stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טרנס רוס
סטטיסטיקות הקריירה ב-NBA > בעונה הסדירה

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012/2013 | טורונטו | 73 | 2 | 17.0 | 0.407 | 0.332 | 0.714 | 2.0 | 0.7 | 0.6 | 0.2 | 6.4 |
| 2013/2014 | טורונטו | 81 | 62 | 26.7 | 0.423 | 0.395 | 0.837 | 3.1 | 1.0 | 0.8 | 0.3 | 10.9 |
| 2014/2015 | טורונטו | 82 | 61 | 25.5 | 0.410 | 0.372 | 0.786 | 2.8 | 1.0 | 0.6 | 0.3 | 9.8 |
| 2015/2016 | טורונטו | 73 | 7 | 23.9 | 0.431 | 0.386 | 0.790 | 2.5 | 0.8 | 0.7 | 0.3 | 9.9 |
| 2016/2017 | טורונטו | 54 | 0 | 22.4 | 0.441 | 0.375 | 0.820 | 2.6 | 0.8 | 1.0 | 0.4 | 10.4 |
| 2016/2017 | אורלנדו | 24 | 24 | 31.2 | 0.431 | 0.341 | 0.852 | 2.8 | 1.8 | 1.4 | 0.5 | 12.5 |
| 2017/2018 | אורלנדו | 24 | 20 | 25.0 | 0.398 | 0.323 | 0.750 | 3.0 | 1.6 | 1.1 | 0.5 | 8.7 |
| 2018/2019 | אורלנדו | 81 | 0 | 26.5 | 0.428 | 0.383 | 0.875 | 3.5 | 1.7 | 0.9 | 0.4 | 15.1 |
| 2019/2020 | אורלנדו | 69 | 0 | 27.4 | 0.403 | 0.351 | 0.853 | 3.2 | 1.2 | 1.1 | 0.3 | 14.7 |
| 2020/2021 | אורלנדו | 46 | 2 | 29.3 | 0.412 | 0.337 | 0.870 | 3.4 | 2.3 | 1.0 | 0.5 | 15.6 |
| 2021/2022 | אורלנדו | 63 | 0 | 23.0 | 0.397 | 0.292 | 0.862 | 2.6 | 1.8 | 0.4 | 0.2 | 10.0 |
| 2022/2023 | אורלנדו | 42 | 9 | 22.5 | 0.431 | 0.381 | 0.750 | 2.0 | 1.3 | 0.6 | 0.2 | 8.0 |
| 2022/2023 | פיניקס | 21 | 0 | 18.4 | 0.428 | 0.347 | 0.857 | 3.3 | 2.0 | 0.5 | 0.1 | 9.0 |
| קריירה |  | 733 | 187 | 24.5 | 0.418 | 0.362 | 0.837 | 2.8 | 1.3 | 0.8 | 0.3 | 11.0 |
סטטיסטיקות הקריירה ב-NBA > בפלייאוף

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013/2014 | טורונטו | 7 | 7 | 22.6 | 0.298 | 0.167 | 0.600 | 2.0 | 0.3 | 0.9 | 0.4 | 5.0 |
| 2014/2015 | טורונטו | 4 | 4 | 26.8 | 0.379 | 0.333 | 0.000 | 1.5 | 1.0 | 0.8 | 1.0 | 7.0 |
| 2015/2016 | טורונטו | 20 | 0 | 16.8 | 0.387 | 0.328 | 0.650 | 1.6 | 0.6 | 0.7 | 0.3 | 6.3 |
| 2018/2019 | אורלנדו | 5 | 0 | 29.2 | 0.370 | 0.343 | 0.824 | 3.6 | 1.4 | 1.2 | 0.4 | 13.2 |
| 2019/2020 | אורלנדו | 5 | 0 | 27.0 | 0.469 | 0.333 | 0.857 | 4.4 | 1.0 | 0.8 | 0.2 | 16.4 |
| 2022/2023 | פיניקס | 6 | 0 | 11.5 | 0.296 | 0.273 | 0.000 | 1.3 | 0.2 | 0.2 | 0.3 | 3.7 |
| קריירה |  | 47 | 11 | 20.2 | 0.379 | 0.306 | 0.750 | 2.1 | 0.6 | 0.7 | 0.4 | 7.6 |
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות המשחק בין הראפטורס לקליפרס, באתר basketball-reference.com
↑  רוס מסכם על הארכת חוזה בטורונטו, באתר sportsnet.ca,‏ 3 בנובמבר 2015
↑  אורלנדו מג'יק מצרפת את רוס, באתר הקבוצה, 14 בפברואר 2017
↑  אורלנדו מחתימה את רוס על הארכת חוזה, באתר הקבוצה, 6 ביולי 2019
↑  רוס מסכם על חוזה באורלנדו, באתר bleacherreport.com,‏ 1 ביולי 2019
יה שמך ארוממך

