stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניקולו יומלי
שנים אחרונות

בשנות ה-50' של המאה ה-18 פעל יומלי בשטוטגרט והיצירות שכתב בתקופה זו נחשבות לטובות ביצירותיו. בשנת 1768 חזר לנאפולי, שם עלתה קרנה של האופרה בופה, שדחקה את רגלי האופרה סריה של יומלי כך שהקהל לא קיבל את יצירותיו האחרונות באותה התלהבות כלפנים. אירוע מוחי פקד את יומלי בשנת 1771 וגרם לו לשיתוק חלקי, אך הוא המשיך לעבוד עד מותו כעבור שלוש שנים, בנאפולי.
יצירתו

יומלי כתב קנטטות, אורטוריות ושאר יצירות קודש, אבל אין ספק שהחשיבות הרבה ביותר במסגרת יצירתו נודעת לאופרות שלו, בייחוד האופרות סריה, כשישים במספר, אחדות מהן לליבריות של מטאסטאזיו. ביצירותיו נטה יותר להתמקד בעלילה ובדרמה של האופרה מאשר במפגני ראווה טכניים מצד הזמרים, כפי שהיה נהוג באופרה האיטלקית של אותה תקופה. הוא כתב יותר קטעי אנסמבל ומקהלה והוסיף, בהשפעת מלחיני אופרה צרפתית כמו ז'אן-פיליפ ראמו, באלטים לאופרות שלו. הוא הבליט הרבה יותר את התזמורת (בעיקר כלי הנשיפה מעץ) להמחשת המתרחש בעלילה וכתב קטעים לתזמורת לבדה ולא כרקע לזמרים בלבד. מיוהאן אדולף האסה למד לכתוב רצ'יטאטיבים בליווי תזמורת, במקום צ'מבלו בלבד. יש הגורסים, שחידושיו משתווים בחשיבותם לאלה של גלוק.
אופרות נבחרות

Demetrio (Parma, 1749)
Ciro riconosciuto (Venice, 1749)
L'uccelellatrice (Venice, 1750)
Attilio Regolo (Rome, 1753)
L'Olimpiade (Jommelli)|L'Olimpiade (Stuttgart, 1761)
Demofoonte (Stuttgart, 1764)
Temistocle (Ludwigsburg, 1765)
Vologeso (Ludwigsburg 1766)
La critica, (Ludwigsburg 1766)
Fetonte (Ludwigsburg 1768)
La schiava liberata (Ludwigsburg 1768)
Armida abbandonata (Naples, 1770)
Iphigenia en Tauride (Naples, 1771)
סאות'בנק סנטר

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מרכז אומנויות, אטרקציה תיירותית, ארגון צדקה 
 כתובת:  לונדון, סאות'בנק סנטר, סאות' בנק 
 מיקום:  למבת' 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 בעלים:  מועצת מחוז לונדון 
 קואורדינטות:  51°30′22″N 0°06′59″W﻿ / ﻿51.506064°N 0.116306°W﻿ / 51.506064; -0.116306
 www.southbankcentre.co.uk
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקססאות'בנק סנטר(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקססאות'בנק סנטר(למפת למבת' רגילה) סאות'בנק סנטר(למפת למבת' מוגדלת) סאות'בנק סנטר
 
סָאוּת'בֶּנְק סֶנְטֶר ("מרכז הגדה הדרומית", באנגלית: Southbank Centre) הוא תשלובת אתרי אמנות בלונדון, אנגליה, על הגדה הדרומית של התמזה בין קאונטי הול לגשר ווטרלו. הוא כולל שלושה בניינים עיקריים (רויאל פסטיבל הול, קווין אליזבת הול וגלריית הייוורד) והוא מרכז האמנויות הגדול ביותר באירופה. המרכז מושך יותר משלושה מיליון מבקרים מדי שנה. קרוב לאלף הופעות בתשלום של מוזיקה, מחול וספרות מתקיימות בסאות'בנק סנטר מדי שנה, כמו גם יותר מ-300 אירועי אכסדרה פתוחים לציבור ותוכניות חינוכיות, הן באתרי המופעים והן בקרבתם. נוסף לכך, בין שלוש לשש תערוכות אמנות גדולות מוצגות בגלריית הייוורד מדי שנה ותערוכות נודדות לאומיות מגיעות ליותר מ-100 אתרים ברחבי הממלכה המאוחדת.
מיקום

סאות'בנק סנטר הוא אחד המרחבים הציבוריים המקובלים ביותר בלונדון, המקיף 21 אקר (כ-84 דונם) בקטע נוח להולכי רגל על גדת הנהר. בקרבת מקום אליו נמצאים אתרים מוכרים כתיאטרון הלאומי, גלריית טייט לאמנות בת זמננו ותיאטרון גלוב השקספירי החדש. תחנות הרכבת התחתית הסמוכות לסאות'בנק סנטר הן ווטרלו ואמבנקמנט (Waterloo and Embankment).
החל באפריל 2009 מכהן אלאן בישופ בתפקיד המנהל הראשי של סאות'בנק סנטר. ג'וד קלי הוא המנהל האמנותי של המרכז מאז 2005.
היסטוריה ופיתוח

