stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוה יבלונקה
תחומי מחקר עיקריים

יבלונקה עוסקת שנים רבות באבולוציה, אפיגנטיקה ותורשה. בשנת 1995 פרסמה יחד עם הביולוגית הבריטית מריון ג' למב את "Epigenetic Inheritance and Evolution: the Lamarckian Dimension".
בשנת 2005 יבלונקה ולמב פרסמו את "אבולוציה בארבעה ממדים". הספרים עוסקים בתהליכי תורשה שאינם גנטיים, שינויים העוברים מדור לדור שאינם אקראיים אלא קשורים לתהליכים של תגובות פנוטיפיות והתנהגותיות של הפרט לסביבתו.
בספר "אבולוציה בארבעה ממדים" פתחו יבלונקה ולמב את התיאוריה על ארבעה ממדים של תורשה אבולוציונית, הראשון הוא התורשה המסורתית, הגנטית. מימד זה מתמקד בשינויים גנטיים המועברים מדור אחד לדור הבא באמצעות ה-DNA. המימד השני הוא האֶפּיגנטי. אפיגנטיקה מתייחסת לשינויים תורשתיים שאינם כרוכים בשינויים ברצף ה-DNA עצמו. שינויים אלו יכולים להיות מושפעים מגורמים סביבתיים ולהשפיע על אופן ביטוי הגנים. מימד זה מראה שניתן להעביר תכונות באמצעות מנגנונים שאינם הורשה גנטית ישירה. המימד השלישי הוא ההתנהגותי: שינויים התנהגותיים נמצאים בין חיות חברתיות, וגם הם יכולים להניע תהליכים אבולוציוניים. התנהגויות שנלמדו על ידי דור אחד יכולות לעבור לדור הבא, ולהשפיע על הישרדות ורבייה. מימד זה כולל למידה חברתית והעברה תרבותית בין בעלי חיים ובני אדם. המימד הרביעי הוא המימד הסמלי-תרבותי: מימד זה, ייחודי לבני אדם, והוא כולל העברת מידע באמצעות שפה, כתיבה וסמלים אחרים. תקשורת סמלית מאפשרת שיתוף וצבירת ידע על פני דורות, ומשפיעה באופן משמעותי על האבולוציה האנושית.
תיאורית האבולוציה הארבע-ממדית נחשבת בו-זמנית לחדשנית ולנאו-לאמארקית. הספר יצא לאור בשנת 2009 גם בעברית, בהוצאת עם עובד.
בעשור השני של המאה ה-21 החלה יבלונקה לעסוק גם בחקר התודעה, ובמרץ 2019 יצא לאור בהוצאת MIT Press ספרה החדש "האבולוציה של התודעה: למידה ומקורותיה של המודעות" אותו כתבה יבלונקה ביחד עם פרופסור שמעונה גינצבורג, ואשר מציג תאוריה חדשה אשר מתייחסת אל התודעה במונחים אבולוציוניים.
בשנת 2022, יבלונקה וגינצבורג פרסמו את Picturing the Mind: Consciousness through the Lens of Evolution . בו הן בחנו את השאלות של מהי תודעה וכיצד היא התפתחה, ומי או מה זה מודע. הן מציעות שהתודעה נמצאת לא רק בבני אדם אלא גם בבעלי חיים כמו תמנונים ודבורים, כמו גם ספקולציות לגבי חייזרים ואינטליגנציה מלאכותית . הן גם בוחנות מה מייחד את בני האדם, בין אם זה מוזיקה, יצירת כלים, תחושה או שפה סמלית.
חיים אישיים

הייתה נשואה לשחקן דורון תבורי, ואם לבן. מתגוררת בירושלים.
דעותיה

יבלונקה מתנגדת בתקיפות למדיניותה של ישראל ביחס לפלסטינים. היא חתמה על עצומה בריטית הקוראת לאיחוד האירופי שלא להתייחס עוד אל ישראל כאל מדינה אירופית בקשריה המדעיים אתה עד ש"תפעל לפי החלטות האו"ם ותפתח במשא ומתן רציני לשלום עם הפלשתינאים" (ישראל נהנית ממעמד של מדינה אירופית בתוכניות מחקר אירופיות רבות, דוגמת "Horizon Europe"). נמנית עם יוזמי עצומה של אנשי אקדמיה ישראלים הקוראת לממשלה לאפשר לסטודנטים פלסטינים גישה חופשית ללימודים גבוהים. חתמה על עצומה הקוראת לביטולה של תוכנית לשילובם של קציני צה"ל בבתי ספר תיכוניים. חתמה על עצומת אקדמאים למען חד"ש בבחירות לכנסת ה-18.
מספריה

