stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צ'רי Q21

| --- | --- |

Chery Q21
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Karry Youpai (בסינית: 优派)  Karry Yousheng (בסינית: 优胜) (דגם בסיס גלגלים ארוך)  Chery Q21D (דגם בסיס גלגלים ארוך)  Yousheng Q21 (דגם בסיס גלגלים ארוך)
 יצרן:  חטיבת "קארי" (אנ') בבעלות צ'רי
 שנות ייצור:  2009–הווה
 הרכבה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 מרכב:  מנוע קדמי, הנעה אחורית 4x2
 אורך:  3,436 מ"מ  4,430 מ"מ (דגם בסיס גלגלים ארוך "Chery Q21D")
 רוחב:  1,481 מ"מ  1,626 מ"מ (דגם בסיס גלגלים ארוך "Chery Q21D")
 משקל:  1,875 ק"ג  1,930 מ"מ (דגם בסיס גלגלים ארוך)
 בסיס גלגלים:  2,400 מ"מ  2,800 מ"מ (דגם בסיס גלגלים ארוך "Chery Q21D")
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים בטור, 1.1 ליטר  4 צילינדרים בטור, 1.4 ליטר
 הילוכים:  תמסורת ידנית – 5 מהירויות
צ'רי Q21 (באנגלית: Chery Q21, קרוי גם: Karry Youpai, דגם בסיס גלגלים ארוך: Karry Yousheng , וגם Chery Q21D) הוא מיניוואן מסחרי מתוצרת חטיבת המסחריות הקלות "קארי" (אנ') בבעלות יצרנית הרכב הסינית צ'רי (שם מלא: "Chery Automobile Co., Ltd", בסינית: 奇瑞汽车股份有限公司) אשר מיוצר משנת 2009.
"צ'רי Q21"

"צ'רי Q21" הוא מיניוואן מסחרי המיוצר על ידי קארי (开 瑞 汽车), תת-מותג של המותג צ'רי לייצור טנדרים מסחריים, משאיות, רכבי שטח ומיניוואנים קטנים, שנמכרות בעיקר בערים דרג שלישי ורביעי ובאזורים הכפריים בסין
"צ'רי Q21" הוצג רשמית לציבור באמצע אפריל בתערוכת הרכב בשנחאי 2009.
מחירו של דגם "Chery Karry Youpai" (קרוי גם: "Viewsonic minivan"), בעל ארבע הדלתות מיועד בעיקר לעסקים קטנים ומשתמשים מסחריים אחרים, החל מ־5,100 דולר. המיקרו-וואן כולל גג גבוה ומעט מאוד כיסוי קדמי ואחורי, כך שהחניה צריכה להיות קלה, אפילו במקומות צרים יחסית. חלונות חשמל ו-ABS ("מערכת למניעת נעילה בבלימה") הם בין האפשרויות האופציונליות.
4 דלתות + דלת אחורית
מנוע קדמי.
מנועי בנזין.
סוג הנעה: הנעה אחורית.
"צ'רי Q21" > דגמים

"1.1"
"1.4"
נתוני מכירות דגם "yousheng-q21" (בסיס גלגלים ארוך) בין השנים 2011–2012

| שנה | מדינה | יחידות שנמכרו |
| --- | --- | --- |
| 2011 | הרפובליקה העממית של סין | 9,528 יחידות |
| 2012 | הרפובליקה העממית של סין | 3,269 יחידות |
ראו גם

צ'רי A5
צ'רי E5
צ'רי A11
צ'רי A15
צ'רי QQ6
צ'רי טיגו 5x
צ'רי V5
צ'רי אריזו 3
צ'רי אריזו GX
הערות שוליים

↑  "שרי Q21 dbpedia.org/page/Chery_Q21
↑  "שרי Q21" autohome.com.cn/2492
↑  דגם Karry Youpai - תמונה flickr.com/photos/d70w7/4193928353
↑  מכירות  "צ'רי Q21" בשנים 2011–2012 בסין carsalesbase.com/china-karry-yousheng-q21
קהילת בית שמחת תורה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 מיקום:  מנהטן 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1973
 תאריך פתיחה רשמי:  1973 
 קואורדינטות:  40°44′13″N 74°00′31″W﻿ / ﻿40.737°N 74.0087°W﻿ / 40.737; -74.0087
 www.cbst.org
 he
 
קהילת בית שמחת תורה (באנגלית: Congregation Beit Simchat Torah) הוא בית כנסת במנהטן. הוא נוסד ב-1973, והוא בית הכנסת הלהט"בי הגדול בעולם. הוא משרת יהודים מכל הנטיות המיניות והזהויות המגדריות, משפחותיהם וחבריהם. בראש הקהילה עומדת הרבה הרקונסטרוקציוניסטית שרון קליינבאום (אנ').
היסטוריה

