stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מנואל הראשון, מלך פורטוגל
משפחתו

מנישואיו של מנואל עם איזבלה מאראגון, מלכת פורטוגל, נולד לו בן אחד:
מיגל דה פאש, נסיך פורטוגל (1498–1500)
מנישואיו של מנואל עם מריה מאראגון, מלכת פורטוגל, נולדו לו 10 ילדים:
ז'ואאו השלישי, מלך פורטוגל (1502–1557)
איזבלה, נסיכת פורטוגל (1503–1539)
ביאטריש מפורטוגל, דוכסית סבויה (1504–1538)
לואיש מפורטוגל, דוכס בז'ה (1506–1555)
פרננדו מפורטוגל, דוכס גווארדה (1507–1534)
הקרדינל-אינפנטה אפונסו מפורטוגל (1509–1540)
אנריקה, מלך פורטוגל (1512–1580)
מריה (1513)
דוארטה מפורטוגל, דוכס גואימרייש הרביעי (1515–1540)
אנטוניו (1516)
מנישואיו של מנואל עם אלאונורה מאוסטריה, נולדו לו שני ילדים:
קרלוש מפורטוגל (1520–1521)
מריה מפורטוגל, דוכסית ויזאו (1521–1577)
ראו גם

רשימת שליטי ממלכת פורטוגל
הערות שוליים

↑  מנואל הראשון, מלך פורטוגל באתר אוניברסיטת האל.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310763905171  PLWABN: 9810560263005606  BIBSYS: 90756991  BNE: XX1033956  BnF: cb106530390 (data)  CANTIC: a11230769  CiNii: DA09434371  GND: 118954830  ICCU: SBLV120693  ISNI: 0000 0001 2125 0824  LCCN: n85133328  NKC: ola2013788864  NTA: 072137991  RERO: 02-A024274345  SELIBR: 366837  SUDOC: 07072573X  VIAF: 27055008   WorldCat (עם VIAF): 27055008 
Epistola de victoria contra infideles habita, 1507
מינרלים סיליקטיים

מינרלים סיליקטיים – קבוצת מינרלים המבוססת על סיליקטים (תרכובת של אניון שבמרכזו אטום צורן אחד או יותר המוקף בליגנדים של אטומי חמצן שמטענם החשמלי שלילי). המינרלים הסיליקטיים הם הקבוצה החשובה ביותר בין המינרלים יוצרי הסלעים, כ-95% מקרום כדור הארץ בנוי ממינרלים סיליקטיים.
זירקון
המבנה הבסיסי של המינרלים הוא של טטרהדרון (ארבעון – פירמידה בעלת 4 מישורים שווי צלעות). הצורן מצוי במרכז הטטרהדרון והחמצנים מהווים את ארבעת הקדקודים. סוג הקשרים בין הטטרהדרונים משתנה בין סוגי המינרלים. הטטרהדרונים יכולים להיות מנותקים זה ממזה, מחוברים בזוגות או מקובצים למבנים הכוללים טבעות משולשות או משושות, שרשרות, שרשרות כפולות, לוחות, ומבנים תלת־ממדיים.
במינרלוגיה מסווגים את המינרלים הסיליקטיים בהתאם למבנים אלו לקבוצות הבאות.
סורוסיליקטים

סורוסיליקטים (סורו ביוונית ערימה) – טטרהדרונים כפולים – -6[Si2O7]‏. היחס בין צורן לחמצן הוא 2:7.
במינרלים אלו שני ארבעונים של SiO4 מקושרים באמצעות אטום חמצן ויוצרים ארבעון כפול, אניון שנוסחתו Si2o7 שערכיותו 6-, וצורתו דמוית שעון חול. יש מעט מינרלים בקבוצה זו וכלולים בה גם מינרלים שיש בהם גם ארבעונים רגילים של SiO4 בנוסף לארבעונים הכפולים. המינרלים המורכבים של קבוצת האפידוט למשל, מכילים שרשרות של תחמוצות אלומיניום המקושרות ביניהן הן על ידי ארבעונים והן על ידי ארבעונים כפולים. רוב המינרלים בקבוצה זו, למעט האפידוט המופיע בסלעים מותמרים, נדירים.
אילוואיט – (CaFe2+2Fe3+Si2O7O(OH, מופיע כגבישים מוארכים שחורים.
קבוצת האפידוט קבוצה של מינרלים שנוסחתה הכללית (x 2 y 3 (SiO4 )3 (OH,F. כאשר היון x יכול להיות סידן, צריום, עופרת, סטרונציום, ו/או איטריום, והיון y יכול להיות אלומיניום, ברזל, ונדיום, מגנזיום ו/או מנגן.
אלניט – (Ca(Ce,La,Y,Ca)Al2(Fe2+,Fe3+)(SiO4)(Si2O7)O(OH, מקור חשוב לעפרות נדירות.
אפידוט – (Ca2(Al, Fe)3(SiO4)3(OH, מינרל בונה סלעים נפוץ (כולל בישראל).
זואיסיט – (Ca2Al3(SiO4)(Si2O7)O(OH, משמש כאבן חן. סוג כחול המכונה טנזניט הוא אבן חן יקרה ונדירה.
קלינוזואיסיט – (Ca2Al3SiO4Si2O7O(OH, מינרל שהוא בדרך כלל חסר צבע.
המימורפיט – Zn4Si2O7(OH)2•H2O, מחצב חשוב לאבץ.
וזוביאניט – Ca10(Mg, Fe)2Al4(SiO4)5(Si2O7)2(OH,F)4, כמה סוגים של הווזוביאניט משמשים כאבני חן, הידוע ביותר קרוי אידוקראס.
לוסוניט – CaAl2Si2O7(OH)2•H2O, מינרל אינדקס חשוב.
ציקלוסיליקטים