אבולוציה (7 יחידות לימוד ב-3 כרכים), תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה, 1994-1997.
אבולוציה בארבעה ממדים :תורשה גנטית, אפיגנטית, התנהגותית וסמלית בתולדות החיים, תרגמה: ברוריה בן-ברוך, תל אביב: עם עובד, 2009.
ההיסטוריה של הגנטיקה, ספריית אוניברסיטה משודרת, תל אביב: משרד הביטחון, 1994.
שמעונה גינצבורג וחוה יבלונקה, ציורים: ענת ז'ליגובסקי, מראֵה הנפש: התודעה בראי האבולוציה, ספרי עליית הגג וידיעות ספרים, 2023.
Simona Ginsburg and Eva Jablonka, The Evolution of the Sensitive Soul: Learning and the Origins of Consciousness. Cambridge, Massachusetts, MIT Press, 2019.
Simona Ginsburg and Eva Jablonka, Picturing the Mind: Consciousness through the Lens of Evolution, Cambridge, Massachusetts, MIT Press, 2022.
הערות שוליים

↑  Seth Bullock, Jason Noble, Richard Watson, & Mark A. Bedau (Eds) (ביוני 2008). Proceedings of the Eleventh International Conference on the Simulation and Synthesis of Living Systems (PDF). Cambridge, Massachusetts: The MIT Press. p. vii. ISBN 978-0-262-75017-2. {{cite book}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Thomas Dickens, Qazi Rahman. (2012). The extended evolutionary synthesis and the role of soft inheritance in evolution. Proceedings of the Royal Society: B biological sciences, 279 (1740). pp. 2913-2921.
↑  Laland;  et al. (8 באוקטובר 2014). "Does Evolutionary Theory Need a Rethink?". Nature. 514 (7521): 161–164. Bibcode:2014Natur.514..161L. doi:10.1038/514161a. PMID 25297418. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  דף הספר Evolution in Four Dimensions באתר של MIT Press
↑  דף הספר אבולוציה בארבעה ממדים באתר של הוצאת עם עובד
↑  דף הספר The Evolution of the Sensitive Soul  באתר של MIT Press
↑  "Picturing the Mind: Consciousness through the Lens of Evolution". MIT Press. 1 בפברואר 2022. נבדק ב-14 בנובמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ginsburg, Simona; Jablonka, Eva (24 ביוני 2022). "How Did Consciousness Evolve? An Illustrated Guide". The MIT Press Reader. נבדק ב-14 בנובמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  תמרה טראובמן, האינתיפאדה הגיעה למגדל השן, באתר הארץ, 25 באפריל 2002
↑  חופש אקדמי למי?
↑  מורן זליקוביץ' וחנן גרינברג, "לבנת, אל תכניסי את הקצינים לבתי הספר", באתר ynet, 17 בדצמבר 2004
↑  "אקדמאים תומכים בחד"ש", אתר מפלגת חד"ש
↑  אבי ארבל, כיוון שאנחנו בסביבה, באתר הארץ, 1 באפריל 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007281191905171  PLWABN: 9810565025305606  BIBSYS: 90838614  BnF: cb135249605 (data)  CiNii: DA10355090  GND: 1183852193  ISNI: 0000 0001 1060 8333  LCCN: n94073227  NKC: mub2012713058  NSK: 000355719  NTA: 208149597  ORCID: 0000-0002-4549-8063  RERO: 02-A003414938  SUDOC: 050333127  VIAF: 46919425   WorldCat (עם VIAF): 46919425
יום האיידס העולמי

