stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קונסטנטינוס פלורוס
ביוגרפיה

פלורוס נולד בכלקיס ב-24 ביוני 1961. הוא למד באקדמיית הצבא היווני והוכשר כמש"ק וכמפקד פלוגה. ב-1986 הוא החל לעבור קורסים של הכוחות המיוחדים של הצבא היווני. ב-1992 הוא נסע לארצות הברית ועבר קורסים מיוחדים בקרוליינה הצפונית. ב-1994 החל לשרת בכוחות המיוחדים היווניים. ב-1997 מונה למפקד גדוד. ב-1999 החל למלא תפקידי מטה שונים, וב-2011 מונה לראש מטה הדיוויזיה הממוכנת ה-16 ושנה לאחר מכן הועבר לפקד על פיקוד המבצעים המיוחדים ה-13. ב-2014 מונה מונה למנהל מבצעי היבשה במטה הכללי. שנה לאחר מכן מונה לראש זרוע המבצעים. ב-14 בינואר 2019 מונה לממלא מקום ראש המטה הכללי של ההגנה הלאומית (מקביל לרמטכ"ל) במקום אוונגלוס אפוסטולקיס. ב-25 בינואר הוא הוחלף בכריסטוס כריסטודולו. פלורוס הועבר לפקד על הארמייה הראשונה. ב-17 בינואר 2020 הועלה פלורוס לדרגת סטרטגוס (מקביל לגנרל) ומונה באופן קבוע לתפקיד ראש המטה הכללי.
ב-12 בינואר 2024 הוחלף בגנרל דימיטריוס חופיס, לשעבר ראש פיקוד הלוחמה המיוחדת שהוקם בפיקודו של פלורוס.
אליפות ישראל באתלטיקה 2020

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  27 ביולי 2020 – 28 ביולי 2020 (יומיים)
 מספר מקצועות:  32
 עיר מארחת:  תל אביב
 אצטדיון:  הדר יוסף
 
 → 2019 2021 ← 
 
אליפות ישראל ה-84 באתלטיקה נערכה בתאריכים 27 – 28 ביולי 2020 באצטדיון הדר יוסף, תל אביב.
תחרויות קרב שבע וקרב עשר נערכו בתאריכים 14 ו-15 ביוני ושבוע לאחר מכן ב-21 ביוני נערכה תחרות בריצת 5000 מטר.
האתלטיות המצטיינות

לונה צ'מטאי-סלפטר (מכבי תל אביב), זכתה בשלוש מדליות זהב, בריצת 800 מטר, בריצת 1500 מטר ובריצת 5000 מטר.
מרינה רייבר (מכבי תל אביב), זכתה בשתי מדליות זהב, בקפיצה לרוחק ובקפיצה משולשת.
אסטל ולאנו (מכבי תל אביב), זכתה בשתי מדליות זהב, בהדיפת כדור ברזל ובזריקת דיסקוס.
האתלטים המצטיינים

בלסינג אפריפה (מכבי תל אביב), זכה בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר ובריצת 200 מטר
דוד טאייצ'או (מכבי תל אביב), זכה בשתי מדליות זהב, בריצת 800 מטר ובריצת 1500 מטר
שיאים ישראלים

