stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטיית תקן
סטיית תקן של הקבוצה (אוכלוסייה) > דוגמה נוספת להמחשה

נניח כי במועד א' ניגשו 4 תלמידים למבחן, והציונים שלהם הם {65, 75, 85, 95}.
הממוצע הכיתתי הוא:  {\overline {x}}=80=(95+85+75+65)/4.
נציב זאת בנוסחה לעיל ונקבל את סטיית התקן:
 \sigma ={\sqrt {{\frac {1}{4}}\cdot \left[(95-80)^{2}+(85-80)^{2}+(75-80)^{2}+(65-80)^{2}\right]}}=11.18
כעת, נניח כי במועד ב' ניגשו 5 תלמידים למבחן, והציונים שלהם הם {76, 79, 80, 81, 84}.
הממוצע הכיתתי במועד ב' זהה לממוצע הכיתתי שבמועד א', משום ש:  {\overline {x}}=80=(84+81+80+79+76)/5.
אולם, סטיית התקן הפעם נמוכה הרבה יותר, משום ש:
 \sigma ={\sqrt {{\frac {1}{5}}\cdot \left[(84-80)^{2}+(81-80)^{2}+(80-80)^{2}+(79-80)^{2}+(76-80)^{2}\right]}}=2.608
סטיית תקן של מדגם (מדגמית)

כאשר הנתונים שלנו מהווים מדגם (תת-קבוצה) מכלל הקבוצה (האוכלוסייה) הנוסחה לחישוב סטיית התקן של המדגם s - נתונה על ידי:
השוני הוא ש- \ n הפך ל-  \ n-1.
\ {\overline {x}} - ממוצע המדגם
\ x_{1}...x_{n} - איברי המדגם
\ n - מספר האיברים במדגם (גודל המדגם)
תכונות סטיית התקן

סטיית התקן לעולם אינה שלילית  \ \sigma \geq 0
השפעת טרנספורמציה ליניארית על משתני הקבוצה המקורית. נסמן:  a,\,b קבועים, ו-  \ xערכי הקבוצה המקורית. תהא הטרנספורמציה:  y=a\cdot x+b. השפעתה על סטיית התקן היא:  \ \sigma _{y}=|a|\cdot \sigma _{x}
 כלומר, הכפלה של כל אחד ממשתני הקבוצה המקורית בקבוע (a) והוספת קבוע (b) משפיעה על סטיית התקן בהגדלתה פי |a|, (ערך מוחלט של a) התוספת הקבועה b לא משפיעה. תוצאה זו מתיישבת עם העובדה שסטיית התקן מודדת פיזור ולא מיקום, לכן הוספת קבוע ששקולה להזזה לא משפיעה ואילו הכפלה בקבוע (גדול מ-1) מגדילה את הפיזור של קבוצת הנתונים המקורית.
סטיית התקן מושפעת מאוד מערכים קיצוניים של הקבוצה (אוכלוסייה).
סטיית התקן ניתנת לחישוב רק כאשר יש משמעות למרחק בין הערכים, כלומר סולם המדידה הוא רווחי (או מנתי).
דוגמאות לשימושים

