stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מעגל RC
מעגל RC טורי > פריקת קבל

במקרה שבו לא מחובר מקור מתח, לאחר שימוש בזהויות הקודמות מתקבלת המשוואה המתארת את המתח על הקבל:
משוואה זו היא משוואה דיפרנציאלית ליניארית מסדר ראשון, והפתרון שלה הוא:
כאשר  V_{C_{0}} הוא המתח ברגע t=0. זוהי דעיכה מעריכית של המתח בזמן.
מפתרון זה ניתן להגיע לנוסחאות הבאות:
למערכת מוגדר זמן דעיכה אופייני (הזמן שלוקח למתח לקטון פי e מערכו המקורי), ובמעגלי RC טוריים ערכו הוא  \!\ \tau _{0}=RC, לכן קבוע זה נקרא קבוע זמן RC.
זוהי תגובת ההלם של המעגל, או התגובה לתנאי ההתחלה. כלומר, במעגל שבו מחובר קבל טעון לנגד, המתח על הקבל (שהוא גם המתח על הנגד) ידעך מעריכית.
מעגל RC טורי > מצב סינוסי עמיד

אם מקור המתח מזרים במעגל זרם חילופין בתדירות  \omega , במצב היציב המתחים על הקבל ועל הנגד גם הם יהיו סינוסים באותה תדירות אך בעלי משרעות שונות ובהפרשי מופע, שתלויים בתדירות המקור ומחושבים באמצעות פונקציות התמסורת.
היחס בין משרעת המתח על הקבל למשרעת מתח המקור:
 G_{C}=|H_{C}(j\omega )|=\left|{\frac {V_{C}(j\omega )}{V(j\omega )}}\right|={\frac {1}{\sqrt {1+\left(\omega RC\right)^{2}}}}
היחס בין משרעת המתח על הנגד למשרעת מתח המקור:
 G_{R}=|H_{R}(j\omega )|=\left|{\frac {V_{R}(j\omega )}{V(j\omega )}}\right|={\frac {\omega RC}{\sqrt {1+\left(\omega RC\right)^{2}}}}
בתדירויות נמוכות המתח על הקבל דומה לזה של מתח המקור והמתח על הנגד מונחת. ככל שתדירות המקור גדלה, המתח על הקבל מונחת והמתח על הנגד דומה לזה של המקור. כתוצאה מכך, מעגל RC מתאים לשמש הן כמסנן מעביר נמוכים והן כמסנן מעביר גבוהים.
הפרש המופע עבור הקבל:
 \phi _{C}=\angle H_{C}(j\omega )=\tan ^{-1}\left(-\omega RC\right)
הפרש המופע עבור הנגד:
 \phi _{R}=\angle H_{R}(j\omega )=\tan ^{-1}\left({\frac {1}{\omega RC}}\right)
מעגל RC מקבילי

בחיבור קבל ונגד למקור מתח במקביל, כל המתחים במעגל שווים למתח של המקור V ולכן מעגל זה אינו מתאים לשמש כמסנן.
הזרם בקבל:
 I_{C}=C{\frac {dV}{dt}}
הזרם בנגד:
 I_{R}={\frac {V}{R}}
בחיבור קבל ונגד למקור זרם (I(t במקום למקור מתח, מתקבלות משוואות הדומות למעגל RC טורי עם מקור מתח.
מעגל RC מקבילי > אנלוגיה מכנית

ניתן לייצג מערכת מכנית על ידי מעגל חשמלי שקול המקיים את אותן המשוואות. המערכת המכנית השקולה למעגל RC המחובר במקביל למקור זרם היא גוף הנע בהשפעת כוח חיצוני וחיכוך ליניארי (למשל חיכוך עם האוויר). במערכת כזו:
\!\ C – מסת הגוף
\!\ I_{C} – הכוח השקול הפועל על הגוף
\!\ V – מהירות הגוף
{\frac {1}{R}} – מקדם החיכוך הליניארי
\!\ I – הכוח החיצוני המופעל על הגוף
בדומה לפריקת קבל, בהפעלת כוח בצורת הלם (מכה קצרה) הגוף יקבל מהירות שתדעך מעריכית בגלל החיכוך עם האוויר, ובהפעלת כוח קבוע על גוף במנוחה מהירותו תגדל עד שתגיע למהירות סופית.
ראו גם

מעגל RLC
קבוע זמן RC
קבל
מעגל RC פשוט בו הקבל נטען כאשר המפסק סגור
מעגל RC טורי עם מקור מתח חילופין
המתח על הקבל בזמן טעינתו
המתח על הנגד בזמן טעינת הקבל
מעגל RC בחיבור מקבילי
מרב בת שאול

| --- | --- |
 אב:  שאול 
 אם:  אחינועם בת אחימעץ 
 בן או בת זוג:  עדריאל המחולתי 
 
