stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תגובת יתר
בתורת הבקרה

הכוונה לפלט של אות מעל הערך הרצוי במצב מתמיד. עבור אות מדרגה, תגובת היתר נמדדת באחוזים ומחושבת כערך המקסימלי של האות חלקי ערך אות המדרגה.
עבור אות מדרגה יחיד, ערך תגובת היתר הוא הערך המקסימלי פחות 1.
עבור מערכת מסדר שני, ערך תגובת היתר (peak magnitude –  M_{p}) היא פונקציה של מקדם הריסון ζ וניתן לחשבה באמצעות:
עבור מקדמי ריסון קטנים נקבל בקירוב כי:  \ M_{p}\approx 1-{\zeta  \over 0.6}
הזמן בו מתרחשת תגובת היתר מסומן כ- t_{p}.
לחלופין ניתן לחלץ את מקדם הריסון של מערכת כפונקציה של תגובת היתר למדרגה:
דוגמאות

רחפן נוסק לגובה ומעוניין להגיע לגובה מסוים. הוא פוקד על המנועים לספק דחף במטרה להאיץ כלפי מעלה עד אשר הוא מגיע לגובה הרצוי. לאחר שמגיע לגובה הרצוי הוא מפסיק את פקודת המנועים אך כיוון שצבר מהירות הוא ממשיך לטפס ומגיע בפועל לגובה רב יותר שמהווה תגובת יתר של המערכת. כדי להימנע ממצב כזה, על הרחפן לשנות את פרופיל התאוצה שלו ולהאט טרם הגעה לגובה הרצוי כך שתאוצתו ומהירותו יתאפסו עם הגעה.
פיצוץ אוכלוסין – באקולוגיה, תגובת יתר מתייחסת לרוב לגידול אוכלוסין מהיר מדי של מין בעל חיים, מעבר ליכולת הנשיאה של המערכת האקולוגית התומכת בו. בעקבות הגידול תיתכן ירידה מתונה של האוכלוסייה עקב מחסור במזון או במשאבים אחרים.
ראו גם

זמן התייצבות (אנ')
זמן עלייה (אנ')
הערות שוליים

↑  הֶנֵּף-יֶתֶר במילון תקשורת רדיו וטלוויזיה [אלקטרוניקה] (תשע"ח), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  הֶנֵּף-חֶסֶר במילון תקשורת רדיו וטלוויזיה [אלקטרוניקה] (תשע"ח), באתר האקדמיה ללשון העברית
שוגו טאניגוצ'י

שוגו טאניגוצ'י (ביפנית: 谷口 彰悟; נולד ב-15 ביולי 1991 בקוממוטו שביפן) הוא כדורגלן יפני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת קווסאקי פרונטלה מליגת העל היפנית ובנבחרת יפן.
קריירת מועדונים

טאניגוצ'י משחק בקבוצה הבוגרת של קווסאקי פרונטלה מליגת העל היפנית החל מעונת 2014.
קריירה בינלאומית

ב-11 ביוני 2015 ערך טאניגוצ'י את הופעת הבכורה שלו בנבחרת יפן, בניצחון 4-0 על נבחרת עיראק במשחק ידידות.
נכלל בסגל נבחרת יפן לטורניר מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת יפן לטורניר גביע אסיה 2023.
תארים

ליגת העל היפנית (4): 2017, 2018, 2020, 2021
גביע הקיסר (1): 2020
גביע הליגה היפנית (1): 2019
הסופר קאפ היפני (2): 2019, 2021
הערות שוליים

