stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסף שפינדל

יוסף שפינדל
יוסף שְׁפִּינְדֶל (מנור) (19 במרץ 1911–1994) חובב זמר ישראלי, יליד פולין, חלוץ מקליטי הזמר העברי בארץ ישראל המנדטורית. לא החשיב עצמו זמר, למרות שהיה לו קול בריטוני ערב. כדברי אליהו הכהן, שפינדל "תרם רבות לקידום הפצתה של זמרת הארץ בעולם". עורך דין במקצועו.
קורות חיים

שפינדל נולד כבן למשפחה יהודית ידועה בעיר קאלוש שבגליציה המזרחית בשנת 1911.
אביו, ד"ר דוד שפינדל, היה עורך דין ואחד מחשובי העסקנים הציונים בגליציה.
לפי מגילת היוחסין של המשפחה בניה התייחסו לרבנים מפורסמים כמו ישעיה הלוי הורוביץ ה"של"ה הקדוש" ואריה ליב הלר, בעל "קצות החושן".
המשפחה  עלתה לארץ ישראל כשיוסף היה בן 15. בהמשך יוסף נסע ללימודי משפטים בלונדון שם היה למזכיר אגודת הסטודנטים הארץ-ישראליים בלונדון.
בחזרתו לארץ לא פתח בקריירה של זמר, אלא עסק בעריכת דין בלבד עד ערוב ימיו, עד שנת 1991.
נפטר אחרי מחלה ממושכת בגיל 83.
שפינדל היה נשוי משנת 1944 לתמר. בתו, יעל אונגר, היא גם כן עורכת דין, כמו כן עיתונאית ואשת עסקים.
בשנים 1934–1935 לרגל יוזמה של תנועת הבונים באנגליה להקליט סדרה של שירים עבריים מארץ ישראל   
באותה תקופה כמעט ולא היו בנמצא הקלטות כאלה  ויוזמי המבצע פנו לשפינדל בתור מזכיר הסטודנטים היהודים מארץ ישראל לבחור מועמדים בקרב חבריו הלומדים בלונדון שיוכלו להשתתף בהקלטות. מפני שבחברת הסטודנטים דווקא שפינדל הצטיין בקולו ובאהבתו לזמרה העברית לבסוף הוא זה ביצע את ההקלטות בחברת His Masters Voice.
בסך הכל הוקלטו אחד עשר שירים על חמישה תקליטים, כשהמלווה בפסנתר היה פרסי קאהן.
דרך תקליטים אלה השירים – ביניהם מבית היוצר של מלחינים כמו יהודה שרת או מרדכי זעירא – הגיעו לבתי רבים בקהילות התפוצות ובישוב העברי בארץ ישראל וזכו לפרסום רב.
בשנת 1934 הקליט שפינדל  את "הוי, ערש מולדת", למילים של: אהרן ליבושיצקי, לחן: אדווין ארינסון.
בשנת 2008, ביוזמת חוקר הזמר העברי אליהו הכהן, הוצא תקליט בשם "למה עזבתיני" עם שחזור דיגיטלי של ההקלטות שלו משנות ה-1930.
הערות שוליים

↑  Percy Kahn
↑  הוי, ערש מולדת, לחן: אדווין אריקסון, ביצוע: יוסף שפינדל, הקלטה:1934  זמרשת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007587969605171  VIAF: 8148036033987972501   WorldCat (עם VIAF): 8148036033987972501
יום יום (אלבום)

יום יום הוא אלבום האולפן החמישי של הזמרת-יוצרת הישראלית דנה ברגר שפורסם ב-2 באפריל 2006, בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט.
רקע

באפריל 2006 יצא אלבום האולפן החמישי של ברגר, יום יום, הפעם בהפקתו המוזיקלית של לואי להב. בחלק משירי האלבום השתתפה בכתיבה צרויה להב. בין השירים הבולטים מאלבום זה ניתן למנות את "מותר", ו"חרותי". באותה שנה החלה ברגר לדגמן בעבור מותג האופנה "צווארון לבן". בשנים 2007–2008 שיחקה ברגר בסדרת הדרמה לילדים ונוער "האי". ברגר ביצעה את שיר הנושא של הסדרה, "כאילו אין מחר", וגם המשיכה במשחק בעונתה השנייה של הסדרה.
רשימת רצועות

| יום יום> מס' | יום יום> שם | יום יום> משך | יום יום>  | יום יום>  | יום יום>  | יום יום>  | יום יום>  | יום יום>  | יום יום>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | חרותי  | 4:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | אחר צהריים אבוד  | 4:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ככה זה  | 3:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | מותר  | 4:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | הקן והציפור  | 3:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | מקום בטוח  | 3:41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | יום יום  | 3:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | אזור דמדומים  | 3:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | לא נוח לי  | 3:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | היום זה אנחנו  | 4:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | הזבוב על הקיר  | 4:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | גורה קטנה  | 3:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 45:00 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

