stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אשמן כנף-שקיק זוטר
רבייה

הנקבות ממליטות 1 עד 2 צאצאים בשנה. אשמני השקיק מתאפיינים בשקיקי עור גדולים על הכנפיים שאינם מכילים בתוכם בלוטות ריח, והזכר ממלא אותם בהפרשות שונות דוגמת רוק ושתן שעוברים בתוך השקיק תסיסה מיקרוביאלית ויוצרים ריח ייחודי לכל זכר. ההפרשות שמתערבבות בשקיקים מפיקות ריח עז ומשמשות את הזכר לפיתוי נקבות חדשות, לתצוגה בטקס החיזור אחר נקבות וותיקות, ולסימון שטח ההרמון בתוך המושבה.
במהלך החיזור אחר נקבות בהרמון שלו או בפיתוי נקבה שנזדמנה לטריטוריה, הזכר מרחף מול הנקבה תוך כדי פתיחת השקיקים והתזת נוזלים לעברה (פעולה שמכונה על ידי חוקרי הטבע ״המלחה״), והוא משמיע שירי חיזור מורכבים שנשמעים כשילוב בין קרקורי צפרדע לציוצי ציפור. התזת נוזלים והפקת שירים טריטוריאליים עשויה להתרחש בתגובה לכניסת זכר פולש לשטח ההרמון. עימות בין זכרים נפתר בדרך כלל לאחר משחק נביחות קצר. עם זאת, סביב שטח ההרמון מתקבצים לעיתים קרובות מספר זכרים שממתינים להחלפת הזכר השולט, כשלרוב המחליף הוא הזכר עם וותק ההמתנה הארוך ביותר.
שימור

הטורפים של עטלף זה הם דורסי לילה, נחשים גדולים, עכבישאים ממשפחת הפרווניתיים ועטלפים טורפים כגון הסוגים זיזף וערפד צמרירי. העטלף נמצא על פי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור ללא חשש עקב תפוצה רחבה ונוכחות במספר רב של אזורים מוגנים.
הערות שוליים

1 2  אשמן כנף-שקיק זוטר באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2  Marcelo R. Nogueira, Adriano L. Peracchi, André Pol, Notes on the lesser white-lined bat, Saccopteryx leptura (Schreber) (Chiroptera, Emballonuridae), from southeastern Brazil, Revista Brasileira de Zoologia 19, 2002-12, עמ' 1123–1130 doi: 10.1590/S0101-81752002000400017
בעיית הדוויגר–נלסון

בעיית הדוויגר–נלסון היא בעיה פתוחה במתמטיקה השואלת מהו המספר הקטן ביותר של צבעים שבו ניתן לצבוע את כל הנקודות במישור, אם אסור לצבוע באותו צבע שתי נקודות שמרחקן זו מזו הוא 1. בלשון טכנית, השאלה היא מהו המספר הכרומטי  \chi  של גרף מרחקי היחידה במישור האוקלידי.
את הבעיה הציג אדוארד נלסון (אנ') ב-1950, לאחר שהוגו הדוויגר (אנ') דן בבעיה דומה ב-1945. בתוך זמן קצר הוברר שמספר הצבעים מקיים  4\leq \chi \leq 7. את ריצוף חלת הדבש של המישור (במשושים משוכללים) אפשר לצבוע בשבעה צבעים, וזה מוכיח שאכן   \chi \leq 7. מאידך, מכיוון ש"הפלך של מוזר" הוא גרף מרחקי יחידה (בן 7 קודקודים) שהמספר הכרומטי שלו 4, מתקיים גם  4\leq \chi .
לפי תוצאה כללית של ניקולאס חוברט דה ברויין (אנ') ופול ארדש (1951), אם המספר הכרומטי של גרף הוא לפחות k, אז יש לו תת-גרף סופי כזה. לכן, כל חסם תחתון על  \ \chi  יתקבל מהצגת גרף מרחקי יחידה בעל מספר כרומטי מתאים. ב-1998 הראה פריטיקין (Pritikin) שגרף מרחקי יחידה בעל מספר כרומטי 5 הוא בן 13 קודקודים לפחות; וגרף מרחקי יחידה בעל מספר כרומטי 6 (אם יש כזה) הוא בן 6,198 קודקודים לפחות.
ב-1981 הראה פלקונר (Falconer) שאם כל קבוצות הצבע הן מדידות, אז מספר הצבעים הוא לפחות 5. ב-2018 מצא אוברי דה גריי גרף מרחקי יחידה (בן 1,581 קודקודים) שהמספר הכרומטי שלו הוא 5, ובכך שיפר את החסם ל- 5\leq \chi .
הכללות

