stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סקוט ג'וריק
הישגים בולטים > אולטרה מרתונים

‏ 26 ביוני 1999, מקום ראשון - אולטרה מרתון Western States 100 (אנ')‏ (161 ק"מ), (תוצאת זמן 17:34:22)

‏ 24 ביוני 2000, מקום ראשון - אולטרה מרתון Western States 100, (תוצאת זמן 17:17:24 שעות)

‏ 23 ביוני 2001, מקום ראשון - אולטרה מרתון Western States 100, (תוצאת זמן 16:38:30 שעות)

‏ 29 ביוני 2002, מקום ראשון - אולטרה מרתון Western States 100, (תוצאת זמן 16:19:10 שעות)

‏ 28 ביוני 2003, מקום ראשון - אולטרה מרתון Western States 100, (תוצאת זמן 16:01:18 שעות) 

‏ 26 ביוני 2004, מקום ראשון - אולטרה מרתון Western States 100, (תוצאת זמן 15:36:27 שעות) 

‏ 25 ביוני 2005, מקום ראשון - אולטרה מרתון Western States 100, (תוצאת זמן 16:40:45 שעות) 

‏ 11 ביולי 2005, מקום ראשון - אולטרה מרתון בדווטר (אנ')‏ (217 ק"מ), (תוצאת זמן 24:36:08 שעות)

‏ 24 ביולי 2006, מקום ראשון - אולטרה מרתון בדווטר, (תוצאת זמן 25:41:18 שעות)

‏ 30 בספטמבר 2006, מקום ראשון - הספרטתלון (אנ')‏ (246 ק"מ), (תוצאת זמן 22:52:18 שעות)

‏ 13 ביולי 2007, מקום ראשון - אולטרה מרתון הארדרוק (אנ')‏ (161.7 ק"מ), (תוצאת זמן 26:08:34 שעות)

‏ 29 בספטמבר 2007, מקום ראשון - הספרטתלון, (תוצאת זמן 23:12:14 שעות) 

‏ 26 בספטמבר 2008, מקום ראשון - הספרטתלון, (תוצאת זמן 22:20:01 שעות)
הישגים בולטים > מסלולים מיוחדים

2007 - מקום ראשון בריצת טאראהומרה.
2010 - שיאן אמריקה באליפות העולם בריצת 24 שעות‏ - 266.66 ק"מ.
2015 - סיום מסלול שביל האפלצ'ים (3522 ק"מ) תוך קביעת זמן שיא במהירות של 46 ימים, 8 שעות ו-7 דקות.
הוקרה

בשנת 2015, נכלל ברשימת ההרפתקנים של השנה מטעם נשיונל ג'יאוגרפיק בגין הישגים יוצאים מגדר הרגיל.
נכלל ברשימת 50 האישים המשפיעים ביותר בכל הזמנים בתחום הריצה (בקטגוריית 'אלופים' הכוללת 12 אישים) של מגזין Runner's World (אנ')
בשנת 2015, נכלל ברשימת 100 הגברים הספורטאים הטובים בכל הזמנים של מגזין Men's Health.
בשנת 2010, נבחר לספורטאי השבוע של עיתון USA Today.
בשנת 2013, נכלל ברשימת שמונת הרצים הטובים ביותר בכל התחרויות (בקטגוריית שנות ה-2000 שכללה 8 אישים) של מגזין Runner's World
לקריאה נוספת

