stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הארי פוטר (סדרת סרטים)
הפקה > מוזיקה

במהלך העבודה על הסרטים הועסקו ארבעה מלחינים. ג'ון ויליאמס היה הראשון שהועסק והוא ידוע בזכות חיבור השיר "Hedwig's Theme", המושמע בתחילת כל אחד מהסרטים. ויליאמס הלחין את המוזיקה לכל אחד משלושת הסרטים הראשונים, אם כי בסרט השני עבודתו הושלמה ובוצעה בפועל על ידי ויליאם רוס בגלל התחייבויות קודמות. לאחר שוויליאמס עזב את הסדרה נשכר פטריק דויל לסרט הרביעי. בשנת 2006 החל ניקולס הופר לעבוד על הלחנת הסרט החמישי, והוא הלחין גם את הפסקול של הסרט השישי.
בינואר 2010 אושר כי אלכסנדר דספלה ילחין את המוזיקה לחלק הראשון של הסרט השביעי. הקלטת הפסקול של הסרט החלה בקיץ בראשותו של קונרד פופ, המנצח בשלושת הסרטים הראשונים, בשיתוף פעולה עם דספלה. בתגובה שפורסמה באתר הרשמי של האחים וורנר אמר פופ על המוזיקה כי היא "מרגשת ונמרצת" וכי "כל מי שאוהב מלודיות, הרמוניות ורגשות בסרטים שהוא צופה בהם יוכל להיות מרוצה. זה מזכיר את הימים ההם". בנובמבר 2010 אישרה חברת האחים וורנר כי דספלה ישמש כמלחין גם בחלק השני של הסרט השביעי, שהיה הסרט האחרון בסדרה. הבמאי דייוויד ייטס הביע את רצונו שג'ון ויליאמס יחזור לצוות ההפקה, אך הדבר לא התאפשר בגלל צפיפות לוח הזמנים. ההקלטות של המוזיקה לסרט השמיני והאחרון נערכו ב-27 במאי 2011 באולפני אבי רוד בביצועם של התזמורת הסימפונית של לונדון, המנצח קונרד פופ והמלחין אלכסנדר דספלה.
דויל, הופר ודספלה הכניסו כל אחד את יצירותיהם לפסקולים שחיברו, אך במקביל שמרו חלקים נבחרים מהמלודיות של ויליאמס.
הפקה > אפקטים חזותיים

במהלך הפקת הסדרה הועסקו חברות רבות לצורך יצירת אפקטים חזותיים. בין החברות הללו ניתן למנות את Rising Sun Pictures‏, Double Negative‏, Cinesite‏, Frameston ו-Industrial Light & Magic. שלוש החברות האחרונות הועסקו בכל הסרטים בסדרה, ואילו חברת Double Negative ו-Rising Sun Pictures החלו לעבוד בסרט השלישי ובסרט הרביעי בהתאמה. חברת Framestone פיתחה את דמויותיהם של יצורים קסומים רבים שהופיעו בסדרה. חברת Cinesite הייתה מעורבת בהפקת האפקטים המיניאטוריים והדיגיטליים של הסרטים, ואילו החברות האחרון פיתחו את הפרטים הקטנים, הסביבה, המקומות, האנימציה והדמויות שנוצרו באמצעות מחשב כגון זו של גמדון הבית דובי.
יציאה לאקרנים

ג'יי קיי רולינג מכרה את הזכויות להסרטת ארבעת הספרים הראשונים לחברת האחים וורנר תמורת מיליון לירות שטרלינג. הספר הרביעי בסדרה, "הארי פוטר וגביע האש", יצא לאור ביולי 2000, ולמעלה משנה לאחר מכן, ב-16 בנובמבר 2001, יצא לאקרנים הסרט הראשון בסדרה – "הארי פוטר ואבן החכמים". הסרט זכה להכנסות של כ-90 מיליון דולר בארצות הברית לבדה, ובזמנו היה מדובר בשיא בין-לאומי ליום הפתיחה. שלושת הסרטים הבאים זכו גם הם להצלחה כלכלית, וכן לביקורות חיוביות מחובבי הסדרה וממבקרי קולנוע. יוצא דופן היה הסרט השלישי, "הארי פוטר והאסיר מאזקבאן", שהניב בהמשך הקרנתו את ההכנסות הנמוכות ביותר ממכירת כרטיסים בקופות מבין כל סרטי הסדרה. הסרט החמישי, "הארי פוטר ומסדר עוף החול", הוצא לאקרנים על ידי האחים וורנר ב-11 ביולי 2007 במדינות דוברות אנגלית, למעט הממלכה המאוחדת ואירלנד שבהן הוא יצא לאקרנים רק ב-12 ביולי. הסרט השישי בסדרה, "הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם", יצא לאקרנים ב-15 ביולי 2009, זכה לביקורות טובות רבות וסיים את שנת 2009 במקום השני ברשימת הסרטים עם ההכנסות הגבוהות ביותר. הסרט האחרון בסדרה, "הארי פוטר ואוצרות המוות", פוצל לשני חלקים: החלק הראשון יצא לאקרנים ב-19 בנובמבר 2010 והחלק השני יצא לאקרנים ב-15 ביולי 2011. החלק הראשון היה אמור לצאת בגרסה דו-ממדית ובגרסה תלת-ממדית, אך בעקבות עיכוב בתהליך ההמרה לגרסה תלת־ממדית החליטה חברת האחים וורנר להוציאו לאקרנים בדו-ממד וב-IMAX בלבד. החלק השני, לעומת זאת, יצא לאקרנים בדו-ממד ובתלת-ממד כפי שתוכנן מראש.
יציאה לאקרנים > ביקורות

