stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אהבה במחשבה
תקציר

עלילת הסרט מתרחשת בברלין בשלהי שנות ה-20 של המאה ה-20. בסצנת הפתיחה, פול מתושאל בידי המשטרה בנוגע למכתב שכתב, לאחר מכן הסרט חוזר לאחור והאירועים שהובילו את פול לתחנת המשטרה נחשפים לצופה.
פול הוא משורר צעיר וביישן ממעמד הפועלים שמאס בבדידות. חברו, גנטר, הוא אריסטוקרט והומו מוצהר, המאוהב בבחור בשם האנס. בסוף שבוע אחד, פול מתארח בביתו של גנטר בזמן שהוריו נעדרים. פול מתאהב באחותו של גנטר, הילדה, שמנהלת רומן עם האנס למורת רוחו של אחיה. במהלך הסרט פול וגנטר מנהלים שיחות על אהבה, ומסכימים ביניהם שאם לא יוכלו לממש את אהבותיהם, יתאבדו יחדיו.
גנטר מארגן מסיבה בסוף השבוע במהלכה משתכרים הנערים, פול מבין שהילדה לא מעוניינת בו ושוכב עם אלי, חברתה של הילדה ושכנתם שמאוהבת בו. אל המסיבה מגיע גם האנס, שמנשק את גאנטר, אך בהמשך כשהוא נמצא עם גאנטר והילדה, הוא בוחר בה, וגאנט עוזב את המקום.
האנס מבלה עם הילדה את הלילה שאחרי המסיבה, ובינתיים פול וגאנטר מחליטים להוציא את תוכניתם לפועל. הם נשארים ערים כל הלילה וכותבים את מכתבי ההתאבדות שלהם, אך כשמגיע הבוקר פול חוזר בו מהחלטתו, וגאנטר יורה בהאנס ומתאבד. הסרט מסתיים בחזרה לחקירה של פול ובסצנת המשפט שלו.
פרסים

פרס אגודת מבקרי הקולנוע הגרמנים לשחקן הטוב ביותר - אוגוסט דיהל.
פסטיבל הסרטים הבינלאומי בקופנהגן - ברבור הזהב לשחקנית הטובה ביותר - אנה מריה מואה.
פרס האקדמיה האירופית לקולנוע - חביב הקהל בקטגוריית השחקן הטוב ביותר - דניאל בריהל.
שחקנים

דניאל בריהל - פול
אוגוסט דיהל - גאנטר
אנה מריה מואה - הילדה
תור לינדהרדט - האנס
ג'נה פלסקה - אלי
אורחים מהעבר

| --- | --- |

 סוגה:  קומדיית מצבים, סדרת הרפתקאות טלוויזיונית, מדע בדיוני 
 בימוי:  ולדימיר וינוגרדוב
 שחקנים:  יורי סטויאנוב  ליודמילה ארטמייבה  סרגיי יושקביץ'  אלכסיי מקארוב  מיכאיל טרוחין  סרגיי בליאייב 
 ארץ מקור:  רוסיה 
 שפות:  רוסית 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  17 
 הפקה
 מפיק:  ויאצ'סלב מורוגוב, Rezo Gigineishvili 
 חברת הפקה:  Nebo
 אתר צילומים:  מוסקבה זלנוגרד
 אורך פרק:  24 דקות
 שידור
 רשת שידור:  CTC 
 תקופת שידור מקורית:  26 באוקטובר 2020 – 17 בנובמבר 2020
 קישורים חיצוניים
 הסדרה ברשת СТС
 דף התוכנית ב-IMDb
 
אורחים מהעבר (ברוסית: Го́сти из про́шлого) היא סדרת טלוויזיה רוסית מסוגת מדע בדיוני קומית. הפרויקט הופק על ידי חברת הסרטים "Nebo". פרק הבכורה של הסדרה שודר ב-26 באוקטובר 2020 בערוץ הטלוויזיה STS.
עלילה

בשנת 1982, פרופסור מאטוויי פיוטרובסקי יצר מכונת זמן וערך ניסוי מדעי ייחודי. כתוצאה מכך מחצית מדירתו נשארה בשנות ה-80, אך במחצית השנייה נפתח שער לשנת 2020. השכנות עם אנשים מהעתיד יצרה בעיות רבות לשניהם.
שחקנים ודמויות

