stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מריט רולן
נושאי מחקר > ההיפותזה לשפה פרוטו-אנושית (פרוטו-ספיינס)

בשאלת קיומן של שפה פרוטו-אנושית (Proto-Sapiens) ושל אטימולוגיות כלל-עולמיות, מרבית הבלשנים ההיסטוריים דוחים את הנחותיו ואת המתודולוגיה של רולן, וקובעים כי אי אפשר לשחזר שפה שדוברה לפני 30,000 שנה או יותר (ואף ייתכן שלפני מעל 100,000 שנה). רולן הגיב כי הוא (ואיתו בנגטסון) מעולם לא טען כי שחזר את השפה הפרוטו-אנושית, אלא פשוט ציין כי עדיין ניתן למצוא עקבות של מילים עתיקות מאוד (רפלקסים) בשפות העולם: "לכל אטימולוגיה [כלל-עולמית] ... אנו מציגים גלוסה פונטית וסמנטית, ואחריו דוגמאות ממשפחות שפות שונות. ... איננו עוסקים כאן בשחזור; הגלוסות [הסמנטיות והפונטיות] האלה נועדו אך ורק כדי לתאר את התכונות של המשמעות ושל הצורה הפונולוגית של כל שורש באופן הכוללני ביותר. עבודת שחזור עתידית ללא ספק תגלה מקרים שבהם המשמעות או הצורה הנפוצה ביותר לא הייתה מקורית."
רולן טען גם כי מגבלת הזמן שהניחו בלשנים רבים – כלומר מה מספר השנים שמעבר לו לא ניתן להשתמש בבלשנות ההיסטורית המשווה, המוגדר בידי חלקם כ-6,000 עד 8,000 שנה אחורה – אינה קיימת, וכי משפחת שפות עתיקה כמו האפרו-אסיאתית (המקובלת כיום על כלל הבלשנים), וודאי גם המשפחה "היורו-אסיאתית" הקדומה עוד יותר (שקיומהּ שנוי במחלוקת) מראות שהשימוש בשיטה המשווה יכול להגיע לעבר רחוק יותר מכפי שרוב הבלשנים מקבלים כיום.
הערות שוליים

↑  Library of Congress Authorities
↑  Starostin 2004
↑  Chen, Sokal, and Ruhlen 1995
↑  Ruhlen 1995e
↑  Knight et al. 2003
↑  Hock 1986
↑  Hock and Joseph 1996
1 2  Ruhlen 2001d
↑  Delbrück 1880
↑  Poser, William J.; Campbell, Lyle (1992), "Indo-European Practice and Historical Methodology" (PDF), Proceedings of the Eighteenth Annual Meeting of the Berkeley Linguistics Society, 18: 214–236, doi:10.3765/bls.v18i1.1574, נבדק ב-14 ביולי 2013. {{citation}}:  (עזרה)
↑  Cavalli-Sforza et al. 1988
↑  Cavalli-Sforza 2000
↑  Bateman et al. 1990
↑  Trask 1996
1 2  Campbell 1997
1 2  Nichols 1992
1 2  Ruhlen 1994b
↑  Sapir, cited in Sapir 1984
1 2  Whitehouse et al. 2004
↑  Greenberg 1971
↑  Watters 2006
↑  Watters (2005)
↑  Hodgson 1857
↑  Reinhard 1976
↑  Poser 2004
↑  Ruhlen 1998a
↑  Werner 2004
↑  Vajda 2010
↑  Ruhlen 1998b, 231–246
↑  Kessler 2001
↑  Picard 1998
↑  Salmons 1997
↑  Bengtson and Ruhlen 1994
↑  Kaufman 1990
↑  Ruhlen 1994a, 76–78
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007424692205171  PLWABN: 9810642243405606  BnF: cb140498645 (data)  GND: 138298866  ISNI: 0000 0001 0862 6671  LCCN: n85337180  LNB: 000020906  NKC: mub2016914382  NTA: 072869267  SNAC: w62k8rf8  SUDOC: 029284058  VIAF: 2498927   WorldCat (עם VIAF): 2498927
10 ביולי

