stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סלאסי (שבט)
הערות שוליים

↑  Polybius. Historíai, 34:10:18; Strabo. Geōgraphiká, 4:6:5.
↑  Livy. Ab Urbe Condita Libri, 5:35:2.
↑  Pliny. Naturalis Historia, 3:134.
↑  Ptolemy. Geōgraphikḕ Hyphḗgēsis, 3:1:10.
↑  Appian. Illyr., 17.
1 2  Falileyev 2010, s.v. Salassi.
↑  Strabo, Geography, Book IV, Chapter 6
↑  Pliny, Natural History, Book 3, paragraph 20
1 2 3  Graßl 2006.
1 2 3  Salway & Potter 2016.
↑  Talbert 2000, Map 18: Augustonemetum-Vindonissa, Map 39: Mediolanum.
↑  Strabo Geography 4.6.7
↑  Rivet 1988, p. 78.
↑  Syme R. The Augustan Aristocracy. OUP 1989. pp 204-5
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553585905171  HDS: 013023  LCCN: sh85116700
עיצורים ענבליים

עיצורים ענבליים (באנגלית: Uvular) נהגים באמצעות הענבל, הלשונית הנמצאת בקצה הווילון (החך הרך), בפתח הלוע. בעת הגיית עיצור ענבלי, הענבל מתקרב או נצמד לחך הרך. ישנם ענבליים שבהגייתם הענבל רוטט על־גבי החך הרך. בפונולוגיה מקובל לשייך את העיצורים הענבליים לקבוצת העיצורים האחוריים (דורסאליים, dorsal).
הענבליים נדירים יחסית. הנפוצים ביותר מביניהם הם הענבליים החוככים /χ ʁ/ והרוטט /ʀ/. שלושת העיצורים הללו קיימים בעברית ישראלית, אם כי הבחנה פונמית קיימת רק בין האטומים לקוליים, כלומר בין [χ] המיוצג באותיות ח ו-כ רפה, ל־[ʁ] ו־[ʀ], כשהשניים האחרונים הם אלופונים המיוצגים באות ר.
רוב דוברי עברית ישראלית, גרמנית וצרפתית אינם מבחינים בין [ʁ] ל־[ʀ], לבין העיצורים המכתשיים [r] (רוטט) ו־[ɾ] (מקיש), כולם מיוצגים בעברית באות ר, בגרמנית ובצרפתית באות r. זהו חילוף חפשי.
בצרפתית אין הבחנה בין [ʁ] ל־[χ], ושניהם שייכים לפונמה המיוצגת באות /r/ - כלומר אין הבחנה בקוליות בענבליים (כאמור, חלק מהדוברים הוגים את הפונמה הזאת כעיצור מכתשי). בפורטוגזית [r] ו-[ʁ] משמשים לעיתים כאלופונים בתפוצה משלימה של הפונמה המיוצגת באות r, אם כי יש מקרים שבהם ההחלפה ביניהם יוצרת הבחנה במשמעות.
בחלק מניבי הערבית (למשל בערבית של עיראק ובערבית ספרותית) ישנם ענבליים סותמים - /q ɢ/ (בערבית ספרותית הם מיוצגים באות ق, המקבילה ל-ק בעברית ובארמית). עיצור כזה היה קיים גם בעברית עתיקה ובארמית, כפי שמעידה ההבחנה בכתב בין ק (סותם ענבלי אטום) ל־כּ דגושה (סותם וילוני אטום). עדות שונות מבחינות גם הן בין ק לכ בעיקר הבבלים (מעיראק) והתימנים, ואף מבדילים בין קּ דגושה לרפה, אך ייתכן שאלה הן בהשפעת השפה הערבית כפי שנהגתה באותן ארצות. העובדה שבניקוד הטברני ישנה הבחנה בין כ רפה לדגושה, אך אין הבחנה דומה עבור האות ק, רומזת לכך שגם בעברית הטברנית (המאה ה-8 לספה"נ) ההבחנה בין ק ל־כּ נשמרה. בכל ניבי הערבית (ובניגוד לעברית המודרנית ולגרמנית) יש הבחנה ברורה בין [ʁ] ל־[r]. גם בפרסית ובשפות הקרובות אליה קיימת הבחנה ביניהם, ובחלק מניבי הפרסית קיים העיצור [q]. בניביה האחרים הוא התלכד עם העיצור [ʁ] ונהגה כמותו.
ברוב השפות אין הבחנה בין עיצורים ענבליים לווילוניים, כך שצמדי העיצורים [χ] ו־[x] או [ʁ] ו־[ɣ] מהווים אלופונים של אותן פונמות. ישנם כמה ניבי הולנדית בהם קיימת הבחנה בין [χ] ל־[x]. ניבי הערבית שהוזכרו לעיל, וגם חלק מניבי הפרסית, מבחינים בין [k] (מיוצג באות ك) ל־[q] (מיוצג באות ق).
כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום.
| ענבלי | אחוריים> .ענבלי | אחוריים> . |
| --- | --- | --- |
| אפי | ɴ | ɴ̊ |
| סותם | ɢ | q |
| חוכך | ʁ | χ |
| מקורב | ʁ | ‏ʁ̞̊ |
| מקיש | ɢ̆ | ɢ̥̆ |
| רוטט | ʀ | ʀ̊ |
| מחוכך | ɢʁ | qχ |
| מפונם | ʛ | ʛ̥ |
| מסודק | ‏ | qʼ |
| חוכך מסודק | ‏ | χʼ |
| מחוכך מסודק | ‏ | qχʼ |
עיצור ענבלי, אפי [ɴ]
עיצור ענבלי, סותם, קולי [ɢ]
עיצור ענבלי, סותם, אטום [q]
עיצור ענבלי, חוכך, קולי [ʁ]
עיצור ענבלי, חוכך, אטום [χ]
עיצור ענבלי, מקורב [ʁ̞]
עיצור ענבלי, מקורב, אטום [ʁ̞̊]
עיצור ענבלי, מקיש [ɢ̥]
עיצור ענבלי, מקיש, אטום [ɢ̥̆]
עיצור ענבלי, רוטט [ʀ]
עיצור ענבלי, רוטט, אטום [ʀ̊]
עיצור ענבלי, מסודק [qʼ]
עיצור ענבלי, מפונם [ʛ]
עיצור ענבלי, מפונם, אטום [ʛ̥]
ראו גם

