stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סלינה (חברה)
היסטוריה

סלינה הוקמה בשנת 2014 בידי רפאל מוסרי ודניאל רודסבסקי, ישראלים אשר הכירו במהלך השירות הצבאי. הסניף הראשון של סלינה הוקם בפדסי, פנמה. החברה התרחבה לאזורים נוספים, בעיקר באמריקה הלטינית.
רוב המתחמים כללו שטחי לינה, חנויות, מסעדות, מתחמי פנאי וחללי עבודה.
פריסה עולמית

בשיאה החזיקה הרשת מעל 100 מתחמי אירוח פעילים במרכז ובדרום אמריקה, ארצות הברית, פורטוגל, אוסטריה, יוון, ישראל ואוסטרליה.
גיוסי הון

סלינה גייסה כ-250 מיליון דולר במספר סבבים בין היתר על ידי אקסס אינדסטריז של לן בלווטניק ו-Grupo Wiese, קבוצת Abraaj Group, אדם נוימן ממייסדי WeWork, גיגי לוי (אנ') ממקימי קרן NFX, רונלד כהן, מייסד APAX ומשקיעים פרטיים נוספים.
בדצמבר 2021 הודיעה סלינה על מיזוג עם ספאק והפיכתה בעתיד לחברה ציבורית בבורסת ניו יורק. לחברה הממוזגת, שנסחרת בנאסד"ק, נקבע שווי של 1.2 מיליארד דולר, ובהמשך עלה שווי השוק ל-5 מיליארד דולר, אך עד 1 במאי 2023 ירד שווי השוק של החברה לפחות מ-150 מיליון דולר.
רכישות

בשנת 2020, רכשה סלינה את חברת 'Remote year' המתמחה בחבילות נופש המיועדות לנוודים דיגיטליים המשלבות עבודה וטיולים.
ב-2020, רכשה סלינה חלק מהבעלות על חברת הקורקינטים הישראלית Leo.
פעילות בישראל

לסלינה יש ארבעה מלונות בישראל, בבית אורן ובנווה צדק בתל אביב, מתחם גלמפינג במכתש רמון (בשיתוף עם חברת Glow) וסניף בבית נובו ליד מעלה החמישה שבהרי ירושלים. בשנת 2021 פתחה מתחם בכנרת ליד המושבה מגדל. בשנת 2022 פתחה מתחם בקיבוץ אלמוג שבצפון ים המלח.
מנהל הפעילות של סלינה בישראל הוא יוסי מאוטנר
סלינה שכרה את נכסיה בישראל דרך קבוצת אמפא נדל"ן וחברות נוספות ומספטמבר 2021 דרך חברת קבוצת חג'ג'.
בשנת 2018, פתחה הרשת מרכז פיתוח בתל אביב.
חדלות פרעון

ב-22 ביולי 2024 סלינה הגישה בקשה לחדלות פירעון. זאת בעקבות ההפסדים שצברה וקשיי הנזילות שעמם התמודדה. רשת מתחמי האירוח הודיעה לרשויות האמריקניות כי כל האפשרויות למניעת חדלות פירעון מוצו ואין סיכוי סביר להימנע מהבקשה. בנוסף, סלינה הודיעה כי תעמיד למכירה את כל חברות הבנות שלה בעולם.
הערות שוליים

↑  רשת ההוסטלים "סלינה" מגיעה לישראל, באתר ynet, 28 במרץ 2018
↑  בר לביא ועומרי כהן, ‏רשת האירוח של יוצאי מטכ"ל ושלדג בדרך לוול סטריט, באתר גלובס, 2 בדצמבר 2021
↑  דור עצמון, כישלון ידוע מראש - סלינה כל הדרך מ-5 מיליארד ל-150 מיליון דולר, באתר ביזפורטל, 1 במאי 2023;
ויקי אוסלנדר, אחרי התרסקות של 85% בשנה: האם סלינה בדרך לקריסה בסגנון WeWork, באתר כלכליסט, 4 במאי 2023
↑  Hospitality Startup Selina Acquires Remote Year, Invests In E-Scooters, NoCamels, ‏14 באוקטובר 2020 (באנגלית)
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏שותפים חדשים לחברת הקורקינטים ליאו: סלינה, ליאור רז ורון צוקרמן, באתר גלובס, 14 באוקטובר 2020
↑  דותן לוי, רק אל תקראו לה אכסניה: רשת האירוח "סלינה" מגיעה לישראל, באתר כלכליסט, 31 בינואר 2019
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏בזמן שישנתם: ההוסטלים הפכו לטרנד לוהט בקרב התיירים והיזמים, באתר גלובס, 21 בנובמבר 2019
↑  נווית זומר, האחים חג'ג' נכנסים לענף המלונאות: ישקיעו עד 580 מיליון שקל ברשת סלינה, באתר ynet, 30 בספטמבר 2019
↑   גילי מלניצקי, 7,000 מיטות: סלינה, רשת הוסטלים מדרום אמריקה, תפעל בישראל עם אמפא, באתר TheMarker‏, 15 באוגוסט 2018
↑  נווית זומר, סלינה הגישה בקשה לחדלות פירעון: "נעמיד למכירה את כל חברות הבנות בעולם", באתר ynet, 22 ביולי 2024
מלון סלינה מכתש רמון
אורה אנטין

| --- | --- |

 לידה:  21 בדצמבר 1943 (בת 81)
 ענף מדעי:  פיזיקה
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  אוניברסיטת בר-אילן 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 פרסים והוקרה:  פרס הומבולדט-מייטנר  פרס לנדאו
 מספר צאצאים:  3 
 
