stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הילל בן שחר
בנצרות

התאולוגיה הנוצרית החל במאה השלישית לספירה זיהתה את הילל בן שחר – שנודע בנצרות בשם לוציפר – עם המורד באל פר אקסלנס: השטן, המלאך שנפל, ששאף לתפוס את מקומו של האל והודח ממעמדו. ניצנים לתפיסה זו מופיעים כבר בגרסה הלטינית של ספר אדם וחוה, שחובר כנראה במאה הראשונה לספירה, והיא זכתה לתפוצה רחבה לאחר שהופיעה בכתביו של אוריגנס. בעקבות פרשנות זו הפך השם "לוציפר" למזוהה עם השטן בימי הביניים.
בזמנים מאוחרים יותר נעשה זיהוי זה שנוי במחלוקת, לפחות החל מימיו של ז'אן קלווין, שביקר אותו בחריפות. פרשנות זו אמנם רחוקה מפשט הכתוב. הסופר המקראי מנטרל את המשמעות המיתית המילולית של התמונה שבישעיהו יד, כשהוא משתמש בה כמטפורה בהקשר היסטורי; לעומת זאת, התפיסה הנוצרית המזהה את הילל-לוציפר עם השטן מהווה מהלך פרשני בכיוון ההפוך, הטוען מחדש את שורות השיר במשמעות מיתולוגית תוך התעלמות מהקשרן ההיסטורי. עם זאת, לפי דברי חוקר הספרות אורי אלטר, דווקא פירוש זה נותן ביטוי הולם לחשיבותן של הנימות המיתולוגיות המהדהדות בשיר, המעניקות לו עוצמת מבע ואיכות ארכיטיפית על-זמנית.
חפלה

בתרבות הישראלית חפלה מזרחית, או פשוט חפלה (בערבית: حفلة) היא כינוי בעגה למסיבת זמר ים־תיכונית. חפלה נערכת לרוב בחצרות בתים, מרפסות וגגות לקהל של בני משפחה וחברים, אך גם במועדונים קטנים וביוזמות עירוניות בהיכלי תרבות. חפלה מתאפיינת בקריוקי מהסוגה המזרחית והערבית, בלווי כיבוד קל, שתייה חריפה ולעיתים נרגילות.
החפלה הושפעה רבות מתרבות בני עדות המזרח, ושזורה בהתפתחות הזֶמר המזרחי הישראלי החל משנות ה-60. עת כונו ערבי שירה "חפלות", כשהמפורסמות שבהן נערכו בכרם התימנים. חפלות אלו היו נחוצות לצמיחתם של זמרים, בשעה שהממסד שלט בכל תחנות הרדיו ומנע השמעת מוזיקה מזרחית. בין להקות החפלות החלוציות מאותה תקופה נמנים "השובלים", "צלילי הכרם" ו"צלילי העוד", וכן הזמרים סולימאן הגדול, דקלון, חופני כהן, אהובה עוזרי, בעז שרעבי ופלפל גורג'י.
ברבות השנים נעשתה החפלה בעלת אופי אינטימי, והצטמצמה לחוגים משפחתיים וחברתיים.
אף שבתרגום חופשי מהשפה הערבית "חפלה" פירושה מסיבה, בהקשר המוזיקלי מתייחסת לקונצרט או אירוע מוזיקלי גדול.
הערות שוליים

1 2   חאפלה בלי הפסקה: אחרי שלב ההתמסחרות, המוזיקה המזרחית חוזרת אל המקומות מהם היא צמחה, באתר הארץ, 8 בינואר 2016
↑  לוי, אנדרה, לקראת פוליטיקה של זהויות: מאבקה של התרבות המזרחית להכרה ולתמיכה, פנים, מס' 10, קיץ 1999, עמ' 183–184
ערך זה הוא קצרמרבנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יצחק בן דוד (רוכב אופניים)

אין תמונה חופשית
יצחק (ז'ק) בן דוד (1931 - 25 במאי 2007), היה רוכב אופניים ישראלי, אלוף ישראל במרוץ אופני כביש (1960) שהשתתף באולימפיאדת רומא (1960) במדי נבחרת ישראל.
ביוגרפיה

בן דוד נולד בשנת 1931 וגדל במרוקו. בשנים 1950, 1951, 1953 ו-1954 השתתף בן דוד בטור דה מרוקו וזכה במקומות הראשונים[1]. לאחר שעלה לישראל הוא התגורר ברחובו והתאמן והתחרה בקבוצות האופניים של הפועל נהריה, הפועל אשקלון ביחד עם הנרי אוחיון, אף הוא אלוף ישראל במרוץ אופני כביש והפועל נהריה.
ביוגרפיה > אלוף ישראל

