stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דורה גאבה
יצירתה

ב-1900 פרסמה דורה גאבה את שירה הראשון "אביב" שפורסם במגזין בעיר שומן. מראשית שנות ה-20 של המאה ה-20, פרסמה גאבה ספרי שירה לילדים ולמבוגרים, סיפורים קצרים וסדרות מאמרים שעסקו בביקורת ספרות ותיאטרון. שיריה הולחנו על מיטב מלחיני בולגריה כגון פאנצ'ו ולדיגרוב. גאבה הפכה לסופרת ומשוררת נערצת במיוחד על ידי ילדים ובני נוער בבולגריה. במקביל, עסקה דורה גאבה בתרגום יצירות מפולנית, צ'כית, רוסית, יוונית וצרפתית לבולגרית ובכללם מיצירותיהם של אדם מיצקביץ', יוליוש סלובצקי, ולדיסלב ריימונט, קארל צ'אפק וסמואיל מרשק.
הערות שוליים

↑  חיים קשלס, היהודים בבולגריה בעשרים השנים הראשונות לאחר שחרורה מעול העותומנים (1878 – 1898), בתוך: אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 82.
↑  מיכאל בר-זוהר, הרכבות יצאו ריקות, הוצאת הד-ארצי, אור יהודה, עמוד 20.
↑  מיכאל בר-זוהר, הרכבות יצאו ריקות, עמוד 189.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007461936105171  PLWABN: 9810623697505606  BnF: cb131803754 (data)  CiNii: DA09962631  GND: 118716018  ISNI: 0000 0001 1688 2739  LCCN: n80166904  LNB: 000082580  NKC: jn19990002514  NLA: 35944619  NLG: 171932  NSK: 000044333  NTA: 072381442  SUDOC: 067039510  VIAF: 93877087   WorldCat (עם VIAF): 93877087
גרפיאס

| --- | --- |
   
 מיקומו של גרפיאס בקבוצת עקרב
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  עקרב
 שמות נוספים:  β בעקרב, אקרבּ
 בהירות נראית:  2.50 כוללת
 עלייה ישרה:  16ʰ 05ᵐ 26.23ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏19.4″ ‏48′ ‏19°‏- מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  4.04- כוללת
 מרחק:  465  שנות אור 142.57  פארסק
 רדיוס:  8 רדיוס שמש
 מסה:  12.5 מסת שמש
 עוצמת הארה:  פי 3,500 כוללת מהשמש
 מערכת
 כוכבים נלווים:  גרפיאס Eb / Ea / C / B / Ab / Aa
|  נתוני תצפית |
| --- | --- |
 שמות נוספים:  גרפיאס D / A
 סוג:  כוכב הסדרה הראשית כחול
 בהירות נראית:  2.62 / 3.88
 סיווג ספקטרלי:  B1.5 V / B0.5 V
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  3.92- / 2.60-
 רדיוס:  6.3 / 4.0 רדיוסי שמש
 מסה:  15.0 / 10.4 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 3,150 / 900 מהשמש
 טמפרטורה:  28,000 / 26,400 K
 מערכת
 כוכבים נלווים:  גרפיאס Eb / Ea / C / B
|  נתוני תצפית |
| --- | --- |
 סוג:  לא ידוע
 בהירות נראית:  5.98
 סיווג ספקטרלי:  לא ידוע
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  0.56-
 רדיוס:  לא ידוע רדיוסי שמש
 מסה:  4.7 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 143 מהשמש
 טמפרטורה:  לא ידוע K
 מערכת
 כוכבים נלווים:  גרפיאס Eb / Ea / C / Ab / Aa
|  נתוני תצפית |
| --- | --- |
 סוג:  כוכב הסדרה הראשית כחול
 בהירות נראית:  4.52
 סיווג ספקטרלי:  B2 V
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  1.83-
 רדיוס:  2.9 רדיוסי שמש
 מסה:  8.2 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 460 מהשמש
 טמפרטורה:  24,000 K
 מהירות סיבוב:  55 ק"מ/שנייה
 מערכת
 כוכבים נלווים:  גרפיאס Eb / Ea / B / Ab / Aa
|  נתוני תצפית |
| --- | --- |
 סוג:  כוכב הסדרה הראשית כחול
 בהירות נראית:  6.6
 סיווג ספקטרלי:  B8 V
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  0.24
 רדיוס:  2.4 רדיוסי שמש
 מסה:  3.5 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 70 מהשמש
 טמפרטורה:  13,000 K
 מהירות סיבוב:  5 ק"מ/שנייה
 מערכת
 כוכבים נלווים:  גרפיאס Eb / C / B / Ab / Aa
גְרָפְיָאס (מיוונית: Γραψαιοσ - "סרטן" או צבת של סרטן), נקרא גם אַקְרָבּ (מערבית: عقرب - עקרב), או β בעקרב, הוא אחד הכוכבים הבולטים בקבוצת הכוכבים עקרב ומייצג את הצבת הצפונית של העקרב. גרפיאס הוא למעשה מערכת בת לפחות שישה כוכבים המורכבת מכוכבי הסדרה הראשית כחולים מסוג ספקטרלי B. גרפיאס נמצא פחות ממעלה ממישור המלקה ולכן הוא מוסתר מדי פעם על ידי הירח ולעיתים רחוקות על ידי כוכבי הלכת כוכב חמה, נוגה, מאדים וצדק.
היסטוריה

