stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אורלי לוי-אבקסיס
ביוגרפיה > מפלגת ישראל ביתנו > הכנסת ה-20

לקראת הבחירות לכנסת העשרים שובצה לוי-אבקסיס במקום השני ברשימת ישראל ביתנו ונבחרה לכנסת בשלישית, לאחר שהרשימה זכתה בבחירות ב-6 מנדטים. מפלגתה נותרה באופוזיציה. לוי-אבקסיס שימשה עד לפרישתה ממפלגתה בכנסת זו כחברה בוועדת הכספים ובוועדה לזכויות הילד. לאחר הודעתה על הפרישה הועברה לוועדת המדע והטכנולוגיה וועדת הרפורמות. המשיכה לעמוד בראש השדולה לקידום שכירות ההוגנת ועומדת בראש השדולה לדיור, השדולה לצדק חלוקתי ושדולת הגיל הרך.
היא קידמה במהלך הכנסת ה-20 מספר נושאים:
חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי (שקיפות של החברות המשכנות מול הדיירים) של ח"כ דב חנין ושלה אושר במושב הזה.
במהלך הדיונים על תקציב המדינה חשפה את כוונת משרדי האוצר והבריאות לבטל את מתן המענקים לרופאים מתמחים שעוברים לגור בפריפריה, מענקים עליהם סוכם בתום שביתת המתמחים הגדולה לפני מספר שנים. בעקבות התנגדויות לכך משרדי האוצר והבריאות חזרו בהם מהחלטתם וימשיכו להעביר מענקים בגובה 75 מיליון שקל מדי שנה לרופאים מתמחים בפריפריה.[דרוש מקור] עוד חשיפה במהלך דיוני התקציב את כוונת משרד האוצר לבטל את התקצוב לפרויקט שיקום השכונות במסגרת תקציב המדינה 2015–2016. בעקבות התנגדויות לכך האוצר חזר בו מביטול התקציב ותקצב אותו בעשרות מיליוני שקלים.
בשנת 2015 זכתה בפרס אבירת איכות השלטון של התנועה למען איכות השלטון בקטגוריית הרשות המחוקקת. הפרס ניתן לה על תפקודה כמחוקקת, ובין היתר גם על עמדתה הייחודית מול הסיעה ויו"ר המפלגה בנושא מתווה הגז.
התנגדה לחוק להסדרת ההתיישבות ביהודה והשומרון.
התנגדה לביטול חזקת הגיל הרך ולהורות משותפת, ולאימוץ מסקנות ועדת שניט לשוויון מיגדרי בתשלום המזונות בין אבות לאמהות.
ב-19 במאי 2016 הודיעה על פרישתה ממפלגת ישראל ביתנו, בעקבות הצטרפותה לקואליציה, ולאחר שאביגדור ליברמן העדיף להביא למינויה של סופה לנדבר כשרה בממשלה, במקום את לוי-אבקסיס, שהייתה לפניה ברשימה לכנסת. היא נימקה את פרישתה: "האמנתי שהימים האחרונים סיפקו לנו הזדמנות אמיתית לקידום משמעותי של התחומים האלו (החברתיים), אך לצערי ההזדמנות שנקרתה כעת בפנינו כמפלגה העומדת לכניסה לממשלה, לא נוצלה בתחום החברתי בשום דרך." על אף הודעה על פרישתה מהמפלגה, נותרה לוי-אבקסיס באופן רשמי חלק מסיעת ישראל ביתנו בכנסת. במרץ 2017 אישרה ועדת הכנסת את בקשת סיעת ישראל ביתנו להכריז על לוי-אבקסיס כפורשת מהסיעה. בעקבות ההחלטה הודיעה לוי-אבקסיס כי היא אינה פורשת מחברותה בכנסת וממשיכה לכהן כחברת כנסת יחידה ללא זכויות של סיעה, שעמה היא מתכוונת להתמודד בבחירות הבאות.
ביוגרפיה > מפלגת גשר

