stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זנטפורט
היסטוריה

בשנת 1100 העיר כבר הייתה קיימת, ושמה הוא הטיה של "Sandevoerde" (שילוב של "חול" ו"מעברה"). עד 1722 היה האזור בשליטתם של הלורדים מברודרודה. הכפר היה תלוי בדיג במשך מאות שנים, ובמאה ה-19 החל להפוך לאתר נופש על חוף הים, כאשר בשנת 1828 נחנך אתר הנופש הראשון. באמצע אותה מאה, החל גידול של תפוח אדמה בדיונות סביב העיר.
ב-1881 נפתחה תחנת רכבת סמוכה לחוף, וב-1889 חוברה העיר בחשמלית להארלם, דבר שהגביר מאוד את תיירות החופים. במהלך מלחמת העולם השנייה זנדוורט ניזוקה קשות. ב-23 במאי 1942 לא הותרה עוד גישה לחוף וכעבור מספר חודשים העיר התפנתה כמעט לחלוטין, ואתרי נופש ושדרות נהרסו כדי לפנות מקום לביצורי החוף של החומה האטלנטית.
לאחר המלחמה הואצה צמיחתה של העיירה, בהתאם לצמיחת התיירות. בשנת 1948 נבנה מסלול זנדפורט, שאירח את גרנד פרי הולנד במשך כמה עשורים, עד 1985. בעונת 2021 בפורמולה 1 המסלול חזר לסבב המרוצים של תחרות הפורמולה 1. כמעט מחצית מכלל התעסוקה בעיר קשורה לתיירות.
זריקת אלה

תרשים של האלה
זריקת אלה הוא ענף ספורט פאראלימפי מתחום האתלטיקה שבו המטרה לזרוק כמה שיותר רחוק אלה מעץ, הענף הוא אחד מארבעת ענפי הזריקה יחד עם הענפים: זריקת דיסקוס, הדיפת כדור ברזל ויידוי פטיש. הענף הוצג לראשונה גם לגברים וגם לנשים במשחקים הפאראלימפיים שנערכו ברומא בשנת 1960. הענף הורד מהמשחקים הפאראלימפיים רק לנשים במשחקים הפאראלימפיים בברצלונה שנערכו בשנת 1992, הענף הוחזר במשחקים הפאראלימפיים בלונדון שנערכו בשנת 2012.
חוקי הענף

כמו ענפי זריקה אחרים גם בענף הזה המטרה היא לזרוק כמה שיותר רחוק, אבל כשהתחרות משוחקת עם נכים בין רמות נכות שונות התוצאה מוחלפת בנקודות. האלה שוקלת לפחות 397 גרם, לרוב האלה מיוצרת מעץ על בסיס מתכת. לפני הזריקה על האתלטים להיכנס לתוך עיגול מסומן.
שיאים > גברים

אחוזי נכות עד 31, קבע: מוארד אידודי, תוצאה: 35.77 מטר.[דרוש מקור]
אחוזי נכות עד 51, קבע: ראדים בלס, תוצאה: 26.00 מטר.[דרוש מקור]
שיאים > נשים

אחוזי נכות עד 31, קבעה: קיוקו סאטו, תוצאה: 21.39 מטר.[דרוש מקור]
אחוזי נכות עד 51, קבעה: קתרין אוניל, תוצאה: 15.83 מטר.[דרוש מקור]
זכוכית בורוסיליקט

כוס כימית למעבדה עשויה פיירקס
זכוכיות בורוסיליקטיות הן זכוכיות המכילות בורון ומשמשות לייצור כלי בית, כלי מעבדה ורכיבים אופטיים (כדוגמת עדשות). יתרונן של זכוכיות אלו הוא ביציבותן לחום ובעמידותן המכנית והכימית. הידועה שבהן נקראת פיירקס (Corning 7740) ומיוצרת על ידי חברת "קורנינג".
זכוכית בורו-סיליקאט פותחה בסוף המאה ה-19 על ידי היצרן הגרמני Otto Schott ושווקה בשם במסחרי Duran . ב-1915 החלה חברת קורנינג לייצר זכוכיות בורוסילקאט בשם המסחרי פיירקס שהפך למילה נרדפת לזכוכיות אלו בארצות דוברות אנגלית. בהמשך, יצור כלי המטבח עברו לחברה נפרדת, אינסטנט ברנדס. זו הגישה בקשה לפשיטת רגל ב-12 ביוני 2023.
הרכב

בנוסף לצורן דו-חמצני ולתחמוצות נתרן, אשלגן וסידן (המרכיבים של זכוכיות Soda Lime רגילות) מכילה הזכוכית גם תחמוצת בורון, B2O3.
הרכב > טווח הריכוזים המשקליים בזכוכיות בורוסיליקט

4-8% תחמוצות מתכות אלקליות: Na2O ו K2O
2-7% תחמוצת אלומיניום Al2O3
עד 5% תחמוצת מתכת אלקלית עפרורית CaO או MgO
70-80% סיליקה SiO2
7-13% תחמוצת בורון B2O3
הרכב > פיירקס