טלסקופ חובבים מספיק כדי להבחין בזוג כוכבים כחולים במרחק זוויתי של כ-13.6 שניות קשת זה מזה, שנקראו בעבר β בעקרב 1 ו-β בעקרב 2, כאשר הראשון בהיר בהרבה מהשני.  כבר בסוף המאה ה-19 התגלה של-β בעקרב 1 יש כוכב נלווה עמום בהרבה שנמצא במרחק זוויתי של כשניית קשת אחת ממנו. מאז השניים התקרבו בהרבה כך שהמרחק הזוויתי ביניהם הגיע ל-0.3 שניות קשת. בשנות ה-50 של המאה ה-20 העלו מדידות ספקטרוסקופיות שלכוכב הבהיר מבין השניים שמרכיבים את β בעקרב 1 יש בן זוג קרוב מאוד במרחק זוויתי של כאלפית שניית קשת. בעקבות הגילוי של חלקי המערכת השונים שונו השמות של β בעקרב 1 ו-β בעקרב 2 ל-גרפיאס A ול-גרפיאס C בהתאמה, השותפים של גרפיאס A נקראו גרפיאס B וגרפיאס D, אך לאחר מכן הוחלפו השמות של בני הזוג הספקטרוסקופיים מגרפיאס A וגרפיאס D לגרפיאס Aa וגרפיאס Ab.
ב-13 במאי 1971 הסתיר צדק את גרפיאס A ולמחרת הסתיר איו את גרפיאס C. באמצעות תצפיות באירועי ההסתרה ניתן היה לקבוע את הבהירות של כל אחד מרכיבי המערכת וכן לגלות את קיומו של גרפיאס E שמקיף את גרפיאס C במרחק זוויתי של כעשירית שניית קשת. בשנים 1975 ו-1976 אירעו מספר אירועי הסתרה של גרפיאס על ידי הירח מה שאפשר ביצוע מדידות נוספות של תכונות חברי המערכת. כיום נראה שגם גרפיאס E הוא למעשה כוכב כפול ספקטרוסקופי עם בן זוג עמום, שתכונותיו עדיין לא ידועות. כמו כן מדידות מסוימות העלו אפשרות שגם גרפיאס B הוא כפול ספקטרוסקופי, אך הראיות לכך אינן חד משמעיות.
תכונות

בהירותה הכוללת של המערכת היא מדרגה 2.5 והיא נמצאת במרחק של כ-435 שנות אור ממערכת השמש. המערכת ניתנת לחלוקה לשני חלקים, שנקראו בעבר β בעקרב 1 ו-β בעקרב 2 וכיום גרפיאס A וגרפיאס C. שני החלקים מקיפים זה את זה במרחק של לפחות 2,000 יחידות אסטרונומיות ובזמן הקפה של לפחות 12,800 שנים. את גרפיאס A מקיף גרפיאס B במסלול מאוד אליפטי כך שהמרחק שלו מגרפיאס A נע בין 40 ו-550 יחידות אסטרונומיות בזמן הקפה של כ-610 שנים. גרפיאס A עצמו מורכב מזוג הכוכבים גרפיאס Aa וגרפיאס Ab שמקיפים זה את זה בזמן הקפה של 6 ימים ו-20 שעות ובמרחק של כחמישית יחידה אסטרונומית, פחות ממרחקו של כוכב חמה מהשמש. את גרפיאס C מקיפים הזוג גרפיאס Ea וגרפיאס Eb  במרחק של כ-19 יחידות אסטרונומיות (כמרחק של אורנוס מהשמש) ובזמן הקפה של כ-38.5 שנים, והם עצמם מקיפים זה את זה במרחק של כ-8 רדיוסי שמש בלבד ובזמן הקפה של כ-11 ימים ו-1.84 שעות.
תכונות > גרפיאס Aa וגרפיאס Ab

גרפיאס Aa הוא הכוכב המסיבי והבהיר ביותר מבין השישה. סיווגו הספקטרלי הוא B0.5 V או B0.5 IV והוא ככל הנראה נמצא בשלבי סיום של היתוך המימן שבליבתו להליום ובדרך להפוך לתת-ענק כחול ולאחר מכן לענק כחול. מסתו מוערכת בכ-15 מסות שמש, רדיוסו כ-6.5 רדיוסי שמש, טמפרטורת פניו גבוהה מאוד, כ-28,000 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 3,150 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך בשל טמפרטורת פניו הגבוהה למעלה מ-90 אחוזים מקרינתו היא בתחום העל-סגול כך שעוצמת הארתו הכוללת היא פי 31,600 מעוצמת ההארה של השמש. גרפיאס Ab הוא פחות מסיבי ופחות חם, והוא מסווג כ-B1.5 V. מסתו כ-10.5 מסות שמש, רדיוסו כ-4 רדיוסי שמש, טמפרטורת פניו כ-26,400 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 900 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה ופי 8,000 ממנה בצירוף הקרינה העל-סגולה.
תכונות > גרפיאס B

