stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מעברת שבות עם
מעברה

עם מעבר רבים מהעולים למעברות היו מחנות העבודה למעברה. בין בניה היו בנימין בן אליעזר, לימים חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל, ופריג'א זוארץ ושלמה אליהו, לימים חברי הכנסת, ואנשי העסקים והמנהלים הישראליים האחים עמוס לוזון ואבי לוזון בספטמבר 1952 התגוררו בה כ-2,800 משפחות מהן כ-1,000 משפחות שעדיין התגוררו באוהלים וכוונת הסוכנות הייתה להעביר את שוכני האוהלים למעברות בסביבה לפני בא החורף. כוונה זו נתקלה בקשיים לאור התנגדות חלק מהתושבים לעזיבת המקום בו התגוררו במשך קרוב לארבע שנים ולדרישת הסוכנות לתשלום של 150 לירות עבור דיור הקבע. באוקטובר 1952 קיימו כ-1,500 מתושבי המקום הפגנה בדרישה לפתרונות דיור לפני בוא החורף התקיימו גם הפגנות בדרישה להישאר במקום ולא לעבור לשיכון באתרים אחרים.
בסוף שנת 1955 דוּוח על הקמת מקלחת ציבורית, בעלת 34 תאים, לרווחת תושבי המעברה, שדמי השימוש בה היו 50 פרוטות.
בגלל הכוונה לפנות את המעברה, לא ניתן לה מעמד מוניציפלי, והתושבים נותרו במקום ללא רשות מקומית שתטפל בהם. בתחילת שנת 1957 עוד התגוררו בה כ-6,000 תושבים אשר לטענתם נותרו במקום ללא אפשרות לעבור למקום אחר. בפברואר 1957 יצאה משלחת מחאה מהמעברה לירושלים, בראשות חבר הכנסת פריג'א זוארץ, למחות על האבטלה במקום. במאי 1959 עדיין התגוררו במעברה כ-1,000 משפחות אך עד נובמבר 1960 נותרו במקום רק כ-450 משפחות שמתוכן 150 משפחות יועדו לעבור לנתניה תוך זמן קצר. בפברואר 1966 עדיין נחשב שבות עם יישוב חסר מעמד מוניציפלי ובפברואר 1967 הוחלט שוב על חיסול המעברה, בה התגוררו באותה עת 70 משפחות המונות כ-400 נפש.
בשנת 1982 צורף חלק משטח מעברת שבות עם לפרדסיה ושכונת הפרחים שלה נבנתה בשטח זה.
הערות שוליים

↑  מ. עוז, הרשם בהסתדרות - בבית העולים בבית ליד, חרות, 18 ביולי 1949
↑  הודעה לציבור - מפקד בבתי העולים, דבר, 2 במאי 1951
1 2  ביעור קני השוק השחור במחנה בית ליד, דבר, 6 ביולי 1950
1 2  תחנת משטרה במחנה עולים, דבר, 7 ביולי 1949
↑  ק. שבתאי, חג וחול במחנה עולים, דבר, 5 בספטמבר 1949
↑  כיצד נקבע תור העולים לשיכון?, דבר, 3 באוגוסט 1950
↑  במעברות בית ליד, דבר, 15 בינואר 1951
↑  בית ליד - עיר אוהלים, דבר, 31 באוקטובר 1950
↑  עם סגירת מחנות העולים בבית ליד, דבר, 5 בנובמבר 1950
↑  מנחם תלמי, לילה בבית ליד, דבר, 13 במרץ 1953
↑  יוקמו 3 בתי חולים לילדים, דבר, 17 ביוני 1949
↑  אחיות מאמריקה לישראל, דבר, 24 באוגוסט 1949
↑  א. שאנן, דברך קלה יותר, דבר, 18 במאי 1951
↑  מעברת שבות עם, באתר המועצה המקומית פרדסיה
1 2  תושבי מעברת בית ליד יועברו לשיכוני קבע, דבר, 6 במאי 1959
1 2  יחוסל מחנה שבות עם (בית ליד), דבר, 6 בפברואר 1967
↑  מכינים שיכון קבע וארעי במחנות בית ליד, דבר, 17 בספטמבר 1952
↑  שי פוגלמן, חשיפה: במעברת עמק חפר, בשנת 1952, התעורר המרי המזרחי הראשון בישראל, שנקבר בין דפי ההיסטוריה, באתר הארץ, 22 בינואר 2010
↑  עולים מבית ליד מסרבים להשתכן במקומות אחרים, דבר, 23 באוקטובר 1952
↑  מזכיר מועצת פועלי בית ליד הכחיש את קיומן של ההפגנות, ראו: לא היו התפרצויות במעברת בית ליד, דבר, 30 באוקטובר 1952
↑  ענייני תרבות במ. פ. שבות עם, דבר, 16 בדצמבר 1955
↑  מצב אבטלה חמור בשבות עם, דבר, 24 בפברואר 1957
↑  מועצת פועלי בית ליד תבוטל בקרוב, דבר, 7 בנובמבר 1960
↑  הודעה בדבר הצגת רשימת הבוחרים לכנסת, דבר, 8 בפברואר 1966
מנורקה

