stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קסיוס (תנין)

| --- | --- |

 בקיעה:  1901? אוסטרליה אוסטרליה
 מוות:  3 בנובמבר 2024  (בגיל 123 בערך) 
 מין:  תנין הים
 זוויג:  זכר
 אורך:  5.48 מטרים (18.0 רגל)
 משקל:  2,200 ליברות (1,000 קילוגרם)
 בעלים:  Marineland Crocodile Park
 ידוע בשל:  היותו התנין הגדול ביותר בשבי (2011–2012, 2013–היום)
 תקופת הפעילות:  ? – 3 בנובמבר 2024 
 http://www.marinelandgreenisland.com.au/cassius/
 
קסיוס היה תנין ים זכר גדול מאוד וזקן מאוד. ב-2011 הוכתר קסיוס על ידי ספר השיאים של גינס כתנין הגדול ביותר בשבי. בעת קביעת השיא היה אורכו 5.48 מטרים (18.0 רגל) ומשקלו כ-2,200 ליברות (1,000 קילוגרם), וגילו מוערך ב-110 שנים. את שנותיו האחרונות הוא חי בשבי בגן החיות Marineland Crocodile Park שבגרין איילנד שבקווינסלנד, אוסטרליה. הוא נקרא על שם קסיוס קליי (המתאגרף ששינה את שמו מאוחר יותר למוחמד עלי). קסיוס היה תנין גדול ולמוד קרבות, ובמהלך חייו נפצע וסובל ממספר נכויות: הוא חסר את הקצה הקדמי של חרטומו, את רגל שמאל הקדמית ואת קצה זנבו.
קסיוס נולד באזור הטריטוריה הצפונית שבאוסטרליה ובשל גודלו החל לעשות צרות ולתקוף בני אדם וכלי שיט. הוא תקף סירות קטנות בנהר פיניס שבטריטואיה הצפונית עד אשר נלכד ב-1984.  ב-1987 עבר למשכנו הנוכחי ב-Marineland Crocodile Park שבקווינסלנד, לשם הוא הובא על ידי צייד התנינים ג'ורג' קרייג.
כאמור, ב-2011 נכנס קסיוס לספר השיאים של גינס כתנין הגדול ביותר בשבי, אך ב-2012 איבד את התואר ללולונג, תנין ים באורך 6.17 מטרים (20.2 רגל) שנלכד בפיליפינים, אך שב וזכה בשיא אחרי שלולונג מת בשבי ב-2013.
קסיוס מת ב-2 בנובמבר 2024. גילו המוערך הוא 123 שנים.
הערות שוליים

↑  Guinness World Records. "Largest Crocodile in Captivity". נבדק ב-21 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Satherly, Jessica. "We're going to need a bigger paddling pool: Meet Cassius Clay the world's biggest captive crocodile". נבדק ב-10 בספטמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Nelson, Sara C. "Cassius, World's Largest Crocodile In Captivity Celebrates 110th Birthday With Meat Cake". נבדק ב-21 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gemma Ferguson, Cassius, the world's largest crocodile in captivity, dies in Far North Queensland, ABC News, ‏2 בנובמבר 2024.
פארק נחל באר שבע

| --- | --- |

 נתונים ומידות
 שטח:  5,300 דונם
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  באר שבע 
 קואורדינטות:  31°14′08″N 34°48′30″E﻿ / ﻿31.235666666667°N 34.808277777778°E﻿ / 31.235666666667; 34.808277777778
 אתר רשמי
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת באר שבע מוגדלת) פארק נחל באר שבע (למפת באר שבע רגילה) פארק נחל באר שבע (למפת צפון הנגב רגילה) פארק נחל באר שבע (למפת צפון הנגב מוגדלת) פארק נחל באר שבע   he פארק נחל באר שבעhe פארק נחל באר שבעמפת  __ באר שבע [‌למפה דינמית של צפון הנגב‌]מצפון, ממזרח ומערב: __ מועצה אזורית בני שמעון ממזרח: __ עומר, __ תל שבע מדרום: __ שגב שלום, __ מועצה אזורית מרחבים tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פארק נחל באר שבע הוא פארק בישראל, המשתרע בתוואי נחל באר שבע, העובר בבאר שבע, מתל באר שבע עד שכונת נווה זאב, באורך של כ-8 ק"מ. שטח הפארק הוא כ-5,300 דונם וכולל את האמפיתיאטרון הגדול ביותר בישראל עם כ-12,000 מקומות ישיבה, האגם המלאכותי הגדול בישראל בשטח של כ-90 דונם, טיילת על גדות נחל באר שבע, שבילי אופניים, מגוון שטחים ירוקים פתוחים, 11 בוסתנים, אתרים היסטוריים וארכאולוגיים, מתקני משחק ענקיים לילדים ולמבוגרים וספורטק. המיזם נאמד בעלות משוערת של ב-400 מיליון שקלים.
היסטוריה

