stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמנסטי אינטרנשיונל
מזכירים כלליים

אנייס קלאמאר – מזכ"לית מ-29 במרץ 2021 - )
ג'ולי וראה (Julie Verhaar), 2020 - מזכ"לית זמנית
קומי נאידו (אנ') – כיהן כמזכ"ל בין השנים 2018–2020.
סליל שטי (אנ') – כיהן כמזכ"ל בין השנים 2010–2018.
איירין חאן (אנ') – כיהנה כמזכ"לית (האשה הראשונה) בין השנים 2001–2009.
פייר סאנה (אנ') – כיהן כמזכ"ל בין השנים 1992–2001.
תומאס המארברג (אנ') – כיהן כמזכ"ל בין השנים 1986–1992.
יאן מרטין – כיהן כמזכ"ל בין השנים 1986–1992.
תומאס המארברג (אנ') – כיהן כמזכ"ל בין השנים 1980–1986.
מרטין אנאלס (אנ') – כיהן כמזכ"ל בין השנים 1968–1980.
פיטר בננסון – מייסד הארגון, כיהן כמזכ"ל בין השנים 1961–1966.
השפעה תרבותית > מופעי זכויות אדם

"A Conspiracy of Hope" היה סיבוב הופעות קצר של שישה מופעים מטעם אמנסטי אינטרנשיונל שהתקיים בארצות הברית במהלך יוני 1986. מטרת הסבב לא הייתה לגייס כספים אלא להגביר את המודעות לזכויות האדם ולעבודתו של הארגון במלאת 25 שנה להיווסדותו. במהלכו הופיעו הלהקה U2, סטינג, בריאן אדמס, פיטר גבריאל, לו ריד, ג'ואן באאז ולהקת האחים נוויל. בשלושת המופעים האחרונים הוצג איחוד של להקת הפוליס. במסיבת עיתונאים בכל עיר, באירועי תקשורת קשורים, ובאמצעות המוזיקה שלהם בקונצרטים עצמם, האמנים עסקו בנושאים של זכויות אדם וכבוד האדם. ששת המופעים היו הראשונים מאלה שנודעו בהמשך ביחד כמופעים לזכויות אדם – סדרת אירועי מוזיקה וסבב הופעות שהקים אמנסטי אינטרנשיונל של ארצות הברית בין השנים 1986 ל-1998.
"!Human Rights Now" היה סיבוב הופעות עולמי שכלל 20 מופעים מטעם אמנסטי אינטרנשיונל שהתקיים במשך שישה שבועות בשנת 1988. במהלכו, לא נערך גיוס כספים לארגון אלא להגברת המודעות הן להצהרת זכויות האדם האוניברסליות במלאת 40 שנה להיווסדותה והן לעבודתו של אמנסטי אינטרנשיונל בדומה לסבב ההופעות הקודם מטעמו. במופעים הוצגו ברוס ספרינגסטין, להקת "E Street Band", סטינג, פיטר גבריאל, טרייסי צ'פמן ויוסו נ'דור, ואמנים אורחים מכל אחת מהמדינות בהן נערכו המופעים (הממלכה המאוחדת, צרפת, הונגריה, איטליה, ספרד, קוסטה ריקה, ארצות הברית, קנדה, יפן, הודו, זימבבואה, חוף השנהב, ברזיל וארגנטינה).
אמנסטי ישראל

אמנסטי ישראל החלה לפעול ב-1964 והמשרד המקומי נחשב לאחד הוותיקים בתנועה העולמית. במהלך השנים אמנסטי ישראל עבדה במגוון נושאים אשר הובילו לשינוי מדיניות, במטרה לשפר את חייהם של אנשים וקהילות מודרות בישראל ובשטחים שבשליטתה.
בינואר 2025 דווח בניו יורק פוסט וב-ynet שאמנסטי אינטרנשיונל השעה את הסניף הישראלי למשך שנתיים בטענה להתנהלות גזענית כלפי פלסטינים. הסניף הישראל התנגד לטענת הארגון שישראל מבצעת רצח עם בעזה ומחה על כך שהארגון מתעלם מהקורבנות הישראלים של טבח שבעה באוקטובר.
אמנסטי ישראל > קמפיין מבקשי מקלט ופליטים

אמנסטי ישראל החלה לפעול בנושא בשלהי העשור הראשון של המאה ה-21 והפעילות נמשכה עד 2018, אז בוטל הגירוש בכפייה של מבקשי המקלט למדינה שלישית. הקמפיין, אשר התפתח מתוך הקמפיין לעצירת סחר בבני אדם, פעל כדי לעצור את ההפרות הבוטות שביצעו ממשלות ישראל לדורתיהן של אמנת הפליטים.
הקמפיין התמקד בעזרה וסיוע למבקשי מקלט ופליטים שהגיעו לישראל מסודן ואריתריאה. רוב מכריע של מבקשי המקלט בישראל הגיעו במספרים גדולים משתי המדינות בשלהי העשור הראשון של שנות ה-2000, עד להשלמת גדר הגבול ישראל–מצרים.
במהלך הקמפיין, אמנסטי ישראל סיפקה סיוע סוציאלי למבקשי המקלט, תמכה בהקמת הארגון "מרכז נשים אריתראיות" והפעילה קליניקה לסיוע במילוי טפסי בקשת מקלט (RSD). כמו כן, אמנסטי פעלה ברמה הציבורית כדי להילחם באופן בו הרשויות הישראליות התייחסו למבקשי המקלט והפליטים.
אמנסטי ישראל > קמפיין סחר בנשק

