stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארגון הספורט של החרשים בישראל
אלופות

| שנה/עונה | אליפות ליגה כדורגל אולמות | אליפות ליגה כדורסל | אליפות טורניר כדורגל | אליפות טורניר באולינג | אליפות ליגה כדורשת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1955 |  | אס"ח תל אביב |  |  |  |
| 1972 |  | אס"ח תל אביב |  |  |  |
| 1976 |  | אס"ח תל אביב |  |  |  |
| 1977 |  | אס"ח תל אביב |  |  |  |
| 1980 |  |  | אס"ח תל אביב |  |  |
| 1981 |  |  | אס"ח תל אביב |  |  |
| 1982 |  |  | אס"ח תל אביב |  |  |
| 1983 |  |  | אס"ח תל אביב |  |  |
| 1984 |  |  | אס"ח תל אביב |  |  |
| 1985 |  |  | אס"ח תל אביב |  |  |
| 1986 |  |  | אס"ח תל אביב |  |  |
| 1987 |  | אס"ח חיפה | אס"ח תל אביב |  |  |
| 1988 |  | אס"ח תל אביב | אס"ח תל אביב |  |  |
| 1989 |  |  | אס"ח תל אביב |  |  |
| 1990 |  | אס"ח חיפה | אס"ח באר שבע |  |  |
| 1990/91 | אס"ח באר שבע |  | אס"ח תל אביב |  |  |
| 1991/92 | אס"ח חיפה |  |  |  |  |
| 1992/93 | אס"ח חיפה | אס"ח תל אביב |  |  |  |
| 1993/94 | אס"ח באר שבע | אס"ח חיפה | אס"ח תל אביב | אס"ח תל אביב |  |
| 1994/95 | אס"ח חיפה | אס"ח תל אביב |  |  |  |
| 1995/96 | אס"ח אשקלון |  |  | אס"ח תל אביב |  |
| 1997 |  |  |  | אס"ח חיפה |  |
| 1998/99 |  | אס"ח תל אביב |  | אס"ח חיפה |  |
| 1999/00 | אס"ח באר שבע |  |  | אס"ח חיפה |  |
| 2000/01 | אס"ח אונים כפר סבא |  |  | אס"ח תל אביב |  |
| 2001/02 | אס"ח אשדוד |  |  | אס"ח תל אביב |  |
| 2002/03 | אס"ח עין מאהל | דרום תל אביב |  | אס"ח חיפה |  |
| 2003/04 | אס"ח חיפה |  |  |  |  |
| 2004/05 | אס"ח תל אביב |  |  | אס"ח חיפה |  |
| 2005/06 | אס"ח תל אביב |  |  |  |  |
| 2006/07 | מ.ס.ח חיפה |  |  |  |  |
| 2007/08 | כו"ח תל אביב א' |  |  | מ.ס.ח חיפה |  |
| 2008/09 | מ.ס.ח חיפה |  |  |  |  |
| 2009/10 | מ.ס.ח חיפה |  |  |  |  |
| 2010/11 | כו"ח תל אביב א' | שועלי באר שבע |  |  |  |
| 2011/12 | אס"ח אשדוד | שועלי באר שבע |  |  |  |
| 2012/13 | זאבי יהוד | קינגס יהוד |  |  |  |
| 2013/14 | זאבי יהוד | קינגס יהוד |  |  |  |
| 2014/15 | דולפיני אשדוד | לב תל אביב |  |  |  |
| 2015/16 | דולפיני אשדוד | שועלי באר שבע |  |  |  |
| 2016/17 | דולפיני אשדוד | לב תל אביב |  |  |  |
| 2017/18 | דולפיני אשדוד | לב תל אביב |  |  |  |
| 2018/19 | דולפיני אשדוד | לב תל אביב |  |  | ח-רשת יהוד |
| 2019/20 |  | מתחבר ראשון לציון |  |  |  |
| 2021 | דולפיני אשדוד | קינגס יהוד |  |  |  |
| 2022 | דולפיני אשדוד |  |  |  | כוח-רשת תל אביב |
| 2023 | דולפיני אשדוד |  |  |  |  |
| 2024 | דולפיני אשדוד |  |  |  |  |
גלריה

אליפות כדורגל 1989
קבוצת באולינג חרשים אס"ח תל אביב מחזיקת גביע אס"ח באולינג 2001
קבוצת נשים כדורשת
טורניר כדורעף חופים עממי
נבחרת ישראל כדורעף נשים באליפות העולם בארגנטינה 2012
רתם אשכנזי (במרכז), אלופת העולם בטניס נוער, אנגליה 2015
נבחרת ישראל כדורסל נשים באליפות העולם בטאיוואן 2015
קבוצת רוכבי אופניים הרים 2016
ראו גם

גביע העולם בכדורסל 3x3 לחירשים 2020
ליגת האלופות לחירשים באירופה
שפת הסימנים הישראלית
הערות שוליים

