stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פסק דין ורד פרי

| --- | --- |

 מידע החלטה
 ערכאה:  בית המשפט העליון
 תאריך החלטה:  30 באפריל 2009
 החלטה
 הוצאה על טיפול בילדים תוכר לצורכי מס
 חברי המותב
 חברי המותב:  אליעזר ריבלין, מרים נאור, עדנה ארבל, אליקים רובינשטיין, אסתר חיות
 
פסק דין ורד פרי הוא כינוים של שני פסקי דין, של בית המשפט המחוזי בתל אביב, שניתן בשנת 2008, ושל הערעור עליו בבית המשפט העליון, שניתן בשנת 2009, שבהם הוכרה תביעתה של עו"ד ורד פרי, אם לשני ילדים, להכיר בהוצאותיה בגין ההשגחה על ילדיה, בעת שהיא עובדת, כהוצאה מותרת בניכוי, בעת חישוב מס ההכנסה שלה. את עו"ד פרי ייצגו לכל אורך ההליך המשפטי עורכי הדין משה שקל, לאה טבע-עכו ויניב שקל ממשרד שקל ושות'. לייצוג הצטרפו גם עו"ד גלי עציון מהלשכה המשפטית של נעמת, ועו"ד הלית כהן מהמחלקה המשפטית של שדולת הנשים בישראל.
סלע המחלוקת הוצג בפתח פסק דינו של המשנה לנשיאת בית המשפט העליון, אליעזר ריבלין: "האם הוצאה שהוציא אדם במחיר השגחה על ילדיו בעת שהוא יוצא לעבודתו היא הוצאה בייצור הכנסה המותרת בניכוי מן ההכנסה החייבת? זו השאלה המשפטית המונחת בפנינו". לתשובתו החיובית של בית המשפט לשאלה זו היו השלכות החורגות מסוגיה זו לבדה, והיא שינתה את מדיניות המיסים בתחום ההכרה בהוצאות שהוצאו לייצור הכנסה. שינוי זה הניע את משרד האוצר להגיש הצעת חוק, שבה יינתן תוקף חוקי למדיניות שנהגה קודם למתן פסק דין זה. הצעת חוק זו אושרה בכנסת, ועל פי הפרשנות המקובלת היא שוללת הכרה בהוצאות השגחה על ילדים.
רקע

הצורך להתחשב במספר ילדיו הצעירים של אדם בעת חישוב מס ההכנסה המוטל עליו מוכר שנים רבות על ידי חוקי המס ומומחי המיסים. במסגרת הרפורמה בפקודת מס הכנסה בעקבות המלצותיה של ועדת בן שחר (תיקון מס' 22 לפקודה), שנערכה בשנת 1975, נקבעו שני מנגנונים לכך:
מתן נקודות קצבה על ידי המוסד לביטוח לאומי, בהתאם למספר הילדים, ללא קשר להכנסת ההורים.
מתן נקודות זיכוי ממס הכנסה, בגין ילדיה של אישה וכן ילדיו של גבר במשפחה חד-הורית.
שני מנגנונים אלה לא התייחסו להוצאה הספציפית הכרוכה בגידול הילדים, אלא קבעו מנגנון אחיד, התלוי רק במספר הילדים עד גיל 18.
ועדת בן בסט לרפורמה במס הכנסה, שהגישה המלצותיה לשר האוצר בשנת 2000, נדרשה אף היא לסוגיה זו, וציינה:
"על פי פקודת מס הכנסה אישה זכאית לנקודת זיכוי אחת בעד כל אחד מילדיה. הקלת מס זו באה להתחשב באופן עקיף בהוצאות של אישה הכרוכות ביציאה לעבודה, הוצאות שהן רלוונטיות בעיקר לאישה שילדיה בגיל הרך. הניסיון של רשויות המס להתחשב בהוצאות בפועל של גידול הילדים כרוך בעלות מנהלית כבדה. החוק הקיים אינו מבחין בין אישה שיש לה תינוק, ועל כן יציאתה לעבודה תהיה חייבת להיות מלווה בהוצאות לטיפול בתינוק בזמן היעדרה, לבין אם לילד בן 17, שיציאתה לעבודה אינה כרוכה בהוצאות מעבר לאלה של אישה ללא ילדים. במלים אחרות: החוק אינו תואם היעד המוצהר."
בהתאם לכך המליצה הוועדה: "ההסדר הקיים, שמעניק נקודת זיכוי בגין ילד לאם עובדת, יוחלף בהסדר שייתן 2 נקודות זיכוי בגין ילד מתחת לגיל 6, נקודה אחת בגין ילד בגילאים 7 עד 12, ואפס נקודות זיכוי בגין ילדים מעל גיל 12".
מדברי הוועדה השתמע צורך בהכרה בהוצאות בפועל, אך היא נמנעה מלהמליץ על כך משום שחברי הוועדה טענו כי צעד זה "כרוך בעלות מנהלית כבדה". כתחליף לכך הציעה הוועדה מנגנון אחיד, התואם טוב יותר את ההוצאות בפועל, בהתחשבו לא רק במספר הילדים אלא גם בגילם. המלצות הוועדה לא מומשו.
גורמים נוספים קראו להכרה בהוצאות טיפול בילדים:
החוקר אסף לחובסקי מתח ביקורת על ראיית הוצאות הטיפול בילדים כהוצאה פרטית, וציין: "נראה לכן כי הסיבה האמיתית ליחס המיוחד להוצאות הטיפול בילדים הוא הזיהוי של הוצאה זו כהוצאה נשית."
החוקר יורם מרגליות קרא להכיר בהוצאות טיפול בילדים., ובין השאר ציין: "אכן, אין בהכרה בהוצאות הטיפול בילדים כדי לסייע בידי אותן משפחות שכלל לא מגיעות לסף המס. ואולם, בכך אין כדי להפחית מצדקת ההכרה בהוצאות הטיפול בילדים בהיותן הוצאות ביצירת הכנסה. על מי שכלל לא הגיעה לסף המס לא הוטל מס יתר."
ועדת המיסים של לשכת עורכי הדין בישראל המליצה אף היא בשנת 2000 להכיר בהוצאות למטפלת, למעון ולגן ילדים, במשפחה שבה שני בני הזוג עובדים (תוך חלוקת ההוצאה בין שניהם) ובמשפחה חד-הורית.
במהלך השנים הוגשו הצעות חוק פרטיות אחדות להכרה בהוצאות טיפול בילדים, אך הן לא אושרו.
רקע > הפנייה לפקיד השומה

