stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מונויד בראוור

מונויד בראוור הוא מונויד סופי המכיל את החבורה הסימטרית. עבור n קבוע, אברי המונויד  {\mathcal {B}}_{n} הם חלוקות של הקבוצה  1,\dots ,n,1',\dots ,n' ל-n זוגות. אפשר לצייר כל חלוקה כזו כמלבן בן שתי שורות, מ- 1 עד  n בשורה העליונה ומ- 1' עד  n' בתחתונה, עם שרוכים המחברים נקודות בזוגות. המכפלה של שני איברים במונויד נעשית על ידי הצבת האיבר השני מתחת לראשון, זיהוי השורה העליונה באיבר השני עם השורה התחתונה באיבר הראשון, והרכבה של הפונקציות החלקיות שהאברים מגדירים. נקודות שהיו מחוברות בשורה העליונה של האיבר הראשון נשארות מחוברות, כמו גם נקודות שהיו מחוברות בשורה התחתונה של האיבר השני. עשויות להתקבל לולאות, הנספרות בנפרד. השמטת הלולאות מגדירה מונויד מנה,  {\tilde {\mathcal {B}}}_{n}. חלוקות המגדירות התאמה בין השורה העליונה לתחתונה מהוות תמורות, והכפל שהגדרנו לעיל הוא במקרה כזה הרכבת התמורות. לכן החבורה הסימטרית  S_{n} מוכלת במונויד  {\mathcal {B}}_{n} (וגם במנה  {\tilde {\mathcal {B}}}_{n}).
מונויד בראוור שייך למשפחה של אלגברות דיאגרמה, שהן מבנים אלגבריים שהפעולות שלהם מוגדרות באמצעות דיאגרמות וציורים. אם במקום חלוקות נראה כל מלבן כאיחוד של שרוכים, כדוגמת קשר או שזר, נקבל מונויד של סבכים (tangles). שני סבכים הם שווים אם אפשר לעבור ביניהם בצעדי ריידמייסטר השני (הרחקת שרוכים המונחים זה על גבי זה, זה מזה) והשלישי (העברת שרוך מעל או מתחת להצטלבות של שני שרוכים אחרים), אבל לא הראשון (התרת לולאה בשרוך נתון). מונויד הסבכים אינו נוצר סופית (אפילו כאשר n=2). תת-המונויד הנוצר על ידי הצמות שבהן נעשית פעולת הצלבה אחת, והסבך שבו מחוברות זו לזו שתי נקודות סמוכות וכך גם הנגדיות להן בשורה האחרת, הוא מונויד Birman-Murakami-Wenzl, שמסמנים  BMW_{n}. יש הטלה מן המונויד הזה למונויד בראוור (שכח את המבנה הטופולוגי).
דוגמאות נוספות שאפשר לשייך לאותה משפחה הן אלגברות טמפרלי-לייב (Temperley-Lieb) ואלגברת בירמן-מורקמי-ונזל (Birman–Murakami–Wenzl), ששתיהן שייכות לתורת הקשרים.
מונויד בראוור קרוי על שם ריכרד בראוור, אבי חבורת בראוור, אף כי המבנים אינם קשורים זה לזה.
מדליות במשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012)
ראו גם

המשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012)
מדליות באולימפיאדת לונדון (2012)
מונוכרומטיות

מונוכרומטיות היא תכונה של מקורות אור מסוימים. אור מונוכרומטי הוא גל אלקטרומגנטי בעל אורך גל יחיד. במציאות לא ייתכנו מקורות אור שהם מונוכרומטיים לגמרי, בגלל עיקרון אי הוודאות של הייזנברג, אלא רק מקורות שהם קוואזי־מונוכרומטיים, כלומר כמעט מונוכרומטיים: הספקטרום שלהם מוגבל לתחום צר מאוד של אורכי גל סביב אורך גל מרכזי. בפועל הבחנה זו אינה מאוד נפוצה ובדרך כלל מתייחסים למקור מונוכרומטי גרידא.
אור עשוי להיות מונוכרומטי מבלי שיהיה קוהרנטי זמנית או מרחבית. לדוגמה, אור לבן שעובר דרך מסנן צר סרט הופך לאור מונוכרומטי, למרות שאין קשר בין הפאזות של הגל בשני מקומות שונים על חזית הגל או בשני זמנים שונים. עבור אור קוהרנטי הנוצר בעזרת לייזר, קשר כזה כן קיים.
ייחודו של אור מונוכרומטי הוא בכך שהאנרגיה של כל הפוטונים שלו היא שווה. מכך נובעים השימושים שבהם נדרש אור מונוכרומטי, שבהם בדרך כלל משתמשים באור לתהליכים שמשפיעים על חומר, לדוגמה בתהליכי קירור לייזר, שבהם דרושה אנרגיה מוגדרת של הפוטונים.
צבע מונוכרומטי

