stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מילודון

| מילודון |
| --- | --- |

תקופה
פליסטוקן - הולוקן כ-2,588,000–10,000 שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פילוסאים
משפחה:: מילודוניים
סוג:: מילודון
מין:: M. darwini
שם מדעי
 Mylodon

מילודון (שם מדעי: Mylodon) הוא סוג של עצלן קרקע נכחד שחי לפני 2 מיליון שנה עד לפני כעשרת אלפים שנה. אורכו היה כשלושה מטרים ומשקלו כאלף קילוגרם. המילודון ניזון מעלי עצים אליהם הגיע כשהזדקף על רגליו האחוריות.
מאובני המילודון נמצאו בצ'ילה ובארגנטינה וקיבלו שם ב-1840 בידי החוקר ריצ'רד אוון, שגם קבע את שמם של הדינוזאורים. מאובניו נמצאו ברחבי ארגנטינה וצ'ילה וצ'ארלס דרווין גם מצא כמה עצמות במסעותיו, מה שנתן למין את שמו. משמעות שם הסוג היא: "שן טוחנת".
חלק ממאובני העצלן עברו לסוג פרמילודון הקרוב אליו אך היה בעל מספר שונה של שיניים.
כמה מאובנים של תוארכו ללפני 5,000 שנה, כך שזה העצלן הקרקעי האחרון שהיה.
תמונות

לסת תחתונה
איור
שחזור של מילודון
מילובן ראייבאץ

מילובן ראייבאץ (בסרבית: Милован Рајевац; נולד ב-2 בינואר 1954 בצ'אייטינה, יוגוסלביה) הוא כדורגלן עבר סרבי, כיום מאמן נבחרת גאנה.
קריירה

באוגוסט 2008 מונה ראייבאץ למאמן נבחרת גאנה בכדורגל והוביל אותה לטורניר גמר מונדיאל 2010. גאנה היא הנבחרת האפריקאית היחידה שהעפילה לשלב שמינית הגמר במונדיאל 2010, שם אף נצחה את ארצות הברית והעפילה לשלב רבע הגמר.
ראייבאץ התפטר מנבחרת גאנה ב-8 בספטמבר 2010 ולמחרת החל לאמן את הקבוצה אל-אהלי ג'דה מערב הסעודית.
בשנת 2011 עבר לאמן את נבחרת קטאר.
מילובאן מירושביץ'

מילובאן "מילו" פטר מירושביץ' אלבורנוז' (בספרדית: Milovan "Milo" Petar Mirošević Albornoz; נולד ב-20 ביוני 1980) הוא כדורגלן עבר צ'יליאני ששיחק בעמדת הקשר.
קריירה

מירושביץ' החל את דרכו כשחקן בקבוצת אוניברסידד קאתוליקה הצ'יליאנית בעונת 1999/2000, ושיחק בשורותיה עד תום עונת 2001/2002.
בעונת 2002/2003, עבר מירושביץ' לקבוצת ראסינג קלוב הארגנטינאית, ושיחק במדיה עד תום עונת 2005/2006. ב-2004, הגיע עם ראסינג קלאב לשלב רבע גמר גביע הליברטדורס, טורניר כדורגל דרום אמריקאי המקביל לליגת האלופות.
בעונת 2006/2007 הושאל מירושביץ' לבית"ר ירושלים למשך עונה אחת, בה שיחק ב-35 משחקים וכבש 5 שערים. בתום העונה, זכה מירושביץ' עם קבוצתו באליפות ליגת העל, החמישית במספר של הקבוצה. מירושביץ' המשיך עונה נוספת במדי הקבוצה, אולם לא הרבה לשחק, ובינואר 2008 עזב את הקבוצה ועבר לארחנטינוס ג'וניורס הארגנטינאית, שם שיחק עד תום העונה.
בתחילת עונת 2008/2009 חזר לשחק בקבוצת נעוריו, אוניברסידד קאתוליקה. בשנת 2012 עבר לשחק בקולומבוס קרו האמריקאית, מליגת ה-MLS, ובתחילת שנת 2013 חזר לאוניברסידד קאתוליקה. בשנת 2014 עבר לאוניון אספניולה הצ'יליאנית.
מיהאי ויטז צ'וקונאי

| --- | --- |

 לידה:  17 בנובמבר 1773 דברצן, הונגריה 
 פטירה:  28 בינואר 1805 (בגיל 31) דברצן, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 שפות היצירה:  הונגרית 
 יצירות בולטות:  Dorottya, Diétai Magyar Múzsa 
 
