stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צבא האימפריה הרוסית
היסטוריה > מלחמת העולם הראשונה

בתחילת מלחמת העולם הראשונה מנה הצבא הרוסי הקיסרי 1,350,000 חיילים, ועד מהרה גויסו 5,338,000 חיילים נוספים. המלחמה חשפה טכנולוגיות חדשות רבות; קרבות אוויר, טנקים ראשונים, שימוש בנשק כימי והתחפרות בתעלות, מה שייתר את חיל הפרשים הרוסי והפך אותו לחסר תועלת, אך העיקר הוא שהמלחמה הוכיחה את יתרונותיהן של המדינות המתועשות והאימפריה הרוסית, עם התפתחותה היחסית בהשוואה למערב אירופה, עדיין סבלה ממחסור חמור בנשק וחימוש והמלחמה הבליטה את חסרונותיה.
ב-1914 התרוקנו מחסני הנשק בתוך 4–5 חודשי לחימה. כבר ביום ה-53 לאחר ההכרזה על גיוס כללי, ב-8 בספטמבר 1914 המפקד העליון של הכוחות המזוינים הרוסיים, הדוכס הגדול ניקולאי ניקולאייביץ' הבן דיווח ישירות לקיסר ניקולאי השני כי קיים מחסור חמור מאוד בנשק וכי יש להאיץ את הבאת התחמושת וחימוש הצבא במהירות האפשרית - ומשרד המלחמה, בראשות ולדימיר סוכומלינוב, גילה אוזלת יד באותה עת.
עד אוקטובר 1917, הצבא הגיע ל-10 מיליון אנשים, אך בחזית עצמה היו רק 20% ממנו. במהלך המלחמה התגייסו 19 מיליון איש - כמעט מחצית מכלל הגברים בגיל צבא, כאשר המלחמה התבררה בתור המבחן הקשה ביותר עבור הצבא הרוסי שנחל כישלונות והפסדים צורבים ובראשם הרג 3 מיליון בני אדם.
המהפכה, מלחמת האזרחים והפירוק

מהפכת פברואר של 1917 דרדרה מאוד את מעמדה של האימפריה הרוסית והביא להקמת הרפובליקה הרוסית שהונהגה על ידי ממשלה ובראשה המשפטן אלכסנדר קרנסקי. אולם חילופי השלטון לא הביאו לשיפור במצב הצבא שהלך והתדרדר.
באוקטובר 1917 השתלטו הבולשביקים על השלטון (מהפכת אוקטובר) ובפברואר 1918 הקימו את הצבא האדום, מאחר שראו בצבא הקיסרי עוולה ושריד צאריסטי שיש למחות. עם פרוץ מלחמת האזרחים הצבא הקיסרי פורק ומרבית קציניו הצטרפו לאחד מהצבאות הלבנים, בעוד שאחרים השתתפו בהנהגת הצבא האדום. בכך הקיץ הקץ על האימפריה הרוסית וצבאה.
הדרגות של צבא אימפריה הרוסית

