stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קנאביס (סם)
מעמדו החוקי של הסם > לגליזציה ואי-הפללה

במחציתה השנייה של המאה ה-20 החל ויכוח על נחיצותו והצדקתו של איסור השימוש בקנאביס. ארגונים שונים הדוגלים בלגליזציה של קנאביס החלו לפעול בעולם המערבי, במטרה לשנות את חוקי הסמים. כתוצאה, התעורר דיון ציבורי בנושא, ובמדינות רבות נעשה שינוי מהותי בחוקים או בנהלים. בחלק מהמקרים מדובר בלגליזציה, שינוי המעמד החוקי למותר – לרוב לכמויות מוגבלות ולשימוש אישי בלבד. במדינות נוספות ננקט הליך של אי-הפללה, שינוי מדיניות רשמי כך שקנאביס עדיין אינו חוקי, אך השימוש בו אינו עבירה פלילית. במדינות נוספות הותר שימוש בקנאביס לשימוש רפואי.
לתומכי הלגליזציה טיעונים רבים. המרכזיים בהם: כישלון מדיניות המלחמה בסמים, שלא הצליחה להגביל את השימוש ולמעשה יצרה צינור מימון של הון עתק עבור ארגוני פשיעה. טענה שבוצעה דמוניזציה של הקנאביס מסיבות שונות. יש הטוענים[דרושה הבהרה] שהדמוניזציה נובעת מאינטרסים של יצרני ניילון שהתנגדו לשימוש בסיבי הקנאביס למטרות תעשייתיות, אינטרסים של איל העיתונות ויליאם רנדולף הרסט, שחשש מייצור המוני של נייר מקנאביס, שיפגע בעסקיו שהתבססו על ייצור נייר מעץ, רצון למצוא תעסוקה למנגנון האכיפה שנותר לאחר הסרת האיסור על משקאות חריפים המכונה תקופת היובש, וגזענות, שכן רוב משתמשי הקנאביס היו שחורים או לטינים ולא לבנים (השימוש המסיבי בקנאביס בקרב לבנים החל בשנות ה-60). דעה אחרונה זו נסמכת על פרסומים בעיתונות האמריקאית בשנות ה-30 העוסקים במריחואנה כ"צמח השטן" ומתארים מקרי רצח ואלימות שלכאורה נבעו משימוש בקנאביס, פיתוי נערות לבנות על ידי צעירים לטיניים באמצעותו או השפעות שונות ומשונות של השימוש בסם (למשל צמיחת שדיים אצל גברים). בנוסף, יש עדויות על יתרונות רפואיים וחברתיים בשימוש בקנאביס, כגון כאבים כרוניים ו"הלם קרב" (תסמונת פוסט-טראומטית).
דו"ח מקיף של האקדמיה הישראלית הלאומית למדעים העלה כי "קיים קונצנזוס רחב בקרב חוקרים באשר להשפעות השליליות של השימוש בקנאביס בגיל הנעורים, ולהשלכותיו על בריאות הציבור לטווח הרחוק"; לצד זאת, מחקרים העוסקים בשאלה האם אי-הפללה או לגליזציה של הקנאביס מעלים את זמינותו לבני הנוער ואת צריכתו מעלים מסקנות סותרות. הדו"ח מציין שטווח הזמן הקצר שעבר מאז החלו תהליכי הלגליזציה במדינות שונות מקשה על הסקת מסקנות נחרצות בשלב זה.
מעמדו החוקי של הסם > לגליזציה ואי-הפללה > הולנד – תקדים של אי-הפללה

הולנד הייתה סנונית ראשונה במערב. ב-1976 שונתה החקיקה כך שפורמלית הסם אסור, אולם באופן מעשי שימוש בו מותר בכמות של צריכה אישית המוגדרת בחוק.
כיום ניתן למצוא בהולנד בתי ממכר (הנקראים "קופי שופ") בהם ניתן להזמין חומרי וציוד עישון, hash brownie ועוד. עם זאת הפופולריות הרבה של צריכת הסם, והתיירות שנלוותה אליה, גרמו לכך שהעישון נאסר על פי חוק בכמה מקומות.
מעמדו החוקי של הסם > לגליזציה ואי-הפללה > אורוגוואי – תקדים של לגליזציה גורפת

ב-10 בדצמבר 2013 החליטה אורוגוואי בהובלתו של הנשיא חוסה מוחיקה להתיר לחלוטין גידול, עיבוד, סחר וצריכה של מריחואנה, ובכך הפכה למדינה הראשונה בעולם שמתירה לעשות זאת.
מעמדו החוקי של הסם > לגליזציה ואי-הפללה > קנדה – רגולציה שונה בכל פרובינציה

