stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שביט האלי

| --- | --- |

שביט האלי, צולם ב-8 במרץ 1986
 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  שביט
 קטגוריה:  שביט מחזורי
 מגלה:  נחזה על ידי אדמונד האלי ב-1705
 מאפיינים מסלוליים
 מרחק ממוצע מהשמש:  2,661,100,000 ק"מ (17.8 AU)
 אפואפסיד:  5,247,450,000 ק"מ (35.1 AU)
 פריאפסיד:  87,607,000 ק"מ (0.586 AU)
 ציר חצי-ראשי:  ‎2.653417×109‎ ק"מ
 אקסצנטריות:  0.967
 זמן הקפה:  75.3 שנים ימים
 נטיית מסלול:  162.3°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:   15\times 8\times 8 ק"מ
 מסה:  ‎2.2±0.9×1014‎ ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  0.55±0.25 גרם/סמ"ק
 אלבדו:  0.04 
 בהירות נראית:  28.2 (2003)
 בהירות מוחלטת:  5.5 
 מאפייני אטמוספירה
 מים:  80%
 פחמן חד-חמצני:  10%
 תערובת של מתאן ואמוניה:  2.5%
 
שביט האלי, המסומל באופן רשמי כ-1P/Halley, הוא שביט מחזורי (אנ') מפורסם שזמן ההקפה שלו סביב השמש הוא בין 72 ל-80 שנה. זמן ההקפה אינו קבוע בשל השפעות כבידה של הפלנטות. כששביט האלי מתקרב לשמש הבהירות נראית שלו עולה באופן ניכר, והוא נראה בעין בלתי מזוינת.
החזרות התקופתיות של האלי למערכת השמש הפנימית נצפו ותועדו על ידי אסטרונומים ברחבי העולם מאז שנת 240 לפני הספירה, אך רק בשנת 1705 הבין האסטרונום האנגלי אדמונד האלי כי הופעות אלו הן הופעות חוזרות של אותו שביט. וחזה את שנת הופעתו הבאה. כתוצאה מגילוי זה, נקרא השביט על שמו, שביט האלי.
ב-1986 ביקר האלי במערכת השמש הפנימית, והפך לשביט הראשון שנצפה בפירוט על ידי מספר גשושיות. תצפיות אלה סיפקו מידע רב על מבנה גרעין השביט ותרמו רבות להבנת התהליכים שיוצרים את ההילה ואת הזנב. תצפיות אלו תמכו במספר תיאוריות של מבנה שביט, ובפרט מודל "כדור השלג המלוכלך", שחזה כי האלי מורכב מאבק ומקרח נדיף המורכב בעיקר ממים, מפחמן דו-חמצני ומאמוניה. כעת ידוע כי פני השטח של האלי מכוסים ברובם באבק ובחומרים בלתי נדיפים, ושרק חלק קטן ממנו הוא קרח.
הביקור הבא של האלי במערכת השמש הפנימית צפוי להיות באמצע 2061.
מסלול

אנימציה של תנועתו של האלי במסלולו על רקע מסלולי הפלנטות.
מטאור אוריונידי, שמקורו בכוכב השביט של האלי, חולף (בצד ימין של התמונה) בסמוך לשביל החלב ומימין לנוגה.
זמן המחזור המסלולי של האלי השתנה מאז שנת 240 לפני הספירה בין 74 ל-80 שנים. מסלולו סביב השמש הוא אליפטי ביותר, עם אקסצנטריות מסלולית של 0.967 (למסלול מעגלי אקסצנטריות 0, ולמסלול פרבולי אקסצנטריות 1). בפריהליון, מרחקו אל השמש הוא 0.59 יחידות אסטרונומיות (כ-88 מיליון ק"מ), בין המסלולים של כוכב חמה ונוגה. באפהליון מרחקו אל השמש הוא 35 יחידות אסטרונומיות (כ-5.2 מיליארד ק"מ), בערך המרחק המסלולי של פלוטו. שלא כמו הרוב המכריע שלגופים במערכת השמש, האלי סובב לאחור במסלול כלומר הוא מקיף את השמש במגמה הפוכה לזו של הפלנטות. המסלול נוטה ב-18° למישור המילקה. לעיתים מציינים את נטיית המסלול כ-162°, כדי להדגיש את העובדה שמגמת הסיבוב של האלי הפוכה לזו של הפלנטות. המעבר ב-1910 היה במהירות יחסית של 70.56 קמ"ש. מכיוון שמסלולו מתקרב למסלולו של כדור הארץ בשני מקומות, האלי מקושר לשני מטרות מטאורים: האטא-אקוורידים בתחילת מאי, והאוריונידים בסוף אוקטובר.
האלי מסווג כשביט מחזורי, כלומר, שביט בעל מסלול שמשכו 200 שנים או פחות. לשביטים מחזוריים נטיית מסלול ממוצעת של כעשר מעלות בלבד ביחס למישור המילקה, וזמן מחזור ממוצע של כ-6.5 שנים, כך שמסלולו של האלי אינו טיפוסי.
האלי נמצא במסלולו הנוכחי ככל הנראה במשך 16,000–200,000 שנים, אם כי ניתן לבצע אינטגרציה של המסלול על פני כמה עשרות התגלויות לכל היותר, ואת ההתקרבויות שלו לשמש לפני שנת 837 לספירה ניתן לאמת רק מתצפיות שתועדו בעבר. ההשפעות הלא-גרביטציוניות עלולות להיות קריטיות; כאשר האלי מתקרב לשמש, סילוני גז שנפלטים מפני השטח שלו, מסיטים אותו מעט ממסלולו. שינויים אלו גורמים לשינויים של ארבעה ימים בממוצע במעבר הפריהליון שלו.
הרכב