ציקלוסיליקטים (ציקלו ביוונית טבעת) – סיליקטים במבנה טבעת. הארבעונים של הסיליקט מחוברים ביניהם בשרשרת, כדוגמת מחלקת המינרלים האינוסיליקטיים (ראו בהמשך). אבל בניגוד לאינוסיליקטיים, שני קצות השרשרת מחוברים ויוצרים טבעת, כאשר הנוסחה הכללית היא SixO3x)-2x), כלומר היחס בין צורן לחמצן הוא 3:1. בטבע נמצאו מינרלים שבהם הטבעת בצורת משולש (שלושה ארבעונים – Si3O9)-6)), בצורת ריבוע (ארבעה ארבעונים – Si4O12)-8), בצורת משושה (שישה ארבעונים – Si6O18)-12)), ואפילו בצורת מתומן ומבנים מורכבים יותר. הסימטריה של המינרלים נקבעת על פי כמות הארבעונים בטבעת, אבל היא אינה מתורגמת תמיד ישירות. לבניטואיט צורת משולש, אבל הוא שייך דווקא למערכת הגבישית ההקסגונלית. הטבעת בבריל בנויה משישה ארבעונים והוא אכן שייך למערכת הגבישית ההקסגונלית, אבל בטורמלין, שגם בו יש שישה ארבעונים בטבעת, מסודרים הארבעונים כך שבכל זוג משתנה כיוון הארבעון והטורמלין שייך דווקא למערכת הגבישית הטריגונלית. האקסיניט בנוי מטבעת שבה ארבעה ארבעונים, אלא שהמבנה המורכב הכולל אניונים של בוראט (BO3) והידרוקסיל יוצר מבנה החסר סימטריה כמעט לחלוטין.
מבנה זה הוא נדיר יחסית ולכן מחלקה זו מכיל מספר מועט יחסית של מינרלים, אבל המבנה ההדוק יוצר מינרלים בעלי קשיות ניכרת ולכן יש במחלקה זו לא מעט אבני חן.
טבעת המכילה שלושה ארבעונים
בניטואיט – (BaTi(Si3O9, מינרל נדיר מאוד בעל גוון כחול, המצוי באיכות של אבן חן רק בקליפורניה.
טבעת המכילה ארבעה ארבעונים
אקסיניט – [Ca2(Fe,Mg,Mn)Al2[BO3OH,Si4O12, קבוצה של מינרלים שבה החברים השונים קרויים על פי היסוד העשיר ביותר בתרכובת.
טבעת המכילה שישה ארבעונים
בריל – (Be3Al2(Si6O18, קבוצת מינרלים שכולם אבני חן. ביניהם האזמרגד והאקוומרין.
טורמלין – Na,Ca)(Al,Li,Mg)3-(Al,Fe,Mn)6(Si6O18)(BO3)3(OH)4), קבוצת מינרלים שרובם אבני חן בגוונים שונים. היקר ביותר הוא האינדיגוליט הכחול, והנפוץ ביותר הוא השורל השחור.
קורדיאריט – (Mg,Fe)2Al3(Si5AlO18), הסוג השקוף נמכר כאבן חן בשם איוליט.
אינוסיליקטים

אינוסיליקטים (אינו ביוונית שריר) – -2n‏[SinO3n]‏. שרשרת של סיליקטים. בקבוצה זו יש שני תת-קבוצות.
שרשרת בודדת – זוג אטומי חמצן בארבעון אחד משותף לארבעון סמוך תוך יצירת שרשרת אינסופית. היחס בין צורן לחמצן הוא 3:1. הארבעונים מסודרים לאורך השרשרת בכיוונים מתחלפים. ארבעון ראשון לימין השרשרת, ארבעון שני לשמאלה, ארבעון שלישי לימין וחוזר חלילה. במינרלים מצורה זו קיימת פצילות בזווית קרובה לישרה.
שרשרת כפולה – שתי שרשרות מונחות זו בצד זו כך שכל ארבעון המצוי לימין השרשרת בשרשרת השמאלית משתף אטום חמצן בארבעון המצוי לשמאל השרשרת הימנית. אטום החמצן המשותף הנוסף מפחית את היחס בין הצורן לחמצן ל-11:4. במינרלים מצורה זו קיימת פצילות אופיינית בזוויות של 56° ו-124°.
אינוסיליקטים > אינוסיליקטים של שרשרת בודדה

