stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רקפת וינר-עומר
עבודותיה

עבודותיה הראשונות שהציגה בשנת 1999 היו עבודות טקסט על קרטון צבועות בזהב. הטקסט התכתב עם מודעות היכרויות: "אשכנזייה איכותית חושנית ונשית! על תרופות קלות מאוד בגברים עם איבר מין מזהב טהור בלבד. מטרה רצינית". לצד עבודות הטקסט, וינר-עומר החלה להשתמש ברדי מייד על גבי משטחים ודלתות שאספה ועליהם ציירה דמויות נשים עירומות. את סדרת הציורים בשם "האמנית המסכנה" יצרה בין השנים 2001 ו-2003 בסגנון האומנותי שהתכתב עם סגנון האיור שעל דלתות השירותים הציבוריים. בשנת 2005 עברה לסדרת עבודות עם רדי מייד המבוססות על פורנו הומוסקסואלי. סדרת העבודות "פרצופי תחת" כללה דיוקנאות של אנשי עסקים שדרכם בצבצו דימויי הפורנו ויצרו אילוזיה בין הדימויים. בעבודת הווידאו שליוותה את הסדרה "פרצופי תחת" נראית וינר-עומר לועסת מסטיק בזוקה, מפריחה בלונים שאותם היא מפוצצת על תמונות הפורנוגרפיות. גוף עבודות זה היא מתארת כ"רדי מייד של פורנו עם מסטיקים".
את שתי הסדרות: "האמנית המסכנה" ו"פרצופי תחת" הציגה בתערוכת יחיד בשנת 2007 בשם: "?Do you think art should be so direct" במוזיאון ינקו דאדא שבעין הוד. לתערוכה צורף גם מניפסט שכותרתו "כדאי לאישה לסרב ללכת ל'מקומות העבודה" והופיע לראשונה כחלק מתערוכת היחיד "כדאי לאישה לסרב ללכת למקומות" בסלון מזל בתל אביב, ב-2003.
בשנת 2007, הציגה את המיצב "Mitz", בה הצבע הורוד נכח כהמשך לגוף עבודותיה הקודם והפך לסימן ההיכר שלה. בגוף עבודותיה החלה להשתמש וינר-עומר בפורמט הציור המוכר, כלומר ציור על קנבס, כשהיא משתמשת בטפטופי נרות, שעווה וצבעי דפוס תעשייתי. בשנת 2009, הציגה בסדנת האמנים תערוכת יחיד בשם "חברים דמיוניים" שהורכבה מציורים ושולבו בה 4 יצירות וידאו. הציורים פוזרו על הריצפה כשחלקם יוצרים מבנה קונסטרוקטיבי. בעבודות הווידאו המשולבות בתערוכה וינר-עומר מופיעה בלבוש המזוהה עם עבודות הווידאו שלה –בחצאית, גרביון ונעלי עקב שחורים. היא מופיע כשהיא זוחלת בין העבודות ומזיזה אותן, וכהיא פותחת את עבודותיה מהאריזה. בשנת 2010 הציגה בגלריית הקיבוץ תערוכה "הפה של גברת נון", בה עסקה לראשונה בדימויים משפחתיים אך לא שלה. איברים מסוימים, כמו הפה הוגדלו, כשהצבע הורוד נוכח גם בגוף עבודות זה.
תערוכת היחיד של רקפת וינר-עומר, "I will never forgive you" הוצגה בבית האמנים בירושלים לרגל זכייתה של האמנית בפרס מירון סימה לשנת 2011.
בשנת 2018, הציגה וינר-עומר את "אוטובוסים בים". במרכז התערוכה ניצב ציור גדול-ממדים בצבעי שמן על בד (4X5 מטרים). הציור מרובד במשמעויות ודימויים הלקוחים מהביוגרפיה האישית של האמנית: חוויות ומראות משנות ילדותה ובגרותה וציטוטים ומחוות הקשורים להיותה אמנית, מלווים בנימה פוליטית עדינה המנשבת מהספקטקל הגועש. לצד הציור המרכזי המרשים, מוצגים ציורים קטני-ממדים ואינטימיים יותר, בהם "מטפלת" האמנית בפרטים מתוך התמה המרכזית "אוטובוסים בים". אקספרסיביות, סימבוליות, ילדיות, חרדה, הומור ודמיון הם חלק בלתי נפרד מהחוויה הכוללת.
השכלה

