stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קריקטורה בעולם הערבי
הקריקטוריסטית אומייה ג'וחא

אחת הדוגמאות הבולטות, המדגישות את כוחה של הקריקטורה, משתקפת בדמותה של הקריקטוריסטית הפלסטינית אומיה ג'וחא (أمية جحا; בתעתיק: אמיה ג'חא). ג'וחא, ילידת העיר עזה, נולדה ב-2 בפברואר 1972. סיימה בהצטיינות לימודי מתמטיקה באוניברסיטת אל-אזהר בקהיר בשנת 1995. נישאה לראמי סעד, מפקד שדה בגדודי עז אל-דין אל-קסאם (كتائب الشهيد عز الدين القسّام), הזרוע הצבאית של תנועת חמאס (حماس), אשר נהרג על ידי כוחות צה"ל בשנת 2003.
אומייה חברה בעמותה ע"ש נאג'י אל-עלי לאומנות פלסטית בפלסטין (جمعية ناجي العلي للفنون التشكيلية في فلسطين). בשנת 2001 היא זכתה בפרס העיתונות הערבית. את הקריקטורות שלה היא פרסמה מזה תקופה בעיתון הפלסטיני אל-חיאת אל-ג'דידה (الحياة الجديدة), ולאחר שפרשה מכך החליפהּ בתפקיד זה מחמד עבד אל-ע'ני סבאענה. בנוסף לעיתון זה, מפרסמת אומייה את איוריה באתר אינטרנט ובדפי פייסבוק הנושאים את שמה. מאפיין בולט בחתימתה של ג'וחא על-גבי הקריקטורות פרי-עטה הוא סמל מפתח השיבה (בערבית: مفتاح العودة), הרומז לדרישתם של מיליוני פליטים פלסטינים במדינות ערב ובפזורה ברחבי העולם לשוב לבתיהם אשר בהם גרו עד 1948, עת פרצה מלחמת העצמאות בין מדינת ישראל מחד גיסא לבין הפלסטינים ומדינות ערב מאידך גיסא, המכנים אירוע זה במילה הנכבה, שפירושה בערבית "אסון, שואה". ואמנם, מוטיבים הקשורים בסבלם של הפלסטינים חוזרים תדיר בקריקטורות פרי עטה של אומייה, וזאת לעיתים לצד קריקטורות מסוג שני, בהם היא מנסה להביע תקווה לעתיד טוב יותר עבור בני עמה.
קריקטורות הסכסוך הישראלי-ערבי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קריקטורות רבות בנושא הסכסוך הישראלי-ערבי והסכסוך הישראלי-פלסטיני פורסמו בכלי התקשורת הערביים. כמעט כולן נשאו אופי אנטי-ישראלי בוטה ורבות מהן גם אופי אנטישמי הרומז לעלילות דם כנגד היהודים, כגון: יהודים שותים דם של ילדים ערבים, יהודים חרדים שולטים בעולם, יהודים צולבים ערבי כפי שצלבו את ישו, יהודים כרוצחים שטניים, ועוד.
לאחר ניצחונה של נטע ברזילי באירוויזיון 2018, פורסמו בתקשורת הערבית קריקטורות המגנות את זכייתה. בקריקטורה שצייר מֻחַמַּד סַבַּאעַנֶה נטע עומדת על גדר ההפרדה מוצגת כשדם נוזל מפיה. היא רוקדת בבגדים צבעוניים ומחזיקה רימון, במקום מיקרופון. הקריקטורה הופיעה בעיתון הרשמי של הרשות הפלסטינית, אל-חַיַאת אל-גַ'דִידִה.
קריקטורות והאביב הערבי

אחד מגלי האירועים המשמעותיים, אשר התחוללו (ועודם מתרחשים ומשפיעים) ברחבי העולם הערבי בעת האחרונה, הוא מה שנהוג לכנות "האביב הערבי". מונח זה מתייחס לסדרת התקוממויות עממיות כנגד השלטון, שפקדו את חלק ממדינות ערב במפנה השנים 2011-2010. בין מדינות אלה ניתן למנות את תוניסיה, מצרים, לוב, תימן, בחריין ועוד. לצד מדינות אלה נמצאת גם סוריה, אשר בה עדיין מתרחשות התנגשויות אלימות בין הצבא הסורי החופשי (جيش سوريا الحرّ) ותומכיו לבין משטרו של הנשיא בשאר אל-אסד ואנשי-שלומו, מאז חודש מרץ 2011.
אחד המאפיינים הבולטים של התקוממויות אלה הוא השימוש הנרחב באמצעי-התקשורת הקיימים ברשת האינטרנט, דוגמת פייסבוק, טוויטר, YouTube, פליקר וכיוצא בזה, וזאת לצד הפגנות בכיכרות וברחובות הראשיים כנגד השלטון. במסגרת אמצעים אלה זכתה הקריקטורה לנפח לא מבוטל של חשיפה, הפצה ותגובות, כחלק מן הניסיונות להציג את השלטונות הקיימים באור נלעג, מעורר גיחוך ושלילי. נראה כי את מה שהשלטונות ניסו להשתיק באמצעים העומדים לרשותם, הצליחו ההמונים לבטא לא רק בעצם נוכחותם במרחב הציבורי, כי אם גם – וביתר שאת – במרחב הקיברנטי (cyberspace).
ההתקוממויות ברחבי העולם הערבי זכו להתעניינות, בין היתר, מצד אמצעי-התקשורת בישראל. כדוגמה ניתן לציין את שלוחת מכון ממרי (MEMRI) בישראל, אשר מפרסם באתרו סקירות שונות בנושאים הקשורים לעולם הערבי בכלל, ולאביב הערבי בפרט.
הערות שוליים