באוקטובר 2018 הותר גידול הקנאביס, מכירתו והשימוש בו, בכפוף לרגולציה שתקבע כל פרובינציה וטריטוריה. ממשלת קנדה פרסמה דו"ח רשמי בנושא בשנת 2024.
לאחר מעל כשנה, בפברואר 2020, פורסמו ההבדלים בהסדרה החוקית בין האזורים השונים: בנובה סקוטיה החנויות לממכר קנאביס בבעלות ציבורית בלבד. באונטריו תחילה התקיימה חנות ציבורית מורשית יחידה למכירות מקוונות, כחצי שנה לאחר מכן הותרה פתיחת חנויות פרטיות ושיעור המכירות הוכפל. בקוויבק הותרה החזקת 150 גרם קנאביס לצריכה עצמית, בקולומביה הבריטית הותרה החזקת קילוגרם שלם לצריכה עצמית. במרבית הפרובינציות הותר גידול קנאביס ביתי, אך הרשויות במניטובה ובקוויבק אסרו זאת. בדומה, במרבית הפרובינציות הותרו מוצרי אידוי קנאביס, אך הרשויות בניופאונדלנד ובקוויבק אסרו זאת מחשש לגרימת מחלת ריאות.
לקראת סוף 2019 הותרה גם מכירת מוצרי קנאביס אכילים, וגם זאת בכפוף לרגולציה המקומית, למרות זאת ממשלת קוויבק אסרה את ייצורם ומכירתם של ממתקי קנאביס וקינוחי קנאביס, מחשש שייאכלו בטעות בידי ילדים.
מעמדו החוקי של הסם > לגליזציה ואי-הפללה > מדינות בהן יש לגליזציה או אי-הפללה > אמריקה הצפונית

קנדה
בארצות הברית
 יש איסור פדרלי על סחר, יצוא, ייבוא, עיבוד, גידול ושימוש עצמי ובריאותי במריחואנה. חלק ממדינות ארצות הברית הקלו איסורים אלו:
ורמונט
קולורדו
אלסקה
אורגון
וושינגטון
קליפורניה
מיין
מסצ'וסטס
נוואדה
אילינוי
מישיגן
ניו ג'רזי
אריזונה
מונטנה
ניו יורק
וירג'יניה
ניו מקסיקו
קונטיקט
רוד איילנד
מיזורי
מרילנד
דלאוור
מינסוטה
אוהיו
מחוז קולומביה
מעמדו החוקי של הסם > לגליזציה ואי-הפללה > מדינות בהן יש לגליזציה או אי-הפללה > דרום ומרכז אמריקה

ארגנטינה
ברזיל (אי-הפללה של שימוש)
אקוואדור (אי-הפללה של שימוש)
מקסיקו (אי-הפללה של שימוש)
אורוגוואי
קוסטה ריקה
צ'ילה (גידול בלבד)
קולומביה
פרגוואי (אי-הפללה של שימוש)
ג'מייקה (גידול מותר, אי-הפללה של שימוש)
מעמדו החוקי של הסם > לגליזציה ואי-הפללה > מדינות בהן יש לגליזציה או אי-הפללה > אירופה

צ'כיה (אי-הפללה רחבה)
אסטוניה (אי-הפללה של שימוש)
גאורגיה (אי-הפללה של שימוש)
גרמניה (אי-הפללה של שימוש)
יוון (אי-הפללה של שימוש)
הולנד (אי-הפללה רחבה)
איטליה (אי-הפללה של שימוש)
לוקסמבורג (אי-הפללה של שימוש)
מלטה
מולדובה (אי-הפללה של שימוש)
פורטוגל (אי-הפללה רחבה)
רוסיה (אי-הפללה של שימוש)
ספרד (אי-הפללה רחבה)
שווייץ (אי-הפללה של שימוש)
אוקראינה (אי-הפללה של שימוש)
מעמדו החוקי של הסם > לגליזציה ואי-הפללה > מדינות בהן יש לגליזציה או אי-הפללה > אסיה

הודו: אסור פדרלית אך יש מדינות שנקטו בלגליזציה או אי-הפללה:
ביהר
אודישה
אוטראקהאנד
מערב בנגל
גוג'אראט
איראן (גידול מותר, אי-הפללה על שימוש)
נפאל (חוקי בחג המהא שיוורטרי בלבד)
מלזיה (אי הפללה על שימוש)
תאילנד (אי הפללה על שימוש)
מעמדו החוקי של הסם > לגליזציה ואי-הפללה > מדינות בהן יש לגליזציה או אי-הפללה > אפריקה

