stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רופא אליל

רופאי אליל בניגריה
רופא אליל תוקע בשופר קודו בזימבבואה
רופא אליל הוא כינוי לאדם הטוען ליכולת ריפוי כביכול של מחלות, שבתרבויות מסוימות מאמינים כי הן נגרמו על ידי כישוף. הם משתמשים בשיטות טיפול מסורתיות עממיות במהלך פעילותם, כגון טקסים, מאגיה ואמונות טפלות. כיום פעילות זו רווחת בעיקר במדינות העולם השלישי, בקרב כהנים שמאניסטים, אם כי כהנים/רופאים אלו עושים שימוש גם בצמחי מרפא ובתרופות טבעיות.
לעיתים משמש הכינוי 'רופא אליל' כמילת גנאי לתיאור רופא כושל. בנוסף, הביטוי מיוחס לאנשים המשתמשים בריפוי עממי ולא ברפואה המודרנית המבוססת ראיות. לעיתים משתמשים במונח זה מבקרי הרפואה האלטרנטיבית, להבעת ביקורת על מדעיות התחום.
ב- 30 בינואר 2019 חשף האו"ם כי נרצחו עשרה ילדים באפריקה על ידי רופאי אליל למטרות הכנת שיקויים "מביאי מזל".[דרושה הבהרה]
המונח

המונח נזכר בתנ"ך לראשונה בספר איוב:
וְֽאוּלָ֗ם אַתֶּ֥ם טֹֽפְלֵי־שָׁ֑קֶר, רֹפְאֵ֖י אֱלִ֣ל כֻּלְּכֶֽם׃
ביאור: איוב האשים את רעיו, אשר באו לנחמו, שדברי הניחומים שלהם מנחמים כמו שרופא אליל מרפא. התלמוד דן בפסוק הזה ומביא שני פירושים למילה "אלל" ששניהם רחוקים מהמשמעות המקובלת (המילה נכתבת בכתיב חסר ולכן אין מדובר ברופא אליל, במשמעות של מזמן אלילים / אלי שקר):
בעת הפשטת עור הבהמה השחוטה בעזרת סכין, הסכין גם חותכת חלק מהבשר יחד עם העור. פירוש זה נדחה.
'מרתקא'. גיד בצוואר שחיתוכו הורג את הבהמה. כך איוב מאשים את רעיו שהם מנחמים אותו כמו רופא שמנסה לרפא בהמה על ידי החזרת האלל למקומו, שזה חסר תוחלת.
אמנם השימוש במושג זה במשמעותו המודרנית תועד לראשונה ב-1718, כאשר פרנסיס הצ'ינסון השתמש בו בספרו. בתקופה זו היו הרופאים האלילים נפוצים גם באירופה ובפרט באנגליה, והבטיחו לחולים לרפא מחלות שהטיל עליהם השטן.
כיום ידועים בשם "רופאי אליל" כהנים שמאניסטים, שמאמינים בהשגת קשר עם היקום המקביל והבלתי נראה של הרוחות, על מנת להשיג את תמיכתן בניהול עניינם של בני האדם, ובפרט בריפוי מחלות. השימוש הראשון במושג "רופא אליל" לתיאור כהנים שמאניסטים באפריקה נעשה בשנת 1836 בספרו של רוברט מונטגומרי מרטין. עם זאת, המונח "רופא אליל" עלול להאיר באור שלילי מסורת ריפוי שעשויה להיות אפקטיבית ולגיטימית, שכן היא כוללת גם שימוש בצמחי מרפא ותרופות טבעיות לריפוי מחלות ולטיהור פיזי ורוחני. לכן בפעילותו של "רופא אליל", חייבת להתקיים ההבחנה בין מאגיה שחורה שמבוצעת למען רווח אישי, כספי או כל אינטרס אנוכי אחר, לבין מאגיה לבנה שבאה על מנת לרפא אנשים, לטהר את גופם ונשמתם, לעזור להם לצאת מקשיים וסבל.
ראו גם

שמאניזם
רפואת ימי הביניים
הילינג
מדיום (תקשור)
הערות שוליים

↑  חשד באפריקה: 10 ילדים נרצחו למטרות כישוף, באתר ynet, 31 בינואר 2019
↑  מסכת חולין דף קכ"א עמוד א'
↑  An Historical Essay concerning Witchcraft. With Observations upon Matters of Fact: tending to clear the texts of the Sacred Scriptures, and confute the vulgar Errors about that Point, Francis Hutchinson, Printed for R. Knaplock and D. Midwinter, London, 1718.
↑  MacKay, Charles (1980). Extraordinary Popular Delusions and the Madness of Crowds (with a foreword by Andrew Tobias, 1841). New York: Harmony Books. ISBN 978-0-517-54123-4. OCLC 5750576.
↑  Martin, Robert Montgomery (1836). History of Southern Africa comprising the Cape of Good Hope, Mauritius, Seychelles, &c. London: J. Mortimer.
רגל האווז

| --- | --- |
 שיוך:  שריר, ישות אנטומית מסוימת 
 מזהים
 TA2 (2019):  2612 
 FMA:  311256 
 
