stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאנטה
פאנטה בישראל וברחבי העולם

בישראל הופץ המשקה לראשונה בשנת 1976, בשם "קינלי", כיוון שהזכויות לסימן המסחרי "פאנטה" היו בידי מפעל משקאות ישראלי קטן מטבריה שייצר משקה בשם "פֶּנְטָה", וחברת קוקה-קולה לא הגיעה איתו להסכמה על מחיר סימן המסחר. במהלך השנים נסגר המפעל, ובסוף שנות ה-90 חברת קוקה-קולה יכלה להשתמש בשם "פאנטה" לקו המיצים המוגזים שלה בישראל. עם השם "קינלי" חברת קוקה-קולה מייצרת ומשווקת לאורך השנים את מי הסודה. לקראת סוף העשור הראשון של המאה ה-21 התחילה החברה לייצר ולשווק מי סודה בטעמים עדינים של פירות שונים.
בשנת 2013, פאנטה ישראל השיקה סדרת פרסומות באנגלית בשם "Want a Fanta". הפרסומות מספרות בעיקר על קורותיהם של האחים פרנקו ופיפה פאנטה (בדיבובו של צביקה פורמן), ובסוף כל פרסומת אחת הדמויות שואלת: "Want a Fanta?"
בשנת 1979 החלו לייצר את המשקה בברית המועצות.
ישנם יותר מ-90 טעמים של המשקה הנמכרים ברחבי העולם. בסרביה, אלבניה, בוסניה והרצגובינה ובקרואטיה נמכר "פנטה שוקטה" (משחק מילים בין "סוק"-סמבוק ברומנית ו"זעזוע"), המבוסס על משקה של תמצית פרחים, מסורתי מאוד ברומניה (שם הוא נקרא "Socată"), סרביה, בוסניה והרצגובינה, קרואטיה ומדינות בלקן אחרות. המשקה נמכר בעבר גם בישראל.
אורנג'-פנטה זמין גם בקנדה. הנוסחה לגרסה הכתומה של קנדה שונה מזו של עמיתיה האמריקאים והגרמניים, בכך שהגרמנית מכילה מיץ תפוזים, הקנדי מכיל מיץ מנדרינה והאמריקני אינו מכיל אף אחד מהם. וריאנטים אחרים שזמינים בקנדה הם ענבים סודה קרם, שניהם עשויים עם ענבים אמיתיים. המתחרים העיקריים לפנטה כוללים טנגו, מירינדה, סאנקיסט, פרוסה, סמול, קראש, טרופיקנה טוויסטר ואורנגינה. פנטה היה המשקה השני שיוצר על ידי קוקה קולה, אחרי הקוקה קולה המקורית.
הערות שוליים

↑  For God, Country and Coca-Cola, Mark Pendergrast, page 222
↑  מרתה מיידלס, מה טעם בייבוא תרכיז הדרים לארץ ההדרים, דבר, 25 באוגוסט 1976
↑  קולה ופפסי מעמיקות חדירתן לשוק הסובייטי, מעריב, 16 בדצמבר 1986
איוויה

איוויֶה (בבלארוסית: Іўе, ברוסית: Ивье, בפולנית: Iwje, ביידיש: איוויע) היא עיירה במחוז גרודנו, כ-160 ק"מ מגרודנו.
תולדות היישוב

לפי מסמכים מהמאה ה-17, נוסדה איוויה על ידי אשת הדוכס הגדול של ליטא במאה ה-15. במאה ה-16 התיישבו בה טטרים, ובשנת 1600 נבנו בה כנסייה ומנזר ברנרדיני.
על פי סברה אחת, מקור שמה של העיירה הוא סלאבי, ופירושו – עץ ערבה. על פי סברה אחרת, המקור הוא פיני, והמשמעות היא "מקור הנהר". סברה נוספת גורסת שהשם הוא טטרי במקור, ומשמעותו היא "בית" או "קן". זאת מכיוון שהעיירה הייתה במשך שנים רבות יישוב בלארוסי-טטרי.
יהודי איוויה

טרם פרוץ מלחמת העולם השנייה חיו באיוויה כ-3,000 יהודים, שהיוו רוב תושבי העיירה.
באיוויה פעלו מפלגות ותנועות נוער יהודיות, בהן השומר הצעיר, המזרחי ובית"ר, ומוסדות דת וחינוך יהודיים, ובהם בית ספר מרשת תרבות ובית ספר יידי. שכנא אפשטיין, עורך ה"דער עמעס", היה יליד העיירה.
ב-15 במאי 1929 עלו באש מרבית בתי היהודים ומוסדות הציבור בעיירה בשרפה שפרצה בה, ועד עזרה מקומי פעל לשיקומם.
בעקבות כניסת הסובייטים לאיוויה ב-18 בספטמבר 1939, נסגרו רוב המוסדות היהודיים בעיירה.
יהודי איוויה > בשואה

