stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ו שי
דמותו ותורתו

ג'ו שי היה צאצא של ג'ו ג'ינגדזה, שר והיסטוריון מתקופת שושלת טאנג אשר הוא ומשפחתו נודעו ביושרם ובכיבוד ההורים שלהם. הוא היה מלומד שהתמצא היטב בקלאסיקות בפרשנויות, בספרי ההיסטוריה ובכתבים אחרים של קודמיו. הוא הגיע ממשפחה ענייה, אך כבר מילדות נודע בחוכמתו, ובגיל 18 עבר את הבחינות הקיסריות. הוא שימש פקיד ממשל מספר פעמים, על אף שנמנע ממשרה ציבורית לאורך רוב חייו הבוגרים. ג'ו שי כתב כמעט מאה ספרים ועמד בקשר עם עשרות מלומדים אחרים. הוא שימש מורה לקבוצות של תלמידים שחלקם למדו מפיו במשך שנים. שיטתו נבנתה בין השאר על תלמודם של האחים צ'נג, אך ג'ו שי פיתח את התיאוריות המטאפיזיות שלהם בכל מה שנוגע לעיקרון (לי 理) ולכוח החומרי (צ'י 氣). חסידיו תיעדו בכתב מעל אלף שיעורים שנתן.
השפעתו

ג'וּ שִׂי נחשב לפילוסוף הניאו קונפוציאני המשפיע ביותר בסין, ולהוגה המשפיע ביותר בהיסטוריה הסינית אחרי קונפוציוס עצמו, והוא היחיד מבין תריסר הפילוסופים הסיניים הנערצים במקדשים קונפוציאניים שאינו תלמיד ישיר של קונפוציוס. לתהילתו זכה בעיקר בזכות העריכה והפרשנויות שיצר לארבעת הספרים הקלאסיים, ובעבור האנתולוגיה הנאו-קונפוציאנית "מחשבות על דברים קרובים". השפעתו הגיעה אף לקונפוציאניזם היפני, וגם אן חיאנג, אבי הקונפוציאניזם הקוריאני, העלה אותו על נס.
ראו גם

רן (קונפוציאניזם)
מידות טובות
לקריאה נוספת

Wing-Tsit Chan, Chu Hsi: Life And Thought, Hong Kong New York, 1987
הערות שוליים

↑  צ'נג האו וצ'נג יי. 程顥 ו程頤.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259729405171  PLWABN: 9810556117505606  BIBSYS: 90081411  BNE: XX974290  BnF: cb11929676b (data)  CiNii: DA00486106  GND: 118817620  ICCU: RMLV040566  ISNI: 0000 0001 2130 9654  LCCN: n81008179  LNB: 000222372  NCL: 002186231  NDL: 00312779  NKC: jn20031021030  NLA: 36730719  NLK: KAC199632197  NSK: 000588623  NTA: 140664076  RERO: 02-A000182254  SELIBR: 181691  SNAC: w6pv924p  SUDOC: 027203786  Trove: 1438580  VcBA: 495/12587  VIAF: 46768804   WorldCat (עם VIAF): 46768804
כימוסינתזה

כימוסינתזה (באנגלית: Chemosynthesis) הוא תהליך המתרחש אצל יצורים חיים, אשר נמצאים במעמקי הים, ואינם יכולים לקיים פוטוסינתזה משום שלא מגיע אליהם אור או בגלל רעלים המצויים במים.
בדומה לפוטוסינתזה, מיוחס גם תהליך הכימוסינתזה ליצורים אוטוטרופים (יצרנים ראשוניים) – אשר מייצרים את מזונם בעצמם (בניגוד ליצורים הטרוטרופים אשר אינם מסוגלים להפיק את מזונם בעצמם). כמו בתהליך פוטוסינתזה, גם הכימוסיתנזה מתבססת על הפיכת חומרים אי-אורגנים לחומרים אורגניים (מולקולות סוכר).
סוכרים הם הבסיס לחיים לכלל היצורים החיים, אך לאורגניזמים שונים דרכים שונות לייצר את הסוכרים.
בניגוד לפוטוסינתזה, אשר מתקיימת בתוך הכלורופלסט ומונעת על ידי אנרגיה המגיעה מאור השמש ומתבצעת אצל יצורים פוטואוטוטרופים (Photoautotrophs), את תהליך הכימוסינתזה מקיימים חיידקים על ידי ניצול אנרגיה כימית ותיווך של תגובות כימיות ליצירת מזון. חיידקים אלו נחשבים כמואוטוטרופים (Chemoautotrophs).
חיידקים כימוסינתטיים חיים על קרקעית הים או מתחתיו, ואפילו בתוך גופם של אורגניזמים אחרים כסימביונטים.
כיום, אין מספיק ידע בנוגע להתפלגות המרחבית של הכימוסינתזה בין סוגים שונים של מערכות אקולוגיות וגודל התרומה שלה לייצור הראשוני הכולל, וכן אין מספיק ידע על התפקיד שהיא ממלאת בקיבוע פחמן.
משמעות השם