מיהאי ויטז צ'וקונאי (בהונגרית: Csokonai Vitéz Mihály;‏ דברצן, 17 בנובמבר 1773 – דברצן, 28 בינואר 1805) היה אחד המשוררים המשמעותיים ביותר בספרות עידן הנאורות ההונגרית.
מוריו התייחסו אליו כאל מדען לעתיד, וכינו אותו "פואטה דוקטוּס" ו"פואטה נאטוּס". היה לו ידע מרשים ומרתק על התנאים בממלכת הונגריה בסוף המאות המאה ה-18 ותחילת המאה ה-19, הן לגבי החשיבה, הספרות והפוליטיקה של אותה תקופה. אף על פי שאירופה לא הכירה אז בחשיבותו, דווקא בגלל הנסיבות הללו, הוא תפס במהרה את מקומו הראוי בספרות ההונגרית.
קורות חייו

אביו היה יוז'ף ויטז צ'וקונאי (1747–1786) ספר ומנתח, אמו הייתה שרה דיאוסגי (1810–1755), בתו של אמן תופר הפרוות מיהאי דיאוסגי, אישה שהתענינה בספרות הונגרית שלמדה וידעה גם כמה קטעים בעל פה מהשירה האפית של אישטוואן ג'נג'שי. לאחר מות בעלה בשנת 1786 היא קיבלה על עצמה לבשל ארוחות לסטודנטים כדי לפרנס את ילדיה היתומים.
אביו של המשורר היה בנו של ספר ומנתח יליד העיר גיור (מנתח, חבר גילדה - באותה תקופה זה עדיין לא נחשב למקצוע רפואה), כומר קלוויניסטי. הוא הגיע לדברצן בשנת 1769 כחניך שוליה עני, אך עד מהרה הפך לאזרח מכובד של העיר, לאיש עשיר ואחד ממכובדי הגילדה שלו, אולם לאחר מותו משפחתו התרוששה.
קורות חייו > המכללה הקלוויניסטית בדברצן

צ'וקונאי למד בקולג' הקלוויניסטי בדברצן. ב-1788, לאחר שסיים את בית הספר התיכון, החל את הקורס האקדמי שלו ב-18 באפריל, ולמד גאומטריה יישומית, מדעי הטבע ופילוסופיה אצל יוזף מילש, במחלקה לתאולוגיה לימד אנדראש אורמוש. את השפה העברית והערבית ופרשנות התנ"ך והברית החדשה לימד גאבור שבשטן,. הוא למד היסטוריה ההונגרית, היסטוריה העולמית הכללית וספרות עתיקה ואלה השפיעו עליו ביותר. הוא לא הצטרף לאף תא של הבונים החופשיים. צ'וקונאי הקים חוג מצומצם של חבריו הסטודנטים כדי להכיר זה לזה ספרות חדשה. כל אחד מהם התחייב ללמוד שפה אחרת. הוא בחר באיטלקית. למרות בריאותו הרופפת, קרא ולמד יומם וליל וכתב שירים בהיקפים שונים. הוא כתב את "קרב הצפרדע והעכבר" (Batrachomyomachia) בגיל 18, בעקבות היצירה של הומרוס, אבל יישם את זה על התנאים הפוליטיים של אותה תקופה. בשנת 1793 פרנץ קזינצי כבר הזכיר אותו בין חבריו. באביב 1794 נבחר למורה ציבורי, אז כבר היה בקיא בשירה יוונית, לטינית, איטלקית והונגרית.
עם פתיחת מושב הפרלמנט ההונגרי, הוא נסע לפוז'ון מקום מושבו, שם השתתף בעוז בכעס נגד הצרפתים, והוציא לאור את העיתון "המוזה ההונגרית של הדיאטה" (Diétai Magyar Múzsa) כאשר המילה דיאטה פירושה היה "הקצבה היומית של הנציגים בפרלמנט". העיתון שהופיע בימי שלישי, מאוחר יותר פעמיים בשבוע, באחד עשר גיליונות עד סוף מושב הפרלמנט. את בית דפוס וובר לא ניתן היה לשכנע להמשיך ולפרסם את יצירותיו, ולכן עזב את העיר בסוף השנה.
הוא נסע לקומארום, שם ב-26 באפריל 1797 קיים את פגישת מורדי המחוז; שם הוא כתב את שיריו המסיתים למרד, ובקיץ באותה השנה הכיר דרך המשוררת יוליאנה פביאן, את יוליאנה ויידה בתו של פאל ויידה, סוחר מקומארום. הוא התאהב בה בכל להט נעוריו וכתב לה אז את רוב השירים שלו בשבחה של לילה, (יוליאנה ויידה). החיים המאושרים האלה נמשכו תשעה חודשים, כפי שאומר צ'וקונאי במכתב הפרידה שלו, כאשר הקשר חסר התקווה הסתיים בנישואיה של לילה לאחר.
קורות חייו > בחזרה לדברצן

