stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ויקטוריוס
מוזיקה

הסדרה משלבת בתוכה מוזיקה ושירים.
| פרק | שיר | תרגום לעברית | ביצוע |
| --- | --- | --- | --- |
| פרק 1 (שיר פתיחה) | Make it Shine | לגרום לזה לזרוח | טורי וגה |
| שבוע יום ההולדת | You're the Reason | את הסיבה | טורי וגה |
| טורי הזומבית | Finally Falling | סוף סוף נופל\ת | טורי וגה ובק אוליבר |
| הונאת הפינג פונג הגדולה | Tell Me that You Love Me | תאמר לי שאתה אוהב אותי | טורי וגה ואנדרה האריס |
| להלחיץ את המלחיץ | Give it Up | תוותרו | קאט ולנטיין וג'ייד ווסט |
| להלחיץ את המלחיץ | Freak the Freak Out | להלחיץ את המלחיץ | טורי וגה |
| להלחיץ את המלחיץ | Number One | מספר 1 | ארווין סיקוויץ |
| הדידלי בופס | Favorite Food | המאכל האהוב | קאט ולנטיין, אנדרה האריס, ג'ייד ווסט, בק אוליבר, רובי שפירו וטורי וגה |
| הדידלי בופס | Song 2 You | שיר בשבילך | אנדרה האריס וטורי וגה |
| הדידלי בופס | Broken Glass | זכוכית שבורה | רובי שפירו |
| מתחנן על הברכיים | Beggin' on Your Knees | מתחננת על הברכיים | טורי וגה |
| הורסת נשפים | Best Friend's Brother | האח של החבר/ה הכי טוב/ה | טורי וגה, קאט ולנטיין ואנדרה האריס |
| כלואים בחו"ל | All I Want is Everything | כל מה שאני רוצה הוא הכול | טורי וגה, קאט ולנטיין, ג'ייד ווסט, אנדרה האריס וטרינה וגה |
| כלואים בחו"ל | I Want You Back | אני רוצה אותך בחזרה | כל השחקנים (קאבר לחמישיית הג'קסונים) |
| הלן חוזרת | (Make it Shine (ReMix | לגרום לזה לזרוח (רמיקס) | טורי וגה ואנדרה האריס |
| שלוש בנות ומוס | L.A Boyz | בני לוס אנג'לס | טורי וגה וקאט ולנטיין |
| מבחן התינוק | Faster than Boys | מהירים/ות יותר מבנים | טורי וגה ואנדרה האריס |
| כוכב נמרח, טורי | Bad Boy | ילד רע | טורי וגה |
| טורי וג'ייד במחזה | Take a Hint | תבין את הרמז | טורי וגה וג'ייד ווסט |
| טורי וג'ייד במחזה | The bad news | החדשות הרעות | רובי שפירו וקאט ולנטיין |
| משדכים לג׳ייד | You Don't Know Me | אתה לא מכיר אותי | ג'ייד ווסט |
| החברה האיומה של אנדרה | Countdown | ספירה לאחור | טורי וגה ואנדרה האריס |
2025 בספרות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2025  בספרות |  |
< · 2023 · 2024 – 2025 – 2026 · 2027 · >
כל ערכי השנים בספרות במאה ה-20 · כל ערכי השנים בספרות במאה ה-21 · פורטל הספרות
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2025 ונוגעים לתחום הספרות.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ספרים חדשים נבחרים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ספרים חדשים נבחרים > סיפורת

