stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רות עבור
רקע וכתיבה

השיר, אשר נכתב והולחן על-ידי אור מילשטוק ועמרי קסטן והופק על-ידי אייל מזיג, יצא לאור במסגרת פעילות הלהקה צד גימל. השיר מבוצע על-ידי סולן להקת אתניקס, זאב נחמה. השיר נוגע במצב המורכב בחברה הישראלית בעקבות טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל. נחמה שיתף: "היה משהו בשיר שנתפס לי בראש, הם פשוט קלעו והוא נגע בי. אני לאט לאט לומד להבין שזה יותר גדול ממה שחשבתי".
השיר התקבל בשבחים מצד המבקרים וזכה לחיבוק חם מתחנות הרדיו בישראל, כאשר בשיאו היה לשיר השמיני המושמע ביותר על-פי נתוני מדיה פורסט.
לאחר צאתו, אומץ השיר לקמפיין יום הזיכרון השנתי של עמותת נט"ל, אשר עומלת בתחום הטיפול הנפשי בטראומה מאירועי מלחמה וטרור. הקמפיין הושק במסגרת יום השידורים המיוחד בערוץ 12, שמטרתו הייתה גיוס תרומות לעמותה.
וידאו קליפ

קליפ המילים המלא שיצא עבור השיר עלה לערוץ היוטיוב של צד גימל ב-1 במאי 2024. לצד קליפ המילים, עלה גם הווידאו קליפ שצולם במסגרת קמפיין יום הזיכרון של עמותת נט"ל, בו מופיעים הלומי קרב, בדגש על הפער שבין השגרה היומיומית לבין הסערה שמתחוללת בתוכם.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |  |
הערות שוליים

1 2  צד גימל מארחים את זאב נחמה רות עבור, באתר yosmusic.com, ‏2024-05-02
↑  103FM - איריס קול - רות עבור, באתר 103FM - האזנה לרדיו און ליין
↑  לקראת יום הזיכרון - עמותת נט"ל יוצאת בקמפיין חדש, באתר מעריב אונליין, 9 במאי 2024
↑  צד גימל (2024-05-01), צד גימל - רות עבור (מארחים את זאב נחמה), נבדק ב-2024-05-18
↑  עמותת נטל נפגעי טראומה על רקע לאומי (2024-05-07), רות עבור - תשדיר יום הזיכרון | עמותת נט"ל, נבדק ב-2024-05-18
שמן כמהין

| --- | --- |

שמני כמהין הנמכרים בדרום צרפת
 
 מאכלים
 סוג:  שמן צמחי 
 על שם:  כמהין 
 מרכיבים עיקריים:  שמן זית, bis(methylthio)methane 
 
שמן כמהין (באנגלית: Truffle oil) הוא שמן בישול ומרכיב קולינרי מודרני המשמש להענקת הטעם והארומה של כמהין למנה. המרכיב משמש בדרך כלל כשמן גימור במגוון מאכלים, כולל צ'יפס כמהין, מנות פסטה, פיצות ומזונות מרוחים כמו מחית תפוחי אדמה וביצה רוסית (אנ'). שמן כמהין זמין בכל עונות השנה והוא זול משמעותית מפטריית כמהין טרייה.
קיימת מחלוקת לגבי היותו שמן כמהין מרכיב טעם, מאחר שכמעט כל השמן כמהין מופק מתרכובת טעם סינתטית אחת שעשויה לא להכיל את הטעמים והניחוחות המורכבים של פטריות כמהין טריות.
לפחות מאז 1756, משתמשים בשמן כמהין בשביל לאלף כלבים וחזירים למצוא כמהין.
הפקת שמן כמהין

ניתן להפיק שמן כמהין באמצעות כל שמן בישול, כאשר לרוב משתמשים בשמן זית או בשמן נטול טעם ונייטרלי, כגון שמן קנולה או שמן ענבים.
חלק משמני הכמהין מכילים שאריות של פטריות כמהין, אם כי רוב שמני הכמהין מכילים תרכובות ארומטיות סינתטיות, כולל 2,4-דיתיפנטן (אנ') על בסיס שמן.
הערות שוליים

↑  The Truffle Oil Shuffle
↑  "Your Truffle Oil Contains No Real Truffles". Tasting Table. 7 בספטמבר 2016. ארכיון מ-2021-10-26. נבדק ב-2024-01-01. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Patterson, Daniel (16 במאי 2007). "Hocus-Pocus, and a Beaker of Truffles". ארכיון מ-2011-09-25. נבדק ב-2024-01-01 – via NYTimes.com. {{cite web}}:  (עזרה)
אסתר שפירא

ערך זה עוסק בעיתונאית גרמנייה. אם התכוונתם למחנכת עברית, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 בינואר 1961 (בת 63) פרנקפורט, גרמניה המערבית 
 מדינה:  גרמניה 
 עיסוק:  עיתונאית, סופרת, במאית, מפיקה ועורכת קולנוע וטלוויזיה.
 פרסים והוקרה:  מדליית בובר-רוזנצווייג (2007) 
 פרופיל ב-IMDb
 
