stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי ארגנטינה–מקסיקו
היסטוריה

ארגנטינה ומקסיקו חולקות היסטוריה משותפת בשל העובדה ששתי המדינות היו בעבר חלק מהאימפריה הספרדית. במהלך התקופה הקולוניאלית הספרדית, מקסיקו נודעה אז בשם מלכות המשנה של ספרד החדשה והבירה שלה הייתה מקסיקו סיטי, ואילו ארגנטינה נשלטה תחילה ממלכות המשנה של פרו בלימה, ובשנת 1776, ספרד הקימה את מלכות המשנה של ריו דה לה פלטה עם עיר הבירה בבואנוס איירס. בשנת 1810, ארגנטינה וגם מקסיקו הכריזו על עצמאותם מספרד כאשר כל מדינה קיבלה עצמאות בשנת 1816 ו-1821, בהתאמה.
החוזה הדיפלומטי הראשון בין המדינות העצמאות החדשות היה בשנת 1824 כאשר נשיא מקסיקו גוואדלופה ויקטוריה שלח מכתב לממשלת ארגנטינה ובו נאמר כי "לאמריקה [יבשת] יש גורם אחד: אחדותה ועצמאותה." בשנת 1880 שלחה ארגנטינה את הקונסול התושב הראשון שלה למקסיקו, ובשנת 1891, מקסיקו שלחה אף היא את הקונסול התושב הראשון שלה לארגנטינה.
במאי 1914, מקסיקו וארצות הברית עמדו על סף הכרזת מלחמה זו על זו על רקע פרשת טמפיקו. באותה תקופה ארגנטינה, יחד עם ברזיל וצ'ילה, השתייכו לקבוצת מדינות ABC. על מנת למנוע מלחמה בין מקסיקו לארצות הברית; דיפלומטים משלוש מדינות דרום אמריקה נפגשו עם גורמי ממשל ממקסיקו ומארצות הברית בניאגרה פולס שבקנדה, כדי למנוע מלחמה ביניהם. ועידת השלום הסתיימה בהצלחה והמלחמה נמנעה.
בשנת 1927, ארגנטינה ומקסיקו שדרגו את משלחותיהם הדיפלומטיות לרמה של שגרירויות. מאז, היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות נמשכו ללא הפוגה. בשנת 1960, נשיא מקסיקו אדולפו לופס מטאוס הפך לראש המדינה המקסיקני הראשון שערך ביקור ממלכתי בארגנטינה. בשנת 1985 היה הנשיא ראול אלפונסין ראש המדינה הארגנטינאי הראשון שערך ביקור רשמי במקסיקו. מאז נערכו כמה ביקורים נשיאותיים בין שתי המדינות. במהלך שנות ה-70 נשלטה ארגנטינה על ידי גנרלים צבאיים אשר טיהרו את כל מי שלא תמך בהם. במהלך המלחמה המלוכלכת, כמה אלפי אזרחים ארגנטינאים ברחו מהמדינה וביקשו מקלט במקסיקו. בשנת 1982 הכריזו ארגנטינה ובריטניה מלחמה זו על זו עבור איי פוקלנד (הידועים גם בשם המלווינס). מקסיקו נותרה נייטרלית בטענות ארגנטינה כלפי האיים במהלך המלחמה, אולם כיום היא תומכת בחזקת ארגנטינה על האיים.
לאחרונה שתי המדינות דגלו בסחר דו-צדדי מוגבר ואינטראקציה קרובה יותר בין מרקוסור (שארגנטינה היא חלק ממנה) לברית הפסיפיק (שמקסיקו היא חלק ממנה). בפברואר 2017 קיימו הנשיאים אנריקה פניה נייטו ומאוריסיו מאקרי שיחת טלפון, בה הדגיש הנשיא מאקרי את הקרבה והחברות בין שתי המדינות, והביע את תמיכתה של ארגנטינה במקסיקו כנגד העמדה שאימצה ממשלת ארצות הברית תחת הנשיא דונלד טראמפ לעבר מקסיקו.
ביקורים רשמיים

ביקורים רשמיים מארגנטינה למקסיקו
הנשיא ראול אלפונסין (1985, 1986, 1987)
הנשיא קרלוס מנם (1991, 1997)
הנשיא פרננדו דה לה רואה (2000)
הנשיא אדוארדו דואלדה (2002)
הנשיא נסטור קירשנר (2004, 2007)
הנשיאה כריסטינה פרננדס דה קירשנר (2010, 2011, 2012)
ביקורים רשמיים ממקסיקו לארגנטינה
הנשיא אדולפו לופס מטאוס (1960).
הנשיא לואיס אצ'ווריה אלברס (1974).
הנשיא מיגל דה לה מדריד (1984).
הנשיא קרלוס סלינס (1990, 1992).
הנשיא ארנסטו סדייו (1995, 1996).
הנשיא ויסנטה פוקס (2002, 2004, 2005).
הנשיא פליפה קלדרון (2008, 2010).
הנשיא אנריקה פניה נייטו (2012, 2016, 2018).
הסכמים דו צדדיים