1986–1990 תואר ראשון בפסיכולוגיה וקולנוע, אוניברסיטת תל אביב
1993–1990 טיפול באמנות, המדרשה – בית הספר לאמנות, מכללת בית ברל
2000–1996 - לימודי אמנות, המדרשה – בית הספר לאמנות, מכללת בית ברל
2007–2005 - תואר שני באמנות, בצלאל.
פרסים

2008 - פרס עידוד היצירה, משרד המדע התרבות והספורט
2010 - פרס לאמנות חזותית ע”ש מירון סימה, בית האמנים, ירושלים.
תערוכות יחיד

2003 - כדאי לאישה לסרב ללכת ל"מקומות העבודה" (נשים חייבות לסרב ללכת לעבודה),סלון מזל, תל אביב
2007 - אתה חושב שאמנות צריכה להיות כל כך ישירה? מוזיאון ינקו דאדא, עין הוד
2009 - חברים דמיוניים, סדנאות האמנים, תל אביב-יפו
2010 - הפה של הגברת נון, הקיבוץ, גלריה לאמנות ישראלית, תל אביב-יפו
2010 - שנה טובה, גלריה שי אריה, תל אביב
2011 - זוכי הפרס ע"ש מירון סימה, בית האמנים, ירושלים (עם אלעד פרבר)
2011 - dlot uoy os, גלריה תבי לאמנות, תל אביב
2013 - פעמון זכוכית, פינברג פרוג'קטס – גלריה לאמנות עכשווית, תל אביב-יפו
2014 - יד הלשון, פינברג פרוג'קטס – גלריה לאמנות עכשווית, תל אביב-יפו
2017 - ג'ף ואבא, נולובז – חלל שיתופי לאמנות, תל אביב-יפו
2018 - אוטובוסים בים, הגלריה החדשה – סדנאות האמנים, ירושלים.
2019 - Supermarket, יריד עצמאי לאמנות, סטוקהולם, ביתן גלריה נולובז (תערוכה זוגית)
2022 - זיעת זהב, גלריה רוארט, תל אביב, אוצרת שלומית ברויר
2023 - זיעת זהב, ביאנלה לאמנות לרנקה
הערות שוליים

↑   רלי הופשטטר-סבג, ביי ביי ראשון, באתר הארץ, 11 באפריל 2013
↑  סמדר שפי, גלריה, רקפת וינר עומר בגלריה הקיבוץ: המעניינת ביותר שהציגה בשנים האחרונות, באתר הארץ, 29 באוקטובר 2010
↑  מערכת הארץ, תערוכות זוכי פרס מירון סימה 2011, באתר הארץ, ‏9 במרץ 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 270903  NLI: 987007309436205171  ISNI: 0000 0000 6886 3065  LCCN: no2013026697  VIAF: 98404561   WorldCat (עם VIAF): 98404561
שלמה מורן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1947 (בן 77 בערך) יגור, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  מתמטיקה 
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 מנחה לדוקטורט:  עזריה פז 
 מוסדות:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 תלמידי דוקטורט:  שלומי דולב, ליהוא רפפורט, ירון וולפשטאל, עופר בירן, רוני למפל, שי קוטין, גדי טאובנפלד, תמר עילם, אילן גורנאו 
 פרסים והוקרה:  פרס גדל (1993) 
 
שלמה מורן (נולד ב-1947) הוא מדען מחשב ישראלי, פרופסור אמריטוס בפקולטה למדעי המחשב בטכניון. זוכה פרס גדל לשנת 1993.
קורות חיים

נולד בקיבוץ יגור, לאריה לייב ולטר ורוחמה לבית פולק, שניהם מהעיר ברסטצ'קה שבווהלין, פולין (כיום אוקראינה), אח לגדי מורן, לימים פרופסור למתמטיקה, לרמי ובלהה.
למד מתמטיקה בטכניון וסיים תואר ראשון בשנת 1975 ודוקטורט בהנחיית פרופסור עזריה פז בשנת 1979. מחקריו עוסקים בין השאר (מהמאוחר למוקדם) ברשתות דינמיות, היבטים אלגוריתמיים בביולוגיה חישובית (עם דגש על עצים פילוגנטיים), חישובים מבוזרים, אלגוריתמים עם יצוב עצמי, אלגוריתמים ותורת הסיבוכיות, אלגוריתמי קרוב לבעיות קשות ב-NP. בשנת 1993 זכה יחד עם עוד ארבעה מדענים בפרס גדל על פיתוח מערכת הוכחה אינטראקטיבית.
בשנים 1994–1996 היה מזכיר קיבוץ יגור, לצדה של יעל סלע. בשנים 1998–2001 היה דקאן הפקולטה למדעי המחשב בטכניון.
חיים אישיים

