לאוניד וולקוב
פעילות פוליטית וחברתית

משנת 2009 וולקוב הוא חבר בתנועת סולידריות. ב-10 באפריל 2010 ארגן עצרת נגד בניית כנסייה בכיכר העבודה ביקטרינבורג. האירוע כלל יותר מ-3,500 מפגינים והפך לפעולת המחאה הגדולה ביותר בעיר מאז הפרסטרויקה. ב-24 באוקטובר 2010, הוא היה לאחד ממארגני עצרת תמיכה ביגור ביצ'קוב אשר הואשם לצד שני עובדי קרן יקטרינבורג ללא מטרות רווח "עיר ללא סמים" בחטיפת, מעצר ועינויים שלא כדין חולים של מרכז גמילה למכורים לסמים. כמו כן בשנת 2010, יחד עם אנדריי אלשבסקי, פיודור קרשניניקוב, קונסטנטין קיסלב ודמיטרי גולובין, הוא הקים את ועדת זכות הבחירה ביקטרינבורג כדי להתמודד עם ניסיונותיו של המושל אלכסנדר מישארין לבטל את הבחירות לראשות העיר בבירת האזור.
ב-6 ביוני 2011, יחד עם מדען המדינה האופוזיציוני פיודור קרשניניקוב, הציג את הספר "דמוקרטיה בענן" על הסיכויים לפיתוח מוסד בחירות ועקרונות הדמוקרטיה בעזרת טכנולוגיות מידע. בשנת 2011 השתתף בבחירות לאספה המחוקקת של מחוז סברדלובסק במחוז בחירה חד-חברי מס' 10 של אוקטיאברסקי. בבית הדין האזורי של מחוז סברדלובסק זכה וולקוב בתיק נגד ועדת הבחירות, שסירבה להירשם אותו כמועמד על בסיס עודף ממספר החתימות הפסולות, אך הוצא מהבחירות על ידי בית המשפט העליון של רוסיה.
בשנת 2012, ארגן וולקוב גיוס כספים לבניית בית הקברות לאנדרטאות אדריכליות של יקטרינבורג, שנפתח ביום המוזיאונים הבינלאומי. באוגוסט של אותה שנה החל לעבוד על ארגון בחירות למועצה המתאמת של האופוזיציה הרוסית כיו"ר ועדת הבחירות המרכזית. יחד עם זאת, הוא הצהיר כי אינו רואה עתיד לעצמו כפוליטיקאי ציבור, אך הוא מעוניין ב-"פיתוח ופתרון של סוגיות ארגוניות, יצירת מערכות ומבנים עובדים, במיוחד בצומת של פוליטיקה". בקונגרס ייסוד מפלגת הברית העממית ב-15 בדצמבר 2012, נבחר למועצה המרכזית של המפלגה, ובקיץ 2013 עמד בראש מטה הקמפיין של המועמד לראשות עיריית מוסקבה 2013, אלכסיי נבלני.
ב-2015 קרא וולקוב לקיום משאל העם ב-2014 על מעמדו של חצי האי קרים שנערך בניגוד לחוק והתעקש לקיים משאל עם שני בשליטה בינלאומית, תוך התחשבות ברצון תושבי קרים. במקביל, לדברי רפאת צ'וברוב, יו"ר המג'ליס של העם הטטרי בקרים, במהלך ההפגנות ב-2021 לתמיכה באלכסיי נבלני, וולקוב סירב לתקן את המפה האינטראקטיבית ולהסיר את קרים ממפת הפדרציה הרוסית, בציטוט מספר טיעונים שצ'וברוב סירב להשמיע לכאורה.
ב-2015 עמד בראש מטה הבחירות של מפלגת החופש העממי בבחירות לאספה המחוקקת של אזור נובוסיבירסק. לאחר הסירוב לרשום את רשימת המועמדים בהתבסס על תוצאות אימות החתימות במאגרי המידע של שירות ההגירה הפדרלי של רוסיה, אשר, לדבריו, מכיל מספר רב של שגיאות, פתח בשביתת רעב בעודו טען שהחתימות המזויפות נאספו על ידי אספנים רעילים. באותה שנה עמד בראש מטה הבחירות של המפלגה בבחירות לדומא האזורית של קוסטרומה.
