היסטוריה של המתמטיקה
הערות שוליים

↑  Historia Mathematica | Journal | ScienceDirect.com by Elsevier, www.sciencedirect.com (באנגלית אמריקאית)
↑  The British Society for the History of Mathematics |, www.bshm.ac.uk
↑  שמעון דגון, תולדות המתמטיקה הקדומה, הוצאת דביר, תשס"ז, עמ' 1-2.
↑  בנו ארבל, קיצור תולדות המתמטיקה, מכון מופ"ת, 2005, עמ' 50–51.
↑  האנציקלופדיה העברית, כרך כד', עמ' 750, ערך "מתמטיקה"
↑  המצרים לא השתמשו במונח המדויק אפס כדי לבטא אותו לבדו, אלא רק כחלק ממספר גדול.
↑  האנציקלופדיה העברית, כרך י', עמ' 106, ערך "גאומטריה"
↑  שבתאי אונוגורו, מבוא לתולדות המתמטיקה, חלק א: הזמן העתיק וימי הביניים, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, סדרת "אוניברסיטה משודרת", 1989, עמ' 34
↑  תולדות המתמטיקה הקדומה, עמ' 59–60
↑  מבוא לתולדות המתמטיקה, חלק א', עמ' 46
↑  מבוא לתולדות המתמטיקה, חלק א', עמ' 59–60
↑  תאלס בן אכסמיאס, באתר מכון מופ"ת
↑  י. דוזורצב, ג. ויניצקי וא. קופר, "תכנים היסטוריים לשילוב בהוראת המתמטיקה", הוצאת הטכניון, הדפסה ראשונה 1990, עמ' 11–12
↑  מבוא לתולדות המתמטיקה, חלק א', עמ' 66
↑  ארנון אברון, משפטי גדל ובעיית היסודות של המתמטיקה, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, סדרת אוניברסיטה משודרת, עמ' 15–16
↑  תולדות המתמטיקה הקדומה, 97–98
↑  (Boyer 1991, "Euclid of Alexandria" p. 119)
↑  שיטה בעזרתה מניחים את פתרון הבעיה המבוקשת, מסיקים מכך מסקנות עד שמגיעים למשפט שידוע כנכון, וממשפט זה מגיעים לפתרון הבעיה. ראו ב"מבוא לתולדות המתמטיקה', חלק א', עמ' 98
↑  תולדות המתמטיקה הקדומה, עמ' 178
↑  מתמטיקה של המאיה, באתר MacTutor
↑  מצוטט אצל "מתמטיקה של האינקה, באתר MacTutor
↑  ג'ון נובל, ילפורד ניו יורק טיימס, לתרבויות אחרות היו סימנים גרפיים, בני האינקה "כתבו" בעזרת חוטים וקשרים, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2003
↑  תולדות המתמטיקה הקדומה, עמ' 161
↑  כפי שהאיצו צורכי הדת ההודית את פיתוחם של עקרונות גאומטריים, בצורה המתוארת לעיל
↑  קיצור תולדות המתמטיקה, עמ' 172–176
↑  עבודה אקדמית מקיפה עליו ניתן למצוא כאן.
↑  ביוגרפיה של בראהמגופטה, באתר MacTutor. חלק מכלליו לא תאמו את אלו המודרניים: הוא הגדיר מספר לחלק באפס כשבר שמכנהו אפס, ואפס לחלק לאפס כאפס
↑  הערך בראהמגופטה באנציקלופדיה בריטניקה
↑  תכנים היסטוריים לשילוב בהוראת המתמטיקה, עמ' 30
↑  סקירה על המתמטיקה ההודית, באתר MacTutor
↑  הכוונה במונח "חידות" היא לבעיות מתמטיות המנוסחות במונחים מוחשיים, תוך הצגת מקרה מספרי פרטי במקום נוסחה כללית, ולא לחידות שמטרתן שעשוע
↑  קיצור תולדות המתמטיקה, עמ' 179
↑  סקירה של המתמטיקה הסינית, באתר MacTutor .
↑  תולדות המתמטיקה הקדומה, עמ' 176
↑  האנציקלופדיה העברית, "מתמטיקה", עמ' 751
↑  פרק זה מבוסס בעיקרו על סקירת המתמטיקה הסינית המופיעה באתר MacTutor, ורובן המוחלט של העובדות המופיעות בפרק זה ואינן מגובות במקורות אחרים מתבססות על הסקירה הנ"ל. אין בכך משום הפרת זכויות יוצרים שכן הניסוח שונה
↑  שיטת הספירה הערבית, באתר MacTutor
↑  מבוא לתולדות המתמטיקה, חלק א', עמ' 100
↑  מבוא לתולדות המתמטיקה, חלק א', עמ' 103
↑  המתמטיקה הערבית- זהר נשכח? באתר MacTutor
↑  "מבוא לתולדות המתמטיקה, חלק א'", עמ' 106, פירוט על בואתיוס בעמ' 105
↑  אלי אשד, "סילבסטר הגדול-האפיפיור המכשף", באתר "העולם של אלי אשד". שם מתאר אשד גם את האגדות הרבות שנקשרו סביבו לגבי היותו מכשף שמכר את נפשו לשטן.
↑  פירוט ב"קיצור תולדות המתמטיקה", עמ' 194–195
↑  סיימון סינג, המשפט האחרון של פרמה, 1997, עמ' 64–66
↑  לראשונה השתמש בסימון זה המתמטיקאי הוולשי ויליאם ג'ונס בחיבורו "תצפית הישגי המתמטיקה" ("Synopsis Palmariorum Matheseos" או "a New Introduction to the Mathematics", אך השימוש לא השתרש עד אוילר) שכתב בשנת 1706.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000201070  NKC: ph484322 
חלק מפפירוס רינד
הספרות הבבליות – ניתן להבחין בנקל בשיטת הקיבוץ המשנית בה השתמשו הבבלים.
מספר מצולע הוא מספר שניתן לייצגו באמצעות מצולע משוכלל. ניתן לייצג את המספר 36 הן כמשולש משוכלל והן כמרובע משוכלל (ריבוע), ולכן הוא מספר משולשי ריבועי
הוכחה מהיסודות של אוקלידס ( c. 300 לפני הספירה ), נחשב באופן נרחב לספר הלימוד המשפיע ביותר בכל הזמנים.
הדגמה לשיטת המיצוי של ארכימדס
שעון רחוב בגרמניה עם ספרות רומיות
המספרים מ-0 ועד 19, בספרות המאיה
קיפו- החבלים המשתלשלים מכילים מידע מספרי
פסלו של אריאבהטה בפונה
חשבונייה סינית.
"הספר התמציתי לחישוב על ידי השלמה ואיזון", ספרו של אבו ג'עפר מחמד אל ח'ואריזמי הנחשב לאבן דרך בהתפתחות האלגברה.
התנהגותם של קווים בעלי אנך משותף בגאומטריות שונות