עבודות ניקוי הביוב, פסולת הבניין ופסולת המחצבה מתוואי הנחל בוצעו בין שנת 2000 לשנת 2001. תוכנית האב לפרויקט שיקום הנחל אושרה כבר בינואר 2002 ובאוקטובר 2009 אישרה עבורו הממשלה תקציב של 150 מיליון ש"ח בפריסה ל-7 שנים שמתוכם 21 מיליון ש"ח הוקצו לצורך פיתוח דרכי גישה על ידי משרד התחבורה. לצד הממשלה גם גופים נוספים נרתמו למימון הפרויקט, ביניהם הקרן הקיימת לישראל וגופים פרטיים.
חלקי הפארק

סקירה ממזרח למערב:
חלקי הפארק > אגם באר שבע

מתחם אגם מלאכותי בשטח 90 דונם, הגדול ביותר בישראל, שיוזן במי קולחין מטוהרים של העיר ומערכת של שלוש בריכות אקולוגיות המסננות מים בעזרת צמחיית "ווטלנד" (צמחיית מים מטהרת) ששומרת על ניקיון המים ללא כלור ולאורך זמן. באגם גשרים ואיים מלאכותיים ועל שפת האגם, מזח לסירות פדלים מסעדה ובתי קפה. האגם נמצא בתוך מתחם המשתרע על פני כ-670 דונם, וכולל מדשאות, חורשות, אתרי פיקניק, שבילי הליכה, שבילי אופניים ומתחמי פנאי ונופש לכל המשפחה. עלות הפרויקט נאמדה בכ-100 מיליון ש"ח.
חלקי הפארק > ספורטק

מתחם הספורטק הגדול בישראל כולל, מסלול כושר קרבי תקני, ארבעה מגרשי אימונים, שניים מהם עשויים דשא רגיל ושניים דשא סינתטי שמיועדים למשחקי כדורגל וקריקט. ארבעה מגרשי קט-רגל וכדורסל משולבים שאחד מהם יהיה מקורה ומגרש לרולר-הוקי תקני. הספורטק מכיל שטחים רחבים לפעילויות פתוחות כמו מסלול ריצה בן קילומטר עשוי מגומי, מסלולי אפניים והליכה, שני מגרשים למשחקי רשת, כדורעף חופים ומתחם למשחקי מטקות על חול ים.
חלקי הפארק > בית אשל

בית אשל היה יישוב עברי - אחד משלושת המצפים, שהוקמו בנגב בשנת 1943. בשנת 1945 נבנה ליישוב מחנה קבע מוקף חומה, אשר יועד למגורי 25 איש, וכלל מטבח וחדר אוכל, שלושה חדרי מגורים, נשקיה קטנה ובית ביטחון בן שתי קומות ובו אף שני חדרי שינה.
בחודש מאי 1948 במהלך הפלישה המצרית וקרבות מלחמת העצמאות, היישוב בית אשל היה מנותק, נתון במצור ממושך ושרוי תחת הפגזה בלתי פוסקת מצד חיל המשלוח המצרי. חברי היישוב ספגו במשך חמישה חודשים הפגזות כבדות ביותר. לאחר שהבינו שבית הביטחון הדו קומתי מהווה נקודת מכוון לתותחים המצריים, פוצצו אותו חברי המקום. אספקה הובלה במטוסים גדולים למינחת שהוכשר לכך ביישוב נבטים ומשם בלילה על הגב הובלה לבית אשל. אספקת המים הייתה מהבאר שבמקום באמצעות משאבה. היישוב החזיק מעמד עד כיבוש באר שבע על ידי צה"ל. באוקטובר 1948, נכבשה באר שבע, וגוש נבטים-בית אשל חובר שוב למדינת ישראל.
בסוף שנות ה-60 הוקמה עמותת בית אשל, אשר שחזרה, מטפחת ומשמרת את המקום וסביבתו. בפעילות העמותה מהווה המקום אתר חינוך לקבוצות של בני נוער, חיילים ומסגרות אחרות. המבקרים מקבלים הסבר על המקום והתקופה, ועוסקים במשך מספר שעות בעבודת כפיים(אנ').
חלקי הפארק > אמפיפארק באר שבע

האמפיתיאטרון הגדול ביותר בישראל עם כ-12,000 מקומות ישיבה שמתוכם כשליש מקומות קבועים, בתכנונו של אדריכל הנוף גדעון שריג. מעל במת האמפיתיאטרון, נבנה אלמנט תאורה אטרקטיבי המתנשא לגובה של 42 מטרים, עם 7,800 נורות LED המציגות בשעות החשיכה מופע אור מתוזמן ומרהיב, המאיר את כל אזור הפארק. מחוץ למתחם המגודר, ניצבות שלוש במות קטנות הנקראות "אמפי-דשא" המיועדות להכיל עד 6,000 אנשים כל אחת. עלות הקמתו של האמפיתיאטרון נאמדה בכ-60,000,000 ש"ח.
חלקי הפארק > גשר הרכבת הטורקי