מקור השם הוא בלטינית ומשמעותו הוא: כימו=כימי, סינתזה=הרכבה. כלומר, שימוש בתגובות כימיות לאנרגיה.
כימוסינתזה ומארג החיים

במעמקי הים קיימים יצורים אשר חיים בסמביוזה (תועלת הדדית) עם חיידקים כימוסינתטיים, כגון: תולעי רפטיה, צדפות, חלזונות ים וחסילונים.
יצורים אלו משמשים מזון ליצורים שנמצאים גבוה מהם בשרשרת המזון. בעצם קיומם של החיידקים הכימוסנתטים הם מהווים את הבסיס לשרשרת המזון ומאפשרים את קיום החיים במעמקי הים.
כימוסינתזה ונביעות הידרותרמיות

בעבר, נפוצה הייתה ההשערה כי גם אורגניזמים החיים במעמקי הים ניזונים משרידי צמחים שגדלים סמוך לפני המים בעזרת אור שמש ויורדים אל העומק. השערה זאת אינה עולה בקנה אחד עם העובדה שקיימת צפיפות אורגניזמים גדולה באזורים של נביעות הידרותרמיות.
באזורים אלו המים עשירים בתמיסות מינרלים אשר מזינים את החיידקים הכימוסינתטיים ולכן הם מסוגלים להתרבות ולהזין אורגניזמים אשר משמשים כמזון לאורגניזמים אחרים על פי שרשרת המזון, מה שגורם לאזורי נביעות הידרותרמיות להיות עשירים בביומסה גבוהה בניגוד לפיזור הדליל של בעלי חיים באזורים אשר הם תלויים בהם במזון שיורד מפני הים.
תגובות כימיות

תגובה נפוצה לתהליך כימוסינתטי היא:
 {\ce {co2+o2+4H2S -> CH2O + 4S +3H2O}}
בתגובה זו החיידקים הכימוסינתטיים משתמשים במימן גופריתי ( {\ce {H2S}}), פחמן דו-חמצני וחמצן על מנת ליצר חד-סוכר פשוט (פורמאלדהיד).
כמו כן, כימוסינתזה יכולה לייצר אנרגיה גם מאמוניה, מימן ועוד.
גילויים > מערת מוביל

בשנת 1986 התגלתה על ידי כריסטיאן לאסקו מערה בקונסטנצה, רומניה, אשר נקראת מערת מוביל, ובה נמצא ריכוז גבוה של מימן גופרתי ופחמן דו-חמצני, אך מנגד כמות נמוכה ביותר של חמצן. במערה נמצאו צורות חיים שהופרדו מן העולם החיצון במשך 5.5 מיליון שנים לערך, במערכה זו התגלו 48 זנים שונים, ביניהם עלוקות, עכבישים ועקרבניים. שרשרת המזון במערה מתבססת על כימוסינתזה: מתאן וגופרית מספקים מזון לבקטריות, הן בתורן מפרישות חומרים המועילים לפטריות ולבקטריות אחרות במערה והן משמשות מזון ליצורים חיים אחרים.
גילויים > איי גלאפגוס

ב-1977 נשלחה הצוללת האמריקנית אלווין DSV לחקור את אזור איי גלאפגוס הגעשיים. החוקרים בראשות רוברט בלארד גילו יצורים כימוסינתטיים אשר ניזונו ממתכות שהיו מצויות שם כתוצאה מפליטת מים חמים אשר עשירים במתכות ובמינרלים מסוג של נביעות הידרותרמיות המכונות מעשנות שחורות.
גילויים > Thermophilus aquaticus

ב-1969 נתגלה באזור פארק לאומי ילוסטון על ידי תומאס ברוק והדסון פריז מאוניברסיטת אינדיאנה מין חיידק תרמופילי אשר נקרא Thermophilus aquaticus. זהו חיידק אשר מהווה את המקור לאנזים Taq DNA פולימראז העמיד בחום וחי בטמפרטורה גבוהה מאוד. אחד האנזימים החשובים ביותר בביולוגיה המולקולרית בשל השימוש הנעשה בו בשיטת ה-PCR. חיידק זה הוא כימוטרופי אך מכיוון שהוא חי בסימביוזה עם כחוליות פוטוסינתטיות, לעיתים הוא משיג את האנרגה הדרושה לו מהפוטוסינתזה שלהן.
גילויים > קולין קבאנו