אורה אנטין-וולמן (נולדה ב-21 בדצמבר 1943) היא פיזיקאית ישראלית המכהנת כפרופסור אמריטה במחלקה לפיזיקה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב מאז שנת 2003 ובבית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת תל אביב מ-2006. היא חוקרת בתחומים של פיזיקה של מצב מוצק, מוליכות-על, לוקליזציה של אלקטרונים, מגנטיות, ננוטכנולוגיה וספינטרוניקה. אחראית לממצאים ותגליות רבים וזכתה בפרסים מוערכים.
החל משנת 2022 חברה באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
ביוגרפיה

בעלת תואר ראשון במתמטיקה ופיזיקה, טכניון, 1965. תואר שני בפיזיקה, טכניון, 1967. תואר שלישי בפיזיקה, אוניברסיטת בר-אילן, 1973. היא ניהלה עשרות מענקי מחקר, הכוללים מענקים של: (GIF (Graphics Interchange Format) ,BSF (BinationaScience Foundationl) ,ISF (Israel Science Foundation. בנוסף ערכה עם אמנון אהרוני ספר בנושא Perspectives of Mesoscopic Physics. שניהם כתבו גם ספר ללימוד עצמי על פיזיקה של המצב המוצק (בהוצאת האוניברסיטה הפתוחה). הספר יצא גם באנגלית (World Scientific, 2018).
אנטין חקרה תחומים מגוונים של פיזיקת המצב המוצק, כולל במוליכות-על, לוקליזציה של אלקטרונים, מגנטיות וננו-מדע. בפרט, היא עשתה עבודה ראשונית ומקורית על משטח המגע בין מוליכי-על ומתכות נורמליות מגנטיות, על מוליכי-על גרגריים, על מוליכות-על במתכות עם שני פסי אנרגיה ועל מוליכי-על רחוק משווי-משקל.
היא הובילה את המחקר שפתר חידה בת 20 שנה, והסביר את הזרם הקבוע בטבעות נחושת. היא הובילה גם את העבודה שפורסמה ב-2013, שכללה הצעה לחקור את התחרות בין האינטראקציות המושכות והדוחות על ידי שינוי גודל הדגם.
לאנטין גם תרומות חשובות להבנה של אופני תנודה ממוקמים של תנודות הסריג ("פרקטונים"), ושל התלות של ההתנגדות החשמלית בשדה המגנטי עבור מבודדים שבהם האלקטרונים מדלגים בין מצבים ממוקמים באמצעות פונונים, וכן של אפקט הול ושל אפקט הול הספיני במבודדים כאלה. בשיתוף עם אמנון אהרוני ואחרים, אנטין זיהתה את המבנה המגנטי של קופראטים, שבונים את מוליכי העל בטמפרטורות גבוהות. בפרט, הם הובילו את התגלית של סימטריה נסתרת שקשורה לאינטראקציה של דז'יאלושינסקי-מוריה וכן את חקר התחרות בין סדר מסלולי וסדר מגנטי בטיטנאטים. אנטין הייתה גם מחלוצי המחקר של האינטראקציה ספין-מסילה במערכות מזוסקופיות, והיא מובילה במחקר הזה עד היום. מחקר זה הוא הבסיס לספינטרוניקה. היא השתתפה עם אהרוני בהצעות של פילטרי ספין, שיכולים לשמש לאגירת מידע קוונטי ולקריאתו במחשבים קוונטיים.
חיים אישיים

אנטין נשואה ולה שלישיית בנים.
פרסים

2002: פרס הומבולדט-מייטנר, גרמניה.
2003: פרס לנדאו במדעים מדויקים של מפעל הפיס, על עבודות בננו-מדע.
הכרה

1993: עמיתה (fellow), החברה האמריקאית לפיזיקה.
1997: חברה, האקדמיה הנורווגית המלכותית למדעים ואומנויות.
1999–2005: חברה בוועדה הבינלאומית למגנטיות של IUPAP.
2000: חברה, האקדמיה האירופית למדעים ואומנויות, פריז.
2007: עמיתה של החברה היפנית לקידום המדע (JSPS).
2008: עמיתה, המכון הבריטי לפיזיקה.
2008: שופטת מצטיינת של עיתוני החברה האמריקאית לפיזיקה.
2008: עמיתה זרה, האקדמיה האמריקאית לאומנויות ולמדעים.
2021: חברה במועצה הכללית של האגודה האירופאית למגנטיות.
2022: חברה באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
2022: עמיתה לשם כבוד, המכון הבריטי לפיזיקה.
הערות שוליים