↑  ראו קישור לדף-מידע אודות קאסם תחת "קישורים חיצוניים".
↑  אתר העיתון: http://www.alhayat-j.com/newsite/index.php
↑  אתר זה, שכתובתו www.omayya.com, אינו פעיל מזה תקופה ונכון לעת כתיבת ערך זה.
↑  על מפתח השיבה, ראו בערך הנכבה
↑  נעם בנעט, ‏האירוויזיון, ה-BDS וצעדת השיבה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 13 במאי 2018
↑  ראו למשל מאמר ביקורת מאת ד"ר פיצל אל-קאסם, שכותרתו: "مهلا يا مجاهدي الماوس والكي بورد" - "לאט לכם, לוחמי העכבר והמקלדת", המצוטט באינטרנט ומצוי ברשימת הקישורים החיצוניים.
קריקטורה אנטישמית שפורסמה בעיתון אל-ואטן בקטר ב-2002 ומציגה את אריאל שרון כיהודי שטני השותה מגביע עליו כתוב "דם ילדים פלסטיניים" ברמיזה לעלילות דם ידועות כנגד היהודים
קריקטורה של קרלוס לטוף על אפקט הדומינו כפי שזכה לידי ביטוי באביב הערבי
שאר B1

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  טנק כבד
 מדינה מייצרת:  צרפת
 יצרן:  רנו 
 משתמשים עיקריים:  צרפת צרפת
 משתמשים משניים:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 שנת ייצור:  1936
 תקופת השימוש:  1936–1940 (כ־4 שנים) 
 מערכה מרכזית:  מלחמת העולם השנייה
 יחידות שיוצרו:  405 
 מידע טכני
 אורך:  6.37 מטר
 רוחב:  2.5 מטר
 גובה:  2.79 מטר
 משקל:  31.5 טון
 מהירות:  28 קמ"ש
 טווח פעולה:  180-95 ק"מ
 מנוע:  מנוע בנזין, 307 כ"ס
 שריון:  עד 60 מ"מ
 צוות:  4
 מערכות נשק
 חימוש עיקרי:  תותח בקוטר 75 מ"מ בתובה  תותח 47 מ"מ בצריח
 מספר פגזים:  74 לתותח 75 המ"מ, 50 לתותח ה-47 מ"מ
 חימוש משני:  שני מקלעי ריבל בקוטר 7.5 מ"מ
 
שאר B1 (בצרפתית: Char - טנק) היה טנק כבד מתוצרת צרפת, שפיתוחו החל בשנות ה-20, והוא השתתף במלחמת העולם השנייה.
בעת המערכה על צרפת ב-1940, נחשב השאר B1 לאחד הטנקים החזקים והעוצמתיים בשדה הקרב, הודות לשילוב של כוח אש ומיגון; הוא צויד בתותח בקוטר 75 מ"מ בתובה ותותח 47 מ"מ בצריח, ושריונו העבה היה כמעט חסין לאש הטנקים הגרמנים והתותחים נגד-טנקים שלהם.[דרוש מקור] אולם הוא סבל מלא מעט ליקויי תכנון, שהתרחשו כתוצאה מחשיבה מיושנת שלא תאמה את שדה הקרב המודרני, דוגמת מהירות נסיעה הנמוכה, והצריח בו היה רק איש צוות אחד, שעליו היה לטעון, לכוון את האש, לתת פקודות לנהג וכיוצא בזה. תכנונו השפיע על פיתוחו של הטנק הבינוני M3 לי האמריקאי.
לאחר כיבוש צרפת בידי הנאצים, נפלו שלל מספר רב של טנקי שאר B1 בידי הוורמאכט, שהכניסם לשירות מצומצם בשם Panzerkampfwagen B-2 740 f.
רוני שכנאי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 במרץ 1944 ישראל תל אביב, ישראל
 פטירה:  25 בספטמבר 2017 (בגיל 73) הממלכה המאוחדת סקרבורו, הממלכה המאוחדת
 פעילות בולטת:  הנשיא הגדול של אגודת הקוסמים הישראלית
 מקצוע:  קוסם
 
רוני שכנאי (21 במרץ 1944 – 25 בספטמבר 2017) היה מראשוני הקוסמים בישראל, אשר הקים את אגודת הקוסמים הישראלית וכיהן בה בתפקיד "הנשיא הגדול" עד מותו.
ביוגרפיה