↑  Hajime Moriyasu announces Japan squad for World Cup באתר The Japan Times, ‏ 1 בנובמבר 2022 (באנגלית)
↑  🔹𝗦𝗔𝗠𝗨𝗥𝗔𝗜 𝗕𝗟𝗨𝗘🔹⚽メンバー発表⚽ בחשבון הטוויטר הרשמי של התאחדות הכדורגל היפנית, 1 בינואר 2024 (ביפנית)
| נבחרת יפן – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 קוואשימה •  2 ימאנה •  3 טאניגוצ'י •  4 איטקורה •  5 נגטומו •  6 אנדו •  7 שיבסאקי •  8 דואן •  9 מיטומה •  10 מינאמינו •   11 קובו •  12 גונדה • 13 מוריטה •  14 ג'. איטו • 15 קמאדה • 16 טומיאסו • 17 טנאקה • 18 אסאנו • 19 סאקאי • 20 מאצ'ינו • 21 אואדה • 22 יושידה • 23 שמידט • 24 סומה • 25 מאדה • 26 ה. איטו • מאמן: מוריאסו |  1 קוואשימה •  2 ימאנה •  3 טאניגוצ'י •  4 איטקורה •  5 נגטומו •  6 אנדו •  7 שיבסאקי •  8 דואן •  9 מיטומה •  10 מינאמינו •   11 קובו •  12 גונדה • 13 מוריטה •  14 ג'. איטו • 15 קמאדה • 16 טומיאסו • 17 טנאקה • 18 אסאנו • 19 סאקאי • 20 מאצ'ינו • 21 אואדה • 22 יושידה • 23 שמידט • 24 סומה • 25 מאדה • 26 ה. איטו • מאמן: מוריאסו | יפן |
| נבחרת יפן – גביע אסיה בכדורגל 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 מאקאווה •  2 סוגאווארה •  3 טאניגוצ'י •  4 איטקורה •  5 מוריטה •  6 אנדו •  7 מיטומה •  8 מינאמינו •  9 אואדה •  10 דואן •   11 הוסויה •  12 נוזאווה • 13 נקמורה •  14 ג'. איטו • 15 מצ'ידה • 16 מאיקומה • 17 הטאטה • 18 אסאנו • 19 נקאיאמה • 20 קובו • 21 ה. איטו • 22 טומיאסו • 23 סוזוקי • 24 וטאטנבה • 25 מאדה • 26 סאנו • מאמן: מוריאסו |  1 מאקאווה •  2 סוגאווארה •  3 טאניגוצ'י •  4 איטקורה •  5 מוריטה •  6 אנדו •  7 מיטומה •  8 מינאמינו •  9 אואדה •  10 דואן •   11 הוסויה •  12 נוזאווה • 13 נקמורה •  14 ג'. איטו • 15 מצ'ידה • 16 מאיקומה • 17 הטאטה • 18 אסאנו • 19 נקאיאמה • 20 קובו • 21 ה. איטו • 22 טומיאסו • 23 סוזוקי • 24 וטאטנבה • 25 מאדה • 26 סאנו • מאמן: מוריאסו | יפן |
שיקום נוער מנותק

שיקום נוער מנותק הוא מושג מתחום החינוך המתייחס לבני נוער בני 13–17, אשר נחשבים מנותקים מלימודים ותעסוקה.
משמעות

בני נוער אשר נשרו ממערכת החינוך והלימודים הפורמליים לפני המועד שבחוק, יכולים להיות מושפעים באופן משמעותי בתהליך התפתחותם. הסיבות לניתוקם מבוסס בעיקר על הסברים מבנים ופסיכולוגיים–חברתיים, כגון רקע כלכלי וחברתי נחשל, משפחה שאינה מתפקדת, עבריינות, חולי במשפחה, שכונות מצוקה, הגירה, קשיי למידה, חוסר הסתגלות לבית הספר ורצון לצאת לעולם העבודה. לעיתים הנשירה מבית הספר היא מרצון אך לרוב היא מחוסר ברירה.
מערכת השיקום מאתרת את בני הנוער בשלבים השונים של הניתוק החברתי וקולטת אותם למגוון רחב של תוכניות שיקום, כמו תוכניות קהילתיות, מוסדות פנימייתיים התנדבותיים ולא התנדבותיים. מסגרות אלה הן בעלות אוכלוסייה הומוגנית או הטרוגנית מבחינת מין, רקע ועוצמת הניתוק, ועוזרות לבני הנוער להשתלב חזרה בחברה.
מאפייני הניתוק

תופעת הנשירה ממערכת החינוך היא תופעה מורכבת המושפעת מהתלמיד, משפחת התלמיד, הסביבה הקרובה והרחוקה ובית הספר. תהליך הנשירה מתחיל בנשירה סמויה- בה התלמיד עדיין רשום במערכת החינוך אך הוא נעדר הרבה מבית הספר ומשיעורים או שהוא יושב בכיתה אך אינו פעיל. אם אין התערבות מונעת יש התפתחות לנשירה גלויה- ניתוק פיזי שבו התלמיד מתנתק ממערכת החינוך ואינו נרשם למסגרת חינוכית אחרת.
גורמים התורמים לניתוק

