stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רוברט בלפור

| --- | --- |

רוברט בלפור ב-2007
 לידה:  11 בספטמבר 1940 
 פטירה:  24 בפברואר 2015 (בגיל 74) ממפיס, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2015 
 סוגה:  דלתא בלוז 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 חברת תקליטים:  פאט פוסום רקורדס 
 פרופיל ב-IMDb
 
רוברט בלפור (באנגלית: Robert Belfour;‏ 11 בספטמבר 1940 - 24 בפברואר 2015) היה מוזיקאי בלוז, נגן גיטרה וזמר-יוצר אמריקאי. המוזיקה שלו מושרשת עמוק במסורת "היל קאנטרי בלוז", סוגת בת של הקאנטרי בלוז האופיינית לצפון מיסיסיפי. נגינתו מאופיינת, בין היתר, בכיוון ייחודי של הגיטרה.
בלפור נולד ברד בנקס (אנ') שבצפון מיסיסיפי. אביו לימד אותו גיטרה בגיל צעיר והוא המשיך ולימד את עצמו לאורך השנים והיה מושפע מנגנים ויוצרי בלוז שפעלו גם הם בצפון מיסיסיפי, דוגמת מיסיסיפי פרד מקדואל, אות'ה טרנר, אר אל ברנסייד ובמיוחד ג'וניור קימברו. אביו נפטר כאשר היה בן 13 ויחד עם אמו הוא נאלץ להשקיע את רוב זמנו בפרנסת המשפחה. ב-1959 נשא לאישה את נורין נורמן ועבר לגור בממפיס, טנסי, שם עבד בבניין במשך 35 שנים. בשנת 1980, החל לנגן ברחוב "בייל" המפורסם. ב-1994 השתתף באלבום אוסף שנשא את השם: "The Spirit Lives On, Deep South Country Blues and Spirituals in the 1990". האלבום הוצא על ידי המוזיקולוג דייוויד אוונס (אנ') לבלפור היו שמונה מתוך עשרים הקטעים המוזיקליים שבאלבום. בשנת 2000 הוציא בלפור בחברת "fat possum" את אלבומו הראשון, "What's Wrong With You". ב-2003 יצא אלבומו השני, "Pushin' My Luck", וזכה לביקורות חיוביות. הוא לא היה מוכר במיוחד בארצות הברית וזכה לאהדה בעיקר באירופה לשם נסע בשנותיו האחרונות להופעות.
בשנת 2012 הגיע רוברט בלפור לישראל להופעה יחידה.
הערות שוליים

↑  Robert Belfour Biography, אתר allmusic
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 4624 0991  LCCN: no2002077475  MusicBrainz: 860d558e-85a8-485a-a4a8-4791f8074e35  SNAC: w6683swr  VIAF: 34129476   WorldCat (עם VIAF): 34129476 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קרחון ארמירה

| --- | --- |

מפת האי סמית'. קרחון ארמירה מצוי  בפינה הימנית העליונה, ברביע האמצעי, בשורה התחתונה של רביעי המפה.
 מידע כללי
 על שם:  Aterenska river 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 אורך:  3 ק"מ 
 קואורדינטות:  63°01′25″S 62°33′00″W﻿ / ﻿63.0236°S 62.55°W﻿ / -63.0236; -62.55
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהקרחון ארמירה(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהקרחון ארמירה
 
קרחון ארמירה (באנגלית: Armira Glacier; בבולגרית: ледник Армира) הוא קרחון באי סמית', באיי שטלנד הדרומיים, שבסמוך לאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 3 קילומטרים.
הקרחון מנקז את המדרונות הדרום-מזרחיים של רכס אימאון, מדרום מזרח לפסגת סלאבייקוב, וממזרח לפסגת נאופיט.
קרחון ארמירה ממוקם דרומית-מערבית לקרחון דראגומאן, וצפונית מזרחית לקרחון גראמאדה.
הקרחון זורם לכיוון דרום-מזרח. דרומית-מערבית לנקודת איוואן אסן קרחון ארמירה נשפך אל מפרצון יארביצה, הנפתח אל מצר אוסמר.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון מופה לראשונה על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2009.
היסטוריה > מקור השם

הקרחון נקרא על שם הנהר ארמירה שבדרום-מזרח בולגריה.
לקריאה נוספת

הגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית)
צלקת

ערך זה עוסק בתופעה ביולוגית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 תחום:  רפואת עור 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D002921
 סיווגים
 ICD-10:  L90.5 
 
