stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יצחק תשובה
פעילות עסקית והשקעות > תגליות הגז

בינואר 2009 דווח כי בקידוחי הגז "תמר 1" ו"דלית", שנערכו מול חופי ישראל על ידי קבוצת דלק וחברת נובל אנרג'י האמריקנית, נתגלו עתודות גדולות של גז טבעי, אשר מוערך שהיקפן כ-270 מיליארד מטר מעוקב. בשנת 2010 התגלו עתודות גז גדולות אף יותר בשדה הגז "לווייתן", בהיקף של כ-700 מיליארד מטר מעוקב. לאחר מכן התגלו מצבורי גז גם בקידוחים "דולפין", "תנין" ו-"בלוק 12" שבקפריסין.
פעילות עסקית והשקעות > משבר 2020

בנובמבר 2019, לאחר משא ומתן ממושך, רכשה חברת איתקה אנרגיה, חברת בת של דלק, את קידוחי חברת שברון בים הצפוני בתמורה כוללת של כ-1.7 מיליארד דולר. העסקה מומנה בחלקה ממכירת החזקות דלק בחברת הביטוח "הפניקס" וברובה באמצעות הלוואות ואיגרות חוב, שדלק הסתמכה על תקבוליה ממכירת גז ונפט לצורך פרעונן.
בעקבות התפרצות מגפת הקורונה בפברואר 2020 החלה ירידה בביקוש לנפט, ובמקביל עלה ההיצע כתוצאה ממאבקים בין מפיקות נפט וגז גדולות. מחירי הנפט והגז ירדו בחדות, והתעורר ספק בקשר ליכולתה של דלק לפרוע את חובותיה. כדי להתמודד עם המשבר פתחה דלק במסע חירום למימוש נכסים והגדלת הנזילות, וב-2021 דלק הצליחה להשתקם לחלוטין מהמשבר.
ביקורת

לאחר שרכש את השליטה בחברת "דלק", החל להתערב בניהול "קרן דלק למדע לחינוך ולתרבות", קרן שפועלת כחברה לתועלת הציבור על בסיס תרומות מרווחי החברה. תשובה קבע שרוב המלגות יינתנו לסטודנטים הלומדים במכללה האקדמית נתניה, מכללה פרטית שאינה מתוקצבת, שהוא נתן לה חסות ונושא בתואר "נאמן המכללה". במהלך השנים נשמע גם ביקורת על כך שתשובה מציג בתקשורת את המלגות כתרומה אישית שלו ולא של הקרן הממומנת מרווחי החברה. הן אף זכו לכינוי "מלגות תשובה".
בספטמבר 2012 אישרה השופטת ורדה אלשיך הסדר חוב ("תספורת") לדלק נדל"ן, שבמסגרתו נמחקו למחזיקי איגרות החוב של החברה, אשר לא היו מגובות בביטחונות, כשני שלישים מהחוב, שהם 1.4 מיליארד ש"ח. בהחלטתה מתחה השופטת אלשיך ביקורת חריפה על תשובה, בטענה כי התנהלותו בפרשה נועדה רק כדי ״להציל את עורו״ וכי מדובר ״בהסדר בעייתי, שאף אם הוא תואם את דרישות החוק, הוא רחוק מלהוות פתרון אופטימלי״. במסגרת ההסדר העמיד תשובה לטובת מחזיקי איגרות החוב של החברה סכומים של מאות מיליוני שקלים כדי לסייע לאשרור ההסדר[דרוש מקור].
בתו של יצחק תשובה החזיקה עד 2021 ב-20% מזכיינית ערוץ 2, שידורי קשת. עידן וולס, מנכ"ל קבוצת תשובה, היה דירקטור בחברת החדשות. בעיתונות הכלכלית נטען שהסיבה להשקעה זו היא רצון להשפיע על סדר היום הציבורי באמצעות סיקור אוהד. בשידורי הערוץ, בניגוד לגופי תקשורת אחרים, התעלמו לאורך תקופה ארוכה מהמשבר הקשה שהקבוצה נקלעה אליו בשנת 2020.
חיים אישיים

תשובה נשוי לחיה והוא אב ל-5 ילדים. המשפחה מתגוררת בתל אביב.
החזקותיו

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אלה היו החזקותיו הבולטות של יצחק תשובה לפני המשבר שאליו נקלע ב-2020:
קבוצת דלק (61.2%) - חברת החזקות ענקית הכלולה במדד תל אביב 35.
מהדרין (18.6%) - חברה העוסקת בנטיעה, עיבוד, אריזה ושיווק של מטעים ופרי הדר, נכסים מניבים ומתן שירותי אחסנה בקירור.
דלק קידוחים - שותפות מוגבלת (54%) - עוסקת בחיפושי נפט וגז.
שדה הגז "לויתן" (45%)
שדה הגז "ים תטיס" (48%)
איתקה
דלק תמלוגים (2012) בע"מ - (39.93%) - לחברה זכות לקבל תגמולי-על משדות הגז "תמר" ו"דלית".
רציו פטרוליום אנרגיה - שותפות מוגבלת (17.49%) - עוסקת בחיפושי נפט וגז בחו"ל
דלק ישראל
אלעד גרופ
סטאר (50%)
אלעד ארצות הברית
אלעד מגורים (25%)
אלעד מגורים החדשה (25%)
לקריאה נוספת