הערים מאון (ימין) וסיודדלה (שמאל)
מנורקה (בספרדית ובקטלאנית: Menorca) הוא האי המזרחי מבין האיים הגימנסיים שהם חלק מארכיפלג האיים הבלאריים הנמצאים במערב הים התיכון ושייכים לספרד. בירת אי זה היא העיר מאון (בספרדית Mahón, בקטלאנית Maó). שטח האי הוא 694 קילומטרים רבועים ואוכלוסייתו מונה כ-88 אלף תושבים (2006). באוקטובר 1993 ארגון אונסק"ו הכריז על מנורקה כעל שמורה ביוספרית.
מקור השם הוא מלטינית: Minorica שפירושו הוא "אי קטן", מכיוון שהוא קטן בהשוואה לשכנו מיורקה (שפירוש שמו הלטיני הוא "אי גדול"). שני האיים הללו מכונים לעיתים יחד האיים הגימנסיים.
היסטוריה

ההתיישבות הקדומה באי זה החלה בתקופת הברונזה (התרבות הטליוטית). בין העמים הקדמונים שישבו במנורקה היו הפיניקים, היוונים והקרתגים (אלו האחרונים ייסדו שתי ערים חשובות שכיום ידועות בשם מאון וסיודדלה). המצביא הרומאי קווינטוס קאיקיליוס מטלוס (שלימים יקבל את השם בלאריקוס) כבש בשנת 123 לפנה"ס את מנורקה ואת שאר האיים הבלאריים למען האימפריה הרומית. בשנת 427 לספירה הוונדלים כבשו את מנורקה, אולם עם נפילת הממלכה הוונדלית וכיבוש האי על ידי המצביא הביזנטי בליסריוס, מנורקה הפכה לחלק מהאימפריה הביזנטית.
בשנת 903 האי נכבש על ידי הערבים שסיפחו אותה לחליפות קורדובה. אלפונסו השלישי, מלך אראגון כבש את מנורקה בשנת 1287, ותושביה המוסלמים של מנורקה הוגלו מהאי או שהפכו לעבדים. עם מותו של אלפונסו השלישי ירש אחיו חיימה השני, מלך אראגון את מנורקה, וב-1295 מסר אותה לחיימה השני, מלך מיורקה, כך שמנורקה הייתה לחלק מממלכת מיורקה. אולם כעבור כמה שנים ממלכת מיורקה (ויחד איתה מנורקה) שוב סופחה לממלכת אראגון.
תחת שלטון אראגון מנורקה נהנתה משגשוג כלכלי, אולם החל מסוף המאה ה-14 מנורקה סבלה משקיעה כלכלית ומהידלדלות האוכלוסייה. המשבר נמשך עד למאה ה-17 ובשיאו האי כמעט והתרוקן מתושביו. בין הסיבות למשבר זה היו מאבקים בין האיכרים לבין האריסטוקרטיה ומתקפות חוזרות ונשנות מצד עמים שונים. בין עמים אלו היו העות'מאנים שאף הצליחו להחריב את העיר מאון (1535) ואת בירת האי דאז, סיודדלה (1558).
בשנת 1708, בזמן מלחמת הירושה הספרדית, האי נכבש על ידי הבריטים. במסגרת הסכם אוטרכט (1713), שסיים את מלחמת הירושה הספרדית, ספרד נאלצה למסור לבריטניה באופן רשמי לא רק את מנורקה אלא גם את גיברלטר. כמושבה בריטית מנורקה החלה להתאושש כלכלית, כאשר הבריטים הפכו את העיר מאון לבירת האי, לבסיס ימי ולמרכז מסחר חשוב בים התיכון. השליטה הבריטית במנורקה נקטעה בשנת 1756, במהלך מלחמת שבע השנים, כאשר צרפת כבשה את האי, אולם בריטניה קיבלה אותו שוב לשליטתה עם חתימת חוזה פריז (1763). במלחמת העצמאות של ארצות הברית כוחות צרפתיים-ספרדיים הביסו את הצבא הבריטי וכבשו את מנורקה ב-1782, אולם כעבור שנים אחדות, ב-1798, הבריטים שוב הצליחו להעביר את האי לשליטתם. השליטה הבריטית במנורקה הסתיימה באופן סופי עם חתימת הסכם אמיין ב-1802, שהעביר את מנורקה לשליטת ספרד הנמשכת עד היום.
גאוגרפיה

