stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ריטה (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

כרזת העונה החמישית
 סוגה:  דרמה קומית
 יוצרים:  כריסטיאן טורפ
 כותבים:  כריסטיאן תורפ, Marie Østerbye 
 בימוי:  Lars Kaalund, Jannik Johansen 
 שחקנים:  ראו לעיל
 ארץ מקור:  דנמרק
 שפות:  דנית
 מספר עונות:  5
 מספר פרקים:  40
 הפקה
 מפיקים בפועל:  כריסטיאן טור פקל רייניקה קרוליין לנט לארס ביורן האנסן בירדי בייארגאר כריסטיאן ראנק ג'ניפר גרין
 חברת הפקה:  אולפני SF
 הפצה:  נטפליקס 
 עורכים:  Henrik Vincent Thiesen, Andri Steinn, Per K. Kirkegaard 
 אתר צילומים:  רוואה, שלן, דנמרק
 צלמים:  Kim Høgh Mikkelsen 
 אורך פרק:  50 דקות
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס
 רשת שידור בישראל:  נטפליקס
 תקופת שידור מקורית:  9 בפברואר 2012 – 20 ביולי 2020
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
ריטה (בדנית: Rita; מסוגנן כ-RITA) היא סדרת דרמה קומית טלוויזיונית דנית אשר הופקה ונכתבה על ידי כריסטיאן טורפ עבור ערוץ TV 2 הדני.
הסדרה החלה את שידוריה בדנמרק ב-9 בפברואר 2012 עד 20 ביולי 2020 עם 40 פרקים לאורך 5 עונות.
הסדרה, שהופקה על ידי אולפני SF, צולמה ברוואה, שלן והופקה על ידי קל רייניקה, קרוליין לנט, לארס ביורן האנסן, בירדי בייארגאר, כריסטיאן ראנק, ג'ניפר גרין וטורפ, ששימש גם ככותב ראשי. כל הפרקי הסדרה זמינים ברשת בשירות הסטרימינג נטפליקס, ששיתפה פעולה עם TV 2 כדי להפיק את שלוש העונות המאוחרות, ובכך הפכה את הסדרה ל-Netflix Original.
מילה דינסן מגלמת את התפקיד הראשי בתור ריטה מדסן, מורה דומיננטית ולא שגרתית ואם חד-הורית המגינה ועוזרת לתלמידיה אך נאבקת לנהל את חייה האישיים. ליסה באסטרופ מגלמת את היורדיס (Hjørdis), דמות ראשית גם היא וחברתה הטובה של ריטה.
לאורך שידור הסדרה, ריטה קיבלה תגובות חיוביות לרוב מהמבקרים.
תקציר העלילה

ריטה מדסן היא מורה לא שגרתית לחינוך בתיכון שלדבריה, בחרה במקצוע הזה "כדי להגן על התלמידים מהוריהם". בזמן שהיא יוצאת מגדרה לייעץ ולעזור לתלמידיה, נראה שחייה האישיים והמשפחתיים של ריטה זקוקים לאותו סוג של סיוע. בנה הצעיר, יפה, יוצא מהארון, בעוד שבניה הבוגרים, ריקו ומולי חווים לראשונה את העולם ואת טעם הבגרות. דמויות ראשיות אחרות כוללות את היורדיס, מורה תמימה שהופכת לחברתה הטובה של ריטה. רסמוס, מנהל בית הספר לשעבר שעמו ריטה מקיימת מערכת יחסים חוזרת ונשנית; הלה, יועצת בית ספר ויריבתה של ריטה לשעבר; ואופה, בעלה של היורדיס.
דמויות ושחקנים > ראשיים

מילה דנסן - מגלמת את ריטה מדסן, מורה לא שגרתית ואם חד הורית. טסה הודר מגלמת את דמותה של ריטה הצעירה במהלך עונה 4.
ליסה באסטרופ - מגלמת את היורדיס, מורה תמימה ההופכת לחברתה הטובה של ריטה.
קרסטן ביורנלון - מגלם את רסמוס (עונות 1–3 ו-5), מנהל בית הספר בעונות 1–2, המקיים מערכת יחסים חוזרת ונשנית עם ריטה והלה לסירוגין
הלן הילינגסו - מגלמת את הלה (עונות 1–3; תפקיד אורח ב-5), יועצת בית הספר בעונות 1–3.
ניקולאיי גרט - מגלם את יפה מדסן (עונות 1–3, 5; תפקיד אורח ב-4), בנה ההומוסקסואל הצעיר של ריטה.
מורטן ואן סימונסן - מגלם את ריקו מדסן (עונות 1–2; תפקיד אורח ב-3), בנה הבכור של ריטה.
שרה היורט דיטלוסן - מגלמת את מולי מדסן (עונה 1; תפקיד אורח בעונות 2–5), בתה האמצעית של ריטה.
קריסטופר פבריציוס - מגלם את אופה (עונות 3–5, תפקיד אורח בעונות 1–2), חברה של היורדיס ולבסוף בעלה.
דמויות ושחקנים > משניים