הקמפיין, אשר פעל בין השנים 2017–2020, נועד להילחם בייצוא הביטוחני הישראלי למדינות שמפירות זכויות אדם באופן חמור. למרות שהסתיים באופן רשמי, הפעילות בקמפיין נמשכת בעצימות נמוכה בסניף הישראלי של אמנסטי עד היום, וממנו צמחו הקמפיינים הנפרדים של זכויות אדם בהייטק, בסייבר וכו'.
מטרת הקמפיין הייתה ליצור מדיניות קשוחה יותר בתחום הייצוא הביטחוני ושהאגף הפיקוח על היצוא במשרד הביטחון (אפ"י), יאסור על ייצוא למדינות מפירות זכויות אדם באופן חמור.
הפעילות של אמנסטי, אשר סייעה להגביר את הלחץ הציבורי והבין-לאומי על ישראל, התמקדה במספר מדינות שישראל סחרה איתן בנשק סייבר וחם. במהלך הקמפיין אמנסטי פעלה לעצירת היצוא הביטחוני הישראלי למיאנמר, וכן חשפה ניסיונות לעקוף את האיסורים על הייצוא למדינה, שאמנסטי הכריזה עליה כעל מדינת אפרטהייד עוד ב-2017.
אמנסטי ישראל > קמפיין הקהילה הגאה בישראל למען הקהילה הגאה בעולם

במהלך 2016–2017 אמנסטי ישראל פעלה למען קהילת הלהטבא"ק המקומית ושיתפה פעולה עם סניפי אמנסטי מסביב לעולם. בשנים אלו, אמנסטי ישראל הקימה קבוצת פעילים להשתתפות בהפגנות ולאקטיביזם מקוון. כמו כן, אמנסטי ישראל אספה למעלה מ-1,000 חתימות לתמיכה בקיום מצעד הגאווה בטורקיה. במהלך שנים אלו, אמנסטי ישראל יצרה שיתוף פעולה עם המשרד האזורי של אמנסטי בבירת קניה, ניירובי להעלאת מודעות לרדיפת הלהטבא"ק באזור.
אמנסטי ישראל > קמפיין למען זכויות של עצמאים בתקופת הקורונה

במהלך 2021, במהלך מגפת הקורונה, אמנסטי ישראל פתחה בקמפיין לובינג, תקשורת ורשתות חברתיות שהציף את הבעיות החמורות במדיניות הפיצויים של הממשלה לעצמאים שנפגעו בתקופת הקורונה. במסגרת פעילות הקמפיין, אמנסטי ישראל כתבה טורי דעה בעיתונאות המסורתית והמקוונת, פרסמה ניירות עמדה לחברי כנסת והופיעה בוועדות הכנסת.
אמנסטי ישראל > קמפיין זכויות אדם ברשות הפלסטינית

קמפיין זכויות אדם תחת הכיבוש של אמנסטי ישראל נועד לחשוף, לעצור ולמנוע הפרות זכויות אדם הנגרמות לכאורה בשטחים הפלסטיניים בגדה המערבית ובעזה. הפעילות מתמקדת בזכויות הפלסטינים בשטחים, מעצרים מנהליים, סרבני מצפון, מניעת שימוש מופרז של כוח בפיזור הפגנות בגדה המערבית ומאבק נגד צמצום מרחב הפעולה של ארגוני ופעילי זכויות אדם.
אמנסטי ישראל > פעילות בתחום החינוך

פעילות בתחום חינוך למען זכויות אדם היא אחת מאבני היסוד של אמנסטי ישראל לאורך השנים האחרונות. לאורך השנים קיים הארגון מפגשים, הכשרות, השתלמויות, קורסים לפעילים, פעילויות העשרה שונות, הקרנות של סרטים, הרצאות, עבודה עם מורים, מפגשים עם יוצרים ועוד.
בין 2018–2019 אמנסטי ישראל הכינה, ערכה והפיצה חוברת של הארגון אשר היווה ספר אזרחות חליפי. הספר שולב בקורסים להנחיית מורים ומורות למקצועות האזרחות וההיסטוריה במגזר הערבי. חומרים הופצו למורים בכל רחבי הארץ, ונבנתה עבורם רשת תמיכה, ונתנה להם גישה ל-Amnesty Academy.
החל ממאי 2019, מנכ"לית אמנסטי אינטרנשיונל בישראל היא מולי מלקאר.
המחאה נגד הרפורמה המשפטית

