stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ספקטר
הפקה > פיתוח וצילומים

צילומי הסרט החלו ב-8 בדצמבר 2014 והתקיימו במקסיקו, אוסטריה, מרוקו, איטליה ולונדון.
כריסטוף ואלץ לוהק לגילום דמותו של "אוברהואזר", הנבל בסרט, שיהיה כנראה גרסה מחודשת של ארנסט סטאברו בלופלד, הסרט יציג שתי נערות בונד: לוצ'יה סקיארה בגילומה של מוניקה בלוצ'י ומדלן סוואן בגילומה של לאה סדו. דייב בטיסטה יגלם גם הוא דמות חדשה בשם מר הינקס. וע"פ שמועות, דווח כי דמותו של בטיסטה גם מהווה ככל הנראה גרסה מחודשת של נבל בונד אחר: מלתעות, שהיה בגילומו של השחקן המנוח ריצ'רד קיל.
באירוע חשיפה לעיתונאים ב-5 בדצמבר 2014 שנערך באולפני פיינווד, נחשף רכב ה-DB10 של אסטון מרטין כרכבו הרשמי של בונד בסרט. דגם האסטון מרטין DB10, הוא מכונית שעוצבה ופותחה במיוחד עבור הסרט ויוצרה ב-10 יחידות בלבד, כולן לשימוש הצילומים של הסרט.
לצד דגם "האסטון מרטין DB10", מכונית הקונספט ה"יגואר C-X75" הוצגה בסרט
צילומי הסרט הושלמו ב-5 ביולי 2015 לאחר 128 ימי צילום.
הפצה

הסרט הוקרן בבכורה עולמית בלונדון ב-26 באוקטובר 2015 בבריטניה ובאירלנד. לאחר מכן הוקרן הסרט בבתי הקולנוע ברחבי העולם ב-6 בנובמבר. לאחר ההכרזה על תחילת הצילומים אולפני סרטי פרמאונט הכריזו כי הסרט "משימה בלתי אפשרית: אומת הנוכלים" יעלה לאקרנים קודם לכן כדי להימנע מתחרות על ההכנסות בקופות. במרץ 2015 תאגיד IMAX הכריז כי הסרט יוקרן באיימקס.
הפצה > שיווק

בדצמבר 2014 הוכרז במסיבת עיתונאים על תחילת הצילומים והוצגה מכונית האסטון מרטין דגם DB10 כרכבו הרשמי של בונד, כאשר אסטון מרטין ייצרה 10 דגמים בלבד לכבוד הצילומים, זאת כצעד לציון 50 שנה לשיתוף הפעולה בין סרטי בונד לאסטון מרטין.
צוות השחקנים הוכרז במרץ 2015 והצילומים החלו כבר באותו החודש. הטיזר טריילר הראשון פורסם אף הוא באותו חודש והקדימון המלא פורסם ביולי 2015.
מוזיקה

את המוזיקה לסרט כתב והלחין תומאס ניומן, שזהו הפסקול השני של סרט בונד שהוא עצמו הלחין (לאחר שגם הלחין את הפסקול לסקייפול), הפסקול של הסרט שוחרר באוקטובר 2015, כשבוע ליציאת הסרט לאקרנים. שיר הנושא של הסרט "Writing's on the Wall" מבוצע בידי סם סמית' והשיר היה לשיר הראשון משירי ג'יימס בונד שהגיע לראש מצעד הסינגלים הבריטי.
| ספקטר: פסקול הסרט המקורי> מס' | ספקטר: פסקול הסרט המקורי> שם | ספקטר: פסקול הסרט המקורי> משך | ספקטר: פסקול הסרט המקורי>  | ספקטר: פסקול הסרט המקורי>  | ספקטר: פסקול הסרט המקורי>  | ספקטר: פסקול הסרט המקורי>  | ספקטר: פסקול הסרט המקורי>  | ספקטר: פסקול הסרט המקורי>  | ספקטר: פסקול הסרט המקורי>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Los Muertos Vivos Estan (featuring Tambuco)  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Vauxhall Bridge  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | The Eternal City  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Donna Lucia  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | A Place Without Mercy  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Backfire  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Crows Klinik  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | The Pale King  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Madeleine  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Kite In A Hurricane  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Snow Plane  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | L'Americain  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Secret Room  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Hinx  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Writing's On The Wall (Instrumental)  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Silver Wraith  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | A Reunion  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Day Of The Dead (featuring Tambuco)  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Tempus Fugit  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Safe House  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 21. | Blindfold  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 22. | Careless  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 23. | Detonation  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 24. | Westminster Bridge  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 25. | Out Of Bullets  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 26. | Spectre (End Title)  |   |  |  |  |  |  |  |  |
סרט המשך