יורי סטויאנוב – מאטוויי פלאטונוביץ' פיוטרובסקי
יבגני מיחייב – פאשה קומארוב, סטודנט לפיזיקה ומתמטיקה, נכדו של פרופסור פיוטרובסקי
מיכאיל טרוחין – פאבל אלכסייביץ' קומארוב, נכדו של הפרופסור בימינו
אלכסיי מקארוב – סרגיי דנילוב, איש עסקים, בעלה של סבטלנה ואביה של כריסטינה
אנה נבסקאיה – סבטלנה דנילובה, אשתו של סרגיי ואמה של כריסטינה
אנסטסיה אקאטובה – כריסטינה דנילובה, רקדנית מתחילה ובתם של סרגיי וסבטלנה
ליודמילה ארטמייבה – רימה פטרובנה, עובדת בארכיון, אהובתו של פרופסור פיוטרובסקי
סרגיי יושקביץ' – גאורגי דמיטרייביץ', שותפו של סרגיי לעסקים
סרגיי בליאייב – טורבאסוב, הבעלים של החברה של סרגיי, בעבר שוטר במשטרת ברית המועצות
ורוניקה סאפונובה – נינה, עובדת מעבדה
פיליפ ירשוב – ולנטין חאטוב
יבגני יגורוב – ז'וריק
הפקה

בשנת 2018, פרויקט "מסדרונות הזמן" של סטניסלב יפאנוב זכה בתחרות היצירה השנתית הראשונה "מעבדת המגרש", שנערכה על ידי National Media Group ו-CTC Media.
לראשונה הוכרזה על יצירת סדרה בשם "אורחים מהעבר" ב-29 באוגוסט 2019 בעת הצגת פרויקטים לעונת הטלוויזיה 2019/2020 של ערוץ STS במועדון היאכטות "אימפריאל" במוסקבה. הסדרה צולמה במוסקבה ובזלנוגרד ממאי ועד אוגוסט 2020. דירתו של פרופסור פיוטרובסקי נבנתה מחדש וצולמה בביתן. כל חברי צוות הסרט השתתפו בשחזור "חצי הרטרו" שלה, שחלקו את החפצים משנות ה-80: חלקם הביאו רהיטים ישנים, אחרים, כלים ומכשירים ביתיים.
מראה מכונת הזמן של פרופסור פיוטרובסקי התבססה על לוויין סובייטי ונברשת קריסטל, שהזכירה במראה את מכונת הזמן מהסרט איוואן וסילייביץ' מסב את מקצועו.
ב-2 באוקטובר 2020 הוצג פסקול הסדרה. ההרכב נקרא "זמנים לא נתונים לבחירה" (ремена не выбирают) והוא בוצע על ידי יולקה וזבונקי. הקליפ לשיר צולם על ידי המפיק הכללי של הסדרה, הבמאי רזו ג'יגינישווילי. באוקטובר 2020 הוצגה הסדרה בשוק התוכן הבינלאומי MIPCOM Online +.
פרקים

| עונה | עונה | פרקים | תקופת השידור |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 1—17 (17 פרקים) | 26 באוקטובר—19 בנובמבר 2020 |
ראו גם

איוואן וסילייביץ' מסב את מקצועו – סרטו של לאוניד גאידאי
הערות שוליים

↑  Уже в октябре: телеканал СТС готовит премьеру комедийного сериала «Гости из прошлого» // tv mag, 1 октября 2020
↑  Победители «Питч Лаб» 2018
↑  Названы победители питчинга «СТС Медиа» // «Известия», 9 июня 2018
↑  Павел Деревянко и Паспарту открыли новый сезон на СТС // «רוסיסקאיה גאזטה», 30 августа 2019
↑  В парке Победы сняли эпизод сериала для СТС // Инфопортал Зеленограда, 5 августа 2020
↑  Появляется машина времени! Как снимают сериал «Гости из прошлого» // teleprogramma.pro, 16 августа 2020
↑  Завершились съёмки сериала «Гости из прошлого» // CTC, 26 августа 2020
↑  «Гости из прошлого»: путешествия во времени в новом сериале на СТС // Ревизор.ру, 5 октября 2020
↑  Юрий Стоянов изобрёл машину времени в новом сериале СТС «Гости из прошлого» // teleprogramma.pro, 5 октября 2020
↑  Юрия Стоянова случайно занесло в гости, а Тодоровский стал учеником гипнотизёра // «Амурская правда», 10 октября 2020
↑  Ёлка и Звонкий спели о том, что «Времена не выбрать» (Слушать) // InterMedia, 2 октября 2020
↑  Юрий Стоянов запустил машину времени // Кино-театр.ру, 5 октября 2020
↑  Россия представит свои проекты на MIPCOM Online+ // ПрофиСинема.ру, 5 октября 2020
True Blue (שיר)