הפגנה נגד הרפורמה המשפטית, צומת קפלן–בגין בתל אביב
המחאה נגד הרפורמה המשפטית (מכונה גם המחאה נגד המהפכה המשפטית או המחאה נגד ההפיכה המשטרית) היא תנועת מחאה שורשית המקיימת אירועי מחאה המונית כנגד התוכנית של ממשלת ישראל השלושים ושבע ל"רפורמה במערכת המשפט", שראשיתה בארבעה נושאים: שינוי הרכב הוועדה לבחירת שופטים, צמצום נרחב בסמכויות בית המשפט העליון, החלשת מעמדו של הייעוץ המשפטי לממשלה והפיכת משרות הייעוץ המשפטי במשרדי הממשלה למשרות אמון. לטענת המוחים, יישום התוכנית יעניק כוח בלתי מוגבל לרשות המבצעת ויהפוך את ישראל לדמוקרטיה חלולה ובפועל לדיקטטורה. במרץ 2023 ציין הוגה התוכנית, השר יריב לוין, שמצב כזה (של שליטת הממשלה בשאר הרשויות) אכן יכול היה תאורטית להתרחש לפי גרסתה הראשונית של התוכנית.
המחאה פרצה בינואר 2023 עם פרסום הרפורמה, שהתפרשה על ידי המוחים כניסיון לביצוע הפיכה משטרית או אף הפיכה עצמית. מוקד המחאה העיקרי הוא צומת הרחובות קפלן ודרך בגין בתל אביב, ששמה אף הוסב ל"כיכר הדמוקרטיה" על ידי עיריית תל אביב ב־17 ביולי 2023, והרחובות היוצאים ממנה. מוקדי מחאה עיקריים נוספים הם בית הנשיא ומשכן הכנסת בירושלים (לרוב ההפגנות הגדולות בבירה מתקיימות בכיכר אגרנט), כיכר חורב בחיפה, נתניה ובאר שבע, ולאלו התווספו מאות מוקדים ברחבי הארץ. החל מפברואר 2023, התקיימו הפגנות מחאה בכמאה וחמישים מוקדים בישראל (בו-זמנית), והתקיימו "ימי שיבוש" - ימים ממוקדים שמבסגרתם התקיימו הפגנות במאות צמתים מרכזיים ברחבי הארץ, ומול בתיהם של דמויות מפתח בממשלה ובקואליציה. כמו כן, מספר המפגינים השבועי ברחבי ישראל הגיע למאות אלפים בחודש מרץ.
המחאה נגד הרפורמה המשפטית נחשבת למחאה הגדולה בהיסטוריה של מדינת ישראל. לפי סקר ביולי 2023 אחד מכל חמישה ישראלים, כלומר כ-2 מיליון איש, השתתפו בפועל לפחות בהפגנה אחת.
על פי סקרים שהתפרסמו באותה תקופה, רוב הציבור התנגד לרפורמה או לקידומה ללא הסכמה רחבה לפני כן.
בנוסף להתנגדות לשינויים במערכת המשפט, המחאה ביקרה גם דברים נוספים, וביניהם היוזמה להקמת משמר לאומי בכפיפות ישירה לשר לביטחון לאומי דאז, איתמר בן גביר, העלייה בשיעורי קורבנות האלימות בחברה הערבית, הפגיעה הגוברת בזכויות נשים בישראל, חוק הגיוס לפיו חרדים יהיו פטורים באופן גורף משירות חובה, היוזמה לפירוק תאגיד השידור הישראלי, שינויים בגלי צה"ל ונושאים נוספים.
רקע

לאחר פרסום תוצאות הבחירות לכנסת העשרים וחמש, שהצביעו על רוב  ל"גוש תומכי נתניהו" שבו רשימות הליכוד, הציונות הדתית, ש"ס ויהדות התורה הכוללות יחדיו 64 מנדטים, החלו להתארגן מחאות נגד הקואליציה המסתמנת. יאיר לפיד, שעדיין כיהן כראש ממשלת ישראל, השתתף בעצמו בהפגנה כנגד הממשלה המסתמנת תוך כינויה: "הממשלה הקיצונית והמטורפת ביותר בתולדות המדינה" וקרא להילחם על המדינה האהובה, על הדמוקרטיה, על החילים ועל הילדים ולעולם לא לוותר.  בפגישתו עם אלוף במטכ"ל הזהיר אותו וטען כי הימין הקיצוני בכל מדינה בעולם חותר תמיד להשיג שליטה בצבא. דרכו להגיע לזה היא לסכסך בין חיילים למפקדיהם. לתת לחיילים להבין שהם רשאים לעשות מה שהם רוצים כי יש ותמיד יהיה להם גיבוי מהדרג הפוליטי. בעקבות תוכנית לוין אמר גדי אייזנקוט כי אם אכן התוכנית תקודם "יש להוציא מיליון איש לרחובות".
מהלך המחאה > ינואר עד פברואר 2023: הצגת הרפורמה ותחילת המחאה