אריאל אטיאס (מכבי חיפה) קבע בקרב עשר שיא ישראל חדש של 7136 נקודות, שיפור של 40 נקודות לשיא בן 26 השנים של ארז מלצר.
תוצאות נשים > מקצועות המסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | ניצן לוי   מכבי הישגים ראשון לציון | 12.03 שניות | מיה בהט   מכבי תל אביב | 12.20 שניות | אולגה לנסקי   לידר ירושלים | 12.49 שניות |
| ריצת 200 מטר | גל קדמון   אתלטי הנגב | 24.81 שניות | ניצן לוי   מכבי הישגים ראשון לציון | 24.88 שניות | דניאל פולסטר   מכבי חיפה | 25.03 שניות |
| ריצת 400 מטר | ג'ומאן ג'ובראן   אתלטי הנגב | 56.76 שניות | רחל פרז מרטינז   הפועל חולון | 57.29 שניות | גל קדמון   אתלטי הנגב | 57.39 שניות |
| ריצת 800 מטר | לונה צ'מטאי-סלפטר   מכבי תל אביב | 2:06.63 דקות | סיון אוירבך   מכבי חיפה | 2:07.92 דקות | נרי גטרידה   הפועל חולון | 2:13.35 דקות |
| ריצת 1500 מטר | לונה צ'מטאי-סלפטר   מכבי תל אביב | 4:17.96 דקות | אדוה כהן   לידר ירושלים | 4:25.50 דקות | כרואן חלבי   מכבי חיפה כרמל | 4:27.65 דקות |
| • ריצת 5000 מטר | לונה צ'מטאי-סלפטר   מכבי תל אביב | 15:29.43 דקות | כרואן חלבי   מכבי חיפה כרמל | 16:50.71 דקות | הדר אופיר   הרוח השנייה שבירושלים | 18:17.11 דקות |
| ריצת 100 מטר משוכות | אלכסנדרה לוקשין   מכבי חיפה כרמל | 13.96 שניות | אלינה דרוזדוב   הפועל חולון | 14.03 שניות | נועה לוי   מכבי הישגים ראשון לציון | 14.17 שניות |
| ריצת 400 מטר משוכות | לינוי לוי   מכבי הישגים ראשון לציון | 1:01.57 דקות | נועה לוי   מכבי הישגים ראשון לציון | 1:01.92 דקות | אלה קליין   מכבי תל אביב | 1:04.89 דקות |
| ריצת 3000 מטר מכשולים | אדוה כהן   לידר ירושלים | 10:10.62 דקות | ירדן חורב   אתלטי הנגב | 11.45.58 דקות |  |  |
תוצאות נשים > מקצועות השדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לגובה | דניאל פרנקל | 1.75 מטר | מעיין שחף | 1.75 מטר | ורוניקה צ'יינוב | 1.70 מטר |
| קפיצה לרוחק | מרינה רייבר   מכבי תל אביב | 6.02 מטר | ג'ומאן ג'ובראן   אתלטי הנגב | 5.67 מטר | רומי טמיר   מכבי תל אביב | 5.65 מטר |
| קפיצה במוט | נעמה ברנשטיין   אתלטי הנגב | 4.00 מטר | מיכל טוקר   מכבי תל אביב | 3.70 מטר | שרון גרינברג   לידר ירושלים | 3.50 מטר |
| קפיצה משולשת | מרינה רייבר   מכבי תל אביב | 12.54 מטר | רומי טמיר   מכבי תל אביב | 12.22 מטר | אודו פרשס   אתלטי הסימטה | 11.92 מטר |
| הדיפת כדור ברזל | אסטל ולאנו   מכבי תל אביב | 13.01 מטר | ענבל כהן   מכבי הישגים ראשון לציון | 12.66 מטר | עדי אדאנה אונייליסי   מכבי תל אביב | 10.69 מטר |
| זריקת דיסקוס | אסטל ולאנו   מכבי תל אביב | 51.90 מטר | ענבל כהן   מכבי ראשון לציון | 40.12 מטר | לייה גיא   מרמת השרון | 37.35 מטר |
| הטלת כידון | ברקת דרהי   מכבי תל אביב | 41.21 מטר | גילי בר ניר   מכבי הישגים ראשון לציון | 37.51 מטר | יובל זנזורי   הפועל חולון | 34.99 מטר |
| יידוי פטיש | מרגריטה בלוב   אתלטי הנגב | 56.35 מטר | יבגניה זבולוטני   מכבי הישגים ראשון לציון | 55.44 מטר | מאיה אפודי   לידר ירושלים | 36.13 מטר |
| • קרב שבע | דניאל פולסטר   מכבי חיפה | 4597 נקודות | אלה קליין   מכבי תל אביב | 4244 נקודות | שני משולם   הפועל חולון | 3318 נקודות |
תוצאות גברים > מקצועות המסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | בלסינג אפריפה   מכבי תל אביב | 10.49 שניות | אמרי פרסיאדו   מכבי תל אביב | 10.61 שניות | עומרי סדן   מכבי תל אביב | 10.76 שניות |
| ריצת 200 מטר | בלסינג אפריפה   מכבי תל אביב | 21.17 שניות | אביב קופלר   מכבי תל אביב | 21.81 שניות | ערן סיבוני   לידר ירושלים | 21.84 שניות |
| ריצת 400 מטר | מוחמד אבו ענזה   אתלטי הנגב | 48.17 שניות | ערן סיבוני   לידר ירושלים | 48.51 שניות | דור קולביץ   מכבי תל אביב | 48.59 שניות |
| ריצת 800 מטר | דוד טאייצ'או   מכבי תל אביב | 1:54.17 דקות | מוקט פטנה   מכבי אתלטיקה נס ציונה | 1:54.89 דקות | יהונתן חיים   לידר ירושלים | 1:55.27 דקות |
| ריצת 1500 מטר | דוד טאייצ'או   מכבי תל אביב | 3:51.83 דקות | גירמה אמרה   הפועל אורן השרון | 3:52.06 דקות | ג'מאל עבדלמג'יד   אתלטי הסמטה דרום תל אביב | 3:53.02 דקות |
| • ריצת 5000 מטר | גירמה אמרה   הפועל אורן השרון | 13:54.38 דקות | בוקיאו מלדה   הפועל עמק חפר | 13:54.69 דקות | גטו אדמסו   הפועל אורן השרון | 13:55.63 דקות |
| ריצת 110 מטר משוכות | דור חיון   אתלטי הנגב | 14.36 שניות | קובי פליבה   הפועל חולון | 15.46 שניות | אריאל אטיאס   מכבי חיפה | 15.74 שניות |
| ריצת 400 מטר משוכות | אדם יעקובי   הפועל חולון | 52.89 שניות | אור מורג   מכבי תל אביב | 54.10 שניות | גל דואן   מכבי הישגים ראשון לציון | 55.37 שניות |
| ריצת 3000 מטר מכשולים | זמנו מוצ'ה   מכבי הישגים ראשון לציון | 9:14.48 דקות | תומר מועלם   מכבי הישגים ראשון לציון | 9.53.19 דקות | עמאר סויטאת   לידר ירושלים | 10.08.27 דקות |
תוצאות גברים > מקצועות השדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לגובה | יונתן קפיטולניק   מכבי תל אביב | 2.15 מטר | ניקי פאלי   מכבי תל אביב | 2.10 מטר | דימה קרויטר   מכבי תל אביב | 2.05 מטר |
| קפיצה לרוחק | גילרון צבקביץ'   אתלטי השרון | 7.53 מטר | אבירם שורצברד   מכבי תל אביב | 7.36 מטר | עילאי פורמן   מכבי תל אביב | 7.29 מטר |
| קפיצה במוט | לב סקוריש   מכבי תל אביב | 5.50 מטר | אורי זיסמן   מכבי תל אביב | 4.80 מטר | מקסים גולדובסקי   מבי תל אביב | 4.70 מטר |
| קפיצה משולשת | עילאי פורמן   מכבי תל אביב | 14.94 מטר | רועי ליבוביץ'   מכבי תל אביב | 14.87 מטר | דימה קרויטר   מכבי תל אביב | 14.32 מטר |
| הדיפת כדור ברזל | איתמר לוי   מכבי תל אביב | 18.45 מטר | מרק אלטרמן   הפועל עמק חפר הדסה נעורים | 14.59 מטר | דניס ואליאולין   מכבי תל אביב | 13.95 מטר |
| זריקת דיסקוס | דניס ואליאולין   מכבי תל אביב | 51.52 מטר | מרק אלטרמן   הפועל עמק חפה הדסה נעורים | 50.84 מטר | איתמר לוי   מכבי תל אביב | 50.75 מטר. |
| הטלת כידון | אור כתב   מכבי חיפה | 61.90 מטר | ניקולאי גילימוביץ'   לידר ירושלים | 61.45 מטר | אריאל אטיאס   מכבי חיפה | 58.49 מטר |
| יידוי פטיש | ויקטור זגינאיקו   הפועל עמק חפר הדסה נעורים | 57.08 מטר | יהב אדיר   הפועל אורן השרון | 55.07 מטר | מיכאילו לויטן   לידר ירושלים | 46.31 מטר |
| • קרב עשר | אריאל אטיאס   מכבי חיפה | 7136 נקודות   שיא ישראל | מקסים גולדובסקי   מכבי תל אביב | 6053 נקודות | רומן שרגייב   לידר ירושלים | 4243 נקודות |
מקצועות בהם אלופי ישראל הוכתרו שלא במסגרת אליפות ישראל באתלטיקה, מסומנים בתבליט.
אירועים מרכזיים > היום הראשון

