stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לאבד עניין בזמן
סינגלים

| עכשיו או לעולם |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: מאי 2013 | מקום 1 במצעד השבועי של גלגלצ ומקום 19 במצעד השנתי של גלגלצ ו-ynet |  |
|  | אורך: 3:20 | מקום 1 במצעד השבועי של גלגלצ ומקום 19 במצעד השנתי של גלגלצ ו-ynet |  |
|  | מפיק: גלעד שמואלי | מקום 1 במצעד השבועי של גלגלצ ומקום 19 במצעד השנתי של גלגלצ ו-ynet |  |
|  | כותב: עידן חביב | מקום 1 במצעד השבועי של גלגלצ ומקום 19 במצעד השנתי של גלגלצ ו-ynet |  |
|  |  | מקום 1 במצעד השבועי של גלגלצ ומקום 19 במצעד השנתי של גלגלצ ו-ynet |  |
| כמו כל יום |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: אוקטובר 2013 | מקום 6 במצעד השבועי של גלגלצ |  |
|  | אורך: 3:24 | מקום 6 במצעד השבועי של גלגלצ |  |
|  | מפיק: גלעד שמואלי | מקום 6 במצעד השבועי של גלגלצ |  |
|  | כותב: עידן חביב | מקום 6 במצעד השבועי של גלגלצ |  |
|  |  | מקום 6 במצעד השבועי של גלגלצ |  |
| אור אדום |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: אוגוסט 2013 | מקום 2 במצעד השבועי של גלגלצ |  |
|  | אורך: 3:29 | מקום 2 במצעד השבועי של גלגלצ |  |
|  | מפיק: גלעד שמואלי | מקום 2 במצעד השבועי של גלגלצ |  |
|  | כותב: עידן חביב | מקום 2 במצעד השבועי של גלגלצ |  |
|  |  | מקום 2 במצעד השבועי של גלגלצ |  |
| לאבד עניין בזמן |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: אוגוסט 2013 |  |  |
|  | אורך: 3:58 |  |  |
|  | מפיק: גלעד שמואלי |  |  |
|  | כותב: עידן חביב |  |  |

| נמלטים |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: אוגוסט 2013 |  |  |
|  | אורך: 3:49 |  |  |
|  | מפיק: גלעד שמואלי |  |  |
|  | כותב: עידן חביב |  |  |
הערות שוליים

↑  ynet, מיקה קרני ועידן רפאל חביב בשיר פרידה חשוף, באתר ynet, 29 בינואר 2015
אצטדיון רנאטו דאל'ארה

| --- | --- |
אצטדיון רנאטו דאל'ארה, 2020
אצטדיון רנאטו דאל'ארה, 2020
 כינוי:  רנאטו דאל'ארה
 על שם:  Renato Dall'Ara 
 שמות קודמים:  אצטדיון ליטוריאלה אצטדיון הקומונאלה בולוניה (האצטדיון העירוני בולוניה)
 כתובת:  Via Andrea Costa 174, I-40134 Bologna 
 מיקום:  איטליה בולוניה, איטליה
 קואורדינטות:  44°29′37″N 11°18′35″E﻿ / ﻿44.49362°N 11.309719°E﻿ / 44.49362; 11.309719
 אבן יסוד:  1925
 תקופת הפעילות:  1927–הווה (כ־97 שנים)
 שופץ:  2015
 בעלים:  עיריית בולוניה
 מפעיל:  בולוניה 1909 
 משטח:  דשא
 אדריכל:  Giulio Ulisse Arata 
 קבוצות:  בולוניה 1909 (1927–)
 מושבים:  31,070
 ממדי משטח:  105x68 מטר
 www.bolognafc.it/stadio/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בולוניה מוגדלת) אצטדיון רנאטו דאל'ארה(למפת בולוניה רגילה) אצטדיון רנאטו דאל'ארה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אצטדיון רנאטו דאל'ארה (באיטלקית: Stadio Renato Dall'Ara; נקרא בעבר: אצטדיון ליטוריאלה ואצטדיון קומונאלה) הוא אצטדיון רב-שימושי הממוקם בבולוניה שבאיטליה.
האצטדיון הוא האצטדיון הביתי של קבוצת הכדורגל בולוניה 1909 מהסרייה א'.
היסטוריה

