stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוט הזהבה
הדמויות בסיפור > סבתא זהבה

הספר עצמו מוקדש לשלוש סבתות שהיו לסופרת שירה גפן בילדותה והיו מרכזיות בחייה. סבתא זהבה מבוססת על סבתא רבתא של הסופרת מצד אביה. לדבריה של גפן, היא הייתה בעלת חשיבות בילדותה, והיה להן קשר מיוחד. את מותה היא לא זוכרת מפאת שנפטרה כשהייתה צעירה, ולכן הפרידה ממנה נותרה עמומה אך היא מספרת שסבתה נשארה אתה גם כשהלכה.
הדמויות בסיפור > מוטיב הסריגה

במהלך הסיפור מיה מתעסקת במלאכת הרקמה ובאומנות, בהשראת סבתה, אך איננה יודעת מה היא מתכננת ליצור ("מיה לא מבינה איך אפשר להתחיל משהו מבלי לדעת מהו", חוט הזהבה). סבתא זהבה מלמדת אותה להתיידד עם חוסר הידיעה מה לסרוג, וללכת בעקבות תחושת בטנה בעת היצירה, כפי שהיא עצמה עושה בסריגתה. מוטיב הסריגה, אומרת גפן בעיתון הארץ, מבוסס על כך שסבתה לימדה אותה לסרוג בגיל צעיר שנשאר עמה עד היום. היא מספרת שהרעיון לכתיבת הספר הגיע מהמקום של קישור בין יצירה, שהיא אינסופית, לבין מוות והפרידה מסבתותיה.
ביקורות

ליצירתה של שירה גפן ישנן מספר ביקורות, הן חיוביות והן שליליות.
לטענת עטרה אופק, באתרה "המתלהבת" ספרי הילדים של שירה גפן בעלי סוף פתוח ומקום לדמיון שעוסקים בנושאים שנויים במחלוקות עבור הגיל הרך. היא אף מוסיפה שלקח לה זמן להתחבר ליצירה, אך בכל זאת סבורה כי הילדים שיקראו את הספר יתחברו אליו, על אף שהוריהם לא יאהבו אותו תחילה.
עופרה רודנר מעיתון הארץ מסכימה ומוסיפה כי הקטע שבו העלילה סוטה הרחק אל הבדיה, הוא החלש והפחות אותנטי בספר. היא טוענת שכוחו של הסיפור נמצא בין המתח של המציאות ביום-יום לבין התת-מודע.
בדומה לעופרה, פליסיה שרון טוענת בעמודה "פרוזאין" שהיא פחות אהבה את סגנון הכתיבה ומסבירה כי צורת הכתיבה של היצירה נעשתה ללא הכנה רבה, המשפטים לאורך הספר בעלי אורכים משתנים, חלקם ארוכים וחלקם לא, ולכן התקשתה בלראות את היצירה כאומנות.
על אף הביקורת על סגנון הכתיבה, שרון מוסיפה כי היא התחברה לרעיון שלא ידוע מה מיה רקמה בלילה ואף מוסיפה שלדעתה המסר הוא שזמן היצירה וההנאה ממנו הוא מה שחשוב ולא מה התוצר הסופי.
הערות שוליים

↑  מאיה שלייפר, Maya Shleifer - About, mayashleifer.com (באנגלית אמריקאית)
↑  יעל מולצ'דסקי, יעל מולצ'דסקי : דף דף, ספרות ילדים : עניין : מתרגמים ועורכים, באתר www.dafdaf.co.il
↑  ₪ הוצאת ספרים כנרת זמורה דביר - כל הספרים האהובים החל מ-29, באתר www.kinbooks.co.il
↑  חוט הזהבה שירה גפן, באתר המתלהבת | עטרה אופק
↑   עופרה רודנר, "חוט הזהבה": זה אולי ספר הילדים המעניין והאמיץ ביותר של שירה גפן, באתר הארץ, 14 במאי 2019
↑  Facebook, www.facebook.com
חדר הפלאות של סבתא מאשה

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  איריס ארגמן
 איורים:  יעל אלברט
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספרות ילדים 
 הוצאה
 הוצאה:  המרכז להנחלת היידיש ותרבותה ומכללת לוינסקי לחינוך
 תאריך הוצאה:  2020
 עורך:  נועה סמלסון
 
חדר הפלאות של סבתא מאשה הוא ספר ילדים מאת הסופרת איריס ארגמן, נערך על ידי נועה סמלסון ואויר בידי יעל אלברט. הספר פורסם בשנת 2020 בהוצאת המרכז להנחלת היידיש ותרבותה ומכללת לוינסקי לחינוך. הספר זכה בפרס סאסא סטון לספרות ילדים.
תקציר העלילה

