה ז'ימפיטי קרטובה רוסיה אטיראו א ק ט ו ב ה אורל  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אורל (בקזחית: ‏Oral/Оралקובץ:Kk-oral.oga‏Ⓘ‏; ברוסית: Уральск - אורלסק) היא בירת מחוז מערב קזחסטן שבמערב קזחסטן. העיר שוכנת במפגש הנהרות אורל ושאגאן, כ-1,390 ק"מ מערבית לבירה אסטנה ובסמוך לגבול עם רוסיה. על פי אומדן רשמי מתאריך 1 בינואר 2023 אוכלוסיית העיר מונה 356,520 בני אדם.
היסטוריה

העיר הוקמה ב-1584 בשם יאיצקי גורודוק, אך 1613 נחשבת לתאריך הרשמי בו הוקמה העיר. ב-1591 הקוזאקים של העיר קיבלו אזרחות של רוסיה, אך שמרו על האוטונומיה עד תקופת שלטונו של פיוטר הגדול. בין השנים 1773–1775 היו הקוזאקים של יאיצק בין הכוחות העיקריים של ימליאן פוגצ'וב במרדו נגד יקטרינה הגדולה. לאחר כישלון המרד ציוותה יקטרינה ב-1775 לשנות את שמו יאיצקי גורודוק לאוראלסק.
הקוזאקים התמרדו עוד מספר פעמים ב-1804, 1825, 1837 ו-1874, אך כל ההתקוממויות האלו דוכאו.
אלכסנדר פושקין ביקר בעיר יחד עם חברו ולדימיר דאל ב-1833 בזמן שהראשון ערך מחקר בשביל ספר על ימליאן פוגצ'וב וכתיבת רומן בת הקפיטן.
ב-1894 העיר חוברה למערכת מסילות הרכבת, מה שתרם רבות להתפתחות העיר.
בזמן מלחמת האזרחים ברוסיה הייתה העיר במרכז קרבות קשים. בזמן מלחמת העולם השנייה לעיר עברו מספר מפעלים, הוקמו בתי חולים שנועדו לשרת את הפצועים אשר הגיעו מן החזית.
ערים תאומות

קזחסטן אטיראו, מחוז אטיראו, קזחסטן
טורקיה מניסה, טורקיה
רומניה פלוישט, רומניה
רוסיה רוסטוב-על-הדון, רוסטוב, רוסיה
צ'כיה אוסטרבה, צ'כיה
הערות שוליים

↑  Kazakhstan: Administrative Division (Regions and Districts) - Population Statistics, Charts and Map, citypopulation.de
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557661205171  GND: 4323935-3  LCCN: n84195786  NKC: ge613658  VIAF: 152499116   WorldCat (עם VIAF): 152499116 
הקוזאקים הרוסים של יאיצק בצעדה
בני טבק

בנימין (בני) טבק (נולד ב-7 ביוני 1956) הוא כדורגלן עבר ומאמן ישראלי, ששיחק בעמדת החלוץ עם המספר 15 על חולצתו, ונודע בכינויו "F-15" על שם מטוס הקרב F-15 איגל בזכות מהירותו הרבה. הוא נחשב לאחד מגדולי הכדורגלנים של מכבי תל אביב בכל הזמנים.
קריירה כשחקן

בני טבק נולד בנס ציונה שם שיחק במחלקת הנוער של קבוצת הפועל נס ציונה. בגיל 14 עבר לקבוצת הנוער של מכבי תל אביב, ושנתיים מאוחר יותר עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון. בני טבק, שנחשב לאחד החלוצים הישראלים הטובים בכל הזמנים, כבש 127 שערים ב-412 הופעות בליגה הבכירה של ישראל, מתוכם 121 במדי מכבי תל אביב (בה שיחק 17 עונות), אשר הקנו לו את המקום השלישי ברשימת הכובשים הגדולים של המועדון בכל הזמנים. בני טבק, שהוביל את התקפת הקבוצה בשנות השבעים לצד ויקי פרץ, נחשב גם לאחד מגדולי מבשלי השערים של מכבי תל אביב, עם 52 בישולים. כמו כן נחשב לבועט פנדלים מצטיין (10 כיבושים).
טבק זכה עם מכבי תל אביב בשתי אליפויות (1977 ו-1979) ובשלושה גביעי מדינה (1977, 1987 ו-1988), ושיחק במדיה ברציפות עד שנת 1989 (למעט עונה אחת בה שיחק בקבוצת קנזס סיטי בארצות הברית). 
בעונתו האחרונה במכבי תל אביב זכה בתואר מלך השערים של הליגה, עם 18 שערים.
כשפרש ממכבי תל אביב עבר לשחק במכבי יבנה, מכבי פתח תקווה והפועל כפר סבא, וכן שיחק זמן קצר במכבי יפו.
קריירה כשחקן > נבחרת ישראל

בשנת 1976 ערך את הופעת הבכורה בנבחרת ישראל, מול נבחרת יוון. כבר במשחק זה כבש את שער הניצחון של הנבחרת, 0:1, ובסך הכול כבש חמישה שערים ב-12 הופעות במדיה, כולל שלושער נגד נבחרת פורטוגל, בניצחון 1:4 במסגרת מוקדמות מונדיאל 1982.
בשנת 1983 ערכה נבחרת ישראל משחק ראווה נגד ליברפול. בני טבק הבקיע את כל ארבעת השערים של הנבחרת (תוצאת הסיום הייתה 3:4 לטובת ישראל).