הסרט האדום המסמל את ההזדהות עם המאבק במגפת האיידס

יום האיידס העולמי מצוין ב־1 בדצמבר מדי שנה ומוקדש להעלאת מודעות העולם למגפת האיידס הנגרמת על ידי התפשטות נגיף האיידס. על פי הערכות, 39.5 מיליון איש בעולם הם נשאי HIV, ו־26 מיליון איש בעולם נפלו עד היום קורבן למחלת האיידס, דבר שהופך מחלה זו לאחת המגפות הקשות בהיסטוריה האנושית. אף על פי שהטיפול במחלה ניתן היום ליותר חולים בעולם וביותר אזורים בעולם, ההערכה היא כי בשנת 2005 לבדה מתו במחלה כ־3.1 מיליון איש (ההערכות נעות בין 2.8 ל־3.6 מיליון), מתוכם למעלה מחצי מיליון ילדים.
הרעיון של יום האיידס העולמי נולד בשנת 1988, בפסגה העולמית של שרי בריאות לקידום תוכניות למניעת האיידס. מאז, אימצו את ציון יום האיידס ממשלות, ארגונים בינלאומיים וארגוני צדקה במדינות רבות.
החל משנת 1988 ועד לשנת 2004 ארגן את יום האיידס העולמי הארגון UNAIDS (התוכנית המשותפת של האומות המאוחדות על HIV ואיידס) המסונף לאומות המאוחדות ואשר, לאחר התייעצות עם ארגונים אחרים, בחר מדי שנה נושא לציון יום האיידס העולמי. בשנת 2005 העביר ארגון UNAIDS את האחריות על ארגונו של יום האיידס העולמי לארגון העולמי למאבק באיידס (The World AIDS Campaign), שהוא ארגון עצמאי. הנושא שנבחר לציון יום האיידס העולמי החל משנת 2005 ועד לשנת 2010 הוא: "עצרו את האיידס: שמרו את ההבטחה". נושא זה איננו מצוין רק ביום האיידס העולמי אלא בעבודת הארגון במשך השנה כולה.
במהלך יום האיידס העולמי מעודד הארגון את הציבור לארבע פעילות:
ענידת סרט אדום
שיחה עם אחרים על נושא האיידס
מחויבות לפעילות חברתית בנושא האיידס
תרומות למחלה
בישראל מציינים את יום האיידס העולמי ב"חסות" הוועד למלחמה באיידס, על ידי הפצת מידע ומדבקות ברחובות הערים הגדולות, ואף בחלוקת קונדומים במרכזי בילוי. ב-1.12.1988 ציין הוועד למלחמה באיידס, בפעם הראשונה בישראל, את יום האיידס הבינלאומי; במסגרתו הוקמו דוכני הסברה במרכזי הערים תל אביב וירושלים וחולק חומר הסברה לכלל האוכלוסייה. ב־1998 הכריז הוועד למלחמה באיידס לראשונה על קיום שבוע המודעות לאיידס הייחודי למדינת ישראל, הסובב את יום האיידס העולמי, עקב הבורות הרבה וההתכחשות לאפשרויות ההדבקה בנגיף ה־HIV ששררה בקרב הציבור בארץ.
ראו גם

פרויקט שמיכת הזיכרון
יוסף רענן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1922 וינה
 פטירה:  11 בנובמבר 1996 (בגיל 74 בערך)
 תאריך עלייה:  1938
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:  חיל האוויר המלכותי חיל האוויר המלכותי  צבא הגנה לישראל  המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים
 דרגה:   סגן-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד בסיס חצור  מפקד בסיס תל נוף  ראש ענף אוויר 4 במטה חיל האוויר  ראש ענף אוויר 2 במטה חיל האוויר
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל אליאנס
 
יוסף (ג'ו) רענן (1922 – 11 בנובמבר 1996) היה קצין בחיל האוויר הישראלי, בכיר במוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, מנכ"ל ונשיא חברת אליאנס.
ביוגרפיה