הדרגות הוסדרו ב-1716 ונכנסו לטבלת הדרגות ב-1722. דרגות הצי נוסדו מאפס כאשר דרגות הצבא נלקחו מהדרגות של רוסיה הצארית.
דרגות הקצונה והמשמר של הקיסרות הרוסית נשתמרו עד לפרוץ המהפכה הרוסית של אוקטובר 1917.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| חיל רגלים | צי | תותחנים | פרשים | קזאקים | המקבילה הצה"לית (אם יש) |
| רדובוי рядовой | מאטרוס | קאנוניר канонир | טוראי | קזאק казак | טוראי |
| יפרייטור ефрейтор |  | בומברדיר бомбардир | יפרייטור ефрейтор | פריקזני приказный | רב-טוראי |
| מלדשי אונטר אופיצר младший унтер-офицер |  | מלדשי פיירוורקר младший фейерверкер | מלדשי אונטר אופיצר младший унтер-офицер | מלדשי אוריידניק младший урядник | סמל |
| סטארשי אונטר אופיצר старший унтер-офицер |  | סטארשי פיירוורקר старший фейерверкер | סטארשי אונטר אופיצר старший унтер-офицер | סטארשי אוריידניק старший урядник | סמל ראשון |
| פלדפבל фельдфебель |  | פלדפבל фельдфебель | ואכמיסטר вахмистр | ואכמיסטר вахмистр | רב-סמל |
| פודפרפורצ'יק подпрапорщик |  | פודפרפורצ'יק подпрапорщик |  | ופודחורונז'י подхорунжий | רב-סמל בכיר |
| פרפורצ'יק прапорщик |  | פרפורצ'יק прапорщик |  |  |  |
| פודפורוצ'יק подпоручик | גרדמרין Гардемарин | פודפרפורצ'יק подпоручик | קורנט корнет | וחורונז'י хорунжий | סגן משנה |
| פררוצ'יק поручик | מיצ'מן Мичман | פררוצ'יק поручик | פררוצ'יק поручик | סוטניק сотник | סגן |
| שטאבס קפיטן штабс-капитан | לייטננט лейтенант | שטאבס קפיטן штабс-капитан | שטאבס רוטמיסטר штабс-ротмистр | פודייסאול подъесаул | סרן |
| קפיטן капитан | סטארשי לייטננט Старший лейтенант | קפיטן капитан | רוטמיסטר ротмистр | יסאול есаул | רב-סרן |
| פודפולקובניק подполковник | קפיטן מדרגה השנייה Капитан 2-го ранга | פודפולקובניק подполковник | פודפולקובניק подполковник | ויסקובוי סטארשינה войсковой старшина | סגן-אלוף |
| פולקובניק полковник | פולקובניק полковник | קפיטן מדרגה הראשונה Капитан 1-го ранга | פולקובניק полковник | פולקובניק полковник | אלוף-משנה |
| גנרל מאיור генерал-майор | גנרל מאיור генерал-майор | קונטר-אדמירל Контр-адмирал | גנרל מאיור генерал-майор | גנרל מאיור генерал-майор | תת-אלוף |
| גנרל לייטננט генерал-лейтенант | ויצה-אדמירל Вице-адмирал | גנרל לייטננט генерал-лейтенант | גנרל לייטננט генерал-лейтенант | גנרל לייטננט генерал-лейтенант | אלוף |
| גנרל רגלים генерал от инфантерии | אדמירל адмирал | גנרל תותחנים генерал от артиллерии | גנרל פרשים генерал от кавалерии |  |  |
| גנרל פילדמרשל генерал-фельдмаршал | גנרל-אדמירל Генерал-адмирал |  |  |  | רב-אלוף |
לקריאה נוספת

יהודה סלוצקי, תקנון חובת הצבא הכללית, 1874, והיהודים ברוסיה, העבר, כ"א, תשל"ה, עמ' 3–19
חיל הנחתים הרוסי, 1786-1796
שר המלחמה הרוסי, דמיטרי מיליוטין, ממובילי הרפורמה הצבאית של אלכסנדר השני, קיסר רוסיה
סיירת הקרב "הקיסרית מריה", 1914
מטוס איליה מורומץ ששימש בחיל האוויר הרוסי בתקופת מלחמת העולם הראשונה
מחוזות צבאיים של האימפריה הרוסית, 1913
קאודיו

קאודיו (בספרדית: Caudillo; בפורטוגזית: Caudilho; באזורים שונים מבטאים גם קאודיז'ו וקאודיליו) הוא מושג המציין מנהיג פוליטי-צבאי. במונח נעשה שימוש לאפיון דפוס מנהיגות ומספר מנהיגים לטינו-אמריקאיים, בעיקר במהלך המאה ה-19, בתקופה שלאחר מלחמות העצמאות של אמריקה הלטינית ולפני שהרפובליקות החדשות התבססו. יחד עם זאת נעשה שימוש במונח גם באשר למנהיגים במאה ה-20 ואף מחוץ לגבולות אמריקה הלטינית.
אחד השימושים המוכרים יותר בהיסטוריה של המאה ה-20 היה בספרד, שם הכינוי "קאודיו" אומץ רשמית על ידי הדיקטטור פרנסיסקו פרנקו, ששלט במדינה ביד רמה בין השנים 1939 ו-1975. האינטונציה בה מבוטא הכינוי תלויה בזיקה של המשתמש בו למנהיג - הערצה או בוז. ניתן להשוות את התואר "קאודיו" לתארים בשפות שונות שאומצו על ידי עריצים במאה ה-20: "דוצ'ה" על ידי בניטו מוסוליני באיטליה, "פיהרר" על ידי אדולף היטלר בגרמניה הנאצית, ו"קונדוקטורול" על ידי יון אנטונסקו ברומניה. למרות שמקור הכינוי בלטינית והשימוש בו במאות ה-19 וה-20 היה בעיקר בעל זיקה פוליטית-צבאית, עשו בו שימוש גם מנהיגים ללא הכשרה צבאית, כגון אנטוניו דה אוליביירה סלזר בפורטוגל.
בארגנטינה המונח "קאודיז'ו" מתייחס למנהיגים הצבאיים בפרובינציות של ארגנטינה שנלחמו נגד השלטון המרכזי הצנטרליסטי לטובת יתר אוטונומיה לפרובינציות, במהלך מלחמות האזרחים בארגנטינה במאה ה-19; למשל- ארטיגס וגואמס.
קאודיוס ידועים