גשושיות וגה (1984) וג'וטו (1986) סיפקו את המבט הראשון אל פני השטח והמבנה של האלי. הגרעין הוא קונגלומרט של קרח ואבק, המכונה לעיתים קרובות "כדור שלג מלוכלך", שפני השטח שלו מכוסים בחומר כהה עשיר בפחמן. מתוך החומר שנפלט מהשביט, 80% הם מים, 10% פחמן חד-חמצני, ו-2.5% תערובת של מתאן ואמוניה. פחממנים, ברזל ונתרן נמצאו בכמויות מזעריות, כמו גם גז ציאנוגן.
כמו כל השביטים, כשהאלי מתקרב לשמש, התרכובות הנדיפות שמרכיבות אותו מתחילות להמריא מעל פני השטח. זה גורם לשביט לפתח הילה שרדיוסה עשוי ל-230,000 קילומטרים. ההמראה של הקרח המלוכלך המרכיב את השביט משחררת חלקיקי אבק, הנעים עם הגז הרחק מהגרעין. מולקולות גז בהילה קולטות את קרינת השמש ופולטות אותו כקרינה באורכי גל שונים, תופעה המכונה פלואורסצנציה. לעומת זאת חלקיקי אבק מפזרים את אור השמש. שני התהליכים אחראים יחד להפיכת ההילה לגלויה. מכיוון שחלק ממולקולות הגז בהילה מיוננות על ידי קרינת השמש האולטרה סגולה,. לחץ של רוח השמש הודף את היונים בהילה מושך את יוני ויוצרת זנב שעשוי להגיע לאורך של 100 מיליון קילומטרים ויותר. שינויים בזרימת רוח השמש עלולים לגרום לאירועי ניתוק, שבהם הזנב מתנתק לחלוטין מהגרעין.
למרות גודלה העצום של ההילה, הגרעין של האלי קטן יחסית וצורתו מאורכת, כשל בוטן. אורכו כ-15 ק"מ, רוחבו כ-8 ק"מ ועוביו כ-8 ק"מ. מסתו היא בערך ‎2.2×1014‎ ק"ג, וצפיפותו הממוצעת כ-0.55 גרם לסמ"ק. הצפיפות הנמוכה מצביעה על כך שהוא עשוי מגושים קטנים, קשורים יחד בצורה רופפת.
תצפיות קרקעיות שהתבססו על בהירות ההילה, הסיקו כי האלי סובב סביב צירו כל כ-7.4 ימים. אך מניתוח של תצלומים שצילמו הגשושיות ווגה וג'וטו, יחד עם תצפיות על סילוני הגז הנפלטים מהשביט, הסיקו מדענים כי זמן המחזור של סיבוב השביט סביב צירו הוא 51-52 שעות בלבד, הרבה פחות ממה שסברו בתחילה. בהתחשב בצורתו הלא רגולרית של הגרעין, סביר להניח שהאלי מסתחרר בתנועה מורכבת, הכוללת פרצסיה ונוטציה.
תמונות שצולמו על ידי הגשושיות חשפו טופוגרפיה מגוונת ביותר, הכוללת גבעות, הרים, רכסים, שקעים ולפחות מכתש אחד.
הגשושית ג'וטו סיפקה את העדויות הראשונות התומכות בהשערת "כדור השלג המלוכלך" של פרד וויפל של מבנה שביטים; וויפל הניח ששביטים הם עצמים קפואים שמתחממים כשהם מתקרבים למערכת השמש הפנימית, מה שגורם לקרח על פני השטח שלהם להמריא, ולסילוני חומר נדיף להתפרץ וליצור את ההילה. התצפיות אישרו כי עיקרי המודל הם נכונים, בכפוף לשינויים מסוימים. האלבדו של האלי, למשל, הוא כ-4%, כלומר הוא מחזיר רק 4% מאור השמש הפוגע בו, כלומר פני השטח של האלי הם שחורים כפחם. בחלק מפני השטח של גרעין השביט מכוסים עטוף בשכבה מבודדת שאינה מאפשרת לקרח מתחתיה להמריא. תצפיות אלו גילו גם כי האלי מורכב בעיקר מחומרים לא נדיפים.
היסטוריה מוקדמת