סעיף 17 לפקודת מס הכנסה עוסק בהוצאות המותרות בניכוי, וקובע: "לשם בירור הכנסתו החייבת של אדם ינוכו ... יציאות והוצאות שיצאו כולן בייצור הכנסתו בשנת המס ולשם כך בלבד", כלומר לשם קביעת ההכנסה החייבת במס מופחתות מההכנסה הכוללת הוצאות ששימשו לייצור הכנסה זו. כך למשל, מהכנסתו של בית חרושת מופחת מחיר חומרי הגלם שרכש, חשבון החשמל ששילם וכו'. מנגד נקבע בפסקה (1) לסעיף 32 לפקודה כי לא יותר ניכוין של "הוצאות הבית או הוצאות פרטיות". חרף לשונו של סעיף 17, העוסק בהוצאות שיצאו רק לשם ייצור הכנסה, נהוגה למעשה הכרה גם בהוצאה מעורבת, כזו ששימשה לייצור הכנסה וגם להנאה פרטית, באמצעות פיצולה לשני מרכיביה והכרה רק במרכיב ששימש לייצור הכנסה.
בהתאם לעיקרון זה ביקשה עורכת הדין ורד פרי לנכות כהוצאה תשלומים ששילמה בשנות המס 2001-1999, למעון יום ולמועדונית עבור שני ילדיה. פקיד השומה לא נענה לבקשתה, ופרי, באמצעות משרד עו"ד שקל ושות', ערערה על כך לבית המשפט המחוזי בתל אביב, בהתאם למנגנון שנקבע בסעיף 153 לפקודה.
פסק הדין בבית המשפט המחוזי

בפנייתה לבית המשפט הדגישה פרי את חיוניותם של המעון והמועדונית לעבודתה: ”ברור כי אלמלא הייתי צריכה לעבוד ולהתפרנס, הייתי מעדיפה לבלות את זמני עם ילדיי, לפחות עד הגיעם לגיל בו הדין מחייב לשלוח אותם לגן, וגם אז הייתי בוחרת לשלוח אותם רק לשעות מצומצמות שהחוק מחייב, ולא לשעות ארוכות, כפי שהיו בפועל, מחוץ לבית.”
פקיד השומה הציג שלל נימוקים לדחיית בקשתה של פרי:
המחוקק לא נתכוון להתיר ההוצאות האמורות ובחר במהלך השנים, בדרכים אחרות להביא בכלל חשבון נטל המס, את עול השמירה על הילדים למשל באמצעות קצבאות, נקודות קצבה ומתן נקודות זיכוי לאמהות עובדות שלהן ילדים קטינים. בלא הסדר מפורש בחקיקה אין מקום להתיר ההוצאה באשר היא הוצאה פרטית ולמצער הוצאה מעורבת שהתרתה אסורה. המדובר בהוצאה שאינה אינצידנטלית או הכרחית בייצור ההכנסה. לכל היותר מדובר בהוצאה שבקרן, דהיינו הוצאה הנחוצה קודם ליציאה לעבודה, לפני הפקת ההכנסה. הוצאות השגחה על ילדים נחשבות כהוצאה פרטית במתוקנות במדינות העולם. הקלות או הטבות בעניין זה הוסדרו במדינות אילו במעשי חקיקה מפורשים.
שופט בית המשפט המחוזי, מגן אלטוביה, קיבל את ערעורה של פרי. בין השאר, קבע: ”אלמלא שילדי המערערת היו נתונים בהשגחה ראויה בידי אחרים במשך שעות העבודה של הוריהם, לא היו יכולים המערערת ובן זוגה ליצור הכנסה”. עם זאת הכיר השופט בכך שהשהייה במעון ובמועדונית אינה משמשת רק להשגחה על הילדים, אלא גם להעשרת עולמם, ובהתאם לכך קבע שיש להכיר במחצית התשלום למעון היום, בשני שלישים מהתשלום למועדונית, ובמלוא התשלום למטפלת בבית.
פסק הדין בבית המשפט המחוזי > תגובת רשות המיסים

