stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כדורגל נשים בישראל

כדורגל נשים בישראל הוא ענף ספורט, שצובר פופולריות כמו בכל העולם אך בישראל הליגה עדיין לא מקצוענית והענף סובל מחוסר תקציב, תנאים וסיקור תקשורתי.
קבוצות כדורגל נשים ראשונות הוקמו בארץ בראשית שנות ה-70 אך רובן לא שרדו והתפרקו תוך שנים אחדות. מערך הליגות נוסד לראשונה בשנת 1998, שנה לאחר הקמת הנבחרת, והליגות נמצאות תחת אחריות הההתאחדות לכדורגל בישראל באגף הנשים.
הליגות בארץ חצי מקצועניות כשהליגה הבכירה היא ליגת העל בכדורגל נשים, מתחתיה הליגה הלאומית ואחריה ליגה ארצית שחלק מהקבוצות בה חובבניות. נכון לעונת 2020/21 בליגת העל 10 קבוצות, 10 בליגה הלאומית ו-10 בארצית.
המפעל השני בחשיבותו הוא גביע המדינה בכדורגל נשים.
עבור גילאי ילדים ונוער קיימות ליגת נערות (גילאי 14–19), ליגת ילדות (גילאי 10–13) וליגת טרומיות (6–9). במקביל לליגות אלו מתקיימים גם מפעלי גביע המדינה לנערות וגביע המדינה לילדות.
נכון לשנת 2019, מדורגת ליגת העל הישראלית לנשים במקום ה-36 בדירוג אופ"א בשקלול של חמש העונות האחרונות. לפי הדו"ח השנתי של פיפ"א, נבחרת ישראל מדורגת במקום ה-63 בעולם, רשומות בישראל 1,383 שחקניות כדורגל שמשחקות כדורגל תחרותי (מתוכן רק 510 מעל גיל 18) ואין לה תוכנית אסטרטגית לפיתוח כדורגל הנשים במדינה.
קבוצות הנשים הראשונות

בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 החלו לקום בישראל מספר קבוצות כדורגל לנשים. הראשונות שבהן היו קבוצת מיל"ן, קבוצת "מקסים" חיפה וקבוצות בנות בנס ציונה וברמת גן. מכיוון שבאותם ימים לא התקיימה פעילות של ליגה מסודרת, רובן שיחקו רק במשחקי ידידות ולעיתים נסעו למשחקים בחו"ל מול קבוצות נשים ממדינות שונות. משחק בינלאומי ראשון מסוגו התקיים ביום העצמאות בשנת 1971 בין קבוצת נשים שייצגה את ישראל והורכבה משחקניות קבוצות מיל"ן ורמת גן לבין קבוצה מוינה שייצגה את אוסטריה. במשחק ניצחה ישראל 1-2. באמצע העשור כבר היו 18 קבוצות נשים ברחבי הארץ אך הן לא זכו לסיוע של אף גורם ממסדי מבחינת אמצעים, תנאים ושיווק. ניסיונות להקמת ליגת נשים באותה תקופה לא צלחו. אמנם התקיים מאבק ציבורי בתמיכת מספר חברי כנסת ובראשם אורה נמיר אך הוא לא צלח ובסופו של דבר רובן התפרקו תוך מספר שנים.
הקמת הנבחרת והליגה

בעקבות חוקיה של פיפ"א, הקימה ב-1997 ההתאחדות לכדורגל נבחרת רשמית לנשים ושנה לאחר מכן את ליגת הנשים.
הליגה שהוקמה ב-1998 הורכבה מ-12 קבוצות. עם זאת, מאז מספר הקבוצות משתנה משנה לשנה עקב התפרקות והקמת קבוצות ושינוי מבנה הליגות מטעמים לוגיסטיים. בעונת 2009/2010 היו שתי ליגות בלבד, ובעונת 2018/2019 נספרו 6 ליגות שונות בהן 3 הבכירות: ליגת העל, הליגה הלאומית וליגה ארצית. 9 קבוצות משחקות בליגה הראשונה 10 קבוצות בליגה השנייה (ליגה לאומית) ו-8 קבוצות בליגה השלישית (ליגה ארצית). כמו כן קיימות ליגת נערות (דרום וצפון) לגילאי נוער, ליגת ילדות (דרום וצפון), וליגות טרומיות לגילאי טרום ילדים א'. גם מספר השחקניות בליגה גדל בהתאמה כאשר ב-2006/2007 היו 556 שחקניות רשומות ובעונת 2017/2018 כמעט 1,400 שחקניות רשומות. הליגה ואגף הנשים בהתאחדות מתפקד תחת קשיים רבים, בעיקר בגלל תקצוב נמוך באופן מסורתי. לדוגמה, בשנת 2004 קיבל כדורגל הנשים רק 470,000 ש"ח לעומת כדורגל הגברים שקיבל למעלה מ-100 מיליון ש"ח. בשנת 2011 קיבלו תמיכה מהמועצה להסדר ההימורים בספורט (הטוטו) 27 קבוצות נשים (כ-4% מקבוצות הכדורגל שנתמכו) ובשנת 2012 21 קבוצות (3%). אחוזים אלו נמוכים משמעותית מחלקן של קבוצות הנשים בענפי ספורט אחרים ככדורסל (מעל 20% קבוצות נשים), כדוריד (כ-15%) או כדורעף (מעל 40%)
שתי הקבוצות בעלות מספר התארים (אליפות הליגה הראשונה וגביע המדינה) הרב ביותר הן מכבי חולון ואס"א תל אביב. בשנים הראשונות של הליגה, בטרם התפרקותה, בלטה מכבי חיפה. בעשור הראשון של המאה ה-21 בלטה מכבי חולון ובעשור השני בלטה אס"א תל אביב.
במשחק ידידות שקיימה נבחרת ישראל מול צ'לסי ב-20 באוגוסט 2019 באצטדיון המושבה בפתח תקווה נכחו 8,534 צופים ובכך נשבר שיא הצופים למשחק כדורגל נשים בישראל.
כדורגל הנשים הישראלי בזירה העולמית

