stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2007/2008 בליג 1
קבוצות

בליגה השתתפו 20 קבוצות. התחרות התקיימה בשיטת ליגה עם משחקי בית וחוץ. עבור ניצחון הוענקו שלוש נקודות, ועבור תוצאת תיקו הוענקה נקודה אחת.
הקבוצות מץ, קן ושטרסבורג הן הקבוצות שעלו מהליג 2 הליגה הצרפתית השנייה בכדורגל, כשהחליפו את הקבוצות טרואה, סדאן ונאנט שירדו לליגת המשנה בסיום עונת 2006/2007.
| קבוצה | עיר | אצטדיון | תכולה |
| --- | --- | --- | --- |
| אוסר | אוסר | אצטדיון אב-דשאן | 24,493 |
| בורדו | בורדו | אצטדיון שאבאן-דלמאס | 34,327 |
| ואלנסיין | ואלנסיין | סטאד נונגסה | 16,547 |
| טולוז | טולוז | האצטדיון העירוני (טולוז) | 35,472 |
| לאנס | לאנס | אצטדיון בולארט-דלליס | 41,233 |
| לה מאן | לה מאן | אצטדיון לאון-בולה | 17,500 |
| לוריאן | לוריאן | אצטדיון דה מוסטוואר | 16,669 |
| ליון | ליון | סטאד דה ז'רלן | 43,051 |
| ליל | וילנב-ד'אסק | אצטדיון ליל-מטרופול | 21,803 |
| מונקו | מונקו | אצטדיון לואי השני | 18,500 |
| מץ | מץ | אצטדיון סן-סנפוריין | 26,671 |
| מרסיי | מרסיי | סטאד ולודרום | 60,031 |
| נאנסי | נאנסי | אצטדיון מרסל פיקו | 20,087 |
| ניס | ניס | אצטדיון המלך | 17,415 |
| סושו | מונבליאר | אצטדיון אוגוסט בונאל | 20,025 |
| סנט אטיין | סנט אטיין | סטאד ז'ופרואה-גישאר | 35,616 |
| קן | קן | אצטדיון מישל דורנאנו | 21,500 |
| פריז סן ז'רמן | פריז | פארק דה פראנס | 46,480 |
| רן | רן | סטאד דה לה רוט דה לוריאן | 31,127 |
| שטרסבורג | שטרסבורג | אצטדיון דה לה מיניו | 29,230 |
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ליון | 38 | 24 | 7 | 7 | 74 | 37 | 37+ | 79 | העפלה לשלב הבתים בליגת האלופות |
| 2 | בורדו | 38 | 22 | 9 | 7 | 65 | 38 | 27+ | 75 | העפלה לשלב הבתים בליגת האלופות |
| 3 | מרסיי | 38 | 17 | 11 | 10 | 58 | 45 | 13+ | 62 | העפלה לשלב המוקדמות השלישי בליגת האלופות |
| 4 | נאנסי | 38 | 15 | 15 | 8 | 44 | 30 | 14+ | 60 | העפלה לסיבוב הראשון בגביע אופ"א |
| 5 | סנט אטיין | 38 | 16 | 10 | 12 | 47 | 34 | 13+ | 58 | העפלה לסיבוב הראשון בגביע אופ"א |
| 6 | רן | 38 | 16 | 10 | 12 | 47 | 44 | 3+ | 58 | העפלה לסיבוב השלישי בגביע האינטרטוטו |
| 7 | ליל | 38 | 13 | 18 | 7 | 45 | 32 | 13+ | 57 |  |
| 8 | ניס | 38 | 13 | 16 | 9 | 35 | 30 | 5+ | 55 |  |
| 9 | לה מאן | 38 | 14 | 11 | 13 | 46 | 49 | 3− | 53 |  |
| 10 | לוריאן | 38 | 12 | 16 | 10 | 32 | 35 | 3− | 52 |  |
| 11 | קן | 38 | 13 | 12 | 13 | 48 | 53 | 5− | 51 |  |
| 12 | מונקו | 38 | 13 | 8 | 17 | 40 | 48 | 8− | 47 |  |
| 13 | ואלנסיין | 38 | 12 | 9 | 17 | 42 | 40 | 2+ | 45 |  |
| 14 | סושו | 38 | 10 | 14 | 14 | 34 | 43 | 9− | 44 |  |
| 15 | אוסר | 38 | 12 | 8 | 18 | 33 | 52 | 19− | 44 |  |
| 16 | פריז סן ז'רמן | 38 | 10 | 13 | 15 | 37 | 45 | 8− | 43 | העפלה לסיבוב הראשון בגביע אופ"א |
| 17 | טולוז | 38 | 9 | 15 | 14 | 36 | 42 | 6− | 42 |  |
| 18 | לאנס | 38 | 9 | 13 | 16 | 43 | 52 | 9− | 40 | ירידה לליג 2 |
| 19 | שטרסבורג | 38 | 9 | 8 | 21 | 34 | 55 | 21− | 35 | ירידה לליג 2 |
| 20 | מץ | 38 | 5 | 9 | 24 | 28 | 64 | 36− | 24 | ירידה לליג 2 |
סטטיסטיקות > מלכי השערים

