stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אצטדיון הארד רוק

| --- | --- |


 על שם:  הארד-רוק קפה 
 כתובת:  347 Don Shula Dr, Miami Gardens, FL 33056 
 מיקום:  מיאמי גארדנס, ארצות הבריתארצות הברית
 קואורדינטות:  25°57′29″N 80°14′20″W﻿ / ﻿25.958055555556°N 80.238888888889°W﻿ / 25.958055555556; -80.238888888889
 תקופת הפעילות:  16 באוגוסט 1987 – הווה (37 שנים) 
 עלות הבנייה:  115,000,000 דולר אמריקאי (נכון ל־1987) 
 בעלים:  Stephen M. Ross 
 מפעיל:  מיאמי דולפינס 
 אדריכל:  פופולוס, הלמוט, אובטה וקסבאום (HOK) 
 מושבים:  38,560 
 hardrockstadium.com
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מיאמי מוגדלת) אצטדיון הארד רוק(למפת מיאמי רגילה) אצטדיון הארד רוק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אצטדיון הארד רוק (באנגלית: Hard Rock Stadium) הוא אצטדיון רב תכליתי הממוקם במיאמי גארדנס, פלורידה, ארצות הברית. האצטדיון הוא מגרש הבית של מיאמי דולפינס מליגת הפוטבול הלאומית (NFL) ושל מיאמי הוריקנס, קבוצת הפוטבול של אוניברסיטת מיאמי.
האצטדיון אירח גם שישה משחקי סופרבול (XXIII, XXIX, XXXIII, XLI, XLIV, ו-LIV), את ה־Pro Bowl 2010, שתי וורלד סיריס (1997 ו-2003), ארבעה משחקי אליפות לאומית של ה-BCS (2001, 2005, 2009, ו-2013), משחק אליפות לאומית אחד של ה-CFP (2021), את הסיבוב השני של אליפות העולם בבייסבול 2009, ואת רסלמניה XXVIII.
בנוסף האצטדיון מארח את ה"אורנג' בול", משחק גמר בקולג' פוטבול שנערך מדי שנה, ואת טורניר הטניס אליפות מיאמי הפתוחה. מאז 2022, שטח אצטדיון הארד רוק מארח גם את אוטודרום מיאמי הבינלאומי, מסלול מרוצים זמני המשמש את הגרנד פרי מיאמי בפורמולה 1.האצטדיון יארח מספר משחקים במהלך מונדיאל 2026, ושימש גם כמארח משחקים בקופה אמריקה 2024, כולל משחק הגמר. בין השנים 1993 ל-2011, האצטדיון היה גם מגרש הבית של קבוצת הפלורידה מארלינס מליגת הבייסבול הראשית (MLB), עד שעברו לפארק LoanDepot בשנת 2012.
המתקן נפתח בשנת 1987 בשם אצטדיון ג'ו רובי, ומאז היה ידוע בשמות רבים: פארק פרו פלייר, אצטדיון פרו פלייר, אצטדיון דולפינס, אצטדיון דולפין, אצטדיון לנד שארק, ואצטדיון סאן לייף. באוגוסט 2016, הקבוצה מכרה את זכויות השם לחברת הארד רוק קפה בע"מ תמורת 250 מיליון דולר לתקופה של 18 שנים; הם ישמרו על זכויות השם עד שנת 2034.
היסטוריה

במשך 21 העונות הראשונות שלהם שיחקו מיאמי דולפינס באורנג' בול. מייסד הקבוצה, ג'ו רובי, הסביר מה הוביל להחלטה לבנות אצטדיון חדש: "בשנת 1976, עיריית מיאמי רצתה להעלות את שכר הדירה שלנו פי ארבעה. זה היה הקש ששבר את גב הגמל. התחלתי לחשוב ברצינות על בניית אצטדיון." מה שהפך את בניית האצטדיון לייחודית באמת היה שזה היה האצטדיון הרב-תכליתי הראשון שנבנה אי פעם בארצות הברית ומומן כולו באופן פרטי.
רובי גם האמין שזה היה רק עניין של זמן עד שקבוצת בייסבול מליגת הבייסבול הראשית (MLB) תגיע לדרום פלורידה. לבקשתו האצטדיון נבנה בתצורה מלבנית, עם מגרש שהיה רחב יותר מהרגיל עבור אצטדיון NFL. המגרש הרחב גם הקל יחסית על המרה של האצטדיון לכדורגל. בגלל החלטת עיצוב זו השורה הראשונה של המושבים הייתה במרחק של 90 רגל (27 מטר) מקו הצד בתצורת פוטבול, מרחק גדול בהרבה מהשורה הראשונה של המושבים ברוב אצטדיוני הפוטבול (למשל, המושבים הקרובים ביותר באצטדיון סולג'ר פילד החדש נמצאים במרחק של 55 רגל (17 מטר) מקו הצד בקו 50 ה יארד). כתוצאה מכך האצטדיון סיפק חוויה פחות אינטימית עבור פוטבול בהשוואה לאצטדיונים אחרים שנבנו באותה תקופה, כמו גם בהשוואה לאורנג' בול.
בזמן פתיחתו ב-1987, אצטדיון ג'ו רובי היה ממוקם במחוז מיאמי-דייד הלא מאוגד, והיה לו כתובת במיאמי. ספציפית זה היה במקום המיועד למפקד האוכלוסין של סקוט לייק. כיום, הוא ממוקם בעיר מיאמי גרדנס, אשר התאגדה ב-13 במאי 2003.
הערות שוליים