אסתר שפירא (בגרמנית: Esther Schapira, נולדה ב-23 בינואר 1961) היא עיתונאית וסופרת יהודייה-גרמנייה, במאית, מפיקה ועורכת קולנוע וטלוויזיה. התפרסמה בישראל בעקבות שני סרטי טלוויזיה דוקומנטריים, זוכי פרסים, שהפיקה וביימה על פרשת מוחמד א-דורה והאמת שמאחוריה.
קורות חיים

שפירא נולדה ב-1961 בפרנקפורט שבמדינת הסן במערב גרמניה. אביה היה ניצול שואה. החל מ-1995 עד היום (2017) היא העורכת לענייני חברה ופוליטיקה ברשת הטלוויזיה הציבורית הגרמנית Hessischer Rundfunk.
סרטה הידוע ביותר הוא "היום בו נרצח תיאו ואן גוך" (Der Tag, als Theo van Gogh ermordet wurde), אותו הפיקה ב-2007. הסרט נסב על רצח מפיק הסרטים ההולנדי תיאו ואן גוך בידי מוסלמי ב-2004 וזכה ב"פרס אירופה", הפסטיבל ותחרות הסרטים הגדול ביותר באירופה.
בישראל ידועים יותר שני סרטי הטלוויזיה שהפיקה על פרשת מוחמד א-דורה.
פרשת מוחמד א-דורה

שפירא הגיעה לישראל ב-2001 מתוך כוונה להפיק סרט דוקומנטרי על פרשת מוחמד א-דורה וכיצד הרג צה"ל כביכול ילד פלסטיני חסר ישע. בעקבות התחקיר שערכה היא הפיקה ב-2002 את סרטה הראשון על הפרשה, הנקרא "שלושה כדורים וילד מת" (Drei Kugeln und ein totes Kind) וכבר בו היא העלתה שורת שאלות נוקבות בנוגע לנרטיב הפלסטיני שהתקבע באירופה, בדבר אשמתו כביכול של צה"ל, בגרימת מות הילד מוחמד א-דורה. עם זאת, בסרט זה היא עדיין קיבלה כעובדה את הטענה הפלסטינית שהילד אכן מת באותו אירוע.
סרטה הדוקומנטרי השני של אסתר שפירא על פרשת מוחמד א-דורה נקרא "א-דורה – הילד, המוות והאמת" (Das Kind, Der Tod, und Die Wahrheit). הסרט שודר בישראל בערוץ הראשון במסגרת התוכנית "מבט שני", בדצמבר 2009, קצת יותר מחצי שנה לאחר שהופק. הוא הביא הוכחות לכך שהילד א-דורה כלל לא מת באותו אירוע ושהצילומים של מותו כביכול, בוימו. בעקבות סרטה זה של שפירא כתב חנוך מרמרי, מי שהיה עורך "הארץ" כשאירעה הפרשה ב-2000, מאמר באתר "העין השביעית", בו התחרט על הדרך בה כיסה בשעתו עיתונו את הפרשה. מסתבר שהסרט שינה את דעתו של מרמרי על הפרשה במאה ושמונים מעלות:
"היום, כשאני יודע יותר על האופן שבו שיקפו הפלסטינים את אסונם, וממרחק השנים והניסיון שנצבר בהן, אני יכול לקבל בפתיחות גם את סרטה של העיתונאית הגרמנייה אסתר שפירא. היום ברור לי שקנינו את הסיפור ההוא (שצה"ל הרג כביכול את מוחמד א-דורה), מהר מדי, ובזול. היינו ספקנים כלפי תחקיר צה"ל. גילינו קוצר רוח כלפי בדיקות שערכו אלה שנתפסו כאובססיבים. תמונה, אפילו תמונת וידאו, עשויה להיות השקר המושלם. צריכים היינו לעשות כל מאמץ לרדת לחקר האמת בפרשה. הרי זה היה תפקידנו, לספר מה בדיוק קרה. ואם לא אנחנו, צריך היה לקבל בפתיחות את כל מי שמוכן לנעוץ סיכה במיתוס הזה."
פרסים שקיבלה

פרס אליזבת' זלברט (Elisabeth-Selbert-Preis) -‏ 1987
פרס הרדיו, הטלוויזיה והמדיה החדשה (Radio-, TV- und Neue-Medien-Preis) -‏ 1995
פרס המבקרים הגרמני - 1996
פרס התקשורת האירופאי (Civis – Europas Medienpreis für Integration) -‏ 2002
פרס ראשון בפסטיבל מוסקבה הבינלאומי לחוק וחברה, בגין סרטה Drei Kugeln und ein totes Kind -‏ 2003
מדליית בובר - רוזנצווייג (יחד עם ג'ורג' הפנר) (Buber-Rosenzweig-Medaille) -‏ 2007
פרס ראשון נוסף בפסטיבל מוסקבה הבינלאומי הנ"ל בגין סרטה Der Tag, als Theo van Gogh ermordet wurde‏ - 2008
ציון לשבח במסגרת "פרס אירופה" בגין סרטה הדוקומנטרי על רצח תיאו ואן גוך
ספרה