10 ביולי הוא היום ה-191 בשנה, (192 בשנה מעוברת) בשבוע ה-28 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 174 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1553 – ג'יין גריי עולה לכס מלכות אנגלייה, ומולכת עד 19 ביולי 1553, ובשל כך נודעת בכינוי "מלכת 9 הימים"
1637 – האקדמיה הצרפתית מקבלת מעמד מהמלך במסמך חתום שאושר על ידי הפרלמנט הצרפתי
1778 – מלחמת העצמאות של ארצות הברית: לואי ה-16 מלך צרפת מכריז מלחמה על בריטניה
1821 – ארצות הברית מקבלת את השליטה על שטחי פלורידה, אותם רכשה מספרד
1850 – מילרד פילמור נבחר לנשיא ה-13 של ארצות הברית
1909 – פורצת שביתת עובדי הפלדה למכוניות, הכוללת 8,000 מפגינים, בעיירה מקי רוקס, פנסילבניה. השביתה נוהלה על ידי איגוד פועלי התעשייה של העולם, ונודעה לשמצה עקב עימות חמור בין השובתים לאנשי כוחות הביטחון ולגורמי האבטחה של המפעל, שהסתיימה במותם של 12 אנשים מבין השובתים
1913 – נמדדו C°‏ 56.7, הטמפרטורה הגבוהה ביותר בחצי הכדור המערבי בעמק המוות אשר במדבר מוהאבי
1925 – משפט הקופים: בדייטון טנסי, מתחיל משפטו של ג'ון סקופס, מורה למדעים בתיכון שהואשם שלימד את תורת האבולוציה ובכך הפר את החוק במדינה
1940 – שלטון וישי של המרשל פטן מוקם בצרפת
1940 – מלחמת העולם השנייה: מתחילה המערכה בצפון אפריקה
1941 – הטבח בידוובנה – רציחתם של 1,600 יהודים בעיירה פולנית בידי שכניהם הנוצרים
1948 – מלחמת העצמאות: במבצע דני נכבשת לוד על ידי הכוחות הישראליים
1962 – טלסטאר, לוויין התקשורת הראשון בעולם משוגר למסלול סביב כדור הארץ
1973 – איי בהאמה זוכה לעצמאות מלאה מחבר העמים הבריטי
1985 – הספינה Rainbow Warrior של ארגון גרינפיס מופצצת ומוטבעת בנמל אוקלנד בניו זילנד על ידי סוכני כוחות הביטחון הצרפתיים
1991 – בוריס ילצין נבחר לנשיא הראשון של רוסיה
1997 – בלונדון מדווחים מדענים על ממצאיהם מניתוח DNA משלד ניאנדרתלי שתומכים בתאוריית "היציאה מאפריקה" ומתארכים את "חוה האפריקאית" לתקופה שלפני כ-100,000–200,000 שנה
1999 – נחתם הסכם הפסקת אש בין המורדים לכוחות הממשלה ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו
2017 – אבי גבאי נבחר ליושב ראש מפלגת העבודה הישראלית
2018 – הסתיים חילוץ הנערים מהמערה בתאילנד, שריתק את תשומת לב העולם
2020 – טורקיה משנה את מעמדה של איה סופיה ממוזיאון למסגד
2020 – בישראל נכנס לתוקפו חוק איסור צריכת זנות
נולדו

1451 – ג'יימס השלישי, מלך סקוטלנד (נפטר ב-1488)
1509 – ז'אן קלווין, רפורמטור צרפתי (נפטר ב-1564)
1515 – פרנסיסקו דה טולדו, אריסטוקרט ואיש צבא ספרדי (נפטר ב-1582)
1792 – ג'ורג' דאלאס, סגן הנשיא ה-11 של ארצות הברית (נפטר ב-1864)
1830 – קאמי פיסארו, צייר ומעצב גרפי (נפטר ב-1903)
1856 – ניקולה טסלה, פיזיקאי, מהנדס חשמל וממציא אמריקני ממוצא סרבי, מחלוצי זרם החילופין (נפטר ב-1943)
1871 – מרסל פרוסט, סופר צרפתי (נפטר ב-1922)
1886 – לורד גורט, הנציב העליון החמישי (נפטר ב-1946)
1888 – ג'ורג'ו דה קיריקו, צייר איטלקי יליד יוון (נפטר ב-1978)
1895 – קרל אורף, מלחין גרמני (נפטר ב-1982)
1903 – ג'ון וינדהם, סופר בריטי (נפטר ב-1969)
1912 – אהרון בלר, מחלוצי הנוירוכירורגים בישראל (נפטר ב-1996)
1914 – ג'ו שוסטר, קומיקסאי קנדי-אמריקאי (נפטר ב-1992)
1917 – אלפרד שרמק, מראשוני העוסקים בתחום כירורגיית כלי דם בישראל (נפטר ב-2008)
1921 – צבי קינן, ימאי, קצין בכיר בחיל הים הישראלי ומנהל ישראלי (נפטר ב-2014)
1922 – ג'יק למוטה, מתאגרף (נפטר ב-2017)
1925 – מאהאטיר מוחמד, ראש ממשלת מלזיה
1927 – דייוויד דינקינס, פוליטיקאי אמריקאי (נפטר ב-2020)
1929 – הרצל שפיר, אלוף בצה"ל והמפכ"ל ה-7 של משטרת ישראל (נפטר ב-2021)
1931 – אליס מונרו, סופרת קנדית, כלת פרס נובל לספרות (נפטרה ב-2024)
1931 – ג'רי הרמן, מלחין ופזמונאי אמריקאי (נפטר ב-2019)
1935 – משה יהודה ליב לנדא, רב בעיר בני ברק ואב בית דין בעיר (נפטר ב-2019)
1936 – אילנה גור, אמנית רב-תחומית ומעצבת ישראלית
1937 – עוזי פלד, איש תקשורת ישראלי (נפטר ב-2024)
1939 – אלי שגיא, סופר, מחזאי ותסריטאי ישראלי
1942 – רוני ג'יימס דיו, סולן מטאל (נפטר ב-2010)
1943 – ארתור אש, טניסאי (נפטר ב-1993)
1946 – רבקה בכר, שחקנית ישראלית
1947 – ארלו גאת'רי, מוזיקאי
1947 – מרים גמבורד, אמנית ישראלית ומרצה במחלקה לאמנויות המסך באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל
1949 – נעמי רגן, סופרת אמריקאית-ישראלית
1950 – ישראל טרייסטמן, שחקן ומדבב ישראלי
1950 – שלומית אהרון, זמרת ישראלית
1951 – יהודה עדר, מוזיקאי, גיטריסט וזמר ישראלי
1956 – פרנק סטייפלטון, שחקן ומאמן כדורגל אירי
1963 – מאטס מגנוסון, כדורגלן שוודי
1966 – פלורנס בלוך, שחקנית ומסעדנית ישראלית
1967 – סיון ארבל, במאית טלוויזיה ישראלית
1972 – סופיה ורגרה, שחקנית ומפיקה קולומביאנית-אמריקאית
1975 – רועי קליין, קצין צה"ל שזינק על רימון כדי להציל את חייליו (נפטר ב-2006)
1975 – סטפן קארל סטפנסון, שחקן וזמר איסלנדי (נפטר ב-2018)
1977 – אור הלר, עיתונאי ישראלי
1978 – ארז מרקוביץ', כדורסלן ישראלי
1982 – נעמה שנדר, שחקנית ואמנית ישראלית
1985 – מריו גומז, כדורגלן גרמני
1994 – תמר יהלומי, זמרת-יוצרת ישראלית
נפטרו