רוני שכנאי החל את דרכו האמנותית כמוזיקאי. הוא ניגן בגיטרה בס, כתב והלחין, ועיקר פעילותו המוזיקלית הייתה במסגרת להקת "המתקוממים", יחד עם נפתלי אלטר ואחרים, בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20. שכנאי כתב והלחין את כל שירי הלהקה, אשר עסקו בחלקם הגדול במחאה על רקע מלחמת ששת הימים.
לאחר פירוק הלהקה עבר שכנאי להתגורר בלונדון, שם עסק בלימודי אמנות הקסמים, בין היתר אצל הקוסם קן ברוק (אנ').
שכנאי חזר לישראל בשנת 1979, והביא עימו לישראל סגנון הגשה חדש של מופעי קסמים, עם שימת דגש על היות המופע מוקפד ואלגנטי. במקביל לפעילותו כקוסם מקצועי ולהופעותיו בכל רחבי הארץ, היה שכנאי הרוח החיה מאחורי הקמת "האגודה לקידום אמנות הקסמים בישראל". הוא שימש כנשיאה הראשון של האגודה, ולאחר סיום כהונתו הוענק לו תואר ייחודי - "הנשיא הגדול" – בו החזיק עד יום מותו. בין תלמידיו של שכנאי ניתן למנות את דליה פלד וליאור מנור.
לקראת פרישתו, החליט שכנאי לעבור שוב לאנגליה, והתגורר יחד עם אשתו לוריין בעיר הולדתה סקרבורו, עד מותו בשנת 2017. עם פטירתו החליטו חברי אגודת הקוסמים לכבד את זכרו ולקרוא את אגודת הקוסמים על שמו. ההכרזה על כך התקיימה באירוע רב-משתתפים לזכרו שנערך בתל אביב ב-8 בינואר 2018, שם נערך לכבודו טקס "שרביט שבור" - טקס אשכבה ייחודי לאמני קסמים.
הערות שוליים

↑   ערב לזכרו של רוני שכנאי, סרטון  באתר יוטיוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 8666e14f-d194-4171-94e7-6147d56d814e
רוני שוורץ (ג'ודוקא)

רוני שוורץ (נולדה ב-26 ביוני 1984) היא ג'ודוקא ישראלית. אלופת ישראל (2009, 2010, 2011) וסגנית אלופת ישראל (2012 ו-2013) במשקל עד 52 ק"ג.
ביוגרפיה

שוורץ החלה להתאמן בג'ודו באופן מקצועי, בגיל 23 בשנת 2007. היא מתאמנת בהדרכת בתיה אדיב.
שוורץ זכתה במדליית ארד בהופעת הבכורה שלה בסבב הבוגרים העולמי כשהתחרתה בתחרות גביע העולם בסופיה, בולגריה בקטגוריית המשקל עד 48 ק"ג.
במהלך השנים 2007–2012 זכתה שוורץ ב-8 מדליות במסגרת הסבב העולמי בקטגוריית המשקל עד 48 ק"ג. לאחר מכן עברה להתחרות בקטגוריית המשקל עד 52 ק"ג.
מאז 2013 מתחרה שוורץ בקטגוריית המשקל עד 52 ק"ג ובמהלך 2013–2014 זכתה ב-10 מדליות במסגרת הסבב העולמי.
בת זוגה של שוורץ, אמלי רוסנו, ג'ודוקא מבלגיה היגרה לישראל על מנת להתגורר עמה וקיבלה ביולי 2014 אזרחות, שמאפשרת לה להתחרות במדי נבחרת ישראל בג'ודו.
שוורץ בוגרת מדעי המחשב וביולוגיה באוניברסיטת ת"א ועובדת בתחום המחשבים.
הערות שוליים

↑  יניב יוסיף אור, אין הפתעות: זאבי ושלזינגר אלופי הארץ בג'ודו, באתר one,‏ 24 בדצמבר 2009
↑  הפתעה אחת וקאמבק מרגש באליפות ישראל בג'ודו, באתר ‏מאקו‏, 31 במרץ 2011
↑  אורן אהרוני, אמלי רוסנו תקבל אזרחות ישראלית, באתר ynet, 22 ביולי 2014
רוסקה פולה

| --- | --- |
סמל רוסקה פולהסמל רוסקה פולה

 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 מחוז:  זקרפטיה זקרפטיה
 תאריך ייסוד:  1303 
 שטח:  11 קמ"ר
 גובה:  220 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  6,834 (2011)
 קואורדינטות:  48°03′26″N 23°32′01″E﻿ / ﻿48.057222222222°N 23.533611111111°E﻿ / 48.057222222222; 23.533611111111 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםרוסקה פולה(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםרוסקה פולה(למפת זקרפטיה רגילה) אוז'הורוד מוקצ'בו חוסט וינוהרדיב סבליאבה רחיב לבוב איוואנו-פרנקיבסק רומניה הונגריה סלובקיה פוליןרוסקה פולה(למפת זקרפטיה מוגדלת) אוז'הורוד מוקצ'בו חוסט וינוהרדיב סבליאבה רחיב לבוב איוואנו-פרנקיבסק רומניה הונגריה סלובקיה פוליןרוסקה פולה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
רוסקֶה פוֹלֶה (באוקראינית: Руське Поле; בהונגרית: Úrmező, אורמזה; ברוסית: Русское Поле, רוסקויה פולה; ביידיש: ווערמעזיף) הוא כפר במחוז זקרפטיה שבמערב אוקראינה.
יהודי רוסקה פולה