הערך העיקרי בהבנת סטיית תקן של אוסף נתונים הוא בהערכת השוני של הערכים בהשוואה לממוצע.
מזג אוויר:
כדוגמה פשוטה, נסתכל בממוצע היומי של הטמפרטורה המקסימלית בשתי ערים- אחת במישור החוף והשנייה בפנים הארץ. יעזור להבין שטווח הטמפרטורות המקסימליות בערי חוף קטן מאשר בערים בפנים הארץ. לכן, בעוד שלשתי הערים האלו יש ממוצע טמפרטורות מקסימלי דומה, סטיית התקן של הטמפרטורה היומית המקסימלית עבור ערי חוף, תהיה קטנה מאשר של ערים בפנים הארץ. ביום מסוים הטמפרטורה המקסימלית הממשית בעלת סיכוי גבוה יותר להיות רחוקה יותר מהטמפרטורה המקסימלית הממוצעת עבור עיר בפנים הארץ מאשר בעיר חוף.
פיזיקת חלקיקים
בפיזיקת חלקיקים משתמשים בתקן של "5 סיגמא" עבור הכרזה על תגליות. ב-5 סיגמא ישנו רק סיכוי של אחד לשני מיליון (בערך) שתנודה מקרית תניב את התוצאה. רמה זו של ודאות האיצה את ההכרזה שחלקיק שהוא בהתאמה עם בוזון היגס התגלה בשני ניסויים בלתי תלויים.
כלכלה
בכלכלה, סטיית התקן משמשת לרוב כמדד הסיכון המקושר עם תנודות מחיר של נכס נתון (מניות, ניירות ערך, אג"ח וכדומה), או הסיכון של תיק השקעות (קבוצות השקעה, קרנות הון סיכון). סיכון הוא גורם משמעותי בבחירת דרך לניהול תיקי השקעות בצורה יעילה, בגלל שהוא קובע את שונות התשואות של נכס ו/או תיק השקעות ונותן למשקיעים בסיס מתמטי לקבלת החלטות השקעה (ראה ערך: התאוריה המודרנית של תיקי השקעות).
העיקרון הבסיסי של סיכון הוא שכשהוא גדל, התשואה אמורה לגדול גם כן, עליה שנקראת פרמיית סיכון. במילים אחרות, משקיעים אמורים לצפות לתשואה גבוהה יותר כאשר ההשקעה נושאת בחובה סיכון גבוה יותר או חוסר ודאות. כאשר מעריכים השקעות, רצוי שהמשקיעים יעריכו גם את התשואה הצפויה וגם את חוסר הוודאות בתשואות עתידיות. סטיית התקן נותנת הערכה מכומתת של חוסר הוודאות לגבי תשואות עתידיות.
לדוגמה, נניח שמשקיע צריך לבחור בין שתי מניות. למניה א' הייתה תשואה ממוצעת של 10% לאורך עשרים השנים האחרונות, עם סטיית תקן של 20%. לאורך אותה תקופה למניה ב' הייתה תשואה ממוצעת של 12%, אבל סטיית תקן גבוהה יותר של 30%. על בסיס סיכון-תשואה, המשקיע עלול להחליט שמניה א' היא בחירה בטוחה יותר, מכיוון שתוספת של שני אחוזי תשואה למניה ב'  אינה שווה את הסיכון שנובע מעליה של 10% בסטיית התקן. למניה ב' סיכוי גבוה יותר לרדת בערכה (אך גם לעלות) לעיתים תכופות יותר מאשר מניה א' תחת אותם התנאים, וצפויה לספק תשואה גבוהה רק בשני אחוזים ממניה א'.
חישוב הממוצע של התשואה של אג"ח לאורך זמן תייצר את התשואה הצפויה של הנכס. עבור כל תקופה, חיסור התשואה הצפויה מהתשואה הממשית ייתן את ההפרש מהממוצע. העלאה בריבוע של ההפרש בכל תקופת זמן, ואז מיצוע יתן את השונות הכוללת של התשואה של הנכס. ככל שהשונות גבוהה יותר, כך הסיכון של האג"ח גבוה יותר. מציאת שורש השונות ייתן את סטיית התקן המבוקשת.
סטיית התקן בהתפלגות נורמלית - פעמון גאוס

כאשר התפלגות הערכים היא נורמלית בעלת סטיית תקן  \ \sigma  וממוצע  \ \mu :
כ-68% מהערכים נמצאים במרחק שאינו עולה על סטיית תקן אחת מן הממוצע (כלומר 68% מהערכים נמצאים בין  \ \mu -\sigma  ל- \ \mu +\sigma ).
כ-95% מהם נמצאים במרחק שאינו עולה על שתי סטיות תקן מן הממוצע (כלומר בין  \ \mu -2\sigma  ל- \ \mu +2\sigma ).
כ-99.73% מהערכים נמצאים במרחק שאינו עולה על שלוש סטיות תקן מן הממוצע (בין  \ \mu -3\sigma  ל- \ \mu +3\sigma ).
טבלה עבור התפלגות נורמלית.
| --- | --- |
σ: 68.26894921371%
2σ: 95.44997361036%
3σ: 99.73002039367%
4σ: 99.99366575163%
5σ: 99.99994266969%
6σ: 99.99999980268%
7σ: 99.99999999974%
סטיית תקן של משתנה מקרי

סטיית התקן עבור משתנה מקרי X מוגדרת כשורש ריבועי של השונות. כלומר:
\operatorname {E} (X) - תוחלת המשתנה המקרי X, 
 \operatorname {E} (X^{2}) - המומנט השני סביב 0.

נציין שלא לכל משתנה מקרי קיימת סטיית תקן. היא קיימת רק בתנאי שהתוחלת והמומנט השני קיימים וסופיים.
ראו גם

שונות
משתנה מקרי
שגיאת תקן
שש סיגמא
ג'ק סקלן

ג'ק סקלן
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
יעקב (ג'ק) סקלן (אנגליה, ט"ו באלול ה'תרע"ה, 25 באוגוסט 1915 - ישראל ד' בחשוון ה'תשע"ג - 20 באוקטובר 2012) הקים את הסניף הראשון של תנועת בני עקיבא בבריטניה ב-1936, הציל יהודים רבים במהלך מלחמת העולם השנייה באמצעות מפעל רהיטים שהיה ברשות משפחתו[דרושה הבהרה] והיה בין מקימי סניף תנועת "הפועל המזרחי" באנגליה בשנת 1947.
קורות חייו

