stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיבי בופה
זוגיות

במהלך עונות הסדרה היו לפיבי מספר רב של בני זוג, ביניהם פיזיקאי בשם דייוויד (האנק עזריה), פסיכולוג בשם רוג'ר (פישר סטיבנס), לוחם ימי בשם ריאן (צ'ארלי שין), לוחם אש בשם וינס (מאט בטאליה) ושוטר בשם גארי (מייקל רפפורט). בעונה השנייה מתברר כי פיבי נישאה בעבר לדאנקן סאליבן (סטיב זאן), מחליק אמנותי הומוסקסואל ממוצא קנדי, כדי שיתאפשר לו לקבל גרין קארד למשך שש שנים. סאליבן מבקש מפיבי להתגרש, לאחר שהבין כי הוא שיקר לעצמו על היותו הומו, ולמעשה הוא רוצה להתחתן עם אישה אחרת. עם זאת רק שתיים ממערכות היחסים שלה היו רציניות, דייוויד המדען, והשנייה עם מייק הניגן.
בעונה הראשונה, במהלך הופעה בבית הקפה פיבי מכירה בחור בשם דייוויד. מערכת היחסים של השניים לא הייתה ארוכה במיוחד, כיוון שדייוויד שב לעבודתו במינסק. דייוויד מופיע פעמיים נוספות בסדרה: כשפיבי פוגשת אותו במקרה, שוב, בסנטרל פארק. הוא מספר לה שהוא בחופשה מעבדותו והגיע לעיר. הם מבלים ערב אחד עד שהוא צריך לחזור למינסק. בפעם השנייה בה הוא מופיע מאז שנפרדו בעונה 2, זה כשהפרויקט שלו במינסק נכשל והוא חוזר לניו יורק.
בעונה התשיעית, פיבי וג'ואי החליטו מחליטים לשדך אחד לשנייה פגישה עיוורת, עמם יצאו יחד לדאבל דייט. פיבי מצאה שידוך מושלם לג'ואי, בעוד ג'ואי שכח לגמרי מהדייט. הוא ניסה למצוא במהרה דייט לפיבי, וצעק שם אקראי בבית הקפה. כשצעק "מייק" הסתובב מייק הניגן, לו ג'ואי הבטיח ארוחה בחינם ופגישה עם בחורה יפה. מייק הסכים והעמיד פנים שהוא וג'ואי ידידים טובים משכבר הימים. במהלך הדייט, מגלה פיבי שהשניים למעשה כלל לא מכירים, ומיד מנתקת קשר עם מייק. בשלב מאוחר יותר, נפגשו השניים שוב בבית הקפה, מייק מתפייס עמה והם קובעים דייט. הם יוצאים תקופה אך לבסוף נפרדים, לאחר שפיבי מתוודעת לעובדה שמייק לא מעוניין להינשא שוב, עקב כישלון נישואיו הראשונים.
זמן קצר לאחר מכן, דייוויד חוזר של פיבי, בהופעתו השלישית בסדרה. הם יוצאים וטסים יחד לברבדוס. לברבדוס מגיע גם מייק, וכשדייוויד מציע לפיבי נישואין מייק עושה זאת גם כן. פיבי מסרבת לשניהם, אך חוזרת למייק. לבסוף הם מתארסים, ומתחתנים בעונה העשירית והאחרונה.
במקור, האנק עזריה, אשר גילם את דמותו של דייוויד, נבחן לגלם את דמותו של ג'ואי. בשנת 2003 הוא היה מועמד לפרס אמי לבידור בפריים טיים בקטגוריית "שחקן אורח מצטיין בסדרה קומית" על תפקידו בסדרה. אולם לבסוף זכה ג'ין ויילדר מויל וגרייס.
הומור > Smelly Cat

בדיחה חוזרת בסדרה ואחד מסימני ההיכר של פיבי הוא שירה "Smelly Cat" (חתול מסריח), אשר היא מבצעת בסנטרל פארק. השיר עוסק בחתול שנדחק על ידי החברה בגלל הסירחון המגעיל שלו כתוצאה מנפיחה ("במה הם מאכילים אותך?"). עם זאת פיבי מזדהה עמו שהרי היא חוותה נידוי חברתי על בשרה. הבתים מורכבים מרשימה של דרכים אותם מונה פיבי שבהן החתול אינו נאהב ("הם לא ייקחו אותך לווטרינר", "אתה כמובן לא חיית המחמד האהובה עליהם" וכו'), בעוד הפזמון מסתיים במסר מרומם לכל מי ששונה או ייחודי: "זאת לא אשמתך". כשפיבי פוגשת את אביה הביולוגי מסתבר לה שהשיר מבוסס על שיר ערש שנהג לשיר לה כתינוקת.
מלבד Smelly Cat, פיבי כתבה שירים רבים אחרים שמופיעים בסדרה, וחלקם שזורים בסיפור העלילתי באופן בלתי נפרד.
הערות שוליים