גשר הרכבת הטורקי על נחל באר שבע הוא גשר קשתות מאבן שנבנה בשנת 1916, כחלק ממסילת הרכבת מנחל שורק לקוסיימה. אורך הגשר הוא 190 מטר, ובמשך שנים רבות היה הגשר הארוך ביותר בישראל. כיום הגשר משופץ, כחלק מתוכנית שיקום ופיתוח של פארק נחל באר שבע וסביבתו אזור נופש. הגשר בנוי מאבן מסותתת צהבהבה, חלקם על גבי אי סחף באורך 40 מטרים, לגשר 20 קשתות חצי מעגליות חמש במקטע הצפוני לאי ו-15 קשתות במקטע הדרומי.
חלקי הפארק > באר אברהם

מרכז מבקרים, המגולל את סיפורו של אברהם אבינו באמצעים טכנולוגיים. באתר נמצאת באר בת יותר מאלף שנים, והייתה קיימת כבר בראשית התקופה הצלבנית. אחד הממצאים המוכחים בעניינה הוא כתובת חרוטה באבן, הכתובה בשפה הערבית, משנת 1112.
חלקי הפארק > גן הפעמון

פארק המשתרע על כ-35 דונם. הגן נטוע חורש אקליפטוס בוגר. גיל העצים הוא כעשרות שנים ויש הערכות כי חלקם ננטעו עוד בימי ראשית באר שבע. בחלקו הדרומי של הגן עומד בניין גדול ששימש כבית חרושת לקרח כיום משמש כמחסן. המקום מכיל מגרש משחקים, שגגוני מגלשותיו מעוצבים כפעמונים, מדשאה גדולה, שולחנות פיקניק, ומרכז קניות קטן, שנכון לשנת 2020, נמצא בראשית שלבי בנייתו.
חלקי הפארק > גשר הצינורות

גשר הצינורות הוא מעבר מעל לנחל באר שבע, המחבר בין שכונת נווה נוי, טיילת אימבר והעיר העתיקה ובו אלמנט אדריכלי לכיסוי צינור מים. הגשר מואר בלילה בתאורה צבעונית מתחלפת.
חלקי הפארק > טיילת אימבר

טיילת הנמתחת לאורך הגדה הצפונית של נחל באר שבע מהעיר העתיקה עד שכונת נווה זאב. הטיילת מכילה שבילי הליכה ואופניים, גינון ותאורה דקורטיבית. גשר הצינורות משמש מעבר לנחל באר שבע המחבר בין שכונת נווה נוי לטיילת אימבר.
חלקי הפארק > טיילת נווה נוי

טיילת הנמתחת בגדה הדרומית של נחל באר שבע מגן הפעמון לאורך שכונת נווה נוי. בנקודות אחדות לאורך הטיילת פרושים מגרשי משחקים לילדים.
חלקי הפארק > המתחם הכלקוליתי

המתחם הכלכוליתי נמצא במפגש הנחלים באר שבע ובקע. במקום זה התפתחה תרבות באר שבע בתקופה המקראית באלף הרביעי לפני הספירה. לתרבות זו משמעות תרבותית וארכאולוגית בינלאומית אשר טרם נחשפה ברבים והיא מקבילה בזמנה לתקופת אברהם אבינו. האתרים החשובים במתחם הם: חרבת ביר א-ספאדי (באר צפד), בגדה המזרחית של נחל באר שבע וביר אבו מטר, ממערב לשכונת נווה נוי המתפרש על הגדה הצפון מערבית של הנחל כחלק משכונת נווה זאב. המתחם תחום בין שכונת נווה נוי, רובע בקע, נווה זאב, פלח 5 ופלח 7.
ראו גם