צלקת היא סימן או מבנה חזותי הנוצר כתוצאה מתהליך ביולוגי של ריפוי פצע בעור או בכל רקמת תאים אחרת.
רקמת צלקת איננה זהה לרקמה אותה היא מחליפה, והיא בדרך כלל בעלת איכות תפקודית נמוכה יותר. צלקות בעור למשל פחות חסינות מול קרינה אולטרה-סגולה (UV). בנוסף, בלוטות זיעה, מלנוציטים וזקיקי שיער אינם מתפתחים ברקמה התחליפית. התקפי לב גורמים ליצירת צלקות בשריר הלב, אשר בתורן מביאות להיחלשותו של השריר ולאפשרות לכישלונו (המתבטא באי-ספיקת לב). מצד שני, ישנן רקמות תאים המסוגלות להתאחות ללא כל הידרדרות מבנית או תפקודית. רקמת עצמות, למשל, עשויה להיות חזקה יותר מבחינה מבנית לאחר איחוי שבר.
צלקת בעור

צלקות בעור נגרמות כאשר השכבה העמוקה העבה של העור, הדרמיס, נפגעת. רוב צלקות העור הן שטחיות והסימן שנשאר הוא קל. האדמומיות הנשארת לאחר ריפוי פצע שטחי איננה נחשבת לצלקת, והיא בדרך כלל נעלמת לאחר מספר שבועות.
על מנת לתקן את הנזק שנגרם, הגוף מניח סיבי קולגן חדשים. תהליך זה מוביל ליצירת צלקת. כיוון שהגוף לא יכול לשחזר את הרקמה כפי שהייתה, הרקמה החדשה תהיה בעלת מרקם ואיכות שונה מהרקמה שמסביב.
צלקת בעור > צלקות אבנורמליות

ישנם שני סוגים של צלקות הנוצרות כתוצאה מכך שהגוף מייצר עודף קולגן:
צלקת היפרטרופית - גוש אדום מוגבה בעור, אשר אינו גדל מעבר לפצע המקורי.
צלקת קלואיד - מצב קשה שבו הגוף מייצר קולגן ללא סוף, כשהתוצאה היא גוש גידולי גדול (אך שפיר).
לחלופין, צלקת יכולה להיות בצורת גומחה שקועה בעור. גומחות אלו נוצרות כאשר מבני הייסוד התומכים בעור, כגון רקמות שומן או שריר, אבדו.
הטיפול בצלקת

לא ניתן להיפטר לגמרי מצלקת, היות שתמיד יישארו עקבות במקום. לעומת זאת, ניתן לשפר את המראה של האזור בעזרת מספר סוגים של טיפולים:
מריחת משחות וקרמים שונים, במיוחד בתקופה הראשונה שלאחר הגלדת הפצע (צלקות טריות).
צלקות קלואיד והיפרטרופיות מגיבות לטיפולים שונים ביניהם הקפאה בחנקן נוזלי.
חבישה ביריעת סיליקון נצמדת למשך מספר חודשים.
ניתוח פלסטי מאפשר לשפר את האיזון, הצורה והחלקות של אזור הצלקת כדי לתת מראה מעט יותר אחיד. ניתוח לעיתים יגדיל את הצלקת אך ישפר את המראה הכללי שלה.
ראו גם

דרמטולוגיה
הערות שוליים

↑  ד"ר ערן חדד, כל הדרכים לטיפול בצלקות, באתר BEOK, ‏2014
↑  אייל וינקלר וראול אספרזה, צלקות בעור: כל השיטות הרפואיות לטשטוש או העלמה, באתר ynet, 24 במרץ 2022
↑  השיטות לטשטש או להעלים צלקות בעור, באתר Hebrew News, ‏2022
↑  C. C. Zouboulis, U. Blume, P. Büttner, C. E. Orfanos, Outcomes of cryosurgery in keloids and hypertrophic scars. A prospective consecutive trial of case series, Archives of Dermatology 129, 1993-09, עמ' 1146–1151
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286590305171  GND: 4210065-3  LCCN: sh85025918  NDL: 00562934  NKC: ph1029150 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
קרב סן מתייה

איור לפואמה של ז'רמן דה ברי, בה נראית "קורדלייר" עולה בלהבות ומאחוריה האונייה האנגלית "ריג'נט". "קורדלייר" מניפה את דגל הצלב השחור ו"ריג'נט" את דגל צלב סנט ג'ורג'.
זירת קרב סן מתייה
קרב סן מתייה הוא קרב ימי שניטש ב-10 באוגוסט 1512, במהלך מלחמת ליגת קמברה, בין צי אנגלי בן 25 אוניות בפיקוד סר אדוארד הווארד לצי צרפתי-ברטאני המונה 22 אוניות בפיקוד רנה דה קלרמון. הלחימה ארעה ליד כף סן-מתייה (Pointe Saint-Mathieu), לא הרחק מברסט שבצרפת, והסתיימה בניצחון האנגלים.
זהו אחד משני הקרבות הימיים הגדולים היחידים שניהל הצי האנגלי בתקופת שלטונו של הנרי השמיני. במהלך הקרב איבד כל צד את אוניית המלחמה הגדולה ביותר שלו, "ריג'נט" האנגלית ו"מארי-לה-קורדלייר" הצרפתית, כתוצאה מהתפוצצות מחסן התחמושת של "קורדלייר" תוך כדי לחימתן כשהן צמודות זו לזו.
ערך זה הוא קצרמרבנושא קרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קוטזאורוס

| קוטזאורוס |
| --- | --- |
 שלד של קוטזאורוס
תקופה
יורה תחתון 196.5–183 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
סוג:: קוטזאורוס
שם מדעי
 Kotasaurus

