stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרן נדב
פרויקטים מרכזיים

פרויקט הדגל של קרן נדב הוא פיתוח מוזיאון העם היהודי בבית התפוצות אשר מטרתו היא לספר את סיפורו הייחודי והמתמשך של העם היהודי תוך הדגשת יחסי גומלין דינאמיים בין יהודים החיים בישראל וברחבי העולם המבוססים על עקרון אחדות כל היהודים בלא תלות במיקומם הגאוגרפי. הקמת המוזיאון החדש מתבצעת בשיתוף פעולה עם ממשלת ישראל וועידת התביעות.
בנובמבר 2006 קרן נדב יזמה ותמכה בהקמת בית הספר הבינלאומי ללימודי העם היהודי בבית התפוצות.
מטרות בית הספר הן להעמיק את תודעת העם היהודי בקרב הדור הצעיר בישראל ובעולם, ליצור אצל הצעירים מעורבות ומחויבות לעם היהודי כחלק מזהותם היהודית ולהעלות את החינוך לעמיות יהודית על סדר היום החינוכי בישראל ובקהילות יהודיות ברחבי העולם. העבודה החינוכית מתבססת על התערוכות והמאגרים העשירים של בית התפוצות.
מרכז נבזלין ללימודי עמיות יהודית במסגרת המרכז הבינתחומי הרצליה נחנך ב-2010 ביוזמתה ובתמיכתה של קרן נדב. מטרת היוזמה להעביר את מושג העמיות היהודית אל הדיסציפלינה האקדמית. התוכנית הלימודית של המרכז, המיועדת לסטודנטים ישראלים וזרים, כוללת סדרת קורסים שמטרתה חיזוק הידע וההבנה של ההיסטוריה היהודית והציונית, של שורשי התרבות היהודית הוותיקה והמודרנית ושל התרומה היהודית לתרבות העולמית.
החל משנת 2006 קרן נדב היא שותפה ב-JPPI, המכון לתכנון מדיניות עם יהודי.
קרן נדב יזמה את הקמתו של המרכז לחקר יהדות רוסיה ומזרח אירופה על שם לאוניד נבזלין במסגרת האוניברסיטה העברית בירושלים מתוך הכרה בחשיבות תרומתה והשפעתה של יהדות רוסיה ומזרח אירופה להיסטוריה ולתרבות של העם היהודי בן זמננו. פעילותו של מרכז נבזלין יצרה רשת בינלאומית של חוקרים ותלמידי מחקר, המעודדת מחקר ושיח אקדמי חדש התורמים לכך שההיסטוריה של יהדות רוסיה ומזרח אירופה לא תישכח.
פרס קרן נדב

פרס קרן נדב נוסד על ידי קרן נדב בשנת 2009 כאמצעי למתן הכרה והוקרה לעשייה מצטיינת בתחום העמיות היהודית ולמחויבות המתמשכת לעם היהודי. הפרס מוענק מדי שנה.
הפרס הראשון הוענק לשגריר סטיוארט איזנשטדט, תת-שר החוץ האמריקאי לשעבר במהלך אירוע מיוחד שהתקיים ב-9 בנובמבר 2009 במסגרת כנס הפדרציות היהודיות בצפון אמריקה הנערך בוושינגטון, ארצות הברית. נתן שרנסקי, יו"ר הסוכנות היהודית, העניק את פרס קרן נדב הראשון.
בספטמבר 2010 התקיים טקס מיוחד לרגל הענקת פרס קרן נדב, שנערך בגן מרשל באוניברסיטת תל אביב.
הפרס הראשון הוענק לאשת העסקים והפילנתרופית, הגב' אנג'ליקה ברי - על קידום קולות חדשים ומגוונים בתוך המסורת היהודית ויצירת הדיאלוג בין יהודים בעלי רקע שונה באמצעות העשייה הפילנתרופית.
הפרס השני הוענק לאנשי אתר האינטרנט לאטמה, יוצרי הקליפ "We Con the World", אשר גרם על פי מעניקי הפרס ליהודים רבים תחושת גאווה בעת עימות ומתח באירועי המשט.
פרס קרן נדב לעמיות יהודית לשנת 2011 הוענק ב-23 באוקטובר 2011 בטקס חגיגי שהתקיים ביפו העתיקה.
הפרס הראשון הוענק לפרופ' יחזקאל דרור על תרומתו הייחודית לקידום וטיפוח מנהיגות ראויה למדינת ישראל ולעם היהודי כולו.
הפרס השני הוענק לבמאי יוסף סידר על תרומתו הייחודית לקידום תרבות יהודית בארץ ובעולם ועל העצמת הגאווה והזהות היהודית, במיוחד בקרב הדור הצעיר. לשנת 2013 יוענק הפרס לשופט ונשיא בית המשפט העליון לשעבר, אהרן ברק.
הערות שוליים