ב-1705 פרסם האסטרונום האנגלי אדמונד האלי קטלוג של 24 שביטים. חישוביו הראו כי המסלול של השביט של 1682 היה כמעט זהה למסלולים של השביטים שהופיעו ב-1531 (אותו תיעד פטרוס אפיאנוס (אנ')) וב-1607 (אותו תיעד יוהאנס קפלר בפראג). הוא הסיק ששלושת השביטים היו בעצם אותו גרם שמימי שחזר כל 76 שנה. לאחר הערכה גסה של הסטיות במסלולו שהשביט יצבור בשל השפעת משיכת הפלנטות, בספרו Synopsis Astronomia Cometicae‏ (1705), הוא ניבא כי השביט ישוב בשנת 1758. נבואתו אכן התגשמה, אף על פי שהשביט לא נראה עד 1758 והגיע לפריהליון שלו רק במרץ 1759. כוח המשיכה של צדק ושבתאי גרמו לסטיה של 618 יום, כפי שחישבו המתמטיקאים הצרפתים אלכסיס קלרו, ז'רום לאלנד, וניקול-ריין לפו לפני שובו. האלי לא זכה לראות את שובו של השביט: הוא נפטר בשנת 1742.
חישוביו של האלי איפשרו למצוא את רישומי הופעותיו הקודמות של השביט בעבר:
כשהשביט הגיע בשנת 1456, הוא עבר קרוב מאוד לכדור הארץ. זנב השביט נמשך לאורך יותר מ-60° מהרקיע, בצורת חרב מעוקלת.
בשנת 1066 השביט נחשב לאות: מאוחר יותר באותה שנה נהרג הרולד השני בקרב הייסטינגס. השביט תועד בשטיח באייה, והעדויות שנשתמרו מאז אומרות כי השביט נראה גדול פי ארבעה מנוגה, ואורו זהר בכרבע מעוצמת האור המוחזרת מהירח.
חישובים הראו כי השביט עבר במרחק של 0.03 יחידות אסטרונומיות מכדור הארץ בשנת 837.
סברה מקובלת היא כי הופעת השביט בשנת 12 לפנה"ס הייתה מה שמתואר ככוכב בית לחם. הצייר ג'וטו ככל הנראה ראה את השביט בשנת 1301 והציור שלו שכולל את כוכב בית לחם המתאר את סצנת הולדת ישו בקפלת ארנה, שהושלם בשנת 1305, מתאר את הופעת השביט.
יש הסוברים שדברי רבי יהושע בן חנניה בתלמוד הבבלי: "כוכב אחד לשבעים שנה עולה ומתעה את הספנים" מתייחסים לביקור השביט בשנת 66.
בעת החדשה

בעת החדשה הופיע שביט האלי בשנים 1531, 1607, 1682, 1759, 1835, 1910 ו-1986.
הופעת השביט בשנת 1910 הייתה משמעותית בשל מספר סיבות: זו הייתה הפעם הראשונה שהשביט הופיע לאחר המצאת הצילום. המעבר היה קרוב יחסית לכדור הארץ, מה שהפך את השביט למראה מרהיב. ב-19 במאי עבר השביט על פני דיסקת השמש, וכדור הארץ עבר דרך זנבו. רבים חששו ממעבר זה שכן היה ידוע שהזנב מכיל גז ציאנוגן רעיל. עם זאת, הגז הפך כל כך דליל באטמוספירה, כך שלא נגרם שום נזק מהמעבר של כדור הארץ דרך הזנב.
בשנת 1986 הופעתו של השביט לא הייתה מוצלחת מבחינת הצופים על כדור הארץ: השביט לא זהר בעוצמה כמו במעברים קודמים, וזיהום האור מהערים גרם לכך שרוב האנשים לא ראו את השביט. עם זאת, נשלחו מספר רכבי חלל לעבר השביט. הבולט שבהם היה רכב החלל ג'וטו, שנשלח על ידי סוכנות החלל האירופית, ועבר במרחק של 596 ק"מ מגרעין השביט. עוד נשלחו וגה 1 (אנ') ווגה 2 (אנ') (תוכנית וגה) על ידי ברית המועצות, שעברו במרחק של 8,890 ו-8,000 ק"מ בהתאמה מהשביט. שתי החלליות היפניות - סויסיי ו-Sakigake (אנ'), שתוכננו כמשימות לחקר השביט, חלפו במרחקים גדולים בהרבה מהשביט, 151,000 ו-6.99 מיליון ק"מ בהתאמה.
שביט האלי צפוי להופיע שוב בשנת 2061.
תאריכי פריהליון