Esther Schapira, Hafner, Georg M, Die Akte Alois Brunner, Campus Sachbuch, Frankfurt 2000. ISBN 978-3-499-61316-6
ראו גם

פיליפ קרסנטי
יהודה דוד
נחום שחף
ריצ'רד לנדס
הערות שוליים

↑
↑  סרט חדש : ראיות לאשמת הפלשתינים במותו של מוחמד אל דורה, באתר ערוץ 7, 16 במרץ 2002
↑  עתי"ם, סרט: הפלסטינים הרגו את הילד מוחמד א-דורה, באתר ynet, 16 במרץ 2002
↑  "Is Palestinian boy filmed being 'killed' by Israel still alive?", "בילד", 9 במרץ 2009
↑  שודר שוב גם במסגרת "הסיפור האמיתי" ב-31 בינואר 2010
↑  חנוך מרמרי, טוהר הבושה, באתר העין השביעית, 10 בדצמבר 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007568772205171  BnF: cb144084055 (data)  GND: 122015665  ISNI: 0000 0000 4465 6387  LCCN: no00089799  SUDOC: 067335772  VIAF: 66679592   WorldCat (עם VIAF): 66679592
מבטחי ישראל

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל
 מטה הארגון:  כוכב יאיר
 יושב ראש:  עוזי דיין
 תקופת הפעילות:  2015–הווה (כ־10 שנים)
 http://www.mivtachi.org/
 
מבטחי ישראל - פורום מפקדים לאומי היא עמותה ישראלית העוסקת בסוגיות ביטחוניות-מדיניות. העמותה הוקמה בשנת 2015 על ידי עוזי דיין על מנת לקדם מסגרת שיח רעיונית שתבטא גישה מדינית-ביטחונית ותשמש במה לציבור הלאומי-ציוני בישראל. חברי הפורום פועלים לגיבוש אסטרטגיה בתחום הביטחון הלאומי והסברתה בבית ובחו"ל ומקדמים מיזמים בתחום הביטחון הלאומי.
פעילות הפורום

הפורום עוסק בביטחון הלאומי הישראלי בהגדרתו המורחבת, ומתמקד בתחומים הבאים:
ביטחון ודמוקרטיה.
מלחמה בטרור במזרח התיכון.
דרכי מענה לאיום הבלתי קונבנציונלי והאיראני.
חיזוק לכידות החברה הישראלית.
חינוך וזהות יהודית תרבותית ולאומית בישראל ובתפוצות.
הבטחת מעמדה וחיזוקה של ירושלים כבירת ישראל והעם היהודי.
היחסים הבינלאומיים של ישראל בדגש על מדיניות אזורית, היחסים עם ארצות הברית ואירופה.
פעילות ציבורית

חברי הפורום מגבשים ומפרסמים ניירות עמדה, מתראיינים בערוצי התקשורת ומקיימים ימי עיון, כנסים וסקרים במטרה להשפיע על סדר היום הישראלי ועל מקבלי ההחלטות. הפרסומים מופצים באיגרת מידע לנרשמים ומשובצים באתר האינטרנט של הפורום.
בשנת 2020 גיבש הפורום מסמך עקרונות בהובלת הרב אבי גיסר ובו הוצעו ארבעה עקרונות מנחים לקיומו ולתפקודו הראוי של צבא ממלכתי בחברה מגוונת: הביטחון תחילה, כיבוד ערכי המשרתים, "הטוב המשותף", מוגנות וסובלנות. המסמך הועבר לרמטכ"ל והופץ לציבור לדיון ציבורי.
בחודש יוני 2020 הוביל הפורום סיור לשומרון ובקעת הירדן לשגרירים בישראל. הסיור נועד להצביע על הנושאים המובילים סביב תוכנית השלום של הנשיא טראמפ, להציג את חשיבות גבולות בני הגנה, הסכם השלום בין ישראל לירדן ושיתוף הפעולה כלכלי ישראלי-פלסטיני.
בנובמבר 2022 התקיים הכנס השנתי בעומר שעסק בנושא "קרקעות הלאום-ללאום" שימור, פיתוח וביטחון הנגב ובו הוצגו האתגרים והוצעו פתרונות לבעיית המשילות בנגב ובגליל.
בעקבות טבח שבעה באוקטובר קראו חברי הפורום להקים את בית המשפט הצבאי בלוד המאפשר לקיים הליכים משפטיים מהירים ואף לגזור עונשי מוות.
הערות שוליים

