stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יעד 1 לפיתוח בר קיימא
יעדים, מדדים והתקדמות

מיגור העוני חשוב לצמצום אי השוויון הקיים כיום בין אנשים וליציבות הכלכלית-חברתית והפוליטית של מדינות שנותרו מאחור. האו"ם הגדיר 7 יעדים ו-14 אינדיקטורים עבור SDG 1. מקור הנתונים העיקרי עבור מחווני SDG 1 (כולל מפות) מגיע מה-Our World in Data של SDG Tracker. היעדים מכסים מגוון רחב של נושאים לרבות מיגור העוני הקיצוני (יעד 1.1), הפחתת העוני בחצי (1.2), הטמעת מערכות הגנה חברתית (1.3), הבטחת שוויון זכויות לבעלות, שירותים בסיסיים, טכנולוגיה ומשאבים כלכליים. (1.4), בניית חוסן בפני אסונות סביבתיים, כלכליים וחברתיים (1.5), וגיוס משאבים לסיום העוני (1.6).
יעדים מציינים את המטרות בעוד אינדיקטורים מייצגים את המדדים שלפיהם העולם שואף לעקוב אחר היעדים הללו. מיגור העוני הקיצוני דורש כלכלה חזקה שמייצרת מקומות עבודה ושכר טוב; ממשלה שיכולה לספק בתי ספר מאובזרים היטב, בתי חולים, כבישים ואנרגיה ; וילדים בריאים ומזינים היטב שהם ההון האנושי העתידי שיתדלק את הצמיחה הכלכלית. ל-SDG 1 יש שני יעדי הפחתת עוני ספציפיים: מיגור העוני הקיצוני (יעד 1.1) והפחתת העוני בחצי עד 2030 (יעד 1.2).
חמישה מהיעדים אמורים להגיע עד 2030, ולשניים אין תאריך מוגדר.
הטקסט המלא של יעד 1.1 הוא: "עד 2030, למגר את העוני הקיצוני עבור כל האנשים בכל מקום, הנמדד כיום כאנשים שחיים על פחות מ-1.90 דולר ליום."
יעד 1.1 כולל אינדיקטור אחד: אינדיקטור 1.1.1 הוא "שיעור האוכלוסייה שחיה מתחת לקו העוני הבינלאומי המצטבר לפי מין, גיל, מצב תעסוקה ומיקום גאוגרפי ( עירוני / כפרי )".
קצב הפחתת העוני הקיצוני התחיל טוב עם 2010 (15.7 אחוזים), 2015 (10 אחוזים), 2019 (8.2 אחוזים) והוא צפוי בשנת 2020 ל - (8.4 עד 8.8 אחוזים). הסיבה לכך היא שמגפת COVID-19 הופכת את מעגל הפחתת העוני. : 3
העובדים בעולם החיים בעוני קיצוני ירדו, מ-14.3 ל-8.3 ל-7.1 אחוזים ב-2010, 2015 ו-2019, בהתאמה.
יעדים, מדדים והתקדמות > יעד 1.2: הפחתת העוני ב-50% לפחות

הנוסח המלא של יעד 1.2 הוא: "עד 2030, צמצם לפחות במחצית את שיעור הגברים, הנשים והילדים בכל הגילאים החיים בעוני על כל ממדיו לפי הגדרות לאומיות".
האינדיקטורים כוללים:
אינדיקטור 1.2.1: שיעור האוכלוסייה שחיה מתחת לקו העוני הלאומי.
אינדיקטור 1.2.2: שיעור הגברים, הנשים והילדים בכל הגילאים החיים בעוני על כל ממדיו לפי הגדרות לאומיות.
לפי דו"ח משנת 2018, סין תרמה יותר מ-70% מהפחתת העוני בעולם מאז הרפורמה ופתיחתה בסוף שנות ה-70. במהלך ארבעת העשורים האחרונים, באמצעות שורה של רפורמות מדיניות ומוסדיות, סין צמצמה את העניים הכפריים ב-739.9 מיליון. שיטות הפחתת העוני של סין כוללות הפחתת עוני מכוונת פיתוח, שיפור יכולת הפיתוח העצמי של האוכלוסייה הענייה, עידוד השתתפות רב-מפלגתית בהפחתת העוני, התמקדות בחדשנות הפחתת העוני ושיטות הפחתת העוני. אלה יכולים להוות התייחסות למדינות מתפתחות אחרות לצמצום העוני.
יעדים, מדדים והתקדמות > יעד 1.3: הטמעת מערכות הגנה סוציאליות מתאימות לאומית

