stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פסיכולוגיה של המוזיקה
הערות שוליים

↑  Deutsch, Diana, Psychology of Music, History, Antiquity to the 19th century, Grove Music Online
↑  Ockelford, A. (2009). Beyond music psychology. In The Oxford handbook of music psychology. page 539
↑  Hetland, L. (2000a). Listening to music enhances spatial-temporal reasoning: Evidence for the "Mozart Effect." Journal of Aesthetic Education, 34(3-4), 105-148..
↑  Fujioka, T., Ross, B., Kakigi, R., Pantev, C., & Trainor, L. J. (2006). One year of musical training affects development of auditory cortical-evoked fields in young children. Brain, 129(10), 2593-2608.
↑  Burton, R. (1621). The anatomy of melancholy. subsection 3
↑  Salimpoor, V. N., Benovoy, M., Larcher, K., Dagher, A., & Zatorre, R. J. (2011). Anatomically distinct dopamine release during anticipation and experience of peak emotion to music. Nature neuroscience, 14(2), 257.
↑  Peretz, I. (1990). Processing of local and global musical information by unilateral brain-damaged patients. Brain, 113(4), 1185-1205.
↑  Hund-Georgiadis, M., & Von Cramon, D. Y. (1999). Motor-learning-related changes in piano players and non-musicians revealed by functional magnetic-resonance signals. Experimental Brain Research, 125(4), 417-425.
↑  Honing, H., & Ploeger, A. (2012). Cognition and the evolution of music: Pitfalls and prospects. Topics in cognitive science, 4(4), 513-524.
↑  ישראל אידילוביץ, "החינוך למוזיקה והשפעתו על נפשם של ילדים", הארץ, 4 בספטמבר 2006
↑  אידילוביץ, הארץ
↑  ורד רייך, ""כל ילד יכול - הרוח והאמנות של סוזוקי", הוצאת הקיבוץ המאוחד/קו אדום עמ' 137
↑  יפעת גדות, המוזיקה שאתם אוהבים מגלה את הסודות שלכם, באתר News1 מחלקה ראשונה, 21 בספטמבר 2006
↑  MUSIC AND MUSIC PREFERENCES, באתר אוניברסיטת טקסס באוסטין
↑  Talwar, N., Crawford, M. J., Maratos, A., Nur, U., McDermott, O. R. I. I., & Procter, S. (2006). Music therapy for in-patients with schizophrenia: exploratory randomised controlled trial. The british journal of psychiatry, 189(5), 405-409.
↑  CHRISTIAN URBAN LEGENDS - Backmasking on records: Real, or hoax?‎, באתר Religious Tolerance
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553367305171  GND: 4127817-3  LNB: 000063608  NDL: 00568872  NKC: ph136977
אליפות לוקסמבורג הפתוחה

.
| --- | --- |

סמליל הטורניר
 מיקום:  לוקסמבורגלוקסמבורג סיטי, לוקסמבורג
 קטגוריה:  בינלאומית
 משטח:  קשה/ אולם
 הגרלה:  32M/32Q/16D
 סך פרסים:  $220,000
 האתר הרשמי
אליפות לוקסמבורג הפתוחה היא טורניר טניס הנערך בעיר לוקסמבורג סיטי שבלוקסמבורג. הטורניר נערך לראשונה בשנת 1991, ועד שנת 1995 היה טורניר ראווה. בין הזוכות בטורניר הראווה היו מרטינה נברטילובה ויאנה נובוטנה. משנת 1996 הפך הטורניר לטורניר מהדרג ה-3 בסבב ה-WTA. בשנת 2005 קודם הטורניר לדרג השני, והיה לטורניר הראשון מדרג זה שנערך בלוקסמבורג מאז ומעולם. בשנת 2009 אורגן מחדש מבנה סבב ה-WTA, וכתוצאה מכך טורנירים רבים חדלו מלהתקיים. אליפות פורטיס לוקסמבורג המשיכה להתקיים, אולם הורדה בחזרה לדרג ה-3 בשנת 2008, לפני שהפכה ב-2009 לחלק מהקטגוריה הבינלאומית.
קים קלייסטרס זכתה בטורניר 5 פעמים (1991, 2001, 2002, 2003, 2005). כל שאר הזוכות זכו בו פעם אחת.
אלופות עבר > יחידות

