stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיים שלי (שיר של עדן בן זקן)
הערות שוליים

↑  חיים שלי, יוסי חרסונסקי, באתר יוסמיוסיק, ‏יוני 2018
↑  רן בוקר, חיים שלה: קליפ החתונה של עדן בן זקן, באתר ynet, 5 ביוני 2018
↑  רדיו 90FM - ארכיון המצעדים, באתר www.90fm.co.il (ארכיון)
↑  חיים שלי, המצעד השבועי של גלגלצ
↑  תשע"ח – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  עמי פרידמן ודלית רצ'שטר, אתם בחרתם: "שני משוגעים" של עומר אדם הוא שיר השנה, באתר ynet, 6 בספטמבר 2018
↑  עדן בן זקן - הערוץ הרשמי (2018-06-05), עדן בן זקן - חיים שלי, נבדק ב-2018-10-19
↑  יונתן קלימי (2018-06-10), יונתן קלימי - חיים שלי (קאבר), נבדק ב-2018-10-19
↑  מילים לשיר חיים שלי - עדן בן זקן | xMusic, באתר xMusic
↑  חיים שלי (באנגלית), 2018-06-05, נבדק ב-2018-10-19
1 2  עדן בן זקן - הערוץ הרשמי (2018-06-05), עדן בן זקן - חיים שלי, נבדק ב-2018-10-19
↑  Eurovision Song Contest (2018-03-11), Netta - TOY - Israel - Official Music Video - Eurovision 2018, נבדק ב-2018-10-19
↑   יונתן קלימי - חיים שלי (קאבר), סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 4:56)
| עדן בן זקן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | מלכת השושנים • תאמין לי • לזאת שניצחה • חיים שלי • מועבט • עם או בלי לאהוב • 7 • דם שלי |  |
| אלבומים אחרים | Live קיסריה 2022 • הרמיקסים • מופע העשור (Live) • תדע שאני פה |  |
| ערכים קשורים | NMC • ארומה מיוזיק • "אקס פקטור ישראל" |  |
| עדן בן זקן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מלכת השושנים | "מנגינה" • "מלכת השושנים" • "שיכורים מאהבה" • "פיסה מזכרוני" • "אלבינה" |  |
| תאמין לי | "תאמין לי" • "כל העיר שלנו" • "תזיזו" • "אף אחד" • "אין לי אותך" • "הייתי חוזרת" |  |
| לזאת שניצחה | "לזאת שניצחה" • "רציתי" • "כולם באילת" • "צועקת" |  |
| חיים שלי | "תל אביב בלילה" • "בא לי לחבק אותך" • "חיים שלי" • "מקסיקו" • "מילה של גבר" • "יאסו" • "תגיד לי Je t'aime" • "חצי מדינה" • "תרקדו" |  |
| מועבט | "אגרוף" • "כשתבוא" • "קוקוריקו" • "אהבה של אמא (חיים שלי)" • "אנא מג'נונה" • "חיים מאושרים" • "מתגעגעת אותך" • "הגענו הבנות" • "מועבט" • "ברחובות של תל אביב" • "איך אתה הולך" |  |
| עם או בלי לאהוב | "עם או בלי לאהוב" • "סירי" • "מה איתי" • "ניסיתי" • "אלף כוכבים" • "עשית לי טוב" • "WTF" • "הבת שלך" • "שוב תגיד לי בואי" • "דינרו" • "פילטרים יפים" • "כמה שנים" • "מה קרה?" • "ממתק" • "בסוף כל יום" |  |
| 7 | "חמסה" • "משחק קלפים" • "ילדת רחוב" • "עמנואלה" • "כינורות" • "ראשון בבוקר" • "להיות שלך" • "ריגוש זמני" • "מילה טובה" |  |
| דם שלי | "דם שלי" • "היית אחותי" • "תמיד נשאר אני" • "חיפשתי אותו בנרות" |  |
| סינגלים אחרים | "הללויה" • "Fresh" • "שונה מהנוף" • "Bonsoir" • "הזמן שלנו" • "והיא שעמדה" • יש בי אהבה" • "קטן עלינו" • "מקלט בטוח" • "תהמר עליי" • "מי אני בלעדיך" • "מלאכים" • "עם בליוובל" • "100 קילומטר" • "מסיבת הרווקות" • "נשבעת אמונים" • "עוד טיפה" • "אדם אדם" |  |
| השתתפות בסינגלים | "מקסיקאנה" • "Godmother" |  |
| שירים אחרים | "הפשע המושלם" • "אולי תִּפָּתַח הדלת" |  |
התיישבות על מאדים