בריצת 100 מטר משוכות, שהייתה הריצה הראשונה בתחרות, אלכסנדרה לוקשין ירדה לראשונה מגבול 14 השניות (13.96 שניות) וניצחה בקרב צמוד את אלינה דרוזדוב (14.03 שניות) ואת נועה לוי (14.17 שניות), שקבעה גם כן שיא אישי חדש.
בריצת 1500 מטר לונה צ'מטאי-סלפטר ניסתה לאיים על השיא הישראלי של סלאמוויט באיולין-טפרי (4:11.37 דקות) אך נחלשה בשני הסיבובים האחרונים וניצחה בתוצאה של 4:17.96 דקות.
בריצת 100 מטר לגברים, בלסינג אפריפה (מכבי תל אביב) בן ה-16 זכה במדליית הזהב לאחר שקבע שיא קדטים חדש של 10.49 שניות, שיפור של 11 מאיות לשיא בן 16 השנים של רם מור (10.60 שניות). אחריו סיימו חבריו לקבוצה אמרי פרסיאדו ועומרי סדן.
|  אליפויות ישראל באתלטיקה |
| --- | --- | --- |
| אליפויות ארץ-ישראל באתלטיקה | 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 |  |
| אליפויות ישראל באתלטיקה | 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 |  |
אפתה

.
| --- | --- |
 תחום:  גסטרואנטרולוגיה 
 טיפול:  בנזוקאין  levonordefrin 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D019226
 סיווגים
 ICD-10:  K12 
 ICD-11:  DA01.15 
 