| צלילי שפות העולם> עיצורים.בסיסי החיתוך | צלילי שפות העולם> עיצורים.אופני החיתוך |
| --- | --- |
דו-שפתיים - שפתיים-שיניים - שיניים-שפתיים - לשוניים-שפתיים   שיניים - מכתשיים - בתר-מכתשיים - מכתשיים-חיכיים - כפופים   חיכיים - וילוניים - ענבליים - סדקיים - כיסוי-גרוניים - לועיים  בסיס חיתוך משני: מלועלעים - מוולנים - מחונככים - משופתתים: ריאתיים: אפיים - סותמים - חוככים - מקורבים   מקישים - רוטטים - צידיים - מחוככים  לא ריאתיים: מסודקים - מפונמים - מצוצים
תנועות
מיקום התנועות: גובה התנועות
אחוריות - כמעט-אחוריות - מרכזיות - כמעט-קדמיות - קדמיות: סגורות - כמעט-סגורות - חצי-סגורות - אמצעיות  חצי-פתוחות - כמעט-פתוחות - פתוחות
ראו גם: אלפבית פונטי בינלאומי – פורמנט
סמל חבל הבסקים

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  חבל הבסקים 
 תאריך אימוץ:  1936 
 
סמל חבל הבסקים הוא סמלה הרשמי של הקהילה האוטונומית חבל הבסקים שבספרד.
הסמל מעוצב כמגן מחולק לרבעים שמבוססים על הסמלים ההיסטוריים של מחוזות חבל הבסקים.
 הרבע השמאלי העליון (הקנטון) מבוסס על סמלו של מחוז אלבה (Álava) המעוצב כשדה זהב שעליו מבצר כסף על סלע כסוף שעומד על תל ירוק. למבצר דלת ושני חלונות כחולים. מהגבעה יוצאת יד המניפה חרב, שתיהן כחולות. מימין למבצר עומד זקוף אריה אדום. הרבע השני מבוסס על סמלו של מחוז ביסקאיה והוא מעוצב כשדה כסף עם גבול זהב שעליו שמונה סאלטיירים אדומים. בשדה מופיעה גבעה חומה שעליה האלון של גרניקה, עץ המסמל את עצמאות הבסקים. גזע העץ חום ועליו ירוקים ומאחוריו צלב יווני לבן שזרועו התחתונה מוסתרת. הרבע השלישי מבוסס על סמלו של מחוז גיפוסקואה (Guipúzcoa) והוא מחולק לשדה זהב שבו שלושה עצים ירוקים מעל גלים בצבעי כחול ולבן המסמלים את מפרץ ביסקאיה. הרבע הרביעי כולו אדום. עד 1982 הוא הכיל את סמל נווארה, אולם ממשלת נווארה דרשה להסירו.