גרפיאס B הוא פחות מסיבי מהזוג שאותו הוא מקיף ומסתו מוערכת בכ-4.7 מסות שמש, רדיוסו וטמפרטורת פניו אינם ידועים שכן קשה להפריד את אורו העמום יחסית מאורם של בני הזוג הבהירים ממנו בהרבה, כך שלא ניתן לקבוע את סיווגו הספקטרלי, אך סביר שגם הוא כוכב הסדרה הראשית מסוג B. עוצמת ההארה שלו באור נראה היא קרוב לפי 150 מעוצמת ההארה של השמש. במאה ה-19 הוא היה במרחק זוויתי של כשניית קשת מהזוג גרפיאס A, אך באמצע המאה ה-20 הוא היה במרחק זוויתי של כחצי שניית קשת ובסוף המאה ה-20 הוא היה במרחק זוויתי של פחות משליש שניית קשת. האקסצנטריות שלו היא גדולה מאוד - 0.91, כך שבעתיד המרחק הזוויתי בינו ובין הזוג גרפיאס A יגדל מאוד ל-כ-4 שניות קשת ויהיה ניתן למדוד את תכונותיו שעדיין אינן ידועות.
תכונות > גרפיאס C

גרפיאס C דומה לגרפיאס Ab, סיווגו הספקטרלי B2 V, מסתו כ-8.2 מסות שמש, רדיוסו כ-3 רדיוסי שמש, טמפרטורת פניו כ-24,000 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 460 מהשמש באור נראה ופי 3,100 בצירוף הקרינה העל-סגולה.
תכונות > גרפיאס E

גרפיאס Ea הוא קטן ועמום ביחס לשאר כוכבי המערכת, סיווגו הספקטרלי הוא B8 V, מסתו כ-3.5 מסות שמש, רדיוסו כ-2.5 רדיוסי שמש, טמפרטורת פניו כ-13,000 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 70 מהשמש באור נראה ובערך פי 250 ממנה בצירוף הקרינה העל-סגולה. בנוסף, שכיחות היסודות הכבדים עליו שונה מהרגיל בכוכבים מסוגו ויש בו כמות גדולה מהרגיל של מנגן, סטרונציום, זרחן וטיטניום וכמות קטנה מהרגיל של מגנזיום, גופרית, צורן,  אלומיניום, ברזל וניקל. על גרפיאס Eb לא ידוע כמעט דבר, שכן הוא מקיף את גרפיאס Ea במרחק קטן מאוד של כ-8 רדיוסי שמש או 0.04 יחידות אסטרונומיות בלבד. ככל הנראה הוא עמום יותר ופחות מסיבי מגרפיאס Ea.
הערות שוליים

↑  SIMBAD: Acrab
↑  A. A. Tokovinin: Multiple star catalogue - β Scorpii, Astronomy & Astrophysics Supplement series, Vol. 124 (1997)
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16  G. Catanzaro: First spectroscopic analysis of β Scorpii C and β Scorpii E, Astronomy & Astrophysics, Vol. 509, id. A21 p. 5 (2010)
↑  D. Holmgren, P. Hadrava, P. Harmanec, P. Koubsky & J. Kubat: Search for forced oscillations in binaries. II. β Scorpii A. New physical parameters and a search for line profile variability, Astronomy & Astrophysics, vol. 322, p. 565 (1997)
1 2 3 4  G. Catanzaro: First spectroscopic analysis of β Scorpii C and β Scorpii E, Astronomy & Astrophysics, Vol. 509, id. A21 p. 1 (2010)
1 2  A. A. Tokovinin: Multiple star catalogue - β Scorpii AB, Astronomy & Astrophysics Supplement series, Vol. 124 (1997)
1 2  M. E. Veramendi & J. F. González: Spectroscopic study of early-type multiple stellar systems I. Orbits of spectroscopic binary subsystems, Astronomy & Astrophysics Vol. 563, Article Id. A138, p. 5 (2014)
1 2 3 4  G. Catanzaro: First spectroscopic analysis of β Scorpii C and β Scorpii E, Astronomy & Astrophysics, Vol. 509, id. A21 p. 3 (2010)
↑  G. P. Können & J. Van Maanen: Planetary occultations of bright stars., Journal of the British Astronomical Association, Vol. 91, p. 149 (1981)
1 2 3 4  T. C. van Flandern & P. Espenschied: Lunar occultations of beta Scorpii in 1975 and 1976, Astrophysical Journal, vol. 200, 1975, p. 61 (1975)
↑  D. M. Seymour, B. D. Mason, W. I. Hartkopf & G. L. Wycoff: Binary Star Orbits. II. Preliminary First Orbits for 117 Systems, The Astronomical Journal, Vol. 123, No. 2, p. 1037 (2002)
1 2 3  M. E. Veramendi & J. F. González: Spectroscopic study of early-type multiple stellar systems I. Orbits of spectroscopic binary subsystems, Astronomy & Astrophysics Vol. 563, Article Id. A138, p. 4 (2014)
↑  G. Catanzaro: First spectroscopic analysis of β Scorpii C and β Scorpii E, Astronomy & Astrophysics, Vol. 509, id. A21 p. 2 (2010)
↑  M. E. Veramendi & J. F. González: Spectroscopic study of early-type multiple stellar systems I. Orbits of spectroscopic binary subsystems, Astronomy & Astrophysics Vol. 563, Article Id. A138, p. 9 (2014)
↑  D. M. Seymour, B. D. Mason, W. I. Hartkopf & G. L. Wycoff: Binary Star Orbits. II. Preliminary First Orbits for 117 Systems, The Astronomical Journal, Vol. 123, No. 2, p. 1035 (2002)
דברי המדינות