נשוי לאורלי ולהם שלושה ילדים, מתגורר בקיבוץ יגור.
הערות שוליים

↑  רמי מורן – תולדות חייו ונסיבות מותו כפי שנאמרו על קברו, באתר קיבוץ געש
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007386222205171  PLWABN: 9810643906105606  ACM DL: 81332516474  dblp: m/ShlomoMoran  ISNI: 0000 0001 1094 4847  LCCN: no98084499  MGP: 42276  NTA: 074605690  VIAF: 161084258   WorldCat (עם VIAF): 161084258 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שלמה רוזן

שלמה רוזן (21 ביוני 1905 – 7 בדצמבר 1985) היה פוליטיקאי ופעיל ציבור ישראלי, חבר הכנסת מטעם מפ"ם והמערך ושר בממשלות ישראל.
ביוגרפיה

רוזן נולד בעיר מורבסקה אוסטרובה שבאימפריה האוסטרו-הונגרית (כיום בצ'כיה) ב-21 ביוני 1905. למד בבית ספר תיכון. עלה לארץ ישראל ב-1926.
ב-1927 הצטרף לקיבוץ שריד ובו חי עד מותו. בין השנים 1933–1935 היה בשליחות מטעם תנועת השומר הצעיר בעיר הולדתו.
מילא תפקידים שונים בקיבוץ הארצי בתחומי הכלכלה וההתיישבות. כיהן כמזכיר הקיבוץ הארצי והיה פעיל בתנועת "תכלת-לבן".
בשנת 1965 נבחר לכנסת השישית מטעם מפ"ם. כיהן כיושב ראש ועדת השירותים הציבוריים והיה חבר בוועדת הכלכלה. הצטרף יחד עם סיעתו למערך.
וב-1969 נבחר בשנית לכנסת השביעית מטעם המערך. היה חבר ועדת הכספים וסגן יושב ראש הכנסת. ב-20 בנובמבר 1972 מונה לסגן השר לקליטת עלייה בממשלת ישראל החמש עשרה.
על אף שלא נבחר לכנסת השמינית ב-1974, מונה לשר לקליטת עלייה בממשלת ישראל השש עשרה ובממשלת ישראל השבע עשרה. ב-16 בינואר 1977 מונה לשר השיכון במקום אברהם עופר.
שיחת נאצר-חוסיין

שיחת נאצר-חוסיין הייתה שיחת טלפון אלחוט שהתקיימה בבוקר יום ה-6 ביוני 1967, בעיצומה של מלחמת ששת הימים, בין נשיא מצרים גמאל עבד אל נאצר לבין חוסיין מלך ירדן, ונקלטה על ידי יחידת ההאזנה של אגף המודיעין הישראלי, יחידה 515 (כיום יחידה 8200).
תמליל השיחה

(תרגום מערבית לעברית)[דרושה הבהרה]
- הלו עמאן, האם הוד מלכותו מוכן?
- הלו קאהיר, הוד מלכותו מוכן, האם כבוד הנשיא מוכן?
נאצר: בוקר טוב הוד מלכותו. אני שומע שהאח רוצה לדעת אם הקרבות נמשכים לכל אורך החזית (הפרעות) הלו, כן, האם ידוע לך שארצות-הברית משתתפת עם ישראל במלחמה? שנכריז על זה?
חוסיין: הלו, אני לא שומע, הקו גרוע ביותר.
המרכזנית: הקו בין קהיר לבין ארמון המלך גרוע, נשתדל לתקן.
נאצר: הלו, הוד מלכותך, האם נגיד שארצות-הברית ואנגליה או רק ארצות-הברית?
חוסיין: ארצות-הברית ואנגליה.
נאצר: האם לאנגליה יש נושאת מטוסים?
(הקליטה לא ברורה)
נאצר: טוב, אז שהמלך יפרסם הודעה ואנו נפרסם הודעה.
חוסיין: תודה.
נאצר: חזק ואמץ.
חוסיין: כן, כן, כן.
נאצר: יא אחי אין דבר, היה חזק.
חוסיין: כבוד הנשיא, אם יש לכם משהו או רעיון כלשהו. בכל עת...
נאצר: אנו לוחמים בכל הכוח והקרבות אצלנו נמשכו בכל החזיתות, כל הלילה. אם היה משהו בהתחלה, לא חשוב. אנו נתגבר. אללה עימנו. על כן אני אפרסם הודעה ואתה תפרסם הודעה. נדאג לכך שגם הסורים יפרסמו הודעה כי מטוסים אמריקניים ובריטיים משתמשים בנושאות המטוסים שלהם נגדנו. נוציא הודעה, נדגיש את הדבר ונחריף אותו עוד יותר.
חוסיין: טוב בסדר.
נאצר: האם הוד מלכותך מסכים?
חוסיין: (התשובה לא נקלטה).
נאצר: אלף תודות, חזק ואמץ. אנו חזקים היום. המטוסים שלנו הולמים בשדות התעופה של ישראל מהבוקר.
חוסיין: אלף תודות, היה שלום...
לקריאה נוספת

