הנרייט אברם
ספריית הקונגרס

אברם, שנחשבת ל"ספרנית מוערכת" על ידי איגוד הספריות האמריקנית (ALA), חשה מחויבות רבה לספריית הקונגרס, עליה אמרה, "כאשר אני מדברת ומתייחסת לזה כ'הספרייה הגדולה,' אני אומרת זאת בכנות ובהערכה רבה על כל מה שלמדתי כאן." אברם גם הייתה מנהיגה מוצלחת. "היא הייתה מסוגלת לטפח רוח של שיתופיות בקרב מומחי המחשבים וספרנים בצוות שלה. בצורה האופיינית לה, היא צעדה לתוך העולם של ספריות ולמדה על הבעיות של ספריות, ואימצה אותם כאילו הבעיות היו שלה."
המשימה הראשונה שלה בספריית הקונגרס (LC) היה לנתח מקטלג נתונים עבור עיבוד מחשב. בקנה אחד עם אותה הכשרה ב-NSA, היכן שלמדה על "הצורך העיקרי בלהבין את הנושא לעומק לפני שמנסים לפצח את פתרון המחשב," אברם, יחד עם שני ספרנים, התחילו את התהליך הזה על ידי בחינת המידע הכלול בקטלוג שיא.
היה צריך אלגוריתם מתמטי נפרד עבור כל פיסת מידע, והיו מיליונים של פריטים בקטלוג, במאות שפות שונות. היא גם למדה את חוקי ALA וכללי תיוק LC כדי ללמוד את כל מה שהיא יכולה על שליטה ביבליוגרפית. כאשר אברם הייתה בודקת ביסודיות כל היבט של רישום ביבליוגרפי, "היא מתרגמת את מה שהיא למדה לתוך קבוצה של שדות...הנושאת שם (קטגוריה), הוראות טיפול (אינדיקטורים), וחלקים (של תת-תחומים)."
תפקידה של אברם ב-LC השתנה למשרת רכז מערכות מידע ב-1967. בתפקיד הזה, היא המשכה לכוון על המארק פיילוט הפרויקט, אשר הסתיים בחודש יוני 1968. היא כיוונה את הפצה שירותי מארק, שהחלה בחודש מרץ 1969. היא החלה את ה־RECON פרויקט פיילוט, אשר מעולם לא הושלם. פרויקט REACON היה תוכנית להמיר חומרים רטרוספקטיביים לפורמט מארק. משום שזה היה פרויקט שלא אומץ על ידי ה-LC, המרה רטרוספקטיבית התרחשה ברחבי ארצות הברית, ולא כמאמץ מתואם בפריסה ארצית. אברם אמרה, "כישלון זה השפיעה בחומרה על כל הספריות." היא גם הביאה חוסר תמיכה ב-REACON "החוויה הכי מאכזבת" של הקריירה שלה.
אברם הפכה לחלק מהפיתוח של התקן הבינלאומי לתיאורים ביבליוגרפיים לפרסומי עבודת מחקר (ISBD(M)), כאשר היא השתתפה בישיבה בינלאומית למומחי קיטלוג בחסות הפדרציה הבינלאומית של ארגוני ספריות ומוסדות (IFLA) בשנת 1969. שנה מאוחר יותר, אברם הפכה לצ'יף של משרד הפיתוח למארק ב-LC. היא המשיכה להוביל את פרויקטי המארק ו־REACON, אבל גם הייתה אחראית על כל אוטומציה המעורבת עם פעילויות העיבוד המעורבת עם ה-LC. החובות שלה התרחבו עוד יותר כאשר היא הפכה למנהלת המשרד לפיתוח רשת ב-1976. היא הייתה אז אחראית על תיאום ספריית רשת עם משאבים ותקנים ביבליוגרפים, וסטנדרטים ברמה הלאומית והבינלאומית. בנוסף, היא הפכה ליו"ר הוועדה לייעוץ רשת LC, משרה שהיא החזיקה במשך למעלה מעשור. בשלב זה היא הייתה גם הכיסא של הקבוצה העובדת על תוכן לרכיבים IFLA, אשר השתמשו ב-ISBD לפתח את הגרסה הבינלאומית של פורמט מארק הידוע בשם UNIMARC.
עד 1980 אברם הייתה אחראית על צוות של שבע מאות עובדים במחלקת העיבוד של ה-LC. התפקיד שלה בתור המנהלת הראשונה לעיבוד מערכות, רשתות ואוטומציה תכנון, היא הייתה אחראית על רשת, אוטומציה של פעילויות ועל מוצרים ושירותים ביבליוגרפים. כאשר אברם הפכה עוזרת הספרן עבור שירותי עיבוד שלוש שנים לאחר מכן, הצוות שלה הוכפל. היא הייתה עכשיו אחראית על קיטלוג, רכישות, מבצעים בחו"ל ופיתוח של רשתות ותכנון אוטומציה. המצב הזה נמשך כבר שש שנים. כאשר דיברה על ההחלטה שלה להישאר עם ה-LC, למרות הזדמנויות משתלמות יותר, אברם אמרה: "אני נשארתי, כי אני אוהבת את המקום, את האנשים, ואת האתגר." כאשר היא פרשה מן ה-LC ב-1992, אברם הייתה ספרנית עמיתה עבור שירותי גבייה. הצוות שלה, הבנוי מאלף שבע מאות עובדים, היה אחראי על רכישות, קיטלוג, שימור, פיתוח איסוף, מבצעים בחו"ל, רשת ואוטומציה תכנון, עיבוד ומתן שירות עבור חומרים בפורמט מיוחד.