בבית הוא חי בהסתגרות ולספרות בלבד, אבל גם יצא משם לטיולים, לבקר את חבריו. בשנת 1801 נסע לפשט להגיש את יצירותיו לצנזורה ולהדפיסם. חזר לדברצן לעונת החורף, שם בילה רק כמה שבועות לפני שנסע שוב לפשט לצורך עבודתו. הוא היה בקומארום בפברואר 1802, עבד בעריכת Magyar Hírmondó ולאחר מכן כפקיד במה שנקרא היום הספרייה הלאומית על שם סצ'ני; אך לשווא. חולשתו הפיזית אילצה אותו לחזור הביתה, והוא ביקר במרחצאות בנאג'ווארד, שם גם בילה קזינצי. הוא חזר משם הביתה, אך זמן קצר לאחר מכן, ב-11 ביוני, נהרס בניין מגוריו בשריפה הגדולה בדברצן.
ב-10 באפריל 1804 הוא עזב לנאג'ווארד להלוויה של מכרה. שם התקרר ולקה בדלקת ריאות קשה, שבאותה תקופה לא ניתן היה לטפל בה. בכתיבתו להלוויה זו, הוא השיג את הניצחון הפיוטי האחרון שלו עם שירי הפרידה שלו (אלמוות הנפש) אותם הכין בחיפזון קדחתני ודיקלם באופן אישי. הוא נסע הביתה ב-22 באפריל, מחלתו החמירה יותר ויותר והוא נפטר ב-28 בינואר 1805; בדיוק כשהפרסום של יצירותיו הפואטיות כבר עלה לדרך היטב.
יצירותיו

הציבור קרא את שמו לראשונה בשנת 1783 ב-Magyar Hírmondo, אשר מאוחר יותר פרסם לעיתים קרובות את שיריו (במיוחד בשנים 1801–1803); כמה מיצירותיו פורסמו בעילום שם במוזיאון ההונגרי בקושיצה; הוא פרסם שבעה קטעים מאורניה של הסופר יוז'ף קרמן (1794), גם הם בעילום שם. למרות הפצרותיו של הצעיר הצנוע קזינצי (עמו התכתב מאז 1792), הוא לא הופיע אז בפני ציבור.
Serkentés a nemes magyarokhoz a mostani országgyűléskor. Cantata. Pozsony, 1796 (Weber Simon Péter német eredetijével együtt. Zenéje Toszt Ferenctől származott.)
Diétai Magyar Múzsa. Uo. 1796 (november 1-jéig összesen 11 száma jelent meg és egymaga állította ki részint kész, részint akkori események által előidézett iránykölteményekből)
A nemes magyarságnak felülésére. T. n. Komárom vármegye rendeinek készítette és Várbogyai Csepy Zsigmond urnak s hites társának Készely Klára asszonynak segedelmekkel kiadta ápr. 26. 1797 Komárom
A haza templomának örömnapja. Nagym. gr. Széchényi Ferencz ő ex.jának a ns. Somogy vármegye főispáni székébe júl. 4. 1798. lett beiktatására. Bécs, 1798
A szépség ereje a bajnoki sziven. Debrecen, 1800 (Borbély Gábor kapitány és Vay Zsanetta kisasszony mennyegzője alkalmatosságával)
A tavasz. Irta Kleist, ford. Cs. V. M. Hozzájárulnak Kleistnak némely apróbb darabjai. Komárom, 1802 (2. kiadás. N.-Várad, 1797)
Oda m. Rhédey Lajos cs. kir. kamaráshoz. Somsich Lázár után latinból (Bécs, 1802. M. Hirmondó mellett)
Oda m. gróf Festetics Györgyhöz. (uo., 1802. M. Hirmondó mellett)
Amaryllis. Idyllium Schraud kir. tanácsosné halálára. Pest, 1803
A pillangóhoz egy óda, muzsikáját készítette Haydn úr; A szemrehányás, egy dal, a muzsikáját készítette Stipa úr. Bécs, 1803 (Megjelent 1806)
Dorottya, vagy is a dámák diadalma a fársángon. Furcsa vitézi versezet IV könyvben. Nagy-Várad és Vácz, 1804. (2. kiadás. Nagy-Várad, 1808. Ism. Szépirod. Figyelő, 1861, Salamon Ferenc és Irod. Tanulm. 3. kiadás. Bpest, 1875 Olcsó Könyvtár 1.)
Halotti versek. Melyeket néh. mélt. kohányi Kátsándy Therézia aszszony, Kis-Rhédei Rhédei Lajos úr házas-társának eltemetésekor tartatott tisztesség tételre készített és el is mondott 1804. április 15. Nagy-Váradon
יצירותיו > עבודותיו שפורסמו לאחר מותו