פרנסיסקו פרנקו בספרד
חוסה חרוואסיו ארטיגס באורוגוואי
חואן פקונדו קירוגה (Facundo Quiroga) וחואן מנואל דה רוסאס (Juan Manuel de Rosas) בפרובינציות המאוחדות של ריו דה לה פלטה (Provincias Unidas del Río de la Plata; לימים ארגנטינה)
אנטוניו לופס דה סנטה אנה במקסיקו
חוסה גספר רודריגס דה פרנסיה בפרגוואי
חוסה טדאו מונאגאס (José Tadeo Monagas) בוונצואלה
רפאל קררה (Rafael Carrera y Turcios) בגואטמלה
רפאל אוריבה (Rafael Uribe Uribe) בקולומביה
רמון קסטייה (Ramón Castilla) בפרו
חואקין באלאגר (Joaquín Balaguer) ברפובליקה הדומיניקנית
ראו גם

פיהרר
דוצ'ה
קו E של הרכבת התחתית של ניו יורק

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 עיר:  ניו יורק ניו יורק
 שם המערכת:  הרכבת התחתית של ניו יורק
 מפעיל:  רשות התחבורה של ניו יורק 
 מידע על ההקמה
 פתיחת הקו:  1933 
 מידע על הקו
 רוחב המסילה:  1435 מ"מ 
 מספר התחנות:  32
 תרשים הקו
 
 
קו E או בשמו המלא קו מאסף השדרה השמינית (באנגלית: E Eighth Avenue Local) הוא קו רכבת תחתית באגף B של הרכבת התחתית של ניו יורק. סמל המסלול של הקו הוא בצבע כחול ופועלות בו 32 תחנות. הקו נקרא קו מאסף שכן הוא עוצר בכל התחנות שבמסלולו ומשלים את השירות של קווים אחרים במנהטן ובקווינס אותם הוא חוצה במסלולו.
מסלול הקו

בשונה מרוב הקווים במערכת שנוסעים מצפון לדרום קו זה חוצה את ניו יורק ממערב למזרח. ראשית הקו בתחנת מרכז הסחר העולמי שבמנהטן תחתית בדרום מנהטן. הקו נוסע בתחילה לכיוון צפון אך באזור מרכז מנהטן הקו פונה מזרחה וחוצה בדרך זו את מנהטן. אל קווינס נכנס הקו ממערב וחוצה את הרובע במסלול כמעט ישר לכיוון מזרח. תחנתו הסופית של הקו היא במרכז ג'מייקה שבמזרח קווינס. בנוסף קיים בקו ענף נוסף המתפצל מהקו בסוף מסלולו וממשיך מעט לכיוון צפונה. הענף פועל רק בשעות העומס.
קלמן אהרון ברתיני

| --- | --- |
צילום משנת 1992
צילום משנת 1992
 לידה:  15 ביוני 1903 בריצ'בה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  20 בפברואר 1995 (בגיל 91) ישראל 
 מדינה:  ברית המועצות, ישראל 
 שפות היצירה:  עברית, צרפתית, רוסית, יידיש 
 סוגה:  שירה 
 צאצאים:  גארי ברתיני 
 פרסים והוקרה:  פרס טשרניחובסקי  פרס איציק מאנגר ליצירה ספרותית ביידיש 
 
קלמן אהרון בֶּרְתִינִי (או כפי שנהג לחתום: ק. א. ברתיני) (15 ביולי 1903, בריצ'יבה, בסרביה, האימפריה הרוסית – 20 בפברואר 1995, ישראל) היה משורר עברי, סופר לילדים, עורך, מילונאי ומתרגם.
לוחית זיכרון על ביתו של ק.א. ברתיני ברח' ועידת קטוביץ 17 בתל אביב
ביוגרפיה

