stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מטוס קרב של הדור השישי

מטוסי הקרב של הדור השישי הם מטוסי קרב עתידיים הנמצאים בשלבים מוקדמים של פיתוח ועתידים להיכנס לשירות החל מתחילת שנות ה-30 של המאה ה-21. מטוסים אלה מהווים התפתחות משמעותית ליכולות קיימות של מטוסי קרב של הדור החמישי וכן שינוי תפיסתי בעיצוב וצורת הלחימה ולכן מהווים הלכה למעשה דור חדש של כלי טיס.
מאפיינים כלליים

מרבית כלי הטיס המתוכננים לדור השישי כוללים חלק או כל התכונות הבאות:
הקטנת הדגש וההסתמכות על טכנולוגית החמקנות – במהלך כניסה לשירות של דור זה צפויות להבשיל טכנולוגיות מתקדמות שיוכלו לזהות כלי טיס חמקנים בעזרת טכניקות כאלו או אחרות, דוגמת מכמ"ים שעושים שימוש באורכי גל רחבים במיוחד, או קליטת קרינת מכ"ם מאתר שונה מהמשדר. בגלל ההקטנה ביעילות טכנולוגית החמקנות, הדגש בדור זה יעבור לביצועים כגון תאוצה ומהירות טיסה מרבית, שיקשו על אמצעי נגד מטוסים או מיירטים מלפגוע בכלי הטיס. חלק מכלי הטיס צפויים לטוס במהירויות היפר-קוליות.
שימוש מובנה ברשתות תקשורת מתקדמות ומוצפנות – כלי טיס מהדור השישי צפויים לכלול כחלק מהארכיטקטורה הכללית של מערכות המידע והנשק שלהם רשתות תקשורת מתקדמות שיאפשרו לכלי הטיס לקבל ואף להכווין כלי נשק תוך שימוש במידע שנאסף בכלי טיס אחרים או אף מערכות קרקעיות. כל מטרה שמזוהה על ידי כל חבר ברשת תפוזר בין כל חברי המבנה או ערכת התקיפה ואף כל כלי הטיס בזירה.
שימוש בכלי נשק בעלי טווח מוגדל – בשביל לאפשר לכלי הטיס להישאר מחוץ לאזור המאוים מטוסי דור 6 צפויים להשתמש בכלי נשק מתקדמים, מדויקים ובעלי טווח גדול.
פיקוד על כלי טיס בלתי מאוישים – כחלק מהתפתחות אמצעי נגד מטוסים יעילים והשימוש ברשתות התקשורת, מטוס קרב מהדור השישי יוכל לפקד על "נחילים" של כלי טיס בלתי מאוישים כאשר המטוס המאויש נמצא הרחק מהאזור המאוים. הכטב"מים יוכלו לאסוף לטובת מטוס הקרב מידע מודיעיני ונתונים להכוונת נשקיו, ומטוס הקרב יוכל לשגרם או להטילם מחוץ לאזור המאוים.
יכולת נשיאת נשק אנרגיה מכוונת – מטוסי קרב מהדור השישי צפויים לכלול מערכות ייצור חשמל בהספק גבוה בשביל לאפשר שימוש בנשק אנרגיה מוכוונת.
הסתמכות על תצוגת קסדה עילית – מטוסי קרב מהדור השישי צפויים לכלול מערכות תצוגת קסדה עילית בעלות יכולות מציאות רבודה ומציאות מדומה מתקדמות. חלק מכלי הטיס אף לא יצטרכו לכלול צגים או תצוגות כל שהם בתא הטייס.
יכולות לוחמה אלקטרונית ונגד לוחמה אלקטרונית – מטוסי קרב מהדור השישי צפויים לפעול באזורים בהם תדרי העבודה שלהם ישובשו, הרשתות שלהם יחוו מתקפות סייבר וכדומה. מערכות כלי הטיס אמורות להיות שרידות בתנאים כאלה, ואף לאפשר יכולת תקיפה אלקטרונית וסייבר על מערכות האויב.
איש צוות אחד או מטוס קרב בלתי מאויש – מטוסי קרב מהדור שישי צפויים להיות חד מושביים בלבד או אף בלתי מאוישים, כאשר אוטומציה ובינה מלאכותית מתקדמות יחליפו את הנווט, והאימון יתבצע ברובו המוחלט במדמי טיסה מתקדמים.
איוש אופציונלי – מטוסי קרב מהדור השישי בחלקם צפויים לכלול יכולת של טיסה בלתי מאוישת שתשמש לפרופילי משימה מסוימים שלא דורשים טייס בנוסף ליכולת טיסה עם טייס. חלק מכלי טיס אלה צפויים להיות בלתי מאוישים.
עקרון עיצוב מודולרי – הפשטת האחזקה על כלי הטיס על ידי שימוש במכלולים מודולריים יותר שניתן להחליף במהירות ועל ידי כך להגדיל את זמינות כלי הטיס באחזקה שוטפת, תיקון נזקים ואף אחזקה מחזורית.
מעטה חכם – מטוסי קרב מהדור השישי צפויים לכלול חיישנים חכמים שישולבו בתוך המעטה החיצוני של המטוס, מה שיאפשר שידור, קליטה וניתוח נתונים מכל זווית אפשרית.
רשימת תוכניות פיתוח לכלי טיס דור שישי