בשנת 1960 זכה בן דוד באליפות ישראל ברכיבת אופני כביש.
באולימפיאדת רומא (1960) השתתף בן דוד במרוץ הכביש יחד עם חברו לאגודה, הנרי אוחיון. המרוץ התקיים בחום של 38º צלזיוס למרחק של 175.38 ק"מ (12 הקפות של 14.615 ק"מ). לאחר שמשקפיו נפלו ובניסיון למצוא אותם הוא רכב בכיוון ההפוך ונפסל על ידי שופטי המרוץ.
במהלך הקריירה הענפה שלו השתתף במרוצים רבים והתחרה עד גיל 70.
בשנת 2007 נפטר בן דוד לאחר ניתוח שעבר בברך שאמור היה לאפשר לו לחזור ולרכב על אופניים, אלא שהתקף לב ושבץ לאחר הניתוח הביאו למותו.
הערות שוליים

|  משלחת ישראל לאולימפיאדת רומא (1960)  |
| --- | --- | --- |
|  מרוץ אופני כביש | הנרי אוחיון • יצחק בן דוד |  |
|  אתלטיקה | אילנה אדיר • גדעון אריאל • עמוס גרודז'ינובסקי • אילה חצרוני • ברוך פיינברג • יאיר פנטילט • דוד קושניר • אילנה קרשיק |  |
|  הרמת משקולות | גזי כהן • אדוארד מרון |  |
|  התעמלות מכשירים | רות אבלס • ראלי בן-יהודה • מרים קארה |  |
|  סיף | דוד ואן-חלדר • מיכאל רון |  |
|  קליעה | רפאל פלס • חנן קריסטל |  |
|  שחייה | עמירם טראובר • יצחק לוריא • יורם שניידר • גרשון שפע |  |
מרוץ האופניים במכביה ה-5 ברמת גן. יצחק בן דוד שלישי משמאל.
שני קליין

| --- | --- |

שני קליין בפסטיבל אודסה החמישי
 לידה:  21 באוקטובר 1984 (בת 40) הוד השרון, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
שני קליין (נולדה ב-21 באוקטובר 1984) היא שחקנית ישראלית, זוכת פרס האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה.
ביוגרפיה

קליין נולדה וגדלה בהוד השרון כבת זקונים לשמחה, שהייתה מורה-מחנכת, ולדוד, שעבד בענף הרכב. לקליין שלוש אחיות גדולות ממנה.
את שירותה בצה"ל עשתה כרל"שית במשרד ראש הממשלה. כשהייתה בת 22 התגרשו הוריה.
קריירה

בין השנים 2009–2011, למדה בסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין.
בין השנים 2009–2014 גילמה את המורה של דניאל בסדרה "רמזור", ששודרה בשידורי קשת של ערוץ 2. בשנת 2010 במסגרת לימודיה בסטודיו של "יורם לוינשטיין" שיחקה במחזמר "סיגל", המבוסס על חייו של אריס סאן ואהבתו לעליזה עזיקרי. בשנת 2011 שיחקה במחזה "צומת וולקן", בבימויו של נועם שמואל, ובהמשך שיחקה במחזה "שיקגו", מאת פרד אב ובוב פוסי.
בשנת 2012 גילמה את דמותה של שולי בסדרה הקומית "זנזורי", אשר שודרה ב-Yes Comedy, והשתתפה בקליפ "בואי איתי לסרט", של שון גיטלמן. ב-2014 שיחקה בסרטו של ערן ריקליס "ערבים רוקדים" בתפקיד "אסנת", ובסרט הקומי המצליח של השנה "אפס ביחסי אנוש" בתפקיד "רמה". על תפקידה זה הייתה מועמדת לפרס אופיר 2014 בקטגוריית שחקנית המשנה הטובה ביותר. עוד באותה שנה גילמה את חגית בסדרת המתח "בתולות" ב-HOT3.
בשנת 2015 שיחקה בסדרת הילדים "מריו" בערוץ הילדים (Yes). בנוסף, שיחקה בסדרה הקומית "חברות" בערוץ 10 ובתפקיד ראשי בסרט "ההר". בשנת 2016 שיחקה בסרט הקצר "ולתפארת מדינת ישראל" ובסרט "איי הורדוס". באותה שנה החלה לשחק בסדרה "מטומטמת" ב-HOT3 גם על תפקיד זה הייתה מועמדת לפרסי האקדמיה. בחנוכה 2017 השתתפה במחזמר "מדגסקר". בשנת 2018 השתתפה בסדרה "הרמון" בערוץ 13, בסדרה אילת בתפקיד רווית ובסרט הקולנוע "הורדוס איילנד".
משנת 2018 הנחתה את השעשועון "האתגר הגדול - לילדים בלבד" ששודר בערוץ הופ! בתור הדמות של המפקדת גבי, ואף שרה את שיר הפתיח של התוכנית.
ביולי 2019 הנחתה את תוכנית הקיץ של ערוץ הופ! של אותה שנה "קיץ של אתגרים" לצידם של כוכבי הערוץ: יובל המבולבל, הדוד חיים ומיכל הקטנה, ובאוקטובר של אותה שנה שיחקה בסדרה "מורובוט" בערוץ KidZ לצופי הוט.
באותה שנה השתתפה במיני סדרה על האירוויזיון "דוז פואה" בכאן 11 בתפקיד ציונית. בשנת 2021 השתתפה בסדרה הסאטירית "ערוץ אפס" ששודרה בכאן 11.
קליין משחקת בתיאטרון חיפה בהצגה "של מי החיים האלה" בבימויו של אלון אופיר. בשנת 2020 שיחקה במחזה "הנשים של ג'ייק" בתיאטרון חיפה מאת ניל סיימון ובבימויו של אלון אופיר והנחתה את התכנית "פשוט בבית" ששודרה בכאן 11.
החל משנת 2021 משחקת את השומרת של בית הספר "שדות" בסדרה "שקשוקה" המשודרת בכאן חינוכית. באותה שנה גילמה את יפה מקסימוב בסדרת הדרמה "המעילה" ששודרה ביס.
בשנת 2023 השתתפה בעונה השלישית של התוכנית "הזמר במסכה" בתור החמסה, והודחה עשירית. באותה שנה השתתפה בסדרה שישה אפסים ששודרה בכאן 11 לצד רוני דלומי, עופר חיון ועוד. על תפקידה בסדרה זכתה בפרס האקדמיה לטלוויזיה לשחקנית משנה בסדרת קומית לשנת 2023. היא גם שיחקה את אפרת אשתו של יניב בסדרה יניב שמשודרת ברשת 13.
חיים אישיים

