stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כנופיות לונדון
הערות שוליים

↑  "'Gangs of London' Cinemax Series Sets Cast". The Hollywood Reporter.
↑  Al-Ghamdi, Abdullah (January 29, 2025). Gangs Of London Season 3 Trailer Reveals Release Month For British Crime Series. Screen Rant. Retrieved January 30, 2025
↑  https://www.sky.com/watch/gangs-of-london
↑  Ritman, Alex (19 במרץ 2019). "Cinemax/Sky Series 'Gangs of London' Rounds Out Cast". The Hollywood Reporter. נבדק ב-15 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
זאב קרוב

| --- | --- |

 לידה:  1959 
 פטירה:  17 בינואר 2018 (בגיל 59 בערך) א' בשבט ה'תשע"ח 
 מקום קבורה:  קרני שומרון 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת מרכז הרב 
 מקום מגורים:  קרני שומרון 
 מקום פעילות:  קרני שומרון
 תקופת הפעילות:  ? – 17 בינואר 2018 
 השתייכות:  ציונות דתית 
 תחומי עיסוק:  מחנך, ראש ישיבה
 מעסיק:  ישיבת השומרון 
 חיבוריו:  דע מה שתשיב לעצמך, בלבב פנימה
 צאצאים:  אהרון קרוב
 
 תפקידים נוספים:  מחבר ספרים
 
הרב זאב קרוב (1959 – 17 בינואר 2018, א' בשבט ה'תשע"ח) היה איש חינוך ישראלי. שימש ראש ישיבת השומרון, ר"מ במספר ישיבות ומרצה ליהדות במסגרות שונות ברחבי הארץ ומחבר ספרים.
ביוגרפיה

למד במשך שנים רבות בישיבת מרכז הרב. התמנה לר"מ בישיבת ההסדר קרני שומרון. לאחר מכן שימש במשך כעשור כראש ישיבת השומרון בקרני שומרון. בין השנים תשע"ג–תשע"ה שימש דובר איגוד ישיבות ההסדר וכן היה אחד מראשי האיגוד.
בשנותיו האחרונות לימד בישיבות ההסדר באיתמר ובאופקים, העביר סדנאות בנושא חינוך ילדים ועיקר עיסוקו היה בייסוד והפעלת בית מדרש 'יחד' אשר נמצא ברעננה ומיועד למורים ומורות בני הציונות דתית, שמלמדים בבתי ספר ממלכתיים. כן לימד במדרשת "בינת" בשבות רחל במסגרת תוכנית שילובים של המדרשה עם סטודנטיות להוראה ממכללת אורות ישראל.
בשנים האחרונות לחייו חלה בסרטן. יומנו מתקופת מחלתו, "קרוב אליך", נדפס בשנת 2021 בהוצאת מגיד.
הרב קרוב נפטר ב-17 בינואר 2018, א בשבט ה'תשע"ח.
התגורר בקרני שומרון.
משפחתו

אביו, משה קרובקה, היה עיתונאי ב"שערים". סבו הוא אליהו קורן.
אלמנתו היא חיה לבית אלבה, ולהם שבעה ילדים. בנו הוא קצין צה"ל אהרון קרוב, מפקד מחלקה בצנחנים שנפצע אנושות במבצע עופרת יצוקה והיה לפצוע הקשה ביותר מהמבצע. גיסיו הם הרבנים משה הררי ועידוא אלבה.
ספרים שחיבר

