stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רייצ'ל, ג'ק ואשלי טו
הפקה

העונה החמישית של מראה שחורה עלתה לשידור ב-5 ביוני 2019 והופקה על ידי נטפליקס. ההפקה החלה עם מראה שחורה: בנדרסנאץ', סרט אינטראקטיבי שגדל בהיקפו עד לנקודה בה הוחלט להפריד אותו מהסדרה ולהוציאו כסרט עצמאי שיצא לאור ב-28 בדצמבר 2018. אף על פי שהעונה הקודמת של התוכנית שהופקה תחת נטפליקס הכילה שישה פרקים, העונה החמישית כוללת שלושה פרקים, שכן יוצר הסדרה צ'רלי ברוקר העדיף זאת על פני לגרום לצופים להמתין זמן רב יותר לעונה הבאה. נטפליקס הוציאו לאור טריילר לעונה החמישית ב-15 במאי 2019 וטריילר אישי לפרק ב-21 במאי.
הפרק נכתב על ידי ברוקר. הוא התבסס על תסריט קומדיית מצבים שכתב שנים קודם לכן על להקת פאנק שחבריה נתלים על ידי שר שמרני ומאוחר יותר חוזרים לתחייה ורואים את המנהל שלהם מנצל את מותם למטרות רווח. הפרק קיבל השראה מהופעות הולוגרפיות אמיתיות של אמנים מתים כמו פרינס, ויטני יוסטון ואיימי ויינהאוס; ברוקר סבור כי ההולוגרמות "מבעתות" ומציין כי הדמויות שהן מושא להולוגרמות מסוג זה "לעיתים קרובות עוזבות את העולם בנסיבות טרגיות ביותר".
המפיקה בפועל אנבל ג'ונס אמרה כי מיילי סיירוס הצליחה להביא באופן משכנע חוויה אישית ופגיעות לתפקיד של אשלי, כמו גם להתמודד עם האופן שבו האווירה של הפרק "נהיה סרקסטי וסאטירי יותר ויותר".
בעוד הפרק מתרחש באמריקה, הצילומים התקיימו בעיר קייפטאון שבדרום אפריקה ובסביבתה; ברוקר הצהיר כי הסדרה לא צולמה באמריקה מכיוון שעלות ההפקה יקרה מדי שם, והם יכולים לקבל סטים דומים במקומות אחרים ברחבי העולם. המעורבות של סיירוס בסדרה נרמזה לראשונה כתוצאה מצילומים בחודש נובמבר 2018.
שירים שביצעה אשלי בפרק הם רמיקסים לשירים של Nine Inch Nails: "Head Like a Hole" נקרא מחדש בשם "On a Roll", והשיר "Right Where It Belongs" עובד מדש לשיר "Right Where I Belong". טרנט רזנור, מעריץ של מראה שחורה, אישר את העיבודים עם הטקסטים המשוכתבים של ברוקר כדי להפוך את השירים ל"שמחים" יותר. עיבוד מחדש של השיר "Hurt" ל-"Flirt" בוצע אך לא נכלל בפרק. ברוקר הגיב כי נוצרו קליפים לכל השירים המשמשים בפרק, שנטפליקס תוציא לאור עם הזמן. "On a Roll" יצא לאור ביוטיוב ב-13 ביוני 2019. השיר התווסף לשירותי הזרמת המוזיקה השונים ב-14 ביוני.
קלמנס פון פירקה

| --- | --- |

צילום משנת 1906
 לידה:  12 במאי 1874 Hirschstetten, וינה, אוסטריה 
 התאבד:  28 בפברואר 1929 (בגיל 54) וינה, הרפובליקה האוסטרית הראשונה 
 ענף מדעי:  אימונולוגיה, בקטריולוגיה 
 מקום קבורה:  בית הקברות המרכזי בווינה 
 עיסוק:  אלרגולוג   אימונולוג   רופא ילדים
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אינסברוק  האקדמיה הצבאית הטרזיאנית 
 מוסדות:  אוניברסיטת וינה   אוניברסיטת ברסלאו
 פרסים והוקרה:  ההרצאות לזכר סילימאן (1921) 
 הערות:  שם מלא:Clemens Peter Freiherr von Pirquet von Cesenatico
 תרומות עיקריות
 חקר האלרגיות  ("מחלת הסרום", "אלרגיה") והשחפת
 
קלמנס פטר פון פירקה פון צזנאטיקו (בגרמנית: Clemens Peter Freiherr von Pirquet von Cesenatico; ‏ 12 במאי 1874 – 28 בפברואר 1929) היה רופא ילדים וחוקר אוסטרי, בעל שורשים יהודים, שהתפרסם בתרומותיו לתחום הבקטריולוגיה והאימונולוגיה. המציא והנהיג ברפואה את המונח "אלרגיה".
רקע משפחתי, ילדותו ושנות לימודיו