1 2  יום יום by Dana Berger (באנגלית אמריקאית), 2006-04-02, נבדק ב-2023-11-28
↑  דנה ברגר - יום יום = Day By Day (באנגלית), 2006-04-02, נבדק ב-2023-11-28
↑  האי - שיר פתיחה, נבדק ב-2023-11-28
יום יפה בשכונה

| --- | --- |

 בימוי:  מריאל הלר 
 הופק בידי:  מארק טורטלטאוב, יורי הנלי, פטר סראף, Leah Holzer 
 תסריט:  מיכה פיצרמן-בלו, נוח הרפסטר 
 עריכה:  אן מקייב 
 מוזיקה:  נייט הלר 
 צילום:  ג'ודי לי ליפס 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Big Beach 
 חברה מפיצה:  סרטי טריסטאר 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  22 בנובמבר 2019 
 משך הקרנה:  107 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט ביוגרפי 
 תקציב:  25 מיליון דולרים
 הכנסות:  68.4 מיליון דולרים
 הכנסות באתר מוג'ו:   youaremyfriend
 www.abeautifulday.movie
 דף הסרט ב־IMDb
 
"יום יפה בשכונה" (באנגלית: A Beautiful Day in the Neighborhood) הוא סרט דרמה ביוגרפי אמריקאי משנת 2019 על מגיש הטלוויזיה פרד רוג'רס. הסרט בוים על ידי מריאל הלר על בסיס תסריט מאת מיכה פיצרמן-בלו ונואה הרפסטר, בהשראת המאמר במגזין אסקווייר משנת 1998 "האם אתה יכול לומר ... גיבור?" מאת טום ג'ונוד. בסרט מככבים טום הנקס, בתפקיד פרד רוג'רס, המנחה האהוב של תוכנית הטלוויזיה לילדים "השכונה של מר רוג'רס", ומת'יו רייס בתפקיד העיתונאי לויד פוגל.
הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בטורונטו ב-7 בספטמבר 2019, והוא יצא לאקרנים בארצות הברית ב-22 בנובמבר 2019. הסרט גרף 68 מיליון דולרים ברחבי העולם. הסרט נבחר על ידי מגזין טיים כאחד מעשרת הסרטים הטובים של שנת 2019. על הופעתו בסרט, הנקס היה מועמד לפרס אוסקר בקטגוריית שחקן המשנה הטוב ביותר, וכמו גם בפרס גלובוס הזהב, פרס פרס איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי בקטגוריית שחקן המשנה הטוב ביותר, פרסי גילדת שחקני המסך ופרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר בתפקיד משנה.
תקציר העלילה

עלילת הסרט מתרחשת ב-1998, ומתמקדת בעיתונאי הציני לויד פוגל אשר נדרש לכתוב כתבה על פרד רוג'רס, המנחה האהוב של תוכנית הילדים "השכונה של מר רוג'רס". לויד, לגיליון "גיבורים" של המגזין אסקווייר. לויד, אשר נודע בשל סגנון הכתיבה הציני שלו, מטיל ספק לגבי הפרסונה של רוג'רס ובשל כך נרתע בתחילה מהמשימה.
חייו האישיים של לויד סוערים, במיוחד בשל מערכת היחסים המנוכרת שלו עם אביו, ג'רי, שנטש את אמו של לויד, לילה, לאחר שהיא חלתה בסרטן וגססה. הכעס והטראומה של לויד חוזרים אליו לאחר שהוא לוקח חלק בחתונה של אחותו לוריין, והדבר מוביל לעימות אלים עם ג'רי. הצלקות הפיזיות והרגשיות מהמפגש הזה מתרחשות לקראת המפגש שלו עם רוג'רס.
כאשר לויד מראיין את רוג'רס, הוא מופתע מהאדיבות, הסבלנות והחוכמה האמיתית של רוג'רס, במיוחד כאשר רוג'רס מגלה עניין בפצעים הגלויים של לויד ובפצעים הרגשיים העמוקים יותר שיש לו. בזכות האינטראקציות ביניהם, פוגל מתעמת עם העבר של עצמו, ובמיוחד מערכת היחסים הבעייתית שלו עם אביו המנוכר.
צוות השחקנים