קוטזאורוס (שם מדעי: Kotasaurus; מילולית: "הלטאה של תצורת קוטה (אנ')") הוא סוג של דינוזאור זאורופוד קדום שחי במשך היורה התחתון של הודו לפני 196.5 עד 183 מיליון שנה לערך. דינוזאור זה התגלה בתצורת קוטה שבטלנגאנה, דרום הודו והתגלו ממנו לפחות 12 שלדים שונים. הסוג הוגדר ב-1988 בידי החוקר P.M. Yadagiri ונכלל בו מין אחד - Kotasaurus yamanpalliensis, הקרוי על שם חבל ימנפאלי (Yamanpalli).
הוא היה זאורופוד פרימיטיבי שהיה קרובו של הברפזאורוס, שגם חי בהודו באותה תקופה ורואים בהם סוגים אחים. הוא הגיע לאורך משוער של 9 מטרים ומשקל 2.5 טונות והיה בעל זנב ארוך שעזר לו להתייצב. ייתכן שיכל להזדקף על שתיים כדי ללעוס עלי עצים ושיניו היו דמויות כפות בדומה לזאורופודים מאוחרים יותר. לעומת זאת עצם הזרוע הייתה קצרה יחסית עם זווית מוזרה וכן היה בעל מספר מפרקים ייחודיים על עצם הירך ועל גבו היו שורות של זיזים קצרים וחדים.
אף על פי שהיה משונה יחסית לא היה פרוזאורופוד אלא זאורופוד אמיתי שהיה קרוב בעיקר לברפזאורוס וכן לאומדנוזאורוס והז'יז'ונגוזאורוס. חלק מהחוקרים משייכים אותו למשפחה וולקנודוניים, אך הדבר לא מוסכם על כל החוקרים.
קורנליה אנדר

קורנליה אנדר (גרמנית: Kornelia Ender; ‏נולדה ב־25 באוקטובר 1958) היא שחיינית עבר ממזרח גרמניה. היא אלופה אולימפית בעלת שמונה מדליות מהן ארבע מדליות זהב, אלופת עולם בעלת 10 מדליות מהן שמונה מדליות זהב ושיאנית עולם, קבעה 22 שיאי עולם במשחים אישיים.
הייתה לשחיינית הראשונה בהיסטוריה של המשחקים האולימפיים שזכתה בארבע מדליות זהב באולימפיאדה אחת (מונטריאול 1976).
ביוגרפיה

אנדר נולדה בפלאואן, שבסמוך לגבול שבין מזרח גרמניה למערב גרמניה ולצ'כוסלובקיה, והחלה להתאמן בשחייה כבר בגיל צעיר. ב-1972, בטרם מלאו לה 14, כבר השתתפה באולימפיאדת מינכן. היא הייתה צעירת השחייניות שהעפילו למשחי הגמר במשחקים אלו. במשחקים עצמם היא זכתה בשלוש מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:23.59 דקות, אחרי שיין גולד, האוסטרלית בת ה-15, כוכבת משחי הנשים באותם משחקים, במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:55.55 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:31.88 דקות.
ביוגרפיה > שיאנית עולם

בתחרות שנערכה במזרח ברלין ב-13 באפריל 1973 קבעה אנדר במשחה ל-200 מטר מעורב אישי שיא עולם חדש ראשון בתוצאה של 2:23.01 דקות, שיפור לשיא בן השנה של שיין גולד (2:23.07 דקות). למחרת, היא שיפרה גם במשחה ל-100 מטר פרפר את שיא העולם והעמידה אותו על 1:03.05 דקות, שיפור לשיא בן השנה של מאיומי אאוקי מיפן (1:03.34 דקות).
ביוגרפיה > אלופת עולם

באליפות העולם בשחייה שנערכה בבלגרד, אז יוגוסלביה בשנת 1973 זכתה אנדר בחמש מדליות, מהן ארבע מדליות זהב ומדליית כסף אחת. מדליות זהב במשחה ל-100 מטר חופשי, במשחה ל-100 מטר פרפר ובמשחי שליחות 4x100 מטר חופשי ומעורב. מדליית כסף במשחה ל-200 מטר מעורב אישי.
ביוגרפיה > אלופת אירופה