במבצע ברברוסה, בקיץ 1941, כבשו הגרמנים את העיירה. כעבור מספר ימים גויסו הגברים היהודים בני 15 עד 60 לעבודת כפייה, וב-2 באוגוסט 1941 הובילו הגרמנים 224 יהודים ממשכילי העיירה, ובהם רבנים ומורים, ליער ליד הכפר סטנייוויצ'ה (Staniewicze), שם ירו בהם למוות בסיוע ליטאים.
בעיירה הוקם גטו מוקף גדר תיל, ובראש היודנרט שמונה במקום הועמד משה קופלר, פליט מקרקוב. לגטו הובאו מגורשים יהודים מיישובי הסביבה (כמו בקשטי), ומספר תושביו הגיע ל-3,500 עד 4,000 נפש, תוך צפיפות רבה.
ב-12 במאי 1942 רוכזו יהודי הגטו בכיכר השוק בעיירה, ולאחר סלקציה, הובלו כ 2,300 איש, רובם נשים וילדים, לסטנייוויצ'ה, ושם נרצחו. עשרות יהודים שניסו להימלט נתפסו ונרצחו.
בסוף דצמבר 1942 נרצחו עוד כ-150 מיושבי הגטו במחנה העבודה בוריסוב שליד מינסק, וב-16 בינואר 1943 גורשו למעלה מ-1,000 יהודים מהגטו לאזור ביצות ביאלה-בלוטה (Biale Blota) בסמוך לבוריסוב, ושם נרצחו. באותו יום נמלטו ליערות כ-200 יהודים, ורובם הצטרפו במרוצת הזמן לפרטיזנים.
במרץ 1943 הועברה קבוצה קטנה של יהודים מהגטו לגטו לידא, ובאוגוסט אותה השנה הועברו כ-70 צעירים מהגטו למחנה עבודה ליד סמולנסק, ונרצחו שם. אחרוני היהודים מגטו איוויה גורשו בספטמבר 1943 למחנות ההשמדה סוביבור ומיידנק.
יהודי איוויה > רבני העיר

בין רבני העיר ידועים:
רבי משה אשכנזי - ממקורבי הגר"א, כיהן ללא שכר והתפרנס כמלמד, רבה של העיר במשך חמישים שנה (1721–1771)
רבי אהרן בלוך
רבי מאיר שלום קרליץ (עד עלייתו לארץ ישראל ב-1820)
רבי משה אריה לייב גרודזנסקי (עד פטירתו ב-1857)
רבי שלמה דוד גרודזנסקי - בנו של הרב הקודם (עד פטירתו ב-1904)
רבי יצחק קוסובסקי - חתנו של הרב הקודם, כיהן בערים נוספות והיגר לדרום אפריקה
דיינים נוספים וראשי הישיבה המקומית מראשית המאה ה-20: רבי יוסף חיים קלצקי, רבי שלמה יהודה קרפל, רבי אליהו שמוקלר, רבי יצחק בקשט-יוספזון, רבי משה מאירוביץ' ורבי אברהם יצחק מינקין.
לקריאה נוספת

רחל גרוסבאום-פסטרנק, "איוויֶה", בתוך: שמואל ספקטור וברכה פרוינדליך (עורכים), פנקס הקהילות: (4) פולין, כרך ח: מחוזות וילנה–ביאליסטוק–נובוגרודק, ירושלים: יד ושם, תשס"ו 2005, עמ' 117–120.
ספר זיכרון לקהילת איביה. משה כגנוביץ'. תל אביב תשכ"ח.
גבי ברון

| --- | --- |

 לידה:  1942 (בן 83 בערך) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מעסיק:  קול ישראל, סוכנות הידיעות הגרמנית, ידיעות אחרונות 
 
גבריאל (גבי) ברון (נולד ב-18 בדצמבר 1942) הוא עיתונאי, שהיה בשנים 1969–2003 חבר מערכת "ידיעות אחרונות".
ביוגרפיה

גבי ברון נולד ב-1942 בתל אביב. למד בבתי הספר "הכרמל" (יסודי, כיום - "גבריאלי") ובתיכון עירוני ה'. שרת שירות חובה בצה"ל בחיל הקשר, ושירות מילואים בחיל השריון, באגף המודיעין וביחידת דובר צה"ל (בהתנדבות עד גיל 58).
באוגוסט 1963 נישא להרצליה לבית ברוך (נפטרה ב-13 באוקטובר 2021), ולזוג בת יחידה.
את עיסוקו העיתונאי החל בכתב בעיתון הסטודנטים של האוניברסיטה העברית, "פי האתון", ובחודש ינואר 1969 התקבל עבודה ככתב לענייני משטרה במערכת "ידיעות אחרונות" בירושלים. במקביל כיהן ככתב ב"קול ישראל" בשנים 1971–1972, כאחד מראשוני כתבי "גלגלי צה"ל" (משבצת שידור מצב התנועה בדרכים ששודרה בימי ראשון ושישי והפכה לערוץ שידור שני קבוע של גלי צה"ל - גלגלצ), ובמשך 17 שנים ככתב סוכנות הידיעות הגרמנית בירושלים.
במהלך שנות עבודתו עסק עשר שנים בתחום כיסוי המשטרה, בתי המשפט, שטחי יהודה ושומרון, ועוד. בהמשך, עסק בכיסוי משרד התיירות, משרד האנרגיה והתשתיות, עיריית ירושלים, משרד מבקר המדינה, ופעילות נשיא המדינה. בעשור האחרון לעבודתו כעיתונאי (1993–2003) שימש הכתב הפרלמנטרי של "ידיעות אחרונות".
אחרי פרישתו מ"ידיעות אחרונות" פעל במשך 7 שנים בכתיבת כתבות עבור הקרן הקיימת לישראל. מאז טבח שבעה באוקטובר מתנדב בקביעות בתחום התקשורת במטה משפחות החטופים והנעדרים בתל אביב.
ינקות

