הלוח הגרגוריאני
המעבר מהלוח היוליאני ללוח הגרגוריאני

יועציו של האפיפיור גרגוריוס ה-13 גילו כי הטבלאות, שנועדו לחישוב מועד חג הפסחא הנוצרי אינן יעילות, כיוון שיום ההשתוות האביבית חל עשרה ימים לפני 21 במרץ. חג הפסחא אמור לחול ביום הראשון בשבוע אחרי יום מילואו של הירח שחל אחרי 21 במרץ, הוא יום ההשתוות האביבית. תצפיות במצפה האסטרונומי של הוותיקן, שנערכו בשנת 1582, הראו בבירור כי 21 במרץ חל 10 ימים אחרי שוויון היום והלילה.
לפתרון הבעיה מינה גרגוריוס ה-13 ועדה של תאולוגים ואסטרונומים, וזו הציעה מערכת שלפיה נקבעת השנה המעוברת, כמפורט להלן, כך שלפי הלוח החדש, האורך הממוצע של השנה התקצר, והתקרב מאוד לאורך הממוצע של שנת השמש ("השנה הטרופית"). המתכנן הראשי של לוח זה היה האסטרונום והמתמטיקאי כריסטופר קלאוויוס. ב-24 בפברואר 1582 פרסם גרגוריוס ה-13 בולה אפיפיורית הקרויה על פי שתי המילים הראשונות שבה אינטר גרוויסימאס (Inter gravissimas) ועל פיה החליטה הכנסייה על מעבר ללוח החדש. השינוי המשמעותי שנבע מהלוח החדש התרחש שמונה חודשים אחר־כך – היום שלמחרת 4 באוקטובר 1582 היה 15 באוקטובר. ספירת ימי השבוע לא השתנתה.
להלן לוח משולב גרגוריאני-עברי, ובו שלושת החודשים האחרונים של שנת 1582, עבור מי שעבר להשתמש בלוח הגרגוריאני. למחרת 4 באוקטובר התאריך היה 15 באוקטובר:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 | 37 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  א |  ב |  ג |  ד |  ה |  ו |  ש  |  א |  ב |  ג |  ד |  ה |  ו |  ש  |  א |  ב |  ג |  ד |  ה |  ו |  ש  |  א |  ב |  ג |  ד |  ה |  ו |  ש  |  א |  ב |  ג |  ד |  ה |  ו |  ש  |  א |  ב |
|  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| אוקטובר תשרי‑חשוון |   | 1  טו  | 2  טז  | 3  יז  | 4  יח  | 15  יט  | 16  כ  | 17  כא  | 18  כב  | 19  כג  | 20  כד  | 21  כה  | 22  כו  | 23  כז  | 24  כח  | 25  כט  | 26  ל  | 27  א  | 28  ב  | 29  ג   | 30  ד  | 31  ה  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| נובמבר חשוון‑כסלו |   | 1  ו   | 2  ז   | 3  ח  | 4  ט  | 5  י   | 6  יא  | 7  יב  | 8  יג  | 9  יד  | 10  טו  | 11  טז  | 12  יז  | 13  יח  | 14  יט  | 15  כ  | 16  כא  | 17  כב  | 18  כג  | 19  כד  | 20  כה  | 21  כו  | 22  כז  | 23  כח  | 24  כט  | 25  ל  | 26  א  | 27  ב  | 28  ג   | 29  ד  | 30  ה  |   |   |   |   |   |   |
| דצמבר כסלו‑טבת |   |   |   | 1  ו   | 2  ז   | 3  ח  | 4  ט  | 5  י   | 6  יא  | 7  יב  | 8  יג  | 9  יד  | 10  טו  | 11  טז  | 12  יז  | 13  יח  | 14  יט  | 15  כ  | 16  כא  | 17  כב  | 18  כג  | 19  כד  | 20  כה  | 21  כו  | 22  כז  | 23  כח  | 24  כט  | 25  ל  | 26  א  | 27  ב  | 28  ג   | 29  ד  | 30  ה  | 31  ו   |   |   |   |