המחשה של אמן בנושא התיישבות במאדים. האיור כולל גם חשיפה של פעילות מתחת לקרקע.
התיישבות על מאדים הוא מושג המתייחס להתיישבות בני אדם על פני כוכב הלכת מאדים. נכון לעכשיו, רעיון זה לא מומש, ורגל אדם טרם דרכה על הקרקע של מאדים. ארגון נאס"א הודיעו כי נקבעה מטרה לשלוח משימה מאוישת למאדים בשנת 2036, והאדם הראשון על כוכב הלכת יהיה אישה. בנוסף, ישנם גופים לא-ממשלתיים המתכננים נחיתה על כוכב הלכת, דוגמת החברה ההולנדית Mars One (המתכננת לשלוח בני־אדם בשנת 2026) ו־SpaceX.
במקומות שונים בעולם נערכות הדמיות(אנ') כדי לבחון מבעוד מועד את הבעיות בהתיישבות האדם על מאדים, כשהמרכזי ביניהם מתרחש במדינת יוטה שבארצות הברית. בישראל ערך ב־2018 ארגון D-MARS הדמיה במכתש רמון כדי לבחון את תפקוד הצוות בבידוד המדמה את הסביבה הגאולוגית במאדים.
מאפייניו של מאדים המקלים או מקשים על התיישבות בו > מאפיינים מקלים

נטיית ציר הסיבוב של מאדים היא 25.19°, קרוב לנטיית ציר הסיבוב של כדור הארץ, 23.44°. כתוצאה מכך, יש עונות במאדים, כפי שיש בכדור הארץ, אך הן אורכות זמן רב יותר.
יממת מאדים אורכת בקירוב 24 שעות ו־40 דקות, קרוב לאורך היממה על פני כדור הארץ.
ישנם מים במאדים, שיוכלו לשמש את המתיישבים.
מאדים הוא כוכב לכת שכן לכדור הארץ, לכן זמן הנסיעה למאדים מכדור הארץ אינו אורך זמן רב מדי מכדי לשלוח בני־אדם למאדים.
מאפייניו של מאדים המקלים או מקשים על התיישבות בו > מאפיינים מקשים

הטמפרטורות על מאדים נמוכות בהשוואה לטמפרטורות של כדור הארץ: הן נעות בין 140- מעלות צלזיוס ל־20 מעלות, כאשר הממוצע הוא 63- מעלות.
כוח המשיכה של מאדים שווה ל־38% מכוח המשיכה של כדור הארץ.
האוויר במאדים מכיל 95% פחמן דו־חמצני, 3% חנקן, 1.6% ארגון ו־0.4% של חמצן וגזים נוספים. הריכוז הגבוה של הפחמן הדו־חמצני והריכוז הנמוך של חמצן הופכים את האוויר במאדים לרעיל עבור צמחים ובעלי־חיים, אולם ניתן להתיישב בעומקו של כוכב הלכת.
הלחץ האטמוספירי במאדים נמוך מכדי שבני־אדם יוכלו לשרוד ללא חליפת לחץ.
ניתן לשפר את התנאים במאדים באמצעות טכנולוגיה מתאימה לתהליכי הארצה, או באמצעות מתקני מגורים שהתנאים בתוכם מותאמים לשהייה של בני־אדם ללא לבוש מיוחד.
בהבט הסוציולוגי והפוליטי יש להתיישבות סוגיות לגבי אופן התנהלותה. למעשה ההתיישבות עצמה תצטרך להגדיר לעצמה את כללי הניהול העצמי ולא מן הנמנע שלא תהיה כפופה כלל לחוקים הקיימים על פני כדור הארץ.
מיקומים אפשריים למושבה > אזור קו המשווה

מארס אוידסיי זיהתה פתחים בסביבת הר הגעש ארסיה מונס, הנמצא קרוב לקו המשווה של מאדים, שעשויים להוות פתחי מערות. מבנים כאלו ודומים יכולים לשמש כמחסה עבור בני־אדם.
בתחילת שנות האלפיים נערך בנאס"א Caves of Mars Project (אנ') במטרה למצוא מקומות בהם ייתכן ויש פתחים תת-קרקעיים בהם יוכלו להקים מושבה.
באוקטובר 2022 הוצגו תשע מערות אפשריות להתיישבות על מאדים, שתי סיבות עיקריות למציאת מחסה, והתיישבות ראשונית בתוך מערה הן: קרינת UV (בשל היעדר שכבת אוזון על פני מאדים), והסתתרות מסופות אבק.
מיקומים אפשריים למושבה > הקטבים

מארס אודיסיי איתרה ריכוז גבוה של מים בקטבים, אך גם הוכיחה שכנראה קיימים מים גם בקווי רוחב נמוכים יותר, דבר שהופך את הקטבים למקומות פחות עדיפים ליישוב.
מיקומים אפשריים למושבה > ואליס מארינריס

ואליס מארינריס, הקניון הגדול ביותר במאדים ובמערכת השמש, הוא באורך של יותר מ־4,000 ק"מ, רוחב של 200 ק"מ ועומק שעולה על 7.5 ק"מ. הלחץ האטמוספירי בתחתיתו גבוה מהלחץ על פני השטח.
ציוד

