stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גבריאל מאכט
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1980 | Why Would I Lie? | ג'ורג' |  |
| 1998 | מושא אהבתי | סטיב קסיליו |  |
| 1998 | The Adventures of Sebastian Cole | טרוי |  |
| 1999 | פשוט מקסימה | צ'רלי |  |
| 2000 | The Bookie's Lamen | מיקי |  |
| 2000 | 101 Ways (The Things a Girl Will Do to Keep Her Volvo) | דירק |  |
| 2001 | הרעים שוב טובים (אנ') | פרנק ג'יימס (אנ') |  |
| 2001 | מאחורי קווי האויב | ג'רמי "סמוק" סטקהאוס |  |
| 2002 | באד קומפני | הסוכן סיל |  |
| 2003 | השתול | הסוכן זאק |  |
| 2003 | גנבים על רמה | גרהאם פרסונס (אנ') |  |
| 2004 | בובי לונג | לוסון פינס |  |
| 2006 | שומר המדינה | ג'ון ראסל ג'וניור |  |
| 2007 | אמרתי לך! | ג'וני דרסדן |  |
| 2008 | הספיריט | הספיריט / דני קולט (אנ') |  |
| 2009 | Middle Men | באק דולבי |  |
| 2009 | מרדף לבן | רוברט פרייס |  |
| 2009 | One Way to Valhalla | בו דוראנט |  |
| 2010 | על אהבה וסמים אחרים | טריי הניגן |  |
| 2011 | ימ"מ: קרב יריות | פול קאטלר |  |
| 2011 | תיק של פטישים | וייט |  |
| 2013 | Breaking at the Edge | הבלש ויליאמס |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1991 | בוורלי הילס 90210 | טל וויבר | פרק: "Leading from the Heart" |
| 1995 | Follow the River | ג'וני דראפר | סרט טלוויזיה |
| 1997 | ספין סיטי | הבחור העירום | פרק: "Snowbound" |
| 1998 | סקס והעיר הגדולה | ברקלי | פרק: "Models and Mortals" |
| 1999 | Wasteland | לוק | פרק: "Best Laid Plans" |
| 2000 | סיפורה של אודרי הפבורן | ויליאם הולדן | סרט טלוויזיה של NBC |
| 2000 | The Others | ד"ר מארק גבריאל | תפקיד ראשי; 13 פרקים |
| 2005 | ארכנגלסק | אר.ג'יי או'בריאן | סרט טלוויזיה של BBC |
| 2011 - 2019 | Suits | הרווי ספקטר | תפקיד ראשי (9 עונות); 134 פרקים גם מפיק (2019-2013); 104 פרקים גם במאי (2019-2015); 4 פרקים |
| 2019 | פירסון | הרווי ספקטר | פרק: "The Former City Attorney" |
הערות שוליים

↑  Bloom, Nate. "Jews in the News: Dan Fogelman, Jason Segal & Stephen Macht". אורכב מ-המקור ב-2011-07-05. נבדק ב-2018-01-11.
↑  Brittany Frederick (1 בדצמבר 2011). "Gabriel Macht: The Smartest Actor On Television". starpulse.com. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Delta Upsilon FraternityDelta Upsilon. "Prominent Alumni". deltau.org. אורכב מ-המקור ב-2012-03-28. נבדק ב-2018-01-11.
↑  3rd Annual Awards
↑  Woerner, Meredith. "Gabriel Macht Explains Where The Spirit Went Wrong". io9.gizmodo.com. נבדק ב-17 באוקטובר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "USA Enlists Gabriel Macht for A Legal Mind". TVGuide.com.
↑  "'Suits' Renewed for a seventh Season by USA".
↑  "Suits on USA Network".
↑  אביתר מנצור, כוכב 'Suits' יצטרף לסדרת הספין אוף "Suits: L.A" שמקבלת טיזר ראשון, באתר GamePro, ‏2024-11-23
↑  אפרת קרסנר, הארווי ספקטור חוזר: סדרת המשך של Suits בדרך לישראל, באתר אייס, 15 בדצמבר 2024
↑  Shawna Malcolm (2 באוגוסט 2012). "Debriefing Suits' Suave and Sexy Star Gabriel Macht". TV Guide. נבדק ב-21 בפברואר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Jacinda Barrett Welcomes a Baby Girl". 28 באוגוסט 2007. נבדק ב-10 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Gabriel Macht and Jacinda Barrett Welcome Son Luca". נבדק ב-10 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Gabriel Macht and Jacinda Barrett welcome second child, son Luca". נבדק ב-10 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Miller, Gerri (10 באוגוסט 2011). "Gabriel Macht & Patrick Adams: Being green 'Suits' them". Mother Nature Network. נבדק ב-20 באפריל 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007459977305171  PLWABN: 9810640426505606  BIBSYS: 7073012  BNE: XX1649980  BnF: cb14511948h (data)  GND: 101383108X  ISNI: 0000 0001 2282 8704  LCCN: no2003073685  NKC: xx0098516  NLK: KAC2020N9413  NTA: 321171187  SUDOC: 142757616  VIAF: 90622645   WorldCat (עם VIAF): 90622645 
מאכט, 2009
מערכת פיזיקלית