רשות המסים בישראל הודיעה על כוונתה לערער על פסק הדין, וציינה: ”נכון לעכשיו, היות שצפוי להיות מוגש ערעור לא תיישם רשות המסים את פסק הדין”. זו גישה שגרתית של רשות המיסים, לפיה פסק דין הסותר את עמדת הרשות מיושם מיידית ביחס לנישום שבו עסק פסק הדין, אך יישומו על כלל הנישומים נעשה רק כאשר זהו פסק דין סופי, שלרשות אין כוונה או יכולת לערער עליו. יש החולקים על גישה זו.
עם זאת, נערכה הרשות למימוש פסק הדין, ופרסמה את טופס 1304 שבו היה על ההורים לדווח על הוצאותיהם לטיפול בילדים. בתחתית הטופס הדגישה הרשות: "אין בדרישת הנתונים כדי להוות הסכמת רשות המיסים להכרה בהוצאות טיפול בילדים".
הצעות חוק לתיקון הפקודה בעקבות פסק הדין > הצעת חוק פרטית

לאחר מתן פסק הדין בבית המשפט המחוזי, עוד טרם מתן פסק הדין בבית המשפט העליון, הגישה קבוצה של חברי הכנסת הצעת חוק פרטית לתיקון פקודת מס הכנסה, שמטרתה הסדרת התמיכה בהורים עובדים. הצעת החוק לא באה לבטל את מנגנון ההכרה בהוצאות שנקבע בפסק הדין, אלא להוסיף מנגנונים של נקודות זיכוי ומענק למי שהכנסתו נמוכה מסף המס (ולכן הכרה בהוצאות אינה מועילה לו). הדיון בהצעה זו נפסק עם התפזרותה של הכנסת ה-17.
הצעות חוק לתיקון הפקודה בעקבות פסק הדין > הצעת חוק ממשלתית

תוצאת הפסיקה בבית המשפט העליון לא הייתה לרוחה של רשות המסים בישראל, לא רק בשל השפעתה הישירה על גביית מס הכנסה מהורים עובדים (להערכת האוצר התרת הוצאות השגחה על ילדים כרוכה באובדן הכנסות ממסים בסך 2.5 מיליארד ש"ח), אלא גם בהשפעתה על הכרה בהוצאות נוספות בעלות אופי דומה (כגון הוצאות נסיעה למקום העבודה וחזרה).
מחוסר אפשרות פוליטית לבטל כליל, באמצעות שינוי הפקודה, את ההכרה בהוצאות השגחה, גיבש משרד האוצר תזכיר חוק למתן הקלת מס אחרת, נמוכה יותר, להורים עובדים. לאחר אישור התזכיר על ידי הממשלה הגישה הממשלה לכנסת הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 171 והוראות שעה), התשס"ט-2009.
לפי הצעת האוצר, ההקלה תינתן לאם וכן לאב במשפחה חד-הורית בצורת נקודת זיכוי אחת נוספת בעד כל אחד מהילדים החל משנת המס שלאחר שנת לידתו ועד שנת המס שבה מלאו לילד חמש שנים (שוויה של כל נקודת זיכוי עמד באותה עת על 197 ש"ח). כדי למנוע זעזוע תקציבי, הוצע שההקלה תינתן באופן הדרגתי: בשנת 2011 תינתן נקודת זיכוי בגין כל ילד עד גיל שנה בלבד, בשנת 2012 תינתן נקודת זיכוי בגין ילדים עד גיל שנתיים, ב-2013 תינתן נקודת זיכוי בגין ילדים עד גיל שלוש, ב-2014 תינתן נקודת זיכוי בגין ילדים עד גיל ארבע, ובשנת 2015 תינתן נקודת זיכוי נוספת בגין כל ילד עד גיל חמש.
על מנת לבטל את ההכרה בהוצאות השגחה על ילדים, כפי שנקבע בפסק הדין, מחליפה ההצעה את ניסוחה הקצר של פסקה (1) בסעיף 32 לפקודה, "הוצאות הבית או הוצאות פרטיות", בניסוח מפורט:
הוצאות שאינן הוצאות כרוכות ושלובות בתהליך הפקת ההכנסה, לרבות הוצאות הבית, הוצאות פרטיות, הוצאות שהוצאו לשם הגעה למקום ההשתכרות ולשם חזרה ממנו, והוצאות שהוצאו לשם טיפול בילד או השגחה עליו או לשם טיפול באדם אחר או השגחה עליו; בפסקה זו, "הוצאות כרוכות ושלובות בתהליך הפקת ההכנסה" - הוצאות המשתלבות בתהליך הטבעי של הפקת ההכנסה ובמבנהו הטבעי של מקור ההכנסה, והמהוות חלק בלתי נפרד מהם.
במהלך הדיון בוועדת הכספים שונה נוסח החוק, והוחלט שנקודת הזיכוי הנוספת תינתן החל משנת 2012 בגין כל ילד עד גיל חמש. כן נקבע שבשנות המס 2010–2011 תורחב תחולתו של מענק מס הכנסה שלילי, והוא יינתן גם לאישה (ולגבר שהוא ראש משפחה חד-הורית) שלה ילד שטרם מלאו לו שנתיים בשנה שבגינה ניתן המענק. הוחלט גם על הטבות נוספות, שלא בתחום המיסוי, לאמהות עובדות. ב-14 ביולי 2009 אושרה הצעת החוק בקריאה שנייה ושלישית.
הצעות חוק לתיקון הפקודה בעקבות פסק הדין > פרשנויות לחוק