פיתוח סרט ההמשך לספקטר החל באביב 2016. סם מנדס הצהיר כי לא ישוב לכיסא הבימוי . באוקטובר 2016 דניאל קרייג הודיע שייתכן והוא ישוב לגלם את בונד בסרט הבא. ביולי 2017 קרייג אישר את חזרתו כבונד לסרט הבא בסדרה, דבר שהוא חזר ואישר גם חודש לאחר מכן. הפקת הסרט צפויה להתחיל ב-3 בדצמבר 2018 לקראת שחרורו לאקרנים ב-25 באוקטובר 2019 בבריטניה וב-8 בנובמבר בארצות הברית. ביולי 2017 נודע שניל פרביס ורוברט ווייד (שכתבו בעבר את התסריט לסרט העולם אינו מספיק) נשכרו לכתיבת התסריט ובמרץ 2018 הוכרז על דני בויל כבמאי הסרט וכי ג'ון הודג' יחליף את ווייד ופרייס כתסריטאי. במאי 2018, סרטי יוניברסל חתמו על הסכם שיתוף פעולה עם MGM ו-EON להפצת הסרט.
באוגוסט 2018 פורסם שדני בויל פרש מההפקה ולא יביים, בעקבות חילוקי דעות יצירתיים עם חברת ההפקה. בעקבות זאת, תאריך יציאת הסרט לאקרנים נדחה מה-8 בנובמבר 2019 לסוף שנת 2020. בספטמבר 2018 נודע כי ניל פרביס ורוברט ווייד נשכרו על מנת לשכתב את התסריט לסרט. באותו חודש הוכרז על מינויו של קארי פוקונגה לתפקיד הבמאי. הצילומים החלו באולפני פיינווד בבריטניה ב-4 במרץ 2019. ובאפריל 2019 עברו לג'מייקה. בנוסף פורסם כי הסרט ייצא לאקרנים ב-14 בפברואר 2020. בפברואר 2019 נודע שתאריך יציאת הסרט לאקרנים נדחה ל-8 באפריל 2020. בהמשך, בעקבות מגפת הקורונה הסרט נדחה לאוקטובר 2021.
הערות שוליים

↑  ג'יימס בונד חוזר: נחשפו הפרטים על הסרט ה-24, באתר ynet, 4 בדצמבר 2014
↑  די לטרור: נחשפו השם והקאסט של סרט ג'יימס בונד החדש, באתר וואלה, 4 בדצמבר 2014
↑   נירית אנדרמן, כריסטוף וולץ ישחק בסרט הבא בסדרת ג'יימס בונד, באתר הארץ, 14 בנובמבר 2014
↑   כל מה שקורה בתרבות:, השחקנית הצרפתייה ליאה סדו תהיה נערת בונד הבאה, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2014
↑   נירית אנדרמן, הסרט ה-24 בסדרת ג'יימס בונד: נחשפו הפרטים והכוכבים, באתר הארץ, 4 בדצמבר 2014
↑  ג'יימס בונד, זה בשבילך: אסטון מרטין DB10, באתר ynet, 4 בדצמבר 2014
↑  007 חוזר בפעם ה-24: נחשפו כל הפרטים
↑  "יגואר C-X75" בסרט "ספקטר" autocar.co.uk/car-news/new-cars/jaguar-c-x75-star-alongside-astons-db10
↑  Sam Smith - Writing's On The Wall (from Spectre), 2015-10-04, נבדק ב-2018-11-10, יוטיוב
↑  "Daniel Craig Back For Spectre's Sequel? Here's What The Producers Say". Cinemablend. 12 בינואר 2015. ארכיון מ-2017-05-04. נבדק ב-4 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Director Sam Mendes Won't Be Back For Bond 25". SlashFilm. 9 בנובמבר 2015. ארכיון מ-2017-05-04. נבדק ב-4 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Daniel Craig Just Can't Quit James Bond: 'I Would Miss It Terribly'". Time. 10 באוקטובר 2016. ארכיון מ-2017-05-01. נבדק ב-17 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  DANIEL CRAIG TO RETURN AS JAMES Bond
↑  דניאל קרייג חוזר לתפקיד ג'יימס בונד
↑  אינה טוקר, עסקת חייו: דניאל קרייג ירוויח 50 מיליון ליש"ט על תפקידו כג'יימס בונד, באתר ynet, 27 במאי 2018
↑   Daniel Craig signs up for Bond 25 as Christopher Nolan admits to talks with producers, The Telegraph, 10 July 2017
↑  Daniel Craig to Return for ‘Bond 25’
↑  flow fb Mark Your Calendar for Daniel Craig's Official Return as James Bond
↑  הבמאי של "טריינספוטינג" יביים את ג'יימס בונד הבא
↑  EON and MGM Partner with Universal for Bond 25 Release
↑  ames Bond 25 to Miss November 2019 Release Date
↑  Bond 25 announcement
↑  Bond 25: Start of Production
↑   איתמר זהר, אחרי שדני בויל עזב, קארי פוקונגה יביים את סרט בונד החדש, באתר הארץ, 20 בספטמבר 2018
| סרטי ג'יימס בונד |
| --- | --- | --- |
| שון קונרי | ד"ר נו (1962) • מרוסיה באהבה (1963) • גולדפינגר (1964) • כדור הרעם (1965) • אתה חי רק פעמיים (1967) • יהלומים לנצח (1971) |  |
| ג'ורג' לייזנבי | בשרות הוד מלכותה (1969) |  |
| רוג'ר מור | חיה ותן למות (1973) • האיש בעל אקדח הזהב (1974) • המרגלת שאהבה אותי (1977) • מונרייקר (1979) • לעינייך בלבד (1981) • אוקטופוסי (1983) • רצח בעיניים (1985) |  |
| טימותי דלטון | 007  באזור המסוכן (1987) • רישיון להרוג (1989) |  |
| פירס ברוסנן | גולדן איי (1995) • מחר לנצח (1997) • העולם אינו מספיק (1999) • למות ביום אחר (2002) |  |
| דניאל קרייג | קזינו רויאל (2006) • קוונטום של נחמה (2008) • סקייפול (2012) • ספקטר (2015) • לא זמן למות (2021) |  |
| הפקות לא-רשמיות | קזינו רויאל (1967, דייוויד ניבן ואחרים) • לעולם אל תאמר לעולם לא (1983, שון קונרי) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb171120391 (data)  VIAF: 305901282   WorldCat (עם VIAF): 305901282 
כריסטוף ואלץ. מגלם את ארנסט סטאברו בלופלד, הנבל הראשי בסרט
בגיל 50, מוניקה בלוצ'י הפכה לנערת בונד המבוגרת ביותר בעולם.
אתר הצילומים בכיכר המרכזית של מקסיקו סיטי, 24 במרץ 2015.
ורדה הורביץ