| שם תוכנית | מדינה | הערות |
| --- | --- | --- |
| פרויקט F/A-XX (הצי) | ארצות הברית ארצות הברית |  |
| NGAD (חיל האוויר) | ארצות הברית ארצות הברית |  |
| מיג 41 | רוסיה רוסיה |  |
| שניאנג J-XX (אנ') | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין |  |
| צ'נגדו J-36 (אנ') | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין |  |
| GCAP (אנ') | איטליה איטליה, בריטניה בריטניה, יפן יפן |  |
| דאסו/אירובוס FCAS (אנ') | גרמניה גרמניה, צרפת צרפת, ספרד ספרד |  |
הערות שוליים

1 2  Kyle Mizokami, France Unveils Next-Generation Fighter Jet, popularmechanics.com, ‏17 ביוני 2019
1 2 3 4 5  Jon Harper, What to Expect from Sixth-Gen Aircraft, nationaldefensemagazine.org, ‏16 בספטמבר 2019
1 2  Kyle Mizokami, 'Sixth Generation' Fighters Jets Are Already Taking Shape, popularmechanics.com, ‏Mar 27, 2017
↑  Forget the F-22 or F-35: America's 6th Generation Fighter Could Be Revolutionary, nationalinterest.org, ‏2 באוקטובר 2017
מוסיה דייכס

| --- | --- |

 לידה:  22 בפברואר 1921 רוסיה
 פטירה:  27 ביולי 1980 (בגיל 59) ישראל
 ידועה בשל:  ילדת פלא
 מקצוע:  רקדנית
מוסיה (מרים) דייכס (Musia Dajches; 22 בפברואר 1921 – 27 ביולי 1980) הייתה רקדנית יהודיה ליטאית, שהתפרסמה כילדת פלא בסוף שנות ה-20 וראשית שנות ה-30 של המאה ה-20.
קורות חיים > ילדות והופעות כילדת פלא

דייכס ואחיה התאום היו הצעירים מבין חמישה ילדים. הם נולדו ברוסיה וזמן קצר אחר כך עברה המשפחה לוילנה שהייתה אז חלק מפולין. בית המשפחה שימש מקום מפגש למוזיקאים, שחקנים ורקדנים יהודים וכך התגלה כשרונה בגיל צעיר מאוד. היא החלה להופיעה על הבמה בווילנה בגיל חמש, ותוך זמן קצר התפרסמה והופיעה ברחבי פולין. את הופעות יצרה בעצמה, ומה שייחד אותן היה הצגה של דמויות תוך שימוש בכשרון דרמטי ובמימיקה והבעות במנעד רגשי רחב. בגיל שבע נסעה לפריז, שם השתלמה אצל הבלרינה אולגה פריאוברז'נסה וכעבור שנה יצאה בלווית אמה לסיבוב הופעות באירופה ועלתה על הבמות בפריז, לונדון וברלין וזכתה לפרסום רב. ב-1932 הגיעה לארץ ישראל והופיעה בתל אביב ובמקומות אחרים. את הופעותיה ליווה בפסנתר המלחין והפסנתרן נחום נרדי. הופעתיה עוררו התרגשות רבה ביישוב והיו לחוויה בלתי נשכחת. ביאליק הגיע להלל ולברך אותה ונשא אותה על כפיים. עם שובה לפולין נמשכה ההצלחה והיא הופיעה בשני סרטים, Przeznaczenie ("גורל החיים") הפולני שם הופיעה בתפקיד של ילד ו-Calvaire d'enfants הפולני-צרפתי .
קורות חיים > מלחמת העולם וסיום הקריירה

בגיל ארבע עשרה הפסיקה להופיע כדי שתוכל לסיים את הלימודים בגימנסיה, אך בשל המלחמה שפרצה, לעולם לא חזרה לרקוד. במלחמת העולם השנייה הוכנסה עם משפחתה לגטו וילנה. כל בני משפחתה, לרבות בעלה לו הייתה נשואה רק חודשים ספורים נרצחו בשואה. לאחר חיסול הגטו הועברה דייכס לקייזרוואלד, מחנה ריכוז ליד ריגה, ושם נשלחה למחנה עבודה לנשים של חברת AEG. הנאצים ששמעו על עברה כרקדנית, פגעו ברגליה כך שלא תוכל לשוב ולרקוד. בהמשך הועבר המפעל על כל העובדות שבו לטורון שבפולין, שם הייתה עד לשחרורו על ידי הרוסים. הקובץ לוחמת נשים שערך רפי ליבנה מכיל עדויות וסיפורים של כ-20 נשים שהיו יחד באותם המחנות ובהן גם עדותן של מוסייה דייכס ושל המשוררת רבקה באסמאן. הסיפורים מתארים לצד החיים הקשים גילויים של חברות, הקרבה, עזרה הדדית והתעקשות על שימור חיי רוח ויצירה. בין היתר עולה מהסיפורים כי דייכס הקימה 'בנק לחם' של איסוף מנת מזון נוספת מכל האסירות שיכלו להשיגו וחלוקתו לנצרכות ולחלשות כדי שיוכלו לשרוד.
קורות חיים > אחרי המלחמה

