stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ביונסה
ביאורים

↑  שמונה פלטינות.
↑  

אנחנו מלמדים בנות למזער את עצמן, להפוך אותן לקטנות יותר. אנחנו אומרים להן, אתן יכולות להיות אמביציוניות, אך לא יותר מדי. אתן יכולות לשאוף להיות מוצלחות, אך לא יותר מדי. אחרת תאיימו על הצלחתו של הגבר. כיוון שאני נקבה, מצפים ממני לשאוף לנישואים. מצופה ממני לעשות את בחירותיי בחיים תוך ידיעה שנישואים לגבר הם החשובים ביותר. כיום נישואים יכולים להיות מקור לשמחה, לאהב ולתמיכה הדדית. אולם מדוע אנחנו מחנכים בנות לשאוף לנישואים ולא מלמדים את הבנים אותו הדבר? אנחנו מגדלים אותן לראות את בנות מינן כמתחרות – לא בשביל מצוינות או תחרותיות, שלדעתי יכולים להיות דברים טובים, אלא בשביל תשומת לבם של הגברים. אנחנו קובעים עבורן כי הן לא יכולות להיות מיניות כמו בנים. פמיניסט: אדם המאמין בשוויון חברתי, פוליטי וכלכלי בין המינים.


המקור באנגלית
We teach girls to shrink themselves, to make themselves smaller. We say to girls, 'You can have ambition, but not too much. You should aim to be successful, but not too successful. Otherwise you will threaten the man.' Because I am female, I am expected to aspire to marriage. I am expected to make my life choices always keeping in mind that marriage is the most important. Now marriage can be a source of joy and love and mutual support. But why do we teach girls to aspire to marriage and we don’t teach boys the same? We raise girls to see each other as competitors – not for jobs or for accomplishments, which I think can be a good thing, but for the attention of men. We teach girls that they cannot be sexual beings in the way that boys are. Feminist: the person who believes in the social, political and economic equality of the sexes.
—
איתור חסכונות אבודים

בחיסכון לטווח ארוך, שנעשה בקופות גמל לסוגיהן, בבנקים ולעיתים במלוות חובה, קורה שמתנתק הקשר בין הגוף המנהל את החיסכון ובין בעל החיסכון, או יורשיו. מצב זה נקרא חיסכון שנותק הקשר עם בעליו, ובניסוח עממי יותר: חיסכון אבוד. זהו מצב לא תקין, ונעשות פעולות שונות כדי להביא לידיעת בעל החיסכון שהכספים ממתינים לו.
גורמים לניתוק הקשר

בעל החיסכון שינה את כתובתו בלא שעדכן בכך את הגוף המנהל. עקב כך, מכתבים שנשלחו אליו לא הגיעו לתעודתם, והקשר בינו לבין הגוף המנהל נותק.
מספר הזהות של בעל החיסכון נרשם באופן שגוי בגוף המנהל, ועקב כך נוצרה אי-בהירות בקשר לזהותו.
בעל החיסכון נפטר, ולא הותיר ליורשיו מידע על חסכונותיו.
פעולות לחידוש הקשר

כאשר הגיע מועד הפירעון של מלוות חובה שהוטלו בישראל פעמים אחדות, התברר פעמים רבות שלבנק ישראל, הממונה על ניהול המלוות, אין מידע מספיק לאיתור בעליהם של מלוות שלא הוגשו לפירעון. הבנק הקים, במסגרת מנהל מלוות המדינה, צוות שמטרתו איתור בעליהם של המלוות, על פי המידע החלקי שהיה ברשותו.
סעיף 24 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005, מסמיך את שר האוצר לקבוע "הוראות לעניין הצעדים והפעולות שעל חברה מנהלת לנקוט לשם איתור עמיתים שהקשר עמם נותק ולשם איתור מוטבים לאחר מותו של עמית". בשנת 2012 מימש השר את סמכותו זו, והתקין את תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (איתור עמיתים ומוטבים), התשע"ב-2012.
במאי 2013 השיק משרד האוצר אתר אינטרנט שנועד לאפשר לכל אדם לאתר פיקדונות אבודים, שלו או של הוריו, בקופות גמל. לאחר הזדהות באתר מקבל האדם מידע על כל הכספים הרשומים על שמו בקופות גמל, ועל פי מידע זה יוכל לפנות לגופים המנהלים כדי לחדש את הקשר עמם.
נכסים של נספי השואה

קטגוריה מיוחדת של פיקדונות שנותק הקשר עם בעליהם היא פיקדונות של אנשים שנספו בשואה. בהשבת כספים אלה עסקה "החברה לאיתור ולהשבת נכסי נספי השואה בע"מ" לאחר משא ומתן שניהלה החברה עם בנקים בישראל, הועברו אליה עשרות מיליוני ש"ח, לשם העברתם ליורשים.
הערות שוליים