שתי המדינות חתמו על הסכמים דו צדדיים רבים כמו הסכם שיתוף פעולה לשימושים השלווים של אנרגיה גרעינית; הסכם להכרה הדדית לתעודות ותארים אקדמיים להשכלה גבוהה; הסכם על הובלה אווירית; הסכם לשיתוף פעולה כלכלי; הסכם לתכנון כלכלי וחברתי; הסכם על העברת אזרחים מורשעים ועמידה בגזר דין פלילי; הסכם שיתוף פעולה למאבק בהתעללות ובסחר לא חוקי של סמים נרקוטיים וחומרים פסיכוטרופיים; הסכם לשיתוף פעולה תיירותי; הסכם לשיתוף פעולה טכני ומדעי; הסכם שיתוף פעולה בתחום הקולנועי; הסכם לקידום והגנה הדדית של השקעות; הסכם להימנעות ממיסוי כפול ולמניעת העלמות מס בענייני מס הכנסה המגיעים מהפעלת אוניות וכלי טיס בתחבורה בינלאומית; הסכם לשיתוף פעולה תרבותי וחינוכי; הסכם בתחום התקשורת לגבי שימוש למען אספקת שירותי לוויין; אמנת שיתוף פעולה בנושא סיוע משפטי בעניינים פליליים; אמנת ההסגרה; הסכם לשיתוף פעולה, סיוע מנהלי הדדי והחלפת מידע בענייני מכס והסכם להימנעות ממיסוי כפול ולמניעת העלמות מס בנוגע למיסים על הכנסה והון עצמי.
תחבורה

קיימות טיסות ישירות בין ארגנטינה למקסיקו עם אארולינאס ארחנטינס ואארומקסיקו.
יחסי סחר

במהלך השנים גדל משמעותית הסחר הדו-צדדי בין ארגנטינה למקסיקו. בשנת 2018 הסתכם המסחר בין שתי המדינות ב-1.9 מיליארד דולר. הייצוא של ארגנטינה למקסיקו כולל: אלומיניום, עור פרה (עור), תרופות ומינרלים גולמיים. היצוא של מקסיקו לארגנטינה כולל: מכוניות וחלקים, אלקטרוניקה (טלפונים ניידים) ומוצרים מבוססי כימיה. בין השנים 1999–2017 השקיעו חברות ארגנטינאיות במקסיקו מעל 6 מיליארד דולר, מה שהפך את ארגנטינה למשקיע ה-14 בגודלה בהשקעות הזרות במקסיקו. מעל 34 חברות ארגנטינאיות פועלות במקסיקו עם מספר חברות ארגנטינאיות רב לאומיות הפועלות במקסיקו כמו חברת ברידאס, גופו ארקור וטכינט. בין השנים 2005–2013 השקיעה מקסיקו בארגנטינה למעלה מ-3.8 מיליארד דולר. בארגנטינה פועלות כמה חברות מקסיקניות רב-לאומיות כמו אמריקה מוביל, סימקס וגרופו בימבו; בין היתר.
נציגויות דיפלומטיות

ארגנטינה מחזיקה במקסיקו שגרירות במקסיקו סיטי.
מקסיקו מחזיקה בארגנטינה שגרירות בבואנוס איירס ו-2 קונסוליות בקורדובה ומנדוזה.
יריבויות בליגת KHL

היריבויות בליגת KHL מחולקות למספר קטגוריות ומכיוון שהליגה עדיין צעירה, רבות מהיריבויות עברו אליה מימי הסופרליגה הרוסית, בעוד שמשחקי דרבי חדשים צמחו על רקע העלייה בפופולריות של הליגה.
חלק מהיריבויות הן מבוססות גאוגרפית (כמו הדרבי המוסקבאי) ואילו אחרות מבוססות על שמות הקבוצות או לארגון שהקבוצות הללו השתייכו אליו בתקופת ברית המועצות (כמו הדרבי הצבאי). לא כל הקבוצות מציגות יריבות שאינן משתנות בכל עונה.
במסורת האירופית, יריבויות ספורטיביות ברוסיה מכונה "משחקי דרבי".
יריבות גאוגרפית > דרבי הבירה

| --- | --- |
 :  ראו גם – הדרבי של מוסקבה (הוקי קרח)
צסק"א מוסקבה נגד ספרטק מוסקבה
ספרטק מוסקבה נגד דינמו מוסקבה
דינמו מוסקבה נגד צסק"א מוסקבה
מדי שנה, מהדורות חדשות הספורט נוטות לחשב על רקע משחקי הדרבי המוסקבאי מיהי אלופת מוסקבה, בהתבסס על משחקים בין שלוש הקבוצות הללו. החל מעונת 2009/2010 של ליגת KHL, כל קבוצות מוסקבה נמצאות תחת חטיבה אחת (החטיבה המערבית), מה שהופך את משחקי היריבות לשכיחים יותר. מפני שההוקי פחות פופולרי מאשר כדורגל וענף ספורט אחר במוסקבה, קבוצות שמבוססות במוסקבה סובלות מירידה במספר הצופים במשחקיהן. בדרבי ערי הבירה, לעומת זאת, תמיד ישנה נוכחות צופים גבוהה יותר ממשחקים אחרים.
יריבות גאוגרפית > דרבי מחוז מוסקבה