| שנה | אלופה | יריבה בגמר | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | גרמניה אנקה הובר | סלובקיה קרינה הבשודובה | 3-6, 0-6 |
| 1997 | דרום אפריקה אמנדה קוצר | אוסטריה ברברה פאולוס | 4-6, 6-3, 5-7 |
| 1998 | צרפת מארי פירס | איטליה סילביה פארינה אליה | 2-6, 0-2, פארינה אליה פרשה |
| 1999 | בלגיה קים קלייסטרס | בלגיה דומיניק ואן רוסט | 2-6, 2-6 |
| 2000 | ארצות הברית ג'ניפר קפריאטי | בולגריה מגדלנה מאלייבה | 6-4, 1-6, 4-6 |
| 2001 | בלגיה קים קלייסטרס | ארצות הברית ליסה ריימונד | 2-6, 2-6 |
| 2002 | בלגיה קים קלייסטרס | בולגריה מגדלנה מאלייבה | 1-6, 2-6 |
| 2003 | בלגיה קים קלייסטרס | ארצות הברית צ'אנדה רובין | 2-6, 5-7 |
| 2004 | אוסטרליה אלישיה מוליק | רוסיה דינארה סאפינה | 3-6, 4-6 |
| 2005 | בלגיה קים קלייסטרס | גרמניה אנה-לנה גרונפלד | 2-6, 4-6 |
| 2006 | אוקראינה אלונה בונדרנקו | איטליה פרנצ'סקה סקיאבונה | 3-6, 2-6 |
| 2007 | סרביה אנה איבנוביץ' | סלובקיה דניאלה האנטוחובה | 6-3, 4-6, 4-6 |
| 2008 | רוסיה ילנה דמנטייבה | דנמרק קרוליין ווזניאקי | 6-2, 4-6, 6-7(4) |
| 2009 | שווייץ טימאה בצ'ינסקי | גרמניה סבינה ליזיקי | 2-6, 5-7 |
| 2010 | איטליה רוברטה וינצ'י | גרמניה יוליה גורגס | 3-6, 4-6 |
אלופות עבר > זוגות

| שנה | אלופות | יריבות בגמר | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | הולנד קריסטי בוחרט  צרפת נטלי טוזיה | גרמניה ברברה ריטנר  בלגיה דומיניק ואן רוסט | 6-2, 4-6, 2-6 |
| 1997 | לטביה לריסה ניילנד  צ'כיה הלנה סוקובה | גרמניה מייקה באבל  בלגיה לוראנס קורטואה | 2-6, 4-6 |
| 1998 | רוסיה ילנה ליחובצבה  יפן אי סוגיאמה | לטביה לריסה ניילנד  אוקראינה ילנה טטארקובה | 7-6, 3-6, 0-2, ניילנד וטטארקובה פרשו. |
| 1999 | רומניה אירינה ספרלאה  הולנד קרולינה ויס | סלובניה טינה קריז'אן  סלובניה קטרינה סרבוטניק | 1-6, 2-6 |
| 2000 | צרפת אלכסנדרה פוזה  צרפת נטלי טוזיה | בולגריה לובומירה בצ'בה  ספרד קריסטינה טורנס ואלרו | 3-6, 6-7 |
| 2001 | רוסיה ילנה בובינה  סלובקיה דניאלה האנטוחובה | גרמניה ביאנקה למאדה  שווייץ פטי שנידר | 3-6, 3-6 |
| 2002 | בלגיה קים קלייסטרס  סלובקיה יאנטה הוסארובה | צ'כיה קווטה פשקה  גרמניה ברברה ריטנר | 6-4, 3-6, 5-7 |
| 2003 | רוסיה מריה שראפובה  תאילנד טמארינה טנאסוגארן | אוקראינה ילנה טטארקובה  גרמניה מרלנה ויינגרטנר | 1-6, 4-6 |
| 2004 | ספרד וירחיניה רואנו פסקואל  ארגנטינה פאולה סוארס | ארצות הברית ג'יל קרייבאס  גרמניה מרלנה ויינגרטנר | 1-6, (1)7-6, 3-6 |
| 2005 | ארצות הברית ליסה ריימונד  אוסטרליה סמנתה סטוסור | זימבבואה קארה בלאק  אוסטרליה רנה סטאבס | 5-7, 1-6 |
| 2006 | צ'כיה קווטה פשקה  איטליה פרנצ'סקה סקיאבונה | גרמניה אנה-לנה גרונפלד  דרום אפריקה ליזל הובר | 6-2, 4-6, 1-6 |
| 2007 | צ'כיה איווטה בנשובה  סלובקיה יאנטה הוסארובה | בלארוס ויקטוריה אזרנקה  ישראל שחר פאר | 4-6, 2-6 |
| 2008 | רומניה סוראנה קרסטאה  ניו זילנד מרינה ארקוביץ' | רוסיה ורה דושבינה  אוקראינה מריה קוריצבה | 6-2, 3-6, [8-10] |
| 2009 | צ'כיה איווטה בנשובה  צ'כיה ברבורה זאהלבובה-סטריצובה | צ'כיה ולדימירה אולירובה  צ'כיה רנאטה ווראצ'ובה | 6-1, 0-6, [7-10] |
| 2010 | שווייץ טימאה בצ'ינסקי  איטליה טטיאנה גארבין | צ'כיה איווטה בנשובה  צ'כיה ברבורה זאהלבובה-סטריצובה | 4-6, 4-6 |
יהודה אליצור

| --- | --- |

 לידה:  23 ביולי 1911 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  31 בדצמבר 1997 (בגיל 86) ירושלים 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 פרסים והוקרה:  יקיר ירושלים (1992) 
 בן או בת זוג:  רבקה אליצור 
 צאצאים:  יואל אליצור, ורד נעם, שמואל אליצור, אורי אליצור 
 www.daat.ac.il/elitzur/
 