קבוצת הפירוקסן – הנוסחה הכללית של חברי הקבוצה היא XY(Si,Al)2 O6 , כאשר X הוא לרוב מגנזיום או ברזל (בפירוקסנים האורתורומבים) וסידן, נתרן, ברזל או מגנזיום (במונוקלינים). מנגן, אבץ או ליתיום נפוצים בכמויות קטנות אך לעיתים הם היונים העיקריים. Y מייצג את היונים בעלי הרדיוס הקטן יותר, בדרך כלל מגנזיום או ברזל אך לעיתים כרום, אלומיניום, מנגן, סקנדיום, טיטניום וונדיום.
אנסטטיט – סדרת האורתופרוסיליט
אנסטטיט – MgSiO3, מינרל נפוץ המוכר גם בשמות ברונזיט והיפרסתן. מינרל נפוץ במטאוריטים.
פרוסיליט – FeSiO3, מינרל נדיר יחסית המקיים תמיסה מוצקה עם האנסטטיט.
דיופסיד – סדרת הדנברגיט
אוגיט – (Ca,Na)(Mg,Fe,Al)(Si,Al)2O6, מינרל נפוץ.
דיופסיד – MgCaSi2O6, קיים בתצורות של אבן חן בשמות "ויולן" ו"דיופסיד כוכב השחור".
הדנברגיט – FeCaSi2O6, ההדנברגיט שייך לשורת המינרלים האיזומורפית הכוללת את הדיופסיד והאוגיט.
סדרת פירוקסן נתרני
אגירין – NaFe3+Si2O6, מינרל נפוץ המצוי גם בישראל.
אומפציט – Ca,Na)(Mg,Fe2+, Fe3+,Al)Si2O6), לעיתים נעשה בו שימוש מטעה כאבן החן ירקן.
ג'יידיט – Na(Al,Fe+3)Si2O6, אחד משני המינרלים המוכרים כאבן החן ירקן (המינרל השני הוא נפריט).
ספודומן – LiAl(SiO3)2, משמש כבצר ראשי לליתיום וכאבן חן בשמות "קונזיט" ו"הידניט".
פיג'וניט – Mg,Fe+2,Ca)(Mg,Fe+2)Si2O6), נוכחותו בסלע יסוד מעידה על טמפרטורות ההתגבשות של המאגמה.
קבוצת הפירוקסנואידים
וולאסטוניט – [Ca3[Si3O9, בשל נקודת ההתכה הגבוהה שלו משתמשים בו כתחליף לסיבי אזבסט.
פקטוליט – (NaCa2Si3O8(OH, מינרל שצבעו לבן עד אפור, למעט מקום אחד בעולם שבו הוא מופיע בגוון כחול (אבן החן "לרימר").
רודוניט – Mn2+,Fe2+,Mg,Ca)SiO3), השימוש העיקרי ברודוניט הוא כאבן ורודה לקישוט וכאבן חן יקרה למחצה.
אינוסיליקטים > אינוסיליקטים של שרשרת כפולה

קבוצת האמפיבול
אנתופיליט – Mg,Fe2+)7Si8O22(OH)2), אחד מסוגי האזבסט.
סדרת קמינגטוניט
קמינגטוניט – Mg,Fe2+)7Si8O22(OH)2), פולימורף מונוקליני של האנתופיליט.
גרונריט –Fe2+2 (Fe2+,Mg)5Si8O22(OH)2, אחד מסוגי האזבסט, משווק בשם "אזבסט חום" או אמוסיט.
סדרת טרמוליט
טרמוליט – Ca2Mg5Si8O22(OH)2, אחד מסוגי האזבסט.
אקטינוליט – Ca2(Mg,Fe)5Si8O22(OH)2, אחד מסוגי האזבסט. הסוג נפריט הוא סוג של אבן החן ירקן
הורנבלנדה – Ca,Na)2-3(Mg,Fe,Al)5(Al,Si)8O22(OH,F)2) תרכובת איזומורפית של שלוש מולקולות.
קבוצת אמפיבול נתרני
גלאוקופן – Na2Mg3Al2Si8O22(OH)2 נותן לפאצייס צפחות כחולות את שמו.
ריבקיט – Na2(Fe2+,Mg)3Fe3+2Si8O22(OH)2 או Na2Fe2+3Fe3+2Si8O22(OH)2, הסוג קרוקידוליט או אזבסט כחול נחשב לסוג האזבסט המסוכן ביותר.
ארפוודסוניט – Na3(Fe2+,Mg)4Fe3+Si8O22(OH)2, מינרל נדיר, המצוי גם בישראל.
פילוסיליקטים

