stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מנחם מנדל מקוצק
הגותו

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | סיפר תלמידו הרב יצחק פייגנבוים רב אב"ד ווארשא: הרבי מקוצק היה שונא שקר ולא היה יכול לסבול תנועה של שקר, והיה רגיל לצטט בשמו, 'קימוט אחד מהמצח צריך שלא יהיה שוא' | “ |

|  – ישראל איסר פייגנבוים, אור פני יצחק, עמוד מח הערה קכה |  – ישראל איסר פייגנבוים, אור פני יצחק, עמוד מח הערה קכה |  |
תפיסתו של ר' מנחם מנדל הייתה רדיקלית, טוטאלית וקיצונית; הוא שנא את הבינוניות, כאמרתו: רק סוסים הולכים באמצע הרחוב, בני אדם הולכים בקצוות [דרוש מקור], תבע מחסידיו לבקש את האמת באופן חסר פשרות, אף מתוך התנגשות עם החברה הסובבת. אמרה נוספת המשקפת גישה זו; "מה לי עם כל אלפי החסידים, די לי בשלוש מאות צעירים שיחבשו עלה כרוב לראשם ויחגרו חבל מקש למתנם, יעלו עמי על הגגות, ונצעקה יחדיו; לה' הארץ ומלואה.
גישתו הייתה חריגה בקרב החסידים. בעוד שרוב מובילי החסידות הדגישו את אהבת ישראל, את החדווה והשמחה ואת מידת הרחמים, הרי שהאדמו"ר ר' מנחם מנדל שם דגש על קונפליקט שעל האדם לקיים עם עצמו במטרה להגיע לחקר האמת וכן על מסירות מוחלטת של תלמיד לרבו ועל ציות מוחלט לדברי הרב, בבחינת "כזה ראה וקדש".
הרבי מקוצק עצמו הטיל מרות בתלמידיו, ולא היסס לבקר את עצמו ואת האחרים באופן נוקב וחריף. הוא קבע רף גבוה של למדנות תורנית הנדרש מהמעוניינים ללמוד בקוצק. לעג באופן ישיר לציפיותיהם שיהיה אדמו"ר ככל האדמו"רים[דרוש מקור] (עשיית מופתים). חסידי קוצק היו חוזרים על אימרתו הידועה של הרבי שמחה בונם מפשיסחא בנושא, "אותות ומופתים – באדמת בני חם" גישתו עוררה, כצפוי, כעס הן בקרב המתנגדים והן בקרב החסידות הממוסדת יותר. וגם התעניינות שנגמרה באכזבה מטעם קבוצות מיסיונרים ומשכילים, שציפו, לנוכח ההתנגדות אליו, שיצטרף למחנם, אולם ד"ר אביעזר כהן במחקרו בשנת ה'תשס"ו כותב 'שמועה זו הובררה לאחר בדיקה כמופרכת'. גם הסופר מאיר אידלבוים בכתבה בעיתון העולם (שבועון) כותב כי הסיפור לא נתאמת משום מקום, גם מדברי ראש עירית קוצק במכתב לקהילה היהודית במזריץ מ-17 בינואר 1924 והזקנים שהתגוררו בקוצק בשנים אלו נראה כי הסיפור הוא מאגדת המשכילים.
בחיים הציבוריים > מעורבותו במינוי רבנים

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא פירוט יתר שמתאים לספר ולא לערך אנציקלופדי.
הרבי מקוצק היה מעורה עד לשנותיו האחרונות בכל הנוגע להעמדת רבנים בעלי שיעור קומה.
בשנת ה'תר"ו (1846) התייעצו עימו בני העיר גוסטינין במי לבחור לרב, והמליץ להם על רבי יחיאל מאיר מגאסטינין שקיבל את המינוי. באותה שנה, מינה למו"צ בקוצק את רבי ליפמן דוד שובקס והעניק לו סמיכה לרבנות, ככל הידוע זו הפעם היחידה שהעניק סמיכה לרבנות.
בשנת ה'תרי"ב (1852), הורה לתלמידו רבי שמחה יאיר רוזנפלד לקבל את רבנות קודזבארק (אנ').
בשנת ה'תרי"ג (1853) שלח לכתוב לרבי זאב וואלף לנדא (לימים האדמו"ר מסטריקוב) לקבל את הרבנות בטשכנוב במקום אביו שעבר לפלאצק. בסוף אותה שנה הגיעה לקוצק משלחת מקהילת זוואלין בהצעה למנות את רבי חנוך הניך הכהן לוין (האדמו"ר מאלכסנדר) למשרת הרבנות, המינוי מצא חן בעניו, אולם לא יצא לפועל בסופו של דבר. בשלהי שנת ה'תרט"ו נשלח בשמו מכתב לרבי חנוך הניך ובו הוא ממליץ ומאיץ בו לקבל את הרבנות בנובידבור.
בשנת ה'תרט"ו (1855) פעל למנות את מחותנו רבי זאב נחום בורנשטיין למשרת הרבנות בביאלא במקום רבי משה מיכל שנפטר. באותה שנה הוצע לתלמידו רבי אלעזר הכהן מפולטוסק לכהן כרב בעיר פלוצק, ר' אלעזר התייעץ עימו בנושא, מאחר שעיר זו הייתה מעורבת בין חסידים ומתנגדים. הרבי מקוצק הורה לו להוכיח אותם בחריפות על המצב הירוד של שמירת תורה ומצוות בעיר, ואם יקבלו את מרותו זה יהיה סימן עבורו לקחת את רבנות העיר ויצליח במשימה.
בתחילת שנת ה'תרט"ז (1856) הצליח למנות את נכד היהודי הקדוש רבי אפרים הכהן חעלעמער לרבנות בעיירה שטעקאטשין, במכתב ששיגר בנו רבי דוד מקוצק לעסקנים בעיר כתב כי נותן בהם אמון שיבצעו את רצון הרבי. גם תלמידו החידושי הרי"ם הצטרף למכתב והוסיף מספר מילים.
בחודש אב ה'תרי"ח (1858) נתן הסכמה לספר 'אבן משה' של רבי משה פרלמוטר, ההסכמה נכתבה על ידי נאמן ביתו רבי הירש טומשובר. ספר נוסף שראה והביע את קורת רוחו היה 'קב חן' של רבי נח מקארוב.
בחיים הציבוריים > יחסו לתנועת ההשכלה