כל סרטי הסדרה זכו להצלחה רבה הן מבחינת ההכנסות והן מבחינת הביקורות, והפכו את הסדרה כולה לאחת המצליחות ביותר בהיסטוריה של הקולנוע בדומה לסדרות סרטים הוליוודיות כגון "ג'יימס בונד", "מלחמות הכוכבים", "אינדיאנה ג'ונס" ו"שודדי הקאריביים". אולם, הביקורות על הסרטים בקרב מעריצי הסדרה התחלקו לשתי קבוצות עיקריות: הראשונה תמכה בהפקה שנותרה נאמנה יותר לספרים כפי שהיה בשני הסרטים הראשונים, והשנייה העדיפה את העיבודים היותר חופשיים שהיו בסרטים האחרים. חלק מהמבקרים סברו כי הסרטים היו בלתי אחידים בגלל השינויים בבמאי הסרטים לאורך הפקתה, כמו גם גישתו של מייקל גמבון לתפקיד אלבוס דמבלדור, שהייתה שונה מזו של ריצ'רד האריס.
ג'יי קיי רולינג תמכה בסרטים בעקביות, ולאחר יציאתו לאקרנים של הסרט האחרון אמרה כי הוא האהוב עליה ביותר מבין כל סרטי הסדרה. ביחס להבדלים בין הספרים לסרטים כתבה רולינג באתר כי "זה פשוט בלתי אפשרי לשלב כל אחד מקווי העלילה שלי בסרט שצריך להיות באורך של עד ארבע שעות. ברור שלסרטים יש מגבלות – לספרים אין מגבלות של זמן ותקציב; אני יכולה ליצור אפקטים מרהיבים שמבוססים על שום דבר מלבד הקשר בין הדמיון שלי לזה של הקוראים שלי".
להלן תוצאות הדירוג של הסרטים במספר אתרי ביקורות בין-לאומיים:
| הסרט | Rotten Tomatoes> כללי | Rotten Tomatoes> הביקורות הטובות ביותר | ‏Metacritic | איגוד מבקרי הקולנוע של ארצות הברית וקנדה (BFCA) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| הארי פוטר ואבן החכמים | 80% (186 ביקורות) | 75% (40 ביקורות) | 64 (35 ביקורות) | 90 (מומלץ) |
| הארי פוטר וחדר הסודות | 83% (204 ביקורות) | 68% (38 ביקורות) | 63 (35 ביקורות) | 84 (מומלץ) |
| הארי פוטר והאסיר מאזקבאן | 91% (232 ביקורות) | 90% (42 ביקורות) | 82 (40 ביקורות) | 84 (מומלץ) |
| הארי פוטר וגביע האש | 87% (222 ביקורות) | 86% (37 ביקורות) | 81 (38 ביקורות) | 87 (מומלץ) |
| הארי פוטר ומסדר עוף החול | 78% (236 ביקורות) | 68% (41 ביקורות) | 71 (37 ביקורות) | 82 (מומלץ) |
| הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם | 83% (254 ביקורות) | 88% (42 ביקורות) | 78 (36 ביקורות) | 87 (בחירת המבקרים) |
| הארי פוטר ואוצרות המוות (חלק 1) | 79% (242 ביקורות) | 72% (39 ביקורות) | 65 (42 ביקורות) | 87 (בחירת המבקרים) |
| הארי פוטר ואוצרות המוות (חלק 2) | 97% (258 ביקורות) | 100% (39 ביקורות) | 87 (41 ביקורות) | 93 (בחירת המבקרים) |
| דירוג ממוצע | 85% | 81% | 74 | 87 |
יציאה לאקרנים > פרסים

