stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בישופות מינסטר
היסטוריה > הרפורמציה הפרוטסטנטית

תחת פרידריך השלישי (1522–1532) העצלן והחומרני לחלוטין, אחיו של הארכיבישוף מקלן, הרמן מוויד, התפשטה הלותרניות במהירות לאחר 1524, במיוחד בעיר. כמעט כל התנגדות לחידוש התקבלה על ידי הבישוף הבא, פרנץ פון ולדק (1532–1553), אשר מלכתחילה תכנן לסייע לרפורמציה בשלושת הנסיכויות-בישופויות שלו, מינסטר, מינדן ואוסנבריק, כדי לגבש משלושת אלו נסיכות חילונית לעצמו. הוא היה מחויב, אכן, למען סמכותו בסכנת הכחדה, להמשיך נגד האנבפטיסטים בעיר מינסטר; אבל הוא עשה מעט למען שיקום האמונה, ולבסוף הצטרף לליגה השמלקלדית. וילהלם מקטלר (1553–1557) היה פרוטסטנטי יותר מאשר קתולי: למרות שהוא ראה את עצמו כמנהל של הכנסייה הישנה, ונשא את השבועה הטרידנטינית, הוא סירב להיענות לדרישותיה של רומא, והתפטר ב-1557.
הבישוף יוהאן וילהלם מקלווה (1574–1585), ירש את דוכסות קלווה ב-1575, נישא וויתר על ניהול הבישופות. קרב דיפלומטי ארוך באשר ליורשו התפתח בין המעצמות הקתולית והפרוטסטנטית, במהלכו נוהלה הבישופות על ידי קלווה. שמירת הקתוליות בבישופות הובטחה על ידי ניצחונו של ארנסט מבוואריה (1585–1612), שהיה גם הבישוף של פרייסינג, הילדסהיים וליאז' והארכיבישוף של קלן. הוא לקח על עצמו בקנאות את הקונטרפורמציה, הזמין את הישועים לסייע לו ועודד את ייסודם של מנזרים מהמסדרים הישנים, למרות שלא הצליח לתקן את כל האבדות. החלק המערבי של המחוז הפריזאי שבתחום השיפוט הכנסייתי של מינסטר הועבר, בשנת 1569, לבישופויות החדשות של חרונינגן ודובנטר, ואיתם עברה לפרוטסטנטיות. באותו אופן עברו רכושם של הרוזנים מבנטהיים-שטיינפורט וכמה ערים מבוצרות אחרות מתחום השיפוט הכנסייתי של הבישוף.
כריסטוף ברנהרד מגאלן (1650–1678) היה יעיל באותה מידה הן כבישוף והן כשליט חילוני; הוא הכריח את העיר מינסטר, לאחר מצור ארוך, להכיר בזכויותיו הריבוניות, הצליח לשחרר את שטחו מכוחות זרים, זכה בחלקים מהארכיבישופות של ברמן ומהבישופות של ורדן במלחמה עם שוודיה (שבה נטל חלק במסע ברמן-ורדן), החזיר את המשמעת בכנסייה והקים מערכת בית ספר לשטחו. הוא תקף את הרפובליקה ההולנדית במלחמת הולנד–צרפת.
היסטוריה > המאה השמונה עשרה ומלחמות המהפכה הצרפתית

הבישוף קלמנט אוגוסט מבוואריה (1719–1761) היה גם הנסיך הבוחר מקלן, והבישוף של פאדרבורן, הילדסהיים ואוסנבריק. במהלך שלטונו, הבישופות סבלה קשות במהלך מלחמת הירושה הפולנית ומלחמת שבע השנים. יורשו, מקסימיליאן פרידריך מקוניגסג-רוטנפלס (1761–1784), שהיה גם הנסיך הבוחר מקלן, הותיר ברובו את מינהלת מינסטר לקנון קתדרלה צעיר, פרנץ פרידריך וילהלם פון פירסטנברג, שבמהלך ניהולו זכתה הנסיכות לשגשוג שאין שני לו. עם זאת, בבחירתו של בישוף עזר, הובס פון פירסטנברג על ידי מקסימיליאן פרנץ, ארכידוכס אוסטריה, שלאחר מכן שלט גם על מינסטר וגם על קלן (1784–1801). מקסימיליאן פרנץ נמלט מבון ב-1794 עם הגעתם של כוחות מהפכנים צרפתים, שהיו אמורים להישאר בכיבוש קבוע של חלק הבישופות שנמצא על הגדה השמאלית של הריין. הוא בילה את שארית חייו בווינה, למרות שעדיין היה הנסיך-בישוף של מינסטר. עם מותו, אחיינו, אנטון ויקטור, ארכידוכס אוסטריה, ירש אותו. הוא היה הנסיך הבוחר האחרון מקלן והנסיך-בישוף של מינסטר. הסכם סודי בין צרפת לפרוסיה ב-5 באוגוסט 1796 בחר בנסיכות-בישופות כפיצוי הפרוסי על השטחים בגדה השמאלית של הריין שאבדו לצרפת.
היסטוריה > סוף הנסיכות-בישופות של מינסטר

