stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אגם טופליץ
האוצר הנאצי

לקראת סיום מלחמת העולם השנייה הוטבעו באגם כמויות גדולות של שטרות מזויפים, אשר יוצרו על ידי אסירים במסגרת מבצע ברנהרד. מעריכים כי בנוסף לכך הטביעו הנאצים באגם גם אוצרות אמנות שנבזזו במהלך מלחמת העולם השנייה, וכן זהב ומסמכים רבים, הכוללים פירוט מקומות מסתור של שלל ביזה נוסף, פירוט חשבונות בנקים ועוד.
צלילות רבות נערכו באגם גם בסיוע צוללות זעירות, לחיפוש אחר האוצרות האבודים. צלילות אלה נחשבות למסוכנות מאוד, שכן גזעי העצים הנופלים מן ההרים שסביב לקרקעית האגם נשארים בשלמותם ואינם נרקבים עקב הרכב המים הייחודי חסר החמצן.
בשנת 1959 נמשו מן האגם תיבות ובהן נמצאו שטרי כסף בריטי מזויף בערך של 72 מיליון ליש"ט, וכן ציוד צבאי משאריות הניסויים. בשנת 1963 נהרג צוללן בצלילה פרטית כאשר ביקש לחפש את האוצר בהנחיית קצין נאצי לשעבר. בשנת 1983, במהלך מחקר ביולוגי של האגם, נמצאו שטרות מזויפים נוספים וציוד צבאי ואחר מן התקופה הנאצית.
נכון להיום אוסרות הרשויות באוסטריה כל פעילות תת-מימית בלתי מתואמת מראש באגם. משלחות מחקר אמריקאניות אשר פעלו באגם באמצעות ציוד מודרני בשנים 2005–2009, לא מצאו ממצאים חדשים הקשורים באוצר האבוד. למרות זאת, ההערכה היא כי קיימים ממצאים הלכודים מתחת לשכבת העצים המונחת על הקרקעית, אשר בשלב זה אין גישה אליהם.
המצוד אחר האוצר הנאצי האבוד באגם הוזכר בשלושה סרטי קולנוע: בסרט הגרמני "האוצר מאגם טופליץ" משנת 1959; בסרט "גולדפינגר" מסדרת ג'יימס בונד משנת 1964; ובסרט "תקרית בזלצבורג" משנת 1971, המבוסס על ספר באותו שם מ-1968 של הסופרת הלן מק-אינס.
אהרן בית-הלחמי

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  12 בספטמבר 1936 ראשון לציון, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  6 בנובמבר 2019 (בגיל 83) 
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:  צבא הגנה לישראל 
 דרגה:  תת־אלוף 
 
אהרן בית-הלחמי (12 בספטמבר 1936 – 6 בנובמבר 2019) היה מהנדס ומנהל ישראלי, כיהן כראש אגף מחקר ופיתוח במשרד הביטחון (בדרגת תת-אלוף) וכמנכ"ל משרד הביטחון מאוקטובר 1982 ועד מאי 1983.
ביוגרפיה

בית-הלחמי נולד בראשון לציון. ב-1954 סיים את לימודיו בתיכון עירוני א' בתל אביב. ב-1958 סיים בהצטיינות לימודי הנדסת חשמל בפקולטה להנדסת חשמל בטכניון. בצה"ל שירת בחיל האוויר כקצין-מהנדס, ב-1961 יצא להשתלמות בנושאי הנדסת אווירונאוטיקה בצרפת, ב-1970 סיים לימודי תואר שני בהצטיינות במדעי המחשב בבית הספר של הצי ללימודים מתקדמים בארצות הברית. כיהן כראש המחקר והפיתוח בחיל האוויר, ב-1974 פנו אליו הפיזיקאים פליקס דותן ושאול יציב מהאוניברסיטה העברית בהצעה להקים תוכנית שתכשיר אנשי מחקר ופיתוח צעירים לטובת מערכת הביטחון. בית-הלחמי פעל במשך מספר שנים להקמתה עד לאימוץ הרעיון על ידי הרמטכ"ל רפאל איתן ויציאתה לדרך כתוכנית תלפיות ב-1979.
ב-1977 מונה לראש אגף המחקר ופיתוח במשרד הביטחון בדרגת תת-אלוף וחבר המטה הכללי של צה"ל. באוקטובר 1982 מונה למנכ"ל משרד הביטחון, וכיהן בתפקיד עד מאי 1983.
בשנים 1983 עד 1985 כיהן כנשיא חברת תהל מהנדסים יועצים, בשנים 1985–2000 כיהן בדירקטוריון אל-אופ ובשנים 2000 עד 2005 בדירקטוריון אלביט מערכות וכיועץ ליו"ר החברה מיקי פדרמן. במסגרת תפקיד זה הוביל את ההשקעה של אל-אופ בחברת הכטבמ"ים "חץ הכסף", ואחר כך את רכישתה ומיזוגה לחברה אחת, יחד עם אל-אופ ואלביט מערכות.
בית הלחמי כיהן כמנכ"ל "מפעלי פדרמן", בעלת השליטה באלביט מערכות ומשנת 1994 כנשיא ושותף-מנהל בקרן הון סיכון "יורופאנד" של קבוצת פדרמן.
בית-הלחמי מילא תפקידים בכירים בסקטור החינוכי-אזרחי, כיהן כחבר הוועדה לתכנון ולתקצוב, יו"ר ועדת ההיגוי מטעם המועצה להשכלה גבוהה להקמת בית ספר לרפואה בגליל שהובילה להקמת הפקולטה לרפואה בצפת של אוניברסיטת בר-אילן, חבר ועדה לתיאום בין החברות בתעשיות הביטחוניות ב-2009, ומשנת 2012 היה ראש חבר הנאמנים של המכללה האקדמית תל-חי.
נישא לאיילה, והיה אב לשלושה בנים וסב לארבעה נכדים.
נפטר ב-6 בנובמבר 2019.
לקריאה נוספת

