stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ירון פלוס
קריירה

עם שחרורו מצה"ל הצטרף כמנהל שותף לחברת ”הלפרין פלוס – מדידות והנדסה” והקים מספר מחלקות למיפוי ואיסוף מידע עבור חברות תשתית, עיריות וממשלה. כחלק מהכשרתו לתפקיד, טס פלוס להולנד שם השלים תואר שני בגיאו-אינפורמציה במרכז מחקר ITC שבאוניברסיטת טוונטה ובנוסף סיים לימודים למודד מוסמך בטכניון. במהלך תקופת פעילותו בחברת ”הלפרין פלוס” בוצעו פרויקטים לאומיים רבים באיסוף מידע הנדסי.
ב־1998 פרש מ”הלפרין פלוס” והחל לימודי דוקטורט במחלקה להנדסה אזרחית, סביבתית, גיאודזיה וגיאו-אינפורמציה באוניברסיטת המדינה של אוהיו בארצות הברית. במהלך הלימודים עבד במכון למחקר קטבים ע"ש בירד כחוקר בפרויקט TAMARA של הקרן הלאומית למדע האמריקאית, שהייתה אמונה על בניית מסד נתונים של מערב אנטארקטיקה. כחלק מהפעילות השתתף במשלחת לקוטב הדרומי לאיסוף המידע. בנוסף לפעילותו המחקרית עסק בהוראת קורסים מתקדמים באוניברסיטה באוהיו.
בשנת 2001 השלים לימודי דוקטורט בגיאו-אינפורמציה. נושא הדיסרטציה היה: "New methods for spatial statistics in geographic information systems".
לאחר השלמת הדוקטורט החל ללמד באוניברסיטת Ferris State. במקביל עסק במחקר וייעוץ עבור הסוכנות הלאומית למודיעין חזותי וגאוגרפי האמריקאית (NGA). בנוסף, ביצע פרויקט מחקר בשיתוף עם אוניברסיטת מיסיסיפי עבור נאס"א לפיתוח קורס ושיטות לאיסוף ועיבוד מידע טופוגרפי. פעילותו המחקרית זיכתה אותו בפרס המצוינות האקדמית.[דרוש מקור]
ב־2008 חזר לישראל והחל לעבוד במרכז למיפוי ישראל. במקביל, בשנים 2010–2020 הועסק כחבר הוראה בכיר נלווה בטכניון, שם לימד קורסי מערכות מידע ותיאום נתונים בטכניון בפקולטה להנדסה אזרחית וסביבתית.
בשנת 2014 זכה בפרס המרצה המצטיין בטכניון.
בשנים 2014–2015 למד באוניברסיטת הרווארד במסגרת רשת המנהיגות הבכירה של קרן וקסנר (מחזור 2015). בשנים 2016–2017 למד באוניברסיטת הרווארד במסגרת התוכנית למנהיגות דיגיטלית.
ב־2021 פרש מתפקידו במרכז למיפוי ישראל וייסד את המסלול למדידות וגיאו-אינפורמציה באוניברסיטת אריאל.
ב־17 באפריל 2023 המליצה ועדת איתור למנותו לראשות הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
קריירה > מדען ראשי במרכז למיפוי ישראל

בשנים 2012 עד 2021 שימש פלוס כמנהל חטיבת המחקר והפיתוח ומדען ראשי של המרכז למיפוי ישראל. הוא עסק בריכוז הוועדה הממשלתית לשיפור מסד הנתונים הממשלתי אודות שוק הנדל"ן לפי החלטת ממשלה 374 מיוני 2013. פעילות הוועדה שיפרה את המידע הלאומי בנדל"ן והוא הונגש באתר ממשלתי עם נתונים דמוגרפים וכלכליים. בנוסף, הוא קידם תיקון לחוק המקרקעין בנושא רישום זכויות בתלת-ממד, תקנות המדידות (מדידות ומיפוי), התשע"ו, 2016, ולמעלה מ-60 מסמכי הנחיות מקצועיות.
בתקופתו עבר המרכז למיפוי ישראל טרנספורמציה דיגיטלית לארגון מקוון בארבע מערכות מרכזיות: שרת המפות; הכלי להצגה וניתוח של מידע ממשלתי עם מעל 350 שכבות, מעל 45 שיתופי פעולה עם משרדי ממשלה וכמיליון כניסות של אזרחים בחודש לאתר; קודם פיתוח אתר הנדל"ן, פיתוח של רכיב רישוי זמין למודדים עם מנהל התכנון ופיתוח של מערכת הטופוקד המאפשרת איחוד של כלל המערכות ובסיסי נתונים של מפ"י למערכת מקוונת אחודה; וכן, הוחלה דיגיטציה לעוד מספר תהליכים בפעילות המרכז. בנוסף, פלוס הוביל את התקינה ליצירת מפרט אחיד לאיסוף נתונים מדינת ישראל מתוך כוונה שמידע ישמר בצורה נגישה לרשויות ולאזרחים.
מחקריו ופרסומים עיקריים