ליה מריה הויה סטנסנאס - מגלמת את רוזה (עונה 1), תלמידת בית ספר
פרדיננד גלאד באך - מגלם את דייוויד (עונות 1–3), הבן זוג של יפה
פיטר גאנצלר - מגלם את נילס מדסן (עונות 1–2, 5), בן זוגה לשעבר של ריטה
אלכסנדר ויליאם - מגלם את יונאס פולסן (עונות 3–2), מורה בבית ספר
טומי קנטר - מגלם את אריק (עונה 2), מורה בבית ספר
זאקי יוסוף - מגלם את סעיד (עונה 3), מהגר, נמצא בקשר רומנטי עם ריטה
בלאל פאיז - מגלם את קארים, אחיו של סעיד (עונה 3), תלמיד בית ספר
פרדריק וינטר רסמוסן - מגלם את ניקלס ורנר (עונה 3), תלמיד בית ספר וחברו של קארים
קרלוטה פיץ' - מגלמת את אליס ורנר (עונה 3), אמו של ניקלס וראשת העיר
אולה למקה - מגלם את ביארני (עונה 4), מורה למדעים
קרלוטה מונק - מגלמת את ליה אליס ורנר (עונה 4), חברת הילדות של ריטה
טסה הודר - מגלמת את ריטה הצעירה (עונה 4)
שידור

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה> הפרק הראשון | שודרה לראשונה> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 8 | 8 | 9 בפברואר 2012 | 29 במרץ 2012 |
|  | 2 | 8 | 8 | 11 באוקטובר 2013 | 30 בספטמבר 2013 |
|  | 3 | 8 | 8 | 23 במרץ 2015 | 11 במאי 2015 |
|  | 4 | 8 | 8 | 21 באוגוסט 2017 | 9 באוקטובר 2017 |
|  | 5 | 8 | 8 | 1 ביוני 2020 | 20 ביולי 2020 |
פרקים > עונה 1

| מספר הפרק | שם הפרק בעברית | שם הפרק באנגלית | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | האידיאליסטית | The Idealist | 9 בפברואר 2012 |
| 2 | המורה | The Teacher | 16 בפברואר 2012 |
| 3 | האנרכיסטית | The Anarchist | 23 בפברואר 2012 |
| 4 | הזונה | The She-Wolf | 1 במרץ 2012 |
| 5 | המגוננת | The Protector | 8 במרץ 2012 |
| 6 | הצבועה | The Hypocrite | 15 במרץ 2012 |
| 7 | הנסיכה | The Princess | 22 במרץ 2012 |
| 8 | האמא | The Mother | 29 במרץ 2012 |
פרקים > עונה 2

| מספר הפרק | שם הפרק בעברית | שם הפרק באנגלית | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | הבוגרת | The Adult | 11 בספטמבר 2013 |
| 2 | הגינה | The Garden | 18 בספטמבר 2013 |
| 3 | אבא, אמא ותינוק | Father, Mother and Child | 25 בספטמבר 2013 |
| 4 | שחקנית קבוצתית | Team Player | 2 באוקטובר 2013 |
| 5 | אוהבת אותך | I Love You | 9 באוקטובר 2013 |
| 6 | אהבה ראשונה | The First Love | 16 באוקטובר 2013 |
| 7 | מודל לחיקוי | The Role Model | 23 באוקטובר 2013 |
| 8 | עשבים | The Weeds | 30 באוקטובר 2013 |
פרקים > עונה 3

| מספר הפרק | שם הפרק בעברית | שם הפרק באנגלית | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | המועמדת | The Candidate | 23 במרץ 2015 |
| 2 | המרתף | The Basement | 23 במרץ 2015 |
| 3 | אמץ ילד | The Sponsor Child | 30 במרץ 2015 |
| 4 | שיעורי ערב | Evening School | 6 באפריל 2015 |
| 5 | כינים | Lice | 13 באפריל 2015 |
| 6 | צניחה חופשית | Freefall | 20 באפריל 2015 |
| 7 | המנהיגה | The Head | 27 באפריל 2015 |
| 8 | הבדיקה | The Test | 11 במא 2015 |
פרקים > עונה 4