ב-6 במרץ 2018 הכריזה על הקמת מפלגה חדשה בראשותה. ב-25 בדצמבר 2018 לאחר ההחלטה לפזר את הכנסת, הקימה אבקסיס את מפלגת גשר, ששמה לקוח משם המפלגה שהקים אביה בשנת 1992. המפלגה התמודדה בבחירות לכנסת העשרים ואחת, אך הצליחה לזכות רק ב-74,701 קולות (1.73 אחוז מהקולות הכשרים) ולא עברה את אחוז החסימה.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים, הודיעה לוי-אבקסיס ב-18 ביולי 2019 כי מפלגתה תרוץ ביחד עם מפלגת העבודה בבחירות. היא הוצבה במקום השני ברשימת העבודה-גשר, ונבחרה לכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש, הוגשה רשימה לכנסת שכללה את מפלגת העבודה, מפלגת מרצ ומפלגת גשר. כחלק ממסע הבחירות שלה התחייבה הרשימה שלא להצטרף לממשלה בראשות בנימין נתניהו, וגם לוי אבקסיס, שהוצבה במקום השני ברשימה, חזרה על התחייבות זו בראיונות שקיימה לקראת הבחירות. למרות זאת, עם היוודע תוצאות הבחירות הודיעה לוי-אבקסיס כי לא תתמוך בממשלה הנשענת על תמיכת בל"ד והרשימה המשותפת וכי אינה רואה עצמה מחויבת לשותפות עם מרצ, והצטרפה למחנה התומך בנתניהו לראשות הממשלה. עם התפשטות מגפת הקורונה קראה לממשלת אחדות. ב-23 במרץ התפלגה מפלגת גשר לסיעה עצמאית, וב-14 במאי 2020 חתמה עם הליכוד על הסכם קואליציוני, במסגרתו מונתה לוי אבקסיס לשרה לחיזוק וקידום קהילתי, במשרד ממשלתי שהוקם במיוחד עבורה, בממשלה ה-35. היא החלה לכהן בתפקיד ב-17 במאי 2020.
על פי פרסומים בכלי התקשורת, הבטיחה מפלגת הליכוד ללוי אבקסיס שריון ברשימתה בבחירות לכנסת ה-24, בתמורה לתמיכתה בממשלה ה-35, ואכן, לקראת הבחירות לכנסת ה-24 שוריין ללוי אבקסיס מקום ברשימת הליכוד.
ביוגרפיה > מפלגת הליכוד

ב-4 בפברואר 2021 שוריינה אורלי לוי ברשימת הליכוד לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע במקום ה-26 ברשימה לאחר שהצטרפה למפלגה. הליכוד זכה בבחירות אלו ב-30 מנדטים והיא נבחרה לכנסת. מפלגתה נותרה בכנסת זו באופוזיציה והיא סיימה את תפקידה כשרה ב-13 ביוני עם הקמת הממשלה ה-36.
ביולי 2021 פורסם תחקיר של פייק ריפורטר לפיו רשת של פרופילים וחשבונות פיקטיביים בפייסבוק פעלה לקדם את אורלי לוי בעת שכיהנה כשרה לקידום קהילתי, כולל בזמן קמפיין הבחירות.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, התמודדה בבחירות המקדימות בליכוד וקיבלה 11,242 קולות ושובצה במקום ה-50 ברשימת הליכוד לכנסת. ב-6 באוקטובר 2022, על רקע כישלונה לזכות במקום ריאלי ברשימת הליכוד, הודיעה לוי-אבקסיס כי היא החליטה לקחת פסק זמן מהחיים הפוליטיים.
ביוגרפיה > לאחר פרישתה מהחיים הפוליטיים

בשנת 2023 לוי-אבקסיס השתתפה בתוכנית המציאות הישראלית "רוקדים עם כוכבים" והודחה חמישית.
חיים אישיים

לוי-אבקסיס נשואה לליאור אבקסיס ולהם ארבעה ילדים, שהצעיר בהם נולד בעת כהונתה כח"כית.
היא מתגוררת בשלפים, הנמצאת בתחום הקיבוצים רשפים ושלוחות שבמועצה האזורית עמק המעיינות.
אילן יוחסין

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  |  |  | משה לוי | משה לוי | משה לוי | משה לוי | משה לוי | משה לוי |   |   | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  | משה לוי | משה לוי | משה לוי | משה לוי | משה לוי | משה לוי |   |   | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
|   |   |   |   | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי |   |   | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי |   |   | לילי | לילי | לילי | לילי | לילי | לילי |  |  |  |  |
|   |   |   |   | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי |   |   | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי |   |   | לילי | לילי | לילי | לילי | לילי | לילי |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |
| ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי |   |   | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס |   |   |   |   |   |   | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס |   |   |  |  |
| ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי |   |   | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס |   |   |   |   |   |   | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס |   |   |  |  |
לקריאה נוספת

יורם יובל, ישראל - שיחת נפש, כנרת זמורה ביתן, 2012, עמ' 184 - 192
אנדריי קודראבץ

אנדריי קודראבץ (בבלארוסית: Андрэй Кудравец; נולד ב-2 בספטמבר 2003 בבוריסוב שבבלארוס) הוא כדורגלן בלארוסי המשחק בעמדת השוער בקבוצת באטה בוריסוב מליגת העל הבלארוסית ובנבחרת בלארוס.
קריירת מועדונים