תולדות סאות'בנק סנטר מתחילות ב"פסטיבל בריטניה", שהתקיים בשנת 1951. במה שתואר כ"מרפא לאומה" בפי הרברט מוריסון, שר בממשלת מפלגת הלייבור שהיה האחראי על האירוע, נועד פסטיבל בריטניה להפגין את התאוששות בריטניה ממלחמת העולם השנייה בהצגת המיטב במדע, טכנולוגיה, אמנויות ועיצוב תעשייתי. הפסטיבל נמשך ממאי עד ספטמבר 1951 ופורק ברובו עד יוני של השנה הבאה, בעקבות ניצחון וינסטון צ'רצ'יל והמפלגה השמרנית בבחירות הכלליות של 1951. הרויאל פסטיבל הול הוא הבניין היחיד ששרד מפסטיבל בריטניה.
במחצית הראשונה של שנות ה-60' הורחב רויאל פסטיבל הול ונבנו עוד אולם קונצרטים וגלריית אמנות.
תוכניות להרחבת סאות'בנק סנטר הוגשו בשנת 2000 וכללו בין השאר בניין מנהלה חדש, יצירת שלושה מרחבים תציבוריים חדשים סביב רויאל פסטיבל הול ובניין חדש למכון לקולנוע בריטי, שיימצא בחלקו מתחת לפני הקרקע. כן תוכנן מתחם חנויות ומסעדות.
תזמורות הבית של סאות'בנק סנטר הן:
התזמורת הפילהרמונית של לונדון
תזמורת פילהרמוניה
הסינפונייטה של לונדון
תזמורת עידן הנאורות
מבקרים ב"פסטיבל בריטניה" 1951 לפני "כיפת התגליות".
סאאב 60

| --- | --- |

Saab 60
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  סאאב
 שנות ייצור:  1962–1963
 הרכבה:  שוודיה שוודיה
 אורך:  4,050 מ"מ
 רוחב:  1,570 מ"מ
 גובה:  1,471 מ"מ
 בסיס גלגלים:  2,488 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  3 צילינדרים, בטור, 750 סמ"ק המפיק 46 כ"ס מנוע קירור מים  3 צילינדרים, בטור, 750 סמ"ק המפיק 61 כ"ס מנוע קירור מים
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות
 קשר:  סאאב 96
סאאב 60 (בשוודית: Saab 60) היא מכונית משפחתית, מתוצרת יצרנית הרכב והמטוסים השוודית סאאב אשר יוצרה בין השנים  1962–1963.
דגם ה"סאאב 60" נבנה במהדורה מוגבלת, והתבסס על דגם סאאב 96, משנת 1962.
דגמי "סאאב 60" יוצאו לבריטניה.
נתונים

2 דלתות
4 מושבים
מנוע קדמי
מכל דלק - 38.6 ליטר
תמונות

סאאב 60
סאאב 96 עליו התבסס דגם ה"סאאב 60"
ראו גם

סאאב
סאאב 96
לקריאה נוספת

סאאב 60 - תמונות
הערות שוליים

↑  היסטורית רכבי סאאב saabhistory.com/videos
↑  סאאב 60 Sturmey; Henry Sturmey; H. Walter Staner (1988). The Autocar
ניקולאוס קוזאנוס

| --- | --- |

 לידה:  1401 ברנקסטל-קויז, האימפריה הרומית הקדושה 
 פטירה:  11 באוגוסט 1464 (בגיל 63 בערך) טודי, מדינת האפיפיור 
 שם לידה:  Nikolaus Krebs 
 מקום קבורה:  סן פייטרו אין וינקולי 
 השקפה דתית:  הכנסייה הקתולית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פדובה, אוניברסיטת היידלברג, אוניברסיטת קלן 
 זרם:  רנסאנס גרמני 
 תחומי עניין:  פילוסופיה, מתמטיקה, דיפלומטיה, גאוגרפיה, אסטרונומיה, תאולוגיה נוצרית, פילוסופיה של הרנסאנס, דין 
 עיסוק:  כומר קתולי, בישוף קתולי, תאולוג, פוליטיקאי, משפטן, מתמטיקאי, פילוסוף, סופר, אסטרונום, דיפלומט, לבלר 
 מדינה:  האימפריה הרומית הקדושה 
 
