כפר הנוער ניצנים
הפעילות

אתר כפר הנוער שוקם אט אט. הבתים ההרוסים תוקנו, מבנים חדשים הוקמו ואלפי עצים ניטעו באזור, שהפך לגן פורח.
כפר הנוער התפתח בראשיתו כבית ספר חקלאי. חניכיו למדו ועבדו בכל ענפי המשק המגוון והעשיר. בשנות השישים נפתחה בכפר גם מגמה ימית על שתי מחלקותיה, סיפון ומכונאות ימית. בוגרי המגמה הימית שירתו בחיל הים, שתמך בכפר בציוד ובמדריכים.
סגל כפר הנוער ניצנים אימץ מדיניות ייחודית של חינוך, שהתבססה על מודל בית הספר החם והתומך (בניגוד למודל בית הספר האינסטרומנטלי הקר), תוך יישום גישה אמפאטית כלפי התלמידים והחניכים. חניכים אלה באו מכל קצוות תבל, עזבו משפחות בהן גדלו בחו"ל, נמצאו בתהליכי גיל ההתבגרות, וחלק לא קטן מהם חווה חוויות טראומטיות במקומות מוצאם. החניכים אוגדו במסגרות של קבוצות הדרכה וחניכה לפי קבוצות גיל, וקיבלו באמצעות סוכני חיברות ( מדריכים צמודים, מטפלות ואימהות בית ומדריכים מקצועיים של ענפי המשק) תשומת לב מרבית. סדר היום בכפר התבסס על חלוקת הפעילות לשתי משמרות שפעלו במקביל: בראשונה עסקו התלמידים בלימודים בבית הספר ובמקביל קבוצה אחרת עבדה בענפים המגוונים שהיו בכפר. לאחר ארוחת הצהריים התחלפו הקבוצות ביניהן והמשיכו בפעילות . 
לאחר שעות הפעילות נכנסו לתמונה המדריכים ואמהות הבית שביצעו פעולות חברתיות להנחלת ערכים, וסיוע בהכנת שיעורי בית בשעות הערב והלילה.
על רקע המדיניות החינוכית שנסקרה לעיל, אימץ הצוות החינוכי תלמידים חלשים ונתן להם ליווי צמוד וסיוע רב בתחום הלימודי, האישי והחברתי על מנת לשפר הישגים ולהקל על ההסתגלות החברתית בחברה ממוצא רב תרבותי. לגישה זו יצא מוניטין בקרב גורמי חינוך ואקדמיה והיא הוכיחה עצמה כמוצלחת מאוד לאור ההישגים שאליהם הגיעו הרבה בוגרים של כפר הנוער, שתפסו עמדות מכובדות בחברה הישראלית - במוסדות הרוח, התרבות והשלטון.
הנחלת ערכי ציונות והכנה לחיי חברה בוגרים במדינת ישראל התבצעה בכפר הנוער ניצנים גם באמצעות קיום טקסים רבים עם מסרים ברורים: בכל יום שישי לאחר הפעילות התבצעה הכנה לקראת כניסת השבת, החניכים היו ממרקים ומנקים את חדריהם, התלבשו בבגדים חגיגיים, וקיבלו בשעות הערב את צוות ההנהלה שעבר בכל חדר, שאל לשלומם והתעניין במצבם. לאחר מכן התכנסו כל החניכים בבית הכנסת לתפילת השבת ולאחר מכן עברו לחדר האוכל לארוחת שבת חגיגית שכללה סקירה אודות פרשת השבוע והעברת מסרים חינוכיים עם תוכני אקטואליה. למחרת בבוקר הייתה פעילות חברתית במגרשי הספורט או בריכת השחיה ולקראת ערב קוימה בחדר האוכל סעודה שלישית שבמהלכה סופרו מדרשים, אגדות וסיפורי יהדות.
לקראת כל חג שהיה מתקרב בוצעו הדרכות ופעילויות ענפות, לרבות קיום טקס מרכזי לקבלת החג, שהיה עשיר בתכנים חינוכיים וערכיים. 
אחד הטקסים המעניינים ביותר בו הונחלו ערכים דמוקרטים היה טקס חג הפורים : חודש לפני שהחג הגיע נחלקו החניכים לשתי מפלגות שהתחרו זו בזו על תואר מלך הפורים. מדי ערב ניהלו המפלגות היריבות, שהוקמו על ידי שתי השכבות הבוגרות, תעמולה מפלגתית שהתבססה בעיקר על מערכונים מחיי הכפר וחוויות שבני הנוער חוו, מודעות היתוליות, ופעילות מצחיקה. שבוע לפני חגיגת הפורים המרכזית התקיימו בניצנים בחירות דמוקרטיות לכל דבר ועניין, עם קלפיות ופתקי הצבעה. המפלגה המנצחת המליכה את מלך הפורים אשר במהלך מסיבת הפורים ישב על הבמה, בחר לעצמו מלכה מקרב החניכות, סקר מצעד תחפושות מפואר והצגה מצחיקה של החוג הדרמטי, ולאחר מכן השתתף עם כל חניכי הכפר במסיבת ריקודים עד אור הבוקר.
מודל טקסים דומה אפיין גם את יתר החגים בכפר. ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל נערך טקס משותף עם חברי קיבוץ ניצנים שכלל עליה לקברי חללי ניצנים והנחת זרים, ולאחר מכן כניסה לחגיגת יום העצמאות שכללו הדלקת משואה באמצעות לפיד שהוצת בקיבוץ ונישא על ידי רצים אל כפר הנוער. בחג השבועות נערך טקס הבאת הביכורים, גם הוא בשיתוף עם קיבוץ ניצנים.
"כפר הנוער ניצנים" היה ידוע במופעיו האמנותיים, בהצגות התיאטרון שלו ובחוגים הרבים שהתקיימו בו ובהם החוגים לארכאולוגיה ולטבע שהתבססו על חולות ניצנים העשירים בממצאים. המוזיאון הארכאולוגי שהוקם בבית הספר הוכר על ידי המוסדות הרשמיים.