stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ספר יחזקאל
לקריאה נוספת

רימון כשר, יחזקאל, סדרת "מקרא לישראל", הוצאת מאגנס ועם עובד, 2004
אמנון בזק, יחזקאל: הנביא שהיה בן אדם, הוצאת מגיד-קורן, ירושלים תשפ"א
תלמוד בבלי, בבא בתרא דף ט"ו, עמוד א', שבת דף י"ג, עמוד ב', חגיגה דף י"ג, עמוד א'
הערות שוליים

↑  חז"ל כינו את החזון בשם "מעשה מרכבה" (שבת פ ע"ב) בנבואה עצמה אין המונח מרכבה מופיע. להרחבה ניתן לקרוא בספר יחזקאל - הנביא שהיה בן אדם, אמנון בזק
↑  חז"ל כינו את החזון בשם "מעשה מרכבה" (שבת פ ע"ב) בנבואה עצמה אין המונח מרכבה מופיע. להרחבה ניתן לקרוא בספר יחזקאל - הנביא שהיה בן אדם, אמנון בזק
1 2  האיור מובא מתוך מודל גרפי מלא של מקדש יחזקאל, באתר עַלַמַּפָּה
↑  ספר יחזקאל, פרק מ'
↑  ספר יחזקאל, פרק מ"ו
↑  גרשון ברין ומנחם הרן (עורכים), יחזקאל (עולם התנ"ך), הוצאת דודזון-עתי, 1999, עמ' 204
↑  גרשון ברין ומנחם הרן (עורכים), יחזקאל (עולם התנ"ך), הוצאת דודזון-עתי, 1999, עמ' 214–216
↑  ספר יחזקאל, פרק מ"ד, פסוק ל"א
↑  ספר יחזקאל, פרק מ"ה, פסוק כ'
↑  ספר יחזקאל, פרק א', פסוק ב'
↑  ספר יחזקאל, פרק מ', פסוק א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ט"ו, עמוד א'
↑  רימון כשר, יחזקאל א–כד (מקרא לישראל), תל אביב: עם עובד, תשס"ד, עמ' 17–19 גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
| ספרי התנ"ך |
| --- | --- | --- |
| תורה | בראשית • שמות • ויקרא • במדבר • דברים |  |
| נביאים | יהושע • שופטים • שמואל (א' וב') • מלכים (א' וב') • ישעיהו • ירמיהו • יחזקאל • תרי עשר (הושע ⁃ יואל ⁃ עמוס ⁃ עובדיה ⁃ יונה ⁃ מיכה ⁃ נחום ⁃ חבקוק ⁃ צפניה ⁃ חגי ⁃ זכריה ⁃ מלאכי) |  |
| כתובים | תהילים • משלי • איוב • שיר השירים • רות • איכה • קהלת • אסתר • דניאל • עזרא ונחמיה • דברי הימים (א' וב') |  |
| ספרי הברית הישנה |
| --- | --- | --- |
| החומש | בראשית • שמות • ויקרא • במדבר • דברים |  |
| ספרות ההיסטוריה | יהושע • שופטים  • רות • שמואל (א' וב') • מלכים (א' וב') • דברי הימים (א' וב') • עזרא החיצוני2 • עזרא • נחמיה • טוביה1 • יהודית1 • אסתר • ספר מקבים: א'1, ב'1, ג'2, ד'2 |  |
| ספרות החכמה | איוב • תהילים • ספר האודות (אנ')2 • משלי • קהלת • שיר השירים • חכמת שלמה1 • משלי בן סירא1 |  |
| נביאים גדולים | ישעיהו • ירמיהו • איכה • ברוך1 • איגרת ירמיהו2 • יחזקאל • דניאל |  |
| נביאים קטנים | הושע • יואל • עמוס • עובדיה • יונה • מיכה • נחום • חבקוק • חגי • צפניה • זכריה • מלאכי |  |
1 מצוי בקאנון הקתולי והאורתודוקסי, אך לא בקאנון הפרוטסטנטי.   2 מצוי רק בקאנון האורתודוקסי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286491905171  PLWABN: 9810645945205606  BNE: XX3589674  BnF: cb12066500h (data)  GND: 4016109-2  LCCN: n79117856  NKC: unn2006374729  NLG: 280152  SUDOC: 028931653  VIAF: 228351759   WorldCat (עם VIAF): 228351759 
מתחם המקדש העתידי ביְחֶזְקֵאל מ-מ"ו. הצפון בימין התמונה.
השער הצפוני הפנימי במקדש העתידי המתואר ביְחֶזְקֵאל מ
השַׁעַר בתל גֶּזֶר. גם כאן, כמו בשערים של יְחֶזְקֵאל עולים במדרגות אל מסדרון שבו 3 תאים בכל צד. כך גם בשערים מימי שלמה של תל מגידו ושל תל חצור שבגליל.
קסטלום בליסימום

| --- | --- |

שרידי המגדל הצלבני ב-1925
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°24′44″N 35°14′17″E﻿ / ﻿32.41225°N 35.238055555556°E﻿ / 32.41225; 35.238055555556
  (למפת צפון השומרון מוגדלת) קסטלום בליסימום(למפת צפון השומרון רגילה) קסטלום בליסימום(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קסטלום בליסימום(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קסטלום בליסימום he
 