בשנותיה הראשונות של ליגת KHL התקיימה יריבות בין מועדוני ההוקי של מחוז מוסקבה, אך קבוצות רבות התפרקו וכיום אין יריבות משמעותית בענף ההוקי במחוז מוסקבה.
היריבות הייתה בין מועדון אטלנט מחוז מוסקבה מול ויטיאז צ'כוב, מועדון אם.וה.דה וחימיק ווסקרסנסק.
יריבות גאוגרפית > דרבי ערי הבירה

כהמשך ליריבות הכללית בין העיר סנקט פטרבורג למוסקבה (כתחרות בין עיר הבירה ההיסטורית לעיר בירה המודרנית), ישנה יריבות עצומה בין מועדון סק"א מול כל אחת מקבוצות מוסקבה, אם כי לא הקבוצות במחוז מוסקבה. היריבות המתוחה ביותר היא בין סק"א וצסק"א, שכונתה הדרבי הצבאי.
סק"א סנקט פטרבורג נגד ספרטק מוסקבה
סק"א נגד דינמו מוסקבה
סק"א נגד צסק"א מוסקבה
יריבות גאוגרפית > הדרבי הטטרי

אק ברס קאזאן נגד נפטיכימיק ניז'נקאמסק
יריבות זו לא נחשבת לאחת הגדולות בענף ההוקי ברוסיה, אך בכל זאת משמעותית בכך שאק בארס הייתה ידועה בקרב שחקנים ומאמנים ולעומת נפטכימיק היא המועדון הגדול במחוז ונחשב ל"אח הבכור" של ענף ההוקי בטטרסטן והיריבות משקפת מפגש ידידותי לרוב.
יריבות גאוגרפית > דרבי אורל

טרקטור צ'ליאבינסק נגד מטאלורג מגניטוגורסק
טרקטור צ'ליאבינסק נגד אבטומוביליסט יקטרינבורג
אבטומוביליסט נגד מטאלורג
יריבות גאוגרפית > הדרבי הסיבירי

סיביר נובוסיבירסק נגד אוונגארד אומסק
יריבות גאוגרפית > דרבי וולגה

לוקומוטיב ירוסלב נגד טורפדו ניז'ני נובגורוד
טורפדו ניז'ני נובגורוד נגד אק בארס קאזאן
אק ברס קאזאן נגד לוקומוטיב יארוסלבל
יריבות גאוגרפית > הדרבי הצ'כוסלובקי

היריבות בין מועדון סלובן ברטיסלאבה הסלובקי ללב פראג הצ'כית היה טבעית מההתחלה בשל יריבות ההוקי קרח צ'כיה – סלובקיה ושתי הקבוצות היו הנציגות היחידות של מדינותיהן בליגת KHL. מאז עזיבת לב פראג את הליגה ולאחר מכן עזיבתה של סלובן השכיחו את חשיבות הדרבי הזה והשניים לא נפגשו מאז במסגרת תחרותית.
יריבות גאוגרפית > דרבי המזרח הרחוק

| --- | --- |
 :  ראו גם – הדרבי של המזרח הרחוק הרוסי
אמור חברובסק נגד אדמירל ולדיווסטוק
יריבות גאוגרפית > הדרבי הירוק הגדול

| --- | --- |
 :  ראו גם – הדרבי הירוק
אק ברס קאזאן נגד סלבאט יולאייב אופה
ניתן לכנות גם את הדרבי כדרבי האלופות, אלה שתי הקבוצות הראשונות שזכו בגביע גגארין ולשתי הקבוצות יש מדים ירוקים, הן מרפובליקות אוטונומיות ויש להן שחקני קליבר של ה-NHL, מה שהופך את המשחקים ביניהן למתוחים במיוחד.
הערות שוליים