שטחו של מנורקה, שהוא האי השני בגודלו מבין האיים הבלאריים, הוא 694 קמ"ר. אורך חופיו הוא 216 קילומטרים, והמרחק המקסימלי בין שתי נקודות באי הוא 47 ק"מ. האי הוא מישורי ברובו, אם כי פסגת ההר הגבוה ביותר באי היא בגובה 357 מטרים. חלקו הצפוני של מנורקה הוא בעל צמחייה דלילה ומשופע בגבעות, והחופים באזור זה הם מפורצים ובעלי חולות אדמדמים או כהים. לעומת זאת, חלקו הדרומי מישורי יותר ופחות מפורץ. החופים הדרומיים הם בעלי חולות בהירים ומוקפים בעיקר בעצי אורן.
האקלים במנורקה הוא אקלים ים תיכוני טיפוסי. הטמפרטורות הממוצעות הן 16-17 מעלות צלזיוס, כאשר בקיץ הן עשויות לעלות עד 24 מעלות ובחורף לרדת עד 11 מעלות. כמות הגשמים השנתית נעה בין 450 מילימטר בדרום-מזרח ועד 650 מילימטר בפנים האי ובצפון-מזרח, כאשר סתיו היא העונה הגשומה ביותר וקיץ העונה היבשה ביותר.
ראו גם

מיורקה
מיז קרקר

| --- | --- |

מיז קרקר בדראגקון של רופול בלוס אנג'לס ב-2018
 לידה:  19 באפריל 1984 (בן 40) סיאטל, וושינגטון, ארצות הברית
 שם לידה:  Maxwell Elias Heller
 מדינה:  ארצות הברית
 ידוע בשל:  המרוץ לדראג של רו פול: עונה 10 המרוץ לדראג: אולסטארס עונה 5
 תקופת הפעילות:  מ-2010
 עיסוק:  מלכת דראג
 https://mizcracker.com/
מיז קרקר (באנגלית: Miz Cracker; נולדה ב-19 באפריל 1984) הוא שם הבמה של מקסוול אליאס הלר (באנגלית: Maxwell Elias Heller), מלכת דראג אמריקאית. היא ידועה בעיקר עקב השתתפותה בעונה העשירית של המרוץ לדראג של רו פול ובעונה החמישית של המרוץ לדראג: אולסטארס, בה סיימה במקום השני.
ביוגרפיה

מקסוול הלר נולד בסיאטל, וושינגטון. ההורים שלו היו חברים לשעבר בחסידות חב"ד. הלר עזב את סיאטל בגיל 18. הוא למד במכללת המדינה אברגרין ועיצב את התואר של עצמו.
ב-2011, מיז קרקר פגשה את בוב דה דראג קווין ברחוב בעוד שהוא סוחב מדף ספרים. היא עזרה לבוב דה דראג קווין להזיז את מדף הספרים לדירה שלו, ושם היא גילתה אביזרי דראג. השניים פיתחו חברות ובוב הפך לאם הדראג שלה. מיז קרקר השתתפה בצעדות למען שוויון עם בוב בכיכר טיימס.
קריירה

הלר החל את הקריירה שלו כבריאנה קרקר, אבל כשאומנית אחרת השתמשה בשם, הוא קרא לעצמו מיס קרקר. עם זאת, כשהוא ניסה להקים חשבון פייסבוק עם השם הזה, המילה "מיס" לא התקבלה כשם פרטי אז הוא שינה אותה ל"מיז".
מיז קרקר עבדה עם אלקסיס מישל, ליידי סינהגהגה ושרי ויין ליצור את "Jappy", גרסת כיסוי של השיר של פארל ויליאמס "Happy".
מיז קרקר הוכרזה כאחת מהמשתתפות בעונה העשירית של המרוץ לדראג של רו פול ב-22 בפברואר 2018. היא זכתה באתגר אחד והשתתפה בליפ סינק אחד שבו היא הפסידה. היא סיימה את העונה במקום החמישי.
יש לה סדרת רשת בשם "Review with a Jew" בה היא מסכמת פרקים של המרוץ לדראג. הסדרה החלה ב-31 בינואר 2018. מיז קרקר הופיעה בסדרת הרשת "Spillin' the Tea" של בילבורד ב-13 ביוני 2018. היא החלה להנחות את סדרת הרשת "JewTorials" ב-"WoWpresents" ב-26 ביוני 2018.
מיז קרקר כתבה באופן קבוע לסלייט מאז 2014, וב-2016 היא זכתה בפרס מצוינות בכתיבת טור מהאגודה הלאומית של כותבות לסביות וכותבים הומוסקסואלים. מיז קרקר הייתה מועמדת בקטגוריית "מתחרה בתחרות" בטקס פרס בחירת הקהל ב-2018.
היא הופיעה עם מופע יחיד בשם "It's Time". מיז קרקר נוספה לקאסט של סיבוב ההופעות "Drag Race "Haters Roast: The Shady Tour ב-2019.
מיז קרקר הוכרזה כאחת המשתתפות בעונה החמישית של המרוץ לדראג: אולסטארס ב-8 במאי 2020. היא זכתה בשלושה אתגרים וסיימה במקום השני. ב-2020, מיז קרקר החלה להנחות פודקאסט בשם "She's a Woman".
חיים אישיים