| מספר הפרק | שם הפרק בעברית | שם הפרק באנגלית | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | עבר/הווה | Present/past | 21 באוגוסט 2017 |
| 2 | אתה מה שאתה אוכל | You Become What You Eat | 28 באוגוסט 2017 |
| 3 | הפשרה פתאומית | Thaw | 4 בספטמבר 2017 |
| 4 | חברים אמיתיים | Real Friends | 11 בספטמבר 2017 |
| 5 | את ואני | You and I | 18 בספטמבר 2017 |
| 6 | רחוב ילדות | Childhood Streets | 25 בספטמבר 2017 |
| 7 | משפחה | Family | 2 באוקטובר 2017 |
| 8 | הביתה | Home | 9 באוקטובר 2017 |
פרקים > עונה 5

| מספר הפרק | שם הפרק בעברית | שם הפרק באנגלית | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | פייק ניוז | Fake News | 1 ביוני 2020 |
| 2 | בית הבלגן | Hullabaloo House | 8 ביוני 2020 |
| 3 | הטיול | The Outing | 15 ביוני 2020 |
| 4 | מי מדבר אנגלית? | ?Do You Speak English | 22 ביוני 2020 |
| 5 | גל חום | Hot Flash | 29 ביוני 2020 |
| 6 | גבולות | Boundaries | 6 ביולי 2020 |
| 7 | האגם | The Lake | 13 ביולי 2020 |
| 8 | כאוס | Chaos | 20 ביולי 2020 |
ביקורת

הנריק פאלה מהפוליטיקן כתב שהסדרה "עובדת היטב עם מספר דמויות שבאמת נראות כמו אנשים".
עיבודים נוספים > ספין אוף

לסדרה נעשתה סדרת ספין אוף נוספת בת 4 פרקים בשם "יורדיס" (Hjørdis), העוקבת אחר ניסיונותיה של היורדיס לעלות הצגה העוסקת בבריונות בבית הספר. הסדרה עלתה לשידור בין מאי ליוני 2015.
עיבודים נוספים > רימייקים

במספר מדינות, ארצות הברית, הולנד וצרפת נעשו ניסיונות לעשות רימייק מחודש לסדרה בגרסאותיהן שלהן. אולם רוב הניסיונות לא צלחו ולא המשיכו מעבר לעונה אחת.
זכיות ומועמדויות

לאורך שנות שידורה של הסדרה, הסדרה הייתה מועמדת לפרסים רבים, אולם זכתה רק בשלושה, בקטגוריית הסדרה הטובה ביותר לשנת 2021 של Copenhagen TV Festival, השחקנית הטובה ביותר לשנת 2014 (מילה דנסן) של Zulu Awards והשחקנית המצטיינת ביותר בסדרת דרמה לשנת 2014 (מילה דנסן) של Monte-Carlo Television Festival (אנ').
ראו גם

הממשלה (סדרת טלוויזיה), סדרת פוליטיקה דנית
הערות שוליים

↑  Palle, Henrik (9 February 2012). "Palle om ny tv-serie: »Rita, du, har ramt mig nu«". (בדנית)
↑  Didriksen, Karina (2014-06-11). Hjørdis fra ”Rita” får sin egen TV-serie. BILLED-BLADET (בדנית)
↑  Erlendsson, Kirsten (2014-06-10). [Naive Hjørdis fra 'Rita' får sin egen tv-serie]. www.bt.dk (בדנית)
↑  Boesen, Steffen (10 December 2012). "Populær TV 2-serie bliver genindspillet i USA". (בדנית)
↑  Andreeva, Nellie (2013-07-26). "UPDATE: Pilot 'Rita' Gets A Pass At Bravo, Other Networks Interested".
↑  Petski, Denise (June 27, 2019). Lena Headey To Star In & Executive Produce Dramedy Pilot ‘Rita’ Based On Danish Series At Showtime.
↑  "Sam : la saison 2 en tournage dès le mois de mai". (בצרפתית)
↑  Copenhagen TV Festival. IMDb
↑  Zulu Awards. IMDb
↑  HBO’s ‘Game of Thrones,’ ‘Game Change’ Win Top Prizes at Monte Carlo TV Festival.
E-2 הוקאיי

נורת'רופ גראמן E-2 הוקאיי (אנגלית: Hawkeye) הוא מטוס דו-מנועי הנועד לשליטה ובקרה, לפיקוד ולהתראה מוקדמת. הוא פותח לפי דרישות הצי האמריקני, ונועד לתפעול מעל נושאות מטוסים.  הוא תוכנן ופותח במהלך שנות ה-50 המאוחרות ותחילת שנות ה-60 על ידי חברת גרומן עבור צי ארצות הברית כמחליף ל- E-1 מטוס התרעה קודם, בעל מנועי בוכנה.
את המטוס קל לזהות לפי הצלחת הגדולה שמותקנת על גבו.
פיתוח

