stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פטרוס
חייו > חלומו של פטרוס

פטרוס הולך לישון על גג ביתו של שמעון הבורסקאי ושם הוא חולם על יריעת בד גדולה היורדת מן השמיים ועליה חיות רבות שאינן כשרות למאכל:
"וירא את השמים נפתחים והנה-כלי ירד אליו כדמות מטפחת-בד גדולה ויורד קשור בארבע כנפותיו על-הארץ: ובתוכו מכל-בהמת הארץ וחיה ורמש ועוף השמים: ויהי-קול אליו לאמר "קום פטרוס טבח ואכל": ויאמר פטרוס "חלילה לי אדני כי מעולם לא אכלתי כל-פגול וטמא": ויהי-עוד קול אליו פעם שנית לאמר "את-אשר טהר האלהים אתה אל-תטמאנו": וכן היה שלש פעמים והכלי שב והעלה השמימה." (מעשי השליחים, פרק י', פסוקים 11–16)
חלום זה הוא תחילתו של הפילוג בין הנוצרים ליהודים, שכן פטרוס מבין ממנו כי לא מוטל עליו עוד לשמור את חוקי הכשרות. בכך נפתחה גם הדרך לקבלת מאמינים שאינם יהודים, שכן גויים רבים היו מוכנים להשתייך לקהילת היהודים הנוצרים אולם חוקי הכשרות הקשו עליהם מאוד להשתלב בקהילה היהודית נוצרית.
הפירוש שנתן פטרוס לחלומו עורר התנגדות בקרב הפרושים-נוצרים שדרשו לחייב את הגויים לשמור את התורה לצד אמונתם בישו. מאוחר יותר, לפי המסופר באיגרת אל הגלטיים, נרתע פטרוס משליחיו של יעקב הצדיק (אחי ישו ופטריארך ירושלים) ושב לאכול בנפרד מן הנוצרים הערלים, ועל כך נזף בו פאולוס.
במספר ציורים מפורסמים מופיע חלום אחר של פטרוס, בו הוא חולם כי מלאך מגיע לכלא בו הוא אסור בירושלים; המלאך מפיל שינה על השומרים ומשחרר את פטרוס. כשפטרוס הקיץ הוא מצא עצמו חופשי מחוץ לכלא. מקור סיפור הנס הזה ב"מעשי השליחים" 12-1-7.
חייו > מותו

על פי המסורת הנוצרית, הפך בסוף חייו לבישוף הראשון של רומא, ומכוח זה היה למעשה לאפיפיור הראשון. בשנת 67 לספירה נתפס על ידי הרומאים ונצלב, לפי מקור אחר נצלב 3 שנים קודם בשנת 64 לספירה, לפי המסורת הוא נצלב לבקשתו הפוך עם ראשו כלפי מטה, להיבדל מתוך כבוד מישו מורהו. לכן הצלב ההפוך נקרא "צלב פטרוס".
כתביו

הברית החדשה כוללת שתי איגרות שנכתבו על ידי פטרוס, איגרת פטרוס הראשונה, ואיגרת פטרוס השנייה. ישנם כמה כתבים, שמעוררים ספקות אם אכן פטרוס הוא מחברם, או שנכתבו אודות פטרוס. הם כוללים:
האוונגיליון של פטרוס (אנ')
פועלו של פטרוס (אנ')
האפוקליפסה של פטרוס (אנ')
האפיסטולה פטרי
הכנסייה הקתולית ופטרוס

פטרוס נחשב הבישוף הראשון של אנטיוכיה, ומאוחר יותר הבישוף של רומא, ומכאן גם האפיפיור הראשון.
באותה עת האפיפיור היה רק ראש הקהילה הנוצרית, בימינו - הקהילה גדלה לדת שלמה. וכך האפיפיורים נחשבים לממשיכיו של פטרוס וליורשי סמכויותיו וזכויותיו: הם עונדים על אצבעם את טבעת הדייג, שמציינת את פטרוס כדמות הצדיק הדייג, בעל המפתחות למלכות השמיים, אותם קיבל מידי ישו. לכן המפתחות הם עד ימינו הסמל לסמכויותיו של האפיפיור. בזיליקת פטרוס הקדוש נבנתה באתר שבו נצלב. תחת המזבח הראשי ישנו עוד מזבח המוקדש לפטרוס.
מקום קבורתו של פטרוס