קולין קבאנו (Colleen Cavanaugh) הייתה סטודנטית בשנה הראשונה בהרווארד כאשר מרידיט ג'והן (1926–1996), שהיה המרצה שלה, הזכיר באחת מסדרת ההרצאות שלו את תולעת הרפטיה אשר אין לה פה, בטן או דרך לקבל מזון ואשר מלאה בגבישי גופרית, קולין הניחה כי מדובר בחיידקים אשר חיים בתוך הרקמות של תולעת הרפטיה וממנה היא ניזונה. היא החלה לחקור את העניין על ידי אנליזות, בדיקות דנ"א, סריקת אלקטרונים, והולכת אלקטרונים, עד שגילתה שאכן קיימות בקטריות אשר חיות בתוך הרפטיה ומייצרות אנרגיה ממימן גופרתי ובכך מזינות אותה.
גילויים > החיים הקדומים

ישנן עדויות לכך שלפני התפתחות הפוטוסינתזה ואסון החמצן היו קיימים יצורים חיים שחיו על ידי כימוסינתזה.
אחת העדויות לכך היא הימצאות גרפיט שסונתז לפני כ-3.7 מילארד שנים בתוך גופו של יצור חי והתגלה במערב גרינלנד. בנוסף, ב-2015 התגלו שרידי מיקרואורגניזמים שגילם עשוי להיות 4.28 מיליארדי שנים בנביעות הידרותרמיות בקרקעית האוקיינוס.
הערות שוליים

↑  A. Enrich-Prast, D. Bastviken, P. Crill, A. L. Santoro, C. N. Signori, A. M. Sanseverino, Chemosynthesis☆, Elsevier, 2014-01-01, ISBN 978-0-12-409548-9
↑  YanjieZhang, Jin Sun, ChongChen, Hiromi K.Watanabe et all, [https://www.nature.com/articles/srep46205.pdf Adaptation and evolution of
deep-sea scale worms (Annelida:
Polynoidae): insights from
transcriptome comparison with a
shallow-water species], Nature
↑  Michal Jakubowicz, Krzysztof Hryniewicz & Zdzislaw Belka, [https://www.nature.com/articles/s41598-017-14732-y.pdf Mass occurrence of seep-specifc
bivalves in the oldest-known cold
seep metazoan community], Nature
אנה סדוקובה

| --- | --- |

אנה סדוקובה, 2016
 לידה:  16 בדצמבר 1982 (בת 42) קייב, ברה"מ 
 שם במה:  Аннабель 
 סוגה מועדפת:  מוזיקת פופ 
 מדינה:  אוקראינה 
 תקופת הפעילות:  מ-2002 
 מקום לימודים:  Kyiv National University of Culture and Arts 
 https://www.annasedokova.com
 פרופיל ב-IMDb
 
אנה סדוקובה, 2008
אנה ולדימירובנה סדוקובה (באוקראינית: А́нна Володи́мирівна Сєдоко́ва, ברוסית: А́нна Влади́мировна Седоко́ва; נולדה ב-16 בדצמבר 1982) היא זמרת, שחקנית ומנחת טלוויזיה אוקראינית.
ראשית חייה

אנה סדוקובה נולדה בשנת 1982 בבירת אוקראינה קייב, אשר באותה העת הייתה חלק מברית המועצות. הוריה התגרשו כאשר היא הייתה צעירה. עוד בילדותה היא פיתחה עניין רב במוזיקה וריקוד. לאחר שסיימה ללמוד בתיכון החלה ללמוד משחק באוניברסיטה הלאומית לתרבות ואמנויות בקייב.
קריירה

במקביל ללימודים באוניברסיטה החלה סדוקובה לעבוד כמגישת חדשות בערוץ המוזיקה האוקראיני OTV. בהמשך החלה להנחות תוכניות טלוויזיה אוקראיניות פופולריות כולל NEWS BLOK, Fashionable Life, ו-The Big Sunday News Digest. בשנת 2001 היא הפכה למנחה של תוכנית הבוקר האוקראינית Podjem אשר שודרה בערוץ Novyi Kanal והייתה תוכנית הבוקר הנצפית ביותר באוקראינה באותה העת.
פריצת הדרך הגדולה של סדוקובה הייתה בשנת 2002 כאשר הפכה לחברה בלהקת הבנות האוקראינית ויא גרה, בה זכתה לכינוי "אניה". הלהקה זכתה לפופולריות ניכרת במיוחד באותה התקופה במדינות הפוסט-סובייטיות. לבסוף, בשנת 2004 סדוקובה עזבה את הלהקה על מנת להתמקד בקריירת סולו.
במהלך אותה התקופה סדוקובה החלה גם קריירת משחק. במהלך שנת 2003 היא כיכבה בסרט האוקראיני "סינדרלה" ובשנת 2004 היא כיכבה בסרט "ערבים בחווה ליד דיקאנקה" אשר מבוסס על ספר מאת ניקולאי גוגול. בשנת 2007 כיכבה בסרט האוקראיני "מטאוריט טונגוסקה", ובשנת 2008 כיכבה בסרט האוקראיני "כוח המשיכה". בשנת 2011 כיכבה בסרט הקומדיה הרוסי המצליח "בהריון" (Беременный).
כאמנית סולו סדוקובה הוציאה לשווקים מספר סינגלים ווידאו קליפים שזכו להצלחה ניכרת באוקראינה וברוסיה. המוזיקה שלה שילבה השפעות של מוזיקת פופ, דאנס ורית'ם אנד בלוז. אלבום הבכורה שלה, "Lichnoe", אשר יצא לשווקים בשנת 2016, זכה להצלחה מסחרית והגיע לשיא במקום השני ברוסיה במצעד הלהיטים.
במהלך העשור השני של המאה ה-21 הפכה סדוקובה למגישה בולטת בערוץ הראשון הרוסי שהוא ערוץ הטלוויזיה בשפה הרוסית עם כמות הצופים הגדולה ביותר בעולם. בהמשך סדוקובה השתתפה גם בצוות הקבוע של תוכניות הטלוויזיה הפופולריות "X-Factor Ukraine" ו-"Star Factory". בשנת 2011 קובה הייתה המארחת של תוכנית המציאות "Project Runway Russia".
בנוסף לכך סדוקובה הוציאה לשווקים בעבר גם קו אופנה משלה, ובשנת 2010 יצא לשווקים ספרה הראשון של סדוקובה "אמנות הפיתוי" אשר הפך לרב מכר ברוסיה.
חיים אישיים

