stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רוג'רס סנטר

| --- | --- |


רוג'רס סנטר ממבט על ממגדל סי אן
 על שם:  Rogers Communications 
 שמות קודמים:  סקיי דום (SkyDome)
 מיקום:  קנדה טורונטו, קנדה
 קואורדינטות:  43°38′29″N 79°23′21″W﻿ / ﻿43.641388888889°N 79.389166666667°W﻿ / 43.641388888889; -79.389166666667
 תקופת הפעילות:  5 ביוני 1989 – הווה (35 שנים)
 עלות הבנייה:  570 מיליון דולר קנדי
 בעלים:  רוג'רס תקשורת
 משטח:  דשא סינתטי
 אדריכל:  רוד רובי מייקל אלן
 קבוצות:   טורונטו בלו ג'ייז (1989-היום) טורונטו ארגונוטס (1989-2016) טורונטו ראפטורס (1995-1999)
 מושבים:  50,516 (בייסבול) 53,506 (פוטבול)
 ממדי משטח:  קו עונשין: 100 מטר Power Alleys:‏ 114 מטר מרכז השדה: 112 מטר מחסום: 18 מטר
 www.rogerscentre.com
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת טורונטו מוגדלת) רוג'רס סנטר(למפת טורונטו רגילה) רוג'רס סנטר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
רוג'רס סנטר (Rogers Centre; או בשמו הישן: סקיי דום, Sky Dome) הנמצא בטורונטו, קנדה, הוא אצטדיון ספורט הנמצא למרגלות מגדל סי אן (CN Tower) לא הרחק מימת אונטריו. האצטדיון תוכנן על ידי האדריכל רודריק רובי והמהנדס מיכאל אלן. הוא נפתח ב-1 ביוני 1989, והוא נחשב לאצטדיון הראשון בעולם שנבנה עם גג נפתח. האצטדיון משמש בעיקר למשחקיה של קבוצת הבייסבול טורונטו בלו ג'ייז שזכתה בו פעמיים באליפות העולם בשנים 1992 ו-1993. האצטדיון משמש גם למופעי רוק המוניים וגם למשחקי כדורגל מיוחדים.
קבוצת טורונטו ארגונוטס (פוטבול) שיחקה בו בשנים 1989 - 2016. קבוצת טורונטו ראפטורס בכדורסל שיחקה באצטדיון בשנים 1999-1995.
בסמוך לסקיי דום שוכן מלון הסקיי דום, ממנו ניתן לראות מחדרים השכורים לאורחי המלון את האירועים המתרחשים במגרש.
בשנת 2015 התקיים באצטדיון טקסי הפתיחה והסיום של המשחקים הפאן-אמריקניים שנערכו בעיר טורונטו.
נתונים טכניים

עלות בניית האצטדיון הסתכמה בכ-600 מיליון דולרים קנדיים.
באצטדיון יש 52,000 מקומות ישיבה.
לגג הנפתח של האצטדיון לוקח 20 דקות להיפתח.
עבודות הבנייה נמשכו למעלה משלוש שנים (מאפריל 1986 עד מאי 1989).
באצטדיון נמצא לוח התוצאות הגדול בעולם, בגודל של 35 על 10 מטר.
רומאריק אטו

רומאריק אטו (בצרפתית: Romaric Etou; נולד ב-25 בינואר 1995) הוא כדורגלן קונגולזי המשחק בדילה גורי בעמדת המגן הימני.
קריירה

אטו התחיל את הקריירה שלו בקבוצת לאופרדס מליגת העל הקונגולזית. בינואר 2014 חתם בבית"ר תל אביב רמלה מהליגה הלאומית. ב-3 בפברואר 2014 ערך אטו את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-2 נגד הפועל ירושלים. ב-30 באוקטובר 2015 הבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון 0-2 נגד מכבי אחי נצרת.
בקיץ 2016 חתם אטו בדילה גורי מליגת העל הגאורגית בה שיחק שנה אחת. ב-25 ביוני 2017 חזר אטו לקדנציה שנייה בבית"ר תל אביב רמלה.
ב-26 ביוני 2019 אטו חתם בסקציה נס ציונה.
ב-10 בפברואר 2020, אטו חזר לדילה גורי.
קריירה בינלאומית

ב-8 באוקטובר 2017 ערך אטו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הרפובליקה של קונגו בהפסד 2-1 למצרים במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018.
הערות שוליים

↑  רועי נעים, ‏רומריק אטו חוזר לבית"ר תל אביב/רמלה, באתר ONE‏, 25 ביוני 2017
↑  עמית קרקו, ‏הרכש הרביעי: רומריק אטו חתם בנס ציונה, באתר ONE‏, 26 ביוני 2019
קלרה רוקמור

| --- | --- |

 לידה:  9 במרץ 1911 וילנה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  10 במאי 1998 (בגיל 87) מנהטן, ארצות הברית 
 שם לידה:  Clara Reisenberg 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרנקליף 
 מוקד פעילות:  רוסיה 
 מקום לימודים:  הקונסרבטריון של סנקט פטרבורג 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  טרמין, כינור 
 פרופיל ב-IMDb
 