18 במרץ – "זריחה על האסיף" מאת סוזן קולינס
נפטרו

1 בינואר – דייוויד לודג', סופר ומבקר אנגלי (נולד ב-1935)
11 בינואר – דני ורט, מבקר סרטים שהוציא ספרים עיוניים בנושא קולנוע (נולד ב-1949)
פרסים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
סרטים וסדרות טלוויזיה חדשים/ות בולטים שמבוססים/ות על ספרים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
להלן כמה מההפקות הקולנועיות והטלוויזיוניות הבולטות ביותר שצפויות להיות מוקרנות/משודרות לראשונה במהלך שנת 2025:
| שם | הספר עליו הסרט/סדרת הטלוויזיה מבוסס/ת | סוג | סוגה | תאריך הקרנת בכורה | חברה מפיצה / רשת שידור מקורית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "איש הכלב" | סדרת ספרי "איש הכלב" מאת דאב פילקי | סרט | גיבורי-על וקומדיה | 15 בינואר | יוניברסל |
| "קפטן אמריקה: עולם חדש מופלא" | מארוול קומיקס | סרט | גיבורי-על | 14 בפברואר | וולט דיסני |
| "הקוף" | "The Monkey" מאת סטיבן קינג | סרט | אימה קומית | 21 בפברואר | Neon |
| "מיקי 17" | "מיקי7" מאת אדוארד אשטון | סרט | מדע בדיוני | 7 במרץ | האחים וורנר |
| "שלגיה" | "שלגיה ושבעת הגמדים" מאת האחים גרים | סרט | פנטזיה מוזיקלי | 21 במרץ | וולט דיסני |
| "ת'אנדרבולטס*" | ת'נדרבולטס מאת קורט בוסיאק ומארק באגלי | סרט | גיבורי-על | 2 במאי | וולט דיסני |
| "סופרמן" | DC קומיקס | סרט | גיבורי-על | 11 ביולי | האחים וורנר |
| "דרדסים" | "הדרדסים" מאת פייר קוליפור | סרט | מוזיקלי-פנטזיה | 18 ביולי | פרמאונט |
| "ארבעת המופלאים: צעדים ראשונים" | "ארבעת המופלאים" מאת סטן לי וג'ק קירבי | סרט | גיבורי-על | 25 ביולי | וולט דיסני |
| "לא רעים בכלל 2" | "לא רעים בכלל" מאת אארון בליבי | סרט | מונפש | 1 באוגוסט | יוניברסל |
| שישי הפוך 2 | "Freaky Friday" מאת מרי רוג'רס | סרט | פנטזיה קומית | 8 באוגוסט | וולט דיסני |
| "רחוב הפחד: מלכת הנשף" | "The Prom Queen" מאת ר"ל סטיין | סרט | אימה | יפורסם בהמשך | נטפליקס |
| "הנרדף" | "הנרדף" מאת סטיבן קינג | סרט | מדע בדיוני, פעולה | 7 בנובמבר 2025 | סרטי פרמאונט |
| שנים בספרות |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1901 • 1902 • 1903 • 1904 • 1905 • 1906 • 1907 • 1908 • 1909 • 1910 • 1911 • 1912 • 1913 • 1914 • 1915 • 1916 • 1917 • 1918 • 1919 • 1920 • 1921 • 1922 • 1923 • 1924 • 1925 • 1926 • 1927 • 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
שהאב א-דין סוהרוורדי

| --- | --- |

 לידה:  1155 Sohrevard, איראן, בית עבאס 
 פטירה:  1191 (בגיל 36 בערך) חלב, סוריה, בית עבאס 
 מדינה:  בית עבאס 
 השקפה דתית:  אסלאם סוני, סופיות 
 
שהאב א-דין יחיא אבן חבש סוהרוורדי (בפרסית: شهاب‌الدین یحیی بن حبش سهروردی; בתעתיק לאנגלית: Shihāb ad-Dīn Yahya ibn Habash Suhrawardī; נולד ב-1154 - נפטר ב-1191), היה פילוסוף איראני ומייסדה של אסכולת ההארה או הזריחה (בפרסית: حكمت اشراق; בערבית: حكمة الإشراق; ובתעתיקים לעברית של מונחים אלו, לפי פרסית וערבית, חכמת א-אשראק או חכמת אל-אישראק). אסכולה זו נתפסת כזרם חשוב ביותר במסגרת הרחבה של הפילוסופיה המוסלמית. המונח בו הוא משתמש, של "אור" או "הארה", מתייחס למקור כלל הידע. הוא ידוע בשני כינוייו הבולטים ביותר במסורת המוסלמית: شيخ الاشراق; شيخ المقتول, אדון ההארה והאדון שנקטל, האדון אשר נגדעו חייו, זאת בהתייחס לכך שהגה את האסכולה המוזכרת לעיל ולעובדה שהוצא להורג בשל بدعة, מונח המתייחס כאן לכופר. מולא סדרא, חכם הדת המוסלמי מתקופת השושלת הספווית, תיאר את סוהרוורדי, כ"מחייה עקבות הרגליים של הקדושים הפהלווים", כלומר חכמי הקודש האיראנים. סוהרוורדי, במסגרת חיבורו הראשי, "פילוסופיית ההארה", התייחס אל עצמו כמחייה החוכמה הפרסית המסורתית והעתיקה. סוהרוורדי העניק ביקורת מנקודת מבט פלאטונית, של האסכולה הפריפטטית מבית מדרשו של אבן סינא ששלטה בקרב חוגי הפילוסופים באותו הזמן וביקורת זו מיזגה בתוכה עיסוק בתחומי הלוגיקה, הפיזיקה, האפיסטמולוגיה, הפסיכולוגיה והמטאפיזיקה.
חייו