איתמר לוין, "יצחק תשובה: "אני מתפלל שתמיד יהיה לי לתת", ממעברת פרדסיה למלון פלאזה בניו-יורק, בלי כפית של כסף - 10 סיפורי הצלחה עסקיים, הוצאת ידיעות אחרונות - גלובס, 2006, עמודים 225–250
עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים

| --- | --- |


קמפוס המכללה, מבט מכיוון גבעת רם
 מכללה
 על שם:  דוד עזריאלי 
 תקופת הפעילות:  1999–הווה (כ־26 שנים)
 בעלי תפקידים
 נשיא:  פרופ' תמר רז נחום
 מנכ"ל:  עו"ד עמית פרסיקו
 צוות:  200
 סטודנטים
 כלל הסטודנטים:  1,438
 סטודנטים לתואר ראשון:  1,368
 סטודנטים לתואר שני:  70
 סטודנטים מתוקצבים:  1,800
 מיקום
 מיקום:  יעקב שרייבום 26, ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°46′08″N 35°11′38″E﻿ / ﻿31.76876667°N 35.19384444°E﻿ / 31.76876667; 35.19384444
 english.jce.ac.il
  (למפת ירושלים מוגדלת) עזריאלי – מכללה אקדמית להנדסה ירושלים (למפת ירושלים רגילה) עזריאלי – מכללה אקדמית להנדסה ירושלים (למפת הרי ירושלים רגילה) עזריאלי – מכללה אקדמית להנדסה ירושלים (למפת הרי ירושלים מוגדלת) עזריאלי – מכללה אקדמית להנדסה ירושלים  he
 
הסמליל הקודם של המכללה, לפני שינוי שמה.
עזריאלי מכללה אקדמית להנדסה ירושלים היא מכללה אקדמית להכשרת מהנדסים. המכללה נוסדה בשנת 1999 בשם "המכללה האקדמית להנדסה ירושלים" ובשנת הלימודים תש"פ, למדו בה כ-1,600 סטודנטים לתואר ראשון בהנדסה וכ-40 לתואר שני.
בעזריאלי מכללה אקדמית להנדסה ירושלים מתקיימים גם לימודים של היחידה ללימודי המשך, בשיתוף הטכניון במגוון תחומים וחוגים.
היסטוריה > מכללת בזק

קמפוס המכללה נמצא בשכונת רמת בית הכרם, בירושלים בבניינים בהם הייתה ממוקמת בעבר מכללת "בזק".
מכללת בזק נוסדה בשנת 1951 על ידי יקותיאל פקטה (בנו של מיכאל פקטה, רקטור האוניברסיטה העברית בשנים 1946–1948), בשם בית הספר המקצועי לטכנאי בזק בירושלים. יקותיאל פקטה למד בגימנסיה העברית, ואחר כך קיבל תואר מוסמך במתמטיקה, פיזיקה ופילוסופיה באוניברסיטה העברית. הצטרף ל"הגנה" ובשנת 1941 השתתף בקורס אלחוטנות, שנערך במגרשי התערוכה בתל אביב. לאחריו שימש כאלחוטן ההגנה בירושלים. תחילה שכן בית הספר בצריפים סמוך לתחנת הרכבת בירושלים, ובשנתו הראשונה למדו בו 11 תלמידים. יקותיאל פקטה כתב בעצמו את חלק מספרי הלימוד, גייס והכשיר את המורים.
בשנת 1972, עבר בית הספר למתחם שהוקם בשכונת רמת בית הכרם, שכלל גם פנימייה לתלמידים שהגיעו מחוץ לירושלים. באותה עת פעל בשם "בית הספר לטכנאי בזק שליד משרד התקשורת".
בשנות השמונים למדו במכללה 460 תלמידים, והיא פעלה בחסות חברת בזק שהוקמה ב-1980 כחברה ממשלתית האחראית על שירותי התקשורת בישראל, שהופרדו ממשרד התקשורת שבמסגרתו פעלו עד להקמת החברה. בוגרי המכללה קיבלו תואר טכנאי (לאחר שסיימו כיתה י"ג) או הנדסאי אלקטרוניקה וטלקומוניקציה (לאלו שסיימו כיתה י"ד), ורבים מהם עבדו בחברה לאחר סיום לימודיהם וכן גם בחופשות הקיץ של בתקופת הלימודים התאפשר לתלמידים לעבוד בבזק. רוב תלמידי בית הספר היו בנים. בשנת 1989 שיעור הבנות שלמדו במכללה היה 15%.
בשנות ה-90 של המאה ה-20 החליטה חברת בזק לסגור את המכללה.
היסטוריה > המכללה האקדמית להנדסה