↑  עירית אבישר, ‏"הר הכסף": כך תגלו אם יש לכם חשבון או פיקדון לא פעיל, באתר גלובס, 12 בספטמבר 2016
↑  יאיר שלג, באירופה כבר גמרו את הבדיקה, באתר הארץ, 26 בנובמבר 2003
↑  צבי לביא, ‏הכנסת אישרה את הקמת החברה הממשלתית להשבת נכסי קורבנות השואה בישראל, באתר גלובס, 19 בדצמבר 2005
↑  אריאל אטיאס, אחרי 70 שנה: בנקים ישראליים החלו להחזיר כספי חשבונות של נספי שואה, באתר ביזפורטל, 20 באוקטובר 2009
↑  תומר זרחין, דו"ח בבנק לאומי: אין צורך להשיב רבע מיליארד שקל של נספי השואה, באתר TheMarker‏, 18 בנובמבר 2008
↑  דנה ויילר-פולק, בנק לאומי יעביר 130 מיליון שקל ליורשי נספים וניצולים, באתר הארץ, 27 במרץ 2011
כרמ"ן

כרמ"ן (ראשי תיבות: כרטסת מחירי נדל"ן) היא מערכת מידע שמופעלת ברשות המסים בישראל לתיעוד ועיבוד נתוני עסקאות במקרקעין משנת 1989. המערכת משמשת את הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה וגורמים ממשלתיים נוספים, בין היתר בחישוב מדדים. המערכת נפתחה לעיון הציבור לאחר הגשת עתירה נגד המדינה במאי 2009.
מאפייני המערכת

על פי חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) חובה לדווח לרשות המיסים על כל עסקת מכר מקרקעין בישראל בתוך 50 יום ממועד החתימה על החוזה, לשם חישוב מס שבח מקרקעין החל על עסקה זו. הדיווח נעשה באמצעות "טופס מש"ח", שאליו מצורף העתק החוזה. לאחר ההגשה מוזנים על ידי פקיד הפרטים שבטופס אל מערכת כרמ"ן. פרטים אלה כוללים:
זהות המקרקעין (גוש, חלקה, תת-חלקה, כתובת)
זהות הצדדים לעסקה (מספר זהות, שם)
נתוני הנכס (שטח קרקע, שטח בנוי, שנת בניה, קומה, מספר קומות בבניין, סוג הנכס, השימוש בנכס, הצמדות)
פרטי העסקה (תאריך העסקה, מחיר מוצהר, מחיר מוערך, הערות)
לאחר הזנת הפרטים למערכת מחושבים באמצעותה המיסים אשר חלים על הצדדים לעסקה.
מאז הקמת המערכת בשנת 1989 נצברים בה הנתונים של כל עסקאות מכר המקרקעין שמתבצעות בישראל לרבות הפקעות של מקרקעין על ידי הרשויות (שהן למעשה עסקאות כפויות). לנוכח חשיבות המידע שבמערכת לפעילותן של יחידות ממשלתיות שונות, היא נפתחה בהדרגה, באישור שר האוצר, לעיון של יחידות אחדות ברמות חשיפה שונות. לאף אחת מהיחידות לא ניתנה הרשאה לעיון בשדות זיהוי הצדדים לעסקה. השימושים שעושות היחידות במערכת הם: קביעת מדדים וביצוע סקירות להשתנות מחירי מקרקעין על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, השמאי הממשלתי, יחידת המידע של משרד השיכון ומשרד האוצר, ביצוע אומדנים לשווי מקרקעין לצורכי מיסוי וצרכים אחרים על ידי שמאי רשות המיסים והשמאי הממשלתי.
פתיחת המערכת לעיון ציבור