קלרה רוקמור
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
קלרה רוקמור (באנגלית: Clara Rockmore; 9 במרץ 1911 –  10 במאי 1998) הייתה כנרת אמריקנית יהודייה ילידת ליטא, שהתמחתה בנגינה על טרמין, כלי נגינה ממשפחת הכלים האלקטרוניים, וכלי הנגינה הראשון שהנגינה בו מבוצעת ללא מגע.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בגיל ארבע היא התקבלה כתלמידת כינור לקונסרבטוריון הקיסרי של סנט פטרבורג . עד היום היא התלמידה הצעירה ביותר שהתקבלה למוסד. שנה לאחר מכן הפכה לתלמידה מוערכת של ליאופולד אור. כשהתנאים הידרדרו לאחר המהפכה, עזבה משפחת רייזנברג את רוסיה. קלרה ואחותה הפסנתרנית נדיה ערכו קונצרטים לאורך הדרך הארוכה כדי לממן אותה. לבסוף, ב-1921, יכלה המשפחה להזמין מעבר (סטירג') על ספינת קיטור לאמריקה וב-19 בדצמבר הגיעה לנמל ניו יורק. בניו יורק, קלרה חידשה את לימודיה אצל ליאופולד אור שהיגר אף הוא לארצות הברית בתחילת שנות העשרים. זמן קצר לפני שהייתה אמורה לעשות את הופעת הבכורה שלה באמריקה (ניגנה בקונצ'רטו בטהובן עם תזמורת קרטיס), היא חלתה בדלקת מפרקים ונאלצה לוותר על הכינור.
את אחד הטרמינים הראשונים שבנה הממציא הרוסי לב סרגייביץ' טרמן הוא העניק לרוקמור. הודות לאופן הפקת הצליל מן הכלי, ללא מגע יד או מאמץ פיזי, יכלה להמשיך בנגינה ובקריירה המוזיקלית שלה.
טרמן הציע לה נישואין מספר פעמים אך קלרה סירבה, נישאה לעורך הדין רוברט רוקמור.
בזכות הידע והדיוק שלה ככנרת הביאה רוקמור את הנגינה בטרמין לפסגות חדשות. היא אף הציעה שינויים ושיפורים בכלי. בין השאר, בזכותה נוספו לטווח שלו שתי אוקטבות.
ב-9 במרץ 2016, יום הולדתה ה-105, הקדישה לה חברת גוגל דודל (שרבוט גוגל) אינטראקטיבי, המציג אותה מנגנת על הטרמין.
קריירה מקצועית

לאחר הכרותה עם כלי הטרמין הפכה רוקמור במהירות לוירטואוזית. היא פיתחה טכניקה שלמה לנגינה בו. בשליטתה, הטרמין נשמע כמו שילוב של צ'לו, כינור וקול אנושי.אחרי שכלולו של הכלי ערכה קלרה רסיטל של העירייה עם אחותה נדיה והופיעה לאחר מכן בתזמורת בפילדלפיה, טורונטו וניו יורק, שם הופיעה לראשונה בקונצ'רטו שכתב לה אניס פוליהאן, בניצוחו של ליאופולד סטוקובסקי. היא גם יצאה לשלושה סיורי קונצרטים משותפים מחוף לחוף עם פול רובסון והדהימה את הקהל. ב-1977 יצא אלבומה הראשון, הופעות עם נדיה רייזנברג (הוקלט על ידי רוברט מוג) שכותרתו "אמנות הטרמין". אלה הוצאו מחדש בתקליטור של Delos עשר שנים מאוחר יותר.
בשנת 1991, סטיב מ. מרטין, יצר את הסרט התיעודי "טרמין - אודיסאה אלקטרונית", סרט הכולל כמה מההופעות הפומביות האחרונות של קלרה ואת האיחוד בניו יורק של קלרה ולב סרגייביץ' טרמן (אז בן 96). הסרט הוקרן בבכורה בניו יורק באליס טולי הול. קלרה זכתה לתשואות כשעלתה לבמה לאחר ההקרנה. הסרט החזיר במידה רבה את העניין הן בטרמין עצמו והן בהישגיה הייחודיים של קלרה רוקמור.
שנות חייה האחרונות