↑  ארגון הספורט של החרשים בישראל, באתר גיידסטאר
↑  המצב לאור וירוס קורונה, בעמוד הפייסבוק של ארגון הספורט של החרשים בישראל – Israel Deaf Sports Organisation, ‏13 במרץ 2020
↑  ארגון הספורט של החרשים בישראל, שחמטאי רב אמן יהודה גרנפלד זכה במקום ראשון בעולם ובמדליית זהב, פייסבוק, 27 ביוני 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309288905171  VIAF: 147114693   WorldCat (עם VIAF): 147114693 
מצעד שנות 50
ישראל משתתפת לראשונה באולימפיאדת החירשים, עם נבחרת כדורסל, במילאנו איטליה, 1957
מדליית ארד ישראל בכדורסל באולימפיאדת החרשים 1993 בבולגריה לאחר ניצחון על גרמניה 36:37
סער ינקו, קלע רובה אוויר, באליפות העולם בקליעה ברוסיה 2016, שם קבע שיא עולמי במוקדמות
אבי בוקלר, אלוף ישראל ועולם באמנויות לחימה, קרטה
במרכז: רתם אשכנזי, ספורטאית השנה 2015, ואסף סמואל, ספורטאי השנה 2014
גמר אליפות ליגה כדורסל 2016: שועלי באר שבע – לב תל אביב
גמר אליפות ליגה קטרגל 2016: אריות חיפה – דולפיני אשדוד
מדליית ארד לישראל באליפות העולם כדורסל עתודה 2014 בטורקיה לאחר ניצחון על ליטא
ויקטור כהן

| --- | --- |

 לידה:  1924  (בן 101 בערך) סוריה
 מדינה:  ישראל ישראל
 השתייכות:  שב"כ
ויקטור חיים כהן (נולד ב-1924) הוא בכיר לשעבר בשירות הביטחון הכללי (1952 - 1977). משנת 1967 עד פרישתו כיהן בתפקיד ראש אגף חקירות בשב"כ. נוסף על כך, כיהן גם כיועץ משפטי של השירות והיה ראש מחלקת הפוליגרף. הביא את הפוליגרף לישראל לשימוש ביטחוני ולאחר שחרורו הקים מכון פוליגרף אזרחי.
ביוגרפיה > ילדות ונעורים

ויקטור כהן נולד בדמשק, סוריה בשנת 1924. בילדותו התגורר עם משפחתו בחארת אל יהוד (רובע היהודים) בדמשק. בקהילה דיברו ערבית. לעברית נחשף מלימודי תורה. בילדותו למד בבית ספר אליאנס ואחר כך קיבל מלגה ללימודים בבית הספר התיכון לאליק.
בשנים 1942 - 1949 עבד כפקיד בבנק "סוריה ולבנון" בדמשק. במקביל סיים לימודי משפטים באוניברסיטה סורית בדמשק בשפה הערבית, הוא היה הסטודנט היהודי היחיד ולמד בימי ראשון כשהבנק היה סגור.
באותן שנים גם ביקר פעמיים בישראל. כציוני היה לו קשר עם שליחים של הסוכנות היהודית ועם ההגנה גם בארץ וגם בדמשק.
לאחר קום המדינה, השלטונות הסורים החלו לרדוף אחר מי שהיה חשוד בפעילות ציונית. בשנת 1949 לאור המצב ויקטור עזב את דמשק ועלה ארצה. תחילה עבר לביירות ומשם עלה ארצה בעזרת ארגון שהפעילה שולה כהן שעזר להבריח יהודים לישראל.
כהן הוסמך כעורך דין ב-1955.
ביוגרפיה > פעילות ביטחונית