יהודה אליצור (הרשקוביץ; כ"ז בתמוז ה'תרע"א, 23 ביולי 1911 – ב' בטבת ה'תשנ"ח, 31 בדצמבר 1997) היה פרופסור לתנ"ך באוניברסיטת בר-אילן, מחוקרי המקרא והגאוגרפיה ההיסטורית של ארץ ישראל.
ביוגרפיה

אליצור נולד כבן זקונים בבודפשט לרב יחיאל ורייזל הרשקוביץ. במשפחתו היו 13 ילדים, שלושה נפטרו לפני שנולד. קיבל חינוך תורני. כשהיה בן 15, נפטר אביו, והוא אומץ על ידי יהודית (אדית), אחותו הגדולה, וגיסו, הרב הפרופסור שמואל קליין, חוקר ארץ-ישראל, ועלה עמם לארץ ישראל בשנת ה'תרפ"ט (1929).
למד בבית המדרש למורים 'מזרחי' ואחר כך באוניברסיטה העברית בהר הצופים שם למד ביולוגיה, ידיעת ארץ ישראל, מקרא ותלמוד, וקיבל תואר במאי 1940. במקביל, היה פעיל בתנועת הפועל המזרחי ובבני עקיבא במסגרתם נתן הרצאות בנושאים שונים והדריך סיורים באתרים ארכאולוגיים בירושלים.
לאחר פטירתו של שמואל קליין, ההדיר מעזבונו את הספר 'ארץ הגליל' שיצא בהוצאת מוסד הרב קוק ב-1946.
בשנת 1947 הוזמן לתת שיעורים בתנ"ך ברדיו, והמשיך לתת שיעורים גם בשנות ה-50 בקול ציון לגולה.
היה ידוע כמרצה מחונן הן מהצד העיוני והן מהצד הדידקטי. לימד תנ"ך במסגרות רבות ומגוונות – בתי ספר, מוסדות על תיכוניים, כנסים שונים, ועוד. בראשית שנות ה-50 לימד תנ"ך במכון להשתלמות ולשיפור הלשון. לאחר מכן הרצה במחלקה לתנ"ך באוניברסיטת בר-אילן מאז ייסודה בשנת 1955 עד אמצע שנות התשעים. הרצה והשתתף בחוג העיון בתנ"ך בבית ראש הממשלה דוד בן-גוריון.
היה מהעורכים הראשיים של סדרת "דעת מקרא", וחיבר עם יהודה קיל את 'אטלס דעת מקרא'.
בסוף שנות החמישים היה חבר בחבר הנאמנים של האוניברסיטה העברית, ובשנות השישים היה חבר בוועד המנהל של רשות השידור.
כיהן בחבר השופטים של חידון התנ"ך למבוגרים.
ישב בראש ועדת השופטים שבחרה את זוכי פרס הרצל, הפרס הוענק מטעם "התאחדות יוצאי הונגריה בישראל" בתחילת שנות ה-70.
לאחר מלחמת ששת הימים היה בין מייסדי התנועה למען ארץ ישראל השלמה.
זכה בתואר יקיר ירושלים בשנת ה'תשנ"ג (1993).
שיטתו

אליצור עסק רבות בלימוד ובמחקר מודרני של התנ"ך, תוך שילוב בין אמונה ובין שיטות מחקר מדעיות חדשות. אליצור הסתייג מדרך הניתוח הספרותית של ביקורת המקרא, וטען שהיא מדע לא מבוסס, עם זאת התעסק רבות בחקר ההיסטוריה והגאוגרפיה של ארץ ישראל בזמן התנ"ך, והסביר בדרך זו מספר פרשות בנביאים.
אליצור אמר שיש ללמוד את התנ"ך מתוך אמונה בקב"ה בעזרת הכלים שפותחו במחקר במהלך הדורות, שמסייעים רבות בהבנת פשוטו של מקרא. כשהציע הרב פתחיה מנקין לזהות את האקליפטוס כערבה כשרה לארבעת המינים כתב לו אליצור: "רצוי מאוד שרבנים הנזקקים לשאלות מעין זו, יבחנו אותן גם מצדן המקצועי (מפי מומחה לעניין הנדון). ... ידיעה מקצועית עשויה לפרקים לסייע להבנת ההלכה במידה לא מועטה.".
בכמה מאמרים שיטתיים הסביר אליצור שיסודות האמונה הישראלית גנוזים בייחודו ההיסטורי של עם ישראל כפי שהוא מוצג בנביאים ובכתובים.
אליצור ראה את עצמו כתלמיד מובהק של גיסו, חוקר ארץ ישראל פרופ' שמואל קליין, וממנו ינק את דרכו הייחודית השוזרת את ידיעת התורה עם ידיעת הארץ, מתוך חיבה לשניהם.
הרב צבי יהודה הכהן קוק העריך את פרופסור אליצור כחוקר מאמין וישר, בעקבות כך הוא המליץ לראשי מכון מרחבים לצרף את פרופ' אליצור לצוות המרצים במכון[דרוש מקור].
חיים אישיים

