stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כריס בנואה
WWE

כבר באותו שבוע שבו עזב את WCW, הופיע בנואה בארגון המתחרה, ה-WWE והצטוות לדין מלנקו, פרי סאטורן ואדי גררו בקבוצה שנקראה "הרדיקלס". הקריירה של בנואה נסקה ובשנת 2000 הוא זכה פעמיים באליפות הבין יבשתית, כשניצח את קורט אנגל ובילי גאן, בהתאמה, וכן בתואר הזוגות יחד עם כריס ג'ריקו מול טריפל H וסטיב אוסטין. פציעה לא מתוכננת במהלך קרב אילצה אותו לעבור ניתוח בצוואר ולהיעדר עד שנת 2002, אך עם חזרתו, התסריט החזירו היישר ללב הקלחת העלילתית ודמותו זכתה שוב בתואר האלוף הבין יבשתי.
בנואה המשיך להופיע במספר קרבות עיקריים ודמותו ניצחה בחלקם. בין השאר הופיע ברויאל ראמבל, שם ניצח בקרב הרויאל ראמבל המסורתי אשר זיכה אותו בקרב על אליפות העולם במשקל כבד באירוע הגדול ביותר של הארגון - רסלמניה, שבו ניצח את שון מייקלס וטריפל H בקרב משולש מבין הטובים והגדולים ביותר בהיסטוריה, כשבסופו של הקרב הגיע אדי גררו (חברו הטוב ביותר) לזירה, אף הוא כאלוף ה-WWE כדי לחלוק איתו את הניצחון. משיאי עלילותיו היו בקרב על אליפות ארצות הברית מול המתאבק ג'ון "בראדשו" לייפילד (JBL), בו התסריט קבע כי דמותו של לייפילד תזכה בקרב ברמאות. כתוצאה מכך, נקבע קרב חוזר שמשך קהל רב, וגם בו בנואה יצא כמפסיד. שיא נוסף התרחש במאי 2006, עת קבע התסריט התקפה של בנואה בידי המתאבק מארק הנרי אשר גרמה לו כביכול לפציעות בגב ובצלעות. בנואה חזר להתאבק באוקטובר 2006 וזכה באליפות ארצות הברית בפעם החמישית, בהמשך ישיר לפופולריות הגואה של דמותו.
ביוני 2007 עבר בנואה ל-ECW. כבר בחודשו הראשון בליגה ייעד התסריט לבנואה זכייה באליפות ECW, אך בנואה לא הופיע לאירוע בו היה אמור לזכות עקב אובדן במשפחה, לטענתו. לאחר מכן, התברר שבמהלך סוף השבוע שלאחר מכן בנואה שם קץ לחייו.
מותו

ב-25 ביוני 2007 נמצאו בנואה, אשתו ובנם מתים בביתם שבאטלנטה, שבמדינת ג'ורג'יה.
הפרק השבועי של Raw ששודר שעות מספר לאחר-מכן הוקדש לזכרם, אך לאחר שחקירת המשטרה העלתה חשד כי בנואה היה מעורב במותו שלו ושל בני משפחתו הוחלט להתעלם מזכרו ב-WWE. ממצאי הנתיחות שלאחר המוות הוסיפו כי בנואה רצח את אשתו ננסי ואת בנו דניאל והתאבד. בגופו נמצאו סטרואידים וכן שרידי התרופה זנקס, המשמשת בין השאר לטיפול בהתקפי חרדה. זנקס נמצאה גם בגופותיהם של קורבנותיו של בנואה.
משרד החקלאות וביטחון המזון

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 תאריך הקמה:  1948
 ממשלה:   ממשלת ישראל
 שר:  אבי דיכטר
 תאריך כניסה:  29 בדצמבר 2022
 סגן שר:  משה אבוטבול
 מנכ"ל:  אורן לביא
 שמות קודמים:  משרד החקלאות ופיתוח הכפר
 http://www.moag.gov.il
 
משרד החקלאות וביטחון המזון הוא משרד בממשלת ישראל האמון על פיתוח החקלאות המקומית והבטחת קיומה ושגשוגה, וכן אחראי על רצף אספקת המזון לאוכלוסייה המגיע מתוצרת חקלאית. כמו כן, אחראי על הבטחת ביטחון המזון הלאומי והבטחת מזון איכותי, בריא ובטוח לציבור, פיקוח הדוק על כל השלבים מהגידול בשדה ועד לשיווקה, פיקוח על מחירי מוצרי חלב וביצים, מחקר כלכלי בענפי החקלאות, רגולציה והפחתת יוקר המחייה, עידוד פיתוח חקלאות בת-קיימא, ניהול הנגר, הגנה על עצים וסביבה ירוקה, שמירה על בריאות בעלי החיים והגנה על רווחתם (חיות משק ומחמד), שמירה על בריאות הצומח והגנה מפני מזיקים ומחלות ותכנון ופיתוח ההתיישבות הכפרית-חקלאית במדינת ישראל.
ביום 30.6.24 במסגרת החלטת ממשלה מס׳ 1937, החליטה הממשלה בדבר שינוי שם משרד החקלאות ופיתוח הכפר ל״משרד החקלאות וביטחון המזון״. וזאת על רקע צמצום סמכויות המשרד בתחום פיתוח הכפר והצורך הלאומי בתכנון ביטחון המזון, בהתאם למיקוד עיסוקו ומיצובו של המשרד כעוסק בביטחון המזון הלאומי מכוח פיקוחו על תוצרת חקלאית טרייה (מזון גולמי).
במהלך חודש אוגוסט 2024 נקבע סמליל חדש והוטמע בקרב כלל יחידות המשרד באשר הן, הממקד את עיסוקו של המשרד בחקלאות המקומית ובתוך כך בהבטחת ביטחון המזון הלאומי. סמל המדינה, המנורה שנכלל גם בסמליל היוצא, נשמר כסימן ההיכר של המשרד, אשר משקף ממלכתיות וקידמה, לצד שילוב בין ענפי החקלאות המרכיבים את ביטחון המזון הלאומי ומסמלים את החשיבות הרבה של כל אחד מהם (חקלאות ימית, צמחית, מדברית וענפי החי).
מלחמת ״חרבות ברזל"

