stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מתי נתנשק (שיר)
הערות שוליים

↑  מיכאל יעקובסון, מיתוס כבר 50 שנה: זיכרון, אהבה, מוות ובטון באנדרטת חטיבת הנגב, באתר Xnet‏, 15 בנובמבר 2014
1 2   אביתר בנאי - מתי נתנשק | מתוך הופעה בקיסריה לציון 25 שנה לאלבום הראשון, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 03:49)
1 2 3 4   האלבומים - עונה 1 פרק 1 - אביתר בנאי, סרטון בערוץ "דוד ימין", באתר יוטיוב (אורך: 49:10)
↑   04. מתי נתנשק - אביתר בנאי - קלטת דמו 1996, סרטון בערוץ "Ofir Gaash", באתר יוטיוב (אורך: 03:44)
↑   אני גיטרה עונה 3: אסתר רדא - שמתי לי פודרה, סרטון בערוץ "כאן חינוכית", באתר יוטיוב (אורך: 11:18)
1 2  זוהר צלח, ‏אביתר בנאי לא שוכח את "אביתר בנאי", באתר ‏מאקו‏, 3 ביוני 2022
1 2  אמיר שוורץ, אביתר בנאי והתזמורת חזרו לאלבומו הראשון בערב משובח של סגירות מעגל, באתר ynet, 20 במאי 2022
↑   אביתר בנאי | מתי נתנשק | בארבי 24.11.16, סרטון בערוץ "TAL H", באתר יוטיוב (אורך: 04:12)
↑   אביתר בנאי - "מתי נתנשק" גן הפעמון ב"ש 8/9/15, סרטון בערוץ "ספיר שלמה", באתר יוטיוב (אורך: 03:27)
↑   מתי נתנשק? - אביתר בנאי, סרטון בערוץ "LoveMusic", באתר יוטיוב (אורך: 04:20)
↑  עמית סלונים‏, מרחק של נס מכאן: אביתר בנאי חזר לאלבום הראשון, וזה אפילו יותר יפה משזכרנו, באתר וואלה, 5 ביוני 2022
↑  אביתר בנאי, לאורך כל העבודה על המופע הזה, השתדלתי לא לגעת בטקסטים של השירים, פייסבוק, 13 ביוני 2022
↑    עדן אביטבול, ‏הצלילים מהאלבום הראשון של אביתר בנאי מנגנים סיפור של דור שלם, בעיתון מקור ראשון, 3 ביולי 2022
↑  אביתר בנאי אביתר בנאי, באתר יוסמיוסיק, ‏8 בפברואר 2012
↑  נדב מנוחין‏, מהמאוס למופתי: דירגנו את שירי האלבום הראשון של אביתר בנאי, באתר וואלה, 11 באוגוסט 2017
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 17 באוגוסט 1997, באתר פזמונט
↑  המצעד השנתי תשנ"ז (1997), באתר פזמונט
↑   אביתר בנאי - מתי נתנשק, סרטון בערוץ "פיטר רוט", באתר יוטיוב (אורך: 03:57)
| אביתר בנאי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | "אביתר בנאי" (1997) • "שיר טיול" (1999) • "עומד על נייר" (2005) • "לילה כיום יאיר" (2009) • "יפה כלבנה" (2013) • "לשונות של אש" (2017) • "החיים מתחילים לנגן" (2021) • "עוגן במים" (2023) • שיחות שלום (2024) |  |
| אלבומי הופעה | "Live at TEDER" ‏(2022) • "בחזרה לאלבום הראשון" (2023) |  |
| שירים נבחרים | "מתי נתנשק" • "שמתי לי פודרה" • "תיאטרון רוסי" • "כלום לא עצוב" • "תחרות כלבים" • "אבא" • "אותיות פורחות באוויר" • "לילה כיום יאיר" • "עד מחר" • "יפה כלבנה" • "פרגולה" • "עד האהבה" • "רחמים" |  |
שלמה גאנצפריד

| --- | --- |

הרב שלמה גאנצפריד
 לידה:  1804 תקס"ד אוז'הורוד, ממלכת הבסבורג 
 פטירה:  31 ביולי 1886  (בגיל 82 בערך) כ"ח בתמוז תרמ"ו אוז'הורוד, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום פעילות:  ממלכת הונגריה
 תקופת הפעילות:  ? – 30 ביולי 1886 
 השתייכות:  יהדות אורתודוקסית 
 תחומי עיסוק:  הלכה
 רבותיו:  צבי הירש הלר 
 בני דורו:  מהר"ם שיק, רבי אברהם שאג-צוובנר
 חיבוריו:  קיצור שולחן ערוך
 
 תפקידים נוספים:  דיין
 
רבי שלמה בן יוסף גאנצפריד (תקס"ד, 1804 – כ"ח בתמוז תרמ"ו, 31 ביולי 1886) היה פוסק הלכה וראש בית דין באונגוואר. מחבר הספר "קיצור שולחן ערוך".
קורות חייו