בשנת 1956, הצי האמריקני יצא למכרז למטוס התרעה מוקדמת מוטס שבו ניתן יהיה לשלב את הנתונים שלו במערכת הנתונים הטקטיים של הצי, במרץ 1957 נבחר עיצוב של גראמן. לאחר מכן עוצב מחדש ל-E-2A Hawkeye, היה מטוס המוביל הראשון שתוכנן מהתחלה כמטוס שליטה ובקרה. מהנדסי התכנון בגראמן התמודדו עם אתגרים עצומים, כולל הדרישה שהמטוס יוכל לפעול מנושאות המטוסים הישנות, כלי שיט אלה נבנו במהלך מלחמת העולם השנייה והיו קטנים יותר ממובילים מודרניים, ושונו מאוחר יותר כדי לאפשר להם להפעיל מטוסי סילון. כתוצאה מכך, מגבלות שונות של גובה, משקל ואורך היו צריכים להילקח בחשבון בעיצוב ה-E-2A, וכתוצאה מכך כמה מאפייני טיפול שהיו פחות אידיאליים. עם זאת, ה-E-2A מעולם לא פעל מנושאות מטוסים אלו.
ביצועי המטוס שודרגו כאשר רוב השינויים בוצעו במכ"ם ובתקשורת הרדיו עקב התקדמות במעגלים משולבים אלקטרוניים ואלקטרוניקה אחרת. הגרסה העיקרית הרביעית של ההוקאי היא ה- E-2D. ה-E-2 היה המטוס הראשון שתוכנן במיוחד לתפקידו. גרסאות של ההוקיי הנמצאות בייצור רציף מאז 1960, מה שמקנה לו את טווח הייצור הארוך ביותר של מטוס מיועד לנושאות מטוסים.
בישראל

חיל האוויר רכש 4 מטוסי הוקאיי (E-2C) בשנת 1978 והעניק להם את השם העברי "דיה", כשמה של ציפור הטרף חדת-העין. המטוסים סופקו לישראל במהלך 1981.
במהלך מבצע שלום הגליל המטוסים הופעלו במבצע ערצב 19 לתקיפת מערך טילי הנ"מ הסורי בבקעת הלבנון. הצלחתו של המבצע נזקפת, בין השאר, ליכולת ההתראה והשליטה של חיל האוויר הישראלי שהסתמכה על הפעלתם של מטוסי הדיה.
המטוסים הפסיקו פעילותם בשנת 1994. שלושה מבין המטוסים שפעלו בחיל האוויר הישראלי, נמכרו לחיל הים של מקסיקו בשנת 2002, לאחר ששופצו על ידי התעשייה האווירית לישראל בשיתוף חברת למדה הנדסת מערכות. המטוס הרביעי נמצא במוזיאון חיל האוויר בחצרים.
חיל האוויר הישראלי היה הראשון לפתח יכולת תדלוק אווירי למטוסי ההוקאיי.
מפעילות

ארצות הברית ארצות הברית; חיל הים האמריקני (144)
יפן יפן (13)
ישראל ישראל (4 - בעבר)
טאיוואן טאיוואן (6)
מצרים מצרים (5)
סינגפור סינגפור (4)
מקסיקו מקסיקו (3)
צרפת צרפת
הערות שוליים

1 2  גראמן E-2C הוקאיי (דיה), באתר חיל האוויר.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007530341805171  LCCN: sh2002000635 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלי טיס צבאיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
E-2A של יפן
ביקור לוי אשכול באפריקה (1966)

ביקורו של לוי אשכול באנטבה בירת אוגנדה - משמאל אידי אמין.
אשכול עם מנהיג הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו לאונרד מולמבה.
אשכול עם נשיא קניה ג'ומו קניאטה.
ראש הממשלה לוי אשכול מסייר על המזח בנמל מונרוביה לצד הנשיא טבמן, 3 ביוני 1966
לוי אשכול מלווה את אנטואנט טבמן, רעיית נשיא ליבריה, לארוחת ערב חגיגית שנערכה לכבודו  במלון "דוקור פאלאס" שבמונרוביה, 4 ביוני 1963
בשנת 1966 ביקר ראש ממשלת ישראל דאז לוי אשכול באפריקה והיה בכך ראש הממשלה הישראלי הראשון שביקר באפריקה. במהלך הביקור, שנערך בין מאי ליוני 1966 ביקרו ראש הממשלה לוי אשכול ורעייתו מרים אשכול בסנגל, חוף השנהב, ליבריה, קונגו, מדגסקר, אוגנדה וקניה. המדינות נקבעו על פי חשיבותן היחסית ומידת ידידותן עם ישראל. ערב הביקור דחתה ישראל הזמנות של מדינות נוספות.
לאחר ביקורו של לוי אשכול, לא ביקר ראש ממשלה ישראלי באפריקה עד לשנת 1986, אז ביקר באפריקה ראש הממשלה דאז שמעון פרס.
רקע