לאחר שחרור המחנה בידי הצבא האדום חזרה דייכס לפולין שם נשאה בשנית. מיד אחר כך ברחו בני הזוג לגרמניה והגיעו למינכן, שם נולדו להם זוג תאומים, בן ובת. מאוחר יותר היגרו לניו ג'רזי בארצות הברית שם הייתה לארנולד בעלה חווה לגידול תרנגולות. החל מ-1960, ביקרה דייכס מספר פעמים בארץ והחליטה שמקומה בישראל. ב-1970 עלתה המשפחתה והשתקעה בתל אביב. דייכס השתלבה והפכה דמות בולטת בקרב יוצאי וילנה ואנשי תרבות היידיש. היא כתבה שירים ביידיש שתורגמו לעברית בידי שושנה רצ'ינסקה וקובצו בספר כנפיים שמוטות שיצא אחרי מותה. בתה של מוסיה דייכס היא המורה למשחק רות דייכס.
הנצחה

לאחר מותה הקימו כמה מחבריה את הוועד להנצחת זכרה של מוסיה דייכס. ב-1983 הוציא הוועד ספר לזכרה "מוסיע מרימל דייכעס 22.2.1921 - 27.7.1980". הספר, בעברית, יידיש ואנגלית מכיל ביוגרפיה קצרה, תמונות וקטעי עיתונות מימי הופעותיה כילדה, כתבות וראיונות בעיתונות מביקוריה והשתקעותה בארץ, דברים לזכרה, שירים שכתבה וצילומים רבים. בין הכותבים אפשר למצוא את אברהם ברוידס, עפרה בורלא-אדר, ברוריה אבידן, חיים גורי, רבקה באסמאן לאה אתגר, יונס טורקוב, אלכסנדר יהלומי ושושנה רצ'ינסקה.
ב-1990 העלתה להקת ענבל קטע שיצרה שרה לוי-תנאי לזכר דייכס.
לקריאה נוספת

מוסיע מרימל דייכעס : 22.2.1921-27.7.1980 (ליקט ועיצב: לייבל קארסקי ; ערך: ישראל רודניצקי), הוועד להנצחת זכרה של מוסייה דייכס, תל אביב, 1983
דייכס מוסיה, כנפיים שמוטות: שירים, תרגום דזנט-רצ`ינסקי שושנה, "במות לספרות ולאמנות", תל אביב, 1987
לוחמת נשים : סיפורו של מחנה כפייה נאצי, ערך רפי ליבנה, איגוד יוצאי וילנה והסביבה בישראל, תל אביב, 1979
הערות שוליים

↑  אלייקים ירון, שמורת טבע, באתר מעריב, ‏19 יולי 1990
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007440570805171  LCCN: n97842345  VIAF: 38669823   WorldCat (עם VIAF): 38669823
ממון המוטל בספק חולקים

ממון המוטל בספק חולקים הוא פסק הלכתי הקובע כי במצבי ספק שנוצר מוויכוח עובדתי אודות בעלות על חפץ יש לחלוק את החפץ בין הצדדים.
לפי דעת רוב החכמים השימוש בפסק זה הוא נדיר והוא מתקיים רק במקרה מסוים (שיובא בהמשך), אך התנא סומכוס, בדעת יחיד שלא נפסקה להלכה, סבור כי בכל מצב המכונה "דררא דממונא" לא משתמשים בכלל המוציא מחברו עליו הראיה, ובמקומו חולקים את החפץ בין שני הצדדים בדין, אך ישנם מצבים בהם יוסכם כי יש להשתמש בכלל זה.
דעת סומכוס

בכמה מקומות בתלמוד מוזכר כי סומכוס אמר ש'ממון המוטל בספק - חולקין.' דוגמה ידועה לכך היא המשנה "שור שנגח את הפרה":
דעת סומכוס > שור שנגח את הפרה