העלילה עוסקת בילדה בשם יעלי שמגיעה לבקר את סבתה, מאשה. בבית הסבתא היא מגלה חדר מסתורי מלא בחפצים עתיקים ובסיפורים מרתקים. כל חפץ בחדר טומן בחובו סיפור מהעבר, אשר סבתא מאשה מספרת לנכדתה ברגש ובכישרון. דרך הסיפורים, הנכדה לומדת על העבר של משפחתה ועל חשיבות השמירה על הזיכרונות ועל המסורת המשפחתית.
דמויות

הספר מתמקד בשתי דמויות עיקריות, יעלי וסבתה מאשה. סבתא מאשה ברוב זמנה עסוקה בכתיבה, ומספרת לנכדתה על העבר המשפחתי דרך סיפורים וחפצים. מעשים אלו מעידים על חוכמתה.
יעלי, נכדתה של סבתא מאשה, נמשכת אל השפה המסתורית של סבתה ומנסה להבין מאיפה מגיעות המילים לשיריה ולמה היא לא כותבת בעברית. דמותה של יעלי מתאפיינת בסקרנותה ובקשר החזק עם סבתה.
רקע לכתיבת הסיפור

איריס ארגמן חיפשה סיפור אישי שבאמצעותו תוכל לספר את סיפורה של התרבות היידית ההולכת ונעלמת, ומצאה אותו כשנתקלה במקרה בנכדתה של המשוררת מאשה שטוקר־פאיוק, ילידת 1913, שחייתה וכתבה בארץ בעשרים השנים האחרונות לחייה שירים וסיפורים על המדינה, על חגים ומועדים ועל מלחמת העולם השנייה. כתיבתה אודות השואה נעשתה ללא מורא ובגובה העיניים, והיא לא חששה לספר את המאורעות ולהביאם לילדים בארץ ישראל. מאשה יצרה תרבות, אך נשכחה לגמרי. דמותה הייתה ההשראה, אבל הסיפור כולו בדיוני.
על הסופרת

איריס ארגמן נולדה ב־1967 וגדלה בעיר אשדוד. היא סופרת ילדים ישראלית, מורה, מנחת סדנאות, אוצרת אמנות ובעלת תואר ראשון בספרות השוואתית וחינוך מהאוניברסיטה העברית ותואר שני בספרות השוואתית מאוניברסיטת תל אביב ותעודת אוצר ממכללת סמינר הקיבוצים. איריס מרצה ומנחה מועדוני קוראים וסדנאות כתיבה לילדים. אחד מספריה זכה בפרס יד־ושם לשנת 2016 ובפרס ג׳יובני ארפינו האיטלקי לספרות ילדים בשנת 2017.
מסרים

הספר "חדר הפלאות של סבתא מאשה" מציע לקוראים הצעירים הזדמנות לחשוב על חשיבות המשפחה והמסורת, ועל הדרך שבה זיכרונות משפחתיים יכולים לעבור מדור לדור. דרך הסיפורים של סבתא מאשה, הקוראים לומדים להעריך את העבר ואת התרבות המשפחתית שלהם. הספר יכול לשמש כנקודת פתיחה לשיחות בין ילדים להוריהם וסביהם על עברם המשפחתי ועל הסיפורים החשובים שמעצבים את זהותם.
הערות שוליים

1 2  המגדלור, חדר הפלאות של סבתא מאשה / איריס ארגמן - המגדלור ספרים, באתר www.hamigdalor.co.il
1 2 3  "אין לי עניין לכתוב 'ויקיפדיות ספרותיות'", באתר www.israelhayom.co.il
1 2  מיה מיטב, 12 ספרי ילדים אופטימיים לשנה החדשה, באתר ynet, 17 בספטמבר 2020
↑  איריס ארגמן (1967) בלקסיקון הספרות העברית החדשה
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "חדר הפלאות של סבתא מאשה".
מזימת המדוזה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  גורדון קורמן
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  ספר הרפתקאות
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  2011
 מספר עמודים:  217
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת מודן
 תאריך:  2013
 תרגום:  רוני בק
 סדרה
 סדרת ספרים:  קהילים נגד וספרים
 ספר קודם:  הווספרים באים 
 הספר הבא:  אוצר המלך
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003536081
 
מזימת המדוזה (באנגלית: The Medusa Plot) הוא הספר ראשון בסדרה קהילים נגד וספרים, סדרת ההמשך ל-39 רמזים. הספר מתחיל שנתיים אחרי סיום מרוץ הרמזים. הספר נכתב על ידי גורדון קורמן בשנת 2011 ותורגם לעברית ב-2013 על ידי רוני בק, ויצא לאור במודן הוצאה לאור. ספר ההמשך נקרא "אוצר המלך", שנכתב על ידי ג'וד ווטסון, ויצא לאור בעברית.
חינוך מבוגרים