בשנת 1803 הבישופות, עם כ-310,000 תושבים חולנה על ידי ה-Reichsdeputationshauptschluss וחולקה לחלקים רבים. החלק המזרחי הגדול יותר הוקצה לפרוסיה, אשר השתלטה עליו במרץ 1803. אולדנבורג זכתה בחלק הצפוני (וכטה וקלופנבורג). החלקים האחרים ניתנו כפיצוי לשליטים לשעבר בשטחים ממערב לנהר הריין: ארנברג, לוז-קורסוורם, זאלם וקרואו. במהלך השנים הבאות כל החלקים הפכו לצרפתיים.
בשנת 1815 קיבלה פרוסיה את החלק הדרומי (Oberstift) וממלכת הנובר את רוב החלק הצפוני (Niederstift), כאשר אולדנבורג שמרה על נחלותיה.
ארמון הנסיכים-בישופים במינסטר
Animal Diversity Web

| --- | --- |
 סוג:  מסד נתונים מקוון 
 תקופת הפעילות:  1995–הווה (כ־30 שנה) 
 animaldiversity.org
 
Animal Diversity Web (בראשי תיבות: ADW; בעברית: אתר האינטרנט הבינלאומי למגוון בעלי החיים) הוא מסד נתונים מקוון אשר אוסף את ההיסטוריה הטבעית, סיווג, תכונות המינים, מצב שימור, ואזורי התפוצה של אלפי מינים של בעלי חיים. בנוסף, המסד כולל אלפי תצלומים, מאות קטעי קול ומוזיאון וירטואלי.
סקירה

ADW משמש אנציקלופדיה מקוונת, לדוחות מידע על בעלי חיים, דוחות המידע כוללים: טווח גאוגרפי, בית גידול, תיאור פיזי, רבייה, תוחלת חיים, תקשורת ותפיסה, התנהגות, הרגלי תזונה, אויבים ושימור.
ADW נוצר על ידי פיליפ מאיירס (פרופסור לביולוגיה באוניברסיטת מישיגן) בשנת 1995. הדוחות נכתבים על ידי מרצים וסטודנטים ב-30 מכללות ואוניברסיטאות ברחבי ארצות הברית. לעיתים קרובות, כתיבת דוחות המידע נחשבת פרויקט סטודנט, כל דוח נחקר באמצעות כתבי עת מדעיים ונערך על ידי הפרופסורים והצוות של ADW.
משטרת ורשה

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  פולין 
 תחום שיפוט:  ורשה 
 מטה מרכזי:  ארמון מוסטובסקי, רחוב נובוליפי 2, ורשה
 עובדים:  8,910 (נכון ל־1 באוקטובר 2019) 
 www.policja.waw.pl
 
משטרת ורשה (בפולנית: Policja Warszawska), רשמית פיקוד משטרת הבירה (בפולנית: Komenda Stołeczna Policji) היא יחידה ארגונית של המשטרה הפולנית המכסה את השטח באזור עיר הבירה ורשה ובתשעה מחוזות משנה: גרודזיסק, לגיונובו, מינסקייגו, נובודבורצקי, אוטבוצק, מפיאסצנה, פרוז'קוב, מערב ורשה ו-וולומינסקייגו. המשטרה כפופה ישירות למטה המשטרה הארצית.
כבירת פולין, סידורי הביטחון ייחודיים לעיר. כך למשל, היא מנוהלת על ידי פיקוד בשם פיקוד משטרת הבירה האחראי באופן ישיר לכוחות השיטור, שכפופים ישירות לפיקוד המשטרה הארצית.
החל מה -16 בנובמבר 2017 מפקד משטרת ורשה הוא רב פקד פאוול דוברודז'יי.
מטה משטרת ורשה ממוקם ברחוב נובוליפי 2 בארמון מוסטובסקי.
היסטוריה

משטרת ורשה הוקמה לראשונה עוד בתקופת האימפריה הרוסית כשפעלה כחלק ממחלקת המשטרה של האימפריה הרוסית. בשנים אלה נוהלה המשטרה על ידי ראש המשטרה הראשי, תפקיד שכונה בשם פוליצמייסטר, שהיה בלעדי לוורשה, מוסקבה וסנקט פטרבורג.
לאחר 1918 אורגן כח המשטרה כגוף עצמאי ומאז פועל ברציפות.
במהלך מלחמת העולם השנייה שיתף פעולה עם הנאצים ולאחר הפיכת פולין לקומוניסטית פעלה המשטרה במסגרת המיליציה העממית.
מאז 1990 המשטרה מנוהלת על ידי פיקוד נפרד בשם פיקוד משטרת הבירה.
מבנה