מונוכרומטיות היא גם שימוש בצבע יחיד בסולם גוונים בהיר עד כהה שלו בציור, צילום, ביגוד או עיצוב מסוים. כך למשל מונוכרומטיות של אדום, תשלב גם בורדו, ארגמן או ורוד.
שימוש מונוכרומטי נוסף יכול להיות בצבעים כמו אפור וחום ובגוונים שלהם על־מנת ליצור אשליה של תבליט או פסל אשר נקרא גריזיי (Grisaille).
מדינה קטנה

| --- | --- |
 שיר בביצוע כוורת
 מתוך האלבום צפוף באוזן
 יצא לאור:  1975
 מקום הקלטה:  אולפני טריטון
 שפה:  עברית
 אורך:  3:08
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  דני סנדרסון
 לחן:  דני סנדרסון, יוני רכטר
 הפקה:  אברהם דשא (פשנל)
 
"מדינה קטנה" הוא שיר שכתב דני סנדרסון והלחין יחד עם יוני רכטר ובוצע על ידי להקת כוורת. השיר נכלל באלבומה השלישי של הלהקה, "צפוף באוזן", שיצא לאור ב-1975.
הישגים

ב-2 בספטמבר 1975 נכנס השיר למצעד "הגל הקל", וב-7 באוקטובר הגיע לראש המצעד, ובמשך שבועיים היה בראשו. לבסוף הוא יצא מהמצעד ב-18 בנובמבר. במצעד הפזמונים העברי השנתי בשנת ה'תשל"ו, הגיע השיר למקום ה-25, יחד עם השיר "וידוי" של גילה אלמגור.
|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1976)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1976)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1976)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1976)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | "הגל הקל" (קול ישראל) | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים - התשל"ו (1976)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים - התשל"ו (1976)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים - התשל"ו (1976)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים - התשל"ו (1976)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מצעד הפזמונים העברי השנתי של קול ישראל | 25 |  |
בתרבות

השיר בוצע על ידי שישה מתוך שבעת חברי להקת כוורת, ללא מאיר פניגשטיין, כמה ימים לאחר רצח יצחק רבין בעצרת לזכרו.
הערות שוליים

↑  מדינה קטנה, באתר פזמונט
↑   כוורת - מדינה קטנה - כיכר רבין 1995, סרטון  באתר יוטיוב
מגנט שש קוטבי

קווי שדה של מגנט שש קטבי אידיאלי.
מגנט השש קוטבי (באנגלית: Sextupole Magnet) הוא מגנט המשמש מאיצי חלקיקים למיקוד החלקיקים ושמירתם יחד. המגנט יוצר נקודת מיקוד אחת לאלומת החלקיקים ופועל כך שנקודת המיקוד הנוצרת היא ביחס פרופורציונלי למרחק של חלקיקים ממרכז המגנט.
המגנט בנוי משישה אלקטומגנטים זהים. האלקטרומגנטים הללו מסודרים בסדר קטבים הפוך לסירוגין. כלומר, קוטב צפוני של אחד צמוד לקוטב דרומי של המגנט הסמוך לו.
עיצוב האלקטרומגנט השש קוטבי לרוב כולל שישה קצות מוט פלדה. הפלדה מתמגנטת על ידי זרם חשמלי גדול שזורם בסליל מתכת המלופף מסביב למוטות, דבר שיוצר את השדה המגנטי אשר שומר את האלומה ביחד.
לרוב משתמשים במגנט שש קוטבי כדי לתקן את השיבוש הנגרם על ידי המגנט הארבע קוטבי.
שימושים

מגנט שש קוטבי משמש בעיקר במאיצי חלקיקים. במאיצי חלקיקים יוצרים בצורה מבוקרת התנגשויות חלקיקים בנקודות ספציפיות. הבעיות הגדולות במאיצי חלקיקים הן בעיות כרומטיות (חוסר מיקוד של החלקיקים באלומה כקבוצה אחת) ולכן משתמשים באמצעים המתקנים את בעיות אלו - מגנט שש קוטבי.
העברת אלקטרונים מיקרוסקופית - טכניקה מיקרוסקופית שבה מועברת אלומת אלקטרונים דרך עצם כדי ליצור תמונה. התמונה נוצרת על ידי האינטראקציה שמבצעים האלקטרונים עם העצם דרכו הם עוברים. בגלל השימוש בעדשות אופטיות נוצרת סטייה ספרית הגורמת לפיזור אלומת האלקטרונים. משתמשים במגנט שש קוטבי על מנת לתקן סטייה זו.
שימושים > במאיצי חלקיקים