ג'יי קיי רולינג, דייוויד היימן, דייוויד בארון, דייוויד ייטס, אלפונסו קוארון, מייק ניואל, רופרט גרינט ואמה ווטסון קיבלו את פרס מייקל באלקון לתרומה בריטית יוצאת דופן לקולנוע על עבודתם בסדרה במהלך הטקס ה-64 של הענקת פרס באפט"א. הסדרה כולה זכתה בפרס בריטניה של פרסי באפט"א המוענקים בלוס אנג'לס, כאשר דייוויד ייטס זכה בפרס בריטניה על שם ג'ון שלזינגר להצטיינות בבימוי עבור עבודתו על ארבעה מבין שמונת סרטי הסדרה. הסדרה מעולם לא זכתה בפרס אוסקר, אם כי חמישה מבין שמונת הסרטים היו מועמדים כמפורט להלן:
| הסרט | פרס אוסקר | מועמדות | שנה |
| --- | --- | --- | --- |
| הארי פוטר ואבן החכמים | עיצוב אמנותי   עיצוב תלבושות   פסקול מקורי | סטיוארט קרייג וסטפני מקמילן   ג'ודיאנה מקובסקי   ג'ון ויליאמס | 2002 |
| הארי פוטר והאסיר מאזקבאן | פסקול מקורי   אפקטים חזותיים | ג'ון ויליאמס   רוג'ר גאייט, טים ברק, ג'ון ריצ'רדסון וביל ג'ורג' | 2005 |
| הארי פוטר וגביע האש | עיצוב אמנותי | סטיוארט קרייג וסטפני מקמילן | 2006 |
| הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם | סינמטוגרפיה | ברונו דלבונל | 2010 |
| הארי פוטר ואוצרות המוות (חלק 1) | עיצוב אמנותי   אפקטים חזותיים | סטיוארט קרייג וסטפני מקמילן   טים ברק, ג'ון ריצ'רדסון, כריסטיאן מאנץ וניקולס אייטאדי | 2011 |
חלק מהמבקרים, אוהדי הסדרה וקהל הצופים הכללי הביעו את אכזבתם מכך שהסרטים לא זכו אפילו בפרס אוסקר אחד על הישגיהם. מנגד לאי-זכייתם באוסקר זכו הסרטים להצלחה בטקסי פרסים אחרים לרבות פרס סאטורן, פרס גילדת הבמאים ופרס גראמי. הסרטים אף זכו ל-28 מועמדויות לפרס באפט"א.
יציאה לאקרנים > הכנסות

נכון לשנת 2015 סדרת סרטי "הארי פוטר" נמצאת במקום השני מבחינת הכנסות בהיסטוריה של הקולנוע, כששמונת הסרטים מכניסים לה למעלה משבעה וחצי מיליארד דולר ברחבי העולם. סכום זה גבוה במידה רבה מהסכומים שהכניסו סדרות "ג'יימס בונד" ו"מלחמות הכוכבים" אם לא מתחשבים באינפלציה. הסרט הראשון בסדרה, "הארי פוטר ואבן החכמים", בבימויו של כריס קולומבוס, היה הסרט המכניס ביותר בסדרה לאחר השלמת הקרנתו בקולנוע בשנת 2002, אך לבסוף הוא ירד למקום השני בעקבות הצלחתו של הסרט השמיני, "הארי פוטר ואוצרות המוות (חלק 2)", בבימויו של דייוויד ייטס. הסרט השלישי בסדרה, "הארי פוטר והאסיר מאזקבאן", בבימויו של אלפונסו קוארון, הניב את ההכנסות הנמוכות ביותר.
| הסרט | יציאה לאקרנים | הכנסות> ברחבי העולם | הכנסות> הממלכה המאוחדת | הכנסות> צפון אמריקה | הכנסות> מחוץ לצפון אמריקה | תקציב |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הארי פוטר ואבן החכמים | 16 בנובמבר 2001 | $974,755,371 | £66,096,060 | $317,575,550 | $657,158,000 | $125,000,000 |
| הארי פוטר וחדר הסודות | 14 בנובמבר 2002 | $878,979,634 | £54,780,731 | $261,988,482 | $616,655,000 | $100,000,000 |
| הארי פוטר והאסיר מאזקבאן | 31 במאי 2004 | $796,688,549 | £45,615,949 | $249,541,069 | $546,093,000 | $130,000,000 |
| הארי פוטר וגביע האש | 18 בנובמבר 2005 | $896,911,078 | £48,328,854 | $290,013,036 | $605,908,000 | $150,000,000 |
| הארי פוטר ומסדר עוף החול | 11 ביולי 2007 | $939,885,929 | £49,136,969 | $292,004,738 | $646,208,000 | $150,000,000 |
| הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם | 15 ביולי 2009 | $934,416,487 | £50,713,404 | $301,959,197 | $632,000,000 | $250,000,000 |
| הארי פוטר ואוצרות המוות (חלק 1) | 19 בנובמבר 2010 | $960,283,305 | £52,364,075 | $295,983,305 | $660,416,406 | פחות מ-250 מיליון דולר (רשמי) |
| הארי פוטר ואוצרות המוות (חלק 2) | 15 ביולי 2011 | $1,341,511,219 | £73,094,187 | $381,011,219 (56,000,000) | $947,100,000 | פחות מ-250 מיליון דולר (רשמי) |
| סך הכל | סך הכל | $7,723,431,572 | £440,269,736 | $2,390,076,596 | $5,316,071,382 | $1,155,000,000 |
דירוג בכל הזמנים:
| הסרט | דירוג> העולם | דירוג> ארצות הברית | דירוג> הממלכה המאוחדת | דירוג> שנת היציאה (ביתי) | דירוג> שנת היציאה (בין-לאומי) | דירוג> יום הפתיחה | דירוג> השבוע הראשון | דירוג>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הארי פוטר ואבן החכמים | #11 | #27 | #5 | #1 | #1 | #30 | #23 |  |
| הארי פוטר וחדר הסודות | #23 | #52 | #10 | #4 | #2 | #37 | #25 |  |
| הארי פוטר והאסיר מאזקבאן | #32 | #66 | #22 | #6 | #2 | #21 | #21 |  |
| הארי פוטר וגביע האש | #20 | #46 | #19 | #3 | #1 | #18 | #17 |  |
| הארי פוטר ומסדר עוף החול | #14 | #43 | #17 | #5 | #2 | #13 | #35 |  |
| הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם | #15 | #36 | #16 | #3 | #2 | #8 | #33 |  |
| הארי פוטר ואוצרות המוות (חלק 1) | #13 | #37 | #11 | #5 | #3 | #5 | #6 |  |
| הארי פוטר ואוצרות המוות (חלק 2) | #3 | #13 | #3 | #1 | #1 | #1 | #2 |  |
ראו גם