ביר אבו מטר
הערות שוליים

↑  עיירית באר שבע, הנה הוא בא: האגם בפארק נחל באר שבע!(הקישור אינו פעיל, 23 במרץ 2022)
↑  ראו פרק תמונות ומפות שיקום הנחלים בנחלים וניקוז – תהליכים, הנדסה ותכן בעריכת אריה בן צבי, נחמיה שחף ואורי צדקה, בהוצאת רשות ניקוז ונחלים שקמה בשור, עומר 2008, מהדורה ראשונה – 2010.
↑  תוכנית האב לפיתוח פארק נחל באר שבע, 2002 - המשרד לאיכות הסביבה
↑  הממשלה אישרה את מימון פרויקט נחל באר-שבע בהיקף של 150 מיליון שקל, באתר גלובס, 13 באוקטובר 2009
↑  עופר וולפסון, אושר בממשלה: 150 מיליון שח לפארק באר-שבע, באתר News1 מחלקה ראשונה, 12 באוקטובר 2009
↑  רנית נחום-הלוי, משרד התחבורה ישקיע 21 מיליון שקל בפיתוח תשתיות בפארק נחל באר שבע, באתר TheMarker‏, 5 בספטמבר 2010
↑  מרש אדריכלים בע"מ Marash Arc. ltd., פארק נחל באר שבע קורם עור וגידים, ‏15 בספטמבר 2018
↑  דני בלר, אגם באר שבע, הגדול בישראל, ייחנך ב-2018, בעלות של 100 מיליון שקל, באתר ברנז'ה, 27 בנובמבר 2017
↑  דני בלר, משהו טוב: מתחם הספורט הגדול ביותר בישראל, מוקם בפארק הנחל, באתר ברנז'ה, 7 בפברואר 2019
↑  דורון לביא וגילאת בניאד, ניתוח עלות-תועלת: פארק נחל באר שבע, הרשת הגאוגרפית 6, 2013, עמ' 19–31.
אגם באר שבע
בית אשל
אמפיפארק באר שבע
נחל באר שבע מתחת לגשר הרכבת הטורקי וגשר הרכבת לרמת חובב
שער באר אברהם
מגלשות שגגות ביתניהם מעוצבים כפעמונים, גן הפעמון, פארק נחל באר שבע.
גשר הצינורות מעל הנחל
טיילת נווה נוי
קבר רבי עובדיה מברטנורא

| --- | --- |
המונים פוקדים את הקבר ביום ההילולה
המונים פוקדים את הקבר ביום ההילולה
 נתונים כלליים
 תאריך פטירה:  כנראה ה'ר"ץ (1529)
 תאריך הילולה:  ג' בסיון. (נחגג משנת 2006).
 עיר:  ירושלים
 בית הקברות:  הר הזיתים
 מיקום:  שיפולי הר הזיתים. סמוך לעיר דוד
 קואורדינטות:  31°46′36″N 35°14′21″E﻿ / ﻿31.776584°N 35.239135°E﻿ / 31.776584; 35.239135
  (למפת ירושלים מוגדלת) קבר רבי עובדיה מברטנורא(למפת ירושלים רגילה) קבר רבי עובדיה מברטנורא
קבר רבי עובדיה מברטנורא הוא מערת קבורה, המיוחסת כקברו של רבי עובדיה מברטנורא ממפרשי המשנה ורבה של ירושלים, שנטמן במקום ככל הנראה בשנת ה'ר"ץ (1529).
מקום הקבר

הקבר נמצא בצדה המזרחי של עיר דוד, למרגלות הר הזיתים, בחלקה המכונה "חלקת הספרדים".
יש הטוענים למסורת עתיקה המצביעה כי במערה זו, קבורים גם הרמב"ן ורבי מרדכי בן הלל. רבי משה בן חביב מתאר בספרו "גט פשוט": ”היום מעיין זה (הגיחון) ידוע לדרומה של ירושלים… והוא לגוף בית הקברות סמוך למערה הסתומה אשר נקברו שם המרדכי ורבינו קולונימוס ורבינו עובדיה מברטנורא ושאר הצדיקים כידוע לנו מפי הזקנים”.
עמותת אלע"ד העוסקת בפיתוח עיר דוד, משקיעה רבות בטיפוח הקבר.
ביוני 2007 הגישה מפלגת ש"ס הצעת חוק על פיה יאסר לנהל משא ומתן על אפשרות מסירת קבר עובדיה מברטנורא לפלסטינים, ללא אישור הכנסת.
ההילולה

בשנת 2006 החלה עמותת אלע"ד להנהיג הילולא על הקבר המיוחס לרבי עובדיה מברטנורא, בתאריך ג' בסיוון, לפי העמותה זה חידוש של מסורת ארוכת שנים, אולם יהושע מונדשיין טען שהתאריך חסר מקור.
ביום זה פוקדים את הקבר עשרות אלפי יהודים המקיימים הילולה ותפילה המונית. משטרת ישראל מפעילה ביום זה מערך אבטחה מתוגבר במקום לאורך דרכי הגישה מועצת בתי העלמין היהודיים בירושלים מפעילה במקום "הכנסת אורחים".
גלריית תמונות

תצפית על הקבר מלמעלה
המונים פוקדים את הקבר ביום ההילולה
מערת הקבורה
חסיד על המצבה
לקריאה נוספת

קברי צדיקים בארץ ישראל - בערך קבר עובדיה מברטנורא.
מדריך כרטא להר הזיתים - 1999.
יהושע מונדשיין תעלומת מערת הפלאות השכוחה, אתר שטורעם.
הערות שוליים