קליין חולה בפיברומיאלגיה. רווקה ומתגוררת בתל אביב.
פילמוגרפיה

| שנה> סרטים | שם> סרטים | דמות> סרטים | הערות> סרטים |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | ערבים רוקדים | אוסנת | סרט קולנוע |
| 2014 | אפס ביחסי אנוש | רמה | סרט קולנוע |
| 2015 | מה שלא הורג אותך | עובדת בנמל התעופה | סרט סטודנטים |
| 2016 | ההר | צביה | סרט קולנוע |
| 2016 | ולתפארת מדינת ישראל | נועה כהן | סרט סטודנטים |
| 2017 | מדגסקר - מחזמר הרפתקאות | גלוריה | קלטת ילדים |
| 2018 | הורדוס איילנד | שושנה | סרט קולנוע |
| 2021 | עוד סיפור אחד | אביגיל | סרט קולנוע |
טלוויזיה
| 2009–2014 | רמזור | המורה קרן | תפקיד אורח |
| 2010 | האי | אמילי | תפקיד אורח |
| 2012 | זנזורי | שולי | תפקיד אורח |
| 2014–2015 | בתולות | חגית | תפקיד אורח |
| 2015 | חברות | שירלי | תפקיד אורח |
| 2015 | מריו | אדווה | תפקיד אורח |
| 2016 | קינגים | שלי | תפקיד אורח |
| 2016–2019 | מטומטמת | נתנאלה בן-דוד |  |
| 2017 | החברים של נאור | עינב |  |
| 2018 | כדברא | רותם |  |
| 2018 | הרמון | תהילה (נועה) |  |
| 2018 | אילת | רווית וינקר |  |
| 2018 | הפסיכולוגית | מרגלית אביונה | תפקיד אורח |
| 2018–2020 | האתגר הגדול | גבי המפקדת |  |
| 2019 | דוז פואה | ציונית |  |
| 2019–2020 | מורובוט | גילה פיינשטיין בלום |  |
| 2020 | שב"ס | יהודית | תפקיד אורח |
| 2021 | ערוץ אפס |  | תפקיד אורח |
| 2021 | מעילה | יפה מקסימוב |  |
| 2021 | פשוט בבית | — | מנחה |
| 2021–הווה | שקשוקה | השומרת של בית הספר "שדות" |  |
| 2022 | המרדף | — | מתמודדת |
| 2023 | יניב | אפרת אלג'ם |  |
| 2023 | שישה אפסים | רותי |  |
מועמדות ופרסים

| שנה | יצירה | ארגון | קטגוריה | תוצאה | סימוכין |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | אפס ביחסי אנוש | פרסי אופיר | שחקנית המשנה הטובה ביותר | מועמדות |  |
| 2017 | מטומטמת | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה ודרמה יומית | מועמדות |  |
| 2018 | מטומטמת | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה ודרמה יומית | מועמדות |  |
| 2021 | מעילה | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקנית המשנה  טובה ביותר בדרמה | מועמדות |  |
| 2023 | שישה אפסים | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקנית משנה הטובה ביותר בדרמה קומית | זכייה |  |
הערות שוליים