"True Blue" (בעברית: "כָּחֹל אֲמִתִּי") הוא סינגל של הזמרת-יוצרת האמריקאית מדונה, מתוך אלבומה השלישי, True Blue. השיר יצא כסינגל השלישי מהאלבום ב-10 בספטמבר 1986, על ידי חברות התקליטים האחים וורנר וסייר רקורדס. הוא נכתב והופק על ידי מדונה, ביחד עם המפיק המוזיקלי והפזמונאי סטיבן בריי.
השיר הגיע למקום השלישי במצעד הבילבורד הוט 100, הרביעי במצעד שבאיטליה, הראשון במצעד שבקנדה, והראשון במצעד הסינגלים הבריטי.
רקע והצלחה

השיר נכתב על ידי מדונה וסטיבן בריי ועוסק ברגשות שלה כלפי בעלה לשעבר שון פן. מבחינה מוזיקלית השיר הוא שיר דאנס-פופ אשר משלב גיטרות, סינתיסייזר, קלידים ותופים. הפזמון מגובה בקולות רקע חלופיים המשלבים התקדמות של אקורד מה שמאפיין בדרך כלל מוזיקת דו-וופ.
השיר זכה לביקורות חיוביות מהמבקרים שכינו אותו כשיר "מאיר" ו"רטרו קל חמוד". השיר זכה להצלחה כאשר הגיע לפסגת המצעדים בממלכה המאוחדת, אירלנד וקנדה. בארצות הברית הוא הגיע למקום השלישי והיה לשיר העשירי של מדונה שמגיע לעשירייה הפותחת והשיר התשיעי שלה במדינה שמגיעה לחמישייה הפותחת.
וידאו קליפ

לשיר יצא שני וידאו קליפים: הקליפ הראשון היה הקליפ הרשמי בו הצבע השולט בקליפ הוא כחול, מדונה לבושה בבגדים כחולים ורוקדת מאחורי רקע כחול שיש על הסט שעון בצבע כחול. קליפ נוסף שנעשה לשיר היה במסגרת תחרות של MTV שנקראה "Make My Video" ובו שוחרר קליפ נוסף לשיר שהורכב מקטעי וידאו בהשראת שנות ה-50 והמילים של השיר.
את השיר מדונה ביצעה בשניים מסיבובי ההופעות שלה, "Who's That Girl World Tour" ו-"Rebel Heart Tour".
כתיבה והרכב מוזיקלי

מדונה כתבה והפיקה את השיר עם סטיבן בריי. לדבריה הביטוי "כחול אמיתי" לקוח מתוך הביטוי החביב על בעלה שון פן, והאלבום והשיר הם מחווה עבורו.
מבחינה מוזיקלית השיר הוא שיר דאנס-פופ בהשראת להקות בנות משנות ה-60 אשר היוו השראה על הסאונד בו עסקה מדונה. השיר נכתב במפתח של B מייג'ור. הסגנון של השיר נקרא גם "מטר מרובע מורכב", התקדמות של אקורד דבר אשר בדרך כלל אפיין מוזיקת דו-וופ והקצב שלו הוא קצב מתון של 118 ביטים לדקה. השיר משלב בין היתר גם גיטרות, סינתיסייזר, קלידים ותופים. האקורדים המאפיינים את השיר הם I–vi–IV–V (B–G♯m–E–F♯) אשר חוזרים על עצמם בשיר ומהווים את ההרכב המוזיקלי העיקרי שלו.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986–1987)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986–1987)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986–1987)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986–1987)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 9 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 5 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 4 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 1 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 4 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 1 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 3 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 5 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 6 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 6 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 4 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 1 |  |
|  ישראל | המצעד הלועזי השבועי של רשת ג' | 2 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 3 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 12 |  |
|  פולין | ZPAV | 2 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 2 |  |
|  צרפת | SNEP | 6 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 1 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 18 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 6 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1986–1987)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1986–1987)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1986–1987)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1986–1987)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 45 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 33 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 20 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 76 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 19 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 10 |  |
|  ישראל | המצעד הלועזי השנתי של רשת ג' | 5 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 31 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב | 500,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | זהב | 557,000 |
| יפן (Oricon Charts) | — | 5,170 |
| צרפת (SNEP) | כסף | 250,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 3,350,000 |
אהבה בעיר הגדולה 3