עם הגיעו ארצה בגיל 25 עבד תחילה במחלקה המדינית של משרד החוץ לימים המוסד, בגיל 26 קיבל שחרור מהצבא בגלל גילו, אך בחר להתנדב לשרת בצבא ושירת בפרקליטות הצבאית בפיקוד המרכז רמלה (שם הכיר את אשתו, שרה). לאחר השירות הצבאי התקבל לעבוד בשב"כ. גמליאל כהן, חברו של ויקטור מדמשק שהגיע לארץ לפניו, המליץ עליו ללא ידיעתו. ויקטור עבד בשירות הביטחון הכללי במשך 25 שנים. תחילה כראש מחלקת חקירות ולאחר מלחמת ששת הימים, כראש אגף חקירות, עקב התגברות מטלות השב"כ. ויקטור כיהן בתפקיד ראש אגף חקירות בשב"כ עד סוף שירותו בקהילת המודיעין הישראלית. במהלך עבודתו בשירות כיהן גם כיועץ משפטי של השירות (עבודה מול הפרקליטות והיועץ המשפטי לממשלה). במהלך שירותו ויקטור כהן סייע למוסד בבדיקת סוכנים בפוליגרף ובחקירתם כשהתבקש מהמוסד ומאמ"ן.
במסגרת תפקידו כראש אגף חקירות בשב"כ, ויקטור היה אחראי על פעילויות וחקירות רבות שחלקן נותרו עלומות עד היום. חלק מהאירועים היותר מוכרים בהם היה מעורב:
חקירת המרגל ישראל בר שריגל עבור הרוסים.
חשיפת האדם השלישי, אברי אלעד, שהיה משליחי המודיעין הישראלי במצרים, אשר הסגיר את רשת הסוכנים שהופעלה במסגרת "עסק הביש".
בשחרור החטופים באירוע חטיפת מטוס סבנה, ניהל את המשא ומתן עם המחבלים החוטפים וייעץ לגבי מועד מתאים לפעולת החילוץ בהתאם להערכתו למצבם הרגשי של החוטפים.
אחד מהבוחנים שאישרו את קבלתו של אלי כהן לשרת ביחידה המבצעית של אגף המודיעין.
חקר את מרדכי קדר שנאשם ברצח המפעיל שלו בבואנוס איירס.
פרשת יוסל'ה שוחמכר - לאחר ששירותי הביטחון והמוסד גילו ועצרו את הגיורת, רות בן דוד. ויקטור כהן, שהיה גם חוקר בכיר וגם דובר צרפתית טס לצרפת וחקר אותה. מחקירת הגיורת נודע על מקום הימצאו של הילד. את החיפושים ניהל ראש המוסד, איסר הראל, אשר שהה כל אותו זמן בשגרירות בפריז.
בחטיפת הספורטאים באולימפיאדת מינכן בשנת 1972 התלווה לראש המוסד, צבי זמיר בשליחות ראש הממשלה גולדה מאיר, אבל הגרמנים דחו הצעתם לעזור ולהסתייע בניסיונם לטיפול באירוע. בעת ניסיון החילוץ הכושל נכח בשדה התעופה.
בפרשת תפיסת אמל"ח ברכבו של הארכיבישוף הילריון קפוצ'י בחקירה אחד על אחד הילריון שינה גרסה והודה בפניו כי האמל"ח הוסלק ברכבו בידיעתו ואישורו.
בדק את א"ח (אדיר חבאני) בפוליגרף בו יצא דובר אמת לגבי א"ק ורצח תאיר ראדה.
ביוגרפיה > פוליגרף

ב-1959 במהלך שירותו בשב"כ השתלם בשיקגו ארצות הברית כחצי שנה בפוליגרף אצל ג'ון ריד מומחה עולמי. מאבות הפוליגרף ומפתח Reid technique (אנ').
בשנת 1966 קיבל תעודת חבר מן המנין באגודה האמריקאית לפוליגרף. מ-1961 ועד שחרורו ב-1977 היה אחראי על מעבדת הפוליגראף בשב"כ.
לאחר שסיים את עבודתו בשירות, בשנת 1977 הקים יחד עם צבי אהרוני את המכון הישראלי לפוליגרף.
בזכות מומחיותו ערך אלפי חקירות בישראל ומחוצה לה עבור גורמים שונים במגוון רב של נושאים. בנו אודי שגם הוא התמחה בתחום בארצות הברית ממשיך את פעילות המכון. ויקטור ממשיך לעבוד במכון באופן חלקי גם בשנות ה־90 לחייו.
חיים אישיים

כהן גר בתל אביב, היה נשוי לשרה (לבית אפרתי) כ־67 שנים, עד לפטירתה ב-2021. אב לשלושה.
לקריאה נוספת

אפרים לפיד, לוחמי הסתר – המודיעין הישראלי-מבט מפנים, הוצאת ידיעות אחרונות, ספרי חמד, 2017, גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
הערות שוליים

1 2 3  יוסף ארגמן, מלחמת הצללים 25 פרשיות מודיעין, ישראל: הוצאת משרד הביטחון, 2007
↑    רונן ברגמן, מותו של "האסיר X", באתר "ידיעות אחרונות", 2 בפברואר 2021
↑  עדינה דישי, ממדינת אויב לביטחון ישראל, באתר מאגר סיפורי מורשת אוצר אנושי מתוכנית הקשר הרב-דורי, ‏4 בנובמבר 2015
↑  איל לוי, בשבילם הוא נשאר יוסל'ה, באתר nrg
↑  פורום: בחדרי חרדים - ותיקי המוסד מתרפקים על סיפור יוסלה שוכמכ – בחדרי חרדים, באתר www.bhol.co.il
↑   יוסי מלמן, "באחד הימים הגעתי למינכן וראיתי כמה השחרור היה יכול להיות פשוט", באתר הארץ, 5 בספטמבר 2022
↑  שלמה הררי, רוני שקד, השב"כ בעקבות קפוצ'י, ישראל: הוצאת ידיעות אחרונות, 2003
↑  אילנה ראדה, אילנה ראדה: חקירה מושחתת, באתר ערוץ 7, ‏2017-10-29
↑  John E. Reid & Associates, about, REID, ‏2022
↑  Tuvya T. Amsel, Polygraph abroad Israel, APA Magazine, ‏2015, 48(6)
↑  צפריר עפרוני, מבצע בלזם – תיחקור העולים ממדינות מזרח אירופה, באתר אופ-אד- מאחורי הדברים ומה שבינהם, ‏21 בנובמבר 2017
↑  כתבה על הפוליגרף של אורי אבנרי, ‏1978
נווה זוהר