אהרן ברתיני (גולרגנט) נולד בכ' בתמוז תרס"ג, 1903, לדוד גולרגאנט ולאלקה בת אברהם גרינברג בחבל בסרביה בעיירה בריצ'יבה (בריצ'בו) שבקרבת העיר סורוקי בבסרביה, אז באימפריה הרוסית (כיום חלק ממולדובה). כמעט כל אוכלוסיית העיירה הייתה יהודית.
למד בחדר בעיירת מולדתו ובגימנסיה עברית בבלץ, והשלים לימודים גבוהים במדעי היהדות באוניברסיטת קארל בפראג (1923–1925) והסורבון בפריז (1925–1927).
בשנת 1924 נישא לברתה בת גבריאל לירש, רופאה. ב-1927 נולד בנם, שלמה (לימים המנצח גארי ברתיני).
משנת 1927 ועד 1940 לימד בבתי ספר עבריים של רשת "תרבות" בבסרביה, ואף שימש כמנהל בית הספר התיכון היהודי של הרשת בסורוקה.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה גלה לסיביר, שרד וחזר עם משפחתו הקטנה כפליטים, דרך אוסטריה, איטליה וצרפת. עלה לארץ עם משפחתו בשנת 1947.
עבד כמורה לספרות בפתח-תקוה ובתל אביב.
שירתו התפתחה משירה מליצית בנוסח הידוע, עד לשירה אישית מודרנית. שירתו מתייחסת אל הגיל המבוגר והזקנה, נושאים שמעט מאוד משוררים עבריים מודרניים התייחסו אליהם. שיריו גם השתנו עם השינויים בטעם ובפואטיקה העברית.
ברתיני כתב סיפורים לילדים ושירים, עיבד לנוער ספרים מהקלאסיקה, תרגם עשרות ספרים ממיטב ספרות העולם והיידיש, ועוד.
ב-1977 זכה בפרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת.
קלמן אהרון ברתיני נפטר בכ' באדר א' תשנ"ה, 1995.
ספרי שירתו

בקבוק על פני המים, שירים ובלדות קצרות, מסדה, 1969.
היין הקר, שירים ובלדות קצרות, עם עובד, תל אביב, 1982.
כל הצבעים ההם, שירי ירושלים ושירים אחרים, עם עובד, 1978.
לאורך הימים ולאורך המים, מבחר שירים ובלדות, דביר, 1988.
מאחורי הפרגוד, שירים ובלדות קצרות, עם עובד, 1985.
מחשכים ודרכים, שני מחזורי שירה, מוסד ביאליק, 1974.
מליל עד בוקר, שירים ובלדות, ניומן, 1951.
מראות על האפר, תל אביב, 1954.
שירים, ערך והוסיף מבוא דן מירון, דביר, 2003.
תמול דהה, שירים, 'ישינוב, 1939.
תרגומיו

הנסיך ראובני : מחזה בארבע מערכות, מאת דוד ברגלסון, עברית - ק"א ברתיני, תל אביב : ההסתדרות הכללית של העובדים העברים בארץ ישראל - הוועד הפועל - המרכז לתרבות ולחינוך, 1946, (גרסה נוספת יצאה לאור על ידי ספריית הפועלים, ב- תשל"ח, 1978).
אבלר והלואיז, פואמה דרמטית בשלוש תמונות, מאת ה. לייוויק, תרגם מיידיש והוסיף אחרית-דבר - ק. א. ברתיני, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1990.
אקוואריום ירוק , סיפורים, מאת אברהם סוצקבר, מיידיש - ק"א ברתיני, הקיבוץ המאוחד תל אביב, תשל'ט 1979.
אשר אתם התהלכתי, מאת מרים ש"ך, תרגם מצרפתית ק"א ברתיני, דביר תל אביב, תשי'א 1951.
בעומק הראי, מאת משה אלטמן, סיפורים ורומאנים קצרים, תרגם מיידיש ק.א. ברתיני, הוצאת פרץ, תל אביב 1967.
יהדות רומניה : היסטוריה, ביקורת ספרותית, זכרונות, מאת שלמה ביקל, תרגם מיידיש ק"א ברתיני, עם הספר - דב סדן, אברהם פלר, אליעזר פרנקל, אשקלון תשל'ח 1978.
ירח אדום, מאת שלמה ברלינסקי, תרגם ק"א ברתיני, עם עובד, תל אביב, תשי'ד 1954.
סיפור גן-העדן, מאת איציק מאנגר, מיידיש ק"א ברתיני, ספריה לעם, תל אביב 1982.
כוכבים שקפאו : ל"ו שירים, מאת משה וולדמן, מיידיש ק"א ברתיני, תל אביב 1985.
כוכבים תועים, מאת שלום עליכם, תרגם מיידיש - ק. א. ברתיני, הוסיף אחרית דבר - ח. שמרוק, דביר תל אביב, תשנ'ב 1992.
הכלב והסוס, מאת וולטר, ציורים - קלק, תרגם ק"א ברתיני, עם עובד תל אביב, תשמ'א 1981.
הלילה הראשון בגיטו, מחזור שירים, מאת אברהם סוצקבר, תרגם מיידיש ק. א. ברתיני, רישומים שמואל בק, עם עובד תל אביב, תשמ'א 1981.
מודראטו קנטבילה, מאת מארגריט דיראס, מצרפתית - ק"א ברתיני, הקיבוץ במאוחד תל אביב, תשל'ט 1978.
מון הגדול, מאת אלן-פורניה, תרגם מצרפתית ק.א. ברתיני, עם עובד תשל'ח 1978.
מעריכותיו

