פיניקים
הערות שוליים

↑  E. J. Chinnock, The Anabasis of Alexander; or, The History of the Wars and Conquests of Alexander the Great, Hodder and Stoughton, 1884, עמ' 107
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 189
↑  סטראבון, גאוגרפיקה, ספר 16.2.23 (ראו המקור ביוונית ותרגום לאנגלית)
1 2  אריה ל. בן-אלי, יוסף רינגל ויעקב משורר, אניות וחלקי אניות על מטבעות עתיקים א, קרן המוזיאון הימי הלאומי, 1975, עמ' 66
↑  ראו למשל מטבע צורי ועליו קונכייה וכף עץ תמר. על מטבעות רבים מצור הוטבעו קונכיות, וראו גם פה.
↑  E. A. Speiser, The Name Phoinikes, Language. Journal of the Linguistic Society of America 12 no. 2, April-June 1936, עמ' 121-26
1 2 3  Giorgos Bourogiannis, "Introduction to the Phoenician problematic", in: Polyxeni Adam-Veleni, Evangelia Stefani (eds.), Greeks and Phoenicians at the Mediterranean Crossroads, Archaeological Museum of Thessaloniki, 2012, pp. 39
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 186, 259
↑  E. J. Chinnock, The Anabasis of Alexander; or, The History of the Wars and Conquests of Alexander the Great, Hodder and Stoughton, 1884, עמ' 107; למשל במטבעות מארוד: , מצידון: , ומטריפולי: , מצור: .
↑  Joan E. Taylor, The Asherah, the Menorah and the Sacred Tree, Journal for the Study of the Old Testament 20, 1995-06, עמ' 42 doi: 10.1177/030908929502006602
↑  Irit Ziffer, Western Asiatic Tree-Goddesses, Egypt and the Levant XX, 2010, עמ' 416
↑  לוקיאנוס מסאמוסאטה, אודות האלה הסורית, 14.
↑  הומרוס, איליאדה, שיר 14 שורות 321–322 (ראו במקור היווני ובתרגום לעברית);
Jebb, Richard Claverhouse (1905), Bacchylides: The Poems and Fragments, Cambridge University Press, p. 376;
פאוסניאס, תיאורה של יוון, 7.4.1 (לפי אסיוס מסאמוס (אנ'), ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית);
קונון (פוטיוס), סיפורים, 32 ו־37 (ראו במקור עם תרגום ובתרגום לאנגלית)
↑  בין האחים האחרים היו קדמוס שהתיישב בבויאוטיה ונתן את שמו לאקרופוליס קדמיאה (אנ') בתבאי, קיליקס שנתן שמו לקיליקיה, ותאסוס שנתן שמו לאי תאסוס. ראו פסאודו־אפולודורוס, ביבליותקה 3.1.1
↑  היגינוס (אנ'), Fabulae, ‏178 (ראו במקור הלטיני ובתרגום לאנגלית)
1 2  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' י"ג
1 2 3 4  Claudia Sagona, The Archaeology of Malta: From the Neolithic through the Roman Period, Cambridge University Press, 2015, Cambridge World Archaeology, עמ' 188, ISBN 978-1-107-00669-0
↑  למשל Corpus Inscriptionum Semiticarum I 102 או בכתובות פיניקיות-יווניות אתונאיות.
↑  למשל:
ספר שמואל א', פרק ו', פסוק י"ד (יהושע בית השמשי), פרק ט"ז, פסוק א', פרק כ"ה, פסוקים ב'–ג' (נבל ואביגיל הכרמליים), פרק כ"ה, פסוק מ"ג + פרק כ"ז, פסוק ג' (אחינעם היזרעאלית);
ספר שמואל ב', פרק ט"ו, פסוק י"ט (איתי הגתי), פרק כ"ג, פסוקים כ"ה–ל"ט (גיבורי דוד – ביניהם שמה ואליקא החרודים, עירא התקועי, אביעזר הענתותי, מבוני החושתי, מערי וחלב הנטופתים, בניהו הפרעתוני, אבי עלבון הערבתי, עזמות הברחמי, אליחבא השעלבוני, אליפלט המעכתי, אחיתופל הגילוני, חצרו הכרמלי, פערי הארבי, ונחרי הבארותי);
ספר מלכים א', פרק א', פסוק ג' (אבישג השונמית) ופרק ט"ז, פסוק ל"ד (חיאל בית האלי);
ספר דברי הימים א', פרק ד', פסוק י"ט (אשתמוע המעכתי), פרק י"א, פסוקים כ"ז–מ"ז (גיבורי דוד – נוסף על אלה שנזכרו בשמואל כ"ג:  עוזיה העשתרתי ושמע ויעואל בני חותם הערוערי), פרק י"ב, פסוקים ג'–ז' (אחיעזר ויואש בני השמעה הגבעתי, יהוא הענתותי, ישמעיה הגבעוני, יוזבד הגדרתי) ועוד.