יָהּ שִׁמְךָ אֲרוֹמִמְךָ הוא פיוט שחובר על ידי רבי יהודה הלוי כרשות לפני תפילת הקדיש שבין ישתבח ליוצר. באקרוסטיכון חתום שם המחבר (יהודה), וכל בית מסיים במילים מתוך הקדיש "יִשְׁתַּבַּח וְיִתְפָּאַר וְיִתְרוֹמַם וְיִתְנַשֵּׂא". ככל הנראה, במקור לא נועד הפיוט למועד מסוים, ונכתב כרשות לקדיש סתם. בנוסח איטליה הוא משמש כרשות לקדיש ביום הראשון של פסח. בנוסח הספרדים לענפיו נקלט הפיוט בתפילות ראש השנה (ברובן בתפילת שחרית של היום השני), בחלקן בתפקידו המקורי כרשות לקדיש (למשל בנוסח פרובנס), ובחלקן הוא עבר לשמש אופן (למשל במנהג אלג'יר). כיום, מרבית הקהילות הספרדיות אינן אומרות את הפיוט במקומו המקורי אלא אחרי חזרת הש"ץ. לפיוט לחנים מסורתיים רבים.
תוכן הפיוט

הפיוט עוסק בהתבוננות בגדלות הבורא, בטבע ובגרמי השמים. ההתפעלות מהטבע מביאה את האדם לבירור מקומו ותפקידו מול הבורא - "אַשְׁרֵי אִישׁ אֲשֶׁר יָחִישׁ לְהַזְכִּיר עֹז גְּבוּרוֹתָיו".
דרך ההתבוננות על מעשי הבורא שאליה קורא רבי יהודה הלוי מתייחדת בכך שהיא אינה מתיימרת להשיג את המכוסה מהאדם "הֶאֱזַנְתִּי וְהֶאֱמַנְתִּי לֹא אֶשְׁאַל וְלֹא אֲנַסֶּה", "חֲקוֹר פָּעֳלוֹ אַךְ גָּדְלוֹ
תָּשִׂימָה נֶגְדֶּךָ, אַל תִּדְרֹשׁ בְּסוֹף וּבְרֹאשׁ בַּמֻּפְלֶא וּבַמְּכֻסֶּה".
בדרך דומה כותב ריה"ל בספר הכוזרי שעדיפה הימנעות ממחקר על דבר טעמי המצוות, ואם נזקק האדם למחקר כזה עליו להיזהר במקורותיו ובתכניו: ”תוֹרָה מֵאֵת הָאֱלֹהִים יִתְבָּרָךְ, וּמִי שֶּׁקִּבְּלָהּ קִבּוּל שָׁלֵם מִבְּלִי שֶׁיִּתְחַכֵּם בָּהּ בְּשִׂכְלוֹ, הוּא מְעֻלֶּה מִמִּי שֶׁיִּתְחַכֵּם בָּהּ וְחָקָר. אַךְ מִי שֶׁנָּטָה מֵהַמַּדְרֵגָה הָעֶלְיוֹנָה הַהִיא אֶל הַמֶּחְקָר, טוֹב שֶׁיּוֹצִיא בָּהֶם מוֹצָאֵי הַחָכְמָה מִשֶּׁיַּעַזְבֵם לִסְבָרוֹת רָעוֹת וְלִסְפֵקוֹת מְבִיאוֹת אֶל אֲבַדּוֹן.”
הערות שוליים

↑  רומז לדברי אחז (ספר ישעיה, פרק ז', פסוק י"ב): "לֹא־אֶשְׁאַ֥ל וְלֹֽא־אֲנַסֶּ֖ה אֶת ה'". אמנם שם כוונת אחז הייתה לרעה, וכמו שמפרש רש"י: "לא אנסה - אין רצוני שיתקדש שמו על ידי". כאן ריה"ל משתמש בביטוי במשמעות של אמונה תמימה.
↑  על פי הפסוק בספר תהלים, פרק י"ט, פסוק ב': "הַשָּׁמַיִם מְסַפְּרִים כְּבוֹד אֵל וּמַעֲשֵׂה יָדָיו מַגִּיד הָרָקִיעַ"
↑  על פי לשון הפסוק בספר ישעיהו, פרק מ', פסוק כ"ח: "אֵין חֵקֶר לִתְבוּנָתוֹ"
↑  רומז לדברי עקביא בן מהללאל (משנה, מסכת אבות, פרק ג', משנה א'): "דע מאין באת".
↑  רומז לדברי המשנה (מסכת חגיגה, פרק ג', משנה א'): "כל המסתכל בארבעה דברים, ראוי לו כאילו לא בא לעולם, מה למעלה, מה למטה, מה לפנים, ומה לאחור", וכן לדברי בן סירא המובאים בתלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף י"ג, עמוד א': "במופלא ממך אל תדרוש ובמכוסה ממך אל תחקור, במה שהורשית התבונן אין לך עסק בנסתרות".
↑  שד"ל, מבוא למחזור בני רומא, תל אביב תשכ"ו, עמ' 50.
↑  מחזור קטן כמנהג ק"ק ארגיל, ליוורנו תרמ"ו, עמ' 68–70 (בתוך התפילה), ובעמ' 116–117 (אחרי שחרית).
↑  מאמר ב, כו
זרימה דו-ממדית