ניקולאוס קוזאנוס (1401–1464), פילוסוף, תאולוג ומתמטיקאי גרמני.
ביוגרפיה

ניקולאוס קוזאנוס נולד בעיר קויז (בגרמנית Kues, בלטינית - Cusa) ומכאן שמו. אביו היה כורם ודייג, ומספרים שהיה מכה אותו במשוט על מנת ללמדו את אומנות הדיג. ניקולאוס ברח מבית אביו, ואיש אצולה שאספו וראה את כשרונותיו שלחו לבית הספר המפורסם בהולנד - "דוונטר" (Deventer). בעיר זו היה מרכז של תנועה מיסטית ובין מוריו של ניקולאוס היה תומאס א קמפיס מחבר הספר "הליכה בדרכו של ישו". מדוונטר עבר לאוניברסיטת פדובה שבאיטליה שם למד משפטים ובגיל 23 הוכתר כדוקטור למשפט. במשפט הראשון שלו כעורך דין (בשנת 1424) נכשל, וכישלון זה גרם לו לעזוב את עולם המשפט.
בשנת 1428 נעשה כומר קתולי, ובשנת 1432 נקרא על ידי ידידו ומורו לפילוסופיה להיות חבר מועצת הכנסייה שהתכנסה בבזל.
ספרו הראשון הופיע בבזל בשנת 1433 בו חקר קוזאנוס את היחס בין כוחה של המועצה לכוחו של האפיפיור. לפני מועצה זו אף הרצה על רעיונותיו לתיקון הלוח היוליאני המקובל. רעיונות אלה הוגשמו על ידי האפיפיור גרגוריוס ה-13 שהתקין, מאה שנה אחר כך, את הלוח החדש הנוהג עד היום, והקרוי הלוח הגריגוריאני.
בשנת 1438 שלח האפיפיור את קוזאנוס לקושטא וכששב משם התגלו לו רעיונותיו הפילוסופיים 'בלב הים כמתנה מלמעלה מאבי האורות'. רעיונות אלו היו "אי הידיעה המלומדת" ו"חפיפת הניגודים". בשנת 1441 נתמנה לציר ברייכסטאג שבמיינץ (Mainz) ולאחר מכן בשנת 1442 בפרנקפורט, ובשנת 1449 נעשה חשמן.
האפיפיור ניקולאוס החמישי מינה אותו לשליח מיוחד שלו, ובשליחותו ביקר ניקולאוס בגרמניה ובאיטליה ועסק בתיקון חיי המנזרים באותן ארצות. בעקבות כיבוש קושטא על יד הטורקים בשנת 1453 עסק האפיפיור במסע צלב חדש ומינה את קוזאנוס לממלא מקומו בזמן העדרו. בשנת 1464 הצי של ג'נובה אשר היה מיועד למלחמה בטורקים התעכב, והאפיפיור שלח את ניקולאוס לליבורנו לפעול לביצוע ההפלגה, אך בדרכו חלה ניקולאוס בעיר טודי ומת. קוזאנוס נקבר ברומא אך לבו הובא, על פי בקשתו, לכנסייה בעיר מולדתו אותה יזם ותכנן.
עיקרי תורתו > אי הידיעה המלומדת ('Docta Ignorantia')

התייחסותו של קוזאנוס להשגת האלוהים ממשיכה את התאולוגיה השלילית אך שונה ממנה במסקנתה.
התאולוגיה השלילית (המופיעה גם אצל פילוסופים יהודיים כגון הרמב"ם), גורסת שאין אנו יכולים לתפוס את אלוהים אלא על ידי שלילת כל התארים ממנו, שהרי כל תואר שאנו נגדיר בו את אלוהים הוא לא אמיתי לגביו. לכן יש רק להגדיר מה אלוהים איננו, כגון 'אלהים איננו מת' כדי למנוע ממנו את ההעדר אף שהוא גם איננו 'חי' במובן הפשוט שאנו מגדירים מהו חי, וכן הלאה. התאולוגיה השלילית מרחיקה למעשה מאלוהים כל הגדרה מתחום ההכרה וההשגה האנושית. בעלי שיטה זו (פלוטינוס, קסיוס דיוניסיוס לונגינוס ועוד) גרסו שההליכה בדרך תאולוגיה זו מביאה את המתעמק בה לידי אקסטזה בבחינת 'הערפל אליו נכנס משה' ושם יכול להשיג את האלוהות בהבנה שמעל השכל.
קוזאנוס מקבל את התפיסה הזו אך לדעתו אין התאולוגיה הזו מוליכה לידי אקסטזה (פרט ליחידים שקוזאנוס אינו פונה אליהם), אלא יש להתמקד ולהתעמק בהכרה מלאה של החולשה הזו. לדעתו האמת המדויקת תישאר לעולם מחוץ להשגתנו, כשם שהמצולע המוקף על ידי עיגול מתקרב אל העיגול ככל שמרבים את צלעותיו אך לעולם לא יהיה עיגול, כך משיג השכל את האמת. הקבלה של האדם על הפער הפעור בין השאיפה להבנה הטהורה ובין ההבנה בפועל היא היא 'אי הידיעה המלומדת'. לדעת קוזאנוס 'במידה בה אנו יותר מלומדים באי ידיעה זו, בה במידה אנו מתקרבים אל האמת'.
האדם מגיע לאי הידיעה המלומדת במאמץ רוחני שמטרתו לברר לעצמו בירור אמיתי את שלילת התארים מהבורא - בשלב הראשון, ובשלב השני יכול האדם בשכלו לתפוס מעט מעט מהאמת. נמצא שאף שקוזאנוס תופס את האלוהות תפיסה טרנסצנדנטית קיצונית, מכל מקום בעזרת אי הידיעה המלומדת יכול האדם לקרב את האלוהות לעולם ולתבונת האדם, וזאת על ידי חקירת העולם והבנתו.
עיקרי תורתו > החפיפה של הניגודים ('Coincidentia Oppositorum')

