stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רוני ברודצקי
הערות שוליים

↑  בריכה כמעט עירונית - רוני ברודצקי, באתר כנרת זמורה
↑   גילי איזיקוביץ, יוצאים מהמגירה: חבלי הלידה של חמישה סופרים בתחילת דרכם, באתר הארץ, 16 ביוני 2016
↑  מאיה נחום שחל, חיפה חדשה: "החיפאית" עושה תיאטרון אחר, באתר כלכליסט, 20 בפברואר 2018
↑  בידור - אקווריום - תיאטרון חיפה, באתר www.habama.co.il
↑  יונתן ריגר, ‏הצעירים שמשחקים את חיי הקשישים, באתר ‏מאקו‏, 28 בינואר 2017
↑  מאיה כהן, שיחת הקשישים שהפכה להצגה, באתר ישראל היום, 4 בינואר 2017
↑  שי בר יעקב, "איך לקום מכסא": כשיוטיוב עולה על הבמה - והופך להצגה מתוחכמת, באתר ynet, 16 בנובמבר 2018
↑  תיאטרון - קרקס של יהודים - תיאטרון חיפה, באתר www.habama.co.il
↑  חסרים מחזאים חדשים, באתר www.israelhayom.co.il
↑  חובזה הקאמרי – כרטיסים, הנחות, שחקנים, ביקורות ולוח הצגות 2023, באתר קצת תרבות, ‏8.11.2023
1 2 3 4 5   טליה בנון צור, רוני ברודצקי רוצה שאנשים ששונאים תיאטרון יבואו להצגות שלה, באתר הארץ, 5 בדצמבר 2024
↑  טרטיף (תכניה), באתר התיאטרון הקאמרי, ‏19.4.2024
↑  קצר – תיאטרון באר-שבע, באתר b7t.co.il
↑  Salzburger Landestheater – Kalender – Mai 2019, www.salzburger-landestheater.at
↑  Salzburger Landestheater – Kalender – September 2020, www.salzburger-landestheater.at
↑  תיאטרון - כי אמיתית היא, באתר www.habama.co.il
↑  יובל בן־עמי, עכבר העיר, "חובזה": ניסוי מעניין באתגר קרת, באתר הארץ, 7 בפברואר 2012
↑  נונה קוראת מחשבות, באתר www.haifakids.co.il
↑  מאיה נחום שחל, חלום ליל פסח: "הלילה ה־12" של שקספיר הפך להצגת ילדים, באתר כלכליסט, 21 באפריל 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007600936205171  GND: 1121803075  ISNI: 0000 0004 9755 5677  LCCN: no2016112566  VIAF: 15147266924435482593   WorldCat (עם VIAF): 15147266924435482593
מטרודן

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  תאגיד
 תקופת הפעילות:  2003 – 25 בנובמבר 2016 (כ־13 שנים)
 מיקום המטה:  באר שבע 
 משרד ראשי:  באר שבע
 מוצרים עיקריים:  תחבורה ציבורית
 
אוטובוס של מטרודן
אוטובוסים של מטרופולין ומטרודן בתחנת הרכבת באר שבע צפון
מטרודן תחבורה ציבורית באר שבע בע"מ הייתה חברה אשר הפעילה את התחבורה הציבורית בעיר באר שבע.
היסטוריה

מסיבות שונות, קואופרטיב "אגד" לא היה מעוניין לפתוח קווי תחבורה ציבורית בבאר שבע, ולכן כבר בתחילת שנות ה-50 לקחה על עצמה עיריית באר שבע להקים מערך הסעות לתושבי העיר, הוקמה "החברה העירונית באר שבע" ומאוחר יותר "שירותי תחבורה ציבוריים באר שבע בע"מ" שקיבלה את האוטובוסים והמשיכה להפעיל את קווי הנוסעים. החברה העירונית לא זכתה לסבסוד דומה לסבסוד שזכו בו קווי אגד ודן בערים אחרות. עובדה זו יחד עם רצונה של עיריית באר שבע לספק תחבורה ציבורית זולה גרמו לכך שהחברה העירונית עבדה בהפסד מתמיד.
בסוף שנות ה-90 החל מהלך לשינוי מפעילי התחבורה הציבורית בישראל, ובפרט הוספה של מפעילים חדשים, שאליהם עברו, במכרז, חלק מהקווים של החברות הוותיקות, "אגד" ו"דן". על אגד ודן עצמן נאסר להשתתף במכרזים להפעלת תחבורה ציבורית.
היסטוריה > הקמת מטרודן

