stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ההפגנות ברוסיה (2021)
אירועים > ינואר

ב-23 בינואר, נובאיה גאזטה דיווחה כי עד 3,000 מפגינים התכנסו בעיר ולדיווסטוק וכ-1,000 התכנסו בחברובסק. בכמה ערים ברוסיה דווח על הפסקות ברשת האינטרנט והטלפונים, בייחוד במוסקבה, סנקט פטרבורג, קרסנודאר, טיומן, צ'ליאבינסק, יקטרינבורג, וורונז', רוסטוב על הדון וסרטוב. משתמשי טוויטר ברוסיה דיווחו גם על בעיות בגישה לרשת. שידור ישיר ממוקדי ההפגנות שידרה רשת הטלוויזיה הפרטית גשם ארגונו של נבלני ו"רדיו סבובודה". דובר הקרמלין דמיטרי פסקוב הגיב על ההפגנות ואמר כי הן פרובוקטיביות המאלצות השתתפות בני נוער ואינן מקובלות. ראש עיריית מוסקבה סרגיי סוביאנין דחק במוסקבאים לשמור על כללי הריחוק החברתי במסגרת המאבק במגפת הקורונה ברוסיה. דווח כי השוטרים עצרו למעלה מאלף מפגינים, בהם גם רעייתו של אלכסיי, יוליה נבלנאיה והדוברת של אלכסיי, קירה ירמיש. לטענת אנשיו של נבלני, למעלה מ-40 אלף איש השתתפו בהפגנות במוסקבה. ועדת החקירות של רוסיה טענה כי היא בוחנת דיווח על מקרים של התנפלות מפגינים על שוטרים. המנהל לענייני נשיא רוסיה דיווח כי רכב של המינהל הותקף על ידי מפגינים בכיכר טרובנאיה במוסקבה. בערבו של אותו היום, לאוניד וולקוב, מבכירי הקרן למאבק בשחיתות, הודיע כי בכוונת הארגון לערוך הפגנות המוניות מדי סוף שבוע עד לשחרורו של נבלני.
ב-27 בינואר, כוחות הביטחון ערכו חיפוש בנכסיו של מנהיג האופוזיציה אלכסיי נבלני, בדירת הדוברת קירה ירמיש ובמשרדי הקרן.
ב־31 בינואר, במוסקבה, לפני תחילת המחאה, הרשויות סגרו כמה תחנות מטרו במרכז העיר (בהן אלכסנדרובסקי סאד, אוקותני רכבת תחתית, תיאטרלנאיה, פלושצ'אד רבוליוציי, קוזנצקי מוסט, לוביאנקה וקיטאי-גורוד) והגבילו את התנועה בחלקים ממרכז העיר, כולל סגירת מסעדות וחנויות. על פי האתר Tayga.info, כ־6,000 מפגינים התכנסו בנובוסיבירסק, יותר מאשר במחאה הקודמת. על פי האתר OVD-Info, מספר של 261 אנשים עוכבו, כמעט 100 מהם בוולדיווסטוק. על פי נתוני משטרת חברובסק, 58 אנשים יצאו להפגנה בעיר, 13 עוכבו. על פי ממשלת פרימוריה, כ־60 איש השתתפו בעצרת. הרשויות דיווחו כי המפגינים הבעירו ניידת של המשמר הלאומי במרכז מוסקבה. רעייתו של נבלני, יוליה, נעצרה שוב בשל השתתפות בהפגנה לא מאושרת. בנוסף, דווח כי הראפר Oxxxymiron השתתף בהפגנה במוסקבה ונעצר.
אירועים > פברואר

ב־2 בפברואר, ביום שבו בית המשפט העירוני של מוסקבה גזר על נבלני 3.5 שנות מאסר, נערכו הפגנות בסנקט פטרבורג ובמוסקבה, כשהרשויות מיהרו לסגור לגישת תושבים את מרכז העיר מוסקבה והכיכר האדומה. כלי תקשורת שונים דיווחו על מעצרם של למעלה מאלף מפגינים. ב־5 בפברואר המשמר הלאומי טען כי האתר הרשמי שלו, rosguard.gov.ru, ספג אינספור מתקפות DDoS שגרמו לקריסת האתר. באותו יום נערך פלאשמוב תמיכה בנשיא רוסיה פוטין בהשתתפות עשרות אנשים.
ב־6 בפברואר דווח על פריסת כוחות גדולים מאוד של משטרה והמשמר הלאומי באתרים מרכזיים בסנקט פטרבורג, אך לא נערכו הפגנות בעיר.
לאוניד וולקוב, ראש המטה של נבאלני, הודיע כי ההפגנות יושעו עד האביב לפחות כדי להתמקד בבחירות לפרלמנט בסתיו. לדבריו, "אם נצא כל שבוע, אלפי אנשים נוספים יעוכבו, ומאות נוספים יכלאו... עבודת המטה האזורי תשותק ולא יהיה אפשר לעבוד על הבחירות. זה לא מה שאלכסיי רוצה מאיתנו. אלכסיי ביקש שנתרכז בסתיו הזה." הוא גם אמר כי הצוות שלו יעבוד על הוצאת נבאלני מהכלא באמצעות "שיטות של מדיניות חוץ", כולל עבודה להבטיח שמנהיגים זרים יפעילו לחץ על פוטין וממשלתו לשחרר את נבאלני.
התקרית עם מרגריטה יודינה