כשמוצאו פרסי, סוהרוורדי נולד בכפר סוהרוורד, כאשר על שמו הוא נקרא. כפר זה שוכן באיראן, בין הערים זנג'אן וביג'אר.הוא למד פילוסופיה והלכה אסלאמית במראגה. מורו היה מאג'ד א-דין ג'ילי, אשר היה גם מורו של פח'ר א-דין א-ראזי. לאחר מכן הוא המשיך בנדודיו לעיראק וסוריה, שם השתקע למשך מספר שנים ופיתח במהלך שהותו שם את ידיעותיו הפילוסופיות. חייו כיסו תקופה של ארבעים שנים שבמהלכן הוא כתב מספר חיבורים שביססו את מעמדו כמייסדה של אסכולה פילוסופית חדשה, הלא היא حكمة الإشراق. לדידו של הפילוסוף הצרפתי אנרי קורבין, "לסוהרוורדי הוענק מאוחר יותר הכינוי شيخ الاشراق, אדון ההארה, מאחר שכוונתו העיקרית הייתה להחיות את החכמה האיראנית העתיקה",דבר שקורבין מטעים זאת עוד יותר בכמה דרכים ומתאר את הגותו של סוהרוורדי כ"פרויקט שמטרתו החייאת הפילוסופיה של פרס העתיקה". ב-1186, בגיל 32, הוא השלים את כתיבת חיבורו הראשי "פילוסופיית ההארה".
ישנם כמה דיווחים סותרים באשר לנסיבות מותו. המסורת הרווחת ביותר היא שהוא הוצא להורג בחלב, בערך בין השנים 1191 ל-1208, בשל האשמות על כך שטיפח ולימד בקרב תושבי האזור את העיקרון הפילוסופי האסלאמי המכונה באטן, בפקודת בנו של סלאח א-דין, זאהר א-ע'אזי. מסורות אחרות טוענות שהוא הרעיב עצמו למוות או נרצח בחניקה, או שמא הושלך מחומת מצודה וכשמת, גופתו נשרפה על ידי אספסוף.
השפעות על סוהרוורדי

סוהרוורדי היה חסיד נלהב של האסכולה הפריפטטית, עד שהוא החל להיות מושפע מאלה אותם תיאר בתור "מי שהלכו בדרך האל". כפי שצוין על ידי סוהרוורדי בעצמו, אלו הם אפלטון, הרמס ופיתגורס, מן המסורת היוונית וכמו כן אישים מן המסורת הפרסית. מטרת הפרויקט הפילוסופי שלו היא להחיות את החוכמה האבודה של המזרח והמערב, במשולב. בנוסף, ניכר אצל סוהרוורדי שהוא הושפע עמוקות מההמסורת הסוּפית, כשבאים לבחון את מסעותיו הרוחניים והמיסטיים שאותם הדגיש כתנאי בסיסי ונחוץ להבנת פילוסופיית ההארה אותה פיתח. נראה שגם הדת הזורואסטרית השפיעה על סוהרוורדי מכיוון שסמליה מופיעים בכמה מחיבוריו.
עקרונות פילוסופיית ההארה