עם צעדי ההפרטה של התחבורה הציבורית, הוחלט להפריט גם את התחבורה הציבורית בבאר שבע. עקב האיסור להתמודד בעצמה על הפעלת קווי תחבורה ציבורית, הקימה "דן" חברה בת בשם "נהור נתיבי תחבורה", במטרה להתמודד על קווי השירות. "מטרודן" הוקמה כשותפות בין "נהור" (45% מהבעלות) לבין חברת "מטרופולין תחבורה ציבורית בע"מ" (55% מהבעלות ולפיכך בעלת השליטה) שמפעילה חלק מקווי האוטובוסים הבין-עירוניים מבאר שבע. באוקטובר 2003 זכתה חברת "מטרודן" במכרז להפעלת קווי התחבורה הפנימיים בבאר שבע, למשך שבע שנים עם אפשרות להארכה.
מטרודן התחילה את פעילותה עם צי אוטובוסים שכלל 30 אוטובוסים חדשים שנרכשו מהחברה העירונית, ועוד כ-60 אוטובוסים מיושנים שנרכשו מהחברה העירונית ומחברת דן שהשיבה לצורך כך אוטובוסים מהשבתה. כבר בתחילת העבודה, הורגשה תנועה ערה יותר בתחבורה הציבורית בבאר שבע. לחברה היו 21 קווים ברחבי באר שבע, כשלכמעט כולם היו שני מסלולים: אדום וכחול, מהתחנה המרכזית ואליה. יוצא הדופן היה קו 26 המעגלי.
היסטוריה > שביתת הנהגים

על מנת לעמוד בתנאי החוזה עם המדינה, נקטה חברת מטרודן בצעדי חיסכון דרסטיים, שכללו קיצוץ בשכר הנהגים והרעת תנאיהם. עובדה זו פגעה בתנאי העבודה של הנהגים (הוטלו עליהם קנסות בשל עבירות משמעת, שכרם היה בגובה שכר המינימום, משמרות של למעלה מ-12 שעות, וכו'). הנהגים החליטו להתאגד, להקים ועד עובדים, ולהגן על זכויותיהם באמצעות הסכם קיבוצי. כתוצאה מחוסר המוכנות של ההנהלה להכיר בוועד החדש, פרצה בנובמבר 2004 שביתה.
על אף הקשיים שנגרמו בשל כך ל-200 אלף תושבי באר-שבע, הצביע "רדיו דרום" על אחוז הזדהות גבוה עם הנהגים - כ-70% בממוצע. בשל החלטת ההסתדרות לאפשר את פתיחת מסוף האוטובוסים ולהמתין להליך המשפטי, התארכה השביתה ונמשכה כ-150 יום (השביתה הארוכה ביותר בתולדות ישראל, עד שביתת עובדי כי"ל ב-2015). במהלך השביתה אישר שר התחבורה דאז, מאיר שיטרית, את הפעלת הקווים בעיר באמצעות חברות אחרות. ב-3 במרץ 2005 פסק נשיא בית הדין הארצי לעבודה סטיב אדלר כי החלטה זו של משרד התחבורה מהווה פגיעה בזכות ההתארגנות ובזכות השביתה של העובדים, ואסר על עקיפת השביתה באמצעות חברות אחרות. פסיקה זו מהווה פסיקה תקדימית המצוטטת ברבים מהדיונים באשר לזכות השביתה וההתאגדות בבתי הדין לעבודה. משרד התחבורה הגיש כנגד פסיקה זו ערעור לבג"ץ. ב-14 במרץ 2005 החליט בג"ץ לקבל את עתירת עיריית באר שבע ולאפשר לחברת האוטובוסים נתיב אקספרס להפעיל חלק מהקווים אותם השביתו נהגי "מטרודן" בצו ביניים, עד שתתקבל החלטה בעתירה שצפויה להגיש המדינה כנגד פסק הדין של בית הדין הארצי לעבודה. לבסוף, בפעולת גישור נמצא פתרון לסכסוך, התנאים שופרו במעט, אולם הוועד לא זכה להכרה ולא נחתם הסכם קיבוצי. בשנת 2015 הוקם מחדש ועד עובדים בחברה, בסיוע ההסתדרות, ובינואר 2016 נחתם בה לראשונה הסכם קיבוצי.
לאחר סיום שביתת הנהגים רכשה חברת מטרודן מספר אוטובוסים חדשים והוציאה מהשירות אוטובוסים מיושנים.
היסטוריה > סגירת החברה

מטרודן הפסיקה את פעילותה ב-25 בנובמבר 2016, לאחר שלא התמודדה על המכרז החדש להפעלת התחבורה הציבורית בבאר שבע, שהתקיים בינואר 2016. את מטרודן מחליפה חברת דן באר שבע, חברת בת של דן בדרום, וכ-70% מנהגי מטרודן הועברו לחברת דן באר שבע.
הערות שוליים

↑  עס"ק (ארצי) 57/05 הסתדרות העובדים הכללית החדשה — מדינת ישראל - משרד התחבורה, שר התחבורה מר מאיר שטרית ואחר, ניתן ב-3 במרץ 2005
↑  בג"ץ 2406/05 עיריית באר-שבע באמצעות ראש העירייה, יעקב טרנר נ' בית הדין הארצי לעבודה ואחרים, ניתן ב־14 במרץ 2005
↑  אורלי הררי, הסכם קיבוצי ראשון בחברת האוטובוסים מטרודן, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2016
↑  תנאי עבודה, בין מטרודן באר שבע בע"מ ובין הסתדרות העובדים הכללית החדשה, נחתם ב-13 בינואר 2016, הסכם קיבוצי באתר משרד הכלכלה והתעשייה
מגפה