הנוסח המלא של יעד 1.3 הוא: "הטמע מערכות ואמצעים להגנה סוציאלית מתאימות לאומית לכולם, עד שנת 2030 השג כיסוי משמעותי של העניים והפגיעים".
אינדיקטור 1.3.1 הוא "שיעור האוכלוסייה המכוסה על ידי מערכות הגנה סוציאליות, לפי מין, ילדים מיוחסים, מובטלים, אנשים מבוגרים, אנשים עם מוגבלות, נשים בהריון, יילודים, נפגעי עבודה ועניים ופגיעים".
כ-4 מיליארד בני אדם, לא נהנו מכל סוג של הגנה חברתית, שהיא קריטית לעזור לעניים ולפגיעים ביותר על פי נתוני 2016.
למחצית מאוכלוסיית העולם עדיין אין כיסוי מלא של שירותי בריאות חיוניים, ורק 22% מהעובדים המובטלים היו מכוסים בדמי אבטלה.
יעדים, מדדים והתקדמות > יעד 1.4: שוויון זכויות לבעלות, שירותים בסיסיים, טכנולוגיה ומשאבים כלכליים

הנוסח המלא של יעד 1.4 הוא: "עד 2030, וודאו שלכל הגברים והנשים, בפרט לעניים ולחלשים, יהיו זכויות שוות למשאבים כלכליים, כמו גם גישה לשירותים בסיסיים, בעלות ושליטה על קרקע וצורות אחרות. של רכוש, ירושה, משאבי טבע, טכנולוגיה מתאימה ושירותים פיננסיים, לרבות מימון מיקרו".
שני האינדיקטורים שלו הם:
אינדיקטור 1.4.1: שיעור האוכלוסייה המתגוררת במשקי בית עם גישה לשירותים בסיסיים.
אינדיקטור 1.4.2: שיעור האוכלוסייה הבוגרת הכוללת עם זכויות קביעות בטוחות על קרקע, (א) עם תיעוד מוכר על פי חוק, ו-(ב) אשר תופסות את זכויותיהם על קרקע כמובטחות, לפי מין וסוג החזקה.
יעדים, מדדים והתקדמות > יעד 1.5: בניית חוסן בפני אסונות סביבתיים, כלכליים וחברתיים

הטקסט המלא של יעד 1.5 הוא: "עד שנת 2030, בנה את החוסן של העניים ושל אלה שנמצאים במצבים פגיעים וצמצם את החשיפה והפגיעות שלהם לאירועי קיצון הקשורים לאקלים ולזעזועים ואסונות כלכליים, חברתיים וסביבתיים אחרים."
יש לו ארבעה אינדיקטורים:
אינדיקטור 1.5.1: מספר מקרי מוות, נעדרים ונפגעים ישירות המיוחסים לאסונות.
אינדיקטור 1.5.2: הפסד כלכלי ישיר המיוחס לאסונות ביחס לתוצר המקומי הגולמי העולמי (GDP).
אינדיקטור 1.5.3: מספר המדינות שמאמצות ומיישמות אסטרטגיות לאומיות להפחתת סיכון אסונות בהתאם למסגרת Sendai להפחתת סיכוני אסונות 2015–2030.
אינדיקטור 1.5.4: שיעור הממשלות המקומיות המאמצות ומיישמות אסטרטגיות מקומיות להפחתת סיכון אסונות בהתאם לאסטרטגיות הלאומיות להפחתת סיכון אסונות.
בסך הכל 80 מדינות דיווחו על אבדות הקשורות לאסון לשנת 2018, כולל 23,458 מקרי מוות ו-2,164 נעדרים. יותר מ-39 מיליון בני אדם דווחו כפגועים, 29 מיליון מהם ראו את פרנסתם מופרעת או נהרסה. במונחים של הפסדים כלכליים ישירים, דיווחו מדינות על 23.6 מיליארד דולר, 73% מהם יוחסו למגזר החקלאי.
יעדים, מדדים והתקדמות > יעד 1.א: גיוס משאבים לסיום העוני

הנוסח של יעד 1.א הוא: "להבטיח גיוס משמעותי של משאבים ממגוון מקורות, לרבות באמצעות שיתוף פעולה פיתוח משופר על מנת לספק אמצעים הולמים וצפויים למדינות מתפתחות במיוחד למדינות הפחות מפותחות".
יש לו שלושה אינדיקטורים:
אינדיקטור 1.א.1: שיעור המשאבים המופקים מבית שהוקצתה על ידי הממשלה ישירות לתוכניות לצמצום העוני.
אינדיקטור 1.א.2: שיעור סך ההוצאה הממשלתית על שירותים חיוניים (חינוך, בריאות והגנה סוציאלית).
אינדיקטור 1.א.3: סכום סך המענקים והזרימות שאינן יוצרות חובות המוקצות ישירות לתוכניות לצמצום העוני כשיעור מהתמ"ג.
הונחה הצעה בשנת 2020 למחיקת יעד 1.א.
יעדים, מדדים והתקדמות > יעד 1.ב: הקמת מסגרות מדיניות למיגור העוני בכל הרמות

הטקסט המלא של יעד 1.ב הוא: "צור מסגרות מדיניות תקינות ברמה הלאומית, האזורית והבינלאומית, המבוססות על אסטרטגיות פיתוח פרו-עניים ורגישה מגדרית, כדי לתמוך בהשקעה מואצת בפעולות למיגור העוני".
יש לו אינדיקטור אחד: אינדיקטור 1.ב.1 הוא "ההוצאה החברתית הציבורית בעד עניים".
יעדים, מדדים והתקדמות > סוכנויות אפוטרופוס