סקלן נולד ב-1915 באנגליה וכשהיה בגיל 19 הקים יחד עם מאיר סילברסטון וצעירים נוספים תנועה ציונית בשם "כנרת", שנוסדה כדי להחדיר את הרעיון הציוני בקרב יהודי בריטניה. בתנועה לימדו עברית כדי להכשיר את העלייה לארץ וסקלן עזר בגיוס כספים לטובת העניין. כעבור כמה שנים התפצלה התנועה לזו המוכרת בשם "צעירי המזרחי", שבה התארגנו צעירים דתיים לקראת עלייה לארץ וכן לתנועה נוספת - "הצעירים הכלליים" שאינם דתיים.
ב-1933, כשהיה בן 18, הגיע סקלן לביקור בארץ ישראל שבמהלכו אף ביקר (לטענתו) במערות התת-קרקעיות שבמערת המכפלה. בביקורו החליט שהוא מעוניין לעלות לארץ, אך הצליח להגשים את חלומו רק לאחר 39 שנים.
במהלך מלחמת העולם השנייה רשם 50 פליטים יהודים כעובדים במפעל הרהיטים של משפחתו. כך קיבלו הפליטים אישורי שהייה באנגליה, וניצלו הודות לתושיתו.
ב-1967 לאחר מלחמת ששת הימים ייסד את תנועת "העלייה הבריטית" ושימש היו"ר הראשון שלה. בשנת 1973 עלה לישראל ושנה לאחר מכן התמנה ליו"ר עמותת "קרן ילדנו - מרכזי תקוותנו" והקים סניפים רבים של העמותה בערים רבות ברחבי הארץ. בשנת 1988 קיבל את אות הנשיא מנשיא המדינה דאז מר חיים הרצוג על פעילותו בעמותה זו. סקלן כונה לא פעם "הרצל הבריטי" על פעולותיו למען הציונות.
סיפור ירידתו למערת המכפלה

ג'ק שמר על סוד קרוב ל-80 שנה, הוא חשף את עדותו בראיון מצולם שקיים עמו נעם ארנון, דובר היישוב היהודי בחברון. כשהיה בן 18 הגיע למערת המכפלה, מלווה בקצין בריטי שהכניס אותו אל המערות שתחת האדמה ושם התגלו לעיניו קברי האבות. לדבריו הסיבה שלא חשף זאת עד היום היה לבקשת סבו- רב סנדר הרמן, שבקש ממנו לא לדבר על הביקור ועל מה שראו עיניו.
בעדותו מספר סקלן: "בסוף האולם הגדול היו אולי בערך 20 מטרים, והיה פרוזדור גדול שבאמצעו דלת", סיפר. "אני עמדתי שם. רציתי להיכנס, אך השומר המוסלמי אמר שאסור". הקצין הניח את ידו על נשקו ואמר ״האיש הזה יהודי״ והורה לשומר לתת לסקלן לעבור. השניים ירדו אל תוך המערה התת-קרקעית, "לאולמות נוספים מתחת למבנה ושם הוא רואה את המצבות המקבילות לקומה העליונה. הוא ממשיך לספר: "ירדתי והיה טיפה אור. ראיתי שלמעלה הקבר היה מכוסה בשטיחים ובדים יפים, אך מתחת לציוני הקברים של אברהם ויצחק, היה עוד קבר כזה - מכוסה בעפר ובקרמיקה" סקלן שאל את השומר הערבי אם יש משהו מתחת לתלוליות, והוא נענה שאלה הם למעשה הקברים האמיתיים של "האבות" ו"האמהות".
הראיון עמו היה אמור להמשך כשבוע לאחר מכן, אך לאחר חמישה ימים, בשבת בבוקר כשיצא מבית הכנסת הגדול בירושלים נפגע על ידי רכב ונהרג. בן 97 היה במותו.
פרידות

| --- | --- |

כרזת הסרט בישראל
 בימוי:  יוז'ירו טאקיטה
 תסריט:  קונדו קויאמה
 עריכה:  אקימסה קוושימה 
 שחקנים ראשיים:  מסהירו מוטוקי ריוקו הירוסואה צוטומו יאמזאקי קימיקו יו
 מוזיקה:  ג'ו היסאישי 
 צילום:  טקשי המאדה 
 מדינה:  יפן 
 חברת הפקה:  TBS Holdings Inc. 
 חברה מפיצה:  שוצ'יקו (יפן)
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  יפן 13 בספטמבר 2008   ישראל 2 באפריל 2009   ארצות הברית 29 במאי 2009
 משך הקרנה:  131 דק' 
 שפת הסרט:  יפנית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט מוזיקלי 
 הכנסות:  $62,625,778 (29 במרץ 2009)
 פרסים:  פרס הקולנוע האסייתי לשחקן הטוב ביותר (מסהירו מוטוקי)  פרס האקדמיה היפנית לתמונת השנה (יוז'ירו טאקיטה)  פרס אוסקר לסרט הבין-לאומי הטוב ביותר  פרס האקדמיה היפנית לתסריט השנה (קונדו קויאמה)  פרס האקדמיה היפנית לבמאי השנה (יוז'ירו טאקיטה)  פרס האקדמיה היפנית להופעה המצטיינת לשחקן בתפקיד ראשי (מסהירו מוטוקי)  פרס הוצ'י 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
פרידות (ביפנית: おくりびと - אוֹקוּריביטוֹ) הוא סרט קולנוע יפני מ-2008 בבימויו של יוז'ירו טאקיטה.
הסרט זכה בפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר ובפרס האקדמיה היפנית לקולנוע בקטגוריית הסרט הטוב ביותר של שנת 2008.
עלילה