↑  אור ברנע ונילי לוין, חברה לחיים: הרגעים הגדולים של פיבי בופה, באתר ynet, 30 ביולי 2013
↑  nrg סגנון, החברים לא האמינו: מי היחיד שנבחן פעמיים?, באתר nrg
↑  בסדרה, מינסק מוצגת באופן עקבי ושגוי כעיר ברוסיה, למרות שהיא בירת בלארוס.
| חברים |
| --- | --- | --- |
| יוצרים | מרתה קאופמן • דייוויד קריין |  |
| שחקנים ראשיים | ג'ניפר אניסטון • מת'יו פרי • קורטני קוקס • דייוויד שווימר • מאט לה-בלאנק • ליסה קודרו |  |
| דמויות ראשיות | רייצ'ל גרין • צ'נדלר בינג • מוניקה גלר • רוס גלר • ג'ואי טריביאני • פיבי בופה |  |
| פרקים | האחרון • חברים: האיחוד |  |
| מוזיקה | שיר הנושא • Smelly Cat |  |
| סדרות המשך | ג'ואי |  |
בישול (כדורגל)

בכדורגל, בישול, או אסיסט (מאנגלית: Assist), הוא העברת הכדור, על ידי מסירה או הגבהה, לשחקן אחר שמיד מבקיע שער. גם הפעולות הבאות נחשבות לעיתים כבישול: בעיטה הנהדפת על ידי השוער או שחקן הגנה של היריבה, שמיד לאחריה מובקע שער על ידי שחקן אחר; סחיטת בעיטת עונשין שאותה מבקיע שחקן אחר; או גרימה לשער עצמי של שחקן הקבוצה היריבה. לרוב, רק שחקן אחד נחשב כ"מבשל" של השער. סטטיסטיקות על אודות מספר הבישולים ששחקנים תרמו מתועדות לעיתים באופן רשמי על ידי מארגני התחרות, ולעיתים על ידי גופים עיתונאיים. הבישולים אינם חלק מחוקי הכדורגל שנקבעו על ידי IFAB, והקריטריונים להגדרתם הם גמישים.
אף ששחקנים זכו לקרדיט על כך ש"בישלו" שערים (אתר Planet World Cup תיעד באופן רטרוספקטיבי את כמות הבישולים בגביע העולם מ-1966), מדד זה לא נספר באופן ממוסד עד לסוף המאה העשרים. הוועדה הטכנית של פיפ"א ספרה לראשונה בישולים באופן מסודר במונדיאל 1986, על פי הקריטריונים הבאים:
בישול יוכר לשחקן שמסר את המסירה האחרונה בטרם הובקע השער.
לשחקן האחרון שהחזיק בכדור בטרם שזה הגיע למבקיע השער, יוכר בישול בתנאי שלפעולה שביצע הייתה השפעה מכרעת על הבקעת השער.
יוכר בישול לשחקנים שבועטים למסגרת השער בטרם שחקן אחר מבקיע מהכדור החוזר.
לאחר שערים שמובקעים מבעיטת עונשין או מבעיטה חופשית, לשחקן שסחט את העבירה יוכר בישול.
במקרה שמבקיע השער יצר לעצמו את מצב ההבקעה, למשל על ידי כדרור ממושך, לא יוכר בישול.
לא יוכר בישול במקרה שמבקיע השער ניצל מסירה לא-מוצלחת של שחקן יריב.
במונדיאל 1990 המשיכה הוועדה הטכנית לספור את הבישולים על פי קריטריונים דומים, אך שינתה את הקריטריון לבעיטות חופשיות ולפנדלים: במקרה שסוחט העבירה גם הבקיע בעצמו את כדור העונשין, לא יוכר לו בישול. פיפ"א הפכה לראשונה את הבישולים לאחד ממדדי המשחק הרשמיים במונדיאל 1994. באותו טורניר הבישולים החלו לשמש בתור שובר-שוויון לקביעת הזוכה בפרס נעל הזהב. הוועדה הטכנית של פיפ"א קובעת אלו פעולות נחשבות כבישולים ואלו לא.
כיום מוענקים פרסים במספר מדינות הקשורים לבישולים, לדוגמת "פרס המוסר המצטיין" בליגה הצרפתית המוענק לשחקן עם מספר הבישולים הגבוה ביותר בתום העונה. שיטת הענקת הנקודות על פיה מחולק פרס "נעל הזהב" ב-MLS האמריקאית, התבססה בעבר על שערים ועל בישולים במקביל. בממלכה המאוחדת נספרים באופן רשמי כל מדדי המשחק, ובכללם בישולים, בתחרויות כמו הפרמייר ליג, הפוטבול ליג וליגת העל הסקוטית. גם בתחרויות היבשתיות הנערכות על ידי אופ"א, כגון ליגת האלופות והליגה האירופית, נספרים הבישולים באופן רשמי.
ראו גם

אסיסט - בכדורסל
הערות שוליים

↑
צוואת דוד

ציור של הצייר פרדיננד בול המדמה את מעשה צוואת דוד. שמן על קנבס, 1643
צוואת דוד היא קבוצת הדרכות וציווים בנושאים שונים, שדוד המלך אמר לבנו שלמה, לפני מותו. זהו מעשהו האחרון של דוד המוזכר בספר מלכים.
הסיפור מופיע בספר מלכים א', פרק ב', וביהדות נוהגים להפטיר בו בפרשת ויחי, העוסקת בברכות יעקב לבניו לפני מותו.
תוכן הצוואה