הסמל מוקף בזרי אלון עם עלים ירוקים ובלוטים בצבעי ירוק וזהב, ייצוג נוסף של האלון מגרניקה.
הסמל אומץ על ידי ממשלת חבל הבסקים ב-1936, אולם נאסר לשימוש לאחר הפסדם של הרפובליקנים, ובתוכם הבסקים, במלחמת האזרחים בספרד ועלייתו לשלטון של פרנסיסקו פרנקו. ב-1978 חזר הסמל לשימוש חוקי.
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
דגל חבל הבסקים
עיסא בן סלמאן אאל ח'ליפה

עיסא בן סלמאן אאל ח'ליפה (בערבית: عيسى بن سلمان آل خليفة; 3 ביוני 1931 – 6 במרץ 1999) היה האמיר הראשון של בחריין מ-1961 ועד מותו ב-1999.
ביוגרפיה

עיסא בן סלמאן נולד בג'אסרה (אנ') לסלמאן בן חמד אל ח'ליפה ומוזה בן חמד אל ח'ליפה, בתו של חמאד בן עבדאללה אל ח'ליפה, וירש את אביו כאמיר עם מותו בנובמבר 1961. הוא מונה ב-16 בדצמבר.
במהלך שלטונו זכתה בחריין בעצמאות מבריטניה בשנת 1971. בזמן שהממשלה שקלה בתחילה להצטרף לאיחוד האמירויות הערביות, עיסא התנגד לכך. הוא ניסה להנהיג דמוקרטיה פרלמנטרית, וגברים קיבלו זכות בחירה בבחירות לפרלמנט ב-1973, אולם באוגוסט 1975 הוא פיזר את הפרלמנט משום שסירב להעביר את חוק ביטחון המדינה מ-1974 (אנ'). השיטה הפרלמנטרית מעולם לא שוקמה ואילצה את האמיר להתמודד עם מחאות מהמחנות השמאלניים והאסלאמיסטיים, שהגיעו לשיאם ב-1994.
בתקופת שלטונו היה הסדר בינו לבין אחיו, השייח' ח'ליפה בן סלמאן, לפיו לאחיו היה רק תפקיד דיפלומטי וטקסי, בעוד עיסא שלט בממשלה ובכלכלה כראש ממשלה.
חיים אישיים

לעיסא בן סלמאן אל ח'ליפה הייתה אישה אחת, בת דודתו הסה בינת סלמאן אל ח'ליפה (אנ')‏ (1933–2009), בתו של סלמאן בן איברהים אל ח'ליפה. הם נישאו ב-8 במאי 1949. נולדו להם חמישה בנים וארבע בנות:
חמד, מלך בחריין
ראשד בן עיסא
מוחמד בן עיסא, מפקד המשמר הלאומי (אנ')
עבדאללה בן עיסא
עלי בן עיסא
מונירה בת עיסא
מרים בת עיסא
שייח'ה בת עיסא
נורה בת עיסא
פעילות

במהלך 38 שנותיו כאמיר, התרחשה ההפיכה הכלכלית של בחריין לאומה מודרנית ולמרכז פיננסי מרכזי באזור המפרץ הפרסי. עם זאת, המבקרים מציינים שהוא גם פיזר את הפרלמנט, וקיבל על עצמו כוח דיקטטורי.
עיסא בן סלמאן אל ח'ליפה מת מהתקף לב ב-6 במרץ 1999 בבית הממשלה במנאמה, זמן קצר לאחר פגישה עם שר ההגנה של ארצות הברית ויליאם כהן. במותו היה בן 67.
נשיא ארצות הברית, ביל קלינטון, הביע "עצב עמוק" למשמע הידיעה על מותו של האמיר. גם מזכ"ל האו"ם, קופי אנאן, הביע "עצב רב", ותיאר את האמיר כ"כוח ליציבות" באזור. הוא נקבר בבית העלמין באל-רפאה (אנ').
ירש אותו בנו הבכור, חמד בן עיסא אל ח'ליפה.
ראו גם

בית ח'ליפה
הערות שוליים

↑  "Democratic test ended". Spokane Daily Chronicle. Manama. AP. 28 באוגוסט 1975. נבדק ב-10 באפריל 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Wright, Steven (2008). "Fixing the Kingdom: Political Evolution and Socio-Economic Challenges in Bahrain" (PDF). CIRS. נבדק ב-10 באפריל 2013. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Jehl, Douglas (7 במרץ 1999). "Sheik Isa, 65, Emir of Bahrain Who Built Non-Oil Economy". The New York Times. ארכיון מ-16 בינואר 2014. נבדק ב-10 באפריל 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1195234147  LCCN: no2009103736  VIAF: 91127079   WorldCat (עם VIAF): 91127079
עיצורים סדקיים