אַפתָה (או אפטה; Aphtha) היא כיב (פצע פתוח) קטן יחסית בחלל הפה. בלשון עממית ידועות האפתות, המטרידות חלק נכבד מהאוכלוסייה, כפצעי ויטמינים או כפצעים לבנים בפה. פצע זה רגיש למגע (בין אם דרך הלשון או דרך האצבע) ועלול להכאיב בחשיפה למגע. רבים מתייחסים אל המילה בלשון נקבה, אך אפתה נאמר בלשון זכר.[דרוש מקור]
תסמינים

כ-60% מהאוכלוסייה סבלו מאפתה לפחות פעם אחת בחייהם; כ-10% מתושבי ישראל סובלים מהתופעה באופן כרוני, אזי מכונה המחלה RAS (ראשי תיבות של Recurrent Aphthous Stomatitis, "תסמונת אפטוטית חוזרת" (אנ'); סטומטיטיס הוא שם כולל לכמה סוגים של כיבי פה).
אנשים רבים עלולים להתבלבל בין אפתה לסוגים אחרים של כיבים בפה כגון הרפס, סרטן הפה וגם פקעיות הטעם (פפילות)
האפתות אינן מידבקות. לפני הופעת האפתה, חש האדם בדרך כלל מין דגדוג או עקצוץ במקום בו תופיע. האפתה מתפתחת תוך מספר ימים, ותמיד נעלמת מעצמה בין שבעה לעשרה ימים לאחר הופעתה (ובמקרים קיצוניים - חודש) ללא השארת צלקת. קוטרה של האפתה נע בין כמה מילימטרים לסנטימטר אחד (אפתה גדולה ומטרידה במיוחד מכונה ברפואה אפתה מז'ור, Aphthous major); צבעה לבן-ורדרד-צהבהב, שוליה אדומים וצורתה אליפטית בדרך כלל.
האפתה גורמת לכאב רב במגע עם הלשון והשיניים, ומקשה על האכילה, השתייה והדיבור. לעיתים גורמת האפתה לנפיחות של קשרי לימפה בלסת, דבר המקנה תחושה מוטעית של כאב שיניים. כאב רב נגרם גם כשהאפתה באה במגע עם מלח בישול ועם חומרים חומציים; החולה חש כאב עם אכילת מזונות מלוחים, חומץ ופירות ומיצי הדר.
מכאיבות יותר הן אפתות המופיעות על הפרנום (Frenum, בעברית: רסן - הרצועות הדקות המחברת את פנים הלחיים לחניכיים).
גורמים

הגורם לאפתות טרם הוברר באופן נחרץ. כמה השערות הועלו:
גורם אוטואימוני (חיסון עצמי): שיבוש קל במערכת החיסון גורם לה לתקוף באופן זמני את תאי רירית הפה.
גורם פתוגני: ייתכן שהאפתות קשורות לנגיף ההרפס או לפתוגן אחר. סברת הגורם הפתוגני קיבלה משנה תוקף לאחר שבשנת 1982 התברר כי החיידק Helicobacter pylori הוא הגורם לכיבי קיבה; למרות זאת טרם הוכח קשר ודאי בין אפתות ובין פתוגן כלשהו. הפצעים בפה ובשפתיים, להם גורם נגיף ההרפס, אינם קשורים כלל לאפתות (פצעי ההרפס מדבקים מאוד; אפתות אינן מדבקות).
גורם טראומטי: אפתות מופיעות אצל אנשים רבים לאחר שנשכו את השפה או הלחי במהלך האכילה. אפתות מופיעות גם אחרי טיפול הסרת אבנית ואצל אנשים המטופלים בגשרים ובטבעות שיניים למיניהם; הללו מסוגלים להשתפשף כנגד רירית הפה ולגרום לאפתות.
גורם מטבולי: ייתכן שחוסר בוויטמינים, חומצות אמינו ומינרלים מסוימים (משוער כי מדובר בחומצה פולית, ברזל, אבץ, ליזין וויטמין B12) גורם להופעת האפתות.
גורם אלרגי: רגישות למזונות מסוימים (שומנים, שוקולד, קטשופ, חצילים ומזונות חריפים או מטוגנים). ייתכן ש-SDS (ראשי תיבות של Sodium Dodecyl Sulfate, נתרן דודציל גופרתי; נקרא גם Sodium Lauryl Sulfate או SLS בקיצור; ראו גם: אלקטרופורזה), חומר נפוץ במשחות שיניים, וכן אמלגם - החומר הנפוץ ביותר בסתימות שיניים - גורמים לאפתות.
גורם הורמונלי: ייתכן שמחסור או עודף בהורמונים מסוימים גורם לאפתות.
גורם פתולוגי: אפתות מופיעות לעיתים כתסמין של מחלות שונות: צליאק, תסמונת PFAPA, דלקת הבטן (קוליטיס), מחלת קרוהן, מחלת בכצ'ט ועוד. אפתות מופיעות כתופעת לוואי של טיפולים כימותרפיים בחולי סרטן.
גורם פסיכולוגי: לחץ נפשי, עייפות.
הערות שוליים