שאלה דומה אפשר לשאול עבור גרף מרחקי היחידה במרחב התלת-ממדי, שגם המספר הכרומטי שלו אינו ידוע. הבעיה נחקרה גם עבור "גרף מרחקי ה-d" בספירה ובמישור ההיפרבולי, שם המספר הכרומטי עלול להיות תלוי ביחידת המרחק d.
ראו גם

בעיית ארבעת הצבעים
הערות שוליים

↑  "An Anti-Aging Pundit Solves a Decades-Old Math Problem". WIRED (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-05-07.
↑  אחרי 60 שנה: חידה מתמטית לקראת פתרון, באתר ynet, 6 במאי 2018
בוקרמנגה

בּוּקָרָמַנְגָּה (בספרדית: Bucaramanga) היא עיר קולומביאנית, בירת מחוז סנטנדר. בבוקרמנגה מתגוררים 528,575 תושבים, ויחד עם פלורידבלנקה, חירון ופיידקסטה, היא יוצרת את מטרופולין בוקרמנגה הכולל 1,141,694 תושבים, המטרופולין החמישי בגודלו במדינה. הוא ממוקם 384 ק"מ מבוגוטה, בירת המדינה.
אקלים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
היסטוריה

התושבים הילידים שהתיישבו באזור לפני כיבוש אמריקה בידי הספרדים היו הגואנים. תחומיה הנתמכים על ידי מסמכי אומת צ'יבצ'ה הגובלת במערב לזו של היריג'יאס, בצפון עם זה של הצ'יטרוס, במזרח עם זה של הלאכים, ובדרום ודרום-מזרח עם זה של הכוכבים muiscas. גבולות אלה הוגדרו, על ידי המערב, על ידי התוואי שנלקח על ידי רכס ההר Yariguíes, על ידי גבעת זאפטוקה וחלק מהריו דה אורו עד לנקודה בה מתרוקן נהר סוראטה.
כלכלה

כלכלת העיר מבוססת על מסחר, תעשיות הטקסטיל והנעלה גם אספקת סחורות ושירותים ומגזר הבנייה.
ספורט

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בעיית הדוור הסיני

בעיית הדוור הסיני היא בעיה בתורת הגרפים, העוסקת בדוור, שבמסגרת תפקידו עליו לצאת מבית הדואר העירוני, לעבור על פני כל הרחובות בעיר, כדי לחלק מכתבים לדיירי רחובות אלה, ולחזור לבית הדואר העירוני. יש למצוא כיצד יעבור הדוור על כל הרחובות (הנפגשים בצמתים, שבהם אפשר לעבור לרחוב אחר) במסלול הקצר ביותר. במונחים של תורת הגרפים דורשת הבעיה למצוא את המסלול הסגור הקצר ביותר העובר על כל הקשתות של גרף ממושקל בלתי מכוון.
בעיה מקבילה בתורת הגרפים היא בעיית הסוכן הנוסע, שבה נדרש מסלול העובר על כל הצמתים שבגרף.
בעיית הדוור הסיני נוסחה על ידי המתמטיקאי הסיני מיי-קו קואן בשנת 1962, ושמה ניתן לה על ידי אלן גולדמן.
כאשר בגרף יש מסלול אוילרי, שהוא מסלול בגרף העובר בכל קשת בו בדיוק פעם אחת, מסלול זה הוא כמובן הקצר ביותר.
בגרף שבו יש מסלול אוילרי, כל הצמתים הם מסדר זוגי (כלומר בכל צומת עובר מספר זוגי של קשתות), ולכן כאשר בגרף אין מסלול אוילרי, יש בו צמתים מסדר אי-זוגי. על פי למת לחיצות הידיים, מספר הצמתים הללו הוא זוגי. כדי לעמוד בתנאי הבעיה, יש לעבור פעמיים על קשתות היוצאות מצמתים אלה. לשם כך נכפיל קשתות המחברות בין שני צמתים מסדר אי-זוגי (צעד השקול למעבר פעמיים על אותה קשת), ובכך נהפוך את המסלול לאוילרי. בעת הכפלת הקשתות נבחר את אלה שאורכן הכולל הוא הקצר ביותר, ונקבל מסלול אוילרי הפותר את הבעיה.
וריאציות

נחקרו גם וריאציות אחדות של הבעיה, שנמצאו כבעיות NP-שלמות:
בעיית הדוור הסיני בגרף מעורב: בווריאציה זו, חלק מהקשתות מכוונות, כלומר ניתן לנוע בהן רק בכיוון אחד.
בעיית הדוור הסיני ב-k מסלולים: מציאת k מסלולים היוצאים כולם מצומת מסוימת, כך שכל קשת נכללת במסלול אחד לפחות. המטרה היא להוזיל את מחירו של המסלול היקר ביותר.
בעיית הדוור הכפרי: נתונה גם תת-קבוצה של קשתות במשקל מינימלי. יש למצוא מסלול מעגלי שכולל לפחות מעבר אחד על כל אחת מקשתות אלו (בנוסף למעבר אפשרי על קשתות נוספות).
ראו גם