רענן נולד בווינה שבאוסטריה בשם קורט רייסמן, בנם של ברטה וזיגפריד. במהלך השואה נמלט אביו לברית המועצות והצליח לשרוד ואילו אמו ואחיו הצעיר אריך נותרו בווינה, הועברו לגטו טרזינשטט ושם נעלמו עקבותיהם. ב-1938 עלה רענן לארץ ישראל במסגרת עליית הנוער ונקלט במשפחת יעקב אורי במושב נהלל. בתקופת המרד הערבי הוא התנדב לשרת בפלגות הלילה המיוחדות של אורד צ'ארלס וינגייט. ב-1940 התנדב למשטרת היישובים העבריים ושירת במשטרת הרכבות בחיפה. בהמשך השנה התנדב לשירות בחיל האוויר המלכותי במלחמת העולם השנייה. הוא שירת ביחידה ללוחמה פסיכולוגית ולאחר כחצי שנה נשלח לקורס מקלענות ואלחוט במצרים. שירת כמקלען-אלחוטן וצבר עשרות טיסות מבצעיות במטוסים שונים. בין השאר השתתף בהפצצת פלוישט ברומניה, בפברואר 1941 נפצע בידו וברגלו השמאלית מקליעים במהלך הפצצת לאריסה שביוון. השתחרר ב-1946. הוא היה פעיל בארגון ההגנה ובמטרה להכין את התשתית האווירית של הארגון בצפון הארץ, נשלח לעבוד ברשות התעופה האזרחית של המנדט הבריטי. שימש פקח תעופה בשדה התעופה בחיפה ולאחר עזיבת הבריטים מונה למפקד השדה. במהלך פיקודו הוברחו דרך השדה משלוחי עסקת הנשק הצ'כוסלובקית-ישראלית שהגיעו לארץ ישראל במטוסי חברת התעופה האזרחית הצ'כית ונחתו בחיפה.
במלחמת העצמאות פיקד על הכוח האווירי במבצע עובדה. לאחר מכן שירת כראש ענף אוויר 4 (ענף המודיעין) במטה חיל האוויר. עבר קורס מג"דים ומונה לראש ענף אוויר 2 (ענף התכנון). ב-1953 מונה למפקד בסיס חצור ובשנים 1955 עד 1957 פיקד על בסיס תל נוף.
הוא הושאל מחיל האוויר לטובת המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ועמד בראש פעילות אגף "צומת" באירופה. בין השאר פיקד על "מבצע דמוקלס", המבצע לסיכול פעולת המדענים הגרמנים במצרים.
לאחר שירותו במוסד מונה באוגוסט 1976 למנכ"ל ונשיא חברת הצמיגים אליאנס וכיהן בתפקיד עד 1980. ב-1978 זכה בפרס התעשייה מטעם התאחדות התעשיינים. לאחר מכן כיהן כיו"ר חברת טיסות השכר של אל על.
לקריאה נוספת

יאיר קוטלר, ג'ו חוזר אל האור, הוצאת מודן, 1988
הערות שוליים

↑  אפרים לפיד, מבצע "דמוקלס": אתגר מודיעיני בשנות השישים, אתר israeldefense.co.il, ‏15 בינואר 2015
↑  מקבלי פרס התעשייה, באתר התאחדות התעשיינים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306807405171  ISNI: 0000 0000 9229 8959  LCCN: nr93008770  VIAF: 49097880   WorldCat (עם VIAF): 49097880
המנדולינה של קפטן קורלי

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  לואי דה ברנייר
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן
 נושא:  כיבוש יוון על ידי מדינות הציר 
 הוצאה
 הוצאה:  Harvill Secker 
 תאריך הוצאה:  1994
 מספר עמודים:  464
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת זמורה ביתן
 תאריך:  2000
 תרגום:  מרים יחיל-וקס
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002054836
 
המנדולינה של קפטן קורלי הוא רומן מאת הסופר לואי דה ברנייר שנכתב ב-1994. הספר זיכה אותו בפרס הסופרים הבריטים לספר הטוב ביותר לשנת 1995. בישראל יצא לאור בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר בשנת 2000 בתרגומה של מרים יחיל-וקס.
עלילה

אירועי הספר מתרחשים בשנת 1941 בעיצומה של מלחמת העולם השנייה בעת פלישת האיטלקים ליוון, חייליו של קפטן אנטוניו קורלי, מתמקמים באי קפלוניה. תושבי הכפר הסולדים מנוכחותם של הפולשים עושים הכל כדי לפגוע בהם וביניהם אף פלגיה בתו של דוקטור יאניס רופא הכפר המאורסת לדייג שהתגייס למלחמה ולא משיב למכתביה. למרות המלחמה מתחבבים החיילים ובראשם הקפטן השובה בעל המנדולינה על התושבים. בין פלגיה לבין הקפטן מתפתח סיפור אהבה שנפסק בעקבות הטבח שעורכים הגרמנים בחיילים האיטלקים, אנטוניו שניצל בזכות חברו שהגן עליו בגופו נמלט מן האי באמצע הלילה על גבי סירה. חייה של פלגיה אחרי המלחמה מלאים התמודדויות ביניהם אימוץ תינוקת שננטשה בפתח ביתה. בתה המאומצת מתחתנת ויולדת ילד המוצא את המנדולינה של הקפטן האהוב ולומד להשתמש בה, באחת הפעמים פוגש בו אנטוניו והילד מוביל אותו לסבתו שצורחת על הקפטן שנטש אותה לאורך השנים. לאחר נסיונותיו להסביר את התנהגותו הם מתחילים את דרכם מחדש.
העיבוד הקולנועי