הלר הוא יהודי. הוא גר בהארלם, מנהטן ויש לו חגורה שחורה בקארטה. לפני המרוץ לדראג של רו פול, הוא עבד כמורה בבית ספר בסנגל והוא מדבר וולופית. הוא ערך נשף צדקה למען זכויות להט"ב באוגנדה ב-2016.
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | המרוץ לדראג של רו פול | מתמודדת | עונה עשירית, מקום חמישי |
| 2018 | רופול: הוכל בחוץ | מתמודדת | עונה תשיעית, מקום חמישי |
| 2020 | המרוץ לדראג: אולסטארס | מתמודדת | עונה חמישית, מקום שני |
| 2020 | רופול: אולסטארס: הכול בחוץ | מתמודדת | עונה רביעית, מקום שני |
פילמוגרפיה > סדרות רשת

| שנה | שם | תפקיד | הערות | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | Review with a Jew | מנחה |  |  |
| 2018 | Spillin' the Tea | עצמה |  |  |
| 2018 | Bon Appétit | עצמה |  |  |
| 2018 | JewTorials | מנחה |  |  |
| 2019 | Cosmo Queens | עצמה |  |  |
מין מזדמן

המונח מין מזדמן (באנגלית: casual sex) מתייחס לפעילות מינית שמתרחשת מחוץ למערכת יחסים זוגית רומנטית בהיעדר מחויבות, קשר רגשי, או היכרות בין בני זוג מיניים. דוגמאות לכך הן פעילות מינית לאחר היכרות אקראית (אנ'), סטוצים, יחסי מין מחוץ לנישואים, זנות ולקיחת חלק בסווינגינג.
נורמות חברתיות וההיבט המוסרי

ברחבי העולם יחס החברה משתנה בכל הנוגע למין מזדמן - בעוד שבחברות מסוימות קיימים השקפות שמרניות למדיי בכל הנוגע למין מזדמן כאשר במקרים הקיצוניים ביותר לקיחת חלק ביחסי מין מחוץ לנישואים הטרוסקסואלים יכולים אף להוביל למאסר או לעונש מוות, מנגד ישנן חברות בהם ההשקפות הליברליות נפוצות למדיי כאשר התפיסה הקיצונית ביות בחברות אלו היא תנועת האהבה החופשית (אנ').
במהלך שנות ה-20 של המאה ה-20 בארצות הברית "מסיבות ליטופים" (Petting parties), בהן משחק מקדים הייתה האטרקציה העיקרית, הייתה פופולרית בקרב דור הפלאפר. משום שהבעלות על כלי רכב גדלה באופן מהותי בעשורים הבאים ומספר האפשרויות למקומות לצאת בהם לדייט גדלו במיוחד - כגון בתי הקולנוע, אולמות ג'אז, וכו', מעורבות ההורים בתהליך החיזור החלה לדעוך. בעקבות כך מקרים של מין מזדמן הפכו שכיחים יותר בתקופה זו בקרב בני נוער ובוגרים. בשל כך, באותה התקופה מכוניות זכו לעיתים לכינוי "בתי בושת על גלגלים" שכן הם עוררו שאלות רבות על המוסר המעוות של הדור הצעיר.
במסגרת המהפכה המינית שאירעה בארצות הברית ובאירופה בשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-20, חל שינוי מהותי בעמדות החברתיות לנושא המין. המצאת הגלולה למניעת היריון וצורות אחרות של אמצעי מניעה, התנועה לשחרור האשה, והלגיטימציה של הפלות במדינות רבות גרמו לכך שרבים יותר מבעבר לקחו חלק בקיום יחסי מין מזדמנים. הדבר נבע בין היתר מכך שהדור הצעיר דכה את מהאידיאלים של הנישואין שהיו קיימים בקרב דור ההורים, ובעקבות צמיחת תרבות המסיבות במכללות. בתגובה למרדנות זו, במהלך בשנות ה-60 במקומות מסוימים בארצות הברית נשים לא נשואות לא יכלו לרכוש גלולות למניעת הריון.
בארצות הברית מין מזדמן בין סטודנטים במכללות גדלים בהדרגה לאורך השנים - קרוב ל-70% מהאנשים בקבוצת גיל זו לקחה חלק במין מזדמן לפחות פעם אחת בעיקר כתוצאה מכך שלראשונה יש להם חופש לחקור את המיניות שלהם.
סוגיות משפטיות

החוקיות של ניאוף וזנות משתנה ממדינה למדינה. במדינות מסוימות קיימים חוקים האוסרים או מגבילים יחסי מין מזדמנים.
בחלק גדול מהמדינות המוסלמיות, כמו סעודיה, פקיסטן, אפגניסטן, איראן, כווית, האיים המלדיביים, מרוקו, עומאן, איחוד האמירויות הערביות, סודאן, תימן - כל צורה של פעילות מינית מחוץ לנישואין אינה חוקית.
יחס הדת למין מזדמן > יחס היהדות

בהלכה היהודית נפסק שקיום יחסים מחוץ לנישואין, הוא איסור מהתורה, של זנות. מלבד איסור זה, ישנו איסור בחומרת כרת, של בעילת נידה, ועל פי תקנת הראשונים, נאסר על רווקות לטבול.
יחס הדת למין מזדמן > יחס הנצרות