כשבוע לאחר הקמת הממשלה ה-37 של ישראל הציג שר המשפטים יריב לוין את הרפורמה המשפטית בישראל להפחתת עצמאות מערכת המשפט וצמצום יכולתה לבקר את הרשויות האחרות – המחוקקת והמבצעת. לוין טען כי זו תגובה למהפכה החוקתית. מתנגדי התוכנית מכנים אותה "הפיכה משטרית", משום שמגולמת בה פגיעה בדמוקרטיה הישראלית ובאיזון בין שלוש רשויות השלטון, בכך שתחליש את מערכת המשפט ותעניק כוח בלתי מוגבל לממשלה.[דרוש מקור]
מיד לאחר הכרזתו של לוין על תוכניתו, החלה המחאה: התנגדויות של אישים וגופים, והפגנות רחוב, נמשכו באופן רצוף, עם הפגנות מרכזיות בכל מוצאי שבת, ואירועי מחאה נוספים בימי השבוע. הפגנות התקיימו בתל אביב, חיפה, ירושלים ובמקומות רבים נוספים ברחבי הארץ.[דרוש מקור]
המחאה כללה גם שביתות של חברות מהמגזר הפרטי, והפגנות המונים בהן השתתפו עשרות אלפי אנשים – בין השאר מול הכנסת ובמרכז תל אביב. ההפגנה הראשונה התקיימה ב-7 בינואר, ובה צעדו אלפי אנשים מכיכר הבימה לרחבת מוזיאון תל אביב. הפגנה דומה שהתקיימה שבוע לאחר מכן בכיכר הבימה מנתה כ-130 אלף איש. ההמונים שבאו להפגין עמדו זמן רב תחת גשם כבד, וההפגנה כונתה מאז "הפגנת המטריות", בשל תמונות הרחפן בהן אפשר היה לראות מרבד של מטריות שהמפגינים החזיקו נגד הגשם.[דרוש מקור]
החל ב-21 בינואר עברו ההפגנות למחלף קפלן המהווה צומת תחבורה מרכזי בתל אביב. מאז התקיימו ההפגנות בצומת זה כל מוצאי שבת, כשמספר המפגינים עולה כל שבוע עד שהגיע לכ-300 אלף איש בתל אביב לבדה.
בפברואר 2023 הצטרפה למחאה תנועת "דתיים. ציונים. דמוקרטים". ב-13 בפברואר, לאור דיונים בכנסת וההכנות להעברת חוקי רפורמה חדשים, התקיימה שביתה נוספת במשק, ונערכה הפגנת ענק מול משכן הכנסת. קבוצת מפגינים חסמה את הגישה לכביש 1 בסמוך למחלף חמד. מטה המחאה הכריז על יום זה כ"יום המאבק הלאומי". הפגנת ענק מול משכן הכנסת נערכה גם ב-20 בפברואר. בחלק מהפגנות של מוצאי שבת בתל אביב פרצו קבוצות מפגינים לנתיבי איילון וחסמו את הנתיבים, לעיתים תוך הבערת מדורות על הכביש. גם במוקדים אחרים בארץ אירעו חסימות כבישים – בצומת כרכור, בירושלים, בצומת רעננה, בצומת חורב בחיפה ובמקומות נוספים. באירועים אלו נעצרו מפגינים, אולם כולם שוחררו ללא הארכת מעצר.
מחאות התקיימו גם בערים שונות בעולם, וישראלים מחו בכל מקום שהגיעו אליו ראש הממשלה או פוליטיקאים אחרים מהקואליציה.
מהלך המחאה > אוגוסט 2023: חקיקת ביטול עילת הסבירות