דוד פתח את הצוואה בשתי הוראות פרטיות שנגעו להתנהגותו הפרטית של שלמה:
להיות חזק ולהתבגר. ”אָנֹכִי הֹלֵךְ, בְּדֶרֶךְ כָּל-הָאָרֶץ; וְחָזַקְתָּ, וְהָיִיתָ לְאִישׁ” (ספר מלכים א', פרק ב', פסוק ב')
ללכת בדרך אביו, לעבוד את ה' ולשמור את מצוותיו: ”וְשָׁמַרְתָּ אֶת-מִשְׁמֶרֶת ה' אֱלֹהֶיךָ, לָלֶכֶת בִּדְרָכָיו לִשְׁמֹר חֻקֹּתָיו מִצְו‍ֹתָיו וּמִשְׁפָּטָיו וְעֵדְו‍ֹתָיו, כַּכָּתוּב בְּתוֹרַת מֹשֶׁה”. אם יעשה זאת, הבטיח דוד, ישמור ה' את מלכותו.
לאחר מכן, הורה דוד לשלמה מספר הוראות פוליטיות, בנוגע לסילוק הספיחים של אויבי בית דוד בעם ישראל, כדי לחזק את המשך שלטונו של שלמה:
לנקום ביואב בן צרויה על רצח אבנר בן נר ועמשא בן יתר. בדברי דוד לא נאמר במפורש להרוג את יואב, אלא בדרך רמז: ”וְעָשִׂיתָ כְּחָכְמָתֶךָ, וְלֹא תוֹרֵד שֵׂיבָתוֹ בְּשָׁלֹם שְׁאֹל”.
לגמול חסד עם בני ברזילי הגלעדי, שעזר לדוד בזמן מרד אבשלום. כאשר הציע לו דוד תמורה על עזרתו, הוא סירב לקבל טובה אישית, בנימוק שהוא כבר זקן ואין לו צורך בכלום, אך ביקש שדוד יעזור לבניו.”וְלִבְנֵי בַרְזִלַּי הַגִּלְעָדִי תַּעֲשֶׂה-חֶסֶד, וְהָיוּ בְּאֹכְלֵי שֻׁלְחָנֶךָ: כִּי-כֵן, קָרְבוּ אֵלַי, בְּבָרְחִי, מִפְּנֵי אַבְשָׁלוֹם אָחִיך ” (ספר מלכים א', פרק ב', פסוק ז')
לנקום בשמעי בן גרא, שקילל את דוד בזמן מרד אבשלום. דוד הסביר שהוא אינו יכול לעשות לו דבר, שכן הוא נשבע לו שלא יפגע בו, אך את שלמה הוא מצווה: ”אַל תְּנַקֵּהוּ כִּי אִישׁ חָכָם אָתָּה, וְיָדַעְתָּ אֵת אֲשֶׁר תַּעֲשֶׂה-לּוֹ וְהוֹרַדְתָּ אֶת-שֵׂיבָתוֹ בְּדָם שְׁאוֹל”.
ציווי נוסף שמופיע רק בספר דברי הימים הוא בניית בית המקדש: ”וַיֹּאמֶר דָּוִיד לִשְׁלֹמֹה: בְּנִי, אֲנִי הָיָה עִם-לְבָבִי לִבְנוֹת בַּיִת לְשֵׁם ה' אֱלֹהָי. וַיְהִי עָלַי דְּבַר ה' לֵאמֹר דָּם לָרֹב שָׁפַכְתָּ וּמִלְחָמוֹת גְּדֹלוֹת עָשִׂיתָ, לֹא תִבְנֶה בַיִת לִשְׁמִי... הִנֵּה בֵן נוֹלָד לָךְ, הוּא יִהְיֶה אִישׁ מְנוּחָה, וַהֲנִיחוֹתִי לוֹ מִכָּל אוֹיְבָיו מִסָּבִיב: כִּי שְׁלֹמֹה יִהְיֶה שְׁמוֹ, וְשָׁלוֹם וָשֶׁקֶט אֶתֵּן עַל-יִשְׂרָאֵל בְּיָמָיו... הוּא יִבְנֶה בַיִת לִשְׁמִי, וְהוּא יִהְיֶה לִּי לְבֵן וַאֲנִי לוֹ לְאָב; וַהֲכִינוֹתִי כִּסֵּא מַלְכוּתוֹ עַל יִשְׂרָאֵל עַד עוֹלָם. עַתָּה בְנִי, יְהִי ה' עִמָּךְ, וְהִצְלַחְתָּ וּבָנִיתָ בֵּית יְהוָה אֱלֹהֶיךָ”. דוד סיפר לשלמה שהוא כבר אסף זהב, נחושת וברזל, עצים ואבנים, וכל שנותר לשלמה הוא לבנות.
קיום הצוואה על ידי שלמה

אדוניה נהרג על ידי שלמה כאשר הוא ביקש לשאת את אבישג השונמית, פילגש דוד, פעולה שפורשה על ידו כניסיון לבסס את כוחו בחצר המלוכה כיורשו האמיתי של דוד. יואב בן צרויה, שבעבר תמך באדוניה, שמע ששלמה הוציא את אדוניה להורג, וברח לאוהל ה', ובניהו בן יהוידע הרג אותו שם על פי ציוויו של שלמה.
על שמעי בן גרא ציווה שלמה שלא יצא מירושלים, והזהיר אותו שאם יעזוב את העיר ימות. שמעי הסכים, אך לאחר שלוש שנים עבדיו ברחו לגת, והוא יצא מירושלים כדי להשיב אותם. בעקבות זאת זימן המלך שלמה את שמעי, נזף בו על שהפר את התנאי ועל שקילל את דוד, וציווה את בניהו להרוג גם אותו.
את הציווי על בניית בית המקדש קיים שלמה והוא בנה את בית המקדש הראשון.
ראו גם