בלבב פנימה – ספר המספר את סיפור הפציעה של בנו, אהרן קרוב, הפצוע הקשה ביותר במבצע עופרת יצוקה (2009). הספר יצא לאור בהוצאת ידיעות ספרים בשנת 2010. 191 עמ'.
בנחת רוח – סוגיות בחינוך מלידה ועד בגרות. בהוצאת ידיעות ספרים. שנת תשע”ג, 2013. הספר פורש משנה סדורה של עקרונות החינוך למן הלידה ועד גיל עשרים, ומאיר את הצללים שבתקופתנו המיוחדת והמאתגרת. הפרקים כתובים בקצרה כדי שכל קורא וקוראת יפגשו בעיקרי הדברים, שאותם יוכלו בהמשך להרחיב ולהעמיק. הספר אינו מתכון אינסטנט להתנהלות עם הילדים, אך מובאים בו עקרונות פשוטים שמהם אפשר לגזור כללים מעשיים להתנהלות אל מול כל בן ובת על פי גילם ואופיים. זהו ספר חובה להורים ולמחנכים המחפשים קריאת כיוון חינוכית.
דע מה שתשיב לעצמך – הוצאת קורן, 1989 (הספר בקטלוג ULI) (הדפסה נוספת 1995). רב-מכר המכיל שיעורים בנושא אמונה והיחס לתהליך שיבת ישראל לארצו, ברוח הדברים היוצאים מבית מדרשו של הראי"ה קוק. ייחודו של הספר לעומת ספרי אמונה אחרים שבירור הנושאים היסודיים נעשה ברוח דברי המהר"ל והרב קוק, בשפה שגם מי שאינו בקי בדבריהם יוכל להבין אותם. פרקי הספר עוסקים באמונה, תורה ומצוות, עם ישראל, ארץ ישראל, גאולה, משמעות חגי ישראל בזמננו ומעמד האישה ביהדות. הספר קיבל את הסכמותיהם של הרב משה צבי נריה והרב אברהם אלקנה כהנא שפירא.
מה שתשיב הפרשה – שאלות חיינו לאור פרשות התורה. הספר מכיל אמירות במגוון רחב של שאלות קיומיות ונושאים אקטואליים המטרידים את המאמין המודרני, בהם: קדושת החיים או חיים בקדושה?, המוות כהתגברות החיים, תורת חיים או חיי תורה, ישראל ואומות העולם, מדינת ישראל ותהליך הגאולה. הוצאת קורן.
פרשת חיים חלק א – על ספרי בראשית, שמות וויקרא. עוסק במהלכים על סדר פרשיות השבוע. בכל פרשה מופיעות שתי שיחות לאחר מכן שאלות לדיון והרחבות ממקורות שונים.
קרוב אליך – יומנו האחרון של הרב זאב קרוב, הרהורים על התמודדות בשעת משבר, הוצאת מגיד 2021
הערות שוליים

↑  רבקי גולדפינגר, "רבש"ע, עכשיו אני בידיים שלך", באתר ערוץ 7, 20 באפריל 2016
↑  הרב זאב קרוב הלך לעולמו, באתר ערוץ 7, 17 בינואר 2018
↑  צאצאי האחים לעווי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007280092205171  ISNI: 0000 0000 2929 8243  LCCN: n89135159  VIAF: 55741047   WorldCat (עם VIAF): 55741047
מחוזות אפגניסטן

מבחינה מנהלית אפגניסטן מחולקת ל-34 מחוזות (ولايت, wilayats). המחוזות מחולקים לנפות.
| מס' | שם | בירה | שם בשפת המקור | אוכלוסייה (2020) | שטח (קמ"ר) | מיקום   יחסי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ג'וזג'אן | שברגאן | جوزجان | 602,100 | 11,292 |  |
| 2 | בלח' | מזאר-י שריף | بلخ | 1,509,200 | 16,186 |  |
| 3 | קונְדוז | קונְדוז | کندز | 1,136,700 | 8,081 |  |
| 4 | תַח'אר | תאלקאן | تخار | 1,093,100 | 12,458 |  |
| 5 | בַּדַחְ'שאן | פייזאבאד | بدخشان | 1,054,100 | 44,836 |  |
| 6 | באדגיס | קלעה-י נאו | بادغیس | 549,600 | 20,794 |  |
| 7 | פאריאב | מיימנה | فاریاب | 1,109,200 | 20,798 |  |
| 8 | סַר-י פּוׂל | סר-י פול | سرپل | 621,000 | 16,386 |  |
| 9 | סַמַנְגאן | סמנגאן | سمنگان | 430,500 | 13,438 |  |
| 10 | בגלאן | פול-י ח'ומרי | بغلان | 1,014,600 | 18,255 |  |
| 11 | פַּנְגְ'שיר | באזארכּ | پنجشیر | 169,900 | 3,772 |  |
| 12 | נורסתאן | פארון | نورستان | 163,800 | 9,267 |  |
| 13 | הראת | הראת | هرات | 2,140,700 | 55,868 |  |
| 14 | גור | פַיְרוז כּוּה | غور | 764,500 | 36,657 |  |
| 15 | דאיכונדי | נילי | دایکندی | 516,500 | 17,501 |  |
| 16 | באמיאן | באמיאן | بامیان | 495,600 | 18,029 |  |
| 17 | מיידאן ורדכ | מיידאן שהר | وردک | 660,300 | 10,348 |  |
| 18 | פרוואן | צ'אריכּאר | پروان | 737,700 | 5,715 |  |
| 19 | קאבול | קאבול | کابل | 5,204,700 | 4,524 |  |
| 20 | כאפיסא | מחמוד ראקי | کاپیسا | 488,300 | 1,908 |  |
| 21 | לגמאן | מהתרלאם | لغمان | 493,500 | 3,978 |  |
| 22 | כונר | אסדאבאד | کنر | 499,400 | 4,926 |  |
| 23 | פראה | פראה | فراه | 563,000 | 49,339 |  |
| 24 | אורוזְגאן | תַרין כּות | اروزگان | 436,100 | 11,474 |  |
| 25 | ע'זני | ע'זני | غزنی | 1,362,500 | 22,460 |  |
| 26 | לוגר | פול-י עִלם | لوگر | 434,400 | 4,568 |  |
| 27 | פַּכְּתיא | גרדיז | پکتیا | 612,000 | 5,583 |  |
| 28 | ננגרהאר | ג'לאלאבאד | ننگرهار | 1,701,700 | 7,641 |  |
| 29 | נימרוז | זרנג' | نیمروز | 183,600 | 42,410 |  |
| 30 | הלמנד | לשכר גאה | هلمند | 1,446,200 | 58,305 |  |
| 31 | קנדהאר | קנדהאר | قندهار | 1,399,600 | 54,844 |  |
| 32 | זאבול | קלאת | زابل | 384,300 | 17,472 |  |
| 33 | פַּכְּתיכּא | שרנה | پکتیکا | 775,500 | 19,516 |  |
| 34 | ח'וסת | ח'וסת | خوست | 636,500 | 4,235 |  |
חונאס גוטיירס