עם פרוץ מלחמת "חרבות ברזל", המשרד מיקד את עיסוקו בכל הקשור לביטחון המזון הגולמי של מדינת ישראל ואת פעילות חדר המצב שנפתח עם פרוץ המלחמה למעקב אחר הנושא.
המשרד פעל להגדלת מכסת העובדים הזרים לחקלאות ב-20,000 היתרים נוספים לענף ל-70 אלף עובדים זרים.
חזון המשרד

"החקלאות בישראל תספק מזון מקומי, טרי, בריא ואיכותי, בהתאם לצורכי האוכלוסייה והמשק, תוך הבטחת ביטחון המזון הלאומי; תהא מובילה עולמית, יעילה וחדשנית, על בסיס ערכי ההתיישבות, מותאמת אקלים ובת קיימא".
מטרות ויעדי המשרד

הגדלת היקפי הייצור של תוצרת חקלאית טרייה:
הגדלת היקפי הייצור של תוצרת חקלאית מן הצומח לצריכה מקומית.
הרחבת היצע של תוצרת חקלאית טרייה מן החי
הגדלת זמינות גורמי הייצור והוזלתם: מים, קרקע ועובדים
פיתוח ויצירה של ידע להגדלת כושר הייצור החקלאי והפריון
הרחבת הנגישות והטמעה של תוצרי מחקר יישומי כמשאב לעוסקים בחקלאות
עידוד ותמרוץ חדשנות מעשית וניהולית, וקידום התייעלות באמצעות מיכון וממשקים מתקדמים.
הבטחת ביטחון המזון הלאומי, בשגרה ובחירום:
גיבוש תכנית יישום אופרטיבית להבטחת יכולת ייצור המזון המקומי והאספקה הסדירה של מזון בריא ובר-השגה לשנת 2050.
פיזור גאוגרפי של מגוון גידולים באזורי הארץ השונים.
ניהול מתקדם ושיפור המידע והמעקב של מלאי החירום ושיפור המערכים הלוגיסטיים.
הגדלה וגיוון העוסקים בחקלאות והעלאת אטרקטיביות העיסוק בענף.
קידום מנועי צמיחה והאצת הפעילות החקלאית:
הגדלת הכנסות עצמיות ממסחור הידע המחקרי כמנוף להרחבת היכולות המחקריות.
שילוב טכנולוגיות לייצור אנרגיה סולארית ביצור חקלאי באופן מיטבי.
תכנון ופיתוח החקלאות, ההתיישבות והכפר
שיקום, חיזוק וצמיחת החקלאות בחבל התקומה וביישובי הצפון.
פיתוח תשתיות מים לחקלאות.
שמירה על בריאות הציבור, הצומח, החי והסביבה:
הגנה על בריאות בעלי החיים ושיפור רווחתם.
הגנה על הצומח בישראל מפני מזיקים ומחלות.
קידום חקלאות מקומית מקיימת ומותאמת שינויי אקלים.
שיפור משאב הקרקע תוך קידום סביבה מחדשת.
מזעור נזקי שיטפונות ושימור מערכת נחלית מתקדמת.
הגנה על היער והאילנות ושמירה על משאב העצים במרחב המבונה.
ניהול ממשק דיג תוך שמירה על משאב הדגה בים ובאגם.
שיפור השירות, חיזוק והרחבת הקשר עם החקלאים והציבור:
הטמעת אמנת שירות ושיפור תהליכי השירות ביחידות המשרד.
האצת תהליכי דיגיטציה והגברת שקיפות המידע לציבור.
ניהול ממשק מתקדם ועדכני עם חקלאי ישראל.
הפחתת הנטל הרגולטורי, חיזוק ושיפור האסדרה.
ייעול תהליכי התמיכות המשרדית.
נושאים ומידע חקלאי