קסטלום בליסימום (בלטינית: Castellum Beleismum) הוא מגדל צלבני קטן הבנוי על גבעה החולשת על כביש 60, בין ג'נין לשכם, בשיפולי תל דותן. שרידי המבצר נמצאים בסביבות העיר יבלעם המקראית, ושמו הערבי של האתר: ח'רבת בלעמה.
מן המבצר הצלבני נשארו שרידים של מגדל בן שתי קומות - קיר שגובהו כ-8 מטר במרכז מתחם מרובע ששרידי חדרים וקמרונות נשמרו בצדדיו. מנהרה מקורה שאורכה 30 מטר, רוחבה 3 מטר וגובהה 4.2 מטר, מובילה מהמגדל אל מפעל מים שראשיתו בתקופה הכנענית אשר סיפק מים ליישוב קדום ממעיין, ששמו הערבי: "עין אל-סינג'יב".
על פי מקורות צלבניים, המגדל עמד על תלו בשנת 1156 ועבר לחזקת המסדר ההוספיטלרי בשנת 1187.
על פי מקורות צלבניים, במקום שכנה כנסייה ששרידיה לא נמצאו, ואשר נקראה על שמו של איוב המקראי. בכנסייה נערכה פגישת הפיוס בין שליחי גי דה ליזיניאן לרמון השלישי מטריפולי, לאחר קרב קרסון וערב קרב קרני חיטין. מקור שמה של הכנסייה איננו ברור, וההיסטוריון הצלבני ארנול (אנ') מציין כי איוב התגורר במקום.
מקור המסורת הצלבנית איננו ברור אך ייתכן וקשור לזיהוי מקובל של באר במקום הידועה כבור של יוסף ושיבוש של השם יוסף (Joseph) עם השם איוב (Job).
ראו גם

מבצר צלבני
לקריאה נוספת

Denys Pringle, "Khirbat Bal'ama", in The Churches of the Crusader Kingdom of Jerusalem: A–K (Vol. I.), 1993, pp. 106–107
Denys Pringle, "Bal'ama, Khirbat" (No. 41) in Secular Buildings in the Crusader Kingdom of Jerusalem: An Archaeological Gazetteer, 1997, pp. 29-30
הפועל תל אביב (כדורסל)

הפועל תל אביב הוא מועדון כדורסל ישראלי מהעיר תל אביב המתמודד בליגת העל בכדורסל וביורוקאפ. הקבוצה נוסדה בשנת 1935 כחלק מאגודת הפועל תל אביב. צבעיה הם אדום ולבן.
הקבוצה מחזיקה במספר התארים השלישי בגודלו בכדורסל הישראלי לאחר יריבתה העירונית מכבי תל אביב והפועל ירושלים, עם חמש אליפויות וארבעה גביעי מדינה.
היסטוריה > השנים הראשונות

מועדון הפועל תל אביב נוסד ב-1923 וכלל מחלקות כדורגל, התעמלות ואתלטיקה. לאחר שלא הצליח להתבסס נוסדה קבוצת הפועל תל אביב בכדורגל מחדש ב-1926, ואז גם נקבע סמל המועדון, שילוב בין דמות של ספורטאי ההודף באגרופו את היריב לבין הפטיש והמגל, סמל הקומוניזם המייצג את מעמד הפועלים (פועלי התעשייה מיוצגים באמצעות הפטיש והחקלאים באמצעות המגל). הצבע שנבחר הן לסמל והן למדי הקבוצה הוא הצבע האדום, שאף הוא מזוהה עם השמאל ונחשב למייצג את תנועת הפועלים ומבטא את ההשקפה כי כל בני האדם שווים ואותו דם זורם בעורקיהם. קבוצת הכדורסל של המועדון נוסדה בשנת 1935, ובשנים הראשונות לקיומה קיימה בעיקר משחקי ידידות נגד מכבי תל אביב, הפועל רמת גן וקבוצות צבא שונות, כיוון שבתקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל לא הייתה ליגת כדורסל מסודרת. ממייסדי מחלקת הכדורסל והכדורעף באגודה, היה גם דב פרוסק.
משחקה הראשון של הקבוצה נערך ב-26 בינואר 1935 מול הפועל רמת גן, והסתיים בניצחון 6:2 לטובת הפועל תל אביב. הדרבי התל אביבי הראשון נערך כשנה לאחר מכן, והסתיים בניצחון 37:5 לטובת מכבי. את ניצחונה הראשון בדרבי השיגה הקבוצה רק ב-5 באוקטובר 1950. בשנים אלה, לפני הקמת הליגה הלאומית, זכתה הקבוצה בחמש אליפויות ליגת "הפועל".
ב-1954 הוקמה ליגת הכדורסל הישראלית, ובמשחק הליגה הראשון שלה גברה הקבוצה על הפועל גבע בתוצאה 45:30. היא סיימה את העונה הראשונה במקום השלישי, ואת זו שאחריה ברביעי. הליגה הושבתה ב-1956 בעקבות סכסוכים במרכז "הפועל", אך טורניר גביע המדינה כן התקיים ובו העפילה הקבוצה עד לשלב הגמר, בו הפסידה בסיכום שני המשחקים ליריבתה העירונית מכבי. לאחר מכן סיימה הקבוצה במקום השני במשך שלוש עונות רצופות, כאשר בעונת 1957/1958 היא מפסידה למכבי בגמר הגביע.
היסטוריה > שנות ה-60 של המאה ה-20