יוסף ארגמן, זה היה סודי ביותר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1990 (עמ' 234 - 244).
הערות שוליים

↑  יוסף ארגמן, ‏מילטון מילר הלך לעולמו בגיל 98, מבט מל"מ 85, דצמבר 2019, עמ' 66
↑  אייל זיסר, מהמוצדקים שבחיסולים, אתר נענע10, 7 במרץ 2010
↑  יריב פלג, האיש ששמע הכל, באתר ישראל היום, 8 במרץ 2018
הציוד שבאמצעותו קלט החייל שלמה חבושה את השיחה ביו נאצר לחוסיין. הציוד מוצג במרכז יצחק רבין לחקר ישראל
שמשי-אדד החמישי

שמשי-אדד החמישי היה מלך האימפריה האשורית החדשה בין השנים 824–811 לפנה"ס. הוא נקרא על שם אל הסערה אדד.
שמשי-אדד היה בנו ויורשו של המלך שלמנאסר השלישי, בעלה של המלכה שַמוּראמַת (Shammuramat), אביו של אדד-ניררי השלישי שמלך אחריו, וסבו של שלמנאסר הרביעי.
שנות שלטונו הראשונות היו רצופות במאבק עם אחיו על כס המלוכה של אשור. אחיו אשור-דנין-פאל הנהיג מרד שהחל כבר בשנת 826 לפנה"ס על הירושה. על פי כתובת של שמשי-אדד, אחיו הצליח להעביר לצידו 27 ערים חשובות כולל העיר נינוה. המרד נמשך עד שנת 820 לפנה"ס. המרד החליש את האימפריה האשורית והשפעתה נמשכה עד הרפורמות של תגלת פלאסר השלישי.
בשלב מאוחר יותר של תקופת מלכותו הוא יצא למסע מלחמה לדרום מסופוטמיה וכרת הסכם עם המלך הבבלי מרדוך-זאקיר-שומי הראשון.
בשנת 814 לפנה"ס הוא ניצח בקרב של דור-פאפסוקאל כנגד המלך הבבלי מרדוך-באלסו-איקבי וכמה שבטים ארמיים שהתיישבו בבל.
לקריאה נוספת

A. Kirk Grayson, Assyrian Rulers of the Early First Millennium BC II (858-754 BC), University of Toronto press, 1996
שלמה מיידנצ'יק

| --- | --- |

שלמה מיידנצ'יק
 לידה:  15 באפריל 1924 מינקיבצי, אוקראינה
 פטירה:  5 באפריל 2004 (בגיל 79)
 מדינה:  ישראל 
 פעילות בולטת:  יו"ר אגודת חסידי חב"ד בישראל, יו"ר ועד כפר חב"ד
 
שלמה מיידנצ'יק יחד עם מרדכי הוד בעת ביקור בכפר חב"ד
מיידנצ'יק לצד יצחק שמיר בעת קריאת מגילת אסתר
שלמה מיידנצ'יק (כונה שלוימק'ה; י"א בניסן תרפ"ד, אפריל 1924 - ט"ו בניסן תשס"ד, אפריל 2004) היה יושב ראש הוועד של כפר חב"ד, ויושב ראש אגודת חסידי חב"ד בישראל. לפרנסתו עבד כנהג רכבת.
תולדותיו