פיירקס היא זכוכית הבורוסיליקט הידועה ביותר. הרכבה (באחוזי משקל):
| מרכיב | אחוז משקלי |
| --- | --- |
SiO2 סיליקה: 80.5%
Al2O3 אלומינה: 2.2%
B2O3 בורון אוקסיד: 12.9%
Na2O תחמוצת נתרן: 3.8%
K2O: 0.4%
CaO תחמוצת סידן: 0.10%
MgO: 0.05%
Fe2O3: 0.04%
תכונות

הכנסת בורון כ-network former לרשת הטטראדרות היוצרות את הזכוכית גורמת לירידה במקדם ההתפשטות התרמי
מקדם ההתפשטות התרמי בפיירקס הוא ‎3.3×10-6‎ ביחידות של [ 1 חלקי c° ] בלבד בהשוואה ל-‎9-10×10-6‎ ביחידות של [ 1 חלקי c° ] בזכוכיות רגילות, תכונה זו הופכת זכוכית בורוסיליקטית מתאימה לכלי בישול, לגופי תאורה וכן לייצור מראות טלסקופ ועדשות, שצורתן צריכה להישאר קבועה למרות טמפרטורת סביבה משתנה.
תכולה נמוכה של מתכות אלקליות מעניקה לזכוכית בורוסיליקט יציבות כימית מוגברת בהשוואה לזכוכיות Soda Lime (המכילות כ 15% תחמוצות של מתכות אלקליות). קטיונים של נתרן ואשלגן הם network modifiers - אינם קשורים קוולנטית לרשת הטטראדרות היוצרת את הזכוכית אלא קשורים יונית לחמצנים בלתי מגשרים ויכולים לעבור דיפוזיה או לדלוף מהזכוכית (חילוף יונים) לתמיסות.
צפיפות: 2.23 גרם/סמ"ק (פיירקס)
מבחינה אופטית, זכוכיות בורוסיליקט הן זכוכיות crown: בעלות מקדם שבירה נמוך, 1.51-1.54 בתחום הנראה ובעלות נפיצה נמוכה - מספר אבה בסביבות 65. אחת מזכוכיות הבורוסיליקט שנפוצה מאוד ביישומים אופטיים היא BK7, שבאורך גל 587.6nm מקדם השבירה שלה nd = 1.5168 ומספר אבה הוא Vd = 64.17 .
Annealing point, כלומר הטמפרטורה בה משתחררים במהירות מאמצים ש"הוקפאו" בזכוכית עבור פיירקס היא 565°C לעומת 545°C בזכוכית רגילה (Soda Lime) וה Softening point כלומר הטמפרטורה בה הזכוכית תזרום בהשפעת מאמץ חיצוני היא 820°C בהשוואה ל 735°C בזכוכית רגילה.
יישומים

כלי מעבדה
כלי בישול
צנרת של מים מזוקקים
ציפוי גופי חימום לאקווריום (נדרשת עמידות תרמית בשל הפרשי הטמפרטורות בין גוף החימום הפנימי למי האקווריום)
יישומים אופטיים
מראות טלסקופ
עדשות לפנסים
מעטפת חיצונית של נורות להט, כספית, נתרן ומתכת הליד בהספקים גבוהים
מדפסות תלת-מימד
ראו גם

זרודור
הערות שוליים

↑  יצרנית כלי המטבח פיירקס הגישה בקשה לפשיטת רגל: "הריבית הגבוהה פגעה בנו", באתר כלכליסט, ‏יוני 2023
↑  Glass–ceramics with zero thermal expansion in the system BaO/Al2O3/B2O3 Diana Tauch and Christian Rüssel, 

  Journal of Non-Crystalline Solids Vol. 351 (2005) 2294
↑  BK7, Optical glass | Quality Bor-Crown glass
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4146360-2
חיים דוד ליבוביץ

הרב חיים דוד הכהן ליבוביץ (תר"נ, 1887 – ט"ו בכסלו תש"ב, 5 בדצמבר 1941) היה מייסד וראש ישיבת חפץ חיים בארצות הברית.
תולדותיו

הרב דוד ליבוביץ הוא בנו של אריה זאב הכהן, שהיה בנו של הרב אהרן הכהן, אחיו הגדול של החפץ חיים. למד בישיבת סלובודקה, ונודע בכינוי דוד וורשווער. בשנת תרע"ח (1918) נישא לבת הרב חנוך העניך שרשבסקי, רבה של העיירה סילצניק (שהיה נשוי בנישואיו השניים לבתו של הרב אהרן הכהן, סבו של הרב ליבוביץ).
לאחר פטירת הרב שרשבסקי מילא חתנו הרב ליבוביץ את מקומו ברבנות העיירה סילצניק. כעבור כמה שנים עזב את הרבנות, ועזב לקובנה שם הצטרף ל"כולל אברכים" הנודע 'כולל קובנה', מיסודו של הרב ישראל מסלנט.
בשנת תרפ"ד (1924)  היגר לארצות הברית. במשך כמה שנים כיהן כר"מ בישיבת תורה ודעת. לאחר מכן ייסד בקווינס, ניו יורק, את "ישיבת חפץ חיים", על שם דוד-אביו, ועמד בראשה עד פטירתו.
נפטר בשנת 1941, בהיותו בן 54. בנו היחיד, הרב אלתר חנוך העניך ליבוביץ, כיהן תחתיו בראשות ישיבת חפץ חיים.
זכוכית חלבית