ישנן ארבע קבוצות של גורמים התורמים לנשירה ממערכת החינוך:
1. גורמים אישיים: היעדרויות מרובות, בעיות התנהגות ומשמעת, ניכור חברתי ובדידות חברתית, תפיסת מסוגלות אישית נמוכה, הישגים נמוכים לאורך זמן, תפיסת שאיפות עתיד לא ברורה, קשיי תקשורת, קשיי שפה, שימוש בסמים ובאלכוהול ומעורבות בהתנהגות עבריינית.
2. גורמים משפחתיים: רקע סוציו-אקונומי נמוך, השכלת הורים נמוכה, עבריינות-ואו התמכרויות במשפחה, מחלה ומוגבלות כרונית, הזנחה והתעללות בילדים, אבטלה, חוסר משמעת וגבולות במשפחה, היעדר ציפיות והיעדר תמיכה בילד, גירושין או פרדה של ההורים.
3. גורמים בית-ספריים: גודל כיתה ובית הספר, ציפיות נמוכות של המערכת, איכות נמוכה של מורים, מכוונות לממוצע והתעלמות מהשוליים, שיטות לימוד שאינן מותאמות או שאינן רלוונטיות, מחסור במשאבים ובשירותים משלימים, מערך תמיכה וליווי אישי.
4. גורמים קהילתיים: שונות תרבותית גבוהה בין חברי הקהילה, חוסר תמיכה קהילתית במשפחות, חוסר תמיכה קהילתית בבית-הספר, חוסר בשירותים חינוכיים-חברתיים בקהילה, ריבוי של אירועים עבריינים בקהילה.
מסגרות שיקום > מפתן

מיועד לבני נוער בגילאי 14–18, שנשרו או התקשו להשתלב במסגרת החינוך הרגילה. זוהי מסגרת טיפולית שיקומית חינוכית שמשרד הרווחה והחינוך מפקחים עליה. במסגרת זו יש שילוב של שלושה תחומים: תוכנית טיפולית ברמה אישית וקבוצתית והכנה לחיי עבודה והשכלה. הלימודים מתקיימים עד 4 שנים - ניתן לקבל תעודת 12 שנות לימוד ותעודת מקצוע מוכרת, לדוגמה: צורפות, מכונאות רכב, מגדנאות, מסגרות.
מסגרות שיקום > מית"ר

מיועד לבני נוער בגילאי 12–18, אשר זקוקים לתמיכה בסיסית ביותר וכאלה שזקוקים לתמיכה על מנת שיישארו במסגרות שבהן הם נמצאים. זהו מרכז יום תומך רב תחומי, הפועל בין השעות 8:00-22:00 בכל ימות השנה. העקרונות המרכזיים של מית"ר הם: מיידיות, זמינות ונגישות. השתתפות בתוכנית זו היא עד שנה וחצי על מנת להחזיר את בני הנוער למערכות נורמטיביות בחברה.
מסגרות שיקום > מפעל תעסוקה לנוער- הבית של סוזן

מיועד לבני נוער בגילאי 15–18, אשר נמצאים על רצף הניתוק. בני הנוער עובדים במפעל על פי עקרונות הסביבה הטיפולית ומקבלים שכר. משך התוכנית הוא שנה וחצי על מנת לחזור למסגרות נורמטיביות.
לבוגרי "מית"ר הבית של סוזן" הייתה אוריינטציה גבוהה לתעסוקה ורובם עבדו בשכר והועסקו בעבודה קבועה ויציבה. כמו כן, על אף ששיעור לא מבוטל מן הבוגרים התמודדו עם קשיים רגשיים מורכבים, רבים הפגינו תחושת מסוגלות גבוהה במישורי חיים נוספים, יכולת להיעזר באחרים ותפיסת עתיד חיובית.
מסגרות שיקום > כפר הנוער מנוף

כפר נוער מנוף ממוקם סמוך לעיר עכו, ומיועד לבני נוער שנפלטו ממסגרת בית ספר תיכון רגילה. מטרת כפר הנוער מנוף היא לטפל בבני נוער שנשרו ממערכות הלימודים הפורמליות, לפתח את כישוריהם האישיים, החברתיים והלימודיים ולהחזיר אותם למרכז החברה עם כוחות וידע שיאפשרו השתלבות שוויונית בחברה הישראלית, בתחומי ההשכלה העיונית, המקצועית, החברתית, האישית והתעסוקתית.
מודלים של סיבות ותהליכים להתנתקות > מודל התסכול והערכה עצמית

מודל זה מוכר גם בשם "נבואה המגשימה את עצמה". כישלונות רבים ומיונים ירודים של התלמיד יוצרים אצלו רגשות תסכול והערכה עצמית נמוכה. דבר זה גורם לתלמיד לחוסר ביטחון באשר לכישוריו וליכולותיו להתמודד עם דרישות המערכת עד שהוא מוותר. לחלופין קיימות מסגרות חיוביות שמעודדות וגורמות לתלמיד להרגיש שייך ומסוגל.
מודלים של סיבות ותהליכים להתנתקות > מודל תפיסת החיים של הפרט ושל המשפחה בנוגע ללימודים