מת'יו ריס בתפקיד לויד פוגל - עיתונאי ציני שנדרש לכתוב כתבה על פרד רוג'רס עבור המגזין אסקווייר. דמותו הבדיונית של לויד מבוססת באופן רופף על העיתונאי טום ג'ונוד, אשר ראיין את רוג'רס עבור כתבה למגזין אסקווייר.
טום הנקס בתפקיד פרד רוג'רס - היוצר והמנחה של תוכנית הילדים "השכונה של מר רוג'רס". על מנת להתכונן לתפקיד, הנקס ביקר בארכיון פרד רוג'רס שבמרכז פרד רוג'רס אשר בפנסילבניה וכמו גם צפה בסרט הדוקומנטרי "Won't You Be My Neighbor?", משנת 2018. בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של טורונטו לשנת 2019 הנקס ציין גם שהוא צפה ב"מאות שעות" של צילומי הסדרה "השכונה של מר רוג'רס" וצילומים ממאחורי הקלעים של התוכנית על מנת להיכנס לדמות.
סוזן קלצ'י ווטסון בתפקיד אנדריאה פוגל - עורכת דין, אשתו של לויד, ומעריצה של התוכנית "השכונה של מר רוג'רס".
כריס קופר בתפקיד ג'רי פוגל - אביו המנוכר של לויד אשר בגד באשתו הגוססת ונטש את לויד ולוריין בילדותם.
מריאן פלנקט בתפקיד ג'ואן רוג'רס - אשתו של פרד. פלנקט נפגשה עם ג'ואן רוג'רס כאשר היא התכוננה לתפקיד.
אנריקו קולנטוני בתפקיד ביל איסלר - הנשיא והמנכ"ל של "Family Communications".
וונדי מק'קנה בתפקיד דורותי פוגל - אשתו השנייה של ג'רי.
תמי בלנשרד בתפקיד לוריין פוגל - אחותו של לויד ואשתו של טוד.
נואה הרפסטר בתפקיד טוד - בעלה של לוריין וגיסו של לויד.
קריסטין לאטי בתפקיד אלן - העורכת של לויד.
הערות שוליים

1 2  "A Beautiful Day in the Neighborhood (2019)". Box Office Mojo. ארכיון מ-22 בינואר 2020. נבדק ב-17 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "A Beautiful Day in the Neighborhood (2019)". The Numbers. ארכיון מ-21 בדצמבר 2019. נבדק ב-21 בספטמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Zacharek, Stephanie (25 בנובמבר 2019). "The 10 Best Movies of 2019". Time. ארכיון מ-20 בפברואר 2020. נבדק ב-3 בדצמבר 2019. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Tom Hanks visited Saint Vincent College for movie research". archive.triblive.com. ארכיון מ-11 במאי 2021. נבדק ב-25 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Variety (8 בספטמבר 2019). "Tom Hanks says he watched "hundreds of hours" of footage to prepare for #ABeautifulDayMovie". Twitter. ארכיון מ-11 במאי 2021. נבדק ב-3 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bhatti, Umber (27 בנובמבר 2019). "A Beautiful Day in the Neighborhood: 5 of the Film's Stars and Their Real-Life Inspirations". The Hollywood Reporter. ארכיון מ-9 בדצמבר 2019. נבדק ב-9 בדצמבר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
| טום הנקס |
| --- | --- | --- |
| סרטים בהם השתתף | הוא יודע שאת לבד (1980) • ספלאש (1984) • מסיבת רווקים (1984) • המתנדבים (1985) • האיש עם הנעל האדומה (1985) • זהירות הבית מתפרק (1986) • יחסים פשוטים (1986) • אהבה גנובה (1986) • השוטר מלוס-אנג'לס (1987) • ביג (1988) • פאנץ' ליין (1988) • שכנים (1989) • טרנר והוץ' (1989) • מדורת ההבלים (1990) • ג'ו נגד הוולקנו (1990) • ליגה משלהן (1992) • על כנפי החלום (1992) • נדודי שינה בסיאטל (1993) • פילדלפיה (1993) • פורסט גאמפ (1994) • צעצוע של סיפור (1995) • אפולו 13 (1995) • מה שאת עושה לי (1996) • יש לך הודעה (1998) • להציל את טוראי ראיין (1998) • צעצוע של סיפור 2 (1999) • גרין מייל (1999) • להתחיל מחדש (2000)  • תפוס אותי אם תוכל (2002) • הדרך לפרדישן (2002) • לחסל את הליידי (2004) • טרמינל (2004) • רכבת לקוטב (2004) • צופן דה וינצ'י (2006) • מלחמתו של צ'ארלי וילסון (2007) • משפחת סימפסון - הסרט (2007) • באק האוורד הגדול (2008) • מלאכים ושדים (2009) • צעצוע של סיפור 3 (2010) • לארי קראון (2011) • קרוב להפליא ורועש להחריד (2011) • ענן אטלס (2012) • קפטן פיליפס (2013) • להציל את מיסטר בנקס (2013) • גשר המרגלים (2015) • איתקה (2015) • התופת (2016) • סאלי: נס על ההדסון (2016) • הולוגרמה למלך (2016) • המעגל (2017) • העיתון (2017) • צעצוע של סיפור 4 (2019) • יום יפה בשכונה (2019) • גרייהאונד (2020) • בוראט 2 (2020) • חדשות העולם הגדול (2020) • פינץ' (2021) • אלביס (2022) • פינוקיו (2022) • איש ושמו אוטו (2022) • אסטרואיד סיטי (2023) • כאן (2024) |  |
| סדרות בהן השתתף | • אחים לנשק (2001) |  |
| קרובי משפחה | ריטה וילסון (אישה) ג'ים הנקס (אח) לארי הנקס (אח) קולין הנקס (בן) צ'אט הנקס (בן) |  |
יתד חרס