דאִיג'וֹ קוֹבַּאִיאַשי הוא צ'לן מטוקיו שאביו נטש אותו בצעירותו ואמו נפטרה שנתיים קודם לזמן העלילה. לאחר שהוא מאבד את עבודתו בעקבות התפרקותה של התזמורת בה עבד, הוא מחליט למכור את הצ'לו החדש ויקר הערך שלו, לחזור עם רעייתו מיקה לעיירת הולדתו ולמצוא שם עבודה חדשה. יום אחד הוא מבחין בלוח המודעות בְמודעה עם הכותרת "סיוע לפרידות" עבור "סוכנות NK" ומחליט להתראיין, בחושבו שמדובר בסוכנות נסיעות. בראיון מתברר לו כי "NK" הוא קיצור ל"נוֹקאן" - תהליך הכנת גופותיהם של בני אדם לקבורה בצורה היפנית המסורתית.
דאִיג'וֹ מתחיל לעבוד כשולייתו של שואי ססאקי, בעל הסוכנות. בתחילה הוא מתבייש בעבודתו החדשה ומסתיר אותה מאשתו, אולם אט אט מתחיל לגלות את התאמתו לעיסוקו החדש, הדורש רגישות ודקדקנות רבה, והמעניק לו סיפוק רב. כאשר אשתו מגלה את האמת לגבי עבודתו, היא מתחננת בפניו שיחליף מקצוע. כאשר דאִיג'וֹ מסרב, היא עוזבת אותו, אך חוזרת כאשר נודע לה שהיא בהיריון. גם חברו הוותיק, יאמאשיטה, מתרחק ממנו כאשר נודע לו על עבודתו החדשה.
כאשר אמו של יאמאשיטה, מנהלת בית המרחץ העירוני, הולכת לעולמה, מוטלת על דאִיג'וֹ המשימה להכינה לטקס הפרידה. הוא מבצע זאת במסירות לעיניהם של יאמאשיטה ומשפחתו ולעיניה של אשתו, וזוכה לכבוד ולהבנה מצדם. בהמשך, מקבל דאִיג'וֹ את הבשורה כי אביו נפטר, ומחליט לאחר התלבטות קשה, לנסוע למקום הימצאו ולהשתתף בסידורי קבורתו. זמן קצר לאחר הגעתו למקום הימצאותו של אביו, מגיעים קברנים חסרי כבוד הרוצים לסיים את עבודתם מהר ככל האפשר, להניח את האב המת בארון הקבורה ולהעבירו לשריפה. דאִיג'וֹ מפסיק אותם ממעשיהם ומתחיל לבצע את טקס הפרידה המסורתי שהתמחה בו בעצמו. תוך כדי ביצוע הטקס הוא נפרד מאביו ומבין שאביו לא היה מנוכר כלפיו.
הפקה

תהליך הפקת הסרט ארך כ־10 שנים, והחל מרעיון של השחקן הראשי בסרט, מסהירו מוטוקי. מוטוקי למד את אומנות הכנת הגופות לקבורה באופן אישי מקברן, ואף למד לנגן בצ'לו, עבור חלקו הראשון של הסרט. במאי הסרט נכח בטקסי אשכבה רבים, על מנת להבין את רגשותיהן של משפחות אבלות. על אף שאכן המוות זוכה לטקסיות רבה ביפן, כפי שמוצג בסרט, הוא גם מהווה טאבו, לכן, הבמאי היה מודאג מהאופן בו יתקבל הסרט ביפן ולא ציפה להצלחה מסחרית גדולה. חששותיו התבדו כאשר הסרט הצליח מאוד ביפן וגרף הכנסות בסך של כ-60 מיליון דולר (נכון ל-2009).
פרסים

הסרט "פרידות" זכה בפרס האוסקר לסרט הזר הטוב ביותר בשנת 2008. זכייה זו הגיעה 54 שנים לאחר הזכייה הקודמת של יפן באוסקר, אז זכה הסרט "מיאמוטו מוסאשי" בפרס מיוחד בטקס האוסקר של 1955. הסרט זכה גם ב-10 פרסי האוסקר היפני, בפרס הגדול (Grand Prix) של פסטיבל מונטריאול ובפרסים נוספים.
רבני קשת

| --- | --- |

 פעילות:  ארגון של רבנים גיי פרנדלי
 תקופת הפעילות:  1992–הווה (כ־32 שנים)
 keshetrabbis.org
 
