ארכאולוגיה מקראית
הערות שוליים

↑  לדוגמה, אתר האינטרנט של 'החברה לארכאולוגיה של הביבליה' כולל מאמרים רבים על תקופת הברית החדשה, וגם כתב העת Biblical Archaeology Review (אנ') כולל הן את התנ"ך והן את הברית החדשה כתחומי מחקר הנסקרים במאמריו.
↑  עוד בנושא, וכן בנוגע לשמות התקופות: Moshe Dothan, "Terminology for the Arcaheology of the Biblical Periods", in: Biblical archaeology today, Israel Exploration Society, 1985
1 2 3 4 5  "מאין באנו", פרופ' ישראל קנוהל, 2008 בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר, מבוא, עמ' 11–12
↑  Niels Peter Lemche, (1993). The old testament ‐a Hellenistic book?, Scandinavian Journal of the Old Testament. 7. 163-193. DOI: 10.1080/09018329308585016.
↑  "התנ"ך והכרונולוגיה של העולם העתיק", שיטתו של ד"ר עמנואל וליקובסקי
↑  התנ"ך האבוד, מתוך האתר של יהושע עציון
↑  ספרו של וולי נקרא: "אברהם – התגליות האחרונות ותולדות העברים" (Abraham – Recent Discoveries and Hebrew Origins), 1936
↑  Kitchen, Kenneth, "The Patriarchal Age: Myth or History?". Biblical Archaeology Review, (1995)
↑  Kitchen, K. A. (2006-06-09). On the Reliability of the Old Testament. Wm. B. Eerdmans Publishing.
↑  Sapir-Hen, L., & Erez, E. (2013). The Introduction of Domestic Camels to the Southern Levant: Evidence from the Aravah Valley. Tel Aviv, 40(2), 277-285.
↑  "The Domestication of the Camel Biological Archaeological and Inscriptional Evidence from Mesopotamia Egypt Israel and Arabia", Dr. Konrad Martin Heide, p. 358, 363.
↑  ההיסטוריון בולייט (R. Bulliet) בספרו מביא קטע מתעודה מאללח' שבצפון סוריה (שכבה VII), המתוארכת למאה ה-17 לפנה"ס, ובה כתוב 'מנת מזון אחת לגמל'.
↑  תעודות מארי וההתנחלות, באתר mikranet.cet.ac.il
↑  אירית יעקב, יעקב מלך מצרים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 22 במרץ 2013
↑  אירית יעקב, התנחלות בני ישראל בעבר הירדן המזרחי, באתר News1 מחלקה ראשונה, 4 במרץ 2013
↑  אלי אשכנזי, תעלומה בת 3,400 שנה: מי שרף את הארמון בתל חצור, באתר הארץ, 23 ביולי 2012
↑  https://www.youtube.com/@AlexTseitlin "מקורם של בני ישראל. מבט אל תקופת ההתנחלות". מתוך סדרת "באים אל הפרופסורים".
↑  אמנון בן תור, ארכאולוגיה - מקרא - היסטוריה, בתוך: ישראל לוין ועמיחי מזר (עורכים), הפולמוס על האמת ההיסטורית במקרא - מחקרים היסטוריים, ירושלים 2001.
↑  Adam Zertal, Israel Enters Canaan—Following the Pottery Trail, Biblical Archaeology Review 17:5, September/October 1991
↑  אירית יעקב, וְשָׁלַחְתִּי אֶת-הַצִּרְעָה, לְפָנֶיךָ, באתר News1 מחלקה ראשונה, 5 ביולי 2017
↑  אומנם נמצאו שם גם עצמות יחמורים - עיינו בערך מזבח הר עיבל
↑  זרטל אדם, עם נולד-המזבח בהר עיבל וראשית ישראל, 2007, 363
↑  זרטל אדם, עם נולד-המזבח בהר עיבל וראשית ישראל, 2007, 354
↑  זרטל אדם, עם נולד-המזבח בהר עיבל וראשית ישראל, 2007, 36-37
↑  זרטל אדם, עם נולד-המזבח בהר עיבל וראשית ישראל, 2007, 432
↑  זרטל אדם, עם נולד-המזבח בהר עיבל וראשית ישראל, 2007, 290
↑  Mazar, B. 1951. The Stratification of Tell Abu Hawan on the Bay of Acre. Bulletin of the American Schools of Oriental Research 124: 21-25
↑  Ussishkin, D. 1980. Was the "Solomonic" city gate at Megiddo built by King Solomon? Bulletin of the American Schools of Oriental Research 239:1-18
↑  Finkelstein, I. 1996. The Archaeology of the United Monarchy: An Alternative View. Levant 28: 177-186
↑  Herzog, Z. and Zinger-Avitz, L. 2004. Redefining the Centre: The Emergence of State in Judah. Tel Aviv 31: 209-244.