זכוכית חלבית היא זכוכית שעברה עיבוד מיוחד ליצירת מראה מעורפל ואטום למחצה. זכוכית זו מאפשרת מעבר אור תוך הגבלת הראות דרכה. היא נפוצה במגוון יישומים אדריכליים ועיצוביים.
תהליך ייצור

זכוכית חלבית מבוססת על הרכב הזכוכית הרגילה, הנקראת סודה ליים, שעיקרה סיליקה (SiO₂). האפקט החלבי מושג באמצעות מספר שיטות:
תהליך ייצור > חספוס מכני

החספוס נעשה או באמצעות התזת חול בלחץ גבוה ליצירת משטח מחוספס מיקרוסקופית, או באמצעות צריבה בחומצה הידרופלואורית (HF) ליצירת משטח מחוספס. זכוכית שעברה תהליך כזה מכונה זכוכית אסיד.
תהליך ייצור > הוספת חומרים מעכירים

חומרים כגון פלואורספר (CaF₂) או חומרים קרמיים אחרים מוספים לתערובת הזכוכית במהלך הייצור. אלה יוצרים מיקרו-גבישים בתוך הזכוכית, המפזרים את האור ויוצרים את האפקט החלבי.
תהליך ייצור > ציפוי או למינציה

הוספת שכבת ציפוי פולימרית או קרמית על פני הזכוכית. או הדבקת למינציה של שכבת פולימר (לרוב פוליוויניל בוטיראל, PVB) בין שתי שכבות הזכוכית.
תכונות פיזיקליות

אטימות ושקיפות - זכוכית חלבית מגיעה בדרך כלל בשלושה מצבים. 85/65/35 אחוזי שקיפות ו־15/35/65 אחוזי אטימות בהתאמה. תלוי בעובי ובשיטת הייצור.
בידוד תרמי - ערך ה-U (מקדם מעבר חום) דומה לזכוכית רגילה, אך פיזור האור מפחית את החדירה הישירה של קרינת שמש.
חוזק - תלוי בסוג הזכוכית הבסיסית ובתהליך הייצור, אך בדרך כלל דומה לזכוכית רגילה באותו עובי.
שימושים עיקריים

הזכוכית החלבית נפוצה בשימושים אדריכליים ועיצוב פנים למחיצות, דלתות פנימיות, מדרגות, חלונות, מעקים (בדרך כלל ייעשה שימוש בזכוכית עבה שעברה תהליך למינציה), סקיילייטים, אמבטיות ומקלחונים, ועוד. בנוסף הזכוכית החלבית משמשת גם לעיצוב גופי תאורה מנורות ואהילים בשל השליטה בפיזור האור.
הזכוכית החלבית משמשת בעיצוב מוצרים כגון בקבוקי בושם וכלי זכוכית דקורטיביים, היא גם מתאימה לעיצוב רהיטים, שולחנות ומדפים.
גם בתחום האומנות הזכוכית החלבית נפוצה, בעיקר לייצור פסלים וויטראז'ים.
ראו גם

זכוכית חכמה
הערות שוליים

↑  A Guide to Commercial Interior Glass Opacity
↑  Can Glass Prevent Sun Damage?, Glass.com
סקיי לייט עם זכוכית חלבית לסינון האור
זכוכית געשית

שבירה קונכייתית באובסידיאן
זכוכית געשית היא זכוכית הנוצרת באופן טבעי בפעילות געשית, כתוצאה מהתקררות מהירה של מאגמה או לבה. ככל סוגי הזכוכית, גם הזכוכית הגעשית מתאפיינת במבנה אמורפי וחסר גבישים.
אף שבמקרים רבים נוטים לכנות את כל סוגי הזכוכית הגעשית "אובסידיאן", הרי שאובסידיאן הוא אחד מסוגיה.
היווצרות ומאפיינים

מרבית סוגי הזכוכית הגעשית נוצרים מהתקררות מהירה של לבה, במהלך התפרצות געשית. ההתקררות המהירה נובעת ממגעה של הלבה באוויר או במים הקרים ממנה. עם זאת, זכוכית געשית עשויה להיווצר מהתקררות מהירה של מאגמה בשולי מחדר פלוטוני.
זכוכית געשית מתאפיינת בחוסר במבנה גבישי, אם כי לעיתים מופיעים בה גבישים מיקרוסקופיים. מבנה זה נובע מכך שבמהלך ההתקררות המהירה, אין לאטומים די זמן להתארגן ולהתגבש. לסוגים רבים של זכוכית געשית שבירה קונכייתית, ברק זכוכי ודרגות שונות של שקיפות. הרכבם הכימי נובע ישירות מהרכב המאגמה או הלבה ממנה נוצרו.
מסת אם המורכבת מזכוכית געשית עשויה להכיל פנוקריסטים – גבישים גדולים ונראים לעין. סלעים כאלה נקראים ויטרופיר ומרקמם – "מרקם ויטרופירי".
סלע זה נוטה למיום מינרלי ולהמרה, ונוכחות גבוהה של מים על פני כדור הארץ הופכת אותו לשלב לא יציב. הזכוכית הגעשית מומרת ומתגבשת בתהליך המתקדם בשיעורים נמוכים מאוד, העשויים לארוך מיליוני שנים בטמפרטורה נמוכה ולהתקצר ככל שהטמפרטורה עולה. תהליכים אלה מאיצים את הבליה של הזכוכית הגעשית.
סוגים

