stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דיזנגוף 99
הערות שוליים

↑  הבמה, מארז חגיגי ל"דיזנגוף 99", האחרון של האחים כהן, "נקודת זבריצקי" ועוד 7 כותרים חדשים
↑  פעם לאהוב: ריאיון עם אבי נשר, אלון הדר, מעריב, 2010
זיתן

| --- | --- |
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: שדות דן
גובה ממוצע: ‎40 מטר
תאריך ייסוד: 1950
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
מוצא המייסדים: זליתן, לוב; מרוקו
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,177 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 1,157 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) זיתן(למפת גוש דן רגילה) זיתן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום זיתן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום זיתן31°58′32″N 34°53′26″E﻿ / ﻿31.9756126464499°N 34.8905390342779°E﻿ / 31.9756126464499; 34.8905390342779  heמפת היישובים של מועצה אזורית שדות דן באדום - זיתן בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

בית הכנסת בושאייף
זיתן הוא מושב של תנועת המושבים במחוז המרכז בישראל ליד נמל התעופה בן-גוריון השייך למועצה אזורית שדות דן. זיתן הוא היישוב המזרחי ביותר במועצה. המושב נמצא דרומית מזרחית למושבים יגל ואחיעזר, צפונית מזרחית למסילת הרכבת תל אביב לוד, צפונית לעיר לוד ומערבית למחלף לוד.
מקור השם

השם הוא סמלי ולו מספר משמעויות:
דומה לשם היישוב זליתן בלוב ממנו עלו רוב מייסדי היישוב.
נגזר מהמילה זית, בעבר היו באזור עצי זית רבים.
זיתן מובא במקרא כשם פרטי לאחד מבני שבט בנימין, שהתנחל בסביבה זו, מזרחה בהרים: ”ובני ידיעאל בלהן יעיש ובנימין ואהוד וכנענה וזיתן ותרשיש ואחישחר” (דברי הימים א', ז', י')
היסטוריה

המושב נוסד ביום כ' בסיוון תש"י, 5 ביוני 1950 על ידי עולים מלוב, בעיקר, יוצאי עיירה בשם זליתן (אנ'), ומיהדות מרוקו. המושב הוקם ל-73 משפחות שכל אחת קיבלה 23 דונם. המתיישבים הגיעו לנקודה ב-1 ביולי 1950 והתגוררו תחילה באוהלים. בתחילה גידלו עופות וכבשים אך זה לא צלח והוקמו רפתות. בשנת 1954 הורחקו מהמושב שני מתיישבים שלא עבדו את המשקים שלהם. בשנת 1962, בהתאם למדיניות משרד החקלאות להרחיק את הרפתות לפריפריה, חוסלו הרפתות במושב. לאור פיתוח מקומות העבודה באזור, עברו רוב התושבים בסוף שנות ה-60 לעבודות חוץ והשכירו את משקיהם. בין השאר גודלו במשקים המושכרים בוטנים. חלק מהמשקים הוזנחו.
בתחילת 1955 הושלם הכביש למושב. עד שנת 1969 טרם הותקנה מערכת ביוב במושב ולבתים אפילו לא היו בורות ספיגה.
במקום פעל בעבר בית ספר יסודי, אך כיום ילדי גיל בית הספר היסודי נוסעים לבית ספר אזורי במושב ניר צבי (לחינוך ממלכתי) ובית ספר במושב חמד (לחינוך ממלכתי-דתי). בוגריו לומדים בערים לוד, שוהם ויהוד.
חלק מתושבי המושב משכירים מחסנים בשטחים ששימשו אותם בעבר לחקלאות. בשנים האחרונות הופשרו קרקעות נוספות בתוכנית ההרחבה, והמושב קולט משפחות נוספות.
גאוגרפיה

זיתן נמצא כ-45 מטרים מעל גובה פני הים. בשכנות לזיתן נמצאים המושבים אחיעזר ויגל.
בית הכנסת בושאייף

תושבי המושב מסורתיים ודתיים. במקום הוקם ב-1978 בית כנסת על שם בושאייף, צדקת יהודיה מהעיר זליתן שבלוב. בבית הכנסת מתקיימות תפילות בכל ימות השבוע. לימים הוקם במקומו בית כנסת גדול ומפואר במיוחד, המהווה העתק מדויק של בית הכנסת בזליתן שבלוב. בית הכנסת נחשב לאחד ממוסדות הליבה של יהדות טריפולי, ובמקום נערכות הילולות המוניות בחג סוכות ובל"ג בעומר. בשנת 2023 פורסמה כתבה בערוץ כאן 11 שסקרה את ההילולה ואת האמונות והמסורות סביבה, כמו גם את הקשר של יהודי טריפולי לצדקת בושאייף.
מלבד החגיגה הדתית-מיסטית במקום מתקיים יריד מזון הכולל דוכנים צבעוניים, ואוכל מהמטבח הצפון אפריקאי.
ניהול היישוב