ב-2015 נפתח תיק פלילי נגד וולקוב לבקשת הכתב פוסטופינסקי מטעם חברת החדשות "Life" בבעלות המנכ"ל ארם גברליאנוב אשר על פי "The Moscow Times", השפעה על הצלחתו האחרונה הייתה "נאמנות לקרמלין", שטען כי ב-17 ביולי 2015 פגע וולקוב במיקרופון שלו במהלך סכסוך במטה הקואליציה הדמוקרטית בנובוסיבירסק. מאוחר יותר, הכתב שינה את עדותו והחל להצהיר כי וולקוב תפס את ידו וגרם לו לכאב פיזי. וולקוב הואשם בשיבוש עבודתו של עיתונאי באמצעות שימוש באלימות (חלק 3 של סעיף 144 של הקוד הפלילי של הפדרציה הרוסית). שופט בית המשפט המחוזי המרכזי של נובוסיבירסק סייג את מעשיו של וולקוב על פי החלק הרך יותר של המאמר, ללא שימוש באלימות, ובאוגוסט 2016 גזר עליו קנס של 30 אלף רובל.
בסוף 2015, יחד עם הפוליטיקאי סרגיי בויקו, הקים את החברה להגנת האינטרנט, שנועדה להגן על האינטרנט ברוסיה מפני צנזורה, רגולציה מוגזמת ושרירותיות מנהלית.
ב-26 במרץ 2017, וולקוב ועובדים נוספים של הקרן נגד שחיתות, שארגנו שידור חי מהמחאות ברחבי רוסיה במשרדם, נעצרו על ידי משטרת מוסקבה. נגד וולקוב ועובד נוסף של הקרן נכתבו פרוטוקולים, לפיהם הם סירבו, לבקשת גורמי אכיפת החוק, לעזוב את שטחי הקרן בעת פינויים על ידי המשטרה עקב דיווחים על "פיצוץ צפוי" לכאורה. ב-27 במרץ, בית המשפט סימונובסקי במוסקבה גזר על וולקוב 10 ימי מעצר באשמת סעיף 19.3 לקוד העבירות המנהליות של הפדרציה הרוסית ("אי ציות לפקודה חוקית של שוטר"). בסך הכל, במהלך הקמפיין לתמיכה ברישומו של אלכסיי נבלני כמועמד לבחירות לנשיאות ברוסיה, הוא נעצר כ-5 פעמים ושהה 95 ימים במעצר מנהלי. ב-12 ביוני 2017, וולקוב ועובדים נוספים של הקרן נגד שחיתות ערכו שידור בן תשע שעות מההפגנות ברחבי המדינה.
ב-21 במאי 2019 עוכב ולאחר מכן נעצר למשך 20 יום בגין שיתוף בארגון עצרת נגד העלאת גיל הפרישה ב-9 בספטמבר 2018.
בקיץ 2019, וולקוב עזב את רוסיה לאחר שנפתח תיק פלילי נגד הקרן נגד שחיתות במסגרת פרסום מאמרה על הלבנות הון ברוסיה והחל להתגורר בבירת ליטא, וילנה.
ב-28 בינואר 2021, מחלקת החקירות הראשית של ועדת החקירה הרוסית יזמה תיק פלילי נגד וולקוב בעילה של פשע על פי חלק 2, סעיף 151.2 של הקוד הפלילי של הפדרציה הרוסית ("השראת קטינים לבצע מעשים בלתי חוקיים ברשתות מידע ותקשורת"), וב-29 בינואר הכניסו אותו רשויות הפדרציה הרוסית לרשימת המבוקשים במדינה.
בתחילת פברואר 2021, ביקטרינבורג, ערכו חיפושים על סוזנה ומיכאיל וולקוב, הוריו של ליאוניד וולקוב. לדברי אמו של וולקוב, ההחלטה הוצגה בטענה כי החיפוש קשור למקרה של "הפרת נורמות סניטריות ואפידמיולוגיות" (סעיף 236 לחוק הפלילי) במוסקבה ב-23 בינואר.
ב-10 בפברואר 2021, הוכנס וולקוב לרשימת המבוקשים הבין-מדינתית בחבר המדינות. ועדת החקירה דרשה את מעצרו שלא בפניו, ובית המשפט בסמני, מוסקבה, נעתר לבקשה זו.
ב-10 באוגוסט 2021, ועדת החקירה של רוסיה פתחה תיק פלילי נגד וולקוב באשמת "מימון ארגון קיצוני".
ב-14 בינואר 2022 צירף השירות הפדרלי לפיקוח פיננסי של רוסיה את וולקוב לרשימת האנשים שלגביהם יש מידע על "מעורבותם בפעילות קיצונית או טרור".