באוגוסט נמנו 225 הצעות חוק שהונחו על שולחן הכנסת העשרים וחמש על ידי חברי הקואליציה. הצעות החוק כללו צמצום חד בעצמאות מערכת המשפט, פגיעה בזכויות אדם ואזרח, פגיעה בזכויות מיעוטים, כפייה דתית, פגיעה בשומרי הסף (בעיקר בתקשורת, בשירות המדינה, בגופי אקדמיה ובארגוני חברה אזרחית) ושינוי כללי הבחירות לכנסת.
תנועת אנאקספטבל מחתה ליד ביתו של ארתור דנצ'יק, התורם העיקרי לעמותת פורום קהלת שתכננה וקידמה את הרפורמה המשפטית. התנועה פרסמה כרוזים ועצומות שמופנות אל דנצ'יק. בתחילת אוגוסט הודיע דנצ'יק שהוא מפסיק את התרומות שלו לפורום קהלת, וכן לארגונים שמרניים אחרים שתרם להם. הוא אמר כי הוא תורם לארגונים המקדמים חירויות פרט וחופש כלכלי לכל אדם, אך כאשר החברה מפולגת באופן שמסכן את הדמוקרטיה, צו השעה להתמקד בקירוב לבבות ובאיחוי הקרעים.
ב-7 באוגוסט יצא נתניהו עם רעייתו לנפוש בנווה אטי"ב. המשטרה הציבה מאות שוטרים כדי לאבטח אותם, הובאה מכת"זית וכל הכניסות למושב נחסמו. ארגון אחים לנשק הקים מאהל מחוץ למושב והאנשים בילו בו שני לילות. ביום השלישי פסק בג"ץ שהרחקת המוחים אל מחוץ למושב אינה חוקית, וביום השלישי הותרה כניסתם למושב.
למחרת נודע שנתניהו ורעייתו מתכננים נופש נוסף בימים הקרובים במושב רמות, והמושב הוקף מבעוד מועד בגדרות. תושבי המושב שלחו למשרד ראש הממשלה ולשב"כ מכתב שבו נאמר: "עם כל הכבוד לתוכניות הנופש של ראש ממשלה, אנו לא נסכים ולא נקבל כל פגיעה קלה כקשה בתפקוד השוטף והתקין של המושב".
במוצאי שבת, 12 באוגוסט, התקיימו ההפגנות בקפלן ובמוקדים האחרים, שבוע 32 ברציפות.
ב-17 באוגוסט ו-18 באוגוסט התקיימו מחאות בטקס פתיחת הרכבת הקלה בתל אביב.
במוצאי שבת, 19 באוגוסט, התקיימו הפגנות בקפלן ובמוקדים אחרים, שבוע 33 ברציפות, ונתיבי איילון נחסמו. ההפגנות התחילו בדקת דומייה לזכר שני הנרצחים בפיגוע ירי בחווארה. נטע ברזילי נאמה ושרה את "התקווה" יחד עם הקהל.
עם התקדמות החקיקה והדיונים בבג"ץ בנוגע לחקיקה, המשיכו להתקיים הפגנות ברחבי הארץ.
מהלך המחאה > ספטמבר 2023: הדיון בבג"ץ בעילת הסבירות

ב-9 בספטמבר התקיימה הפגנה בקפלן ולאחריה חסמו מספר מפגינים את איילון דרום. רכב דרס ופצע לפחות 5 מפגינים.
ב-11 בספטמבר, לקראת הדיון בבג"ץ על החוק לצמצום עילת הסבירות התקיימה הפגת תמיכה בבג"ץ בקריית הממשלה. בסיום ההפגנה צעדו מפגינים לביתו של ראש הממשלה נתניהו ברחוב עזה בירושלים. באותו יום הפגינו פעילי "אחים לנשק" ליד ביתו של יריב לוין, חסמו את יציאתו מהבית, ותקפו את רכבו בעודו בפנים. הם פוזרו באלימות ו-6 מפגינים נעצרו. שב"כ ראה את האירוע בחומרה; הוא הצטרף למשטרת ישראל בחקירה האירוע, ותגבר את האבטחה סביב השר לוין.
ב-12 בספטמבר קיים בג"ץ דיון בעתירות נגד חוק צמצום עילת הסבירות. השרים יואב גלנט, גילה גמליאל ומשה ארבל הודיעו בפתח ישיבת הממשלה שיכבדו כל פסיקה של בג"ץ, בעוד שרים אחרים נמנעו מלומר כיצד ינהגו.
ב-17 בספטמבר, מוצאי ראש השנה, המריא ראש הממשלה נתניהו עם רעייתו לארצות הברית. קודם הטיסה טען נתניהו שהמוחים נגד הרפורמה "ממומנים" וחוברים לאש"ף ולאיראן. לשכת ראש הממשלה הוציאה אחר כך הבהרה, הממתנת את הדברים שנאמרו. תחילה ביקר נתניהו בסן פרנסיסקו, שם הוקרנו על בניינים תמונות לייזר באנגלית עם כיתובי מחאה. כיתובי מחאה הוקרנו גם על בית הכלא אלקטרז. בסמוך לפגישת נתניהו עם אילון מאסק במשרדי חברת SpaceX הפגינו במקום מאות אנשים. המשך הביקור היה בניו יורק. אלפי ישראלים ויהודים מרחבי ארצות הברית הפגינו ליד בניין האו"ם ובכיכר טיימס. על בניין האו"ם הוקרנה תמונת לייזר נגד נתניהו.
הפגנת הענק האחרונה התקיימה ב-30 בספטמבר. ההפגנה שתוכננה לשבוע שלאחר מכן, בש-7 באוקטובר, בוטלה עקב פרוץ מלחמת חרבות ברזל.
מהלך המחאה > אוקטובר 2023: מלחמת חרבות ברזל