במדעי הטבע, ובפרט בפיזיקה ובכימיה, מערכת היא חלק משינוי פיזיקלי המשמש נושא למחקר או דיון. שאר היקום, מחוץ למערכת, מכונה הסביבה, או סביבת המערכת. מערכת פיזיקלית עשויה, אך לא חייבת, להיות מוגדרת על ידי גבולותיה והגדלים המתארים אותה (כגון הטמפרטורה, הלחץ וההרכב). מערכת פיזיקלית מוגדרת באופן שרירותי, על ידי החוקר\ת או מציג\ת הבעיה. אפיון זה של המערכת הוא מקור השימושיות שלה וחשיבותה, מאחר שהוא מאפשר הצגת בעיה אחת באופנים שונים, שחלקם עשויים להיות שימושיים מאחרים, על ידי הגדרת מערכות שונות. אם המערכת מתוארת היטב על ידי משתנים תרמודינמיים (כגון הגדלים לעיל ופונקציות מצב) היא עשויה להיות נושא לדיון או מחקר תרמודינמי, ואף מכונה לעיתים 'מערכת תרמודינמית' לרעיון המערכת הפיזיקלית יש גם שימושים בהנדסה.
מקובל לסווג את המערכות הפיזיקליות לשלוש, לפי גבולותיהן:
מערכת פתוחה – מערכת שגבולותיה מאפשרים חילופי חומר ואנרגיה עם הסביבה. דוגמה למערכת שכזאת היא כוס תה מהביל, שמחליפה עם הסביבה אנרגיה (בצורת חום) כשהתה מתקרר וחומר, כשאדי המים נפלטים מכוס התה לסביבה. גבולות המערכת העשויים זכוכית מאפשרים רק מעבר חום, בעוד שגבולה העליון של המערכת (המישור הדמיוני שסוגר את שפת הכוס) מאפשר מעבר חום וחומר כאחד.
מערכת סגורה – מערכת שגבולותיה מאפשרים רק החלפת אנרגיה עם הסביבה, אך לא החלפת חומר. אם מכסים את כוס התה מהדוגמה בסעיף הקודם (לדוגמה בצלחת) סוגרים את המערכת שהוצגה למעבר חומר, ומאפשרים רק לחום לעבור דרך גבולותיה. עיבוי האדים על הצלחת הקרה שהוספה בסעיף זה, מדגים שייתכן מעבר חומר (ותיתכן תנועה) בתוך מערכת סגורה מבלי לחצות את גבולותיה.
מערכת מבודדת – מערכת שגבולותיה מונעים חילופי אנרגיה או חומר עם הסביבה. בשונה ממערכת פתוחה או סגורה, מערכת מבודדת לחלוטין היא תאורטית בלבד, מאחר שבלתי אפשרי למנוע מעבר אנרגיה בצורת חום למשך זמן אינסופי. דוגמה: תרמוס סגור ובו קפה חם. אם בוחנים את המערכת לזמן קצר בלבד (דקות ספורות), ניתן להניח שהקפה איננו מתקרר ואדים אינם בורחים מן הכלי. במילים אחרות, ניתן לומר שמעברי החום והחומר דרך גבולות המערכת זניחים לעומת אנתלפיית המערכת וכמות המסה שבה, או איטיים מאוד יחסית לזמן הבחינה. אם, לעומת זאת, בוחנים את המערכת לזמן ארוך (מספר שעות) חום עובר דרך גבולות המערכת (בעיקר ממכסה התרמוס) והקפה מתקרר.
ריאד מנסור

ריאד' מנצור (בערבית: رياض منصور, נולד ב-21 במאי 1947) הוא הנציג של הרשות הפלסטינית באומות המאוחדות. מעמדו, הנגזר ממעמד המשלחת הפלסטינית, הוא כשל משקיף קבוע.
חייו

מנסור הוא בוגר של אוניברסיטת יאנגסטון שבאוהיו לתואר ראשון בפילוסופיה ותואר שני בייעוץ חינוכי ובעל תואר דוקטורט מאוניברסיטת אקרון שבאוהיו. משנת 2002 משמש כפרופסור נלווה למדעי המדינה באוניברסיטת מרכז פלורידה.
הוא שימש כסגן הנציג הפלסטיני לאו"ם בין השנים 1983 ל-2004. במהלך אותה תקופה שימש במספר תפקידים בעולם העסקים. בשנת 2005 מינה אותו נשיא הרשות מחמוד עבאס לתפקיד במקום נאסר אל-קודווה. מנסור היה אחד מהגורמים הפעילים במאמצים של הרשות הפלסטינית לקבל הכרה כמדינה בעצרת הכללית של האו"ם לקראת ספטמבר 2011.
נשוי ואב לשניים.
סוהא ערפאת

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 ביולי 1963 (בת 61) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ירדן, הרשות הפלסטינית
 מקום מגורים:  מלטה מלטה
 השכלה:  סורבון 
 השקפה דתית:  אסלאם סוני, נצרות קתולית 
 בן או בת זוג:  יאסר ערפאת (1990–2004) 
 מספר צאצאים:  1 
 