מין מחוץ למערכת נישואין נחשב על פי הזרמים הנוצריים השמרנים להתנהגות לא מוסרית. התגובות למקרים של מין מחוץ למערכת נישואין מעורבות - החל מדרישת כפרה על המעשה ועד לנידוי מוחלט של אנשים שעשו זאת.
יחס הדת למין מזדמן > יחס האסלאם

לפי האסלאם הדבר הגדול ביותר שגורם להרס הצניעות הוא קיום יחסי מין מחוץ למערכת נישואין, ועל כן זה נחשב לאחד מהחטאים הגדולים ביותר על פי האסלאם.
במקרים מסוימים, אף נרצחות נשים על מעשים כאלה, לרוב בידי בני המשפחה.
מונחים קשורים

סטוץ - מונח המתייחס למפגש מיני יחיד בין אנשים, בו לפחות לאחד הצדדים אין כוונה מיידית או ציפייה למערכת יחסים מינית או רומנטית ארוכת טווח.
סקס אנונימי (אנ') הוא סוג של סטוץ בין אנשים שלא מכירים זה את זה בכלל ולרוב כרוך בכך שהפעילות המינית ביניהם מתקיימת עוד באותו היום בו הם נפגשו, ולרוב הם לא ייפגשו עוד לאחר מכן.
יזיזות (ובאנגלית Friends with benefits) - מצב בו אדם מקיים יחסי מין עם מישהו שהם בדרך כלל נחשב לידיד/ה או למישהו/י שהוא/היא קרוב/ה אליו/ה, ואשר עימו/ה אין לו/לה מערכת יחסים רומנטית בלעדית (וכנראה אף פעם לא תהיה). עם זאת, מחקר שפורסם ב-2001 בכתב העת Journal of Sex Research מצא ש-2 מכל חמש נשים רווקות ואחד מכל חמישה גברים רווקים במערכת יחסים של "חברים עם הטבות" קיוו שהיחסים ביניהם יהפכו בסופו של דבר ליחסים רומנטיים.
סווינגינג - פעילות מינית שנערכת בין שלושה אנשים או יותר, אשר יכולים להיות רווקים/ות או בני זוג במערכת יחסים זוגית מחויבת. סווינגינג יכול לכלול צפייה באחרים מקיימים יחסי מין, קיום יחסי מין עם בן/בת הזוג בעוד שאחרים צופים, או קיום יחסי מין עם אנשים שאינם בני/בנות הזוג (ההגדרה הנפוצה ביותר). זוגות העוסקים בסווינגינג נוטים להימנע מקשרים רומנטיים עם האנשים האחרים, ובכך הם שונים מאנשים העוסקים בפוליאמוריה.
נישואים פתוחים - מערכת יחסים בה בני זוג נשואים מקיימים, בהסכמה הדדית, קשרים נוספים, הכוללים גם יחסי מין, עם אנשים נוספים מלבד בני זוגם.
תרבות ה-Hookup - תרבות בה מקובלים יחסי מין מזדמנים, ומפגשים מיניים המתמקדים בהנאה פיזית מבלי לכלול בהכרח קשר רגשי או מחויבות ארוכת טווח. בתרבויות מסוימות, תרבות מינית זו הפכה נפוצה יותר ויותר. הצמיחה של תרבות ה-Hookup ספגה ביקורת על כך שבמקרים רבים היא מובילה לתחושת בדידות ולבעיות חברתיות ורגשיות שונות. תרבות ה-Hookup נפוצה יחסית במערב, ובמיוחד בתרבות המכללות האמריקניות. המונח נמצא בשימוש נרחב בארצות הברית מתחילת המאה ה-21.
אתרים/יישומים מסחריים שמקדמים מין מזדמן

שירותי היכרויות מקוונים רבים מספקים שירותים לאנשים המחפשים מין מזדמן בלבד מבלי לכלול קשר רגשי או מחויבות ארוכת טווח. האתרים, היישומים והפורמים שמתמחים בכך מספקים לאנשים שקרובים יחסית מבחינה גאוגרפית אך נמצאים בחוגים חברתיים שונים ליצור קשר.
טינדר הוא נכון ל-2019 יישום ההיכרויות הפופולרי ביותר בעולם עבור iOS ואנדרואיד. ישנם מגוון שימושים לאפליקציה, אשר אחד מהם הוא מין מזדמן.
ראו גם

מופקרות
מיראך

| --- | --- |
   
 מיקומו של מיראך בקבוצת אנדרומדה
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  אנדרומדה
 שמות נוספים:  β באנדרומדה, אל-מיזר, מיראק, מיראט, גליזה 53.3
 סוג:  ענק אדום
 בהירות נראית:  2.01-2.1
 סיווג ספקטרלי:  M0 III
 עלייה ישרה:  01ʰ 09ᵐ 43.92ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏14.0″ ‏37′ ‏35°‏+ מילי-שניות קשת בשנה
 משך מחזור השתנות:  סדיר למחצה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  1.9-–1.8-
 מרחק:  197  שנות אור 60.4  פארסק
 רדיוס:  80-95 רדיוסי שמש
 מסה:  3.7 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 450-490 מהשמש
 טמפרטורה:  3,783 K
 מהירות סיבוב:  7.2 קילומטר לשנייה
 מהירות רדיאלית:  0.608782±0.001576 קילומטר לשנייה
 תנועה עצמית:  210 מילי-שניות קשת בשנה
 היסט:  16.52±0.56 אלפיות של שניות קשת
 מתכתיות:  −0.345 
 מערכת
 כוכבים נלווים:  מיראך B
 