יובל אזולאי, ‏פרידה מאיש החזון שהעלה את הרמה הטכנולוגית של צה"ל, באתר גלובס, 27 בנובמבר 2019
"Beth-Halachmi, Aharon," in: Who's who in Israel and Jewish personalities from all over the world 20 (1985), p. 61.
הערות שוליים

↑  The IDF incubator for Israel's future CEO's
↑   כנס רעננה - מושב 2, דובר 1 - אהרון בית הלחמי (חלק א), סרטון  באתר יוטיוב
↑  תת אלוף בית הלחמי ראש מחלקת מחקר ופיתוח, מעריב, 30 באוגוסט 1977
↑  אהרון בית הלחמי מונה למנכך משרד הביטחון, מעריב, 11 באוקטובר 1982
1 2  אודי עציון, "יום אחד גם קרבות אוויר יתבצעו עם מל"טים חמושים", באתר ynet, 18 בדצמבר 2023
↑  אלון תבור, יורופאנד מודיעה: הושלם גיוס 52 מ' ד' לקרן יורופאנד 2000; בין המשקיעים - זרוע המו"פ של ג'נרל אלקטריק - GE CRD, באתר TheMarker‏, 11 בדצמבר 2000
עודד חרמוני, קרן יורופאנד התבקשה לסייע לאמריקאים לאתר טכנולוגיות צבאיות בישראל, באתר הארץ, 9 בפברואר 2002
↑  מירב ארלוזורוב, המפקח שבוי בידי המפוקחים, באתר TheMarker‏, 15 ביולי 2008
↑  ליאור דטל, המועצה להשכלה גבוהה אישרה: בר אילן תקים בית ספר לרפואה בצפת, באתר TheMarker‏, 12 בינואר 2010
↑  אורה קורן, משרד הביטחון מקים ועדה לתיאום בין החברות בתעשיות הביטחוניות, באתר TheMarker‏, 24 ביוני 2009
↑  אהרון בית-הלחמי הוא יו"ר חבר הנאמנים החדש, אתר המכללה האקדמית תל-חי, 28 במאי 2012(הקישור אינו פעיל, 9.11.2019)
Karma (שיר של מרינה)

Karma (בעברית: קארמה) הוא שיר של הזמרת-יוצרת הוולשית מרינה מתוך אלבום האולפן הרביעי שלה, Love + Fear. את השיר הפיק בן זוגה לשעבר של מרינה, ג'ק פטרסון, יחד עם מארק ראלף, וכתבו מרינה, בן ברגר, ריאן מקמהון, ריאן רבין ופטרסון. השיר יצא לשירותי הסטרימינג בארצות הברית כסינגל החמישי והאחרון של האלבום ב-29 באוגוסט 2019, על ידי אטלנטיק רקורדס. בעת כתיבת השיר, קיבלה מרינה השראה מתנועת Me Too וממקרי ההתעללות המינית של הארווי ויינשטיין, אם כי בתחילה לא הייתה מודעת לכך. "Karma" הוא שיר פופ בעל קצב טרופי, המתאר באופן מילולי אישה שמתעמתת עם גבר, ומתעקשת שבסופו של דבר יקבל את הקארמה שלו.
השיר זכה לביקורות מעורבות ממבקרי המוזיקה. חלקם הרגישו שהשיר מזכיר את הפרויקטים הקודמים של מרינה, בעוד שמבקרים אחרים מצאו אותו שולי ונשכח. הגרסה האקוסטית של השיר נכללה במיני-אלבום השישי של מרינה, Love + Fear (Acoustic). הווידאו קליפ לגרסה האקוסטית יצא לאור בספטמבר 2019. בקליפ, בבימויו של ניקו לאמר, מגלמת מרינה ליצנית חצר מרקדת בשחור-לבן. הגרסה המקורית של השיר נכללה ברשימת הרצועות של סיבוב ההופעות הרביעי שלה, Love + Fear Tour. מרינה אף ביצעה את השיר ב-Jimmy Kimmel Live! בספטמבר 2019.
רקע והוצאה