רבני קשת (באנגלית: Keshet Rabbis) הוא ארגון חברתי של רבנים קונסרבטיבים המגדירים עצמם "גיי פרנדלי", ומחזיקים בדעה לפיה להט"ב יהודים דתיים צריכים להתקבל בפתיחות ובצורה מלאה בכל הקהילות הדתיות המסורתית והקונסרבטיביות, וכן במוסדות השונים של קהילות אלה. נכון לשנת 2010, בארגון חברים כ-200 רבנים מארצות הברית,‏ 20 מישראל‏ ואחדים נוספים ממדינות אחרות בעולם.
הקמה ומטרות

בשנת 1992 קיבל ועד הרבנים הקונסרבטיבי העולמי החלטה שקבעה כי להט"בים גלויים יתקבלו בברכה כחברי התנועה הקונסרבטיבית, אך לא יוכלו לשמש בתפקידים ציבוריים או להיות מוסמכים לרבנות במוסדות התנועה. הארגון "רבני קשת" הוקם בעקבות ההחלטה, והוא כולל רבנים קונסרבטיביים מכל העולם התומכים בשוויון זכויות מלא ללהט"בים קונסרבטיבים ועורכים טקסי נישואים חד-מיניים.
הצהרת הארגון היא: "אנו מצהירים שהומואים, לסביות ביסקסואלים וטרנסג'נדרים יהודים ישתלבו באופן מלא בחיי הקהילה ויגיעו לעמדות מקצועיות ומנהיגותיות". לפי הארגון, מטרתו היא להפגיש וליצור קשר בין רבנים גיי פרנדלי, להוות בסיס לקול משותף של רבים קונסרבטיבים התומכים בשוויון זכויות ללהט"ב, ולהיות כתובת לפניות שונות של יהודים קונסרבטיביים או מסורתיים הומואים או לסביות. הארגון מפנה להט"ב יהודים דתיים ובני משפחות שלהם לרבנים שהם גיי פרנדלי לצורך עזרה ומתן סיוע בנושאים שונים, ייעוץ אישי, שאלות בנושא הלכה וקיום טקסים יהודיים. בנוסף לרבנים, חברים בארגון גם חזנים המסייעים בטקסים אלו.
ראו גם

קשת (ארגון)
הו"ד
חברותא
בת קול - ארגון לסביות דתיות
כמוך - הומואים דתיים אורתודוקסים
הערות שוליים

↑  "Rabbis – USA", keshetrabbis.org (13/08/2010)
↑  "Rabbis – Other Countries", keshetrabbis.org (13/08/2010)
↑  Rabbi Rodef Tzedek, "Decision time on gays in synagogues", ynet, 07.14.05
ערך זה הוא קצרמרבנושא להט"ב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רשות שדות התעופה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 משרד אחראי:  משרד התחבורה
 תאריך הקמה:  1977
 חוק:  חוק רשות שדות התעופה
 מנכ"ל:  שרון קדמי
 יו"ר:  אבנר פלור (מ״מ)
 מטה מרכזי:  נמל התעופה בן-גוריון
 עובדים:  6,000
 תקציב:  3 מיליארד שקל הכנסה שנתית (2014)
 www.iaa.gov.il
 
רשות שדות התעופה בישראל (מכונה גם בראשי תיבות רש"ת) הוקמה בשנת 1977 כתאגיד סטטוטורי מכוח חוק רשות שדות התעופה, התשל"ז-1977, כרשות המופקדת על תפעולם של שדות התעופה האזרחיים העיקריים בישראל. מקום מושבה הוא בנמל התעופה בן-גוריון.
תפקידי הרשות

תפקידי הרשות מוגדרים בסעיף 5(א) לחוק רשות שדות התעופה, הקובע כדלקמן:
ואלה תפקידי הרשות:
בנוסף מוענקת לרשות שדות התעופה בסעיף 5(ב) לחוק, רשות לתת שירותים אחרים בשדות התעופה או בקשר אתם. שדות התעופה שבאחריותה של רשות שדות התעופה:
נמל התעופה בן-גוריון
נמל התעופה רמון
נמל התעופה חיפה
שדה התעופה ראש פינה
שדה התעופה הרצליה
בעקבות הסכמי השלום בין ישראל לשכנותיה נקבע בחוק רשות שדות התעופה כי הרשות תהיה אחראית גם על אחזקתם, פיתוחם וניהולם של מעברי הגבול היבשתיים שהוקמו בעקבות הסכמים אלה:
בגבול מצרים:
מעבר ניצנה
מעבר מנחם בגין (טאבה)(מדרום לאילת, ידוע בשמו הקודם "מסוף טאבה")
בגבול ירדן:
מעבר אלנבי
מעבר נהר הירדן (ליד בית שאן)
מעבר יצחק רבין (מצפון לאילת, ידוע בשמו הקודם "מסוף ערבה").
בגבול שטחי הרשות הפלסטינית:
מעבר קרני
מבנה הרשות