נולד בעיירה מינקיבצי באוקראינה למשפחה שומרת מצוות. בילדותו נשלח לבית ספר ממשלתי קומוניסטי ובהשפעתו עזב את הדת. בתום לימודי התיכון למד בבית ספר לנהגי רכבות בעיר קרסנודר. באותה עת החל בתהליך חזרה בתשובה, בהשפעת האדמו"ר רבי אברהם יהושע העשל טברסקי ממחנובקא וחסידי חב"ד. בשנת תש"ו (1946) עלה לישראל.
היה ממקימי כפר חב"ד, ובשנת תש"ך (1959) נבחר ליושב ראש הוועד של כפר חב"ד. שימש בתפקיד זה במשך כעשרים וחמש שנה, עד שנת תשמ"ג (1983), שבה נבחר מנחם לרר לראשות הוועד. פעילותו הציבורית נעשתה בהתנדבות, ולפרנסתו עבד כנהג קטר ברכבת ישראל.
בשנת ה'תש"ן (1990) החליף את אפרים וולף בתפקיד יושב ראש אגודת חסידי חב"ד בישראל, ושימש בתפקידו עד פטירתו בשנת תשס"ד (2004).
היה ממקימי ארגון מטה משיח.
היה בעל קשרים ענפים בצמרת השלטון בישראל, ושמר על יחסי ידידות קרובים גם עם ראשי הממשלה, ובהם שמעון פרס, יצחק רבין, יצחק שמיר ואריאל שרון, וכן עם שרים ואלופי צה"ל.
לקריאה נוספת

שלומי חסקי, מיידנצ'יק - הקטר של חב"ד, 2013
הערות שוליים

↑  אילן מרסיאנו, הרב שלמה מיידנצ'יק, מראשי חב"ד, נפטר בגיל 80, באתר ynet, 6 באפריל 2004
↑  אהרן חזן, המאבק והנצחון, בני ברק, תשס"ח, עמ' 126
↑  יצחק מאיר שיינר, לעבדך באמת, פרקים ממשנת חייו של כ"ק מרן אדמו"ר מחנובקא זי"ע, עמ' קמ"ז הע' 7
↑  אתר מטה משיח
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306050305171  VIAF: 298655875   WorldCat (עם VIAF): 298655875
שלמה מחלם

| --- | --- |
 לידה:  1717 ה'תע"ז זמושץ', האיחוד הפולני-ליטאי 
 פטירה:  13 ביולי 1781 (בגיל 64 בערך) כ"א בתמוז ה'תקמ"א סלוניקי, האימפריה העות'מאנית 
 שם מלא:  שלמה אשכנזי רפפורט
 כינוי:  שלמה מחלם
 מדינה:  האיחוד הפולני-ליטאי 
 תקופת הפעילות:  ? – 13 ביולי 1781 
 חיבוריו:  מרכבת המשנה
 
ספר "שולחן עצי שטים" מאת ר' שלמה חלמא, ברלין תקכ"ב
רבי שלמה אשכנזי רפפורט מחלם (רבי שלמה מחלם; ביידיש שם המקום חעלמא; 1717, ה'תע"ז בערך – 1781, כ"א בתמוז ה'תקמ"א) היה רב ודיין, מחבר מרכבת המשנה על משנה תורה לרמב"ם.
ביוגרפיה

נולד בזמושץ' לרבי משה רפפורט. כיהן כדיין וכרב בחלם, בזמושץ' והחל מ-1771 בלבוב (למברג). בשנת תקל"ח בערך (1777) החליט לעלות לארץ ישראל ולשם כך נסע לסלוניקי, שם הדפיס מהדורה שנייה מספרו "מרכבת המשנה". בסלוניקי חלו הוא ואשתו רחל במגפה ונפטרו שניהם בכ"א תמוז תקמ"א (1781). אם כי יש עדויות שהגיע לטבריה בארץ ישראל ונפטר שם או חזר ממנה. רבים מחיבוריו נותרו בכתב יד וחלקם התפרסמו רק במאה העשרים.
חתנו היה הרב אהרן יהושע הרצפלד, רב בקניגסברג וראוויץ'. מנכדיו: רבי צבי הירש, רב בהולנד בקהילת שוואל ומחוזות גלורלנד וורנטה, ורבי שאול רבה של טומשוב ובהמשך רב בוורשה.
חיבוריו ועבודתו

מלבד חיבוריו הרבניים עסק גם בדקדוק, במתמטיקה ובגאוגרפיה מקראית וכתב חיבורים בתחומים אלו. התכתב במשא ומתן הלכתי עם רבים מחכמי דורו. בהקדמה ל"מרכבת המשנה" הוא כותב בתוקף בעד לימוד חכמות ומדעים, בעד הסתמכות על השכל האנושי ונגד בערות וחוויות דתיות אקסטטיות (לפי חלק מהחוקרים דבריו אלה מכוונים נגד הגילויים הראשונים של תנועת החסידות). אנשי תנועת ההשכלה ראו בו את אחד ממבשרי ההשכלה, אף על פי שהשקפותיו והידע שלו שאובים רק מכתבי חכמי ישראל מימי הביניים ולא מהידע של עידן הנאורות האירופי בן-זמנו.
מחיבוריו:
מרכבת המשנה (פרנקפורט דאודר, תקי"א; מהדורה שנייה, סלוניקי, תרמ"ב), פירוש על משנה תורה לרמב"ם
חוג הארץ, גאוגרפיה של ארץ ישראל
החל לחבר עשרה שולחנות, פירוש על שולחן ערוך. שולחן עצי שטים על הלכות שבת נדפס בברלין תקכ"ב; בשנים האחרונות נדפסים מכתב יד חלקים נוספים
שערי נעימה, על טעמי המקרא ונגינתם, נדפס על ידי שלמה דובנה, פרנקפורט דאודר תקכ"ו
ברכות בחשבון, על סוגיות חשבוניות והנדסיות בתלמוד
צנצנת המן, על אגדות התלמוד
לב שלמה, שו"ת
לקריאה נוספת

אברהם בריק, "ר' שלמה חעלמא בעל 'מרכבת המשנה'", בתוך: סיני סא (תשכ"ז), עמ' קסח-קפד.
ריכב (בוני) רובין, "צורת הארץ, ארץ ישראל במפה העברית מרש"י ועד ראשית המאה העשרים", יד יצחק בן צבי, ירושלים תשע"ד
רבי שלמה מחלם, חוג הארץ
שיטפון הבירה של לונדון

| --- | --- |

ציור של רחוב Tottenham Court, כשנה לפני השיטפון
 תאריך:  17 באוקטובר 1814 
 מיקום:  סנט גילס אין דה פילדס 
 קואורדינטות:  51°31′00″N 0°07′49″W﻿ / ﻿51.51656°N 0.13014°W﻿ / 51.51656; -0.13014
 הרוגים:  8 
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסשיטפון הבירה של לונדון(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסשיטפון הבירה של לונדון(למפת הסיטי של וסטמינסטר רגילה) הפרלמנט הבריטישיטפון הבירה של לונדון(למפת הסיטי של וסטמינסטר מוגדלת) הפרלמנט הבריטישיטפון הבירה של לונדון
 
שיטפון הבירה התרחש ב-17 באוקטובר 1814, בלונדון, בריטניה. מקור השיטפון היה מבשלת הבירה "מו ושות'" (Meux and Company) ברחוב טוטנהם-קורט (Tottenham Court Road). מכל בירה ענק, שהכיל 610 אלף ליטרים, התפוצץ, וכתוצאה מכך נהרסו שאר המכלים שהיו באותו הבניין. כתוצאה מכך, 1,470,000 ליטרים של בירה געשו אל רחובות העיר.
גל הבירה הרס שני בתים וקיר בפאב טביסטוק ארמס, וכתוצאה מכך אחת העובדות הצעירות שם נלכדה מתחת להריסות. המבשלה פעלה באזור עני של לונדון, אזור שבו משפחות רבות התגוררו בקומות מרתף, שהתמלאו במהירות בבירה, ו-8 אנשים טבעו כתוצאה מהשיטפון. כמו כן, אנשים רבים שתו את הבירה. קיימות טענות אודות אדם אחד אשר מת כתוצאה מהרעלת אלכוהול[דרוש מקור], אך הדבר לא הוכח.
המקרה הובא לבית המשפט, אך המושבעים פסקו כי האסון הוא תוצאה של "כוח עליון", כך שאיש אינו אחראי לאירוע. המבשלה נקלעה לקשיים כלכליים בעקבות אובדן הבירה, בעיקר משום שהמס עליה כבר שולם. בעלי המפעל פנו לפרלמנט וקיבלו החזר של המס, מה שאפשר למבשלה להמשיך ולפעול, על אף ההפסדים הכבדים.
המבשלה נסגרה ונהרסה בשנת 1922. במקומה עומד כיום תיאטרון דומיניון.
ראו גם

השיטפון בתמזה (1928)
אסון הדבשה של בוסטון
הערות שוליים

↑  "A real beer tsunami". Remembering the big British beer flood of October, 1814 with brewing historian Martyn Cornell, Canadian Broadcasting Corporation, ‏2014 October 17
שיקאטור

| --- | --- |
סמל שיקאטורסמל שיקאטור

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מערב טרנסדנוביה
 מחוז:  גיור-מושון-שופרון גיור-מושון-שופרון
 נפה:  נפת פנונהלמה
 שטח:  13.74 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  316 (2019)
 קואורדינטות:  47°26′10″N 17°51′07″E﻿ / ﻿47.43618°N 17.85199°E﻿ / 47.43618; 17.85199 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.sikator.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.שיקאטור(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.שיקאטור  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שיקאטור (בהונגרית: Sikátor) הוא כפר קטן במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם בשיקאטור מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 346 תושבים, ובשנת 2019 רק 316 תושבים.
יהודי שיקאטור