לשם השוואה, להלן לוח משולב יוליאני-עברי, ובו שלושת החודשים האחרונים של שנת 1582, עבור מי שהמשיך להשתמש בלוח היוליאני:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 | 37 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  א |  ב |  ג |  ד |  ה |  ו |  ש  |  א |  ב |  ג |  ד |  ה |  ו |  ש  |  א |  ב |  ג |  ד |  ה |  ו |  ש  |  א |  ב |  ג |  ד |  ה |  ו |  ש  |  א |  ב |  ג |  ד |  ה |  ו |  ש  |  א |  ב |
|  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| אוקטובר תשרי‑חשוון |   | 1  טו  | 2  טז  | 3  יז  | 4  יח  | 5  יט  | 6  כ  | 7  כא  | 8  כב  | 9  כג  | 10  כד  | 11  כה  | 12  כו  | 13  כז  | 14  כח  | 15  כט  | 16  ל  | 17  א  | 18  ב  | 19  ג   | 20  ד  | 21  ה  | 22  ו   | 23  ז   | 24  ח  | 25  ט  | 26  י   | 27  יא  | 28  יב  | 29  יג  | 30  יד  | 31  טו  |   |   |   |   |   |
| נובמבר חשוון‑כסלו |   |   |   |   | 1  טז  | 2  יז  | 3  יח  | 4  יט  | 5  כ  | 6  כא  | 7  כב  | 8  כג  | 9  כד  | 10  כה  | 11  כו  | 12  כז  | 13  כח  | 14  כט  | 15  ל  | 16  א  | 17  ב  | 18  ג   | 19  ד  | 20  ה  | 21  ו   | 22  ז   | 23  ח  | 24  ט  | 25  י   | 26  יא  | 27  יב  | 28  יג  | 29  יד  | 30  טו  |   |   |   |
| דצמבר כסלו‑טבת |   |   |   |   |   |   | 1  טז  | 2  יז  | 3  יח  | 4  יט  | 5  כ  | 6  כא  | 7  כב  | 8  כג  | 9  כד  | 10  כה  | 11  כו  | 12  כז  | 13  כח  | 14  כט  | 15  ל  | 16  א  | 17  ב  | 18  ג   | 19  ד  | 20  ה  | 21  ו   | 22  ז   | 23  ח  | 24  ט  | 25  י   | 26  יא  | 27  יב  | 28  יג  | 29  יד  | 30  טו  | 31  טז  |
השינוי התקבל מיד בארצות הקתוליות (בעיקר בארצות דרום אירופה: איטליה, צרפת, ספרד, פורטוגל ועוד). בארצות הפרוטסטנטיות התקבל השינוי רק ב-1700 (סקנדינביה, צפון גרמניה), ב-1752 (ממלכת בריטניה הגדולה ומושבותיה ברחבי העולם), או ב-1753 (שוודיה, לאחר ניסיון הנפל של לוח השנה השוודי). ביוון, שדתה נצרות יוונית-אורתודוקסית, הונהג ב-1924 לוח הדומה מאוד ללוח הגרגוריאני, ועד שנת 2800 יהיו שני הלוחות מתואמים לחלוטין (למעט מועד חג הפסחא שנקבע על-פי נוסחה מורכבת). ברוסיה ובארצות אורתודוקסיות אחרות אומץ הלוח הגרגוריאני רק ב-1918 ורק לצרכים אזרחיים. לצורכי דת ופולחן משמש עד היום בארצות אלה הלוח היוליאני הישן.
כשבוחנים לוחות זמנים היסטוריים יש לקחת בחשבון את המעבר ללוח הגרגוריאני. יש לברר מראש את המועד שבו עברו המדינה או המחוז הנדונים ללוח הגרגוריאני. כשמשווים אירועים בין מדינה שבה נהג הלוח הגרגוריאני לבין מדינה שבה נהג הלוח היוליאני יש לזכור את הכללים הבאים:
עד שנת 1700 פיגר הלוח היוליאני ב-10 ימים.
בין השנים 1700–1800 ב-11 יום.
בין 1800–1900 ב-12 יום.
מ-1900 ועד 2100 יש פער קבוע של 13 יום.