Eat & Run (2012), Scott Jurek and Steve Friedman, Houghton Mifflin Harcourt
Born to Run (2006), Christopher McDougall, Houghton Mifflin Harcourt
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  The King of Pain, runnersworld.com, April 2010 issue
↑  BEST SELLERS> HARDCOVER NONFICTION, The New York Times, June 24, 2012
1 2  The 50 Most Influential People In Running, CHAMPIONS, Scott Jurek, Runner's World
1 2   Ultra-marathoner breaks Appalachian Trail record,CBS This Morning
↑   Scott Jurek - Food as Fuel: Plant-based Food for Endurance Athlete, TheSeedNYC
↑  My Unlikely Journey to Ultramarathon Greatness, scottjurek.com
↑  Ultra-Running Legend Scott Jurek Ready To Guide Visually Impaired Matthew Rodjom To Marathon PR, teamusa.org, DEC. 02, 2016
↑  Vegan Weddings 2013 (Jenny Uehisa & Scott Jurek), vegnews.com, 2013
↑  Scott Jurek Gets Global Running Day Surprise, runnersworld.com, JUNE 2, 2016
↑  The Real-Life Diet of the Vegan Who Can Run Hundreds of Miles, No Problem, gq.com, October 13, 2015
↑  
Morning Routines – the making of long-distance runner Scott Jurek – video, theguardian.com, 13 December 2016
↑   Scott Jurek -- Food as Fuel - speaking live at VegFest London on 6 October 2013, Danny Attias
↑   Scott Jurek - Food as Fuel: Plant-based Food for Endurance Athlete, TheSeedNYC
1 2 3  The Trail Runner: Scott Jurek,  nationalgeographic.com, NOVEMBER 13, 2015
1 2  Ultramarathoner becomes fastest to finish Appalachian Trail, cnn.com, July 14, 2015
↑  סקוט ג'וריק - תוצאות ריצות (94 אולטרה מרתונים)
↑  What Are Extreme Runners Thinking?, slate.com, MAY 28 2013
↑  THE UNKNOWN - The Hardrock 100, Billy Yang Films
↑  בקטגוריית נשים ניצחו הרצות האמריקאיות Mary Hanudel ו-Katalin Nagy (אנ')
↑  Results of a race, General ranking - UTMB® 2009, utmbmontblanc.com
↑  USA Today’s Athlete of the Week, peta.org, May 18, 2010
↑  Scott Jurek Breaks Appalachian Trail Thru-Hike Record, runnersworld.com, JULY 12, 2015
↑  זו תוצאת הזמן הששית הטובה ביותר בהיסטוריה של הספרטתלון
↑  Running the Race That ‘Born to Run’ Made Famous, outsideonline.com
↑  The 100 Fittest Men of All Time, Men's Health, May 16, 2015
↑  Scott Jurek sets record in 24-hour race, earns athlete of the week, USA Today
↑  greatest runners of all time, Runner's World
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810562053905606  BNE: XX5277886  BnF: cb16955989v (data)  CANTIC: a11639283  CiNii: DA1863745X  GND: 1030164738  ICCU: UBOV460678  ISNI: 0000 0000 4016 7404  LCCN: n2006014674  NDL: 001130546  NKC: xx0171650  NLK: KAC201228219  NSK: 000638214  NTA: 355268035  RERO: 02-A024301101  SELIBR: 362553  SUDOC: 185141471  VIAF: 16648637   WorldCat (עם VIAF): 16648637 
סקוט ג'וריק (משמאל) וארנולפו קווימר (מימין) רצים בקניון הנחושת, מקסיקו 2006
שביל האפלצ'ים (3522 ק"מ) - בשנת 2015, ג'וריק סיים אותו בזמן שיא של 46 ימים, 8 שעות ו-7 דקות
יום האישה הבין-לאומי

מפגינות ביום האישה הבין־לאומי בשנת 1978, מול מצודת זאב בתל אביב. אוסף דן הדני, הספרייה הלאומית.
יום האישה הבין־לאומי (במקור: "יום הנשים הבינלאומי"; במקור: "יום הפועלות הבינלאומי") מצוין ב-8 במרץ מדי שנה. שורשיו בתנועה הפמיניסטית בראשית המאה ה-20, והוא מצוין באופן רשמי באותו תאריך מדי שנה החל מ־1965 במדינות קומוניסטיות וסוציאליסטיות והחל מ־1978 במדינות נוספות בעידוד האו"ם. החגיגות מתמקדות לרוב בציון כללי של כבוד ואהבה כלפי נשים או בציון ההישגים הכלכליים, הפוליטיים והחברתיים שלהן.
יום האישה החל כאירוע פוליטי סוציאליסטי והשתלב בתרבות של מדינות רבות, בעיקר אלה שנמצאו תחת השפעת ברית המועצות, שקבעה אותו כחג קומוניסטי רשמי. באזורים רבים בעולם האירוע איבד את גוונו הפוליטי, והפך לאירוע שבו גברים מביעים את אהבתם לנשים באופן הדומה במקצת לשילוב של יום האם עם יום ולנטיין. באזורים אחרים, לעומת זאת, הגוון הפוליטי שקבע האו"ם הוא הנותן את הטון, ומאבקי נשים בעולם נסקרים ונבחנים במטרה להעלות מודעות פוליטית וחברתית לזכויותיהן. ענידת סרט מודעות סגול היא דוגמה לאמצעי העלאת מודעות שכזה.
היסטוריה

