stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צומת עלית

| --- | --- |

צומת עלית, צילום מבנין אבגד, 2009
 כינוי:  כיכר הציונות
 תאריך הקמת הצומת:  ראשית שנות ה-60 של המאה ה-20
 מיקום:  רמת גן
 כבישים בצומת:    כביש 481 ציר ז'בוטינסקי   כביש 482 (דרך אבא הלל) רחוב ארלוזורוב
 אתרים סמוכים:  מתחם הבורסה, תחנת הרכבת תל אביב מרכז, מכללת שנקר
 קואורדינטות:  32°04′58″N 34°48′12″E﻿ / ﻿32.08288889°N 34.80327778°E﻿ / 32.08288889; 34.80327778
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) צומת עלית(למפת גוש דן רגילה) צומת עלית(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צומת עלית(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צומת עלית  he צומת עליתhe צומת עליתמפת  __ רמת גן (in English: Ramat Gan)  __ גבעתיים (in English: Givatayim) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון ומערב: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv) ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono), __ מחנה דורי (in English: Tel HaShomer Base) מדרום: __ אור יהודה (in English: Or Yehuda), __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
צומת עלית ברמת גן מפגיש את ציר ז'בוטינסקי (דרך מספר 481), רחוב ארלוזורוב (ברמת גן) ורחוב אבא הלל (כביש 482). הצומת הוא דרך הגישה העיקרית למרכז תל אביב מאזור פתח תקווה ורמת גן, דרך מחלף ארלוזורוב.
שמו הרשמי של הצומת הוא "כיכר הציונות", וכך הוא מופיע במפות או ברישומים רשמיים אחרים, אך הוא ידוע בציבור בשם "צומת עלית" בשל מפעל עלית ההיסטורי שהיה במקום. המפעל נבנה בסגנון הבינלאומי ונמצא ממש על שפת הצומת. בבניין שמעבר לכביש, במקום בו עומד כיום מגדל משה אביב, הייתה הוצאת הספרים מסדה.
על צומת זה כתב המשורר:
"בסוף רמת גן יש מקום מיוחד
שם אפשר לעמוד ולהריח שוקולד."
היסטוריה

הצומת נבנה ככיכר תנועה בשנים הראשונות למדינת ישראל, ותוכננה עבור תנועה בהיקף של כ־14,000 כלי רכב ביום. אולם כבר בראשית שנות ה־60 הגיעה התנועה במקום לכ־30,000 כלי רכב ביום, ובמקום נוצרו עומסי תנועה. בשל הגידול בהיקף התנועה הוחלט להפוך את הכיכר לצומת מרומזר. הצומת החדש שנבנה כלל 3 נתיבי נסיעה לכל כיוון על ציר ז'בוטינסקי. במהלך העבודות, בוטלה אפשרות הפניה מרחוב אבא הלל ומכיוון פתח תקווה לכיוון רחוב ארלוזורוב ברמת גן, שהכניסה אליו מתאפשרת רק מכיוון תל אביב. עד 1965 עלה נפח התנועה במקום לכ־35,000 כלי רכב ביום. במהלך תקופה זו היה הצומת השער העיקרי לתל אביב מאזור פתח תקווה ורמת גן. רק בסוף שנות ה־60 נבנו גשר שיפמן וגשר ההלכה שפתחו דרכי גישה חדשים לתל אביב מאזור זה.
במהלך השנים הורחב הצומת עוד, וכיום ציר ז'בוטינסקי העובר בצומת הוא בעל 3 נתיבי נסיעה לכיוון מזרח (מתוכם נתיב אחד הוא נת"צ) ו־5 נתיבים לכיוון מערב (מתוכם נתיב אחד הוא נת"צ). בשנת 1995 אירע במקום פיגוע, כאשר מחבל מתאבד פוצץ עצמו באוטובוס קו 20. 6 בני אדם נרצחו בפיגוע אשר בוצע על ידי החמאס.
בפינתו הצפון-מזרחית של הצומת נמצא המגדל הגבוה השני בישראל, מגדל משה אביב אשר מתנשא לגובה של 235 מטרים ו-68 קומות. בשנת 2006 נמכר שטח מפעל עלית בפינתו הדרום-מזרחית של הצומת והריסתו החלה ב-12 בפברואר 2008. במקום המפעל יבנה מגדל חדש בשם "מגדל עלית", אשר צפוי לעלות בגובהו על מגדל משה אביב ובכך להפוך למגדל הגבוה בישראל. בתחילת חודש יוני 2009 נחנכה בחלק המעוגל של המבנה המקורי של המפעל, המחלקה החדשה לאמנות רב תחומית של בית הספר לעיצוב שנקר. בצדו הצפון-מערבי של הצומת נמצא מתחם הבורסה העשיר בבניינים רבי קומות.
בשנת 2005 נחנכה מתחת לצומת מנהרה לכלי רכב באורך 320 מטר. אף שהמנהרה עוברת מתחת לצומת, דרכי הגישה למנהרה הן מרחובות סמוכים. במערב הגישה היא מצומת הרחובות שפע טל ויציאת מחלף ארלוזורוב, ובצפון-מזרח הגישה היא דרך רחוב גלעד. תוואי המנהרה מקביל לרחוב ז'בוטינסקי מהכניסה המערבית עד לאזור הצומת, ומשם הוא מקביל לרחוב אבא הלל עד לכניסה הצפון-מזרחית שמשמשת גם לכניסה לחניון התת-קרקעי של מגדל משה אביב. לפי תוכנית עתידית אמורה להיבנות בסמוך לחלקה הצפוני של המנהרה זרוע נוספת לכיוון מערב, בחלקו הצפוני של מתחם הבורסה עד לגשר מודעי.
הצומת נמצא בסמוך למחלף ארלוזורוב (הרכבת) ולתחנת הרכבת תל אביב מרכז. בראשית שנות ה־2000 נבנה בסמוך לצומת גשר להולכי רגל שחיבר בין אזור הצומת לתחנת הרכבת, וממנה לאזור מסוף ארלוזורוב.
בשנות העשרה של המאה ה-21 נבנו מספר רב של גורדי שחקים בסמוך לצומת, בין היתר: מגדל עלית, מגדל אמות, מטה חברת הפנסיה מנורה-מבטחים ועוד.
בשנת 2017 החלו עבודות לבניית הקו האדום של הרכבת הקלה בגוש דן ובמסגרת עבודות אלו נחפרת תחת הצומת תחנת אבא הלל, שנפתחה יחד עם שאר הקו באוגוסט 2023.
הערות שוליים