סוהא דאוד ערפאת (בערבית: سهى داود عرفات; נולדה ב-17 ביולי 1963) היא אלמנתו של יו"ר הרשות הפלסטינית, יאסר ערפאת.
שנותיה הראשונות

נולדה בירושלים, בשם סוהא דאוד טוויל (سهى داود الطويل), למשפחה נוצרית אמידה. אביה, דאוד טוויל, יליד יפו, למד באוניברסיטת אוקספורד והיה יורש להון ענק מפעילות בנקאית. אמה, רימונדה טוויל, ילידת עכו, הייתה משוררת לאומית פלסטינית, שהייתה גם פעילה פוליטית. סוהא בת זקונים ולה שלוש אחיות גדולות.
סוהא גדלה ברמאללה ולמדה במנזר בשכונת בית חנינא בירושלים, ובגיל 18 עברה ללמוד בסורבון שבפריז.
בשנת 1988 פגשה אמה רימונדה את העיתונאי הישראלי נתן זהבי ביוון, במהלך ניסיון פלסטיני לשלוח ספינת פליטים פלסטינים לישראל. היא הכירה לו את סוהא והציעה לו להתחתן איתה, אך זהבי סירב להצעה.
זמן קצר אחר כך, אמה הציגה את סוהא ליאסר ערפאת בעמאן שבירדן בזמן שסוהא עבדה שם כעיתונאית. מאוחר יותר היא נשכרה על ידי ערפאת כדי לבצע פעילות בתחום יחסי ציבור עבור אש"ף, ולאחר מכן הפכה ליועצת הכלכלית שלו.
נישואיה לערפאת

סוהא נישאה ליאסר ערפאת ב-17 ביולי 1990. החתונה הייתה טקס חשאי שהתקיים במטה של אש"ף בתוניס שבתוניסיה. חתונה זו נשמרה בסוד למשך שנתיים.
סוהא המירה את דתה לאסלאם זמן קצר לפני חתונתם, למרות התנגדות הוריה.
למשך שנים עד לפני החתונה הכריז ערפאת שאינו מעוניין להתחתן מכיוון שהוא "נשוי למהפכה הפלסטינית".
סוהא אמנם הגיעה עם בעלה לרצועת עזה בשנת 1994, אולם עד מהרה החלה לבלות יותר ויותר בחוץ לארץ, בעיקר בצרפת. נקודת המפנה הסופית הייתה ביקורו של ביל קלינטון ברצועת עזה בשנת 1998. במהלך ביקור זה ביקרה ערפאת יחד עם הילרי קלינטון בגן ילדים, ובמהלך השהות בגן האשימה סוהא את מדינת ישראל בהחדרת אורניום למי השתייה של הפלסטינים. התגובות החריפות של האמריקאים, כמו גם של רבים מאנשי הממשל הפלסטינים, הביאו את סוהא לנטוש למעשה את הרשות הפלסטינית. דיווח אחד תיאר את דירתה כמקושטת בתמונות של האפיפיור ושל ישו, בניגוד לדתה המוצהרת.
בראיון שנתנה לעיתון טורקי בשנת 2013 טענה סוהא שהיא אהבה את יאסר ערפאת, אבל הנישואים איתו היו טעות גדולה והיא מצטערת עליהם מאוד, והיא ניסתה לעזוב אותו מאות פעמים, אולם הוא לא הניח לה לעזוב אותו.
סגנון-חיים שנוי במחלוקת

לאחר הסכמי אוסלו וחזרתו של בעלה למנהיגות פלסטינית, עברה ערפאת עם בעלה יאסר לעזה שם הקימה והנהיגה ארגון סיוע לפלסטינים, ועסקה במאמצים פוליטיים לשפר את מצבן של הנשים בחברה הפלסטינית.
ב-24 ביולי 1995 נולדה בצרפת בתם המשותפת של יאסר וסוהא ונקראה זהווה, על שם אמו של יאסר שנפטרה בהיותו בן ארבע. החלטתה של ערפאת לשהות בבית חולים צרפתי כדי ללדת את בתה הכעיסה פלסטינים רבים החיים בתנאים קשים ברצועת עזה, במיוחד לאחר שצוטטה כשאמרה שתנאי התברואה בבתי חולים פלסטינים "נוראיים".
עם פרוץ האינתיפאדה השנייה ערפאת ובתה עברו לגור בפריז, בביתה של אמה. עזיבתה הכעיסה רבות את הפלסטינים שטענו כי היא בורחת מהקושי היום-יומי של חיים בעזה לטובת חיים שופעים בצרפת אשר שולמו מכספי הסיוע שגויסו למטרה הפלסטינית והועברו לחשבון הבנק של בעלה. דיווחים בתקשורת הערבית והמערבית על מסעי קניות הבזבזניים שעשתה סוהא חולקו כעלונים לתושבי עזה.
ערפאת צבעה את שיערה לעיתים תכופות, במחיר גבוה ממעצב צרפתי ידוע, וסגנון חייה החברתי היה גבוה, בניגוד מוחלט לקיום המשמעתי של בעלה שסמלו היו חליפה צבאית ואובססיה קפדנית לפוליטיקה. ערפאת אף התלוננה לעיתון מצרי כי בעלה לא העניק לה תכשיטים וחי כמו קמצן. "כשאני מתלוננת בכך שאני מוזנחת, הוא מציע לי מזכרות וסמלים של המהפכה הפלסטינית", אמרה פעם בראיון.
עם זאת, קיבלה תמיכה והערכה לאחר שסירבה לקבל כרטיס אח"מים ישראלי שיאפשר לה לעבור מחסומים ישראלים ללא בידוק ביטחוני, וזאת ללא כל הקשיים שרוב הפלסטינים נאלצים לעבור.
דעות פוליטיות