הגשרים של קניגסברג
הערות שוליים

↑  Chinese Postman Problem
↑  Crescenzi, P.; Kann, V.; Halldórsson, M.; Karpinski, M.; Woeginger, G. "A compendium of NP optimization problems". KTH NADA, Stockholm.
בורות הזפת בלה בריאה

| --- | --- |

דגמי ממותות הטובעות בבוץ הטובעני בבורות הזפת
 תכונות
 סוג:  תצורה
 מיקום
 אזור:  אמריקה הצפונית
 מדינה:  קליפורניה, ארצות הברית
 קואורדינטות:  34°03′47″N 118°21′21″W﻿ / ﻿34.063056°N 118.355833°W﻿ / 34.063056; -118.355833
  (למפת לוס אנג'לס מוגדלת) בורות הזפת בלה בריאה(למפת לוס אנג'לס רגילה) בורות הזפת בלה בריאהhe
 
בורות הזפת בלה בריאה (באנגלית: La Brea Tar Pits) היא תצורה של מאובנים משומרים בתוך פארק הנקוק הסמוך ללוס אנג'לס, קליפורניה. פארק זה מכיל מאות מאובנים של חיות שטבעו בבוץ טובעני בשכבות שונות והתמלאו בזפת ובאבק. האתר הוכרז כאתר טבע לאומי של ארצות הברית. מוזיאון פייג', הקרוי על שם החוקר ג'ורג' ס' פייג' (George C. Page) מציג את המאובנים שהשתמרו בהם ודגמי חיות שונות שנמצאו בתוכם. גם אוניברסיטת קליפורניה השקיעה הרבה בחילוץ המאובנים של האזור.
הבורות

בורות הזפת בפארק נוצרו משכבה טבעית של שמנים כבדים מסוג גילסוניט (Gilsonite) שחילחלו מבטן כדור הארץ, והתכסו בשכבות נפט המופק מגופם של בעלי חיים. כשהנפט בא במגע עם האוויר הוא מתקשה ונדבק וכך יוצר אספלט גבישי. בורות תלולים נפוצים עד היום בפארק.
חלק מהמשקעים היו נוקשים יותר מאחרים, כך שהם יכלו ללכוד בקלות בעלי חיים שחצו אותם. השרידים המוקדמים ביותר בפארק הם בני 38,000 שנה, במהלך סוף הפליסטוקן כשרובם השתמרו בטווח של 10 עד 20 אלף שנה מהיום - במשך עידן הקרח האחרון. עד היום קיימים באתר בורות זפת טובעניים מסוכנים, אשר מגודרים מסביב.
פאונת הבורות

בעבר התהלכו באזור קליפורניה מינים רבים של בעלי חיים, ביניהם מינים ענקיים נכחדים כמו ממותות, טיגריסים שנחרבים (המאובן הלאומי של קליפורניה), אריות אמריקאים, זאב בלהות, סוסים פרהיסטוריים, עצלני קרקע כמו המגלוניקס, דובי בולדוג ועוד. נמצאו גם יצורים קטנים יותר כמו עופות, חרקים, זרעי צמחים ועוד.
בבורות אלה יש את הריכוז הגבוה ביותר של מאובנים בתוך בורות זפת. ככל הנראה הסיבה היא שהבורות הפכו למלכודת טורפים (אנ') - נראה שפרטים שנתקעו בבורות בהם צעדו משכו אחריהם טורפים גדולים רעבים והללו נתקעו יחדיו. הנבלות עצמם משכו אוכלי נבלות שגם נתקעו בהם, כך שנוצרו שכבות רבות של בעלי חיים שנתקעו זה ליד זה בבורות, נוסף על כך שטורפים רבים כמו זאבי בלהות אולי צדו בלהקות.
בבורות נמצאה גם גולגולת אנושית בת 10,000 שנה, המכונה אשת לה-בריאה (אנ') וסימנים אפשריים לכלים שהיו במקום ואולי עזרו למלחמה בטיגריסים שנחרבים. נמצא גם כלב בית משומר מתקופה מודרנית יותר.
בוקן

סט טאצ'י וקודאצ'י
בוקן (ביפנית: 木剣) היא חרב עץ יפנית המשמשת לאימונים.
שימוש

חרב הבוקן משמשת כתחליף זול ובטיחותי לאימוני חרב בכמה אמנויות לחימה יפניות, כגון קנדו, איאיידו, אייקידו וקנג'וטסו.
ב-2003 הציגה התאחדות הקנדו העולמית (AJKF - All Japan Kendo Federation) תרגילים (קאטות) המבוססים על השימוש בבוקן.
חרב סובוריטו היא סוג של בוקן המשמשת בסובורי (אימוני חיתוך). חרבות סבוריטו כבדות ועבות יותר מאשר חרב הבוקן הרגילה ואינן מתאימות לאימוני זוגות או לאימוני קאטות.
היסטוריה