↑  Dan Savery Raz, Unity, not Uniform, Haaretz, Autmn 2009
↑  עידן יוסף, נבזלין יקים מוזיאון לעם היהודי בתל אביב, באתר News1 מחלקה ראשונה, 26 ביוני 2009
↑  אילנה שטוטלנד, תרומתנו הצנועה, Big Time, 23.2.2010
↑  ליאור דטל, איש העסקים לאוניד נבזלין יתרום 6 מיליון דולר לבית התפוצות; יקים את מוזיאון העם היהודי, באתר TheMarker‏, 24 בספטמבר 2009
↑  שמעון כהן, העם היהודי אומר תודה לבכיר האמריקאי, באתר ערוץ 7, 10 בנובמבר 2009
↑  פרס קרן נדב לאנג'ליקה ברי: "מופת לרוח יזמית חדשה", באתר גלובס, 5 בספטמבר 2010
↑  Yehezkel Dror and Joseph Cedar Receive 2011 NADAV Jewish Peoplehood Award, EJewish Philanthropy, October 28, 2011
פרס קרן נדב
קרן בר-מנחם

קרן בר-מנחם היא עורכת דין ישראלית, עבדה בפרקליטות מחוז מרכז, ומכהנת ממאי 2018 כראש המחלקה לחקירות שוטרים (מח"ש).
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. היכן, מתי ולמי נולדה בר מנחם?.
סיימה תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת בר-אילן. בשנת 1997 החלה להתמחות בפרקליטות מחוז מרכז, וב-1998 השתלבה בו כפרקליטה.
מילאה תפקידים שונים בפרקליטות המחוז, בהם אחראית על צוות מעצרים, אחראית תחום חומרי חקירה וחסיונות, וממונה על ענייני בית משפט השלום בנתניה. בתפקידה האחרון שימשה כמנהלת מחלקה בפרקליטות מחוז מרכז (פלילי).
בר מנחם הייתה חלק מצוות התביעה בתיק ארגון הפשיעה של אסי אבוטבול, והתובעת במשפט בפרשת שיבוש הליכי משפט של אהוד אולמרט.
ביוגרפיה > ראשת מח"ש

בפברואר 2018 החליטה ועדת המכרזים של נציבות שירות המדינה על מינויה לראש המחלקה לחקירות שוטרים (מח"ש). היא האישה הראשונה שנבחרה לתפקיד זה, וגברה בהתמודדותה על מועמדים אחדים, בהם סגן מנהל המחלקה, משה סעדה. נכנסה רשמית לתפקיד זה במאי 2022.
עם היכנסה לתפקיד הכריזה כי תפקידה של המחלקה לחקירת שוטרים "לתת שירות למשטרה, יש להימנע ככל האפשר ממעצר שוטרים". התבטאות זו והרוח שנשבה ממנה זכו לביקורת ציבורית. מדיניותה של בר-מנחם עמדה בהתחייבות זו ואופיינה בניסיון להדק את היחסים בין המשטרה ומח"ש, ובמהלך כהונתה נמשכת ירידה עקבית בהגשת כתבי אישום פליליים נגד שוטרים. ביוני 2022 מתח פרקליט המדינה, עמית איסמן, ביקורת על מח"ש בראשותה, שאינה מגישה מספיק כתבי אישום נגד שוטרים. אחד המקרים שעליהם נטען שטיפלה לא כיאות הוא מותו של אהוביה סנדק במהלך מרדף משטרתי אחרי הרכב שבו נסע.
במסגרת תפקידה ניהלה את פרשת מותו של סלומון טקה.
במאי 2020 הצטרפה לבכירי פרקליטות המדינה שתקפו בחריפות את ממלא מקום פרקליט המדינה דן אלדד, בטענה שבדיקה שפתח כנגד היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט בפרשת הרפז נעשתה משיקולים שאינם עניינים ופרסומה ברבים היה "מעשה שלא ייעשה".
באוגוסט 2020 הציגה, לצד שר המשפטים אבי ניסנקורן והיועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט, רפורמה במחלקה לחקירות שוטרים, שעיקריה השלמת איזרוח מח"ש, טיפול מואץ בתלונות על רקע שנאה, חיזוק שילוב ייצוגיות במחלקה (בדגש על עולי אתיופיה), ועוד.
בפברואר 2021 מתח נציב התלונות על מייצגי המדינה בערכאות דוד רוזן ביקורת על החלטת בר מנחם שלא לבחון במחלקה לחקירות שוטרים את החשדות בפרשת גילה גזיאל, ולהעביר את הטיפול בפרשה למחלקת המשמעת של המשטרה.
חיים אישיים

