stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מאיר אמסל
הערות שוליים

↑  אגרות משה חיו״ד ב, סימן מה
↑  המאור כרך כז חוברת ב, עמוד 21
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257738305171  ISNI: 0000 0000 6997 4998  VIAF: 97453037   WorldCat (עם VIAF): 97453037
מוריגניים

| מוריגניים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: זאוסאים
משפחה:: מוריגניים
סוגים
 Zenopsis  Zeus
שם מדעי
 Zeidae ‏רפינסק, 1815

מוריגניים (שם מדעי Zeidae) היא משפחה של דגי גרם מסדרת הזאוסאים החיים בימים עמוקים בעלי גוף שקוף ומוגבה.
המוריגניים הם בעלי עיניים גדולות הנמצאות בקדמת הראש וחוטם גדול. מתחתיו נפער פה מגודל בעל שרירים מודגשים. הגוף מוגבה ובעל סנפירים קטנים. המוריגניים שוחים לאט והם בעלי סנפיר גב גדול וקוצני. צבעם דהוי ולעיתים גם שקוף. וזימיהם מגודלים.
הם חיים בעומקים שונים של 50-800 מ' מתחת למים וחיים בכל האוקיינוסים. בעיקר בסמוך למדפי היבשה. הדגים הצעירים ניזונים בעיקר מפלנקטון לעומתם הבוגרים טורפים דגים קטנים בעזרת לסתותיהם הרחבות.
מיון

משפחה מוריגניים (Zeidae)
סוג Zenopsis
מין Zenopsis conchifer
מין Zenopsis nebulosa
מין Zenopsis oblongus
מין Zenopsis stabilispinosa
סוג מוריגן (Zeus)
מין מוריגן הכתם (Zeus faber)
מין Zeus capensis
מחלת פאג'ט

.
| --- | --- |
 תחום:  אונקולוגיה 
 טיפול:  tiludronic acid  פמידרונאט 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  1101235 
 MeSH:  D010144
 סיווגים
 ICD-10:  C50 
 ICD-11:  XH3E21 
 
מחלת פאג'ט (באנגלית: Paget's Disease) היא מחלה של הפטמה. המחלה נקראת על שם המנתח האנגלי אשר תיאר אותה ב-1874, סר ג'יימס פאג'ט (james Paget). מחלה זו מייצגת בקירוב כ-3% מקרצינומות השד. גיל החולות לרוב נע מ-40 ל-70 שנה, אך המחלה יכולה לפגוע גם בגברים.
מחלת פאג'ט היא צורה מיוחדת של קרצינומות צינורות ההפרשה הגדולים של השד, אשר פולשת לפטמה ולהילת הפטמה. כתוצאה מפלישה זו מתחוללים שינויים אקזמטוזיים בעור הפטמה והילת הפטמה. שינויים אלו הם משניים לקרצינומה עצמה. הפרוגנוזה במחלת פאג'ט היא פחות טובה מאשר קרצינומה לא פולשנית של הצינורות (הידועה בשם DCIS) ואצל 30% עד 40% מהחולות מוצאים גרורות בעת הניתוח.
הסימן הבולט ביותר הוא השינויים בעור הפטמה והילת הפטמה. האזור נעשה אדום, עבה ומחוספס. מופיעים חריצים וכיבים וטפטוף מימי-דמי. מבחינה מיקרוסקופית המחלה מתאפיינת בהימצאם של תאי גידול מיוחדים באפידרמיס המכונים תאי פאג'ט. אלה הם תאים גדולים פי שניים מתאי האפידרמיס, והם אנאפלאסטיים, מוגדרים היטב ובעלי ציטופלזמה בהירה מאוד, כאילו הם ריקים.
גרעיני תאי הגידול הם וסיקולרים, היפרכרומטיים ולרוב נמצאת סביבם הילה בהירה, שאותה ניתן לצבוע בעזרת צביעות למוקופוליסכרידים, כגון צביעת PAS או ALCIAN BLUE. בתחילה נמצאים תאים אלה בשכבה הבסיסית של האפידרמיס, אך אחר כך הם מתרבים ויוצרים גושי תאים המונחים במקום תאי האפידרמיס בכל השכבות. הם אינם חודרים לדרמיס, שבו ניתן למצוא רק הסננה לימפוציטרית ותאי פלזמה.
בחיפוש מיקרוסקופי ניתן לראות את הקשר לקרצינומת הצינורות.
הטיפול במחלה הזו דומה לזה של כל הקרצינומות האחרות של השד, הפרוגנוזה תלויה בסוג הקרצינומה הראשונית ובמידת התפשטותה.
מחלת פון וילברנד

| --- | --- |
 תחום:  המטולוגיה 
 גורם:  Von Willebrand factor 
 תסמינים:  דימום, hemarthrosis, דימום מדרכי העיכול, דימום מוחי, המטומה, דימום פנימי, hemorrhagic disease, דימום מהאף, דימום מוחי תת-עכבישי 
 טיפול:  desmopressin  antihemophilic factor 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  959825 
 MeSH:  D014842
 סיווגים
 ICD-11:  3B12 
 