ערפאת סיפרה לעיתון סעודי כי אין כבוד גדול יותר מהקרבת אחד מבניה לטובת המאבק בישראל, ונתנה גיבוי לפעולות ההתאבדות: "אני שונאת את הישראלים, אני מתנגדת לנורמליזציה איתם... (הם) אחראים לבעיות שילדינו מתמודדים איתן". כן היא התנגדה לפיקוח הישראלי הכבד על נמל התעופה בעזה בטענה שהוא "סניף של בן-גוריון בעזה." היא לגלגה על הקזינו שפעל ביריחו ואמרה עליו שהוא מבייש את הרשות: "אני שונאת אותו. הפעלתו היא הפעולה הכי מביישת של יועצי הרשות הפלסטינית. ממש ליד מחנה הפליטים: בלי בתי חולים; בלי מערכת ביוב; ילדים חולים; אבל הו! יש לנו הימורים".
במהלך אירוע חגיגי בגדה המערבית, הביכה ערפאת את הגברת הראשונה של ארצות הברית הילרי קלינטון, כאשר אמרה שפעולות ישראליות בגדה מעלות את הסיכויים למחלת הסרטן בקרב האוכלוסייה הפלסטינית. עוד טענה כי בישראל מרעילים את מי השתייה של השטחים.בעקבות זאת נאלצו בכירים בשלטון הפלסטיני לשלוח התנצלות לממשל האמריקאי. קלינטון הוכרחה להישאר על הבמה במהלך הערותיה של ערפאת, ורק לאחר שסיימה את דבריה גינתה קלינטון את האשמות השווא שנאמרו דקות ספורות קודם לכן.
בשנים האחרונות בא שינוי בגישתה של סוהא ערפאת, והיא קראה בעד הסכם הנורמליזציה של ישראל עם איחוד אמירויות, ואף קראה לרשות הפלסטינית וישראל לחזור לעשות הסכמי שלום.[דרוש מקור]
ענייני הון

הרשות הפלסטינית דיווחה כי היא משלמת לערפאת 100,000 דולר לחודש, וכי מקור רוב הכסף מסיוע בינלאומי. אף על פי שלא הכחישה שקיבלה את הכסף, סוהא האשימה את ראש ממשלת ישראל אריאל שרון, בהפצת הסיפור.
ערפאת, בתה ואמה העבירו את זמנן בין שתי דירות יוקרתיות בפריז, כאשר עברו לשם באופן רשמי בשנת 2001, ועזבו את השטחים, כאשר ערפאת עדיין נשאר במוקעטה במהלך תקופת האינתיפאדה השנייה שפרצה. אחת מהן הייתה קומה שלמה במלון יוקרתי – מלון בריסטול. עלותה של הקומה, שהייתה מורכבת מסוויטה אחת ו-19 חדרים, הייתה כ-16,000 דולר ללילה.
כתבת הערוץ האמריקאי CBS, לסלי סטאל, בדקה את המצב הכספי של ערפאת, ובין השאר גילתה כי גם אמה של סוהא, ריימונדה טוויל, חיה בשפע - כנראה מתוך תרומה בינלאומית לרשות ומתוך כספם של משלמי המיסים הפלסטינים.
יו"ר הרשות יאסר ערפאת החזיק ברשותו חשבונות של הפת"ח ושל אש"ף בהם סכום עתק של בין 300 מיליון דולר לבין 11 מיליארד דולר. הוא נמנע מלהשתמש בכסף לצרכיו הישירים ועל כן שמר על סגנון חיים ספרטני. הכסף שימש לעיתים כדי לקנות תמיכה ממנהיגים פלסטינים.
חוקרים צרפתיים הצהירו ב-2005 כי החלו בחקירה של העברת כ-7 מיליון דולר לחשבון הבנק של סוהא ערפאת.
כאשר נשאלה ערפאת על סכומי הכסף הגדולים השיבה בכעס: "מה רע בכך שבעלי שולח לי קצת כסף? אני עובדת כאן (בפריז) לרווחתם של אנשיי".[דרוש מקור][מפני ש...]
העיתון הבריטי סאנדיי טיימס טען בשנת 2004 שהיחסים בין סוהא ערפאת לצוות של בעלה היו גרועים ביותר. העיתון הוסיף וטען כי מקור רוב ההון האישי של ערפאת בשנות ה-80 של המאה ה-20 מעסקאות סמים בלבנון, שבוזבז על שמירת הנאמנות של בעלי בריתו של ערפאת.
זמן קצר לפני מותו של יאסר ערפאת, בעודו חולה, סירבה אשתו להכניס מנהיגים פלסטינים לחדר שבו שכב מחוסר הכרה. לאחר משא ומתן אפשרה לאחמד קריע (אבו עלא), מלווה בראש השומרים של ערפאת, להיכנס לחדר. היועץ שלה בזמן זה היה פייר ריזק, מראשי מלחמת האזרחים של לבנון. ריזק היה לפרקליטה של סוהא ערפאת בענייני כספים כאשר ניהלו משא ומתן עם הפלסטינים. התקשורת דיווחה כי ריזק היה קרוב מאוד אליה, ועזר לה לקבל תשלום חודשי שהצטבר לכדי כ-1.8 מיליון דולר, בנוסף לתשלום ראשוני של כעשרים מיליון דולר בתמורה לעזרתה למציאת הכספים הפלסטינים.
מחלתו ומותו של יאסר ערפאת