בנובמבר 1998 החליטה המועצה להשכלה גבוהה על הקמת המכללה האקדמית להנדסה ירושלים, כשמטרתה היא חיזוקה של ירושלים מבחינת פיתוחן של התעשיות הטכנולוגיות
עתירות הידע בעיר. המכללה היא עמותה רשומה; בין מייסדיה הרשות לפיתוח ירושלים ועיריית ירושלים והחלה לפעול משנת הלימודים תש"ס (2000/2001). עוזיאל וכסלר שימש כנשיאה, עד להחלפתו ביולי 2012 על ידי פרופ' צבי שטרן. אביטל שטיין הייתה מנכ"לית וסגנית הנשיא.
בינואר 2004, החליטה ועדת שרים לענייני ירושלים להקצות למכללה את השטח של מכללת בזק (עד אז פעלה במבנים שכורים בתוך קמפוס האוניברסיטה העברית גבעת רם).
בתחילת 2013 שונה שמה של המכללה לעזריאלי לאחר שדוד עזריאלי תרם סכום כסף משמעותי שהושקע בבניית קמפוס חדש, אשר יתפרס על שטח של כ־30 דונם ובו בניינים בעלי כיתות לימוד חכמות, מעבדות משוכללות ומתקדמות, ספרייה ראשונה מסוגה בתחום ההנדסה, מעונות לסטודנטים, מאיץ טכנולוגי לחברות הזנק ומרכז חווייתי לסטודנט. באוקטובר 2015 נחנך המבנה הנוסף בקמפוס בשטח של כ-11,000 מ"ר.
בנובמבר 2017, נערך טקס הנחת אבן הפינה למגדל מעונות בן 18 קומות, ובו דירות מגורים לכ-350 סטודנטים וסטודנטיות. המגדל נחנך בנובמבר 2020.
ב-2021 זכתה המכללה ביחד עם בית החולים שערי צדק ובית החולים סנט ג'וזף במענק של 6 מיליון שקלים לפיתוח חברות הזנק בתחום הרפואה, במסגרת הקול הקורא "מאיצי מדע" של משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה.
תחומי הלימוד

במכללה 15 מסלולי לימוד לתואר ראשון ושני, בוגר במדעים .B.Sc ו- .M.Sc בהנדסה בתחומים:
הנדסת מכונות .B.Sc
הנדסת תעשייה וניהול .B.Sc
הנדסת חשמל ואלקטרוניקה .B.Sc
הנדסה פרמצבטית .B.Sc
הנדסת חומרים .B.Sc
הנדסה אזרחית
תואר שני בהנדסת תוכנה .M.Sc עם התמחות בבינה מלאכותית
תואר שני ביזמות טכנולוגית .M.A
מסלול ישיר לתואר שני ביזמות טכנולוגית .M.A
הנדסת תוכנה .B.Sc
מדעי המחשב .B.Sc
מסלול ישיר לתואר שני מדעי המחשב + הנדסת תוכנה .M.Sc
הנדסת חשמל ואלקטרוניקה .B.Sc + מדעי המחשב
לימודי מדעי המחשב לבוגרי תואר במדעים
מכינות קדם-אקדמיות.
שכר הלימוד במוסד (בלימודים לתואר אקדמי) הוא כמקובל באוניברסיטאות ובמכללות ציבוריות בישראל. חייל או בוגר שירות לאומי, שסיים שירותו החל מ-1 בינואר 2010, זכאי למלגת שכר לימוד מלאה עבור שנת לימודיו הראשונה לתואר ראשון (בהתאם להחלטה בדבר לימודי חיילים משוחררים במוסד להשכלה גבוהה בפריפריה).
הערות שוליים

1 2 3  לפי לוח 8 - סטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה באתר המועצה להשכלה גבוהה, נכון לשנת הלימודים ה'תש"ף (2019–2020)
↑  התקציב הרגיל של ות"ת לשנת הלימודים תשע"ג נספח 4
↑  מוטי בסוק,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'המכללה להנדסה בירושלים שילמה 18.9 מיליון שקל למינהל תמורת חכירת הקרקע, באתר TheMarker‏, 30 בדצמבר 2010
↑  תורת החשמל והמגנטיות לטכנאי בזק בשיטת מ.ק.ש - יקותיאל פקטה
↑  אורי דרומי,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'גבריאל פקטה, מייסד מכללת בזק, 2001-1915, באתר הארץ, 13 בנובמבר 2001 (הטעות בשם הפרטי במקור, ראו תיקון בכתבה זו: אורי דרומי,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'אבק סלעים בחריצי הידיים, באתר הארץ, 20 בנובמבר 2001)
↑  לימודים, מעריב, 27 במאי 1975
↑  דורית ראשוני,'"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'התקשורת החינוכית של מכללת בזק, מעריב, 28 בפברואר 1990
↑  נוגה שילון,'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'מכללת בזק ־ יותר ויותר בנות בחינוך הטכנולוגי, מעריב, 1 במרץ 1989
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'ליאור דטל,'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'המכללה להנדסה ירושלים תיהפך למכללת עזריאלי, באתר TheMarker‏, 6 במרץ 2013
↑  יובל ניסני, מגדל מעונות חדש ייבנה במכללה להנדסה, באתר כל העיר, 6 בנובמבר 2017
↑  Shiran, לפיתוח סטרטאפים: המענק המיוחד שקיבלו שערי צדק והמכללה להנדסה | כל העיר, באתר כל העיר ירושלים, ‏2021-12-23
↑  מלגה ללומדים בפריפריה – ייעוד 44, באתר האגף והקרן לחיילים משוחררים
↑  מלגה לתושבי הפריפריה – ייעוד 45, באתר האגף והקרן לחיילים משוחררים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313480105171  ISNI: 0000 0004 0636 6126  VIAF: 123705111   WorldCat (עם VIAF): 123705111
גור מורד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 בדצמבר 1989 (בן 35) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל
 עיסוק:  שחקן, מדבב, מוזיקאי
 מקום לימודים:  רימון בית ספר למוסיקה 
 יצירות בולטות:  "ראש גדול" בתפקיד אורי גברון
 פרסים והוקרה:  פרס הסרט הזר הטוב ביותר בפסטיבל סרטי הסטודנטים בהוליווד לשנת 2008
 פרופיל ב-IMDb
 