| מיקום | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | צרפת כרים בנזמה | ליון | 20 |
| 2 | סנגל מאמאדו ניאנג | מרסיי | 18 |
| 3 | צרפת ג'יבריל סיסה | מרסיי | 16 |
| 3 | צרפת בפטימבי גומיס | סנט אטיין | 16 |
| 5 | ארגנטינה פרננדו קבנאגי | בורדו | 15 |
| 6 | אלג'יריה רפיק סאיפי | לוריאן | 14 |
| 6 | חוף השנהב בקארי קונה | ניס | 14 |
| 8 | צרפת סטיב סאבידן | ואלנסיין | 13 |
| 8 | ברזיל טוליו דה מלו | לה מאן | 13 |
| 10 | צרפת מיקאל פגיס | רן | 12 |
הערות שוליים

↑  Ligue 1 2007/2008 - 38. Round, worldfootball.net, ‏2025-01-17 (באנגלית)
↑  Ligue 1 2007/2008 - Top Scorer, worldfootball.net, ‏2025-01-17 (באנגלית)
| עונות בליגה הלאומית של צרפת ובליג 1 |
| --- | --- | --- |
| ליגה לאומית | 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1936/1937 • 1937/1938 • 1938/1939 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 • 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 |  |
| Division 1 | 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 |  |
| ליג 1 | 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
.qa

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1996 
 חסות:  Ooredoo 
 www.qtel.com.qa
 
.qa היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בקטר. הסיומת נפתחה בשנת 1994, היא סיומת פעילה ונפוצה ביותר בעיקר בקרב תושבי קטר.
סיומת זו מנוהלת על ידי Qatar-specific domain names.
תתי סיומות

.com.qa - ארגונים מסחריים.
.edu.qa - בתי ספר להשכלה גבוהה בקטר.
.sch.qa - בתי ספר פרטיים וציבוריים בקטר.
.gov.qa - ארגונים ממשלתיים.
.mil.qa - משרד הביטחון.
.net.qa - רשתות תקשורת נתונים.
.org.qa - ארגונים ללא מטרות רווח.
.sa

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1994 
 רשם:  Commucication, Space and Technology Commission 
 חסות:  Commucication, Space and Technology Commission 
 www.nic.net.sa
 
‎.sa היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בערב הסעודית. הסיומת, שנפתחה בשנת 1994, פעילה ונפוצה ביותר בעיקר בקרב תושבי ערב הסעודית.
סיומת זו מנוהלת על ידי SaudiNIC.
בשימוש גם סיומת AlSaudiah.
תתי סיומות