| --- | --- |

 לידה:  27 במרץ 1957 (בת 67) ורשה, רפובליקת פולין 
 שם לידה:  Varda Herman 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  סמינר הקיבוצים 
 שפות היצירה:  עברית 
 
ורדה הורביץ (נולדה ב-27 במרץ 1957) היא עיתונאית וסופרת ישראלית.
ביוגרפיה

ורדה הורביץ נולדה בוורשה, פולין. אביה, יצחק הרמן, היה ניצול השואה מוורשה. אמה, סוניה, ילידת רוסיה, הייתה כוריאוגרפית ידועה בלהקה במוסקבה. בגיל חמישה חודשים עלתה ורדה לישראל עם הוריה ועם אחיה הבכור, חנוך, במסגרת עליית גומולקה. את שלוש השנים הראשונות עשתה בקיבוץ משמר השרון, שם נולד אחיה הצעיר, אברהם הרמן. בהיותה בת ארבע עברה המשפחה להתגורר בשיכון עולים בחולון, שם גדלה. למדה בתיכון קוגל בחולון. במשך שנים רבות למדה פסנתר בקונסרבטוריון יריב אזרחי בתל אביב, הופיעה בקונצרטים ואף זכתה במלגות מטעם קרן שרת לאמנים צעירים. בצה"ל שירתה ביחידת המחשבים ממר"ם.
הורביץ היא בוגרת סמינר הקיבוצים בחינוך מיוחד וקורס ביבליותרפיה אצל פרופסור אדיר כהן. הייתה מורה לחינוך מיוחד עד גיל 28. למדה במשך שנתיים משחק אצל גדי ענבר ואתי רזניק במרכז ביכורי העיתים ושיחקה במשך ארבע שנים בתפקידים ראשיים בצוותא ובאולם תיאטרון חולון, במסגרת תיאטרון חובבים בחולון, בבימוים של חנן יבין, ושולי כהן.
בשנת 1988 החלה לכתוב בידיעות תקשורת, בעלת טור בשם "נשי אישי" וכתבות שטח וצבע רבות. ב-1990 ראה אור ספרה "שלושים ועוד משהו" בהוצאת בית עימוד, שנגע בדילמות ובקונפליקטים האופייניים לנשים בגיל שלושים בנוגע לגידול הילדים, הבעל והקריירה.
בשנת 1993 החלה לכתוב ב"ידיעות אחרונות", כתבה במוספים "זמנים מודרניים", "24 שעות" ו"שבעה ימים". פרסמה תחקירים רבים בהם על גל החזרה בתשובה של בני נוער, על רב ופסיכולוג בעדה החרדית שהטרידו מינית נשים ועל מכירת תלמידים לפנימיות דתיות תמורת 300 שקל לראש, סיפורה של זונת רחוב שעבדה 14 שנה בכביש והשתקמה, ועוד.
משנת 1997 הייתה כתבת בכירה במגזין "לאשה", במהלך השנים פרסמה את סיפור חייהן של מאות נשות ציבור ופרסמה סיפורים אנושיים. אחד מסיפוריה הפך לסרט דוקומנטרי זוכה פרסים בשם "איך את מעיזה" ובוים על ידי בן ליזקה אסא ואורי שידורסקי (שין),