נושאי המחקר המרכזיים של פלוס נסובים סביב שיטת Total least squares ליישומים מרחביים, הן לניתוח תבניות והן להתמרות דו-ממדות ותלת-ממדיות. במסגרת מחקריו, פיתח אלגוריתמים לחישוב במודל שבו יש שגיאות בכל המשתנים. זאת בניגוד לתהליך האיטרטיבי שלעיתים מתכנס למינימום מקומי שאינו נכון.
כמו כן, פיתח פלוס שיטות סטטיסטיות יעילות חישובית לביצוע אינטרפולציה מרחבית בשיטת Kriging.
הערות שוליים

↑  מידע על ירון פלוס, באתר אוניברסיטת אריאל בשומרון
↑  MULTI-SOURCE DEM EVALUATION AND INTEGRATION AT THE ANTARCTICA TRANSANTARCTIC MOUNTAINS PROJECT
↑  Yaron A. Felus, New methods for spatial statistics in geographic information systems /, 2001
↑  תפסו אמריקה - קיץ 2014, באתר מגזין הטכניון
↑  הבוגרים שלנו, באתר קרן וקסנר
↑  שירית אביטן כהן, פרסום ראשון: פרופ' ירון פלוס ימונה לראש הלמ"ס, באתר ישראל היום, 17 באפריל 2023
↑  פרופ' ירון פלוס, באתר המרכז למיפוי ישראל
↑  אורי חודי, ‏"עלינו מ-50% ל-70% אמינות" - המהפך במיפוי הנדל"ן בישראל, באתר גלובס, 22 באפריל 2018
↑  Y. Felus, E. Keinan, R. Regev, Regulations in the field of Geo-Information, The International Archives of the Photogrammetry, Remote Sensing and Spatial Information Sciences XL-7-W2, Copernicus GmbH, 28 באוקטובר 2013, עמ' 87–92 doi: 10.5194/isprsarchives-XL-7-W2-87-2013
↑  Creating a Smart Nation: the Geospatial Approach, www.gim-international.com (באנגלית)
↑  Y. A. Felus, Y. Sagi, R. Regev, E. Keinan, TopoCad - A unified system for geospatial data and services, The International Archives of the Photogrammetry, Remote Sensing and Spatial Information Sciences XL-7-W2, Copernicus GmbH, 28 באוקטובר 2013, עמ' 93–97 doi: 10.5194/isprsarchives-XL-7-W2-93-2013
↑  Felus Y. (2019), Building national databases using crowdsourcing methodologies; in New Trends in Spatial Information: The Land Surveyors Role in the Era of Crowdsourcing and VGI
↑  Yaron A. Felus, On Linear Transformations of Spatial Data Using the Structured Total Least Norm Principle, Cartography and Geographic Information Science 33, 1 בינואר 2006, עמ' 195–205 doi: 10.1559/152304006779077273
↑  Yaron A. Felus, On the Positional Enhancement of Digital Cadastral Maps, Survey Review 39, 1 באוקטובר 2007, עמ' 268–281 doi: 10.1179/175227007X197183
↑  Schaffrin, B. and Felus, Y. A. (2008), On the Multivariate Total Least-Squares Approach to Empirical Coordinate Transformations: Three Algorithms. Journal of Geodesy Vol 82( 6), pp. 373-383
↑  Felus Y. A. and Burtch R. C. (2009), On symmetrical three-dimensional datum conversion, GPS Solutions. Vol. 13(1), pp. 65-74.
↑  13. Schaffrin B., and Felus Y. A. (2005), On Total Least-Squares Adjustment with Constraints, at A window on the Future of Geodesy, Sanso F. Ed. Vol. 128, Springer–Verlag: Berlin etc. pp. 417-421
↑  Yaron A. Felus, Application of Total Least Squares for Spatial Point Process Analysis, Journal of Surveying Engineering 130, אוגוסט 2004, עמ' 126–133 doi: 10.1061/(ASCE)0733-9453(2004)130:3(126)
↑  Schaffrin, B and Bae, T.-S and Felus, Y. (2018)., Optimal biased Kriging: Homeogram tapering and applications to geoid undulations in Korea. Journal of Geodetic Science. 8. 154-161. 10.1515/jogs-2018-2016.
↑  Felus Y. A., Saalfeld A. and Schaffrin B. (2005)., Delaunay Triangulation Structured Kriging for Surface Interpolation. Journal of Surveying and Land Information Science, Vol. 65 (1) pp. 27-36.
נוה מינץ

נוה מינץ (נולד ב-9 בדצמבר 2003) הוא כדורסלן ישראלי המתנשא לגובה 2.04 אשר משחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר במ.כ עוטף דרום בהשאלה מהפועל חיפה.
ביוגרפיה