בדברי ההסבר להצעת החוק נאמר: "החקיקה המוצעת ... מבקשת לקבע את ההלכה הנוהגת עד למועד תחילתה של ההלכה שנקבעה בפסק הדין", ובמילים פשוטות: החקיקה באה לבטל את השפעתו של פסק דין ורד פרי. ואכן, הפרשנות המקובלת לתיקונו של סעיף 32 לפקודה, השולל במפורש הכרה ב"הוצאות שהוצאו לשם טיפול בילד או השגחה עליו", היא שתיקון זה מבטל כליל את השפעתו של פסק דין ורד פרי. לא הכול מקבלים פרשנות זו. עו"ד רו"ח רמי אריה פרסם מאמר מנומק, שבו הוא קובע:
בחינת הוראות התיקון ביחס להוראות המס בכללותן ולקביעות בית המשפט העליון בעניין ורד פרי בפרט, עולה כי התיקון אינו מחדש דבר ביחס להכרה בהוצאות המוכרות למס, לעומת המצב החוקי ששרר קודם לו. התיקון אינו משנה את היכולת להכיר בהוצאות הבית, נסיעה לעבודה וחזרה והוצאות להשגחה על ילדים באותו חלק יחסי הרלוונטי לייצור ההכנסה, כפי שהיה נהוג ו/או נקבע בפסיקה ואף בתקנות המס עד כה וממשיך לשיטתנו גם להבא. ... בראייה משפטית יש לראות את התיקון כמרחיב את מתחם ההוצאות שאינן מוכרות, אך לא כמשנה את עקרונות היסוד של המיסוי בישראל לרבות הוראות מקבילות בפקודת מס הכנסה, בתקנות המס ובפסיקה, לגבי הוצאות מעורבות בכלל.
בעוד עו"ד רו"ח רמי אריה אינו פוסל את התיקון לסעיף 32 לפקודה, אלא מעניק לו פרשנות מצמצמת, עלתה בסוף אוגוסט 2009 דרישה לפסול כליל תיקון זה, בעתירה לבג"ץ שהגישה שדולת הנשים בישראל, בנימוק שהתיקון עומד בסתירה לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו וחוק יסוד: חופש העיסוק. בפברואר 2011 משכה שדולת הנשים את עתירתה, בהמלצת בית המשפט, שציין:
למותר לציין כי המלצתנו לחזרה מהעתירה, ניתנה על אף אהדתנו לטיעוניה, כמסתבר מפסק-הדין שניתן בעניין על ידי בית משפט זה; רק בשים לב למשוכה החוקתית שראינו בחקיקת הכנסת שביטלה את תוצאות פסק-הדין, נקטנו עמדה זו. אין לנו אלא להביע תקווה, בשלב זה, כי לפחות הצעדים המעטים שנקבעו בחוק כדי להקל על משפחות תוך התחשבות בהוצאות הטיפול בילדים, ייושמו ויוגשמו.
לקריאה נוספת

דפנה ברק-ארז, תקדימיוֹת - נשים קובעות תקדים במשפט הישראלי, כנרת, זמורה, דביר, 2024, הפרק "ורד פרי משלמת מס הכנסה", עמ' 215–217.
הערות שוליים