↑  עידן יוסף, כ- 20 אלף איש פקדו את קבר רבי עובדיה מברטנורא, באתר News1 מחלקה ראשונה, 31 במאי 2006
↑  Infotravel
↑   ערך מורחב – קבר הרמב"ן
↑  רבי דוד קונפורטי, קורא הדורות, מהדורת דוד קסל, ברלין תר"ו, עמ' יט, באתר היברובוקס, "אמרו לי תושבי העיר, שיש קבלה בידם מן הזקנים כי... קבורים שם שלשה גדולי עולם והם הרמב"ן והמרדכי ורבינו עובדיא מברטנורא
↑  אתר 'עיר דוד'
↑  ש"ס: לא למשא ומתן חשאי על המקומות הקדושים
↑  יהושע מונדשיין תעלומת מערת הפלאות השכוחה, אתר שטורעם
↑  עידן יוסף, כ- 20 אלף איש פקדו את קבר רבי עובדיה מברטנורא, באתר News1 מחלקה ראשונה, 31 במאי 2006
↑  ערוץ 7
↑  היום: ההילולא המרכזית לרבי עובדיה מברטנורא
קפה תמר

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית קפה 
 כתובת:  שינקין 57 
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1941
 תאריך פתיחה רשמי:  1941 
 תאריך פירוק:  2015 
 
 קואורדינטות:  32°04′07″N 34°46′38″E﻿ / ﻿32.068501819606°N 34.777156572429°E﻿ / 32.068501819606; 34.777156572429
  (למפת תל אביב מוגדלת) קפה תמר(למפת תל אביב רגילה) קפה תמר(למפת גוש דן רגילה) קפה תמר(למפת גוש דן מוגדלת) קפה תמר
 
שרה שטרן בפתח קפה תמר (אפריל 2012)
קפה תמר היה בית קפה שפעל בתל אביב-יפו בשנים 1941–2015.
היסטוריה

קפה תמר שכן ברחוב שינקין 57 פינת רחוב אחד העם. היה זה בית קפה ותיק מאוד, שנוסד ב-1941, ושימר את טעם העבר. משנת 1957 נוהל בית הקפה על ידי שרה שטרן, קרובה של מקימי המקום, אישה שרבים קראו לה "השריף של שינקין", ובעלה אברהם (שנפטר בשנת 1966). אחד ממאפייניו המיוחדים היה עץ גדול, שבית הקפה הוקם סביבו וכדי לא לכרות אותו, פתחו לו פתח בגג וצמרתו התנשאה ממעל והצלה על בית הקפה. בנוסף הייתה צמודה אליו ספריית השאלה קטנה פרטית, בשם "הספר הטוב". היא נסגרה בשנת 1967 לאחר שבעליה, שמואלי, נפטר.
בחודשים נובמבר-דצמבר 2014, זמן קצר לפני סגירתו של קפה תמר, הוצגה בסטודיו שוקי קוק תערוכת צילומים בשם "אנשי תמר". בתערוכה הוצגו צילומים של שלומית כרמלי, המתעדים התרחשויות בקפה תמר בשנותיו האחרונות.
קפה תמר נסגר ביוני 2015, ושלושה חודשים לאחר סגירתו, ב-9 בספטמבר 2015, נפטרה שרה שטרן בגיל 90. שנתיים לאחר סגירתו של המקום וזמן קצר לפני הקמת מגדל יוקרה על שטח הקפה ההיסטורי פעל המיזם "הייתי חלום" שהשאיר את המקום לעוד תקופת זמן בתודעה הציבורית ותפקד כסלון מוזיקלי ואמנותי.
בסוף מאי 2021 נהרס מבנה בית הקפה. הבניין שבו שכן בית הקפה היה אמור להיהרס כבר בספטמבר 2020, אך מגפת הקורונה והסגר השני הובילו לדחייה נוספת בביצוע ההריסה.
הזמר שם טוב לוי מצולם על עטיפת אלבומו "התעוררות" משנת 1981 כשהוא יושב וסועד ארוחת בוקר בבית הקפה. בית הקפה מוזכר בשיר "גרה בשינקין", שכתב יאיר לפיד ב-1988, ובוצע על ידי להקת "מנגו".
הערות שוליים

↑  גרדה גלזר‏, המוסד: קפה תמר, באתר וואלה, 6 בדצמבר 2011
↑  קפה תמר המיתולוגי נסגר, באתר ‏מאקו‏, 23 באפריל 2015
↑  אביטל ברוידא, גרה בשינקין, שוחה בקפה תמר: 6 דירות עם 2 בריכות, רף יוקרה חדש, באתר Xnet‏, 10 באוקטובר 2017
↑  אלי אלון, נהרס קפה תמר בתל אביב, באתר News1 מחלקה ראשונה, 1 ביוני 2021
↑  תם עידן: הבוקר עלו הדחפורים על בניין קפה תמר בשינקין מערכת טיים אאוט, 31 במאי 2021
קרטייה