דרום אפריקה
בסך הכול 57 מדינות (נכון ליולי 2023)
קנאביס רפואי

קנאביס רפואי פירושו קנאביס הניתן מתוקף אינדיקציה רפואית של רופא קונבנציונלי, ובתמיכת רשויות החוק. אף על פי שהקנאביס הרפואי וזה המשמש כסם מקורם באותו מין צמח, ניתן להבחין בכמה מאפיינים המבדילים ביניהם:
קנאביס רפואי ניתן ואמור להילקח על פי הוראת רופא (שלרוב הוא בעל ידע נרחב בנוירופרמקולוגיה תרופתית), במינון אופטימלי, כלומר, מתאים למבנה גופו, ומצבו הביוכימי של המטופל, כמו גם בפיקוחו של רוקח ומתוך הנחה מקצועית כי הוא ייטיב לאדם מבחינה נוירוכימית. ניתן להניח שצריכה על פי הוראת רופא ובפיקוחו של רוקח, נוטה להיות בטוחה יותר מאשר צריכה למטרת תחביב והנאה שכן היא מתאימה יותר לנתוניו האנטו-פיזיולוגיים של המטופל ונוטה פחות להטיה.
בשל השפעותיו הרפואיות של ה-CBD, לעיתים בזני קנאביס רפואי כמות ה-CBD גבוהה יותר מאשר בזני קנאביס המשמשים להנאה. לעיתים נדירות ישנם זני קנאביס רפואי שמכילים אחוז CBD גבוה כמו אחוז ה-THC, או עם אחוזי THC נמוכים מאוד.
קנאביס ומיניות

משתמשי הקנאביס תופסים את הסם כמגביר את התשוקה המינית וכתורם לעוררות המינית. גם מבחינה היסטורית, הקנאביס נחשב לאפרודיזיאק, חומר המגביר ומעורר תשוקה מינית. מחקרים אובייקטיביים שנערכו ודיווחים סובייקטיביים הן של נשים והן של גברים, מצביעים על כך שההשפעה של קנאביס על המיניות האנושית היא מורכבת.
במינונים נמוכים, מייצר THC, המרכיב הפעיל העיקרי בקנאביס הרגעה, אופוריה קלה והוא אף בעל תכונות אשר יכולות לשכך כאבים ברמה מסוימת. מאפיינים אלה יכולים להשפיע באופן חיובי על התשוקה המינית, ההנאה או הסיפוק, וכן עשויים באופן מסוים, לשפר את התפקוד המיני האנושי.
עם זאת, בשימוש כרוני, בעיקר במינונים גבוהים, ה-THC עשוי להגביר תחושות, ועלול גם לפגוע בביצוע משימות מוטוריות פשוטות ובמהירות התגובה. תכונות אלה עלולות להשפיע באופן שלילי על המיניות ואף לגרום לנזקים משמעותיים, לדוגמה, חוסר עניין מיני, קשיים והפרעות בזקפה וכן אורגזמה מעוכבת או קושי בהגעה לאורגזמה. ההשפעות האקוטיות של ה-THC הן כמעט מיידיות, וכוללות שינויים במערכת העצבים המרכזית ובמערכת הלב וכלי הדם, כגון דופק מוגבר, לחץ דם, פגיעה בשיווי המשקל והיציבות, ירידה בכוח השרירים ושינוי ביכולת לעבד מידע.
צריכת סמים נקשרת פעמים רבות להתנהגויות מיניות מסוכנות, למשל מין לא מוגן שבו עלולים לעבור זיהומים שונים מאדם לאדם, ובאופן כללי, שימוש בסמים נחשב לכזה שעלול להוביל למפגשים מיניים רשלניים ולא בטוחים. לעיתים קרובות, נעשה קישור בין סיכונים אלה לבין רגיעה מוגברת, תחושת אופוריה, חוסר עכבות, ירידה בשליטה העצמית וכן ירידה בתפיסת הסיכון הנגרמת משימוש בחומרים פסיכואקטיביים משני-תודעה, אשר גורמים למשתמשים להיות פחות זהירים ואף לשכוח את החשיבות של מין בטוח.
לקנאביס יש השפעות סובייקטיביות ואובייקטיביות, הן חיוביות והן שליליות על המיניות, אשר נבדלות אצל גברים ונשים ותלויות במינון. מחקרים מצביעים על כך שקנאביס יכול להועיל לתפקוד המיני במינונים נמוכים, וככל הנראה, עלול להתיש ולגרום לנזקים במינונים גבוהים יותר. באופן כללי, נדמה כי נשים מגיבות לקנאביס באופן חיובי יותר מגברים, שכן מחקרים מראים כי הקנאביס פוגע בתפקודים המיניים של הגברים תוך שהוא מקל על התנהגותן המינית של נשים.
קנאביס ומיניות > השפעות חיוביות