בשנת 2004 סדוקובה נישאה לכדורגלן הבלארוסי ולנטין בלקביץ'. לבני הזוג נולדה בהמשך בת. בני הזוג התגרשו בשנת 2006 בעקבות בגידתו. בין פברואר 2011 לפברואר 2013 סדוקובה הייתה נשואה לאיש העסקים האוקראיני מקסים צ'רניאבסקי. לבני הזוג נולדה בת אחת. בהמשך הייתה לה מערכת יחסים עם איש העסקים הרוסי ארטיום קומרוב. לבני הזוג נולד בן אחד. בספטמבר 2020 סדוקובה נישאה בפעם השלישית לכדורסלן הלטבי יאניס טימה. ב-9 בדצמבר 2024 היא הגישה בקשה לגירושין מטימה. ב-17 בדצמבר טימה התאבד.
בראיון בשנת 2010 יצאה סדוקובה מהארון כביסקסואלית. ב-2013 סדוקובה מתחה ביקורת על חוק "התעמולה הגאה" הרוסי שאומץ על ידי הדומה הממלכתית של הפדרציה הרוסית, הביעה תמיהה על הניסוח המעורפל של החוק, וקבעה כי למחברי ותומכי החוק "אין את הזכות להכתיבה לאחרים את מי לאהוב ומה לעשות".
סדוקובה מתגוררת כיום בעיר לוס אנג'לס שבארצות הברית יחד עם שלושת ילדיה.
פילמוגרפיה

"סינדרלה", 2003
"ערבים בחווה ליד דיקאנקה", 2004
"מטאוריט טונגוסקה", 2007
"כוח המשיכה", 2008
"בהריון", 2011
ביבליוגרפיה

"אמנות הפיתוי", 2010
הערות שוליים

↑  Ремизова, Мария (2010-01-18). "Седокова поселилась в Лос-Анджелесе". Komsomolskaya Pravda. נבדק ב-21 באוגוסט 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Ксения Яснова (2017-04-17). "Через неделю после родов Анна Седокова поразила подписчиков откровенным селфи". tele.ru. נבדק ב-2017-08-20.
↑  Анна Седокова вышла замуж за Яниса Тимму. Первые фото со свадьбы!, Журнал OK! (ב־)
↑  Через неделю после родов Анна Седокова поразила подписчиков откровенным селфи, tele.ru, ‏2017-04-17 (ב־)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 7295 9301  LCCN: no2010065789  LNB: 000343238  MusicBrainz: fc42a535-6e4f-4b51-a6c3-f4e7608808ab  VIAF: 120575679   WorldCat (עם VIAF): 120575679 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אוקראינים ובנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נביעה הידרותרמית

מעשנות לבנות בטמפרטורות גבוהות (מעל 
C°‏ 100) בשדה שמפיין (Champagne Vent)
נביעה הידרותרמית היא נביעת מים שחוממו בתהליכים גאותרמיים דרך סדק געשי בפני כדור הארץ. נביעות הידרותרמיות מצויות בדרך כלל בסמוך לאתרים געשיים פעילים, אזורי פתיחה בין לוחות טקטוניים, אגנים אוקייניים ונקודות חמות. נביעות הידרותרמיות נוצרות כתוצאה מהפעילות הגאולוגית של קרום כדור הארץ ומכמויות המים הגדולות שעל פניו. נביעות הידרותרמיות ביבשה כוללות מעיינות חמים, פומרולות וגייזרים. נביעות הידרותרמיות מקרקעית הים יכולות ליצור צורת נוף הקרויה מעשנה שחורה. אף שהמונח נביעה הידרותרמית מתייחס הן לנביעות בים והן לנביעות ביבשה, נהוג להשתמש במונח בהקשר לנביעות מקרקעית הים. ערך זה עוסק רק בנביעות הידרותרמיות תת-ימיות.
האזורים שסביב נביעות הידרותרמיות תת-ימיות עשירים יותר מבחינה ביולוגית יחסית למרבית האזורים הימיים העמוקים האחרים. מתקיימים בהם לעיתים קרובות קהילות מגוונות של בעלי חיים וצמחים הניזונים מהכימיקלים המומסים בנוזלים הנפלטים מהנביעות. חיידקים קדומים המבצעים כימוסינתזה הם השלב הראשון בשרשרת המזון, והם מאפשרים את קיומם של אורגניזמים מגוונים, כולל תולעי צינור ענקיות, צדפות, חלזונות ים וחסילונים. משערים כי נביעות הידרותרמיות קיימות גם על אירופה, ירחו של צדק, ועל אנקלדוס, ירחו של שבתאי, ובעבר היו נביעות הידרותרמיות גם על פני מאדים.
מאפיינים