תינוקת צוחקת
מקור השם "ינקות" הוא מפעולת ההנקה, שהיא מרכז הווייתו של התינוק בתחילת חייו.
תינוק מואכל רסק בכפית. בתחילה התינוק אינו יכול להתקיים בכוחות עצמו ולכן זקוק לטיפול.
יַנְקוּת היא תקופת החיים של האדם בשלבי התפתחותו הראשוניים. היא נמשכת מרגע יציאת העובר בלידה ועד לגיל שלוש שנים.
בעברית המילה נגזרת מהשורש י-נ-ק המבטא את המהות הביולוגית והפסיכולוגית של התינוק - היניקה, אשר חיונית לשרידתו ונמצאת במרכז הווייתו, בעיקר בחודשים הראשונים לחייו.
בנוסף, נהוג לתאר פרק זמן זה בחיי האדם, גם בשם "הגיל הרך".
מגיל שלוש מסתיימת תקופת הינקות ומתחילה תקופת הילדות.
מתלות להתפתחות

מבחינה אבולוציונית, תינוקות אנושיים מכוונים לצפות מהמטפלים שלהם שיספקו הגנה מפני סכנות. בני אדם משתייכים למין אלטריאלי (אנ') שבו הצאאצים הרכים תלויים מאד בהורים, לעזרה בקיום ולשם בוויסות מערכות התנהגותיות וביולוגיות רבות. מבחינת ההיסטוריה האבולוציונית שלנו, תינוקות לא יכולים לשרוד ללא מטפלים, לכן, המין האנושי לא פיתח אסטרטגיות התנהגותיות או ביולוגיות להתמודדות עם המחסור במטפלים. תהליך ההתפתחות של התינוק הוא תוצאת של יחסי הגומלין הקבועים בינו ובין סביבתו.
לאחר הלידה מתקיימת אצל התינוק תלות פיזית מרבית, שכן התינוק  חסר ישע ולא מסוגל להתקיים בכוחות עצמו. כתוצאה מכך, בתחילה התינוקות תלויים בדמות מטפלת כלשהי ברוב ההיבטים של קיומם. על פי רוב האם ממלאת תפקיד זה, אך הוא יכול להתבצע על ידי כל מבוגר אחר שיש לו את הכישורים הדרושים.
כדי להתמודד עם חוסר ישע זה, ובדרכו להפוך לפעוט ובהמשך לאדם בוגר, רוכש התינוק מיומנויות חיים רבות במהלך שנת החיים הראשונה שלו. בגיל שבועות אחדים מתחיל התינוק להגיב לכל שינוי רגשי בסביבתו המיידית, בהתאם לעוצמת השינוי.
התאוריה של תודעה היא יכולת שמתפתחת אצל התינוק מרגע הלידה ועוזרת לו להגיב להתנהגות האדם שמולו ולנבא התנהגות הורית.
יכולתו של הילד לחזות על סמך ניסיון קודם את השלב הבא בהתנהגות סביבתו, בונה בהדרגה את יכולת שימור האובייקט, מפנימה אותו ומשחררת אותו מתלות באירועים מיידיים.
ההתפתחות של התינוק חלה במקביל בתחום החושי, המוטורי, הקוגניטיבי, הגופני והרגשי. עד גיל שנתיים הפעוט מגיע להישגים מרשימים בשפה, קוגניציה, תפיסת העצמי ובהתפתחות החברתית, הרגשית והגופנית.
לסביבה שבה נמצא הפעוט יש השפעה רבה על ההתפתחות העתידית שלו במישורים רבים.
עם זאת, גם למאפיינים האישיים של כל פעוט ישנה השפעה על האופן שבו הוא מגיב לסביבה. אחד הגורמים אשר משפיעים על האופן שבו כל פעוט מגיב להוריו הוא המזג שלו.
מתלות להתפתחות > התפתחות חושית

