stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוסה דה לה טורה
ביוגרפיה

חוסה דה לה טורה סיים את לימודיו באוניברסיטה הפרטית לאמנויות הדרמה של מאלגה, "Escuela Superior de Arte Dramático". אחר כך למד תיאטרון במדריד. לאחר שסיים את לימודיו, הוא שיחק בתחילה אך ורק בתיאטרון, בהפקות ספרדיות שונות, כמו "Lunas Viejas" מאת אלנה סנטוס, ו-"Cuento de Navidad", בבימוי כריסטינה גרסיה פינטו ופבלו גרסיה. הופעה בולטת נוספת של דה לה טורה הייתה במחזה "שיקגו" של סיליה דולצ'י, איתה עבד גם במחזה "Paisaje Con Argonautas".
הופעת הבכורה שלו כשחקן הייתה בשנת 2017, כששיחק ללא קרדיט בסדרת הטלוויזיה "Servir y proteger". בשנת 2019 החל לשחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה הספרדית "טוי בוי", לצד חסוס מוסקרה.
מת ממחלה ממארת שאובחנה זמן קצר לפני מותו.
פילמוגרפיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Serve & Protect | גויו | סדרת טלוויזיה, 9 פרקים |
| 2020 | בפנים: נווה מדבר | פרז | סדרת טלוויזיה |
| 2020 | Amar es para siempre | רוקו | סדרת טלוויזיה, 11 פרקים |
| 2019–2021 | טוי בוי | איוון | תפקיד ראשי, עונה 1–2 |
הערות שוליים

↑  "José De La Torre Wiki, Age, Height, Nationality, Girlfriend, Movie, TV show".
↑  Fallece a los 37 años el actor montillano Jose de la Torre, ‏5 בדצמבר 2024
דייוויד פרידמן (שגריר)

דייוויד פרידמן מגיש את כתב האמנתו לנשיא רובי ריבלין, 16 במאי 2017
דייוויד פרידמן רביעי מימין בשורה הראשונה בבית הנשיא, בעת ביקור דונלד טראמפ בישראל, מאי 2017
דייוויד פרידמן פורץ את המנהרה שתוביל לדרך עולי הרגל בעיר דוד
דייוויד אלימלך פרידמן (באנגלית: David Melech Friedman; נולד ב-8 באוגוסט 1958) הוא יהודי-אמריקאי, כיהן כשגריר ארצות הברית בישראל (16 במאי 2017 – 20 בינואר 2021), שימש כיועצו של דונלד טראמפ בקמפיין שלו בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016 וכמנהל הקמפיין שלו בישראל. קודם לכן עבד כעורך דין בארגון טראמפ.
ראשית חייו והשכלתו

פרידמן נולד בוודמר (אנ') שבלונג איילנד, ניו יורק. לרב מוריס שמואל ואדי פרידמן. אביו שימש כרב קהילה קונסרבטיבית בנורת' וודמר (אנ').
בשנת 1978 סיים לימודי תואר ראשון באנתרופולוגיה באוניברסיטת קולומביה. בשנת 1981 השלים תואר J.D בבית הספר למשפטים באוניברסיטת ניו יורק.
קריירה עסקית

פרידמן חבר החל משנת 1982 בלשכת עורכי הדין של מדינת ניו יורק. התמחה בדיני חדלות פרעון, ועמד בראש מחלקת חדלות פרעון במשרד עורכי הדין קסוביץ', בנסון, טורס ופרידמן (אנ') בעיר ניו יורק, שמעסיק כ-350 עורכי דין. במהלך עבודתו פרסם מאמרים והרצה בתחום התמחותו. כעורך דין ייצג כמה מעשירי ארצות הברית, בהם קארל אייקן ודונלד טראמפ. פרידמן הוא נשיא ארגון ידידי ישיבת בית אל בארצות הברית. במהלך קמפיין הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016 שימש כיועצו של טראמפ, וכמנהל הקמפיין שלו בישראל.
פרידמן היה חברו הקרוב ואיש סודו של חבר הכנסת לשעבר יעקב כץ (כצל'ה), מנהל מוסדות קריית הישיבה בית אל ויו"ר מועצת המנהלים של קבוצת ערוץ 7. באתר ערוץ 7 באנגלית פרסם פרידמן טורי פרשנות. משמש כחבר הוועד המנהל של ארגון איחוד הצלה.
השגריר בישראל