נביעות הידרותרמיות מתהוות בקרקעית אוקיינוסים עמוקים בדרך כלל לאורך רכסים מרכז אוקייניים, דוגמת הרכס המזרח-פסיפי והרכס המרכז-אטלנטי. מקומות אלו הם גבולות פתיחה בין לוחות טקטוניים המתרחקים זה מזה ונעים בכיוונים מנוגדים, כך שלמעשה נוצרים שוליים חדשים של לוח בעקבות בנייתו הגעשית של קרום אוקייני חדש.
מרבית המים הנובעים מנביעות הידרותרמיות בקרקעית הים מקורם במי ים שחלחלו לתוך המערכת ההידרותרמית, שנוצרה עקב פעילות געשית, דרך סדקים ונקבוביות בסלעי המשקע או בשכבות סלעי היסוד, בתוספת מים שהשתחררו מהמאגמה העולה. מקור רוב המים במערכת הידרותרמיות שעל פני היבשה הנפלטים בפומרולות ובגייזרים הוא במים ממשקעים שחלחלו לתוך המערכת ההידרותרמית מפני השטח בתוספת מי תהום ומים שהשתחררו מהמאגמה. היחס בין המים ממקורות שונים אלו משתנה מאתר לאתר.
בניגוד לטמפרטורת המים בת C°‏ 2 השוררת על קרקעית הים, טמפרטורת המים הנפלטים מנביעות הידרותרמיות נעה בין C°‏ 60 ועד C°‏ 407. בשל הלחץ ההידרוסטטי הגבוה בעומקים אלו המים יכולים להיות במצב נוזלי או של זורם סופר-קריטי למרות הטמפרטורות הגבוהות. הנקודה הקריטית של מים טהורים היא C°‏ 375 בלחץ של 218 אטמוספירות. בעומק של 3,000 מטרים הלחץ ההידרוסטטי של מי הים הוא יותר מ-300 אטמוספירות (שכן צפיפות החומר של מים מלוחים גבוהה ממים טהורים). בעומק ובלחץ אלו הופכים מי הים להיות סופר-קריטיים בטמפרטורה של C°‏ 407. עם זאת, הגידול במליחות בעומקים אלו דוחף את המים קרוב לנקודה הקריטית שלהם. לכן, מים הנובעים מהאזורים החמים ביותר של נביעות חמות יכולים להיות זורם סופר-קריטי, שלו מאפיינים פיזיים בין גז לנוזל. מלבד היותם חמים ביותר המים הם גם חומציים מאוד, כשלפעמים הם בעלי pH נמוך כדי 2.8 – בערך כמידת החומציות של חומץ.
"סיסטר פיק" (Sister Peak – מילולית "פסגת האחות") בשדה ההידרותרמי קומפרטלס קוב (Comfortless Cove Hydrothermal Field - "מפרץ חוסר הנוחיות"; 4°48′S 12°22′W﻿ / ﻿4.800°S 12.367°W﻿ / -4.800; -12.367, עומק - 2996 מטרים מתחת לפני הים), "שרימפ פארם" (Shrimp Farm – "חוות החסילון") ו"מפיסטו" (Mephisto) בשדה ההידרותרמי "רד ליון" (Red Lion Hydrothermal Field – "אריה אדום"; 4°48′S 12°23′W﻿ / ﻿4.800°S 12.383°W﻿ / -4.800; -12.383, עומק - 3047 מטרים מתחת לפני הים) הם שלוש נביעות חמות מהסוג "מעשנה שחורה" השוכנים על הרכס המרכז-אטלנטי בסמוך לאי אסנשן. מניחים כי נביעות אלו החלו לפעול החל מרעידת האדמה שפקדה את האזור ב-2002. בנביעות אלו נצפו נביעות של נוזלים וקיטור מופרדי פאזה. ב-2008 הייתה הטמפרטורה הקבועה באחת מנביעות אלו עד C°‏ 407 כשהטמפרטורה הגבוהה ביותר הגיעה ל-C°‏ 60. תנאים תרמודינמיים אלו גבוהים מהנקודה הקריטית של מי ים, והם הטמפרטורות הגבוהות ביותר, נכון ל-2012, שנמדדו בקרקעית הים. זו היא העדות המדווחת הראשונה לפעולת גומלין מגמתית-הידרותמית ברכס המרכז אוקייני המתפשט לאטו.
מחקר של נביעות במי ים עמוקים שנערך באפריל 2007 מול חופי פיג'י גילה שנביעות אלו הם מקור משמעותי לברזל שהתמוסס. קיימת הערכה כי נביעות הידרותרמיות נוצרות במרחק של 50 עד 100 קילומטרים וכי בכל זמן נתון יש כ-1,000 נביעות פעילות.
מעשנות שחורות ומעשנות לבנות