משטרת ורשה מורכבת מ:
לשכת מפקד משטרת ורשה
המחלקה למניעה
מחלקת מלחמה בטרור
מעבדה משפטית
ניהול הון
המחלקה למינהל וכלכלה
מחלקת נכסים
המחלקה למאבק בפשעי אוהדים
מחלקה למלחמה בפשעי אינטרנט
המחלקה למלחמה השחיתות
המחלקה למאבק בפשע כלכלי
המחלקה למאבק בפשעי סמים
המחלקה למאבק בפשעי רכב
המחלקה למאבק בטרור פלילי ורצח
מחלקת החקירות
המחלקה להכשרה מקצועית
מחלקת כספים ותקציבים
מחלקת השקעות ושיפוצים
מחלקת משאבי אנוש
המדור לבחירת מחלקת משאבי אנוש
המחלקה לתקשורת חברתית
מחלקת השליטה
מחלקת השירות
המחלקה הפלילית
המחלקה להגנת המידע המסווג והארכיונים
המחלקה למשימות דיפלומטיות ואבטחה
מחלקת הליכים מנהליים
מחלקת פסיכולוגיה
מחלקת התעבורה
מחלקת מידע
מחלקת מודיעין וסיור
מחלקת המודיעין הפלילי
מחלקת הרכש הציבורי
מחלקת רכש
היחידה להגנה על זכויות אדם
צוות ביקורת פנימית
צוות רפואה תעסוקתית
צוות קרנות סיוע
צוות משפטי
מפקדים

2008–2012: רב פקד אדם מולארז
2012–2013: רב פקד מירוסלב שוסלר
2013–2014: רב פקד דריוש דזיאלו
2014–2015: רב פקד מיכאל דומרדזקי
2016–2017: המפקח רוברט רוברובסקי
2017: המפקח רפאל קוביצקי
2017: מפקח אנדז'יי קראייבסקי (מ-24 באוקטובר ועד 16 בנובמבר 2017, כמחליף לרפאל קוביצקי ששהה בחופשה לאחר התפטרות)
משנת 2017 פאבל דוברודז'יי
הערות שוליים

↑  "Nowy szef stołecznej Policji". 13 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810662312705606  GND: 1052086845  VIAF: 165468596   WorldCat (עם VIAF): 165468596
אישים

ערך זה עוסק באתר אינטרנט ישראלי. אם התכוונתם לאישים שנכתבו עליהם ערכים בוויקיפדיה, ראו .
| --- | --- |
סמליל אתר "אישים"
 סוג:  דף אינטרנט 
 תקופת הפעילות:  8 במאי 2008 – הווה
 מייסדים:  צבי דובוש
 בעלות:  שרון בירקמן
 שירותים עיקריים:  תיעוד הקולנוע, הטלוויזיה והרדיו הישראליים
 הרשמה:  אין
 Ishim.co.il
 
אישים הוא אתר אינטרנט ישראלי המכיל מסד נתונים מקוון של מידע על סרטים, תוכניות טלוויזיה, תוכניות רדיו, שחקנים, שדרני רדיו ואנשי צוות אחרים המשודרים בישראל. האתר הוקם על ידי צבי דובוש בשנת 2008.
האתר כולל ערכים על תוכניות טלוויזיה ורדיו, על סדרות טלוויזיה, על סרטי קולנוע וטלוויזיה, על שחקנים, מדבבים, מנחים, שדרנים, במאים, מפיקים, תסריטאים ואנשי צוות אחרים. בנוסף לתוכן ואנשים מישראל, כולל האתר גם מידע על סדרות וסרטים זרים שדובבו לעברית. התוכן מקוטלג לפי ערוץ טלוויזיה או תחנת רדיו, תאריכי שידור או שנת הפקה, מפתחות וז'אנרים.
האתר מבוסס תוכן גולשים, וקיים בו מנגנון הצבעה ומנגנון לקבלת עדכונים ממשתמשי האתר עבור ערכים קיימים וכן עבור הוספת ערכים חדשים.
ב-2013 נסגר מנגנון העדכונים באתר אך האתר ממשיך להתעדכן בקביעות.[דרוש מקור]
ב-27 ביולי 2023 הופסקה הפעילות באתר, כאשר ערכים חדשים, כמו כן עדכונים לערכים קיימים, חדלו מלהיווצר. האתר חזר לפעילות שנה שלמה לאחר מכן, ב-26 ביולי 2024, כאשר כל העדכונים הושלמו באותו סוף השבוע.
הערות שוליים

1 2  האתר עלה לאוויר ב-8 במאי 2008, יום העצמאות ה-60 של מדינת ישראל.
1 2  הגישה למנגנון ההצבעה והעדכונים מתאפשרת לאחר הזדהות באתר באמצעות משתמש ברשת החברתית "פייסבוק".
↑  ההודעה באתר
ערך זה הוא קצרמרבנושא קולנוע ובנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Online Computer Library Center

| --- | --- |


בניין מטה OCLC בדבלין, אוהיו
 תחום:  libraries, archives, museums and other cultural activities, טכנולוגיית מידע, library and archives activities, ניהול ספריות 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מטה הארגון:  דבלין 
 מייסדים:  Fred Kilgour 
 תקופת הפעילות:  5 ביולי 1967 – הווה (57 שנים) 
 www.oclc.org
 