קלמנס פון פירקה נולד בהירשטטן על יד ווינה במשפחת אצילים. אביו, הברון פטר זנו פון פירקה היה נציג מפלגת בעלי הקרקעות ושיחק תפקיד חשוב כחבר בפרלמנט האוסטרי במסגרת הלנדטאג והרייכסראט. אמו, פלורה פון פריירה-ארנשטיין הייתה בת למשפחה בנקאים יהודים מווינה.
אחיו הצעיר ב-6 שנים, גידו פון פירקה (1966- 1880) היה אחד מחלוצי חקר החלל, מומחה בתחום התרמודינמיקה ובליסטיקה, שפעל בארצות הברית. קלמנס שאף תחילה להיות כומר ואחרי לימודים בגימנסיית שוטן (Schottengymnasium) בווינה למד בפנימיית המכללה הישועית בקאלקבורג ובגימנסיה "תרזיאנום" בווינה. הוא סיים את בחינות הבגרות בשנת 1892 ועדיין מתוך רצון להיות כומר ישועי המשיך ללימודי תאולוגיה למשך שנתיים באוניברסיטת אינסברוק. אחרי 1893 למד לתואר שני פילוסופיה באוניברסיטה הקתולית של לוון. בסופו של דבר, למורת רוחם של הוריו, שינה את דעתו ונרשם ללימודי רפואה באוניברסיטת ווינה, אחר כך באוניברסיטת אלברטוס בקניגסברג ובאוניברסיטת גראץ, שם סיים עם תואר הדוקטור לרפואה בשנת 1900.
בהמשך השתלם  פון פירקה ברפואת ילדים בבית החולים "שאריטה" בברלין בקליניקה של אוטו הויבנר. בברלין הכיר את אשתו לעתיד, מריה כריסטינה ואן הוזן. אחר כך חזר לאוסטריה ועבד החל משנת 1902 בבית החולים לילדים "אנה הקדושה" בווינה לצידו של הפרופ' תאודור אשריך הידוע. בשנת 1908 סיים את התמחות ברפואת ילדים.
בו זמנית עבד גם תחת הדרכתו של רודולף קראוס במכון האוניברסיטאי לסרותרפיה.
פעילותו במדעי הרפואה

פירקה גילה עניין רב בתחום הבקטריולוגיה והאימונולוגיה שידע התפתחויות מדהימות בסוף המאה ה-19 והתחלת המאה ה-20, בין השאר הודות למחקריהם של בהרינג, אהרליך,
בורדה, רישה ואחרים. בווינה התחום התפתח ביוזמת חוקרים כמו מקס גרובר ורודולף קראוס. בקליניקה של אשריך שבה עבד פון פירקה נוצרו תנאים טובים למחקר מדעי.
בשנת 1903 הגיש פירקה לאקדמיה למדעים בווינה את עבודתו: "על תאוריית המחלות הזיהומיות".
פעילותו במדעי הרפואה > מחלת הסרום- 1905

פירקה עקב בקפידה אופיינית לו אחרי המהלך הקליני, לרבות פריחות עוריות של ילדים חולים בשנית שקיבלו מידי מוזר טיפול במנות גדולות של סרום אנטיטוקסי שהופק מסוסים.
יחד עם עמית יהודי בשם בלה שיק, פרסם בשנת 1905 מונוגרפיה על "מחלת הסרום". בשנת 1906 אחרי ששם לב כי מטופלים שקיבלו קודם זריקות של סרום נוגד-דיפתריה שהופק מסוס או חיסון נגד אבעבועות שחורות פיתחו תגובות עוריות מהירות וחמורות יותר בזריקה שנייה, הנהיג ברפואה את המונח "אלרגיה" - המבוסס על המלים היווניות "אלוס", כלומר "אחר, שונה", ו"ארגון" - פעולה, במקרה זה "תגובה" או "תגובתיות" - כדי לתאר את התגובה של רגישות יתר (hypersensibility) הזאת.
זמן קצר לאחר מכן על סמך תצפיותיו לגבי האבעבועות השחורות, הגיע פירקה למסקנה כי טוברקולין
שבודד בשנת 1890 על ידי רוברט קוך מחיידק השחפת יכול לגרום לתגובת רגישות יתר דומה. רעיונו של פירקה פותח על ידי שארל מאנטו שהמציא ב-1907 את המבחן מאנטו המבוסס על הזרקה תוך-דרמית של כמות קטנה של טוברקולין על מנת לאבחן שחפת.
בשנת 1909 פרסם פון פירקה את תוצאות של כמה סדרות מבחנים של טוברקולין אצל תושבי וינה, שהצביעו כי 70 % מהילדים שנבחנו נחשפו לשחפת לפני גיל 10, ויותר מ-90% נחשפו עד גיל 14.