צוות המעבר של הנשיא דונלד טראמפ פרסם כי פרידמן הוא המיועד לכהן כשגריר ארצות הברית בישראל. על כך הגיב פרידמן כי הוא "מצפה למלא את תפקידו מבית השגרירות בבירתה הנצחית של ישראל, ירושלים". בעת שימועיו בסנאט הצהיר כי ימלא אחר הוראות הממשל בנוגע לישראל, כולל בעניין השגרירות. ב-23 במרץ 2017 אישר הסנאט את מינויו, ברוב של 52 לעומת 46. פרידמן הוא השגריר הראשון שאושר בסנאט בממשלו של טראמפ. ב-29 במרץ הוא הושבע לתפקידו על ידי סגן הנשיא מייק פנס. ב-15 במאי 2017, נחת פרידמן בישראל והגיע ישירות לכותל המערבי לתפילה. ב-16 במאי 2017 הגיש פרידמן את כתב האמנתו לנשיא המדינה ראובן ריבלין. "הקרן החדשה לישראל" הובילה קמפיין הקורא לאזרחים אמריקנים להפעיל לחץ על סנטורים המייצגים את מדינותיהם כדי שימנעו את מינויו של פרידמן, לטענתה "פרידמן הוא בחירה נוראית להיות הנציג שלנו בישראל" וכן היא ציינה שבעבר פרידמן תיאר את הנשיא ברק אובמה כאנטישמי.
פרידמן הוא השגריר הראשון שעבר לקונסוליה של ארצות הברית בירושלים, עקב נאום ירושלים של הנשיא דונלד טראמפ, ולאחר העברת השגרירות עבר לשגרירות ארצות הברית בירושלים.
פרידמן נחשב  כאחד השגרירים האמריקאים הפרו-ישראלים ביותר בהיסטוריה של יחסי ישראל-ארצות הברית; במהלך כהונתו ביצע ממשל טראמפ מהלכים רבים לחיזוק הריבונות הישראלית ביניהם: העברת השגרירות לירושלים, הכרה בריבונות ברמת הגולן, הכרה בחוקיות ההתנחלויות הישראליות ביהודה ושומרון, ביטול מעמדה המיוחד של הקונסוליה האמריקאית בירושלים (ששירתה את הרשות הפלסטינית) ועוד.
ביוני 2019 השתתף בטקס פתיחת "דרך עולי הרגל" בעיר דוד. עקב כך, הרשות הפלסטינית הכריזה כי בכוונתה לתבוע את פרידמן בבתי משפט בינלאומיים.
ב-20 בינואר 2021 סיים את תפקידו כשגריר ארצות הברית בישראל.
בשנת 2022 העניקה לו אוניברסיטת אריאל בשומרון תואר דוקטור לשם כבוד.
מרכז פרידמן לשלום מתוך עוצמה

ב־11 באוקטובר 2021 חנך פרידמן את "מרכז פרידמן לשלום מתוך עוצמה" ליישום הסכמי אברהם בין ישראל למדינות ערב והרחבתם. באירוע ההשקה של המרכז, אשר כלל הצגה של פרטי ההסכמים וחשיפת נדבכיהם הכלכליים, השתתפו מזכיר המדינה האמריקני לשעבר מייק פומפאו, ראש האופוזיציה בנימין נתניהו, ג'ארד קושנר ואיוונקה טראמפ, שר האוצר האמריקני לשעבר סטיבן מנושין ואנשי ממשל נוספים מארצות הברית, מישראל ומהעולם הערבי. במסגרת האירוע הוקרן לראשונה הסרט התיעודי "הסכמי אברהם", הפקה משותפת של פרידמן ושל רשת הטלוויזיה הנוצרית הבינלאומית TBN.
השקפותיו

לדברי פרידמן, הוא ביקר בישראל למעלה מ-100 פעם במהלך 30 השנים האחרונות. במאמר שפרסם באתר ערוץ 7 במאי 2016 טען כי תומכי שדולת ג'יי סטריט הם גרועים הרבה יותר מקאפו יהודים ומצדדים בהשמדתה של מדינת ישראל, וזאת מכיוון שהקאפו נאלצו להתמודד עם סיטואציה אכזרית במיוחד שבה התנהגות דומה תיתכן אצל כל אדם, ולעומת זאת אנשי ג'יי סטריט פועלים ממקום מושבם הבטוח והנוח המרוחק ממהלך האירועים בישראל. מאוחר יותר, בעת שימועיו בסנאט האמריקאי בפברואר 2017, חזר בו פרידמן מדבריו והתנצל על הערותיו, להן קרא "מילים פוגעניות".
בשנת 2024 הוא פרסם ספר "מדינה יהודית אחת".
חייו האישיים

פרידמן הוא יהודי אורתודוקסי. דובר עברית רהוטה. טקס בר המצווה שלו נערך בכותל המערבי.
פרידמן נישא בשנת 1981 לתמי דבורה סנד, ולהם חמישה ילדים. בבעלותם דירה בשכונת טלביה בירושלים, והם שוהים בה בחגים יחד עם ילדיהם ונכדיהם. ב-15 באוגוסט 2017 בתו, טליה, עלתה לישראל.
לקריאה נוספת

