stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחלף שמריהו מזרח
הערות שוליים

↑  פרויקט 531, מחלף שמריהו מזרח - תצלום אווירי באדיבות "נתיבי ישראל", באתר פייסבוק, ‏8 במאי 2015
↑  ליאור גוטמן, ממחר: תושבי השרון יוכלו לנסוע דרומה דרך נתיבי איילון, באתר כלכליסט, 7 באוגוסט 2018
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף המעפילים | מחלפים בנתיבי איילון | הבא: מחלף רשפון – געש |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף הרצליה מזרח | מחלפים בכביש 531 | הבא: - |
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מחלף שוקת

| --- | --- |
 תאריך הקמת המחלף:  ספטמבר 2016
 מיקום:  תל שוקת
 כבישים במחלף:    כביש 6   כביש 31   כביש 60
 אתרים סמוכים:  תל שוקת
 קואורדינטות:  31°18′56″N 34°53′32″E﻿ / ﻿31.315555555556°N 34.892305555556°E﻿ / 31.315555555556; 34.892305555556
 
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) מחלף שוקת(למפת צפון הנגב רגילה) מחלף שוקת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף שוקת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף שוקת
 
מחלף שוקת הוא מחלף בנגב הממוקם בין באר שבע למיתר ומהווה את קצהו הדרומי הנוכחי של כביש 6 (חוצה ישראל), בו הוא מתחבר עם כביש 31 וכביש 60. המחלף נקרא על שם תל שוקת הנמצא בסמוך למקום. הוא נפתח לתנועה בספטמבר 2016 עם פתיחתו של כביש 6 בינו לבין מחלף לקייה.
מבנה המחלף

המחלף מחולק לשני חלקים:
בחלק הדרומי כביש 6 מצפון מתחבר לכביש 60 לכיוון מערב בלבד. הנוסעים מכביש 60 ממערב לכביש 6 לצפון ייצאו במחלף למחבר (רמפה) החולף על גבי גשר שמעל כביש 60.
בחלק הצפוני כביש 31 חולף מעל כביש 6 על גבי גשר. הבאים מכביש 31 ממזרח לכביש 6 לצפון יעשו זאת על ידי מחבר פשוט המתעקל מכביש 31 לכביש 6. הבאים מכביש 6 מצפון לכביש 6 למזרח יעשו זאת על ידי מחבר בצורת לולאה, של יותר מ-270 מעלות, היוצא מכביש 6 ומתחבר לכביש 31.
כל הפניות האפשריות האחרות במחלף מתבצעות דרך צומת שוקת הוותיק הנמצא מזרחית למחלף ומחבר בין כביש 31 לכביש 60. זהו צומת מדורג עם שני רמזורים.
תוכניות עתידיות

המשכו של כביש 6 עתיד להיסלל מהמחלף דרומה לעבר מחלף נבטים. בחלק הדרומי של המחלף הושארו שטחים עבור המחברים העתידיים במחלף לאחר הארכת כביש 6 דרומה.
מלבד זאת קיים תכנון להקים בסמוך למחלף מיתר ומחלף שוקת את פארק התעשייה שוקת שישמש כמוקד תעסוקה ותעשייה מרכזי לתושבי האזור.
מחליקי הקרח (בלט)

מחליקי הקרח (בצרפתית: Les Patineurs) הוא בלט במערכה אחת שיצר הכוריאוגרף פרדריק אשטון ללחנו של המלחין היהודי ג'אקומו מאיירבר. הופעת הבכורה הועלתה על ידי הבלט המלכותי בתיאטרון Sadler's Wells בלונדון, ב-16 בפברואר 1937. על הבלט נכתב שהוא "פרדיגמה אופיינית לבלט של אשטון – בנוי באופן מושלם במבנה מורכב ותוסס מתחת לפני השטח".
עלילה

הבלט מתאר מסיבת החלקה ויקטוריאנית המתרחשת על אגם קפוא בערב חורפי. קשתות רשת צבועות לבן מפרידות בין האגם הקפוא ובין עצי היער המושלג מאחור. פנסים סיניים משרים אור עמום על כיסוי הבמה הלבן המדמה קרח, ומצלילים את עצי היער על רקע שמי הלילה זרועי הכוכבים.
המחליקים הראשונים להופיע הם ארבעה זוגות רקדנים לבושים חליפות חומות תואמות, ומלווים מיד אחר כך בחברים שונים: שתי נערות בלבוש ומצנפת כחולים, שתיים נוספות בלבוש ומצנפת אדומים, זוג לבוש לבן ונער בודד בכחול.
חבורה צעירה ושמחה זו רוקדת יחד בווריאציות שונות – ביניהן פה דה דה רומנטי של הזוג בלבן ופה דה טרואה של הנער בכחול עם זוג בנות – החבורה מחליקה, עגה במעגלים וקופצת עד ששלג לפתע מתחיל לרדת, מותיר את הנער בכחול לבדו, סובב סחור סחור כסביבון במרכז האגם הקפוא.
ליהוק מקורי

