stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1893
נולדו

12 בינואר – אלפרד רוזנברג, אידאולוג נאצי ופושע מלחמה (הוצא להורג ב-1946)
12 בינואר – הרמן גרינג, פושע מלחמה נאצי, מראשי משטרו של היטלר ומפקד הלופטוואפה (התאבד ב-1946)
30 בינואר – יצחק מאיר לוין, יו"ר אגודת ישראל ושר הסעד הראשון של ישראל (נפטר ב-1971)
2 בפברואר – דמדין סוחבאטאר, מצביא מונגולי (נפטר ב-1923)
12 בפברואר – ג'ובאני מוציו, אדריכל איטלקי (נפטר ב-1982)
12 בפברואר – עומר בראדלי, גנרל אמריקאי (נפטר ב-1981)
13 בפברואר – אלפרד שאפר, כדורגל ומאמן הונגרי (נפטר ב-1945)
16 בפברואר – מיכאיל טוכאצ'בסקי, מפקד הצבא האדום (הוצא להורג ב-1937)
21 בפברואר – אנדרס סגוביה, גיטריסט קלאסי ספרדי (נפטר ב-1987)
2 במרץ – אליהו גולומב, ה"המפקד הבלתי מוכתר" של ההגנה (נפטר ב-1945)
18 במרץ – וילפרד אוון, משורר אנגלי (נפטר ב-1918)
26 במרץ – ג'יימס בריאנט קונאנט, איש ציבור אמריקאי ונשיא אוניברסיטת הרווארד (נפטר ב-1978)
26 במרץ – פלמירו טוליאטי, פוליטיקאי איטלקי (נפטר ב-1964)
27 במרץ – קרל מאנהיים, סוציולוג (נפטר ב-1947)
28 במרץ – וילהלם אדם, גנרל בנאציונלה פולקסארמה ופוליטיקאי מזרח גרמני (נפטר ב-1978)
3 באפריל – לסלי הווארד, שחקן קולנוע בריטי (נפטר ב-1943)
12 באפריל – רוברט הארון, שחקן קולנוע אמריקאי בתקופת הראינוע (נפטר ב-1920)
20 באפריל – ז'ואן מירו, צייר, פסל וקדר ספרדי (נפטר ב-1983)
23 באפריל – אלן דאלס, איש מודיעין אמריקאי (נפטר ב-1969)
30 באפריל – יואכים פון ריבנטרופ, שר החוץ של גרמניה הנאצית (הוצא להורג ב-1946)
16 במאי – יוסף (יופ) וייס, ניצול השואה גרמני-יהודי (נפטר ב-1976)
21 ביוני – אלואיס הבה, מלחין צ'כי (נפטר ב-1973)
30 ביוני – ולטר אולבריכט, מדינאי מזרח גרמני (נפטר ב-1973)
7 ביולי – מירוסלב קרלז'ה, סופר קרואטי (נפטר ב-1981)
9 ביולי – דורותי תומפסון, עיתונאית ושדרנית רדיו אמריקאית (נפטרה ב-1961)
21 ביולי – הנס פאלאדה, סופר גרמני (נפטר ב-1947)
2 באוגוסט – אנחל רומאנו, כדורגלן אורוגוואי (נפטר ב-1972)
17 באוגוסט – מיי וסט, שחקנית ומחזאית אמריקאית (נפטרה ב-1980)
21 באוגוסט – לילי בולאנז'ה, מלחינה צרפתייה (נפטרה ב-1918)
22 באוגוסט – דורותי פארקר, סופרת אמריקאית (נפטרה ב-1967)
30 באוגוסט – יואי לונג, פוליטיקאי אמריקאי מלואיזיאנה (נרצח ב-1935)
14 באוקטובר – ליליאן גיש, שחקנית ראינוע וקולנוע אמריקאית, "הגברת הראשונה של הסינמה האמריקאית" (נפטרה ב-1993)
2 בנובמבר – אורלנד סטין לומיס, עורך דין ופוליטיקאי אמריקאי (נפטר ב-1942)
2 בנובמבר – בטיסטה פינינפארינה, מעצב רכב איטלקי, מייסד חברת המרכבים קרוצריה פינינפארינה (נפטר ב-1966)
13 בנובמבר – ראובן רובין, צייר ישראלי (נפטר ב-1974)
11 בדצמבר – מריה אראסוריס, חסידת אומות העולם מצ'ילה, הצילה יהודים בפריז בתקופת השואה (נפטרה ב-1972)
26 בדצמבר – מאו דזה-דונג, מנהיג המהפכה הקומוניסטית בסין ומנהיג סין העממית (נפטר ב-1976)
נפטרו

