stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיכאל טפלינסקי

| --- | --- |

 לידה:  9 בינואר 1969 (בן 56) Mospyne, אוקראינה 
 מדינה:  אוקראינה 
 השכלה:  בית הספר הפיקוד הגבוה לצנחנים של ריאזאן  Combined Arms Academy of the Armed Forces of the Russian Federation  האקדמיה הצבאית של המטכ"ל של צבא רוסיה 
 מספר צאצאים:  3 
 השתייכות:  ברית המועצות, רוסיה
 דרגה:   גנרל-קולונל
 פעולות ומבצעים
 מלחמת צ'צ'ניה הראשונה  מלחמת טרנסניסטריה  המעורבות הרוסית במלחמת האזרחים בסוריה  הסכסוך האוקראיני–רוסי  מלחמת צ'צ'ניה השנייה  מלחמת האזרחים באוקראינה  מלחמת אוקראינה–רוסיה 
 עיטורים
 עיטור האומץ  מדליה להצטיינות בשירות הצבאי, דרגה 3  Medal "For Distinction in Military Service", 2nd class  מדליה להצטיינות בשירות הצבאי, דרגה 2  מדליית המערכה הצבאית בסוריה  מדליית גנרל הצבא מרגלוב  מדליית הגבורה הצבאית, דרגה 2  Medal of Military Valour  מדליית הגבורה הצבאית  מדליה להנצחת 60 שנים לניצחון במלחמת המולדת הגדולה 1941–1945  מדליה להצטיינות בשירות הצבאי  מסדר גאורגיוס הקדוש, דרגה 4  מדליה להצטיינות בשירות הצבאי  מדליה להצטיינות בשירות הצבאי, דרגה 1  מדליית הגבורה הצבאית, דרגה 1  מדליה על הישגים למען המולדת דרגה שנייה  מדליה על הישגים למען המולדת דרגה ראשונה  מדליית העוז  גיבור הפדרציה הרוסית  מדליה לחיזוק אחוות הנשק  עיטור קוטוזוב (הפדרציה הרוסית)  עיטור ההצטיינות למען המולדת, דרגה רביעית עם חרבות  Medal "For Courage"  מדליה להנצחת 850 שנים לייסוד מוסקבה  מדליה להצטיינות בשירות הצבאי, דרגה 1  עיטור מסדר המולדת 
 
מיכאל יורייביץ' טפלינסקי (ברוסית: Михаил Юрьевич Теплинский; נולד ב־9 בינואר 1969) הוא איש צבא רוסי בדרגת גנרל-קולונל, מפקד חיל הצנחנים הרוסי מ-16 ביוני 2022. גיבור הפדרציה הרוסית (1995).
על פי מינהלת המודיעין הראשית של משרד ההגנה של אוקראינה, הוא סיפק תמיכה לכוחות המזוינים של הרפובליקה העממית של דונצק
והרפובליקה העממית של לוגנסק. עקב פלישת רוסיה לאוקראינה, נתון תחת סנקציות של האיחוד האירופי, הממלכה המאוחדת ומדינות נוספות.
החל מאפריל 2023, סגן מפקד הקבוצה המשותפת של כוחות רוסים באוקראינה. מאז 30 באוקטובר 2023, מפקד קבוצת הכוחות "דנפר".
הערות שוליים

↑  Наконец-то! Нового командующего группировкой «Днепр» радостно встречают в войсках, EADaily, ‏2023-10-31 (ברוסית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסים ובנושא אנשי צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קרטל סמים

פבלו אסקובר 1989
קרטל סמים הוא קונסורציום בלתי חוקי של ארגונים עצמאיים שנוצר כדי להגביל תחרות ולשלוט בייצור והפצת סמים בלתי חוקיים. קרטלי הסמים מאופיינים בארגון יעיל, מימון טוב, ופעלתנות חסרת רחמים. מאז שנות ה-80, הם שולטים בסחר הבינלאומי בסמים.
ארצות הברית החלה להילחם בקרטלים תחת ממשל הנשיא ריצ'רד ניקסון. לאחר ניצחונו בבחירות לנשיאות ב-1968, הכריז ניקסון כי התמכרות לסמים היא "האויב הציבורי מספר אחד". המאמצים לעצור את זרימת הסמים הבלתי חוקיים לארצות הברית - שהייתה היעד העיקרי לרוב הסמים - התמקדו יותר ויותר בצמצום הייצור הזר של מריחואנה והרואין. עם זאת, בשנות ה-70, הביקוש ההולך וגובר לקוקאין בארצות הברית הוביל ליצירת הקרטלים הראשונים.
מבנה בסיסי של קרטל סמים

קרטל סמים הוא ארגון מסודר היטב הכולל מגוון תפקידים ודרגות, אשר כל אחד מהם ממלא תפקיד חשוב בהצלחת הארגון. המבנה הבסיסי של קרטל סמים כולל את הדרגות הבאות:
מבנה בסיסי של קרטל סמים > סיירים ("פלקונים")