בר מנחם נשואה ואם לשניים. מתגוררת בנתניה.
הערות שוליים

↑  אלון חכמון, ‏עו"ד קרן בר מנחם - קרניאל מונתה לתפקיד ראש מח"ש, באתר מעריב אונליין, 19 בפברואר 2018
↑  ורד לוביץ', בית המשפט: אסי אבוטבול - ראש ארגון פשע, באתר ynet, 4 ביוני 2009
↑  יעל פרדיסון, שנה וחצי ועוד חודש בכלא, באתר ynet, 11 בפברואר 2016
↑  נעמה כהן-פרידמן, הורשע צעיר שרצח חברו ואנס האם: "הבין מעשיו", באתר ynet, 30 במאי 2011
↑  מינויים חדשים בפרקליטות המדינה, באתר פרקליטות המדינה, ‏22.02.2018
↑  ישי פורת, אלי סניור ויעל פרידסון, לראשונה: אישה בראשות המחלקה לחקירות שוטרים, באתר ynet, 19 בפברואר 2018
↑  רויטל חובל ויהושע בריינר, האשה הראשונה בראשות המחלקה לחקירות שוטרים: הפרקליטה קרן בר-מנחם, באתר הארץ, 19 בפברואר 2018;
יהודה יפרח, מכרז מוטה, באתר מקור ראשון, ‏5 במאי 2018
↑   יהושע בריינר, ראש מח"ש החדשה: תפקידנו לתת שירות למשטרה, יש להימנע ככל האפשר ממעצר שוטרים, באתר הארץ, 29 ביוני 2018;
על אודות המחלקה לחקירות שוטרים, באתר פרקליטות המדינה, 19 באוגוסט 2020;
מיכאל האוזר טוב, ציוץ בטוויטר, 8 בספטמבר 2020
↑   יהושע בריינר, מספר כתבי האישום שהגישה מח"ש נגד שוטרים יורד, זו השנה השלישית ברציפות, באתר הארץ, 6 באוגוסט 2020
↑   יהושע בריינר, פרקליט המדינה: מספר כתבי האישום שמח"ש מגישה מועט מדי, באתר הארץ, 26 ביולי 2022
↑  גלעד כהן, סגן ראש מח"ש נגד הממונה עליו: "המעורבים במות סנדק שוחררו בניגוד לחקירה", באתר ynet, 4 בינואר 2021
 מאמר המערכת, בר מנחם אינה ראויה, באתר הארץ, 11 בינואר 2021
↑  גלעד מורג, פעילים מהקהילה האתיופית הטיחו בראש מח"ש: "חלאת אדם, תתביישי", באתר ynet, 28 באוקטובר 2019;
ירון אברהם וציונה דסטה, בלעדי | השיחה הקשה בין ראש מח"ש למשפחתו של סלומון טקה: "כמה זמן צריך לחכות להחלטה?", באתר חדשות 12, ‏6 בנובמבר 2019;
אביעד גליקמן, בעקבות חקירת הירי בסלמון טקה: ראש מח"ש קיבלה מסרונים מטרידים, באתר חדשות 13, ‏11 באוגוסט 2019
↑  חן מענית, ‏בכירי הפרקליטות נגד עו"ד דן אלדד: "התנהלותך מנוגדת לכל אתוס", באתר גלובס, 24 באפריל 2020
↑  מכתב בכירי פרקליטות המדינה אל דן אלדד, 24 במאי 2020.
↑  ניסנקורן הציג את הרפורמה במח"ש: "שוטרים לא יועסקו במחלקה לחקירות שוטרים", באתר מעריב אונליין, 18 באוגוסט 2020
↑  איתמר לוין, מחש טייחה את חקירת גילה גזיאל, באתר News1 מחלקה ראשונה, 8 בפברואר 2021
↑  מיטל לשם, לראשונה מונתה אשה לתפקיד ראש מח"ש, באתר נתניהנט, 19 בפברואר 2018
| ראשי המחלקה לחקירות שוטרים (מח"ש) |
| --- | --- | --- |
| יושבי הראש | ערן שנדר • הרצל שבירו • אורי כרמל • קרן בר-מנחם |  |
קרוליין קנדי

קרוליין בובייה קנדי (באנגלית: Caroline Bouvier Kennedy; נולדה ב-27 בנובמבר 1957) היא סופרת ועורכת דין. כיהנה כשגרירת ארצות הברית ביפן משנת 2013 עד ל-2017 ובנוסף כיהנה גם כשגרירת ארצות הברית באוסטרליה משנת 2022 עד ל-2024. היא נצר למשפחת קנדי ובתו של נשיא ארצות הברית לשעבר, ג'ון פיצג'רלד קנדי.
ביוגרפיה