בשנת 1908 התקיימה שביתת איגוד פועלות נשים, שבעקבותיה הכריזה המפלגה הסוציאליסטית של אמריקה על ציון יום האישה ב-28 בפברואר 1909. בחודש אוגוסט 1910 אורגן כנס האשה הבין־לאומי כדי להקדים את האספה הכללית של האינטרנציונל השני בקופנהגן. בכנס זה הציעה הסוציאליסטית הגרמנייה לואיזה זיאץ להפוך את יום האשה הבין־לאומי לאירוע שנתי קבוע. הצעתה נתמכה על ידי קלרה צטקין, ו-100 הנציגות שהגיעו לכנס מ-17 מדינות הסכימו עם הרעיון כאסטרטגיה לקידום שוויון זכויות לנשים, כולל זכות הצבעה. עם זאת, בשלב זה לא נקבע תאריך.
בשנה שלאחר מכן, ב-18 במרץ 1911, צוין לראשונה יום האישה הבין־לאומי. מספר המשתתפים באירועי היום עמד על יותר ממיליון בני אדם באוסטריה, דנמרק, גרמניה ושווייץ. באימפריה האוסטרו-הונגרית נערכו 300 הפגנות. בווינה הנשים צעדו על הרינגשטראסה ונשאו כרזות לכבוד החללים של הקומונה הפריזאית. המפגינים דרשו שתינתן לנשים זכות ההצבעה והזכות לכהן במשרה ציבורית. הן גם מחו על אפליה מגדרית בתעסוקה.
האמריקאים המשיכו לציין את יום האישה הלאומי ביום ראשון האחרון של חודש פברואר, לפי המסורת שהחלה שם ב-1909.
בשנת 1913 נשים רוסיות ציינו את יום האישה ביום ראשון האחרון של חודש פברואר (לפי הלוח היוליאני שהיה אז בשימוש ברוסיה). הפגנות לציון יום האישה הבין־לאומי בסנט פטרסבורג ביום ראשון האחרון של חודש פברואר 1917 (שחל ב-8 במרץ בלוח השנה הגרגוריאני) התחילו את מהפכת פברואר.
לאחר מהפכת אוקטובר שכנעה הבולשביקית אלכסנדרה קולונטאי את לנין להפוך את יום האישה הבין־לאומי לחג רשמי בברית המועצות, אבל הוא היה יום עבודה עד 1965. ב-8 במאי 1965 הוכרז יום האישה הבין־לאומי, בצו של נשיאות ברית המועצות, כיום חופשה "לזכר התרומות הבולטות של הנשים הסובייטיות בבנייה קומוניסטית, בהגנה על המולדת במהלך המלחמה הפטריוטית הגדולה, על גבורתן ועל חוסר-אנוכיותן בחזית ובעורף, וגם לציון תרומתן הגדולה של נשים לחיזוק הידידות בין העמים, והמאבק למען השלום. אבל בכל זאת, יש לחגוג את יום הנשים כמו חגים אחרים."
בגלל האימוץ הרשמי ברוסיה בעקבות המהפכה הסובייטית ב-1917 היום הוזכר בעיקר במדינות הקומוניסטיות והסוציאליסטיות. הוא צוין על ידי הקומוניסטים בסין מ-1922, ועל ידי הקומוניסטים הספרדיים משנת 1936. מפלגת פועלי ציון שמאל ציינה את היום ביישוב החל משנת 1928. לאחר הקמת הרפובליקה העממית של סין ב-1 באוקטובר 1949 הכריזה מועצת המדינה ב-23 בדצמבר כי ב-8 במרץ יצוין חג רשמי שבו נשים תעבודנה רק חצי יום.
לאחר 1977 צוין לראשונה במערב, יום האישה הבין־לאומי כאירוע עממי, כאשר העצרת הכללית של האו"ם הזמינה את המדינות החברות להכריז על 8 במרץ כיום האו"ם לזכויות נשים ולשלום בין־לאומי
היסטוריה > מיתוס אודות מקור היום

ישנה טענה פופולרית אשר צצה בחוגים קומוניסטים צרפתיים לפיה נשים במפעלי ביגוד וטקסטיל קיימו מחאה ב-8 במרץ 1857 בניו יורק. על פי הטענה העובדות מחו כביכול נגד תנאי העבודה הגרועים והשכר הנמוך והן הותקפו ופוזרו על ידי המשטרה. עוד נטען כי אירוע זה הוביל בשנת 1907 לעצרת לציון יום השנה ה-50 שלו. ההיסטוריונית טמה קפלן מסבירה כי "אף אחד מהאירועים לא התרחש, אבל אירופאים רבים סבורים שב-8 במרץ 1907 נחנך יום האישה הבין־לאומי". ההיסטוריוניות ליליאן קנדל ופרנסואז פיק משערות כי הסיבה לאגדה על שנת 1857, היא כי הרגישו שנכון יותר לנתק את יום האישה הבין־לאומי מן הבסיס שלו בהיסטוריה הסובייטית ולנסות לייחס לו מקור יותר "בין־לאומי", אשר יוכל להצטייר כעתיק יותר מהבולשביזם וספונטני יותר מאשר החלטה של הקונגרס הבין־לאומי של נשים סוציאליסטיות או יוזמה של אותן נשים המזוהות עם המפלגה.
ביקורת ומחלוקות