חפיפת הניגודים הוא מושג עמוק שפיתח קוזאנוס, על מנת להסביר שמבחינת הראייה של האדם, האמת מכילה את שני הצדדים המנוגדים כאחת.
על פי קוזאנוס, האמת, או במילים אחרות המקסימום, איננה השלב העליון מתוך שלבים רבים תחתיה, אלא היא אידיאה באיכות אחרת, וממילא היא מחוץ לכל סולם מדורג כלשהו. אם להשתמש במשל הנזכר ניתן לומר שהמצולע מתקרב לעיגול ככל שמתרבות צלעותיו אך לעולם תישאר תהום בין המצולע לעיגול, ואין לומר שמצולע מקסימלי הוא עיגול משום שאלו שני דברים שונים במהותם.
על פי הבנה זו אין דבר שניתן להעמיד בניגוד למקסימום, ובמילים אחרות המקסימום הוא גם מינימום. האמת היא שלמה, וכשמגיעים להבנה הזו הגדרנו את האמת ככל שהאדם יכול להגדיר לעצמו אותה.
קוזאנוס מכנה את התפיסה הזו של חפיפת הניגודים בשם האבן היקרה – בורלא (Beryllum) אשר המילה הגרמנית משקפיים (Brille) נגזרת מאותו שורש. המשקפיים מראים לאדם את מה שלא ראה קודם, אך זאת רק על ידי השחזת הזכוכית בצורה קעורה וקמורה גם יחד (חפיפת הניגודים).
עיקרי תורתו > קיפול ופיתוח כהסבר למציאות העולם

המציאות האינסופית של אלוהים מקשה, באופן פשוט, על ההבנה כיצד נברא עולם חומרי ומוגבל. כלומר, מאחר שאלוהים הוא אחדותי אינסופי ולא נתון לשינוי, קשה להבין כיצד נוצר עולם שמהותו היא ריבוי סופיות ושינוי.
על מנת להתמודד עם קשיים אלו, קוזאנוס הסביר שהעולם הוא למעשה 'פיתוח' (Explicatio) של הבורא - האחדות האינסופית, ומאידך העולם 'מקופל' או 'מתכלל' (Complicatio) באלוהים. במילים אחרות הבורא בא לידי ביטוי והגשמה בתוך העולם, והעולם בנקודה השורשית שלו הוא האלוהים.
משל בו משתמש קוזאנוס לבאר תורה זו הוא היחס בין הנקודה לקו. אם מתבוננים ניתן לראות שהקו הוא למעשה 'פיתוח' של הנקודה שהרי אין בקו אלא נקודות רבות, ומאידך הקו נמצא בצורה מקופלת בנקודה.
ניתן להסביר את קוזאנוס בדרכו של אפלטון: ישנה אידאה, ובלשון קוזאנוס 'עיקר' או 'התחלה' (Principium), כאשר ההופעה או ההתגשמות שלה בעולם היא 'באופן אחר' (Aliter). העיגול המוחשי הוא העיגול האידיאלי 'באופן אחר'. על פי האמור ניתן לומר שהעולם הוא הבורא 'באופן אחר', והאלוהים הוא ה'עיקר' של העולם. את אלוהים אין להכיר בשום אופן אך ניתן להכיר את העולם שהוא הגילוי ההגשמה והפיתוח של הבורא.
לאור האמור יש הוגים שטענו שקוזאנוס היה פנתאיסט, כך חשב ג'ורדנו ברונו, וכך חושבים כמה מההיסטוריונים של הפילוסופיה. אולם יש שהבחינו בין המושגים, ולדעתם כאשר קוזאנוס טוען שהעולם הוא פיתוח של האל אין זו אמירה שאלוהים זהה עם העולם, כפי שטוען הפנתאיסט, שהרי פיתוח אינו זהות. קוזאנוס עצמו פרסם בשנת 1449 כתב שבו התגונן נגד אמירה זו.
איחוד הדתות

בשנת 1453 פרסם קוזאנוס מאמר הנקרא 'על השלום ועל ההסכמה של הדת'. הרעיון המרכזי של המאמר הוא שהצורות בהן עובדים בני האדם את הבורא מראות על השאיפה להגיע לאין סוף ולהבין אותו. על פי דרכו הסביר שישנה דת אחת אידאית שאליה כולם שואפים, ודת זו מתממשת בכל הדתות. אולם כל דת בפני עצמה אינה מצליחה, ואף אינה מסוגלת, להגיע לשלמות. תפיסתו של קוזאנוס אינה עניין של סבלנות בלית ברירה לשאר הדתות, אלא לדעתו הריבוי של הדתות הוא מוכרח כדי לגלות את האידאה השלימה.
למרות האמור מקווה קוזאנוס שיגיע היום בו יתאחדו נציגי כל הדתות ויכרתו ברית של אחדות בירושלים.
תקופתו ושיטתו