נבחרת כדורגל הנשים של ישראל משחקת בקביעות במוקדמות אליפות אירופה וגביע העולם לנשים, אך טרם הצליחה להעפיל לתחרויות הגמר. נכון לאוגוסט 2023 הנבחרת ממוקמת במקום ה-70 על פי הדירוג העולמי של פיפ"א לנשים.
פירוט תוצאות הנבחרת במוקדמות אליפות אירופה ואליפות העולם לאורך השנים
בנוסף לנבחרת הבוגרות, קיימות גם נבחרת נערות עד גיל 19 ונבחרת נערות עד גיל 17.
פירוט תוצאות הנבחרת עד גיל 17 במוקדמות אליפות אירופה לאורך השנים
פירוט תוצאות הנבחרת עד גיל 19 במוקדמות אליפות אירופה לאורך השנים
הקבוצה שזוכה באליפות הליגה הראשונה משחקת במוקדמות ליגת האלופות. האלופות הישראליות לקחו חלק במפעל מראשיתו אך לאורך השנים רק אס"א תל אביב הצליחה להעפיל משלב המוקדמות לשלב הנוקאוט אך הפסידה בשלב הראשון.
פירוט תוצאות האלופות הישראליות בליגת האלופות לנשים לאורך השנים
מאבק הזכויות של הכדורגלניות 2019

לפני תחילת עונת 2019/2020 ומיד לאחר מונדיאל הנשים המוצלח בצרפת, פתחו הכדורגלניות במאבק להפיכת כדורגל הנשים בישראל לענף מקצועני. עוד בשלהי העונה הקודמת, לפני משחקי חצי גמר גביע המדינה, איימו ארבע הקבוצות שעלו לשלב זה לא להופיע למעמד המכובד כיוון שהקבוצות לא קיבלו את התקציב שהובטח להן על ידי משרד הספורט. לבסוף הסכימו להשתתף בחצי הגמר לאחר שקיבלו התחייבות שהנושא יוסדר בהקדם. במסגרת עתירה לבג"ץ לגבי אפליית קבוצות הנשים, הגישו הקבוצות בתחילת חודש יולי את תגובתן לבית המשפט ובו טענה שהתנהלות משרד הספורט גורמת לאפליה מגדרית. באמצע יולי יצאו הכדורגלניות במאבק מתוקשר לשינוי המצב בכדורגל הנשים בישראל ושינוי התפישה החברתית. בקריאה "כדורגלניות עושות שינוי" איימו השחקניות להשבית את ליגת הנשים בעונה הקרובה. בכנס היסטורי של הכדורגלניות בארץ שנערך ב-21 ביולי בבית ההסתדרות קראו הכדורגלניות למאבק על הפיכת הענף למקצועני.
אלופות המדינה ומחזיקות הגביע לפי שנים