נישא ב-1942 לרבקה לבית שמידט, סופרת. רבקה נפטרה בטרם עת מסרטן בשנת ה'תש"ם (1979).
כחמש שנים לאחר מכן נשא את אחותה תרצה, לה היה נשוי עד פטירתה בחנוכה תשנ"ח (1997).
לאליצור חמישה ילדים מרבקה:
תמר בן-ארי.
פרופ' שמואל אליצור - פיזיקאי.
אורי אליצור - עורך העיתון מקור ראשון.
פרופ' יואל אליצור - ממשיך את דרך אביו בחקר התנ"ך והארץ.
פרופ' ורד נעם - חוקרת תלמוד המלמדת באוניברסיטת תל אביב.
אחיינו הוא הרב מיכאל הרשקוביץ.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  יחיאל מיכאל הרשקוביץ  יחיאל מיכאל הרשקוביץ     |  יחיאל מיכאל הרשקוביץ  יחיאל מיכאל הרשקוביץ     |  יחיאל מיכאל הרשקוביץ  יחיאל מיכאל הרשקוביץ     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |     |   |     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| עץ משפחת קטן | עץ משפחת קטן | עץ משפחת קטן |   |  שרגא צבי  שרגא צבי     |  שרגא צבי  שרגא צבי     |  שרגא צבי  שרגא צבי     |   |  אדית  אדית     |  אדית  אדית     |  אדית  אדית     |   |  שמואל קליין  שמואל קליין     |  שמואל קליין  שמואל קליין     |  שמואל קליין  שמואל קליין     |   |  יהודה אליצור  יהודה אליצור     |  יהודה אליצור  יהודה אליצור     |  יהודה אליצור  יהודה אליצור     |     |  רבקה אליצור  רבקה אליצור     |  רבקה אליצור  רבקה אליצור     |  רבקה אליצור  רבקה אליצור     |
|  |   |  |   |  |   |   |   |  |   |   |   |   |     |   |   |   |     |   |     |   |   |   |
|  בת שבע  בת שבע     |  בת שבע  בת שבע     |  בת שבע  בת שבע     |     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |   |  שמואל אליצור  שמואל אליצור     |  שמואל אליצור  שמואל אליצור     |  שמואל אליצור  שמואל אליצור     |   |  אורי אליצור  אורי אליצור     |  אורי אליצור  אורי אליצור     |  אורי אליצור  אורי אליצור     |  |  יואל אליצור  יואל אליצור     |  יואל אליצור  יואל אליצור     |  יואל אליצור  יואל אליצור     |  |  ורד נעם  ורד נעם     |  ורד נעם  ורד נעם     |  ורד נעם  ורד נעם     |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |
|   |   |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |
מחיבוריו

ספר יהושע עם פירוש, מבוא ומפות (יחד עם י"א זיידמן), הוצאת ראובן מס, 1953.
פירוש על ספר שופטים במסגרת סדרת "דעת מקרא"
אטלס דעת מקרא (יחד עם יהודה קיל)
גבולות נחלת אפרים, בעריכת עמוס פרומקין, הוצאת בית ספר שדה עפרה, תשל"ח.
ישראל והמקרא: מחקרים גיאוגראפיים, היסטוריים והגותיים (בעריכת יואל אליצור ועמוס פריש), רמת גן תש"ס.
הרואה והרועה: רשימות על ספר שמואל (בעריכת עמנואל מסטיי), אלון שבות תשס"ח.
רשימת המאמרים של יהודה אליצור באתר רמב"י
יהודה אליצור, ארץ הגליל, מימי העליה מבבל ועד חתימת התלמוד. ירושלים, תשכ"ז, באתר אוצר החכמה (הספר בקטלוג ULI)
מבחר מפרסומיו

יהודה אליצור, באתר Academia.edu
יהודה אליצור, ‏"ויצא מבית אל לוזה":למהלכו של גבול בנימין-אפרים, באתר "דעת"
לקריאה נוספת

שמואל ורגון, "יהודה אליצור: חוקר ומורה דרך", בתוך: דב שוורץ (עורך), אוניברסיטת בר-אילן - מרעיון למעש, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ו, כרך ב, עמ' 19–29.
חיים גניזי, יהודה אליצור: תרומתו לחקר התנ"ך והוראתו, בד"ד 10 (תש"ס) עמ' 86-79; באתר ספריית אסיף
הערות שוליים

↑  הר הצופים, הצופה, 1 במאי 1940
↑  למשל על הגליל: אסיפות, הרצאות, שיעורים, הצופה, 17 ביוני 1938
, ועל הציונות הרוחנית של אחד העם, אסיפות, הרצאות, שיעורים, הצופה, 27 בינואר 1939
↑  בהפועל המזרחי, דבר, 6 באפריל 1936
הערב ומחר, הצופה, 2 בפברואר 1940
↑  טיולי סוכות של הפוהמ"ז, הצופה, 16 באוקטובר 1940
↑  מאצטבת הספרים, ארץ הגליל לש. קליין, דבר, 8 בפברואר 1946
↑  רדיו, הסברת פרקי התנ"ך, דבר, 3 באוקטובר 1947
↑  קול ציון בדרום שוויץ, דבר, 17 בספטמבר 1951
↑  המכון להשתלמות ולשיפור הלשון, חרות, 28 במרץ 1951