על פי מסורת קתולית צליבתו ההפוכה של פטרוס התרחשה בגני נירון וקברו מצוי בקרבת מקום.
בחפירות ארכאולוגיות שנעשו בבזיליקת סנט פטרוס שברומא נתגלה חדר קבורה שבו היה קבור שלד אחד, ללא רגלים. יש ארכאולוגים המשערים כי השלד הוא שלדו של פטרוס, מכיוון שהקבר תוארך לתקופה בין השנים 60–70 לספירה, והאתר הוא בזיליקת פטרוס הקדוש. על פי גרסה זו, כדי להביא את הגופה לקבורה במהירות מחשש שתאבד, נכרתו רגליו של הקדוש הנוצרי שנצלב הפוך. ראייה נוספת היא העובדה שהייתה בקבר רצועת טיח ועליה חריטה יוונית עם הכיתוב: "PETROS ENI", כלומר: "פטרוס נמצא שם".
עם זאת כנסיות רבות ברחבי העולם (איטליה, צרפת, גרמניה, ארצות הברית, ישראל) טוענות כי ברשותן חלקי גופה של פטרוס (חלקי גופה אף הוצעו למכירה ב-eBay), כדוגמת כנסיית סנט ג'ובאני אין לאטראנו ברומא, מקום מושב האפיפיורות במשך מאות שנים; לפי הטענה מצויה ברשותה גולגולת של פטרוס, השמורה שם מעל 1,000 שנה. ב-1953 נתגלה בהר הזיתים (אז תחת שלטון ירדני) בית קברות עתיק, על ידי הארכאולוג בלרמינו בגאטי עם גלוסקמאות רבות הנושאות סמלים ושמות נוצריים קדומים; אחת מהן נושאת שמו העברי של פטרוס: "שמעון בר יונה". הגלוסקמה נמצאת היום בכנסיית ההלקאה בירושלים.
פטרוס במקורות יהודיים

המקור היהודי הקדום הידוע המתייחס לפטרוס הוא ספר חסידים, שם מכונה פטרוס "צדיק שטעו אחריו רבים ומצוה לכנותו 'פטר חמור'".
 יחס דומה מוצאים בספרי מדרשים שונים, שם מתואר שמעון כיפא כשליח של חז"ל שיעודו לנתק את הנצרות מהיהדות. לפי אותם מדרשים, בראשית הנצרות ראו חז"ל צורך לנתק את היהדות מהנצרות ולשם כך גייסו את שמעון כיפא. חכמי אותו דור לקחו אותו לבית המקדש ושם נשבעו לו שהם מקבלים עליהם את כל העוונות שהוא יעשה. לפי אותה מסורת, שמעון כיפא קיבל את השליחות ועמד בה בהצלחה: הוא הרחיק את הנצרות מן היהדות (למשל, העביר את יום המנוחה מיום שבת ליום ראשון), והציל יהודים מאלימות בקובעו שכאשר נוצרי מוכה על ידי יהודי - עליו להפנות את הלחי השנייה.
ויאמר להם שמעון כיפא:
...
ועתה הוא (ישו) מזהירכם ומצווה לכם:
- שלא תעשו עוד רעה לשום יהודי
- ואם יאמר יהודי לנוצרי לך עמי פרסה ילך עמו שתי פרסאות,
- ואם יכנו יהודי על הלחי השמאל יטה לו גם הלחי הימין כדי שיאכלו שכרם בעולם הזה ובעולם הבא יהיו נדונים בגיהנום,
- ואם תעשו כך תזכו לשבת עמו במחיצתו,
והנה הוא מצווה עליכם:
שלא תחוגו את חג המצות אך תחוגו את יום מיתתו,
ובמקום חג השבועות תחוגו ארבעים יום משנסקל ועלה לרקיע אחר כך,
ובמקום חג הסוכות תחוגו יום לידתו וביום השמיני ללידתו תחוגו היום אשר נמול בו.
לפי אותן מסורות, השם "כיפא" (סלע בארמית) הגיע מכך ששמעון כיפא התבודד על סלע ברומא, שם כתב פיוטים ושלח אותם לחכמי ישראל שבאותו דור. 
 יש המונים בין פיוטים אלו את נשמת כל חי ואת הפיוט אתן תהילה הנאמר ביום הכיפורים[דרוש מקור].
 עם זאת, יש השוללים בתוקף טענות אלו, ביניהם המחזור ויטרי שכתב ש"כל האומר דבר זה, כשיבנה בית המקדש יביא חטאת שמנה".
גם בספר תולדות ישו, מתואר פטרוס כדמות חיובית מבחינת היהודים.
היו שראו במותו סיבה לקביעת צום תשעה בטבת.
ראו גם

חרטת פטרוס
כנסיית בית פטרוס
כנסיית הבכורה של פטרוס
לקריאה נוספת

אפי זיו, הצופן הנוצרי באמנות, אור יהודה: כנרת, זמורה, ביתן, 2015, עמ' 236-230, מסת"ב 978-965-566-137-8
הערות שוליים