רשימות מונחים : בידיעת הטבע, בפיזיקה-כימיה, באנטומיה ובהיגיינה בבתי הספר העממיים, המסדרים - א' גולירגאנט, ק' ברתיני, ב' מדניקוב, תרבות בסרביה, מוציא לאור לא ידוע, קישינוב, 1939?,
לקט סיפורים מספרות יידיש, (ק"א ברתיני), הוצאת מ' ניומן, תל אביב, תשי"ח, 1957.
עלי חיים : קובץ לזכרו של חיים וייסאדלר, (ערוך בידי ק"א ברתיני, ב"י מיכלי), דפוס אות, תל אביב, חיפה, תשכ"ה, 1965.
ספר מאיר : קובץ פידאגוגי מוקדש לזכר מאיר ויניצקי, (העורכים - ק"א ברתיני, ד' ויניצקי), הוצאת חינוך, תל אביב, תשל"א, 1971.
שרשים וסער : אנתולוגיה של סופרים יהודים בלשון הרומנית, (ערוכה בידי ק"א ברתיני, אברהם בנימין יפה, דורה ליטמן-ליטאני), הוצאת עקד, תל אביב, 1972.
לקריאה נוספת

אברהם בנימין יפה, 'המודרניזם המתון של ק.א. ברתיני', מאזנים, ע"ח, 6, 2004. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
שרגא אבנרי, 'על שירים ומסות של ק.א. ברתיני', מאזנים, מ"ח, 3, תשל"ט-1979. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
בנימין יצחק מיכלי, 'ק.א. ברתיני, שלבים ראשונים ביצירתו', ערוגות, תשל"ג-1973.
הערות שוליים

↑  אתר הספרייה הלאומית, ערך: קלמן אהרן ברתיני
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258671905171  PLWABN: 9810617754005606  ISNI: 0000 0001 1960 9949  LCCN: n84023659  NTA: 202149315  SUDOC: 234803282  VIAF: 97674422   WorldCat (עם VIAF): 97674422
צמחי מעזבות

סרפד
חמציץ נטוי פורח במעזבה
צמחי מעזבות או צמחים רודרליים (Ruderal) הם צמחים חובבי חנקן או ניטרופילים (nitrophilic) ולכן גדלים על קרקעות העשירות בחומרי מזון מומסים שיש בהם תרכובות אנאורגניות של חנקן, פוספט, צורן ועוד, המצויים באזורים בהם נפוצה אשפה ציבורית. בתי גידול נפוצים הם צידי הדרכים, מעזבות, חלקות וגינות נטושות וגלי אשפה.
דוגמאות לצמחי מעזבות הם: חוֹחַן הַקִּנְרָס, גדילן מצוי, חרצית עטורה, ברקן ממשפחת המורכבים, סְיָגִית מבריקה ממשפחת הסוככיים, חֶלמִית מצויה, מָעוֹג כרתי ממשפחת החלמיתאים, חרדל ממשפחת המצליבים, קיקיון מצוי ממשפחת החלבלוביים, הסִרְפָד וסרפד דו-ביתי ממשפחת הסרפדיים. לפי ההגדרה לא נכללים בין הצמחים האלה צמחי תבואה.
ראו גם