17 בינואר – ראת'רפורד בירצ'רד הייס, נשיאה ה-19 של ארצות הברית (נולד ב-1822)
23 בינואר – לוציוס למאר, פוליטיקאי ושופט בית המשפט העליון של ארצות הברית (נולד ב-1825)
27 בינואר – ג'יימס בליין, מדינאי אמריקני ומועמד לנשיאות ארצות הברית (נולד ב-1830)
5 ביוני – מרי אן שד, מתנגדת עבדות, עיתונאית, עורכת דין ומו"ל אפרו-אמריקאית (נולדה ב-1823)
21 ביוני – לילנד סטנפורד, מייסד אוניברסיטת סטנפורד (נולד ב-1824)
6 ביולי – גי דה מופאסאן, סופר צרפתי (נולד ב-1850)
10 באוגוסט – נפתלי צבי יהודה ברלין, ראש ישיבת וולוז'ין (נולד ב־1817)
16 באוגוסט – ז'אן-מרטן שארקו, רופא, נוירולוג ופסיכיאטר צרפתי (נולד ב-1825)
7 בספטמבר – המילטון פיש, מושל, סנאטור ומזכיר המדינה של ארצות הברית (נולד ב-1808)
18 באוקטובר – שארל גונו, מלחין ומחבר אופרות צרפתי (נולד ב-1818)
19 באוקטובר – לוסי סטון, סופרג'יסטית ומתנגדת עבדות אמריקאית (נולדה ב-1818)
23 באוקטובר – אלכסנדר בטנברג, נסיך בולגריה (נולד ב-1857)
6 בנובמבר – פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי, מלחין רוסי (נולד ב-1840)
ראו גם

1893 במדע‎
ילידי 1893‎
נפטרים ב-1893‎
התערוכה העולמית של שיקגו ב-1893, שהיוותה אירוע חשוב בהיסטוריה של ארצות הברית בכלל ושל שיקגו בפרט
697

שנת 697 היא השנה ה-97 במאה ה-7. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
ראו גם

ילידי 697‎
נפטרים ב-697‎
General Packet Radio Service

ארכיטקטורת הרשת
GPRS או General Packet Radio Service היא טכנולוגיה לתקשורת נתונים ברשתות לתקשורת סלולרית מסוג GSM. לעיתים קרובות מתוארת כדור 2.5G, ממוקמת כהתפתחות מהדור השני 2G לדור השלישי 3G של הטלפוניה הסלולרית.
בGPRS נעשה שימוש לראשונה במיתוג מנות על גבי רשת GSM, לעומת טכנולוגיות קודמות כ-CSD או HSCSD שעשו שימוש במיתוג מעגלים.
במיתוג מנות ערוצי התקשורת מנוצלים רק כאשר ישנה דרישה לנתונים מהמשתמש או פניה אליו מהרשת.
ה-GPRS מביא את פרוטוקול האינטרנט (IP) לרשתות ה-GSM, ובכך מגביר את קצבי העברת הנתונים ומקטין את העלויות עבור המשתמש. חיוב המשתמש נעשה בדרך כלל על פי כמות המידע שנצרכה, ולא על פי משך זמן החיבור.
השימושים העיקריים בGPRS הם חיבור לרשת האינטרנט הסלולרי WAP, שליחת SMS (אופציונלי), שליחת MMS וחיבור המחשב (בדרך כלל נייד) לרשת האינטרנט על ידי מודם סלולרי.
סיווגי המכשירים

ציוד הקצה מסווג על פי CLASS A, CLASS B, CLASS C
סיווגי המכשירים > CLASS A

ציוד מסוג CLASS A יכול להיות מחובר בו-זמנית לשירותי GSM ולשירותי GPRS. 
לדוגמה: ניתן לגלוש באינטרנט ולדבר במכשיר בו זמנית.
סיווגי המכשירים > CLASS B

ציוד מסוג CLASS B יכול להיות מחובר לשירותי GSM ולשירותי GPRS אולם לא ביחד.
לדוגמה: אם בזמן גלישה באינטרנט נתקבלה שיחה, שירות האינטרנט יושהה עד סיומה.
סיווגי המכשירים > CLASS C

בציוד מסוג CLASS C לא ניתן לעבור משירות GSM לשירות GPRS ויש לעבור בצורה ידנית ביניהם.
קצב העברת המידע