סרט המבוסס על הספר יצא לאקרנים בשנת 2001, בבימויו של ג'ון מאדן ובכיכובם של ניקולס קייג', פנלופה קרוז, ג'ון הרט, כריסטיאן בייל.
דני שפירא

| --- | --- |

 לידה:  11 בינואר 1925 ט"ו בטבת ה'תרפ"ה המנדט הבריטי ירושלים, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  9 בדצמבר 2022 (בגיל 97) ט"ו בכסלו ה'תשפ"ג ישראל רמת השרון, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 השתייכות:   ההגנה  צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1940–1971 (כ־31 שנים)
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 טייס קרב  טייס ניסוי בחיל האוויר הישראלי
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות   מבצע קדש   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון הראשונה   המערכה ברצועת הביטחון
 תפקידים אזרחיים
 טייס ניסוי בתעשייה האווירית
דני שפירא טייס הניסוי הראשי של חיל האוויר, בהכנות לטיסת הבכורה, 1966.
דני שפירא (11 בינואר 1925 – 9 בדצמבר 2022) היה מראשוני טייסי חיל האוויר הישראלי, טייס ניסוי בחיל האוויר ולאחר מכן טייס ניסוי בתעשייה האווירית.
ביוגרפיה > משפחתו

שני בניו של דני, רונן ועודד, שירתו גם הם כטייסים בחיל האוויר. רונן המשיך בדרכו של אביו ושימש גם הוא כטייס הניסוי הראשי של התעשייה האווירית. עודד משמש קברניט באל על.
בתו אירית שימשה במשך שנים רבות כדיילת בכירה (מנהלת שירות בטיסה) באל על.
אחיו, יעקב שפירא, חבר קיבוץ מעוז חיים, יצא במלחמת העולם השנייה בשליחות הצבא הבריטי לאירופה כמדריך קשר במודיעין. בתפקידו הדריך את צנחני היישוב, ועבר קורס צניחה כדי להצטרף אליהם.
הערות שוליים

↑  הלך לעולמו הטייס האגדי דני שפירא, באתר ynet, 9 בדצמבר 2022
↑  מבצע יהלום דני שפירא מיג 21
↑  דני שפירא, מעריב, 7 בפברואר 1977
↑  דן ארקין, דני שפירא: הפגניני של הטייסים, מעריב, 5 בפברואר 1988
↑  דן ארקין, דני שפירא מסיר כנפיים אחרי 44 שנים על 100 מטוסים, מעריב, 1 בפברואר 1988
↑  הספרים של דני שפירא, באתר "סימניה"
↑  עדו בן פורת, הטייס האגדי דני שפירא הלך לעולמו בגיל 97, באתר ערוץ 7, 9 בדצמבר 2022
↑  חגי הוברמן, "מצב הרוח-השבועון לציבור הדתי לאומי", י"ד בניסן תשע"ו, 22.4.2016, "הגדה נדירה, בה השתמשו צנחנים ולוחמים יהודים באירופה במלחמת העולם השנייה, נתגלתה באקראי", גיליון 381, עמוד 16
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008707568605171  ISNI: 0000 0000 7059 284X  LCCN: nr94021602  VIAF: 98338107   WorldCat (עם VIAF): 98338107 
רעייתו של שפירא והרמטכ"ל דן שומרון מעניקים לו את דרגת אלוף-משנה בלשכת הרמטכ"ל, מאי 1989
כרמית לוי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1975 (בת 50 בערך)
 מוסדות:  בית הספר לרפואה באוניברסיטת תל-אביב 
 
כרמית לוי (נולדה בשנת 1975) היא חוקרת סרטן ישראלית, המתמחה במלנומה; פרופסור מן המניין במחלקה לגנטיקה של האדם וביוכימיה בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

כרמית לוי נולדה בירושלים, למשפחה ששורשיה בתימן. סיימה דוקטורט בביוכימיה בהצטיינות מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בין השנים 2005–2011 עשתה פוסט-דוקטורט ועבדה כחוקרת בבית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד. בשנת 2011 חזרה לישראל כחלק מהמאמץ הלאומי להשבת מדענים מצטיינים מחוץ לישראל, ונקלטה כחוקרת באוניברסיטת תל אביב ובמרכז המצוינות שעוסק בחקר רגולציה גנית במחלות אנושיות מורכבות, בהובלת האוניברסיטה העברית בירושלים.
מתגוררת בגבעתיים. רווקה.
מחקר

