stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קוצן נקוד (סדרת טלוויזיה)
הערות שוליים

↑  Премьера сезона: новое дело майора Черкасова в сериале «Катран» из цикла «Мосгаз» – уже сегодня
| מייג'ור צ'רקאסוב |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מוסגז (2012) | התליינית (2014) | העכביש (2015) | התן (2016) | מבצע שטן (2018) | נוסחת הנקמה (2019) | קוצן נקוד (2020) | מוסגז: מלכודת (2021) | הפרשה האחרונה של מייג'ור צ'רקאסוב (2023) | מוסגז: מטרונום (2024) | מוסגז: הגרלה (2025) |
ריצ'רד בויד-ברט

ריצ'רד בויד-ברט (באנגלית: Richard Boyd Barrett; נולד ב-6 בפברואר 1967) הוא פוליטיקאי ופעיל שמאל סוציאליסטי אנטי-ישראלי אירי, חבר איחוד המפלגות People Before Profit–Solidarity, המגדיר עצמו כפעיל אנטי מלחמה; מתנגד מוצהר של מדינת ישראל, אותה הוא מגדיר כ"מדינת אפרטהייד" וכ"מדינת טרור". כינה את סעודיה ו"דיקטטורה ברוטאלית" שמשלהבת וממנת את מלחמת האזרחים בתימן. וכינה את נאט"ו כ"ברית צבאית אגרסיבית".
משפחתו

בויד-ברט הוא בנם הביולוגי של השחקנית האירית שינייד קיוזאק ושל השחקן והבמאי האירי וינסנט דאולינג אך הוא נולד בלי שהוריו הביולוגיים נישאו, כשאימו הייתה אז בערך בת 20, ונמסר לאימוץ. הוא גדל במשפחה המאמצת בויד-ברט וחונך כקתולי. יש לו מספר אחים-למחצה מנישואיה של אימו בהתאמה ומנישואיו של אביו בהתאמה.
כבר בגיל צעיר התאחד עם הוריו הביולוגיים וניכר כי דעותיה הפוליטיות של קיוזאק השפיעו עליו מגיל צעיר שכן כבר בשנת 2003, בגיל 36, בתחילת הפלישה האמריקנית לעיראק (2003) פעלו קיוזאק ובנה בתנועה נגד מלחמת זו וכבר בגיל 39 היה לפעיל פוליטי סוציאליסטי מוכר באירלנד.
עמדותיו לגבי מלחמות

בויד-ברט טען שסדאם חוסיין היה דיקטטור, רוצח ברוטאלי של בני עמו, מישהו שמוכן לתקוף מדינות שכנות, אך ארצות הברית השתמשה בכך להתחיל מלחמה שהייתה אסון - מיליון אנשים נהרגו, אסון מוחלט למזרח התיכון.
ב-24 בפברואר 2022 בעת הפלישה הרוסית לאוקראינה הגדיר את ולדימיר פוטין כ"ביריון, אוטוקרט, עריץ ומחרחר מלחמה" שתקיפתו הצבאית באוקראינה איננה מקובלת לחלוטין והוא צריך להוציא את חייליו משם במיידי ויש לדון אותו על כך. הוא טען על רוסיה הצארית כי הייתה "כלא של אומות" וטען שרוסיה המודרנית יוצרת כוח הדומה לנאטו אשר דיכא מהפכת עובדים בקזחסטן (בהתייחסו להמהומות בקזחסטן (2022)). הוא טען שלבני העם האוקראיני זכות להגדרה עצמית וריבונות שטחית ושפוטין חייב לצאת, אך באותו זמן טען כי "להעמיד פנים שלנאטו אין אחריות בכך ושהם איך שהוא החבר'ה הטובים בכל המצב הזה זה להיות חסר כנות לחלוטין". בויד-ברט טען שנאטו התרחבה מזרחה ללא רסן מאז סוף המלחמה הקרה ושתמרונים שלה קרוב לרוסיה היו התגרות ברוסיה.
בויד-ברט קרא מספר פעמים לגירוש שגריר רוסיה מאירלנד בעקבות התוקפנות של פוטין אך מספר פעמים נדחתה הצעה זו.
עמדותיו לגבי מדינת ישראל עד דצמבר 2023