סוכנויות האפוטרופוס מופקדות על מדידת התקדמות האינדיקטורים:
עבור אינדיקטור 1.1.1: הבנק העולמי (WB) וארגון העבודה הבינלאומי (ILO)
עבור אינדיקטור 1.2.1: WB
עבור אינדיקטור 1.2.2: משרדי הסטטיסטיקה הלאומיים, WB, UNICEF ו-UNDP
עבור אינדיקטור 1.3.1: ILO ו-WB
עבור אינדיקטור 1.4.1: תוכנית ההתנחלויות האנושיות של האומות המאוחדות (UN-HABITAT)
עבור אינדיקטור 1.4.2: WB ו-UN-HABITAT ביחד.
עבור כל ארבעת האינדיקטורים תחת יעד 1.5: האסטרטגיה הבינלאומית של האו"ם לצמצום אסונות (UNISDR)
עבור אינדיקטור 1.a.1: הארגון לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי (OECD)
עבור אינדיקטור 1.a.2: UNESCO-UIS
עבור אינדיקטור 1.ב.1: יוניסף והצלת הילדים
ניטור

סדר היום לפיתוח בר קיימא לשנת 2030 מדגיש את המחויבות החזקה של המדינות החברות באו"ם והקהילה הבינלאומית לסיום העוני. דוחות התקדמות ברמה גבוהה עבור כל SDGs מתפרסמים בצורה של דוחות של מזכ"ל האומות המאוחדות עם סקירה נושאית של הפורום הפוליטי ברמה גבוהה של האו"ם לאחרונה על SDG 1. : 5
אתגרים > השפעת מגפת COVID-19

COVID-19 גרם לעלייה הראשונה בעוני העולמי (עלייה של 7 אחוזים תוך מספר חודשים בלבד), וסיים רצף של 20 שנה של התקדמות. : 9 כמעט 37 מיליון אנשים נוספים נפלו לעוני קיצוני בשנת 2020, ובגלל COVID-19, הם חיים כעת מתחת לקו העוני הקיצוני של 1.90 דולר ארצות הברית ליום. : 24 הערכה אחרת הציגה את הנתון על 71 מיליון אנשים שנדחקו לעוני קיצוני בשנת 2020. הנעילה הובילה לקריסת הפעילות הכלכלית ובכך גרמה להפחתת ההכנסה המובילה לעוני מואץ. מדווח כי עובדים צעירים סובלים לכאורה מאבטלה פי שניים מאשר מבוגרים. יש תחזיות שלאפריקה שמדרום לסהרה תהיה השיעור הגבוה ביותר של הגדלת העוני מכיוון שכבר יש בה יותר אוכלוסיות שחיות קרוב לקו העוני הבינלאומי.
COVID-19 הגביר עוד יותר את האתגרים של השגת יעדי אפס עוני, כמו גם יעדי SDG אחרים עד 2030. למרות שאמצעים חלופיים רבים נפרסים כדי לקבל את הנתונים הרלוונטיים, הכלים והשיטות הזמינים לא הצליחו לתת מענה מספק לאקלים המתפתח ללא הרף.
כדי להשיג ולנטר מספיק את ההתקדמות של יעדי SDG, מקבלי החלטות כמו גם בעלי עניין צריכים גישה לנתונים בזמן ואמינים. כאשר מדינות ננעלו בשנת 2020 עקב מגפת COVID-19, הושעו פעילויות רבות של איסוף נתונים המסתמכות על ראיונות ישירים. המגפה קטעה את איסוף הנתונים. למקבלי ההחלטות לא הייתה גישה לנתונים מהימנים, במיוחד בחודשים הראשונים.
יתר על כן, COVID-19 חשף את חוסר ההתאמה בשרשרת המזון העולמית. למגפה יש השפעה מסחררת על מדינות שבריריות, למשל, על פי ההערכות 15.6 מיליון אזרחי תימן גוועים ברעב על בסיס יומי, כשמיליונים נוספים נדחפים למצב של מצוקה.
קישורים עם SDGs אחרים

ה-SDGs קשורים זה בזה מכיוון שצמיחה אחת יכולה להשפיע באופן חיובי על אחר ולהפך. מיגור העוני יכול להוביל לאפס רעב ( SDG 2 ) שכן רעב ועוני קשורים זה לזה.
SDG 1 קשור לאי-שוויון מופחת ( SDG 10 ) שכן אי-השוויון ברחבי העולם נותר גבוה, ולעוני יש השפעות משמעותיות על מדדי אי-השוויון. יחד עם זאת, גישה לעבודה הגונה שיש לה גם השפעות מגדריות במסגרת שוויון מגדרי ( SDG 5 ) משפיעה גם על התוצאות של עבודה הגונה וצמיחה כלכלית ( SDG 8 ).
SDG 1 מקשר במיוחד לבריאות טובה ולרווחה ( SDG 3 ) שכן מיגור העוני בהכרח יעלה את רמת החיים.
יתר על כן, זה משפיע על הזמינות של חינוך איכותי לכולם ( SDG 4 ) מכיוון שהעלויות האקדמיות הופכות ללא סבירות, ומי השתייה ( SDG 6 ) בלתי נגישים ועוד רבים אחרים.
ארגונים