נולד בעיר אונגוואר שבהונגריה (כיום אוז'הורוד שבאוקראינה). שם אביו: יוסף. שם אמו: בילה. נקרא על שם סבו, רבי שלמה, שהיה דיין בעיר. רוב ימיו שימש כאב בית דין בעירו, וחיבר ספרי הלכה חשובים. ספרו הראשון הוא 'קסת הסופר', ספר יסוד בהלכות כתיבת סת"ם, שהחת"ם סופר המליץ עליו כספר חובה לסופרי סת"ם.
בעיקר התפרסם בזכות ספר "קיצור שולחן ערוך", הכולל את רוב ההלכות המעשיות, רובן מחלק "אורח חיים" ומיעוטן משאר חלקי השולחן ערוך, בהשמטת הלכות שלא נחוצות לכל אדם, ובתוספת דברי מוסר ודרך ארץ.
14 מהדורות נדפסו בחיי המחבר, ובחלקן הוסיף הערות ותיקונים. מאז, נדפס הספר עשרות פעמים. ספר קיצור שולחן ערוך נחשב לספר ההלכה הנפוץ ביותר בקהילות אשכנז (עד להתפשטות הספר משנה ברורה), בעיקר אצל פשוטי העם, אולם גם תלמידי חכמים התחשבו בדעתו, כתבו עליו פירושים או הוסיפו עליו את דבריהם. הוא תורגם לשפות רבות, ובארץ ישראל נוספו לו מהדורות שונות של הלכות המצוות התלויות בארץ. הרב מרדכי אליהו חיבר גם הוא הערות על הספר לספרדים ולאשכנזים כאחד.
הרב שלמה גאנצפריד נפטר בכ"ח בתמוז תרמ"ו ונקבר בעירו. קברו משמש מוקד עלייה לרגל עבור יהודים הבאים לבקר באזור.
הותיר אחריו ארבעה בנים וארבע בנות. חתנו הוא הרב שלמה זלמן בראדי, דיין באונגוואר, וראשון תומכי הציונות מקרב רבני הונגריה. בין נכדיו: הרב יחזקאל בנעט, רבה של וואראהל ובעל שו"ת "משיב טעם", והרב ד"ר חיים ברודי, רבה של העיר פראג ומחשובי חוקרי שירת ימי הביניים.
מספריו

ספריו בהלכה הם:
קיצור שולחן ערוך
קסת סופר - דיני כתיבת סת"ם ומגילת אסתר עם הגהות מהחתם סופר.
תורת זבח - על הלכות שחיטה וטריפות.
לחם ושמלה - הלכות נידה, טבילה ומקוואות.
אהלי שם - על שמות אנשים ונשים, עם הערות וחקירות "שם יוסף".
פירוש על התפילות - תוספת פירושים והלכות על סידור "דרך החיים".
ספרי חידושים:
פני שלמה - חידושים על הש"ס, מספר כרכים.
שם שלמה - על סוגיות הש"ס.
אפריון - פירושי התורה ודרושים בדברי אגדה.
ספרים שעדיין בכתבי יד:
פני אדם - הערות והשגות על הספר חיי אדם.
לשון הזהב - כללי דקדוק בעברית.
כללים בחכמת האמת - פירוש על הזוהר.
ספר מיוחד שבו מבוארים מקורותיו לפסקיו בקיצור שולחן ערוך
וכן תשובות וחידושים רבים.
לקריאה נוספת

הרב חיים ברודי, "מקור חיים", אוצר הספרות, שנה ג, קראקא תרמ"ט, חלק "תולדות אנשי שם" עמ' 55.
הרב יחזקאל בנעט, הקדמה לספר שם שלמה, ווארהל תרס"ח.
הרב יהודה רובינשטיין, תולדות הגאון רבי שלמה גאנצפריד זצ"ל וביבליוגרפיה של ספריו, בתוך: המעין יא, ג (תשל"א) 1-13; יא, ד 61–78.
הרב יוסף בוקסבוים, מבוא לחידושי פני שלמה (על מסכתות ברכות, שבת, עירובין וסוכה), ירושלים תשמ"ט, 9-34.
יצחק נחמן שטרן, הגאון רבי שלמה גאנצפריעד בעל "קיצור שולחן ערוך" ויחסו לחסידות, היכל הבעש"ט א, ג (תשס"ג) קה-קיז.
הרב יצחק בר-דע ובהשתתפות הרב עדין שטיינזלץ ואחרים, קיצור שולחן ערוך מאת הגאון רבי שלמה גאנצפריד עם 'שער המזרח', רמת-גן, תשמ"ג, 1983
Marienberg, Evyatar (2019). "The 19th-century Kitzur Shulhan Arukh: The story of a classic manual of Jewish law". Religion Compass. 13 (2): e12294. doi:10.1111/rec3.12294. ISSN 1749-8171.
הערות שוליים