דברי המדינות (סינית מסורתית: 國語, סינית מפושטת: 国语, פין-יין: Guóyǔ) הוא ספר ההיסטוריה הקדום ביותר בסין במבנה של סיווג ההיסטוריה לפי מדינות. הספר מאגד רישומים היסטוריים ממספר מדינות, החל מתקופת שושלת ג'וֹאוּ ועד 453 לפנה"ס.
היוצר

"דברי המדינות" כנראה נכתב החל מהמאה ה-5 לפנה"ס ועד סוף המאה הרביעית לפנה"ס. הפרק הקדום ביותר של היצירה הוא "דברי ג'וֹאוּ". כותב הספר אינו ידוע בוודאות. החל מסְה-מָה צְ'ייֵן נהגו ההיסטוריונים הסיניים לשייך את היצירה לדְזְווֹ צְ'יוֹמִינְג, שהיה בן זמנו של קונפוציוס וכתב גם את הדְזְווֹ גְ'ווָאן - הפרשנות המפורסמת לספר "האביבים והסתוים". תרמה לכך גם העובדה כי מעל 60 מהמקרים המצוינים בדְזְווֹ גְ'ווָאן מופיעים גם ב"דברי המדינות". "דברי המדינות" אף נחשב למסורת החיצונית של "האביבים והסתוים", המכילה מסורות שלא נכנסו לכתבים הרשמיים.
בתקופת שושלת גִ'ין החלו מלומדים רבים כגון פֿוּ שׂוֵ'אן ולְיוֹ שׂוֵ'אן לחשוד כי דְזְווֹ צְ'יוֹמִינְג אינו הכותב, ובתקופת שושלת טָאנְג אף טענו דָאן ג'וּ ולוּ צ'וּן, כי היצירה אינה שייכת לאותו סוג ספרות שיצר דְזְווֹ. התפיסה הכללית הייתה שהיצירה נוצרה על ידי יוצרים רבים, וגָ'או יִי בן תקופת שושלת צ'ינג שילב את הגישות בטענה כי דְזְווֹ פשוט ליקט מאמרים מבלי לבצע בהם עריכה.
הוויכוח על זהות היוצר ניטש עד היום. ככלל מאמינים החוקרים כי דְזְווֹ לא היה יוצר יחיד, אך אין כל ראיה חותכת לאחד הצדדים. התפיסה המקובלת היא כי הספר נכתב על ידי מספר היסטוריונים שהכירו את המדינות השונות, על בסיס היסטוריות של השושלת הקיסרית והמדינות המשועבדות אשר סודרו ונערכו לכדי אוסף אחד. לא מן הנמנע שדְזְווֹ לקח חלק בפעילות זו.
תוכן

"דברי המדינות" מחולק ל-21 פרקים, המאוגדים לשמונה מגילות העוסקות בשבע מדינות ובשושלת ג'וֹאוּ:
| # | סינית | פיניין | תרגום | פרקים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 周語 | Zhōu Yǔ | דברי ג'וֹאוּ | 3 |
| 2 | 魯語 | Lǔ Yǔ | דברי לוּ | 2 |
| 3 | 齊語 | Qí Yǔ | דברי צִ'י | 1 |
| 4 | 晉語 | Jìn Yǔ | דברי גִ'ין | 9 |
| 5 | 鄭語 | Zhèng Yǔ | דברי גֶ'נְג | 1 |
| 6 | 楚語 | Chǔ Yǔ | דברי צ'וּ | 2 |
| 7 | 吳語 | Wú Yǔ | דברי ווּ | 1 |
| 8 | 越語 | Yuè Yǔ | דברי יְוֵּ'ה | 2 |
מאפיינים סיפוריים