על פי דיווחים סובייקטיביים הן של גברים והן של נשים, הקנאביס נתפס כסם שמגביר עוררות מינית, תורם להנאה בעת קיום יחסי מין, מעצים מחשבות מיניות וכבעל יכולת לשפר במידה ניכרת את התפקודים המיניים שלהם. הקנאביס גורם לביטול עכבות מיניות, יוצר עיוותי זמן וגורם להרפיה, מה שיכול לשמש כהסבר אפשרי לשיפור המדווח בתפקוד המיני. בנוסף, גברים ונשים רבים צורכים קנאביס בעקבות יכולותיו המרגיעות, אשר עוזרות להפחית את רגשות החרדה והבושה המתעוררים לפני ובמהלך אינטראקציות מיניות. יתר על כן, נמצא כי צריכת הסם במינונים נמוכים יכולה להעצים תחושות של קרבה רגשית ואינטימיות אצל שני המינים, תשוקה מוגברת לבן זוג מיני מוכר ותחושות משופרות של טעם ושל מגע.
נשים מדווחות על כך שעישון קנאביס יכול לסייע בהפחתת אי הנוחות הנחווית לפני קיום אינטראקציה מינית, בעל יכולת לשפר אורגזמות ואף להקל על כאבים הנגרמים במהלך קיום יחסי מין. הסבר אפשרי לכך הוא שאחת מהשפעותיו של הקנאביס היא תחושתיות מוגברת, הגורמת לעלייה ברגישות למגע ותורמת במידה רבה להרפיה, אשר משפרת את ההיענות המינית ובכך מביאה להפחתה בתחושת הכאב.
קנאביס ומיניות > השפעות שליליות

מחקרים שהתמקדו בגברים, מראים כי שימוש בקנאביס במינונים גבוהים עלול לגרום לבעיות בפוריות, משום שהוא משפיע על אופן יציאת הזרע בעת שפיכה, וכן גורם לחוסר איזון הורמונלי. בשונה מהדיווחים הסובייקטיביים שהוצגו, מחקרים אובייקטיביים שנערכו על גברים מראים כי שימוש בקנאביס קשור באופן ישיר לשפיכה מוקדמת, לירידה במוטיבציה המינית ולתפקוד מוטורי לקוי, שיכול להפוך את הביצועים המיניים לבלתי אפשריים. מינון צריכת הקנאביס הוא בעל השפעה מכרעת על התפקוד המיני של גברים, ומחקרים מצביעים על כך שגברים צעירים שצורכים קנאביס באופן תכוף במינונים גבוהים חווים הפרעות בתפקוד הזקפה, ואף עלולה להיווצר אצלם ירידה משמעותית ברמות הטסטוסטרון, הגורמת לכשל זקפתי ולאין אונות, זאת בהשוואה לגברים צעירים המעשנים במינונים מתונים יותר.
אצל נשים, שימוש אינטנסיבי במינונים גבוהים בקנאביס עשוי לעכב את הביוץ ולפגוע בהיריון. עם זאת, מחקר מועט נערך על נשים והנתונים סותרים, מה שמקשה על הבנת קיומו של קשר מובהק בין הדברים. מרבית המחקרים שבחנו את השפעת הקנאביס על מיניות אצל נשים נשענים על דיווחים סובייקטיביים של המשתמשות בלבד, זאת בשל מורכבות טכנית בבדיקת עוררות מינית אובייקטיבית בגוף האישה, בהשוואה לגופו של גבר. עם זאת, המחקרים המעטים שכן בחנו עוררות פיזיולוגית נרתיקית מראים כי לא חל שינוי אובייקטיבי בנרתיק בעקבות השימוש בקנאביס.
420

420, 4:20 או 4/20 (מבוטא: פור-טוונטי; מאנגלית: four-twenty; "ארבע-עשרים") הוא קוד-ביטוי המתייחס לצריכת קנאביס ובמשתמע, כדרך להזדהות עם תרבות הקנאביס. מועדים בהתבסס על המספר 420 כוללים עישון וחגיגת קנאביס ב-20 באפריל (4/20 בצורת התאריך האמריקאית – אפריל 20).
בהלכה היהודית

הרב משה פיינשטיין, בהקשר של בחורי ישיבה שעישנו חשיש, אסר לעשן סמים כחשיש ודומיו מפני פגיעה גופנית ונפשית, והבאה לידי התמכרות, וכן בשל כיבוד אב ואם, ואיסורים הלכתיים נוספים.
במאמר משנת 2018 בכתב העת של רבני צהר, הרב ד"ר ברוך פינקלשטיין חלק על פסיקה זו, ואף ביקר את הרב משה פיינשטיין על כך שפסיקתו הושפעה מתפיסה שגויה של השפעות הקנאביס, וקבע כי על פי דין תורה אין לאסור על צריכת קנאביס.
שימוש בקנאביס (סם) בקרב בני נוער