↑  Ora Entin-Wohlman, American Academy of Arts & Sciences (באנגלית)
↑  פרופ' אורה אנטין | הפקולטה למדעים מדויקים ע"ש ריימונד ובברלי סאקלר, באתר exact-sciences.tau.ac.il
↑  הודעה על בחירת חברים חדשים לאקדמיה
↑  Study Materials | Israel Physical Society, www.israelphysicalsociety.org
↑  Hélène Bouchiat, New clues in the mystery of persistent currents, Physics 1, 2008-07-28
↑  L. Shekhtman, O. Entin-Wohlman, Amnon Aharony, Moriya's anisotropic superexchange interaction, frustration, and Dzyaloshinsky's weak ferromagnetism, Physical Review Letters 69, 1992-08-03, עמ' 836–839 doi: 10.1103/PhysRevLett.69.836
↑  O. Entin-Wohlman, R. I. Shekhter, M. Jonson, A. Aharony, Photovoltaic effect generated by spin-orbit interactions, Physical Review B 101, 2020-03-30, עמ' 121303 doi: 10.1103/PhysRevB.101.121303
↑  Physical Review Journals - Outstanding Referees, journals.aps.org
↑  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב - פרופ' אורה אנטין-וולמן נבחרה כחברת כבוד בינלאומית של האקדמיה האמריקנית לאמנויות ולמדעים, באתר in.bgu.ac.il
↑  The General Council - EMA - The European Magnetism Association, magnetism.eu
↑  האספה הכללית של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים בחרה עשרה חברות וחברים חדשים לאקדמיה, באתר www.academy.ac.il
↑  Honorary Fellows: Professor Ora Entin-Wohlman, The Institute of Physics
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007451965805171  CiNii: DA17080762  ISNI: 0000 0001 0731 7682  LCCN: no2010182203  SUDOC: 14970528X  VIAF: 159961220   WorldCat (עם VIAF): 159961220
נדירות וסת

| --- | --- |
 תחום:  גינקולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D009839
 סיווגים
 ICD-10:  N91.5 
 
נדירות וסת (Oligomenorrhoea) פירושה פחות מחזורי וסת מן המספר התקין (שהוא 11 עד 13 בשנה), אולם מחזורי הווסת עצמם תקינים ובדרך כלל קודם להם ביוץ תקין לחלוטין.
נדירות וסת מופיעה בעיקר, בתור התפתחות טבעית, אצל נשים המתקרבות לתקופת הבלות, אולם לפעמים גם אצל נשים הנמצאות בעיצומו של גיל הפוריות שלהן, ובמקרים אלה - עקב מָחזור הורמונים המיוחד להן. רק לעיתים נדירות מעיד העדרם של חלק מן המחזורים על הפרעה אחרת.
נדירות וסת עלולה להיגרם גם כתוצאה משחלות פוליציסטיות - התפתחות בו זמנית של מספר ביציות, אשר אינה מאפשרת לביצית אחת בכל חודש להבשיל במלואה.
נדירת וסת אינה מצריכה טיפול ואינה מזיקה לבריאות, אלא אם כן האישה הלוקה בה רוצה להרות.
יעקב כ"ץ (היסטוריון)

| --- | --- |

פרופ' יעקב כ"ץ
 לידה:  15 בנובמבר 1904 מגיארגנץ', הונגריה 
 פטירה:  20 במאי 1998 (בגיל 93) ירושלים 
 ענף מדעי:  היסטוריה, תנועת ההשכלה היהודית, השואה, היסטוריה חברתית, סוציולוגיה, היסטוריה של עם ישראל, אנטישמיות 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת גתה בפרנקפורט 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תלמידי דוקטורט:  עמנואל אטקס, משה סמט
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1980) 
 
יעקב כ"ץ (15 בנובמבר 1904 - 20 במאי 1998) היה חוקר תולדות עם ישראל, היסטוריון, סוציולוג ומחנך ישראלי, חתן פרס ישראל. עסק בחקר יהדות אירופה בעת החדשה, ובפרט בתגובת החברה היהודית לעולם המודרני ובהתבססות התנועה האורתודוקסית והתנועה הרפורמית.
קורות חייו