האצטדיון נפתח ב-1927, והחליף את האצטדיון הישן של בולוניה 1909, ה"אצטדיון סטרלינו" שהיה קיים בין השנים 1913–1927. בתחילה נקרא "אצטדיון ליטוריאלה" עד 1945 ולאחר מכן נקרא "אצטדיון קומונאלה" עד 1983. לאחר מכן נקרא "אצטדיון רנאט דאל'ארה" על שם נשיא המועדון במשך 30 שנה של המועדון בלוניה בעבר.
האצטדיון אירח משחקים במונדיאל 1934 שהתקיים באיטליה. ב-1990 אירח האצטדיון משחקים במונדיאל 1990 שהתקיים באיטליה בשנה זו.
האצטדיון ממוקם ברובע סאראגוצה, כ-6 קילומטר ממרכז העיר בולוניה. האצטדיון בעל תכולה של כ-31,000 צופים במשחקי כדורגל ו-55,000 צופים בעת מופעים. האצטדיון נחשב לאחד האיכותיים באירופה מבחינת איכות הדשא, ביחד עם הדשא באצטדיון ארטמיו פרנקי בפירנצה, בגלל איכות הניקוז והצפיפות הקומפקטית של כר הדשא.
שלמה מלץ

אין תמונה חופשית
הרב שלמה אברהם מלץ (ט"ו בניסן תרפ"ה, אפריל 1925 – כ' באדר א' תשנ"ז, 27 בפברואר 1997) היה ראש ישיבת חפץ חיים ורבהּ השני של רעננה.
תולדות חייו

נולד בגרמניה לקלונימוס קלמן מלץ.
בשנת ה'תרצ"ד (1934) עלה עם משפחתו לישראל וגר בחיפה, שם למד בישיבת תפארת ישראל, ובהמשך עברו לקריית אתא.
למד בישיבת ישיבת חברון כנסת ישראל יחד עם הרב ברוך מרדכי אזרחי בחברותא.
בשנת תשי"א נישא לחיה לאה בת הרב אפרים סוקולובר, ולמד בכולל חזון איש בבני ברק.
בשנת תשט"ז התמנה לראש ישיבת חפץ חיים במקומו של הרב אהרן יהודה ליב שטינמן.
בבחירות שהתקיימו באלול תשכ"ח נבחר יחד עם הרב יצחק חיים פרץ לרבה של רעננה, שם כיהן גם כרב בית הכנסת הגדול ברעננה עד לפטירתו. נקבר בבית הקברות הישן קלאוזנר ברעננה.
לקריאה נוספת

שולמית אזרחי, המשגיח - הגביע שעלה על גדותיו, הוצאת פלדהיים, 2001, בעמ' 236, 258, 466
הערות שוליים

↑  התעוררות דתית ברעננה הצופה, 1968
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לבנת בן חמו (אלבום)

"לבנת בן חמו" הוא אלבום הבכורה של המוזיקאית הישראלית לבנת בן-חמו. הוא יצא לאור ב-4 בספטמבר 2024 בהוצאה עצמית.
רקע וקידום

בן חמו היא שדרנית גלגלצ לשעבר והיא הוציאה את האלבום יותר משלוש שנים מאז שעזבה את הקריירה ברדיו.
לפני צאת האלבום שוחררו הסינגלים: "אמי כואבת לי", "הז'קט הצהוב" ו"משהו לא עובד". השיר "קופסאות" מלווה את יציאת האלבום ומתאר את הניגוד בין הבית החם והחוץ המנוכר, דרך ההתייחסות לאוכל.
הרכב

בן חמו כתבה והלחינה את כל תשעת רצועות האלבום, חלקם בשיתוף עם יוצרים נוספים, כמו דודי בר דוד ומורן דוד. האלבום הופק על ידי ערן גולדברג. האלבום משקף את ההתמודדות שלה עם פערים בזהות: בין מי שהיא לעצמה, בין הסביבה שבה גדלה, ובין הבית למקומות שהגיעה אליהם כאישה בוגרת.
רשימת רצועות