מחלת פון וילברנד היא הפרעת הקרישה התורשתית הנפוצה ביותר בבני אדם. היא קיימת גם בצורה נרכשת בעקבות מספר מצבים רפואיים. המחלה נגרמת עקב פגם כמותי או איכותי בגורם הקרישה על שם וון וילברנד, חלבון מולטימרי הדרוש להצמדות טסיות זו לזו. המחלה מוכרת בבני אדם ובכלבים (בעיקר מסוג דוברמן פינצ'ר) ומתוארת גם אצל חזירים, בקר, סוסים וחתולים. הסוג הנפוץ ביותר של המחלה (סוג 1) בדרך כלל אינו גורם לתסמינים כלל או לתסמינים קלים כגון דימומים מהאף. 
המחלה קרויה על שם אריק אדולף פון וילברנד, רופא ילדים פיני שתיאר אותה לראשונה בשנת 1926.
מונסטר (אלזס)

| --- | --- |
סמל מונסטרסמל מונסטר

בנין עיריית מונסטר
 מדינה:  צרפת צרפת
 חבל:  גראנד אסט
 מחוז:  או-רן
 שטח:  8.64 קמ"ר
 גובה:  341 מטרים
  ‑ הנקודה הגבוהה:  800
  ‑ הנקודה הנמוכה:  350
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  4,707 (1 בינואר 2021)
  ‑ צפיפות:  563 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  48°02′31″N 7°08′05″E﻿ / ﻿48.041944°N 7.134722°E﻿ / 48.041944; 7.134722
 אזור זמן:  UTC+1
 http://www.ville-munster68.fr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי מונסטר(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי מונסטר(למפת גראנד אסט רגילה) שטרסבורג מילוז מץ נאנסי אפינאל ורדן שאלון-אן שמפאן  ריימס שרלוויל מזייר  טרואה שומון בורגון-פראנש-קונטה א. דה פ.  או-דה פראנס  בלגיה לוקס. גרמניה שווייץמונסטר(למפת גראנד אסט מוגדלת) שטרסבורג מילוז מץ נאנסי אפינאל ורדן שאלון-אן שמפאן  ריימס שרלוויל מזייר  טרואה שומון בורגון-פראנש-קונטה איל דה פראנס  או-דה פראנס  בלגיה לוקסמבורג גרמניה שווייץמונסטר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מונסטר (בצרפתית: Munster) היא קומונה במחוז או-רן בחבל גראנד אסט הצרפתי. בעיר נמצא המשרד הראשי של הגן הלאומי בלון דה ווז'.
גאוגרפיה

מונסטר ממוקמת במרכז עמק בו זורם נהר פשט, אחד מיובלי נהר איל, שנכנס ממישור אלזס אל הרי הווז' הגבוהים ומסתיים בפסגת אונק, השלישית בגובהה ברכס הרי הווז'. במונסטר מתאחדים שני יובלי הפשט, הפשט הקטן והפשט הגדול.
העיר נמצאת כ-10 קילומטר ממערב לקולמר.
למרות שיוכה של העיר לאלזס, התרבות בעיר נפרדת מזו של ערי אלזס בעקבות האופי ההררי של העיר שהיקנה לה את הכינוי "שווייץ הקטנה", בנוסף לעיר מסורת העולה למאה ה-9 של עשיית גבינות ובמיוחד את הגבינה שנקראה על שם העיר גבינת מונסטר.
היסטוריה

מקור השם של העיר הוא מהפרובינציה האירית מנסטר, ולא קשורה כלל לעיר מינסטר (Münster) הגרמניה. נזירים אירים שהגיעו לאזור יחד עם סמסון מדול, החליטו להקים במקום מנזר.
כעיר מוקפת חומה משנת 1308 היא הייתה ממייסדות הדקאפול בתקופת האימפריה הרומית הקדושה ב-1354.
במאה השש עשרה העיר עברה רפורמה פרוטסטנטית ובעיר התחוללו קרבות במסגרת מלחמת שלושים השנים בין הקתולים לפרוטסטנטים.
המנזר של מונסטר נסגר ב-1791.
קרבות מלחמת העולם הראשונה הביאו להרס של 85% מהעיר ואוכלוסיית העיר צנחה ב-2,000 תושבים מהמפקד של שנת 1910 למפקד של 1921. גם מלחמת העולם השנייה הביאה למונסטר הרס רב. עד 2011, אוכלוסיית העיר לא חזרה לכמות שהייתה לפני שתי מלחמות העולם.
ערים תאומות