מירָאך או β באנדרומדה (נקרא גם מיראט, מיראק, או אל-מיזר) הוא אחד הכוכבים הבהירים בקבוצת הכוכבים אנדרומדה. מכיוון שהוא כוכב משתנה הוא לפעמים הבהיר ביותר בקבוצה ולפעמים השני בבהירותו אחרי אלפרץ. שמו של הכוכב נגזר מהמילה הערבית ميزر "מיזר" שפרושו אבנט. מיקומו של מיראך הוא בערך באמצע הקשת המחברת את אלפרץ עם אלמאך (γ באנדרומדה) וניתן להיעזר בו על מנת לאתר את גלקסיית אנדרומדה ואת גלקסיית המשולש שנמצאות משני צידיו במרחקים דומים.
תכונות

מיראך הוא ענק אדום מסוג ספקטרלי M0 III שנמצא במרחק של כ-197 שנות אור ממערכת השמש. מסתו כ-3.7 מסות שמש, רדיוסו כ-85 רדיוסי שמש - בערך כרדיוס המסלול של כוכב חמה, והוא מאיר בעוצמה של קרוב לפי 500 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה. בשל טמפרטורת פניו הנמוכה יחסית, שמוערכת בכ-3,800 קלווין, רוב קרינתו היא בתחום התת-אדום כך שעוצמת הארתו הכוללת גדולה פי 4 ועומדת על פי 1,900 מעוצמת ההארה של השמש. בהירות נראיתו של מיראך משתנה באופן סדיר למחצה בין דרגות בהירות 2.01 ו-2.1. למרות מרחקו יש למיראך תנועה עצמית של כחמישית שניית קשת בשנה, מה שגרם להנחה שהוא קרוב יותר ולכן נכנס לקטלוג גליזה לכוכבים קרובים תחת הציון גליזה 53.3.
למיראך יש בן זוג עמום מאוד עם בהירות מדרגה 14. מדובר ככל הנראה בננס אדום המקיף את מיראך במרחק של כ-1,700 יחידות אסטרונומיות, פי 40 מהמרחק של פלוטו מהשמש.
הערות שוליים

1 2 3 4  Philip M. Bagnall: The Star Atlas Companion: What you need to know about the Constellations, p. 19
1 2  SIMBAD: Mirach
1 2  A. Alonso, M. Salaris, S. Arribas, C. Martínez-Roger & A. Asensio Ramos: The effective temperature scale of giant stars (F0-K5). III. Stellar radii and the calibration of convection, Astronomy and Astrophysics, vol. 355, p. 1062 (2000)
↑  J. Luyten: NLTT 3848, NLTT Catalogue (1979)
↑  Richard H. Allen: Star Names: Their Lore and Meaning, p. 36
↑  SIMBAD: Gliese 53.3
מצבת זכרון לקדושי יהודי אוסטריה

| --- | --- |

האנדרטה בכיכר אוטו וגנר
 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה
 כתובת:  Otto-Wagner-Platz, 1090 Wien
 מיקום:  וינה וינה
 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 9 בנובמבר 2021
 תאריך פתיחה רשמי:  9 בנובמבר 2021
 קואורדינטות:  48°12′56″N 16°21′16″E﻿ / ﻿48.21543°N 16.35448°E﻿ / 48.21543; 16.35448
 אתר רשמי
  (למפת וינה מוגדלת) מצבת זכרון לקדושי יהודי אוסטריה(למפת וינה רגילה) מצבת זכרון לקדושי יהודי אוסטריה
 
מצבת זיכרון לקדושי יהודי אוסטריה (בגרמנית: Gedenkstätte für die in der Shoah ermordeten Jüdischen Kinder, Frauen und Männer aus Österreich) הידועה גם בשם הקצר "קירות השמות", היא אנדרטה שהוקמה בווינה לזכר יהודי אוסטריה אשר נרצחו במהלך השואה.
רקע