מילות השירים נכתבו על ידי לבנת בן-חמו (למעט היכן שמצוין אחרת).
| מס' | שם | מילים | לחן | הפקה | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | משהו לא עובד  |   | לבנת בן-חמו ודודי בר דוד | ערן גולדברג | 3:33 |
| 2. | אמי כואבת לי  |   | מורן דוד | גולדברג | 3:30 |
| 3. | קופסאות  |   | בן-חמו ובר דוד | גולדברג | 3:19 |
| 4. | הז'קט הצהוב  |   | בר דוד ובן-חמו | גלעד שמואלי | 3:13 |
| 5. | נשמות גבוהות  |   | בן-חמו ובר דוד | גולדברג | 2:59 |
| 6. | עבודת המידות  |   | בר דוד | גולדברג | 2:54 |
| 7. | אין לי יום אין לי לילה  |   | בן-חמו | גולדברג | 3:10 |
| 8. | לילה ירושלמי  |   | בן-חמו | גולדברג | 2:49 |
| 9. | הנעור בלילה  | מתוך מסכת אבות | בן-חמו | גולדברג | 4:26 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 29:58 |
הערות שוליים

1 2 3  נועם כהן, ‏שדרנית גלגלצ לשעבר לבנת בן חמו משחררת אלבום בכורה, באתר ‏מאקו‏, 4 בספטמבר 2024
1 2 3   יוצאת לאור: לבנת בן חמו מוציאה את אלבום הבכורה, באתר וואלה, 4 בספטמבר 2024
נתן אורטנר

הרב נתן אורטנר נואם בפתיחת גן ילדים בלוד, סוף שנות ה-80
הרב נתן אורטנר ממונה לרב הראשי בלוד, תחילת שנות ה-80
הרב נתן יהודה אורטנר (תרצ"ה, 1935 - ב' בסיוון תשע"ח, 15 במאי 2018) היה רבה האשכנזי של העיר לוד וחבר מועצת הרבנות הראשית.
ביוגרפיה

נולד בשנת 1935 בגרמניה לרבי משה ולפריידא, משפחה רבנית מחסידי בעלזא. סבו רבי בעריש היה מראשי העסקנים לעליית האדמו"ר רבי אהרן מבעלזא לישראל במלחמת העולם השנייה, אביו רבי משה היה מנהל המשק בחצר רבי אהרן מבעלזא בתל אביב ומבוני ישיבת בעלז ברחוב אגריפס בירושלים.
בשנת 1941 עלה לארץ ישראל. היה ממקימי אגודת יוצאי אוהנוב (היבניב), ועמד בראשה במשך שנים. כמו כן הוציא ספר זיכרון לקהילת אוהנוב. בשנת תשל"ו (1975) מונה לרב העיר לוד, וכיהן בתפקיד זה עד לשנת תשע"ה, עת הגיעו לגיל 80 ובהתאם לחוק, רוב הזמן לצידו של הרב חיים חדד. עם פרישתו עבר להתגורר בבני ברק. נמנה עם חשובי רבני חסידות בעלזא והסתופף בצל האדמו"ר רבי ישכר דוב רוקח.
בחודש ניסן תשע"ז עבר אירוע מוחי, מאז היה מאושפז בבית החולים תל השומר עד לפטירתו, כשהוא בן 83. הלווייתו התקיימה בבני ברק, והוא נקבר בבית העלמין קריית שאול בתל אביב.
בניו התחנכו בילדותם במוסדות חב"ד בלוד, ובבגרותם נשלחו לישיבות של חסידויות אחרות.
ספריו

כתב ספר בנושא יציאת האדמו"ר מבעלזא מהונגריה. הוא טען מידע אישי שהאדמו"ר הוכרח לסיים את הנאום במשפט האומר שליהודי הונגריה לא יאונה רע, כתנאי לאי-הסגרתו ולהברחתו לארץ ישראל. הרב אורטנר טען גם, שזוהי הסיבה להשמטת משפט זה, מהדפסות חוזרות מאוחרות יותר של הנאום. השמטה זו הותקפה על ידי מבקרים שונים, כניסיון התחמקות מ"אחריות הרבי מבלז" ודומיו, להתנהלות היהדות החרדית בשואה, ובעיקר להתנגדותה לציונות. כמו כן הוציא ספר זיכרון לאביו רבי משה ולסביו רבי בעריש, בשם "פאר משה" - "דבר חן", עם זכרונות מחייהם ומפועלם למען אדמו"רי בעלזא.
כן הוציא ספרים נוספים, בעיקר ספרים המבוססים על תורות אדמור"י בית בעלזא, והבני יששכר.
חיבר ספר הלכתי בשם "יד נתן" - מאמרים ושו"ת, עם הסכמת הרב שלמה זלמן אוירבך שגם הוסיף הערות לספר. כן הוציא קונטרס הדן בזמן קריאת המגילה בעיר לוד, וכן ספר בשם "אשנב ליהדות" העוסק בהסברת היהדות המיועד בעיקר לאנשים בלתי דתיים, ובו מציג את עמדת היהדות בנושאים כמו: אבולוציה, גיל העולם, העם הנבחר, שואה, ועוד.
הערות שוליים