יהודים ראשונים התגוררו בכפר בתחילת המאה ה-18 ובשנת 1830 חיה במקום קהילה יהודית מסודרת. הקהילה הייתה כפופה לקהילת טעטש ולכן לא היה לה רב משלה אך היו בה בית כנסת, מקווה ובית עלמין. כל יהודי העיר היו חסידי ויז'ניץ.
החל משנת 1941 החלו להתנכל ליהודי העיר ולקחת גברים מהקהילה לעבודות כפייה, ובשנת 1944 גירשו גם את אחרוני היהודים שעוד נותרו.
לקריאה נוספת

אור-מאז'ו, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 25. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
קרישה תוך-כלית מפושטת

| --- | --- |

 תחום:  המטולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/199627 
 DiseasesDB:  3765
 MeSH:  D004211
 סיווגים
 ICD-10:  D65
 ICD-11:  3B20 
 
קרישה תוך-כלית מפושטת (באנגלית: Disseminated intravascular coagulation; בראשי תיבות: DIC) היא מצב רפואי מסוכן, הכולל גירוי יתר של מנגנוני קרישת הדם בגוף האדם.
שפעול פתולוגי זה יכול להיגרם כתגובה למספר מחלות או תסמינים. כפי שמרמז שמו, במצב זה מתהווים קרישי דם קטנים בתוך כלי הדם בכל הגוף. מאחר שקרישי דם אלו צורכים את החלבונים והטסיות הנחוצים לתפקודי הקרישה התקינים, נוצרת הפרעה בתהליך הקרישה עצמו וקיימים דימומים באזורים שונים בגוף, כגון העור, מערכת העיכול, מערכת הנשימה ואזורים נוספים. קרישי הדם הקטנים הנוצרים בתופעה זו גורמים גם להפרעה בזרימת הדם הנורמלית לאיברים (כגון הכליות), מצב אשר יכול להוביל לאי-ספיקה של האיבר הספציפי.
DIC עלול לקרות גם במחלות כרוניות, ולהתקדם באופן איטי יותר – בעיקר בחולים קשים, כאשר יכולה להתפתח אי ספיקה כללית של איברים שונים בגוף, אשר מביאה למות החולה.
אפידמיולוגיה

בערך כמחצית מהמקרים של DIC מתרחשים כסיבוכי היריון, וכשליש מהם כתוצאה מהתפרצות של סרטן מפושט (carcinomatosis).
מנגנון ההיווצרות

תחת תנאי שיווי משקל בגוף (הומאוסטאזיס), תהליכי הקרישה מאוזנים בקפדנות. תהליך הקרישה בגוף מביא לייצור תרומבין אשר הופך פיברינוגן לפיברין. הקריש המורכב מפיברין הוא התוצר הסופי של תהליך הקרישה (קרוי גם הקריש השניוני). המערכת הפיברינוליטית מופעלת לאחר מכן על מנת לפרק את הפיברינוגן והפיברין, על ידי ייצור פלסמין, שתפקידו לפרק את קרישי הפיברין שנוצרו. פירוק קרישי הפיברין והפיברינוגן הופך אותם לפיסות קטנות הקרויות Fibrin Degradation Products ‏(FDPs), בעברית: תוצרי פירוק הפיברין.
במצב של DIC מאבד תהליך הקרישה והפיברינוליזיס (פירוק הקריש) שליטה, וכתוצאה נוצרים דימומים וקרישיות נרחבת. ישנן סיבות שונות להיווצרות DIC, אך ההתפתחות של אירוע זה דומה בכל המקרים. אחד מהגורמים העיקריים האחראיים להתפתחות מצב זה הוא הגורם הרקמתי (tissue factor) – גליקופרוטאין הנמצא בממברנות של תאים רבים בגוף (כולל תאי אנדותל, מקרופאגים ומונוציטים), ואשר אחראי באופן נורמלי, יחד עם פקטור 7, להתחלת תהליך הקרישה בגוף. הגורם הרקמתי משוחרר כתגובה לחשיפה לציטוקיני, TNF ואנדוטוקסין. מסיבה זו עלול להתפתח DIC, למשל במצבים של אלח דם, כתוצאה משחרור מוגבר של גורמים אלו. הגורם הרקמתי מצוי גם באיברים כגון הריאות, המוח והשליה. לאחר האקטיבציה שלו, הוא נקשר לפקטורים שונים במערכת הקרישה ומביא ליצירת הקרישים כמתואר לעיל. כתוצאה משחרור יתר של הגורם הרקמתי, מופעלת מערכת הקרישה באופן אבנורמלי: עודף של טרומבין זורם במחזור הדם, ומביא להיווצרות קרישי דם קטנים במחזור הדם עצמו. קרישי דם עודפים אלו אוספים טסיות דם בדרכם, והופכים לקרישי דם גדולים יותר, שמביאים לפקקת (טרומבוזיס) מיקרו-וסקולרית ומאקרו-וסקולרית.
כתוצאה מהצטברות טסיות דם במהלך ייצור קרישי הדם הקטנים, נוצרת תרומבוציטופניה (מיעוט טסיות בדם). גם גורמי קרישה אחרים מתמעטים עקב השתתפותם ביצירת קרישי הדם, מה שגורם ליצירת דימומים האופייניים ל- DIC.
באופן סימולטני, ותוך כדי יצירת קרישי הדם האמורים, מביא הטרומבין גם להיווצרות הפלסמין, והפלסמין גורם לפיברינוליזיס ולפירוק מסיבי של קרישי הדם לאחר היווצרותם. פירוק זה מביא להצטברות עודפת של FDPs, המביאה לדימומים כתוצאה מהיותם בעלי תכונות נוגדות קרישה חזקות. השחרור העודף של הפלסמין מביא להפעלת מערכת המשלים ומערכת הקינין בגוף, שאחראיות בין היתר לסימפטומים הקליניים האופייניים – כגון שוק, תת-לחץ דם, ועלייה בחדירות כלי הדם.
DIC הוא מצב חירום רפואי המאופיין בפרוגנוזה גרועה ובסיכויי תמותה גבוהים.
סיבות