↑  אנציקלופדיה של הציונות הדתית, כרך א, עמ' 195
| אחרונים |
| --- | --- | --- |
| חכמי יהדות אשכנז | רבי משה איסרליש (הרמ"א) • רבי שלמה לוריא (המהרש"ל) • רבי יהודה ליווא בן בצלאל (המהר"ל מפראג) • רבי מרדכי יפה (ה"לבוש") • רבי יהושע פלק כץ (הסמ"ע) • רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס (המהרש"א) • רבי יואל סירקיש (הב"ח) • רבי שבתי הכהן (הש"ך) • רבי העשיל מקראקא • רבי דוד הלוי סגל (הט"ז) • רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר (ה"מגן אברהם") • רבי יאיר חיים בכרך (ה"חות יאיר") • רבי יעקב יהושע פלק (ה"פני יהושע") • רבי אריה לייב גינצבורג (ה"שאגת אריה") • רבי נתנאל וייל (בעל "קרבן נתנאל") • רבי יוסף תאומים (ה"פרי מגדים") • רבי יחזקאל לנדא (ה"נודע ביהודה") • הגאון מווילנה • רבי שניאור זלמן מלאדי (בעל "שולחן ערוך הרב") • רבי יהודה לייב מינוביץ' (בעל "שארית יהודה") • רבי אריה לייב הלר (ה"קצות") • רבי אברהם דנציג (ה"חיי אדם") • רבי יעקב לורברבוים (ה"נתיבות המשפט") • רבי עקיבא איגר • רבי משה סופר (ה"חתם סופר") • רבי מנחם מנדל שניאורסון (ה"צמח צדק") • רבי שלמה קלוגר • רבי שלמה גאנצפריד (בעל ה"קיצור שולחן ערוך") • רבי יצחק אלחנן ספקטור • רבי יחיאל מיכל אפשטיין (בעל "ערוך השולחן") • רבי שלום מרדכי שבדרון (המהרש"ם) • רבי ישראל מאיר הכהן (ה"חפץ חיים") • רבי חיים עוזר גרודזנסקי • רבי חיים מבריסק • רבי שמעון שקופ • רבי ברוך בער ליבוביץ • רבי אברהם ישעיהו קרליץ (ה"חזון איש") • רבי משה פיינשטיין • רבי מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מליובאוויטש") |  |
| חכמי יהדות ארצות האסלאם ומגורשי ספרד | רבי שמואל די מדינה (מהרשד"ם) • רבי אברהם די בוטון (בעל "לחם משנה") • רבי יוסף קורקוס • רבי חיים בנבנישתי (בעל "כנסת הגדולה") • רבי יהודה רוזאניס (בעל "משנה למלך") • רבי אפרים נבון (המחנה אפרים) • רבי שלום שרעבי (הרש"ש) • רבי יחיא צאלח (מהרי"צ) • רבי חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א) • רבי מרדכי כרמי (ה"מאמר מרדכי") • רבי יום-טוב אלגאזי (המהרי"ט אלגאזי) • רבי חיים פלאג'י • רבי עבדאללה סומך • רבי יוסף חיים מבגדאד (ה"בן איש חי") |  |
| חכמי ארץ ישראל | רבי דוד בן זמרא (הרדב"ז) • רבי יוסף קארו (הבית יוסף) • רבי משה מטראני (המבי"ט) • רבי בצלאל אשכנזי (ה"שיטה מקובצת") • רבי יוסף מטראני (המהרי"ט) • רבי לוי בן חביב (המהרלב"ח) • רבי אברהם יצחק הכהן קוק • הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל • הרב יהודה לייב הלוי אשלג (בעל הסולם) • הרב יצחק אייזיק הרצוג • הרב צבי פסח פרנק • רבי שלמה זלמן אוירבך • רבי שאול ישראלי • רבי אליעזר יהודה וולדנברג • רבי בן ציון אבא שאול • רבי אברהם אלקנה כהנא שפירא • רבי מרדכי אליהו • רבי יוסף שלום אלישיב • הרב עובדיה יוסף • רבי שמואל הלוי ואזנר • רבי זלמן נחמיה גולדברג |  |
תנאים •  אמוראים  •  סבוראים  •  גאונים  •  ראשונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261686405171  PLWABN: 9810630342405606  BnF: cb12506192h (data)  GND: 12324837X  ICCU: MILV261821  ISNI: 0000 0001 1798 258X  LCCN: n85239150  NKC: jx20111024011  NSK: 000171354  NTA: 296665517  RERO: 02-A009453415  SELIBR: 55066  SNAC: w6477p80  SUDOC: 034292063  VIAF: 100295484   WorldCat (עם VIAF): 100295484
נעמן בלקינד (אדריכל ישראלי)

| --- | --- |

 לידה:  17 במאי 1944 (בן 80) ישראל
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 תחום יצירה:  אדריכלות, ציור
 יצירות ידועות:  מפעל אלביט כרמיאל, תכנון היישוב כפר ורדים, מבני ציבור, בית חולים זיו.
 בת זוג:  מרית בלקינד
 