בסנקט פטרבורג סרטון שפורסם ברשת ובו נראה קצין הגדוד המבצעי של משטרת סנקט פטרבורג ומחוז לנינגרד בועט לאשה בת 54, מרגריטה יודינה, בבטנה. זאת בתגובה להערה שלה כלפיו וכתוצאה מכך היא נפלה ונחבלה בראשה. היא אושפזה עם זעזוע מוח במצב קשה והמשטרה פתחה בבדיקה רשמית. אוכפי החוק הגיבו בהתנצלות. מפקד המשטרה גם הביע את כוונתו לפטר קצין נוסף של המשמר הלאומי של רוסיה, שהגיב בלעג ובהערצה מהמכה שנפגעה והעירו על המכה בקללות. מאוחר יותר, קצין הביטחון שפגע ביודינה התנצל בפניה והסביר כי קסדתו הפריעה לו לראות מה קורה. עם זאת, בסרטון האירוע עולה כי מגן הקסדה היה מורם. תחילה אמרה יודינה כי סלחה לאשם, אך בהמשך אמרה כי הונתה ותבקש להביא את קצין הביטחון לדין. ב-26 בינואר אושפזה שוב יודינה בגלל החמרה במצבה. בתגובה לתקרית, מגיש הטלוויזיה ולדימיר סולוביוב אמר כי האישה "נדחקה עם כף רגלה, מונחת על בטנה", כינה את המקרה הזה "פרובוקציה מוכנה היטב" והצהיר על הצורך "לתגמל את כל שוטרי אכיפת החוק, כולל הבחור הזה בסנקט פטרבורג”. כאשר ערוץ הטלוויזיה "רוסיה-1" הציג את כתבתו של דמיטרי קיסליוב במהדורת "ידיעות השבוע" מינואר 2021, רגע התקיפה נחתך מסרטון האירוע. המכה עצמה כונתה "דחיפה" והמפגינים הואשמו כי הם זקוקים ל"קרבן קדוש", אך "המשימה לא הושלמה". מגיש הטלוויזיה אלכסנדר מיאסניקוב זיכה גם את פקיד הביטחון באומרו כי הקורבן יכול היה לרסס תרסיס.
ב-25 בינואר שלח חבר הדומה הממלכתית של הפדרציה הרוסית, ממפלגת רוסיה המאוחדת, אלכסנדר קינשטיין, בקשה לסגן משרד התובע הכללי ולוועדת החקירות הפדרלית בדרישה להביא את הלוחם לדין ולידי לאחריות פלילית, אך למחרת, 26 בינואר, הוא חזר בו מבקשתו, וגם דחק שלא לפטר את החייל. פעיל זכויות האדם דינר אידריסוב הגיש גם עתירה לפתיחת תיק פלילי. ב-26 בפברואר נודע כי פתיחת תיק פלילי נגד פקיד הביטחון שפגע ביודינה נדחתה. ב-22 במרץ, חודשיים לאחר שאיש שירותי הביטחון התנצל בפני יודינה על המכה שחטפה, המשטרה הודיעה כי זהותו של הקצין שהכה לא נקבעה וההתנצלות בפני יודינה תופיע רק אם יוכח כי גורמי ביטחון אשמים, בהתבסס על תוצאות הבדיקה או על החלטת בית משפט.
הערכות ותגובות

על פי השבועון הבריטי "האקונומיסט" העובדה שצוותו של אלכסיי נבלני הצליח להראות את האחוזה לקהל הרחב למרות ביטחון הדוק, הפכה ל"השפלה" של ממש עבור הקרמלין, שעשוי לדאוג לכך שהאופוזיציה הלא ממוסדת תשלם ביוקר. הסרט שפורסם ניסה לערער בלגיטימיות של פוטין בעיני העם. אך המצב גם לא קל עבור הקרמלין, שליחת נבלני לכלא פירושה הפיכתו לדמות כמו נלסון מנדלה והריגתו תפגע משמעותית בתדמיתו של פוטין כאיש המחיה אימפריה אבודה. עם זאת, ככל הנראה לא כדאי לצפות למהפכה ברוסיה בשלב זה, כתבו באקונומיסט, מכיוון שעל פי סקרי דעת קהל, רק 23% מהרוסים מאמינים כי הפגנות רחבות היקף עלולות לפרוץ באזוריהם.
הוושינגטון פוסט הסכים כי החקירה "חצתה את כל הקווים האדומים של פוטין": "לא אכפת להם מהפגנות או מבחירות. הם רוצים שהמערב יחמיר את הסנקציות כי זה נותן להם סיבה להתעקש על קו נוקשה בפוליטיקה הרוסית."
אמנסטי אינטרנשיונל שלחה בקשה לשר הפנים של רוסיה ולדימיר קולוקולצב, מפקד משטרת מוסקבה אולג ברנוב, מפקד המשמר הלאומי הרוסי, ויקטור זולוטוב וראש מינהל המשמר הלאומי במוסקבה, מיכאיל וורוביוב ודחקה בהן שלא להפריע למפגינים וההפגנות ב-23 בינואר ולא להפריע לעיתונאים המסקרים את המתרחש.
ההפגנות ב-23 בינואר הביאו להפגנות דומות גם מחוץ לרוסיה: בהלסינקי נערכו 16 הפגנות תמיכה בנבלני בקבוצות של לא יותר מ-10 אנשים, כחלק משמירה על כללי הריחוק החברתי ובהסכמת משטרת פינלנד. ההתאספויות נערכו בשגרירות רוסיה בהלסינקי ובככר הסנאט בעיר; בתל אביב נערכה הפגנה מול שגרירות רוסיה בתל אביב בה השתתפו למעלה מאלף איש; הפגנות נערכו גם במדריד, לונדון ובהאג. ב־31 בינואר התקיימו הפגנות גם בברלין ובתל אביב (בה השתתפו 100 מפגינים).
גלריה