↑  בבשורה על פי יוחנן (א' 42) מופיע בשם 'בן יוחנן', בבשורה על פי מתי (ט"ז 17) מופיע בשם 'בריונה' (במילה אחת - Βαριωνα), בתרגום לסורית בשתיהן שמעון ברה דיונה.
↑  מאמר על שם המשפחה פטרסון
↑  הברית החדשה, מעשי השליחים, פרק ט"ו, פסוק 14; הברית החדשה, איגרת פטרוס השנייה, פרק א', פסוק 1.
↑  "Strong's Greek: 2786. Κηφᾶς (Képhas) – "a rock," Cephas, a name given to the apostle Peter". biblehub.com.
↑  Πέτρᾳ היא צורת הנקבה היוונית לשם העצם Πέτρος, שהוא צורת הזכר; שתי הצורות זהות במשמעותן.
↑  בכתב מרובע: אף אנא אמר אנא לך דאנת הו כאפא ועל הדא כאפא אבניה לעדתי ותרעא דשימל לא נחסנמנה
↑  Petronilla, Saint, Catholic Answers
↑  סימן קצ"א במהדורת מוסד הרב קוק
↑  י.ד. אייזנשטיין, אוצר המדרשים ע' 557 (בית המדרש ה, 60)
↑  סדר ליל פסח לרש"י
↑  רבי ברוך תאומים-פרנקל, הגהות מהגאון מוהר"ר ברוך פרענקיל ז"ל, מגיני ארץ, שולחן ערוך, או"ח, חלק שני, סימן' תק"פ, באתר היברובוקס
| השליחים |
| --- | --- | --- |
| 12 השליחים | פטרוס הקדוש • אנדראס הקדוש • יעקב בן זבדי • יוחנן בן זבדי • פיליפוס הקדוש • ברתולומאוס הקדוש •  מתי (לוי) • תומאס הקדוש • יעקב בן חלפי • תדיאוס הקדוש (מזוהה גם עם יהודה, אחי ישו) • שמעון הקנאי • יהודה איש קריות ומחליפו מתיאס הקדוש |  |
| שליחים נוספים | פאולוס • סילא • ברנבא • יעקב הצדיק |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: - | אפיפיור (רשימת האפיפיורים) | הבא: לינוס |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303089105171  PLWABN: 9810678574405606  BNC: 000037688  BNE: XX1063615  BnF: cb120020645 (data)  GND: 118593323  ISNI: 0000 0001 1984 7373  LCCN: n79022118  NARA: 6147268  NCL: 005586956  NDL: 00621705  NKC: jn20000701397  NLG: 44570  RSL: 000126369  SNAC: w64b3rxv  SUDOC: 028123395  VIAF: 13581141   WorldCat (עם VIAF): 13581141 
"פטרוס הקדוש בכלא", ציור מאת רמברנדט, אוסף מוזיאון ישראל
"שלשלאות פטרוס הקדוש", שריד קדוש שנשמר ברומא.
בית שמעון הבורסקאי ביפו
צלב פטרוס
"ישו מעניק את מפתחות השמים לפטרוס", פרסקו מאת פייטרו פרוג'ינו, הקפלה הסיסטינית
"צליבתו של פטרוס", ציור מאת קרוואג'ו.
פרס רוטשילד

ערך זה עוסק בפרס ישראלי למדעים. אם התכוונתם לפרס ישראלי לחינוך, ראו .
| --- | --- |
 תיאור:  פרס עבור עבודות מחקר יוצאות דופן
 מדינה:  ישראל 
 הגוף המעניק:  יד הנדיב 
 תקופת הפרס:  1959–הווה (כ־65 שנים) 
 נקרא על שם:  בנימין אדמונד ג'יימס דה רוטשילד 
 
פרס רוטשילד הוא פרס שמעניקה יד הנדיב מאז שנת 1959 בתשעה תחומים: הנדסה, חקלאות, מדעי החברה, מדעי החיים, מדעי היהדות, מדעי הכימיה, מדעי הפיזיקה, מדעי הרוח ומתמטיקה. הפרסים מוענקים אחת לשנתיים אך התחומים מחולקים לשתי קבוצות, כך שכל תחום חוזר על עצמו פעם בארבע שנים, עבור עבודת מחקר מקורית ויוצאת דופן.
המועצה המייעצת לפרס מתמנה לתקופה של ארבע שנים ומורכבת מיושב ראש ושמונה חברים. יושבת ראש הפרס היא פרופסור שפי גולדווסר, המכהנת בתפקיד משנת 2015. חברי המועצה הנוספים, נכון לשנת 2019, הם נציגו של הלורד רוטשילד פרופסור מנחם יערי, נציגתו של ראש ממשלת ישראל דוקטור לאה נס, נציג מועצת הנאמנים של מכון ויצמן למדע פרופסור אלי זלדוב, נציגת נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים פרופסור מרגלית פינקלברג, נציג שר החינוך פרופסור חיים טייטלבאום, נציג חבר הנאמנים של האוניברסיטה העברית בירושלים פרופסור דפנה לוינסון-זמיר, נציג הקורטוריון (חבר הנאמנים) של הטכניון פרופסור שמעון ברנדון ונציג חבר הנאמנים של אוניברסיטת תל אביב פרופסור נגה אלון. היושבי ראש הקודמים היו ד"ר שניאור זלמן אברמוב (1992-1984), והפרופסורים דן פטינקין (1993-1994), מיכאל ברונו (1996-1995), אילן חת (2002-1997), יהודית בירק (2010-2004), ואיתן קולברג (2015-2011).
רשאים להגיש מועמדים לפרס: ראשי האוניברסיטאות בישראל, דיקני הפקולטות של האוניברסיטאות בישראל, ראשי המחלקות והחוגים הרלוונטיים וחברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, וכן כל אדם שהוענק לו פרס רוטשילד בעבר, ובלבד שיציע מועמד בתחום שבו הוא קיבל את הפרס. בשנת 2012 עומד גובה הפרס על 50,000 דולר לזוכה.
בלקני