↑  ספר הזיכרון לקהילת אוהנוב (היבניב)
↑
↑  הפולמוס באתר דעת
↑  ראו: הרב שי עילם, "פורים דלוד", כתב העת "קולמוס" גיליון 148, תשע"ז
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007276384205171  ISNI: 0000 0000 6692 9120  LCCN: n83206326  VIAF: 48148456   WorldCat (עם VIAF): 48148456
אלחנן מילר

| --- | --- |

 לידה:  20 באוגוסט 1981 (בן 43) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  ElhananDMiller
 טוויטר:  ElhananMiller
 אתר רשמי
 
הרב אלחנן מילר (נולד ב-20 באוגוסט 1981) הוא מורה, כותב, ומשפיען רשת ישראלי המתמחה בעולם הערבי.
ביוגרפיה

מילר נולד בירושלים למשפחה אורתודוקסית מודרנית. בנם של ד"ר טד מילר, רופא משפחה, ורייזי מילר (טווארד), ספרנית. הוריו עלו מטורונטו, קנדה, והשתקעו בשכונת רמות, שם חי לאורך שנות ילדותו. הוא סיים את לימודיו בתיכון הדתי הימלפרב במגמת ערבית, ושירת כמתרגם ומשקלט ביחידה 8200 של חיל המודיעין. לאחר שירותו הצבאי למד בישיבת הקיבוץ הדתי עין צורים, וסיים תואר שני בלימודי האסלאם והמזרח התיכון באוניברסיטה העברית. עבודת התזה שלו הייתה מחקר השוואתי בנושאי דת ומדינה בישראל ובמצרים על פי הגותם של ישעיהו ליבוביץ והשופט המצרי מוחמד סעיד עשמאווי (אנ').
מילר היה פעיל במועדון תרבות הדיון - דיבייטינג של האוניברסיטה העברית והשתתף בתחרויות לאומיות ובין-לאומיות. בשנת 2007 זכה בתואר סגן אלוף העולם לאוניברסיטאות לדוברי אנגלית כשפה שנייה בתחרות שהתקיימה בוונקובר שבקנדה.
עיתונות

לאחר שסיים שנת שליחות מטעם הסוכנות היהודית כמורה בבית הספר היהודי "יבנה" בפריז, שב מילר לירושלים ביולי 2010 והחל לעבוד כעיתונאי. הוא הצטרף בשנת 2012 לצוות המייסד של העיתון המקוון Times of Israel ושימש ככתב לענייני ערבים ופלסטינים, שם סיקר בין השאר את האביב הערבי ואת אינתיפאדת הסכינים. החל משנת 2016 עובד מילר כעיתונאי עצמאי בשפה האנגלית.
במסגרת עבודתו, סיקר מילר בהרחבה את פעילותם הצבאית של פלסטינים נגד ישראלים, בעיקר בעיר חברון. הוא ריאיין בין השאר את בני משפחותיהם של מרואן קוואסמה ועאמר אבו עאישה, חוטפיהם של שלושת הנערים (נפתלי פרנקל, גיל-עד שער ואיל יפרח) למחרת פיצוץ בתיהם בידי צה"ל, את הוריו של הדוקר עבד אל-פתאח א-שריף שחוסל בידי החייל אלאור אזריה, את אביו של הדוקר מאלכ א-שריף שנורה ונהרג בטרם ביצע פיגוע דקירה בצומת גוש עציון, ואת בני משפחתו של המחבל המתאבד מהפיגוע במסעדת סבארו, עז א-דין אל-מַסְרי.
בתחילת 2016 התמחה מילר בדסק החוץ של העיתון הבריטי "Times" בלונדון. במסגרת ההתמחותו, ראיין ילדי פליטים ללא ליווי הורי במחנה הפליטים של קאלה בצרפת, ואת פעילת זכויות האדם היזידית, ולימים כלת פרס נובל לשלום, נאדיה מוראד. בספטמבר 2018 נשלח מילר על ידי המגזין היהודי-אמריקאי Tablet לאיסטנבול לראיין את בכיר חמאס ואיש הלשכה המדינית חוסאם בדראן, שחשף בפניו את עמדת הארגון בסוגיית שיקום עזה ושחרור החטופים המוחזקים בידי חמאס.
את הבחירה לעסוק בעיתונות הסביר מילר בראיון ל"מקור ראשון" בשנת 2019:
"הגורם המרכזי שמעסיק אנשים עם כישורי השפה שלי הוא שירותי הביטחון של ישראל, אבל רציתי שהקריירה שלי תהיה גלויה ולא סודית, ורציתי להיות עצמאי וגמיש, ולא חלק ממנגנון בירוקרטי גדול."
רבנות