טבע עירוני
טבע עירוני בישראל
לקריאה נוספת

מיכאל זהרי, נופי הצומח של ארץ ישראל - סיורים מונחים ללימוד האקולוגיה של הצומח בארץ, הוצאת עם עובד - תל אביב, 1980
מיכאל זהרי, מדריך חדש לצמחי ישראל, הוצאת ספרים עם עובד - תל אביב, 1986 - הדפסה אחת-עשרה
הערות שוליים

↑  ממשפחת הסנטליים - לפי מיכאל זהרי, מדריך חדש לצמחי ישראל, עמ' 80
ציפור הדבקון

| ציפור הדבקון |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: נקרות פרחים
סוג:: Dicaeum
מין:: ציפור הדבקון
שם מדעי
 Dicaeum hirundinaceum ‏שו, 1792
תחום תפוצה


ציפור הדבקון (שם מדעי: Dicaeum hirundinaceum) הוא מין של ציפור שיר מהמשפחה נקרות פרחים, החיה בטבע באוסטרליה ובאיי מאלוקו. ציפור זו מתבססת למזונה על צמח הדבקון.
תיאור

הציפור מגיעה לאורך של 9 עד 10 ס"מ בקירוב ולמשקל 7.5 עד 11 גרם בקירוב. היא בעלת נוצות עליונות כחולות מבריקים עם כנפיים וזנב שחורים, חזה ושת אדומים בוהקים ובטן בהירה-לבנה. הנקבה אפורה כהה בחלקה העליון, אפורה בהירה בחלק התחתון ובתחילת הזנב כתם אדום. העיניים והרגליים שחורים והמקור כהה, דק וקצר מאוד עם קצה מעוקל מעט כלפי מטה.
הציפור חיה לרוב ביערות טרופיים וסובטרופיים וכן בבתות וחורשי אקליפטוסים בין פנים היבשת ועד ליערות הגשם שלאורך החופים ונדירה באזורים הרריים. היא אוכלת פירות כמעט מובהקת, הניזונה מפירות הדבקון ומסייעת בכך להתפשטותם. למעלה מ-85% מתזונת הציפור מורכב מדבקונים, דבר נדיר אצל אוכלי פירות למעט אצל תוכי הנשר. פרוקי רגליים מהווים 13% מהתזונה והשאר כולל צוף ופירות יער אחרים.
=תת-מינים

Dicaeum hirundinaceum hirundinaceum
Dicaeum hirundinaceum keiense
Dicaeum hirundinaceum ignicolle
Dicaeum hirundinaceum fulgidum
הערות שוליים

↑  ציפור הדבקון באתר הרשימה האדומה של IUCN
קו B של הרכבת התחתית של ניו יורק

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 עיר:  ניו יורק ניו יורק
 שם המערכת:  הרכבת התחתית של ניו יורק
 מפעיל:  רשות התחבורה העירונית בניו יורק 
 מידע על ההקמה
 פתיחת הקו:  1940 
 מידע על הקו
 רוחב המסילה:  1435 מ"מ 
 צבע על המפה:  כתום
 מספר התחנות:  37
 תרשים הקו
  
 
קו B או בשמו המלא קו מהיר השדרה השישית (באנגלית: B Sixth Avenue Express) הוא קו רכבת תחתית באגף B של הרכבת התחתית של ניו יורק. סמל המסלול של הקו הוא בצבע כתום ופועלות בו 37 תחנות. הקו נקרא קו מהיר שכן הוא מדלג על תחנות רבות בשדרה השישית במנהטן ובה בעת משלים את השירות של קווים אחרים בהארלם ובברייטון ביץ' שבברוקלין.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מסלול הקו

הקו מתחיל את מסלולו מצפון מערב הברונקס סמוך לגנים הבוטניים של ניו יורק. הקו נוסע לכיוון דרום ונכנס למנהטן דרך מנהרה שחוצה את נהר הארלם, אומנם בצפון מנהטן הקו עוצר בכל התחנות, אך בדרום מנהטן ובמנהטן תחתית הקו מדלג על תחנות רבות, לאחר שחצה את מנהטן פונה מסלול הקו לכיוון ברוקלין שאליה הוא נכנס דרך גשר מנהטן. הקו חוצה את ברוקלין מצפון לדרום במסלול משותף עם קו Q אך בעוד קו Q עוצר בכל התחנות, קו B מדלג על תחנות רבות. תחנתו הסופית של הקו היא בברייטון ביץ' שבקצה הדרומי של ברוקלין.
קנדל ויליאמס

קנדל ויליאמס (באנגלית: Kendell Williams; נולדה ב-14 ביוני 1995) היא אתלטית אמריקאית המתחרה בקרב שבע.
ביוגרפיה