לאחר שמחלתו של יאסר ערפאת החמירה, טענה אשתו כי חברי ההנהלה של בעלה רוצים "לקבור אותו בעודו חי". מנהיגים בכירים ברשות, ביניהם נביל שעת', אחמד קריע ומחמוד עבאס, דחו את הנסיעה לפריז בעקבות האשמות אלו. ערפאת טענה מאוחר יותר כי היא השלימה עימם ובירכה את קריע על ביקורו את ערפאת.
דיווח תקשורתי ישראלי טען כי יאסר ערפאת הפקיד בידי אשתו צוואה פוליטית, שבה הזכיר את פארוק קדומי (שהיה אחד מחבריו הקיצוניים במעגל הפנימי של ערפאת) כיורשו.
ערפאת הייתה מעורבת מאוד בתכנון טקסי ההלוויה של בעלה ולבקשתה, לא בוצע בגופתו ניתוח שלאחר המוות. היא ובתה היו נוכחות באזכרה לכבוד יאסר ערפאת בקהיר. עם זאת, הן לא הגיעו להלוויה ההמונית ברמאללה מטעמים ביטחוניים. הדאגות הביטחוניות אכן התממשו כאשר מתאבלים ירו באוויר, דבר שהוביל לתשעה נפגעים, אחד מהם במצב קשה.
לאחר מות ערפאת

לאחר מות ערפאת ניצלה סוהא את מעמדה כאלמנתו של יו"ר הרשות וחתמה על הסכם עם הרשות הפלסטינית שתעביר לה 22 מיליון דולר בשנה. סכום הכסף שהועבר בפועל אינו ברור.
התגוררה תקופה מסוימת בתוניסיה, ובשנת 2006 קיבלה אזרחות תוניסאית מן הנשיא זין אל-עאבדין בן עלי, אולם עקב התדרדרות יחסיה עם רעיית הנשיא נשללה אזרחותה והיא גורשה מהמדינה באוגוסט 2007.
משנת 2011 היא מתגוררת עם אמהּ ובתה במלטה.
בשנת 2021 ניסו סוהא ובתה לפתוח מחדש את תיק החקירה בדבר מותו של יאסר ערפאת, והגישו תלונה לבית הדין האירופי לזכויות אדם, בטענה כי מדובר ברצח שתוכנן מראש. התביעה נדחתה פה אחד על ידי הרכב השופטים שקבעו כי מדובר בתביעה חסרת בסיס.
הערות שוליים

↑  נתן זהבי, לא מתחתן עם סוהא, באתר nrg‏, 26 בנובמבר 2004
1 2  אורה קורן, ‏סוהא ערפאת: "אני אומרת לפקידים ברשות הפלשתינית שהם מושחתים - הם הולכים לצעוק אצל בעלי", באתר גלובס, 15 בפברואר 1999
↑  אתר הגרדיאן, Yasser Arafat's widow says her marriage was 'a big mistake', 10 בפברואר 2013
↑  סוהא ערפאת: ישראל הרעילה את השטחים בגזים רעילים; %80 ממקורות המים מזוהמים, באתר גלובס, 14 בנובמבר 1999
↑  "סוהא ערפאת קיבלה 7 מיליון דולר מחשבונות בנק בטוניס ב-2002-2003", באתר גלובס, 21 במרץ 2005
1 2  "חסרת בסיס": נדחתה תביעת אלמנתו ובתו של ערפאת שטוענות - "הוא נרצח", באתר ynet, 2 ביולי 2021
↑  דיווח: "סוהא תקבל 22 מיליון דולר לשנה", באתר ynet, 11 בנובמבר 2004
↑  דנה בן שמעון, אלמנתו של ערפאת נגד הפלשתינים: "אתם והלשונות הארורות שלכם", באתר ישראל היום, 10 באוגוסט 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257694105171  BnF: cb12562281d (data)  GND: 119357739  ISNI: 0000 0000 6649 5481  LCCN: n95120091  NTA: 146546717  SUDOC: 034922040  VIAF: 56726570   WorldCat (עם VIAF): 56726570
מדע הרשתות