הסיפורים ב"דברי המדינות" מפורטים ומסועפים, וישנה נטייה לעסוק במספר נושאים במקביל תוך הוספת גוזמאות ופרטים. זאת בניגוד לשפתו התמציתית של הדְזְווֹ גְ'ווָאן. נטייה זו גררה ביקורת רבה על "דברי המדינות" בספרים העתיקים של טרום תקופת צִ'ין.
התוכן של "דברי המדינות" בנוי עם אוריינטציה חזקה למוסר. הוא מקדם את רוח הסגולה, ומעריץ את הסדרת הטקסים מתוך התפיסה שהטקסים הם הבסיס לשלטון. בנוסף מדגיש הטקסט את ערך הנאמנות לשליט, וככלל נחשב אחד מחומרי הלימוד שנועדו לאצילי התקופה.
ההשקפה של "דברי המדינות" על פוליטיקה נחשבת מתקדמת יחסית, ומתייצבת כנגד דיקטטורה ושחיתות. ככלל האידיאלוגיה הנשקפת מהספר מגוונת, ולמעשה הרעיונות המובעים בו מושפעים מן המתעדים עצמם, אשר אינם מציגים קו אחיד.
יש שרואים בספר בעיקר היסטוריה של מדינת גִ'ין, מאחר שזו המדינה לה מוקדש החלק הגדול ביותר בטקסט.
"דברי המדינות" מתעד את הכלכלה, הפוליטיקה, החוק, הנישואין, ואת ענייני הצבא, הדיפלומטיה והחינוך של תקופת המדינות הלוחמות, ובנוסף להם גם מקרי אירוסין במשפחה הקיסרית, חגי קורבנות, אמרי חוכמה ועוד נושאים רבים. הספר נחשב בעל חשיבות עליונה למחקר ההיסטורי של תקופת טרום-צִ'ין.
תגובות

על "דברי המדינות" נכתבו פרשנויות רבות, ביניהן הפרשנויות של גֶ'נְג ג'ונְג וגְ'יָה קְווֵי מתקופת הָאן המזרחית, טָאנְג גוּ, יוּ' פָאן, וָאנְג סוּ ווֵיי גָ'או מתקופת שלוש המדינות, וקוֹנְג צָ'או מתקופת שושלת גִ'ין. אף אחת מן הפרשנויות לא שרדה לימינו, מלבד זו של וֵיי גָ'או.
לְיוֹ ג'ונְגְיְוֵּ'אן כתב ביקורת על "דברי המדינות" בשם "לא דברי המדינות". בתגובה כתבו מספר מלומדים החל מן המאה האחת עשרה ועד המאה הארבע עשרה חיבורים תחת השם "לא לא דברי המדינות".
הערות שוליים

↑  Loewe, Michael, ed. (1993). Early Chinese Texts: A Bibliographical Guide. Berkeley: The Society of the Study of Early China. p. 264.
↑  傅玄
↑  劉炫
↑  啖助
↑  陸淳
↑  趙翼
↑  ראו 《陔余叢考》.
↑  כך על פי 柳宗元《非国语跋》
↑  鄭眾
↑  賈逵
↑  唐固
↑  虞翻
↑  王肅
↑  韋昭
↑  孔晁
↑  非國語
↑  非非國語
↑  Nienhauser, William H. Jr. (University of Wisconsin-Madison). "A Third Look at "Li Wa Zhuan"." T'ang Studies (Print ISSN 0737-5034, Online ISSN 1759-7633), 2007(25), pp. 91–110. Cited p.: 91-92.
דובער זאב וולף ליבשיץ

רבי דובער זאב וולף ליבשיץ (ז' באדר ה'תקפ"ז, 6 במרץ 1827 - י"ג בכסלו ה'תרס"א, 5 בדצמבר 1900) היה רב ליטאי, רבה של סרדניק.
ביוגרפיה

נולד בסרדניק לרב המקומי, הרב חיים ליבשיץ שכיהן ברבנות העיר 43 שנים. בגיל צעיר רכש ידיעות רבות בגפ"ת והתארס עם בתו של הרב משה יצחק רבל (רעוועל), אז רבה של קרטינגה ומאוחר יותר רבה של פוניבז'. לאחר אירוסיו למד מפי חמיו המיועד ומפי הרב זאב וולף ליפקין רבה של סלנט, כשבמקביל שמע מוסר ותורת המדות מפי בנו הרב ישראל ליפקין.
בגיל 16 נישא לארוסתו ובגיל 20 התמנה למשרה רבנית ראשונה בעיירה שאבילן, שם כיהן עשר שנים גם כראש ישיבה גדולה. בתקופת שאבילן למד אצלו בן ציון שטרנפלד, לימים רבה של בילסק.
בסביבות 1857 (תרי"ז) עבר לכהן ברבנות העיירה וינדאווי שבקורלנד והחזיק בכהונתו זו שש שנים, עד שהתקבל תחת אביו לרבנות העיר סרדניק בה כיהן עד לפטירתו בי"ג בכסלו ה'תרס"א, 5 בדצמבר 1900.
ספריו

רבי דובער זאב ליבשיץ נודע כבקי בהלכה וכדרשן מחונן, הוא חיבר כרכים רבים של חידושי הלכה ומסות דרשניות, אך רובם נשארו בכתובים. ספריו שבאו בדפוס, נושאים את שמו של אביו "חיים". אלו הם:
מעין חיים - שאלות ותשובות, פסקי הלכה ודרושים (שני חלקים; וילנה תר"ל, תרל"ד, תר"ן)
שיר החיים - על פרק שירה (וילנה תר"ל)
באר חיים - על התפילה (וילנה תרל"ט)
רוח חיים - על ספר קהלת
משפחתו