↑  "2010 Pro Bowl moving to Miami, will be played before Super Bowl". NFL.com. 30 בדצמבר 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Hard Rock Stadium - Facts, figures, pictures and more of the Miami Dolphins college football stadium". College Gridirons (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2019-02-20.
1 2  Rollow, Cooper (22 בינואר 1989). "Robbie's Brainchild Now Stands As His Monument". Chicago Tribune. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Sun Life Stadium at Ballparks of Baseball
↑  "Census 2000 Block Map: Scott Lake CDP" (PDF). U.S. Census Bureau.
↑  "Parking and Transportation". Hard Rock Stadium. נבדק ב-2020-05-12. 347 Don Shula Drive Miami Gardens, Florida 33056
↑  "City of Miami Gardens: Demographics". 2009. אורכב מ-המקור ב-10 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| אצטדיוני מונדיאל 2026 |
| --- | --- | --- |
| קנדה | בימו פילד (טורונטו) • בי סי פלייס (ונקובר) |  |
| מקסיקו | אצטדיון אקרון (גוודלחרה) • אצטדיון האצטקה (מקסיקו סיטי) • אצטדיון BBVA (מונטריי) |  |
| ארצות הברית | אצטדיון מרצדס-בנץ (אטלנטה) • אצטדיון ג'ילט (בוסטון) • אצטדיון AT&T (דאלאס) • אצטדיון NRG (יוסטון) • אצטדיון ארוהאד (קנזס סיטי) • אצטדיון סופיי (לוס אנג'לס) • אצטדיון הארד רוק (מיאמי) • אצטדיון מטלייף (ניו ג'רזי) • לינקולן פייננשל פילד (פילדלפיה) • אצטדיון ליווייס (אזור מפרץ סן פרנסיסקו) • לומן פילד (סיאטל) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: c364f0a4-5415-41fd-9158-8101ff05a491 
אצטדיון ג'ו רובי במהלך בנייתו באפריל 1987
זה רק ויליאם

| --- | --- |
 סוגה:  קומדיית מצבים 
 שחקנים:  אדריאן דנאט, בוני לנגפורד
 ארץ מקור:  בריטניה
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  27
 הפקה
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ITV
 רשת שידור בישראל:  הטלוויזיה הלימודית
 תקופת שידור מקורית:  6 בפברואר 1977 – 22 בינואר 1978
 תקופת שידור בישראל:  שנות ה-80 של המאה ה-20
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
זה רק ויליאם (באנגלית: Just William) היא סדרת טלוויזיה בריטית המבוססת על סדרת הספרים "זה רק ויליאם" מאת ריצ'מל קרומטון. הסדרה כוללת 38 ספרים שנכתבו בין 1922 ל-1970 (אנ'). בסדרה כיכבו שחקני הילדים אדריאן דנאט בתפקיד ויליאם ובוני לנגפורד בתפקיד ויולט, כמו גם כוכבת הקולנוע דיאנה דורס (אנ') בתפקיד גברת בוט. הסדרה שודרה בבריטניה במשך שתי עונות, בין 1977 ל-1978, ברשת ITV. סדרות נוספות על "זה רק ויליאם", נעשו באמצע שנות ה-90 (אנ') וב-2010 (אנ'). בארץ הסדרה שודרה בטלוויזיה הלימודית בתחילת שנות שנות ה-80.
עלילה