פילוסיליקטים (פילו ביוונית עלה) – סיליקטים במבנה לוחות – -2n‏[Si2nO5n]‏. המבנה הבסיסי הוא של לוחיות זעירות ברוחב של אנגסטרמים ספורים הנוצרות מטבעות של ארבעונים של סיליקה המקושרות ביניהן. בדרך כלל כוללת הטבעת שישה ארבעונים, אבל יש מקרים שהטבעות מכילות ארבעה או שמונה ארבעונים. הלוחיות מקושרות האחת לשנייה באמצעות קטיונים. קשר זה הוא קשר חלש ומהווה נקודת חולשה, והפצילות המושלמת המאפיינת את הפילוסיליקטים מתרחשת לאורך מישור זה. לעיתים קרובות נלכדים מולקולות של מים ואטומים אחרים בין הלוחיות. היחס בין צורן לחמצן הוא 5:2 משום שאטום חמצן אחד בלבד בארבעון קשור רק לצורן ושאר השלושה משותפים לארבעונים האחרים. הצורה הנפוצה של המינרל היא דמוית דפים בספר. הקשיות של רוב המינרלים בקבוצה נמוכה (טלק, המינרל המצוי בדרגה הנמוכה ביותר בסולם מוס – 1, הוא מינרל פילוסיליקטי). למרות עובדה זו המינרלים הפילוסיליקטיים הם בין המינרלים העמידים ביותר ללחצים ולטמפרטורה ולכן הם מרכיב נפוץ בסלעים מותמרים. מאותה סיבה הם בין המינרלים העמידים ביותר לסחיפה ובליה והם מהווים חלק ניכר בקרקעות.
קבוצת הסרפנטין – הנוסחה הכללית היא (Mg,Fe)3 Si2 O5 (OH)4 . מינרלים מהקבוצה משמשים לבנייה (אזבסט), וכמקור לאבני חן
אנטיגוריט – Mg,Fe+2)3Si2O5(OH)4), שני סוגים שקופים למחצה של אנטיגוריט, בואניט וויליאמסיט משמשים אבני חן.
כריזוטיל – Mg3Si2O5(OH)4, סוג נפוץ של אזבסט
ליזרדיט – Mg3Si2O5(OH)4
קבוצת מינרלי החרסית – מינרלים יציבים מאוד שהם תוצרים של בלייה או של פעולת תמיסות מימיות חמות על פלדספטים (פצלות השדה)
איליט – (K,H3O)(Al,Mg,Fe)2(Si,Al)4O10[(OH)2,(H2O)]
קבוצת הסמקטיט
ורמיקוליט – (Mg,Fe2+,Al)3(Al,Si)4O10(OH)2•4(H2O) – מינרל שיש לו שימושים תעשייתיים רבים
טלק – Mg3Si4O10(OH)2, מלבד השימוש כאבקת טלק, הסלע הקרוי סטיאטיט ומשמש למשטחי עבודה בנוי ממינרל זה.
מונטמורילוניט – (Na,Ca)x(Al,Mg)2(Si4O10)(OH)2•nH2O, המרכיב הראשי בבנטוניט שהוא חומר שלו שימושים תעשייתיים רבים
פירופיליט – Al2Si4O10(OH)2, משמש כתוספת לקרמיקה, כתוספת ללבנים חסינות אש, בייצור קוטלי חרקים, בצבעים ובמבודדי חשמל.
פליגורסקיט – (Mg,Al)2Si4O10(OH)•4(H2O), אחד הסוגים של תערובת החרסיות המשמשת לטיהור שמנים מן החי והצומח הקרויה באנגלית fuller's earth.
קאוליניט – Al2Si2O5(OH)4, חומר אידיאלי לקרמיקה. כמו כן משתמשים בו לייצור תרופות
כריזוקולה – CuSiO3•nH2O, מינרל משני להפקת נחושת
קבוצת הנציצים – קבוצה של מינרלים המאופיינת בפצילות מושלמת לצורה של לוחיות או "קשקשים". הלוחיות ניתנות לכיפוף והן אלסטיות.
ביוטיט – K(Mg,Fe)3(AlSi3O10)(F,OH)2, מינרל נפוץ
גלאוקוניט – K,Na,Ca)1.2-2.0(Fe+3,Al,Fe+2,Mg)4(Si7-7.6Al1-0.4O20)(OH)4•7nH20) מינרל ירוק-כחלחל נפוץ בישראל.
לפידוליט – KLi2Al(Al,Si)3O10(F,OH)2, מקור להפקת ליתיום.
מוסקוביט – KAl2(AlSi3O10)(F,OH)2, כיום הוא משמש בעיקר בתעשיית האלקטרוניקה, קבלים וטרנזיסטורים.
פלוגופיט – K(Mg,Fe,Mn)3Si3AlO10(F,OH)2), חומר גלם חשוב בתעשיית החשמל.
סלדוניט – K(Mg,Fe2+)(Fe3+,Al)Si4O10(OH)2, מקור לצבע ירוק בצבע שמן.
צינוולדיט – KLiFe+2Al(AlSi3)O10(OH,F)2
קבוצת הכלוריט
קלינוכלור – Mg,Fe2+)5Al(Si3Al)O10(OH)8), מופיע במגוון צורות, אחת מהן, הקמרריט, היא אבן לקישוט
שמוזיט – Fe2+,Mg,Fe3+)5Al(Si3Al)O10(OH,O)8), ריכוזים של המינרל מצוים באואוליטים של בצר הברזל מתקופת הקרטיקון ברכס מנרה.
נימיט – Ni,Mg,Al)6(Si,Al)4O10(OH)8)
פניניט – Mn5Al)(Si3Al)O10(OH)8)
אפופיליט – KNaCa4(Si4O10)2F•8H2O, מינרל מבוקש בקרב אספני מינרלים.
פרהניט – Ca2Al2Si3O10(OH)2, אחד המינרלים הקשים ולכן אפשר להשתמש בו כאבן חן.
טקטוסיליקטים