גרמניה הירינגן (אנ'), גרמניה
צרפת רומאנש-טורין (אנ'), צרפת
מראה פנורמי של מונסטר
מודעה (הלכה)

מודעה (בלשון הגמרא: מודעא) היא אמצעי הלכתי מקדמי, שחז"ל נתנו בידיו של אדם שנאנס לחתום על שטר, מבלי שרוצה בכך. 
באמצעות המודעה, שימסור קודם החתימה, יכול אותו אדם לפטור את עצמו מהתחייבותו הקניינית הנובעת מהחתימה שחתם שלא מרצונו.
המקור להלכה

הגמרא מביאה בשם רב נחמן, משפט קצר וסתמי: ”מודעא בפני שניים, ואין צריך לומר כְּתוֹבוּ”. כלומר מודעה צריכה להתבצע בפני 2 עדים, והמודיע אינו צריך לבקש מהעדים שייכתבו שטר מודעה.
הרשב"ם מפרט ומסביר:
”מי שאנסוהו למכור, וליתן את שלו בעל כורחו, ולכתוב שטר מכירה או מתנה בפני עדים. צריך להודיע קודם לכן לשני עדים (עדים אחרים), ולומר: דעו לכם שמכירה זו, או מתנה של שדה זו שאני רוצה לעשות לפלוני, שלא ברצון נפשי אעשה, שאונסני ומכריחני בעל כורחי, ולא יהא ממש באותו שטר שאעשה. והיום, או למחר, תבענא ליה בדינא. ומרענא לשטרא אפומייכו (אתבע אותו בבית דין ואפסול את השטר על פיכם), שמסרתי מודעה לפניכם קודם שנעשה השטר”.
כלומר: אם מסירת המודעא בפני העדים התרחשה לפני המכירה, יוכל המוכר, מאוחר יותר, להביא את עדי המודעא לבית הדין, ולבטל את המכירה למפרע.
מודעה היו דברינו

במקרה שלפנינו העדים הם המערערים על כשרות השטר ולא החותם. 
 באים העדים ואומרים כי אומנם השטר כשר, אך טרם חתימתו נמסרה מודעה מצד החייב שהוא חתם באונס, ותחת לחץ, ולכן אין לשטר תוקף. 
 במקרה כזה נחלקו חכמי הגמרא: 
לשיטת רב נחמן לא יהיו דברי העדים נאמנים, מכיוון שבהצהרתם כי "מודעה היו דברינו" נעקרת עדותם לחלוטין. 
 לשיטת רב אשי כן יהיו העדים נאמנים לסייג את עדותם ולומר "מודעה היו דברינו", מכיוון שאמירת זאת, אינה סותרת את האמור בשטר. שכן אפילו שטר שאין בו כל רמז לכך שהיה באונס, ייתכן שנמסרה בגינו מודעה, וכשבא לפני בית הדין שטר רגיל, אין בית הדין יכולים לדעת עובדה זאת, וכאשר העדים באים ואומרים שנמסרה מודעה, אין בכך עקירת העדות.
מודעה רבה לאורייתא

על מעמד הר סיני, מספרת לנו התורה כך: 
 ”וַיְהִי בַיּוֹם הַשְּׁלִישִׁי בִּהְיֹת הַבֹּקֶר, וַיְהִי קֹלֹת וּבְרָקִים וְעָנָן כָּבֵד עַל-הָהָר, וְקֹל שֹׁפָר, חָזָק מְאֹד; וַיֶּחֱרַד כָּל-הָעָם, אֲשֶׁר בַּמַּחֲנֶה. וַיּוֹצֵא מֹשֶׁה אֶת-הָעָם לִקְרַאת הָאֱלֹהִים, מִן-הַמַּחֲנֶה; וַיִּתְיַצְּבוּ, בְּתַחְתִּית הָהָר”.
הגמרא מתקשה בהסבר הסיטואציה המתוארת במילים "וַיִּתְיַצְּבוּ, בְּתַחְתִּית הָהָר". כיצד ייתכן שבני ישראל התייצבו מתחת להר? 
 