דוד מגיש לשאול את ראשו של גלית
מֵרַב בַּת שָׁאוּל היא דמות מקראית המתוארת בספר שמואל כבתם הבכירה של שאול המלך ואחינעם בת אחימעץ. אביה שאול הבטיח לתת את ידה למי שיכה את גוליית הפלישתי, אולם בפועל היא ניתנה לאשה לעדריאל המחולתי, ואילו מיכל, אחותה הצעירה, ניתנה במקומה לדוד, שהכה את גוליית.
שאלת בכורתה

בפסוק היא מופיעה לאחר שלושת אחיה, יהונתן, ישוי ומלכישוע, אך לפני שמה מצוין שהיא הבכירה.
ייתכן כי היא נולדה רביעית להוריה, וציון הבכורות נועד לציין שהיא הבכירה מבין שתי הבנות (מרב ומיכל). הבנים נמנים לפי סדר לידתם גם אם ביניהם נולדו בנות. אחת הסיבות למניין הבנות היא להבליט את סדר לידתן, כי היו לכך השלכות לגבי השאלה מי מביניהן תינשא ראשונה (הנוהג להשיא את הבנות לפי סדר לידתן).
דוד וגוליית

שאול המלך הבטיח את ידה של בתו למי שיביס את גוליית במלחמה. לאחר שדוד הרג את גוליית, הוא הגיע לחצר המלך שאול, שם התקבל בחמימות ובאהבה על ידי כולם, והנשים שיצאו לקראת שאול המנצח, השכילו לפאר גם את דוד: "וַתַּעֲנֶינָה הַנָּשִׁים הַמְשַׂחֲקוֹת וַתֹּאמַרְןָ הִכָּה שָׁאוּל בַּאֲלָפָיו וְדָוִד בְּרִבְבֹתָיו". העדפת דוד על פני שאול הכעיסה את שאול ועוררה את קנאתו. לכן שאול חיפש דרכים להמית את דוד, ואף ניסה פעמיים להכות אותו בחנית, אך לא הצליח.
בעקבות הצלחת דוד בקרב עם גוליית, הציע לו שאול את מרב לאישה, אולם בלבו התכוון שדוד ייפול בשדה הקרב עם הפלשתים, וזאת מבלי שייוודע למרב דבר על כוונותיו[דרוש מקור]. דוד עונה לשאול "מִ֤י אָֽנֹכִי֙ וּמִ֣י חַיַּ֔י מִשְׁפַּ֥חַת אָבִ֖י בְּיִשְׂרָאֵ֑ל כִּי־אֶהְיֶ֥ה חָתָ֖ן לַמֶּֽלֶךְ׃", כלומר דוד מסרב להצעה בטענה שהינו ממעמד נחות יותר.
כאשר הגיע מועד ביצוע השידוך, במקום לדוד, ניתנה מרב לעדריאל המחולתי, בנו של ברזילי הגלעדי, אחד מחשובי הגלעד. לא ברור מה הסיבה לשינוי דעתו של שאול בעניין; ייתכן כי ביטול השידוך נועד לפגוע בדוד ולהשפילו בחצר המלך, שכן מאז ניצחונו את גָּלְיָת, מעמדו של דוד היה גבוה משל שאול.
מרב ומיכל

סיבה אפשרית נוספת לשידוכה של מרב עם עדריאל המחולתי, היא מעשה החתירה או ההסתה והפירוד שנעשו בחצר בהקשר זה[דרוש מקור] על ידי מיכל, בתו הצעירה של שאול, אשר אהבה את דוד ועשתה כמיטב יכולתה אצל אביה לבטל את התחייבותו.[דרוש מקור]
בכתובים מדובר על "חמשת בני מיכל בת שאול, אשר ילדה לעדריאל בן ברזלי המחלתי". אמירה זו יש בה קושי: מרב היא זו שניתנה לעדריאל ולא מיכל, ומלבד זאת, על מיכל נאמר גם: "וּלְמִיכַל בַּת שָׁאוּל לֹא הָיָה לָהּ יָלֶד עַד יוֹם מוֹתָהּ".
קיימות מספר תשובות שונות לסתירה זו, והמקובלות ביותר הן:
מרב מתה ומיכל גידלה את ילדיה, ולכן נקראו על שמה.
בטעות מופיע השם "מיכל" במקום "מרב".
ישנה מחלוקת בתלמוד האם בפועל הייתה מרב אשתו של דוד. לפי רבי יוסי, נשא דוד את מרב ולאחר מותה את מיכל (לפי ההלכה, לאחר מות אשתו הרי הוא מותר באחותה). לפי רבי יהושע בן קרחה, דוד אכן קידש את מרב, אך לדעת שאול אביה היו אלו קידושי טעות שאינן תופסים (משום "מקדש במלוה" או מטעם הלכתי אחר) ולכן נשא דוד את אחותה מיכל בחייה. על־פי דעת רבי יהושע בן קרחה במחלוקת זו, את בניה של מרב גידלה מיכל אחותה, ומשום כך נקראו "בני מיכל".
בספר שמואל ב' נאמר כי חמשת בנים אלו נמסרו לידי הגבעונים, והוצאו להורג.
עץ משפחה