גיד רגל האווז
רגל האווז (מלטינית: pes anserinus) היא כינויו של הגיד המשותף של שריר החייטים, השריר העדין והשריר החצי גידי אשר נאחז בחלק העליון של הפן התיכון של השוקה. הגיד המשותף שטחי יותר מהרצועה העקיפה התיכונה של הברך.
שלושת גידי השרירים המתכנסים לכדי גיד אחד, מזכירים במראם רגל אווז, ומכאן שמו של הגיד המשותף.
כיווץ של שרירי רגל האווז מכופף את הברך ומסובב אותה פנימה. שרירים אלו מגינים על הברך מכוחות פיתול או מכוחות הפועלים בניצב לחלק הצידי של הברך.
בין רגל האווז לעצם השוקה ולרצועה העקיפה התיכונה נמצאת אמתחת המפרידה ביניהן. שמה של האמתחת כשמו של הגיד המשותף.
דלקת אמתחת רגל האווז

דלקת אמתחת רגל האווז (pes anserinus bursitis) מאופיינת בכאב ובנפיחות בחלקה התיכון של הברך. הדלקת עשויה להופיע בעקבות הפרעות אחרות בברך, כגון דלקת מפרקים ניוונית של הברך או כאב ברך קדמי.
הטיפול בדלקת כולל שימוש במשחות של נוגדי דלקת לא סטרואידיים וטיפול פיזיותרפי.
רקטה מתקנת מסלול

|  מידע בסיסי |
| --- | --- |
 ייעוד:  טיל קרקע-קרקע וארטילריה רקטית
 ארץ ייצור:  ישראל ישראל
 יצרן:  התעשייה הצבאית
 פיתוח:  התעשייה הצבאית (תעש מערכות)
 עלות יחידה:  200,000 ש"ח
 שימוש ראשון:  מלחמת לבנון השנייה
 מלחמות ומבצעים:  מלחמת לבנון השנייה
 תקופת השירות:  2006 (רמ"מ) 2016 (רעם איתן) – הווה
 משתמשים:   צה"ל
 פלטפורמת שיגור:  "המנתץ" - משגר רקטות M-270 MLRS
 ביצועים
 טווח:  כ-40 ק"מ
 ראש קרב והנחיה
 ראש קרבי:  פצצת מצרר
 מרעום:  קרבה והקשה  בנוסף מרעום זמן (בדגם "רעם איתן" בלבד)
 
רקטה מתקנת מסלול (בראשי תיבות: רמ"מ או רמ"ם) היא רקטה ארטילרית וטיל (על אף ששמה רקטה) בעלת רש"ק מצרר מתוצרת התעשייה הצבאית של ישראל למערכת "המנתץ" M-270 MLRS. הרקטה נמצאת בשירות חיל התותחנים של צה"ל.
הרמ"מ היא רקטה המצוידת באמצעים המאפשרים לתקן את מסלולה תוך כדי טיסה מה שהופך אותה לטיל מנהג, ומשפר את דיוקה באופן ניכר. עם זאת, ההנחיה היא ללא ראש ביות עצמאי והתיקונים נעשים רק ביחס לנקודת הפגיעה הדרושה שצוינה לה בעת השיגור. החימוש הסטנדרטי של הרמ"מ הוא פצצת מצרר תוצרת התעשייה הצבאית, שמאופיין בכך שבו אחוז הנפלים של הפצצונות נמוך – 5 אחוזים.
שימוש מבצעי ראשון ברמ"מ התרחש במלחמת לבנון השנייה, כאשר גדוד "הרעם" המפעיל את משגר רקטות M-270 MLRS השתמש בטילים כמסך אש לחילוץ כוחות חי"ר ושריון שהותקלו על ידי חזבאללה. הדיוק הגבוה של הטיל אפשר ירי בטווחי ביטחון קטנים מזה של הטיל האמריקאי. בנוסף שימשה הרמ"מ להשמדת סוללות אויב ששיגרו רקטות לעבר ישראל. בעקבות ההצלחה הגביר צה"ל את הצטיידותו ברמ"מ.
ב-2016 נכנס לשירות בצה"ל דגם חדש ומתקדם של הרמ"מ הנקראת "רעם איתן". במערכת נעשו שיפורים בפצצות המצרר, שנהפכו לגדולות יותר ובעלות יותר מנגנוני השמדה עצמית, על מנת להקטין את הנפלים. בעוד ברמ"מ המקורי אחוז הנפלים היה 5%, ב"רעם איתן" אחוז הנפלים הוא 0.01%.
ב-2023 במהלך מלחמת חרבות ברזל פרס צה"ל בצפון ישראל את מערך "רעם איתן", בתגובה לאיום גדודי הפלישה של ארגון הטרור חזבאללה, כוח רדואן.
ראו גם