קנדי נולדה לזוג ג'ון וג'קלין קנדי בניו יורק. היא הייתה כבת שלוש כשאביה נבחר לנשיא ארצות הברית, בינואר 1961. מעשי הקונדס שלה ושל אחיה הצעיר ג'ון קנדי ג'וניור, כילדי הבית הלבן, זכו לפרסום בעיתונות והיו פופולריים בקרב הציבור האמריקני. אביה של קנדי, הנשיא ג'ון קנדי, נרצח רק כשישה ימים לפני יום הולדתה השישי, ב-22 בנובמבר 1963. לאחר מות אחיה ורעייתו בהתרסקות מטוס ב-1999, נותרה קנדי הצאצא היחיד של הנשיא שנרצח ואשתו.
קנדי למדה לתואר ראשון במכללת רדקליף ב-1979, ומאוחר יותר למדה משפטים באוניברסיטת קולומביה. ב-1986 נישאה למעצב התערוכות ואיש העסקים היהודי אדווין שלוסברג, ולזוג שלושה ילדים: רוז (1988), טטיאנה (1990) וג'ון (1993).
קנדי חיברה כמה וכמה ספרים, ביניהם "הזכות לפרטיות" (יחד עם אלן אלדרמן, 1995), "הפואמות האהובות ביותר של ג'קלין קנדי אונסיס" (2001), "קובץ הפואמות המשפחתיות" (2005), ו-"חג מולד משפחתי" (2007).
ב-2007 חשף הזמר ניל דאימונד בראיון, כי הלהיט שלו "קרוליין המתוקה" (Sweet Caroline), משנת 1969, היה בהשראת תמונה של קרוליין קנדי כשהייתה ילדה בת 11, וכי בשנת 2007 שר עבורה שיר זה ביום הולדתה ה-50.
במערכת הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2008, הביעה קנדי תמיכה יחד עם משפחתה במועמדותו של ברק אובמה ועמדה בראש הוועדה שלו לאיתור מועמד לסגן נשיא. קנדי הייתה בין המועמדים להחליף את המושב המתפנה של הסנאטורית לשעבר ממדינת ניו יורק ומזכירת המדינה, הילרי קלינטון. אם הייתה ממונה לתפקיד זה, היא הייתה ממלאת מושב שבו כיהן דודה רוברט פ. קנדי משנת 1965 ועד הירצחו בשנת 1968 בידי הפלסטיני סירחאן סירחאן, כמועמד לנשיאות במקום אחיו ואביה שנרצח קודם לכן.
ב-2013 מונתה קנדי לשגרירת ארצות הברית ביפן והיא כיהנה בתפקיד זה עד 2017, עת הוחלפה בביל הגרטי.
ב-2022 מונתה קנדי לשגרירת ארצות הברית באוסטרליה והיא כיהנה בתפקיד זה עד 2024.
עמדות פוליטיות ומדיניות

בריאיון לעיתון הניו יורק טיימס נתנה קנדי הצצה ראשונית לגבי עמדותיה הפוליטיות והמדיניות. היא הצהירה כי היא תומכת בירושלים כבירתה המאוחדת של מדינת ישראל ובנושאים פנימיים, תומכת בנישואים חד-מיניים, בעד הפלות, ובעד פיקוח על נשיאה ובעלות של נשק אזרחי.
פוליטיקאים ניו יורקים חשובים הודיעו על תמיכה במועמדותה להחליף את המושב המתפנה של קלינטון, כגון ראשי עיריית ניו יורק לשעבר אד קוץ' ומייקל בלומברג.
ספריה

The Right to Privacy (with Ellen Alderman), Vintage Books, 1997 (הספר בקטלוג ULI)
In Our Defense: the Bill of Rights in Action (with Ellen Alderman), Morrow, 1991 (הספר בקטלוג ULI)
The Best-Loved Poems of Jacqueline Kennedy-Onassis (as editor), Hyperion Books, 2001
She Walks in Beauty: A Woman's Journey Through Poems (as editor), Hyperion Books, 2011
A Family of Poems: My Favorite Poetry for Children (as editor), Hyperion Books, 2005 (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  Caroline Kennedy, Japan, and JFK's legacy, באתר CNN, ‏21 בנובמבר 2013
↑  Caroline Kennedy sworn in as US ambassador, confirms she will travel to Solomon Islands, באתר ABC, ‏25 ביולי 2022
↑  צבי בן גדליהו,קרוליין קנדי: ירושלים היא בירתה הבלתי מוחלקת של ישראל, ערוץ 7, 21 בדצמבר 2008
1 2  ניקולאס קונפסור, קנדי נותנת רמזים לגבי המצע שלה, ועוד כמה הפתעות, הניו יורק טיימס, 20 בדצמבר 2008
↑  ראש עיריית ניו יורק משבח את קרוליין קנדי, כתבה של סוכנות איי.פי, פורסם באחד האתרים של רשת ABC, ב-8 בדצמבר 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298321205171  PLWABN: 9810635656105606  BIBSYS: 99015540  BnF: cb12314124d (data)  CiNii: DA1344527X  GND: 129056030  ISNI: 0000 0000 8186 7511  LCCN: n87901127  LNB: 000135964  MusicBrainz: edc2ac1b-05c2-4007-9af7-063d90dee0cd  NARA: 10572048  NDL: 001174471  NKC: jn19990004268  NTA: 08799206X  SNAC: w6wf4pvc  SUDOC: 032034091  TePapa: 37817  VIAF: 117604913   WorldCat (עם VIAF): 117604913
נחל צפחות