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | יהועדה | יהועדה | יהועדה | יהועדה | יהועדה | יהועדה |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | יהועדה | יהועדה | יהועדה | יהועדה | יהועדה | יהועדה |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  ספר שמואל א', פרק י"ד, פסוק מ"ט
↑  ספר שמואל א', פרק י"ז, פסוק כ"ה
↑  ספר שמואל א', פרק י"ח, פסוק ז'.
↑  ספר שמואל א', פרק י"ח, פסוק א'.
↑  ספר שמואל א', פרק י"ח, פסוק י"ז.
↑  ספר שמואל א', פרק י"ח, פסוק י"ח.
↑  ספר שמואל א', פרק י"ח, פסוק י"ט.
↑  ספר שמואל א', פרק י"ח, פסוק כ'; פסוק כ"ח.
↑  ספר שמואל ב', פרק כ"א, פסוק ח'.
↑  ספר שמואל ב', פרק ו', פסוק כ"ג.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף י"ט, עמוד ב'
↑  ספר שמואל ב', פרק כ"א, פסוק ט'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007499240705171  GND: 1161111344  VIAF: 4198152932550109830002   WorldCat (עם VIAF): 4198152932550109830002
מקום עבודה רעיל

מקום עבודה רעיל הוא מונח בשפה המדוברת, המשמש לתיאור מקום עבודה, בדרך כלל סביבה משרדית, המאופיין בסכסוכים אישיים משמעותיים בין העובדים בו. קרבות פנימיים כאלה עלולים לעיתים קרובות לפגוע בפריון העבודה. מקומות עבודה רעילים הם על פי רוב תוצאה של מעסיקים רעילים ו/או עובדים רעילים אשר מונעים בעיקר משאיפה לרווח אישי (כוח, כסף, כבוד, תהילה, או מעמד מיוחד) גם אם אינם עולים בקנה אחד עם טובת הארגון ואף מנוגדים לו, והם משתמשים באמצעים שאינם אתיים כדי לתמרן פסיכולוגית ולערער את הסובבים אותם. בשאיפתם לשמור ואף להגדיל את כוחם ומעמדם, הם נוטים להסיט את תשומת הלב מחסרונותיהם ומביצועיהם הכושלים. עובדים רעילים אינם מכירים בחובה כלפי הארגון עבורו הם עובדים וכלפי עמיתיהם לעבודה והם מתנערים מכפיפות לכללי אתיקה והתנהגות מקצועית כלפי אחרים. עובדים רעילים מגדירים ומקדמים מערכות יחסים עם עמיתים לעבודה, לא לפי מבנה ארגוני אלא לפי העדפות אישיות ונאמנות אישית.
באופן דומה למדי, Harder et al. (2014) מגדירים סביבת עבודה רעילה כסביבה המשפיעה לרעה על ההצלחה והשגשוג של ארגון. הם מציינים: "ארגון יכול להיחשב רעיל אם הוא פועל באופן בלתי יעיל, וכן הוא הרסני כלפי עובדיו".
בארצות הברית, נושא הבריונות במקום העבודה מקבל תשומת לב גוברת מצד ממשלות המדינה; עשרים ושש מדינות הציגו גרסה של הצעת החוק למקום עבודה בריא, המספקת הגדרה של התנהלות כזו, כמו גם תמיכה ואמצעים עבור מעסיקים שתאפשר להם לטפל בהתנהגות שכזו באמצעות הגדלת מודעות והפעלת משמעת.
מחקרים של המכון הלאומי לבטיחות ובריאות תעסוקתית מצאו שסביבות עבודה רעילות הן גורם מוביל לאלימות במקום העבודה כגון "מעשים אלימים, לרבות תקיפות פיזיות ואיומים בתקיפה, המופנים כלפי אנשים בעבודה או בתפקיד". מחקרים בנושא זה עוסקים באלימות מילולית (איומים, התעללות מילולית, עוינות, הטרדה וכדומה) אשר עלולים לגרום לטראומה פסיכולוגית משמעותית ולמתח, גם אם הם לא מסלימים לכדי פגיעה פיזית. עם זאת, תקיפות מילוליות ועוינות עלולות להסלים גם לאלימות פיזית.
תוצאות ארגוניות ותאגידיות