רומח
הערות שוליים

↑  אמיר בוחבוט‏, רקטת העתיד של צה"ל: "כוח אש לטווח דמיוני", באתר וואלה, 17 במאי 2014
↑  גשם של פלדה - באתר זרוע היבשה
↑  מצמצמים את כמות נפלי התחמושת: רקטה חדשה בצה"ל, במחנה, 1 בדצמבר 2016. עמ' 10–11
↑  יואב זיתון, רקטה עוצמתית, רבבות פגזים: התותחנים יורים בלי הפסקה | תיעוד השמדת הדחפור שהפך לסמל הפלישה, באתר ynet, 7 בנובמבר 2023
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמצעי לחימה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קנס

קנס מהירות, ציור מאת אנה פאלם דה רוסה
קנס חניה תל אביבי
קנס הוא סכום כסף שנדרש עובר עבירה לשלם כעונש על העבירה. קנס מושת על ידי שוטר, פקח או בית משפט, בהתאם לסמכויות שניתנו להם בחוק.
מאפייני הקנס

לעיתים הקנס מוטל כעונש יחיד על העבירה ובמקרים אחרים הוא מושת בנוסף על עונש אחר, למשל מאסר. במדינות רבות, הקנס כעונש יחיד משמש לרוב על עבירות הנחשבות קלות, דוגמת עבירות תנועה, עבירות חניה והפרת תקנות סחר כמו הפקעת מחירים.
במשפט המקובל משמש קנס קטן יחסית במקום עבודות שירות או בנוסף להן לעבירות פליליות קלות.
קנסות גבוהים יותר מוטלים במקום מאסר או בנוסף לו כאשר השופט סבור כי דרוש עונש אך העבריין אינו מהווה סכנה לשלום הציבור.
קנס נחשב כעונש הולם ויעיל למי שביצע עבירה קלה שאין בה אלימות. הטלת עונש מאסר על עבריין כזה פירושו הוצאת כספי ציבור על הכליאה, הוצאת אזרח מועיל ממעגל התרומה לחברה, והטלת אימה יתרה על הציבור.
דוגמה מתקופות עברו היא כספי דמים (blood money), במסגרת המשפט המקובל באנגליה, שעל מי שאשם בגרימת מוות ברשלנות לשלם לשאר בשרו של הקורבן.
לעיתים מטיל בית המשפט על נאשם קנס סמלי, בסכום מזערי (כגון שקל אחד). בקנס כזה מביע בית המשפט את דעתו, שאף כי הנאשם נמצא אשם, ולכן חייב בית המשפט לגזור עליו קנס, הרי משקלה של אשמתו פעוט ביותר. דוגמאות:
בעקבות טבח כפר קאסם הועמד למשפט מפקד החטיבה שבגזרתה נערך הטבח, אל"ם יששכר שדמי, הוא הורשע בעבירה של חריגה מסמכות והוטל עליו קנס של עשר פרוטות.
במשפט קסטנר נמצא הנאשם, מלכיאל גרינוולד, אשם, ונגזר עליו קנס של לירה אחת.
קנסות בישראל

בישראל מוטלים קנסות על ידי גורמים אחדים:
בתי המשפט גוזרים קנסות בעבירות פליליות שנקבע להן קנס, בחוק העונשין ובשלל חוקים אחרים.
על פי חוק העבירות המינהליות, ניתן בשורה שלמה של עבירות, הנחשבות עבירות טכניות ולא מהותיות, להטיל קנס מנהלי במקום העמדה לדין.
משטרת ישראל רושמת דו"חות על עבירות תנועה, שבהן מוטל קנס על העבריין. קנסות אלה הם בחמש דרגות, בסכומים של 100, 250, 500, 750 ו-1,000 ש"ח. מי שהוטל עליו קנס כזה רשאי לסרב לשלמו, ולבקש להישפט.
לפקחים של רשויות מקומיות נתונה סמכות להטיל קנס בהתאם לחוקי עזר עירוניים, שבהם נקבעים העבירות וגובה הקנס בגינן.
על חייל שהועמד לדין משמעתי ניתן להטיל קנס, שינוכה ממשכורתו הצבאית.
חוק העונשין כולל סימן שעניינו קנסות, ובין השאר נקבע בו, בסעיף 61 (הסכומים נכונים לשנת 2013):
(א) על אף האמור בכל חוק, מקום שהוסמך בית המשפט בחוק להטיל קנס, רשאי הוא להטיל –

 (1) אם קבוע לעבירה עונש מאסר עד ששה חדשים או קנס בלבד, או קנס שלא נקבע לו סכום - קנס עד 14,400 שקלים חדשים;

 (2) אם קבוע לעבירה עונש מאסר למעלה משישה חדשים ולא יותר משנה - קנס עד 29,200 שקלים חדשים;

 (3) אם קבוע לעבירה עונש מאסר למעלה משנה ולא יותר משלוש שנים - קנס עד 75,300 שקלים חדשים;