חוש השמיעה של התינוק פועל עוד בהיותו עובר ברחם אמו, כאשר הוא יכול לקלוט ולזהות גירויים קוליים כבר בשלושת החודשים האחרונים להריון.
המגע הראשון והחשוב ביותר לרך הנולד הוא המגע העורי.
לכן מומלץ להשכיב את התינוק מיד עם צאתו מהרחם, עוד לפני ניתוק חבל הטבור, על בטן אמו או על חזה, על מנת להפחית את הלם המעבר משיווי המשקל הפנימי של הרחם לסביבה החיצונית.
מהיום השלישי לאחר הלידה התינוק יכול לזהות את שד אמו וצווארה לפי חוש הריח, באופן המאפשר לו להבדיל בינה לבין נשים אחרות.
חוש הראייה מתפתח באופן יותר הדרגתי. בתחילה התינוק מבחין במסגרת חיצונית, ורק מאוחר יותר – במה שבתוך המסגרת. מכאן שתחילה הוא מזהה מסגרות של פנים, ורק חודשיים מאוחר יותר הוא יכול להבחין בחלקי הפנים כמו אף, עיניים ואוזניים. בגיל חמישה עד שבעה חודשים הוא כבר יכול לזהות פנים שראה שבוע קודם לכן פעם אחת במשך יותר מדקה. בגיל חודשיים התינוק מתחיל ליצור קשר עין עם אנשים אחרים בסביבתו.
מתלות להתפתחות > התפתחות גופנית

מבחינה גופנית עוברים על התינוק שינויים גדולים, שהבולט בהם הוא הכפלת משקל הלידה. רפלקסים מולדים נעלמים ומוחלפים בתנועות רצוניות, קצב הלב מתייצב ויורד, מערכת העיכול מתפתחת ובהדרגה השיניים צומחות וכך מתאפשר לתינוק לצרוך מזון מוצק, ועוד.
בתחום המוטורי לומד התינוק לזקוף את ראשו בשכיבה על הבטן, להתהפך מהבטן לגב ולהפך, לזחול, להתיישב, להיעמד ולבסוף ללכת.
מתלות להתפתחות > ההתפתחות הקוגניטיבית

התינוק קולט את סביבתו ומפתח יכולת קוגניטיבית.
האינטליגנציה של התינוק באה לידי ביטוי בדרך שבה הוא פועל על סביבתו כדי להכיר אותה.
בגיל הינקות פעוטות בדרך כלל מגיבים באופן רפלקסיבי לגירויים חיצוניים ופנימיים. עם זאת ניתן לראות סימנים ראשוניים של שליטה עצמית כבר במהלך חודשי החיים הראשונים.
למשל, פעוטות בגילאי 3–6 חודשים כבר מסוגלים ליצור הסחת דעת עצמית מגירויים לא נעימים.
הניסיון תורם להתפתחות המוח.
במהלך השנתיים הראשונות לחיים המוח של הפעוט מגיע לתשעים אחוזים מגודלו הבוגר.
בתקופה זו המערכת הלימבית מתחילה להבין קשרי סיבתיות בין גירוי לתוצאה. התפתחות זו מאפשרת לפעוט לצפות קבלה או אובדן של חיזוק על פי רמזים מהסביבה.
תאוריית ההתפתחות הקוגניטיבית של פיאז'ה רואה את ההתפתחות הקוגנטיבת כתהליך המורכב משלבים הנבדלים זה מזה איכותית, ואשר הם אוניברסליים - משותפים לילדי כל התרבויות.
עד גיל שלוש קיבולת זיכרון העבודה מאפשרת לפעוט לעבד כשתי יחידות מידע בו זמנית. קיבולת החשיבה מתפתחת בהדרגה עם הגיל ומגיעה בבגרות לכשבע פריטים.
אף על פי שיש לתינוק יכולת זיכרון אפיזודי, אדם מבוגר לא זוכר אירועים שהתרחשו לפני גיל שנתיים וחצי, תופעה זו מכונה בשם שיכחון הינקות.
לכמות הסכמות העומדות לרשותו של האדם יש השפעה על יכולת החשיבה שלו. ככל שמספר הסכמות גדל, כך גדלה היכולת להבחין בפרטים ולקלוט מידע רב ומגוון יותר. ריבוי סכמות ממעט את ההכללות המוטעות ומגדיל הסיכוי לשייך מסרים בהתאמה רבה יותר לסכמה.
בתקופת הינקות הסכמות מתפתחות כתוצאה מיישום חוזר ונשנה שלהן במגוון העצמים שהסביבה מספקת. כתוצאה מכך הן מתרחבות ומתבדלות בתהליכים של הכללה והבחנה.
מתלות להתפתחות > התפתחות תקשורתית

מהשבוע החמישי התינוק מביע את צרכיו בחמישה סוגי צעקות: כאב, אי נוחות, רעב, עייפות ורצון למגע.
היכולת לתקשר בצורה מתקדמת יותר מתפתחת בסביבות גיל 10 חודשים.
כדי שהתינוק יוכל לתקשר עם הזולת עליו להיות מודע לכך שהוא יכול לפענח את הכוונות שלו, שיכולות להיות לו כוונות משלו ושניתן להיעזר בו להשגת מטרות שונות.
בנוסף, עליו לפתח כוונה תקשורתית ויכולת לביסוס תשומת לב משותפת, שהיא תנאי חיוני לקיומה של תקשורת.
פעולות התקשורת הראשוניות של תינוקות יתבצעו על ידי תקשורת בלתי-מילולית כמו מחוות גוף ומבט עין.
לצורך כך הוא מפתח את היכולת למקד את המבט לעבר הדמות המטפלת בו, לזהות צלילים, אנשים וחפצים.
ההתפתחות השפתית מאפשרת לצרף למחוות ולמבטים גם מבעים מילוליים. בשלב הראשון תינוקות מתחילים לשחק בצלילי השפה.
רכישת השפה, מתבטאת בשימוש הולך ומשתכלל בהגאים (תחילה תנועות, ובהמשך עיצורים), עד כדי הרכבת מילים בסיסיות - בעיקר שמות עצם מוחשיים, שמהווים את עיקר אוצר-המילים בסוף תקופת הינקות.
עם הגיל פעוטות וילדים צעירים רוכשים מגוון הולך וגדל של צורות לשוניות-פרגמאטיות להבעה של פעולות דיבור שונות בהקשרים חברתיים שונים.
מתלות להתפתחות > התפתחות רגשית-חברתית