138 – אדריאנוס, קיסר רומי (נולד ב-76)
649 – טאי-דזונג, מגדולי קיסרי סין (נולד ב-598)
685 – קונסטנטינוס הרביעי, קיסר האימפריה הביזנטית (נולד ב-650)
983 – בנדיקטוס השביעי, אפיפיור מהמאה ה-10 (נולד בתאריך לא ידוע)
1086 – קנוט הרביעי, מלך דנמרק (נולד ב-1042)
1103 – אריק הראשון, מלך דנמרק (נולד ב-1060)
1290 – לסלו הרביעי, מלך הונגריה (נולד ב-1262)
1460 – האמפרי סטאפורד, מצביא אנגלי במלחמת מאה השנים (נולד ב-1402)
1480 – רנה מאנז'ו, דוכס אנז'ו ורוזן פרובאנס, נחשב לאחד ממבשרי הרנסאנס (נולד ב-1409)
1559 – אנרי השני, מלך צרפת (נולד ב-1519)
1584 – וילם השתקן, מנהיג מרד ארצות השפלה נגד האימפריה הספרדית, נרצח (נולד ב-1533)
1805 – תומאס וג'ווד, צלם אנגלי, מחלוצי הצילום (נולד ב-1771)
1820 – ויליאם ואייט ביב, מושל אלבמה הראשון (נולד ב-1781)
1851 – לואי ז'אק מנדה דאגר, ממציא הדאגרוטיפ ומאבות הצילום (נולד ב-1787)
1884 – פול מורפי, שחמטאי אמריקאי (נולד ב-1837)
1920 – ג'ון ארבות'נוט (ג'קי) פישר, אדמירל בריטי (נולד ב-1841)
1957 – שלום אש, סופר יידיש יליד פולין (נולד ב-1880)
1979 – ארתור פידלר, מנצח (נולד ב-1894)
1989 – גרשון זק, מחנך ישראלי, מקים כפר הנוער הכפר הירוק, מייסד בית הספר לתיאטרון "בית צבי", ראש "השירות הימי", חתן פרס ישראל למפעל חיים (נולד ב-1909)
2006 – שאמיל באסייב, מנהיג בדלני צ'צ'ני, נהרג על ידי צבא רוסיה (נולד ב-1965)
2008 – אלברט יוחאי, צייר ישראלי (נולד ב-1931)
2008 – אוריאל רינגולד, סופר עברי, עורך ועיתונאי (נולד ב-1935)
2015 – עומר שריף, שחקן קולנוע (נולד ב-1932)
2018 – משה ליסק, פרופסור לסוציולוגיה באוניברסיטה העברית וחתן פרס ישראל לשנת תשנ"ב (נולד ב-1928)
2019 – קונסטנטין אנטול, שחקן ובמאי תיאטרון, מתרגם וכן שחקן קולנוע וטלוויזיה רומני וישראלי (נולד ב-1921)
2019 – ולנטינה קורטז, שחקנית קולנוע איטלקייה זוכת פרס באפט"א (נולדה ב-1923)
2020 – ג'ק צ'רלטון, כדורגלן אנגלי (נולד ב-1935)
2021 – אסתר בז'רנו, ניצולת השואה, מאחרוני האסירות היהודיות שהיו חלק מתזמורת הנשים באושוויץ (נולדה ב-1924)
2022 – אורה אנלין, אלופה פאראלימפית ושיאנית עולם בספורט הנכים (נולדה ב-1944)
חגים ואירועים החלים ביום זה