דברי דוד האחרונים
הערות שוליים

↑  בנוסף, בספר שמואל ב', פרק כ"ג, פסוקים א'–ז' מופיעה שירה בת שבעה פסוקים הנפתחת במילים "וְאֵלֶּה דִּבְרֵי דָוִד, הָאַחֲרֹנִים".
↑  ספר דברי הימים א', פרק כ"ב, פסוקים ז'–ט"ז
↑  כמו שמתואר באריכות בספר מלכים א', פרק ו'-פרק ז'
|  שלמה המלך |
| --- | --- | --- |
| משפחתו | דוד • בת שבע • נעמה העמונית • בת פרעה • רחבעם • מלכת שבא |  |
| חיבורים שיוחסו לו | משלי • קהלת • שיר השירים • מזמורי שלמה • חכמת שלמה • תהילים ע"ב • תהילים קכ"ז |  |
| במקרא | צוואת דוד • חלום שלמה בגבעון • עליית שלמה למלוכה • משפט שלמה |  |
| אגדות שלמה | כסא שלמה • שלמה המלך ואשמדאי • שלמה המלך והדבורה • שלמה המלך ומלכת שבא • ברית שלמה |  |
| שונות | בית המקדש הראשון • ים של שלמה |  |
| הנצחתו | נחל שלמה • הר שלמה • בריכות שלמה • איי שלמה • עמודי שלמה • מרחב שלמה • מבצע שלמה |  |
| בתרבות המודרנית | שלמה המלך ושלמי הסנדלר • אגדות המלך שלמה • הספר מכרות המלך שלמה (עיבודים: מכרות המלך שלמה (סרט, 1985) • מכרות המלך שלמה (סרט, 1986)) |  |
קרב הארלם הייטס

קרב הארלם הייטס היה קרב שהתרחש בין הצבא הקונטיננטלי לצבא הבריטי ב-16 בספטמבר 1776, במהלך המערכה על ניו יורק וניו ג'רזי במלחמת העצמאות של ארצות הברית. הקרב התרחש באזור הארלם של היום, בצפון מערב מנהטן, ניו יורק.
הקרב

הצבא הקונטיננטלי, בפיקודם של המפקד העליון, גנרל ג'ורג' וושינגטון, מייג'ור גנרל נתנאל גרין, מייג'ור גנרל ישראל פאטנם, ובהיקף של כ-9,000 איש, נערכו בשורה של עמדות קרקע גבוהות במנהטן. כנגדם נערך חיל החלוץ של הצבא הבריטי, שמנה כ-5,000 איש, תחת פיקודו של מייג'ור גנרל הנרי קלינטון.
בשעות הבוקר המוקדמות של 16 בספטמבר נפגש כוח חיל רגלים בריטי עם כוח סיור אמריקאי של הריינג'רס של נולטון (יחידה מיוחדת של הצבא הקונטיננטלי). ההתנגשות הפכה לנסיגה אמריקאית לכיוון הארלם הייטס, אך הבריטים תוך ביטחון העצמי המופרז, המשיכו לרדוף אחר האמריקאים חזרה דרך היער לכיוון עמדותיו של וושינגטון בהארלם הייטס. אט אט, התקרבו הבריטיים יותר אל הקווים האמריקנים, וללא תמיכה מהצבא הבריטי, חשפו את עצמם להתקפה נגדית. לאחר שוושינגטון הבחין בכך, הורה על איגוף הכוח הבריטי, איגוף שאמור היה לנתק את הבריטים לחלוטין מעורפם. האיגוף לא הצליח, אך בשילוב לחץ של חיילים אמריקנים נוספים שהגיעו מהעמדות בהארלם הייטס, הצליח הכוח האמריקני להסיג את הבריטים חזרה.
לאחר שנפגש הכוח הבריטי עם כוח תגבורת שהגיע מהדרום יחד עם סיוע ארטילרי, הסתובבו הבריטים חזרה כנגד האמריקאים, והתייצבו בשדות פתוחים במורנינגסייד הייטס. האמריקאים, מתוגברים גם הם, התייצבו נגדם, והכוחות ירו זה על זה במשך זמן. לאחר שעתיים, כאשר תחמושתם התמעטה, החל הכוח הבריטי לסגת בחזרה לקווים שלהם. וושינגטון החליט לקטוע את המרדף, משום שלא היה מוכן לסכן את כוחותיו בהתנגשות כוללת עם הכוח הבריטי המרכזי, ופרש גם הוא לקווים שלו בהארלם הייטס.
הקרב עזר לשקם את הביטחון של הצבא הקונטיננטלי לאחר שסבל כמה תבוסות משמעותיות לפני זה. בנוסף, היה זה הקרב הראשון המוצלח של וושינגטון במלחמת העצמאות האמריקנית.
אחרי חודש ללא כל לחימה משמעותית בין הצבאות, וושינגטון נאלץ להסיג את צבאו לצפון העיירה וייט פליינס בדרום-מזרח מדינת ניו-יורק, כאשר הבריטים עברו צפונה אל מחוז ווסטצ'סטר ואיימו ללכוד את וושינגטון במנהטן. אחרי שתי תבוסות וושינגטון נסוג מערבה לאורך נהר ההדסון.
ג'קו אייזנברג