| --- | --- |
נווה זוהר
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: תמר
גובה ממוצע: ‎-376 מטר
תאריך ייסוד: 1964
סוג יישוב: יישוב כפרי אחר
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 182 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 57 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת צפון הנגב מוגדלת) נווה זוהר(למפת צפון הנגב רגילה) נווה זוהר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נווה זוהר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נווה זוהר31°09′10″N 35°21′54″E﻿ / ﻿31.1528520197481°N 35.364900937241°E﻿ / 31.1528520197481; 35.364900937241  heמפת היישובים של מועצה אזורית תמר באדום - נווה זוהר בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
http://www.neve-zohar.co.il
נְוֵה זוֹהַר הוא יישוב קהילתי חילוני לחופי ים המלח, השייך למועצה אזורית תמר, אשר מהווה את היישוב הנמוך בעולם והיישוב הרשמי הקטן ביותר בישראל.[דרושה הבהרה]
היישוב שוכן מדרום לאזור המלונות של ים המלח שבעין בוקק, ופחות מקילומטר צפונית לו נמצא מלון לאונרדו קלאב (הדרומי שבמלונות ים המלח).
שמו של היישוב ניתן לו על שם נחל זוהר שנשפך אל ים המלח בקרבתו ועל שם מצד זוהר הסמוך אליו ממערב. מהיישוב נוף מזרחה אל עבר דרום מזרח ים המלח ואזור העיר המקראית צוער.
היסטוריה

היישוב תוכנן בשנות ה-60 של המאה ה-20 על ידי האדריכל שמואל מסטצ'קין, בוגר בית הספר באוהאוס בגרמניה, וקם בשנת 1964 כיישוב עובדים עבור עובדי מפעלי ים המלח. בסמוך לו הוקם מוזיאון בית היוצר, אף הוא בתכנונו של מסטצ'קין. בניין המועצה האזורית תמר נמצא ביישוב, ולצדו שוכן בית הספר היסודי האזורי תמר על שם יואב גבעתי.
בשנת 2019 החלה להיבנות שכונה חדשה ביישוב בת מעל 150 יחידות דיור מה שאמור לגרום ליישוב לאבד את תואר היישוב הקטן בישראל.
ביישוב וסביבתו צולמו בשנות ה-80 סרטיו של זאב רווח, "בובה" ו"תלווה לי את אשתך".
מנחת נווה זוהר

סמוך ליישוב הוקם מנחת אזרחי לתעופה קלה, הוא שימש להטסת עובדים למפעלי ים המלח. חברת ארקיע אף הפעילה לזמן מה טיסות סדירות למנחת משדה תימן בבאר שבע, באמצעות מטוס איילנדר בן תשעה מושבים.
בשנת 1989 חברה תעופה בשם "כנרי", הפעילה טיסות סדירות למנחת משדה דב עם מטוס טרילנדר בן 18 מושבים, בשיתוף בתי המלון שלחוף ים המלח.
המנחת הוצף בעקבות הגבהה של בריכות האידוי של מפעלי ים המלח ויצא משימוש בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21.
ראו גם

נחל זוהר
מצד זוהר
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  קו טיסות מבאר־שבע לאילת יופעל מחר, דבר, 25 באוגוסט 1974
↑  נווית זומר, תמיר שפר, מעשה סדום לארקיע, חדשות, 18 באפריל 1989
נווית, קו לוהט לים המלח, חדשות, 7 בפברואר 1989
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588155805171 
בתי היישוב ב-2009
נווה זוהר
יוסף מפוזנא

| --- | --- |

 לידה:  1736 
 פטירה:  18 בפברואר 1801 (בגיל 65 בערך) 
 תקופת הפעילות:  ? – 18 בפברואר 1801 
 חיבוריו:  ספר זכרון שארית יוסף 
 
רבי יוסף (לנדא) מפוזנא (ה'תצ"ו, 1736 – ה' באדר ה'תקס"א, 18 בפברואר 1801) הוא פוסק הלכה, והתפרסם כצדיק, בסוף חייו שימש במשך כעשרים שנה כרבה של פוזנא.
רבי יוסף היה חתנו של רבי יחזקאל לנדא (ה"נודע ביהודה"), ונודע בכינויו 'יוסף הצדיק'.
קורות חייו

רבי יוסף נולד ב-1736 לרבי משה פנחס ששימש כפרנס של ועד ארבע ארצות בלבוב, ולרבקה בתו של רבי ישראל איסר מראשי קהילת ז'ולקייב.
בגיל צעיר נשא לאישה את פריידא בתו של הנודע ביהודה, בעודו מכהן כרבה של יאמפול. לאחר שנישא חי בז'ולקייב. מתיאורי חמיו עליו נראה שהעריכו מאד.
משנת תקל"ג כיהן ברבנות בכמה ערים, ביאברוב, ויטקוב, ובסקאהל, ומשנת תק"מ נקרא לכהן כרבה של פוזנא.
חידושיו נלקטו בספר בשם "חידושי רבי יוסף מפוזנא".
נפטר בה' באדר ה'תקס"א ונקבר בבית העלמין הישן בפוזנא. על פי צוואתו, מילא את מקומו אחיו רבי שמואל, מחבר "בית שמואל אחרון".
חידושיו