תנועת זורם היא זרימה דו-ממדית כאשר מהירות הזרימה בכל נקודה מקבילה למישור קבוע במרחב. בהינתן נורמל למשטח, המהירות בכל נקודה עליו קבועה.
מהירות הזורם ברימה דו-ממדית > מהירות הזורם בקואורדינטות קרטזיות

עבור זרימה דו-ממדית במישור  X-Y, מהירות הזורם בכל נקודה  (x,y,z) בזמן  t מבוטא ע"י:
מהירות הזורם ברימה דו-ממדית > מהירות בקואורדינטות גליליות

עבור זרימה דו-ממדית במישור  r-\theta , מהירות הזורם בכל נקודה  (r,\theta ,z) בזמן  t מבוטא ע"י:
ערבוליות בזרימה דו-ממדית > ערבוליות בקואורדינטות קרטזיות

ערבוליות בזרימה דו-ממדית במישור  X-Y מבוטא ע"י:
ערבוליות בזרימה דו-ממדית > ערבוליות בקואורדינטות גליליות

ערבוליות בזרימה דו-ממדית במישור  r-\theta   מבוטא ע"י:
מקור/בור דו-ממדי > קו/נקודת מקור

קו מקור הוא קו ממנו "יוצא" הזורם ומתרחק לאורך מישורים מאונכים לו. בהסתכלות דו־ממדית על מישורים אלו, קו מקור יופיע כנקודת מקור. מסימטריה נוכל להניח שהזרימה מתרחשת רדיאלית בכיוון החוצה מן המקור. עוצמת המקור נתונה על ידי הספיקה שהוא יוצר.
מקור/בור דו-ממדי > קו/נקודת בור

בדומה לקו מקור, קו בור הוא קו שאליו "נכנס" הזורם המתקדם לקראתו ממישורים אשר מאונכים לו. בהסתכלות דו־ממדית על מישורים אלו, קו זה יופיע כנקודת בור. מסימטריה נוכל להניח שהזרימה מתרחשת רדיאלית בכיוון פנימה לעבר הבור. עוצמת הבור נתונה על ידי הספיקה שהוא סופג.
סוגי זרימה דו-ממדית > מקור זרימה מציפה

שדה זרימה סימטרי רדיאלית אשר מכוון אל מחוץ לנקודה המשותפת נקרא מקור הזרימה. הנקודה המשותפת היא קו המקור המתואר לעיל. הזורם מסופק בספיקה קבועה  Q מן המקור. שטח הזרימה גדל עם יציאת הזורם החוצה. כתוצאה מכך, על מנת שתתקיים משוואת הרצף, המהירות יורדת וקווי הזרם מתפשטים. המהירות זהה בכל נקודה במרחק נתון מהמקור.
מהירות הזורם נתון ע"י:
ניתן לגזור את הקשר בין ספיקה ומהירות הזרימה. נסתכל על גליל שציר הסימטריה שלו מתלכד עם המקור. הספיקה בה המקור פולט זורם צריך להיות שווה לספיקה בה הזורם יוצא מפני הגליל.
פונקציית הזרם עבור מקור זרם היא:
הזרימה היציבה מנקודת המקור היא אי-רוטציונית ומתקבלת מגזירת המהירות הפוטנציאלית הנתונה ע"י:
סוגי זרימה דו-ממדית > בור זרימה מציפה

בור זרימה הוא ההפך ממקור זרימה. קווי הזרם רדיאליים, פנימה לעבר קו המקור. ככל שמתקרבים לבור, שטח הזורם מצטמצם. על מנת לקיים את משוואת הרצף, קווי הזרם מצטופפים והמהירות קטנה ככל שמתקרבים מהמקור. בדומה למקור זרימה מציפה, מהירות הנקודות הנמצאות במרחק שווה מן הבור זהה.
מהירות הזורם מסביב לבור נתונה על ידי -
פונקציית הזרם עבור בור הי:
הזרימה מסביב לקו הבור היא אי-רוטציונית ומתקבלת מגזירת המהירות הפוטנציאלית הנתונה ע"י:
סוגי זרימה דו-ממדית > מערבולת אי-רוטציונית

מערבולת הוא אזור בו הזרימה מתרחשת מסביב לציר מדומה. ניתן לדמות זרימה בערבולת אי-רוטציונית בכל נקודה כחלקיק קטן שתנועתו קווית וללא סיבוב. במקרה זה המהירות משתנה ביחס הפוך עם הרדיוס. המהירות תשאף לאינסוף עבור  r=0 והמרכז הוא נקודה סינגולרית. המהירות נתונה בצורה מתמטית על ידי -
מפני שהזרימה מתרחשת סביב ציר,
פונקציית הזרם למערבולת אי-רוטציונית נתונה ע"י:
כאשר המהירות הפוטנציאלית היא:
עבור עקום סגור המקיף את הראשית, הסירקולציה (האינטגרל הקווי של שדה המהירות) היא  \Gamma =K ועבור כל עקום אחר  \Gamma =0.
סוגי זרימה דו-ממדית > זוגן/דובלט