הספר מגולל את קורות חייו של ויליאם בן ה-11, ילד שובב אך בעל כוונות טובות, וחבריו – הנרי, ג'ינג'ר ודגלאס.
ויליאם הוא מנהיג חבורת הילדים, המכנים את עצמם פורעי החוק, יחד הם עוברים הרפתקאות שונות.
ויולט אליזבת בוט, היא בתו המפונקת של מיליונר מקומי, מר בוט, שמאלצת את פורעי החוק הסרבנים לאפשר לה להצטרף אליהם להרפתקאותיהם עם האיום האפקטיבי שלה: "אני אצעק ואצעק עד שאהיה חולה". לויולט יש ליקוי בדיבור (הוגה th במקום s), לכן המשפט שהיא אומרת הוא "I'll thcream and thcream and thcream till I'm thick"
בתרבות

סופר המדע הבדיוני הבריטי ניל גיימן הוא מעריץ אדוק של סדרת הספרים "זה רק ויליאם" של קרומטון. בספר הפולחן "בשורות טובות", שכתב יחד עם טרי פראצ'ט, הוא ביסס את דמותו של אדם הילד שנועד להיות האנטיכרייסט על הילד ויליאם. חבורתו של אדם "ההם" מבוססת על חבורת "פורעי החוק" של קרומטון. למעשה, על פי התכנון המקורי של גיימן, "בשורות טובות" נועד להיקרא "ויליאם האנטיכרייסט".
צוות השחקנים

אדריאן דנאט - ויליאם בראון (הילד ויליאם)
יו קרוס - מר בראון (אבא של ויליאם)
דיאנה פיירפקס - גברת בראון (אמא של ויליאם)
סטייסי דורנינג - אתל בראון (אחותו של ויליאם)
סיימון צ'נדלר - רוברט בראון (אחיו הבכור של ויליאם)
בוני לנגפורד - ויולט אליזבת בוט (חברה של ויליאם)
מייקל מקוויי - ג'ינג'ר (חבר של ויליאם)
קרייג מקפרלן - הנרי (חבר של ויליאם)
טים רוז - דאגלס (חבר של ויליאם)
ג'ון סטראטון - מר בוט (אבא של ויולט)
דיאנה דורס - גברת בוט (אמא של ויולט)
פרקים > עונה ראשונה

"ויליאם ומכתב הנדבות"
"ויליאם השחקן הגדול"
"פורעי החוק והנווד"
"הילדה הקטנה והמתוקה בלבן"
"ויליאם ומחבט הבדמינטון"
"הפסקה קטנה"
"ויליאם וחזיר הפרס"
"ויליאם וההווה הנפלא"
"ויליאם השדכן"
"פסולת נייר בבקשה"
"רק בזמן"
"ויליאם והמייג'ור הישן"
"ויליאם מנקה את שכונות העוני"
פרקים > עונה שנייה

"יום המזל של ויליאם"
"הבלש הגדול"
"ויולט אליזבת מנצחת"
"ויליאם מחזיק את הבמה"
"ויליאם הפילנתרופ"
"הכל התחיל במכונת הכתיבה"
"מסיבת הצלה"
"ויליאם מוצא עבודה"
"תוכים לאתל"
"חג המולד הגרוע ביותר של ויליאם"
"ויליאם במסיבת הגן"
"שני סיבובים טובים"
"למצוא בית ספר לוויליאם"
"ויליאם והנווד"
לקריאה נוספת

ריצ'מל קרומטון, מאנגלית: חיים גיבורי ; ויליאם המנצח, הוצאת זמורה-ביתן, 1982
ריצ'מל קרומטון, מאנגלית: חיים גיבורי ; איורים: יעל פלג, זה רק ויליאם, הוצאת זמורה-ביתן, 1984
ריצ'מל קרומטון, מאנגלית: חיים גיבורי ; איורים: יעל פלג, ויליאם הבלש, הוצאת זמורה-ביתן, 1986
הערות שוליים

↑  איתמר זהר, אל תגידו לי שאתם לא זוכרים את זה, באתר itamarzo71, ‏2011
↑  אנטי מחיקון, זה רק ויליאם, באתר פייסבוק, ‏July 28, 2017
↑  Violet Elizabeth Bott: I’ll scream and scream and scream” with a lisp., YouTube, ‏3.1.2019
↑  בית אריאלה, זה רק ויליאם, באתר פייסבוק, ‏9 ביולי 2022
משאבת חום