בשנת ה'תרי"ב (1852) נתקבל הרב צבי הירש חיות רבה של זולקוב, שהיה מקורב לתנועת ההשכלה, לכהן כרב בעיר קאליש. הרבי מקוצק, שחווה את ההשפעה שחוללה תנועת ההשכלה הן מבחינת יהודים דתיים הן מבחינת החילוּן שבא בעקבותיה, הביע את מורת רוחו מהמינוי באומרו לחסידי קאליש שבאו אליו (כפי שנמסר מהרב ישכר תמר): "בשביל קאליש, היושבת על הגבול לא יצלח רבכם. הוא לא חזק שיוכל לשמור את בני העיר מרוחות ההרס והטמיעה הפורצות דרך ארץ אשכנז".
בחיים הציבוריים > גזירת הלבוש

בשנים ה'תר"ד–ה'תרי"ג (1844–1853) בתוקופת הצאר ניקולאי הראשון, קיסר רוסיה, נחקקו חוקים שבמסגרתם נאסר על היהודים ללבוש את לבושם היהודי ולהחליפם בלבוש אירופי, וכן נדרשו לגלח את פאות ראשם ופאת זקנם, דעתו של הרבי מקוצק הייתה כי בעניין החלפת הביגוד אין למסור את הנפש ולצאת בהתנגדות נחרצת מול השלטונות.
בשנת ה'תר"ו (1846) נודע לרבי מקוצק כי האדמו"ר רבי ישראל יצחק מוורקא עומד להיפגש עם השר משה מונטיפיורי ולבקש ממנו לפעול אצל הצאר לביטול הגזירה, אמר הרבי מקוצק כי 'נסיעתו לשווא מאחר שדבר זה לא קרוב ללבו של מונטיפיורי', ואכן השר מונטיפיורי לא סייע לביטול הגזירה.
באותה תקופה נסע החסיד רבי אבא מטשכנוב לרבי מקוצק וסיפר לו כי הגאונים בווארשא דעתם מכרעת שגזירה זו היא בדין של 'יהרג ואל יעבור', התרעם ואמר 'גם אני הייתי פעם ילד של גמרא ולא ראיתי שם דין של 'יהרג ואל יעבור' והוסיף, אולי בנוגע ללבוש יהיה להם שליטה אבל 'בנוגע לגילוח הזקן והפאות לא יהיה להם חס ושלום שום שליטה'.
בשנת ה'תרי"א (1851) כאשר נאסר רבי יצחק מאיר מגור על מנת לאלצו לחתום על כרוז לציית לשלטונות, יצא משלחת לרבי מקאצק להזכיר את תלמידו לטובה, אולם לא נראה בו שום התפעלות ולא השיבם דבר, אך הורה למשמשו רבי הירש טומשובר לכתוב מענה בשמו לחסידים בוורשה שאינם צריכים לדאוג כלל 'כי בוודאי לא יוכלו ליגע בפאות ראשו וזקנו', ואדרבה בזכותו תבוא הישועה לכלל ישראל והגזירה תתבטל'.
על אף הפשרה שנתקבלה בשנת ה'תרי"ג (1853) בה נסוגו מהדרישה לגילוח הזקן והפאות והוסכם ללכת בלבוש הסוחרים הרוסים שכלל כובע מצחיה (אידיש'ע היטל) סבר הרבי מקוצק שכובע זה הוא חוקות הגוים ולא העזו החסידים להיכנס אליו בכובע זה רק בכיפה. גם לאחר הסתלקותו לא ההין איש להיכנס לאהל קברו בכובע הנהוג, מפחד ומורא מהקפדתו.
תלמידיו

לרבי מקוצק היו אלפי חסידים ובתוכם רבים מגדולי רבני פולין. שמותיהם של מאות מתוכם נמנו על ידי יהודה אריה לייב לוין בספרו 'בית קוצק' ועל ידי החוקר יצחק אלפסי בספרו 'הרבי מקוצק'.