חלק מהביקורת הנמתחת על יום האישה היא אנטי-פמיניסטית ובכלל זה האשמה שמטרתו של היום היא חתירה לזכויות יתר, או שציונו מעודד תודעה קורבנית בקרב נשים. בנוסף, נמתחת ביקורת על יום האישה גם על רקע מקורותיו הסובייטיים כאירוע אנטי מערבי במהותו, או אירוע שנוסד כחלק מהמדיניות שהופעלה ברוסיה בעידן הקומוניסטי שנועדה לפגוע בליכוד התא המשפחתי.
בצ'כוסלובקיה הקומוניסטית נערכו מדי שנה חגיגות ענק בסגנון סובייטי. לאחר נפילת הקומוניזם, היום, שנחשב לאחד הסמלים הגדולים של המשטר הישן, שקע בתהום הנשייה. יום האישה הבין־לאומי צוין מחדש כ"יום חשוב" רשמי על ידי הפרלמנט של צ'כיה. הדבר קרה רק בשנת 2004, על פי הצעתם של סוציאל-דמוקרטים וקומוניסטים. העניין עורר מחלוקת כאשר חלק גדול מהציבור, כמו גם הימין הפוליטי, ראה בחג זה שריד של העבר הקומוניסטי של המדינה. בשנת 2008, נציגה של "מפלגת העם הצ'כוסלובקי" השמרנית הציעה ללא הצלחה ביטול של החג.
יום האישה הבין־לאומי עורר אלימות בטהראן, עיר הבירה של איראן, ב-4 במרץ 2007, כאשר השוטרים הכו מאות גברים ונשים שתכננו עצרת. המשטרה עצרה עשרות נשים וחלקן שוחררו לאחר כמה ימים של ריתוק וחקירה. הפעילה האיראנית שאדי סאדר וכמה פעילים קהילתיים נוספים שוחררו ב-19 במרץ 2007, לאחר שביתת רעב בת 15 יום.
יום האישה הבין־לאומי בישראל

יום האישה הבין־לאומי מצוין ברחבי ישראל, כמו גם במדינות רבות ברחבי העולם, ב-8 במרץ, כאשר לטובת הנשים פועלת בכנסת ישראל הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי וועדת המשנה למאבק בסחר בנשים ובזנות.
היום צוין לראשונה בשנת 1928 בידי מפלגת פועלי ציון שמאל, ובשנת 1935 בידי מועצת הפועלות, בשני המקרים תחת השם "יום הפועלת". בשנות השלושים הוחג היום בחול המועד פסח. לחג היה צביון סוציאליסטי מובהק, והוא היה מקושר לחגים אחרים של תנועת הפועלים. בשנת 1978, כאשר החג הוכר על ידי האו"ם, נערכה הפגנה של מאות נשים למען הפלה חוקית.
יום האישה הבין־לאומי בישראל > סוגיית שם היום בישראל

בניגוד לציון האירוע בעולם כיום המיוחד לנשים - International Women's Day בישראל מציינים את היום בהתייחסות ליחיד: "יום האישה" ולא "יום הנשים". בעקבות כך, בשנת 2022, קמה קריאה לשנות את שם היום ולהתייחס לנשים בלשון רבות. זאת, משני טעמים: ראשית, באופן הנוכחי היום מציין את הפרט ולא את הכלל – ומתייחס לאישה באופן המבודד אותה מנשים נוספות. משל, הסוגיה של שוויון זכויות היא עניין פרטי של אישה כלשהי, כאשר השימוש בלשון יחיד מפחית מהמשמעות החברתית והפוליטית של היום. אלא שהיום נועד לציין זכויות של נשים כקבוצה חברתית מובחנת ואת הסולידריות בין נשים.
שנית, ההתמקדות באישה יחידה מהדהדת תפיסות שמוחקות את השונות בין נשים, את ההכרה במגוון חוויות החיים של נשים, וכך גם את הבסיס לשיתופי פעולה משמעותיים ביניהן.
על הקריאה חתומות ד"ר טל ניצן, ד"ר שלומית אהרוני ליר ופרופסור אורלי בנימין לצד שורה של פעילות חברתיות ונשים העומדות בראש ארגונים. בעקבות הקריאה, ופעילותה של יו”ר מועצת הנשים העירונית, עדי סקופ, הכריזה עיריית כפר סבא על עצמה כעיר הראשונה שמאמצת באופן רשמי את השם "יום הנשים הבין־לאומי" במקום "יום האישה הבין־לאומי".
יום האישה הבין־לאומי בישראל > אירועים בישראל

לאורך השנים מצוין היום באירועים שונים: במושב הכנסת, בטורי כתיבה ובכתבות בעיתונות, בהרצאות, בקיום ועידת "הנשים של המדינה" ביוזמת ידיעות אחרונות, במופעים, בפרויקטים מיוחדים על ידי ארגוני הנשים בישראל, חברת המתנ"סים וגופים שונים, במערכת החינוך ועוד.
ב-2022 אורגנה תערוכת צילומים של עידו איז'ק על אומניות ידועות, ומכירת תמונתן יועדה לתרומה ל"הפורום של מיכל סלה".
ב-2024,הוקם פרויקט "אחריה" בו נפגשות נשים מובילות ומעוררות השראה בחברה הישראלית ודרכו גויסו תרומות לפורום מיכל סלה.
ראו גם