כמו כן, הייתה בעלת המדור "פנינה רומנטית", ושבעקבותיו הוציאה לאור ב-2002, ספר בשם "המלצה רומנטית", בהוצאת ידיעות ספרים שהפך ל"ספר פלטינה" ונמכר ב-50 אלף עותקים.

בעקבות הספר הגישה פינות רדיו ברדיוס 100FM, רדיו חיפה ורשת ב'. הייתה בעלת המדור "סוגרים חשבון", שבו פרסמה מכתבי אהבה של קוראות אנונימיות. פרסמה טור אישי בשם "בנויים לקשר", בו פרשה את חיי נישואיה.
ב-2005 יצא ספרה "חוויה רומנטית" לשומרי כשרות, שאף הוא הפך לרב-מכר.

באותה שנה התפרסם סיפורה "ארמון הקרח נמס" באנתולוגיה "געגועים לשינויים: 16 סיפורי מסע ישראליים", בעריכתו של משה גלעד.
ב-2009 התפרסם ספרה "אירוח עם רוח", שהביא סיפורי מסע למקומות רוחניים בארץ.
ב-2011 החליטה להתפטר מעבודתה הקבועה ב"לאשה", ולהפוך לפרילנסרית, כדי להקדיש זמנה לכתיבת ספרי פרוזה.
במהלך השנים הנחתה והפיקה אירועי נשים רבים.
בשנת 2016 ראה אור בהוצאת ידיעות אחרונות הרומן הראשון פרי עטה "התנ"ך של אמא" והפך לרב מכר. הספר מגולל את סיפור חייה של נעמי, אישה בת 43, דור שני לשואה, שחיי נישואיה אינם מאושרים, על ילדותה בשנות ה-60 וה-70 בשכונה מעורבת בפריפריה, פעילותה בתנועת השומר הצעיר, על אהבת נעוריה לבחור ערבי מהגליל, על נישואי הבוסר, ועל חיפושיה אחר אח שחזר בתשובה והתנתק מהמשפחה. ברקע מרחף התנ"ך הפרטי של האם, אשה אתאיסטית בשם רוזה שפיגל, המקבץ בתוכו חוכמת חיים נשית, סודות הישרדות העוברים מדור לדור, אמת, שקרים, אהבה וחמלה שבין אם לבת. מנחה מפגשי נשים בנושא ספרה.
ורדה הורביץ מתגוררת מזה שנים רבות בתל אביב ולה שתי בנות: הבכורה עמית הורביץ-גרושקה, מהנדסת תעשייה וניהול והצעירה, הבמאית גל הורביץ-הופנונג מייסדת ומנהלת "האנסמבל - תיאטרון נוער ע"ש אתי הילסום".
ספריה

התנ"ך של אמא, עורכת: מיכל פאר, הוצאת משכל, 2016.
אירוח עם רוח: לילה לגוף, לילה לנפש, צילומים - עדי אדר, הוצאת משכל, 2008.
חוויה רומנטית: מקומות, חופשות, פינוקים (גם לשומרי מסורת), צילומים - אייל לנדסמן, הוצאה: משכל, 2005.
המלצה רומנטית: רעיונות, מקומות, תענוגות, צילומים - אייל לנדסמן, 2002.
שלושים ועוד משהו, הוצאת בית עימוד, 1990.
הערות שוליים