↑  מילות השיר "ריח של שוקולד", באתר שירונט
↑  2 מיליון ל"י יושקעו להרחבת הכבישים באיזור הדרום, דבר, 27 במאי 1960
↑  ישעיהו אביעס, גאולה תבוא לכיכר "עלית", מעריב, 11 בינואר 1961
↑  ישעיהו אביעס, התחזית: סתימת דרכים לתל־אביב, התוכנית: פיתוח צמתי הגישה לעיר, מעריב, 21 באפריל 1965
↑  החלה הריסת מפעל עלית ברמת גן, באתר הארץ, 11 בפברואר 2008
↑  נפתחה מנהרת צומת עלית בר"ג, באתר גלובס, 18 בדצמבר 2005
מפעל "עלית" בצומת עלית
המפעל במרץ 1939
פרנולוגיה

תרשים פרנולוגי מהמאה ה-19
הפְרֶנוֹלוֹגְיָה היא תאוריה פסאודו-מדעית הטוענת כי ניתן לקשר בין מבנה הגולגולת לבין אישיותו של האדם ותכונות אופי, כגון פשיעה. הפרנולוגיה פותחה על ידי פרנץ יוזף גאל באוסטריה בסביבות 1800 והייתה פופולרית מאוד במאה ה-19 באירופה וארצות הברית.
הפרנולוג בודק את מבנה הגולגולת ועל סמך זה הוא מסיק לגבי מבנה המוח שמתחתיה. על פי התאוריה במוח ישנם 42 אזורים שכל אחד מהם אחראי על תכונה שונה באופי. למשל, היכולת להשוות בין דברים או מצבים, תקווה ואופטימיות וכדומה. ניתן לחלק את המוח לשבעה אזורים כלליים יותר: קליטת הנתונים; עיבוד נתונים; כישורי ביטוי; מוסר ואמונה; אגו; הישרדות; חברה ומשפחה.
בעוד שחלק מהנחות היסוד של התאוריה מקובלות גם כיום - לכל אזור במוח יש התמחות בתפקוד מסוים - טענות התאוריה כי ניתן ללמוד על אופי האדם ממבנה הגולגולת הופרכו.
פסיכוגרף

ב-1931 פותח בארצות הברית הפסיכוגרף, מכשיר שנועד ליישם את עקרונות הפרנולוגיה. המכשיר הכיל קרוב לאלפיים חלקים, ונמכרו 33 מכונות מסוג זה. המכשיר שימש בעיקר כאטרקציה למשוך קונים לחנויות בזמן השפל הגדול בארצות הברית. המכשיר בחן ונתן ציון ל-32 נקודות שונות בגולגולת. תוצאות הבדיקה התיימרו לנתח את נקודות החוזק והחולשה של הנבדק.
ראו גם

פיזיונומיה
תורת הפנים
מדד הראש
ג'רי פודור
קרניומטריה
לקריאה נוספת

פרופ' אליעזר ויצטום וד"ר יעקב מרגולין, פרקים בהתפתחות הפסיכיאטריה.
הערות שוליים

↑  שחר שילוח, משהו סהרורי: מכשיר עתיק ידע לנבא את תכונות האישיות, באתר nrg‏, 3 בספטמבר 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531385305171  BnF: cb119440986 (data)  GND: 4165493-6  LCCN: sh85033751  NDL: 00566750  NKC: ph413849 
תמונת קטלוג של פסיכוגרף (ארצות הברית, 1931)
קול הלשון