חרבות הבוקן עתיקות כחרבות היפניות עצמן, ושימשו לאימוני הלוחמים. ביפן, ההיסטוריה של החרב והאימון בשימוש בה מגיעה עוד לפני ההיסטוריה הכתובה. ישנן אגדות המספרות על השימוש בחרבות עוד בתקופת האלים.
מיאמוטו מוסאשי, סמוראי ומורה דגול לקנג'וטסו היה ידוע בהכרעת קרבות מול לוחמים חמושים כשברשותו רק בוקן או שתיים.
סוגי בוקן

ישנן מספר סוגים של חרבות בוקן, להלן הסוגים הנפוצים:
דאיטו/טאצ'י - חרב ארוכה, באורך קטאנה.
שוטו/קודאצ'י/ואקיזאשי-בו - חרב קצרה באורך ואקיזאשי.
טנטו-בו - חרב קצרה באורך של טנטו (סכין).
סובוריטו - חרב באורכים שונים, עבה יותר וכבדה יותר המשמשת לאימוני חיתוך.
התאחדות הקנדו העולמית הגדירה את האורך המומלץ לאימוני קנדו (קנדו קאטה):
טאצ'י - אורך כולל - 102 ס"מ; אורך הידית (טסוקה) - 24 ס"מ.
קודאצ'י - אורך כולל - 55 ס"מ; אורך הידית (טסוקה) - 14 ס"מ.
בנוסף, לאסכולות מסורתיות שונות של אימוני חרב (קוריו) יש מידות וסגנונות בוקן משלהן, עם טסובה (מגן יד) או בלעדיו.
ראו גם

שינאי - חרב העשויה במבוק ומשמשת בקנדו
בוקרשט (שיר של עומר אדם)

"בוקרשט" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם. השיר יצא לאור על ידי חברת התקליטים NMC ב-29 במאי 2015 כסינגל הרביעי מתוך אלבומו הרביעי של אדם, "מודה אני".
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי אדם ואבי אוחיון והופק על ידי Henree. השיר הוא בסגנון הפופ הים-תיכוני.
וידאו קליפ

טרם פורסם הווידאו קליפ המלא של השיר. ב-29 במאי 2015, בסמוך לצאת השיר, העלה אדם לערוץ היוטיוב שלו את האודיו הרשמי של השיר, בסמוך לצאת הסינגל.
נכון לספטמבר 2022 מונה הצפיות של הקליפ עומד על קרוב ל-12 מיליון.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 5 |  |
הערות שוליים

↑   בוקרשט, סרטון  באתר יוטיוב
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏31 במאי-6 ביוני 2015
| עומר אדם |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נמס ממך • ילד טוב ילד רע • מוזיקה ושקט • מודה אני  • אחרי כל השנים • Omer • סוף העולם |  |
| מיני אלבומים | 5 בום! • The 8 • ‏3 • לכאורה • חמישה לילות |  |
| אלבומי הופעה | מהפכה! (Live) • אחרי כל השנים (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • אסף אטדגי • כוכב נולד |  |
| עומר אדם - שירים |
| --- | --- | --- |
| נמס ממך | "להאבד ברוח" • "אל תבכי" • "את בליבי" • "נמס ממך" • "הופה" |  |
| ילד טוב ילד רע | "מאושרת" • "קסם" • "מיליון נשיקות" • "בואי עכשיו" • "ילד טוב בגוף של ילד רע" • "בניתי עלייך" |  |
| מוזיקה ושקט | "מאמי זה נגמר" • "וואי לי" • "מתקרבת מתרחקת" • "נסיכה" • "כמו בימים" • "כובשת" • "תל אביב" • "תרחמי עליי" • "שקט" • "לבדי" |  |
| מודה אני | "נועצת מבט" • "מהפכה של שמחה" • "אחי" • "אז הלכתי" • "בוקרשט" • "היא רק רוצה לרקוד" • "עצוב לי שזה ככה" |  |
| אחרי כל השנים | "אחרי כל השנים" • "שדות של תירוצים" • "סיפור ישן" • "פוליטיקה וסקס" • "מביט מהצד" • "בסוף הכל חולף" |  |
| 5 בום! | "טמפרטורה" • "תיתן לה פרחים" • "שיר הרווק" • "תגידו לה / אהבה מטורפת" • "יום השישי" |  |
| Omer | "פעם בחיים" • "שני משוגעים" • "חברות שלך" • "אוהבת אותי אמיתי" • "בחורים טובים" • "רחוק מכולם" • "מאושרת בלעדיי" • "תגידי לי שטוב לך" • "חברות שלך 2" • "יעשו לנו כבוד" • "ניפגש בשמחות" • "כתבתי עלייך שיר" • "Beg" • "מים שקופים" • "שגרה מפוארת" |  |
| The 8 | "פסקול חיי" • "מה שנפל מהידיים" |  |
| סוף העולם | "אני" • "התעוררתי עם נמר" • "DXB to TLV" |  |
| חמישה לילות | "מבת ים ועד הנצח" ‏•‏‏ "אקדח" ‏•‏‏ "כסף או דמעות" ‏•‏‏ "לילות וקללות" ‏•‏‏ "רק שלך" |  |
| סינגלים אחרים | "Paradise" • "מזל" • "ככה זה מרגיש להתאהב" • "לא הפסקתי לחפש אותך" • "לרקוד ולזוז" • "לעולם בעקבות השמש" • "הלב שלי" • "יש לנו את הכוח" • "יש דברים שלא עושים" • "שירו של שפשף" • "קוקוריקו" • "תמחל לי" • "הנשיקות שלי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "פרצופים" • "Dale Mami" • "קאקדילה" • "יהיה טוב & מים שקופים" • "תרקוד לנצח" • "ואיך שלא" • "צמוד צמוד" • "ראיתי עולם" • "עברנו הכל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השתגע העולם" |  |
| שירים אחרים | "אהבתי לך" |  |
אריק קינרד