הקהילה נוסדה ב-1973 על ידי שנים-עשר גברים יהודים הומוסקסואלים בראשות ג'ייקוב גובאי. בשנת 1978 הם שכרו שטח.
היסטוריה > בניין חדש

ביוני 2011, לאחר 16 שנים של חיפוש בניין, הקהילה רכשה שטח גדול במרכז מנהטן, בבית משותף מסחרי ברחוב 130 מערב 30 (אנ') בין השדרה השישית לשדרה השביעית. הבנייה הסתיימה ב-2016. "חנוכת הבית" צוינה באותה שנה ב-3 באפריל.
ראו גם

להט"ב ויהדות
מיניות ביהדות
הומוסקסואליות ודת
הערות שוליים

↑  "The LGBTQ Synagogue / About". Mission & Vision. 5 באוקטובר 2012. נבדק ב-14 באוקטובר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "CBST, the World's Largest LGBT Synagogue, Gets a New Home". Tablet Magazine (באנגלית). 2016-04-01. נבדק ב-2019-06-27.
↑  Weiss, Anthony. "Gay Acceptance and Gay Synagogues". Keshet Ga'avah: The World Congress of Gay, Lesbian, Bisexual, and Transgender Jews. GLBTJews.org. אורכב מ-המקור ב-8 באפריל 2013. נבדק ב-14 באוקטובר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wiener, Julie (23 ביוני 2010). "CBST's 'Gay-by Boom'". The Jewish Week. נבדק ב-14 באוקטובר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Rabbi Sharon Kleinbaum, Congregation Bet Simchat Torah, New York City". Religion & Culture: Meeting the Challenge of Pluralism (a Ford Foundation project). אורכב מ-המקור ב-21 במרץ 2012. נבדק ב-14 באוקטובר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Allen, Dan. "High Holy Days for NYC's LGBT Community: Congregation Beit Simchat Torah Opens Its Doors for Rosh Hashanah & Yom Kippur". About.com Local – Manhattan, NY. נבדק ב-14 באוקטובר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Dunlap, David W. (8 באוגוסט 2011). "'Gay Synagogue' Finds a Home, Full of Ancient Assyrians". The New York Times. City Room. נבדק ב-14 באוקטובר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Dunlap, David W. (21 ביוני 2012). "Designing a Synagogue for a Gay Congregation, With Acoustics in Mind". The New York Times. City Room (digital); Designing a Synagogue For a Gay Congregation (New York edition). p. A22. נבדק ב-14 באוקטובר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Chandler, Doug (26 ביולי 2011). "In A Move Freighted With Symbolism, CBST Purchases First Home". The Jewish Week. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Our History, Congregation Beit Simchat Torah". 6 באוקטובר 2012. נבדק ב-30 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
צחובוי

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1920–הווה (כ־104 שנים) 
 מיקום המטה:  תל אביב-יפו 
  
 www.zeho.co.il
 
צחובוי היא חברה ישראלית אשר הוקמה בשנת 1920, המייצרת גביעים, מגנים, סמלים ומדליות עבור צה"ל, משרד הביטחון, חברות ממשלתיות ולקוחות שונים בישראל וברחבי העולם.
היסטוריה