איי בהאמה – יום העצמאות (1973)
מאוריטניה – יום הכוחות המזוינים
אירלנד – יום הזיכרון
9 ביולי – 11 ביולי
יולי
לוח אירועים שנתי
ליידי ג'יין גריי
ז'אן קלווין
ניקולה טסלה
אדריאנוס
טאי-דזונג
14 באוקטובר

14 באוקטובר הוא היום ה-287 בשנה, (288 בשנה מעוברת), בשבוע ה-40 בלוח הגריגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 78 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1066 – קרב הייסטינגס – ויליאם מנורמנדי מכניע את הרולד גודווינסון, מלך אנגליה הסקסוני, ופותח בה תקופה ארוכה של כיבוש נורמאני
1582 – בעקבות המעבר ללוח הגרגוריאני יום זה לא קיים באיטליה, בפולין, בפורטוגל ובספרד
1670 – בכורת המחזה "גם הוא באצילים" מאת מולייר
1806 – קרב ינה-אאורשטדט – הקרב המכריע שבו הביס נפוליאון את הצבא הפרוסי, וגרם לשיעבוד פרוסיה לצרפת עד לשנת 1813
1878 – נוסדה פתח תקווה, "אם המושבות"
1926 – ספר הילדים פו הדב, מאת א.א. מילן, מפורסם לראשונה
1943 – מרד האסירים במחנה ההשמדה סוביבור: 14 אנשי אס אס ושומרים אוקראינים נרצחים בידי מחתרת שפעלה במחנה, ולמעלה מ-300 אסירים מצליחים להימלט מהמחנה
1947 – צ'אק ייגר מטיס את מטוס הבל X-1 במהירות שגבוהה ממהירות הקול, והופך לאדם הראשון שעושה זאת
1948 – הוקם חיל הקשר בצה"ל (כיום חיל הקשר והתקשוב)
1953 – כוח משולב של גדוד 890 ויחידה 101 בפיקודו של אריאל שרון מבצע את פעולת התגמול בקיביה
1964 – ליאוניד ברז'נייב מדיח מהשלטון את ניקיטה חרושצ'וב והופך למנהיג ברית המועצות
1973 – ביוזמת אנואר סאדאת ובהתנגדות המטה הכללי המצרי, פותח צבא מצרים במתקפה לאורך כל חזית התעלה כדי לנצל את הצלחותיו הראשוניות במלחמת יום הכיפורים. בקרב השריון של ה-14 באוקטובר נבלמת המתקפה המצרית במחיר של כ-250 טנקים מצריים
1981 – חוסני מובארכ נבחר לנשיאות מצרים, שבוע לאחר רצח אנואר סאדאת
1991 – מנהיגת האופוזיציה במיאנמר, אונג סן סו צ'י, זוכה בפרס נובל לשלום
1994 – בפעולת חילוץ כושלת של סיירת מטכ"ל, נרצח החייל נחשון וקסמן, שנחטף על ידי מחבלים, ונהרג ניר פורז, מפקד כוח החילוץ
2012 – הצנחן האוסטרי פליקס באומגרטנר היה לאדם הראשון שעבר את מהירות הקול בצניחה חופשית, מגובה 39 קילומטרים
2014 – 43 מטיילים, בהם ארבעה ישראלים, נספו בסופת שלגים ברכס אנאפורנה
2017 – יותר מ-300 אנשים נרצחו בפיגוע משאית תופת במוגדישו
נולדו