כאמור, רשת GPRS עושה שימוש ברשת ה־GSM, שהיא מסוג TDMA, כלומר לכל משתמש מוקצים חריצי זמן timeslots שבהם הוא יכול לשדר או לקלוט מידע. מספר חריצי הזמן קובע את קצב העברת המידע למשתמש כאשר כל חריץ זמן מאפשר בין 9.05 kbps 21.4 - Kbps.
נפח המידע שניתן להעביר בחריץ זמן אחד נקבע על פי שיטת קידוד המידע (Coding Schemes).
ישנן ארבע שיטות קידוד:
| --- | --- |
Scheme:  קצב מקסימלי עבור חריץ זמן אחד Kbps
CS1: 9.05
CS2: 13.4
CS3: 15.6
CS4: 21.4
הרשת מחליטה על שיטת הקידוד על פי מספר פרמטרים כשהעיקרי בהם הוא איכות ועוצמת הקליטה של המכשיר באותו הרגע. הרשת יכולה לשנות את שיטת הקידוד בכל רגע נתון. לדוגמה: עבור מכשיר שנמצא באזור קליטה איכותית הרשת תבחר בקידוד מסוג CS4.
בנוסף לסיווג ל־CLASS A/B/C, כל ציודי הקצה הנתמכים ברשת ה-GPRS כגון טלפונים סלולריים, כרטיסי מודם, מצלמות וכו' מסווגים על פי מספר חריצי הזמן המקסימלי שהם יכולים לשדר ולקלוט מידע.
סיווג זה ממוספר CLASS 1 - CLASS 12
| Multislot Class | Downlink Slots | Uplink Slots | Active Slots |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | 1 | 2 |
| 2 | 2 | 1 | 3 |
| 3 | 2 | 2 | 3 |
| 4 | 3 | 1 | 4 |
| 5 | 2 | 2 | 4 |
| 6 | 3 | 2 | 4 |
| 7 | 3 | 3 | 4 |
| 8 | 4 | 1 | 5 |
| 9 | 3 | 2 | 5 |
| 10 | 4 | 2 | 5 |
| 11 | 4 | 3 | 5 |
| 12 | 4 | 4 | 5 |
לדוגמה, מכשיר נוקיה דגם 6310 מוגדר כ- CLASS 6, כלומר, אם הרשת מאפשרת, ינצל המכשיר 3 חריצי זמן להורדת מידע (Downlink Slots) ושני חריצי זמן להעלאת מידע (Uplink Slots, אולם רק 4 חריצי זמן בו זמנית (Active Slots).
על פי הטבלה ניתן לראות כי קצב העברת המידע המקסימלי המעשי בGPRS הוא 85.6 Kbps לכל כיוון עבור מכשירים מ־CLASS 12 באיכות קליטה טובה. (לדוגמה כרטיס מודם PCMCIA Sierra Wireless Aircard 750).
מבנה ורכיבי הרשת

ניתן לחלק את רכיבי רשת הGPRS לשלושה חלקים עיקריים:
ציוד הקצה, בדרך כלל מכשיר טלפון סלולרי, אולם יכול להיות גם מצלמה סלולרית, כרטיס PCMCIA סלולרי המחובר למחשב נייד וכו'.
רכיבי רשת הגישה (Access), כוללים את האנטנה (RBS/BTS) ואת תחנות הבסיס (BSC). רכיבים אלה משמשים גם את רשת ה־GSM.
רכיבי רשת הליבה (Core) הם רכיבים ייעודיים לרשת הGPRS ואינם משמשים את רשת ה־GSM:
SGSN - Serving GPRS Support Node
תפקידיו העיקריים של מתג ה-SGSN הם ניהול מעקב אחר כל מנוי מבחינת מיקום, מצב וקידוד המידע.
GGSN - Gateway GPRS Support Node
ה-GGSN משמש בעיקר להקצאת כתובת IP לציוד הקצה בזמן ההתחברות, לחיבור לרשת ה-IP ולניתוב חבילות המידע.
תקני הGPRS מגדירים ממשקים המקשרים בין הרכיבים השונים. ממשקים עיקריים הם:
Gb - ממשק בין BSC לבין SGSN.
Gn - ממשק בין SGSN לבין GGSN.
Gi - ממשק בין GGSN לרשת ה- IP.
תקני הGPRS כמו תקני ה־GSM נקבעים על ידי 3GPP.
רשת ה EDGE או Enhanced Data rates for GSM Evolution הנקראת גם EGPRS, היא הרחבה של רשת ה־GPRS בממשק הרדיו ומאפשרת קצבי שידור גבוהים יותר.
רוב מוחלט של מפעילי רשתות סלולריות מסוג GSM בעולם מפעיל בנוסף גם רשת GPRS.
בישראל מופעלות רשתות GPRS על ידי חברת פרטנר (אורנג') וחברת סלקום.
GRUB

| --- | --- |

מסך העלייה של גראב 0.9x
מסך העלייה של גראב 0.9x
 מפתח:  פרויקט גנו
 מחזור חיים:  1995–הווה (כ־29 שנים) 
 גרסה אחרונה:  2.12-rc1 (10 ביולי 2023) 
 מערכת הפעלה:  חוצה פלטפורמות
 נכתבה בשפות:  שפת סף, C
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו גרסה 3+
 קוד מקור:  https://git.savannah.gnu.org/cgit/grub.git 
 קטגוריה:  מנהל אתחול
 www.gnu.org/software/grub
 
GNU GRUB on MBR-partitioned hard disk drives
GNU GRUB on GPT-partitioned hard disk drives
GNU GRUB (או: גראב) היא תוכנה חופשית המשמשת כמנהל אתחול (תוכנה שעולה לפני מערכת ההפעלה ומאפשרת בחירה בין מספר מערכות הפעלה הקיימות במחשב). התוכנה מכילה מידע על שמות מערכות ההפעלה המותקנות במחשב ומיקומן בדיסקים הקשיחים ובמחיצות השונות, ומאפשרת לו לבחור עם איזו מערכת לעבוד ואיזו מערכת תעלה אחרי זמן מסוים כברירת מחדל.
GRUB נכתבה כחלק מפרויקט גנו ומופצת תחת רישיון GPL (גרסה 3 ומעלה). היא מאפשרת לבחור בין מספר רב של מערכות הפעלה שונות. על אותו מחשב (ואף על אותו הדיסק הקשיח) יכולות להיות מותקנות למשל מערכת הפעלה  Windows, מספר הפצות לינוקס מערכת BSD וה-GRUB יאפשר בחירה בין כולן כאפשרויות למערכת שתופעל על ידי המחשב. GRUB משמשת בברירת מחדל כמנהל האתחול המותקן עם מגוון הפצות לינוקס כדוגמת רד-הט, סוזה, מנדריבה ואובונטו.
boot.img has the exact size of 446 Bytes and is written to the MBR (sector 0). core.img is written to the empty sectors between the MBR and the first partition, if available (for legacy reasons the first partition starts at sector 63 instead of sector 1, but this is not mandatory). The /boot/grub-directory can be located on an distinct partition, or on the /-partition.
דרך הפעולה