מינץ גדל בנחושה שבמועצה אזורית מטה יהודה והחל לשחק כדורסל בכיתה ט' בקבוצה המקומית, בכיתה י' עבר לשחק באקדמיה של הפועל גלבוע גליל ובבית הספר בעין חרוד. במהלך שנותיו בקבוצת הנוער זכה עם הקבוצה באליפות ובגביע המדינה לנוער.
ב-2022 חתם לעונה אחת בקבוצה הבוגרת של הפועל גלבוע גליל על חוזה לעונה אחת ושיחק במסגרת הכרטיס הכפול בקבוצת הבת של המועדון בליגה הארצית "הפועל גלבוע/ברוש" עמה העפיל לגמר הפלייאוף בה הפסידה הקבוצה למ.ס צפת.
בליגת העל בעונת 2023 שותף ב-4 משחקים והעמיד ממוצע של 2 נק' ב-2.8 דק'.
באוגוסט 2023 חתם על חוזה לשלוש שנים בהפועל חיפה.
ב-2024 הושאל על ידי הפועל חיפה למ.כ. עוטף דרום.
ביוגרפיה > נבחרת העתודה

בקיץ 2023 זומן לסגל המצומצם של נבחרת העתודה כאחד השחקנים הצעירים בקבוצה והשתתף עמה באליפות אירופה 2023 והיה שותף לזכייה במדליית הכסף. במהלך הטורניר עלה מהספסל במספר משחקים והעמיד ממוצעים של 0.5 נק' ו-1.3 ריבאונדים ב-3.5 דק'.
תארים > קבוצתיים

אליפות המדינה (נוער) הפועל גלבוע/מעיינות – 2021/22
גביע המדינה (נוער) הפועל גלבוע/מעיינות – 2021/22
סגנות אליפות אירופה 2023
הערות שוליים

↑  "להיות כדורסלן דתי זה לא בשמיים" -ראיון עם נווה מינץ /שחר צ'קוטאי
↑  הפועל חיפה החתימה את נוה מינץ לשלוש שנים, באתר וואלה, 9 באוגוסט 2023
↑  נווה מינץ - IBBA, באתר ibasketball.co.il
↑  סטטיסטיקה אליפות אירופה
תא הכתבים המדיניים

| --- | --- |

 פעילות:  סיקור פעילות ראש הממשלה והפעילות המדינית-ביטחונית של הממשלה
 תחום:  עיתונאות
 מדינה:  ישראל
 תקופת הפעילות:  7 בספטמבר 2014 – הווה (10 שנים)
תא הכתבים המדיניים הוא התאגדות בלתי פורמלית של עיתונאים המסקרים את פעילותו של ראש ממשלת ישראל והפעילות המדינית-ביטחונית של ממשלת ישראל.
היסטוריה

התא נוסד ב-7 בפברואר 2014 על ידי עיתונאים, על מנת לקדם שיתוף הפעולה, ודיאלוג מקצועי מול המערכת המדינית והביטחונית, להגביר את הנגישות והשקיפות של גופים אלה כלפי התקשורת וממנה אל הציבור בישראל.
תא הכתבים המדיניים מכסה לרוב את פעילותו של ראש הממשלה, קבלת אישורים להשתתפות באירועים, ביקורים מדיניים, ומסיבות עיתונאים של ראש הממשלה מטופלות מול מערך הדוברות והתקשורת במשרד ראש הממשלה שאותה מנהל דובר ראש הממשלה. בנוסף מצטרף תא הכתבים המדיניים לפמליות ראש הממשלה ונשיא המדינה בביקורים מדיניים בחוץ לארץ.
עיתונאי תא הכתבים המדיניים עורכים מעת לעת פגישות תדרוך עם גורמים מקצועיים, בממשלה ומחוצה לה.
יושב ראש תא העיתונאים נכון לשנת 2023 הוא עיתונאי ידיעות אחרונות ו-ynet איתמר אייכנר.
חברי תא הכתבים

| שם | גוף תקשורת | סוג |
| --- | --- | --- |
| איתמר אייכנר | ידיעות אחרונות/ ynet | עיתון יומי ואתר חדשות |
| אריאל כהנא | מקור ראשון | שבועון |
| הודיה כריש-חזוני | מקור ראשון | שבועון |
| מיכאל שמש | כאן חדשות | חטיבת החדשות של תאגיד השידור הציבורי |
| גילי כהן | כאן חדשות | חטיבת החדשות של תאגיד השידור הציבורי |
| סולימאן מסוודה | כאן חדשות | חטיבת החדשות של תאגיד השידור הציבורי |
| מוריה אסרף וולברג | חדשות 13 | מפיקת מהדורות החדשות של ערוץ 13 |
| אמיר תיבון | הארץ | עיתון יומי |
| יניר קוזין | גלי צה"ל | תחנת רדיו |
| להב חרקוב | ג'רוזלם פוסט | עיתון יומי בשפה האנגלית |
| טל שניידר | זמן ישראל | אתר חדשות |
| לייזר ברמן | זמן ישראל | אתר חדשות |
| אנה ברסקי | מעריב | אתר חדשות |
| ירון אברהם | חברת החדשות N12 | מפיקת מהדורת החדשות של קשת 12 |
| דנה ויס | חברת החדשות N12 | מפיקת מהדורת החדשות של קשת 12 |
| ברק רביד | וואלה NEWS | אתר חדשות |
| טל שלו | וואלה NEWS | אתר חדשות |
הערות שוליים

