stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נוצה (חומר גלם)
שימושים היסטוריים

ניצוי של חיצים - חיבור נוצות למוטות של חיצים מייצב את מעופם.
מניפות - בקברו של תות אנך אמון נמצאו מניפות זהב עם נוצות יען, שתאמו את התמונות על הקירות. באמריקה הקדומה, האצטקים, המאיה והתרבויות הדרום האמריקאיות השתמשו בנוצות במניפותיהם, והיו לכך הקשרים דתיים. גם המילה ההינדית למניפה היא פנקהא, ששורשה במילה "נוצה" או במילה "כנף".
שימוש בקדרות לחיזוק כלי חרס.
מילוי של מצעים ושמיכות.
קולמוסים.
מאבק נוצות.
שימוש מודרני

תעשיית העופות מייצרת כמויות גדולות של פסולת מנוצות. פסולת נוצות משמשת במספר יישומים תעשייתיים כמצע לגידול חיידקים, לייצור פולימרים מתכלים ואנזימים.
קישוט

נוצות מרבות לשמש את האדם לקישוט. קישוט כובעים בנוצות הוא כנראה השימוש הנפוץ ביותר בנוצות, אך גם אביזרי אופנה אחרים כצעיפים, עגילים, תיקים, וסלים מקושטים בנוצות.
שימוש נוסף בנוצות נעשה ביצירות אמנות.
הערות שוליים

↑  Neusius, Sarah W. and G. Timothy Gross
2007 Seeking Our Past: An Introduction to North American Archaeology.  Oxford University Press, NY.
↑  Poopathi, S.; Abidha, S. (2007). "Use of feather-based culture media for the production of mosquitocidal bacteria". Biological Control. 43 (1): 49–55. doi:10.1016/j.biocontrol.2007.04.019.
↑  Schmidt, W.F.; Barone, J.R. (2004). "New uses for chicken feathers keratin fiber". Poultry Waste Management Symposium Proceedings. pp. 99–101.
↑  Casarin, Franciani; Brandelli, Florencia Cladera-Olivera Adriano; Brandelli, Adriano (2008). "Use of Poultry Byproduct for Production of Keratinolytic Enzymes". Food and Bioprocess Technology. 1 (3): 301–305. doi:10.1007/s11947-008-0091-9. S2CID 96154497.
מתיו סזוליק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1956 (בן 68 בערך) 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  קולג' סט. אנסלם 
 מעסיק:  Red Hat 
 תפקיד:  מנהל כללי (1999–20 בדצמבר 2007) 
 
מתיו ג'י. סזוליק (באנגלית: Matthew J. Szulik; נולד ב-1956) הוא יושב ראש ומנכ"ל חברת Red Hat ומנהל מספר חברות נוספות לדוגמה Interleaf ו-Mapinfo כבר מעל 20 שנה.
סזוליק פועל למען שיפור הזדמנויות בחינוך בכל רחבי העולם דרך קוד פתוח והוא דובר של תעשיות, ממשלות, ומנהיגי חינוך בנושאי קוד פתוח.
סזוליק הוא יו"ר מועצת המדע והטכנולוגיה של מועצת הפיתוח הכלכלי של מדינת צפון קרוליינה. הוא כיהן בעבר כיו"ר ומנהל בכיר של איגוד טכנולוגיות האלקטרוניקה והמידע בצפון קרוליינה.
סזוליק הוא בוגר מכללת סנט אנסלם בניו המפשייר.
בשנת 2002, זכה Szulik להכרה על ידי מגזין CIO וזכה ב-20/20 Vision Award.
סזוליק זכה בפרס הזוכה הלאומי הכולל עבור יזם השנה של ארנסט אנד יאנג 2008.
הערות שוליים

↑  A Message From Matthew, www.redhat.com (באנגלית)
↑  Nancy Gohring and Elizabeth Montalbano, Update: Szulik resigns at Red Hat; former Delta exec tapped as CEO, Computerworld, ‏2007-12-20 (באנגלית)
↑  Bernard Wysocki (1998-12-01). "In Industry Where Loyalty Means Little, It Often Pays to Get Around". Wall Street Journal (באנגלית). ISSN 0099-9660. נבדק ב-2023-11-24.
↑  The CIO 20 20 Vision Awards, CIO (באנגלית)
↑  Ernst & Young Names Red Hat's Matthew Szulik Overall National Winner for Entrepreneur Of The Year 2008 Award, www.redhat.com, ‏2008-11-18 (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נוצבו