תוך חקר התסמינים שנגרמו על ידי החיסון שהופק מפרה נגד אבעבועות שחורות, פיתח פירקה תאוריה חדשה על תקופת הדגירה של המחלות הזיהומיות ושל היווצרות נוגדנים.
אחרי שבשנת 1908 הוסמך כמומחה ברפואת ילדים, סירב פירקה להזמנתו של אמיל רו לעבוד אך ורק במחקר במכון פסטר בפריז. במקום זאת הסכים למשרה של פרופסור, ראש קתדרה לרפואת ילדים בבית החולים ג'ונס הופקינס בבולטימור, מרילנד בארצות הברית. פירקה היה הראשון שמילא משרה זאת במוסד האקדמי האמריקאי הזה.
אולם כעבור שנה, ב-1910 קיבל את ההצעה לשוב לאירופה על מנת לכהן כפרופסור לפדיאטריה באוניברסיטת ברסלאו אז בגרמניה, ואחר כך בווינה, שם התמנה לראש הקתדרה לרפואת ילדים אחרי מות מורו, אשריך. פירקה יישאר בווינה עד יום מותו ב-1929 וגידל בה דורות רבים של רופאי ילדים ואחיות כשזכה לפופולריות ויוקרה רבה.
בשנת 1910 פרסם את ספרו הגדול ("טרקטאט") הראשון "האלרגיה" בו הדגיש את הרעיון כי התגובה לגרויים אנטיגניים מתחלקת לשני סוגים: המצב של "חיסון" (immunity), מנגנון קלאסי, "הומרלי" של התגוננות בפני מחלות זיהומיות, והאלרגיה או "התגובתיות ששונתה", שבה התגובה האימונית בעצמה גורמת למחלה. עם האלרגיות מנה פירקה לא רק את מחלת הסרום, אלא גם את האנפילקסיס, תגובת ארתוס (Arthus), קדחת השחת, האסתמה הברונכית (גנחת הסמפונות) ויותר מאוחר גם את המחלות האוטואימוניות.
פעילותו במדעי הרפואה > פעילותו ברפואה הציבורית אחרי מלחמת העולם הראשונה

בתקופת המשבר שפגע באוסטריה בעקבות מלחמת העולם הראשונה, פירקה עסק רבות בתחום תזונת הילדים שנפגעה מהמחסור בדברי מזון. בשנת 1919 ניהל פעילויות הומניטריות רבות ובהקמת המנהל האוסטרי לבריאות הציבור התמנה פירקה למזכיר הכללי שלו.
בימי הרפובליקה האוסטרית הראשונה נהנה פון פירקה ממעמד מיוחד בעיני הציבור, מה שהפך אותו למועמד טבעי לנשיאות אוסטריה.
מאוחר יותר התעניין פירקה בתחום האנתרופומטריה ופרסם נוסחאות וטבלאות רבות בנוגע להערכת הפרמטרים של התפתחות האיברים בגוף ומשקלם. בשנת 1924 המציא מערכת של מניין השיניים, שהוא כינה "טלקאבאקה"
(Telekabaka) שזכתה להכרה בינלאומית ועברה רוויזיה של הפדרציה הבינלאומית לרפואת שיניים בשנת 1970
הקדיש תשומת לב גם לתחום התזונה של הילדים תוך הנהגת דיאטות שונות, בתוך מכלול הקרוי "מערכת התזונה ע"ש פירקה". הנהיג גם יחידת מדידה בתזונת הילדים, הנקראת Nem 1 . Nem שקול כנגד 1 גרם של חלב אם.
יחידת מדידה זאת הייתה אמורה להחליף את הקלוריה (Nem = 0.67 cal).
בשנותיו האחרונות חזר לחקר מערכת החיסון והאלרגיות ותיאר השפעת הגיל על הרגישות האלרגית למחלות.
פעילותו במדעי הרפואה > חייו הפרטיים

בחייו הפרטיים נתקל פון פירקה בלחצים רבים. הוריו התנגדו בתוקף לנישואיו עם מריה כריסטינה ואן הוזן שסבלה ממחלה נפשית והייתה מכורה לברביטורטים.
ב-28 בפברואר 1929 שניהם שמו קץ לחייהם על ידי בליעת רעל ציאניד.
הנצחה

2007 - בחסות "האיגוד האירופי לאלרגולוגיה ואימונולוגיה קלינית" (EAACI) הוקמה קרן "קלמנס פון פירקה" לקידום המחקר וההוראה של האלרגולוגיה והאימונולוגיה הפדיאטרית.
2010 - המטבעה הממלכתית של אוסטריה הנפיקה מטבע של 50 אירו עם דיוקנו של "קלמנס פון פירקה, מייסד תורת האלרגיה"
לקריאה נוספת