בשנת 1997, קלרה נלחמה בדלקת ריאות והתקף לב חמור. בעוד שבריאותה המשיכה להידרדר, היא הודיעה על נחישותה לחיות כדי לראות את לידתה של אחייניתה הגדולה, התינוק של צלם המוזיקה סטיב ג'יי שרמן ואשתו הצ'לנית דורותי לוסון. פיונה נדיה שרמן נולדה ב-8 במאי 1998; קלרה נפטרה בדירתה במנהטן יומיים לאחר מכן.
זמן קצר לאחר מותה, קרוב משפחה של רוקמור פנה לבוב מוג בנוגע להחזרת התרמין של רוקמור למצב תקין ומוג עשה כן.
הטרמין

טרמין הוא כלי נגינה ממשפחת הכלים האלקטרוניים, וכלי הנגינה הראשון שהנגינה בו מבוצעת ללא מגע. הוא הומצא על ידי הממציא הרוסי לב סרגייביץ' טרמן (רוסית: Лев Сергеевич Термен) בשנת 1919. הנגינה בכלי זה מתבצעת על ידי שינוי מרחק הידיים מזוג אנטנות המשפיע על השדה האלקטרומגנטי בסביבתן. האות מהאנטנות שולט על מתנד אלקטרוני המחולל את אות השמע אותו מעביר הטרמין למגבר ומשם לרמקולים. יד אחת שולטת בתדר האות, והשנייה בעוצמתו. גובה הידיים שולט בעוצמה, ומיקומם על ציר הימין-שמאל על גובה הצליל. חסרונו הגדול של הטרמין נעוץ באי-יכולתו לנגן צלילים קטועים (סטקטו).
הערות שוליים

↑  Clara Rockmore Biography | Nadia Reisenberg/Clara Rockmore Foundation (באנגלית אמריקאית)
↑   ניצן פינקו, הן תרמו להמצאת מוזיקה שכולנו שומעים, אז למה לא שמענו עליהן?, באתר הארץ, 5 במאי 2021
↑  Clara Rockmore, Theremin World (באנגלית)
↑  תבנית:NgMeta.og title, באתר תבנית:NgMeta.og site name
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007352922205171  BIBSYS: 7040981  BNE: XX5415095  BnF: cb16078987r (data)  GND: 136767303  ISNI: 0000 0001 1449 6914  LCCN: nr89015598  MusicBrainz: f6871779-18e9-4634-b0de-2e33baef8945  NKC: mub20211100638  RERO: 02-A006483395  SNAC: w6hq4s50  SUDOC: 241073227  VIAF: 81056300   WorldCat (עם VIAF): 81056300
קים וו-מין

זהו שם קוריאני; שם המשפחה הוא .
קים וו-מין (בקוריאנית: 김우민; נולד ב-24 באוגוסט 2001) הוא שחיין דרום קוריאני, זוכה מדליית ארד אולימפית (פריז 2024) ואלוף העולם (דוחה 2024) במשחה ל-400 מטר חופשי.
ביוגרפיה

שורט נולד וגדל בקוריאה הדרומית.
ביוגרפיה > 2019

באליפות העולם שנערכה ביולי בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית סיים במקום 31 במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:14.44 דקות ובמקום 28 במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:26.17 דקות.
ביוגרפיה > 2021

באולימפיאדת טוקיו שנערכה ביולי סיים במקום 13 במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם לי יו-יאון, הוואנג סון וו ולי הו-ג'ון.
באליפות העולם (בריכת 25 מטר) שנערכה בדצמבר באבו דאבי שבאיחוד האמירויות הערביות סיים קים במקום 19 במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:06.13	דקות. בנוסף, סיים במקום 11 במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:16.48 דקות ובמקום תשיעי במשחה שליחים 4x50 מטר חופשי בתוצאה של 1:28.56 דקות.
ביוגרפיה > 2022

באליפות העולם שנערכה ביוני בבודפשט שבהונגריה סיים במקום שישי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:45.64 דקות, במקום 14 במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 7:53.27 דקות, ובמקום 12 במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:08.50 דקות. בנוסף, סיים במקום שישי במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:06.93 דקות.
באליפות העולם (בריכת 25 מטר) שנערכה בדצמבר במלבורן שבאוסטרליה סיים במקום תשיעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:38.86 דקות, במקום 12 במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 7:45.29 דקות, ובמקום תשיעי במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 14:45.35 דקות. בנוסף, סיים במקום רביעי במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 6:49.67 דקות.
ביוגרפיה > 2023

באליפות העולם שנערכה ביולי בפוקואוקה שביפן סיים במקום חמישי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:43.92 דקות, ובמקום 14 במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 7:47.69 דקות. בנוסף, סיים במקום שישי במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:04.07 דקות.
במשחקי אסיה שנערכו בספטמבר בהאנגג'ואו שברפובליקה העממית של סין זכה בשלוש מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי, במשחה ל-800 מטר חופשי ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי. בנוסף, זכה במדליית כסף במשחה ל-1500 מטר חופשי.
ביוגרפיה > אלוף עולם

באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר בפברואר 2024 זכה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:42.71 דקות, לפני אלייג'ה וינינגטון מאוסטרליה (3:42.86 דקות) ולוקאס מרטנס מגרמניה (3:42.96 דקות). מדליית כסף במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:01.94 דקות, אחרי הרפובליקה העממית של סין (7:01.84 דקות) ולפני ארצות הברית (7:02.08 דקות), כשחיין שני הוא קבע ב"זינוק שליחים" תוצאה של 1:44.93 דקות.
ביוגרפיה > אלוף עולם > מדליית ארד אולימפית

באולימפיאדת פריז שנערכה בסוף יולי תחילת אוגוסט הוא זכה במדליית ארד במשחה ל-400 מטר חופשי תוצאה של 3:42.50 דקות, אחרי לוקאס מרטנס (3:41.78 דקות) ואלייג'ה וינינגטון (3:42.21 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום 12 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:46.58 דקות ובמקום שישי במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:07.26 דקות, כשחיין שלישי הוא קבע ב"זינוק שליחים" תוצאה של 1:44.98 דקות.
שיאים אישיים > בריכה אולימפית

400 מטר חופשי: 3:42.42 דקות (2024)
800 מטר חופשי: 7:47.69 דקות (2023)
1500 מטר חופשי: 15:08.50 דקות (2022)
שיאים אישיים > בריכת 25 מטר

400 מטר חופשי: 3:38.86 דקות (2022)
800 מטר חופשי: 7:41.42 דקות (2022)
1500 מטר חופשי: 14:44.58 דקות (2021)
קפוצ'ין כהה

| קפוצ'ין כהה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פרימטים
תת־סדרה:: בעלי אף יבש
משפחה:: צבוסיים
סוג:: קפוצ'ין כהה
שם מדעי
 Sapajus ‏(סופר), 1792
תחום תפוצה


קפוצ'ין כהה (שם מדעי: Sapajus) הוא סוג של קופים ממשפחת הצבוסיים החיים ביערות אמריקה המרכזית ואמריקה הדרומית. סוג זה התפצל מהסוג קפוצ'ין (Cebus).
מאפיינים

קופים אלה מזכירים את הקפוצ'ינים ודומים להם אך ראשם וגופם כהים יותר והראש גדול יותר. אלו קופים נבונים הניזונים ממגוון מאכלים איתם הם מתמודדים באמצעות שכלם, ידיהם החזקות ולעיתים אפילו עם כלים שהם ממציאים, כמו אבנים המפצחות אגוזים.
אלו קופים החיים ביער בקבוצות קטנות.
מינים רבים בסוג נמצאים בסכנת הכחדה.
מיני הסוג

קפוצ'ין מצויץ (Sapajus apella)
קפוצ'ין שחור-פס (Sapajus libidinosus)
קפוצ'ין שחור (Sapajus nigritus)
קפוצ'ין זהוב-גחון (Sapajus xanthosternos)
קפוצ'ין בלונדיני (Sapajus flavius)
קפוצ'ין גדול-ציצה (Sapajus robustus)
קפוצ'ין אזרה (Sapajus cay)
רגע פרטי

רגע פרטי הוא סינגל מאת ריטה, שיצא לאור בינואר 1987 ומאוחר יותר נכלל באלבום אוסף תחנות בזמן. השיר נכתב על ידי אהוד מנור, הולחן ועובד על ידי רמי קלינשטיין.
השיר בוצע לראשונה על ידי ריטה בפסטיבל בצבעים טבעיים בחנוכה 1986, והוא זכה במקום השלישי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1987)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1987)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1987)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1987)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 16 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים נוספים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים נוספים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים נוספים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים נוספים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' (2003) מצעד שירי אהוד מנור | 73 |  |
|  ישראל | גלי צה"ל (2005) מצעד שירי רמי קלינשטיין | 29 |  |
גרסאות כיסוי

בשנת 2004 הוציאו הזמרות ענת בן חמו, יעל שחר ועדי כהן גרסת כיסוי של השיר במסגרת התכנית כוכב נולד.
בשנת 2011 הוציאו הזמרת חגית יאסו גרסת כיסוי של השיר במסגרת התכנית כוכב נולד.
בשנת 2017 הוציאו השחקניות לירון רביבו ואליאנה תדהר גרסת כיסוי של השיר במסגרת המופע סטורי של פסטיגל.
קפוצ'ינים

| קפוצ'ינים |
| --- | --- |
 קפוצ'ין בלונדיני זכר בגן החיות של סאו פאולו, 2013
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פרימטים
תת־סדרה:: בעלי אף יבש
משפחה:: צבוסיים
תת־משפחה:: קפוצ'ינים
סוגים
 קפוצ'ין  קפוצ'ין כהה
שם מדעי
 Cebinae ‏בונפרטה