בניו היו: רבי הלל ליבשיץ רבן של כמה ערים חשובות בליטא ואב"ד לובלין, ורבי יחיאל אידל ליבשיץ שנסמך לרבנות והיה דרשן בווילנה. חתנו היה הרב ישראל קפלן שכיהן תחתיו ברבנות העיר סרדניק. בת נינו היא כלת פרס נובל לכימיה פרופ' עדה יונת.
הערות שוליים

↑  עליו ראו: בן-ציון אייזנשטט, הרב ר' יחיאל אידל ליבשיץ, דור רבניו וסופריו, תרנ"ה-תרס"ה, חלק ד, עמודים 22-23, באתר היברובוקס.
דיונקונדה טראורה

דיונקונדה טראורה (בצרפתית: Dioncounda Traoré; נולד ב-23 בפברואר 1942) הוא פוליטיקאי מאלי ששימש כנשיא הזמני שלה לאחר ההפיכה שבוצעה במדינה באפריל 2012. קודם לכן שימש כיו"ר הפרלמנט.
דיונקונדה נולד בעיר קטי שבמאלי, בשנות ה-70 לאחר ששב מלימודים ברוסיה ובאלג'יר הצטרף לפעילות פוליטית בארצו ונאבק למען חופש ודמוקרטיה. בשנת 1992 בבחירות הדמוקרטיות שנערכו לראשונה במדינה נבחר לפרלמנט ושימש במגוון תפקידים תחת נשיאותו של אלפה עומאר קונארה ובהם שר החוץ והביטחון.
באפריל 2012 לאחר שהצבא הדיח את הנשיא המכהן אמדו טומני טורה בשל חוסר רצונו להילחם במורדים בצפון המדינה נתבקש טראורה לשמש כנשיא הזמני שלה עד לבחירות. בחודש מאי ניצל מניסיון התנקשות לאחר שהמון זועם הכה אותו. בזמן כהונתו נלחם טראורה במורדים האיסלמיסטים וניהל יחד עם צרפת את מבצע סרוואל לכיבוש צפון מאלי מידי הקיצוניים.
טראורה סיים את תפקידו באוגוסט 2013 לאחר שבבחירות שנערכו במדינה ניצח המועמד איברהים בובאכר קיטה.
הערות שוליים

↑  ההפיכה במאלי: דיונקונדה טראורה הושבע לתפקיד הנשיא הזמני, באתר ynet, 12 באפריל 2012
דוד פאפו

| --- | --- |

 לידה:  1848 כ"ג באייר ה'תר"ח קושטא, טורקיה 
 פטירה:  1927 (בגיל 79 בערך) כ"ב בניסן תרפ"ז 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מקום פעילות:  ירושלים, בורסה (טורקיה), ביטולה (מקדוניה), בגדאד (עיראק) וטריפולי (לוב)
 תקופת הפעילות:  ?–1927 
 תחומי עיסוק:  רבנות ודיינות
 תפקידים נוספים:  מנהל בית החולים משגב לדך
 
הרב דוד פאפו (כ"ג באייר ה'תר"ח, 26 במאי 1848 - כ"ב בניסן תרפ"ז, 24 באפריל 1927) היה הרב הראשי של בורסה שבטורקיה וביטולה שבמקדוניה, חכם באשי של טריפולי שבלוב ובגדאד שבעיראק, ממנהלי בית החולים משגב לדך בירושלים, אב בית דין וחבר ועד העדה הספרדית בעיר.
קורות חיים