עם תלמידיו החשובים נמנים:
רבי יצחק מאיר אלתר בעל ספר "חידושי הרי"ם" ומייסד חסידות גור. גיסו ומחותנו של הרבי מקוצק, אליו נסעו מרבית החסידים כולל שני בניו (רבי בנימין ורבי משה ירוחם) ושני חתניו של רבי מנחם מנדל מקוצק.
רבי חנוך הניך הכהן לוין האדמו"ר מאלכסנדר.
רבי זאב נחום בורנשטיין, אב"ד ביאלא ומחבר ספר 'אגודת אזוב', אביו של ה'אבני נזר'.
רבי צבי הירש לייבל (המכונה רבי הירש טומשובר) 'נאמן ביתו' של האדמו"ר מקוצק.
רבי מרדכי יוסף לינער - הרבי מאיז'ביצה, בעל "מי השילוח".
רבי יהודה לייב איגר האדמו"ר מלובלין.
רבי אלעזר הכהן מפולטוסק (חתנו של רבי יעקב מליסא בעל "נתיבות המשפט"), מחבר חידושי מהרא"ך.
רבי אברהם מרדכי אלטר, בנו של החידושי הרי"ם אבי השפת אמת ומחותנו של הרבי מקוצק.
חתנו, רבי אברהם בורנשטיין, האדמו"ר מסוכוטשוב, מחבר הספרים "אבני נזר" ו"אגלי טל".
רבי מרדכי מנחם מנדל קאליש האדמו"ר מוורקא, בנו של רבי יצחק מוורקא.
רבי זאב וולף לנדא האדמו"ר מסטריקוב, בנו של רבי אברהם מטשכנוב.
רבי יחיאל מאיר ליפשיץ האדמו"ר מגוסטינין.
רבי אברהם רבינוביץ האדמו"ר מפוריסוב, נכדו של "היהודי הקדוש" מפשיסחא.
רבי שמואל משינאווא, בעל ספר 'רמתים צופים' על תנא דבי אליהו.
רבי נח מקארוב, בעל מחבר הספר 'קב חן'.
רבי בן ציון רבינוביץ מאוסטרובה, ממעתיקי השמועה בדור לפני השואה.
רבי אהרן שמחה מגומבין, מחבר 'אמרי אש' על התורה ו'רמזי אש' על תנא דבי אליהו.
רבי יעקב יצחק קארו מוולאצלאוועק, בעל ה'קאצקער קוויטל'.
רבי הירש'לי מאפטשנע (דישקיס) חותנו של רבי דוד מקוצק.
רבי אליהו לרמן, האדמו"ר מוויסקוט, מחבר הספר "אזור אליהו".
רבי ברוך שפירא, האדמו"ר מצ'יז'ב.
רבי ליפמן דוד שובקס, ראב"ד בד"ץ החסידים בירושלים.
רבי יהודה לנדא, נכד בעל 'הנודע ביהודה'.
רבי  יצחק פייגנבוים, אב"ד ווארשא.
רבי מתתיהו קורנר אב"ד בערים קוסוב (בגליל וונגרוב) וקוצק.
רבי זעליגל סאקאלאווער, ממלמדי האדמורי"ם מגור האמרי אמת והבית ישראל.
רבי נחום ישראל ורשביאק, האדמו"ר מליפנא.
רבי שמחה יאיר רוזנפלד אב"ד פיטרקוב.
רבי אהרן ולדן (אנ') מהדיר הספרים 'קול שמחה' 'מקדש מעט' 'שם הגדולים החדש'
רבי ליפמאן ליטמנוביץ חתן האדמו"ר בעל ה"תפארת שלמה" וחותנו של רבי שמואל בורנשטיין מסוכוטשוב.
רבי פנחס מנחם אלעזר יוסטמן האדמו"ר מפילץ.
רבי שלום צבי הכהן אב"ד זגערזש
ילדיו

מאשתו הראשונה גליקל :
רבי דוד מורגנשטרן (ה'תקס"ט - כ"ב תמוז ה' תרל"ג) האדמו"ר השני מקוצק. צאצאיו של רבי דוד נהגו באדמו"רות במקומות שונים: פילוב, סוקולוב, לומאז ועוד.
מאשתו השנייה חיה :
רבי בנימין מורגנשטרן (ה'ת"ר - ג' באדר ה'תרכ"ו). חתנו של בן דודו רבי אברהם מרדכי אלטר (בנו של ה'חידושי הרי"ם' ואבי ה'שפת אמת').
רבי משה ירוחם מורגנשטרן (ה'תר"א - כ"ב בסיון ה'תרכ"ה). חתן רבי איצ'ה בלאס מגור, מחסידי קוצק.
הרבנית שרה צינה (ה'תקצ"ט - כ"ד בכסלו ה'תר"ע). אשתו של רבי אברהם בורנשטיין, האדמו"ר מסוכטשוב, בעל האבני נזר ואגלי טל.
אחותה התאומה, ברכה (ה'תקצ"ט - י"א בתמוז ה'תרע"ב), אשתו של הרב דב זאב הכהן רפפורט, רבה של קוצק.
לקריאה נוספת