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  1984–הווה (כ־40 שנה) 
 www.kolhalashon.com
 
קול הלשון הוא ארגון עולמי להפצת תורה, בשיעורים והרצאות להאזנה ולצפייה, עריכה והפקה של תכנים מקוריים בתחומים תורניים ואקטואליים, עריכה והוצאה לאור של ספרי לימוד והעשרה ומאגר תוכן יהודי המתעדכן ומתחדש כל הזמן. הארגון הוקם בשנת ה'תשמ"ד – 1984, במטרה להנגיש לימוד שיעורי תורה. הארגון מפעיל פלטפורמות שונות ומגוונות לריכוז התכנים ולהפצתם ברבים, בהם אתר האינטרנט של קול הלשון, המערכת הטלפונית המתקדמת, עמדות הטענה ציבוריות ובעוד מגוון אפיקים.
נכון לשנת ה'תשפ"ג קיימים באתר הארגון מעל ארבעה מיליון שיעורי אודיו, ולמעלה מ-300,000 שיעורי וידאו, הניתנים על ידי למעלה מ-6,000 רבנים, ומיועדים לגברים, נשים וילדים) והם נמסרים במספר שפות.
פעילות הארגון

הארגון מפיץ את השיעורים במספר אופנים:
מערכת טלפונית לשמיעת שיעורים בישראל ובמקומות נוספים בעולם, הכוללת מאגר נרחב של שיעורים והרצאות, ובנוסף ניתן לשמוע בה שיעורים רבים בשידור חי. המערכת כוללת מגוון פונקציות רחב המאפשר ניווט קל ונח למציאת השיעור המבוקש ולחיפוש לפי מספר קטגוריות מגוון.
אתר אינטרנט המסודר לפי קטגוריות וקטגוריות משנה. ניתן לבחור שיעורים על פי רבנים, נושאים, קהל יעד ועוד. ניתן לשמוע את השיעורים דרך האתר או להוריד אותם למחשב האישי. האתר (והיישומון) זמין לגלישה לקהל החרדי גם בסינונים הקפדניים ביותר.
יישומון (אפליקציה) קול הלשון, עם אפשרות האזנה וצפייה לכל תוכני האתר.
עמדות הטענה במקומות מרכזיים רבים שאליהן ניתן לחבר נגנים באמצעות כבלי USB ו'להטעינם' בשיעורים הרצויים בפורמט MP3.
באתר קיימים מגוון ספרים תורניים וכן חידוני טריוויה על פרשת השבוע, גמרא ונושאים שונים, הזמינים להורדה באתר. משנת ה'תשפ"א החל הארגון גם בהוצאת ספרים, בעיקר עם תמונות המחשה תלת מימד.
באתר קיים שירות "בנק התורה", המאפשר לכל אדם לפתוח חשבון ולהקליט ולאחסן את שיעורי התורה שלו, לשתף עם חברים, או לפתוח לצפייה חופשית.
באתר קיימת אפשרות עבור מוסדות לימוד לנהל קווי תוכן מתקדמים והקלטה של כל השיעורים. בתקופת הקורונה הצטרפו אלפי רבנים, מוסדות וארגונים חרדיים, ללמידה מרחוק דרך מערכת קול הלשון[דרוש מקור].
פעילות הארגון > המערכת הטלפונית של קול הלשון

במשך עשרות שנים פועלת המערכת הטלפונית של קול הלשון, אליה ניתן להתקשר ולחפש שיעורים בכל נושא דרך חיפוש קולי. המערכת מכילה מאגר עצום של שיעורים הרצאות ודרשות בכל ענפי התורה, ממגוון רבנים ומרצים, דרשנים ומומחים מתחומים שונים. ניתן להאזין במגוון שפות לשיעורים בשידור חי או בכל זמן אחר כשכל השיעורים נשמרים במערכת וניתנים להאזנה גם אחרי שנים רבות. המערכת מאפשרת העלאה של שיעורים ותכנים על ידי הרבנים עצמם ומעניקה קווים ישירים בהם ניתן להגיע ישירות לשיעורים של רב ספציפי. המערכת מתעדכנת ומתחדשת כל הזמן והיא כוללת מגוון פונקציות רחב המאפשר ניווט קל ונוח למציאת השיעור המבוקש ולחיפוש לפי מספר קטגוריות מגוון.
פעילות הארגון > עמדות הטענת שיעורים של קול הלשון

