stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמואל שיימן

שמואל בנימין אליאס שיימן (בהולנדית: Samuel Scheimann; נולד ב-3 בנובמבר 1987) הוא כדורגלן עבר ישראלי-הולנדי ששיחק בעמדת המגן השמאלי.
קריירה

שיימן נולד בעפולה וגדל בקיבוץ דברת, וכשהיה בן 5 עבר עם משפחתו לרוטרדם שבהולנד. בגיל 6 הצטרף למחלקת הנוער של פיינורד, שם שיחק עד גיל 16. לאחר מכן עבר לקבוצת הנוער של נאק ברדה, בה שיחק עד גיל 19. בגיל 18 נבחן שיימן במכבי תל אביב, לאחר שהרשים בשנת 2005 במשחקי המכבייה שנערכו בישראל. שיימן נבחן גם במכבי נתניה והכח עמידר רמת גן, אך לבסוף לא הוחתם באף אחת מהקבוצות. עם חזרתו להולנד חתם שיימן על חוזה לשנתיים בקבוצת קוזאקן בויז מהליגה ההולנדית הרביעית.
בשנת 2008 חתם שיימן בקבוצת דן בוס מהליגה ההולנדית השנייה. לפני חתימתו בדן בוש, המליץ מאמן קבוצת המילואים של אייאקס אמסטרדם ארון וינטר להחתימו, אך המנהל הטכני של המועדון לא קיבל את המלצתו. באותה התקופה הביעה גם פיינורד עניין בשיימן, אך הוא בחר לחתום בדן בוש על מנת לצבור דקות משחק. בסך הכל שיחק שלוש שנים בדן בוש וערך במדיה 102 הופעות בליגה, בהן כבש שבעה שערים.
בקיץ 2011 חתם שיימן לשנתיים בקבוצת אקסלסיור רוטרדם מההליגה הבכירה בהולנד. ב-5 באוגוסט 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הבכירה, במשחק מול קבוצת נעוריו פיינורד. ב-30 במרץ 2012 כבש את שער הבכורה שלו בליגה, בהפסד 2–3 לאוטרכט. בסך הכל פתח בהרכב הקבוצה ב-30 משחקים וכבש שער אחד, ובסוף העונה ירדה אקסלסיור לליגת המשנה.
ב-3 ביוני 2012 חתם שיימן על חוזה לשנתיים במכבי חיפה, עם אופציה לשנתיים נוספות. ב-4 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, במשחק הדרבי מול הפועל חיפה במסגרת גביע הטוטו, שהסתיים בתיקו 0–0. ב-27 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 1–2 למכבי תל אביב. בשנתיים הראשונות שלו בקבוצה ערך שיימן 17 הופעות ליגה בכל עונה. במשך התקופה במכבי חיפה שימש שיימן בעיקר כמחליף לטאלב טוואטחה, ובעונתו השלישית במועדון שותף ב-9 משחקי ליגה בלבד.
ב-3 ביוני 2015 חתם שיימן לשנתיים בהפועל תל אביב. ב-1 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, במשחק דרבי מול מכבי תל אביב במסגרת גביע הטוטו. ב-19 במרץ 2016 כבש את שערו היחיד במדי הפועל תל אביב, שהיה גם לשער הבכורה שלו בליגת העל הישראלית, בניצחון החוץ 3–0 על הפועל כפר סבא. בסך הכל שיחק שיימן עונה וחצי בהפועל תל אביב, ולאחר שהקבוצה נכנסה להליך של פירוק הוא שוחרר מהמועדון.
ב-12 בינואר 2017 חתם שיימן לשנה וחצי בהפועל חיפה. בעונת 2017/2018 היה שותף להעפלתה של הקבוצה לפלייאוף העליון, עת סיימה את העונה במקום הרביעי בטבלה, ובתום העונה זכה עמה בגביע המדינה, לאחר שכבש את שער היתרון בהארכה בניצחון 3–1 במשחק הגמר מול בית"ר ירושלים. בסוף העונה תם חוזהו והפך לשחקן חופשי.
ב-11 ביוני 2018 חתם שיימן בהפועל באר שבע לשתי עונות. שיימן שותף בחמישה משחקים בכל המסגרות במדי הקבוצה, וב-5 בספטמבר 2018 חתם לשתי עונות בבית"ר ירושלים, במדיה ערך 27 הופעות בעונת 2018/2019
ב-12 ביוני 2019 חזר שיימן להולנד וחתם לעונה אחת בקבוצת פנלו מהליגה הבכירה. במדי הקבוצה ערך 9 הופעות בכל המסגרות, וב-26 בינואר 2020 חזר שיימן לישראל וחתם בעירוני קריית שמונה לעונה וחצי. לאחר 7 הופעות במדי הקבוצה, שוחרר שיימן ביוני 2020, ובאוגוסט עבר בהעברה חופשית לקבוצת קאטווייק ההולנדית.
בקיץ 2021 שיימן הודיע על פרישה מכדורגל.
קריירה > נבחרת ישראל