ביום שבת, 7 באוקטובר 2023, בשעה 06:29, החל טבח שבעה באוקטובר שפתח את מלחמת חרבות ברזל. ההפגנות הגדולות נגד הרפורמה נעצרו, וארגוני המחאה הסבו את המנגנונים שלהם לחמ"לים אזרחיים שפעלו לסייע לתושבי עוטף עזה שנפגעו במתקפה. התחבורה הציבורית לא הופעלה עם פרוץ המלחמה ולאורך כל היום עד צאת השבת. החמ"ל הראשון שהקימו אחים לנשק היה חמ"ל הסעות לחיילים שנקראו בצו 8. בנוסף, הוקמו חמ"לים לאיתור נעדרים, לרכישת ציוד צבאי לחיילים בישראל ובחו"ל, לרכישת ביגוד וציוד תומך אחר לחיילים, לרכישת ציוד לאזרחים שפונו מיישובי עוטף עזה, וכן חמ"ל להסברה ברחבי העולם. בהמשך פעל הארגון לפתיחת גני ילדים ולסיוע פסיכולוגי למפונים. כמו כן נפתח חמ"ל לעזרה לחקלאים בעוטף עזה, שנשארו ללא פועלים, וכן חמ"לים נוספים.
מהלך המחאה > 2024: חקיקה בעצימות נמוכה והיחלשות המחאה

ב-1 בינואר 2024 הודיע בג"ץ על פסילת התיקון לחוק יסוד: השפיטה שביטל את עילת הסבירות ברוב של 8 שופטים מול שבעה. זו הייתה הפעם הראשונה בתולדות מדינת ישראל שבית המשפט התערב בחקיקת חוק יסוד. בקואליציה תקפו את החלטת בג"ץ ואת העובדה שהתקבלה במהלך מלחמת חרבות ברזל. באופוזיציה ובארגוני המחאה בירכו על ההחלטה והכריזו כי המוחים הגנו על הדמוקרטיה.
מוקדי המחאה > בארץ

מוקדי המחאה העיקריים הם המתחם הכולל את כיכר הדמוקרטיה (צומת קפלן/ צומת עזריאלי) וסביבתה בתל אביב, בית הנשיא, בית ראש הממשלה, קריית הלאום בירושלים וכיכר חורב בחיפה. מפברואר 2023 החלו להיערך הפגנות מחאה ביותר מ-150 מוקדים נוספים בישראל, שבהן השתתפו מאות אלפי משתתפים, בעיקר במוצאי שבת. בימי השבוע התקיימו הפגנות קטנות במאות מוקדים נוספים בהתאם למתרחש, וכן נערכו צעדות מחאה בציר ז'בוטינסקי ובבני ברק.
מוקדי המחאה > מחוץ לישראל

מחאות נגד מדיניות ממשלת ישראל, שהשתתפו בהן בין עשרות למאות ישראלים ויהודים, התקיימו ביותר משישים ערים ברחבי העולם, ביניהן לונדון, ניו יורק, סן פרנסיסקו, וושינגטון, סידני, טוקיו, ברלין, וינה וציריך. במחאות השתתפו ישראלים השוהים במקום ואנשים מהקהילה היהודית המקומית. ההפגנות אורגנו בחלקן על ידי תנועות מחאה כ"אנאקספטבל – שומרים על הדמוקרטיה הישראלית" שהוקמה בארצות הברית ו-"DID – מגינים על הדמוקרטיה הישראלית" שהוקמה בברלין.
במרץ 2023 נסע נתניהו לשיחות ברומא, ברלין ולונדון, ובכל אחת מהערים האלו נערכו הפגנות מחאה של יהודים המתגוררים בעיר. בתחילת יוני 2023 הפגינו כ-400 איש בניו ג'רזי נגד שמחה רוטמן שנאם בפני הקהילה החרדית.
ב-4 ביוני התקיים במנהטן מצעד ההצדעה לישראל. כאלף איש, רובם חברי ארגון "עמנו" (המשך של תנועת העבודה הציונית ההיסטורית באמריקה), צעדו לבושים בחולצות תואמות ונושאים כרזת ענק באנגלית "ניו יורק אוהבת את הדמוקרטיה הישראלית". 16 שרי ממשלת ישראל השתתפו במצעד. מחשש לעימותים, נתניהו ביקש שרק נציג אחד ישתתף בתהלוכה עצמה ולא "חצי ממשלה", אך עמיחי שיקלי, שמחה רוטמן וגלית דיסטל-אטבריאן השתתפו. מוחים ליוו את התהלוכה וקראו לעבר הפוליטיקאים הישראלים: "דמוקרטיה" ו"בושה".
ביקורו של ראש הממשלה בנימין נתניהו בספטמבר 2023 בארצות הברית עורר מחאה ציבורית נרחבת, שבראשה עמדו ארגונים ישראלים ויהודיים פרו-דמוקרטיים. המחאות העיקריות התקיימו בסן פרנסיסקו, ובניו יורק. מחאות נוספות התקיימו בשיקגו, בוסטון, לוס אנג'לס, ואטלנטה.
מימון