היישוב מנוהל על ידי שתי ועדות:
הוועד המנהל של האגודה החקלאית (נבחר בבחירות בעלי המשקים)
הוועד המוניציפלי הכפוף למועצה האזורית (נבחר בבחירות כלל התושבים)
אישים

האישים הבאים קשורים למושב זיתן:
הרב צוריאל שקד - היה זקן חכמי טריפולי, לוב, מורה ומחנך, מנהיג ציוני של קהילת יהודי לוב. בלוב התגורר בעיירה זליתן ושימש בה כרב בבית הכנסת בושאייף. לאחר עלייתו ארצה לימד בין היתר גם בבית הספר בזיתן.
רוני חפר - סופר ילדים ומאייר ישראלי. מתגורר במושב זיתן.
תמיר מורג - עיתונאי ישראלי. מתגורר במושב זיתן.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  שמות עבריים ליישובים החדשים, חרות, 17 ביולי 1950
↑  צבי רותם, מכפרים נטושים להתישבות מתוכננת, דבר, 8 באוגוסט 1950
↑  הורחקו שני מתישבים שלא עבדו משקיהם, על המשמר, 15 בנובמבר 1954
↑  בחזרה לחקלאות קולוניאלית, דבר, 11 בספטמבר 1970; בחזרה לחקלאות קולוניאלית -המשך, דבר, 11 בספטמבר 1970
↑  ארנון מגן, זיתן מימין, אחיסמך משמאל, דבר, 24 ביולי 1981
↑  כבישים חדשים לישובים באזור לוד רמלה, הצופה, 1 במאי 1955
↑  ליקויים רבים במועצה האזורית עמק לוד, דבר, 12 ביוני 1970
↑  כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי (2023-05-19), זאת המסיבה: הילולת הבושאייף של יוצאי לוב, נבדק ב-2025-02-16
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590409605171
מכון ירושלים

ערך זה עוסק במכון מחקר תורני והוצאה לאור. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  ירושלים 
 מייסדים:  יוסף בוקסבוים 
 תקופת הפעילות:  1968–הווה (כ־57 שנים) 
 www.machonyerushalayim.com
 
מכון ירושלים הוא מכון מחקר תורני, ההדרה והוצאה לאור, העוסק בספרות תורנית מגוונת, מתקופת הראשונים ועד תקופת האחרונים.
מלבד ספרים רבים, מפרסם המכון גם ירחון בשם "מוריה". המכון מעסיק חוקרים ועורכים רבים, בכמה שלוחות ברחבי ישראל. בנשיאות המכון עומדים רבנים מפורסמים, המייעצים לאנשי המכון בתחומים שונים. בשנת תשל"ז זכה המכון בפרס הרב קוק לספרות תורנית.
המכון ופעולותיו > כתב העת "מוריה"

בשנת ה'תש"ם (1980) החל המכון להוציא לאור את כתב העת התורני "מוריה" שיצא עד אז באופן עצמאי. כתב העת כולל מספר מדורים, בהם מדור "גנוזות", המכיל כתבי יד של ראשונים ואחרונים שלא פורסמו מעולם, מדור "זיכרון לראשונים" המהדיר תשובות ופירושים מאת הראשונים, מדור "זיכרון לאחרונים" בו מובאים תשובות ופירושים מחכמי האחרונים ומדורים נוספים.
המכון ופעולותיו > אוצר מפרשי התלמוד

כאמור, אחד ממפעלי המכון הוא אוצר מפרשי התלמוד בו נאספו פירושים וביאורים מאלפי ספרים ונערכו על פי סדר הגמרא, רש"י והתוספות. עד לשנת ה'תשע"ח יצאו לאור תשעה עשר כרכים. הכוללים את המסכתות חלה (הלקט נערך על המשנה עם פירושי הרמב"ם והר"ש), פסחים (רק פרק עשירי), מסכת סוכה, מסכת גיטין, מסכת קידושין (עד דף נח), מסכת בבא קמא (עד פרק שביעי), מסכת בבא מציעא (עד פרק ששי) ומסכת מכות.
המכון ופעולותיו > אוצר מפרשי התורה

לאור הצלחת הפרויקט אוצר מפרשי התלמוד בשנת 2016 החלו בפרויקט דומה סביב פירוש התנ"ך. עד כה (2022) יצאו בסדרה בראשית (2 חלקים), שמות (2 חלקים), במדבר (2 חלקים), אוצר מפרשי המגילה על מגילת אסתר.
קותי סבג

| --- | --- |

קותי סבג, 2013
 לידה:  21 ביולי 1982 (בן 42) בית שמש, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 בת זוג:  מגי אזרזר
יקותיאל אדם ישראל "קותי" סבג (נולד ב-21 ביולי 1982) הוא מנחה טלוויזיה, שדרן רדיו, שחקן ומרצה ישראלי. זוכה העונה הרביעית של תוכנית המציאות "האח הגדול".
ביוגרפיה