"מחליקי הקרח", שמכיל חמישה עשר רקדנים בלבד, הוא בלט בידורי יותר מאשר עלילתי. חלקי הריקוד השונים רצופים מתחילה ועד סוף, ללא התפתחות עלילתית. בהופעת הבכורה, הזוג בלבן היו הרקדנים הראשיים מרגוט פונטיין ורוברט הלפמן. הנערות בכחול היו מרי הונר ואליזבת מילר; הנערות באדום היו ג'ון בריי ופמלה מאי ואת הנער בכחול גילם הרולד טורנר – הסולן הווירטואוזי של החבורה. הזוגות בחום היו הרקדניות גווינת' מת'יוז, ג'וי ניוטון, פגי מילוז ווונדה הורסבורג, שלוו על ידי הרקדנים ריצ'רד אליס, ליזלי אדווארדס, מייקל סומז ופאול ריימונד.
למרות הופעתם של פונטיין והלפמן כ"זוג בלבן" בפה דה דה הרומנטי, הכוכב הראשי של הבלט היה טורנר שגילם את "הנער בכחול".
מטרתו העיקרית של אשטון כשיצר את "מחליקי הקרח" הייתה ליצור יצירה נוצצת שתגבר על הפופולריות לה זכו היצירות של Colonel de Basil's Ballets Russes שהוצגו בלונדון בסוף הקיץ באותו זמן.
בהקשר לטורניר, אשטון זכה לרקדן יוצא מן הכלל והשתמש ביתרון הרמה הטכנית הגבוהה שלו. הנער בכחול היא דמות קשה לגילום באופן יוצא דופן, ותפקיד הנערות בכחול קשה כמעט כמוהו. בנוסף, תפקיד הנערים בחום על פי הכוריאוגרפיה, בדרך כלל יגולם על ידי סולנים ולא על ידי רקדני הקור דה בלט שכן ביצוע הריקודים שלהם כרוך בקפיצות וסיבולת ברמה ניכרת.
בשנת 2011 בחידוש היצירה שהופקה על ידי הבלט המלכותי בלונדון, הרקדן האוסטרלי סטיבן מקריי גילם את "הנער בכחול" ואת "הזוג בלבן" גילמו שרה לם ורופרט פנפאד'ר.
מבנה

הבלט שאורכו כ-25 דקות, רצוף ריקודים שונים:
entrée ופה דה וויט (זוגות חומים)
pas de patineurs (זוגות חומים והנערות בכחול)
פה סול (הנער בכחול)
פה דה דה (הזוג בלבן)
אנסמבל, de suite par groupe (כל החבורה)
פה דה טרואה (הנער בכחול והנערות בכחול)
פה דה דה לרקדניות (הנערות באדום)
פה דה סיז (נערים חומים ונערות באדום)
פה דה דה לרקדניות (הנערות בכחול)
Finale (כל החבורה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 3871f535-e5a6-4625-8cc8-c98aee99ec62
מחלף רשפון – געש

| --- | --- |
 תאריך הקמה:  14 בדצמבר 2018
 מיקום:  רשפון, געש
 כבישים במחלף:    כביש 2   כביש 20
 מסילות במחלף:  מסילת החוף
 אתרים סמוכים:  מתחם חוצות שפיים
 קואורדינטות:  32°13′30″N 34°49′53″E﻿ / ﻿32.225072630078°N 34.83135619144°E﻿ / 32.225072630078; 34.83135619144
 
  (למפת נתניה מוגדלת) מחלף רשפון – געש(למפת נתניה רגילה) מחלף רשפון – געש(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף רשפון – געש(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף רשפון – געש
 
מחלף רשפון-געש הוא מחלף בסמוך לקיבוץ געש המחבר בין נתיבי איילון וכביש החוף. המחלף הוא הצפוני ביותר בכביש איילון ובו מסתיים הכביש. המחלף מאפשר לבאים מכיוון צפון בכביש החוף חיבור ישיר לאיילון דרום, ולכביש 531 מזרחה. כמו כן מאפשר המחלף לבאים מנתיבי איילון צפונה חיבור ישיר לכביש החוף לכיוון צפון. המחלף נפתח בתצורתו הסופית ב-14 בדצמבר 2018.
מערבית למחלף ממוקם מרכז קניות "חוצות שפיים".
מבנה המחלף