↑  הומרוס, אודיסיאה, שיר 15 שורה 118: "מלך צידונים"; שיר 15 שורה 415: "פויניקים".
↑  ספר איוב, פרק מ', פסוק ל', בתרגום השבעים הוא פרק 41 פסוק 6.
↑  Stephanus of Byzantium, Stephanus de Urbibus. Que Primus Thomas de Pinedo, 1725, עמ' 721. (בלטינית)
↑  אוסביוס מקיסריה (לפי תרגום פילון לסכניתן), הכנה לבשורה, 1.10 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית); ראו Albert I. Baumgartner, The Phoenician History of Philo of Byblos: A Commentary, Brill, 1981, עמ' 232
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' י"ג, 46-47
1 2  אורליוס אוגוסטינוס, Epistolae ad Romanos inchoata Expositio, פסקה 13
1 2 3  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' י"ד
↑  אורליוס אוגוסטינוס, In Epistolam Ioannis ad Parthos, דרשה 2 פסקה 3
↑  חיים זאב הירשברג, תולדות היהודים באפריקה הצפונית, מוסד ביאליק, 1965, עמ' 336
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' כ"א
↑  Claudia Sagona, The Archaeology of Malta: From the Neolithic through the Roman Period, Cambridge University Press, 2015, Cambridge World Archaeology, עמ' 187–188, ISBN 978-1-107-00669-0
↑  Hans Georg Niemeyer, "The Phoenicians in the Mediterranean. Between Expansion and Colonisation: A Non-Greek Model of Overseas Settlement and Presence", in: G.R. Tsetskhladze (ע), Greek Colonisation: An Account of Greek Colonies and Other Settlements Overseas, Volume One, Brill, 2006, עמ' 143–144, ISBN 978-90-474-0410-1
↑  Giorgos Bourogiannis, "Introduction to the Phoenician problematic", in: Polyxeni Adam-Veleni, Evangelia Stefani (eds.), Greeks and Phoenicians at the Mediterranean Crossroads, Archaeological Museum of Thessaloniki, 2012, pp. 37
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 303–304
↑  Victor Bérard, La Résurrection d'Homère - Tome 1, Bernard Grasset, 1930, p. 73 (מתורגם אצל שאול טשרניחובסקי באחרית דבר לאודיסיאה)
↑  נחום סלושץ, מחקרים עברים כנענים, לשוננו ב', 1930, עמ' 341–342
1 2  אלי בר-נביא, האטלס ההיסטורי - תולדות העולם: משחר האנושות ועד ימינו, הוצאת ידיעות אחרונות, תל אביב, 1993, עמ' 24
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 149–150
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 201
↑  ציפורה כוכבי-רייני, 'למלך אדוני', הוצאת מוסד ביאליק, ירושלים, 2023, 258-253.