עיצורים סדקיים (Glottal) הם עיצורים הנהגים ב"סדק הקול" (glottis), המוכר יותר בשם מיתרי הקול (vocal cords). אופן חיתוכם של הסדקיים מתייחס למרחק בין מיתרי הקול ולאופן בו זרם האוויר נחסם ביניהם. במהלך הפקת הסדקיים הסותמים מיתרי הקול נסגרים במהירות וגורמים לחסימה מלאה במעבר זרם האוויר דרכם, ובהפקת הסדקים החוככים המרחק בין מיתרי הקול מצטמצם לזמן קצר וגורם לחסימה חלקית במעבר זרם האוויר.
הסדקיים הסותמים והחוככים משתייכים גם למצב מיתרי הקול יחד עם מנושפות העיצורים ובנוסף לקוליות העיצורים. מצב מיתרי הקול אליו משתייכים גם הסדקיים הסותמים והחוככים מעורב באופן הגיית רוב העיצורים הקיימים בשפה, אולם בניגוד למצבי מיתרי הקול הנוספים, שלושת העיצורים הסדקיים (בעברית - האותיות א', ה' ,ח'), נחשבים ככאלה שבסיס חיתוכם נמצא במיתרי הקול. מצב נוסף של מיתרי הקול המשולב גם עם הסדקיים הוא קוליות העיצורים, המתייחס למרחק בין מיתרי הקול ולתנועתם כאשר האוויר עובר ביניהם בטרם מגיע לבסיס החיתוך. במהלך הפקת העיצורים הקוליים תנועת מיתרי הקול היא רטט ובמהלך הפקת האטומים (בלתי־קוליים) תנועת מיתרי הקול אינה רטט. מתוך שלושת הסדקיים, עיצור אחד סותם אטום ושניים חוככים, מתוכם עיצור אחד קולי ומשנהו אטום.
העיצורים הסדקיים נוטים להיעלם ולהפוך לתנועות תוך כדי דיבור, בייחוד כשהם מופיעים באמצע מילה וכשהדיבור מהיר. כך קורה גם בעברית המודרנית, אשר חלק גדול מדובריה אינם מבחינים שלמילה "קופאים" נוסף עיצור סדקי שאינו נמצא במילה "קופים", כמו כן המילה "מהר" שהגייתה אמורה להיות "maher" נהגית "maer". גם בערבית, אופן כתיבת הסימן המזה (ء) המייצג עיצור סדקי, מעיד על כך שכבר בתקופות קדומות נעלם עיצור זה והוחלף בתנועות במהלך ההגייה, בחלק מהניבים.
| סדקי | סדקיים> .סדקי | סדקיים> . |
| --- | --- | --- |
| סותם | ‏ | ʔ |
| חוכך | ɦ | h |

עיצור סדקי, סותם, אטום [ʔ]
עיצור סדקי, חוכך, קולי [ɦ]
עיצור סדקי, חוכך, אטום [h]
ראו גם

| צלילי שפות העולם> עיצורים.בסיסי החיתוך | צלילי שפות העולם> עיצורים.אופני החיתוך |
| --- | --- |
דו-שפתיים - שפתיים-שיניים - שיניים-שפתיים - לשוניים-שפתיים   שיניים - מכתשיים - בתר-מכתשיים - מכתשיים-חיכיים - כפופים   חיכיים - וילוניים - ענבליים - סדקיים - כיסוי-גרוניים - לועיים  בסיס חיתוך משני: מלועלעים - מוולנים - מחונככים - משופתתים: ריאתיים: אפיים - סותמים - חוככים - מקורבים   מקישים - רוטטים - צידיים - מחוככים  לא ריאתיים: מסודקים - מפונמים - מצוצים
תנועות
מיקום התנועות: גובה התנועות
אחוריות - כמעט-אחוריות - מרכזיות - כמעט-קדמיות - קדמיות: סגורות - כמעט-סגורות - חצי-סגורות - אמצעיות  חצי-פתוחות - כמעט-פתוחות - פתוחות
ראו גם: אלפבית פונטי בינלאומי – פורמנט
עובדות הנוגעות לארתור ג'רמין המנוח ולמשפחתו

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ה. פ. לאבקרפט
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  אימה
 הוצאה
 הוצאה:  הוולברין
 מקום הוצאה:  ארצות הברית
 תאריך הוצאה:  יוני 1921
עובדות הנוגעות לארתור ג'רמין המנוח ולמשפחתו (באנגלית: Facts Concerning The Late Arthur Jermyn And His Family) הוא סיפור קצר מאת הסופר האמריקאי ה. פ. לאבקרפט הנכתב ב-1920 ופורסם ב-1921 בכתב העת "הוולברין". הסיפור מתאר את ביקורה של משפחת ג'רמין בג'ונגלים הטרופיים של קונגו וברשע שעקב אחריה חזרה לביתם באנגליה, ומאופיין בהתעסקות בנושאים הרגילים של לאבקרפט; קרי, ידע שעדיף אם היה נותר חבוי, מציאות ההופכת לבלתי נסבלת ושושלת משפחתית מלאה כתמים.
עלילה