שימוש בסמים וסחר בסמים מוגדרים כסטייה חברתית הפותחת פתח למרחב התנהגויות לא נורמטיביות שעלולות להוביל לניתוק מן החברה, לאורח חיים הרסני ולפשיעה. בקרב ילדים ובני נוער, השימוש בסמים משקף לעיתים קרובות קשיים נפשיים ובעיות משפחתיות או חברתיות. הטיפול בתופעה כרוך לא רק במניעה ובאכיפה אלא בנוסף בטיפול בסיבות המובילות לבחירה בשימוש בסמים כמענה על קשיים או בעיות שהילד או המתבגר חווה.
שימוש בקנאביס (סם) בקרב בני נוער > השפעות רפואיות-בריאותיות

ההשפעות הבריאותיות השליליות של צריכת קנאביס בקרב בני נוער צצות כבר בגיל ההתבגרות או בגילאים מבוגרים יותר, ההשפעות כוללות שינויים מבניים במוח, פגיעות בקוגניציה, הפרעות נפשיות, התמכרות ומצבי הידרדרות בריאותית נוספים.
המוח של המתבגר שעוד מתפתח, מאופיין בתהליכי בניית תאי עצב ובמרווח שנמצא בין תאי העצב אשר נקרא סינפסה. חשיפה ל-THC (חומר כימי הנמצא בסם הקנאביס) משנה את צורתם של חלק מתאי העצב וכתוצאה מכך, ההתפתחות הפסיכולוגית והקוגנקטיבית של בני נוער מתחת לגיל 25 נפגעת, מפני שקליפת המוח הקדמית שלהם אשר אחראית על תגמול והפעלת פונקציות גבוהות אינה בשלה.
מחקרים גילו קשר בין צריכת קנאביס לבין שינויים בחלקים השולטים על הזיכרון, קוגניציה ועיבוד רגשי במוח. השינויים כוללים ירידה בנפח ההיפוקמפוס במוח, קליפת המוח הצידית ומבנים נוספים. כאשר מדובר בבני נוער, מחקרים מראים כי צריכת קנאביס מגבירה במידה משמעותית את הסיכון ללקות בפסיכוזה, בסכיזופרניה ובאפיזודות חוזרות של דיכאון. מחקרים נוספים מראים שקיים קשר בין צריכת קנאביס למחשבות אובדניות ולהתפתחות תחושת אובדנות אצל בני הנוער הצרכנים.
ממצאים הראו כי בני נוער שעישנו קנאביס נטו לקבל ציונים נמוכים במבדקים הקוגניטיביים בנוסף לכך שצריכת מריחואנה הצביעה גם על תפקוד נמוך יותר במבדקי הזיכרון. גם לאחר הפסקת השימוש התוצאות במבדקי הזיכרון נשארו נמוכות.
המחקר הראה גם שהשימוש בקנאביס גורם לעיכוב השליטה בדחפים וייתכן כי זו הסיבה לכך שאומרים שהשימוש בקנאביס "פותח שער" להתמכרויות נוספות.
שימוש בקנאביס (סם) בקרב בני נוער > התמודדות המדינה

המדינה מתמודדת עם בעיית השימוש בקנאביס בקרב בני נוער בשתי גישות שונות: מניעה ואכיפה.
תוכניות מניעה מטעם משרד החינוך שמטרתן למנוע מראש או להפחית את התופעה כוללת ארבעה מדדים בנושא שימוש בחומרים:
כוללניות: פנייה בו זמנית גם לבני הנוער וגם למשפחותיהם, למוסדות החינוך ולקהילה.
גיוון בשיטות ההוראה והדגשה של המודעות לבעיה והבנה שלה.
תזמון מתאים, בעיקר תשומת לב בשביל למנוע את השימוש בחומרים מלכתחילה.
רלוונטיות תרבותית ותיאום לקהל היעד שאיתו אתה מדבר.
כאשר מדובר באכיפה האחראים הרשמיים מטעם המשטרה הם יחידות הנוער במשטרה, ישנן מספר דרכי אכיפה שבהם המשטרה דוגלת:
פיזור מקסימלי בין פעילות גלויה וסמויה של בלשי נוער המוצבים בשטחים ייעודים כגון מועדונים, פאבים, וכן באזורי בתי ספר המוכרים באחוזי שימוש גבוהים. תפקידם של חוקרים אלה לתפוס מוכרי סמים לקטינים.
הכשרת רכזי מודיעין נוער ומינוי רכזים שעברו הכשרה בפעילות סמויה באיסוף מודיעין על קטינים המשתמשים בקנאביס וסוחרים בו.
שיתוף פעולה עם הרשות למלחמה בסמים והקמת פרויקטים משותפים להסברה ומניעה. בנוסף הוקמו יחידות נוער שמטרתן מניעת פשיעה חמורה ועבירות סמים בפרט בקרב בני הנוער.
ראו גם