במהלך עשור השנים שקדמו לביקור, 1956-1966, היחסים עם מדינות אפריקה תפסו חלק חשוב ממדיניות החוץ של ישראל. ישראל עסקה בהרחבת קשריה של ישראל עם מדינות אפריקה השונות, במטרה למנוע בידוד מדיני סביב ישראל, מהלך שקידמו מדינות ערב, ולשם כך הן עשו מאמצים להידוק קשריהן עם מדינות אפריקה השונות. בנוסף לכך, כחלק ממדיניות החוץ של מדינת ישראל, היא ניסתה לסכל את שאיפותיו של נאצר, שליט מצרים, בדבר הפיכת מצרים למדינה מובילה באפריקה, ואף רתימת מדינות אפריקה למאבק נגד ישראל. חשיבות נוספת הייתה למדינות אפריקה, מפאת מספרן הגדול והשפעתן על ההצבעות באו"ם. ישראל אף קיוותה לנצל את קרבתה של אפריקה למטרות כלכליות, וייצוא סחורות ושירותים ישראליים. על שיקוליה של ישראל ביחסיה עם מדינות אפריקה נוסף ממד אידאולוגי, כחלק מהזדהותה של ישראל עם שאיפת עמי אפריקה לעצמאות ופיתוח.
ניסיונותיה של ישראל הצליחו לרוב. בין יתרונותיה היו אי תפיסתה כמדינה בעלת שאיפות קולוניאליסטיות, לצד תפיסתה כמדינה בעלת ניסיון רב בפיתוח והפרחת השממה, ניסיון שהיה חיוני למדינות אפריקה, שרובן היו צעירות וקיבלו עצמאות זה לא מכבר, לאחר שנים של שלטון קולוניאליסטי.
ישראל סייעה למדינות אפריקה בין היתר בנושאי פיתוח חקלאי והתיישבות, תשתיות, בריאות, שירותים, חינוך, ביטחון ועוד. הגופים שסייעו למדינות אפריקה היו בחלקם גופים רשמיים של מדינת ישראל, חלקם ממוסדות ההסתדרות וחלקם בידי משקיעים ישראלים עם ערבויות ממשלתיות. ישראל סייעה למדינות אפריקה באימונים צבאיים ובאספקת נשק לכמה מדינות.
בחודשים יוני-יולי 1960, עדות לקשר ההדוק עם מדינות אפריקה ביקר שר האוצר דאז, לוי אשכול בקונגו, חוף השנהב, סנגל, גאנה, ניגריה וליבריה, כחלק מביקורי גומלין בין שתי המדינות.
מטרות הביקור

הביקור, ראשון מסוגו, תוכנן לינואר 1965, אולם הקרע עם דוד בן-גוריון אילץ את אשכול לדחות את הביקור, ולבסוף הוא התקיים בחודשים מאי-יוני 1966, בשבע מדינות שונות: סנגל, חוף השנהב, ליבריה, קונגו, מדגסקר, אוגנדה וקניה. הביקור ארך כשבועיים.
בביקורו לוי אשכול הציב ארבע מטרות שונות: הידוק המגע האישי עם מנהיגי אפריקה; הפרכת התעמולה המצרית כי מדינת ישראל היא גרורה של תנועות הקולוניאליזם והאימפריאליזם, שיחס האפריקנים אליהן היה שלילי; גיוס תמיכת מדינות אפריקה במשא ומתן ישיר לשלום בין מדינת ישראל למדינות ערב; לפעול למען פירוק נשק הדדי של כל מדינות המזרח התיכון, בניגוד לתעמולה הסובייטית והמצרית שעסקה בעיקר בנושא הנשק הגרעיני הישראלי.
מהלך הביקור

ב-1 ביוני נחת מטוס סטרטוקרוזר (שכינויו "מצדה") ועמו פמליית ראש הממשלה לוי אשכול, בחוף השנהב. ראש הממשלה ופמלייתו זכו לקבלת פנים של 150,000 אזרחי המדינה. בנאומו בפני הפרלמנט באביג'אן, אמר אשכול:
”כמו המדינות החדשות של אפריקה כך גם אנו נמצאים בתהליך יצירת חברה לאומית מגובשת על יסודות של עבר וייעוד משותפים.”
במהלך ביקורו בחוף השנהב הצהיר אשכול כי ישראל מחויבת למאבק בגזענות והקולוניאליזם; שיבח את אישיותו של נשיא חוף השנהב, פליקס הופואה-בואני, שהוביל את מדינתו להתפתחות כלכלית תוך שיתוף פעולה עם מעצמות מהעולם המערבי.
לאחר מכן ביקר בסנגל, ליבריה, קונגו, מדגסקר, אוגנדה וקניה. במהלך ביקוריו במדינות השונות נשא אשכול נאום זהה בפני הפרלמנטים של המדינות. כמו כן במהלך ביקוריו הזכיר את דבריו של חוזה המדינה, בנימין זאב הרצל, משנת 1898:
”קיימת עוד שאלה המתבקשת מאסונן של האומות אשר נשארה עד היום הזה ללא פתרון, שאת הטרגדיה העצומה שלהן רק יהודי יכול להבין. זוהי השאלה האפריקנית. נזכור נא את המעשים האיומים של סחר העבדים, של בני אדם אשר רק בשל היותם שחורים נחטפו כבקר, נלקחו שבי ונמכרו... אינני מתבייש לאמור, אם כי ייתכן ואשים את עצמי ללעג באמרי כך, כי לאחר שאראה בגאולת ישראל עמי, אשאף לסייע לגאולת האפריקנים.”
לאחר הביקור