המחלף בנוי בתצורת Y, כאשר התנועה הראשית היא מצפון (כביש 2) למזרח (כביש 20, נתיבי איילון). החיבור בין כביש 2 מצפון וכביש 20 לדרום הוא קרקעי. החיבור בין כביש 20 מדרום אל כביש 2 לצפון הוא באמצעות גשר.
הערות שוליים

↑  ממחר: חיבור מכביש החוף לאיילון דרך 531, באתר ynet, 13 בדצמבר 2018
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף שמריהו מזרח | מחלפים בנתיבי איילון | הבא: |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף רבין | מחלפים בכביש 2 | הבא: מחלף חוף השרון |
מחלף רמת שלמה

| --- | --- |
 תאריך הקמת המחלף:  1 באוקטובר 2020
 מיקום:  ירושלים
 כבישים במחלף:    כביש 1
 קואורדינטות:  31°48′23″N 35°13′01″E﻿ / ﻿31.80626°N 35.21707°E﻿ / 31.80626; 35.21707
 
  (למפת ירושלים מוגדלת) מחלף רמת שלמה(למפת ירושלים רגילה) מחלף רמת שלמה(למפת הרי ירושלים רגילה) מחלף רמת שלמה(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מחלף רמת שלמה
 
מחלף רמת שלמה הוא מחלף בירושלים, המחבר בין רחוב הרב דרוק ושכונת רמת שלמה לבין כביש 1. בעתיד יתחבר למחלף כביש 22 (ירושלים) שיוביל אל אזור התעשייה הר חוצבים.
המחלף הוא חלק מסדרת של פרויקטים בתחום התחבורה שנבנים בירושלים החל מהעשור השני של המאה ה-21, שכולל פרויקטים נוספים בהם הקמת חניון תת-קרקעי שיכיל כ־1,300 מקומות חניה ויוקם בסמוך לבנייני האומה, מחלוף צומת גינות סחרוב שלפני כן היה אחד מצווארי הבקבוק האחרונים בכניסה לירושלים, ביצוע הפרדה מפלסית בגבעה הצרפתית והקמת הקו הירוק של הרכבת הקלה בירושלים.
היסטוריה

עוד באפריל 2015 הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה של עיריית ירושלים אישרה את תוכנית מחלף הכניסה לשכונת רמת שלמה, דבר אשר אפשר לאשר את הקמתן של כ־1,000 יחידות דיור חדשות בשכונה.
רק בסביבות ינואר 2019 החלו העבודות בצומת רמת שלמה על מנת להפוך אותו למחלף.
ביוני 2019 אישרה ועדת הכספים הירושלמית תקציב של כ־654 אלף שקלים לטובת קידום הקמת כביש 22 שישמש כעורק תחבורתי מרכזי במחלף רמת שלמה.
בנובמבר 2019 פורסם בתקשורת הירושלמית כי מחלקת התכנון בעיריית ירושלים מתקדם תוכנית לסלילת כביש שיחבר בין שדרות יגאל ידין (קטע מכביש 1) להר חוצבים. הכביש החדש, שצפוי להיקרא כביש 22, מתוכנן לחבר בין מחלף שכונת רמת שלמה בשדרות יגאל ידין לבין צומת הרחובות שדרות גולדה מאיר ורחוב הרטום שגם משמשים את תושבי שכונת סנהדריה המורחבת. עוד פורסם באותה כתבה שעל פי התוכנית, שבכביש 22 יסללו כ־6 נתיבים ושהכביש צפוי להיסלל בגובה של 30 מטרים מעל הוואדי שנמצא באזור והוא צפוי לגרום להקלה בעומסי התנועה בשכונות צפון ירושלים.
על התכנון הנופי הופקד משרד שלמה אהרונסון אדריכלים ועל התכנון ההנדסי שמיר-פוזנר-בראון.
הקבלן הראשי שביצע את הפרויקט היה י.ד ברזאני והחברות שהקימו את הגשר היו וי גולד בשיתוף פעולה עם לינום בע”מ.
ביוני 2020 אושרה תוכנית כביש 22 על ידי הוועדה המחוזית לתכנון ובניה של מחוז ירושלים ועברה לשלב תכנון מפורט לקראת תחילת ביצוע העבודות.
ב-1 באוקטובר 2020 נחנך המחלף במעמד ראש העיר משה ליאון.
הערות שוליים