אמנם, פילוסופיית ההארה של סוהרוורדי, צמחה מהזרם הפריפטטי שאליו השתייך אבן סינא, אחד מהוגי הדעות החשובים מקרב הפילוסופים המוסלמים. אך, בניגוד לרעיונותיו של האחרון, אותם פיתח במסגרת הגות זו, סוהרוורדי התנגד להם וזנח אותם באופן רדיקלי, בסופו של תהליך. תוך שהוא יוצר שפה סימבולית (שפה השאובה בעיקר מהתרבויות האיראניות הקדומות, עוד מהתקופות שבהן שלטו שושלות המלוכה העתיקות ומתייחסת אליהן בתמצות, במסגרת מונח הלקוח מפרסית: فرهنگ خسروانی) ויוצק אותה לתוך ה"חוכמה" שלו עצמו.
סוהרוורדי פיתח והדגיש את קיומה של קוסמולוגיה מורכבת ויסודית מאוד, קוסמולוגית הנביעה. יקום שבו כל הבריאה עשויה מזרימה רציפה ובלתי פוסקת שמקורה ב"אור האורות" העליון (נור אל-אנוואר). עקרון מהותי בפילוסופיה אותה פיתח, הנוגע לעניין זה, הוא שהאור הראשוני הוא טהור וחסר חומריות. למרות ששום חומר איננו מתבטא בתוכו, האור הראשוני נובע מ"אור האורות" בתהליך של האצלות או נביעות כלפי מטה, תהליך אינטנסיבי שדרכו האור "נשבר" באופן אינסופי ובאמצעות אינטראקציה מורכבת, ניתן גם מקום למערך אופקי של אורות, דבר הדומה במהותו לתורת האידיאות של אפלטון. זאת כאשר, הן מערך האורות, לדידו של סוהרוורדי, הן מערך האידיאות, אליבא דאפלטון, קשורים באופן דואלי למציאות הגשמית. במסגרת האפלטונית, ישנה עמימות בנוגע ל"ריאליות" או ל"גשמיות" של העצם הקוסמולוגי הנדון. אצל סוהרוורדי, במילים אחרות, כלל היקום בכללותו והעצמים הנמצאים בתוכו, הם בעלי דרגות שונות של "אור האורות", ממנו נובעים כל העצמים. כשבא סוהרוורדי לקטלג את העצמים הקוסמולוגיים הוא מחלק אותם לפי יכולתם "לספוג" את האור חסר החומר, הטהור והנצחי, שימשיך לנבוע דרכם, זאת לצד החומריות הזמנית (החושך).
סוהרוורדי חושב שלכל נשמה ישנו קיום קודם בממלכת המלאכים לפני ירידתה לגוף הגשמי. הנשמה מחולקת לשניים, כאשר החלק הראשון נותר בגן העדן והחלק השני שלה יורד אל עבר הצינוק של הגוף. הנשמה האנושית עצובה תמידית מפני שהיא התגרשה מהחלק השמיימי שלה. אם כן, היא שואפת להיות מאוחדת מחדש עם חלק זה. הנשמה יכולה להיות מאושרת שוב רק אם תתאחד עם החלק השמימי שלה, אשר נותר שם. הוא מחזיק בדעה שהנשמה צריכה לחפש את האושר דרך התנתקותה מן הגוף האפל ומענייני העולם הזה ולקבל גישה לעולם האורות הרוחני. נשמות הגנוסטיקנים והקדושים, לאחר עזיבתן את הגוף, עולות אף מעבר לעולם המלאכים, כדי להתענג מקרבה לאור האורות אשר מהווה את המציאות המוחלטת היחידה שאין בלתה.
סוהרוורדי פיתח את הרעיון הנאופלאטוני, של עולם דימויים המהווה תווך בלתי תלוי, עולם המכונה לרוב עלאם-י-מית'אל, عالم مثال. דעותיו השפיעו על חכמי דת מוסלמים נוספים, באופן כה עוצמתי, אף בזמנים מאוחרים יותר. במיוחד, ראוי לציון השילוב של הזרם הפריפטטי עם תורת האישראקיה של סוהרוורדי, בתיאור המציאות, אותם איחד במסגרת תורת התנועה המהותנית, מולא סדרא.
השפעתו

לפרויקט הפילוסופי של סוהרוורדי הייתה השפעה רחבת היקף על הוגי הדעות המוסלמים השיעים שבאיראן. לעקרונותיו הייתה השפעה ניכרת בהמשך, על ההגות האזוטרית האיראנית והמושג "צורך מכריע", נחשב לאחד מן החידושים החשובים ביותר בהיסטוריה של ההגות הפילוסופית ואדרבא, רוב הוגי הדעות המוסלמים הדגישו את חשיבות המושג עבור הפלספה. במהלך המאה ה-17, הפרויקט של סוהרוורדי זכה להחייאה מחודשת אף בדת הזורואסטרית, בידי איש הדת, אזאר קאיוואן.
סוהרוורדי וההגות האיראנית הקדם-אסלאמית