OCLC (ראשי תיבות של "Online Computer Library Center"‏; בתרגום חופשי, "מרכז ספריית המחשב המקוונת") הוא, כפי שהגדירו אותו מפעיליו, "שירות ספריית מחשב וארגון מחקר ללא מטרות רווח, המוקדש לעידוד הגישה לידע ולצמצום עלויות המידע".
העמותה נוסדה בשנת 1967 בשם "Ohio College Library Center".
ה-OCLC מפעיל את מסד הנתונים "WorldCat", המשמש הן ספרנים והן את הציבור לצורכי קיטלוג וחיפוש. מסד הנתונים מכיל, נכון לדצמבר 2021, 520,593,877 פריטים מקוטלגים, והוא מסד הנתונים הביבליוגרפי הגדול בעולם, בו משתמשים למעלה מ-50,000 ספרנים מכ-100 מדינות שונות.
הערות שוליים

↑  הגדרה באתר הבית של השירות
↑  Worldcat
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266172005171  PLWABN: 9810576175005606  BIBSYS: 90089898  BNE: XX133903  BnF: cb12081223j (data)  CiNii: DA00183669  GND: 1046905-9  ISNI: 0000 0001 1482 1326  LCCN: n78015294  LNB: 000129426  NKC: kn20010711319  NLA: 36557737  NSK: 000471661  RERO: 02-A000123440  SELIBR: 125746  SNAC: w6gb6xgb  SUDOC: 029119723  Trove: 1291285  VcBA: 494/15627  VIAF: 145425848   WorldCat (עם VIAF): 145425848 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים ובנושא ספריות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הספורט הישראלי במלחמת חרבות ברזל

הספורט בישראל הושפע רבות בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל ב-7 באוקטובר 2023. ההשפעות הבולטות ביותר היו עזיבות של ספורטאים מקבוצות שונות עקב המצב הביטחוני וחוסר היכולת של הקבוצות לארח בישראל את משחקיהן במסגרות אירופיות, מה שגרם לכך שמשחקיהן נערכו במדינות אחרות (בעיקר בסרביה, הונגריה, בולגריה, ליטא ולטביה). השפעה נוספת הייתה על קבוצת הכדורגל עירוני קריית שמונה מהליגה הלאומית וקבוצת הכדורסל הפועל גליל עליון מליגת העל, שתי קבוצות מקצועניות שהושפעו מהלחימה בחזית הצפונית.
בנוסף, חגיגות זכייה בתארים נערכו בצניעות יחסית והענקת תארים נעשתה בשיתוף נפגעי המלחמה. כך למשל, גביע הטוטו הוענק על ידי אלמנתו וילדיו של אסף חממי. גביע המדינה בכדורסל הוענק להפועל ירושלים על ידי אופיר אנגל, אוהד הקבוצה שנחטף ושוחרר, כאשר הגביע עצמו כוסה בחולצה הקוראת לשחרורו משבי חמאס של הרש גולדברג-פולין. תואר אליפות המדינה בכדורגל הוענק למכבי תל אביב על ידי אוהד הקבוצה שנפצע, ולא נערכו חגיגות אליפות.
המצב בספורט הישראלי טרם המלחמה > כדורגל

עד לפרוץ המלחמה שוחקו בליגת העל בכדורגל חמישה מחזורים, כשהמחזור השישי היה אמור להתקיים בין 7 ל-9 באוקטובר.
ב-5 באוקטובר מכבי תל אביב שיחקה בחוץ מול גנט במסגרת שלב הבתים בקונפרנס ליג, ומכבי חיפה שיחקה באצטדיון סמי עופר נגד פנאתינאיקוס. ב-12 באוקטובר הייתה נבחרת ישראל בכדורגל אמורה לארח את שווייץ באצטדיון בלומפילד במסגרת מוקדמות יורו 2024.
המצב בספורט הישראלי טרם המלחמה > כדורסל

ב-5 באוקטובר אירחה מכבי תל אביב את פרטיזן בלגרד בהיכל מנורה מבטחים במחזור הראשון של היורוליג, וב-6 באוקטובר נערך משחק הפתיחה של ליגת העל בכדורסל, של עירוני נס ציונה נגד הפועל עפולה. הפועל ירושלים והפועל חולון נרשמו לליגת האלופות בכדורסל, והפועל תל אביב הוגרלה ביורוקאפ.
ב-7 באוקטובר