↑  Mazar, A. 2005. The debate over the chronology of the Iron Age in the southern Levant. The The Bible and Radiocarbon Dating, pp. 15-30
↑  Boaretto, E., Jull, A.J.T., Gilboa, A. and Sharon, I. 2005. Dating the Iron Age I/II Transition in Israel: First Intercomparison Results. Radiocarbon 47: 39-55
↑  מאמר חפירות חורבת קייפה וסופה של ה“כרונולוגיה הנמוכה”, באתר של רשות העתיקות.
↑  J.M. Cahill, “Jerusalem at the Time of the United Monarchy: The Archaeological Evidence”, in Jerusalem in Bible and Archaeology, pp. 13-80.
↑  מאמר על ארמונו של דוד המלך, בכתב העת Biblical Archaeology Review
↑  מאמר אודות חומות שבנה המלך שלמה בירושלים באתר הידען.
↑  מאמר ב"מחלקה לדוברות" באתר של האוניברסיטה העברית.
↑  אירית יעקב, אשבעל בן בדע והכד מקיאפה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 3 באוגוסט 2017
↑  ד"ר אריה בורנשטיין, האם נפרדו דרכי הארכאולוגיה ומקורות התנ"ך?, באתר דעת
↑  Avraham Faust, Yair Sapir, The “Governor’s Residency” at Tel ‘Eton, The United Monarchy, and the Impact of the Old-House Effect on Large-Scale Archaeological Reconstructions, Radiocarbon 60(3), March 2018, pp. 1-20
↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק יז (ויקיטקסט).
↑  אסף שטול-טראורינג, כלי הפולחן שעשויים לחשוף פרטים על ממלכת דוד, באתר הארץ, 9 במאי 2012
↑  ניר חסון, דגם של בית המקדש מימי בית ראשון יוצג לראשונה לציבור, באתר הארץ, 31 באוגוסט 2016
↑  אירית יעקב, המנחה המיוחדת לבני ישראל, באתר News1 מחלקה ראשונה, 5 ביולי 2017
↑  Eilat Mazar, "Did I Find King David's Palace?", The Biblical Archaeology Review 32 No. 1 (January/February 2006), pp. 16-27, 70.
↑  רן שפירא, הגזוזטרה של דוד המלך (או שלא), באתר הארץ, 8 בספטמבר 2005
↑  יוסף גרפינקל וסער גנות, חפירות חורבת קייפה וסופה של ה“כרונולוגיה הנמוכה”, באתר רשות העתיקות
↑  Na'aman, N. 2008. In search of the ancient name of Khirbet Qeiyafa.  Dagan, Y. 2009. Khirbet Qeiyafa in the Judean Shephelah: some considerations. Tel Aviv 36: 68-81.
↑  אירית יעקב, מלחמת שישק בממלכת יהודה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 12 במרץ 2013
↑  Meir Malul, Review, University of Haifa
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007287210305171  BNE: XX532574  BnF: cb11946644d (data)  GND: 4006471-2  LCCN: sh85013580  LNB: 000080761  NDL: 00570437  NKC: ph590278 
כתובת השילוח המנציחה את רגע המפגש בין שתי קבוצות חופרים, עם פריצת הנקבה שהוליכה את מי הגיחון אל שטח עיר דוד בירושלים. הנקבה נחצבה ביוזמת חזקיהו מלך יהודה, בערך בשנת 703 לפנה"ס – המוזיאון לארכאולוגיה של איסטנבול
חוקי חמורבי, המאה ה-18 לפנה"ס
ממצא ארכאולוגי אשר על פי הצעתו של אדם זרטל תואם למזבח הר עיבל שבספר יהושע, 2007
שחזור בית ישראלי מתקופת הברזל, במוזיאון ארץ ישראל
תיאור של שבויי מלחמה מממלכת יהודה וממלכת ישראל ממסעו של שושנק הראשון לארץ ישראל, התיעוד של מסעו מופיע על הקיר הדרומי במקדש אמון־רע שבכרנך (ומתוארך ל־926/5 לפנה"ס).