| עונה | אלופת המדינה | מחזיקת גביע המדינה |
| --- | --- | --- |
1998/1999: מכבי חיפה
| 1999/2000 | אס"א תל אביב | מכבי חיפה |
2000/2001: הפועל תל אביב
2001/2002: מכבי חיפה
2002/2003: מכבי חולון
| 2003/2004 | הליגה הופסקה ולא הוכרזה אלופה | מכבי חולון |
2004/2005: מכבי חולון
2005/2006: מכבי חולון
2006/2007: מכבי חולון
2007/2008: מכבי חולון
2008/2009: מכבי חולון
| 2009/2010 | אס"א תל אביב | מכבי חולון |
2010/2011: אס"א תל אביב
2011/2012: אס"א תל אביב
| 2012/2013 | אס"א תל אביב | מכבי חולון |
2013/2014: אס"א תל אביב
| 2014/2015 | אס"א תל אביב | מכבי כישרונות חדרה |
| 2015/2016 | מ.כ. רמת השרון | מ.ס. קריית גת |
| 2016/2017 | מ.ס. קריית גת | אס"א תל אביב |
| 2017/2018 | מ.ס. קריית גת | מ.כ. רמת השרון |
2018/2019: אס"א תל אביב
| 2019/2020 | מ.כ. רמת השרון | התחרות הופסקה ולא חולק גביע |
2020/2021: מ.ס. קריית גת
2021/2022: מ.ס. קריית גת
| 2022/2023 | מ.ס. קריית גת | מ.כ. רמת השרון |
2023/2024: מ.ס. קריית גת
אלופות המדינה ומחזיקות הגביע לפי שנים > טבלת אליפויות

| קבוצה | אליפויות | שנות זכייה |
| --- | --- | --- |
| אס"א תל אביב | 8 | 2000, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2019 |
| מכבי חולון | 6 | 2003, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 |
| מ.ס. קריית גת | 6 | 2017, 2018, 2021, 2022, 2023, 2024 |
| מכבי חיפה | 2 | 1999, 2002 |
| מ.כ. רמת השרון | 2 | 2016, 2020 |
| הפועל תל אביב | 1 | 2001 |
אלופות המדינה ומחזיקות הגביע לפי שנים > טבלת גביעים

| קבוצה | גביעים | סגנויות | שנות זכייה |
| --- | --- | --- | --- |
| מכבי חולון | 9 | 1 | 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2013 |
| אס"א תל אביב | 5 | 10 | 2011, 2012, 2014, 2017, 2019 |
| מ.ס. קריית גת | 4 | 1 | 2016, 2021, 2022, 2024 |
| מכבי חיפה | 3 | 2 | 1999, 2000, 2002 |
| מ.כ. רמת השרון | 2 | 2 | 2018, 2023 |
| מכבי כישרונות חדרה | 1 | 4 | 2015 |
| הפועל תל אביב | 1 | 2 | 2001 |
| מכבי באר שבע | 0 | 1 | - |
| מכבי בנות עמק חפר | 0 | 1 | - |
| בנות נתניה | 0 | 1 | - |
ראו גם

כדורגל בישראל
כדורגל נשים
נבחרת כדורגל הנשים של ישראל
ההתאחדות לכדורגל בישראל
הערות שוליים

↑   נטע אחיטוב, אז מה מצב כדורגל הנשים בישראל? לא משהו, אבל משתפר, באתר הארץ, 15 ביולי 2015
↑  ליאור ברטל, ‏כדורגל הנשים בעולם מתפתח, אז למה ישראל נשארת מאחור?, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 27 באוגוסט 2018
↑  אוריאל דסקל, כדורגל נשים בישראל: השקעה עכשיו - או שנשקע, באתר כלכליסט, 18 באוגוסט 2019
↑  דירוג אופ"א
↑  דו"ח פיפ"א לכדורגל נשים 2019
↑  דורון סוסליק, ימות המשיח... נבחרת נשים ישראלית תשחק בבלומפילד, דבר, 28 בינואר 1971
↑  כדורגלניות מיליין הוזמנו לאוסטריה, דבר, 25 במאי 1971
↑  כדורגלניות מיל"ן ת"א גברו על נשות ויקטוריה הנובר 0:2 - , דבר, 12 בנובמבר 1978
↑  כדורגליות הפועל רמת גן מסתערות על אירופה, חדשות הספורט (עמוד 4) 6 באוגוסט 1972
↑  ישראל - אוסטריה: 1-2 בכדורגל נשים, דבר, 30 באפריל 1971
↑  איה אורנשטיין, הנשים מופלות לרעה גם על מגרשי הכדורגל, מעריב, 31 באוקטובר 1976
↑  צבי בר-שירה, המטרה: ליגה יפה, מעריב, 26 ביוני 1977
↑  ח"כ אורה נמיר יוצאת להגנת הכדורגלניות, דבר, 29 ביוני 1976
↑  טובי פולק, כדורגל נשים: הרבה סימפטיה - מעט כסף, מעריב, 17 באפריל 1986
↑  תולדות כדורגל הנשים בישראל
↑  ישיבת ועדה של הכנסת ה-14 מתאריך 29/12/1998 - תקציב לכדורגל נשים
↑  ליגת העל לנשים באתר ההתאחדות לכדורגל
↑  ליגה לאומית לנשים באתר ההתאחדות לכדורגל
↑  ליגה ארצית לנשים באתר ההתאחדות לכדורגל
↑  ענף כדורגל הנשים תופס תאוצה, פרסום באתר ההתאחדות לכדורגל, 18.06.2018
↑  נתוני המועצה להסדרת הימורים בספורט, ממחלקת הקצבות, לשנים 2011 ו-2012, מסוכמים בדו"ח של ולריה סייגל שיפר מטעם מרכז אדוה: מבט מגדרי על תקצוב הספורט בישראל
↑  לירן ביטון, נבחרת ישראל וצ'לסי שברו את שיא הצופים למשחק נשים בארץ, באתר ynet, 20 באוגוסט 2019
↑  דירוג באתר פיפ"א
↑  אורן אהרוני, כדורגל נשים: ארבע הקבוצות שהעפילו לחצי גמר הגביע הודיעו על שביתה, באתר ynet, 8 במאי 2019
↑  "התנהלות משרד הספורט גורמת לאפליה מגדרית", באתר ONE‏, 10 ביולי 2019
↑  גיל לוין, ‏קבוצות הנשים שוקלות להשבית את הליגה, באתר ערוץ הספורט, 16 ביולי 2019
↑  סיגל בן דוד, ‏“אם לא נפעל, לא יהיה שינוי": הכדורגלניות יוצאות למאבק על עתיד הענף, באתר מעריב אונליין, 17 ביולי 2019
↑  ליאור ברטל, ‏רוצות עתיד: שחקניות הכדורגל יוצאות למאבק נגד אפליה מגדרית, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 16 ביולי 2019
↑  ליאור ברטל, ‏"אף אחד לא יתעלם מאתנו": 100 שחקניות כדורגל בכנס היסטורי בבית ההסתדרות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 22 ביולי 2019
עונת 2023/2024 בליגת העל בכדורגל נשים