כדי להקים מושבה שתוכל להכיל בני־אדם לפרק זמן ארוך, יידרש ציוד כדי לספק ולהפיק את צורכיהם של התושבים.
מבני מגורים אשר יספקו לתושבים סביבת מגורים קבועה.
כלים להפקת משאבים - חמצן ומים. בשלבים מאוחרים יותר יהיה ניתן להפיק משאבים נוספים.
כלים להפקת אנרגיה - כגון לוחות סולאריים, גנרטור רדיואיזוטופי תרמואלקטרי.
מתקני אחסון למשאבים.
מתקני חקלאות - חממות, ביוריאקטורים.
מתקנים מדעיים.
חקלאות

כמו כן, המושבה תזדקק גם למזון. המשימה מתוכננת לזמן ממושך וככל שהיא תתארך יותר ייווצר מצב שהמושבה תצטרך לגדל יבולים בעצמה. גידול צמחים יסייע למושבה, שכן נוסף למזון צמחים יכולים גם למחזר חומרי פסולת, לספוג פחמן דו־חמצני, לטהר מים ולייצר חמצן.
קושי בגידול צמחים על מאדים:
טמפרטורה נוחה: הטמפרטורה השוררת על פני המאדים עומדת בממוצע על 63 מעלות צלזיוס מתחת לאפס ובכך איננה אופטימלית לגידול צמחים. ייתכן ויהיה צורך בבקרת טמפרטורה (בחממות למשל).
אור (פוטוסינתזה): עוצמת אור השמש המגיעה למאדים היא כמחצית מזו שמגיעה לכדור הארץ. כיוון שצמחים חייבים אור כדי לשגשג. נאס"א בוחנת את האפשרות לגדל צמחים תחת נורות LED חסכוניות באורכי גל שיגבירו את יעילות הגדילה.
חומרים מזינים: אחת הבעיות היא שהקרקע של מאדים מכילה כמויות גבוהות של מתכות רעילות כמו עופרת, ארסן, כספית וברזל. במינונים גבוהים חומרים אלו רעילים לבני האדם.
קרינה: האטמוספירה הדלילה של מאדים, שאינה מסננת קרינה מהשמש כמו האטמוספירה של כדור הארץ. במאדים חסר גם השדה המגנטי של כדור הארץ המספק הגנה מפני קרינה מהחלל (חגורת ון אלן) – מה שחושף את פני מאדים ואת מי שעליו לקרינה.
כבידה: בעיה נוספת המכבידה על חקלאות על מאדים היא הכבידה. אחרי הכול, הצמחים מותאמים לגדול בתנאי הכבידה של כדור הארץ. כוח הכבידה על מאדים הוא כשליש מזה של כדור הארץ, ולכן עלול להיות לא אופטימלי עבורם. לפי ניסויים שנעשו בתחנת החלל הבינלאומית עולה כי שכשהצמחים גדלים בתת־כבידה עולה צריכת המים שלהם.
יתרונות:
חומרים מזינים: צמחים זקוקים לחומרים מזינים (בדומה לתהליך הדישון שנעשה בכדור הארץ). האטמוספירה במאדים עשירה מאוד בפחמן דו־חמצני, ומהבחינה הזו הצמחים ייהנו כיוון שתהליך הפוטוסינתזה יעיל יותר ככל שעולה ריכוז הפחמן הדו־חמצני ביחס לחמצן.
הפקת אנרגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
כלי תקשורת

המושבה, כמו כן, תזדקק לכלים כדי לתקשר עם כדור הארץ. הטכנולוגיה לתקשורת בין כדור הארץ למאדים, למעשה, כבר קיימת ונמצאת בשימוש; רוברים על פני מאדים מתקשרים עם כדור הארץ על ידי שליחת מסרים ללוויינים הקרובים, שממשיכים לשלוח את המידע לאנטנות על פני כדור הארץ. למרות זאת, הטכנולוגיה כיום עדיין לא מאפשרת החלפת מסרים בזמן מיידי יחסית, והודעות ממאדים יכולות להגיע לאחר כמה דקות או כמה שעות - תלוי בגודל הקובץ שנשלח. הזמן שעובר בין שליחת ההודעה ממאדים עד לקבלתה בכדור הארץ ולהפך עשוי להיות קריטי כאשר פורצת בעיה שפתרונה תלוי בתגובה מידית של אחד הצדדים המתקשרים.
כלכלה

המשאבים הזמינים במאדים יוכלו לשמש את המושבה למטרות מסחר עם כדור הארץ, או עם מושבות אחרות בעתיד שיתפתחו לצדה.
מבני מגורים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אחד מהרעיונות שעלו לבניית מגורים על מאדים הוא שימוש בחומרי המוצא על מאדים, אדמת המקום (בזלת), מים, בתוספת חומר פלסטי, הישמשו להדפסת מבנים, בטכניקה של הדפסה תלת-ממדית.
הארצה