בויד-ברט תומך בתנועת ה־BDS. לדבריו, ישראל מגדירה את הפלסטינים כ"גזע נחות" ובישראל מתבצע דיכוי לא הומאני, ברוטאלי במשך עשורים של האוכלוסייה הפלסטינית. בויד-ברט מתנגד לקיומה של ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית ומאמין כי ניתן לפתור את הסכסוך הישראלי פלסטיני בפתרון המדינה האחת כאשר ישראל הופכת למדינה חילונית לכל אזרחיה והוא מתנגד נחרצות לפתרון שתי המדינות.
למרות התנגדתו למדינת ישראל, בויד-ברט מצהיר כי איננו אנטישמי וטען שהתגורר למשך שנה בישראל במושב נאות הכיכר. הוא הצהיר שהוא מתנגד לתקיפה גזענית של יהודים או של כל אדם אחר. הוא ציין כי הן מחוץ לישראל והן בתוך ישראל ישנם יהודים המתנגדים להתנהלות ממשלת ישראל עם הפלסטינים. באחת הפעמים ציטט את גדעון לוי.
בשנת 2014 אמר לשגריר ישראל באירלנד:
שגריר, אני יכול להגיד בכנות, אני אחד האנשים שחושב שאתה אכן אמור להיות מגורש ממדינה זו ואני מאמין שאין לזה שום דבר עימך באופן אישי אלא (עם) המדיניות של מדינתך.
עמדותיו לגבי מדינת ישראל עד דצמבר 2023 > אחרי טבח שבעה באוקטובר

ב-11 באוקטובר 2023, בערך כארבעה ימים לאחר טבח שבעה באוקטובר טען דברים אלה:
הממשלה הישראלית, ללא בושה, בפומביות ובפתיחות, הצהירה את כוונתה לבצע פשע מלחמה ולכוונו נגד אנשי עזה באומרם שהם מתכוונים למנוע מזון, חשמל ומים ל-2.2 מיליון איש - זה פשע מלחמה לפי ועידת ז'נבה הרביעית.
הם ממטירים אלפים מן הטילים המתוחכמים ביותר המוכרים לאנושות על האזור המאוכלס ביותר בעולם, נושאים את הבטיחות שכמעט כל טיל יגרום אבידות אוכלוסייה ... יהרוס את התשתית, את תשתית המים, האנרגיה - להפוך את עזה לבלתי ניתנת למחיה, ולהשתמש, לפי דוחו"ת מאד אמינים, כמו שעשו בעבר, בנשק כימי - זרחן לבן, ואתם מנסים לטעון שיש איזו סימטריה, איזו התאמה, בין פעולות חמאס לבין מה שישראל עשתה לפלסטינים בעשורים.
האם תודו שאובדן החיים הנורא והסלמת האלימות שראינו בימים האחרונים זה פשוט המשכיות של הפשעים נגד האנושות, של פשעי המלחמה של מדינת ישראל נגד אנשי פלסטין? וזה לא אני שאומר את זה (אלא) אמנסטי אינטרנשיונל (ו) Human Rights Watch (ו) USRP, (ו) מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם (UNHRC).
על דברים אלה השיב לו ראש ממשלת אירלנד ליאו ורדקר:
סגן, אני מאמין שלישראל זכות להתקיים - ישראל נוסדה מצד האומות המאוחדות, נוסדה בהתאם לחוק הבינלאומי ... לכל מדינה ריבונית הזכות להגן על עצמה כשהיא תחת התקפה ואני מבין למה ישראל צריכה לקחת פעולה לעקור טרוריסטים ואנשים שיורים טילים על אזרחים אל עבר ישראל ; ישראל היא בהחלט בתוך זכויותיה להגן על עצמה ולרדוף את חמאס. זה לא נרחב לניתוק חשמל לאזרחים, זה לא נרחב לניתוק מים, זה לא נרחב למנוע מזון מלהיכנס לרצועת עזה ואנו מאד ברורים על כך במובן של העמדה של הממשלה האירית - עקרונות בסיסיים של זכויות אדם חייבים לחול והם חלים על ישראל גם כן.
ובכן, סגן, אני יודע שתמיכתך בפלסטין כנה, אך אני מעט מאוכזב שלא אמרת דבר על חמאס או חזבאללה או איזו מפעולותיהם ...
ב-18 באוקטובר 2023 ביקר את נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן על כך שהגיע לתמוך בישראל, שלטענתו של בויד-ברט ביצעה "עונש קולקטיבי ברוטאלי פראי על כל אוכלוסיית עזה". ראש ממשלת אירלנד ליאו ורדקר הגיב לו ש"מועצת הביטחון של האו"ם צריכה לעבור רפורמה כי פשוט איננה משקפת את העולם בשנת 2023" אך ש"עלינו להעריך שיש הרבה יותר לאומות המאוחדות מרק מועצת הביטחון, כמו השכנת שלום של האו"ם - האם מישהו מפקפק בפעולות יוניפי"ל?" וכן ש"בינתיים האזרח האירי היחיד שנהרג באזור זה נהרג מצד חמאס ואנו אמורים לא לשכוח זאת".
מספר פעמים קרא בויד-ברט לממשלת אירלנד להטיל סנקציות על ישראל אך בכל הפעמים נדחו הצעותיו. ראש ממשלת אירלנד ליאו ורדקר טען כי הטלת סנקציות מצד מדינה אחת ולא מצד איחוד מדינות היא דבר שרק יגרום נזק לכל הצדדים וכי אין כוונה לאירלנד להטיל סנקציות על ישראל.
קריאתו להשמדת מדינת ישראל דרך אינתיפאדה שלישית בדצמבר 2023