את שביט האלי ניתן בדרך כלל לראות בעין בלתי מזוינת במשך מספר חודשים בתקופת הימצאו בפריהליון. השביט הגיע לפריהליון בתאריכים הבאים:
25 במאי 240 לפנה"ס
12 בנובמבר 164 לפנה"ס
6 באוגוסט 87 לפנה"ס
10 באוקטובר 12 לפנה"ס
25 בינואר 66
22 במרץ 141
17 במאי 218
20 באפריל 295
16 בפברואר 374
28 ביוני 451
27 בספטמבר 530
15 במרץ 607
2 באוקטובר 684
20 במאי 760
28 בפברואר 837
18 ביולי 912
5 בספטמבר 989
20 במרץ 1066
18 באפריל 1145
28 בספטמבר 1222
25 באוקטובר 1301
10 בנובמבר 1378
9 ביוני 1456
26 באוגוסט 1531
27 באוקטובר 1607
15 בספטמבר 1682
13 במרץ 1759
16 בנובמבר 1835
20 באפריל 1910
9 בפברואר 1986
האלי חזוי לחזור בתאריכים הבאים:
28 ביולי 2061
27 במרץ 2134
שביט האלי בתרבות > בספרות

ספרו של ארתור סי. קלארק "2061: Odyssey Three", כולל תיאור מפורט של משימה מאוישת לשביט האלי.
בספרם של גרגורי בנפורד (אנ') ודייוויד ברין Heart of the Comet" (1987)", צוות רב-לאומי מיישב את שביט האלי ובונה שטח מחיה בתוך מעטה הקרח שלו.
בסיפור הקצר "העיוורון" (The Blindness) מ-1946 של רוברט ריצ'רדסון (אנ') מיוחסות לשביט האלי תכונות אנושיות ויכולת חשיבה.
שביט האלי מופיע בשיר "Second Chance" של "Shinedown".
שביט האלי בתרבות > בסרטים ובשירים

בפרק השלישי של הסדרה מנהרת הזמן - "סוף העולם" מגיעים טוני ודאג אל שנת 1910 ונאלצים לשכנע את אזרחי העיר שהשביט לא מבשר על סוף העולם כדי שייחלצו לעזרת כורים הלכודים במכרה שקרס.
אבות ישורון שהיה ילד בזמן הופעת השביט ב-1910 והאריך ימים עד להופעתו הבאה ב-1986, כתב עליו את השיר ״האלי כוכב״. השיר מופיע בספר ״אדון מנוחה״.
השיר שייצג את טורקיה באירוויזיון 1986 הוקדש להגעתו של האלי.
השיר Halley’s Comet של בילי אייליש, שיצא באלבומה Happier Than Ever ב-2021.
משפחת שיקופיצקי

| --- | --- |

עטיפת הספר הראשון בסדרה
 מידע כללי
 מאת:  שפרה גליק
 איורים:  שפרה גליק
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת פלדהיים 
 מהדורות נוספות
 מספר כרכים:  10
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 9781598269031
 הספרייה הלאומית:  002481166
 
משפחת שיקופיצקי ורחוב שיקופיצקי (בגרסת היידיש: שפיגעליצקי [שפיגעל = מראה]) היא רצועת קומיקס הומוריסטית של הסופרת והמאיירת החרדית שפרה גליק.
רצועת הקומיקס ראתה אור משנות ה-90 של המאה ה-20 בשבועון הילדים "ילדים" של עיתון משפחה, עד חשוון תשע"ט נובמבר 2018. בשנים הראשונות התמקדה הסדרה בקורות "משפחת שיקופיצקי", רצועות אלו ראו אור בסדרה בת חמישה ספרים שיצאה לאור בהוצאת פלדהיים, בהמשך עברה הסדרה לעסוק ב"רחוב שיקופיצקי", וחמשת הספרים הבאים בסדרה נקראים בשם זה.
שמה של המשפחה הוא הלחם של המילים "שיקוף" ו"פיצקי" (קטן, בסלנג), ומטרתה לשקף אנקדוטות שכיחות בחיי משפחה. כל טור או כמה טורים בסדרה עוסקים באנקדוטות שונות מחיי משפחת שיקופיצקי שלה ארבעה ילדים: תמימה, יסכה, קהת וקלונימוס, וטומן בחובו עוקץ בעל מוסר השכל.
הדמויות

יסכה - האחות הבכורה, לומדת בכיתה ו' ובהמשך הסדרה בכיתה ז'. אוהבת להעיר לשני אחיה הצעירים ובעיקר לאחותה תמימה, ומרבה לדאוג לקלונימוס. אוהבת לערוך קניות, לקרוא ספרים, להזמין חברות לביתה ללמוד ולטייל עימהן, ולהיות מרוממת או לפחות שוות זכויות לאחיה הקטנים.
תמימה - האחות השנייה, תלמידת כיתה ד' ובהמשך הסדרה כיתה ה'. רוצה שיעריכו אותה, ושיתנו לה ציונים טובים כמו לאחותה הבכורה יסכה. היא חולמנית ומבולגנת ומרבה לשחק ומאידך לריב ולהסתכסך עם קהת.
קהת - ילד בינוני, השלישי במשפחה, לומד בכיתת מכינה (קדם כיתה א') ובהמשך הסדרה בכיתה א'. אוהב לשחק בארגז הדמיוני שלו וליסוע בדמיון עם קלונימוס בכלי רכב שונים למחוזות רחוקים. בכריכת הספר השני מופיע איור של קהת יושב עם אחיו בארגז שלו המצטייר ככדור פורח. מאחר תמיד להסעה הלוקחת אותו לתלמוד התורה. הדמות העליזה והשובבה בסדרה. מרבה לשחק ומאידך לריב עם תמימה.
קלונימוס - התינוק, מרבה לקבל מכולם תשומת לב, בספר הראשון חוגגים לו הילדים את יום הולדתו הראשון, מאוחר יותר בסדרה הוא חוגג יום הולדת שנתיים. ברוב הסדרה הוא אינו יודע לדבר, אך הוא משמש את הדמות הסקרנית, הבוכה ובעלת תשומת הלב הגדולה. מחשבותיו התמימות כתובות פעמים רבות בבועות מחשבה. בהמשך הסדרה הוא אומר חצאי מילים ומדבר מעט בשיבושים כאופייני לגילו.
אבא, אמא, סבא וסבתא - מופיעים מדי פעם ומשקפים את הסטריאוטיפ המקובל לכל אחת מארבע הדמויות: אמא - עסוקה ומבשלת, קוראת לארוחת ערב, לפעמים יוצאת לסידורים. סבא - מספר סיפורים מימי ילדותו ונותן מתנות, וכן הלאה. לפעמים מופיעות דמויות נוספות מהוויי המשפחה או בית הספר - דודה, מורה, חברים וחברות ועוד.
רחוב שיקופיצקי