נוצבו או נוסיבו (ידוע גם בתור נוֹצֶבּוֹ; מקור המילה בלטינית ופירושה "לפגוע" או "אני אפגע") הוא אפקט המתרחש כאשר קיימת ציפייה לתופעה שלילית, וציפייה זו מביאה בפועל לתוצאה שלילית נוספת אילולי הייתה הציפייה. לדוגמה, אדם שלוקח תרופות, ונאמר לו על תופעות לוואי שלא קיימות או בדרך כלל מאוד לא חמורות, עלול (בגלל האפקט) לסבול מהחמרה בתופעות ואף לסבול מתופעות לוואי חדשות.
למעשה, זהו האפקט ההפוך מפלצבו, ובדומה לו, גם הוא יכול להשפיע בצורה משמעותית על הגוף.
גורמים

אפקט הנוצבו יכול להיגרם על ידי מספר גורמים ובהם:
דיסאינפורמציה.
אמונה טפלה.
הַשָּׁאָה.
חוסר אמון בגורם המטפל.
דעה קדומה/סטריאוטיפ.
אירועי עבר.
חוסר בחירה של אופן הטיפול.
למידה באמצעות צפייה. (אנ')
היפוכונדריה  (קשר ישיר לחרדות מסוגים נוספים לא חד משמעי, או זניח ביחס לשאר הגורמים ).
לעיתים, ידיעה או הזכרה של האפשרות לגורם שלילי בלבד מספיקה.
אתיקה

יש חוקרים הטוענים שקיימת בעיה אתית בנושא. נטען שכיוון שבדרך כלל לכל טיפול רפואי דרושה הסכמה מודעת של המטופל, במקרה בו האפקט קיים, ההסכמה המודעת עלולה להוביל להידרדרות במצבו של מטופל. הדבר יוצר דילמה מוסרית כיצד ניתן לעדכן את המטופל בצורה נכונה ומוסרית אם קיים הסיכון שעצם העדכון עצמו יכול להוות גורם שלילי שיפגע בו.
קיים גם תיעוד למחקרים שהובילו לכאב אמיתי בניסויים שנערכו, בהם פיזית לא נעשה למטופלים דבר. הנושא מעלה דילמות מוסריות רבות ומאתגר את הגדרות זכויות המטופל בנוגע למה שאסור ומה שמותר בניסויים.
ראו גם

פלצבו
הסכמה מדעת
ניסויים בבני אדם
נחל פרש

אין תמונה חופשית
נַחַל פָּרָש הוא נחל אכזב באורך כ-7 קילומטרים בצפון-מערב רמת הגולן. הנחל זורם ממרגלות תל שיבן, מצפון לשעל, דרומית לכביש 959. הנחל ממשיך דרום-מערבה, צפונית לנחל חמדל, ובסופו חוצה את כביש 918. הנחל מתחבר לירדן כ-2.5 קילומטרים מדרום לגונן.
סמוך לכביש 918 יש מפל שנקרא "מפל פרש". לאורכו צמחייה עשירה בעצי פרי. באביב גדלים בו עצי תות רבים, ונמצאים בו שועלים ודורבנים.
לקריאה נוספת

מפת סימון שבילים - של החברה לסימון שבילי ישראל אזור צפון רמת הגולן, מפה 1 - החרמון, הגולן ואצבע הגליל.
הערות שוליים

↑  http://www.mapa.co.il/ng/BuildRecord_print.asp?ID=92801&tab=1&SubjectID=10&checksend=1
| נחלי רמת הגולן |
| --- | --- | --- |
| נחלי איתן | נחל חרמון • נחל סער • ואדי אבו סעיד • נחל שוח • נחל גילבון • נחל משושים • נחל זוויתן • נחל יהודיה • נחל עיט • נחל גמלא • נחל בזלת • נחל דליות • נחל סמך • נחל אל על • ירמוך |  |
| נחלי אכזב | נחל שיאון • נחל חבושית • נחל ערער • נחל גובתה • נחל סנאים • ואדי אל-חמאם • נחל חזורי • נחל ירדינון • נחל עורבים • נחל פרש • נחל חמדל • נחל נשף • ואדי עין א-תינה • נחל יוסיפון • מסיל אל-ע'נאמה • נחל קצרין • נחל חיוויאי • נחל בתרא • נחל נשרים •  נחל שפמנון • נחל כנף • נחל נוב • נחל  צלצל • נחל עין גב • נחל מיצר • ואדי ברברה • ואדי סמר • נחל פרע • נחל רוקד |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא רמת הגולן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מתיו לוק

| --- | --- |

 לידה:  1630 כנראה אקסטר, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  אוגוסט 1677 לונדון, ממלכת אנגליה 
 מוקד פעילות:  ממלכת אנגליה 
 מקום לימודים:  Exeter Cathedral School 
 זרם:  המוזיקה הקלאסית בתקופת הבארוק 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  עוגב 
 פרופיל ב-IMDb
 