↑  הרב אבי גיסר, הרב עידו רכניץ, צה"ל צבא ממלכתי בחברה מגוונת, 6 בפברואר 2020
↑  יעקב מאור, סיור שגרירים ביו"ש בהנחית עמותת מבטחי, באתר ותוליכנו לשלום, 17 ביולי 2020
↑  יניר יגנה‏, "להשבת המשילות בדרום": המלצות "מבטחי - פורום מפקדים לאומי", באתר וואלה, 29 בנובמבר 2022
↑  איליה יגורוב, "ככה לא מייצרים מטרופולין": פורום מפקדים לאומי התקיים סמוך לב"ש, באתר ישראל היום, 30 בנובמבר 2022
↑  קריאה לשר הביטחון ושר המשפטים להקים מחדש מיידית את בית המשפט הצבאי בלוד, באתר מעריב אונליין, 1 בנובמבר 2023
↑  דוד זולדן, עונש מוות למחבלים? היוזמה החריגה של עוזי דיין נחשפת, באתר אייס, 30 באוקטובר 2023
פנחס אלפרט

| --- | --- |

 לידה:  29 בספטמבר 1949 (בן 75) ירושלים 
 ענף מדעי:  מדעי האטמוספירה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים (1980) 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב (1998) 
 תלמידי דוקטורט:  הדס סערוני 
 פרסים והוקרה:  מדליית וילהלם ביירקנס (2018) 
 www.tau.ac.il/~pinhas/
 
פנחס אלפרט (נולד ב-28 בספטמבר 1949) הוא פרופסור אמריטוס בתחום מדעי האטמוספירה באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

אלפרט נולד בירושלים בשנת 1949. מצד אביו הוא דור רביעי בירושלים - אבי סבו, עלה לישראל מסלונים, ב-1867 ושימש כמלמד בחורבת יהודה החסיד בעיר העתיקה. עד גיל 6 למד ב״חדר״ של סבו, ואחרי כן בתלמוד תורה ״עץ חיים״ בשכונת ״זיכרון משה״, ירושלים. מתלמוד התורה הועבר בשנת 1957 לבית הספר הממלכתי-דתי ״מוריה״ בשכונת הבוכרים. בתיכון למד בבית הספר ״דוגמה", ובגיל 16 הוכתר כחתן התהילים הארצי לנוער לשנת תשכ״ה, בחידון שנערך על ידי משרד הדתות. עם סיום לימודיו התיכוניים התקבל לעתודה האקדמית לאוניברסיטה העברית עם מלגת הצטיינות בתוכנית מיוחדת ששילבה מחשבים. בתום התואר הראשון המשיך ללימודי תואר שני בפיזיקה, במסגרת העתודה.
עם גיוסו לצה"ל הוצב תחילה כמפקד המכינה הקדם אקדמית של העתודה לבני עדות המזרח בשנים 1972-1973, ולאחר מכן כחזאי ביחידת המטאורולוגיה בחיל האוויר. בהמשך שירותו נעשה למפקד המטאורולוגיה בבסיס התובלה של חיל האוויר במשך כשלוש שנים, כולל במלחמת יום הכיפורים. ב-1977 שוחרר משירות קבע בצה״ל בדרגת סרן, ולאחר מכן התקדם במילואים לדרגת רס״ן. אלפרט התבקש להמשיך בשירות מילואים באופן חריג עד גיל 56, מכיוון שפיתח בחיל האוויר ובשירות המטאורולוגי את הבסיס המדעי למערך החיזוי המודרני.
ביוגרפיה > קריירה אקדמית