מועדון הכדורגל בלקני (באלבנית: Klubi Futbollistik Ballkani), הוא מועדון כדורגל מהעיר סובה רקה, קוסובו. אשר זכה שלוש פעמים באליפות קוסובו. המועדון משחק בליגת העל של קוסובו, ומארח את משחקיו באצטדיון העירוני של סובה רקה המכיל 1,500 מקומות.
היסטוריה

המועדון הוקם בשנת 1947 בשם ק.פ. ריניה על ידי מספר ספורטאים שמטרתם הייתה להשתתף בתחרויות ובטורנירים שונים שאורגנו באותה תקופה. בשנת 1952 נרשם המועדון והחל להתחרות בתחרויות רשמיות. בשנת 1965, הוא שינה את שמו מק.פ. ריניה לק.פ. בלקני.
המועדון טיפס בהדרגה במעלה הליגות היוגוסלביות והגיע עד לליגה המחוזית של קוסובו. בעונת 1973/1974 הם ירדו ליגה, אך חזרו ב-1977 ונשארו בליגה המחוזית של קוסובו עד שנות ה-90. בלקני היה אחד מהמועדונים הראשונים בקוסובו שעזבו את מערכת הליגות המנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל של יוגוסלביה, ושיחק במקום זאת בליגה הראשונה המקבילה של קוסובו, שלא הוכרה רשמית, עד שנת 2000. החל משנת 2000 שיחק המועדון בליגת המשנה של קוסובו עד שעלה לליגה הבכירה לקראת עונת 2010/2011. את העונה הראשונה בליגה הבכירה סיים המועדון במקום ה-10 מתוך 12 מועדונים שהתחרו בליגה. מה שהוביל לירידה לליגת המשנה, אך בעקבות קשיים כספיים התדרדר עד לליגה השלישית. אך לאחר עונה אחת בליגה השלישית עלה לליגה השנייה שם שיחק במשך 6 עונות ובסיום עונת 2017/2018 שב המועדון לליגה הבכירה. את עונת 2018/2019 סיים המועדון במקום השמיני בליגה ונמנע מפלייאוף הירידה לליגת המשנה. בעונת 2019/2020 חל שיפור ניכר ביכולתו של המועדון והוא סיים את העונה במקום השלישי בליגה. היכולת הטובה של בלקני המשיכה גם בעונת 2020/2021 כששוב הצליחה הקבוצה לסיים במקום השלישי בליגה. ובעונת 2021/2022 הגיעה עונת השיא של בלקני כשהיא סיימה במקום הראשון בליגה וזכתה באליפות היסטורית. הזכייה באליפות זיכתה את בלקני בכרטיס למוקדמות ליגת האלופות בעונת 2022/2023, שם פגשה את ז'לגיריס וילנה הליטאית, המשחק הראשון הסתיים בתיקו, במשחק הגומלין התוצאה בתום 90 דקות הייתה 0−0 שהובילה להארכה, בה הפסידה בלקני, ונשרה לשלב המוקדמות השני בקונפרנס ליג, שם פגשה את לה פיוריטה אלופת סן מרינו, ניצחה אותה פעמיים ועלתה לשלב המוקדמות השלישי, להתמודד מול קלאקסוויק אלופת איי פארו כל קבוצה ניצחה בביתה ביתרון של שער אחד ולאחר שגם ההארכה לא הביאה להכרעה הלכו שתי הקבוצות לפנדלים שם ניצחה בלקני ועלתה לשלב הפלייאוף. בשלב הפלייאוף פגשה בלקני את פ.ק. שקופי הצפון מקדונית, גברה עליה פעמיים ועשתה היסטוריה בכך שהפכה לקבוצה הראשונה מליגת העל של קוסובו שעולה לשלב בתים אירופי. בשלב הבתים סיימה בלקני במקום האחרון בבית. בתום עונת 2022/2023 זכתה בלקני באליפות נוספת. בעונת 2023/2024 בליגת האלופות הפסידה בלקני בסיבוב המוקדמות הראשון ללודוגורץ ראזגרד אלופת בולגריה. אך עברה את כל סיבובי המוקדמות בקונפרנס ליג כשניצחה בדרך את לרן מצפון אירלנד, לינקולן רד אימפס מגיברלטר ובאטה בוריסוב מבלארוס והעפילה לשלב הבתים עונה שנייה ברציפות, אך סיימה שוב במקום הרביעי והאחרון בבית.
אצטדיון

המועדון מארח את משחקי הבית שלו באצטדיון העירוני סובה רקה (באלבנית: Stadiumi i Qytetit të Suharekës) שהוא אצטדיון רב תכליתי הממוקם בעיר סובה רקה שבקוסובו. האצטדיון מכיל 1,500 מושבים.
תארים > ליגה

ליגת העל הקוסוברית
אלופה (3): 2021/2022, 2022/2023, 2023/2024
הגביע הקוסוברי
זוכה (1): 2023/2024
תוצאות במסגרת האירופית > תוצאות