"חיות הפלא והיכן למצוא אותן" – סרט פריקוול לסרטי הארי פוטר
"חיות הפלא: הפשעים של גרינדלוולד" – סרט המשך לסרט הפריקוול לסרטי הארי פוטר
"חיות הפלא: הסודות של דמבלדור" – סרט המשך נוסף לסרט הפריקוול לסרטי הארי פוטר
"הארי פוטר: בחזרה להוגוורטס" – סרט פריקוול של הסדרה המקורית, אשר בה כל השחקנים חוזרים כבוגרים יותר ומדברים על הסרטים שהיו עשור לפני.
הכנסות ממיסים

הכנסות ממיסים (אנגלית: Tax revenue) הוא שמו של מדד המבטא את ההיקף הכספי של המסים שגובה המדינה מתוך סך התוצר בפרק זמן מסוים (בדרך כלל שנה).
הכנסות ממיסים הוא סכום של שני חלקים: הכנסות ממיסים ישירים (שהוא מס המוטל על הכנסה כמו מס הכנסה, תשלומי הביטוח הלאומי, מס חברות וכו' ביחס לתוצר) והכנסות ממיסים עקיפים (שהוא מס המוטל על הצריכה כמו מע"מ, מס רכישה וכו' ביחס לתוצר). מדד זה אינו משקלל את שוויוניות גביית המס אלא את היקפו הכולל בלבד.
הכנסה ממיסים היא נתון חשוב לבחינת מצב המשק. הכנסות ממיסים גבוהות הוא גורם המדכא צמיחה כלכלית, מדכא יוזמה פרטית, מעודד העלמות מיסים, מעודד בריחת הון (השקעה של הון בחו"ל), מעודד הגירה שלילית (בעיקר של בעלי השכלה גבוהה ובעלי הון)[דרוש מקור]. הכנסה ממיסים נמוכה ממיסים היא גורם המעודד את התופעות ההפוכות[דרוש מקור]. עם זאת, הכנסות ממיסים נמוכות מדי עלול לרמז על רמת שירותים נמוכה שמספקת המדינה לאזרחיה.
השינוי בהכנסות ממיסים עם השינוי בבסיס המס אינו קבוע, אלא תלוי בבסיס המס עצמו. עקומת לאפר מציגה את היקף ההכנסות ממיסים הצפוי עבור כל רמת מיסים. לצורך ההמחשה, נהוג להציג עקומה זו בצורת "U" הפוכה, כלומר ברמות מיסים נמוכות היקף ההכנסות ממיסים עולה עם עליית רמת המס, עד לנקודת מקסימום, ממנה ההכנסות ממיסים יורדות עם עליית רמת המס. ההסבר לכך נעוץ בהשפעת בסיס המס על התנהגות הפרטים והחברות במשק: ככל שבסיס המס גבוה מאוד התמריץ הכלכלי לעבוד חלש יותר, שכן התמורה נטו מהמאמץ בעבודה נמוכה מאוד. ברמות נמוכות של בסיס המס הפגיעה בתמריץ לעבוד או לדווח על ההכנסות נמוכה יחסית, כך שהעובדים אינם מפחיתים את היקף העבודה המדווחת באופן משמעותי כך שעליית בסיס המס מובילה לעליית בהכנסות ממיסים (בהעלאת בסיס המס מ-0% ל-1% תהיה עלייה בהכנסות ממיסים), אך ברמות גבוהות של בסיס המס הפגיעה בתמריץ לעבוד או לדווח על ההכנסות היא משמעותית כך שעליית בסיס המס מלווה בירידה בהכנסות ממיסים (העלאת בסיס המס ל-100% תוביל לכך שלא יהיה תמריץ לעבוד או לדווח כלל, ולכן לא תהיה כלל הכנסה ממיסים) .
הערות שוליים