כ"ץ נולד למשפחה אורתודוקסית במגיארגנץ' - כפר קטן במערב הונגריה. סבה של אמו היה אחיו של מהר"ם שיק, וכ"ץ עצמו נקרא על שם דודה הרב יעקב סניידרס מראאב. כפי שהיה נפוץ בקרב החרדים בהונגריה, למד בחינוך סימולטני (בית-ספר נוצרי ללימודים כלליים בשעות היום, תלמוד תורה אחר הצהריים). בגיל 12 עבר ללמוד בעיירה רחוקה יותר, צלדמלק. בתקופה זו התגורר אצל משפחה מארחת ושב מדי מספר שבועות הביתה לשבתות וחגים. אירועי מלחמת העולם הראשונה הביאו אותו לעבור בגיל 16 לעיר גיור (Győr) שם למד בישיבה. משם עבר ללמוד כשנתיים בישיבה אשר בקהילת אויהעל עד שהגיע בשנת 1925 לישיבת פרשבורג, הסמינר האורתודוקסי הראשי בכל הונגריה הישנה. לאחר כשנתיים וחצי של לימוד בישיבה זו, חש רוויה מסוימת בלימוד סוגיות הש"ס ונתעורר בו החשק לקנות השכלה כללית. הוא קרא ספרות כללית, עיין בדרמות של פרידריך שילר, ביומניו של תיאודור הרצל, במחזהו של הנריק איבסן "פר גינט", כתבי אחד העם ועוד. מאמר ראשון כתב ב-1927 לעיתון האורתודוקסי מבודפשט Zsidó Ujság. היה זה מאמר מחאה בעקבות ידיעה על שדיין הקהילה ששב מביקור בארץ ישראל מבקש כי יהודי הונגריה יתרחקו מפעילות ציונית או מעין-ציונית. המאמר הועתק על ידי העיתון הציוני של הונגריה Zsidó Szemle ששיבח את היהודי הכפרי שגילה הבנה עמוקה יותר לצורכי הזמן ממנהיגי האורתודוקסיה. עורך העיתון ביקשו מכ"ץ להמשיך ולכתוב מאמרים. בברטיסלבה שמע כ"ץ את נאומיהם של הרב מאיר ברלין (בר-אילן), נחום סוקולוב וזאב ז'בוטינסקי והזדהה עם המגמה המשותפת לשלשת הנואמים, דהיינו: ראיית בניין הארץ כתפקיד ראשוני של הדור.
באביב 1928 הגיע לפרנקפורט לישיבת "עדת ישורון", שבראשה עמד באותה עת יוסף ברויאר, אחד מבניו של מייסד הישיבה שלמה ברויאר. במקביל החל להתכונן לבחינת בגרות ולאחר שעמד בה בהצלחה המשיך ללמוד באוניברסיטת פרנקפורט. כ"ץ העיד כי באותה תקופה, אף שלא היה בקיא במדעי היהדות, תהה מדוע לא חוברה היסטוריה של היהדות ברוח האורתודוקסיה, והבין שראיית המסורת כנתונה להתפתחות ולהשפעה מתוך הזמן והמקום שהתקיימה בו – מערערת למעשה את תוקפה הדתי. הוא נשא אז הרצאה קצרה, בה השווה בין תפישת התפתחות (Entwicklung) להתגלות (Entfaltung) של היהדות, ולימים כתב באוטוביוגרפיה שלו כי אף שלא ידע זאת אז, התקרב לעמדות האסכולה ההיסטורית מיסודו של זכריה פרנקל.
את עבודת הדוקטורט הגיש באביב 1934 בנושא התבוללות יהודי גרמניה. לפרנסתו עסק במתן שיעורים פרטיים ביהדות ובתלמוד לבני משפחת הרב ברויאר ולאחרים, ובנסיבות אלה הכיר את אשתו לעתיד גרטי-בינה לבית בירנבוים. הם נישאו בירושלים בשנת 1936. קודם לעלייתו לארץ ישראל שהה שנה בלונדון במטרה להשתלם בלשון האנגלית.
תרומתו האקדמית

עבודתו של כ"ץ היא רחבת היקף, ומתפרשת על נושאים רבים. תחום התמחותו של כ"ץ היה תולדות עם ישראל, תוך התמקדות בהבטים הבאים:
היהדות בימי הביניים ובעת החדשה.
מבנה החברה היהודית והשפעת החסידות, ההתבוללות והאמנציפציה על מבנה זה.
יחסי נוצרים ויהודים בימי הביניים ובעת החדשה.
חידושו המרכזי של כ"ץ נגע לאופן בו תפס את האורתודוקסיה היהודית. הוא נכנס לתחום זה בשלב מאוחר יחסית של עבודתו האקדמית, במידה רבה לאחר שנחשף אליו בעקבות עבודותיו של תלמידו משה סמט, שכתב על כך גם את עבודת הדוקטורט שלו בהנחיית כ"ץ. לטענת שני החוקרים, כמו גם לטענת היסטוריונים רבים אחרים (שכ"ץ היה המוביל שבהם), האורתודוקסיה איננה המשכה הישיר של היהדות המסורתית, אלא היא חידוש של ראשית המאה ה-19, אשר בא כתגובת נגד לתהליכי המודרניזציה – חילון מצד אחד, ותנועת רפורמה דתית מצד שני. בתגובה לתנועת ההשכלה, בסוף המאה ה-18 ובראשית המאה ה-19, נטו רבים ביהדות גרמניה ללכת בעקבות היהדות הרפורמית בתחומים של אמונה וקיום ההלכה. בתגובה לכך, היהדות האורתודוקסית ביצרה את חומות הקהילה הדתית על ידי פסיקה נוקשה ושמרנית, אשר ביקשה בכך להרחיק כל סממן של חדשנות. החת"ם סופר, מי שנחשב בעיני רבים כמייסד האורתודוקסיה, ניסח זאת על ידי הכלל: "חדש אסור מן התורה" (בהשאלה, תוך שהוא משנה את משמעותו ומוציא אותו מהקשרו המקורי). כך, על פי בקורתו המרומזת, הפכו "איסורים מסופקים - לאיסורים ודאיים, מנהגים פשוטים לגזירות חז"ל, וגזירות חז"ל - לעברה מדאורייתא"
ספר יובל לכבודו