בשני לדצמבר 2023, במפגן אנטי-ישראלי בעיר דבלין, עם כמה מאות משתתפים, קרא בויד-ברט להשמדת מדינת ישראל דרך אינתיפאדה שלישית.
בתחילת נאומו, כינה את מדינת ישראל ללא סייגים כ"פסיכופתית", "פושעת", "ברברית", "רוצחת המונים" ואמר "אתה יכול לעשות שלום רק עם אנשים שהם בני אדם ... שיש בהם קצת אנושיות; אתה לא יכול לעשות שלום עם פסיכופת, עם רוצח המונים, עם פרא, וזה מה שמדינת ישראל הינה!".
באמצע נאומו טען "ישראל היא ארצות הברית, היא המפלצת שנוצרה מצד ארצות הברית ובריטניה לפניה", שהיא "מסוגלת לכל זוועה, לכל פראיות" והשווה את ישראל לממשל האפרטהייד בדרום אפריקה וטען שהעולם חבר אל שחורי דרום אפריקה להפלת משטר מטונף זה והוסיף כי זה מה שהעולם צריך לעשות עם "משטר האפרטהייד המטונף, הקולוניאלי המתנחל שהוא ישראל" ובהמשך אף השווה את מאבק הטרור האסלאמי בישראל למאבק הוייטנאמים נגד העמים שניסו לפלוש לווייטנאם לאורך ההיסטוריה ולמאבק האלג'ירים בכיבוש הצרפתי וכן גם השווה אותו למאבק האירים בבריטים. בחלק זה של הנאום השתלח גם בסגן ראש ממשלת אירלנד מיהאל מרטין על תמיכתו בישראל.
בסוף נאומו טען ש"אותם אנשים שניסו לנצל מקרה מזעזע ונוראי בכדי לגרום גזענות, פחד ופילוג ולהרוס את עירנו (בהתייחסו למהומות בדבלין בשנת 2023) הם אותם אנשים שמריעים לטבח של ישראל בעזה". הוא טען ש"אם הם יכולים לעשות זאת לפלסטינים הם יכולים ועוד יעשו זה לכל אחד מאיתנו! לכן זה מאבק לאנושות, לעולם מתורבת נגד ברברים ופסיכופתים שאכפת להם רק מכוח וכסף ומוכנים להקריב את אנושיותם לדברים אלה, אז עלינו לקום! התגובה היחידה לכך היא אינתיפאדה! המהפכה הקולקטיבית של האנושות!".
קריאתו להשמדת מדינת ישראל דרך אינתיפאדה שלישית בדצמבר 2023 > ביקורת על הנאום

סגן ראש ממשלת אירלנד מיהאל מרטין הגיב לנאום באומרו "לזהות מדינה כמעט כאדם אחד זה שגוי, להסית אנשים לאלימות זה שגוי, לתאר מדינה כפסיכופתית זה שגוי; בתוך ישראל יש המון המון דעות פוליטיות שונות".
מיהאל מרטין הוסיף ש"למדינת ישראל יש את הזכות להתקיים וזה נראה שבויד-ברט מכחיש את זכותה להתקיים או של ישראלים לגור בישראל, זה העניין היותר יסודי" וכן "לא ראיתי אותו מגיב באופן דומה למתקפה המזעזעת מצד חמאס ב-7 באוקטובר וגם לא ראיתי (אותו) מביא את אותה עוצמה ונהירות לגבי נושאים אחרים ... המון אנשים יראו רשעות בכך, יראו שנאה בכך".
בתגובה לדברי מיאהל מרטין, בויד-ברט הצהיר כי לא הייתה כל "שנאה ורשעות" בדבריו וגם לא הייתה כל אנטישמיות בדבריו; טען כי הוא מתנגד לאנטישמיות ולכל סוג אחר של גזענות וכי יש לו רקורד נרחב של מאבק באנטישמיות ובגזענות.
ביקורת