סוגים רבים של זכוכית געשית הם תוצר ראשוני של התקררות מגמטית, ואילו אחרים מהווים תוצרים משניים של תהליכי מיום והמרה.
סוגים > סוגים של זכוכית געשית

אבן זפת – זכוכית געשית הנוצרת מהתקררות מהירה של לבה בהרכב גרניטי וריוליטי על פני השטח או במחדרים פלוטוניים רדודים.
אובסידיאן – סוג של זכוכית געשית מהתקררות מהירה של לבה פלסית. לרוב צבעו שחור, אך הוא מופיע בצבעים נוספים, בפסי זרימה ובדוגמאות כ"פתיתי שלג" ההופכים אותו לאבן חן. שימוש נוסף שנעשה באובסידיאן הוא הכנת כלים חדים למטרות רבות – מציד ועד ניתוח. אובסידיאן נמצא בזרמי לבה, בפקקים געשיים ובצינורות הזנה.
אצת פלה – פתיתים ויריעות דקות של היאלוקלאסטיט, הדומים בצורתם לאצות, הנוצרים כאשר מים שחדרו ללבה רותחים, יוצרים בועות וקורעים את קירות הלבה.
דמעות פלה ושערות פלה – טיפות של זכוכית בזלתית הנקרשות במבנה אווירודינמי או נמתחות למעין שערות בעת מעופן באוויר.
דמעות אפאצ'ים – כינוי לכדוריות עגולות וכהות של אובסידיאן שלוטשו ועוגלו באמצעות רוח ומים.
היאלוטוף – שברי זכוכית געשית שנוצרו בהתפרקות פריאטו-מגמטית (phreatomagmatic fragmentation) כתוצאה מהלם תרמי בתגובה להפרשי טמפרטורה במגע לבה חמה עם מים.
היאלוקלאסטיט – סלע המורכב משברים של זכוכית געשית ונוצר בהתפרצויות פריאטו-מגמטיות – בעיקר תת-ימיות ותת-קרחוניות, או בגופי מים מעל פני השטח.
טקיליט – סלע הנוצר מהתקררות מהירה יחסית של לבה מאפית, בהרכב היוצר סלעי בזלת ודיאבז, בשלושה אופנים: מקרעי לבה, מזרמי לבה ובשולי מחדרים פלוטוניים.
סידרומלן – סלע הדומה בהרכבו הכימי לטקיליט, אך חסר את תחמוצות הברזל הקיימות בו. מסיבה זו הוא שקוף, אם כי קיימים בו גוונים צהובים וחומים.
סקוריה – סלע געשי נקבובי הנוצר מהתקררות מהירה מאוד של לבה. הקירות בין החללים דקים וזכוכיתיים.
פומיס – סלע פירוקלסטי נקבובי וקל עד כדי ציפה על פני מים, הנחשב לזכוכית געשית מאחר שאין לו מבנה גבישי.
פלגוניט – סלע בהרכב בזלתי שהוא תוצר ממִיוּם והמרה של סידרומלן וטקיליט, והיווצרותו קשורה בעיקר בגעשיות תת-ימית.
פרליט – סלע בעל תכולה גבוהה של מים, בהיר ובעל ברק פניני, הנוצר באמצעות מיום של זכוכית געשית בהרכב ריוליטי, בעיקר אובסידיאן.
סוגים > זכוכית טבעית

קיימים סוגים נוספים של זכוכית טבעית הנוצרים מהתכה אקסוגנית של סלעים וקרקעות, ולא מהתכה מגמטית אנדוגנית.
תהליכים הגורמים להתכה ולהיווצרות הזכוכית:
פגיעת מטאוריט – אימפקטיט (Impactite) הוא שם כללי לסלעים הנוצרים או משתנים כתוצאה מפגיעת מטאוריט. זכוכית הנוצרת באופן כזה היא טקטיט, ולה כמה סוגים: אוסטרליט (Australite), בדיאסיט (Bediasite), ג'ורג'יאיט (Georgiaite) ומולדביט. טקטיט ש"נורה" לאטמוספירה כתוצאה מפגיעת המטאוריט נקרא אינדוקיניט (Indochinite). סוגים נוספים: זכוכית דרווין (Darwin glass), מסקליניט (Maskelynite) וסואביט (Suevite).
הפעלת לחץ וחום על קוורץ – קואסיט
התכה של קוורץ – לקטלייריט (Lechatelierite)
מכת ברק – פולגוריט (Fulgurite)
פיצוץ גרעיני – טריניטיט וחריטונצ'יק (Kharitonchik)
מקור לא ברור – זכוכית אדווי (Edeowie glass) וזכוכית מדבר לובית (Libyan desert glass)
ראו גם