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 מייסדים:  לואי פראנסיס קרטייה 
 תקופת הפעילות:  1847–הווה (כ־178 שנים) 
 חברת אם:  רישמון 
 מיקום המטה:  cité du Retiro 
 ענפי תעשייה:  תעשיית התכשיטים, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 הכנסות:  6,200,000,000 דולר אמריקאי (נכון ל־2020) 
  
 www.cartier.com
 
שעון יד לאשה של קרטייה מדגם Panthere, עם לוח שעות מרובע. מאפיין עיצובי המלווה את שעוני החברה מאז שייצרה את שעון היד הראשון.
סניף קרטייה בשדרה החמישית בניו יורק
קרטייה (Cartier SA) היא חברה צרפתית לייצור תכשיטים ושעוני יד, שהיא חברת בת של החברה השווייצרית רישמון (בצרפתית: Compagnie Financière Richemont SA). החברה נושאת את שמה של משפחת הצורפים קרטייה אשר שליטתה בחברה הסתיימה בשנת 1964 והייתה ידועה בעיצובי תכשיטיה.
למשפחת קרטייה היסטוריה ארוכה ומכובדת של יצירת תכשיטים לבני מלוכה ולידוענים. קשרים הדוקים אלה עם בני המלוכה הביאו את הנסיך אלברט אדוארד לכנות את קרטייה: "צורף למלכים, מלך הצורפים" (בצרפתית: Joaillier des Rois, Roi des Joaillier). קרטייה קיבל הזמנה ל-27 נזרים (טיארה) לטקס הכתרת מלך בריטניה אדוארד השביעי ובשנת 1904 הפכה חברת קרטייה לספק רשמי של בית המלוכה הבריטי. במהרה הוכרזה קרטייה כספק רשמי לחצרות מלוכה נוספים, בהם אלה של מלכי ספרד, מלכי פורטוגל, שושלת רומנוב ברוסיה, מלכי תאילנד (סיאם), מלכי יוון, מלכי סרביה, מלכי בלגיה, מלכי רומניה, מלכי מצרים ומלך אלבניה, וכן מבית אורליאן ונסיכות מונקו.
היסטוריה

קרטייה נוסד בפריז בשנת 1847 לאחר שלואי-פנסואה קרטייה החל לנהל את סדנת הצורפות בה התמחה. בשנת 1874 נטל בנו אלפרד קרטייה את ניהול החברה ואחריו החלו לנהל את החברה שלושת בניו של אלפרד: לואי, פייר וז'ק. בנים אלה אחראים לפריחת החברה ולרכישת מעמדה כצורפים בולטים בעולם.
בשנת 1904 התלונן הטייס הברזילאי אלברטו סנטוס-דומונט לידידו לואי קרטייה, על חוסר מהימנותם ויעילותם של שעוני הכיס בשעת טיסה. קרטייה ניסה להתמודד עם האתגר ופיתח שעון יד שטוח עם לוח שעות מרובע. שעון זה מצא חן בעיני סנטוס-דומונט ואף בעיני לקוחות רבים אחרים של החברה. הדגם נושא את שמו של הטייס "סנטוס" עד היום. היה זה שעון היד הראשון לגברים (פטק פיליפ יצר את שעון היד הראשון, היה זה שעון בודד שיוצר במיוחד לאישה).
לואי נותר אחראי לסניף החברה בפריז והעבירו בשנת 1899 לרחוב לה פאי (בצרפתית: Rue de la Paix), אחד הרחובות היוקרתיים בעיר עד היום. לואי היה אחראי לעיצובם של כמה מן התכשיטים הנודעים של החברה. בשנת 1907 חתמה חברת קרטייה הסכם עם אדמונד יגר, אשר הסכים לספק לחברה את מנגנוני השעונים. בשלב זה פתחה כבר החברה סניפים בלונדון, בניו יורק ובסנקט פטרבורג והפכה לאחת מחברות השעונים המצליחות בעולם. בשנת 1912 הציגה החברה את דגמי השעונים Baignoire ו-Tortue הנמצאים בייצור עד היום. בשנת 1917 הציגה את דגם Tank בהשראת כלי המלחמה החדש במלחמת העולם הראשונה: הטנק. אף דגם זה ממשיך להיות מיוצר בגרסאות שונות עד היום.
בתחילת שנות ה-20 הקימה חברת קרטייה חברה משותפת עם בונה השעונים השווייצרי אדוארד יגר (מחברת Jaeger-LeCoultre) לייצור מנגנוני שעונים באופן בלעדי עבור קרטייה: European watch & clock company. למרות זאת המשיך קרטייה לרכוש מנגנונים גם מיצרני שעונים נודעים אחרים.
ז'ק קרטייה ניהל את סניף החברה בלונדון והעבירה לביתה הנוכחי ברחוב בונד, רחוב החנויות הבולט בלונדון. בשנת 1909 פתח פייר קרטייה את סניף החברה בניו יורק ובשנת 1917 העבירה לשדרה החמישית, לבניין גדול ומפואר אותו רכש במחיר 100 דולר במזומן ומחרוזת פנינים טבעיות כפולה שערכה הוערך באותה עת בסך מיליון דולרDunlap, David W. (2000-04-26). "Commercial Real Estate; Cartier Spruces Up to Show Off Its Jewels in Style". The New York Times (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-07-01..
במחצית המאה ה-20 המשיך הדור הרביעי במשפחת קרטייה בניהול החברה. לאחר מות פייר קרטייה בשנת 1964 החליטו ז'אן-ז'ק קרטייה (בנו של ז'ק), קלוד קרטייה (בנו של לואי) ומריון קלודל (בתו של פייר), אשר עמדו בראש סניפי החברה בלונדון, ניו יורק ופריז, למכור את החברה.
בשנת 1972 נקנה סניף החברה בפריז בידי קבוצת משקיעים בראשות ג'וזף קנואי. בשנים 1974 ו-1976 נקנו סניפי החברה בלונדון ובניו יורק ואוחדו בשנת 1979 לחברה אחת "קרטייה העולמית" (Cartier Monde).
קוה שפרן