לארגוני המחאה היו כמה מקורות כספיים: בקמפיינים של גיוס המונים נאספו יותר מ-40 מיליון שקלים מעשרות אלפי תומכים; לצד זה היו תרומות רבות מאנשים פרטיים, עמותות ואנשי ציבור. לדברי פרופסור תמר הרמן, סוציולוגית מהמכון הישראלי לדמוקרטיה, בין התורמים ישנם אנשי הייטק ישראלים שחלקם מתגוררים מחוץ לישראל.
עמדות > חומת מגן לדמוקרטיה

חומת מגן לדמוקרטיה (השם הקודם: "מחאת האלופים") הוא שם שניתן לקבוצת בכירים לשעבר במערכת הביטחון הישראלית שהצטרפו למחאה נגד ההפיכה המשפטית, מתוקף ניסיונם ובראייתם את ההשפעה השלילית של הפיכה זו על ביטחון המדינה והמשך קיומה. הקבוצה כללה 167 רמטכ"לים ואלופי צה"ל במיל', מפכ"לים וניצבי משטרה בדימוס, ראשי מוסד ושב"כ וראשי אגפים בארגונים אלו (ראש אגף במוסד או בשב"כ שווה במעמדו לאלוף בצה"ל).
הקבוצה קראה לעצירת ההפיכה המשפטית, כיבוד החוק ופסיקות בג"ץ, תמיכה בכוחות הביטחון – צה"ל, המשטרה, שב"כ והמוסד – המשך ההכרה בצה"ל כצבא העם והגעה לפתרון מוסכם בנושא השוויון בנטל.
בראש הקבוצה עמדו האלופים במיל' דן הראל ונועם תיבון, המפכ"ל בדימוס משה קראדי, ראש המוסד לשעבר תמיר פרדו, וראש השב"כ לשעבר כרמי גילון.
עמדות > הייטק

ב-15 בדצמבר 2022, לאחר שהתבררו מהלכי החקיקה של הקואליציה, הופץ "מכתב ההייטקיסטים", שנכתב על ידי ארז שחר ומיטל לוי טל. במכתב טענו בכירי ההייטק כי "התערערות האמון במערכת המשפט הישראלית וכתוצאה מכך בדמוקרטיה הישראלית, וחקיקה, ששמה בסימן שאלה זכויות בסיסיות ויסודיות של כל אדם באשר הוא, עשויים להרתיע את אותם משקיעים שהניעו את צמיחתה של התעשייה המופלאה הזו."
תוך 3 ימים צבר המכתב כ-120 חתימות בקרב בכירים בתעשיית הייטק הישראלית: מנהלי קרנות הון סיכון, יזמים ומנכ"לים של חברות. במקביל החלו להתגבש קבוצות של עובדי הייטק, שהבינו את גודל האיום על הכלכלה הישראלית בכלל ותעשיית הייטק בפרט. כך נולד מטה ההייטק הישראלי למען הדמוקרטיה. הייתה זו הפעם הראשונה שבה ההייטק התארגן בצורה גורפת לפעולה אזרחית של מחאה.
ב-26 בינואר הודיעה היזמית עינת גז, מנכ"לית פאפאיה גלובל, כי לאור הכוונה לשנות את המשטר בישראל היא תוציא את כספי החברה מישראל. צעד זה קיבל תגובות תומכות בתעשייה, ומאז הלכו בעקבותיה חברות נוספות, ביניהן ויז של אסף רפפורט וסקאי של יואב יזהר-פרטו.
מטה ההייטק התחבר עד מהרה למטה המרכזי של המחאה נגד ההפיכה המשטרית וליתר הארגונים הפעילים במחאה. מחאת ההייטק הפכה לאחת התנועות המובילות בקרב ארגוני המחאה. על כך זכתה מחאת ההייטק לפרס אבירי איכות השלטון מהתנועה לאיכות השלטון.
במטה ההייטק חברים ופועלים היום מנכ"לים ויזמים מובילים בישראל, וכן מנהלי קרנות הון סיכון. מטה העובדים כולל אלפי עובדים השותפים במחאה, והוא עובד בשיתוף פעולה מלא עם מובילי המחאה בפעילות שטח ובפעילות מטה. מחאת ההייטק פעלה במגוון דרכים: נוכחות בוועדות הכנסת, מפגשים עם קובעי מדיניות, שרים וחברי כנסת, ארגון הפגנות, תמיכה בארגונים נוספים, פעילות שטח, כתיבת ניירות עמדה, מפגשים עם קהילות שונות בחברה הישראלית וקמפיינים תקשורתיים.
עמדות > סטודנטים