 (4) אם קבוע לעבירה עונש מאסר למעלה משלוש שנים - קנס עד 226,000 שקלים חדשים.
הקנס הוא עונש אישי, ושני סעיפים בחוק העונשין נועדו למנוע מימונו של הקנס על ידי אחרים:
סעיף 252: "הפותח, בכל דרך של פרסום, פעולת התרמה למען תשלומם של קנס, הוצאות או פיצוי שפסק בית משפט בפלילים, או נותן פרסום להתרמה כזאת, דינו – מאסר שישה חדשים."
סעיף 252א (א): "לא ישלם תאגיד, במישרין או בעקיפין, קנס שהוטל על זולתו, ולא ישלם מעביד קנס שהוטל על עובדו; העובר על הוראה מהוראות סעיף קטן זה, דינו – מאסר שנה אחת."
קנס משמעת

במקומות עבודה ובארגונים שבהם קיים תקנון משמעת, קנס הוא עונש מקובל על עבירת משמעת.
הטלת הקנס נעשית באמצעות המנגנון שנקבע לכך בתקנון המשמעת, כגון בית דין למשמעת. קנס כזה יבוצע לרוב כניכוי של סכום מסוים ממשכורתו של העובד, במטרה להעניש את העובד על מעשה שעשה, וכן במטרה להניא אותו מלבצע מעשה כזה בשנית.
קנסות ביהדות

התורה במספר מקומות הטילה על הפוגע/מזיק, קנס, בשווי קבוע, אשר משולם לנפגע:
תשלומי כפל - גונב ממון, ונמצא בידו, חייב לשלם פי שניים מהשווי שגנב.
תשלומי ארבעה וחמישה - בגונב בעל חיים ונמצא בידו, בשה חייב לשלם פי ארבעה מהשווי שגנב, ובגונב שור מתחייב פי חמישה.
תשלומי שלושים של עבד - שור של אדם שהרג עבד כנעני, מתחייב לשלם שלושים שקל כסף לאדון של העבד.
אונס - אדם שאנס נערה בתולה, חייב לשלם לאבי הנערה חמישים כסף, מלבד החיוב הכספי אך חייב האנס לשאת את הנערה לאישה, ונאסר עליו לגרשה.
מפתה - אדם שפיתה נערה בתולה, חייב לישא אותה, אך במקרה ואביה מתנגד לנשואין מתחייב לשלם לאבי הנערה חמישים שקל כסף.
מוציא שם רע - אדם שהוציא שם רע על אשתו שהיא איננה בתולה, (שזינתה בעודה מאורסת), ונמצא ששיקר, מתחייב לשלם מאה שקל לאבי הנערה ונאסר לו לגרשה כל ימיו.
אף חז"ל קנסו במספר מקומות את מי שעבר על גזירות ואיסורים שתקנו:
חמץ שעבר עליו הפסח - אדם שהשהה חמץ בביתו בחג הפסח, ועבר על איסור בל יראה ובל ימצא, אסרו חז"ל את החמץ באכילה והנאה.
מעשה שבת - אדם שעבר ובישל מאכל (וכן כל תוצר אחר) תוך כדי חילול שבת, גזרו חז"ל שהמאכל ייאסר עליו באכילה באכילה והנאה.
ביטול איסור לכתחילה - תערובת איסור אותה ניסו לבטל באמצעות הוספת מרכיב היתר לתערובת על מנת להביא לביטול ברוב, תוך עבירה על הכלל אין מבטלים איסור לכתחילה. במקרה ונעשה ניסיון כזה, חז"ל אסרו את כל התערובת באופן גורף, ללא תלות ביחס בין מרכיב האיסור למרכיב ההיתר.
הערות שוליים

↑   חוק העבירות המינהליות, התשמ"ו-1985, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
| ערכים העוסקים בענישה |
| --- | --- | --- |
| ענישה | ענישה • ענישה בישראל • ענישה במדינות העולם • עונש מוות בארצות הברית (עונש מוות לקטינים בארצות הברית) • עונש מוות ברוסיה |  |
| סוגי ענישה | חרם חברתי • מבחן וטיפול בקהילה • קנס • פיצוי הקורבן • מאסר עולם • עבודות שירות • מעצר מנהלי • מאסר • בית סוהר • ענישה גופנית • גלות • עונש מוות |  |
| גופי הטלת ענישה | בית משפט • בית דין צבאי • דין משמעתי • בית דין שדה • משפט חברים • חבר מושבעים • חבר מושבעים גדול • וואר דיר • איון על ידי מושבעים |  |
| מקור הסמכות לענישה | חוק • תקנון • משמעת • מצווה |  |
| תופעות המצריכות ענישה | סטייה חברתית • עבירה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531231105171  GND: 4147042-4  LCCN: sh85048325  NKC: ph218847 
רכב שקיבל הודעת קנס בגין חנייה על המדרכה
קתי לי קרוסבי

| --- | --- |

 לידה:  2 בדצמבר 1944 (בת 79) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1968 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת דרום קליפורניה 
 פרופיל ב-IMDb
 
קתי לי קרוסבי (באנגלית: Cathy Lee Crosby;‏ נולדה ב-2 בדצמבר 1944, בלוס אנג'לס, קליפורניה) היא שחקנית אמריקאית.
ביוגרפיה