בכל התוצאות (בית וחוץ) מספר השערים של בלקני מוצג ראשון.
| עונה | תחרות | שלב | מועדון | בית | חוץ | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022/2023 | ליגת האלופות | שלב המוקדמות הראשון | ליטא ז'לגיריס וילנה | 1–1 | 1−0 (ה) | 1–2 |
| 2022/2023 | הקונפרנס ליג | שלב המוקדמות השני | סן מרינו לה פיוריטה | 6–0 | 4–0 | 10–0 |
| 2022/2023 | הקונפרנס ליג | שלב המוקדמות השלישי | איי פארו קלאקסוויק | 3–2 | 2−1 | 4–4 (4–3 פ) |
| 2022/2023 | הקונפרנס ליג | שלב הפלייאוף | מקדוניה הצפונית ק.פ. שקופי | 1–0 | 2–1 | 3–1 |
| 2022/2023 | הקונפרנס ליג | שלב הבתים | רומניה צ'.פ.ר. קלוז' | 1–1 | 1−0 | מקום 4 |
| 2022/2023 | הקונפרנס ליג | שלב הבתים | טורקיה סיוואספור | 2−1 | 4–3 | מקום 4 |
| 2022/2023 | הקונפרנס ליג | שלב הבתים | צ'כיה סלביה פראג | 1−0 | 3−2 | מקום 4 |
| 2023/2024 | ליגת האלופות | שלב המוקדמות הראשון | בולגריה לודוגורץ ראזגרד | 2–0 | 4−0 | 4−2 |
| 2023/2024 | הקונפרנס ליג | שלב המוקדמות השני | צפון אירלנד לרן | 3–0 | 4–1 | 7–1 |
| 2023/2024 | הקונפרנס ליג | שלב המוקדמות השלישי | גיברלטר לינקולן רד אימפס | 2–0 | 3–1 | 5–1 |
| 2023/2024 | הקונפרנס ליג | שלב הפלייאוף | בלארוס באטה בוריסוב | 4–1 | 1−0 | 4–2 |
| 2023/2024 | הקונפרנס ליג | שלב הבתים | קרואטיה דינמו זאגרב | 2–0 | 3−0 | מקום 4 |
| 2023/2024 | הקונפרנס ליג | שלב הבתים | צ'כיה ויקטוריה פלזן | 1−0 | 1−0 | מקום 4 |
| 2023/2024 | הקונפרנס ליג | שלב הבתים | קזחסטן אסטנה | 2−1 | 0–0 | מקום 4 |
| 2024/2025 | ליגת האלופות | שלב המוקדמות הראשון | אנדורה יו.אי. סנטה קולומה | 2–1 | 2−1 (ה) | 3−3 (6−5 פ) |
| 2024/2025 | הקונפרנס ליג | שלב המוקדמות השני | מלטה חמרון ספרטנס | 2–0 | 0–0 | 2–0 |
| 2024/2025 | הקונפרנס ליג | שלב המוקדמות השלישי | צפון אירלנד לרן | 1–0 | 1−0 (ה) | 1−1 (4−1 פ) |
תוצאות במסגרת האירופית > סיכום

מעודכן ל-15 באוגוסט 2024
| תחרות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ליגת האלופות | 6 | 2 | 1 | 3 | 6 | 9 | 3– |
| הקונפרנס ליג | 28 | 14 | 3 | 11 | 47 | 28 | 19+ |
| סך הכל | 34 | 16 | 4 | 14 | 53 | 37 | 16+ |
הערות שוליים

↑  FC Ballkani - 𝗛𝗶𝘀𝘁𝗼𝗿𝗶𝗮 𝘂 𝘀𝗵𝗸𝗿𝘂𝗮. 𝗪𝗘 𝗗𝗜𝗗 𝗜𝗧!! 🏆 WE ARE THE CHAMPIONS 🏆 🧡𝗙𝗖 𝗕𝗔𝗟𝗟𝗞𝗔𝗡𝗜🖤 ⚽ 𝗕𝗞𝗧Superliga 2021/22 #fcballkani #champion | פייסבוק, באתר www.facebook.com
תחנת הרכבת חיפה – בית המכס

תחנת הרכבת חיפה – בית המכס היא תחנת נוסעים מתוכננת של רכבת ישראל, העתידה לשרת את העיר חיפה. התחנה תמוקם בצפון־מזרח העיר חיפה, בסמוך לקריית הממשלה ע"ש יצחק רבין, על מסילת הקו הראשי של רכבת ישראל.
היסטוריה