דברי תורתו נדפסו לאחר מותו בספר בשם 'חדושי רבינו יוסף מפוזנא' ובספר זיכרון שארית יוסף. מלבד ספרים אלו נדפסו כמה תשובות בשמו בספר חותנו 'הנודע ביהודה', וכן שני קטעים למסכת חולין מובאים בשמו בספרו של אחיו - "בית שמואל - אחרון" - בסוף חלק יורה דעה.
לאחרונה נתגלו חידושים נוספים בשמו שנדפסו בקובץ "צפונות" חלק ד', מתוך כתב יד שנמצא בספרייה הלאומית. על כתב היד נכתב:
ראה זה דבר חידוש הוא, מקנקן חדש מלא ישן, ה"ה ש"ב האברך הרבני המופלא החריף והבקי, המושלם בכל המעלות, כבוד מו' יוסף נר"ו, בן כבוד הרב המאה"ג הנגיד המפורסם ושר בישראל מו' משה פנחס נר"ו אב"ד ור"מ דק"ק סווירז, ונאמן דב"י דד"א [= נאמן דב'ית י'שראל דד' (ארבע) א'רצות] יצ"ו, המעותד להיות פרנס ורועה צאן קדשים בגליל לבוב, חתנא דבי נשיאה הרב גאון המפורסם בדורו, החריף הגדול החכם השלם כבוד מו' יחזקאל סג"ל אב"ד דק"ק יאמפלי יצ"ו
משפחתו

אחיו, רבי שמואל פלקנפלד מפוזנא מחבר "בית שמואל - אחרון".
משפחתו > בניו

בנו, רבי יהודה לנדא אב"ד וולדובה, מחבר "בית יהודה" – לבוב תקצ"א. נישא לבתו של רבי משה אב"ד סטאנוב, בן רבי נפתלי הירץ אב"ד דק"ק דובנא. בנו הוא רבי יצחק לנדא אב"ד וולודבה ולויצק, מחבר ספר 'עומר יצחק'.
בנו, רבי פינחס – גאון וגביר, חתן רבי בנימין ברודא מהורודנה, ואביו של רבי אלעזר לנדא מווילקוביסק
בנו, רבי ישראל משה איסר מלובלין. יש שכתבו שהוא טעות ושם בנו הוא 'רבי חיים דוד' מחבר ספר 'זיכרון חיי דודים' בכתב יד שאבד, ומייסד בית הכנסת הראשון בדעמביץ.
תלמידיו

רבי שלמה זלמן ליפשיץ מורשה.
לקריאה נוספת

אוצר הרבנים, מס' 8534 (בתאריכים שגויים)
יודלוב, צפונות, ד, עמ' לד
הערות שוליים

↑  יש שהקדימו את שנת לידתו לתפ"ו או תצ"ב. אך בהקדמת גיסו לספר נודע ביהודה כתב שבשנת תקט"ו היה רבי יוסף בן 19.
↑  נודע ביהודה מהדו"ק, אבה"ע סימן סג, וחו"מ סימן כה, כז.
↑  נ. א. וקשטיין, ויתילדו 135, ויתילדו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310299405171  ISNI: 0000 0000 8005 3065  LCCN: nr96000965  VIAF: 82204081   WorldCat (עם VIAF): 82204081
אריה פיאלקוב

| --- | --- |

אריה פיאלקוב בשולחן עבודתו
 לידה:  18 בדצמבר 1911 כ"ז בכסלו תרע"ב ויסוצק
 פטירה:  9 במרץ 1997 (בגיל 85) ל' באדר א' תשנ"ז קיבוץ אפק, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  סופר ועורך כתבי יצחק טבנקין, ממקימי קיבוץ אפק
 
אריה פיאלקוב (18 בדצמבר 1911, כ"ז בכסלו תרע"ב – 9 במרץ 1997, ל' באדר א' תשנ"ז) היה סופר ועורך בהוצאת הקיבוץ המאוחד. ערך את כתבי יצחק טבנקין וכתב ספר על חייו, ממייסדי קיבוץ אפק.
ביוגרפיה