במסכת בבא קמא (פרק ה' משנה א') נכתב במשנה:
שור שנגח את הפרה ונמצא עוברה בצידה ואין ידוע אם עד שלא נְגחה ילדה אם משנגחה ילדה, משלם חצי נזק לפרה ורביע נזק לוולד.
הסבר למשנה-
המקרה: שור תם נגח למוות פרה שהייתה בהיריון ובזירת הנגיחה נמצאה גם גופת הולד של הפרה.
הבעיה: לא ידוע אם השור נגח את הפרה כשהולד היה עוד ברחמה והוא הגורם להפלה, והבעלים של השור הנוגח חייב לשלם על הריגתו, או שהפרה הפילה עוד לפני הנגיחה ובעלי השור פטור מתשלום על הולד.
הדין: על הבעלים של השור לשלם חצי משווי הפרה ורבע משווי הולד.
הסבר לדין: על פי התורה אם שור תם נגח והזיק על הבעלים לשלם רק חצי מערך הנזק שהשור גרם, כי בעלי השור לא צריך לצפות שהשור יינגח ויזיק. כעת, כיוון שהשור במקרה המופיע במשנה היה שור תם עליו לשלם חצי משווי הפרה, וכיוון שיש ספק אם עליו לשלם גם על הולד, ואף אחד מהצדדים לא יכול להוכיח מה קרה, התשלום מוטל בספק ולכן חולקים את התשלום. כעת, כיוון שממילא השור היה תם וחייב רק בחצי הנזק חולקים את חצי הנזק ומשלם רק רבע על הולד.
בגמרא (מסכת בבא קמא דף מו עמוד א') נכתב על משנה זו:
אמר רב יהודה אמר שמואל: זו דברי סומכוס דאמר: ממון המוטל בספק חולקין, אבל חכמים אומרים: זה כלל גדול בדין - המוציא מחברו עליו הראיה
כלומר: על פי חכמים במקרה זה בעלי השור הנוגח ישלם  על הפרה בלבד ולא ישלם על הולד המוטל בספק, וכדי לדרוש פיצוי על מות הוולד על בעלי הפרה להביא ראיה לכך שהשור אכן נגח את הפרה בעודה בהריון.
דעת סומכוס > דררא דממונא

בגמרא במסכת בבא מציעא נכתב:
כי אמר סומכוס היכא דאיכא דררא דממונא, אבל היכא דליכא דררא דממונא לא.
זאת אומרת: כאשר אמר סומכוס (שממון המוטל בספק חולקים בלא שבועה) אמר זאת רק במקום שבו יש "דררא דממונא", כלומר, "שייכות ממון", אבל במקום בו אין "דררא דממונא" דבריו אינם תקפים וחולקים בשבועה (לסומכוס שבועה מדרבנן).
הראשונים דנו מהו אותו מצב הנקרא "דררא דממונא" שרק בו דברי סומכוס תקפים.
על פי רש"י פירוש המושג הוא 'חסרון ממון'. משמעות הדבר היא שלשיטת סומכוס רק כאשר נתינת החפץ לאחד הצדדים תגרור הפסד לשני (ולא רק תמנע ממנו להרוויח) על בית-הדין לחלק את שווי החפץ בין הצדדים בלא שבועה.
תוספות לעומתו, אומרים כי משמעותו היא מצב שבו יש 'ספק לבית-הדין בלא טענותיהם'. כלומר שהספק לא נגרם מתביעות החולקים, ולבית הדין יש ספק למי שייך החפץ גם בלי טענותיהם. על פי תוספות לשיטת סומכוס חולקים בלא שבועה רק כאשר לבית דין יש ספק "חזק", אבל אם הדיון החל בגלל טענות הצדדים הדיינים דורשים מהם להוכיח אותן. תוספות מבינים שהמילים "דררא דממונא" (שייכות ממון) מתייחסות למתדיינים ופירושן שברור שלשני הצדדים יש קשר לחפץ.
הבנה שלישית שנמצאת בראשונים היא שמשמעות המושג 'דררא דממונא' היא שלכל אחד מהצדדים המשתתפים בדיון הייתה (או ישנה) חזקה המוסכמת על שני הצדדים. החזקה הזו מראה שטענותיהם רציניות וכך בית הדין יכול להתחשב בהן.
למרות שסומכוס סובר שממון המוטל בספק חולקים במקרה של דררא דממונא בניגוד לחכמים שפוסקים המוציא מחבירו עליו הראיה, קיימת דעה בתלמוד שבמקרה שהטענות הם בברי מול ברי, מודה גם סומכוס שהדין הוא המוציא מחבירו עליו הראיה, ולא יחלוקו.
דעת סומכוס > שיטתו ההלכתית של סומכוס

בתוספות בתלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף צ"ז, עמוד ב' ניתן להבין כי שיטתו של תוספות היא, שבמצב של דררא דממונא האומר שהדבר בספק בין שניהם, נחשבים שניהם למוחזקים, בתוספות הרא"ש מבאר זאת מכיוון שהספק עצמו מטיל את הממון שיהיה בחזקת שניהם, ולפי רבי שמואל רוזובסקי דהחזקת שניהם מתהווה לאחר ועל ידי הדין יחלוקו. אך בתוס' הרא"ש מבואר שלא כדבריו.
אם כי, לא ניתן לומר שזה הוא חידושו של סומכוס, שכן בתוספות אחר, בתלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף קט"ז, עמוד ב' מבואר כי גם לפי שיטת חכמים בדררא דממונא כאילו שניהם מוחזקים בו. ומכך מסיקים מפרשי הגמרא, כי נקודת המחלוקת בין סומכוס לחכמים היא אם מוטב ללכת אחרי מוחזקות פיזית שהיא חזקת מרא קמא ותפיסה או אחר מוחזקות רוחנית שנוצרת על ידי הספק המעמיד את הממון לצד שניהם.
דעת חכמים