חונאס מנואל גוטיירס (בספרדית: Jonás Manuel Gutiérrez; נולד ב-5 ביולי 1983 בסאנס פניה שבפרובינציית בואנוס איירס, ארגנטינה) הוא כדורגלן עבר ארגנטינאי ששיחק בעמדת הקשר.
קריירה

גוטיירס החל לשחק בוולס סארספילד בשנת 2001 ושיחק בשורותיה עד קיץ 2005. במדי ולס התפרסם בשל פריצותיו באגפים וזכה עמה באליפות הקלאוסורה לשנת 2005. בקיץ 2005 עבר לשחק בהשאלה במועדון הספרדי מיורקה. במאיורקה הפך גוטיירס לשחקן הרכב חשוב של הקבוצה. לפני תחילת עונת 2007/08 ניסו מספר קבוצות אנגליות לרכוש את כרטיסו של גוטיירס אך ללא הצלחה. בתום העונה הצהיר גוטיירס על חוסר רצונו להמשיך לשחק במאיורקה ועל רצונו לעבור לשחק בקבוצה בכירה יותר כשהעדיפות היא לקבוצה אנגלית. בנוסף, תובעת קבוצתו הקודמת ולס סארספילד בעלות על כרטיסו של השחקן.
ב-1 ביולי 2008 פרסמה ניוקאסל יונייטד על העברתו של גוטיירס לשורותיה.
בסיום עונת 2008–2009 ירדה ניוקאסל ליגה, ואף על פי שמספר משחקניה הבכירים עזבו אותה, החליט גוטיירס להישאר בקבוצה. בעונה שלאחר מכן היווה גוטיירס בורג מרכזי בהרכבה של ניוקאסל, והקבוצה שבה לפרמייר ליג תוך כדי שהיא זוכה באליפות ליגת המשנה האנגלית. גוטיירס כבש ארבעה שערים במהלך העונה, ולאחר שניוקאסל הבטיחה את שובה לפריימר ליג הצהיר כי הוא מעוניין להישאר בקבוצה עוד שנים רבות.
ב-30 במאי 2015 שוחרר השחקן מהקבוצה. ב-1 בספטמבר חתם בדפורטיבו לה קורוניה לעונה אחת. ב-6 בספטמבר 2016 חזר לארגנטינה לאחר 11 שנה וחתם בדפנסה וחוסטיסיה. ב-10 ביולי 2017 חתם לשנתיים באינדפנדיינטה. ב-13 ביולי 2018 חתם בדפנסה וחוסטיסיה. ב-9 ביולי 2019 חתם בבאנפילד.
במדי הנבחרת

ב-7 בפברואר 2007 ערך את הופעתו הבכורה בנבחרת בניצחון 1-0 על צרפת. ב-11 בפברואר 2009 הבקיע את שערו הראשון בניצחון 2-0 על צרפת. ב-7 באוקטובר 2011 ערך את הופעתו האחרונה במדי הנבחרת בניצחון 4-1 על צ'ילה במוקדמות מונדיאל 2014. בסך הכל ערך 22 הופעות.
אלזוורת' ויינס

| --- | --- |

 לידה:  29 בספטמבר 1911 לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 פטירה:  17 במרץ 1994 (בגיל 82) לה קווינטה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית
 גובה:  1,89 מ'
 יד חובטת:  ימני 
 פעילות כמקצוען:  1934–1940 (כ־6 שנים) 
 יחידים
 מאזן קריירה:  227-629
 דירוג שיא:  1 (1932)
 זכיות בטורנירים:  36
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 3 ביחידים, 2 בזוגות גברים, 1 בזוגות מעורבים
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  רבע הגמר (1933)
 וימבלדון:  זכייה (1932
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  גמר (1931, 1932)
 