מפגינים בשדה מרס בסנקט פטרבורג. 23 בינואר 2021.
מפגינים בככר פושקין במוסקבה. 23 בינואר 2021.
אנשי אומו"ן בככר פושקין.
ככר פושקין במוסקבה
מוסקבה
משאיות של המשמר הלאומי במהלך ההפגנה בסנקט פטרבורג, 23 בינואר 2021
שוטרי המשמר הלאומי של רוסיה בניז'ני נובגורוד. 31 בינואר 2020.
ראו גם

ההפגנות בבלארוס (2020)
המחאות ברוסיה (2017–2018)
אלכסיי נבלני
סולידריות (תנועה רוסית)
רוסיה האחרת
ולדימיר פוטין
הרי אוסטראל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  5,000 מ' 
 אורך הרכס:  412 ק"מ 
 קואורדינטות:  80°11′S 14°03′E﻿ / ﻿80.19°S 14.05°E﻿ / -80.19; 14.05
 
הרי אוסטראל או ההרים האוסטרלים (בלטינית: Australe Montes - מילולית: ההרים הדרומיים) הם הרים בכוכב הלכת מאדים .
קוטרם הוא 411 קילומטרים.
גובה ההרים הוא 5,000 מטרים מעל פני הקרקע של מאדים.
מקור השם

שם ההרים אושר על ידי האיחוד האסטרונומי הבינלאומי בשנת 2003.
לקריאה נוספת

• Kenneth S. Coles, Kenneth L. Tanaka, Philip R. Christensen
 , P 256
הערות שוליים

↑  מידע על הרי אוסטראל באתר IAU
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "הרי אוסטראל".
העיר העתיקה של שאנגחאי

| --- | --- |

רחוב בעיר העתיקה
 מידע
 עיר:  שאנגחאי 
 קואורדינטות:  31°13′30″N 121°29′06″E﻿ / ﻿31.225°N 121.485°E﻿ / 31.225; 121.485
 
 
מפה שפורסמה במקור במהלך 1813 אשר ממחישה כיצד נראתה שאנגחאי בשנת 1553.
העיר העתיקה של שאנגחאי (בסינית: 上海老城厢) הוא האזור המקורי בו נמצאה העיר שאנגחאי.
חלק זה של העיר היה במקור מוקף בחומה במשך קרוב לאלף שנים בטרם נבנתה שאנגחאי המודרנית מחוץ לחומות העיר העתיקה. חומות העיר העתיקה של שאנגחאי הוסרו לפני שנים רבות, אך חלק זה של העיר מכיל עד היום לא מעט מבנים סיניים מסורתיים, והרבה חנויות המוכוונות לתיירים.
אזור זה של העיר מהווה בעיקר מוקד משיכה עבור תיירים, אך פחות עבור תושבי שאנגחאי.
למעט שני מקטעים קצרים, מרבית חומות העיר העתיקה הוסרו במהלך 1912, ושדרה רחבה נבנתה מעל האזור שבו עברו החומה והחפיר בעבר.
גלריה

רחוב בעיר העתיקה.
דרך דאנפנג (丹凤路) אשר עוברת בעיר העתיקה ברבע הדרום מזרחי.
שוק הנמצא לאורך דרך סיפאי (四牌路) בעיר העתיקה, ברובע הדרום מזרחי.
שוק לילה בעיר העתיקה הנמצא לאורך דרך גואנגצ'י.
גן יויואן.
מקדש אל העיר.
אחד ממקטעי החומה היחידים שנותרו באזור העיר העתיקה של שאנגחאי.
הנפשות CSS

הנפשות CSS (באנגלית: CSS animation) הוא מודול בגיליונות סגנון מדורגים (CSS), המאפשר הנפשות של אלמנטי HTML, באמצעות שינוי של תכונות עיצוב (property) שלהם, על ידי שימוש בkeyframes@ שמגדיר את השינויים המתבצעים, והוספת התכונה animation שמגדיר את אורך השינוי ותכונות נוספות לאלמנט המונפש. על אף היות המודול במעמד טיוטה, הוא נתמך כמעט בכל הדפדפנים המודרניים.
היסטוריה