במהלך שירותו כקצין מטאורולוגיה בחיל האוויר נחשף אלפרט לקושי בחיזוי שיטפונות, אשר מתרחשים במפתיע וגורמים נזקים רבים בנפש וברכוש, כמו גם לאירועי מזג אוויר קיצוניים אחרים. לרשות החזאים לא עמדו אז כלים יעילים לחיזוי. עובדה זו היוותה תמריץ עבורו לפיתוח שיטות חדשניות לניטור גשם, כמו גם לפיתוח מודלים לשיפור החיזוי. במקביל לשירותו הצבאי החל לעסוק באוניברסיטה העברית במחקר של פיזור אור מחלקיקים באטמוספירה.
עם שחרורו מצה״ל החל את לימודי הדוקטורט במטאורולוגיה באוניברסיטה העברית, במסגרתם בנה מודל מטאורולוגי שהסביר בהצלחה את סערות הקיץ האופייניות לשעות אחר הצהריים בכנרת. לאחר סיום הדוקטורט ב-1980 הוזמן לפוסט דוקטורט באוניברסיטת הארוורד בבוסטון. בשנתיים אלו עבד עם פרופסור לינדזן, מגדולי חוקרי האטמוספירה בעולם, ועסק בחקר המונסון ההודי. במהלך הפוסט-דוקטורט פיתח מודל פיזיקלי אשר הסביר באמצעות מנגנון משוב חיובי מפני השטח, כיצד המונסון ההודי מתקדם לתוך היבשה - אחת הבעיות הבלתי פתורות של המונסון עד אז.
בתום שנתיים בבוסטון, בשנת 1982, הוזמן על ידי החוג לגיאופיזיקה ומדעים פלנטריים באוניברסיטת תל אביב (כיום החוג למדעי כדור הארץ) לשמש כחבר סגל. ב-2004 נבחר כעמית כבוד באקדמיה העולמית היהודית למדעים. בשנים 2005-2008 כיהן כראש החוג לגיאופיזיקה ומדעים פלנטריים באוניברסיטת תל אביב. בשנים 2008-2013 כיהן כראש בית הספר ללימודי הסביבה על שם פורטר באוניברסיטת תל אביב. במהלך כהונתו כראש בית הספר, עלה מספר התלמידים לתארים שני ושלישי מכ-60 ל-330, נפתחה התוכנית למאסטר ללא תזה, ותוכנית בינלאומית לתואר שני. התוכנית הבינלאומית מיסדה את הקשר עם אוניברסיטת קולומביה ועם אוניברסיטת ניו יורק. במשך השנים שהה בשבתונים בנאס״א, שם זכה בתואר Goddard Fellow, כמו גם באוניברסיטאות בארצות הברית ובבריטניה. הוזמן כמרצה לתוכנית באוניברסיטת לוון החדשה בבלגיה, למרכז המחקר המטאורולוגי הצרפתי בטולוז, וכן במרכז החלל של נאס״א על שם גודארד.
לאות הכרה על הישגיו המדעיים זכה אלפרט במדליית בירקנס של "האגודה האירופית הגיאופיזית" לשנת 2018, על תרומתו לפיתוחם של שיטות חדשניות לחקירת אינטראקציות אטמוספיריות באטמוספירה ועל פיתוח שיטה לניטור לחות האוויר ושיטפונות באמצעות תשתיות סלולריות. בנוסף, על תרומותיו הייחודיות להבנת התפתחות של שקעים ושל חלקיקי אירוסול."
בספטמבר 2023 זכה אלפרט בפרס יוקרתי של מפעל חיים לחקר האקלים לשנת 2023 מטעם מפעל הפיס, על תרומתו הייחודית בתחומי המטאורולוגיה הדינמית וחקר שינויי האקלים.
פיתוחים מדעיים משמעותיים

קבוצת המחקר שלו עוסקת במחקר תאורטי ותצפיתי של הדינמיקה של תהליכים באטמוספירה, תוך שימוש במודלים הידרודינמיים אשר פותרים באופן נומרי את התפתחותן של התופעות. לראשונה נחקרה על ידו התאוריה של כמה מערכות סינופטיות בישראל כולל: שקע שרבי, שקע קפריסאי ואפיק ים סוף.
המדידות בחישה מרחוק כוללות לוויינים, מכ"ם ולאחרונה גם נתונים שנאספים על ידי האנטנות הסלולריות המשמשות לתקשורת. המקור האחרון למדידות אטמוספיריות התגלה לראשונה במחקר שפורסם בכתב העת Science. לאחרונה יושם גם לאזהרות מפני שיטפונות ולניטור של גשם, לחות וערפל.
בחקר של תהליכים אטמוספיריים פותחה שיטה חדשה המאפשרת הפרדה נאותה של השפעות של פקטורים שונים, כולל הפרדתם של תהליכים סינרגיים באטמוספירה.
המודלים שהופעלו על ידי אלפרט הם משלושה סוגים המופעלים כולם למחקר אטמוספירי. סוג המודל הראשון נועד לחיזוי מזג האוויר, ולמחקר של תופעות כמו גשמים, התפתחות ציקלונים, רוחות וכדומה. הסוג השני הוא של מודלים אקלימיים אשר טווח הריצה שלהם מגיע ל-100 שנים ומאפשר לראשונה בישראל מחקר של שינויים אקלימיים עקב ההתחממות הגלובאלית. הסוג השלישי של המודלים המופעלים מתמקד במחקר של אירוסולים באטמוספירה עם דגש על חלקיקים מינרליים בעיקר מן הסהרה והמדבריות באזורנו, וכן חלקיקי מלח מן הים והשפעתם על מזג האוויר ועל האקלים.
פיתוחים מדעיים משמעותיים > נושאי מחקר

מחקר ערפילים.
שילוב של מדידות לחות באמצעות מערכות סלולריות במודלים לחיזוי גשם כבד ופוטנציאל לשיפור של האזהרות מפני שיטפונות.
מחקר השינויים האקלימיים הצפויים במאה ה-21 עם מודלים אקלימיים אזוריים בהפרדה גבוהה.
חקירתן של השפעות האדם וההתפתחות האורבאנית על האקלים באמצעות חישה מרחוק של אירוסולים וטמפרטורה.
בשנת 2001 אישש מחקרם של פנחס אלפרט ונטלי פרלין, קיומו של קשר חיובי בין שינוי אנתרופוגני בשימושי קרקע - הקמת יישובים, ייעור וזריעת שדות בצפון הנגב בעקבות הפעלתו של המוביל הארצי ב-1964, לבין שינוי אקלים בצורה של עלייה בכמות המשקעים, ירידה באמפליטודת הטמפרטורה בין יום ללילה ושינוי במשטר הרוחות בשטח שבין תל אביב לבאר שבע בין שנות ה-60 לשנות ה-90 של המאה ה-20. שימושי הקרקע החדשים מכהים את התכסית, יחס האלבדו משתנה ופחות קרינת חום מוחזרת מן הקרקע. התחממות פני הקרקע מעצימה את הקונבקציה התרמית שמצליחה להבקיע את שכבת האינוורסיה היציבה המרחפת בגובה קילומטר בעונת היובש בארצנו, ומונעת התפתחות עננות ממטירה.
השפעות שינויים אקלימיים ובמיוחד גשם וטמפרטורה על מקורות המים של ישראל.
מחקר על זיהום האוויר בגזים ואירוסולים והשפעות אקלימיות אפשריות.
פרסומים

