קרני פרה
הערות שוליים

↑  כך נקרא במקרה אחד במסורה. ראו: רבי אשר אנשיל ווירמש רופא, סייג לתורה, פפד"מ תקכ"ו, שער שני, ערך אופן ועגלה, עמ' כ"ד. בדרך כלל השם "אופן" ו"עגלה" משמש לכינוי הטעם "ירח בן-יומו".
↑  מסורה לספר יחזקאל, מח, כא; ולספר נחמיה, יג, ה; אבו אל-פרג' הארון, הורית הקורא (בעבר יוחס לרבי יהודה אבן בלעם), הודפס בשם "טעמי המקרא", פריז שכ"ו, עמ' 34 מתוך עמודי הספר; רבנו תם, בבית הרביעי של פיוטו "א-להים מגן לי", הודפס לראשונה בכתב העת ישרון (קאבאק), שנה ה', עמ' קכ"ג ואילך.
↑  בין בתחילת המילה, בין בסופה ובין באמצעה; בין במלעיל ובין במלרע.
↑  ירח בן יומו, בכל מופעיו, "משרת" את "קרני פרה" בלבד.
↑  תיקוני הזוהר, תיקון כ'-כ"א, דף מח, עמוד א' ועמוד ב'.
↑  ראו לדוגמה אצל רבי רבי משה הנקדן (מיוחס לו), דרכי הנקוד והנגינות, הנובר ה'תר"ז, תחילת שער הנגינות, עמ' 26; אבו אל-פרג' הארון, הורית הקורא (בעבר יוחס לרבי יהודה אבן בלעם), הודפס בשם "טעמי המקרא", פריז שכ"ו, עמ' 34 מתוך עמודי הספר; רבנו תם, בבית הרביעי של פיוטו "א-להים מגן לי", הודפס לראשונה בכתב העת ישרון (קאבאק), שנה ה', עמ' קכ"ג ואילך; פרופייט דוראן (רבי יצחק דוראן, האפודי), מעשה אפד, פרק ל"א, ד"ה והעניין במפסיק, וינה תרכ"ה, עמ' 172; רבי שמעון בן צמח דוראן, מגן אבות, חלק ג', פרק ד', ד"ה אמנם, ליוורנו תקמ"ה, דף נ"ה, עמוד ב'.
↑  רבי שמעון בן צמח דוראן, מגן אבות, חלק ג', פרק ד', ד"ה אמנם, ליוורנו תקמ"ה, דף נ"ה, עמוד ב'; ראו רבי אליהו בחור, טוב טעם, פרק ד', ד"ה תמונת הקרני פרה, דיהרנפורט תק"ג, עמ' 21.
↑  ראו אנציקלופדיה תלמודית, נספח לערך טעמים, כרך כ', טורים תשל"ט-תש"מ.
↑  ראו אצל רבי אהרן בן אשר, דקדוקי הטעמים, ליפסיא תרל"ט (יו"ל על ידי זליגמן בר), עמ' 17 (עמ' 58 מתוך עמודי הספר).
↑  מחברת התיגאן, מצוטטת אצל: רבי יעקב ספיר, אבן ספיר - דברי חפץ, עמ' קפד.
↑  ראו אנציקלופדיה תלמודית, כרך כ', נספח לערך טעמים, פרק ב', טור תרצ"ו-תרצ"ז. וראו שם בציון 72 שיש שכינו את "מפסיקים" בשם "טעמים" סתם. יש, ובפרט בראשונים, שנקטו בשמות חלוקה אחרים; ראו לדוגמה דרכי הנקוד והנגינות המיוחסות לרבי רבי משה הנקדן, הנובר תר"ז, תחילת שער הנגינות, עמ' 26, שחילק ל"משרתים" ו"מלכים" ("מלך" במקום "מפסיק").
↑  ראו למשל: פרופייט דוראן (רבי יצחק דוראן, האפודי), מעשה אפד, פרק ל"א (עמ' 172 במהדורת וינה תרכ"ה). וראו עוד אנציקלופדיה תלמודית, כרך כ', נספח לערך טעמים, פרק ב', טור ת"ש-תש"א, ציונים 102 ו-106. יש שמנו 16 מפסיקים, ש"קרני פרה" בכללם; ויש שמנו 12, וכך רווח יותר, שאין "קרני פרה" בכללם. וראו אצל רבי אליהו בחור, טוב טעם, פרק א', ד"ה פי', דירנפורט תק"ג, עמ' 4, שכתב שאינו נמנה במניין המפסיקים ("המלכים") מחמת נדירותו, וכן בספר הדקדוק קטן, וילנה תקצ"ג, משפט הנגינות, עמ' 12, שכתב טעם נוסף: בשל העובדה שנגינתו מורכבת ממפסיקים אחרים (תלישא קטנה וגדולה ופזר. ראו בפרק נגינת קרני פרה), וראו גם אברהם צבי אידלסון, תולדות הנגינה העברית, ספר ראשון, פרק ו', הע' 4, ברלין תרפ"ד, עמ' 105.