עמנואל אטקס ויוסף שלמון (עורכים), פרקים בתולדות החברה היהודית בימי הביניים ובעת החדשה, ספר יובל לכבוד פרופסור יעקב כ"ץ, הוצאת מאגנס, ירושלים תש"ם.
לקריאה נוספת

ישראל ברטל ושמואל פיינר (עורכים), היסטוריוגרפיה במבחן - עיון מחודש במשנתו של יעקב כ"ץ, מרכז זלמן שזר, 2007. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר" (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  יעקב כ"ץ, במו עיניי, 1989, כתר, עמ' 72-74.
↑  אותות הוקרה, אתר יעקב כ"ץ
↑  מתוך: משה סמט, החדש אסור מן התורה - פרקים בתולדות האורתודוקסיה, הוצאת מרכז דינור והוצאת כרמל, 2005.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263776305171  PLWABN: 9810595752705606  BIBSYS: 90159691  BnF: cb12014501b (data)  GND: 11918396X  ISNI: 0000 0001 0856 727X  LCCN: n80021756  LNB: 000182949  NDL: 00514207  NKC: jn20011019104  NLA: 35261450  NSK: 000272355  NTA: 068238525  RERO: 02-A012329218  SELIBR: 313240  SUDOC: 028275462  Trove: 887086  VIAF: 39388434   WorldCat (עם VIAF): 39388434
הבליץ על קובנטרי

| --- | --- |

הריסות קתדרלת קובנטרי לאחר הפצצת 14 בנובמבר
 מידע כללי
 סוג:  תקיפה אווירית 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מיקום:  קובנטרי 
 משתתפים:  הממלכה המאוחדת, גרמניה הנאצית 
 תקופה:  1940–1942 (כשנתיים) 
 
הבליץ על קובנטרי הוא הכינוי שניתן לסדרת הפצצות של מטוסי הלופטוואפה הגרמנים על העיר קובנטרי בבריטניה במהלך מלחמת העולם השנייה. קובנטרי, שהייתה עיר תעשייתית ובה מפעלי נשק, ספגה מספר הפצצות במהלך המלחמה, כאשר הכבדה ביותר התרחשה ב-14 בנובמבר 1940.
העיר קובנטרי במלחמת העולם השנייה

העיר קובנטרי הייתה עיר תעשייתית עוד מזמן המהפכה התעשייתית בבריטניה ושכנו בה כבר מהמאה ה-19 מפעלי מתכת גדולים. המפעלים בקובנטרי ייצרו מכוניות, אופניים, מנועי מטוסים ומאז 1900 גם תחמושת. בזמן מלחמת העולם הראשונה הוסבו מפעלים רבים בקובנטרי למפעלי נשק וקובנטרי הפכה לאחד ממרכזי התעשייה הצבאית החשובים בבריטניה. בקובנטרי יוצרו בזמן מלחמת העולם הראשונה 25% ממספר המטוסים שיוצרו בבריטניה כולה. כמו ערים תעשייתיות אחרות שהתפתחו במהירות במהפכה התעשייתית, בקובנטרי מפעלי התעשייה ובתי המגורים היו באותם האזורים, אם כי בין מלחמות העולם הוקמו בקובנטרי שכונות מגורים מרוחקות מאזורי התעשייה.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה התגוררו בקובנטרי כ-238,000 איש שחלק גדול מהם עבדו במפעלי התעשייה שייצרו בין השאר נשק רב. היותה של קובנטרי מרכז לייצור נשק הפכה אותה ליעד מובהק של הפצצה אסטרטגית.
הפצצות מוקדמות על העיר

לאחר סיום המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה בניצחון גרמני בשנת 1940 החל חיל האוויר הגרמני (הלופטוואפה) לבצע הפצצות אסטרטגיות על ערי בריטניה. הידועה מבין ההפצצות הללו היא הבליץ על לונדון שהחל בספטמבר של אותה השנה. תקיפות אוויריות אלו והמאבק הבריטי כנגדם מכונים הקרב על בריטניה. עיקר ההפצצות על אזורים אזרחיים נערכו על לונדון, אך גם ערים נוספות, בעיקר ערים תעשייתיות, סבלו מהפצצות.
בין אוגוסט לאוקטובר 1940 נערכו 17 הפצצות על קובנטרי בהן נהרגו בסך הכל 176 בני אדם ונפצעו כ-680. משקלן הכולל של הפצצות שהוטל על קובנטרי בתקופה זו היה 198 טון. על מאורע שאירע בזמן הפצצות אלו בו פינה חבלן בשם סנדי קמפבל פצצה תוך סיכון עצמי רב, הוענק לו עיטור צלב ג'ורג'.
הפצצת 14 בנובמבר