נייג'ל דודס (Nigel Dodds), בכיר במפלגה היוניוניסטית הדמוקרטית, ביקר את בויד-ברט באומרו שהוא "פסע אל עבר רטוריקה נאצית" בביקורתו כלפי מדינת ישראל ובויד-ברט השיב לו שהטענה הזאת "מנוגדת לטבע ההיגיון".
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12   Richard Boyd Barrett TD - No to War. Oppose Putin’s Invasion. Stop NATO’s Expansion., סרטון בערוץ "People Before Profit Official Channel", באתר יוטיוב (אורך: 04:42)
1 2 3 4 5  McConnell, Daniel (13 במאי 2007). "Red hot Richard is son of actress". Independent.ie. נבדק ב-6 ביולי 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Deputy Richard Boyd Barrett - speech from 18 Oct
1 2  Dáil Live: Richard Boyd Barrett TD Questions Leo Varadkar on Irish Government Response on Palestine
↑  Richard Boyd Barrett TD challenges Israeli ambassador at Oireachtas committee
1 2 3 4  Richard Boyd Barrett's Intifada Speech (Long And Short Versions)
↑  Irish Government Reacts To Deranged "Intifada" Speech In Dublin
↑  News Letter, DUP peer Lord Dodds says Irish member of parliament Richard Boyd Barrett strayed into 'Nazi' rhetoric in his criticism of Israel - while TD calls this 'preposterous'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1074561635  VIAF: 315692420   WorldCat (עם VIAF): 315692420
פיגוע הירי בצומת מחולה (2024)

| חלק ממלחמת חרבות ברזל, הסכסוך הישראלי-פלסטיני, פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2024 |
| --- | --- |

 תאריך:  11 באוגוסט 2024
 תאריך עברי:  ז' באב ה'תשפ"ד
 מקום:  צומת מחולה, בסמוך למחולה, צפון בקעת הירדן
 מטרה:  יהודים
 סוג:  פיגוע ירי 
 הרוגים:  1
 פצועים:  1
 מבצע:  חמאס חמאס
 מספר מפגעים:  3
 מניע:  טרור פלסטיני, אנטישמיות
  (למפת צפון השומרון מוגדלת) צומת מחולה(למפת צפון השומרון רגילה) צומת מחולה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צומת מחולה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צומת מחולה
 
ראש מועצת ערבות הירדן דוד אלחייני, ראש מועצת מטה בנימין ישראל גנץ והרמטכ"ל הרצי הלוי מבקרים בזירת הפיגוע
פיגוע הירי בצומת מחולה היה פיגוע ירי שהתרחש ב-11 באוגוסט 2024 על ידי שלושה מחבלים פלסטינים מארגון הטרור חמאס. בפיגוע נרצח ישראלי אחד ונפצע ישראלי נוסף באופן בינוני. מבצע הפיגוע נמלטו. זהו פיגוע הירי השני שמתרחש בצומת, לאחר פיגוע ירי שהתרחש במקום ב-2001.
הפיגוע

ב-11 באוגוסט 2024 שלושה מחבלים ירו שמונה כדורים לפחות לעבר שני כלי רכב בכביש 90 ממערב למזרח. הפצוע האנוש המשיך בנסיעה עד היישוב רותם, שם צוותי הצלה קבעו את מותו. נהג הרכב השני, שנפצע באורח ביוני, המשיך בנסיעה לכיוון מחולה. המחבלים נמלטו מהזירה.
מסוק של מד"א הטיס את הפצוע באורח בינוני לבית החולים רמב"ם כשהוא סובל בפלג גופו התחתון.
הנרצח בפיגוע הוא יהונתן דויטש מבית שאן, היה מאורס לנכדתו של ד"ר אלי שוסהיים ראש אגודת אפרת. יהונתן לחם בקרב בנחל עוז במהלך הלילה בין ה-7 וה-8 באוקטובר. במסגרת פעילות סריקה שביצע חילץ את שחף מושקוביץ שנכחה בהלווייתו.
ארגון הטרור חמאס נטל אחריות לפיגוע.
לאחר הפיגוע