על אף השימוש ארוך השנים בפסאודו-מחלקה :hover" כדי ליצור הנפשות בסיסיות, הרחבות של טכנולוגיית CSS לתחום ההנפשות הייתה מזערית עד תום העשור הראשון של שנות ה-2000. בשנת 2007 הכריזו מפתחי מנוע WebKit על כוונתם לכלול במנוע ה-CSS שלהם הנפשות, מעברים חלקים (transitions) וטרנספורמציות (transforms), ובפברואר 2009 הודיעו על מימוש בפועל של תכונות אלו. עם הזמן הפכו הנפשות CSS לתכונה רשמית של CSS3, הטיוטה הרשמית המפותחת על ידי ארגון World Wide Web Consortium.
תמיכה על ידי דפדפנים

נכון לדצמבר 2015, כל הדפדפנים הנפוצים, וביניהם: פיירפוקס, גוגל כרום, אינטרנט אקספלורר, מיקרוסופט אדג', כמו גם כל דפדפני המובייל (דפדפנים לסמארטפונים וטאבלטים, בעיקר) פרט לאופרה, כוללים תמיכה מלאה בהנפשות CSS.
יתרונות על פני הנפשות מבוססות JavaScript

כבר בשלבים הראשונים של פיתוח הנפשות CSS היו גורמים שהביעו ספק לגבי נחיצותן והסבירות שיחליפו הנפשות מבוססות אדובי פלאש או JavaScript. אך למרות כל אלו, להנפשות CSS מספר יתרונות משמעותיים על ההנפשות המבוססות JavaScript, שהיו נפוצות מאוד בעבר (רבות בזכות תשתיות JavaScript כדוגמת jQuery):
ביצועים טובים יותר, הנובעים משימוש בהאצת חומרה על ידי הדפדפנים השונים.
תחביר פשוט יותר, גם עבור הנפשות מורכבות.
אפשרות להפעלת הנפשות גם עם פסאודו-אלמנטים, שאינם נגישים באמצעות JavaScript.
אפשרות להפעלת הנפשות בקלות, ללא צורך בהגדרה מחדש של מאפיינים לאורך האנימציה. לגבי ערכי צבע, לדוגמה, ניתן גם להגדירם כשמות צבעים במקום ערכיהם.
הערות שוליים

↑  CSS at-rule: @keyframes, caniuse.com (באנגלית)
↑  Kim, Arnold (2009-02-06), CSS Animation Coming to Safari, Already in iPhone. Less Dependence on Flash?, MacRumors.com
↑  Palmer, Robert (2009-02-06), CSS Animation to replace need for Flash in MobileSafari? Not likely, The Unofficial Apple Weblog
↑  Ferrari, Vincent (2009-02-09), CSS Animations: A Flash Substitute?, Apple Thoughts
↑  Snook, Jonathan (2007-10-31), CSS Animations in Safari, Snook.ca
וונדרינו ארנה

| --- | --- |


האולם בספטמבר 2006
 שמות קודמים:  שפארקסן ארנה
 כתובת:  Europapl. 1, 24103 Kiel 
 מיקום:  קיל, גרמניה
 קואורדינטות:  54°19′14″N 10°07′50″E﻿ / ﻿54.320556°N 10.130556°E﻿ / 54.320556; 10.130556
 אבן יסוד:  10 בנובמבר 1950
 תקופת הפעילות:  17 ביוני 1951 – הווה (73 שנים)
 שופץ:  1952, 2001
 בעלים:  חברת פרוויזינאל
 מפעיל:  עיריית קיל
 אדריכל:  ויליהלם נבלינג (שיפוץ 2001)
 קבוצות:  קיל
 מושבים:  13,500 (קונצרטים) 10,250 (כדוריד)
 www.wunderino-arena.de
 he
 
וונדרינו ארנה הוא אולם מקורה הממוקם בעיר קיל שבגרמניה. האולם מארח אירועי כדוריד וקונצרטים ומכיל 10,250 מושבים. האולם מסוגל לקלוט 13,500 צופים.
בניית האולם החלה ב-1950 ונמשכה כשנתיים. האולם נחנך ב-17 ביולי 1951, אף שבנייתו באותה עת טרם הושלמה. עם השנים הורחב וחודש האולם מספר פעמים. בשנת 2001 עבר האולם "מתיחת פנים" נוספת, לרגל 50 שנים לבנייתו.
ב-1 בינואר 2008 רכשה חברת שפארקסן-פיננס את הזכויות על השם ושינתה את שמו מאוסטסיהל (Ostseehalle) לשפארקסן ארנה.
ואליד בשטי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1976 (בן 48 בערך) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ייל  בארד קולג'  בית הספר ייל לאמנות 
 תחום יצירה:  אמנות חזותית, ציור, מיצב, פיסול, צילום, וידאו ארט 
 