ב-2018, במטרה להתחיל רשמית פרק חדש בקריירה שלה, הודיעה מרינה בטוויטר שהיא מסירה את "and the diamonds" משם הבמה שלה, ומעתה תוציא מוזיקה תחת השם הפרטי בלבד, מרינה (מסוגנן באותיות גדולות; MARINA). היא הסבירה, "לקח לי הרבה יותר משנה להבין שהרבה מהזהות שלי קשורה במי שהייתי כאמנית,... ולא נשאר הרבה ממי שהייתי". לאחר ההכרזה, הוציאה מרינה את הסינגל הראשון שלה תחת השם החדש, "Baby", עם הלהקה הבריטית קלין בנדיט. ב-14 בפברואר 2019, הכריזה דיאמנדיס על אלבומה הרביעי, Love + Fear, אלבומה הראשון תחת השם "מרינה". רשימת הרצועות נחשפה באותו יום, ו-"Karma" נכלל בה כרצועה ה-12 באלבום האלבום.
Love + Fear הוא אלבום כפול, המורכב משני קטעים, כאשר כל אחד מהם בוחן את התיאוריה של הפסיכולוגית אליזבת קובלר-רוס, לפיה בני אדם מסוגלים לחוות רק את שני הרגשות הללו. השיר מופיע בחלק ה-"Love" של האלבום, המוקדש לשירים עם מילים העוסקות במצבים שליליים כמו ניצול ואפליה מינית. השיר הופק על ידי בן זוגה לשעבר של דיאמנדיס, החבר בלהקת קלין בנדיט, ג'ק פטרסון, ונכתב על ידי מרינה, בן ברגר, ריאן מקמהון, ג'ק פטרסון, ריאן רבין. מרינה הקליטה את השיר בביתו הפרטי של ראלף שבלונדון, המכונה "קלאב ראלף".
ב-26 באפריל 2019 יצא "Karma" כרצועה ה-12 באלבום האולפן הרביעי של מרינה, Love + Fear. לקראת יציאתו כסינגל, שלחה אטלנטיק רקורדס את השיר לשירותי הסטרימינג בארצות הברית ב-29 באוגוסט 2019. בגרסת הסינגל של השיר נעשה שימוש בעטיפת האלבום עצמו. הגרסה האקוסטית של השיר הוקלטה על ידי מרינה ונכללה כרצועה השלישית במיני-אלבום השישי שלה, Love + Fear (Acoustic), שיצא ב-13 בספטמבר 2019. הגרסה הופקה על ידי המוזיקאי האנגלי בנג'מין פלטשר.
מילים והרכב

במהלך ראיון עם אפל מיוזיק, חשפה מרינה את סיפורי הרקע מאחורי כל אחת מ-16 הרצועות ב-Love + Fear. במהלכו, הצהירה מרינה כי מילות השיר נכתבו בהשראת מקרי ההתעללות המינית של הארווי ויינשטיין ומהתגובה הוויראלית הנובעת מכך שהגיעה עם תנועת Me Too. מרינה הסבירה כי הרעיון הראשוני לנושא השיר הגיע מדיון שניהלה בעבר עם המפיקים שלה בנוגע ל"אנשים שונים בתעשיית המוזיקה שסר חנם". מספר מבקרים הזכירו במסגרת נושא זה את עמידתה של מרינה ב-2016 להגנת הזמרת האמריקאית קשה לאורך סדרת התביעות נגד מפיק התקליטים דוקטור לוק, שכן עבדה איתו בעבר על הסינגל "Primadonna" ושירים נוספים באלבום האולפן השני שלה, Electra Heart, משנת 2012. בראיון לאפל מיוזיק, הסבירה מרינה:
מאז תקרית הארווי ויינשטיין, עלו ונחשפו מקרים וחוויות דומים רבים. לא שייכתי זאת לשיר במשך זמן מה, אבל אז שהפקנו אותו, זה הרגיש כל כך מוזר.
במילות השיר, מתעמתת מרינה מול אויב עם גישת "אמרתי לך", כאשר היא שרה: "Oh my god / I think it's karma" ("אוי אלוהים / אני חושבת שזו קארמה"). בריטני ספנוס מהרולינג סטון הרגישה כי מרינה מתארת מיזוגיניה במילים, שכן ציינה כנושא נפוץ שנחקר בחלק ה-Fear של האלבום. מבחינה מוזיקלית, "קארמה" הוא שיר פופ ובעל קצב בסגנון טרופי "ים תיכוני". מרינה שרה בפלסט, ושירתה מלווה בכלים כמו מנדולינה ויוקולילי. מבחינה סגנונית, הגרסה המקורית של השיר הייתה שונה מאוד בהשוואה לעריכה הסופית. מרינה השוותה את המקור למוזיקה של להקת אן סינק האמריקאית והסבירה כי הגרסה המקורית הייתה מצוינת, אך לא התאימה לאלבום.
ביקורות