שיימן זומן לראשונה לנבחרת ישראל על ידי המאמן אלי גוטמן, וב-26 במאי 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו, כשפתח בהרכב הנבחרת במשחק ידידות נגד נבחרת צ'כיה, שהסתיים בהפסד 1–2. לאחר יותר משש שנים שלא שיחק בנבחרת ערך שיימן את הופעתו השנייה ב-12 בספטמבר 2018, כשנכנס כמחליף במשחק ידידות מול נבחרת צפון אירלנד שהסתיים בהפסד 0–3.
תארים

גביע המדינה: 2017/2018
הערות שוליים

↑  שמואל שיימן חתם בדן בוש, באתר וואלה!, 11 באפריל 2008
↑  שיימן חתם לשנתיים בחיפה, רועי עטר עלה לבוגרים, באתר ONE‏, 3 ביוני 2012
↑  עובר לאדום: שמואל שיימן חתם בהפועל תל אביב, באתר ONE‏, 2 ביוני 2015
↑  מצאה מגן: שמואל שיימן חתם בהפועל חיפה, באתר ערוץ הספורט, 12 בינואר 2017
↑  איציק כלפי ודורון בן דור, ‏רשמית: שמואל שיימן חתם בהפועל באר שבע, באתר ONE‏, 11 ביוני 2018
↑  איציק יצחקי‏, בית"ר ירושלים: שיימן חתם רשמית, גורש סיכם, סילבסטר עשוי להישאר, באתר וואלה, 5 בספטמבר 2018
↑  שמואל שיימן חתם רשמית בפנלו ההולנדית, באתר ONE‏, 12 ביוני 2019
↑  שלום אלבז, ‏מגיע לצפון: שמואל שיימן חתם בקריית שמונה, באתר ONE‏, 26 בינואר 2020
Like What U See

"Like What U See" הוא סינגל של הזמרת הישראלית נועה קירל, שיצא לאור ב-14 בפברואר 2025.
רקע והפקה

העבודה על השיר החלה בארצות הברית לפני פרוץ מלחמת חרבות ברזל. אחת הכותבות של השיר הייתה נאיקה (אנ'), זמרת וכותבת ממוצא האיטי-צרפתי, שנולדה במיאמי. עם זאת, נאיקה דרשה להסיר את קרדיט הכתיבה שלה מהשיר, מחשש שהזיהוי עם זמרת ישראלית יפגע בתדמית שלה ואף איימה בתביעה על קירל ואנשיה כדי לוודא ששמה לא יופיע. כתוצאה מכך, שמה הוסר מהקרדיטים, והיא ויתרה על התמלוגים המגיעים לה מהשיר.
הרכב

השיר עוסק בנושאים של ביטחון עצמי, העצמה אישית וקבלה עצמית. השיר משלב אלמנטים של פופ לטיני.
וידאו קליפ

הקליפ הרשמי של השיר פורסם בערוץ היוטיוב של קירל במקביל ליציאת הסינגל. הקליפ צולם מחוץ לישראל והושקעו בו מעל ל-250,000 דולר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | היטליסט | 87  |  |
הערות שוליים

1 2  גיל משעלי, ‏עבדה על שיר עם נועה קירל - ודרשה שהקרדיט שלה יוסר, באתר ‏מאקו‏, 16 בפברואר 2025
↑  קמרון ברטוליני, ג'וני דוטרה, מירנדה גלורי אינזונזה, נתניה לאלואני (אנ'), נאיקה (אנ') ונועה קירל
↑  אפרת קרסנר, נועה קירל חושפת: המועד בו תשיק את הסינגל הבינלאומי החדש שלה, באתר אייס, 11 בפברואר 2025
↑  אפרת קרסנר, נועה קירל משחררת קליפ חדש: בהשקעה של יותר מרבע מיליון דולר, באתר אייס, 14 בפברואר 2025
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏25 בפברואר 2025
| נועה קירל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים |  |
| פסקולים | כפולה |  |
| סינגלים | "מדברים" • "קילר" • "יש בי אהבה" • "רק אתה" • "חצי משוגע" • "תן לי סימן" • "מקום לשינוי" • "אצל הדודה והדוד" • "טיקיטאס" • "מגיבור לאויב" • "בא לי אותך" • "Drum" • "חצוף" • "פאוץ'" • "SLT" • "אם אתה גבר" • "מיליון דולר" • "אמבולנס" • "יהלומים – Bling Bling" • "טרילילי טרללה" • "Please Don't Suck" • ‏"Bad Little Thing" • "רעשים" • "Thought About That" • "פעמון" • "Dale Promo" • "שלושה בנות" • "שחרר אותי" • "פנתרה" • "מאמי" • "Gone" • ‏"Unicorn" • "פרובוקטיבית" • "Deja Vu" • "בנות כמוני לא בוכות" • "משקפיים" • "Doctor" • "אני" • "שיהיה לך טוב" • "Ba Da Bing" • "אתה אני אולי" ‏•‏‏ "Like What U See" |  |
| השתתפות בסינגלים | "סינדרלה" • "לרקוד עם דמעות בעיניים" • "מאושרים" • "Lucky" • "גושפנקא" |  |
| שירים נוספים | "מחול מטורף" |  |
| פילמוגרפיה | "כמעט מפורסמת" • "ליפסטאר" • "כפולה" • "גוט טאלנט ישראל" • "שלטון הצללים" • "בית ספר למוסיקה" • "פלמ"ח" • "אוהב אותך צ'ארלי" |  |
| חברות תקליטים | NMC • אטלנטיק |  |
| ערכים קשורים | ישראל באירוויזיון 2023 • אירוויזיון 2023 |  |
יוסף סוסו הכהן