בהמשך הסדרה בני המשפחה עוברים לרחוב שיקופיצקי, ומכירים שם מגוון דמויות חדשות כמו למך (חברו של קהת), שלומציון (אחותו של למך), זוג הקשישים זלדה וזונדל, גרשון הגאון והתאומות דיצה וניצה.
הערות שוליים

↑  מיכל אריאלי, אני דווקא לא טיפוס הומוריסטי, ואת ספרי משפחת שיקופיצקי כתבתי לגמרי ברצינות, באתר הידברות, ‏3 בינואר 2017
| קומיקס בישראל |
| --- | --- | --- |
| קומיקס ישראלי | Dry Bones • אביהם של ישראל (ספר) • אהלן וסהלן במערב הפרוע • אודי (קומיקס) • איש הפנדה • אנה פרנק: היומן הגרפי • ארינאה • דדליין (קומיקס) • הגולם (קומיקס) • הגיע הזמן • הוברט הוברט • הנכס • זבנג! • זבנגלה • יתומי הסערה (קומיקס) • מעבר לקו • משפחת שיקופיצקי • סברמן • סטיות של פינגווינים • סיפור ורוד • סיפורי גוגי • סיפורי סבתא (קומיקס) • סעודה אצל המלכה • ספר הקומיקס הציוני • פיצה מורגנה • פיצריה קמיקזה • פרויקט ספרות זולה • קומיקסבא • קוסמיקס • קרוב רחוק (רומן גרפי) • קשקושי רחוב • רישומון • שתיקת הברווז |  |
| קומיקסאים | אפי אונגר • אביב אור • דן אלון (אמן) • אלי וגולד קומיקס • עידו אמין • זאב אנגלמאיר • נתנאל ובת-אל אפשטיין • רות בייפוס • אלחנן בן אורי • איל B • עומר ברק • דודו גבע • גלנדון ואיזבלה • אשר דיקשטיין • מוטי הלר • אריאל ויסמן • רון זיסנבך • תומי זנדשטיין • אילנה זפרן • אסף חנוכה • נעה כ"ץ • יובל כספי • דניאלה לונדון דקל • רותו מודן • גיא מורד • ניר מטרסו • דורית מיה-גור • נעם נדב • מיכאל נצר • גלעד סליקטר • אמיתי סנדי • ולדיק סנדלר • אורית עריף • דוד פולונסקי • אורי פינק • ירמי פינקוס • דניאל פלנט • צחי פרבר • מירה פרידמן • שי צ'רקה • שלומי צ'רקה • ארז צדוק (מאייר) • ארקדי ציקון • בתיה קולטון • יעקב קירשן • מישל קישקה • גיורא רוטמן • רחלי רוטנר • אור רייכרט • איציק רנרט • נמרוד רשף • קורן שדמי • יוסי שחר • מנחם תעיזי |  |
| קבוצות קומיקס | אוק"י • אקטוס טרגיקוס (קומיקס) • חבורת A4 • חבורת דימונה • חבורת החור |  |
| כתבי עת | Plan B • זבנג! (מגזין) • קשקושי רחוב • שפיץ (כתב עת) |  |
| דמויות קומיקס | אדירי התכלת • אהלן וסהלן • אורי מורי • אורי-און • בבא (קומיקס) • חמודי • יואב בן-חלב • יוסף (דמות) • יוסקה מאיור • מיקי-מהו ואליהו • סברה (קומיקס) • סברמן • סופר שלומפר • שושקה • שרוליק |  |
| שונות | אנימיקס • קומיקאזה • קומיקס וירקות • המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס • פסטיבל אייקון • עולמות • ברחש (הוצאת ספרים) |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הפרלמנט של הרפובליקה הפולנית

| --- | --- |
 מדינה:  פולין 
 היסטוריה
 תקופת הפעילות:  1989–הווה (כ־36 שנים) 
 הרכב
 מספר מושבים:  560 
 משכן
  