במרוצת השנים נעשו ניסיונות של גורמים שונים שאינם ממשלתיים לפתוח את מערכת הכרמ"ן לעיון בהנמקות שונות. בין היתר נטען שמדינות המערב נוהגות לחשוף את נתוני העסקאות במקרקעיהן במטרה להביא לשכלול השוק. בשנת 2009 פרסם השמאי הממשלתי הראשי עבודה שפרטה את הנזק שנגרם למשק כתוצאה מחסימת המערכת לעיון הציבור. בעבודה נקבע כי סגירת המערכת לעיון הציבור גורמת לשורה של השפעות שליליות על המשק ובהן: פגיעה באמינות הדיווח של נישומים לרשות המיסים, לפגיעה ביעילות השוק בשל העדר מידע, אפשרות להפצת מידע מטעה על ידי בעלי עניין בשוק, עידוד פעילות עסקנים ("מאכערים"), הגדלת סיכון לתרגילי עוקץ בעסקאות מקרקעין, הארכת הליכי ערר ובוררות, פגיעה באיכות שומות מקרקעין ופגיעה בהכנסות ממיסוי.
לאחר פרסום העבודה הוגשה כנגד המדינה עתירה על ידי כלכלנית מהסגל אקדמי באוניברסיטת תל אביב ומרצה מהטכניון, לביטול מדיניות הסתרת המידע. בעתירה נטען לנזק שנגרם למשק כתוצאה מהעדר מידע ועל הקושי לבצע מחקר אקדמי בתחום כלכלת נדל"ן ללא מסד הנתונים הממשלתי ובין היתר נסמכה על עבודת השמאי הממשלתי. במהלך ההליך המשפטי ובטרם שניתן פסק הדין הודיעה רשות המיסים כי תפתח את מערכת כרמ"ן לעיון הציבור לאחר תקופת התארגנות. המערכת נפתחה לעיון הציבור באמצעות האינטרנט במאי 2010. המערכת סובלת מנפילות והשבתות רבות כתוצאה מעומסים כבדים ואי היערכות מתאמת של רשות המיסים. יחד עם זאת, הצליחו מספר אתרים עצמאיים להנגיש את הנתונים כדוגמת אתר מדלן ואתר ad.
מהימנות המידע שבמערכת

במידע שנאגר במערכת כרמ"ן שגיאות רבות הנובעות ממאפייניה ומכשלים הקיימים בשוק הנדל"ן בישראל:
טופסי ההצהרה על עסקה (טופס מש"ח) מרובי פרטים ושדות חובה ממולאים בכתב יד על ידי הצדדים לעסקה או באי כוחם לעיתים באופן חלקי או עם שגיאות הנובעות מאי הבנה של התחום.
תוכן השדות מוקלד ברשות המיסים על ידי פקיד. מטבע הדברים, במהלך ההזנה נוספות שגיאות ואי דיוקים.
עד לשנת 2008 הייתה התמורה ברוב החוזים בנדל"ן נקובה בדולר אמריקאי כאשר מערכת המיסוי חושבה על בסיס ערכים שקליים. בשל כך נוצרה מורכבות של הזנה וחישוב נפרד של שערי חליפין וחישובי מחיר בחוזים שהתמורה בהם דולרית דחויה. או בחוזים שבהם התניות לגבי שער חליפין מינימלי או מקסימלי בעת התשלום.
בחלק גדול מהעסקאות לא קיימת חבות משמעותית במס או שאינן חייבות כלל. בעסקאות אלה נוטה רשות המיסים (שמבחינתה המערכת מיועדת לניהול מיסוי מקרקעין) שלא להקפיד על הזנה מלאה או מדויקת של המידע שמופיע בטופסי מש"ח שאינו רלוונטי לצרכיה.
השדה העיקרי שטח דירה מדווח על פי הגדרות שטח רבות ושונות משמעותית זו מזו ונחשב לבלתי מהימן (בעיקר מאחר שבטאבו טרם אימצו את ההגדרה המועדפת לשטח דירה).
המערכת מיושנת, אינה נוחה למשתמש ואין בה די הצורך בדיקות סבירות לנתונים המוקלדים. כך קורה שנתונים ממוצעים עלולים להיות שגויים בשל הזנה של רשומה אחת שאינה סבירה (למשל שטח דירה של 10,000 מ"ר במקום 100 מ"ר).
לנוכח חשיבות המידע שבכרמ"ן והשפעתו על מדד המחירים ועל מדיניות הממשלה בענף הנדל"ן, בוחן כיום (2012) משרד האוצר בשיתוף גורמים מקצועיים ממשלתיים שינוי של אופן האיסוף של נתוני עסקאות נדל"ן כך שהדיווח יעשה על ידי הצדדים באמצעות מילוי טופס מקוון, תוך הקפדה על סבירות המידע, מתן תמריצים לדיווח מהיר, מלא ומדויק. צפוי כי הצדדים יחויבו להצהיר על שטח דירה על פי הגדרה ברורה שבחוק המכר (דירות) (לפי תקן שמאות 9.0) תוך התעלמות מהשטח השגוי הרשום בטאבו. צפוי כי שינויים אלה יביאו לעליה משמעותית באיכות המידע שבכרמ"ן ויביאו לקיצור הזמן מביצוע חוזה ועד להזנתו.
הערות שוליים

↑  אייל יצחקי, חסמי מידע בענף הנדל"ן והתועלת שתצמח למשק הישראלי עם הסרתם 3 בספטמבר 2009
↑  נוסח העתירה באתר אוניברסיטת תל אביב
↑  עינת פז-פרנקל, ‏עקב קריסת שרתים: רשות המסים תצמצם מידע על נדל"ן, באתר גלובס, 7 במאי 2012
↑  מידע מרשות המיסים באתר ad
↑   סקירת מחירים תקופתית של השמאי הממשלתי הראשי שבה מצוין שאינה נסמכת על נתון השטח בשל אמינותו הנמוכה, עמ' 2
ג'קי לוי

| --- | --- |

 לידה:  15 באוקטובר 1963 (בן 61) בת ים, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים
 מספר צאצאים:  5 
 פרסים והוקרה:  פרס ליבהבר (2009) 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  100063746979319
 www.jacky-levy.com
 