↑  "כבוד הרב מעדיף אותן נשואות ומבולבלות", "7 ימים" ידיעות אחרונות, 6 ביוני 1997, עמ' 59-52.
↑  "הטיפולים האסורים של יצחק רנד", "7 ימים" ידיעות אחרונות, 21 בפברואר 1997, עמ' 40–43, 46.
דורון מאירי, 'הפסיכולוג החשוד במעשים מגונים בחרדיות נעצר בנתב"ג', ידיעות אחרונות, 21 בפברואר 1997.
↑  "מאכערים" מגייסים בכסף ילדי עולים לפנימיות דתיות", "7 ימים" ידיעות אחרונות, 20 בספטמבר 1996, עמ' 26–30.
שאול פרץ וורדה הורביץ, 'בעקבות תחקיר ידיעות אחרונות - ח"כים פתחו מאבק ציבורי להפסקת פעילות "המאכערים" המגייסים נערים לפנימיות דתיות', ידיעות אחרונות, 22 בספטמבר 1996, עמ' 8.
↑  נרקיס טפלר, 'הסרט "איך את מעיזה" זכה בפסטיבל ביוון', באתר וואלה!, 26 ביוני 2008.
'"איך את מעיזה" זוכה', באתר nrg מעריב, 26 בנובמבר 2008
↑  נירה רוסו, לבוסס בשקיעה, באתר הארץ, 3 בספטמבר 2002
↑  יהודית יהב, "תענוגות עם (ובלי) כיפה", ידיעות אחרונות, 25 באוגוסט 2005.
רשימת הזוכים ב"ספר הפלטינה", באתר התאחדות הוצאות הספרים בישראל.
"24 שעות" ידיעות אחרונות, 9 ביוני 2004, עמ' 3.
↑  "אני כבר חשבתי שאהבה זה רק אצל פושקין", באתר הארץ, 5 באוגוסט 2005
↑  "רשימת רבי המכר", המוסף לשבת – ספרות ידיעות אחרונות, 14 באוקטובר 2005, עמ' 30.
"רבי מכר", ספרים הארץ, 28 בספטמבר 2005, עמ' 31.
"רבי מכר", ספרים הארץ, 3 באוקטובר 2005, עמ' 23.
↑   רשימות רבי המכר 15.4.2016, באתר הארץ, 10 באפריל 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296096805171  BnF: cb17077591s (data)  ISNI: 0000 0004 5974 2172  LCCN: no91004397  VIAF: 298712512   WorldCat (עם VIAF): 298712512
PureScript

| --- | --- |

 פרדיגמות:  תכנות פונקציונלי
 תאריך השקה:  2013 
 מתכנן:  פיל פרימן
 טיפוסיות:  סטטית, חזקה, מוסקית
 הושפעה על ידי:  Haskell, JavaScript
 רישיון:  BSD
 סיומת:  .pur
 www.purescript.org
 
PureScript היא שפת תכנות פונקציונלית טהורה בעלת טיפוסיות חזקה אשר מהודרת ל-JavaScript. ניתן להשתמש בה על מנת לפתח אפליקציות web, יישומים בצד שרת, וכן יישומים בשולחן העבודה באמצעות Electron (אנ'), תשתית תוכנה אשר פותחה ומתוחזקת על ידי GitHub. התחביר של PureScript מזכיר מאוד את התחביר של שפת התכנות הפונקציונלית הידועה Haskell. בנוסף לכך, קיימות תכונות כגון "row polymorphism" (אשר מתייחס לתת סוג של עיקרון הפולימורפיזם במדעי המחשב), וכן records אשר ניתנים להרחבה. יתר על כן, בניגוד ל-Haskell הידועה, PureScript דבקה בטכניקת פישוט יחידה (Evaluation Strategy), כלומר, האופן והתזמון שבהם ביטויים בשפה מפושטים.
היסטוריה

PureScript תוכננה תחילה על ידי פיל פרימן ב-2013. הוא החל לעבוד על PureScript כאשר כמה ניסיונות שערך שמטרתם לבצע הידור מ-Haskell ל-JavaScript, תוך כדי שמירת התחביר והסמנטיקה, לא היו לשביעות רצונו.
תכונות

PureScript תומכת בטכניקת הפישוט Eager Evaluation (לעיתים נקראת גם כ-Strict Evaluation), שלפיה ביטוי מפושט כאשר הוא מקושר למשתנה, זאת בניגוד לטכניקת הפישוט העצלה (Lazy Evaluation). בנוסף, היא תומכת ב"מבני נתונים עיקשים" (Persistent Data Structures), כלומר, מבני נתונים אשר שומרים את הגרסה האחרונה של עצמם כאשר משנים אותם. יתר על כן, היא תומכת בהסקת טיפוסים (type inference), דהיינו, המשתמש יכול ליצור משתנה מבלי להגדיר את הטיפוס שלו, שכן המערכת תסיק זאת בעצמה לפי סוג הביטוי אשר מקושר אליו.
דוגמאות קוד

תוכנית "Hello World" מינימלית ב-PureScript :
module Main where

import Effect.Console (log)