באליפות אירופה בשחייה שנערכה בווינה, אוסטריה בשנת 1974 זכתה אנדר בארבע מדליות זהב במשחה ל-100 מטר חופשי, במשחה ל-200 מטר חופשי ובמשחי שליחות 4x100 מטר חופשי ומעורב.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בקאלי, קולומביה בשנת 1975 זכתה אנדר בחמש מדליות, מהן ארבע מדליות זהב ומדליית כסף אחת. מדליות זהב במשחה ל-100 מטר חופשי, במשחה ל-100 מטר פרפר ובמשחי שליחות 4x100 מטר חופשי ומעורב. מדליית כסף במשחה ל-200 מטר חופשי ובכך הגנה על כל ארבע המדליות שזכתה באליפות הקודמת.
ביוגרפיה > אולימפיאדת השיא

באולימפיאדת מונטריאול (1976) זכתה אנדר בחמש מדליות, מהן ארבע מדליות זהב ומדליית כסף אחת והייתה השחיינית המצטיינת במשחקים. מדליות זהב במשחים ל-100 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 55.65 שניות, במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 1:59.26 דקות, במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא עולם חדש של 1:00.13 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בשיא עולם חדש של 4:07.95 דקות. מדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:45.50 דקות. בכך הייתה לשחיינית הראשונה בהיסטוריה של המשחקים האולימפיים שזכתה בארבע מדליות זהב באולימפיאדה אחת.
חיים פרטיים

לאחר המשחקים האולימפיים שנערכו במונטריאול פרשה משחייה תחרותית. ב-1978 נישאה לכוכב השחייה המזרח גרמני רולנד מאתס ובאותה שנה נולדה להם בת (פרנציסקה). לאחר ארבע שנות נישואים הם התגרשו. בשנת 1984 נישאה אנדר לשטפן גרומט, ספורטאי קרב עשר ומרוץ מגררות, ולהם נולדה בת (טיפאני).
כיום מתגוררת אנדר בשורנשהיים שליד מיינץ ועוסקת בפיזיותרפיה.
שימוש בסמים

שנים מאוחר יותר, הוכח כי רופאי נבחרת השחייה המזרח גרמנית עסקו באמרוץ שיטתי של השחייניות המזרח גרמניות והביאו אותן לשימוש בסטרואידים. גילויים אלו הטילו צל כבד וחשדות משמעותיים לגבי תקפות השגי השחייניות המזרח גרמניות ואנדר בפרט.
שיאי עולם

במשך השנים שלאחר מכן שברה אנדר 22 פעמים את השיא העולמי במשחים אישיים. היא הייתה השחיינית הראשונה ששברה את גבול שתי הדקות במשחה ל-200 מטר חופשי, עת קבעה בברלין, ביוני 1976, זמן של 1.59.78 דקות. כמו כן, הייתה שותפה למספר שיאים עולמיים עם רביעיות השליחים של נשות מזרח גרמניה.
במשחה ל-100 מטר חופשי - שברה אנדר את שיא העולם 10 פעמים ברציפות בין 1973 ובין 1976.
במשחה ל-200 מטר חופשי - שברה אנדר את שיא העולם 4 פעמים.
במשחה ל-100 מטר פרפר - שברה אנדר את שיא העולם 5 פעמים.
במשחה ל-200 מטר מעורב אישי - שברה אנדר את שיא העולם פעמיים.
תארים והישגים

אנדר זכתה 3 פעמים בתואר שחיינית השנה בעולם בשנים 1973, 1975 ו-1976  (נשלל שנים אחר כך בשל האימרוץ שניתן לספורטאים בגרמניה המזרחית).
בשנת 1981 זכתה אנדר להכלל בהיכל התהילה הבינלאומי של השחייה.
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
התפתחות שיא העולם במשחה ל-50 מטר חופשי
התפתחות שיא העולם במשחה ל-100 מטר חופשי
התפתחות שיא העולם במשחה ל-200 מטר חופשי
התפתחות שיא העולם במשחה ל-100 מטר פרפר
התפתחות שיא העולם במשחה ל-100 מטר גב
התפתחות שיא העולם במשחה ל-200 מטר מעורב אישי (ויקיפדיה באנגלית)
הערות שוליים

↑  רשימת זוכי שחיין השנה במגזין סווימינג וורלד
↑  היכל התהילה הבינלאומי של השחייה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1292636351  VIAF: 344168740936579530000   WorldCat (עם VIAF): 344168740936579530000
קוטילוזאוריה

| קוטילוזאוריה |
| --- | --- |
 קבוצת מינים שהתפתחו מהקוטילוזאורים
תקופה
קרבון פנסילבני - הווה PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
קבוצה:: קוטילוזאוריה
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קוטילוזאוריה
שם מדעי
 Cotylosauria