בראש הרשות עומדת מועצת הרשות המכהנת משך ארבע שנים ובה חברים יושב ראש, שבעה נציגי ציבור ושבעה נציגי מדינה. כל חברי המועצה ממונים על ידי שר התחבורה באישור הממשלה. מועצת הרשות פועלת באמצעות שבע ועדות המופקדות על נושאי כספים, פיתוח, ביקורת, מינהל ארגון וכוח אדם, בטיחות וביטחון, שדות תעופה פנים ארציים ומסופים וקשרים בינלאומיים.
המועצה ממנה מנהל כללי לפי הצעת שר התחבורה ובאישור הממשלה. פעילות הרשות מתבצעת באמצעות שש חטיבות שבראש כל אחת מהן ניצב סמנכ"ל - חטיבת מינהל וארגון, חטיבת כלכלה וכספים, חטיבת תכנון והנדסה, חטיבת מסופי גבול ושדות תעופה פנים ארציים, חטיבת התקשוב וחטיבת מבצעים.
הרשות נמצאת תחת פיקוחו הכללי של שר התחבורה המאשר, יחד עם שר האוצר את תקציבה. תקציב הפיתוח של הרשות כפוף לאישורם של שר התחבורה ושל הממשלה.
הנהלת הרשות > מנכ"לים

| שם | תקופת כהונה |
| --- | --- |
אריה רביב: 1977–1978
רמון הראל: 1978–1982
צבי גוב-ארי: 1982–1989
ברוך לוי: 1989–1993
מוטי דבי: 1993–1997
אבי קוסטליץ: 1997–2001
גבי אופיר: 2001–2007
קובי מור: 2007–2012
יעקב גנות: 2012–2021
חגי טופולנסקי: 2022–2023
אמנון כהן (מ"מ): 2023
שרון קדמי: 2024 ואילך
הנהלת הרשות > יושבי ראש מועצת המנהלים

| שם | תקופת כהונה |
| --- | --- |
אהרן רמז: 1977–1981
אריה גרוסבורד: 1981–1990
יעקב אבן: 1990–1992
חיים קורפו: 1992–1996
אבי קוסטליץ: 1996–1997
צבי שלום: 1997–2006
עובדיה עלי: 2006–2015
אלי מרום: 2015–2018
יצחק גרשון: 2020-2024
אבנר פלור (מ״מ): 2024 ואילך
תקציב הרשות

הרשות עצמאית מבחינה תקציבית, כלומר היא מממנת את עצמה מבלי להיסמך על תקציב המדינה. הכנסותיה מגיעות מאגרות שמשלמים הנוסעים ליעדים בעולם, וחברות התעופה, לצד ההכנסות משטחי המסחר בטרמינלים. אגרות אלה עלו בשנים האחרונות. כך למשל, אגרת הנוסע היוצא, שאותה משלם כל אדם שיוצא מישראל בכלי טיס, הייתה 13 דולר בשנת 2008, לעומת 26.82 דולר בשנת 2014. בסך הכל הסתכמו ההכנסות מאגרות נוסע בשנת 2014 ב–409 מיליון שקל. כ–80% מההכנסות של המסחר בנתב"ג מקורן במסחר קמעוני, הכולל את חנויות הדיוטי פרי, חניה, מסעדות, חדרי אח"מים ודוכני המרת מטבע. היתר מגיע ממסחר שאינו קמעוני, כמו חוזי תדלוק למטוסים, מזון למטוסים, חברות שירותי קרקע, פרסום ומסופי מטען.
בשנת 2014 סך כל הכנסות הרשות הסתכמו בכ–3 מיליארד שקל. סך כל ההוצאות הסתכמו בכ–2.5 מיליארד שקל, מתוכם הוצאות שכר היו כ–1.11 מיליארד שקל. בקופתה של הרשות נצברים מדי שנה עודפים בסך של כחצי מיליארד שקל. העודפים אמורים לממן את השקעות הרשות בפיתוח שדות תעופה ותשתיות בשנים הבאות. בקרן הפיתוח של הרשות הצטבר, נכון לשנת 2015, סכום של כ-5.6 מיליארד שקל.
ראו גם