אלזוורת' ויינס (באנגלית: Henry Ellsworth Vines; ‏ 28 בספטמבר 1911 – 17 במרץ 1994) היה טניסאי אמריקאי. הוא זכה במקום ראשון באליפות וימבלדון ופעמים באליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס. בהמשך הוא זכה במספר תחרויות כספורטאי מקצועי. בנוסף לטניס ויינס היה שחקן גולף מצטיין.
ביוגרפיה

אלזוורת' ויינס נולד בלוס אנג'לס בשנת 1911. הוא התחיל לשחק טניס בגיל 14. בהיותו סטודנט באוניברסיטת דרום קליפורניה הוא היה חבר בנבחרת כדורסל של האוניברסיטה.
החל מגיל 15 ויינס השתתף בתחרויות לגילו. בשנת 1931 הוא לראשונה זכה בתחרות. זו הייתה אליפות לוס אנג'לס.
באליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס ויינס זכה בתחרויות גברים בשנים 1931 ו-1932. בשנת 1932 הוא זכה גם בתחרות זוגות גברים ובשנת 1933 בתחרות זוגות מעורבים.
בשנת 1932 ויינס זכה באליפות וימבלדון.
באליפות אוסטרליה הפתוחה ויינס הגיע לרבע הגמר בשנת 1933.
ויינס היה חבר נבחרת גביע דייוויס של ארצות הברית בשנים 1932/1933, אך בשנת 1932 הנבחרת הפסידה בגמר.
בשנת 1934 ויינס עבר לטניס מקצועי וזכה במסגרת זו במספר תחרויות. הוא שיחק בתחרויות עד לשנת 1940.
החל משנת 1942 ויינס שיחק גולף מקצועי. הוא זכה במספר תחרויות.
ויינס נפטר בשנת 1994.
הישגים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שנה | יריב בגמר | תוצאה |
| אליפות ארצות הברית הפתוחה 1931 | ארצות הברית ג'ורג' לוט | 7–9, 6–3 |
| אליפות וימבלדון 1932 | הממלכה המאוחדת הנרי אוסטין | 6–4, 6–2, 6-0 |
| אליפות ארצות הברית הפתוחה 1932 | צרפת אנרי קושה | 6–4, 6–4 |
| אליפות וימבלדון 1933 | אוסטרליה ג'ק קרופורד | 6–4, 9–11, 2-6 |
כוכבים בחוץ

| --- | --- |

 פגישה לאין קץ 
 מידע כללי
 מאת:  נתן אלתרמן
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  שירה
 הוצאה
 הוצאה:  יחדיו
 תאריך הוצאה:  1938
 מספר עמודים:  163
 
כּוֹכָבִים בַּחוּץ הוא קובץ השירים הראשון שפרסם המשורר העברי נתן אלתרמן (1910–1970). הקובץ, אשר ראה אור בארץ ישראל המנדטורית בשנת 1938, הוא ספרו הידוע והמוערך ביותר של אלתרמן ונחשב לאחת מפסגות יצירתו. הספר יצא בכשבע עשרה הדפסות, האחרונה ב-2016 בהוצאת הקיבוץ המאוחד.
בקובץ מתבונן המשורר בבריאה מלא התפעלות. הספר בנוי מארבעה חלקים. בשירים מתוארים מפגשים רבי-היבטים עם אובייקטים שונים בעולם. רוח הדברים נעה בין התפעמות גדולה מהעולם לבין תחושת חידלון בפני המוות. השיר הראשון בספר, שיר ללא שם הפותח בשורה "עוד חוזר הניגון", הוא אחד משיריו הידועים ביותר (וזכה לביצועים שונים, בהם של נירה גל, חוה אלברשטיין וברי סחרוף).
אלתרמן מושפע משם ספרו בשיר "פגישה לאין קץ", שבו מופיעות השורות "אל תניחי לו שיאפיל כחדר / בלי הכוכבים שנשארו בחוץ". נעמי שמר, בשירה "בהיאחזות הנח"ל בסיני", כותבת בערגה כי ראתה בהיאחזות "ספרי שירה קטנים על מדפים: / שירי רחל ו'כוכבים בחוץ' / כמו לפני שנות אלף בקיבוץ". גם הזמר אביתר בנאי שילב שורה בהשראת המשפט "תְפִלָּתִי דָּבָר אֵינֶנָּה מְבַקֶּשֶת, תְפִלָּתִי אַחַת וְהִיא אומֶרֶת – הֵא לָךְ!" מהשיר "פגישה לאין קץ" בשירו יפה כלבנה: "לא אבקש דבר. את לא צריכה להוכיח לי כלום".
לקריאה נוספת