Lilla, érzékeny dalok III könyvben. Nagy-Várad, 1805 (2. kiadás uo., 1808. 3. kiadás. Bpest, 1877. Olcsó Könyvtár 42.)
Ódák, két könyvben. N.-Várad, 1805 (2. kiadás uo., 1809. 3. kiadás. Bpest, 1879. Olcsó Könyvtár 65.)
Alkalmatosságra irt versek. N.-Várad, 1806
A pásztorkirály. Énekes pásztorjáték 3 felv., szerz. Metastasio Péter, uo., 1806
Galatea, szerz. Metastasio Péter, uo., 1806
Amintas. Tassónak eredeti meséje. Olaszból, uo., 1806
Csokonai Vitéz Mihály poétai munkái. Kiadta Márton József. Bécs, 1813. Négy kötet
Csokonai Vitéz Mihály nevezetesebb poétai munkái. Kiadta Márton József, uo., 1816 Két kötet, arck. és életrajzzal
Csokonai Vitéz Mihály élete s még eddig ki nem adott munkái. Domby Márton által. Pest, 1817
Anthologia Csokonai Vitéz Mihály munkáiból. Kassa, 1836. arck. (Zsebkönyvtár I. és II. kötete)
Csokonai Mihály minden munkái. A szerző saját kéziratai s az első kiadásokhoz gondosan egyengetve, számos kiadatlanokkal bővítve, jegyzésekkel világosítva s életrajzzal bevezetve kiadta dr. Schedel Ferencz. Pest, 1844 (Helyesebben 1843–46. Nemzeti Könyvtár II. 2–10. füzet. Összes kiadott és kiadatlan munkáinak repertóriumával)
Csokonai Vitéz Mihály munkái. Közli Kelemföldy. Lipcse; 1843–45. Három kötet.
Csokonai válogatott munkái. Kéziratok s eredeti kiadások alapján Toldy Ferenc által. Pest, 1864. Három kötet. Arck.
Csokonai Vitéz Mihály válogatott versei. Budapest, 1873. (Kis-Nemzeti Muzeum 21. 2. kiadás uo., 1874. Magyar Remekirók 6.)
Békaegérharcz. Irta Homér. Általöltöztette a Blumauer módja szerént. (1791) uo., 1881 (Olcsó K. 124.)
הנצחה

בשנת 1836 הוקמה מצבת קבר בבית הקברות לשעבר בדברצן ברחוב הטוון. ב-1929, כשחוסל בית הקברות, רצו להזיז אותה ממקומו, אך אזרחי דברצן הטילו וטו על התוכנית. בשנת 1938 נצבע הקבר מחדש והשטח עוצב כפארק ברחוב דורוטיה.
התיאטרון הלאומי צ'וקונאי בדברצן נושא את שמו.
ברובע 15 בבודפשט (ראקושפלוטה) מרכז התרבות צ'וקונאי נקרא על שמו. מתן השם התרחש כנראה בשנת 1955, במלאת 150 שנה למותו של צ'וקונאי.
כמעט בכל עיר הונגרית יש אזור ציבורי הקרוי על שמו.
יצירותיו הבולטות

בשפת המקור:
Az estve
Zsugori uram
Konstancinápoly
A pillantó szemek
A boldogság
Tartózkodó kérelem
Az esküvés
A Magánossághoz
A tihanyi Ekhóhoz
Jövendölés az első oskoláról a Somogyban
A Reményhez
Szerelemdal a csikóbőrös kulacshoz
Szegény Zsuzsi, a táborozáskor
Tüdőgyulladásomról
Dorottya
Az özvegy Karnyóné és a két szeleburdiak
Vajda Juliannának szerelmemnek
A méla Tempefői, vagy az is bolond, aki poétává lesz Magyarországon
Lilla (kötet)
התרגום בהתאמה:
הערב
מר שרינק
קונסטנטינופול
העיניים המתבוננות
האושר
בקשה בהמתנה
החתונה
לבדידות
להד בטיהאן
נבואה על בית הספר הראשון בשומג'
לתקווה
עם אהבה לבקבוק המים מעור
ז'וז'י המסכנה, בעת מחנה
על דלקת הריאות שלי
דורותי
האלמנה קרניון ושני השובבים
לאהובתי יוליאנה ויידה
הטיפש טפפאי, או השוטה שהופך למשורר בהונגריה
לילך (כרך)
גלריית תמונות