יתד החרס שהוקדש על ידי אנתמנה מלך לגש לאלוהי העיר באד-טיבירה (מוזיאון הלובר)
צלמית עשויה נחושת המתארת את האל כורע וקובע יתד. נמצאה בעיר נגירסו.
יתדות חרס היו בשימוש במסופוטמיה בידי השוּמֶרים וגם בתרבויות עתיקות אחרות באלף השלישי לפנה"ס. המונח 'יתדות חרס' או 'מסמר חומר' מתייחס גם למסמרים או חרוטים, המכונים גם 'מסמרי יסוד'. היתדות הונחו בעת בניית מבנה והוטבעו בתוך קירותיו. על גבי היתדות היו חקוקות כתובות בכתב יתדות כדי לשמש כראיה שהמקדש או המבנה היה רכושו של האל שלו הוקדש המבנה.
בנוסף נעשה שימוש בחרוטים ללא כתובות עליהם, שהיו צבועים במגוון צבעים ושימשו לעיטור ויצרו פסיפסים דקורטיביים על הקירות והעמודים בתוך המבנים. בנוסף שימשו להגברת החוזק של המבנה.
יתד חרס ידוע הוא יתד של המלך אֶנתֶמֶנָה (אנ') מלך לַגַש שהוקדש לאלוהי העיר השומרית באד-טיבירה, ומספר על הסכם אחווה שנחתם בין אנתמנה ולוּגָל-כִּינִיש-דוּדוּ (צר') שליט ארך. הכתובת אומרת: "אלה היו הימים כשאנתמנה שליט לגש ולוגל-כיניש-דודו שליט ארך חתמו על חוזה של אחווה". על פי הכתובת, אנתמנה מתאר עצמו כבונה מקדש העיר אי-מוש לאלים אינַנָּה ותמוז, תחת התואר המקומי שלו לוגל-אי-מוש.
חרוטי קבורה

במצרים העתיקה נעשה שימוש בחרוטי קבורה שהיו עשויים מחומר, השימוש בהם היה כמעט אך ורק בנקרופוליס של תבאי. החרוטים הונחו מעבר לכניסה לאולם הקבר. שימושים ראשונים בחרוטים כאלה נעשו כבר בתקופת השושלת ה-11 במאה ה-21 לפנה"ס, אבל הם לא היו מעוטרים. בתקופת הממלכה החדשה, שהחלה במאה ה-16 לפנה"ס, הם יוצרו בגודל מוקטן ועליהם נחרטו שמו ותוארו של בעל הקבר, לעיתים קרובות הכתובת כללה גם תפילה קצרה.
חרוטי קבורה ממצרים, תקופת הממלכה החדשה.
יין גאורגי

יין גאורגי
יין גאורגי (בגאורגית: ქართული ღვინო) הוא קבוצה של יינות שמיוצרים בגאורגיה ממספר גדול יחסית של זני ענבים מקומיים, בשיטות יצור מסורתיות. רוב היינות הם מתוקים או חצי מתוקים, וכלי הקיבול המסורתיים הם קנקנים עשויים מחימר וחתומים בשעווה.
גאורגיה היא אחת המדינות העתיקות ביותר שמיוצר בהן יין. הגפנים מעובדים בעמקים הפוריים של דרום הקווקז מזה למעלה מ-7,000 שנים, ומסורת גידול הגפנים שזורה בזהות הלאומית של האומה הגאורגית. בגאורגיה שגורה הטענה, בהתבסס על מקורות שונים, כי היא הראשונה שייצרה יין. ישנן גם סברות כי מקור השם "wine" (יין) הוא מגאורגית (מהמילה ღვინო, "ghvino").
בין המחוזות הידועים כיצרני יין נמנים קאחתי (המחולק ל-2 אזורים: תלאווי וקווארלי), כארתלי, אימרתי, רצ'ה-לצ'חומי וסוואנתי תחתית ואבחזיה.
גאורגיה ידועה כמדינה עם הכי הרבה זני מורשת ביחס לגודל שלה עם מעל 500 זני מורשת שאינם מוכרים למערב. ב-2013 עשיית היין המסורתי של גאורגיה נרשמה כמורשת לתרבות עולמית של UNESCO.
היסטוריה של היין הגאורגי