↑  Laffer Curve: History and Critique, Investopedia (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4139221-8  NKC: ph436059
הנסיכים שבמצודה

שני הנסיכים שבמצודה: אדוארד החמישי וריצ'רד משרוסברי, דוכס יורק. ציור מעשה ידי סר ג'ון אוורט מיליי משנת 1878.
הנסיכים שבמצודה (באנגלית: The Princes in the Tower) הוא כינוייה של פרשת היעלמותם של אדוארד החמישי, מלך אנגליה, ואחיו ריצ'רד משרוסברי, דוכס יורק. אדוארד וריצ'רד, בניהם של אדוארד הרביעי ואליזבת וודוויל, נכלאו במצודת לונדון על ידי דודם ריצ'רד השלישי, ונעלמו בשנת 1483. הסברה המקובלת היא שהנסיכים נרצחו ונקברו במצודה.
כליאת הנסיכים והיעלמותם

במותו של אדוארד הרביעי, ב-9 באפריל 1483, הפך אדוארד החמישי, למלך אנגליה, וריצ'רד אחיו הפך ליורש העצר.
מלכותו של אדוארד והיות ריצ'רד יורש העצר נמשכו זמן קצר בלבד. רוברט סטילינגטון, בישוף באת' וולס העיד כי אדוארד הרביעי הסכים לשאת לאישה את ליידי אלינור טאלבוט בשנת 1461, והיא הייתה בחיים עת שאדוארד הרביעי נשא לאישה את אליזבת וודוויל בשנת 1464. משמעות הדבר שנישואי אדוארד הרביעי לאליזבת היו ביגמיה. מועצת העוצרות שבראשה עמד ריצ'רד דוכס גלוסטר החליטה לבטל את הנישואים בדיעבד, ולכן כל ילדיהם של אדוארד הרביעי ואליזבת וודוויל נחשבו כילדים מחוץ לנישואין, אשר אינם זכאים לרשת את הכתר האנגלי. בהכרזה של הפרלמנט האנגלי מה-25 ביוני 1483 הוצאו ריצ'רד ואדוארד החמישי מסדר הירושה לכתר האנגלי, וריצ'רד, שהיה אחיו של אדוארד הרביעי, הומלך במקום אדוארד החמישי.
חוק של הפרלמנט האנגלי משנת 1483 שנקרא "טיטולוס רגיוס" הכריז על הנסיכים כילדים מחוץ לנישואין, ועל דודם, ריצ'רד השלישי למלך. ריצ'רד העביר את אדוארד החמישי ואת ריצ'רד משרוסברי למצודת לונדון (באותה עת הייתה המצודה הן ארמון מלכותי והן כלא). ישנם דיווחים מאמצע שנת 1483 בהם מתוארים הנסיכים בחצר המצודה, אולם אין תיעוד המדווח על הימצאותם במצודה לאחר קיץ 1483, והחוקרים משערים כי הם נפטרו או נרצחו במצודה. אין כל תיעוד לטקס הלוויה לנסיכים.
בשנת 1674 התגלו שני שלדים של ילדים מתחת לגרם המדרגות המובילים לקפלה של המגדל הלבן. באותה עת סברו כי מדובר בשלדי הנסיכים. צ'ארלס השני הורה על קבירת השלדים במנזר וסטמינסטר. בשנת 1933 הוצאו העצמות והתברר כי מדובר הן בעצמות אדם והן בעצמות בעלי חיים. בשל מצב העצמות, והעובדה שעצמות רבות היו חסרות, לא ניתן היה לזהות את מין או גילם של הנפטרים.
החשודים ברצח