אלפרט פרסם מעל ל-260 מאמרים בעיתונים מדעיים מקצועיים ועוד כ-100 פרקים בספרים. בשנת 2011 יצא לאור בהוצאת קיימברידג׳ ספרו "The factor separation method in the atmosphere "- applications and future prospects המתאר לראשונה שיטה לחישוב של אינטראקציות אטמוספיריות שפיתח בשנת 1993. השיטה אומצה על ידי קבוצות מחקר רבות בעולם, והספר מתאר שימושים רבים ומגוונים בה.
בשנת 2009 יצא לאור בהוצאת ראובן מס ספרו ״גשם ורוח - מטאורולוגיה ומזג האוויר לאור היהדות״ שבו ניתוח של תופעות מזג אוויר במקורות, עם הסברים מדעיים מודרניים, וקישור לתופעות אופייניות לאקלים ארץ ישראל.
בשנת 2014 יצא לאור בהוצאת אוניברסיטת בר-אילן ספרו ״יומנו של מוכתר בירושלים - משה אלפרט״ על יומנו ההיסטורי של דודו, אשר אותו כתב טרום הקמת המדינה בשמשו כמוכתר מטעם המנדט הבריטי בצפון ירושלים.
פעילות קהילתית

בנוסף לעבודתו המדעית, פעיל אלפרט כמרצה בנושאי מדע, יהדות, דת ומדע בבתי כנסת, ימי עיון, וכנסים. הוא פעיל בתנועת ״נאמני תורה ועבודה״ ושימש כחבר ההנהלה. כמו כן, הוא פעיל בתנועת ״קולך״. התנדב בעמותת ״בשער״ ובמסגרתה הרצה בבתי ספר תיכוניים ערביים ואחרים ברחבי הארץ -בטייבה, יפו, רמלה, אשדוד ובמקומות נוספים, בנושאי מזג אוויר, אקלים והתחממות כדור הארץ. באוניברסיטת תל אביב הוא פעיל במרכז למורשת היהדות על שם צימבליסטה, ומלמד שם שיעור בהלכה עם מרצים וסטודנטים בכל בוקר.
אלפרט פעיל כבעל קורא מנוסה ומדויק, במגוון בתי כנסת, במשך שנים רבות.
חיים אישיים

אלפרט נשוי לרחל (מבית משפחת ספראי, מייסדהם ובעליהם של גלריית ספראי בירושלים) ואב ל-8 ילדים, תושב בית גמליאל. בראשית המאה ה־21 השתתף יחד עם אשתו ובנו איתן בסדרה הישיבה, סדרה תיעודית על אורח חייהם של תלמידי כיתה י"ב בישיבת כפר הרא"ה.
בתו של אלפרט, מיכל אלון, אחות במקצועה נפצעה במהלך טבח שבעה באוקטובר וסיפורה התפרסם. מיכל, אחות במקצועה, הגיעה עם בעלה, הרב עומרי אלון וילדיהם לחגוג את שמחת תורה עם החיילים בבסיס, והתעוררה בשבת לתוך התופת. בעודה מטפלת בפצועים הרבים, נורתה מיכל על ידי מחבל שחדר לבסיס, אבל המשיכה בהרואיות, ביחד עם בעלה וילדיה, לטפל בפצועים בשטח.
הערות שוליים

↑  האגודה האירופית הגיאופיזית תעניק את מדליית בירקנס לפרופ' פנחס אלפרט, באתר אוניברסיטת תל אביב
EGU announces 2018 awards and medals באתר האגודה האירופית הגיאופיזית
↑  מפעל הפיס מחלק 1.35 מיליון שקל: הזוכים המאושרים נחשפים, באתר אייס, 5 בספטמבר 2023
↑  N. Perlin and P. Alpert, Effects of land-use modification on potential increase of convection - A numerical study in south Israel, J. Geophys. Res., 106, 22,621-22,634, 2001
↑  באו לשמח את החיילים, והותקפו על ידי מחבלים | חרבות ברזל ברגע של חכמה, נבדק ב-2023-10-31
↑  דורון קופרשטין‏, אחרי שמחבל ירה בה, מיכל הדריכה את ילדיה לחבוש חיילים שנפצעו, באתר וואלה, 9 באוקטובר 2023
↑  גיבורים עונה 1 פרק 3 - המפקדת רון, באתר 12+
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007502658805171  GND: 1012657426  ISNI: 0000 0003 8158 2518  LCCN: no2010020614  NKC: ola20231197251  ORCID: 0000-0001-7179-6673  SUDOC: 152564330  VIAF: 261288444   WorldCat (עם VIAF): 261288444
אליפות הנשים של ה-WWE