גור מורד (נולד ב-13 בדצמבר 1989) הוא שחקן, מדבב, ומוזיקאי ישראלי.
ביוגרפיה

מורד נולד בתל אביב-יפו, ולמד ברימון בית ספר למוסיקה.
כשחקן
בשנים 1999–2001 השתתף בפסטיגלים.
בשנת 2001 השתתף בסרט הטלוויזיה "ורק אני לא" ששודר בערוץ הילדים שיחק בתפקיד שי.
בשנת 2002 הופיע בתוכנית "בראבו" ששודרה בערוץ הילדים.
שיחק בסרט "מול כולם".
בשנים 2004–2005 השתתף בעונה הראשונה של סדרת הנוער "ראש גדול" ששודרה בערוץ הילדים בחברת הכבלים של yes גילם את דמותו של אורי גברון.
השתתף בהצגות "מאמא מיה" (2004), ו"יוסף וכתונת הפסים המשגעת".
ב-2018 יצר, השתתף, ועיבד מוזיקלית קליפ מחווה לערוץ הילדים שהיה גם מוקדש לזכרו של עמוס שוב שהנחה בערוץ.
כמדבב
2000 "סיפורי דרקונים" דיבב את מקס.
2001 "פלינט בלש הזמן" דיבב את פלינט ראש סלע.
2001 "המופע של לולו" דיבב את וילי.
2001 "ברבי במפצח האגוזים" דיבב את ילד זנגביל.
2002 "ברבי הנסיכה רפונזל" דיבב את טומי.
2002 "קיוביקס" דיבב את צ'יפ.
2003 "מתחת לאף" דיבב ילדים / קריינות.
2003 "סיפורי סומסום".
2003 "בייבלייד" דיבב את מקס טייט.
2007 "אנריקו מספריקו".
כמוזיקאי
2014 – "המחזמר אלדורדו" – עיבוד והפקה מוזיקלית/ זמר ליווי.
2015 "אור של כוכבים" – עיבודים והפקה מוזיקלית.
2015 "הדינוזאורים – מסע בממלכת היורה" – עוזר עיבודים.
2015 "לא כולל שירות" – עיבוד והפקה מוזיקלית/זמר ליווי.
2017 "משפחת קדמוני בממלכת הדינוזאורים" – עיבודים והפקה מוזיקלית.
2018 "רוי בוי והאי הנעלם" – הפקה מוזיקלית.
"חנן הגנן" – עיבוד והפקה מוזיקלית.
"גבעת האיריסים השחורים" – עיבודים והפקה מוזיקלית.
2021 "הלל" – עיבודים והפקה מוזיקלית.
ב-2008 ביים, כתב, וערך את הסרט "אבות" הסרט זכה בפרס הסרט הזר הטוב ביותר בפסטיבל סרטי הסטודנטים בהוליווד לשנת 2008.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6   כרטיס ביקור גור מורד gur murad, סרטון בערוץ "Gur Murad", באתר יוטיוב (אורך: 04:38)
↑   מחרוזת מחווה לערוץ הילדים, סרטון בערוץ "Gur Murad", באתר יוטיוב (אורך: 05:17)
↑   המחזמר אלדורדו – שיר ערש (היי-לי-לי-לו), סרטון בערוץ "Gur Murad", באתר יוטיוב (אורך: 02:39)
1 2 3 4  גור מורד, באתר www.ishim.co.il
↑   לא כולל שירות 2015, סרטון בערוץ "Gur Murad", באתר יוטיוב (אורך: 02:28)
↑  חנן הגנן • תיאטרון המדיטק, באתר תיאטרון המדיטק, ‏12 בספטמבר 2021
↑  מוזיאון רמת גן לאמנות ישראלית •, באתר rgma.smarticket.co.il
↑  גבעת האיריסים השחורים, באתר ht1.co.il
↑  פסטיבל חנוכה להצגות ילדים תיאטרון אורנה פורת – קינדרלנד, באתר קינדרלנד, ‏25 באוקטובר 2021
↑  הלל, באתר תיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער – הצגות ילדים
↑   אבות – Fathers, סרטון בערוץ "Gur Murad", באתר יוטיוב (אורך: 17:44)
איתי בנימיני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  המאה ה־20 ישראל 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  בנימין וייס 
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע 
 תלמידי דוקטורט:  אביתר פרוקצ'ה, Eric Shellef, אריאל ידין, אורי גוראל-גורביץ', Omer Angel, Gideon Amir 
 פרסים והוקרה:  פרס רולו דייוידסון (2004) 
 