ישנם מספר סברות בדבר לזהות הרוצחים, בהנחה שמדובר ברצח:
ריצ'רד השלישי הוציא את הנסיכים מסדר הירושה לכתר האנגלי על מנת למלוך בעצמו. הימצאותם של הנסיכים במצודה היוותה סכנה למלכותו ויכלה להוות כוח המגבש את אויבי המלך ובסיס למרד. שמועות בדבר מות הנסיכים במצוותו של ריצ'רד נפוצו באנגליה בשלהי שנת 1483. ריצ'רד עצמו לא סתר עובדות אלה, ולא הציג את הנסיכים בציבור (דבר שהיה עושה לו היו בחיים), וזאת על אף תפקידו הרשמי כאפוטרופוס ומגן הנסיכים. מרבית ההיסטוריונים כיום סבורים כי אכן ריצ'רד הוא שהורה על הרצח.
ג'יימס טיירל (אנ') - אביר אנגלי אשר לחם למען בית יורק. טיירל נאסר על ידי כוחותיו של הנרי השביעי בשנת 1501 בשל תמיכתו בהשבת בית יורק לשלטון. טיירל נחקר תחת עינויים, ובחקירתו הודה ברצח הנסיכים בהוראת ריצ'רד השלישי.
הנרי סטאפורד, הדוכס השני מבקינגהאם - יד ימינו של ריצ'רד השלישי. ההיסטוריון פול מריי קנדל סבור כי הוא ביצע את הרצח במצוות ריצ'רד השלישי. בקינגהאם הוצא להורג בנובמבר 1483 באשמת ניסיון מרידה בריצ'רד אולם קנדל סבור כי בכך ניסה ריצ'רד להעלים ראיות לרצח.
הנרי השביעי - בעקבות עלייתו לשלטון רצה הנרי השביעי להעלים מתמודדים נוספים הטוענים לכתר. הנרי נשא לאישה את אחותם הבכורה של הנסיכים, אליזבת מיורק, אולם זכותה לרשת את כס המלוכה הייתה תלויה בכך שהנסיכים לא יהיו בחיים, ולכן היה לו אינטרס להוציאם להורג - בתנאי, כמובן, שעוד היו בחיים כאשר עלה לשלטון (1485).
עדויות התומכות בטענה שהנסיכים נרצחו על ידי ריצ'רד

ישנן עדויות משלהי שנת 1483 לפיהן נפוצו שמועות ברחבי אנגליה כי הנסיכים נרצחו, וכי ריצ'רד אחראי להרצחם. הן פיליפ דה קומין, הן דומיניק מנצ'יני והן דברי ימי קרויילנד מציינים שמועות אלה בשנת 1483. קומיין שהה באותה עת בצרפת, ומציין את השמועה שהגיע לאוזניו מאנגליה, ואולם מנצ'יני שהה בשנת 1483 באנגליה ולכן יכל לדווח על שמועה ששמע בזמן אמת. על פי "הכרוניקה הגדולה של לונדון" שנכתבה בשנת 1512 בהתבסס על מסמכים שנשמרו בעיריית לונדון, השמועות בדבר הרצח נפוצו רק באמצע 1484. 
ישנם היסטוריונים שסבורים שהשמועות נפוצו בכוונה, במטרה להקל על ניסיונו של הנרי טיודור באוקטובר 1483 לתפוס את השלטון.
בספרו של תומאס מור, "ההיסטוריה של המלך ריצ'רד השלישי" שנכתב בשנת 1513 מציין מור כי טיירל הוא רוצח הנסיכים, בהתבסס על הודאתו. מור מציין כי הנסיכים נחנקו במיטתם ונקברו בתחתית גרם מדרגות בשטח המצודה..
"הכרוניקה הגדולה של לונדון" אף שנכתבה שנה קודם, מציינת אף היא את טיירל כרוצח, בהתבסס על הודאתו. גם ההיסטוריון פולידור וירגיל בספרו "ההיסטוריה של אנגליה" (Anglica Historia) משנה זו מציין את טיירל כרוצח.
בשנת 1674, בעת שיפוצים שנערכו במצודה התגלה ארגז עץ ובו עצמות שני שלדים קטנים. העצמות התגלו בתחתית גרם מדרגות - דבר העומד בקנה אחד עם תיאורו של מור. שרידי בגדי קטיפה שהתגלו עם השלדים מלמדים שמדובר בשלדים של אנשי אצולה. השלדים נקברו במצוות צ'ארלס השני במנזר וסטמינסטר. בספרה של אליסון וייר, "הנסיכים במצודה" היא מציינת כי בבדיקה שנערכה בשנת 1933 התגלה כי מדובר בשלדים של ילד בן 11 - 13, וילד נוסף בן 7 - 11. וייר מציינת כי לא ניתן לזהות את מין השלדים בשל מספר העצמות הרב החסר.
עדויות התומכות בטענה כי הנרי השביעי הוא הרוצח

בשל חקיקת ה"טיטולוס רגיליוס" הוצאו שני הנסיכים מסדר הירושה לכתר האנגלי, ולכן ריצ'רד השלישי נותר היורש החוקי היחיד. עם עלייתו לשלטון של הנרי השביעי, לאחר ההפיכה ומותו של ריצ'רד השלישי, בוטל החוק, על מנת לאפשר להנרי לעלות לשלטון. דווקא ביטול החוק השיב את הנסיכים לסדר הירושה, ולכן היותם בחיים היה מסכן את עלייתו של הנרי לשלטון, ועל כן, אם הנסיכים היו בחיים בשנת 1485, הרי שסביר שהוצאו להורג בהוראתו.
מתחזים

מספר אנשים טענו כי הם הנסיך ריצ'רד משרוסברי, אולם אף אחד לא טען להיותו המלך אדוארד החמישי. הידוע במתחזים הוא פרקין וורבק.
אזכורים תרבותיים