מתיו לוק (באנגלית: Matthew Locke; נולד ב-1621 בקירוב, נפטר ב-1677) היה מלחין ותאורטיקאי מוזיקה אנגלי מתקופת הבארוק.
חייו

בנעוריו הוכשר לשיר במקהלה של קתדרלת אקסטר בהדרכת אדוארד גיבונס, אחיו של אורלנדו גיבונס. בגיל שמונה-עשרה ערך לוק מסע בארצות השפלה ואפשר שבזמן זה גם עבר לדת הקתולית.
לוק חיבר יחד עם כריסטופר גיבונס, בנו של אורלנדו, את המוזיקה ל"קופידון והמוות", מחזה קצר משנת 1653 מאת המחזאי בן תקופת קרוליין ג'יימס שירלי. זו הפרטיטורה היחידה ליצירה דרמטית ששרדה מאותה תקופה. לוק היה אחד מחמישיית מלחינים, שכתבו מוזיקה ליצירה "המצור על רודוס" (1656), האופרה המוקדמת, פורצת הדרך, של סר ויליאם דאווננט. לוק כתב מוזיקה לאופרות הבאות של דאווננט, "אכזריות הספרדים בפרו" (1658) ו"תולדות סר פרנסיס דרייק" (1659). הוא חיבר את המוזיקה למרש התהלוכה להכתרת צ'ארלס השני.
בשנת 1673 יצאה לאור המסה של לוק על תאוריה של המוזיקה, "מלותזיה". עמוד השער מתאר אותו כ"מלחין בשירות הוד מלכותו ונגן עוגב בקאפלה של הוד מלכותה" (צ'ארלס השני וקתרין מברגנצה). לוק שירת את המלך צ'ארלס גם כמחבר מוזיקה לכלי נשיפה ("מוזיקה לטרומבונים ולקורנטים של המלך") ולכינורות. (מחליפו במשרה זו היה הנרי פרסל; לוק תואר כמדריכו של פרסל). ב-1675 חיבר את המוזיקה ל"פסיכה" של תומאס שאדוול.
לקריאה נוספת

Baker, Christopher Paul, ed. Absolutism and the Scientific Revolution, 1600–1720: A Biographical Dictionary. London, Greenwood Press, 2002.
בייקר, כריסטופר פול, עורך. "אבסולוטיזם והמהפכה המדעית, 1600 - 1720: מילון ביוגרפי", לונדון, הוצאת גרינפילד, 2002
הערות שוליים

↑  Caldwell, p. 555.
↑  The other four were Henry Lawes, George Hudson, Henry Cooke, and Charles Coleman
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283530805171  PLWABN: 9810702277405606  BIBSYS: 99025898  BnF: cb13896737j (data)  GND: 119317168  ICCU: TO0V006528  ISNI: 0000 0001 0951 9050  LCCN: n81114238  MusicBrainz: 114954fc-dcde-4eea-a1a6-261d70b10386  NKC: xx0021195  NTA: 096941936  SNAC: w6vt1r61  SUDOC: 077907221  VIAF: 7574551   WorldCat (עם VIAF): 7574551
נחל פרס

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  כ־17 ק"מ
 יובלים:  נחל תחמס 
 שפך:  נחל תמר 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) נחל פרס(למפת צפון הנגב רגילה) נחל פרס(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל פרס(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל פרס
 