כוחות צה"ל פתחו במרדף אחר שלושת המחבלים, חסמו צירים וביצעו סריקות נרחבות במרחב. כוחות מיוחדים מיחידת דובדבן, יחידת מרעול, יחידת תגובה מהירה, ויחידה 636 הוקפצו למרחב. על פי דיווחים פלסטינים כוחות צה"ל החלו לפעול בכפרים כרדלה וברדלה שבצפון הבקעה.
ב-17 באוגוסט 2024 צה"ל הרג בג'נין את אחמד אבו ערה וראפת דואסי, שני מחבלי חמאס בכירים שהיו מעורבים בתכנון הפיגוע. הם נהרגו בתקיפת רכב מהאוויר בכיכר אל-בטיח'ה שבצפון-מערב העיר.
ב-9 באוקטובר 2024 נהרג עבד אלראוף מצרי, אחד המחבלים שביצעו את הפיגוע, במהלך חילופי אש בין מחבלים לכוחות צה"ל וימ"מ, בכפר אל-עקבה סמוך לטובאס.
ב-1 בדצמבר 2024, חוסל ואיל לחלוח, המחבל השני שביצע את הפיגוע, בתקיפת כלי טיס של חיל האוויר בכפר סיר דרומית לג'נין. יחד איתו נהרגו 3 מחבלים נוספים.
ב-4 בדצמבר 2024 לוחמי ימ"מ ושב"כ עצרו בבית חולים בשכם את אימן גנאם, המחבל השלישי שביצע את הפיגוע, לאחר שנפצע במהלך ניסיון סיכול ממוקד נגדו יממה לפני כן.
ראו גם

הפיגוע בצומת מחולה (1993)
פיגוע הירי בצומת מחולה (2001)
הערות שוליים

↑    ישי אלמקייס, ‏הרוג ופצוע בפיגוע ירי בצומת מחולה, בעיתון מקור ראשון, 11 באוגוסט 2024
↑  לי עייש, ינון שלום יתח, פיגוע ירי בבקעת הירדן: פצוע אנוש ופצוע במצב קל-בינוני; המחבל נמלט, באתר i24news, ‏11 באוגוסט 2024
1 2  לירן תמרי, יהונתן נרצח בפיגוע, כחודשיים לפני חתונתו: "דמיינתי אותך מביט בי בחופה", באתר ynet, 12 באוגוסט 2024
↑  אורן דגן, ‏חמאס קיבל אחריות על הפיגוע בבקעת הירדן, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 11 באוגוסט 2024
↑  אלישע בן קימון, הפצוע דיווח על הירי, יהונתן שנרצח אותר במרחק כ-250 מטרים | שלב אחר שלב, באתר ynet, 11 באוגוסט 2024
↑  כרמל דנגור איתי בלומנטל כרמלה מנשה, חוסלו בג'נין שני מחבלי חמאס, ממתכנני הפיגוע בבקעה ופיצוץ הנמ"ר בעיר, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 17 באוגוסט 2024
↑  לילך שובל, בתקיפה ממוקדת: חוסל המחבל שרצח את יהונתן דויטש ז"ל, באתר ישראל היום, 1 בדצמבר 2024
טרטורניס

| טרטורניס |
| --- | --- |
 שלד של טרטורניס
תקופה
פליסטוקן
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: קונדוראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: טרטורניסים
סוג:: טרטורניס
מינים
 Teratornis merriami  Teratornis woodburnensis
שם מדעי
 Teratornis

טרטורניס (שם מדעי: Teratornis; מילולית: "עוף מפלצתי") הוא סוג נכחד של עוף דורס ממשפחת הטרטורניסים, הקרובה לקונדורים שחי בתקופת הפליסטוקן, וייתכן שאף בראשית ההולוקן (התקופה העכשווית).
מאפיינים

מאובני הטרטורניס נמצאו במגוון אתרים ארכאולוגיים ברחבי ארצות הברית; באורגון, דרום נבאדה, אריזונה, פלורידה ובעיקר בקליפורניה סביב בורות הזפת (אנ') שבפארק האנקוק (אנ'), לוס אנג'לס. נמצאו מעל 100 מאובנים של עופות אלו.
עופות אלו היו גדולים מאוד עם מוטת כנפיים באורך 3.5–3.8 מטרים, גובה של 75 ס"מ ומשקל של 15 ק"ג, גדולים בהרבה מהגדולים שבדורסים הקיימים ובראשם קונדור האנדים וקונדור קליפורני, קרוביהם הרחוקים. הם היו בעלי מקור ארוך שהותאם לאכילת נבלות והטפרים היו גדולים אך חלשים יחסית, כך שהם לא הותאמו לציד כמו העיטים. כנפיהם נועדו לדאייה על זרמי אוויר חם.
עופות אלה תפקדו כמו הנשרים של תקופתם ונאספו סביב פגרים של חיות, לעיתים כאלה שנלכדו בבורות טובעניים.
בסוג זה נמצאו שני מינים. בעבר מין נוסף השתייך אליהם אך הוא הופרד לסוג עצמאי - אוסקרוויס (Oscaravis olsoni).
שחזור של טרטורניס
החבובות – הסרט