איתי בנימיני הוא פרופסור למתמטיקה וראש המחלקה למתמטיקה במכון ויצמן למדע.
בנימיני סיים את הדוקטורט שלו בשנת 1992 באוניברסיטה העברית בירושלים, בהנחיית בנימין וייס. כותרת עבודת הדוקטורט שלו הייתה: "מסלולים אקראיים בגרפים ויריעות". בשנת 2004 הוא זכה בפרס רולו דוידסון לצעירים חוקרי תורת ההסתברות "על עבודתו בהסתברות, כולל הסתברות אנליטית וגאומטרית, במיוחד בחקר תהליכים אקראיים הקשורים לגרפים". באותה שנה זכה גם בפרס מוריס ל' לוינסון של מכון ויצמן. הוא הוזמן לנאום בקונגרס הבין-לאומי של המתמטיקאים בשנת 2010, ודיבר על "מרחבים מטרים אקראיים"[דרוש מקור].
בנימיני שיתף פעולה עם עודד שרם לאורך שנים, עבודותיהם המשותפות כללו מאמרים על גבולות של גרפים מישוריים, רגישות לרעש של פונקציות בוליאניות וחלחול מעבר ראשון. בנימיני ערך את היצירות הנבחרות של עודד שרם עם אולף הגסטרום.
בנימני גם תרם לחקר מודל התעבורה של ביהאם-מידלטון-לוין ואי-שוויון איזופרימטרי על יריעות רימן.
הערות שוליים

↑  פרופ' איתי בנימיני, באתר מסע הקסם המדעי – מכון ויצמן למדע, ‏16 במאי 2023
↑  Itai Benjamini - The Mathematics Genealogy Project, mathgenealogy.org
↑  Rollo Davidson Trust announcement, Mathematics People, AMS, ‏JUNE/JULY 2004
↑  Honors and Prizes, web.archive.org, ‏2016-12-20
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007583364705171  BnF: cb169391029 (data)  dblp: 77/3851  GND: 104685173X  ISNI: 0000 0001 3877 2899  LCCN: no2011166336  MGP: 58615  NTA: 226482561  SUDOC: 17608598X  VIAF: 186764789   WorldCat (עם VIAF): 186764789
בית הספר ללימודים מתקדמים (אוניברסיטת לונדון)

| --- | --- |


 מוסד להשכלה גבוהה
 תקופת הפעילות:  1994–הווה (כ־31 שנים)
 קמפוס:  עירוני
 בעלי תפקידים
 דקאן:  ריק רילאנס (אנ')
 מיקום
 מיקום:  לונדון, אנגליה, הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 קואורדינטות:  51°31′16″N 0°07′44″W﻿ / ﻿51.521105860588°N 0.12877625710837°W﻿ / 51.521105860588; -0.12877625710837
 www.sas.ac.uk
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסבית הספר ללימודים מתקדמים(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסבית הספר ללימודים מתקדמים(למפת הסיטי של וסטמינסטר רגילה) הפרלמנט הבריטיבית הספר ללימודים מתקדמים(למפת הסיטי של וסטמינסטר מוגדלת) הפרלמנט הבריטיבית הספר ללימודים מתקדמים
 
בית הספר ללימודים מתקדמים (אוניברסיטת לונדון) (באנגלית: The School of Advanced Study)
הוא מוסד לתארים מתקדמים באוניברסיטת לונדון, המשמש כמרכז הלאומי של בריטניה לקידום של מחקר במדעי הרוח והחברה. בית הספר שנוסד בשנת 1994, מאגד תשעה מכוני מחקר בעלי שם בין-לאומי יוקרתיים והוא המוסד היחיד בבריטניה הממומן באופן לאומי לקידום ולסיוע של מחקר במדעי הרוח ומקבל מימון מיוחד למטרה זו מהמשרד לסטודנטים (אנ'). משימת בית הספר היא לשמור ולפתח את המשאבים של תשעת המכונים החברים בה, שרבים מהם בעלי היסטוריות ארוכות ומובחנות, לטובת קהילות המחקר הלאומיות והבין-לאומיות. בית הספר משיג את ייעודו על ידי פעילויות אלו:
מספק בסיס מחקרי לקהילה בין-לאומית של חוקרים
מעורר השראה, פיתוח ותומך ביוזמות מחקר ורשתות חדשניות
משפר את הפצת המחקר של אחרים ופעילויות קשורות, מעבר למה שהם או מוסדותיהם יכולים להשיג לבדם
מספק הכשרות מחקריות מומחיות ברמת תואר שני, דוקטורט ופוסט-דוקטורט - מקומית, ארצית ובינלאומית
מוסיף ערך לעבודתם של חוקרים במדעי הרוח והחברה ברחבי בריטניה
ארגון ומבנה