נַחַל פֶּרֶס (בערבית: ואדי פארש) הוא נחל אכזב בצפון־מזרח הנגב. אורכו כ־17 ק"מ והוא זורם בכיוון דרום־מזרח, במקביל ומצפון למעלה תמר (כביש 25). תחילתו בבקעת צבאים, כ־3 ק"מ ממזרח לצומת צפית, ובסופו הוא נשפך לנחל תמר, כקילומטר וחצי מזרחית לצומת הערבה.
נהוג לחשוב כי הנחל קרוי על שם העוף הדורס פרס, אולם מקור שמו הוא במילה "פארש" או "אלפארס" בשפה הערבית, שמשמעותה מרבד, מזרן או מיטה, הוא עמק פרוש וסגור, המתאים לרעיית גמלים. כמו כן, הנחל הוא דרך רומית עתיקה שחיברה בין רפיח לעיר המקראית צוער.
בחלקו המזרחי הנחל זורם בתוך קניון ובו גבים. באזור מעלה פרס, לפני המפגש עם נחל תמר, ישנו מפל גבוה של כ־50 מטרים.
לנחל פרס ישנו יובל אחד – נחל תחמס, שמקורו במצד תמר, והוא נפגש עמו למרגלות הר צורים.
נחל פרס הוא אחד מהנחלים היכולים להוות את גבולו הדרומי של מדבר יהודה אל מול גבולו הצפוני של הנגב. הנחל מתחתר בחלקו הדרומי של מישור עמיעז, ויש הסוברים כי בשל כך הנחל מסמן את גבולו הדרומי של מדבר יהודה. אחרים יטענו כי נחל חימר הוא דווקא הגבול הדרומי של מדבר יהודה.
בשנת 2007 התרחש אסון בצוקי הנחל, עת רכב שטח ובו 5 מטיילים, הידרדר ממצוק ונפל לתהום. ארבעה מהמטיילים נהרגו, והמטייל החמישי היה תקוע ברכב במשך שעות עד שכוחות החילוץ הצליחו למצוא אותו.
גלריה

תצפית מנחל פרס לברכות האידוי של ים המלח
גבי פרס
"אלוהים משחק בקוביות" בקרבת גבי פרס
חרדון סיני בערוץ הנחל
לבלוב אביבי בערוץ הנחל
גבי פרס מלאים במים אחרי שטפונות בנחל
נוף ממפל נחל פרס
אנדרטה לזכר ההרוגים באסון בנחל, 13 בדצמבר 2022
הערות שוליים

↑  מאתר "תיירות ערבה" ואתר "למטייל".
↑  ענת ברשקובסקי ומיטל צור, ההרוגים בתאונה: בחורי ישיבה, ביניהם שני אחים, באתר ynet, 7 באוגוסט 2007.
מרי שפרד גרין

| --- | --- |

 לידה:  26 בספטמבר 1869 ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  24 במאי 1958 (בגיל 88) טאוס, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  מכון פראט 
 בן או בת זוג:  ארנסט בלומנשיין 
 צאצאים:  הלן בלומנשיין 
 
מרי שפרד גרין בלומנשיין (באנגלית: Mary Shepard Greene Blumenschein‏; 1869 – 1958) הייתה אמנית אמריקאית, מאיירת ומעצבת תכשיטים.
ביוגרפיה

מרי שפרד גרין נולדה בניו יורק, ילדתם השנייה של רופוס, איש עסקים עשיר מפרובידנס, ומרי איזבל שפרד גרין. היא למדה באקדמית אדלפי בברוקלין ובמכון פראט.
כשהייתה בת 17, היא עזבה לפריז בשנת 1886, שם עבדה עם רפאל קולן, אמן הידוע בזכות קשריו עם אמנים ידועים ביפן. בשנים 1906 עד 1946 הציגה את ציוריה באקדמיה הלאומית לעיצוב.
בפריז בשנת 1905 הכירה את ארנסט בלומנשיין, גם הוא אמן, והתחתנה עמו. הם חזרו לניו יורק בשנת 1909 להולדת בתם הלן. בהיותם שם לימדו במכון פראט ועבדו במגזינים שונים כמו מק'קלור, אמריקן וסנצ'רי.
בעלה הגיעה אל טאוס, ניו מקסיקו והתעכב שם בשנת 1898, בזמן שערך טיול קיץ. את נסיעתה הראשונה לטאוס עשתה בשנת 1913. באותה העת, היא קבלה את ירושת הוריה, שהפכה אותם לעצמאים מבחינה כלכלית והם עברו לטאוס בשנת 1919, ובסופו של דבר הפכו לחלק מאגודת האמנים של טאוס.
בשנות העשרים של המאה העשרים חזרה מרי למכון פראט כדי ללמוד ולהכין תכשיטים. ציוריה הם חלק מאוסף מוזיאון ברוקלין. שפרד גרין נכללה בתערוכ ב־2018 "נשים בפריז 1850–1900".
הוקרה

בשנת 1900 היא זכתה במקום השלישי בסלון פריז והייתה האישה האמריקאית השנייה שזכתה במדליית זהב בסלון בשנת 1902. בשנת 1904 קיבלה מדליית כסף בסנט לואיס בתערוכת הרכש בלואיזיאנה.
בשנת 1915 קיבלה את פרס האקדמיה הלאומית לעיצוב.
גלריה