הביקור במדינות אפריקה השונות היה ביקור מוצלח, על אף הרשמים השליליים שקיבלו אשכול ופמלייתו, בנושא הפערים בחברה האפריקנית. בנוסף דבר הביקורים בקונגו ואוגנדה היו בספק באשר לקיומם, מאחר שזמן קצר טרם הביקורים נערכו במדינות הללו הפיכות צבאיות, אולם הביקורים התקיימו כסדרם, כדי לא לפגוע ביחסים עם מדינות אלו.
באוזני השרים אמר אשכול לאחר ביקורו על מדינות אפריקה:
”כאשר אני שואל את עצמי מניין נובעים היחסים הידידותיים אתנו באפריקה, אני מוצא לזה כמה נימוקים. מה ששמענו לא פעם באפריקה: no Strings attached, אין להם פחד מפנינו, אולי הם מקבלים את העובדה של סבל משותף”.
בשנת 1967, לאחר מלחמת ששת הימים הצביעו רוב מדינות אפריקה נגד הצעת החלטה אנטי-ישראלית באו"ם.
ראו גם

יחסי אפריקה–ישראל
יחסי ישראל–סנגל
יחסי חוף השנהב–ישראל
יחסי אוגנדה–ישראל
יחסי ישראל–קניה
הערות שוליים

↑  חוזרים לאפריקה, לשכת העיתונות הממשלתית
1 2  חמישים שנה לביקורו של ראש הממשלה לוי אשכול באפריקה, 23 ביוני 2016
| לוי אשכול |
| --- | --- | --- |
| אירועים מרכזיים בעת כהונתו כראש ממשלה | הממשלה ה-11: ביטול הממשל הצבאי על ערביי ישראל (1964) • קבורת זאב ז'בוטינסקי בישראל (1964) • חנוכת מוביל המים הארצי (1964) • ביקור האפיפיור פאולוס השישי בישראל (1964) • הסכם הסחר בין ישראל והשוק האירופאי המשותף (1964) הממשלה ה-12: מזכר ההבנה בין ישראל וארצות הברית (1965) • פרשת בן ברכה (1965) • הבחירות לכנסת השישית  הממשלה ה-13: מיתון 1966 בישראל • ביקור קונרד אדנאואר בישראל (1966) • ביקור לוי אשכול באפריקה (1966) • תקופת ההמתנה ומלחמת ששת הימים (1967) • הקמת מפלגת העבודה הישראלית (1968) • הוועידה הכלכלית היהודית העולמית (1968) |  |
| כללי | ביקורי לוי אשכול בארצות הברית • אזרחים תומכי אשכול • הנאום המגומגם • כל בדיחות אשכול • הלוויית לוי אשכול |  |
| הנצחת לוי אשכול | יד לוי אשכול ובית לוי אשכול • פרס היצירה לסופרים עבריים • חבל אשכול • מועצה אזורית אשכול • גן לאומי אשכול • מאגר אשכול • מגדל אשכול • שדרות לוי אשכול |  |
| משפחתו | בנות זוג: רבקה מהרשק (1927–1922) • אלישבע קפלן (1959–1930) • מרים אשכול (1969–1964)  נועה אשכול (בתו) • תמה שוחט (בתו) • עפרה נבו (בתו) • אליעזר רפאלי (חתנו) • אברהם שוחט (חתנו) • ברוך נבו (חתנו) • שיזף רפאלי (נכדו) • אשכול נבו (נכדו) |  |
אורגה — תחום האהבה

| --- | --- |

 בימוי:  ניקיטה מיכאלקוב 
 הופק בידי:  מישל סיידו 
 תסריט:  רוסתם איברהגימבקוב, ניקיטה מיכאלקוב 
 עריכה:  ז'ואל אש 
 שחקנים ראשיים:  Bayaertu Badema ולדימיר גוסטיוחין Larisa Kuznetsova ניקיטה מיכאלקוב 
 מוזיקה:  אדוארד ארטמייב 
 צילום:  וילן קליוטה 
 מדינה:  ברית המועצות, צרפת 
 חברה מפיצה:  מירמקס, RUSCICO 
 הקרנת בכורה:  12 בדצמבר 1991 
 משך הקרנה:  120 דק' 
 שפת הסרט:  רוסית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 מקום התרחשות:  מונגוליה הפנימית 
 פרסים:  פרס אריה הזהב  פרס האקדמיה האירופית לקולנוע לסרט הטוב ביותר (מישל סיידו, ניקיטה מיכאלקוב) 
 דף הסרט ב־IMDb
 