מדע הרשתות עוסק במחקר ומידול רשתות עולם אמיתי ובפיתוח תורת הרשתות.
רשת ההפניות של ערכי ויקיפדיה בתחומים הקשורים למדע הרשתות
תחומי מחקר הרשתות והגרפים

מדע הרשתות נמצא בתווך בין תורת הגרפים מתחום המתמטיקה, שעוסקת במודלים תאורטיים של גרפים, לבין ניתוח רשתות חברתיות, שזהו תחום השואב ממדעי החברה ועוסק במחקר רשתות שהצמתים בהם הם אנשים.
מדע הרשתות עושה שימוש במושגי יסוד ובמודלים תאורטיים מתורת הגרפים לצורכי השוואה לרשתות עולם אמיתי. בנוסף, הוא נשען על תחום הפיזיקה (למשל, בשימוש במודלי התפשטות ברשת) והסטטיסטיקה (למשל, בשימוש בהתפלגות תופעות ברשת). כיוון שרשתות עולם אמיתי הן מערכות או רשתות מורכבות, מדע הרשתות נושק גם לתחום מחקר המערכות המורכבות שמורכב ממחקרים תאורטיים אך גם ממחקרים על רשתות עולם אמיתי.
מהי רשת

רשת היא ייצוג של המציאות על ידי שימוש בצמתים, המייצגים את הגורמים או השחקנים וקשתות בכדי לייצג את הקשרים בין אותם גורמים.
בניגוד לגרף, שלעיתים רבות משמש כמילה נרדפת לרשת, שעוסק בצמתים וקשתות תאורטיים (כמו בתורת הגרפים מתחום המתמטיקה) ברשת, לצמתים ולקשתות יכולות להיות תכונות ותיוגים.
הקשרים ברשת יכולים להיות מפורשים, כמו למשל קשר בין שרתי מחשב, או קשרים משתמעים, כמו למשל קשרים על סמך דמיון/קורלוציה בין הצמתים.
רקע והיסטוריה

עד שלהי המאה ה-20, העיסוק ברשתות היה נחלתם של חוקרי מדעי החברה, שעסקו בניתוח רשתות חברתיות, ושל מתמטיקאים שעסקו בתורת הגרפים.
ניתוח רשתות חברתיות נעשה על מידע שנאסף ידנית על ידי החוקרים, ומכיוון שכך, סדרי הגודל של הרשתות שנחקרו היה קטן יחסית. כמו כן, אופיו האנקדוטלי של המחקר הקשה על השוואת ממצאים בין המחקרים שבוצעו.
במקביל, המתמטיקאים שעסקו ברשתות התמקדו ביצירת מודלים מופשטים של רשתות שלא ייצגו בהכרח רשתות כפי שהן בטבע .
מדע הרשתות התפתח משני תחומים אלו באמצעות תגליות על אופיין האוניברסלי של רשתות עולם אמיתי, רבות בזכות פריצתן של רשתות הענק ובראשן האינטרנט וה-WWW.
התגליות והתופעות המשמעותיות (בסדר כרונולוגי):
רקע והיסטוריה > רשת עולם קטן

מחקר "בעיית העולם הקטן" של מילגרם, הידוע בתור רעיון שש דרגות של הפרדה, נחשב בתרבות הפופולרית כמי שגילה שהמרחק הרשתי בין אנשים הוא קטן ממה שניתן לצפות. מחקר זה כלל העברת מכתב שרשרת ממקור רנדומלי במרכז ארצות הברית ליעד רנדומלי במזרח ארצות הברית. תוצאות המחקר, השנויות במחלוקת, הראו כי המרחק בין האנשים שהשתתפו באופן פעיל בניסוי היה כשישה צעדים.
ממרחק היסטורי ניתן לומר שמחקר זה היה אנקדוטלי באופיו וניסיונות לשחזר אותו לא צלחו. הסיבה לכך היא שמילגרם לא בדק את טופולוגיית הרשת (מי מחובר למי) אלא את הזרימה ברשת (מי מעביר מידע למי) שעליה חלים חוקים אחרים מאלה המופיעים בהמשך.
במאמר שפורסם ב-1998 על ידי דאנקן ווטס וסטיבן סטרוגאטס התגלה כי על ידי חיווט מחדש של אחוז קטן מהקישורים בגרף מקרי (מודל ארדש-רניי), קוטר הגרף יורד משמעותית, כלומר, ניתן להגיע במהירות מצד אחד של הגרף לצידו האחר באמצעות "קיצורי הדרך" שמאפיינים "עולם קטן".
מחקרי המשך אמפיריים מצאו תופעה דומה ברשתות עולם אמיתי, ואף גילו שפרדוקסלית, ככל שהרשת גדלה, כך בסבירות גבוהה יקטן הקוטר שלה שכן מתרבים הסיכויים שאחת מהקשתות החדשות תייצר "קיצור דרך" ברשת.
רקע והיסטוריה > התפלגות זנב ארוך