הנסיכה והצפרדע
מבט חטוף
לואיז פלטצ'ר
הערות שוליים

↑  "Mary Greene Blumenschein (1869-1958)"
↑  Mary Shepard Greene Blumenschein (1869-1958) Biography | Medicine Man Gallery, Medicinemangallery.com (באנגלית)
↑  Steve Shipp, American art colonies, 1850-1930 : a historical guide to America's original art colonies and their artists, Westport, Conn : Greenwood Press, 1996, ISBN 978-0-313-29619-2
↑  Mary Shepard Greene Blumenschein – NA Database (באנגלית אמריקאית)
↑  "Who's Who in Art". American Art Annual. XX: 446. 1924.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 5247 1999  LCCN: nr2002022501  ULAN: 500330160  VIAF: 17158837   WorldCat (עם VIAF): 17158837
נחל זרד

מפל הגיר בוואדי חסא, אשר זוהה בידי מספר חוקרים עם נחל זרד המקראי
נחל זֶרֶד הוא נחל הנזכר בתנ"ך בתחום מואב, בתיאור מסע בני ישראל לארץ כנען.
נחל זרד זוהה בידי מספר חוקרים עם ואדי חסה הנשפך לדרום ים המלח ובהתאם שימש השם נחל זרד במאות ה-19 וה-20 לציון ואדי חסה. זיהוי אחר לנחל הוא ואדי טרפויה, נחל במזרח מואב, המתחבר לארנון מכיוון דרום מזרח, ואשר תואם את התיאור המקראי, ואת התרגומים הארמיים למקרא.
נחל זרד בתנ"ך

נחל זרד נזכר לראשונה בתנ"ך בספר במדבר בתיאור הגעתם של בני ישראל לתחום מואב, בסוף נדודיהם במדבר: ”וַיִּסְעוּ מֵאֹבֹת וַיַּחֲנוּ בְּעִיֵּי הָעֲבָרִים בַּמִּדְבָּר אֲשֶׁר עַל פְּנֵי מוֹאָב מִמִּזְרַח הַשָּׁמֶשׁ מִשָּׁם נָסָעוּ וַיַּחֲנוּ בְּנַחַל זָרֶד מִשָּׁם נָסָעוּ וַיַּחֲנוּ מֵעֵבֶר אַרְנוֹן אֲשֶׁר בַּמִּדְבָּר הַיֹּצֵא מִגְּבֻל הָאֱמֹרִי”.
בהמשך, נזכר הנחל בספר דברים: ”עַתָּה קֻמוּ וְעִבְרוּ לָכֶם אֶת נַחַל זָרֶד וַנַּעֲבֹר אֶת נַחַל זָרֶד וְהַיָּמִים אֲשֶׁר הָלַכְנוּ מִקָּדֵשׁ בַּרְנֵעַ עַד אֲשֶׁר עָבַרְנוּ אֶת נַחַל זֶרֶד שְׁלֹשִׁים וּשְׁמֹנֶה שָׁנָה עַד תֹּם כָּל הַדּוֹר אַנְשֵׁי הַמִּלְחָמָה מִקֶּרֶב הַמַּחֲנֶה כַּאֲשֶׁר נִשְׁבַּע ה' לָהֶם”.
לפי המקרא עברו אפוא בני ישראל במזרח מואב, עד הגיעם לנחל ארנון, שהיווה גבול האמורי. נחל זרד היה התחנה האחרונה במסעם של בני ישראל טרם הגיעם לתחום האמורי בעבר הירדן, שאותו הורשו לרשת.
בתרגום יונתן והירושלמי על נחל זרד מובאים שני תרגומים: "נחל טרוויא" ו"נחל דמרבי חלפי וגילי וסיגלי". אליעזר בן-יהודה הציע להסביר את שם הנחל על פי הצמחייה הצפופה על גדותיו.
זיהוי