Com.sa : גופים מסחריים וסימני מסחר רשומים
Edu.sa : מוסדות חינוך להשכלה גבוהה
Sch.sa : בתי ספר יסודיים ותיכונים
Med.sa : שירותי בריאות (בתי חולים, מרפאות וכו ')
Gov.sa : גופים ממשלתיים
Net.sa : שירותים הקשורים לאינטרנט (ISP, אירוח אתרים, אתרי פורטל, וכו ')
Org.sa : ארגונים ללא כוונת רווח
Pub.sa : גופים או יחידים שאינם מתאימים לקטגוריות אחרות, כולל שמות דומיין אישיים
.ae

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1992 
 חסות:  הרשות לרגולציית הטלקומוניקציה 
 www.uaenic.ae
 
.ae היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים באיחוד האמירויות הערביות. הסיומת, שנפתחה בשנת 1992, היא סיומת פעילה ונפוצה ביותר בעיקר בקרב תושבי איחוד האמירויות הערביות.
סיומת זו מנוהלת על ידי UAE Telecommunications Regulatory Authority ו-aeDA. בשנת 2008, aeDA. הודיעה שרשומים בסיומת זו מעל ל-90,000 שמות מתחם.
הרשמה

תהליך ההרשמה באיחוד האמירויות הערביות הוא תהליך קל ולכן הרבה מתפתים להירשם ב-ae. הנרשמים שולחים את שם המתחם המבוקש ומקבלים אותו תוך ימים ספורים. גם שחזור סיסמאות המתחם הוא דבר קל שיכול להיעשות באופן מקוון ללא צורך להתנייד מהבית.
תתי-סיומות

סיומת האינטרנט מחולקת לתתי-הסיומות הבאות:
.ae - ישויות מסחריות, ארגונים ואנשים פרטיים
.co.ae - ישויות מסחריות
.net.ae - ספקי אינטרנט
.gov.ae - ארגונים ממשלתיים
.ac.ae - מוסדות חינוכיים על-תיכוניים
.sch.ae - בתי ספר פרטיים או ציבוריים
.org.ae - ארגוניים לא-מסחריים
.mil.ae - צבא
.pro.ae - מקצועניים
.name.ae - אנשים פרטיים
הערות שוליים

| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
.tm

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1997 
 www.nic.tm
 
.tm היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (Domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בטורקמניסטן. הסיומת, שנפתחה בשנת 1997, היא סיומת פעילה ונפוצה ביותר בעיקר בקרב תושבי טורקמניסטן. השם משמש סימני מסחר פעמים רבות (trademark), וכך מרוויחה טורקמניסטן חלק קטן, אך לא זניח מהתמ"ג שלה.
שם המתחם משמש גם כשם מתחם ממדרגה שנייה ולעיתים נדירות גם כשם ממדרגה שלישית. יש לו גם תתי סיומות מיוחדים לכל תחום.
ניתן להשתמש בשם המתחם .tm באמצעות קניית השם באופן חופשי, באמצעות תיאום עם משרד התקשורת הטורקמני, ובאמצעות פנייה לספק סיומת הדומיין "סוכנות המחשב והאינטרנט הטורקמנית".
הערות שוליים

↑  tm registrars
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
.tj

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1995 
 www.nic.tj
 
.tj היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בטג'יקיסטן. הסיומת, שנפתחה בשנת 1997, היא סיומת פעילה ונפוצה ביותר בעיקר בקרב תושבי טג'יקיסטן.
שם המתחם משמש גם כשם מתחם ממדרגה שנייה ולעיתים נדירות גם כשם ממדרגה שלישית. יש לו גם תתי סיומות מיוחדים לכל תחום:
ac.tj
aero.tj
biz.tj
co.tj
com.tj
coop.tj
dyn.tj
edu.tj
go.tj
gov.tj
info.tj
int.tj
mil.tj
museum.tj
my.tj
name.tj
net.tj
nic.tj
org.tj
per.tj
pro.tj
test.tj
web.tj
ניתן להשתמש בשם המתחם .tj באמצעות קניית השם באופן חופשי, באמצעות תיאום עם משרד התקשורת הטג'יקי, ובאמצעות פנייה לספק סיומת הדומיין.
הערות שוליים