חינוך מבוגרים
חינוך מבוגרים הוא תהליך שבו מבוגרים עוסקים בהרחבת השכלתם על מנת לרכוש ידע, מיומנויות, עמדות או ערכים חדשים. חינוך מבוגרים כולל כל צורה של למידה מעבר למערכת החינוך המסורתית, החל מאוריינות בסיסית עד כדי מימוש עצמי כאדם לומד כל החיים.
ללמידת מבוגרים ישנם מספר עקרונות מרכזיים: עקרון הרלוונטיות: מבוגרים לומדים רק את מה שרלוונטי עבורם,
סוגים שונים של חינוך מבוגרים

קיימים שלושה סוגים עיקריים של חינוך מבוגרים:
למידה רשמית – לימודים מובנים, שעל פי רוב מתרחשים במוסדות הדרכה או חינוך, בדרך כלל עם תוכנית לימודים מסודרת והכרה רשמית. כמו למשל לימודי תעודה המקנים תעודה המעידה על השכלה על תיכונית.
בלתי פורמלי – למידה המאורגנת על ידי מוסדות חינוך, אבל ללא הכרה רשמית. הזדמנויות למידה בלתי פורמליות הזדמנויות למידה יכולות לעמוד לרשות העובד במקום העבודה או דרך פעולות של קבוצות וארגונים אזרחיים שונים.
למידה המתרחשת באופן שוטף בעקבות פעילויות היומיום של האדם במסגרת העבודה, המשפחה, הקהילה או הפנאי.
חינוך מבוגרים ביהדות

חינוך מבוגרים, גברים, נהוג אלפי שנים החל מהעת העתיקה בבל וכן בתקופת חז"ל ובימי האמוראים. על פי הספרות התלמודית שנתחברה במשך כשבע מאות שנה חינוך מבוגרים נולד כמענה לפתרון בעיית הקיום היהודי בבבל. חז"ל מצאו בלימוד התורה מענה לבעיה זו מבחינה לאומית (התורה ולימודה משמשים כנשק שיביס אויבים הדורשים להשמיד את היהודים) ומבחינה דתית (העם היהודי יתקיים כדי להגשים ייעודו ולימוד תורה הכרחי להשגת מטרה זו). בימי האמוראים והגאונים מהמאה השלישית ועד המאה האחת עשרה, צמח וגדל בבבל מוסד להפצת לימוד תורה למבוגרים.
חינוך מבוגרים בישראל

בחמישים השנים הראשונות לקיום מדינת ישראל ישנה עדות לקיומו של "מפעל" לחינוך מבוגרים שהתפתח כתנועה חברתית העוסקת באזרחות, שלטון עצמי ובייצור יידע. היה זה חינוך לחיים לא רק למחיה. המייחד את חינוך המבוגרים היה תהליכי העשייה: למידה הכוללת יצירת ידע והרכשתו, תרגול מיומנויות ויצירה וחיזוק עמדות חיוביות ובניית האומה. עם זאת התפתחות מחקרית נבדלת החלה בשנות השישים של המאה העשרים. שנות השישים והשבעים התאפיינו בהתמקדות בשני תחומים: למידה לאורך חיים ולמידה מחדש. בשנות השמונים התווספה למידה ארגונית המבוגר נתפס כפרט בעל ניסיון המחפש מטרה וממוקד מטרה. כפרט אוטונומי המבוגר מארגן את לימודיו בהתאם למציאות היומיומית שלו. קיימת התייחסות לשלוש שיטות ארגון: למידה מרחוק - דיאלוג בין הלומד לשיטת הלמידה באמצעים וטקטיקות שונות, למידה פתוחה - הסרת מחסומים של מקום וזמן ולמידה גמישה בהתאם לרמת הלומדים.
האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך הוא גוף ארצי לקידום השכלת מבוגרים האמון על מתן מענה רלוונטי ומקצועי למגוון הצרכים של אוכלוסיית המבוגרים במגזרים שונים של החברה בישראל. כיום האגף לחינוך מבוגרים מפעיל כמה מסגרות, ובהן: מסגרות להנחלת הלשון: אולפנים ראשוניים, אולפני המשך, אולפנים בקיבוצים, אולפנים להכוונה מקצועית, אולפנים לאוכלוסיות מיוחדות ואולפני גיור; השכלה יסודית – (תמיכה פדגוגית לכיתות תהיל"ה) מסגרת להשלמת השכלת יסוד למבוגרים שהמשרד לאזרחים ותיקים מפעיל; מסגרות להשכלה תיכונית; פרויקט השלמת השכלה לדורשי עבודה; פרויקט השלמת השכלה לחיילים בשירות סדיר.
ראו גם