המכון להשתלמות ולשיפור הלשון, דבר, 31 במרץ 1952
↑  הרב אלשייך - חתן התנ"ך תשכ"ב, דבר, 28 בספטמבר 1961
↑  ערבה ואיקאליפטוס, הצופה, 18 בנובמבר 1938
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260878305171  BnF: cb128894551 (data)  GND: 1053421893  ISNI: 0000 0000 7835 2242  LCCN: n86031036  NTA: 070630224  SUDOC: 238274659  VIAF: 16243221   WorldCat (עם VIAF): 16243221 
פרופ' יהודה אליצור (מימין) מעניק את פרס הרצל ללסלו לדאני, 1971 (משמאל יושבת חנה מרון)
בשמלה אדומה

| --- | --- |
 סינגל בביצוע להקת הנח"ל
 מתוך האלבום קרנבל בנח"ל
 יצא לאור:  1969
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית
 כתיבה:  רותי ספרוני
 לחן:  יאיר רוזנבלום
 
"בְּשִׂמְלָה אֲדֻמָּה" הוא שיר שכתבה רותי ספרוני, שהלחין יאיר רוזנבלום וביצעה להקת הנח"ל.
השיר נכתב במקור כשיר מחאה על הסיבות לרוע בעולם בהשראת אורח מארצות הברית שהתלונן על החיים בישראל. לאחר שרוזנבלום קרא את מילותיו הוא ביקש מרותי ספרוני לשנות את השורה הראשונה כדי שיוכל להלחין אותו ללהקת הנח"ל. בקשתו נענתה ומשפט הפתיחה של השיר המקורי הוחלף מ"העולם עצר נשימתו" ל"בשמלה אדומה ושתי צמות".
השיר נכלל בתוכניתה ה-21 של להקת הנח"ל, "קרנבל בנח"ל". סולן השיר היה מוטי פליישר, ושאר הזמרים היו מירי אלוני, מאיר פניגשטיין, דני סנדרסון, אלון אולארצ'יק, אלי מגן, אופירה גלוסקא ועמוס טל שיר.
השיר יצא לאור בתחילת 1969, ובפברואר 1969 הגיע לראש מצעד הפזמונים העברי השבועי של גלי צה"ל. במצעד השנתי תשכ"ט של קול ישראל דורג במקום ה־11. להקת הנח"ל זכתה באותו מצעד בתואר "להקת השנה".
השיר נכלל בפסקול הסרט "הלהקה", שיצא לאקרנים בשנת 1978, ומבוצע על ידי כל חברי הלהקה, כאשר הסולו הפותח מבוצע על ידי ששי קשת בדמותו כמפקד הלהקה. הכוריאוגרפיה של השיר, כאשר בנות הלהקה רוקדות בפנטומימה כבובות על חוט ומוחזקות על ידי בני הלהקה שמדמים משחק בבובות, הפכה למזוהה מאוד עם הסרט.
הפתיח של השיר היה מושמע לעיתים בקול ישראל בלופ, כדי למלא את הזמן שנותר לפני מהדורת החדשות.
| --- | --- |

 סינגל בביצוע מופע הארנבות של ד"ר קספר
 יצא לאור:  1993
 שפה:  עברית 
 אורך:  2:55
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 לחן:  יאיר רוזנבלום 
 
להקת מופע הארנבות של ד"ר קספר ביצעה את השיר בעיבוד חדש. השיר שולב בשיר בשם "את לא מבינה", שכתבו והלחינו שי להב ואורן ברזילי ועיבדו דודי לוי וכל חברי הלהקה. השיר נכלל באלבום הבכורה של הלהקה, "מופע הארנבות של ד"ר קספר", והגיע למקום ה-21 במצעד השנתי תשנ"ג (1993). נוסף על כך נעשה שימוש בפתיח של השיר בפזמון של השיר "יהיה פיצוץ" של שב"ק ס'.
השיר נכלל בפרסומת לגבינת "נעם" של טרה, בכיכובו של מנשה נוי.
כמו כן ביצועים נוספים לשיר היו בין היתר של מיכל ינאי ויעל בר זוהר ששרו את זה במסגרת אחת התוכניות של "קצפת" ושל רותי ספרוני עצמה.
מילות השיר

השיר מתאר ילדה קטנה השואלת שאלה תמימה: "למה?", אך כל המבוגרים אינם יודעים את התשובה:
בשמלה אדומה ושתי צמות,

ילדה קטנה, יחידה ותמה

עמדה ושאלה - למה?