1404 – מארי מאנז'ו, אשתו של שארל השביעי, מלך צרפת (נפטרה ב-1463)
1633 – ג'יימס השני, מלך אנגליה (נפטר ב-1701)
1644 – ויליאם פן, קווייקר אנגלי, מייסדה של המושבה האמריקנית פנסילבניה (כיום מדינת פנסילבניה, ארצות הברית) (נפטר ב-1718)
1871 – אלכסנדר זמלינסקי, מלחין, מנצח ופסנתרן (נפטר ב-1942)
1882 – איימון דה ואלירה, מדינאי אירי (נפטר ב-1975)
1888 – קתרין מנספילד, סופרת ניו זילנדית (נפטרה ב-1923)
1890 – דווייט אייזנהאואר, נשיא ארצות הברית (נפטר ב-1969)
1893 – ליליאן גיש, שחקנית ראינוע וקולנוע אמריקאית, "הגברת הראשונה של הסינמה האמריקאית" (נפטרה ב-1993)
1894 – היינריך ליבקה, נשיא הרפובליקה הפדרלית של גרמניה (בימי גרמניה המערבית) מ-1959 עד 1969 (נפטר ב-1972)
1895 – בבה אידלסון, חברת כנסת, ממנהיגות תנועת העבודה וממייסדות מועצת הפועלות (נפטרה ב-1975)
1900 – ויליאם אדוארדס דמינג, סטטיסטיקאי אמריקאי, פרופסור, מרצה, יועץ וסופר (נפטר ב-1993)
1906 – חנה ארנדט, פילוסופית יהודייה גרמנייה (נפטרה ב-1975)
1911 – לה דק טהו, מהפכן, גנרל, דיפלומט ופוליטיקאי וייטנאמי (נפטר ב-1990)
1924 – ברוך בר-לב, קצין בדרגת אלוף-משנה בצה"ל, פיקד על חטיבה 14, ראש מטה פיקוד המרכז במלחמת ששת הימים ונספח צה"ל ומשרד הביטחון באוגנדה (נפטר ב-2007)
1924 – ליאו זקס, פרופסור לביולוגיה מולקולרית ומראשוני חוקרי הגנטיקה בישראל (נפטר ב-2013)
1927 – רוג'ר מור, שחקן קולנוע וטלוויזיה אנגלי (נפטר ב-2017)
1928 – הקטור ריאל, כדורגלן ספרדי (נפטר ב-1991)
1932 – ז'קלין ביר, שחקנית קולנוע צרפתייה
1934 – הדה אורן, מורה למחול וכוריאוגרפית ישראלית (נפטרה ב-2008)
1937 – שמעון כהן, מלחין, פסנתרן, מעבד ומנצח ישראלי
1939 – ליטוקוואה טומאינג, נשיא איי מרשל (נפטר ב-2020)
1939 – צבי לובצקי, כדורסלן ישראלי
1940 – קליף ריצ'רד, זמר אנגלי
1941 – פיטר דוקה, כדורגלן גרמני
1945 – מוקי בצר, מקימה ומפקדה הראשון של יחידת שלדג
1947 – משה איש כסית, איש בוהמה, מסעדן ושחקן קולנוע ישראלי (נפטר ב-1987)
1951 – אביחי רונצקי, תת-אלוף, לוחם ומפקד בצה"ל, הרב הצבאי הראשי החמישי של צה"ל (נפטר ב-2018)
1952 – ניקולאי אנדריאנוב, מתעמל סובייטי (נפטר ב-2011)
1953 – אורנה לביא פלינט, מדבבת, מפיקה ושחקנית ישראלית
1955 – תומאס קלר, שף, מסעדן וסופר אמריקאי
1956 – דוד פישר, במאי קולנוע ומפיק סרטים תיעודיים, מנהל ומרצה לקולנוע
1957 – אהובה תומר, מפקדת תחנת חיפה (נפטרה ב-2010)
1959 – דני גולן, מאמן כדורגל ישראלי (נפטר ב-2024)
1961 – שרית סרי, קומיקאית, מדבבת, סופרת ושחקנית תיאטרון, טלוויזיה וקולנוע ישראלית
1962 – שחר פרקיס, טניסאי ישראלי ואלוף ישראל בטניס ארבע פעמים ברציפות
1969 – פי. ג'יי. בראון, שחקן כדורסל אמריקאי
1970 – ג'ון סדה, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי
1971 – רן שריג, תסריטאי, סופר, מרצה ומנחה טלוויזיה ישראלי
1972 – סנדרה קים, זמרת בלגית, זוכת אירוויזיון 1986 כנציגת בלגיה, קים היא הזוכה הצעירה ביותר אי פעם בתחרות האירוויזיון
1973 – לאשה ז'ווניה, פוליטיקאי גאורגי, שר הכלכלה של גאורגיה והשגריר לשעבר של גאורגיה בישראל
1975 – ינון ניר, סופר ישראלי
1975 – פלויד לאנדיס, רוכב אופניים אמריקאי
1979 – רוי מילר, שחקן ישראלי
2001 – רוואן בלנצ'ארד, שחקנית טלוויזיה אמריקאית
נפטרו