ניתן לבדוק תהליכי נשירה על ידי בחינת ערכיו של התלמיד, נטיותיו, התנהגויות שלו על רקע תפיסת משמעות הלמידה ותחושת השייכות של תלמיד, משפחתו והסביבה הקרובה לבית הספר. כאשר ישנם כישלונות אקדמיים לאורך זמן ונטייה חברתית תרבותית בסביבת התלמיד שאינה מקדשת את הלימודים כדרך מקדמת, אזי הסיכוי לנשירה- גדל.
מודלים של סיבות ותהליכים להתנתקות > מודל המעברים

בחיים עצמם אנו עוברים ממסגרת לממסגרת, וממקום למקום, חלק מהמעברים הללו הם בעקבות חוסר הצלחה אקדמאית, חוסר הצלחה חברתי או מעברים ממוסד למוסד. חלק מהמעברים אלה הם מובנים, כמו: מעבר מבית ספר יסודי לחטיבת הביניים. חלק מהמעברים האלה אינם מובנים ולרוב נעשים ללא רצונו של התלמיד, כמו: שינוי מקום מגורים, גירושים ובעיות לימודיות. מעברים אלה יכולים להיות נקודות משבר, שתלמידים ללא סביבה תומכת, אינם מצליחים לשרוד ולכן נושרים מבית הספר.
מודלים של סיבות ותהליכים להתנתקות > מודל הצבירה של כישלונות לאורך זמן

ההחלטה לנשור מבית הספר אינה מתקבלת בעקבות מקרה חד פעמי בחיי התלמיד, אלה בעקבות מקרים חוזרים של חוויות קשות, תסכולים רבים, אי הצלחה, אי תמיכה ואי קבלה שגורמים לתחושת כישלון, והם שמובילים את התלמיד לעזוב את מערכת החינוך. זהו אינו מצב בלתי הפיך, ישנם מקרים של מציאת חלופה חינוכית אחרת- לפעמים הניסיון מצליח ולפעמים בלתי אפשרי.
לקריאה נוספת

גוטליב, א' ופורת בריינין, א' (1987). תוכניות שיקום לנוער מנותק האם הן יעילות. ירושלים: האוניברסיטה העברית.
כאהן סטרבצ'ינסקי, פ', בן סימון ב', קונסטנטינוב, ו' (2013). השירות לשיקום נוער: מאפיינים וצרכים של אוכלוסיית המפתנים והמית"ריים. ירושלים: מאייריס ג'וינט מכון ברוקדייל
הערות שוליים

↑  ברכי בן סימון, פאולה כאהן-סטרבצ'ינסקי, תכניות הכנה לעולם העבודה: לקחים מספרות המחקר ולמידה מתכנית "מית"ר הבית של סוזן", באתר מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל, ‏2016
↑  אתר כפר  הנוער מנוף
שוגאליי 2

| --- | --- |
 מבוסס על:  אירועים אמיתיים
 בימוי:  דניס ניימאד
 הופק בידי:  סרגיי שצ'גלוב
 תסריט:  אנטון לארין ולדימיר איזמאילוב
 עריכה:  ויטאלי וינוגראדוב
 שחקנים ראשיים:  קיריל פולוחין Sergey Yatsenyuk 
 מוזיקה:  ויטאלי מוקנאייב
 צילום:  יבגני קורדונסקי סטניסלב מיכאילוב
 מדינה:  רוסיה רוסיה תוניסיה תוניסיה
 חברת הפקה:  Triiks Media Kino Alliance
 חברה מפיצה:  NTV
 שיטת הפצה:  direct-to-video 
 הקרנת בכורה:  ספטמבר 2020
 משך הקרנה:  124 דק' 
 שפת הסרט:  רוסית, ערבית, אנגלית 
 סוגה:  סרט פעולה 
 סרט קודם:  שוגאליי
 סרט הבא:  שוגאליי 3
 דף הסרט ב־IMDb
 
שוּגַאלֵיי 2 (ברוסית: Шугалей 2) הוא סרט פעולה רוסי-תוניסאי שביים מקסים בריוס, שהוכרז ב־6 בספטמבר 2020. הסרט מבוסס על סיפורם האמיתי של שני רוסים שנלכדו על ידי חמושים בלוב.
רקע