בשנת 1920 הקים גרשון צחובוי, שהיה קודם לכן אמן מתכת בחצרו של ניקולאי השני, קיסר רוסיה וקצין בצבא האימפריה הרוסית וברח מרוסיה בעקבות מהפכת אוקטובר, בית מלאכה לאמנות מתכת ברחוב לילנבלום בתל אביב. הוא החל לעשות מבלטים לסבון, שלטים שונים ממתכות שונות, מדליות ספורט והצטיינות אחרות. הוא היה הראשון,[דרוש מקור] שיצר סמלים של בתי ספר, של תנועות נוער ואגודות ספורט וסמלים וגביעים לציון אירועים חגיגיים שונים. הוא היה היצרן הראשון של מספרים לעצי הדר ושבלונות לסימון תיבות.[דרוש מקור] הוא פיתח טבעות ממוספרות לסימון תרנגולות ואפרוחים, חותמות לביצים ושבלונות לסימון בקר.[דרוש מקור] הוא העסיק פועלים ולימדם את המקצוע ולימד חריטה ידנית בפלדה ובנחושת.
בשנת 1933 החליט צחובוי להרחיב את חנותו ולהתפרס לתחומים קרובים נוספים, הוא עבר לרחוב הרצל 10 וקיבל לעסק שותף את מר רבינוביץ. שני השותפים יצרו את ה"משחקים הציוניים" הראשונים.[דרוש מקור] הם ייצרו שלוש סדרות של חותמות בשם בקטיף, במושבה ועיר ומלואה. היו אלה חותמות עם ציורים אופייניים לכל נושא והם נועדו לעשות היכרות לילדי הגולה עם ההווי הארץ ישראלי ובעקיפין, להשפיע עליהם לעלות לארץ. החותמות היו ארוזות בקופסאות מיוחדות עם דפי הסבר כשהעיקרון היה להחתים על דפים חותמות רבות מכל נושא ו"לבנות" עיר או קיבוץ והיה עליהם לצבוע את הציורים המוחתמים. באותה תקופה העביר צחובוי את חנותו לרחוב נחלת בנימין, רחוב שהתפתח מאוד ונפתחו בו חנויות ועסקים רבים. צחובוי היה גם ממייסדי ארגון בני ברית ומסדר הבונים החופשיים[דרוש מקור] ואף יצר לראשונה, את הסמלים והסימנים הסודיים של ה"בונים החופשיים" ושל ארגון "בני ברית" וסבל פעמים אחדות ממעשי שוד של חיילים בריטיים שסברו שהסמלים המוזהבים עשויים זהב.[דרוש מקור]
במהלך תקופת המרי יצר צחובוי במפעלו את סמל הפלמ"ח, וכן את סמלי האצ"ל והלח"י. הוא יצר גם את סמל קורס מפקדי מחלקות של הפלמ"ח, שהיה לסמל בוגרי קורס קצינים בצה"ל עד היום. הוא היה ממציירי סמל משטרת ישראל הנוהג עד היום. הוא יצר את סמל העיר תל אביב ואת סמל מכבי האש וכן גם יצר את סמלי תנועות הנוער. הוא צייר חלק מסמלי היחידות, הגדודים והחטיבות שהשתתפו במלחמת העצמאות והיה הראשון שיצר את כל הסמלים כגון: מבצע נחשון, שועלי שמעון, גדוד פשיטה ממוכן, השירות הרפואי, סמלי חטיבות גבעתי ואלכסנדרוני, חטיבות הראל ויפתח ובעיקר את ה"צהלונים", סמלי צה"ל שנענדו על צווארוני הבטלדרס החורפי של מדי צה"ל. עם הצייר מולא צייטלין, צייר את דרגות הקצונה של צה"ל וגם יצר אותן.
עם הקמת החברה הישראלית למדליות יצר גם את המדליות הרשמיות הראשונות של המדינה. בתום מלחמת העצמאות הוא צירף את בנו מיכאל צחובוי, לעסקו ושנים מעטות אחר כך גם את בנו השני יעקב צחובוי והעסק נעשה לעסק משפחתי. בשנת 1973 הצטרף אילן צחובוי, דור שלישי לאמנות במדליות וסמלים, ובשנת 2004 הצטרף ערן צחובוי, דור רביעי לעבודה במפעל.
החברה מייצרת מגוון סיכות וסמלים לשירותי הביטחון, לרשויות מקומיות בישראל ובעולם, וכן לקבוצות ספורט ולאירועים אולימפיים.
הערות שוליים

↑  פרופיל החברה באתר צחובוי
↑  תולדות החברה באתר צחובוי
↑  עדי רובינשטיין, הכתבה שתשלח אתכם לבוידעם, לחפש מציאות ששוות אלפי שקלים, באתר ישראל היום, 15 באפריל 2021
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "צחובוי".
קהילת בני האושר

| --- | --- |

 מייסדים:  ז'ראר קוראסון 
 יושב ראש:  אנה-קתרינה פולמייר 
 תקופת הפעילות:  1973–הווה (כ־51 שנים) 
 beatitudes.org
 
בית השלום באמאוס ניקופוליס
קהילת בני האושר (בצרפתית: Communauté des Béatitudes) היא קהילה קתולית אשר נוסדה בצרפת בשנת 1973. הקהילה נמצאת בישראל משנת 1975 ומקום מושבה הוא באמאוס ניקופוליס בשפלת יהודה. הקהילה היא אחת מ"הקהילות החדשות" שנוסדו בכנסייה הקתולית, כחלק מתנועת ההתחדשות הנוצרית, שהתעוררה כתגובה לקריאתה של מועצת הוותיקן השנייה שהתקיימה בשנים 1962–1965. על חברי הקהילה נמנים כמרים, נזירות ונזירים, אנשים בודדים וגם משפחות.
מקור שם הקהילה הוא בדרשה שישו נשא מעל הר האושר מצפון לכנרת: "אשרי עניי הרוח, כי להם מלכות השמיים..."
הקמת הקהילה