אריה פיאלקוב נולד בוויסוצק שברוסיה (בימינו בתחומי אוקראינה) במהלך ילדותו הייתה העיירה בשטח פולין. בצעירותו היה חבר בתנועת נוער ציונית, תחילה בקדימה ולאחר מכן בהחלוץ הצעיר. בגיל 18 יצא להכשרה בפלוגה של קלוסובה - בעיירה יאנוב על יד פינסק. בשנת 1934 עלה לארץ והצטרף לקיבוץ יגור, בשנת 1936 הצטרף לפלוגת הים של הקיבוץ המאוחד שחנתה בקריית חיים, לימים קיבוץ אפק. בשנת 1938 גויס לשליחות התנועה בפולין, בשנת 1939 השתתף בקונגרס הציוני העולמי ה-21 בז'נבה מטעם תנועת החלוץ הצעיר. לאחר מכן נסע לפולין לארגן עליית יהודים לארץ ישראל. בזמן כיבוש פולין על ידי גרמניה ברח לארץ ישראל דרך רומניה, אודסה, ויוון. אביו אנשל נרצח בשואה על ידי שוטר אוקראיני ששיתף פעולה עם הגרמנים, אמו גיטל הייתה פרטיזנית ביערות פולין עד שפולין נכבשה על ידי הסובייטים ב-1943, עלתה דרך איטליה לארץ ישראל בשנת 1945.
לאחר מלחמת העצמאות צורף למזכירות הקיבוץ המאוחד, בשנת 1953 צורף למערכת בקיבוץ, השבועון של הקיבוץ המאוחד. לאחר מכן צורף להוצאת הספרים של הקיבוץ המאוחד וערך את דברי ומאמרי יצחק טבנקין בשבע כרכים בשם מאמרים, בנוסף כתב ספר על יצחק טבנקין: יצחק טבנקין - פרקי חיים, האיש ופעלו, חברים ותלמידים מספרים בשנת 1982, בשנת 1985 הוציא ספר לכבוד 50 שנה לקיבוץ אפק.
משפחתו

אריה פיאלקוב היה נשוי לשרה סגל-פיאלקוב, שעבדה איתו בהוצאת הקיבוץ המאוחד, הם חיו בקיבוץ אפק. שם גם נולד בשנת 1949 בנם הבכור יהושע פיאלקוב, קצין שלישות ראשי בחטיבת גולני בדרגת רב-סרן (נפטר בשנת 1993), בשנת 1956 נולד בנם השני צביקה פיאלקוב, כיום מרצה בטכניון.
אריה פיאלקוב נפטר בגיל 85 ב-9 במרץ 1997, ל' באדר א' תשנ"ז, והובא לקבורה בקיבוץ אפק.
גלריה

שלושה מחברי מרכז תנועת החלוץ הצעיר בוורשה שמותיהם: אריה פיאלקוב, אליעזר גולני, דוד אטשטיין, צולם ב-1932
ביקור אריה פיאלקוב, חבר מרכז תנועת החלוץ, בסניף התנועה בגוסטינין בחזית - דגל התנועה ועליו הכתובת "שכבת ברנר" צולם ב-1934
חברי תנועת החלוץ הצעיר ברוז'ישץ', שהשתתפו בשבוע עיון. אריה פיאלקוב עומד שני מימין. צולם ב-1939
חברי תנועת החלוץ הצעיר בסמינר בקמינסק. בסמינר השתתפו חניכים ממחוזות לודז', קיילצה, בנדין, וקרקוב. אריה פיאלקוב עומד ראשון מימין. צולם ביוני 1939
אריה פיאלקוב נוטע עצים במטע החדש בקיבוץ אפק בשנת 1946
אריה פיאלקוב, בעבודה בכרם קיבוץ אפק. אריה פיאלקוב היה מרכז הכרם באפק
אריה פיאלקוב בחתונת בנו, יהושע פיאלקוב
אריה פיאלקוב עם בנו, יהושע פיאלקוב
אריה פיאלקוב עם אשתו, שרה סגל-פיאלקוב
אריה פיאלקוב בקיבוץ אפק
אריה פיאלקוב עם אשתו, שרה סגל-פיאלקוב ובנו, יהושע פיאלקוב
אריה פיאלקוב עם נכדו, אור פיאלקוב
אריה פיאלקוב עם אשתו, שרה סגל-פיאלקוב
אריה פיאלקוב עם בנו, יהושע פיאלקוב
אריה פיאלקוב, עם בנו יהושע פיאלקוב ונכדיו, אלון ואור
ביבליוגרפיה > ספרים בעריכתו