נעמן שמשון בלקינד (נולד ב-17 במאי 1944) הוא אדריכל ומתכנן ערים ישראלי, מוותיקי האדריכלים בישראל.
ביוגרפיה

נולד בתל אביב לדינה (אוגוז) ועוזי בלקינד. בצעירותו גדל בתל אביב, ב"מעונות עובדים" ה' ברחוב פרוג, אשר לעתיד תהפוך לאלמנט השראתי בעבודותיו.
למד בבית הספר התיכון עירוני ד' והיה פעיל בתנועת הצופים. נעמן נשוי למרית, אב לשלושה ילדים.
שירת בצבא כקצין. את רוב השרות עשה כקצין ומפקד סוללה ביחידת נ"מ.
לימודי אדריכלות

למד אדריכלות במסגרת העתודה האקדמאית בין השנים 1962 ל-1967. בהיותו סטודנט בשנה הרביעית והחמישית ללימודי האדריכלות עבד חלקית במשרדו של האדריכל אבא אלחנני ובמשרד רכטר זרחי פרי, שניהם בתל אביב. ימים אחדים לפני סיום שנת הלימודים החמישית ללימודיו, פרצה מלחמת ששת הימים ונעמן גויס לצבא ושרת באזורים שנכבשו בגדה המערבית. [מחזור זה בעצם לא סיים את לימודיו באופן רשמי, ואת מסיבת הסיום, כולל חלוקת התעודות, חגגו האדריכלים בוגרי מחזור ל"ט, שלושים וחמש שנים מאוחר יותר, בשנת 2002].
חייו המקצועיים

עבד במשרד אדריכלים "רכטר-זרחי-פרי". ולאחר פיצול המשרד שויך למשרדו של אדריכל משה זרחי. הפרויקטים הבולטים שעבד עליהם היו השלמות תכנון ופיקוח בנייה של בית החולים הממשלתי ע"ש "זיו", בצפת, בית הספר לאחיות בצפת, בי"ח מאיר כפר סבא ומפעל ישקר בנהריה.
ב-1976 עבר לגור ביישוב השיתופי החדש יעד, אשר בו הקים יחד עם האדריכל דני שילה את "יעד אדריכלים ומתכנני ערים ונוף בע"מ" (בתחילה כענף במסגרת המושב השיתופי ובשם "משרד תכנון מושב יעד" והחל מ-1991 עם הפרטת המושב, משרד עצמאי. בפרק זמן מסוים (1979- 1982) שימש כמנהל המשרד. פרש בשנת 2022.
חייו המקצועיים > יעד אדריכלים

יעד אדריכלים ומתכנני ערים ונוף בע"מ (בקיצור – יעד אדריכלים) קיים במתכונת שונות מאז 1977 כחלק ממושב שיתופי ומאז 1991 כחברה בע"מ.
שם החברה מבטא רב גוניות של תחומי התמחות – בינוי ערים, אדריכלות (מבנים) ותכנון נוף ושל צוות העובדים – כולל אדריכלים, מתכנני ערים, גאוגרפים, אדריכלי נוף והנדסאים, נכון ל – 12.2021 צוות של 27 עובדים.
המשרד בעל מוניטין כמוביל ברמה ארצית, בתכנון בכל חבלי המדינה, כאשר לנעמן תרומה מרכזית בבניית אותו מוניטין ובתכנון מגוון פרויקטים כמתכנן ביישובים צפוניים (מטולה, רג'ר, ראש פינה ועוד) במחוזות חיפה (זכרון יעקב, פרדס חנה ועוד), תל אביב (חולון) ומרכז (ראשון לציון, גני תקוה ועוד) ועד מטרופולין באר שבע (שדרות, רהט, אופקים).
למשרד ולנעמן כמתכנן בכיר בו התמחות בולטת בתחומים:
• תכנון ערים (תוכניות אב ומתאר ליישובים עירוניים וכפריים, שכונות מגורים אזורי תעסוקה ועוד).
• אדריכלות (מבני ציבור, דיור מוגן, מבני תעשייה ומגורים צמודי קרקע).
• תכנון נוף וגנים.
מאפיינים סגנוניים בעבודותיו של נעמן

תפיסתו האדריכלית מתאפיינת בראיה הנדסית בעל אופי מעשי-יישומי, ובעבודתו תמיד הפגין ידע ובקיאות בתכנון שלד המבנה ובכך יצר דו-שיח פורה מול שאר חברי צוות התכנון בכל הפרויקטים בהם היה מעורב.
נוסף לכך, נעמן הוא אוטודידקט ואת רוב הידע שלו רכש דרך למידה עצמית יסודית, החל מהטמעת שרטוט באמצעות מחשב (CAD-computer aided drawing) - והיה לחלוץ בשימוש במחשב בעבודה המשרדית, עד לתחום בינוי ערים.
בניה פונקציונלית:
עבודותיו של נעמן מאופיינות בהיותן בעלות אופי שימושי, כהשראה מצעירותו במעונות עובדים.
פרויקטים נבחרים