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 בימוי:  ג'יימס פרולי
 הופק בידי:  ג'ים הנסון דייוויד לייזר סר לו גרייד מרטין סטראגר
 תסריט:  ג'ק בארנס ג'רי ג'ול
 עריכה:  כריסטופר גרינברי
 מדבבים:  ג'ים הנסון פרנק אוז ג'רי נלסון ריצ'רד האנט דייב גולז צ'ארלס דרנינג אוסטין פנדלטון
 מוזיקה:  פול ויליאמס קני אשצ'ר
 צילום:  איזידור מנקפסקי
 חברה מפיצה:  חברת וולט דיסני חברת ג'ים הנסון
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 22 ביוני 1979
 משך הקרנה:  95 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 תקציב:  $28,000,000
 הכנסות:  $76,657,000
 סרט הבא:  תעלול החבובות הגדול
 דף הסרט ב־IMDb
החבובות – הסרט (באנגלית: The Muppet Movie, בהפצה המקורית בארץ נקרא "החבובות בהוליווד") הוא סרט קולנוע קומי-מוזיקלי הראשון של החבובות. הסרט יצא לאקרנים ב-1979 על ידי ג'ים הנסון.
שחקנים

צ'ארלס דרנינג – דוק הופר
אוסטין פנדלטון – מקס
סקוט ווקר – סנייק ווקר
שחקנים > בובנאים

ג'ים הנסון – קרמיט הצפרדע, רולף הכלב, ד"ר שיניים, וולדורף והטבח השוודי
פרנק אוז – מיס פיגי, פוזי הדוב, חיה וסם העיט
ג'רי נלסון – פלויד פפר, הארי המטורף, רובין הצפרדע, לו זילנד וקמילה התרנגולת
ריצ'רד האנט – סקוטר, סטטלר, ג'ניס, סוויטמס וביקר
דייב גולז – גונזו הגדול וד"ר בנזן האנידו
קרול ספיני – ביג בירד
שחקנים > הופעות קמע

דום דה-לואיז – ברני הסוכן
מילטון ברל – מוני המשוגע
ג'יימס קובורן – בעל הבית של "קפה אל-סליזו"
מדלן קאהן – לקוחה ב"קפה אל-סליזו"
טלי סוואלס – האיש הקשוח ב"קפה אל-סליזו"
קרול קיין – "בעלמא", חברה של הקשוח, ב"קפה אל-סליזו"
פול ויליאמס – פסנתרן ב"קפה אל-סליזו"
פרנק אוז – אופנוען שזורק את פוזי
אליוט גולד – המנחה, שמכריז על זכייתה של מיס פיגי בתחרות יופי
בוב הופ – מוכר גלידה
ריצ'רד פריור – מוכר בלונים
סטיב מרטין – מלצר חצוף
מל ברוקס – דוקטור מקס קרסמן
קלוריס ליצ'מן – מזכירתו של לו לורד
אורסון ולס – "Lew Lord".
מוזיקה

את השירים בסרט כתבו קנת' אשר ופול ויליאמס, בהקשר להלחנת המוזיקה, ויליאמס אמר: "ג'ים הנסון נתן לך יותר חופש [יצירה] יותר מכל אחד אחר שעבדתי איתו כל חיי. אני שואל, 'אתה רוצה לשמוע את השירים כמו שכתבנו אותם?' הוא עונה, 'לא. אני אשמע אותם באולפן. אני יודע שאני אאהוב אותם.' אתה לא מקבל את כזה חופש בפרויקט בימינו."
| רשימת רצועות> מס' | רשימת רצועות> שם | רשימת רצועות> ביצוע | רשימת רצועות> משך | רשימת רצועות>  | רשימת רצועות>  | רשימת רצועות>  | רשימת רצועות>  | רשימת רצועות>  | רשימת רצועות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rainbow Connection  | קרמיט הצפרדע (ג'ים הנסון) |   |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Movin' Right Along  | קרמיט הצפרדע (ג'ים הנסון) ופוזי הדוב (פרנק אוז) |   |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Never Before, Never Again  | מיס פיגי (פרנק אוז) |   |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Never Before, Never Again (Instrumental)  |   |   |  |  |  |  |  |  |
| 5. | I Hope That Somethin' Better Comes Along  | קרמיט הצפרדע ורולף הכלב (ג'ים הנסון) |   |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Can You Picture That?  | ד"ר שן והלהקה החשמלית (ג'ים הנסון, פרנק אוז, ג'רי נלסון, ריצ'רד האנט ודייב גולז) |   |  |  |  |  |  |  |
| 7. | I Hope That Somethin' Better Comes Along (Instrumental)  |   |   |  |  |  |  |  |  |
| 8. | I'm Going to Go Back There Someday  | גונזו (דייב גולז) |   |  |  |  |  |  |  |
| 9. | America  | פוזי הדוב (פרנק אוז) |   |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Animal...Come Back Animal  |   |   |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Finale: The Magic Store  | החבובות (ג'ים הנסון, פרנק אוז, ג'רי נלסון, ריצ'רד האנט, דייב גולז, סטיב וייטמיר וקת'רין מולן) |   |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  muppethistory, Fun fact, אינסטגרם
↑  "Rainbow Connection". Songfacts.com. נבדק ב-7 בדצמבר 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
| ג'ים הנסון |
| --- | --- | --- |
| סדרות טלוויזיה | רחוב סומסום (1969-רץ) • החבובות (1976-1981) • הפרוגלים (1983-1987) • חבובוטף (1984-1991) • סיפורי עמים (1987-1988) • חבובוטף (2018-2022) |  |
| סרטים | החבובות - הסרט (1979) • תעלול החבובות הגדול (1981) • הקריסטל האפל (1982) • החבובות כובשות את מנהטן (1984) • המבוך (1986) • מזמור חג המולד של החבובות (1992) • החבובות באי המטמון (1996) • החבובות בחלל (1999) • שנות הביצה של קרמיט (2002) • החבובות בארץ עוץ (2005) • החבובות (2011) • החבובות - מבוקשות (2014) • החבובות: האחוזה הרדופה (2021) |  |
| החבובות | החבובות |  |
| דמויות מרכזיות | קרמיט • מיס פיגי • פוזי הדוב • גונזו • סקוטר • רולף הכלב • חיה • הטבח השוודי • סטטלר ווולדורף • דמויות נוספות |  |
יהודית ארנון