ואליד בשטי (נולד ב-1976 בלונדון, בריטניה) הוא אמן וסופר מלוס אנג'לס.
בשטי היה פרופסור חבר במחלקה לאמנות לתואר שני ב־Art Center College of Design, פסדינה, ולימד בבתי ספר רבים כולל אוניברסיטת קליפורניה, לוס אנג'לס; אוניברסיטת קליפורניה, אירווין; מכון קליפורניה לאמנויות; בית הספר לאמנות של שיקגו; ותוכנית MFA במכללת בארד. בשטי הציג תערוכות רבות במוסדות וגלריות רבות ברחבי העולם. הוא מבקר בפקולטה במכון לארכיטקטורה בדרום קליפורניה .
לימודים

בשטי קיבל תואר ראשון באמנויות מבארד קולג', ניו יורק ב-1999, ותואר שני באמנויות יפות מבית הספר לאמנות של אוניברסיטת ייל ב-2002.
עבודות

למרות שבשטי ידוע בעיקר בעבודתו בצילום, גופי עבודתו משתרעים על מגוון רחב של מדיה לרבות פיסול, ציור, מיצב ווידאו. לגבי הבחנות בין מדיומים, הוא הדגיש כי הוא "מנסה לשקול כל גוף עבודה במונחים שלו, באופן דיסקרטי, כך שמונחים כמו 'פיסול' או 'צילום', במובן הרחב שלהם, לא ממש נכנסים לתוך החשיבה [שלי] ... "
אוספים ציבוריים

עבודתו של בשטי נמצאת באוספים קבועים של מוזיאונים ברחבי העולם, כולל:
המכון לאמנות של שיקגו, שיקגו, IL
מוזיאון סולומון ר. גוגנהיים, ניו יורק
מוזיאון האמר, לוס אנג'לס, קליפורניה
מוזיאון הירשהורן וגן הפסלים, וושינגטון הבירה
מוזיאון מחוז לוס אנג'לס לאמנות
המוזיאון לאמנות עכשווית, שיקגו, שיקגו, IL
המוזיאון לאמנות עכשווית, לוס אנג'לס, קליפורניה
המוזיאון לאמנות מודרנית, ניו יורק
מוזיאון סן פרנסיסקו לאמנות מודרנית, סן פרנסיסקו, קליפורניה
טייט, לונדון, בריטניה
מוזיאון לאמנות של אוניברסיטת מישיגן, אן ארבור, MI
מוזיאון ויקטוריה ואלברט, לונדון
מוזיאון וויטני לאמנות אמריקאית, ניו יורק
הערות שוליים

↑  Mikkel Carl, "Interview: Walead Beshty," Malmö Konsthall, 2011. http://www.konsthall.malmo.se/upload/pdf/Walead_Beshty_Interview.pdf
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007571945205171  GND: 136443249  ISNI: 0000 0000 7885 5317  LCCN: no2009032415  NKC: xx0180713  NTA: 394315448  PIC: 270939  RKD: 415536  SNAC: w6x3610x  SUDOC: 163899789  ULAN: 500128919  VIAF: 96635582   WorldCat (עם VIAF): 96635582
העיר הקיסרית החופשית אאכן

העיר הקיסרית החופשית אאכן, הידועה גם בשמה הצרפתי Aix-la-Chapelle והיום ידועה בפשטות בשם אאכן, הייתה עיר קיסרית חופשית וספא של האימפריה הרומית הקדושה ממערב לקלן ודרום מזרח לארצות השפלה, בחוג הרייני התחתון-וסטפאלי. העליות לרגל, הכתרת קיסר האימפריה הרומית הקדושה, תעשיות פורחות והפריבילגיות שהעניקו קיסרים שונים הפכו אותה לאחת מעיירות השוק המשגשגות ביותר של האימפריה הרומית הקדושה.
היסטוריה