בקהילת בני האושר חברים כ-1,500 איש ואישה ב-70 מרכזים במקומות שונים בעולם. רוב המרכזים שוכנים בצרפת, בה הוקמה הקהילה על ידי ג'רארד קרואסן (Gérard Croissant), שהיה איש דת פרוטסטנטי, ואשתו ז'ו. קרואסן, הציע לאשתו ולזוג חברים להקים קומונה דתית קטנה שתפעל על פי דרך תאולוגית חדשה. עם הקמת הקהילה בעיר מונפלייה בדרום צרפת בשנת 1973, הוא שינה את שמו לאפריים קרואסן והמיר את דתו לקתולית. תחילה נקראה הקהילה בשם קהילת אריה יהודה וקורבן השה. שם זה שונה כעבור זמן לשמה הנוכחי של הקהילה, ושמה הראשון מופיע על גבי הצלבים אותם עונדים חברי הקהילה.
מייסד הקהילה הטיף לחיים שיתופיים, מעורבות חברתית, הסתפקות במועט וויתור על רכוש ונכסים פרטיים. הקהילה פועלת למען התקרבות לדתות ולזרמים נוצריים אחרים. בישראל פועלת הקהילה להבנה הדדית בין יהודים לנוצרים. בין חברי הקהילה כהני דת שחיים על פי כללי העדה הנוצרית הראשונה כפי שהיא מתוארת בברית החדשה.
הקהילה בישראל

הקהילה נמצאת בישראל משנת 1975. מטרתם של חברי הקהילה בישראל היא לפעול למען פיוס והבנה בין נוצרים ליהודים. בשנת 1993 קיבלה הקהילה מידי הכנסייה הקתולית את האחריות על אתר אמאוס ניקופוליס ליד לטרון. בני הקהילה מתחזקים את האתר ומארחים בבית השלום מבקרים, צליינים ופרחי כמורה הבאים לישראל כדי ללמוד יהדות ותנ"ך וכדי לסייר במרחבי הארץ.
לקריאה נוספת

רמי דגני ורות קרק, קהילות שיתופיות של נוצרים בישראל, בתוך אריאל 204–205, 2014, ע' 115–122
הערות שוליים

↑  הבשורה לפי מתי, פרק ה' 3-12
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810611063805606  BnF: cb11877143c (data)  GND: 6515033-8  ISNI: 0000 0000 8776 015X  LCCN: nr2006019867  MusicBrainz: df01d1dc-b20d-4413-a38a-2cd661ad5ab5  RERO: 02-A005980233  SUDOC: 026543354  VIAF: 127427044   WorldCat (עם VIAF): 127427044
קהילת אל-ח'ור

| --- | --- |
 מדינה / טריטוריה:  קטר
 קואורדינטות:  25°42′56″N 51°31′58″E﻿ / ﻿25.715493°N 51.532826°E﻿ / 25.715493; 51.532826 
 he
 
קהילת אל-ח'ור (בערבית: مجتمع الخور) היא קהילה מגודרת על חוף העיר אל-ח'ור בקטר, מעל 50 קילומטרים (31 מיל) מהבירה דוחה. היא שוכנת בין העיר אל-ח'ור לעיירה א-ד'ח'ירה והיא מיושבת רק על ידי עובדי תעשיית הגז הטבעי הנוזלי בחברת ראס לפאן הסמוכה ובני משפחותיהם. כקהילת הדיור הגדולה בקטר, היא מוגדרת כעיירה על ידי משרד העירייה והסביבה. הקהילה מורכבת מווילות ובתים המאכלסים כ-15,000 תושבים, והיא מכילה שלושה בתי ספר, מרכז רפואי, מתקני פנאי, סניף דואר וספריה. ישנם שלושה בתי מועדונים בקהילה המשמשים את תושבי הקהילה.
שם

השם הרשמי של קהילת אל-ח'ור הוא אום אעניג'. "אום", הוא בערבית "לאום" והוא קידומת נפוצה לציון איכויות גאוגרפיות. עקב היותה ממוקמת בשקע עם גבעה קטנה בתוכה, נקראה "אעניג'" בערבית "צוואר" - בהתייחס לצורת הגבעה.
חינוך

בית הספר הבינלאומי אל חור, בית ספר בריטי לתוכניות לימודים, מציע חינוך מהגן ועד בית הספר התיכון.
בית ספר הודי שהוקם בשנת 2002, מציע חינוך מהגן ועד בית הספר התיכון.
משתלת אקיס היא גן ילדים המלמד באנגלית.
גלריה

שלט במבצר של הכניסה לקהילת אל-ח'ור
הערות שוליים

↑  "AKC History". Al Khor Community. נבדק ב-7 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "GIS Portal". Ministry of Municipality and Environment. נבדק ב-7 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "About us". Al Khor Community. נבדק ב-7 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "AKIS (British Curriculum)". Al Khor Community. נבדק ב-7 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Al Khor International School (CBSE)". Al Khor Community. נבדק ב-7 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "AKIS (Nursery)". Al Khor Community. נבדק ב-7 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
פרשת השחיתות בישראל ביתנו