ארתור ג'רמין הוא איש אצולה בריטי, בן לשושלת חוקרים שאחד מאבותיה, ווייד ג'רמין, אושפז בבית חולים פסיכיאטרי ב-1765 לאחר ששב מאגן הקונגו ופרסם את ספריו הפרובוקטיביים המספרים על ציוויליזציה לבנת-עור החיה במעמקי הג'ונגל. המספר מתאר את מראם המוזר של ילדיהם של ווייד ואשתו המסתורית, אותה הביא עמו חזרה מקונגו ושלטענתו מגיעה ממוצא פורטוגזי.
בנו של ווייד, פיליפ ג'רמין, היה מלח אשר הצטרף לחיל הים לאחר שבנו נולד, ונעלם מספינתו בשעת לילה כשעגנה בסמוך לחופי קונגו. בנו של פיליפ, רוברט ג'רמין, היה מדען אשר ערך שני מסעות אל פנים היבשת האפריקאית. הוא נשא לאישה את בתו של הויקונט השביעי ברייטהולם ויחד הולידו השניים שלושה ילדים.
כעבור שנים רבות ב-1852 פגש רוברט ג'רמין חוקר ארצות בשם סמואל סיטון, אשר סיפר לו על "עיר אפורה בפנים היבשת הנשלטת בידי קופים לבנים הסוגדים לאל לבן". רוברט רוצח את החוקר ולאחר מכן גם את שלושת ילדיו, אך אחד מהם, נוויל, מצליח להציל את בנו אלפרד, נכדו של רוברט, לפני מותו. רוברט ג'רמין נלקח למוסד לחולי נפש ומת שם לאחר שנתיים.
אלפרד ג'רמין יורש את תואר האצולה של אבותיו אך נוטש את אשתו וילדיו כדי להצטרף לקרקס. הוא הופך למאמן חיות המתמחה בקופים, ובמהלך הופעה בשיקגו נהרג לאחר שנתקף דחף בלתי נשלט להכות את אחת הגורילות, אשר מכה אותו חזרה למוות. בנו, ארתור, יורש את כספי המשפחה ועובר לגור באחוזת ג'רמין יחד עם אמו.
ארתור מתואר כבעל מראה חיצוני מוזר מאוד, וכצאצא המשונה ביותר של שושלת ג'רמין. הוא הופך למלומד ויוצא למשלחת מחקר בקונגו הבלגית, שם הוא שומע סיפורים על עיר מאבן המלאה בקופים לבנים הסוגדים לאלילתם, הקופה הלבנה, אשר נעלמה לאחרונה.
בשובו לתחנת המסחר הוא משוחח עם סוכן בלגי המציע למצוא עבורו את גופתה של האלה ולהביא אותה אליו. ארתור מקבל את הצעתו ושב לאנגליה. הגופה מגיעה כעבור מספר חודשים לאחוזת ג'רמין. לאחר פתיחת הארון וסקירתה של המומיה, יוצא ארתור מחדרו בצרחות ומצית את עצמו למוות.
לאחר מכן מתאר המספר את תכולת ארון המתים; הקופה האלילה עונדת תליון זהוב סביב צווארה הנושא את שלט האצולה של משפחת ג'רמין, ודומה באופן מדהים לארתור. כך מתגלה שאשתו הפורטוגזית של ווייד ג'רמין הייתה למעשה אלת הקופים, וכל צאצאיו הם תוצאה של איחודם. המומיה נלקחת מביתם ונשרפת בידי החברה המלכותית לאנתרופולוגיה.
השראה

שני הוריו של לאבקרפט מתו בבית חולים פסיכיאטרי, ולדעתם של מספר אנשי ספרות ירש הסופר נטייה לסוג של התדרדרות פיזית ומנטלית המשתקפת ביצירותיו, ובייחוד בסיפורו מ-1931 "הצל מעל אינסמאות'" החולק נקודות דמיון שונות עם הסיפור הנוכחי.
כמו ברבים מסיפוריו, בריאותו הנפשית של הגיבור מתדרדרת לאחר שהוא נחשף למידע חדש ההופך את מציאותו לעינוי, עיקרון שלאבקרפט מציג בשורות הפתיחה של "קריאתו של קת'ולהו" מ-1928: "הדבר הרחום ביותר בעולם הוא, אני חושב, חוסר היכולת של המחשבה האנושית לקשר את כל אשר היא מכילה".
לאבקרפט מתאר כיצד סיפורו על ארתור ג'רמין נולד במכתב לעורכו: "מישהו שכנע אותי לקרוא כמה עבודות של הכותבים המודרניים - החבר'ה הצעירים שמתחבאים מאחורי חיצוניותם ומעמידים פנים שהם חושפים כוונות סודיות וסטיגמות. כמעט נרדמתי כשקראתי את ספרו של שרווד אנדרסון, וויינסבורג אוהיו. כפי שאתה יודע הוא מתאר בספרו את האזורים של כהי העור בהם ישנם מספר כפרים לבנים מוחבאים היטב.. חשבתי לעצמי, שבתוך המדיום המוזר בו אני כותב, אני כנראה יכול לבנות מעין סוד המסתתר מאחורי שושלתו של אדם.. ומשם נולד ארתור ג'רמין".
הסיפור פורסם לראשונה בכתב העת "הוולברין" ביוני 1921. למרבה כעסו של לאבקרפט, שונה שמו של הסיפור ל"הקוף הלבן" בפרסומו השני ב-1924 במגזין "סיפורים מוזרים". הוא הגיב, "אם אי פעם אקרא לאחד מסיפוריי 'הקוף הלבן', לבטח לא יהיה בו קוף". הדפסות נוספות פרסמו אותו תחת השם "ארתור ג'רמין" עד להוצאה של הגרסה המתוקנת ב-1986 באנתולוגיה "דגון וסיפורים מפחידים נוספים".
המבקר ויליאם פולווילר הציע כי מקור השראתו של הסיפור הוא אולי ספריו השונים של אדגר רייס בורוס, "חזרתו של טרזן" מ-1913 ו"טרזן והתכשיטים של אופר" מ-1916, בהם העיר האבודה אופר "מאוכלסת בידי בני כלאיים שנולדו כתוצאה מהזדווגותם של בני אדם וקופים". כמו כן הוסיף המבקר אי. אף. בליילר ש"אין ספק שסיפורו של לאבקרפט חייב הרבה לאדגר רייס בורוס על סדרתו על טרזן".
הערות שוליים