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 אורך:  כ־2.6 ק"מ
 גובה מוצא הנהר:  כ־300 מטרים
 שפך:  נחל שלמה 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אילת מוגדלת) הר יהושפט הר צפחות אילות חבל אילות מצרים ירדןנחל צפחות(למפת אילת רגילה) הר יהושפט הר צפחות א. חבל אילות מצרים ירדןנחל צפחות  he נחל צפחותhe נחל צפחותמפת  __ אילת [‌למפה דינמית של דרום הנגב‌]מצפון: __ מועצה אזורית חבל אילות ממזרח: עקבה מדרום: מפרץ אילת ממערב: חצי האי סיני tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
נחל צפחות הוא נחל אכזב קצר בשמורת מסיב אילת שבהרי אילת, בקצה הדרומי של מדינת ישראל. אורכו כ־2.6 קילומטרים.
תוואי הנחל

מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־300 מטרים מעל פני הים כ־1.3 קילומטרים מזרחית לגבול ישראל–מצרים, כקילומטר וחצי דרומית להר רחבעם וכשלושה קילומטרים מדרום־מערב לשכונת שחמון באילת.
בתחילה זורם הנחל לכיוון דרום־מזרח אך לאחר מכן, כ־900 מטרים מצפון־מערב להר צפחות, משנה את כיוונו לצפון־מזרח. כ־200 מטרים מערבית לחוות הגמלים אילת, נשפך נחל צפחות לנחל שלמה.
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נחל שלמה

| --- | --- |

 מידע כללי
 יובלים:  נחל צפחות, נחל יהושפט, נחל רחבעם 
 שפך:  ים סוף 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת אילת מוגדלת) הר יהושפט הר צפחות אילות חבל אילות מצרים ירדןשפך נחל שלמה(למפת אילת רגילה) הר יהושפט הר צפחות א. חבל אילות מצרים ירדןשפך נחל שלמה
 
גשר האבן הממלוכי בנחל שלמה
נחל שלמה הוא נחל אכזב בהרי אילת בו תופעות גאולוגיות כגון סלעי גרניט, קונגלומרט קדום וסלעים מטמורפיים. ראשיתו של נחל שלמה באכף המפריד בין הר יהורם להר שלמה. במוצא הנחל, לקראת השפך לראש מפרץ אילת, נמצא מבנה היסטורי הוא בית וילימס שבו התגורר בשנות ה-40 של המאה ה-20 הגאולוג הבריטי, לאונרד לויד ויליאמס.
הנחל מנקז את הנחלים: רחבעם, יהושפט וצפחות.
הצמחייה בנחל כוללת אשלים, עצי שיזף ועצי שיטה. בנחל ניתן להבחין בבעלי חיים כגון: יעלים, גמלים ולטאות.
שיקום הנחל

בשנת 2014 הסתיימו עבודות שיקום הנחל ששימש כאתר פסולת בניין. השיקום היה תוצר של שיתוף הפעולה של עיריית אילת והיחידה לאיכות הסביבה יחד עם המשרד להגנת הסביבה. כחלק משיקום הנחל הוקם באזור הנחל פארק חבלים גדול שבו שלושה מסלולים בדרגות קושי שונות ופעילות נוספות.
החל משנת 1987 פועלת באזור חוות הגמלים.
הערות שוליים

↑  מסלול טיול ליד נחל שלמה, באתר www.parks.org.il
↑  בית ויליאמס, אתר המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל
↑  יואב קווה, הגיאולוג הפליג לדרכו, תיכף ישוב, באתר הארץ, 4 באוגוסט 2005
↑  שיקום נחל שלמה, באתר www.eilat.muni.il
|  שלמה המלך |
| --- | --- | --- |
| משפחתו | דוד • בת שבע • נעמה העמונית • בת פרעה • רחבעם • מלכת שבא |  |
| חיבורים שיוחסו לו | משלי • קהלת • שיר השירים • מזמורי שלמה • חכמת שלמה • תהילים ע"ב • תהילים קכ"ז |  |
| במקרא | צוואת דוד • חלום שלמה בגבעון • עליית שלמה למלוכה • משפט שלמה |  |
| אגדות שלמה | כסא שלמה • שלמה המלך ואשמדאי • שלמה המלך והדבורה • שלמה המלך ומלכת שבא • ברית שלמה |  |
| שונות | בית המקדש הראשון • ים של שלמה |  |
| הנצחתו | נחל שלמה • הר שלמה • בריכות שלמה • איי שלמה • עמודי שלמה • מרחב שלמה • מבצע שלמה |  |
| בתרבות המודרנית | שלמה המלך ושלמי הסנדלר • אגדות המלך שלמה • הספר מכרות המלך שלמה (עיבודים: מכרות המלך שלמה (סרט, 1985) • מכרות המלך שלמה (סרט, 1986)) |  |
בית ויליאמס
רוכב ישראל