פרשת השחיתות בישראל ביתנו (נקראת גם: פרשת ישראל ביתנו) היא פרשת שחיתות שלטונית במסגרתה הורשעו 17 אישי ציבור ולוביסטים ממפלגת ישראל ביתנו בביצוע עבירות של מתן שוחד וקבלתו, תיווך לשוחד, הטיית מכרזים, קבלת דבר במרמה, גנבה בידי עובד ציבור, זיוף, רישום כוזב במסמכי תאגיד, מרמה והפרת אמונים ועוד.
דרך הפעולה העיקרית בה פעלו העבריינים בפרשה הייתה העברת כספי תמיכות ממשלתיות שלא כדין לגופים שונים, בתמורה להעברה חלקית של התקציב לחברי הכנסת ולמקורביהם, או מינוי מקורבים לתפקידים ציבוריים, בהיקפים של מיליוני שקלים.
הפרשיות

עמותת איילים - סגנית שר הפנים, פאינה קירשנבאום, ויו"ר מטה ישראל ביתנו, דאוד גודובסקי, נתנו כחמישה מיליון שקלים לעמותת איילים, ובתמורה העסיקה העמותה פעילים של מפלגתם, כגון זוכה המדליה האולימפית מיכאל קולגנוב, מימון של אירועים של המפלגה ותשלום לאתר יזרוס השייך למנגנון של "ישראל ביתנו" על מנת לשווק את העמותה במגזר הרוסי. העמותה אף ערכה כנס למען מטרותיה באמצעות עמותה אחרת, והעמותה האחרת הייתה מחויבת לשלם כסף למשרד הייעוץ של רונן צור שייעץ בתמורה לכך לפאינה קירשנבאום.
התאחדות היזמים - על פי החשד, ראש התאחדות היזמים בישראל, אירנה וולדברג, פיתחה קשרי עבודה עם פאינה קירשנבאום, שבמסגרתם השיגה קירשנבאום כמיליון וחצי שקלים עבור התאחדות היזמים.
בשנת 2014, פנתה וולדברג לקירשנבאום, וביקשה את עזרתה בחידוש קשר מקצועי שהיה לה עם הרשות למלחמה בסמים. בעקבות זאת, פנתה קירשנבאום לראש הרשות, והמליצה לו להיפגש עם וולדברג, במטרה לשלב את ההתאחדות בפעילות הרשות. החל ממרץ 2014, שולבה ההתאחדות בפרויקט של המכללה למינהל בראשון לציון בנושא של שיקום מכורים, אשר מומן על ידי הרשות.
באוגוסט 2014 ביקש דאוד גודובסקי, ראש מטה ישראל ביתנו הנאשם גם הוא במסגרת הפרשה, לטוס ולשהות בסרביה ובאוקראינה. בהמשך לכך, על פי הנחייתה של קירשנבאום, פנה גודובסקי אל וולדברג, כדי שההתאחדות תממן את הנסיעה. וולדברג, לפי האישום, הסכימה לממן את נסיעתם של גודובסקי ושל יועץ התקשורת של קירשנבאום לסרביה ולאוקראינה, בעלות כוללת של כ-15 אלף שקל. וולדברג הניחה כי גודובסקי נוסע לסרביה ולאוקראינה במסגרת תפקידו במפלגת ישראל ביתנו, וכי הנסיעה קשורה לנושא קידום עלייה.
משרד החקלאות - טלי קידר, אז יועצת תקשורת בכירה של שר החקלאות יאיר שמיר, ביקשה ולקחה שוחד מרונן משה על מנת לקדם ולשמור על אינטרסים כלכליים שלו בקשר עם פרויקט בשם "דקה לשמונה" (דקת השידור לפני מהדורות החדשות המרכזיות). משה ביקש לרתום את משרד החקלאות לפרסם את תכניו בפרויקט. סכום השוחד עליו הוסכם עמד על 90 אלף שקל, מתוכם שילם משה 56 אלף שקל. על-פי ההסכם שנחתם עם משרד החקלאות, ישולם לחברת גריי קונטנט (המפעילה של "דקה לשמונה") סכום של כ-2.3 מיליון שקל בתוספת מע"מ. לפי הנטען, משה קיבל מחברת גריי קונטנט סך של 360 אלף שקל, בתמורה לתקציב שהשיג ממשרד החקלאות לפרסום ב"דקה לשמונה".
העמדות לדין