אנדרגוגיה
מגדר וחינוך מבוגרים בישראל
מדריך ללומד
אולפן עברית
הערות שוליים

↑  גולדמן, י'. (התשמ"ב), חינוך מבוגרים ביהדות. ירושלים: משרד החינוך והתרבות
↑  ישראלי, א'. (2000), ללמוד ולבנות אומה – חינוך מבוגרים ביובל הראשון של מדינת ישראל: מבט ביקורתי. תל אביב: ההתאגדות לחינוך מבוגרים בישראל
↑  ד"ר צביה רחימי-שפרן. (2007). למידת מבוגרים בתפיסה ארגונית
↑  רונן י'. (2011), "חינוך למבוגרים תמונת מצב". ירושלים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292943005171  GND: 4015428-2  HDS: 013912  LCCN: sh85001028  NARA: 10638519  NKC: ph162891 
מבוגרים יכולים להרחיב את הידע והמיומנויות שלהם דרך פעילויות יום יומיות של פנאי או עבודה
מסלזין

| --- | --- |

 שם IUPAC
 ‎5-amino-2-hydroxybenzoic acid
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C7H7NO3 
 מסה מולרית:  153.135 גרם למול
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  אורלי: 20-30% נספג רקטלי: 10-35%
 זמן מחצית חיים:  5 שעות לאחר מנה ראשונה. במצב יציב 7 שעות.
 בטיחות
 מעמד חוקי:  דורש מרשם
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון B 
 דרכי מתן:  אורלי, רקטלי
 מזהים
 קוד ATC:  A07EC02 
 מספר CAS:  89-57-6
 PubChem:  4075
 ChemSpider:  3933
 
מסלזין (Mesalazine), או 5-ASA, או Mesalamine, היא תרופה אנטי-דלקתית המיועדת לטיפול בקוליטיס כיבית וכן במחלת קרוהן (בשלבים קלים או בינוניים לטיפול). התרופה פועלת במעי ויש לה תופעות לוואי סיסטמיות מועטות. מאחר שהתרופה היא נגזרת של חומצה סליצילית, היא בעלת תופעות נוגדות חמצון, כלומר לוכדת רדיקלים חופשיים אשר גורמים לנזק לגוף.
התוויות טיפוליות

קוליטיס כיבית - בשימוש הן במחלה פעילה (התקפים קלים) והן ברמיסיה לטווח ארוך. הן בהתקפים, והן ברמיסיה, הטיפול המשולב (מקומי וסיסטמי) הוא יעיל יותר מאשר טיפול בנפרד.
במחלת קרוהן - הטיפול בתרופה זו הוא פחות משמעותי תחת פרוטוקול הטיפול. השימוש הוא בעיקר כאשר יש מחלת קרוהן במעי הגס. התרופה פחות משמשת כ-maintenance אולם יכול לעזור לאחר ניתוח.
תופעות לוואי

תופעות הלוואי של התרופה כוללות בעיקר שלשולים, בחילה, נפיחות בבטן. תופעות לוואי פחות נפוצות כוללות כאבי ראש, תגובות יתר רגישות (כגון פריחה, אורטיקריה, תסמונת דמוית זאבת), נשירת שיער ונפריטיס אינטרסטיציאלית. תופעות לוואי נדירות כוללות דלקת חריפה של הלבלב, דלקת כבד, תסמונת נפרוטית, הפרעות בספירת הדם (כגון א-גרנלוציטוזיס, לויקופניה, נויטרופניה, אנמיה אפלסטית, תרומבוציטופניה). תוארה גם פגיעה כלייתית מיצירת אבנים בכליות שהן גבישים של החומר התרופתי.
Sulfasalazine

התרופה Sulfasalzine היא אנטיביוטיקה המחוברת ל-5-ASA באמצעות קשר מסוג Azo-bond. החומר עובר לאורך המעי הדק בצורה שלמה, ומתפרק על ידי חיידקים בסוף המעי הדק. ה-5-ASA פועל באופן מקומי לתיקון הדלקת, ואילו הסולפה נספגת, מפורקת בכבד ומופרשת בשתן. תופעות הלוואי הן בעיקר בגלל הוספת הסולפה, והן כוללות בחילות, הקאות, דיספפסיה, אנורקסיה, כאבי ראש. תופעות הלוואי הנדירות כוללות תגובה אלרגית, פריחה, מחלת רקמת חיבור, טוקסיות לנוירונים ולכליות, השפעות המטולוגיות, ופגיעה בספירת הזרע. למעשה, תופעות הלוואי הנדירות הביאו לירידה בשימוש בתרופה זו, וכיום מעדיפים להשתמש יותר בתרופות שהן 5-ASA בלבד, למרות שהן יקרות יותר. נמצא כי התרופה יכולה לעזור בריפוי של דלקת מפרקים (ארתריטיס), ועל כן התרופה ניתנת בקוליטיס כיבית המשולבת יחד עם דלקת מפרקים שיגרונית (Rheumatoid arthritis).
הערות שוליים