ארגונים המוקדשים למיגור העוני הקיצוני כדי לסייע בהשגת SDG 1 כוללים:
Oxfam International
הארגון להפחתת עוני ופיתוח (OPAD)
לשים קץ לעוני עכשיו
האזרח העולמי
הארגון ההומניטרי למיגור העוני
דאגה ברחבי העולם
הקלה עולמית
קמפיין ONE
Care International
המכון לחקר העוני
מבט עולמי
ארגונים > ארגונים מבוססי ארצות הברית

בארצות הברית יש למעלה משישים אלף ארגונים פטורים ממס העובדים בנושאים הקשורים ל-UN SDG 1, על פי נתונים שהוגשו ל-Internal Revenue Service –IRS ומצטברים על ידי X4Impact. X4Impact, בתמיכת קרן רוקפלר, קרן פורד, קרן Hewlett, ו-Giving Tech Labs, יצרו כלי אינטראקטיבי מקוון בחינם, Poverty בארצות הברית. כלי מקוון זה מאפשר למשתמשים לראות אינדיקטורים הקשורים לעוני ברמה הלאומית ולפי מדינה, כמו גם מידע רלוונטי עבור למעלה מ-60 אלף ארגונים פטורים ממס בארצות הברית העובדים בנושאים הקשורים ל-UN SDG 1. נתוני העמותות בכלי מתעדכנים כל 15 ימים בעוד שהאינדיקטורים מתעדכנים מדי שנה.
לודז' (פרובינציה)

לודז' (בפולנית: łódzkie) היא אחת משש עשרה הווייוודויות של פולין. היא שוכנת במרכז פולין, וגובלת בצפון בווייוודה קויאוויה-פומרניה, במזרח בווייוודות מזוביה ושְׁוְויֶינְטוֹקְזִ'יסְקיֶה, בדרום בווייוודות שלזיה ואופולה, ובמערב בווייוודה פולין גדול.
בירתה של ווייוודת לודז' והעיר הגדולה ביותר בה היא העיר לודז' השוכנת במרכזה הווייוודה. ערים גדולות נוספות הן פיוטרקוב טריבונלסקי ופביאניצה.
מקור השם

ווייוודת לודז' נושאת את שמה של העיר הדומיננטית שבה, העיר לודז'. העיר לודז' נקראת בפולנית Łódź, אשר פירושה בשפה זו הוא "סירה" או "ספינה". עובדה זו תמוהה במעט, היות שלודז' איננה יושבת על שום נהר כלשהו. יש מי שמנסה להסביר שהעיר לודז' נקראת על שם משפחת מקימיה, אך לגישה זו אין ביסוסים משמעותיים של ממש. בשורה התחתונה, יש חוסר ודאות רחב באשר למקורותיו של שם העיר.
גאוגרפיה

ווייוודת לודז' שוכנת במרכזה הגאוגרפי של פולין, והיא מהווה נקודת מפגש של כלל חבלי והארץ ואזוריה המרכזיים של פולין. מצפון וממזרח לווייוודה משתרעת שפלת מזוביה, אותה מנקז נהר הויסלה. מצפון וממערב לווייוודה משתרעת שפלת פולין גדול, אותה מנקז נהר האודר. ובעוד מצפון נמצאים האזורים המישוריים, מדרום נמצאים האזורים הגבוהים יותר: דרומית מזרחית ללודז' משתרע אזור פולין קטן, בו נובע נהר הוויסלה, ודרומית מערבית ללודז' משתרע אזור שלזיה, בו נובע נהר האודר. מיקומה של פולין מכתיב את הגאוגרפיה שלה. חציה הצפוני מהווה מישור רחב בגובה ממוצע של כ-100 מטר מעל גובה פני הים, המתלכד עם מזוביה ופולין גדול. ובעוד זאת, חציה הדרומי מאופיין בתנאי שטח גבוהים יותר, מחוספסים, ובלתי אחידים. בחציה הדרומי של לודז' אפשר למצוא לצד עמקים גם גבעות רבות, כאשר הגובה ממוצע של  אזור זה הוא כ-260 מטר מעל גובה פני הים. דרום ווייוודת לודז' מתלכד עם פולין קטן ושלזיה. לודז' איננה מהווה רק נקודת מפגש רק טופוגרפיתע, אלא גם בכל הקשור למערכות המים של פולין: בעוד חציה המזרחי מהווה חלק מאגן הניקוז של נהר הויסלה, חציה המערבי מהווה חלק מאגן הניקוז של נהר האודר. עקב הפיתוח הרב של לודז' לאורך ההיסטוריה, ועובדת היותו של אזור זה מקום מאוכלס יחסית מזה שנים רבות, מרבית היערות שהיו בו בעבר נכרתו וכיום כמות השטחים המיוערים בו היא הנמוכה ביותר בכל פולין. רובו המוחלט של השטח מנוצל לחקלאות.
הטמפרטורה השנתית הממוצעת בלודז', בירת הוויווידה, היא 8.4 מעלות צלזיוס. החודש הקר ביותר הוא ינואר (עם טמפרטורה ממוצעת של -1.8 מעלות צלזיוס), והחודש החם ביותר הוא יולי (עם טמפרטורה ממוצעת של 18.7 מעלות צלזיוס). הגשמים יורדים בעיקר בקיץ, כאשר כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 570.1 מ"מ.
בלודז' יש שבעה פארקי נוף (Park krajobrazowe) ו-87 שמורות טבע (Rezerwat przyrody).
היסטוריה