1 2  דוד אברהם‏, נעים להכיר: תא הכתבים המדיניים, באתר וואלה, 7 בספטמבר 2014
1 2  דוד ורטהיים‏, בלון הניסוי התפוצץ: הכתבים המדיניים יטוסו עם פמליית רה"מ לארצות הברית, באתר וואלה, 12 בספטמבר 2023
↑   עידו דוד כהן, הכתבים המדיניים מאיימים להיעדר מנאום נתניהו בעצרת האו"ם, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2023
↑  דוד ורטהיים, ‏ברק רביד: "נתניהו מעריך כוח ומבין כוח, וככה אני מתנהל מולו", באתר גלובס, 15 באפריל 2020
זכויות האדם בהונגריה

מצעד הגאווה בבודפשט, 2017
זכויות האדם בהונגריה מעוגנות בחוקה ההונגרית ונתונות לפיקוח ולהגנה על ידי בתי-המשפט והפרלמנט, ומנוטרות אף על ידי ארגונים בינלאומיים. מאז 2010 ארגוני זכויות אדם כמו אמנסטי אינטרנשיונל ו-Human Rights Watch העלו דאגה למעמד זכויות האדם בהונגריה תחת שלטונם של ויקטור אורבן ומפלגת פידס.
רקע

הונגריה הייתה אחת המדינות הראשונות במזרח אירופה שהשתחררה מהשלטון הקומוניסטי והנהיגה דמוקרטיה פרלמנטרית מערבית. המעבר נעשה באופן מסודר וללא אלימות. בבחירות בשנת 1990 נבחרה קואליציית מרכז-ימין. בשנת 1999 הצטרפה הונגריה לברית נאט"ו, ובשנת 2004 צורפה לאיחוד האירופי.
מאז 1989 התחלפו במדינה מספר ראשי ממשלה שכיהנו כל אחד משך מספר שנים.
ויקטור אורבן, ראש ממשלת הונגריה, חזר לשלטון בשנת 2010 לאחר 8 שנים באופוזיציה. החל משנת 2011 החל לקדם צעדים אשר הגדילו את כוחה של הממשלה והחלישו את האיזונים והבלמים שמגבילים את פעולתה. חקיקה אנטי-ליברלית זו מחלישה את מערכת המשפט במדינה והביעה לפגיעה בחופש הביטוי ובזכויות המהגרים. על פי ארגוני זכויות האדם נמצאות בפגיעה מתמדת משנת 2010 ועד היום, באמצעות חוקים אנטי-ליברליים הנחקקים על ידי ממשלתו של ויקטור אורבן, המכהן בתפקיד ראש ממשלת הונגריה מאותה שנה
השינויים בוצעו באופן הדרגתי אולם הביאו לפגיעה בעקרונות דמוקרטיים כגון שוויון, חופש ביטוי ודת, הפרדת רשויות. לדעת מומחים הונגריה הפכה לדמוקרטיה חלולה או מקרה לדוגמה של ספין-דיקטטורה - דיקטטורה המתחזה לדמוקרטיה באמצעות שילוב של צנזורה ותעמולה. בשנת 2022 הפרלמנט האירופי יצא בהכרזה כי הונגריה אינה נחשבת יותר לדמוקרטיה.
שלטון סמכותני