באוגוסט 2017 הגישה פרקליטות המדינה לבית המשפט כתבי אישום ראשונים בפרשה, בין השאר נגד פאינה קירשנבאום, שהואשמה בעבירות שוחד, מרמה והפרת אמונים, הלבנת הון ועבירות מס ונגד רמי כהן, שהואשם בעבירות של מתן שוחד, לקיחת שוחד, ניסיון ללקיחת שוחד, הלבנת הון, קבלת דבר במרמה, איומים, זיוף מסמך בנסיבות מחמירות, רישום כוזב במסמכי תאגיד ושיבוש מהלכי משפט.
בספטמבר 2017 הוגש כתב אישום נגד איש העסקים משה קליסקי בגין שוחד, הלבנת הון ועוד.
בינואר 2018 הוגש כתב אישום נגד בלה גולדנברג, עובדת ברשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול, בעבירת מרמה והפרת אמונים.
בנובמבר 2018 הוגש כתב אישום נגד ישראל יהושע, בעלי חברת הלובינג "סגולה לישראל", בריבוי עבירות שוחד, וריבוי עבירות על חוק איסור הלבנת הון ובעבירות מס.
הרשעות

| מורשע/ת | הרשעה | תאריך ההרשעה | עונש | קיום העונש | הערה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אפי פלס | הפרת אמונים | אוקטובר 2017 | 6 חודשי עבודות שירות, 12 חודשי מאסר על תנאי וקנס בסך 10,000 שקלים. | מידי |  |
| סטס מיסז'ניקוב | מרמה והפרת אמונים | אוקטובר 2017 | שנה ושלושה חודשים מאסר בפועל | ב-17 בדצמבר 2017 החל לרצות את עונשו בכלא חרמון |  |
| אירנה וולדברג | מתן שוחד | ינואר 2018 | שישה חודשי עבודות שירות וקנס בסך 30,000 שקלים | מידי |  |
| דאוד גודובסקי | בקשת שוחד, לקיחת שוחד והלבנת הון (הורשע כחלק מהסדר טיעון) | מרץ 2018 | 6 שנות מאסר בפועל, 12 חודשי מאסר על תנאי, קנס בסך 120,000 ש"ח, חילוט פוליסת ביטוח המנהלים בסך 67,209 ש"ח | ריצוי עונש המאסר החל ב-31 בדצמבר 2019 |  |
| מתן דהן | מתן שוחד | אפריל 2018 | שישה חודשי עבודות שירות ו-8 חודשי מאסר על תנאי | מידי |  |
| סטיבן לוי | הפרת אמונים בתאגיד | אפריל 2018 | שלושה חודשי עבודות שירות בפועל ושלושה חודשי עבודות שירות על תנאי | מידי |  |
| בתיה כהן (רעייתו של רמי כהן) | שיבוש הליכי משפט | אפריל 2018 | שישה חודשי מאסר על תנאי וקנס בסך 35,000 ש"ח | מידי |  |
| משה קליסקי | תיווך לשוחד וסיוע לזיוף מסמך | יולי 2018 | שמונה חודשי עבודות שירות, מאסר על תנאי וקנס בסך 200,000 ש"ח | מידי |  |
| דב ליטבינוף | מרמה והפרת אמונים | אוקטובר 2018 | שלושה חודשי עבודות שירות והטלת קלון, בנוסף שישה חודשי מאסר על תנאי וקנס בסך עשרת אלפים שקלים. | מידי |  |
| חיים בן שושן | סיוע למתן שוחד | נובמבר 2018 | שישה חודשי עבודות שירות, שמונה חודשי מאסר על תנאי וקנס בסך 40,000 ש"ח | מידי |  |
| דניאל אלינסון | 4 סעיפים של מתן שוחד | נובמבר 2018 | תשעה חודשי עבודות שירות | הוקפא עקב ערעורים משני הצדדים. ביוני 2020 נמשכו הערעורים |  |
| טלי קידר | מתן שוחד | יולי 2019 | 10 חודשי מאסר |  |  |
| רונן משה | סיוע למרמה והפרת אמונים | ספטמבר 2019 | 9 חודשי עבודות שירות וקנס של מיליון שקל | מידי |  |
| ישראל יהושע | שידול להפרת אמונים |  | 9 חודשי מאסר שהומרו ל-9 חודשי עבודות שירות וקנס על סך 2.7 מיליון שקל | מידי |  |
| פאינה קירשנבאום | קבלת שוחד | מרץ 2021 | במחוזי - 10 שנות מאסר וקנס בסך 900,000 ש"ח לאחר ערעור לעליון - העונש ירד ל-7 וחצי שנות מאסר, וקנס בסך 500,000 ש"ח | ריצוי עונש המאסר החל ב-15 בדצמבר 2021 |  |
| רמי כהן | קבלת שוחד | מרץ 2021 | במחוזי - 30 חודשי מאסר וקנס בסך 180,000 ש"ח לאחר ערעור לעליון - העונש ירד ל-18 חודשי מאסר, הקנס נשאר. | המאסר התעכב עד להחלטה בערעור, וריצוי עונש המאסר החל ב-4 בדצמבר 2022, לאחר ההחלטה בערעור. |  |
| אלכס ויז'ניצר | בקשת שוחד | יוני 2021 | שנתיים מאסר בפועל, מאסר על תנאי, וקנס בסך 850,000 ש"ח |  |  |
צביר הכוורת

| --- | --- |

 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  סרטן
 שמות נוספים:  M44, NGC 2632
 מגלה:  ארטוס 
 תאריך גילוי:  260 לפנה״ס 
 סוג:  צביר פתוח
 בהירות נראית:  3.7+
 סיווג מורפולוגי:  II,2,r
 עלייה ישרה:  08ʰ 40.4ᵐ‏
 נטייה:  ‏‏41′ ‏19°‏+
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  2.5-
 מרחק:  577  שנות אור 176.91  פארסק
 קוטר:  16 שנות אור
 מסה:  500  ☉M
 מספר כוכבים:  500
 