↑  "КХЛ. "Спартак" — ЦСКА - SportBox.ru". News.sportbox.ru. נבדק ב-2011-11-28.
↑  ""Атлант" вырвал победу в подмосковном дерби - SportBox.ru". News.sportbox.ru. נבדק ב-2011-11-28.
↑  "Дерби двух столиц осталось за "Спартаком" - Мир хоккея". Hockey-world.net. 2010-11-24. נבדק ב-2011-11-28.
↑  "Континентальная Хоккейная Лига - Татарстанское дерби". Khl.ru. 2010-09-14. נבדק ב-2011-11-28.
↑  "/ Унййеи / Hockey : "Люцмхрйю" Бшхцпюкю Спюкэяйне Депах" (ברוסית). Sport.ru. 2009-11-27. נבדק ב-2011-11-28.
↑  "Хоккей на AllHockey.Ru - Сибирское дерби - за Новосибирском". Allhockey.ru. 2010-09-27. אורכב מ-המקור ב-2012-06-04. נבדק ב-2011-11-28.
↑  "КХЛ. Сибирское дерби, волевые победы Магнитки и Салавата » Новости, результаты, интервью, видео NHL&KHL.RU". Nhl-khl.ru. 2010-12-04. אורכב מ-המקור ב-2012-04-25. נבדק ב-2011-11-28.
↑  "Волжское дерби осталось за "Локомотивом"". Sportbox.Ru. 2010-12-22. נבדק ב-2012-10-16.
↑  "Slovan vyhral v derby nad Levom, Chára vyradil Šatana" (בסלובקית). WebNoviny.sk. 3 בנובמבר 2012. נבדק ב-15 ביולי 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Хоккей на AllHockey.Ru - "Большое зеленое дерби" и "сотка" Мозякина". Allhockey.ru. 2011-09-17. אורכב מ-המקור ב-2012-06-04. נבדק ב-2011-11-28.
| ליגת ההוקי הקונטיננטלית> עונות KHL | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> טורנירים נוספים | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> נשיאי הליגה | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> שונות | ליגת ההוקי הקונטיננטלית>  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ← • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023  |  גביע גגארין • גביע היבשת • גביע לוקומוטיב • WHL • MHL • VHL • גביע חרלמוב • גביע האתגר • גביע הפדרציה • גביע פטרוב • גביע האלופות  |  אלכסנדר מדבדב • דמיטרי צ'רנישנקו • אלכסיי מורוזוב  |  פרסי ההוקי הרוסי • דראפט ה-KHL • ‏KHL נגד NHL • התרסקות טיסת שחקני לוקומוטיב יארוסלבל • משחק האולסטאר • יריבויות בליגת KHL  |  |  |
קבוצות בעונת ‏2023/24
| החטיבה המזרחית | החטיבה המזרחית | החטיבה המערבית | החטיבה המערבית |  |  |
| בית חרלמוב | בית צ'רנישב | בית בוברוב | בית טראסוב |  |  |
| רוסיהאבטומוביליסט יקטרינבורג | רוסיהסלבאט יולאייב אופה | רוסיהויטיאז מחוז מוסקבה | בלארוסדינמו מינסק |  |  |
| רוסיהאק בארס קאזאן | רוסיהאוונגרד אומסק | רוסיהסוצ'י | רוסיהדינמו מוסקבה |  |  |
| רוסיהטרקטור צ'ליאבינסק | רוסיהאמור חברובסק | רוסיהספרטק מוסקבה | רוסיהצסק"א מוסקבה |  |  |
| רוסיהנפטכימיק ניז'נקאמסק | קזחסטןבאריס נור-סולטן | רוסיהסק"א סנקט פטרבורג | רוסיהלוקומוטיב ירוסלבל |  |  |
| רוסיהמטאלורג מגניטוגורסק | הרפובליקה העממית של סין הכוכב האדום קונלון | רוסיהסברסטאל צ'רפובץ | רוסיה אדמירל ולדיווסטוק |  |  |
| רוסיהטורפדו ניז'ני נובגורוד | רוסיהסיביר נובוסיבירסק | לאדה טוליאטי |  |  |  |


קבוצות עבר
‏יוגרה • סלובן ברטיסלאבה • לב פופראד • דונבאס • אטלנט מיטישצ'י • דינמו ריגה • יוקריט הלסינקי • לב פראג   מדבצ'אק זגרב • מטאלורג נובוקוזנצק • אם.וה.דה • חימיק ווסקרסנסק
כריסטופר כריסטיאן קרסטן

| --- | --- |

 לידה:  9 בספטמבר 1756 איסטד, שוודיה 
 פטירה:  7 באוגוסט 1827 (בגיל 70) דרוטינגהולם, שוודיה 
 מקום קבורה:  Lovö church 
 תקופת הפעילות:  מ-1776 
 בן או בת זוג:  Sophie Stebnowska 
 צאצאים:  סופי קרסטן, Elisabeth Charlotta Karsten 
 
כריסטופר כריסטיאן קרסטן
כריסטופר כריסטיאן קרסטן (בשוודית: Christoffer Christian (או Kristofer Kristian) Karsten;‏ 9 בספטמבר 1756 - 6 באוגוסט 1827) היה זמר אופרה שוודי. הוא היה סבה מצד האם של הבלרינה מארי טליוני.
ביוגרפיה

קרסטן נולד באיסטאד. כשרון השירה שלו התגלה על ידי לואיזה אולריקה, נסיכת פרוסיה בשנת 1771, כששר לפניה בדרכו לביקור בברלין. היא התרשמה כל כך משירתו, שהעניקה לו הזדמנות ללמוד שירה בסטוקהולם.
ביוגרפיה > קריירה