הסיירים נחשבים ל"עיניים והאוזניים" של הרחובות והם נמצאים בדרגה הנמוכה ביותר בקרטל הסמים. הם אחראים על איסוף מודיעין, כולל דיווח על פעילויות המשטרה, הצבא וקבוצות יריבות. תפקידם הוא לוודא שהקרטל מעודכן בכל הנעשה בשטח כדי להגן על האינטרסים שלו.
מבנה בסיסי של קרטל סמים > מתנקשים

הקבוצה המזוינת בתוך קרטל הסמים. המתנקשים (בספרדית: sicarios. מקור המילה מהתרגום הלטיני ל"סיקריים") אחראים לביצוע רציחות, חטיפות, גניבות וסחיטות, כמו גם על הפעלת מנגנוני הגנה על הטריטוריה שלהם מפני קבוצות יריבות והצבא. הם מהווים את הכוח הצבאי של הקרטל ומשמשים גם כאנשי אבטחה.
מבנה בסיסי של קרטל סמים > סגנים

הסגנים ממלאים את התפקיד השני בחשיבותו בארגון קרטל הסמים.
מבנה בסיסי של קרטל סמים > ברוני הסמים

ברוני הסמים הם בעלי הדרגה הגבוהה ביותר בכל קרטל סמים. הם אחראים על פיקוח על כל תעשיית הפורמו במדינה.
קרטלים בעולם > קרטלי סמים בקולומביה

קרטל מדיין הקרטל הגדול הראשון בקולומביה החל באמצע שנות ה-70 כאשר מבריחי מריחואנה קולומביאניים התחילו להבריח כמויות קטנות של קוקאין לארצות הברית. עם גידול הסחר, קבוצה מגוונת של יזמים החלה לקחת חלק, כולל אנשים מכובדים עם רקע ברעיית בקר וסוסים ועד לפושעים קטנים. הביקוש הגובר לקוקאין הוביל להרחבת הסחר מעבר לכמויות קטנות שהוסתרו במזוודות. הקרטל רכש מטוסים פרטיים להעברת הסחורה שלו, בנה מעבדות סמים מתקדמות ואף רכש אי קטן בקריביים לתדלוק המטוסים שלו.
אלימות, בעיות בארגון ותחרות מצד קרטל קאלי המתהווה (שמרכזו בקאלי, קולומביה) פירקו את קרטל מדיין בסוף שנות ה-80 ובתחילת שנות ה-90. פבלו אסקובר, מנהיג קרטל מדיין, הפך לאחד האנשים המבוקשים ביותר בעולם ונאלץ להסתתר. ב-1993 הוא נהרג במהלך קרב יריות עם כוח משטרתי מיוחד מקולומביה, מה שהוביל לעליית קרטל קאלי.
קרטל קאלי הצטיין בסגנון מתוחכם ועדין יותר מאשר קרטל מדיין. חברי קרטל קאלי השקיעו במהירות את רווחי הסמים שלהם בעסקים חוקיים. הם חתרו תחת קרטל מדיין כאשר האחרון הפך בלתי פופולרי ואלים. קרטל קאלי אף סייע למשטרה הקולומביאנית והמנהל לאכיפת הסמים של ארצות הברית (DEA) לעקוב אחרי אסקובר. בשנות ה-90 נעצרו מנהיגי קרטל קאלי ובתחילת העשור הבא הארגון התפרק במידה רבה. בעוד קרטלים אחרים בקולומביה מילאו את החלל, עוצמתם לא השתוותה לזו של קודמיהם.
קרטלים בעולם > קרטלי סמים במקסיקו

בשנות ה-60 ותחילת שנות ה-70, מקסיקו הייתה ידועה בעיקר כספקית מריחואנה. עם זאת, כאשר המאמצים של ארצות הברית בקולומביה האטו את זרימת הסמים מדרום אמריקה, מקסיקו הפכה למקור לקוקאין. קרטל טיחואנה - שנוצר על ידי בני משפחת ארליאנו פליקס, בעיקר האחים רמון ובנחמין - נוסד בסוף שנות ה-80 והפך לאחד מהקרטלים החזקים ביותר במקסיקו, האחראי להברחת מאות מיליוני דולרים של קוקאין, הרואין ומתאמפטמין לארצות הברית.
המאבק של הרשויות כנגד קרטלי הסמים, וכן המאבק בין קרטלי הסמים עצמם, הסלים בשנות ה-2000 לכדי מלחמה של ממש.
קרטלים בעולם > קרטלים אחרים

קבוצות פשע מאורגן באסיה, אפריקה, איטליה וברית המועצות לשעבר נקשרו גם הן למכירת וייצור סמים בלתי חוקיים. מבריחי סמים ישראלים, רוסים ומערב אירופיים אחראים בעיקר למכירה והפצה של אקסטזי. קבוצות פשע בדרום-מזרח ודרום-מערב אסיה משתמשות בעיר ניו יורק כמרכז להעברת הרואין לארצות הברית. מכירת והפצת מריחואנה מדרום-מזרח אסיה מוגבלת בדרך כלל לחוף המערבי, אך מריחואנה גם נכנסת לארצות הברית מקנדה.
קרטלים בעולם > נרקו-טרוריסטים