ב-1959 עזב המאמן והשחקן הוותיק ברוך שליין, ובמקומו התמנה שמעון שלח, שהוביל את הקבוצה בשנת 1960 לאליפות הראשונה בתולדותיה, יחד עם הרכז חיים חזן ו"מלך הסלים" והקפטן ארז לוסטיג. גם בעונה שלאחר מכן זכתה הקבוצה באליפות, תוך כדי שהיא מנצחת את מכבי פעמיים, ואף השתתפה לראשונה בגביע אירופה לאלופות, בו רשמה ניצחון בכורה על אלופת טורקיה גלאטסראיי. היא הדיחה את גלאטסראיי, והעפילה עד לרבע הגמר שבו הודחה על ידי אלופת אירופה א.ס.ק. ריגה שהודרכה על ידי אלכסנדר גומלסקי.
בעונת 1961/1962 סיימה הקבוצה במקום השלישי, וזכתה לראשונה בתולדותיה בגביע המדינה לאחר סל ניצחון של ארז לוסטיג במשחק הגמר. היא העפילה לסיבוב הראשון של גביע אירופה לאלופות, אך הודחה בו על ידי אלופת טורקיה דרושפאקה איסטנבול.
הקבוצה לא זכתה באף תואר בשתי העונות הבאות. בעונת 1964/1965 פרשו קבוצות מכבי ממשחקי סוף הליגה על רקע טענות לשחיתות (שנדחו על ידי מרכז הפועל), והפועל הצליחה לזכות באליפות כשהיא מנצחת את כל משחקיה. בגמר הגביע היא הפסידה ליריבתה העירונית מכבי בתוצאה 47:55. גם בעונה שלאחר 1965/1966 מכן זכתה הקבוצה באליפות והפסידה למכבי בגמר הגביע.
בעונת 1966/1967 אימן שמעון שלח את הקבוצה והשחקנים המובילים היו גרשון דקל ורמי גוט. בילי וולד, יהודי-אמריקאי הצטרף להפועל בעונה זו, והיה למתאזרח הראשון בתולדות הקבוצה. באותה עת, שלטה הפועל בכדורסל הישראלי לאחר שתי זכיות רצופות באליפות. הקבוצה סיימה במקום השני לאחר מכבי, שזכתה באליפות בעיקר בזכותו של המתאזרח היהודי-אמריקאי, טל ברודי.
בעונת 1967/1968, הפך וולד לשחקן הבכיר בהפועל תל אביב, ולמלך הסלים שלה עם 333 נקודות בממוצע של 18.5 נקודות למשחק. גם בעונה זו סיימה הפועל במקום השני לאחר מכבי.
בעונת 1968/1969 ברודי נאלץ לעזוב על מנת להתגייס לצבא ארצות הברית, והפועל חזרה וזכתה באליפות בפער של שלוש נקודות ממכבי בזכות שחקניה החדשים מרק טורנשיין, אלן צוקרמן, אייבן לישינסקי ובארי לייבוביץ'. היא אף גברה עליה בגמר הגביע שנערך באצטדיון בלומפילד, בכך השלימה דאבל, והפכה לקבוצה היחידה עד היום (נכון לשנת 2022) שעושה את זה חוץ ממכבי תל אביב.
לייבוביץ' לא היה יכול לשחק בליגה כיוון שנחשב כמקצוען, והוא הוביל את הקבוצה כמאמן לאחר ששמעון שלח עזב באמצע העונה.
היסטוריה > שנות ה-70 של המאה ה-20