דרור אידר, אלתרמן-בודלר, פריז-תל אביב: אורבניות ומיתוס בשירי 'פרחי הרע' ו'כוכבים בחוץ', הוצאת כרמל, ירושלים, תשס"ד.
אברהם בלבן, הכוכבים שנשארו בחוץ: שירי "כוכבים בחוץ" מאת נתן אלתרמן – פרשנות, צורות, רטוריקה, הוצאת פפירוס, תל אביב, 1981.
חנן חבר, פתאום מראה המלחמה – לאומיות ואלימות בשירה העברית בשנות ה-40, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 2001.
גצל קרסל, לכסיקון הספרות העברית בדורות האחרונים א-ב, הוצאת ספרית פועלים, מרחביה, תשכ"ה-תשכ"ז, עמ' 121–122.
זיוה שמיר, עוד חוזר הניגון: שירת אלתרמן בראי המודרניזם, הוצאת פפירוס, תל אביב, 1989.
אורציון ברתנא, החידה הרומנטית של כוכבים בחוץ, הוצאת כתר, 2014
מאמרים
אביבה ברזל, האור בשירי "כוכבים בחוץ" לנתן אלתרמן, דברי הקונגרס העולמי השמיני למדעי היהדות, ג', 1981, עמ' 275–281.
אורציון ברתנא, עזה ממוות אהבה: מניגוד בינארי למתח ארוטי ב"כוכבים בחוץ", מאזנים 69 (ג), 1994, עמ' 38–48.
אברהם בלבן, על העיר עפות יונים, על העיר על יער פרא: למקומם של שירי העיר בין שירי "כוכבים בחוץ" לנתן אלתרמן, עתון 77, גיליון 24, 1980, עמ' 24–27.
חניטה גוטבאלט, הקול הנשי הנאלם: שירי אהבה בכוכבים בחוץ, דברי הקונגרס העולמי האחד עשר למדעי היהדות, ג' (3), 1993, עמ' 190–194.
דן מירון, על מימד הזיכרון ב"כוכבים בחוץ" לנתן אלתרמן, מאזנים 50, 1980, עמ' 163–181.
בעז ערפלי, הגאולה הנכשלת: מבט נוסף על "כוכבים בחוץ" לנתן אלתרמן, עלי-שיח 51, קיץ תשס"ד, עמ' 13–43.
אהרן קומם, אור בלי רואה : עיון ב"כוכבים בחוץ", מולד ג (16-15), תש"ל, עמ' 226–230.
ראובן שהם, הריתמוס האוקסימורוני ב"כוכבים בחוץ", דפים למחקר בספרות 6-5, 1989, עמ' 167–182. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה).
חיה שחם, 'השיר הנכון' מול 'השיר הזר': הפואטיקה של שירים שונים (זך) לאור כוכבים בחוץ (אלתרמן), בתוך: הנ"ל, קרובים רחוקים: בין-טקסטואליות, מגעים ומאבקים בספרות העברית החדשה, הוצאת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע, תשס"ד 2004, עמ' 154–189.
מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים

| --- | --- |


חזית מבנה המרכז, 2024
 פעילות:  מחקרים אסטרטגיים לזכרם של מנחם בגין ואנואר סאדאת
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:   רמת גן
 מייסדים:  ד"ר תומאס הכט
 מנהל פעילות:  פרופ' איתן שמיר
 תקופת הפעילות:  1993–הווה (כ־32 שנים)
 besacenter.org
 קואורדינטות:  32°04′04″N 34°50′33″E﻿ / ﻿32.06777778°N 34.8425°E﻿ / 32.06777778; 34.8425
  (למפת גוש דן מוגדלת) מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים(למפת גוש דן רגילה) מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים
 
מרכז בֶּגין-סַאדאת למחקרים אסטרטגיים (בֶּסַ"א) הוא גוף אקדמי עצמאי ישראלי השואף לתרום לקידום הביטחון והשלום במזרח התיכון באמצעות מחקרים בנושאי ביטחון לאומי במזרח התיכון. המרכז פועל ליד המחלקה למדע המדינה של אוניברסיטת בר-אילן. מנהלו של המרכז הוא פרופ' איתן שמיר, מרצה בכיר במחלקה למדע המדינה באוניברסיטת בר-אילן.
המרכז