סבג נולד בבית שמש כבן בכור לשמעון יליד מרוקו, ומזל ילידת ישראל. לסבג אח ושתי אחיות. הוא נקרא על שם האלוף יקותיאל אדם, שנהרג במלחמת לבנון הראשונה. סבג למד בבית הספר על-שם לוי אשכול ובתיכון אמי"ת ע"ש פירסט בבית שמש, אולם לא סיים את לימודיו. בשנת 2001 התגייס לחיל האוויר ושירת כעובד רס"ר במוזיאון חיל האוויר בחצרים.
ביוני 2019 נישא לשחקנית מגי אזרזר. בחודש מרץ 2022 הפכו להורים לזוג תאומות.
קריירה > טלוויזיה

ב-1 בינואר 2012 החל להשתתף בעונה הרביעית של תוכנית המציאות "האח הגדול", וב-2 באפריל הוכרז כזוכה של העונה הרביעית והוענק לו פרס על סך מיליון שקלים.
ב-2012, רגע לאחר זכייתו בתוכנית המציאות "האח הגדול" החל להנחות תוכנית יומית של שעתיים בשידור חי בערוץ 24, "קותי בחדר האחות", במסגרתה הוא אירח אמנים, פוליטיקאים, אנשי ספורט ושוחח עם מאזינים על נושאים שונים. תוכנית הבכורה זכתה לרייטינג הגבוה ביותר לתוכניות ששודרו בשעה זו של היום. התוכנית שודרה כחצי שנה וזכתה להצלחה.
במאי 2013 הגיש את פרק פתיחת העונה החמישית של "האח הגדול" עבור "חדשות הבידור" בערוץ HOT בידור ישראלי.
החל ממאי 2013 ולמשך כשנתיים השתתף סבג מדי בוקר כפאנליסט קבוע בתוכנית "מה אתם אומרים?" לצד חיים אתגר וזוהר ישראל, שמשודרת במסגרת שידורי קשת בערוץ 2. התוכנית ליוותה את תוכנית המציאות "האח הגדול" (בזמן שידורה) ועוסקת בנושאי אקטואליה.
במהלך החודשים יוני-יולי 2013 השתתף בעונה השנייה של התוכנית "מה ש'תה שומע" בערוץ 24, בהנחיית אסי עזר.
בחודשים אפריל-מאי 2014 הנחה סבג את התוכנית "ישראל בוחרת" יחד עם אמירה בוזגלו בערוץ 24.
במהלך החודשים מאי-יוני 2014 הנחה תוכנית יומית "24 עד הבית" במסגרת לוח שידורי הקיץ של ערוץ 24.
בשנת 2014 - במהלך העונה השישית של ״האח הגדול״, שימש סבג כפרשן בערוץ 26, אפיק הלייב של התוכנית.
ב-2014 השתתף בעונה הראשונה של תוכנית הדוקו-ריאליטי "היחידה", ששודרה ב-HOT.
במאי 2014 הנחה סבג יחד עם אמירה בוזגלו את המשדר המרכזי ביום העצמאות בערוץ 24.
מדצמבר 2014 עד פברואר 2015, הנחה סבג יחד עם אורנה דץ את התוכנית "אורנה וקותי עושים שבת" בערוץ 24, ובמקביל השתתף בתוכנית הפאנל "מה אתם שומעים?" ששודרה אף היא בערוץ 24, יחד עם חיים אתגר וסיוון קליין.
בחודשים יולי-אוגוסט 2015 השתתף כפאנליסט בתוכנית "הדצים", שהנחתה אורנה ומשה דץ בערוץ 24.
ב-2019 שימש, עם מגי אזרזר, פרזנטור לשכונה השיתופית "בצוותא" שהוקמה בחריש.
באוקטובר 2019 עלתה לאוויר הסדרה "יס מן", בהשתתפות סבג, המשודרת ב-yes.
במרץ 2020 הנחה סבג את פרק 2 של הלייט נייט "קיבלתי תוכנית אירוח", בערוץ 24.
מתחילת אפריל 2020 מנחה סבג עם אורנה דץ את התוכנית "ביחד אתכם" בערוץ 24.
בדצמבר 2022 החל להשתתף באופן קבוע בתוכנית הסאטירית "מה שתגידו" של כאן 11.
בתחילת יולי 2024 הצטרף לערוץ החדשות I24NEWS, לתוכנית פאנל אקטואלית ומדינית.
קריירה > קריירת משחק