בתחילת שנות האלפיים, קורט יעקב טוטר, יליד אוסטריה וניצול שואה, קרא על הצעתו של שמעון ויזנטל למועצת העיר וינה להקים אנדרטת זיכרון גדולה לזכר כ-65 אלף יהודי אוסטריה שנרצחו בשואה. במשך זמן רב ההצעה לא קודמה, וטוטר הקים עמותה לקידום בניית האנדרטה. לאחר הבחירות באוסטריה בסוף 2017, זמן קצר לאחר הקמת הממשלה באוסטריה, פנה טוטר אל הקנצלר החדש סבסטיאן קורץ בנוגע להקמת האנדרטה, וזה האחרון קידם את ההקמה ובמרץ 2018, יום השנה ה-80 לאנשלוס, הוחלט להקים את האנדרטה.
טוטר הציע את הרעיון לעיצוב האנדרטה, וב-2010 האדריכל פרופ' ג'ון סירקה תכנן אותה ומשרד האדריכלים הוינאי 'ווהופר אדריכלות' עיצב את הקירות.
האנדרטה הוקמה בפארק אוסטריצ'י, שנמצא בכיכר אוטו וגנר שברובע התשיעי, ונחנכה ב-9 בנובמבר 2021, יום השנה ה-83 לליל הבדולח. בטקס השתתפו ניצול השואה קורט יעקב טוטר שקידם את הקמת האנדרטה, הקנצלר אלכסנדר שלנברג, ראש הקהילה היהודית בווינה אוסקר דויטש, שר התפוצות הישראלי נחמן שי ונציגים נוספים.
ראו גם

קבורת אפר יהודי אוסטריה
שואת יהודי אוסטריה
השרות למען זיכרון השואה באוסטריה
הערות שוליים

↑  הניצול ביקש מהקנצלר: "לנאצים יש קבר, לנו אין, תעזור לנו", באתר בחדרי חרדים
↑  VISUALISATION : Shoah-Namensmauern, www.shoah-namensmauern-wien.at
↑  83 שנים לפוגרום ליל הבדולח: בווינה תיחנך אנדרטה לזכר הנרצחים, באתר ישראל היום, ‏8 בנובמבר 2021
המצבה מקרוב, עם שמותיהם של נרצחים בשואה ושנות לידתם
מרגרט ברגר

| --- | --- |

 לידה:  11 באוקטובר 1985 (בת 38) טרונדהיים, דרום טרנדלג, נורווגיה 
 מוקד פעילות:  נורווגיה 
 תקופת הפעילות:  מ-2004
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 חברת תקליטים:  סוני מיוזיק 
 פרסים והוקרה:  Spellemann Award for the videoclip of the year (2004) 
 margaretberger.com
 פרופיל ב-IMDb
 
מרגרט ברגר (בנורווגית: Margaret Berger; נולדה ב-11 באוקטובר 1985) היא זמרת נורווגית.
ביוגרפיה

ברגר נולדה בטרונדהיים וגדלה בעיר היטרה, היא שרה במקהלה של גוספל ובגיל שתים עשרה החלה לכתוב שירים, היא גם למדה מוזיקה בבית ספר התיכון שלה.
היא הייתה חברה בלהקה מקומית שם גם הופיעו לראשונה שירים שכתבה.
ב-2004 השתתפה ב-"Idol", הגרסה הנורווגית של אמריקן איידול, שם הגיעה למקום השני.
בסוף אותה שנה יצא האלבום הראשון שלה "Chameleon" שהכיל שירים במספר סגנונות מוזיקליים.
ב-2006 יצא האלבום השני שלה "Pretty Scary Silver Fairy" שקיבל ביקורות חיוביות.
ב-2008 החלה לעבוד בערוץ הרדיו "NRK P3".
ב-2011 הוציאה את הסינגל "In a Box".
היא ייצגה את נורווגיה באירוויזיון 2013 שנערך בשוודיה, עם השיר "I Feed You My Love" עלתה לגמר ובגמר הייתה במקום הרביעי.
מר דגדוג

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  רוג'ר הרגריבס
 איורים:  רוג'ר הרגריבס
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  ילדים
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1971
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  מודן הוצאה לאור
 תרגום:  יורם טהרלב אפרים סידון שמעון ריקלין
 סדרה
 סדרת ספרים:  מר וגברת
 הספר הבא:  מר חמדן
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001875770, 002372611
מר דגדוג או מר דיגידוג (באנגלית: Mr. Tickle) הוא הספר הראשון בסדרת הספרים "מר וגברת" מאת רוג'ר הרגריבס, אשר יצא לאור בשנת 1971.
עלילה

סיפורו של מר דגדוג מתחיל כשהוא נמצא במיטה ומכין לעצמו ארוחת בוקר מבלי לקום, הודות לידיו הארוכות בצורה יוצאת דופן. הוא מחליט שאותו יום הוא יום מסוג דגדוג, ובכך מסתובב ברחבי העיר ומדגדג אנשים - מורה, שוטר, ירקן, כרטיסן רכבת, רופא, קצב ודוור. הספר נחתם באזהרה לכך שמר דגדוג עלול לארוב בצד הדלת ולהתכונן לדגדג את הקוראים.
לפי רותה קופפר, ספריו של הרגריבס נרקחו על פי מתכון קבוע ובדוק, ונועדו לשעשע ולא תמיד לחנך. שום מוסר השכל לא מצפה לילד המקשיב לסיפור, רק כמה דגדוגים מפתיעים בסופו.
תרגומים