שימוש בקנאביס בקרב הקהילה הגאה
האשים ת'אצ'י

האשים ת'אצ'י (באלבנית: Hashim Thaçi; נולד ב-24 באפריל 1968) היה נשיא קוסובו משנת 2016 עד 2020. בעבר כיהן כראש הממשלה הראשון של רפובליקת קוסובו, ראש המפלגה הדמוקרטית של קוסובו, וכן מנהיגו לשעבר של צבא שחרור קוסובו.
על פי דו"ח של מועצת אירופה משנת 2010 עמד טאצ'י בראש ארגון מאפיה בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20. לפי הדו"ח, הארגון היה מעורב בהתנקשויות, הכאות, סחר באיברים ופשעים נוספים.
ב-5 בנובמבר 2020 התפטר טאצ'י מתפקידו כנשיא קוסובו. יושבת ראש הפרלמנט של קוסובו ויוסה עוסמני מילאה את מקומו.
הערות שוליים

↑  דו"ח חושף: ר"מ קוסובו עמד בעבר בראש ארגון פשע, באתר וואלה, 14 בדצמבר 2010
↑  Deutsche Welle (www.dw.com), Kosovo's President Hashim Thaci resigns to face war crime trial, DW.com, ‏5 בנובמבר 2020 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9811479040705606  BIBSYS: 1615360582915  GND: 121571297  ISNI: 0000 0001 1475 5533  LCCN: n2009008407  NKC: xx0109392  VIAF: 78845716   WorldCat (עם VIAF): 78845716 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דולורס או'רירדן

| --- | --- |
או'רירדן בהופעה של הקרנבריז, ברצלונה, 13 במרץ 2010
או'רירדן בהופעה של הקרנבריז, ברצלונה, 13 במרץ 2010
 לידה:  6 בספטמבר 1971 לימריק, אירלנד
 נהרגה:  15 בינואר 2018 (בגיל 46) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  דולורס מארי איילין או'רירדן
 מקום קבורה:  Caherelly 
 מוקד פעילות:  אירלנד 
 תקופת הפעילות:  1990–2018 (כ־28 שנים)
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  רוק
 סוג קול:  מצו-סופרן
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  קלידים, גיטרה
 חברת תקליטים:  Sanctuary Records Group   Cooking Vinyl
 שיתופי פעולה בולטים:  הקרנבריז
 בן או בת זוג:  Don Burton (18 ביולי 1994–2014) 
 מספר צאצאים:  3 
 http://www.doloresoriordan.com
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:  
 
דולורס מארי איילין או'רירדן (באנגלית: Dolores Mary Eileen O'Riordan) ‏ (6 בספטמבר 1971 - 15 בינואר 2018) הייתה זמרת-יוצרת וגיטריסטית אירית וסולנית להקת הרוק הקרנבריז. או'רירדן הובילה את הקרנבריז להצלחה עולמית במשך 13 שנים, עד להפסקה ב-2003 והאיחוד ב-2009. או'רירדן פצחה בקריירת סולו ושחררה שני אלבומים ב-2007 ו-2009.
או'רירדן בלטה בשל שירת ה-lilting (אנ') שלה והמבטא הלימריקי הכבד שלה. היא שימשה כשופטת בתוכנית הטלוויזיה The Voice of Ireland בערוץ הטלוויזיה Raidió Teilifís Éireann בין השנים 2013–2014. או'רירדן הייתה גם חברה בלהקת Jetlag.
בצעירותה

דולורס או'רירדן נולדה וגדלה בבאליבריקן שבלימריק, אירלנד. להוריה, טרנס ואיילין או'רירדן, שבעה ילדים ודולורס הייתה הצעירה שבהם.
קריירה > הקרנבריז

ב-1990 השתתפה במבחן בד ללהקת "The Cranberry Saw Us" (שם הלהקה שונה אחר כך ל-"The Cranberries") והתקבלה. הלהקה הוציאה כחמישה אלבומים כשאו'רירדן משמשת כסולנית, קלידנית גיטריסטית ואף כתבה את רוב שירי הלהקה.
קריירה > קריירת סולו

או'רירדן הוציאה שני אלבומי סולו וערכה שיתופי פעולה רבים עם זמרים ברחבי העולם. כמו כן היא ביצעה הופעה קצרה בסרט "קליק" בכיכובו של אדם סנדלר כזמרת חתונות ששרה את השיר Linger.
ב-2008 זכתה או'רירדן בפרס EBBA.
קריירה > Jetlag

באפריל 2014 הצטרפה להרכב Jetlag, עמם הקליטה חומרים חדשים.
חיים אישיים

או'רירדן נישאה למנהל של להקת דוראן דוראן דון ברטון ולהם שלושה ילדים. הזוג נפרד בשנת 2014 לאחר 20 שנות נישואין. בשנת 2006 פורסם כי או'רירדן היא אחת מ-10 הנשים העשירות ביותר באירלנד.
בהמשך נודע כי או'רירדן סבלה בילדותה מהתעללות מינית מאחד האנשים הקרובים אליה במשך ארבע שנים ברציפות.
במהלך חייה סבלה או'רירדן מדיכאונות רבים, אנורקסיה, אלכוהוליזם ואף ניסתה להתאבד באמצעות כדורים מספר פעמים.
ב-15 בינואר 2018 או'רירדן נמצאה מתה לבדה במלון בלונדון. מותה נגרם כתוצאה מטביעה באמבטיה, בעת שהייתה שיכורה.
הערות שוליים