DIC עשוי להיווצר במצבים הבאים:
לוקמיה פרומיאלוציטית חריפה.
סרטן הריאה, הלבלב, הערמונית והקיבה.
היפרדות שליה לא תקינה, המביאה לשחרור עודף של גורם רקמתי, תסחיף מי שפיר וסיבוכי לידה נוספים.
נזק מסיבי לרקמות הגוף - מצבי טראומה, כוויות, ניתוח נרחב.
זיהומים שונים: על ידי חיידקים גראם שליליים, neisseria meningitidis, streptococcus pneumoniae, malaria, aspergillosis, rocky mountain spotted fever.
מכת חום
סיבות אחרות: מחלת כבד, הכשת נחש, המוליזה חריפה, המנגיומת ענק, הלם, דלקת דופן כלי הדם, מפרצת אבי העורקים, הרעלת סרוטונין (מינון יתר של סרוטונין במוח) ועוד.
קליניקה ותסמינים

סיבוך המביא להיווצרות של DIC יביא לכך שהאדם הנפגע ייראה חולה מאוד, בשוק, בעל דימומים נרחבים בפה, אף ואזורים שנוטים לקחת מהם דם, התפשטות של נמק, אי ספיקת כליות והיווצרות חבלות- bruising כתוצאה מהדימום.
דיאגנוזה

במקרים חריפים הכוללים דימום: ניתן לראות כי PT ו- PTT הם מוארכים, ורמת הפיברינוגן בגוף היא נמוכה מאוד. ניתן לראות רמות גבוהות של FDPs, לרבות D-dimer, יחד עם תרומבוציטופניה חריפה. תבנית כדוריות דם אדומות תצביע על schistocytes- פרגמנטים של כדוריות דם.
במקרים פחות חריפים ללא דימום- ניתן לראות תהליך סינתיזה מוגבר של גורמי קרישה וטסיות. PT, APTT וספירת הטסיות הם נורמליים. FDPs ברמה מעט מוגברת.
טיפול

הטיפול הוא במתן נוגדי קרישה במצבים בהם היווצרות הקריש עלולה להביא למות החולה (למשל, תרומבוזיס בעורקים הקורונריים בלב או במוח). במידה וספירת הטסיות היא מאוד נמוכה, ניתנות טסיות בעירוי. פלסמה קפואה ניתנת כדי להביא להפחתת פעולתם של גורמי הקרישה.
במצבים מסוימים ניתנת אינפוזיה עם אנטיתרומבין. פיתוח חדש הוא תכשיר רקומביננטי - Xigris, הכולל פרוטין C משופעל - APC- אשר אחראי על פירוק תהליך הקרישה. מחיר התכשיר יקר והוא כולל תופעות לוואי רבות, ועל כן ניתן רק לחולים עם זיהום (ספסיס) חמור כיום.
פרוגנוזה