קודראבץ גדל במחלקות הנוער של באטה בוריסוב. בשנת 2020 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הבלארוסית.
קריירה בינלאומית

ב-17 בנובמבר 2022 ערך קודראבץ את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בלארוס, בניצחון 0–1 על נבחרת סוריה במשחק ידידות.
אמה פרי קאר

| --- | --- |

 לידה:  23 ביולי 1880 Holmesville, ארצות הברית 
 פטירה:  7 בינואר 1972 (בגיל 91) אוונסטון, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת שיקגו (1910)  מכללת מאונט הוליוק  אוניברסיטת המדינה של אוהיו 
 מנחה לדוקטורט:  Julius Stieglitz 
 מוסדות:  מכללת מאונט הוליוק 
 פרסים והוקרה:  מדליית גרוון-אולין (1937)  פרס ג'יימס פלאק נוריס (1957) 
 
אמה פרי קאר (באנגלית: Emma Perry Carr; 1880–1972) הייתה פרופסור ומרצה אמריקאית לכימיה, שהתמחתה בספקטרוסקופיה. היא ידועה בעיקר בשל פעילותה בקולג' Mount Holyoke ותוכנית הלימודים שהקימה בו שהפכה להיות אחת הנחשבות בתקופתה, וכן בזכות המחקר פורץ הדרך שלה בחקר התרכובות האורגניות, ובפרט חקר פחמימנים בלתי רוויים. ב-1937 זכתה במדליית גרוון-אולין על ידי האגודה האמריקנית לכימיה.
קורות חיים והשכלה

קאר נולדה ב-1880 באולמסביל, אוהיו, לאדמונד קון קאר - רופא וצאצא למשפחת מתיישבים אנגליים מהמאה ה-17, ולאנה מארי קאר - עקרת בית. קאר הייתה השלישית מבין חמישה ילדים. אביה וסבה, שניהם רופאים מכובדים בזמנם, היו ידועים בכך שעודדו את ילדיהם לחינוך והשכלה מגיל צעיר.
לאחר שסיימה את לימודיה התיכוניים באוהיו, קאר למדה באוניברסיטה של מדינת אוהיו למשך שנה (1898-1899) כאחת הנשים הבודדות שם, ולאחר מכן עוד שנתיים ב-Mount Holyoke College שבמסצ'וסטס. בשלוש השנים שלאחר מכן עבדה כעוזרת במחלקת הכימיה בקולג'. בסיום שלוש השנים הללו החלה קאר ללמוד באוניברסיטת שיקגו, שם סיימה את התואר הראשון שלה במדעים ב-1905. לאחר מכן, חזרה קאר ל-Mount Holyoke College למשך שנתיים, בהן לימדה והרצתה. ב-1910 סיימה את תואר הדוקטור שלה בכימיה פיזיקלית באוניברסיטת שיקגו. קאר הייתה האישה השביעית בלבד שקיבלה דוקטורט בכימיה באוניברסיטת שיקגו.
קריירה

לאחר שקיבלה את תואר הדוקטור שלה, חזרה קאר פעם נוספת ללמד ב-Mount Holyoke College. הקולג' היה ידוע בתוכנית להכשרת נשים לעיסוק בכימיה, וקאר לקחה על עצמה לפתח את התוכנית. קאר עצמה לימדה מבוא לכימיה, זאת בכדי לחשוף את הסטודנטים והסטודנטיות הצעירים למקצוע בצורה אופטימלית.
בשנת 1913, לאחר שלוש שנים בהן לימדה כימיה בקולג', קיבלה קאר תואר פרופסור ומונתה לראש מחלקת הכימיה. למען קידום המחלקה שכעת הייתה ברשותה, הביאה קאר מקבץ מהמרצים הנחשבים ביותר בזמנם, ביניהם דורותי האן ולואיז סטפנסון, והכתיבה תוכנית לימודים תובענית ומאתגרת. קאר ראתה בחשיפת הסטודנטים הצעירים לנפלאות המקצוע חשיבות עליונה, ועל כן הייתה מעורבת מאוד בלימודם, והאמינה כי על המרצים הגדולים והנחשבים ללמד דווקא את קורסי המבוא בכדי למשוך תלמידים ולהרשים אותם. כמו כן, קאר שילבה את תלמידיה במגוון מחקרים פעילים כחלק מתוכנית הלימודים.
פעילותה המחקרית > תחילת דרכה בתחום המחקר