ב-14 בנובמבר נערכה ההפצצה הקשה ביותר על קובנטרי. מבצע הפצצה גדול ממדים של הלופטוואפה שנקרא: "מבצע סונטה לאור ירח" (על שם הסונטה הידועה של לודוויג ואן בטהובן והעובדה שליל ההפצצה היה ליל ירח מלא), בו השתתפו יותר מ-500 מטוסי הפצצה גרמניים, בעיקר מסוג היינקל He 111, יצא לפועל ומטרתו הפצצת קובנטרי. המבצע נערך פחות משבוע לאחר שמטוסי חיל האוויר המלכותי הטילו פצצות על מינכן וכנראה כנקמה על כך. מטרת המבצע הייתה השמדת מפעלי התעשייה של קובנטרי והיה ברור שדבר זה ייעשה במחיר גבוה של חיי אדם.
מטוסי הלופטוואפה הוכוונו אל קובנטרי בעזרת טכנולוגיה חדשה. אל המטרה נשלחו שתי קרני רדיו כאשר לכל אחת מהן צליל מיוחד אותו הייתה מסוגלת לזהות מערכת שהותקנה במטוס. לכל אחת מקרני הרדיו היה צליל משלה והטייסים שטסו בין שתי הקרניים יכלו לשמוע אם הם סוטים מן המסלול. שתי הקרניים התלכדו מעל המטרה וכאשר הגיע מטוס אל נקודת התלכדות הקרניים השתנה הצליל והטייס ידע שכעת זה הזמן להטיל את הפצצות. למודיעין הבריטי היה מידע על טכנולוגיה זו של הגרמנים ועל פי איתור הקרניים ששודרו על ידי הגרמנים הם ידעו שמטרת ההפצצה היא קובנטרי כבר כמה שעות לפני ההפצצה, אך הבריטים כשלו בניסיונם לשבש את הקרניים.
כוחות ההגנה האווירית סביב קובנטרי היו דלים. היו סביבה רק 24 תותחים נגד מטוסים מסוג "3.7 ו-12 תותחים מסוג בופורס 40 מ"מ. התותחים הללו ירו למעלה מ-6,700 פגזים אך הם לא היו יעילים. מתוך מעט יותר מ-500 המטוסים שנשלחו לקובנטרי הגיעו כ-450 ורק אחד הופל בוודאות על ידי ההגנה האווירית.
בשעה 19:00 בערב נשמעה אזעקה בקובנטרי, וב-19:20 הגיע הגל הראשון של המטוסים הגרמניים, שהפציץ בעיקר מבני תשתיות (חשמל, מים, גז וטלפון). עשר דקות מאוחר יותר החלו להגיע מטוסים נוספים שהפילו בעיקר פצצות תבערה. בשעה 20:00 בערך נפגעה קתדרלת קובנטרי מפצצת תבערה והחלה לבעור. צוותי כיבוי אש הצליחו להשתלט על שרפה זו אך מאוחר יותר במהלך הלילה היא נפגעה שוב והגג שלה קרס. בעיר השתוללו יותר מ-200 שרפות גדולות בעקבות ההפצצות וכוחות כיבוי האש התקשו לתת להן מענה, גם מפני שרשתות הטלפון קרסו ולא ניתן היה לדווח היכן יש שרפות. ההתקפה הגיעה לשיאה בסביבות חצות ובשעה 2:00 לפנות בוקר נגמרה התחמושת של תותחי הנ"מ בסביבת העיר והמטוסים הגרמניים המשיכו להטיל פצצות באין מפריע. ההפצצות המשיכו עד לפנות בוקר והסתיימו רק מעט אחרי 5:00 בבוקר. אזעקת הרגעה נשמעה ב-6:15 של 15 בנובמבר.
תוצאות ההפצצה היו הרסניות, כשני שלישים מבנייני העיר נפגעו ויותר מ-4,300 מבנים נהרסו כליל. ההערכה היא שמספר ההרוגים בהפצצת 14 בנובמבר הוא 568, ועוד 863 נפצעו קשה ו-393 קל, אך אין בנמצא נתונים מאומתים. כשליש ממפעלי התעשייה בעיר נהרסו כליל, שליש נוסף ניזקו באופן קשה והשאר ספגו פגיעות קלות. בין המפעלים היו מפעלי נשק רבים אך הפגיעה במאמץ המלחמתי הייתה זמנית בלבד, זאת מפני שחלק מהמפעלים הועברו עוד לפני כן לפאתי העיר ובשל עבודות השיקום המאומצות. בסך הכול הוטלו על קובנטרי בבליץ כ-500 טון של חומר נפץ ו-36,000 פצצות תבערה.
הפצצות מאוחרות יותר