שישה מהמכונים מציעים מגוון תוכניות לימוד לתואר שני ופיקוח של דוקטורט בתחומי התמחותם.
מכוני בית הספר מספקים מגוון שירותי מחקר מומחים בתחומי ההתמחות שלהם. בהמשך לתפקידם הלאומי והבין-לאומי, מכוני בתי הספר מבצעים מחקר איכותי; מתחזקים ומפתחים אוספי ושירותי ספריות; מפתחים משאבים דיגיטליים; מפרסמים כתבי-עת וסדרות ספרים; מארחים חוקרים ועמיתים לאחר הדוקטורט; מארגנים מגוון אירועים אקדמיים הכוללים סדאות, כנסים, ימי עיון והרצאות; מספקים הכשרות מומחיות ותוכניות לימודי מחקר לתארים מתקדמים ותוכניות דוקטורט. נכון לשנת 2020, מכוני המחקר מקימים הכשרות מחקר ומעורבים בשישה עשר פרויקטים ויוזמות שונים. כמו כן, בית הספר ללימודים מתקדמים ממלא תפקיד ייחודי מוביל בהטמעת מעורבות ציבורית הן מבחינה מוסדית והן בתוך תרבות מחקר רחבה יותר.
להלן תשעת מכוני המחקר:
המכון ללימודי משפט מתקדמים
המכון ללימודים קלאסיים (אנ')
המכון ללימודי חבר העמים (אנ')
המכון ללימודי אנגלית (אנ')
המכון לחקר שפות מודרניות (אנ')
המכון למחקר היסטורי (אנ')
המכון ללימודי אמריקה הלטינית (אנ')
המכון לפילוסופיה (אנ')
מכון ורבורג
הערות שוליים

↑  School of Advanced Study, About Us, Our Mission.
↑  School of Advanced Study, About Us, The Institutes
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269387405171  GND: 5166817-8  ISNI: 0000 0001 2167 4256  LCCN: no95056660  VIAF: 138040772   WorldCat (עם VIAF): 138040772
מזרח תאילנד

| --- | --- |

 מדינה:  תאילנד תאילנד
 שטח:  34,380 קמ"ר
 קואורדינטות:  13°27′N 101°36′E﻿ / ﻿13.45°N 101.6°E﻿ / 13.45; 101.6 
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מזרח תאילנד (בתאית: ภาคตะวันออก) הוא אזור במדינת תאילנד הגובל בקמבודיה במזרח, באזור צפון-מזרח תאילנד בצפון ובאזור מרכז תאילנד במערב.
גאוגרפיה

אזור מזרח תאילנד ממוקם בתוך רכס הרי סנקאמפאנג, המהווה גבול טבעי יחד עם רמת חוראט (Khorat Plateau) מצפון ומפרץ תאילנד מדרום. האזור כולל רכסי הרים קצרים מרובים (ישנו ריכוז גדול שלהם באזור רכס הרי צ'נטאבורי) וכמו גם אגנים קטנים של נהרות קצרים המתנקזים למפרץ תאילנד. בין רכס הרי צ'נטאבורי ורכס הרי סנקאמפאנג ממוקם אגן נהר באנג פאקונג.
פירות הם מרכיב מרכזי בחקלאות של אזור מזרח תאילנד, ולענף התיירות תפקיד מהותי בכלכלה של האזור. מיקומו של האזור לאורך רצועת החוף סייעה רבות בקידום הפיתוח התעשייתי של אזור החוף המזרחי, אשר מהווה כיום גורם מרכזי בכלכלת אזור מזרח תאילנד.
איים בולטים בקרבת רצועת החוף של אזור מזרח תאילנד כוללים בין היתר את קו סיצ'אנג, קו לאן, קו סאמט וקו צ'אנג.
אזור מזרח תאילנד מכיל רצועת חוף באורך 400 קילומטרים.
חלוקה אדמיניסטרטיבית

על פי החלוקה של מועצת המחקר הלאומית של תאילנד אזור מזרח תאילנד מורכב משבעת המחוזות הבאים:
צ'ונבורי (ชลบุรี)
רייונג (ระนอง)
צ'נטאבורי (จันทบุรี)
טראט (ตราด)
צ'צ'ואנגסאו (ฉะเชิงเทรา)
פרצ'ין בורי (ปราจีนบุรี)
סה קאו (สระแก้ว)
המחלקה המטאורולוגית של תאילנד, משרד המועצה הלאומית לפיתוח כלכלי וחברתי, ומחלקת היערות המלכותית כוללים גם את המחוז נאקון נאיוק באזור מזרח תאילנד.
הערות שוליים