תחנת הרכבת תוכננה במסגרת התוכנית להקמת קריית הממשלה במחוז חיפה. כחלק מתנאי המכרז, היזמיים יכלו לבנות גם משרדים להשכרה, מסחר וחניונים בתשלום. והיזם גם היה אמור להתחייב לבנות תחנת רכבת פרוורים על חשבונו (ולא מתקציב המדינה) מול הקריה בשם "חיפה בית המכס". לתחנה הוצעו גם השמות הבאים: "חיפה קריית הממשלה" ו"חיפה - מגדל המפרש ע"ש יצחק רבין". הפרויקט היה אמור לנצל את "זכויות האוויר" מעל המסילה והתחנה. להיבנות בשטח של 25 אלף מ"ר, מתוכם 18 אלף מ"ר משרדים, כ-3,000 מ"ר מסחר, 1,000 מ"ר שיוקדשו להקמת תחנת הרכבת, 450 מקומות חניה, וכן גשר מעל דרך העצמאות שיחבר את התחנה לקריה. התחנה הייתה אומרה להשתלב עם תחנת רכבת קלה בדרך העצמאות.
במאי 2001 פורסם המכרז להקמת התחנה.
ב־5 בפברואר 2002 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה חיפה את התוכנית.
הפרויקט לבסוף לא יצאה לפועל, מאחר שלמרכז ההקמה לא ניגשה אף חברה, עקב חוסר כדאיות כלכלית ליזמים.
ביוני 2015, שר האוצר משה כחלון וראש עיריית חיפה יונה יהב חתמו על הסכם לפיתוח חיפה ההסכם, כולל שיקוע מסילת הרכבת בעיר והקמת תחנת בית המכס בעלות של 1.3 מיליארד שקל. מועצת עיריית חיפה אישרה את הסכם בנובמבר 2015.
בדצמבר 2017, הוצעה תוכנית חדשה, במסגרת התוכנית לריבוע מסילת החוף עד תחנת מרכזית המפרץ, על פיה בשטח העיר חיפה הרכבת תעבור במנהרה חדשה מתחת לכרמל שתחל בחוף הכרמל ותסתיים בסמוך לתחנת חיפה – בית המכס העתידית, שתהיה תחנה תת-קרקעית, תחנות חיפה – מרכז השמונה וחיפה – בת גלים תיסגרנה והתחנה החדשה תופעל במקומן. הנושא נמצא במחלוקת מקצועית ופוליטית בין עיריית חיפה, רכבת ישראל ומשרדי התחבורה והאוצר וקיימות מספר חלופות תכנוניות.
בדצמבר 2021, הוועדה לתשתיות לאומיות אישרה את מתווה התוכנית למנהור מסילות הרכבת בחיפה ("תת"ל 65/ב"). על פי תוכנית זאת שתי מסילות הרכבת הקיימות ועוד שתיים חדשות ייבנו במנהרה שתעבור מצומת פז שבמזרח העיר ותגיע עד לחוף הכרמל, תחנת הרכבת מרכז השמונה תבוטל, ותחנת "בית המכס" (כנראה בשם תחנת "קריית הממשלה") תבנה במקומה.
ראו גם

תחנת הרכבת לב המפרץ
הערות שוליים

↑  מאת דוד חיון, ‏יזמי קריית הממשלה בחיפה יקימו פרוייקטים פרטיים צמודים, באתר גלובס, 2 בדצמבר 1997
↑  רחל הניג, ‏תוכנית מתחם קרית הממשלה בחיפה, הכוללת הקמת תחנת רכבת, אושרה בוועדה המחוזית, באתר גלובס, 5 בפברואר 2002
↑  דוד חיון, ‏פרוייקט "בית המכס" מחכה לתסקיר, באתר גלובס, 14 ביוני 1999
↑  מאת ענת ג'ורג'י, ועדת היגוי של משרד הפנים אמורה לדון בתוכנית אב להקמת רכבת קלה בחיפה, באתר הארץ, 1 בנובמבר 2001
↑  צביקה רובינס, ‏פרוייקט בית המכס בחיפה יוצא למכרז, באתר גלובס, 6 במאי 2001
↑  אבי שמול, מכרז ל-20 אלף מ"ר בבית המכס בחיפה, באתר הארץ, 7 במאי 2001
↑  אבי שמול, אושרה הקמת תחנת רכבת בקרית הממשלה בחיפה ב-30 מיליון ד', באתר הארץ, 5 בפברואר 2002
↑  דוד רטנר, רעיון להצלת הכרמלית בחיפה: מסיבות תת-קרקעיות להשלמת הכנסה, באתר הארץ, 20 בינואר 2005
↑  אודי שישון, ‏כחלון ויונה יהב חתמו על הסכם כלכלי היסטורי בחיפה, באתר גלובס, 9 ביוני 2015
↑  שלומית צור, ‏חיפה: אושר פרויקט שיקוע מסילות והקמת 7,700 דירות, באתר גלובס, 4 בנובמבר 2015
↑   אורן דורי, 28 דקות מחיפה לתל אביב? הוויכוח הבלתי נגמר שתוקע את הרכבת, באתר TheMarker‏, 20 בדצמבר 2017
↑  קינן כהן
‏, חצי שעה לתל אביב: מסילות רכבת תת-קרקעיות יוקמו בחיפה, באתר וואלה, 15 בדצמבר 2021
גיא נרדי, ‏שאלה של 13 מיליארד שקל: האם הרכבת בחיפה תרד מתחת לאדמה?, באתר גלובס, 23 בדצמבר 2021
תומר סיסלי

| --- | --- |

 לידה:  14 באוגוסט 1974 (בן 50) ברלין המערבית, אזורי הכיבוש בגרמניה 
 שם לידה:  Tomer Gazit 
 מדינה:  צרפת צרפת
 השכלה:  אוניברסיטת הריביירה הצרפתית  אוניברסיטת ניס סופיה אנטיפוליס 
 תקופת הפעילות:  מ-1996 
 השקפה דתית:  יהדות 
 מספר צאצאים:  3 
 
תומר סיסלי (בצרפתית: Tomer Sisley; נולד ב-14 באוגוסט 1974) הוא הומוריסט, שחקן, תסריטאי, קומיקאי ובמאי קולנוע צרפתי-ישראלי.
ביוגרפיה