במאיצי חלקיקים האנרגיה גבוהה מאוד ולכן משתמשים בהסטה מגנטית החזקה יותר מהסטה אלקטרוסטטית. משתמשים בכוח לורנץ:  F=q(E+v*B) המאפשר למספר מגנטים היוצרים את "הסריג" הנחוץ כדי לכופף, לכוון ולמקד אלומת חלקיקים טעונה.
המגנט הארבע קוטבי משמש כדי לאחד ולמקד את אלומת החלקיקים אך יכולת המיקוד שלו תלויה באנרגיה של החלקיק אותו הוא מנסה למקד. כלומר, ככל שאנרגיית החלקיק גבוהה יותר נקודת המיקוד של אותו חלקיק רחוקה ולהפך. לכן, המגנט יכול למקד לאותה נקודה רק חלקיקים באותה רמת אנרגיה.
מאחר שהמגנט הארבע קוטבי אינו ממקד את כל אלומת החלקיקים לאותה נקודה, נחוץ מגנט שש קוטבי אשר יכולת המיקוד שלו תלויה במרחק של החלקיקים ממרכז המגנט שבו הם עוברים וכך אלומת החלקיקים כולה מתמקדת לאותה נקודת מיקוד.
בעיות עם המגנט השש קוטבי

ישנן מספר בעיות עם המגנט השש קוטבי: השדות השש קוטביים אינם-ליניארים (מה שאומר שהם תלויים בתוצר של התזוזה הרוחבית), והם תלויים גם בהסטה האופקית וההסטה האנכית. זה מוביל לביטויים מתמטים שאי אפשר לחשב ברוב המקרים. דבר שדורש להשתמש בהשערות והערכות כדי לחשב את השפעת המגנט על האלומה. בנוסף, המגנט עלול להעיף חלק מהחלקיקים מהמסלול הקבוע ולהאבד בקירות האלומה - לצאת ממנה. דבר זה מגביל את האזור היציב שהחלקיקים יכולים לנוע בו במאיץ.
הערות שוליים

1 2 3 4  Kai Hock, Sextupole magnet, Cockcroft Institute Liverpool University, עמ' 1
1 2  European XFEL, European X-Ray Free-Electron Laser Facility GmbH, European XFEL, עמ' 77
אלקטרו-מגנט שש קוטבי. במגנט זה עושים בו שימוש בסינכרונטרון שבאוסטרליה כדי לתקן את הסטיות הכרומטיות של אלומות אלקטרונים.
ליגניט

ליגניט
ליגניט, הידוע גם בשם פחם חום, הוא הדרגה הנמוכה ביותר של פחם, המשמש כמעט באופן בלעדי כדלק לייצור חשמל באמצעות קיטור. צבעו חום-שחור, ויש לו תכולת מים גבוהה, לעיתים עד 66% ממשקלו, וכמו כן תכולת אפר גבוהה ביחס לפחם ביטומני. ליגניט הוא תערובת הטרוגנית של תרכובות, ולא ניתן לתארו באמצעות נוסחת מבנה בודדת.
תכולת האנרגיה של ליגניט נעה בין 10 ל-20 מגה-ג'אול לק"ג (10 עד 18 מיליון BTU לטונה), בהתייחס למשקל כולל לחות, אך ללא מינרלים. בתגובה עם אמוניום רביעוני מתקבל "ליגניט מטופל אמין" (ATL), המשמש בבוץ קידוח להקטנת איבוד הנוזלים.
עקב צפיפות האנרגיה הנמוכה של ליגניט, ההובלה שלו יקרה ביחס לשוויו, והמסחר בו בשוק העולמי מצומצם יחסית לסוגי פחם איכותיים יותר. את הליגניט שורפים בדרך כלל בתחנות כוח שנבנו קרוב מאוד למכרות הפחם. פליטות הפחמן הדו-חמצני מתחנות כוח השורפות ליגניט בדרך כלל גבוהות בהרבה מתחנות השורפות פחם שחור. המשך פעילות תחנות אלה, בהיעדר טכנולוגיית מניעת פליטה, נמצאת במחלוקת פוליטית. בנוסף, ליגניט נכרה לעיתים קרובות בכריית פני שטח, שיטה הגורמת להרס סביבתי רב.
סוגים

ניתן לסווג את הליגניט לשני סוגים. הראשון הוא "קסילויד ליגניט", או "עץ מאובן", והשני "ליגניט דחוס", או "ליגניט מושלם". אמנם מראה הקסילויד לעיתים דומה לעץ רגיל, אך ניתן לזהות את ההבדל ביניהם בבעירה. ניתן לטחון את החומר לאבקה עדינה (Trituration), ובתגובה עם תמיסת אשלג מדוללת תתקבל כמות משמעותית של חומצה אולמית.
תפוקה