 מתחם הסיים והסנאט של פולין 
 
הפרלמנט של הרפובליקה הפולנית (בפולנית: Parlament Rzeczypospolitej Polskiej) הוא הרשות המחוקקת של פולין. הוא מורכב משני בתים:
הבית התחתון - הסיים שמונה 460 חברים
הבית העליון - סנאט שמונה 100 חברים
מקום מושבו של הפרלמנט הוא ברחוב וויייסקה שבמרכז ורשה
יו"ר הסיים יכול להורות על כינוס האספה הלאומית המורכבת משני הבתים יחד. האספה מתכנסת לצורך: הודעה מיוחדת של נשיא פולין, או השבעתו לתפקיד, אשרור החוקה, שינוי תקנות האספה, העברת סמכויות הנשיא ליו"ר הסנאט כשהנשיא איבד את יכולתו לתפקד. מאז כינון הרפובליקה השלישית של פולין, התכנסה האספה הלאומית 18 פעמים בסך הכל.
שני הבתים מתכנסים גם באופן לא רשמי לצרכים חגיגיים או ביקורים של ראשי מדינות זרות.
שמורת טבע תל שמרון

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  20 במאי 1965 
 נתונים ומידות
 שטח:  28 דונם
 גובה ממוצע:  130 מ' 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מחוז הצפון 
 קואורדינטות:  32°42′13″N 35°12′52″E﻿ / ﻿32.703555555556°N 35.214388888889°E﻿ / 32.703555555556; 35.214388888889
  (למפת הכרמל מוגדלת) תל שמרון(למפת הכרמל רגילה) תל שמרון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל שמרון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל שמרון
 
חורשת השיטה המלבינה - תצפית מתל שמרון, ברקע כביש 75
השילוט בכניסה לשמורה
טקס נטיעת יער לכבוד יובל ה-70 של המלך ג'ורג' החמישי, בשמרון - הרי נצרת
שְׁמוּרַת תֵּל שִׁמרוֹן היא שמורת טבע של חורשת עצי שיטה מלבינה. החורשה הוא גבול התפוצה הצפוני של עץ זה על פני כדור הארץ. גודל השמורה הוא 28 דונם, והיא הוכרזה ב-25 במאי 1965.
היסטוריה

למרגלות התל התיישבו באופן ארעי מייסדי נהלל ב-1921, ושם ממוקם בית הקברות של היישוב.
ב-1935, בתקופת המנדט הבריטי, ניטע בשמרון "יער המלך ג'ורג' החמישי ליובל הכסף" בטקס לכבוד יובל ה-70 של המלך. בטקס הנטיעה נכחו הנציב העליון סר ארתור ווקופ ומנהיגי היישוב, ביניהם דוד בן-גוריון, חיים ויצמן, מנחם אוסישקין וחיים סלומון. לפני הטקס ביקרו ביער בלפור הסמוך, בקרבת גניגר.
בשנות ה-50 התקיימה מחצבה ליד השטח של השמורה ועלתה סכנה לפגיעה בעצים. בנוסף רועים פקדו את המקום והצאן פגע בעצים. בעקבות זאת עד ינואר 1960 גודר שטח השמורה והוכרז עליו כשמורת טבע ובכך הוא היה אחת מארבע שמורות מוגנות בחוק באותה תקופה.
בתחילת 1963 נכללה השמורה ברשימה של 93 שמורות־טבע שהוכנה על ידי ועדה שמונתה על ידי הקרן הקיימת ומשרד החקלאות אשר בחנה את כל ההצעות לשמורות טבע.
מיקום

השמורה שוכנת בעמק יזרעאל על גבול הגליל התחתון ליד כביש 75 ובצמוד לכביש הגישה ליישוב תמרת והיא שוכנת בשיפוליו הדרומיים של תל שמרון. השמורה היא חלק מגן לאומי שמרון. עצי השיטה צומחים במקום שבו נמצא שפך בזלת שפרץ מתוך סדק בקרקע.
השיטה המלבינה היא עץ נשיר מתת-משפחת המימוסיים מוצא העץ ומקום גידולו העיקרי בסוואנות של מזרח אפריקה. בישראל העץ הוא צמח מוגן. סיבת צמיחת שיטה מלבינה במקום זה שנויה במחלוקת בין החוקרים. לדעת חלקם עצי השיטה הם שריד מתקופות קדומות, למשל המיוקן, אחרים סוברים שהעצים התפשטו צפונה לתחומי ארץ ישראל לפני ששת אלפים שנה דרך עמק הנילוס וצפון סיני.
לקריאה נוספת

זאב וילנאי, אגדות ארץ ישראל: השפלה החוף הנגב והגליל, הוצאת קריית ספר. פרק ח' "עצי השיטה על תל שימרון"
הערות שוליים