כמה מהעדויות העתיקות ביותר לייצור יין מגיעות מאזור איראן וגאורגיה, והזנים ושיטות היצור שנהוגים שם הם עתיקים ביותר. ארכאולוגים והיסטוריונים מציגים מספר עדויות להיותה של גאורגיה מולדת היין, החשובים שבהם הם כלי קיבול ליין ותוצרתו שגילם כ-8,000 שנה.Stone Pages Archaeo News: 8,000-year-old wine unearthed in Georgia, www.stonepages.com כמו כן שרדו הערות במספר כרוניקלים של נוסעים מאותה תקופה, שאינם גאורגים.[דרוש מקור]
בחלקה הראשון של המאה הרביעית הגיעה נינו הקדושה (אנ') לאזור, כשהיא אוחזת בידיה צלב העשוי מענפי גפן שזור (ר' צלב הגפן), יחד עם בשורת הנצרות. הגאורגים, באמונתם כי מולדתם מיועדת לקדושה תאוטוקוס, הפכו את הבתולה מושא לסגידתם. אפילו המנון הכנסייה מתייחס ליין וגפנים, כמשקה שמימי הנשתה בעיתות עצב ושמחה, בסעודות ובחגים.
פולחן היין מאוזכר אף במיתולוגיה הגאורגית, החל מהאלים הקדמונים אגונה (Aguna) ונונואה (Nunua) וכלה בדיוניסוס. הומרוס וסטרבו מציינים לגבי הגאורגים: "הם שרים, רוקדים, שמחים ואף אחד לא יעז לפגוע בהם". שירת אותם ימים, וכן סקירת כלי הקיבול שנמצאו בשכבות העתיקות, מלמדים על תרבות היין של אותה תקופה, התהליך והמבנה מיוחדים. בתחילת המאה ה-10 וה-11, היה הצד הטכני של ייצור היין חלק מתוכנית הלימודים של כל תלמידי מרכז הלימוד הגדול של התקופה, אקדמיית גלאתי. המראנים (מקומות לשמירת היין בתוך קנקנים גדולים) רחבי הידיים ששרדו, תוארכו לאותה תקופה. במשך דורות נשמרו סודות תרבות היין הגאורגי, הכולל כ-500 סוגי גפנים מיוחדים, המייצרים מספר סוגי יינות המשתלבים בתבשילים ובאירועים המתאימים.
מלחמות היין

במרץ 2006 השעתה רוסיה את יבוא היין הגאורגי והמולדובי לתחומה. דבר שגרם למאבק דיפלומטי בין גאורגיה ומולדובה לבין רוסיה. העילה הייתה בעיקר טענות על זיופים של היינות וכן שימוש בחומרי הדברה (שאריות של די.די.טי, שלדרין, הפטכלור וחומרים נוספים), שלפי טענת הרוסים נעשה באופן מוגזם ומסוכן. על פי מקורות גאורגים רק מקצת היין (20%) נמצא לכאורה לא תקין ולא הייתה הצדקה לפסילת כל היין, אלא מטעמים פוליטיים. אולם ממילא, פתיחת השוק הרוסי ליינות מערביים לאחר הפרסטרויקה גרמה לירידת יצוא היין הגאורגי לרוסיה. יצוא יין באופן כללי, ובפרט לרוסיה, הוא מענפי הכלכלה החשובים של גאורגיה, ועל-כן כחלק מהנסיונות להבטחת איכותו של היין הגאורגי נשלחו דוגמאות יין לצרפת, איטליה ושווייץ לבדיקה נוספת.
יבוא לישראל

בישראל כמות היין הגאורגי הנצרך אינה גבוהה, בסך הכול ונמצאת במגמת ירידה. מרבית צרכני היין הגאורגי הם יוצאי חבר המדינות, שם יין זה נפוץ. לעומת זאת, מרביתם של יוצאי יהדות גאורגיה בישראל אינם צרכני יין זה כיוון שאינו עומד בתנאי הכשרות. אם כי מדי פעם מיובאים יינות כשרים מגאורגיה.
רשימת היינות