הקשרים הבין-אישיים הראשוניים מתחילים במסגרת המשפחה.
במישור הרגשי מפתח התינוק התקשרות עם הדמויות המטפלות, והוא מגלה בהדרגה רגשות כמו פחד, חרדת זרים, חרדת נטישה ועצמאות. תאוריית ההתקשרות של ג'ון בולבי עוסקת בקשר שבין הפעוט לדמות המטפלת שלו.
הקשרים הראשוניים הללו יוכללו ליחסים בין אישיים לאורך כל חייו של האדם.
פעוטות שלא גודלו בקשר אוהב בשנה וחצי הראשונות לחייהם עלולים לפתח פסיכופתיה, אשר תמנע מהם את היכולת לחוש אהבה ואת הצורך בה.
תקופות קריטיות בתקופת הינקות

הפלסטיות של מערכת העצבים מאפשרת למידה ושינוי בהתנהגות בעקבות מפגשים עם הסביבה.
מנגנונים עצביים מסוימים מעוצבים על ידי הניסיון בשנות החיים הראשונות בלבד.
כתוצאה מכך הינקות מהווה תקופה קריטית עבור התפתחותן של מספר יכולות ומיומנויות. כלומר, רק אם הפעוט יתנסה בגירויים המתאימים בתקופות אלו הוא יוכל לפתח אותן.
רכישה מלאה ושוטפת של שפת אם יכולה להתבצע בשנות הינקות והילדות המוקדמות בלבד.
חשיבות השינה

השינה היא הפעילות העיקרית של המוח בתחילת החיים, כך שבמשך רוב הזמן שבו מתפתחות היכולות השונות של הפעוט המוח ישן. פעולת השינה הצליחה להישמר לאורך האבולוציה משום שהיא חשובה להתפתחות ולתפקוד.
חשיבות השינה > בעיות בשינה בגיל הינקות

תינוקות שסובלים מהפרעות שינה נוטים להראות בעיות התנהגותיות רבות יותר בהשוואה לתינוקות ללא קשיי שינה. הם מתוארים על ידי הוריהם כנרגנים, תובעניים, נודניקים, רגישים לגרויים שונים ומתקשים להסתגל למצבים שונים.
התנהגות חקרנית

הצורך לדעת ולהבין בא לידי ביטוי בינקות ובילדות באופן גלוי וחופשי. ילדים נהנים מהתבוננות בטבע ומחשיבה על הסובב אותם.
בשנת החיים הראשונה והשנייה של התינוק הוא לומד להכיר את העולם באופן ישיר באמצעות חושיו ומעשיו.
בגיל הרך הפעוטות חוקרים את סביבתם הפיזית והאנושית מכוח הסקרנות ומיצר הפעילות הטבועים בהם. התינוק בוחן את עולם העצמים והגירויים שמסביבו. בתהליך זה הוא לומד להכיר את תכונותיהם ומתאים את עצמו אליהם. ככל שההתנהגות הזאת מביאה להם סיפוק רב יותר כך גוברת נכונותם להתנסות בניסיונות נוספים. במובן הזה ההתנהגות החקרנית מחזקת את עצמה.
סקרנות עלולה לדעוך בעקבות איסורים החלים עליה או חוסר שימוש בה.
אחת ממטרות החינוך בגיל הרך היא לעודד ולפתח את ההתעניינות והסקרנות הטבעית של הילדים.
בהתאם לכך, עם הזמן מחליטים המבוגרים שעליהם להתערב ולקבוע במה על הילד לעסוק. בתחילה מדובר בהורים ואחר כך הגננות והמורים.
גם כאשר כוונותיהם של המבוגרים טובות, מצב זה עלול לצמצם את הסקרנות הטבעית של הילד אם מכריחים אותו ללמוד נושאים שאין הוא חפץ בהם באמצעות ענישה מחמירה.
ניצני אוריינות

תהליך הרכישה של מיומנויות אורייניות נמשך לאורך שנים. הוא מתחיל כבר בתקופת הינקות, שבהם הפעוט נחשף לשפה הדבורה ולסביבה עתירת דפוס, שבה אנשים קוראים וכותבים.
מחקר