תופעה זו פוגעת הן בארגון כולו והן בעובדים עצמם, לרבות אלו שאינם מהווים מטרות ישירות שלה. עמיתים לעבודה מוסחים על ידי דרמה, רכילות ועל ידי נקיטת צד בסכסוכים ממושכים. פגיעה זו עלולה להוביל להפחתה או אף לאובדן של פרודוקטיביות.  בעוד שדעתם של העובדים מוסחת על ידי פעילות זו, הם מנועים מלהקדיש את מלוא הזמן ותשומת הלב שלהם להשגת היעדים העסקיים. עובדים בעלי מוטיבציה חיובית ואתיקה עשויים לנסות ולדבר עם עובד רעיל, אבל ניסיון זה עלול להפוך אותם למטרה (ראה חושף שחיתות). מנהלים של עובדים רעילים עלולים להרגיש מאוימים על ידי עובד רעיל ולנסות לפייס אותו במאמץ להימנע מעימות. עם הזמן, עובדים בעלי מוטיבציה גבוהה מרגישים מרוחקים ממקום העבודה ועשויים להתחיל לבקר את הנהלת הארגון כבלתי כשירה ובלתי יעילה. התרחקות זו עלולה לגרום לביצועים גרועים בעבודה של אותם עובדים, המתחילים להרגיש פחות מוערכים, ולכן הם גם הופכים פחות נאמנים לחברה.
עובדים עמיתים עשויים להתחיל לחוות תסמינים פיזיים כתוצאה מהלחץ שהם חווים, וכן לפתח דאגה שמא הם או מישהו מקורב אליהם במקום העבודה עלולים להפוך למטרה. תופעה זו עלולה להתפתח לדיכאון קליני הדורש טיפול.
מניעה ופתרון

התערבויות אשר מטרתן טיפול בהתנהגות שלילית זו במקום העבודה צריכות להתבצע בזהירות רבה. בעוד שתיקון הבעיה הוא חיוני מאוד, וסביר להניח שיהיה מועיל מאוד אם יצליח, הוא חייב להיעשות בצורה שלא תייצר בעיות נוספות.
כאשר עובדים רעילים עוזבים את מקום העבודה, הדבר עשוי לשפר את התרבות הכללית בארגון, לאחר שהצוות הנותר הופך להיות יותר מעורב ופרודוקטיבי.  תהליך סילוק העובד הרעיל יאפשר ככל הנראה לעובדים האחרים להיות מוכנים יותר להיפתח ולתקשר זה עם זה כשהם לומדים לעזור שוב לתמוך אחד בשני. גורם זה הוא מהותי עבור התרבות הכוללת של החברה. ארגונים המבטאים מערך חזק של ערכים תרבותיים בכל הנוגע לתקשורת, כבוד ומקצועיות, וכן כוללים מערכת הערכת ביצועים המדרגת הן את הביצועים הטכניים והן את היחס המקצועי לעמיתים לעובדים, נחשבות על ידי מומחי משאבי אנוש כעמידות ויציבות יותר.
לקריאה נוספת

Durré L לשרוד את מקום העבודה הרעיל: הגן על עצמך מפני עמיתים לעבודה, בוסים וסביבות עבודה שמרעילות את היום שלך (2010)
Kusy M & Holloway E Toxic place work!: ניהול אישים רעילים ומערכות הכוח שלהם (2009)
Lavender NJ & Cavaiola AA Toxic Workers: איך להתמודד עם אנשים לא מתפקדים בעבודה (2000)
Lavender NJ & Cavaiola AA חוברת העבודה של מערכת יחסים חד-כיוונית: עזרה שלב אחר שלב להתמודדות עם נרקיסיסטים, אוהבי אגואיסטים, עמיתים רעילים לעבודה ואחרים שקועים בעצמם בצורה מדהימה (2011)
Lubit RH התמודדות עם מנהלים רעילים, כפיפים... ואנשים קשים אחרים: שימוש באינטליגנציה רגשית כדי לשרוד ולשגשג (2003)
תבעו MP Toxic People: טהר אנשים קשים בעבודה מבלי להשתמש בנשק או בסרט דביק (2007)
ד"ר גארי צ'פמן, ד"ר פול ווייט וד"ר הרולד מיירה | להתעלות מעל מקום עבודה רעיל: לטפל בעצמך בסביבה לא בריאה (2014)
הערות שוליים