אריק גינרד ג'וניור (באנגלית: .Erik Kynard Jr; נולד ב-3 בפברואר 1991) הוא אתלט אמריקאי, הוא אלוף אולימפי (לונדון 2012) ו-4 פעמים ברציפות (2013–2016) אלוף ארצות הברית בקפיצה לגובה.
ביוגרפיה

קינרד נולד וגדל בטולידו, אוהיו. הוא למד באוניברסיטת המדינה של קנזס.
ביוגרפיה > 2011

באליפות העולם שנערכה בדאיגו, קוריאה הדרומית בשנת 2011 סיים במקום 14 בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.28 מטר.
ביוגרפיה > 2012 > אלוף אולימפי

באולימפיאדת לונדון (2012) זכה קינרד במדליית זהב בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.33 מטר, לפני רוברט גרברז מבריטניה, מועתז עיסא בראשים מקטר ודרק דרואין מקנדה שקבעו תוצאה של 2.29 מטר והתחלקו במדליית הכסף. בתחרות ניצח איוון אוחוב מרוסיה בתוצאה של 2.38 מיטר, אך המדליה נילקחה ממנו ב-1 בפברואר 2019 לאחר שנימצא חיובי באימרוץ וקיבל עונש השעיה לשנתיים ו-9 חודשים.
ביוגרפיה > 2013

בתחרות שנערכה בלוזאן, שווייץ ב-4 ביוני 2013 הוא קבע שיא אישי חדש של 2.37 מטר.
באליפות העולם שנערכה במוסקבה, רוסיה באוגוסט 2013 סיים במקום רביעי בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.32 מטר.
ביוגרפיה > 2014 > מדליית ארד באליפות עולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה בסופוט במרץ 2014 זכה במדליית ארד בקפיצה לגובה בשיא אישי חדש של 2.34 מטר, אחרי מועתז עיסא בראשים (2.38 מטר) ואנדריי פרוטסנקו מאוקראינה (2.36 מטר). איוון אוחוב שסיים שני החזיר את המדליה בשל אימרוץ.
ביוגרפיה > 2015

באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג, סין בשנת 2015 סיים במקום שמיני בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.25 מטר. בשלב המוקדמות הוא קפץ לגובה של 2.29 מטר.
ביוגרפיה > 2016

באליפות העולם באולם שנערכה בפורטלנד אורגון במרץ 2016 זכה פעם שנייה ברציפות במדליית ארד בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.33 מטר, אחרי ג'יאנמרקו טאמברי מאיטליה (2.36 מטר) ורוברט גרברז (2.33 מטר).
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) סיים במקום שישי בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.33 מטר
ביוגרפיה > 2017

באליפות העולם שנערכה בלונדון, הממלכה המאוחדת בשנת 2017 הוא קפץ קפיצה אחת בשלב המוקדמות, פסל ופרש מהתחרות.
ביוגרפיה > 2018

באליפות העולם באולם שנערכה בבירמינגהאם הממלכה המאוחדת במרץ 2018 סיים במקום רביעי בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.29 מטר.
שיאים אישיים > אצטדיון