כינדזמראולי מקווארלי שבקאחתי (מזרח גאורגיה)
חבנצ'קרה - מאזור רצ'ה, נפת אמברולאורי
מוקוזני מקאחתי
ספארווי מקאחתי
ציננדלי מתלאווי
וזיסובני - קאחתי גורדג'אני
פירוסמני - קאחתי
אודג'אלשי - צגרי, כפר אורבלי על-יד נהר צחניסצקאלי
גורדג'אני - קאחתי אזור גורדג'אני
טבישי - מערב גאורגיה, תת-מחוז - טבישי
בגרטיוני
מצבנה
נפארולי
אחשאני
אוג'אחלי
אלאזני, לבן ואדום.
לקריאה נוספת

ההיסטוריה של היין הגאורגי, באנגלית
היין הגרוזיני, פורטל בקבוק
היין הגאורגי, באנגלית
תחרות ארצית של היין הגאורגי 2006, באנגלית
הערות שוליים

↑  מתוך אתר Wines of Georgia
↑  קציטלי, קראחונה, ציצקה ומצבנה - זני ענבים מגאורגיה, באתר Asis wild wines, ‏2020-08-08
↑  UNESCO - Ancient Georgian traditional Qvevri wine-making method, ich.unesco.org (באנגלית)
"אם האלוהים", פרסקו מוזאיקה, במנזר גלאתי
יריד ההבלים (סדרה, 1967)

| --- | --- |

 מבוסס על:  יריד ההבלים מאת ויליאם מייקפיס תאקרי
 בימוי:  דייוויד ג'יילס
 תסריט:  רקס טאקר
 שחקנים ראשיים:  סוזן המפשייר
 מדינה:  בריטניה
 חברה מפיצה:  BBC
 משך הקרנה:  250 דקות (5 פרקים)
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סדרה המבוססת על ספר 
 דף הסרט ב־IMDb
 
יריד ההבלים (באנגלית: Vanity Fair) היא סדרת טלוויזיה של ה-BBC משנת 1967. עיבוד לרומן באותו שם מאת ויליאם מייקפיס תאקרי. סוזן המפשייר כיכבה בתפקיד בקי שארפ, תפקיד עליו זכתה ב-1973 בפרס אמי. ב-1972 שודרה הסדרה בארצות הברית בערוץ PBS במסגרת "מסטרפיס תיאטר".
ה-BBC הפיקו עיבוד נוסף לרומן בשנת 1978 ועיבוד שלישי ב-1998.
צוות השחקנים

סוזן המפשייר - בקי שארפ
דייסון לובל - רודון קרולי
בריאן מרשל - קפטן דובין
מרילין טיילרסון - אמיליה אוסבורן
רוי מרסדן - ג'ורג' אוסבורן
ג'ון מופאט - ג'וס סדלי
ברברה קופר - מיס מתילדה קרולי
ברברה ליק - גברת סדלי
מייקל רות'וול - פיט קרולי
הווארד טיילור - הורוקס
ג'ון ולש - סר פיט קרולי
מארק אלינגטון - סטאבל
תלמה ברלו - מיס בריגס
ריצ'רד קלדיקוט - מר אוסבורן
רוברט פלמינג - לורד סטיין
פרסים

סוזן המפשייר זכתה ב-1973 בפרס אמי לשחקנית בתפקיד ראשי בדרמה/קומדיה.
יריב רוקני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 בפברואר 1975 (בן 49) תל אביב שבישראל
 עמדה:  סנטר
 גובה:  2.02 מטר
 קבוצות כשחקן
 1994–1995   1995–1997   1997–1998   1998–1999   1999–2000   2000–2001   2001–2002   2002–2003   2003–2004   2004–2005   2005–2006   2006–2008   2008–2009   2009–2012:  הפועל יהוד   הפועל חולון   הפועל תל אביב   מכבי קריית מוצקין  מכבי גבעת שמואל   מכבי חדרה   הפועל עפולה   הפועל לב השרון   בני השרון   בית"ר בנימינה   בני השרון   בית"ר בנימינה   מכבי אשדוד   הפועל תל אביב
 הישגים כשחקן
 שחקן ההגנה המצטיין בלאומית בעונות 2006/07 ו-2007/08 העפלה לליגת העל עם קבוצות: הפועל תל אביב, מכבי קריית מוצקין, מכבי גבעת שמואל
 
יריב רוקני (נולד ב-20 בפברואר 1975) הוא כדורסלן עבר ישראלי בעמדת הסנטר. גובהו 2.02 מטרים.
קריירה