ניתן לתאר זוגן כשילוב של מקור ובור בעלי עוצמה זהה אשר מוצבים במרחק אינפיניטסימלי זה מזה. כך ניתן לראות שקווי הזרם מתחילים ומסתיימים באותה נקודה. עוצמת זוגן אשר נוצר ממקור ובור בעלי ספיקה  Q, כאשר ביניהם מרחק  ds, נתונה ע"י:
ומהירות שדה הזרימה היא:
המשוואות והגרף הם עבור התנאי:  ds\rightarrow 0. מושג הזוגן מאוד דומה לדיפול חשמלי ומגנטי באלקטרודינמיקה.
ראו גם

זרימה פוטנציאלית דו-ממדית
לקריאה נוספת

Kothandaraman, C. P.; Rudramoorthy, R. (2006), Fluid Mechanics and Machinery (2nd ed.), New Age International, ISBN 978-1906574789
Fig 1 –קווי זרם הנוצרים על ידי קו מקור שמתלכד עם ציר ה-  Z
Fig 2 - קווי זרם וקווי פוטנציאל עבור מקור זרימה
Fig 3 - קווי זרם וקווי פוטנציאל עבור בור זרימה
Fig 5 - קווי זרם וקווי פוטנציאל עבור זוגן
זרימה (פסיכולוגיה)

זרימה (באנגלית: Flow) היא חוויה סובייקטיבית של קשב גבוה אך לא מאומץ, הנאה ומודעות עצמית נמוכה אשר יכולה להתרחש במשך ביצוע פעיל של משימה מאתגרת.
המונח נטבע על ידי מיהי צ'יקסנטמהיי, פרופסור לפסיכולוגיה חיובית.
חוויה זו דומה מאוד לאופן שבו נהוג לתאר מצבים של מיקוד יתר, אשר נפוצים יותר בספרות הפסיכיאטרית. על כן, ייתכן שמדובר בשמות שונים לאותה התופעה.
מאפיינים

הזרימה מאופיינת כתחושה הוליסטית שאנשים מרגישים כאשר הם פועלים בריכוז מלא והנאה פנימית.
חוויית הזרימה היא תופעה שכיחה.
היא יכולה להיווצר במגוון פעילויות יומיומיות כמו עיסוק בספורט (ספורטאים מתארים את ה"זרימה" במינוח "in the zone" - להיות ב"אזור", כשבהשאלה, הכוונה היא למצב תודעה שבו יש ריכוז קיצוני במשימה תוך שכחת הסובב), קריאת ספר או צפייה בסרט.
כמו כן, לחוויית הזרימה יש מאפיינים דומים עבור פעולות שונות, ממשחק בשחמט ועד טיפוס הרים.
המיזוג בין התודעה לפעולה המאפיין את חוויית הזרימה הוא ההבדל העיקרי בינה לבין למצבים אחרים בחיי היומיום שבהם התודעה מפוצלת מהפעולה. במקום להביט על הפעולה מבחוץ, בחוויית הזרימה האדם הופך להיות חלק מהפעולה שהוא מבצע, כאילו הפועל והפעולה הפכו לאחד. זהו מצב בו רמות המודעות השונות נמצאות בהרמוניה מלאה.
במצב הזרימה הפעולה מבוצעת כמיטב יכולתו של האדם ללא הפעלה של מאמץ.
חוויית הזרימה מאופיינת בריכוז והתמקדות.
כאשר כל תשומת הלב נשאבת אל עבר האתגרים שמציבה הפעילות, אין לאדם יכולת להתמקד בדברים אחרים. במהלך חוויית הזרימה העתיד והעבר מתפוגגים למול ההווה ועניינים שאינם קשורים לפעולה נדחקים מחוץ למעגל התודעה. לכן ריכוז מסוג זה גורם לאובדן של תחושת מודעות עצמית.
באופן זה מתחזקת תחושת החופש שהזרימה מעניקה. זאת משום שכאשר האדם אינו מוגבל על ידי גבולות הדימוי העצמי שלו, הוא יכול להמריא מעבר לקיומו המוגדר. על כן, למרות שה"אני" נעלם במהלך חוויית הזרימה, הוא יכול לחזור ולהתגלות בעוצמה רבה יותר אחריה.
חוויית הזרימה מהנה ומענגת בזכות עצמה. בעקבות זאת ניתן לתאר אותה כמצב של מוטיבציה פנימית. זה נכון גם כאשר היא מתרחשת בעקבות פעילות שנכפתה על האדם שלא מיוזמתו, או בעקבות פעילות שבוצעה למען תגמול חיצוני כמו שכר או ציון.
תנאים ליצירת חוויית זרימה