נולד בשם תומר גזית במערב ברלין, שבגרמניה המערבית, להורים צברים-ישראלים. סבו וסבתו עלו לישראל מליטא, בלארוס ומתימן. הוריו נפרדו כשהיה בן חמש. בגיל 9 עזב את ברלין להתגורר עם אביו בדרום צרפת. בגיל 12 הוא כבר דיבר 4 שפות (גרמנית, עברית, צרפתית ואנגלית). אביו, ג'וזף, היה מדען במחקר דרמטולוגי.
קריירה

סיסלי היה הסטנדאפיסט הצרפתי הראשון שזכה בפסטיבל הקומדיה Just for Laughs, הגדול בעולם, בשנת 2003. בשנת 2011, סיסלי קיבל את התפקיד הראשי בסרט הצרפתי "לילה נטול שינה". את הסרט קנו טרייבקה פילמס, חברת ההפצה של רוברט דה נירו, והאחים וורנר קנו את הזכויות להפקת רימייק. הסרט הוקרן בפסטיבל הסרטים של טרייבקה, בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו ובפסטיבל הקולנוע ברומא.
בשנת 2011, במהלך צילומי הסרט לארגו וינץ' 2 הוא ביצע קטטה תוך כדי צניחה חופשית ממטוס ללא מצנח. סיסלי רוכב על סוסים, התאמן 5 שנים בקרב מגע והוא בעל הכשרה בג'ו-ג'יטסו ואיגרוף.
פילמוגרפיה > קולנוע

1996: סטודיו סוד
1998: L'Immortel
2003: Dédales
2003: Bedwin מאת נדיה אל פאני
2005: Virgil
2006: Toi et moi מאת ג'ולי לופס-קורוול
2007: משאיות
2008: לארגו וינץ'
2011: לארגו וינץ' 2
2011: לילה ללא שינה
2013: אנחנו המילרים
2013: כידון
2013: Angélique
2015: רבין, היום האחרון
2018: בלתאזר
2019: מחסל עם מזל
2021: אל תסתכלו למעלה
2024: The Price of Money: A Largo Winch Adventure
פילמוגרפיה > טלוויזיה

Balthazar ‏ (2023-2018)
איש הניסים (2020)
אמא מושלמת (2021)
וורטקס (2023)
Comme mon fils‏ (2023) - סרט טלוויזיה של TF1
הערות שוליים

↑  Radish, Christina (2020-01-03). "Messiah: Tomer Sisley on the New Netflix Series". Collider. נבדק ב-2020-01-11.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5050546  BnF: cb155044045 (data)  CANTIC: a11140446  GND: 141900970  ISNI: 0000 0001 1740 5352  LCCN: no2006128864  MusicBrainz: 8f3df31e-21db-43ce-8221-be7e8f815c6a  NTA: 321811038  SNAC: w6nk40fx  SUDOC: 135963028  VIAF: 7692147   WorldCat (עם VIAF): 7692147
מסיבת הרווקות

"מסיבת הרווקות" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית עדן בן זקן. את השיר הוציאו ב-2 ביולי 2024 לאור חברות התקליטים שרית הפקות והליקון ארומה מיוזיק כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן. באות היום הופץ גם השיר "100 קילומטר".
על השיר

"מסיבת הרווקות" נכתב והולחן על ידי בן זקן, רותם חן, משה בן אברהם ואופק יקותיאל. השניים האחרונים הפיקו אותו מוזיקלית. השיר מתאר הכנות למסיבת רווקות עם דגש על שמחה, אהבה, והתלהבות רבה לקראת האירוע המיוחד. ההכנות כוללות השכרת וילה ותיאור האווירה השמחה המלווה את המפגש בין החברות הקרובות. הדוברת מדגישה את המועד הקרוב של החתונה, שבו הכלה תישבע אמונים ב"[שמלה] לבנה". ההכנות הקפדניות יוצרות תחושה של השקעה ורצון לחגוג את הרגע המשמעותי בצורה יוצאת דופן.
בהמשך השיר מתוארת מסיבה פרועה עם משקאות חריפים, ריקודים ואווירה שמחה. עם זאת, בבוקר שאחרי, מתוארת תחושת בלבול ואובדן זיכרון לגבי אירועי הלילה. הסיום משקף את האחדות והכיף הקולקטיבי של כל המשתתפות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט TL | 6 |  |
הערות שוליים