ברק רביד, "השלום של טראמפ – הסכמי אברהם והמהפך במזרח התיכון", הוצאת משכל, 2021
הערות שוליים

↑  "Tammy D. Sand Is Engaged To David Melech Friedman". The New York Times. 4 בינואר 1981. נבדק ב-20 בדצמבר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  TRUMP’S DAILY BANKRUPTCY AND THE AMBASSADOR TO ISRAEL, ניו יורקר, 16 בדצמבר 2016
↑  THE RABBI’S SON. Super Lawyers, 2011
↑  US Ambassadors to Israel
↑  Nathan Guttman, Donald Trump’s Israel Adviser Pledges To Stonewall J Street. Forward, December 5, 2016
↑  איתמר ב"ז, הידיד, באתר העין השביעית, 18 בדצמבר 2016
↑  Matthew Rosenberg, Trump Chooses Hard-Liner as Ambassador to Israel. New York Times, December 15, 2016
↑  Trump's Israel Pick David Friedman at Senate Confirmation Hearing: Two-state Solution Remains Best Path to Peaceread more: http://www.haaretz.com/us-news/LIVE-1.772078, הארץ, 16 בפברואר 2017
↑  Senate confirms Trump pick Friedman for ambassador to Israel. Bloomberg, 23 במרץ 2017
↑  עמרי נחמיאס‏, "מאורע היסטורי": דיוויד פרידמן הושבע לתפקיד שגריר ארה"ב בישראל, באתר וואלה, 30 במרץ 2017
↑  גלעד צוויק, 'הקרן החדשה' מנסה לעצור את מינוי פרידמן לשגריר בישראל, באתר מידה, 22 בדצמבר 2016
↑  גדעון ישראל, שגריר של אמת: דיוויד פרידמן והמהפכה ביחסי ישראל-ארה”ב, באתר מידה, 30 בדצמבר 2019
↑  PA Threatens Legal Action against US Ambassador to Israel, באתר א-שרק אל-אווסט, ‏20 בינואר 2021 (באנגלית)
↑  השגריר דוד פרידמן סיים היום את כהונתו כשגריר ארצות הברית בישראל עם תפילה בכותל המערבי, U.S. Embassy Jerusalem
↑  אוניברסיטת אריאל מעניקה תואר ד"ר לשם כבוד למייק פנס ודיוויד פרידמן, באתר ערוץ 7, 1 במרץ 2022
↑  אריאל כהנא, ירושלים: נחנך מרכז פרידמן לשלום מתוך עוצמה, באתר ישראל היום, ‏11 באוקטובר 2021
↑  טל שניידר, פגישת מחזור, באתר זמן ישראל, 14 באוקטובר 2021
↑  David Friedman, Read Peter Beinart and you'll vote Donald Trump, Arutz Sheva, May 6, 2016
↑  Trump’s Nominee for Israel Envoy Apologizes for ‘Hurtful Words’, הניו יורק טיימס, 16 בפברואר 2017
↑  Chris Sommerfeldt, Donald Trump taps hardline Orthodox attorney as Israel ambassador, infuriating Jewish liberals. Daily News, December 15, 2016
↑  מתוך ריאיון לעיתון "יתד נאמן" 2016
↑  What Do We Know About David Friedman, Trump’s Pick for Ambassador to Israel?, באתר הארץ (באנגלית)
↑  בתו של שגריר ארצות הברית עלתה לישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011247223105171  GND: 1180890442  LCCN: no2019054624  VIAF: 3562155345596606430003   WorldCat (עם VIAF): 3562155345596606430003 
פרידמן בביקור בבניין 770 בכפר חב"ד
יריעה אלגברית פרויקטיבית

יריעה אלגברית פרויקטיבית היא יריעה אלגברית במרחב הפרויקטיבי, כלומר: קבוצת השורשים של קבוצת פולינומים הומוגניים. היריעות האלגבריות נחקרות במסגרת הגאומטריה הפרויקטיבית והגאומטריה האלגברית. למשל: קיימים מיונים של ישרים פרויקטיבים, עקומות קוניות פרויקטיביות (עקומות שמוגדרות על ידי פולינום הומוגני ממעלה 2) ועקומות קוביות פרויקטיביות (עקומות שמוגדרות על ידי פולינום הומוגני ממעלה 3) מישוריות. משפט בזו מנוסח אף הוא למקרה הפרויקטיבי. יריעות פרויקטיביות מופיעות גם במחקר של חבורות אלגבריות (למשל: אם  G חבורה אלגברית ו- H תת-חבורה אלגברית שלה המנה  G/H היא יריעה קוואזי-פרויקטיבית).
הגדרה