אליעזר צבי ציגלמן, אוהל תורה, ליקוט מאמרותיו, עם מקורות , דפוס ראשון לובלין תרס"ט
פנחס זליג גליקסמן,  דער קאצקער רבי,  עם מקורות  פיטרקוב תרח"צ (ביידיש). תרגום לעברית משה שנפלד הרבי מקאצק וששים גבורים, עם מקורות תשי"ט
ישראל יעקב ארטן, אמת ואמונה – קוצק ת"ש. עריכה מחודשת של שמחה מורגנשטרן, עם ביאורים, ומקורות, תרגום מדויק של האיידיש שנאמרו ביידיש עתיקה, פרקי תולדותיו והרחבות נוספות, תשפ"א, מהדורה שנייה מורחבת, תשפ"ב
הרב מאיר שווארצמאן, דער יידישער פלאם, קנדה, התשי"ח
ד"ר יצחק אלפסי, הרבי מקוצק: תולדותיו, תלמידיו ותורתו, עם מקורות, תל אביב תשי"ב. ירושלים: מוסד הרב קוק, ה'תשע"ג
יהודה אריה לייב לוין, בית קוצק, מהדורה מורחבת, ירושלים, מוסד הרי"ם לוין, ה'תש"נ
משה בצלאל אלטר, עמוד האמת, מהדורה מורחבת תל אביב ה'תש"ס
משה שנפלד, ליקוט מאמרותיו, אמת מקאצק תצמח, עם מקורות, הוצאת נצח, בני ברק ה'תשכ"א
ד"ר יוסף פאקס, רבי מנחם מנדל מקוצק, ירושלים תשכ"ז, א"י העשל, קאצק, תל אביב תשל"ג
יהודה אריה לייב לוין, ליקוט מאמרותיו, להבות קודש, עם מקורות, הוצאת מוסד הרי"מ לוין תש"מ
פנחס שדה (עורך), איש בחדר סגור, לבו שבור, ובחוץ יורדת אפלה, הוצאת שוקן
שאול מייזליש (עורך), אין שלם מלב שבור
אברהם יהושע השל (ביידיש). תרגום עברי של דניאל רייזר לחלק מפרקי הספר (עם פתח דבר מאת דרור בונדי): קוצק – במאבק למען חיי אמת, הוצאת מגיד 2015
מאיר אוריין, סנה בוער בקוצק ירושלים תשס"ז
שמחה רז, כוכב השחר
יעקב לוינגר, "אמרות אותנטיות של הרבי מקוצק", תרביץ נה (תשמ"ו), עמ' 109–135
ישראל ארליך, המרד הקדוש: לדמותו של רבי מנדלי מקוצק, תל אביב: מורשת, תשמ"ט
זאב קיציס, המורים הגדולים של החסידות, ידיעות ספרים 2023, עמ' 308–325
מ.ב. שטיין, ארץ ושמים: מחזה מחיי רבי מנדלי מקוצק , תל אביב, 1969
אורן יעקובי

| --- | --- |

 לידה:  27 ביוני 1974 (בן 50) נתניה
 עיסוק:  מחזאי, תסריטאי
אורן יעקובי (נולד ב-27 ביוני 1974) הוא מחזאי ותסריטאי ישראלי. בין מחזותיו הידועים: אפס ביחסי אנוש, סימני דרך ובלוז לחופש הגדול.
ביוגרפיה

יעקובי נולד בנתניה, למד בתיכון "שרת" במגמת תיאטרון-פסיכולוגיה-סוציולוגיה. בצבא שירת בנח"ל (בט"ר חורון) כמ"כ, סמל מחלקה ומשק צפ"ה (צוות פיתוח הדרכה). לאחר שירותו הצבאי למד ב"בית צבי" וסיים במחזור ל"ז (1999).
תיאטרון