בבוקר מתקפת הפתע הוחלט בעקבות הנחיות פיקוד העורף על ביטול כל אירועי הספורט שתוכננו לתאריכים 7 עד 9 באוקטובר. במקביל החלו קבוצות מכל הענפים להוציא מישראל את השחקנים ואנשי הצוות הזרים שלהן מישראל. שירות הביטחון הכללי הודיע על איסור יציאת ספורטאים ישראלים לתחרויות בין-לאומיות בשל חוסר היכולת של אנשי ביטחון לאבטח את המשלחות.
מספר ספורטאים ישראלים התחרו ב-7 באוקטובר ועשו מחוות לישראל. ארטיום דולגופיאט, שזכה במדליית זהב בתרגיל הקרקע באליפות העולם בהתעמלות עלה לפודיום עם דגל ישראל ועליו סרט שחור. הכדורגלנים ביברס נאתכו ורז שלמה כבשו במשחקי הליגה של קבוצותיהם פרטיזן בלגרד בסרביה ולוון בבלגיה ולא חגגו.
השפעה על ענף הכדורגל

בימים הראשונים למלחמה עזבו השחקנים הזרים את ישראל, וחוסר הוודאות לגבי חזרת הליגה, הביאה לכך שהשחקנים התאמנו בצורה לא סדירה. השחקנים שנשארו בארץ עסקו גם בפעילויות פילנתרופיות למען מפוני עוטף עזה. משחקיהן של מכבי חיפה בליגה האירופית ומכבי תל אביב בקונפרנס ליג שתוכננו לסוף אוקטובר נדחו מפני שהשחקנים לא היו מוכנים אליהם פיזית ומנטלית.
במהלך חודש נובמבר 2023 החלו השחקנים הזרים לחזור, והקבוצות חזרו להתאמן באופן מלא.
השפעה על ענף הכדורגל > חזרת הליגה

ב-25 בנובמבר נערך המשחק הראשון בליגת העל בכדורגל לאחר פרוץ המלחמה, משחק השלמה מהמחזור הראשון בין מכבי חיפה והפועל פתח תקווה. שאר קבוצות הליגה חזרו לשחק שבוע מאוחר יותר, ב-2 ו-3 בדצמבר. שלושת המחזורים הראשונים בתחילת דצמבר היו ללא קהל, ומ-19 בדצמבר ועד ל-30 בדצמבר המשחקים היו תחת מגבלה של עד 5,000 צופים. ועד 10 בפברואר שיחקו עם מגבלה של עד 15 אלף צופים. בנוסף מהמחזור העשירי ועד המחזור ה-20 שוחקו המשחקים בקצב של פעמיים בשבוע, כדי לסגור את הפערים שנוצרו. קפטן הפועל חדרה מנשה זלקה, שירת בעורב צנחנים וגויס למילואים בגבול הצפון, לאורך המלחמה.
השפעה על ענף הכדורגל > מכבי תל אביב ומכבי חיפה במפעלים האירופיים

שתי קבוצות הכדורגל הישראליות במפעלים הבין-לאומיים, מכבי חיפה בליגה האירופית ומכבי תל אביב בקונפרנס ליג, הספיקו לשחק שני משחקים כל אחת עד פרוץ המלחמה, ומשחקיהן במחזור השלישי של שלב הבתים נדחו. הקבוצות חזרו לשחק ב-9 בנובמבר, כשמכבי חיפה אירחה את ויאריאל בא.א.ק. ארנה בלרנקה, קפריסין ומכבי תל אביב שיחקה מול זוריה לוהנסק. בשל סיבות ביטחוניות סירבה ממשלת קפריסין לארח את משחקיה של מכבי חיפה, ואת שאר משחקיה במסגרות האירופיות היא אירחה בבודפשט, בירת הונגריה. מכבי תל אביב אירחה את משחקיה ב-TSC ארנה בבצ'קה טופולה, סרביה.
מבין הקבוצות הישראליות בעונת 2024/25 רק מכבי תל אביב הגיעה לשלב בתים של מפעל אירופי. ואת משחקיה בעונה זאת אירחה באצטדיון פרטיזן בבלגרד. בלילה שבין ה-7 ל-8 בנובמבר 2024, לאחר משחק החוץ נגד איאקס אמסטרדם, היו אירועים של תקיפת אוהדי הקבוצה בעיר.
מכבי חיפה סיימה את שלב הבתים של עונת 2023/2024 בליגה האירופית במקום השלישי וירדה לשלב הנוקאאוט הראשוני בקונפרנס ליג, בו ניצחה את גנט. הקבוצה הודחה על ידי פיורנטינה בשמינית הגמר. מכבי תל אביב סיימה ראשונה בבית שלה בעונת 2023/2024 בקונפרנס ליג, אך הפסידה בשמינית הגמר לאולימפיאקוס.
השפעה על ענף הכדורגל > נבחרת ישראל