כמות הליגניט המופקת בעולם, לפי שנה, במיליוני טונות:
|  |  | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | 2001 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | גרמניה | 369,300 | 388,000 | 356,500 | 167,700 | 175,400 | 178,100 |
| 2 | רוסיה | 127,000 | 141,000 | 137,300 | 86,400 | 83,200 | 73,200 |
| 3 | ארצות הברית | 5,400 | 42,300 | 82,600 | 83,500 | 80,500 | 64,700 |
| 4 | אוסטרליה | 24,200 | 32,900 | 46,000 | 65,000 | 67,800 | 63,000 |
| 5 | יוון | 8,100 | 23,200 | 51,700 | 63,300 | 67,000 | 46,000 |
| 6 | פולין | 32,800 | 36,900 | 67,600 | 61,300 | 59,500 | 63,100 |
| 7 | טורקיה | 4,400 | 15,000 | 43,800 | 63,000 | 57,200 | 50,400 |
| 8 | צ'כיה | 67,000 | 87,000 | 71,000 | 50,100 | 50,700 | 38,300 |
| 9 | הרפובליקה העממית של סין | 13,000 | 22,000 | 38,000 | 40,000 | 47,000 | 140,000 |
| 10 | יוגוסלביה | 26,000 | 43,000 | 60,000 | - | - |  |
| 10 | סרביה | - | - | - | 35,500 | 35,500 | 37,300 |
| 11 | רומניה | 14,100 | 27,100 | 33,500 | 17,900 | 29,800 | 25,200 |
| 12 | קוריאה הצפונית | 5,700 | 10,000 | 10,000 | 26,000 | 26,500 | 7,000 |
| .. | סה"כ | 804,000 | 1,028,000 | 1,214,000 | 877,400 | 894,800 |  |
קיימת מגמה של הקטנת שימוש בליגניט ברוב המדינות. בגרמניה תפוקת הליגניט פחתה בכ-50%. במדינה זו קיימת התנגדות נחרצת ציבורית לקיום ופיתוח של מכרות פחם שמובלת על ידי  ארגון אנדה גלנדה.
ראו גם

תהליך ברגיוס
תהליך פישר-טרופש
תהליך קאריק
הערות שוליים

↑  "The Greens Won't Line Up For Dirty Brown Coal In The Valley". Australian Greens Victoria. 2006-08-18. נבדק ב-2007-06-28.
↑  "Greenpeace Germany Protests Brown Coal Power Stations". Environment News Service. 2004-05-28. אורכב מ-המקור ב-2007-09-30. נבדק ב-2007-06-28.
↑  Mackie, Samuel Joseph (1861). The Geologist. Original from Harvard University: Reynolds. pp. Page 197 -200.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529225705171  BnF: cb11971410z (data)  GND: 4008048-1  LCCN: sh85076947  NDL: 00565227  NKC: ph115146
ליגת IDEA

| --- | --- |
סמליל הליגה
 פעילות:  הוראה, מחקר
 תחום:  אקדמי
 מקום פעילות:  אירופה
 מייסדים:  אימפריאל קולג' לונדון, אוניברסיטת הטכנולוגיה של דלפט, המכון הטכנולוגי של ציריך, RWTH אוניברסיטת אאכן
 חברים:  5
 נשיא:  פרוצ'יו רסטה
 תקופת הפעילות:  1999–הווה (כ־25 שנים)
 idealeague.org
 