ויליאמס נולדה בארלינגטון שבוירג'יניה, בתם של בליין ותרזה, אחיה הבכור דבון אף הוא אתלט המתחרה בקרב עשר. היא למדה בתיכון במריאטה שבג'ורג'יה ולומדת תואר ראשון בפרסום באוניברסיטת ג'ורג'יה.
ויליאמס ואחיה הצטיינו מילדותם בריצת משוכות, אביהם רשם אותם גם לתחרויות הקרב-רב על מנת שיצברו ניסיון נוסף במקצי המשוכות, וכן מפני שהתחרויות בקרב-רב החלו יום קודם לשאר הענפים, מה שאפשר תנאים טובים יותר למתחרים הבודדים בתחום זה.
ב-2011 זכתה ויליאמס במדליית ארד בריצת 100 מטר משוכות באליפות העולם באתלטיקה עד גיל 18 שהתקיימה בליל שבצרפת וסיימה במקום ה-11 בקרב שבע. ב-2012 קבעה ויליאמס שיא אמריקאי עד גיל 18 בקרב שבע בתוצאה של 5578 נקודות אותה השיגה כשסיימה שמינית באליפות העולם עד גיל 18 שהתקיימה בברצלונה. ב-2013 קבעה שיא אמריקאי עד גיל 18 בקרב חמש בתוצאה של 4068 נקודות, היא זכתה באליפות ארצות הברית עד גיל 18 בריצת 100 מטר משוכות, בקפיצה לגובה, בקפיצה לרוחק ובקרב שבע. במשחקים הפאן-אמריקאיים עד גיל 18 זכתה במדליית כסף בקרב שבע.
ב-2014 זכתה במדליית זהב בריצת 100 מטר משוכות באליפות העולם באתלטיקה עד גיל 20 בתוצאה של 12.89 שניות. היא החלה להתחרות במסגרת אוניברסיטת ג'ורג'יה, זכתה באליפות ה-NCAA בקרב חמש בשנים 2014, 2015 ו-2016. בתחרות קרב שבע זכתה באליפות ה-NCAA ב-2014 וב-2016 וסיימה שנייה ב-2015.
באליפות העולם באתלטיקה באולם 2016 סיימה במקום השישי בקרב חמש בתוצאה של 4586 נקודות. באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו סיימה במקום ה-17 בקרב שבע בתוצאה של 6221 נקודות.
ביוני 2017 שיפרה את שיאה האישי בקרב שבע ל-6,564 נקודות, בתחרות בה שיפרה את שיאיה האישים בחמישה ענפים.
באליפות העולם באתלטיקה 2017 סיימה במקום ה-12 בתוצאה של 6220 נקודות. באליפות ארצות הברית באתלטיקה ב-2019 סיימה שנייה בשיא אישי של 6,610 נקודות. באליפות העולם באתלטיקה 2019 סיימה חמישית בתוצאה של 6415 נקודות.
באולימפיאדת טוקיו סיימה במקום הרביעי. באליפות העולם באתלטיקה באולם 2022 זכתה במדליית ארד.
שיאים אישיים

אצטדיון:
ריצת 100 מטר משוכות: 12.58 שניות, 2019
קפיצה לגובה: 1.85 מטר, 2012, 2017
הדיפת כדור ברזל: 13.41 מטר, 2019
ריצת 200 מטר: 23.50 שניות, 2017
קפיצה לרוחק: 7.00 מטר, 2021
הטלת כידון: 48.78 מטר, 2021
ריצת 800 מטר: 2:15.31 דקות, 2016
קרב שבע: 6,683 נקודות, 2021
אולם:
ריצת 60 מטר משוכות: 8.03 שניות, 2017
קפיצה לגובה: 1.88 מטר, 2014
קפיצה לרוחק: 6.69 מטר, 2022
הדיפת כדור ברזל: 13.55 מטר, 2016
ריצת 800 מטר: 2:15.61 דקות, 2017
קרב חמש: 4,703 נקודות, 2016
ציפור זרה