טקטוסיליקטים (טקטו ביוונית בנאי) – סיליקטים בעלי מבנה מרחבי – -x‏[(AlxSiyO2(x+y]‏, בטקטוסיליקטים הסריג בנוי כך שכל אטום חמצן משמש גשר בין שני ארבעונים, כלומר הוא משותף לשני אטומי צורן. היחס בין הצורן לחמצן הוא 2:1. הארבעונים המקושרים פונים לכל הכיוונים ויוצרים בכך מבנה דמוי שלד של בניין גדול. בצורה הטהורה ביותר, שבה משתתפים בבניית המינרל צורן וחמצן בלבד, נוצר המינרל קוורץ (SiO2) והפולימורפים השונים שלו. יון אלומיניום יכול להחליף את יון הצורן בקלות (כפי שנעשה גם בסוגי סיליקטים אחרים) תוך יצירת ארבעון הזהה בממדיו לארבעון שבמרכזו צורן, אבל בשל הערכיות השונה סך כל המטען החשמלי של הארבעון הוא 5- במקום 4-. מכיוון שהמטען החשמלי במינרל חייב להתאזן נדרשים קטיונים נוספים וזו הסיבה לגיוון הרב של המינרלים בקבוצה זו. זוהי הקבוצה הנפוצה ביותר מבין המינרלים והיא מהווה קרוב ל-75% מקרום כדור הארץ.
קבוצת הקוורץ.
אופאל – SiO2•nH2O, קיים גם כאבן חן יקרה.
טרידימיט – SiO2, פולימורף (בעל אותו הרכב כימי, אבל בעל מבנה שונה) של המינרל קוורץ.
קוורץ – SiO2, המינרל השני הנפוץ ביותר בקרום כדור הארץ.
קריסטובליט – פולימורף של המינרלים קוורץ וטרידימיט הנוצר בחום גבוה.
קבוצת פצלת השדה – Ba,Ca,Na,K,NH4 )(Al,B,Si)4 O8 ) הקבוצה הנפוצה ביותר (עד כ-60% מקרום כדור הארץ בנוי מפצלות השדה)
פצלות אשלגניות
אורתוקלז – KAlSi3O8, בין המינרלים החשובים ביותר שמהם בנויים סלעי היסוד.
מיקרוקלין – KAlSi3O8, נפוץ בסלעים חומציים כדוגמת גרניט.
סנידין – KAlSi3O8 – מופיע בסלעים שנוצרו תוך כדי התקררות מהירה, בעיקר בסלעים וולקניים פלסיים כדוגמת אובסידיאן, ריוליט וטרכיט.
פצלות ממשפחת הפלגיוקלז – Na,Ca)(Al,Si)ALSi2 O8 ), שורה איזומורפית של מינרלים המתחילה במינרל אלביט ומסתיימת במינרל אנורתיט
אוליגוקלז – 10%–30% של CaAl2Si2O8‏, 70%–90% של NaAlSi3O8. מקור לאבני החן "אבן שמש" ו"אבן ירח".
אלביט – NaAlSi3O8, המינרל הראשון בשורה האיזומורפית של הפלגיוקלז.
אנדסין – 50%–70% של NaAlSi3O8‏, 30%–50% של CaAl2Si2O8. מצוי בסלעי האנדזיט ומכאן שמו.
אנורתיט – CaAl2Si2O8, המינרל האחרון בשורה האיזומורפית של הפלגיוקלז.
בייטאוניט – 70%–90% של CaAl2Si2O8‏, 10%–30% של NaAlSi3O8.
לברדוריט – 50%–70% של CaAl2Si2O8‏, 30%–50% של NaAlSi3O8. מייצר משחקי אור וצבע לאורך מישורי הפצילות הקרויים "לברדוראסנס".
קבוצת הפלדשפטואידים
לוסיט – [K[AlSi2O6, למינרל צורת של איקוסיטטרהדרון קובייתי (פאון בעל 24 פאות).
נפלין – Na3KAl4Si4O16, משמש כחומר גלם לסוגים מיוחדים של זכוכית וקרמיקה.
קבוצת הסודליט
האיאין – Na,Ca)4-8Al6Si6(O,S)24(SO4,Cl)1-2).
לזוריט – Na,Ca)8(AlSiO4)6(SO4,S,Cl)2), המרכיב העיקרי בלפיס לזולי.
נוסאן – (Na8Al6Si6O24(SO4)•(H2O.
סודליט – Na8Al6(SiO4)6Cl2, מסוגל לשנות צבע בעת חשיפה לשמש.
פטאליט – LiAlSi4O10, מקור לליתיום.
קבוצת הסקפוליט
מריאליט – Na4Al3Si9O24Cl, משמש לעיתים נדירות כאבן חן.
מיוניט – Ca4Al6Si6O24CO3, משמש לעיתים נדירות כאבן חן.
קבוצת הזאוליטים – קבוצה חשובה מסחרית בטיהור מים וכמסננת מולקולרית.
אנלציט – NaAlSi2O6•H2, משמש כמסננת מולקולרית
היולנדיט – (Ca,Na)2-3Al3(Al,Si)2Si13O36•12H2O), זאוליט נפוץ.
חבזיט – Ca,Na2,K2,Sr,Mg)Al2Si4O12•6H2O), משמש כמסננת מולקולרית להפרדת מולקולות.
נתרוליט – Na2Al2Si3O10-2H2O.
סטילביט – NaCa2Al5Si13O36•14H2O, משמש לסינון פחמימנים בזיקוק נפט.
הערות שוליים