הספר תורגם לראשונה לעברית על ידי יורם טהרלב ונקרא "מר דיגידוג". לימים תורגם מחדש על ידי אפרים סידון עם הכתיב "מר דגדוג", ששימש גם במהדורות הבאות.
הספר מופיע תחת הכותרות הבאות:
| תרגום | שפה |
| --- | --- |
Monsieur Chatouille: צרפתית
Don Cosquillas: ספרדית
Mr. Goglais: ולשית
Unser Herr Killekille: גרמנית
Meneertje Kietel: הולנדית
Ο Κύριος Γαργαλίτσας: יוונית
搔癢先生: סינית בטאיוואן
간지럼씨: קוריאנית
Fætter Kilderik: דנית
Gubben Killekill: שוודית
Mr. Csiki: הונגרית
Senhor Cócegas: פורטוגזית
הערות שוליים

↑  רותה קופפר, מר דגדוג מדגדג בכל מצב, באתר הארץ, 5 בינואר 2004
מצבת יגיד עליו רעו

מצבת "יגיד עליו רעו" בבית הקברות היהודי העתיק בקרקוב
תמונת המצבה לפני מלחמת העולם השנייה
תקריב של המצבה בסמיכות למצבת רבי נתן נטע שפירא, טרום מלחמת העולם השנייה. בתמונה מזוהה בבירור הכיתוב שעל גבי המצבות
מצבת יגיד עליו רעו היא מצבת קבר שהייתה סמוכה לקברו של רבי נתן נטע שפירא בבית הקברות היהודי העתיק בקרקוב, אשר צוינה לבנו - יצחק שפירא, אך במהלך השנים יוחסה לדמות אגדית שנקברה באורח פלאי על ידו.
המצבה

בבית הקברות היהודי העתיק בקרקוב, סמוך לקברו של  רבי נתן נטע שפירא, הייתה קיימת מצבה ועליה נוסח ספינקסי אפוף הוד. הנוסח שעל גבי המצבה עבר גלגולים שונים, ובשלב כלשהו הועלתה השערה אודות זיהוי הנקבר תחתיה, אך במהלך מלחמת העולם השנייה נעקרה המצבה והושחתה, ושוב חזרה אלמוניותו של הנקבר תחתיה בנוסח המצבה.
בשנת ה'תרל"ד צוין נוסח המצבה על ידי ר' יחיאל מתתיהו צונץ:
בכותרת: "מצבת איש פלאי בתוך המעקה של בעל מגלה עמוקות"
”ציון לנפש חיה פה מצאנו

ודעת שמה לריק יגענו

יען נמצא קבור באשמנים

ותמחנה אותותיו מרוב שנים

אכן יגיד עליה רעה גאון עוזנו

מגלה עמוקות ומגיה חשכנו

כי רב כבודה בשם תפארת

להישאר בדור דורים למזכרת

גבאי הח"ק זאת אל לבם השיבו

ומצבת חדשה על קברו הציבו

תקב"ץ לפ"ק לבריאת ארץ ושמים”
ובשנת ה'תרנ"ט צוין נוסח המצבה על ידי חיים דב פרידברג:
”ציון לנפש חיה פה מצאנו

לדעת שמה לריק יגענו

יען נמצא קבור באשמנים

ותמחנה אותותיו מרוב שנים

כן יגיד עלי' רעו גאון עוזנו

מגלה עמוקות ומגיה חשכנו

כי רב כבודו בשם תפארת

להישאר בדור דורים למזכרת

גבאי הח"ק זאת אל לבם השיבו

ומצבה חדשה על קברו הציבו

תקב"ץ לפ"ק לבריאת ארץ ושמים”
צונץ, ואחריו פרידברג, על פי פנקס החברה קדישא ועל פי ההבראיסט יוהאן כריסטוף וולף (אנ'), שכתב שאצל רבי נתן נטע נקבר בנו ר' יצחק, מציין את זהותו של הנקבר תחתיו: הרב יצחק שפירא, בנו של רבי נתן נטע.
לאחר חצי יובל, בשנת ה'תרפ"ד, הוקמה המצבה מחדש, ונכתב עליה הנוסח הישן עם תוספת - לזיהוי הנקבר תחתיה:
”נתחדשה ע"י ראשי קהלתנו מש' תרפ"ד

וכפי הנראה מכתבי ... קדמוניות

נקבר פה הר' יצחק בהג' מו'

נתן שפירא זצ"ל בעל מגלה עמוקות

נפטר בדמי ימיו בן כ"ה שנים

בר"ח שבט ת"ט לפ"ק תנצב"ה”
במהלך מלחמת העולם השנייה נעקרה המצבה ממקומה והושחת הכיתוב שעליה. לאחר המלחמה, עם שיפוץ בית הקברות הוצבה המצבה מחדש, אך במיקום אחר בתוך שטח בית הקברות - שלא בסמיכות ממש לקברו של רבי נתן נטע שפירא. הכיתוב שעליה מטושטש, וכיום חלקה התחתון - ובו זהותו המשוערת של הנקבר תחתיה - אינו קריא. על מקום הכיתוב שמלפנים מופיע באופן בולט הכיתוב: "יגיד עליו רעו".