תמונת הרב יוסף סוסו הכהן בבית הכנסת "בית יוסף"
חזית בית הכנסת "בית יוסף" ע"ש הרב יוסף סוסו הכהן
ארון הקודש (צילום מתיבת החזן) בבית הכנסת "בית יוסף" ע"ש הרב יוסף סוסו הכהן
הרב הכהן בתפילה
הרב יוסף סוסו הכהן (סיוון תרנ"א, 1891 – י"ב באייר תש"ם, 28 באפריל 1980) היה רבה הראשי של העיר גאבס בתוניסיה, וסגן ראש אבות בתי הדין בעיר הבירה תוניס.
ביוגרפיה

נולד בגאבס, תוניסיה, לשאול ורחימה הכהן. מוצאה של משפחתו מהאי ג'רבה. משפחתו היא משושלת כהן-"אבריש", שושלת המיוחסת, לפי מסורת בעל-פה, לרבי ישמעאל כהן גדול ולעזרא הסופר. למד וקבל תורה מרבי פראג'י עלוש. אחר פטירת רבי פראזי עלוש למד עם רבי חיים חורי (שהיה בן גילו). נישא לשאשונה. לפרנסתו התקיים ממכירת ספרים ואת רוב זמנו הקדיש ללימוד תורה. התמנה לראש ישיבת "בית דוד" בשכונת מנזל בגאבס. בשנת תש"א, 1941, נאלץ לעבור לעיר הבירה תוניס בשל מחלת בנו, שנפטר כעבור זמן קצר. בתוניס לימד תלמידים מישיבת "חברת התלמוד". התמנה לסגנו של הרב הראשי של תוניסיה, רבי מרדכי אמייס הכהן, ולראש הרכב בבית הדין שם.
בשנת ה'תשי"ח, 1958, עלה עם אשתו לישראל והתיישבו בבאר שבע. הוא שמח בהקמת מדינת ישראל, והביע זאת בספרו "כסא דפסחא" במילים: "תהלה לאל, עכשיו שזכינו להיות תחת ממשלת ישראלית בארץ נחלת אבותינו אברהם יצחק ויעקב". הקים בית כנסת גדול בשכונה ד', בית הכנסת הראשון בשכונה לעדה התוניסאית[דרוש מקור]. התמנה לחבר בית הדין של העדה החרדית הספרדית בירושלים. היה נשיא הקרן של הדפסת ספרי רבני תוניסיה[דרוש מקור].
מותו והנצחתו

הרב הכהן נפטר בגיל 90 בבאר שבע בי"ב באייר תש"ם, 28 באפריל 1980.
הלווייתו נערכה יום אחרי פטירתו. נקבר ליד קבר רבו, הרב פראג'י עלוש, בבית העלמין הישן בבאר שבע.
בשנת ה'תשמ"ו קראה עיריית באר שבע לרחוב שבו הקים את בית הכנסת שלו בשם "הרב סוסו הכהן". נינו, הרב יורם כהן (אשר מכהן כרב שכונת רמות בעיר באר שבע ואחראי על העירוב בעיר ועל בתי הכנסת), הקים על שמו את מוסדות "אמרי יוסף" בבאר שבע, אשר כוללים רשת גני ילדים, כולל לאברכים ולגמלאים, מדרשת נשים "בלבבי", מתנ"ס "הרוח היהודית" ועוד פעילויות רבות של עזרה לנזקקים "קמחא דפסחא" וכו'. בשנת ה'תשמ"א הוציאו תלמידיו לזכרו את הספר "אסוך השמן".
חיבוריו

כסא דפסחא - על הגדה של פסח עם פסקי דינים
ויפתח יוסף - חידושי תורה (כולל בתוכו חלק 'שאגת אריה', הנקרא על שם בנו (תשל"א, וכן מהדורה מחודשת הנקראת 'גור אריה', בניסן תשס"ו))
חיים ביד - שאלות ותשובות על ארבעת חלקי שו"ע
פרחי שושנה (על שם רעייתו) - דרושים על הצדיקים
קשות הנסך - חידושי גמרא כמעט בכל המסכתות
מעולפת ספירים - פירושים על חמישה חומשי תורה
שארית יוסף - מהכתבים שנשארו לאחר פטירתו
וילקט יוסף - חידושים על מסכתות הש"ס ושו"ת (תשנ"ב)
לקריאה נוספת