ניסויים הבוחנים יכולות מוקדמות של תינוקות מבוססים על הביטואציה. ניסויים אלה בנויים משני שלבים. בתחילה מציגים לפני התינוק גירוי באופן חוזר ונשנה, עד שהתינוק מגלה סימנים של דעיכת העניין בגירוי. מכך מניחים כי התרחשה
למידה מהסוג של התרגלות. לאחר מכן מציגים לפני התינוק גירוי שני הדומה לגירוי הראשון אך אינו זהה לו ובוחנים את מידת העניין המחודש שהתינוק מגלה. אם התינוק אכן מגיב באופן המצביע על עניין בגירוי החדש, ניתן להסיק שהוא מבחין בין שני הגירויים.
מחקר > חשיבות גידול במסגרת משפחה

תחת שלטון צ'אושסקו ברומניה נקבע צו שקידם באגרסיביות את גידול האוכלוסין, האוסר על אמצעי מניעה והפלות לנשים עם פחות מארבעה ילדים, למרות העוני העמוק של רוב המשפחות. לאחר שהופל צ'אושסקו, ב-1989, התגלו ילדים רבים ששהו בבתי יתומים בתנאים קשים. שלושה חוקרים, Charles Nelson, Nathan Fox, ו-Charles Zeanah ערכו מחקרים כדי לנסות להבין מה ההשלכות של דבר זה וסיכמו אותם בספרם "הילדים הנטושים של רומניה: מחסור, התפתחות המוח והמאבק להחלמה".
במסגרת המחקרים ילדים ששהו בבתי היתומים הרומניים חולקו באופן אקראי להמשך טיפול בבית יתומים או לאומנה באיכות גבוהה. כקבוצת ביקרות, נבדקו ילדים רומנים שחיו עם הוריהם. באופן שהדהים את החוקרים, נמצא כי לטיפול מוסדי יש השפעות הרסניות כמעט בכל התחומים. ילדים שעברו לבתי אומנה הראו תוצאות טובות יותר בגדילה (גובה ומשקל אך לא היקף ראש), במדדים שונים של קשב, באבטחת התקשרות וביחסי עמיתים מאשר ילדים שהיו בבתי יתומים. ילדים שהוכנסו לאימוץ בגילאים צעירים יותר (במיוחד בתקופה לפני גיל שנתיים) הראו בדרך כלל תוצאות טובות יותר מאשר ילדים שהוכנסו בגילאים מבוגרים יותר. חוקרים הגיעו לשלוש מסקנות מרכזיות - האחת כי ההשפעות של טיפול מוסדי הן מזיקות ומסוכנות. שנית, העיתוי מהותי ותינוקות וילדים קטנים אינם יכולים לחכות לשינויים במערכת או להורים מאמצים. המוח שלהם מתפתח, והתיקון הופך קשה יותר ככל שהמצבים השליליים נמשכים זמן רב יותר. שלישית, במעבר מהטיפול המוסדי, חיוני לפתח מערכת של אומנה איכותית. "פרויקט ההתערבות המוקדמת של בוקרשט"  מספק את הראיות הדרושות לטיעונים לטובת אימוץ ונגד בתי יתומים. עם זאת ילדים נמצאים במסגרות מוסדיות בכל רחבי העולם. מדינות רבות קיבלו את הצורך לבטל ממוסד את הטיפול בילדים פגיעים - כלומר לסגור בתי יתומים לטובת אומנה ואימוץ מואץ..
גלריית תמונות

גיל הינקות מתחיל מרגע הלידה - תינוקת בת דקותיים עם המיילדת שיילדה אותה.
תינוק בוחן את אצבעות רגליו - התפתחות מוטורית במהלך הינקות
תינוק ישן
תינוק אוכל
תינוק ישן בעריסה
ראו גם

עקרון הרצף
מציצת אצבע
בקבוק לתינוקות
מרד גיל שנתיים
חשיפה למדיה בגיל הרך
שחייה בגיל הרך
הערות שוליים