כמה נביעות הידרותרמיות מייצרות מבני ארובה שצורתם דמוית גליל. מבנים אלו נוצרים ממינרלים המומסים במימי הנביעה. המינרלים מתגבשים כאשר המים החמים מאוד באים במגע עם מי הים שהטמפרטורה שלהם קרובה לנקודת הקיפאון. השלבים הראשונים של ארובת נביעה מתחילים בשקיעה של המינרל אנהידריט. מינרלים סולפידים של נחושת, ברזל ואבץ שוקעים בחללים שבארובה, ובמשך הזמן היא הופכת פחות נקבוביתית. נתגלו ארובות הגדלות בקצב של 30 ס"מ ליום. חלקיקי המינרלים שוקעים סביב פתח הנביעה ובהדרגה מוסיפים לגובה של הארובה. כמה ממבני ארובות אלו יכולים להגיע לגובה של 60 מטרים. "גודזילה", מבנה באוקיינוס השקט בסמוך לאורגון, הוא דוגמה לארובת נביעה גבוהה שהגיעה לגובה של 40 מטרים לפני שהתמוטטה.
מעשנה שחורה (מאנגלית black smoker) או "נביעה ימית" (sea vent) הוא סוג של נביעה הידרותרמית בקרקעית הים, בדרך כלל באזורים האביסלפלגיים וההדלפלגיים. צורתה האופיינית היא מבנה דמוי ארובה שחורה הפולט ענן של חומר שחור. המעשנות השחורות פולטות בדרך כלל חלקיקים המכילים בעיקר מינרלים סולפידיים. מעשנות שחורות נוצרות לאורך שדות ברוחב של כמה מאות מטרים כאשר מים שחוממו מעל לנקודת הרתיחה מתחת לקרום כדור הארץ נובעים מקרקעית האוקיינוס. מים אלו עשירים במינרלים מומסים מהקרום, בייחוד סולפידים. מינרלים רבים מתגבשים כאשר מים לוהטים אלו באים במגע עם מי האוקיינוס הקרים ויוצרים מבנה דמוי ארובה שחורה סביב כל נביעה. הסולפידים המתכתיים השוקעים יכולים ליצור בבוא הזמן מרבצים מסיביים של עפרה סולפידית (Volcanogenic massive sulfide ore deposit).
מעשנות שחורות נתגלו לראשונה ב-1977 ברכס מזרח הפסיפיק על ידי מדענים ממכון סקריפס לאוקיינוגרפיה (Scripps Institution of Oceanography). המדענים הבחינו במעשנות תוך שימוש בצוללת DSV Alvin השייכת למכון האוקיינוגרפי בוודס הול. כיום ידוע כי מעשנות שחורות קיימות באוקיינוס האטלנטי ובאוקיינוס השקט בעומק ממוצע של 2,100 מטרים. המעשנות השחורות שנתגלו בנקודה הצפונית ביותר הם מקבץ של חמש מעשנות שחורות המכונה "מבצר לוקי" (73°33′N 8°09′E﻿ / ﻿73.55°N 8.15°E﻿ / 73.55; 8.15 באנגלית Loki's Castle) שנגלו ב-2008 על ידי צוות מדענים מאוניברסיטת ברגן בקו הרוחב 73 על הרכס המרכז-אטלנטי בין גרינלנד לנורווגיה. לחוקרים יש עניין מיוחד במעשנות שחורות אלו מכיוון שהן פועלות באזור היציב יותר של קרום כדור הארץ, שבו הפעילות הטקטונית נמוכה ועקב כך שדות של נביעות הידרותרמיות נפוצים פחות. המעשנות השחורות המצויות בעומק הרב ביותר נתגלו בשקע קיימן, כ-5,000 מטרים מתחת לפני האוקיינוס.
מעשנות לבנות הן נביעות הפולטות מינרלים בגוון בהיר, דוגמת אלו המכילים בריום, סידן, וצורן. הטמפרטורה של נביעות אלו היא בדרך כלל נמוכה יותר מהטמפרטורה של מעשנות שחורות. נביעות הידרותרמיות אלקליות אלו מייצרות בקביעות גם אצטיל קואנזים A, ובכך הן מתניעות את תהליך מעגל קרבס ומספקות הן נקודת התחלה למולקולות אורגניות מורכבות יותר, וגם את האנרגיה הנדרשת לייצורן. בספרו "התרוממות החיים: עשר ההמצאות הגדולות של האבולוציה" מצטט המחבר, ניק ליין, את החוקר מייק ראסל (Mike Russell) שבחן במיקרוסקופ אלקטרונים סלע מאובן בן 350 מיליון שנים שנוצר ממעשנה לבנה ומצא בו תאים זעירים שקוטרם עשירית המילימטר או פחות, גודל דומה לתאים אורגניים, הקשורים ברשתות סבוכות. במכתב שכתב ראסל ב-1988 לכתב העת המדעי Nature ציין ראסל שהתאים אפשרו אמצעי לרכז מולקולות אורגניות והתנאים האלקליים הפכו אותם למדגרה אידיאלית ליצירת חיים.
תאוריות ביולוגיות