בשנת 2013 שיחק סבג בסדרת הטלוויזיה שיצר מיקי גבע "מלבי אקספרס" בתפקיד פטרושקה. הסדרה צולמה בברזיל ושודרה בערוץ 10.
בשנת 2015 שיחק סבג בסרט "צעיר טוב", סרטו הקצר של איתי מורג על פי תסריט של אלחנן לזרוס. הסרט עלה לגמר בתחרות הבינלאומית של פסטיבל סרטי הסטודנטים.
בפברואר 2021 עלתה לאוויר ב-yes הסדרה "למה מי מת", קומדיה רומנטית, שבה סבג מגלם את שיקי (מושיקו בן שמעון).
קריירה > הגשה ברדיו

מינואר 2017 עד פברואר 2019 סבג הגיש יחד עם טהוניה רובל תוכנית שבועית ברדיו ירושלים הנקראת "טהוניה וקותי לא עושים חשבון".
החל ממרץ 2019 מגיש סבג לצד מאיה בצלאל תוכנית בוקר יומית "מעירים את המדינה" ברדיו לב המדינה.
מיוני 2024, החל לשדר עם מאיה בצלאל, תוכנית בוקר יומית בכאן גימל .
קריירה > הרצאות

בשנת 2015 סבג הרצה בבית הספר המעשי למדיה MAKE, מבית קשת. כמו כן, סבג מרצה ומנחה בארגונים, ועדי עובדים, חברות ומוסדות.
הערות שוליים

↑  מזל טוב: מגי אזרזר וקותי סבג הורים לתאומות!, באתר וואלה, 17 במרץ 2022
↑  דני בר-און, קותי סבג הוא המנצח בגמר האח הגדול 4, באתר הארץ, 2 באפריל 2012
↑  יוסי עין-דור, תנו לנו סינדרלות, באתר בית אבי חי, ‏11 באפריל 2012
↑  איילת רוזן, ‏״אנחנו אוהבים אנשים שחיים בעולם משלהם, אנשים שאת אומרת לעצמך שאין מצב שהם אמיתיים״, באתר ‏מאקו‏, 24 בפברואר 2015
↑  רז גלבוע, ‏חוזר למסך: קותי סבג מצטרף לערוץ 24, באתר ‏מאקו‏, 1 במאי 2012
↑  מורן שריר, ברוך הבא לחיים האמיתיים, באתר הארץ, 30 במאי 2012
↑  רועי ברק, ‏רייטינג: 2.1% לתוכנית החדשה של קותי סבג בערוץ 24, באתר גלובס, 15 במאי 2012
↑  אסף שלונסקי, מה אתם אומרים, מה עשינו לפני קותי?, באתר ישראל היום, ‏11 בספטמבר 2014
↑  ספי קצב, ‏מתביית: קותי סבג בא לבקר אתכם, באתר ‏מאקו‏, 6 בינואר 2014
↑  יפעת הללי אברהם, ‏חייל של תהילה: קותי סבג עולה על מדים, באתר ‏מאקו‏, 11 בנובמבר 2013
↑  מגי אזרזר וקותי סבג יככבו בקמפיין זוגי ראשון לפרויקט צוותא בחריש, מנהלי שיווק מצייצים, 31 ינואר 2019
↑    עינב שיף, אובד במשרה מלאה, באתר "ידיעות אחרונות", 31 באוקטובר 2019
↑  מה שתגידו, באתר כאן 11
↑  גיל משעלי, ‏חוזר לפרונט: התפקיד הטלוויזיוני של אורן חזן, באתר ‏מאקו‏, 27 ביוני 2024
↑  ספי קצב, ‏עף על החיים: קותי סבג טס לברזיל, באתר ‏מאקו‏, 6 במרץ 2013
↑  יפעת הללי, ‏חי את החיים: קותי סבג עושה את ברזיל, באתר ‏מאקו‏, 10 במרץ 2013
↑  יפעת הללי אברהם, ‏הופעת בכורה: קותי סבג והחברה מבלים ביחד, באתר ‏מאקו‏, 17 ביולי 2013
↑  עדן יואל, ‏המתים והחיים מאוד, באתר ‏מאקו‏, 22 בפברואר 2021
↑  ירושלים נט, טהוניה וקותי לא עושים חשבון, באתר ירושלים נט, ‏17 בינואר 2017
↑  מעירים את המדינה עם מאיה בצלאל וקותי סבג, רדיו 91FM
↑  לאחר שעזבו את 91FM: התוכנית החדשה של קותי סבג ומאיה בצלאל, באתר אייס, 17 ביוני 2024
אלון שבות

| --- | --- |

אלון שבות. צולם מגג מבנה החזיון האור-קולי בכפר עציון
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: גוש עציון
גובה ממוצע: ‎953 מטר
תאריך ייסוד: 1970
סוג יישוב: יישוב 2,000‏–4,999 תושבים
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף דצמבר 2024 (אומדן)
  - אוכלוסייה: 3,290 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 3,263 תושבי ישראל
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎+0.7% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הרי ירושלים מוגדלת) אלון שבות(למפת הרי ירושלים רגילה) אלון שבות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אלון שבות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אלון שבות31°39′18″N 35°07′33″E﻿ / ﻿31.6551033627911°N 35.1257897083184°E﻿ / 31.6551033627911; 35.1257897083184  heמפת היישובים של מועצה אזורית גוש עציון באדום - אלון שבות בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