חקלאות אורגנית: חקלאות המתחשבת בערכי טבע ושימור קרקע ותורמת להגנת הסביבה עקב הימנעותה משימוש בכימיקלים אסורים (חומרי הדברה). ישנו פיקוח על תהליכי עיבוד, יצור ואחסון המבוצע על ידי "השירותים להגנת הצומח ולביקורת", גוף מוכר על ידי האיחוד האירופי לשיווק למדינות האיחוד.
חקלאות ירוקה: מעבר מהדברה קונבנציונלית (כימית) להדברה משולבת (כימית וביולוגית). המשרד מעודד חקלאים לעבור לשיטת הדברה זו, בעיקר על מנת להפחית שימוש בתכשירי הדברה, וכן מקיים מחקר בנושא.
גינון וגני נוי – מידע המאפשר לגדל גינות פרטיות תוך חיסכון במים.
פרויקט חבק עץ – מידע על חשיבותם של העצים הארנו, גיוס הציבור לשמירתם, מידע על הגנת עצים, המלצות לטיולי עצים ומידע על עצי ארצנו.
רווחת בעלי חיים וחיות מחמד – ריכוז מידע לניהול חכם ורגיש של בעלי חיים במשק החי ומידע על חיות מחמד, הכלים להגנתם ורווחתם, מידע על יבוא ויצוא בעלי חיים לחו"ל, על מחלת הכלבת ועוד.
תיירות חקלאית – מידע תיירותי על אטרקציות ברוח החקלאות המצויות ברחבי הארץ ומציעות בילוי באווירה חקלאית.
עובדים זרים: קביעת נורמות זכאות לעובדים שכירים ישראלים וכאלו שאינם ישראלים.
שנת שמיטה: משרד החקלאות וביטחון המזון בשיתוף הרבנות הראשית לישראל מספקים היתרי מכירה עבור הציבור היהודי שומר השמיטה והקמת אוצרות בית דין לממכר תוצרת חקלאית מותרת לאכילה לשומרי שמיטה.
שרי החקלאות וסגניהם > סגני שר במשרד החקלאות

| תמונה | שם (תקופת חיים) | סיעה | סיעה | שר מכהן | תחילת הכהונה | סוף הכהונה | ממשלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | יוסף אפרתי (1897-1975) |  | מפא"י | פרץ נפתלי | 9 ביולי 1952 | 24 בדצמבר 1952 | השלישית |
|  | זאב צור (1911-1994) |  | אחדות העבודה | קדיש לוז | 5 בדצמבר 1955 | 17 בדצמבר 1959 | השביעית |
|  | זאב צור (1911-1994) |  | אחדות העבודה | קדיש לוז | 5 בדצמבר 1955 | 17 בדצמבר 1959 | השמינית |
|  | אהרן אוזן (1924-2007) |  | המערך מפא"י | חיים גבתי | 17 בינואר 1966 | 17 בנובמבר 1969 | השלוש עשרה |
|  | אהרן אוזן (1924-2007) |  | העבודה | חיים גבתי | 17 בינואר 1966 | 17 בנובמבר 1969 | השלוש עשרה |
|  | אהרן אוזן (1924-2007) |  | המערך העבודה | חיים גבתי | 17 בינואר 1966 | 17 בנובמבר 1969 | השלוש עשרה |
|  | אהרן אוזן (1924-2007) |  | המערך העבודה | חיים גבתי | 17 בינואר 1966 | 17 בנובמבר 1969 | הארבע עשרה |
|  | בן-ציון חלפון (1930-1977) |  | המערך העבודה | חיים גבתי | 22 בדצמבר 1969 | 10 במרץ 1974 | החמש עשרה |
|  | ג'בר מועדי (1919-2009) |  | המערך קידמה ופיתוח | אהרן אוזן | 24 במרץ 1975 | 20 ביוני 1977 | השבע עשרה |
|  | ג'בר מועדי (1919-2009) |  | קידמה ופיתוח | אהרן אוזן | 24 במרץ 1975 | 20 ביוני 1977 | השבע עשרה |
|  | פסח גרופר (1924-2013) |  | הליכוד הליברלים | שמחה ארליך | 11 באוגוסט 1981 | 10 באוקטובר 1983 | התשע עשרה |
|  | פסח גרופר (1924-2013) |  | הליכוד הליברלים | מנחם בגין | 11 באוגוסט 1981 | 10 באוקטובר 1983 | התשע עשרה |
|  | מיכאל דקל (1920-1994) |  | הליכוד חרות | פסח גרופר | 10 באוקטובר 1983 | 13 בספטמבר 1984 | העשרים |
|  | אברהם כ"ץ-עוז (1934-) |  | המערך העבודה | אריה נחמקין | 24 בספטמבר 1984 | 22 בדצמבר 1988 | העשרים ואחת |
|  | אברהם כ"ץ-עוז (1934-) |  | המערך העבודה | אריה נחמקין | 24 בספטמבר 1984 | 22 בדצמבר 1988 | העשרים ושתיים |
|  | וליד חאג'-יחיא (1936-2015) |  | מרצ מפ"ם | יעקב צור | 4 באוגוסט 1992 | 18 ביוני 1996 | העשרים וחמש |
|  | וליד חאג'-יחיא (1936-2015) |  | מרצ מפ"ם | יעקב צור | 4 באוגוסט 1992 | 18 ביוני 1996 | העשרים ושש |
|  | גילה גמליאל (1974-) |  | הליכוד | ישראל כ"ץ | 30 במרץ 2005 | 14 בינואר 2006 | השלושים |
|  | משה אבוטבול (1965-) |  | ש"ס | אבי דיכטר | 4 בינואר 2023 | מכהן | השלושים ושבע |
ראו גם