↑  Nils-Axel Mörner, Bob G. Lind, Long-Distance Travel and Trading in the Bronze Age: The East Mediterranean-Scandinavia Case, Archaeological Discovery 03, 2015, עמ' 129–139 doi: 10.4236/ad.2015.34012
↑  A. Kirk Grayson, Assyrian Rulers of the Early First Millennium BC I (1114-859 BC), University of Toronto press, 1991, עמ' 37, 42, 53
↑  מגילת ון אמון באתר רשפים
↑  אילת מזר, מנהגי הקבורה הפיניקיים באכזיב, קדמוניות: כתב-עת לעתיקות ארץ-ישראל וארצות המקרא מ"ב, 2009, עמ' 93–103
↑  אפרים שטרן, מנחת-הקדשה פיניקית-קיפרית מתל דור ועליה תיאור של סצינה ימית, קדמוניות: כתב-עת לעתיקות ארץ-ישראל וארצות המקרא כז, 1994, עמ' 34–38
↑  People, gods & places, באתר Nimrud: Materialities of Assyrian Knowledge Production
↑  A. Kirk Grayson, Assyrian Rulers of the Early First Millennium BC I (1114-859 BC), University of Toronto press, 1991, עמ' 218–219 (הקטע חוזר בקיצור ובסדר אחר בעמ' 226, ובמקוטע בעמ' 298)
1 2 3 4  Hayim Tadmor, The Historical Inscriptions of Adad-Nirari III, Iraq 35, 1973, עמ' 148–149 doi: 10.2307/4199961
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 37-38
↑  Siannu, in People, gods & places, Assyrian empire builders (under the site of University College London)
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 44, 46
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 46-47, 70, 77
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 123, 133
↑  Nadav Naʾaman, Raʾshu, Reʾsi-ṣuri, and the Ancient Names of Ras Ibn Hani, Bulletin of the American Schools of Oriental Research, 2004, עמ' 33–39 doi: 10.2307/4150105
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 85-86
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 87
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 105, 109, 131
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 131
↑  אריה קינדלר, מיטבעת צור, המקור העיקרי בימי־קדם של מטבעות־כסף בארץ־ישראל, ארץ-ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה ח', 1967, עמ' 318 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, 9.14.2
↑  Israel Ephʿal, Nebuchadnezzar the Warrior: Remarks on his Military Achievements, Israel Exploration Journal 53, 2003, עמ' 187
↑  Grant Frame, The Royal Inscriptions of Sargon II, King of Assyria (721–705 BC), Eisenbrauns, 2021, עמ' 57 (הקטע חוזר גם בעמ' 142, 350, 386, 420)
↑  Grant Frame, The Royal Inscriptions of Sargon II, King of Assyria (721–705 BC), Eisenbrauns, 2021, עמ' 63
↑  Grant Frame, The Royal Inscriptions of Sargon II, King of Assyria (721–705 BC), Eisenbrauns, 2021, עמ' 226
↑  Grant Frame, The Royal Inscriptions of Sargon II, King of Assyria (721–705 BC), Eisenbrauns, 2021, עמ' 82 (הקטע חוזר גם בעמ' 107-108)
↑  Osama Shukir Muhammed Amin, Phoenician-Assyrian Warship, World History Encyclopedia, ‏21 באוגוסט 2017 (באנגלית)
↑  A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 2, Eisenbrauns, 2014, עמ' 48 (הקטע חוזר גם בעמ' 69, 74 ו־79)
↑  A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 1, Eisenbrauns, 2012, עמ' 63 (הקטע חוזר גם בעמ' 95, 114, 131, 175 ו־192) וכן ב־A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 2, Eisenbrauns, 2014, עמ' 183 (קטע מצומצם יותר חוזר בעמ' 48, 69, 74 ו־79)