↑  נתן גולד, רמת שלמה: המחלף החדש שאושר יאפשר בניית 1,000 יח"ד, באתר קול חי, ‏23 באפריל 2015
↑  קותי פונדמינסקי, אלה הפרויקטים הכי גדולים שהולכים להיבנות השנה בירושלים, באתר mynet‏ ירושלים, 1 בינואר 2019
↑  קותי פונדמינסקי, צפון העיר: הכביש החדש שיעשה לתושבים חיים קלים יותר, באתר mynet‏ ירושלים, 26 ביוני 2019
↑  שלומי הלר, פתרון לעומסי התנועה? תוכנית לסלילת כביש חדש להר חוצבים, באתר כל העיר, 19 בנובמבר 2019
↑  כביש 22 להר-חוצבים עובר שלב, באתר מִנהלת הר-חוצבים, ‏24 ביוני 2020
↑  שלומי הלר, סוף לפקקים? נפתח לתנועה מחלף רמת שלמה החדש, באתר כל העיר, 1 באוקטובר 2020
מדרגות גמוניה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מדרגות, אתר ארכאולוגי, מבנה לשעבר 
 כתובת:  פורום רומאנום 
 מיקום:  רומא 
 מדינה:  איטליה 
 קואורדינטות:  41°53′36″N 12°29′05″E﻿ / ﻿41.893333333333°N 12.484722222222°E﻿ / 41.893333333333; 12.484722222222
  (למפת רומא מוגדלת) מדרגות גמוניה(למפת רומא רגילה) מדרגות גמוניה
 
מפה של גבעת הקפיטולין. מיקומן המשוער של המדרגות מסומן.
מדרגות גמונה או מעלות גמוניה או המדרגות הגמוניאניות (בלטינית: Scalae Gemoniae) היה גרם מדרגות שהוביל מהפורום הרומאי לגבעת הקפיטולין שברומא העתיקה. גרם מדרגות זה היה ידוע כאתר הוצאה להורג עבור פושעים ידועים לשמצה, ובשל כך זכה גם לכינוי "מדרגות האנחות".
מיקום המדרגות

מדרגות גמוניה הובילו מהפורום הרומאי מימין לטאבולאריום לעבר גבעת הקפיטולין, שמשמאלם (כשמביטים מכיוון הפורום) נמצא מקדש קונקורדיה ומימין כלא מאמרטינום. ככל הנראה המדרגות היו ממוקמות במקום בו ממוקמת כיום הויה די סן פייטרו אין קרצ'רה (באיטלקית: Via di San Pietro in Carcere).
היסטוריה

המדרגות נבנו ככל הנראה בתקופת שלטונו של הקיסר הרומי טיבריוס (14–37) שכן הן מאוזכרות לראשונה בתקופה זו. לאחר בנייתם הפכו לאתר הוצאה להורג וזכו לכינוי "מדרגות האנחות".
הוצאות להורג

המוצאים להורג הוצאו לרוב להורג בחניקה, ולאחר מכן הושלכו גופותיהם במורד המדרגות. נהגו להשאיר את הגופות זמן רב על המדרגות לשם הצגתם לעוברים ושבים, עד הירקבם, או עד היאכלם על ידי כלבים. רק לאחר שהגופות החלו להרקב נזרקו הגופות לנהר הטיבר.
המוות על המדרגות נחשב למוות בזוי במיוחד, הנושא סטיגמה שלילית ביותר. בין המוצאים להורג על המדרגות היה לוקיוס איליוס סיאנוס, יועצו האישי של הקיסר טיבריוס, אשר הוצא להורג באשמת בגידה בשנת 31, יחד עם שלושת ילדיו. כמו כן הקיסר אולוס ויטליוס גרמניקוס הוצא להורג על המדרגות.
ראו גם

הסלע הטארפיאני
הערות שוליים

↑  "כל אחד מהנידונים הושלך מ„מדריגות האנחות“ לאחר שסחבום לשם בחכּוֹת־ברזל." (סווטוניוס, חיי שנים עשר הקיסרים, טיבריוס, בתרגום ד"ר אלכסנדר שור).
מוניר מוחמדי

מוניר מוהנד מוחמדי אל-כאג'ווי (בערבית: منير مهند محمدي الكاجوي; נולד ב-10 במאי 1989) הוא כדורגלן מרוקאי-ספרדי המשחק בעמדת השוער באל-וחדה.
קריירת מועדונים

מוניר נולד במלייה שבספרד להורים ממוצא מרוקאי. מוניר התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הנוער של גויו ריו ובגיל 17 עבר לסאוטה. ב-29 בינואר 2009 מוניר חתם באלמריה ב' מהליגה השלישית בספרד.
בקיץ 2009 חתם מוניר במלייה ב'. אחרי עונה אחת, מוניר הצטרף לקבוצה הראשונה ששיחקה בליגה השלישית.
ב-17 ביוני 2014 חתם מוניר בנומנסיה מהליגה השנייה. ב-11 בספטמבר מוניר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד לגנס, בו גם עצר שני פנדלים.
ב-19 ביולי 2018 חתם במאלגה.
ב-5 בספטמבר 2020 חתם מוניר בהטאייספור מליגת העל הטורקית.
קריירה בינלאומית