דיני פניות ציבור במשרדי מדינת ישראל בנושאי חקלאות בישראל
הערות שוליים

↑  צבי זרחיה, בעיצומה של המלחמה: הממשלה החליטה על שינוי שמו של משרד החקלאות, באתר כלכליסט, 30 ביוני 2024
↑  [החלטת ממשלה 1937 - שינוי שם משרד החקלאות ופיתוח הכפר ל"משרד החקלאות וביטחון המזון" https://www.gov.il/he/pages/dec1937-2024]
1 2  משרד החקלאות וביטחון המזון, מטרות ויעדי משרד החקלאות וביטחון המזון, באתר משרד החקלאות וביטחון המזון, ‏8.1.24
| משרדי ממשלת ישראל |
| --- | --- | --- |
| משרדים נוכחיים | משרד ראש הממשלה • משרד האוצר • משרד האנרגיה והתשתיות • משרד הביטחון • המשרד לביטחון לאומי • משרד הבינוי והשיכון • משרד הבריאות • המשרד להגנת הסביבה • משרד ההתיישבות והמשימות הלאומיות • משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה • משרד החוץ • משרד החינוך • משרד החקלאות וביטחון המזון • משרד ירושלים ומסורת ישראל • משרד הכלכלה והתעשייה •  משרד המורשת • משרד המשפטים • משרד הנגב, הגליל והחוסן הלאומי • המשרד לעניינים אסטרטגיים • משרד העבודה • משרד העלייה והקליטה • משרד הפנים • משרד הרווחה והביטחון החברתי • המשרד לשוויון חברתי וקידום מעמד האישה • המשרד לשירותי דת • המשרד לשיתוף פעולה אזורי • משרד התחבורה והבטיחות בדרכים • משרד התיירות • משרד התפוצות והמאבק באנטישמיות • משרד התקשורת • משרד התרבות והספורט |  |
| משרדים בעבר | המשרד להגנת העורף • המשרד לחיזוק וקידום קהילתי • המשרד לקידום מעמד האישה • משרד האספקה והקיצוב • משרד הדיגיטל הלאומי • משרד ההסברה • משרד ההשכלה הגבוהה והמשלימה • משרד החינוך, התרבות והספורט • משרד הכלכלה והתכנון • משרד המדע, התרבות והספורט • משרד המודיעין • משרד המיעוטים • משרד הפיתוח • משרד משאבי המים •  משרד ראש הממשלה החלופי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263096705171  GND: 504177-6  ISNI: 0000 0004 0604 7918  LCCN: n81032647  VIAF: 140726035   WorldCat (עם VIAF): 140726035 
סמל תוצרת אורגנית של המשרד
בעין-דור

בְּעֵין-דּוֹר היא בלדה עברית מאת המשורר שאול טשרניחובסקי, שנכתבה בנעוריו באודסה ב-1893 ופורסמה בחודש תשרי תרנ"ח (אוקטובר 1897). הבלדה, אחת מכמה שהקדיש טשרניחובסקי לשאול המלך (לצד "המלך", "על הרי גלבוע", "אנשי חיל חבל" ו"על חרבות בית-שן"), נכתבה בעקבות המסופר בספר שמואל א', פרק כ"ח, והיא מתארת את ביקורו של שאול המלך אצל בעלת האוב בעין דור ערב הקרב הגורלי בפלשתים שבו נהרג, ושיחתו שם עם רוחו של שמואל הנביא. בבלדה, כמו בסיפור המקראי, נמצא במרכז הסיפור הדיאלוג שבין שאול לשמואל, אך המילים ששם טשרניחובסקי בפי השניים שונות מאלה שבסיפור המקראי. זוהי אחת הבלדות הידועות ביותר בשירה העברית.
פרסום

הבלדה נכתבה ב-1893, בעת שהיה טשרניחובסקי כבן 18, והיא משיריו הראשונים. היא התפרסמה לראשונה בעיתונו של אליעזר בן-יהודה "הצבי" (ירושלים) בי"ד בתשרי תרנ"ח (10 באוקטובר 1897), ובכ"ו בתשרי (22 באוקטובר) שבה ונדפסה בעיתונו של בן-יהודה "השקפה". זמן קצר אחרי כן היא נכללה בקובץ שיריו הראשון, החשוב, "חזיונות ומנגינות" (ורשה: תושיה, תרנ"ט–1898), ולאחר מכן בכל קובצי השירה של טשרניחובסקי שראו אור בחייו: "שירים - הַשִּׁלֹחַ", "ספר הבלדות" (הוצאת אמנות, תרצ"ג), "כתבי וילנה א", "שירים" (בהוצאת קרן ישראל מץ, 1937), "ראי אדמה: שירים" (הוצאת שוקן, ת"ש) ו"שירים" (הוצאת שוקן, תש"ג).
מבנה