↑  EBBA 2008 winners
↑  Profile: Dolores O'Riordan: Steely diva who doesn’t want fame to linger
↑  עמי פרידמן, סולנית "הקרנבריז" הלכה לעולמה בגיל 46, באתר ynet, 15 בינואר 2018
↑  איתמר זהר, פורסמה סיבת המוות של סולנית "הקרנבריז": טבעה באמבטיה אחרי שהשתכרה, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2018
↑  סולנית הקרנבריז מתה מטביעה שנגרמה מהרעלת אלכוהול, באתר מעריב אונליין, 6 בספטמבר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007449827005171  PLWABN: 9810551749605606  BIBSYS: 11050513  BNE: XX1135443  BnF: cb140457491 (data)  GND: 13551939X  ICCU: UBOV156083  ISNI: 0000 0001 1681 439X  LCCN: no00058974  MusicBrainz: 13c10976-99f1-4cb4-8fbe-56067e91d865  NKC: xx0043605  NLK: KAC2020N6926  NTA: 416282180  RERO: 02-A003650180  SUDOC: 081716109  VIAF: 207775161   WorldCat (עם VIAF): 207775161
האלכסון הריק

הדמוגרפיה של צרפת בחלוקה של 101 מחוזותיה - השטח בין הקווים המקווקים מתאר את האלכסון הריק
האלכסון הריק ממשיך למעשה גם לשטחים נרחבים במרכז ספרד ופורטוגל (או ה"אלכסון הקונטיננטלי")
האלכסון הריק (מצרפתית: diagonale du vide) הוא אלכסון המתאר רצועה דלת אוכלוסין, שמשתרעת על רוב מרכז צרפת - מהפירנאים האטלנטיים עד ארדן. צפיפות האוכלוסין שם קטנה משמעותית ביחס לממוצע הצרפתי.
תיאור ומגמות היסטוריות

הסיבות לאלכסון הריק מגוונות. ביניהן ניתן לכלול תהליכי אורבניזציה ועזיבה מסביבת הכפר (אנ'). כמו כן, אבדות כבדות מקרב תושבי האזור במהלך מלחמת העולם הראשונה הביאו לכיווץ משמעותי באוכלוסייה. לפי משרד פיתוח האדמות הצרפתי (אנ') ה"אלכסון הריק" הוא המונח הסטנדרטי, אם כי חלק מהאנשים קוראים לו גם "אלכסון הצפיפות הנמוכה" (diagonale des faibles densités), והגאוגרף הצרפתי ז'אן פרנסואה גרבייר (אנ') קרא לאזור "המדבר הצרפתי". במאה ה-21 הנושא עלה לכותרות בעקבות מחלוקת בין שני ההיסטוריונים והדמוגרפים הרב לה ברה (אנ') ועמנואל טוד (אנ'), האם ישנו גידול מסוים באוכלוסייה. לבסוף לא נמצאה תשובה ברורה. רבים מתושבי ה"אלכסון הריק", חקלאים במקצועם, לוקחים חלק במחאת האפודים הצהובים. בינואר 2020 פרסם יובל בן-עמי כתבה על האלכסון הריק במוסף הארץ.
הערות שוליים

↑   יובל בן עמי, רצועה אלכסונית רחבה וריקה חוצה את צרפת. מה בכל זאת קורה שם?, באתר הארץ, 29 בינואר 2020
ערך זה הוא קצרמרבנושא צרפת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דרך פנחס רוזן

| --- | --- |
המרכז המסחרי "טופ דן" בשכונת רביבים
המרכז המסחרי "טופ דן" בשכונת רביבים
 מידע כללי
 על שם:  פנחס רוזן, שר המשפטים הראשון של מדינת ישראל
 מיקום
 עיר:  תל אביב-יפו
 רובע:  2
 שכונה:  נאות אפקה ב', רביבים, הדר יוסף, שיכון דן
 קואורדינטות:  32°06′47″N 34°49′32″E﻿ / ﻿32.113055555556°N 34.825416666667°E﻿ / 32.113055555556; 34.825416666667
  מפת מיקום  מפה מפורטת   מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) דרך פנחס רוזן(למפת גוש דן רגילה) דרך פנחס רוזן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום דרך פנחס רוזן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום דרך פנחס רוזן  he דרך פנחס רוזןhe דרך פנחס רוזןמפת  צפון __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon), __ הרצליה (in English: Herzliya) ממזרח: __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva), __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
דרך פנחס רוזן היא חלק מציר האורך המרכזי שחלקו עובר בצפון-מזרח תל אביב - כביש 482 הוא 'דרך הרצליה' ההיסטורית. כביש 482 נקרא בעבר, לכל אורכו, בתל אביב, דרך משה סנה. בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 שונה שם חלקה הדרומי של דרך משה סנה לדרך פנחס רוזן. בדרום גובלת דרך פנחס רוזן בגשר ורחוב מבצע קדש שחלקו הצפוני בתחומה של תל אביב ואילו חלקו הדרומי של הרחוב נמצא בבני ברק.
לאורכה של הדרך