בשיקאטור חיו יהודים בתקופות זמן שונות. תושבים יהודיים מהכפר נרצחו בשואה ומונצחים באנדרטה באוזד
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 5 |  |
| 1880 | 21 | 798 |
| 1910 | 8 |  |
| 1920 | 5 |  |
| 1930 | 3 |  |
| 1941 | 3 | 744 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  אנדרטה באוזד להנצחת יהודים שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת פנונהלמה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פנונהלמה • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • רומאנד • שיקאטור • טאפ • טאפסנטמיקלוש • טריאנפוסטה • וספרמוורשאן |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שיקאקו

טבלת שיקאקו לא פתורה
שיקאקוּ (ביפנית: 四角に切れ שיקאקו ני קירה "חתוך למרובעים" ) היא סוג של חידת היגיון שפורסמה על ידי ההוצאה לאור ניקולי. נכון לשנת 2011, ניקולי פרסמה שתי חוברות הכוללות חידות שיקאקו בלבד.
חוקים

המשחק מתבצע על גבי טבלה מרובעת, אשר בחלק מתאיה מופיעים מספרים.
המטרה היא לחלק את הטבלה למלבנים וריבועים, כך שיתקיימו התנאים הבאים:
כל חלק (ריבוע או מלבן) מכיל בדיוק מספר אחד.
המספר מייצג את שטחו של החלק (מספר התאים במלבן או בריבוע).
שני חלקים (ריבוע או מלבן) לא יכולים לחפוף.
בדרך כלל הפתרון הוא ייחודי ונקבע על פי המספרים הנתונים.
שיטות פתרון

בתחילת פתרון החידה, מומלץ להתמקד במרובעים קטנים וכך להתקדם לעבר הפתרון.
| --- | --- |
: בדרך כלל יש מעט דרכים ליצור מרובע מכל מספר. מאחר שכל מספר צריך להיות במרובע שונה, לעיתים אפשר לשלול אפשרויות לצורות רבות. אם כן, לעיתים קרובות ישנם מספרים גדולים עם מספר אפשרויות מצומצם, או אפילו יחיד, מאחר שהם לרוב לא נמצאים במיקום המאפשר סגירת מרובע סביבם לבדם.
: לפעמים יש תאים הניתנים להשגה רק על ידי מספר אחד. בדוגמה שמימין, התא שנמצא מעל הקצה התחתון-ימני, ניתן להשגה רק על ידי ה-3.
: לתא עם המספר 1, הריבוע כבר ידוע; התא של המספר הוא הריבוע עצמו. זו הסיבה שברוב חידות השיקאקו לא מופיע המספר 1. ישנם רמזים מסוימים הניתנים על ידי מספרים אי-זוגיים. מספרים ראשוניים יכולים להיות רק בתוך מרובע שצורתו היא טור אחד או שורה אחת; מספרים אי זוגיים יכולים להיות רק במרובע בעל מספר שורות אי-זוגי ומספר עמודות אי-זוגי.
: בעזרת הסקת מסקנות לוגיות אפשר למצוא עוד שיטות ואסטרטגיות להגה לפתרון החידה הסופי.
ראו גם

רשימת החידות של ניקולי
טבלת שיקאקו פתורה
שיחת מוסר

שיחת מוסר היא שיחה הנמסרת בדרך כלל על ידי המשגיח של ישיבה חרדית ותוכנה הוא מוסר ותיקון המידות, תדירות השיחה המקובלת היא שבועית.
השם

שיחת מוסר בניגוד לשיעורי מקצועות התורה נאמר בלשון שיחה ולא בצורת שיעור לימודי, מכיוון שמטרת השיחה היא לעסוק בתיקון המידות, לעורר את התלמידים לחזור בתשובה, ולהזכיר להם את דרך הישר.
בישיבת טלז היה נהוג לקרוא לשיחת אלו בשם "שיעור דעת". בגלל ריחוקו של הרב אליעזר גורדון מתנועת המוסר וכוונתו להיות ישיבה עיונית.
בעגה חרדית, מקובל לכנות שיחה זו בראשי תיבות שמו"ס - שיחת מוסר, בישיבות הליטאיות. פעמים רבות מקובל להשתמש בשורש "שמס" למילים נוספות כגון: "המשגיח "השמיס" לי עכשיו במשך שעה".
מקור