בשנת 2014 החליט מוניר לנצל את שורשיו המרוקאים ולייצג את נבחרת מרוקו. ב-9 במרץ 2015 ערך מוניר את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בהפסד 1-0 לאורוגוואי.
מוניר השתתף עם הנבחרת בגביע אפריקה לאומות 2017, מונדיאל 2018 וגביע אפריקה לאומות 2019.
נכלל בסגל נבחרת מרוקו לטורניר מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת מרוקו לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של מרוקו לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024).
מוניר אל-חדאדי

מוניר אל-חדאדי מוחמד (ידוע גם בשמו הפרטי בלבד מוניר, בספרדית: Munir El Haddadi Mohamed, בערבית: منير الحدادي محمد; נולד ב-1 בספטמבר 1995) הוא כדורגלן ספרדי-מרוקאי המשחק בעמדת החלוץ בלגאנס ובנבחרת מרוקו.
קריירת מועדונים

אל-חדאדי נולד באל אסקוריאל בקהילה האוטונומית של מדריד שבספרד, למשפחה מוסלמית ממוצא מרוקאי. אביו מוחמד היגר בצעירותו לספרד ממרוקו, בעוד אמו סעידה היא ילידת העיר האוטונומית מלייה (חלק ממרוקו הספרדית ההיסטורית).
הוא התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אתלטיקו מדריד ובשנת 2011 עבר למחלקת הנוער של ברצלונה. בעונת 2013/2014 זכתה הקבוצה בליגת האלופות לנוער עם 11 שערים. ב-24 באוגוסט 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בה גם הבקיע את שער הבכורה שלו בבוגרים בניצחון 0–3 נגד אלצ'ה.
ב-30 באוגוסט 2016 הושאל לעונה אחת לוולנסיה עם אופציה לרכישה. ב-1 בספטמבר 2017 הושאל פעם נוספת לעונה אחת לדפורטיבו אלאבס.
ב-11 בינואר 2019 חתם בסביליה לארבע וחצי שנים.
ב-31 באוגוסט 2022 חתם בחטאפה. ב-4 בספטמבר 2022 ערך הופעת בכורה בקבוצה, בתבוסה 1–5 לולנסיה.
ב-30 ביולי 2023 חתם בלאס פאלמאס.
ב-22 באוגוסט 2024 חתם בלגאנס לשנתיים.
קריירת נבחרות > ספרד

שיחק בנבחרות הנוער, הצעירה ואף הופיע פעם אחת יחידה, ב-8 בספטמבר 2014 בנבחרת ספרד הבוגרת בניצחון 1–5 נגד מקדוניה במסגרת מוקדמות יורו 2016.
קריירת נבחרות > מרוקו

מאז 2021 הוא שחקן של נבחרת מרוקו הבוגרת.
תארים

אליפות ספרד (2): 2014/2015, 2015/2016
הגביע הספרדי (2): 2014/2015, 2015/2016
ליגת האלופות (1): 2014/2015
הסופר קאפ האירופי (1): 2015
אליפות העולם לקבוצות (1): 2015
הסופר קאפ הספרדי (2): 2016, 2018
הליגה האירופית: 2019/2020
הערות שוליים

↑  "Así afecta el Ramadán al fútbol: el plan de los futbolistas musulmanes para jugar pese al ayuno". El Español (בספרדית). 3 באפריל 2022. ארכיון מ-16 באפריל 2022. נבדק ב-16 באפריל 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
| נבחרת מרוקו – גביע אפריקה לאומות 2021 |
| --- | --- | --- |
|  1 בונו •  2 חכימי •  3 מאסינא •  4 אמראבט •  5 אגרד •  6 סאיס •  7 לוזא •  8 אונאחי •  9 אל-כעבי •  10 אל-חדאדי •   11 פג'ר •  12 מוחמדי • 13 שאער •  14 אבוח'לאל • 15 אמלאח • 16 ברקוק • 17 בופאל • 18 שאכלא • 19 א-נסירי • 20 עלכוש • 21 אל-כרוואני • 22 א-תגנאותי • 23 ר. מאי • 24 ס. מאי • 25 א-שיבי • 26 באנון • 27 רחימי • 28 טיסודאלי • מאמן: חלילהודז'יץ' |  1 בונו •  2 חכימי •  3 מאסינא •  4 אמראבט •  5 אגרד •  6 סאיס •  7 לוזא •  8 אונאחי •  9 אל-כעבי •  10 אל-חדאדי •   11 פג'ר •  12 מוחמדי • 13 שאער •  14 אבוח'לאל • 15 אמלאח • 16 ברקוק • 17 בופאל • 18 שאכלא • 19 א-נסירי • 20 עלכוש • 21 אל-כרוואני • 22 א-תגנאותי • 23 ר. מאי • 24 ס. מאי • 25 א-שיבי • 26 באנון • 27 רחימי • 28 טיסודאלי • מאמן: חלילהודז'יץ' | מרוקו |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים ספרדים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מולרה אוגונדיפה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 בדצמבר 1940 לאגוס, ניגריה 
 פטירה:  18 ביוני 2019 (בגיל 78) Ijebu Igbo, ניגריה 
 מדינה:  ניגריה 
 לאום:  יורובה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ליידן, אוניברסיטת לונדון, אוניברסיטת איבאדן 
 שפות היצירה:  אנגלית, פידג'ין ניגרי 
 