| --- | --- |

 → 2022/20232024/2025 ←
עונת 2023/2024 בליגת העל בכדורגל נשים הייתה העונה ה-26 של ליגות כדורגל הנשים בישראל תחת אחריות הההתאחדות לכדורגל בישראל.
מ.ס. קריית גת הגנה על התואר וזכתה בו בפעם השישית בתולדותיה, והרביעית ברציפות, כשהיא מקדימה בפעם השנייה ברציפות את הפועל קטמון ירושלים.
הפועל רעננה ובנות נתניה סיימו אחרונות וירדו לליגה הלאומית.
טרום עונה

הקבוצות שסיימו ראשונות בליגה הלאומית בעונת 2022/2023 והצטרפו לליגת העל לקראת עונה זו היו בנות נתניה והפועל רעננה.
לפני פתיחת העונה התקיים טורניר גביע אתנה שאיפשר לקבוצות להתארגן, להתאמן ולקיים מספר משחקים.
מחזיקת גביע המדינה מ.כ. רמת השרון שירדה בסיום העונה שעברה לליגה הלאומית, חזרה לשחק בליגת העל והחליפה את מכבי בנות עמק חפר שירדה לליגה הלאומית.
פורמט

הליגה הסדירה תכלול 8 קבוצות שישחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 7 משחקים כל אחד - 14 מחזורים בסך הכל. לאחר מכן תפוצל הליגה לפלייאוף עליון ופלייאוף תחתון (בכל פלייאוף 4 קבוצות שישחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 3 משחקים כל אחד) שיכללו תוספת של 6 מחזורים לעונה הסדירה ובסה"כ 20 מחזורים. על ניצחון במשחק מוענקות שלוש נקודות, ונקודה בודדת מוענקת על תיקו.
הקבוצה שתסיים ראשונה בפלייאוף העליון בתום העונה תוכרז כאלופת המדינה בכדורגל נשים. שתי הקבוצות שיסיימו אחרונות בפלייאוף התחתון ירדו לליגה הלאומית.
קבוצות

| קבוצה | ישוב | מגרש | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| מ.ס. קריית גת | קריית גת | מגרש סינתטי קריית גת |  |
| הפועל קטמון ירושלים | ירושלים | מגרש סינתטי הר חומה |  |
| הפועל עירוני פתח תקווה | פתח תקווה | אצטדיון המושבה, פתח תקווה |  |
| מכבי כישרונות חדרה | חדרה |  |  |
| אס"א תל אביב | תל אביב-יפו |  |  |
| מ.כ. רמת השרון | רמת השרון |  |  |
| בנות נתניה | נתניה | מגרש נתניה שפירא |  |
| הפועל רעננה | רעננה | מגרש רעננה פארק צפוני סינתטי |  |
מהלך העונה > הסיבוב הראשון וטבלת הליגה בסיומו