קפיצה לגובה: 2.37 מטר (2013)
שיאים אישיים > אולם

קפיצה לגובה: 2.34 מטר (2014)
בצל כפות תמר

| --- | --- |
 סינגל בביצוע עוזי מאירי
 יצא לאור:  1975
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית 
 כתיבה:  דודו ברק
 לחן:  מוני אמריליו
 עיבוד:  מוני אמריליו
 
"בצל כפות תמר" הוא שיר עברי שכתב דודו ברק והלחין ועיבד מוני אמריליו בביצוע הזמר עוזי מאירי.
רקע

לזמר עוזי מאירי שנמנה עם דור המייסדים של מושב רם און שבחבל תענך היה משק של תרנגולי הודו
כשהוזמן בתחילת שנות השבעים להשתתף
יחד עם עוד זמרים חובבים אנשי ההתיישבות העובדת
בתוכנית הטלוויזיה "ניחוחי חציר".
לאחר שהתגלה בתוכנית הצטרף ללהקת "שומבצל" ובשנת 1972
הוזמן להשתתף בהפקה מקצועית ראשונה,
המופע של "חבורת בימות",
שזכה להצלחה גדולה מאד.
באותה שנת 1972
שיר השנה היה "היום היום"
שכתב דודו ברק והלחין ועיבד מוני אמריליו.
בשנת 1975 ברק עמד להוציא את אלבום האוסך הראשון שלו
וביקש מאמריליו שילחין שיר חדש
שיכלל באלבום.
אמריליו שגם עיבד את השיר
בחר במאירי שבשלוש השנים שחלפו
מאז "חבורת בימות"
הפך לזמר מפורסם,
הקליט שירים רבים,
בעיקר שירי "ארץ ישראל"
והופיע בפסטיבלים ובתוכניות זמר בטלוויזיה
אולם דווקא השיר החדש, "בצל כפות תמר",
הפך למזוהה ביותר איתו,
למעין כרטיס הביקור שלו וללהיט הגדול ביותר
של מי שזכה לכינוי
"המושבניק המזמר".
על השיר

"בצל כפות תמר" הוא אחד משני השירים הידועים ביותר
שמוני אמריליו הלחין על הכנרת.
השני הוא נגן לי ירדן.
דודו ברק מספר בין היתר בשיר על רחל המשוררת
שגרה בארמון ב"ארץ הכנרת".
במציאות רחל התגוררה בתנאים קשים בצריף בקבוצת כנרת.
השיר נכלל באלבום האוסף של ברק,"דרך ארץ השקד", משנת 1975.
שנתיים לאחר מכן בשנת 1977 כלל אותו עוזי מאירי באלבומו הראשון, "זמר הבאנו", שיצא באותה השנה.
השיר גם הפך לריקוד עם.
במצעדים

השיר נכנס בשנת 1975 למצעד הפזמונים בקול ישראל והגיע למקום העשירי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1975)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1975)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1975)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1975)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | קול ישראל | 10 |  |
הערות שוליים

↑  כל ערב, עם רדת המסך, מעריב, 28 בדצמבר 1972
↑  זה מסתובב, על המשמר, 19 בנובמבר 1975
↑  זה מסתובב, על המשמר, 9 במרץ 1977
↑   "בצל כפות תמר" - ריקוד, סרטון  באתר יוטיוב
ברדלס ענק

| ברדלס ענק |
| --- | --- |
 חלקי מאובן של ברדלס ענק
תקופה
תחילת-אמצע פליסטוקן
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי חתול
משפחה:: חתוליים
סוג:: ברדלס
מין:: ברדלס ענק
שם מדעי
 Acinonyx pardinensis ‏Croizet & Jobert, 1828
תחום תפוצה


ברדלס ענק (שם מדעי: Acinonyx pardinensis) הוא מין נכחד של חתול קדום מהסוג ברדלס אשר חי באירופה ומזרח אסיה בתקופת הפליסטוקן. ברדלס זה היה קרוב לברדלס הערבות המודרני, אך היה גדול ממנו בהרבה.
הברדלס הענק הגיע לאורך של שני מטרים עם זנב באורך 140 סנטימטרים, לגובה 90 סנטימטרים (בדומה לאריה מודרני) ולמשקל 79–100 קילוגרם. בצורתו דמה לברדלס המודרני, היה בעל טפרים קבועים יחסית והיה בעל רגליים ארוכות, זנב ארוך, ריאות גדולות וניבים קטנים יותר מלשאר החתולים. הוא דמה במראה לפומה שאולי הייתה קרובתו וגם לברדלס אמריקאי. ככל הנראה מנע משקלו של הברדלס הענק לפתח מהירות בדומה לברדלס מודרני, למרות רגליו הארוכות יותר, אך עדיין היה מהיר ביותר.
המאובנים של ברדלס זה תוארו ב-1828 והתגלו בגרמניה, צרפת, הודו וסין. טרפו התבסס על מעלי גירה כמו צבאים, יעלים או אייליים בינוניים אליהם התקרב בהדרגה עד למרחק מתאים לתאוצה. לסתותיו היו חזקות יותר ודמו ללסתות של נמר או יגואר באמצעותם היה יכול למחוץ את עצם הגרון של טרפו עד למותו.
עם זאת, לא היה הברדלס הענק החתול הגדול ביותר בתחומי חיותו, בהם שוטטו נמרים, יגוארים אירופאים, טיגריסים ושנחרבים גדולים וככל הנראה גרמה התחרות מולם להכחדתו. ייתכן גם שנכחד בידי האדם.
דגם ראש של ברדלס ענק
בורות בלתי-מנוצחת