אימאן ח'לאלי מ-LA Excites הקדיש תשומת לב מיוחדת למילות השיר, וכתב שהן "הדגישו על האסרטיביות הלירית של מרינה". אביגיל פירת' מ-The Line of Best Fit טענה כי הצליל של Love + Fear שונה בתכלית בהשוואה לשלושת האלבומים הקודמים שלה, אבל הודתה שהסאונד והמילים של "Karma" מזכירים את פרויקטיה הקודמים של הזמרת. על אף שבן ניסן ממגזין Atwood כינה את השיר "קליט להחריד", הוא הרגיש שהטון ה"מאיים" שלו ירד בהשוואה לשיריה הקודמים של מרינה. הגרסה האקוסטית של השיר נסקרה על ידי ריאנה בוכמן מ-WRBB, שפחות התרשמה מהשיר, וקבעה שהגרסאות החדשות של "Karma" ו-"Superstar" נשמעות כמו "עותקים אפרוריים של המקור", ובסופו של דבר העמיסו על Love + Fear (Acoustic), בו נכללו.
קידום

הקליפ לגרסה האקוסטית של "Karma" עלה לערוץ היוטיוב של מרינה ב-25 בספטמבר 2019. קליפ זה הוא השלישי מבין השלושה שיצאו לקידום Love + Fear (Acoustic), וצולמו במהלך השבוע האחרון של אוגוסט 2019. לפניו, יצאו קליפים ל-"Superstar" ו-"True". כל שלושת הקליפים בוימו על ידי הצלם האמריקאי ניקו לאמר והופקו על ידי AJR Films. בקליפ, לבושה מרינה כליצנית חצר בשחור-לבן.
ב-4 בספטמבר 2019 הופיעה מרינה כאורחת המוזיקלית ב-Jimmy Kimmel Live!, שם ביצעה את "Karma" בהופעה חיה. לדברי לייק שץ מ-Consequence of Sound, מטרת ההופעה בתוכנית הייתה קידום Love + Fear (Acoustic) בנוסף לאלבום ולסיבוב ההופעות בארצות הברית. היא ראתה את ההופעה כיוצאת דופן, וכתבה כי מרינה "עלתה לבמה כאשר היא משדרת ביטחון עצמי", וכי נראה ש"ההפסקה בת ארבע השנים שהוקדשה לגילוי עצמי השתלמה".
השיר נכלל ברשימת הרצועות של סיבוב ההופעות הרביעי של מרינה, Love + Fear Tour, בשנת 2019. במהלך הלג הצפון אמריקאי של סיבוב ההופעות, בוצע "Karma" כחלק מקבוצת שירים, בהם השיר "I'm Not Hungry Anymore" שאמור היה להיכלל באלבומה Froot, הסינגל "Oh No!" משנת 2010, והרצועה "No More Suckers" מ-Love + Fear. ח'לאלי, שסקר את הופעתה מרינה בתיאטרון היווני בלוס אנג'לס, תיאר את הביצוע שלה ל-"Karma" כאחת מנקודות השיא של הלילה וכ"לא מאכזב".
רשימת רצועות

| סטרימינג> מס' | סטרימינג> שם | סטרימינג> משך | סטרימינג>  | סטרימינג>  | סטרימינג>  | סטרימינג>  | סטרימינג>  | סטרימינג>  | סטרימינג>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Karma  | 3:24 |  |  |  |  |  |  |  |
קרדיטים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |  שיר הקרדיטים שלהלן לקוחים מהערות האלבום של Love + Fear. מרינה דיאמנדיס – כתיבה, שירה  בן ברגר – כתיבה  ריאן מקמהון – כתיבה  ג'ק פטרסון – כתיבה, הפקה, מיקסינג  ריאן רבין – כתיבה  מארק ראלף – הפקה, גיטרה, מנדולינה, מיקסינג, יוקלילי  טום א. ד. פולר – הנדסה  רוס פורטון – עוזר הנדסה  דייב קוץ' – מאסטרינג |  וידאו קליפ הקרדיטים שלהלן לקוחים מערוץ היוטיוב של מרינה. הפקה AJR Films – חברת הפקה אנשי צוות ניקו לאמר – במאי  ראסל טנדי – DP  דרק דאן – מפיק  קטיה ספיבקובה – עריכה  דניס היינס – עוזר הפקה  קיילב בוילס – עוזר הפקה |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית | 29 באוגוסט 2019 | הזרמת מוזיקה | אטלנטיק |  |
אגם אוחריד