מחזהו הראשון, "דצמבר", עלה בשנת 2002 במסגרת פסטיבל "פותחים במה" של תיאטרון בית ליסין וזכה במקום הראשון. בהצגה, שהמשיכה לרוץ במסגרת הרפרטואר של התיאטרון, שיחקו מיכל ינאי ויובל סגל, והיא בוימה על ידי קארין סיגל. ב-2005 עלה מחזהו השני בבית ליסין, "יומנים" גם הוא בוים על ידי סיגל. באותה שנה כתב את המחזמר "GA GA FM" בהפקה פרטית, אותו ביים אמיר פיי-גוטמן. מחזהו הרביעי, שעלה באותו תיאטרון ב-2012, נקרא "קיר זכוכית" בבימויו של גילי אמיתי. על מחזהו זה היה מועמד לפרס מחזאי השנה בטקס פרסי התיאטרון. "קיר זכוכית" תורגם למספר שפות ועלה בין השאר גם בגרמניה (DIE GLÄSERNE WAND בתיאטרון ULM). בהמשך שיתף פעולה עם הבמאי יוני אילת וכתב ליידישפיל את המחזה המוזיקלי "נשמה צוענית" (2015) ואת הטקסטים להצגה "א יידישע מאמע" (2017).
בשנת 2018 כתב יחד עם גיורא יהלום את המחזמר המוזיקלי אודות נעמי שמר "סימני דרך" שעלה בהצלחה בתיאטרון הבימה בבימוי משה קפטן. ב-2019 יצר עבור תיאטרון בית ליסין עיבוד בימתי לסרטה של טליה לביא "אפס ביחסי אנוש". ההצגה המוזיקלית בוימה על ידי עידו רוזנברג, הלחנים לשירים המקוריים נכתבו על ידי עילי בוטנר כאשר את מילות השירים כתבו יעקובי ובוטנר.
ב-2021 עיבד את מחזהו של אפרים קישון "סאלח שבתי" להפקה חדשה בכיכובו של איציק כהן, בבימוי של צדי צרפתי בהפקת תיאטרון ארצי. ההצגה זכתה בפרס"בחירת הקהל" בטקס פרסי הבמה לילדים ולנוער 2022.
ב-2022 עלה בתיאטרון בית ליסין המחזמר פרי עטו "לעבור את הקיר" בבימויו של עידו רוזנברג, השירים נכתבו על ידי יעקובי ועילי בוטנר, את העיבודים יצר אמיר לקנר והכוריאוגרפיה היא של עוז מורג. המחזמר מבוסס על סרטה של רמה בורשטין "לעבור את הקיר". באותה שנה, עלה לבמה בתיאטרון ארצי המחזמר "הלהקה", שכתבו אבי נשר ושרון הראל. על הבימוי הופקד צדי צרפתי, כוריאוגרפיה מיכל שי ועיבודים מוזיקליים טל בלכרוביץ
את מופע היחיד המוזיקלי "לא מתחתנת" כתב יעקובי עבור אשתו, השחקנית טלי אורן. על הבימוי הופקד יותם קושניר, עיבודים מוזיקליים אמיר לקנר. המופע הופק על ידי תיאטרון ארצי ומציג ברחבי הארץ.
בזמן מלחמת חרבות ברזל, כתב וערך את המופע "הקבינט הנשי" בהפקת תיאטרון ארצי ובהשתתפות: טלי אורן, מיקי קם ומשי קלינשטיין.
המחזמר "בלוז לחופש הגדול" בהשראת סרטם של רנן שור ודורון נשר, אותו כתב יעקובי, תוכנן לעלות ב-17 באוקטובר 2023, אבל עשרה ימים לפני הבכורה פרצה מלחמת חרבות ברזל, ארבעה משחקני ההצגה גויסו למילואים ומועד עליית ההצגה נדחה לינואר 2024. מלבד המחזה, כתב יעקובי גם את השירים יחד עם עילי בוטנר, ביים יותם קושניר ,עיבודים וניהול מוזיקלי אמיר לקנר. המחזמר עלה בתיאטרון בית ליסין בכיכובם של דור הררי, איתמר אלבז, טל גרושקה, נועם קלינשטיין, חני נחמיאס, דורון אורן, אבירם אביטן ועוד.
בפברואר 2025, מחזהו "בחורים טובים" המבוסס על הסרט הישראלי המצליח, עלה בבימויו של רועי שגב בתיאטרון בית ליסין.
תיאטרון > תיאטרון לילדים ולנוער

בשנת 2009 יצר יעקובי עיבוד לבמה לספר "ציפור הנפש" של מיכל סנונית. ההצגה עלתה בתיאטרון מדיטק בשיתוף פסטיבל ישראל ובוימה על ידי משה קפטן. ב-2013 כתב את המופע "מותק הילדות התחברו 2" לציפי שביט וחני נחמיאס (במאי אמיר פיי גוטמן.
ב-2017 כתב את המחזה "דני דין וספינת המעפילים" בהשראת גיבור ספריו של און שריג (שרגא גפני). ההצגה עלתה בתיאטרון גושן בבימויו של אורי אומנותי. באותה שנה כתב את המחזה לבני נוער "אקסטרה לארג'" שעלה בתיאטרון באר שבע בבימוי של כפיר אזולאי. ההצגה הייתה מועמדת לפרס מחזה השנה בטקס פרסי התיאטרון להצגות ילדים ונוער וזוהר מידן זכתה בפרס שחקנית השנה על תפקידה בהצגה.
ב-2018 כתב את המחזה "האף של ואן גוך" לתיאטרון גושן, על פי ספרו של ישי רון, אותו ביימה דנה דבורין. שירן הוברמן זכתה על תפקידה בהצגה בפרס שחקנית השנה בטקס פרסי התיאטרון להצגות ילדים ונוער ב-2019.
ב-2018 עלה המחזה "דונה גרציה" בבימוי של אורי אומנותי. ב-2019 כתב לתיאטרון הקיבוץ את המחזה המוזיקלי "שיר לשירה" על פי שיריו של יהונתן גפן. גם את הצגה זו ביים אורי אומנותי.
ב-2021, השתתפה ההצגה "האריה הרעמתן והג'ירפה גם", אשר כתב יעקובי על פי ספרו של דב אלבוים בפסטיבל חיפה להצגות ילדים וזכתה בשלושה פרסים. ההצגה גם זכתה בתואר הצגת השנה בפרס הבמה לילדים ולנוער (של ארגון אסיטז' העולמי) בקטגוריית הצגה לגיל הרך 2022.
בשנת 2022, כתב את המחזה: "פרויקט הרשימה" בתיאטרון הנפש, בבימוי עידן עמית. המחזה בהשראת ספרו של יובל אברמוביץ'.
שני מחזות חדשים של יעקובי עלו לבמה במסגרת "פסטיבל חיפה להצגות ילדים ב-2023. "חבר שלי, פו הדב" ההצגה הפותחת של הפסטיבל בבימויו של אורי אומנותי ובהפקה משותפת של תיאטרון חיפה ותיאטרון הקיבוץ, ו"הגשר" (בהשראת ספרו של הינץ יניש) בבימויו של עידן עמית ובהפקה בינלאומית משותפת לתיאטרון הקיבוץ ול comedia theater מגרמניה.
במאי 2023, עלה על הבמה בהפקה משותפת של תיאטרון ארצי ותיאטרון גושן עיבוד חדש ומקורי לספר שמלת השבת של חנה'לה (מאת יצחק דמיאל) בכיכובה של חני נחמיאס (המגלמת את הילדה חנה'לה כשהיא כבר סבתא בעצמה) ובבימוי של אבישי בן גל (שירים מקוריים שחיברו אהוד מנור ו-רפי בן משה, בעיבודים חדשים של טל בלכרוביץ').
את המחזה "אח מפח" על פי ספר הקומיקס של יניב שמעוני שכתב, ביים עידן עמית והוא הועלה בתיאטרון המדיטק במרץ 2024, כאשר את שירי ההצגה שכתב יעקובי, הלחין ליאור רונן.
טלוויזיה