כדי להקים מושבת מאדים קבועה, שתוכל לאכלס בני־אדם באופן קבוע לפרק זמן ארוך עם שימוש מצומצם בציוד מיוחד, יש לשנות את האקלים כך שיהיה כמה שיותר קרוב לאקלים של כדור הארץ. במילים אחרות, כדי שקיומה של מושבת קבע על פני המאדים תתאפשר, על מאדים לעבור הארצה.
הערות שוליים

↑  נאס"א, "Journey to Mars Overview", באתר נאס"א (עריכה אחרונה: 10 בפברואר 2016) (באנגלית)
↑  דף הבית של החברה Mars One (באנגלית)
↑  משרד המדע, ‏החלה ההדמייה הראשונה בישראל של משימה על מאדים, באתר "הידען", 17 בפברואר 2018
↑  עידו אפרתי, נאס"א: גילינו מים זורמים על כוכב מאדים, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2015
↑  דוד פולישוק, ערן אופק, סמדר נאוז, מאדים, באתר אסטרופדיה, אוניברסיטת תל אביב (תאריך עריכה אחרונה: 3 במרץ 2010)
↑  מאט ויליאמס, "?How Strong is the Gravity on Mars", באתר Universe Today,‏ 10 בדצמבר 2014 (באנגלית)
↑  ג'רי קופי, "Air on Mars", באתר Universe Today,‏ 5 ביוני 2008 (באנגלית)
↑   איאן סאמפל, גרדיאן, החיים במאדים פחות קלים ממה שנהוג לחשוב, באתר הארץ, 7 ביולי 2017
↑  החוזה חושף: התיישבות של ספייסX במאדים לא תכיר בחוקי כדור הארץ, באתר כלכליסט, 31 באוקטובר 2020
↑  יורם אורעד, גליליאו, האם התגלו מערות על פני מאדים?, באתר ynet, 7 במאי 2007
↑  ניב ליליאן‏, גרים על מאדים: נמצאו אתרי מגורים אפשריים על הכוכב האדום, באתר וואלה, 7 בנובמבר 2022
↑  המעבדה להנעה סילונית, נאס"א, "Odyssey Finds Water Ice in Abundance Under Mars' Surface", באתר 2001 ‏Mars Odyssey, ‏28 במאי 2002 (באנגלית)
↑  המעבדה להנעה סילונית, נאס"א, "How the rovers can communicate through Mars-orbiting spacecraft", באתר Mars Exploration Rover Mission (באנגלית)
↑  קטיה מוסקוויטץ', "Mars to Earth: How to send HD video between planets", באתר BBC News, ‏2 בנובמבר 2012 (באנגלית)
↑  איילה אור־אל, לוס אנג'לס | צילומים: נטלי שור, הלן וקסלר, הישראלית שתבנה בתים על מאדים, באתר ynet, 17 בספטמבר 2018
כניסה למערת לבה בהר Pavonis Mons (אנ') המצוי באזור קו המשווה.
אשר וקנין

| --- | --- |

 לידה:  28 ביוני 1966 (בן 58) חצור הגלילית, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת חיפה 
 השתייכות:   צה"ל  שירות בתי הסוהר
 תקופת הפעילות:  2006–2021 (כ־15 שנים)
 דרגה:    סגן-אלוף  גונדר
 תפקידים בשירות
 סגן מפקד כלא מגידו מפקד כלא עופר סגן מפקד קורס בתי הסוהר ראש מנהל ההדרכה הראשון בשב"ס מפקד מחוז צפון ראש אגף האסיר ממלא מקום נציב בתי הסוהר
 
אשר וקנין (נולד ב-28 ביוני 1966) הוא קצין בדימוס בדרגת גונדר, אשר כיהן כסגן נציבת בתי הסוהר. מ-1 בינואר 2019 שימש כממלא מקום נציב בתי הסוהר עד ל-1 בינואר 2021.
וקנין כיהן כסגן נציבת בתי הסוהר בעת כהונתה של הנציבה עפרה קלינגר, קודם לכן כראש אגף האסיר בשב"ס, וכמפקד מחוז צפון של שירות בתי הסוהר. שימש כממלא מקום נציב בתי הסוהר במשך שנתיים, בהם עמד בראש הארגון.
ביוגרפיה