530 – דיוסקורוס, אנטי-אפיפיור
1066 – הרולד השני, המלך האנגלו-סקסוני האחרון של אנגליה (נולד ב-1022)
1092 – ניזאם אל-מולכ, מלומד פרסי ווזיר גדול בשושלת הסלג'וקית (נולד ב-1018)
1240 – רדיה סלטאנה, שליטת בדלהי (נולדה ב-1205)
1416 – היינריך המתון, דוכס בראונשווייג-לינבורג (נולד ב-1355)
1568 – יאקוב ארקאדלט, מלחין פרנקו-פלמי מתקופת הרנסאנס (נולד ב-1504 או 1505)
1632 – פרנץ השני, דוכס לורן (נולד ב-1572)
1669 – אנטוניו צ'סטי, מלחין איטלקי מתקופת הבארוק, זמר טנור ונגן עוגב (נולד ב-1623)
1740 – דומניקו אלברטי, זמר ומלחין איטלקי (נולד ב-1710)
1758 – וילהלמינה מפרוסיה, נסיכת פרוסיה (נולדה ב-1709)
1943 – שאול טשרניחובסקי, רופא ומשורר עברי (נולד ב-1875)
1944 – ארווין רומל, אחד הגנרלים הבכירים והמוערכים ביותר בוורמאכט, צבאה של גרמניה הנאצית (נולד ב-1891)
1960 – אברם פדורוביץ' יופה, פיזיקאי רוסי וסובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1880)
1970 – ילה לפמן, עיתונאית, סופרת ומתרגמת, יהודייה-גרמנית (נולדה ב-1891)
1985 – אמיל גיללס, פסנתרן יהודי-סובייטי (נולד ב-1916)
1990 – ליאונרד ברנשטיין, מלחין ומנצח יהודי אמריקאי (נולד ב-1918)
1994 – נחשון וקסמן, חייל צה"ל שנחטף והוחזק כבן ערובה למשך 6 ימים בידי החמאס (נולד ב-1975)
1994 – ניר פורז, קצין צה"ל (נולד ב-1971)
2002 – אסף קרן, מוזיקאי, כותב, מלחין, זמר ושדרן רדיו ישראלי (נולד ב-1971)
2007 – נועה אשכול, כוריאוגרפית ישראלית (נולדה ב-1924)
2010 – בנואה מנדלברוט, מתמטיקאי יהודי, אבי תורת הפרקטלים (נולד ב-1924)
2014 – תמר אריאל, נווטת הקרב הדתייה הראשונה בחיל האוויר הישראלי (נולדה ב-1989)
2018 – מל ראמוס, צייר אמריקאי (נולד ב-1935)
2019 – הרולד בלום, מבקר ספרות וסופר יהודי-אמריקאי (נולד ב-1930)
2020 – שמואל פוהורילס, פרופסור לכלכלה חקלאית באוניברסיטת תל אביב, מנהל הרשות לתכנון ופיתוח חקלאי במשרד החקלאות וממייסדי מרכז פרס לשלום (נולד ב-1928)
2020 – נומה שילה, עיתונאית וסופרת ילדים, כלת פרס זאב לספרות ילדים ונוער (נולדה ב-1942)
2021 – יצחק קינן, סופר, משורר ותסריטאי ישראלי, שכיהן כראש מועצת בית שאן בשנים 1974–1983 (נולד ב-1942)
2022 – מוני חמל, ראש מועצה אזורית הגליל העליון (נולד ב-1926)
2022 – רובי קולטריין, שחקן קולנוע וטלוויזיה סקוטי (נולד ב-1950)
2024 – פיליפ זימברדו, פסיכולוג אמריקאי (נולד ב-1933)
חגים ואירועים החלים ביום זה

יום הראייה הבינלאומי
יום התקנים העולמי
יום היועץ הבינלאומי
13 באוקטובר – 15 באוקטובר
אוקטובר
לוח אירועים שנתי
קרב הייסטינגס, הקרב המכריע על עתידה של אנגליה
דוויט ד. אייזנהאואר
הרולד השני גודווינסון
וילהלמינה מפרוסיה
שאול טשרניחובסקי
מיל מי-24

מיל מי-24 או  מי-24 (באנגלית: Mil Mi-24, ברוסית: Миль Ми-24. כינוי בקוד דיווח נאט"ו: הַיְנְד) הוא מסוק קרב כבד בעל יכולת הובלת חיילים שפותח בברית המועצות על ידי חברת מיל.
המי-24 הוא בין מסוקי התקיפה הראשונים מתוצרת ברית המועצות, שהוכיח תפיסה שונה של הרוסים באשר למושג זה. הוא נכנס לשירות בשנת 1972.
שלא כמקביליו במערב, אין המסוק צר וזרמי. מבנהו רחב, והדגמים הראשונים שלו מותקנים כמסוקי סער לנשיאת 8 חיילים בנוסף ל-4 אנשי הצוות. בדגמיו המאוחרים, המסוק חמוש בתותח גחון 4 קני ובמשגרים לטילי נ"ט, פצצות ורקטות מתחת לכנפיו הקצרות. המסוק סופק גם למדינות ערב ונטל חלק בקרבות מול כוחות המורדים באפגניסטן.
מאפיינים

מערכת ההנעה הבסיסית של המסוק נלקחה מהמי-8 (היפ H), כולל צמד מנועי הטורבינה על גג המסוק המניעים רוטור יחיד בן חמישה להבים בקוטר 17.3 מטר ורוטור זנב בן 3 להבים. מיקום המנועים וכונסיהם מקנה למסוק את צלליתו הקדמית האופיינית, הנשלטת על ידי תאי הטייסים השוכנים זה מעל זה בתצורת טאנדם. אלמנטים אחרים במסוק הגיעו מהמי-14.
בנוסף הותקנו במסוק כנפיים קצרות המספקות עילוי ונקודות לתליית חימוש (3 בכל צד). גוף המסוק משוריין בלוחות טיטניום, כמו גם הרוטור העמיד בפגיעת קליעים עד קוטר 12.7 מ"מ (חצי אינץ'). תאי הצוות מדוחסים להגנת הצוות בתנאי אב"כ. למסוק כן נסע גלגלי תלת אופני מתקפל.
בעיות

משקלו הכבד של המי-24 וגודלו מגבילים את יכולת התמרון ואת הטווח שלו. בפניות חדות המסוק מתגלגל בשיעור גבוה עקב אובדן העילוי בכנפיים, וזאת אחת מהסיבות לתורת ההפעלה הרוסית, שלפיה פעלו המסוקים תמיד בצמדים או בקבוצות גדולות יותר, תוך תקיפה ממספר כיוונים בבת אחת.
בעיה נוספת היא אפשרות פגיעת הרוטור הראשי בזנב במהלך תמרונים חריפים, ואי היכולת לרחף במטען מלא.
נתונים כלליים (הינד D)