משאבת חום היא התקן המוציא חום ממאגר חום אחד ומעבירו לאחר, לרוב ממאגר "קר" למאגר "חם". משאבת חום היא הרכיב החשוב ביותר במנגנוני מקררים, מזגנים, והתקנים רבים אחרים כגון: מצנני מים, חדרי קירור, מכונות לייצור קרח, ועוד. כל שאר הרכיבים במכשירים אלה הם אמצעי עזר לנידוף האוויר הקר, לפיזור החום או לבידוד, כולם מבוססים על טכנולוגיות שהיו כבר קיימות בטרם המצאת משאבת החום.
המונח "משאבת חום" משמש בשפת הדיבור, בדרך כלל, לציון אמצעי חימום מים לצורך הסקה מרכזית, בריכות שחייה, חימום תת-רצפתי ושימושים אחרים.
לפיתוח משאבות החום ולשימוש בהן השפעה רבה על רמת החיים, במיוחד בארצות חמות: הכנת מזון, אחסונו ושיווקו, יצירת נוחות אקלימית בבניינים ובכלי תחבורה – כל אלה כרוכים באופן ניכר בשימוש במשאבות חום.
ההידרשות למונח "משאבה" בהקשר של משאבת חום היא אנלוגיה לשאיבת מים: כפי שמים מטבעם זורמים ממקום גבוה למקום נמוך, כך עוברת אנרגיית חום מגוף בעל טמפרטורה גבוהה לגוף בעל טמפרטורה נמוכה. בהקשר זה, משאבה היא מתקן המאפשר היפוך של כיוון הזרימה או של מעבר האנרגיה.
סיווג משאבות חום

אפשר לסווג משאבות חום לפי מקור האנרגיה המשמשת לקיזוז האנטרופיה:
חשמלית;
מגנטית;
תרמית;
כימית;
מכנית;
סיווג אחר למשאבות חום – לפי הסביבה אליה נפלט החום בתהליך הקירור/המיזוג, או הסביבה ממנה נשאב החום בתהליך ההסקה:
פליטת חום אל האוויר בסביבה;
נידוף חום במגדל קירור (משמש רק לתהליכי קירור);
החלפת חום עם אדמה או סלע;
החלפת חום עם מאגר מים, כגון ים, אגם או נהר;
סיווג משאבות חום > משאבת חום חשמלית

שאיבת חום בעזרת אנרגיה חשמלית אך ללא מנוע חשמלי, היא תופעה תרמואלקטרית (אנ') הקרויה אפקט פלטייה (Peltier). אפקט זה מתקבל כשמעבירים זרם ישר דרך צומת של שני סוגי מתכת שונות, או של מתכת ומוליך-למחצה; במקרה זה, צד אחד של הצומת מתקרר והשני מתחמם
שיטה זו נמצאת בשימוש במקררים ניידים קטנים, אך שימושה העיקרי נועד לקירור רכיבים אלקטרוניים.
סיווג משאבות חום > משאבת חום מגנטית

שאיבת חום מגנטית מבוססת על האפקט המגנטוקלורי המתבטא בכך שחומרים מסוימים משנים את הטמפרטורה שלהם, בהפעלת שדה מגנטי עליהם.
סיווג משאבות חום > משאבת חום תרמית

המרת אנרגיה תרמית היא התהליך המתבצע במקרר ספיגה.
סיווג משאבות חום > משאבת חום כימית

במקורות שונים מתואר מקרר ספיגה כמתקן כימי, כי עיקר תהליך הקירור בו מבוסס על המסה והפרדה של חומרים בעלי טמפרטורות התאדות שונות. הפוטוסינתזה עושה דבר הדומה לשאיבת חום: המרה של אנרגיית קרינה אלקטרומגנטית הבאה מן השמש, לאנרגיה כימית. אנרגיה זו מומרת לאנרגיה מכנית (למשל, בתוך שריר החיה שאכלה מהעשב או מפרי הצמח), או תומר לאנרגיה תרמית כשהעץ ייכרת, למשל, ויישרף בתנור). הטמפרטורה קרוב לצמח נמוכה מאשר בסביבתו, כיוון שהוא בולע קרינה כאמור לעיל, והוא סופח מים מהאוויר וגורם בכך להורדת הלחות – שני גורמים אלה משפרים את הנוחות התרמית של האדם החוסה בצילו של העץ.
סיווג משאבות חום > משאבת חום מכנית

המערכות הקיימות הנפוצות ביותר הן מכניות, והן מתחלקות לשני סוגים:
מערכות בהן יש מעבר ממצב צבירה גזי, למצב צבירה נוזלי, וחוזר חלילה
במערכות ללא שינוי מצב צבירה, שאיבת החום נעשית על ידי דחיסה והתפשטות של אוויר. תהליך זה נקרא "מחזור אוויר", ומערכות אלה הן בעלות נצילות אנרגיה נמוכה, הן דורשות ספיקה גבוהה של אוויר, אך משקלן נמוך ולכן הן בשימוש במטוסים.
היסטוריה