הבלדה מורכבת מ-28 בתים בני שתי שורות כל אחד. הבלדה מתחילה בשלוש נקודות, שהן הודעה לקורא שתחילתו של סיפור זה אמורה להיות מוכרת לו ממקום אחר (ספר שמואל).
ניתן לזהות בבלדה פרקים אחדים:
בתים 2-1: הגעת שאול לעין דור. אברהם רגלסון העיר על תיאורו של שאול בפרק זה: "העטה טשרניחובסקי את שאול המלך מחלצות מעולם זר לגמרי – שיוה לו דמות אבירית-פיאודלית. רגילים אנו לקשור את שאול עם אתונות, וכאן, כאיזה לוֹנסֵילוֹט או אַייבֶנהוֹ רוכב המלך עין-דורה על סוס קל."
בתים 10-3: המפגש של שאול עם בעלת האוב ואווירת הכשפים האופפת אותו. אברהם רגלסון ציין: "ובעלת האוב – מכשפה שכספּירית היא."
בתים 18-11: זכרונותיו של שאול מימי עלומיו השלווים. זכרונות אלה נמצאים בניגוד מוחלט להווה הקודר שבו נתון שאול.
בתים 26-19: המפגש של שאול עם שמואל. חלקו של שמואל במפגש זה קטן מחלקו של שאול, בניגוד לתיאור המקראי, המקדיש מקום רב יותר לדברי שמואל.
בתים 28-27: חזרתו של שאול למחנהו. הבית שלפני האחרון בבלדה משקף את מילותיו של הבית הראשון, ובכך סוגר מעגל ומקנה לבלדה שלמות - מההגעה לעין דור בחשכת הליל ועד לשיבה למחנה באשמורת הבוקר.
ביקורת

חוקר הספרות אברהם שאנן ראה בבלדות "בעין-דור" ו"הכוזר האחרון" את פסגת יצירתו הבלדית של טשרניחובסקי, בעיקר בהתייחס להגדרתה של סוגה זו במאה ה-19. לדבריו, "שאול המלך זכה לכמה בלדות... אולם 'בעין דור' היא המושלמת בהן". זאת, "דוקא מפני פשטנותה, מפני אפייה העממי המובהק ומפני המוזיקליות הקלה שלה, מעין זו המצויה בשירי העלילה של זמרי-עם במזרח ובמערב, על קוויה החריפים".
חוקר הספרות יונה דוד ציין כי "שיר זה שייך לסוג הספרותי של בלדת הבלהות, הנושאת עליה את תו הגורל".
היו שמצאו פגמים שונים בבלדה. מבקר הספרות ברוך קורצווייל, אף ששיבח את שליטתו של המשורר הצעיר בטכניקה הבלדית, טען כי "בעין דור" סובלת מחולשה מהותית:
נחמה ליבוביץ נהגה בהרצאותיה לשים ללעג את הבלדה, שלדעתה מאריכה בדברים דווקא במקומות שהסגנון התנ"כי נוקט את הצמצום והאיפוק הנדרשים.
במוזיקה

בלדה זו הולחנה על ידי המלחינים יוסף טל, אלי פרויד, יצחק בן צבי ואהרון חרל"פ.
לקריאה נוספת

יונה דוד, שירת טשרניחובסקי, תל אביב: מישלב, המרכז הישראלי להשכלה, תשל"ד 1973, הפרק "בעין דור", עמ' 80–83.
יהודה ת' רדאי ומגדלנה שולץ, "שתי המכשפות: סוגיה בבלשות ספרותית", אלפיים, 11 (תשנ"ה), עמ' 149–165.
ברוך קורצווייל, ביאליק וטשרניחובסקי - מחקרים בשירתם, מהדורה שלישית, הוצאת שוקן, 1967, עמ' 217–220.
הערות שוליים

↑  שאול טשרניחובסקי, הַמֶּלֶךְ, בפרויקט בן-יהודה.
↑  שאול טשרניחובסקי, עַל הָרֵי גִּלְבֹּעַ, בפרויקט בן-יהודה.
↑  שאול טשרניחובסקי, אַנְשֵׁי-חַיִל חֶבֶל, בפרויקט בן-יהודה.
↑  שאול טשרניחובסקי, עַל חָרְבוֹת בֵּיִת-שָׁן, בפרויקט בן-יהודה.
↑  שלמה יניב, 'הבלדה הספרותית-העברית הראשונה', דפים למחקר בספרות 2 (תשמ"ה), 153.
↑  שאול טשרניחובסקי, חזיונות ומנגינות: שירים, כרך א, ורשה: תושיה, תרנ"ט 1898, עמ' 45–57 (הספר באוסף הספרייה הלאומית.
↑  זיוה גולן וחביבה יונאי (עורכות), שאול טשרניחובסקי – ביבליוגרפיה, תל אביב: מכון כץ לחקר הספרות העברית באוניברסיטת תל אביב, ומרכז ההדרכה לספריות ציבוריות, תשמ"א, עמ' 11, פריט 22 (מובא אצל אבנר הולצמן, 'שירות שאול: טשרניחובסקי בעיני ברדיצ'בסקי', בתוך: חנן חבר (עורך), רגע של הולדת: מחקרים בספרות עברית ובספרות יידיש לכבוד דן מירון, ירושלים: מוסד ביאליק, תשס"ז 2007, עמ' 793).
↑  שלמה יניב, הבלדה העברית - פרקים בהתפתחותה, אוניברסיטת חיפה, 1986, עמ' 108
1 2  אברהם רגלסון, טשרניחובסקי – בַּעַל הַבַּלַּדָה, בפרויקט בן-יהודה
↑  אברהם שאנן, שאול טשרניחובסקי: מונוגרפיה, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשמ"ד 1984, עמ' 142.
↑  שאנן, טשרניחובסקי: מונוגרפיה, עמ' 147.
↑  אברהם שאנן, הספרות העברית החדשה לזרמיה, כרך ג: 'הספר והחיים', תל אביב: מסדה, 1964, עמ' 283.
↑  יונה דוד, שירת טשרניחובסקי: לתלמידי בתי-הספר התיכוניים ולנבחנים חיצוניים, תל אביב: מישלב, המרכז הישראלי להשכלה, תשל"ד 1973, הפרק "בעין דור", עמ' 83.
↑  ברוך קורצוויל, על ארבעה שירי טשרניחובסקי, ירושלים: המחלקה לעלית ילדים ונוער – מדור להדרכה ('עיונים למדריך ולמורה'), תשי"ב, עמ' 3–4 (נדפס שוב בספרו ביאליק וטשרניחובסקי: מחקרים בשירתם, ירושלים – תל אביב: שוקן, תשכ"א, עמ' 179). לדעתו, טשרניחובסקי הגיע לשיא אמנות הבלדה ב"על הרי גלבוע" ו"בלדת הכוורת" (בַּלַּדַּת הַכַּוֶּוֶרת, בפרויקט בן-יהודה) (שלמה יניב, הבלדה העברית: פרקים בהתפתחותה, חיפה: אוניברסיטת חיפה, תשמ"ו 1986, עמ' 110).
↑  הלל ברזל, 'הפיגוראליות כעקרון כינון פואטי: שירי שאול המלך מאת טשרניחובסקי ו"דוי" מאת שלונסקי', בקורת ופרשנות 27 (תשנ"א), 59.
הפועל תל אביב במפעלים הבין-לאומיים