בשנת 2008 יצר יחד עם התסריטאי גיורא יהלום את הסדרה "רביעיית רן" שעלתה לשידור ביס. הסדרה מנתה שתי עונות ובסך הכל 29 פרקים. הסדרה הייתה מועמדת לפרס האקדמיה הישראלית לקולנוע ולטלוויזיה במספר קטגוריות, כולל קטגורית התסריט, כמו גם לפרס הבינלאומי "ורד הזהב" (Rose d'Or). בשנת 2010, נמכרו זכויות ההפקה של הסדרה לרשת האמריקאית CBS.
ב-2009 כתב את התסריטים לעלילת "ים יבשה" בעונה השנייה ביס של הסדרה "מסכים".
ב-2012 חבר ליוצרת והתסריטאית שחר סגל וביחד יצרו מספר פרויקטים לטלוויזיה: הם חתומים כיוצרי הסיפור המקורי של הסדרה בסדרה "נויורק" ביס ויצרו, יחד עם אביעד קיסוס את הסדרה "פלאשבק" בערוץ הילדים. אחת העלילות המרכזיות בסדרה נחשבה פורצת דרך, כשלראשונה בסדרת נוער ישראלית אחד הגיבורים יצא מהארון. הסדרה הייתה מועמדת לפרס האקדמיה וזכתה בפרס "סדרת השנה" בטקס נבחרי הילדים של אותה השנה.
בשנת 2018 חבר יעקובי ליוצרות ליאורה קמינצקי ומריה פלדמן לכתיבת תסריטים ופיתוח עלילה בעונה השנייה של הסדרה "כפולים" שעלתה בקשת.
באותה שנה שחר סגל ויעקובי יצרו וכתבו את סדרת הנוער "התחנה". הסדרה, המספרת אודות חבורת מתנדבים צעירים בתחנת מד"א, עלתה בערוץ קידז וכללה שלוש עונות.
ב-2020 עלתה הסדרה "זיגי" בערוץ ניקלודיאון בהוט. את הסדרה כתב יעקובי עם שחר סגל. בנוסף, כתבו השניים את התסריט לפסטיגל 2020 - MY פסטיגל, שבשל הקורונה נערך במתכונת שונה של שני סרטים מוזיקליים ופעילות אינטראקטיבית בהשתתפות עשרות אומנים.
ב-2021 פורסם כי סדרה חדשה בשם "הפנאטום" בהשראת חייו של זיו שילון תופק בצרפת על פי רעיון ותסריט של יעקובי וסגל בשיתוף עם היוצרת הצרפתייה ניגר דאווידי.
באוקטובר באותה שנה, הופקה ושודרה הסדרה "מאנקיז", שיעקובי וסגל יצרו וכתבו.
ב-2022 עלו לאוויר שתי עונות נוספות של "זיגי". גם עונות אלה נכתבו על ידי יעקובי ושותפתו לכתיבה שחר סגל, בוימו על ידי אמיל בן שמעון והופקו על ידי ADD. ב-2023 העונה האחרונה של "זיגי" (במאי יריב הורביץ) שכוללת חמישים פרקים עלתה לשידור בערוץ ניק - ובתום 130 פרקים הסתיימה סדרת הנוער הנצפית ביותר ב"הוט" בשנות שידורה.
הסדרה "יונייטד היי", שיצרו יעקובי וסגל (במאי: שי כנות) המספרת על תיכון יוקרתי של ילדי דיפלומטים, עלתה לשידור בערוץ ניקולודיון ב-2024.
רשימת כל המחזות שעלו על הבמה > בתיאטרון בית ליסין