מערבית לרחוב דבורה הנביאה, וממערב לדרך מתנשאת 'גבעת הפרחים', פארק ובהיקפו שכונת נאות אפקה ב' הכוללת את 'שיכון הצ'כים' שעד תחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 נקראו הדר יוסף על שם 'האגודה השיתופית הדר יוסף' שרכשה קרקעות בסביבה מידי גואל הקרקעות יוסף שאול אלישר בטרם הוסת השם לשכונת הדר יוסף הסמוכה של ימינו על שמו של אלישר. צומת מרכזי נוסף על אם הדרך עם הרחובות טבנקין (המוביל מזרחה לרמת החייל) ושלונסקי (המוביל מערבה, והמשכו שדרות קק"ל). צומת זה מכונה "צומת כיתן" על שם מפעל "כיתן" שעמד בצדו הדרום-מערבי של הצומת. עד לשנת 2019 פעלה במקום חנות גדולה של החברה תחת השם "גולף", שנהרסה לטובת הקמת פרויקט מגורים ומרכז מסחרי. בצדה הדרום-מזרחי של הצומת היכן שלימים עמד מפעל תע"ש והיום המרכז המסחרי 'צמרת דן' בשכונת רביבים, נוסד בשנת 1942 בית חרושת 'כותנה' שנסגר בראשית שנות ה-60.
ממערב לצומת כיתן, דרומית לרחוב שלונסקי, שכונת נאות אפקה א'. בסמוך לחנות "גולף" בניין מרכז אקים ישראל ובנייני משרדים, ודרומית להם בתי מגורים נמוכים. מעברו השני של הכביש שיכון דן. צומת מרכזי נוסף מצוי דרומית לשכונות אלה, עם הרחובות ראול ולנברג ושטרית, המחוברים ביניהם במנהרה מתחת לרחוב. רחוב ראול ולנברג מוביל מזרחה לקריית עתידים ורחוב שטרית מוביל מערבה, לכיוון שדרות רוקח. בצדו הצפון-מזרחי של הצומת מוסך אוטובוסים של חברת דן.
הקצה הדרומי של דרך פנחס רוזן הנושק לנחל הירקון מהווים את גבול השטח השיפוטי של תל אביב ומעבר לו דרך מבצע קדש ברמת גן החוצה את נחל הירקון בסמוך לעשר טחנות, על גבי גשר מבצע קדש שאורכו 550 מ', נחנך ב-2006 ועובר גם מעל מסילת הירקון, ואזור התעשייה של בני ברק. דרך מבצע קדש אף מהווה את הגבול בין בני ברק ורמת גן - ממזרח לו בני ברק וממערב רמת גן. בצדו הרמת גני של הרחוב נמצא קניון איילון ומאחוריו אצטדיון רמת גן. בצדו הבני ברקי של הרחוב אזור תעשייה ובו תחנת הרכבת בני ברק. לאחר המפגש עם דרך אבא הלל סילבר, ממשיך הרחוב לתוך אזור התעשייה של בני ברק, עד לסיומו ברחוב הירקון בעיר. בקטע זה שני נתיבי נסיעה לכל כיוון.
הערות שוליים

↑  הילה ציאון‏, במקום מתחם כיתן סנטר המיתולוגי בת"א - 4 מגדלי יוקרה, באתר וואלה, 13 במרץ 2018
↑  בבית חרושת "כותנה": תנאים טובים ופריון גבוה, דבר, 3 בספטמבר 1953
האחים מזארקי

ד"ר חרלמבוס מזאראקיס 
צילמה: אליזבת, אשתו של ג'יימס פין - הקונסול הבריטי בירושלים
האחים מזארָקי (ביוונית: Μαζαράκης, מָזָארָ֫קִיס; הצורה "מזארקי" מופיעה במקורות שונים בעברית, גם: "מאזוריקי", "מאזאריקה", "מזוריקה") היו שני אחים רופאים ממוצא יווני, שהתגוררו בירושלים, וניהלו בין היתר את הרפואה בבית החולים משגב לדך. שמותיהם בעברית ידועים לפי היגוי משובש: