הורקנוס לבית טוביה
הערות שוליים

↑  קדמוניות היהודים, ספר 12, 236-154
↑  אביגדור צ'ריקובר, היהודים והיוונים בתקופה ההלניסטית, תל אביב: דביר, תרצ"א, עמ' 180–183, 193-197
↑  מכ"ב, פרק ג', י"א
↑  בנימין שימרון, התרבות הקלאסית: שער להכרת תרבות יוון ורומא, תל אביב: פפירוס, 1993, עמ' 93-94
↑  בנימין שימרון, התרבות הקלאסית: שער להכרת תרבות יוון ורומא, תל אביב: פפירוס, 1993, עמ' 99
↑  קדמוניות היהודים, ספר 12, 207
↑  קדמוניות היהודים, ספר 12, 213
↑  דב גרא, ל"אמינות קורות בני טוביה" בקובץ מחקרים יוון ורומא בארץ ישראל, יד בן צבי, 1989, עמ' 69
↑  חשמונאים ב, פרק ג, סעיפים ד–יא (תרגום א. ש. הרטום).
↑  אביגדור צ'ריקובר, היהודים והיוונים בתקופה ההלניסטית, תל אביב: דביר, תרצ"א, עמוד 182
↑  דב גרא, "לאמינות בני טוביה", אוריאל רפפורט וישראל רונן, מדינת החשמונאים: תולדותיה על רקע התקופה ההלניסטית, ירושלים: יד בן צבי, 1993, עמ' 138-139
↑  יוסף קלוזנר, "מחברו של ספר קהלת", השילוח מ"ב, 1927
1 2 3  דב גרא, "לאמינות בני טוביה", אוריאל רפפורט וישראל רונן, מדינת החשמונאים: תולדותיה על רקע התקופה ההלניסטית, ירושלים: יד בן צבי, 1993, עמ' 127
↑  מנחם שטרן, "הערות לסיפור יוסף בן טוביה", תרביץ: רבעון למדעי היהדות כרך 32, המכון ליהדות ע"ש מנדל, תשכ"ג, עמ' 39-40
↑  אביגדור צ'ריקובר, היהודים והיוונים בתקופה ההלניסטית, תל אביב: דביר, תרצ"א, עמ' 181-183
↑  מנחם שטרן, הערות לסיפור יוסף בן טוביה, תרביץ: רבעון למדעי היהדות כרך 32, המכון ליהדות ע"ש מנדל, תשכ"ג עמ' 41
↑  אביגדור צ'ריקובר, היהודים והיוונים בתקופה ההלניסטית, תל אביב: דביר, תרצ"א, עמ' 168-170
↑  קדמוניות היהודים, ספר 12, 158
↑  דוד גולן, תולדות העולם ההליניסטי, ירושלים: מאגנס, תשמ"ז, לוח שושלת בית תלמי עמ' 818
↑  אביגדור צ'ריקובר, היהודים והיוונים בתקופה ההלניסטית, תל אביב: דביר, תרצ"א, עמ' 167-170
↑  Lester L. Grabbe, A History of the Jews and Judaism in the Second Temple Period, Volume 2: The Coming of the Greeks: The Early Hellenistic Period (335-175 BCE), Continuum International Publishing Group, 2008, pages 76-77
↑  קלוזנר טוען כי סיפורו של יוסף בן טוביה התרחש בזמן כהונתו של תלמי השלישי בעוד סיפורו של הורקנוס התרחש בזמן כהונתו של תלמי הרביעי. ר' יוסף קלוזנר, היסטוריה ישראלית: שיעורים בדברי-ימי-ישראל, חלק ראשון, אודיסא, תרס"ט, 207-213
↑  Daniel Scwartz, "Josephus Tobiads: Back to the second century?", Martin Goodman, Jews in a Graeco-Roman world, Oxford: Clarendon Press, 1998
↑  Lester L. Grabbe, A History of the Jews and Judaism in the Second Temple Period, Volume 2: The Coming of the Greeks: The Early Hellenistic Period (335-175 BCE), Continuum International Publishing Group, 2008, pages 77-78
↑  Susan Niditch, "Father-Son Folktale Patterns and Tyrant Typologies in Josephus' Ant. 12:160-222", The Journal of Jewish Studies, 32, 1981
↑  בראשית, פרק מ"א, פס' ט-יד