חוויית הזרימה נוצרת רק כשהאדם מרגיש שההזדמנות לפעולה הגלומה בפעילות שהוא מתכנן לעשות או כבר עושה באמת תואמת את יכולותיו או כישוריו באותו זמן. 
כאשר האתגר שהפעולה מציבה בפני האדם קשה מדי ביחס ליכולותיו, נוצרת תחושת תסכול שהופכת לדאגה ואשר יכולה להתעצם לתחושת חרדה. לחלופין, במצב שבו יכולת האדם עולה על דרישת הפעילות תתעורר תחושת שעמום מתגברת. יש לציין שזהו תנאי הכרחי אבל לרוב לא מספיק כדי שתיווצר לאדם חוויית זרימה.
חוויית זרימה מתרחשת על פי רוב כאשר מוצב יעד ברור שאותו הפעילות מכוונת להשיג. הגדרת מטרה נחוצה לצורך הגדרת הפעילות וקבלת משוב משמעותי על אופן ביצוע הפעולה. באופן זה האדם יוכל לדעת בכל רגע נתון האם תגובתו אכן מתאימה להשגת המטרה. קבלת הערכה חיובית או שלילית לגבי הפעולה מאפשרת לשמור על רמת העניין וההנעה הדרושים להמשך הפעילות. עם זאת הפעילות שמאפשרת זרימה אינה מבוצעת לשם השגת המטרה כשלעצמה.
שליטה עצמית ואינהיביציה הן יכולות חשובות ליצירת חוויית זרימה.
זאת משום שחוסר יכולת לשלוט על דחפים מקשה על השגת הקשב המתמשך הנחוץ ליצירת מצב הזרימה והתמדה בו.
השפעות

מצב של זרימה נוצר כאשר האדם פועל מתוך להיטות גדולה וריכוז עמוק הגורמים לכל שאר הדברים להיעלם מתודעתו. ה״שאר״ כולל גם את תחושת הזמן והחשש מכישלון.
משום שתחושת הזרימה כה מהנה ישנה נטייה לחזור על הפעולות שמעוררות תחושה זו.
מצד שני, מיעוט בחוויות זרימה בפעילות כלשהי יכול להוביל לדחיינות בביצוע פעילות זו.
השפעות > חוויית הזרימה כמניע להתפתחות

ההנאה הנוצרת מחוויית הזרימה היא תוצאה של פעילות אקטיבית הדורשת מיומנות ומיועדת להשיג מטרה משמעותית.
עם זאת, העניין בפעילות מסוימת דועך בעקבות חזרתיות. מסיבה זו ההנאה עלולה להפוך לשעמום אם האדם לא יחפש אתגרים חדשים כדי להמשיך לפתח את יכולתו.
חוויית הזרימה מניעה את האדם לשפר את מיומנויותיו ולהרחיב את כישוריו.
זאת משום שכדי להימנע מרגשות של שעמום או חרדה ולשמר את חוויית הזרימה, יש לעסוק באופן מתמיד בפיתוח של מיומנויות כנגד העצמה הדרגתית של האתגרים וחיפוש אחר יעדים חדשים.
השפעות > המחיר של חוויית הזרימה

כאמור, זרימה היא מצב שבו אנשים כה שקועים בפעילות מסוימת עד שלשום דבר אחר אין משמעות בעיניהם. יתרה מזאת, החוויה עצמה מהנה כל-כך עד שאנשים עשויים להמשיך בה גם במחיר כבד, לשם העשייה בלבד.
נטייה לחוויית זרימה

חוויית הזרימה היא מצב ולא תכונה.
עם זאת, יש אנשים הנוטים לחוות זרימה יותר מאחרים.
הנטייה לחוויית הזרימה קשורה למספר היבטים.
מבחינה אישיותית, הנטייה לחוויית זרימה קשורה להיבטים אישיותיים כמו נוירוטיות נמוכה ומצפוניות גבוהה.
ישנה שונות במידה בה אנשים שונים חשים צורך לחפש או ליצור חוויות זרימה עבור עצמם.
כמו כל חוויה מנטלית, גם מצב הזרימה מבוסס על תהליכים מוחיים רגילים.
מבחינה נוירולוגית, חוויית הזרימה מקושרת למוליך העצבי דופמין.
הזמינות של קולטני דופמין מסוג D2R בסטריאטום קשורה לנטייה לחוות מצב של זרימה.
היבטים מסחריים

זרימה אינה רק נושא למחקר אקדמי. למעשה, שנים ספורות לאחר פרסומה של תאוריית הזרימה, היא כבר יושמה במגוון של סוגיות מעשיות.
יש שטענו שהמבנה האינטראקטיבי של אתרי אינטרנט רבים נוצר כדי לגרום למשתמש חוויית זרימה.
בענף חדרי הבריחה, יש משמעות גבוהה לתחושת זרימה תקינה במהלך המשחק, כפי שמתאר אדם קלייר, בספרו, "Escape the game: how to make puzzles and escape rooms".
ארנון לוי מנצל תאוריה זו בגישתו.
היסטוריה