יצחק טבנקין, דברים כרך א', כרך ב', כרך ג', כרך ד', כרך ה', כרך ו', כרך ז', (התקין והביא לבית הדפוס אריה פיאלקוב; שבעה כרכים של מאמרים), תל אביב, יד טבנקין, הקיבוץ המאוחד, 1967–1985. באדיבות יד טבנקין
יצחק טבנקין, בדרכי השליחות: מבחר דברים בשאלות ההסתדרות ותנועת הפועלים, אברהם תרשיש ואריה פיאלקוב (עורכים), [תל אביב]: תרבות וחינוך, 1969
אורי ברנר, יצחק טבנקין ב"הגנה": עד 1924, עריכה: אריה פיאלקוב, רמת אפעל: יד טבנקין, 1976. באדיבות יד טבנקין
שרה סגל, אריה פיאלקוב (עורכים), בשדמות גרוכוב: קיבוץ ההכשרה גרוכוב ופלוגותיו: מאסף, לוחמי הגטאות – תל אביב, בית לוחמי הגיטאות ע"ש יצחק קצנלסון; הקיבוץ המאוחד, 1976. באדיבות בית לוחמי הגטאות
חיים דן, אריה פיאלקוב (כינסו וערכו), ספר קלוסובה - קיבוץ חוצבי אבנים על שם יוסף טרומפלדור בקלוסובה ופלוגותיו, לוחמי הגיטאות, בית לוחמי הגיטאות ע"ש יצחק קצנלסון; הקיבוץ המאוחד, 1978, באדיבות בית לוחמי הגטאות
יעקב זילברשייד, אריה פיאלקוב (כינסו וערכו), תל חי: קיבוץ הכשרה בפולין ע"ש חללי תל-חי, הגוש ופלוגותיו: מאסף, לוחמי הגיטאות, בית לוחמי הגיטאות ע"ש יצחק קצנלסון; הקיבוץ המאוחד, 1979, באדיבות בית לוחמי הגטאות
אריה פיאלקוב (עורך), פרקי חיים, אפק, 1980
אריה פיאלקוב (עורך), הזירה המדינית ביטחונית: המלחמה בלבנון - השגות, הערכות: הרצאות לזכרו של יצחק טבנקין, 11 שנים לפטירתו, אפעל, יד טבנקין, 1982, באדיבות יד טבנקין
שרה סגל, אריה פיאלקוב (עורכים), שחריה: סיפורו של קיבוץ הכשרה : מאסף, לוחמי הגיטאות: בית לוחמי הגיטאות ע"ש יצחק קצנלסון; הקיבוץ המאוחד, 1983, באדיבות בית לוחמי הגטאות
אריה פיאלקוב, קובץ מאמרים ורשימות כרך א', כרך ב', כרך ג', אפק, 1973–1991
ביבליוגרפיה > ספרים שכתב

אריה פיאלקוב, עיירתנו ויסוצק - ספר זיכרון, ארגון יוצאי ויסוצק בישראל, 1964
אריה פיאלקוב, יוסק'ה רינוביץ', יצחק טבנקין - פרקי חיים, האיש ופעלו, חברים ותלמידים מספרים סוגיות במשנתו, הקיבוץ המאוחד, יד טבנקין, 1982, באדיבות יד טבנקין
אריה פיאלקוב, חוברת לזכר שרה סגל פיאלקוב, אפק, 1984
אריה פיאלקוב, אפק, חמישים שנה, אפק, 1985
ביבליוגרפיה > מאמרים

אריה פיאלקוב, ‏דברי יצחק טבנקין, 1970-1919 (תרע"ט-תש"ל), הציונות ב', 1971
אריה פיאלקוב, עם טבנקין בעריכת כתביו, מבפנים, ל"ד, אפריל-אוקטובר 1972, עמ' 273–274
אריה פיאלקוב, מגמת האחדות במשנתו של טבנקין, עיונים
ביבליוגרפיה > שונות

אריה פיאלקוב, ארכיון "החלוץ" - שליחים: אוסף אריה פיאלקוב - מכתבים שכתב מוויסוצק, מלוצק ומוורשה בתקופת שליחותו לפולין, בתאריכים 9/10/1938 - 24/7/1939 - חלק א', ארכיון בית לוחמי הגיטאות ע"ש יצחק קצנלסון
אריה פיאלקוב ארכיון "החלוץ" - שליחים: אוסף אריה פיאלקוב - מכתבים שכתב מוויסוצק, מלוצק ומוורשה בתקופת שליחותו לפולין, בתאריכים 9/10/1938 - 24/7/1939 - חלק ב', ארכיון בית לוחמי הגיטאות ע"ש יצחק קצנלסון
אריה פיאלקוב, ארכיון "החלוץ" - שליחים: "קבץ כתבים" מאוסף אריה פיאלקוב - חלק א', ארכיון בית לוחמי הגיטאות ע"ש יצחק קצנלסון
אריה פיאלקוב, ארכיון "החלוץ" - שליחים: "קבץ כתבים" מאוסף אריה פיאלקוב - חלק ב', ארכיון בית לוחמי הגיטאות ע"ש יצחק קצנלסון
הערות שוליים

↑  אתר זיכרון לזכר רס"ן יהושע פיאלקוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007383072205171  PLWABN: 9810585364605606  ISNI: 0000 0000 2492 9958  LCCN: n85014468  VIAF: 43258994   WorldCat (עם VIAF): 43258994
כנף 7

| --- | --- |
סמל כנף 7
סמל כנף 7
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 סוג:  כוחות מיוחדים
 בסיס האם:   בסיס פלמחים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  12 ביולי 2020 – הווה (4 שנים)
 מלחמות:  מלחמת חרבות ברזל מבצע חץ הבשן  מבצע רבות הדרכים
 פיקוד
 יחידת אם:   חיל האוויר הישראלי
 דרגת המפקד:   אלוף-משנה
הסבר עיצוב סמל כנף 7
סמלה ההיסטורי של מפקדת כוחות האוויר המיוחדים
לוחמי שלדג במהלך אימון
כנף 7 היא כנף כוחות האוויר המיוחדים של חיל האוויר הישראלי. בראש הכנף עומד קצין בדרגת אלוף-משנה הכפוף ישירות למפקד חיל האוויר. בסיס הקבע של הכנף הוא בבסיס פלמחים (בח"א 30).
עם הקמת הכנף ביולי 2020, בוטלה מפקדת כוחות האוויר המיוחדים (מכא"מ) שפעלה במפקדת חיל האוויר, והוקמו ענף כא"ם במחלקת התקפה ומדור אימוני כא"ם בענף אימונים משולבים במטה החיל.
יעוד