Richard Wagner(Tufts U.Boston. MA) - Clemens von Pirquet, discoverer of the concept of allergy, Bull.NY Acad Med 1964 March, 40 (3):229-235
הערות שוליים

↑  whonamedit
↑  R.Wagner ע' 229
↑  מטבע עם דיוקנו של פירקה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007452906505171  PLWABN: 9810614273905606  BnF: cb15078699s (data)  GND: 117689238  ISNI: 0000 0000 8144 8835  LCCN: n88038969  NKC: nlk20010093203  NTA: 070944059  SNAC: w6pz5mbh  SUDOC: 076150321  VIAF: 64790976   WorldCat (עם VIAF): 64790976
רב שרירא גאון

| --- | --- |
 לידה:  906? בערך ד'תרס"ו 
 פטירה:  1006?  (בגיל 100 בערך) ח' בתשרי ד'תשס"ז 
 מקום קבורה:  סורא, בבל
 מקום פעילות:  בבל
 תקופת הפעילות:  ?–1006 
 השתייכות:  גאונים (גאוני בבל), יהדות בבל
 תחומי עיסוק:  תנ"ך, תלמוד, הלכה, תולדות ישראל
 תלמידיו:  בנו רב האי גאון
 חיבוריו:  פירוש לתנ"ך (אבד), פירוש לתלמוד (אבד), תשובות לשואליו, אגרת רב שרירא גאון, איגרת על תוארי הכבוד בתלמוד ושמות של חלק מהאמוראים
 אב:  רב חנניה גאון
 צאצאים:  רב האי גאון 
 
רב שרירא גאון (בערך ד'תרס"ו, 906 – ח' בתשרי ד'תשס"ז, 3 בספטמבר 1006) היה ראש ישיבת פומבדיתא ונפטר כבן מאה שנים. בנו היה רב האי גאון.
רב שרירא גאון בן חנניה, שהיה נצר לשושלת ראשי הגולה המיוחסת לדוד המלך, מונה כראש הישיבה בפומבדיתא בשנת ד'תשכ"ח 968, והחליף בתפקיד זה את רב נחמיה גאון בר רב כהן צדק. את תפקידו הקודם כאב בית דין מילא בנו, רב האי גאון שלימים ירש אותו בחייו כראש ישיבה, אך עזר לו בניהול הישיבה גם לפני כן.
ייחוסו

משפחתו של רב שרירא הייתה משפחת ראשי הגולה שבבבל, אבל אבות אבותיו עברו אל הישיבה וויתרו על הנשיאות. ממשפחה זו יצאו כמה גאונים, אבות בית דין, ראשי כלה, סופרים ונושאי תפקידים אחרים בישיבה. אביו רב חנניה וסבו רב יהודה היו גם הם גאונים בישיבת פומבדיתא.
באיגרתו, מציין רב שרירא את ייחוסו לבית דוד המלך, וכן לאמורא רבה בר אבוה, תלמידו של רב.
סוף ימיו

אחרי 30 שנות גאונות כראש ישיבת פומבדיתא התפטר מתפקידו בד'תשנ"ח (998) כשהיה בן קרוב למאה שנים ומינה את בנו רב האי גאון לממלא מקומו.
יהודים הלשינו עליו ועל בנו לפני הח'ליפה אל-כדיר על קיום קשרים עם יושבי הארצות האויבות, שהיו שרויות במלחמות נגד הח'ליפות, כמו מדינות צפון אפריקה, פרס, ספרד וביזנטיון (ביזנץ). לישיבת פומבדיתא התקבלו תלמידים רבים מהארצות האלו, ובין רב שרירא ובנו ליושבי הארצות האלו היו חילופי מכתבים ושו"ת. לכן אפשר היה להאשים אותם בקלות במזימה פוליטית. הח'ליפה ציווה לכלוא אותם ולהחרים את רכושם. בסופו של דבר רב האי זוכה, אך רב שרירא נחשב לאשם והמשיך לשבת בכלא ורכושו הוחרם. הדבר פגע בבריאותו של רב שרירא, והוא חלה ונפטר לאחר 8 שנים.
ייתכן שזו הסיבה שרב שרירא התפטר מראשות הישיבה ומינה את בנו במקומו. אך ייתכן שהדבר היה קודם ההלשנה ורב שרירא התפטר ממשרתו בגלל זקנותו.
סוף ימיו > קברו

בנימין מטודלה (1170 לערך, כ-160 שנה לאחר פטירת הגאון), מציין את קברו של רב שרירא לצד בנו רב האי גאון ורב סעדיה גאון בסורה שבבבל, וכלשונו: "מתא מחסיא שנחרבה, ושם קבר רב שרירא, ורב האי בנו, ורב סעדיה אל-פיומי".
כתביו > אגרת רב שרירא גאון