קרוסבי נולדה ב-2 בדצמבר 1944, בלוס אנג'לס, קליפורניה. אביה היה תסריטאי ופזמונאי ואמה הייתה שחקנית. היא האמצעית מבין שלושה ילדים. בילדותה הצטיינה בטניס, ספורט אותה למדה מגיל שתים עשרה.
ב-1968 היא סיימה את הלימודים באוניברסיטת דרום קליפורניה עם תואר בפסיכולוגיה.
קריירה

כטניסאית מקצועית היא שיחקה באליפות וימבלדון, אך לאחר זמן מה היא עזבה תחום זה. הופעתה הראשונה הייתה בסדרה It Takes a Thief (אנ'). בין השנים 1980 ו-1984 הגישה, ביחד עם ג'ון דייווידסון (אנ') ופראן טארקנטון (אנ') תוכנית בשם זה לא יאומן! (אנ'). הופיעה בתפקידי אורח בסדרות, כגון הוואי חמש-אפס והרדקסל ומקורמיק (אנ').
קריירה > חיים אישיים

בגיל 21 התחתנה, אבל התגרשה בתוך שנתיים.
רועים וקצבים

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  "Shepherds and Butchers" מאת כריס מרנוויק
 בימוי:  אוליבר שמיץ
 הופק בידי:  אנאנט סיין 
 תסריט:  אוליבר שמיץ
 עריכה:  מגאן גיל 
 שחקנים ראשיים:  סטיב קוגן אנדראה רייסבורו גאריון דאודס דון לוטס מרסל ואן היירדן רוברט הובס
 מוזיקה:  פול הקר
 צילום:  Leah Striker 
 מדינה:  דרום אפריקה דרום אפריקה
 חברה מפיצה:  נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ברלין 13 בפברואר 2016 ישראל אוקטובר 2016
 משך הקרנה:  103 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט דרמה
 פרסים:  ראו כאן
 דף הסרט ב־IMDb
 
רועים וקצבים (באנגלית: Shepherds and Butchers) הוא סרט דרמה דרום אפריקאי משנת 2016, שביים וכתב אוליבר שמיץ. הסרט מבוסס על ספר הבכורה של כריס מרנוויק שנקרא כמו שם הסרט, ומספר על עורך דין של סוהר שירה למוות בתשעה שחורים.
הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין שהתקיים ב-13 בפברואר 2016. בישראל הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה שהתקיים באוקטובר 2016‏. שפת הסרט היא אנגלית, ואורכו כ-103 דקות.
הסרט זכה במקום השלישי בפרס "סרט חביב הקהל" בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין ה-66.
תקציר העלילה

הסרט מספר על סוהר לבן שמועמד להוצאה להורג מפני שירה למוות בתשעה שחורים. עורך הדין של הסוהר מתנגד לעונש המוות ומחליט לקחת על עצמו את התיק.
דמויות ושחקנים

ג'ון ובר (סטיב קוגן) - עורך הדין של לאון לבושגנה.
קתלין מוריי (אנדראה רייסבורו) - התובעת.
לאון לבושגנה (גאריון דאודס) - סוהר לבן שירה למוות בתשעה שחורים ומועמד להוצאה להורג עקב רצח.
קצין רוטנבאך (דון לוטס) - קצין בית הסוהר.
שופט פ'ואן זיל (מרסל ואן היירדן) - השופט הראשי של בית המשפט.
פייר דה ויליירס (רוברט הובס) - גיסו של ג'ון ובר.
פרסים

בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין ה-66, הסרט זכה במקום השלישי בפרס "סרט חביב הקהל".
הערות שוליים

↑  Friends in dawn's shade, killer as the sun rises, ‏ 28 בפברואר 2016
↑  PRESS RELEASES 66TH BERLINALE באתר "פסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין"
↑  פרטים על הסרט בדף הפייסבוק של פסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה, 12 באוקטובר 2016
↑  חוברת מידע של פסטיבל הסרטים הבינלאומי ה-66 בברלין
רומן פבר

רומן פבר (בצרפתית: Romain Faivre; נולד ב-14 ביולי 1998 באנסייה-סו-סן שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת ברסט מליגת העל הצרפתית.
קריירת מועדונים > תחילת הקריירה

פבר גדל במחלקות הנוער של ראסינג פריז ושל טור. בשנת 2015 החל לשחק בטור ב', קבוצת המילואים של טור. הוא ערך בקבוצת המילואים 12 הופעות והבקיע שער אחד.
קריירת מועדונים > מונקו