main = log "Hello World!"
ראו גם

Haskell
JavaScript
Elm
זרנוגה

| --- | --- |
שרידי מסגד הכפר
שרידי מסגד הכפר
 טריטוריה:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 נפה:  נפת רמלה
 שפה רשמית:  ערבית
 תאריך ייסוד:  לפני 1799
 שטח:  5,977 דונם עות'מאני (1945)
 סיבת נטישה:  מבצע ברק
 תאריך נטישה:  27-28 במאי 1948
 יישובים יורשים:  שכונת קריית משה ברחובות, קבוצת שילר, גבתון[דרוש מקור]
 דת:  מוסלמים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  2,380 (1945)
 קואורדינטות:  31°52′49″N 34°47′23″E﻿ / ﻿31.880292°N 34.789733°E﻿ / 31.880292; 34.789733
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוש דן מוגדלת) זרנוגה(למפת גוש דן רגילה) זרנוגה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום זרנוגה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום זרנוגה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
זרנוגה (בערבית: زَرنُوقًة; מילולית: "זרנוק") היה יישוב ערבי. בתקופת המנדט שכן במקום כפר ערבי בנפת רמלה, בשם זרנוגה, כ-10 קילומטרים דרומית-מערבית לרמלה (כיום בתחום שכונת קריית משה, הנמצאת במערב רחובות).
הכפר נכבש במהלך מלחמת העצמאות, במאי 1948, פונה וננטש.
היסטוריה

ייתכן שהיישוב נקרא על שם ערוץ הנחל העובר במקום ונשפך אל ואדי דוראן סמוך לכפר אל קוביבה (כיום כפר גבירול).
היסטוריה > בימי קדם

הממצאים הארכאולוגיים הקדומים ביותר נמצאו בסמוך למסגד הכפר ומדרום מערב אליו ומעידים על קיומו של יישוב יהודי מן התקופה הפרסית (המאות 6–4 לפנה"ס).
כמו כן, התגלו במקום שרידי יישוב מהתקופה הביזנטית (המאות 4–7).
ייתכן כי זהו מקום מוצאו של התנא רבי חייא בר זרנוקי.
היסטוריה > העת החדשה - עד תחילת המאה ה-20

הכפר הערבי הופיע ללא שם במפה שהכין הצרפתי פייר ז'אקוטן ב-1799. הכפר מופיע במפת ה PEF משנת 1878, 
לפי דו"ח הקרן לחקר ארץ ישראל מ-1882 היה זרנוגה כפר גדול מוקף שוחות צבר, רוב בתיו היו עשויים לבני טיט ובגנים היו בארות מים. מסגד הכפר, בעל כיפה ונטול מינרט, הוקם ב-1790.
ב-20 באפריל 1891 התעוררה מחלוקת בין כפריים לתושבי המושבה הסמוכה רחובות על זכויות מרעה. המחלוקת, המכונה "תקרית זרנוגה הראשונה", התבררה לבסוף בבית המשפט.
היסטוריה > סוף התקופה העות'מאנית ומלחמת העולם הראשונה

ב-23 ביולי 1913 התחוללה "תקרית זרנוקא" (או תקרית זרנוגה השנייה) שבה תפסו אנשי "השומר" שני כפריים מזרנוגה בעודם גונבים ענבים מכרם בראשון לציון. התפתחה קטטה המונית שבמהלכה נהרגו שני יהודים וערבי ואחרים נפצעו. התקרית נחשבת לנקודת מפנה בתולדות יחסי היהודים והערבים בארץ ישראל. בעקבות האירוע הגישו עשרות מוח'תארים בסוף יולי 1913 עצומה משותפת לסולטאן מהמט החמישי. ככל הנראה הייתה העצומה ביוזמתו של פעיל פוליטי מיפו בשם סולימאן אל-תאג'י.
משה סמילנסקי הואשם, יחד עם אחדים מבני רחובות, בהרג הערבי; לאחר משפט ממושך, זוכו כל הנאשמים.
במלחמת העולם הראשונה, ב-14 בנובמבר 1917, נכנסו חיילי בריגדת הפרשים האוסטרלים הקלים  לרחובות, דרך זרנוגה, ושחררו את רחובות מעול הטורקים.
פרנק הארלי, הצלם הרשמי של הצבא האוסטרלי כתב ביומנו אודות זרנוגה ב-16 בינואר 1918:
הלכתי לזרנוגה - כפר מקומי, מספר מיילים מהמפקדה. זרנוגה, כמו כפרים רבים דומים, בנוי על מדרון, דרך הגישה עוברת בין שיחי צבר. המוח'תאר נתן לנו את כל העזרה והצטרפה האוכלוסייה העצלה והמרופטת וקהל הילדים הקטנים. הצעדתי את הרגימנט השני דרך שבילים צרים במספר רב של סצנות מבוימות ציוריות. משעשע מה הגייסות יעשו עבור המצלמה... אבל המראה הכי מעניין של זרנוגה, ולמעשה ברוב הכפרים זו הבאר האנטילית. הנשים אוספות מים בכדי חימר גדולים מסביב לפתח המאגר, וללא ספק דנות ברכילות הכפר. אבל החן האמיתי הם הצבעים. לכדתי סדרת תמונות מעניינות של הפרשים הקלים בתוך הסביבה הציורית וחזרתי לדוראן ב-5 אחה"צ. (תרגום מאנגלית)
היסטוריה > בין מלחמות העולם