↑  Eastern Seaboard Development Programme - Rayong (אורכב 08.03.2016 בארכיון Wayback Machine)
↑  "National account". p. 37. נבדק ב-6 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא תאילנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פוקימון – דמויות

פוקימון או פוקמון (ביפנית: ポケモン ובשמה המלא: ポケットモンスター; ברומאג'י: Poketto Monsutā – מאנגלית: Pocket Monsters – מפלצות כיס; בתעתיק לטיני במדינות רבות: Pokémon) היא סדרת אנימה יפנית לילדים ונוער מסוג פעולה/הרפתקאות מזיכיון פוקימון, המשודרת בטלוויזיה משנת 1997 ועד היום. הסדרה הופקה במקור ככלי שיווק לקידום סדרת משחקי הווידאו של "פוקימון" למכשיר הגיימבוי. ערך זה כולל רשימת דמויות אנימציה שונות שהופיעו בה.
פרופסורים

פרופסור אוק (סמואל אוק) (במקור: פרופסור אוקידו): הפרופסור הראשי של אזור קאנטו, סבו של גארי ודודנו של המנהל סאמסון. הוא מתגורר בפאלט ורוב הזמן נמצא במעבדה שלו. הוא זה שנתן לאש את פיקאצ'ו. כמעט כל הפוקימונים שאש לוכד במסעותיו נמצאים אצלו במעבדה. בסרט הרביעי מתגלה שאוק בצעירותו עזר לסלבי הנדיר. בנוסף הוא גם משורר. הפוקימונים ההתחלתיים שהוא נותן למאמנים חדשים הם: בלבזאור, צ'רמנדר וסקווירטל. הפוקימונים שלו הם פידג'י, דרגונייט ורוטום.
פרופסור אלם (במקור: פרופסור אוטסוגי): הפרופסור הראשי של אזור ג'וטו. היה בעבר המתלמד של פרופסור אוק. הפוקימונים ההתחלתיים שהוא נותן למאמנים חדשים הם: צ'יקוריטה, סינדקוויל וטוטודייל. הפוקימון שלו הוא קורסולה.
פרופסור בירץ' (במקור: פרופסור אודאמאקי): הפרופסור הראשי של אזור הואן. הפוקימונים ההתחלתיים שהוא נותן למאמנים חדשים הם: טריקו, טורצ'יק ומדקיפ. הפוקימון שלו הוא פוצ'יינה.
פרופסור רואן (במקור: פרופסור נאנאקאמאדו): הפרופסור הראשי של אזור סינו. הפוקימונים ההתחלתיים שהוא נותן למאמנים חדשים הם: טרטוויג, צ'ימצ'אר ופיפלאפ. הפוקימונים שלו הם: סטארלי וסטאראפטור.
פרופסור ג'וניפר (במקור: פרופסור אראראגי): הפרופסור הראשית של אזור יונובה. הפוקימונים ההתחלתיים שהיא נותנת למאמנים חדשים הם: סנייבי, טפיג ואשאוואט. הפוקימון שלה הוא אקסלגור.
פרופסור סיקאמור (במקור: פרופסור פלאטאנה): הפרופסור הראשי של אזור קאלוס. היה בעבר המתלמד של פרופסור רואן. הפוקימונים ההתחלתיים שהוא נותן למאמנים חדשים הם: צ'ספין, פנקין ופרוקי. הפוקימון שלו הוא גארצ'ומפ.
פרופסור קוקואי (במקור: פרופסור קוקוי): הפרופסור הראשי של אזור אלולה. יש לו סגנון אופנתי שונה בלבושו, והוא לובש חלוק לבן על פני גופו החשוף. הפוקימונים ההתחלתיים שהוא נותן למאמנים חדשים הם: ראולט, ליטן ופופליו. הפוקימונים שלו הם: ברייויארי, אמפוליאון, וינאזור, לוקאריו ואינסינרור. מנהל אישיות כפולה בכך שמופיע בקרבות רויאל (קרבות שבהם 4 מאמנים נלחמים בזירה אחת) עם השם מאסק רויאל. בן זוגה של פרופסור בורנט.
פרופסור צ'ריס (במקור: פרופסור סקורגי): המנהל והמייסד של מעבדות צ'ריס. היה בעבר התלמיד של פרופסור אוק. מתגורר בעיר ורמיליון שבקאנטו. אביה של קלואי. הפוקימון שלו הוא יאמפר.
הערות שוליים

↑  פוקמון: מסעות: הסדרה, באתר נטפליקס
↑  פוקמון: מסעות מאסטר: הסדרה, באתר נטפליקס
↑  פוקמון: מסעות אולטימטיביים: הסדרה, באתר נטפליקס
↑  פוקמון: להיות מאסטר פוקמון: מסעות אולטימטיביים: הסדרה, באתר נטפליקס
והילד הזה הוא אני