בשנת 2017 עבר פבר למונקו מליגת העל הצרפתית, והחל לשחק במונקו ב', קבוצת המילואים של המועדון. ב-12 בפברואר 2018 חתם פבר על החוזה המקצועי הראשון שלו במונקו. ב-19 בדצמבר 2018 ערך פבר את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–1 על לוריאן במסגרת שלב שמינית הגמר של גביע הליגה הצרפתית. שלשוה ימים לאחר מכן, ב-22 בדצמבר 2018, ערך פבר את הופעת הליגה היחידה שלו במדי המועדון, בהפסד 0–2 לגנגאן במסגרת המחזור ה-19 לעונת 2018/2019. פבר שיחק בקבוצת המילואים של המועדון במשך שלוש עונות, בהן ערך 62 הופעות ליגה והבקיע תשעה שערים.
קריירת מועדונים > ברסט

ב-30 ביוני 2020 חתם פבר בברסט, גם היא מליגת העל הצרפתית. ב-23 באוגוסט ערך פבר את הופעת הבכורה שלו במדי המועדון, בהפסד 0–4 לנים במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2020/2021. ב-30 באוגוסט הוא הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 2–3 לאולימפיק מרסיי במסגרת המחזור השני בליגה. בעונתו הראשונה במועדון ערך פבר 36 הופעות ליגה והבקיע שישה שערים, כאשר קבוצתו סיימה במקום ה-17 בליגה וניצלה מירידה לליגת המשנה במחזור האחרון.
קריירת מועדונים > אולימפיק ליון

ב-31 בינואר 2022 חתם פבר באולימפיק ליון מליגת העל הצרפתית. ב-5 במרץ כבש את שעריו הראשונים בקבוצה כשכבש צמד בניצחון 1–4 על לוריאן. ב-28 בינואר 2023 הושאל ללוריין עד לסוף העונה.
קריירת מועדונים > בורנמות'

ב-13 ביולי 2023 חתם פבר בבורנמות והושאל בחזרה ללוריין. ב-16 באוגוסט 2024 חזר לברסט והושאל לעונה אחת.
הערות שוליים

↑  Monaco : Romain Faivre signe chez les professionnels באתר ל'אקיפ, 12 בפברואר 2018 (בצרפתית)
↑  Transferts : Romain Faivre (Brest) signe à l'OL (officiel) באתר ל'אקיפ, 31 בינואר 2022 (בצרפתית)
קתי דניס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 במרץ 1969 (בת 55) נוריץ', הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Catherine Roseanne Dennis 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 מקום לימודים:  Taverham High School 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 שפה מועדפת:  אנגלית בריטית 
 חברת תקליטים:  פולידור רקורדס 
 פרסים והוקרה:  פרסי איבור נובלו 
 פרופיל ב-IMDb
 
קת'י דניס (באנגלית: Cathy Dennis‏; נולדה ב-25 במרץ 1969 בנוריץ' שבאנגליה בשם קת'רין רוזאן דניס) היא זמרת-יוצרת, מפיקה מוזיקלית ושחקנית בריטית. זכתה להצלחה בינלאומית כזמרת מסוף שנות השמונים של המאה העשרים, אך ידועה בעיקר ככותבת להיטים עבור זמרים אחרים כגון קיילי מינוג, בריטני ספירס, קייטי פרי ו-Sugababes. זוכת שני פרסי גראמי וחמישה פרסי איוור נובלו.
דניס כמבצעת

דניס פרצה לתודעה כזמרת עם הוצאת הסינגל "C'mon and Get My Love" בשנת 1989 עם המפיק המוזיקלי די מוב. הסינגל הגיע למקום ה-15 במצעד הסינגלים הבריטי ולמקום ה-10 בבילבורד הוט 100 (מצעד הסינגלים האמריקאי). סינגל נוסף עם די מוב, "That's the Way of the World", זכה אף הוא להצלחה. בשנת 1990 הוציאה דניס את אלבום הבכורה שלה – Move to This. שלושה מהשירים באלבום זכו להצלחה מרובה, ונכנסו לרשימת הטופ-20 בממלכה המאוחדת ולטופ-10 בארצות הברית. דניס הצליחה מאוד גם ביפן בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים. לאחר מכן הצלחתה פחתה. השיר האחרון בביצועה שנכנס לטופ-40 בארצות הברית היה "You Lied to Me" (מאלבומה השני Into the Skyline) בשנת 1992. השיר האחרון בביצועה שנכנס לטופ-40 בממלכה המאוחדת היה "Waterloo Sunset" (מתוך אלבומה השלישי והאחרון Am I the Kinda Girl?) בשנת 1997.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