מיהי צ'יקסנטמהיי, פסיכולוג ופרופסור למנהל עסקים, זיהה את המצב הזה לאחר שחקר במשך כ-25 שנה את התופעה בה אנשים כל כך שקועים במה שהם עושים עד שהם מאבדים את תחושת הזמן והמרחב וחווים אושר גדול. הוא גילה שהתופעה קיימת בתחומי חיים ועשייה שונים, ובכולם אנשים תיארו את החוויה שלהם כסוג של זרימה עם הטבע - ומכאן מקור השם.
צ'יקסנטמהיי ניסה להבין במחקריו כיצד אנשים חשים בעת הנאה עצומה ומדוע. בעקבות כך פיתח תאוריה של "חוויה מיטבית" המבוססת על עקרון הזרימה. בספרו "זרימה - הפסיכולוגיה של החוויה המיטבית" (1990) טען כי אנשים הם מאושרים במידה הרבה ביותר כאשר הם במצב "זרימה".
בעקבות פרסום מחקריו, נכנס המונח לשימוש נרחב.
ראו גם

קשיבות
מיקוד יתר (היפר-פוקוס)
לקריאה נוספת

זרימה - הפסיכולוגיה של החוויה המיטבית, תרגום: יונתן בר, הוצאת אופוס, 2012.
הערות שוליים

1 2  Mosing, M. A., Magnusson, P. K., Pedersen, N. L., Nakamura, J., Madison, G., & Ullén, F. (2012). Heritability of proneness for psychological flow experiences. Personality and individual differences, 53(5), 699-704.
1 2 3 4 5  de Manzano, Ö., Cervenka, S., Jucaite, A., Hellenäs, O., Farde, L., & Ullén, F. (2012). Individual differences in the proneness to have flow experiences are linked to dopamine D2-receptor availability in the dorsal striatum. NeuroImage 67, 1-6.
↑  Ashinoff, B. K., & Abu-Akel, A. (2019). Hyperfocus: the forgotten frontier of attention. Psychological research, 1-19.
1 2 3  Teng, C. I. (2011). Who are likely to experience flow? Impact of temperament and character on flow. Personality and Individual Differences, 50(6), 863-868.
1 2 3 4 5  Dietrich, A. (2004). Neurocognitive mechanisms underlying the experience of flow. Consciousness and Cognition, 13(4), 746-761.
1 2  van Noort, G., Voorveld, H. A., & van Reijmersdal, E. A. (2012). Interactivity in Brand Web Sites: Cognitive, Affective, and Behavioral Responses Explained by Consumers' Online Flow Experience. Journal of Interactive Marketing, 26(4), 223-234.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  אשר משיח, קורין ספקטור ואורלי רונן (2004). לחנך לפנאי. רעננה: מכון מופ"ת.
1 2 3 4  מירי כהן-דרור, יגאל רוזן (2008). חוויה אופטימלית (Flow) בסביבות מתוקשבות ללימוד מתמטיקה. ספר כנס צ'ייס למחקרי טכנולוגיות למידה – האדם הלומד בעידן הטכנולוגי. י' עשת-אלקלעי, א' כספי, נ' גרי (עורכים), רעננה: האוניברסיטה הפתוחה.
1 2  Baumann, N., & Scheffer, D. (2011). Seeking flow in the achievement domain: The achievement flow motive behind flow experience. Motivation & Emotion, 35(3), 267-284.
↑  Eunju Lee, (2005). The Relationship of Motivation and Flow Experience to Academic Procrastination in University Students. The Journal of Genetic Psychology: Research and Theory on Human Development, 166:1, 5-15.
1 2  מיהַי צִ'יקסֶנְטְמְהַיִי, (2012). זרימה - הפסיכולוגיה של החוויה המיטבית. הוצאת אופוס.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph1084572 
הזרימה מתרחשת במצבים מאתגרים המתאימים למיומנויות וליכולות של האדם.
יהדות רבנית

|  שורשים, סיווג והנהגה |
| --- | --- |
 דת:  יהדות 
 מקור השם:  רב 
 תאריך ייסוד:  המאה ה־6? 
 