ליגת IDEA (באנגלית: IDEA League) היא ברית אסטרטגית בין חמש אוניברסיטאות מובילות באירופה לטכנולוגיה, מדע והנדסה, המחויבות להביא את המדע לחברה. הברית נוסדה ב־6 באוקטובר 1999, על ידי חתימה על מזכר הבנות בין ארבע אוניברסיטאות מובילות לטכנולוגיה אירופאיות: אימפריאל קולג' לונדון, אוניברסיטת הטכנולוגיה של דלפט, המכון הטכנולוגי של ציריך ואוניברסיטת RWTH אאכן. המונח IDEA הוא ראשי תיבות של שמות המייסדות. הליגת מפתחת תוכניות ומיזמים לשיתופי פעולה לסטודנטים, לדוקטורנטים, לחוקרים, למרצים ולתמיכה מקצועית, כדי לשפר את המיומנויות של האנשים העובדים ולומדים במוסדות החברים. הפעילויות המשותפות בתחום החינוך, המחקר ואבטחת האיכות, כמו גם ההשתתפות המשותפת בתוכניות וביוזמות של האיחוד האירופי, הופכות את הליגה למודל של שיתוף פעולה אירופאי. חברי הליגה מייצרים יחד ערך מוסף על ידי איגום משאבים וידע אקדמיים לתוכניות שיתופיות ומשלימות עבור הסטודנטים והחוקרים. תחומי שיתוף הפעולה כוללים חינוך, מחקר וחדשנות. בליגת IDEA יש למעלה מעשרים קבוצות עבודה החל מוועדות אסטרטגיות לקבוצות אד הוק העוסקות בסוגיות לטווח הקצר. לסטודנטים מוצעים מענקים, לימודי קיץ ומענקי מחקר במסגרת 'תוכנית אתגר'.
שלוש אוניברסיטאות בליגה (אוניברסיטת דלפט לטכנולוגיה, ETH ציריך ואוניברסיטת RWTH אאכן) מציעות תארים משותפים בגיאופיזיקה יישומית, שבה לומדים הסטודנטים סמסטר אחד בכל אחת מהן, ובסמסטר הרביעי עוסקים בחיבור התזה באחד מבתי הספר או בענף. התוכנית מסתמכת על הייתרונות והמומחיות המשלימה במדעי כדור הארץ בשלוש האוניברסיטאות על ידי שילוב של לימוד ומחקר. במהלך התוכנית יכול כל סטודנט להתמחות בחקירה ובניהול של פחמימנים או בחקירות סביבתיות והנדסיות, כולל חקר וניהול אנרגיה גאותרמית, וגם לקבל "רקע איתן" במומחיות האחרת.
ארגון הליגה מורכב מהמזכ"ל, מועצת הרקטורים ומועצת התפעול. המזכיר הכללי מנהל ומתאם את כל פעילויות הליגה. מועצת הרקטורים היא הגוף המקבל החלטות, מתכנס פעמיים בשנה לפיתוח התוכניות האסטרטגיות של הליגה והיא ממנה את ראשי חמש האוניברסיטאות וסגליהם. מועצת התפעול מתכנסת כל שמונה שבועות כדי לשכלל את התוכניות האסטרטגיות ולקבוע סדרי עדיפויות לפעולה והיא נפגשת פעמיים בשנה עם מועצת הרקטורים לישיבת מועצות משותפות.
מועצת הסטודנטים של ליגת IDEA נקראת IDEALiSti. היא הוקמה ביוני 2005 ומאגדת את מועצות התלמידים של האוניברסיטאות בליגה. תפקידה לייצג את הסטודנטים בפני הליגה, ולקדם את המודעות אליה בקרב הסטודנטים.
רשימת האוניברסיטאות

הליגה נוסדה על ידי ארבע אוניברסיטאות, אך במהלך השנים השתנה הרכבה: בשנת 2006 הצטרפה פריזטק לליגה. החל משנת 2014, אוניברסיטת צ'למרס לטכנולוגיה חברה ברשת הליגה של IDEA ובשנת 2016 הצטרפה האוניברסיטה הפוליטכנית במילאנו לליגת IDEA. אימפריאל קולג' לונדון פרשה מליגת ה-IDEA מדצמבר 2012 ובסוף 2013 עזבה את הליגה אוניברסיטת פריזטק. רשימת האוניברסיטאות החברות (נכון לשנת 2020) ושנת הייסוד בסוגריים:
רשימת האוניברסיטאות > חברות נוכחיות

שוודיה שוודיה
הולנד הולנד
שווייץ שווייץ
איטליה איטליה
גרמניה גרמניה
רשימת האוניברסיטאות > חברות לשעבר

אנגליה אנגליה
צרפת צרפת
ראו גם

ברית N5T
TU9
איגוד האוניברסיטאות הטכנולוגיות העצמאיות
ברית אוניברסיטאות יורו-טק
הברית העולמית של אוניברסיטאות טכנולוגיות
המכון הטכנולוגי ההודי
ועידת בתי הספר האירופיים לחינוך ומחקר הנדסי מתקדם
SES (אוניברסיטאות)
הערות שוליים

↑  IDEA League, About us, What We Do.
↑  IDEA League, Education, Challenge Programme.
↑  IDEA League, Applied Geophysics, Overview.
↑  IDEA League, About us, How We Work.
↑  IDEA League, About us, IDEALiStiC.
↑  IDEALiStiC, About IDEALiStiC.
↑   How To IDEALiStiC
↑  IDEA League, About us, Who We Are.
מדיאש

| --- | --- |
סמל מדיאשסמל מדיאש

בית הכנסת של מדיאש
 מדינה:  רומניה רומניה
 מחוז:  מחוז סיביו
 חבל ארץ:  טרנסילבניה
 ראש העיר:  Gheorghe Roman
 בירת העיר:  מדיאש 
 תאריך ייסוד:  1267
 שטח:  62.62 קמ"ר
 גובה:  330.000000 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  39,505 (1 בדצמבר 2021)
 קואורדינטות:  46°10′00″N 24°21′27″E﻿ / ﻿46.1666666666667°N 24.3575°E﻿ / 46.1666666666667; 24.3575
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.primariamedias.ro
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת רומניה מוגדלת) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור מדיאש(למפת רומניה רגילה) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור מדיאש  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מדיאש (ברומנית: Mediaş; בהונגרית: Medgyes; בגרמנית: Mediasch) היא עיר במחוז סיביו, חבל טרנסילבניה, רומניה.