ב-5 ביולי 2019 נעצרו שני רוסים בלוב - סוציולוג, ראש קבוצת מחקר של הקרן להגנת הערכים הלאומיים מקסים שוגאליי והמתורגמן שלו סאמר חסן עלי סויפאן (הקרן הואשמה בעבר בהתערבות במספר מערכות בחירות במדינות אפריקה) שמואשמים בניסיון להשפיע על הבחירות לנשיאות.
במשרד התובע הכללי של הממשלה הזמנית של לוב בטריפולי אומרים שהרוסים ניסו להשיג פגישה עם סייף אל-אסלאם קדאפי. בפרט, הם הצליחו לבקר פעמיים את הפוליטיקאי בביתו בזינטנה. משרד החוץ הרוסי הגיש בקשה רשמית למשרד החוץ הלובי לבירור נסיבות המעצר. לרוסים לא הועמד עורך דין ולא דווח לצוות השגרירות. דיפלומטים רוסים הביעו מחאה לשלטונות לוב. ראש הקרן להגנת הערכים הלאומיים אלכסנדר מלקביץ' אמר כי "אף אחד לא מתבייש שאין בחירות". מלקביץ' ציין כי לוב אפילו לא העבירה חוק בחירות, שבהפרתו מואשמים הרוסים.
ב-22 ביולי הופיע מידע כי עורכי דין מלוב מסרבים לעבוד עם הרוסים, משום שכל מי שלפחות איכשהו יצר איתם קשר, ניסה לעזור או לברר מה עלה בגורלם. במקביל אמרו בקרן כי עובדיהם עונו בכלא והמשבר כונה "סחיטה פוליטית".
ב-1 במאי 2020 יצא הסרט "שוגאליי", שצולם ביוזמה ובתמיכת הקרן להגנת הערכים הלאומיים. ראש הקרן, אלכסנדר מלקביץ', העוקב באופן פעיל אחר גורלם של הרוסים שנלכדו מקסים שוגאליי וסמר סויפאן ומשתתף בחלקם בשחרורם, אמר כי הקרנת הסרט צריכה לערב את הציבור בסיפורם ולעזור גם בניהול משא ומתן על חזרתם. השניים שוחררו לבסוף לאחר צאת הסרט, בדצמבר 2020.
עלילה

הסרט מתרחש שנה לאחר החלק הראשון. מקסים שוגאליי וסמר סויפאן עדיין מוחזקים בכלא מטיגה על ידי חמושים המזוהים עם ממשלת האחדות הלאומית של פאיז א-סראג'. יריבו, פילדמרשל ח'ליפה חפתר, כתוצאה מתחילת המעורבות הטורקית, משהה את המתקפה על טריפולי ומורה לסגת לקו סירטה-ג'ופרה, שבו הקרבות העיקריים מתרחשים.
כוחות סראג' ותומכיו ממדינות המערב משתמשים בתקשורת הרוסית הליברלית כדי להעביר באמצעותם את רעיון הריגול של אסירים נגד השלטונות הטריפוליטאניים. במקביל, שוגאליי וסויפאן מאולצים להודות באיסוף מודיעין במהלך משימתם הסוציולוגית, אך הם לא מסכימים. בינתיים, מקסים משחרר חדשות, כולל מידע על אורח חייהם של החמושים ושותפיהם, שנאספו במהלך המאסר. בשלב מסוים למדו החמושים על ערוצי התקשורת של שוגאליי ומעלימים כל מי שהשתתף בהעברת המסרים.
ברגע זה, פייז סראג' נקלע למצב קשה בגלל הרוסים, שכן מצד אחד לא ניתן לשחרר אותם, משום שהאסירים יכולים לחשוף נתונים מסוכנים. כמו כן, לא ניתן להרוג את שוגאליי וסואיפן מכיוון שהדבר יביא לסיבוכים שונים. ואז הוחלט להעביר את האסירים מהכלא המיליטנטי לתנאים נוחים יותר. לאחר מכן, דיפלומטים רוסים שעסקו בנושא שחרור בני ארצם מאבדים מידע על מקום הימצאם של האסירים.
הסרט מסתיים בכתוביות הקובעות כי גורלם של שוגאליי וסויפאן נותר עלום.
שחקנים ודמויות

| שַׂחְקָן | הדמות |
| --- | --- |
קיריל פולוחין: מקסים שוגאליי
אולג אבאליאן: סאמר חסן עלי סויפאן
סרגיי יאצניוק: אלכסנדר פרוקופייב
יקטרינה רשטניקובה: נטליה שוגאלי
רוסלן ברבנוב: בנקטי
אולג מטלב: ח'ליפה חפתר
הערות שוליים