| --- | --- |

 בימוי:  מריוס וייסברג 
 הופק בידי:  סרגיי ליבנב, וולודימיר זלנסקי, אנדריי יאקובלב 
 תסריט:  אנדריי יאקובלב, מריוס וייסברג 
 שחקנים ראשיים:  אלכסיי צ'אדוב סבטלנה חודצ'נקובה פיליפ קירקורוב שרון סטון איגור ג'יג'יקיין וולודימיר זלנסקי וילה האאספאלו אנסטסיה זאדורוז'נאיה ורה ברז'נייבה אלכסנדר פטרוב יקטרינה קלימובה 
 מדינה:  רוסיה, אוקראינה 
 חברת הפקה:  אולפני רובע 95 
 הקרנת בכורה:  2013 
 משך הקרנה:  78 דק' 
 שפת הסרט:  רוסית 
 סוגה:  סלפסטיק, מלודרמה 
 סרט קודם:  אהבה בעיר הגדולה 2 
 www.loveinthecity.ru
 דף הסרט ב־IMDb
 
אהבה בעיר הגדולה 3 (ברוסית: Любовь в большом городе 3) הוא סרט קומדיה רוסי-אוקראיני משנת 2014 בבימויו של מריוס וייסברג, המשמש כהמשך לסרטים "אהבה בעיר הגדולה" ו"אהבה בעיר הגדולה 2".
עלילה

מאז האירועים המתוארים בחלק השני עברו חמש שנים. גיבורי הסרט התבססו: יש להם מכוניות יקרות, דירות נחמדות, קריירה מצליחה ומשפחות מאושרות. אבל הבעיה היא שאליסה, נסטיה וקטיה מתחילות להתעייף מחיי היומיום המטרידים, כי כל היום הן עסוקות בגידול ילדיהן ובתחזוקת הבית.
בעוד האמהות עסוקות לחלוטין בטיפול בילדיהן, לאבות יש הזדמנות להסיח את דעתם בעבודה ובביקורים נדירים זה אצל זה. הם עובדים כל היום ובסופי שבוע הם ישנים או עושים טיולים משפחתיים קטנים והופכים את חייהם לשגרה.
כדי לשבור את מעגל הקסמים, הגיבורים יצטרכו לשנות את חייהם ברצינות וחבר ותיק מגיע לעזור להם - הקדוש ולנטין.
שחקנים ודמויות

אלכסיי צ'אדוב - ארטיום איסייב
ורה ברז'נייבה - קטיה איסאייבה
אלכסנדר פטרוב - ארטיום איסייב, הבן הבוגר של ארטיום וקטיה
איוואן שמקוב - ארטיום איסייב, בן 5
וילה האאספאלו - אולג "סאונה"
אנסטסיה זאדורוז'נאיה - אליסה
וולודימיר זלנסקי - איגור זלנסקי
סבטלנה חודצ'נקובה - נסטיה
פיליפ קירקורוב - ולנטין הקדוש
שרון סטון - אנג'לה בלייק
אולגה מוקשינה - כריסטינה ארטורובנה
ורוניקה ורנדסקאיה - טניה
יקטרינה קלימובה - אנה
איגור ז'יז'יחין
הערות שוליים

↑  "Любовь в большом городе 3". VokrugTV.
↑  ""Любовь в большом городе 3": как Киркоров Шэрон Стоун отказал". RIA Novosti.
אטאנקון