לקול הלשון יש עמדות הטענה מיוחדות הפרוסות בבתי כנסת, ישיבות, מוסדות חינוך ותרבות ובמקומות ציבוריים שונים בארץ ובעולם.
העמדות מאפשרות להתחבר ולהטעין בנגן מדיה נייד פרטי תכנים ושיעורים המתעדכנים במערכת קול הלשון. העמדות זוכות לפופולריות גבוהה בעיקר בקהילות בהם החשיפה לאינטרנט מוגבלת והן מאפשרות לשמור בנגן המדיה את השיעורים המועדפים ומשמשות כספריה נגישה לפודקאסטים תורניים.
פעילות הארגון > הפקות מקור

לקול הלשון מחלקה מיוחדת העוסקת ביצירה ועריכה של הפקות מקור מרהיבות בתחומים תורניים מיוחדים במטרה להמחיש ולחבר את לב הצופים לתכנים התלמודיים ופרטי ההלכה. בין השאר המחלקה הפיקה את סדרת הסרטים העוסקת בבית המקדש ועבודת הכהנים, סדרות עם מיטב המרצים והפוסקים על מצוות יישוב ארץ ישראל וחשיבותה, המחשות הלכות שבת, המחשת הלכות עירובין בזמנינו כולל סיורים בשכונות, סדרת שיעורים על השואה, סדרת סרטוני הדרכה לעזרה ראשונה, אסטרונומיה וקידוש החודש, זהירות מהשקעות, סרט דיני שוכר ומשכיר, סרטוני פרשת שבוע בשפות שונות, ועוד מגוון נושאים בכל התחומים והקטגוריות, כולל סרטוני הדרכה בתחומים נצרכים לחיי היום יום.
פעילות הארגון > הוצאה לאור

קול הלשון עורך ומוציא לאור ספרים תורניים שונים הנדרשים ונצרכים לתועלת הציבור הכללי וציבור הלומדים והתלמידים בפרט. בראשם ניתן למנות את ההוצאה המקורית והראשונית של ספרי שמירת הלשון – חפץ חיים בחלוקה ללימוד שתי הלכות יומי, מהלך שכבש את כל חלקי העולם היהודי.
בשנים האחרונות יצאו לאור ספרים חדשים ומרהיבים המשמשים כלי עזר ללימוד נושאים מורכבים בהם סדרת הספרים "מראות עירובין", "מראות סוכה", "מראות יומא" "מסע אל המקדש" ועוד, המשלבים ביאור מדויק ומאות תמונות מרהיבות בתלת מימד להמחשת דברי המשנה והגמרא, ומחברים את הלומדים להבין את סדר העבודה בבית המקדש ועוד.
פעילות הארגון > פעילויות נוספות

מבחני טריוויה בתחומים תורניים רבים כמו פרשת השבוע ונושאים אחרים. המבחנים נערכים על ידי רבנים ואנשי חינוך.
לימוד קריאת התורה לבעל קורא ולנערי בר מצווה.
ערוצי שידור, המאפשרים לשמוע ברצף שיעורים מובחרים במגוון נושאים.
קריאת תפילות – מאפשר להתפלל (גם לאנשים בעלי ליקוי ראייה) על ידי שמיעת התפילות המוקלטות.
מאגר מוזיקה וחזנות לשמיעה.
ראו גם

קול המשנה
קול הדף
הערות שוליים

↑  שיעורי הווידאו מגוונים, וחלקם עוסק בנושאים כמו בריאות, אסטרונומיה ונושאים נוספים הזקוקים להמחשה ויזואלית.
↑  5591 רבנים בקול הלשון באתר קול הלשון
↑  על אף שהאתר מוגדר כאתר חרדי, הרי שיש בו גם שיעורים מאת רבנים דתיים לאומיים.
↑  עברית, אנגלית, יידיש, צרפתית, רוסית ובוכרית, ספרדית, הונגרית, פורטוגזית, פרסית, הולנדית, פולנית, גרמנית, גרוזינית, שווייצרית, מרוקאית, איטלקית, פלמית
↑  קול הלשון בטלפון באתר קול הלשון
↑  עמדות ההטענה של קול הלשון באתר קול הלשון
↑  שיעורי וידאו עם המחשה באתר קול הלשון
↑  ספרים בהוצאת קול הלשון
↑  מבחר טריוויות באתר קול הלשון
↑  קריאת התורה וההפטרה בטענים באתר קול הלשון
↑  שידורים באתר קול הלשון
↑  קריאת תפילות באתר קול הלשון
↑  מוזיקה וחזנות באתר קול הלשון
קוואנטזאורוס

| קוואנטזאורוס |
| --- | --- |
 מודל אפשרי
תקופה
קרטיקון תחתון, 115 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: צרפודה
סוג:: קוואנטזאורוס
מינים
 Qantassaurus intrepidus
שם מדעי
 Qantassaurus ‏ויקרס-ריץ' וריץ', 1999