קוטילוזאוריה (שם מדעי: Cotylosauria) היא קבוצת זוחלים קדומים שהתפתחו מדמויי זוחלים. צורתם דמתה ללטאה מגושמת ועבת גפיים. הם היו שוכני יבשה וביצות. הגדולים שבהם הגיעו לאורך של 3 מטרים. מהם הסתעפו בעלי שפיר עוברי המודרניים.
רוברט בנטון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 בספטמבר 1932 (בן 92) וואקסהאצ'י, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קולומביה  אוניברסיטת טקסס באוסטין 
 פרסים והוקרה:  פרס לורל לתסריטאות (2007)  פרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר (1983)  פרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר (1978)  פרס אדגר (1978)  פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר (1978)  פרס הוגו להצגה הדרמטית (1979)  פרס גילדת הבמאים האמריקנית  פרס גילדת הכותבים של אמריקה 
 פרופיל ב-IMDb
 
רוברט בנטון (באנגלית: Robert Benton; נולד ב-29 בספטמבר 1932) הוא במאי ותסריטאי אמריקאי, זוכה שלושה פרסי אוסקר ופרס גלובוס הזהב.
קורות חיים

בנטון נולד בוואקסאצ'י, טקסס ולמד באוניברסיטת קולומביה. הוא החל את דרכו בתעשיית הקולנוע כתסריטאי של הלהיט הקופתי "בוני וקלייד" (1967), סרט שקיבל 10 מועמדויות לפרס האוסקר, כולל לתסריט המקורי של בנטון. לאחר מכן, כתב בנטון את התסריט לסרטו של ג'וזף ל. מנקייביץ' "איש נוכל היה", בו כיכבו קירק דאגלס והנרי פונדה ולקומדיה "מה נשמע, דוק?", בכיכובה של ברברה סטרייסנד. לאחריהם פנה לבימוי.
סרטו הראשון כבמאי היה המערבון "חבר מרעים" (1972), בכיכובו של ג'ף ברידג'ס, הסרט קיבל ביקורות פושרות, אך זו הייתה הפתיחה לקריירת בימוי מוצלחת ביותר. חמש שנים אחר כך ביים את סרט הפשע "הלייט שואו", עליו היה מועמד לאוסקר על התסריט. ב-1979 ביים את סרטו הידוע מכל, "קרמר נגד קרמר", דרמה משפחתית שעסקה באב חד הורי, אותו גילם דסטין הופמן, הנאלץ לגדל את בנו בן השש לאחר שאשתו (מריל סטריפ) נטשה אותו. הסרט זכה להצלחה קופתית וביקורתית רבה, והיה חלק מהגל השני של הפמיניזם. הסרט זכה בחמישה פרסי אוסקר, בהם שניים לבנטון עצמו - בימוי ותסריט. סרטו הבא היה המותחן "ליל הדממה" (1982) בו כיכבה פעם נוספת מריל סטריפ.
שנתיים אחר כך ביים את הדרמה "מקום בלב", עליו זכה בפרס האוסקר על התסריט. בסרט, בנטון העלה זכרונות מילדותו בטקסס בימי השפל הכלכלי של שנות השלושים, ובו גילמה סאלי פילד אישה המתייצבת באומץ נגד המצוקות הכלכליות. סרט זה המשיך את הקו הפמיניסטי בו נקט בנטון ב"קרמר נגד קרמר". לאחר מכן ביים את הקומדיות "נאדין", שהתרחשה אף היא בטקסס, ו"לא פראייר של אף אחד", בו כיכב פול ניומן, עליו קיבל מועמדות לאוסקר לתסריט המעובד. כמו כן ביים שתי דרמות פשע "בילי בתגייט", בו עסק במעלליו של הגנגסטר הידוע לשמצה ו"סודות אפלים", שהיה מחווה לסרטי הבילוש הקלאסיים ולפילם נואר. לאחרונה ביים את דרמת המתח "הכתם האנושי" (2003), עיבוד לרומן הנודע של פיליפ רות.
כתסריטאי, התמקד בנטון מאז אמצע שנות השבעים בכתיבה לסרטים אותם ביים פרט לשובר הקופות "סופרמן" (1978), בו היה שותף לכתיבה גם הסופר מריו פוזו ולקומדיית הפשע "קרח דק" (2005), אותה גם הפיק.
רוברט בראו

| --- | --- |

 לידה:  20 במרץ 1872 אינברגורדון, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  21 בינואר 1905 (בגיל 32) שפילד, הממלכה המאוחדת 
 מקום קבורה:  קתדרלת סנט מאצ'ר 
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנות גריי 
 תחום יצירה:  ציור 
 
רוברט בראו (באנגלית: Robert Brough;‏ 20 במרץ 1872 – 21 בינואר 1905) היה צייר סקוטי.
ביוגרפיה