במקביל לתפקידה כמרצה בקולג', קאר הייתה ספקטרוסקופית ועסקה בחקר התחום. ספקטרוסקופיה הוא תחום מחקר המשמש בפיזיקה, כימיה וביולוגיה, והוא חוקר את יחסי הגומלין בין חומר לבין קרינה אלקטרומגנטית, על ידי מדידת אורכי הגלים לפני ואחרי פגישה עם חומרים שונים. כך, ניתן למדוד את ספיגת הקרינה האלקטרומגנטית של כל חומר. בכימיה, ניתן להשתמש בספקטרוסקופיה בכדי לבחון הבדלים בספיגת הקרינה האלקטרומגנטית של תרכובות שונות, וכן לנתח את הבליעה/הפליטה של אור, האנרגיה האטומית, מבנה החומר ועוד תכונות של כל תרכובת. קאר השתמשה בשיטות ספקטרוסקופיות בכדי לחקור את המבנה האלקטרוני של מולקולות אורגניות, שכן בזמנה נערך מעט מאוד מחקר בנושא בצפון אמריקה.
קאר החלה לעבוד על מחקרה בשנת 1913, בשיתוף פעולה עם דורותי האן. כמו כן, נעזרה קאר בסטודנטים שלימדה, כחלק מההכשרה שלהם. במחקרן עבדו קאר והאן על סינתזה של פחמימנים, ולאחר מכן ניתחו אותם באמצעות ספקטרוגרף. את תוצאות המחקר פרסמה קאר ב-1918, תחת הכותרת "The Absorption Spectra of Some Derivatives of Cyclopropane" (ספקטרום הקליטה של נגזרות מסוימות של ציקלופרופאן). המחקר משך תשומת לב רבה לקולג' והעניק לו מוניטין של אחד ממוסדות החינוך המובילים בתחום הכימיה.
בכדי לרכוש ידע נוסף בתחום הספקטרוסקופיה, נסעה קאר ללמוד באוניברסיטת המלכה בבלפסט שבצפון אירלנד ב-1919, למשך שנה.
פעילותה המחקרית > הכרה בינלאומית

התמחותה והידע הרב שצברה קאר בתחום הספקטרוסקופיה מיקמו אותה כאחת החוקרות המבוקשות והנחשבות בעולם, והובילו למגוון שיתופי פעולה בין לאומיים עם חוקרים אחרים בתחום. כך, ב-1925, נסעה קאר לאירופה כדי לסיים את המחקר שלה יחד עם שני פיזיקאים מפורסמים - ז'אן בקרל בפריז וויקטור הנרי באוניברסיטת ציריך. קאר חזרה לציריך 4 שנים לאחר מכן, ב-1929, לאחר שקיבלה מלגת לימודים ללימודי ספקטרוסקופית וואקום עם הנרי. ספקטרוסקופיה בוואקום מאפשרת תנאים סטריליים לניסויים ומרחב תנועה חופשי לגלים שמוחזרים מהתרכובות. ב-1930, כחלק ממחקרה, גייסה קאר קבוצת סטודנטים צעירים, איתם טיהרה פחמימנים בעלי קשר פחמן כפול (פחמימנים בלתי רווים), וביצעה עליהם בדיקות ספקטרוסקופיות בוואקום במצב צבירה נוזלי וגזי. בעזרת שיטות אלו ניסו קאר ותלמידה להבין את הגורמים לספיגת הגלים הסלקטיבית של הפחמימנים.
מחקרה של קאר היה משמעותי מאוד ותרם להבנה טובה יותר של קשרי הפחמן הכפולים ושיטות העבודה עם ספקטרוסקופיה בוואקום. כמו כן, ממצאי הניסוי תרמו לתעשיות הנפט שמשתמשות בפחמימנים.
בשנת 1937 הייתה אמה קאר הראשונה לזכות במדליית גרוון-אולין להוקרת נשים בולטות בתחום הכימיה באמריקה. קאר המשיכה לחקור את תחום הספקטרוסקופיה עד לפרישתה מ-Mount Holyoke בשנת 1946. גם לאחר פרישתה, המשיכה לעסוק בחינוך ובמדע, זאת עד לפטירתה ב-1972.
ראו גם

קונפיגורציה אלקטרונית
סינתזה אורגנית
ספקטרוסקופיה
ספקטרוסקופיית אלקטרוני אוז'ה
XPS
הערות שוליים