בשנת 2016 הצטרף מילר למחזור השני של תוכנית הרבנות האורתודוקסית-שוויונית בית מדרש הראל, והוסמך כרב בשנת 2019. שימש כרב הקהילה היהודית בקנברה, בירת אוסטרליה, בשנת 2020.
פעילות חינוכית

מילר משמש כמורה לתנ"ך במכון פרדס וכעמית מחקר במכון שלום הרטמן בירושלים.
בשנת 2017, בהיותו תלמיד רבנות, השיק את מיזם "אנשי הספר" שמטרתו לחשוף את העולם הערבי לדת, להיסטוריה ולתרבות היהודית באמצעות סרטונים קצרים המופצים ברשתות החברתיות. במסגרת המיזם, ראיין מילר למעלה מ-70 יהודים דוברי ערבית, וקיים סדרה של שיחות עומק עם עמיתה מוסלמית, סיליה ג'וואברה. המיזם זוכה למיליוני צפיות מדי חודש, עם כ-300,000 עוקבים רשומים לפלטפורמות השונות, רובם ככולם בעולם הערבי.
מילר הסביר את הפופולריות של מיזם "אנשי הספר" בראיון לאתר ynet משנת 2018:
"יש המון סקרנות בעולם הערבי לגבי היהדות, והסרטונים נותנים מענה שפשוט לא קיים. אין היום מקור אחר שמסביר את היהדות כדת וכציוויליזציה לציבור הערבי, בטח לא בצורה נגישה וקלילה. המדיה החברתית שוברת מחסומים ועוקפת את התקשורת הערבית שפחות מציגה דימוי חיובי של יהודים. הסרטונים לא מתעסקים בכלל עם ישראל, אלא עם היהדות כדת בלבד".
כתיבה

מילר עוסק בכתיבת פרוזה ושירה. הסיפור הקצר שלו "בואי נתחלף" זכה במקום השני בתחרות הסיפורים הקצרים "אהבה מהעבר" של מרכז זלמן שזר וסדנאות הבית בשנת 2022. ספר השירה שלו "רק פצע, ודי" התפרסם בשנת 2022 בהוצאת ספרי עיתון 77.
הערות שוליים

↑  ובמקום הראשון בדיבייטינג - האוניברסיטה העברית, הודעה לעיתונות, האוניברסיטה העברית בירושלים
↑  At ransacked homes of suspects, disbelief that killings took place | The Times of Israel, The Times of Israel, ‏2 July 2014
↑  Sgt. Elor, The Forward, ‏4 November 2016
↑  Elhanan Miller, Should Israel Keep the Bodies of Dead Palestinian Terrorists From Their Families?, Tablet Magazine, ‏17 December 2015
↑  Sbarro - Twenty Years Later - Israel Story, Israel Story, ‏31 December 2021
↑  Elhanan Miller, Between War and Peace: An Interview With Senior Hamas Leader Husam Badran, Tablet Magazine, ‏17 September 2018
1 2    אריאל הורוביץ, ‏"יש תשתית משותפת", בעיתון מקור ראשון, 29 במאי 2019
↑  טלי פרקש, בין מכה לירושלים: מלמד את העולם המוסלמי על יהדות, באתר ynet, 10 בינואר 2018
↑  אלחנן מילר | רק פצע, ודי - עיתון 77, באתר עיתון 77, ‏8 במרץ 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011342751105171  VIAF: 2351166959205247160001   WorldCat (עם VIAF): 2351166959205247160001
מבנה אלגברי