2025 - בחורים טובים. בימאי: רועי שגב
2024 - בלוז לחופש הגדול. במאי: יותם קושניר, מוזיקה: עילי בוטנר (ע"פ שור ונשר)
2022 - לעבור את הקיר: במאי: עידו רוזנברג, מוזיקה: עילי בוטנר (ע"פ רמה בורשטיין)
2020 - אפס ביחסי אנוש: במאי: עידו רוזנברג, מוזיקה: עילי בוטנר (ע"פ טליה לביא)
2012 - קיר זכוכית: במאי: גילי אמיתי
2005 - יומנים: במאית: קרין סיגל
2002 - דצמבר: במאית: קרין סיגל
רשימת כל המחזות שעלו על הבמה > בתיאטרון הבימה

2018 - סימני דרך: במאי: משה קפטן (יחד עם גיורא יהלום) [הוצגה מעל 360 פעמים]
רשימת כל המחזות שעלו על הבמה > בתיאטרון ארצי

2023 - "הקבינט הנשי"
2023 - "חנה'לה ושמלת השבת" (ע"פ הספר) במאי: אבישי בן גל
2022 - הלהקה (עיבוד לסרטו של אבי נשר). במאי: צדי צרפתי.
2022 - לא מתחתנת (מופע היחיד של טלי אורן) במאי: יותם קושניר
2021 - סאלח שבתי (עיבוד ע"פ אפרים קישון.) במאי: צדי צרפתי
רשימת כל המחזות שעלו על הבמה > בתיאטרון חיפה

2023 - חבר שלי, פו הדב. במאי: אורי אומנותי (בהפקה משותפת עם תיאטרון הקיבוץ)
רשימת כל המחזות שעלו על הבמה > comedia theater (גרמניה)

2023 - הגשר. במאי: עידן עמית (בשיתוף עם תיאטרון הקיבוץ)
רשימת כל המחזות שעלו על הבמה > Theater Ulm (גרמניה)

2015 - DIE GLÄSERNE WAND בימוי אוליבר הפנר
רשימת כל המחזות שעלו על הבמה > בתיאטרון באר שבע

2017 - אקסטרא לארג': תיאטרון באר שבע לילדים ולנוער. במאי: כפיר אזולאי
רשימת כל המחזות שעלו על הבמה > בתיאטרון המדיטק

2024 - אח מפח (ע"פ יניב שמעוני) במאי: עידן עמית
2009 - ציפור הנפש: (ע"פ ספרה של מיכל סנונית) במאי: משה קפטן
רשימת כל המחזות שעלו על הבמה > בתיאטרון הקיבוץ

2021 - האריה הרעמתן והג'ירפה גם: (ע"פ דב אלבוים) במאי: אורי אומנותי
2019 - שיר לשירה: במאי: אורי אומנותי
רשימת כל המחזות שעלו על הבמה > בתיאטרון גושן

2018 - דונה גרציה: במאי: אורי אומנותי
2018 - האף של ואן גוך: (ע"פ ספרו של אישי רון) במאית: דנה דבורין
2017 - דני דין וספינת המעפילים: במאי: אורי אומנותי
רשימת כל המחזות שעלו על הבמה > בתיאטרון הנפש

2022 -פרויקט הרשימה: (ע"פ "הרשימה" ו"קסם הרשימה" מאת יובל אברמוביץ') במאי: עידן עמית.
רשימת כל המחזות שעלו על הבמה > בתיאטרון היידישפיל

2017 - א ידשע מאמא: במאי: יוני אילת
2015 - נשמה צוענית: במאי: יוני אילת
רשימת כל המחזות שעלו על הבמה > הפקות תיאטרון שונות

2013 - "מותק הילדות התחברו 2" ציפי מייזלר. במאי: אמיר פיי גוטמן.
2005 - "מרד הבובות" הסטודיו של יורם לוינשטיין במאית: לילך נריה סגל
2005 - "GA GA FM". יוכלמן אשר הפקות. במאי: אמיר פיי גוטמן
רשימת פרויקטים בטלוויזיה > בטלוויזיה - סדרות

רביעיית רן: יחד עם גיורא יהלום, (2 עונות) YES
כפולים: עונה 2. (פיתוח עלילה ותסריטאי) קשת.
מסכים: עלילת ים יבשה. YES.
רשימת פרויקטים בטלוויזיה > בטלוויזיה - סדרות נוער

2024 - יונייטד היי. יחד עם שחר סגל, ניקולודיאון
2022 - זיגי: 5 עונות (130 פרקים), יחד עם שחר סגל ניקלודיאון
2021 - מאנקיז: יחד עם שחר סגל, ניקולדיאון
2020 - MY פסטיגל: יחד עם שחר סגל
2019 - התחנה: יחד עם שחר סגל, (3 עונות) קידז'
2016 - פלאשבק: יחד עם שחר סגל ואביעד קיסוס, (2 עונות) ערוץ הילדים.
חיים אישיים

ב-6 בדצמבר 2016 פורסם שיעקובי נפרד מהשחקנית טלי אורן, לה היה נשוי במשך 13 שנים, במהלכן נולדו לזוג שני ילדים. אך בשנת 2017 השניים חזרו והם מתגוררים יחד בתל אביב.
הערות שוליים