מרכז בס"א נוסד בשנת 1993 על-ידי פרופ' אפרים ענבר ובתמיכתו של ד"ר תומאס הכט, ממנהיגי הקהילה היהודית הקנדית, כמכון מחקר עצמאי ולא-מפלגתי המסונף לאוניברסיטת בר-אילן. שמו של המרכז נבחר לזכרם של מנחם בגין ואנואר סאדאת, שבמאמציהם להביא שלום לאזור הניחו את אבן הפינה לתהליך פיוס היסטורי בין ישראל לבין שכנותיה הערביות.
בשלושים השנים האחרונות הפיק מרכז בס"א אלפי מחקרים וניירות עמדה מקוריים וכעשרים וחמישה ספרים. המרכז ערך מאות ימי עיון וכינוסים בין-לאומיים עבור מומחים במערכת הביטחון, אנשי מודיעין, מומחים למדיניות חוץ, דיפלומטים, אנשי עסקים, אנשי אקדמיה ופוליטיקאים.
ב-14 ביוני 2009 בחר ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, במתחם המרכז כאתר הסכמתו לפתרון שתי המדינות בנאום בר-אילן.
מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים (מרכז בס"א) עורך מחקרים מכווני מדיניות בנושאים אסטרטגיים – במיוחד בנושאים הקשורים לביטחון הלאומי של ישראל ולמדיניות החוץ שלה – ובסוגיות אזוריות במזרח התיכון.
פרסומיו של מרכז בס"א מכוונים אל מקבלי ההחלטות הישראלים הבכירים במערכת הפוליטית, בממסד הביטחוני ובשירות החוץ של ישראל, וכן אל הסגל הדיפלומטי, התקשורת, הקהילה האקדמית, מנהיגי הקהילות היהודיות ברחבי העולם והקהל המשכיל באופן כללי.
המרכז מקיים כנסים בין-לאומיים, הרצאות ותדרוכים המיועדים לקהל בין-לאומי ומקומי. באירועים אלה משתתפים מומחים מובילים בתחומם מן האקדמיה ואנשי מעשה מהארץ ומחו"ל. מרכז בס"א פיתח שיתופי פעולה פוריים עם מכונים מובילים בתחום המחקר האסטרטגי בכל רחבי העולם, ועם גופי הביטחון והממשלה השונים.
יוזמות

חוקרי המרכז היו הראשונים שהעלו בפרסומים מלומדים בין-לאומיים חשובים כדוגמת "Survival" או כתב העת למחקרים אסטרטגיים ("The Journal of Strategic Studies") את הדיון בהיבטיה הבעייתיים של המדינה הפלסטינית.
זמן רב לפני שהוזכר ברבים האיום מעיראק, מסוריה, מלבנון ומאיראן, פרסמו חוקרי המרכז מחקרים מפורטים, שהתרו על הסכנה הגלומה בהימצאות טילים וכלי נשק כימיים וביולוגיים בידי מדינות ערב.
בשנות ה-90 של המאה ה-20, מרכז בס"א החליט למקד את מחקרו ביחסיה של ישראל עם מדינות-מפתח כגון טורקיה והודו. סכנותיו של האסלאם הקיצוני, מיתוס הדמוגרפיה הפלסטינית, השימוש לרעה במוסדות בין-לאומיים כדי לבצע דה-לגיטימציה לישראל – כל הנושאים הללו הוצבו על סדר היום הציבורי על-ידי חוקרי בס"א.
כיום (2024) מוביל המרכז ניסיון להביא לחשיבה יצירתית לאיתור חלופות לפרדיגמת שתי המדינות המקובלת, ויוזם ניסיונות לקדם את היחסים בין ארצות הברית לבין ישראל.
מעמד בין-לאומי

בכנסיו ובפעילויות המחקר שלו משתף מרכז בס"א פעולה עם מרכזים מובילים למחקרים אסטרטגיים בעולם. מומחי מרכז בס"א רואיינו אלפי פעמים ביותר מ-150 עיתונים ופרסומים איכותיים בתחום הביטחון הלאומי בכל רחבי העולם, דוגמת "ניו יורק טיימס" וה-"וושינגטון פוסט" וכלה ב-"Jane's Defence Weekly" (אנ') ו"ג'רוזלם פוסט".
תחומי המחקר

חשיבה אסטרטגית ישראלית
הרתעה וביטחון אזורי
אלטרנטיבות אסטרטגיות בתהליך השלום
מדיניות חוץ ופנים של הרשות הפלסטינית
דעת הקהל בישראל על ביטחון לאומי
יחסי ישראל – ארצות הברית
טרור ואלימות בעצימות נמוכה
היחסים האסטרטגיים בין ישראל וטורקיה
ביטחון באזור המזרח התיכון
מקורות מים במזרח התיכון
תפוצת נשק להשמדה המונית
בקרת נשק במזרח התיכון
תעשיות צבאיות
צה"ל בעתיד
יחסי ישראל-אסיה
גיאו אנרגיה ומדיניות האנרגיה של ישראל
פרסומי המרכז

מרכז בס"א מפיץ מספר סדרות של פרסומים:
עיונים בביטחון המזרח התיכון
דיונים בביטחון לאומי
תובנות בתחום הגאו-אנרגיה
מבט מבס"א
תפיסת הביטחון הלאומי
ראשי המרכז

| שם | תמונה | שנות פעילות |
| --- | --- | --- |
| פרופ' אפרים ענבר |  | 1993 – 2016 |
| פרופ' אפרים קארש |  אפרים קארש  | 2016 – 2021 |
| פרופ' איתן שמיר | אפרים קארש | 2021 – נוכחי |
הערות שוליים