קָפּוּצ'ינים (שם מדעי: Cebinae) היא תת-משפחה של פרימטים ממשפחת הצבוסיים החיים באמריקה הדרומית ואמריקה המרכזית. בתת-משפחה זו שני סוגים (שבעבר נחשבו לסוג אחד).
הקפוצ'ינים הם קופים שובבים החיים בין העצים ביערות הגשם של אמריקה הדרומית והמרכזית. הם חיים במשפחות קטנות הנעות בין הענפים ומחפשים פריטים אכילים שונים.
תבונה

קופי הקפוצ'ין נחשבים לאינטליגנטיים ביותר מבין קופי העולם החדש, ומשמשים לעיתים קרובות כחיות מעבדה. המין קפוצ'ין מצויץ ידוע במיוחד בשל השימוש ארוך הטווח שהוא עושה בכלים, אחת הדוגמאות היחידות של שימוש בכלים על ידי קופים שאינם הומינידים. לאחר שהם צופים בתוכיי ארה מפצחים אגוזי קוקוס בעזרת מקוריהם, יבחרו קופי הקפוצ'ין באגוזים הבשלים ביותר, יורידו את ראשו של הפרי וישתו את החלב. לאחר מכן, יתנהגו כאילו שוויתרו על הפרי וישליכו אותו, כשליבת האגוז עוד בתוכו. כשהפירות המושלכים יתייבשו, יקשיחו ויהפכו לשבירים מעט, יחזרו אליהם הקופים, ייקחו אותם למשטח אבן ויפצחו אותם בעזרת אבנים, חלקן במשקל העולה על משקלם העצמי, כדי להגיע אל לב האגוז. הקופים הצעירים יביטו בקופים הבוגרים כדי ללמוד כיצד לבצע זאת.
בעונת היתושים, קופי הקפוצ'ין נוהגים לרסק רבי-רגליים ולמרוח אותם על גבם, כדי שישמשו כדוחה חרקים טבעי.
מיון

תת-משפחה קפוצ'ינים (Cebinae)
סוג קפוצ'ין (Cebus )
מין קפוצ'ין לבן-ראש (Cebus capucinus)
מין קפוצ'ין לבן-חזית (Cebus albifrons)
מין קפוצ'ין מקונן (Cebus olivaceus)
מין קפוצ'ין קאפורי (Cebus kaapori)
סוג קפוצ'ין כהה (Sapajus )
מין קפוצ'ין מצויץ (Sapajus apella)
מין קפוצ'ין שחור-פס (Sapajus libidinosus)
מין קפוצ'ין שחור (Sapajus nigritus)
מין קפוצ'ין זהוב-גחון (Sapajus xanthosternos)
מין קפוצ'ין בלונדיני (Sapajus flavius)
מין קפוצ'ין גדול-ציצה (Sapajus robustus)
רגע של עברית

"רגע של עברית" היא פינה יומית בת כדקה בקול ישראל, העוסקת בלשון העברית ובתיקוני לשון.
הפינה, אחת מכמה שעסקו בסוגיות הלשון העברית שפעלו ברדיו בארץ, נוסדה בשנת 1971 על ידי יועץ הלשון הראשון של רשות השידור, אבא בֶּנְדָוִיד, שהיה עורכהּ. (קודם לכן, מ-1955 ועד 1970, הוגשה פינה במתכונת דומה על ידי יוסף מנחם מרגלית, בשם "עברית של יום יום").
במחצית השנייה שנות ה-70 הופסק שידורה, אך חודש כעבור זמן קצר בעקבות ביקוש המאזינים. מאז פרישתו של בנדויד בשנת 1982, עורכת וכותבת את הפינה יועצת הלשון של רשות השידור כיום, רות אלמגור-רמון.
בתחילה שודרה הפינה לפני חדשות השעה שבע בבוקר. במשך השנים שונה זמן השידור, והפינה שודרה בעיקר לפני חדשות השעה ארבע אחר הצהריים.
בשנים הראשונות העבירו הפינות, רובן פרי עטו של בנדויד, מסר חד וברור – הצגת שיבוש לשוני שכיח, וחלופה תקנית. הפינה זכתה לשבחים ולאהדת הציבור, ולצדם לפולמוס ציבורי ולביקורות של בלשנים ולשונאים, בהם חיים רבין, ראובן סיוון ומשה זינגר, שהתנגדו לנימה הפסקנית של הפינה, מכך שבנדויד פוסק בעניינים שלא הוכרעו על ידי האקדמיה ללשון העברית, ומכך שחלק מההצעות ל"תיקון" אינן סוגיה של תקינות לשונית, אלא עניין של טעם וסגנון אישי. בין מתנגדיו של בנדויד היו שכינו את הפינה "רש"ע" (ראשי התיבות של "רגע של עברית"). חמישה בלשנים, בהם ראובן סיוון, פרסמו בעיתונות קול קורא תחת הכותרת "רגע של עברית – לידי בלשנים", שבו דרשו להעביר את הפינה מידיו של בנדויד לידי ועדת בלשנים ומורים ללשון.
ב-1978 קיבלה האקדמיה ללשון העברית את האחריות לתיקונים ולהמלצות המוצגים בפינה.