"השפעת הספרדית" בין השנים 1918–1919 גרמה לשיעורי תמותה דרמטיים ברחבי העולם.
חלוקת ג'ל חיטוי בפריז במהלך מגפת הקורונה בשנים 2019–2023. המגפה הביאה לצעדים מחמירים באופן יוצא דופן במאמץ למנוע את התפשטותה המהירה של המגפה כולל הטלת תנאי סגר והוראה להישאר בבתים. זו הייתה הפעם הראשונה בהיסטוריה ששליש מהאנושות, שהם 2.6 מיליארד אנשים, הוכנסו לסגר כולל.
מגפה או אפידמיה (מיוונית: אפי (ἐπί) – על, דמוֹס (δῆμος) – עַם; כלומר מגפה הפוגעת בעם) היא התפשטות מהירה של מחלה בקרב אוכלוסייה. על פי רוב, זו התפרצות פתאומית של מחלה זיהומית. המגפות השכיחות ביותר בסוף המאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21 הן מגפות שפעת.
מגפה עשויה להיות מקומית או בעלת תפוצה רחבה. מגפה עשויה להיות מוגדרת כפנדמיה (מגפה כלל עולמית) כשהיא בתפוצה רחבה וללא שליטה.
הגדרה ושלבים

ארגון הבריאות העולמי הגדיר דירוג בעל שישה שלבים שמתארים את תהליך התפשטותו של נגיף האינפלואנזה מכמה מקרי הדבקות אצל בני אדם ועד למגפה. בנוסף לכך הוא הוסיף שתי תקופות נוספות. הנגיף מתחיל לתקוף מספר קטן של חיות שמעבירות את המחלה לבני אדם, ואז מגיעים לשלב שבו הנגיף מתחיל להתפשט מאדם לאדם באופן ישיר ומסתיים כמגפה כאשר הנגיף החדש כבר התפשט בכל רחבי העולם. מחלה אינה מגפה, כיוון שהמגפה נפוצה, גורמת לחולי של אנשים רבים ומתפשטת במהירות. למשל, סרטן גורם למספר גדול של חולים אך לא נחשב למגפה מפני שהמחלה אינה מתפשטת או מדבקת. להלן השלבים:
שלב ראשון – השלב לפני שבו עדיין לא דווח הדבקות של בני אדם על ידי חיות.
שלב שני – דיווח על הדבקות של בני אדם על ידי חיית מחמד או על ידי בעלי חיים בטבע ולכן יש חשש פוטנציאלי להתפרצות מגפה.
שלב שלישי – מחלה שהנגיף שלה עבר בנייה מחדש (Reassortment) ומסוגלת לעבור בין בעלי חיים או בין בעלי חיים לבני אדם, גרמה למקרים מתפשטים או להתפשטויות של המחלה באזורים מסוימים אך עדיין לא הצליחה לעבור בין אדם לאדם ברמה מספיקה כדי לגרום להתפשטות בחברה.
שלב רביעי – העברה של המחלה מבן אדם לבן אדם אחר של מחלה שעברה בנייה מחדשה הנמצאת בבעלי חיים או בבעלי חיים ובבני אדם ברמה שתוכל לגרום להתפשטות מתמשכת בקהילה כבר אומת.
שלב חמישי – אותו נגיף גרם להתפשטות מתמשכת ברמה קהילתית בשתי מדינות או יותר באחד מהאזורים המוגדרים על ידי ארגון הבריאות העולמי.
שלב שישי – בנוסף לקריטריון שהוגדר בשלב 5, אותו נגיף גרם להתפשטות מתמשכת ברמת הקהילה במדינה נוספת אחת לפחות באזור אחר שהוגדר על פי ארגון הבריאות.
תקופת השיא האבוד – שלבי המגפה ברוב המדינות עם סיכויי הישרדות זהים צנחה מתחת לרמות השיא.
התקופה אחרי המגפה – רמות האקטיביות של הנגיף חזרה לרמות הנצפות של הנגיף בזמן הרגיל ברוב המדינות עם סיכויי הישרדות זהים.
התגוננות

ההתגוננות מפני מגפות נעשית ברמת המדינה. למדינה יש מנגנונים לרפואה מונעת, כמו חיסונים, וכן מנגנונים לזיהוי מגפות בשלבי התפרצותן הראשונים כמו סטטיסטיקת דיווחים מהדרג המטפל. המדינה עוסקת גם בהעלאת מודעות הציבור לצורך להתגונן מפני מגפות, וכן חוקרת את מוצאן (חקירה אפידמיולוגית של משרד הבריאות). במקרים מסוימים, היא אף נוקטת בענישה, למשל, כלפי מי שמפיץ מזון מזוהם. מדינות אף מיידעות אחת את השנייה על הסטטיסטיקה הרפואית הקשורה בהתפשטות מחלות עם פוטנציאל גבוה להפוך למגפות.
גורמים