המרחב הפרויקטיבי  \mathbb {P} _{K}^{n} מעל שדה סגור אלגברית  K הוא מרחב המנה של מרחב וקטורי המורכב מאוסף ה- n+1-יות  (x_{0},x_{1},...,x_{n}) ללא  (0,...,0) תחת יחס השקילות
כלומר, כל שתי  n+1-יות מזוהות כאחת אם הן פרופורציוניות זו לזו בסקלר שונה מאפס. מסמנים
פולינום ב- n+1 משתנים  x_{0},x_{1},...,x_{n} יקרא פולינום הומוגני ממעלה d אם
כאשר  d היא מעלת הפולינום. לדוגמה:  f(x,y,z)=x^{2}+yz הוא הומוגני ממעלה 2 בעוד ש- g(x,y,z)=x^{3}+yz אינו הומוגני בכלל.
נשים לב שאין משמעות לערך של פולינום בנקודה של המרחב הפרויקטיבי אך כן יש משמעות להתאפסות של פולינום הומוגני בנקודה פרויקטיבית. מגדירים, אם כן,
כאשר  f_{1},...,f_{m} הם פולינומים הומוגניים. הקבוצה  V נקראת יריעה אלגברית פרויקטיבית.
קבוצה  X ב- \mathbb {P} _{K}^{n} נקראת "קבוצה אלגברית" ומוגדרת להיות קבוצה סגורה אם היא מהצורה  X={\mathcal {V}}(f_{1},...,f_{m}) עבור  f_{1},...,f_{m} הם פולינומים הומוגניים כלשהם. הגדרה זו משרה טופולוגיית זריצקי על המרחב הפרויקטיבי.
באופן דומה למקרה של יריעה אלגברית אפינית אפשר להגדיר טופולוגיית זריצקי ואי-פריקות של יריעות אלגבריות, וכן להגדיר  K-אלגברה של פונקציות מעל כל יריעה. יש הכוללים בהגדרה "יריעה אלגברית פרויקטיבית" את הדרישה שהיא תהייה אי-פריקה בטופולוגיית זריצקי. באופן דומה למקרה האפיני, אפשר לנסח את משפט האפסים של הילברט.
יריעות קוואזי-פרויקטיביות

קבוצה פתוחה בטופולוגיית זריצקי שמוכלת בקבוצה סגורה במרחב הפרויקטיבי נקראת יריעה קוואזי-פרויקטיבית. הגדרה שקולה היא קבוצה סגורה מקומית. יריעה אלגברית אפינית ויריעה אלגברית פרויקטיבית הן מקרה פרטי של יריעה קוואזי-פרויקטיבית.
ראו גם

יריעה אלגברית אפינית
ביופיזיקה

מנוע מולקולרי שניתן למדוד בשיטות הנהוגות בביופיזיקה
בִּיּוֹפִיזִיקָה (באנגלית: Biophysics) או פיזיקה ביולוגית היא ענף של מדע בין תחומי העוסק בחקר תופעות פיזיקליות ביצורים חיים ובהפעלת כלים מתחום הפיזיקה, המתמטיקה, הכימיה ומדעי המחשב לחקר מערכות ביולוגיות. לאחרונה[דרושה הבהרה], פותחו שיטות ביופיזיקליות המשלבות גם ננוטכנולוגיה, כמו גם שיטות המאפשרות לחקור מולקולות בודדות.
התפתחות הביופיזיקה

העיסוק בביופיזיקה החל כבר בתקופה מוקדמת בהתפתחות המדע. דוגמה לכך היא הניסוי המפורסם של גלווני במאה ה-18, בו הראה שמערכת העצבים פועלת על בסיס תופעות חשמליות. באותה תקופה לא הייתה הבחנה ברורה בין תחומי המדע השונים. למעשה, כמעט כל התפתחות משמעותית בביולוגיה קשורה בטכנולוגיות פיזיקליות, כמו השימוש הנרחב במיקרוסקופים אופטיים ואלקטרוניים. רוברט הוק, מגדולי המדענים במאה ה-17, פיתח אחד מהמיקרוסקופים האופטיים הראשונים ובעזרתו גילה שהרקמה הביולוגית מורכבת מתאים. הוא גם היה הראשון שטבע את המונח "תא חי" בספרו "מיקרוגרפיה".
עם התפתחות המדע והתמקצעות המדענים, הפכו התחומים מובחנים יותר. הביולוגיה, העוסקת במערכות מורכבות ומסובכות, התפתחה לכיוון תיאורי, תוך מתן דגש לפרטים, ואילו הפיזיקה התפתחה לכיוון כמותי, תוך שימוש במודלים פשוטים שנועדו להבין את עקרונות היסוד של הטבע, ללא התמקדות תמיד בפרטים.
באמצע המאה ה-20 התחזקה ההבנה כי הביולוגיה יכולה להפיק תועלת רבה גם מיישום שיטות פיזיקליות. פיזיקאים ומדענים נוספים סברו כי אחת הבעיות העיקריות בגישה המחקרית בביולוגיה היא התמקדות עודפת בפרטים, תוך היעדר שימוש במודלים מתמטיים ושיטות מחקר כמותניות. בשל כך, החלו פיזיקאים לעסוק גם במחקר ביולוגי, בניסויים ובתאוריה, תוך יישום הכלים המוכרים להם מתחום עיסוקם.
התפתחות הביופיזיקה > גילוי מבנה ה-DNA