↑  הדס מגן, ‏עוה"ד של ורד פרי: האוצר לא יצליח לבטל את הפסיקה לגבי הכרה בהוצאות טיפול בילדים, באתר גלובס, 5 במאי 2009
1 2  ע"א 4243/08 פקיד שומה גוש דן נ' ורד פרי, ניתן ב-30 באפריל 2009
1 2 3 4  הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 171 והוראות שעה), התשס"ט-2009, ה"ח הממשלה 437 מיום 22 ביוני 2009
↑  חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 22), תשל"ה-1975, ס"ח 774 מיום 20 ביולי 1975
↑  דו"ח ועדת בן בסט, פרק ז' - הקלות מס אישיות להשגת יעדים לאומיים וחברתיים
↑  אסף לחובסקי, קטגוריות של מין ומעמד בדיני מס ההכנסה, עיוני משפט כד(1), 2000
↑  יורם מרגליות, ‏על רגרסיביות מדומה בתחום מיסוי המשפחה, מאזני משפט ב' 351-373
, עליו מסתמך המשנה לנשיאה ריבלין בפסק דינו
↑  יורם מרגליות, "הכרה בהוצאות הטיפול בילדים לצורכי מס - מוצדקת", הארץ, 13 באוגוסט 2000
↑  יצחק הדרי, "ההצעה לרפורמה במס מאת ועדת המיסים של לשכת עורכי הדין", לשכת עורכי הדין בישראל, מרץ 2000
↑  למשל: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (תיקון מס' 133) (זיכוי וניכוי בשל הוצאות טיפול בילדים), התשס"ג-2002, ה"ח הכנסת 15 מ-11 בנובמבר 2002
↑  עמה 1213/04 ורד פרי נגד פקיד שומה גוש דן, ניתן ב-3 באפריל 2008
↑  עידו באום, ההוצאות על המעון לילדים יוכרו למס, באתר הארץ, 7 באפריל 2008
↑  רמי אריה, הודעת רשות המיסים אינה חוקית, "מיסים ועסקים", 8 באפריל 2008
↑  טופס 1304 - הוצאות טיפול בילדים שנדרשו בדו"ח השנתי
↑  בשנת 2009, סף המס לאישה נשואה שלה ילד אחד הוא 6,455 ש"ח לחודש, ולאישה נשואה שלה שני ילדים - 7,768 ש"ח לחודש. כתוצאה מכך, מרבית הנשים העובדות לא הגיעו לסף המס
↑  עמ"ה (מרכז) 25269-12-11 אורי ארליך נגד פקיד שומה פתח תקווה, ניתן ב-25 ביוני 2013
ביהמ"ש : הלכת ורד פרי – פרוספקטיבית החל מינואר 2010, באתר "מס פקס", 4 ביולי 2013
↑  אלדה אסקלסקי ורומן צ’רני, ‏שוויון וצדק על כפות המאזניים: ריאיון עם שופט בית המשפט העליון (בדימוס) אליעזר ריבלין, דין ודברים ‏ח', תשע"ה
↑  הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 170) (הכרה בהוצאות טיפול בילדים), התשס"ח-2008, ה"ח הכנסת 254 מיום 23 ביולי 2008
↑  תזכיר חוק - הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה, באתר משרד האוצר
↑  ועדת הכספים אישרה את מתווה שר האוצר וח"כ חוטובלי לתוספת שנתית של 600 מיליון ₪ להוצאות טיפול בילדים, משרד האוצר, 12 ביולי 2009
↑  חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 170), התשס"ט-2009, ס"ח 2202 מ-16 ביולי 2009
↑  למשל: אי התרת הוצאות לטיפול בילדים – תיקון 170 לפקודת מס הכנסה, חוזר של לשכת רואי חשבון בישראל, אוגוסט 2009; מנחם כהן, תיקון 170 לפקודה, עדכוני מיסים 138
↑  רמי אריה, הוצאות הבית, נסיעות לעבודה והשגחה על ילדים, 23 ביולי 2009
↑  לירן דנש, "חוק המטפלות": בג"ץדורש דיון תוך 45 יום, באתר nrg‏, 27 באוגוסט 2009
↑  בג"ץ 6795/09 שדולת הנשים בישראל נ' שר האוצר ואחרים, ניתן ב-23.2.2011
| --- | --- |
ערך טוב:
מיילס רובינס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 במאי 1992 (בן 32) ניו יורק, ארצות הברית 
 שם לידה:  Miles Guthrie Tomalin Robbins 
 מדינה:  ארצות הברית 
 פרופיל ב-IMDb
 
מיילס גאת'רי טומאלין רובינס (באנגלית: Miles Guthrie Tomalin Robbins נולד ב-4 במאי 1992) הוא שחקן אמריקאי.
ביוגרפיה

מיילס גאת'רי טומאלין רובינס נולד ב-4 במאי 1992 בעיר ניו יורק.  הוא למד קולנוע דוקומנטרי והפקה מוזיקלית באוניברסיטת בראון במשך שלוש שנים, אך עזב לפני סיום הלימודים.
הוא בנם של השחקנים טים רובינס וסוזן סרנדון. אחותו למחצה היא השחקנית אווה אמורי, ואחיו הגדול הוא הבמאי ג'ק הנרי רובינס.
קריירה