ההיסטוריה של משאבות החום חופפת להיסטוריה של מתקני ומכשירי קירור: בתי חרושת לקרח, מקררים ומזגנים. משאבת החום פתחה פרק חדש בהיסטוריה החל מסוף המאה ה-20, כשמשאבות חום הוכנסו לשימוש בהסקה.
האקלים השורר בשטחן של רוב המדינות המפותחות הוא יחסית קר; היוצאים מכלל זה הן מדינות הדרום בארצות הברית, וכן אזורים בדרום יפן, בצפון אוסטרליה, בהונג קונג, בסינגפור ובישראל. ברוב הארצות האלה הטמפרטורה בחורף נמוכה באופן המונע שימוש במשאבת חום, לפחות כל עוד המאגר הקר הוא אוויר הסביבה. לכן פיתוח השימוש במשאבת חום בארצות קרות תלוי באפשרות לנצל מאגר קר בטמפרטורה גבוהה יחסית, כמו מאגר מים גדול, אגם, או קרקע האדמה.
שיקולים סביבתיים וכלכליים

מחקרים כלכליים מראים כי שימוש בחשמל לחימום הוא יקר מחימום בגז או בסולר, משום שייצור חשמל נעשה על ידי שריפת דלק: האנרגיה הכימית שבדלק מומרת לאנרגיה תרמית, וזו מומרת באמצעות מנועים לאנרגיה מכנית, אשר מומרת באמצעות גנרטור לאנרגיה חשמלית. בנוסף, יש גם הפסדי אנרגיה בהולכת החשמל לאורך קווי המתח והשנאים – כל המרה כרוכה בהפסד, לעומת תנור ההסקה הביתי המפיק ישירות את החום הנדרש.
משאבת חום משנה את התמונה, כי תפוקת החום שלה מוכפלת בגורם נצילות אנרגיה של משאבות החום (COP). ואולם, הנצילות יורדת ככל שהטמפרטורה בחוץ נמוכה יותר, לכן השימוש במשאבות חום לצורך הסקה מוגבל לאזורים בהם טמפרטורת החוץ בחורף אינה יורדת לאפס מעלות צלזיוס (או פחות) למשל: דרום ארצות הברית וארצות אגן הים התיכון, בהן ישראל.
בארצות הברית ההסקה הביתית מבוססת בדרך כלל על מערכות אוויר חם, לכן התקנת משאבת חום להסקה פחות יקרה מאשר באירופה, כי משתמשים שם בחלק מהתשתית הקיימת. קיים פיתוי כלכלי פוטנציאלי בהתקנת משאבת חום, שכן היא יכולה לשמש גם לקירור בקיץ. החל מהעשור האחרון של המאה ה-20 פועלות משאבות חום בארצות הברית בימים חמים לקירור, ובחורף (כל עוד הטמפרטורה בחוץ אינה נמוכה מדי) הן פועלות לחימום. עם ירידת הטמפרטורה, עוברת המערכת לחימום מאולץ באמצעות דוד חימום.
שאיבת חום ממאגר מים קרוב – נהר, אגם, או מתוך האדמה – משפרת את יעילות משאבת החום, ותורמת להפצת השימוש בה. אולם שיטות אלו כלכליות רק בהימצאות מאגר מים בקרבת מקום, או לחלופין שטח אדמה גדול דיו, שהוא גם נוח לחפירה.
עקרון פעולה