ערך זה עוסק בזמר ג'קו אייזנברג. אם התכוונתם לאלבום הבכורה הנושא את שמו, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  30 בנובמבר 1980 (בן 44) נתניה, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2003
 סוגה:  רוק, היפ הופ, אלקטרוני
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 
יעקב (ג'קו) אייזנברג (נולד ב־30 בנובמבר 1980) הוא זמר ויוצר ישראלי, זוכה העונה הרביעית של תוכנית המציאות "כוכב נולד". בשנת 2021 השתתף בתוכנית המציאות "האח הגדול".
ביוגרפיה

אייזנברג נולד וגדל בנתניה. הוא בנם של מרים ורוברט, יוצאי מצרים. כשהיה בן עשר נפטר אביו מדום לב, לאחר שנתקף חרדה במלחמת המפרץ. כעבור שלוש שנים החל להופיע בטקסי בית ספר. לאחר שסיים לימודיו בתיכון "אלדד" פנה לתחום המוזיקלי, למד נגינה בפסנתר, בגיטרה, בתופים ובבס והחל להופיע בארץ, עם חומר מקורי שיצר בסגנונות הרוק וההיפ הופ ועם גרסאות כיסוי לשירים ישראליים מוכרים. הקים עם חברו גיא אליהו את הלהקה "ג'אמוס", שניגנה מוזיקת היפ הופ אלקטרונית. במקביל לעשייה המוזיקלית, עבד אייזנברג למחייתו במלצרות, ונוסף על כך עבד כברמן במספר מקומות וכמוכר בחנות, לצד עיסוקיו כזמר חתונות וכגנן. בשנת 2003 הוציאה "ג'אמוס", עם אייזנברג, את אלבום הבכורה שלה "שים ת'ראש בצד", והחלה להופיע בפסטיבלים ובאירועים שונים.
אייזנברג שוחרר כחוק משירות בצבא, בין היתר בשל היותו בן יחיד לאם אלמנה.
ביוגרפיה > כוכב נולד

הפריצה המשמעותית שלו הגיעה במאי 2006, לאחר ששותפו לדירה רשם אותו ללא ידיעתו למבחני התוכנית "כוכב נולד". אייזנברג עלה לגמר, שנערך ב־7 בספטמבר בפארק הירקון, וזכה במקום הראשון (המתמודדים הנוספים היו מאיה רוטמן ורפאל מירילא). בגמר שר אייזנברג את שירו של סער בדישי "אני מאבד אותך".
באודישן הראשון לתוכנית ביצע אייזנברג את אחד משיריו המקוריים, "נרדם על החולות". מאוחר יותר שר את השיר בתוכנית עם המתמודדת נירית מיליס, ובגמר עם נינט טייב, הזוכה בעונה הראשונה.
ב־31 באוגוסט, כשבוע לפני תוכנית הגמר, הוציא אייזנברג כחלק מ"כוכב נולד" את הסינגל "נשארתי נורמלי", שגם אותו כתב והלחין.
ביוגרפיה > הריאיון ל"ידיעות אחרונות"

זמן קצר לאחר זכייתו עורר אייזנברג סערה תקשורתית, שהובילה לירידה בפופולריות שלו. נחשף שיר שהקליט ההרכב "ג'אמוס" ארבע שנים קודם לכן ובו התבטאות בלשון וולגרית על ישראל. פרט לכך, בריאיון ב"ידיעות אחרונות" סיפר שלא גויס לצה"ל ואף הצהיר שאינו מתחרט על כך. הריאיון הוביל לתגובות חריפות בציבור, במיוחד ברקע סיומה של מלחמת לבנון השנייה, וראש מועצת עומר, פיני בדש, קרא להחרמתו של אייזנברג, קריאה שזכתה לתמיכתם של ראשי רשויות מקומיות. באותו ריאיון גם התבטא אייזנברג בחריפות נגד הזמר רמי קלינשטיין. בשל ההתבטאות חזרה בה חברת התקליטים הליקון, המייצגת גם את קלינשטיין, מכוונתה להוציא אלבום של אייזנברג. בטקס אנשי השנה ששודר בערוץ 2 התנצל אייזנברג לפני אלו שנפגעו מדבריו, ובפרט לפני המשפחות השכולות. הוא אמר כי החליט לבטל את הופעותיו המתוכננות ולקחת פסק זמן, ובמשך יותר מחצי שנה לאחר הזכייה נעלם מעין הציבור ולא הופיע בתקשורת או בהופעות חיות. יותר משנה לאחר החרמתו של אייזנברג, בתוכנית "המושכים בחוטים" ששודרה בערוץ "הוט בידור ישראלי", התנצל מנכ"ל הליקון רוני בראון. הוא הודה שכשל בשיקול הדעת ונסחף להמולה סביב אייזנברג.
בשנת 2014 הגיש אייזנברג תביעת נזיקין כנגד שידורי קשת וכנגד טדי הפקות, שבה תבע בין היתר פיצוי על הנזק שנגרם לו בריאיון ל"ידיעות אחרונות". הנתבעות ביקשו לדחות את התובענה על הסף, אך בית המשפט דחה את בקשתן ופסק 10,000 ש"ח שכר טרחת עורך דין לזכות אייזנברג. לפי הסכם פשרה שאליו הגיעו הצדדים ב־2019, קשת וטדי התחייבו לממן לאייזנברג מנהל אישי ומנהל יחסי ציבור למשך שנה, וחשיפה בפלטפורמות העומדות לרשות קשת, כדי לסייע בחידוש הקריירה שלו.
ביוגרפיה > לאחר "כוכב נולד"