קוואנטזאורוס (בירוק) בהשוואה לאדם
קוואנטזאורוס (שם מדעי: Qantassaurus; מילולית: "לטאת רוח מערבית") הוא סוג של דינוזאור אורניתופוד קטן אשר חי בקרטיקון התחתון של אוסטרליה לפני 115 מיליון שנה. הוא התגלה בשנת 1999 בויקטוריה והשתייך למין Qantassaurus intrepidus. הוא קרוי על שם חברת התעופה קוואנטס, אשר מימנה את גילוי הדינוזאור.
מאפיינים

דינוזאור זה היה קרוב לאטלסקופקוזאורוס מאותו אזור והגיע לאורך 1.8 מטר ולגובה מטר. הוא היה בעל מקור קרני איתו השתמש כדי ללעוס צמחייה תחתונה. השיניים התחלפו באופן קבוע כדי להימנע משחיקה, בדומה לפרסתנים. הוא היה בעל עצמות רגליים אחוריות גדולות ששימשו לריצה מהירה וממשוכת, מה שעזר לו לברוח מטורפים.
הוא חי ביערות של דרום אוסטרליה ואולי אפילו של אנטארקטיקה הקדומה שהייתה יותר חמימה, שם הוא ניזון משרכים ומעלי עצים צעירים. יש מחלוקת בין החוקרים האם הוא היה בעל דם חם או שהיה נכנס לתרדמת חורף כל חורף אנטארקטי.
קולנה

קולנה (בפולנית: Kolno) היא עיר בצפון פולין, כ-150 ק"מ צפונית לוורשה. נכון ל-2010 התגוררו בקולנה 10,537 תושבים.
היסטוריה

קולנה מוזכרת לראשונה בשנת 1222 ונראה ששכנה בתקופות אלו באזורים סמוכים למקומה הנוכחי. ב-1425 קיבלה קולנה מעמד של עיר, ובשנת 1754 קיבלה את סמלה מאת המלך אוגוסט השלישי. הסמל מתאר קדוש נוצרי שופך מים על בית העולה באש, כנראה על רקע השריפות התכופות שהיו במקום.
במאה ה-18 בעקבות חלוקת פולין[דרושה הבהרה] עברה קולנה לחזקת רוסיה ששלטה בה עד למלחמת העולם הראשונה. במאה ה-19 הפכה קולנה לעיר המרכזית במחוז. ב-1883 היו בה 336 בתים שרובם המוחלט היה עשוי מעץ ו-5359 תושבים. כן היו בה בית כנסת, בית משפט, משרדי המחוז, עירייה, בניין דואר, 2 כנסיות, 30 חנויות, 18 פונדקים, 2 טחנות קמח, טחנת רוח ומבשלת שיכר.
במלחמת העולם הראשונה נכבשה קולנה בידי הצבא הגרמני, ולאחר המלחמה נכללה קולנה בשטח פולין העצמאית שהוקמה מחדש, לבד מתקופה קצרה בשנת 1920 בה כבש הצבא האדום את העיר. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נכנסו חיילי הצבא הגרמני לקולנה, אולם כעבור תקופה קצרה יצאו ממנה, בהתאם להסכם ריבנטרופ–מולוטוב, והעיר עברה לשליטת ברית המועצות עד לכיבושה השני על ידי הגרמנים ב-22 ביוני 1941. בעקבות ועידת יאלטה הפכה קולנה לחלק מפולין.
אוכלוסייה

1808: 4121 תושבים, מהם 98 יהודים
1827: 2083 תושבים, מהם 784 יהודים
1857: 3350 תושבים, מהם 2084 יהודים
1897: 4876 תושבים, מהם 2863 יהודים
1921: 4490 תושבים, מהם 2216 יהודים
2010: 10,537 תושבים
יהודים

יהודים חיו בקולנה כ-200 שנה עד להכחדת הקהילה בתקופת השואה. על פי נתוני המפקד שנערך ב-1754 לצורך גביית מיסים גרו בקולנה 6 יהודים. בתקופת שלטונו של הצאר ניקולאי הראשון נאסר על היהודים להתגורר ביישובים הסמוכים לגבול ובהם קולנה, אך גזירה זו לא בוצעה ומספר יהודי קולנה גדל בשנים אלו. אחוז היהודים בקולנה שעמד ב-1808 על 2% בלבד, הגיע ב-1897 ל-62%.
מסוף המאה ה-19, כחלק מהמגמה הכללית של מעבר היהודים לערים הגדולות וההגירה לארצות אחרות, הלך ופחת מספר היהודים בקולנה, אולם הוא נשאר גבוה באופן יחסי לשאר תושבי העיר. ב-1928 היו במועצת העיר כ-50% נציגים יהודיים. באותה תקופה כיהן כסגן ראש העיר זאב רמבה, כמו כן כיהן כסגן ראש העיר גם שרגא בונים בוצ'קו.
בשל גזירות והגבלות שונות שהוטלו על היהודים, בין היתר על עיסוק בחקלאות, עסקו אחוז ניכר מהם במסחר ובמלאכה וכן במקצועות חופשיים. לצד מוסדות הקהילה המסורתיים והקמת ארגוני סיוע ורווחה שונים, ניהלו יהודי קולנה חיי תרבות וחברה פעילים שכללו גם פעילות ענפה של מגוון התנועות הפוליטיות, ציוניות ולא ציוניות, להם היו שותפים יהודי פולין במחצית הראשונה של המאה ה-20. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיר מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות כלפיהם מצד שכניהם הפולנים, שכללו הצבת משמרות חרם בפתח חנויותיהם ואף מקרי רצח.
יהודים > בשואה