עם אתחולו, קורא המחשב את הסקטור הראשון בדיסק הקשיח, המכונה MBR, שם כתובות הפעולות הדרושות לטעינת מערכת ההפעלה. GRUB משתמש בסקטור זה של הדיסק הקשיח על מנת לפנות למקום בו נמצאת התוכנית המאפשרת לבחור בין מערכות ההפעלה השונות, והפקודות הנדרשות לטעינתן.
יישום GRUB 2

GRUB לוקח שליטה על הקושחה. זה אומר שהוא צריך להתמודד עם UEFI כמו גם עם ה-BIOS.
יישום GRUB 2 > GRUB 2 על מערכות מבוססות BIOS

GRUB 2 במערכת מבוססת BIOS שומר את כל הקבצים שלו בשלושה מיקומים שונים.
/boot/grub2/
/etc/default/grub
/etc/grub.d/
במקרה של אובונטו, מספר הגרסה אינה מופיעה בשם GRUB, אז היא תהיה
/boot/grub/
וכן בשאר המקומות בהם מופיעה מספר הגרסה.
יישום GRUB 2 > GRUB 2 על מערכות מבוססות BIOS > boot/grub2/

זהו המיקום בו יותקן GRUB 2. הספרייה מכילה את קובצי הליבה של טוען האתחול. את הקבצים ניתן למצוא בעזרת הפקודה הבאה:
ls /boot/grub2/ -l
הקבצים הללו הם:
Device.map
GRUB אינו מבין בשמות דיסקים כמו sda או vda, מכיוון שהמוסכמות הללו למתן שמות לדיסק נוצרו על ידי מנהלי ההתקן של SCSI של מערכות ההפעלה. כאשר GRUB פועל מערכת ההפעלה אינה קיימת, ולכן יש לה מוסכמה משלה לשמות דיסקים. להלן מוסכמות שמות הדיסקים של GRUB:
| גרסת GRUB | מוסכמת שמות לדיסק | מַשְׁמָעוּת |
| --- | --- | --- |
| 1 | hd0, 0 | דיסק קשיח מספר 0 ומחיצה מספר 1 |
| 2 | hd0, msdos1 | דיסק קשיח מספר 0 ומחיצה מספר 1, שיש לה טבלת מחיצות MS-DOS |
| 2 | hd0, msdos1 | דיסק קשיח מספר 2 ומחיצה מספר 3, שיש לה טבלת מחיצות MS-DOS |
| 2 | hd2, gpt1 | דיסק קשיח מספר 3 ומחיצה מספר 1, שיש לה טבלת מחיצות GPT |
ב-GRUB, הדיסק הקשיח מתחיל ב-0, ומספרי המחיצות מתחילים ב-1, בעוד שמוסכמות השמות של הדיסקים והמחיצות של מערכת ההפעלה מתחילות ב-1. מכיוון שמוסכמות השמות של הדיסקים של OS ו-GRUB שונות, חייבת להיות מיפוי עבור משתמשים, וזו הסיבה שהקובץ device.map נוצר.
cat /boot/grub2/device.map
 # this device map was generated by anaconda
 (hd0)  /dev/sda
הקובץ device.map ישמש את הפקודות כמו grub2-install כדי להבין באיזה דיסק מותקנים קובצי הליבה של GRUB. הנה דוגמה לקובץ הזה:
strace -o delete_it.txt grub2-install /dev/sda
 Installing for i386-pc platform.
 Installation finished. No error reported.
cat delete_it.txt | grep -i 'device.map'
 openat(AT_FDCWD, "/boot/grub2/device.map", O_RDONLY) = 3
 read(3, "# this device map was generated "..., 4096) = 64
 openat(AT_FDCWD, "/boot/grub2/device.map", O_RDONLY) = 3
 read(3, "# this device map was generated "..., 4096) = 64
הפקודה grub2-install תקבל קלט בצורה של מוסכמות שמות הדיסקים של מערכת ההפעלה מאחר שהמשתמשים אינם מודעים למוסכמות השמות של הדיסק GRUB. במהלך הביצוע, grub2 install תמיר את מוסכמות מתן השמות של דיסק SCSI למוסכמות שמות הדיסק GRUB על ידי קריאת קובץ device.map.
grub.cfg
זהו קובץ התצורה הראשי של GRUB. זה קובץ סקריפט ענק שנוצר על ידי הפניה לכמה קובצי סקריפט אחרים. זה הקובץ שממנו GRUB part-3 לוקח הוראות על מיקום הליבה וה-initramfs, פרמטרים של שורת הפקודה של הליבה, שם מערכת הקבצים השורש ומיקומה.
i386-pc
ספרייה זו כוללת את כל מודולי מערכת הקבצים (מנהלי התקנים) הנתמכים ב-GRUB. כל קובצי mod.* הם המודולים. על ידי שימוש במודולים אלה, GRUB יכול לטעון את קובצי ה-קרנל ו-initramfs בזיכרון. לדוגמה, ל-boot של מערכת זו יש מערכת קבצים ext4, וכאשר מעלים קובצי vmlinuz ו-initramfs מ-boot, GRUB זקוק למודול ext4, שהוא מקבל מהקובץ ext4.mod. זה דומה ל-boot במערכת הקבצים XFS או UFS; לפיכך, הקבצים xfs.mod ו-ufs.mod קיימים ב-boot/grub2/i386-pc/. במקביל, ניתן למצוא מודולים כמו http.mod ו-pxe.mod. המשמעות היא שחלק 3 של GRUB 2 יכול לטעון את קובצי הקרנל וה-initramfs מהתקני http ו-pxe. באופן כללי, קובצי mod.* מוסיפים תכונות, לא רק התקנים. התכונות עשויות לכלול תמיכה במכשיר, תמיכה במערכת קבצים או תמיכה בפרוטוקול.
יישום GRUB 2 > GRUB 2 על מערכות מבוססות BIOS > etc/default/grub/