כאשר דוחסים גז הוא מתחמם, כאשר מניחים לו להתפשט הוא מתקרר. במשאבת חום, דוחסים את הגז כך שהטמפרטורה שלו עולה על טמפרטורת הסביבה – ובהיותו חם, מצננים אותו על ידי החלפת חום עם הסביבה, ורק אז מאפשרים לו להתפשט, ולכן הטמפרטורה של הגז תרד מתחת לזו שהייתה לו לפני התחלת התהליך. ההתפשטות נעשית דרך שסתום, ישירות אל החלל המיועד למיזוג (במקרה של מחזור אוויר), או לתוך מחליף חום המותקן בתוך, או סמוך, לחלל המיועד למיזוג. מקרר ומזגן הם מתקנים בהם קירור הגז הדחוס הוא על ידי החלפת חום עם הסביבה, וההתפשטות היא לתוך מחליף חום אשר מחליף חום עם האוויר הנמצא בחלל אותו נרצה לקרר – חדר, או חלל המקרר. אותו מתקן עצמו יכול לשמש להסקה על ידי החלפת כיווני הפעולה – ואז הצד הקר של המערכת מחליף חום עם הסביבה, והצד החם משמש להסקה.
התועלת לצרכן מושגת כאשר הטמפרטורות האופייניות לתהליך הן כאלה, בהן הצד החם – חם מהסביבה, והצד הקר – קר מהסביבה.
העצמה של התהליך מושגת אם לתהליך נוסף שינוי מצב צבירה: שילוב של דחיסה ופליטת חום גורם לגז להתעבות למצב נוזל; החומר המבצע את העבודה בתהליך שאיבת החום נקרא "קרר" (Refrigerant). החלק במתקן בו מתרחשת ההתעבות קרוי "מעבה", ומהווה מחליף חום, לרוב צינור מתכת מפותל בצורת נחשון, אליו צמודות צלעות קירור לשיפור פיזור החום. הנחשון המפותל נקרא גם בשם "סוללה"; מהסוללה זורם הנוזל אל שסתום התפשטות, המכוון כך שהלחץ ביציאה ממנו נמוך יותר מלחץ ההתעבות, ולכן מתרחשת רתיחה (רתיחה היא התהליך ההפוך מהתעבות). המעבר ממצב צבירה נוזלי לגזי מחייב שהקרר יקבל מהסביבה את החום הכמוס לרתיחה או התאיידות; תהליך זה קורה בחלק המתקן הנקרא "מאייד", שהוא סוללה הדומה לזו של המעבה. מזגן אוויר דו-תכליתי (לקירור ולחימום) מתוכנן כך שבו הסוללות יכולות להחליף תפקיד בעת המעבר ממזג אוויר חם לקר, זאת באמצעות שסתום תלת כיווני או ארבע כיווני, המורכב על קווי הצנרת המחברת את המזגן והסוללות, וגורם להיפוך כיוון הזרימה של הקרר.
את הכוח המניע מספק המדחס: מצד אחד הוא דוחס את הקרר לתוך המעבה, ומצד שני יונק, או שומר על לחץ נמוך, במאייד.
החלפת החום עם הסוללות נעזרת במפוח, ואפשר שתתבצע במספר שלבים:
ישירות אל האוויר;
אל מים, ורק אחר כך אל אוויר הסביבה באמצעות מגדל קירור;
אל הסביבה, באמצעות החלפת חום עם נהר, אגם או האדמה;
אל מים, ואחר כך באמצעות מחליפי חום אל הצרכן; מחליפי החום עצמם יכולים להיות: מערכת משולבת של צינורות ומשאבות מים, או שמן, נחשונים, מפוחים ותעלות לפיזור האוויר.
עקרון פעולה > הסבר פיזיקלי-תרמודינמי

על פי החוק השני של התרמודינמיקה חום זורם ממקום חם למקום קר יותר, לכן משאבת חום פועלת לכאורה בניגוד לחוק הטבע משום שזרימת חום ממקום קר למקום חם יותר מקטינה את האנטרופיה. הקטנת האנטרופיה מקוזזת בפעולת משאבת החום, כלומר האנטרופיה של החומר המקורר יורדת, אך האנטרופיה של המערכת כולה (האנטרופיה של הסביבה, העולם), גדלה. במקרר או מזגן הקיזוז מושג כאשר אנרגיה מכנית מומרת לחום. במקרר ספיגה הקיזוז נעשה במעבר חום ממקור חם עוד יותר אל אחד המאגרים.
התרמודינמיקה של משאבת חום דומה לזו של מנוע חום, אולם כיווני זרימת החום והשקעת האנרגיה הפוכים.
היחס בין הנפח, הלחץ והטמפרטורה בחומר, מיוצגת על ידי משוואת המצב של החומר. עבור גזים:
 {\frac {pV}{T}}=mR
p = הלחץ של הגז
V = נפח
T = הטמפרטורה
m = המסה
R = קבוע הגזים
משוואת מצב זו אפשר להציג בצורה של משטח תלת-ממדי, בגז אמיתי המשטח ייקטע על ידי האזורים בהם החומר מחליף מצב צבירה.
הקשר בין הנפח, הלחץ והטמפרטורה מוכתב גם על ידי קיבול החום של הגז, עבור תהליך אדיאבטי קווזיסטטי, כלומר תהליך איטי ללא איבוד חום לסביבה, מתקיים גם היחס הבא:   
 Tp^{\frac {1-\gamma }{\gamma }}=constant