| הפועל תל אביב במפעלים הבין-לאומיים |
| --- | --- |
 הפועל לפני משחק במוקדמות ליגת האלופות
מידע כללי
 מספר הופעות:  128
 מלך השערים:  עומר דמארי (10)
 שיאן ההופעות:  וואליד באדיר (60)
 הניצחון הגבוה במפעלים הבין-לאומיים:  5–0 מול ז'לייזניצ'אר סרייבו (2010), המשטרה התאילנדית (1970)
 ההפסד הגבוה במפעלים הבין-לאומיים:  0–4 מול גלאזגו ריינג'רס 2007, 4-0 מול ויקטוריה פלזן 2012
 הופעה ראשונה במפעל אירופאי:  1982
 דירוג אופ"א:  250 (11 בדצמבר 2020)
הפועל תל אביב הוא אחד ממועדוני הכדורגל בישראל בעלי ההישגים הבולטים ביותר בקרב קבוצות הכדורגל הישראליות במפעלים הבין-לאומיים, והוא המועדון הראשון להתחרות בזירה הבין-לאומית שהשתתף בגביע אסיה לקבוצות, הקבוצה זכתה בתחרות בעונת 1967 ובסגנות בעונת 1970. במפעלים האירופיים הגיעה הפועל תל אביב להישג שיא של קבוצה ישראלית בגביע אופ"א שהעפילה לשלב רבע הגמר בעונת 2001/2002, בנוסף הקבוצה העפילה לשלב הבתים של ליגת האלופות בעונת 2010/2011.
הקבוצה הופיעה עשר פעמים בליגה האירופית שמתוכם הצליחה להגיע פעם אחת לשלב רבע הגמר (עונת 2001/2002) ופעמיים לשלב 32 האחרונות (בעונת 2006/2007 ועונת 2009/2010).
הקבוצה השיגה ניצחונות על מועדונים מפוארים ובהם, פארמה, פריס סן ז'רמן, מילאן, צ'לסי ובנפיקה, ומשחקים אלה נבחרו לרשימת ההופעות המכובדות ביותר של קבוצות הכדורגל הישראליות במפעלים האירופיים.
היסטוריה > העידן האסיאתי

לאחר זכייתה באליפות ישראל בעונת 1965/66 זומנה הפועל כנציגת ישראל למפעל החדש שהוקם באותה עונה - גביע אסיה לקבוצות, למפעל נרשמו שמונה קבוצות, אך אלופות איראן והודו, פרשו והפועל תל אביב העפילה אוטומטית לגמר, שבו פגשה את סלנגור המלזית. המשחק תוכנן להיערך בשיטת בית-חוץ, אך ראש ממשלת מלזיה סירב להעניק אשרות כניסה לישראלים, ולכן נערך משחק גמר אחד בבנגקוק בתאילנד. המשחק שוחק בחוקים מיוחדים: 80 דקות, עם חילוף אחד לכל קבוצה, המלזים עלו ליתרון בדקה ה-55, אך חיים נוריאלי השווה בדקה ה-75 ובדקה ה-80 כבש יעקב רחמינוביץ' בבעיטת עונשין וקבע 1–2 והעניק את הגביע להפועל תל אביב.
שתי עונות לאחר מכן הפועל זכתה שוב באליפות ישראל, ושבה לגביע אסיה כנציגת ישראל. המפעל שהתקיים בטהראן, חולק לשני בתים. הפועל שובצה בבית 2 אותו סיימה ראשונה עם 6 נקודות לאחר ניצחונות, 5-0 על המשטרה התאילנדית, 1-3 על מערב בנגל ההודית ועל מאדאן האינדונזית. בשלב חצי הגמר קיבלה הפועל ניצחון טכני על אלופת לבנון שפרשה. בגמר פגשה הפועל תל אביב את אלופת איראן - טאג' טהראן, לעיני 40,000 צופים באווירה מתוחה באיראן, הפועל הפסידה 1–2 על אף שהובילה 0–1 משער של יחזקאל חזום.
היסטוריה > שנות השמונים