| --- | --- |

שפרן בדצמבר 2016
 לידה:  13 באוקטובר 1980 (בן 44) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  תלמוד תורה מורשה  ישיבת ירושלים לצעירים 
 בן או בת זוג:  דקלה אהרן-שפרן (מרץ 2014–?) 
 קישורים חיצוניים
 kaveshafran.co.il
 
קוה שפרן (נולד ב-13 באוקטובר 1980) הוא מנכ"ל ובעלי חברת 'אולפני האומה ירושלים' להפקות ענק, איש רדיו וטלוויזיה ישראלי ומאמן למנהלים בכירים בתחומים של הופעות בתקשורת ולפני קהל ושפת גוף.
ביוגרפיה

קוה שפרן הוא בנו של הרב יגאל שפרן, פרופסור לאתיקה רפואית. גדל בשכונת קריית משה בירושלים, למד בתלמוד תורה מורשה ובישיבת ירושלים לצעירים.
שפרן החל את עבודתו העיתונאית בתקשורת בגלי צה"ל. לאחר מספר תפקידים בתחנה הצבאית מונה שפרן לכתב ולפרשן המדיני של התחנה, במקומו של רביב דרוקר.
שפרן מגיש בערוץ הכנסת את הפינה השבועית "מעבר למילים" שעוסקת בניתוח שפת גוף והופעותיהם של פולטיקאיים.
הגיש בערוץ הראשון את "סודות שפת הגוף". במקביל מגיש בימי שישי בגלי צה"ל את הפינה "קוה לטוב" עם שמעון פרנס על יהדות אקטואלית ושירה עברית.
בשנת 2005 לאחר תוכנית ההתנתקות התפטר שפרן מתפקידו בגלי צה"ל וכן מסוכנות הידיעות AP שבה עבד.
בשנת 2006 התמנה שפרן להקים בצה"ל את בית הספר הצבאי לתקשורת והיה מפקדו הראשון למשך שלוש שנים. בית הספר נבנה בבסיס גלילות ומופקד על לימודי התקשורת של קציני צה"ל השונים ואנשי חטיבת דובר צה"ל. שפרן היה אחראי על הכשרת הקצונה הבכירה בצה"ל וראשי מערכת הביטחון להופעה בציבור ובתקשורת בשגרה ובחירום באמצעות אימוני עמידה מול מצלמה, סימולציות ותרגילים.
בשנת 2010 הצטרף שפרן לתחנת הרדיו גלי ישראל ובמשך שלוש שנים הגיש שם תוכנית אקטואליה יומית, "ישראל הבוקר עם קוה שפרן".
בשנת 2013 עלתה לשידור יומי בערוץ הראשון סדרת האנימציה "שגית המושגית" שיצר וביים שפרן ובה הסברים לילדים על מושגים בסיסיים, בדיבובה של השחקנית דון לני-גבאי.
בנוסף שפרן מרצה לתקשורת המונים ולשפת גוף. בפברואר 2020 הקים את חברת "להופיע להשפיע" ללימוד כיצד להופעה נכונה בפני מצלמה וקהל. משרד ראש הממשלה רכש ממנה בשנים 2016–2020 שירותים בשווי 630 אלף ש"ח.
בפברואר 2020 יצא לאור ספרו "סודות נתניהו" בעברית ובאנגלית. בשנת 2021 פורסם הקורס הדיגיטלי "סודות נתניהו ומנהיגי העולם" שבו טיוטות הנאומים של נתניהו וניתוח שיטותיו. הקורס מלמד שפת גוף, רטוריקה והופעה על בסיס נאומי נתניהו והופעות מנהיגי העולם.
שפרן הוא מפיק הלמידה הדיגיטלית והקורסים המקוונים של מוסדות אקדמיה וממשל[דרוש מקור].
ב-2022 הקים שפרן את אולפני האומה בירושלים, בתמיכת הרשות לפיתוח ירושלים. במתחם אולפני שידור במרכז הקונגרסים בבנייני האומה, לשם שידורי כנסים ממרכז הקונגרסים.
קוה שפרן נשוי לעיתונאית דקלה אהרן-שפרן ולהם שלוש בנות.
ביוגרפיה > פרסומים בולטים