וקנין נולד בחצור הגלילית, החל את דרכו בחיל המשטרה הצבאית בצה"ל, התקדם בשירותו עד לפיקוד על כלא 6 וכמפקד בית הספר של המשטרה הצבאית. השתחרר בדרגת סא"ל.
ב-2006, לאחר שחרורו מצה"ל, התגייס לשירות בתי הסוהר, והתקדם עד לתפקיד סגן מפקד כלא מגידו, מפקד כלא עופר, וסגן מפקד קורס בתי הסוהר. הוא היה ראש מנהל ההדרכה הראשון בשב"ס, מפקד מחוז צפון של שירות בתי הסוהר, וראש אגף האסיר.
בסוף שנת 2016, בעקבות יציאת נציבת שב"ס עפרה קלינגר לחופשת מחלה ממושכת, מינה אותו השר לביטחון פנים, גלעד ארדן, למחליפה הזמני. הוא כיהן בתפקיד זה עד אשר חזרה לעבודתה באפריל 2017.
וקנין נחשב לקצין מוערך ורב ניסיון, אשר בין השאר סייע לסיים את שביתת הרעב של האסירים הביטחוניים במאי 2017, שהנהיג מרואן ברגותי. וקנין הורה לפרסם סרטונים אשר צולמו בתאו של ברגותי, בהם נצפה אוכל טורטית, ובכך מפר את שביתת הרעב.
בדצמבר 2018, כאשר סיימה קלינגר את כהונתה, סומן וקנין כמועמד המוביל לתפקיד הנציב. לאחר שהשר ארדן בחר להתמקד תחילה בהשלמת ההליך למינוי מפכ"ל למשטרת ישראל ולאור פיזור הכנסת העשרים לצורך הבחירות לכנסת מונה וקנין לממלא מקום הנציב.
בינואר 2021 סיים את תפקידו בשב"ס, בהם כיהן בשנתיים האחרונות לשירותו כממלא מקום נציב שב"ס, ועמד בראש הארגון, ובכך סיים 35 שנות שירות במערכת הביטחון.
השכלה וחיים אישיים

וקנין בעל תואר ראשון בהיסטוריה של עם ישראל וגאוגרפיה ותואר שני במדע המדינה עם התמחות בביטחון לאומי, שניהם מאוניברסיטת חיפה. וקנין הוא בוגר מכון גשר למנהיגות גשר, נשוי ואב לארבעה, מתגורר ביישוב טל-אל.
הערות שוליים

1 2  גונדר, אשר וקנין, באתר GOV.IL(הקישור אינו פעיל)
↑  עוזי ברוך, המועמד המשמעותי: גונדר אשר וקנין, באתר ערוץ 7, 17 באוקטובר 2018
↑  אבי אשכנזי‏, מסתמן: השר ארדן יבחר באשר וקנין כממלא מקום ניצב שב"ס, באתר וואלה, 25 בדצמבר 2018
↑  עדו בן פורת, לאחר 35 שנים בשירות הביטחון - אשר וקנין נפרד משירות בתי הסוהר, באתר ערוץ 7, 1 בינואר 2021
את שאהבה נפשי (מחזה)

| --- | --- |

כרזת המחזה. מימין לשמאל: נאיה בינשטוק, אורלי זילברשץ, עמית רהב, דניאל ליטמן.
 בימוי:  משה קפטן
 כתיבה:  איתי סגל
 מוזיקה:  ליאור רונן
 מקום ההתרחשות:  ישראל
 מדינה:  ישראל
 סוגה:  דרמה
 הצגת בכורה:  25 בדצמבר 2021
 שפה:  עברית
את שאהבה נפשי הוא מחזה ישראלי מאת איתי סגל בבימויו של משה קפטן אשר עלה לראשונה ב-25 בדצמבר 2021 בתיאטרון הבימה.
המחזה נכתב בהשראת פיגוע הירי בבר נוער ועוסק, בין השאר, בטיפולי המרה, הומופוביה ופשעי שנאה. קפטן וסגל עוסקים בדילמות הקשורות לקהילה הגאה גם במחזה האבא שיכולתי להיות, שמוצג במקביל ב"הבימה".
תקציר העלילה