על פי חכמים גם במצב של "דררא דממונא" לא חולקים אלא פוסקים שעל התובע להוכיח את טענתו. אבל במצב של "דררא דממונא" בו החלוקה יכולה להיות אמת (ייתכן שהחפץ שייך לשני הצדדים וממילא החלוקה אינה פשרה אלא האמת) גם לפי חכמים יחלקו.
הלכה

על פי רוב הראשונים[דרושה הבהרה] ההלכה כחכמים, על פי הכלל יחיד ורבים הלכה כרבים, אך לפי הרשב"ם ההלכה היא כסומכוס.
ראו גם

שניים אוחזין בטלית
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ב', עמוד ב'.
↑  בבא מציעא ב: רש"י ד"ה "דררא דממונא".
↑  בבא מציעא ב: תוספות בד"ה "היכא".
↑  חידושי הרמב"ן על בבא מציעא דף ב' עמוד ב', דיבור המתחיל 'דררא דממונא', חידושי הרשב"א על בבא מציעא דף ב' עמוד ב', דיבור המתחיל 'דררא דממונא'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ב', עמוד ב'.
↑  ב"שיעורי רבי שמואל" שם.
↑  בפירושו למסכת בבא בתרא צב. ד"ה לשחיטה מכרתיו לך
| המשפט העברי |
| --- | --- | --- |
| בית דין והדיינים | סמיכת זקנים • ערכאות של גויים • איגרות בית דין • איסור הטיית משפט • איסור שוחד • כבוד הבריות במשפט העברי |  |
| סדר הדין | לא תגורו מפני איש • בצדק תשפוט עמיתך • דרישה וחקירה • דין מרומה • אנן סהדי |  |
| תובע ונתבע | כתב סירוב • הודאת בעל דין |  |
| דיני ראיות | עדות • כיוון שהגיד שוב אינו חוזר ומגיד • עדים זוממים • פסולי עדות • לא תישא שמע שווא • אין עד נעשה דיין • נמצא אחד קרוב או פסול • שטר • סימנים • קול |  |
| דיני טענות | טענת ברי • ברי ושמא • ספק וודאי • קים לי • מרא קמא • כופר הכל • מודה במקצת • מיגו  • טענו חיטין והודה לו בשעורין • טוען וחוזר וטוען • הוחזק כפרן |  |
| פסק בית דין | הכרעת רוב בדיינים • המוציא מחברו עליו הראיה • יחלוקו • יהא מונח עד שיבוא אליהו • כל דאלים גבר • שודא דדייני • פשרה • עביד איניש דינא לנפשיה • הפקר בית דין הפקר • חזקת ממון • תפיסה • גוד או איגוד |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
עזרא הדאיה

| --- | --- |

 לידה:  1910 ה'תר"ע
 פטירה:  31 במרץ 1980 (בגיל 70 בערך) י"ד בניסן ה'תש"ם
 תקופת הפעילות:  ? – 31 במרץ 1980 
 
הרב עזרא הדאיה (ה'תר"ע, 1910 – י"ד ניסן ה'תש"מ, 31 במרץ 1980) היה דרשן, פוסק הלכה, רבה של בית שמש, ואב בית הדין חיפה וראש ישיבת 'אליהו' בעיר. מחבר השו"ת 'נחלת עזרא'.
קורות חייו

נולד בירושלים לאביו הרב שלום ולאימו שרה לבית משפחת לבטון. נשא את לאה, לזוג ששה ילדים.
למד בבית המדרש 'דורש ציון' אצל רבי חיים אלבוחר. וכן בבית המדרש למורים "מזרחי". לאחר מכן למד בישיבת פורת יוסף. לאחר זמן מה שימש כמגיד שיעור בישיבת פורת יוסף, ובישיבת שערי ציון שהקים הרב עוזיאל. נסמך על ידי הרב עוזיאל לרבנות, והחשיבו כרבו המובהק והרבה להתכתב עמו בהלכה. מדי שבוע ערך ביקור בביתו של הרב עוזיאל, וסייע לו בעריכת כתביו. הרב עוזיאל הזמינו לעיתים לשאת את הדרשות הגדולות כדרשה לשבת הגדול, שבת שובה, שבת זכור, ועוד. כמו כן היה מבאי ביתם של הרב קוק והרב מלצר, עם האחרון התייעץ בענייני הלכה.
עם הקמת המדינה נבחר על ידי הרבנים הראשיים לחבר ועדה לבירור השבת במדינה יהודית. התגורר בשכונת אוהל משה בירושלים והתפלל בישיבת המקובלים בית אל.
בין השנים תש"ז - תשי"א שימש כדיין בבית הדין של העדה הספרדית בירושלים, ובאותה תקופה שימש כמורה בתלמוד תורה דורש ציון. במקביל, בין השנים תש"ו - תש"י, שימש כרבה של שכונת נחלאות בעיר.
החל משנת תשי"ד החל לשמש כרבה של הר-טוב ובית שמש. בו' אייר תשט"ז התמנה לדיין רשמי על ידי נשיא המדינה יצחק בן צבי. תקופה קצרה לאחר מינויו הרשמי, התיישב עם משפחתו בחיפה, בה כיהן כדיין במשך כ-25 שנה לצד אב בית הדין הרב יעקב רוזנטל והרב ברוך רקובר. בהמשך התמנה לאב בית הדין של העיר עד לפטירתו. במקביל שימש כראש ישיבת 'אליהו' בחיפה. בשנת תשל"ה התמודד על תפקיד הרב הראשי של חיפה אך לא נבחר.
נפטר בחיפה בי"ד ניסן תש"מ ונקבר בהר המנוחות.
קורות חייו > מפסיקותיו והשקפותיו