↑  http://www.infomed.co.il/article-1227/
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הבלדה על ח'מל האבודה

| --- | --- |

כריכת המגזין "גלקסי" עם ח'מל וא'טלקלי מאחוריה. סביב העיגול נחותי אדם וטילים, 1962
 מידע כללי
 מאת:  קורדוויינר סמית 
 סוגה:  סיפור קצר 
 
הבלדה על ח'מל האבודה (באנגלית: The Ballad of Lost C'mell) היא סיפור מדע בדיוני קצר שכתב הסופר האמריקאי קורדוויינר סמית, שפורסם ב-1 באוקטובר 1962 במגזין גלקסי (אנ'), והודפס מחדש במספר אוספים. בישראל פורסם בספר "כוכב ושמו שאול" שיצא לאור ב-1981 בהוצאת עם עובד בתרגום עמי שמיר. קורדוויינר סמית היה שם העט של ד"ר פול מיירון אנתוני לינברגר, שהיה סוכן ביון.
הדמויות הראשיות הן ג'סטוקוסט, שורר השגחה, וח'מל, נחותת אדם יפהפייה שמקורה בחתול, ומכאן האות ח' בתחילת שמה. הורתה ולידתה הייתה בעם החתולים. לפי הסיפור, שיערה האדום היה רך כפרוותו של חתול פרסי, ועיניה שנראו אנושיות החזירו אור כעיני חתול. לפי הסיפור, ח'מקינטוש, אביה של ח'מל, חתול ספורטאי, היה בעל שיא של חמישים מטר בקפיצה לרוחק בתנאי כבידה רגילים. ח'מל עבדה כנערת שעשועים (girly girl) בנמלארץ, שגובהו היה עשרים קילומטר מעל ים הארץ הקטן, וערכה קבלות פנים ליצורי אנוש ולהולכי-על-שתיים מעולמות חוץ. תפקידה היה להעניק להם הרגשת בית בהגיעם לארץ. היא לא הייתה נערה מופקרת אלא מארחת מאהבת שלמדה בבית הספר לנערות שעשועים, ומקצועה היה מכובד.
הרפתקאות ח'מל מתרחשות בשנים הראשונות של הגילוי המחודש של האדם. עורך המדע הבדיוני, ג'יי ג'יי פירס (אנ'), העריך כי לפי ציר הזמן של ההשגחה ולפי הספר "אנו נחותי האדם", הזמן הוא בין 15,000 ל-16,000 לספירה. השם "ח'מל" נגזר משמה של מלאני, חתולת מחמד של סמית (פול לינברגר).
קשר ליצירות אחרות

הרומן נורסטריליה (אוסטרליה הצפונית) של סמית היה בחלקו המשך לסיפור זה. הוא התרחש כמה שנים לאחר החלק העיקרי של סיפור ג'סטורוסט וח'מל, כלל את הדמויות הראשיות, ועסק בחלק מאותם נושאים. ח'מל הופיעה גם בסיפורו של סמית "שדרות אלפא רלפא", שהתרחש מוקדם יותר מבחינת הכרונולוגיה וסדר הפרסום.
"הבלדה על ח'מל האבודה" נכללה בהיכל התהילה של המדע הבדיוני, כרך שני,(אנ') שהיה אוסף של 22 נובלות מדע בדיוני שבחרו סופרי המדע הבדיוני של אמריקה (אנ'), ואשר פורסמו לפני תחילתם של פרסי הנבולה ב-1965.
כותרת הסיפור לא הייתה הכותרת המקורית שכתב סמית, אלא נגזרה מהטקסט על ידי עורך גלקסי, פרדריק פול. היא הייתה אחת מכותרות סיפורים של סמית שפול שינה, משום שהוא לא אהב את הכותרות המקוריות. הכותרות החלופיות שכתב פול נקבעו לפי טקסטי הסיפורים, כדי לשמור על אופי כתיבתו של סמית.
הערות שוליים