מלחמת חרבות ברזל פרצה בזמן קמפיין מוקדמות יורו 2024 של נבחרת ישראל בכדורגל. ב-12 באוקטובר היא הייתה אמורה לאחר באצטדיון בלומפילד את שווייץ, וב-15 באוקטובר להתארח בקוסובו.
כבר ב-8 באוקטובר נדחה משחקה של ישראל מול שווייץ, ולאחר מכן גם נגד קוסובו. בשל שיטת "חלונות הנבחרות" שיחקה נבחרת ישראל רק בנובמבר, ומכיוון שהייתה צריכה לשחק ארבעה משחקים בפרק זמן שהיה מיועד לשני משחקים שיחקה הנבחרת כל שלושה ימים. בנוסף, אי פעילותה של ליגת העל, שעל שחקניה מתבססת הנבחרת, והעובדה שאירחה את משחקיה בפנצ'ו ארנה בבודפשט, תרמו לכושר הרע בו הגיעה הנבחרת. ישראל סיימה במקום השלישי בבית ט' ולא העפילה לטורניר, ובחצי גמר פלייאוף המוקדמות, אליו העפילה דרך ליגת האומות 2022/2023, הפסידה לאיסלנד והחמיצה הזדמנות להעפיל לאליפות אירופה בכדורגל. בנוסף נבחרת בלגיה אירחה את ישראל בהונגריה בליגת האומות, לאחר שגורמי הביטחון בבלגיה סירבו לארח את ישראל מחשש למהומות אנטי-ישראליות.
השפעה על ענף הכדורגל > עירוני קריית שמונה

עירוני קריית שמונה ירדה בסיום עונת 2022/2023 לליגה הלאומית בכדורגל, ועד 7 באוקטובר הספיקה לשחק שבעה משחקים בעונת 2023/2024. עם זאת, בעקבות הלחימה בחזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל פונתה העיר קריית שמונה ועימה גם הקבוצה. עירוני קריית שמונה התאמנה במגרשים שונים באזור השרון עד שההתאחדות לכדורגל בישראל הקצתה לה את "בית הנבחרות" בשפיים. ומשחקיה נערכו באצטדיון נתניה. בסיום העונה סיימה קריית שמונה במקום הראשון ועלתה לליגת העל.
השפעה על ענף הכדורסל

עונת 2023/2024 בליגת העל בכדורסל נפתחה ב-6 באוקטובר 2023, במשחק בין עירוני נס ציונה להפועל עפולה, אך עם פרוץ המלחמה למחרת היא הופסקה. בשל ריבוי השחקנים הזרים בקבוצות והאינטנסיביות של המפעלים האירופיים התקשתה הליגה לחזור, הליגה חזרה ב-28 בנובמבר, במשחק בין הפועל באר שבע דימונה להפועל עפולה. קבוצות רבות נאלצו להחליף את שחקניהן הזרים באופן תדיר בשל המצב הביטחוני במדינה, למשל אמין נואה שעזב את הפועל חולון וכריס באב שעזב את בני הרצליה.
בשל אי סדירות המשחקים בליגת העל, עליה מבוססת הגרלת גביע המדינה בכדורסל, הוחלט כי לגביע המדינה בכדורסל 2023/2024 יעפילו כל קבוצות הליגה (בניגוד ל-8 המוליכות בתום הסיבוב הראשון, כפי שהיה נהוג), כש-3 הקבוצות המדורגות ראשונות בתום הסיבוב השני יעפילו אוטומטית לחצי הגמר ושאר 10 הקבוצות יתמודדו בשמינית הגמר. בשל דחיית הליגה, חצי הגמר וגמר גביע המדינה נערכו בחודש מאי. ולא בחודש פברואר כפי שקורה בדרך כלל.
ב-27 בנובמבר חזרה גם הליגה הלאומית בכדורסל, שלא הספיקה לפתוח את עונת 2023/2024 ובה הוחלט שלא ישחקו שחקנים זרים ושלושת המחזורים הראשונים נערכו באולמות נייטרליים.
השפעה על ענף הכדורסל > הקבוצות במפעלים האירופיים

בניגוד לענף הכדורגל בישראל, שהתנסה בעבר באירוח משחקים מחוץ לישראל במהלך האינתיפאדה השנייה ומבצע צוק איתן, הכדורסל הישראלי לא התנסה בכך בצורה משמעותית. שבע קבוצות כדורסל ישראליות, יותר ממחצית מקבוצות הליגה, נרשמו למסגרות אירופיות: מכבי תל אביב ביורוליג, הפועל תל אביב ביורוקאפ, הפועל חולון והפועל ירושלים בליגת האלופות בכדורסל והפועל גליל עליון, בני הרצליה ועירוני נס ציונה ביורופקאפ. ב-30 באוקטובר הודיעו שלוש קבוצות היורופקאפ כי לא ישתתפו בתחרות שהציבה להם פיב"א, בעקבות מה שהקבוצות הגדירו כדרישות בלתי אפשריות. שנטען עליהן שנעשו כדי להדיר את הקבוצות הישראליות ממפעל זה מסיבות פוליטיות.
השפעה על ענף הכדורסל > הקבוצות במפעלים האירופיים > מכבי תל אביב