רבניים (או רבנים ובהקשרים מחקריים גם יהדות רבנית) הוא כינוי ליהודים הנוהגים על פי ההלכה הנלמדת מהתורה שבעל פה (המשנה והתלמוד). הכינוי נפוץ בעיקר בתקופה שבה הייתה נוכחות לא מבוטלת של הקראים (המאה ה-9 – המאה ה-13). משקיעתה של היהדות הקראית, נעשה שימוש הולך ופוחת בכינוי "רבניים", מאחר שכמעט כל היהודים היו רבניים, כך שהוא נותר בשימוש רק בהקשרים פולמוסיים או מחקריים. הדומיננטיות המוחלטת של היהדות הרבנית מביאה לכך שהביטויים "יהדות" ו"יהודי" מתייחסים, אם לא צוין במפורש אחרת, לבני עדה זו.
במחקר המונח משמש לתיאור ממשיכיהם של הפרושים, מאז הפיכתם לקבוצה הדומיננטית ביהודה והגליל במאות הרביעית והחמישית לספירה, במקביל ולאחר הפילוג עם הנצרות. ההנהגה הרבנית התגבשה בארץ ישראל ובבל אם כי ככל הידוע, השפעתה על התפוצה היהודית הגדולה דוברת-היוונית במערב הייתה מוגבלת ביותר. הידיעות על עליית הרבנים מועטות ונשאבות בעיקר מהמקורות שכתבו בעצמם, אך נראה כי למרות ההשפעה הפרושית המכרעת עליהם, אין לראות בהם המשך סתם לכיתה הפרושית בימי בית שני אלא תופעה בפני עצמה; וכי במאה השנייה ואפילו השלישית היוו עדיין כח קטן וחלש יחסית, ורק בהדרגה השיגו מעמד בכורה בעולם היהודי שכל מבנהו וזהותו ספגו מהלומה עקב חורבן המקדש. תהליך התפשטותם בכל התפוצה היה איטי וממושך: אפילו במאה התשיעית, ישנם דיווחים על יהודים שלא קיימו הנהגות רבניות (ואין מדובר על קראים) באירופה הנוצרית.
הקראים, שדחו את התורה שבעל פה, ולא קיבלו את פסיקות הגאונים, היוו קבוצה קטנה יותר בקרב היהודים ביחס לרבניים. מרבית היהודים היו רבניים, והם נחלקו באותה תקופה בין שני מרכזים – המרכז הבבלי, על שתי ישיבותיו, והמרכז הארצישראלי, שהיוו שתי חטיבות הלכתיות ומנהלתיות. היהדות הרבנית המשיכה את זרם הפרושים של תקופת בית שני, ומתאפיינת בהתבססות ההלכה על התורה שבכתב והתורה שבעל פה, הכוללת את המשנה, התוספתא, התלמוד הירושלמי והתלמוד הבבלי, מדרשי ההלכה ומדרשי האגדה.
היחסים בין הרבניים ובין הקראים היו מורכבים. הרבניים והקראים בארץ ישראל הרבו להתקוטט ביניהם, עד כי השלטונות נאלצו לעיתים להתערב. במצרים, לעומת זאת, שררו יחסים ידידותיים, במיוחד בקרב השכבות הגבוהות. ככלל, הקראים חשו ופעלו כחלק אינטגרלי מהקהילה הכלל-יהודית. כך, למשל, נישואים בין הרבניים והקראים היו שכיחים. כמו כן, היו גאונים שביקשו וקיבלו סיוע פוליטי וכספי מנכבדים קראיים. היו גם תעניות ותפילות משותפות בעת צרה, וגם איסופי כספים משותפים. אדם אשר תרם הן לרבניים והן לקראים זכה לתואר "פאר שתי הפאות". יחסם של מנהיגי הרבניים לקראים היה לרוב שלילי, כאשר הפולמוסן הגדול בסוגיה זו היה רב סעדיה גאון.
דוגמה לשימוש במונח "רבנים" לעומת "קראים" ניתן לראות בחיבורו הפילוסופי של רבי יהודה הלוי, "הכוזרי", שנכתב במאה ה-12:
ואני מבקש ממך עתה שתבאר לי קצת ביאור במה שאצלך בקראים, כי אני רואה אותם משתדלים בעבודה יותר מהרבנים, ואני שומע טענותם יותר מכריעות ויותר מפיקות לפשט התורה.
אמר החבר: הלא הקדמתי לך בדברי, כי ההתחכמות והסברה בתורה איננו מביא אל רצון האלוקים...
לקריאה נוספת

Hayim Lapin, Rabbis as Romans: The Rabbinic Movement in Palestine, 100–400 CE, הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, 2012.
דורון מנדלס, אריה אדרעי, A Split Jewish Diaspora: Its Dramatic Consequences(הקישור אינו פעיל),‏, Journal for the Study of Pseudoepigrapha, כרך 16, גיליון 2, 2007.;‏ מנדלס, אדרעי, A Split Jewish Diaspora: Its Dramatic Consequences II, שם, כרך 17, גיליון 3, 2008.
הערות שוליים

↑  Martin Goodman, The Oxford Handbook of Jewish Studies, הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, 2002 עמ' 36–37;‏ James D. G. Dunn, Jews and Christians: The Parting of the Ways, A.D. 70 to 135, Mohr Siebeck, 1992, עמ' 3.
| זרמים ביהדות |
| --- | --- | --- |
| אורתודוקסים | חרדים (חסידים • ליטאים • חרדים ספרדים) • דתיים לאומיים (חרדים לאומיים) • אורתודוקסים מודרניים • נאו-אורתודוקסים |  |
| ליברלים | רפורמים • קונסרבטיבים (נאולוגים) • רקונסטרוקציוניסטים • התחדשות יהודית • חילונים-הומניסטים |  |
| תקופת בית שני | פרושים • צדוקים • איסיים • בייתוסים • תרפויטים • נצרות קדומה |  |
| ימי הביניים והעת החדשה המוקדמת | רבניים • קראים • שבתאים • פרנקיסטים |  |
חוקת הונגריה