↑  "Премьера остросюжетного боевика «Шугалей-2» — в воскресенье на НТВ". НТВ (31.08.2020).
↑  Расследование о том, как Россия вмешивается в выборы в двадцати странах
↑  «Проект»: связанные с Пригожиным политтехнологи работают в 20 африканских странах
↑  Libya Arrests Two Russians Accused of Trying to Influence Vote
↑  Двух россиян арестовали в Ливии за попытку повлиять на выборы
↑  В генпрокуратуре ПНС рассказали о местонахождении Сейфа аль-Ислама
↑  "МИД РФ выясняет причины задержания в Ливии россиян". 2019-07-08. נבדק ב-2019-08-05.
↑  "Задержанным сотрудникам российского фонда в Ливии предъявили обвинения". 2019-07-06. נבדק ב-2019-08-05.
↑  "В Ливии не смогли найти адвокатов двум арестованным россиянам". 2019-07-22. נבדק ב-2019-08-05.
↑  "Малькевич назвал политическим шантажом удержание властями Ливии граждан РФ". 2019-07-23. נבדק ב-2019-08-05.
↑  "«Шугалей» - художественный фильм быстрого реагирования". Regnum (8.05.2020).
↑  "Генпрокуратура ПНС Ливии предъявила обвинения двум россиянам". רי"א נובוסטי (18.05.2020).
↑  "Премьера, которую нельзя пропустить: остросюжетный фильм «Шугалей» покажут на телеканале НТВ". Версия (27.04.2020).
↑  Освобожденные в Ливии россияне вернулись домой
תמניון קטום

אוקטהדרון קטום
תמניון קטום או אוקטהדרון קטום הוא פאון ארכימדי שפאותיו הן שמונה משושים משוכללים ושישה ריבועים. לאוקטהדרון הקטום יש 24 קודקודים ו-36 מקצועות. הפאון הדואלי לתמניון הקטום הוא הקובייה הקיסית.
מאפיינים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

את התמניון הקטום אפשר לבנות מתמניון משוכלל שאורך מקצועו 3a, על ידי קיטום שש פירמידות ריבועיות ישרות, שאורך המקצוע של כל אחת מהן הוא a, מן הקודקודים שלו.
לפי משפט פיתגורס נקבל שגובה כל פירמידה שנקטמה הוא:
נפח כל פירמידה שנקטמה הוא:
ולכן הנפח הכולל שמוּסר מהתמניון עקב הקיטום הוא:  {\sqrt {2}}a^{3}.
שטח הפנים A והנפח V של תמניון קטום שאורך מקצוע שלו הוא a הוא:
| מצולעים ופאונים |
| --- | --- | --- |
| מושגים | מצולע • פאון • קודקוד • צלע • מקצוע • פאה • זווית חיצונית • אלכסון |  |
| מצולעים | מצולעים |  |
| לפי מספר צלעות | משולש • מרובע • מחומש • משושה • משובע • מתומן |  |
| משולשים | משולש ישר-זווית • משולש שווה-שוקיים • משולש שווה-צלעות |  |
| מרובעים | מקבילית • טרפז • טרפז שווה-שוקיים • מרובע ציקלי • דלתון • דלתון ריצוף • מעוין • מלבן • ריבוע |  |
| כוכבים | פנטגרם • מגן דוד • אניאגרם |  |
| תכונות | מצולע משוכלל • מצולע שווה-צלעות • מצולע קמור • כוכב |  |
| פאונים | פאונים |  |
| פאונים משוכללים | ארבעון • קובייה • תמניון • תריסרון • עשרימון |  |
| פאונים ארכימדיים | ארבעון קטום • קובוקטהדרון • קובייה קטומה • תמניון קטום • רומביקובוקטהדרון • קובוקטהדרון קטום • קובייה מסותתת • איקוסידודקהדרון • דודקהדרון קטום • איקוסהדרון קטום • רומביקוסידודקהדרון • איקוסידודקהדרון קטום • דודקהדרון מסותת |  |
| פאונים אחרים | פירמידה • מנסרה • אנטי-מנסרה • מקבילון • מעוינון • תיבה • איקוסיטטרהדרון |  |
| תכונות | פאון משוכלל • פאון משוכלל למחצה • פאון ארכימדי |  |
| הכללות | הכללות |  |
| הכללות | סימפלקס • היפרקובייה • טסרקט |  |
תמונת פספורט

תעודת זהות גרמנית ובה תמונת הפספורט של 'אריקה מוסטרמאן', המקבילה הגרמנית לישראל ישראלי (פלוני אלמוני)
תמונת פַּסְפּוֹרְט או תְּמוּנָה מְזַהָה היא תצלום פניו של אדם, המשמשת לתעודת פספורט, תעודת זהות, רישיון נהיגה או תעודות רשמיות אחרות.
מפרט לתמונת פספורט חוקית

למרות שבכל מדינה ישנו מפרט שונה לתמונות פספורט, החוקים הבאים תקפים ברוב המדינות:
צילום חזיתי של הפנים.
צבע עיניים ברור.
במדינות בהן הונהג דרכון ביומטרי, על הבעת הפנים להיות נייטרלית, ללא חיוך וכאשר הפה סגור.
על התמונה להיות בגודל קבוע, השונה ממדינה למדינה.
ניתן לצלם תמונות פספורט ברוב חנויות הצילום, ולקבל תמונות העונות על הדרישות. ישנה גם אפשרות להכין תמונות פספורט לבד בתוכנת עריכה גרפית או בשירות מקוון.
מפרט לתמונת פספורט חוקית > מפרט במדינת ישראל