רוכב ישראל היה מסע אופני כביש לא תחרותי בן שלושה ימים שנערך מדי שנה בשנים 2002–2012 בהשתתפות מאות רוכבים ממורדות החרמון עד חוף אילת. "רוכב ישראל", שאורגן בתחילה על ידי חברת צימוק ולאחר מכן על ידי חברת Mediterraneo - 365, נערך במהלך חול המועד סוכות או מיד אחריו, והיה בשעתו מסע האופניים הארוך ביותר בישראל. בשנותיו האחרונות החל המסלול בשניר, המשיך לאורך הירדן עד חוף ים המלח. ביום השני רכבו המשתתפים מים המלח, דרך דימונה וירוחם עד מצפה רמון וביום השלישי ממצפה רמון ועד אילת דרך מעבר נטפים. בסך הכל כ-520 קילומטר. בשנותיו הראשונות עבר "רוכב ישראל" במסלול שונה: מהחרמון לתל אביב ביום הראשון ומתל אביב למצפה רמון ביום השני.
בשנת 2011 התקיים רוכב ישראל בפעם העשירית והיה הגדול ביותר אי פעם בהשתתפות 375 רוכבים.
בשנת 2013 בוטל האירוע עקב מיעוט משתתפים.
הערות שוליים

↑  הודעות כלליות, 250 רוכבי אופניים ישתתפו במסע רוכב ישראל 2010, באתר News1 מחלקה ראשונה, 5 באוקטובר 2010
↑  אייבי גילת, בוטל אירוע הרכיבה רוכב ישראל 2013, מגזין אופניים, אוחזר 18 באוקטובר 2013
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורט בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כפר ברוך

| --- | --- |

הכניסה לכפר ברוךהכניסה לכפר ברוך
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: עמק יזרעאל
גובה ממוצע: ‎56 מטר
תאריך ייסוד: 1926
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 782 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 772 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הכרמל מוגדלת) כפר ברוך(למפת הכרמל רגילה) כפר ברוך(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר ברוך(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר ברוך32°38′47″N 35°11′27″E﻿ / ﻿32.6462842219716°N 35.1909068448354°E﻿ / 32.6462842219716; 35.1909068448354  heמפת היישובים של מועצה אזורית עמק יזרעאל באדום - כפר ברוך בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

אנדרטה בכפר ברוך להנצחת חללי כוחות הביטחון
כְּפַר בָּרוּךְ הוא מושב בעמק יזרעאל, השוכן 5 ק"מ דרומית-מערבית למגדל העמק, בתחום השיפוט של המועצה האזורית עמק יזרעאל.
היסטוריה