בתקופת הכיבוש הראשונה של העיר בידי הגרמנים, בתחילת ספטמבר 1939, ביצעו בה אלו מעשי התעללות ושוד בקרב יהודיה, וחטפו ממנה גברים יהודים צעירים לעבודות כפייה בפרוסיה. כמו כן, הציתו הגרמנים את בית הכנסת הגדול בעיר. לאחר שהועברה העיר לשליטה סובייטית, בהתאם להסכם ריבנטרופ מולוטוב, גורשו ממנה מספר יהודים לעומק ברית המועצות, וכמה פעילים ציונים בה ובני משפחותיהם הושמו במאסר.
עם כיבוש העיר בשנית בידי הגרמנים, ביום הראשון למבצע ברברוסה, החלו אלו בביצוע מעשי התעללות, השפלה ורצח בקרב יהודיה באופן תדיר, תוך שיתוף פעולה מצד חלק מהפולנים המקומיים. ב-4 ביולי 1941 נצטוו כל יהודי העיר להתרכז בכיכר המרכזית בה, שם נערכה בהם התעללות המונית. בליל אותו יום פרעו הפולנים ביהודי העיר, תוך רצח 37 יהודים, אונס נשים ונערות ושוד רכוש רב. למחרת בבוקר חיללו הגרמנים את בית המדרש שבעיר.
ב-15 ביולי 1941 ציוו הגרמנים על הגברים היהודים מהעיר להתייצב בכיכר המרכזית בה, לכאורה למטרת עבודה. את המתייצבים העמיסו הגרמנים על מכוניות, והם נלקחו לבורות ירי בהם נרצחו כולם. ב-18 ביולי 1941 הורו הגרמנים לקרובי המשפחה של הנרצחים להתרכז גם הם, כדי להצטרף לכאורה לגברים במחנות העבודה, ואלו נלקחו במשאיות לכפר משצ'יבויה, בו נרצחו כולם.
בסוף חודש יולי 1941 ריכזו הגרמנים את רוב היהודים שעוד נותרו בעיר בכיכר המרכזית בה. שם ערכו בהם הגרמנים מעשי התעללות ורצח, תוך ריצוץ ראשי תינוקות. את הנשים והילדים שנותרו הסיעו הגרמנים במכוניות למשצ'יבויה, שם נרצחו, ואת הגברים הצעידו לכיוון קולימאג', שם נרצחו. בין הנרצחים במועד זה היה הרב הקשיש של הקהילה, שמואל ישראל קפלן.
כ-80 יהודים בעלי מלאכה ונשותיהם שעוד נותרו בעיר לאחר שלוש האקציות, נרצחו בתחילת אוגוסט 1941. בסך הכל רצחו הגרמנים למעלה מ-2,000 מיהודי קולנה. כ-50 יהודים מהעיר שהצליחו להימלט ממנה הוסגרו ברובם לגרמנים בידי איכרי הסביבה.
מכ-2,200 יהודי קולנה שרדו את השואה יהודים בודדים. ספר זיכרון לקהילת קולנה יצא לאור בשנת 1971 בעריכת אייזיק רמבה, יליד העיירה, והסופר בנימין הלוי. הספר כולל מאמרים בעברית וביידיש, ובסופו מדור באנגלית. המאמרים עוסקים בקורותיה של הקהילה ובתיאור הווי החיים והדמויות שחיו בה קודם השואה.
חותם של חברת שולחן ערוך
קולגיום

קוֹלֶגיוּם (לטינית: collegium ביחיד; collegia ברבים) הוא מושג ששימש ברומא העתיקה לציון התאגדות בעלת אופי חוקי. התאגדות זו נשאה אופי של גילדה או מועדון חברתי. ארגון הקולגיום שאל את מבנהו מגופי ממשל אזרחים כאשר הסנאט הרומי שימש לעיתים כמודל ואולם האספה של הקולגיום נקרא לעיתים קוריה.
תולדות הקולגיה נעוצות עוד בתקופת המלוכה. פלוטרכוס מייחס למלך נומה פומפיליוס את הקמתן של הקולגיה המקצועיות, כגון: בעלי המלאכה, האומנים והסוחרים, ואף קולגיום קבורה (collegia funeraticia). קולגיות עתיקות וחשובות אף יותר היו אלו של הכוהנים.
קונסטנטין אזאדובסקי