נולד בקושטא ב-26 במאי 1848 (כ"ג באייר ה'תר"ח) לשלמה ולסולטנה פאפו. בגיל שבע עלה עם הוריו לארץ ישראל. אביו, שהיה היה סוחר עשיר דאג לחינוך בנו, ובצעירותו הכניסו להתחנך בישיבות העיר לצד הרבנים יצחק אשכנזי, יעקב מאיר ומרדכי ישראל. בסיום לימודיו הוסמך להוראה על ידי רבני העדה הספרדית בירושלים, ונישא למזל. תחילה התפרנס מעזבון אביו, אך בשל שרפה שהתרחשה בעיר עלה כל רכושו באש, ומקור מחייתו העיקרי אבד.
בשנת 1893 (ה'תרנ"ג) עבר להתגורר בטריפולי, שם מונה לשמש כחכם באשי במשך כשנתיים. בסיום כהונתו בטריפולי עבר להתגורר בבורסה, שם מונה בפירמן רשמי לכהן כרב הראשי ואב בית הדין של בורסה למשך שבע שנים, וקיבל מהסולטאן העות'מאני את אות מסדר המג'ידיה ממדרגה שלישית.
בשנת 1902 (ה'תרס"א) מונה לשמש כרבה הראשי של ביטולה שבמקדוניה למשך כשנתיים. בסיום כהונתו עבר להתגורר בבגדאד, שם מונה לשמש כחכם באשי למשך שבע שנים, וקיבל מהסולטאן הטורקי אות כבוד ממדרגה ראשונה בשם "מג'ידיה". במהלך שנות כהונתו בבגדאד הביא לבניית תלמוד תורה גדול שכלל גם מטבח ליתומים ולנזקקים.
בשל חשד מצד הממשל כי הסית את הציבור בבגדאד לטובת נזים פאשה, מושל פלך שהודח, פוטר הרב פאפו ממשרתו והועמד למשפט מצד הממשל הטורקי. לפני המשפט נדר כי אם יצא ממנו זכאי יעלה לירושלים. ואכן, לאחר שזוכה במשפט עזב את בגדאד והחל במסע לירושלים. בדרך עצר בחלב שבסוריה, והשתכן במשך יממה בביתו של הרב חזקיה שבתי. למחרת יצאו ללוות אותו בדרכו לרכבת הנוסעת לביירות שבלבנון כל נכבדי העיר, בהם הרב מאיר נחמד. מביירות יצא בהפלגה לישראל, ולירושלים הגיע בחודש ספטמבר 1911 (ה'תרע"א). עם הגיעו לירושלים מונה לשמש כחבר משרד הרבנות, ולאחר מכן כאב בית הדין של העדה הספרדית. בהמשך שימש כממלא מקום הרב משה יהודה פרנקו במועצת הפלך ונמנה עם מנהלי בית החולים משגב לדך.
בחודש ינואר 1912 נבחר לשמש כחבר בוועד העדה הספרדית בירושלים, לצד הרבנים אברהם ביג'אג'ו, יוסף מרדכי הלוי, חנניה גבריאל, רפאל שלמה לניאדו ויוסף שאול אלישר, ובחודש מאי 1913 התפטר מתפקיד בוועד.
ביום כ"ב בניסן תרפ"ז, בהיותו כבן 79, נפטר הרב פאפו בירושלים.
חתנו היה הרב בן ציון פיזאנטי.
ספרו "פני דוד"
מצבתו בהר הזיתים
הרב פאפו (חמישי מימין) עם רבני עיראק
ספריו

פני דוד (ירושלים תרפ"ד) - שו"ת.
בני מאיר (ירושלים תרע"ד) - דרשות. בספר זה כמה דרשות שנשא בבגדאד; ביניהן: הספד לרב יוסף חיים (תרס"ט) ; הספד לראש רבני קושטא, הרב משה הלוי (תר"ע); דרשה שנשא עם כניסתו לרבנות בגדאד (מדף מח ע"ג עד דף נא ע"ב).
חכם דוד פאפו כתב גם רעיונות רבים אותם נהג לשמור מקופלים כניירות יחידים בתוך שק. הוא הנציח את שני בניו בהקדמות לספריו: את בנו, מאיר, שמת בצעירות במהלך שהות המשפחה בבל, ואת בנו שלמה, שגויס לצבא העות'מאני במלחמת העולם הראשונה ועקבותיו לא נודעו.
לקריאה נוספת

משה דוד גאון, "דוד ב"ר שלמה פאפו", יהודי המזרח בארץ ישראל ח"ב, ירושלים, תרצ"ח, עמ' 535–536, באתר היברובוקס
הערות שוליים

↑  הרב פאפו זכאי בדינו, החרות ירושלים, 30 במאי 1911
↑  החרות ירושלים, 4 באוקטובר 1911
↑  החרות ירושלים, 6 באוקטובר 1911
↑  מענייני העדה, החרות ירושלים, 31 בינואר 1912
↑  התפטרות, החרות ירושלים, 3 במאי  1913
↑  הרב דוד פאפו ז"ל, הארץ, 27 באפריל 1927, עמ' 4
↑  היצירה ההלכתית של חכמי בבל (עיראק) בעת החדשה
| חכמי הבאשי בבגדאד |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-19 | הרב רפאל קצין (1849-1852) • הרב עובדיה אברהם הלוי (1852-1876) • הרב ששון שמוחה (1876-1879) • הרב אלישע דנגור (1879-1884) • הרב אברהם הלל (1884) • הרב אלישע דנגור (1884-1886) • הרב אברהם הלל (1886-1889) • הרב אלישע דנגור (1889-1893) • הרב יצחק מג'לד (1893-1905) |  |
| המאה ה-20 | הרב משה ראובן צדקה (1905) • הרב דוד פאפו (1906-1911) • הרב אברהם הלל (1911-1915) • הרב ירוחם נסים אלישר (1915-1918) • הרב משה חיים שמאש (1918-1923) • הרב עזרא דנגור (1923-1928) • הרב ששון כדורי (1928-1930) • הרב אברהם אצלאן יהודה (1930-1932) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 315204288   WorldCat (עם VIAF): 315204288 
הרב פאפו (במרכז) ורבני עיראק
הרב פאפו (רביעי מימין) עם רבני עיראק
דליה נבות