מגפה של מחלה מידבקת באוכלוסייה אנושית יכולה להיווצר במספר דרכים:
היווצרות גורם מחלה חדש, למשל, היווצרות זן חדש של נגיף כתוצרה מוטציה בזן קיים, משחלוף בין שני זנים קיימים או מהעברה אנטיגנית בין זנים. שחלוף והעברה אנטיגנית בין שני זנים קיימים יכולים להיווצר כשחיות חקלאיות ממינים מגוונים מאוחסנות, כשהן עוד בחיים, בכלובים סמוכים, והן מדביקות זו את זו במחלותיהן, ובהמשך הוא מדביק את האדם.
נגיף מחיות בר עובר לחיות חקלאיות ולאדם, או לאדם ישירות. באותו אופן, נגיף מאוכלוסייה אנושית מבודדת עובר לאוכלוסייה האנושית אחרת. מגפות כאלו מתחוללות, למשל, בעקבות שיפורים בתחבורה, שמאפשרים תנועה של אנשים ושל חיות שהסתגלו לאדם (חיות בית, חולדות וכיוצא בזה) ממקום למקום. הן מתחוללות גם בעקבות הרס בתי הגידול של חיות הבר ודחיקתן אל סביבת האדם.
שינוי תנאים שמאפשר לגורם מחלה, קשה הדבקה, שהייה באוכלוסייה, להפוך לקל הדבקה. לדוגמה, חילופי עונות יכולים להפוך את מחלות החורף לקלות יותר להדבקה. לעומת זאת, נגיף פוליו מדבק במיוחד דווקא בימי שרב חמים במיוחד. מתירנות מינית חדשה או צפיפות אוכלוסין יכולות להיות גם כן שינוי בתנאים.
חסינות לאנטיביוטיקה

מיקרואורגניזמים עמידים לאנטיביוטיקה, יכולים לתרום להתפרצות מחדש של מחלה שנמצאת כרגע תחת שליטה. למשל, מקרי שחפת עמידה לטיפול היעיל הרגיל בשחפת מהווים גורם דאגה גדול למומחים בבריאות. מדי שנה, כמעט חצי מיליון מקרי שחפת חדשים עמידים בפני מספר תרופות (Multidrug-resistant tuberculosis – MDR-TB) מדווחים מסביב לעולם. לסין והודו יש את השיעור הגבוה ביותר של שחפת העמיד בפני תרופות. ארגון הבריאות העולמי (WHO) דיווח על כמעט 50 מיליון איש בכל העולם שנדבקו ב-MDR-TB, כאשר כ-79% מהמקרים מדובר בחסינות לשלוש אנטיביוטיקות או יותר.
מלחמות ביולוגיות

ב-1346, הגופות של הלוחמים המונגוליים שמתו ממגפה נזרקו מעל החומות של פאודוסיה. אחרי מצור ממושך, שבמהלכו הצבא המונגולי תחת ג'אני ביג(אנ') סבל ממחלה, בעזרת בליסטראות הם יידו את הגופות של האנשים שנדבקו מעל החומות של העיר כדי להדביק את התושבים הנצורים. היו השערות שהמעשה הזה היה הסיבה להבאת המוות השחור לאירופה והתפשטותו בה.
האוכלוסייה האינדיאנית נהרסה בגלל המגע עם העולם הישן על ידי המגע עם מחלות פטאליות. לעומת זאת, ישנו רק מסמך אחד של מקרה של מלחמת חיידקים, שמערבת את הקצין הבריטי ג'פרי אמהרסט (Jeffrey Amherst) והקצין השווייצרי-בריטי הקולונל הנרי בוקה (Henry Bouquet), שהתגובה המשותפת שלהם הייתה שימוש ברעיון של מתן שמיכות המזוהמות בחיידק אבעבועות רוח לאינדיאנים כחלק מתאונה הידועה בשם המרד של פונטיאק (Pontiac's Rebellion), שהתרחשה במהלך המצור על פורט פייט (Fort Pitt) בשנת 1763, בתקופה מאוחרת של המלחמה האינדיאנית-צרפתית. לא ברור אם הניסיון שלהם הצליח או לא. אבעבועות רוח אחרי מרד פונטיאק הובילה להידבקות של 400,000–1,500,000 אינדיאנים.
במהלך המלחמה הסינית-יפנית (1937–1945), יחידה 731 בצבא הקיסרי היפני ביצעה ניסויים בבני אדם על אלפי אנשים, רובם סינים. הצבא היפני השתמש בסוגים שונים של נשק ביולוגי על חיילים ואזרחים סיניים. פרעושי מגפה, בגדים מזוהמים, אספקה מזוהמת ששמו אותם בתוך טילים. כולרה, אנתרקס ודבר שנגרמו בעקבות מעשים אלו גבו את חייהם של כ-400,000 אזרחים סיניים.
מגפה ביהדות > במקרא