↑   עדן בן זקן - מסיבת הרווקות, סרטון  באתר יוטיוב, 2 ביולי 2024
| עדן בן זקן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | מלכת השושנים • תאמין לי • לזאת שניצחה • חיים שלי • מועבט • עם או בלי לאהוב • 7 • דם שלי |  |
| אלבומים אחרים | Live קיסריה 2022 • הרמיקסים • מופע העשור (Live) • תדע שאני פה |  |
| ערכים קשורים | NMC • ארומה מיוזיק • "אקס פקטור ישראל" |  |
| עדן בן זקן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מלכת השושנים | "מנגינה" • "מלכת השושנים" • "שיכורים מאהבה" • "פיסה מזכרוני" • "אלבינה" |  |
| תאמין לי | "תאמין לי" • "כל העיר שלנו" • "תזיזו" • "אף אחד" • "אין לי אותך" • "הייתי חוזרת" |  |
| לזאת שניצחה | "לזאת שניצחה" • "רציתי" • "כולם באילת" • "צועקת" |  |
| חיים שלי | "תל אביב בלילה" • "בא לי לחבק אותך" • "חיים שלי" • "מקסיקו" • "מילה של גבר" • "יאסו" • "תגיד לי Je t'aime" • "חצי מדינה" • "תרקדו" |  |
| מועבט | "אגרוף" • "כשתבוא" • "קוקוריקו" • "אהבה של אמא (חיים שלי)" • "אנא מג'נונה" • "חיים מאושרים" • "מתגעגעת אותך" • "הגענו הבנות" • "מועבט" • "ברחובות של תל אביב" • "איך אתה הולך" |  |
| עם או בלי לאהוב | "עם או בלי לאהוב" • "סירי" • "מה איתי" • "ניסיתי" • "אלף כוכבים" • "עשית לי טוב" • "WTF" • "הבת שלך" • "שוב תגיד לי בואי" • "דינרו" • "פילטרים יפים" • "כמה שנים" • "מה קרה?" • "ממתק" • "בסוף כל יום" |  |
| 7 | "חמסה" • "משחק קלפים" • "ילדת רחוב" • "עמנואלה" • "כינורות" • "ראשון בבוקר" • "להיות שלך" • "ריגוש זמני" • "מילה טובה" |  |
| דם שלי | "דם שלי" • "היית אחותי" • "תמיד נשאר אני" • "חיפשתי אותו בנרות" |  |
| סינגלים אחרים | "הללויה" • "Fresh" • "שונה מהנוף" • "Bonsoir" • "הזמן שלנו" • "והיא שעמדה" • יש בי אהבה" • "קטן עלינו" • "מקלט בטוח" • "תהמר עליי" • "מי אני בלעדיך" • "מלאכים" • "עם בליוובל" • "100 קילומטר" • "מסיבת הרווקות" • "נשבעת אמונים" • "עוד טיפה" • "אדם אדם" |  |
| השתתפות בסינגלים | "מקסיקאנה" • "Godmother" |  |
| שירים אחרים | "הפשע המושלם" • "אולי תִּפָּתַח הדלת" |  |
קשר משפחתי

| --- | --- |
 סוגה:  תוכנית לייעוץ משפחתי
 בימוי:  דניאל אביאל
 משתתפים:  זיוית אברמסון, בתיה ברק, אהרלה גבאי, נעמי מור, פרידה דניאלי, ד"ר דוד גרין, חיה יוסף
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר פרקים:  784
 הפקה
 חברת הפקה:  הטלוויזיה החינוכית הישראלית
 שידור
 רשת שידור:  הטלוויזיה החינוכית הישראלית
 תקופת שידור מקורית:  1986–1991
 
קשר משפחתי הייתה תוכנית יעץ בנושאי משפחה ונפש ששודרה בטלוויזיה החינוכית הישראלית בין השנים 1986-1991 ומנתה 784 פרקים.
התוכנית החלה כתוכנית לייעוץ משפחתי, כשהיועץ באולפן מקבל לפגישה אדם או משפחה עם בעיות מתחום ההורות.
לאחר שתי העונות הראשונות, הוחלט לעשות שימוש במשחק תפקידים להמחזת מקרים שהגיעו למערכת מטעמי חיסיון וצנעת הפרט כאשר השחקנים גם ממחיזים את המקרים וגם משתתפים בראיון הטיפולי. בין השחקנים שהשתתפו בתוכנית במהלך שנותיה היו: גילת אנקורי, דבורה קידר, עודד תאומי, אריאל פורמן, יהודה פוקס, נמרוד רשף, משה טימור, עדנה פלידל, שושה גורן, בתיה ברק (טרם הפיכתה למנחה), גבי עמרני וניקי גולדשטיין.
בין מגישי התוכנית, שהיו מטפלים מקצועיים, ניתן למצוא את, זיוית אברמסון, בתיה ברק, אהרלה גבאי, נעמי מור, פרידה דניאלי, ד"ר דוד גרין וחיה יוסף.
אחד המנחים, יוסי זיידר, הורשע בשנת ב-2005 בעבירות מין. מנחה נוסף, אחי יותם, הואשם לאחר מותו בעבירות מין.
את מילות הפתיח שהיה מזוהה עם התוכנית לאורך עונות שידורה כתב אהוד מנור והלחין רוני ידידיה שביצע אותו.
קשר זה סוויז

בשנת 1994 שודרו מספר פרקים בשם "קשר זה סוויז" המעודדים קשרים חברתיים בין ישראלים וותיקים לבין העולים החדשים מברית המועצות לשעבר. הפרקים כללו משחקי תפקידים בהם נערים מזמינים את חבריהם העולים אל ביתם, או שהעולים מזמינים את הוותיקים.
בתרבות

בסדרת משחקי פיפוש, פיפוש עצמו הופיע בין היתר כמנחה של "פלונטר משפחתי".