דיוקן
לקריאה נוספת

ויקטור יולוב: צ'וקונאי. Csokonai Publishing House, דברצן, 1991 מסת"ב 963-260-006-1
ויקטור יולוב-בלה טוט: עידן הנאורות בדברצן. דברצן, 1972
הלקסיקון הגדול של פאלאס
יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים.
תמונות קריירה יצירתיות מהספרות ההונגרית
מיהאי ויטז צ'וקונאי באתר moly.hu
הערות שוליים

↑  Lásd Csejtei István: A borbélymester hagyatéka. Különbkülönféle belső és külső nyavalyák ellen való hasznos orvosságok. Csokonai József debreceni chirurgus receptkönyve, Csokonai, Debrecen, 1990
↑  Bővebben lásd Szilágyi Márton: Csokonai Vitéz Mihály pályafutása. Társadalomtörténeti kontextusok egy írói életpályához (akadémiai doktori értekezés, 2010)
↑  "Csokonai-síremlék". kozterkep.hu. נבדק ב-2023-01-14.
↑  A kötet adatlapja Moly.hu
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304859205171  PLWABN: 9810678440105606  BnF: cb12155303q (data)  CiNii: DA12804865  GND: 118670662  ISNI: 0000 0001 2136 4493  LCCN: n79145526  MusicBrainz: d098edb1-a189-47de-9e26-d689c691f9cc  NKC: jn19990210151  NLA: 35764108  NSK: 000640459  NTA: 070417679  SELIBR: 182568  SUDOC: 027335984  Trove: 1076670  VIAF: 64044730   WorldCat (עם VIAF): 64044730 
העמוד הראשון של כתב העת שהמו"ל היה צ'וקונאי בשם: של "המוזה ההונגרית של הדיאטה" במהלך כינוס הפרלמנט של פוז'ון 1796 (הדיאטה פירושה היה הקצבה היומית של נציגי הפרלמנט)
לוח נחושת על פי ציור משנת 1804 מאת יאנוש ארש
אנדרטת צ'וקונאי בדברצן
רישום מאת ליאו טורש, בסביבות 1800
פסל דיוקן של מיהאי ויטז צ'וקונאי סגד
מסורן קצר-שן

| מסורן קצר-שן |
| --- | --- |
 
מצב שימור
 מצב שימור: סכנת הכחדה חמורה סכנת הכחדה חמורה (CR) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
על־סדרה:: בטאים
סדרה:: מסורנאים
משפחה:: מסורניים
סוג:: מסורן
מין:: מסורן קצר-שן
שם מדעי
 Pristis pectinata ‏לאת'אם, 1794
תחום תפוצה

מסורן קצר-שן (שם מדעי: Pristis pectinata; לפי האקדמיה ללשון העברית: מַסּוֹרָן אֶרֶךְ-שֵׁן), ידוע גם בשם מסורן רחב, הוא בטאי ממשפחת המסורניים. המסורן קצר-השן מצוי בסכנת הכחדה חמורה. הוא חי בימים טרופיים רדודים, באוקיינוס האטלנטי ובים התיכון.
אנטומיה

מסורן בוגר מגיע לאורך של 7.6 מטרים (25 רגל) ומשקלו עד 350 קילוגרם (770 ליברות). המסורן קצר-השן משתמש במסורו לאכילה. המסור בנוי מאלפי חיישנים שמאפשרים לו לקלוט תנועות סביבו באמצעות שדה חשמלי (בדומה לבטאים אחרים כגון החשמלן הפרסי) ולבנות תמונה תלת-ממדית של הסביבה. יכולת זו מאפשרת למסורן לראות ולקלוט קלטים מסביבתו כל עוד הוא נמצא קרוב לקרקעית האוקיינוס.
תזונה

הוא משתמש במסור גם לחפירה ולפינוי חול, במטרה לצוד סרטנים וחסרי חוליות קטנים שחיים בקרקעית החולית. הוא משתמש במסור גם כדי לצוד דגים קטנים.
אוכלוסייה

אוכלוסייתו של המסורן קצר-השן גדלה בקצב איטי, והוא נתפס לעיתים ברשתות דיג ונפגע מזיהום, מה שגורם לירידה דרסטית באוכלוסיית המין. בשל סיבות אלו מצוי המסורן קצר-השן בסכנת הכחדה חמורה.
הערות שוליים

↑  מסורן קצר-שן באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007542384905171  LCCN: sh2004001122 
ערך זה הוא קצרמרבנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מל מרטין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  מרץ 1947 (בת 77) צ'לסי, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 בן או בת זוג:  ג'ון דאטין (1998–?) 
 פרופיל ב-IMDb
 
מלאני ג'יין "מל" מרטין (באנגלית: Melanie Jayne "Mel" Martin; נולדה ב-1947) היא שחקנית אנגלייה.
ביוגרפיה