בעריכתה של אלמגור-רמון, התוכנית על פי רוב אינה פוסלת שימוש לשון מסוים, אלא מסבירה את שורשיו ויחד עם זאת מציעה חלופה.
בשנים הראשונות הופיעה הפינה כדיאלוג בין קריין לקריינית – דניאל פאר ועדנה פאר. בין מגישי הפינה במשך השנים: משה חובב, דן כנר, חיותה דביר וליאורה גושן. בשנים האחרונות מגיש אותה מנחם פרי.
בשנת תשל"ד-1974 זכה אבא בנדויד בפרס רשות השידור על הפינה. באותה שנה כונסו המלצותיו ב"מדריך לשון לרדיו ולטלוויזיה" – ספר פנימי של מרכז ההדרכה של רשות השידור, שהיה לתקן בכל מערכות החדשות בארץ.
בשנת תש"ם הופיע בהוצאת המחלקה לחינוך מבוגרים שבמשרד החינוך הספר "רגע של עברית: לקט תיקוני לשון ששודרו בקול ישראל", שכתב שלום קרמר וערך אבא בנדויד.
בשנת 2001 הוציאה רות אלמגור-רמון את הספר "רגע של עברית", ובו אוסף קטעי הפינה ברדיו.
פרסומים

מדריך לשון לרדיו ולטלויזיה; אספו את החומר: אבא בנדויד, הדסה שי, ירושלים: רשות השידור – מרכז ההדרכה, תשל"ד.
שלום קרמר, רגע של עברית: לקט תיקוני לשון ששודרו בקול ישראל; ערך: אבא בנדויד, ירושלים: משרד החינוך והתרבות – המחלקה לחינוך מבוגרים, תש"ם. (הופיע לזכרו של שלום קרמר)
'רגע של עברית', הד החינוך, מינואר 97 - אפריל 97, ינואר 99 ואילך
'רגע של עברית', לשוננו לעם מח תשנ"ז, 84, תשנ"ו 184, ועוד (פינות)
רות אלמגור-רמון, רגע של עברית; עיצוב ואיור: ציפי אליהו, ירושלים: צבעונים ('רגעים'), תשס"א 2001.
לקריאה נוספת

נתן אפרתי, העברית בראי המדינה: מעמדה הציבורי של העברית מאז ייסוד המדינה, ירושלים: האקדמיה ללשון העברית ('אספות ומבואות בלשון'), תש"ע 2010.
הערות שוליים

↑  'אבא בנדויד', בתוך: משה בר-אשר (עורך), מחקרים בלשון, ב–ג (מוגש ... למר אבא בנדויד במלאות לו שבעים וחמש שנה), ירושלים: האוניברסיטה העברית ירושלים: המכון למדעי היהדות, תשמ"ז.
↑  עמוס גורן, תענוגות העברית, מראה (מגזין בענייני מדינה, חברה ותרבות) 212 (י"ג אלול, התשע"ב, 31.8 - 14.9.2012).
↑  רגע של עברית / רות אלמגור-רמון ; עיצוב ואיור ציפי אליהו | אלמגור-רמון, רות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  הספר רגע של עברית באתר צבעונים הוצאה לאור.
קפוצ'ין שחור

| קפוצ'ין שחור |
| --- | --- |
 קפוצ'ין שחור
מצב שימור
 מצב שימור: קרוב לסיכון קרוב לסיכון (NT) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פרימטים
תת־סדרה:: בעלי אף יבש
משפחה:: צבוסיים
סוג:: קפוצ'ין כהה
מין:: קפוצ'ין שחור
שם מדעי
 Sapajus nigritus
תחום תפוצה


קפוצ'ין שחור (שם מדעי: Sapajus nigritus) הוא מין קוף מסוג קפוצ'ין כהה שבמשפחת הצבוסיים. הוא חי בדרום ברזיל ובצפון ארגנטינה בטבע. בעבר נחשב לתת-מין של קפוצ'ין מצויץ.
תיאור