לוי בהופעה ב-2008
יעקב (ג'קי) לוי (נולד ב-15 באוקטובר 1963) הוא עיתונאי, שדרן רדיו, מגיש טלוויזיה, מורה לתיאטרון, אמן סיפור, איש תקשורת ופובליציסט ישראלי.
ביוגרפיה

נולד בבת ים לשמואל (בנו של המקובל הרב יעקב לוי, שהיה דיין בבית דינו של הרב רפאל אנקווה) ואיילה לוי. אביו הוא אחיהם של הרב ציון והרב משה לוי.
גדל בשכונת רמת יוסף בבת ים ולאחר מכן בקריית אונו.
למד בישיבה התיכונית בכפר הרא"ה, שירת בנח"ל ולתקופה מסוימת אף למד בישיבת הקיבוץ הדתי בעין צורים. במשך שמונה שנים התנדב בקיבוץ בית רימון.
למד פילוסופיה ותיאטרון באוניברסיטה העברית בירושלים, ולימד תיאטרון באוניברסיטה.
כיום מורה לתיאטרון בסטודיו למשחק ניסן נתיב בירושלים.
קריירה > בעיתונות

לוי החל את כתיבתו העיתונאית בטור "סולם יעקב" במקומון הירושלמי "כל העיר", בו חיווה את דעתו כמבקר וכמתפלל על בתי הכנסת השונים בירושלים, תוך פירוט חוויית התפילה והיחס לו זכה בכל בית כנסת. הוא כתב במשך תשע שנים ב"מוסף לשבת" של ידיעות אחרונות טור שבועי על פרשת השבוע, בו קישר בין פרשת השבוע לנושא אקטואלי עם פרשנויות אישיות. כיום יש לו טור שבועי במוסף השבת של ישראל היום.
קריירה > בטלוויזיה

לוי הגיש בטלוויזיה החינוכית תוכניות נוער שעוסקות בקירוב ופיוס בין דתיים לחילונים, בהן: "צו פיוס", "פיוס בע"מ" ו"מישהו דיבר?". בעבר הגיש בערוץ היהדות "התכלת" תוכנית טיולים בחו"ל בשם "היהודי הנודד". כמו כן הוא נמנה עם יוצרי ותסריטאי סדרת הדרמה "מעורב ירושלמי".
קריירה > ברדיו

ב-2002 החל לוי להגיש בגלי צה"ל את תוכנית הרדיו "המילה האחרונה" יחד עם אברי גלעד. התוכנית כללה פינה בה המאזינים מחדשים מונחים עבריים למושגים נבחרים, וכן פינה שבה מחדשים המאזינים "הלכות" נבחרות בנושאים שונים.
לוי הגיש בגלי צה"ל גם את התוכנית "ציפורי לילה ירושלמיות".
בין 2015 ליוני 2019 הגיש לוי בגלי צה"ל את התוכנית "משפחה גרעינית "ביחד עם מגישים נוספים.
ב-2019 החל להגיש בגלי צה"ל תוכנית שבועית ביחד עם לוסי אהריש.
קריירה > על הבמות

ב-2002 לוי הריץ את מופע הבידור "בן אדמה", המופע עלה בתיאטרון הבימה, בית לסין, תיאטרון ירושלים, פסטיבל מספרי סיפורים בחולון ובישובים שונים ברחבי הארץ.
ב-2006 העלה מופע משותף עם אריאל הורוביץ בשם "לכו אתם!" והקליט בדואט עם הורוביץ את השיר "מלאך", שנכלל באלבומו של הורוביץ "זמן אמת". מאז, הוא מופיע עם הורוביץ בכל רחבי הארץ, בהופעות הכוללות בעיקר שירים משותפים.
החל משנת 2007 הוא הנחה את המופע "קלבת שבת" בימי שישי בבית אבי חי בירושלים, מופע אותו כתב יחד עם חברי תיאטרון האינקובטור.
ב-2008 העלה מופע משותף עם חנן יובל בשם "גשר ההלכה".
לוי הופיע יחד עם מרב סמן טוב במסגרת מופע העוסק בירושלים בשם "חוברה'לה".
ביום העצמאות 2024 הנחה את טקס כיבוי משואות והדלקת תקווה, טקס אלטרנטיבי לטקס הדלקת המשואות בהר הרצל.
ספריו