↑  בעבר נהגו לשייך לקבוצה זו גם את המינרלים ברונזיט והיפרסתן, אבל ברונזיט הוא סוג של אנסטטיט והשם היפרסתן נפסל על ידי ועדת שמות המינרלים בארגון המינרלוגיה העולמי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543751605171  BNE: XX530408  GND: 4077444-2  LCCN: sh85122502  NDL: 00565376  NKC: ph122082 
אבני חן מפרידוט, סוג של פורסטריט
אלמנדין, סוג של גארנט
זירקון
טנזניט, סוג של זואיסיט, אחד מחברי קבוצת האפידוט, הוא אחד מאבני החן היקרות ביותר, ומצוי אך ורק בטנזניה
טורמלין דו צבעי
מסכה אולמקית מג'יידיט שהוא מינרל אינוסיליקטי
לרימר, סוג של פקטוליט
ידית פגיון מנפריט, סוג של אקטינוליט ואחד מסוגי הירקן
כריזוטיל, אחד ממיני האזבסט העיקריים
כריזוקולה מלוטשת
ליבת קלציט במרכזו של גוש פרהניט חתוך
אופל, אחד ממיני הקוורץ
לברדוריט
לזוריט
מרים ליכטהיים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 במאי 1914 איסטנבול, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  27 במרץ 2004 (בגיל 89) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 תאריך עלייה:  1934 (עלייתה הראשונה) 1946 (עלייתה השנייה) 1982 (עלייתה השלישית)
 ידועה בשל:  אגיפטולוגיה מצרית
 השכלה:  אוניברסיטת שיקגו  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מעסיק:  אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, אוניברסיטת ייל, האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
מרים ליכטהיים (3 במאי 1914 – 27 במרץ 2004) הייתה אגיפטולוגית ילידת טורקיה אמריקאית-ישראלית, הידועה בשל התרגומים שביצעה ממצרית קדומה.
ביוגרפיה

מרים נולדה באיסטנבול ב-3 במאי 1914 לריכרד ליכטהיים, יליד גרמניה, פוליטיקאי, פובליציסט ויהודי ציוני מוכר, ולאשתו אירנה, ספרדייה יהודית ששפת האם שלה הייתה יוונית. אחיה הבכור יליד 1912, היה העיתונאי וההיסטוריון ג'ורג' ליכטהיים. מ-1913 עד 1917 היה ריכרד ליכטהיים יורשו של ויקטור ג'ייקובסון, נציג ההסתדרות הציונית העולמית באיסטנבול. עקב חשדות לריגול ולאחר תום מלחמת העולם הראשונה, חזרה משפחת ליכטהיים לגרמניה בשנת 1919.
בשנת 1934 עלתה המשפחה לארץ ישראל, שם למדה מרים אצל יעקב פולוצקי באוניברסיטה העברית בירושלים. בתחילת השנה, בכיתה המצרית של פולוצקי היו ארבעה תלמידים; בסוף רק היא נשארה. בתקופתה באוניברסיטה העברית, אביה ריכרד, הפך לנציג ההסתדרות הציונית העולמית בחבר הלאומים, ועבר לז'נבה יחד עם אשתו. הם חזרו לישראל בשנת 1946 לאחר סיום מלחמת העולם השנייה והכרזת העצמאות.
בשנת 1941, לאחר סיום לימודיה, נסעה מרים לארצות הברית, שם למדה וקיבלה דוקטורט באגיפטולוגיה מאוניברסיטת שיקגו. תחילה, היא עבדה כספרנית אקדמית באוניברסיטת ייל, ולאחר מכן עברה לאוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, שם הייתה ביבליוגרפית ומרצה על המזרח עד פרישתה בשנת 1974.
בשנת 1982 חזרה לישראל, שם לימדה באוניברסיטה העברית בירושלים בה למדה בעבר. היא נפטרה בשנת 2004.
עבודות

בשנת 1973, מרים הוציאה לאור את הכרך הראשון של "ספרות מצרית קדומה" (בקיצור: AEL), עם תרגומי כתבים מתקופות הממלכה הקדומה והתיכונה. ביצירה זו היא מתארת את מקורם והתפתחותם של ז'אנרים ספרותיים שונים במצרים, המבוססים על אוסטרקון, כתובות חקוקות באבן וטקסטים של פפירוס. בשנת 1976 הופיע הכרך השני של הספר, אשר מכיל כתבים של הממלכה המצרית החדשה, ואחריו בשנת 1980 הגיע הכרך השלישי העוסק בספרות האלף הראשון לפני הספירה. אנתולוגיות נפוצות אלה הפכו לקלאסיקות בתחום האגיפטולוגיה, המתארות את ספרות מצרים העתיקה.
הערות שוליים

↑  Memoirs: Hans Jonas, Michigan, 2008 pp. 80–81
↑  Deutsche Biographie, Lichtheim, Richard - Deutsche Biographie, www.deutsche-biographie.de (בגרמנית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309782205171  PLWABN: 9810553103305606  BNE: XX1190159  BnF: cb12031122w (data)  GND: 119026279  ISNI: 0000 0000 8403 2317  LCCN: n80102186  NTA: 068895909  SUDOC: 028484401  Trove: 904836  VcBA: 495/330260  VIAF: 98491975   WorldCat (עם VIAF): 98491975
נגן MP3