↑  אנציקלופדיה תלמודית, כרך כ', נספח לערך טעמים, פרק ב', טור תרצ"ט-ת"ש.
↑  אנציקלופדיה תלמודית, כרך כ', נספח לערך טעמים, פרק ב', טור ת"ש, ציון 100. וראו שם כי יש המכנים את הקבוצות בשמות אחרים: מלכים, שרים, פקידים, ומשוררים; או משכילים, מנצחים, פקידים ומשוררים.
↑  אנציקלופדיה תלמודית, כרך כ', נספח לערך טעמים, פרק ב', טור ת"ש-תש"א, ציונים 102 ו-106.
↑  רבי שמעון בן צמח דוראן, מגן אבות, ירושלים: מכון הכתב, תשס"ז, עמ' 386, באתר היברובוקס
↑  טוב טעם, פרק ד', ד"ה תמונת הקרני פרה, דירנפורט תק"ג, עמ' 21.
↑  רבי אהרן משה בן רבי צבי הירש מלבוב, מחבר "הלכה למשה" על הש"ס, בספרו "אהל משה", שער הטעמים סימן רע"ב, (מהדורת זאלקווא תקכ"ה, דף מ:).
↑  הרב יהודה ליב שיסלאוויץ, מסורת הקריאה, ורשה תרמ"ו. במדבר לה:ה.
↑  רבי יעקב חיים בן רבי יהושע הכהן מבראד, חקי חיים, ברלין תקנ"ו. משפט הטעמים, דף מ'.
↑  כעין זה בספר "שער בטעמי המקרא" לרבי קלונימוס ב"ר דוד לבית קלונימוס הנספח לספר הדקדוק "מקנה אברם" מרבי אברהם דבלמש: "ונגינתו קרובה וכמעט נגינת הפזר גדול רק עם חוזק גדול מהפזר והתחלפות מה ורעד כאלו הקול יראה שתים עם סבוב בסופם, עד שהשם והצורה והנגינה דומים". (נדפס בתוך: "קובץ ספרי טעמי המקרא, ברוקלין תשס"ו, עמ' צא. וראו מובאה מהרב מאיר מאזוז, קובץ פניני הפרשה, גיליון י"א, אשדוד תש"ע, עמ' 60: "כמו פזר גדול".
1 2  אמרי צדיקים, זיטומיר תר"ס, עמ' ו'.
↑  משפט הנגינות, עמ' 12.
↑  יסודות הנקוד והטעמים, נספח ל"תקון קוראים", בני ברק: מישור, תשנ"ח, אות ק'.
↑  ראו תיקוני הזוהר, תיקון כ'-כ"א, דף מ"ח, עמוד א' ועמוד ב'; רבי יהודה חייט על מערכת האלקות, פרק רביעי; צפוני ציוני (מיוחס לרבי מנחם ציוני), ברוקלין תשמ"ה, עמודים לח, מב; ועוד.
↑  תיקוני הזוהר, תיקון כ'-כ"א, דף מ"ח, עמוד ב'.
↑  תיקוני הזוהר, תיקון כ'-כ"א, דף מ"ח, עמוד א'. וראה גם ב"אגרת הטעמים" מרבי חיים ויטאל (הודפסה ב"אוצרות חיים" שער גלות השכינה פרק שני) על הרמז ל"שני גואלי המשיחיים".
↑  רבי משה קורדובירו, פרדס רימונים, כט ב, באתר וויקיטקסט.
↑  נדפסה ב"אוצרות חיים" שער גלות השכינה פרק שני.
↑  הרב משה וולפסון, "סוד תקיעת שופר - אחדות וגאולה", ד"ה וביאור, בתוך: כתב עת נזר התורה, גיליון י"ח, אלול תשס"ח, עמ' של"ב.
↑  (בעילום שם) ויבינו במקרא, חלק ב', אות ג' ("קרני פרה"), ירושלים תשע"ו, עמ' 101–122.
↑  הגופן, באתר software.