↑  ערן סויסה, טלי אורן ובעלה אורן יעקובי נפרדו, באתר ישראל היום, 6 בדצמבר 2016 (הידיעה השנייה במדור)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467589405171
רוז הרובוטית

| --- | --- |

כרזת הסרט הרשמית
 מבוסס על:  "רובוטית על אי בודד" מאת פיטר בראון
 בימוי:  כריס סנדרס
 הופק בידי:  ג'ף הרמן
 תסריט:  כריס סנדרס
 עריכה:  מרי בלי
 מדבבים:  לופיטה ניונגו פדרו פסקל קתרין אוהרה ביל ניי קיט קונור סטפני שו מארק המיל מאט ברי וינג ריימס
 מוזיקה:  כריס באוורס
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  דרימוורקס הנפשה
 חברה מפיצה:  סרטי יוניברסל
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 27 בספטמבר 2024
 משך הקרנה:  102 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט דרמה, סרט מונפש, סרט הרפתקאות, סרט בסוגת ספרות עלילה ספקולטיבית 
 תקציב:  78 מיליון דולר
 הכנסות:  322 מיליון דולר
 www.thewildrobotmovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
רוז הרובוטית (באנגלית: The Wild Robot, בתרגום חופשי: רובוטית הפרא) הוא סרט קולנוע דרמה-מדע בדיוני אמריקאי בהנפשה ממוחשבת שהופק על ידי דרימוורקס הנפשה. הסרט מבוסס על הספר "רובוטית על אי בודד" מאת פיטר בראון. את הסרט ביים וכתב כריס סנדרס ומדבבים בו לופיטה ניונגו, פדרו פסקל, קתרין אוהרה, ביל ניי, קיט קונור, סטפני שו, מארק המיל, מאט ברי ווינג ריימס.
סנדרס גילה את הספר המקורי בזכות בתו והציע לביים עיבוד קולנועי באולפני DreamWorks. הוויזואליה של הסרט עוצבה בהשראת אסתטיקה של צבעי מים, בהשראת סרטי אנימציה קלאסיים של דיסני ויצירותיו של הייאו מיאזאקי. זהו הסרט האחרון שהונפשה כולו ב-DreamWorks, לפני שהאולפן החל להסתמך על ספקים חיצוניים להפקת סרטים עתידיים. הפסקול הולחן על ידי קריס באוורס, והיה זה הפרויקט הראשון שלו לסרט אנימציה מלא.
"רוז הרובוטית" הוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי ה-49 בטורונטו ב-8 בספטמבר 2024, ויצא לאקרנים בארצות הברית ב-27 בספטמבר. הסרט זכה להצלחה ביקורתית וכלכלית, עם הכנסות של 324.7 מיליון דולר ברחבי העולם לעומת תקציב הפקה של 78 מיליון דולר, והפך לסרט האנימציה השישי המרוויח ביותר לשנת 2024.
בטקס פרסי גלובוס הזהב ה-82, הסרט היה מועמד לארבעה פרסים, כולל סרט האנימציה הטוב ביותר והסרט המקורי הטוב ביותר. הסרט זכה בפרס אנני לסרט הטוב ביותר ובעוד 8 פרסים נוספים בטקס פרסי אנני ה-52, כמו כן, הסרט מועמד לפרס אוסקר לסרט המונפש הטוב ביותר בטקס פרסי אוסקר ה-97. סרט המשך נמצא כעת בפיתוח.
תקציר העלילה

הסרט מספר על רובוטית בשם "רוזום יחידה 7134" או בקיצור "רוז" אשר נחתה על אי בודד ללא חיים ולומדת להכיר את הסביבה החדשה ולהתיידד עם בעלי החיים השוכנים באי, כמו כן היא נהפכת לאם מאמצת של ברווזון קטן ויתום שבקע מהביצה.
דמויות ומדבבים

לופיטה ניונגו - רוז, רובוטית נטושה שנחתה ביער (בגרסה העברית: נועה לפידות)
פדרו פסקל - פינק, שועל עושה נזקים אשר היה בעל החיים הראשון שרוז עזרה לו והתיידדה איתו (בגרסה העברית: גדי לוי)
קתרין אוהרה - ורודת-זנב, אמא אופוסום אשר נותנת לרוז לשמור על בר-אור (בגרסה העברית: דקלה הדר)
ביל ניי - לונגנק, אווז זקן וחכם אשר עוזר לרוז ללמד את בר-אור לעוף (בגרסה העברית: יהויכין פרידלנדר)
קיט קונור - בר-אור, אווז קטן ויתום שאומץ על ידי רוז (בגרסה העברית: רז וקנין)
סטפני שו - וונטרה, רובוטית אשר מתחרה ברוז אשר נשלחה כדי לשחזרה (בגרסה העברית: סיון תם)
רפאל אלחנדרו - פק, ברווז שמתנהג בבריונות כלפי בר-אור. (בגרסה העברית: פז פרל)
מארק המיל - ת'ורן, דוב גריזלי והטורף הכי מפחיד באי. (בגרסה העברית: יורם יוספסברג)
מאט ברי - פדלר, בונה נוירוטי שמבלה את ימיו בניסיון לכרסם עץ ענק. (בגרסה העברית: יובל בינדר)
וינג ריימס - רעם, בז נודד שעוזר לברייטביל ללמוד לעוף. (בגרסה העברית: אליעזר וייס)