שיטתו של קוזאנוס ייחודית בכך שניתן למצוא בה מרכיבים של פלוסופיית ימי הביניים ושל העת החדשה בעת ובעונה אחת. אלוהים הוא המרכז וסביבו נעה שיטתו ומחשבתו של קוזאנוס, ובזה ניתן לראות בקוזאנוס הוגה של ימי הבניים. אולם עם זאת שיטתו פתוחה לעולם ולדרכי החשיבה החדשות, ואף לחידושים ולהמצאות של תקופתו (מסופר שהמצאת הדפוס הלהיבה אותו, והוא השתוקק להדפיס את כתביו). אי הידיעה המלומדת מאפשרת לו למזג בין ההבנה שהבורא נעלה מכל ומרכז הכל, לבין הצורך בחקירת העולם והבנתו.
השימוש במשלים על ידי קוזאנוס

קוזאנוס הרבה להשתמש במשלים לבאר את רעיונותיו, כפי שניתן להיווכח מהאמור עד כה. קוזאנוס עמד על יכולתו זו ובאחד מספריו אף כתב 'ברוך אתה אלוהי על שאתה מזין אותי ומפרנס אותי בחלב של המשל, לפני שתגיש לי מאכל מוצק יותר'.
לקריאה נוספת

שמואל הוגו ברגמן, 'תולדות הפילוסופיה החדשה - מניקולאוס קוזאנוס עד תקופת ההשכלה', מוסד ביאליק, ירושלים.
פסל של ניקולאוס קוזאנוס בסן פייטרו אין וינקולי
נציגויות דיפלומטיות ביפן

מדינות בעלות נציגות דיפלומטית ביפן
ביפן פועלות 153 שגרירות ועשרות קונסוליות זרות. רוב המדינות שאינן מיוצגות ביפן בדרג השגרירות האמינו את שגרירותן בבייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין הסמוכה, על יפן.
נציגויות דיפלומטיות

אוגנדה אוגנדה
אוזבקיסטן אוזבקיסטן
אוסטריה אוסטריה
אוסטרליה אוסטרליה
אוקראינה אוקראינה
אורוגוואי אורוגוואי
אזרבייג'ן אזרבייג'ן
איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות
איטליה איטליה
אינדונזיה אינדונזיה
איסלנד איסלנד
איראן איראן
אירלנד אירלנד
אלבניה אלבניה
אלג'יריה אלג'יריה
אל סלוודור אל סלוודור
אנגולה אנגולה
אפגניסטן אפגניסטן
אסטוניה אסטוניה
אקוודור אקוודור
ארגנטינה ארגנטינה
אריתריאה אריתריאה
ארמניה ארמניה
ארצות הברית ארצות הברית
אתיופיה אתיופיה
בוליביה בוליביה
בוטסואנה בוטסואנה
בולגריה בולגריה
בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה
בורקינה פאסו בורקינה פאסו
בחריין בחריין
בלארוס בלארוס
בלגיה בלגיה
בליז בליז
בנגלדש בנגלדש
בנין בנין
ברוניי ברוניי
ברזיל ברזיל
גאורגיה גאורגיה
גבון גבון
גאנה גאנה
גואטמלה גואטמלה
ג'יבוטי ג'יבוטי
ג'מייקה ג'מייקה
גינאה גינאה
גרמניה גרמניה
דנמרק דנמרק
דרום אפריקה דרום אפריקה
האיטי האיטי
הודו הודו
הולנד הולנד
הונגריה הונגריה
הונדורס הונדורס
המלדיביים המלדיביים
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
הפיליפינים הפיליפינים
הרפובליקה הדומיניקנית הרפובליקה הדומיניקנית
הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
הרפובליקה של קונגו הרפובליקה של קונגו
וייטנאם וייטנאם
ונצואלה ונצואלה
זימבבואה זימבבואה
זמביה זמביה
חוף השנהב חוף השנהב
טג'יקיסטן טג'יקיסטן
טוגו טוגו
טונגה טונגה
טורקיה טורקיה
טורקמניסטן טורקמניסטן
טנזניה טנזניה
יוון יוון
ישראל ישראל
ירדן ירדן
כווית כווית
לאוס לאוס
לבנון לבנון
לוב לוב
לוקסמבורג לוקסמבורג
לטביה לטביה
ליבריה ליבריה
ליטא ליטא
לסוטו לסוטו
מאוריטניה מאוריטניה
מאלי מאלי
מוזמביק מוזמביק
מולדובה מולדובה
מונגוליה מונגוליה
מיאנמר מיאנמר
מיקרונזיה מיקרונזיה
מדגסקר מדגסקר
מזרח טימור מזרח טימור
מלאווי מלאווי
מלזיה מלזיה
מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית
מצרים מצרים
מקסיקו מקסיקו
מרוקו מרוקו
איי מרשל איי מרשל
נורווגיה נורווגיה
ניגריה ניגריה
ניו זילנד ניו זילנד
ניקרגואה ניקרגואה
נמיביה נמיביה
נפאל נפאל
סודאן סודאן
סוריה סוריה
סינגפור סינגפור
סלובניה סלובניה
סלובקיה סלובקיה
סמואה סמואה
סנגל סנגל
סן מרינו סן מרינו
ספרד ספרד
סרביה סרביה
סרי לנקה סרי לנקה
עומאן עומאן
עיראק עיראק
ערב הסעודית ערב הסעודית
פולין פולין
פורטוגל פורטוגל
פיג'י פיג'י
פינלנד פינלנד
פלאו פלאו
פנמה פנמה
פפואה גינאה החדשה פפואה גינאה החדשה
פקיסטן פקיסטן
פרגוואי פרגוואי
פרו פרו
צ'ילה צ'ילה
צ'כיה צ'כיה
צרפת צרפת
קירגיזסטן קירגיזסטן
קובה קובה
קולומביה קולומביה
קוסובו קוסובו
קוסטה ריקה קוסטה ריקה
קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
קזחסטן קזחסטן
קטר (מדינה) קטר
קמבודיה קמבודיה
קמרון קמרון
קנדה קנדה
קניה קניה
קפריסין קפריסין
קריית הוותיקן קריית הוותיקן
רואנדה רואנדה
רומניה רומניה
רוסיה רוסיה
שוודיה שוודיה
שווייץ שווייץ
תאילנד תאילנד
תוניסיה תוניסיה
תימן תימן
נציגויות דיפלומטיות > קונסוליות וקונסוליות כלליות

ארצות הברית ארצות הברית (קונסוליה)
הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
טאיוואן טאיוואן (משרד סחר)
וייטנאם וייטנאם
קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
תאילנד תאילנד
ברזיל ברזיל
קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
פנמה פנמה
קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
צרפת צרפת
הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
ארצות הברית ארצות הברית (קונסוליה)
ברזיל ברזיל
הפיליפינים הפיליפינים
הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
טורקיה טורקיה
פרו פרו
קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
קנדה קנדה (קונסוליה)
ארצות הברית ארצות הברית
טאיוואן טאיוואן (משרד סחר)
הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
רוסיה רוסיה
| --- | --- |
 אוסטרליה אוסטרליה  איטליה איטליה  אינדונזיה אינדונזיה  ארצות הברית ארצות הברית  גרמניה גרמניה  הודו הודו  הולנד הולנד  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת  הפיליפינים הפיליפינים:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין  וייטנאם וייטנאם  טאיוואן טאיוואן (משרד סחר)  מונגוליה מונגוליה  פקיסטן פקיסטן  קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית  רוסיה רוסיה  תאילנד תאילנד
ארצות הברית ארצות הברית
הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
טאיוואן טאיוואן (משרד סחר)
קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
רוסיה רוסיה
קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
טאיוואן טאיוואן (משרד סחר)
קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
משרדי ייצוג

האיחוד האירופי האיחוד האירופי (טוקיו)
הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית (טוקיו)
טאיוואן טאיוואן (טוקיו)
קוריאה הצפונית קוריאה הצפונית (טוקיו)
שגרירות שהואמנו על יפן > שגרירויות בבייג'ינג שהואמנו על יפן

| --- | --- |
 בורונדי בורונדי  גינאה ביסאו גינאה ביסאו  גינאה המשוונית גינאה המשוונית  מלטה מלטה:  ניז'ר ניז'ר  סיישל סיישל  סיירה לאון סיירה לאון  צ'אד צ'אד
שגרירות שהואמנו על יפן > שגרירויות נוספות

אסוואטיני אסוואטיני (קואלה לומפור, מלזיה)
איי הבהאמה איי הבהאמה (נסאו, איי הבהאמה)
בהוטן בהוטן (ניו דלהי, הודו)
ברבדוס ברבדוס (ז'נבה, שווייץ)
גיאנה גיאנה (ניו יורק, ארצות הברית)
דומיניקה דומיניקה (רוזו, דומיניקה)
טרינידד וטובגו טרינידד וטובגו (ניו דלהי, הודו)
מאוריציוס מאוריציוס (קנברה, אוסטרליה)
סנט קיטס ונוויס סנט קיטס ונוויס (טאיפיי, טאיוואן)
שגרירות שנסגרו

סומליה סומליה
צ'אד צ'אד
ראו גם

נציגויות דיפלומטיות של יפן בעולם
הערות שוליים

↑  Taipei Economic and Cultural Representative Office in Japan, אתר המשרד
סדרת קונוויי

סדרת קונוויי (באנגלית: Look-and-say sequence; בתרגום מילולי: סדרת "תביטו ותגידו") היא סדרה שהציג וניתח המתמטיקאי הבריטי ג'ון הורטון קונוויי במאמרו The Weird and Wonderful Chemistry of Audioactive Decay משנת 1986.
תחילתה של הסדרה:
הגדרת הסדרה

הסדרה מוגדרת באופן רקורסיבי באמצעות הכלל הבא: בכל שלב מסתכלים על האיבר הקודם בסדרה ומקריאים בקול את ספרותיו כך שלכל רצף של ספרות זהות מקריאים קודם את אורך הרצף (כמה ספרות מופיעות בו) ואז את הספרה. רצף הספרות אותו אומרים בקול הוא האיבר הבא בסדרה. בפירוט:
האיבר הראשון מוגדר כ-"1".
באיבר הראשון יש מופע 1 של 1 ולכן האיבר השני הוא "11" (בקול: פעם אחת "אחת").
באיבר השני יש 2 מופעים של 1 ולכן האיבר השלישי הוא "21" (בקול: פעמיים "אחת").
באיבר השלישי יש מופע 1 של 2 ומופע 1 של 1 ולכן האיבר הרביעי הוא "1211" (בקול: פעם אחת "שתיים" ופעם אחת "אחת").
באיבר הרביעי יש מופע 1 של 1, לאחריו מופע 1 של 2 ואז 2 מופעים של 1 ולכן האיבר החמישי הוא "111221" (בקול: פעם אחת "אחת", פעם אחת "שתיים" ופעמיים "אחת").
באיבר החמישי יש 3 מופעים של 1, 2 מופעים של 2 ומופע 1 של 1 ולכן האיבר השיש הוא "312211" (בקול: שלוש פעמים "אחת", פעמיים "שתיים" ופעם אחת "אחת").
וכן הלאה.
במקום 1 ניתן להתחיל את הסדרה בספרה אחרת. במקרה כזה סדרה שמתחילה בספרה d שאינו 1 תתפתח כך:
גם סדרות אלו נקראות סדרות קונוויי, אולם לעיתים השם "סדרת קונוויי" מתייחס דווקא לסדרה המתפתחת במקרה d=3.
ניתן גם להתחיל את הסדרה גם מרצף ספרות כלשהו. הרצף ממנו מתחילים את הסדרה קרוי ה"גרעין" שלה.
באופן פורמלי ניתן להגדיר את סדרת קונווי כך: מגדירים את אופרטור קונוויי המחזיר את הרצף  C(a_{1}^{n_{1}}a_{2}^{n_{2}}\ldots a_{k}^{n_{k}})=n_{1}a_{1}n_{2}a_{2}\ldots n_{k}a_{k}, כאשר  a^{n} הוא סימן מוסכם לרצף של  n ספרות  a רצופות. כמו כן מניחים שבהצגה הנ"ל לכל ספרה  a_{i} מתקיים  a_{i}\neq a_{i+1}. סדרת קונווי עם גרעין d היא  C_{1}=d,\ C_{n+1}=C(C_{n}). סדרת קונוויי הסטנדרטית מתקבלת כאשר  C_{1}=1.
תכונות

לכל גרעין נתון, האורך של איברי הסדרה (מספר הספרות באיבר) הולך ומתארך לאינסוף, למעט במקרה שהגרעין הוא 22, אז הסדרה מתנוונת ונהיית קבועה: 22, 22, 22.... זוהי תוצאה של המשפט הקוסמולוגי כמפורט להלן.
בסדרה שגרעינה הוא ספרה יחידה, כל הספרות המופיעות (למעט האחרונה שהיא תמיד d) הן 1, 2 או 3. הסיבה היא שלא יכול להופיע רצף של יותר משלוש ספרות זהות ברצף, שכן משמעות הדבר היא כי ספרו את אותה ספרה שלא ברצף. לדוגמה "41" לא יכול להופיע, כי משמעו שקדם לו "1111" שלו קדם "11" שאמור להיות מתורגם ל-"21".
המשפט הקוסמולוגי