בורות בלתי-מנוצחת היא כשל לוגי של מעגליות מסוג הצדקה מעגלית בו מגינים על עמדה באמצעות סירוב להכיר בכוחם של הטיעונים התומכים בעמדה האחרת. משפטים כמו "אני מסרב לשמוע את זה...", "אני לא מוכן לדון בנושא זה...", או " הנך שטוף מוח, ועל כן כל תשובה שתתן אינה מקובלת עליי..." משקפים כשל "בורות בלתי מנוצחת". המושג מתייחס לא רק לכשל בעת דיון אלא גם לחוסר נכונות להשתתף בדיון.
כשל זה הוא כשל מעגליות משום שהוא מניח שהנושא הנדון - במקרה זה, אמיתות העמדה המוגנת - נכון בכל מקרה.
הכשל מהווה לעיתים קרובות בלבול בין עקביות ועמדות עקביות ובין עקשות לשמה, המסרבת לשמוע עמדה אחרת.
מקורו של מושג זה בתאולוגיה הקתולית, שם הוא מוצג לעומת בורות שניתן להביסה, לשם תיאור מצבם של אנשים (כגון עובדי אלילים), שאינם מכירים בבשורה נוצרית משום שטרם הזדמן להם להכירה. השימוש הידוע המוקדם ביותר במושג הוא על ידי האפיפיור פיוס התשיעי בשנת 1863, אם כי דיון ברעיון קיים במקורות קדומים יותר. לא ידוע מתי החלו לוגיקנים להשתמש במושג לתיאור אדם המסרב להכיר בכוחם של טיעונים התומכים בעמדה אחרת משלו, אך אחד השימושים המוקדמים הוא בספר Fallacy: The Counterfeit of Argument שיצא לאור בשנת 1959.
דוגמאות

"שכר מינימום הוא דבר טוב, ולא משנה בכלל מה תגיד".
"קפיטליזם תורם לכולם, ולא משנה בכלל אילו עדויות אתה מתכוון להביא בפני".
"אני מקבל את הדעה שהארץ שטוחה. כל העדויות לכך שהיא כדור מוכרחות להיות מזויפות".
"אני צודק ודעתך לא מעניינת אותי".
"אמונה פלונית היא האמת, ואני פוסל מראש כל אמונה אחרת".
ראו גם

אד איגנורנטיאם
| מסקנות לא-רלוונטיות (איגנורטיו אלנכי) וכשלים לוגיים |
| --- | --- | --- |
| כללי | דיקטו סימפליקיטר • אד נאוסאם • אקס סילנטיו • כשל הסתברות קודמת • בורות בלתי-מנוצחת • איש קש |  |
| פנייה אל הרגש | אד מטום • הסתמכות על החנופה • אד מיסריקורדיאם • בשם הלעג • לא הומצא כאן • אד אודיום • בשם ההומור • בשם הפטריוטיות • בשם הרצינות • בשם התועלת • כבוד בגלל קרבה |  |
| כשל גנטי | אד הומינם • אד ורקונדיאם • פנייה למניעים אישיים• אד אנטיקוויטם • אשמה בגלל קרבה • הרעלת בארות • רדוקטיו אד היטלרום • אד פופולום |  |
| אד קונסקוונטיאם | אד בקולום • בשם המשאלה |  |
| טווח ביניים | אבחנת פנטום • חשיבה בשחור לבן • מדרון חלקלק • דיקטו סימפליקיטר • אד טמפרנטיאם |  |
| כשלי סילוגיזם | איליקיט מיור • איליקיט מינור • כשל אמצע לא מופץ • מסקנה מחייבת מהנחה שוללת • כשל הנחות בלעדיות • כשל קיומי •  אישור מופרד • דיקטו סקונדום |  |
| נון סקוויטור | אישור הסוגר • הכחשת הפותח • חוסר עקביות |  |
| שגיאת דגימה | גורמים לא מבוקרים • היקש עצל • מדגם לא מייצג • היפרבולה היקשית • הכללה נמהרת • הקבלה שגויה • חיוניות מטעה • יותר מדי חריגים • כשל אי הכללה • עיסוי נתונים |  |
| כשלי הסחה | אד איגנורנטיאם • כשל נטורליסטי • פלוריום אינטרוגטיונום • משתי עוולות יוצא צדק • כשל התנגדויות זניחות |  |
| פנייה אל הסמכות | אד אנטיקוויטם • אד לזרום • אד נוביטם • אד קרומנם • בשם האינדיבידואליזם • בשם האמינות • מומחים לא מזוהים  • סמכות בלתי מעורערת • תמיכת המפורסם |  |
| שגיאות תצפית | דגימה מוטה • דגימה מוכתמת • הטיית הנסיין |  |
אשמן קטן