↑  tj registrars
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט ובנושא טג'יקיסטן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חומרה - מונחים

חומרה: כלל הרכיבים הפיזיים המרכיבים את המחשב ואת הציוד ההיקפי שלו, להבדיל מתוכנה.
סוגי מחשבים

מחשב: מכונה המעבדת נתונים על פי תוכנית, כלומר על פי רצף פקודות נתון מראש.
מחשב נייד: מחשב בעל ממדים קטנים, הניתן לנשיאה.
מחשב אישי: מחשב שממדיו מאפשרים להניחו על שולחן, ונועד לשימושו האישי של משתמש יחיד. בסוג זה, קיים גם מחשב אישי זעיר.
מחשב-על: מחשב הנמצא בשורה הראשונה של המחשבים בעולם, מבחינת ביצועי החישוב שלו.
מחשוב לביש: אוסף של אביזרים אלקטרוניים, כגון חיישנים, מצלמות, צגים וכיוצ"ב, שניתנים לנשיאה על הגוף.
טלפון חכם בנוסף לתפקודו כמחשב, הוא מתאפיין בממשק מסך מגע, מצלמה וחיישנים שונים.
מחשב לוח (במקור: טאבלט) מכשיר דומה לטלפון חכם, אך מתאפיין במסך גדול יותר ואינו מצויד בהכרח בתקשורת סלולרית
מחשב כף יד או PDA: מחשב קטן מידות, בגודל כף יד, הוחלף על ידי טלפונים חכמים.
מעבדים

מעבד: החלק המרכזי במחשב, שמבצע את הפקודות המאוחסנות בזיכרון המחשב. נקרא גם CPU (יחידת עיבוד מרכזית) בשל היותו יחידת עיבוד המידע המרכזית במחשב.
RISC ‏ (Reduced Instruction-Set Computer), מילולית, "מעבד עם סט פקודות מצומצם". סיווג של מעבדים בעלי תכונות מסוימות, למשל מספר גדול יחסית של אוגרים, מספר מוגבל של אופני מיעון, בדרך כלל זיכרון מטמון במעבד עצמו, אורך זהה לכל הפקודות (opcode), רוב או כל הפקודות מבוצעות במחזור שעון יחיד, ועוד.
DSP: ‏ (Digital Signal Processor): מעבד שייעודו העיקרי הוא עיבוד אותות ספרתי, בדרך כלל עם פקודות ייעודיות לעבודה על מערכים, כדי לייעל סוגי עיבוד מסוימים כמו כפל וקטורי, כפל מטריצות, התמרת פורייה מהירה, ועוד.
ריבוי ליבות: שבב מוליך למחצה (בדרך כלל סיליקון) יחיד, שמכיל מספר מעבדים.
Bit-Slice: דרך לממש מעבד ממספר רכיבים בדידים, שכל אחד מהם מטפל בחלק (slice) מהמילה: כך למשל במימוש מעבד 16-סיביות, ניתן להשתמש בארבעה רכיבים שמטפלים בארבע סיביות כל אחד.
מעבד גרפי: מעבד שנועד לביצוע עיבודים גרפיים, לשם הצגה מהירה של תמונות על-גבי הצג (ראו גם כרטיס גרפי).
GPGPU: שימוש במעבדים גרפיים לצורכי עיבוד/חישוב כלליים (לאו דווקא גרפיים).
זיכרון