קובנטרי הופצצה עוד מספר פעמים לאחר הפצצת 14 בנובמבר, אך שאר ההפצצות היו קלות יותר. פשיטות גדולות נערכו באפריל 1941 כאשר בשתי גיחות הפצצה, אחת ב-8 ואחת ב-10 לחודש הופצצה קובנטרי על ידי יותר מ-230 מטוסים גרמניים. בשתי תקיפות אלו נהרגו יותר מ-450 בני אדם. ההפצצה האחרונה על העיר הייתה באוגוסט 1942. בסך הכול הופצצה קובנטרי 41 פעמים במהלך המלחמה ונשמעה בה אזעקה 373 פעמים. מספר ההרוגים הכולל בקובנטרי במהלך המלחמה הוא 1,236, כמה מן ההרוגים בהפצצות על העיר לא זוהו מעולם.
האם הוקרבה קובנטרי?

בספר בשם "אולטרה סודי" משנת 1974 שחיבר פרדריק ויליאם ווינטרבות'ם שהיה קצין קישור של אולטרה במלחמת העולם השנייה נטען כי היה דיווח מוקדם על תוכנית הפצצת קובנטרי ב-14 בנובמבר. לטענת ווינטרבות'ם פיענוח של קוד אניגמה על ידי הקבוצה בבלצ'לי פארק העיד על תוכניות הגרמנים להפציץ את קובנטרי מספר ימים לפני ההפצצה. הידיעות על כך הגיעו אל וינסטון צ'רצ'יל אלא שהוא החליט לגנוז אותן כדי שלא לחשוף את העובדה שמדעניו פיצחו את קוד האניגמה. לטענת ווינטרבות'ם צ'רצ'יל החליט באופן מודע להפקיר את קובנטרי להפצצות הגרמנים ולא עשה דבר כדי לנסות להגן עליה. על פי תאוריה זו לצ'רצ'יל היה זמן מספיק כדי לפנות את העיר או לתגבר באופן משמעותי את ההגנה האווירית סביבה, אלא שמעשים מסוג זה היו מעוררים את חשדם של הגרמנים ופוגעים ביתרון המודיעיני הבריטי. תאוריה זו זכתה לחיזוק מצד ויליאם סטפנסון המפקד הכללי של מודיעין בעלות הברית במלחמת העולם השנייה. תאוריה זו הפכה לסמל לחשיבותו של ביטחון מידע וגם תעודת גנאי לצ'רצ'יל שלכאורה זלזל בחיי אדם.
תאוריה זו נסתרה כבר לאחר הפצתה על ידי אנשים אחרים מקבוצת אולטרה, שטענו כי לא היה מידע מוקדם על ההפצצה. היסטוריונים שחקרו את המודיעין הבריטי ואת הלופטוואפה שללו גם הם את התאוריה הזו. מסתבר שיורט מידע מפיענוח הקוד הגרמני על מבצע הפצצה גדול שמתוכנן אך לא היה כל מידע על מועד ההתקפה או על מטרתה. ב-4 בנובמבר נתפס טייס גרמני שידע לספר על מבצע מתוכנן בשם "סונטה לאור ירח" שמטרתו קובנטרי או ברמינגהאם, מתוך הנחה ששם המבצע מעיד על היותו בליל ירח מלא היה ניתן להסיק על התאריך המשוער שלו. ב-11 בנובמבר פוענחה תכתובת אניגמה לפיה מתוכנן מבצע גדול והטייסים יוכוונו אל המטרות באמצעות גלי רדיו. ראשי המודיעין הבריטי חשבו שמטרת המבצע תהייה דווקא לונדון, זאת בגלל ניתוח שגוי של מפה גרמנית שנלקחה שלל. מידע נוסף שהתגלה בידי המודיעין הבריטי שלושה ימים לפני ההפצצה ויכול היה לרמז שמטרת מבצע "סונטה לאור ירח" היא קובנטרי לא זכה להתייחסות ממשית. מידע חד משמעי המעיד על כך שקובנטרי תופצץ ב-14 לחודש הגיע רק ביום עצמו ב-15:00 בצהריים כאשר אותרו גלי הרדיו הגרמניים והסתבר שהם מצטלבים מעל קובנטרי. בשלב זה, ארבע שעות בלבד לפני תחילת המתקפה, לא היה ניתן לעשות דבר חוץ מלהורות לכוחות ההצלה בעיר להיכנס לכוננות.
צ'רצ'יל כלל לא ידע שההתקפה תהיה על קובנטרי עד לאחר שההתקפה כבר החלה. הוא היה בטוח שההתקפה תהייה על לונדון וחיכה על גגו של משרד האווירייה בלונדון למטוסים הגרמניים.
האם הוקרבה קובנטרי? > קובנטרי ודרזדן