תפקידו הראשון בקולנוע היה תפקיד קטן בסרט גבר מת מהלך בו כיכבה אימו סוזן סרנדון.
בסדרת הטלוויזיה תיקים באפלה, רובינס גילם את ויליאם, בנם המתבגר של דיינה סקאלי ופוקס מאלדר .
לרובינס היו תפקידים קטנים בסרט My Friend Dahmer,  ומוצרט בג'ונגל. הוא גילם את המוזיקאי די די ראמון בסדרת הדרמה של נטפליקס "גט דאון" .
בשנת 2018 הופיע בסרטה של קיי קאנון, "מאבדים את זה". רובינס גילם את קונור, הידוע גם בשם 'השף', הדייט של ג'רלדין ויסוואנתן לנשף הסיום שגילמה את בתו של ג'ון סינה .
באותה שנה הופיע בסרט האלוויין, סרט המשך לסרט בעל אותו השם משנת 1978 .  היו לו גם תפקידים בעיבוד קולנועי של "טייפה" שביים טאו לין, ובסרט The Day Shall Come, שצולמה ברפובליקה הדומיניקנית עם אנה קנדריק .
בשנת 2019 שיחק בסרט כשהשלג יורד.
מוזיקה

רובינס עבד גם כתקליטן.
בלהקת הפופ הפסיכדלית שלו, "Pow Pow Family Band", הופיעה רובינס כדמות בשם "מילי", "עקרת בית ממורמרת" הלובשת שמלות ויש לה חיבה לשפתון אדום.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סאו | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 | גבר מת מהלך | ילד בכנסייה |  |
| 2009 | Possible Side Effects | צ'יפ האנט | סרט טלוויזיה |
| 2009 | The Greatest | שון ברואר |  |
| 2017 | My Friend Dahmer | לויד פיג |  |
| 2018 | מאבדים את זה | קונור אולדריץ'/השף |  |
| 2018 | האלווין | דייב |  |
| 2018 | High Resolution | קלווין |  |
| 2019 | Daniel Isn't Real | לוק נייטינגייל |  |
| 2019 | The Day Shall Come | ג'וש |  |
| 2019 | כשהשלג יורד | בילי |  |
| 2020 | לא פוחד מכלום (אנ') | ריד | דיבוב |
| 2023 | זמנכם עבר | אספן בל |  |
| 2024 | Y2K | נאגז |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016–2017 | Webseries | מיילס | 4 פרקים |
| 2016–2018 | מוצרט בג'ונגל | דני/מחיקת פנים | 4 פרקים |
| 2017 | גט-דאון | די די רמון | פרק אחד |
| 2018 | תיקים באפלה | ג'קסון ואן דה קמפ/ויליאם | 3 פרקים |
| 2020 | עובדי אלוהים | טריסטן | פרק אחד |
הערות שוליים

↑  Wuntch, Philip (26 בינואר 1993). "Sarandon's Strong Will Suits her in 'Oil'". Deseret News. Salt Lake City. נבדק ב-11 באוגוסט 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Robbins, Miles (23 ביוני 2015). "Is It Really That Strange For a Guy to Wear a Dress?". HuffPost. נבדק ב-1 באוקטובר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Mandle, Chris (25 ביוני 2015). "Susan Sarandon's son Miles says it shouldn't be weird for a man to wear a dress". The Independent. London. ארכיון מ-14 במאי 2022. נבדק ב-1 באוקטובר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Linden, Sheri (26 באוקטובר 2017). "'My Friend Dahmer' Film Review". The Hollywood Reporter. נבדק ב-1 באוקטובר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Horton, Robert (5 באפריל 2018). "Helicopter-parent comedy 'Blockers' exceptionally well-cast". Everett Herald. נבדק ב-1 באוקטובר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Artz, Matt (28 בינואר 2018). "'Halloween' Behind-the-Scenes Photo Goes to Haddonfield High". Halloween Daily News. נבדק ב-1 באוקטובר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Hooton, Christopher (28 בנובמבר 2017). "Brass Eye's Chris Morris has secretly shot a film in the Caribbean starring Anna Kendrick". The Independent. London. ארכיון מ-14 במאי 2022. נבדק ב-1 באוקטובר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Kaufman, Amy. "Yes, Miles Robbins has famous parents, but he wants a career like no one else". Los Angeles Times. נבדק ב-1 באוקטובר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2018149405  VIAF: 5524154198323920230005   WorldCat (עם VIAF): 5524154198323920230005
סנפיר (יחידה)

| --- | --- |

סיכת לוחם סנפיר
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   חיל הים הישראלי
 בסיס האם:   בסיס אילת   בסיס אשדוד   בסיס חיפה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2006 (יחידת סנפיר) 1977 (יב"ן) – הווה
 נוצרה מתוך:  שייטת 13, ילת"ם
 נתוני היחידה
 ייעוד:  הגנה על הנמלים הצבאיים האזרחיים של מדינת ישראל
 פיקוד
 יחידת אם:  פלגות הבט"ש
 דרגת המפקד:   סרן
יחידת סנפיר היא יחידה לוחמת בחיל הים שתפקידה הגנה על הנמלים הצבאיים והאזרחיים של מדינת ישראל, החיוניים למשק ולביטחונה של מדינת ישראל.
סנפיר היא "יחידה משולבת" ומשרתים בה בנים ובנות המבצעים יחד את כלל משימות היחידה.
יחידת סנפיר כפופה לפלגות הביטחון השוטף בזירות השונות ולוחמיה לוקחים חלק במגוון רב של משימות, הן בשגרה והן בחירום. לוחמי היחידה פועלים בצוותים קטנים המפליגים על גבי "צרעה".
היסטוריה