קובץ חשוב נוסף הוא etc/default/grub/. קובץ זה משמש את GRUB כדי לקבל מהמשתמש את השינויים הקוסמטיים והליבתיים בשורת הפקודה.
cat /etc/default/grub
GRUB_TIMEOUT=10
GRUB_DISTRIBUTOR="$(sed 's, release .*$,,g' /etc/system-release)"
GRUB_DEFAULT=saved
GRUB_DISABLE_SUBMENU=true
GRUB_TERMINAL_OUTPUT="console"
GRUB_CMDLINE_LINUX="resume=/dev/mapper/root_vg-swap rd.lvm.lv=root_vg/root rd.lvm.lv=root_vg/swap console=ttyS0,115200 console=tty0"
GRUB_DISABLE_RECOVERY="true"
GRUB_ENABLE_BLSCFG=true
בקובץ זה ניתן לשנות את פסק הזמן המוגדר כברירת מחדל של מסך הפתיחה של GRUB, הגופן, תפריטי המשנה ופרמטרי שורת הפקודה של ליבת ברירת המחדל כמו שם מכשיר השורש, שם מכשיר ההחלפה וכן הלאה.
יישום GRUB 2 > GRUB 2 על מערכות מבוססות BIOS > /etc/grub.d/

ל-GRUB 2 יש פקודה בשם grub2-mkconfig. שם הפקודה מרמז שהיא תיצור את קובץ התצורה של GRUB שנקרא grub.cfg, אשר יופנה על ידי חלק 3 של GRUB כדי להציג את מסך הפתיחה. הפקודה grub2-mkconfig ייקח תחילה את הקלטות הפרמטרים הקוסמטיים והקרנל של שורת הפקודה מ-etc/default/grub/ ויריץ את קובצי הסקריפט מהספרייה /etc/grub.d/.
הערות שוליים

↑  Babar., Hands-on Booting, Apress, 2020, ISBN 978-1-4842-5889-7
Avahi

| --- | --- |


 מפתח:  לנארט פוטרינג, טרנט לויד, סיורד סימונס
 גרסה אחרונה:  0.9-rc1 (30 בינואר 2024) 
 מערכת הפעלה:  חוצה פלטפורמות
 נכתבה בשפות:  C (שפת תכנות)
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי המוקטן של גנו
 קוד מקור:  https://github.com/avahi/avahi 
 קטגוריה:  תקשורת נתונים
 www.avahi.org
 
אבהי (אנגלית: Avahi) הוא כלי המהווה יישום של Zeroconf, שירות של פרוטוקול איתור. הכלי מבוסס קוד פתוח, נכתב בשפת C ופותח על ידי לנארט פוטרינג (Lennart Poettering), טרנט לויד (Trent Lloyd), סיורד סימונס (Sjoerd Simons).
Avahi מאתר שירותים ומארחים הפועלים ברשת המקומית, מתרגם וממפה את אותם בעזרת שירות הרישום mDNS / DNS-SD.
היסטוריה

הגרסה הראשונה של Avahi שוחררה בשנת 2004 כתוצאה ממיזוג של mDNS עם כלי שנקרא FlexMDNS, הכלי פותח על ידי לנארט פוטרינג (Lennart Poettering) וטרנט לויד (Trent Lloyd) והיה לפרויקט משותף.
הכלי פותח במטרה להוות תחליף לשירות ה-Zeroconf של חברת אפל, Bonjour, שדגלה באידאולוגית קוד סגור ושיווקה את רישיון התוכנה כקנייני.
בעקבות התבססות Avahi במערכות הפעלה מבית לינוקס, החל משנת 2006, החלה חברת אפל להפיץ את Bonjour כתוכנה חינמית ללקוחות פרטיים.
Avahi הוא מיזם קבוע בסביבות שולחן עבודה GNOME ו-KDE.
ראו גם