מרטין הופיעה בתוכניות טלוויזיה בריטיות רבות בהן "משפחת פאליסר", "Love for Lydia", "ברז'רק", "כסו את פניה", "לאבג'וי", "המפקח מורס", "על שוטים ואנשים", "קדפאל", "When the Boat Comes In", "רציחות במידסומר" וב-"A Touch of Frost". בקולנוע השתתפה בסרטים "Quincy's Quest" (מ-1979), "הטרדה מינית" (1987), "צייד לבן, לב שחור" (1990) וב"גן החצות של טום" (1999).
מרטין כיכבה בתפקיד פיונה סמסון, סוכנת כפולה ואשתו של ברנרד סמסון (בגילומו של איאן הולם) בעיבוד הטלוויזיוני של הטרילוגיה מאת לן דייטון שכללה את "משחקון ברלין", "מערכת מקסיקו" ו"משחק לונדון". שם הסדרה היה "Game, Set, and Match". בסרט הביוגרפי "Darlings of the Gods" היא גילמה את דמותה של השחקנית ויוויאן לי לצדו של אנתוני היגינס ששיחק בתפקיד לורנס אוליבייה.
יחד עם בעלה השחקן ג'ון דאטין הופיעה מרטין פעמים אחדות על המסך. בפברואר 1995 שיחקו בפרק "Branded" בסדרה הרפואית "חדר מיון" בו היא גילמה את גברת ג'קסון ודאטין שיחק בתפקיד טרנסווסטיט שהיה בעלה לשעבר. לוסי דייוויס הצעירה שיחקה בתפקיד בתה. בפרק "Troubled Waters" בסדרה "Heartbeat", הופיעה מרטין בתפקיד אורח לצדו של בעלה ששיחק בתפקיד קבוע בסדרה כסמל ג'ורג' מילר, אבל השניים לא נראו יחד על המסך.
ביוגרפיה > חיים אישיים

בין השנים 1980 ו-1982 הייתה מרטין נשואה לפול רידלי. היא נשואה לשחקן ג'ון דאטין אותו הכירה כשצילמו יחד סרט טלוויזיה, עיבוד לספר "Talking to Strange Men" מאת רות רנדל.
הערות שוליים

↑  They went to Cornwall with Poldark, Yorkshire with Heartbeat... now this acting couple are going to Brighton - just to 'have some fun', DailyMail, 5 July 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007425069505171  LCCN: no2006005221  VIAF: 4675300   WorldCat (עם VIAF): 4675300
מסגור

ערך זה עוסק במסגור במדעי החברה. אם התכוונתם למסגור בתקשורת, ראו .
מִסגוּר (באנגלית: framing) הוא תהליך סלקטיבי של גיבוש מסגרת התייחסות למידע אודות נושא או אירוע. המסגור יכול להשפיע על הפרשנות הסובייקטיבית, שנותן הפרט למידע העומד לרשותו.
העיסוק במושג המסגור מתקיים בתחומי דעת שונים, כמו תקשורת, סוציולוגיה, פסיכולוגיה ועוד.
הוא מתבסס על ההנחה שנושא מסוים יכול להיבחן מנקודות מבט מגוונות ולהתפרש כבעל השלכות עבור ערכים או שיקולים שונים.
מאפייני מסגרת ההתייחסות

המסגור מתייחס לתהליך שבו אנשים מגבשים את תפיסת עולמם בקשר לנושא מסוים, או משנים את תפיסתם הקודמת לגביו. כלומר, זהו התהליך שבו נוצרת או מתעדכנת, מסגרת ההתייחסות לאותו הנושא.
מסגרת ההתייחסות הנוצרת בעקבות תהליך המסגור, היא מנה של ידע מקדים העונה על המאפיינים הבאים:
נוגעת להיבט מסוים בעולם.
מייצרת ציפיות, היקשים תקשורתיים (Inferences in communication) ופעולה.
נוטה להיות מזוהה עם בחירות לקסיקליות ודקדוקיות מסוימות בשפה.
למסגרת ההתייחסות יכולה להיות השפעה עוצמתית על הדעה הכוללת (Overall opinion) של האדם.
למשל, מסגרת התייחסות המציגה את חופש הביטוי כערך עליון, תגרום לאדם לצדד בזכות ההפגנה, גם עבור קבוצת שנאה.
עם זאת, מסגרות התייחסות יכולות להיות גם רב ממדיות ומורכבות יותר. למשל, אם מסגרת ההתייחסות של אדם מסוים כוללת לא רק את חשיבותו של חופש הביטוי, אלא גם שיקולים נוספים, כמו: ביטחון הציבור והשם הטוב של הקהילה - עמדתו בנוגע לזכות ההפגנה של קבוצות שנאה, תהיה מושפעת ממכלול השיקולים שמהם מורכבת מסגרת ההתייחסות שלו.
מאז פיתוחה של תאוריית הערך כלכלנים הבינו יותר ויותר את חשיבותו של המסגור בהחלטות כלכליות. תאוריית הערך (prospect theory) היא מחקר בכלכלה התנהגותית ובפסיכולוגיה חברתית הבודק את התנהלותם של אנשים בתהליך קבלת החלטות במצבים של סיכון או אי-ודאות.
. תאוריית המסגור גורסת שקבלת ההחלטות אצל אנשים מושפעת מהאופן בו מנסחים או "ממסגרים" את הנושא שמחליטים עליו. המסגור יכול לפשוט וללבוש צורה, לגרום אנשים לקבל החלטות בלתי רציונליות.
שעה שהדוגמה שהכי מרבים לדון בה היא חוסר הסימטריה הקיימת בהפסד או זכייה – היינו התגובות הנבדלות כאשר בחירה מוצעת במסגור של הפסד לעומת כאשר היא מוצעת במסגור של זכייה.
התפתחות ומחקר