לאחר שסיים גיל נוער, החל יריב רוקני את הקריירה בליגה הארצית בבוגרים של הפועל יהוד בעונת 1993/1994. לאחר מכן חזר לשנתיים בקבוצת האם, הפועל חולון, בין היתר השתתף בגביע קוראץ'.
בעונת 1998/1999 הגיע רוקני לקבוצת הפועל תל אביב, איתה העפיל לליגת העל. בעונה שלאחר מכן העפיל עם מכבי קריית מוצקין לליגת העל. ובעונה שלאחר מכן העפיל עם מכבי גבעת שמואל לליגת העל. בעונת 2000/01 שיחק במכבי חדרה בליגת העל וירד עימה לליגה השנייה. בעונת 2001/02 שיחק בהפועל עפולה ובעונת 2002/03 בהפועל לב השרון.
לאחר עונה אחת בליגת העל במדי בני השרון, הגיע בעונת 2004/2005 לליגה הארצית לבית"ר בנימינה והעפיל איתה לליגה הלאומית, בנוסף לזכייה בגביע האיגוד. חזר לעונה אחת בבני השרון ולאחר מכן לעוד שנתיים בבנימינה הפך לאחד משחקני ההגנה הטובים ביותר בליגת המשנה. לאחר מכן בעונת 2008/2009 שיחק בקבוצת מכבי אשדוד עם המאמן רמי הדר, נתן עונה מצוינת וסיים במקום השני בתום העונה הסדירה. ונעצר רק ברבע גמר הפלייאוף.
בעונת 2009/2010 חזר לקבוצת הפועל תל אביב כששיחקה בליגה הארצית. העפיל עם הקבוצה לליגה הלאומית. בתחילת עונת 2011/2012 נפצע באחד האימונים וסיים את העונה. בסיום עונה זו, העפילה הקבוצה לליגת העל.
ציוני דרך בקריירה

העפלה עם הפועל תל אביב לליגת העל בעונת 97/98
העפלה עם מכבי קריית מוצקין לליגת העל בעונת 98/99
העפלה עם מכבי גבעת שמואל לליגת העל בעונת 99/00
העפלה עם בית"ר בנימינה לליגה הלאומית וזכייה בגביע האיגוד בעונת 04/05
בחירה לשחקן ההגנה המצטיין בלאומית בעונות 2006/07 ו-2007/08
העפלה עם הפועל תל אביב לליגה הלאומית בעונת 10/11 וזכייה בגביע האיגוד
יצחק מאיר האיתן

| --- | --- |

 לידה:  24 בדצמבר 1940 כ"ד בכסלו תש"א
 פטירה:  16 באוגוסט 1991 (בגיל 50) ו' באלול תשנ"א
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  שומרון, ירושלים
 תקופת הפעילות:  ? – 16 באוגוסט 1991 
 תחומי עיסוק:  תלמוד, תנ"ך, אמונה
 תפקידים נוספים:  רב השומרון
 רבותיו:  הרב צבי יהודה הכהן קוק, הרב אליהו לופיאן
 
הרב יצחק מאיר האיתן (כ"ד בכסלו תש"א 24 בדצמבר 1940 – ו' באלול תשנ"א 16 באוגוסט 1991) היה רבו הראשון של השומרון.
ביוגרפיה

נולד בעיר ברלד ברומניה לתמר, בתו של הרב משולם ראטה, ולרב ד"ר ישראל הייטנר (האיתן), שכיהן שנים רבות כרב הראשי של חיל הים, ונקרא על שם סבו. היה בן יחידי יחד עם אחות, ציפורה. בגיל שלוש וחצי, ביום ב' בסיוון תש"ד, עלתה משפחתו ארצה. למד בבית הספר היסודי לבנים יבנה בחיפה, בישיבת כפר הרא"ה והחל מתשי"ט בישיבת כפר חסידים, שם היה מתלמידי הרב אליהו לופיאן, חלק מהשיעורים המסוכמים בספר "לב אליהו" הם פרי עטו.
משם עבר לישיבת מרכז הרב והיה מתלמידי הרב צבי יהודה קוק. היה משתתף קבוע גם בשיעוריו של הרב שלמה יוסף זוין. בשלהי שנת תשכ"ד נישא לדבורה לבית הרצברג.
בשנת תשכ"ז כיהן משגיח רוחני בישיבה גבוהה בקריית שמואל. לאחר מכן חזר לירושלים והתגייס לשירות קצר של שלושה חודשים בחיל ההנדסה. בהמשך שימש כר"מ בישיבת נתיב מאיר.
היה ממייסדי ישיבת ירושלים לצעירים ביחד עם הרבנים יוסף ברמסון ויעקב פילבר ושימש בה כמשגיח בשנותיה הראשונות. כן היה שותף בהקמת הישיבה התיכונית במבשרת ירושלים בראשות הרב שבתי זליקוביץ. שימש מספר שנים כרבו של המושב בית מאיר ועמד במשך תקופה בתור ראש כולל שהקים במקום. ניהל את עזבונו של סבו הרב משולם ראטה והוציא לאור חלק ניכר מכתביו.
היה חבר בגרעין המייסד של היישוב קרני שומרון בשנת תשל"ח, במשך כחצי שנה התגורר במבנה צבאי במחנה קדום יחד עם שאר משפחות הגרעין, לאחר מכן עברו להתגורר בקרני שומרון (במיקומה הנוכחי). לאחר מספר שנים עבר להתגורר ביישוב קדומים. בשנת תשמ"ג יסד את רבנות שומרון ועד פטירתו שימש כרב האזורי של השומרון. בתקופה זו היה אחראי בין השאר על מינוי רבנים ליישובים רבים ביהודה ושומרון. כרב השומרון השתמש רבות בכוחא דהיתרא עדיף.
נפטר ממחלה בשנת תשנ"א ונקבר בבית העלמין של קרני שומרון. בית הכנסת המרכזי של היישוב קדומים קרוי על שמו.
חיים אישיים