בהתאם למסופר בתורה, נחל זרד עובר ממזרח לארץ מואב. על כן, היו שזיהו את נחל זרד עם אחד היובלים המזרחיים של נחל ארנון. אלואיס מוסיל זיהה את נחל זרד בואדי אל-סולטאני, אחד היובלים הדרום מזרחיים של הארנון. אחרים זיהו את נחל זרד בואדי לג'ון, יובל דרומי של הארנון. זיהוי שלישי היה בואדי סעידה. החוקר יואל אליצור תומך בזיהוי נחל זרד בוואדי נח'ילה או בוואדי טרפויה, שני יובלים של נחל ארנון מדרום מזרח. וואדי טרפייה מוזכר במיוחד כזיהוי טוב בגלל הדמיון בין שם הוואדי לבין התרגום ל"נחל טרוויא".
עם זאת, הזיהוי המקובל של נחל זרד הוא בואדי חסה, ובהתאם בתקופה המודרנית כונה ואדי חסה בשם העברי נחל זרד. החוקר יוסף ברסלבי ביסס באריכות את הזיהוי הזה בין השאר על דמיון השם ערבי. בין השאר נטען שמדברים ב' משתמע שנחל זרד הפריד בין אדום למואב, עובדה התואמת את מיקומה של ואדי חסה. תומכי זיהוי זה מסבירים את הפסוקים בספר במדבר ככוללים באזור ממזרח למואב גם את האזור מדרום מזרח, וכך הפסוקים תואמים את הזיהוי עם נחל זרד. תמיכה נוספת בזיהוי זה נמצאה במפת מידבא, בה מופיע כיתוב הדומה לשם זרד ליד נחל הנשפך לים המלח ממזרח.
יואל אליצור טוען שההסתמכות על מפת מידבא בטעות יסודה. לטענתו, השם המצוין על גבי הנחל הנשפך לדרום ים המלח במפת מידבא הוא "AREA" ולא "ZARED" (האותיות D ו-A דומות ביוונית, אך ברור מהמפה שמדובר ב-A). לדבריו, השם AREA הוא כנראה קיצור של שם העיר היוונית AREAPOLIS ששכנה באזור, אשר התבסס בתורו על השם המקראי וההיסטורי של אזור דרום מואב - "עָר". בנוסף, טוען אליצור שהנחל המסומן במפת מידבא הוא בכלל נחל צפוני יותר מוואדי חסא, וייתכן שמדובר בוואדי כרכ.
הערות שוליים

↑  ספר במדבר, פרק כ"א, פסוקים י"א–י"ד.
↑  ספר דברים, פרק ב', פסוקים י"ג–י"ד.
1 2 3  יורם צפריר, נחל זרד, אנציקלופדיה מקראית, כרך ה', עמ' 811-812
↑  A. H. Van Zyl, the Moabites, Leiden, 1960, pages 47-48, 56 and 62
1 2  יואל אליצור, מקום בפרשה - גאוגרפיה ומשמעות במקרא, הוצאת ידיעות אחרונות, עמ' 327-319.
↑  יוסף פרוינד, כיבוש עבר הירדן, דבר, 19 בינואר 1973
↑  ד"ר אנדרלינד, עבודת האדמה בסוריה בכלל ובארץ ישראל בפרט, הצבי, 2 ביולי 1886
בין המשוטטים, דואר היום, 27 בנובמבר 1934
 "ואדי קורהי" הוא שמו של החלק המערבי של ואדי חסה.
שטחי מואב
נחל שעט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 אורך:  כ־5.3 ק"מ
 גובה מוצא הנהר:  כ־210 מטרים
 שפך:  נחל בוקק 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) נחל שעט(למפת צפון הנגב רגילה) נחל שעט(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל שעט(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל שעט
 
נחל שעט הוא נחל אכזב במדבר יהודה. אורכו כ־5.3 קילומטרים.
תוואי הנחל

מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־210 מטרים מעל פני הים. הוא זורם מזרחה ונשפך לנחל בוקק (הנשפך לים המלח) בגובה של כ־20 מטרים מעל פני הים, במרחק של מעט יותר משני קילומטרים מערבית לכביש 90 (כביש ים המלח) ולעין בוקק.
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נחל פרע

| --- | --- |

מפל פרע לאחר גשמים
 מידע כללי
 אורך:  3.5 ק"מ
 גובה מוצא הנהר:  350 מטרים
 שפך:  נחל חרמון
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) נחל פרע(למפת אצבע הגליל רגילה) נחל פרע(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל פרע(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל פרע
נַחַל פֶּרַע (ואדי פרעוּן, ואדי חֻ'רַיָן), הוא נחל קטן המנקז שטח מצומצם בצפון רמת הגולן, באזור הכפרים הנטושים זעורה ועין פית.
נחל פרע נשפך לנחל חרמון מדרום. הנחל לא חצב לעצמו ערוץ עמוק, ולכן בהגיעו לשפת הערוץ העמוק של נחל חרמון – הוא נופל אליו ממרומי הכתף במפל-מדרגות גבוה, היורד במדרון התלול של הצלע הדרומית של נחל חרמון, ונשפך אליו במרחק של כשני ק"מ מעין בניאס (כמה מטרים מה"טנק הסורי" ההפוך במימי הבניאס). זרימתו מתחילה שעות ספורות אחרי גשם חזק, ודועכת תוך ימים עד שבועות מעטים. גם בקיץ קיר-המפל לח, וזאת בזכות מי מעיין זעיר המזרזפים במורדו.
גלריה