המושג "מסגור" הוגדר לראשונה על ידי ארווינג גופמן בשנת 1974.
המושג "מסגור" זכה לבולטות בשיח של מדעי החברה בשל מחקריהם של עמוס טברסקי ודניאל כהנמן בתחום מחקריהם תחת גישת ההיריסטיקות וההטיות. במחקרים אלו הם הראו כי הבחירה יכולה להשתנות בהינתן מסגרת לבחירה.
למשל, במאמרם "בחירה, ערכים וייצוגים" נערך ניסוי הידוע גם בשם - "דילמת השפעת האסייתית". במהלך הניסוי הוצגו לשתי קבוצות של נסיינים שתי חלופות מהן היו צריכים לבחור כהכנה להתפרצות של מחלת השפעת שעלולה להרוג 600 איש.
לקבוצה הראשונה של המשתתפים הוצגו האפשרויות הבאות:
200 אנשים ינצלו בוודאות
יש סיכוי של 33% שינצלו 600 אנשים וסיכוי של 66% שאף אחד לא ינצל
לקבוצה השנייה של המשתתפים הוצגו האפשרויות הבאות:
400 אנשים ימותו בוודאות
יש סיכוי של 33% שאף אחד לא ימות וסיכוי של 66% ש-600 אנשים ימותו
אף על פי שהאפשרויות שניתנו לשתי הקבוצות זהות (בניסוח הפוך), בקבוצה הראשונה המשתתפים בחרו בצורה מובהקת באופציה הראשונה, אך לעומת זאת, בקבוצה השנייה המשתתפים בחרו בצורה מובהקת באופציה השנייה.
ההסבר לבחירה השונה בין שתי הקבוצות הוא המסגור השונה שניתן – לקבוצה הראשונה ניתנה מסגרת חיובית (חיים שינצלו) לקבוצה השנייה ניתנה מסגרת שלילת (חיים שיאבדו) ועל כן בקבוצה השנייה העדיפו את הבחירה ההסתברותית.
בהמשך לכך, בשנת 2003 הראו מקנזי ונלסון שאנשים נוטים לבחור את תיאור המצב הנוכחי בהתאם לנקודת הייחוס שניתנה להם: אם אמרו להם שהכוס שמוצגת בפניהם היא חצי ריקה, הם הסיקו שקודם לכן הייתה מלאה. לחלופין, אם אמרו להם שהכוס שלפניהם היא חצי מלאה, הם הסיקו שקודם לכן הייתה ריקה. מכאן הם הסיקו שמסגרות הן אמצעי לתקשורת מרומזת (אך יעילה) בין אנשים.
אפקט המסגור

אפקט המסגור מתרחש כאשר שינוי כלשהו בדרך הצגת הדברים, גורם לשינויים בדעות של האנשים בנוגע לנושא או האירוע המוצג בפניהם, כאשר פעמים רבות מדובר בשינויים קטנים המובילים להבדלים משמעותיים בדעות.
תהליכי קבלת החלטות אצל אנשים מושפעים מהדרך בה הוצגה בפניהם האינפורמציה. אפקט המסגור הוא הנטייה להסיק מסקנות שונות מאותו המידע, בהתאם למקור ממנו התקבל המידע או הדרך בה הוא התקבל.
למשל, אנשים נוטים להימנע מסיכונים, כאשר מוצג בפניהם מסגור חיובי, אך נוטים לקחת סיכונים כאשר מוצג בפניהם מסגור שלילי.
אנשים מגבשים את הדעות שלהם מתוך סט של אמונות זמינות המאוחסנות בזיכרון, כאשר רק חלק מהן נגישות למודעות ברגע מסוים ומתוכן, רק חלק נתפסות כרלוונטיות או ישימות בנוגע למצב הנתון.
אפקט המסגור יכול לעבוד על כל שלוש הרמות הללו - ליצור אמונות חדשות אודות נושא מסוים כדי שיהיו זמינות בזיכרון, להנגיש אמונות מסוימות מתוך מאגר האמונות הזמינות ולהעלות את הרלוונטיות או היישומוית של חלק מהאמונות הזמינות.
סכמה קוגניטיבית