יוסף חיים כהן,"עוד יוסף חי", באר שבע (תש"ן).
יצחק שתיל, "רבני באר שבע ומוליכי דרכה" (תשע"ב), עמ' 65–66.
הערות שוליים

↑  תעודה המעידה על ייחוסה של המשפחה מגיעה עד המאה ה-12 בקירוב, והיא מתחילה באדם המכונה יצחק הזקן הבא מן הגולה
↑  ראה, למשל, 'מלכי-תרשיש', עמ' ר"צ
↑  יעקב לוי, כבישים עירוניים או מסלולי מכשולים?, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 6 בדצמבר 2009
↑  שלומי אזולאי, גלריה: המונים השתתפו בהילולת משה רבינו ע"ה בבאר שבע, באתר shasnik‏, 14 במרץ 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298784305171  ISNI: 0000 0004 0193 768X  VIAF: 297142618   WorldCat (עם VIAF): 297142618
סוככיים

| סוככיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: סוככאים
משפחה:: סוככיים
שם מדעי
 .Apiaceae Lindl ‏לינדלי, 1836
סוככיים (שם מדעי: .Apiaceae Lindl בעבר Umbelliferae) הם משפחת צמחים דו-פסיגיים, בעלי עלי כותרת מפורדים, שחלה תחתית ותפרחות דמויות סוכך, ומכאן שמם. זוהי משפחה גדולה למדי המונה כ-447 סוגים ולמעלה מ-3,933 מינים. רובם נפוצים באזורים הממוזגים של המחצית הצפונית של כדור הארץ. בישראל משפחת הסוככים מיוצגת על ידי 102 מינים וישנם עוד 20 מינים אקראיים או מינים שנעלמו או שגדלים בסביבת ישראל.
מינים ממשפחה זו הם בעלי חשיבות כלכלית, בעיקר כצמחי תבלין, רובם בעלי ניחוח. במשפחה זו מצויים הגזר (גזר קיפח), אמיתה גדולה, הפטרוזיליה, שומר פשוט, והכמון, גד השדה (כוסברה), שבת ריחני שמכונה בטעות שמיר או שומר בפי העם) וכרפס ריחני (סלרי) ועשבי תיבול ותבלינים נוספים. במשפחה גם צמחים שימושיים כגון גזר קיפח (הגינה) ששורשיו נאכלים. לצמחים רבים במשפחה, כמו הגזר, ושומר פשוט מאפיינים אסטרוגניים, והם שימשו ברפואה העממית בעיקר במערכת המין הנקבית ובילודה ברפואה העממית.
במשפחת הסוככיים ישנם גם כמה צמחים רעילים ביותר, כגון רוש עקוד, שלפי המסורת היוונית, שימש להריגתו של סוקרטס וכן למשיחת ראשי חץ רעילים. במחקרים מודרניים נמצאו ברוש מספר אלקלואידים, והעיקר ביניהם הוא הרעל קונאין, אשר בודד בשנת 1831 והיה האלקלואיד הראשון שיוצר במעבדה בשנת 1886. מנה זעירה ממנו עלולה לגרום למוות כתוצאה משיתוק מערכת הנשימה. אם כי, קונאין משמש בעיקר להרגעה ולשיכוך כאבים, להרפיית שרירים ולמניעת עוויתות. הוא נמצא יעיל כרעל נגדי במקרי הרעלה מסטריכנין. השמוש ברוש ובמרכיביו הצטמצם בעקבות ייצורם של תחליפים סינתטיים.
פונולוגיה

האבקה נעשית על ידי חרקים רבים, ובעיקר זבובים הנמשכים לצוף המופרש מבסיס עמוד השחלה.
הפצת הזרעים נעשית באמצעות הרוח במינים בעלי פרודות קלות ובעלי מלל קרומי ויש שהן נעשות על ידי בעלי חיים שאליהם נדבקים הפרודות בעלי זיפים.
טקסונומיה

הסוככיים קרובים במידת מה למשפחת הקיסוסיים והגבולות בין המשפחות אינם חד משמעיים. יש מערכות הכוללות את הקיסוסיים בתוך הרחבה של הסוככיים.
הערות שוליים