צוות: 3 (טייס, אחראי מערכות נשק וטכנאי מסוקים)
אורך (גוף): 17.5 מטר
גובה (כן נסע פתוח): 6.5 מטר
מוטת כנפיים: 6.5 מטר
קוטר רוטור ראשי: 17.3 מטר
משקל: 8.5 טון (ריק) עד 12 טון (משקל המראה מרבי)
מנוע: שניים, טורבינות איזוטוב TV-3, 2,200 כ"ס כל אחד.
מהירות (משוערת): 335 קמ"ש מרבית, 260 קמ"ש בשיוט
סייג רום: 4,500 מטר, 1,500 מטר בריחוף
מטען: 8 חיילים או 4 אלונקות
חימוש: מקלע רב קני יקושב-בורזוב YakB 12.7 מ"מ, 4 טילי נ"ט, מכלי דלק, פצצות או פודי רקטות 57 מ"מ במשקל כולל של עד 1,500 ק"ג
טווח: 450 ק"מ
מפעילות

אוגנדה אוגנדה
אוזבקיסטן אוזבקיסטן
אוקראינה אוקראינה
אזרבייג'ן אזרבייג'ן
אינדונזיה אינדונזיה - 2 מסוקים נקנו בשנת 2004, ובנוסף הוזמנו כ-8 מסוקים נוספים בשנים 2007 ו-2008. בינתיים, כ-8 מסוקים בשירות פעיל.
איראן איראן
אלג'יריה אלג'יריה
אנגולה אנגולה
אריתריאה אריתריאה
ארמניה ארמניה - 12 מסוקים נמצאים בשירות.
אפגניסטן אפגניסטן - משנת 1979, נשלחו כ-115 מסוקים. רק 4 נשארו בשירות.
ארצות הברית ארצות הברית - כמה מוזיאונים של חיל האוויר האמריקני מפעילים רק כמה מסוקים לשם תצוגה.
אתיופיה אתיופיה
בולגריה בולגריה - 44 מסוקים נשלחו בין השנים 1979-1986, עדיין נמצאים בשירות.
בלארוס בלארוס
גאורגיה גאורגיה - 32 מסוקים.
גינאה גינאה
גרמניה גרמניה - 51 מסוקים שהיו שייכים לחיל האוויר המזרח גרמני. 2 נמכרו לארצות הברית, וגם כמה לפולין ולהונגריה.
הודו הודו
הונגריה הונגריה - כמה מסוקים שהיו של חיל האוויר המזרח גרמני, ונמכרו לבסוף להונגריה  על ידי גרמניה המאוחדת.
וייטנאם וייטנאם
ונצואלה ונצואלה
זימבבואה זימבבואה
טג'יקיסטן טג'יקיסטן
לוב לוב
מוזמביק מוזמביק
מונגוליה מונגוליה
מקדוניה מקדוניה
נמיביה נמיביה
ניגריה ניגריה
ניקרגואה ניקרגואה
סודאן סודאן
סוריה סוריה - 52 מסוקים.
סיירה לאון סיירה לאון
סלובקיה סלובקיה
סרביה סרביה - רק 2 מסוקים בשירות.
סרי לנקה סרי לנקה
עיראק עיראק
פולין פולין - 72 מסוקים בשירות.
פקיסטן פקיסטן
פרו פרו
צ'אד צ'אד
צ'כיה צ'כיה
קובה קובה
קוריאה הצפונית קוריאה הצפונית
קזחסטן קזחסטן
קפריסין קפריסין - 12 מסוקים נשלחו בין השנים 2001-2005.
קרואטיה קרואטיה - מקורקעים.
גינאה המשוונית גינאה המשוונית
חוף השנהב חוף השנהב
קירגיזסטן קירגיזסטן
רואנדה רואנדה
רוסיה רוסיה - 360 מסוקים בשירות.
תימן תימן
מפעילות > מפעילות לשעבר

ברית המועצות ברית המועצות
צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה
גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית
ראו גם

מיל מי-8
מיל מי-28
המדינות המפעילות את מסוק המי-24
תא הטייס של המיל מי-24
Mi-24A
הרנסאנס הצפוני