לוי הובילה מחקר שפורסם בכתב העת המדעי Nature. המחקר מומן בתמיכת משרד המדע, במסגרת תוכנית משותפת עם פרופ' יורג הוהיזל ולורין סנדר מהמרכז לחקר הסרטן DKFZ בהיידלברג שבגרמניה, ד"ר שושי גרינברגר מהמרכז הרפואי שיבא וד"ר רונן ברנר מהמרכז הרפואי וולפסון.
 במחקר התגלה כי סרטן, שנמצא באפידרמיס, בטרם חדירותו לדרמיס שולח בועיות זעירות המכילות חומר גנטי מסוג microRNA, והן שיוצרות את השינוי במבנה הדרמיס, כהכנה לקליטת התאים הסרטניים ולשינוע הגרורות. החוקרים ניסו בהצלחה במחקר שני חומרים כימיים שעשויים לעצור את התהליך בשלביו הראשוניים: SB202190, מעכב את שליחת הבועיות מהגידול שבאפידרמיס אל שכבת הדרמיס, ו-U0126 מונע את היווצרות השינויים בדרמיס גם לאחר הגעת הבועיות.
פרסים והוקרה

נבחרה בין מצטייני הרקטור בהוראה בקרב הסגל הבכיר באוניברסיטת תל אביב (תשע"ג - 2012–2013)
בשנת 2019 זכתה בפרס החוקר הצעיר מטעם האגודה העולמית לחקר סרטן המלנומה (SMR)
פרסים והוקרה > רשימות עיתונאיות שציינו את פרופ' לוי

המגזין דה-מרקר בחר בה בין ה-40 הצעירים המבטיחים (2012)
אתר Mako בחר בה ברשימת האנשים הכי משפיעים בישראל (2016).
פרסומים מדעיים (באנגלית)

1. Bell RE, Levy C*. The 3 M’s: Melanoma, MITF and microRNA. PCMR 2011.
2. Feige E, Yokoyama S, Levy C, Khaled M, Igras V, Richard J. Lin, Lee S, Widlund HR, Scott R. Granter, Andrew L. Kung, Fisher DE. Hypoxia-induced transcriptional repression of the melanoma oncogene MITF by the HIF1-DEC1 axis. PNAS 2011.
3. Khaled M., Schubert S, Janas M.M, Veguilla R.A, Golan D, Fisher D.E, Novina C.D, Shomron N and Levy C*, “A Regulatory Loop Between Microprocessor and Spliceosome Activities: the Case of miR-211 and TRPM1”. Plos Genetics 2011.
4. Levy C, and Fisher D.E, “Dual role of lineage restricted transcription factors” Transcription Jan 2011.
5. Levy C, Mehdi Khaled, Dimitrios Iliopoulos, Maja Janas, Steffen Schubert, Sophie Pinner, Po-Hao Chen, Shuqiang Li, Anne Fletcher, Satoru Yokoyama, Kenneth L. Scott, Levi A. Garraway, Jun S. Song, Scott R. Granter, Shannon J. Turley, David E. Fisher, and Carl D. Novina, “Intronic miR-211 assumes the tumor suppressive function of its host gene in melanoma” Mol Cell Nov 2010.
6. Khaled M, Levy C and Fisher D.E, “Control of melanocyte differentiation by a MITF-PDE4d3 homeostatic circuit” Genes&Dev Oct 2010.
7. Levy C, Khaled M, Robinson K.C, Veguilla R.A, Chen PH, Yokoyama S, Makino E, Jun Lu, Larue L, Beermann F, Chin L, Bosenberg M, Song J.S, and Fisher D.E, “Lineage specific transcriptional regulation of DICER by MITF in melanocytes” Cell Vol.141 June 2010.
8. Levy C, Golan D, Friedman B and Shomron N “Biased hosting of intronic microRNA genes”, Bioinformatics. 2010 Feb 24.
9. Shomron N and Levy C “MicroRNA-Biogenesis and Pre-mRNA Splicing Crosstalk”. Journal of Biomedicine and Biotechnology. 2009:594678
10. Yokoyama S, Feige E, Poling L.L, Levy C, Widlund H.R, Khaled M, Kung A.L, and Fisher D.E “Pharmacologic suppression of MITF expression via HDAC inhibitors in melanoma lineage”. Pigment Cell and Melanoma Research. 2008 Aug;21(4):457-63.
11. Levy C, Kahled M and Fisher D.E “MITF: master regulator of melanocyte development and melanoma oncogene” Trends in Molecular Medicine. 2006 Sep; 12(9):
406-14
12. Levy C, Lee Y, Nechushtan H, Schueler-Furman O, Sonnenblick A, Hachohen S and Razin E “Identifying a common molecular mechanism for inhibition of MITF and STAT3 by PIAS3”. Blood. 2006 Apr 1;107(7):2839-45.
13. Sonnenblick A, Levy C and Razin E. “Immunological trigger of mast cells by monomeric IgE: effect on microphthalmia transcription factor, STAT3 network of interactions”. J Immunol. 2005 Aug 1;175(3):1450-5.
14. Levy C, Sonnenblick A and Razin E, “The interplay between MITF, PIAS3 and STAT3 in mast cells and melanocytes”. Mol Cell Biol. 2004 Dec.
15. Miller A.J, Levy C, Davis I.J, Razin E, and Fisher D.E. “SUMOylation of MITF and its related family members TFE3 and TFEB”. J Biol Chem. 2004
Oct 25.
16. Levy C, Sonnenblick A and Razin E “Role played by microphthalmia transcription factor phosphorylation and its Zip domain in its transcriptional inhibition by PIAS3”. Mol Cell Biol. 2003 Dec;23(24):9073-80.
17. Levy C, Nechushtan H and Razin E “A New Roll for the STAT3 Inhibitor, PIAS3” J Biol Chem. 2002; 277, 1962-1
הערות שוליים