ROM: זיכרון לקריאה בלבד
RAM: מילולית, "זיכרון גישה אקראית". סוג זיכרון המאפשר כתיבה וקריאה, תוך גישה "ישירה" לכתובת בזיכרון, לעומת זיכרונות בהם יש להמתין עד שתוכן כתובת מסוימת מגיע למצב קריאה, כמו זיכרון השהיה ואוגר הזזה.
זיכרון נדיף - שם כללי לכל סוגי הזיכרון ש"מתנדפים" ללא אספקת כוח (בדרך כלל כאשר מכבים את המחשב, או כתוצאה מתקלה באספקת הכוח). "זיכרון סטטי" ו"זיכרון דינמי" הם זיכרונות נדיפים.
זיכרון בלתי נדיף - סוג זיכרון השומר על התוכן גם ללא אספקת כוח. זיכרון ליבה מגנטי, זיכרון בועות וזיכרון הבזק הם מסוג זה.
זיכרון מצב מוצק: שם כללי לכל סוגי הזיכרון המבוססים על התקני מוליכים למחצה. במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20 החליף בהדרגה זיכרון מצב מוצק את כל סוגי הזיכרון האחרים.
זיכרון ליבה מגנטית: סוג זיכרון לא נדיף, שמאז הומצא ונבנה בשנות ה-50 של המאה ה-20 ועד שהוחלף על ידי זיכרון מצב מוצק, היה סוג הזיכרון העיקרי בכל סוגי המחשבים.
זיכרון השהיה לפני הופעת זיכרון הליבה, זיכרון השהיה היה אחד מסוגי הזיכרון החשובים. מבוסס בדרך כלל על עיקרון אקוסטי: בתווך, בדרך כלל כספית, נשלחים אותות אקוסטיים מצד אחד של התווך (צד ה"אקטואטור") לצד שני (צד הגלאי), שם הם נקלטים על ידי גלאי (מעין מיקרופון), ונשלחים חזרה למבוא. קיבולת יחידה אחת של זיכרון השהיה בדרך כלל מכילה כמה מאות עד כאלף סיביות. גרסאות מסוימות של זיכרון השהיה עושות שימוש בגלי פיתול מכניים, בתווך עשוי תיל מתכת, במקום גלים אקוסטיים (גלי רוחב) בתווך נוזלי
אוגר הזזה, וליתר דיוק, אוגר הזזה סיבובי (או מעגלי), בו הסיבית ב"מוצא" האוגר מוזנת חזרה ל"מבוא" של האוגר. אוגרי הזזה באורך כמה אלפי סיביות הם המקבילה של זיכרון השהיה, במימוש ברכיבי מצב מוצק
זיכרון בועות סוג זיכרון מצב מוצק לא נדיף. בשנות ה-80 של המאה ה-20 היו ציפיות שזיכרון הבועות יחליף חלק מזכרונות מצב מוצק אחרים, ציפייה שלא התממשה, ורק מספר מוגבל של מחשבים עשו שימוש בזיכרון זה.
זיכרון הבזק זיכרון מצב מוצק בלתי נדיף. משמש פעמים רבות כתחליף להתקני אחסון מגנטיים או אופטיים, כמו דיסק קשיח ותקליטור. כמו כן בשימוש נרחב לקושחה. מספר מגבלות מונעות בדרך כלל שימוש בזיכרון הבזק כהתקן זיכרון כללי.
זיכרון דינמי התקן זיכרון מצב מוצק, לגישה אקראית. כמעט מאז הצגתו, בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20, ועד ימינו (2019), סוג הזיכרון הנפוץ ביותר במחשבים. לזיכרון דינמי מספר חסרונות בהשוואה לזיכרון סטטי, ביניהם, בדרך כלל, זמני גישה ארוכים יותר לקריאה וכתיבה, והצורך "לרענן" את הזיכרון (ומכאן שמו) לעיתים מזומנות - ללא רענון כזה תוכן הזיכרון "מתנדף" גם כשאספקת הכוח לא נפסקת. יתרונו העיקרי מול זיכרון סטטי היא הצפיפות (וכתוצאה ממנה, גם המחיר ליחידת זיכרון): התקני זיכרון דינמי משתמשים בטרנזיסטור יחיד לסיבית, ובדרך כלל מכילים בסדר גודל יותר סיביות מהתקן זיכרון סטטי שנבנה בטכנולוגיה דומה.
זיכרון סטטי התקן זיכרון מצב מוצק, לגישה אקראית. לעומת הזיכרון הדינמי, לזיכרון סטטי יש בדרך כלל זמני גישה מהירים יותר, והוא אינו זקוק למחזור "רענון" כדי לשמור על תוכנו, אם כי גם זיכרון זה "נדיף" ותלוי באספקת כוח רציפה כדי לשמור על התוכן. צפיפותו פחותה מהזיכרון הדינמי, וכתוצאה, מחיר יחידת זיכרון גבוה יותר בטכנולוגיה זו. משמש, בין השאר, לזיכרון מטמון, בו מהירות הגישה חשובה יותר מהצפיפות.
צגים