| לוח תקופות היסטוריות של לודז' | לוח תקופות היסטוריות של לודז' | לוח תקופות היסטוריות של לודז' |  |
| --- | --- | --- | --- |
| עד 960 | שבטים סלאבים | שבטים סלאבים |  |
| 960-1025 | המדינה הפולנית הראשונה | המדינה הפולנית הראשונה |  |
| 1025-1385 |  | הממלכה הפולנית הראשונה |  |
| 1385-1569 |  | הממלכה הפולנית השנייה |  |
| 1569-1655 |  | ממלכת פולין-ליטא |  |
| 1655-1658 |  | ממלכת שוודיה |  |
| 1658-1793 |  | ממלכת פולין-ליטא |  |
| 1793-1807 |  | ממלכת פרוסיה |  |
| 1807-1815 |  | דוכסות ורשה |  |
| 1815-1867 |  | פולין הקונגרסאית |  |
| 1867-1916 |  | האימפריה הרוסית |  |
| 1916-1918 |  | הממלכה הפולנית השלישית |  |
| 1918-1939 |  | הרפובליקה הפולנית השנייה |  |
| 1939-1945 |  | גרמניה הנאצית |  |
| 1945-1989 |  | הרפובליקה העממית הפולנית |  |
| החל מ-1989 |  | הרפובליקה הפולנית השלישית |  |
מתייחס לישות הדומיננטית השלטת באזור בתקופה הנתונה. בדרך כלל השליטה באזור נחלקה על ידי מספר ישויות מדיניות שונות.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ערים, יישובים ומחוזות > ערים

בלודז' ישנם 44 ערים ועיירות.
| הערים הגדולות בלודז'>  | הערים הגדולות בלודז'> תמונה | הערים הגדולות בלודז'> סמל | הערים הגדולות בלודז'> שם | הערים הגדולות בלודז'> אוכלוסייה (2014) | הערים הגדולות בלודז'> מחוז |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  |  | לודז'   Łódź | 708,554 | עצמאי |
| 2 |  |  | פיוטרקוב טריבונלסקי   Piotrków Trybunalski | 75,732 | עצמאי |
| 3 |  |  | פביאניצה   Pabianice | 67,462 | מחוז פביאניצה |
| 4 |  |  | טומשוב מזובייצקי   Tomaszów Mazowiecki | 64,712 | מחוז טומשוב |
| 5 |  |  | בלחטוב   Bełchatów | 59,469 | מחוז בלחטוב |
| 6 |  |  | זגייז'   Zgierz | 57,458 | מחוז זגייז' |
| 7 |  |  | סקרנביץ   Skierniewice | 48,693 | עצמאי |
| 8 |  |  | ראדומסק   Radomsko | 47,560 | מחוז ראדומסק |
| 9 |  |  | קוטנו   Kutno | 45,523 | מחוז קוטנו |
| 10 |  |  | זדונסקה וולה   Zduńska Wola | 43,430 | מחוז זדונסקה |
| 11 |  |  | שיירדז   Sieradz | 43,195 | מחוז שיירדז |
| 12 |  |  | לוביץ'   Łowicz | 29,280 | מחוז לוביץ' |
| 13 |  |  | ויילון   Wieluń | 23,451 | מחוז ויילון |
| 14 |  |  | אופוצ'נו   Opoczno | 22,100 | מחוז אופוצ'נו |
| 15 |  |  | אלכסנדר לודז'   Aleksandrów Łódzki | 21,257 | מחוז זגייז' |
| 16 |  |  | אוזורקוב   Ozorków | 20,136 | מחוז זגייז' |
ערים, יישובים ומחוזות > מחוזות