מדיאש היא העיר השנייה בגודלה במחוז סיביו ומספר תושביה נכון למרץ 2002, הוא 55,153. לפי אותם נתונים חיים בעיר 45,376 רומנים, 6,554 הונגרים, 1,959 צוענים, 1,150 גרמנים ועוד 114 אחרים. העיר שוכנת באגם האמצעי של נחל טרנבה הגדולה, במרחק של 39 ק"מ מסיגישוארה ו־41 ק"מ מבלאז'. המרחק עד לבירת המחוז סיביו הוא 55 ק"מ. במרחק 18 ק"מ ממדיאש נמצא אתר מרפא תיירותי בשם באזנה. האזור מפורסם ביינותיו שהוזכרו גם בספר "דרקולה".
מלכי הונגריה הושיבו במקום, במהלך המאה ה-12 והמאה ה-13 מתנחלים גרמנים הקרויים סאשים. העיר מוזכרת לראשונה במסמך משנת 1267. ולאד המשפד נכלא במקום בעקבות סכסוך עם מלך הונגריה ונסיך טרנסילבני, שטפן בטורי, נבחר במקום זה למלך פולין.
הקהילה היהודית > בית הכנסת

אומנם אין יהודים בעיר מדיאש כיום, אך יש בה בית הכנסת הגדול והמפואר, שנבנה בשנת 1896. בימי הזוהר שלו הכיל בית הכנסת כ־1,000 מקומות, היו בכ-200 מתפללים קבועים, אך הם או עזבו ברבות השנים, או נרצחו בשואה. לבית הכנסת היו תקרה וקירות מעוטרים בציורים יפים, אך כיום הם מתקלפים ומוזנחים.
הקהילה היהודית > אחרי מלחמת העולם השנייה

לאחר מלחמת העולם השנייה, עזבו כל חברי הקהילה היהודית את העיר והמקום נותר ריק ועזוב במשך שנים רבות. רק בתחילת המאה ה-21 החלו לשקם את בית הכנסת ואת המתחם כולו, הכולל גם את בית הרב, את בית הספר היהודי ואת המקווה. עבודות השיקום נעשו בהתנדבות ובתקציבים נמוכים וכללו את ניקיון המבנים ואת טיפוח החצרות, במטרה להפוך את המקום למרכז מורשת ותרבות אזורית.
בסביבות שנת 2013, נמצאו בקומה השנייה, בעזרת הנשים, מאות מסמכים, תמונות, חפצים וספרי תפילה, כולם מכוסים בשכבות אבק וחלקם מתפוררים למגע. בשנים שלאחר מכן החלו בפעולות אחסון ושימור של הפריטים שנמצאו וחלקם נשמרים בארכיון קטן, אולם העבודה עוד רבה ובינתיים החפצים, כמו גם המבנה עצמו, ממשיכים להתפורר ולהיהרס. באין יהודים באזור, סדר העדיפויות של השקעת המשאבים והתקציבים לא פועל לטובת המקום. כיום מתקיימים במתחם קונצרטים וערבי קולנוע, וגם ראש השנה היהודי וחגים נוספים מצוינים, באירועים משותפים עם הכנסייה הקתולית.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הערות שוליים

↑  עדי סרנגה, קפיצה קטנה לרומניה העתיקה, באתר ישראל היום
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567376405171  BnF: cb150725872 (data)  GND: 4100738-4  LCCN: n86873224  NKC: ge327485  VIAF: 103144814500120439225   WorldCat (עם VIAF): 103144814500120439225 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים ברומניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מדליין לנינגר

מדליין לנינגר
פרופסור מדליין לנינגר (באנגלית: Madeleine Leininger‏; 13 ביולי 1925 – 10 באוגוסט 2012) הייתה תאורטיקנית של סיעוד שפיתחה את התאוריה של סיעוד בין-תרבותי. התאוריה שלה פורסמה לראשונה ב-1961, והיא תרמה לפיתוח הדיון הסיעודי לגבי "מהו טיפול".
קורות חיים

לנינגר נולדה בשנת 1925 בנברסקה. הוסמכה לאחות בשנת 1948 בבית החולים לאחיות סנט אנטוני. בהמשך היא קיבלה תואר ראשון מקולג' מאונט סיינט שולסטיקה ומאוניברסיטת קרייגטון. היא קיבלה תואר שני במדעי הסיעוד מהאוניברסיטה הקתולית של אמריקה. מאוחר יותר למדה תרבות ואנתרופולוגיה סוציולוגית באוניברסיטת וושינגטון, שם קיבלה ב-1966 דוקטורט. לנינגר קיבלה שלושה תוארי דוקטור של כבוד.
לנינגר לימדה באוניברסיטת סינסינטי ובאוניברסיטת קולורדו. בהמשך שימשה כדיקנית בית הספר לרפואה באוניברסיטת וושינגטון ובאוניברסיטת יוטה. היא הייתה פרופסור אמריטה באוניברסיטת וויין סטייט וחברת סגל חוץ במרכז הרפואי של אוניברסיטת נברסקה באומהה. היא נפטרה בביתה, בשנת 2012.
תאוריית "טיפול תואם תרבות"