הכנף הוקמה מתוך צורך מבצעי להתמודד עם אתגרי הליבה של חיל האוויר, ולייצר פתרונות יצירתיים ורלוונטיים, והיא חלק ממהלך כולל שמטרתו - התעצמות לצד התייעלות. הכנף תהווה מרכיב משלים וייחודי לפעילות חיל האוויר באמצעות מבצעים מיוחדים בעומק, בשגרה ובחירום, לביצוע משימות הזרוע.
משימות הכנף העיקריות כוללות:
סיור מיוחד
בקרת אוויר טקטית
חילוץ קרבי
הפעלת מנחתים ושדות תעופה קדמיים
יחידות הכנף

עד להקמת כנף 7 היו יחידות הכנף כפופות פיקודית לבסיסי חיל האוויר השונים וההכוונה המקצועית הייתה באחריות מפקדת כוחות אוויר מיוחדים (מכא"ם) (למעט יחידת שלדג שהייתה כפופה גם פיקודית וגם מקצועית למפקדת כוחות האוויר המיוחדים). עם הקמת הכנף, עברו כל היחידות לכפיפות פיקודית מלאה של הכנף.
| יחידות לוחמות> סמל | יחידות לוחמות> סיכת לוחם | יחידות לוחמות> יחידה | יחידות לוחמות> יעוד | יחידות לוחמות> דרגת המפקד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | היחידה הטקטית לחילוץ מיוחד (יחידה 669) | יחידה טקטית המתמחה  בחילוץ קרבי ביבשה, באוויר ובים | סגן אלוף |
|  |  | יחידת שלדג (יחידה 5101) | יחידת קומנדו וסיור מיוחד לאיסוף מודיעין בעומק שטח אויב | סגן אלוף |
|  |  | יחידת הנחתה קדמית (יחידה 5700) | יחידה להפעלת שדות תעופה קדמיים ומנחתי עפר | רב-סרן |
יחידות הדרכה
|  | בית ספר לכא"מ | בית ספר לכא"מ | בית ספר אחוד להכשרת לוחמי הכוחות המיוחדים | סגן אלוף |
יחידות מטה
|  |  | יחידת מודיעין לכא"ם | יחידת מודיעין ייעודית לכוחות המיוחדים של חיל האוויר |  |
עוברים הכשרה בבית ספר לכא"מ
|  |  | קציני אוויר סופ"ה (קא"ס) | עוברים הכשרה בבית ספר לכא"מ |  |
יחידות עבר
|  |  | יחידת תצ"מ (יחידה 5707) | יחידת תצפיות מודיעיניות מעבר לקווי האויב הייתה כפופה למכא"ם ונסגרה ב-2003 | סגן אלוף |
מפקדי כוחות האוויר המיוחדים

| מפקד | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| מוקי בצר | 1974–1977 כמפקד ומייסד פלוגת המילואים "שלדג", של סיירת מטכ"ל. 1977–1979 כמפקד היחידה הסדירה "שלדג" תחת מפקדת קצין חי"ר וצנחנים ראשי. | שירת גם בסיירת מטכ"ל, המייסד והמפקד הראשון של יחידת שלדג |
| נחום לב | 1991–1995 |  |
| עמוס בן-אברהם | 1995–1998 | לשעבר מפקד סיירת מטכ"ל ומפקד אוגדת יהודה |
| אילן פז | 1999–2000 | לימים ראש המנהל האזרחי |
| משה אדרי | 2001–2003 | לימים ראש הוועדה לאנרגיה אטומית וראש מנהלת תקומה הראשון, שימש גם כעוזר שר הביטחון להתגוננות וראש אגף אמצעים מיוחדים במשרד הביטחון, ראש |
| מיקי אדלשטיין | 2003–2004 | לימים נספח צה"ל בארצות הברית |
| אמיר אבולעפיה | 2004–2006 | לימים ראש אגף התכנון |
יורם יפה: 
| איתי יהודאי | 2010–2013 |  |
| בועז הרשקוביץ | 2013–2016 | לימים המזכיר הצבאי של נשיא המדינה, שימש גם כמפקד הימ"מ |
| יריב בן עזרא | 2016–2018 |  |
| עמרי גונן | 2018–2022 | תחת פיקודו הוקמה כנף 7, בסיום תפקידו פרש מצה"ל |
| י' | דצמבר 2022– | המפקד הנוכחי, לשעבר מפקד שלדג |
ראו גם

כנף המבצעים המיוחדים ה-24 של חיל האוויר האמריקאי
כוחות מיוחדים
שירות האוויר המיוחד SAS
טייסות טקטיות מיוחדות בחיל האוויר האמריקאי