↑  עמוד מרכז המצוינות שעוסק בחקר רגולציה גנית במחלות אנושיות מורכבות
↑  איתי גל, פריצת דרך: חוקרים ישראלים מצאו דרך לעצור התפשטות סרטן עור, באתר ynet, 22 באוגוסט 2016
↑    רותם אליזרע, רואים את העור, באתר "ידיעות אחרונות", 23 באוגוסט 2016
↑  "פרופ' כרמית לוי זכתה בפרס החוקר הצעיר מטעם האגודה העולמית לחקר סרטן המלנומה", מבזקמפוס, דצמבר 2019.
↑  ד"ר כרמית לוי, 41 חוקרת סרטן, באתר mako, אוקטובר 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007443233405171 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "כרמית לוי".
שקד קוממי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 ביולי 1991 (בן 33)
 מוקד פעילות:  ראש העין
 תקופת הפעילות:  מ-2012
 עיסוק:  זמר
 סוגה:  פופ • מזרחית
 חברת תקליטים:  סינגולד
 שיתופי פעולה בולטים:  רון נשר, עומרי סגל, אקסום, האולטראס
 
שקד קוממי (נולד ב-24 ביולי 1991) הוא זמר ישראלי השר בסגנון הפופ הים תיכוני.
ביוגרפיה

ב-2015 הוציא קוממי את אלבום הבכורה שלו, "אהבה כמו שלך". האלבום הנפיק את הסינגלים "מה שאני נותן", "רחוק ממך", "ידיים באויר", "שומרת עליי" ו"מקווה שטוב לך" שזכו להשמעות רבות בתחנות הרדיו.
ביולי 2016 הוציא את הלהיט "יום בלי עבודה", שזכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו ולמיליוני צפיות ביוטיוב.
באוגוסט 2016 התארח בשירו של הראפר רון נשר, "רומאוהב", מתוך אלבום הבכורה של נשר, "ראש העיינשטיין / אינלונימוס". בדומה לשירו הקודם של קוממי, זכה השיר למיליוני צפיות ביוטיוב.
במאי 2018 הוציא יחד עם להקת "אקסום" את השיר "להגיד מילה". גרסה עברית לשירם של להקת "רייק" ואוזונה, "Me Niego".
ב-2019 השתתף קוממי בתוכנית המציאות הישראלית "הישרדות VIP עונה 2". במאי 2019 הוציא את השיר "שקט מסביב". בוידאו קליפ הנלווה לשיר, מתארחים משתתפי הישרדות VIP.
בדצמבר 2019, הוציא את אלבומו השני, "שקט מסביב".
קוממי מתגורר בראש העין.
דיסקוגרפיה

2015: אהבה כמו שלך
2019: שקט מסביב
בלון תבערה

שיגורי בלונים במבצע אאוטוורד. סאפוק, אנגליה.
בלון תבערה (או פצצת בלון) הוא כלי נשק המורכב מבלון מנופח בגז הקל מהאוויר (אוויר חם, מימן או הליום) הנושא חומרי הצתה ובעירה, חומרים דליקים או מטען חבלה, בדומה לבקבוק תבערה. זהו אמצעי לחימה (בדומה לעפיפון תבערה) הנע עם הרוח לאזור המטרה, שבו הבלון נופל או משחרר את אמצעי הלחימה, במטרה להצית שרפה ואף לגרום לנפגעים בנפש.
היסטורית השימוש > הצעות מוקדמות