1 2 3  יעל פרוינד אברהם, מקור ראשון, על אזרחי: ריאיון עם שני קליין, באתר nrg‏, 29 באוגוסט 2014
1 2 3    איתי סגל, מצד שני, באתר "ידיעות אחרונות", 4 בנובמבר 2016
1 2  צביה בלום ושירית טרוינר, הכוכב הבא: מצעד הצעירים המבטיחים של הביצה, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 3 ביוני 2014
↑  אור סיגולי, פרס אופיר 2014:המועמדים, באתר סריטה, ‏12 באוגוסט 2014
↑  "ההר", במאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי "אידיבי"
↑  גיל משעלי, ‏העשירים החדשים: שני קליין ועופר חיון יגלמו זוכי לוטו, באתר ‏מאקו‏, 9 במאי 2022
↑  יאיר רוה, פרסי אופיר 2014: כל הזוכים, בבלוג הקולנוע "סינמסקופ", 21 ספטמבר 2014
↑  רן בוקר, "תאג"ד" או "מטומטמת"? המועמדים לפרסי הטלוויזיה, באתר ynet, 9 בפברואר 2017
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2022: גל מלכה (המפקדת) | פרס האקדמיה לטלוויזיה – שחקנית משנה בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים  2023: שני קליין (שישה אפסים) | הבא: |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007378171505171  GND: 1147777853  ISNI: 0000 0005 0281 6799  LCCN: no2020119412  MusicBrainz: 048e3c77-5d4d-4ee0-bf69-f8cc6e0f5523  VIAF: 3405151304655349460006   WorldCat (עם VIAF): 3405151304655349460006 
שני קליין בסרט "ההר", 2014
ישראל באירוויזיון 2015

ישראל השתתפה באירוויזיון 2015 עם השיר "Golden Boy", שנכתב על ידי דורון מדלי ובוצע על ידי נדב גדג'. רשות השידור שיתפה פעולה יחד עם שידורי קשת, על מנת לבחור את הנציג הישראלי לאירוויזיון 2015 שהתקיים בווינה, בירת אוסטריה. הכוכב הבא 2015, שאורגנה על ידי שידורי קשת, שימשה לבחירת האמן שייצג את ישראל. נדב גדג' זכה בתחרות הגמר שהתקיימה בחודש פברואר 2015. השיר "Golden Boy", נבחר מאוחר יותר לשיר שגדג' ישיר באירוויזיון והושמע לציבור במרץ 2015.
בחצי גמר השני של תחרות הזמר של האירוויזיון, "Golden Boy" הגיע למקום השלישי מתוך 17 המדינות המשתתפות, והבטיח את מקומו בין 27 השירים האחרים בגמר. הפעם האחרונה בה ישראל השתתפה בגמר הייתה ב-2010. בהשתתפות ה-38 של ישראל באירוויזיון ב-23 במאי, "Golden Boy" סיים במקום התשיעי וקיבל 97 נקודות.
לפני האירוויזיון > רקע

השתתפותה של ישראל ב-2015 בתחילה לא הייתה בטוחה וזאת לאחר שממשלת ישראל החליטה לסגור את רשות השידור ולהקים שידור ציבורי חדש.
ב-15 בספטמבר 2014, רשות השידור אישרה כי הגישה בקשה מוקדמת להשתתף בתחרות והתייעצה עם עורכי רדיו 88FM על מנת ליצור רשימה קצרה של אמנים פוטנציאליים לתחרות 2015. מרינה מקסימיליאן בלומין עלתה ברשימה, ואחריה אסתר רדא ואסף אבידן. עם זאת, זמן קצר לאחר פרסום הרשימה, פורסם שמקסימיליאן-בלומין דחתה את ההצעה לייצג את ישראל בתחרות.
באוקטובר 2014 פורסם כי רשות השידור תשתף פעולה עם שידורי קשת על מנת לבחור את נציג ישראל לתחרות באמצעות "הכוכב הבא". שיתוף הפעולה עם שידורי קשת וחברת טדי הפקות אושר מאוחר יותר על ידי רשות השידור בנובמבר 2014. זו הפעם השנייה ששיתפו פעולה עם גורמים אלו, הם עבדו יחד בעבר כדי לבחור את נציג ישראל באירוויזיון 2008.
ב-13 בנובמבר 2014, רשות השידור אישרה שישראל תשתתף בתחרות האירוויזיון 2015.
לפני האירוויזיון > בחירת המבצע

הנציג הישראלי לאירוויזיון 2015 נבחר באמצעות תוכנית הריאליטי "הכוכב הבא 2015", ששודרה בקשת 12.
לפני האירוויזיון > בחירת המבצע > הגמר

הגמר שודר ב-17 בפברואר 2015 והורכב משני שלבי דו-קרב.
לפני האירוויזיון > בחירת המבצע > הגמר > שלב ראשון