| אליפות הנשים של ה-WWE>  חגורת אליפות הנשים של ה-WWE .פרטים | אליפות הנשים של ה-WWE>  חגורת אליפות הנשים של ה-WWE .פרטים |  חגורת אליפות הנשים של ה-WWE >  |
| --- | --- | --- |
| ארגון מפעיל | WWE |  |
| מותג | סמאקדאון |  |
| תאריך יצירה | 3 באפריל 2016 |  |
| האלופה הנוכחית | טיפאני סטרטון |  |
| תאריך זכייה | 3 בינואר 2025 |  |
| שמות קודמים |   אליפות הנשים של ה-WWE‏ (2016, 2023–היום)  אליפות הנשים של Raw‏ (2016–2023)  |  |
| סטטיסטיקות | סטטיסטיקות |  |
| האלופה הראשונה | שארלוט פלייר |  |
| הכי הרבה זכיות | שארלוט פלייר (6 זכיות) |  |
| האלופה לזמן הארוך ביותר | בקי לינץ' (373 ימים) |  |
| האלופה לזמן הקצר ביותר | שארלוט פלייר (5 דקות) |  |
| האלופה המבוגרת ביותר | אסקה (41 שנים, 332 ימים) |  |
| האלופה הצעירה ביותר | סשה בנקס (24 שנים, 181 ימים) |  |
| האלופה הכבדה ביותר | ניה ג'קס (123 ק"ג) |  |
| האלופה הקלה ביותר | אלכסה בליס (46 ק"ג) |  |
אליפות הנשים של ה-WWE היא האליפות השייכת למתאבקות בארגון ה-WWE. ב-3 באפריל 2016, שמה של האליפות שונה מאליפות הדיוות לאליפות הנשים של ה-WWE. האלופה הנוכחית היא טיפאני סטרטון.
היסטוריה

ב-3 באפריל 2016, באירוע רסלמניה 32, הציגה ליטה את "אליפות הנשים של ה-WWE" (במקום "אליפות הדיוות") והכריזה כי מהיום ואילך יקראו לדיוות "סופרסטארס" (Superstars), כפי שלגברים. הוכרז כי המנצחת בקרב בין שארלוט, בקי לינץ' וסשה בנקס תהיה אלופת הנשים הראשונה ותזכה באליפות הנשים החדשה. שארלוט ניצחה בקרב וזכתה באליפות.
לאחר חזרת פיצול הבראנדים ביולי 2016, האלופה המכהנת שארלוט הוכרזה רשמית כחלק מהרוסטר של ראו (באנגלית: Raw), מה שהפך את האליפות בלעדי לראו. השם של האליפות שונה לאליפות הנשים של ראו אחרי סאמרסלאם באוגוסט, לאחר שסמאקדאון יצרו את אליפות הנשים של סמאקדאון. אליפות הנשים של NXT תהפוך לאליפות הנשים השלישית המרכזית של ה-WWE, כאשר NXT, לשעבר ליגת פיתוח של הארגון, הפכה לבראנד מרכזי השלישי של ה-WWE כאשר עברה לערוץ השידור USA Network.
שהאליפות הוצגה לראשונה, היא חלקה את אותו השם של האליפות המקורית אשר הייתה פעילה בין השנים 1956-2010. אמנם, התואר החדש לא חולק את אותה היסטוריה של האליפות המקורית, אשר אוחדה עם אליפות הדיוות ב-2010. WWE כן מכירים באליפות המקורית לקודמת, ומציינים את השתלשלות הנשים שזכו באליפות עד לכהונתה של מולה המופלאה ב-1956.
האליפות הייתה אליפות הנשים הראשונה אשר הוגנה באירוע שלם וצפה בקרב המרכזי, אשר היה בגיהנום בכלוב באוקטובר 2016; זהו היה גם קרב הנשים הראשון בתוך גיהנום בכלוב והקרב הנשים הראשון להיות הקרב המרכזי באירוע שלם וצפה של ה-WWE. באירוע, שאלרוט (אשר שם הזירה הוארך לשארלוט פלייר) ניצחה את סשה בנקס להפוך אלופה שלוש פעמים. לאחר שנתיים, האליפות שוב הוגנה בקרב המרכזי של אירוע שלם וצפה, אשר היה האירוע צפה ושלום הראשון שכולו נשים אבולושן באוקטובר 2018, אשר בו רונדה ראוזי הגנה על התואר בהצלחה נגד ניקי בלה. ראוזי לאחר מכן הגנה על התואר בקרב שבו מנצחת לוקחת הכל בקרב שלשות נגד אלופת הנשים של סמאקדאון שארלוט פלייר ובקי לינץ' בקרב המרכזי של רסלמניה 35 באפריל 2019, אשר בו לינץ' ניצחה. זהו היה קרב הנשים הראשון להיות קרב מרכזי ברסלמניה – אירוע הדגל של ה-WWE. ב-10 במאי 2020, האליפות הפכה לראשונה בהיסטוריה להיות מתוגמלת ישירות כתוצאה מזכייה של קרב סולם כסף בבנק (הוקלט ב-15 באפריל 2020), אשר התגלה שהמזוודה נפתחה על-ידי בקי לינץ' בלילה לאחר האירוע בראו. לינץ' הודיעה שהיא מוותרת על האליפות מאחר שהיא בהריון והכריזה שהזוכה בקרב כסף בבנק, אסקה, כאלופה החדשה.
היסטוריה > היסטוריית יעוד מותג