גבולות מדינת ישראל
הערות שוליים

↑  גיל קליאן, טסים לחו"ל? אגרת הנוסע היוצא תעלה בינואר ב-1% ותעמוד על 95.6 שקל, באתר כלכליסט, 30 באוקטובר 2013
↑  העתק דוחות כספיים של רשות שדות התעופה לחמש השנים האחרונות
| יושבי הראש ומנכ"לי רשות שדות התעופה (רש"ת) |
| --- | --- | --- |
| יושבי הראש | אהרן רמז • אריה גרוסבורד • יעקב אבן • חיים קורפו • אבי קוסטליץ • צבי שלום • עובדיה עלי • אלי מרום • יצחק גרשון |  |
| מנהלים כלליים | אריה רביב • רמון הראל • צבי גוב-ארי • ברוך לוי • מוטי דבי • אבי קוסטליץ • גבי אופיר • קובי מור • יעקב גנות • חגי טופולנסקי |  |
| ישראל מוסדות ממשלתיים בישראל |
| --- | --- | --- |
| כלכלה | המוסד לביטוח לאומי • שירות התעסוקה • רשות התחרות • בנק ישראל • רשות המסים בישראל • רשות ניירות ערך • הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה • מכון התקנים הישראלי • רשות החברות הממשלתיות • הרשות הלאומית להסמכת מעבדות • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • רשות החדשנות • הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן • רשות ההשקעות |  |
| תחבורה | הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים • רשות שדות התעופה • רשות התעופה האזרחית • רשות הספנות והנמלים • הרשות הארצית לתחבורה ציבורית |  |
| אנרגיה ותשתיות | רשות החשמל • רשות הגז הטבעי • רשות המים |  |
| סביבה | רשות הטבע והגנים • רשות העתיקות • השירות המטאורולוגי הישראלי |  |
| בינוי ושיכון | המרכז למיפוי ישראל • הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית • רשות מקרקעי ישראל • הרשות לאכיפה במקרקעין • מינהל התכנון • הרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב |  |
| דת | הרבנות הראשית לישראל • מערך הגיור |  |
| תקשורת וטכנולוגיה | רשות השידור (בעבר) • תאגיד השידור הישראלי • הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו • המועצה לשידורי כבלים ושידורי לוויין • דואר ישראל (בעבר) • ארכיון המדינה • לשכת העיתונות הממשלתית • מערך הסייבר הלאומי • רשות התקשוב הממשלתי • מערך הדיגיטל הלאומי |  |
| חברה | רשות השירות הלאומי-אזרחי • הרשות לשיקום האסיר  • הרשות לקידום מעמד האישה  • הרשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים • מבקר המדינה • נציבות פניות ילדים ונוער בהשמה חוץ ביתית • הרשות לזכויות ניצולי השואה • יד ושם • הרשות לפיתוח כלכלי-חברתי של המגזר החרדי |  |
| בריאות | רשות בתי החולים הממשלתיים (בעבר) • התאגיד לפיקוח וטרינרי |  |
| משפטים | רשות התאגידים • רשות האכיפה והגבייה • הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור • היחידה הממשלתית לחופש המידע • הרשות להגנת הפרטיות • רשות הפטנטים • הרשות לרישום והסדר זכויות מקרקעין |  |
| חינוך | המועצה להשכלה גבוהה |  |
| ביטחון לאומי | שירות בתי הסוהר • הרשות הארצית לכבאות והצלה • הרשות להגנה על עדים • רשות המאגר הביומטרי הלאומי • הרשות הלאומית לביטחון קהילתי |  |
| פנים | רשות האוכלוסין וההגירה |  |
| ביטחון | רשות מעברים יבשתיים • הרשות לפינוי מוקשים • רשות חירום לאומית |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267083905171  ISNI: 0000 0001 0710 0619  LCCN: n2008020383  VIAF: 158500189   WorldCat (עם VIAF): 158500189 
הכיכר וחנויות פטורות ממכס בנמל התעופה בן-גוריון
דגלי רשות שדות התעופה וסמלה הקודם במעבר יצחק רבין
מעבר טאבה
סמלה הישן של רשות שדות התעופה
אלכס גרסבאך

אלכסנדר ג'וזף "אלכס" גרסבאך (באנגלית: Alexander Joseph "Alex" Gersbach; נולד ב-8 במאי 1997 בסאת'רלנד שבאוסטרליה) הוא כדורגלן אוסטרלי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת קאלמאר ובנבחרת אוסטרליה.
קריירת מועדונים > תחילת הקריירה באוסטרליה

גרסבאך עבר במספר מחלקות נוער, עד שבשנת 2012 הגיע ל-AIS מהליגה האוסטרלית השנייה. בשנת 2013 הוא ערך 16 הופעות בקבוצה הראשונה של המועדון, ואף הבקיע שער. ב-20 ביולי 2014 חתם גרסבאך בסידני מליגת העל האוסטרלית לשתי עונות, וקיבל את חולצה מספר 13, שלאחריה קיבל את חולצה מספר 16. ב-11 באוקטובר 2014 ערך גרסבאך את הופעת הבכורה שלו בליגה, כשנכנס כמחליף בדקה ה-69 בתיקו 1-1 נגד מלבורן סיטי במסגרת המחזור הראשון. בעונתו הראשונה במועדון הוא ערך 22 הופעות ליגה, ובעונתו השנייה, בה לבש את חולצה מספר 3, הוסיף גרסבאך עשר הופעות, לפני שעזב את הקבוצה.
קריירת מועדונים > רוזנבורג

ב-31 בינואר 2016 חתם גרסבאך ברוזנבורג מליגת העל הנורווגית. ב-19 במרץ הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק 90 דקות בניצחון 1-0 על סטרומסגודסט במסגרת המחזור השני בליגה. בעונתו הראשונה במועדון הוא זכה הן באליפות נורווגיה והן בגביע הנורווגי.
קריירה בינלאומית

ב-4 ביוני 2016 ערך גרסבאך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אוסטרליה, כשנכנס כמחליף בדקה ה-82 בניצחון 1-0 על נבחרת יוון במשחק ידידות.
תארים