1 2 3 4  Emma Carr, YOUR DICTIONARY
1 2 3 4  Jeannette Duhart, Emma Perry Carr, WayBackMachine
1 2  Emma Perry Carr, WayBackMachine
↑  פרופ' אורי צשנובסקי, ספקטרוסקופיה, באתר אוניברסיטת תל אביב, ‏30.06.2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 2954 9049  LCCN: n91033248  SNAC: w6c57jjd  VIAF: 63182954   WorldCat (עם VIAF): 63182954
אליפות אירופה בכדורסל 3x3 בוקרשט (2016)

| --- | --- |
 ענף:  כדורסל 3x3
 ארגון מפעיל:  פיב"א
 תקופת התחרות:  5 בספטמבר 2016 – 7 בספטמבר 2016 (3 ימים)
 מספר תחרות:  1 
 מספר מתמודדים:  12
 מדינה מארחת:  רומניה
 עיר מארחת:  בוקרשט
 זוכה:  סלובניה
 www.3x3eurotour.com
 → 2014 2017 ← 
 
אליפות אירופה בכדורסל 3x3 לשנת 2016 הייתה אליפות אירופה השנייה בכדורסל 3x3 שהתקיימה בבוקרשט, רומניה בהשתתפות 12 הנבחרות הטובות באירופה שהעפילו מ-4 בתי המוקדמות. האליפות התקיימה בקניון קוטרוקני שבעיר ב-2 עד 4 בספטמבר ובסופה זכתה סלובניה בתואר אלופת אירופה לאחר שניצחה בגמר את סרביה. הולנד זכתה במקום ה-3 לאחר ניצחון על רוסיה.
מבנה התחרות

בשלב הבתים חולקו הקבוצות ל-4 בתים בני 3 קבוצות כל אחד. כל קבוצה פגשה פעם אחת כל קבוצה בבית, בסך הכל 2 משחקים ובסופן 2 הראשונות בכל בית העפילו לשלב רבע הגמר, ממנו החלו הקבוצות לשחק בשיטת נוקאאוט, ברבע, בחצי וגמר. שתי המפסידות בשלב חצי הגמר נפגשו למשחק על מדליית הארד.
מבנה התחרות > שלב הבתים > בית א'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  סרביה | 4 | 2 | 2 | 0 | 39 | 28 | 11 |
|  ספרד | 3 | 2 | 1 | 1 | 28 | 32 | -4 |
|  צרפת | 2 | 2 | 0 | 2 | 24 | 31 | -7 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  סרביה | 21 – 15 | ספרד   |
|  סרביה | 18 – 13 | צרפת   |
|  ספרד | 13 – 11 | צרפת   |
מבנה התחרות > שלב הבתים > בית ב'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  סלובניה | 4 | 2 | 2 | 0 | 35 | 17 | 18 |
|  איטליה | 3 | 2 | 1 | 1 | 30 | 37 | -7 |
|  אוקראינה | 2 | 2 | 0 | 2 | 24 | 35 | -11 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  סלובניה | 21 – 9 | איטליה   |
|  סלובניה | 14 – 8 | אוקראינה   |
|  איטליה | 21 – 16 | אוקראינה   |
מבנה התחרות > שלב הבתים > בית ג'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  הולנד | 4 | 2 | 2 | 0 | 24 | 21 | 3 |
|  פולין | 3 | 2 | 1 | 1 | 30 | 30 | 0 |
|  צ'כיה | 2 | 2 | 0 | 2 | 30 | 33 | -3 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  הולנד | 13 – 11 | צ'כיה   |
|  הולנד | 11 – 10 | פולין   |
|  פולין | 20 – 19 | צ'כיה   |
מבנה התחרות > שלב הבתים > בית ד'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  רוסיה | 4 | 2 | 2 | 0 | 41 | 29 | 12 |
|  רומניה | 3 | 2 | 1 | 1 | 36 | 32 | 4 |
|  סלובקיה | 2 | 2 | 0 | 2 | 22 | 38 | -16 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  רוסיה | 20 – 19 | רומניה   |
|  רוסיה | 21 – 10 | סלובקיה   |
|  רומניה | 17 – 12 | סלובקיה   |
מבנה התחרות > שלב הנוקאאוט