↑  Michael Durando, Hannah Tiu, James Soo Kim, Sulfasalazine-Induced Crystalluria Causing Severe Acute Kidney Injury, American Journal of Kidney Diseases: The Official Journal of the National Kidney Foundation 70, 2017-12, עמ' 869–873 doi: 10.1053/j.ajkd.2017.05.013 (באנגלית)
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
למה כובע: עלילות בריהו

| --- | --- |

הקוסם בריהו בפתיח הסדרה
 סוגה:  סדרת הרפתקאות, סדרת קומדיה
 יוצרים:  אוטה הופמן
 כותבים:  אוטה הופמן
 בימוי:  ג'ינדריץ' פולאק
 שחקנים:  Otto Šimánek Vladimír Menšík František Filipovský Jiřina Bohdalová Karel Höger
 מדבבים בעברית:  גדעון זינגר יהודה אפרוני בקי פריישטט מירי פביאן יצחק ברקת שפרירה זכאי
 ארץ מקור:  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה גרמניה גרמניה
 שפות:  צ'כית 
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  33 פרקים במקור, 13 שודרו בארץ
 הפקה
 חברת הפקה:  Czechoslovak Television (ČST) Westdeutscher Rundfunk (WDR) Barrandov Studios
 עורכים:  Zdeněk Stehlík 
 צלמים:  Josef Vaniš, Vladimír Malík 
 אורך פרק:  23 דקות
 שידור
 רשת שידור:  Czechoslovak Television (ČST) Westdeutscher Rundfunk (WDR)
 רשת שידור בישראל:  הערוץ הראשון
 תקופת שידור מקורית:  13 בדצמבר 1970 – 4 בפברואר 1979
 תקופת שידור בישראל:  27 באוקטובר 1974 – 19 בינואר 1975
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
"למה כובע: עלילות בָּרְיַהוּ" (בצ'כית: Pan Tau) היא סדרת טלוויזיה בת 33 פרקים (בארץ שודרו 13 פרקים) ו-3 עונות ששודרו בין השנים 1970–1979 שנוצרה בידי הטלוויזיה הצ'כו-סלובקית (ČST), בשיתוף פעולה עם אולפני ברנדוב ורשת הטלוויזיה הגרמנית Westdeutscher Rundfunk (WDR). לסדרה קדם סרט פיילוט והיא תמה עם סרט נוסף שהופק בשנת 1988.
הדמות הראשית, הקוסם בריהו, תקשר באמצעות פנטומימה לרוב וגולם בידי אוטו סימאנק (1925–1992). הסדרה נכתבה בידי אוטה הופמן ובוימה בידי ג'ינדריץ' פולאק. הפרקים עקבו אחר הקוסם בריהו שעזר לילדים ומבוגרים, בדרכו המצחיקה, בפתרון בעיות בחייהם.
הקוסם בריהו אופיין בחיוך אדיב ומיודד והיה מאופיין בלבוש אלגנטי, לצד מטריה. הוא היה מזוהה בעיקר בחבישת כובע באולר. באמצעות נקישה כל כובעו, הקוסם בריהו היה הופך לבובת-צעצוע, והיה מחייה חפצים שונים. עבור מבוגרים הוא היה לרוב בלתי נראה.
למרות שבזמן יצירת הסדרה, צ'כוסלובקיה הייתה תחת שליטה קומוניסטית, דבר זה לא הוצג באופן ברור בסדרה עבור הצופים, והקוסם בריהו זכה להצלחה גדולה במספר מדינות משני צדדיו של מסך הברזל, ילדים והורים כאחד.
בשנת 2020 יצא אתחול בכיכובו של השחקן מאט אדוארדס בתפקיד בקוסם בריהו.
בפרק השלישי בעונה אחת "הרפתקאות בשלג" הופיעה איוונה מארי זלניצ'קובה, שלימים תהיה מוכרת כאיוונה טראמפ, גרושתו של דונלד טראמפ, וזה היה תפקידה הראשון בטלוויזיה.
פרקים