הפרוגנוזה במצבי DIC היא גרועה, ולרוב היווצרות מצב זה מבשרת על סיכויי תמותה גבוהים מאוד, בין 20% ל-50%, כתוצאה מהיעדר היכולת הקיימת כיום לטפל באופן יעיל בריפוי התהליך. סיכויי המוות עולים משמעותית במידה והמצב התפתח מסיבה זיהומית מאשר מסיבה טראומטית.
קרדיומגליה

| --- | --- |

צילום חזה של מטופל הסובל מקרדיומגליה, ניתן להבחין בלב המוגדל ובקוצב הלב
 שמות נוספים:  מגהקרדיה, לב מוגדל
 תחום:  קרדיולוגיה
 מיקום אנטומי:  לב
 גורם:  קרדיומיופתיה, עישון, יתר לחץ דם, טרשת עורקים, עמילואידוזיס, סוכרת, מחלת צ'אגאס, יתר לחץ דם ריאתי
 טיפול:   משתנים
 סיבוכים:  אי ספיקת לב,  תסחיפים, דום לבבי
 קישורים ומאגרי מידע
 InfoMed:  הערך קרדיומגליה, באתר InfoMed
 DiseasesDB:  30769
 MeSH:  D006332
 סיווגים
 ICD-10:  I51.7
 ICD-11:  BC45
קרדיומגליה (בעברית: הגדלת לב; לעיתים מכונת גם מגהקרדיה או מגלוקרדיה) היא מצב רפואי בו הלב מוגדל, לכן המצב מכונה בדרך כ"לב מוגדל".
קרדיומגליה אינה מחלה, אלא מצב שיכול לנבוע ממגוון מחלות אחרות כמו השמנת יתר, יתר לחץ דם או מחלת לב איסכמית. קרדיומגליה יכולה להיות חמורה בתלות בחלק שמוגדל בלב. מחקרים אחרונים מצביעים על כך שקרדיומגליה קשורה לסיכון גבוה יותר למוות לבבי פתאומי.
סימנים וסימפטומים

עבור אנשים רבים, הקרדיומגליה היא אסימפטומטית. עבור אחרים, אם הלב המוגדל מתחיל להשפיע על יכולתו של הגוף לשאוב דם ביעילות, עלולים להופיע תסמינים הקשורים לאי ספיקת לב, כולל:
פלפטציות
קוצר נשימה חמור (במיוחד בעת פעילות גופנית)
כאבים בחזה
שיעול המופיע בשכיבה
עייפות
נפיחות/בצקות ברגליים
גדילה בהיקף הבטן
עלייה במשקל
התעלפויות
גורמים

הגורמים לקרדיומגליה אינם מובנים היטב ומקרים רבים של קרדיומגליה הם אידיופטיים (ללא סיבה ידועה). רוב המקרים הם מולדים, כתוצאה מיתר לחץ דם (הגדלה ברקמת הלב כדי לעמוד בלחצים הגבוהים) וכתוצאה ממחלת לב איסכמית (ירידה באספקת חמצן לרקמות הלב שמובילה לירידה בתפוקתם שגורמת לשאר הרקמות לגדול כדי לעמוד בהספק הנדרש).
גורמי סיכון נוספים:
היסטוריה משפחתית של קרדיומגליה
אי ספיקת לב מולדת
מחלת לב מסתמית
קרדיומיופתיה
יתר לחץ דם ריאתי
תפליט פריקרדיאלי
מחלת לב איסכמית,
טרשת עורקים
יתר לחץ דם
זיהום ויראלי של הלב
הפרעות בבלוטת התריס
המוכרומטוזיס
עמילואידוזיס
מחלת צ'אגאס - גורם משמעותי לקרדיומגליה באמריקה הלטינית
הריון (קרדיומיופתיה סביב לידה)
מחלת כליות הדורשת דיאליזה
איידס
סוכרת
עישון, צריכה מסיבית של אלכוהול וסמים
פתופיזיולוגיה

קרדיומגליה משפיע על מערכת הלב וכלי הדם וקשורה באופן הדוק לאי-ספיקת לב. בתוך הלב, סיבי השריר של רקמת שריר הלב גדלים בהתאם למאמץ, ככל שהם גדלים סיבי השריר מתקשים להתכווץ ביעילות ובכך נפגעת תפוקת הלב. ככל שהלב עובד קשה יותר חוטי האקטין והמיוזין בסרקומר חווים פחות חפיפה מה שמגדיל את גודל סיבי שריר הלב. אם יש פחות חפיפה של חוטי החלבון אקטין ומיוזין בתוך הסרקומרים של סיבי השריר, הם לא יוכלו למשוך ביעילות זה את זה. אם רקמת הלב (דפנות החדר השמאלי והימני) נעשית גדולה מדי ונמתחת יותר מדי, אז החוטים האלה לא יכולים למשוך ביעילות זה את זה כדי לקצר את סיבי השריר, ובכך להשפיע על מנגנון חוט ההזזה של הלב. אם סיבים אינם יכולים להתקצר כראוי, והלב אינו יכול להתכווץ כראוי, אזי לא ניתן לשאוב דם ביעילות לריאות כדי לחמצן מחדש ולגוף כדי לספק חמצן לרקמות העבודה של הגוף.[דרוש מקור]
בנוסף, מטופל הסובל מלב מוגדל נמצא בסיכון גבוה יותר ליצירת קרישי דם בלב. קרישים אלו יכולים לנדוד ברחבי הגוף דרך מחזור הדם, ליצור חסימות אשר יקשו על רקמות לקבל את אספקת הדם והחמצן הדרושים להם ולגרום למחלות נוספות.
אבחנה