הפועל תל אביב החלה את עונת 1969/1970 בציפייה להמשיך את רצף הזכייה בתארים שהחל בעשור הקודם. בארי לייבוביץ' שהיה מושעה לשנתיים עזב, ובמקומו מונה למאמן חיים חזן, ששיחק בקבוצה בשנות ה-50 ובשנות ה-60 של המאה ה-20.
הפועל הפסידה את האליפות בעקבות הדרבי מול מכבי שנערך ב-30 בדצמבר 1969. המשחק נחשב כרגיש מאוד, ובעקבות כך הוזמנו שופטים מיוון ומטורקיה. 58 שניות לסיום המשחק קלע מרק טורנשיין סל ניצחון, אך כעבור שעה וחצי חודש המשחק בגלל טענותיהם של אנשי מכבי. הפועל הפסידה במשחק, ולמעשה הפסידה את האליפות כיוון שהייתה זקוקה לניצחון בשני משחקי הדרבי. גם בגמר הגביע של אותה עונה היא הפסידה למכבי, הפעם ב-21 נקודות הפרש. גם בעונה הבאה (עדיין ללא לייבוביץ') הפסידה הפועל את האליפות למכבי, לאחר שהפסידה בשני משחקי הדרבי.
לייבוביץ' חזר לשחק בהמשך העשור, ואף על פי שהסגל כלל גם את מלך הסלים לשעבר עופר אשד ואת דייב ניומארק (השחקן הגבוה ביותר בתולדות הקבוצה), הקבוצה לא הצליחה לסיים במקום השני, שבו דורגו הפועל רמת גן ומכבי רמת גן.
הקבוצה העפילה לגמר הגביע מול של 1976 מול הפועל גבת/יגור שהדיחה את מכבי תל אביב, אך למרות עדיפות מבחינת הפרשנים היא הפסידה בתוצאה 90:76. רגעים נוספים שראויים לציון בעונה זו הם ה-49 וה-51 נקודות שקלע לייבוביץ' בגביע קוראץ' מול קינמרטיני טורינו ונגד ברצלונה, שניהם ביד אליהו.
בעונה שלאחר מכן היא סיימה במקום השלישי, ובגמר גביע המדינה התמודדה מול מכבי שזה עתה זכתה בגביע אירופה. מכבי ניצחה מזריקת עונשין של אריק מנקין בשניות הסיום. היה זה משחקו האחרון של טורנשיין בקבוצה, והוא הוחלף על ידי ג'ון ויליס. ב-20 בפברואר 1978 גברה הפועל על מכבי במסגרת הדרבי, לראשונה מאז מאי 1970. אולם, היא הפסידה למכבי בשני המשחקים בבית הגמר של הליגה באותה עונה 1977/1978, וסיימה במקום השלישי. גם בגמר הגביע היא הפסידה, הפעם לאחר הארכה.
הפועל הצליחה להעפיל לגמר הפלייאוף, שהונהג במקום שיטת בית הגמר הישנה. מכבי ניצחה אותה בלא מאמץ רב במשחק הראשון, וגברה עליה בתוצאה 68:64 במשחק המכריע על האליפות, שהיה צמוד ברובו.
היסטוריה > שנות ה-90 של המאה ה-20

הפועל סיימה במקום השישי בשתי העונות הבאות, ולא העפילה לפלייאוף. שנה אחת לאחר מכן היא הודחה על ידי מכבי ראשון לציון בחצי הגמר. הקבוצה פתחה את עונת 1991/1992 בצורה רעה למרות הגעתם של המאמן רלף קליין, עוזרו ישראל לב והשחקן תומר שטיינהאור, וכעבור זמן מה הוחלט להחליף את הזרים גוראן גרבובאץ' וויין קמבל בדייוויד ת'רדקיל ופרוויס שורט. בסיועם של השחקנים החדשים העפילה הקבוצה לגמר הפלייאוף מול מכבי, והפסידה בשלושה משחקים מתוך חמישה.
רוב הסגל נותר גם בעונת 1992/1993, למעט שורט שפרש והוחלף על ידי רדנקו דובראש היוגוסלבי, וחיים זלוטיקמן שחזר לקדנציה שנייה והחליף את דלזל. הפועל סיימה את הליגה הסדירה במקום הראשון (לראשונה מאז 1969), זכתה בגביע המדינה (תואר ראשון מזה תשע שנים), והעפילה לגמר הפלייאוף מול הפועל גליל עליון שהצליחה להדיח את מכבי תל אביב. הקבוצה הפסידה במשחק הראשון באוסישקין, ואיבדה את יתרון הביתיות שלה. גליל עליון הייתה עדיפה, ניצחה 3:1 בסך הכל וזכתה באליפות ראשונה בתולדותיה. רלף קלייף עזב את הקבוצה לאחר שנתיים מוצלחות, והוחלף על ידי צביקה שרף שהביא עמו את הגארד הבוסני ננאד מרקוביץ' במקום דובראש. הפועל שיחקה פחות טוב בהשוואה לעונה הקודמת, והפסידה למכבי בגמר גביע המדינה ובגמר הפלייאוף.
ב-1995 הפסיקה ההסתדרות לתמוך בקבוצות ספורט, ובעקבות כך עברה הקבוצה לבעלות פרטית. תוך זמן קצר היא צברה חובות כספיים לשחקנים ומאמנים לשעבר, ואף מונה לה מפרק. בעקבות הקשיים היא נאלצה לשחרר את ת'רקדיל, מרקוביץ', שטיינהאור ועמי נאווי שעזב בעקבות מחלוקות עם ההנהלה. גם צביקה שרף עזב באמצע העונה, ומחליפו עד לסיומה היה עוזרו יאיר שרון. בין השחקנים החדשים שהגיעו לקבוצה היו הרכז הצעיר מאיר טפירו ומיקי ברקוביץ' בעונתו האחרונה כשחקן פעיל. היכולת הלא טובה נמשכה, והקבוצה הודחה על ידי פאוק סלוניקי במוקדמות גביע אירופה לאלופות. רק לקראת סוף העונה הבטיחה הקבוצה את מקומה בפלייאוף, אך הודחה בחצי הגמר על ידי יריבתה העירונית מכבי שניצחה בכל שלושת המשחקים. הבעיות הכלכליות של הקבוצה נמשכו, ובעונה שלאחר מכן בעונת 1995/1996 היא סיימה במקום התשיעי.
הקבוצה הייתה בבעלותו של שאול אייזנברג החל מ-1998, למעט שלוש שנים בבעלותו של המיליארדר הרוסי ולדימיר גוסינסקי. התקציב קוצץ בהדרגה, והקבוצה החלה לאבד את מעמדה בעקבות בעיות ניהוליות. הקבוצה ירדה פעמיים לליגה השנייה, ואף ספגה תבוסה בדרבי מול מכבי בהפרש של 54 נקודות.
היסטוריה > העשור הראשון של המאה ה-21