אף שגילוי הנביעות ההידרותרמיות הוא מאורע חדש יחסית בהיסטוריה של המדע, החשיבות של תגלית זו הובילה לפיתוח כמה תאוריות ביולוגיות וביו-אטמוספיריות חדשות ותמכה בהן.
תאוריות ביולוגיות > הביוספירה העמוקה החמה

בתחילת מאמרו "הביוספירה העמוקה החמה" שהודפס ב-1992 מתייחס תומאס גולד (Thomas Gold‏; 2004-1920) ל"נביעות אוקייניות" כתומכות בתאוריה שלו שבעומק קרום כדור הארץ מתקיימים חיים עשירים של חיידקים שאינם תלויים באור השמש או בתהליכי הפוטוסינתזה וכי הם מוצאים את דרכם אל פני השטח.
מאמר שכותרתו "יצירת פחמימנים בתהליך שאינו ביולוגי" (abiogenic hydrocarbon production) בגיליון פברואר 2008 של כתב העת המדעי Science משתמש בנתונים מניסויים שנערכו בשדה הנביעות ההידרותמיות המכונה "העיר האבודה" (באנגלית "Lost City"‏ 30°07′N 42°07′W﻿ / ﻿30.117°N 42.117°W﻿ / 30.117; -42.117, בעומק 780 מטרים מתחת לפני הים) על מנת לדווח כיצד יכולה להתקיים יצירה של תרכובת אורגנית שלא בתוך אורגניזם. מדובר על סינתזה של פחמימנים בעלי מסה מולקולרית קטנה מפחמן דו-חמצני שמקורו במעטפת כדור הארץ בנוכחות סלעים אולטרה-מאפיים, מים, וכמויות חום מתונות.
תאוריות ביולוגיות > בריאה ספונטנית הידרותרמית

הכימאי הגרמני גינטר וכטרסהויזר (Günter Wächtershäuser נולד 1938) הציע השערה למוצא החיים המכונה "השערת עולם ברזל-גופרית" (Iron-sulfur world theory) על פיה החלו החיים בנביעות הידרותרמיות. ואכטרסהויזר שיער שצורה קדומה של מטבוליזם קדמה לגנטיקה. במונח מטבוליזם הוא התכוון למחזור של תגובות כימיות המשחררות אנרגיה בצורה בה יכולים לרתום אותה תהליכים אחרים. תאוריה נוספת משערת שסינתזה אפשרית של חומצות אמינו התרחשה עמוק בתוך קרום כדור הארץ, ושחומצות אמינו אלו נורו דרך הנוזלים של הנביעות ההידרותרמיות למים הקרים בהם הטמפרטורות הקרות יותר והנוכחות של מינרלי חרסית יכלו לטפח היווצרות פפטידים ותאים קדומים. זוהי השערה מעניינת משום שפע המתאן (CH4) והאמוניה (NH3) במימי הנביעות ההידרותרמיות, מצב שלא היה קיים באטמוספירה הקדומה של כדור הארץ. המכשול העיקרי בפני השערה זו הוא חוסר היציבות של מולקולות אורגניות בטמפרטורות גבוהות, אבל יש שהציעו כי אפשר שחיים נוצרו מחוץ לאזורים של הטמפרטורה הגבוהה. קיימים כמה מינים של חיידקים אקסטרמופילים ואורגניזמים אחרים שחיים כיום סביב נביעות הידרותרמיות תת-ימיות, עובדה המוכיחה כי התאוריה היא אכן תסריט אפשרי.
שימור

שימור הנביעות ההידרותרמיות שימש במשך עשרים השנים האחרונות נושא לדיונים שהיו לעיתים נוקבים בקהיליית האוקיינוגרפים, והועלתה גם טענה שאת הנזק הגדול ביותר לבתי הגידול הנדירים הללו גורמים דווקא מדענים. נעשו ניסיונות להגיע להסכמות על האופן שבו ינהגו מדענים החוקרים אתרי נביעות, אך אף על פי שקיימים כללי התנהגות אין עדיין הסכמה רשמית בינלאומית בעלת תוקף חוקי.
הערות שוליים