↑  עיונים בביטחון המזרח התיכון, באתר מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים, ‏25 באפריל 2024
↑  דיונים בביטחון לאומי, באתר מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים
↑  תובנות בתחום הגאו - אנרגיה, באתר מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים, ‏25 באפריל 2024
↑  מבט מבס”א, באתר מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים
↑  “כיסוח הדשא” האסטרטגיה של ישראל להתמודדות עם סכסוכים מתמשכים בלתי פתירים, באתר מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים, ‏1 בדצמבר 2013
המלחמות הקטנות של צה"ל, באתר מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים, ‏27 בפברואר 2017
עליית האיומים בעצימות בינונית והצורך בכוחות ממוכנים ניכרים בצה"ל, באתר מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים, ‏8 במרץ 2017
המלחמה באוקראינה: 16 נקודות מבט, 9 תובנות מפתח, באתר מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים, ‏6 באוגוסט 2023
↑  מכתב פרידה מאת פרופ’ אפרים קארש, מנהל מרכז בס”א, באתר מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים, 30 בספטמבר 2021.
​
| מנחם בגין |
| --- | --- | --- |
| אירועים מרכזיים בעת כהונתו כראש ממשלה | הממשלה ה-18: תקיפת הכור הגרעיני בעיראק • פיגוע כביש החוף • פרויקט שיקום שכונות • ביקור נשיא מצרים סאדאת בישראל הממשלה ה-19: הסכם השלום בין ישראל למצרים • מבצע אופרה  • מלחמת לבנון הראשונה |  |
| כללי | ימי בגין • דוקטרינת בגין • בגין (סרט) • בלילות לבנים • המרד • נאום הצ'חצ'חים |  |
| הנצחת מנחם בגין | אולם הספורט בגין • בית החולים מנחם בגין • דרך בגין (תל אביב) • כביש בגין • מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים • מרכז מורשת מנחם בגין • פארק בגין • פארק מנחם בגין • קריית הממשלה (מזרח ירושלים) • פרס בגין • שדרות מנחם בגין (אשדוד) |  |
| משפחתו | עליזה בגין (בת זוג) • זאב בנימין בגין (בנו) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265361205171  ISNI: 0000 0001 1017 7043  LCCN: n96089776  VIAF: 152483786   WorldCat (עם VIAF): 152483786 
נאום בר-אילן של בנימין נתניהו במרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים באוניברסיטת בר-אילן
כסף (יסוד)

כסף (באנגלית: Silver, בלטינית: Argentum) הוא יסוד כימי ממשפחת מתכות המעבר שסמלו הכימי Ag ומספרו האטומי 47. צבעו אפור מתכתי, ונעשה בו שימוש נרחב בתעשיית התכשיטים.
תכונות

הכסף הוא מתכת רכה ומבריקה במיוחד בצבע כסוף. כסף הוא היסוד עם המוליכות החשמלית ומוליכות החום הגבוהות ביותר מכל היסודות הידועים לאדם. הכסף אינו מסיס בחומצה מלחית או גפרתית מהולה. ניתן להמיס כסף בחומצה חנקתית.