במאמר שפורסם ב-1999 על ידי אלברט-לסלו ברבאשי וריקה אלברט שחקרו את הקשרים בין אתרים ברשת ה-WWW, התגלה כי האתרים מתפלגים בהתפלגות זנב ארוך, כלומר, ישנם מעט צמתים, או אתרים, בעלי קשרים רבים מאד ברשת ואילו לרוב הצמתים ישנם רק קשרים בודדים. מחקרי המשך גילו כי התופעה הזו מאפיינת רשתות עולם אמיתי.
רקע והיסטוריה > קהילות ברשת

אין הגדרה מדעית למהות הקהילות ברשת, אך ההגדרה המוסכמת היא שקהילה היא צביר של צמתים שכמות הקשתות ביניהם גדולה מכמות הקשתות לצמתים או צבירים אחרים ברשת. מקרה קיצון של קהילה הוא "קליקה", כלומר, צביר של צמתים שבו כל הצמתים מקושרים לכל הצמתים בצביר (נקרא גם: גרף שלם).
רשתות עולם אמיתי מורכבות מקהילות שמאופיינות בהומופיליה ("אהבת הדומה") בין הצמתים המרכיבים אותן, למשל, רשתות רבות מורכבות מקהילות שההומופיליה המאפיינת אותן היא גאוגרפית (למשל פייסבוק).
יש להבדיל בין בעיית חלוקת הגרף, מתורת הגרפים, למציאת קהילות ברשת, מתורת הרשתות.
בתורת הגרפים ייתכנו גרפים תאורטיים שאינם מכילים קהילות כלל (למשל, גרפים אקראיים). קהילות הן תופעה אמפירית של רשתות "עולם אמיתי".
עד שלהי המאה ה-20, רוב העיסוק בתחום היה בחלוקת גרף, כשהדוגמה המפורסמת ביותר היא מועדון הקראטה של זכארי, שבה בא לידי ביטוי קשר בין ניתוח רשתות חברתיות ותורת הגרפים: זכארי הוא אנתרופולוג שחקר בשנות השבעים של המאה ה-20 רשת חברויות במועדון קראטה. במהלך המחקר המועדון התפצל לשניים, בעקבות סכסוך בין שני המדריכים. זכארי שם לב כי שימוש בשיטת זרימה מקסימלית - חתך מינימלי לחלוקת גרף לשניים, הלקוחה מתורת הגרפים, יכלה הייתה לחזות כיצד יתפצל המועדון.
רקע והיסטוריה > מיסוד התחום

בשנת 2005, התבצע סקר מקיף של העולם האקדמי של מדע הרשתות, סקר שהובל על ידי הצבא האמריקאי כחלק מניסיון לגייס את התחום החדש לצרכים צבאיים.
מתוצאות הסקר ניתן להבין שמדע הרשתות היה אז תחום בהתהוות ולא מוגדר מספיק.
ייתכן ועצם קיום הסקר וישיבתם המשותפת של המובילים בתחום במסגרתו, הביאו להקמת העמותה למדע הרשתות, NetSci, שערכה את כנס "מדע הרשתות" הראשון באילינוי שבארצות הברית ב-2006.
יישומים

נוירולוגיה: ניתוח הטופולוגיה הרשתית של המוח ואת רשת הנוירונים בו, בעיקר בזכות הדמיות FMRI, שמאפשרות הבניית המידע כרשת.

אפידמיולוגיה: בניית מודלים להתפשטות נגיפים, ניתוח רשת מגעים לזיהוי מקורות הדבקה.

מודיעין: ניתוח מערכת יריבה כרשת בכדי לזהות תורפות וצווארי בקבוק. תפיסת הניתוח הרשתי נכנסה לדוקטרינה של צבא ארצות הברית ב-2016.

ייעוץ ארגוני: ניתוח הקשרים הרשמיים והלא-רשמיים בין העובדים בארגון בכדי לזהות עוצמות ותורפות.
רשתות תחבורה: ייעול ותכנון רשת התחבורה באמצעות מדדים רשתיים.
המחקר במדע הרשתות

חלוצי המידול המתמטי של הרשתות היו פול ארדש ואלפרד רניי (במידול הרשת האקראית), ומנגד, חלוץ המחקר הסוציולוגי והסוציומטי של הרשתות (בהגדרת מדדי המרכזיות ברשתות) היה לינטון פרימן שנחשב למפתח מדדים רשתיים מרכזיים כדוגמת Betweenness Centrality, Freeman Centralization ועוד. כמו כן, לינטון פרימן היה הראשון שהגדיר, במאמרו המרכזי משנת 1977, את מדד צפיפות הרשת כיחס בין מס' הקשרים בפועל חלקי מס' הקשרים הפוטנציאלי האפשרי. דאנקן ווטס וסטיבן סטרוגאטס (אנ') תרמו תרומה משמעותית למדע הרשתות על ידי מידול הצבירים ומודל small world (המאמר המדעי המצוטט ביותר במדע הרשתות עם למעלה מ-53,000 ציטוטים), המבוסס על מודל רשת אקראית עם מקדם התקבצות גבוה אך מגדיר חיווט מחדש (Rewire) ובכך יוצר את קישוריות העולם הקטן. כיום, החוקרים המובילים בעולם בתחום זה, הם אלברט-לסלו ברבאשי וריקה אלברט.
המחקר במדע הרשתות בישראל