↑  The Ballad of Lost C'mell, Cordwainer Smith, First published October 1, 1962
↑  קורדויינר סמית, תרגום: עמי שמיר, 'כוכב ושמו שאול', מהדורה ראשונה, עם עובד, 1981, מסת"ב 965-1300558
↑  כוכב ושמו שאול, קורדויינר סמית, סיפורים, הספרייה הלאומית של ישראל
↑  נועה מנהיים, 25 ספרי המדע הבדיוני הגדולים, באתר ynet, 12 ביולי 2001
↑  The best of Cordwainer Smith, Paul Myron Anthony Linebarger, J. J. Pierce, Janice C. Tate (Illustrator), Nelson Doubleday, Garden City, New York, 1975
↑  סיפורי סמית עוסקים בשני גופים שלטוניים, קיסרות והשגחה (אנ'). בהשגחה מכהנים שוררים (לורדים), שהם בעלי יכולת טלפתית, ותת שוררים.
↑  נחותת אדם היא חיה שקיבלה דיבור ומראה אנושיים, אך אין לה זכויות כמו של בן אדם. חלק מהגנטיקה הטבועה בה נשמר
↑  We the Underpeople, Cordwainer Smith, First published January 1, 1968
↑  קורדויינר סמית, כוכב ושמו שאול, הבלדה על ח'מל האבודה, עמוד 335
↑  קורדויינר סמית, הבלדה על ח'מל האבודה, עמוד 338: שוררי ההשגחה קבעו כי נחותי אדם, שמוצאם מחיות, חייבים לחיות בתנאים הכלכליים שהיו נהוגים בעולם הקדום: לנפק כסף משלהם, לשלם עבור מגוריהם, מזונם, רכושם וחינוך ילדיהם. אם פשטו רגל, נשלחו לבית מחסה לעניים, שבו הומתו ללא כאבים באמצעות גז.
↑  קורדויינר סמית, כוכב ושמו שאול, שדרות אלפא רלפא, עמוד 302
ראש המטה הכללי של ההגנה הלאומית (יוון)

| --- | --- |
 איוש נוכחי:  דימיטריוס חופיס
 תאריך כניסה לתפקיד:  12 בינואר 2024
 דרכי מינוי:  בידי שר ההגנה הלאומית
 תחום שיפוט:  יוון יוון
 כפוף:  לשר ההגנה הלאומית
 דרגה:   סטרטגוס
 ייסוד המשרה:  1950
 איוש ראשון:  אלכסנדרוס פאפאגוס
 Former Chiefs of Defence, Hellenic National Defence General Staff - Official Website (באנגלית אמריקאית)
 
ראש המטה הכללי של ההגנה הלאומית (ביוונית: Αρχηγός Γενικού Επιτελείου Εθνικής Άμυνας της Ελλάδας או בראשי תיבות: ΓΕΕΘΑ) הוא הדרג הפיקודי העליון בכוחות המזוינים של יוון. הוא כפוף לשר ההגנה הלאומית והוא היועץ הצבאי הישיר של ממשלת יוון. מקביל לתפקיד הרמטכ"ל בצה"ל.
הרמטכ"ל הוא הקצין היחיד בצבא בדרגת סטרטגוס (מקביל לגנרל - ארבעה כוכבים) או נאווארכוס (מקביל לאדמירל). הרמטכ"ל הנוכחי הוא דימיטריוס חופיס שנכנס לתפקידו ב-12 בינואר 2024. לרמטכ"ל כפופים מפקדי צבא יוון, חיל האוויר היווני והצי היווני.
היסטוריה

עד 1950, נוהלו הכוחות המזוינים של יוון בידי שלושה משרדים ממשלתיים שונים: משרד הצבא, משרד הימייה ומשרד האווירייה. ב-1950 אוחדו שלושת המשרדים למשרד אחד - משרד ההגנה הלאומית. במקביל הוקמו מטות צבאיים עבור כל אחת מזרועות הכוחות המזוינים, וכן הוקם המטה הכללי של ההגנה הלאומית. בימות שלום, המטה הכללי שימש כגוף טכני בעיקרו, וראש המטה הכללי שימש כיועץ בלבד של ממשלת יוון. המטות של שאר הזרועות נותרו עצמאיים בפועל. בימות מלחמה לעומת זאת, המטה הכללי היה אמור להפוך למפקדה העליונה של הכוחות המזוינים.
ב-1968 בוטל המטה הכללי, ובמקומו הוקמה "מפקדת הכוחות המזוינים" (Αρχηγείο Ενόπλων Δυνάμεων או בראשי תיבות: ΑΕΔ). ב-1977 הוקם המטה הכללי מחדש, אולם סמכויותיו הורחבו והוא הפך למפקדה של הכוחות המזוינים גם בימות שלום.
רשימת ראשי המטה הכללי