| --- | --- |

 לידה:  15 באוקטובר 1926 קומארנו, הרפובליקה הצ'כוסלובקית הראשונה 
 פטירה:  17 באוגוסט 2013 (בגיל 86) 
 שם לידה:  יהודית שישָה-הלוי 
 מקום קבורה:  געתון 
 תחום יצירה:  ריקוד, כוריאוגרפיה, מורה למחול 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1998) 
 מספר צאצאים:  3 
 
יהודית ארנון (15 באוקטובר 1926 – 17 באוגוסט 2013) הייתה כוריאוגרפית ורקדנית ישראלית. כלת פרס החברה הבינלאומית לאמנויות הבמה (ISPA)‏ (1997) וכלת פרס ישראל למחול לשנת תשנ"ח (1998).
קורות חיים

יהודית ארנון נולדה כיהודית שישָה-הלוי ב-1926 בקומרנו (אנ') שבצ'כוסלובקיה, כיום סלובקיה, במשפחה יהודית אורתודוקסית, הצעירה משלושת ילדיהם של אליזבת (בטי) לבית הופמן, ילידת שרוואר (Sárvár) שבהונגריה, ואליעזר שישה-הלוי, בעל חנות אופניים.
בזמן השואה, בהיותה בת 18, גורשה למחנה ההשמדה אושוויץ. הוריה נרצחו בתאי הגזים וארנון נשלחה לעבודות כפייה באושוויץ, ולאחר מכן במחנה פלאשוב. לאחר צירופה אל צעדת מוות היא הובלה אל מחנה פרידנברג בצ'כוסלובקיה, ממנו שוחררה על ידי הצבא האדום. לאחר מכן עברה להתגורר בבודפשט והחלה לפעול בתנועת "השומר הצעיר" וללמוד ריקוד. ביוני 1946 נישאה לידידיה (ידי) אהרנפלד (יליד בודפשט 1922; בהמשך עִברת את שמו לארנון), שאותו הכירה בקן התנועה. על השניים הוטל מטעם התנועה הטיפול במאה ילדים ניצולי השואה באיטליה, ואיתם עלו בני הזוג לישראל ב-1948. עם עלייתם הצטרפו לקיבוץ געתון וגידלו שלוש בנות: רותי (נולדה ב-1949), רונית (1954) ואפרת (1961).
בארץ החלה ארנון לעסוק במחול. במהלך שהותה באושוויץ רקדה בפני אסירות המחנה, תוך סירובה לרקוד בפני שומרי המחנה וענישתה בשל כך. בשנת 1956 ייסדה סטודיו למחול בגעתון, אשר היווה עבורה יחד עם להקת הגליל המערבי את הבסיס להקמת להקת המחול הקיבוצית ב-1970. ארנון שימשה מנהלת אמנותית של הלהקה עד ל-1996. בית הספר למחול (1965) וסדנת המחול (1977) שייסדה, הוציאו רקדנים וכוריאוגרפים רבים אל להקות הארץ והעולם.
באוקטובר 1988 ביקרה בהונגריה וגרמניה עם להקת המחול הקיבוצית, לראשונה מאז עלתה לישראל.
ב-2007 נמנתה עם יוזמי הפרויקט "כפר המחול" בקיבוץ געתון.
ב-2008 השתתפה יהודית ארנון בתערוכת "בחרנו בחיים" במוזיאון יד ושם לציון תרומתם של ניצולי השואה למדינת ישראל. ביולי 2009 נערך לכבודה ערב מחווה בקיבוץ געתון
ארנון נפטרה באוגוסט 2013, בגיל 87 והובאה למנוחות בבית הקברות בקיבוץ געתון. במותה הותירה בעל, שלוש בנות, נכדים ונינים.
פרסים והוקרה