אפליית נשים
יום המשפחה
יום הגבר הבין־לאומי
יום הילד הבין־לאומי
דובר צה"ל

.
| --- | --- |

תג היחידה של מערך הדוברות
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 בסיס האם:  מחנה אביב
 פיקוד
 יחידת אם:   אגף המבצעים
 דרגת המפקד:   תת-אלוף
 מפקד נוכחי:  דניאל הגרי
 מפקדים:  ראו כאן
מערך דוֹבר צה"ל (בראשי תיבות: מערך דוֹ"ץ) הוא מערך באגף המבצעים (אמ"ץ) בצה"ל, המייצג את הצבא במגעיו עם הציבור ועם התקשורת. בראש המערך עומד קצין בדרגת תת-אלוף (תא"ל) שתוארו "דובר צה"ל". המערך אחראי לפרסום ההודעות הרשמיות של צה"ל, להפעלת פלטפורמות הדיגיטל של צה"ל ולפגישות אנשי הצבא עם אמצעי התקשורת (עיתונות, רדיו, טלוויזיה, אינטרנט וכדומה). לפי אתר האינטרנט של מערך דובר צה"ל, ייעודו של המערך הוא "העצמת אמון הציבור בצה"ל, חיזוק הלגיטימציה לפעילותו והרתעת האויב באמצעות השפעה על המרחב הציבורי תקשורתי באופן ממלכתי, מבצעי, חדשני ויוזם". בנוסף לשפה העברית המערך פועל גם בשפות ערבית, אנגלית, גרמנית, פרסית, ספרדית וטורקית.
דובר צה"ל כפוף לראש אגף המבצעים והוא חבר פורום מטכ"ל. דובר צה"ל הנוכחי הוא תת-אלוף דניאל הגרי. במרץ 2025 פורסם כי תא"ל במיל' אפי דפרין מונה על ידי הרמטכ"ל להחליף את הגרי והמינוי עתיד להיכנס לתוקף בתקופה הקרובה.
צלמת צבאית
היסטוריה

היחידה החלה כ"יחידת הקשר לעיתונות" שהוקמה על ידי כתריאל כ"ץ, שקודם לכן היה דובר "ההגנה". יחידת דובר צה"ל הייתה כפופה לראש אגף המודיעין עד אחרי מלחמת יום הכיפורים. בתקופתו של אריה שלו בתפקיד (1963–1967) שם היחידה שונה למחלקת ביטחון והסברה, ושילב את ענף הקישור לעיתונות עם ענף ביטחון שדה. לאחר מלחמת יום הכיפורים הוכפפה היחידה ישירות לראש המטה הכללי, העומד בראשה זכה לדרגת תת-אלוף והוא משתתף בישיבות פורום מטכ"ל. ב-1999 הועברה היחידה לכפיפות אגף המבצעים, ודובר צה"ל הוכפף לראש האגף, למעט בנושאים בהם יקבע הרמטכ"ל מראש ובכתב שבהם יהיה כפוף ישירות אליו.
בעת מלחמת לבנון השנייה לדובר צה"ל היה תפקיד משמעותי במערכה, שהתאפיינה בפתיחות תקשורתית לצד לוחמה פסיכולוגית.
במהלך כהונתו של אבי בניהו כדובר צה"ל הפכה היחידה מחטיבה למערך, עת הוכפפו לסמכותה המקצועית מדורי הדוברות באגפי המטכ"ל ובזרועות. בתקופה זו גם תוקנן תפקיד ראש מחלקת תקשורת.
כהונתו של דובר צה"ל אורכת ככלל כשנתיים, אולם במקרים רבים התארכה או התקצרה מסיבות שונות. לצד דוברי צה"ל שכיהנו לאורך השנים, שלושה מונו לתפקיד אך לבסוף מינויים בוטל: דני נוה (1991), ליאור לוטן (2011), וגיל מסינג (2019).
מבנה מערך דובר צה"ל

מערך דובר צה"ל מורכב ממספר ענפים ודוברים הפרוסים באגפים, בזרועות ובפיקודים. דובר פיקוד, זרוע, אגף, אוגדה או ראש מדור הוא קצין בדרגת רב-סרן או סרן, לפעמים, דרגתו תהיה אף סגן-אלוף. לדובר צה"ל כפופה סגנית דו"ץ וראש מחלקת מבצעי תקשורת. המבנה הנוכחי התעצב במסגרת תפיסת "שן הארי" (2018) שנוסחה על ידי הדובר רונן מנליס ואשר העמידה את הרב-קהליות והדיגיטל בבסיס העשייה תוך מימוש המשימה הדוברותית[דרושה הבהרה].
מבנה מערך דובר צה"ל > מטה השטח