1. המרכז הרפואי זיו, צפת, תכנון משה זרחי וארנון מלמד, נחנך באוקטובר 1973.
2. מפעל אלביט, כרמיאל, 1977 – 1988 (מספר שלבים).
3. תכנון היישוב כפר ורדים (שנות התשעים ועד היום).
4. אולמות ספורט (משגב, אשדוד, לבון ע'ג'ר).
5. בניין מועצה אזורית משגב.
6. בית ספר חדשני למאה ה-21 ביישוב לבון (2020)
7. מתחם האלף בראשון לציון (זכייה בתחרות) ,2010 - 2016.
8. אופקים, תכנון שכונה הכוללת כ-10 אלף יח"ד, 2014 - 2018.
9. זכייה בתחרויות (בית ספר לבון, מתחם האלף, שכונת מגורים בברעם).
10. ראש פינה, תוכנית אב, תוכנית שימור גרעין המושבה ותוכניות מפורטות לשכונות.
11. מגורים צמודי קרקע – מאות יח"ד במספר יישובים, הבולט בהם כפר ורדים (כ – 300 יח"ד).
בנוסף נעמן תכנון יותר ממאה פרויקטים בתחומים הבאים:
יישובים כפריים (כפר ורדים, יובלים, לבון)
יישובים ערביים (בסמת טבעון, שעב, פוריידיס ועוד)
קיבוצים (עין השופט, עין המפרץ, ברעם)
תכנון עירוני (חיפה, קריית שמונה, ראשון לציון, שדרות, אופקים)
מבני ציבור (בתי ספר, אולמות ספורט, מרפאות, מתנ"סים, מבנים רב תכליתיים ועוד)
תצלומי מיזמים נבחרים של בלקינד

הישוב כפר ורדים בתכנונו של בלקינד
מעון יום במשגב (איור של בלקינד)
מפעל אלביט, כרמיאל
מפעל אלביט, כרמיאל
בית ספר חדשני, לבון (בשיתוף עם אדריכל עמית נמליך)
שכונת אופקים חדשים, אופקים
מעון יום לקשיש, שפרעם
בית ספר משגב
אולם ספורט משגב. בחזית המבנה איורים של בלקינד
לקריאה נוספת

אדריכלות ישראלית
נעמן בלקינד
שמשון בלקינד
נעמן בלקינד (ביום הולדת 70)
רישום בפחם. איור נעמן בלקינד.
תעודת הוקרה לנעמן
סייברפאנק

ערך זה עוסק בתת סוגה במדע בדיוני. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
איור גנרי של תכנים בסוגת הסייברפאנק אשר נוצר באמצעות תוכנת אומנות בינה מלאכותית
סדרת סרטי רובוקופ היא מסוגת הסייברפאנק
מכוניות מעופפות הן מרכיב שכיח בסוגת הסייברפאנק, הדמיה.
סייברפאנק (באנגלית: Cyberpunk), או פאנקיברנטיקה, היא תת-סוגה בספרות המדע בדיוני המבוססת על תרבות השוליים של שנות השבעים והשמונים של המאה העשרים ובעיקר על הפאנק. מקור השם הוא הלחם של קיברנטיקה ופאנק.
ספרות סייברפאנק מתארת עתיד דיסטופי קרוב יחסית המאופיין על ידי חברה מנוכרת וטכנולוגיה שועטת קדימה. שתלים ביוניים, הנדסה גנטית בקנה מידה רחב, שימוש בסמים וממשקי אדם-מכונה, כמו גם תאגידי-על וערי-ענק הם בין סממני העלילה בספרות המשתייכת לזרם. עלילת הסייברפאנק הקלאסית מציגה אנטי-גיבור שנאלץ להילחם כנגד המערכת ולרוב מנצח אותה בסופו של דבר.
בעוד שזרם המדע הבדיוני המקובל והמרכזי מתאר עתיד רחוק, סייברפאנק עוסק בעתיד קרוב המתואר בהקצנה ברורה ומוצהרת ובמטרה ביקורתית של אופן השימוש בטכנולוגיה ומקומם של תאגידים בחברה המודרנית. המאפיין המזוהה ביותר עם הסוגה שממנו גם קיבלה את שמה הוא קיומם ותפוצתם הרחבה של שתלים קיברנטים ושימוש בהם ללא הבחנה, ללא תהיות אתיות בדבר ההשלכות האישיות והחברתיות שבהחלפת הגוף האנושי במכני, וללא הטלת ספק במניעיהם של החברות המייצרות אותם.
מאפיינים