↑  A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 1, Eisenbrauns, 2012, עמ' 64 (הקטע חוזר גם בעמ' 95, 114, 131, 175, 192, 210 ו־222) וכן ב־A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 2, Eisenbrauns, 2014, עמ' 48
↑  A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 1, Eisenbrauns, 2012, עמ' 64 (הקטע חוזר גם בעמ' 114, 131, 175 ו־192) וכן A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 2, Eisenbrauns, 2014, עמ' 183, 188, 238
↑  A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 2, Eisenbrauns, 2014, עמ' 79-80
↑  A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 1, Eisenbrauns, 2012, עמ' 67 (הקטע חוזר גם בעמ' 99, 119 ו־137)
↑  A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 1, Eisenbrauns, 2012, עמ' 164-165 וכן A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 2, Eisenbrauns, 2014, עמ' 82-83
1 2 3 4 5 6 7 8 9  Erle Leichty, The Royal Inscriptions of Esarhaddon, King of Assyria (680-669 BC), Eisenbrauns, 2011, עמ' 16-17, 28, 48-49
↑  Erle Leichty, The Royal Inscriptions of Esarhaddon, King of Assyria (680-669 BC), Eisenbrauns, 2011, עמ' 146-148
↑  Erle Leichty, The Royal Inscriptions of Esarhaddon, King of Assyria (680-669 BC), Eisenbrauns, 2011, עמ' 23-24 (הקטע חוזר גם בעמ' 46)
↑  Erle Leichty, The Royal Inscriptions of Esarhaddon, King of Assyria (680-669 BC), Eisenbrauns, 2011, עמ' 87
↑  Erle Leichty, The Royal Inscriptions of Esarhaddon, King of Assyria (680-669 BC), Eisenbrauns, 2011, עמ' 135
↑  להרחבה על הערים הפיניקיות בתקופת אשורבניפל, ראו Josette Elayi, LES CITÉS PHÉNICIENNES ET L'EMPIRE ASSYRIEN A L'ÉPOQUE D'ASSURBANIPAL, Revue d'Assyriologie et d'archéologie orientale 77, 1983, עמ' 45–58
↑  Jamie Novotny, Joshua Jeffers, The Royal Inscriptions of Ashurbanipal (668–631 BC), Aššur-etel-ilāni (630–627 BC), and Sîn-šarra-iškun (626–612 BC), Kings of Assyria, Part 1, Eisenbrauns, 2018, עמ' 116–117 (הקטע חוזר בעמ' 141–142). יש לציין שחלק זה מהמסע הראשון של אשורבניפל לא מופיע בתיאורי המסע המוקדמים, והוא נוסף לאחר שהמלך ערך מחדש את ספרי שנותיו (על כך ראו בעמ' 107).
↑  לאחר השכתוב השני של ספרי שנות אשורבניפל מוספר המסע כמסע השני של המלך, ראו Jamie Novotny, Joshua Jeffers, The Royal Inscriptions of Ashurbanipal (668–631 BC), Aššur-etel-ilāni (630–627 BC), and Sîn-šarra-iškun (626–612 BC), Kings of Assyria, Part 1, Eisenbrauns, 2018, עמ' 182
1 2 3 4 5 6 7 8  Jamie Novotny, Joshua Jeffers, The Royal Inscriptions of Ashurbanipal (668–631 BC), Aššur-etel-ilāni (630–627 BC), and Sîn-šarra-iškun (626–612 BC), Kings of Assyria, Part 1, Eisenbrauns, 2018, הקטע בגרסה הראשונה מופיע בעמ' 61–62 ו־86–87, בגרסה שנייה מורחבת מעט מופיע בעמ' 120–121, 144–145 ו־169–170, בגרסה שלישית מקוצרת בעמ' 193–194, בגרסה רביעית המרחיבה את הגרסה הראשונה בעמ' 236–237, בגרסה חמישית מקוצרת בעמ' 268 ו־276, ובגרסה הששית המקוצרת ביותר בעמ' 305
↑  ההבהרה לפיה הדבר התרחש לאחר מותו מופיעה רק בגרסת ספרי השנים השנייה, ראו ב־Jamie Novotny, Joshua Jeffers, The Royal Inscriptions of Ashurbanipal (668–631 BC), Aššur-etel-ilāni (630–627 BC), and Sîn-šarra-iškun (626–612 BC), Kings of Assyria, Part 1, Eisenbrauns, 2018, עמ' 121
↑  כך לפי הגרסה הרביעית של ספרי השנים, ראו Jamie Novotny, Joshua Jeffers, The Royal Inscriptions of Ashurbanipal (668–631 BC), Aššur-etel-ilāni (630–627 BC), and Sîn-šarra-iškun (626–612 BC), Kings of Assyria, Part 1, Eisenbrauns, 2018, עמ' 222, 237