מולרה אוגונדיפה (באנגלית: Omolara Ogundipe;‏ 27 בדצמבר 1940 – 18 ביוני 2019), מוכרת גם כמולרה אוגונדיפה-לזלי (Omolara Ogundipe-Leslie), הייתה משוררת, מבקרת, עורכת, פמיניסטית ואקטיביסטית ניגרית. נחשבת לאחת הסופרות החשובות ביותר בתחומי פמיניזם אפריקאי, לימודי מגדר ותאוריה ספרותית. הייתה מבקרת חברתית ופעלה בעיקר לקידום פמיניזם בקרב נשים אפריקאיות בפרט ופמיניזם בכלל. היא תרמה את היצירה "לא מסתובבת על ציר הזיקה" לאנתולוגיה של 1984, "אחות גלובלית": "אנתולוגיה של נשים בינלאומיות", בעריכת רובין מורגן. היא הטביעה את המונח STIWA - שינוי חברתי באפריקה כולל נשים.
ביוגרפיה

נולדה בלאגוס, ניגריה, למשפחה של אנשי חינוך ואנשי דת. היא סיימה תואר ראשון באנגלית בהצטיינות והייתה האדם הניגרי הראשון שקיבל תואר ראשון באנגלית בהצטיינות מאוניברסיטת לונדון. מאוחר יותר היא קיבלה דוקטורט בנרטולוגיה (התאוריה של נרטיב) מאוניברסיטת ליידן בהולנד, אחת האוניברסיטאות העתיקות ביותר באירופה. היא לימדה אנגלית, כתיבה, ספרות השוואתית ומגדרית מנקודת המבט של לימודי התרבות ופיתוח באוניברסיטאות במספר יבשות. מולרה אוגונדיפה הייתה פרופסור לאנגלית וטכניקה השוואתית באוניברסיטת פורט הארקורט, מדינת ריברס ניגריה.
אוגונדיפה הייתה בחוד החזית של הדינמיות התאורטית המתגלגלת בתוך הפמיניזם האפריקאי, הייתה לה הבנה תרבותית חזקה ומושרשת לגבי הדינמיקה ביחסים בין המינים בחברה היורו-קולוניאלית והקולוניאלית כציר לתאוריה. היא טענה שנשים אפריקאיות מדוכאות יותר על רקע זהויותיהן המרובות, בחלקן זהויות שנהנות ממעמד והכרה. היא מתחה ביקורת על מצוקתן של נשים אפריקניות, בשל השפעתם של מבנים קולוניאליים ונאו-קולוניאליים שהעמידו גברים אפריקאים בשיא הריבוד החברתי. מצוקתם נובעת גם מהפנמת הפטריארכיה של נשים אפריקאיות עצמן. עיקר פועלה היה סביב הבנת מורכבות הסטטוסים של נשים אפריקאיות בתרבויות שלהם לטובת מחקר נשים אפריקאיות.
מולרה אוגונדיפה הייתה חלק ממנהיגות של אקטיביזם פמיניסטי ומחקרי מגדר באפריקה מזה עשרות שנים. היא הייתה מייסדת ומנהלת הקרן לחינוך ולמעקב בינלאומי שהוקדשה ללימוד נשים צעירות את הדוקטרינה ואת מעלותיהן של תאוריות פמיניסטיות ושוויון בין המינים. היא התגוררה ועבדה במערב אפריקה, שם היא הקימה מרכזי כתיבה באוניברסיטאות, בנוסף לעבודתה על ספרות ומגדר, בתרומה למחויבותה לחינוך בין-דורי ולחונכות.
אוגונדיפה נפטרה בניגריה ב-18 ביוני 2019.
כתיבתה

מולרה אוגונדיפה הייתה ממובילי מחקר הפמיניזם והמגדר באפריקה מאז סיום לימודיה בשנת 1963 מאוניברסיטת לונדון, היא כתבה עבור פרסומים אקדמיים וכלליים רבים ופרסמה ספרי אי-בדיוני וכן אוסף של שירה. עבודתה נכללה באנתולוגיות של כתיבת נשים: היצירה שלה "לא מסתובבת על ציר המליות" היא באנתולוגיה של 1984. "אחיות גלובליות: אנתולוגיית הנשים הבין-לאומית", בעריכת רובין מורגן. שירים שכתבה נכללו באנתולוגיית בנות אפריקה שנת 1992.
ביקורות