וכל הרי הגעש וכל הסערות

עמדו מזעפם ולא מצאו תשובה

עמדו מזעפם ולא מצאו תשובה.
הערות שוליים

↑  אלי אלון, רותי ספרוני מחברת השיר "בשמלה אדומה", באתר News1 מחלקה ראשונה, 23 בפברואר 2015
↑  "בשמלה אדומה", באתר יאיר רוזנבלום
↑  לביצועים של "בשמלה אדומה" באתר הספרייה הלאומית
↑  לו רק ניתן באתר "האיל"
↑  פרסומת מוזיקלית: בשמלה אדומה ושתי גבינות נעם באתר "מזבלה", 17 ביולי 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 6e318063-8054-423f-b909-4cc580cbca78
קרב בית חאנון (2023)

קרב בית חאנון היה קרב בין צה"ל לחמאס וארגוני הטרור האחרים ברצועת עזה, שהחל ב-29 באוקטובר 2023 והסתיים ב-21 בדצמבר 2023 כחלק מהלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל.
הכוח המשמעותי שלחם בגזרה זו היו עוצבת סיני (אוגדה 252) וחטיבה 551.
סבב ראשון > אוקטובר 2023

ביום השני למלחמה, 8 באוקטובר, פורסם כי חיל האוויר הפציץ כ-120 מטרות בעיר.
בלילה שבין 28 ל-29 באוקטובר תקפה עוצבת סיני, בפיקוד תא"ל מורן עומר את שכונת הסביבון בבית חאנון ונכנסה אליה קרקעית. את ההתקפה הובילו כוחות עוצבת חצי האש, עליה פיקד אל"ם עידו קס. את ההתקפה הוביל גדוד 697 של החטיבה, שתחתיו פעלו גם פלוגת שריון מגדוד 8108 מעוצבת יפתח, ופלוגת הנדסה מגדוד 271. לאחר ובמקביל להפעלת אש אווירית וארטילרית לסיוע ותקיפת יעדים, תפס הגדוד את פאתי השטח הבנוי, הרג מספר פעילי חמאס והשמיד תשתיות אויב ואמצעי לחימה.
מאוחר יותר נכנסה גם חטיבה 12 למרחב והשתתפה בקרבות ובהשמדת התשתיות.
במקביל נכנסה חטיבה 14 ל"מוצב פלסטין" ששימש את חמאס כבסיס אימונים לפעילויות טרור בסמוך למרחב בית חאנון, וכבשה אותו.
סבב ראשון > נובמבר 2023

ב-2 בנובמבר נפל סרן במילואים יובל זילבר, מפקד מחלקה בגדוד 7007 שבחטיבת הראל, במהלך הקרב על מוצב פלסטין.
ב-10 בנובמבר נפלו 4 מלוחמי גדוד 697 של עוצבת חצי האש, ונפצעו 6 נוספים בפיצוץ של פיר ממולכד בבית חאנון ביניהם: רס"ן (מיל') משה ידידיה לייטר, רס"ר (מיל') מתן מאיר, רס"ם (מיל') יוסף חיים (יוסי) הרשקוביץ, ורס"ר (מיל') סרגיי שמרקין. החטיבה המשיכה בקרב בימים הבאים, השמידה תשתיות חמאס והרגה פעילי חמאס רבים. בנוסף סיכלה מטרות ובהן השמידו הכוחות אמצעי לחימה, תחמושת ומטענים שאותרו בגן ילדים במרחב.
בהמשך החודש פשטו הכוחות על מרחב הקסבה של בית חאנון, והשמידו תשתיות אויב נוספות במרחב. במהלך קרבות אלו הצטרפה חטיבה 14 לחטיבות 551 ו-12 שכבר נלחמו במרחב. ב-13 בנובמבר נפל רס"ר במילואים רז אבועלפיה, לוחם פלחה"ן בגדס"ר חטיבת הנגב, במהלך קרב סמוך לבית הספר של אונר"א בעיר. איתי אנגל שהתלווה ללוחמי היחידה פרסם בתוכנית עובדה סרט המתעד את יום הלחימה, במהלכו נמצאו בבית הספר כלי נשק ותחמושת.
ב-14 בנובמבר נפל סרן במילואים עמרי יוסף דוד, סגן מפקד פלוגה בגדוד 9217 שבחטיבת הנגב במהלך קרב במרכז העיר. במהלך אותו קרב נפצעו כ-4 לוחמים נוספים.
ב-15 בנובמבר נפצעו כ-2 חיילים מגדוד 9217 במהלך קרב במרכז העיר.
ב-16 בנובמבר נפצעו כ-13 חיילים מגדוד 6863 בהיתקלות בבית בסמוך לקסבה של בית חאנון.
סבב ראשון > דצמבר 2023