אגם אוחריד (במקדונית: Охридско Езеро, Ohridsko Ezero. באלבנית: Liqeni i Ohrit) נמצא למרגלות ההרים בין האזור הדרום-מערבי של מקדוניה הצפונית לבין מזרח אלבניה. האגם משמר מערכת אקולוגית מימית בעלת למעלה מ-200 מינים מקומיים והוכרז כאתר מורשת עולמית על ידי אונסק"ו ב-1979, יחד עם אזור האגם כולו. אולם, פעילות האדם בגדות האגם ובאזור האגירה שלו גורמת ללחץ על המערכת האקולוגית.
גאוגרפיה והידרולוגיה

אגם אוחריד הוא האגם העמוק בחבל הבלקן[דרוש מקור]. עומקו המרבי מגיע ל-288 מטר ועומקו הממוצע עומד על 155 מטר. הוא משתרע על שטח של 358 קמ"ר ואוגר בקרבו 55.5 ק"מ מעוקב של מים. אורך חופיו הוא 87.53 ק"מ, ואלה מתחלקים בין מקדוניה הצפונית (56.02 ק"מ) ואלבניה (31.51 ק"מ).
מקורם של אגם אוחריד ואגם פרספה הסמוך לו בתקופת הפליוקן לפני כ-5 מיליון שנים, ורק לאגמים ספורים בעולם היסטוריה כה ארוכה. בעוד שמשך חייהם של רוב האגמים בעולם אינו עולה על 100,000 שנים מרגע היווצרותם ועד שהם מתמלאים בסלעי משקע וגוועים, נראה כי במקרה של אגם אוחריד, התהליך נבלם בשל עומקו ובשל כמות סלעי המשקע הקטנה יחסית השוקעת בו. יתר על כן, בדרומו של האגם עדיין מתרחשת פעילות טקטונית העשויה לשמש משקל נגד לתהליך התמלאותו בסלעי משקע.
האגם מנקז שטח של כ-2,600 קמ"ר והוא ניזון בעיקר ממעיינות תת-קרקעיים לאורך חופו המזרחי וכן מנגר עילי וממשקעים. המוצא היחיד של האגם הוא דרך נהר הדרין השחור (אלבנית Drini i Zi; מקדונית Црн Дрим, Crn Drim) הזורם דרך אלבניה אל הים האדריאטי, ובדרך של התאיידות. היחס הגדול יחסית בין שטח האגם לבין גליל מימיו (1:7), גודלו הקטן יחסית של האחרון, והאקלים הים תיכוני היבש השורר באזור, מביאים לכך שמים שוהים באגם פרק זמן ארוך יחסית של כ-70 שנים בממוצע. מי האגם ידועים בנקיונם ובשקיפותם המאפשרים ראות עד לעומק של 22 מטר. כתוצאה מזרמי הרוח וסיבובו של כדור הארץ, נעים מי האגם לאורך חופיו של האגם נגד כיוון השעון.
החי

באגם מערכת אקולוגית עשירה הכוללת למעלה מ-200 מינים אנדמיים, ואלה נעים מפיטופלנקטון, אצות וזואופלנקטון דרך רכיכות וסרטנאים וכלה בדגים מקריני סנפיר ובדגים טורפים. באגם שני מיני טרוטה אנדמיים: "בלוויצה" ("Belvica", שם מדעי Acantholingua ohridana) וטרוטת אוחריד (Salmo letnica), אך בשל דיג יתר, וייתכן שגם בשל הרס אזורי הרבייה, אוכלוסייתם הצטמצמה.
נוסף על מינים אלה, קיימים באגם מיני בעלי חיים שאינם ייחודיים רק לו, ואלה כוללים מינים ניידים או מינים נודדים כמו הצלופח האירופי, אולם תנועתו של האחרון הוגבלה בשנים האחרונות בשל הקמת מפעלים הידרואלקטריים על הדרין השחור. בנוסף משמש האגם כאזור מחיה חשוב למינים רבים של עופות כמו עיטי שמש, ברבורים ועוד.
התיישבות אנושית

שלוש ערים שוכנות לחופי האגם - אוחריד וסטרוגה במקדוניה הצפונית, ופוגרדץ באלבניה. בנוסף שוכנים לחופיו מספר כפרי דייגים הנסמכים יותר ויותר על התיירות. זו פחתה בתקופת התפרקות יוגוסלביה והמשבר האתני בתוך מקדוניה בשנת 2001, אולם היא הולכת ומתאוששת מאז.
כ-131,000 איש חיים לחופיו של האגם, וכ-170,000 מתגוררים בגליל מימיו, נתון שגדל ביותר מפי שניים בחמישים השנים האחרונות. עובדה זו בצירוף היותו של האגם מוקד פופולרי לנופש ולתיירות דתית הפוקדת את האתרים הנוצריים שלחופיו, מכבידה על המערכת האקולוגית העדינה של האגם.
ראו גם