סיום המלחמה הקרה והתמקדות חדשה בטרור שינו את המינוח של המלחמה בסמים. הארגון הנרקו-טרוריסטי הופיע כאיום חדש, מוגדר כקבוצה מאורגנת שמשתתפת בסחר בסמים למימון פעילויות טרור פוליטיות. ה-DEA טען שאפגניסטן תחת שלטון הטליבאן הייתה דוגמה בולטת למדינה שמומנה על ידי ייצור בלתי חוקי של אופיום. עם זאת, מומחים אזוריים טענו כי ייצור האופיום נמחק כמעט לחלוטין על ידי השלטון האסלאמי הקפדני של הטליבאן. לאחר הפלישה האמריקאית בסוף 2001 והפלת שלטון הטליבאן, ייצור האופיום באפגניסטן עלה בהתמדה.
מנהיגי קרטלי הסמים הוגדרו רטרואקטיבית על ידי ה-DEA כנרקו-טרוריסטים. לדוגמה פבלו אסקובר מקרטל מדיין מתואר כמי שביצע "פעולות טרור", כגון פיצוץ טיסה 203 של אוויאנקה. הוא היה גם אחראי להתנקשויות בפוליטיקאים, מועמדים לנשיאות, שוטרים, עיתונאים ושופטי בית המשפט העליון של קולומביה.
קבוצות שהוגדרו לעיתים כארגוני טרור, כגון הנתיב הזוהר בפרו, המפלגה הקומוניסטית של הפועלים בכורדיסטן, FARC בקולומביה ו-ETA בספרד, תוארו לאחר מכן גם במונחים של מעורבותן בנרקו-טרוריזם. רבות מקבוצות אלה התחילו כארגונים מרקסיסטים סוציאליסטיים והוגדרו ככאלה עד להתפרקות ברית המועצות ב-1991. במזרח התיכון ניתן לכלול בקטגוריה זו גם ארגונים אסלאמיסטיים כמו חזבאללה, חמאס, הטליבן ומשמרות המהפכה האיסלאמית, שחלק ניכר מהמימון שלהם מגיע מסחר בסמים. במצב זה, המלחמה הקרה, המלחמה בסמים והמלחמה בטרור התמזגו בצורה בלתי ניתנת להפרדה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Drug cartel | Definition, Impact & History | Britannica, www.britannica.com, ‏2024-05-22 (באנגלית)
↑  "Va Marina por 'halcones del crimen organizado". Blog del Narco. 21 באפריל 2011. אורכב מ-המקור ב-27 באוגוסט 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Bowden, Charles (6 פבר' 2011). "El sicario, un documental proscrito en México (1)". YouTube. אורכב מ-המקור ב-2016-04-11. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Bowden, Charles F; axellmx1 (6 פבר' 2011). "El sicario, un documental proscrito en México (2)". YouTube. ארכיון מ-2016-06-30. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "DATOS — Principales capos de la droga en México". International Business Times. 6 בנובמבר 2010. אורכב מ-המקור ב-15 ביולי 2012. נבדק ב-6 בנובמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
רציחות הקשורות למלחמת סמים במקסיקו, 2006–2011
פריגניזם

| --- | --- |

פריגן בעת דמפסטר דייבינג ושלל המזון שנאסף
פריגניזם (מאנגלית: Freeganism) הוא אורח חיים ותזונה המבוססים על איסוף ואכילה מבחירה של מזון שנזרק. פריגניזם לרוב נתפש כחלק מאידאולוגיה רחבה יותר תחת הקטגוריה של אנטי צרכנות, כך שפריגניסטים לרוב נוהגים לבצע פעולות אחרות כחלק מתפישת עולם זו ולהשתתף בצורה מועטת ככל האפשר בכלכלה המסורתית ובצריכת משאבים.
המילה "פריגניזם" נוצרה מהלחם של המילים "free" (חופש) ו-"vegan" (טבעונות) באנגלית. תנועת הפריגניזם החלה להיות נפוצה בשנות ה-90 ונוצרה מתנועות האנטי-גלובליזציה והסביבתנות. לתנועה יש גם שורשים בקבוצת תיאטרון הרחוב האנרכיסטית Diggers, שחילקה לאנשים אוכל בחינם בסן פרנסיסקו בשנות ה-60.
אמונות

פריגניזם מבוסס על גישה אנטי-צרכנית ועל הרעיון כי בחברה מצוי בזבוז משאבים גדול ולכן אין צורך לצרוך משאבים חדשים, בניסיון לעזור לסביבה או לקהילה. כתביו של מרסל מוס מהווים השראה לערכים רבים בתנועת הפריגניזם. מרסל מוס כתב רבות אודות כלכלת מתנות; פריגניסטים נוטים לרוב לא רק לאסוף מזון ומוצרים בשביל עצמם, אלא גם מחלקים לאחרים בחינם מוצרים שמצאו ומעניקים מתנות זה לזה. מאחר שבבסיס האידאולוגיה מצויה ההנחה כי הציבור הכללי מבזבז כמות משאבים גדולה, פריגניסטים לא מעוניינים לתרום לאותו בזבוז משאבים בצריכה של משאבים חדשים.
איסוף משאבים > דמפסטר דייבינג