דבורי באום, אישה דתיה ואמו של יהונתן, תלמיד ישיבה בן 17 וחצי, מוזעקת בשעת לילה מאוחרת לבית חולים במרכז הארץ לשם הובהל בנה לאחר שנפצע קשה בפיגוע בברנוער. בעוד יהונתן מחוסר הכרה, דבורי מחכה בחדר ההמתנה שמישהו יגיד לה מה מצבו של בנה. דבורי לא יודעת מה זה הברנוער, וכאשר חוקר משטרה הומופוב שבא לתחקר אותה מגלה לה, בצורה קרה וחסרת אמפתיה, כי מדובר במקום מפגש לבני נוער מהקהילה הגאה, היא לא באמת מבינה מה זה קשור לבן שלה - שאמר לה שהוא נוסע להרצליה לפגוש את חבריו ללימודים מהישיבה. בזמן שדבורי מחכה שיהונתן יתעורר, היא פוגשת את אדם: בחור צעיר ונאה שנפצע קל בפיגוע ודואג מאוד לבן שלה, בלי שיוכל להסביר לה מדוע.
כאשר יהונתן מתעורר הוא מבין שהנסיבות דחקו אותו לצאת מחוץ לארון, על אף שלא היה לו עניין לצאת ממנו בזמן הקרוב. היציאה הכפויה של יהונתן מהארון הופכת אינטנסיבית עד כדי כך שאינה מותירה לו רגע דל להתמודדות עם טראומת הפיגוע.
בתחילה, דבורי מתכחשת לכל אמירה או רמז לעובדות המעידות על כך שבנה הוא הומוסקסואל. היא עושה ככל יכולתה כדי להדחיק, להשתיק, לטייח. כל זאת, על מנת שלא יידבק שום רבב במשפחה, המתגוררת ביישוב דתי, שהאב בה אהרון עומד בפני קידום חשוב במוסד חינוכי מקומי. אהרון מנסה להכיל את הסיטואציה, שכן אהבתו לבנו גדולה מדבקותו בכללים הנוקשים, אם כי גם הוא בסופו של יום אינו מסוגל לצאת נגד אשתו ונגד הקהילה בה הם חיים כל חייהם.
יהונתן נקרע בין שני עולמות: מצד אחד הוא רוצה לרצות את הוריו, לשמור על אורח חיים דתי ולהפסיק את השמועות מסביב; מצד שני, הוא יודע בסתר ליבו שהוא באמת נמשך לגברים. בשיאם של דברים – דבורי מאלצת את יהונתן להיפגש עם הרב אלישע בניסיון לנסות לשנות את בנה באמצעות טיפול המרה. בעקבות הטיפול, יהונתן נחשף להיסטוריית משפחתו לפיה דודו נתנאל התמודד גם הוא עם לבטי היציאה מהארון והיחס המשפחתי העוין וניסיונות ההמרה הובילו להתאבדותו. טיפול ההמרה המשפיל מטלטל את יהונתן, שמחליט לעזוב את בית הוריו ועובר לגור בתל אביב יחד עם אדם.
שם המחזה

את שאהבה נפשי הוא ביטוי הלקוח משיר השירים ג,א: ”עַל מִשְׁכָּבִי בַּלֵּילוֹת בִּקַּשְׁתִּי אֵת שֶׁאָהֲבָה נַפְשִׁי; בִּקַּשְׁתִּיו, וְלֹא מְצָאתִיו”.
שחקנים ודמויות

| שם הדמות | שם השחקן/ית | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| יהונתן באום | עמית רהב / אברהם ארנסון / רן מושייוב | נער דתי בן 17, הומו בארון, שנפצע קשה בפיגוע בברנוער. |
| דבורי באום | אורלי זילברשץ | אמו של יהונתן. נשואה לאהרון. |
| אדם ויינברג | דניאל ליטמן / ידין גלמן | בן-זוגו של יהונתן, שנפצע קל בפיגוע בברנוער. |
| תמר | נאיה בינשטוק | חברת ילדות של יהונתן. |
| אהרון באום | יגאל שדה / דני גבע | אביו של יהונתן. נשוי לדבורי. איש חינוך דתי. |
| אלישע | אורי הוכמן | רב המבצע טיפולי המרה. |
|  | מיכל ברנד / עמית זיתון | אחות בית חולים. |
|  | עמוס בוארון / נדב שמה | השוטר. |
|  | אופק זרקו / יוגב אטיאס / דור גלולה / יוני כרובי | רקדנים |
עיבוד קולנועי

ביוני 2022 דווח כי הזכויות על ההצגה נמכרו עבור הפקת גרסה קולנועית.
הערות שוליים

1 2  משה אבוטבול, פרסום ראשון: "את שאהבה נפשי" תעובד לסרט קולנוע, באתר פרוגי, ‏19 ביוני 2022
הלינה בירנבאום

| --- | --- |

 לידה:  15 בספטמבר 1929 (בת 95) ורשה, הרפובליקה הפולנית השנייה 
 מדינה:  ישראל, פולין 
 שפות היצירה:  פולנית ועברית
 יצירות בולטות:  החיים כתקוה 
 תקופת הפעילות:  מ-1986
 פרסים והוקרה:  ההצטיינות של ורשה  קצין במסדר פולוניה רסטיטוטה 
 
הלינה בירנבאום אחרי מתן עדות על השואה בבית ספר תיכון בירושלים, 2019
הלינה בירנבאום (נולדה ב-15 בספטמבר 1929, ורשה, פולין) היא סופרת, מתרגמת ומשוררת ישראלית. ניצולת השואה שעוסקת בתיעוד זיכרונותיה.
קורות חיים