בשנת 1166 קיבלה אאכן חופשיות אימפריאלית והוכרזה כעיר קיסרית חופשית של האימפריה הרומית הקדושה על ידי הקיסר פרידריך הראשון, הידוע גם בשם "ברברוסה", באמצעות פריבילגיה של קרל הגדול (Karlsprivileg). אאכן מילאה תפקיד בליגה ששמרה על השלום בין השנים 1351 ל-1387 בין המז לנהר הריין. בשנת 1450 מרד הוביל לקבלת הגילדות חלק בשלטון המקומי. במאה ה-16 החלה אאכן לרדת בחשיבותה ובשגשוגה. היא הייתה קרובה מדי לגבול עם ממלכת צרפת מכדי להיות בטוחה, ורחוקה מדי מהאימפריה הרומית הקדושה מכדי שתהיה נוחה כעיר בירה. בשנת 1562 הבחירות הקיסריות והכתרתו של הקיסר הרומית הקדושה מקסימיליאן השני התקיימו בפרנקפורט, תקדים שנמשך עד לסוף האימפריה הרומית הקדושה. הרפורמציה הפרוטסטנטית הביאה צרות לאאכן. ב-1580 הפרוטסטנטים השתלטו על העיר; בעקבות כך חרם קיסרי הוטל ב-1598 על ידי ארנסט מבוואריה, ארכיבישוף-הבוחר של קלן. חזרה דתית של העיר הובילה לחרם קיסרי חדש על ידי הקיסר מתיאס ב-1613, ובשנת 1614 אילץ הצבא הספרדי של אמברוסיו ספינולה את העיר הסוררת לחזור לחיק הקתוליות. בשנת 1656 שריפה גדולה הרסה 4,000 בתים. אסון זה השלים את החורבן שהתחיל במלחמת שלושים השנים.
אאכן אירחה כמה ועידות שלום, אלה שסיימו את מלחמת האצלה ואת מלחמת הירושה האוסטרית. על פי חוזה אקס-לה-שאפל, מיום 2 במאי 1668, נאלץ לואי הארבעה עשר, מלך צרפת, על ידי הברית המשולשת בין ממלכת אנגליה, הרפובליקה ההולנדית וממלכת שוודיה, לנטוש את מלחמת השחרור נגד ארצות השפלה הדרומיות. ההסכם אילץ את המלך לשקם את מחוז בורגונדי, אותו כבש, ולהסתפק בבעלות על שנים עשר ביצורים פלמיים. הסכם אקס-לה-שאפל השני, מיום 18 באוקטובר 1748, סיים את מלחמת הירושה האוסטרית. לפי תנאי הסכם קמפו פורמיו, אאכן צורפה לרפובליקה הצרפתית הראשונה כעיר ראשית במחוז רור. מאוחר יותר, קונגרס וינה העניק את אאכן לממלכת פרוסיה.
הערות שוליים

↑  Aachen. 2012. Encyclopædia Britannica Online. Retrieved 19 June 2012, from http://www.britannica.com/EBchecked/topic/200/Aachen
1 2 3 4 5 6 7 8 9  אאכן באתר אנציקלופדיה בריטניקה
השכנים של ג'ונס

| --- | --- |

 בימוי:  גרג מוטולה 
 הופק בידי:  לורי מקדונלד, וולטר פארקס 
 תסריט:  מייקל לסיור 
 עריכה:  דוד רניי 
 שחקנים ראשיים:  זאק גאליפנאקיס איילה פישר ג'ון האם גל גדות
 מוזיקה:  ג'ק מונקו
 צילום:  אנדרו דאן 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Fox 2000 Pictures Parkes + MacDonald Image Nation
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 21 באוקטובר 2016
 משך הקרנה:  88 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פעולה, סרט קומדיה 
 תקציב:  $40,000,000
 הכנסות:  $29,918,745
 הכנסות באתר מוג'ו:   keepingupjoneses
 www.jonesesmovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
השכנים של ג'ונס (באנגלית: Keeping Up with the Joneses) היא קומדיית פעולה אמריקאית משנת 2016, שביים גרג מוטולה, בכיכובם של זאק גאליפנאקיס, איילה פישר, ג'ון האם וגל גדות.
עלילה

ג'ף וקרן גפני (זאק גאליפנאקיס ואיילה פישר) הם זוג מאושר עם שני ילדים. ג'ף הוא מנהל משאבי אנוש בחברת היי-טק וקרן היא אדריכלית. משיקולי אבטחת מידע כל המחשבים בחברה מנותקים מהאינטרנט, אך הגבלה זו אינה חלה על מחשבו של ג'ף, משום שפעילות משאבי אנוש אינה נחשבת סודית. עקב כך עובדים מגיעים לחדרו של ג'ף כדי להשתמש במחשבו.
לאחר שהשכנים הקודמים שלהם עברו לבית חדש, ולאחר ששני ילדיהם נסעו למחנה קיץ, ג'ף וקרן נפגשו עם זוג שכנים חדשים בשם טים ונטלי ג'ונס (ג'ון האם וגל גדות), ומתיידדים איתם. טים מציג עצמו כמי שמסייר בעולם וכותב על חוויותיו. תוך זמן קצר קרן מגלה ששכניהם החדשים הם סוכנים סמויים, ובהמשך מתברר שהם באו כדי לגלות מי העובד בחברה שבה עובד ג'ף, שהשתמש במחשבו של ג'ף לשם יצירת קשר עם פושע המעוניין לרכוש שבב סודי מתוצרת החברה. שני זוגות השכנים עוברים שלל הרפתקאות עד לסוף הטוב של הריגת הפושעים.
צוות השחקנים

זאק גאליפנאקיס - ג'ף גפני
איילה פישר - קרן גפני
ג'ון האם - טים ג'ונס
גל גדות - נטלי ג'ונס
מאט וואלש - דן קרייבסטון
מרי בת' מונרו - מג קרייבסטון
פאטון אוסוולט - ברוס ספרינגסטין / עקרב
קווין דאן - קארל פרונגר
מייקל ליו - יאנג
ארי שפיר - אורן
ג'ונה זיאו - סטייסי צ'אנג
בובי לי - ריקי לי
העיר העתיקה של מינכן

|  מידע |
| --- | --- |
 עיר:  מינכן 
 שטח:  3.14 קמ"ר 
 אוכלוסייה:  21,454 (31 בדצמבר 2016)
 קואורדינטות:  48°08′10″N 11°34′20″E﻿ / ﻿48.1361°N 11.5722°E﻿ / 48.1361; 11.5722
 he
 