בשלב הראשון ארבעת המתמודדים הנותרים הוצמדו לשני זוגות דו-קרב. מכל דו-קרב, המתמודד עם הציון הגבוה עבר לשלב הבא של התחרות. בשלב זה לכל שופט הייתה אפשרות להעניק 3% מההצבעה. בסיום השלב הראשון השופטים הצילו מהדחה את אחד מתוך שני המתמודדים שהיה עם הביצוע הטוב לדעתם.
| דו קרב | סדר | שם המבצע | שם השיר | הצבעת השופטים> סקעת | הצבעת השופטים> פלס | הצבעת השופטים> מוקי | הצבעת השופטים> אטדגי | ציון | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I | 1 | איקי לוי והראסטה היברו מאן | "להיות אדם" |  |  |  |  | 52% | עברו |
| I | 2 | אביה שושני | "מישהו פעם" |  |  |  |  | 49% | הודחה |
| II | 3 | נדב גדג' | "Crazy In Love" |  |  |  |  | 79% | עבר |
| II | 4 | שרי נחמיאס | "Fix You" |  |  |  |  | 65% | ניצלה מהדחה |
בחירת השופטים
הראל סקעת - אביה שושני
קרן פלס - אביה שושני
מוקי - שרי נחמיאס
אסף אטדגי - שרי נחמיאס
בעקבות התיקו שנוצר מהחלטת השופטים, הוחלט ללכת על פי ציון הממוצע העונתי שכלל את ביצוע הגמר ומי שקיבלה את הציון הגבוה הייתה שרי נחמיאס, שניצלה מהדחה ועברה לשלב השני בגמר.
לפני האירוויזיון > בחירת המבצע > הגמר > שלב שני

בשלב השני היו שלושת המתמודדים הנותרים שבצעו שיר נוסף והמתמודד עם הציון הגבוה ביותר זכה במקום הראשון. בשלב זה רק לקהל הייתה זכות הצבעה.
| סדר | שם המבצע | שם השיר | ציון | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | איקי לוי והראסטה היברו מאן | "Imagine" | 69% | 2 |
| 2 | שרי נחמיאס | "Feeling Good" | 49% | 3 |
| 3 | נדב גדג' | "All of Me" | 79% | 1 |
לפני האירוויזיון > בחירת השיר

ב-26 בפברואר 2015 הוכרז כי ועדת המומחים של רשות השידור, שידורי קשת וטדי הפקות התכנסה ובחרה את השיר "Golden Boy", שנכתב על ידי דורון מדלי, עבור נדב גדג' לתחרות האירוויזיון בווינה. העיתון ישראל היום הגדיר את השיר כמוזיקה ים תיכונית ושכולו נכתב באנגלית - הראשון של ישראל בתחרות. השיר והווידאו הרשמי הוצגו ב-12 במרץ במהלך תוכנית מיוחדת ששודרה בערוץ הראשון.
באירוויזיון > חצי גמר

ישראל מוקמה בחצי גמר השני, שהתקיים ב-21 במאי 2015, והיא השתתפה במחצית השנייה של התחרות.
לאחר ששוחררו כל השירים המשתתפים בתחרות לשנת 2015, מפיקי התחרות החליטו לשנות את סדר ההופעה, כך ששירים דומים לא מוקמו זה אחר זה. ישראל הופיעה ה-9 בסדר ההופעה, אחרי צ'כיה ולפני לטביה.
חצי הגמר והגמר שודרו בערוץ הראשון עם כתוביות בעברית ובערוץ 33 עם כתוביות בערבית. כל שלוש ההופעות שודרו גם ברדיו 88FM עם הפרשן קובי מנורה, שאליו הצטרף יובל כספין לחצי הגמר הראשון וטל ארגמן לחצי הגמר השני. הדובר, שהכריז על הצבעת ישראל בגמר היה עופר נחשון.
נדב גדג' לקח חלק בחזרות הטכנית ב-14 וב-16 במאי, ואחרי לחזרות עם התלבושות ב-20 וב-21 במאי. זה כלל חבר השופטים של הגמר, שבו חבר שופטים מקצועי מכל מדינה, האחראי על 50 אחוז מההצבעה של כל מדינה, שצפו והצביעו לכל מדינה שהשתתפה.
בהופעה על הבמה השתתפו נדב גדג' בחליפה שחורה ולבנה עם נעליים מוזהבות, כשהוא רוקד יחד עם חמשת המלווים שלו. לגדג' היו שני זמרים מלווים, חננאל אדרי ואימרי זיו, ושלושה רקדנים מלווים, דור רייבי, תומר טננבוים ואדם כהן. ההופעה החלה בתאורה כחולה כהה, שהשתנתה לצבעים צהובים ואדומים מהבהבים עם התקדמות השיר. ברקע מסכי לד שהציגו חלוניות בהשראה אסייתית ששינו צבעים לאורך כל ההופעה.
בתום ההצבעה ישראל התברגה בעשירייה הראשונה והעפילה לגמר ובהמשך סיימה את הגמר הגדול. מאוחר יותר פורסם שישראל הגיעה למקום השלישי בחצי הגמר, וקיבלה 151 נקודות.
כשפורסמה ההצבעה במלואה על ידי ה-EBU לאחר סיום התחרות, התברר שישראל הגיעה למקום השני בהצבעת הקהל עם 157 נקודות ולמקום הרביעי בהצבעת השופטים, עם 114 נקודות.
באירוויזיון > חצי גמר > נקודות שהוענקו לישראל