הלינה בירנבאום נולדה בשנת 1929, בת הזקונים של פולה ויעקב גרינשטיין, אחותם של חילק ומארק. כשהייתה בת עשר נכבשה פולין על ידי הנאצים, והיא ומשפחתה הועברו לגטו ורשה.
מספר האסירה שקועקע על ידה הוא 48693. הלינה בירנבאום הועברה למיידנק במאי 1943. לאחר מכן ביולי של שנה זו הגיעה הלינה למחנה אושוויץ יחד עם שלוחה של נשים יהודיות ממחנה מיידנק. בדצמבר 1944 נפצעה בכתפה מירי זקיף. בבית החולים התאהבה באח יהודי. לאחר המלחמה נסעה לחפש אותו אך הוא מת מטיפוס. ב-18 בינואר 1945 הועברה הלינה מאושוויץ למחנה ראוונסבריק שבגרמניה, ובפברואר של שנה זו הועברה לנוישטאדט גלבה.
ביוני 1945 לאחר ששוחררה מהמחנה על ידי הצבא הרוסי התחילה ללמוד בבית ספר תיכון בלימודי ערב. בשנת 1947 עלתה הלינה לארץ ישראל יחד עם קבוצה של "השומר הצעיר". כשהגיעה לארץ התיישבה בקיבוץ. בשנת 1950 התחתנה עם חיים, ניצול השואה. שניהם היו חברי מק"י.
בשנת 1986 חזרה בפעם הראשונה לפולין עם קבוצה של ישראלים וביקרה במחנות, ובעקבות הביקור החלה לתעד את זכרונותיה ואת עברה. בשנת 1988 סיפרה את סיפור חייה בסרט בגלל המלחמה ההיא. באוקטובר 2015 קיבלה הלינה בירנבאום את אות הכבוד של ורשה בשל תרומתה לתיעוד גטו ורשה. לדבריה של הלינה, אף על פי שעלתה לארץ היא עדיין מבקרת בפולין ומשתתפת בתוכניות חינוכיות רבות. הלינה פועלת בצורה נמרצת למען שיפור יחסי גומלין בין פולין וישראל וכמו כן עם גרמניה.
מתגוררת בהרצליה ולה שני בנים. בנה, יעקב גלעד כתב עליה את שיר הנושא של אלבומו של יהודה פוליקר, "אפר ואבק". בנוסף בירנבאום כתבה את השיר "פרחים ברוח" באותו אלבום.
בשנת 2019 הצטרף גלעד בפעם הראשונה לנסיעה של אמו לפולין אמו לרגל השקת ביוגרפיה שלה שיצאה לאור בפולנית, ותועד בסרט התיעודי "לאן את נוסעת". הסרט גם חושף כי בעוד שבירנבאום זוכה לכבוד ופופולריות רבה בפולין, בישראל פועלה איננו זוכה להערכה והיא כמעט ואינה מוכרת, היות שהדרך שבה סיפרה את סיפורה ובמיוחד העובדה שכללו עדויות על יהודים ששיתפו פעולה עם הנאצים לא תאמו הנראטיב הממסדי.
הערות שוליים

1 2  Dorot memorial line - הלינה בירנבאום (ארכיון)
↑  ורשה הוקירה את הלינה בירנבאום, באתר השטעטל הווירטואלי, 13 באוקטובר 2015.
↑   בן שלו, יעקב גלעד חוגג יום הולדת 70, באתר הארץ, 4 במרץ 2021
↑  נעמה רק‏, זה סרט מרגש על הקשר בין יעקב גלעד לאמו, אך הסיפור המרתק מתחבא בתוכו, באתר וואלה, 18 באפריל 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258727005171  PLWABN: 9810648499305606  BnF: cb144922307 (data)  CiNii: DA11182307  GND: 119366827  ISNI: 0000 0001 1463 1231  LCCN: no90020821  NDL: 00796480  NKC: xx0110888  SUDOC: 068915187  VIAF: 106959907   WorldCat (עם VIAF): 106959907
דינמו קייב

קבוצת הכדורגל דינמו קייב (באוקראינית: Футбольний Клуб Динамо Київ) היא קבוצת כדורגל אוקראינית, המייצגת את עיר הבירה קייב והיא אחת מקבוצות הכדורגל הגדולות במזרח אירופה והמעוטרת ביותר באוקראינה והייתה המעוטרת ביותר בברית המועצות.
קבוצת דינמו הוקמה במאי 1927, בחסות משטרת קייב ומאז הקמתה זכתה ב-13 אליפויות ברית המועצות, 9 גביעי ברית המועצות, 3 טורנירי הסופר קאפ הסובייטי ולצד דינמו מוסקבה הייתה היחידה שהשתתפה בכל עונות האליפות הסובייטית, מבלי לרדת ליגה. דינמו קייב הייתה הקבוצה הלא-מוסקבאית הראשונה שזכתה באליפות ברית המועצות ולרשותה גם זכייה ב־16 אליפויות אוקראינה, 13 גביעים לאומיים ו־8 גביעי סופר קאפ לאומי.
במפעלים האירופיים העפילה הקבוצה שלוש פעמים לשלבי חצי גמר ליגת האלופות (בשנים 1977, 1987, 1999) וזכתה בשתי גביעי המחזיקות (1975, 1986) ובסופר קאפ האירופי 1975 והייתה לקבוצה הסובייטית הראשונה שזכתה בתואר אירופי והיא הקבוצה האוקראינית הראשונה לזכות בתואר אירופי. דינמו מדורגת במקום 29 בדירוג אופ"א ובמקום ה-16 ברשימת 200 מועדוני הכדורגל הגדולים ביותר של המאה ה-20, מאת IFFHS והיא מקבוצות הכדורגל הטובות במזרח אירופה.
דינמו מארחת את משחקיה במרכז הספורט הלאומי אולימפיסקי שנחנך ב-1923 והוא האצטדיון הגדול ביותר באוקראינה (מכיל 70,050 מושבים). היריבה הגדולה ביותר של דינמו קייב היא שחטאר דונצק, כאשר השתיים נחשבות לחזקות ביותר בכדורגל האוקראיני והמפגש ביניהן מכונה לקלאסיקו האוקראיני.
היסטוריה > הקמה