↑   Housman, Michael; Dylan, Minor (2015-11-01). "Toxic Workers" (PDF). Harvard Business School. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2019-08-15. נבדק ב-2019-08-25. Thus, a toxic worker is defined as a worker that engages in behavior that is harmful to an organization, including either its property or people.
↑  Benoit, Suzanne (2011) "Toxic Employees: great companies resolve this problem, you can too!" Falmouth, Maine: BCSPublishing
↑  The Healthy Workplace Campaign accessed June 14, 2011 at: http://www.healthyworkplacebill.org/
↑  Bitting, Robert. "Using Effective Leadership Strategies in the Workplace". "Archived copy" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2011-08-13. נבדק ב-2015-11-07. {{cite web}}:  (עזרה). Retrieved May 13, 2011.
↑  Davies, Andrews and Smith. "Do You Have a Toxic Employee in Your Workplace?" Retrieved May 13, 2011
↑   Ryan, Liz (2007-11-01). "The Toxic Employee". BusinessWeek (now Bloomberg Businessweek). אורכב מ-המקור ב-2007-11-09. נבדק ב-2019-08-25. Interpersonal relationships, contrary to popular opinion, are not irrelevant to performance planning. If one person on the team can't go three days without upsetting one or more other members, you've got an issue.
↑  "Is Employee Turnover Always Bad?". Small Business - Chron.com. נבדק ב-2021-03-23.
↑  SHARP Report, April 2011, Washington State Department of Labor and Industries, "Workplace Bullying and Disruptive Behaviour" accessed at: http://www.lni.wa.gov/safety/research/files/bullying.pdf
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מקום עבודה רעיל".
מעבד

ערך זה עוסק בחלק המרכזי במחשב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מעבד 80486 של אינטל בתוך המארז שלו – ממדי פיסת הסיליקון שבמרכז הם 6.75x12 מילימטר
מעבד, או בשמו המלא יחידת עיבוד מרכזית (באנגלית: CPU – Central Processing Unit), הוא רכיב חומרה במחשב המבצע את הפקודות המאוחסנות בזיכרון המחשב. המעבדים המודרניים (המכונים גם מיקרו־מעבדים) בנויים על גבי שבב בודד.
בהתאם לארכיטקטורת פון נוימן הפקודות אותן מקבל המעבד מאפשרות לו קריאת מידע מהזיכרון או מהתקנים שונים, ביצוע פעולות חשבוניות ולוגיות על מידע זה וכתיבת תוצאות החישוב בחזרה לזיכרון או לחלופין שליחתו להתקנים חיצוניים. הפעולות הלוגיות מאפשרות בקרת זרימה וחזרה על פקודות ככל שנדרש.
הפקודות הן בסיסיות ביותר ובנויות, כל אחת, מרצף קצר של ביטים. רצף זה קרוי שפת מכונה. כל דגם של מעבד מתאפיין בסט פקודות משלו. בהתאם לתזת צ'רץ'־טיורינג דלות שפת המכונה אינה מהווה מגבלה בביצוע תוכנית מחשב כלשהי וההבדל בין מעבדים שונים יבוא לידי ביטוי רק בביצועים.
מבחינה כמותית, הרוב המכריע של המעבדים המיוצרים כיום משמש כיחידות בקרה של מוצרי צריכה. חלק ממוצרים אלו הם ציוד הקפי של מחשבים אישיים (כגון צגים, מדפסות, כרטיסי רשת) ואחרים אינם (מכוניות, מכונות כביסה, טלפונים סלולריים). קיימים מעבדים המיועדים לשימושים ייעודיים, למשל, עיבוד אות ספרתי (DSP), מיקרו־בקר, עיבוד רשתות תקשורת (Network Processing), או עיבוד גרפי.
רקע היסטורי