איגרתו המפורסמת - איגרת רב שרירא גאון (רש"ג) - נכתבה סביב שנת ד'תשמ"ז (987) אל רבי יעקב בן נסים, מחכמי קירואן, כתשובה לשאלתו על השתלשלות התורה שבעל-פה מימי התנאים, האמוראים, הסבוראים והגאונים עד ימיו.
איגרת זו מהווה מקור מידע מרכזי, ובפרטים רבים בלעדי, על התקופות בהן היא עוסקת ותיארוכן. האיגרת סוקרת את סדרי הזמנים ודרך העריכה של המשנה, הברייתות והתלמוד, וכן סוקרת את תקופת הגאונים. האיגרת מסדרת את לוח הזמנים בו פעלו התנאים, האמוראים, הסבוראים ודורות הגאונים עד זמנו של רב שרירא.
כתביו > איגרת שנייה

בנוסף לאיגרת הראשונה כתב איגרת נוספת ששלח לרב נסים בן יעקב, ובה פירש את התארים הנהוגים בתלמוד ושמות של חלק מהאמוראים.
כתביו > תשובות רש"ג

לפתחו של רב שרירא באו שאלות רבות, מן הפזורה היהודית, בארצות המערב ואף מן המזרח (הודו), שעסקו בעיקר בנושאי הלכה, ואף בנושאי אגדה, אמונה וקבלה. רב שרירא השתדל לענות לכל שואל, ואיגרות רבות נשלחו בשמו. באיגרותיו, מלבד התשובות ההלכתיות, שזר רב שרירא פירושים לפסוקים ולסוגיות תלמודיות.
כתביו > פירושים

חיבר פירושים שונים, הן למקרא והן לתלמוד, ואף כי הפירושים עצמם אבדו, הרי יש ציטוטים מהם והתייחסות אליהם בכתבים אחרים (למשל אצל הרד"ק).
צאצאיו

בנו של רבי שרירא גאון היה רב האי גאון, שחיבר עמו תשובות הלכתיות רבות.
ראו גם

אגרת רב שרירא גאון
גאונים
ישיבת פומבדיתא
רב האי גאון
לקריאה נוספת

הרב ד"ר בנימין מנשה לוין, רב שרירא גאון, יפו, תרע"ז, באתר היברובוקס
יעקב נחום אפשטיין, מבואות לספרות האמוראים, ירושלים ותל אביב תשכ"ג, עמ' 610–615.
יוסף א' דוד,"'כדמפרש בספרו של אדם הראשון' - תולדות ההלכה והתפיסה המיתית של ההיסטוריה אצל אחרוני גאוני פומבדיתא", תרביץ עד, ב', (תשס"ו).
רוי רובין

| --- | --- |

 לידה:  9 בדצמבר 1925 הברונקס, ניו יורק, ארצות הברית
 פטירה:  5 באוגוסט 2013 (בגיל 87) פורט לודרדייל, ארצות הברית 
 עמדה:  רכז
 מכללה:  אוניברסיטת לונג איילנד (1948–1949) אוניברסיטת לואיוויל (1949–1951)
 קבוצות כמאמן
 1961–1972   1972–1973:  אוניברסיטת לונג איילנד פילדלפיה 76'
 
רוי רובין (באנגלית: Roy Rubin; 9 בדצמבר 1925 - 5 באוגוסט 2013) היה כדורסלן ומאמן כדורסל אמריקאי-יהודי, שאימן את קבוצת פילדלפיה 76' מליגת ה-NBA.
נעורים וקריירת מכללות

רובין נולד למשפחה יהודית מרובע הברונקס בניו יורק. בזמן לימודיו שיחק בקבוצות הכדורסל של אוניברסיטת לונג איילנד ושל אוניברסיטת לואיוויל, בהן למד. בשנת 1951, העפיל יחד עם קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת לואיוויל, למשחקי הפלייאוף של ליגת המכללות לראשונה בתולדות המכללה.
קריירת אימון