בעונת 2003/2004 הקבוצה שיחקה כדורסל טוב והגיעה למקום השני בליגה הסדירה, לאחר ניצחון בסדרת ההצלבה 0–3 על גליל עליון בסדרת הטוב מחמש היא הגיעה לבית הגמר וסיימה שם במקום השני, דבר שהקנה לה את המקום בסדרת גמר הפלייאוף מול מכבי תל אביב, אולם היא הובסה בשלושת המשחקים. הקבוצה הצליחה להעפיל לפיינל פור של היורופליג בעונת 2003/2004, וסיימה בו במקום השלישי. היא הגיעה גם לחצי גמר גביע המדינה והפסידה להפועל ירושלים.
בעונת 2004/2005 הפועל הייתה ללא רוב שחקני הסגל מהעונה הקודמת אך למרות זאת היא הפתיעה, היא סיימה במקום החמישי בעונה הסדירה, ניצחה בסדרת ההצלבה את הפועל ירושלים 1–3 ללא יתרון ביתיות, וסיימה במקום השני בבית הגמר, וכמו בשנה שעברה, גם הפעם היא הובסה בשלושה משחקים למכבי תל אביב.
ב-2005 החליטה הנהלת הקבוצה להעביר את משחקי הבית ליד אליהו, אולמה הביתי של היריבה העירונית מכבי, על מנת למשוך קהל גדול יותר למשחקים ובעקבות מחלוקת עם משטרת ישראל על תנאי הבטיחות באוסישקין. אוהדי הקבוצה התנגדו למהלך זה כיוון שלא רצו לראות אותה משחקת באולם המזוהה עם יריבתם הגדולה ביותר, והודיעו כי אין בכוונתם להגיע למשחקים כל עוד הם ייערכו ביד אליהו. מנגד, טענה ההנהלה כי אוהדים מסורים יבואו למשחקים ללא קשר לאולם שבו הם נערכים.
בעלי הקבוצה שאול אייזנברג החליט לא להירשם לליגת העל לקראת עונת 2006/2007, ובמקום זאת שיחקה הפועל בליגה הלאומית בעונת 2006/2007. הוא העביר את הניהול למעוזיה סגל ששימש כיו"ר הקבוצה. הקבוצה ניצחה בפעם הראשונה רק במחזור השישי. ב-27 בנובמבר 2006 הוכרז סכסוך עבודה בין השחקנים להנהלה בגין אי תשלום משכורות, אך הנושא נפתר תוך זמן קצר. הקבוצה אומנם לא שיחקה היטב ובסיום העונה ירדה לליגה הארצית מהמקום האחרון אך ניצלה מפירוק.
היסטוריה > הפועל אוסישקין

בשנת 2007, אוהדי הקבוצה החליטו להקים את "הפועל אוסישקין", קבוצה המנוהלת על ידי אוהדיה, כמחאה על חוסר הפעילות של ההנהלה נגד החלטת עיריית תל אביב להרוס את אולם אוסישקין. הקבוצה החדשה נרשמה למחוז דן של ליגה ב' ב-25 ביוני 2007, ועלתה לליגה א' כבר בעונתה הראשונה, לאחר שסיימה את העונה ללא הפסד. במשחק העלייה, שנערך באולם הדר יוסף לעיני 1,000 צופים, גברה הקבוצה על הפועל ארזים בתוצאה 73:28. מאמנה הראשון של הפועל אוסישקין היה אורי שלף, שמונה לאחר מכן למנהל הקבוצה.
בעונה שלאחר מכן עלתה הקבוצה לליגה הארצית. בסיום עונת 2009/2010 סיימה הפועל אוסישקין את משחקי הליגה הארצית (מחוז צפון) במקום הראשון, וכך הבטיחה את עלייתה לליגה הלאומית – עלייה שלישית ברציפות בשלוש עונות, ללא הפסדי ליגה. כמו כן, זכתה הקבוצה בשלושה גביעי איגוד. בשתי העונות הראשונות לקיומה (2008–2009) נבחר טוהר חיימוביץ' לשחקן המצטיין של העונה, ובעונתה השלישית לקיומה (2010) נבחר מתן נאור לשחקן המצטיין של העונה.
היסטוריה > האיחוד של הפועל תל אביב עם הפועל אוסישקין