הוא נולד ב-20 במרץ 1872 ליד אינברגורדון. אמו הייתה הלן בראו, המשרתת של הדוכסית מהמילטון. אביו ג'ון קמרון, היה העגלון של המילטון.
בראו גודל על ידי קרובי משפחה בחווה בפאתי אברדין. הוא היה תלמיד בבית הספר רוטרייסטון באברדין עד 1884, ועזב כדי להיות חניך בחרטות אצל אנדרו גיב ושות', אברדין עד 1890/1891.על אף שעות העבודה הרבות, בראו השתתף בשיעורי ערב בבית הספר לאמנות של גריי, אברדין, משנת 1885.
לאחר מכן הוא נכנס לאקדמיה הסקוטית המלכותית, ובשנה הראשונה קיבל את פרס סטיוארט לציור דמויות, את מלגת הציור ואת המדליה לקומפוזיציה.
לאחר שנתיים בפריז בהדרכת ז'אן-פול לורנס ובנג'מין-קונסטנט באקדמיה ז'וליאן, הוא השתקע באברדין ב-1894 כצייר פורטרטים וקריקטוריסט פוליטי.
דיוקן של מר ויליאם דאלאס רוס הפנה את תשומת הלב לכישרונו לראשונה ב-1896, ובשנה שלאחר מכן זכה להצלחה ניכרת באקדמיה המלכותית עם Fantaisie en Folie, אותו הוריש לגלריה הלאומית לאמנות בריטית (גלריית טייט). שניים מציוריו, נמצאים בגלריה העירונית של ונציה.
סגנון האמנות של בראו הושפעה מהצייר הסקוטי הנרי רייבורן ומהכשרה הצרפתית שלו, אך סגנונו מרשים ביחודו.
בראו הקים סטודיו בשנים הראשונות של המאה ה-20 ברחוב בצ'לסי, ליד זה של חברו ומורו ג'ון סינגר סרג'נט.
ב-19 בינואר 1905 בראו נסע חזרה ללונדון ברכבת האקספרס הלילי מגלזגו. באופן טראגי הרכבת הייתה מעורבת בתאונה ביורקשייר. הרכבת בה נסע עלתה באש. שבעה בני אדם נהרגו ועשרים נפצעו, חלקם באורח אנוש כולל בראו שנכווה קשות.
הוא נפטר ב-21 בינואר 1905 ונקבר בחצר הכנסייה של קתדרלת סנט מאכר, באברדין.
הערות שוליים

↑  Chisholm, Hugh, ed. (1911). "Brough, Robert". Encyclopædia Britannica (11th ed.). Cambridge University Press.
↑  Johnston, W T (23 September 2004). "DNB". Oxford Dictionary of National Biography (online ed.). Oxford University Press.
↑  "TERRIBLE DISASTER". West Gippsland Gazette (Warragul, Vic. : 1898 - 1930). 28 March 1905. p. 4.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5327016  GND: 1180546806  ISNI: 0000 0000 6708 7842  LCCN: n87832083  RKD: 13019  SNAC: w6c53pnw  SUDOC: 136953107  ULAN: 500016204  VIAF: 75374631   WorldCat (עם VIAF): 75374631 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "רוברט בראו".
קל וחומר

.
קַל וָחוֹמֶר (בראשי תיבות: ק"ו) היא אחת מהמידות שהתורה נדרשת בהן לשם פרשנות התורה והסקת הלכות. מדובר בשיטה לוגית להֶחָלַת והעברת דין ממקרה אחד למשנהו, כאשר המקרה האחד קל יחסית, והשני חמור ממנו; או להפך. מידה זו השתרשה כמטבע לשון בעברית, שמשמעותה היא "על אחת כמה וכמה". לעיתים, כדי לציין קל וחומר חזק במיוחד משתמשים בביטוי קל וחומר בן בנו של קל וחומר, למרות שהמשמעות המקורית של ביטוי זה היא דווקא "קל וחומר" חלש, מאחר שמקור ההשוואה עצמו נלמד ב"קל וחומר". מידה זו נמצאת באופן מפורש לא רק בפרשנות חז"ל, אלא אף בטקסט המקראי גופו. היא כלולה בשבע המידות של הלל הזקן ובשלוש עשרה המידות של רבי ישמעאל.
מהותה של המידה

העברת דין ממקרה קל למקרה חמור, או להפך. כאשר יש שני עניינים, שאחד מהם חמור מחברו, הרי דבר שחייבים לעשותו (או נאסר לעשותו) בקל מבין השניים, מובן מאליו שחייבים לעשותו (או אסור לעשותו) גם בחמור מביניהם. באופן דומה, בנויה גם ההקבלה ההפוכה: דבר שהותר לעשותו בחמור מבין השניים, מובן מאליו שמותר לעשותו גם בקל מביניהם. בלשון חז"ל מכונה מידה זו גם "דין", וכאשר דבר מסוים עשוי להלמד גם בקל וחומר, הם אומרים "והלא דין הוא" (משנה פסחים ו, ב ורבים נוספים).
שימושים בתנ"ך במידה זו