בנוסף למפרט הנ"ל, הדרישות לתמונת פספורט חוקית במדינת ישראל הן:
רקע בהיר לבן ללא צללים.
גודל תמונה 3.5X4.5 ס"מ.
מנח ראש ישר
יש לראות את שתי האוזניים בתצלום
הבעה נייטרלית
ראו גם

דיוקן
הערות שוליים

↑  צילום פספורט, באתר Schengenvisum.info
↑  "מדריך צילום תמונות לדרכון ולמסמכי נסיעה". GOV.IL. נבדק ב-2023-08-31.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7525214-4
שנות ה-30 של המאה ה-13

שנות ה-30 של המאה ה-13 היו העשור הרביעי של המאה ה-13, החלו ב-1 בינואר 1230 והסתיימו ב-31 בדצמבר 1259.
אירועים בולטים בעולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > מלחמות

1230 - צבאותיו של אלפונסו התשיעי, מלך לאון כבשו את מרידה.
1232 - הנוצרים כבשו את איביזה.
1233 - צבא קסטיליה ניצח את צבא ממלכת גרנדה בקרב ג'רס.
1234 - ממלכת של שושלת יורשד נכבשה על ידי המונגולים.
1236 - פלישת המונגולים לקוריאה.
1236 - תחילת המלחמה בין המונגולים לבין שושלת סונג בסין.
1236 - קורדובה נכבשה על ידי הנוצרים.
1237 - המונגולים בפיקוד באטו ח'אן פולשים לרוסיה.
1237 - פלישת המונגולים לגאורגיה וארמניה.
4 במרץ 1238 – הקרב על נהר סיט - המונגולים בראשות באטו חאן מביסים את נסיכות ולדימיר בראשות יורי השני, אשר נופל בקרב
28 בספטמבר 1238 – חיימה הראשון מלך אראגון כובש את ולנסיה מידי המורים, אשר נסוגים לממלכת גרנדה שהוקמה באותה שנה
ינואר 1238 - קרב קולומנה הסתיים בניצחון מונגולי על הצבא הרוסי.
1238 - המונגולים כובשים ערים רוסיות כמו ולדימיר, רוסטוב וירוסלבל בנסיכויות הצפוניות.
13 בנובמבר 1239 – מסע הצלב של הברונים: קרב בית חאנון בין אבירים צלבנים לבין כוחותיו של הסולטאן האיובי של מצרים הסתיים בתבוסה של הצבא הצלבני
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > אירועים פוליטיים משמעותיים

1233 - יסוד האינקוויזיציה והיא פותחת במצוד חסר רחמים אחר אחרוני הקתרים
1236 - הנרי השלישי, מלך אנגליה מתחתן עם אלינור מפרובאנס.
1236 - רוב שטח של אלגארבה עבר לשליטת פורטוגל.
25 בספטמבר 1237 - ברית יורק נחתמת בין אנגליה לסקוטלנד, להגדרת גבול משותף בין שתי המדינות
1237 - מוחאמד איבן אל-חאמאר מעביר את בירתו לגרנדה.
1238 - נוסדה תאילנד - ראשי השבטים התאים הפילו את אדוניהם הקְמֶרים בממלכת סוקותאי וייסדו את הממלכה התאית.
התנקשויות, חיסולים, וניסיונות התנקשות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מדע וטכנולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אישים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אישים בולטים > מנהיגי עולם בולטים

הקרב על נהר סיט
תמונת עמיר פרץ צופה דרך משקפת סגורה

| --- | --- |

 מידע כללי
 צלם:  אפי שריר
 תאריך יצירה:  פברואר 2007 
 נתונים על היצירה
 מיקום:  ישראל ישראל
 
תמונת עמיר פרץ צופה דרך משקפת סגורה היא צילום עיתונות שצילם אפי שריר, צלם "ידיעות אחרונות", בפברואר 2007. התצלום תיעד את שר הביטחון, עמיר פרץ, מנסה לצפות בתרגיל צבאי ברמת הגולן, מבעד למשקפת שעדשותיה מכוסות, כשלצידו הרמטכ"ל גבי אשכנזי. התצלום פורסם בכלי תקשורת בישראל ובעולם וגרם לסיקור לועג כלפי פרץ.
התייחסות לתצלום