בשנת 1773 הופיע לראשונה בהאופרה המלכותית השוודית בבולהוסט עם קרל סטנבורג ואליזבת אולין, בהצגת האופרה "Thetis och Phelée".
הוא עבד במקהלת האופרה עד שביצע את התפקיד הראשי הראשון שלו כאדוניס בבלט אופרה "אדוניס".
הוא למד בפוטנזה בקופנהגן, ועם שובו היה לזמר, שנחשב אולי למצליח ביותר בשוודיה יחד עם קרל סטנבורג עד 1806, נערץ בשל יפי קולו וגופו גם יחד. בשנת 1781, לרגל נישואיו, קיבל את וילה קנטון בדרוטנינגהולם, שם התגוררה משפחתו עד 1870. הוא נבחר לאקדמיה המלכותית השוודית למוזיקה והתמנה ל-Hovsångare ב-1787. ב-1791 קיבל את התואר מזכיר מלכותי.
בהופעת הבכורה שלו בשנת 1776 קיבל את הביקורת:
"סוף סוף השיג מנהל האופרה יריב למר קרל סטנבורג, הוא קרסטן הצעיר, שהיטיב מאוד לשיר ולשחק ב"אדוניס". אפילו בלי התלבושת והאיפור הוא ניחן בפיזיונומיה נעימה, יפה גזרה, גבוה ותמיר", ונשפט כ"ניצחון כביר ל(במאי) ציבט אך כשברון-לב לגברת אולין, שנדרשה לשחק מול נער מן המקהלה."
קרסטן וסטנבורג כיכבו כזמרים ראשונים במעלה בעידן גוסטב בשוודיה, והשלימו זה את זה, משום שלכל אחד מהם היה סגנון הופעה שונה": "בעוד שקרסטן טילטל בקולו העז, המצלצל, המשתלט את כל מערכת העצבים של מאזיניו, היסב להם עונג ותבע את הערצתם, חדרו צליליו הרכים, הרגישים, המלודיים של סטנבורג אל לבותיהם והציפו את עיניהם בדמעות אהדה והשתתפות."
קרסטן יצא גם למסעות קונצרטים. הוא שר בקופנהגן ב-1783, בברלין ב-1788, בלונדון ב-1792 ובפריז ב-1810–1811.
כשהאופרה המלכותיח השודית נסגרה (זמנית) ב-1806, נאלץ קרסטן לפרוש יחד עם שאר הצוות. לאחר פתיחתה המחודשת ב-1809, חזר להופעות אורח עד 1826.
ביוגרפיה > תפקידים

בין האופרות שהופיע בהן היו "ארסן" מאת מונסיני, מול מארי לואיז מרקדט ואליזבת אולין בעונת 1780-1779; "אלקסטה" מאת גלוק עם קרולין פרדריקה מילר וקרל סטנבורג (עונת 1781-1780); "רולאן" מאת פיליפ קינו עם סטנבורג ומילר (1782-1781); "אטיס" מאת פיצ'יני מול סטנבורג ומרקדט (1785-1784); איפיגניה בטאוריסמאת גלוק עם סטנבורג ומילר ו"גוסטב ואסה" מאת נאומן עם מרקדט, סטנבורג ומילר (1786-1785); "ארמיד" מאת קינו עם סאנבורג ומילר (1787-1786); "אזמיה" מאת קינו עם סטנבורג ומילר; "גוסטב אדולף ואבה בראהה" מאת גוסטב השלישי עם מילר, פרנציסקה שטאדינג וסטנבורג (1788-1787); "אזמיה" מאת ניקולא דאלאיירק עם מילר ואברהם דה ברואן (1793-1792); "פולקה בירגרסון טיל רינגסטאד" עם מרקדט ואינגה אברג (1793-1792) ועוד.
חיים אישיים

קרסטן נשא ל5אישה את השחקנית וזמרת האופרה הפולניה מריאן סופי סטבנובסקה, שנחשבה גם היא לאחת מזמרות האופרה המוכשרות ביותר עד 1806. בתו7, סופי קרסטן, הייתה רקדנית ראשית באופרה של פריז בשנים 1805–1806. היא נישאה לפיליפו טליוני והייתה אמה של מארי טליוני. בתו הצעירה, אליזבת שרלוט קרסטן, הייתה ציירת.
הערות שוליים

↑  מורשת מוזיקה שוודית
↑  Del 1   Under gustavianska tidehvarfvet jämte en återblick på dess tidigare öden התיאטרון השוודי בחסות גוסטב השלישי (בשוודית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1081264055  VIAF: 60145304839978610114   WorldCat (עם VIAF): 60145304839978610114
כריס ווקר-הבורן

כריסטופר "כריס" ג'יימס ווקר-הבורן (באנגלית: Christopher James "Chris" Walker-Hebborn; נולד ב-1 ביולי 1990) הוא שחיין בריטי, הוא אלוף אירופה (ברלין 2014) ואלוף חבר העמים (גלאזגו 2014) במשחה ל-100 מטר גב. הוא אלוף העולם ושיאן העולם במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב משולב, 2 שחיינים ו-2 שחייניות (קאזאן 2015).
שיאים אישיים > בריכה אולימפית

50 מטר גב: 24.92 שניות (2014)
100 מטר גב: 52.88 שניות (2015)
200 מטר גב: 1:56.05 דקות (2009)
שיאים אישיים > בריכת 25 מטר

50 מטר גב: 23.31 שניות (2014)
100 מטר גב: 50.44 שניות (2013)
200 מטר גב: 1:50.73 דקות (2009), שיא בריטניה
לוקיוס יוניוס פולוס