פריגניסטים לרוב אוספים מזון ומשאבים אחרים על ידי חיפוש של אותם משאבים בפחי-אשפה, פעולה שנקראת בסלנג האמריקאי "דמפסטר דייבינג" ובסלנג הבריטי "בין דייבינג" ו"סקיפינג". ספקי מזון כגון מרכולים, צרכניות ומסעדות זורקים בצורה קבועה מזון באיכות טובה, לעיתים קרובות משום שהוא מתקרב לסוף חיי-המדף שלו, אך ללא הפיכתו למסוכן לצריכה או בעקבות פגמים באריזה. פריגניסטים מוצאים מזון ומשאבים אחרים בפחי-האשפה של מוסדות שכאלו, דבר שלטענתם עוזר להם להימנע מבזבוז כסף על מוצרים שמנצלים את משאבי-העולם, תורמים לפרבור, תורמים למוסדות שפוגעים בזכויות עובדים או פוגעים בזכויות בעלי חיים. מעבר לכך, באיסוף המזון מפחי האשפה הם מונעים מפסולת נוספת להצטרף למטמנות ולגורם לנזק סביבתי נוסף.
איסוף מזון מפחים לרוב נתפש במדינות המפותחות כטאבו, מה שמוביל את הנוהג להיות לא נפוץ בחברה. לא-פריגניסטים לרוב תופשים את הפעולה של איסוף מזון מהזבל כמעשה מלוכלך ולא-היגייני.
למרות זאת, דמפסטר דייבינג לא מוגבל רק לאיסוף מזון מפחי אשפה, ופריגניסטים רבים אוספים מפחי אשפה גם מוצרים שניתן להשתמש בהם שוב. חלק מהפריגניסטים אוספים גם פחיות ומוכרים אותן ברווח קטן לסופרים. לעיתים יש בבעלותם חפצים שעוזרים להם באיסוף מפחי אשפה, כמו מוטות ארוכים שמטרתם להזיז חפצים בפח האשפה.
איסוף משאבים > דמפסטר דייבינג > מצאי משאבים

מזון רב נזרק בידי משווקי מזון, בעיקר בגלל סיבות שנוגעות לסטנדרטים של משווקי המזון והצרכנים. דוגמאות לסטנדרטים שכזה שלא קשור ליכולת האכילה של המזון הם ירקות ופירות שגדולים מדי או קטנים מדי ביחס לדרישות הצרכנים והמשווקים וחלקי פנים אכילים. לפי הערכות שונות, בין20% ל-40% מכלל הפירות והירקות בבריטניה נזרקים עוד לפני שהגיעו לסופרמרקטים והחנויות בעקבות הדרישות הגבוהות בפן האסתטי של המשווקים.
איסוף משאבים > לקטות וגינות קהילתיות

במקום קנייה של מזון שיוצר בצורה תעשייתית, לקטים אוספים מזון שגדל פרא בטבע. חלק מהפריגניסטים לוקחים חלק בגינות גרילה או בגינות קהילתיות, עם המטרה של בניית הקהילה מחדש והחזרת היכולת לגדל את האוכל לעצמך. במטרה לדשן את הקרקע פריגניסטים לרוב משתמשים במזון שנמצא בדמפסטר דייבינג. בגינות גרילה רבות יש שימוש בתולעים בתהליך הקימפוסט במקום התהליך הרגיל, במטרה לא לתפוש שטח גדול. גנני גרילה מנסים ליצור אלטרנטיבה לתלות במה שנתפש בעיניהם במערכת מנצלת ופוגענית כלפי הסביבה והאנשים שלוקחים בה חלק. לקטים רבים לומדים על צמחי-בר שגדלים באזור בו הם חיים ומחפשים אותם או בוחרים לגדל אותם בעצמם.
איסוף משאבים > שיתוף

שיתוף גם הוא פעולה שנפוצה בקרב פריגניסטים; הארגון אוכל במקום פצצות לדוגמה אוסף אוכל, מכין ממנו ארוחות חמות, ומחלק אותן לכל מי שירצה בחינם. הארגון מקדם מוסר של שיתוף בקהילה תוך-כדי ניסיון להסביר על מה שהם מחשיבים כחוסר הצדק בחברה בה מלחמות נמצאות בחשיבות כלכלית גבוהה יותר מהאכלה של העניים. שוק באמת באמת חופשי הם ארגונים קהילתיים חינמיים בהם אנשים יכולים לחלוק מוצרים שאחרת היו נזרקים, לחלוק ולרכוש כישורים, לתת ולקבל מתנות ולסעוד. חנות חלוקה היא שוק זמני בו כל המוצרים מחולקים בחינם.
שיתוף אופניים וקולקטיבים משתפים אופניים, עוזרים בתיקון אופניים ומלמדים אנשים איך לתקן את אופניהם. במהלך זה הם יוצרים תרבות של שיתוף משאבים, שימוש חוזר במשאבים וחלקי אופניים ויוצרים גישה לתחבורה נקייה מזיהום.
איסוף משאבים > סקוואטינג