היחידה (בעבר נקראה: היחידה לביטחון נמלים, בר"ת: יב"ן) הוקמה בשנת 1977 על ידי חיל הים הישראלי כדי להפחית את הנטל על שייטת 13 ומתוך שאיפה להתמקצעות בהגנה על הנמלים בישראל. בראשית, תפקידה היה לאבטח את נמלי ישראל האזרחיים והצבאיים ואת בסיסי חיל הים בשגרה ובחירום מפני איומים יבשתיים, על-מימיים ותת-ימיים.
בתחילת שנות ה-2000 השתנתה תפיסת הביטחון עקב עלייתם של ארגוני טרור שונים ברחבי העולם והסלמת פעילותם ועקב כך התעורר הצורך בחיזוק מעטפת ההגנה על הגבולות הימיים של מדינת ישראל. המענה שנבחר היה הקמת יחידת סנפיר - יחידה ייעודית בה ישרתו "לוחמי חוד" ותפקידה להגן על הנמלים הצבאיים האזרחיים של מדינת ישראל, המהווים עורק חיים חיוני למשק ולביטחון הישראלי.
בהמשך, היחידה הוכפפה לפלגות הבט"ש (פלגה 916, פלגה 915, פלגה 914), בניגוד לעבר בו הייתה היחידה כפופה ליחידה למשימות תת-מימיות או ל"פלגת אג"מ".
בשנת 2006 שונה שמה לסיירת סנפיר. השינויים אפשרו מעבר תודעתי אצל לוחמיה לצד שינוי משימות, מיחידת הגנה ליחידה יוזמת ויוצאת למשימות בט"ש מיוחדות בגבולות הימיים של המדינה.
בשנת 2022 קלטה היחידה ארבע סירות צרעה מוגדלות מדגם 38 FEET (11.5 מטרים) לשירות בזירת אילת. הדגם החדש חמוש בשני מקלעי מאג ובמערכת מיני טייפון (נשק).
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל פעלה היחידה בזירה הדרומית לסיכול ניסיונות חדירה של מחבלים מהים. לוחמי סנפיר לקחו חלק בסיכול עשרות מחבלים מתחילת המלחמה בין היתר בים עצמו וכן בסיכול מחבלים אשר הגיעו לקו החוף.
מבנה היחידה ומשימתה

הסיירת מורכבת מצוותי סיור ממונע, הכוללים כלי שיט וצוללים הגנתיים. על אף הדמיון בין יחידות סנפיר השונות, אופי היחידה וגודלה נקבע על פי הזירה בה היחידה מוצבת. לכל זירה ישנה יחידת סנפיר בעלת צביון ייחודי לה, מגוון ועומס הפעילויות המיוחד של הזירה בה היחידה משרתת. מפקד היחידה הוא קצין בוגר קורס חובלים, מפקד כלי בט"ש או קצין בוגר שייטת 13. לוחם או לוחמת ביחידה נקראים לוחמי סנפיר ותפקידיהם העיקריים הם:
אבטחה ימית של הנמלים הצבאיים מפני פעילות חבלנית עוינת מכיוון הים. האבטחה מבוצעת על גבי סירות מדגם "צרעה".
בידוק ביטחוני של אוניות סחר זרות הנכנסות לחופי מדינת ישראל, כדי לשלול אפשרות של כניסת גורמים עוינים אל שטח המדינה.
סיורים בגבול הימי של מדינת ישראל ובחופי רצועת עזה, בשיתוף פעולה עם פלגת הדבורים.
פעילות הרתעתית ומניעתית במסגרת הביטחון השוטף הדורשת הפעלת כלי שיט קטנים.
אמצעי לחימה

הנשק הקל של הלוחמים הוא רובה מסוג m16 ו־m4[דרוש מקור], מקלע מאג, רימונים נשק אל-הרג ואמצעי לחימה נוספים.
במהלך האימונים לוחמי הסנפיר שטים על סירות מסוג צרעה.
סירה מהירה מסוג צרעה (כלי שיט)
נשק אישי: רובה מסוג m16
מקלע מסוג מאג
הכשרה