בספר במדבר (י״ז ו-טו) מסופר שפרצה מגפה בעם בעקבות תלונות לא מוצדקות של העם, שבה נהרגו כ-14 אלף איש. הפתרון היה לפזר קטורת בעם על ידי הכהן.
חטא בעל פעור: בהמשך ספר במדבר (פרק כה) מסופר שבעקבות פיתויין של בנות מואב את בני ישראל לחטוא עמהן בפולחן לבעל פעור, פרצה מגפה בעם שהמיתה 24,000 איש.
המגפה בימי דוד: בספר שמואל ב', פרק כ"ד מסופר שפרצה מגפת דבר בעקבות המפקד שערך דוד בעם. במגפה זו נהרגו 70 אלף איש. המגפה נעצרה בגורן ארונה היבוסי. וכדי לעצור את המגפה דוד הקים באותו מקום מזבח והקריב קורבנות.
בספר שמואל א', פרק ד', הרץ מבשר לעלי על תוצאות המלחמה "ויען המבשר ויאמר נס ישראל לפני פלשתים וגם מגפה גדולה פרצה בעם וגם שני בניך מתו חפני ופנחס וארון האלוהים נלקחה". במקרה זה הכוונה היא להרג המוני, מכת מוות.
בספר מלכים ב' (יט לה) מסופר שכאשר סנחריב צר על ירושלים, היה מוות המוני במחנהו. דבר שגרם לו לסגת לארצו מבלי שהצליח לכבוש את ירושלים. על פי המקרא הדבר התרחש בשל התייהרותו של סנחריב על אלוהי ישראל ותפילתו של המלך חזקיה לאל. המוות הפתאומי והמהיר הזה היה ככל הנראה מגפה, אם כי במקרא הוא מיוחס למלאך ה', ולא נאמר כמו במקומות אחרים שמדובר במגפה או בדבר.
מגפה ביהדות > בהלכה

בתלמוד נאמר כי הגדרת דבר (מגפה שמתים בה, והיו קובעים בגינה יום תרועה ותענית) אם ישנם בעיר 500 איש ומתו בדבר שלושה מתים במשך שלושה ימים.
רבי יוסף קארו כתב בשולחן ערוך:
אֵיזֶהוּ דֶּבֶר, עִיר שֶׁיֵּשׁ בָּהּ ת"ק רַגְלִי וְיָצְאוּ מִמֶּנָּה שְׁלֹשָׁה מֵתִים בִּשְׁלֹשָׁה יָמִים זֶה אַחַר זֶה, הֲרֵי זֶה דֶּבֶר. יָצְאוּ בְּיוֹם א' אוֹ בְּד' יָמִים, אֵין זֶה דֶּבֶר. הָיוּ בָּהּ אֶלֶף וְיָצְאוּ מִמֶּנָּה שִׁשָּׁה מֵתִים בְּג' יָמִים זֶה אַחַר זֶה, הֲרֵי זֶה דֶּבֶר. יָצְאוּ בְּיוֹם אֶחָד אוֹ בְּאַרְבָּעָה יָמִים, אֵין זֶה דֶּבֶר
מגפה ביהדות > בהלכה > הנחיות להישמר בזמן מגפה

בתלמוד ובספרי ההלכה ישנה התייחסות לזהירות מיוחדת שנדרשת בזמן התפרצות של מחלה, כך למשל נאמר בתלמוד: "דֶּבֶר בָּעִיר, כַּנֵּס רַגְלֶיךָ", כלומר בעת מגפה הישאר בביתך.
רבי משה איסרליש כתב בהגהות הרמ"א בשם תשובת מהרי"ל:
עוֹד כָּתְבוּ שֶׁיֵּשׁ לִבְרֹחַ מִן הָעִיר כְּשֶׁדֶּבֶר בָּעִיר, וְיֵשׁ לָצֵאת מִן הָעִיר בִּתְחִלַּת הַדֶּבֶר, וְלֹא בְּסוֹפוֹ. וְכָל אֵלּוּ הַדְּבָרִים הֵם מִשּׁוּם סַכָּנָה, וְשׁוֹמֵר נַפְשׁוֹ יִרְחַק מֵהֶם וְאָסוּר לִסְמֹךְ אַנֵּס אוֹ לְסַכֵּן נַפְשׁוֹ בְּכָל כַּיּוֹצֵא בָּזֶה
רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר כתב בחיבורו "מגן אברהם": "כשאבעבועות פורחים בתינוקות ומתים יש לגזור תענית, וכבר חיבר הגאון מוהר"ר משה סליחה על זה, ובשל"ה כתב דכל אחד יבריח בניו מן העיר בעת הזאת ואם לא עשו זאת חייבים בנפשם".
ראו גם