חוקת הונגריה אומצה על ידי הפרלמנט ב-18 באפריל 2011, פורסמה על ידי הנשיא שבוע לאחר מכן ונכנסה לתוקף ב-1 בינואר 2012. זוהי החוקה הראשונה של הונגריה שאומצה במסגרת דמוקרטית ולאחר בחירות חופשיות.
המסמך החליף את חוקת 1949, שאומצה במקור עם הקמת הרפובליקה העממית ההונגרית ב-20 באוגוסט 1949 ושונתה רבות ב-23 באוקטובר 1989. חוקת 1949 הייתה החוקה הכתובה הקבועה הראשונה של הונגריה ועד שהוחלפה, הייתה הונגריה המדינה היחידה לשעבר בגוש המזרחי ללא חוקה חדשה לחלוטין לאחר סיום הקומוניזם.
חוקת 2011 שנוייה במחלוקת, הן בתוך המדינה והן מחוץ לה. מבקריה טוענים כי היא אומצה ללא שיתוף האופוזיציה והחברה בכללותה, משקפת את האידאולוגיה של מפלגת השלטון פידס, ומעגנת את שלטונה, נטועה בתפיסת עולם נוצרית שמרנית בניגוד להונגריה עצמה, וכי היא מבצעת פוליטיזציה של מוסדות עצמאיים. הממשלה דחתה קביעות כאלה, ולדבריה החוקה משקפת את הרצון העממי.
תוכן

חוק היסוד מחולק לסעיפים כמפורט בטבלה.
| סעיפים | תחום עיסוק | הערות |
| --- | --- | --- |
הקדמה: 
| יסודות |  | 21 פסקאות (AU) המפרטות את שם המדינה, בירתה, השפה הרשמית, סמלים וכו'. |
| חופש ואחריות |  | 31 פסקאות (I-XXXI) המכסות את זכויות וחובות האזרחים |
| המדינה |  | 54 פסקאות המכסות את מאפייני המדינה |
| 1-7 | האספה הלאומית |  |
| 8 | משאלי עם לאומיים |  |
| 9-14 | נשיא הרפובליקה |  |
| 15-22 | הממשלה |  |
| 23 | גופים רגולטוריים אוטונומיים |  |
| 24 | בית המשפט לחוקה |  |
| 25-28 | בתי משפט |  |
| 29 | שירות התביעה |  |
| 30 | הממונה על זכויות היסוד |  |
| 31-35 | רשויות מקומיות |  |
| 36-44 | כספי ציבור |  |
| 45 | כוחות ההגנה ההונגריים |  |
| 46 | המשטרה ושירותי הביטחון הלאומי |  |
| 47 | החלטות על השתתפות במבצעים צבאיים |  |
| 48-54 | צווים משפטיים מיוחדים | הוראות הנוגעות למצב של משבר לאומי, מצב חירום,  מצב הגנה מונע, תקיפה בלתי צפויה ומצב סכנה |
דברי סיום והוראות שונות:
תוכן > סקירה כללית

החוקה, הנחשבת לשמרנית מבחינה חברתית ופיסקאלית, הכתיבה מספר שינויים. במאמץ להוריד את החוב הציבורי אל מתחת ל-50% מהתמ"ג (ממעל ל-80% בזמן אימוץ החוקה), מוגבלות סמכויות בית המשפט לחוקה בענייני תקציב ומיסים עד ירידת החוב מתחת לרמה של 50%. הנשיא רשאי לפזר את הפרלמנט אם תקציב אינו מאושר, ורק חברות בעלות פעילות ומבני בעלות שקופים רשאיות להציע הצעות לחוזים ממשלתיים. גם סמכויותיו של ראש הבנק הלאומי ההונגרי מוגבלות, ושינוי חוקי המס והפנסיה דורש רוב של שני שלישים. חייו של עובר מוגנים מרגע ההתעברות, ולמרות שהמהלך נתפס כפותח אפשרות לאיסור עתידי או הגבלות על הפלה, החוקים הקיימים לא נפגעו. זוגות חד מיניים רשאים לרשום את שותפויותיהם באופן חוקי, אך נישואים מוגדרים בין גבר אחד לאישה אחת. איסור על אפליה אינו מזכיר גיל או נטייה מינית, והחוקה מתירה מאסר עולם על פשעי אלימות ללא אפשרות לשחרור על-תנאי.
החוקה מורידה את גיל פרישת החובה של שופטים מ-70 לגיל הפרישה הכללי, שהיה 62 בעת האימוץ ואמור לעלות ל-65 עד 2022. ההוראה מכסה גם תובעים אך פוטרת את התובע הכללי ואת ראש בית המשפט העליון של הונגריה, ה-Curia. שמה של המדינה שונה מ"הרפובליקה ההונגרית" ל"הונגריה" אך המדינה נותרה רפובליקה. מבוא החוקה מכיל התייחסויות לכתר הקדוש, האל, הנצרות, המולדת וערכי המשפחה המסורתיים. חוקים המשפיעים על תחומים כמו מדיניות המשפחה, מערכת הפנסיה והמיסוי ניתנים לשינוי רק באמצעות חקיקה מיוחדת (אקטים קרדינליים) המתקבלים ברוב של שני שלישים של הפרלמנט ואינם נתונים לביקורת חוקתית.