התאונה באגם אוחריד (2009)
כנסיית יוחנן הקדוש בקניו על רקע האגם
Time to Live

Time to Live או בקיצור TTL (בעברית: זמן חיים), הוא מנגנון המגביל את "זמן החיים" של מידע ברשת.
ניתן להשתמש ב-TTL כחותם זמן או מונה המוצמד או משולב בתוך המידע.
לדוגמה בניתוב, ברגע שמספר ה"קפיצות" מגיע ל־0, המידע מוחזר לשולח. כל קפיצה מתייחסת למעבר בין נתב לנתב. TTL מונע מחבילת מידע להסתובב באופן אין סופי ברשת, ובכך מונע לופים ברשת.
ביישומי מחשב, TTL משמש לשפר את מהירות ויעילות זיכרון המטמון, באמצעות הגבלת הזמן בו נשמר מידע לפני מחיקתו או חידושו.
חבילת IP

בפרוטוקול האינטרנט ה-TTL הוא שדה בן 8 סיביות. הוא מיוצג במבנה הפתיח (header) של IPv4 בשם TTL, ובמבנה הפתיח של IPv6 בשם Hop Limit. הערך המקסימלי של TTL הוא 255. ערך ה-TTL נחשב לזמן המרבי שבו חבילת מידע יכולה להיות ברשת האינטרנט.
ערך ה-TTL נקבע על ידי השולח של חבילת המידע, ומופחת ב-1 על ידי כל נתב שחבילת המידע מנותבת דרכו. אם הערך מגיע ל-0 לפני שחבילת המידע הגיעה ליעדה, היא מושלכת ומנגנון ה-ICMP מחזיר שגיאה לשולח שהייתה חריגה ממשך הזמן המוקצב במהלך המעבר. המטרה של מנגנון ה-TTL היא למנוע מצב שבו חבילת מידע שלא מצליחה להגיע ליעדה, תסתובב באופן אין סופי ברשת האינטרנט, ולבסוף תביא לקריסתה עקב מספר רב של חבילות מידע שזמן השהייה שלהן בלתי מוגבל.
ראו גם

פינג
מונחים ברשת מחשבים
Timeless (אלבום של בובי וינטון)

| --- | --- |

 אלבום אולפן מאת בובי וינטון
 יצא לאור:  1989
 סוגה:  מוזיקת פופ
 שפה:  אנגלית
 חברת תקליטים:  Curb Records (אנ')
Timeless הוא אלבום האולפן ה-35 של בובי וינטון, שיצא בשנת 1989. שני סינגלים שוחררו מתוך מאלבום זה: "It's Been One of That Days" ו-"Please Tell Her That I Said Hello".
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Please Tell Her That I Said Hello  | 3:29 |
| 2. | The Only Fire That Burns  | 3:23 |
| 3. | Ain't No Pleasin' You  | 3:57 |
| 4. | The Last Rose  | 3:16 |
| 5. | What Did You Do With Your Old 45s  | 3:55 |
| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | (Now and Then There's) A Fool Such as I  | 2:34 |
| 2. | How Old Do You Get  | 3:09 |
| 3. | Getting Used to Being Loved Again  | 2:22 |
| 4. | It's Been One of Those Days  | 3:02 |
| 5. | I Made Love (With You Tonight)  | 3:02 |
מיקומי שיא

| מצעדי הבילבורד> שנה | מצעדי הבילבורד> שם השיר | מצעדי הבילבורד> המצעד | מצעדי הבילבורד> מיקום שיא |
| --- | --- | --- | --- |
| 1989 | "It's Been One of Those Days" | Hot Country Songs | 64 |
| 1989 | "Please Tell Her That I Said Hello" | Hot Country Songs | 70 |
אוביחית

| --- | --- |
 מדינות:  טורקיה
 אזורים:  אוביחים, Caucasian Riviera, איסטנבול, אוביחיה, בלקסיר 
 דוברים:  נכחד
 כתב:  אלפבית קירילי, אלפבית לטיני 
 משפחה:  קווקזית צפונית צפון-מערבית פרוטו צ'רקסית-אוביחית אוביחית
 לאום:  אוביחים
 מוסד:  אין
 קוד ISO 639-3:  uby 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
אוּבִּיחִית (באדיגית: Убыхбзэ) הייתה שפה ששויכה לקבוצת השפות הקווקזיות הצפון-מערביות ודוברה על ידי האוביחים, שחיו לאורך חופו המזרחי של הים השחור לפני שגורשו בגלות הצ'רקסים לטורקיה.
השפה נכחדה לאחר מותו של דוברה האחרון, טוופיק אסינץ, שהתגורר בטורקיה, ב-7 באוקטובר 1992.
הייתה זו השפה בעלת מספר העיצורים הגדול בעולם: 84 עיצורים פונמיים אך רק 2 תנועות פונמיות.
הגיית השפה וכתיבתה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | סדקי | סדקי | ענבלי | ענבלי | ענבלי | ענבלי | ענבלי | ענבלי | וילוני | וילוני | חכי | חכי | מכתשי־חכי | מכתשי־חכי | כפוף | כפוף | בתר־מכתשי | בתר־מכתשי | מכתשי | מכתשי | שפתי (־שיני) | שפתי (־שיני) |
| אפי |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | n |  | mˁ |  |
| סותם |  |  |  | qˁʼ |  | qʼ |  | qʲʼ | ɡ | kʼ | ɡʲ | kʲʼ |  |  |  |  |  |  | d | tʼ | b | pʼ |
| סותם |  |  |  | qˁʷʼ |  | qʷʼ |  |  | ɡʷ | kʷʼ |  |  |  |  |  |  |  |  | dʷ | tʷʼ | bˤ | pˤʼ |
| מחוכך |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ʥ | ʨʼ | ɖʐ | ʈʂʼ | ʤ | ʧʼ | ʣ | ʦʼ |  |  |
| מחוכך |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ʥʷ | ʨʷʼ |  |  |  |  |  |  |  |  |
| חוכך (צדי) |  | h | ʁˤʷ | χˤʷ | ʁ | χ | ʁʲ | χʲ | ɣ | x |  |  | ʑʷ | ɕʷ | ʐ | ʂ | ʒʷ | ʃʷ | z | s | vˤ | f |
| חוכך (צדי) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ɬʼ |  |  |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  |  |  |  |  | wˤ |  | j |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | l |  |  |  |
| רוטט |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | r |  |  |  |
* תוספת פונמה בהתאמה לסטנדרט
לשפה האוביחית לא הייתה מעולם גרסה בכתב.
אאוקנמזאורוס