בשנות השמונים חזרה הפועל להיות קבוצת צמרת וזכתה ב-3 אליפויות. החל מסוף שנות השבעים נשלחו קבוצות ישראליות למפעלי האינטרטוטו על מנת לנסות לשלב את נציגות ישראל בעתיד במפעלים האירופאים, הפועל ערכה את הבכורה שלה במפעל בעונת 1982/1981 לאחר שסיימה כסגנית בעונה הקודמת והוגרלה לבית עם מכבי נתניה, ריד ופצ' ליאז'', הקבוצה הפסידה ארבע פעמים ופעמיים סיימה בתוצאות תיקו: 1-1 מול ליאז' ומול מכבי נתניה.
עונה לאחר מכן נרשמה הפועל שוב למפעל, והוגרלה בבית עם הפועל כפר סבא, אדמירה ווקר האוסטרית, ונורשפין השוודית, הפועל השיגה ניצחונות ביתיים מול כל היריבות ונוסף על כך ניצחון חוץ בכפר סבא לצד שני הפסדים וסיימה את הבית במקום השני. לאחר הפסקה קצרה, הפועל שבה לאינטרטוטו לאחר זכייתה באליפות הדרמטית בעונת 1986/1985, הפועל הוגרלה עם מכבי חיפה, לינגבי בולדקלאב הדנית וגראצר האוסטריה, הפועל סיימה בשתי תוצאות תיקו 2-2 עם מכבי חיפה וניצחה בגראץ 2–3, לצד שלושה הפסדים.
היסטוריה > שנות התשעים

בעונת 1995/1996, לאחר תקופה ארוכה, סיימה הפועל במקום הרביעי בליגת העל, והופיעה לראשונה בסיבוב המוקדמות של גביע אופ"א מול קבוצת זימברו קישנב המולדבית, במשחק הראשון שנערך במולדבה הפסידה הפועל 0–2. בגומלין שנערך באצטדיון בלומפילד המשחק הסתיים בתוצאה 0-0 והפועל הודחה.
בעונת 1995/1996 סיימה הפועל במקום החמישי בליגה, ונשלחה למפעל האינטרטוטו בעונה שלאחריה (1996/1997), הפועל שהייתה קבוצת תחתית באותה עונה הפסידה את כל משחקיה במפעל נגד רן, סגסטה הקרואטית, לוצרן ואורגריט השוודית.
עונה זאת (1996/1997) הייתה מפנה עבור הפועל: ההסתדרות שהחזיקה בקבוצה מכרה את הקבוצה כחלק מתהליך הבראה, אל קבוצת משקיעים חדשה: בראשות משה תאומים, מוטי אורנשטיין, סמי סגול (בעליה של קבוצת כתר) ורפי עגיב, בסיום עונה זאת מונה דרור קשטן למאמן הקבוצה והקבוצה נשארה בליגה.
כבר בעונה לאחר מכן הפועל תל אביב חזרה לצמרת וסיימה במקום השני, מה שנתן לה את הזכות לשוב לאירופה בעונת 1998/1999, אל סיבוב המוקדמות הראשון של גביע אופ"א מול קבוצת פינפה הלסינקי הפינית.
הפועל ניצחה 1–3 משערים של סבסטיאן סימורטיץ' בפנדל (דקה 30), אסי טובי (53) והשער הזכור במיוחד של שלום תקווה שהקפיץ ברחבה בדקה ה-64, הגומלין בפינלנד הסתיים בתוצאה זהה 1–3 מצמד של תקווה ומשער של אסי טובי.
בסיבוב המוקדמות השני הפועל תל אביב פגשה את סטרומגודסט הדנית, המשחק הראשון שהתקיים באצטדיון בלומפילד הסתיים בניצחון 0–1 להפועל תל אביב משער של אסי טובי, משחק הגומלין בדנמרק הסתיים בהפסד - 1:0 והקבוצות הלכו לדו-קרב פנדלים בסופו הפסידה הפועל 4:2 והודחה מן המפעל.
למרות ההדחה, עונה זאת 1998/1999 הייתה עונה חיובית עבור הפועל שסיימה בצורת של 11 שנים ללא תואר עם זכייתה בגביע המדינה לאחר ניצחון בפנדלים על בית"ר ירושלים מה שזיכה אותה בכרטיס לגביע אופ"א גם בעונה שלאחר מכן.
את עונת 1999/2000 פתחה הפועל תל אביב עם דרור קשטן כמאמן, והופעתו הראשונה הייתה בסיבוב המוקדמות הראשון של גביע אופ"א בירבאן מול פ.צ ירבאן הארמנית שנחשבה לנחותה מהפועל, הפועל אכן עמדה בציפיות וניצחה 0–2 מצמד שערים של רונן חרזי במשחק הבכורה שלו בקבוצה, אך במשחק זה נפצע אייל בן עמי והחמיץ את רוב משחקי העונה, במשחק הגומלין באצטדיון בלומפילד ניצחה הפועל גם - 1:2.
בסיבוב השני קיבלה הפועל הגרלה קשה בדמות סלטיק הסקוטית, שעוררה עניין רב בארץ בשל אחד מכוכביה אז - אייל ברקוביץ' הישראלי, שישב על הספסל בשני המשחקים. המשחק הראשון התקיים בסלטיק פארק והפועל הפסידה 2:0 מצמד שערים של הנריק לארסון, בגומלין שוב הפסידה הפועל 1:0 משער של לארסון והודחה מן המפעל.
היסטוריה > העשור הראשון של המאה ה-21