ב-2014 פורסם ספר ילדים שכתב בשם "אותיות מתוקות".
בפברואר 2020 יצא לאור ספרו "כאן לא בית קפה" בהוצאת כנרת זמורה ביתן דביר.
פרסים והוקרה

בשנת 2000 השיא משואה בטקס יום העצמאות בהר הרצל.
ב-2023 קיבל את פרס תרבות יהודית ע"ש אורי אורבך בתחום מפעל חיים.
חיים אישיים

מנישואיו הראשונים יש לו שלושה ילדים.
נשוי בשנית, לנעם דן, ולהם שני ילדים משותפים. הוא מתגורר בשכונת קטמון בירושלים.
ב-7 באוקטובר 2023 במהלך הטבח בניר עוז נרצחו קרובות משפחה של אשתו: כרמלה דן, בת ה-80 ונויה דן בת ה-13 ונחטפו לרצועת עזה קרובי משפחתו עופר קלדרון עם ילדיו סהר וארז. סהר וארז שוחררו בעסקה לאחר 54 ימים. עופר שוחרר ביום 1.2.25 משבי החמאס.
הערות שוליים

↑  גיל רונן, זה מוציא את החשק לחיות, באתר ערוץ 7, ‏28 במאי 2016
↑  מפתיע: הזוג שנבחר להחליף את הנדל והורביץ בגלי צה"ל, באתר "סרוגים", 10 באפריל 2019
↑  לוסי אהריש וג'קי לוי יגישו בגל"צ, באתר ערוץ 7, ‏10 באפריל 2019
↑  תיאטרון - בן אדמה - ג'קי לוי, באתר www.habama.co.il
↑  שרי רוזנפלד, ג'קי לוי וחנן יובל, בצוותא, באתר ynet, 5 במאי 2008
↑  מירב סימן טוב מפלמחים יוצאת במופע חדש שמדבר לחברים בגובה העיניים, באתר mynetkibbutz, ‏2018-11-11
↑  למה הנחיתי את הטקס ההוא? ג'קי לוי עונה | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2024-05-16
↑  ג'קי לוי, סוד הצמצום, באתר ישראל היום, 28 בפברואר 2020
↑   רחל גץ סלומון, ג'קי לוי יודע לספר סיפורים, אבל לא בטוח שהוא יודע לכתוב אותם, באתר הארץ, 25 במרץ 2021
↑  חזקי ברוך, ג'קי לוי ומנשה לב רן הם הזוכים ב"פרס אורי אורבך לתרבות יהודית" לשנת תשפ"ג בתחום מפעל חיים, באתר ערוץ 7, 30 באפריל 2023
↑  אורי סלע‏, "מצאו עצם שבלעדיה שני לא יכולה לחיות. בסרטון מעזה היא כבר מתה", באתר וואלה, 30 באוקטובר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007525154105171  BnF: cb17903482p (data)  GND: 1226878032  ISNI: 0000 0004 0277 2688  LCCN: n2019055266  MusicBrainz: 6292ed04-5386-467d-841c-a1f3884b9f66  VIAF: 308282944   WorldCat (עם VIAF): 308282944
מייקל ארמקוסט

מייקל היידן ארמקוסט (באנגלית: Michael Hayden Armacost; ‏15 באפריל 1937 –  8 במרץ 2025) היה דיפלומט אמריקאי, עמית במכון פרימן ספוגלי של אוניברסיטת סטנפורד, ונשיא מכון ברוקינגס בשנים 1995–2002. בעבר כיהן כשגריר ארצות הברית במנילה ובטוקיו, ובממשלי הנשיאים רונלד רייגן וג'ורג' הרברט ווקר בוש מילא שורה של תפקידי מפתח דיפלומטיים בהם תת-מזכיר המדינה לעניינים מדיניים ומזכיר המדינה של ארצות הברית בפועל למשך ימים אחדים.
ביוגרפיה