ציפור זרה הוא סינגל שלישי מתוך האלבום "אהבה גדולה" של הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, שיצא לאור בספטמבר 1994. השיר נכתב על ידי רחל שפירא, הולחן על ידי ערן צור ועובד על ידי נאור דיין ומשה לוי.
השיר מלווה בוידאו קליפ רב השראה בבימויו של יריב גבר, שעלות הפקתו הגיעה כמעט למאה אלף דולרים, יותר מכל קליפ אחר שהופק אי פעם בישראל. הקליפ זכה בערוץ MTV בתואר הווידאו קליפ הזר הטוב ביותר לשנת 1994.
רשימת השמעה

| ציפור זרה> מס' | ציפור זרה> שם | ציפור זרה> מילים | ציפור זרה> לחן | ציפור זרה> עיבוד | ציפור זרה> משך | ציפור זרה>  | ציפור זרה>  | ציפור זרה>  | ציפור זרה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ציפור זרה  | רחל שפירא | ערן צור | נאור דיין, משה לוי | 4:42 |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1995)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1995)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1995)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1995)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 21 |  |
פרס באפט"א לאפקטים החזותיים הטובים ביותר

| --- | --- |
 מיקום הטקס:  הממלכה המאוחדת
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 
פרס באפט"א לאפקטים החזותיים הטובים ביותר (באנגלית: BAFTA Award for Best Special Visual Effects) הוא פרס שנתי המוענק על הישגים בתחומי האפקטים המיוחדים והאפקטים החזותיים.
זוכים ומועמדים > שנות 1980

1982: פולטרגייסט – ריצ'רד אדלונד
בלייד ראנר – דאגלס טראמבול, ריצ'רד יוריציץ, ודייוויד דרייר
אי.טי. - חבר מכוכב אחר – דניס מורן וקרלו רמבלדי
טרון – ריצ'רד טיילור הריסון אלנשו
1983: מלחמת הכוכבים - פרק 6: שובו של הג'דיי – ריצ'רד אדלונד, דניס מורן, קן רלסטון, וקיט וסט
The Dark Crystal – רוי פילד, בריאן סמיתיס, ואיאן וינגרוב
משחקי מלחמה – מייקל ל. פינק, ג'ו דיגאטנו, ג'ק קופרמן, דון הנסרד, קולין קנטוול, ויליאם א. פראקר
זליג – גורדון ויליס ג'ואל הינק, סטיוארט רוברטסון, וריצ'רד גרינברג
1984: אינדיאנה ג'ונס והמקדש הארור – דניס מורן, ג'ורג' גיבס, מייק מקאליסטר, לורן פטרסון
The Company of Wolves – כריסטופר טאקר, אלן ויבלי
מכסחי השדים – ריצ'רד אדלונד
דמעות של שתיקה – פרד קרמר
1985: ברזיל – ג'ורג' גיבס וריצ'רד קונוויי
בחזרה לעתיד – קווין פייק וקן רלסטון
Legend – ניק אלידר ופיטר ווייסי
שושנת קהיר הסגולה
1986: שובו של הנוסע השמיני – רוברט סקוטק, בריאן ג'ונסון, ג'ון ריצ'רדסון וסטן וינסטון
המיסיון – פיטר האצ'ינסון
Dreamchild – דאנקן קנוורת', ג'ון סטיבנסון, וכריס קאר
המבוך – רוי פילד, בריאן פרוד, ג'ורג' גיבס, וטוני דנסטרוויל
1987: המכשפות מאיסטוויק – מייקל לנטיירי, מייקל אוונס, אד ג'ונס, וברוס וולטרס
הזבוב – כריס ואלאס, ג'ון ברג, לואיס קרייג, והויט ייטמן
מטאל ג'אקט – ג'ון אוואנס
חנות קטנה ומטריפה – ברן פרן, מרטין גאטרידג', לייל קונוויי, וריצ'רד קונוויי
1988: מי הפליל את רוג'ר רביט – ג'ורג' גיבס, ריצ'רד ויליאמס, קן רלסטון, ואד ג'ונס
ביטלג'וס – פיטר קורן, אלן מונרו, רוברט שורט, וטד ארה
הקיסר האחרון – ג'אנטו דה רוסי ופבריציו מרטינלי
רובוקופ – רוב בוטין, פיל טיפט, פיטר קורן, ורוקו ג'ופרה
1989: בחזרה לעתיד 2 – קן רלסטון, מייקל לנטיירי, ג'ון בל, וסטיב גאולי
הרפתקאות הברון מינכהאוזן – קנט האוסטון וריצ'רד קונוויי
באטמן – דרק מדלנגס וג'ון אוואנס
אינדיאנה ג'ונס ומסע הצלב האחרון – ג'ורג' גיבס, מייקל ג'. מקאליסטר, מארק סאליבן, וג'ון אליס