.
אַטִּנְקוּן (אמהרית: "አትንኩኝ" אתנכנְיְ, עברית ישירה: "אל תנגְעוני", עברית ישראלית: "אל תיגע בי") הוא הכינוי שניתן לפסק ההלכה שהוציא הנזיר אבא צברה באמצע המאה ה-15 המצווה שאין לגעת באדם גוי. שם זה שימש מאוחר יותר גם ככינוי לקהילת ביתא ישראל על ידי שכניהם הנוצרים.
בני ביתא ישראל מטהרים בנהר (1862).
הרקע לפסק הלכה זה נטוע עוד בשלטונו של הקיסר יסחק כאשר הכריז על גזירת הפלאשים בתחילת המאה ה-15 וגרם ליהודים רבים להתנצר באזורים שנכבשו מאת ממלכת ביתא ישראל בייחוד באזור פוגרה על חופה המזרחי של ימת טאנה. באזורים שנכבשו הוקמו כנסיות וקהילות נוצריות, וכן גברו ההתנכלויות ליהודים שתרמו למגמת ההתנצרות בקרב היהודים. לאחר מכן תחת הקיסר הנוצרי זרע יעקב, ביתא ישראל ניהלו את מרד ציפורה העקוב מדם כנגד צבאות אתיופיה הנוצרית, לחימה כושלת שגרמה רק להטלת גזירות נוספות כנגד היהודים. הקיסר הוסיף לשמו את הכינוי "משמיד היהודים". על מנת לשמר את הקהילה היהודית ולמנוע מגמה של התבוללות והתנצרות הוציא הנזיר אבא צברה את פסק ההלכה המחייב כל אדם מהקהילה שבא במגע עם נוכרים להיטהר בטבילה בנהר לפני שובו אל הקהילה. פסק הלכה זה הנשען על דיני הטומאה והטהרה הקיימים נהפך לחוד החנית של טהרת הקהילה היהודית מפני גורמים נוכריים. חומרה הלכתית זו מצויה גם בדברי חז"ל ביהדות הרבנית שהגדירו את הגויים בחזקת טמאי זב, ולפיכך הנוגע בגוי נטמא אף הוא בטומאת זיבה, עד שיטבול. אמנם מעולם לא היה איסור הלכתי לאדם להיטמא בטומאת זיבה, אך בימים שהיה בית המקדש קיים היו השלכות מרחיקות לכת להיותו של אדם מישראל טמא או טהור, במיוחד בקרב הכהנים, ולכן גזירה זו למעשה הביאה להימנעות מנגיעה בגויים.
השלכות

פסק הלכה זה ייצר יחסים חדשים בין יהודים לנוצרים וכאשר נדרשו לזרוע או לקצור יחד באותה חלקת האדמה, נהגו לסעוד זה לצד זה רק אנג'רה, פירות, ירקות וקפה. במידה ואחד הנוצרים נדרש להיכנס לאחד מהמבנים בכפר, התבקש לעמוד על ענפים טריים שהונחו על הקרקע לכבודו וסולקו בתום הביקור. מוסיפה על כך ד"ר הגר סלמון:
כחלק מדפוסי ההימנעות השתדלו היהודים שלא להכניס נוצרים לבתיהם, ובעיקר נמנעו מהזמנת נשים נוצריות. כאשר אישה נוצרייה ביקשה לשוחח עם שכנתה מביתא ישראל, היא נהגה לקרוא לה מחוץ לביתה; זו הייתה יוצאת לחצר, והשיחה התנהלה בחוץ, לעתים משני עברי הגדר. לעתים הוזמנה השכנה לשתות קפה, וגם אז הייתה נשארת מחוץ לגדר ושותה קפה שהכינה היהודייה בכוס מיוחדת, עשויה מחרס. כוס זו הייתה הנוצרייה לוקחת עמה, או אף שוברת בתום הביקור. כלי החרס הללו, שייצרו היהודיות, היו זולות מכוסות אחרות שהיו עשויות מקרני שור או פרה, ועל כן ניתן היה להשתמש בהן באופן חד-פעמי. במקומות אחרים היו ביתא ישראל מחזיקים מערכת כלים נפרדת עבור שכניהם הנוצרים, כלים אשר נשמרו בדרך כלל בחצר על גבי עץ או שיח. השכנים הכירו נוהג זה, והיו לוקחים לעצמם את הכלים הללו כשהגיעו לביקור.
משה בר-יודא, שליח הסוכנות היהודית לאתיופיה בשנים 1957–1958 העיד על השלכות הלכה זו בדיווח משנת 1964:
הפלאשים יותר נקיים מהאמהרים. ההלכה הפלאשית קובעת שכל מי שנגע בו נכרי נטמא וחייב טבילה. על כן בנויים כפריהם על שפת נהרות והם מרבים לטבול בהם, גברים כנשים. גם מחלות מין הנפוצות מאוד בחבש, נדירות בין הפלאשים.
בר-יודא מעיד כי יהודי אתיופיה חשדו בו כי הוא מתחזה ליהודי, כפי שנהגו מיסיונרים פרוטסטנטיים מאירופה שהגיעו לכפרי היהודים לפניו. לכן, לצד הכבוד הרב שחלקו לו כשליח מירושלים הקדושה, נהגו לחומרה בהתאם להלכות אטאנקון. באחד הכפרים ערכו לבר-יודא קבלת פנים חגיגית, ואחד היהודים קד לפניו ארצה, כנהוג לכבוד מלכים. ליתר ביטחון, מיהר האיש לטבול בנהר לפני שובו לכפר:
אם יש משהו שלקחתי אתי זה איך שההוא רץ לטבול בנהר את עצמו. האיש נשכב לפני בפישוט ידיים ורגליים, שזה דבר מדהים. כנראה שזה לכבוד ירושלים. ואחר כך הוא לא שם לב שאני רואה, כי הסתובבתי, ולפני שהוא נכנס לכפר הוא פשט את בגדיו וטבל.
ראו גם