| --- | --- |

 לידה:  14 בספטמבר 1941 (בן 83) סנקט פטרבורג, ברה"מ 
 ענף מדעי:  לימודי ספרות, לימודים רוסיים, לימודי התרבות הגרמנית 
 מקום לימודים:  הפקולטה לפילולוגיה באוניברסיטת סנקט פטרבורג (1963)  מכון המדינה להיסטוריה בסנקט פטרבורג (1969)  אוניברסיטת סנקט פטרבורג 
 מנחה לדוקטורט:  Naum Berkovsky 
 מוסדות:  האקדמיה לאומנות ותעשייה של סנקט פטרבורג על שם שטיגליץ  האקדמיה הגרמנית לשפות וספרות  ארגון הסופרים הבינלאומי 
 פרסים והוקרה:  צלב המפקד במסדר ההצטיינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה (2011)  עיטור הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 
קונסטנטין אזאדובסקי  (ברוסית: Константин Маркович Азадовский ‏; נולד ב-14 בספטמבר 1941) הוא חוקר ספרות סובייטי-רוסי ממוצא יהודי.
קורות חיים

קונסטנטין אזאדובסקי נולד בשנת 1941 בלנינגרד למשפחה של חוקר ספרות מארק אזאדובסקי. סב של המשפחה היה ממשפחת קנטוניסטים והתנצר.
לאחר פלישת נאצים לברית המועצות המשפחה נותרה בעיר ועברה את חורף הקשה של שנת 1941 של מצור לנינגרד. במרץ 1942 המשפחה נמלטה לאירקוטסק בה התגוררו קרובי משפחה. הם חזרו ללינגרד בשנת 1945.
בשנת 1958 אזאדובסקי החל לימודי פילולוגיה באוניברסית לנינגרד. הוא התמחה בספרות גרמנית וסיים את הלימודים בהצטיינות בשנת 1963. הוא המשיך ללימודי ערב בהיסטוריה.
אזאדובסקי החל ללמד במוסדות להשכלה גבוהה בלנינגרד והחל לימודי תואר שלישי. בשנת 1969 הוא היה עד בפרשת דיסידנט יפים סלנסקי שהואשם באחזקת סמים. אזאדובסקי סירב להעיד נגד סלנסקי ובעקבות כך נאלץ לעבור לפטרוזבודסק.
בהיותו בפטרוזבודסק אזאדוסבקי סיים עבודת תואר שלישי והיה מלמד שפות זרות באוניברסיטה מקומית. בהמשך הוא חזר ללנינגרד והחל ללמד ב"אקדמיה לאמנויות על שם מוחינה". אזאדובסקי מונה לפרופסור וכיהן כראש קתדרה לשפות זרות.
בשנת 1978 אזאדובסקי הואשם בפעילות נגד השלטון אך בסופו של דבר נעצר והואשם באחזקת סמים. הוא נשפט לשנתיים ונשלח לאזור מגדן. אשתו נשפטה לשנה וחצי. בשנת 1998 הם קיבלו הכרה כאסירים פוליטיים על ידי בית המשפט (שמם טוהר עוד בשנת 1989).
אזאדובסקי כתב מספר רב של מאמרים על ספרות גרמנית וספרות רוסית של תחילת המאה ה-20. הוא חבר מערכת של מספר ירחונים ספרותיים וכתבי עת בנושא חקר ספרות. בשנת 2005 ביחד עם גריגורי בונגרד-לוין הוא היה עורך של אוסף יצירות של קונסטנטין בלמונט.
על פעילותו בחקר ספרות לאזאדובסקי הוענקו מספר פרסים. בשנת 2011 הוא קיבל עיטור הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה. הוא חבר בארגון הסופרים הבין-לאומי.
בשנת 2001 אזאדובסקי חתם על מכתב להגנת ערוץ טלוויזיה NTV. במרץ 2014 הוא גינה סיפוח חצי האי קרים.
קולן (נקניק)

| --- | --- |

 
 מאכלים
 מוצא:  סרביה, קרואטיה 
 
קולין (קולן) סלאבוני בייבוש
קוּלֶן (בקרואטית: Kulen) הוא סוג של נקניק מתובל העשוי מבשר חזיר טחון, המיוצר באופן מסורתי בקרואטיה (סלאבוניה) ובסרביה (וויבודינה).
גרסאות

סוג של קולן מסלאבוניה (Slavonski Kulen) קיבל את כינוי המקור המוגן שלו בקרואטיה על ידי ארגון מ-Bošnjaci. בחלקים מסלאבוניה, קולן נקרא קולין במבטא איקאווי ושייך למאכלים קרואטיים מסורתיים.
Baranya Kulen הקרואטית (Baranjski Kulen) מוגנת בסטטוס אינדיקציה גאוגרפית (GI) מארגון המזון והחקלאות של האו"ם.
סוג של קולן מסירמיה קיבל את כינוי המקור המוגן בסרביה על ידי ארגון מהעיר שיד. יש גם סוג מקומי בשם סלובקי קולן שמיוצר בעיקר במחוז באצ'קה על ידי סלובקים מקומיים.
תיאור