בעקבות התפרקות קבוצת הכדורסל "הפועל תל אביב" בדצמבר 2009, הועברו הזכויות על הקבוצה אל אוהד שביקש בזמנו להישאר אנונימי (לימים התגלה כי מדובר בעופר אליהו, בנו של שלמה אליהו, בעלי מגדל), אשר העניק להפועל אוסישקין את הזכות לשימוש בשם "הפועל תל אביב" וקבלת התארים של הקבוצה שהתפרקה, ללא תמורה (אם כי בהמשך טען שאול אייזנברג כי לפי ההסכם הזכויות חזרו אליו לאחר מותו של אליהו). בסיום עונת 2009/2010 החליטה עמותת "הפועל אוסישקין" לשנות את שם העמותה ל"הפועל אוסישקין תל אביב" ולשנות את שם קבוצת הכדורסל ל"הפועל תל אביב". בכך חזרה הקבוצה לפעילות באופן רשמי.
היסטוריה > עידן עופר ינאי (2023–הווה)

ב-11 באוגוסט 2023 לאחר הצבעת חברי העמותה של הפועל תל אביב, עבר ברוב של 86.61% ההסכם שבמסגרתו עברה הפועל תל אביב מבעלות אוהדיה לבעלותם של אנשי העסקים עופר ינאי ואבי זידנברג. בהסכם סוכם ש־51% מבעלות הפועל תל אביב יהיה שייך לעופר ינאי, 30% לאבי זיידנברג, ו-19% יישארו אצל עמותת האוהדים. בספטמבר 2023 המנהל המקצועי של המועדון, עידן פלדה, סיים את תפקידו.
ב-23 בדצמבר 2023 הודיעה העמותה על מיזוג לתוכה של מועדון האתלטיקה "רצי הסמטה", ובכך הכריזה על הקמתה מחדש של הפועל תל אביב אתלטיקה.
ביולי 2024, הפועל תל אביב הודיעה על הבנות ראשוניות עם עיריית תל אביב להרחבת היכל קבוצת שלמה לכ-7,000 מקומות ישיבה, כולל תאי צפייה, אזורי מסחר ושירותי מזון משודרגים. בעלי המועדון, עופר ינאי, התחייב לשאת בחלק משמעותי מעלויות המימון בתמורה לזכויות מסחריות ושימוש ארוך טווח במתקנים. במקביל, נשקל מעבר זמני להיכל מנורה מבטחים בשל הגידול בביקוש למנויים והצורך באולם גדול יותר. ינאי ציין כי הדרייב אין במתכונתו הנוכחית אינו מספק את צרכי המועדון. עם זאת, ארגון האוהדים "אולטראס הפועל" הביע התנגדות למעבר, והודיע כי לא יתמוך במשחקי בית שיתקיימו באולם של מכבי תל אביב. בספטמבר 2024, עיריית תל אביב פרסמה קול קורא לשדרוג היכל קבוצת שלמה לכ-10,000 מקומות, מהלך שצפוי להפוך את האולם לאחד משלושת הגדולים בישראל. ינאי התחייב להשקיע כ-150 מיליון שקלים בפרויקט בתמורה לזכויות מסחריות.
באוגוסט 2024, פורסם שתקציב 2024/2025 יעמוד על כ-70 מיליון שקלים. התקציב הגדול בתולדות המועדון ואחד הגבוהים בהיסטוריה של קבוצה ישראלית שאינה מכבי תל אביב. מה שהביא להגעתם של שחקנים בכירים כמו ג'ונתן מוטלי, ים מדר, ברונו קבולקו פטריק בברלי והמאמן הבכיר דימטריוס איטודיס.
ב-22 בדצמבר 2024 הודיע רמי כהן על התפטרותו מתפקיד יו"ר העמותה, כחודשיים לאחר שעזב את תפקיד יו"ר המועדון. יום לאחר מכן, גם חברי הנהלת העמותה חיים יצחקי, שאקו עזריה ובר חיון הודיעו על התפטרותם. ההתפטרויות התרחשו מלחץ כבד שהופעל עליו מצד אוהדים בעקבות איום של ינאי לעזוב את המועדון, לאחר שפסיקת בורר קבעה כי עליו להפקיד ערבות בנקאית של 25 מיליון שקלים לשיפוץ היכל קבוצת שלמה, וכן העניקה לעמותה זכות וטו על המשך השימוש בהיכל מנורה מבטחים בעונות הבאות. בעקבות השינויים, המועדון הודיע כי המעבר הזמני להיכל מנורה מבטחים יתבצע ללא תנאים נוספים, במקביל לתכנון שיפוץ היכל קבוצת שלמה. לאחר פרסום ההחלטה, הנהלת הפועל תל אביב הודתה לחברי הוועד המנהל שהתפטרו על תרומתם למועדון לאורך השנים והדגישה את מחויבותה לשיתוף פעולה עם חברי הוועד החדשים.
בינואר 2025, הפועל תל אביב רשמה באופן רשמי את היכל מנורה מבטחים כאולמה הביתי להמשך עונת 2024/25, עם משחק בכורה מול הפועל ירושלים. לצד זה, ארגון "אולטראס הפועל" הודיע שיחרים את כל משחקי הבית המשוחקים ביד אליהו.
יריבויות > היריבות העירונית