ארמקוסט נולד ב-1937. כבר בשנות ה-60 של המאה ה-20 לימד יחסים בין-לאומיים ומדיניות חוץ במכללת פמונה (אנ'). ארמקוסט החל את דרכו בעולם האקדמיה, כפרופסור לממשל במכללה בה לימד. בשנת 1969 זכה למלגה מטעם הבית הלבן, ובילה במחיצתם של עוזר מזכיר המדינה ושל מזכיר המדינה עצמו. לאחר תקופה מסוימת בצוות תכנון המדיניות והתיאום של מחלקת המדינה של ארצות הברית, מונה ארמקוסט לעוזר מיוחד עבור שגריר ארצות הברית ביפן בין השנים 1972–1974, מה שהיה תפקידו הדיפלומטי הראשון. לאחר מכן מילא תפקידים בכירים באגפי אסיה וביטחון לאומי במחלקת המדינה, במחקלת ההגנה ובמועצה לביטחון לאומי.
בינואר 1977 נבחר ארמקוסט לחבר במועצה לביטחון לאומי, שם טיפל בענייני מזרח אסיה והרפובליקה העממית של סין בממשל ג'ימי קרטר, עד 1978, עת הוחלף בניקולס פלאט (אנ'). ב-1982 מונה לשגריר ארצות הברית במנילה, שם ייצג את ארצות הברית במהלך הטלטלות הפוליטיות שפקדו את הפיליפינים במסגרת נשיאותו של פרדיננד מרקוס. שנים לאחר מכן, בממשל הנשיא ג'ורג' הרברט ווקר בוש, מונה לשגריר ארצות הברית ביפן מ-1989 עד 1993. קודם לכן, בשנים 1984–1989 היה תת-מזכיר המדינה לעניינים מדיניים.
הוא כיהן כמזכיר המדינה של ארצות הברית בפועל במשך כשישה ימים מהשבעתו של בוש האב לנשיאות ועד לאישור מינויו של ג'יימס בייקר כמזכיר המדינה הקבוע. בפרק הזמן שבין 1995 ל-2002 כיהן ארמקוסט כנשיא מכון ברוקינגס בוושינגטון הבירה, קבוצת החשיבה הוותיקה ביותר בארצות הברית המתמקדת במחקר של פוליטיקה, ממשל, יחסים בין-לאומיים, כלכלה ומדיניות ציבורית. על שירותו הדיפלומטי עוטר בפרס השירות הנכבד מטעם נשיא ארצות הברית, בפרס השירות האזרחי הנכבד מטעם מחלקת ההגנה ובפרס השירותים המצטיינים של מחלקת המדינה.
ארמקוסט היה מחברם של שלושה ספרים, שהאחרון שבהם, "חברים או יריבים?", יצא לאור בשנת 1996 ומגולל את קורותיו בשירות החוץ של ארצות הברית.
הערות שוליים

↑  Michael H. Armacost, PhD, באתר מכון פרימן ספוגלי של אוניברסיטת סטנפורד (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299126605171  CiNii: DA06424418  GND: 171953568  ISNI: 0000 0000 6700 5528  LCCN: n84046615  LNB: 000230503  NARA: 10569336  NDL: 00511761  NTA: 073000981  SUDOC: 11290162X  VIAF: 23536187   WorldCat (עם VIAF): 23536187
נט המשפט

נט המשפט היא מערכת מידע לניהולם של בתי המשפט בישראל. המערכת מנהלת את ההליך המשפטי לכל אורכו, החל מהגשת כתב אישום תובענה או כל פנייה אחרת למערכת המשפט, המשך בכל שלבי הדיון המשפטי, וכלה בפרסום כל החלטה שהתקבלה, ובפרט פסקי דין וגזרי דין.
שירותי המערכת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מערכת "נט המשפט" משרתת ארבע קבוצות של משתמשים:
עובדי מערכת המשפט בישראל - שופטים, עוזרים משפטיים ועובדי מנהל - המשתמשים במערכת בפעילותם השוטפת.
משרדי עורכי דין, הרשומים במערכת ומזדהים באמצעות כרטיס חכם, ומשתמשים בה לניהול הקשר ביניהם ובין מערכת המשפט. במערכת משמשים שני סוגים של כרטיסים חכמים:
כרטיס לעורך דין, המאפשר הזדהות בכניסה למערכת וכולל אפשרות לחתימה אלקטרונית.
כרטיס מנהלתי, המאפשר הזדהות בכניסה למערכת, אך ללא אפשרות לחתימה אלקטרונית. כרטיס זה נועד לשימוש סגל מנהלי העובד במשרד עורכי דין.
בעלי הדין מקרב הציבור הרחב יכולים להשתמש במערכת לשם עיון בנוסח המלא של החלטות בתי המשפט הנוגעות לעניינם. במקרה כזה נדרשת הזדהות. הרחבה של שימוש זה היא לפתיחת תיקים בתביעות קטנות, ישירות דרך המערכת, ללא צורך בהגעה לבית המשפט על מנת לפתוח את התיק, ומשנת 2021 המערכת מאפשרת גם להגיש בקשות בתיקים ללא צורך בהגעה לבית המשפט.
הציבור הרחב, המשתמש במערכת בעיקר לשם עיון בנוסח המלא של החלטות בתי המשפט, ללא צורך להזדהות. שירות זה של המערכת מהווה מימוש נרחב של העיקרון ”צדק צריך לא רק להיעשות אלא גם להיראות”. בגלל ההתנגשות של עקרון פומביות הדיון בערכים אחרים, למשל פרטיות, או ביטחון הציבור, שימוש זה מוגבל לעיון עליו בתי המשפט לא קבעו שהערכים האחרים גוברים. אמצעי מנהלי נוסף המגביל את האפשרות לעיין בהליכים שבמערכת הוא, שהמעיין נדרש לספק נתונים בסיסיים על ההליך, כמו המספר הסידורי שלו ובית המשפט בו הוא התקיים.
יוצא מזה שמשתמשי המערכת נחלקים לשני סוגים. משתמשים מזוהים, שנרשמו מראש, והם בעלי הרשאות לפעולות שונות, ולכל היתר. למשתמש מזוהה מאפשרת המערכת משלוח וקבלה של דואר אלקטרוני מאובטח, כתחליף להעברה פיזית של מסמכי נייר שנדרשה קודם להפעלת המערכת. המערכת תומכת במסמכים מסוג PDF ו-DOC או DOCX (מסמכי Word), בעיקר למסמכים שמקורם במעבד תמלילים, ו-TIFF, בעיקר מסמכים סרוקים.
פיתוח, תחזוקה ותפעול של המערכת