צביר הכוורת (נקרא גם M44 מ-Messier 44, או NGC 2632) הוא צביר פתוח בקבוצת הכוכבים סרטן הנמצא במרחק של כ-577 שנות אור ממערכת השמש ומכיל מאות כוכבים. זהו האובייקט השלישי בבהירותו בקטלוג מסיה אחרי הפליאדות וגלקסיית אנדרומדה.
היסטוריה

הצביר היה ידוע בימי קדם והוא מופיע ככל הנראה בכתביו של המשורר היווני הקדום אראטוס משנת 260 לפני הספירה. היפרכוס בשנת 130 לפני הספירה תיאר אותו בקטלוג הכוכבים שלו כ"כוכב מעונן" ותלמי כלל אותו באלמגסט סביב שנת 130 לספירה ותיאר אותו כערפילית בחזה של הסרטן. הערפילית נכללה גם באטלס הכוכבים של יוהאן באייר בשנת 1603.
גלילאו גלילי היה כנראה הראשון לזהות שמדובר בצביר כוכבים וציין בשנת 1609 שהוא כולל יותר מ-40 כוכבים. שארל מסיה כלל אותו בקטלוג מסיה בשנת 1769 כ-M44.
לצביר דרגת בהירות נראית 3.7 כך שניתן לראותו בקלות כאשר תנאי התצפית הם טובים. באמצעות משקפת ניתן להבחין בכ-25 מכוכבי הצביר הבהירים שבהירותם נעה בין דרגה 6.5 לדרגה 8.0. באמצעות טלסקופ חובבים ניתן להבחין בלמעלה מ-100 כוכבים. מיקומו של הצביר הוא מעט פחות מ-2 מעלות מדרום-דרום-מערב לכוכב γ (גמא) בסרטן ומעט פחות מ-2 מעלות מצפון-צפון-מערב לכוכב δ (דלתא) בסרטן. כוכבים אלו זכו לשמות החמור הצפוני והחמור הדרומי בהתאמה והערפילית שביניהם נקראה "האבוס" (יוונית Φάτνη, לטינית Praesepe).
מאפייני הצביר

מרחקו של צביר הכוורת ממערכת השמש מוערך בכ-577 שנות אור וגודלו הזוויתי הנראה הוא כ-95 דקות קשת - פי שלושה מקוטרו של הירח המלא, כך שקוטרו הוא כ-16 שנות אור. הצביר מכיל לפחות 500 כוכבים וככל הנראה אף למעלה מ-800 ומסתו מוערכת בלפחות 600 מסות שמש. השפעת הכבידה של הצביר משתרעת על רדיוס כפול מגודלו הנראה.
הצביר כולל כוכבים מסוגים שונים, רובם הגדול כוכבי הסדרה הראשית ובהם ננסים אדומים רבים, כוכבים דמויי שמש וכן כוכב הסדרה הראשית מסוג A,‏ ε (אפסילון) בסרטן, שהוא הבהיר ביותר מבין כוכבי הצביר עם בהירות מדרגה 6.3 והיחיד שקיבל ציון באייר (שבמקור ניתן לצביר כולו). בצביר ישנם מספר ענקים בהם ענקים אדומים וצהובים. כוכב משתנה 39 בסרטן גם נכלל בצביר זה.
גילו של הצביר מוערך בכ-800 מיליון שנים. גילו של הצביר וכיוון התנועה שלו דומים לאלו של צביר ההיאדות שנמצא בקבוצת שור. למרות שהמרחק בין הצבירים הוא מאות שנות אור, ייתכן שהם נוצרו מערפילית אחת לפני כ-800 מיליון שנים.
הערות שוליים

↑  J. D. Adams, J. R. Stauffer, M. F. Skrutskie, D. G. Monet, S. F. Portegies Zwart, K. A. Janes and C. A. Beichman: STRUCTURE OF THE PRAESEPE STAR CLUS 2002
| קטלוג מסיה |
| --- | --- | --- |
| צבירי כוכבים | M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M18 • M19 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M28 • M29 • M30 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M41 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M50 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M62 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M75 • M79 • M80 • M92 • M93 • M103 • M107 |  |
| גלקסיות | M31 • M32 • M33 • M49 • M51 • M58 • M59 • M60 • M61 • M63 • M64 • M65 • M66 • M74 • M77 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M94 • M95 • M96 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M104 • M105 • M106 • M108 • M109 • M110 |  |
| ערפיליות | M1 • M8 • M16 • M17 • M20 • M27 • M42 • M43 • M57 • M76 • M78 • M97 |  |
| אחרים | M40 • M73 |  |
שארל מסיה • קטלוג קלדוול • הקטלוג הכללי החדש
קטגוריות של תורות