↑  Jamie Novotny, Joshua Jeffers, The Royal Inscriptions of Ashurbanipal (668–631 BC), Aššur-etel-ilāni (630–627 BC), and Sîn-šarra-iškun (626–612 BC), Kings of Assyria, Part 1, Eisenbrauns, 2018, עמ' 260
1 2 3 4  Wallace B. Fleming, 5: Tyre’s Resistance to Babylon, The History of Tyre, Columbia University Press, 1915, עמ' 42–47
↑  אליה שמואל הרטום, ירמיה, יבנה, 1989, סדרת תורה נביאים כתובים – מפורשים פרוש חדש בצרוף מבואות, עמ' 88–89
↑  Israel Ephʿal, Nebuchadnezzar the Warrior: Remarks on his Military Achievements, Israel Exploration Journal 53, 2003, עמ' 182
↑  הרודוטוס, היסטוריות, 2.161 (ראו במקור היווני ובתרגום לעברית)
1 2  Stefan Zawadzki, NEBUCHADNEZZAR AND TYRE IN THE LIGHT OF NEW TEXTS FROM THE EBABBAR ARCHIVES IN SIPPAR, ארץ־ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה כז, 2003, עמ' 276*
↑  משה אילת, תרשיש בישעיהו כג ובהיסטוריה, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום י, 1986, עמ' 30
↑  Israel Ephʿal, Nebuchadnezzar the Warrior: Remarks on his Military Achievements, Israel Exploration Journal 53, 2003, עמ' 186
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, 10.11.1
1 2 3 4  אליה שמואל הרטום, ירמיהו – צלומים ומפות מקוריים בצבעים, יבנה, 1989, סדרת תורה נביאים כתובים – מפורשים פרוש חדש בצרוף מבואות, עמ' 27
↑  ספר יחזקאל, פרק כ"ח, פסוקים י"ח–י"ט; אליה שמואל הרטום, יחזקאל, יבנה, 1989, סדרת תורה נביאים כתובים – מפורשים פרוש חדש בצרוף מבואות, עמ' 97
↑  Stefan Zawadzki, NEBUCHADNEZZAR AND TYRE IN THE LIGHT OF NEW TEXTS FROM THE EBABBAR ARCHIVES IN SIPPAR, ארץ־ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה כז, 2003, עמ' 277*–278*
↑  Israel Ephʿal, Nebuchadnezzar the Warrior: Remarks on his Military Achievements, Israel Exploration Journal 53, 2003, עמ' 186–187
↑  Stefan Zawadzki, NEBUCHADNEZZAR AND TYRE IN THE LIGHT OF NEW TEXTS FROM THE EBABBAR ARCHIVES IN SIPPAR, ארץ־ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה כז, 2003, עמ' 277*
1 2  Stefan Zawadzki, NEBUCHADNEZZAR AND TYRE IN THE LIGHT OF NEW TEXTS FROM THE EBABBAR ARCHIVES IN SIPPAR, ארץ־ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה כז, 2003, עמ' 278*–279*
↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, 1.21
↑  אריה ל. בן-אלי, יוסף רינגל ויעקב משורר, אניות וחלקי אניות על מטבעות עתיקים א, קרן המוזיאון הימי הלאומי, 1975, עמ' 62
↑  מיכאל אבי־יונה, גיאוגרפיה היסטורית של ארץ־ישראל, מוסד ביאליק, 1962, עמ' 23
↑  יפתח שלו, בין דור הצורית לאשקלון הצידונית: דפוסי יישוב בפיניקיה הדרומית בתקופה הפרסית, ארץ־ישראל לג, 2018, עמ' 238–251
↑  אולי רלוונטי גם: יפתח שלו, תל דור וההתיישבות לאורך מישור החוף בתקופה הפרסית, ארץ־ישראל כט, 2009, עמ' 363–371
↑  Josette Elayi, Studies in Phoenician Geography during the Persian Period, Journal of Near Eastern Studies 41, 1982, עמ' 83–110
↑  אריה כשר, כתובת יוונית מנמל יבנה משנת 163 לפנה"ס, קתדרה, 1992, עמ' 13‏, JSTOR 23402310
1 2  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 55, 335, 348
↑  הרודוטוס, היסטוריות, 7.44, 7.96, 7.99, 7.100 (ראו במקור היווני ובתרגום לעברית), 8.67 (ראו במקור היווני ובתרגום לעברית)
↑  הרודוטוס, היסטוריות, 3.17 ו־3.19 (ראו במקור היווני ובתרגום לעברית)