מבנים אלגבריים שונים. הוספת תכונה מתאימה מצמצת את המחלקה
באלגברה מופשטת, מבנה אלגברי הוא מבנה מתמטי המורכב מקבוצה לא ריקה של אברי השדה, בתוספת של פעולה, או מספר פעולות, המוגדרות על איברים אלו, המקיימות אקסיומות מסוימות.
מבנים אלגבריים מדגימים את ההפשטה וההכללה שהם נשמת אפה של המתמטיקה. במסגרת הדיון במבנים אלגבריים נלקחים עצמים מתמטיים קונקרטיים, כגון המספרים השלמים או המספרים הממשיים, נבחנות תכונותיהם המופשטות ביותר, ותכונות אלה עוברות הכללה, כך שניתן לבחון באמצעותן מגוון רחב של עצמים מתמטיים שאף להם תכונות אלה. בדרך זו אפשר למקד את תשומת הלב בתכונות המהותיות של העצם שאותו חוקרים, ולקבל תוצאות כלליות שיהיו ישימות גם במקרים אחרים.
כאשר אין חשש לבלבול, המבנה האלגברי מזוהה עם הקבוצה. כך למשל, החבורה (1,*,G) קרויה בפשטות החבורה G. לפעולות המוגדרות במבנה האלגברי קוראים בדרך כלל "כפל" או "חיבור", משום שהאקסיומות כופות עליהן תכונות דומות לאלו של החיבור והכפל הרגילים. עם זאת, לעיתים קרובות האיברים במבנה האלגברי אינם מספרים, וממילא הפעולות אינן אלו המוכרות מחיי היום-יום.
להלן מספר מבנים אלגבריים ידועים:
מאגמה: קבוצה עם פעולה בינארית יחידה.
קוואזי-חבורה: מאגמה עם חילוק.
חבורה למחצה (או אגודה): מאגמה אסוציאטיבית.
מונואיד: חבורה למחצה עם איבר אדיש לפעולה.
חבורה: מונואיד שבו לכל איבר יש איבר הופכי.
חבורה אַבּלִית: חבורה חילופית, כלומר, פעולת הכפל מקיימת ab=ba.
| שם | סגירות | אסוציאטיבייות | איבר יחידה | איבר הופכי | קומוטטביות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מאגמה | כן | לא | לא | לא | לא |
| קוואזי-חבורה | כן | לא | לא | כן | לא |
| לולאה | כן | לא | כן | כן | לא |
| חבורה למחצה | כן | כן | לא | לא | לא |
| חבורה למחצה הפיכה | כן | כן | לא | כן | לא |
| מונואיד | כן | כן | כן | לא | לא |
| חבורה | כן | כן | כן | כן | לא |
חבורה אבלית: כן

חוג: מבנה, שבו מוגדרות שתי פעולות: "חיבור" ו"כפל" (המתפלג ביחס לחיבור), שהוא חבורה אַבּלִית ביחס לחיבור ומונואיד ביחס לכפל.
שדה: חוג שבו האיברים השונים מהאפס (דהיינו מהאבר האדיש לחיבור) יוצרים חבורה אַבּלִית ביחס לכפל.
מבנים אחרים כוללים שני מרכיבים:
מודול מעל חוג - חבורה אבלית עם פעולת כפל ('כפל בסקלר') של אברי החוג באברי המודול.
מרחב וקטורי מעל שדה - מודול שהחוג מעליו הוא מוגדר הוא שדה.
אלגברה מעל חוג חלופי - מודול בעל מכפלה ביליניארית.
אלגברה בוליאנית - קבוצה עם שתי פעולות בינאריות.
לקריאה נוספת

אברהם אורנשטיין, מבנים אלגבריים, האוניברסיטה הפתוחה, 1987.
הערות שוליים

↑  אחדים מהמושגים המופיעים להלן מוגדרים בערך פעולה בינארית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4001166-5  NKC: ph118347 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חיים פינטו

ערך זה עוסק ברב העיר אשדוד. אם התכוונתם לראש ישיבה ומגדולי רבני יהדות מרוקו, ראו .
| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  אשדוד, קריית מלאכי
 השתייכות:  חרדים ספרדים
 צאצאים:  יאשיהו פינטו 
 
הרב חיים שמעון פינטו הוא רב הערים אשדוד וקריית מלאכי, ונשיא מוסדות "שובה ישראל" שהקים בנו, הרב יאשיהו יוסף פינטו.
ביוגרפיה