בלוגיקה מתמטית, אומרים שתורה  T היא קטגורית אם כל המודלים שלה איזומורפיים. במקרה כזה, ניתן לומר שהמודל  M של התורה היחיד עד כדי איזומורפיזם, מגדיר אותה.
בלוגיקה מסדר ראשון, תורה קטגורית היא בהכרח בעלת מודלים סופיים בלבד. זו מסקנה ישירה ממשפט לוונהיים-סקולם, שכן אם היה לה מודל אינסופי, אז היה לה מודל מכל עוצמה אינסופית (עם זאת, בלוגיקות מסדר גבוה יותר, ייתכנו תורות קטגוריות בעלות מודלים אינסופיים: למשל לאקסיומות פיאנו מסדר שני יש מודל אחד עד כדי איזומורפיזם, והוא  \mathbb {N} ). בנוסף, תורה קטגורית היא בהכרח שלמה (אך ההפך לא נכון; יש למשל תורות שלמות בעלות מודלים אינסופיים). זאת כי איזומורפיזם גורר שקילות אלמנטרית, ולכן כל שני מודלים של התורה שקולים אלמנטרית, וזאת אם ורק אם היא שלמה.
ניתן הגדרה עדינה יותר: אומרים שתורה  T היא  \kappa -קטגורית אם כל המודלים שלה מעוצמה  \kappa  איזומורפיים.
שימוש ב- \kappa -קטגוריות ככלי להוכחת שלמות של תורות

פעמים רבות, נוח להוכיח שלמות של תורות באמצעות  \kappa -קטגוריות. זה נובע מהמשפט הבא: 

משפט: תהי  \kappa  עוצמה כלשהי, לפחות כעוצמת השפה. אם תורה  T היא  \kappa -קטגורית, וכל מודל שלה הוא אינסופי, אז  T שלמה.
הוכחה: נניח בשלילה ש- T לא שלמה. אז קיים פסוק  \alpha  כך ש- T\nvdash \alpha  וגם  T\nvdash \neg \alpha . מכך ש- T\nvdash \alpha  נובע ש- T,\alpha  עקבית (חסרת סתירה), ולכן ממשפט השלמות קיים מודל  M'\vDash T,\alpha . מההנחה מודל זה אינסופי, ולכן ממשפט לוונהיים-סקולם יש מודל  M\vDash T,\alpha  מעוצמה  \kappa . באופן דומה, מ- T\nvdash \neg \alpha  נקבל שיש מודל  N\vDash T,\neg \alpha  מעוצמה  \kappa . אז בפרט  M,N מודלים ל- T, אבל הם לא איזומורפיים כי הם לא שקולים אלמנטרית:  M\vDash \alpha  אך  N\vDash \neg \alpha  ולכן  N\nvDash \alpha . קיבלנו סתירה להנחה ש- T היא  \kappa -קטגורית.
ציון אוחנה

ציון אוחנה (נולד ב-1 ביוני 1965) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן הימני. ברוב הקריירה שלו שיחק בהפועל ירושלים.
קריירה

ציון התחיל לשחק כדורגל בהפועל ירושלים היות שהמגרש היה קרוב לביתם שבקריית היובל. בעונת 1982/1983 הצטרף לקבוצה הבוגרת במדיה שיחק כעשור.
בקיץ 1991 חצה את הכביש כאשר חתם בבית"ר ירושלים שירדה לליגה הארצית בה התאחד אחיו אלי. במשחק אימון שנערך לקראת סיום העונה נפל אחיו אלי על הברך של ציון ובכך פצע אותו. עונה לאחר מכן חזר להתאמן אך הברך התנפחה ואוחנה נאלץ לפרוש מכדורגל בגיל 27.
חיים אישיים

אוחנה נולד בירושלים למשפחה שעלתה ממרוקו והוא השמיני מתוך 12 ילדים שאחד מהם הוא כדורגלן העבר אלי אוחנה המזוהה עם היריבה העירונית בית"ר ירושלים. הוא גרוש ואב לבן ובת.
הערות שוליים

↑  אשר גולדברג‏, "אלי פצע אותי וגמרתי את הקריירה", באתר וואלה, 25 באוגוסט 2023
צח דרורי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1977 (בן 47 בערך) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 
צח דרורי (נולד ב-1977) הוא פסנתרן, מלחין ומעבד מוזיקלי ישראלי.