אובונטו
יוניקס
Bonjour
DNS
M72 לאו

| --- | --- |
חייל יורה לאו
חייל יורה לאו
 מידע בסיסי
 ייעוד:  רקטת כתף לשימוש כללי (כיום) רקטה נגד טנקים (במקור)
 ארץ ייצור:  ארצות הברית ארצות הברית
 יצרן:  נאמו 
 עלות יחידה:  בין כ-750 לכ-1,000 דולר
 שימוש ראשון:  1963
 מלחמות ומבצעים:  מלחמת וייטנאם, מלחמת אפגניסטן (2015-היום), מלחמת עיראק, מלחמת סין-וייטנאם, מלחמת אפגניסטן, מלחמת בוסניה, מלחמת העצמאות של קרואטיה, מלחמת אפגניסטן 
 תקופת השירות:  1963–הווה (כ־61 שנים) 
 משתמשים:  מדינות רבות, בהן ארצות הברית וישראל
 פלטפורמת שיגור:  משגר כתף חד-פעמי
 מאפיינים כלליים
 משקל:  3.63 קילוגרם (8.0 ליברות)
 ממדים
 אורך:  93.6 ס"מ (דרוך)   67 ס"מ סגור
 קוטר:  66 מ"מ
 ביצועים
 טווח:  220 מטר מטרה נייחת   175 מטר מטרה ניידת/ירי לילה
 ראש קרב והנחיה
 ראש קרבי:  מטען חלול או חומר נפץ מרסק
 חדירת פלדה:  335 מילימטרים (13.2 אינץ')
 
לאו (באנגלית - LAW או Light Anti-Tank Weapon), או בשמה המלא M72 LAW היא רקטת כתף חד-פעמית מתוצרת ארצות הברית. בצה"ל הוא מכונה זרזיר מתכלה.
כללי

עד שהוחלף על ידי ה-M136 AT-4, היה הלאו נשק הנ"ט הקל העיקרי של צבא ארצות הברית. הלאו פותח בשנות ה-60 של המאה ה-20, על מנת להחליף את הבזוקה כנשק נ"ט ברמת מחלקת החי"ר. הלאו הוא רקטה נגד טנקים בקוטר 66 מילימטר, עם צינור שיגור חד-פעמי. המשגר מורכב משני צינורות, והפנימי שבהם נפתח טלסקופית אחורה לפני השימוש, ודורך את הנשק. הרקטה עצמה מיוצבת במעופה על ידי סנפירים הנפרשים עם שיגורה, וראש הנפץ הוא מסוג מטען חלול.
למרות סיווגו כנשק נגד טנקים השימוש בו הוא בעיקר כנגד מבנים וכלי רכב קלים יותר כמו נגמ"שים ומשוריינים אחרים, זאת בעיקר עקב שיפור המיגון של טנקים בשנים האחרונות. יכולת חדירת השריון של הלאו היא 335 מילימטרים (13.2 אינץ') פלדה בלבד (להשוואה: רקטת RPG-7 ישנה הייתה יכולה לחדור כ-330 מ"מ פלדה ואילו רקטת RPG-7 מודרנית: כ-600 מ"מ). עם הזמן יוצרו ללאו רקטות משופרות, בדגמים כגון M72A6 ו-M72A7 ו-M72E10.
הלאו חד-פעמי - לאחר שיגור הרקטה אין אפשרות לחזור ולטעון את המשגר ברקטה נוספת ולכן הוא נזרק או משמש לאימונים. על משגרים שנורו מהם הרקטות שיוצרו איתם ניתן להתקין התקן מיוחד המאפשר לירות תת"ק (תת-קליבר) של הרקטה האמיתית. התת"ק הוא רקטה קטנה המדמה ירי אמיתי ואין בה כלל רש"ק (ראש קרבי).
יתרונותיו הגדולים של הלאו אינם יכולת החדירה שלו והרס מטרות משוריינות כטנקים מודרניים, אלא משקלו הנמוך (המאפשר ללוחם חי"ר לשאת שתי רקטות לאו לעומת רקטת AT-4 אחת), פשטות בשימוש בו ועלותו הנמוכה (כאלף דולר אמריקאי ליחידה). תכונות אלה מאפשרות שימוש נרחב בלאו גם נגד מטרות שאינן מוגדרות כמטרות איכות.
הלאו שימש ומשמש צבאות רבים בעולם, כולל צה"ל. בצ'כיה וברוסיה הוא הועתק שלא ברישיון ומיוצר כ-RPG-26.
הרקטה עצמה
אזור ההדק
שירות בצה"ל