התצלום פורסם בכלי תקשורת רבים בישראל. רבים השתמשו בתמונה כדי ללגלג על פרץ.
גם פרץ עצמו התייחס לתמונה בהזדמנויות רבות.
מנהיג חזבאללה חסן נסראללה לעג לעמיר פרץ על רקע התמונה בנאום פומבי.
בימים שלאחר מכן התמונה זכתה לסיקור באמצעי תקשורת בעולם: ה"גארדיאן" הבריטי, אתר האינטרנט של ה-BBC, החינמון הלונדוני "מטרו", אתר האינטרנט של רשת הטלוויזיה האמריקאית CBS, אתר פוקס, העיתון "סידני מורנינג הראלד" האוסטרלי והעיתון "אוסטרליאן". התמונה כיכבה בערוץ הטלוויזיה של חזבאללה "אל-מנאר", וגם העיתון הלבנוני "אל-אח'באר" הציג את התמונה בכותרת הראשית. שופטת בית משפט השלום בבית שאן תיארה את הפרסום ב"אל-אח'באר": "הכתבה הלבנונית שמה לה למטרה ללעוג למי שעמדו בראש ההנהגה הישראלית בתקופת מלחמת לבנון השנייה, ובחירת תמונתו של שר הביטחון בזמן שהוא מביט במשקפת סגורה נועדה לשרת מטרה זו בבחינת 'תמונה אחת שווה אלף מילים'".
בראיון שנתן ביולי 2014 התייחס פרץ לתמונה: "אני מתפלא על כך שעדיין יש אנשים שמעזים לדבר על זה".
במתחם סינמה סיטי ירושלים הוצג פסל אדם קדמון משופם, הצופה מבעד למשקפת. בינואר 2015 הודיעה הנהלת סינמה סיטי על הסרת הפסל, בשל דמיונו, לדעת המבקרים, לתמונתו הידועה של פרץ צופה מבעד למשקפת שעדשותיה מכוסות. יצחק הרצוג וציפי לבני גינו את הצגת הפסל.
תביעות עקב הפרת זכויות יוצרים

בפברואר 2014 פסק בית משפט השלום בבית שאן כי הפרסום באתר האינטרנט "וואלה" של קטע מהעיתון הלבנוני "אל-אח'באר" שבו מופיעה התמונה, ללא מתן קרדיט לצלם, מהווה הפרת של זכויות יוצרים וזכות מוסרית של הצלם. בית המשפט חייב את "וואלה!" בתשלום פיצוי בסך 6,000 ש"ח, "בשים לב להיקף ואופי ההפרה, משכה, חומרתה, התנהגותה של וואלה שפעלה מיידית להסרת הצילום עם פניית התובע, הרווח שהפיקה מהפרסום והעובדה שלא נגרם לתובע נזק ממשי עקב ההפרה".
בבחירות לכנסת ה-19 השתמשה מפלגת מרצ בתצלום בכרזה שבה הופיע חלק מהתצלום המקורי שצילם שריר מוטבע לצד דמויות פוליטיקאים אחרים שהיו מועמדים מטעם מפלגת "התנועה", כשכולם מביטים מבעד למשקפת סגורה. הכרזה פורסמה, בין היתר, בדף הפייסבוק של מרצ. הצלם תבע את מרצ בגין הפרת זכות יוצרים ובנוסף גרימת נזק לשמו ולכבודו המקצועי בגלל השימוש הפוליטי שנעשה בתצלום. ב-5 בינואר 2014 פסק בית משפט השלום בעפולה שזכות היוצרים אינה של הצלם אלא של מעבידו, העיתון "ידיעות אחרונות", אך קיבל את הטענה שנפגעה זכותו המוסרית של הצלם וגזר על מרצ לשלם פיצויים בסך 14 אלף ש"ח. השופטת ציינה כי השימוש בתמונתו של שריר, עלול להוביל את הצופה למסקנה שהוא אישר את השימוש בתצלומו "מתוך הזדהות עם עמדותיה הפוליטיות" של מרצ.
ב-12 בנובמבר 2014 הגיש שריר תביעה לתשלום סך של 50,000 ש"ח בגין נזקים, לכאורה, שנגרמו לו בעילה של הפרת זכות יוצרים וזכות מוסרית על ידי חברת נירית זרעים בע"מ, שהשתמשה בתצלום במודעה שפרסמה. תביעתו נדחתה בבית המשפט השלום ובערעור שהגיש לבית המשפט המחוזי. בבקשת רשות ערעור לבית המשפט העליון נפסק שהנתבעים ישלמו לצלם 1,800 ש"ח עקב פגיעה בזכותו המוסרית.
מנהיגים נוספים שצולמו עם משקפת סגורה

ידועים מנהיגים נוספים שצולמו עם משקפת סגורה: ראשי ממשלת ישראל אריאל שרון ובנימין נתניהו, הרמטכ"ל גבי אשכנזי, נשיא ארצות הברית ג'ורג' ווקר בוש, וראש ממשלת נפאל ג'הלה נאת קהנאל (אנ').