התאוריה של לנינגר התפתחה כפועל יוצא מעבודתה עם ילדים בעלי הפרעות בשנות ה-50 של המאה ה-20. בעבודה זו התוודעה לשוני התרבותי והשלכותיו.
על פי תאוריה זו, כדי לתת שירות סיעודי טוב, יש להיות מודעים לכך שלכל מטופל יש רקע תרבותי ייחודי. לפיכך, הטיפול הסיעודי צריך להיות מותאם לרקע זה, ומשכך ימנע אי נעימויות בין המטופל לאחות.
שלוש עקרונות בטיפול מותאם תרבות
שמירה על תרבות המטופל - על הצוות המטפל להיות מודעים לרקע התרבותי של המטופל, וזאת על מנת להתאים את הטיפול לתרבותו ובכך לסייע למניעת התדרדרות מצבו הרפואי ולהחלמה.
טיפול רפואי באמצעות משא ומתן - על הצוות לפעול באופן יצירתי כדי לעזור למטופל להסתגל להליכים רפואיים חשובים אך מבלי לפגוע בתרבותו, כך שיקבל טיפול רפואי הולם.
שינוי אורח חיים - במידה וישנן בעיות רפואיות שנובעות מאורח החיים של תרבות המטופל, צריך הצוות הרפואי לשבת עם המטופל ולעזור לו לתקן את אורח חייו, כל זאת תוך כדי שימור תרבותו במידת האפשר.
לנינגר לא השתמשה במושג "התערבות רפואית". לטענתה, מושג זה מתייחס לפן המקצועי של התפקיד, ולא לפן הבין-אישי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007437415305171  CiNii: DA04899593  GND: 1175220841  ISNI: 0000 0000 6318 8259  LCCN: n79135268  NDL: 00514558  NKC: xx0122680  NTA: 069921598  SELIBR: 243456  SUDOC: 075540975  VIAF: 47485057   WorldCat (עם VIAF): 47485057
מאמר על המתודה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  רנה דקארט 
 שפת המקור:  צרפתית 
 סוגה:  מסה 
 נושא:  פילוסופיה 
 הוצאה
 הוצאה:  Joannes Maire 
 תאריך הוצאה:  1637 
 
מאמר על המתודה (בצרפתית: Discours de la méthode) הוא חיבור פילוסופי ואוטוביוגרפי מאת הפילוסוף הצרפתי רנה דקארט, שראה אור בשנת 1637. שמו המלא הוא מאמר על המתודה: כיצד להדריך נכונה את התבונה ולבקש את האמת במדעים.
המאמר ידוע אולי יותר מכל בתור מקורו של הציטוט "אני חושב, משמע אני קיים" (בצרפתית: "Je pense, donc je suis") שמופיע בחלקו הרביעי. תרגומו הלטיני של המשפט (Cogito ergo sum) מופיע בספר המאוחר יותר - "עקרונות הפילוסופיה".
המאמר על המתודה הוא מהחיבורים המשפיעים ביותר בפילוסופיה המודרנית, ויש לו חשיבות רבה בהתפתחות מדעי הטבע, הן מתוך חדדו את הרציונליזם ומושגי ה"סובייקט" הצופה בעולם, וגם מתוך קידומו את המתודולוגיה הפוזיטיביסטית שתשמש רבות במדע המודרני. בחיבור דקארט מתמודד עם בעיית הספקנות, שנידונה בעבר גם על ידי סקסטוס אמפיריקוס, אל-ע'זאלי, ומישל דה מונטן. דקארט ניסח את הבעיה כך שהיא מסבירה אמת שהוא מוצא כבלתי ניתנת לסתירה. קו הטיעונים שלו מתחיל בהטלת ספק בכל כדי לראות את העולם מנקודת מבט רציונלית שאינה נזקקת להנחות ולדעות קדומות.
הספר פורסם במקור בליידן שבהולנד, בצרפתית, מעשה חריג לזמנו של דקארט. לאחר מכן תורגם ללטינית ובשנת 1656 יצא לאור באמסטרדם. הספר היה אמור לשמש הקדמה לשלושת החיבורים אופטיקה, מטאורולוגיה, וגאומטריה.
החיבור תורגם לעברית על ידי עירן דורפמן, ויצא לאור בשנת 2008 בהוצאת כרמל. תרגום נוסף, מאת יהושע קנז, יצא לאור בשנת 2010 בהוצאת ידיעות ספרים - ספרי עליית הגג.
הערות שוליים