בנוסף לרעיון כי בעולם בו יש בזבוז מזון נרחב אין שום סיבה שיהיו אנשים רעבים, פריגניסטים רבים מחזיקים ברעיון כי בעולם בו ישנם בתים נטושים רבים אין סיבה שיהיו חסרי בית. פריגניסטים מתייחסים למקום מגורים כזכות ולא כטובין; כתוצאה מהשקפה זאת פריגניסטים רבים לוקחים חלק בסקווטינג: פעולה בה מי שהוא מתיישב בבניין שאין לו זכאות חוקית עליו. מאחר שמעצם ההגדרה סקווטינג היא פעולה לא חוקית, ישנו קושי משמעותי בעקיבה אחר מספר הסקווטרים. בשאיפה לשוויון ולרפורמה במערכת הדיור, סקווטינג היא פעולה שמבוצעת בידי מגוון רחב של תנועות חברתיות וסביבתיות. סקווטרים מאמינים כי אין שום סיבה שיהיו בתים נטושים כשישנם אנשים שחסרים את היכולת לרכוש דיור באופן חוקי. למרות זאת, בניינם בהם מתיישבים סקווטרים לעיתים קרובות הופכים למרכזים קהילתיים שמרכזים פעילות לילדים, ארגונים קהילתיים וחינוך סביבתי.
איסוף משאבים > הפחתת עבודה

עבודה מופחתת או סירוב כולל לעבוד הוא חלק נוסף של פריגניזם. פריגניסטים מתנגדים לרעיון של עבודה שמטרתה לאסוף קניין חומרי. הצורך לעבוד מצטמצם משמעותית על ידי הפחת השימוש בכסף לקנייה בלעדית של מוצרים כגון ביגוד, דיור ומזון. התנגדות לעבודה מבוססת על התנגדות לרעיון שניתן להיות מאושרים רק על ידי צריכה של מוצרים. בעיני פריגניסטים, עבודה נחשבת כבזבוז זמן יקר על "קבלת פקודות מאחרים, לחץ, שיעמום, מונוטוניות ובמקרים רבים לקיחת סיכונים פיזיים ונפשיים". אותו זמן שהושקע בעבודה יכול להיות מוצא על התנדבות או בזמן עם המשפחה לדוגמה. הבחירה בחוסר עבודה תוארה כביצוע משימות מתוך אהבה ואי-ציפייה לתגמול מכל סוג שהוא. בעיני פריגניסטים רבים עבודה נחשבת כחלק ממערכת מדכאת שפוגעת בעולם הן מבחינה סביבתית והן מבחינה קהילתית.
איסוף משאבים > טבעונות

אספקט נוסף של פריגניזם הוא היחס לצורך הבסיסי של אנשים במזון. רוב הפריגניסטים לוקחים חלק בטבעונות שקוראת להימנעות מצריכה של מוצרים מהחי. לא כל הפריגניסטים מזדהים כטבעונים, וחלקם צורכים מוצרים מהחי שאחרת היו נזרקים לזבל.
יחס לסביבתנות

למרות שפריגניזם היא תנועה שצמחה מתנועת האנטי-צרכנות ותנועת האנטי-גלובליזציה יש לפריגניזם שורשים עמוקים גם בסביבתנות. אחת המטרות הגדולות ביותר של פריגניזם היא להפחית בזבוז משאבים ולמנוע נזק סביבתי שנגרם כתוצאה מיוצר של משאבים. חלק מהפרקטיקות שמשמשות בפריגניזם משמשות גם בנוגע למטרות אלו. סקווטינג לדוגמה משתמש בבתים קיימים בשביל ההומלסים במקום בניית בתים חדשים, ודמפסטר דיבינג משתמש במזון שכבר יוצר במקום יצור של מזון חדש, כפי שנאמר:
פריגניזם הוא תגובה לבזבוז, אך גם לעוולות כדוגמאת סדנאות יזע וההרס של יערות גשם.
יחס לסביבתנות > בזבוז מזון

על פי הערכות שונות, בין 30-50 אחוז מהמזון המיוצר בעולם אובד או מתבזבז מסיבות שונות תוך כדי שרשרת הספקת המזון - מהגידול החקלאי ועד לצרכן הביתי.
לאובדן מזון השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות משמעותיות. בהיבט החברתי-כלכלי המזון אינו מנוצל להזנת נזקקים שידם אינה משגת לשלם עבורו, ואילו עלויות הגידול והייצור היורדות לטמיון עשויות לגרור העלאת מחירים ועקב כך הגדלה של הפערים החברתיים.
בהיבט הסביבתי-כלכלי הוא מגלם בזבוז משאבי טבע ותשומות ששימשו לייצור המזון כגון קרקע, מים, כוח אדם, דשנים ודלק, גורם נזקים סביבתיים מיותרים עקב פליטת פחמן דו-חמצני, עקב זיהום מים מדשנים, עקב ירידת איכות הקרקע ובגלל פגיעה במגוון ביולוגי,
ולבסוף אי-ניצול המזון מגדיל את כמויות הפסולת המוטמנות בקרקע, ועקב כך את שחרור גז המתאן לאטמוספירה, וכרוך בעלויות שינוע והטמנה.
ראו גם