הסיבוב הראשון התאפיין בחוסר יציבות של הקבוצות ותוצאות המשחקים לא היו צפויות, כאשר יוצאת הדופן הייתה האלופה, מ.ס. קריית גת, שהייתה יציבה ואיבדה רק 2 נקודות במהלך הסיבוב, כשהיא מסיימת את הסיבוב בהפרש 5 נקודות מהמקום השני. לאחר המחזור הרביעי משחקי הליגה הופסקו בשל אירועי ה-7 באוקטובר 2023 והמלחמה שפרצה בעקבותיהם, וחודשו מעל לחודשיים לאחר מכן, כאשר שחקניות זרות רבות לא חזרו לקבוצותיהן, מה שהוביל לשינויים רבים בסגלי הקבוצות.
הסיבוב הסתיים עם פער משמעותי בין 4 קבוצות הצמרת ל-4 קבוצות התחתית, כשההפרש בין מקום 8 ל-5 הוא 3 נקודות בלבד, לעומת הפרש של 4 נקודות בין מקום 4 ל-5.
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מ.ס. קריית גת | 7 | 6 | 1 | 0 | 19 | 5 | 14 | 19 |  |
| 2 | הפועל עירוני פתח תקווה | 7 | 4 | 2 | 1 | 14 | 9 | 5 | 14 |  |
| 3 | הפועל קטמון ירושלים | 7 | 4 | 1 | 2 | 18 | 12 | 6 | 13 |  |
| 4 | אס"א תל אביב | 7 | 3 | 2 | 2 | 10 | 7 | 3 | 11 |  |
| 5 | מכבי כישרונות חדרה | 7 | 2 | 1 | 4 | 9 | 16 | 5- | 7 |  |
| 6 | הפועל רעננה | 7 | 1 | 3 | 3 | 8 | 14 | 6- | 6 |  |
| 7 | מ.כ. רמת השרון | 7 | 1 | 1 | 5 | 7 | 15 | 8- | 4 |  |
| 8 | בנות נתניה | 7 | 1 | 1 | 5 | 9 | 16 | 7- | 4 |  |
מהלך העונה > הסיבוב השני וטבלת הליגה בסיומו

בסיבוב השני מ.ס. קריית גת השיגה פחות נקודות (13 לעומת 19 בסיבוב הראשון), אך הצליחה לשמור על המקום הראשון. הפועל קטמון ירושלים שיפרה את יכולתה וצמצמה את הפער מהמקום הראשון ל-3 נקודות בלבד, כשהניצחון הביתי על קריית גת נוטע בה תקוות להמשך הדרך. הפועל עירוני פתח תקווה הייתה לא יציבה, אך שמרה על מרחק סביר משתי המובילות ונותרה במירוץ האליפות. חדרה ורמת השרון הגבירו את קצב צבירת הנקודות ופתחו פער משתי העולות החדשות, כאשר נתניה צוברת רק 5 נקודות בסיבוב, ורעננה נושרת למקום האחרון לאחר שהפסידה בכל משחקי הסיבוב השני. ניכר שעזיבת שחקניות זרות ומתאזרחות בעקבות המלחמה השפיעה על הקבוצות בצורה משמעותית.
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מ.ס. קריית גת | 14 | 10 | 2 | 2 | 40 | 15 | 25 | 32 | העפילו לפלייאוף העליון |
| 2 | הפועל קטמון ירושלים | 14 | 9 | 2 | 3 | 28 | 13 | 15 | 29 | העפילו לפלייאוף העליון |
| 3 | הפועל עירוני פתח תקווה | 14 | 7 | 5 | 2 | 24 | 17 | 7 | 26 | העפילו לפלייאוף העליון |
| 4 | אס"א תל אביב | 14 | 6 | 4 | 4 | 21 | 17 | 4 | 22 | העפילו לפלייאוף העליון |
| 5 | מכבי כישרונות חדרה | 14 | 5 | 2 | 7 | 19 | 25 | 6- | 17 | יתמודדו בפלייאוף התחתון |
| 6 | מ.כ. רמת השרון | 14 | 3 | 5 | 6 | 14 | 21 | 7- | 14 | יתמודדו בפלייאוף התחתון |
| 7 | בנות נתניה | 14 | 2 | 3 | 9 | 17 | 34 | 17- | 9 | יתמודדו בפלייאוף התחתון |
| 8 | הפועל רעננה | 14 | 1 | 3 | 10 | 11 | 32 | 21- | 6 | יתמודדו בפלייאוף התחתון |
מהלך העונה > הפלייאוף העליון והתחתון וטבלת הליגה בסיום העונה