לוחמה ביולוגית
שיתוק ילדים
אנדמיה
התפרצות מחלה
הערות שוליים

↑  www.medicalnewstoday.com/articles/148945.php
↑  Researchers sound the alarm: the multidrug resistance of the plague bacillus could spread. Pasteur.fr
↑  Health ministers to accelerate efforts against drug-resistant TB. World Health Organization
↑  Mark Wheelis, Biological Warfare at the 1346 Siege of Caffa - Volume 8, Number 9—September 2002 - Emerging Infectious Diseases journal - CDC doi: 10.3201/eid0809.010536
↑  D. Hank Ellison (August 24, 2007). Handbook of Chemical and Biological Warfare Agents. CRC Press. pp. 123–140. ISBN 0-8493-1434-8.
↑  ראו Greenwood Publishing Group
↑  Christopher Hudson (2 March 2007). "Doctors of Depravity". London: Daily Mail
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף י"ט, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ס', עמוד ב'
↑  אורח חיים סימן תקע"ו סעיף קטן ג'
↑  סליחות לתחלואי ילדים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550778005171  BNE: XX526278  BnF: cb11949129v (data)  GND: 4137380-7  HDS: 013726  LCCN: sh85044370  NARA: 10636961  NKC: ph137768 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
חואקין פוריאל

| --- | --- |

 לידה:  26 באוגוסט 1974 (בן 50) Adrogué, ארגנטינה 
 שם לידה:  Joaquín Alejandro Furriel 
 מדינה:  ארגנטינה 
 תקופת הפעילות:  מ-1994 
 פרסים והוקרה:  Platino Award for Best Supporting Actor in a Miniseries or TV series (2022)  Premios Sur Award for Best Actor (2015)  קונדור הכסף לשחקן הטוב ביותר (2016) 
 פרופיל ב-IMDb
 
חואקין אלחנדרו פוריאל (בספרדית: Joaquín Alejandro Furriel, נולד ב-26 באוגוסט 1974) הוא שחקן ארגנטינאי. הוא ידוע בתפקידו בעיקר בטלנובלה הארגנטינאית "דון חואן ועלמתו היפה".
ביוגרפיה

פוריאל נולד ב-26 באוגוסט 1979 בעיר לומס דה סמורה, בפרובינציית בואנוס איירס וגדל בעיר אדרוג, כ-23 ק"מ דרומית לבירה בואנוס איירס.
בשנת 1996 פוריאל הופיע לראשונה בטלוויזיה בטלנובלה הארגנטינאית "Montaña Rusa: Otra vuelta" ("רכבת ההרים: סיבוב נוסף"), בה גילם את דמותו של ג'ודי.
בשנת 1999 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "Verano del '98" ("קיץ 98'"), בה גילם את דמותו של חואקין.
בשנת 2000 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "Calientes" ("חמים"), בה גילם את דמותו של ברונו.
בשנת 2002 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "099 Central" ("מרכז 099"), בה גילם את דמותו של לוקאס.
בשנת 2003 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "Soy gitano" ("אני צועני"), בה גילם את דמות של רפאל.
בשנת 2004 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "Jesús, el heredero" ("חסוס, היורש"), בה גילם את דמותו של חסוס.
בשנת 2005 שיחק בהצגת התיאטרון "Sueño de una noche de verano" ("חלום ליל קיץ") של שייקספיר. שיחק בסדרה הארגנטינאית "Ambiciones" ("שאיפות"), בה גילם את דמותו של יוני. בנוסף, באותה שנה שיחק בהצגת התיאטרון "La mala sangre" ("שנאה"). עוד באותה שנה, שיחק בסדרת הדרמה "Botines" ("מגפיים"), בה גילם את דמותו של וריוס.
בשנת 2006 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "Montecristo" ("מונטקריסטו"), בה גילם את דמותו של מרקוס. על תפקידו זה הועמד לפרס "מרטין פיירו" בקטגוריית השחקן הטוב ביותר בשנת 2007.
בשנים 2008–2009 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "Don Juan y su bella dama" ("דון חואן ועלמתו היפה"), בה גילם את דמותו של חואן קנה. על תפקידו זה הועמד לפרס "מרטין פיירו" בקטגוריית השחקן הטוב ביותר בשנים 2009 ו-2010.
בשנים 2009–2010 שיחק בהצגת התיאטרון "El rey Lear" ("המלך ליר") של שייקספיר.
בשנת 2010 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "Caín y Abel" ("קין והבל"), בה גילם את דמותו של אגוסטין. על תפקידו זה הועמד לפרס "מרטין פיירו" בקטגוריית השחקן הטוב ביותר בשנת 2011.
בשנת 2010–2011 שיחק בהצגת התיאטרון "La vida es sueño" ("החיים הם חלום").
בשנים 2012–2013 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "Sos mi hombre" ("אתה הגבר שלי"). על תפקידו זה הועמד לפרס "מרטין פיירו" בקטגוריית השחקן הטוב ביותר בשנת 2013.
בשנת 2013 שיחק בהצגת התיאטרון "Final de partida" ("סוף המשחק").
בשנת 2014 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "Sres. Papis" ("מר. פאפיס"), בה גילם את דמותו של איגנסיו.
בשנת 2018 שיחק בסרט "סודות בין אחיות", ובסרט הספרדי "עץ הדם".
בשנת 2019 שיחק במותחן הפסיכולוגי "בן נולד" בתפקיד של לורנסו.
בשנת 2020 שיחק במותחן הפשע "תחושת בטן" לצדה של לואיסנה לופילטו. באותה שנה שיחק בדרמה הספרדית-אורוגוואית "El año de la furia" בדמותו של לאונרדו.
בשנת 2021 כיכב במותחן הפוליטי של נטפליקס "ממלכת שמים וארץ", בתור מטיף שנוי במחלוקת שהופך למועמד המוביל לנשיאות ארגנטינה לאחר שיריבו במרוץ נרצח. ב-2023 שבה הסדרה לעונה שנייה.
בשנת 2022 שיחק בסדרה שוד המונדיאל" בדמותו של לוסיאנו "לוצ'ו" בואנוונטורה; הסדרה שודרה בשירות הסטרימינג Star+ באמריקה הלטינית.
בשנת 2024 שיחק בדרמת המתח "נוח על משכבך בשלום" (אנ') של הבמאי והתסריטאי הארגנטינאי-יהודי סבסטיאן בורנשטיין (אנ') שהופק עבור נטפליקס.
חיים אישיים