ישנן מגוון שיטות ובדיקות המשמות לאבחון לב מוגדל. תוצאות הבדיקות יכולות לשמש גם כדי לראות באיזו יעילות הלב עובד, לקבוע אלו מחדרי הלב מוגדל, לחפש עדויות להתקפי לב קודמים ולקבוע האם המטופל סובל ממחלת לב מולדת.
צילום חזה: צילומי רנטגן עוזרים לראות את מצב הריאות והלב. אם הלב מוגדל בצילום רנטגן, לרוב יהיה צורך בבדיקות אחרות כדי למצוא את הסיבה. לאבחון משתמשים בחישוב בשם יחס לב חזה כאשר יחס הגדול מ-0.5 (או 0.55) נחשב כפתולוגי. חישוב זה נעשה מצילום אחורי קדמי (PA). השיטה הוצעה לראשונה בשנת 1919 כדי לסנן מגויסים צבאיים. גישה חדשה יותר מחשבת את היחס על ידי מדידה דו־ממדית של שטח הלב חלקי שטח החזה.
אלקטרוקרדיוגרם : בדיקה זו מסייעת לאבחן בעיות בקצב הלב ולהעריך את הנזק ללבו של אדם מהתקף לב.
אקו לב : בדיקה זו לאבחון וניטור לב מוגדל משתמשת בגלי קול כדי להפיק תמונת וידאו של הלב. בעזרת בדיקה זו ניתן להעריך את ארבעת חדרי הלב ואת תפקודם
מבחן מאמץ : מספק מידע על מידת הפעולה של הלב במהלך פעילות גופנית. הבדיקה מתבצעת על ידי ניטור קצב הלב והנשימה ולחץ הדם תוך כדי פעילות גופנית (הליכה על הליכון או רכיבה על אופניים נייחים).
טומוגרפיה ממוחשבת של הלב (CT) או הדמיית תהודה מגנטית (MRI)
בדיקות דם: הבדיקה יכולה לגלות ריכוז חומרים בדם המצביעים על בעיה לבבית, כמו כן הבדיקה משמשת לשלילת מצבים רפואיים אחרים שעלולים לגרום לתסמינים.
צנתור לב וביופסיה : בהליך זה מחדירים צינורית (קטטר) דקה למפשעה ומוכנסים דרך כלי הדם אל הלב, שם ניתן לחלץ דגימה קטנה (ביופסיה) של הלב.
עבור אנשים שנפטרו, קרדיומגליה מאותרת בנתיחה שלאחר המוות כאשר הלב שוקל יותר מ-399 גרם בנשים ומ-449 גרם בגברים.
אבחנה > סיווג

סיווג קרדיומגליה יכול להתבצע בהתאם למיקום המוגדל בלב או לפי מבנה החלק המוגדל.
ישנם גם תת-סוגים ספציפיים נוספים. תסמונת הלב האתלטי (מצב לא פתולוגי נפוץ ברפואת ספורט בו נצפה לב מוגדל ודופק במנוחה נמוך מהרגיל אצל ספורטאים) לדוגמה:
אבחנה > סיווג > סיווג לפי המיקום המוגדל בלב

היפרטרופיה חדרית
היפרטרופיה של חדר שמאל
היפרטרופיה של חדר ימין / מחלת לב ריאתית
הגדלת פרוזדורים
הגדלת פרוזדור ימין
הגדלת פרוזדור שמאל
אבחנה > סיווג > סיווג לפי מבנה החלק המוגדל

קרדיומיופתיה מורחבת היא הסוג הנפוץ ביותר של קרדיומגליה. במצב זה, הדפנות של החדר השמאלי ו/או הימני של הלב הופכים דקים ומתוחים. התוצאה היא לב מוגדל.
בשאר סוגי הקרדיומגליה, החדר השמאלי של הלב מתעבה בצורה חריגה (קרדיומיופתיה היפרטרופית).
טיפול

עיקר הטיפול בקרדיומגליה הוא טיפול בגורמים שהובילו לקרדיומגליה, טיפול בסימפטומים של המצב וטיפול למניעת סיבוכים. הטיפולים כוללים שילוב של טיפול תרופתי והליכים רפואיים/כירורגים. להלן כמה מאפשרויות הטיפול עבור אנשים עם קרדיומגליה:
טיפול תרופתי
משתנים: הורדת כמות הנתרן והמים בגוף, מה שיכול לסייע בהורדת הלחץ בעורקים ובלב ולהקל על הלב.
מעכבי ACE: הורדת לחץ הדם ושיפור יכולת השאיבה של הלב.
חוסמי הקולטן לאנגיוטנסין (ARBs): למטופלים שאינם יכולים לקבל מעכבי ACE
חוסמי בטא: הורדת לחץ הדם ושיפור תפקוד הלב
דיגוקסין: שיפור תפוקת הלב והפחתת הצורך באשפוז בשל אי ספיקת לב
נוגדי קרישה: הפחתת הסיכון לתסחיפים שיכולים לגרום לאוטם שריר הלב ושבץ מוחי.
תרופות אנטי-אריתמיות : שמירה על קצב לב תקין ומניעת הפרעות קצב
מכשור רפואי לוויסות קצב הלב
קוצב לב : לקיצוב הלב במטופלים עם הפרעות קצב קשות
דפיברלטור מושתל: לניטור שוטף של קצב הלב ומתן שוקים חשמליים בעת הצורך להפסקת הפרעות קצב קטלניות.
פרוצדורות כירורגיות
ניתוח מסתמי לב: אם הקרדיומגליה נגרמת כתוצאה ממחלת לב מסתמית ניתן לעבור ניתוח לתיקון המסתם או להחלפתו (במסתם מלאכותי או ברקמה מן החי).
ניתוח מעקפים: אם הקרדיומגליה קשורה למחלת לב איסכמית ניתן לסייע ללב ולשפר את זרימת הדם לרקמותיו על ידי ניתוח מעקפים.
משאבת לב (LVAD): משאבה מכנית המסייעת לתפקוד הלב, לרוב משמשת לתקופת ההמתנה להשתלת לב או כטיפול ארוך טווח באי ספיקת לב.
השתלת לב: לרוב כמוצא האחרון אם שאר הטיפולים התרופתיים והכירורגים כשלו
סיבוכים