רבים מתושבי הכפר עבדו במושבה הסמוכה רחובות.
בשנת 1924 הוקם בכפר בית ספר יסודי לבנים וב-1943 גם לבנות. בשנת 1945 למדו בהם 252 תלמידים ו-52 תלמידות.
לפי סקר הכפרים בארץ ישראל שנערך ב-1945, הוערך מספר תושבי הכפר בכ-2,380 איש והוא השתרע על שטח של 5,977 דונמים, מתוכם 327 דונמים של שטחים ציבוריים.
היסטוריה > במלחמת העצמאות

באפריל 1948 נכנסו לכפר לוחמים בלתי-סדירים. חמולת דאר שורבאג'י רצתה למסור את הנשק לכוחות "ההגנה" ולבקש ממנה את הגנת הכפר, אולם אחרים התנגדו. באותו החודש הוחלט בכפר לפנות את כל התושבים הבלתי-לוחמים לעיירה הסמוכה יבנא.
ב-28 במאי 1948 נכבש הכפר במבצע ברק, במהלך מלחמת העצמאות, על ידי גדוד 55 של חטיבת גבעתי. מספר ערבים נהרגו וכ-20 נפלו בשבי.
לדברי בני מוריס, בעת הכיבוש היה הכפר נטוש רק למחצה, בשל יחסי הידידות שהיו לו בעבר עם היישוב העברי. מספר ימים לאחר הכיבוש, הגיע ליומון "על המשמר" מכתב שכתב חבר מפלגת מפ"ם על סמך מה שסיפר לו אחד מאנשי ה"הגנה" שהשתתף בכיבוש. לדבריו כל תושבי הכפר גורשו לעבר יבנא. התושבים מחו על כך שמאלצים אותם לעקור אל אויביהם האנטי-ציוניים, שהם עצמם לא התירו להם בעבר להיכנס לכפרם, ולמחרת חזרו וסיפרו כי תושבי יבנא גירשו אותם כ"בוגדים". לבסוף נדרשו הפליטים לעזוב את כפרם בשנית. ההיסטוריון מרדכי בר-און, לעומת זאת, שהשתתף כמפקד מחלקה בכיבוש הכפר זרנוגה, העיד: "לא היה שם כל גירוש והכפר היה ריק לחלוטין כאשר הגענו אליו".
ביוני 1948 נהרסו בתי הכפר.
היסטוריה > לאחר מלחמת העצמאות

באוגוסט 1948 ביקשה קבוצת שילר מן המוסדות המיישבים, שיחכירו לה את אדמות זרנוגה, וכמה מאות דונמים מן השטחים החקלאיים של הכפר נמסרו לידיה.
בבתים הנטושים וסביבם הוקמו מעברות זרנוגה א' וב', שאליהן הגיעו בשנות ה-50 עולים מצפון אפריקה.
המעברות צורפו לרחובות בשנת 1957.
בשנות השישים חוסלו המעברות ובמקומן הוקמה שכונת קריית משה.
מסגד הכפר ובית עלמין (שאיננו תחום ואיננו מסומן) מדרום למסגד הם השרידים היחידים שנותרו מן הכפר.
השטח הפתוח בין קריית משה לשכונת וייסגל (שכונת רחובות הצעירה) קיבל אישורי בנייה בשנת 1991, אולם תכנון מפורט לבניית שכונה החל רק בשנת 2003. אז החליטה העירייה להקים פארק ציבורי בשטח בית הקברות והמסגד ולהסיט מעט את בתי השכונה.
בשנת 2009 הוגשה עתירה לבג"ץ נגד עיריית רחובות, במטרה למנוע בנייה על שרידי בית העלמין.
בסוף 2012 נדחתה העתירה, כיוון שלטענת בג"ץ העותרים לא הצליחו להוכיח שבשטח הספיציפי עליו הוגשה העתירה אכן התקיים בית קברות.
במקביל, התחייבה העירייה לשמר את מבנה המסגד ולהעתיק ממקומם קברים, אם יימצאו כאלה בשטח הפארק, בהתאם לחוקי רשות העתיקות ובתיאום עם גורמי הדת המוסלמים.
הערות שוליים