בשנות ה־50 וה־60 של המאה העשרים המחשבים היו עצומים בנפחם, יקרים ונדירים. כאשר הופיעו המעגלים המוכללים, המאפשרים מזעור טרנזיסטורים רבים על גבי "שבב" יחיד, הם תרמו להקטנת הנפח והוזילו בהדרגה את מחירי המחשב. כך נוצר בסוף שנות ה־60 סוג חדש של מחשב, המיני מחשב, שהורכב יותר ויותר ממעגלים מוכללים. עדיין, יחידת עיבוד מרכזית כללה מספר רב של רכיבים שונים. נקודת המפנה הבאה הייתה דחיסת יחידת עיבוד מרכזית שלמה על גבי מעגל מוכלל, שבב, יחיד. בראשית כונתה יחידה כזו מיקרו־מעבד ואילו כיום מסתפקים במונח מעבד.
המיקרו־מעבד הראשון היה ה־4004 שפותח בשנת 1971 על ידי חברת אינטל, שעסקה עד אז בפיתוח ויצור שבבי זיכרון. במקור פותח ה־4004 עבור מכונת חישוב שולחנית של חברת בוזיקום (Busicom) היפנית. לעומת השבבים הייעודיים שקדמו לו, הוא תוכנן כיחידת עיבוד רב תכליתית ורק התוכנה שסופקה לו ייעדה אותו למשימה הנדרשת (מעבד של מכונת חישוב). יכולת החישוב של ה־4004 הייתה מוגבלת למדי והוא התבסס על פעולות של ארבע סיביות בלבד.
המעבד אינטל 8008 שפותח בשנת 1972 הרחיב את יכולת המעבד לעבודה בשמונה סיביות אך עדיין היה במארז קטן של 18 פינים בלבד ומרחב זיכרון של 16 קילובייט מספר מחשבים המבוססים על מעבד זה תוכננו וכמה מהם יוצרו בייצור מסחרי, אך תפוצתם הייתה מוגבלת מסיבות שונות.
בשנת 1974 פיתחה אינטל גרסה משוכללת יותר, ה־8080 במארז של 40 פינים. החיבור שלו לזיכרון חיצוני היה פשוט יחסית עובדה שהפכה אותו להצלחה וליחידת העיבוד המרכזית של המיקרו מחשבים הראשונים שזכו לתפוצה נרחבת.
בעקבות ה־8080 פותחו מספר מעבדים מתחרים, ביניהם ה־Z80 של חברת זילוג (שהוקמה על ידי פדריקו פייגין, המהנדס שהיה אחראי על פיתוח ה־4004 וה־8080 באינטל. Z80 תואם ל־8080, ויכול לבצע קוד של 8080 ללא שינוי), 6800 של חברת מוטורולה, ו־6502 של חברת MOS Technology, שהיו פופולריים במיקרו מחשבים, כולל במחשבים ביתיים, החל מאמצע שנות ה־70 של המאה ה־20.
בשנת 1981 בחרה חברת IBM ב־8086 של אינטל, יורשו של ה־8080 שהרחיב את יכולת העיבוד ל־16 סיביות, בתור יחידת העיבוד המרכזית עבור המחשב האישי שלה והפכה בכך את משפחת ה־x86 של אינטל למעבדים הפופולריים ביותר. מעט מאוחר יותר, בשנת 1984, בחרה חברת אפל במעבד מתחרה, ה־68000 של חברת מוטורולה עבור מחשבי מקינטוש, מעבד זה היה הראשון במשפחת מעבדים, ביניהם 68020, 68030 ו־68040 שהופיעו בשנים הבאות. סדרת מעבדים זו של מוטורולה הפכה לשנייה בתפוצתה אחרי המעבדים של אינטל, עד שהוחלפה בשנת 1991 במעבד ה־PowerPC שפותח במשותף על ידי מוטורולה, IBM ואפל.
בשנות ה־80 ושנות ה־90 של המאה העשרים הופיעו מעבדים חדשים רבים מחברות שונות. ביניהם MIPS של חברת MIPS Technologies, ‏ SPARC של חברת Sun Microsystems (היום אורקל), Alpha של חברת DEC (היום HP), ועוד מעבדים רבים, כולל משפחות מעבדים של אינטל ומוטורולה בארכיטקטורות שונות מ־x86 או מ־68K.
פעולת ומבנה המעבד

כל מעבד מורכב ממספר יחידות המבצעות פעולות שונות. במעבדים מודרניים המבוססים על שיטת צינור עיבוד נתונים (Pipeline), כל אחת מיחידות אלו פועלת בנפרד.
לצורך ביצוע פקודה בודדת, מתרחש במעבדים מחזור הבאה-ביצוע שמבנהו באופן כללי נראה כך:
Fetch (אִחזור) – חישוב כתובת הפקודה הבאה לביצוע, וקריאת הפקודה הבאה לביצוע מהזיכרון.
Decode (פענוח) – פיענוח הפקודה – אלו יחידות ביצוע יש להפעיל ובאלו אוגרים הפקודה משתמשת. במעבדים בעלי ארכיטקטורת CISC, פקודת אסמבלי בודדת עשויה להפוך בשלב הפיענוח למספר פקודות פנימיות של המעבד.
Execute (ביצוע) – ביצוע הפעולה האריתמטית־לוגית שהפקודה דורשת באמצעות ה־ALU (היחידה האריתמטית־לוגית). אם הפקודה היא פקודת חישוב, הוא מתבצע בשלב זה. אם הפקודה היא פעולת קריאה מהזיכרון או כתיבה אליו, כאן מחושבת הכתובת של הנתון בזיכרון. במקרה של פקודת הסתעפות (Branch/Jump), כאן מחושב קיום התנאי להסתעפות, ומתבצעת ההחלטה האם להסתעף או לא.
Memory (זיכרון) – קריאה של נתון מהזיכרון או כתיבת נתון אליו, במקרה של פקודה לקריאה מהזיכרון או כתיבה אליו.
Write Back (כתיבה חזרה) – כתיבת תוצאת החישוב משלב הביצוע או תוצאת הקריאה משלב הזיכרון אל אוגר היעד.
פעולת ומבנה המעבד > יחידות המרכיבות את המעבד