↑  Apiaceae Lindl., WFO: World Flora Online. Published on the Internet
↑  .Apiaceae Lindl, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
↑  סוככיים, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
↑  משפחת הסוככיים Apiaceae, באתר צמח השדה
↑  דן פלביץ' וזהרה יניב, צמחי המרפא של ארץ ישראל, תל אביב: מודן בע"מ, 1991, עמ' 298-300
1 2 3 4  א. פאהן, ד. הלר, מ. אבישי, מגדיר לצמחי התרבות בישראל, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998, עמ' 319-
↑  קלרה חן, עזריה אלון (ע), החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 10, רמת גן: משרד הבטחון - ההוצאה לאור, החברה להגנת הטבע, 1983, עמ' 246
↑  מיכאלי זהרי, מגדיר חדש לצמחי ישראל, מהדורה חדשה ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1998, עמ' 318,336
↑  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים: כנה, 1998, עמ' 458-464
1 2 3  א. פאהן, אנטומיה של הצמח, מהדורה שניה, מורחבת ומעודכנת, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1987, עמ' 167, 530, 562
↑  דל-קרניים, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
כלך מרוקני – סוכך שלא העלה פרי
פרי לא בשל של כלך מרוקני. הגב פחוס השוליים מנופחות מעט
סלסלה מצויה בגבעת נשר עם הכתובת בגיר המציינת את שמה והאשטאג: יותר מעשבים שוטים.
מייג'ור

.
.
מייג'ור היא דרגת קצונה הקיימת במרבית צבאות העולם, ומקבילה לדרגת רב-סרן בצה"ל. דרגת מייג'ור היא לרוב בכירה מדרגת הקפטן, זוטרה לדרגת הלויטננט קולונל ומקבילה לדרגת הלויטננט קומנדר או הקומנדר בציים השונים. הדרגה נקראת גם קומונדנט או קפטן מייג'ור בחלק מצבאות העולם.
התואר מייג'ור משמש גם כתוספת לדרגות אחרות ונועדה להבדילן ולקדמן בסדר הדרגות כמו מייג'ור גנרל או סרג'נט מייג'ור בכמה מצבאות העולם.
סימון הדרגה על פי תקנות נאט"ו הוא OF-3.
אופסט

| --- | --- |

 לידה:  14 בדצמבר 1991 (בן 33) אטלנטה, ג'ורג'יה, ארצות הברית
 שם לידה:  Offset, 2024
 שם במה:  Offset 
 מוקד פעילות:  אטלנטה
 תקופת הפעילות:  מ-2008
 מקום לימודים:  Riverside Military Academy 
 עיסוק:  ראפר, זמר, פזמונאי,
 סוגה:  היפ הופ
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  קול
 חברת תקליטים:  קוואליטי קונטרול מיוזיק 
 שיתופי פעולה בולטים:  מיגוס, קארדי בי, 21 סבאג', מטרו בומין
 בת זוג:  קארדי בי (2017-2023)
 צאצאים:  קאלצ'ר קיארי
 מספר צאצאים:  6 
 www.yungrichnation.com
 פרופיל ב-IMDb
 
קיירי קנדרל סיפוש (באנגלית: Kiari Kendrell Cephus; נולד ב-14 בדצמבר 1991) הידוע בכינויו "אופסט" (Offset), הוא ראפר אמריקאי, זמר וכותב שירים מלורנסוויל, ג'ורג'יה. היה חבר בשלישיית ההיפ הופ מיגוס, לצד דודיו טייקאוף וקוואבו.
קריירה

אופסט גדל בבית מהמעמד הבינוני בפרברי גווינט קאונטי, באטלנטה ג'ורג'יה. בשנת 2008, הקים יחד עם דודיו קוואבו וטייקאוף את מיגוס. יחד עם מיגוס, זכה להכרת הקהל הרחב ב-2013 לאחר צאת הסינגל "Versace".
ב-2017, יצא הלהיט "Bad and Boujee", בו שימש כסולן הראשי. השיר הפך לתופעת אינטרנט, כשגולשים רבים ציטטו את חלק מהשיר (""rain drop, drop top", משמע: נסיעה עם רכב עם גג פתוח, בזמן גשם) והמשיכו עם אינטרפרטציה משלהם. במצעד הבילבורד הוט 100, השיר הגיע לצמרת המצעד.
באוקטובר 2017 הוציא יחד עם 21 סבאג' ומטרו בומין את האלבום המשותף, Without Warning, מתוכו יצא הסינגל "Ric Flair Drip" שזכה להצלחה רבה וחצה את רף מיליארד ההשמעות בספוטיפיי.
ב-2019 הוציא את אלבום הסולו הראשון שלו Father of 4, מתוכו בלט הלהיט "Clout" בהשתתפות קארדי בי.
ב-15 במרץ 2024 יצא לאור הסינגל "Prada Dem" של גאנה.
חיים אישיים

לאופסט שישה ילדים, שלושה משותפות לו ולאשתו הנוכחית קארדי בי.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2017: Without Warning (ביחד עם 21 סבאג' ומטרו בומין)
2019: Father of 4
2023: Set It Off
מאסימו אודו

מאסימו אודו (באיטלקית: Massimo Oddo; נולד ב-14 ביוני 1976) הוא כדורגלן עבר איטלקי ששיחק בתפקיד המגן הימני, וכיום מאמן מילאן פיוצ'רו. לזכותו של אודו זכייה במונדיאל 2006 עם נבחרת איטליה.
קריירה