| מספר הפרק | שם הפרק במקור | שם הפרק בישראל | תאריך שידור בישראל |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pan Tau přichází | בריהו מגיע | 27 באוקטובר 1974 |
| 2 | Pan Tau naděluje | בריהו מחלק מתנות | 3 בנובמבר 1974 |
| 3 | Pan Tau na horách | הרפתקאות בשלג | 10 בנובמבר 1974 |
| 4 | Pan Tau a neděle | יום השבת של בריהו | 17 בנובמבר 1974 |
| 5 | Pan Tau jde do školy | בריהו והמורה | 24 בנובמבר 1974 |
| 6 | Pan Tau a samá voda | בריהו וחברו הקטן | 1 בדצמבר 1974 |
| 7 | Pan Tau a Claudie | בריהו וגליה | 8 בדצמבר 1974 |
| 8 | Pan Tau to zařídí | בריהו אורז | 15 בדצמבר 1974 |
| 9 | Pan Tau a cesta kolem světa | בריהו מטייל בעולם | 22 בדצמבר 1974 |
| 10 | Pan Tau v cirkusu | בריהו בקרקס | 29 בדצמבר 1974 |
| 11 | Hledá se pan Tau | מעשה במכונית | 5 בינואר 1975 |
| 12 | Pan Tau a tisíc kouzel | לאן נעלם בריהו | 12 בינואר 1975 |
| 13 | Pan Tau se vrací | בריהו חוזר | 19 בינואר 1975 |
הערות שוליים

↑  ⁨בצליל ובתמונה / "למה כובע" מאת גד אם־טל⁩ | ⁨על המשמר⁩ | 23 אוקטובר 1974 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨יום א' ⁩ | ⁨דבר⁩ | 25 אוקטובר 1974 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  Černý, René (2020-01-29). "Ivana Trumpová jako herečka. Zahrála si v jednom z nejslavnějších seriálů pro děti". Instory.cz (בצ׳כית). נבדק ב-16 ביולי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  Ivana Trump (then Zelníčková, 20 yo) in the movie "Pan Tau" (1970). YouTube. 2016-11-21. נבדק ב-16 ביולי 2022. {{cite AV media}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  ⁨yoiryoi⁩ | ⁨על המשמר⁩ | 1 נובמבר 1974 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨Untitled⁩ | ⁨דבר⁩ | 10 נובמבר 1974 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨CwMf.f7_waf.._1 ⁩ | ⁨דבר⁩ | 24 נובמבר 1974 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨(- /_manwfifiT ⁩ | ⁨דבר⁩ | 1 דצמבר 1974 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨inin־ ⁩ | ⁨דבר⁩ | 5 ינואר 1975 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨pi ⁩ | ⁨דבר⁩ | 12 ינואר 1975 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨_מבהו ⁩ | ⁨דבר⁩ | 19 ינואר 1975 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
הצמדות שפתי הפות

| --- | --- |
 תחום:  גנטיקה רפואית 
 סיווגים
 ICD-10:  Q52.5 
 ICD-11:  LB40.2 
 
הצמדות שפתי הפות (באנגלית: Labial Fusion) הוא מצב רפואי באנטומיית הגוף הנשי שבו שפתי הפות נצמדות. מצב זה מתרחש בעיקר אצל ילדות.התופעה ידועה במספר מינוחים, הכוללים הצמדות שפתי הפות, הדבקות שפתי הפות, התלכדות שפתי הפות והתאחות שפתי הפות.
גילוי המחלה

את הצמדות שפתי הפות לא ניתן לראות מיד לאחר הלידה, אלא במהלך הינקות. הסיבה להצמדות שפתי הפות היא חוסר חשיפה לאסטרוגן, בעוד שתינוקות נחשפו לאסטרוגן האמהי ברחם. מצב זה בדרך כלל נצפה אצל תינוקות בנות 3 חודשים לפחות. רוב המקרים אינם מלווים בתסמינים, אלא מתגלים על ידי הורה או במהלך בדיקה רפואית שגרתית. במקרים אחרים, חולות עשויות להציג סימפטומים כמו כאב בעת מתן שתן, דלקות בדרכי השתן, סירוב לתת שתן, או דליפת שתן לאחר סיום מתן שתן. חלק מהחולות מעידות על הפרשות מהנרתיק עקב הצטברות של שתן בכניסה לנרתיק.
סיבוכים

הצמדות שפתי הפות יכולה לגרום לדלקת בדרכי השתן, כאב חריף ולדלקות הנגרמות מחשיפה כרונית לשתן. במקרים חמורים, שפתיים צמודות יכולות לגרום לחסימה מלאה של השופכה, המובילה לאי מתן שתן ואצירת שתן.
אבחון