או לחלופין:   
 TV^{\gamma -1}=constant

כאשר   
 \gamma ={\frac {C_{p}}{C_{v}}}

 C_{v} = מקדם קיבול החום הסגולי בנפח קבוע

 C_{p} = מקדם קיבול החום הסגולי בלחץ קבוע.
מהמשוואות והיחסים האלו נובע שדחיסת גז גורמת לחימומו, ומאידך כאשר מניחים לו להתפשט הוא מתקרר.
העבודה המושקעת בדחיסה היא:
 w={\frac {1}{\gamma -1}}(p_{2}v_{2}-p_{1}v_{1})

אינדקס1 מציין מצב לפני הדחיסה, אינדקס2 מציין מצב לאחר הדחיסה.
הערך של  \gamma  כפי שנמדד בניסויים הוא 1.2 עד 1.7
משוואות אלו נכונות עבור גז אידיאלי, לצורך תכנון הנדסי הערכים האלו מהווים קירוב טוב.
התהליך של העברת חום ממאגר חם למאגר קר תוך הפקה של אנרגיה מכנית נקרא מנוע חום. התהליך ההפוך של העברת חום ממאגר קר למאגר חם נקרא משאבת חום, וכינויו המדעי: מנוע קרנו.
עקרון פעולה > נצילות

נצילות משאבת חום בפעולתה כמקרר או כמזגן מוגדרת כיחס שבין כמות החום המוצאת מהמאגר הקר לבין העבודה שהושקעה לשם כך; ליחס זה קוראים גם "מקדם הביצועים של משאבת החום", COP:
 \gamma ={\frac {Q_{L}}{W}}={\frac {Q_{L}}{Q_{H}-Q_{L}}}={\frac {T_{L}}{T_{H}-T_{L}}}
הנצילות גדלה ככל שההפרש בין טמפרטורת הפנים לטמפרטורת הסביבה קטן, והיא הולכת וקטנה ככל שהפרש הטמפרטורות גדל.
הנצילות של משאבת החום בפעולתה לחימום, מוגדרת כיחס שבין כמות החום Q המועברת למאגר החם, לבין העבודה W המושקעת לשם כך
נוסחאות אלה מראות את הגבול התאורטי העליון לנצילות לפי מחזור קרנו; ניתן להסיק מהן שאפשר לשפר יעילותה של משאבת חום, היינו להפחית כמות העבודה הנדרשת אם שאיבת החום תתבצע ממאגר חם שהטמפרטורה שלו קרובה לטמפרטורה הרצויה לצרכן, למשל מעומק האדמה, במקום מהאוויר הסמוך לבניין.
| שימוש המשאבה> המאגר החיצוני | חימום תת-רצפתי ל-35 °C>  | רדיאטורים ב-65 °C>  | מיזוג אוויר חימום ל-20 °C>  | מיזוג אוויר קירור ל-27 °C>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אוויר ב-0 °C | 3.8 | 2.0 | אין נתונים | לא שימושי |
| מאגר מים ב-0 °C | 5.0 | 2.4 | אין נתונים | לא שימושי |
| אוויר ב-7 °C | אין נתונים | אין נתונים | 3.0 עד 3.9 | לא שימושי |
| אוויר ב-35 °C | לא שימושי | לא שימושי | אין נתונים | 3.0 עד 3.9 |
| מחזור קרנו תאורטי ממאגר ב-0 °C | 8.8 | 5.2 | 14.6 | לא שימושי |
| מחזור קרנו תאורטי ממאגר ב-10 °C | 12.3 | 6.1 | 29.3 | לא שימושי |
| מחזור קרנו תאורטי ממאגר ב-10- °C | 6.8 | 4.5 | 9.7 | לא שימושי |
עקרון פעולה > מחזור אוויר

במערכות מיחזור אוויר הקרר (refrigerant) הוא האוויר. עקרון הפעולה דומה למה שתואר לעיל, אך ללא שינוי מצב צבירה. התהליך אינו במעגל סגור, אלא לאחר שהאוויר עשה את עבודת הקירור, הוא נפלט אל מחוץ למטוס. האוויר הקר משמש: (1) למיזוג ודיחוס האוויר במטוס הטס בגובה רב, הן בתא הנוסעים והן בתא הצוות; (2) לקירור מכשירי המטוס וכן מקררי המזון והמשקאות.
הטורבינה והמדחס הנמצאים במתקני מחזור אוויר אינם חלק עקרוני במערכת, אלא נוספו כדי לשפר בה את היעילות, ולאפשר בקרה יעילה של הספיקה, הלחץ והטמפרטורה.
אקס-מן: פילוג

| --- | --- |

עטיפת החוברת X-Men: Schism #1 מיולי 2011, אמנות מאת קרלוס פאצ'קו, פאם סמית ופרנק דרמטה.
 מידע קומיקס
 יוצר:  ג'ייסון אהרון, קירון גילן
 סוגה:  קומיקס
 תקופת פרסום מקורית:  אוקטובר 2011 – יולי 2011
 סינדיקציה:  מארוול קומיקס
 מסת"ב:  מסת"ב 9780785156888
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפת המקור:  אנגלית 
 מספר החוברות:  5 עיקריות 8 חוברות קשורות
 