שימוש במידה זו מצוי כבר בתנ"ך. במדרש בראשית רבה צב מופיעים מפי רבי ישמעאל עשרה לימודי קל וחומר המצויים כבר בתורה (הכוונה היא לתנ"ך). בפירוש "יפה תואר" על בראשית רבה עמד הרב שמואל יפה אשכנזי על כך שניתן למנות במקרא הרבה יותר מעשרה מקרים של שימוש בקל וחומר, ונתן הסבר מדוע רבי ישמעאל מנה רק את עשרת הקל וחומרים שמנה. להלן מספר דוגמאות לשימוש במקרא במידה זו:
בדברי ההגנה של אחי יוסף הם אומרים: "הן כסף אשר מצאנו בפי אמתחותינו השיבנו אליך מארץ כנען, ואיך נגנוב מבית אדוניך כסף או זהב?" (בראשית מד, ח).
משה נשלח לדבר עם פרעה אך אומר לה': "הן בני ישראל לא שמעו אלי ואיך ישמעני פרעה" (שמות ו' יב)
עונשה של מרים, לאחר שדברה דברי זלזול כלפי משה רבנו, ונענשה בצרעת. נפסק דינה לשהות מחוץ למחנה שבעה ימים, והנימוק: "ואביה ירוק ירק בפניה הלא תכלם שבעת ימים", הרי לנו לימוד בדרך קל וחומר: כשם שאם אביה היה נוזף בה הייתה מתביישת שבעה ימים, כשהקב"ה נוזף בה על אחת כמה וכמה.
לפני מותו כותב משה ספר תורה ונותן אותו ללויים לשמור כדי שיהיה עדות בעם כשיחטאו. ואז הוא אומר: "הן בעודני חי עמכם היום ממרים הייתם עם ה' ואף כי אחרי מותי" (דברים ל"א כז).
שמשון ענה לאשתו אשר בקשה לדעת את התשובה לחידה שהציג בפני הפלשתים: "הנה לאבי ולאמי לא הגדתי ולך אגיד?" (שופטים י"ד טז).
אנשי דוד אמרו לו על כוונתו ללכת לקעילה: "הנה אנחנו פה ביהודה יראים ואף כי נלך קעילה אל מערכות פלשתים". (שמואל א' כ"ג ג).
דוד אומר לרוצחי אישבשת אשר קיוו לקבל פרס על שהרגו אותו: "כי המגיד לי לאמר הנה מת שאול והוא היה כמבשר בעיניו ואחזה בו ואהרגהו בצקלג אשר לתתי לו בשורה. אף כי אנשים רשעים הרגו את איש צדיק בביתו על משכבו, ועתה הלוא אבקש את דמו מידכם." (שמואל ב' ד' י-יא)
שלמה אומר בתפילתו: "הנה השמים ושמי השמים לא יכלכלוך אף כי הבית הזה אשר בניתי" (מלכים א' ח' כז)
לאחר שיהוא הרג את יורם מלך ישראל ואת אחזיהו מלך יהודה הוא שולח מכתב לשרי יזרעאל ומזמין אותם להילחם נגדו. הם פחדו מאוד ואמרו: "הנה שני המלכים לא עמדו לפניו ואיך נעמוד אנחנו" (מלכים ב' י' ד).
בתגובה לדברי ירמיהו "מדוע דרך רשעים צלחה?" הוא נענה: "כי את רגלים רצתה וילאוך ואיך תתחרה את הסוסים, ובארץ שלום אתה בוטח ואיך תעשה בגאון הירדן". כלומר, ירמיהו נענה שאם במצב הנוכחי הוא מתקשה, מה הוא יעשה כשיהיה יותר גרוע.
הנביא יחזקאל ממשיל את בני ישראל לעץ הגפן ואומר: "הנה בהיותו תמים לא ייעשה למלאכה, אף כי אש אכלתהו ויחר - ונעשה עוד למלאכה?"
בסוף ספר יונה ה' אומר לו "אתה חסת על הקיקיון אשר לא עמלת בו ולא גידלתו, שבין לילה היה ובין לילה אבד, ואני לא אחוס על נינוה העיר הגדולה אשר יש בה הרבה משתים עשרה ריבו בני אדם אשר לא ידע מימינו ושמאלו ובהמה רבה?!"
במשלי (פרק י"א, פסוק ל"א) נאמר" הן צדיק בארץ ישולם אף כי רשע וחוטא".
שימושים של חז"ל במידה זו