בשנת 2005, פוריאל נישאר לשחקנית פאולה קרום אותה הכיר כששיחקו יחדיו בטלנובלה הארגנטינאית "Montecristo" ("מונטקריסטו"), והופיעו יחדיו בהצגה "Sueño de una noche de verano" ("חלום ליל קיץ") של שייקספיר. ב-2008 נולדה בתם. השניים התגרשו ב-24 במאי 2011.
בין השנים 2016–2018, פוריאל היה במערכת יחסים עם השחקנית אווה דה דומיניצ'י.
הערות שוליים

↑  http://www.minutouno.com/notas/147285-despues-de6-anos-juntos-paola-krum-yfurriel-se-separaron
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5660808  BnF: cb179254650 (data)  GND: 1229494987  ISNI: 0000 0001 3387 4554  LCCN: no2014141907  NLK: KAC2020P0559  SUDOC: 15851369X  VIAF: 311473797   WorldCat (עם VIAF): 311473797
אברהם בז'ה

| --- | --- |

אברהם בז'ה, אוקטובר 2009
 לידה:  1934 (בן 91 בערך) תל אביב, פלשתינה (א"י)
 מדינה:  ישראל 
 
אברהם בֶּזָ'ה (Avraham Beja; נולד ב-1934) הוא פרופסור אמריטוס בפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב. תחומי המחקר שלו הם כלכלה ניהולית, ובעיקר תורת המימון, חקר ביצועים ותורת ההחלטות. בעבודותיו בתורת המימון חקר את שאלות הערך והמחיר של מניות ואיגרות חוב, האינפורמציה הגלומה במחירים אלה, ומנגנוני מסחר אפשריים בבורסות לניירות ערך. מחקריו בשטחים אחרים מתייחסים בין השאר ללוגיסטיקה של מערכות שירות וייצור, לרציונליות בתהליכי החלטה אינדיבידואליים ואינטראקטיביים, ולבחינה כלכלית של עקרונות החשבונאות.
רקע ביוגרפי

נולד בשנת 1934 בתל אביב ליעקב (ז'ק) בז'ה ואילדיס (לבית נחמיאס), שעלו לארץ ישראל מסלוניקי. אביו היה פעיל בדור הצעיר של התנועה הציונית בסלוניקי, ובארץ בקהילת עולי יוון. בעבודתו כמנהל הוא מונה בין השאר להיות המקים והמנהל של המפעל הראשון בארץ לייצור צמיגים (שמשון), ואחר כך למנהל מפעל המתכת "אורדן תעשיות" בנתניה. אמו הקדישה את כל מעיניה לטיפוח המשפחה.
אברהם בז'ה גדל בתל אביב והתחנך בבית הספר לבנים ע"ש אחד העם ובתיכון עירוני א'. בנעוריו היה פעיל כמדריך בתנועת הצופים וגם שחמטאי מצטיין. שירת בצה"ל כקצין בחיל האוויר, ולאחר מלחמת יום הכיפורים במילואים במפקדת חיל החימוש.
לאחר מלחמת ששת הימים היה ממובילי היוזמה הציבורית "משה דיין לראשות הממשלה בין במסגרת 'העבודה' ובין מחוצה לה", אך מעולם לא השתייך כחבר בשום מפלגה.
היה נשוי לחוה לבית אלטס, ולהם שני בנים: יעקב (יקי) ושי (שמואל יוסף). כיום נשוי לאהובה מרגושס, מנתחת מערכות, וגר במושב אביחיל.
לימודים ופעילות מקצועית