| שם | תחילת כהונה | סיום כהונה |
| --- | --- | --- |
| אלכסנדרוס פאפאגוס | 1950 | 1951 |
| תאודורוס גריגורופולוס | 1951 | 1952 |
| סטיליאנוס קיטרילאקיס | 1952 | 1954 |
| קונסטנדינוס דובאס | 1954 | 1959 |
| אתנאסיוס פרונדיסטיס | 1959 | 1962 |
| יואניס פיפיליס | 1962 | 1965 |
| קונסטנדינוס צולאקאס | 1965 | 1967 |
| ספירידון אווגריס | 30 במרץ 1967 | 14 בדצמבר 1967 |
| אודיסיאס אנגליס | 14 בדצמבר 1967 | 16 באוגוסט 1973 |
| דימיטריוס זאגוריאנאקוס | 16 באוגוסט 1973 | 25 בנובמבר 1973 |
| גריגוריוס בונאנוס | 25 בנובמבר 1973 | 1974 |
| דיוניסיוס ארבוזיס | 1974 | 14 בספטמבר 1976 |
| יואניס דאבוס | 14 בספטמבר 1976 | 10 בינואר 1980 |
| אגממנון גרציוס | 10 בינואר 1980 | 19 בינואר 1982 |
| תאודורוס דייאניס | 19 בינואר 1982 | 1984 |
| ניקולאוס קוריס | 1984 | 1989 |
| סטאמאטיס ולידיס | 1989 | 1990 |
| יואניס וריוואקיס | 1990 | 16 באוקטובר 1993 |
| דימיטריוס סקרווליס | 16 באוקטובר 1993 | 16 בדצמבר 1993 |
| כריסטוס לימבריס | 16 בדצמבר 1993 | 1996 |
| אתנאסיוס צוגאניס | 1996 | 1999 |
| מנוסוס פאראיודאקיס | 1999 | 2002 |
| גאורגיוס אנדונאקופולוס | 2002 | 16 בפברואר 2005 |
| פאנאיוטיס חינופוטיס | 16 בפברואר 2005 | 21 באוגוסט 2007 |
| דימיטריוס גראפסאס | 21 באוגוסט 2007 | 6 באוגוסט 2009 |
| יואניס יאנגוס | 6 באוגוסט 2009 | 1 בנובמבר 2011 |
| מיכאיל קוסטאראקוס | 1 בנובמבר 2011 | 15 בדצמבר 2015 |
| אוונגלוס אפוסטולקיס | 15 בדצמבר 2015 | 14 בינואר 2019 |
| קונסטנטינוס פלורוס | 14 בינואר 2019 | 25 בינואר 2019 |
| כריסטוס כריסטודולו | 25 בינואר 2019 | 17 בינואר 2020 |
| קונסטנטינוס פלורוס | 17 בינואר 2020 | 12 בינואר 2024 |
| דימיטריוס חופיס | 12 בינואר 2024 | מכהן |
אבטיח מרובע

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  אבטיח 
 גבינות
 צורה:  קובייה 
 
אבטיח מרובע הוא אבטיח הגדל בתוך קופסה ומקבל צורת קובייה. אבטיחים מסוג זה נמכרים בעיקר ביפן, כמוצרי נוי, ומחירם יקר משמעותית ביחס לאבטיח רגיל למאכל. צורתו הלא-טבעית של אבטיח זה מושגת באמצעות גידולו בתוך קופסה מתאימה.
הרקע מאחורי הפיתוח

האבטיח המרובע פותח לראשונה ב-1978 על ידי טומויוקי אונו, מעצב גרפי יפני. הרעיון מאחורי הפיתוח נועד להקל על אכסון האבטיח במקרר ולאפשר חיתוך נוח יותר. בפועל, בשל צורת הגידול, הפרי התקבל אינו אכיל ומהווה פריט אסתטי בלבד. המעצב הציג את האבטיח המרובע בגלריית קינזה בטוקיו ורשם פטנט על שיטת הגידול בארצות הברית.
הקניית הצורה בגידול

אבטיח מרובע גדל כמו אבטיח רגיל בתנאים של חקלאות בעל. בשלבים המוקדמים של התפתחות הפרי, מניחים סביבו קופסה קשיחה מפלסטיק או מזכוכית שקופה, עם מסגרת ברזל. הקופסה המאפשרת לאור שמש להגיע לאבטיח ולאפשר את המשך גדילתו כשתוך כדי כך היא מגבילה את התפתחותו וגורמת לו לקבל את צורתה.
על מנת לשמר את צורתו, נקטף הפרי בעודו בוסר, ולכן אינו אכיל.
שימושים

האבטיח נמכר לרוב כמתנה למטרות קישוט ולא כמזון וייצורו פונה בעיקר לאוכלוסייה העשירה.
בשנת 2001 מחיר אבטיח מרובע ביפן היה ¥10,000 (כ־83 דולר אמריקאי) כמעט פי שלושה ממחיר אבטיח רגיל בחנויות.
שימושים > צורות נוספות

אבטיח מרובע על פי רוב גדל בקובייה של 18 ס"מ רבוע, ומשקלו 6 קילוגרמים. מאז הצגתו לראשונה הוצגו אבטיחים בצורות רבות, כגון פרמידה, עיגולים ולבבות, תוך שימוש באותה צורת גידול. האבטיח המרובע נמכר גם בארצות נוספות בהן בגרמניה.
הערות שוליים