לאורך שנים רבות היו הפועל ומכבי תל אביב שתי הקבוצות הבכירות בכדורסל הישראלי. משחקי הדרבי ביניהן נחשבו למתוחים מאוד, ושתי הקבוצות נאבקו רבות במסגרת גמר גביע המדינה או המשחקים המכריעים על האליפות. היריבות העזה בין שתי הקבוצות אף גלשה לעיתים למעשי אלימות מילולית ופיזית. יריבות זו הגיעה לשיאה בשנות ה-80.
בעקבות הטענות מצד אוהדי הפועל ואוהדים אחרים בליגת הכדורסל הישראלית, הועלו האשמות כי למכבי תל אביב יש השפעה לא הוגנת על השופטים, שהיא מחתימה שחקנים יריבים במהלך העונה, ומבצעת פעולות נוספות שנועדו לקדם את מעמדה ביחס לקבוצות אחרות.
יריבויות > היריבות עם הפועל ירושלים

הפועל תל אביב הייתה עד סוף שנות ה-80 המועדון השני הבכיר בליגה, אך עם עלייתה של הפועל ירושלים בשנות ה-90 מבחינה הישגית וכלכלית, ובמקביל לירידה מקצועית והישגית של הפועל תל אביב, המעמד של המועדון השני בחשיבותו בליגה עבר להפועל ירושלים. היריבות בין הקבוצות התחזקה גם על רקע העובדה ששתי הקבוצות מייצגות את שתי הערים המרכזיות, הגדולות והמשפיעות במדינה: ירושלים, עיר הבירה. ותל אביב, עיר המטרופולין והמרכז. אף על פי כן שהיריבות עלתה בשנים האחרונות, ושני המועדונים חוו משחקי פלייאוף מתוחים ביותר. היריבות קיימת יותר בקרב האוהדים, בעוד שלשני המועדונים כבוד הדדי גבוה בין האנשי צוות, מאמנים ושחקנים.
יריבויות > היריבות עם הפועל חולון

למרות השם הפועל של קבוצת הכדורסל הפועל חולון, הן המועדון והן אוהדיו אינם מזוהים מבחינה פוליטית עם הזהות ההיסטורית של תנועת הפועל. הדבר התבטא לאורך השנים במתחים פוליטיים שהתעוררו בין אוהדי הקבוצה לבין אוהדי קבוצות אחרות, במיוחד הפועל תל אביב, שמזוהים באופן מסורתי עם ערכים סוציאליסטיים והיסטוריים של תנועת הפועל. המתח הזה הוביל לא פעם להתפרעויות אלימות, הן מילוליות והן פיזיות, במהלך משחקים, ובייחוד בשנים האחרונות. בנוסף, העלייה במעמדה של הפועל חולון בשנים האחרונות, לצד השנים הקשות שעברו על הפועל תל אביב, תרמה ליריבות על תחרות "סטטוס הקבוצה השנייה" בחשיבותה בליגת העל, לצד הפועל ירושלים.
קבוצת בת

בעונת 2011/12 הוקמה קבוצת בת למועדון (שאז עוד נקרא הפועל אוסישקין) על ידי ותיקי קבוצת הבוגרים בראשותו של גלעד שמחוני שנקראה "הפועל תל אביב עודפים". בעונה הראשונה שיחקו בקבוצה שמחוני, יואב בר, טוהר חיימוביץ', ירדן שוורצמן וירון להט, ובסיומה עלתה הקבוצה לליגה א' וזכתה בגביע האיגוד בכדורסל לליגות ב', לאחר ניצחון בגמר על  הפועל חיפה.
בעונת 2022/23 החליטו בהפועל תל אביב כי הקבוצה תשמש כחממה לשחקני מחלקת הנוער. כיעד הוצב בפני הקבוצה עליה לליגה הארצית, כאשר במסגרת זו יוכלו שחקני הקבוצה לשחק גם בליגה הבכירה, תחת תקנת "הכרטיס הכפול" המאפשר לשחקנים עד גיל 22 להשתייך לקבוצה מליגת העל ובמקביל לשחק בליגה הארצית. בסיום אותה עונה זכתה באליפות ליגה א' דן, והעפילה לליגה הארצית. בעונה זו שיחקו בקבוצה שמחוני, אלישי כדיר ושחקני קבוצות הנוער: אילי דולינסקי, אור טפירו (בנו של שחקן העבר מאיר טפירו) ויועד חלבי.
בשנת 2023 שונה שם קבוצת הבת ל"הפועל 'אורי' תל אביב", על שם שחקן, מאמן, ומייסד הפועל אוסישקין אורי שלף, שנפטר ב־2015. בקבוצה הוחתמו שחקנים עם עבר בקבוצת הבוגרים - נבות ינאי ודניאל הלל (שמחזיק בחוזה דו צדדי עם קבוצת הבוגרים), ביחד עם שחקני קבוצת הנוער על של הפועל תל אביב, אור טפירו, ג'ול קארם ואביב הנקין. את עונת 2023/2024 פתח בעמדת המאמן רן ששון, אך עזב והוחלף בטל נתן.
הקבוצה משחקת באולם הכדורסל של התיכון תיכונט ע"ש אלתרמן. מנהל הקבוצה הוא אסי הראל, המנהל המקצועי של הקבוצה הוא עוזר המאמן של קבוצת הבוגרים ברק לדרר.
קבוצת בת > תארים והישגים