1990: Move to This
1992: Into the Skyline
1996: Am I the Kinda Girl?
דניס כיוצרת

מאז דעיכת קריירת הסולו שלה זכתה דניס להצלחה עצומה כיוצרת וזכתה בפרסים רבים על להיטים שכתבה עבור אחרים. דניס כתבה תחילה עבור אמנים שיוצגו על ידי הסוכן הידוע סיימון פולר, לרבות הספייס גירלז ו-S Club 7, ולאחר מכן גם עבור אמנים אחרים. שבעה מלהיטיה הגיעו למקום הראשון במצעד הבריטי: "Never Had a Dream Come True" ו-"Have You Ever" (בביצוע S Club 7);‏ "Anything is Possible" (בביצוע ויל יאנג); "Toxic" (בביצוע בריטני ספירס); "Can't Get You Out of My Head" (בביצוע קיילי מינוג);‏ "About You Now" (בביצוע ה-Sugababes);‏ ו-"I Kissed a Girl" (בביצוע קייטי פרי). ארבעה מבין השבעה (השיר "Never Had a Dream Come True" והשירים שכתבה לספירס, מינוג ופרי) הגיעו גם לטופ-10 בארצות הברית.
השיר "Can't Get You Out of My Head" זיכה את דניס בפרס אייוור נובלו ליצירה המושמעת ביותר בשנת 2001. בשנת 2003 זכתה בפרס אייוור נובלו נוסף על השיר "Anything Is Possible". דניס זכתה גם בשני פרסי גראמי, אחד עבור "Come into My World" שבוצע על ידי קיילי מינוג, והשני עבור "Toxic" בביצוע בריטני ספירס (שתי הזכיות בקטגוריית שיר הדאנס הטוב ביותר).
דניס כתבה את שיר הנושא של "תוכניות הריאליטי", "פופ איידול" ו-"אמריקן איידול", וכמה מן הסינגלים הראשונים של מתחרים בולטים בתוכניות היו שירים שלה.
בין האמנים שביצעו משיריה של דניס נמנים כריסטינה אגילרה, סופי אליס בקסטור, קארי אנדרווד, אמה בנטון, דלתא גודרם, ג'נט ג'קסון, סלין דיון, דני מינוג, פינק, רונאן קיטינג וקלי קלרקסון. דניס תרמה קולות רקע לכמה מהשירים שכתבה, לרבות שירים בביצוע קיילי מינוג ובריטני ספירס.
רישיון (עריכת דין)

רישיון עריכת דין הוא היתר שנותנת מדינה לאדם לעסוק במקצוע עריכת דין.
הרישיון מוענק לבעלי תואר אקדמי במשפטים, לאחר שעברו תקופת התמחות ועברו בהצלחה את בחינת ההסמכה של לשכת עורכי הדין.
תנאים לקבלת היתר לעסוק בעריכת דין

בישראל מוסדר העיסוק בעריכת דין באמצעות חוק לשכת עורכי הדין, התשכ"א-1961. סעיף 24 לחוק זה מציב שלושה תנאים מצטברים לכשירותו של אדם להיות עורך-דין:
בעל השכלה משפטית גבוהה: לימודי משפטים בישראל נעשים באוניברסיטאות ובמכללות.
עבר תקופת התמחות: בתקופת ההתמחות, הנמשכת שנה (החל מאוקטובר 2016, תחול תקופת התמחות של שנה וחצי על תלמידים חדשים) ונערכת לקראת סיום לימודי משפטים, עובד המתמחה בהנחייתו של עורך-דין ותיק או שופט.
עמד בבחינות של לשכת עורכי הדין - מבחן זה מחולק לשלושה חלקים: כתיבה משפטית, הדין הפרוצדורלי (מבחן עם שאלות רב ברירה) והדין המהותי בשאלות רב ברירה. הבחינות נערכות בסוף תקופת ההתמחות. בבחינה שהתקיימה בנובמבר 2004 נכשלו מחצית מ-1,250 המתמחים שניגשו לבחינה (מדובר בשיעור נכשלים גבוה יחסית לבחינות קודמות). בבחינה שהתקיימה ביוני 2018 נכשלו 88% מהניגשים לבחינה. לאחר התערבות הוועדה הבוחנת, טרם פרסום תוצאות הבחינה, נפסלו חלק מהשאלות בבחינה, ולחלק משאלות הבחינה הוספה חלופה של תשובה נוספת, מה שהוריד את אחוז הנכשלים בבחינה ל-68%.
אדם הכשיר להיות עורך דין והוא תושב ישראל ובגיר, יהיה לעורך דין עם קבלתו כחבר לשכת עורכי הדין. הלשכה רשאית, לאחר שנתנה למועמד הזדמנות לטעון טענותיו לפניה, שלא לקבלו כחבר הלשכה, על אף כשירותו, אם המועמד הורשע בעבירה שיש עמה קלון, והלשכה סבורה שלנוכח הרשעה זו אין הוא ראוי לשמש עורך דין.
בראשית ימי המדינה, היו עורכי דין רבים שעלו מחוץ לארץ ולא הצליחו לקבל רישיון עריכת דין בגלל קושי הבחינות והחובה להתמחות ארוכה ללא קבלת שכר.
עורכי דין בוגרי לימודים בחו"ל