נולד לרב משה אהרן פינטו ואחיו של רבי דוד פינטו. הוא נצר לשושלת רבנים מקובלים ממרוקו. נשוי לזהרי בתו של רבי מאיר אבוחצירא, בנו של הבאבא סאלי.
בשנות השבעים התמנה לתפקיד רבה של קריית מלאכי, במקום הרב יוסף עזרן שהתמנה להיות רבה של ראשון לציון. עם זאת הוא המשיך לגור גם בעיר אשדוד. לאחר מינויו הוא עורר סערה ואת זעמה של העדה החרדית כשהודיע שהעלה לקבורה בקריית מלאכי ארבעה קברי צדיקים מסוריה וממרוקו, ורמז ששניים מהם הם הרב חיים ויטאל והרב חיים פינטו (הראשון). הוא עורך מדי שנה הילולה גדולה לכבוד רבי חיים ויטאל בסמוך לאחד הקברים.
בשנות התשעים ייסד בנו, הרב יאשיהו פינטו, את מוסדות "שובה ישראל" באשדוד.
לאחר פטירת הרב גרשנטקורן, רבה האשכנזי של קריית מלאכי, בשנת 2000, גברה מעורבותו בענייני הדת במקום, והוא החל לעבוד בתחום הכשרות כשהוא מפקח באמצעות חתנו הרב שמואל אוחנה על הכשרות של העיר ומוציא עיתון בנושא כשרות.
בשנת 2010 נבחר ברוב של 46 מתוך 48 לשמש כרבה של העיר אשדוד. באישור מועצת הרבנות הראשית הוא ממשיך לשרת גם כרב של קריית מלאכי, עד שיימצא לו מחליף[דרושה הבהרה].
בשנת 2010 הקים בקריית מלאכי בית דין, והוא עומד בראשו יחד עם הרב יצחק יהודא ירוסלבסקי, רב שכונת חב"ד בעיר.
ברוקלין

ערך זה עוסק באחד מחמשת רובעי העיר ניו יורק במדינת ניו יורק, ארצות הברית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
ברוקלין (באנגלית: Brooklyn ‏האזנהקובץ:En-us-brooklyn.ogg‏Ⓘ‏) הוא הרובע המאוכלס ביותר מבין חמשת רובעי העיר ניו יורק.
בברוקלין מתגוררים כ-2.7 מיליון תושבים. אילו הייתה עומדת כעיר בפני עצמה, הייתה ברוקלין העיר הרביעית בגודלה בארצות הברית, רק לאחר שאר רובעי ניו יורק יחד, לוס אנג'לס ושיקגו. עד שנת 1898 עת אוחד הרובע עם העיר ניו יורק, הייתה ברוקלין עיר עצמאית. שטח רובע ברוקלין מהווה את "מחוז קינגס" (באנגלית: Kings County – מחוז המלכים) הקרוי על שם מלך אנגליה צ'ארלס השני.
שם העיר מגיע מהולנדית: "Breuckelen" על שם העיר ההולנדית ברוקלן. המוטו של הרובע הוא: "באחדות יש כוח" – תרגום של המוטו ההולנדי של הערים באזור: "Een Draght Mackt Maght". מוטו זה מופיע על חותם הרובע ועל דגלו.
החל מינואר 2022, נבחר אנטוניו ריינוסו לנשיא הרובע. הוא החליף בתפקידו את אריק אדמס שנבחר אז לראשות עיריית ניו יורק.
גאוגרפיה

רובע ברוקלין ממוקם בחלק המערבי ביותר של לונג איילנד, מדרום למחוז קווינס. הגבול בין המחוזות עובר לאורך ניוטאון קריק. רובע ברוקלין קרוב לסטטן איילנד ומחובר אליו בגשר וראזאנו נארוז.
לחופה המערבי של ברוקלין נמצאים איסט ריבר ומפרץ ניו יורק העליון. תעלת בטרמילק מפרידה בין הרובע לאי גברנרז. לחופה הדרומי נמצאים תעלת גוונוס המפרידה בין ברוקלין לסטטן איילנד, ובדרום-מזרח הרובע נמצא מפרץ ג'מייקה.
הנקודה הגבוהה ביותר בברוקלין נמצאת בפארק פרוספקט – 37 מטרים מעל פני הים.
שטח הרובע הוא 251 קמ"ר מתוכם 189.2 קמ"ר של שטחי יבשה, ו-68.1 קמ"ר שטחי מים (27.13%).
היסטוריה

קרחון ענק, שהתנתק מקרחוני גרינלנד כיסה את כל אזור ניו יורק במשך כ-20,000 שנה עד ההתחממות הגלובלית שסימנה את סוף עידן הקרח האחרון, לפני קצת יותר מ-11,500 שנים. משנחשפה האדמה שהוסתרה מתחת לקרחון התיישבו במקום אינדיאנים משבט בלתי ידוע, נטשו אותו למשך כמה אלפי שנים ולפני כ-3,000 שנים בערך שבו ואכלסו את האזור אנשי השבט האינדיאני Canarsee, חלק מהעם הלנאפי.
היסטוריה > שש ערים הולנדיות