ראה בחיוב את הקמת מדינת ישראל. התיר לסחוט תפוזים בשבת. התיר למשטרה לכתוב בשבת בתנאים מסוימים.
חיבוריו

שאלות ותשובות - שו"ת על ארבעת חלקי השו"ע, קובצו בספר 'נחלת עזרא' חלק א'.
חידושים על התלמוד, הרמב"ם והשו"ע - קובצו בספר 'נחלת עזרא' חלק ב'.
פירוש לפרקי אבות ודרשות - קובצו בספר 'נחלת עזרא' חלק ג'.
חיבוריו > ספרים שערך והוציא לאור

בשנת תרפ"ט העתיק את חידושי הרמב"ן לתלמוד, עבור חברת 'אור עולם'.
השתתף בעריכת ספר 'אוצר הפוסקים' המסכם את ספרות השו"ת על חלק 'אבן העזר'.
הוציא לאור את הספר 'קרבן נתנאל' לרבי נתנאל משה חבובא, ראב"ד דמשק.
לקריאה נוספת

תולדות הרב עזרא הדאיה, מבוא לשו"ת נחלת עזרא חלק א, מאת הרב יעקב הדאיה.
הערות שוליים

↑  נכון לשנת תרצ"ה נחשב כאחד מרבני הישיבה, ובו בעת למד שחיטה. ראו 'דין וחשבון על פעולות ישיבת פורת יוסף' עמ' 15, 9.
↑  ראו לדוגמה: 'נחלת עזרא' ח"א יו"ד ו; אה"ע א; שם יד; שם כג; חו"מ יג.
↑  ראו 'נחלת עזרא' חלק א יו"ד ח.
↑  ראו: 'תפארת בנים אבותם' עמ' 197.
↑  ראו 'תור הזהב' מס' 74, יתרו תשע"ט, עמ' ז, ראיון עם הרב רפאל הדאיה.
↑  ראו למשל 'נחלת עזרא' ח"א יו"ד ט.
↑  ראו 'ארחות' חלק יד עמ' 34 (בטאון המועצה הדתית, חיפה).
↑  ראובן בן צבי, העיר שבה נוסעים אוטובוסים בשבת בוחרת את רבניה, מעריב, 26 במאי 1975
↑  עזרא הדאיה באתר GRAVEZ
↑  נחלת עזרא ח"א או"ח ו: "בהיות שנתקיימה המדינה העברית בעזרת השם". נחלת עזרא חלק ג, דרוש לשבת הגדול עמ' 165: "והנה בעינינו ראינו ובאוזנינו שמענו את גודל הפלאות שה' עשה לעמו השוכנים בארץ ישראל, ובפרט לירושלים עיר קדשנו ותפארתנו... והודות לאל הגיע מצבנו המדיני והחומרי עד כדון". ושם עמ' 167 הביא משם רבו הרב עוזיאל: "תהי לנו גאולת מצרים דוגמה בהירה לגאולתנו, שזכינו לראות איילת השחר שבקעה אורה".
↑  ראו יביע אומר חלק ח סימן לו אות ב: "וכאשר נשמעו הדברים שהורתי כאמור בין האברכים בישיבתינו פורת יוסף תכב"ץ, קם הרה"ג רבי עזרא הדאיה (נר"ו), וצווח ככרוכיא על זה, ואמר, שאין הדבר נכון, כי פשוט אצלו שמותר לסחוט תפוזים בשבת, וכמבואר בכף החיים (סי' שכ סק"ח) שלדעת הרי"ף והרמב"ם והרא"ש והטור אין דין סחיטה בשאר פירות כלל, ואפילו כשסוחטם למשקה מותר, ושכן דעת מרן הש"ע".
↑  נחלת עזרא ח"א או"ח ו.
בורג' בונעאמה

| --- | --- |

המחוז המינהלי בורג' בונעאמה
 מדינה:  אלג'יריה אלג'יריה
 חבל ארץ:  Tissemsilt
 נפות בעיירה:  Bordj Bounaama (seat)
 שטח:  63 קמ"ר
 גובה:  1098 מטר מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  20,864 (2008)
 קואורדינטות:  35°51′00″N 1°37′00″E﻿ / ﻿35.85000°N 1.61667°E﻿ / 35.85000; 1.61667
 אזור זמן:  UTC +1
 he
בורג' בונעאמה (برج بونعامة), היא עיירה קטנה והררית, המונה כ־25,000 תושבים בלב הרי אוארסניס בצפון מערב אלג'יריה. זו למעשה פרובינציית המחוז של טיסמסילט. העיירה הייתה ידועה בשם "מולייר" בתקופת הכיבוש הצרפתי באלג'יריה (1830–1962), ולאחר מכן בשם "בני הנדל" עד 1975.
העיר מתנשאת לגובה 1098 מ' מעל פני הים והיא מחוברת לסיד עאמר (לה גרנד פיק) של הרי אוארסניס, המתנשא ל-1985 מ'.
היסטוריה