ב־13 במאי 2007 הוציא אייזנברג את הסינגל "קשה לי לא להתרגש", שכתב והלחין ושר כדואט עם מאיה רוטמן. השיר היה שיר האודישנים בעונה החמישית של "כוכב נולד", והפך ללהיט ברחבי הארץ.
ב־1 בינואר 2008 יצא לאור אלבום הבכורה, "ג'קו אייזנברג", בהפקת לואי להב. האלבום מכיל 12 שירים שכתב והלחין טרם השתתפותו בתוכנית. יצאו מתוכו הסינגלים "שר שר", "גרמת לי ללכת", גרסת אולפן חדשה לשיר "נרדם על החולות" ו"צורח". בד בבד יצא אייזנברג למסע הופעות ברחבי הארץ, שתחילתו ב־13 במרץ במועדון "בארבי" בתל אביב.
בשנת 2010 עבר אייזנברג להתגורר באמסטרדם שבהולנד, וב־2012 שב לישראל. בספטמבר אותה שנה הוציא את הסינגל "התחלה", שבו תיאר את רצונו להתחיל מחדש בארץ. השיר לווה בקליפ בהפקה עצמית שצולם ברחובות אמסטרדם.
בפברואר 2013 השתתף בפרויקט "פנסים" של המוזיקאי אלירן אביתר־לוי, שבו הופיע עם השיר "השרב נשבר".
בספטמבר 2015 הצטרף אייזנברג ל-"Just The Way You Are", מופע מחווה לשירי אלטון ג'ון ובילי ג'ואל, עם הזמרים עדי כהן ואילן ליבוביץ, בניצוחו של דוד קריבושי ובליווי נגנים נוספים.
באפריל 2018 הפיק מוזיקלית את אלבומו של הזמר גיל אבידן קסנר.
ב־29 בינואר 2019 הוציא אייזנברג סינגל בשם "הימים", מתוך האלבום השני, וב־14 באוגוסט אותה שנה הוציא סינגל נוסף מהאלבום, "לא מובן מאליו".
ב־6 באוגוסט 2020 הוציא את השיר "לא יכול עליי" בשיתוף פעולה עם הזמר־יוצר רון נשר. ב־1 באוקטובר 2020 זכה בתואר "זמר השנה" במצעד הרוק הישראלי השנתי תש"ף של "רדיו זה רוק".
ב־10 ביולי 2021 החל אייזנברג להשתתף בתוכנית המציאות "האח הגדול". במהלך כניסתו ל"בית האח הגדול" ביצע את שירו "קשה לי לא להתרגש", ותוך כדי שהותו שם יצאו לאור שיריו "לבד" ו"קולות". הוא הודח בהדחה השישית.
דיסקוגרפיה > אלבומים

"שים ת'ראש בצד" ("ג'אמוס") – 2003 (הפקה עצמית)
"ג'קו אייזנברג" – 2008 (הד ארצי)
"בלאגן בעולם" ("ג'אמוס") – 2008 (הפקה עצמית)
דיסקוגרפיה > סינגלים

"נשארתי נורמלי" (מילים ולחן: ג'קו אייזנברג) – 31 באוגוסט 2006 (הליקון)
"קשה לי לא להתרגש" עם מאיה רוטמן (מילים ולחן: ג'קו אייזנברג) – 13 במאי 2007 (הד ארצי)
"שר שר" (מילים ולחן: ג'קו אייזנברג) – 7 באוגוסט 2007 (הד ארצי)
"גרמת לי ללכת" (מילים ולחן: ג'קו אייזנברג) – 28 באוקטובר 2007 (הד ארצי)
"נרדם על החולות" (מילים ולחן: ג'קו אייזנברג) – 15 בינואר 2008 (הד ארצי)
"צורח" (מילים ולחן: ג'קו אייזנברג) – 26 בפברואר 2008 (הד ארצי)
"התחלה" (מילים ולחן: ג'קו אייזנברג) – 9 בספטמבר 2012 (הפקה עצמית)
"השרב נשבר" (מילים ולחן: אלירן אביתר־לוי) – 13 בפברואר 2013 (הפקה עצמית)
"הפוך על הפוך" (מילים ולחן: ג'קו אייזנברג) – 14 בפברואר 2014 (הפקה עצמית)
"למה את מחכה" (מילים ולחן:ג'קו אייזנברג) – 18 במאי 2015 (הפקה עצמית)
הערות שוליים