אודו החל את הקריירה בקבוצות הנוער של מילאן ובין השנים 1995–2000 הושאל לקבוצות בוגרים שונות בליגה האיטלקית. בשנת 2000 נרכש על ידי הלאס ורונה ממנה עבר ללאציו ב-2002. בשנת 2007 החזירה אותו מילאן אל שורותיה בדיוק בזמן בשביל לככב ולזכות בליגת האלופות לעונה זו. אודו השתתף במשחק הגמר בו גברה מילאן על ליברפול בתוצאה 1–2.
בקיץ 2008 עבר מאסימו אודו לקבוצת הפאר הגרמנית באיירן מינכן בהשאלה לעונה אחת, שבסיומה חזר למילאן.
בקיץ 2011 חתם אודו בלצ'ה מהליגה האיטלקית לעונה אחת.
ב-7 ביוני 2012 הודיע אודו על פרישה ממשחק פעיל.
קריירת אימון

במאי 2015 מונה אודו למאמן פסקארה מהסרייה ב'. בעונתו הראשונה בתפקיד הוא העלה את פסקארה לסרייה א'. ב-14 בפברואר 2017 פוטר מתפקיד מאמן פסקארה. ב-21 בנובמבר 2017 מונה אודו למאמן אודינזה מהסרייה א' . ב-24 באפריל 2018 הוא פוטר מתפקידו לאחר שהקבוצה הפסידה 11 משחקים ברציפות.
ב-25 בפברואר 2025 מונה למאמן קבוצת המילואים של מילאן, בסרייה ג'.
תארים

הגביע האיטלקי: 2003/2004
אליפות איטליה:2010/2011
ליגת האלופות: 2006/2007
הסופר קאפ האירופי: 2007
אליפות העולם לקבוצות: 2007
גביע העולם בכדורגל: 2006
הערות שוליים

↑  "Official Statement, Milan Futuro: Massimo Oddo". AC Milan. 25 בפברואר 2025. נבדק ב-25 בפברואר 2025. {{cite news}}:  (עזרה)
| נבחרת איטליה – יורו 2004 |
| --- | --- | --- |
|  1 בופון •  2 פאנוצ'י •  3 אודו •  4 זאנטי •  5 קנבארו •  6 פרארי •  7 דל פיירו •  8 גאטוזו •  9 ויירי •  10 טוטי •   11 קוראדי •  12 טולדו • 13 נסטה •  14 פיורה • 15 פאבאלי • 16 קאמורנזי • 17 די ואיו • 18 קסאנו • 19 זמברוטה • 20 פרוטה • 21 פירלו • 22 פרוצי • 23 מטראצי • מאמן: טרפטוני |  1 בופון •  2 פאנוצ'י •  3 אודו •  4 זאנטי •  5 קנבארו •  6 פרארי •  7 דל פיירו •  8 גאטוזו •  9 ויירי •  10 טוטי •   11 קוראדי •  12 טולדו • 13 נסטה •  14 פיורה • 15 פאבאלי • 16 קאמורנזי • 17 די ואיו • 18 קסאנו • 19 זמברוטה • 20 פרוטה • 21 פירלו • 22 פרוצי • 23 מטראצי • מאמן: טרפטוני | איטליה |
| נבחרת איטליה – מונדיאל 2006 - אלופת העולם |
| --- | --- | --- |
|  1 בופון •  2 זקארדו •  3 גרוסו •  4 דה רוסי •  5 קנבארו •  6 ברצאלי •  7 דל פיירו •  8 גאטוזו •  9 טוני •  10 טוטי •   11 ג'ילארדינו •  12 פרוצי • 13 נסטה •  14 אמליה • 15 יאקווינטה • 16 קאמורנזי • 17 בארונה • 18 אינזאגי • 19 זמברוטה • 20 פרוטה • 21 פירלו • 22 אודו • 23 מטראצי • מאמן: ליפי |  1 בופון •  2 זקארדו •  3 גרוסו •  4 דה רוסי •  5 קנבארו •  6 ברצאלי •  7 דל פיירו •  8 גאטוזו •  9 טוני •  10 טוטי •   11 ג'ילארדינו •  12 פרוצי • 13 נסטה •  14 אמליה • 15 יאקווינטה • 16 קאמורנזי • 17 בארונה • 18 אינזאגי • 19 זמברוטה • 20 פרוטה • 21 פירלו • 22 אודו • 23 מטראצי • מאמן: ליפי | איטליה |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים איטלקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פרשת מותו של אהוביה סנדק