דליה נבות-מינצר (נולדה בשנת 1967) היא רופאה ואתלטית ישראלית רב-גונית בעבר. אלופת ישראל, אלופת המכביה השתים עשרה (1985) ושיאנית ישראל. החזיקה בשיא הישראלי בקרב שבע במשך 14 שנים. שיאה האישי בריצת 100 מטר משוכות (13.87 שניות) היה באותה העת התוצאה השנייה בטיבה של אתלטית ישראלית אחרי השיא הישראלי של אסתר רוט-שחמורוב.
נבות זכתה בתואר אתלטית השנה של ישראל (1985).
ביוגרפיה

נבות גדלה במושב השיתופי מולדת. היא התאמנה בקבוצת הפועל העמקים בהדרכת דני שור. בין יתר עיסוקיה, היא מטיילת בארץ ובעולם, רוכבת על סוסים, גולשת קייט (עפיפון) ועוסקת בריצות ניווט. נוסף לכך, היא הדריכה בנוער העובד והלומד בעפולה במסגרת שנת שירות לפני שירותה הצבאי כמדריכת ספורט במעמד של ספורטאית מצטיינת.
אביה, רס"ן שלמה וינטרוב (נבות) ז"ל, היה סגן מפקד טייסת 117 (מיראז'), נפל בשנת 1970 במהלך תקיפה בסוריה. דודה, סרן עמוס וינטרוב ז"ל, היה מפקד פלוגת טנקים בגדוד 79, נפל בקרבות הבלימה בסיני, ביומה הראשון של מלחמת יום כיפור.
ביוגרפיה > 1983 > אלופת ישראל

באליפות ישראל שנערכה באצטדיון הדר יוסף ביולי 1983 זכתה נבות במדליית זהב בריצת 100 מטר משוכות בתוצאה של 14.73 שניות, לפני פועה נייגר מהפועל ירושלים (14.98 שניות) ולי פינקלשטיין מקריית ביאליק (15.16 שניות)
ביוגרפיה > 1984

באליפות ישראל שנערכה באצטדיון הדר יוסף ב-7 ביולי 1984 זכתה נבות ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב - בריצת 100 מטר משוכות בתוצאה של 15:00 שניות, לפני לי פינקלשטיין ובקפיצה לרוחק בשיא אישי חדש של 5.89 מטר (התוצאה השישית בטיבה בכל הזמנים של אתלטית ישראלית באותה העת), לפני שרון פוליצר (5.84 מטר) וסיגל בסון (5.64 מטר). מדליית כסף בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.75 מטר, אחרי גבי רוזן שקבעה שיא ישראלי חדש של 1.79 מטר, שיפור לשיא בן ה-10 שנים של אורית אברמוביץ' (1.78 מטר), לפני סיגל בסון (1.75 מטר). שבוע לאחר מכן, באליפות הפועל היא זכתה ב-3 מדליות זהב, בקפיצה לגובה בתוצאה זהה לזו של רוזן (1.75 מטר), בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.77 מטר לפני רוזן (5.64 מטר), ובריצת 100 מטר משוכות בתוצאה של 14.96 שניות, שוב לפני רוזן (15.69 שניות).
ביוגרפיה > 1985

באליפות ישראל שנערכה בהדר יוסף ב-6 ביולי 1985 זכתה נבות ב-5 מדליות, 2 זהב, 2 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב, בריצת 100 מטר משוכות בתוצאה של 14.38 שניות ובקפיצה לגובה בשיא אישי חדש של 1.77 מטר, לפני גבי רוזן (1.74 מטר) וסיגל בסון (1.71 מטר). מדליות כסף, בריצת 100 מטר בשיא אישי חדש של 12.32 שניות, אחרי דלית בונין 12.21 שניות ולפני סיגל קוגון 12.52 שניות ובקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.80 מטר, אחרי סיגל גונן (6.11 מטר) ולפני שרה לנצנר (5.60 מטר). מדליית ארד, בריצת 200 מטר בתוצאה של 25.59 שניות, אחרי אורית קולודני (24.99 שניות) ודלית בונין (25.10 שניות) שתיהן מכפר סבא. שבועיים לאחר מכן, בתחרות האתלטיקה של המכביה ה-12 שנערכה בהדר יוסף ב-23 ביולי היא זכתה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, בריצת 100 מטר משוכות בשיא ישראלי חדש לנערות גיל 18 בתוצאה של 14.33 שניות לפני פועה נייגר מישראל ודבורה ברגר מקנדה ובקפיצה לגובה בתוצאה של 1.72 מטר, לפני גבי רוזן (1.69 מטר) וסיגל בסון (1.64 מטר). מדליית כסף, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.80 מטר, אחרי סיגל גונן שקבעה שיא מכביה חדש של 6.13 מטר ולפני שרה לנצנר (5.62 מטר).
בתחרות שנערכה בהדר יוסף ב-31 באוגוסט אותה שנה זכתה נבות במדליית כסף בריצת 100 מטר משוכות בשיא אישי חדש של 13.87 שניות, התוצאה השנייה בטיבה של אתלטית ישראלית בכל הזמנים באותה העת, אחרי השיא הישראלי של אסתר רוט-שחמורוב (12.93 שניות).