גאולוגיה - מונחים
התפרצות געשית
מיום מינרלי
לקריאה נוספת

עמנואל מזור, גיאולוגיה בפטיש ישראלי, האוניברסיטה הפתוחה, 1994, מסת"ב 965-06-0276-3
שלמה שובאל, צפונות כדור הארץ, האוניברסיטה הפתוחה, 2006, מסת"ב 965-06-0872-9
עקיבא פלכסר, גיאולוגיה, יסודות ותהליכים, אקדמון, 1992, מסת"ב 965-350-026-0
Encyclopedia of Volcanoes, ‏ ISBN 0-12-643140-X, Academic Press
Encyclopedia of Geology, Elsevier Academic Press, First edition 2005, ISBN 0-12-636380-3
הערות שוליים

↑  המרה (alteration) – שינוי כימי של סלע בנוכחות נוזלים חמים
↑  דיאבז – סלע תת-געשי בהרכב בזלתי
↑  לבה ומים
↑  מיום – הידרציה, ספיחת מים
↑  אקסוגני – חיצוני, המתרחש מעל פני השטח של כדור הארץ
↑  אנדוגני – פנימי, המתרחש מתחת לפני השטח של כדור הארץ
| סלעים |
| --- | --- | --- |
| סלעי יסוד | סלעי יסוד |  |
| סלעים געשיים | אבן זפת • אגלוטינט • אגלומרט • אובסידיאן • איגנימבריט • אנדזיט • אצת פלה • בוניניט • בזלת • בזלת תולאיטית • בסניט • ברקציה געשית • דמעות אפאצ'ים • דמעות פלה • דקיט • הוואיט • היאלוטוף • היאלוקלאסטיט • טוף • טפריט • טקיליט • טרכיט • לטיט • לפיליסטון • מליליטיט • נפליניט • סידרומלן • סקוריה • פוידיט • פומיס • פונוליט • פלגוניט • פרליט • קומטיט • קרבונטיט • ריודקיט • ריוליט • שערות פלה |  |
| סלעי ביניים | דיאבז • למפרואיט |  |
| סלעים פלוטוניים | אנורתוזיט • גברו • גרנודיוריט • גרניט • דוניט • דיוריט • טונליט • טרוקטוליט • מונזוגברו • מונזוגרניט • מונזודיוריט • מונזוניט • מונזוסיאניט • סיאניט • פרידוטיט • קוורץ דיוריט • קימברליט |  |
| סלעים מותמרים | סלעים מותמרים |  |
|  | אמפיבוליט • אקלוגיט • גנייס • הורנפלס • לווחה • לפיס לזולי • מיגמטיט • פיליט • צפחה • קוורציט • שיש • סטיאטיט |  |
| סלעי משקע | סלעי משקע |  |
|  | אבן בוץ • אבן גיר • אבן חול • אבן חול נובית • אואולית • ארקוזה • ברקציה • דולומיט • חוואר • חוואר הלשון • חלמיש • חרסית • אבן טין • כורכר • פצלי שמן • פצלים • צור • קונגלומרט • קירטון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4313440-3 
ויטרופיר בהרכב ריוליטי עשיר בגבישים
זכוכית מדבר לובית
ז'אק מיזס

| --- | --- |

 לידה:  27 בפברואר 1865 לייפציג, ממלכת סקסוניה, הקונפדרציה הגרמנית 
 פטירה:  23 בפברואר 1954 (בגיל 88) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב-אמן משנת 1950
 השכלה:  בית הספר ע"ש תומאס בלייפציג 
 מקצוע נוסף:  כותב ספרי עיון, פרובלמאי 
 מדינה:  גרמניה, בריטניה
 הערות:  יהודי
 
ז'אק ז'אקוב מיזס (בגרמנית: Jacques Jakob Mieses;‏ 27 בפברואר 1865, לייפציג – 23 בפברואר 1954, לונדון), היה שחמטאי וסופר שחמט יהודי-גרמני.
ביוגרפיה

ז'אק מיזס היגר לאנגליה בשנות ה-30 של המאה ה-20 כדי להימלט מרדיפות הנאצים ונהיה לרב-אמן הבריטי הראשון בשנת 1950. הוא היה שחקן התקפה מסוכן עם מספר ניצחונות מזהירים לזכותו, כולל
ניצחון מול פרנק מרשל בתחרות מונטה קרלו בשנת 1903.
מיזס ארגן את תחרות האמנים שהתקיימה בסן סבסטיאן בשנת 1911 ועמד על כך שכל הוצאות האמנים ישולמו. זו הייתה התחרות הבינלאומית הראשונה בה השתתף חוסה ראול קפבלנקה ובה השתתפו מלבדו גם אוסיפ ברנשטיין, עקיבא רובינשטיין, אהרון נימצוביץ', קרל שלכטר זיגברט טאראש ואחרים. בתחרות זו זכה קפבלנקה במקום הראשון להפתעת הכל.
מיזס כתב דווחים רבים על תחרויות, אך סגנונו נחשב ליבש למדי, וזאת בניגוד לשנינותו בשיחות פנים אל פנים.
דו-קרבות