מצפה
רמון
מצפה
רמון
פרשת מותו של אהוביה סנדק אירעה ב־21 בדצמבר 2020 ובה נהרג הנער אהוביה סנדק בהתהפכות רכב בסמוך להתנחלות כוכב השחר שבהרי בנימין.
בלשי משטרה מימ"ר ש"י שחשדו בחמישה צעירים מנוער הגבעות כי יידו אבנים לעבר פלסטינים, ביצעו מרדף אחרי מכונית בה נסעו חמשת הצעירים. המרדף הסתיים בהתנגשות בין רכב הבילוש לרכב הנמלט, שהיה נהוג בידי נער בן 16 ללא רישיון נהיגה. כתוצאה מכך התהפך הרכב הנמלט, סנדק בן ה־16 נהרג וארבעה צעירים נוספים שהיו במכונית נפצעו קל עד בינוני.
בעקבות האירוע התקיימו הפגנות מחאה בהשתתפות אלפים. המפגינים מחו על מותו של סנדק ודרשו לפתוח בחקירה בידי גורם עצמאי. חלק מההפגנות לוו בחסימות כבישים, הרס תשתיות, נזק לרכוש והתנכלויות על רקע גזעני. במספר הפגנות היו התנגשויות אלימות בין המשטרה למפגינים, במהלכן נפצעו אזרחים ושוטרים. ב-27 בינואר 2022 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, על סגירת תיק החקירה נגד השוטרים המעורבים בפרשה. בנובמבר 2024 הורשעו הארבעה שהיו במכונית ביידוי אבנים על רכב תוך סיכון נוסעיו, ממניע גזעני ובזדון.
האירוע

ב־21 בדצמבר 2020, סמוך לשעה 12 בצהריים, בלשים מימ"ר ש"י שנסעו במכונית אזרחית, ביצעו מרדף גלוי אחרי מכונית שעקפה מחסום משטרתי שיושביה נחשדו ביידוי אבנים לעבר פלסטינים. לדברי השוטרים נסע הרכב הנמלט בזיגזג ובמהירות מופרזת. במהלך המרדף בכביש 449 באזור כוכב השחר, אירעה התנגשות בין שתי המכוניות. הרכב הנמלט התהפך ואחד מנוסעיו, אהוביה סנדק, נהרג. נוסעי הרכב הנמלט טענו שמכונית הבלשים ניגחה את מכוניתם בכוונה וכתוצאה מכך הם הועפו מהכביש והתהפכו.
בהודעה שמסרה המשטרה לבית המשפט זמן קצר לאחר האירוע היא טענה כי הרכב הנמלט התהפך בשל איבוד שליטה של הנהג. בהמשך חקירת התאונה, מסרו השוטרים כי התאונה אירעה כתוצאה מהתנגשות בין המכוניות, בעת ניסיונם של הבלשים לעקוף את הרכב הנמלט ובשל הנסיעה הפרועה של הרכב הנמלט.
על פי עדותו של שוטר שנכח באירוע, שניים מנוסעי הרכב יצאו מן הרכב בכוחות עצמם כשהם מתקשים לנוע ונאזקו על ידי השוטרים. שני נוסעים אחרים חולצו על ידי חובש מכוחות ההצלה שהוזעקו לאירוע. כוחות ההצלה שאלו בזירה את הנערים, חבריו של אהוביה סנדק, כמה נערים היו ברכב, כדי לוודא שאין עוד פצוע שהם לא מצאו בזירה, אך אלו שתקו. רק לאחר למעלה משעה, לאחר עזיבת כוחות ההצלה, התגלתה גופתו הלכודה של סנדק מתחת למכונית, במסגרת סריקת הרכב לצורך איסוף ראיות.
האירוע > מניעת גישה לזירת האירוע

כמקובל בזירות אירוע של תאונות דרכים קטלניות, מנעו השוטרים כל גישה לזירה, בין השאר מאנשי זק"א, מעורך דין מטעם ארגון "חוננו", מבוחן תנועה שהארגון הזמין כדי לבחון את הזירה ומעיתונאים. גם חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ', שניסה לגשת לזירת האירוע, נבלם בתחילה בידי שוטרים. יו"ר הכנסת, יריב לוין, גינה את חסימתו.
חקירת האירוע > העמדה לדין של נוסעי הרכב הנמלט

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. חסר מידע על חקירת הנערים.
ארבעת נוסעי הרכב הנמלט נעצרו בידי המשטרה מיד לאחר התאונה, ובהמשך שוחררו. עתירה לבג"ץ בדרישה לאסור על המשטרה לחקור את האירוע, בנימוק כי "על פי פקודת המשטרה חל איסור על המשטרה לחקור אירועים בהם השוטרים חשודים גם הם" נדחתה פה אחד על ידי השופטים.
נגד ארבעת נוסעי הרכב הנמלט הוגש כתב אישום שכלל האשמה בעבירות של מעשה טרור, חבלה בכוונה מחמירה, חבלה במזיד ברכב ממניע גזעני, ונהיגה ללא רישיון. שנה לאחר האירוע החליפה הפרקליטות את העבירה של מעשה טרור לעבירה קלה יותר של יידוי אבן לעבר כלי תחבורה במטרה לפגוע בנוסע. הארבעה יוצגו על ידי עורכי דין מארגון "חוננו".
בנובמבר 2024 הורשעו ארבעת הנוסעים ביידוי אבנים לעבר רכב, ממניע גזעני ובזדון. ההרשעה התקבלה כחלק מהסדר טיעון, שבמסגרתו תבקש הפרקליטות מבית המשפט שעל הנאשמים הבגירים ייגזרו תשעה חודשי עבודות שירות ועל אלו שהיו קטינים תיגזר חצי שנה עבודות שירות. בנוסף הוסכם שהפרליטות תבקש מבית המשפט לגזור על כל הארבעה מאסר על תנאי ותשלום פיצויים לנפגעים.
חקירת האירוע > חקירת השוטרים המעורבים