בעקבות ביטול מכרז מב"ת 2000 אליו ניגשה רק חברה אחת, חברת EDS, החל בשנת 2003 פיתוח המערכת שעבר ללא מכרז לחברות נס טכנולוגיות כקבלן ראשי, וחברות יבמ גלובל סרוויסס (IGS) וטלדור כקבלני משנה. בהתאם לחוזה שנחתם עמן, שלוש חברות אלה יעסקו בתחזוקה ובתפעול של המערכת עד סוף שנת 2011.
עלות פיתוחה והטמעתה של המערכת הגיעה לכחצי מיליארד ש"ח.
מהלך הטמעת המערכת

הטמעת המערכת בבתי המשפט החלה בהדרגה בינואר 2007 והושלמה בכל בתי המשפט, מלבד בית המשפט העליון, באפריל 2010. ההטמעה נעשתה בפיקוחו של מנהל בתי המשפט בפועל, השופט משה גל. לשם הטמעת המערכת נערכו גם שינויים מסוימים בתקנות סדר הדין האזרחי ובתקנות הארכיב.
מהלך הטמעת המערכת מלווה בתקלות רבות, ועל המערכת נמתחה ביקורת מצד משתמשים שנתקלו בקשיים ובפגמים.
דו"ח מבקר המדינה לשנת 2009 הציג שלל ליקויים בניהול הפרויקט וציין "ריבוי התקלות - כמו אי-יציבות, מהירות תגובה אטית, אמינות נמוכה ואי-טיפול בתקלות השפיעו על פעולת המערכת, עד כדי חוסר שביעות רצון של המשתמשים מהמערכת".
הנהגת "נט המשפט" היוותה למעשה מהפך מהותי במערכת המשפט בישראל, מעל ומעבר לשינוי הטכנולוגי. נשיאת בית המשפט העליון, דורית ביניש, התייחסה לכך בפסק דין שנתנה:
"המצב שנוצר מחייב שלא להשאיר את הנושא ללא טיפול המותאם להתפתחויות ולנסיבות החדשות שנוצרו. הגיעה העת לבחינה מחודשת של תקנות העיון."
חשד לפריצה לאתר

באוגוסט 2012 נעצרו משה הלוי ושני אנשים נוספים, בחשד שפרצו למערכת "נט המשפט" וחשפו חומרים סודיים ורגישים. הלוי טען כי לא פרץ לאתר וקיבל את המסמכים לאחר שהכניס מספר זהות בלבד בגלישה רגילה. עוד טען כי "אם האתר הזה הוא מאגר מידע, אז הם עברו על חוק הגנת הפרטיות. אם הייתה להם כוונה שלא לחשוף מסמכים, הם היו צריכים לבנות אתר מאובטח".
הערות שוליים