אקס-מן: פילוג (באנגלית: X-Men: Schism) היא קשת סיפור ואירוע קרוסאובר שפורסמה בין יולי לאוקטובר 2011 בחוברות אקס-מן בהוצאת מארוול קומיקס. הסדרה הראשית כוללת חמישה חלקים שנכתבו בידי ג'ייסון אהרון ואוירו בידי אמנים כקרלוס פאצ'קו, פרנק צ'ו, דניאל אקונה, אלן דייוויס ואדם קוברט.
לסיפור זה קדמה מיני-סדרה בת ארבעה חלקים המשמשת פרולוג, בכתיבתו של פול ג'נקינס ובאיורם של רוברטו דה לה טורה, אנדריאה מוטי, וויל קונראד וקליי מאן. כמו כן, לסיפור מתווספים שלוש החוברות Generation Hope בכתיבתו של קירון גילן ובאיורו של טים סילי. מהדורה מוגבלת בת חוברת אחת, X-Men: Regenesis (בתרגום חופשי לעברית: "בריאה מחדש", ע"ש המונח רגנרציה), משמשת כאפילוג לסיפור, ואותה כתב גילן באיורו של בילי טאן.
אירועי "פילוג" מתמקדים בחילוקי דעות קשים בין סייקלופס ו-וולברין על החלטותיהם, דבר שמוביל לקרע ולפילוג בין חברי האקס-מן. מאורעות "פילוג" הביאו להשלכות מרחיקות לכת בזיכיון אקס-מן, ביניהם סיום הרצתה של סדרת Uncanny X-Men הוותיקה (שמאוחר יותר החלה שוב בהרצה מחודשת) ולהתפלגות וודאית בין חברי האקס-מן ולסטטוס קוו החדש שמוצג לאחר מכן בסיפור "בריאה מחדש", שמביא את סיפורן של שתי הסיעות המתפלגות.
רקע

המאורעות שהובילו למתחים הרבים בין חברי הקבוצה ובסופו של דבר להתפלגות הכוחות בין סייקלופס לבין וולברין נעוצים עוד בסיפור "בית אם" של שנת 2005, בהם מרבית המוטאנטים הופשטו מכוחותיהם ועמדו בפני הכחדה אפשרית. ניצוץ של תקווה הגיע כאשר התגלתה התינוקת הראשונה (הופ, בתרגום לעברית: "תקווה") שנולדה עם הגן המוטאנטי בסיפור "תסביך משיח", מה שהוביל למלחמה כוללת על חזקתה ולהבטחתה של הביאה השנייה כאשר סייקלופס בחר להעלות את אסטרואיד M ממעמקי האוקיינוס, לקרוא לו בשם "אוטופיה" ולבחור בו בתור אי המפלט החדש למוטאנטים באשר הם.
תקופה זו בעולם האקס-מן התרחשה בזמן שבו יקום מארוול חווה טלטלה עם אירועי "שלטון אפל", בהם נורמן אוסבורן לקח שליטה על סוכנות הביון S.H.I.E.L.D, אותה הפך לארגון H.A.M.M.E.R החתרני והקים את קבוצת אקס-מן האפלים.
מעולם לא הייתה תקופה מסוכנת ביותר להיות מוטאנט. אפילו כשמספרם של המוטאנטים הוא הנמוך ביותר מאי פעם, העולם מסרב להאמין בגזע המוטאנטים. התקרית הבינלאומית שמתחילה את אירועי "פילוג" רק מלבה את השנאה נגד המוטאנטים. וברגע שברירי זה שבו על גזע המוטאנטים להתלכד יחדיו מתחיל הפילוג שיקרע לגזרים את הבסיס עליו מושתתים האקס-מן... תחילת אירועי "פילוג" הותיר את העולם כמרקחה, ומועדון הלפייר החדש מתכוון לנצל את הכאוס המתחולל. כשעתידו של גזע המוטאנטים עומד על הפרק, עד כמה האקס-מן ירחיקו לכת?