חקירת האירוע מתנהלת על ידי צוות חקירה משותף למשטרה ולמח"ש, בליווי פרקליטות מחוז ירושלים ופרקליטי מח"ש, זאת עקב מעורבות אזרחים שאין בסמכות מח"ש לחקור. תשעה שוטרים נחקרו על ידי מח"ש, מתוכם ארבעת השוטרים שהשתתפו במרדף ונחקרו תחת אזהרה שלושה ימים לאחר האירוע. מאוחר יותר נעצר אחד השוטרים המעורבים בחשד לשיבוש הליכי חקירה, בעקבות ראיון שנתן לכתב מעריב קלמן ליבסקינד, ושוחרר לאחר החקירה.
למחרת האירוע, ב־22 בדצמבר, הגישו הוריו של אהוביה תלונה למח"ש נגד השוטרים המעורבים באירוע, בשל חשד לרצח באדישות. בהמשך טען עורך דין של ארגון "חוננו" כי מומחה לחקר תאונות דרכים כתב חוות דעת לפיה המכונית התהפכה לאחר שניידת המשטרה התנגשה בה, בניגוד לעדות השוטרים. הוריו של סנדק ביקשו מינוי שופט חוקר, אך השופט אליעד וינשל דחה על הסף את הבקשה.
לבקשת המשטרה, בית המשפט הוציא צו איסור פרסום על שמות השוטרים המעורבים, על שניים מהם הוצבה אבטחה עקב חשש להתנכלות, והם הוגדרו כמאוימים בדרגה הגבוהה ביותר.
ב־27 בינואר 2022 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, על סגירת תיק החקירה נגד השוטרים המעורבים בפרשה.
חקירת האירוע > בדיקה בכנסת

בנובמבר 2021 החליטה הכנסת על הקמת ועדה משותפת לוועדת החוץ והביטחון וועדת ביטחון הפנים, שתדון בנסיבות מותו של אהוביה סנדק.
בעקבות האירוע

האירוע התפרסם במהירות, ותמונות וסרטונים המתעדים את המכונית ההפוכה ואת השוטרים המונעים מחבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' להיכנס לזירה, הופצו ברשתות החברתיות ושודרו בכלי התקשורת.
בעקבות האירוע > הפגנות

כבר ביום האירוע, ב-21 בדצמבר, התקיימו הפגנות מחאה סמוך לחוות גלעד ובכניסה לבית החולים הדסה הר הצופים - שם אושפזו ארבעת הנערים שנפצעו באירוע. במהלך השבועיים שלאחר מכן, התקיימו הפגנות במוקדים שונים בארץ. בחלק מההפגנות לקחו חלק גם חברי כנסת. ב-29 בדצמבר, התקיימה הפגנה מחוץ לגבולות ישראל מול הקונסוליה הישראלית בעיר ניו-יורק שבארצות הברית. הפגנות רבות לוו באלימות ובעימותים בין המפגינים לבין השוטרים, במעצרם של עשרות מפגינים, ובפציעתם של שוטרים ומפגינים רבים. המשטרה הפעילה מכתזיות בניסיון לפזר את המוחים, גם במתחמים המאושרים. המפגינים דרשו להעמיד לדין את השוטרים, לסגור את ימ"ר ש"י, וכן שגורם חיצוני יחקור את הפרשה.
ארבעים יום אחרי מותו של סנדק פתח פעיל הימין אלישוב הר-שלום בשביתת רעב מול ביתו של השר לביטחון הפנים, בדרישה לחקור את האירוע.
בנובמבר שנה לאחר מכן התחדשו ההפגנות לקראת ההכרעה בתיק במלאת שנה למקרה. ב-24 בנובמבר הוצת בקריית ארבע רכב של קצין משטרה, ולידו נכתב "ד"ש מאהוביה".
בעקבות האירוע > אלימות נגד פלסטינים

במהלך המחאה נרשמו עשרות אירועי אלימות נגד פלסטינים, בהם מקרי הצתה, תקיפה ויידוי אבנים על מכוניות פלסטיניות. ב-23 דצמבר 2020 תקפה קבוצה בת כ-30 מתנחלים רעולי פנים את השכונה הדרום-מזרחית של הכפר ג'אלוד, וניפצו מצלמת אבטחה ואת שמשותיהם של שלושה כלי-רכב. נמלטו לכיוון המאחז אחיה. ב-26 בדצמבר 2020, בסיומה של הפגנה מול המטה הארצי של המשטרה במחאה על מות סנדק יודו אבנים על בתים ומכוניות בשכונת אבו טאעה שבגבעה הצרפתית.