פרמקלצ'ר
סרבנות מיסים
חיים פשוטים
אנטי צרכנות
אובדן מזון
הערות שוליים

↑  מה זה פריגניזם?
↑  המילה "freegan" היא הלחם של "free" ו-"vegan", וסקר בניו יורק  מצא חפיפה משמעותית בין פריגניזם לטבעונות.
↑  דו"ח מבקר המדינה, אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות, התשע"ה-2015, דוח שנתי 65ג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7854698-9  NKC: ph864021 
כעכים זרוקים בפח אשפה בניו יורק
איסוף מזון מהאשפה של סופרמרקט ענק
קופסת חינם בברלין, גרמניה, 2005. משמשת במרכז הפצה למשאבים שנתרמו.
צלילת פחים בשוודיה
מכון קונפוציוס

| --- | --- |

 שפה רשמית:  סינית
 מדינה:  צרפת 
 משרד ראשי:  בייג'ינג
 מטה הארגון:  רובע שיצ'נג, Deshengmen Outer Street 
 תקופת הפעילות:  2004–הווה (כ־21 שנים)
 ci.cn/en/
 
מכון קונפוציוס (בסינית: 孔子学院) הוא מוסד שמטרתו קידום השפה והתרבות הסינית כמו גם תמיכה בהוראת השפה הסינית. המכון קרוי על שמו של הפילוסוף הסיני העתיק קונפוציוס, ופועל בפיקוח משרד החינוך הסיני ולו מאות שלוחות ברחבי העולם. המכון מסונף ל"האן-באן" (אנ') שהיא יחידה השייכת למשרד החינוך הסיני.
התוכנית להקמת רשת מכוני קונפוציוס התחילה ב-2004. מכוני קונפוציוס ברחבי העולם פועלים בתוך קמפוסים של מכללות ואוניברסיטאות, כאשר המימון מתחלק בדרך כלל בין האן-באן לבין המוסדות המארחים. בנוסף לאוניברסיטאות ומכללות, מכוני קונפוציוס פועלים גם בתוך בתי ספר תיכוניים.
המכונים מספקים את חומרי הלימוד של התרבות והשפה הסינית. בנוסף, מעניקים המכונים מלגות ללימודים מלאים חינם בסין לתלמידים מרחבי העולם.
לאורך השנים, אנשי אקדמיה העלו האשמות ומתחו ביקורת על התנהלות פוליטית של המכונים, ובמיוחד על התערבות פוליטית מצידם, על שימוש בצנזורה כמו גם איומים על חופש הביטוי ועל החופש האקדמי.
היסטוריה

מכון קונפוציוס הראשון מחוץ לסין הוקם ב-2004 בסיאול שבקוריאה הדרומית, ונסגר מאז. בנובמבר 2004 הוקם באוניברסיטת מרילנד שבארצות הברית מכון קונפוציוס השני. ב-2007 נפתח באוניברסיטת ואסדה שביפן מכון מחקר כחלק מתוך מכון קונפוציוס, בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת פקינג.
מאז 2014 פועלים בעולם יותר מ-480 מכוני קונפוציוס במדינות רבות על פני שש יבשות.
ב-2010 העריך משרד התרבות הסיני כי למעלה ממאה מיליון איש לומדים סינית מחוץ לסין והמספר עולה בהתמדה. המספר הגבוה ביותר של מכונים נמצא בארצות הברית, יפן ודרום קוריאה.
מאז שנת 2013 נסגרו עשרות מכוני קונפוציוס באירופה ובצפון אמריקה, בעקבות ביקורת חריפה על התנהלותם.
שם המכון