בשנת 1925 רכשה הקרן הקיימת 27,553 דונם בוורקני, מדרום לנהלל. באמצע 1926 הוקצו כספים להכשרת הקרקע.
עוד לפני הקמת כפר ברוך, עלו למקום קבוצה של חברי הפועל המזרחי. הם טענו שהובטח להם שיזכו להתיישב בשטח שנרכש עתה על ידי הקרן הקיימת והוקמו עליה כפר יהושע, רמת דוד, כפר חסידים וכפר ברוך, אך ההבטחה לא קויימה. הם עלו למקום בחשוון תרפ"ז ובמשך כמה שבועות חרשו את הקרקע. אולם משאזלה אספקתם קבלו את הצעת המוסדות המיישבים לעבור להכשרה בכפר סבא.
בתחילה ביקשה ועדת השמות של הקרן הקיימת לקרוא למקום "בית ירק", אולם לאחר מכן הוחלט לקוראו על שמו של ברוך כהנא, נדבן יהודי מפלוישט שברומניה, אשר הוריש את עזבונו לקק"ל בתמורה להנצחת שמו ביישוב חקלאי.
בתחילה תוכנן להקים על אדמת וורקני שלושה מושבים נפרדים על ידי: קבוצת המושבה הארצית הרומנית, לה אושרה הקצאה ל-60 משפחות (מתוכה, שטח ל-20 משפחות לעלייה על הקרקע בתרפ"ז), קבוצה של בני עדות המזרח עולי הקווקז, בולגריה וכורדיסטן, לה אושרו שטחים לאכלוס 20 משפחות בשנת תרפ"ז וכן שטח לקבוצה של בני המעמד הבינוני, לה אושרה הקצאת שטח בתרפ"ז ל-20 משפחות מתוך 40.
המקום יושב על ידי שתי קבוצות, קבוצה רומנית בצפון וקבוצת בני עדות המזרח בדרום. במאי 1927 היו במקום 17 משפחות של בני עדות המזרח ו-10 משפחות של רומנים. בני המעמד הבינוני לא הגיעו כלל. בתחילה התנהלו הקבוצות בנפרד, אך בשנת 1930 הוקם ועד מאוחד. מצבה של הקבוצה הרומנית היה יותר טוב הודות לסיוע שהגיע מרומניה. בשנת 1937 נדרשה למקום תוספת של מתיישבים על מנת שיוכל להתרומם, אולם בגלל היחסים המתוחים בתוך המושב לא נמצאו אנשים שמוכנים להצטרף. בנובמבר 1939 דווח על חובות שהמושב אינו מצליח לכסות. בינואר 1948 החליט המושב על הצטרפות להסתדרות ולתנועת המושבים. עד אז המושב לא השתייך לאף ארגון ושיווק את תוצרתו באופן עצמאי.
ביולי 1932 נהרג בשדות המושב ערבי שהשתייך לקבוצה שהעלתה את בהמותיה על שדות הקיבוץ. במהלך המרד הערבי הגדול סבל המקום מספר פעמים מיריות. גם במהלך מלחמת העצמאות נורו על כפר ברוך יריות.
המושב בשנות האלפיים

כלכלת חברי המושב מבוססת על חקלאות, תיירות ועבודה מחוץ למושב. היישוב נמצא ליד מאגר כפר ברוך, המהווה חלק ממערכת אזורית לשימוש במים מושבים להשקיה חקלאית.
בשנת 2008 החל בכפר ברוך אכלוסה של שכונת הרחבה, אשר תושביה אינם חברים באגודה החקלאית.
במהלך העבודות להקמת מסילת העמק בעשור השני של המאה ה־21, נבנתה תחנת הרכבת מגדל העמק-כפר ברוך כ־1.5 ק"מ מצפון-מזרח למושב.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  התעברות עמק יזרעאל, דואר היום, 21 באוגוסט 1925
↑  עבודת הכשרה של הקה"ק, דבר, 3 ביוני 1926
↑  איך תתגשם ההתיישבות החדשה, דבר, 17 בדצמבר 1926
↑  נתן גרדי, השאיפה להתיישבות חקלאית בארץ, בתוך ספר הציונות הדתית, כרך ב', מוסד הרב קוק, 1977, עמוד 154
↑  י. אטינגר, קביעת שמות לישובי הקה"ק, דבר, 25 באוגוסט 1925
↑  בעמק, דבר, 2 באוקטובר 1927
↑  מפעולות המחלקה להתיישבות חקלאית, דבר, 26 באפריל 1927
↑  ורקני (כפר ברוך), דבר, 23 במאי 1927
↑  כפר ברוך, דבר, 13 במאי 1930
↑  כפר ברוך, דבר, 28 במרץ 1937
↑  כפר ברוך במצוקה, דבר, 9 בנובמבר 1939
↑  כפר ברוך מצטרף להסתדרות ולתנועת המושבים, דבר, 14 בינואר 1948
↑  הרוג בשדות ורקני, דבר, 12 ביולי 1932
↑  התקפה על כפר ברוך, דבר, 27 ביוני 1938
↑  יריות אל כפר ברוך, דבר, 25 במרץ 1948
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007520207905171
נחל רחבעם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מוצא:  ליד הר רחבעם
 גובה מוצא הנהר:  כ־250 מטרים
 שפך:  נחל שלמה
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת אילת מוגדלת) הר יהושפט הר צפחות אילות חבל אילות מצרים ירדןנחל רחבעם(למפת אילת רגילה) הר יהושפט הר צפחות א. חבל אילות מצרים ירדןנחל רחבעם
 
נחל רחבעם הוא נחל אכזב קצר בהרי אילת, בדרום הנגב.
תוואי הנחל

הנחל מתחיל במורדותיו המערביים של הר רחבעם, בגובה של כ־250 מטרים מעל פני הים. הוא זורם דרומה ולאחר מכן מזרחה, ואז נשפך לנחל שלמה.
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נחל יהושפט

| --- | --- |

אתר גלישה בנחל יהושפט
 מידע כללי
 גובה מוצא הנהר:  כ־300 מטרים
 שפך:  נחל שלמה
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת אילת מוגדלת) הר יהושפט הר צפחות אילות חבל אילות מצרים ירדןנחל יהושפט(למפת אילת רגילה) הר יהושפט הר צפחות א. חבל אילות מצרים ירדןנחל יהושפט
 