↑  Molding process for a natural fruit of a fruit-tree or vegetable, a molding frame therefor and molded above fruit, נבדק ב-2022-11-05
↑  "Square fruit stuns Japanese shoppers" (באנגלית בריטית). 2001-06-15. נבדק ב-2022-11-05.
↑  Ian Holliday, $200 square watermelons are selling, despite the price tag, British Columbia, ‏2014-07-15 (באנגלית)
↑  Square fruit: Odd-shaped melons herald Japan summer, CTVNews, ‏2015-07-04 (באנגלית)
אבטיחים בצורות
ערי שיירות

ערי שיירות היו תחנות מעבר לשיירות אשר הובילו סחורות מעיר לעיר והתקיימו עד סוף התקופה הרומאית. ערי השיירות שימשו להעברת סחורות, ולמנוחה הן לסוחרים והן לגמלים ולבהמות שהעבירו סחורה ממקום למקום. שכיחותן והשפעתן של ערי השיירות פחתו כאשר האימפריה הרומית חדלה מלהתקיים בשנת 332 לספירה. את המונח "ערי שיירות" טבע החוקר מיכאיל רוסטובצף בשנת 1932 בספרו "ערי השיירות". רוסטובצף הגדיר עיר שיירה כעיר החוצה נתיב סחר מרכזי בין המאות ה-1 לפני הספירה ועד המאה ה-4 לספירה. בספרו מציין רוסטובצף את תדמור, עבדת ואת דורא אירופוס כערי שיירות קלאסיות ומרכזיות שניקזו אליהן שיירות של סוחרים שהגיעו מערים אחרות.
גאוגרפיה

מיקום ערי השיירות היו בדרך כלל לאורך דרכי הסחר באימפריה הרומית. היו ערי שיירות שחיברו באזורי התפר בין האימפריה הרומית לבין האימפריה הסאסאנית (הפרסית). חלק מערי השיירות היו ערי נמל שהיוו שער כניסה לפרובינקיות האימפריה שהיו לחופי הים התיכון ומשם חצו השיירות לפנים הפרובינקיות. יוצא מכך שערי השיירות היו ממוקמות באזורים אסטרטגיים חשובים לאימפריה הרומית.
היסטוריה > ערי שיירות בתקופה הרומית

שיאן של ערי השיירות היו בתקופת הפקס רומנה – תקופת השלום הרומאית בין השנים 27 לספירה ועד 180 לספירה. בתקופה זו ערי השיירות צברו כוח רב כתחנות מסחר, במרכזן היה שוק סוחרים בו החליפו סחורה, מכרו וקנו. בנוסף ערי השיירות היו מרכז תיירותי נרחב, שירותי לינה מזון ומים ניתנו לאנשי השיירות ובעלי החיים קיבלו מספוא ומנוחה. ערי השיירה פיתחו את היכולות הכלכליות שלהם עם הזמן כדי לשלם מיסים לקיסר הרומאי.
היסטוריה > דוגמאות לערי שיירות בתקופה הרומית > תדמור

היה זה הקיסר אדריאנוס בשנת 129 לספירה שפיתח את העיר תדמור (פלמירה) בסוריה והפך אותה לעיר שיירה החשובה ביותר באימפריה הרומית. תדמור-פלמירה שימשה כשער בין שתי האימפריות הגדולות ביותר באותה תקופה: האימפריה הרומית והאימפריה הסאסאנית (הפרסית) וכנתיב המחבר את המסחר בגבול בין שתי האימפריות. תדמור-פלמירה כעיר שיירה צברה כוח רב בעקבות היכולת לפתח את הכלכלה שלה. לתקופה קצרה צבר אודינת, השליט של תדמור-פלמירה כוח ונחשב למפקד הכוחות הרומיים במזרח. הרומאים ראו באדנטוס כגורם שיכלו לסמוך עליו ולהסתמך על יכולתו להעביר את המיסים לאימפריה, ביתו זנוביה ניצלה את הקשרים שלה ואת הכוח הכלכלי שהעיר צברה ויצאה נגד האימפריה הרומית וכבשה שטחים נרחבים מהאימפריה הרומית בין השנים 272–274.
היסטוריה > דוגמאות לערי שיירות בתקופה הרומית > דורא אירופוס

דורא אירופוס הייתה עיר שיירה גדולה במובנים של העת העתיקה, הרומאים השקיעו בפיתוח הדרכים שהובילו לעיר, העיר ממוקמת על נתיב הסחר בין מערב למזרח וכן קרוב לנהר הפרת, כמו תדמור גם דורא אירופוס הרוויחה מן השליטה הרומאית, הסוחרים היו עוצרים בדורא וממשיכים הלאה לעיר הבאה. מבנים ארכאולוגים רבים שנחשפו בעיר מעידים על הפיתוח בתקופה הרומאית, המבנה המפורסם ביותר הוא בית הכנסת של דורא אירופוס, המעיד על כוחם של תושביה היהודים בעיר. העיר משכה אליה חיילים וסוחרים שתקשרו ביניהם במספר שפות דבר המעיד על היותה של עיר השיירה עיר קוסמופוליטיות.