לאחר שסיים את לימודיו במכללה, פנה רובין לאמן את קבוצת הכדורסל של תיכון כריסטופר קולומבוס מהברונקס. במשך תשע עונות הוביל את קבוצתו לזכייה בשש אליפויות. משם המשיך לאמן את קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת לונג איילנד מליגת המכללות. במשך 11 שנים שמר על מאזן ניצחונות גבוה של 174 ניצחונות לעומת 94 הפסדים, והוביל את קבוצתו לשני מסעות פלייאוף מוצלחים.
בסוף שנות השישים הייתה פילדלפיה 76', בתקופת הזוהר שלה, שהגיעה לשיא בזכייה באליפות הליגה בשנת 1967. מספר טריידים כושלים, ובחירות דראפט שהתבררו כשגויות, גרמו לקבוצה להיחלש, ולהציג בעונת 1971-1972 יכולת נמוכה, עם 30 ניצחונות בלבד במהלכה. בעקבות כך עזב מאמן הקבוצה ג'ק רמזי את הקבוצה, ובמקומו הגיע רובין בשנת 1972 דרך מודעת דרושים בעיתון. במסיבת העיתונאים שנערכה כדי להכריז על מינויו של רובין למאמן הקבוצה, הודה הבעלים דאז, אירב קוסלוף, כי מינויו של רובין נעשה בלית ברירה מכיוון שלא נמצא מועמד ראוי שיסכים לקחת את התפקיד, וכי הוא אינו מרוצה מהבחירה.
במסגרת משחקי קדם העונה, ניצחה פילדלפיה את בוסטון סלטיקס, אלופת הליגה של השנה החולפת, ובלהט החגיגות שבר רובין את רגלו.
על אף שנחשב למאמן בעל טכניקת הגנה טובה בתקופתו כמאמן במכללות, ואף הוציא ספר שעוסק בנושא משחק ההגנה, לא הצליח רובין להביא את כישרונו בהגנה לידי ביטוי בשיטת המשחק בליגה, ועד מהרה הפך לכישלון מהדהד כאשר הוביל את קבוצתו להפסד ב-15 המשחקים הראשונים של העונה.
במהלך העונה התגלעו מחלוקות רבות בין רובין לשחקני הקבוצה, שטענו על רובין בין היתר שאינו יודע את חוקי המשחק, שאינו יודע לאמן, ושאינו אומר דבר במהלך הדרכות המאמן במחצית ובפסק הזמן.
באמצע העונה, לאחר שהציג מאזן של 47 הפסדים מול 4 ניצחונות בלבד, המאזן הגרוע בתולדות הליגה עד אז, פוטר רובין מהקבוצה יחד עם סגנו, והוחלף על ידי שחקן הקבוצה קווין לוגרי שאימן אותה עד לסוף העונה. בעקבות כך נהוג לכנות אותו כ"מאמן הגרוע בתולדות ליגת ה-NBA".
חיים פרטיים

רובין היה נשוי למרשה.
לאחר פרישתו מאימון, עבר רובין לגור במיאמי, והשתתף בכתיבת מחזה בתיאטראות ברודוויי. לאחר הצגה אחת, ירד המחזה מהבמות, עקב ביקורות שליליות.
לאחר מכן ניהל סניף של רשת פנקייקים, ובגיל 87 נפטר רובין ממחלת הסרטן.
סטטיסטיקות הקריירה > בליגת המכללות

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1948/1949 | אוניברסיטת לונג איילנד | 12 |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 2.7 |
| 1950/1951 | אוניברסיטת לואיוויל | 23 |  |  | 0.304 |  | 0.733 | 1.9 | 1.1 |  |  | 6.6 |
| קריירה |  | 35 |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 5.2 |
הערות שוליים

↑  Rubin, Roy, www.jewsinsports.org (באנגלית)
↑  Josh Elias, Meet Roy Rubin, The Worst NBA Coach Ever, The Scorecrow, ‏2019-12-07 (באנגלית)
↑  Simply the Worst, SLAM, ‏2014-05-15 (באנגלית)
↑  Jew or Not Jew: Roy Rubin, www.jewornotjew.com (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2013050405  VIAF: 315533005   WorldCat (עם VIAF): 315533005
רונית אשרי

| --- | --- |

 לידה:  18 ביוני 1975 (בת 49) כפר סבא, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2001
 עיסוק:  שחקנית, זמרת, קריינית
 מקום לימודים:  בית צבי
 בן או בת זוג:  גרא סנדלר 
 פרופיל ב-IMDb
 