צג: מסך המשמש להצגה חזותית של מידע ותמונות
CRT: סוג של צג המבוסס על שפופרת קתודית (Cathode Ray Tube) שיורה אלקטרונים לעבר שכבה פלואורסצנטית.
LCD: סוג של צג המבוסס על גביש נוזלי (Liquid Crystal Display), בעל תאורה אחורית.
OLED: מסך מבוסס דיודות פולטות אור על בסיס אורגני, ללא תאורה אחורית, מציג גוון שחור יותר כי לא צריך להסתיר תאורה אחורית. משמש בעיקר במסכים של סמארטפונים.
מסך מגע: צג המשמש כצג רגיל ובנוסף בעל אפשרות לשמש כאמצעי הצבעה על ידי נקישת האצבעות על נקודות הבחירה שבמסך
ציוד היקפי

ציוד היקפי: רכיב של מערכת המחשב שאינו חלק מהיחידה המרכזית שלו (זו הנמצאת על לוח האם), אלא נלווה אליה. רבים מהאביזרים ההיקפיים נמצאים מחוץ למארז המחשב, אך יש גם כאלו הנמצאים בתוך המארז.
מקלדת: אביזר היקפי בסיסי המשמש להקלדה ולהעברת סימנים ומידע טקסטואלי אל המחשב
עכבר מחשב: אביזר היקפי המשמש לניווט ושליטה בסמן. מאפשר למקם את הסמן בקלות במקום הרצוי בצג
ג'ויסטיק: הוא רכיב ציוד היקפי המשמש למתן קלט למחשב, לקונסולת משחקים או לכיסא גלגלים ממונע
משטח נגיעה: לרוב משמש כאמצעי הצבעה למחשבים ניידים (בדומה לעכבר). בדרך כלל מהווה חלק אינטגרלי בהם.
כדור עקיבה: משמש גם הוא כתחליף לעכבר הסטנדרטי
מיקרופון: אביזר המשמש לקליטת סאונד
אוזניות: אביזר המשמש לשמיעה ולעיתים מלווה עם מיקרופון
מצלמת אינטרנט: מצלמת זמן אמת, אשר ניתנת לצפייה באמצעות האינטרנט, מסרים מיידיים או תוכנת צפייה ייעודית
סורק: אביזר היקפי המשמש לסריקה של דפים והעברת תוכנם לקובץ תמונה
מדפסת: אביזר היקפי המשמש ליצירת פלט מודפס מהמחשב
מדפסת הזרקת דיו: מדפסת המשתמשת במזרקי-דיו זעירים על מנת להדפיס
מדפסת לייזר: מדפסת המשתמשת בלייזר לשם הדפסה על דפים באמצעות טונר
משטח קירור: משטח קירור הוא משטח המיועד עבור מחשבים ניידים ומטרתו היא לקרר את המחשב הנייד, ולמנוע התחממות יתר שתגרום לירידה בביצועי המחשב, ובמקרים קיצוניים אף פגיעה ברכיבי המחשב.
כוננים