↑  Hydrothermal Vents on Mars Could Have Supported Life
↑  התיאור של היסטורית הגילוי מבוסס על המאמר באתר NOAA In Search of Heat: A Brief History of the Search for Hydrothermal Vents on the Deep Seafloor
↑  Clustering of suspension-feeding macrobenthos near abyssal hydrothermal vents at oceanic spreading centers
↑  New undersea vent suggests snake-headed mythology(הקישור אינו פעיל, 1.3.2025)
↑  Diverse styles of submarine venting on the ultraslow spreading Mid-Cayman Rise
↑  Young volcanism and related hydrothermal activity at 5°S on the slow-spreading southern Mid-Atlantic Ridge(הקישור אינו פעיל, 1.3.2025)
1 2  Responsible Science at Hydrothermal Vents
↑  to Build a Black Smoker Chimney: The Formation of Mineral Deposits At Mid-Ocean Ridges
↑  Boiling Hot Water Found in Frigid Arctic Sea
↑  World's deepest undersea vents discovered in Caribbean מאתר ה-BBC
↑  Nick Lane, Life Ascending: The Ten Great Inventions of Evolution, Profile Books, 2010, ISBN 1847652220, Pages 20-21
↑  כינוי לחומרים אורגניים משרידי בעלי חיים וצמחים החיים קרוב לפני המים הנושרים בהדרגה לעומק
↑  Extremes of Eel City
↑  Two new species of Phymorhynchus (Gastropoda, Conoidea, Conidae) from the hydrothermal vents(הקישור אינו פעיל, 1.3.2025)
↑  Life on a hydrothermal vent
↑  באנגלית "sister species" – מינים קרובים
↑  Hot Topics: Biogeography of deep-sea hydrothermal vent faunas
↑  An obligately photosynthetic bacterial anaerobe from a deep-sea hydrothermal vent
↑  The Deep Hot Biosphere
↑  The Lost City Hydrothermal Field Revisited
↑  Abiogenic Hydrocarbon Production at Lost City Hydrothermal Field
↑  Günter Wächtershäuser, Evolution of the First Metabolic Cycles
↑  באנגלית Base Metals - מתכות המצויות בשפע יחסית, המתחמצנות בקלות (כלומר מחלידות), דוגמת ברזל, ניקל, עופרת וכו'
↑  Questions and Answers about Hydrothermal Vents
↑  The dawn of deep ocean mining
↑  SOLWARA 1 is the first proposed DSM mine in the Pacific
↑  (הקישור אינו פעיל, 1.3.2025)Treasure on the ocean floor האקונומיסט נובמבר 2006
1 2  Nautilus says could start undersea mining in 2013 אתר Mining Weekly
↑  Nautilus Outlines High Grade Au - Cu Seabed Sulphide Zone
↑  Neptune Minerals
↑  Potential Deep-Sea Mining of Seafloor Massive Sulfides: A case study in Papua New Guinea
↑  Treasures from the deep(הקישור אינו פעיל, 1.3.2025)
↑  תרכיזים של מתכות (בעיקר מנגן, אבל גם ברזל וניקל) שהתגבשו במשך מיליוני שנים על קרקעית הים בגושים בגודל ממוצע שבין 5 ל-10 ס"מ.
↑  Deepsea vents should be world heritage sites
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533733205171  BnF: cb120496828 (data)  LCCN: sh85063499 
הצוללת Alvin בפעולה ב-1978
מעשנה שחורה ברכס המרכז אטלנטי
בדיאגרמת פאזות זו, הקו הירוק המקווקו מציין את האנומליה של המים. הקו הירוק הרציף מסמן את נקודת ההתכה והקו הכחול את נקודת הרתיחה. ניתן לראות כיצד אלו משתנים בהשפעת הלחץ.
מעשנה שחורה המכונה "האחים"
כמה מהנביעות מוקפות בפאונה עשירה
תולעים צינוריות ניזונות בבסיס מעשנה שחורה
תולעת פומפיי
צמיחה דנדריטית של פחמת הסידן בבסיס ארובה הידרותרמיות בשדה "העיר האבודה"
אסרחדון

אסטלת הניצחון של אסרחדון (מוצגת במוזיאון פרגמון בברלין), האסטלה נמצאה באתר זינג'ירלי הויוק, בירתה של הממלכה העתיקה שמאל
אֵסַרְחַדּוֹן (אֵסַר-חַדֹּן; באשורית: אַשּׁוּר-אַחֶה-אִידִּינָה, Aššur-aḫe-iddina; ביוונית עתיקה: Ασαραδδων; בלטינית: Asor Haddan; פירוש השם: "אשור נתן לי אח") היה מלך האימפריה האשורית החדשה בשנים 681–669 לפנה"ס.