1 2 3 4  אפטר, א., הטב, י., ויצמן, א., וטיאנו, ש. (2010). פסיכיאטריה של הילד והמתבגר. הוצאת דיונון, אוניברסיטת תל אביב.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  מוניץ, ח' (עורך). (2016). פרקים נבחרים בפסיכיאטריה מהדורה שישית. תל אביב: דיונון.
1 2 3 4 5 6 7  Dozier, Mary (1 June 2014). "Romania's Abandoned Children: Deprivation, Brain Development, and the Struggle for Recovery". American Journal of Psychiatry. 171 (6): 693–694. doi:10.1176/appi.ajp.2014.14030320. ISSN 0002-953X.
1 2  Berger, Andrea, (2011). Self-regulation: Brain, cognition, and development. Human brain development series., (pp. 3-17). Washington, DC, US: American Psychological Association
1 2 3 4 5  נופר ישי-קרין, הפרעות שינה - איך מזהים אותן ולמה כל-כך חשוב לטפל בהן, באתר פסיכולוגיה עברית, ‏18 בינואר 2003
1 2  Berger, Andrea, (2011). Self-regulation: Brain, cognition, and development. Human brain development series., (pp. 61-90). Washington, DC, US: American Psychological Association
1 2 3 4 5 6  שרה דרויאן (1999). עקרונות אבולוציוניים בהתפתחות החשיבה. רעננה: רמות.
1 2  Calkins, Susan D. (Ed); Bell, Martha Ann (Ed), (2010). Child development at the intersection of emotion and cognition. Human brain development. Washington, DC, US: American Psychological Association.
1 2  Neil R. Carlson, (2013). Physiology of Behavior. Boston: Pearson.
↑  שלמה קניאל, (2006). חינוך לחשיבה: חינוך קוגניטיבי לשליטה על התודעה. רעננה: רמות.
1 2 3 4 5 6  שושנה בלום-קולקה ומיכל חמו (2010). ילדים מדברים: דפוסי תקשורת בשיח עמיתים. תל אביב: מט"ח - המרכז לטכנולוגיה חינוכית.
1 2  הוארד גארדנר (1995). מוח חשיבה ויצירתיות. רעננה: ספרית פועלים.
1 2  Baron, R. A., and Byrne, D. (2000). Social psychology. Boston: Allyn and Bacon.
1 2 3  Maslow, A. H. (1963). The need to know and the fear of knowing. The Journal of General Psychology, 68(1), 111-125.
1 2  Hensch, T. K. (2003). Controlling the critical period. Neuroscience research,47(1), 17-22.
1 2  חיים אישך (2009). גן הילדים – גן עדן להוראת מדעים. עלון דע-גן, 2, 16-21.(הקישור אינו פעיל, 1.4.2019)
1 2 3 4  צבי לם (1973). ההגיונות הסותרים בהוראה: מבוא לדידקטיקה. רעננה: ספרית פועלים.
↑  משרד החינוך, המזכירות הפדגוגית - האגף לתכנון ולפיתוח תוכניות לימודים, (2007). תשתית לקראת קריאה וכתיבה - תוכנית לימודים לגן הילדים בחינוך הממלכתי והממלכתי-דתי
↑  [https://www.hup.harvard.edu/books/9780674724709 Romania’s Abandoned Children
Deprivation, Brain Development, and the Struggle for Recovery
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012438273305171  GND: 4051255-1  NKC: ph114943  TE: E1.0.2.7.0.0.5  Trove: 966574 
תינוקות זקוקים להשגחת אדם בוגר.
תינוק מתחיל ללמוד ללכת
התפתחות תקשורתית בתקופת הינקות - מתחילה מתקשורת בלתי-מילולית כמו מחוות גוף וקשר עין.
תינוק בן תשעה חודשים חוקר את סביבתו
ניצני אוריינות
יואל ליבה

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
יואל ליבה (יואל לי) (נולד ב-1952) הוא שחקן ומפיק ישראלי, בוגר להקת גייסות השריון.
ביוגרפיה

בגיל 12 שיחק כאוליבר טוויסט בהבימה. היה חבר במקהלת צדיקוב ובלהקת הנוער העובד. בלהקת גייסות השריון השתתף בתוכנית דיסקוטנק, שבה היו חברים בין השאר דורון נשר ויעקב נווה, ובתוכנית שיר יון הרצל. למד בבית ספר למשחק 3 שנים בלונדון ו- 3 שנים בארה”ב. שיחק בסקאלה דה מילנו באיטליה. לאחר מכן שיחק בהצגות ”שלכם בפאניקה” בתיאטרון של תיאטרון אברהם דשא (פשנל), “עסק משפחתי” בתיאטרון הבימה, והמחזמר "כמו ציפורים" מאת יוסי בנאי. השתתף גם בהצגה עוץ לי גוץ לי בהפקתו של אברהם דשא (פשנל). השתתף בסרטים  פנטזיה על נושא רומנטי, מקום ליד הים, הקרב על הוועד, חמש חמש, יוצאים קבוע, מסע אלונקות, מניו יורק באהבה ועוד.
בשנת 1999 גילם בתוכנית בשידור חוקר את דמות הנוכל רונן בר שירה, נוכל המתפרנס מביצוע תרגילי עוקץ על נשים, בתי עסקים, מוסדות ציבור ובתי ספר. במהלך השנים גילם ליבה מספר רב של דמויות בשחזורים המלווים את התוכנית, עד לירידתה משידור בשנת 2004.
בשנים האחרונות עובד ליבה בארגון האמנים אמ"י. יזם והפיק עשרות אירועי הצדעה, בהם לזמרת המנוחה דינה גולן, יוסי גרבר, אורנה פורת ואברהם מור, וכן אירועי אמי להצדעה לאמן הוותיק, המתקיימים מדי שנה בהיכל התרבות פתח תקווה.
יוחנן אבן עזרא

| --- | --- |

 לידה:  1875 ירושלים, האימפריה העות'מאנית
 פטירה:  1947 (בגיל 72 בערך) ירושלים, פלשתינה (א"י)
 מדינה:  פלשתינה (א"י) 
 מקום קבורה:  הר הזיתים
 כינויים נוספים:  ג'ון עזרא, John Ezra
 פעילות בולטת:  הנחת קו המים לירושלים
 מקצוע:  קבלן
 
חברת יוחנן עזרא ובניו בפתח בית המלאכה ברח' יפו שנות השלושים. במרכז יוחנן ומשני צידיו בניו: אברהם ויצחק, עם קבוצת העובדים של החברה
יוחנן (ג'ון) אבן עזרא (1875–1947) היה קבלן, איש עסקים ואיש ציבור ירושלמי, יוזם ומניח קו המים הראשון לירושלים בתקופת המנדט הבריטי, וחבר ועד העדה המערבית בעיר.
ביוגרפיה