בין האישים המזוהים ביותר עם הז'אנר ניתן למנות את ויליאם גיבסון, ברוס סטרלינג, ניל סטיבנסון, ברוס בת'ק (שטבע את המונח "סייברפאנק" בסיפורו משנת 1983) ופיליפ ק. דיק, שספרו "האם אנדרואידים חולמים על כבשים חשמליות?" היווה את הבסיס לסרט שלימים יהפוך למעין "יצירת דוגמה" בז'אנר: בלייד ראנר. סרטים רבים הושפעו אף הם מהז'אנר דוגמת שליחות קטלנית, רובוקופ, מקס הזועם ואפילו המטריקס, החדש יחסית (סוף שנות ה-90 של המאה ה-20), אשר יש הטוענים שהושפע רבות מנוירומנסר של גיבסון. בטלוויזיה יש מעט סדרות מזרם זה, כאשר הסדרה של ג'יימס קמרון "מלאך שחור" מהווה דוגמה טובה. משחקי תפקידים שולחניים רבים בז'אנר דוגמת סייברפאנק 2020, סייברספייס ומרוצללים מציעים קווי סיפור המושפעים מיצירות קודמות, והחל משנות ה-90 הז'אנר בא לידי ביטוי גם ביצירות אנימה ומאנגה דוגמת הרוח במעטפת, קאובוי ביבופ, אקירה וגאנם (Gunnm; המאנגה עליה התבסס הסרט "אליטה: מלאך קרב")
בתחום זה ניתן למצוא גם משחקי מחשב ווידאו רבים, החל מ-System Shock, סדרת Syndicate וסדרת Deus Ex הוותיקות ועד לכותרים חדשים יותר דוגמת Mirror's Edge וסייברפאנק 2077.
מאפיינים > העולם המתואר ביצירות

כותבי סייברפאנק נוטים להשתמש באלמנטים ספרותיים המצויים בדרך כלל בספרות הפשע - לרוב ספרות בלשית ופילם נואר - ובגישה פוסט-מודרניסטית המציגה את הצד המחתרתי והניהיליסטי של חברה אנושית בעידן המידע והאלקטרוניקה. העתיד המוצג ביצירות הוא עתיד "אבוד" ודיסטופי - אנטיתזה ליצירות העתידניות האוטופיות שהופצו בשנות ה-40 וה-50. גיבסון בעצמו ממחיש את היחס השלילי שלו ל"מדע בדיוני אוטופי" בסיפורו הקצר "The Gernsback Continuum" משנת 1981 שנכתב כלעג על היצירות האוטופיות שהיו פופולריות באותה העת.
העולם המתואר ברבות מהיצירות הוא עולם שבו שולטות הקדרות והאפלה, כפי שהיטיב גיבסון לתאר בספרו "נוירומנסר":
צבע השמים מעל הנמל היה כצבעו של מרקע טלויזיה, המכוונת לערוץ מת.
עם זאת, בחלק מיצירות הסייברפאנק, רוב מהלך העניינים מתרחש יותר במרחב הקיברנטי מאשר בעולם האמיתי, ובכך הגבול בין מציאות לבין מציאות מדומה הולך ומיטשטש. מוטיב נפוץ ברבות מיצירות הסייברפאנק הוא חיבור ישיר בין מוח האדם לבין מערכות מחשב, ואכן, ביצירות רבות נפוצים הסיפורים על בני-אדם ש"משזרקים" את עצמם למרחב הקיברנטי, באים במגע עם תוכנות מחשב ובינות מלאכותיות שמתפקדות כישויות חיות לכל דבר, ואף נשכרים על מנת לפרוץ אותן.
לתרבות יפן המודרנית, לטכנולוגיה ולכלכלה שלה הייתה השפעה רבה על יצירות רבות בז'אנר שפורסמו בשנות ה-80. גיבסון בעצמו היטיב לתאר את השפעת יפן על הז'אנר במילים "יפן המודרנית היא בפשטות סייברפאנק". יצירות סייברפאנק רבות מתרחשות לעיתים בעולם תעשייתי ועירוני המואר עד לעייפה בתאורות רחוב. גם המרחב העירוני של הונג קונג (ובפרט מרחבים שסבלו מעודף אורבניזציה, דוגמת העיר המגודרת קאולון) תואר על ידי סופרים רבים כמקום משפיע על יצירות כבלייד ראנר, מירוצללים, וסדרת האנימה "הרוח במעטפת". רידלי סקוט, היוצר של בלייד ראנר, תיאר בעצמו את לוס אנג'לס העתידנית המוצגת בסרט כ"הונג קונג ביום רע". מאמורו אושיי, הבמאי של הסרט "הרוח במעטפת", תיאר את רחובותיה הכאוטיים של הונג קונג המודרנית כ"ישן וחדש שחיים בדו-קיום מבלבל" וציין כי הדבר התאים מאוד לאופי הסרט.
מאפיינים > הפרוטגוניסט