גילוי מבנה ה-DNA הוא דוגמה בולטת ליישום שיטות פיזיקליות בחקר מערכות ביולוגיות. המבנה פוענח על ידי ג'יימס ווטסון ופרנסיס קריק, שנעזרו בצילום 51 שביצעה רוזלינד פרנקלין באמצעות קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן, טכנולוגיה המשמשת גם כיום לפענוח המבנה האטומי של חומרים ביולוגיים.
התפתחות הביופיזיקה > מודל הודג'קין-הקסלי

מודל הודג'קין-האקסלי נחשב להישג מרכזי של הביופיזיקה הקלאסית. המודל מתאר את התגובה החשמלית של תאי עצב ומסביר כיצד נוצרים אותות עצביים, שהם הבסיס לתקשורת במערכת העצבים. המודל פורסם בשנת 1952 על ידי אלן הודג'קין ואנדרו הקסלי, בעקבות מחקריהם על סיבים עצביים של דיונונים. מחקר זה זיכה אותם בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה בשנת 1963.
התפתחות הביופיזיקה > ביופיזיקה כיום

המעבר של פיזיקאים למחקר ביולוגי התחזק בסוף המאה ה-20, ובמאה ה-21 ישנם חוקרים רבים העוסקים בביופיזיקה באוניברסיטאות רבות. בדרך כלל אין מחלקות נפרדות לביופיזיקה, אלא חוקרים המשולבים במחלקות אחרות בהתאם לתחום ההתמחות שלהם.
בישראל קיימים מסלולי לימוד בביופיזיקה באוניברסיטת בר-אילן ובאוניברסיטת חיפה, ובאוניברסיטת תל אביב קיים מסלול משולב של פיזיקה ומדעי החיים. בנוסף, במכון ויצמן מוענק תואר מוסמך בפיזיקה ביולוגית.
תחומי משנה בביופיזיקה

הביופיזיקה עוסקת בנושאים רבים ומגוונים, ביניהם ניתן למנות את הנושאים הבאים:
אלקטרופיזיולוגיה.
חקר קרום התא, תעלות קרומיות ותהליכי הולכה דרכם.
חקר שלד התא.
מנועים מולקולריים.
מבנה חלבונים, אופן קיפולם והדינמיקה שלהם.
פעילות של אנזימים.
מבנה ופעילות של תעלות יוניות.
רשתות עצביות וחישוביות עצבית.
רשתות גנטיות.
תנועת בעלי חיים (תנועה מקרוסקופית); למשל, מודלים של תנועת טורפים (ים, יבשה ובאוויר).
תנועה של תאים ואובייקטים מזוסקופים; למשל תנועה של ווירוסים וגידול מושבות של חיידקים.
תנועה של מולקולות ביולוגיות בתוך התא; למשל, תנועת אנזימים, מולקולות של RNA + DNA וכו'.
תרמודינמיקה של מערכות ביולוגיות.
פולימרים
שרירים ודרכי פעולתם.
גרביטציה ביולוגית – חקר השפעת הגרביטציה על צמחים ובעלי חיים.
היסודות התאורטיים של הביופיזיקה

המערכות הביולוגיות מאופיינות בהיותן מבוססות על תמיסות בסביבה מימית. כל מערכת מורכבות בדרך כלל ממספר רב של חלקיקים, ולכן הטיפול הפיזיקלי במערכות אלו דורש בדרך כלל שימוש בשיקולים סטטיסטיים. בנוסף, המערכות מאופיינות בכך שתחומי האנרגיה המעניינים תואמים לאנרגיה התרמית בטמפרטורת החדר. בטמפרטורות וברמות אנרגיה אלו, השיקולים הקוונטים בדרך כלל אינם משמעותיים. בין הנושאים העיקריים המהווים את הבסיס לפיזיקה של מערכות ביולוגיות ניתן למנות:
תנועה אקראית ומשוואות הדיפוזיה
משוואת לנז'בן המהווה הרחבה לחוק שני של ניוטון לתנועת חלקיק בתמיסה
מכניקה סטטיסטית וחוקי התרמודינמיקה
הידרודינמיקה ומשוואות נאוויה-סטוקס המתארות את תנועתו של נוזל בעל צמיגות
משוואת פואסון-בולצמן המתארת את האינטראקציה החשמלית בין מולקולות הנמצאות בתמיסה יונית
שיטות נסיוניות בביופיזיקה