| אאוקנמזאורוס |
| --- | --- |
איור של השוקה המאובנת של אאוקנמזאורוס איור של השוקה המאובנת של אאוקנמזאורוס
תקופה
טריאס עליון 228 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
משפחה:: ריוחזאוריים
סוג:: אאוקנמזאורוס
שם מדעי
 Eucnemesaurus ‏הופן, 1920

אאוקנמזאורוס (שם מדעי: Eucnemesaurus; מילולית: "לטאת שוקה טובה") הוא סוג של דינוזאור דמוי-זאורופוד ממשפחת הריוחזאוריים, שחי בדרום אפריקה בסוף בתור הטריאס, לפני 228 מיליון שנה. לצד הריוחזאורוס מאמריקה הדרומית זהו הנציג היחיד של משפחתו. הדינוזאור התגלה בתצורת אליוט (אנ'), המדינה החופשית שבדרום אפריקה והוא תואר בידי החוקר ההולנדי אגברט קורנליס ניקולאס ואן הופן (אנ'). תחילה חשבו לקרוא לו בשם אאוסקלוזאורוס, אך כבר היה דינוזאור שנקרא בשם זה במשפחת הפלטאוזאוריים, עקב תכונות דומות.
אורכו של האאוקנמזאורוס הגיע לאורך 10 עד 11 מטרים ומשקל של 1.1 עד 2 טונות. עקב המבנה של שיניו החדות העריכו תחילה שהיה דינוזאור טורף, הקרוב להררזאוריים, אך בהמשך התברר שמבנה הגוף מתאים יותר לדמוי-זאורופוד קדום. ככל הנראה היה צמחוני וניזון מעלים כמו משרכים, מחטניים וציקסיים. בניגוד לזאורופודים המאוחרים יותר, היה האאוקנמזאורוס יכול להתייצב על שתיים וכך להגיע לצמרות, ובעזרת זנבו הארוך והגמיש היה מסוגל להצליף באויבים.
מאחר שדמה יחסית לזאורופוד אמיתי שייכו אותו חלק מהחוקרים למשפחת המלנורוזאוריים, אך בהמשך התברר שהיה קרובו של הריוחזאורוס מאמריקה הדרומית והם נכללו יחד באותה משפחה.
אדוארד ראטלדג'

אדוארד ראטלדג' (באנגלית: Edward Rutledge; ‏23 בנובמבר 1749 – 23 בינואר 1800) היה פוליטיקאי אמריקני, המושל קרוליינה הדרומית ה-39 וצעיר החותמים על הכרזת העצמאות של ארצות הברית.
חייו

ראטלדג' נולד בצ'ארלסטון שבקרוליינה הדרומית, הצעיר מבין שבעה ילדים ואחיו של ג'ון ראטלדג'. לאחר שסיים לימודי משפטים באוניברסיטת אוקספורד הוא הוסמך לעריכת דין באנגליה וחזר לצ'ארלסטון לעסוק במקצוע. את משרדו חלק עם צ'ארלס קוטוורת' פינקני.
ראטלדג' היה, לצד אחיו ג'ון, ציר בקונגרס הקונטיננטלי מטעם קרוליינה הדרומית. בגיל 26 חתם עם חברי הקונגרס על הכרזת העצמאות של ארצות הברית. בנובמבר אותה שנה חזר לקרוליינה הדרומית והיה לציר בבית הנבחרים במדינה. הוא שירת במיליציה המקומית בדרגת קפטן ולחם בקרב ביופורט (1779), שנה לאחר מכן בעת כיבוש צ'ארלסטון נפל בשבי הבריטים והוחזק על ידם עד יולי 1781.
שירותו בבית הנבחרים של קרוליינה הדרומית נמשך עד 1796. לאחר מכן שירת שנתיים בסנאט המדינה ובשנת 1798 נבחר למושל קרוליינה הדרומית. כ-13 חודשים עמד בראש המדינה עד מותו.
ראטלדג' נישא בשנת 1774 להנרייטה מידלטון, בתו של הנרי מידלטון נשיא הקונגרס הקונטיננטלי, והיה אב לשלושה ילדים.
אהרן בכור אלחדיף