נולד בירושלים בשנת 1875 (ה'תרל"ה) ליעקב אבן עזרא (בן למשפחה שעלתה לישראל במאה ה-18 מאלג'יר) שהיה אחראי על תחזוקת מערכות המים בירושלים, ולוידה שעלתה לישראל ממרוקו במאה ה-19. בילדותו התחנך במוסדות מסורתיים מקומיים בעיר, ובגיל 13 לערך החל לסייע בפרנסת המשפחה. בשל סקרנותו, היה קורא ספרים שמצא בספריות במנזרים בעיר. הודות לקריאת הספרים, רכש שליטה ביידיש, פולנית, אנגלית וצרפתית, מעבר לעברית, ערבית פלסטינית, ערבית מוגרבית ולאדינו שרכש בילדותו. נישא לזוהרה שהייתה קרובת משפחתו של יוסף נבון, ויחד נולדו להם שני בנים.
בשנת 1896 (ה'תרנ"ו), בגיל 21 החליט לתור בעולם והגיע לארצות הברית כהרפתקן, שם הוסיף לשמו הפרטי את השם ג'ון, ונטל חלק בבניית תעלת פנמה החוצה את מיצר פנמה, ומחברת בין האוקיינוס האטלנטי לאוקיינוס השקט. בשנת 1914 (ה'תרע"ד), בסיום העבודות על התעלה, הצטרף לקבוצת יזמים בעלי חברה בשם "Cosmo Pictures Corporation" מקליפורניה, שיחד תכננו להפיק סרט בנושא תקומת העם היהודי בארצו. בשל מעילה בחברת ההפקה, קרסה החברה בשנת 1921 (ה'תרפ"א) והסרט לא ראה אור.
בסיום מלחמת העולם הראשונה חזר לירושלים, שם חזר לעסקי המים של משפחתו. בתקופה זו נפטרה אשתו בעקבות מחלה, ובשנת 1922 (ה'תרפ"ב) נישא לרחל דרעי שעלתה לישראל ממקנס שבמרוקו, ויחד נולדו להם חמישה ילדים, איתם התגוררו בשכונת נחלת ציון בעיר.
בשנת 1921 (ה'תרפ"א) העלה יוזמה להפקת מים מנחל פרת עבור היישוב בירושלים. הממשל הבריטי התנגד בתחילה ליוזמה בשל בעיות מימון, אך בהמשך התקבלה יוזמתו, ומשנת 1926 (ה'תרפ"ו) החל לשמש כקבלן הראשי להנחת קווי צינורות המים לירושלים, כשעבודתו זו הייתה הפעם הראשונה בה ניסו להוביל מים לירושלים באמצעות צינורות בתקופת המנדט הבריטי.
בין השנים 1932–1933 (ה'תרצ"ב - ה'תרצ"ג) התקין גם את צינורות מערכת הביוב החדשה של ירושלים באמצעות חברתו "John Ezra & Sons" ופועליה. בתקופה זו כבר לא הספיקו לירושלים המים מנחל פרת, ובחודש דצמבר 1934 (חשוון ה'תרצ"ה) החל בעבודות לבניית קו להובלת מים בצינורות ממעיינות ראש העין לירושלים לאורך 60 קילומטרים, ובניית ארבע תחנות שאיבה בדרך לעיר.
בפעילותו הציבורית שימש כחבר בוועד העדה המערבית, ואף ביצע עבודות קבלנות עבור נכסי הוועד. כן שימש כראש ועד השכונות שבסביבת שכונת נחלת ציון, ובשל קשריו מתוקף תפקידו כקבלן, סייע רבות לתושבי השכונות בצורכיהם מול הממשל הבריטי.
שימש כגבאי בית הכנסת אהליאב בשכונת נחלת ציון, שהוקם על ידי סבו אליהו אבן עזרא. בשכונת זו בנה את "בית מרחץ המבריא", מעין חמאם בו התרחצו בסיום יום העבודה תושבי העיר. עם ריבוי המקוואות ובתי המרחץ הנוספים בעיר, התמעטה הפעילות במקום, ומספר שנים לאחר סגירתו הוקם במקום תיאטרון פרגוד.
הלך לעולמו ב-26 באוקטובר 1947 (י"ב בחשוון ה'תש"ח), ונקבר בהר הזיתים.
הערות שוליים

↑  לעיתים "ג'ון עזרא", "John Ezra" או "יוחנן עזרא"
↑  במקורות אחרים נטען כי מוצא המשפחה במרוקו
↑  מי הירקון לירושלים - ביוני, דואר היום, 7.1.1935
היוון

הִיוּוּן (מלשון "הווה") הוא תהליך תרגום של ערך כספי מתקופה אחת למונחי תקופה אחרת. פעולת ההיוון היא הפיכה של התחייבות חוזית להון. במקרים רבים המשתמשים במושג היוון מתכוונים בעצם לערך הנוכחי של תזרים מזומנים עתידי.