היה נשוי לדבורה לבית הרצברג, הזוג התגוררו בקדומים ולהם 11 ילדים, בין ילדיו נמנים:
הרב אליהו האיתן – רב משיב במכון פוע"ה.
אמציה האיתן – במאי ותסריטאי ובעלים של אולפני אתרוג.
חתנו הוא הסופר חיים אקשטיין.
הרב משולם האיתן – ר"מ בישיבת רמות.
נעה – נשואה לרב עמיחי כנרתי, ר"מ בישיבת איתמר וחוקר במכון שלמה אומן.
נילי – נשואה לרב אלקנה סגל, ר"מ בישיבת נתיבות ישראל.
הרב יהושע האיתן – שימש כראש כולל בשכונת רמות בירושלים, נפטר בגיל 46.
לאחר פטירתו עברה אלמנתו להתגורר בשכונת גבעת שאול בירושלים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |   |   |   |   | משולם ראטה | משולם ראטה | משולם ראטה | משולם ראטה | משולם ראטה | משולם ראטה |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   | משולם ראטה | משולם ראטה | משולם ראטה | משולם ראטה | משולם ראטה | משולם ראטה |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ישראל הייטנר | ישראל הייטנר | ישראל הייטנר | ישראל הייטנר | ישראל הייטנר | ישראל הייטנר |   |   | שרה | שרה | שרה | שרה | שרה | שרה |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ישראל הייטנר | ישראל הייטנר | ישראל הייטנר | ישראל הייטנר | ישראל הייטנר | ישראל הייטנר |   |   | שרה | שרה | שרה | שרה | שרה | שרה |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
| יצחק מאיר האיתן | יצחק מאיר האיתן | יצחק מאיר האיתן | יצחק מאיר האיתן | יצחק מאיר האיתן | יצחק מאיר האיתן |  |  | צפירה | צפירה | צפירה | צפירה | צפירה | צפירה |   |   | צבי קמיל | צבי קמיל | צבי קמיל | צבי קמיל | צבי קמיל | צבי קמיל |   |   |
| יצחק מאיר האיתן | יצחק מאיר האיתן | יצחק מאיר האיתן | יצחק מאיר האיתן | יצחק מאיר האיתן | יצחק מאיר האיתן |  |  | צפירה | צפירה | צפירה | צפירה | צפירה | צפירה |   |   | צבי קמיל | צבי קמיל | צבי קמיל | צבי קמיל | צבי קמיל | צבי קמיל |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
|   |   |   |   | אבי רט | אבי רט | אבי רט | אבי רט | אבי רט | אבי רט |   |   | חגית | חגית | חגית | חגית | חגית | חגית |   |   |  |  |  |  |
|   |   |   |   | אבי רט | אבי רט | אבי רט | אבי רט | אבי רט | אבי רט |   |   | חגית | חגית | חגית | חגית | חגית | חגית |   |   |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   | משה רט | משה רט | משה רט | משה רט | משה רט | משה רט |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   | משה רט | משה רט | משה רט | משה רט | משה רט | משה רט |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
לקריאה נוספת

עמיחי ונעה כנרתי, לשם שמים: מדברי תורתו, תולדות חייו, הנהגותיו ומידותיו של אבינו מורנו ורבנו הרב יצחק מאיר האיתן זצ"ל, תשס"ו ותשס"ח
עמיחי כנרתי, המאיר לארץ: בירורים בנושא ארץ ישראל, חלק ג, יצא לאור במלאת עשור לפטירת הרב האיתן, תשס"א (בסופו ארבע מכתבים מהרב האיתן)