| שנה | מיקום | המתמודד השני | תוצאה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1890 | לייפציג | עמנואל לסקר | 1.5 מ-8 | הפסד |
| 1894 | ברלין | קארל אוגוסט ואלברודט | 6.5 מ-13 | תיקו |
| 1895 | גלאזגו | ז'אן טאובנהאוס | 3 מ-5 | ניצחון |
| 1895 | לונדון | ריצ'רד טייכמן | 1.5 מ-6 | הפסד |
| 1895 | פריז | דוד ינובסקי | 7 מ-14 | תיקו |
| 1897 | ברלין | הורציו קארו | 5.5 מ-10 | ניצחון |
| 1905 | הסטינגס | ויליאם אוורט נפייר | 5 מ-10 | תיקו |
| 1905 | לודז' | עקיבא רובינשטיין | 0 מ-2 | הפסד |
| 1905 | לונדון | פאול לאונהרדט | 4.5 מ-6 | ניצחון |
| 1907 | ניו יורק | צ'ארלס יפה | 0 מ-2 | הפסד |
| 1908 | ברלין | פרנק מרשל | 4.5 מ-10 | הפסד |
| 1909 | גרמניה | עקיבא רובינשטיין | 4 מ-10 | הפסד |
| 1910 | ברלין | ריצ'רד טייכמן | 1 מ-7 | הפסד |
| 1910 | רגנסבורג | רודולף שפילמן | 2 מ-8 | הפסד |
| 1916 | ברלין | זיגברט טאראש | 4 מ-13 | הפסד |
| 1917 | לייפציג | וולטר ג'ון | 2 מ-4 | תיקו |
משחקי מופת > לבן: זיגברט טאראש שחור:  ז'אק מיזס  לייפציג 1888

במשחק זה שותפו עוד מספר שחקנים, כיועצים לשחקנים הראשיים.
כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "Consultation game"]
[Site "Leipzig"]
[Date "1888.12.08"]
[EventDate "?"]
[Round "?"]
[Result "1-0"]
[White "Tarrasch / allies"]
[Black "Paulsen / allies"]
[ECO "D10"]
[WhiteElo "?"]
[BlackElo "?"]
[PlyCount "97"]
1. d4 d5 2. c4 c6 3. Nc3 Nf6 4. Bg5 e6 5. Nf3 Bd6 6. e3 O-O
7. Bd3 Nbd7 8. O-O Re8 9. Qc2 Qc7 {המסע אמנם משחרר את הפרש להגן על ח7, אבל השחור נקלע למשחק מאוד פסיבי, שבו ללבן יתרון כבר בשלב מוקדם זה של המשחק}
10. c5 Be7 11. Bf4 Qd8
12. b4 Nf8 13. h3 Bd7 14. b5 Qc8 15. a4 Nh5 16. Bh2 Bd8 17. a5
Bc7 {הרעיון של השחור נכון - החלפת רץ גרוע ומשותק ברץ בעל השפעה למרחק של הלבן, אך עמדת השחור גרועה מאוד בשלב זה}
18. Bxc7 Qxc7 19. a6 b6 {אם 19...ב:א6 20. ב:ג6 ר:ג6 21. צ:א6 וללבן רגלי מעבר חזק}
20. 
bxc6 Bxc6 21. cxb6 Qxb6 {אם 21....א:ב6 22. פב5 מהג8 23. פד6 וזוכה בטיב}
22. Rfb1 Qd8 23. Ne5 Bd7 24. Nxd7 Nxd7 25. Bxh7+ Kh8 26. Bd3
Nb6 27. Na4 Nxa4 28. Qxa4 Re7 29. Rb7 {הלבן הציב צריח ב-ב-7, ואי אפשר להזיזו, גם לא על ידי חילופי צריחים, שאז מלכה תכה את א7}
Rc8 30. Rab1 Rec7
31. Qa5 g6 32. Bf1 Nf6 33. Rxc7 Qxc7 34. Qxc7 Rxc7 35. Rb7
Rxb7 36. axb7 Nd7 37. Bb5 Nb8 38. h4 Kg7 39. g4 Kf6 40. f4 Ke7
41. Kf2 Kd8 42. Ke2 Ke7 43. Kd3 Kd6 44. Kc3 f6 45. Kb4 e5
46. dxe5+ fxe5 47. fxe5+ Kxe5 48. Kc5 Ke6 49. h5 1-0
במשחק זה נעשה שימוש יפה בטורים הפתוחים, ב' ו-ג' ושתילת הצריח ב-ב-7. משחק שעיקרו באגף המלכה הניב רגלי מסוכן בצידו השני של הלוח ולבסוף הפרש השחור שמצא עצמו כלוא ב-ב8 והמלך השחור שאיננו מצליח להתמודד עם כל האיומים.
משחקי מופת > לבן: אוסיפ ברנשטיין שחור:  ז'אק מיזס   קובורג 1904

כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "Coburg (Meisterturnier)"]
[Site "Coburg GER"]
[Date "1904.08.01"]
[EventDate "1904.07.18"]
[Round "13"]
[Result "1-0"]
[White "Ossip Bernstein"]
[Black "Jacques Mieses"]
[ECO "B45"]
[WhiteElo "?"]
[BlackElo "?"]
[PlyCount "97"]
1. e4 c5 2. Nc3 e6 3. Nf3 Nc6 4. d4 cxd4 5. Nxd4 Nf6 6. Nxc6
bxc6 7. e5 {מסע זה מביא לשליטה ב-ד6, צעד ראשון בדרך לשליטה במשבצות השחורות של יריבו}
Nd5 8. Ne4 f5 9. exf6 Nxf6 10. Nd6+ Bxd6 11. Qxd6 {לאחר המסע ה-11 לשחור קשיים לפתח את הכלים. הרץ ב-ג8 חסום לגמרי, רגלי ד' חסום ולא יכול להתקדם והמלך השחור לא יכול להצריח}. 
Ne4 {עדיף היה 11...מהב6 12. רד3 ג5 }
12. Qd4 Nf6 13. Qd6 Ne4 14. Qb4 {למסע זה כמה תכליות - להמשיך למנוע אפשרות הצרחה מהשחור, לאיים על הפרש ולמנוע מהצריח להגיע ל-ב8}
d5 15. Bd3 Qd6 16. Qxd6
Nxd6 {בסיום חילופי הכלים ללבן זוג רצים חזקים, והעדר הרץ השחור במחנה השחור יקנה לו שליטה מוחלטת בערוגות השחורות. לצריח השחור יש טור פתוח בו יוכל לפעול, ושלושת הרגלים במרכז הלוח יגבילו במעט את ניידות הרצים הלבנים}
17. f4 {מטרת מסע זה היא למנוע מהשחור את המסע 17...ה5 ושחרור הרץ. אפשר היה להשיג אותה מטרה על ידי 17. רו4 שמשמר עמדה טובה}
a5 18. Be3 Ba6 19. Kd2 {המלך מתחיל את פעילותו ההתקפית במרכז הלוח, וככל שמספר הכלים יורד כן כוחו עולה.}
Nc4+ {השחור היה צריך לפעול בדרך דומה ולשחק מד7. החלפת הכלים גרועה מאוד לשחור}
20. Bxc4 Bxc4 21. a4
Kd7 22. b3 Ba6 23. Bb6 Bc8 24. Ke3 Ra6 25. Bc5 Kc7 26. Kd4 Bd7
27. Rae1 h5 28. Re5 g6 29. Rg5 Rg8 30. Ke5 Be8 31. Re1 Ra8
32. Kf6 Bd7 33. g3 Rae8 34. Ree5 Rh8 35. Rxg6 Rh7 36. Rg7 Reh8
37. Rxh7 Rxh7 38. Kg6 Rh8 39. Kg7 Rd8 40. Rxh5 Be8 41. Rh7
Rd7+ 42. Kh6 Rxh7+ 43. Kxh7 Bh5 44. h4 Bd1 45. c3 Bxb3 46. g4
Kd7 47. g5 e5 48. f5 Bxa4 49. f6 1-0
במשחק זה ברנשטיין שולט באופן מלא בערוגות השחורות של הלוח. בשלב מוקדם בוצעו חילופי כלים מסיביים, ומיקום הרגלים של הלבן מנע למעשה תזוזה של הרגלים השחורים ויציאתם של הכלים השחורים לקרב. המלך הלבן הוכיח את יכולותיו ההתקפיות והצטרף ככלי לכל דבר למערכה במרכז הלוח.
משחקי מופת > לבן: עקיבא רובינשטיין שחור:  ז'אק מיזס  סנקט פטרבורג 1909

כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "St. Petersburg"]
[Site "St. Petersburg RUE"]
[Date "1909.02.23"]
[Round "7"]
[White "Akiba Rubinstein"]
[Black "Jacques Mieses"]
[Result "1-0"]
[ECO "D02"]
[PlyCount "87"]
[EventDate "1909.02.15"]
1. d4 d5 2. Nf3 c5 3. c4 Nf6 4. cxd5 cxd4 5. Nxd4 Nxd5 6. e4 Nf6 7. Nc3 e5 8.
Bb5+ Bd7 9. Nf5 {עדיף 9. ר:ד7+ מה:ד7 10. פג2}
Nc6 {עדיף 9...ר:ב5 10. פ:ב5 מהא5+ 11. פג3 פ:ה4 12. 0-0}
10. Nd6+ Bxd6 11. Qxd6 Qe7 12. Qxe7+ Nxe7 {עדיף 12...מ:ה7}
13. Be3 a6 14.
Bxd7+ Nxd7 15. Ke2 Rc8 16. Rhd1 Nc5 17. Bxc5 {חילופי הרצים פחות טובים ללבן. מסעים טובים היו יכולים להיות 17. צד6 או 17. ח4}
Rxc5 18. Rac1 Nc6 19. Rd5 Rxd5 20.
exd5 Nd4+ {מסע לא טוב. 20...פה7 היה שומר על עמדה שקולה. כעת ללבן יתרון משמעותי. }
21. Kd3 Ke7 22. f4 f6 23. fxe5 fxe5 24. Ke4 {עדיף בהרבה 24. פה4}
Kd6 25. Rf1 Rc8 26. Rf7
Rc4 27. Kd3 Rb4 28. Rxg7  {עדיף 28. ב3}
Rxb2 29. Rxh7 Rxg2 30. Rh6+ Kd7 31. Rh7+ Kd6 32. Rh6+
Kd7 33. Ne4 Rxa2 {לשחור סיכוי טוב לתיקו אם היה ממשיך מג7}
34. Rh7+ Kd8 35. d6 Nb5 36. Kc4 Ra5 37. Rxb7 Na3+ 38. Kb4 Rb5+
39. Rxb5 Nxb5 40. Kc5 Kd7 41. Kd5 a5 42. Nc5+ Ke8 43. Kxe5 Kf7 44. Nb7 1-0
משחקי מופת > לבן: עקיבא רובינשטיין שחור:  ז'אק מיזס  סנקט פטרבורג 1909 > לבן:  ז'אק מיזס    שחור:    שמואל רשבסקי מרגייט 1935