עם פתיחת הפלייאוף העליון מ.ס. קריית גת ניצלה את שמיטת הנקודות של הפועל קטמון ירושלים מול הפועל פתח תקווה, והגדילה את הפער בראשות הטבלה ל-5 נקודות. במחזור העוקב הפועל קטמון ירושלים השיגה ניצחון חוץ על קריית גת, וצמצמה את ההפרש לשתי נקודות בלבד, כשהיא מקווה להמשיך לנצח עד הסוף ולקחת אליפות.  אך שני מחזורים לאחר מכן הפסידה הפועל קטמון ירושלים להפועל פתח תקווה באצטדיון המושבה, וקרית גת החזירה את ההפרש ל-5 נק'. מחזור לפני סיום העונה הצליחה קריית גת לסיים בתיקו 0-0 מול הפועל קטמון ירושלים בהר חומה, ובכך הבטיחה לעצמה אליפות רביעית ברציפות. בפלייאוף התחתון הפועל רעננה ובנות נתניה הגבירו את קצב צבירת הנקודות שלהן, אך זה היה בבחינת מעט מדי ומאוחר מדי, ולמרות צמצום מסוים בפער מהמקום השישי, הן סיימו בשני המקומות האחרונים, המובילים לליגה הלאומית.
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מ.ס. קריית גת | 20 | 14 | 3 | 3 | 56 | 20 | 36 | 45 | העפילה לשלב המוקדמות של ליגת האלופות בכדורגל נשים |
| 2 | הפועל קטמון ירושלים | 20 | 12 | 4 | 4 | 35 | 16 | 19 | 40 |  |
| 3 | הפועל עירוני פתח תקווה | 20 | 8 | 8 | 4 | 30 | 30 | 0 | 32 |  |
| 4 | אס"א תל אביב | 20 | 6 | 6 | 8 | 26 | 30 | 4- | 24 |  |
| 5 | מכבי כישרונות חדרה | 20 | 7 | 4 | 9 | 33 | 36 | 3- | 25 |  |
| 6 | מ.כ. רמת השרון | 20 | 4 | 8 | 8 | 23 | 31 | 8- | 20 |  |
| 7 | הפועל רעננה | 20 | 4 | 5 | 11 | 23 | 43 | 20- | 17 | ירדה ליגה |
| 8 | בנות נתניה | 20 | 4 | 4 | 12 | 23 | 43 | 20- | 16 | ירדה ליגה |
מלכת השערים

| מקום | שם | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ברזיל דניאלה הלאנה | מ.ס. קריית גת | 25 |
| 2 | גאנה פאוסטינה קיירמה | מכבי כישרונות חדרה | 13 |
| 3 | ישראל קארולין סאהיכיאן | בנות נתניה | 12 |
| 4 | קולומביה מאיירט פרז | הפועל קטמון ירושלים | 10 |
| 4 | הולנד סימונה מאייר | מכבי כישרונות חדרה | 10 |
ראו גם

גביע המדינה בכדורגל נשים 2023/2024
הערות שוליים

↑  רשמית: רמת השרון תשחק בליגת העל, באתר JSport, ‏06 באוגוסט 2023
↑
↑  תקנון אליפות ליגת נשים שינוי שיטת משחקים, באתר ההתאחדות לכדורגל, ‏28 במאי 2023
| עונות בליגה העליונה בכדורגל נשים |
| --- | --- | --- |
| ליגת נשים | 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 |  |
| ליגת נשים ראשונה | 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 |  |
| ליגת העל לנשים | 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 |  |
שיעורי בית

ילדות מכינות שיעורים ברחוב, תל אביב 1954
מדבקה באשדוד שטוענת ששיעורי הבית נמחקו על ידי החתול
שיעורי בית (בראשי תיבות: ש"ב) הם פעילויות, מטלות או משימות המוטלות על תלמידים על ידי מוריהם במסגרות חינוכיות שונות כחלק מתהליך ההוראה. שיעורי הבית מיועדים להכנה מחוץ למסגרת השיעור הכיתתי וללא נוכחות של מורה. על כן הם נעשים על פי רוב בבית בשעות אחר הצהריים (מכאן מקור השם). עם זאת, ניתן להשלים את שיעורי הבית גם בסביבות ובזמנים אחרים.
בתקופה המודרנית מתן שיעורי בית נהוג במרבית בתי הספר, ובמרבית מדינות העולם, במערכת החינוך הפורמלית. לעיתים, מוטלות סנקציות על תלמידים שאינם מכינים את שיעורי הבית באופן מתמשך, למשל הורדה בציון השנתי של אותו תלמיד.
שיעורי הבית מיועדים לפיתוח של ידע ומיומנויות הדרושים להמשך הלמידה. הם יכולים לשמש לצורך חזרה על החומר הנלמד או כהכנה לקראת למידה עתידית.
את שיעורי הבית ניתן לתת לתלמיד כחובה שעליו לבצע או כרשות לבחירתו.
מטלות המשמשות כשיעורי בית

ישנם סוגים רבים של מטלות הניתנות כשיעורי בית לתלמידים בכיתה.
מטלות אשר יכולות לשמש לצורך שיעורי בית על פי חוזר של משרד החינוך הן: קריאה של טקסט, מענה לשאלות, סיכום, ארגון של נתונים, איתור מידע באינטרנט, תרגול, לימוד בעל פה ועריכה של תצפית.
אופן הכנת שיעורי הבית