עבור חלק מן המטופלים קרדיומגליה היא מצב הפיך שיכול להיפתר מעצמו או על ידי טיפול. עבור מטופלים אחרים הקרדיומגליה איננה הפיכה, עם זאת, גילוי וטיפול מוקדם יכולים להאריך ולשפר את חייהם ולאפשר להם לחיות זמן רב עם קרדיומגליה.
הסיבוכים שייתכנו בקרדיומגליה מגוונים וכוללים:
אי-ספיקת לב: אחד מהסיבוכים החמורים ביותר של לב מוגדל. שריר לב מעובה מתקשה לעבוד בצורה יעילה ובכך נפגעת תפוקת הלב.
קריש דם: קרדיומגליה מעלה את הסיכון לקרישי דם שעלולים לחדור למחזור לב ומשם להגיע ולחסום את זרימת הדם לאיברים חיוניים ולגרום לשבץ מוחי, אוטם שריר הלב ותסחיף ריאתי.
אי ספיקת מסתם לבבי: התרחבות שריר הלב עלולה להוביל להקשות על המסתמים להסגר, מה שמוביל לזרימת דם בכיוון ההפוך (זרימה היוצרת צלילים הנקראים "אוושות לבביות") ועלולה להוביל לאי ספיקה של מסתמים.
מניעה

היות שבמרבית המקרים הגדלת הלב היא תהליך בלתי הפיך, הטיפול הטוב ביותר הוא מניעה ואורח חיים בריא:
הפסקת עישון
הגבלת צריכת אלכוהול וקפאין
שמירה על משקל תקין
הגדלת כמות הפירות והירקות בתזונה היומית
הגבלת צריכה של מזונות עתירי שומן ו/או סוכר
הקפדה על שינה טובה ומספקת
קרישטוף רשובסקי

קרישטוף רשובסקי (בהונגרית: Rasovszky Kristóf; נולד ב-27 במרץ 1997) הוא שחיין הונגרי, הוא אלוף העולם (קוואנגג'ו 2019) בשחייה במים פתוחים במשחה ל-5 ק"מ ואלוף אירופה (גלאזגו 2018) במשחים ל-5 ק"מ ול-25 ק"מ.
ביוגרפיה > 2016

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) סיים רשובסקי במקום 35 במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:29.36 דקות
ביוגרפיה > 2017

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביולי 2017 סיים רשובסקי במקום חמישי במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:52:01.7 שעות, במקום שביעי במשחה ל-5 ק"מ בתוצאה של 54:47.6 דקות במקום שביעי בתחרות הקבוצתית ולא הצליח לסיים את התחרות ל-25 ק"מ.
ביוגרפיה > 2018 > אלוף אירופה

באליפות אירופה שנערכה בלוך לומונד סקוטלנד באוגוסט 2018 זכה רשובסקי ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-5 ק"מ בתוצאה של 52:38.9 דקות, לפני אקסל ריימונד (52:41.7 דקות) ולוגן פונטן (52:44.4 דקות), שניהם מצרפת ובמשחה ל-25 ק"מ בתוצאה של 4:57.53.5 שעות, לפני קיריל בלייב מרוסיה (4:57:54.6 שעות) ומטאו פורלן מאיטליה (4:57:55.8 שעות). מדליית כסף, במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:49:28.2 שעות, אחרי פרי וירטמן מהולנד (1:49:28.2 שעות) ולפני רוב מופלס מגרמניה (1:49:33.7 שעות).
ביוגרפיה > 2019 > אלוף עולם

באליפות העולם שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית ביולי 2019 זכה רשובסקי במדליית זהב במשחה ל-5 ק"מ בתוצאה של 53:22.1 דקות, לפני לוגן פונטן (53:32.2 דקות) ואריק הדלין מקנדה (53:32.4 דקות). נוסף לכך, האו סיים במקום רביעי במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:47:59.5 שעות.