ב-8 באוקטובר פונו שחקני מכבי תל אביב ואנשי הצוות שלה לקפריסין, שם התאמנו במשך שבועיים עד שהוחלט שהקבוצה תשחק את משחקי הבית שלה בעונת 2023/2024 ביורוליג בהיכל אלכסנדר ניקוליץ' בבלגרד, סרביה. משחקה של מכבי מול אולימפיה מילאנו, שתוכנן להתקיים ב-12 באוקטובר, נדחה ל-31 באוקטובר, ומשחקה הראשון ביורוליג מאז המלחמה היה ב-18 באוקטובר מול ולנסיה בחוץ, לאחר שהקבוצות החליפו ביתיות. בחודש הראשון למלחמה שיחקה הקבוצה ארבעה משחקי חוץ, ומשחק ה"בית" הראשון שלה בבלגרד נערך ב-9 בנובמבר מול באיירן מינכן. מכבי תל אביב חזרה פתחה את עונת ליגת העל ב-11 בדצמבר, במשחק חוץ מול בני הרצליה.
הן בשל ההפסדים הכלכליים לאור המלחמה, והן בשל חשש של שחקני יורוליג להגיע לישראל, מכבי תל אביב נחלשה משמעותית בעונת 2024/25. ג'ורדן לויד עזב את הקבוצה, בעקבות לחץ משפחתי. וסייבן לי הוחתם בקבוצה ושיחק בה במשך חודשיים, כאשר לא הגיע לישראל כלל, והיה עם הקבוצה רק במשחקים באירופה, ואף לא התאמן איתה באופו שוטף.
השפעה על ענף הכדורסל > הקבוצות במפעלים האירופיים > הפועל ירושלים

הפועל ירושלים הייתה אמורה לפתוח את עונת 2023/2024 בליגת האלופות בכדורסל ב-17 באוקטובר מול בנפיקה ליסבון, אך פיב"א דחתה את המשחק בעקבות פרוץ המלחמה. הקבוצה קבעה גם היא את ביתה האירופי בהיכל אלכסנדר ניקוליץ' בבלגרד, ומשחקה הראשון במסגרת ליגת האלופות בכדורסל נערך באולם זה ב-1 בנובמבר, מול גלאטסראיי. שחקניה הזרים של הקבוצה והמאמן אלכסנדר דז'יקיץ' לא חזרו לישראל עד אמצע דצמבר, וכתוצאה מכך בשני המשחקים הראשונים של העונה, ב-5 ו-7 בדצמבר, הפסידה הקבוצה למכבי רמת גן ולהפועל עפולה בסגל חסר שכלל שחקנים ישראלים בלבד ואף את מנהל הקבוצה עדי כהן סבן, שפרש שנה קודם לכן וחזר לשחק באופן זמני. ב-4 בינואר 2024 עזב דז'יקיץ' את הקבוצה בשל המלחמה.
הפועל ירושלים אירחה את כל משחקיה בליגת האלופות בבלגרד והגיעה לשלב הטופ 16, בו הודחה לאחר שסיימה במקום השלישי בבית.
השפעה על ענף הכדורסל > הקבוצות במפעלים האירופיים > הפועל תל אביב

ב-3 באוקטובר פתחה הפועל תל אביב את עונת 2023/2024 ביורוקאפ עם ניצחון 100–73 על צדביטה אולימפיה, אך בעקבות המלחמה נדחה משחקה ב-11 באוקטובר מול וולבס. ב-17 בנובמבר הוכרז שגם הפועל תל אביב תארח את משחקי הבית שלה ביורוקאפ בהיכל אלכסנדר ניקוליץ', ומשחקה הראשון בו נערך ב-22 בנובמבר מול חובנטוד בדאלונה. הקבוצה אירחה את משחקי הבית שלה בבלגרד למעט ההפסד ברבע הגמר לבשיקטש, אותו אירחה בווילנה, ליטא.
השפעה על ענף הכדורסל > הקבוצות במפעלים האירופיים > הפועל חולון

הפועל חולון הייתה אמורה לשחק ב-18 באוקטובר מול טלקום בון, אך המשחק נדחה בעקבות פרוץ המלחמה ושוחק במקום זאת ב-1 בנובמבר. הקבוצה נאלצה לשחרר את אמין נואה ואמד קייבר, והדבר פגע בה להמשך העונה, שכן מבין "ארבע הגדולות" של הכדורסל הישראלי היא היחידה שנאלצה לשחרר שחקני מפתח.
הקבוצה אירחה את משחקי הבית שלה בליגת האלופות בריגה, לטביה, והגיעה לשלב הטופ 16, בו הודחה לאחר שסיימה במקום השלישי בבית.
השפעה על ענף הכדורסל > הפועל גליל עליון

הפועל גליל עליון, שבסיסה בכפר בלום הסמוך לגבול ישראל–לבנון, נפגעה קשות מהלחימה בחזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל. הקיבוץ לא פונה רשמית, אך בשל הפצצות חזבאללה התפנו רוב תושביו וכך גם אנשי הקבוצה. בסך הכל שבעה שחקנים זרים עזבו את גליל במהלך העונה, ורוב הזמן היא שיחקה עם שלושה זרים לכל היותר. משחקי הקבוצה כמעט ולא נערכו באולם פיס כפר בלום, ובמקום זאת נערכו בהיכל העירוני בעפולה ולאחר מכן בהיכל אנרבוקס בחדרה. הקבוצה נקלעה לתחתית ליגת העל, אך הצליחה לבסוף להימנע מירידה.
השפעה על ענף הכדורסל > טורניר תל אביב