אייפוד נאנו – נגן MP3 פופולרי מבית אפל
שימוש בנגן MP3
נגן MP3 הוא מכשיר אלקטרוני המשמש לשמיעת מוזיקה המאוחסנת בפורמט דיגיטלי, בדרך כלל דחוס. השם השתרש עקב הפופולריות הרבה של פורמט הדחיסה Mpeg Layer 3 לקובצי שמע, שסיומתו MP3.
מקובל לחלק את המכשירים לשלוש קטגוריות, על בסיס האמצעי בו משתמשים לאחסון הנתונים הדיגיטליים:
נגן תקליטורים (CD) – מכשירים אלה דומים חיצונית לנגני תקליטורים. הואיל ותקליטור רגיל מסוגל לאחסן 600–800 מגהבייט בלבד, וגודלם הפיזי גדול יחסית, נגנים אלה מאבדים עם הזמן מהפופולריות שלהם. יתרונם בכך שניתן להחליף תקליטורים שמחירם זול מאוד, וכך ליצור אוסף גדול של מוזיקה. כמו כן, התקליטור הוא מדיה נפוצה וזמינה.
נגן מבוסס דיסק קשיח – נגנים אלו מאפשרים נפח אחסון גדול יחסית, ומחירם זול יחסית לנפח האחסון שהם מציעים. מאידך, הם בדרך כלל כבדים ורגישים יותר מהנגנים המבוססים על שבבי זיכרון. דוגמה לנגן כזה היא האייפוד קלאסיק של חברת אפל.
נגן מבוסס זיכרון הבזק – נגנים אלו משתמשים בשבבי זיכרון, משולבים במכשיר או על גבי כרטיס שליף. נגנים אלו הפכו נפוצים בזכות גודלם ומשקלם הנמוך, אולם נפח הזיכרון שהם מציעים קטן בדרך כלל משמעותית מנגנים מבוססי דיסק קשיח. דוגמה לנגן כזה היא ה-iPod nano של חברת אפל.
קיימים מכשירים המסוגלים להציג גם סרטי וידאו, על גבי צג חיצוני דרך חיבור המיועד לכך או על גבי צג המשולב בהם. נגנים כאלה מכונים לעיתים "נגני MP4", על שם תקן דחיסת הווידאו Mpeg Layer 4, אולם שם זה אינו נפוץ מאוד. מכשירים שמסוגלים להקליט וידאו דרך חיבור למקור חיצוני נקראים (PVR (Personal Video
Recorder.
ראו גם

ווקמן
מתיאס אבאלדו

מתיאס איזיקיאל אבאלדו מניואו (בספרדית: Matías Ezequiel Abaldo Menyou; נולד ב-2 באפריל 2004) הוא כדורגלן אורוגוואי המשחק בעמדת הקיצוני הימני בחימנסיה לה פלאטה.
קריירה

אבאלדו החל את קריירת המשחק שלו בקבוצת הנוער של דפנסור ספורטינג, וב-4 בדצמבר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת, בהפסד קבוצתו 0–1 לסרו. בתום העונה העפיל עם קבוצתו לליגת העל האורוגוואית.
קריירה > קריירת נבחרות

בינואר 2023 שיחק עם נבחרת אורוגוואי בכדורגל עד גיל 20 באליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20, שם סיימה הנבחרת כסגניתה של ברזיל. אבאלדו שיחק גם בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 - 2023, כבש שני שערים בשלב הבתים וסייע לנבחרתו לזכות בגביע.
תארים

גביע אורוגוואי (1): 2022
גביע העולם בכדורגל עד גיל 20 (2023)
סגנות אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20 (2023)
הערות שוליים

↑  Defensor Sporting vs. Cerro - 4 December 2021 - Soccerway, int.soccerway.com
↑  Luciano Rodríguez vale un Mundial, Diario AS, ‏2023-06-12 (בספרדית)
↑  Defensor Sporting campeón de la Copa AUF Uruguay - AUF, www.auf.org.uy
נגן לי ירדן

"נגן לי ירדן" הוא שיר משנת 1971 שכתב יעקב שרת והלחין מוני אמריליו ובוצע לראשונה על ידי רבקה זהר בפסטיבל הזמר והפזמון שנת תשל"א, 1971, בעיבודו של אריה לבנון.
השיר עוסק בימת הכנרת ומתאר אותה באמצעות מטפורות שונות המבוססות על מאפיינים גאוגרפיים של אזור הכנרת ובאמצעות אזכורים של פריטים שונים הקשורים בכנרת ובסביבתה. בבית הראשון היא מכונה "כינור מי התכלת" עליו מנגן נהר הירדן, מקור מימיה של הכנרת. מטפורה זו מבוססת על הדעה הרווחת לפיה השם כנרת, הנגזר מן המילה "כינור", נובע מצורתו של האגם - צורת כינור. בבית השני מכנה שרת את הכנרת "עדי" לצווארו של הגליל. בבית השלישי מוזכרת רחל המשוררת הקבורה בבית הקברות כנרת. עוד מוזכרים בשיר הר ארבל ורמת הגולן.
השיר, שבוצע על ידי רבקה זהר בפסטיבל הזמר והפזמון תשל"א ונכלל באלבומה "סבתא רבקה" שיצא באותה שנה, הגיע במצעד הפזמונים העברי השנתי למקום ה-13 במצעד של קול ישראל ולמקום ה-12 במצעד של גלי צה"ל. במרוצת השנים בוצע על ידי זמרים שונים בעיבודים שונים, ביניהם מילי מירן, גלי עטרי, רוחמה רז, צמד העמרנים ועמיר בניון, כשביצועה של זהר נכלל באוסף הרביעי הנושא את שם התוכנית ארבע אחרי הצהריים ובקובץ השירים ציוניוני הדרך.
הערות שוליים