מצב רפואי זה יכול להיות מאובחן על סמך בדיקה ויזואלית של הפות. אצל מטופלות שחוות הצמדות שפתי הפות, כאשר מותחים את השפתיים החיצונית ניתן לראות משטח של רקמת אפיתל עם קו מרכזי של רקמה צפופה, כאשר בדרך כלל ישנו פתח קדמי הנמצא מתחת לדגדגן.
אטיולוגיה

הגורם העיקרי להצמדות שפתי הפות הוא רמות נמוכות של אסטרוגן. כאשר לפות שבו רמת אסטרוגן נמוכה, כמו שיש לפני גיל ההתבגרות, ישנה רירית אפיתל עדינה ולכן הפות רגיש לגירויים. התנאים הגורמים לגירויים כגון זיהום, דלקת וטראומה, גורמים לקצוות שפתי הפות להתמזג. המיזוג מתחיל בדרך כלל בחלק האחורי של הפרינאום וממשיך לחלק הקדמי של השפתיים החיצוניות .רוב מקרי ההצמדות נפתרים באופן ספונטני-אוטונומי לפני גיל ההתבגרות כאשר רמת האסטרוגן עולה והאפיתל הווגינאלי מתכווץ.
טיפול

במידה ואין תסמינים, הטיפול הוא בדרך כלל לא הכרחי, שכן ברוב המקרים השפתיים ייפרדו באופן טבעי במשך הזמן, אמנם הטיפול עשוי להיות נחוץ כאשר מופיעים תסמינים. השיטה הרגילה לטיפול בהצמדות שפתי הפות היא מריחה של קרם אסטרוגן על האזור של ההידבקות, כאשר הוא יעיל אצל -90% מהחולות. במקרים חמורים שבהם השפתיים נצמדו לחלוטין ונגרמה חסימת זרימת השתן או חסימת הנרתיק, יש להפריד את השפתיים בצורה כירוגית . הישנות של התופעה לאחר הטיפול נפוצה אבל ניתנת למניעה על ידי היגיינה טובה. מחקר אחד הראה כי התרופה הסטרואידית "בטא-מטאסון" (betamethasone) עשויה להיות יעילה יותר מאשר קרם אסטרוגן במניעת הישנות, עם פחות תופעות לוואי.
אפידמיולוגיה

התופעה של הצמדות שפתי הפות אינה נדירה אצל תינוקות, נערות צעירות. התופעה נפוצה ביותר בקרב תינוקות בגילאי 13 עד 23 חודשים, כאשר ישנה שכיחות של 3.3% בקבוצת גיל זו.ההערכה היא כי ההצמדות של השפתיים מתרחשת אצל 1.8% מבין כל הבנות לפני גיל ההתבגרות. מצב זה נדיר אצל נשים בוגרות, בעיקר בגיל הפוריות, אך לעיתים קורה לאחר הלידה ולאחר גיל המעבר.
ראו גם

גינקולוגיה
דלקת בדרכי השתן
לקריאה נוספת

Isolated labial fusion as a cause of acute urinary retention in early adolescent period. Silfeler, Dilek Benk ; Artunc, Burcu ; Pektas, Osman Zeki ; Sanverdi, Ilhan ; Eren, Sadiye Pakistan Journal of Medical Sciences, April 2011, Vol.27(3), pp.708-710.
Labial fusion causing pseudoincontinence in an elderly woman. Acharya, N. ; Mandal, A. K. ; Ranjan, P. ; Kamat, R. ; Kumar, S. ; Singh, S. K. International Journal of Gynecology & Obstetrics, December 2007, Vol.99(3), pp.246-247[Peer Reviewed Journal]
Nonsurgical separation of complete labial fusion using a Hegar dilator in postmenopausal women. Kaplan, Francisco ; Alvarez, Julio ; Dwyer, Peter. International Urogynecology Journal, 2015, Vol.26(2), pp.297-298[Peer Reviewed Journal]
Clinical Recommendation: Labial Adhesions. Bacon JL ; Romano ME ; Quint EH ; Journal Of Pediatric And Adolescent Gynecology, J Pediatr Adolesc Gynecol, 2015, Vol.28 (5), p.405
הערות שוליים