 Ag+2HNO_{3}--->AgNO_{3}+NO_{2}(g)+H_{2}O
כימיה

דרגת החימצון הנפוצה ביותר של כסף היא 1+, אך תרכובות שמכילות כסף בעל דרגת חימצון 2+ קיימות.
כמעט כל מלחי הכסף מלבד: AgF ,AgNO3, AgClO3 ו-AgClO4 אינם מסיסים במים. הוספת חומצה מלחית (או כל מקור אחר ליוני כלוריד ) לתמיסה המכילה יוני כסף תיצור משקע "גבינתי" של כסף כלורי AgCl. המלח הזה אינו מסיס במים אבל מתמוסס בהוספת אמוניה עקב יצירת הקומפלקס המסיס  \left[Ag(NH_{3})_{2}\right]Cl. מכפלות המסיסות יורדות ככל שיורדים בטור הלוגנים (כסף ברומי מסיס פחות מכסף כלורי ויותר מכסף יודי) כמודגם בטבלה.
| מלח כסף | מכפלת מסיסות Ksp ב 20°C | הערות |
| --- | --- | --- |
| כסף פלואורי AgF | מסיס מאוד: 1.8 ק"ג\ ליטר | טמפ' התכה: 435°C, צבעו כתום, בדומה לכסף כלורי וברומי אטום הכסף במרכז אוקטהדרון מוקף 6 אניונים |
| כסף כלורי AgCl | ‎1.8×10-10‎ | טמפ' התכה: 455°C, צבעו צהבהב, אחד הכלורידים קשי התמס היחידים (יחד עם כספית חד ערכית ועופרת) |
| כסף ברומי AgBr | ‎5.3×10-13‎ | טמפ' התכה: 432°C, צבעו צהוב חזק, משחיר באור ולכן משמש בייצור סרטי צילום בשחור-לבן |
| כסף יודי AgI | ‎8.3×10-17‎ | טמפ' התכה: 552°C, משמש לזריעת עננים, יון הכסף במרכז טטרהדרון |
| כסף סולפיד Ag2S | ‎6.0×10-51‎ | טמפ' התכה: 825°C, צבעו שחור, זהו הציפוי השחור הנוצר על כלי כסף. ניתן לחיזור על ידי אלומיניום בתמיסה מדוללת של נתרן קרבונט (סודה). |
| כסף ציאניד AgCN | ‎1.2×10-16‎ | טמפ' התכה: 320°C, צבעו לבן, קישור קווי (ליניארי) יון הציאניד מגשר בין שני אטומי כסף. |
| כסף כרומט Ag2CrO4 | ‎1.1×10-12‎ | צבעו חום-אדמדם, מסיס בחומצה חנקתית ובאמוניה |
| כסף פחמתי (קרבונט) Ag2CO3 | ‎8.1×10-12‎ | מתפרק ב-210°C, צבעו צהוב |
| כסף חנקתי (ניטראט) AgNO3 | מסיס מאוד: 2.19 ק"ג\ליטר | טמפ' התכה: 212°C, רגיש לאור, משמש להכנת חומרי נפץ ולחיטוי (מטפטפים תמיסת כסף חנקתי לעיני תינוקות לאחר לידה למניעת זהום בחידקי זיבה או כלמידיה) |
כימיה > קישור קוולנטי

האלקטרושליליות הגבוהה של הכסף (בהשוואה למתכות אחרות) גורמת לאופי הקוולנטי של התרכובות שלו. המלחים המסיסים של כסף הם יוניים אבל לקשר כסף-הלוגן (בכסף כלורי, ברומי ויודי) יש אופי קוולנטי ואילו תרכובות ככסף ציאנידי AgCN וכסף תיאו-ציאנט AgSCN שלהן מבנה שרשרתי -Ag-C≡N-Ag-C≡N- הן בעיקר קוולנטיות (קישור ליניארי כזה אופייני לתרכובות קוולנטיות ואינו מופיע בסריגים יוניים). יצירת הקשר הקוולנטי בכסף חד ערכי  Ag^{+} מוסברת בהיברידיזציה של אורביטל d עם אורביטלי s ו-p הקרובים באנרגיה כך שנוצר אורביטל המאפשר זוג קשרים קוולנטים ליניארים. 
כסף חמצני Ag2O הוא משקע חום כהה הנוצר מהוספת בסיס חזק לתמיסת יוני כסף. תחמוצת הכסף בסיסית, ריאקציית שיווי המשקל במים
 Ag_{2}O+H_{2}O\Leftrightarrow 2Ag^{+}+2OH^{-};logK=-7.42(25C)
Ag2O סופח CO2 מהאוויר ומתקבל Ag2CO3. החומר מתפרק ב-160°C ומתחזר בקלות לכסף מתכתי על ידי מימן.
 כסף סולפיד: הציפוי השחור הנוצר על כלי כסף ותכשיטים הוא בדרך כלל הסולפיד Ag2S, ההפרש הקטן באלקטרונגטיביות בין כסף (1.93) לגפרית (2.58) מלמד כי הקשר הוא בעיקרו קוולנטי (כפי שמרמזת הבליעה בתחום הנראה ובהתאם, לכסף סולפיד מכפלת המסיסות הקטנה ביותר (הכי פחות מסיס) מכל תרכובות הכסף  -logKsp\approx 50
כימיה > כסף דו ערכי

לכסף מצב חמצון נפוץ פחות אך יציב  Ag^{+2}. התחמוצת השחורה AgO נוצרת, למשל, על ידי חמצון באוזון של Ag2O במים. ניתן לקבל גם היון הפרה-מגנטי המיומם  \left[Ag(H_{2}O)_{4}\right]^{2+} (הפרה מגנטיות נובעת מהמצאות 9 אלקטרונים בקליפה 4d של הכסף כלומר אלקטרון לא מזווג) על ידי המסת AgO בחומצה. AgF2 הוא מוצק שצבעו חום כהה הנוצר מהפעלת פלואור על AgF בטמפרטורה גבוהה. יון הכסף במרכז אוקטאדרון מעוות: מרחקי קשר של 2.1Å~ בין הכסף לאטומי הפלואור במישור XY ואורך קשר 2.5Å~ בציר Z הניצב. למרות שיש אלקטרון לא מזווג ברמה 4d של הכסף החומר אינו פרה-מגנטי אלא אנטיפרומגנטי. ניתן לקבל גם קומפלקסים המכילים כסף בדרגת חמצון 3+