בשנת 1995 נמנתה עם מדליקי המשואות בטקס הדלקת שש המשואות במסגרת יום הזיכרון לשואה ולגבורה ב"יד ושם".
בשנת 1997 זכתה בפרס החברה הבינלאומית לאמנויות הבמה ISPA.
בשנת 1998 הוענק לה פרס ישראל למחול.
לקריאה נוספת

אבשלום קווה, אחוזת מחול: יהודית ארנון ולהקת המחול הקיבוצית: פרקי חיים, תל אביב: מורשת, 2003.
הערות שוליים

1 2 3  עירית נחמני, "כל אהבת הריקוד הגיעה למימוש בהונגריה", חדשות, 23 באוקטובר 1988
↑  שאול קנז (עורך ומעצב), הקיבוץ הארצי – שבעים שנים, שבעים פנים: 1927–1997, גבעת חביבה: יד יערי, 1997, עמ' 83.
↑  דנית ניצן, כפר מחול מתוכנן בקיבוץ געתון, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2007
↑  רוני דורי, רקדנים וכוריאוגרפים הצדיעו בקיבוץ געתון ליהודית ארנון, מייסדת להקת המחול הקיבוצית, באתר הארץ, 13 ביולי 2009
↑  שיר חכם, מתה יהודית ארנון, מייסדת להקת המחול הקיבוצית, באתר הארץ, 17 באוגוסט 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007435051605171  GND: 1193448883  ISNI: 0000 0004 3294 6407  LCCN: n97870949  NKC: xx0187870  VIAF: 1774474   WorldCat (עם VIAF): 1774474
אוליביה האסי

| --- | --- |

אוליביה האסי, פסטיבל הסרטים סינמה סיטי ב-2008
 לידה:  17 באפריל 1951 בואנוס איירס, ארגנטינה 
 פטירה:  27 בדצמבר 2024 (בגיל 73) ברבנק, ארצות הברית 
 שם במה:  אוליביה האסי
 שם לידה:  Olivia Osuna Hussey 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  1964–2018 (כ־54 שנים) 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנויות התיאטרון איטליה קונטי 
 בן או בת זוג:  דיין פול מרטין (1971–1978)  Akira Fuse (1980–1989)  דייוויד גלן אייסלי (1991–2024) 
 צאצאים:  אינדיה אייסלי, Alexander Martin, Maximillian Fuse 
 http://www.oliviahussey.com/
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:   
 
אוליביה האסי אייסלי (באנגלית: Olivia Hussey Eisley; נולדה בשם אוליביה אוסונה, Olivia Osuna;‏ 17 באפריל 1951 –  27 בדצמבר 2024) הייתה שחקנית אנגלייה ילידת ארגנטינה. היא התפרסמה כששיחקה בתפקיד יוליה בסרט הקולנוע "רומיאו ויוליה" שביים פרנקו זפירלי ב-1968, וזכתה על הופעתה בפרס גלובוס הזהב ובפרס דויד די דונטלו לשחקנית הטובה ביותר. הייתה מוכרת גם מתפקידה כמרים, אם ישו בסדרת הטלוויזיה "ישו מנצרת" מ-1977. בקולנוע כיכבה האסי בסרטים "חג מולד שחור" (1974), "רצח על הנילוס" (1978), "וירוס" (1980) ובסרט "Turkey Shoot" (מ-1982).
ראשית חייה

האסי נולדה בשם אוליביה אוסונה בבואנוס איירס שבארגנטינה לג'וי אלמה (שם נעורים: האסי), מזכירה בריטית, ולאנדרס אוסונה, זמר טנגו ארגנטינאי. הוריה התגרשו כשאוליביה הייתה בת שנתיים.
היא התחנכה כקתולית, וכשהייתה בת שבע עברה עם אמה ואחיה הקטן לגור בלונדון. היא למדה בבית ספר למשחק "Italia Conti Academy" במשך חמש שנים.