המיקום של העיר העתיקה של מינכן במינכן
העיר העתיקה של מינכן (בגרמנית: Altstadt-Lehel) הוא האזור העתיק בעיר מינכן שבגרמניה המשתרע על פני 3.15 קמ"ר' וכולל את המחוזות אלטשטאדט (Altstadt) ולהל (Lehel). אזור זה כולל את מרבית אתרי התיירות המרכזיים של מינכן.
בסוף 2018 גרו בתחום המחוזות אלטשטאדד ולהל 20,960 תושבים. אזור העיר העתיקה של מינכן נתחם בכביש הטבעת ההיסטורי הראשון שנבנה סביב מרכז מינכן.
אתרים בולטים:
המרכז היהודי במינכן
מריאנפלאץ
המוזיאון הבווארי הלאומי
המוזיאון היהודי
ארמון המלוכה
הערות שוליים

↑  Statistical paperback 2021 (PDF). Statistics from the City of Munich. Retrieved on July 19, 2021
ערך זה הוא קצרמרבנושא גרמניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
התקשרות (שבועון)

שער הגיליון הראשון
התקשרוּת היא חוברת שבועית בהוצאת צעירי אגודת חב"ד היוצאת לאור מאז חודש אב ה'תשנ"ד (1994).
היסטוריה ועמדות

הגיליון הראשון יצא לקראת כ' באב תשנ"ד, יום השנה של הרב לוי יצחק שניאורסון, בעקבות פטירת הרבי מלובביץ' בג' בתמוז באותה שנה, במטרה לחזק את ההתקשרות של החסידים אליו.
העלון מופץ למנויים, בבתי כנסת ובבתי חב"ד.
בסוף שנת תשע"ח שונה העיצוב של הגיליון ונוספו לו מדורים.
בתמוז תשע"ט, לרגל 25 שנה לפרסום, הוא הורחב ל-32 עמודים ונוספו מדורים. עם הרחבתו, החל להיות מצורף לשבועון כפר חב"ד.
מחשוון תשפ"ג הוא יוצא בשדרוג חדיש ונגיש עם הוספת מדורים.
עורך הגיליון מאז היווסדו ועד שנת תשע"ג היה הרב מנחם ברוד. עורכי הגיליון משנת תשע"ג הם לוי יצחק שייקביץ, יוסף יצחק אולידורט, אליהו קניג ואברהם מרינבסקי, מחשוון תשפ"ג העורך הוא שלום בלוי.
מדורי הגיליון

מורה שיעור ברמב"ם השבועי
דבר מלכות - שיחה של הרבי לפרשת השבוע
משיח וגאולה בפרשה - קטעים משיחות הרבי בענייני משיח וגאולה הקשורים לאותו שבוע
ניצוצי רבי - התייחסות הרבי לנושאים שונים, בעריכת הרב מרדכי מנשה לאופר. לאורך השנים התפרסמו במדור לראשונה אגרות וסיפורים.
ממעייני החסידות - לקט אמרות מאדמו"רי חב"ד על פרשת השבוע
פרקי אבות - קטע משיחה של הרבי על הפרק שלומדים בשבת (בימי הקיץ)
לוח השבוע - הלכות ומנהגי השבוע הנהוגים בחסידות חב"ד. את המדור ערך עד סוף שנת תשע"ה הרב יוסף שמחה גינזבורג. מאז נעתקים הדברים מהספר 'הלכות ומנהגי חב"ד ליום יום ולמועדי ישראל, כפי שהתפרסמו בעלון 'התקשרות' בעבר.
החל מתמוז תשע"ט נספו:
עת לדעת - יומן אירועים שהתרחשו בחצר הרבי מלובביץ' ואירועים בהיסטוריה של ימי חב"ד, מתוך ספר של הרב אברהם שמואל בוקעט
הכתב והמכתב - תשובה בכתב ידו של הרבי
שנים מקרא ואחד תרגום
הערות שוליים