מטה השטח הוקם בשנת 2018, במסגרת הקמת מערך דובר צה"ל והכפפת הדוברויות למפקד המערך. באגפי המטה ובזרועות של צה"ל פרוסות דוברויות האחראיות לדברר את היחידות השונות, ליזום כתבות ותוצרים דיגיטליים עליהן בכלל הפלטפורמות התקשורתיות בישראל ומחוצה לה. מטה השטח הוא גוף המאגד את כלל דוברויות השטח באגפים ובזרועות. נציגי דובר צה״ל באגפים ובזרועות אחראים על הקשר בין צה״ל לתקשורת, בכך שהם מדבררים את המפקדים בשטח ומביאים תכנים, סיפורים, ומידע לכלל מדורי מטה דובר צה"ל המעבירים אותם לתקשורת הישראלית, הבינלאומית והערבית.
הדוברויות הקיימות:
דוברות אגף התקשוב וההגנה בסב"ר
דוברות אגף כוח האדם
דוברות אגף המודיעין
ענף תקשורת באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (לצד יחידת דיגיטל והסרטה ייעודית של לפעילות האגף ומערכיו. הענף הוקם בשנת 2022 ובראשו עומדת סא״ל עדי בראל-אבן).
דוברות זרוע היבשה
דוברות זרוע הים
דוברות זרוע האוויר והחלל
מבנה מערך דובר צה"ל > ענף תקשורת בינלאומית

ענף תקשורת בינלאומית אמון על הקשר עם כלי התקשורת הבין-לאומיים, לרבות פלטפורמות הדיגיטל הבינלאומיות, ומול ארגונים בין-לאומיים ברחבי העולם, ופועל בשגרה ובחירום ליצירת לגיטימציה לפעולות צה"ל. ענף תקשורת בינלאומית כולל חמישה מדורים:
מדור ריכוז תקשורת בינלאומית דומה למדור ריכוז בענף התקשורת הישראלית, מהווה בתור הגוף האחראי על סנכרון העבודה הניהולית בענף ומחולק לתאים. הראשון והעיקרי מביניהם הוא תא שוטף: המתכלל את עבודת הענף, מהווה גורם מאשר ומפקח ואמון על סנכרון הענף עם שאר המערך. התא השני הוא תא הפצות: האחראי על תרגום, הנחלת טרמינולוגיה צבאית בשפה האנגלית וכתיבת הודעות דובר צה"ל בכלל השפות. המדור עובד באופן רציף עם כלל המדורים בענף, ומהווה ציר מסודר לביצוע הפעולות התקשורתיות.
מדור תקשורת בינלאומית אשר מוביל את המאמץ הדוברותי באזורים שונים בעולם ומחולק על פי תאים (תא צפון אמריקה, תא אנגליה, תא גרמניה, תא צרפת, ותא אמריקה הלטינית ואסיה).
מדור דיגיטל בינלאומי מנהל את הרשתות החברתיות של צה"ל במגוון פלטפורמות- פייסבוק, אינסטגרם, טוויטר, יוטיוב ואתר צה"ל, ופועל בהם בשגרה ובחירום.
מדור אחמי"ם האמון על הדיפלומטיה הציבורית של צה"ל באמצעות מפגשים בין אנשי צבא לגורמים משפיעים מרחבי העולם כגון דיפלומטים, ארגונים ומשפיעי דעת קהל.
מדור לגיטימציה האחראי על בניית מסרים ואסטרטגיה בשגרה ובחירום ושת"פ עם גופים דומים הקיימים בצה"ל[דרוש מקור].
חמ"ל דיווח: אחראי על דברור האירועים המבצעיים המתרחשים ב-24 השעות האחרונות בצה"ל ובגזרות הצבא לתקשורת הבינלאומית.
| שם | תקופת כהונה |
| --- | --- |
סא"ל משה פוגל: 1992–1995
סא"ל אביטל ליבוביץ: 2010–2012
סא"ל פיטר לרנר: 2017–2012
סא"ל יונתן קונריקוס: 2017–2021
סא"ל אמנון שפלר: 2021–2022
סא"ל ריצ'רד הכט: 2022–2024
סא"ל (ייצוג) נדב שושני: 2024–הווה
מבנה מערך דובר צה"ל > ענף אסטרטגיה ומבצעי תקשורת