שנות האלפיים נפתחו עם הופעה היסטורית במוקדמות ליגת האלופות, לאחר הזכייה בדאבל השלישי בתולדות הקבוצה בעונת 1999/2000.
את עונת 2000/2001 פתחה הפועל במוקדמות המפעל כשהיא צריכה לעבור שני סיבובים על מנת להעפיל לשלב הבתים של ליגת האלופות, הפועל הוגרלה מול שטורם גראץ האוסטרית. המשחק הראשון שהתקיים באוסטריה הסתיים בצורה רעה מאוד עבור הפועל שהפסידה 3:0 לאחר משחק רע שכלל הרחקה של אסי דומב בפתיחת המחצית השנייה. אל הגומלין שנערך בבלומפילד הגיעה הפועל במצב רוח ירוד ואף על פי ששיחקה טוב, הפסידה גם בגומלין 1:2, לאחר שפיני בלילי כבש בדקה ה-80 וקבע שוויון זמני. הפועל הודחה מהמפעל ולא שבה למוקדמות ליגת האלופות למשך עשור.
היסטוריה > העשור הראשון של המאה ה-21 > המסע המופלא

על אף שהודחה ממפעל ליגת האלופות, המשיכה הפועל לשחק במפעל גביע אופ"א, מסע אירופי זה שנמשך עד לשיאים חדשים שלא הגיעה קבוצה ישראלית מעולם, מכונה בתקשורת ואצל האוהדים "המסע המופלא" של הפועל תל אביב באירופה. במהלך השלבים בגביע הדיחה הפועל תל אביב קבוצות בעלות פרופיל גבוהה כדוגמת פארמה, צ'לסי, לוקומוטיב מוסקבה, ונעצרה רק לאחר הפסד למילאן האיטלקית, וגם זאת לאחר שניצחה אותה בראשון שבין שני המשחקים שביניהן, אף על פי שנאלצה לוותר על הביתיות באותו משחק. הפועל החלה את דרכה כשניצחה את אררט ירוואן בסיבוב המוקדמות הראשון אחרי ניצחון 0-5 בסיכום שני המשחקים. לאחר מכן ניצחה את קבוצת גזיאנטפספור הטורקית בסיבוב הראשון כשניצחה 0-1 בבית ועשתה תיקו 1-1 בחוץ. בסיבוב השני נפגשה הפועל מול צ'לסי העדיפה עליה באופן משמעותי, אז ניצחה הפועל באופן מפתיע 0-2 בבית ותיקו 1-1 בחוץ העלה אותה לשלב הבא. בשלב הסיבוב השלישי בגביע הגרילה הפועל את לוקומוטיב מוסקבה הרוסית, שגם אותה הצליחה הקבוצה הישראלית לעבור כשניצחה בביתה 1-2 ובחוץ 0-1. בשמינית הגמר הצליחה הפועל לנצח פעם נוספת, רק בחוץ את קבוצת פארמה האיטלקית 1-2, ולאחר שעשתה תיקו 0-0 בביתה עלתה לרבע גמר גביע אופ"א, הישג שאף קבוצה לא הגיעה מעולם ולא הצליחה לשחזר. ברבע הגמר הגרילה הקבוצה את מילאן האיטלקית שהייתה בשיאה בשנים הללו, לאחר שהודחה ממפעל ליגת האלופות. בשלב זה עשתה הפועל את הבלתי ייאמן וניצחה 0-1 בביתה, כאשר השוער שביט אלימלך זוכה לציון 10 המושלם לאחר שבמהלך המשחק הדף את כל נסיוניתיה של מילאן להבקיע שער. השוער המחליף דווקא, ניר רחמין היה שותף משמעותי יחסית במסע האירופי. רחמין פתח במשחק הגומלין של הקבוצה נגד פארמה האיטלקית שנערך באיטליה, וזאת לאחר שאלימלך צבר 3 כרטיסים צהובים, ובמשחק זה הפגין רחמין יכולת מרשימה שסייעה לקבוצה לעלות לשלב הבא. לרוע מזלה הפסידה הפועל 0-2 במשחק הגומלין שנערך בסן סירו והודחה מהמפעל, אך הגיעה להישגים משמעותיים בקנה מידה ישראלי בגביע אירופי, כאשר מדובר בהישג שיא לקבוצה ישראלית במפעלים האירופיים (הישג שיא משותף עם מכבי חיפה).