בעבר היו שיעורי הבית משימות אשר יועדו לביצוע בבית לאחר שעות הלימודים בבית הספר.
עם זאת בתקופה המודרנית ניתן להכין את שיעורי הבית גם בכיתה, בזמנים ומקומות שונים.
בחלק (מועט) מבתי הספר שבהם מתקיים יום לימודים ארוך מתבצעות מטלות שיעורי הבית במסגרת הזמן המוקדש לכך בתוך מערכת השיעורים. בנוסף, לעיתים המורה מאפשר לתלמידיו להתחיל את העבודה על שיעורי הבית במסגרת השיעור עצמו גם כאשר לא הוקדש לכך זמן מראש, לרוב כאשר תלמיד מסוים סיים מוקדם את המשימות שיועדו לשיעור זה.
כמו כן, בחלק מבתי הספר שיעורי הבית נעשים במסגרת שיעורי עזר המתקיימים עבור התלמידים הזקוקים לכך.
משך הזמן בו מכינים את שיעורי הבית צריך להיות מותאם לגיל התלמיד וליכולותיו.
לרוב בכיתות הנמוכות ניתן להקדיש להכנת שיעורי הבית 30–45 דקות. בכיתות גבוהות יותר בבית הספר היסודי מצופה מהתלמידים להקדיש לכך כשעה, ובחטיבות ביניים כשעתיים או שלוש. אם ההורים שמים לב שלילדם לוקח זמן רב יחסית להכין שיעורים, כדאי לשוחח עם הילד והמורה כדי לבדוק את מקור הקושי ולהתאים לו דרכי למידה. לצורך כך ניתן להסתייע בהוראה מתקנת.
מטרות שיעורי הבית

השימוש בשיעורי בית כחלק מהתהליך החינוכי יכול להעשות לצורך מטרות שונות, כאשר יכולה להיות יותר ממטרה אחת בכל מקרה.
מטרות לימודיות :
תרגול ופיתוח מיומנויות. האימון אשר מתאפשר דרך הכנת שיעורי בית, מהווה בסיס להעמקת הידע ושליטה במיומנויות למידה.
הרחבה ויישום של מושגים אשר נלמדו בכיתה.
הכנה לקראת שיעור עתידי.
הרחבת הסביבה הלימודית ודרכי הלמידה מעבר לגבולות הכיתה וחשיפת התלמידים למקורות מידע מגוונים.
מטרות חינוכיות :
פיתוח אחריות אישית של התלמיד ללמידה.
פיתוח של לומד עצמאי. מיומנויות של למידה עצמאית, קבלת החלטות ופתרון בעיות, ילוו את התלמיד בהמשך דרכו בלימודים.
אמצעי ענישה לתלמידים, כחלק מהשאיפה להקפיד על משמעת במסגרת החינוכית.
מטרות ארגוניות :
מילוי הנחיות מנהליות.
מטרות קהילתיות :
העברת מידע להורים על תוכנית הלימוד של ילדיהם.
מיומנויות הדרושות להכנת שיעורי בית

כדי שהתלמיד יוכל להכין את שיעורי הבית באופן עצמאי עליו לרכוש מספר מיומנויות בסיסיות.
הקניית אסטרטגיות למידה יעילות בגיל צעיר יכולה להיתפס כהתערבות מניעתית עבור ההשלכות השליליות אשר עלולות להיות לשיעורי הבית. היא עשויה למנוע בהמשך מצבים של תלותיות שבהם הורים מכינים את שיעורי הבית לילד, מצבים של קנאה ומריבות בין אחים ולמנוע יצירה של מתח בין המשפחה לבית הספר.
פיתוח יכולת ההתארגנות והכנת סביבת העבודה יכולים לסייע לתלמיד בהכנת שיעורי הבית. הכנת שיעורי הבית יכולה להתבצע בכל מקום ברחבי הבית אשר מאפשר לתלמיד לעבוד בנוחות ולהורים להגיש סיוע במקרה הצורך.
על התלמיד לדעת כיצד לארגן מראש את כל הציוד הנדרש כדי שלא יצטרך לקטוע את עבודתו בהמשך. למשל: תיק, יומן, קלמר עם כלי כתיבה ועוד.
על התלמיד לפתח מודעות עבור השעות ביממה שבהן הוא יותר מרוכז, כדי שהעבודה על שיעורי הבית תוכל להיות יעילה יותר. תלמידים מסוימים יעדיפו להכין שיעורים מיד אחרי בית ספר, כי אז הם יותר מרוכזים והחומר טרי בזיכרונם, ואילו אחרים מעדיפים לעשות הפסקה ולהכין אותם בהמשך היום.
כמו כן, יש ללמד את התלמיד כיצד לתכנן את לוח הזמנים של הכנת שיעורי בית בהתאם לאילוצים חיצוניים כמו פעילויות אחרות שלו ושל משפחתו. פעילויות נוספות של התלמיד יכולות לכלול חוגים, תנועות נוער ומפגש עם חברים. זמינות ההורים למתן סיוע יכולה להיות תלויה בשעות העבודה שלהם ויש לקחת זאת בחשבון במקרה הצורך.
על התלמיד לפתח את יכולת הבנת הנקרא כדי שיוכל התייחס להוראה על כל דקויותיה ולהבין את המטרת התרגיל. ניתן ללמד את הילד להבחין בין הוראות שהן ביצועיות (היקף בעיגול, מתח קו ועוד), לבין הוראות הדורשות מהילד עיבוד של החומר, המשגה מילולית וארגון תשובה עניינית (הסבר מדוע, נמק, הבא דוגמאות, פרט, הבע דעתך ועוד).
יתרונות מול חסרונות