אחת הדמויות המוקדמות שהשפיעו רבות על הז'אנר היא דמותו של קייס מ"נוירומנסר": קייס הוא "קאובוי מחשבים" צעיר בשנות ה-20 לחייו, גנב שעבד על פי דרישה עבור גנבים אחרים, עשירים יותר, בגד במעסיקיו ונענש על כך בשלילת יכולותיו, אך מקבל אותן בחזרה לאחר שדמות מפוקפקת אך עשירה ביותר מציעה לו את עסקת חייו. בדומה לקייס, דמויות רבות בז'אנר הן אנטי-גיבורים שמנסים להסתדר בעולם מופרע: הן מנוצלות, מושמות לעיתים בסיטואציות לא נעימות, נאלצות לבצע מעשים מפוקפקים, לעיתים "מנצחות את המערכת" אך במקרים רבים לא מוצאות את עצמן במצב טוב יותר מאשר היו בהתחלה (דוגמה: "V", גיבור המשחק "סייברפאנק 2077"). אלו אנשים שלרוב חיים בשולי החברה, וההתמקדות בהם היא למעשה ה"פאנק" שבסייברפאנק.
מאפיינים > החברה והממשל

יצירות סייברפאנק יכולות לשמש ככלי על מנת להדאיג את הקוראים מפני העתיד, שמתואר לעיתים קרובות כעתיד בו לחברות עסקיות ולתאגידי הענק יש כוח רב יותר מלממשלות, ולקרוא אותם לפעולה כנגד מצב אפשרי שכזה. לעיתים קרובות הז'אנר מביע תחושת מרד, כך שאפשר לתאר אותו כסוג של מהפכה תרבותית במדע הבדיוני. כך אמר למשל הסופר והמבקר דייוויד ברין:
...מבט קרוב (בסופרי סייברפאנק) מגלה שהם כמעט תמיד נוטים לתאר חברות עתידניות בהן הממשלות הפכו לרכרוכיות ועלובות... סיפורי סייברפאנק מפורסמים מאת גיבסון, ויליאמס, קאדיגן ואחרים אכן מתארים אחיזת-כוח אורווליאנית המתרחשת במאה הבאה, וכמעט תמיד כוח זה נאחז בסודי סודות בידי אליטות עשירות או תאגידים.
יצירות סייברפאנק מוקדמות מתוארות כמי שניבאו את עלייתו והתפתחותו של האינטרנט, ועסקו במוטיב חוזר של רשת מחשבים כלל-עולמית לפני שהמושג World Wide Web בכלל היה ידוע בציבור.
השפעות > אמנות ואדריכלות

מספר אדריכלים מהסגנון הנאו-פוטוריסטי(אנ') הושפעו מהז'אנר. בין המקומות שלדעת רבים (דוגמת הכותב דייוויד סוזוקי) מייצגים נאמנה סגנון אדריכלי המושפע מהסייברפאנק ניתן למנות את מרכז סוני שבכיכר פוסטדאם בברלין.
השפעות > חברה ותרבות

תת-התרבות שכונתה "סייברדליק" (Cyberdelic; הלחם בסיסים של סייבר+פסיכדלי)(אנ') שהתפתחה בארצות הברית בסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90 התפתחה בהשראת יצירות פופולריות בז'אנר ותוארה כניסיון לשלב את תרבות האינטרנט שהייתה עודה בחיתוליה בשנים אלו ביחד עם סמים פסיכדליים ואומנות פסיכדלית. התנועה נעלמה בשנות ה-2000 עקב התפוצצות בועת הדוט קום. גם תת-התרבות שכונתה "סייבר-גות'"(אנ') ניסתה לשלב בין הסייברפאנק לבין תת-תרבות הגותים ותרבות הרייב.
השפעות > ז'אנרים קשורים

עם התפתחותו של ז'אנר הסייברפאנק, החלו לצמוח זרמים חדשים במדע הבדיוני ששאבו השפעה רבה מהסייברפאנק, כאשר אף הם בדומה לסייברפאנק בחנו את השפעת הטכנולוגיה על החברה בדרכים שונות.
בין הז'אנרים הבולטים שהושפעו מהסייברפאנק ניתן למנות את ז'אנר הסטימפאנק, תת-סוגה שמשלבת היסטוריה חלופית המציגה עולם המושפע מהתקופה הוויקטוריאנית בבריטניה ומתמקדת בטכנולוגיות מבוססות מכניקה בסיסית ומנועי קיטור; דיזלפאנק, בעצמו תת-סוגה בסטימפאנק, שאף הוא משלב היסטוריה חלופית ביחד עם טכנולוגיה המבוססת על שנות ה-40 וה-50 של המאה ה-20; וביו-פאנק(אנ'), שמתמקד בביוטכנולוגיה ובהנדסה גנטית במקום בטכנולוגיית מידע.
דוגמאות בולטות

בין הדוגמאות הבולטות ביותר למדיות בתת-הסוגה ניתן לכלול את:
דוגמאות בולטות > ספרות