מסביר רב אבדימי בר חמא: 
 ”מלמד שכפה הקב"ה עליהם את ההר כגיגית, ואמר להם: אם אתם מקבלים התורה מוטב, ואם לאו שם תהא קבורתכם”. 
  שואל על כך רבי אחא בר יעקב: 
 ”מכאן, מודעא רבה לאורייתא”? כלומר: האם ישראל יכולים לחזור בהם מהתחייבותם לקבל את התורה? שכן הרי הם נאנסו על ידי הקב"ה לקבל אותה, ואם אין הם מקיימים את המצוות, ממילא הם צריכים להיות פטורים מעונש, שהרי זהו דין מודעה גדול. 
 משיבה על כך הגמרא: ”אמר רבא אף על פי כן, הדור קיבלוה (חזרו וקיבלו את התורה) בימי אחשוורוש. דכתיב (שכתוב במגילת אסתר) "קיימו וקיבלו היהודים", מכאן שקיימו את מה שקיבלו כבר”.
מודעה רבה לאורייתא > מטבע לשון

בימינו קיבל הביטוי "מודעה רבה לאורייתא", משמעות נוספת. כאשר מתפרסמת מודעה (בדרך כלל על לוחות המודעות), באשר להרצאה תורנית, אשר תימסר על ידי רב ידוע, עם כל פרטי ההרצאה. נוהגים לשים ככותרת למודעה את הביטוי "מודעה רבה לאורייתא".
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף מ', עמוד א'
↑  רשב"ם, בבא בתרא, דף מ', עמוד א', ד"ה וכן מודעה בפני שניים
↑  ספר שמות, פרק י"ט, פסוק ט"ז
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פ"ח, עמוד א'
מחוזות המנדט הבריטי

מחוזות המנדט הבריטי - בתקופת המנדט הבריטי, ארץ ישראל חולקה למחוזות באופן שהשתנה מספר פעמים.
תולדות החלוקה

בימי השלטון הצבאי הבריטי חולקה הארץ לעשרה מחוזות: נצרת, חיפה, ג'נין, שכם, טולכרם, יפו, ירושלים, חברון, עזה ובאר שבע.
עם המעבר לשלטון האזרחי, חולקה ארץ ישראל לשבעה מחוזות: גליל, כנען, שומרון, יפו, ירושלים, עזה ובאר שבע.
ביולי 1922 חולקה הארץ לארבעה מחוזות: מחוז כנען והגליל (שאוחדו), מחוז שומרון (אליו הועברו נפות בית שאן, ג'נין וטולכרם), מחוז ירושלים-יפו (שאוחדו) ומחוז הדרום (שכלל את נפות עזה, חברון ובאר שבע).
ביוני 1924 אוחדו מחוזות הגליל והשומרון ליצור את מחוז צפון, כך שנותרו שלושה מחוזות: מחוז צפון, מחוז ירושלים-יפו ומחוז דרום.
באוגוסט-ספטמבר 1925 אוחדו מחוז ירושלים-יפו ומחוז הדרום.
באוקטובר 1926 הוצאה נפת ירושלים ממחוז ירושלים-יפו והדרום והייתה למחוז נפרד, כך שהארץ חולקה למחוז צפון, מחוז ירושלים ומחוז דרום.
באוקטובר 1931 הועברה נפת חברון ממחוז דרום למחוז ירושלים.
בשנת 1937 חולק מחוז הצפון למחוז הגליל ומחוז חיפה.
ב-1 ביולי 1939 הוחלט לעבור לשישה מחוזות, כדי שכל מחוז יהיה בעיקר עירוני או בעיקר כפרי. מחוז ירושלים העירוני בעיקרו נותר ללא שינוי, וכך גם מחוז הגליל הכפרי בעיקרו. מחוז הדרום פוצל למחוז לוד העירוני ומחוז עזה הכפרי. מחוז חיפה והשומרון פוצל למחוז חיפה העירוני ומחוז שומרון הכפרי.
בשנת 1945 בוטלו נפות יריחו ובית לחם וכך החלוקה האחרונה שנערכה בשנת 1946 קבעה שישה מחוזות ו-16 נפות:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  מחוז הגליל (בירה: נצרת) נפת צפת  נפת עכו  נפת טבריה  נפת נצרת  נפת ביסאן (בית שאן) |  מחוז חיפה נפת חיפה  מחוז שומרון (בירה: שכם) נפת ג'נין  נפת טולכרם  נפת שכם |  מחוז לוד (בירה: יפו) נפת יפו  נפת רמלה |  מחוז ירושלים נפת ירושלים  נפת רמאללה  נפת חברון |  מחוז עזה נפת עזה  נפת באר שבע |
בעלי תפקידים