אצל חז"ל נעשה שימוש נרחב במידה זו, בלימוד ההלכה, ויש לכך דוגמאות רבות:
בספר שמות נאמר: "כי תפגע שור אויבך או חמורו תועה, השב תשיבנו לו". התורה עוסקת רק בשור וחמור של האויב, ומקל וחומר למדו חז"ל שיש לנהוג כך אף בשור וחמור של ידיד.
אך השימוש בקל וחומר אינו מוגבל להלכה, והוא משמש אף באגדה. לדוגמה:
חז"ל אומרים שחנניה, מישאל ועזריה החליטו שעליהם לסרב לגזירת המלך במחיר הכנסתם לכבשן האש, בקל וחומר מהצפרדעים בעשר המכות. אם הצפרדעים שאינן מחויבות במצוות נכנסו לתנורים כדי להציק לפרעה ולמצרים, אף על פי שכל צפרדע יכלה לקרקר במקום אחר ולאו דווקא בתנור, הרי שבני האדם החייבים במצוות מצווים למסור נפשם להיות מוכנים להיכנס לתנור כאשר הם מצווים שלא להשתחוות לפסל (מסכת פסחים נג:).
מסופר בסוף מסכת מכות שכשרבי עקיבא ראה את הרומאים שמחים ועולזים הוא שחק ואמר שאם כך נהנים עוברי רצונו של ה' על אחת כמה וכמה ישמחו עושי רצונו.
הגבלות על שימוש במידה זו

על מידה זו חל גם כלל הבא להגביל את העברת הדין. הכלל קובע שהדין הנלמד אינו יכול להיות חמור יותר מן הדין במקור שממנו הוא נלמד. בלשון התלמוד "דיו לַבָּא מן הדין להיות כנדון". הכלל של "דיו" תקף גם לגבי הדין שמהווה את הצד החמור המאפשר לימוד של קל וחומר. כלומר, לא ניתן ללמוד בעזרת קל וחומר דין יותר חמור מאשר הדין שנושאו הוכרז כחמור יותר. דוגמה לכך מובאת במשנה בבא קמא פרק ב' משנה ה'.
הקל וחומר נחשב כתקף רק אם ה"חומר" באמת חמור מהקל בכל ההיבטים הרלוונטיים. כלומר אם יש היבט שבו ה"קל" חמור מה"חמור", המקרה אינו תקף להיות "קל וחומר".
ישנה מחלוקת תנאים בנוגע לשאלה האם עונשין מן הדין או אין עונשין מן הדין. להלכה נפסק שאין עונשין מן הדין (ספר מצוות גדול לאוין מ). משמעות הדבר היא שהשימוש בקל וחומר לא יכול להוות מקור לענישה.
יכולת השימוש במידת קל וחומר

בדרך כלל נחשבת מידה זו למידה הגיונית. משום כך, לכאורה, רשאי כל אחד להשתמש בה. הכלל הוא שבעוד אין אדם דן גזירה שווה מעצמו, הרי שאדם דן קל וחומר מעצמו. עם זאת, כיוון שכאמור לעיל, הקל וחומר נחשב כתקף רק אם ה"חמור" באמת חמור מהקל בכל ההיבטים הרלוונטיים, יש מקום לדון מהו היבט רלוונטי, ומהו היבט שאינו רלוונטי. כיוון שכך, ישנם ראשונים הסוברים שגם מידה זו, אינה יכולה להתבסס על היגיון של כל אדם; והם סוברים שישנה מסורת (או כללים העוברים במסורת) המלמדת מתי ניתן להשתמש במידה זו.
ראו גם

אין דנין אפשר משאי אפשר
לקריאה נוספת

הרב אריה שוורץ, מדת קל וחומר בספרות התלמודית, ורשה: יבנה תרס"ה.
הרב חיים הירשנזון, בירורי המדות - חלק א, הובוקון תרפ"ט. (באתר היברובוקס)
הרב משה אוסטרובסקי, המדות שהתורה נדרשת בהן, ע' לט-פו, ירושלים תרפ"ד.
יהודה ליבוש שפער, מדת קל וחומר, הצופה לחכמת ישראל, שנה שישית, ע' 173-172, בודפשט תרפ"ב.
הרב מנחם דוב גנק, מילתא דאתיא בקל וחומר טרח וכתב לה קרא הפרדס אייר תשנ"ג ע' 21
מיכאל אברהם, דב גבאי ואורי שילד, מידות הדרש ההגיוניות: היסקים לא דדוקטיביים בתלמוד, כרך א' בסדרת מחקרים בלוגיקה תלמודית, לונדון 2010 (הספר להורדה: חלק א, חלק ב)
הרב מיכאל אברהם, אמת ולא יציב (הוצאת ידיעות ספרים, 2016), בפרק קל וחומר והפירכות עליו.