שיעורי בית הם כלי בתהליך הלימודי-חינוכי. אופן השימוש בכלי זה יכול לתרום לקידום החינוך וההשכלה של התלמידים, או לחילופים לגרום לנזק להתפתחותם והשכלתם.
מלבד השפעה על ההישגים הלימודיים של התלמידים, לשיעורי הבית יש יתרונות נוספים. הם משפרים את הרגלי הלמידה של התלמיד, הם יכולים לשפר את הגישה של התלמידים כלפי בית הספר, וללמד כי ניתן ללמוד בכל זמן, ולא רק בין כותלי בית הספר. יתרונות נוספים שאינם אקדמיים הם רכישת תכונות אופי חיוביות של אחריות ויכולת למידה עצמאית.
בנוסף להשפעות החיוביות של שיעורי הבית, מספר מחקרים גילו גם השפעות שליליות. אחת ההשפעות הנפוצות היא חבלה ביחסי הילד עם הוריו. ישנם מקרים בהם הורים רואים בפיקוח על הכנת שיעורי-הבית את תפקידם המרכזי בהקניית השכלה לילדיהם. פיקוח זה נושא לעיתים אופי של כפייה תוך שימוש באמצעי ענישה.
באופן זה שיעורי בית עלולים לגרום להתערבות הורים אשר כוללת לחץ, מבוכה ועימותים עם הילדים אשר מתחילים כבר בכיתה א' ונמשכים עד כיתה י"ב.
חלק מהקונפליקטים הקיימים במשפחה בין הורים וילדיהם קשורים להתנהגות של הכנת שיעורי-הבית, כך שהם עלולים להפריע לשגרת החיים במשפחה ולתרבות הפנאי שלה.
שיעורי הבית יכולים להפחית את הזמן הפנוי לפעילויות משפחתיות ואת איכות הקשרים בתוך המשפחה. שיעורי הבית יכולים לשמש כ"מוביל", בכך שהם מעבירים את "בעיות בית הספר" ל"בעיות במשפחה".
חשש נוסף הוא מרכישת הרגלים שליליים - בנוסף למיומנויות החיובית שילדים רוכשים לעיתים מהכנת שיעורי בית, ילדים רוכשים גם הרגלים שליליים. ילדים שאינם מצליחים לעמוד בדרישות, לומדים לשקר להורים ולמורים. חלקם נוהגים להעתיק חלק או את כל שיעורי-הבית מחבריהם. אחרים מכינים את העבודה באופן שטחי, רשלני, רק כדי לצאת ידי חובה. בנוסף, במידה שאין בדיקה קפדנית של שיעורי הבית במסגרת הכיתה, תלמידים עלולים להשריש טעויות אשר לא תוקנו על ידי המורים.
שיעורי הבית עלולים לגרום להגברת הפער הלימודי בכיתה. זאת משום שישנם בתים בהם נעדרים התנאים האובייקטיביים, הדרושים לילד להכנת שיעורי-הבית. הורים במעמד גבוה יותר יכולים להרשות לעצמם מורים פרטיים שיעזרו לילדיהם בהכנת שיעורי הבית, וילדים ממעמד נמוך יותר אינם זוכים לאותה תמיכה. במקרים כאלו התלמידים החלשים נפגעים מהשיטה, והפער הלימודי בכיתה גדל.
שיעורי בית מרובים מידי עלולים ליצור עומס יתר אשר ימנע מהתלמידים להשתתף בפעילויות בלתי פורמליות, כמו חוגים, תנועת נוער ועוד.
על כל אלו, הצטברות מתמשכת של השפעות שליליות אשר נוצרו בעקבות שיעורי הבית עלולה ליצור עמדות שליליות כלפי בית הספר והלימודים.