המכון נקרא על שם הפילוסוף הסיני הנודע קונפוציוס (551-479 לפנה"ס).
במהלך המאה ה-20 מנהיגי המפלגה הקומוניסטית הסינית (מק"ס) גינו את קונפוציוס וראו בו מייצג של "המסורת הפאודלית". הם הובילו מגמה של "אנטי קונפוציאניזם" בשנים 1912 עד 1973. בשנים אלה גינו ושפטו את קונפוציוס, החרימו את כתביו ושרפו את מקדשיו, מהלך שהתעצם בזמן מהפכת התרבות בסין. בשנים האחרונות העניין בקונפוציוס התעורר שוב. מחוץ לסין קונפוציוס מסמל את התרבות הסינית, בניגוד גמור לדמויות עם דימוי שלילי כמו מאו דזה-דונג.
"קונפוציוס" הוא מותג ולכן נבחר להיות מזוהה עם המכונים הקרויים על שמו. בתור כזה הוא 'נהנה מפופולריות, מוניטין, השפעה חברתית ותמיכה מקהילות מקומיות' כפי שצוטט מפי עורך דין שניסה להגן על מכון קונפוציוס מפני סגירה בקוסטה ריקה.
במאמר בעיתון "צ'יינה פוסט" נכתבה ב-2014 אזהרה כי: "ברור שסין לא תקרא למכונים שלה על שם מאו דזה-דונג או על שם דנג שיאופינג. על ידי שימוש בשם קונפוציוס הם יצרו מותג המזוהה אוטומטית עם התרבות הסינית השונה כל כך מהדימוי של המק"ס".
קרי בראון (Kerry Brown), פרופסור לפוליטיקה סינית באוניברסיטת סידני שבאוסטרליה ציין את האירוניה שבהאדרת שמו של קונפוציוס, אשר רק ארבעה עשורים קודם לכן סין הוקיעה אותו כמייצג את ערכי הפאודליזם, המסורת וההיררכיה המנוגדים לערכי המק"ס כגון שוויוניות.
מטרות

המטרות המוצהרות של המכונים הן:
לקדם את לימוד השפה והתרבות הסינית בארצות העולם.
לפתח חומרי הוראה, קורסים, להכשיר מורים לסינית, לקיים בחינות מיומנות ולספק מידע על סין העכשווית.
לקיים שיתוף פעולה הדוק בין מוסדות חינוך כגון אוניברסיטאות ובתי ספר תיכוניים ברחבי העולם. במסגרת השיתוף פעולה, האן באן מממן את הפעילות של מכוני קונפוציוס בתוך מוסדות החינוך השונים, מספק את הספרים ואת חומרי ההוראה, שוכר ומממן את המורים שילמדו במכונים.
לקדם חילופי תרבות על ידי ארגון אירועי תרבות ואמנות
המטרה של "האן-באן" היא להקים בעולם אלף מכוני קונפוציוס עד שנת 2020.
מכוני קונפוציוס מקדמים את הצגתן של תערוכות אמנות סיניות עכשוויות, תרגום ספרות סינית, קונצרטים של זמרים סינים, תוכניות טלוויזיה ושידור של ערוצי חדשות ישירות מסין.
הממשל הסיני טוען שקיימת הקבלה בין מכוני קונפוציוס ובין המכונים לתרבויות גרמניה, צרפת וספרד - מכון גתה, מכון תרבות צרפת, אגודת דנטה אליגיירי - ומכוני תרבות נוספים. ההבדל בין מכונים אלה למכון קונפוציס הוא שאלה פועלים באופן עצמאי ואילו מכוני קונפוציוס פועלים בתוך הקמפוסים של האוניברסיטאות. המורים המלמדים במכונים מתמנים על ידי המשטר הסיני. המינויים של אנשים המגיעים מסין והעובדים בתוך המכללות ובתוך בתי הספר התיכוניים, כחלק מהם, מעוררים חששות לגבי צנזורה, חופש אקדמי והשפעות פוליטיות.
מטרות פוליטיות

למכוני קונפוציוס יש גם מטרות שאינן אקדמיות. במסווה של קידום התרבות ולימוד השפה, הם מקדמים את המטרות של המפלגה הקומוניסטית הסינית (מק"ס).
נשיא סין הקודם הו ג'ינטאו אמר ב-2010: "להקים ולהפיץ ברחבי העולם את המכונים השונים ללימוד סינית כמו מכוני קונפוציוס זה להרחיב את השפעת המפלגה שלנו [המק"ס] ברחבי העולם. נגלה ונטפח אנשים מכל הגזעים המזדהים ותומכים במק"ס. אנשים אלה הם שימושיים מאוד עבורנו כדי לשמור על העוצמה... זהו הצבא שלנו לצוערים של העתיד" (בסינית).
לי צ'אנג-צ'ון (Li Changchun) בכיר ראש מחלקת התעמולה המרכזית וחבר בפוליטבירו צוטט כשאמר: "מכוני קונפוציוס הם זרוע חשובה בתעמולה הסינית מעבר לים".
מבקרי המכונים טענו שזו הוכחה להתערבות פוליטית. מומחים זרים במערב מזהים את מכוני קונפוציוס כאמצעי ליישום "הכוח הרך" או "העוצמה הרכה" (Soft Power) שמטרתה להרחיב את כלכלת סין, את תרבותה ואת והנגישות הדיפלומטית שלה על ידי קידום השפה והתרבות הסינית.
מטרות "העוצמה הרכה" להרגיע את החששות מהאיום הסיני בגין ההתעצמות הכלכלית והצבאית שלה ולהמשיך את התעמולה הסובייטית מתקופת מאו דזה-דונג.
מומחים אחרים טוענים שהמכונים בונים בסיס לריגול ולאיסוף נתונים.
טענות נוספות הן שמטרת המכונים להשפיע (לטובה) על דעת הקהל העולמית לגבי סין.
פנג מינג-מין (Peng Ming-min), אקטיביסט ופוליטיקאי מטאיוואן, קובע כי האוניברסיטאות שבהן פועל מכון קונפוציוס חותמות על הסכם המהווה הצהרת תמיכה במדיניות של בייג'ינג בנושא "סין אחת". כתוצאה מכך מנודות גם טיבט וגם טאיוואן באוניברסיטאות הללו ואסור להזכיר אותן.
ארגון וניהול