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  | רבע גמר | רבע גמר |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | רבע גמר | רבע גמר |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  סרביה סרביה |  22 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  סרביה סרביה |  22 |   |   | חצי גמר | חצי גמר |   |   |  |  |
|  |  רומניה רומניה |  11 |   |   | חצי גמר | חצי גמר |   |   |  |  |
|  |  רומניה רומניה |  11 |   |   |  סרביה סרביה |  21 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  סרביה סרביה |  21 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  הולנד הולנד |  12 |   |   |  |  |
|  |  הולנד הולנד |  20 |   |   |  הולנד הולנד |  12 |   |   |  |  |
|  |  הולנד הולנד |  20 |   |   |  |  |   |   | גמר | גמר |
|  |  איטליה איטליה |  18 |   |   |  |  |   |   | גמר | גמר |
|  |  איטליה איטליה |  18 |   |   |  |  |   |   |  סרביה סרביה |  17 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  סרביה סרביה |  17 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  סלובניה סלובניה |  19 |
|  |  סלובניה סלובניה |  21 |   |   |  |  |   |   |  סלובניה סלובניה |  19 |
|  |  סלובניה סלובניה |  21 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  פולין פולין |  14 |   |   |  |  |   |   | מקום 3 | מקום 3 |
|  |  פולין פולין |  14 |   |   |  סלובניה סלובניה |  21 |   |   | מקום 3 | מקום 3 |
|  |  |  |   |   |  סלובניה סלובניה |  21 |   |   |  מקום שלישי |  מקום שלישי |
|  |  |  |   |   |  רוסיה רוסיה |  10 |   |   |  מקום שלישי |  מקום שלישי |
|  |  רוסיה רוסיה |  21 |   |   |  רוסיה רוסיה |  10 |   |   |  הולנד הולנד |  22 |
|  |  רוסיה רוסיה |  21 |   |   |  |  |   |   |  הולנד הולנד |  22 |
|  |  ספרד ספרד |  20 |   |   |  |  |   |   |  רוסיה רוסיה |  16 |
|  |  ספרד ספרד |  20 |   |   |  |  |   |   |  רוסיה רוסיה |  16 |
דירוג סופי

| דירוג | נבחרת | מש' | נצ' | הפ' | ניקוד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | סלובניהסלובניה | 5 | 5 | 0 | 96 |
|  | סרביהסרביה | 5 | 4 | 1 | 99 |
|  | הולנדהולנד | 5 | 4 | 1 | 78 |
| 4 | רוסיהרוסיה | 5 | 3 | 2 | 88 |
| 5 | איטליהאיטליה | 3 | 1 | 2 | 48 |
| 6 | ספרדספרד | 3 | 1 | 2 | 48 |
| 7 | רומניהרומניה | 3 | 1 | 2 | 47 |
| 8 | פוליןפולין | 3 | 1 | 2 | 44 |
| 9 | צ'כיה צ'כיה | 2 | 0 | 2 | 30 |
| 10 | צרפתצרפת | 2 | 0 | 2 | 24 |
| 11 | אוקראינהאוקראינה | 2 | 0 | 2 | 24 |
| 12 | סלובקיהסלובקיה | 2 | 0 | 2 | 22 |
אנה פטרסן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 בפברואר 1845 קופנהגן, דנמרק 
 פטירה:  6 באוגוסט 1910 (בגיל 65) רונה, דנמרק 
 מקום קבורה:  בית הקברות אסיסטנס 
 תחום יצירה:  ציור 
 הושפעה על ידי:  ז'אן ז'אק הנר 
 יצירות ידועות:  During the service. From the west coast of Jutland 
 
אנה פטרסן, Bretagne-pige ordner planter i et drivhus‏, 1884. התמונה מוצגת בגלריה הלאומית הדנית
אנה פטרסן (בדנית: Anna Petersen; ‏20 בפברואר 1845 – 6 באוקטובר 1910) הייתה ציירת דנית שפעלה בעיקר במאה ה-19 ועבודתה נשכחה במידה רבה עד סוף המאה ה-20.
ביוגרפיה

פטרסן נולדה בקופנהגן, ולמרות הקשיים שעמדו בפני נשים בדנמרק בתקופתה לפתח קריירה בתחומי האמנות היפה החלה בלימודי ציור. בתחילה התמקדה בציורי דיוקנאות עד שגיבשה את סגנונה הריאליסטי וציירה בעיקר תמונות פשוטות מחיי היומיום.
למרות שנראתה כאמנית מבטיחה, ואף הציגה מעבודותיה במספר תערוכות נחשבות כמו גם בתערוכה העולמית של פריז ב-1889, היא התקשתה למצוא את מקומה בעולם האמנות הדני הגברי של המאה ה-19 ושל ראשית המאה ה-20. עבודותיה יצאו מהאופנה, ואף לא מוזיאון אחד רכש מעבודותיה בשנות חייה האחרונות. במידה רבה נשכחה יצירתה עד סוף המאה ה-20.
היא נפטרה ב-6 באוקטובר 1910 ונקברה בבית הקברות אסיסטנס בקופנהגן.
עבודותיה זכו לעדנה לקראת סוף המאה ה-20, כאשר אוסף הירשפרונג (אנ') והמוזיאון הלאומי של דנמרק (ה-Statens Museum for Kunst; SMK) רכשו כמה מעבודותיה החשובות ועוררו מחדש את העניין ביצירתה.
אירוין שינדלר