| משולב קהל ושופטים> ציון | משולב קהל ושופטים> מדינות | משולב קהל ושופטים> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  איטליה,  הממלכה המאוחדת | 24 נקודות |
| 10 נקודות |  מלטה,  פולין,  פורטוגל,  קפריסין,  שוודיה | 50 נקודות |
| 8 נקודות |  אזרבייג'ן,  איסלנד,  אירלנד,  גרמניה,  נורווגיה | 40 נקודות |
| 7 נקודות |  אוסטרליה,  שווייץ | 14 נקודות |
| 6 נקודות |  סן מרינו | 6 נקודות |
| 5 נקודות |  סלובניה | 5 נקודות |
| 4 נקודות |  ליטא | 4 נקודות |
| 3 נקודות |  לטביה,  מונטנגרו | 6 נקודות |
| 2 נקודות |  צ'כיה | 2 נקודות |
| נקודה אחת |  | 0 נקודות |
| סך הכל | 20 מדינות | 151 נקודות |
באירוויזיון > חצי גמר > נקודות שישראל העניקה

| משולב קהל ושופטים> ציון | משולב קהל ושופטים> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  שוודיה
10 נקודות:  מלטה
8 נקודות:  צ'כיה
7 נקודות:  מונטנגרו
6 נקודות:  סלובניה
5 נקודות:  קפריסין
4 נקודות:  ליטא
3 נקודות:  אזרבייג'ן
2 נקודות:  לטביה
נקודה אחת:  נורווגיה
סך הכל: 10 מדינות
באירוויזיון > גמר

ישראל הוגרלה להתחרות במחצית הראשונה של הגמר. לאחר ההגרלה, המפיקים של התחרות החליטו לשנות את סדר ההופעה בגמר, כפי שנעשה בחצי גמר. ישראל מוקמה ה-3 בסדר ההופעה, לאחר צרפת ולפני אסטוניה.
גדג' שוב לקח חלק בחזרות עם התלבושות ב-22 וב-23 במאי לפני הגמר, כולל החזרה עם חבר השופטים, שבו השופטים מצביעים לשירים המשתתפים לפני שידור הגמר. הופעתו של גדג' בגמר ב-23 במאי הייתה תואמת להופעתו בחצי גמר. בתום ההצבעה ישראל הגיעה למקום התשיעי עם 97 נקודות.
כשפורסמה ההצבעה במלואה על ידי ה-EBU לאחר סיום התחרות, התברר שישראל הגיעה למקום השביעי בהצבעת הקהל ולמקום ה-8 בהצבעה השופטים בגמר. בהצבעת הקהל ישראל קיבלה 104 נקודות, ואילו בהצבעת השופטים, ישראל קיבלה 77 נקודות.
באירוויזיון > גמר > נקודות שהוענקו לישראל

| משולב קהל ושופטים> ציון | משולב קהל ושופטים> מדינות | משולב קהל ושופטים> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  | 0 נקודות |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  איטליה | 8 נקודות |
| 7 נקודות |  אזרבייג'ן,  פורטוגל | 14 נקודות |
| 6 נקודות |  סרביה,  קפריסין | 12 נקודות |
| 5 נקודות |  איסלנד,  אלבניה,  גרמניה,  הולנד,  הממלכה המאוחדת,  מלטה | 30 נקודות |
| 4 נקודות |  נורווגיה,  פולין,  שוודיה | 12 נקודות |
| 3 נקודות |  מונטנגרו,  פינלנד,  שווייץ | 9 נקודות |
| 2 נקודות |  אוסטריה,  אוסטרליה,  בלארוס,  סן מרינו | 8 נקודות |
| נקודה אחת |  גאורגיה,  לטביה,  ספרד,  רומניה | 4 נקודות |
| סך הכל | 25 מדינות | 97 נקודות |
באירוויזיון > גמר > נקודות שישראל העניקה

| משולב קהל ושופטים> ציון | משולב קהל ושופטים> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  איטליה
10 נקודות:  שוודיה
8 נקודות:  רוסיה
7 נקודות:  אוסטרליה
6 נקודות:  סלובניה
5 נקודות:  רומניה
4 נקודות:  בלגיה
3 נקודות:  אסטוניה
2 נקודות:  סרביה
נקודה אחת:  ספרד
סך הכל: 10 מדינות
ראו גם