בשנת 2018 הועברה סדרת חוקים המאפשרים לעקוף את מערכת המשפט במדינה, ולהעניק סמכויות מקיפות לשר המשפטים, באמצעותן יכולה הממשלה להתערב בעסקים ממשלתיים, במיסוי ובבחירות. ארגוני זכויות האדם בהונגריה טוענים כי מדובר בחוקים המעצימים את הריכוזיות במדינה, חותרים תחת הפרדת הרשויות ומאפשרים התערבות פוליטית של הממשלה. צעדת מחאה בת מספר ימים נערכה בבודפשט, בהשתתפות עשרות אלפי מפגינים. בהפגנה נשמעו קריאות מחאה "ויק-טה-טור", הלחם של השם "ויקטור" ו-"דיקטטור".
אורבן העביר הצעת חוק שלפיה מפלגתו תוכל להחזיק בשני שלישים מהמושבים בפרלמנט גם אם זכתה רק ב-25% מקולות הבוחרים, כדי לאפשר למפלגה להעביר חקיקה באופן חופשי ללא אישור של מפלגות נוספות. בנוסף לכך ביצע הטיה בקביעת מחוזות בחירה במדינה, שנועדו לחזק את כוחה של מפלגת השלטון.
בצל מגפת הקורונה בהונגריה, הפרלמנט אישר במרץ 2020 חוק המעניק לממשלה סמכויות לפעול ללא ביקורת של הפרלמנט. צעד זה נתפס כניסיון של אורבן לצמצם את הדמוקרטיה במדינה. החוק, שאושר ללא הגבלת זמן, אוסר על הפצת מידע מוטעה בנוגע לביקורת על תגובות הממשלה בנושא הטיפול במגפה. מבקרי הממשלה ההונגרית חוששים כי החוק יחנוק כל ביקורת על פעולות הממשלה - בנוגע לקורונה ובאופן כללי. החוק זכה לגינויים מצד ארגוני זכויות האדם באירופה.
האיחוד האירופי גינה את ממשלת הונגריה, וקבע כי התקפותיו של אורבן על התקשורת, מערכת המשפט וזכויות המיעוטים הן "איום שיטתי" על ערכי הליבה האירופיים. מתאו רנצי, שהיה ראש ממשלת איטליה, קרא לאיחוד האירופי להפעיל לחץ על אורבן, או לגרש את הונגריה מהאיחוד.
בדו"ח של ארגון זכויות האדם "Freedom House" ממאי 2020 נקבע כי הונגריה חדלה מלהיות דמוקרטיה. לדברי הארגון, אורבן פירק את מערכת האיזונים והבלמים במדינה, ועתה שורר בה "משטר היברידי", בין דמוקרטיה לדיקטטורה.
במאי 2022 הכריז אורבן על מצב חירום במדינה. חברות גדולות נדרשו להעביר "רווחי יתר" כדי לתמוך בתקציב המדינה, שהדלדל עקב הקפאת המימון שהטיל עליו האיחוד האירופי.
פגיעה במהגרים

משנת 2010 ואילך התגלעו חילוקי דעות בין האיחוד האירופי לממשלת הונגריה בנוגע למשבר ההגירה באירופה.
בשנת 2017 אושר חוק לפיו כל מבקשי המקלט בהונגריה יועברו לרשת של מחנות מעצר וישוכנו במכולות במשך מספר חודשים. ארגונים למען זכויות האדם גינו את החמרת היחס של ממשלת הונגריה נגד הפליטים, בטענה שזו הפרה בוטה של חוקי האיחוד האירופי. החוק פוגע גם בפליטים הנמצאים כיום בהונגריה. "פחדתי מהממשלה האיראנית", אמר ג'ון, פעיל איראני בן 33 למען הדמוקרטיה שהתנצר וברח מארצו בשנת 2014 כשהשלטונות ניסו לעצור אותו. "אבל הממשלה כאן עלולה לחסל אותי, לפגוע במשפחתי ובעבודתי. אני יכול לומר בשם כל הפליטים ומבקשי המקלט שנמצאים כאן שאנחנו מפחדים מהממשלה ההונגרית".
בשנת 2018 הצביע הפרלמנט האירופי בעד הטלת סנקציות על הונגריה, שהפרה את תקנות הדמוקרטיה, זכויות האזרח והמאבק בשחיתות של האיחוד. ממשלת אורבן אמרה שההצבעה היא ניסיון להעניש את בודפשט על סירובה לשאת בנטל ולקלוט מהגרים.
באותה שנה הועבר בהונגריה חוק שאוסר על חסרי בית לישון ברחובות. על פי ארגוני זכויות אדם, מדובר בחוק לא אנושי הפוגע בחסרי הישע.
בשנת 2019 דיווחה מועצת אירופה כי הונגריה כולאת פליטים, מרעיבה אותם ומונעת מהם ייצוג משפטי. היא קראה לפעול בדחיפות נגד פעולותיה של ממשלת הונגריה שפוגעות בשלטון החוק.
זכויות המיעוט

הצוענים הם המיעוט האתני הגדול ביותר בהונגריה. באופן רשמי, הממשלה מנסה לסייע להם, אך ללא הצלחה. הם מתמודדים במשך שנים רבות עם יחס גזעני ואפליה בתחומי הדיור, החינוך והבריאות, על פי דו"ח של הסוכנות לזכויות היסוד של האיחוד האירופי. ילדיהם לרוב לומדים בבתי ספר נפרדים, ברמה נמוכה, או מאושפזים במוסדות לבריאות הנפש.
בשנת 2013 הביעה מועצת אירופה חשש מהסתה ותקיפות אלימות נגד צוענים בהונגריה. משטרת הונגריה הקצתה כוח משימה מיוחד בן 120 קצינים לחקירת מקרי תקיפה נגד קהילות צוענים.
חופש דת