רונית אשרי (נולדה ב-18 ביוני 1975) היא שחקנית, זמרת וקריינית ישראלית.
ביוגרפיה

רונית אשרי נולדה בכפר סבא וגדלה בכוכב יאיר. בשנת 2001 סיימה לימודי משחק בבית הספר לאומנויות הבמה "בית צבי". במהלך הקריירה שלה שיחקה בהצגות ילדים רבות, ובמשך שנים הייתה קריינית הבית של שפ"א (שידורי פרסומת מאוחדים).
בשנים 2004–2017 שיחקה בתיאטרון "יידישפיל". בין ההצגות בהן לקחה חלק: "מונולוגים מהקישקע", "נשמה צוענית", "א יידישע מאמע", "רביזור", "בעלת הארמון", "הקוסם מלובלין" ועוד. בשנים אלה שיחקה גם מחוץ לתיאטרון בתפקידי אורח בסדרות הטלוויזיה "עבודה ערבית", ו"לחיות מחדש" (חיים בוזגלו), וכן ובפרסומות לטלוויזיה.
משנת 2017 מתגוררת אשרי בניו יורק, ושם היא משחקת בתיאטרון "New Yiddish Rep". בין השאר שיחקה שם בהצגות: "מלאכת החיים" (חנוך לוין) בגרסאות באנגלית וביידיש, ו-"Awake and sing" (קליפורד אודטס), בה גילמה את התפקיד הראשי - אם המשפחה, בסי ברגר. על תפקידה זה זכתה לשבחי המבקרים בעיתונות הניו יורקית.
בראשית 2020 הצטרפה לפרויקט La grand voyage, יצירה של צוות שחקנים מניו יורק שנאסף כדי לחקור ולפתח את ז’אנר הליצן התאטרלי. את הפרויקט מביימת Aelita West, ליצנית ותיקה ב-Snowshow של סלאבה פולונין. בשנה זו שיחקה גם בסדרת הטלוויזיה "המורדת" בנטפליקס, המספרת על צעירה חרדית הבורחת לברלין עקב השידוך ששידכו לה דודתה מלכה שוורץ (אותה גילמה אשרי) וסבתה. בסדרה משתתפים גם גרא סנדלר, בעלה של אשרי, ובנם נעם.
בשנת 2022 לוהקה אשרי לתפקיד בסדרת הטלוויזיה אל מעבר האוקיינוס. בסדרה היא מגלמת את בלה שאגאל.
אשרי נשואה לשחקן גרא סנדלר, אותו הכירה במהלך עבודתם המשותפת ביידישפיל, ואם לשניים.
רות וינטראוב

| --- | --- |

 לידה:  27 ביולי 1955 (בת 69) ירושלים 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת לונדון 
 מנחה לדוקטורט:  דורות'י אדגינגטון 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב 
 תחומי עניין:  תורת ההכרה, ספקנות, תורת ההכרעה, פרדוקסים, מטא-אתיקה, רלטיביזם
 עיסוק:  פילוסופית 
 הושפעה מ:  דייוויד יום, רנה דקארט, עמנואל קאנט, דורות'י אדגינגטון
 מדינה:  ישראל 
 
רות וינטראוב (באנגלית: Ruth Weintraub; נולדה ב-27 ביולי 1955) היא פרופסור מן המניין בחוג לפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב. תחומי ההתמחות שלה הם תורת ההכרה, ספקנות, דייוויד יום ותורת ההכרעה. תחומי מחקר נוספים שלה הם פרדוקסים, מטא-אתיקה ורלטיביזם.
ביוגרפיה

רות וינטראוב נולדה בירושלים. היא סיימה ב-1978 תואר ראשון בפילוסופיה ומתמטיקה באוניברסיטה העברית בירושלים וקיבלה ב-1987 תואר דוקטור בפילוסופיה מאוניברסיטת לונדון. עבודת הדוקטורט שלה, בהנחיית פרופסור דורות'י אדגינגטון, עסקה ב"בעיית האינדוקציה". ב-1990 מונתה וינטראוב למרצה באוניברסיטת תל אביב. ב-1996 מונתה למרצה בכירה. ב-2007 עלתה לדרגת פרופסור חבר, וב-2013 לדרגת פרופסור מן המניין.
מאמריה של וינטראוב עוסקים בנושאים מגוונים. היא מציעה פתרונות חדשים לשורה של פרדוקסים מוכרים (פרדוקס ההגרלה, פרדוקס בוחן הפתע ופרדוקס הערימה). במאמריה על דייוויד יום, הפילוסוף האמפיריציסטי החשוב בן המאה ה-18, היא בוחנת אספקטים שונים בהגותו ומציעה פרשנות חדשה לרבים מהמהלכים שהוא מביא ב'מסכת על טבע האדם'. בין השאר, היא מגנה על פרשנות אידיאליסטית לשיח על העולם החיצון, שיש לה השתמעויות מרחיקות לכת על מבנה החלל והסיבתיות; מציגה הבהרות חשובות לעקרונות מרכזיים בתורתו האמפיריציסטית "עיקרון ההעתק" ועקרונות הקישור (אסוציאציה); ופרשנות חדשה לטיעון הספקני שלו נגד התבונה, שלאורה הטיעון נראה לטענתה יותר מוצלח משנהוג לחשוב, חשוב לא פחות מהטיעון הספקני המפורסם שלו נגד האינדוקציה. במאמרה 'לוגיקה לאקספרסיביסטים' (באנגלית: 'Logic for Expressivists'), מציעה וינטראוב לוגיקה להיגדים מוסריים כשהם מפורשים פירוש אקספרסיביסטי, לפיו הם מבטאים את יחס הדובר, ולא כטענות על עובדות מוסריות אובייקטיביות. הלוגיקה הזו מאפשרת להסביר את העובדה שהיגדים מוסריים מתפקדים בטיעונים דדוקטיביים כמו טענות רגילות.
ביוגרפיה > "האתגר הספקני"

