צבעים במקרא
הערות שוליים

↑  האיפור: שְרק או סרק, מוזכר במסכת שבת דף צ"ה ע"א, שנינו בברייתא, "רבי שמעון בן אלעזר אומר משום רבי אליעזר, אשה לא תעביר סרק על פניה בשבת מפני שצובעת". ופירש רש"י, סרק הוא צבע אדום.
↑  אזכורי הצבעים במקרא הם בעיקר אזכורים לשמות של חומרי צבע וכמעט שאין בתנ"ך אזכורים לצבעים כשם תואר - דהיינו, כמילה המתארת שם עצם, ראו: יעקב עציון, הצהוב הצהוב הזה, אתר השפה העברית; כך למשל, האימרה "כָּחַלְתְּ עֵינַיִךְ וְעָדִית עֶדִי", מתפרשת בין השאר כנוקבת בשמו של חומר הצבע, שנמרח, במהלך מלאכת האיפור, סביב העיניים.
↑  אברהם אבן-שושן, קונקורדנציה חדשה.
↑  ראו למשל:שמות נרדפים לצבע אדום במקרא, באתר tora.
↑  ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוק כ"ה.
↑  ספר שמות, פרק כ"ה, פסוק ה'.
↑  ספר ויקרא, פרק י"ג, פסוק מ"ט.
↑  מגילת שיר השירים, פרק ה', פסוק י'.
↑  ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוק ל'.
↑  ספר שמואל א', פרק ט"ז, פסוק י"ב.
↑  ראו למשל: ספר שמות, פרק כ"ה, פסוק ה'.
↑  מגילת איכה, פרק ד', פסוק ז'.
↑  ספר מלכים ב', פרק ג', פסוק כ"ב.
↑  זכריה, א, ח
↑  מגילת שיר השירים, פרק ה', פסוק י'.
↑  ספר מלכים ב', פרק ג', פסוק כ"ב.
↑  ספר במדבר, פרק י"ט, פסוק ב'.
↑  ספר זכריה, פרק א', פסוק ח'.
↑  ספר משלי, פרק כ"ג, פסוק ל"א.
↑  ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוק ל'.
↑  אברהם אבן-שושן, קונקורדנציה חדשה.
↑  למשל ספר דברי הימים ב', פרק ג', פסוק י"ד
↑  מגילת שיר השירים, פרק ג', פסוק י'
↑  למשל: ספר שמות, פרק כ"ה, פסוק ל"ט.
↑  למשל: ספר דברי הימים ב', פרק ג', פסוק ה'.
↑  ספר מלכים א', פרק י', פסוק י"ח.
↑  למשל: ספר דברי הימים א', פרק כ"ח, פסוק י"ח.
↑  ספר מלכים א', פרק ו', פסוק כ'.
↑  ספר מלכים א', פרק י', פסוק ט"ז.
↑  מגילת שיר השירים, פרק א', פסוק י"א
↑  מגילת שיר השירים, פרק ה', פסוק י"ד.
↑  אברהם אבן-שושן, קונקורדנציה חדשה.
↑  ספר בראשית, פרק ל', פסוק מ';פרק מ"ט, פסוק י"ב.
↑  ספר בראשית, פרק ל', פסוק ל"ג.
↑  ראו למשל: ספר בראשית, פרק ל', פסוק ל"ב.
↑  אברהם אבן-שושן, הערכים: חכלילות, חכלילי, קונקורדנציה חדשה.
↑  ספר בראשית, פרק מ"ט, פסוק י"ב.
↑  ספר משלי, פרק כ"ג, פסוק כ"ח.
↑  אברהם אבן-שושן, הערכים: ירֹק, ירקרק, קונקורדנציה חדשה.
↑  ספר איוב, פרק ל"ט, פסוק ח'.
↑  ספר שמות, פרק י', פסוק ט"ו.
↑  ספר ויקרא, פרק י"ג, פסוק מ"ט.
1 2  צמד המילים ירקרק חרוץ התפרשו במספר מובנים בפרשנות הממקרא בימי הביניים. דונש בן לברט פירש כי החרוץ הוא זהב, ולכך הביאו משורר תהלים אצל הכסף; "וירקרק החרוץ הוא הזהב אשר יובא מארץ החוילה ומארץ כוש זהב טוב מאד מאד לא הוא ירוק ולא הוא אדום ולכך קראו ירקרק כמו (ויקרא י"ג) לבן אדמדם שאינו לא לבן ולא אדום לכך נכפל ירקרק אדמדם. מפירוש רש"י לא ברור מהו הירוק ומהו האדום. לעומת זאת, בתוספות הרא"ש על מסכת נדה, דף י"ט ע"ב מוכיח מפסוק זה שהצבע הירוק שבתלמוד ובמשנה הוא הצבע הצהוב, צבעו של חלמון הביצה. באופן דומה כתב בתוספות שם שמדובר בצבע האתרוג כאשר הוא בהיר ולא כאשר הוא כהה.
↑  ספר תהילים, פרק ס"ח, פסוק י"ד.
↑  אברהם אבן-שושן, הערך: ירקון, קונקורדנציה חדשה.
↑  אברהם אבן-שושן, הערך: ירקון, קונקורדנציה חדשה; למשל:ספר מלכים א', פרק ח', פסוק ל"ז.
↑  ספר יחזקאל, פרק כ"ג, פסוק מ'.
1 2  ראו: גיא דויטשר, בראי השפה, עמ' 53.
↑  לוי יצחק רחמני, הערך: צבע, צבעים, לכסיקון מקראי, עמ' 762.
↑  ספר בראשית, פרק כ"ג, פסוק ט'.