Solid state drive: אמצעי לאחסון נתונים בנפח גבוה, תחליף לכוננים קשיחים (HDD), שמהירות העיבוד שלו גבוהה.
דיסק קשיח: אמצעי לאחסון נתונים בנפח גבוה המורכב מפלטות מתכתיות מצופות חומר מגנטי המסתובבות במהירות גבוהה
RAID: מערך יתיר של דיסקים זולים/ עצמאיים. מערכת המשתמשת במספר דיסקים קשיחים במטרה להשיג אמינות, מהירות ו/או נפח אחסון גדול יותר
כונן NAS: (קיצור של Network Attached Storage), מארז של דיסק אחד או יותר, אליו ניתן לגשת מרחוק, דרך רשת מקומית או דרך האינטרנט.
כונן חיצוני:  כונן המתחבר למחשב ומשמש בעיקר לקריאה של דיסקים או לגיבוי תוכנות.
דיסק און קי:  נקרא גם בעברית "החסן נייד".
דיסקט: אמצעי לאחסון נתונים בטכנולוגיה מגנטית
כונן דיסקטים: כונן המאפשר קריאה וכתיבה מתקליטונים
CD או תקליטור: אמצעי אחסון נתונים בטכנולוגיה אופטית בנפחים שונים.
CD-R: תקליטור לכתיבה, מדיה אופטית שעליה ניתן לאחסן מידע ללא אפשרות למוחקו, וזאת עד שנגמר המקום במדיה
DVD: סוג של תקליטור בעל נפח אחסון של עד 4.7 ג'יגה בייט
Blu-ray: סוג של תקליטור בעל נפח אחסון של עד 50 ג'יגה בייט
כונן תקליטורים: כונן המאפשר קריאה של תקליטורים, המכילים נתוני מחשב, מוזיקה וסרטים
צורב: אביזר היקפי המשמש לכתיבה ומחיקה של תקליטורי CD-R ,CD-RW, DVD-R ו-DVD-RW
כוננים > אפיקי נתונים לכוננים

IDE: תקן לחיבור כוננים למחשב
בקר IDE: כרטיס חומרה המאפשר ללוח האם "לשוחח" עם התקני IDE
SCSI: תקן להעברת נתונים בצורה מקבילית המאפשר העברת נתונים בקצב גבוה
ATA: תקן העברת מידע לכוננים מסוג IDE (כוננים קשיחים, כונני תקליטורים, כונני DVD וכך הלאה)
Serial ATA: תקן חדש ומהיר יותר להעברת נתונים בין כונני IDE, המבוסס על תקן ATA הוותיק יותר, ובעל תאימות אחורנית אליו
אפיקי מחשב

ISA וגם EISA: אפיקי מחשב ישנים
PCI: אפיק מחשב לחיבור התקנים נוספים ללוח האם
AGP: יציאת גרפיקה מואצת - ערוץ בלוח-האם שאליו מתחבר כרטיס מסך, במהירויות של 4x ו-8x
PCI-Express: ממשק PCI מהיר ביותר לחיבור כרטיסי מסך וכרטיסי הרחבה - מחליף גם את ה-AGP ואת ה-PCI, עובד במהירות של 16x, פי שניים יותר מהיר מאשר ממשק ה-AGP הישן
בתוך המארז