↑  Colorful Rites Mark First Planting of Jubilee Forest, באתר JTA's historical archive
↑  מרץ 2018: שיטה מלבינה בעמק, באתר "קקל חינוך וקהילה"
↑  "יחי המלך", בבלוג של סמדר ברק
↑  עזריה אלון, שמורות טבע קטנות, למרחב, 22 בינואר 1960
↑  נתן ריבון, אין חוק להגנת הטבע, הארץ, 24 בינואר 1960
↑  עזריה אלון, שמורות הטבע שלנו, למרחב, 22 במרץ 1963
עזריה אלון, שמורות הטבע בגליל, למרחב, 29 במרץ 1963
↑  ח. יהואש, עצי שיטים עומדים - שיטה מלבינה, על המשמר, 4 בנובמבר 1960
↑  "תל שמרון", מדריך ישראל החדש: אנציקלופדיה, מסלולי טיול כרך 4: הגליל התחתון וחופו ובקעת כנרות, הוצאת משרד הביטחון, 2001, עמ' 219
|  שמורות טבע בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן | אירוס הביצות נוב • אלי על • בריכת בראון • גמלא • הר אביטל • הר חרמון • הר חרמונית • הר פרס • הר שיפון • יער אודם • יער יהודיה • נחל גילבון • נחל משושים • נחל הבניאס • מג'רסה • סוסיתא |  |
| צפון | אבוקה • אלון • אלונה • אלוני אבא • אלוני בית קשת • נחל בית העמק • בריכת פסוטה • אלוני ברעם • אלוני יצחק • בוריקה • גאון הירדן •  החולה • הר ארבל • הר חורשן • הר יונה • הר מירון • הר שכניה • חוטם הכרמל • חוף דור-הבונים • חורבת קרתא • חורשת טל • חי-בר כרמל • מערת פער •  נחל בזק • נחל בצת • נחל דישון • נחל הקיבוצים • נחל כזיב • נחל מערות • נחל עמוד • נחל ראש פינה • נחל שניר • נחל שרך • נחל תבור • נחל תות • נחל עיון • עין אפק • עין ארובות • עין נוטרה • עין נימפית • עין תאו • פארק הכרמל • ראש הנקרה • רמות מנשה • תל דן • תל אנפה • תל סהרון • תל שמרון |  |
| מרכז | ביצת זיתא • בני ציון (חרוצים) • בריכת דורה • בריכת יער • גבעת האירוסים • גדור • געש • האירוסים • הדסים • המסרק • חולות ניצנים • מבוא אשדוד • חורבת מדרס • חורבת סעדים • מערת אבשלום • מערת התאומים • נאות קדומים • נחל דולב • נחל כפירה • נחל פולג • נחל קטלב • נחל שורק • נחל התנינים • עינות גיבתון • שער פולג |  |
| יהודה | אלוני שמואל • אל כנוב • הר הטייסים • ואדי מכוך • נחל אוג • נחל בזק עילי • נחל פרת • עינות צוקים • קנה וסמר |  |
| השומרון | הר כביר • יער אום צפא • יער ריחן • נבי רביח • נחל פצאל • נחל קנה • עינות זרקא • רכס טמון • ביצת ואדי מלחה • בור הציפורים • נחל שילה עילי |  |
| הנגב | בקעת תמנע • בתרונות רוחמה • גבעות להב • הבשור • המכתש הגדול • המכתש הקטן • הר הנגב • הר חירן • הר עמשא • הרי אילת • חולות משאבים • חולות סמר • חוף האלמוגים • חי-בר יטבתה • מכתשים בנגב • מצוק הצינים • נחל גרר • נחל ערוגות • נחל עשוש • נחל צין • עין גדי • ערבת עברונה • פארק הלס • פורה |  |
| שמורות ימיות | איי חוף ראש הנקרה • ים ראש הנקרה-אכזיב • שקמונה • ים ראש הכרמל • ים דור-הבונים • ים שקמה • איי חוף דור-מעגן מיכאל • ים גדור • ים האלמוגים • חוף האלמוגים • הים הדרומי • הפרעת פלמחים |  |
הוועידה הלאומית

| --- | --- |
ישיבת הקונבנט ב-20 בדצמבר 1792, בעת משפטו של "לואי האחרון".ישיבת הקונבנט ב-20 בדצמבר 1792, בעת משפטו של "לואי האחרון".

 מדינה:  הרפובליקה הצרפתית הראשונה
 סוג:  בית מחוקקים חד-ביתי
 היסטוריה
 תקופת הפעילות:  20 בספטמבר 1792 – 26 באוקטובר 1795 (3 שנים) 
 הרכב
 מספר מושבים:  749
 חלוקת המושבים: מונטניארדים (אדום), ז'ירונדינים (כחול) ו"המישור" (אפור).
 בחירות
 שיטת בחירות:  זכות בחירה לכלל הגברים מעל גיל 21
 בחירות קודמות:  19-2 בספטמבר 1792
 מנהיגים
 יושב ראש:  77 יושבי ראש עוקבים   הראשון:פיליפ ריהל    האחרון: ז'אן-ז'וזף -ויקטור ז'ניסייה
 משכן
  