בשנת 1792, הציע ז'וזף מישל מונגולפייה להטיל פצצות באמצעות בלונים על הכוחות הבריטיים וספינות בטולון.
בשנת 1807, ניסו בדנמרק לבנות ספינת אוויר המונעת בכוח אנוש כדי להפציץ ספינות בריטיות שהטילו סגר על קופנהגן.
בשנת 1846 דחה הצי הבריטי הצעה לפצצת בלון של סמואל אלפרד וורנר. ניסיונות של הנרי טרייסי קוקסוול לעניין את הממשלה הבריטית מספר שנים מאוחר יותר נדחו גם הם.
ב-1847, הציע ג'ון וייז להשתמש בפצצות בלון במלחמת ארצות הברית–מקסיקו.
היסטורית השימוש > שימוש אוסטרי בוונציה בשנת 1849

השימוש האגרסיבי הראשון של בלונים בלוחמה התקיים בשנת 1849. כוחות אוסטרים שצרו על ונציה ניסו לשגר כ-200 כדורים פורחים מנייר, כל אחד עם פצצה של כ-12 ק"ג שתוכננו להיות מופלים באמצעות פתיל השהייה מעל העיר. הבלונים שוגרו בעיקר מהקרקע, אולם חלקם גם שוגרו מספינת הצי SMS Vulcano ששימשה כנושאת בלונים. לפני השיגור של רוב הבלונים, האוסטרים שיגרו בלונים קטנים יותר כדי לקבוע את אורך ההשהיה של הפתילים בבלוני הנפץ. לפחות פצצה אחת נפלה בעיר, אולם בשל שינויי הרוח לאחר השיגור, רוב הבלונים החטיאו את המטרה וחלק אף נסחפו בחזרה לקווים האוסטרים ולספינה המשגרת Vulcano‏.
היסטורית השימוש > מלחמת העולם השנייה > מבצע אאוטוורד

במהלך מלחמת העולם השנייה, במבצע אאוטוורד של הבריטים שוגרו כ-99,142 בלונים לגרמניה, 53,543 מהם נשאו מטען מחולל אש ו-45,599 נשאו חוט נגרר ליצירת נזק לקווי מתח גבוה.
היסטורית השימוש > מלחמת העולם השנייה > פו-גו

ב-1944–1945, במהלך מלחמת העולם השנייה, יפן שיגרה כ-9,300 פצצות כדור פורח מדגם פו-גו מיפן ליבשת האמריקאית. הפצצות בקוטר 10 מטר מולאו במימן ובדרך כלל נשאו פצצת 15 קילו, או פצצת 12 קילו עם 4 פצצות 5 קילו. הפ-גו ניצל את זרם הסילון החורפי, שמהירותו 350 קמ"ש, כדי לחצות 5,000 ק"מ של האוקיינוס השקט בכ-3 ימים. כדי לשלוט בגובה הבלון השתמשו בחיישן ברומטרי אשר שחרר שקי חול כאשר הבלון ירד מתחת ל-30,000 רגל, ושחרר מימן כאשר עלה הבלון מעל ל-38,000 רגל. מנגנון שליטת הגובה הופעל 52 דקות לאחר השיגור כדי לאפשר לבלון לטפס לגובה ראשוני. התחנות האחרונות של שקי החול צוידו בפצצות תבערה אשר שוחררו על ידי אותו מנגנון. לאחר שחרור הפצצה האחרונה הבלון הפעיל מנגנון הרס עצמי ושחרר פצצה נוספת.
הבלונים שוגרו בחורף כדי לנצל את זרם הסילון, שכמעט לא קיים בחודשי הקיץ היבשים, אולם זה הגביל את פוטנציאל הנזק שכן עונת שרפות היער היא בקיץ. בלוני הפו-גו גרמו יחסית מעט נזק, פרט לאירוע קטלני בודד בו נהרגו אישה וחמישה ילדים שהתקרבו לבלון שנחת.
היסטורית השימוש > המלחמה הקרה > ארצות הברית

בעקבות מלחמת העולם השנייה, ארצות הברית פיתחה את E77, בלון פצצה מבוסס על בלון הפ-גו. הבלון הזה נועד לפזר חומר הדברה נגד יבולים, אולם לא הגיע לשימוש מבצעי. ב-1954–1955 בדקה תוכנית WS-124A אפשרות לשימוש בבלונים כאמצעי שיגור של נשק להשמדה המונית, אך נמצאה בלתי ישימה בשל דיוק נמוך מדי.