↑  יפעת הללי, כל הפיני עם ג'קו, באתר nrg‏, 12 בספטמבר 2006
↑  (7 ימים, 15 בספטמבר 2006)
↑  ענת ברשקובסקי, מחרימים את ג'קו, באתר ynet, 14 בספטמבר 2006
↑  אור ברנע, הליקון לא רוצים את ג'קו, באתר ynet, 19 בספטמבר 2006
↑  תקדין - המאגר המשפטי - הזדהות
↑  וואלה! סלבס‏, בית המשפט: "כוכב נולד" ישלמו לג'קו אייזנברג, באתר וואלה, 24 באפריל 2014
↑  אורן פרסיקו, אחרי הלידה, באתר העין השביעית, 28 באפריל 2019
↑  קרן נתנזון, מותר לג'קו לטעות, באתר ynet, 2 במאי 2007
↑  עדיה אמרי אור, קשה לא להתרגש, באתר nrg‏, 13 במאי 2007
↑  אור ברנע, "עזבו אתכם משטויות", באתר ynet, 7 באוגוסט 2007
↑  איתי שטרן, "אופטימי אבל מת מפחד", באתר nrg‏, 7 באוגוסט 2007
↑  , "זה לא אני, זו את", 29 באוקטובר 2007, Mooma
↑  אסף נבו, ‏ג'קו אייזנברג שובר את השרב, באתר ‏מאקו‏, 13 בפברואר 2013
↑  עינת אוליבייר, ‏ג'קו אייזנברג: "בעשור האחרון פחדתי מהצל של עצמי, הכל הפחיד אותי", באתר מעריב אונליין, 7 בפברואר 2019
| כוכב נולד (2003–2012) |
| --- | --- | --- |
| מנחה | צביקה הדר |  |
| זוכים | נינט טייב • הראל מויאל • יהודה סעדו • ג'קו אייזנברג • בועז מעודה • ישראל בר-און • רוני דלומי • דיאנה גולבי • חגית יאסו • אור טרגן |  |
| מעפילי גמר אחרים | שירי מימון • שי גבסו • הראל סקעת • עדי כהן • מאיה רוטמן • מארינה מקסימיליאן בלומין • לי בירן • מיי פיינגולד • עידן עמדי • דוד לביא • אוהד שרגאי • איטן גרינברג |  |
| מתמודדים בולטים נוספים | כברה קסאי • אלון ליטבק • לירון לב • מיקה שדה • שירלי לילו • ליטל גבאי • מיכל רשף • הדר עוזרי • אסף אברבוך • ניצן קייקוב • אבי מאיר וענונו • עמרי רוטברד • מיכאל עינב • רועי ארז • נעמה שטרית • לבנת בן-חמו • עמיר חדד • מורן אהרוני • קנדוג • ענת אסתר חיטמן • דנה ליקוורניק • דניאל בן-חיים • חן אהרוני • מרים טוקאן • עדי אולמנסקי • אתי ביטון • איה זהבי פייגלין • לירן דנינו • עומר אדם • חובי סטאר • מורן מזוז • אדיר גץ • אבי בן אבו • אדר גולד • רוני גינוסר • נעמה כהן • תמר יהלומי |  |
| ערכים קשורים | טדי יזמות והפקות (חברת הפקה) |  |
| תוכנית אם, תוכניות בת ותוכנית המשך | לא נפסיק לשיר • נולד לרקוד • לא נפסיק לרקוד • בית ספר למוסיקה • הכוכב הבא |  |
| שופטים | צדי צרפתי • ריקי גל • פבלו רוזנברג • מרגלית צנעני • גל אוחובסקי • דנה אינטרנשיונל • מירי מסיקה • צביקה פיק • גידי גוב • יאיר ניצני • משה פרץ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298449905171  ISNI: 0000 0000 6835 9440  MusicBrainz: a4d7279a-8853-4233-949a-31bce5c6de72  VIAF: 97378913   WorldCat (עם VIAF): 97378913 
ג'קו אייזנברג ואלירן אביתר־לוי, מתוך המיזם "פנסים"
דוד יוטן

| --- | --- |

 לידה:  5 ביוני 1916 וילנה, האימפריה הרוסית (כיום ליטא)
 פטירה:  12 בינואר 2000 (בגיל 83) תל אביב-יפו, ישראל
 מקום קבורה:  בית העלמין נחלת יצחק
 תאריך עלייה:  1941
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת וילנה
 השתייכות:   אצ"ל
 תפקידים בשירות
 קצין המטה הראשי של האצ"ל, אחראי על הדפוס וחבר במערכת עיתון "חרות" המחתרתי
 עיטורים
 אות יקיר העיר תל אביב-יפו (1989)
 תפקידים אזרחיים
 מפקד גליל בית"ר בשלזיה ובגליציה המערבית, קצין נציבות בית"ר בפולין, ראש עלייה ב' ("אף על פי") בוורשה
דוד יוטן (5 ביוני 1916 – 12 בינואר 2000) היה פעיל ציוני רוויזיוניסטי, מראשי נציבות בית"ר בפולין, קצין המטה הראשי של האצ"ל, חבר מועצת העיר תל אביב-יפו, מראשי הסתדרות העובדים הלאומית וממייסדי תנועת החרות.
חיים אישיים