אוגונדיפה הייתה חוקרת, מבקרת, מחנכת ופעילה ניגרית, שהוכרה כאחת הסופרות הבולטות בתחום נשים ופמיניזם באפריקה. בספרה "ליצור מחודש את עצמנו" היא הציעה פמיניזם אפריקאי אותו כינתה "סטיוואניזם" (ראשי תיבות: טרנספורמציה חברתית באפריקה שכוללת נשים). כמו כן, פרסמה יצירות רבות של שירה וביקורת ספרותית שזכו לשבחים.
סטיואניזם עוסקת בשבעה עקרונות: התנגדות לפמיניזם המערבי, הענקת תשומת לב מיוחדת לנשים האפריקאיות ברגע נתון, מביאה לחזית פמיניזם ילידי שגם הוא קיים באפריקה, אמונה בהכללה ובהשתתפות השינוי החברתי-פוליטי ביבשת אפריקה, התמודדות עם גוף האישה, האישיות, הלאומיות והחברה וכיצד היא פועלת בתוך ההיררכיות החברתיות-כלכליות, במכוון לזהות האישית והקולקטיבית (דת/מעמד), הכרה בקיום זהויות רבות באפריקה ובאישיות אינדיבידואלית הפועלת בדרכים שונות וסותרות.
מוקדם יותר בקריירה שלה, הניחה אוגונדיפה כי סופרת פמיניסטית אמיתית נדרשת להבין או לתאר בצורה יעילה את נקודת המבט של האישה ונדרשת לדעת כיצד לספר את הסיפור על אישה. היא האמינה כי גילוי מחדש של תפקיד הנשים במוסדות החברתיים והפוליטיים של ניגריה עשוי להיות הדרך הטובה ביותר להביא לשיפור החיים באותם מוסדות. היא ידועה כסופרת שעבודותיה תיארו בצורה החיה ביותר את המורכבות של החיים האפריקאים. בספרה
"בנייתנו מחדש: נשים אפריקאיות ותמורות קריטיות", היא כתבה על הדילמה של הכתיבה בשפה המסורתית שלה והתנגדות הגברים לשוויון בין המינים. הודות לחוויות הספרותיות הרבות ולכתבים רבים שפרסמה הקשורים למגדר, אוגונדיפה העניקה לפמיניסטיות אפריקניות את האפשרות לעסוק בשינויים משמעותיים בסוגיות הקשורות למין, למשפחה ולחברה שיכולים לקדם התפתחות לאומית ויבשתית.
ספרים

שירים ופואטיקה מימים עברו (באנגלית), Sew the Old Days and Other Poems, 1985
ליצור את עצמנו מחדש (באנגלית), Re-Creating Ourselves: African Women & Critical Transformations, 1994
נשים כאמניות בעל פה (באנגלית), (ed.) Women as Oral Artists, 1994
להתקדם מעבר לגבולות (באנגלית), (ed. with Carole Boyce-Davies) Moving Beyond Boundaries. April 1995 (two volumes).
Gender and subjectivity. Readings of "Song of Lawino". Dissertation Leiden University. Leiden, CNWS, 1999
לקריאה נוספת

ספרה ליצור את עצמנו מחדש, (באנגלית) 1994 e Re-creating Ourselves: African Women & Critical Transformations
ספר פמיניזם בקרב נשים שחורות,1993, פרק 7 (באנגלית)
הערות שוליים

↑  Molara Ogundipe-Leslie, Re-creating Ourselves: African Women & Critical Transformations, Africa World Press, 1994. (באנגלית)
↑  ‘Everyone should pay attention to politics’, Latest Nigeria News, Nigerian Newspapers, Politics, ‏2013-10-12 (באנגלית)
↑  Edozie Udeze, Ovwe Medeme, ‘Everyone should pay attention to politics’, The Nation Nigeria, ‏2013-10-13 (באנגלית)
↑  Edozie Udeze, Ovwe Medeme, ‘Everyone should pay attention to politics’, The Nation Nigeria, ‏2013-10-13 (באנגלית)
↑  J. Edward, Sudanese Women Refugees: Transformations and Future Imaginings, Springer, 2007-10-29. (באנגלית)
1 2  Edozie Udeze, Ovwe Medeme, ‘Everyone should pay attention to politics’, The Nation Nigeria, ‏2013-10-13 (באנגלית)
↑  Edozie Udeze, Ovwe Medeme, ‘Everyone should pay attention to politics’, The Nation Nigeria, ‏2013-10-13 (באנגלית)
↑  Omolara Ogundipe-Leslie: Between the Literary, the Feminine and the Cultural, Premium Times Nigeria, ‏2016-12-14 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 90554417  BnF: cb12073682f (data)  ISNI: 0000 0000 2511 8460  LCCN: n85321702  NTA: 135759676  VIAF: 49248846   WorldCat (עם VIAF): 49248846
מחסום וייסמן