1 2  "NHS Direct Wales - Encyclopedia: Labial fusion". NHS Direct Wales. נבדק ב-2011-09-13.
1 2 3 4 5  Fleisher, Gary R.; Ludwig, Stephen (2010). Textbook of Pediatric Emergency Medicine. Lippincott Williams & Wilkins. p. 842. ISBN 9781605471594.
1 2 3 4 5 6 7 8  Broecker, Jane E. D. (2008). "Imperforate hymen". The 5-minute Obstetrics and Gynecology Consult. Lippincott Williams & Wilkins. pp. 122–123. ISBN 9780781769426.
↑  Zitelli, Basil J.; McIntire, Sara C.; Nowalk, Andrew J. (2012). Zitelli and Davis' Atlas of Pediatric Physical Diagnosis. Elsevier. p. 580. ISBN 9780323091589.
↑  Smith, Roger Perry (2008). Netter's Obstetrics and Gynecology. Elsevier. p. 202. ISBN 9781416056829.
↑  Belman, A. Barry; King, Lowell R.; Kramer, Stephen A. (2001). Clinical Pediatric Urology. CRC Press. pp. 219–220. ISBN 9781901865639.
↑  Creighton, Sarah (2005). "Paediatric and adolescent gynaecology". Paediatric Surgery (2nd ed.). CRC Press. pp. 555–556. ISBN 9780340809105.
↑  Baskin, Laurence; Swana, Hubert S. (2008). "Genitourinary Tumors". Clinical Problems in Pediatric Urology. John Wiley & Sons. pp. 175–176. ISBN 9781405171854.
↑  Mayoglou, Lazarus; Dulabon, Lori; Martin-Alguacil, Nieves; Pfaff, Donald; Schober, Justine (באוגוסט 2009). "Success of Treatment Modalities for Labial Fusion: A Retrospective Evaluation of Topical and Surgical Treatments". Journal of Pediatric and Adolescent Gynecology. 22 (4): 247–250. doi:10.1016/j.jpag.2008.09.003. {{cite journal}}:  (עזרה)
גישה דיאלוגית בגני הילדים

גישה דיאלוגית בגני הילדים היא גישה המתפתחת ומאומצת בהיקפים שונים בגני ילדים בארץ ובעולם. הגן הדיאלוגי הראשון בארץ הוכר כניסויי בשנת 2008–2009, בקיבוץ בצפון הארץ. ואילו היום (יוני 2017) חיפוש בגוגל מעלה כמה עשרות גנים המתיימרים לכלול את הדיאלוג כחלק מרכזי ועיקרי בגישת הגן. חלקים מתוך הגישה הדיאלוגית מאומצים על ידי גני ילדים ומשולבים בגישות חינוכיות שונות לגיל הרך בחינוך הפרוגרסיבי.
עיקרה של הגישה הוא החיבור האנושי הלבבי והאינטלקטואלי בין בני אדם, חיבור שכולל הכלה והכרה בייחודיותו של כל אדם. הביטוי המרכזי למימוש אותם הערכים זה הוא הדיאלוג, רב שיח מקרב שוויוני ואמפתי.
מאפייני הדיאלוג

לדיאלוג שבהגדרתו המילונית הוא "רב שיח" ישנם ביטויים נוספים החורגים ממשמעות השיח המילולי, אל עבר מחוות תקשורתיות שאת כולן ניתן לאפיין כמפגשים מקרבים בין שונים. בצורתו האותנטית דיאלוג מאופיין כשיח שוויוני שבו לכל אחד יש מקום שווה להתבטא ולומר את דברו, שיח שיוצר תקשורת מקרבת, שמאפשר קשר לבבי, שיח שמקדם הזדהות עם האחר, הכלה, רגישות וכבוד הדדי
מעבר לשיח המילולי הוגים שונים מדברים על הדיאלוג כפגישה יזומה ומאומצת של הפרט עם תודעתו ושונותו של הזולת, פגישה לא שיפוטית שעתידה להוליד מציאות שלישית שלא קיימת באף אחד מהפרטים בעצמם. ניתן גם להגדיר את הדיאלוג על דרך השלילה, כפי שתיאר נמרוד אלוני,
דיאלוג אינו יכול להתקיים בכוחניות ובכפייה, הוא אינו התנצחות קולנית בה כל אחד מנסה להבליט את עצמו על חשבון זולתו. דיאלוג הוא גם לא דיבור סמכותני בין מפקד לפקוד או בין אדון ונתין וגם לא הרצאה של מורה לתלמיד בו מעביר המורה לתלמיד כמות ידע ובודק אם הוא נקלט בו. דיאלוג אינו שיחה פונקציונלית שכל מטרתה לקדם עניינים יומיים טכניים וגם אינו שיחה אליה ניגשים כדי לשנות ו"לכופף" את דעתו של האחר אלא דווקא עם מוכנות לשינוי עצמי. דן לסרי תיאר עיקרון מרכזי זה כתנאי לרוצים להיכנס לדיאלוג של אמת: "צריך בראש ובראשונה לברר לעצמו בכנות עד כמה הוא עצמו מוכן להשתנות. הוא נכנס לדיאלוג לא כדי שלאחר יקרה משהו, אלא כדי שלו עצמו יקרה משהו".