הבשר דל שומן, שביר ודחוס למדי, והטעם מתובל כשהפפריקה האדומה החריפה מביאה לו ארומה וצבע, ושום תבלין נוסף. המתכון המקורי של קולן אינו מכיל פלפל שחור. הטעם החריף שלה מגיע מהפפריקה.
הזמן המסורתי של ייצור קולן הוא במהלך שחיטת החזירים שנעשית בכל סתיו על ידי רוב משקי הבית. קולן מתיישן במהלך החורף; ניתן לאכול אותו בשלב זה, אם כי עדיין לא מיובש לחלוטין ומובשל, עם טעם חריף מאוד, אך הוא יפתח את טעמו המלא עד הקיץ שלאחר מכן. לפעמים הוא נקבר מתחת לאפר, הפועל כחומר ייבוש. קולן הוא מוצר בשר יציב מדף, עם חיי מדף של עד שנתיים באחסון נכון.
הבשר ממולא ונדחס לתוך מעי חזיר (בדרך כלל תוספתן חזיר), ולאחר מכן מחולק לחוליות שקוטרן בדרך כלל בסביבות עשרה סנטימטרים, במשקל של כקילוגרם.
את חתיכות הקולן מעשנים במשך מספר חודשים, תוך שימוש בסוגי עץ מסוימים. לאחר העישון הם מיובשים באוויר למשך מספר חודשים נוספים. תהליך זה יכול להימשך עד שנה. למרות שדומה לפרוצדורות אחרות של ייבוש אוויר, הבשר מותסס בנוסף לייבוש באוויר. קולן בדרגה גבוהה לפעמים אפילו מכוסה בשכבה דקה של עובש, מה שמעניק לו ארומה ברורה.
קולן נחשב למוצר בשר מיובש פרימיום מתוצרת מקומית, בהתחשב בכך שבשוק זאגרב אפילו קולן בדרגה נמוכה יכול לעלות הרבה יותר מסוגי נקניקיות אחרים והוא דומה במחירו לבשר חזיר מעושן (שינקן). למרות שהוא מיוצר באופן מסחרי גם ברחבי יוגוסלביה לשעבר מאז מלחמת העולם השנייה, תהליך הייצור התעשייתי שונה באופן משמעותי, וכתוצאה מכך הבדלים גדולים במראה ובארומה, על אף שהוא זול בהשוואה לקולן ביתי האמיתי.
פסטיבלים

פסטיבל אזורי של קולן מתקיים מדי שנה בבאצ'קי פטרובאץ.
לקריאה נוספת

Kovačić, Damir; Markovina, Jerko; Prebježić, Sonja (בפברואר 2007). "Ponašanje i stavovi potrošača na zagrebačkom tržištu slavonskog kulena" [Consumer behavior and attitudes towards Slavonian Kulen on the Zagreb market] (PDF). Agronomy Journal (בקרואטית). Croatian society of agronomists. 69. ISSN 0002-1954. נבדק ב-2011-07-20. {{cite journal}}:  (עזרה)
הערות שוליים

↑  "Zaštićeni slavonski kulen mora biti proizveden od svinje iz Slavonije" [Protected kulen of Slavonia must be produced by a pig from Slavonia]. Poslovni dnevnik (בקרואטית). HINA. 2013-02-27. נבדק ב-2013-06-14.
↑  Food and Agriculture Organization of the United Nations (2013-10-07). Croatia's traditional food products: when terroirs go global.
↑  "FAO helps develop protected status for food products in Croatia". fao.org. 10 באוקטובר 2013. נבדק ב-24 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The list of the indications of geographical origin registered in the Intellectual Property Office". Intellectual Property Office of the Republic of Serbia. נבדק ב-2014-03-16. Reg. no. 6 Paprika flavoured sausage from Srem (Sremski kulen)
↑  Kovačić, Markovina & Prebježić 2007, p. 41–42.
↑  "Festival kulena" [Kulen festival]. 2015-12-13. אורכב מ-המקור ב-2015-12-22. נבדק ב-2015-12-13.
קורט גולדשטיין

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  6 בנובמבר 1878 קטוביץ, רפובליקת פולין 
 פטירה:  19 בספטמבר 1965 (בגיל 86) ניו יורק, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  נוירולוגיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת היידלברג  אוניברסיטת ורוצלב 
 מנחה לדוקטורט:  קרל ורניקה 
 מוסדות:  אוניברסיטת גתה בפרנקפורט  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין 
 
קורט גולדשטיין (בגרמנית: Kurt Goldstein; ‏6 בנובמבר 1878 – 19 בספטמבר 1965) היה נוירולוג ופסיכיאטר יהודי גרמני, שהיגר מאוחר יותר לארצות הברית. מחלוצי הנוירופסיכולוגיה ופסיכולוגיית הגשטלט.