הקפוצ'ין השחור מגיע לאורך 34 עד 44 סנטימטרים ולמשקל של עד 4.5 קילוגרם, דומה לקפוצ'ין המצויץ. צבעו כהה יותר עם פרווה כהה-שחורה ופנים בהירות יותר עם שיער לחיים בלונדיני. החזה חום-זהוב והזנב שעיר ושחור, מותאם לאחיזה בענפים.
הקפוצ'ינים חיים בג'ונגלים ויערות החופים בסביבתם, בלהקות קטנות של 6 עד 20 פרטים המנוהלים בהיררכיה נוקשה. הם מבלים רוב הזמן בין העצים, אך ירדו לקרקע כדי ללקט אגוזים או חרקים ומזונות נוספים. כמו מרבית הקופים הם אוכלי כל המנצלים כל פיסת מזון אפשרית.
הקפוצ'ין מצוי בסיכון בטבע עקב פגיעה בבית גידולו ועקב ציד ומסחר לחיות מחמד. תת-המין הצפוני בעיקר נפגע מהפגיעה בבית גידולו והוא מצוי בסכנת הכחדה בטבע.
תת-מינים

Sapajus nigritus nigritus
Sapajus nigritus cucullatus
בעבר היה תת-מין נוסף - קפוצ'ין גדול-ציצה (S. n. robustus), שכיום נחשב למין עצמאי.
רחוב ואצי

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  ואץ 
 אורך:  1.2 ק"מ 
 מיקום
 עיר:  הרובע החמישי של בודפשט 
 קואורדינטות:  47°29′39″N 19°03′09″E﻿ / ﻿47.49416667°N 19.0525°E﻿ / 47.49416667; 19.0525
 he
 
לוחית שלט רחוב
נוף לרחוב
רחוב ואצי (בהונגרית: Váci utca) הוא אחד ממסלולי הולכי רגל הראשיים ואולי הרחוב המפורסם ביותר של מרכז בודפשט, הונגריה. הוא כולל מסעדות וחנויות רבות המספקות בעיקר את השוק התיירותי.
רחוב ואצי הוא אחד מרחובות הקניות המרכזיים בבודפשט. בין החנויות שיש ברחוב זה: זארה, H&M, מנגו, סברובסקי, הוגו בוס, לקוסט ונייקי. הרחוב נפתח לכיכר ורשמארטי Vörösmarty.
קצרנות

תפילת האדון מקוצרת בכמה שיטות קצרנות מקובלות שונות בשפה האנגלית
סימני קצרנות עברית על פי שיטת יעקב מימון
שני "שירי לילה של הנודד" של גתה בקצרנות בשיטת גבלסברגר הגרמנית
קצרנות היא שיטת כתיבה אשר משפרת במידה ניכרת את מהירות הכתיבה, באמצעות שימוש בסמלים וסימנים. המטרה המוצהרת היא תמלול בזמן אמת.
התהליך מכונה בלועזית סטנוגרפיה (מן המילים היווניות "סטנוס", שמשמעו "צר" או "קרוב", ו"גראפוס", שמשמעו "כתיבה"). יש המכנים את השיטה "ברכיגרפיה" (כתיבה קצרה) או "טכיגרפיה" (כתיבה מהירה). השיטה מוכרת באנגלית גם בשם Shorthand, בעוד כתב מחובר ידוע כ-Longhand (אך מוכר יותר כ-Cursive).
קיימות שיטות רבות של קצרנות, עם סמלים או קיצורים למילים מקובלות, שמאפשרות למי שמאומן היטב בשיטה לכתוב במהירות הדיבור. שיטות הקצרנות מיועדות לשפה ספציפית או מערכת כתב מסוימת. לרוב, עבור שפה מסוימת התפתחו מספר שיטות שונות.
היסטוריה

שיטות קצרנות רווחו כבר ביוון העתיקה. מרקוס טוליוס טירו, מזכירו של קיקרו ברומא העתיקה, פיתח את הסימנים הטירוניים (אנ') ונחשב כממציא הקצרנות. הקצרנות שימשה עד ימי הביניים בעיקר בארכיונים ובתיעוד רשמי. בעת החדשה נפוצו בעיקר באנגליה, החל מן המאה ה-17, שיטות קצרנות המתבססות על עקרון גאומטרי. אלה נפוצו ברחבי אירופה.
שימושים בהווה