ביולי 2024, בעלי הפועל תל אביב, עופר ינאי, תכנן טורניר קדם עונה בתל אביב, כדי להוכיח שניתן להביא קבוצות לשחק בישראל: בטורניר היו אמורים להשתתף, וילבראן, ריטאס וילנה, ואריס סלוניקי. לאחר שטוני פארקר מבעלי וילבראן וחבר בהיכל התהילה של הנ.ב.א קיבל איומים על חייו מגורמים אסלאמיים קיצוניים, הטורניר בוטל.
השפעה על ענף הכדורסל > מ.כ. עוטף דרום

ב-22 במאי 2024, בעקבות פינוי עוטף עזה בשל המלחמה, הודיע איגוד הכדורסל הישראלי על הצעתו של האלוף במילואים טל רוסו להקמת קבוצת כדורסל באזור שתתחרה בליגה הלאומית בכדורסל. הצעתו של רוסו, שהתבססה על רעיון של חבר הנהלת הפועל גליל עליון עמית גל, הייתה שהקבוצה, שתקום בעזרת מנהלת תקומה, תתבסס על כדורסלני נבחרות הנוער והעתודה של ישראל שיגורו בפורמט של אקדמיה באזור העוטף. ב-29 ביולי אישר האיגוד באופן רשמי את ההצעה, וקבע שהקבוצה תשחק בליגה הלאומית בלבד (כלומר לא תוכל לעלות לליגת העל בכדורסל או לרדת לליגה הארצית). הקבוצה הושקה ב-24 בספטמבר, והוכרז שמאמנה יהיה ברק פלג ושאולמה הביתי יהיה בקיבוץ מגן שבמועצה אזורית אשכול. יושב ראש הקבוצה הוא טל רוסו, וכדורסלן העבר ליאור אליהו חבר גם הוא בהנהלת הקבוצה.
ספורטאים מחוץ לישראל > בטורקיה

בשל אזהרת המסע החמורה שהוציא המטה לביטחון לאומי לטורקיה בעקבות ההחמרה ביחסי טורקיה–ישראל לא הורשו משלחות ספורט ישראליות להתחרות במדינה. לכן, למשל, נערכו משחקיהן של קבוצות הכדורסל הישראליות מול אלו הטורקיות במשחקים נייטרליים. גם משחקה של מכבי תל אביב בכדורגל מול בשיקטש בליגה האירופית, נערך בדרבצן שבהונגריה.
ב-14 בינואר 2024 כבש שגיב יחזקאל שער לזכות קבוצתו אנטליהספור מול טרבזונספור במסגרת ליגת העל הטורקית בכדורגל ובחגיגת השער ציין 100 ימים למתקפת הפתע ב-7 באוקטובר. בתגובה בוטל חוזהו בקבוצה והוא אף נעצר בגין "הסתה פומבית של הציבור לשנאה ולעוינות". הוא שוחרר כעבור לילה ושב לישראל. למחרת נעצר שחקן איסטנבול בשאקשהיר עדן קארצב, שהעלה סטורי באינסטגרם הקורא לשחרור הישראלים שנחטפו בידי חמאס, וגם הוא שוחרר מהקבוצה ומאוחר יותר חתם במכבי תל אביב.
כדורסלן פנרבחצ'ה ים מדר נתקל בפחות קשיים, אם כי במשחקה של קבוצתו מול בשיקטש נזרק לעברו מטבע שפצע אותו.
ספורטאים מחוץ לישראל > ליאל עבדה

שחקן סלטיק מליגת העל הסקוטית, ליאל עבדה, סבל מעוינות מצד אוהדי הקבוצה, המזוהים עם אנטי-ציונות ופרו-פלסטיניות, וב-7 במרץ 2024 עבר לשארלוט מה-MLS.
AllMovie

| --- | --- |
 
 סוג:  online film database 
 תקופת הפעילות:  1998–הווה (כ־27 שנים)
 מייסדים:  מייקל ארלוויין
 בעלות:  All Media Network
 שירותים עיקריים:  מנוע חיפוש לסרטי קולנוע, תוכניות טלוויזיה, שחקנים ועוד
 http://www.allmovie.com/
 
AllMovie‏ (לשעבר All Movie Guide) הוא אתר אינטרנט המתמחה בסרטי קולנוע. האתר מכיל מסד נתונים מקוון של מידע אודות סרטי קולנוע, תוכניות טלוויזיה ושחקני קולנוע. המותג "AllMovie" בבעלות All Media Network. האתר עלה לראשונה לרשת האינטרנט בשנת 1998.