אַלּוֹן שְׁבוּת היא התנחלות ויישוב קהילתי דתי לאומי במועצה האזורית גוש עציון. שם היישוב מסמל את השיבה אל גוש עציון ההיסטורי ומציין את העץ הידוע בשם "האלון הבודד", אשר עומד במרכז הגוש. היישוב הוקם בשנת 1970 ביוזמת משה (מושקו) מושקוביץ, איש משואות יצחק ותושב גוש עציון לפני נפילת גוש עציון בשנת 1948, שהקים את ישיבת הר עציון יחד עם הרב יהודה עמיטל.
ביישוב מתגוררים כ-3,000 תושבים. היישוב מתנשא לגובה של 965 מטרים מעל פני הים והוא בין היישובים הגבוהים ביהודה ושומרון.
היסטוריה

אלון שבות הוקמה באמצעות הפקעת קרקעות פרטיות בצווים צבאיים.
היישוב אמור היה להוות מרכז קהילתי ובנייתו החלה ב-1968, אולם הגדרתו כמרכז קהילתי נתקלה בקשיים בירוקרטיים רבים.
אלון שבות עלתה על הקרקע בכ' סיוון ה'תש"ל (1970), בסמוך לאלון הבודד שהיה לסמלו של הגוש, וראשיתו ביסודה של ישיבת ההסדר "הר עציון", שפעלה תחילה בכפר עציון.
לדברי יגאל אלון, הוא היה האיש שהציע את שמו של היישוב.
שנה וחצי לאחר הקמתו, עברה הישיבה למיקומה החדש ויחד איתה עברו לאלון שבות בעיקר משפחות אנשי הישיבה.
את אלון שבות ייסד משה מושקוביץ, חבר משואות יצחק שהקים את ישיבת הר עציון יחד עם ראש הישיבה הראשון הרב יהודה עמיטל.
ההתיישבות הייתה ניסיון ראשון מסוגו להקים מרכז קהילתי, יישוב שאינו מבוסס על חקלאות ושירותים סביבתיים, אלא מהווה קהילה עצמאית מחד ומרכז אזורי מאידך, והצלחתו הפכה אותו לדגם שלפיו הוקמו יישובים חדשים אחרים ברחבי הארץ.
הרב גדעון פרל שימש כרב היישוב עד שיצא לגמלאות, ומאז הרב זאב ויטמן משמש כרב היישוב.
שכונות

היישוב אלון שבות מורכב מחמש שכונות:
גבעת העץ – השכונה הוותיקה הנמצאת בצפון היישוב.
גבעת הברכה – השכונה החדשה שאוכלסה בשנת תש"ס (2000). שמה נגזר מהעמק הסמוך ששמו עמק ברכה, ונמצאת בחלקו הדרומי.
המאחז "גבעת החי"ש" – שכונת קרוואנים במזרח היישוב. הגבעה נקראת על שם כוח החי"ש של ההגנה שישב במקום במלחמת העצמאות וחלש על כביש ירושלים–חברון (כיום כביש 60), ובכך חסם את דרכו של הלגיון הירדני לירושלים. הוקמה בנובמבר 1998 על אדמות בבעלות הימנותא.
שכונת המשתלות – נקראת על שם המשתלה שהייתה בשטחה, לפני הקמת השכונה.
שכונת מצפה היובל – שכונה חדשה שנבנית בצד הצפוני של היישוב.
שכונת הקראווילות - כוללת 10 מבנים של היישוב שבהם גרות משפחות צעירות.
שכונות > שכונת גבעת העץ

גבעת העץ היה כינויו של משלט בגוש עציון מימי מלחמת העצמאות, שנקרא על שם עץ האלון העתיק שבלט מעל לגבעה. כיום האלון נמצא ליד היישוב ואינו בולט בשל המבנים החדשים המעטרים את הסביבה. המשלט חלש על מרכז גוש עציון של תש"ח.
כיום יושבת על המשלט השכונה הוותיקה של אלון שבות שמשמרת את השם 'גבעת העץ'. בשכונה זו ניתן לראות עדיין חלק מחפירות המגינים של אותה תקופה.
בשכונה נמצא בית הכנסת האשכנזי המרכזי, סניפי תנועות הנוער בני עקיבא ואריאל, מרכז מסחרי ומרפאה של קופת חולים כללית. בסמוך לשכונה נמצא הקמפוס של ישיבת הר עציון, מכללת הרצוג ומכון צומת.
שכונות > גבעת הברכה