↑  אפרים שטרן, מדינת 'יהוד' בחזון ובמציאות, קתדרה, 1977, עמ' 13–15
↑  ב"צ לוריא, "והצרים ישבו בה מביאים דאג וכל מכר" (נחמיה י"ג, טז), בית מקרא טו, 1970, עמ' 366
↑  אריאנוס, אנבסיס, 2.13 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
↑  אריאנוס, אנבסיס, 2.15 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
↑  אריה כשר, מסע אלכסנדר הגדול בארץ־ישראל, בית מקרא כ', 1975, עמ' 189–190
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 44–45
↑  Tyros, 238-244 n. Chr., Münzkabinett, Staatlice Museen zu Berlin (בגרמנית)
↑  סטראבון, גאוגרפיקה, 16.2, במיוחד 1.16.21 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
↑  פליניוס הזקן, תולדות הטבע, 5.18–5.19 (ראו במקור הלטיני ובתרגום לאנגלית)
↑  Otto Eißfeldt, Realencyclopädie der Classischen Altertumswissenschaft, Band XX: Philon–Pignus, 1941, ערך "Phoiniker (Phoinike)", עמ' 389–390
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 124
↑  Salem Chaker, L'ECRITURE LIBYCO-BERBERE : Etat des lieux et perspectives, Colloque annuel de la Société d’Histoire et d’Epistémologie des Sciences du Langage (SHESL), 2002
↑  Pierre A. Zalloua, Daniel E. Platt, Mirvat El Sibai, Jade Khalife, Identifying Genetic Traces of Historical Expansions: Phoenician Footprints in the Mediterranean, The American Journal of Human Genetics 83, 2008-11-17, עמ' 633–642 doi: 10.1016/j.ajhg.2008.10.012
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' כ"ג
↑  ארכיטקטורה פיניקית
↑  יצחק אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, א. רובינשטיין, 1979, עמ' 142
↑  Child Sacrifice באתר Encyclopedia Phoeniciana
↑  A. Di Natale, The Ancient Distribution of Bluefin Tuna Fishery: How Coins Can Improve Our Knowledge, Collect. Vol. Sci. Pap. ICCAT 70(6), 2014, עמ' 2828–2844
↑  מאיר הלל בן־שמאי, "ארגמן צורי", בתוך האנציקלופדיה העברית, כרך ה' (אסלמית, אמנות – ארֶצו), תשי"ח, טורים 659–660
↑  יעקב משורר, מטבעות עתיקים, כתר, 1979, עמ' 23
↑  יעקב משורר, מטבעות עתיקים, כתר, 1979, עמ' 27–28
↑  אלכסנדר שור, ההיסטוריונים של יון ורומא, כרך א' – הירודוטוס, הוצאת ראובן מס, תרצ"ה, ספר 4 עמ' 236 (הערה 7)
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 197
↑  פליניוס הזקן, Historia Naturiae, 2.169a
↑  אוויאנוס, Ora Maritima
↑  Milton Osborne, The Mekong: Turbulent Past, Uncertain Future (2001:25)
↑  פליניוס הזקן, Historia Naturae. 12.41.48
↑  סטראבון, גאוגרפיה, ב, 3.
↑  Ashley Scott, Robert C. Power, Victoria Altmann-Wendling, Michal Artzy, Exotic foods reveal contact between South Asia and the Near East during the second millennium BCE, Proceedings of the National Academy of Sciences 118, 2020-12-21 doi: 10.1073/pnas.2014956117
↑  Chami, Felix A. 2002. "The Graeco-Romans and Paanchea/Azania: sailing in the Erythraean Sea." From: Red Sea Trade and Travel. The British Museum. Organised by The Society for Arabian Studies, p. 20
↑  מתוך היסטוריה של טריפולי, באתר www.tripoli-lebanon.com.
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 106, 111
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 95
1 2  כתובות פיניקיות-יווניות אתונאיות
↑  כך מופיע בכתבי הרודוטוס (ספר 4, עמוד 147).
↑  קסנופון, הלניקה, 4.8.7.
↑  האפונים תסוס, בנו של פויניקס, היה המנהיג הפיניקי אשר הקים מושבה באי. על שמו נקרא האי עד ימינו. מתוך תיאורה של יוון 5.25.12 מאת פאוסניאס.