ישראל באירוויזיון
אירוויזיון 2015
הכוכב הבא לאירוויזיון
הערות שוליים

↑  "השיר שנדב גדג' יבצע באירוויזיון: "Golden Boy" של דורון מדלי". mako. 2015-02-26. נבדק ב-2018-09-27.
↑  "קליפ האירוויזיון -"Golden Boy" של נדב גדג'". mako. 2015-03-12. נבדק ב-2018-09-27.
↑  נועם ברדין שי סגל, ‏אירוויזיון 2015: נדב גדג' ונבחרת ישראל עלו לגמר - דיווח חי, באתר ‏מאקו‏, 21 במאי 2015
1 2  Detailed voting results SF2
↑  נועם ברדין שי סגל, ‏אירוויזיון 2015: שוודיה היא המנצחת הגדולה, ישראל במקום התשיעי, באתר ‏מאקו‏, 23 במאי 2015
1 2  Detailed voting results GF
↑  Bakker, Sietse (1 במאי 2015). "Exclusive: Here are this year's national juries!". eurovision.tv. European Broadcasting Union. אורכב מ-המקור ב-22 בדצמבר 2015. נבדק ב-22 בדצמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Full Split Results | Second Semi-Final of Vienna 2015". European Broadcasting Union. אורכב מ-המקור ב-24 במאי 2015. נבדק ב-29 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  קהל ושופטים
↑  "Full Split Results | Grand Final of Vienna 2015". European Broadcasting Union. אורכב מ-המקור ב-27 במאי 2015. נבדק ב-29 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
נדב גדג' במסיבת עיתונאים
נדב גדג' בחזרות לחצי גמר 2
IC3

ערך זה עוסק בקרונוע דיזל בעל תמסורות הידראוליות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מערך IC3 של רכבת ישראל בחיפה
רכבת IC3 ממתינה בתל אביב (תחנת "ההגנה") לפני יציאתה לבאר שבע.
IC3 (ראשי תיבות של Inter City 3) הוא מערך קרונועי דיזל בעלי תמסורות הידראוליות שנבנה במקור על ידי חברת ABB Scandia (שנרכשה מאוחר יותר על ידי Adtranz (אנ'), שלימים נרכשה גם היא על ידי בומברדיה). הרכבות מופעלות באירופה החל משנת 1989. המספר 3 מייצג את מספר הקרונות המצוי בכל מערך שכזה.
מערך IC3 מתייחס על פי רוב לשלישיית קרונועים כאלו. באופן עקרוני ניתן לשרשר עד חמישה מערכים לכדי רכבת נוסעים אחת. רכבת של 5 מערכים כזו ארוכה יותר מאורך הרציף בתחנות הרכבת של רכבת ישראל, ונעשה ברכבות כאלו שימוש באירועים מיוחדים.
המטרה המקורית לשמה יועדו מערכי ה-IC3 היא ליצור רכבת שתוכל להגיע אל נמל-הים, להיפרד לחלקים קצרים, להיכנס אל מעבורת, ולהתחבר בחזרה בהגעה לנמל-ים אחר. פונקציונליות זו הייתה דרושה להפעלת קווים מסוימים בדנמרק ולשם כך תוכנן הקרונוע. מאפיין זה נמצא יעיל למדי גם לקווים רגילים.
חברת הרכבות הדנית מפעילה 96 מערכים של קרונועי IC3. עד שנת 2023 הפעילה רכבת ישראל 46 מערכים אלו.
נתונים טכניים (למערך בודד)

קיימים שני דגמים הנבדלים במספר המושבים.
אורך: 58.80 מטרים.
רוחב: 3.10 מטרים.
גובה: 3.85 מטרים.
משקל: 101 טון
הספק: 4 מנועים של 394 כוחות סוס כל אחד (ברוב המערכים הפועלים בישראל מוקצה אחד המנועים עבור הפעלת גנרטור אשר אחראי על מערכת החשמל ברכבת).
מהירות מרבית: 160 קמ"ש. בפועל מסוגלים המערכים להגיע למהירויות של עד 200 קמ"ש, אולם לא קיימת בישראל תשתית מסילתית לשם כך ובנוסף בגלל הקצאת אחד המנועים לתפעול מערכת החשמל, מה שמפחית מהכוח המניע של הקרונוע.
מושבים: 167 או 177.
יתרונות

לקרונועי ה-IC3 יתרון תפעולי גדול מאוד: המערכים הם למעשה "אריזה" מוכנה לנסיעה ללא צורך בהרכבה והפרדה של חלקים (קרונות, קטרים, קרונות ניהוג וכו').
יתרון נוסף הוא כי המערכים יכולים להתחבר זה לזה במהירות ובאופן כמעט אוטומטי, לעומת רכבת המורכבת מקטר, מספר כלשהו של קרונות, וקרון ניהוג מיוחד בקצה השני. הוצאה או הוספה של קרונות לרכבת כזו דורשת את פירוק מרכיבי הרכבת ולצורך כך יש להסיט אותה למסילה צידית ולהשבית אותה לזמן מה.
יתרונות אלו מקנים נוחות תפעולית משמעותית לקרונועי ה-IC3. לדוגמה: רכבת המורכבת מ-5 מערכים שסיימה את נסיעתה, יכולה להתפצל באופן מיידי לשתי רכבות נפרדות. למעשה, המערכים תומכים אפילו בהתנתקות תוך כדי נסיעה. לדוגמה, רכבת אחת יוצאת מתחנה א' - שלושת המערכים הראשונים ימשיכו לתחנה ב', ושני המערכים הנוספים לתחנה ג' וללא עיכוב משמעותי בדרך. יתרון זה מאפשר ניצול יעיל הרבה יותר של קיבולת המסילה במטרופולין העמוס.
חסרונות