↑  המצעד השנתי של גלי צה"ל לשנת תשל"א באתר פזמונט, מצעדי פזמונים ברשת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 32c0f598-2c16-4e9a-bf9d-c2dc547c1599
נבחרת גביע הפדרציה של סרביה

| --- | --- |
סרביה
 מידע כללי
 התאחדות:  התאחדות הטניס של סרביה
 השתייכות אזורית:  אירופה
 דירוג ITF נכון ל-15 באפריל 2024:  26 שינוי מדירוג קודם:  ‎+1‏
 דרג נוכחי:  בית עולמי ב'
 מפגשים היסטוריים
 שנה ראשונה:  1995
 סטטיסטיקה קבוצתית
 שנים במפעל:  27
 מפגשים:  95
 מאזן ניצחונות:  59 - 36
 שנים בבית העליון:  9
 הישג שיא:  גמר
 שיאים אישיים
 מירב הניצחונות יחידים:  ילנה יאנקוביץ' (27 - 11)
 מירב הניצחונות זוגות:  דרגנה זריץ' (15 - 11)
 מירב הניצחונות סה"כ:  ילנה יאנקוביץ' (34 - 16)
 הזוג המצליח ביותר:  קטרינה מישיץ'/דרגנה זריץ' (6 - 0)
 הכי הרבה שנים:  ילנה יאנקוביץ' (12)
 הכי הרבה מפגשים:  דרגנה זריץ' (37)
 
נבחרת גביע הפדרציה של סרביה היא נבחרת הטניס של סרביה המשחקת בגביע הפדרציה העולמי ומורכבת משחקניות הטניס הבכירות שלה.
הנבחרת משחקת בגביע הפדרציה החל משנת 1995. לפני זה טניסאיות סרביות התחרו במסגרת נבחרת גביע הפדרציה של יוגוסלביה. ההישג הגבוה של הנבחרת היה השתתפות בגמר בשנת 2012.
נכון לשנת 2022 שיחקה סרביה מאז תחילת השתתפותה בגביע הפדרציה 95 משחקים בינלאומיים, בהם ניצחה 59 מפגשים.
הדירוג הנוכחי של נבחרת סרביה בדירוג נבחרות הנשים של גביע הפדרציה, הוא המקום ה-26 בעולם, נכון ל-15 באפריל 2024, עלייה של מקום אחד לעומת דירוג קודם.
תוצאות בגביע הפדרציה

1995 : אזור אירופה/אפריקה
1996 : אזור אירופה/אפריקה
1997 : אזור אירופה/אפריקה
1998 : אזור אירופה/אפריקה
1999 : אזור אירופה/אפריקה
2000 : אזור אירופה/אפריקה
2001 : אזור אירופה/אפריקה
2002 : אזור אירופה/אפריקה
2003 : אזור אירופה/אפריקה
2004 : אזור אירופה/אפריקה
2005 : אזור אירופה/אפריקה
2006 : אזור אירופה/אפריקה
2007 : אזור אירופה/אפריקה
2008 : בית עומלי ב'
2009 : בית עומלי ב'
2010 : בית עומלי א'
2011 : בית עומלי ב'
2012 : גמר
2013 : בית עומלי א'
2014 : בית עומלי ב'
2015 : בית עומלי ב'
2016 : בית עומלי ב'
2017 : אזור אירופה/אפריקה
2018: אזור אירופה/אפריקה
2019: אזור אירופה/אפריקה
2020-21: אזור אירופה/אפריקה
2022: אזור אירופה/אפריקה
הערות שוליים

↑  דירוג נבחרות הנשים של גביע הפדרציה באתר הפדרציה הבינלאומית לטניס
ערך זה הוא קצרמרבנושא טניס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מצוק אונה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  Hain Oona 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 אורך הרכס:  7 ק"מ 
 קואורדינטות:  72°27′S 160°09′E﻿ / ﻿72.45°S 160.15°E﻿ / -72.45; 160.15
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימצוק אונה(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימצוק אונה
 
מצוק אונה (באנגלית: Oona Cliff) הוא מצוק סלעי, המכוסה ברובו קרח, הממוקם ברכס נונאטאקי אאוטבק, באזור חוף פנל של ארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.
המצוק פונה לכיוון צפון, וממוקם בסמוך מצפון-מערב להר וולטון.
אורכו של המצוק 7 קילומטרים.