"נוירומנסר" מאת ויליאם גיבסון - עלילת הספר מתמקדת בהאקר מובטל בשם קייס אשר נשכר על ידי פטרון מסתורי על מנת לקחת חלק בפשע אשר לכאורה בלתי ניתן לביצוע. הרומן מנתח ומבאר את האפשרויות הגלומות בבינה מלאכותית, מציאות מדומה, הנדסה גנטית, תאגידי על רב לאומיים העולים בכוחם על המדינה הלאומית המסורתית והמרחב הקיברנטי זמן רב לפני שרעיונות אלו קבעו לעצמם דריסת רגל בתרבות הפופולרית של ימינו.
"פחמן משודרג" מאת הסופר האנגלי ריצ'רד מורגן - עלילת הספר מתרחשת בסן פרנסיסקו של 2500, בעתיד בו ניתן לאחסן ולהעביר את התודעה האנושית בין גופים, המכונה "שרוולים". הסיפור עוקב אחר החייל לשעבר טאקשי קובץ' אשר נשכר לפענח את סיבת ההתאבדות לכאורה של אדם עשיר
דוגמאות בולטות > סרטי קולנוע

"בלייד ראנר" (1982) - סרט בבימויו של רידלי סקוט שעלילתו מתחשת בעתיד דיסטופי בו אנדרואידים משוכללים ("רפליקנטים") מיוצרים בהנדסה ביוטכנולוגית כדי לעבוד על מושבות חלל. כשקבוצת רפליקנטים סוררים מתכננת מרד, מוטלת על הבלש ריק דקארד המשימה למצוא אותם ולהשמידם.
"מטריקס" (1999) - סרט פורץ דרך אשר בוים על ידי האחיות וצ'אוסקי אשר מתאר עתיד דיסטופי בו האנושות כלואה באופן לא מודע בתוך עולם המציאות המדומה "המטריקס" אשר נבנה על ידי מכונות מתקדמות במטרה להשתמש בגוף האנושי כמקור חשמל. אחרי שהאקר מחשבים צעיר לומד על טבעה האמיתי של המציאות בה הוא חי, הוא מצטרף לקבוצת מורדים על מנת להילחם באותן המכונות.
"אקירה" (1988) - סרט אנימה אשר הוא עיבוד קולנועי לסדרת מאנגה מאת קצוהירו אוטומו. עלילת הסרט מתרחשת בעתיד דיסטופי ומתמקדת במנהיג כנופיית האופנוענים אשר מקבל יכולות טלקינטיות רבות עוצמה בעקבות תאונה אשר מסכנים את קיומה של המטרופולין העתידני נאו-טוקיו.
"הרוח במעטפת" (1995) - סרט אנימה שעלילתו מתרחשת בעולם עתידני ומתמקדת בסייבורגית מוטוקו קוסנאגי, המכונה "מייג'ור", אשר משתייכת ליחידת עלית מובחרת העוסקת בפעילויות מיוחדות, כולל לחימה בטרור ופשעי סייבר.
"רובוקופ" (1987) - סרט בבימויו של פול ורהובן אשר עלילתו מתרחשת בעתיד בעיר דטרויט מוכת הפשע ומתמקדת בשוטר אלכס מרפי אשר נהרג בפעולה מבצעית והוחזר לחיים בתור סייבורג משטרתי בשם רובוקופ.
"זיכרון גורלי" (1990) - סרט בבימויו של פול ורהובן אשר מבוסס על סיפור קצר מאת פיליפ ק. דיק ועלילתו מתמקדת בפועל הבניין דאגלס קווייד אשר פונה לחברת "ריקול" על מנת לעבור הליך השתלת זיכרון של הרפתקה במאדים. עם זאצ, לאחר שההליך משתבש קווייד מגלה שההרפתקה שהוא ביקש שתושתל במוחו מתרחשת במציאות, ומגלה שהוא למעשה סוכן חשאי ממאדים שניצוד כעת על ידי סוכנים של ארגון צללים אשר נחושים למנוע ממנו לחשוף את האמת.
דוגמאות בולטות > טלוויזיה

פחמן משודרג (2018–2020) - עיבוד טלוויזיוני לרומן מאת ריצ'רד מורגן.
"הרוח במעטפת: תסביך עצמאות" (אנ') (2002–2005) - סדרת אנימה בזיכיון הרוח במעטפת אשר מתרחשת בעולם עתידני ומתמקדת בארגון הבדיוני למלחמה בטרור קיברנטי "מדור 9" בראשותה של הסייבורגית מייג'ור מוטוקו קוסאנאגי.
"Psycho-Pass"(אנ')‏ (2012–2013) - סדרת אנימה אשר מתרחשת בעתיד בו מערכת מחשב מסוגלת לחזות את הנטיות הפליליות של האזרחים.
דוגמאות בולטות > משחקי וידאו

"סייברפאנק 2077" (2020) - משחק פעולה-תפקידים שעלילתו מתרחשת במטרופולין הבדיוני הדיסטופי נייט סיטי, ואשר בו השחקן נכנס לנעליו של V, דמות שכיר-חרב בעל יכולות האקינג ומכונאות.
"דאוס אקס" (2000) - משחק פעולה-תפקידים שעלילתו מתמקד בסוכן שצריך להילחם בטרור.