בשנת 1940 נשא לאישה את שרה לבית נייבורג ונולדו להם שלוש בנות.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  דוד יוטן, באתר איגוד יוצאי וילנה והסביבה בישראל
↑  דוד תדהר (עורך), "דוד יוטן", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ח (1957), עמ' 3184
1 2  מירי יהלום, ארגון יוצאי וילנה, דוד יוטן, באתר פייסבוק, ‏13 באפריל 2016
↑  דוד יוטן, זכרונותיו של מפקד גליל, באתר מכון ז'בוטינסקי בישראל
↑  חיים לזר ליטאי, אף-על-פי : ספר עליה ב', תל אביב: מכון ז'בוטינסקי בישראל, 1957, עמ' 140
↑  אמיר גילת, שמיר בכנס האצל בשוני: נמשך העימות האידיאי עם המחנה האחר, באתר מעריב, ‏13 ביולי 1988
1 2 3 4  דוד תדהר (עורך), "דוד יוטן", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ח (1957), עמ' 3185
↑  רשימות של גולי אפריקה, מכון ז'בוטינסקי, עמ' 25. (באנגלית)
↑  6 גולי אריתריאה ו-2 עצורי לטרון ברשימת המועמדים של הצה"ר, באתר המשקיף, ‏25 באוקטובר 1946
↑  מי הוחזר מקניה?, באתר הבקר, ‏16 במאי 1947
↑  ה-26 מקניה הגיעו לארץ, באתר הארץ, ‏16 במאי 1947
↑  דוד יוטן - מזכיר כללי בסניף תל-אביב, באתר המשקיף, ‏6 ביוני 1947
↑  מדינת ישראל, פקודת הבחירות לאסיפה המכוננת, תש״ט—1948 -  פרסום רשימות המועמדים, 9 בינואר 1949, עמ' 319
↑  פיני, רחל ענבר (ע), יהודה בן-דוד, ירושלים: אחוה, מאי 1973, עמ' 56. (בעברית)
↑  דני רכט, שיכון גולי קניה, באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה"
1 2  דוד יוטן - חבר מועצת עירית ת"א, באתר חרות, ‏11 בנובמבר 1952
↑  סניף חרות בת"א הכריע בעד מועמדותו של א. שכטרמן, באתר מעריב, ‏27 בנובמבר 1957
↑  נקבעו שופטי פרס וויצמן של עת"א, באתר הצופה, ‏14 בנובמבר 1952
↑  מר דוד יוטן, באתר מעריב, ‏3 בפברואר 1959
↑  רשימת מועמדי מפלגת חרות לכנסת הרביעית, באתר הכנסת, ‏18 באוקטובר 1959
↑  הכנסת, הישיבה השלוש­ מאות ­ושבעים ­ואחת של הכנסת השישית, ירושלים, 4 פברואר 1969, עמ' 1415
↑  ממליצים לפטר פקיד בעירית תל-אביב שעסק בעבודות אחרות, באתר מעריב, ‏19 במאי 1975
↑  אברהם רותם, נמנע מינוי מנהל ל"איכילוב" בשל התנגדות רופאים בביה"ח, באתר מעריב, ‏4 בנובמבר 1974
↑  עיריית תל אביב-יפו, דלת פתוחה בעיריית תל אביב-יפו, באתר מעריב, ‏26 בדצמבר 1975
↑  אריה כנרתי, "פרשת יוטן" בסיעת גח"ל בעירית תל-אביב, באתר למרחב, ‏16 באוקטובר 1967
↑  The Organization Department of the Zionist Executive, Resolutions of the 25th Zionist Congress, ירושלים: הג'רוזלם פוסט, 1961, עמ' 55
↑  רשימת מועמדי מפלגת חרות לכנסת החמישית, באתר הכנסת, ‏30 ביולי 1961
↑  רשימת מועמדי מפלגת גח"ל לכנסת השישית, באתר הכנסת, ‏17 באוקטובר 1965
↑  רשימת מועמדי מפלגת המרכז החופשי לכנסת השביעית, באתר הכנסת, ‏20 באוקטובר 1969
↑  רשימת מועמדי מפלגת הליכוד לכנסת התשיעית, באתר הכנסת, ‏9 במאי 1977
↑  ננעלה ועידת קופ"ח לאומית, באתר חרות, ‏28 ביוני 1951
↑  הסתדרות העובדים הלאומית, שלמה פינשטין ז"ל, באתר מעריב, ‏23 באוקטובר 1988
↑  נפש חצויה, באתר מעריב, ‏19 בינואר 1981
↑  מחלקת ההסברה של הסתדרות העובדים הלאומית, בהסתדרות העובדים הלאומית, באתר מעריב, ‏2 במרץ 1980
↑  בית וילנה והסביבה, באתר איגוד יוצאי וילנה והסביבה בישראל
↑  יקירי העיר לשנת 2016 - תשמ״ט- 1989 (עמ' 12), באתר עיריית תל אביב-יפו, ‏2016
דוד יוטן (פינה ימנית למטה) לצד עליזה ומנחם בגין במדי צבא אנדרס. בשורה העליונה (משמאל לימין): משה שטיין וישראל אפשטיין, 12 בדצמבר 1942
סתרי שחור-גרון

| סתרי שחור-גרון |
| --- | --- |
 סתרי שחור-גרון
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
משפחה:: סתריים
סוג:: סתרי
מין:: סתרי שחור-גרון
שם מדעי
 Prunella atrogularis ‏ברנדט, 1844
תחום תפוצה
 תחום התפוצה של סתרי שחור-גרון   מקייץ   יציב   חורף

סִתְרִי שְׁחֹר-גָּרוֹן (שם מדעי: Prunella atrogularis) הוא ציפור שיר קטנה ממשפחת הסתריים.
בישראל מזדמן נדיר ביותר בחורף עם שתי תצפיות עד כה: הראשונה מאזור ירושלים ב-1982 והאחרונה הייתה בפרט שחרף בעמק האלה (נתיב הל"ה) בנובמבר 2010.