בלודז' ישנם 24 מחוזות, מתוכם שלוש ערים מחוזיות.
| מחוזות לודז' |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סמל | שם | אוכלוסייה (2014) | שטח (בקמ"ר) | גמינות | בירה |
ערים מחוזיות
|  | לודז'   Łódź | 708,554 | 293 |  |  |
|  | פיוטרקוב טריבונלסקי   Piotrków Trybunalski | 75,732 | 67,24 |  |  |
|  | סקרנביץ   Skierniewice | 48,693 | 34 |  |  |
מחוזות רגילים
|  | מחוז זגייז'   Powiat zgierski | 164,916 | 855 | 9 | זגייז' |
|  | מחוז שיירדז   Powiat sieradzki | 119,847 | 1,490 | 11 | שיירדז |
|  | מחוז פביאניצה   Powiat pabianicki | 119,596 | 492 | 7 | פביאניצה |
|  | מחוז טומשוב   Powiat tomaszowski | 119,492 | 1,024 | 11 | טומשוב מזובייצקי |
|  | מחוז ראדומסק   Powiat radomszczański | 116,039 | 1,442 | 14 | ראדומסק |
|  | מחוז בלחטוב   Powiat bełchatowski | 113,157 | 967 | 8 | בלחטוב |
|  | מחוז קוטנו   Powiat kutnowski | 100,194 | 886 | 11 | קוטנו |
|  | מחוז פיוטרקוב   Powiat piotrkowski | 91,568 | 1428 | 11 | פיוטרקוב טריבונלסקי |
|  | מחוז לוביץ'   Powiat łowicki | 80,144 | 988 | 8 | לוביץ' |
|  | מחוז אופוצ'נו   Powiat opoczyński | 77,919 | 1,040 | 8 | אופוצ'נו |
|  | מחוז ויילון   Powiat wieluński | 77,542 | 926 | 10 | ויילון |
|  | מחוז לודז' מערב   Powiat łódzki wschodni | 69,991 | 499 | 6 | לודז' |
|  | מחוז זדונסקה   Powiat zduńskowolski | 67,834 | 369 | 4 | זדונסקה וולה |
|  | מחוז פאיינצ'נו   Powiat pajęczański | 52,390 | 803 | 8 | פאיינצ'נו |
|  | מחוז לנצ'יצה   Powiat łęczycki | 51,469 | 772 | 8 | לנצ'יצה |
|  | מחוז לאסק   Powiat łaski | 50,670 | 618 | 5 | לאסק |
|  | מחוז רווה   Powiat rawski | 49,499 | 646 | 6 | רווה מזובייצקה |
|  | מחוז ויירושוב   Powiat wieruszowski | 42,227 | 577 | 7 | ויירושוב |
|  | מחוז פודמביצה   Powiat poddębicki | 41,836 | 881 | 6 | פודמביצה |
|  | מחוז סקרנביץ   Powiat skierniewicki | 38,249 | 753 | 9 | סקרנביץ |
|  | מחוז בז'זיני   Powiat brzeziński | 30,909 | 358 | 5 | בז'זיני |
הערות שוליים

↑  Waldemar Bieżanowski Łódka i inne rzeki łódzkie, Towarzystwo Opieki nad Zabytkami Łódź, ZORA Łódź wyd. II 2003, s. 7, ISBN 83-88638-13-0.
↑  Dane Klimatyczne
↑  Baza Demografia: Stan ludności 2014, Ludność stan w dniu 30 VI, Ludność według płci i miast, Łódzkie
↑  Baza Demografia: Stan ludności 2014, Ludność stan w dniu 30 VI, Ludność według płci, wieku, województw i powiatów, łódzkie
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4273278-5  MusicBrainz: fd800799-e76a-49cd-a3d8-599aa1570f5e  NKC: ge134624  VIAF: 167233507   WorldCat (עם VIAF): 167233507
מארק האריס

תומאס מארק האריס (באנגלית: Thomas Mark Harris; נולד ב-29 בדצמבר 1998 בסוונסי שבוויילס) הוא כדורגלן ולשי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת אוקספורד יונייטד ובנבחרת ויילס.
קריירת מועדונים

האריס גדל במחלקת הנוער של קארדיף סיטי. בשנת 2017 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של קארדיף סיטי במסגרת הפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. במהלך תקופתו במועדון הושאל לניופורט קאונטי ולפורט וייל מהפוטבול ליג השנייה ולרקסהאם מהנשיונל ליג.
קריירה בינלאומית

ב-5 בספטמבר 2021 ערך האריס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ויילס, בניצחון 3-2 על נבחרת בלארוס במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת ויילס לטורניר מונדיאל 2022.
הערות שוליים

↑  Squad Announcement בחשבון הטוויטר הרשמי של נבחרת ויילס, 9 בנובמבר 2022 (באנגלית)
| נבחרת ויילס – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 הנסי •  2 גאנטר •  3 נ. ויליאמס •  4 ב. דייוויס •  5 מפאם •  6 רודון •  7 אלן •  8 וילסון •  9 ג'ונסון •  10 ראמזי •   11 בייל •  12 וורד • 13 מור •  14 רוברטס • 15 אמפאדו • 16 מורל • 17 לוקייר • 18 ג'. ויליאמס • 19 האריס • 20 ג'יימס • 21 א. דייוויס • 22 תומאס • 23 לוויט • 24 קבאנגו • 25 קולוויל • 26 סמית' • מאמן: פייג' |  1 הנסי •  2 גאנטר •  3 נ. ויליאמס •  4 ב. דייוויס •  5 מפאם •  6 רודון •  7 אלן •  8 וילסון •  9 ג'ונסון •  10 ראמזי •   11 בייל •  12 וורד • 13 מור •  14 רוברטס • 15 אמפאדו • 16 מורל • 17 לוקייר • 18 ג'. ויליאמס • 19 האריס • 20 ג'יימס • 21 א. דייוויס • 22 תומאס • 23 לוויט • 24 קבאנגו • 25 קולוויל • 26 סמית' • מאמן: פייג' | ויילס |
ליליאן לוקס