ה-M72 לאו משמש בצה"ל במספר דגמים ומכונה "זרזיר מתכלה". הלאו נרכש בעיקר עקב מחירו הנמוך והיכולת לקנותו מכספי הסיוע האמריקאיים. הלאו נמצא בשימוש נרחבת בחיל הרגלים וחיל ההנדסה, וכן אצל היחידות המיוחדות בצה"ל. הלאו נמצא בשימוש גם בימ"מ, היחידה הלאומית המיוחדת ללוחמה בטרור של משטרת ישראל.
רקטת לאו הגיעה לצה"ל לראשונה במהלך מלחמת יום הכיפורים במסגרת הרכבת האווירית מארצות הברית לישראל. במבצע כותונת השתמש כוח של סיירת צנחנים לראשונה ברקטות, אך התברר שנשא עמו מארזי תרגול ללא מטען נפץ אלא גבס. במבצע מגבית 16, שנערך על ידי שייטת 13 בלילה בין 21 ל-22 באוקטובר 1973, שימשו רקטות לאו לפגיעה בספינת טילים מצרית בנמל ע'רדקה.
כיום משרתים בצה"ל שני דגמים של הלאו: M72A4 נגד כלי רכב ורק"ם רך, ו-M72A9 נגד מבנים.
ב-2023 החליט צה"ל לרכוש רקטות M72A12 תוצרת חברת נאמו טלי. מדובר ברקטות מסוג M72 ASM RC שמיועדות נגד מבנים, שזולות יותר מרקטת המטאדור הישראלית (ונרכשות בכספי סיוע) וקלות יותר. במהלך מלחמת חרבות ברזל עושה צה"ל שימוש נרחב ברקטה.
מפעילים

כעשרים מדינות ברחבי העולם משתמשות ברקטה.
הערות שוליים

↑  ראיון עם שאול מופז הפודקאסט עושים מלחמה
↑  שי לוי, ‏יסייעו בלחימה באיו"ש: צה"ל ירכוש טילי לאו חדשים, באתר ‏מאקו‏, 9 באוגוסט 2023.
|  נשק קל עכשווי של צה"ל |
| --- | --- | --- |
| נשק אישי/רובה סער | רובה M16 • רובה M16A1 מקוצר • CAR-15‏ • רובה M4A1 • מיקרו-תבור X-95 ו-X-95L • תבור X-95 פלאט-טופ • IWI ערד |      |
| מקלעים | נגב 5.56 מ"מ • נגב קומנדו • נגב NG7‏ • מאג 7.62 מ"מ • בראונינג 0.3 • M2 בראונינג (מק"כ 0.5) |      |
| רובי צלפים | חיל הרגלים: רמינגטון M24‏ • SR-25 Mk 11 • ברק (H-S Precision HTR 2000)‏ • בארט M82A1   יחידות מיוחדות: רמינגטון M24 • מאוזר 86SR‏ • בארט MRAD‏ • בארט REC10‏ • SR-25 Mk 11‏ • רובה צלפים דרגונוב • מקמילן TAC-338 • מקמילן TAC-50 |      |
| רימונים | רימון יד מדגם רימון רסס 26 • מטול רימונים M203 • מטול רימונים M320 |      |
| רקטות כתף | M72 לאו "זרזיר מתכלה" • RPG-7‏ • מטאדור "מפצח האגוזים" ו"מפצח קל משקל" |      |
| כלי נשק נוספים | תת-מקלע מיקרו-עוזי • קלשניקוב AK-47 • רוגר SR-22 • אקדחי גלוק 17 וגלוק 19 • אקדח זיג זאואר SIG P228 |      |
| ראו גם | נשק קל של צה"ל • אמצעי הלחימה של צה"ל • נשק קל • חיל הרגלים • צבא הגנה לישראל |      |
מפה שמסמנת מדינות שמשתמשות ברקטה. בכחול משתמשות בפועל. באדום משתמשות לשעבר.
Journal of World History

| --- | --- |
 מו"ל:  University of Hawaii Press, World History Association 
 תאריכי הופעה:  1990–הווה (כ־34 שנים) 
 שפה:  אנגלית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 ISSN:  1045-6007, 1527-8050
 אתר רשמי
 
Journal of World History הוא כתב עת מדעי בנושא היסטוריה עולמית אשר יוצא לאור משנת 1990.
כתב העת נוסד על ידי פרופסור ג'רי בנטלי מאוניברסיטת הוואי והוא משמש ככתב העת הרשמי של איגוד ההיסטוריה העולמית. הוא יוצא לאור בהוצאת אוניברסיטת הוואי החל משנת 1990. תחילה יצא פעמיים בשנה, והחל משנת 2003 יוצא ארבע פעמים בשנה.
כתב העת מופץ בגרסה אלקטרונית בפרויקט MUSE וב-JSTOR.
698

שנת 698 היא השנה ה-98 במאה ה-7. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
אירועים

בעקבות הפסד בקרב ליד קרתגו, האימפריה הביזנטית מפנה את כל כוחותיה מצפון אפריקה. העיר נהרסה ולא שוקמה מעולם.
ראו גם

ילידי 698‎
נפטרים ב-698‎
Journal of Visualized Experiments

| --- | --- |

 מו"ל:  MyJOVE 
 עורך ראשי:  משה פריצקר 
 תאריכי הופעה:  2006–הווה (כ־18 שנים) 
 שפה:  אנגלית 
 ISSN:  1940-087X
 www.jove.com
 