אף שאמצעים טכנולוגיים הפחיתו במידה רבה את הצורך בקצרנים בעבודת העיתונות ואף בבתי משפט, הרי שבפרלמנטים רבים עדיין נעשה שימוש שוטף בקצרנים מקצועיים המתעדים את דברי המליאה. כך למשל מסוגלים הקצרנים בבונדסטאג לרשום בקצרנות דיבור בקצב של עד 500 הברות בדקה (לשם השוואה, חדשות מוקראות באמצעי התקשורת בקצב של 260 עד 340 הברות בדקה[דרוש מקור]). הקצרנות משמשת גם מחוץ למוסדות רשמיים לצורך תיעוד עצמאי של הרצאות וישיבות. קצרן מקצועי מסוגל על פי רוב לעמוד בקצב של 360 הברות לדקה ויותר.
שיטות הקצרנות נבדלות בין שפה לשפה, בגלל מבנה ההברות השונה. לשפה האנגלית עשרות רבות של שיטות קצרנות.
קצרנות בעברית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. חסרה פסקת דוגמאות לקצרנות בעברית.
קצרנות עברית החלה באמצע המאה ה-19, אך לא זכתה לתפוצה נרחבת שכן לא הייתה נחוצה בעת ההיא.
פיתוח הקצרנות העברית החל בתקופה ההיא ומצא ביטוי בפרסומו משנת 1866 של מקס גרינבאום-גנדש, שהמציא נוסחה עברית לשיטת גבלסברגר. את עבודתו זו המשיך בשנת 1877 הגרמני לרפלד. אליהו הלוי ספיר הציג שיטה אחרת ב-1892 ובמלאכה זו עסקו גם הדרליך בגרמניה, י. רוזנברג בווינה, ול. קוץ בברסלאו, בסוף המאה ה-19.
ככל שהלכה והתפתחה השפה העברית, הלך וגבר הצורך בקצרנות עברית. מסיבה זו ראתה אור ב-1921 בווינה, עבודתו של המורה הירושלמי דוד טמס. מיד אחריו, ב-1922, פרסם י. בן-ישראל (צולמן) ספרון בשם "שטת-למוד סטנוגרפיה עברית" (הוצאת "הספר", ירושלים). המחבר מציע עקרונות לקצרנות עברית, וכותב "בהיותי חדור הכרה, שביצירת שטתי זו, הנני נותן דחיפה עצומה להתקדמות מקצע זה, שהנהו כמעט חדש בשפתנו, איני משלה את נפשי להאמין, שהגעתי כבר בה לתכלית השלמות", ועל-כן הוא פונה לקוראיו "ליסד במקומם אגודה, לשם השתלמות בסטנוגרפיה", ולהמציא למחבר הערות והצעות לשיפור.
ככל הנראה, השיטה הנפוצה ביותר בקצרנות העברית היא שיטתו של יעקב מימון שפורסמה בשנת 1930 בירושלים, זו מבוססת על עקרונות הקצרנות של האחים הגרמניים אלברכט (פול') ופליקס פון קונובסקי (גר').
השימוש בקצרנות נעשה ברישום הוויכוחים בקונגרסים הציוניים, הפרוטוקולים במשפט אייכמן, בצה"ל ואף היום ישנם דיונים בכנסת ישראל שנרשמים כך. שיטתו של מימון הונהגה בכנסת.
שיטה

הקצרנות העברית, לשיטותיה השונות, תמיד נכתבת משמאל לימין, כמו בכתב הלטיני. כל סימן בקצרנות הוא מילה בפני עצמה. הסיבה לכיוון הכתיבה הזה היא כי רוב האנשים ימניים ולכן משיכה של היד הכותבת היא מהירה יותר מדחיפה. בקצרנות הבסיסית, המלאה, נכתבות כל התנועות והעיצורים שמרכיבים את המילה, כלומר לא לפי הכתב העברי המקובל. על השיטה הבסיסית מתווספות עוד שיטות לקיצור הכתיבה.
בהלכה

פוסקי הלכה התייחסו לקצרנות לעניין איסור כתיבה בשבת ובחול המועד. רבנו חננאל בהתייחסו למחלוקת בשאלת כתיבת אות אחת נוטריקון בשבת, כתב: "נוטריקון הוא לשון יון. וסופרי המלכים והשרים שלהם יש להן כתב שקוראין אותו נוטריק' ואומר המלך לסופר כתוב טופס והמלך מסדר לפניו בפיו והסופר כותב מפיו מילי שמשמשת כמה ובשיטה אחת כותב מגלה וזהו נוטריקו". באופן כללי מוסכם על פוסקי ההלכה שאף על פי שבקצרנות משתמשים בסימנים ולא באותיות, כתיבת שני סימני קצרנות בשבת אסורה מהתורה. הרב יהודה לייב צירלסון כתב שכתיבה בקצרנות אסורה גם בחול המועד.
גלריה

דפים מתוך ספר הדרכה לקצרנות בשפת יידיש
השיר שני משוגעים כתוב בקצרנות עברית
שיטות קצרנות בשפה העברית של יעקב מימון, פניה שרגורודסקה וקצרנים נוספים
תמלול משפט אייכמן בקצרנות על ידי יעקב מימון
בקשות מהסטונוגרף מימון ללמד את המקצוע
ספרי הדרכה בנושא קצרנות בשפה העברית
פרסום בעיתונות של קורסים ללימוד מקצוע סטנוגרפיה בעברית
בחינת בגרות בקצרנות
פרסום משרות דרושים לגיוס קצרניות
ראו גם

הקלדה עיוורת