למד הנדסה בטכניון ומנהל עסקים באוניברסיטה העברית, והשלים דוקטורט במערכות הנדסיות-כלכליות באוניברסיטת סטנפורד בארצות הברית.
הצטרף לסגל אוניברסיטת תל אביב בשנת 1967 בדרגת מרצה, כשביה"ס למנהל עסקים היה בחיתוליו. במסגרת זו יזם את תוכניות הלימודים לתואר שני במדעי הניהול, פעל להקמת תוכנית הלימודים לתואר ראשון בניהול והיה היו"ר הראשון של תוכנית הדוקטורט. כן שימש כמנהל המכון למחקר עסקים בישראל, יו"ר ראשון של המרכז לחקר ביצועים של אוניברסיטת תל אביב, ונשיא האגודה הישראלית לחקר ביצועים (איל"ב). היה מופקד על הקתדרה לכלכלה פיננסית ע"ש מכס וסטפי פרלמן מהקמתה ועד פרישתו לגמלאות. בצד כהונתו הרצופה באוניברסיטת תל אביב כיהן תקופות שונות באוניברסיטה העברית, בטכניון, באוניברסיטת ייל, באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, באוניברסיטת ניו-יורק, במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) ובאוניברסיטת צ'וללונגקורן בבנגקוק.
פעל כיועץ לבנק לאומי בנושאי ארגון ובקרה של פעילות הסניפים. בתפקיד זה הנהיג לראשונה בישראל את השירות ללקוחות על ידי "טלרים". מאוחר יותר הנחה את הכנסת מנגנון המסחר של "כרוז ממוחשב" (כר"ם) בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
עבודתו המדעית

עבודת הדוקטורט שלו, בהנחיית פרופ' רוברט ב. וילסון וקנת' ארו (לימים חתני פרס נובל לכלכלה), בחנה את מחירי המניות ומדיניות הפירמה במערכת של שוק הון לא לגמרי משוכלל, המאופיין על ידי מה שלימים יוגדר בתור "אינפורמציה לא סימטרית". בפרט, המחקר מראה איך יושפעו החלטות ההשקעה וגיוס ההון מהערכת המנהל את הקצב שבו המידע יגיע עם הזמן לכלל המשקיעים.
להלן כמה מנושאי המחקר העיקריים בעבודתו המדעית במהלך השנים:
עבודתו המדעית > השפעת הסיכון על מחירי ניירות ערך

בז'ה תרם למודל המרכזי של לינטנר (אנ') ושארפ (CAPM), המראה כי גורם הסיכון הקובע לעניין המחיר הוא לא ה"שונות" העצמית של התקבולים הצפויים אלא "השונות המשותפת" עם תשואת השוק כולו. בנוסף, הוא הראה כי, גם ללא ההנחות המגבילות של מודל CAPM, בכל מערכת של מחירי שיווי משקל ה"ניכוי לסיכון" (risk discount) נקבע על פי השונות המשותפת עם משתנה מקרי אופייני לשוק כולו, משתנה אשר תלוי ב"רמת הרווחה" במשק במצבים השונים העשויים להתממש בעתיד. רק בתנאים המיוחדים של CAPM משתנה מקרי זה תואם את תשואת השוק. בעבודה אחרת הראה איך אותו משתנה, הקשור ב"ניכוי לסיכון", ממלא תפקיד מרכזי במבנה העיתי של שערי הריבית לאג"ח נטול סיכון.
עבודתו המדעית > מנגנון המסחר בניירות ערך

בשנות השבעים והשמונים קם והתפתח בתורת המימון ענף חדש המתמקד בתהליך המסחר בניירות ערך ברמת העסקה, ובמנגנון שבאמצעותו מגיעות פקודות המשקיעים לכלל ביצוע. בז'ה היה מן היוזמים והחוקרים הראשונים בתחום זה, שהפך לחלק מרכזי מתורת המימון וקיבל את השם "המיקרוסטרוקטורה" של שוק ההון (Securities Markets' Microstructure). הוא השווה מנגנוני מסחר שונים ובחן אילו סוגי משקיעים יעדיפו אילו מנגנונים. כמו כן חקר איך ישפיע "עושה שוק" ממוסד על יעילות שוק ההון, ובחן את האפשרות למסד פונקציה כזו שתופעל על ידי מחשב בצורה מתוכנתת מראש (בחלוף השנים, ועם הפריצה הגדולה בכוח המחשוב, פועלים רוב המשקיעים הגדולים בצורה מתוכנתת כ"עושי-שוק" מיוזמה עצמית). בעבודה אחרת בחן כיצד התנהגותם של משקיעים המנסים לנצל את המגמה הרגעית במחיר המניה עשויה להביא לתנודתיות ואי יציבות בשוק ההון. בשנות השמונים, עם התעצמות הקשר בין שוקי ההון השונים ב"כפר הגלובלי" הציע מודל שיעריך את "הקרבה" בין שווקים לא על בסיס גאוגרפי אלא על בסיס הדינמיקה ההדדית של שינויי המחירים, ובחן איך האינטראקציה בין השווקים משפיעה על היעילות.