בעמדה תמימה למראה רשבסקי זוכה ברגלי, מחזיר אותו מיד ומעביר לעמדת סיום עם מספר רגלים זהה לשני הצדדים. ניהול הסיום הוא מלאכת מחשבת .
כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "Margate"]
[Site "Margate ENG"]
[Date "1935.05.01"]
[Round "7"]
[White "Jacques Mieses"]
[Black "Samuel Reshevsky"]
[Result "0-1"]
[ECO "B15"]
[PlyCount "80"]
[EventDate "1935.04.24"]
1. e4 c6 2. d4 d5 3. Nc3 dxe4 4. Nxe4 Nf6 5. Ng3 {מסע יותר תוקפני הוא 5. פ:ו6 ולאחר ז:ו6 מוחלשת עמדת הרגלים באגף המלך, בשעה שאם ה:ו6 ללבן ארבעה רגלים באגף המלכה לעומת שלושה לשחור}
e5 6. Be3 exd4 7. Qxd4 Qa5+ 8.
Qd2 Bb4 9. c3 Be7 10. Bd3 O-O 11. N1e2 c5 12. Nf5  {עדיף היה 12. 0-0 שכן המסע מאפשר פיתוח מהיר של כלי השחור}
Bxf5 13. Bxf5 Nc6 14. O-O
Rad8 15. Qc2 g6 16. Be4 {עדיף היה לסגת ל-ח3 ולהימנע מחילופי הכלים}
Nxe4 17. Qxe4 Rfe8 18. Qc2 c4 19. b4 Qc7 20. Rfd1 Ne5
21. Bf4 Bd6 22. Nd4 Nf3+ {עדיף היה פד3, ערוגה שממנה בלתי אפשרי להזיז את הפרש ששולט עמוק במחנה הלבן}
23. Nxf3 Bxf4 24. g3 Bh6 25. a4 Bg7 26. b5 Qc5 27.
Rac1 Rd5 28. Rxd5 Qxd5 29. Nd4 {עדיף בהרבה 29. מהד1. כעת עמדת הלבן בעייתית מאוד}
Bxd4 30. cxd4 Re4 31. Rd1 Rxd4 32. Rxd4 Qxd4 33.
Kf1 Kf8 34. a5 Qd3+ 35. Qe2 Qxe2+ 36. Kxe2 Ke7 37. Ke3 Kd6 38. Kd4 c3 39. Kxc3
Kc5 40. b6 axb6 0-1
משחקים מוסברים (באנגלית) > 1926

אהרון נימצוביץ מול ז'אק מיזס, 15.8.1926, Chess Was Different 100 Years Ago
הערות שוליים

↑  Ossip Bernstein vs Jacques Mieses (1904) The theory of black holes, www.chessgames.com
↑  Akiba Rubinstein vs Jacques Mieses (1909) Monumental Mastery, www.chessgames.com
↑  Jacques Mieses vs Samuel Reshevsky (1935), www.chessgames.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463275305171  BIBSYS: 90055948  BnF: cb17007946m (data)  GND: 118582305  ISNI: 0000 0001 1069 5684  LCCN: no97049003  NKC: mzk2003210372  NTA: 074115057  SNAC: w625418p  VIAF: 69721955   WorldCat (עם VIAF): 69721955
ז'אן מונה

| --- | --- |

 לידה:  9 בנובמבר 1888 קוניאק, צרפת 
 פטירה:  16 במרץ 1979 (בגיל 90) The Jean Monnet House, צרפת 
 שם לידה:  Omer Marie Gabriel Jean Monnet 
 מדינה:  צרפת 
 מקום קבורה:  הפנתאון של פריז 
 השכלה:  קולג' אירופה 
 מפלגה:  פוליטיקאי עצמאי 
 בן או בת זוג:  Silvia de Bondini (13 בנובמבר 1934–?) 
 
 פרסים והוקרה
 פרס ארסמוס (1977)  מדליית החירות הנשיאותית (1963)  אזרח כבוד של אירופה (1976)  פרס בטלר לשלום (1953)  פרס קרל הגדול (17 במאי 1953)  הצלב הגדול דרגה ראשונה של מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 
ז'אן מונה
ז'אן אומר מארי גבריאל מונה (בצרפתית: Jean Omer Marie Gabriel Monnet‏; 9 בנובמבר 1888 – 16 במרץ 1979) נחשב במידה רבה לאבי האיחוד האירופי ולמי שטווה את עבודת "מאחורי הקלעים" הרבה במטרה ליצור את ההבנות בין הממשלות הרבות למען יצירתו של האיחוד.