רבי אהרן בכור אלחדיף (מכונה "אב"א"; ה'תקצ"ה - ה'תרס"ט; 1835–1909) היה רב ושד"ר, שכיהן כרב הראשי והחכם באשי של טבריה וכרב הראשי לצפת.
ביוגרפיה

נולד בשנת ה'תקצ"ה בטבריה, לרב חיים אלחדיף. נשא לאישה את בתו של המקובל הרב יעקב שאלתיאל ניניו.
בחודש סיוון ה'תרל"ו (1876) יצא בשליחות מטעם הקהילה בטבריה. בשנת 1896 החל לכהן כרבה של צפת במקום הרב יוסף יהודה חכים אך משלא קיבל מינוי רשמי של "חכם באשי" המקנה לו סמכויות בקהילה, שב לטבריה לאחר כשלוש שנים, ובשנת ה'תרנ"ח החל לכהן כחכם באשי של טבריה. בשנותיו הראשונות היה במחלוקת על התפקיד עם הרב שלמה רחמים אבולעפיה (בנו של החכם באשי רבי יוסף דוד אבולעפיה), כאשר הראשון לציון הרב יעקב שאול אלישר הכריע לטובת הרב אבולעפיה, אך החכם באשי של האימפריה העות'מאנית, משה הלוי ובעקבותיו השלטונות העות'מאניים, קבלו את מינויו של הרב אלחדיף בסוף שנת 1900.
השיב לשאלות הלכתיות שהופנו אליו ממקומות שונים. היה עשיר גדול ובעל אדמות חקלאיות ובית קיץ בפקיעין.
נפטר בט"ו באב ה'תרס"ט.
משפחתו

בנו היה רבי חיים אלחדיף, מחבר הספר "יצב גבולות" שנבחר ב-1913 לתפקיד החכם באשי של טבריה, אך לא כיהן בו בשל מחלוקת. נכדו, זאכי אלחדיף, היה ראש העירייה היהודי הראשון בארץ ישראל. הוא כיהן בראשות עיריית טבריה משנת 1928 עד הירצחו בשנת 1938.
מספריו

מפי אהרן
כפי אהרן - שו"ת
ראש אהרן - על שולחן ערוך אורח חיים
מצח אהרן - על שולחן ערוך יורה דעה
תנוך אזן אהרן - על שולחן ערוך אבן העזר
בשנה יראה - על התנ"ך
והניף אהרן - דרושים
ויקרא אהרן - על התורה
זכות יוסף
זכר עשה
הערות שוליים

↑  טבריה, השקפה, 9 באפריל 1897
↑  ראו מכתבו של הרב הלוי לרב אלחדיף מיום ה' בכסלו ה'תרס"א (27 בנובמבר 1900), בגיליון "חבצלת" מיום / בפברואר 1901.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007475092105171  VIAF: 298483793   WorldCat (עם VIAF): 298483793
אוביטר

אוֹבִּיטֶר (בלטינית: Obiter , דרך אגב), או בעברית, הערת אגב, הוא קיצור של המונח אוביטר דיקטום (בלטינית: Obiter Dictum = "נאמר דרך אגב") שנמצא בשימוש כדי לתאר הערה שנאמרה דרך אגב, בו משתמשים בעיקר במשפט המקובל בו קיימת שיטת התקדים המחייב.
כאשר בית משפט דן במקרה העומד בפניו ומחליט בו, קורה שבית המשפט דן בשאלות אגביות, ומעיר הערות שאינן נחוצות לצורך עצם ההכרעה בסכסוך שבין הצדדים לפניו. אמרות אלה, אשר אינן מהוות חלק מהרציו דסידנדי של פסק הדין, אותו חלק אשר מהותי לשם ההגעה למסקנה האופרטיבית של בית-המשפט, מכונות "אוביטר דיקטום". בעברית, פירושן "הערות אגב", אשר אינן מחייבות בתי משפט אחרים.
ההתייחסות להערות אגב משתנה משיטת משפט אחת למשנה.
בשיטת המשפט באנגליה ובוויילס, בארצות הברית ובישראל הערות אגב אינן מהוות תקדים מחייב, הגם שבחלק משיטות אלו מקובל להסתמך עליהן במידה מסוימת, כהשראה לפסיקה.