טומאה וטהרה בביתא ישראל
היימנות
הערות שוליים

↑  השורש מ.נ.כ.ת (መንካት) בגעז מקביל לשורש נ.ג.ע. בעברית. ליתר דיוק, השורש בגעז הוא נ.כ.ע, כאשר בגעז העי"ן היא גרונית חזקה, אולם האמהרית איבדה את העי"ן הגרונית ולכן העי"ן אינה מורגשת כלל. בגעז ה-ג-הופכת ל-כ- לדוגמה;"נכתוי" בעברית "נגע בי" או "נקע בי" בעברית "נגע בי" או "נכתוו לי" בעברית "נגעו לי".
↑  Richard K. P. Pankhurst, The Ethiopian Royal Chronicles, p. 34
↑  מיכאל קורינאלדי, יהדות אתיופיה - זהות ומסורת, עמ' 13 - 14
↑  דעת: אנציקלופדיה יהודית, טומאת זבות - גזרו על הגוים שמטמאין בזיבה.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
אוסקר רנבום

אוסקר רנבום (באנגלית: Oscar Rennebohm;‏ 25 במאי 1889 –  15 באוקטובר 1968) היה רוקח ופוליטיקאי אמריקאי מוויסקונסין, איש המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כסגן המושל ה-30 של מדינתו בשנים 1943–1947, ומתוקף תפקידו זה, הוא כיהן כמושל ויסקונסין ה-32 עד ינואר 1951 כמחליפו של המושל הקודם וולטר סמואל גודלנד שנפטר בעת כהונתו.
ראשית חייו

אוסקר רנבום נולד בעיירה לידס שבוויסקונסין כבנם של ויליאם קארל וג'וליה ברנדט רנבום. כשהיה בן עשר עבר עם משפחתו למילווקי. ב-1911 הוא סיים את לימודיו באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון. לאחר מכן הוא עבד כרוקח, וב-1912 פתח רשת בתי מרקחת תחת הזיכיון של רקסול (Rexall). הוא היה סגן נשיא אגודת הרוקחים האמריקאית, נשיא אגודת הרוקחים של ויסקונסין, וחבר מועצת הנגידים של אוניברסיטת ויסקונסין.
במלחמת העולם הראשונה עבר רנבום הכשרה בבית הספר למועמדים של קצונה של צי ארצות הברית, והוצב כקצין בדרגת אנסיין בצי. ב-1920 הוא נשא לאישה את מרי פאולר, ולשניים נולדה בת אחת.
קריירה פוליטית

ב-1945 נבחר רנבום כסגן המושל ה-30 של ויסקונסין. כאשר נפטר המושל וולטר סמואל גודלנד זמן קצר לאחר תחילת תקופת כהונתו השלישית, הושבע רנבום במקומו, וב-1948 נבחר לתקופת כהונה שנייה בזכות עצמו. במהלך תקופת כהונתו כמושל, יצר רנבום תוכנית לשיכון לחיילים משוחררים שמומנה באמצעות מס על משקאות חריפים. ב-1949 הוא הקים את קרן רנבום, שתומכת בחינוך באזור מדיסון.
מותו

אוסקר רנבום נפטר במדיסון ב-15 באוקטובר 1968. הוא נטמן בבית הקברות פורסט היל שבעיר. על שמו נקרא בית הספר לרוקחות של אוניברסיטת ויסקונסין. פארק במדיסון קרוי גם הוא על שמו.
לקריאה נוספת

Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 4, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, p. 1754
הערות שוליים

1 2  "Oscar Rennebohm, 79, State, Civic Leader, Dies". Wisconsin State Journal. Madison, WI. October 16, 1968. pp. 1, 4.
↑  "New pharmacy building opens". University of Wisconsin–Madison. September 18, 2001.
↑  "Park visionaries - The Madison Parks Foundation". madisonparksfoundation.org.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1191436705  LCCN: no2019047476  VIAF: 1097155566453013380005   WorldCat (עם VIAF): 1097155566453013380005
אח"י מבטח (ק-28)

ערך זה עוסק בפריגטה. אם התכוונתם לספינת טילים, ראו .
| --- | --- |

הספינה "אח"י מבטח"
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  פריגטה
 צי:  חיל הים הישראלי 
 דגל הצי:  
 סדרה:  הפריגטות מסדרת ריבר 
 אוניות בסדרה:  אח"י מבטח (ק-28) אח"י משגב (ק-30) אח"י מזנק (ק-32)
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  Yarrow Shipbuilders Limited 
 תקופת הפעילות:  פברואר 1949 – 1959 (כ־9 שנים)
 מלחמות וקרבות:    מבצע קדש
 מידות
 אורך:  92 מטר
 שוקע:  12 רגל
 נתונים טכניים
 מהירות:  17 קשר
 גודל הצוות:  121 קצינים ולוחמים
 טווח שיוט:  9500 מייל
 הנעה:  2 מנועי בוכנה קיטור 5500 כ"ס
 אמצעי לחימה
 חימוש:  3 תותחי 102 מ"מ 8 תותחי נ"מ 20 מ"מ 2 תותחי נ"מ 40 מ"מ
 
אח"י מבטח הייתה פריגטה בשירות חיל הים הישראלי בין השנים 1949–1959. סימנה הצבאי היה ק-28.
בשרות חיל הים

אח"י מבטח הייתה הפריגטה הראשונה שהגיעה לחיפה מתוך שלוש ששירתו בחיל הים. במקור הייתה בשירות הצי הקנדי ובמלחמת העולם השנייה שירתה כספינת אספקה וליווי. היא נרכשה על ידי חיל הים ונכנסה לשירות מבצעי לאחר שיפוץ כללי והתקנת תותחים ב-20 באפריל 1949. הפריגטה שימשה כבית ספר לכל מקצועות הימאות הקרבית ונטלה חלק בהפלגות אימונים ממושכות ברחבי הים התיכון ובתמרונים לאורך המדינה.
אף על פי שאח"י מבטח לא השתתפה בקרבות, נזקפים לזכותה אירועים משמעותיים בהם הבאת ארונה של חנה סנש מאירופה ב-1950 לקבורה בהר הרצל בירושלים, השתתפותה בטיפול וחילוץ נפגעי הרעש באיים היוניים שבמערב יוון באוגוסט 1953 והעלאת עצמות הברון אדמונד רוטשילד ורעייתו ב-1954 מצרפת לקבורה בארץ.
קציני הפריגטה אח"י מבטח (ק--28) בפיקוד מרדכי לימון בטיפול במבדוק בנאפולי 10 במאי 1950.
אח"י מבטח
הקפת אפריקה

בדצמבר 1956 לאחר מלחמת סיני הקיפה את יבשת אפריקה בדירוג של שבוע אחרי אח"י מזנק (ק-32) והגיעה לאילת דרך מצרי טיראן שנפתחו אז לשייט ישראלי. היא סיימה את שירותה בחיל בשנת 1959 ונמכרה לצי הימי של סרי לנקה. הפליגה עם צוות ישראלי עד לסרי לנקה.
בשנת 1967 ניתן השם אח"י מבטח לספינת הטילים הראשונה של צה"ל, מסדרת סער 1.
מפקדי הפריגטה

המפקדים נבחרו קציני ים מנוסים בדרגת רס"ן .
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
המפקדים
| דרגה ושם  | תקופת כהונה כמפקד האניה | דגשים מתקופת הפיקוד | תמונה |  |  |
אלן ברק: 
מרדכי לימון: 
מילה ברנר: 
דוד מימון: 
אלכס שור: 
אריה פרידמן: 
אריה ברוש: 
אברהם תבור: 
יהודה בנרון: 
נפתלי רוזן:
הערות שוליים