| --- | --- |

 לידה:  20 ביוני 1918 ברוקלין, ארצות הברית 
 פטירה:  11 ביוני 2005 (בגיל 86) ניו יורק, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית הקברות מאונט היברון 
 מדינה:  ארצות הברית, ישראל 
 בן או בת זוג:  פסח בורשטיין (?–1986) 
 צאצאים:  מייק בורשטיין 
 פרופיל ב-IMDb
 
ליליאן לוּקס (בורשטיין) (באנגלית: Lillian Lux;‏ 20 ביוני 1918 – 11 ביוני 2005) הייתה שחקנית, תמלילנית וזמרת יידיש אמריקאית-ישראלית. אשתו של פסח בורשטיין ואמו של מייק בורשטיין.
תולדות חייה

נולדה כליליאן סילביה לוקשבסקי בברוקלין למשפחה יהודית, בגיל שבע כבר שיחקה בתיאטרון האמנותי היידי (Yiddish Art Theater)‏. בגיל 14 השתתפה בוודוויל כרקדנית וזמרת והשתתפה בתוכניות רדיו. כמו כן הופיעה בבתי הנופש בהרי קטסקיל ("חגורת הבורשט") ביחד עם דני קיי הצעיר.
ב-1938 שכר אותה פסח בורשטיין כחברה בלהקתו לקראת נסיעתה לסיבוב הופעות בפני קהילות יהודיות בדרום אמריקה. פסח ולילי, שהייתה צעירה ממנו בעשרים ושתיים שנים, נישאו במונטווידאו שבאורוגוואי. בשנת 1939 יצאו בני הזוג לסיבוב הופעות בפולין. בגין חוסר השקט באזור, הציע להם חבר בסגל הדיפלומטי לקחת חופשת קיץ מהופעות, והם עזבו לארצות הברית ימים ספורים בטרם הפלישה הגרמנית. (לפי דבריה בתוכנית טלוויזיה ששודרה בישראל הם עזבו כי הייתה לה תחושה שעדיף לצאת את פולין חזרה הביתה עקב רוח המלחמה שנשבה אז בפולין למרות שבעלה לא רצה לצאת. הם הפליגו בספינה פילסודסקי ונתנו שם הופעה. בסיום ההופעה עלה הקברניט על הבמה והודיע בפולנית שפולין נכבשה באותו היום). הלהקה שיחקה בתיאטראות יידיש באפר איסט סייד בשדרה השנייה במנהטן.
בשנת 1945 נולדו לפסח וליליאן תאומים, סוזן ומייקל (לימים השחקן הנודע מייק בורשטיין). כשהתאומים הגיעו לגיל שבע הם החלו להופיע בהצגה "חתונה בעיירה" והצגות נוספות ביידיש ברחבי העולם. למרות שסוזן לא נשארה בעסקי המשחק, המשפחה הופיעה רבות גם ברצועת הבורשט, ובורשטיין פתח את התיאטרון שלו, "ההופקינסון", בברוקלין. להקתו (שהתפרסמה כ"ארבעת הבורשטיינים", כשהתאומים מופיעים תחת שמות הבמה "מוטל'ה וזיסל'ה") זכתה לשבחי הביקורת ובברודוויי ובישראל עבור הביצוע ל"שירי המגילה" של איציק מאנגר.
אחרי השואה, בשל ירידה דרסטית במספרי קהל היידיש, בורשטיין מצא קהל בדרום אמריקה ומזרח אירופה וכן בישראל. ב-1962 עלתה המשפחה לישראל, אך מאוחר יותר עזבו פסח ולילי את הארץ בשל המס שהוטל על התיאטרון היידי במטרה לקדם את השפה העברית.
לוקס נפטרה בשנת 2005, בגיל 87. נקברה לצד בעלה בבית הקברות מאונט הברון שברובע קווינס בניו יורק.
במלאת 100 שנה להולדתו של פסח בורשטיין ביים הבמאי ארנון גולדפינגר סרט תיעודי על חייהם ועל הקריירות של משפחת בורשטיין בשם "הקומדיאנטים", שזכה בפרס אופיר בקטגוריה שלו.
אוטוביוגרפיה

געשפילט א לעבן, תל אביב: [חמו"ל] (דפוס מ’ חמיאל), תש"ם 1980. ("כל חיי במה"; פסח בורשטיין בשיתוף עם ליליאן לוקס)
Pesach’ke Burstein, with Lillian Lux Burstein, What a Life!: The Autobiography of Pesach’ke Burstein, Yiddish Matinee Idol; edited by Gershon Freidlin, Syracuse, N.Y.: Syracuse University Press, 2003.
הערות שוליים