↑  הרודוטוס, היסטוריות, 2.112 (ראו במקור היווני ובתרגום לעברית)
↑  מטבע פיניקי שנמצא באי, עם הכיתוב "אירנם"
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 311
↑  NumisWiki - The Collaborative Numismatics Project - Thousands Of Online Numismatic Books, Articles And Pages. carthage, Forum Ancient Coins (באנגלית)
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 136
↑  Mastino, Attilio (2006), "Carales", Brill's New Pauly Encyclopedia of the Ancient World, Leiden: Brill
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 132
↑  כתובת גול
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 141
↑  הכתובת הפיניקית מאביניון
↑  מתוך תולדות לה קורוניה באתר www.tourspain.org.
↑  מטבע מהעיר עם הכיתוב "מפעל צכץ"
↑  Lipiński, Edward (2004), Itineraria Phoenicia, Orientalia Lovaniensia Analecta, No. 127, Studia Phoenicia, Vol. XVIII, Leuven: Uitgeverij Peeters, p. 424 ISBN 9789042913448
↑  מטבעות מאיבסם
1 2  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 151
↑  צבי הרמן, קרתגו - המעצמה הימית, הוצאת מסדה, תל אביב, 1963, עמ' 184.
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 227–228
1 2  Werner Huss, Die Karthager, C.H.Beck, 1994, עמ' 37, ISBN 978-3-406-37912-3. (בגרמנית)
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 219
↑  Room, Adrian (2006). Placenames of the World: Origins and Meanings of the Names for 6,600 Countries, Cities, Territories, Natural Features, and Historic Sites. McFarland. p. 385. ISBN 0-7864-2248-3
↑  Taylor, Isaac (2008). Names and Their Histories: A Handbook of Historical Geography and Topographical Nomenclature. BiblioBazaar, LLC. p. 281. ISBN 0-559-29668-1
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 209
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 215–216 - סלושץ מקביל זאת לצורת נקבה של השם "העי"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543505105171  BNE: XX4576422  BnF: cb119549877 (data)  GND: 4045822-2  LCCN: sh85101029  NKC: ph472851 
מטבע צבאי מקרתחדשת ועליו עץ תמר (φοινικιές). ייצוגי עץ תמר נמצאו על מטבעות פיניקיים רבים
מטבע צורי מתחילת המאה ה־3, ועליו דידו מייסדת את קרתחדשת ולידה שער העיר, מסביבה חלזון הארגמן ועץ התמר, הסמלים הלאומיים של פיניקיה
חריתות אניות מאתר אמנות הסלע בטאנום – ייתכן שהחריתות מתארות אניות פיניקיות
ישובי הפיניקים באגן המזרחי של הים התיכון (בירוק)
מנחות של אניות מוגשות מצור וצידון לשלמנאסר השלישי, מתוך תבליטי שערי אימגור־אנליל (אנ')
פרט מתבליט הובלת העצים, המתאר הובלת עצים על אניות פיניקיות בימי סרגון השני
אניית מלחמה מימי סנחריב
שחזור של דו־טורית פיניקית (המוזיאון הימי הלאומי)
פסל ראש מלך פיניקי מצור בסגנון מצרי, אבן גיר, המאה ה־7 לפנה"ס
מטבע של עבדעשתרת הראשון, מצד אחד עבדעשתרת והמלך הפרסי על מרכבה, מעליהם כיתוב "עב" (קיצור של שם המלך), מצד שני אניה צידונית אלגנטית, סמל לכוחם הימי
מטבע מימי גורדיאנוס השלישי (פיוס), מימין כיתוב "צור המטרופולין" וקדמוס, מזוקן ועוטה גלימה לשמאלו, נלחם בדרקון, בימינו משליך אבן; מימין לסצנה חילזון ארגמן
אירופה על הפר, פסיפס מגבל, המאה ה־3
הפיניקים נושאים את לפיד התרבות מעבר לים
מקדש אשמון בנוֹרָה שבסרדיניה
ארון אחירם
מטבע פיניקי מאגדר, משמאל ראש מלקרת־הרקלס, מימין שני דגים, סמל בעל משמעות כלכלית, ביניהם סמל בעל חמן ומסביבת כיתוב פיניקי
אס צורי של הלגיון השלישי גאליקה מימי אלאגבאלוס; בחלקו התחתון מצד ימין מופיע חלזון הארגמן, מסמלי העיר ופיניקיה כולה