בשנת 2011 נחקק בהונגריה "חוק הדת", שעיקרו ביטול ההכרה במרבית הקבוצות הדתיות המתקיימות בהונגריה, ובעקבותיו נותרו קהילות יהודיות רפורמיות ללא מעמד רשמי. החוק קבע כי רק 14 מתוך 358 הקבוצות הדתיות הקיימות בהונגריה יהיו "רשומות" ויזכו למעמד דתי מלא. החוק שלל תקציבים ותמיכה מאותן קבוצות, וכדי להשיב לעצמן את המעמד הדתי נדרשו הקבוצות לעבור תהליך ארוך שכלל שבעה קריטריונים וכן לקבל תמיכה של שני שלישים מהפרלמנט לאישור בקשתן. כמו כן, התבקשו הקבוצות להשיג 1,000 חתימות של אזרחים שתומכים במהלך ולהוכיח את הימצאותן במדינה 20 שנים או יותר.
חוק זה נפסל בשנת 2012 על ידי בית המשפט לחוקה. בשנת 2015 ניסתה ממשלת אורבן להעביר גרסה מרוככת של החוק, ללא הצלחה.
חופש העיתונות וחופש הביטוי

משנת 2010 הובילה ממשלת אורבן מהלכים לצמצום חופש העיתונות במדינה.
בשנת 2011 נחקק "חוק התקשורת", לפיו כל ערוצי השידור נדרשו לספק "סיקור חדשותי מאוזן" ולהירשם במסגרת רשות השידור הממלכתית, הפועלת במימון הממשלה ובשליטתה. כמו כן, נקבע כי יוטלו קנסות כבדים על כל רשת שידור, עיתונים או אתרי אינטרנט שיפרו את ההגדרה המעורפלת של הממשלה ל"סיקור מאוזן". במסגרת החוק הועברו כלי תקשורת רבים לידיהם של מקורבים לראש הממשלה, והוטלו מגבלות על הסיקור התקשורתי של גופים שאינם מזוהים עם הימין במדינה. מאוחר יותר החוק רוכך מעט, בלחץ האיחוד האירופי.
בשנת 2016 נסגר העיתון הגדול ביותר שזוהה עם האופוזיציה (Nepszabadsag) וקבוצת התקשורת שהחזיקה בו עברה לידיהם של תומכי ממשלה.
בשנת 2019 נאסר על סוכנות הידיעות הממשלתית לפרסם דיווחים של ארגוני זכויות האדם, בהם "אמנסטי אינטרנשיונל" וארגון Human Rights Watch.
זכויות להט"ב

במהלך המאה ה-21 נחקקו בהונגריה חוקים רבים המבטאים התנגדות לזכויות להט"ב. בשנת 2020 אסרה הונגריה על טרנסג'נדרים לשנות את השם ואת המגדר במסמכים רשמיים של המדינה, ונחקקו חוקים המאפשרים אימוץ ילדים רק לזוגות הטרוסקסואליים נשואים. חוקים אלה גונו על ידי ארגוני זכויות האדם באירופה.
ביוני 2020 הועבר חוק במדינה האוסר על "הצגת וקידום הומוסקסואליות" לבני פחות מ-18. חברת RTL מחתה נגד החוק, ולדבריה הוא מאיים על חופש הביטוי ועשוי למנוע את הצגתם של סרטים כמו סדרת "הארי פוטר", תוכניות כמו "משפחה מודרנית" וקלאסיקות טלוויזיה שונות.
ביוני 2021 אישר הפרלמנט ההונגרי חוק האוסר על הפצה בבתי הספר של תכנים "המקדמים הומוסקסואליות או תהליכי התאמה מגדרית." בזמן שהפרלמנט דן בהצעת החוק, אלפי מפגינים מחו בבודפשט, וארגוני זכויות אדם קראו לשנות את נוסח התיקון לחוק - אך מפלגת השלטון "פידס" התעלמה מהקריאות. ביולי נערך מצעד הגאווה בבודפשט בהשתתפות אלפי בני אדם שהביעו מחאה נגד החקיקה האנטי-להט"בית, ובעד הצטרפות לאמנת איסטנבול נגד אלימות במשפחה, אמנה שהונגריה חתמה עליה ה-2014 אך טרם אושררה.
נישואים חד-מיניים אינם מותרים בהונגריה. ממשלתו של אורבן גם ביטלה את מעמדם המשפטי של הטרנסג'נדרים, כולל אלה שכבר עברו תהליך התאמה מגדרית. בית המשפט לחוקה פסל את החקיקה הרטרואקטיבית.
זכויות עובדים

בשנת 2018 נחקק חוק שכונה "חוק העבדים", המאפשר למעסיקים לחייב את עובדיהם לעבוד עד 400 שעות נוספות בשנה. חוק זה עורר תרעומת רבה בקרב אזרחי המדינה. במחאה נגד החלשת מערכת המשפט בשנת 2018 מחו המפגינים גם נגד חוק זה.
ממשלת הונגריה התייחסה בביטול לטענות נגד חוק העבודה, וטענה כי מדובר בחוק הכרחי בשל המחסור המחריף בכוח העבודה ובשל הירידה בשיעור האוכלוסייה.
סחר בבני אדם

סחר בבני אדם בהונגריה (אנ') נפוץ מאד, והיא משמשת כמדינת מקור, מעבר ויעד עבור סחר בנשים המשמשות לזנות בכפייה. כמו כן היא מדינת מקור לגברים ונשים עבור עבודות כפייה.
ארגונים הנלחמים בסחר בנשים מצאו שנשים מהונגריה נשלחו לעבוד בזנות באוסטריה, איטליה, אירלנד, ארצות הברית, גרמניה, דנמרק, הולנד, הממלכה המאוחדת, יוון, ספרד, פורטוגל, קנדה ושווייץ. נשים ממזרח הונגריה מועסקות בזנות כפויה בבודפשט ובאזורים לאורך הגבול עם אוסטריה. נשים ונערות צועניות הגדלות בבתי יתומים הונגריים חשופות מאוד לזנות כפויה מצד התושבים. גברים ממערב אירופה נוסעים לבודפשט למטרת תיירות מין, הכוללת ניצול של קורבנות סחר בנשים.
הונגריה משמשת גם כמדינת מעבר לסחר בנשים. נשים מרומניה ואוקראינה מועברות דרך הונגריה לאוסטריה, איחוד האמירויות הערביות, איטליה, גרמניה, דנמרק, הולנד, הממלכה המאוחדת, צרפת ושווייץ, שם הן מועסקות בזנות בכפייה. חלק מהקורבנות מנוצלות מינית בהונגריה לפני שהן מועברות למדינת היעד.
ממשלת הונגריה אינה עומדת במלוא התקנים המינימליים לחיסול סחר בבני אדם. עם זאת, היא עושה מאמצים למנוע את התופעה. בשנת 2009 הוחמרו העונשים בנושא זה, ונרשמה עלייה במספר הסוחרים שהורשעו ונידונו למאסר. במרץ 2010 נפתח מקלט לקורבנות סחר בנשים, שהופעל על ידי ארגונים לא-ממשלתיים. ממשלת הונגריה התירה למפעילי המקלט לסייע רק לקורבנות הונגרים, ולמנוע סיוע לקורבנות זרים. על פי דו"ח של מחלקת המדינה של ארצות הברית לפיקוח וסחר בבני אדם, הונגריה לא פועלת מספיק כדי למגר את התופעה.
לקריאה נוספת

כך חיסל אורבן את הדמוקרטיה הליברלית ההונגרית, באתר שקוף, ‏6 בינואר 2020
הערות שוליים

↑  לי נעים, ‏שקיעתה של הדמוקרטיה: האם ישראל בדרך להיות פולין או הונגריה?, באתר ‏מאקו‏, 27 בפברואר 2023
↑  MEPs: Hungary can no longer be considered a full democracy | News | European Parliament, www.europarl.europa.eu, ‏2022-09-15 (באנגלית)
1 2  הונגריה: מתרחבת המחאה נגד אורבן, באתר ישראל היום.
↑  On the Surface, Hungary Is a Democracy. But What Lies Underneath?, באתר הניו יורק טיימס, ‏25 בדצמבר 2018 (באנגלית).
↑  הונגריה אישרה חוק שיאפשר לממשלה לפעול ללא ביקורת הפרלמנט, באתר הארץ, 30 במרץ 2020.
↑   החוק שמעניק לראש ממשלת הונגריה סמכויות בלתי מוגבלות, בעיתון מקור ראשון, 5 באפריל 2020.
↑  דוח בארצות הברית: הונגריה חדלה מלהיות דמוקרטיה, באתר וואלה, 6 במאי 2020.
↑  האיחוד האירופי נגד הונגריה: "נשעה מימון בשווי מיליארדים", באתר חדשות 13, 18 בספטמבר 2022
↑   מצב חירום הוכרז בהונגריה: חברות נדרשות להעביר רווחים לממשלה, באתר TheMarker‏, 26 במאי 2022
↑  אישור חוק הכליאה כיבה את תקוותם של הפליטים בהונגריה, באתר הארץ, 9 במרץ 2017.
↑  איריס ז'ורלט, ‏לא ארץ לזרים: כיצד הפכה הונגריה לנושאת הדגל במלחמה נגד הפליטים?, באתר מעריב אונליין, 22 במרץ 2017.
↑  הונגריה מונעת מהומלסים לישון ברחוב, באתר ynet, 15 באוקטובר 2018.
↑  מועצת אירופה: הונגריה כולאת פליטים, מרעיבה אותם ומונעת מהם ייצוג משפטי, באתר הארץ, 22 במאי 2019.
↑  Fundamental Rights Report 2019 - Roma Integration, באתר האיחוד האירופי (באנגלית).
↑  Hungary - United States Department of State, באתר מחלקת המדינה של ארצות הברית, ‏2018 (באנגלית).
↑  ניסן צור, עיתוני הונגריה מוחים נגד סתימת הפיות, באתר nrg‏, 4 בינואר 2011.
↑  ממשלת הונגריה מגבילה פרסום דיווחים של ארגוני זכויות אדם, באתר וואלה, 2 בדצמבר 2019.
↑  ארגוני זכויות האדם מגנים את הונגריה: "יום שחור לקהילה הגאה", באתר ‏מאקו‏, 15 בדצמבר 2020.
↑   חוק בהונגריה שאוסר לקדם הומוסקסואליות מאיים גם על "הארי פוטר" ו"חברים", באתר הארץ, 17 ביוני 2021.
↑  אלפים משתתפים במצעד הגאווה בבודפשט, על רקע חקיקה אנטי-להט"בית, באתר הארץ, 24 ביולי 2021.
↑  "יום מביש". הונגריה אישרה את "חוק ההומואים", באתר ynet, 15 ביוני 2021
רות קידר