Journal of Visualized Experiments הוא כתב עת מדעי העובר ביקורת עמיתים אשר הוקם בדצמבר 2006. כתב העת מפרסם פרוטוקולים מדעיים בפורמט וידאו. הפורמט הייחודי מאפשר לתאר פרוצדורות של מחקר וניסוי שלעיתים מסובך להסביר אותן בכתב.
עורכו הראשי הוא משה פריצקר (Moshe Pritsker), המשמש גם כמנהל. נושאי המחקר שבהם מתמקד כתב העת הם ביולוגיה ורפואה, מדעי המוח, אימונולוגיה, מיקרוביולוגיה ובוטניקה.
Journal of the Chemical Society

| --- | --- |
 מו"ל:  האגודה הכימית 
 תאריכי הופעה:  1849–1996 (כ־147 שנים) 
 שפה:  אנגלית 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 ISSN:  0368-1769, 2050-5574
 אתר רשמי
 
Journal of the Chemical Society הוא כתב עת מדעי לכימיה, אשר יצא לאור מ-1849 ועד 1996.
כתב העת יצא לאור לראשונה בשנת 1849 על ידי האגודה הכימית, ואשר תחילה נקרא Quarterly Journal of the Chemical Society. עם איחודה של האגודה הכימית בשנת 1980 עם עוד מספר אגודות נוצרה החברה המלכותית לכימיה, אשר מוציאה כיום לאור את כתב העת.
Doo Wop (That Thing)

Doo Wop (That Thing) (בעברית: דו-וופ (הדבר הזה)) הוא סינגל הבכורה של הזמרת-יוצרת האמריקאית לורן היל. השיר נכתב והופק על ידי היל ויצא לאור כסינגל המוביל מתוך אלבום הבכורה שלה, The Miseducation of Lauryn Hill, ברדיו בלבד, ויצא רשמית למכירה באוקטובר 1998.
השיר הוא שירה הראשון והיחיד של היל שהגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100. השיר הפך לשיר הראשון מאת זמרת מאז "Foolish Beat" של דבי גיבסון, שהגיע למקום הראשון בארצות הברית, שנכתב והוקלט על ידי אישה אחת בלבד; השיר אף הגיע בבכורה למקום הראשון במצעד, ובכך היה לשיר העשירי בהיסטוריה של המצעד שהגיע להישג זה, סינגל הבכורה הראשון שעשה זאת, והשיר הראשון של ראפר שעשה זאת. השיר זכה להצלחה גם במדינות אחרות, והגיע לצמרת המצעד שבאיסלנד, מקום שני בקנדה, מקום שלישי בבריטניה ומקום שמיני באוסטרליה. השיר זכה בפרסי גראמי בקטגוריות "ביצוע ה-R&B הווקאלי הנשי הטוב ביותר" ו"שיר ה-R&B הטוב ביותר" ב-24 בפברואר 1999. הווידאו קליפ הנלווה של השיר הפך לקליפ ההיפ הופ הראשון שזכה בפרס הווידאו קליפים של MTV לקליפ השנה.
רקע

השיר הוא אזהרה מהיל לגברים ונשים אפרו-אמריקאים שנקלעו ל"מאבק". גם הנשים ש"[מנסות] להיות סלע קשה כשהן באמת פנינה", וגם הגברים ש"דואגים יותר לחישוקיהם, ולטימבים שלהם מאשר לנשים", מוזהרים על ידי היל, שמזהירה אותם שלא לאפשר ל"דבר הזה" להרוס את חייהם. הפזמון מקדם שוויוניות בין המינים, אך המסר הכללי של המילים תואר כשמרני.
מבחינת ההפקה, היל לוותה בכבדות מאלמנטים של מוזיקת נשמה ודו-וופ, ומעניקה אמון לכך בשם השיר. דוגמה נוספת לכך היא ריף הפתיחה של להיט הנשמה מסוף שנות ה-60, "Stop Her On Sight (S.O.S.)" מאת אדווין סטאר (אנ'), שהיל משתמשת בשיר באלמנטים שונים ממנו, כפי שניתן לשמוע בפתיחת השיר.
הוצאה וקבלה

השיר, שיצא בשנת 1998 כסינגל הסולו הראשון של היל מאלבום הבכורה שלה, זכה להצלחה גדולה. הוא הפך לסינגל העשירי שהגיע היישר אל המקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100, והראשון מאת אמן ראפ. הוא שהה במצעד שבועיים בסתיו 1998. במצעד שירי ה-R&B של הבילבורד, הוא הגיע למקום השני ושהה בו במשך שלושה שבועות בנובמבר 1998, כש-"Nobody's Supposed to Be Here" של דברה קוקס מנע ממנו להגיע לצמרת המצעד. השיר זכה בשני פרסי גראמי בפברואר 1999. ההצלחה של הסינגל והאלבום The Miseducation of Lauryn Hill ביססו את הצלחתה של היל מחוץ להרכב פוג'יז. בשנת 1999 השיר דורג במקום השני ברשימת סיכום שנת 1998 של וילג' ווייס.
הוצאה וקבלה > רשימות כל הזמנים

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | 500 שירי הפופ של כל הזמנים | 253 |  |