אין תמונה חופשית
אירוין שינדלר (באנגלית: Irvin R. Schindler ; ‏25 באוקטובר 1915 – 22 בספטמבר 2007) היה טייס יהודי אמריקאי שסייע בימי מלחמת העצמאות ברכישת מטוסים לחיל האוויר הישראלי. זכה לפרסום עולמי ביולי 1948, כאשר ביצע ניסיון שנכשל להבריח לישראל מטוס B-17 מבצר מעופף.
ראשית דרכו

אירוין שינדלר, שכינויו היה Swifty (הזריז), נולד במיאמי בשנת 1915. בהיותו בן שתים עשרה, בשנת 1927, חצה צ'ארלס לינדברג לבדו בטיסה ישירה את האוקיינוס האטלנטי והפך לגיבור לאומי בארצות הברית וזכה להערכה ולהערצה עולמית. הנער הושפע מכך ומאז שאף תמיד להיות טייס. בצעירותו, בזמן היותו סטודנט באוניברסיטת פלורידה, למד להטיס מטוס קל וזכה להתקבל לחברת תעופה. בעת מלחמת העולם השנייה שירת בחיל האוויר של ארצות הברית כטייס במטוס תובלה שטס בין ארצות הברית לאירופה, הוביל אמצעי לחימה לכוחות הנלחמים והשיב לארצות הברית חיילים שנפצעו בקרבות. לאחר המלחמה יסד, ביחד עם חבר, חברת תעופה קטנה בשם "שירות נתיבי אוויר" (Service Airways inc) שלה שני מטוסים, שהובילה בהם סחורות למדינות מרכז אמריקה. יחד עם זאת הוא הטיס מטוסים של חברות אחרות בטיסות טרנס-אטלנטיות.
עזרתו למדינת ישראל

בשנת 1947 יצר ארגון "ההגנה" קשר עם אירוין שינדלר. הקשר נוצר באמצעות אל שווימר, מהנדס טיס יהודי, ששירת בתקופת מלחמת העולם השנייה בחיל האוויר האמריקאי, ונרתם לפעילות הרכש של היישוב. הקשר עם שינדלר נוצר על מנת להיעזר בו להשגת נשק וציוד ליישוב, שעמד אז על סף הקמת מדינת ישראל והתמודד בשלבים הראשונים של מלחמת העצמאות.
לאחר הכרזת העצמאות ב-14 במאי 1948 נכנסה מלחמת העצמאות לשלב השני עם פלישת צבאות ערב. שרות האוויר של "ההגנה" הפך לחיל האוויר ונזקק למטוסי קרב ולמפציצים על מנת להתמודד עם חילות האוויר הערביים. בחודש יולי, ניסה ארוין שינדלר להבריח לישראל מפציץ (כבד, לפי מושגי התקופה) מסוג B-17 מבצר מעופף. היה זה לאחר שמחלקת המדינה של ארצות הברית הכריזה על אמברגו על יצוא נשק וציוד צבאי מכל הסוגים למדינות ערב ולמדינת ישראל.
עד אז הגיעו כבר לישראל שלושה מפציצי מבצר מעופף שנרכשו על ידי אל שווימר. המטוס הרביעי שהוטס על ידי אירוין שינדלר, המריא מאוחר יותר, ב-11 ביולי משדה תעופה בוסטצ'סטר במדינת ניו יורק ממול לחופי לונג איילנד. ההמראה נעשתה בחיפזון מאחר שלתשעת אנשי הצוות שלו היה ברור כי אנשי האף בי איי, הבולשת הפדרלית, בעקבותיהם וינסו למנוע את המראתו. אנשי הבולשת הפדרלית הגיעו לשדה התעופה בווסטצ'סטר חצי שעה מאוחר יותר.
המטוס נחת בבסיס חיל האוויר של קנדה בדארטמות (Dartmouth, Nova Scotia) שבנובה סקוטיה. שינדלר סיפר לאנשי הבסיס כי נאלץ לנחות בו עקב תנאי מזג האוויר הקשים, אך אז נתקבלה במפקדת הבסיס הודעה על מבצר מעופף שהמריא באופן בלתי מורשה מארצות הברית בדרכו לישראל ושינדלר ואנשי צוותו נעצרו.
ב-14 ביולי שוחרר הצוות לאחר שנקנס ב-100 דולר, ושלטונות קנדה הורו לצוות לטוס חזרה לניו יורק. ב-16 ביולי המריא המטוס, ובניגוד להנחיה טס לאיים האזוריים במרכז האוקיינוס האטלנטי המשתייכים לפורטוגל, אך נאלץ לשוב לקנדה לאחר תקלות במנועיו. לאחר תיקון התקלה הורו שוב הרשויות בקנדה למטוס לשוב לניו יורק, ורוקנו את רוב הדלק שהיה במטוס. ואולם, בלילה לפני מועד ההמראה המתוכנן, שבין 17 ל-18 ביולי, המריא המטוס והפעם הצליח להגיע לאי סנטה מריה באיים האזוריים. עם נחיתתו הוחרם המטוס על ידי שלטונות פורטוגל והצוות נעצר. המטוס נרכש לאחר מכן על ידי הרפובליקה הדומיניקנית. אנשי הצוות שוחררו ב-24 ביולי והוחזרו לארצות הברית בטיסה מסחרית. עם נחיתתם בנמל התעופה לה גוארדיה נעצרו על ידי השלטונות. שינדלר שוחרר בערבות של 1,000 דולר כשהוא מואשם ביצוא של ציוד מלחמתי ללא רישיון, מאחר שבמטוס נמצאו שישה כלי נשק קלים. שניים מאנשי הצוות שלא נשאו דרכונים אמריקאים נשלחו למעצר באליס איילנד. יתר ששת אנשי הצוות לא הואשמו בכל עבירה ושוחררו מיד. במשפטו, שהתקיים בבית משפט פדרלי, הודה שינדלר באישום של יצוא מטוסים שלא כדין ונדון למאסר על תנאי של שנה אחת.
המשך דרכו