משפטנים שסיימו את לימודיהם בחו"ל והוכשרו כעורכי דין במדינה זו נדרשים לעבור סדרת בחינות להסמכה מחדש על מנת לקבל רישיון לעסוק בעריכת דין בארץ. המבחנים נערכים על ידי לשכת עורכי הדין.
המבחנים כוללים 9 בחינות:
בחינה בשפה העברית.
בחינה בדיני עונשין ודיון פלילי.
בחינה בדיני קניין.
בחינה בסדר דין אזרחי ואתיקה מקצועית.
בחינה בדיני חוקה ומנהל.
בחינה בדיני מסחר א'.
בחינה בדיני מסחר ב' + דיני מיסים.
בחינה בדיני משפחה וירושה.
את כל הבחינות, פרט לבחינה בשפה העברית ניתן לערוך בשפה זרה.
לאחר מעבר בבחינות יכולים המשפטנים להתחיל בהתמחות ובהליך ההסמכה מחדש וקבלת רישיון עריכת דין ישראלי.
במסגרת ההכנה לבחינות, נערכים שני קורסים - מדרשה לעולים (בת"א - אחת לשנה) וקורס הסמכה מחדש בלשכת עורכי הדין בירושלים (אחת לחצי שנה).
הערות שוליים

↑  חוק לשכת עורכי הדין התשכ"א-1961 באתר הכנסת
↑  ליטל דוברוביצקי, עובדים על הגלימה, באתר ynet, 26 באוגוסט 2004
↑  יובל יועז, 50% נכשלים בבחינת לשכת עורכי הדין האחרונה, באתר הארץ, 11 בנובמבר 2004
↑  עורכי דין מחו"ל דורשים, חרות, 7 במאי 1950
↑  הרשמה לבחינות ההסמכה מחדש באתר לשכת עורכי הדין: http://www.israelbar.org.il/article_inner.asp?pgId=115046&catId=2008
קרן הספל

| --- | --- |

 לידה:  27 באוגוסט 1971 (בת 53) פילדלפיה, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  מדעי כדור הארץ 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ראטגרס (יוני 1993)  אוניברסיטת שיקגו (אוגוסט 1997) 
 מנחה לדוקטורט:  John Eugene Frederick 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים (1 ביולי 2000)  המעבדה הגאופיזית לדינמיקת נוזלים (1 בספטמבר 1997–31 באוגוסט 1999) 
 אתר רשמי
 
קֶרֶן הַסְפָּל (נולדה ב-27 באוגוסט 1971) היא פרופסור חבר באוניברסיטה העברית בירושלים, נמנית עם סגל המכון למדעי כדור הארץ. יו"ר החוג למדעי האטמוספירה, יו"ר החוג למדעי כדור הארץ. מחקריה מתמקדים במעברי קרינה באטמוספירה ובים.
ביוגרפיה

קרן הספל נולדה בפילדלפיה, שבארצות הברית. אמה היא סנדרה ארליק (לבית באכין), הייתה גננת ומורה לכיתה א' כעשרים שנה, לאחר מכן שירתה עשרים שנה במועצת מנהלים של בית כנסת "בית שלום" בצ'רי היל, ניו ג'רזי עד שפרשה לגמלאות. אביה סמואל ארליק, ותיק מעוטר במלחמת העולם השנייה, שלחם בקרב הארדנים (הידוע גם בשם הקרב על הבליטה). היה רואה חשבון מבקר של הממשלה הפדרלית של ארצות הברית. (נפטר בפברואר 2015).
ילדותה עברה עליה בניו ג'רזי והתחנכה בבתי הספר הציבוריים מגן ילדים עד סיום בית ספר תיכון, ובנוסף לאלה, אחרי ימי הלימודים, לימודי דת יהדות. את לימודיה לתואר ראשון עשתה באוניברסיטת ראטגרס בניו ברונסוויק, ניו ג'רזי. שם גם התגוררה ונבחרה להיות נשיאת אגודת הסטודנטים בפיזיקה. לאחר מכן עברה לגור בשיקגו ללימודי המשך לדוקטורט ישיר באוניברסיטת שיקגו, והשלמת הדוקטורט. שם כיהנה בתפקיד יו"ר הכנס השנתי של תלמידים לתארים מתקדמים במכון למדעי הגיאופיזיקה, עברה לפרינסטון, ניו ג'רזי, ללימודי פוסט-דוקטורט באוניברסיטת פרינסטון כמדענית אורחת במעבדה לדינאמיקה של זורמים גיאופיזיים (GFDL) של המינהל הלאומי לאוקייאנוגרפיה ואטמוספירה (NOAA). את סיום הפוסט-דוקטורט השני (2000) עשתה בחוג למדעי האטמוספירה, האוניברסיטה העברית בירושלים, ישראל.
בשנת 1999 עלתה לישראל והשתקעה בירושלים. שם מתגוררת עד היום.
נשואה ואם לשניים.
השכלה

תואר ראשון - 1993, אוניברסיטת ראטגרס, ארצות הברית
דוקטורט - 1997, אוניברסיטת שיקגו, ארצות הברית
פוסט-דוקטורט - 1999, תוכנית האטמוספירה והאוקייאנוגרפיה למדעי הטבע / דינאמיקה של זורמים גאופיזיים. אוניברסיטת פרינסטון, ארצות הברית
פוסט-דוקטורט - 2000, החוג למדעי האטמוספירה, האוניברסיטה העברית בירושלים