↑  "Publication: Weird Tales, April 1924". ISFDB. Retrieved 2020-01-15.
↑  Ronan (née Sylvester), Margaret, Forward to The Shadow Over Innsmouth and Other Stories of Horror, Scholastic Book Services, 1971
↑  HP Lovecraft, "The Call of Cthulhu" (1928).
↑  H. P. Lovecraft, letter to Edwin Baird, c. October 1923; cited in Joshi and Schultz, p. 90.
↑  The Call of Cthulhu and Other Dark Tales 2009 Barnes and Noble, page 12
↑  Joshi, S.T.; Schultz, David E. (2004). An H.P. Lovecraft Encyclopedia. Hippocampus Press. p. 90. ISBN 978-0974878911.
↑  William Fulwiler, "E.R.B. and H.P.L.", Black Forbidden Things, Robert M. Price, ed., pp. 64–65.
↑  E.F. Bleiler, "H.P. Lovecraft" in Supernatural Fiction Writers, Vol 2, NY: Scribners, 1985, p. 482.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 6178839c-ec0a-4742-94fc-4a9541ca6df0
עיצורים סותמים

עיצורים סותמים (באנגלית: stops) או פוצצים (plosives) הם עיצורים ריאתיים אוראליים בניגוד לעיצורים האפיים, כלומר במהלך הגיית העיצורים הסותמים האוויר משתחרר דרך הפה ולא דרך האף.
במהלך הפקת העיצורים הסותמים ניתן להבחין בשלושה שלבים עיקריים: בשלב הראשון מתבצעת סתימה מוחלטת של ערוץ זרימת האוויר בבסיס החיתוך (ומכאן השם "סותמים"), בשלב השני נוצר לחץ חיובי בחלל הפה כתוצאה מהצטברות האוויר ובשלב הסופי נפתחת הסתימה והאוויר משתחרר בבת אחת תוך יצירת קול נפץ (מכאן השם המקובל האחר, "פוצץ"), זאת להבדיל מעיצורים מחוככים שבמהלך הפקתם חסר השלב השלישי של שחרור האוויר לאחר הגיית החלק הפוצץ והאוויר משתחרר במהלך הגיית החלק החוכך בצליל חיכוך. העיצורים הסותמים קיימים ברוב השפות, ורק במספר שפות מעטות אין אף לא עיצור סותם אחד.
במספר שפות, לדוגמה באיטלקית, ניתן להבחין ששני עיצורים סותמים נבדלים ביניהם במשך הגייתם. עיצור סותם מוארך מופק באמצעות הארכת ביצוע השלב השני של הצטברות האוויר לפני השחרור, והגיית אותם עיצורים סותמים מוארכים יכולה להימשך עד פי שלושה מאשר הגיית סותם רגיל.
כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום.
| סדקי | סדקיים> .סדקי | סדקיים> .כיסוי-גרוני | קיצוניים> .כיסוי-גרוני | קיצוניים> .לועי | קיצוניים> .לועי | קיצוניים> .ענבלי | אחוריים> .ענבלי | אחוריים> .וילוני | אחוריים> .וילוני | אחוריים> .חכי | אחוריים> .חכי | אחוריים> .מכתשי־חכי | בינוניים> .מכתשי־חכי | בינוניים> .כפוף | קדמיים> .כפוף | קדמיים> .בתר־מכתשי | קדמיים> .בתר־מכתשי | קדמיים> .מכתשי | קדמיים> .מכתשי | קדמיים> .שיני | קדמיים> .שיני | קדמיים> .שיני־שפתי | שפתיים> .שיני־שפתי | שפתיים> .שפתי־שיני | שפתיים> .שפתי־שיני | שפתיים> .לשוני־שפתי | שפתיים> .לשוני־שפתי | שפתיים> .דו־שפתי | שפתיים> .דו־שפתי | שפתיים> . |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| סותם | ‏ | ʔ | ‏ | ʡ | Q̬ | Q | ɢ | q | ɡ | k | ɟ | c | d̠ʲ | t̠ʲ | ɖ | ʈ | ḏ | ṯ | d | t | d̪ | t̪ | b͆ | p͆ | b̪ | p̪ | b̼ | p̼ | b | p |
עיצורים סותמים