בתחילת ינואר 2023 התגבש גוף בשם "מחאת הסטודנטים", שנזכר לראשונה בהפגנה ליד משכן הבימה ב-14 בינואר 2023. ב-15 בינואר התראיינו כמה ממקימות מחאת הסטודנטים בדמוקרTV והכריזו על שביתה בת שעה בכל האוניברסיטאות ביום שלמחרת. מחאת הסטודנטים קיימה את ההפגנה הראשונה ב-16 בינואר 2023. ב-22 בינואר החלו הסטודנטים להשתתף בדיוני ועדת חוקה, חוקה ומשפט, הן באופן רשמי הן בהתפרצויות. בדיונים שהתקיימו במליאת הכנסת ב-20 בפברואר 2023 הורחקו בכוח סטודנטים שהפריעו להמשך החקיקה. במסגרת יום השיבוש במרץ 2023 התקיימה שביתת סטודנטים שקיבלה גיבוי מנשיאי אוניברסיטאות רבים. ביולי 2023 יצרו חברי מחאת הסטודנטים שלטים עם שמות ותמונות שוטרים, שלגביהם נטען שתועדו מפעילים אלימות לא מידתית כלפי מפגינים ושנפתחה נגדם חקירת מח"ש. המשטרה פתחה בחקירה נגד יוצרי שלטים אלה.
עמדות > אנשי רפואה

ב-15 במרץ שיגרו 750 רופאים בכירים, בכללם מנהלי מחלקות וראשי איגודים וחברות של ההסתדרות הרפואית בישראל, מכתב להסתדרות הרפואית, למשרד הבריאות ולממשלה, בו טענו כי נגרמה סכנה מיידית לשירותי הרפואה והבריאות בישראל בשל המהפכה המשפטית: רופאות ורופאים בהשתלמויות מחוץ לישראל כבר הודיעו שלא יחזרו; מתמחים לא מתכננים את המשך הקריירה שלהם בישראל; פרחי רפואה מתארגנים להעתיק את משפחותיהם להתמחות מעבר לים; שיתופי פעולה מדעיים מופסקים, תקציבים מוקפאים וכלל הפעילות האקדמית ברפואה בסכנה גדולה.
לאחר הניסיון לפטר את שר הביטחון ב-26 במרץ קרא יו"ר ההסתדרות הרפואית ציון חגי לראש הממשלה לעצור את החקיקה. לפני כן נמנעה ההסתדרות הרפואית מלהביע עמדה נחרצת, עקב התפיסה שזהו נושא פוליטי וכי בקרב ציבור הרופאות והרופאים המיוצגים על ידי הארגון ישנן מגוון דעות בסוגיה. אולם במשאל שערך הארגון בקרב החברים בו נמצא שכ-90% מהם תומכים בהבעת עמדה. עשרות רופאים מבתי חולים בארץ, בעיקר מבית החולים איכילוב, הודיעו שלא יגיעו לעבודה בשל מחלה, וכי הם מתכננים להצטרף לשביתת ההסתדרות.
ב-27 במרץ, לאחר הודעת יו"ר ההסתדרות ארנון בר דוד על שביתה כללית במשק, הודיעה ההסתדרות הרפואית על הצטרפותה לשביתה. גם הסתדרות האחיות בכלל מערכת הבריאות – בתי חולים, קהילה ובריאות הציבור – הצטרפה לשביתה.
ב-19 ביולי, לקראת ההצבעה בקריאה שנייה ושלישית על צמצום עילת הסבירות, הכריזה ההסתדרות הרפואית על שביתת אזהרה בת שעתיים.
ב-25 ביולי, לאחר ההצבעה על עילת הסבירות, פתחה ההסתדרות הרפואית בשביתה שהייתה אמורה לארוך 24 שעות, אך זו הופסקה לאחר שעות ספורות בהוראת בית הדין לעבודה.
עמדות > כלכלנים

ב-22 בינואר 2023 פרסמו נגידי בנק ישראל לשעבר יעקב פרנקל וקרנית פלוג מאמר שבו הזהירו כי "הרפורמה" (כך במקור, במירכאות) המשפטית עלולה לגרום להחלשת מערכת המשפט ובעקבות זאת להורדת דירוג האשראי של ישראל, כפי שירד דירוג האשראי של פולין, טורקיה והונגריה בעקבות רפורמות משפטיות דומות שהתבצעו בהן.
ב-24 בינואר חתמו יותר מ-300 כלכלנים בכירים, ביניהם חתן פרס נובל לכלכלה אריק מסקין, חתן פרס ישראל מנחם יערי, מנואל טרכטנברג, יוג'ין קנדל, אבי בן בסט, אסף רזין ועומר מואב על גילוי דעת המזהיר את ממשלת ישראל כי הרפורמה עלולה להביא לפגיעה חריפה בכלכלה.
ב-8 במרץ פרסם מיכאל שראל, הכלכלן הראשי של פורום קהלת, נייר עמדה שבו ביקר את הרפורמה המשפטית על סכנותיה לדמוקרטיה בישראל (בניגוד לעמדה הרשמית של הפורום). ב-16 במרץ התפטר מפורום קהלת הכלכלן תום שדה עקב חילוקי דעות בנושא.
ב-23 במרץ קרא נגיד בנק ישראל אמיר ירון להיזהר בחקיקת הרפורמה ולעשותה בהסכמה רחבה תוך שקיפות, שכן יש לה השלכות עצומות. ראשי פורום מנהלי ובעלי חברות גדולות ישראל פרסמו הודעה שבה גיבו את אמירת הנגיד.