רות קידר (1949–1998) הייתה קלעית פאראלימפית נציגת ישראל במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988).
ביוגרפיה

קידר שירתה בחיל הקשר. הייתה משותקת בשתי רגליה מתקופת מלחמת ששת הימים. היא הייתה מרותקת לכיסא גלגלים והתאמנה במסגרת בית הלוחם.
במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988) התחרתה בקליעה בשלוש תחרויות רובה אוויר לדרגות נכות 2–6: בתחרות קליעה בכריעה צברה 393 נקודות וזכתה במדליית כסף, בתחרות קליעה בשכיבה צברה 386 נקודות ודורגה במקום העשירי ובתחרות קליעה בשלושה מצבים צברה 779 נקודות ודורגה במקום ה-14 והאחרון.
קידר נפטרה בשנת 1998 והוכרה כחלל צה"ל בהיותה נכת צה"ל שנפטרה לאחר השירות.
הייתה תושבת רמת השרון, נשואה ואם לשלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  רות קידר
↑  Disabled Israeli Athletes Embark for Special Olympics
↑  נתן זהבי, הומור פנימי, חדשות, 4 בנובמבר 1988
↑  ניצן פינקו, "בכיתי במשך חמש דקות": איך מוזיקת טראנס יכולה לשמש כתרפיה?, באתר ynet, 18 בנובמבר 2022
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה |  נחמן וולף •  דוד יעקובוביץ' • גאולה סירי •  צפורה רובין |  |
|    הרמת משקולות |  עמוס גינוסר •  שמואל חיימוביץ' •  אברהם שטרויך |  |
|    טניס | ששון אהרוני |  |
|    טניס שולחן | שלמה אהרוני • חיים אשכנזי • יעקב סולימן • אהרון פרקש |  |
|    כדורסל | נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) (אריאל אוטולנגי, צבי גזיאל, ברוך חגאי, ציון יעקב, חיים כהן, משה לוי, חנן לושקוב, עופר צור, דוד קורן, מקבל שופנייה, יוסי תמיר)   נבחרת ישראל בכדורסל (נשים) (נאורה אבן-זהב, אסתר טרי, נורית יעקב, חמדה לוי, אריאלה מיזן, מלי מילר, איילה מלחן, רחל סעיד, סמדר צור, בתיה שוויקי) |  |
|    כדורעף |  נבחרת ישראל בכדורעף (גברים) (אלי אונגר, שלמה בורנשטיין, אייל גור, חגי זמיר, גד לנצר, יגאל פזי, רוני פרדקין, אליעזר קלינה, צבי קרש) |  |
|    כדורשער | נבחרת ישראל בכדור שער (גברים) (אהרון אקוקה, אורי בשה, אורי כהן, מרדכי לוי, ראובן פרח, זהר שרון) |  |
|    סיף | חמדה לוי • איילה מלחן • רחל סעיד • מרגלית פרץ •  נבחרת ישראל (חמדה לוי, איילה מלחן, רחל סעיד, מרגלית פרץ) |  |
|    קליעה |  דורון אשר • נסים פילוסוף •  רות קידר |  |
|    שחייה |  בועז אבהר • אסף אגמון •  חנוך בודין •  רון בולוטין •  אורי ברגמן •  טל גולן •  יוסף ונגר •  יזהר כהן •  מירי סיסו •  שלמה פינטו • ברוך פרצמן •  סמדר צור •  משחה שליחים (גברים) •  משחה שליחים (גברים) |  |
גילס מריני

| --- | --- |

 לידה:  26 בינואר 1976 (בן 48) גראס, צרפת 
 מדינה:  צרפת צרפת
 תקופת הפעילות:  מ-1998 
 מספר צאצאים:  2 
 http://www.gillesmarini.com
 פרופיל ב-IMDb
 
גילס מריני (בצרפתית: Gilles Marini; נולד ב-26 בינואר 1976) הוא שחקן צרפתי.
ביוגרפיה

מריני נולד בגראס, צרפת לאם יווניה ואב איטלקי. לאחר לימודי התיכון התגייס לצבא צרפת ושירת בתור כבאי במכבי האש של פריז. בעודו מתגורר בפריז, פגש את הצלם פרד גאדון שהכיר לו את עולם הדוגמנות. לאחר מכן נסע לארצות הברית בין היתר בשביל ללמוד אנגלית. אחת מעבודותיו הראשונות הייתה פרסומת לבירה באדוויזר.