חלקו העליון של הנחל בעונה היבשה
לקריאה נוספת

מנחם מרקוס (עורך), "החרמון, הגולן ועמק החולה כרך 2", מתוך ספי בן-יוסף (עורך), מדריך ישראל החדש, ירושלים: כתר, 2001.
| נחלי רמת הגולן |
| --- | --- | --- |
| נחלי איתן | נחל חרמון • נחל סער • ואדי אבו סעיד • נחל שוח • נחל גילבון • נחל משושים • נחל זוויתן • נחל יהודיה • נחל עיט • נחל גמלא • נחל בזלת • נחל דליות • נחל סמך • נחל אל על • ירמוך |  |
| נחלי אכזב | נחל שיאון • נחל חבושית • נחל ערער • נחל גובתה • נחל סנאים • ואדי אל-חמאם • נחל חזורי • נחל ירדינון • נחל עורבים • נחל פרש • נחל חמדל • נחל נשף • ואדי עין א-תינה • נחל יוסיפון • מסיל אל-ע'נאמה • נחל קצרין • נחל חיוויאי • נחל בתרא • נחל נשרים •  נחל שפמנון • נחל כנף • נחל נוב • נחל  צלצל • נחל עין גב • נחל מיצר • ואדי ברברה • ואדי סמר • נחל פרע • נחל רוקד |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא רמת הגולן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נחל שמש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 אורך:  כ־1.15 ק"מ
 גובה מוצא הנהר:  כ־220 מטרים
 שפך:  נחל ישעי 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) נחל שמש(למפת השפלה רגילה) נחל שמש(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל שמש(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל שמש  he נחל שמשhe נחל שמשמפת  __ בית שמש (in English: Beit Shemesh)מכל הצדדים: __ מועצה אזורית מטה יהודה (in English: Mateh Yehuda Regional Council) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
נחל שמש הוא נחל אכזב בתחומי העיר בית שמש והמושב ישעי. אורכו כ־1.15 קילומטרים.
תוואי הנחל

מוצא הנחל מוקם בגובה של כ־220 מטרים מעל פני הים בסמיכות לאמפי בית שמש, קרוב ליציאה המרכזית של בית שמש. הוא זורם מערבה וחולף מתחת לכביש 38 בצומת ישעי. לאחר מכן נכנס הנחל לתחומי המושב ישעי, ובגובה של כ־190 מטרים מעל פני הים הוא נשפך לנחל ישעי.
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מתי זיתי אלבוים

| --- | --- |

 לידה:  1935 תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  2017 (בגיל 82 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  בית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה 
 
מתי זיתי אלבוים (1935–2017) היה רואה חשבון במקצועו וחובב מוזיקה שבמשך שנים חקר, ערך והגיש סדרת תוכניות ברדיו קול המוסיקה על טנורים בכלל, ועל טנורים יהודים נשכחים בפרט.
קורות חיים

מתי זיתי אלבוים נולד בתל אביב להוריו פסח ושפרינצה, אשר עלו מפולין לארץ ישראל בשנת 1922. את שנות ילדותו הוא חווה בגבעת הרצל (אבו כביר) בתל אביב.
זיתי אלבוים למד בבית הספר "תחכמוני" ולאחר מכן בבית הספר "בילו". מאחר שמשפחתו הייתה רוויזיוניסטית הצטרף בנעוריו לשורות בית"ר ואף הספיק להצטרף לזמן קצר לאצ"ל (ארגון צבאי לאומי). בצה"ל במבצע סיני שירת בחיל השריון, במלחמת ששת הימים היה בחטיבת "הראל" בפיקודו של אורי בן ארי ובמלחמת יום כיפור שירת זמן ממושך באזור התעלה.
בין המלחמות למד בטכניון הנדסת מכונות במשך שנה אחת, ולאחר מכן למד שנה במדרשה למוזיקה. לבסוף סיים את לימודיו בראיית חשבון בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה בתל אביב. את התמחותו עשה במשרד רואי החשבון סומך-חייקין-ציטרון.
זיתי אלבוים התחיל לעבוד במחלקת הביקורת של בנק לאומי ומשם עבר לנהל את מחלקת החשבונות בסניף הישראלי של חברת התיירות הבריטית GLOBAL OF LONDON.
לאחר מלחמת יום כיפור עבד כחשב ומנהל אדמיניסטרטיבי בחברת "אוליבטי" האיטלקית עד שיצא לגמלאות.
משפחתו