 אולם הרכיבה בגני טווילרי
 
הוועידה הלאומית או הקוֹנבֶנט (בצרפתית: Convention nationale) הייתה הפרלמנט בימי המהפכה הצרפתית שהחליף את האספה המכוננת הלאומית שכיהנה למשך שנתיים ואת האספה המחוקקת שכיהנה למשך שנה. הקונבנט הלאומי שנוצר בעקבות ההתקוממות הגדולה ב-10 באוגוסט 1792 שימש גם כממשל של רפובליקה תוך כדי הרחקת המלך מהשלטון. הקונבנט ישב כבית מחוקקים חד-ביתי בין 20 בספטמבר 1792 ל-26 באוקטובר 1795  (4 ברומר לשנת ד לפי לוח השנה שאימץ)
הקונבט קם בעקבות צו האספה המחוקקת על השהייה זמנית של המלך לואי השישה עשר ועל כינוס הקונבנט לצורך חקיקת חוקה ללא מונרכיה. חידוש אחר היה הצו שלפיו חברי הקונבנט ייבחרו על ידי גברים תושבי צרפת מגיל 21 ומעלה, בעלי מגורים בצרפת למשך שנה ובעלי פרנסה. הקונבנט הלאומי היה איפוא הפרלמנט הצרפתי הראשון שנבחר לפי עקרון זכות הבחירה ללא הבדל מעמד חברתי.
החל מאפריל 1793 עבר השלטון במדינה מידי הקונבנט לידי  הוועד לשלום הציבור המצומצם. במשך 8 חודשים מסתיו 1793 ועד לאביב 1794 כשהוועד לשלום הציבור נשלט על ידי מקסימיליאן רובספייר ובני בריתו, התחולל השלב הרדיקלי והעקוב מדם של המהפכה הצרפתית, הידוע כשלטון הטרור.  
אחרי נפילתו של רובספייר, כיהן הקונבנט עוד שנה עד לכתיבת חוקה חדשה שפתחה את תקופת הדירקטורט.
27 בינואר

27 בינואר הוא היום ה-27 בשנה בשבוע ה-5 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 338 ימים. (339 בשנה מעוברת)
אירועים היסטוריים ביום זה

98 – עם מותו של נרווה, הופך טראיאנוס לקיסר רומא
661 – רצח עלי בן אבי טאלב, דודו של הנביא מוחמד והאחרון במניין ארבעת הח'ליפים הראשונים
1302 – דנטה אליגיירי, משורר ופוליטיקאי, מוגלה מפירנצה
1343 – קלמנס השישי הוציא צו שהצדיק את זכותו של האפיפיור למכור "מחילות"
1416 – רפובליקת דוברובניק מוציאה את העבדות אל מחוץ לחוק, לראשונה באירופה
1888 – נוסד ארגון הנשיונל ג'יאוגרפיק
1902 – נוסד בית החולים שערי צדק בירושלים
1915 – כוחות אמריקאיים משתלטים על האיטי
1926 – ג'ון לוג'י באירד (John Logie Baird), ממציא סקוטי, מציג בלונדון את האבטיפוס הראשון של מערכת טלוויזיה, ופותח במהפכה בעולם התקשורת והבידור
1944 – מלחמת העולם השנייה: הסרת המצור על לנינגרד
1945 – השואה: הצבא האדום משחרר את מחנות ההשמדה אושוויץ ובירקנאו שבפולין מידי הנאצים (במחנות אלה נרצחו בין 1.1 ל-1.5 מיליון איש, רובם יהודים)
1947 – אנשי אצ"ל חוטפים את נשיאו הבריטי של בית המשפט המחוזי בתל אביב
1967 – בשריפה שפורצת בעת בדיקה לפני טיסה של אפולו 1, טיסת החלל המאוישת הראשונה של ארצות הברית נהרגים 3 אסטרונאוטים
1967 – 62 מדינות חותמות ומאשררות את אמנת החלל החיצון, שנכנסה לתוקפה ב-10 באוקטובר 1967
1973 – ארצות הברית וצפון וייטנאם חותמות על הסכם הפסקת אש, המסמל את סיומה של מלחמת וייטנאם, המלחמה הראשונה בה נוצחה ארצות הברית
1980 – אמנת וינה 1969, "אמנת האמנות" נכנסת לתוקף
1996 – הפיכה צבאית בניז'ר
2001 – ועידת טאבה ננעלת ללא תוצאות
2013 – השריפה במועדון קיס, מועדון הלילה בסנטה מריה שבברזיל גרמה למותם של יותר מ-230 אנשים
2018 – בפיצוץ אמבולנס תופת בקאבול, בירת אפגניסטן, נהרגו לפחות 95 בני אדם ו-158 נפצעו
2023 – פיגוע הירי בנווה יעקב - פיגוע ירי בו נרצחו שבעה בני אדם ושלושה נוספים נפצעו
2025 – רואנדה פלשה לקונגו השכנה וסייעה למורדים טוטסים מול במיליציות של בני ההוטו ובממשלה הקונגולזית שתמכה בהן