בשנת 2005, ערב ההתנתקות, פרסם מאמר בו תקף את בכירי התקשורת הישראלית על אופן סיקור התוכנית. המאמר צוטט רבות על ידי אנשי הימין שמחו נגד התקשורת באותה תקופה ונלמד במחלקות לתקשורת באקדמיה[דרוש מקור]. שפרן ערך סדרת ראיונות עם ראש הממשלה אריאל שרון בנושא ההתנתקות[דרוש מקור].
מאוחר יותר באותה שנה ראיין שפרן את בנימין נתניהו בדרכו לישיבת הממשלה. תוך כדי הריאיון שהועבר בשידור חי בגלי צה"ל, החל מקטורנו של נתניהו להעלות עשן בשל סיגר בוער שהוחבא בכיסו. במקרה אחר פורסם כי משרד החוץ סירב להמשיך לשתף עמו פעולה משום ששפרן קיבל לידיו מסמכים מסווגים.
הערות שוליים

↑  מעבר למילים באתר YouTube
↑  סודות שפת הגוף באתר רשות השידור
↑  רתם קלינה, קוה שפרן יאמן את הקצינים, באתר nrg‏, 27 ביולי 2006
↑  עידן יוסף, קווה שפרן יגיש את משדר הבוקר של גלי ישראל, באתר News1 מחלקה ראשונה, 18 בנובמבר 2010
↑  "שגית המושגית" באתר רשות השידור
↑  הוצאות משרד רה"מ נחשפות: תשלומים לכותב ספר על נתניהו ולמשרד עו"ד שמרון, באתר ynet, 22 ביוני 2021
↑  סודות נתניהו, באתר כנרת זמורה-ביתן דביר
↑  סודות נתניהו ומנהיגי העולם, באתר סודות נתניהו - קורס דיגיטלי
↑    ריקי רט, ‏הראשון בדיבור: מאחורי סודות הקסם הרטורי של נתניהו, בעיתון מקור ראשון, 8 במרץ 2020
↑  קוה שפרן, כולנו ישנים במטוס ראש הממשלה, באתר העין השביעית, 1 במאי 2005
↑  מזל מועלם, נתניהו הבחין בכתבים, החביא את הסיגר בכיס והמקטורן החל לבעור בשידור חי, באתר הארץ, 30 במאי 2005; "אל תחמיצו: כשנתניהו עלה באש, והרצוג נחלץ לעזרתו", שידור האירוע בגלי צה"ל
↑  לי-אור אברבך‏, משרד החוץ נגד קוה שפרן, באתר וואלה, 14 בספטמבר 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008144772805171  VIAF: 3573158792782639040005   WorldCat (עם VIAF): 3573158792782639040005
קניון לב חדרה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מרכז קניות 
 מיקום:  חדרה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1988
 תאריך פתיחה רשמי:  1988 
 
 קואורדינטות:  32°26′16″N 34°55′18″E﻿ / ﻿32.43775°N 34.921777777778°E﻿ / 32.43775; 34.921777777778
 lev-hadera.co.il
  (למפת הכרמל מוגדלת) קניון לב חדרה(למפת הכרמל רגילה) קניון לב חדרה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קניון לב חדרה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קניון לב חדרה
 
קניון לב חדרה
קניון עופר לב חדרה הוא הקניון המרכזי בחדרה. גודלו 60,000 מ"ר והוא מונה כ-120 בתי עסק.
היסטוריה

הקניון ניצב במרכז העיר בין הרחובות רוטשילד והגיבורים. הוא משתרע על פני 3 קומות וכולל כ-500 מקומות חנייה. הקניון נפתח בשנת 1988 על ידי האחים רויכמן שהיו בעלי חברה לבניית תשתיות, והיה לקניון הראשון בעיר. עם פתיחתו נקרא באופן רשמי "קניון לב חדרה ע"ש פייגה רויכמן", שהייתה אם המשפחה. לצורך בנייתו נהרסו בית גורביץ ובית גולדנברג שהיו בתים בסגנון אקלקטי, ונבנו בשנת 1924 על ידי משפחות ממייסדי חדרה.
כשנה לאחר פתיחת הקניון נפתח בו מתחם של בתי קולנוע, אך הוא נסגר בהמשך. אולפני רדיו אמצע הדרך שכנו אף הם במרתפי הקניון אך הועברו לנתניה.
בעקבות סכסוך שפרץ בין האחים חולקו נכסיהם בין עסקי התשתיות והקניון, ושניים מן האחים זכו בקניון. בהמשך נמכרה מחצית מהקניון לחברת בריטיש ישראל
בשנת 2011 רכשה בריטיש ישראל מקבוצת מליסרון שבשליטת חברת אחים עופר נכסים, את המחצית השנייה בבעלות על הקניון בסכום של 260 מיליון שקלים. בכך השיגה קבוצת קניוני עופר בעלות מלאה על הקניון, ושמו שונה ל"קניון עופר לב חדרה".