לאחר מלחמת העצמאות בא שינדלר לישראל והיה לאחד מן הטייסים הראשונים של חברת "אל על" ואף הביא את משפחתו לארץ. לאחר שנתיים חזר לארצות הברית והיה לאיש עסקים במיאמי. כן הגיש תוכנית אירוח וראיונות בתחנת הרדיו של מיאמי. הוא נפטר בשנת 2007 כשהוא בן 91.
הערות שוליים

↑  מבצר מעופף לישראל?, דבר, 13 ביולי 1948
↑  מבצר מעופף, שסבורים כי טס לישראל - נעצר בקנדה, המשקיף, 13 ביולי 1948
↑  שמות העובדים של המבצר המעופף שנעצר, המשקיף, 14 ביולי 1948
↑  המבצר המעופף יוחזר מקנדה לארה"ב, המשקיף, 16 ביולי 1948
↑  המבצר המעופף באיים האזוריים, הַבֹּקֶר, 19 ביולי 1948
↑  המבצר המעופף נעצר באיים האזורים, על המשמר, 21 ביולי 1948
↑  "טייס המבצר המעופף שנעצר בדרכו לישראל נאשם ביצוא בלתי חוקי של ציוד צבאי", מעריב, 25 ביולי 1948
↑  התחיל משפט הטייסים של המבצר המעופף, המשקיף, 1 באוגוסט 1948
↑  הם המריאו בעלטה, דבר, 8 באפריל 1960; המשך
אליס קאשל

| --- | --- |

 לידה:  17 ביולי 1878 Birr, אירלנד 
 פטירה:  22 בפברואר 1958 (בגיל 79) גולוויי, אירלנד 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, אירלנד 
 
אליס מרי קאשל (באנגלית: Alice Mary Cashel; ‏17 ביולי 1878 – 22 בפברואר 1958) הייתה לאומנית אירית, חברת מועצה מחוזית, ושופטת. היא הייתה אחת החברות המייסדות, יחד עם אני מקסווייני, של סניף קורק של קומן נה מאן, ארגון נשים רפובליקני פארה-צבאי.
תחילת דרכה

קאשל נולדה ב-17 ביולי 1878 בביר, מחוז אופאלי (אז - מחוז קינג), לביינרהאסט קאשל, מנהל תחנת הרכבת של מחוז טיפררי ומריה אגנס ליונס ממחוז קורק. היא נהייתה מורה ולמדה לקראת תואר באוניברסיטה המלכותית של אירלנד. בשנת 1895 אחותה אגנס קאשל נישאה לפוליטיקאי שין פיין ג'יימס אומרה.