הקבוצה הוקמה ב-13 במאי 1927 כקבוצת חובבים, חלק מאיגוד ספורט סובייטי הנקרא "דינמו", על ידי סרגיי ברנימסקי וניקולאי צ'ניקוב. האגודה הוקמה בדמות אגודת דינמו שהוקמה על ידי פליקס דזרז'ינסקי. הייתה זו יוזמתו של סמיון זפדני, ראש סניף קייב של ג.פ.או., שהובילה ליצירת קבוצת הכדורגל. סגנו, סרגיי ברמינסקי, החל להקים את הקבוצה לא רק מתוך אנשי המשטרה החשאית הסובייטית, אלא גם כדורגלנים ממועדונים אחרים בעיר. כל הכדורגלנים היו חלק מקבוצת העיר המאוחדת או אלופת העיר. הקבוצה שזה עתה נוצרה שיחקה את משחקה הרשמי הראשון ב-1 ביולי 1928 נגד קבוצת עיר מאוחדת מקומית בעת ביקורה בבבילה צרקבה. כבר בדקה החמישית דינמו פתחה את התוצאה במשחק, אולם בסיום איבדה את היתרון והפסידה 1–2. המשחק הבא ששיחקה דינמו היה ב-17 ביולי 1928 כשאירחה את דינמו אודסה במשחק שהסתיים בשוויון 2:2. האיגוד מומן ונתמך באופן רשמי על ידי ה-נ.ק.ו.ד., ומאוחר יותר על ידי משטרת קייב והאם וה דה (ממנגנוני הביטחון הסובייטיים). הקבוצה חנכה את אצטדיון הבית שלה ב-12 ביוני 1933, שנה לפני שהממשלה הסובייטית הפכה את העיר לבירת אוקראינה הסובייטית.
בשנת 1936 נערכה אליפות ברית המועצות הראשונה, ודינמו קייב הייתה ממייסדות הליגה שזה עתה הוקמה. ברם הצלחותיה המוקדמות הוגבלו למקום השני בשנת 1936 ולמקום השלישי בשנת 1937. בעונת 1941 שיחקה רק תשעה משחקים כאשר מלחמת העולם השנייה קטעה את משחקי הליגה. בשנת 1942 נערך משחק אשר לימים קיבל את השם משחק המוות, בין שחקני דינמו קייב לשעבר לבין קבוצת "סטארט" שייצגה את הכובשים הנאצים. המשחק הסתיים בתוצאה 3–5 לטובת הסובייטים, תוצאה שגבתה את חייהם של כמה משחקני הקבוצה, שנרדפו על ידי הנאצים.
היסטוריה > ההגמוניה בליגה הסובייטית

משנות ה-50 ועד שנות ה-80 השחקנים המקצוענים גם קיבלו באופן פורמלי דרגה של קצין משטרה. אלפי[דרוש מקור] אזרחי ברית המועצות אחרים שילמו מסי חבר סמליים לאיגוד הספורט והיו חברים בו. במהלך התקופה הסובייטית, דינמו קייב הפכה לסמל לזהות אוקראינית ומשחקים של הקבוצה נגד קבוצות ממוסקבה זכו לאהדה רחבה של האוכלוסייה האוקראינית. בתקופה הסובייטית, דינמו הייתה אחת היריבות העיקריות, ולעיתים קרובות היריבה היחידה, למועדוני הכדורגל ממוסקבה. יכולתה לאתגר את הדומיננטיות של מועדוני מוסקבה בכדורגל הסובייטי ולעיתים קרובות לנצח אותם בדרך לזכייה באליפות ברית המועצות, הייתה עניין של גאווה לאומית עבור אוקראינה. מנהיגי הרפובליקה האוקראינית ראו במועדון באופן לא רשמי את נבחרתם הלאומית וסיפקו תמיכה נדיבה, מה שהפך את דינמו לקבוצה מקצועית בעל חשיבות בינלאומית. בשנת 1989 עברה דינמו לבעלות חברה עצמאית המנותקת מאגודת "דינמו" ובעונות האחרונות של הליגה הסובייטית היא התמודדה בצבעים הלאומיים של אוקראינה (כחול וצהוב) כחלק מהתנועה הלאומית שזכתה לפופולריות רבה.