אורגה — תחום האהבה (ברוסית: Урга — территория любви) הוא סרט סובייטי-צרפתי משנת 1991 בבימויו של ניקיטה מיכאלקוב.
הסרט זכה בפרס אריה הזהב בפסטיבל הסרטים של ונציה ב-1991.
תקציר העלילה

אורגה, פלצור המשמש ללכידת כבשים, הוא סמל האהבה והפוריות במונגוליה. מעשה ברועה מקומי שרעייתו הסינית מסרבת לשכב עימו ללא קונדום, והוא נאלץ לצאת העירה. במקביל מגיע לאוהלו נהג משאית רוסי ושני הגברים עורכים התוודעות ראשונית זה עם תרבותו של זה - הרועה עם המודרניזם היחסי של הרוסי והנהג עם סגנון החיים השבטי, שכמו נלקח מעידנו של ג'ינגיס חאן.
הערות שוליים

↑  Roger Ebert, Close To Eden movie review & film summary (1992) | Roger Ebert, https://www.rogerebert.com/ (באנגלית)
חום יולי אוגוסט

חום יולי אוגוסט הוא אלבום אולפן כפול, ה-17 במספר, של הזמר שלמה ארצי, שיצא בשנת 1988 בהפקתו של לואי להב ובעיבודו של עדי רנרט.
הפקה

ארצי כתב והלחין את כל השירים באלבום. אלבום זה מתאפיין בעיסוק רב בפוליטיקה לצד נושאים משפחתיים מאוד. המשפחתיות של האלבום התבטאה, בנוסף למילות השירים, גם בעיצוב שלו: על העטיפה נראה לוח עם תמונות של ילדיו של ארצי, ולשרוול הפנימי צורף גיליון עם מילות השירים, שכלל תמונה משותפת של כל צוות האלבום ובני משפחותיהם. כל המצולמים זוהו בשם. השירים המשפחתיים כוללים שיר המוקדש לבן ("ארץ חדשה") ושיר המוקדש לשירי ("טלפני, טלפני"). "בגרמניה לפני המלחמה" עוסק בחוויותיו של ארצי כבן דור שני לשואה, ופונה ישירות לאמו, בעוד "רומניה" פונה ישירות לאביו, המוזכר גם בשיר "ארץ חדשה". יחד, שירים אלו יוצרים שרטוט משפחתי-ביוגרפי המתאר שלושה דורות בסקיצות ליריות ומוזיקליות שונות. בקליפ שליווה את יציאת השיר "תחת שמי ים התיכון", צולם ארצי מבצע את השיר עם בנו בן. כמו בכל אלבומיו, חלק מהשירים גם עוסקים ביחסי הזוגיות שלו. אשתו דאז, מילכה, גם מופיעה בתמונות העטיפה, ונרמזת בשירים "ארץ חדשה" ו"טלפני, טלפני", לצד "אני כבר מצטער" הפונה אליה.
לצד העיסוק בנושא המשפחתי, עסק ארצי בפוליטיקה ובמציאות הישראלית באופן משמעותי באלבום זה. הטשטוש בין האישי לפוליטי מופיע בעיקר בשירים "ארץ חדשה" ו"תחת שמי ים התיכון", בעוד השיר "חום יולי אוגוסט" מתאר הווי של לוחמים ישראלים במלחמת ההתשה, כתגובה מאוחרת למלחמת לבנון הראשונה, ו"עבד הממהר" נכתב בעקבות קריאת "הזמן הצהוב" מאת דויד גרוסמן, ומהווה אחד משירי המחאה הישירים היחידים של ארצי, עם הפזמון החוזר: "צריך לומר את זה, צריך לשיר את זה בצער: עוד לא למדנו כלום, כך התברר".
האלבום הכפול נחשב לסיכון מסחרי בזמן צאתו, אבל עושר השירים שבו לא מנע ממנו הצלחה והוא הניב להיטים רבים, ביניהם שיר הנושא, "נבראתי לך", "תחת שמי ים התיכון", "ארץ חדשה" ו"טלפני, טלפני".
השיר "באיזשהו מקום" הוא וריאציה על שיר מאת המשורר רון אדלר, והשיר מוקדש לו.
בשנת 2005 חידשה להקת סינרגיה את שיר הנושא של האלבום.
רשימת רצועות