על פי תפיסות הקיימות במדרש, שיחות מוסר היו קיימות ביהדות מאז קומה. עוד בזמן שעם ישראל היו במדבר, משה רבנו היה מוכיחם שוב ושוב.
ברבות השנים היו בעם ישראל מוכיחים רבים מסוגים שונים. החל בתקופות הנביאים ועד ימי הביניים שהיו בה מגידים שהיו מסתובבים בעיירות, כמו המגיד מדובנא ועוד. שהיו מוסרים דרשות ושיחות חיזוק. אך רק לאחר תחילת תנועת המוסר והתפתחותה, התבססה שיחת המוסר ונהייתה חלק בלתי נפרד מעולם הישיבות.
זמן

ישנן ישיבות שהיה נהוג למסור את השיחה בזמן סעודה שלישית, בהתבסס על דברי ישראל מאיר הכהן בספרו משנה ברורה: "בין מנחה למעריב (דמוצ"ש)... בזמנינו... מצוי בעוונותינו הרבים באיזה מקומות שעוסקין אז בשיחה בטלה, ובוודאי טוב יותר לשמוע אז דברי מוסר כדי שלא יבואו לזה", אך במרבית הישיבות השיחה השבועית המרכזית נמסרת באמצע השבוע, וישנן ישיבות בהן נמסרת שיחה נוספת בסעודה שלישית או מיד אחריה.
ועד

כששיחת מוסר נמסרת לקבוצה קטנה של בחורים ולא לכלל הישיבה היא נקראת בדרך כלל ועד, מקורה של המילה היא במשנה במסכת אבות "בית ועד לחכמים".
הערות שוליים

↑  שיעורי דעת למהרי"ל בלוך
↑  ספרי דברים א, וכן על הפסוק "אֵלֶּה הַדְּבָרִים אֲשֶׁר דִּבֶּר מֹשֶׁה אֶל כָּל יִשְׂרָאֵל", כתב רש"י "דברים" הכוונה לדברי תוכחות - רש"י מנוקד על המקרא/ספר דברים
↑  משנה ברורה על אורח חיים רצב#ט מב
↑  משנה אבות א ד
שורופק

| --- | --- |

חפירות בשכבות של שרידי שיטפון בשורופק שנחשפו בשנת 1932 בחפירה של שמידט
 מידות
 שטח:  120 הקטאר 
 היסטוריה
 תרבויות:  שומרים 
 תקופות:  תקופת ג'מדט נאסר, התקופה האכדית, תקופת השושלות הקדומות, תקופת אור 3 
 מאורעות:  חפירה ארכאולוגית  חפירה ארכאולוגית  סקר ארכאולוגי 
 אתר ארכאולוגי
 ארכאולוגים:  רוברט קולדווי, אריך שמידט, פרידריך דליטש, הארייט פ. מרטין 
 מיקום
 מדינה:  עיראק 
 קואורדינטות:  31°46′39″N 45°30′35″E﻿ / ﻿31.777363888889°N 45.509761111111°E﻿ / 31.777363888889; 45.509761111111
  (למפת עיראק מוגדלת) בגדאד מוסול בצרה ארביל כירכוכ פלוג'ה סולימאניה כרבלא נג'ף רמאדי טורקיה סוריה יר. ערב הסעודית כווית איראן המ. הפ. שורופק  (למפת עיראק רגילה) בגדאד מוסול בצרה ארביל כירכוכ פלוג'ה סולימאניה כרבלא נג'ף רמאדי טורקיה סוריה יר. ערב הסעודית כווית איראן המ. הפ. שורופק  
 
שוּרוּפָּק או שורופג (בשומרית: "מקום הריפוי"; תעתיק נוסף בעברית שורופךּ) הייתה עיר שומרית עתיקה. שרידי העיר נמצאו באתר הארכאולוגי תל פארה (Tall Fa'rah) השוכן 35 ק"מ דרומית לעיר השומרית ניפור בעיראק, על גדות נהר הפרת במחוז אל-קאדסיה של היום, כ-175 ק"מ דרומית-מזרחית לבגדאד.
לפי רשימת המלכים השומרית, שורופק הייתה העיר האחרונה ששלטה על שומר לפני בוא המבול. אלת העיר הייתה נינליל, שנקראה גם סוד, אלת התבואה והאוויר ובת זוגו של אנליל.