| אשמן קטן |
| --- | --- |
 אשמן קטן בידיו של החוקר גויילם צ'קון קבאס
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
תת־סדרה:: עטלפים קטנים
משפחה:: אשמניים
סוג:: אשמן
מין:: אשמן קטן
שם מדעי
 Taphozous perforatus ‏סנט-אילר, 1818
תחום תפוצה


אשמן קטן או אשמן מצרי (שם מדעי: Taphozous perforatus) הוא מין עטלף ממשפחת האשמניים החי במספר אזורים באפריקה ודרומה של אסיה לרבות בישראל.
מאפיינים

האשמן הקטן הוא עטלף חרקים גדול יחסית באורך 9.4 - 11.2 ס"מ, משקל 35-20 גרם,, בעל זנב באורך 2 - 2.7 ס"מ ואורך אמה של 66-58 מ"מ. בגבו של האשמן הקטן הפרווה בצבעי תערובת של חום כהה ואפור פחם, בחלקיו התחתונים צבעו אפור שמנת וחום בהיר על גרונו. צבע כנפיו הוא חום כהה במרכז הכנף דוהה לתוך צבע שמנת עד הקצוות. יש לאשמן הקטן אוזניים ארוכות, מחודדות ובעלות קצוות שיער מאחורי כל אוזן. נקבות האשמן הקטן בדרך כלל גדולות יותר מאשר הזכרים. לאשמן הקטן יש ראייה מצוינת והוא יכול לזהות טרף ממרחקים גדולים ובעזרת הכנפיים הארוכות והצרות האשמן מסוגל לעוף במהירות. מבנה זה הופך אותו לצייד מיומן.
התנהגות

האשמן הקטן חי בקבוצות המכילות בדרך כלל שישה עד עשרה פרטים, אם כי קיימות מושבות גדולות יותר. לעיתים קרובות, הוא חי במושבות מעורבות של אשמנים ויזנוביים. האשמן הקטן בדרך כלל פעיל עם רדת החשיכה, אף על פי שידוע שהוא צד גם בשעות היום. האשמן הקטן מסוגל להתמצא בעזרת באמצעות תהודה, ויכולת זו עוזרת לו לזהות וללכוד טרף בזמן טיסה במהירות של שמונה מטרים לשנייה בגובה. הוא ניזון בעיקר מעשים, אבל גם צורך מגוון של חרקים אחרים, כגון טרמיטים, חיפושיות, נמלים, זבובים וצרצרים. משתמש באקולוקציה בעלת סיגנל QCF בתדרים 28-35 kHz.
רבייה

מעט ידוע על רבייה במין זה, אך ידוע כי מתרחש גידול באוכלוסייתם בחודשים אפריל ומאי במצרים, כאשר כל נקבה יולדת צעיר אחד. בישראל נלכדו נקבות בהריון בחודשים מאי-יוני.
תפוצה ובית גידול

האשמן הקטן מצוי בצפון אפריקה, מדרום למדבר סהרה, בחצי האי ערב ומזרחה לפקיסטן ובהודו. המין זוהה בישראל לראשונה בשנת 1988, ונמצא בנגב ובמדבר יהודה. אוכלוסייתם בישראל מונה עד אלפי פריטים.
האשמן הקטן נמצא בעיקר באזורי מדבר, שברי סלעים זעירים, מערות ובניינים (כולל מונומנטים מצריים עתיקים). הוא נמצא גם ביער פתוח, שם הוא מעדיף שטחים הגובלים נהרות.
שימור

האשמן הקטן עומד בפני איומים חקלאיים המשמידות את בית גידולו הטבעי כגון יערות, כדי ליצור מקום לחקלאות. גם פעילויות אנושיות כגון פיתוח מבנים ישנים, מהוות איום והפרעה למושבות מתרבות.
למרות האיומים הנשקפים שלו הוא אינו בסיכון של סכנת הכחדה, מה שמקשה לגונן עליו מסיכונים עתידיים בסביבה הטבעית שבה הוא חי.