סוהרוורדי החשיב את עצמו כמחייה החוכמה הפרסית הקדומה. הוא משתמש בגנוסיס איראני פרה-אסלאמי, בשילוב חוכמת האסלאם וחוכמת יוון. מקור ההשפעה העיקרי הלקוח מההגות האיראנית הקדם-אסלאמית על סוהרוורדי מצוי בעולם המלאכים ובקוסמולוגיה הרוחניים והקשר ביניהם. הוא האמין שבחוכמה הפרסית העתיקה לקחו חלק אפלטון והרמס טריסמגיסטוס והוא החשיב את פילוסופיית ההארה אותה הגה כגילוי מחדש של אותה חוכמה קדומה. לדידו של המלומד האיראני סייד חוסיין נאסר, סוהרוורדי מספק קשר חשוב בין ההגות הפרה-אסלאמית והפוסט-אסלאמית באיראן וכן שילוב הרמוני בין השתיים. אנרי קורבין אומר ש"בצפון מערב איראן, סוהרוורדי (נפטר ב-1191), לקח על עצמו את הפרויקט הנפלא של החייאת החוכמה או התאוסופיה של איראן הזורואסטרית הקדם-אסלאמית".
בחיבורו اﻷلواح العمادية, סוהרוורדי מציע פירוש אזוטרי של אפוס המלכים מאת פירדוסי, הידוע בשמו הפרסי שאהנאמה. במסגרת חיבור זה, דמויות כגון פרידון, צחאק, המלך האגדי קאי ח'וסרו וכן ג'משיד, נתפסות כמניפיסטציות של האור האלוהי. סיד חוסיין נסאר קובע: "اﻷلواح العمادية הוא אחד החיבורים המבריקים ביותר מאת סוהרוורדי שבו נשזרו המעשיות הפרסיות הקדומות עם החוכמה הגנוסטית מזמנים עברו, בהקשר של המשמעות האזוטרית של הקוראן".
בחיבורו הכתוב בפרסית, پرتونامه וכן בחיבורו הכתוב ערבית, حكمة الإشراق, שני חיבורים הנושאים את אותן משמעויות, של זריחה והארה, סוהרוורדי עושה שימוש נרחב בסמלים זורואסטריים וכן הוא משתמש בדוגמאות הלקוחות מאמונה זו באשר להגותו המפורטת בנוגע לעולם המלאכים. סוהרוורדי מתייחס לפילוסופים הפרסים כמתרגלים עיקריים של חוכמת האישראקיה ומחשיב את זרתוסטרה, ג'מאספ, גושתאספ, קיי ח'וסרו, פרשוסתאר ובוזורגמיהר כבעלי השליטה בחוכמה עתיקה זו.
בין המושגים והסמלים האיראניים הקדם-איסלמיים, בהם השתמש סוהרוורדי, ניתן למנות את: مینو, מינו (העולם השמיימי), گیتی, גיטי (העולם), سروش, סורוש (השליח, מקביל למלאך גבריאל באסלאם), فروردین, פרברדין (העולם התחתון), گوهر, גווהר (המהות הטהורה), هوراخش (שמש), שאהריאר (הארכיטיפ של כלל בעלי החיים), النور الاسفهبدى, א-נור אלאספהאבד (האור השולט על הגוף), امرداد, אמרדאד (שמו של מלאך זורואסטרי), شهريور, שאהריוור (שמו של מלאך נוסף מדת קדומה זו), וכן מושג התהילה הלקוח גם כן מדת זו: خوَرنَه, ח'וואראנה.
בהתייחסו למושג הח'וואראנה האיראני הקדם-אסלאמי, סוהרוורדי מציין:
כל מי שיודע פילוסופיה (حکمت) ומקפיד להודות ולקדש את אור האורות (نور الانوار), יזכה להתעטף במלבוש גלימת התהילה המלכותית (خرّه) ובזוהרה הבוהק (فرّ), ו — כפי שהערנו במקום אחר — האור האלוהי אף יעטה עליו את מלבוש גלימת העוצמה המלכותית בעלת הערך הרב. אדם כזה יהפוך אם כן לשליט הטבעי של היקום. הוא יקבל סיוע מעולמות עליונים וכל פקודה שלו תקוים; חלומותיו ושאיפותיו יגיעו לרף הנעלה והמושלם ביותר
המקור בפרסית
و هر که حکمت بداند و بر سپاس و تقدیس نور الانوار مداومت نماید، او را خرّه کیانی بدهند و فرّ نورانی ببخشند، و بارقی الاهی او را کسوت هیبت و بهاء بپوشاند و رئیس طبیعی شود عالم را، و او را از عالم اعلا نصرت رسد و سخن او در عالم علوی مسموع باشد، و خواب و الهام او به کمال رسد.
Hossein Ziai, "The book of radiance"
סוהרוורדי ופילוסופיית ההארה

לדידו של סיד חוסיין נסאר, מאחר ששייח' אישראק לא תורגם בימי הביניים לשפות מערביות, לאירופאים היה ידע מועט בלבד לגבי סוהרוורדי והפילוסופיה אותה הגה. הזרם אותו ייסד זוכה להתעלמות מצד חוקרים מאוחרים יותר אף כיום. שייח' אישראק ניסה להעמיד פרקספקטיבה חדשה לגבי שאלות פילוסופיות, למשל שאלת הקיום. יתרה מכך, הוא דרבן את הפילוסופים הפריפטטיים להתעמת אל מול שאלות חדשות ואף העניק חיים חדשים לכלל גוף הידע הפילוסופי שלאחר אבן סינא.
לפי ג'ון וולברידג', ביקורתו של סוהרוורדי את הפילוסופיה הפריפטטית, עשויה להיחשב כנקודת מפנה עבור ממשיכיו. סוהרוורדי ניסה לבקר את הפילוסופיה של אבן סינא באמצעות גישה חדשה. למרות שבתחילה סוהרוורדי היה אחד מחסידיה פורצי הדרך של הפילוסופיה הפריפטטית, מאוחר יותר הוא נהיה חסיד של הפלטוניזם לאחר שחווה חוויה מיסטית. בנוסף, הוא נתפס כמי שהחיה את חוכמתה העתיקה של פרס באמצעות פילוסופיית ההארה אותה גיבש. בין ההולכים בדרכו נמנים פילוסופים כורדים ופרסים נוספים, כגון שאהרזורי (אנ') וקטב א-דין שיראזי (אנ'), שניסו להמשיך את מורשתו של מורם. סוהרוודי הבחין בין שתי גישות במסגרת פילוסופיית ההארה אותה גיבש: האחת באמצעות דיון והשנייה באמצעות אינטואיציה.
סוהורוורדי בראייתם של חוקריו