כל מחוז נוהל על ידי מושל המחוז (District Commissioner) שהיה לרוב קצין בצבא הבריטי. 
כל נפה נקראה על פי העיר המרכזית ששכנה בה.
כל נפה נוהלה בידי עוזר מושל המחוז (Assistant District Commissioner) שנעזר בקצין המחוז (District Officer). הקצין האזורי היה ערבי או יהודי, לפי הרוב האתני שהרכיב את אוכלוסיית הנפה.
הערות שוליים

↑  דין וחשבון שנתי של ה.מ. הנציב העליון, דואר היום, 6 באוקטובר 1921
↑  הסדור מחדש של המחוזות, דואר היום, 2 ביולי 1922
↑  Official Gazette, No. 116, June 1, 1924, pp. 684–690
↑  הנהלה מחוזית, דואר היום, 23 במרץ 1924
↑  בממשלה המחוזית, דבר, 19 באוגוסט 1925
↑  New Partition of Districts, פלסטיין בולטין, 21 בספטמבר 1925
↑  החליפות בממשלת ירושלים, דואר היום, 10 בנובמבר 1926
לפני עשר שנים, דבר, 3 בנובמבר 1936
↑  שנויים בהנהלת המחוזות, דבר, 9 במרץ 1932
↑  Dividing the Northern District for Administrative Purposes, פלסטיין פוסט, 15 ביולי 1937
↑  [ http://www.nevo.co.il/law_html/law21/PG-e-0900.pdf Notice regarding the Division of Palestine into six Administrative Districts], Palestine Gazette, July 1, 1939
↑  Supplement No. 2 to the Palestine Gazette extraordinary of 1st July, 1939
↑  Supplement No. 2 to the Palestine Gazette extraordinary of December 30, 1939
↑  Some Villages!, פלסטיין פוסט, 11 ביוני 1945
↑  Supplement No. 2 to The Palestine Gazette No. 1415 of 7th June, 1945, pp. 621–629
↑  Gudrun Krämer (2008) A History of Palestine: From the Ottoman Conquest to the Founding of the State of Israel Translated by Gudrun Krämer and Graham Harman, Princeton University Press, ISBN 0691118973p 16
| חלוקה מנהלית של המנדט הבריטי בארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| מחוז הגליל | נפת ביסאן • נפת טבריה • נפת נצרת • עכו • צפת |  |
| מחוז חיפה | חיפה |  |
| מחוז ירושלים | חברון • ירושלים • רמאללה |  |
| מחוז לוד | יפו • רמלה |  |
| מחוז עזה | באר שבע • עזה |  |
| מחוז שומרון | ג׳נין • טולכרם • שכם |  |
מבצע ענבי שועל

הצוללת טרוקולנט בתמונה מ-1942
מבצע ענבי שועל (באנגלית: Operation Blackcurrant) היה מבצע בימי שלום של הצי המלכותי הבריטי שנערך בחורף 1947. במהלך חורף זה, שהיה עתיר שלגים, נפגעה אספקת הדלק לתחנות הכוח בבריטניה ונוצר מחסור ארצי בחשמל. כדי להקל על המחסור שלח הצי צוללות שלו לבסיסים וישובים לאורך חופי בריטניה, כדי לספק להם חשמל מהגנרטורים של הצוללות.
רקע

מזג אוויר קשה במיוחד פקד את בריטניה בחורף 1946-‏1947 והביא עמו סופות שלגים שכיסו את הארץ. חודש פברואר היה קר במיוחד. נהר התמזה בלונדון קפא. שלג כבד המשיך לרדת בראשית חודש מרץ ובמקומות מסוימים הוא נערם לעומק של שני מטר ויותר.
סופות השלגים הכבדות הביאו לחסימת כ-300 כבישים וכן מסילות ברזל. חסימת דרכי התחבורה הכבידה מאוד על הובלת פחם אל תחנות הכוח במדינה. כ-750 אלף קרונות פחם נתקעו בדרכים עקב ירידת השלג. כמו כן מצבורי פחם גדולים קפאו בקור עד שלא ניתן היה לשנע אותם. נעשו מאמצים רבים לספק פחם לתחנות הכוח על ידי אוניות, אך תנאי הים הסוערים היקשו על כך עד סוף פברואר. תחנות כוח רבות נאלצו לצמצם את תפוקתן או להפסיק לפעול ועקב כך נגרמו הפרעות חמורות לאספקת החשמל במדינה. הממשלה נקטה צעדים לצמצום צריכת החשמל והפחיתה את אספקתו למגזר הביתי עד לכ-19 שעות ביממה. המחסור בחשמל פגע קשות בתפוקת המגזר התעשייתי.
המבצע