השכונה נבנתה בין השנים תשנ"ח–תש"ס 1998–2000. בשכונה נמצא בית הכנסת האשכנזי הדרומי ובית הכנסת הספרדי, מרפאה של קופת החולים מאוחדת, ספריה וצהרון של ארגון שלווה.
שכונות > שכונת המשתלות

השכונה נקראת מצפה-צורים והיא נבנתה בשנת 2008 על שטח שהיה פעם משתלה, ולכן ידועה יותר בשם שכונת המשתלות. היא מורכבת משני רחובות עיקריים התוחמים אותה וצמודה לגבול הצפוני של היישוב ומונה 24 בתים שנבנו בסגנון מדורג.
שכונות > שכונת היובל

ביוני 2022 החלה בניית שכונת היובל שנמצאת בגבול הצפון-מערבי של היישוב, בסמוך לשכונת גבעת העץ, שכונת מצפה צורים ולישיבת הר עציון.
שכונות > גבעות

באופן רשמי, מוגדרת גבעות כשכונה של אלון שבות, אך בפועל היא מתפקדת כיישוב עצמאי במועצה האזורית גוש עציון.
מוסדות

ביישוב מוסדות חינוך, ישיבת הסדר (ישיבת הר עציון), ישיבה תיכונית (ישיבה תיכונית הר עציון לצעירים), מכללה (מכללת הרצוג), מכון צומת, סניף בני עקיבא, סניף אריאל, שישה בתי כנסת פעילים, גני ילדים ומעון לתינוקות, סניף של קופת חולים מאוחדת וסניף של קופת חולים כללית, מרכול, שני אולמות לשמחות, ספרייה מרכזית ומגרשי כדורסל, כדורגל וטניס המשרתים רבים מתושבי היישוב. בתי הספר היסודיים (וגם אולפנה לבנות) שבהם לומדים רוב תלמידי היישוב (וגם תלמידים מיישוביי גוש עציון האחרים) נמצאים בגבעה הצהובה הסמוכה ליישוב.
סמוך ליישוב נמצאים גם האתר הארכאולוגי של גבעת החי"ש (נקרא גם 'חרבת סאוויר') ובו שרידי יישוב יהודי מהמאה השלישית לפני הספירה ויקב גוש עציון.
בתי הכנסת המרכזיים שבלב היישוב, 10/06
"יקב גוש עציון" שליד היישוב, 10/06
אלון שבות ממערב. מימין ניתן לראות את הגגות הכחולים הארוכים של בתי הכנסת התאומים ביישוב.
בית הכנסת הוותיק בימי העיון לתנ"ך
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑   יותם ברגר, מסמך מ-1969 חושף: הצנזורה פסלה ידיעות על הקמת ההתנחלויות הראשונות כדי להימנע מביקורת ציבורית, באתר הארץ, 7 בספטמבר 2016
1 2  אודי מנור, יגאל אלון – ביוגרפיה פוליטית, עמ' 257
↑  אהרן דולב, אלון שבות מעשים ומחדלים, מעריב, 25 בדצמבר 1970
↑  יזכור - אתר ההנצחה לחללי מערכות ישראל, גלעד 'גבעת החי"ש', באתר יזכור, ‏שנת 2008
↑  Israel: 'Secret' Defense Ministry Database Reveals Full Settlement Construction (עמ' 12)
↑  תמונות מגבעת הברכה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567323705171  GND: 3002222-8  LCCN: n88192541  VIAF: 157213598   WorldCat (עם VIAF): 157213598 
עץ האלון ההיסטורי במרכז גוש עציון, ליד אלון שבות. העץ מזוהה מאוד עם גוש עציון ואף מופיע בסמל המועצה האזורית
תעוקת לב

| --- | --- |

 תחום:  קרדיולוגיה 
 טיפול:  דילטיאזם  sulfinpyrazone  (S)-(−)-timolol  nadolol  bepridil  אמלודיפין  pindolol  acebutolol  felodipine  קו-אנזים Q10  nicardipine  erythrityl tetranitrate  labetalol  פרופרנולול  PETN  וראפאמיל  isradipine  קרוודילול  אסמולול  pharmaceutical preparation of nitroglycerin  penbutolol  ניפדיפין  מטופרולול  אטנולול  n-pentyl nitrite  פפברין  (RS)-nisoldipine  ביסופרולול  mibefradil  isosorbide 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/150215 
 DiseasesDB:  8695
 MeSH:  D000787
 סיווגים
 ICD-10:  I20
 ICD-11:  BA40 
 