המשפט הקוסמולוגי של קונוויי הוא משפט בסיסי לגבי סדרות קונוויי שמאפשר לחקור את תכונותיהן. המשפט קובע שקיים מספר קבוע N כך שהחל מהאיבר N, כל איברי סדרת קונוויי (עם גרעין כלשהו) מורכבים מרצף של תת-מחרוזות מתוך רשימה ידועה וסופית, ושכל תת-מחרוזת ממשיכה ומתפתחת באופן בלתי תלוי בשאר התת-מחרוזות.
התת-מחרוזות הבסיסיות מהן ניתן ליצור את כל איברי סדרות קונוויי מכונים "יסודות". ישנם 92 יסודות המופיעים בסדרת קונוויי הסטנדרטית (עם גרעין 1), והם נקראים על שם 92 היסודות הכימיים הראשונים בטבלה המחזורית. סדרות קונוויי עם גרעין הכולל ספרה שאינה 1, 2 או 3 כוללות גם יסודות נוספים "טרנס-אורניים". יש שני יסודות טרנס-אורניים לכל ספרה גדולה מ-3.
האיבר השני של סדרת קונוויי שגרעינה הוא אחד היסודות נקרא ה"התפתחות" של היסוד הזה. למשל היסוד "ניקל" הוא המחרוזת "11133112" וההתפתחות שלו היא "31232112", מחרוזת שהיא בעצמה צירוף של "אבץ", שהוא "312" ו"קובלט", שהוא "32112". היסודות נבנים כך שההתפתחות של כל יסוד היא צירוף של יסודות. היסוד ה-92 "אורניום" הוא המחרוזת "3". היסוד ה-91 "פרוטקטיניום" הוא ההתפתחות של "אורניום", כלומר הוא "13". היסוד ה-90 תוריום הוא ההתפתחות של "פרוטקטיניום". באופן הזה בונים את כל היסודות, כאשר כל יסוד מוכל (אבל לא תמיד שווה ל-) בהתפתחות של היסוד העוקב לו. התהליך נעצר כאשר מגיעים ליסוד השני "הליום" שההתפתחות שלו מורכבת כולה מיסודות גדולים יותר. לבסוף מוסיפים את היסוד הראשון "מימן", שהוא "22", השווה להתפתחות של עצמו. טבלה של כל היסודות וההתפתחות שלהם ניתן למצוא כאן.
המשפט הקוסמולוגי קובע שכל איבר של סדרת קונוויי (החל ממקום מסוים) ניתן לפרק לסדרה של יסודות, ושהאיבר הבא בסדרה מתקבל על ידי החלפת כל יסוד בהתפתחות שלו.
כמו הוכחת משפט ארבעת הצבעים, הוכחת המשפט הקוסמולוגי מבוססת על רדוקציה למספר סופי של מקרים פרטיים ובדיקתם על ידי מחשב. ידוע שערכו של N המופיע בניסוח המשפט הוא לכל היותר 29, והוא כנראה 24 (לדיון מפורט ראו ). כאשר מדובר בסדרת קונווי הסטנדרטית מספיק לקחת N=8.
קצב גידול

מסקנה פשוטה מהמשפט הקוסמולוגי היא אפיון קצב הגידול של אורך האיברים בסדרת קונוויי. את הקשרים בין 92 היסודות הפשוטים ניתן לייצג כמטריצה 92×92  A. הערך של  a_{ij} במטריצה יהיה האורך הכולל של המופעים של היסוד ה- i בהתפתחות של היסוד ה- j, לחלק לאורך היסוד ה- j. כלומר,  a_{ij}=c_{ij}l_{i}/l_{j}, כאשר  c_{ij} הוא מספר המופעים של היסוד ה- i בהתפתחות של היסוד ה- j ו- l_{k} הוא האורך של היסוד ה- k.
נייצג איבר של סדרת קונוויי כווקטור  v, 92-ממדי שהקואורדינאטה ה- i שלו היא האורך של היסוד ה- i כפול מספר המופעים שלו באיבר. האורך של האיבר בסדרה הוא סכום הקואורדינטות ב- v. לפי המשפט הקוסמולוגי, האורך של האיבר הבא בסדרה תלוי רק בהתפתחות של כל אחד מן היסודות המופיעים בו, ולכן הווקטור המייצג את האיבר הבא יהיה  Av. והאיבר שלאחריו יהיה  A(Av), ובאופן כללי האיבר ה-n לאחריו יהיה  A^{n}v.
מכאן שהאורך של איבר מתקבל על ידי פתרון נוסחת נסיגה ליניארית מסדר 92, וניתן לבטא אותו במונחים של חזקות הערכים העצמיים של המטריצה. האיברים בסדרה יגדלו אסימפטוטית כמו חזקות של הערך המוחלט של הערך העצמי הגדול ביותר בערכו המוחלט. המטריצה  A היא מטריצה דלילה, ולכן חישוב הפולינום האופייני שלה אינו מסובך. מתקבל פולינום ממעלה 92 עם גורם אי-פריק (מעל הרציונליים) ממעלה 71:
השורש המקסימלי של הפולינום הוא גם השורש החיובי היחיד שלו, וזהו הערך העצמי המבוקש. הערך קרוי קבוע קונוויי, הוא מספר אי רציונלי ואלגברי מדרגה 71, שערכו  \lambda =1.303577269\ldots . כאמור, היחס בין האורכים של שני איברים סמוכים בסדרת קנוויי שואף ל- \lambda , כלומר האורך של איברי הסדרה גדל בכ-30% בכל דור. מכיוון שהמשקל של היסודות הטרנס-אורניים באיברים גדולים של הסדרה זניח, המסקנה הזו נכונה לכל סדרת קונוויי עם כל גרעין, למעט במקרה המנוון בו הגרעין הוא d=22.
גרף של אורך האיברים בסדרות קונווי על סקאלה לוגריתמית. הסדרות באיור נבדלות בגרעין שלהן: כחול - 1, סגול - 13, אדום - 23 וירוק - 312.
השורשים של הפולינום של קונווי במישור המרוכב. קבוע קונוויי הוא השורש החיובי היחיד.