↑  תיאטרון היידיש בניו יורק
↑  נקרולוג בניו יורק סאן, 14 ביוני 2005
↑  הקומדיאנטים, באתר "אישים"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259352205171  ISNI: 0000 0000 3665 3338  LCCN: n2003037501  MusicBrainz: 663bc40d-9f1f-4c4e-a142-23dc47e5de42  VIAF: 192425739   WorldCat (עם VIAF): 192425739
לילה וערפל

ערך זה עוסק בצו בגרמניה הנאצית. אם התכוונתם לסרט משנת 1955, ראו .
לוחית זיכרון לקורבנות הצרפתיים ממחנה הריכוז הינצרט, עם הכתובת (בגרמנית) "לילה וערפל" ו"מגורשי NN"
לילה וערפל (בגרמנית: Nacht und Nebel) הוא הכינוי שבו נודעה הוראה שהוציא הפיהרר של גרמניה הנאצית, אדולף היטלר, ב-7 בדצמבר 1941, שמטרתה הייתה ענישה מרתיעה של מתנגדי המשטר בשטחים שבשליטת גרמניה הנאצית, באמצעות עונשי מוות והעלמת מידע אודות האנשים שנאסרו. מכיוון שלא נמסר מידע על אודות האסירים, הם נעלמו כביכול ב"לילה וערפל".
במשפטי נירנברג נקבע שההוראה מהווה פשע מלחמה ופשע נגד האנושות, ויישומה היה אחד האישומים שבגינם נשפט, הורשע והוצא להורג וילהלם קייטל, ראש המטה הכללי של הוורמכט.
מכיוון שקייטל היה חתום על ההוראה היא מכונה לעיתים גם "צו קייטל".
מקור השם

הביטוי שאול מהמשורר והמחזאי הגרמני יוהאן וולפגנג פון גתה, שהשתמש בו לתיאור מעשים חשאיים. 
לפי סברה אחרת, הביטוי שאול מהאופרה "זהב הריין" של ריכרד וגנר, הנערץ על היטלר. דמות בשם אלבריך משתמשת בביטוי זה כלחש קסם היעלמות.
רקע

בעקבות פלישת הנאצים לברית המועצות הידלדלו כוחות הצבא בשטחים שנכבשו קודם לכן, וכן התגברה פעילות המחתרות הקומוניסטיות. הצבא הגרמני נאלץ להתמודד עם כמות הולכת וגוברת של פעילות נגד יחידותיו, ולכן חל גם גידול בכמות האסירים, המשפטים, עונשי המוות ועונשי המאסר.
היטלר סבר שפעילות הצבא נגד מתנגדי המשטר אינה מייצרת הרתעה היות שהיא מסורבלת ואיננה כוללת די עונשי מוות. מכיוון שוילהלם קייטל הבהיר שהצבא לא יסכים להטיל עונש מוות על כל חבר מחתרת, הוציא היטלר הוראה שתשאיר את הטיפול באסירים בידי הצבא רק באותם מקרים חמורים בהם מובטח שבית משפט צבאי יטיל עונש מוות תוך זמן קצר. שאר האסירים יועברו לשיפוט בבתי דין מיוחדים בגרמניה, וכדי להגביר את ההרתעה, לא יועבר כל מידע על מיקומם או גורלם.
נוסח ההוראה

הוראת לילה וערפל פותחת בקביעה שהפלישה לברית המועצות הגבירה את פעילותם של חוגים קומוניסטיים ושאר מתנגדי המשטר. כדי להתגבר על סכנה זו מפורטים חמישה סעיפים הכוללים בין השאר:
העונש ההולם לפעילות מתנגדי המשטר הוא עונש מוות.
על עבירות אלה יש לטפל בשטחים הכבושים רק אם סביר שבמהרה יוטל על הנאשם עונש מוות. אחרת יש להעביר לגרמניה לפחות את הנאשמים המרכזיים.
במקרה שרשויות גרמניות או זרות יבקשו מידע אודותיהם, יימסר רק שהם נעצרו, ושההליכים אינם מאפשרים מסירת מידע נוסף.
מכתבים מלווים

במכתב מלווה לצו שהוציא קייטל נכתב שהפיהרר בדעה שכתגובה לפעילות נגד הרייך הגרמני עונשי מאסר, ואפילו מאסר עולם עם עבודת פרך, הם סימן של חולשה. הרתעה יעילה ומתמשכת תיתכן רק באמצעות עונש מוות, או השארת המשפחה והאוכלוסייה באי-ודאות לגבי גורלו של העבריין. מטרה זו מושגת בעזרת הגליה לגרמניה.
מזכר נוסף מהפיקוד העליון מציין גם שההרתעה תושג בזכות כך שהאסירים ייעלמו מבלי להותיר שריד, ולא יימסר כל מידע על גורלם או מיקומם.