במיקרו־מעבד כל היחידות השונות יושבות על אותו השבב, והחלוקה ליחידות קיימת רק בשלב התכנון. החלוקה ושמות היחידות שונות במעט ממעבד אחד למשנהו, אבל מעבדים מודרניים מורכבים בדרך־כלל מהיחידות הבאות:
פעולת ומבנה המעבד > יחידות המרכיבות את המעבד > יחידות הקיימות בכל מעבד

אוגרים או רגיסטרים (Registers) – כל אוגר הוא יחידה אחת של זיכרון פנימי מהיר ביותר הנמצא לרוב בתוך יחידת העיבוד המרכזית של מחשב אשר מאפשר אחסון ערכים, בדרך כלל זמנית, עבור פעולות בסיסיות שונות מסט הפקודות של המעבד (חיבור, חיסור, והשוואה). יש מעבדים בהם האוגרים הם ייעודיים, כלומר פעולות מסוימות מוגבלות לאוגר או אוגרים מסוימים, ולעומתם מעבדים אחרים (בדרך כלל מסוג RISC) בהם לכל האוגרים פונקציונליות זהה. מספר האוגרים במחשב נמוך יחסית ולכל היותר יגיע לעשרות מעטות.
יחידת בקרה – יחידה האחראית על שלבי הקריאה והפיענוח של פקודות.
יחידה אריתמטית־לוגית (ALU) – יחידה זו מבצעת פעולות במספרים שלמים (חיבור, חיסור והשוואה) ופעולות לוגיות שונות (כדוגמת הפעולות הלוגיות AND,‏ OR,‏ NOT, וכדומה). היחידה נחשבת ללב המעבד, ויעילותה היא החשובה ביותר בביצועי המעבד כולו[דרוש מקור].
פעולת ומבנה המעבד > יחידות המרכיבות את המעבד > יחידות נפוצות הקיימות בחלק מהמעבדים

זיכרון מטמון – זיכרון מהיר במיוחד, המותקן על המעבד. יש מעבדים בהם זיכרון המטמון מוגבל לפקודות בלבד, אחרים בהם המטמון משותף לפקודות ונתונים, ואחרים בהם יש מטמונות נפרדים לקוד ולנתונים. נהוג לסווג את זיכרון המטמון הבנוי על שבב המעבד לשלושה סוגים. יש מעבדים ללא מטמון, או עם חלק אך לא כל סוגי המטמון המתוארים:
L0 – המטמון המהיר ביותר, אך גם המוגבל ביותר בגדלו. בדרך כלל פועל בקצב השעון של המעבד עצמו.
L1 – מטמון פחות מהיר וגדול יותר מ־L0
L2 – מטמון מהיר פחות וגדול יותר מ־L1. בשבבים מרובי מעבדים, לפעמים מטמון L2 משותף למספר מעבדים.
יחידת ניבוי קפיצות – בשפת האסמבלי ישנן פקודות קפיצה המורות למעבד לעבור לביצוע פקודה בכתובת מסוימת שאינה בהכרח הכתובת הבאה בזיכרון. פקודות קפיצה אלו הן ברובן מותנות, כלומר הקפיצה תבוצע רק אם תנאי מסוים יתקיים. כדי שניתן יהיה לקרוא ולפענח את הפקודה הבאה לפני שידוע אם התנאי אכן מתקיים או לא, המעבד מנסה לנחש האם הקפיצה תבוצע.
יחידת נקודה צפה (FPU) – יחידה זו מבצעת פעולות במספרים ממשיים. במעבדים ישנים (דוגמת 80386), לא הייתה במעבד יחידה כזו והיה צורך בשבב חיצוני שיבצע את הפעולות במספרים ממשיים. כיום זהו חלק אינטגרלי מהמעבד עצמו.
בקר אפיק נתונים – אפיק הנתונים (bus) הוא האמצעי המקשר בין המעבד לבין הזיכרון וההתקנים החיצוניים במחשב. לצורך סינכרון התקשורת באפיק הנתונים יש צורך בבקר (controller) שתפקידו לווסת ולפקח על התעבורה באפיק. בעבר גם יחידה זו הייתה בשבב נפרד וכיום זהו חלק מהמעבד עצמו. יחידה זו הייתה צוואר הבקבוק של המעבד, משום שהקריאה והכתיבה לזיכרון היו נמוכים באופן משמעותי ממהירות המעבד עצמו, והוא היה צריך להמתין מחזורי שעון על מנת לבצע את הקריאה. עם ההתקדמות הועלתה מהירותו ובמעבדי פנטיום 4 החדישים היא עומדת על 1,066 מגה־הרץ. שהיא כשליש ממהירות המעבד עצמו. תפקידו של זיכרון מטמון L2 הוא לגשר על הפער בין מהירות המעבד למהירות הערוץ.
פעולת ומבנה המעבד > מעבד מרובה ליבות