לוּקיוּס יוּניוּס פּוּלוּס (בלטינית: Lucius Iunius Pullus) היה קונסול  ומצביא רומאי, שלחם נגד הקרתגים במלחמה הפונית הראשונה (241-264 לפנה"ס).
הוא נבחר לקונסולאט בשנת 249 לפנה"ס יחד עם פובליוס קלאודיוס פולכר. בעוד עמיתו מפקד על הצבא הצר על ליליבאיום, ארגן פולוס העברת דגן ואספקה מאיטליה אל הצבאות הנלחמים בסיקיליה. שיירת אוניות משא ומלחמה, שיצאה בפיקודו  אל ליליבאיום, הותקפה מן המארב על ידי צי קרתגי בפיקוד קרתאלו. פולוס נמנע מקרב, ועגן את אוניותיו בחסות חוף סלעי ומסוכן ליד קמארינה, בחוף הדרומי של סיקיליה, אליו לא העזו הקרתגים להתקרב. איתרע מזלו, ופרצה סערה עזה שהשמידה כמעט את כל אוניותיו. הקרתגים, שהכירו את טבע המקום, הסתלקו ממנו בעוד מועד וניצלו. זמן קצר קודם לכן הובס פולכר, הקונסול השני, בקרב ים ליד דרפאנה.
לאחר טביעת הצי שב פולוס "אל הצבא במצב רוח מדוכא מאוד, והגה רעיונות על מעשה חדש, שיתאים לצורכי השעה, כי שאף להמיר את האסון בהצלחה." כשנקרתה לו ההזדמנות, לכד בהתקפת פתע את הר אריקס והעיר שלמרגלותיו, בחוף הצפוני של סיקיליה.
קיקרו כותב, כי האסון הימי ותבוסת פולכר בקרב אירעו משום שהשניים זלזלו "באותות המבשרים" (auspicia) שחזו האוגורים קודם יציאת האוניות לים. בשל כך, לדבריו, הועמד קלאודיוס פולכר למשפט העם ונקנס ואילו יוניוס פולוס שלח יד בנפשו. סיפור זה אינו מופיע אצל פוליביוס אלא רק אצל סופרים מאוחרים יותר, וכפי הנראה הוא המצאה מאוחרת, הבאה לתרץ את הכישלונות הרומיים.
הערות שוליים

↑  פוליביוס, ספר ראשון, 49-52.
↑  פוליביוס, ספר ראשון, 55 (בתרגום ב' שימרון); Diodorus, 24.1.10.
↑  קיקרו, על טבע האלים, ספר שני, iii ‏(7) בתרגום א' קציר; Walbank, p. 113.
כושרות