מארז מחשב: הקופסה שבתוכה נמצאים מרכיביו העיקריים של המחשב: לוח אם, מעבד, כרטיסי הרחבה, דיסק קשיח ועוד.
לוח אם: מעגל מודפס המהווה תשתית להצבת המעבד וזיכרון המחשב, ומכיל חריצי הרחבה שניתן להכניס לתוכם כרטיסי הרחבה.
ספק כוח: מקור אנרגיה חשמלי, שנאי שתפקידו להמיר את המתח החשמלי הקיים ברשת למתח נמוך המתאים לפעולת מכשיר חשמלי כלשהו. במחשב, ספק הכוח נמצא בתוך המארז, ומוצמד אליו מאוורר להפחתת החום הנוצר בעת פעילותו.
צלעות קירור: גוף קירור המורכב על המעבד, משמש לפיזור החום הגבוה שהמעבד מפיץ. לרוב מורכב עליו מאוורר המשמש כאמצעי עזר להפחתת החום.
כרטיס זיכרון: התקן אלקטרוני מבוסס זיכרון הבזק המשמש לאחסון מידע דיגיטלי
כרטיס גרפי או כרטיס מסך: כרטיס הרחבה הכולל מעבד גרפי, ומשמש ליצור את הפלט אל הצג
כרטיס טלוויזיה: כרטיס הרחבה המשמש לקליטת אותות וידאו דרך מצלמת וידאו או אנטנה חיצונית ולהעברת אותות וידאו מהמחשב לצג.
כרטיס קול: כרטיס הרחבה המשמש לקליטת אותות קול דרך מיקרופון ולהשמעת אותות קול מהמחשב לרמקולים.
כרטיס רשת: חומרת מחשב המאפשרת למחשב להתחבר לרשת מחשבים
כרטיס רשת אלחוטי: כרטיס רשת המאפשר חיבור לרשת אלחוטית (Wi-Fi). הכרטיס מותקן בדרך כלל במחשבים ניידים
מודם: כרטיס אלקטרוני המאפשר תקשורת מחשבים
מונחים נוספים

Wi-Fi: שם עממי לכמה תקנים לקליטת רשת אלחוטית במרחב המקומי
נתב (ראוטר): מכשיר ובו רכיב תקשורת מחשבים, שנועד לקביעת נתיבן והפצתן של חבילות נתונים ברשתות תקשורת נתונים
סיבית (bit): יחידת זיכרון הקטנה ביותר, המאפשרת להכיל את הערכים 1 (פועל) או 0 (כבוי) (בעברית: סיבית)
בייט (byte): צירוף של 8 יחידות ביט (סיביות)
USB: אפיק תקשורת טורי מודרני, המסוגל להעביר נתונים במהירויות גבוהות במיוחד (universal serial bus)
קורא ברקוד: התקן שקורא סימני ברקוד באמצעות שליחת אלומת לייזר
קורא כרטיסים: מכשיר המשמש לקריאת מידע שישנו בכרטיסי זיכרון
ארכיטקטורת מחשב: מבנה המחשב וארגונו
כונן רשת: צורת מיפוי של כוננים, מדיה, מחשבים מרוחקים ונתיבי גישה אחרים. בדרך כלל מסומן באותיות האחרונות של השפה האנגלית (:z) כדי לאפשר מקום לשאר הכוננים שמחוברים למחשב.
ראו גם

תוכנה - מונחים
תקשורת מחשבים - מונחים
אחסון נתונים - מונחים
.tt

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1991 
 חסות:  אוניברסיטת איי הודו המערבית 
 www.nic.tt
 
‎.tt היא סיומת האינטרנט בטרינידד וטובגו.
מרכז המידע ברשת רשת טרינידד וטובגו (TTNIC) מאפשר הרשמות של סיומות אינטרנט משניות בתחומים הבאים: co.tt, com.tt, org.tt, net.tt, biz.tt, info.tt, pro.tt, int.tt, coop.tt, jobs.tt, mobi.tt, travel.tt, museum.tt, aero.tt, tel.tt and name.tt ו- ההרשמה בתחומים הנ"ל אינה מוגבלת והרישום אינו מחייב את המועמדים להיות נוכחים פיזית בטרינידד וטובגו.
בנוסף, יש הגבלה לגופים בצבא טרינידד וטובגו, הוא רישום למוסדות חינוך בטרינידד וטובגו, ושמור לסוכנויות הממשלה.