ישנן גישות שונות ומנוגדות באשר לאופיה של פילוסופיית ההארה אותה פיתח סוהרוורדי. חלק מהחוקרים, למשל חוסיין זיאיי (אנ'), מאמינים שההיבטים החשובים ביותר בהגותו הם הלוגיקה שעומדת מאחוריה וכן ביקורתו את המושגים המוגדרים לפי הפילוסופיה הפריפטטית. מן הצד השני, חוקרים, ביניהם מהדי חאירי יזדי וסיד ג'לאל א-דין אשתיאני, מאמינים שהגותו של סוהרוורדי נשארת במסגרת הפילוסופיה הפריפטטית, ממשיכתה של אבן סינא. מהדי אמין רזווי מעביר ביקורת על שתי קבוצות חוקרים אלו, בשל התעלמותן מהמימד המיסטי של כתביו של סוהרוורדי. כהמשך לכך, חוקרים כגון אנרי קורבין וסיד חוסין נסאר, רואים את סוהרוורדי כתאוסופיסט ומתמקדים במימד שנזכר לעיל, המצוי במסגרת יצירתו. בהסתכלה בפרספקטיבה אחרת, נדיה מפטוני (אנ'), בחנה את כתביו של סוהרוורדי כדי לחשוף את אותם יסודות פילוסופיים המהווים דרך חיים. כפי שהיא מטעימה, העדיפות של הלוגיקה הפרקטית על פני הלוגיקה התאורטית, הדגש של האינטואיציה, האופן שבו ניתן להשיג מוות אפשרי באמצעות הפרקטיקה של הפילוסופיה, וכן היכולת של הפילוסופיה להציע דרכים אפשריות לריפוי של מחלות נפשיות, עשויים להיחשב בהחלט בתור האלמנטים העיקריים של הפילוסופיה כדרך חיים בחיבוריו האלגוריים של סוהרוורדי.
כתבים

סוהרוורדי הותיר לאחר מותו מעל 50 חיבורים, בפרסית ובערבית.
כתבים > חיבורים בפרסית

Partaw Nama ("Treatise on Illumination")
Hayakal al-Nur al-Suhrawardi [Sohravardi, Shihaboddin Yahya] (1154–91) Hayakil al-nur ("The Temples of Light"), ed. M.A. Abu Rayyan, Cairo: al-Maktaba al-
Tijariyyah al-Kubra, 1957. (The Persian version appears in oeuvres vol. III.)
Alwah-i Imadi ("The tablets dedicated to Imad al-Din")
Lughat-i Muran ("The language of Termites")
Risalat al-Tayr ("The Treatise of the Bird")
Safir-i Simurgh ("The Calling of the Simurgh")
Ruzi ba Jama'at Sufiyaan ("A Day with the Community of Sufis")
Fi Halat al-Tufulliyah ("On the State of Childhood")
Awaz-i Par-i Jebrail ("The Chant of Gabriel's Wing")
Aql-i Surkh ("The Red Intellect")
Fi Haqiqat al-'Ishaq ("On the Reality of Love")
Bustan al-Qolub ("The Garden of Hearts")
כתבים > חיבורים בערבית