ענף אסטרטגיה ומבצעי תקשורת הוא הגורם האחראי על גיבוש האסטרטגיה הדוברותית והמסרים של צה"ל מול התקשורת, בהתבסס על מחקרים הנוגעים למגמות תקשורתיות. הענף מהווה סמכות מקצועית במערך בשישה תחומי ידע שונים - ניטור ומחקר תקשורת ודעת קהל, בניית אסטרטגיה דוברותית לצה"ל, מוכנות לחירום במערך, הכשרת כוח האדם בדובר צה"ל והכשרה תקשורתית בצה"ל כולו. הענף מהווה איחוד של שני ענפים שהתקיימו בנפרד עד שנת 2015 – ענף מא"י (מחקר, אסטרטגיה ויזמות) וענף מבצעים – וכן של בית הספר הצבאי לתקשורת, שהתקיים עד אז כיחידה נפרדת בתוך החטיבה.
מדור אמ"ת (אסטרטגיה, מחקר ותכנון): המדור מופקד על גיבוש המדיניות הדוברותית בפעילות המערך, במספר דרכים - ניתוח הזדמנויות ואיומים, גיבוש דרכי פעולה ומסרים למינוף, חידוד סוגיות מינוח, ניתוח וריכוז תמונת מצב תקשורתית, ומתן ייעוץ שוטף לגורמי המערך בטיפול הדוברותי ובמיתוג הגופים השונים.
מדור אג"ם: התאים השונים במדור אמונים על הובלת מבצעי תקשורת במערך בשגרה ובחירום, תוך שילוב תחום התודעה הגלויה והמזוהה, וקידום מוכנות המערך לפי זירות הלחימה ובהתאם למערכות התקשורת.
בית הספר הצבאי לתקשורת: בית הספר אמון על הכשרת כוח אדם ועל פיתוח ידע מקצועי ותורתי במערך. בנוסף, הוא נועד לבסס ולהטמיע עבור כלל מפקדי וחיילי צה"ל את ההכשרה בתחום התקשורת, בממשקי צבא-תקשורת ולהתנהלות בזירה רוויית תקשורת. בבית הספר מתנהלות בין השאר הכשרתם המקצועית של משק"י הדוברות, השלמות הקצונה, קורס מ"כים למתעדים המבצעיים וכן הלאה. בשנים האחרונות, הקורסים השונים והטירונות מתקיימים במחנה גדעונים.
מבנה מערך דובר צה"ל > תחום ערבית

תחום תקשורת ערבית מדברר את צה"ל לדוברי ערבית, בדגש על העולם הערבי. התחום פועל הן מול התקשורת הערבית המסורתית והן בעולם הרשתות החברתיות.
אלוף-משנה אביחי אדרעי משמש כראש תחום תקשורת ערבית בחטיבת דובר צה"ל. רב-סרן אלה ואויה, המוכרת לעולם הערבי כקפטן אלה, משמשת כסגנית התחום.
בסוף שנת 2019 הוקם תחת התחום תא תקשורת פרסית, המפעיל עמודי דיגיטל בפרסית ברשתות השונות.
שונות:
בנוסף לדוברויות הקיימות, ישנן גם דוברויות נוספות, אשר אינן מהוות חלק ישיר ממערך דובר צה"ל, אך פועלות בצמוד אליו, ובהן משרתים חיילים מטעם מערך דובר צה"ל.
דוברות הפרקליטות הצבאית
דוברות מתאם פעולות הממשלה בשטחים (מתפ"ש)
מבנה מערך דובר צה"ל > ענף הפקה ומדיה

ענף הפקה ומדיה מרכז את הפעלת כלל המשאבים הוויזואליים של מערך דובר צה"ל - הצילום והתיעוד המבצעי, בנייה והפצת תוצרים חזותיים, קידום הקמפיינים השונים של צה"ל, ניהול אתר צה"ל והרשתות החברתיות, הפקות נרחבות והפעלת החמ"ל הוויזואלי של צה"ל.
מדור דיגיטל ישראלי: אחראי על ניהול הרשתות חברתיות ואתר צה"ל באופן שוטף. תפקידם המרכזי של העיתונאים, העורכים, ורכזי הרשתות החברתיות המשרתים במדור, הוא להשפיע על השיח הצבאי באינטרנט וברשתות החברתיות. החיילים במדור מנהלים את עמוד הפייסבוק, הטוויטר, האינסטגרם, היוטיוב והטלגרם של צה"ל, וכן את אתר צה"ל בעברית, אליו עולות כתבות מדי יום על המתרחש בצה"ל.
מדור קמפיינים: אחראי על ניהול, הפקה וריכוז כלל הקמפיינים ההסברתיים, השיווקים והפרסומיים של צה"ל. החיילים מובילים מהלכים רחבים בפלטפורמות מגוונות במטרה להעביר את המסר לקהל היעד בצורה יצירתית ואיכותית.
מדור תקשורת חזותית: הגורם המוביל בצה"ל בהפקה ועריכת תוצרים חזותיים (גרפיקה, סרטים, סרטונים) המציגים את פעילות הצבא בשגרה ובחירום. תוצרי המדור מופצים לציבור בישראל ומחוצה לה באמצעות כלי התקשורת השונים, וכן משמשים את צה"ל באירועים רשמיים, דוגמת טקס החלפת הרמטכ"ל וטקס מצטייני בית הנשיא. במדור פועל הארכיון של דובר צה״ל, חדר השידור (הקונטרול), והחמ"ל הוויזואלי, אשר עורך את כלל הוויזואליה הגולמית שנמצאת בארכיון היחידה, להפצה לתקשורת.
פלגת התיעוד והצילום: בפלגה נמצאים כלל המתעדים המבצעיים והצלמים של דובר צה"ל. הפלגה נותנת מענה תקשורתי על ידי צילום תרגילים מבצעיים, מעצרים, חיילים בשטח, פעילות שוטפת, מסעות כומתה ועוד. לוחמי התיעוד המבצעי לוקחים חלק משמעותי בהבאת חומרים ויזואליים מהשטח.
מבנה מערך דובר צה"ל > ענף ארגון ומשאבי אנוש