מי שעומד מאחורי פתיחתם וניהולם של מכוני קונפוציוס ברחבי העולם הוא ארגון ממשלתי בשם "האן-באן" הקשור ישירות למשרד החינוך הסיני ומושפע ישירות על ידי בכירים במפלגה הקומוניסטית. פירוש השם "האן-באן" הוא "המועצה הבינלאומית לשפה הסינית" (Chinese Language Council International).
מטרות ה"האן-באן" הן להפיץ וללמד את השפה הסינית בעולם, לקדם את התרבות הסינית לפי צורכי הלומדים בארץ אליה הוא נכנס ולתרום לעושר התרבותי העולמי. המטרות האלו ממומשות באמצעות הקמתם של מכוני קונפוציוס ברחבי העולם.
משרדי ההנהלה של כל מכוני קונפוציוס נמצאים בבייג'ינג והם מתווים את העקרונות לכל אחד ממכוני קונפוציוס ברחבי העולם. משרדי ההנהלה מנוהלים על ידי מועצה בהרכב של 15 חברים, כאשר 10 מהם משמשים כמנהלי מכוני קונפוציוס בעולם.
כל אחד מהמכונים מנוהל עצמאית על ידי הנהלה ובה נמצאים נציגים של המוסד המארח.
יושב הראש הנוכחי של הנהלת מכוני קונפוציוס בבייג'ינג הוא ליו יאן-דונג, חבר המפלגה הקומוניסטית הסינית. כל חברי ההנהלה הם בכירים במפלגה הקומוניסטית ושרים במשרדי הממשלה כמו: משרד האוצר, משרד החינוך, משרד המידע ששמו גם משרד התעמולה מעבר לים.
ההנהלה מכתיבה את המדיניות ואת האג'נדה לכל המכונים ומקבלת על כך אישור של היו"ר הכללי של המפלגה הקומוניסטית הסינית.
בנוסף לשיתוף פעולה עם האוניברסיטה המארחת, לכל מכון קונפוציוס יש שיתוף פעולה מקביל עם אוניברסיטה סינית. שיתוף הפעולה מתבטא בכך שנציגי האוניברסיטה הסינית מכהנים בהנהלה של כל מכון ולעיתים ראש המכון ממונה על ידי האוניברסיטה המארחת.
ארגון וניהול > תוכנית הלימודים

במכוני קונפוציוס מלמדים את הסימניות הסיניות הפשוטות בלבד, כפי שהן נהוגות כיום בסין. לא מלמדים שם את הסימניות המפושטות המקובלות בטאיוואן ובהונג קונג, שיוצרות את תרבות סין המסורתית העתיקה.
תוכנית הלימודים מוכתבת על ידי משרד האן-באן ומשרד החינוך הסיני בבייג'ינג. התכנים כוללים את האדרת המפלגה הקומוניסטית על ערכיה, הסתרת התרבות הסינית העתיקה והמסורת הסינית המפוארת.
התוכנית אינה כוללת דיונים על זכויות אדם בסין או מדיניות הממשלה הסינית בקשר לטיבט, לטאייוואן, לאסירים פוליטיים ולרדיפת מתרגלי הפאלון גונג. מצד אחד, בתוכנית כתוב כי הלומדים יכירו את סין העכשווית, ומצד שני, בניגוד להצהרות, מופעלת צנזורה קפדנית לגבי נושא זכויות האדם בסין.
ארגון וניהול > מימון

הממשלה הסינית מממנת את מכוני קונפוציוס בקמפוסים של האוניברסיטאות השונות ומתווה את המדיניות. כל מכון קונפוציוס פועל על פי הנחיות שמתקבלות מ"האן-באן" ומההנהלה הנמצאת בבייג'ינג.
הממשלה הסינית מעניקה מלגות ומספקת את חומרי הלימוד כגון ספרים.
לכל מכון קונפוציוס יש תקציב עצמאי שצריך להתנהל על פי מגבלות מוגדרות וכפוף לאישור ההנהלה בבייג'ינג. ממוצע התקצוב השנתי לכל מכון קונפוציוס בארצות הברית הוא 100,000$ בשנה. ההסכמים הנחתמים עם האוניברסיטאות השונות - חסויים.
מכוני קונפוציוס בישראל

בישראל פועלים מכוני קונפוציוס באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטה העברית בירושלים. בשתיהן, המכון פועל בשיתוף פעולה הדוק עם החוג ללימודי מזרח אסיה.
כמו כן מכון קונפוציוס יצר קשרי שיתוף עם בתי ספר תיכוניים בכל הארץ .