↑  ספר ירמיהו, פרק י"ט.
↑  ספר משלי, פרק כ"ו, פסוק כ"ג.
↑  ספר משלי, פרק כ"ה, פסוק ד'.
↑  ספר תהילים, פרק י"ב, פסוק ז'.
↑  ספר ישעיהו, פרק מ', פסוק י"ט.
↑  מגילת שיר השירים, פרק א', פסוק י"א.
↑  מגילת שיר השירים, פרק ג', פסוק י'.
↑  ספר דברי הימים ב', פרק ב', פסוק ו'.
↑  ספר דברי הימים ב', פרק ג', פסוק י"ד.
↑  ספר דברי הימים ב', פרק ב', פסוק י"ג.
↑  אברהם אבן-שושן, הערך: כתם, קונקורדנציה חדשה.
↑  ספר דניאל, פרק י', פסוק ה'.
↑  ספר תהילים, פרק מ"ה, פסוק י'.
↑  מגילת שיר השירים, פרק ה', פסוק י"א.
↑  ספר משלי, פרק כ"ה, פסוק י"ב.
↑  ספר בראשית, פרק מ"ט, פסוק י"א.
↑  ספר ישעיהו, פרק א', פסוק י"ח.
↑  זכריה א, ח
↑  ספר ישעיהו, פרק א', פסוק י"ח
↑  ספר תהילים, פרק קמ"ז, פסוק י"ז.
↑  קהלת ט ה.
↑  ספר שמואל א', פרק ט"ז, פסוק י"א.
↑  ספר זכריה, פרק ו', פסוק ג'.
↑  למשל: ספר בראשית, פרק ד', פסוק כ"ב.
↑  למשל: ספר ויקרא, פרק ו', פסוק כ"א.
↑  ספר מלכים א', פרק ז', פסוק מ"ה.
↑  ספר עזרא, פרק ח', פסוק כ"ז.
↑  ספר דברי הימים ב', פרק ד', פסוק ט"ז.
↑  למשל:ספר יחזקאל, פרק א', פסוק ז'.
↑  ספר דברי הימים א', פרק י"ח, פסוק ח'.
↑  ספר שמות, פרק ל"ח, פסוק כ"ט.
↑  ספר יואל, פרק ב', פסוק ו'.
↑  אברהם אבן-שושן, הערך: פז, קונקורדנציה חדשה.
↑  מגילת שיר השירים, פרק ה', פסוק י"א.
↑  ספר תהילים, פרק כ"א, פסוק ד'.
↑  מגילת איכה, פרק ד', פסוק ב'.
↑  ספר ויקרא, פרק י"ג, פסוק ל'.
↑  ספר עזרא, פרק ח', פסוק כ"ז.
↑  מגילת שיר השירים, פרק ה', פסוק י'.
↑  מגילת איכה, פרק ד', פסוק ז'.
↑  ראו: אברהם אבן-שושן, לקסיקון מקראי.
↑  ראו: BDB ,צָחֹר tawny חום-צהוב.
↑  ספר שופטים, פרק ה', פסוק י'.
↑  מגילת שיר השירים, פרק א', פסוק ו'.
↑  פרק ה', פסוק י"א.
↑  מגילת שיר השירים, פרק א', פסוקים ה'–ו'.
↑  פרק ה', פסוק י"א.
↑  פרק א', פסוק ה'.
↑  לוי יצחק רחמני, הערך: צבע, צבעים, לכסיקון מקראי, עמ' 762.
↑  ספר ישעיהו, פרק א', פסוק י"ח.
↑  ספר יהושע, פרק ב', פסוק י"ח.
↑  ספר שמות, פרק כ"ה, פסוק ד'; ספר שמות, פרק כ"ו, פסוק ל"א; ספר שמות, פרק כ"ו, פסוק ל"ו; ספר שמות, פרק כ"ז, פסוק ט"ז; ספר שמות, פרק כ"ח, פסוק ה' - ספר שמות, פרק כ"ח, פסוק ל"ג; ספר שמות, פרק ל"ה, פסוק ו' - ספר שמות, פרק ל"ה, פסוק ל"ה; ספר שמות, פרק ל"ו, פסוק ח' - ספר שמות, פרק ל"ו, פסוק ל"ז; ספר שמות, פרק ל"ח, פסוק י"ח; ספר שמות, פרק ל"ח, פסוק כ"ג; ספר שמות, פרק ל"ט, פסוק א' - ספר שמות, פרק ל"ט, פסוק כ"ט; ספר במדבר, פרק ד', פסוק ח'.
↑  ספר זכריה, פרק א', פסוק ח'.
↑  ספר ישעיה, פרק ט"ז, פסוק ח'.
↑  אברהם אבן שושן, הערך: ששר, קונקורדנציה חדשה.
↑  לוי יצחק רחמני, הערך: צבע, צבעים, לכסיקון מקראי, עמ' 761.
↑  ראו: אברהם אבן-שושן, הערך: תכלת, קונקורדנציה חדשה, עמ' 1230.
1 2  ברוך סטרמן, המדע של התכלת (עמ' 10), ‏1996 (באנגלית)
↑  על פי מסכת חולין, פ"ט: "תכלת דומה לים וים דומה לרקיע, ורקיע דומה לאבן ספיר". מאידך, בתלמוד ירושלמי נאמר גם: "תכלת דומה לעשבים ועשבים דומים לים".
↑  ראו למשל: לוי יצחק רחמני, הערך: צבע, צבעים, לכסיקון מקראי, עמ' 762-760.
↑  באתר פורטל דף היומי
↑  ראה פירוט ההשערות השונות בערך חידוש מצוות התכלת.