↑  מפה עם ציון הכפר Zernukeh 1918 בהוצאת צבא בריטניה (גליון Ramleh), באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  מפת PEF, גיליון 16, קנ"מ 1:63000 (1 אינץ'=1 מייל), אוסף מיכה נצר, ארכיון רחובות
↑  יהודה בן בסט, תקרית זרנוגה הראשונה, אתר ארכיון רחובות
↑  יהודה בן בסט, תקרית זרונגה (השנייה) והמשפט, אתר ארכיון רחובות
↑  ד"ר יובל בן-בסט, על יחסי יהודים-ערבים בסוף התקופה העות'מאנית
↑  רחלי רוגל, המושבה רחובות ומפקדתו של גנרל סר הנרי שובל, הכנס השנתי התשיעי של העמותה לתולדות מלחמת העולם הראשונה בישראל, הוצאת ספרים אריאל הלחימה במבואות ירושלים, 2011, עמ' 74
↑  נתונים מסקר הכפרים (1945), שהוצגו מחדש בספר Hadawi, Village statistics 1945, Classification of Land and Area Ownership in Palestine, Beirut, 1970, ומהספר נסרקו לאתר PalestineRemembered.com.
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 177.
1 2 3  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 178.
↑  במאמר "ההיסטוריוגרפיה של מלחמת תש"ח וראשית המדינה", יהדות זמננו, כרך 6, תש"ן.
↑  עתירה נגד עיריית רחובות: בכוונתה לבנות על בית עלמין מוסלמי, רונן דמארי, זמן רחובות, 26 בדצמבר 2009
↑  הארגונים המוסלמיים עתרו לבג"ץ נגד בניית הפארק הציבורי הצמוד לשכונת וייסגל בטענה ששטח הפארק הוא בית קברות מוסלמי, אבי בר, אתר be106, תאריך 19 בדצמבר 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007515445905171 
כניסת הפרשים האוסטרלים לרחובות דרך זרנוגה ב-14 נובמבר 1917, צילום - פרנק הארלי (בוים בדיעבד ב-16 ינואר 1918)
הגלובוס הירוק

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 הגוף המעניק:  חיים וסביבה 
 תקופת הפרס:  2003–2016 (כ־13 שנים) 
 
אות הגלובוס הירוק, המוגדר גם "פרס האוסקר הירוק" של ישראל, הוענק ברציפות מדי שנה משנת 2003 ועד 2016 לאנשים או ארגונים על מצוינות בפעילות למען איכות הסביבה ובריאות הציבור. את מפעל הגלובוס הירוק הוביל "חיים וסביבה" - ארגון הגג של ארגוני הסביבה בישראל, הכולל כ-130 ארגונים.
אודות הפרס

הגלובוס הירוק הוענק בחודש יוני, סביב יום איכות הסביבה העולמי שחל ב-5 ביוני. הגלובוס הירוק אינו מוענק כפרס כספי אלא ניתן בצורת פסלון. הפרס מחולק במספר קטגוריות בסיסיות, אך ועדת השופטים רשאית להוסיף או לגרוע קטגוריות. אותות הגלובוס הירוק מוענקים במספר קטגוריות: לארגון ולמאבק סביבתי מקומי שהגיעו להישגים בולטים במיוחד; לפעיל מתנדב ולעובד ציבור שבלטו בהישגיהם בקידום הסביבה; קיימות עירונית; פעילות סביבתית במגזר העסקי; חינוך סביבתי; לאישיות ציבורית על פעילות משמעותית ומחויבות לסביבה לאורך זמן; תחבורה בת-קיימא; ומפעל חיים או תרומה מיוחדת לסביבה בישראל.
החל משנת 2014 התקיים טקס הגלובוס הירוק במשכן הכנסת, כחלק מיום הסביבה הרשמי שמציינת הכנסת. יום זה כולל, מעבר לטקס, דיונים מיוחדים בוועדות הקבועות, כינוס חגיגי של השדולה הסביבתית-חברתית ודיון מיוחד במליאה במסגרתו מקודמות הצעות חוק סביבתיות.
מאז 2017 הפסיקו ארגוני הסביבה להעניק את האות, והחל משנת 2020 מעניק העיתונאי אביב לביא את הכותרת "גלובוס ירוק/שחור" באתר זמן ישראל לחברות, ארגונים ואישים בהתאם לפועלם והשפעתם בתחום הסביבתי.
הזוכים באותות הגלובוס הירוק במהלך השנים > 2004

התוכנית להקמת פארק אריאל שרון (חיריה)
הזוכים באותות הגלובוס הירוק במהלך השנים > 2005

שר התחבורה מאיר שטרית, על תוכנית הפיתוח של רכבת ישראל
ראש עיריית עכו שמעון לנקרי
הקואליציה לבריאות הציבור בחיפה והצפון
סטלה אבידן, פעילת סביבה מתל אביב
חברת אורמת
חברי כנסת הפועלים למען הסביבה
הזוכים באותות הגלובוס הירוק במהלך השנים > 2006

השר להגנת הסביבה גדעון עזרא, על סגירת תחנת הכוח רדינג
פרויקט הביו-גז של חברת "אופיס טקסטיל"
ראש עיריית חולון מוטי ששון
הקואליציה למען בת-גלים בחיפה
הפעיל הסביבתי ד"ר אבי כהן
יו"ר הוועדה המחוזית דרום דודו כהן