תרגומי התנ"ך
הערות שוליים

1 2  פרופ אביגדור שנאן, האוניברסיטה העברית, אדם ועולמו: מבוא לספרות האגדה. שיעור 4, דקה 32–45
↑  על פי סטטיסטיקה של הארגון Wycliffe Global Alliance (אנ'), שמטרתו היא תרגום הביבליה לשפות רבות. מקור:
↑  ראו למשל בדף העוסק בשפת איי קיריבטי באתר "אומניגלוט".
↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ג', עמוד א'; תלמוד ירושלמי, מסכת מגילה,  פרק ד', הלכה א'; תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף ל"ז, עמוד ב'
1 2 3  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ג', עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף מ"ט, עמוד א', תוספתא סוף מגילה
↑  ספר שמות, פרק כ"ד, פסוק י'
↑  ניכרת בדבריו מגמתם של הגאונים, כמו רב נטרונאי גאון, לשמר את המשך התרגום בנוסח הארמי הקבוע של תרגום אונקלוס (ואפשר שיש לראות בדבריו אף התנגדות לתרגומו הערבי של רס"ג לתורה), ראו אנציקלופדיה מקראית, כרך ח, ערך תנ"ך, פרשנות, ג, עמ' 649
↑  מגילה ג, א; וכן תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף י"א, עמוד א' התלמוד אומר כי היה תרגום ארמי כבר בתקופת עזרא הסופר, אלא שנשכח ואונקלוס כתבו מחדש.
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף נ"ו, עמוד ב'
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת מגילה,  פרק א', הלכה ט'
↑  הכינוי "יא"ר" הומצא על ידי שד"ל שכן כך הוא פיענח (בטעות) את שנת כתב היד, ובאותו זמן טרם מצא את שמו המקורי – "פתשגן".
↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ט', עמוד א'
↑  כגון בתלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף כ"ה, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף מ"ט, עמוד א'
↑  יש המעתיקים לעברית: סימאסוס. ראה: עזריה מן האדומים, מאור עיניים, מהדורת צונץ, חלק 'אמרי בינה' פרק ח.
↑  "סוּמַכוּס", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק ז, עמודים 155–156, באתר היברובוקס.
↑  עזריה מן האדומים, מאור עיניים, מהדורת צונץ, חלק 'אמרי בינה' פרק ח. הערת צונץ בעמ' 120.
↑  ספר בראשית, פרק מ"ט, פסוק י'
↑  R. Weber et All (eds.), Biblia Sacra Iuxta Vulgatam Versionem
↑  יהושע בלאו וסימון הופקינס, ‏"תרגומי מקרא קדומים לערבית־היהודית", פעמים 83 (אביב תש"ס), עמ' 7, הערה 21; יוסף טובי, "שרידי תרגום ערבי לתורה קודם לתפסיר רב סעדיה גאון", מסורות ז (תשנ"א), עמ' 26; יהושע בלאו, "האם ייעד רב סעדיה גאון את תרגומו לתורה גם למוסלמים?", מסורה ליוסף ז (תשע"ב), עמ' 486; נחם אילן, "רס"ג לקוראי ערבית בערבית", פעמים 157 (תשע"ט), עמ' 177–178.
↑  ּספר בראשית, פרק ו', פסוק ח'
↑  (על-פי ספר איוב, פרק י"ט, פסוק כ')
↑   אילון גלעד, "התרגום הזה של התנ"ך לאנגלית מעורר תדהמה", באתר הארץ, 12 בפברואר 2019
↑  קישור לאפליקציית מקרא מבואר.
↑  ההיסטוריה של הגפן - CWI, באתר הוצאת הגפן
↑  Elkana Perel, מבוא לספר דניאל, באתר Mercaz Harav | מרכז הרב, ‏2019-07-05
↑  תנ"ך דעת מקרא - 30 כרכים, באתר מוסד הרב קוק
↑  אנציקלופדיה עולם התנ"ך.. | | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  יצחק טסלר, אקסקליבר והמלך ארתור? משה והמטה שלו היו פה קודם, באתר ynet, 18 באפריל 2022; אור לב, תחיית המתים של גיבורי התנ"ך - הסופר שמנגיש את סיפורי התנ"ך מחדש בסדרת ספרים מרתקת ויוצאת דופן שהפכה לרב מכר, באתר InterNews, ‏30 ביוני 2023
↑  תרגום חלק מספרי התנ"ך לקווניה, שפה שתוכננה במקור על ידי טולקין.
↑  פרטים על התרגום, ורשימה של הספרים שתורגמו עד כה.
↑  מבוסס על תרגום מקוון הזמין כאן
↑  מבוסס על המהדורה הפרוטסטנטית TCV (אנ') משנת 1975.
↑  מבוסס על התרגום הנוצרי כאן.
↑  מבוסס על המהדורה הקתולית החדשה (אנ')
↑  מקור: New International Version תרגום מקוצר של הנוסח האנגלי: (...) "מה אתה רואה, עמוס?" [...] "סל פירות בשלים" [...] "בשלה השעה לעמי ישראל, לא אחוס עליהם עוד."
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007287193605171  NDL: 01153447  NKC: ph115820 
תנ"ך גוטנברג, הדפסה של הוולגטה המסמלת את ראשית מהפכת הדפוס