כפי שתואר למעלה, שיטות המחקר המשלבות ידע פיזיקלי ומשמשות למחקר של מערכות ביולוגיות התפתחו מאז ומתמיד ותרמו רבות להבנה הביולוגית. שיטות רבות מתפתחות גם היום, ולמעשה, כל שיטה פיזיקלית חדשנית מוצאת במהרה יישום גם לחקר מערכות ביולוגיות. הרשימה הבאה מפרטת את השיטות השימושיות ביותר:
מיקרוסקופיה אופטית
מיקרוסקופיה פלואורסצנטית
דימות זמן החיים של הפלואורסצנציה (Fluorescence lifetime imaging, FLIM)
מיקרוסקופיה של שני פוטונים (Two photon microscopy)
מיקרוסקופיה אלקטרונית
מיקרוסקופ כוח אטומי (Atomic force microscope, AFM)
שיטות מדידה ברמת המולקולה הבודדת
תנועת חלקיק קשור (Tethered particle motion, TPM)
מלקחיים מגנטיות (Magnetic tweezers)
מלקחיים אופטיות (Optical tweezers)
מיקרו וננו-זרימה
שיטות מיקרוסקופיות למדידת תאים חיים
ספקטרוסקופיה של קורלציה פלואורסצנטית (Fluorescence correlation spectroscopy, FCS)
חזרת הפלואורסצנציה לאחר הלבנתה (Fluorescence recovery after photobleaching, FRAP)
אלקטרופיזיולוגיה (Electrophysiology)
העברת אנרגיה רזונטיבית פלואורסצנטית (Förster resonance energy transfer, FRET)
ראו גם

ביולוגיה מערכתית
תנועת בעלי חיים ביבשה
תנועת חלקיק קשור
ביוננומכניקה
משוואת מסטר
משוואת לנז'בן
לקריאה נוספת

Philip C. Nelson (2007). Biological Physics, Energy, Information, Life. W.H. Freeman
Howard C. Berg, Random walks in Biology. Princeton University Press
Rob Phillips, Jane Kondev, Julie Theriot, Physical Biology of the Cell. Gerland Science
Ken A. Dill, S. Bromberg, Molecular Driving Forces: Statistical Thermodynamics in Chemistry & Biology. Gerland Science
מבנה ה-DNA
מבנה תא עצב
מבנה החלבון מיוגלובין (Myoglobin) שהיה החלבון הראשון שמבנהו פוענח על ידי שימוש בפיזור קרני-X
דוגמה להשוואת ריכוזים עקב דיפוזיה הנובעת מתנועה אקראית
חוד המחט המשמשת לסריקת הדגם במיקרוסקופ הכוח האטומי (AFM)
דגם של המנוע המולקולרי הסיבובי המניע את השוטון
ישיבת אפיקי דעת

| --- | --- |


 ישיבת הסדר
 השתייכות:  ציונות דתית, ישיבות הסדר
 תקופת הפעילות:  ה'תשנ"ה–הווה
 מייסדים:  הרב דוד פנדל
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה:  הרב דוד פנדל
 תלמידים
 :  כ-600 (נכון לינואר 2021)
 שונות
 ספרים:  הראי"ה קוק המבואר, משפט החושן בימינו, כסף כשר (מכון שדרות התורה)
 מיקום
 מיקום:  שדרות
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°31′27″N 34°35′29″E﻿ / ﻿31.524277777778°N 34.591416666667°E﻿ / 31.524277777778; 34.591416666667
 www.sderot.org
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת מערב הנגב מוגדלת) ישיבת אפיקי דעת (למפת מערב הנגב רגילה) ישיבת אפיקי דעת (למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת אפיקי דעת (למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת אפיקי דעת   he ישיבת אפיקי דעתhe ישיבת אפיקי דעתמפת  __ שדרות (in English: Sderot) [‌השפלה וסביבותיה‌]מכל הכיוונים: __ מועצה אזורית שער הנגב (in English: Sha'ar HaNegev Regional Council) כ-1 ק"מ ממערב: רצועת עזה (in English: Gaza Strip) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שגריר ארצות הברית בישראל, דייוויד פרידמן בביקור בישיבה, אוקטובר 2017
אפיקי דעת היא ישיבת הסדר וישיבה גבוהה בעיר שדרות בראשות הרב דוד פנדל. נכון לשנת 2021 היא ישיבת ההסדר הגדולה ביותר בישראל. בשנת 2024 זכתה הישיבה בפרס כץ.
פעילות