ההולנדים היו המתיישבים האירופיים הראשונים באזור. חברת הודו המערבית ההולנדית יסדה כאן שש ערים:
גריוסנד – יושבה בשנת 1645 בידי אנגלים אנאבפטיסטים, מחסידיה של לידי דבורה מודי, שקיבלו זיכיון מהחברה ההולנדית.
ברוקלין הייטס – יישוב שנקרא במקור בהולנדית: "ברוקלן" ("Breuckelen"), נוסד בשנת 1646.
פלטלנדס – יישוב שנקרא במקור בהולנדית: "ניו אמסרפורט" ("New Amersfoort") – נוסד בשנת 1647.
פלטבוש – יישוב שנקרא במקור בהולנדית: "מידווט" ("Midwout") – נוסד בשנת 1652.
ניו אוטרכט – "אוטרכט החדשה" – נקרא על שם העיר אוטרכט בהולנד, ונוסד בשנת 1657.
בושוויק – יישוב שנקרא במקור בהולנדית: "בושווייק" ("Boswijck") – נוסד בשנת 1661.
היסטוריה > ברוקלין – עיר מאוחדת

לאחר הכיבוש האנגלי של הולנד החדשה בשנת 1664, הפך האזור לחלק מפרובינציית ניו יורק.
האנגלים איחדו את שש הערים לעיל למחוז אחד שנקרא "מחוז קינגס" בשנת 1683 – אחד משנים-עשר המחוזות המקוריים של מושבת ניו יורק.
היסטוריה > ברוקלין – עיר מאוחדת > המהפכה האמריקאית

ב-27 באוגוסט 1776 נערך קרב לונג איילנד – אחד הקרבות הראשונים במהפכה האמריקנית. בעקבות ניצחון הבריטים בקרב זה נסוגו הכוחות האמריקנים, ונמל ניו יורק נשאר בשליטה בריטית. רק בעקבות הסכם פריז הפכה ניו יורק ממושבה בריטית למדינה ממדינות ארצות הברית.
היסטוריה > ברוקלין – עיר מאוחדת > המאה ה-19

במחצית הראשונה של המאה ה-19 התפתחו האזורים האורבניים לאורך חופי מחוז קינגס, אל מול חופי מנהטן שהחלו להיבנות באותה עת.
בשנת 1816 הפך הכפר של ברוקלין לעיר בשם זה, הממוקמת אל מול מנהטן התחתונה. בשנת 1827 נוסד הכפר ויליאמסבורג, שהפך לעיר בשנת 1840 ואוחד עם ברוקלין ב-1854.
העיר ברוקלין הפכה העיר השלישית בגודל אוכלוסייתה בארצות הברית במאה ה-19.
בסוף המאה ה-19 גדלה ברוקלין והתאחדה עם העיר ניו לוטס (ב-1886), עם פלטבוש, גרייבסנד וניו אוטרכט ב-1894 ועם העיר פלטלנדס ב-1896, ובכך כיסתה העיר את כל שטח מחוז קינגס.
בשנת 1898 הפכה ברוקלין לאחד מחמשת רובעי העיר ניו יורק.
מחוז קינגס נותר אחד ממחוזות מדינת ניו יורק.
שכונות ברוקלין

חלק משכונותיה של ברוקלין הן שרידים לערים ההיסטוריות שעמדו במקום ואוחדו עם העיר ברוקלין. כיום תושבי השכונות שומרים על ציביון אתני של קהילותיהם. כך למשל שכונת בורו פארק מיושבת על ידי יהודים אורתודוקסים, שכונת בדפורד על ידי שחורים, שכונת בנסונהרסט, על ידי יוצאי איטליה ושכונת סנסט פארק על ידי סינים.
השכונות האתניות של ברוקלין התפתחו במחצית הראשונה של המאה ה-20, כאשר צאצאי המהגרים שהתגוררו בשכונות העוני של מנהטן שיפרו את רמת חייהם ועברו לברוקלין.
אזור דאונטאון ברוקלין (מרכז ברוקלין) הוא אחד מאזורי העסקים הראשיים של העיר ניו יורק (אחרי מידטאון מנהטן ומנהטן תחתית).