קודם להכשרה עוברים המועמדים תהליך מיון קפדני: מיון לוחם ימי ולאחריו מיון ייעודי ליחידה. המתקבלים עוברים טירונות 03 בבה"ד חיל הים, ולאחר מכן הכשרה ייעודית במשך שלושה חודשים הכוללת: הפעלת ספינות גומי ו'צרעה' והשתלמות בלוחמה בטרור. למסיימים נערך טקס המסמל את הצטרפותם ליחידה.
במהלך ההכשרה המתקדמת, עוברים החניכים מגוון קורסים והכשרות ייעודיות, הכוללים קורסים להפעלת סירות מהירות, אימוני נשק, מסעות, קורס לוחמה בטרור וקורסי לחימה נוספים ובידוק אניות זרות. בחלק מההכשרה, משתלבים החניכים למשך כשבועיים באחת מפלגות זרוע הים ומצטרפים לצוות צרעה, כדי לתרגל את הנלמד ולחוות עבודה מבצעית.
בתום ההכשרה המקיפה, מוענקת ללוחמים סיכת "לוחם סנפיר" והם משובצים באחד משלושת בסיסי הזירות: חיפה האחראית על הזירה הצפונית, אשדוד המופקדת על הזירה הדרומית והגבול הימי עם עזה, או אילת האחראית לזירת ים סוף. לאחר שנה וחצי של שירות מבצעי ביחידה, נפתחת בפני הלוחמים האפשרות להתחיל במיונים והכשרות לקראת קורס מתקדם בבה"ד חיל הים, המכשיר אותם לתפקיד מפקדי "צרעות". מסלול זה מייחד את היחידה בחיל הים, שכן הוא מאפשר לחיילים בדרגות חוגר לפקד על כלי שיט לוחם.
גלריה

סיור ימי ביחידת סנפיר
אימון הגנת נמלים
סיכול הברחת נשק מרצועת עזה
מקלע מסוג מאג בחרטום הצרעה
לוחמי סנפיר 914 בתרגיל לחימה בזירה צפונית
הערות שוליים

↑   מה עושים לוחמים ולוחמות ביחידת סנפיר?, באתר צה"ל
1 2  דוברות חה"י, יחידת סנפיר מציינת עשור, בין גלים, אורטובר 2016, עמ' 19-18
↑  יחידת סנפיר | זרוע הים, באתר navy.idf.il
1 2  חנן גרינברג, חיל הים סיכל ניסיון הברחת אמל"ח לרצועה, באתר ynet, 14 במאי 2006.
↑   איה חיימוביץ' ויעלי לאופגרבן, הצטרפנו ל"סנפיר" זי"ס - והבנו איך הפכה היחידה לסיירת, באתר צה"ל, 28 בדצמבר 2022
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:אתר צה"ל 
סוג לא תואם [ 3 ]  לוחמי סנפיר בסיכול מחבלים מהים, באתר צה"ל, 14 באוקטובר 2023.
↑  עמי רוחקס, מחפשים את צוללני החמאס בעזה, באתר www.israeldefense.co.il, ‏12/03/2015
1 2 3 4   עירא בן שושן, איך נראית ההכשרה של סנפיר?, באתר צה"ל, 24 בדצמבר 2024
|  זרוע הים  |
| --- | --- | --- |
| מפקדת זרוע הים | מספן הים • מספן המטה • מספן המודיעין • מספן הציוד • מספן כוח האדם |   |
| בסיסים | בסיס חיפה • בסיס אשדוד • בסיס אילת • בסיס עתלית • מספנת זרוע הים • בסיס ציוד ותובלה • בה"ד זרוע הים |   |
| שייטות | שייטת ספינות הטילים (שייטת 3) • שייטת הצוללות (שייטת 7) • שייטת 13 |   |
| פלגות הבט"ש | פלגה 916 • פלגה 915 • פלגה 914 • יחידת סנפיר |   |
| יחידות נוספות | יחידת האיתור התת-מימית • יחידת השליטה הימית • המכון לרפואה ימית • יחידת מפת"ח • יחידה 663 • היחידה למשימות תת-מימיות • שייטת הנחתות • גף סיורי ים |   |
| בתי ספר לפיקוד | קורס חובלים • בית הספר לפיקוד ימי |   |
| יחידות שפורקו | שייטת המשחתות (שייטת 1) • פלגות הטרפדות • פלגה 788 (חוליית הכנרת) • יחידת הנצלה ימית • מרכז תקשו"ב |   |
לוחמים של יחידת סנפיר מפלגה 916 על גבי כלי השיט מדגם "צרעה"
לוחמי יחידת סנפיר באימון פשיטה על אוניית סחר
נפת ז'נגביי

| --- | --- |

 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 מחוז:  חביי
 בירת המחוז:  Zhangbei 
 שטח:  4,218.87 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  308,880 (2020)
 קואורדינטות:  41°09′25″N 114°42′49″E﻿ / ﻿41.15687°N 114.7135°E﻿ / 41.15687; 114.7135 
 אזור זמן:  UTC+8
 http://www.zjkzb.gov.cn/
 he
 
נפת ז'נגביי בצפון-מערב מחוז חביי, סין. בעבר השטח היה חלק של נפת צ'האר. שמה, שפירושו המילולי "צפונית לג'אנג", נובע מהעובדה שנפה נמצאת כ-40 ק"מ צפונית-צפון מזרחית ל־Zhangjiakou. העיר ג'אנגביי היא מקום מושבה של מנהלת הנפה.