תאוריה נוספת הקשורה להפצצת קובנטרי היא שהפצצת דרזדן בשנת 1945 הייתה חסרת ערך צבאי ונעשתה רק כנקמה אישית של צ'רצ'יל בגרמנים על הפצצת קובנטרי. תאוריה זו מתבססת על סיפור בדוי לפיו צ'רצ'יל נשאל מדוע יש להפציץ את דרזדן המלאה באזרחים כשהמלחמה כבר הוכרעה וענה במילה אחת: "קובנטרי". אולם, על אף שניתן לראות בהפצצת דרזדן פעולת נקמה בגרמנים, לא נראה שהיא נעשתה דווקא בעקבות הפצצת קובנטרי. זאת מפני שהפצצת דרזדן נעשתה גם על ידי חיל האוויר האמריקאי והעובדה שעברו 5 שנים בין שתי ההפצצות. על כל פנים, בין הערים קובנטרי ודרזדן קיימת ברית ערים תאומות.
בעקבות הבליץ

כתגמול להפצצת קובנטרי ביצעה בריטניה בדצמבר 1940 את מבצע אביגיל רחל בו הופצצה העיר מנהיים בגרמניה. ב-16 בנובמבר 1940, יומיים לאחר ההפצצה על קובנטרי ביקר בעיר המלך ג'ורג' השישי לאות הזדהות ובהמשך ביקר בעיר גם ראש הממשלה וינסטון צ'רצ'יל.
יותר מ-800 מהרוגי הבליץ על קובנטרי נקברו בקבר אחים בבית הקברות רואד בלונדון רובם נהרגו בבליץ של 14 בנובמבר 1940 ובבליץ של אפריל 1941. הקבורה ההמונית הראשונה בקבר אחים זה נערכה ב-20 בנובמבר 1940.
לאחר המלחמה הוקמה ועדה בראשות ויליאם רוטס שעסקה בשיקום העיר. השיקום נעשה על פי תוכנית אדריכלית של האדריכל דונלד גיבסון, שהציע ליצור מחדש את מרכז העיר ולבנות בו מדרחוב ומרכז קניות מודרני.
בעקבות הבליץ > הנצחה

מוקד ההנצחה העיקרי לבליץ בקובנטרי הוא בקתדרלת קובנטרי. באמור, הקתדרלה העתיקה של קובנטרי, שנבנתה במאה ה-14, נפגעה קשות בהפצצה של 14 בנובמבר. לאחר המלחמה הוחלט להשאיר את הריסות הקתדרלה הישנה כאתר זיכרון ולבנות בצידה קתדרלה חדשה ומודרנית בתכנונו של באזיל ספנס. אבן הפינה לקתדרלה החדשה הונחה ב-23 במרץ 1956 על ידי המלכה אליזבת השנייה והמבנה הושלם בשנת 1962.
חנוכת והקדשת הקתדרלה נערכה ב-25 במאי 1962 בנוכחות המלכה אליזבת השנייה. לכבוד חנוכת הקתדרלה נתבקש המלחין בנג'מין בריטן לכתוב יצירה חדשה שתבוצע במאורע חגיגי זה. הוא כתב את "רקוויאם המלחמה", יצירה אנטי מלחמתית בהיקף גדול המורכבת ממיסת הרקוויאם בשילוב עם שירים אנטי מלחמתיים של המשורר וילפרד אוון. רקוויאם המלחמה בוצע לראשונה בקתדרלה חמישה ימים לאחר חנוכתה, ב-30 במאי.
שטח הקתדרלה הישנה משמש כאתר זיכרון ונמצא בו קבר של אזרח אלמוני שנהרג בבליץ. בעת פינוי ההריסות מן הקתדרלה לקח ראש הכנסייה ריצ'רד הווארד שלושה מסמרים מן הגג של הקתדרלה ההרוסה ויצר מהם צלב. מאז נוצרו כ-160 צלבים המורכבים משלושה מסמרים שנלקחו מהריסות קתדרלת קובנטרי הראשונה והם מופצים ברחבי העולם כסמל לשלום ולפיוס. צלב כזה נתרם לכנסיית הזיכרון על שם הקייזר וילהלם בברלין שנהרסה גם היא בהפצצות בעלות הברית ונבנתה מחדש.
הערות שוליים

1 2 3  הפצצת קובנטרי באתר CWN.
1 2 3 4 5  הסיפור שלא היה על הפצצת קובנטרי.
↑  עובדות על הפצצת קובנטרי.
| הבליץ |
| --- | --- | --- |
| קרבות | באת' • בדקר • בריסטול • ברמינגהאם • ליברפול • מנצ'סטר • קובנטרי |  |
| ערכים נוספים | אנדרטת הכבאים הלאומית • השרפה הגדולה השנייה של לונדון • להפציץ את אנגליה • מגילת הכבוד לאזרחי בריטניה חללי מלחמת העולם השנייה • סנט פול שורדת |  |
מטוס הפצצה גרמני מסוג היינקל He 111. מטוסים כאלו הפציצו את קובנטרי
הריסות ושרפות בקובנטרי לאחר ההפצצה
וינסטון צ'רצ'יל מבקר בקתדרלת קובנטרי ההרוסה
קתדרלת קובנטרי. ניתן לראות את שרידי הקתדרלה שנחרבה בבליץ בצד שמאל ואת הקתדרלה החדשה בצד ימין