בגנטיקה, מחסום וייסמן הוא שם כולל לעיקרון לפיו מידע תורשתי זורם רק מתאי נבט אל תאי הגוף (תאים סומטיים), ולא בכיוון ההפוך.
לעיקרון חשיבות רבה בפתרון הסוגיות האתיות של ריפוי גני. מחסום וייסמן קובע שמוטציה של תא סומטי לא עוברת לתאי הנבט ולכן אינה יכולה לעבור לדורות הבאים. מטרת הטיפול בריפוי גני היא שינוי של אלמנטים גנטיים של התאים הסומטיים, ולכן אם המחסום היה נשבר, השינוי היה עובר אל תאי המין והיה יכול לגרום לשינוי בגנום, וכך גם לשינוי במין.
לעיקרון גם חשיבות בהבנה שלנו את עקרונות האבולוציה ואת מידת ההפרדה הקיימת בין המינים השונים. שבירת העיקרון מהווה עדות לאלמנטים של לאמארקיזם בטבע - תורשה של תכונות נרכשות.
היסטוריה

העיקרון נהגה במהלך המאה ה-19 על ידי הביולוג הגרמני אוגוסט וייסמן. הוא הוכיח שאין העברה תורשתית של תכונות נרכשות, בניסוי בו חתך את הזנבות של עכברים במשך 22 דורות, הכליא עכברים כרותי-זנב, והראה שבכל הדורות לא נולד אף עכבר כרות-זנב.
השגות עדכניות על העיקרון

רוב ההשגות על עקרון וייסמן בימינו סובבות סביב קיומו של האנזים רוורס טרנסקריפטאז, אשר מסוגל לבצע רטרושעתוק, תהליך כימי שבו DNA נוצר מ-RNA. בעולם החיידקים מצטברות עדויות רבות להעברה גנטית אופקית (horizontal gene transfer), שבה גנים עוברים בין יצורים שונים, לעיתים תוך שימוש בווירוסים ממשפחת הרטרווירוסים. וירוסים אלה משתלבים בגנום של המאחסן שלהם ובמהלך הכניסה והיציאה מן הכרומוזום הם עשויים להעביר חומר גנטי מתא לתא. כך מידע גנטי מסוגל לעבור בין אורגניזמים, שלא דרך מנגנוני התורשה המקובלים.
עם זאת, כמות העדויות נגד המחסום עדיין זניחה ואין עוררין על כך שהוא נשבר לעיתים רחוקות בלבד.
ראו גם

אפיגנטיקה
מבצע מגן האביב

מבצע מגן האביב (בטורקית: Bahar Kalkanı Harekâtı) היה מבצע צבאי של הכוחות המזוינים של טורקיה (TSK) נגד הכוחות המזוינים של סוריה ומליציות שנאמנות להם במחוז אידליב שבצפון מערב סוריה. המבצע החל ב-27 בפברואר 2020 בתגובה לתקיפה של חיל האוויר הסורי במחוז שבה נהרגו 34 חיילים טורקים. שר ההגנה הטורקי, הולוסי אקאר, אמר כי מטרת המבצע הייתה במסגרת שיחות אסטנה, להבטיח הסכם הפסקת אש באזור החץ השני של צפון סוריה ולמנוע הגירה של סורים מאידליב לעבר גבול טורקיה–סוריה. ב-5 במרץ, טורקיה ורוסיה חתמו על הסכם הפסקת אש במוסקבה.
רקע

ב-27 בפברואר 2020, חיל האוויר הסורי ביצע תקיפות אוויריות נגד עמדות הצבא הטורקי בכפר באליון (אנ'), שבמחוז אידליב. התקיפות הביאו למותם של 34 חיילים טורקים, ומספר הפצועים שדווח נע בין 36 ל-60  למחרת, רוסיה הכחישה שהשתתפה בתקיפות באזור והצהירה כי היא עשתה ניסיונות להבטיח שהצבא הסורי יפסיק לירות כדי לאפשר את פינוי הכוחות הטורקים, וטענה שהכוחות הטורקים לא היו צריכים להיות באזור "שבו התקיימו פעולות נגד טרור", וכי טורקיה לא הודיעה לה על נוכחות החיילים במקום. טורקיה טענה כי רוסיה הייתה מודעת למיקומי הכוחות הטורקים, ושלשתי המדינות הייתה תקשורת קבועה בנושא זה.