בספרה "האתגר הספקני" ('The Sceptical Challenge') בוחנת וינטראוב את מהותו של האתגר הספקני כשהוא במיטבו וראוי להתייחסות אינטלקטואלית רצינית. האתגר שהיא מאבחנת הוא ספקנות רדיקלית, לפיה אמונותינו לא רק שאינן מהוות ידיעה, אלא אינן אפילו מוצדקות (סבירות). הספקנות הרצינית מגובה על ידי טיעונים ספקניים, כמו אלה שניתנו על ידי סקסטוס אמפיריקוס, רנה דקארט ודייוויד יום. בחלקו הראשון של הספר, וינטראוב מציגה את כללי הדיון בינינו לבין הספקן: את האסטרטגיה של הספקן שיש לקחת אותו ברצינות ואת האופן בו יש להגיב אליו. לאחר אבחון כללי הדיון באתגר הספקני, מציעה וינטראוב, בחלקו השני של הספר, תשובות אפשריות לטיעונים הספקניים החשובים ביותר.
מבחר פרסומיה באנגלית

"Unconscious Mental States", in Philosophical Quarterly (37), 1987, PP. 423-432
"Epistemology without Knowledge", in Ratio (4), 1991, PP. 157-169
"What was Hume’s Contribution to the Problem of Induction", in Philosophical Quarterly (45), 1995, PP. 460-470
"The Surprise Examination Paradox", in Ratio (8), 1995, PP. 161-169
"The Cartesian Circle and Two Types of Scepticism", in History of Philosophy Quarterly (14), 1997, PP. 365-377
"The Spatiality of the Mental and the Mind-Body Problem", in Synthese (117), 1998, PP. 409-417
"The Lottery: a Paradox Regained and Resolved", in Synthese (129), 2001, PP. 439-449
"A Non-Fideistic Reading of William James's 'The Will to Believe' ", in History of Philosophy Quarterly (20), 2003, PP. 103-121
"On Sharp Boundaries for Vague Predicates", in Synthese (138), 2004, PP. 233-245
"Logic for Expressivists", in Australasian Journal of Philosophy (88), 2011, PP. 1-16
Weintraub, R. (1997). The Sceptical Challenge.
ראו גם

ספקנות
רלטיביזם
מטא-אתיקה
הערות שוליים

↑  הדף של רות וינטראוב, באתר אוניברסיטת תל אביב
↑  צפייה במאמר, באתר telaviv.academia.edu
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007424352605171  BnF: cb13537134b (data)  dblp: 168/5433  ISNI: 0000 0000 3499 3603  LCCN: n96034569  NTA: 159534402  VIAF: 14934415   WorldCat (עם VIAF): 14934415 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "רות וינטראוב".
רוק ספרינגס

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ויומינג ויומינג
 מחוז:  סוויטווטר
 תאריך ייסוד:  1888 
 שטח:  50.104717 קמ"ר
 גובה:  1,947 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  23,526 (1 באפריל 2020)
 קואורדינטות:  41°35′06″N 109°13′17″W﻿ / ﻿41.585°N 109.22138888889°W﻿ / 41.585; -109.22138888889 
 https://www.rswy.net/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה רוק ספרינגס(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה רוק ספרינגס(למפת ויומינג רגילה) שאיין קספר לאראמי ג'ילט ילוסטון גרנד טיטון מגדל השטן מונטנה קולורדו יוטה א י י ד ה ו  ד ק ו ט ה  ה ד ר ו מ י ת  נ ב ר ס ק ה רוק ספרינגס(למפת ויומינג מוגדלת) שאיין קספר לאראמי ג'ילט ילוסטון גרנד טיטון מגדל השטן מונטנה קולורדו יוטה א י י ד ה ו  ד ק ו ט ה  ה ד ר ו מ י ת  נ ב ר ס ק ה רוק ספרינגס  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
רוק ספרינגס (באנגלית: Rock Springs) היא עיר במחוז סוויטווטר, בוויומינג, בארצות הברית. ב-2010 התגוררו בעיר 23,036 אנשים, מה שהופך אותה לחמישית המאוכלסת ביותר בוויומינג, ולעיר המאוכלסת ביותר במחוז סוויטווטר. רוק ספרינגס ידועה כביתם של 56 לאומים בגלל זרם המהגרים מכל העולם שהגיעו לעבוד במכרות הפחם שסיפקו את הדלק להנעת מנועי הקיטור של הרכבת יוניון פסיפיק. המורשת התרבותית העשירה של העיר נחגגת בכל קיץ ביום הבינלאומי, פסטיבל שבו המאכלים, התלבושות והמסורות של אבותיהם של התושבים משוחזרים ונהנים בפארק באנינג שבמרכז העיר רוק ספרינגס.