זכייה (1): 2012
בעלות

הפועל תל אביב נמצאת בבעלות איש העסקים עופר ינאי (81%), יו״ר קבוצת נופר אנרגיה, ועמותת האוהדים הפועל אוסישקין תל אביב (19%). העמותה מחזיקה בזכות וטו על חלק מההחלטות הניהוליות במועדון.
בעלות > בעלי המועדון

1935-1995: מועצת פועלי תל אביב.
1996: גברי לוי, שאול אייזנברג ושלומי גרונר (תחת חברת "מפה לשם").
1997-2000: שאול אייזנברג.
2000-2004: ולדימיר גוסינסקי (60%), שאול אייזנברג (40%).
2004-2010: שאול אייזנברג
2007-2011: עמותת האוהדים "הפועל אוסישקין תל אביב".
2011-2016: עמותת הפועל אוסישקין תל אביב (75%) בשיתוף עם בעלים פרטיים (25%) בראשותו של ידידיה רפפורט (שהחזיק 5% מהבעלות).
2016-2020: עמותת הפועל אוסישקין תל אביב (51%), דייוויד קולברן (24%), ידידיה רפפורט (20%) ובעלים פרטיים נוספים (5%).
2021-2023: עמותת הפועל אוסישקין תל אביב (51%) בשיתוף עם בעלים פרטיים (49%) בראשותו של אבי זיידנברג.
2023-2024: עופר ינאי (51%), אבי זיינדברג (30%) ועמותת הפועל אוסישקין תל אביב (19%).
2024-הווה: עופר ינאי (81%), ועמותת הפועל אוסישקין תל אביב (19%).
בעלות > הנהלת הקבוצה

בעלי המועדון הוא עופר ינאי (81%) ועמותת הפועל אוסישקין ת"א (19%), יו"ר המועדון הוא רמי כהן המשמש בתפקיד משנת 2008 ומכהן בשנים האחרונות גם יו"ר עמותת האוהדים.
בעלות > הנהלת הקבוצה > בעלי תפקידים במועדון

בעלי המועדון - עופר ינאי
יו"ר הקבוצה וראש הוועד המנהל - רמי כהן.
מנכ"ל - צחי רייכנשטיין.
מנהל מקצועי: ג'ורג' הינאס.
מאמן הקבוצה- דימיטריוס איטודיס.
עוזרי המאמן - סטפאנוס דדאס, ברק לדרר, דניס טימקוב, וגיל סלטר.
מאמן כושר - אנדראה קבאלרי.
תארים והישגים > ישראל

אליפות (5): 1959/1960, 1960/1961, 1964/1965, 1965/1966, 1968/1969
סגנות (22): 1956/1957, 1957/1958, 1958/1959, 1962/1963, 1963/1964, 1966/1967, 1967/1968, 1969/1970, 1970/1971, 1978/1979, 1979/1980, 1984/1985, 1986/1987, 1987/1988, 1988/1989, 1991/1992, 1992/1993, 1993/1994, 2003/2004, 2004/2005, 2022/2023, 2023/2024
זכייה (4): 1961/1962, 1968/1969, 1983/1984, 1992/1993
סגנות (13): 1955/1956, 1957/1958, 1962/1963, 1963/1964, 1964/1965, 1965/1966, 1969/1970, 1975/1976, 1976/1977, 1977/1978, 1982/1983, 1993/1994, 2021/2022
סגנות: 2022/2023
אליפות (5): 1939, 1940, 1941, 1943, 1944/45
תארים והישגים > ישראל > ליגות נמוכות

אליפות (3): 1999, 2002, 2012
זכייה (2): 2009, 2010
זכייה (1): 2008
תארים והישגים > אירופה

חצי גמר: 1979/1980, 1987/1988
חצי גמר: 2003/2004
רבע גמר: 2022/2023, 2023/2024
תארים והישגים > אירופה > ליגות אזוריות

חצי גמר: 2011/2012