ב-18 בדצמבר פורסם כי עוצבת סיני סיימה את תפקידה בלחימה בבית חאנון. זאת לאחר שהעוצבה השתלטה על תשתיות חמאס ובהם פירי מנהרות ואמצעי לחימה. עם סיום המשימות, השליטה בגזרה הועברה לאוגדת עזה.
פלגת לוחמים של יחידת הלוט"ר מחטיבת המרום אשר נלחמת לראשונה בעזה כחלק מצוותי הקרב החטיבתיים, במהלך פעילות באזור בית חאנון זיהו הלוחמים מחבל יוצא מפיר מנהרה תוך שהוא יורה צרורות לעבר הכוח ככל הנראה במטרה למשוך אותם לכיוון מטען שהונח בסמוך ללוחמים. הלוחמים פתחו במכת אש, השליכו רימונים ונטרלו את האיום ממרחק. לאחר מכן, פיר המנהרה הושמד.
סבב שני (מרץ-מאי 24) > מרץ 2024

ב-8 במרץ 2024 פורסם כי גדוד נצח יהודה פעל במשך השבוע במרחב בית חאנון בצפון הרצועה, במקביל להגנה על הגדר ועוטף עזה. הגדוד ביצע מספר פשיטות מקומיות לצורך הגנה על העוטף ולהשמדת תשתיות אויב במרחב.
בשבוע של סוף חודש מרץ ותחילת אפריל הגדוד ביצע פעילות התקפית נוספת במרחב, והשמיד עשרות מבנים ששימשו לטרור.
סבב שני (מרץ-מאי 24) > אפריל 2024

הפשיטות הממוקדות נמשכו גם לחודש אפריל, כאשר ב-16 בחודש נכנסו כוחות של גדוד נצח יהודה של כפיר וגדוד 890 של צנחנים לבית הספר מהדיה א-שווא בעיר כדי לעצור מספר מחבלים ששהו במתחם בחסות האוכלוסייה, על פי מידע מודיעיני. לפי דיווחים ערביים לכוחות היו רשימות מדויקות של השוהים במקום, והם כרזו להם לצאת, פינו את כל האזרחים מהמתחם, הקימו מרכז לחקירות העצורים, ולאחר מכן עזבו את המקום.
סבב שני (מרץ-מאי 24) > מאי 2024

ב-7 במאי, לאחר מספר שבועות של חקר הנדסי, הכריז דובר צה"ל כי מנהרה התקפית שהתקרבה עד כ-150 מטר מגדר הגבול, הושמדה בתקיפות אוויריות עוד לפני כן. המנהרה התגלתה כבר ב-2014 במבצע צוק איתן. החקר התבצע בידי מערך ההנדסה של פיקוד הדרום ושל אוגדת עזה, באבטחה של כוחות החטיבה הצפונית ברצועת עזה.
ב-22 במאי פעל גדוד נצח יהודה של חטיבת כפיר במרחב בית חאנון. לוחמי נצח יהודה ערכו פעילות לסיכול תשתיות טרור בבית חאנון. בעודם פועלים במרחב, צלף חמאס ארב ללוחמים ופגע בירי צליפה בסגן מפקד פלוגה בגדוד סרן ישראל יודקין, ולוחם הגדוד סמ"ר אליהו חיים אמסלם,שכתוצאה מכך נהרגו במקום. בנוסף באירוע אחר, כתוצאה מפיצוץ פיר ממולכד בבית, שקרס והביא למספר פצועים נוספים נהרג לוחם סילוק פצצות של יחידת יהל"ם רס"ר גדעון חי דירוא. באותו אירוע נפצעו באורח קשה קצין לוחם מגדוד 97, חטיבת כפיר, ולוחם במילואים מיחידת יהל"ם, של חיל ההנדסה הקרבית. באירוע בו נפלו סרן ישראל יודקין וסמ"ר אליהו (אלי) חיים אמסלם, נפצע באורח קשה לוחם בגדוד 97, חטיבת כפיר.
ב-26 במאי הותר לפרסום כי לוחם גדוד נצח יהודה סמ"ר בצלאל צבי קובץ נפטר מפצעיו לאחר שנפגע באותה תקרית הצליפה בה נפלו קצין ולוחם מהגדוד, סמ"ר אליהו אמסלם וסרן ישראל יודקין, היו הראשונים מהגדוד שנהרגו במלחמה.
סבב שני (מרץ-מאי 24) > ספטמבר 2024

ב-19 בספטמבר הודיע דובר צה"ל כי גדוד נצח יהודה סיים 7 חודשי לחימה בבית חאנון ויצא מהרצועה. הלוחמים השמידו תשתיות טרור וחיסלו מחבלים נוספים רבים מגדוד בית חאנון. בין הפעולות הלוחמים נתקלו במחבלים שיצאו מפיר וחיסלו את החוליה. אחד מחבריה, כך התברר, היה מפקד הפלוגה של מרחב בית חאנון בחמאס.
סבב שלישי > דצמבר 2024