Kitab al-talwihat
Kitab al-moqawamat
Kitab al-mashari' wa'l-motarahat, Arabic texts edited with introduction in French by H. Corbin, Tehran: Imperial Iranian Academy of Philosophy, and Paris:* Adrien* Maisonneuve, 1976; vol II: I. Le Livre de la Théosophie oriental
(Kitab Hikmat al-ishraq) 2. Le Symbole de foi des philosophes. 3. Le Récit de l'Exil occidental, Arabic texts edited with introduction in French by H. Corbin, Tehran: Imperial Iranian Academy of Philosophy, and Paris: Adrien Maisonneuve, 1977; vol III: oeuvres en persan, Persian texts edited with introduction in Persian by S.H. Nasr, introduction in French by H. Corbin, Tehran: Imperial Iranian Academy of Philosophy, and Paris: Adrien Maisonneuve, 1977. (Only the metaphysics of the three texts in Vol. I were published.) Vol. III contains a Persian version of the Hayakil al-nur, ed. and trans. H. Corbin
L'Archange empourpré: quinze traités et récits mystiques, Paris: Fayard, 1976, contains translations of most of the texts in vol. III of oeuvres philosophiques et* mystiques, plus four others. Corbin provides introductions to each treatise, and includes several extracts from commentaries on the texts. W.M. Thackston, Jr, The Mystical and Visionary Treatises of Shihabuddin Yahya Suhrawardi, London: Octagon Press, 1982, provides an English translation of most of the treatises in vol. III of oeuvres philosophiques et mystiques, which eschews all but the most basic annotation; it is therefore less useful than Corbin's translation from a philosophical point of view)
Mantiq al-talwihat, ed. A.A. Fayyaz, Tehran: Tehran University Press, 1955. The logic of the Kitab al-talwihat (The Intimations)
Kitab hikmat al-ishraq (The Philosophy of Illumination), trans H. Corbin, ed. and intro. C. Jambet, Le livre de la sagesse orientale: Kitab Hikmat al-Ishraq, Lagrasse: Verdier, 1986. (Corbin's translation of the Prologue and the Second Part (The Divine Lights), together with the introduction of Shams al-Din al-Shahrazuri and liberal extracts from the commentaries of Qutb al-Din al-Shirazi and Mulla Sadra. Published after Corbin's death, this copiously annotated translation gives to the reader without Arabic immediate access to al-Suhrawardi's illuminationist method and language)
כתבים > תרגומים לאנגלית

The Philosophy of Illumination: A New Critical Edition of the Text of Hikmat Al-Ishraq, edited by John Walbridge and Hossein Ziai, Provo, Brigham Young* University Press, 1999.
The Shape of Light: Hayakal al-Nur, interpreted by Shaykh Tosun Bayrak al-Jerrahi al-Halveti, Fons Vitae, 1998.
The Mystical & Visionary Treatises of Suhrawardi, Translated by W.M. Thackson, Jr., London, The Octagon Press, 1982.
עליית אף על פי

ערך זה עוסק בתנועת עלייה בלתי לגאלית לארץ ישראל. אם התכוונתם למספר הפלגות העפלה שארגנה התנועה הרוויזיוניסטית, ראו .
סמל עליית אף על פי, מוצג במכון ז'בוטינסקי בתל אביב
עליית אף על פי הוא כינוי לתנועת ההעפלה הבלתי לגאלית של התנועה הרוויזיוניסטית שאורגנה על ידי ברית הצה"ר, בית"ר ואצ"ל.
תוכניות והכנות

עם כינונו של המנדט הבריטי על ארץ ישראל, בנאומו הראשון של הנציב הבריטי העליון הראשון הרברט סמואל, ב-7 ביולי 1920 הוא הודיע על הגבלת העלייה היהודית לארץ ישראל ל-16,500 נפש לשנה. כשנה לאחר מכן, בעקבות מאורעות תרפ"א צומצמה העלייה היהודית עוד יותר, ל"יכולת הקליטה" של הארץ. המשבר הכלכלי שפרץ כאן ב-1925 ונמשך שנים אחדות לאחר מכן מנע גם הוא עליית יהודים במספרים ממשיים ולאחריו התרחשו מאורעות תרפ"ט. כך הסתיימו שנות ה-20 של המאה ה-20, בעלייה יהודית מצומצמת מאוד, אם בכלל.
בראשית שנות ה-30 של המאה ה-20 השתנתה המגמה. קבוצת אנשי בית"ר מקרב פלוגות הגיוס של בית"ר בראש פינה, ובראשם דוד אסא וגרשון שץ, החלה לפעול מאזור משמר הירדן להבאת קבוצות יהודים בנות 20–40 בני אדם דרך היבשה מלבנון ומסוריה. באותה דרך פעלה גם קבוצה של ברית הבריונים בהנהגת יהושע ליכטר באזור מטולה. ההעברות נעשו בניגוד לחוקי המנדט הבריטי ולמרות הגברת השמירה באזורי הגבול. באותו זמן החלו גם תכנונים להרחבת היקף העלייה וארגונה, בין היתר על ידי אברהם סטבסקי, שעתיד היה להיות ממארגני עלייה ב'. ב-1932 החלו דיונים בעניין הסדרת נוהלי העלייה. בנוסף, החלו גם לשכור את שירותיהם של כפרים צ'רקסים באזור הגבול, מקומות בהם הייתה שמירה בריטית חלשה יותר. כך, למרות הגברת הפיקוח ולמרות תפיסת מספר קבוצות, הועברו עולים אשר הגיעו מפולין ומרומניה אל אזור ראש פינה. בשנים 1930-1934 הועברו דרך הגבול הצפוני כמה אלפי עולים.
דעיכת התנועה