ענף ארגון ומשאבי אנוש (אומ"ן) אמון על מתן מענה לוגיסטי, ארגוני וניהולי לצורך תמיכה וסיוע לפעילות המערך בשגרה ובחירום. הענף בנוי ממדור משאבי האנוש ובו משרדי השלישות והקישור, וממדורי לוגיסטיקה, תקציבים, תקשוב ומשמעת, בו נמצאת רס"ר החטיבה, ומש"קי האבטחה, התורנויות והמשמעת.
הכשרת מקצועות הדוברות

קורס מקצועות הדוברות הוא הקורס המכשיר את כלל החיילים במערך דובר צה"ל. אורכו של הקורס שמונה שבועות, והוא מתקיים במחנה גדעונים בפיקוד בית הספר הצבאי לתקשורת.
במסגרת הקורס מוכשרים חניכים אשר ישרתו בכלל התפקידים במערך דובר צה״ל בחלוקה לחמש מגמות שונות- מש״ק דוברות, רכז רשתות חברתיות, עיתונאי צבאי, מתעד מבצעי ותקשורת חזותית - תסריטאי, מפיק, צלם וידאו, צלם סטילס, עורך וידאו, גרפיקאי ואפטריסט.
ההכשרה כוללת תכנים שונים ביניהם הכרות עם צה״ל, עם עולם הדוברות והתקשורת הישראלית, הערבית והבינלאומית וכן תכנים העוסקים בעבודת מערך דובר צה״ל.
במסגרת הקורס עוברים החיילים הרצאות שמועברות על ידי מרצים בכירים מצה"ל ומתחום התקשורת, יוצאים לסיורים מגוונים ועוברים סימולציות המדמות את פעילות מערך דובר צה״ל.
לקורס משובצים חיילים בעלי נתונים גבוהים, שעברו מיונים בהיותם מלש"בים במסגרת אשכול הדוברות. המבחנים בודקים ידע כללי, יכולת ביטוי בכתב ובעל-פה, אינטראקציה קבוצתית והתמודדות במצבי לחץ. שלושת השלבים כוללים מבחני ידע בנושאים כלליים, סימולציות וראיון הנעשה על ידי ועדת קצינים מהמערך.
לפני תחילת הקורס, כלל החיילים עוברים טירונות 02 בסמכות דובר צה"ל המתקיימת במחנה גדעונים תחת פיקוד בית הספר הצבאי לתקשורת.
בסיום הקורס משובצים הבוגרים בענפי המערך השונים ובגופי הדוברות של הזרועות, הפיקודים והאגפים.
מקצועות הדוברות השונים

מש"ק דוברות - מקיימים קשר שוטף עם גורמי התקשורת השונים ואחראים על תיאום ביקורים וליווי כתבים בבסיסי הצבא.
רכז רשתות - מנהלים את הפעילות השוטפת של צה"ל ברשתות החברתיות השונות.
עיתונאי צבאי - העיתונאי הצבאי מסקר את פעילות צה"ל על יחידותיו, מפקדיו וחייליו לפלטפורמות הרשמיות של צה"ל. במסגרת תפקידו, יוצא העיתונאי לשטח, מסקר אירועים ופעילויות מיוחדות, מצטרף לתרגילים, מקיים ראיונות עם חיילים, קצינים ונגדים בצבא וכותב כתבות באופן שוטף ומקצועי.
מתעד מבצעי - המתעד המבצעי הוא לוחם העובר את הכשרתו הקרבית במערך חי"ר הגבולות, לאחר מכן יעבור המתעד הכשרת תיעוד מבצעי במערך דובר צה״ל. המתעד נדרש לשלב את תחומי הצילום, העריכה והשידור לאחור מפעילויות כוחות צה״ל באוויר, בים וביבשה. במהלך שירותם המתעדים המבצעיים מצטרפים לכוחות צה״ל לאימונים ולפעילויות מבצעיות, ובמצב חירום נכנסים איתם לאזורי הלחימה.
צלם תקשורת חזותית - התפקיד הוא שם כללי למקצועות השונים ביחידות ההסרטה השונות של צה"ל - תסריט, הפקה, צילום סטילס, צילום וידאו ועריכה. יחידות ההסרטה הצבאיות פועלות למען הפקת תשדירים, קליפים, סרטי תדמית וסרטוני הדרכה והסברה.