ב-22 בדצמבר פרסם דובר צה"ל כי צה"ל החל לפעול מערבית לבית חאנון. ב-23 בדצמבר הותר לפרסום שמם של 3 חללי צה"ל אשר נהרגו בבית חאנון במהלך התקפה על רחוב עם מחבלים בפיצוץ זירת מטענים
בליל 28 בדצמבר נכנסה חטיבת הנח"ל בפיקוד אוגדת עזה לסבב לחימה נוסף בבית חאנון, העיירה היחידה בצפון הרצועה שלא טופלה במסגרת קרב ג'באליה השלישי. באותו לילה נורו רקטות ארוכות טווח מבית חאנון לכיוון ירושלים, וב-29 בדצמבר שוגרו 5 רקטות לשדרות, בעקבות כך דובר צה"ל בערבית פרסם שוב אזהרת פינוי לכל צפון רצועת עזה ובעיקר בית חאנון.
ב-30 בדצמבר נכנס גדוד נצח יהודה (97) למרחב בית חאנון. במהלך הכניסה, בוצעה סריקת מבנה על ידי כוח לוחמים של הגדוד, טיל נ"ט שירו מחבלי חמאס פגע במבנה שבו היה הכוח. כתוצאה מכך נהרג לוחם הגדוד סמל אוריאל פרץ, וכן שבעה לוחמים נפצעו מפגיעת הנ"ט, בהם שלושה באורח קשה - כולם מגדוד נצח יהודה.
סבב שלישי > ינואר 2025

ב-6 בינואר 2025 במהלך חילופי אש כבדים בבית חאנון בין לוחמי פלוגת החוד של גדוד 932 של החטיבה לבין מחבלי חמאס ולאחר שטיל נ"ט פגע בכוח נהרגו מפקד הפלוגה רס״ן דביר ציון רווח וכן סגנו סרן איתן ישראל שכנזי ולוחם נוסף. כמו כן נפצעו באורח קשה שני לוחמים נוספים מגדוד 932.
באות היום, במתחם אחר בבית חאנון במהלך פעילות של כוח סיירת הנח״ל במרחב, הכוח הותקל בחילופי אש כבדים עם מחבלי חמאס. כתוצאה מכך נהרג סמ״ר עידו שמיח סמל צוות בסיירת הנח״ל. באותה תקרית נפצע באורח קשה גם לוחם נוסף של הסיירת.
ב-8 בינואר 2025 במהלך פעילות גדוד 46 של החטיבה בבית חאנון, טנק של הגדוד נפגע מפיצוץ מטענים שהטמינו מחבלי חמאס. כתוצאה מכך נהרגו 3 לוחמי גדוד 46 בהם סמ"ר מתתיהו יעקב פרל סמ"ר נבו פישר, וסמ"ר קנאו קאסה. גורם בצה"ל מסר כי המטען שפוצץ על הטנק היה מטען נפץ עוצמתי של צה"ל, שמשמש לפיצוץ מנהרות והגיע לידי המחבלים.
ב-11 בינואר 2025, נהרגו מפיצוץ מטען חבלה רב-עוצמה ארבעה מלוחמי כוח חפ"ק של סגן החטיבה הורכב מלוחמי גדוד 931, שנסע בציר מינהלתי בבית חאנון. בתקרית נהרגו סמ"ר דנילה דיאקוב, סמל יהב מעיין, וסמל אליאב אסטיוקאר. בנוסף, בתקרית נפצעו חמישה לוחמים נוספים, בהם שניים במצב קשה.
ב-13 בינואר 2025, פעל כוח של סיירת הנח"ל בבית חאנון. כתוצאה מפיצוץ במבנה וקריסתו נהרגו קצין ו-4 מלוחמי הסיירת ביניהם: סרן יאיר יעקב שושן, סמ"ר יהב הדר, סמ"ר גיא כרמיאל, סמ"ר יואב פפר, וסמ"ר אביאל וויסמן.
קצה אמיני

הפפטיד מורכב משרשרת של חומצות אמינו. באיור מתואר המבנה הכללי של חומצת אמינו, כשה-R הוא רדיקל המשתנה בין חומצות האמינו השונות. הH2N הוא הקצה האמיני.
קצה אמיני (או N טרמינל) הוא קצה שרשרת חומצות אמינו (חלבון או פפטיד) אשר מסתיים בקבוצת אמין- NH2 או +NH3. לחומצת אמינו קבוצה אמינית, וקבוצה קרבוקסילית (COOH). חומצות האמינו מתחברות זו לזו בקשר אמידי בין אמין לקרבוקסיל, ליצירת פפטיד או חלבון, כך שנוצר מצב שתמיד קצה אחד אמיני, והשני - קרבוקסילי. ביצירת חלבונים על ידי הריבוזום, יוצא קודם הקצה האמיני, והשרשרת מתארכת מהכיוון הקרבוקסילי.
ראו גם

קצה קרבוקסילי
ערך זה הוא קצרמרבנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עם הזמן

"עם הזמן" הוא אלבום האולפן העשירי של הזמר הישראלי אביב גפן.
הסינגל הראשון מהאלבום, "עם הזמן", יצא לאור בראשית דצמבר 2005. פרט ל"עם הזמן" יצאו מהאלבום עוד 4 סינגלים לשירים "מחר", "בשבילך", "זה רק הלב שכואב לך" ו"אין זמן תחת השמש", והפופולרי שבהם, "מחר", הפך לשיר המושמע ביותר ברדיו הישראלי לשנת 2006.
בחודש ספטמבר 2006 הגיע האלבום למעמד זהב.