כשהאליפות הוצגה לראשונה, לא היו פיצולי מותגים לאחר שמהלך זה הסתיים באוגוסט 2011. מראשיתו ועד הצגתו המחודשת של מהלך פיצול המותגים ביולי 2016, אלופת הנשים, שארלוט הגנה על התואר הן ב-Raw והן בסמאקדאון. כשמה כן היא, אליפות הנשים היא מיועדת עבור המותג Raw. אמנם, התואר עדיין יכול להחליף מותגים במסגרת הדראפט השנתי.
| תאריך שינוי | מותג | הערות |
| --- | --- | --- |
| 19 ביולי 2016 | Raw | אלופת הנשים שארלוט עברה למותג Raw כחלק מהדראפט של 2016. שם האליפות שונה לאליפות הנשים של Raw לאחר שהמותג סמאקדאון הציג את אליפות הנשים של סמאקדאון. |
זכיות משולבות

| דירוג | מתאבקת | מספר החזקות בתואר | מספר ימים משולבים בהחזקת התואר | מספר ימים משולבים בהחזקת התואר לפי WWE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בקי לינץ' | 2 | 535 | 560 |
| 2 | ביאנקה בלאייר | 2 | 420 | 419 |
| 3 | אלכסה בליס | 3 | 398 | 396 |
| 4 | אסקה | 3 | 397 | 379 |
| 5 | שארלוט פלייר | 6 | 305 | 305 |
| 6 | איאו סקיי | 1 | 246 |  |
| 7 | רונדה ראוזי | 1 | 232 | 231 |
| 8 | ביילי | 2 | 194 | 192 |
| 9 | ניה ג'קס | 2 | 185+ | 185+ |
| 10 | סשה בנקס | 5 | 116 | 106 |
| 11 | ריאה ריפלי | 1 | 98 | 97 |
| 12 | ניקי A.S.H. | 1 | 33 | 32 |
ביאורים

↑  עקב עיכוב הקלטות, ארגון ה-WWE מכיר ב-398 ימים כתקופת כהונתה.
הפיגוע באולם ארמון דוד

| חלק מהאינתיפאדה השנייה |
| --- | --- |
 תאריך:  17 בינואר 2002
 מקום:  חדרה
 מטרה:  אולם האירועים "ארמון דוד"
 קואורדינטות:  32°26′18″N 34°55′32″E﻿ / ﻿32.438225°N 34.925498°E﻿ / 32.438225; 34.925498
 סוג:  פיגוע ירי
 נשק:  M16
 הרוגים:  6
 פצועים:  33
 מבצע:   גדודי חללי אל-אקצא
  (למפת הכרמל מוגדלת) הפיגוע באולם ארמון דוד(למפת הכרמל רגילה) הפיגוע באולם ארמון דוד(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הפיגוע באולם ארמון דוד(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הפיגוע באולם ארמון דוד
 
הפיגוע באולם ארמון דוד הוא פיגוע ירי שאירע ב-17 בינואר 2002 באולם האירועים "ארמון דוד" בחדרה במהלך חגיגת בת מצווה. בפיגוע נרצחו שישה אנשים ונפצעו 33.
רקע

הפיגוע התרחש בתקופת האינתיפאדה השנייה שתחילתה בספטמבר 2000. מאפיינה העיקרי היה הצלחת ארגוני הטרור הפלסטיניים להביא לגל פיגועים חסר תקדים בהיקפו ובחומרתו, שבוצעו בידי כל ארגוני הטרור הפלסטינים. פיגועי ההתאבדות גרמו למאות הרוגים ואלפי פצועים בישראל. באינתיפאדה נרצחו למעלה מ-1,000 ישראלים (רובם הגדול אזרחים) ונפצעו כ־6,000.
החל מאמצע ינואר 2002 הטרור שוב גבר והגיע לשיאו בחודש "מרץ השחור", שבו נרצחו למעלה מ־135 ישראלים בפיגועי התאבדות שהתרחשו בתדירות יומיומית.