א סוכה א קליינע
השיר ומילותיו > השיר בעברית

השיר, סמוך לפרסומו ביידיש, קיבל מספר תרגומים עבריים.
התרגום העברי המילולי לשיר המקורי, הוא:
סוכה קטנה

עשויה מלוחות,

בניתי בקושי.



כיסיתי את הגג

עם מעט סכך,

ואני יושב בה בליל סוכות.



מרוח קרה

שנושבת דרך הסדקים,

נרי הקטן רוצה לכבות.



כאן עושה אני קידוש,

וראו את החידוש,

נרי בוער רגוע ושקט!



עם פנים מודאגות,

את המנה הראשונה

מכניסה אשתי תכף פנימה.



היא נעמדת מרחוק

ואומרת בפחד:

הרוח תכף תפיל את הסוכה!



- אל תהיי טיפשה

ואל תצטערי.

הרוח לא צריכה לגרום לך להילחץ.



לא נדיר שהן באות,

הרוחות והיללות,

אך עומדת סוכתנו כבר זמן רב.
אמנם תרגום צמוד זה לא פורסם בגרסאות העבריות הראשונות.
התרגום הראשון שפורסם הוא של ש. בן-ציון (שמחה גוטמן), שתרגם לעברית את גרסת השיר של יואל אנגל בקובץ המוזיקלי "50 יודישע קינדערלידער" (מוסקבה 1916; מוסקבה 1918; ברלין 1923), יחד עם כל שאר השירים שבספר היידי, שבמהדורה העברית נקרא "50 זמירות לילדים" (ברלין, 1923). גרסה זו הכילה רק את ארבעת הבתים הראשונים של השיר (או שני בתים כפולים), והיא נקראת "בסוכה":
פִּנָּתִי שַׁאֲנַנָּה,

סֻכָּתִי הַקְּטַנָּה

בִּדְאָגָה עָשִׂיתִי לֶחָג,

מִבְּקִיעִים, נְסָרִים,

מִקָּנִים וּנְצָרִים

כְּתָלִים חִבַּרְתִּי עִם גַּג.



בַּלֵּיל אָנוּ יוֹשְׁבִים,

וְהָרוּחוֹת הֵם נוֹשְׁבִים

מִסְּדָקִים, מֵחוֹרֵי הַסְּכָךְ,-

אֲבָל מִכָּל רוּחַ

נֵר חַג לֹא יָשׁוּחַ

הֵהֵלָּה, אֵ-ל, אוֹרוֹ הַזָּךְ!
בסביבות שנות ה-40 או שנות ה-50 של המאה ה-20 הודפס שוב השיר עם הלחן של אנגל, על ידי הדסה שרמן-פריאל, לתלמידיה שבגימנסיה הרצליה. שרמן-פריאל ערכה בו שינויים קלים, בכמה שורות בו.
בשנת תרפ"ז (1927) פרסם גדוד מגיני השפה גרסה עברית מחורזת, אשר לא ידוע מי מתרגמה (אליהו הכהן משער כי הוא ישראל דושמן):
סֻכַּת אַמָּתַיִם

עֲשֹוּיָה לוּחוֹתַיִם

בְּעֶצֶב בָּנִיתִי לִי פֹה

סִכַּכְתִי בִּסְכָךְ

הָאֹהֶל הַשַּׁח

וְיָשַׁבְתִי בַּלַּיְלָה לִי בוֹֹ.



הַסַּעַר הָרוּחַ

בְּכָל סֶדֶק יָפוּחַ

נֵרִי יְכַבֶּה הָאֶחָד.

יֵהוֹם לוֹ הַסַּעַר

כְּחַיַּת הַיַּעַר,

אֵשְׁבָה בַּסֻּכָּה לִי בָּדָד.



אִשְׁתִּי הַחִוֶּרֶת

בְּרוּחַ נִסְעֶרֶת

תַּבְשִׁיל לִי מַגֶּשֶׁת בַּיָּד,

בַּפֶּתַח נִצֶּבֶת

וּבְרַעַד דוֹבֶבֶת:

סֻכָּה זוֹ תִּפּוֹל עוֹד מְעָט.



הַרְפִּי מֵאִוֶּלֶת,

רוּחֵךְ מַה נוֹפֶלֶת?

סֻכָּה זוֹ עָמֹד תַּעֲמֹד!

רוּחוֹת כְּבָר סָעָרוּ

בְּיָמִים עָבָרוּ

וְהִיא כְצוּר עַז בַּל תִּמּוֹט.
קיימת גרסה עברית חופשית נוספת, בקובץ "זמר עם" שבעריכת יצחק אדל, יהויכין סטוצ'בסקי, שמשון מלצר ודב סדן (ירושלים, תש"ו). דוד אסף משער כי המתרגם הוא אחד מהשניים האחרונים. בגרסה זו השיר פותח במילים ”סֻכָּה פְּעוּטוֹנֶת // בָּנִיתִי קְטַנְטֹנֶת // צֶבֶר־קְרָשִׁים דַּל וָדַק”.

גרסה נוספת נכתבה על ידי אהרן אשמן, בספר "דורות זינגען - בשירת הדורות", ניו יורק 1961. אף בגרסה זו אין התרגום זהה למקור, אלא חופשי ובעל שינויים עצמיים. הבית הראשון בגרסה זו: ”סֻכָּה לִי עָשִׂיתִי // סֻכָּה לִי בָּנִיתִי // הִיא קְטַנָּה וְדַלָּה”.

מספר שנים לאחר מכן פורסמה גרסה עברית נוספת, השואפת לתרגום צמוד למקור היידי, אך בחריזה עברית רצופה. גרסה זו פורסמה בעיתון על המשמר של השומר הצעיר, תשרי תשכ"ז (1966), בתרגומו של צבי טירספולסקי, תושב ברית המועצות: ”סֻכָּתִי הַפְּעוּטָה // מִקְּרָשִׁים שְׁוֵי־פְּרוּטָה // פָּעַלְתִּי, תִּכַּנְתִּי עָמֵל”. על פי נח זבולוני תרגום זה פורסם שנה לפני כן בכתב עת של יהודי רומניה.

בשנת תשמ"ד פורסמה גרסה נוספת, שעיקרה תרגום השיר היידי, ללא חריזה מחדש, וכמעט ללא עריכה מותאמת. זו פורסמה - ללא שם המתרגם - ב"אנטאָלאָגיע פֿון ייִדישע פֿאָלקסלידער" ("האנתולוגיה לשירי עם ביידיש"), בעריכתם של אהרן וינקובצקי, אבא קובנר, וסיני לייכטר, הוצאת מאגנס. גם התרגום אינו תרגום מילולי הדוק, אלא עם שימוש בנרדפות ושינויים קלים: ”סֻכָּה קְטַנָּה // קְרָשִׁים פְּשׁוּטִים // בְּקֹשִׁי בְּצָרוֹת בְּנִיתִיהָ”.
בפרסומים שונים קיימות גרסאות תרגום מגוונות נוספות.
קיימת גרסה עברית חליפית מרבי אלתר, המבוססת על לחן השיר המפורסם, אך עם תוכן שונה לחלוטין, בשם "סוכה קטנה": ”סֻכָּה קְטַנָּה // סֻכָּה קְטַנָּה // בָּנִיתִי סֻכָּה קְטַנָּה”. תוכן השיר אצל רבי אלתר מכיל את הנושאים של אורחים בסוכה, אושפיזין, לימוד תורה בסוכה ועוד.