לאחר קבלת העצמאות מצרפת, אימצה העיר את השם בני הנדל, שהיה שבט ברברי שחי באזור לפני כמה מאות שנים. לאחר 1975 העיר קיבלה את שמה הנוכחי, בורג' בונעאמה, לזכר השהיד סי מחמד בונעאמה (הידוע גם בשם ג'ילאלי בונעאמה) שנולד בעיר בשנת 1926, ומי שהיה ראש המפקדה הרביעית של החזית לשחרור לאומי של אלג'יריה במהלך מלחמת העצמאות של אלג'יריה נגד צבא צרפת, (1954–1962) . בונעאמה נהרג בבלידה ב־8 באוגוסט 1961. בורג' בונעאמה הייתה חלק ממחוזות צרפת, אוראן במהלך הכיבוש הצרפתי, ולאחר העצמאות הצטרפה לאל-אסנם (כיום שלף-Chlef) .
עם שינוי השם בשנת 1975, היא הצטרפה למחוז של העיר טיארת, לפני שהפכה לחלק מהמחוז של טיסמסילט אשר נוצרה במהלך חלוקה מחדש מנהלית בשנת 1984.
לקריאה נוספת

יחסי אלג'יריה-צרפת
Weather Bordj Bounaama
בורדג' בונאמה - בפייסבוק
הערות שוליים

↑  Bordj Bounaama, MapCarta
↑  Bordj_Bounaama_map
בארום

בארום (בנורווגית: Bærum) היא עיר במחוז אקשהוס שבנורווגיה, פרבר של אוסלו בחוף המערבי של העיר. בארום היא העירייה החמישית בגודלה בנורווגיה עם אוכלוסייה של 128,760 בני אדם (בכון ל-2021).
בבארום מתגוררים בעלי ההכנסה הגבוהה ביותר לנפש בנורווגיה וקיים בה השיעור הגבוה ביותר של אנשים בעלי השכלה אוניברסיטאית. העיר נבחרה למקום המגורים הנורווגי הטוב ביותר בממשל ובשירותים ציבוריים לאזרחים.
שם העיר

השם בארום (בנורדית עתיקה: Bergheimr) מורכב מ-berg, שפירושו "הר", ומ- heimr, שפירושו "חווה". זה כנראה מתייחס לחווה שנמצאת בבסיס ההר בקולסאס (אנ').
סמל

סמל העיר ניתן ב-9 בינואר 1976. הוא מציג כבשן סיד ישן בצבע כסף על רקע ירוק. הסיד היה היבט חשוב בכלכלה המקומית מימי הביניים ועד סביבות 1800. בעירייה עדיין קיימים כמה תנורי כבשן סיד מקוריים.
היסטוריה

האזור בו נמצאת העיר בארום היה אזור חקלאי פורה עוד בתקופת הברונזה, וקיימים בו מספר ממצאים ארכאולוגיים מתקופת הברזל. האזכור הראשון של השם הוא בסאגה של סבר, מלך נורווגיה משנת 1200 לערך.
דרך הצליינים לטרונדהיים שהוקמה לאחר 1030 עברה דרך בארום, ויש עדויות לכך שכבשני סיד היו בשימוש באזור בשנת 850.
במאה ה-17 התגלו עפרות ברזל בבארום והוקמו בעיר מפעלים. מפעלי נייר, מפעלי מסמרים, מנסרות, מפעלי זכוכית ומפעלי לבנים הוקמו באזור במאות הבאות. ברחבי האזור היו פרדסים, ששרידים מהם קיימים עד היום.
מספר אמנים גרו בבארום, סביב בית הספר לאמנות בניהולו של יוהאן פרדריק אקרסברג בין האמנים שישבו בבארום היו כריסטיאן סקרדסויג, הרייט באקר, קיטי לנג שלן, ואוטו סינדינג.
החל מאמצע המאה ה-20, הבסיס החקלאי של בארום פינה את מקומו בהדרגה לבנייה למגורים. ובכל זאת, רק שליש מהשטח, 64 קילומטרים רבועים (24.7 מילים רבועים), בנוי למגורים; למעלה ממחציתו הוא יער. כמעט 17 קילומטרים רבועים (6.6 מילים רבועים) הוא עדיין חקלאי.
אירוויזיון 2010 התארח בבארום.
ב-10 באוגוסט 2019, בוצע פיגוע ירי במסגד בבארום (אנ').
היסטוריה > ערים תאומות

הערים התאומות של בארום הם:
הפנרפיירדיר
המנלינה
טרטו
אופסלה
מבט על בארום מהולמנקולן באוסלו
פרח מקומי
גינה קהילתית
המגדל של בית העירייה בבארום
הערות שוליים