החוקרים המובילים במדע הרשתות בישראל הם ד"ר מיכאל מן מרצה בבביה"ס למדעי המחשב באוניברסיטת רייכמן ומרצה חבר סגל בכיר באפקה במחלקה להנדסת תוכנה ומדעי המחשב וראש קבוצת המחקר של בית הספר להנדסת תוכנה, ופרופ' ברוך ברזל פרופ' במחלקה למתמטיקה ובמרכז הרב תחומי לחקר המוח באוניברסיטת בר-אילן (כתחום מחקר משני של מחקריו על דינמיקת רשתות מורכבות). ישנם חוקרים רבים בישראל המתמקדים בתתי תחומים של מדע הרשתות כגון רשתות מחשבים, רשתות תחבורה, חקר המוח ונוירופיזיולוגיה, אפידמיולוגיה וכו'.
לקריאה נוספת

אלברט-לסלו ברבאשי, 'קישורים המדע החדש של רשתות, משכל, 2004
הערות שוליים

↑  Duncan J. Watts, Steven H. Strogatz, Collective dynamics of ‘small-world’ networks, Nature 393, 1998-06, עמ' 440–442 doi: 10.1038/30918
↑  https://www.nap.edu/catalog/11516/network-science
↑  https://netscisociety.net/events/netsci
↑  Duncan J. Watts, Steven H. Strogatz, Collective dynamics of ‘small-world’ networks, Nature 393, 1998-06, עמ' 440–442 doi: 10.1038/30918
↑  מיכאל מן | מכללת אפקה - לימודי הנדסה גבוהה בתל אביב, באתר מכללת אפקה
ארמון הנשכחים

| --- | --- |

  אתר מורשת עולמית
 הוכרז בשנת 1984
 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון להיסטוריה 
 על שם:  קהילת יהודי גרנדה שנכחדה ונשכחה
 מיקום:  גרנדה 
 מדינה:  ספרד 
 הקמה ובנייה
 תאריך פתיחה רשמי:  2 בינואר 2014
 סגנון אדריכלי:  Casa-Palacio de Santa Inés נבנה במאה ה-16 ושוחזר בשלמותו
 מידות
 שטח:  700 מ"ר 
 קומות:  2
 
 קואורדינטות:  37°10′43″N 3°35′38″W﻿ / ﻿37.1785°N 3.5938°W﻿ / 37.1785; -3.5938
 אתר רשמי
 he
 
חדר מספר 6 "האינקוויזיציה"
ארמון הנשכחים (בספרדית: Palacio de los Olvidados) הוא מוזיאון בגרנדה, ספרד, המוקדש לאינקוויזיציה הספרדית, להיסטוריה היהודית ולמורשת יהדות גרנדה.
המוזיאון נמצא בבית מידות מפוער המכונה בספרדית "בית הארמון של סנטה אינז" (בספרדית: Casa-Palacio de Santa Inés) ברובע אלבאיסין. רובע אלבאיסין, יחד עם מתחם אלהמברה וארמון חנרליפה, הנמצאים על הגבעה הסמוכה, משמרים את שרידי הרובע העתיק של העיר גרנדה שהוקם בימי הביניים. הם הוכרזו על ידי אונסק"ו כאתר מורשת עולמית תרבותי בשנת 1984.
בית הארמון סנטה אינז, שנבנה במאה ה-16, שוחזר בשלמותו במאה ה-20 והוכרז כאתר מורשת תרבותית. מעל הכניסה לבניין נמצא סמל הארלדי בעל מאפיינים לא מוכרים. לא הוצגו כל ראיות לסברה כי הבית היה שייך נוצרי חדש עמיד.
ארמון הנשכחים הוא מוזיאון המוקדש לקהילת יהודי גרנדה, קהילה שהוכתה קשות במהלך פרעות גרנדה בשנת 1066 ושוב בשנת 1090 כאשר נהרס הרובע היהודי במהלך כיבוש העיר על ידי שושלת המוראביטון וכל תושביו נטבחו, ו"נשכחה" כליל לאחר גירוש יהודי ספרדת על ידי המלכים הקתוליים.
המוזיאון נפתח ב-2 בינואר 2024, אותו תאריך בו בשנת 1492 קיבלו פרדיננד ואיזבלה את השליטה על גרנדה לאחר הדחתו של מוחמד ה-12, (בערבית: أبو عبد الله محمد الثاني عشر) השליט האחרון משושלת נסריד.
המוזיאון מארח אירועים הקשורים להיסטוריה של יהודי אנדלוסיה, ספרד והעולם. בשנת 2014 ארגן המוזיאון דיון בנושא אנטישמיות בו השתתפו האומן היהודי עומר חרז והמשורר חואן קרלוס פיבה, שאביו היה חבר בארגון הנוער ההיטלראי.