עיצור סדקי, סותם, אטום [ʔ]
עיצור כיסוי-גרוני, סותם [ʡ]
עיצור לועי, סותם, קולי [Q̬]
עיצור לועי, סותם אטום [Q]
עיצור ענבלי, סותם, קולי [ɢ]
עיצור ענבלי, סותם, אטום [q]
עיצור וילוני, סותם, קולי [g]
עיצור וילוני, סותם, אטום [k]
עיצור חכי, סותם, קולי [ɟ]
עיצור חכי, סותם, אטום [c]
עיצור מכתשי-חכי, סותם, קולי [d̠ʲ]
עיצור מכתשי-חכי, סותם, אטום [t̠ʲ]
עיצור כפוף, סותם, קולי ɖ
עיצור כפוף, סותם, אטום ʈ
עיצור בתר-מכתשי, סותם, קולי [ḏ]
עיצור בתר-מכתשי, סותם, אטום [ṯ]
עיצור מכתשי, סותם, קולי [d]
עיצור מכתשי, סותם, אטום [t]
עיצור שיני, סותם, קולי [d̪]
עיצור שיני, סותם, אטום [t̪]
עיצור שיני-שפתי, סותם, קולי [b͆]
עיצור שיני-שפתי, סותם, אטום [p͆]
עיצור שפתי-שיני, סותם, קולי [b̪]
עיצור שפתי-שיני, סותם, אטום [p̪]
עיצור לשוני-שפתי, סותם, קולי [b̼]
עיצור לשוני-שפתי, סותם, אטום [p̼]
עיצור דו-שפתי, סותם, קולי [b]
עיצור דו-שפתי, סותם, אטום [p]
סמל חבל הסאר

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  חבל הסאר 
 תאריך אימוץ:  11 בינואר 1957
 התקנים
 מגן:  מחולק לרבעים:   1. אזור, אריה ארז'ן   2. ארז'ן, צלב גולס   3. אור, באנד גולס, שלוש ציפורים ארז'ן   4. סאבל, אריה אור
 
סמל חבר הסאר הוא סמל המדינה הגרמנית חבל הסאר. עיצובו הוא מגן מחולק לרבעים המציגים כל אחד את חלקי החבל. הסמל אומץ כסמל המדינה עם סיום החסות הצרפתית על פי חוק של ממשלת חבל הסאר והוטען על הדגל הלאומי כדגל המדינה.
חלקי הסמל

הרבע הראשון מציג את שלט האצולה של נסיך נאסאו-זארבריקן - אריה ארז'ן (כסף) בתנוחת פסיעה מוכתר בכתר אור (זהב) על רקע אזור (כחול). סביב האריה פזורות נקודות ארמין כסופות. הרבע מייצג את הערים זארבריקן (Saarbrücken) ונוינקירכן (Neunkirchen).
הרבע השני מציג את שלט האצולה של הנסיך הבוחר הארכיבישוף מטריר - צלב גולס (אדום) תלת־ממדי על רקע לבן. הרבע מיצג את מרזיג-ודרן (Merzig-Wadern) ואת סנט ונדל (St. Wendel)
הרבע השלישי מציג את סמל דוכסות לוריין - שדה זהב ובתוכו באנד (קו אלכסוני) אדום המוטען בשלוש ציפורים לבנות. הרבע מייצג את העיר סארלואי.
הרבע הרביעי מציג את סמל הפלאטינאט של הריין - אריה זהב מוכתר בכתר אדום על רקע שחור. הרבע מיצג את סארפאלץ (Saarpfalz).
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| נסיך נאסאו-זארבריקן | ארכיבישוף מטריר | דוכסות לוריין | הפלאטינאט של הריין |
הערות שוליים