בינואר הורתה האדמירליות לשירות הצוללות של הצי לשלוח את כל הצוללות שלו שהיו פנויות מפעילות אל בסיסי צי לאורך חופי בריטניה על מנת לספק להם חשמל. בהמשך סופק חשמל מצוללות גם ליישובים אזרחיים. הצוללות עגנו ביעדיהן ושם הפעילו את הגנרטורים שלהן, אשר ניזונו מסולר, והזרימו את החשמל שייצרו אל רשת החשמל המקומית. באותם ימים שימש זרם החשמל במגזר הביתי בעיקר למאור, וזרם של 2,000 אמפר שייצר גנרטור של צוללת הספיק להארת 5,000 נורות חשמל.
בין השאר סיפקו הצוללות חשמל לבסיסי הצי בפורטסמות', צ'טהם, שירנס, פלימות', פורטלנד ודבונפורט. הצוללת טרוקולנט מסדרת T עגנה בחוף העיר ברייטון וסיפקה לה חשמל. המבצע העסיק כוח אדם רב - יותר מאלף אנשי צוות של הצוללות, שעבדו בטמפרטורות נמוכות ביותר. רוב הצוללות שייצרו חשמל הוחלפו מעת לעת בצוללות אחרות על מנת לאפשר להן תחזוקה, אך צוללת אחת מטיפוס S סיפקה חשמל ביעדה במשך 28 ימים ברציפות.
במחצית חודש מרץ השתפר מזג האוויר ואספקת הפחם התקינה לתחנות הכוח החלה להתחדש, אך הצוללות המשיכו במבצע עד סוף החודש.
לאחר מעשה התברר כי המבצע היה כרוך בכ-29,000 שעות פעילות של מתקני הצוללות, שהיו כרוכות בבלאי רב. הבלאי חייב את הצי להוצאה כספית כבדה כדי לשקם אותו.
הערות שוליים

↑  מקור: מכתב לעיתון טיימס.
מודעות בזמן הרדמה

מודעות בזמן הרדמה (באנגלית: Anesthesia awareness) היא מצב שבו מטופל הנמצא תחת הרדמה כללית, נשאר בהכרה מלאה או חלקית, אך גופו ושריריו משותקים ומונעים ממנו את יכולת התנועה והדיבור. במצב כזה, ייתכן שהוא יחוש כאב כפי שהיה מרגיש אדם ער, אך הסובבים, כולל הצוות הרפואי, לא יידעו על כך. השכיחות המדויקת של התופעה אינה ברורה לחלוטין, אך אין חולק על כך שהיא נדירה יחסית. 

מודעות בזמן הרדמה מתרחשת  כאשר ההרדמה הניתנת למטופל אינה מספיקה כדי להביא אותו לחוסר הכרה מוחלט. במקרה כזה, הוא עלול להרגיש כאב או לחץ במהלך הניתוח, לשמוע שיחות ולחוש בחוסר היכולת לנשום - אם אכן כך.
במקרה שהתופעה מתרחשת, כ-42% מהמטופלים חשים את הכאב של הניתוח, 94% מהם חווים פאניקה או חרדה ו-70% חווים סימפטומים פסיכולוגיים מתמשכים[דרוש מקור]. במקרים מסוימים, עלולה להתעורר בעקבות כך הפרעת דחק פוסט-טראומטית (PTSD) שמצריכה טיפול ממושך.
הדרך בה חווים המטופלים השונים את המצב של מודעות בזמן הרדמה, שונה מאוד מאדם לאדם, וכך גם הדרך בה הם מגיבים אליה. במצב החמור ביותר המטופל מודע לחלוטין למתרחש סביבו, וחש כאב כאילו הוא עירני לגמרי. במקרים אחרים, עלולה להיות רק תחושה קלה של חוסר נוחות, ערנות חלקית או שמיעת חלקי שיחות בלבד.
שכיחות התופעה

כאמור, אין תמימות דעים לגבי שכיחותה המדויקת של התופעה. על פי מחקר שנעשה בקרב 19,575 מנותחים בארצות הברית נמצאו עשרים וחמישה שטענו כי היו ערניים בזמן ההרדמה, כלומר שכיחות של 0.1 עד 0.2% או אחד מתוך חמש מאות עד אלף איש. 
עם זאת, מחקר מקיף יותר הראה שרק שישה מקרב 87,361 חולים שנבדקו העידו על כך, מה שמצביע על שכיחות של 0.0068%. ישנם מחקרים המצביעים על עלייה בשיעור הסובלים מהתופעה בקרב מנותחים שקיבלו חומרים להרפיית שרירים.
מניעה