נחל יהושפט הוא נחל אכזב בהרי אילת, בדרום הנגב.
תוואי הנחל

מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־300 מטרים מעל פני הים, במורדותיו המערביים של הר יהושפט, מזרחית למעלה גשרון. הוא זורם דרומה ומייד פונה מזרחה, שם הוא חולף בעמק בין הר יהושפט להר רחבעם. מעט מזרחה לעמק הוא נשפך אל נחל שלמה, בגובה של כ־250 מטרים מעל פני הים.
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רדיו א-שמס

| --- | --- |

 פרטי התחנה
 סוג:  רדיו אזורי
 שפה:  ערבית
 מדינה:  ישראל ישראל
 אזורי קליטה ותדרים
 אזור קליטה:  צפון הארץ
 נקלט בתדר:  101FM, 98.1FM
 
 http://www.ashams.com/
רדיו א-שמס (בערבית الشمس, מילולית "רדיו השמש") היא תחנת רדיו אזורי המשדרת לצפון ישראל מכפר החורש שליד נצרת.
היסטוריה

התחנה נוסדה ב-24 ביולי 2003 מכוח חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, התש"ן-1990. המכרז יצא לאחר שהתחנה הערבית הקודמת, רדיו 2000 הגיעה לחדלות פרעון והפסיקה את פעילותה. רדיו א-שמס היא תחנת הרדיו הערבית היחידה הפועלת מכוחו של חוק זה, ועד הקמת רדיו א-נאס בשנת 2020, הייתה התחנה הערבית הפרטית החוקית היחידה הפועלת בישראל. א-שמס הוא המתחרה העיקרי של קול ישראל בערבית (כיום נקרא "רדיו מכאן") אך בניגוד לו, הוא מפעיל מערכת חדשות עצמאית, המשדרת 18 מהדורות חדשות ושלושה יומנים ביום. שידורי התחנה נקלטים באופן חלקי גם במישור החוף ובשומרון, בדרום לבנון ובצפון ירדן, וכן הם משודרים באמצעות רשת האינטרנט. התחנה מתייחסת אל עצמה כאל תחנה המשרתת את כל המגזר הערבי, על אף שאיננה נקלטת בנגב ובדרום הארץ, ולא כאל תחנה אזורית.
רדיו א-שמס נמצא בבעלות משפחת כראם, והוא מנוהל על ידי סוהיל כראם ואשתו אמאל. עד שנת 2005 הייתה קבוצת גאון-תקשורת של בני גאון שותפה בבעלות על התחנה, ופרישתה גרמה לה למשבר והביאה את הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו להעמיד את התחנה בתקופת מבחן של כשישה חודשים. בינואר 2007 הצטרף רדיו א-שמס למועצת העיתונות.
לפי סקרים שערכה הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו בשנים 2006 ו-2007, כ-50% מכלל המאזינים הערבים בישראל הקשיבו לשידורי התחנה מדי יום. בשידורי התחנה שותפים אמנים ערבים שונים, לשמאס ונחאס יש תוכנית סאטירה שבועית.
בעבר נטען כנגד התחנה כי משודרים בה תכנים אנטי ישראלים. ב-2008 נקנסה התחנה על ידי הרשות השנייה ב-2 דקות פרסום בעקבות שידור פרסומת שכללה "אלמנטים של הסתה ושטנה שאין להם כלל מקום בתחנת רדיו ישראלית".
ב-2014 התיר בג"ץ לתחנה לשדר במהלך יום הכיפורים אשר התלכד באותה שנה עם חג הקורבן. בעקבות זאת החריגה הרשות השנייה ב-2015 את התחנות הערביות מן הכלל האוסר שידורים ביום כיפור.
בשנת 2018, לאחר 15 שנים שבהן רדיו א-שמס הייתה תחנת הרדיו הערבית הפרטית החוקית היחידה בישראל, יצא מכרז של הרשות השנייה לשתי תחנות רדיו בערבית. תחנת רדיו א-שמס אמנם ניגשה למכרז והתמודדה על אחת מן המשבצות הפנויות, אולם הבעלים של התחנה, סוהיל כראם, ציין כי הצורך להתחלק בנתח עם תחנה נוספת עלול לפגוע בהיתכנות הכלכלית שלה.
לפי סקרים של לשכת הפרסום הממשלתית, רדיו א-שמס היא (נכון לתחילת שנות ה-20 של המאה ה-21) התחנה המואזנת ביותר בקרב ערביי ישראל.
ראו גם

רדיו א-נאס
ערוץ מוסאווא