↑  עיתון 'כפר חב"ד' מתרחב - עם מוסף תורני, באתר כיכר השבת, 14.07.2019
וונדרוואפה

רקטת V-2 במוזיאון פנמינדה
הורטן 229 V3 כנף מעופפת - רפרודוקציה במוזיאון התעופה והחלל של סן דייגו
וונדרוואפה (בגרמנית: Wunderwaffe, נשק פלא) הוא מונח שהוקצה במהלך מלחמת העולם השנייה על ידי משרד התעמולה של גרמניה הנאצית לכמה "נשקי על" מהפכניים. עם זאת, רוב כלי הנשק הללו נותרו בפיתוח כאבות טיפוס, שמעולם לא הגיעו לשדה הקרב, או שאם כן, הגיעו מאוחר מדי או במספרים לא משמעותיים מכדי להשפיע צבאית.
טילי V, שפותחו קודם לכן ונפרסו באופן ניכר, במיוחד נגד לונדון ואנטוורפן, נחשבו ל"וונדרוואפה".
ככל שמצב המלחמה החמיר עבור גרמניה משנת 1942, הטענות לגבי פיתוח כלי נשק חדשים מהפכניים שיכולים להשפיע על המערכה הפכו לחלק בולט יותר ויותר מהתעמולה שהופנתה לגרמנים על ידי ממשלתם. במציאות, כלי הנשק המתקדמים בפיתוח דרשו בדרך כלל תקופות ארוכות של עבודת תכנון וניסויים ולא היה סיכוי ריאלי שהצבא הגרמני יוכל להציב אותם לפני תום המלחמה. כאשר כמה תכנונים מתקדמים, כמו טנק הפנתר והצוללת מדגם XXI, הוזנקו לייצור, הביצועים שלהם התגלו כמאכזבים לצבא ולמנהיגות הגרמנית עקב בדיקות טרום ייצור לקויות או תהליכי בנייה לקויים. ההיסטוריון מייקל ג'יי נויפלד ציין כי "התוצאה נטו של כל כלי הנשק הללו, פרוסים או אחרים, הייתה שהרייך בזבז הרבה כסף ומומחיות טכנית (והרג הרבה עובדי כפייה) בפיתוח וייצור מכשירים אקזוטיים. שהניב יתרון טקטי ואסטרטגי מועט אם לא". עם זאת, כמה כלי נשק הוכיחו את עצמם כמוצלחים והיו להם השפעה רבה בעיצובים שלאחר המלחמה.
בשפה הגרמנית, המונח Wunderwaffe מתייחס בדרך כלל לפתרון אוניברסלי הפותר את כל הבעיות הקשורות לנושא מסוים, המשמש בעיקר באופן אירוני בשל אופיו ההזוי.
רעיונות בולטים לוונדרוואפה שמעולם לא יצא לפועל היו מפציץ אמריקה והלנדקרויצר P. 1000.
ראו גם

התעמולה הנאצית
V-3
פאנצר סימן 8
לנדקרויצר P. 1000
לנדקרוזר P.1500
הפרדוקס הצרפתי

גבינות עשירות בשומנים רוויים, כמו גבינת ברי, הם מאכלים פופולרים במטבח הצרפתי.
הפרדוקס הצרפתי הוא כינוי המתאר את הסתירה, לכאורה, בין התזונה והרגלי החיים בצרפת הנחשבים כגורמים למחלות לב, לבין מיעוט התמותה ממחלות לב שם לעומת ארצות אחרות.
התזונה הצרפתית כוללת מזון עתיר שומן מגוון, החל מבשר לסוגיו וכלה בגבינות: לפי נתוני ארגון המזון והחקלאות, הצרפתי הממוצע צורך מדי יום 108 גרם של שומן רווי שמקורו בבשר, בעוד שהאמריקאי הממוצע צורך רק 72 גרם של שומן כזה. הצרפתי אוכל חמאה פי ארבעה יותר מהאמריקאי, גבינה בכמות של 60% יותר מהאמריקאי, ופי שלושה יותר בשר חזיר, שהוא שומני ועתיר כולסטרול. כמו כן האדם הצרפתי שותה 48 ליטר יין אדום בממוצע בשנה.
בנוסף לכך, מידת העישון והיעדר פעילות גופנית בצרפת אינם שונים באופן ניכר מהממוצע העולמי.
למרות כל זאת, אחוז התמותה כתוצאה ממחלות לב וכלי דם בצרפת אצל גברים בגילאים 35–74 היה 83 לכל 100,000. זאת בניגוד לתמותה גדולה בהרבה, של 115 לכל 100,000 איש בארצות הברית .
לפי מקורות משנת 2020, שיעור התמותה בצרפת לכל מאה אלף איש היה 30.17 ,  ואילו בארצות הברית שיעור יותר מכפול, של 73.49.
עם זאת, יש החולקים על הקביעה כי בצרפת מספר מועט יחסית של מקרי מות ממחלות לב. לטענתם, מדובר במצג שווא, שמקורו באופי הדיווח המקובל בצרפת על נסיבות מקרי מוות שלא אירעו בבתי החולים, שכן מוות מחוץ לכותלי בתי החולים שכיח בעיקר על רקע מחלות לב.
הסברים אפשריים לפרדוקס

חוקרים נטו לייחס את התופעה לשתיית יין אדום, אולם מרבית המחקרים מתארים דווקא קשר ישיר בין צריכת אלכוהול לבין שכיחות מחלות לב ומחלות של כלי הדם הכליליים. הסבר אחר התייחס להרגלי התזונה של ארוחות קטנות הנהוג אצל הצרפתים. אולם גם האיטלקים מרבים בשתיית יין, וגם השווייצרים נוהגים לאכול ארוחות קטנות. מה אם כן מיוחד בצרפתים הסובלים פחות ממחלות לב וכלי דם לעומת הממוצע בעולם המערבי?