ספרים רבים עסקו בהרצחם של הנסיכים, ובהם מחזהו של ויליאם שייקספיר "ריצ'רד השלישי", ספרה של ההיסטוריונית אליסון וייר "הנסיכים במצודה" וספרי הבידיון של רובן מקסוול "נולד למצודה" ופיליפה גרגורי "המלכה הלבנה". בספרה של אליזבת ג'ורג' "אני ריצ'רד" היא טוענת כי הייתה זו אליזבת מיורק, אחותם של הנסיכים ואשתו של הנרי השביעי שרצחה את הנסיכים על מנת להבטיח את היותה מלכת אנגליה. הסדרה "הפתן השחור" מתבססת על מציאות אלטרנטיבית בה ריצ'רד משרוסברי ניצל ועולה לשלטון כריצ'רד הרביעי לאחר מותו של ריצ'רד השלישי.
הערות שוליים

↑  תומאס מור, ההיסטוריה של ריצ'רד השלישי
↑  פולידור וירגיל, ההיסטוריה של אנגליה, 1513
אדוארד החמישי וריצ'רד משרוסברי ממתינים במצודה להוצאתם להורג. ציור מעשה ידי פול דלארוש.
הכל עובר

| --- | --- |
 שיר בביצוע הפרויקט של עידן רייכל
 מתוך האלבום בין קירות ביתי
 יצא לאור:  20 בנובמבר 2008
 סוגה:  מוזיקת עולם
 שפה:  עברית
 אורך:  3:47
 חברת תקליטים:  הליקון
 כתיבה:  עידן רייכל
 לחן:  עידן רייכל
 הפקה:  עידן רייכל
 
הכל עובר הוא פזמון עברי שנכתב, הולחן ובוצע על ידי עידן רייכל. השיר יצא לאור ב-20 בנובמבר 2008, כחלק מהאלבום השלישי של הפרויקט של עידן רייכל, "בין קירות ביתי".
רקע

השיר הוא בסגנון מוזיקת עולם המאפיין את שאר השירים באלבום. רייכל סיפר כי כתב את השיר על הוריו. השיר הוא בין ארבעת השירים שבוצעו על ידי רייכל עצמו באלבום "בין קירות ביתי", לצד "בין קירות ביתי", "חלומות של אחרים" ו-"מנעי קולך מבכי".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר, בוים על ידי ליאור מולכו והועלה לערוץ היוטיוב של רייכל ב-11 באוגוסט 2011. הקליפ צולם בחדר בו צולמה עטיפת האלבום "בין קירות ביתי".
נכון לדצמבר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-6 מיליון.
גרסאות כיסוי

השיר בוצע בגרסאות כיסוי על ידי אמנים שונים. מהמפורסמים ביניהם הם עידן עמדי, רוני דלומי ודוד לביא.
הערות שוליים

↑  הפרויקט של עידן רייכל, הכל עובר, באתר יוסמיוסיק, ‏2019-01-22
↑  מימה - עידן רייכל - הכל עובר, באתר www.mima.co.il
1 2   הפרויקט של עידן רייכל - הכל עובר - The Idan Raichel Project, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:47)
↑  אסף נבו, ‏איך אומרים עידן רייכל בשפת הסימנים?, באתר ‏מאקו‏, 12 באוגוסט 2009
↑  אקו"ם - איתור יוצרים ויצירות, באתר nocs.acum.org.il
| עידן רייכל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי סולו | היד החמה • רייכל - פסנתר - שירים • ואם תבואי אליי • The Idan Raichel Symphonic Project (Live In Buenos Aires) |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל • ממעמקים • The Idan Raichel Project ‏• בין קירות ביתי • הביתה, הלוך חזור • רבע לשש • מגדל של אור |  |
| טורה-רייכל קולקטיב | The Tel Aviv Session ‏• The Paris Session |  |
| בוטן מתוק בקרקס | כל מה שנשאר |  |
| סיבובי הופעות | ממעמקים • בין קירות ביתי • מנגנים בשקט 2011 - המופע האקוסטי • Open Door • רבע לשש • רייכל - פסנתר - שירים |  |
| ערכים קשורים | הליקון • קומבנצ'ה • שחור על לבן • הביתה, הלוך חזור |  |
| עידן רייכל – שירים |
| --- | --- | --- |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | "בואי" • "אם תלך" • "הנך יפה" • "מדברים בשקט" • "שושנים עצובות" |  |
| ממעמקים | "עלה נישא ברוח" • "שובי אל ביתי" • "יש בי עוד כוח" • "ממעמקים" • "מילים יפות מאלה" • "מכל האהבות" |  |
| בין קירות ביתי | "Todas las Palabras" • "שאריות של החיים" • "מי נהר" • "חלומות של אחרים" • "רוב השעות" • "מינהאר לי משיתי" • "הכל עובר" • "מנעי קולך מבכי" |  |
| הביתה, הלוך חזור | "אמא, אבא וכל השאר" • "הביתה, הלוך חזור" • "מחכה" |  |
| רבע לשש | "יורד הערב" • "עכשיו קרוב" • "בלילה" • "Sabe Deus" • "עד שאין יותר לאן" • "בקרוב" • "אם היית רואה" |  |
| מגדל של אור | "תחזור" • "כל יום מחדש" • "עד שתחזרי אליי" |  |
| סינגלים אחרים | "Petit Roi" • "איזה יום טוב" • "על הספסל שבשכונה" |  |
| סולו | סולו |  |
| היד החמה | "היד החמה" • "מעגלים" • "געגוע" • "בחמש שניות" • "לפני שייגמר" |  |
| רייכל - פסנתר - שירים | "לסלוח ולשכוח" |  |
| ואם תבואי אליי | "גלגל מסתובב" • "אהבה כזו" • "ואם תבואי אליי" • "בראשית" • "למה זה מגיע לנו" • "את לא נשארת לבד" |  |
| סינגלים אחרים | "קוצים" • "בובות" • "שבט אחים ואחיות" • "עכשיו נשארנו שנינו" • "כתוב מלמעלה" • "Lumiére" • "אם רק תסכימי" • "למה ככה עצובה" • "מכל הכוכבים בלילה" • "מתגעגעת אותך" • "ככה מיום ליום" • "להאמין" • "אין לך דאגות" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Po co" |  |
העשור הראשון של המאה ה-10