↑  פריגטה שנייה הגיעה לאילת, דבר, 4 בינואר 1957
↑  אורי דן, דגל ציילון יונף על מבטח ומזנק, מעריב, 4 באוגוסט 1959
ערך זה הוא קצרמרבנושא חיל הים הישראלי ובנושא אמצעי לחימה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אטאן

| --- | --- |
סמל אטאןסמל אטאן

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  הווש הווש
 נפה:  נפת הווש
 שטח:  50.44 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,454 (1 בינואר 2021)
 קואורדינטות:  47°36′58″N 20°21′49″E﻿ / ﻿47.61608°N 20.36359°E﻿ / 47.61608; 20.36359 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.atany.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אטאן(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אטאן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אטאן (בהונגרית: Átány) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם באטאן מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 1,647 ובשנת 2021 רק 1,454 תושבים.
על פי עדויות ארכאולוגיות האזור היה מיושב לפני התיישבות המדיארים במרכז אירופה והוא מיושב לסירוגין עד ימינו, היישוב עצמו הוזכר לראשונה בכתבים משנת 1407.
יהודי אטאן

יהודים חיו באטאן במאה ה-18 ובמאה ה-19. ובשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 13 |  |
| 1880 | 79 | 2,603 |
| 1910 | 17 |  |
| 1920 | 8 |  |
| 1930 | 6 |  |
| 1941 | 4 | 3,011 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי אטאן שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז הווש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | אגר  |  |
| ערים |  בלפאטפלווה •  פיזשאבון •  ג'נג'ש •  ג'נג'שפטה •  הטוון •  הווש •  קישקרה •  לרינצי •  פטרוואשארה •  ורפלט |  |
| כפרים | אפץ •דורמאנד •אצ'ד • אנדורנקטאליה • באטור • דמיין • אגרבקטה • אגרבוץ' • אגרצ'הי • אגרסלוק • אגרסולאט • פלדברה • פלשטארקאן • הוושרניוש • קרצ'נד • מקלאר • נג'טאליה • נוסוואי • נובאי • אושטורוש • סרוושקה • סוץ' • אבשאר • אטקאר • אדאץ' • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • וץ' • וישונטה • ויסנק • מאטראסנטאימרה • אטאן • בוצונאד • ארדטלק • ארק • הוושווזקן • קמלה • פיי • טרנבוד • טרנמרה • טרנארש • טרנסנטמיקלוש • טרנז'דאן • טנק • טיסנאנה • זראנק • בולדוג • צ'אן • הרד • הורט • קרקהרסט • נג'קקנייש • פטפיבאניה • רוז'סנטמארטון • סיצ'י • זג'ווסאנטו • בלטון • בקלצה • ביקסנטמארטון • נג'ווישניו • סילוואשווארד • אלדברה • בשנייטלק • אגרפרמוש • קאל • קאפולנה • קומפולט • מזסמרה • מזטארקאן • נגיוט • פורוסלו • שרוד • סיהלום • טופלו • אוילרינצפלווה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש• אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
| יישובים בנפת הווש |
| --- | --- | --- |
| יישובים | הווש • אטאן • בוצונאד • ארדטלק • ארק • הוושווזקן • קישקרה • קמלה • פיי • טרנבוד • טרנמרה • טרנארש • טרנסנטמיקלוש • טרנז'דאן • טנק • טיסנאנה • זראנק |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567017205171  LCCN: n85048616  VIAF: 129065668   WorldCat (עם VIAF): 129065668
איזידרה פלוטטס

איזידרה פלוטטס אי וילאנובה (בקטלאנית: Isidre Flotats i Vilanova, לעיתים נקרא בשם הספרדי "איסידרו" (Isidro); 2 ביולי 1926 - 12 במרץ 2014) היה כדורגלן ספרדי-קטלאני שנודע בשל תקופתו בברצלונה בשנות ה-50 של המאה ה-20. פלוטטס, ששיחק כקשר וכמגן, אמנם היה שחקן נמוך, אך הוא פיצה על כך במהירות, בכוח פיזי גדול ובלחימה. בזכות כך, במשחקי הקלאסיקו נגד ריאל מדריד, זכורה לטובה השמירה הצמודה שנתן לאלפרדו די סטפנו ופאקו חנטו.