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  יהודה אטלס
 איורים:  דני קרמן
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  שירי ילדים
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת כתר
 תאריך הוצאה:  1977
 מספר עמודים:  48
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003485733, 001167095
גן סיפור והילד הזה הוא אני, חולון
וְהַיֶּלֶד הַזֶּה הוּא אֲנִי הוא ספר שירי ילדים של הסופר יהודה אטלס אשר ראה אור בהוצאת כתר בשנת 1977. הספר מכיל שירי ילדים קצרים המציגים את העולם מנקודת מבטו של ילד ובשפת יום-יום (בניגוד לשפה הגבוהה שהייתה נהוגה עד אז בכתיבה לילדים).
על הספר

השירים מלווים באיורים מעשה ידי דני קרמן, המבוססים כולם על תבנית עמוד אחידה של חלונות בית משותף המקיפים את השיר המצוי במרכז המסגרת, כאשר בכל פעם מציצות מן חלונות דמויות או פריטים המוסיפים גוון נוסף לתוכן המילולי של השיר. את החיבור בין הטקסט של אטלס לאיוריו של קרמן הציע נחמן אוריאלי, מנכ"ל הוצאת כתר באותה עת, שלמד עם השניים באותו בית ספר תיכון.
בשנת 1978 זכה הספר בפרס זאב לספרות ילדים ונוער.
בעקבות הצלחתו הרבה של ספר זה (שגם תורגם לאנגלית תחת השם It's Me), באו בעקבותיו ספרים נוספים בסגנון דומה:
גם הילד הזה הוא אני (1979)
ורק אני לא (1981)
אני רוצה שפתאום (1983)
הילדה שאני אוהב (1988)
ב-1979 יצא תקליט בשם "והילד הזה הוא אני", ובו מבוצעים שירים מן הספר, שהולחנו בידי אבנר קנר. לצד קנר שרים באלבום דויד ברוזה, אפי בן ישראל, מזי כהן ויואל לרנר. אטלס עצמו מקריא באלבום מספר שירים. על בסיס השירים שבספר הועלו גם סדרה בטלוויזיה והצגות, ואפילו זכה לעיבוד קונצרטי של הקאמרטה הישראלית ירושלים.
מספר שירים מסדרת הספרים הולחנו על ידי מוזיקאים שונים מחוץ למסגרת האלבום. עמם נמנים השירים "אני רוצה שפתאום" בלחנו של יוני רכטר וביצועו של אריק איינשטיין ו"אולי זה מעליב" בלחנו וביצועו של מתי כספי. בתקליט צד נוסף, ובמופע "דנדינו" 1980-81.כשנועם בנו ניגן שם בס, עם עוד כ-8 בני נוער.
השיר "הילד הזה הוא אני" לפי מילותיו של אטלס, ולחן של אבנר קנר, הפך במהרה ללהיט שירי הילדים, מוכר יותר בביצוע של להקת הופה היי, בביצועם של יגאל בשן, עוזי חיטמן ויונתן מילר.
בשנת 1994 יצאה קלטת וידאו הנושאת את השם "הילד הזה הוא אני" המכיל מגוון שירים מכל ספריו של אטלס, בתוספת קטע מקדים לכל שיר.
בשנת 2001 שודר בערוץ הילדים ספיישל בשם "ורק אני לא" שמכיל מגוון שירים מכל ספריו של אטלס.
בשנת 2020 שודרה בכאן חינוכית תוכנית טלוויזיה הנושאת את השם "והילד הזה הוא אני" כשבתחילת כל פרק מוקרא שיר מתוך סדרת הספרים.
שם הכותר: "והילד הזה הוא אני", נלקח מהשורה האחרונה בשיר "והילד הזה הוא אני":
אֲנָשִׁים זָרִים שֶׁאֲנִי בִּכְלָל לֹא מַכִּיר, 
מִמְּקוֹמוֹת אֲחֵרִים וְגַם פֹּה מֵהָעִיר, 
הָיִיתִי רוֹצֶה שֶׁיֵּדְעוּ כֻּלָּם, 
שֶׁיֵּשׁ יֶלֶד אֶחָד בָּעוֹלָם. 

וְהַיֶּלֶד הַזֶּה הוּא אֲנִי.
הספר נכתב כאשר היה יהודה אטלס בן 37, והוא נכתב במשך כשלוש שנים, בשל הרצון העז של יהודה "לשמור ולשמר את הדברים שקרו לילדים שלי".
ראו גם

והילד הזה הוא אני (אלבום מוזיקה)
לקריאה נוספת

גיא טנא, ילד, כבש, זנב ושירים, הוצאת סער, 2017.
הערות שוליים

↑  יותם שווימר,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'בחזרה לבית המשותף עם "והילד הזה הוא אני", באתר ynet, 7 באפריל 2012
↑  3 ספרים זכו בפרס, מעריב, 19 בדצמבר 1978.
↑  על ההצגה והילד הזה הוא אני באתר תיאטרון ארצי לנוער
↑  וְהַיֶּלֶד הַזֶּה הוּא אֲנִי, באתר כאן חינוכית