1 2  יהודה קונפורטס, ‏החשב הכללי אישר 82 מיליון שקלים נוספים להמשך פרויקט "נט-המשפט", באתר "אנשים ומחשבים", 27 ביולי 2010
↑  נס, יבמ וטלדור יתחזקו ויתפעלו את מערכת נט המשפט; ההיקף הכספי: 60 מיליון שקלים, באתר "אנשים ומחשבים", 18 באוקטובר 2010
↑  יובל יועז, ‏העומס בבתי המשפט גדל; "נט המשפט" מאטה את עבודת השופטים, באתר גלובס, 16 במרץ 2010
נורית רוט, מערכת המחשוב נט המשפט מקרטעת - השופטים זועמים, באתר TheMarker‏, 13 במרץ 2011
עידו באום, תקלה "חמורה ביותר" פוגעת במערכת המחשוב של בתי המשפט, באתר TheMarker‏, 12 בספטמבר 2012.
↑  מבקר המדינה, הליכים ופעולות למחשוב בתי המשפט, דוח שנתי 60ב לשנת 2009 ולחשבונות שנת הכספים 2008, עמ' 993–1016.
↑  הדס מגן, ‏דו"ח המבקר: מחשוב בתי המשפט - ריבוי תקלות במערכת, באתר גלובס, 11 במאי 2010.
↑  בג"ץ 5917/97 האגודה לזכויות האזרח בישראל נ' שר המשפטים ואחרים, ניתן ב־8 באוקטובר 2009
↑  אלה לוי-וינריב, ‏המשטרה חושדת: מאגר המידע של בתי המשפט נפרץ, באתר גלובס, 10 בספטמבר 2012
יניב קובוביץ, עודד ירון, מחדל האבטחה באתר בתי המשפט: חשש לחיי עדים ושיבוש חקירות, באתר הארץ, 10 בספטמבר 2012
ההאקר "הלמו" חשוד שהוציא אלפי מסמכים חסויים מבתי המשפט, באתר ynet.
↑  אלי סניור ומאור בוכניק, לעיניו של ההאקר: הולילנד, עד המדינה וענת קם, באתר ynet, 10 בספטמבר 2012.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
האנציקלופדיה המקוונת לסדרות של מספרים שלמים

סמליל האתר
האנציקלופדיה המקוונת לסדרות של מספרים שלמים (באנגלית: On-Line Encyclopedia of Integer Sequences, בראשי תיבות: OEIS) היא מאגר נתונים מקוון, המכיל סדרות של מספרים שלמים.
באתר יש כ-370,000 סדרות. לכל סדרה ניתן מספר מזהה ויש לה דף מיוחד, בו אפשר למצוא מידע על הסדרה כגון: היסטוריה, הפניה למקורות רלוונטיים, שימושים מתמטיים, נוסחה (אם יש), הערות מתמטיות שנוספו על ידי משתמשי האתר, וכן הלאה. בנוסף, האנציקלופדיה מקטלגת אותן לפי מילים שמורות שונות המיוחדות לה.
כל סדרה ניתנת להצגה בכמה צורות ובהן: רשימה, גרף, מעקב היסטורי, וישנה אף אפשרות 'לשמוע את הסדרה', על ידי המרת המספרים לצלילים.
האתר כולל מנוע חיפוש המאפשר לחפש סדרה באמצעות ערכים שלה (או של תת-סדרה שלה), וכן באמצעות שמה. הדבר מאפשר למתמטיקאי הנתקל בסדרה במהלך עבודתו לאתר מופעים נוספים שלה.
האתר מפעיל דף להצעות ודיונים בממשק ויקי.
לאתר קדמו ספרים שהוציא סלואן: "A Handbook of Integer Sequences" ‏(1973) שהכיל 2372 סדרות, ו-"The Encyclopedia of Integer Sequences"‏ (1995) שהכיל 5,488 סדרות. לאחר פרסום ספרים אלה מתמטיקאים שלחו לסלואן מעל 16,000 סדרות, שספר צר מלהכילן, ומשום כך הקים סלואן בשנת 1996 אתר אינטרנט שיכיל את הסדרות.
דף השער של האתר מופיע בכ-50 שפות, ובכללן עברית.
היסטוריה

בהיותו סטודנט לתואר שני במתמטיקה, החל ניל סלואן ללקט סדרות כחלק מעבודתו בקומבינטוריקה. מסד הנתונים תחילה אוכסן על כרטיסי ניקוב. הסדרות שאסף נאגרו לתוך שני כרכים, ולאחר שכמות הסדרות נהייתה מורכבת מדי לניהול כסט כרכים, החליט להעביר את כל המידע באופן מקוון, תחילה דרך מייל ואז בתצורת אתר ייעודי (1996). ב-1998 יצר סלואן מגזין ייעודי.
מספרים לא שלמים

בנוסף לסדרות של מספרים שלמים, האתר מקטלג סדרות של שברים, ספרות של מספרים טרנסצנדנטים, מספרים מרוכבים וכן הלאה, על ידי המרתן לסדרות של שלמים. סדרות של שברים מיוצגות על ידי זוג סדרות, סדרת המונים וסדרת המכנים.
לדוגמה, סדרת פרי מסדר חמש:
 \textstyle {1 \over 5},{1 \over 4},{1 \over 3},{2 \over 5},{1 \over 2},{3 \over 5},{2 \over 3},{3 \over 4},{4 \over 5}
מקוטלגת כסדרת מונים: 4, 3, 2, 3, 1, 2, 1, 1, 1 וסדרת מכנים: 5, 4, 3, 5, 2, 5, 3, 4, 5.
מספרים אי-רציונלים חשובים, כגון π = 3.1415926535897...‎ מקוטלגים על פי הספרות בייצוג העשרוני.
הערות שוליים

↑  העמוד הראשי של הוויקי
↑  Journal of Integer Sequences