היותם של הקרונועים יחידה "ארוזה" היא גם חסרונם. הקרונועים מורכבים יותר לתחזוקה ולטיפול. בעיה נוספת של הקרונועים טמונה בעובדה שאי אפשר לשדרג אותם להנעה בחשמל. למעשה, תשעת המערכים האחרונים שקנתה רכבת ישראל הם מערכים שוודיים לשעבר, שהרכבת השוודית נאלצה למכור בגלל מעבר להזנה חשמלית. יש למערכים שוודיים אלו גם חיסרון נוסף - רק 2 דלתות בכל צד במערך הרכבות.
חיסרון נוסף של הרכבות הוא חוסר העמידות שלהן בתאונות. היותן רכבות בעלות שלדת אלומיניום קלה וללא קטר מסיבי הופכת אותן לפגיעות יחסית בתאונות. בטיחות הנוסעים בנסיעה אמנם גבוהה הרבה יותר לעומת בטיחות ברכב, אך עדות לחוסר העמידות של הרכבות האלו ניתן היה לראות באסון רבדים. ההערכה היא כי אם הייתה מעורבת בתאונה רכבת גרורת קטר היה מניין הנפגעים קטן משמעותית.[דרוש מקור]
אחרי שרפה ב-28 בדצמבר 2010 בה נפצעו 121 איש והושבתו שני מערכים התברר שבקרונועים לא קיימת מערכת גילוי או כיבוי אש כל שהיא ואין מערכת פתיחת דלתות בחירום.
בין השנים 2005-2002 בדנמרק ובשוודיה התרחשו 4 מקרי שרפה ברכבות מדגם זה. למרות המלצות ועדה שחקרה שרפה ב-2001, רכשה רכבת ישראל בשנת 2005 תשעה מערכי IC3 משומשים נוספים מחברת הרכבות השוודית.
IC3 ברכבת ישראל > מערכים שנכנסו לשירות

מערכי קרונועי ה-IC3 מוספרו על ידי רכבת ישראל מ-01 והלאה באופן רציף (בשונה מציוד נייד אחר שמוספר במספרים של מאות). הקרונועים הזמנו לראשונה בפברואר 1991. רכבת ישראל הפסיקה להשתמש בכלל המערכים בתאריך 30 בנובמבר 2023.
סדרה ראשונה, נכנסה לשירות החל משנת 1992, הכוללת את מערכים 01-10
סדרה שנייה, החל משנת 1995, הכוללת את מערכים 11-41, שהורכבו במפעל רמתא בבאר שבע
משלוח ראשון של הסדרה - מערכים 11-17
משלוח שני של הסדרה - מערכים 18-19 שהובאו על מנת להחליף את מערכים 01 ו-03 שנשלחו לצפון אמריקה
משלוח שלישי של הסדרה - מערכים 20-24
משלוח רביעי של הסדרה - מערכים 25-41
סדרה שלישית, החל משנת 2005 הכוללת את מערכים 42-50 שנקנו משומשים מחברת הרכבות השוודית ונכנסו בה לפעילות בשנת 1991 (המערכים נחשבים לחדשים מכיוון שנצבעו מחדש בצבעי רכבת ישראל ובשל מצבם הטכני המעולה, אך למעשה הם הישנים ביותר שרכשה רכבת ישראל). סדרה זו הוזמנה בשנת 2003, כתוצאה מתאונת רכבת בשוודיה הגיעו לבסוף רק 9 מערכים (מס' 42–50). בעקבות רכישה זו ערך מבקר המדינה בדיקה של העסקה בחשד לאי-סדרים, מאחר שהקרונועים לא התאימו למפרט של רכבת ישראל ונרכשו במחיר מופרז.
IC3 ברכבת ישראל > מערכים שהושבתו במהלך השנים

מערך מספר 19 הושבת עקב שרפה שפרצה בו ב-12 בדצמבר 2001
מערך מספר 31 הושבת באסון רבדים ב-21 ביוני 2005
מערך מספר 21 ומערך מספר 25 הושבתו בשרפה שפרצה ברכבת ליד יקום ב-28 בדצמבר 2010
מערך מספר 14 ומערך מספר 24 הושבתו בשרפה שפרצה ברכבת ליד חדרה ב-25 באוגוסט 2016.
IC3 ברכבת ישראל > שימוש

בישראל אפשרות ניתוק הקרונות יושמה בנסיעה האחרונה ביום, בה נותקו חלק ממערכי הרכבת המאספת הנוסעת צפונה ונותרים בתחנת בנימינה. במערך אומנם ישנה הנעה עצמאית לכל קרון אך רק הקרון השלישי הוא בעל עמדת בקרה שמתאים להיות בקצה הרכבת. ההכנה לניתוק הייתה מתבצעת על ידי צוות הרכבת תוך כדי נסיעה, במהלכה הנוסעים הממשיכים התבקשו לנוע לקדמת הרכבת ובקרון הממשיך האחרון נפרסה עמדת הפיקוד. (בזמן שהקרון מתפקד כקרון רגיל, עמדת הפיקוד מקופלת לאחד מקירות המעברים.)