↑  נעה ברק, מדריך בן אל-מוות, באתר nrg‏, 23 במרץ 2008
↑  מאמר על המתודה, באתר ספרי עליית הגג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007585704205171  BnF: cb12009052v (data)  GND: 4398058-2  NDL: 00627706  VIAF: 314781491   WorldCat (עם VIAF): 314781491
מוזיאון אינטרפיד

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  היסטוריה צבאית
 כתובת:  ניו יורק 
 מיקום:  מנהטן 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1982
 תאריך פתיחה רשמי:  1982 
 קואורדינטות:  40°45′53″N 74°00′03″W﻿ / ﻿40.764722°N 74.000833°W﻿ / 40.764722; -74.000833
 www.intrepidmuseum.org
  (למפת ניו יורק מוגדלת) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיאינטרפיד(למפת ניו יורק רגילה) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיאינטרפיד
 
מוזיאון הים האוויר והחלל אינטרפיד (באנגלית: Intrepid Sea-Air-Space Museum) הוא מוזיאון בעיר ניו יורק שבארצות הברית.
המוזיאון ממוקם על רציף 86 בצידו המערבי (הוסט סייד) של האי מנהטן וסביבו עוגנות נושאת המטוסים אינטרפיד ששרתה במלחמת העולם השנייה, הצוללת גראולר והמשחתת אדסון. כמו כן מוצג במוזיאון מטוס קונקורד מתוצרת בריטיש אירוספייס.
המוזיאון נפתח בשנת 1982 לאחר מסע פרסום ציבורי שערך זכרי פישר במטרה להציל את נושאת המטוסים אינטרפיד שנועדה לגריטה. המוזיאון הפך לאתר לאומי היסטורי של ארצות הברית בשנת 1986.
מעבורת החלל

ב-27 באפריל 2012 הוטסה מעבורת החלל אנטרפרייז לנמל התעופה הבינלאומי ג'ון פ. קנדי, ומשם היא הועברה למוזיאון אינטרפיד. כדי לפנות מקום לתצוגה של המעבורת, הועברו שלושה מטוסים ל"מוזיאון האימפריה" שליד סקנקטדי, ניו יורק. מטוסים אלה הם: דאגלס F3D ,Skyknight ומיג-15. המעבורת מוצגת בביתן שנבנה במיוחד בשבילה.
גלריה

סיפון האינטרפיד
האינטרפיד
המעבורת אנטרפרייז מועברת למוזיאון
מדיאטק הייטק

| --- | --- |

בית מדיאטק הייטק
 מוסד אקדמי
 תקופת הפעילות:  1991–הווה (כ־33 שנים)
 מיקום
 מיקום:  שד' ההסתדרות 46, חיפה
 קואורדינטות:  32°47′26″N 35°02′05″E﻿ / ﻿32.790458333333°N 35.034769444444°E﻿ / 32.790458333333; 35.034769444444
 www.JBMD.co.il
  (למפת חיפה מוגדלת) מדיאטק הייטק(למפת חיפה רגילה) מדיאטק הייטק
 
מדיאטק הייטק היא מכללה חיפאית למחשבים וטכנולוגיה, המשמשת כזרוע ההדרכה וההטמעה של מטריקס בצפון ישראל. החברה מקיימת קורסי מחשבים, טכנולוגיה ואלקטרוניקה כקורסים פתוחים לקהל הרחב וכהכשרות ייעודיות המבוצעות על פי דרישות ארגונים בבית המכללה או בכיתות חיצוניות בארגונים. בבית מדיאטק הייטק ממוקם המוזיאון לתולדות המחשב האישי בישראל.
פעילויות המכללה

המכללה משמשת כשותפת ההדרכה של חברת מיקרוסופט בצפון ברמת "זהב" מאז שנת 1995.
המכללה מפעילה בחיפה את מרכזי הבחינות הבינלאומיים Prometric ו-VUE המאפשרים לנבחנים המתגוררים בחיפה, בקריות ובצפון להבחן במגוון בחינות הסמכה מטעם מיקרוסופט, סיסקו, אורקל, CompTIA, צ'קפוינט ועוד.
מדיאטק הייטק מחזיקה יחד עם חברת גרינאג'נדה בפעילות מטריקס גרינטק קולג' - המכללה לטכנולוגיות הקלינטק והסביבה.
המכללה מוכרת ומפוקחת על ידי משרד התמ"ת - האגף להכשרה מקצועית וע"י משרד החינוך לטובת קורסים לגמול השתלמות לעובדי מדינה.
פעילות בקהילה:
קורס הכשרת טכנאי מחשבים ורשתות תקשורת לנגמלי סמים ואסירים משוחררים בשיתוף עיריית חיפה, משרד התמ"ת, המוסד לביטוח לאומי.