העשור הראשון של המאה ה-10 הוא העשור שהחל ב-1 בינואר 900 והסתיים ב-31 בדצמבר 909.
אירועים בולטים בעולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > מלחמות

31 ביולי 904 - סלוניקי נופלת לידי הערבים, שמחריבים את העיר
905 - העבאסים כובשים מחדש את ארץ ישראל.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > אירועים פוליטיים משמעותיים

900 - העיר מוגדישו, לימים בירת סומליה, מוקמת.
29 בינואר 904 - סרגיוס השלישי מדיח את האנטי-אפיפיור כריסטופורוס וממונה לאפיפיור
909 - סעיד בן חוסיין מקים מדינה שיעית בצפון אפריקה. תחילת השושלת הפאטמית. בירת הממלכה היא עיר מחדיה בתוניסיה של היום.
909 - הקמת מנזר קלוני.
כלכלה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אסונות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
התנקשויות, חיסולים, וניסיונות התנקשות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מדע וטכנולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
תרבות פופולרית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אישים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אישים בולטים > מנהיגי עולם בולטים

העולם בעשור הראשון של המאה ה-10
הכנסייה האוונגלית הבינלאומית

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כנסייה 
 מיקום:  ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1908
 תאריך פתיחה רשמי:  1908 
 קואורדינטות:  31°47′04″N 35°13′05″E﻿ / ﻿31.784527777778°N 35.218027777778°E﻿ / 31.784527777778; 35.218027777778
  (למפת ירושלים מוגדלת) הכנסייה האוונגלית הבינלאומית(למפת ירושלים רגילה) הכנסייה האוונגלית הבינלאומית(למפת הרי ירושלים רגילה) הכנסייה האוונגלית הבינלאומית(למפת הרי ירושלים מוגדלת) הכנסייה האוונגלית הבינלאומית
 
כנסיית אליאנס ירושלים (באנגלית: Jerusalem Alliance Church) ברחוב הנביאים 55 בירושלים נבנתה בשנת 1908 ביוזמתו ובתכנונו של כהן הדת האוונגלי האמריקאי ד"ר אלברט אדוארד תומפסון (Albert Edward Thompson)‏ (1876-1929). תומפסון הגיע לירושלים עם משפחתו בשנת 1903, ממדינת מיין בארצות הברית, כדי להקים את הכנסייה. השלטון העות'מאני התנגד לבניית בית תפילה נוצרי, וכך גם היהודים שגרו בסמוך. אחרי מאמצי שכנוע רבים, ניתן היתר לבניית בית מרחץ, שהיה בעצם כיסוי לבית טבילה, וכך הוקמה הכנסייה בשנת 1908. על גג הרעפים מתנשא מגדל פעמונים קטן. בשנת 1970 עוטרו החלונות בויטראז'ים ובהם מוטיבים של שבעת המינים.
הכנסייה היא קהילה אוונגליסטית, בעיקר ערבית נוצרית. המקום מנוהל על ידי הארגון האוונגליסטי Alliance Church in the Holy Land.
לקריאה נוספת

רחוב הנביאים שכונת החבשים ושכונת מוסררה מאת דוד קרויאנקר, 2000 (כתר הוצאה לאור והוצאת יד יצחק בן-צבי).
הפשיטה על אל-ח'יאם

הפשיטה על אל-ח'יאם הוא מבצע של צה"ל שנערך ב-31 בינואר 1971, במסגרתו פשט כוח מסיירת אגוז, בפיקוד סא"ל אורי שמחוני, על מפקדת הפת"ח בעיירה אל-ח'יאם שבדרום לבנון.