ערך זה עוסק באלות הפריון הכנעניות . אם התכוונתם לעמותת כשרות ישראלית, ראו .
סנונית במעופה
כושרות (באוגריתית: 𐎋𐎘𐎗𐎚 – כתֿרת) הן קבוצת אלות כנעניות (ואמוריות), שלפי ההקשרים המיתולוגיים המועטים שלהן מאוגרית מזוהות כאלות הריון ולידה.
באוגריתית, שמן מופיע כ"כתֿרת" (כושרות); שם זה קיים גם בטקסטים באכדית מהערים האמוריות מרי ואמר. במרי, הן מקבילות לשַׁסֻּרַתֻ (אנ'), אלות שמיות־מזרחיות שמשמעות שמן "רחם" או "מיילדת" (ברשימות הקדומות הופיעו dkà-ma-šu-ra-tum (נהגה kawašurātum) מקבילות ל־dsin-zu-ru-um, ובתקופה מעט מאוחרת יותר dku-ša-[ra-tum] (נהגה kûšarātum) מקבילות ל־dša-zu-[ru-um]). באמר מופיעות האלות כ־DINGIR.MEŠ ka-ša-ra-ti. השוואה בין רשימות אלים באוגריתית ובחורית מאוגרית מעלה הקבלה בין הכושרות לקבוצות האלות החוריות חֻֿתֵנַ (Ḫutena) וחֻֿתֵלֻּרַ (Ḫutellura), שגם להן זיקה לאלוהויות לידה.
בתנ"ך מופיע המושג "כושרות" כמלה יחידאית בתהילים ס"ח, פסוק ז': "אֱלֹהִים מוֹשִׁיב יְחִידִים בַּיְתָה, מוֹצִיא אֲסִירִים בַּכּוֹשָׁרוֹת, אַךְ סוֹרְרִים שָׁכְנוּ צְחִיחָה"; המזמור כולו מעורפל ומלא רמזים, אך ברור מההקשר התקבולתי ש"כושרות" קשורות ל"בית" ולכניסה למשפחתיות, בדומה לאלות הכנעניות "כושרות".
יש הסוברים[דרוש מקור] כי הביטוי "הסנונית הראשונה" כמבשרת תופעה, קשור לאלות הללו, שכאמור מבשרות על ההריון.
באוגריתית הן מכונות בשם "בנת הלל סננת" – בנות הלל (אולי דמות בשם הלל, כהילל שבמקרא, ואולי "הבנות האומרות הלל") הסנוניות (הזיהוי בין "סננת" בכתבי אוגרית לסנוניות אינו וודאי, ייתכן שמדובר ב"סוללות" (משוררות, מזמרות) בחילופי למנ"ר, כך על־פי תהלים ס"ח ה': "שִׁירוּ... זַמְּרוּ... סֹלּוּ לָרֹכֵב בָּעֲרָבוֹת").
בעלילת אקהת מסופר כי שופט הצדק דנאל הערירי מבקש מהאלים בן, ולאחר התערבות בעל ולאחריו גם אל, הוא שוכב עם אשתו והיא הרה. הוא שמח וצוהל לשמע הבשורה, ומגיע לביתו, חש להיכלו, ולביתו נכנסו הכושרות, המכונות שם "בנת הלל סננת", והוא טובח להן אלוף, ומגיש להן לחם ומשקה במשך ששה ימים, וביום השביעי הן יוצאות מביתו, והוא יושב לספור ירחים לקראת הולדת בנו.
בשני לוחות בהם בעל מזדווג עם פרה וענת מספרת לו על לידת בנו, מוזכרות (בהקשר מקוטע) הכושרות, בביטוי "חבל כתֿרת" ("חבל" מלשון הריון, כך בשיר השירים, ח', ה' וכן בערבית; או אולי "חבל" במובן "חֶבֶר", חבורת כושרות).
בשיר האוגריתי חתונת ירח ונכל, הכושרות נקראות לשמוח לרגל הריונה של נכל ואִב לירח. בסוף השיר נמתח קו, ומתחתיו מופיע מזמור לכושרות, שמפרט (כנראה) את שמותיהן:
| המקור האוגריתי | פרשגן צבי ושפרה רין |
| --- | --- |
  [אַשר אִלהת כתֿרת בנ]  ת הלל סננת בנת ה  לל בעל גמל ירדת  בערגזמ ב(ז/ג)בז תדמע  ללאַי עמ לטֿפנ אִ  ל דֿ פאִד הנ בפי ספ  רהנ בשפתי מנ  תהנ תֲֿלחֿה ומלגה י  תֿתקת עמה בקעת  תקעת עמ פרבחֿתֿ  דמקת צעֿרת כתֿרת  — לוח KTU 1.24 : אָשִׁירָה לְאֵלוֹת כּוֹשָׁרוֹת, בְּנוֹת הֵילֵל סְנוּנִיוֹת, בְּנוֹת הֵילֵל בַּעַל גְּמוּל. יוֹרְדוֹת בַּעֲרוּגוֹת זוֹם, בזבז תִּדְמַע ללאי אֶל לַטְּפָן אֵל בַּר-לֵב. הֵן בְּפִי מִסְפָּרָם, בִּשְׂפָתַי מִנְיָנָם. שִלּוֹחֶיהָ וּמְלוֹגָהּ ישתקת עִמָּהּ בקעת, תקעת עִם פרבחש. נָאוֹת צְעִירוֹת כּוֹשָׁרוֹת.
הכושרות מוזכרות גם בכתבי אוגרית שאינם שיריים – ברשימות אלים, כאמור לעיל, וברשימת אלים וזבחיהם של "זבח צפון" (כנראה חג אוגריתי).
לקריאה נוספת

Wilfred G. E. Watson; Nicolas Wyatt (1 January 1999), Handbook of Ugaritic Studies, BRILL, p. 201, ISBN 90-04-10988-9
הערות שוליים

↑  Alfonso Archi, "The Anatolian Fate-Goddesses and their Different Traditions", in: Eva Cancik-Kirschbaum, Jörg Klinger, Gerfrid G. W. Müller (eds.), Diversity and Standardization, De Guyter, 2013, p. 14, 16
1 2  Alfonso Archi, "The Anatolian Fate-Goddesses and their Different Traditions", in: Eva Cancik-Kirschbaum, Jörg Klinger, Gerfrid G. W. Müller (eds.), Diversity and Standardization, De Guyter, 2013, p. 14
↑  Gary Beckman, "The Pantheon of Emar", in: P. Taracha, Silva Anatolica, Agade, 2002, p. 44
↑  Daniel E. Fleming, Time at Emar: The Cultic Calendar and the Rituals from the Diviner's Archive, Eisenbrauns, 2000, עמ' 89
1 2  KTU2 1.47, 1.118
1 2  Alfonso Archi, "The Anatolian Fate-Goddesses and their Different Traditions", in: Eva Cancik-Kirschbaum, Jörg Klinger, Gerfrid G. W. Müller (eds.), Diversity and Standardization, De Guyter, 2013, p. 14
↑  מ. ד. קאסוטו, תהלים סח, ספרות מקראית וספרות כנענית, כרך א', מאגנס, 1972, עמ' 180
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 428
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 547–548, 556–559; הכושרות מופיעות בלוח KTU2 1.17 II
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 356–358, 379, וראו במיוחד את הקריאה לפי KTU2 1.10 II
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 423, 427
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 425–426
↑  או בַּעַל מַגָּל, שלו צורת הסהר. באכדית מכונה אֵל הירח bel gamli, כלומר בעל המגל.
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 709–714 – KTU2 1.148
| אלים במיתולוגיה הכנענית |
| --- | --- | --- |
| מפחרת האלים | אל • אשרה • בעל־הדד • ענת • עשתרת • דגן • אדון • בעלת גבל • בוהו • מוֹת • בעל פעור • ים • שמש • ירח  • כושר וחסיס • כושרות • רשף • חורון • קדש • אשמון • עשתר • כמוש • מלך • קוס • יהוה • שחר • שלם • צד • נכל ואב • שכמן ושנם • לויתן • תנין (אנ') • מלקרת • תנת • בעל חמון • פמי (אנ') • סכן • צדק (אנ') • מישור (אנ') • שלמן • גד |  |
| אתרים מקודשים | מרום צפון • חכפת • כפתר • עשתרות • תותול |  |
| ספרוּת | שירה אוגריתית: עלילות בעל וענת ‧ עלילת אקהת ‧ עלילת כרת ‧ הולדת שחר ושלם ‧ חתונת ירח ונכל ‧ לחש עלילת האלים הנאבקים בנחש • כתבי סכניתן |  |
| פולחן | במות • מרזח • פסלים מצבות • מצבות נדר • בית אל • כס עשתרת • מקדש מגדול • תרפים • נסך וקטורת • מזבחות אבן ונחושת • קורבנות, זבחים, מנחות, זבח חלב, שלמים, כליל ועולות • העלאה באוב |  |
כיכר לוביאנקה