↑  דב גרא, "לאמינות בני טוביה", אוריאל רפפורט וישראל רונן, מדינת החשמונאים: תולדותיה על רקע התקופה ההלניסטית, ירושלים: יד בן צבי, 1993, עמ' 135-136
↑  "וכשבא שמח בו אביו שמחה גדולה ... והרבה עוד יותר לחבבו, כאילו הוא בנו יחידו יוצא חלציו" ר' קדמוניות היהודים, ספר 12, 195
↑  Erich s. Gruen, Heritage and Hellenism, Berkeley: University of California press, 1998, pages 99-106
↑  בימי השלטון ההלניסטי בתקופת בית שני, גבר העניין בסיפור המקראי של יוסף ובדמותו השנויה במחלוקת. ר' Erich s. Gruen, Heritage and Hellenism, Berkeley: University of California press, 1998, pages 77-109
↑  קדמוניות היהודים, ספר 12, 160
↑  קדמוניות היהודים, ספר 12, 185
↑  קדמוניות היהודים, ספר 12, 205
↑  Lester L. Grabbe, A History of the Jews and Judaism in the Second Temple Period, Volume 2: The Coming of the Greeks: The Early Hellenistic Period (335-175 BCE), Continuum International Publishing Group, 2008, pages 77-78
↑  בנימין מזר, "בית טוביה", תרביץ: רבעון למדעי היהדות 12(2), המכון למדעי היהדות על שם מנדל, 1941, עמ' 110
↑  קדמוניות היהודים, ספר 12, 239-241
↑  תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים, ספר א', פרק א', א'
↑  בקדמוניות היהודים, בני טוביה בחרו להיות נאמנים למנלאוס שהתקומם נגד יאסון. יאסון גירש אותם לאנטיוכוס. בני טוביה אמרו לאנטיוכוס שברצונם לעזוב את אורח החיים היהודי ולאמץ אורח חיים הלני. במלחמת היהודים בני טוביה הציעו לאנטיוכוס להיות מרגלים עבורו
↑  אביגדור צ'ריקובר, היהודים והיוונים בתקופה ההלניסטית, תל אביב: דביר, תרצ"א, 194
↑  ר' מכבים ב', פרק ג', פס' י"א
↑  אביגדור צ'ריקובר, היהודים והיוונים בתקופה ההלניסטית, תל אביב: דביר, תרצ"א, עמ' 178-179
↑  "אותו הזמן היו השומרונים משופעים בטובה וגורמים צרות רבות ליהודים, מקצצים בארצם ושובים נפשות". ר' קדמוניות היהודים, ספר 12, 156
↑  דוד גולן, תולדות העולם ההליניסטי, ירושלים: מאגנס, 1987, עמ' 255-256
↑  אביגדור צ'ריקובר, היהודים והיוונים בתקופה ההלניסטית, תל אביב: דביר, תרצ"א, עמ' 173–175, 180
↑  אביגדור צ'ריקובר, היהודים והיוונים בתקופה ההלניסטית, תל אביב: דביר, תרצ"א, עמ' 175, הערה 1
↑  קדמוניות היהודים, ספר 12, 229
↑  ברקאי גבריאל, "אתרים ומקומות בירדן", "אריאל" 110, הוצאת ספרים אריאל, 1995, עמ' 45-53
↑  אביגדור צ'ריקובר, היהודים והיוונים בתקופה ההלניסטית, תל אביב: דביר, תרצ"א, עמ' 115-117
↑  אביגדור צ'ריקובר, היהודים והיוונים בתקופה ההלניסטית, תל אביב: דביר, תרצ"א, עמ' 168
↑  ברקאי גבריאל, "אתרים ומקומות בירדן", "אריאל" 110, הוצאת ספרים אריאל, 1995, עמ' 51
↑  ושוב מאוחר יותר: יוסף קלוזנר, היסטוריה של הבית השני, כרך שני, שיעור 19: 1. קוהלת, עמ' 230.
↑  קהלת, פרק ב', פס' ד'-ט'
↑  J. P. Weinberg, "Authorship and Author in the ancient near east and in the Hebrew Bible", Hebrew Studies, 44, 2003, p. 166
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
תלמי החמישי
אנטיוכוס השלישי הגדול
תבליט אריה על קיר המצודה בעיראק אל-אמיר
עיראק אל-אמיר