הישיבה הוקמה בשנת ה'תשנ"ה (1995), יחד עם הקמת הגרעין התורני בעיר. בישיבה לומדים כ-600 תלמידים, והיא ישיבת ההסדר הגדולה ביותר.
תלמידי הישיבה מתנדבים במרכז החסד המקומי, בעזרה לקשישים, לימוד עם ילדים, עזרה למשפחות במצוקה, הכנת נערים לשירותם הצבאי ועוד.
בישיבה פועל בית דין לממונות. הדיינים הם הרב פנדל, הרב אריאל בראלי הרב של היישוב בית אל והרב דרור טוויל הרב של העיר שדרות.
הישיבה מדגישה את חשיבות החזרות בלימוד.
פעם בשבועיים מתקיים בישיבה שיעור עיון על המסכת הנלמדת של הרב אשר וייס ובעבר התקיים גם פעם בשבוע שיעור של הרב אהרון בוטבול. בין הרבנים המלמדים אמונה: הרב ערן טמיר, הרב חגי לונדין, הרב שמחה שטטנר והרב קובי דביר.
פעילות > מסלולים בישיבה

בישיבת קיים כולל לימוד לרבנות, בראשות הרב יצחק סופר, שבו לומדים כ-30 אברכים ובחורים. כמו כן קיים בה כולל דיינות, בראשות הרב אביעד תפוחי, ובו כעשרה אברכים. קיימת בישיבה גם אפשרות של לימודי הוראה במכללת יעקב הרצוג.
מבנה

בית המדרש של הישיבה נקרא בית מדרש זכור לאברהם, ונתרם על ידי הנדיב היהודי-ברזילאי שלמה פיצ'וטו, לזכרו של בנו שנחטף בידי חברי כנופיה בברזיל ונרצח. ייחודו של מבנה הישיבה - כמו גם יתר מבני הישיבה (פנימיות ועוד), הוא בכך שהמבנה נבנה כולו מבטון מזוין, לצורך עמידות נגד שיגורי קסאמים - בשל מיקומה של הישיבה בעיר שדרות הסמוכה לעזה ממנה נורו בעשורים האחרונים רקטות רבות לכיוון העיר.
צוות הר"מים > ר"מים עיון (נכון לשנת ה'תשפ"ה) > שיעור א'

רה"י הרב דוד פנדל
הרב אמיר מידני
הרב אהרון בק
הרב ניסים דעי
הרב שילה טובי
הרב דרור אריה
הרב שחר צבי
הרב מוטי פונצ'יק
צוות הר"מים > ר"מים עיון (נכון לשנת ה'תשפ"ה) > שיעור ב'

הרב שי סבג
הרב אוריאל בנר
הרב אבי רוס
הרב צבי אביכזר
הרב עדיאל אברהם
צוות הר"מים > ר"מים עיון (נכון לשנת ה'תשפ"ה) > שיעור ג'

הרב ניר מקטובי
הרב שלומי בן יאיר
צוות הר"מים > ר"מים עיון (נכון לשנת ה'תשפ"ה) > שיעור ד'

הרב יצחק נתנאל
הרב נדב שיף
צוות הר"מים > ר"מים עיון (נכון לשנת ה'תשפ"ה) > שיעור ה'

הרב דרור טוויל
הרב עמיחי כהן
הרב משה שחור
הרב מיכה שגב
צוות הר"מים > ר"מים עיון (נכון לשנת ה'תשפ"ה) > שיעור ו'

הרב גדעון מושקוביץ
צוות הר"מים > ר"מים אמונה

הרב חגי לונדין
הרב ערן טמיר
הרב אסף נאומבורג
הרב יעקב דביר
הרב דוד בורא
הרב נעם עידן
שלוחות

לישיבה שלוחה נוספת בעיר, הנקראת לב לדעת. ישיבה זו הוקמה בשנת תש"ס, ובראשה עומד הרב שלמה בנימין. רבים מן התלמידים הבאים למוסד זה הם בוגרי תיכונים וישיבות תיכוניות. הלימודים מתקיימים בו בקבוצות של 7–10 תלמידים[דרוש מקור]. במוסד זה כ-150 תלמידים.
בשנת ה'תשס"ו (2007) הקימה הישיבה שלוחה נוספת, ישיבת דרך חיים, בקריית גת, שאופייה דומה לזה של "לב לדעת". בשלוחה זו כ-100 תלמידים. בראש השלוחה עומד הרב אמיר ממן, בן המחזור המייסד של הישיבה בשדרות.
תמונות מהישיבה