סְכֶמָה קוגניטיבית היא מבנה מנטלי הכולל מכלול של ידע ועמדות כלפי נושא מסוים.
הסכמה היא יחידה דינמית הנוצרת בעקבות התנסויות קודמות ומספקת מסגרת להבנה של התנסויות עתידיות. מבחינה זו, ניתן לראות בסכמה הקוגניטיבית דוגמה לתוצר אפשרי של תהליך המסגור.
זאת משום שלאחר שסכמה התגבשה, היא מסננת את הגירויים מהסביבה ומקנה להם מובן ומשמעות על פי המבנה שלה.
למעשה, הסכמה מאפשרת לארגן כמויות גדולות של מידע באופן יעיל.
היא מספקת דרך התייחסות ומערכת ציפיות כלפי האובייקט או המצב, באופן המאפשר להתמודד עם היצף מידע של גירויים מהסביבה לנוכח צוואר הבקבוק של החשיבה האנושית.
לסכמות יש השפעה רבה על היבטים שונים של החשיבה וההתנהגות.
הן מפרשות, מבהירות ומארגנות את עולמו הקוגניטיבי והחווייתי של האדם.
לצורך כך הסכמות משפיעות על תהליכים מרכזיים כמו קשב, קידוד בזיכרון ושליפה. ליתר דיוק, הן משפיעות על המידע שאליו האדם ישים לב מתוך כלל הגירויים בסביבה, על התהליכים שדרכם מידע זה יאוחסן בזיכרון לטווח ארוך ועל המידה שבה הוא יצליח להיזכר בו בעתיד.
במקרים רבים הסכמה מראה עמידות לשינויים.
בהתאם לכך, היא משמשת כאחד המנגנונים הקוגניטיביים המאפשרים לאדם לעצב תפיסת עולם יציבה.
כאשר נוצר פער קטן בין הציפיות הנובעות מהסכמה ולבין המציאות, הסכמה גורמת לאדם לפרש את המציאות כך שלפערים אלו אין השפעה של ממש או שאין הם נתפסים כלל.
לעומת זאת, כשהפערים בין הסכמה למציאות גדולים מידי, תהליך האסימילציה אינו יכול לגשר עליהם במסגרת הסכמה הקיימת.
במצב זה הפער הנתפס בין הסכמה למציאות יכול להוביל לתחושת דחק, שהיא תגובה פיזיולוגית אוטונומית, של עוררות אמוציונלית חזקה. תהליך האקומודציה (Accommodation) נועד לתת מענה למקרים כאלו בכל שהוא משנה את מבנה הסכמה, כדי שתוכל להכיל בתוכה מידע שאינו עולה בקנה אחד עם מרכיביה הישנים. זהו הבסיס להסתגלות לשינוי.
מבחינה זו הסכמות יכולות להיות גם יחידות גמישות שמתקנות את עצמן בהתמדה, כדי להתאים את עצמן לנתוני מציאות חדשים.
שימוש במטפורות בתהליך המסגור

מטפורה יכולה להיות כלי עוצמתי למסגור.
המטפורה היא אמצעי לשוני, המשמש להארת מושג אחד בתכונותיו של מושג אחר. כלומר, פירוש המשפט "X הוא מטפורה ל-Y" הוא ש-Y מתואר על ידי תכונותיו של X.
למטפורות יש חשיבות תקשורתית וקוגניטיבית משום שהן מביעות, משקפות ומחזקות דרכים שונות להבנת ההיבטים השונים בחיי האדם.
היבטים טיפוליים

בפסיכותרפיה, "מסגור מחדש" (באנגלית: Reframing) הוא התייחסות טיפולית לשינוי הנרטיב (הסיפור האישי). ב"מסגור מחדש", המטפל לוקח את סיפור המטופל, או חלק ממנו, ושם אותו בהקשר אחר. מתוך כך משתנה המשמעות של "הסיפור" (או האירוע), ובהתאם לכך גם התגובה הרגשית המתייחסת אליו. הטכניקה מקובלת בשיטות התערבות שונות.