טרם נמצאה דרך למנוע לחלוטין את תופעת המודעות בזמן הרדמה, אך על ידי מספר צעדי מנע ניתן להוריד את שכיחותה:
יש להקפיד שהתהליך ההרדמה יבוצע על ידי צוות רפואי מיומן הכולל לפחות רופא מרדים.
יש להימנע מביצוע הרדמה כללית במקרים שהדבר איננו הכרחי.
יש לתת תערובת חומרי הרדמה מגוונת הכוללת תרופות הרדמה ממשפחות כימיות וממשפחות תרפויטיות שונות, במיוחד באנשים המטופלים פסיכיאטרית או סומנולוגית אשר ייתכן שתערובת מסורתית פחות תשפיע עליהם.
יש להקפיד על מתן מינון מדויק של תרופות הרדמה.
יש לקיים ניטור קפדני של כלל הפרוצדורה הרפואית.
רופא מרדים שעבר הכשרה מתאימה אמור לדעת היטב על הגורמים לתופעה ולנסות למנוע אותם ככל הניתן וגם על התנהלותו שלו אמור להיות פיקוח חיצוני כל שהוא, בכל ניתוח.
ניטור באמצעות EEG

על אף שלא נמצאה דרך למנוע מצב שבו מטופל נשאר בהכרה מלאה, ישנם מכשירים חדשים המבוססים על אלקטרואנצפלוגרם (EEG) שבאמצעותם ניתן לגלות זאת, ובמקרה כזה להימנע מלנתח או במקום זאת, להוסיף חומרי הרדמה אחרים לתערובת.
מכשירי ניטור אלה, שעקרון פעולתם דומה לזה של מכשירי EEG אחרים, מודדים בזמן אמת את הפעילות החשמלית בקליפת המוח ומציגים ערכים שבין 0 ל-100, כאשר המספר 100 מייצג אדם עירני לחלוטין, ואפס - חוסר פעילות חשמלית. הטווח הנורמלי של אדם מורדם צריך להיות בין 40 ל-60, כאשר ערך גבוה מ-60 מצביע על ערנות.
אזכורים בתרבות

רוב עלילת סרט הדרמה משנת 2007, סכין בלב, עוסקת בניתוח שבו המנותח חווה מודעות בזמן הרדמה.
הערות שוליים

↑  http://www.ghpjournal.com/article/S0163-8343(01)00142-6/abstract
↑  http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/15333419
↑  http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/17264720
↑  http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/12557119
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מודעות עצמית

ברק אובמה מביט במראה
מודעות-עצמית משמעה תשומת לב של האדם (או הקבוצה) אל עצמיותו: רגשותיו, מחשבותיו, צרכיו ותשוקותיו.
המודעות העצמית מלווה את האדם ברוב הפעולות הקשורות לחיי היום יום. על פי תפיסתו של פרויד חלקים נרחבים מהנפש שלנו נמצאים בלא-מודע, וישנן דרכים שונות בהן אנו יכולים להעלות לפחות את חלקן למודע.
לפי המשמעויות המקובלות בשפה המדוברת ובספרות, המודעות העצמית כוללת משמעויות נוספות, כגון היכולת לאינטרוספקציה, והיכולת של האינדיבידואל להבדיל עצמו מהסביבה ומאינדיבידואלים אחרים. מודעות-עצמית דומה בתפיסה ליכולת חישה וכוללת חוויה של העצמי.
מודעות-עצמית היא שאלה פילוסופית הקשורה לתודעת האדם.
חשיבות

תהליך שליפת המידע מהזיכרון האירועי, מחייב מצב של מודעות עצמית משום שהוא כולל זכרונות אישיים בעלי אופי אוטוביוגרפי.
פיתוח מודעות עצמית היא הדרך העיקרית להבניית תפיסה מוסרית בשלה. זאת משום שהיא מאפשרת אימוץ התנהגות שאינה צייתנית ואינה מושפעת מדברי אחרים. בכך היא מונעת התנהגות קונפורמית הגוררת את האדם להתנהגות של עדר.
מודעות עצמית עשויה להוביל את האדם להבין את חולשותיו ולגרום לו לפשפש במעשיו ולהימנע מלהיגרר להתנהגויות שאינן הולמות, וגם להבין את הסיבות האמיתיות המודחקות שמשפיעות על מצב רוחו. באופן זה, היכולת של האדם לשאוב תגמול מעצמו ולא להיות תלוי בתגובות ובתגמולים של אחרים, היא המאפשרת לו בשלות מוסרית.
מודעות עצמית וחוויית הזרימה