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי שלמה ארצי.
| חום יולי אוגוסט — תקליטור ראשון> מס' | חום יולי אוגוסט — תקליטור ראשון> שם | חום יולי אוגוסט — תקליטור ראשון> משך | חום יולי אוגוסט — תקליטור ראשון>  | חום יולי אוגוסט — תקליטור ראשון>  | חום יולי אוגוסט — תקליטור ראשון>  | חום יולי אוגוסט — תקליטור ראשון>  | חום יולי אוגוסט — תקליטור ראשון>  | חום יולי אוגוסט — תקליטור ראשון>  | חום יולי אוגוסט — תקליטור ראשון>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ארץ חדשה  | 6:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | טלפני, טלפני  | 5:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | עבד הממהר  | 5:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | חום יולי אוגוסט (במקור נקרא "הפלוגה")   | 5:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | באיזשהו מקום  | 4:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | לב שבור לרסיסים  | 5:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | היית איתי הרי  | 3:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| חום יולי אוגוסט — תקליטור שני> מס' | חום יולי אוגוסט — תקליטור שני> שם | חום יולי אוגוסט — תקליטור שני> משך | חום יולי אוגוסט — תקליטור שני>  | חום יולי אוגוסט — תקליטור שני>  | חום יולי אוגוסט — תקליטור שני>  | חום יולי אוגוסט — תקליטור שני>  | חום יולי אוגוסט — תקליטור שני>  | חום יולי אוגוסט — תקליטור שני>  | חום יולי אוגוסט — תקליטור שני>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בגרמניה לפני המלחמה  | 4:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | אני כבר מצטער  | 4:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | רומניה  | 6:47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | נבראתי לך  | 5:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | תחת שמי ים התיכון  | 5:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ימים כאלה  | 5:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | או שזה הזמן  | 5:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | כמו חצר גדולה  | 5:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 79:38 |  |  |  |  |  |  |  |
משתתפים באלבום

הפקה מוזיקלית: לואי להב.
עיבודים: עדי רנרט.
ניהול הפקה: נרקיס זמר טוב.
משתתפים באלבום > נגנים

הלהקה:
תופים וכלי הקשה: מאיר ישראל.
פסנתר וסינטיסייזרים: עדי רנרט.
גיטרה אקוסטית: דני רובס.
גיטרה בס: מיכה מיכאלי.
גיטרה חשמלית מובילה: עמוס הדני.
משתתפים נוספים:
גיטרה חשמלית: שמואל בודגוב.
סקסופון: אמיר גבירצמן.
קולות רקע: מזי כהן, עודד פרח, הלהקה.
משתתפים באלבום > קרדיטים

הוקלט באולפני טריטון, נובמבר 1987 - מרץ 1988.
טכנאי הקלטה: דוד רוזנטל.
טכנאי מיקס: יעקב מורנו.
עוזר טכנאי: עודד פרח.
יחסי ציבור: "פוש" מיכל רצה-בי.
ניהול אישי: מנחם אשר.
עיצוב עטיפות תקליטי שדרים: דגנית פלד.
צילום שער העטיפה, אמצע ודף מילים: ורדי כהנא.
עיצוב עטיפה: יהודה דרי.
עריכה דיגיטלית: בן ברנפלד.
חיתוך: אולפני אבי רוד, אנגליה (Abbey Road Studios).
ייעוץ לשוני: ציפורה שפירא.
חזרות: אולפני "בטי-בם".
חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  6 בנובמבר 2023
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ב בחשוון תשפ"ד
 גוף מחוקק:  הכנסת העשרים וחמש
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 3105 מ-7 בנובמבר 2023, עמ' 64
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד הביטחון
 מספר תיקונים:  0
 נוסח מלא:  חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה, התשפ״ד–2023
 
חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה, התשפ"ד–2023 אושר בכנסת ה-25 ב-6 בנובמבר 2023, כמענה לחטיפתם של אזרחים וחיילים מישראל לרצועת עזה במתקפת הפתע על ישראל.
היסטוריה חקיקתית

על הצעת החוק חתומים עשרות חברי הכנסת, ממרבית הסיעות. דברי ההסבר להצעת החוק מציינים: "על פי חוק, ניתנים תגמולים והטבות שונות לבני
משפחה של מי שמתו בפגיעת איבה ולבני משפחה של חיילי צבא הגנה לישראל ואנשי כוחות הביטחון שנספו בשירותם, וכן למי שנגרמה להם נכות בנסיבות אלה. ואולם, ההסדרה לגבי נעדרים וחטופים חסרה בעניין זה". הצעת החוק באה להשלים את החסר.
החוק אושר ב-6 בנובמבר 2023. במסגרת החוק תוקנו בתיקון עקיף חוקים רלוונטיים אחדים.