| --- | --- |

בניין לוביאנקה ו"עולם הילדים"
 מידע כללי
 על שם:  פליקס דזרז'ינסקי 
 אורך:  177 מ' 
 מיקום
 עיר:  טברסקוי ראיון 
 קואורדינטות:  55°45′34″N 37°37′37″E﻿ / ﻿55.759444444444°N 37.626944444444°E﻿ / 55.759444444444; 37.626944444444
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מוסקבה מוגדלת) כיכר לוביאנקה(למפת מוסקבה רגילה) כיכר לוביאנקה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כיכר לוביאנקה (ברוסית: Лубянская площадь), או בקיצור לוביאנקה במוסקבה היא ככר השוכנת כ-900 מטרים (980 יארד) מצפון-מזרח לכיכר האדומה בעיר. ההיסטוריה מתעדת את שמה לראשונה בשנת 1480, כאשר הנסיך הגדול איוואן השלישי, שכבש את נובגורוד בשנת 1471, התיישב באזור עם אנשי נובגורוד רבים. הם בנו את כנסיית סופיה, שתוכננה בהשראת קתדרלת סופיה בנובגורוד וכינו את האזור "לוביאנקה" על שם רובע לוביאניצי בעיר הולדתם.
אטימולוגיה

הכיכר כונתה במשך שנים רבות כיכר דז'רז'ינסקי (1926–1990) לכבוד מייסד שירות הביטחון הסובייטי פליקס דזרז'ינסקי שבתקופת ברית המועצות אף הוצב במרכז הככר פסל לכבודו. מאז 1991 נקראת הככר שוב בשם לוביאנקה והפסל לזכרו של דזרז'ינסקי הוסר, אם כי ישנם דיונים ערים להצבה מחדש של פסל לזכרו.
מרכז הכיכר

בעבר עמדה מזרקה מול הבניין, במרכז כיכר לוביאנקה. בשנת 1958 הוחלפה המזרקה שבמרכז כיכר לוביאנקה בפסל בן 11 טון של פליקס דזרז'ינסקי ("ברזל פליקס"), מייסד הצ'קה, פסל מעשה ידי יבגני ווצ'טיץ'.
ב-30 באוקטובר 1990 הקים ארגון ממוריאל את אבן סולובצקי, אנדרטה לקורבנות הגולאג, אבן פשוטה ממחנה סולובקי שבים הלבן. בשנת 1991 הוסר פסלו של דז'רז'ינסקי על ידי מפגינים ליברלים בעקבות כישלון ניסיון ההפיכה נגד מיכאיל גורבצ'וב, ושמה המקורי של הכיכר הוחזר רשמית.
בשנת 2021 ראש עיריית מוסקבה סרגיי סוביאנין יזם הצבעה שתקבע האם להציב פסל של אלכסנדר נבסקי, גיבור הקרב על הקרח, במרכז הככר, או פסל של מייסד שירותי ביטחון הפנים הסובייטיים, פליקס דזרז'ינסקי.
בניין לוביאנקה

כיכר לוביאנקה ידועה בעיקר בזכות בניין לוביאנקה המונומנטלי, שתוכנן על ידי אלכסנדר איוואנוב ונבנה בשנים 1897–1898 עבור חברת הביטוח "רוסיה" ונודע מאוחר יותר כמטה הק.ג.ב על גלגוליו השונים. מאז 1995 משמש כמטה שירות הביטחון הפדרלי של הפדרציה הרוסית.
"עולם הילדים"

מול בניין לוביאנקה ניצב סניף גדול של רשת "עולם הילדים" (Де́тский мир), חנות הילדים הגדולה באירופה, שנבנתה בשנים 1953–1957 ושוחזרה במלואה בשנת 2014. המבנה מכיל אטריום ראשי ובו תנועת השעון המכנית הגדולה בעולם הידועה בכינוי רקטה מונומנטל.