חוויית הזרימה מאופיינת בריכוז של כל משאבי הקשב וההכרה אל עבר הפעילות המבוצעת. כתוצאה מכך התודעה של האדם מתאחדת עם הפעילות. מצב זה גורם לאובדן זמני של המודעות העצמית, אשר בעקבותיו נוצרת תחושת חופש המאפשרת לאדם לפרוץ את גבולות הדימוי העצמי שלו.
קְשיבוּת, או, מודעות קשובה (Mindfullness) מביאה את האדם להתרכז בכאן ועכשיו של הפעולה או החוויה של ההווה.
מודעות עצמית תכונתית

מודעות עצמית תכונתית (באנגלית: Self-consciousness) היא הנטייה למיקוד הקשב של האדם בעצמו, המוביל למודעות מוגברת לגבי איך הופעתם או מעשיהם נתפסים בעיני אחרים. תחושה לא נעימה של מודעות תכונתית עלולה להתרחש כאשר האדם מרגיש שצופים בו, התחושה ש"כולם מסתכלים" עליו.
ראו גם

תודעה עצמית
הערכה עצמית
מטא-קוגניציה
לוגוסופיה
הערות שוליים

1 2  אשר משיח, קורין ספקטור ואורלי רונן (2004). לחנך לפנאי. רעננה: מכון מופ"ת.
↑  יונתן גושן־גוטשטיין ודן זכאי (2006). פסיכולוגיה קוגניטיבית - כרך ב – זיכרון.  רעננה: האוניברסיטה הפתוחה.
↑  רות וולף, (2008). אתיקה טובה לעסקים. ירושלים: הוצאת ראובן מס.
↑  Allan Fenigstein, Michael F. Scheier, Arnold H. Buss, Public and private self-consciousness: Assessment and theory., Journal of Consulting and Clinical Psychology 43, 1975-08, עמ' 522–527 doi: 10.1037/h0076760
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554305605171  GND: 4135716-4  NKC: ph217729 
מודל הנפש של פרויד: החלקים בכחול הם החלק הלא מודע של האדם. החלק הקטן בלבן הוא המודע
מוריד הגשם (סרט)

| --- | --- |
מוריד הגשם (סרט)
מוריד הגשם (סרט)
 מבוסס על:  מוריד הגשם (ספר) 
 בימוי:  פרנסיס פורד קופולה
 הופק בידי:  מייקל דאגלס
 תסריט:  ספר: ג'ון גרישם תסריט:  פרנסיס פורד קופולה
 עריכה:  בארי מלכין
 שחקנים ראשיים:  מאט דיימון דני דה ויטו קלייר דיינס ג'ון ווייט
 מוזיקה:  אלמר ברנשטיין
 צילום:  ג'ון טול
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  American Zoetrope 
 חברה מפיצה:  סרטי סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  21 בנובמבר 1997
 משך הקרנה:  135 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט בית משפט, סרט דרמה, סרט פשע, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 תקציב:  40,000,000‏$
 הכנסות:  45,900,000‏$
 הכנסות באתר מוג'ו:   rainmaker
 פרסים:  מועצת ביקורת הקולנוע האמריקנית: עשרת הסרטים הטובים ביותר 
 דף הסרט ב־IMDb
 
מוריד הגשם (באנגלית: The Rainmaker) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1997 המבוסס על רב-מכר בשם זהה משנת 1995 מאת ג'ון גרישם בבימויו של פרנסיס פורד קופולה שגם כתב את התסריט. העלילה מתרחשת בעיקר בבית משפט ומתארת מאבק חסר פשרות בין תובעים לנתבעים כדי לשכנע את חבר המושבעים. הסרט מעלה את התופעה הכלל עולמית של חברות ביטוח רפואי המקבלות תשלומים קבועים מלקוחותיהם ומסרבות לפצות אותם בעת הצורך.
בתפקידים הראשיים מופיעים מאט דיימון ודני דה ויטו המנהלים מאבק כמעט חסר סיכוי נגד חברת ביטוח גדולה המיוצגת על ידי עורך דין מנוסה ושחצן (ג'ון ווייט) ומנצחים.
קלייר דיינס מופיעה בתפקיד משני באחד מסרטיה המוקדמים. תרזה רייט מופיעה בסרט בפעם האחרונה בקריירה שלה.