הרב אשר וייס עם תלמידי הישיבה בחגיגת פורים
הערות שוליים

↑  ישי אלמקייס, המספרים נחשפים: עשר ישיבות ההסדר הגדולות בישראל, באתר כיפה, ‏3.1.2021
↑  ישי אלמקייס, המספרים נחשפים: עשר ישיבות ההסדר הגדולות בישראל, באתר כיפה
↑  Winners 2024, www.katzfoundation.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311662305171  VIAF: 147115628   WorldCat (עם VIAF): 147115628
תיקון המידות

| --- | --- |
 
 מקרא:  דברים, י', י"ב
 ברייתא:  ספרי על דברים יא כב
 תלמוד בבלי:  סוטה יד א; שבת קלג ב
 משנה תורה:  ספר המדע, הלכות דעות, פרק א'
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, עשה ח' ספר החינוך, מצווה תרי"א
תיקון המידות או מצוות הליכה בדרכי ה' הם תחום מרכזי ביהדות העוסק בזיכוך תכונות הנפש והטבת רגשות האדם, במטרה לעשותו לאדם שלם וטוב יותר. הציווי המופיע בתורה, "ללכת בכל דרכיו", מבואר ככולל את תיקון המידות והטיית הרגשות לדרכים מתוקנות וראויות. נכתבו ספרים על הנושא כמו גם איגרות של חכמי ישראל שקראו לחזקו.
מקור המצווה

המקור למושג מצוי בתורה: ”וְעַתָּה יִשְׂרָאֵל מָה ה' אֱלֹהֶיךָ שֹׁאֵל מֵעִמָּךְ? כִּי אִם לְיִרְאָה אֶת ה' אֱלֹהֶיךָ, לָלֶכֶת בְּכָל דְּרָכָיו וּלְאַהֲבָה אֹתוֹ וְלַעֲבֹד אֶת ה' אֱלֹהֶיךָ בְּכָל לְבָבְךָ וּבְכָל נַפְשֶׁךָ.” (דברים, י', י"ב) הביטוי "ללכת בכל דרכיו" שגם נמצא בתפילת שלמה המלך (מלכים א', ח', נ"ח) – מבואר ככולל את תיקון המידות והטיית הרגשות לדרכים מתוקנות וראויות.
המצוות ביחס לתיקון המידות

רבים מחכמי ישראל בכל הדורות ניסו לראות איך יש לחבר את מעשי המצוות עם תיקון המידות. ישנם כאלה שסברו כי תיקון המידות אינו מכלל תרי"ג מצוות. רבי חיים ויטאל הוא ממובילי דרך זו. לדבריהם, תיקון המידות הוא מצע טוב, חשוב והכרחי לעשיית מצוות והוא היסוד עליו עומד האדם, בבחינת "דרך ארץ קדמה לתורה". אחרים סברו, כי תיקון המידות הוא חלק בלתי נפרד מעשיית המצוות. מייסד דרך זו הוא רבנו בחיי. לדבריהם, המצוות וידיעת הדת מתחלקות לשני חלקים – חובות האיברים וחובות הלבבות, כאשר חובות הלבבות הן חשובות ונפוצות אף יותר מחלק מהמצוות של חובות האיברים. לעומתם יש שסוברים כי תיקון המידות, הוא שלב להשגת החכמה שהיא המטרה, כאשר המצוות מהוות אמצעי חשוב והכרחי להביא את האדם לידי המיצוע במידותיו. כך סובר הרמב"ם.
אצל רבים ממחברי ספרי המידות המוטיבציה לחקירת מבנה הנפש ותיקון המידות הייתה במטרה לסלול דרך להגיע למדרגות רוחניות גבוהות של רוח הקודש ונבואה, כנראה בעקבות דברי חז"ל שטענו שהנביא צריך להיות מושלם בשכלו ומידותיו – ”אין הקדוש ברוך הוא משרה שכינתו אלא על גיבור ועשיר וחכם ועניו.”
אבני דרך בתיקון המידות > רבנו בחיי

רבנו בחיי קובע שמקצוע של ידיעת המצפון וחקר הפנימיות הוא מקצוע חשוב בלימוד התורה, בין היתר בעקבות מאמר חז"ל "רחמנא ליבא בעי" (הרחמן (אלוהים) רוצה את הלב). הוא טובע את המושג "אחרי המעשים ימשכו הלבבות", וקובע כי המעשים מטביעים את חותמם בנפש האדם, אם לחיוב ואם לשלילה. עוד הוא קובע שהאדם זקוק ללהיטות ורצון עז למען תיקון מידותיו, כי שינוי מההרגלים שנטבעו בו, מהווה מאמץ קשה לאדם, והוא משול כפי שכותב הרמב"ם לחולה שצריך לקחת תרופות מרות, ואף הוא מדמה זאת לחולה שצריך לקטוע אחד מאיבריו על מנת ששאר גופו יחלים.