תעוקת לב או תעוקת חזה (בלועזית: "אנגינה פקטוריס") היא תסמין לבבי המאפיין מחלת עורקים כלילית ומתבטא בכאבים בחזה הנובעים ממחסור באספקת חמצן לשריר הלב, לרוב בעקבות ירידה בזרימת הדם בעורק הכלילי. תעוקת חזה מוגדרת כתחושת לחץ בחזה שלעיתים מקרין גם אל היד השמאלית, ללסת התחתונה ולבטן בשעת מאמץ. בתעוקת חזה יציבה יש כאבים כאלו במשך מספר דקות, עד למנוחה. בתעוקת חזה בלתי יציבה, הכאבים לא פוסקים - אף לא במנוחה.
הכאב נגרם משום שלא מגיע מספיק דם עם חמצן וחומרי מזון לשריר-הלב בשל היצרות באחד העורקים הכליליים או בגלל מאמץ יתר של שריר הלב. טרשת עורקים היא מה שגורם להיצרות, במרבית המקרים. גורמים אפשריים נוספים להופעת התעוקה, שמשפיעים על חומרתה, הם הרעלת חד-תחמוצת-פחמן, היפוגליקמיה, עומס גופני ואף עומס נפשי ("תסמונת הלב השבור"), גורמים זיהומיים (למשל חיידק ההליקובקטר, נגיפים וייתכן גם גורמים הקשורים לזיהום סביב השיניים), ובנוסף לכך גם אנמיה, צריכת סמים ונטילת תרופות מסוימות.
הטיפול המקובל בתעוקת לב כולל שינוי הרגלי חיים, שמירה על ערכים תקינים של כולסטרול, לחץ דם וסוכר (למשל אצל חולי סוכרת). בנוסף נדרש טיפול בתעוקה עצמה, כולל תרופות להרחבת כלי דם (ניטרטים), תרופות להורדת העומס על הלב (חוסמי בטא וחוסמי תעלות סידן) ולעיתים יידרש גם צנתור לב ובמידת הצורך - ניתוח מעקפים.
גורמי סיכון עיקריים להתפתחות מחלת לב איסכמית, ובפרט תעוקת לב, כוללים בין היתר עישון, יתר לחץ דם ומחלת הסוכרת.
קליניקה

החולה הטיפוסי הסובל מתעוקת לב הוא לרוב גבר מעל 50 או אישה מעל גיל 60, המתלוננים על אפיזודות של חוסר נוחות בחזה, בדרך כלל מדובר בתעוקה קצרה המבטאת איסכמיה (אי אספקת חמצן) חולפת של שריר הלב. לרוב לא מדובר בכאב ממש, אלא מתוארת תחושת חנק, לחץ בחזה, אי נוחות וכבדות, ורק לעיתים נדירות מדובר בכאב של ממש. כשמבקשים מן המטופל להראות את מיקום התחושה הוא יצביע לרוב באגרופו על עצם החזה, בניסיון לבטא לחץ משמעותי (קרוי גם "הסימן ע"ש לוין"). התעוקה עצמה אורכת בין 2 ל-5 דקות, ולעיתים מקרינה לכתף, ללסת, לגב ולרום הבטן. חוסר הנוחות האמור מתגבר במאמץ, בקור, לאחר ארוחה כבדה או בעת התרגשות, אם כי הוא עלול להופיע גם בעת מנוחה, או בלילה (אנגינה דקוביטוס).
רוב החולים יודעים לציין באיזו רמת פעילות תתחיל התעוקה, למשל: "לאחר עליה במדרגות". חולים אלו סובלים כאמור מתעוקת לב יציבה. עם זאת, יש חולים שהתעוקה משתנה אצלם ויש קושי בהערכת הסף ממנו והלאה תיווצר תעוקה. חולים אלו יכולים לתאר למשל תעוקה אפילו במאמץ קל בבוקר, אם כי בצהריים הם מסוגלים לבצע מאמץ גופני גדול בהרבה ללא תעוקה.
התעוקה עצמה לרוב חולפת בתוך 5-1 דקות, בין אם הפעילות הגופנית פסקה או שהחולה נח ונטל תרופה (לרוב, ניטרוגליצרין - המרחיב את כלי הדם).
אצל נשים ואצל חולי סוכרת, ההסתמנות הקלינית לעיתים שונה, כשהתיאור הרלוונטי הוא "angina equivalent"- כלומר, תסמינים של עייפות, בחילות, קוצר נשימה, מיקום לא טיפוסי של הכאב, וכו'. נשים מהוות אתגר נוסף מאחר שאצלן יש לעיתים תסמינים קליניים של תעוקה אך ללא הוכחה לחסימת העורקים הכליליים הגדולים (הסיבה לתעוקה במקרים כאלו יכולה להיות מחלת כלי דם קטנים יותר, ו"העברת תחושת כאב לא תקינה" של הלב).
הכאב הוא ביטוי קליני לתופעת איסכמיה בשריר הלב, עקב מחלת לב איסכמית שבה, כתוצאה מהתהוות של טרשת עורקים במרבית המקרים, יש היצרות של כלי הדם המספק דם לאותו אזור בשריר הלב, כך שבשעת עליה בביקוש לחמצן אין יכולת לספק דרישה זו.
היסטוריה רפואית ובדיקה גופנית