ערך זה עוסק בתקופת הרנסאנס מחוץ לאיטליה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מלאכים מזמרים ומנגנים על ידי הסדנה של טילמן רימנשניידר במוזיאון הישן בברלין
הרנסאנס הצפוני הוא מונח המתאר את תנועת הרנסאנס בצפון אירופה, או יותר בכלליות באירופה שצפונית לאיטליה. לפני אמצע המאה ה-15 לרנסאנס האיטלקי כמעט ולא הייתה השפעה על שאר אירופה, אולם גם עם ההתפשטות המהירה של התנועה במאה ה-16, השפעות הסגנון הגותי עדיין היו חזקות ונעלמו רק עם הגעת הבארוק.
בצרפת, המלך פרנסואה הראשון ייבא אמנות איטלקית, העסיק אמנים איטלקיים (כמו לאונרדו דה וינצ'י) ובנה ארמונות גדולים ויקרים, ובכך סימן את השיא של הרנסאנס הצרפתי. סופרים צרפתיים כמו פרנסואה רבלה ופייר דה רונסאר גם הם הושפעו מרוח הרנסאנס האיטלקי. מצרפת הרנסאנס התפשט צפונה אל ארצות השפלה (ר' הרנסאנס ההולנדי), מזרחה אל הקיסרות הרומית הקדושה וסקנדינביה (ר' הרנסאנס הגרמני) ומערבה אל אנגליה (ר' הרנסאנס האנגלי). הרנסאנס יובא גם לפולין ישירות מאיטליה על ידי אמנים פלורנטינים (ר' הרנסאנס הפולני).
הרנסאנס הצפוני היה שונה מהרנסאנס האיטלקי בכך שבתחומיו כוח השלטון היה מרוכז. בעוד איטליה הייתה מחולקת לערי מדינה עצמאיות, המדינות בשאר אירופה החלו להתפתח כמדינות לאום. הרנסאנס הצפוני היה גם קשור קשר הדוק לרפורמציה הפרוטסטנטית ולמלחמות הדת הקשות שהיא הביאה עימה בין הפרוטסטנטים החדשים לקתולים.
סקירה

אירופה המערבית הייתה נתונה תחת הפאודליזם יותר מאשר צפון איטליה. מערכת כלכלית זו שלטה במערב אירופה מזה אלף שנים, אך הייתה בשקיעה בזמן תחילת הרנסאנס. הסיבות לשקיעה זו כללו את האווירה ששררה אחרי המוות השחור, השימוש הגדל בכסף במקום באדמה כאמצעי תשלום, המספר הגדל של צמיתים שחיו כאנשים חופשיים, הקמת מדינות לאום עם מונרכיות ששאפו לקצץ בכוחם של האדונים הפאודלים, הירידה בכוחם של הצבאות הפאודליים מול הטכנולוגיות הצבאיות החדשות (כמו אבק שרפה), וכן עלייה בתוצרת החקלאית כתוצאה משיפור בטכנולוגיות ובשיטות החקלאיות. כמו באיטליה, השקיעה של הפאודליזם פתחה את הדרך לשינויים התרבותיים, החברתיים והכלכליים שהיו קשורים לרנסאנס.
הרנסאנס במערב אירופה נדחף גם כתוצאה מהחלשות הכנסייה הקתולית. אי יכולתה של הכנסייה להתמודד עם המגפה וכן עם הקרע המערבי גרם ליצירת קרעים באירופה. שקיעת הפאודליזם גם גרמה להחלשות המדיניות ארוכת הימים לפיה פקידי הכנסייה עזרו לשלוט על הצמיתים ובתמורה קיבלו כסף. כתוצאה מכך, בתחילת המאה ה-15 הוקמו מוסדות חילוניים וכן פילוסופיות חילוניות. החשובה ביותר מאלו, ההומניזם, היוותה את הבסיס הפילוסופי לרוב האמנות והמדע של הרנסאנס. סוגי התבטאויות אמנותיות שמאה שנה לפני כן היו אסורות על ידי הכנסייה לא רק שנסבלו כעת, אלא אפילו עודדו אותן.
מהירות ההתפשטות של הרנסאנס ברחבי אירופה קשורה מאוד להמצאת הדפוס. טכנולוגיה חדשה זו הומצאה אחרי תחילת הרנסאנס האיטלקי, אולם כוחה להפיץ חומרים כתובים בייצור המוני השפיעה דרמטית על מהלך הרנסאנס בצפון אירופה. היכולת להפיץ ידע בהיקף נרחב הגבירה את המחקר המדעי ועזרה לפזר את הרנסאנס מאיטליה אל כל חלקי אירופה. המצאת הדפוס עזרה גם להכנסת הפרופגנדה הציבורית, בה השתמשו שליטים על מנת לחזק את מדינותיהם.
ראו גם

הרנסאנס הסקוטי (אנ')
לקריאה נוספת

O'Neill, J, The Renaissance in the North, The Metropolitan Museum of Art: New York, 1st edition, 1987. מסת"ב 978-0870994340
Chipps Smith, Jeffrey, The Northern Renaissance, Phaidon Press, 2004. מסת"ב 978-0714838670
Snyder, James, Silver, Larry and Luttikhuizen, Henry, Northern Renaissance Art: Painting, Sculpture, the Graphic Arts from 1350 to 1575, Prentice Hall; 2nd edition, 2004. מסת"ב 978-0131895645
Nash, Susie, Northern Renaissance Art (Oxford History of Art), Oxford University Press, 2009. מסת"ב 978-0192842794
Campbell, Gordon, The Grove Encyclopedia of Northern Renaissance Art, Oxford University Press, 2009. מסת"ב 978-0195334661
Hartt, Frederick and Wilkins, David, History of Italian Renaissance Art, Phaidon Press; 7th edition, 2010. מסת"ב 978-0205705818