בעשור הראשון של המאה ה־21, לאחר שהתברר כי קיימת בעיה פיזיקלית להאיץ את מהירות המעבד מעבר למה שהושג, החלה מגמה בקרב היצרנים לחבר מספר מעבדים על שבב אחד. מעבדים אלו (אשר בתצורה זו מכונים לעיתים גם "ליבות"), פועלים במקביל, תוך שימוש בטכניקות של עיבוד מקבילי ולעיתים אף תוך שיתוף משאבים, כגון זיכרון מטמון, זה עם זה, ומעצימים בכך את היכולות החישוביות של המחשב.
בתחילה הופיעו מעבדים עם שתי ליבות. ביוני 2005 הכריזה חברת AMD על מעבדי 64 ביט כפולי ליבה למחשבים שולחניים. באוקטובר 2005 הכריזה חברת "אינטל" על מעבדים דו־ליבתיים לשרתים. עם שיווק ה"פלייסטיישן 3" של חברת "סוני" בנובמבר 2006, חדרה מגמה זו לשוק קונסולות המשחקים, עם מעבד שבע ליבות עוצמתי של חברת "IBM" שהותקן בקונסולה זו. בתחילת 2008 התפשטה מגמה זו גם למעבדים זעירים למחשבי כף יד וטלפונים סלולריים, כאשר "אינטל" הכריזה על מעבד "Atom". ברבע הראשון של שנת 2008 כבר ניתן היה לרכוש מחשבים אישיים שמותקנים עליהם מעבדים מרובעי ליבות, ובהמשך מעבד בעל 4 ליבות כבר הפך לסטנדרט ובשוק החלו להופיע גם מעבדים משושי ואף מתומני ליבות.
מעבדים מרובי ליבות אינם יכולים להריץ מספר תהליכים, הקשורים לאותו יישום, במקביל בליבות שונות, ללא תכנון מראש על ידי המתכנת. הם כן יכולים לעבוד על שני יישומים במקביל על ידי הפרדת תהליכי הזיכרון שלהם, דבר המסייע בעיקר לתהליכים במחשב שאינם זקוקים לתהליכים נוספים (אשר מורכבים ומתעכבים) וחוסך את זמן ההמתנה לתהליך שמתעכב, ובכך מתקבל ליישום זמן תגובה טוב יותר. רוב היישומים הקיימים כיום אינם מנצלים עדיין יתרון זה, אך מערכות ההפעלה המודרניות דוגמת לינוקס, חלונות ומקינטוש מנצלות ריבוי ליבות כדי להריץ מספר יישומים במקביל. בהיעדר ריבוי ליבות, נאלצות מערכות ההפעלה לחלק את זמן המעבד בין כל היישומים, כדי לתת למשתמש תחושה של פעולה במקביל.
פעולת ומבנה המעבד > מערכת על שבב

מערכת על שבב היא מערכת שכוללת חלק גדול מהתפקידים של מחשב על גבי מעגל משולב אחד. לרוב היא תכלול את המקבילה למעבד בתור ליבת עיבוד (אחת או יותר). מעבדי ARM, לדוגמה, כבר לא מיוצרים כמעבדים עצמאיים אלא כליבות בתוך שבבים מורכבים יותר. במקרים רבים המעבדים שאליהם מקובל להתייחס בשפת היום יום הם מערכות על שבב שכוללות, בין השאר, ליבות עיבוד שונות.
פעולת ומבנה המעבד > מיקרו בקר

מיקרו בקרים הם מעבדים (או ליתר דיוק: מערכות על שבב) עם ביצועים פחותים בהרבה ובשל כך גם דרישות פחותות בהרבה (מחיר נמוך הרבה יותר, צריכת חשמל נמוכה בהרבה).
מושגים בסיסיים במיקרו־מעבדים

קצב שעון (Clock rate)
פקודות למחזור שעון (instructions per cycle)
צינור עיבוד נתונים (Pipeline)
סופר־סקלאר
Out of order machine
CISC לעומת RISC
מספר הסיביות בפקודה