חולה אשר יש חשד לגביו כי הוא סובל תעוקת לב, צריך להישאל בין היתר, את השאלות הבאות:
האם התעוקה מופיעה בתדירות גבוהה יותר אחרי מאמץ, והאם היא מעירה אותו משנתו;
האם יש ברקע אירוע של שבץ, או מחלת עורקים פריפרית (הבאה לידי ביטוי למשל בצליעה לסירוגין);
האם יש רקע משפחתי של סיפור דומה (גבר בדרגת קרבה ראשונה למטופל שסבל ממחלת לב איסכמית מתחת לגיל 55, או אישה מתחת לגיל 65);
האם למטופל מחלות נוספות כסוכרת, היפרליפידמיה, יתר לחץ דם, וכן האם הוא מעשן מעשן.
אם החולה לא חש תעוקה תוך כדי הבדיקה הגופנית, קשה להתרשם מממצאים גופניים, אך יש להעריך קיומה של טרשת עורקים באזורים שונים - כגון אוושות על פני הקרוטידים, דופק מופחת בגפיים תחתונות ואנאוריזמה של האאורטה הבטנית. לעיתים ניתן להתרשם מהגדלה של הלב ומאוושה בלב עצמו.
קיימת חשיבות לשלילת פתולוגיות אחרות כגון היצרות מסתם אבי העורקים, אי-ספיקת מסתם אבי העורקים, יתר לחץ דם ריאתי וקרדיומיופתיה היפרטרופית מאחר שמחלות אלו כשלעצמן גורמות לתעוקה לבבית גם בהיעדר מחלת לב איסכמית.
בדיקה גופנית תוך כדי התקף תעוקה תועיל לאבחנה, כי תעוקת לב יכולה להביא לקול לב שלישי או רביעי (קולות לב) וכן לממצאים נוספים.
סוגים של תעוקת לב

קיימות שלוש צורות של אנגינה פקטוריס-
תעוקת לב יציבה או טיפוסית – זוהי תעוקת הלב הקלאסית, אשר מופיעה במאמץ. רבדים טרשתיים חוסמים את העורקים הכליליים בלב ומפריעים לזרימה, וכאלה עולה צריכת החמצן, לרוב במאמץ, הזרימה המוגבלת דרך העורק לא מספיקה. סימן אבחנתי חשוב בזמן ההתקף, הוא ירידת המקטע ST בבדיקת אק"ג (המקטע אשר במהלכו שרויים כל שריר הלב בדה-פולריזציה)- אשר חולף יחד עם היעלמות הכאב.
תעוקת לב על שם פרינצמטאל (Printzmetal angina) או תעוקה מעווית כלי הדם (vasospastic angina): זוהי צורה של תעוקת לב אשר מופיעה בזמן מנוחה ונגרמת על ידי כיווץ של עורק כלילי (לרוב במקום שכבר עבר היצרות בעבר) ולא כתוצאה ממאמץ יתר אם כי עלולה להחמיר במאמץ יתר. במקרים אלו באק"ג ניתן לראות עלייה של מקטע ST. בין הגורמים לתעוקת חזה על שם פרינצמטל - עישון ונטילת אספירין.
תעוקת לב לא יציבה היא מצב, שיכול להופיע אצל חולה אשר קודם לכן סבל מתעוקת לב יציבה, אך יכול להתרחש ללא תנאי מקדים זה. ההתקפים בתעוקת לב זו מתרחשים בתדירות הולכת וגוברת. משך הכאב ארוך יותר וחומרתו קשה יותר. הכאב מופיע לאחר מאמץ קטן או אפילו בזמן מנוחה. בחולים מסוימים עלולה תעוקת לב זו להתקדם לאוטם ואף למוות פתאומי. תעוקה זו משלבת בין היתר רבדים טרשתיים, הופעת קרישי דם ועווית של העורק הכלילי. למעשה, הגורם העיקרי בהתהוות מחלה זו הוא הפחתה בזרימת הדם הכלילית כתוצאה מהתלכדות טסיות דם והתהוות רובד טרשתי.