ממתי זיתי אלבוים התחתן ב-1961 עם הדה, נולדו להם הילה ואייל וכיום ישנם למשפחה 5 נכדים. לאחר גרושיו חלק את חייו עם חיה.
זיתי אלבוים אח ליהודה ז"ל, ציפורה ואביבה יבדלו לחיים.
עם בואם של הוריו מפולין לארץ ישראל, הקימו בית חרושת ראשון מסוגו בישראל לסירגול מחברות וכריכיה.
בעקבות המשפחה, עלו לארץ ישראל עוד משפחות קרובות שקבלו מחסה, הדרכה ותמיכה וכך ניצלו מהשואה.
מתי זיתי אלבוים נפטר בשנת 2017, בערב יום כיפור, ונקבר בבית העלמין "ירקונים" בחלקת חברי האצ"ל.
הערות שוליים

↑  יצחק ברכה טנור וחזן=מריו לנצה משכונת שפירא, נבדק ב-2024-03-07
↑  יצחק ברכה - טנור ופייטן, נבדק ב-2024-03-07
↑  Aureliano Pertile, נבדק ב-2024-03-07
↑  Joseph Scmidt- end -part2, נבדק ב-2024-03-07
↑  Joseph Schmidt, נבדק ב-2024-03-07
↑  Beniamino Gigli Part 2 end, נבדק ב-2024-03-07
↑  Beniamino Gigli part 1, נבדק ב-2024-03-07
↑  Nicola Tagger, נבדק ב-2024-03-07
↑  Hipolito Lazaro, נבדק ב-2024-03-07
↑  Hermann Jadlowker, נבדק ב-2024-03-07
↑  Tito Schipa, נבדק ב-2024-03-07
↑  Misha Alexandrovich, נבדק ב-2024-03-07
↑  Richard Tucker, נבדק ב-2024-03-07
↑  Mati Zeiti-Elboim radio show on Jan Peerce Tenor and Cantor, נבדק ב-2024-03-07
↑  Jan Kiepura, נבדק ב-2024-03-07
↑  Mati Zeiti-Elboim Radio Show on Mario Lanza: מתי זיתי-אלבוים, נבדק ב-2024-03-07
↑  Jussi Bjorling, נבדק ב-2024-03-07
↑  Richard Tauber, נבדק ב-2024-03-07
↑  Franco (Dario) Corelli , Part C (cd's 5+6) end of show by Mati Zeiti-Elboim, נבדק ב-2024-03-07
↑  Franco (Dario) Corelli -radio show by Mati Zeiti_Elboim ,chapter B(cd's 3+4), נבדק ב-2024-03-07
↑  FRANCO CORELLI STORY PART A cd's 1+2, נבדק ב-2024-03-07
נחל שפן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 אורך:  כ־16 ק"מ
 גובה מוצא הנהר:  כ־585 מטרים
 יובלים:  נחל עדשה, נחל ארנב 
 שפך:  נחל צאלים
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) נחל שפן(למפת צפון הנגב רגילה) נחל שפן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל שפן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל שפן
 
נחל שפן הוא נחל אכזב במדבר יהודה אשר אורכו כ־16 קילומטרים.
תוואי הנחל

מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־585 מטרים מעל פני הים, כקילומטר מדרום־מזרח לכפר הפלסטיני ח'רבת אל־מג'אז השייך לגוש מסאפר יטא בדרום יהודה ושומרון. הנחל זורם מזרחה לאורך הקו הירוק ולאחר מכן פונה לדרום־מזרח ובהמשך דרומה עד שנשפך, בגובה של כ־85 מטרים מעל פני הים, לנחל צאלים (הנשפך אל ים המלח).
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משל החוח והארז

משל החוח והארז הוא דבר משל מפי יהואש בן יהואחז מלך ישראל, המשל נאמר כלפי אמציה בן יהואש שלא יצליח במלחמה.