לאחר שפרצה מלחמת העולם השנייה התבטלו רבות מתוכניות ההעפלה, בהן התוכנית הגדולה עלייה ג' (או "תוכנית הרבבה"). סדרת אירועים, בהם מאסר הנהגת האצ"ל, פירוד הלח"י, מותו של דוד רזיאל ופטירת ז'בוטינסקי הביאו להאטה משמעותית בפעולות הארגון. לאחר מלחמת העולם השנייה לא עסקה התנועה הרוויזיוניסטית בעלייה, והפנתה את כל מאמציה במרד בשלטון הבריטי. המוסד לעלייה ב' של הנהגת היישוב הוא שנשא בנטל העליות בתקופה זו. יוצאות דופן היו שתי ספינות, "בן הכט" ובה 600 יהודים מצפון אפריקה, והאונייה "אלטלנה" שבה הפליגו 930 עולים בהם כ-800 לוחמים ועימהם ציוד רפואי ותחמושת רבה.
ייצוגיה בתרבות

עליית "אף על פי" היא נושא למחקר ענף בהיסטוריוגרפיה הישראלית.
לזכר ההפלגות והאוניות הוצבו אנדרטאות ושלטי זיכרון ברחבי ישראל.
ראו גם

ההעפלה
סטרומה
עלייה ג'
נעמי יוליה
לקריאה נוספת

פסח גני, הארגון הצבאי הלאומי (אצ"ל), תל אביב: מכון זבוטינסקי, 1983.(הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  על האוונטוריזם באתר בית"ר.
שיירת עולי אף על פי יוצאת ברכבת מיוחדת מווינה, 1937
מעפילי אגיוס ניקולאוס ב', על סיפון ה"קרליצה מריה", אליה הועברו ועמה הגיעו לארץ ישראל ב-18 במאי 1939
בית הקולנוע "אסתר" בנתניה בו רוכזו והוסתרו מעפילי עליית אף על פי
האנייה "פאריטה" מורידה מעפילים בחוף תל אביב, 1939
אנדרטת זיכרון לאונייה פאריטה בחוף תל אביב
אבן הנצחה לעליית אף על פי על יד קולנוע "אסתר" בנתניה
זקני צפת (אלבום, 1994)

זקני צפת (המכונה האלבום הכחול או זקני צפת 2) הוא אלבומה השני של להקת הרוק הישראלית זקני צפת. האלבום יצא בשנת 1994.
רקע

בשנת 1993 עזבו בהדרגה את הלהקה אורן לוטנברג, רע מוכיח ויוני בן-טובים, ובמקומם הובאו הנגנים תום מוכיח, יובל קיינר ואביב פאפו.
בשנת 1994 יצא האלבום "זקני צפת", הנחשב למצליח ביותר של הלהקה. את האלבום הפיק מוזיקלית חיים רומנו ואת המילים והלחנים כתב מאור כהן פרט לשירים ״שישי שבת״ ו״על הפנים״ אותם הלחין יחד עם אורן לוטנברג.
מאור כהן סיפר בראיון ל-103FM כי האלבום הוקלט בארבעה ימים.
האלבום נחשב לפחות פרובוקטיבי מקודמו והתאפיין בסגנון מוזיקה רך יותר. הוא כולל בין היתר את הלהיטים: "השכן", "שישי שבת (יום הבוחר)" ו"רק אל תלכי" בו הספיק לנגן אורן לוטנברג במפוחית וגיטרה.
במקביל הופיעה הלהקה ב"זהו זה" עם שתי גרסאות כיסוי לשירים "לוח וגיר" של שמוליק קראוס ו"היה לנו טוב נהיה לנו רע" של אריק איינשטיין. במסגרת התוכנית גם שודר קליפ לשיר "רק אל תלכי".
בניגוד לשאר השירים, הסינגל "שישי שבת" הולחן גם על ידי אורן לוטנברג, והוא דורג במקום השביעי במצעד הפזמונים העברי השנתי.
האלבום הגיע למעמד של אלבום זהב.
רשימת שירים

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי מאור כהן.
| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | השכן  | 3:22 |
| 2. | על הפנים  | 2:35 |
| 3. | מי זה  | 4:04 |
| 4. | אין לה  | 4:21 |
| 5. | שישי שבת  | 4:01 |
| 6. | מחפש אותך  | 3:48 |
| 7. | הי תגידו לי  | 3:38 |
| 8. | אביר  | 2:43 |
| 9. | רק אל תלכי  | 3:12 |
| 10. | בארמון המלך  | 3:23 |
משתתפים > זקני צפת

מאור כהן – שירה, גיטרה
תם מוכיח – בס
אביב פאפו – גיטרות
יובל קיינר – תופים