אליפות נורווגיה (3): 2016, 2017, 2018
הגביע הנורווגי (1): 2016
הסופר קאפ הנורווגי (1): 2017
הערות שוליים

↑  Sydney FC sign Alex Gersbach, one of Australia's best young footballers באתר The Sydney Morning Herald, ‏ 20 ביולי 2014 (באנגלית)
↑  RBK og FC Sydney enige om overgang for Alex Gersbach באתר הרשמי של רוזנבורג, 31 בינואר 2016 (בנורווגית)
| נבחרת אוסטרליה – גביע הקונפדרציות 2017 |
| --- | --- | --- |
|  1 ריאן •  2 דגנק •  3 גרסבאך •  4 קייהיל •  5 מיליגן •  6 דילן מקגואן •  7 לקי •  8 קייט •  9 יוריץ' •  10 קרוז •   11 מקלארן •  12 לנגראק • 13 מוי •  14 טרויסי • 15 ג'גו • 16 בחיץ' • 17 חרוסטיץ' • 18 ווקוביץ' • 19 ריאן מקגואן • 20 סיינסבורי • 21 לואונגו • 22 אירוויין • 23 רוגיץ' • מאמן: פוסטקוגלו |  1 ריאן •  2 דגנק •  3 גרסבאך •  4 קייהיל •  5 מיליגן •  6 דילן מקגואן •  7 לקי •  8 קייט •  9 יוריץ' •  10 קרוז •   11 מקלארן •  12 לנגראק • 13 מוי •  14 טרויסי • 15 ג'גו • 16 בחיץ' • 17 חרוסטיץ' • 18 ווקוביץ' • 19 ריאן מקגואן • 20 סיינסבורי • 21 לואונגו • 22 אירוויין • 23 רוגיץ' • מאמן: פוסטקוגלו | אוסטרליה |
| נבחרת אוסטרליה – גביע אסיה בכדורגל 2019 |
| --- | --- | --- |
|  1 ריאן •  2 דגנק •  3 גרסבאך •  4 גרנט •  5 מיליגן •  6 ג'ורמן •  7 לקי •  8 לואונגו •  9 מקלארן •  10 קרוז •   11 נאבוט •  12 לנגראק • 13 ג'אגו •  14 יאנו • 15 יקומונידיס • 16 בחיץ' • 17 אמיני • 18 ווקוביץ' • 19 ריסדון • 20 סיינסבורי • 21 מביל • 22 אירוויין • 23 רוגיץ' • מאמן: ארנולד |  1 ריאן •  2 דגנק •  3 גרסבאך •  4 גרנט •  5 מיליגן •  6 ג'ורמן •  7 לקי •  8 לואונגו •  9 מקלארן •  10 קרוז •   11 נאבוט •  12 לנגראק • 13 ג'אגו •  14 יאנו • 15 יקומונידיס • 16 בחיץ' • 17 אמיני • 18 ווקוביץ' • 19 ריסדון • 20 סיינסבורי • 21 מביל • 22 אירוויין • 23 רוגיץ' • מאמן: ארנולד | אוסטרליה |
הטיעון האונטולוגי

הקדוש אנסלם מקנטרברי בחלון זכוכית אנגלי מהמאה ה-19.
הטיעון האונטולוגי (המוכר גם בשם ההוכחה האונטולוגית לקיום האל או בקיצור ההוכחה האונטולוגית) הוא טיעון לוגי-אונטולוגי שמטרתו להוכיח את קיום האל. טיעון זה הוא טיעון אפריורי שלפיו אלוהים קיים כי קיומו הוא בבחינת הכרח. לטיעון קמו במהלך ההיסטוריה של הפילוסופיה הן מתנגדים והן תומכים רבים. גם בקרב המתנגדים וגם בקרב התומכים ניתן למצוא רבים מהפילוסופים הגדולים, וכן לוגיקנים ומתמטיקאים בני-ימינו.
היסטוריה

את הטיעון האונטולוגי העלה לראשונה אנסלם הקדוש בן המאה ה-11, בפרק השני של ספרו הפרוסלוגיום (אנ'). לטיעון נודעה חשיבות רבה בהיסטוריה של הפילוסופיה, ובמהלך השנים קמו לו מתנגדים רבים (ובהם רבים מהפילוסופים הגדולים, כגון תומאס אקווינס, עמנואל קאנט, דוד יום, גוטלוב פרגה, וברטראנד ראסל וגם פילוסופים בני-ימינו) וכן תומכים רבים (ביניהם רבים אחרים מהפילוסופים הגדולים, כגון רנה דקארט, ברוך שפינוזה וגוטפריד וילהלם לייבניץ וגם פילוסופים בני-ימינו כגון נורמן מלקולם(אנ')). במאה ה-20, בעקבות פיתוחים בלוגיקה, הוצעו לטיעון גרסאות מודרניות המבוססות על הלוגיקה המודרנית (ובעיקר לוגיקה מודאלית).