↑  ממשלת חבל הסאר, חוק מס' 508 בדבר דגל חבל הסאר, וחוק מס' 509 בדבר סמל חבל הסאר, (9 ביולי 1956)
| סמלי גרמניה |
| --- | --- | --- |
| גרמניה | הסמל הלאומי |  |
| סמלי המדינות | באדן-וירטמברג • בוואריה • ברלין • ברנדנבורג • ברמן • המבורג • הסן • חבל הסאר • מקלנבורג-מערב פומרניה • נורדריין-וסטפאליה •  סקסוניה • סקסוניה-אנהלט • סקסוניה התחתונה • ריינלנד-פאלץ • שלזוויג-הולשטיין • תורינגיה |  |
| סמלים היסטוריים | סמל באדן • סמל פרוסיה • סמל גרמניה המזרחית |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עודד מאור

| --- | --- |

 לידה:  25 ביולי 1967 (בן 57) י"ז בתמוז ה'תשכ"ז ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  המכללה למנהל, משפטים
 מעסיק:  הרשות השופטת
 תקופת כהונה:  1995–הווה (כ־29 שנים) 
 תקופת הפעילות:  1995–הווה (כ־29 שנים)
 תחומי מחקר:  הוצאה לפועל, חדלות פירעון, שיקום כלכלי, משפט פלילי
 תפקידים בולטים:  שופט בית המשפט המחוזי בתל אביב  יושב ראש ועדת מאור – הוועדה לשיפור וייעול האכיפה והגבייה
 בת זוג:  קארין וינשטיין-מאור
 מספר צאצאים:  2
עודד מאור (נולד ב-25 ביולי 1967) הוא שופט בית המשפט המחוזי בתל אביב.
שימש כיו"ר הוועדה לשיפור וייעול האכיפה והגבייה שבחנה את מערכת ההוצאה לפועל ורשות האכיפה והגבייה.
מאור כתב שני ספרים יחד עם עורך דין אסף דגני: "הפטר, חדלות פרעון, הסדרי חוב ושיקום כלכלי של יחידים"; ו"על כונס נכסים".
ביוגרפיה

עודד מאור נולד ב-25 ביולי 1967, בירושלים, ללאה ושמעון מזרחי, וגדל בירושלים ובמילאנו שבאיטליה.
בשנים 1985–1988, שירת בצה"ל. הוא משרת במילואים כשופט בית הדין הצבאי לערעורים בדרגת סא"ל.
בשנת 1995 סיים לימודי תואר בוגר במשפטים במכללה למינהל. ב־1995–1996 התמחה במשרד עורכי דין, ובשנת 1996 הוסמך כעורך דין.
ב־1996–2001, עסק בעריכת דין, תחילה כשכיר ולאחר מכן כעצמאי. ב־2001–2002 עבד כעורך דין במוסד לביטוח לאומי.
בדצמבר 2002 מונה לרשם בבית משפט השלום בתל אביב. בנובמבר 2007 מונה לשופט בבתי משפט השלום במחוז תל אביב. בספטמבר 2016 מונה לרשם בבית המשפט המחוזי בתל אביב. בשנים 2016–2020 כיהן כשופט בפועל בבית המשפט המחוזי בתל אביב.
בדצמבר 2020 מונה לשופט בית המשפט המחוזי בתל אביב.
כיהן כראש הוועדה לשיפור הליכי האכיפה והגבייה בישראל. מסקנות הוועדה יושמו בבתי המשפט.
הוא מרצה בתחום אכיפת חיובים וחדלות פירעון באוניברסיטת תל אביב, במכללת נתניה, במכללת ספיר ובמכללה למינהל, וכן מרצה ומרכז השתלמויות בלשכת עורכי הדין ובמכון להשתלמות רשמים. בין היתר, העביר הכשרה לכונסי נכסים במסגרת לשכת עורכי הדין.
בשנת 2023 הנחה פודקאסט בנושא הליכי חדלות פירעון, מטעם הנהלת בתי המשפט, יחד עם השופטת מירב קלמפנר נבון, במטרה להנגיש לציבור את הליכי חדלות הפירעון.
ביוגרפיה > משפחה וחיים אישיים

עודד מאור נשוי לקארין וינשטיין-מאור, שהיא עורכת דין. לזוג שתי בנות והם גרים בתל אביב.
ספריו > ספריו בתחום המשפט

השופט עודד מאור ועורך דין אסף דגני, על כונס נכסים, הוצאת השדה המשפטי בע"מ. הספר מרכז את כלל הדינים הקשורים למינויו ופעילותו של כונס נכסים בהוצאה לפועל ובהליכי אכיפה.
השופט עודד מאור ועורך דין אסף דגני, הפטר, חדלות פרעון, הסדרי חוב ושיקום כלכלי של יחידים, הוצאת השדה המשפטי בע"מ. הספר כולל 1,800 עמודים בשלושה כרכים, הכוללים חקיקה ודין בכל הנושאים העוסקים בסוגיות הליכי חדלות פירעון של יחידים, על רקע חקיקת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע"ט-2018. הספר צוטט ואוזכר עשרות פעמים בפסקי דין בבית המשפט העליון.
ספריו > אחר

בנוסף לספרי המשפטים, כתב מאור ספר ילדים בשם "יואב הכוכב".