↑  "Næringsliv". Sandvika: Bærum kommune. אורכב מ-המקור ב-5 ביוני 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Norges beste sted" [Norway's best place]. Dagbladet. 9 בספטמבר 2011. ארכיון מ-12 במרץ 2012. נבדק ב-8 בינואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Thorsnæs, Geir. "Bærum". Store norske leksikon (בנורווגית). אורכב מ-המקור ב-18 בנובמבר 2012. נבדק ב-2 בינואר 2010. {{cite encyclopedia}}:  (עזרה)
↑  Norske Kommunevåpen (1990). "Nye kommunevåbener i Norden". אורכב מ-המקור ב-15 ביולי 2007. נבדק ב-2008-12-18. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4  Bakken, Tor Chr., ed. (2008). Asker og Bærum-leksikon (בנורווגית). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1534-4.
↑  "Bærum i tall" (בנורווגית). Bærum kommune. אורכב מ-המקור ב-5 ביוני 2011. נבדק ב-2010-01-02. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564325905171  ISNI: 0000 0004 0462 2907  KulturNav: bbf31204-388d-4ac6-b5fd-1a7994cef757  LCCN: n80045960  MusicBrainz: e1aee30b-ede5-4d41-b479-4a9b39004a5b  NKC: ge1202571  VIAF: 126665154   WorldCat (עם VIAF): 126665154
מוחמד רזא זאהדי

| --- | --- |

 לידה:  2 בנובמבר 1960 אספהאן, המדינה האימפריאלית של איראן איראן 1925–1964
 נהרג:  1 באפריל 2024 (בגיל 63) דמשק, סוריה סוריה
 מקום קבורה:  Golestan-e Shohada Cemetery of Isfahan 
 מדינה:  איראן איראן
 השתייכות:  משמרות המהפכה האסלאמית משמרות המהפכה האסלאמית
 תקופת הפעילות:  1979–2024 (כ־45 שנים)
 דרגה:  בריגדיר גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד דיוויזיה  מפקד חיל האוויר של משמרות המהפכה  מפקד כוחות היבשה של משמרות המהפכה  מפקד אגף המבצעים של כוח קודס  מפקד יחידת קורפוס לבנון
 פעולות ומבצעים
 מלחמת איראן-עיראק  החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל  מלחמת האזרחים בסוריה  מלחמת חרבות ברזל 
 עיטורים
 מסדר פאת' 
 
מוחמד רזא זאהדי (בפרסית: محمدرضا زاهدی; 2 בנובמבר 1960 – 1 באפריל 2024), נודע גם בשם חסן מהדווי, היה גנרל איראני מפקד גיס סוריה-לבנון (גיס 18000) של כוח קודס במשמרות המהפכה האסלאמית בתפקידו היה בקשר קבוע עם המזכיר הכללי של חזבאללה, חסן נסראללה. נהרג באפריל 2024 בסיכול ממוקד בתקיפה על הקונסוליה האיראנית בדמשק, במהלך מלחמת חרבות ברזל. בתגובה לתקיפה, ב-13 באפריל תקפה איראן את ישראל בכטב"מים, טילים בליסטיים וטילי שיוט. על כך השיבה ישראל בתקיפת בסיס אווירי באספהאן ב-19 באפריל.
ביוגרפיה

מוחמד רזא זאהדי נולד באספהאן, המדינה האימפריאלית של איראן.
הוא התגלה כדמות משפיעה במשמרות המהפכה מאז מלחמת איראן–עיראק בשנות ה-80 של המאה ה-20. הוא נחשב לאישיות צבאית מנוסה, שירת בפיקודים שונים והראה מחויבות עמוקה לאידאולוגיה האיראנית. במהלך השנים, פיקד על חטיבת האימאם חוסיין ובהמשך על כוחות היבשה וחיל האוויר והחלל של משמרות המהפכה האסלאמית, כמו גם על אגף המבצעים של הארגון, כשהוא משפיע רבות על המבנה הצבאי והאסטרטגיה של איראן.
לאחר מלחמת לבנון השנייה מונה למפקד פיקוד סוריה ולבנון של כוח קודס, תפקיד שמילא במשך כעשור, לאורך מלחמת האזרחים הסורית עד שנת 2017. בשנים שלפני מותו בסיכול ממוקד שב לתפקיד, והיה המפקח הישיר מטעם טהראן על חזבאללה ועל הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, והאחראי על האספקה האיראנית לחזבאללה. בתוך כוח קודס היה שני רק למפקד העליון, אסמאעיל קאאני. זאהדי היה אחראי על כל הכוונת הטרור האיראנית בשטח ישראל מכל הזירות – לבנון, סוריה, עיראק, יהודה ושומרון ועזה. עיקר עיסוקו היה פעולות טרור בשטחי ישראל עצמה, בעוד מפקד כוח קודס אסמאעיל קאאני עוסק בטרור איראני בהסתכלות כלל-עולמית. לאחר חיסולו דווח כי היה חבר במועצת השורא של חזבאללה, החבר הלא־לבנוני היחיד בה.