יהוה
הערות שוליים

↑  יעקב משורר, שני מטבעות "יהד" יוצאי דופן, ארץ-ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה כה, 1996, עמ' 434–437
1 2 3  Christoph Uehlinger, "Visual Culture and Religion in Ancient Israel and Judah", in: Kyle H. Keimer, The Ancient Israelite World, Taylor & Francis, 2022, p. 460
↑  זאת משום שהכתב העברי הקדום (כמו גם האלפבית המאוחר יותר, הנוכחי) בהם כתובים ספרי המקרא הוא אלפבית מסוג "אבג'ד", שאין בו מידע על התנועות בהם הוגים את העיצורים. אמות הקריאה נוספו רק בשלהי תקופת בית שני (המאות האחרונות שלפני הספירה), והניקוד אותו אנו מכירים בכתב העברי של היום הוא פיתוח מאוחר מהמאה ה-7–8 לספירה, כך שאין לנו מידע טקסטואלי על צורת הגייתו המקורית
↑  תוספתא סוטה יא ח, ושם; "משמת שמעון הצדיק פסקו מלברך בשם" (וגרסאות אחרות "נמנעו אחיו הכהנים מלברך בשם") ובפרשנות "מנחת יצחק" כתב שהפסיקו הכהנים לברך את העם בשם יהוה כי לא זכו לגילוי השכינה אחר מיתת שמעון הצדיק וכן כתב בפרשנות ה"מנחת ביכורים". ואילו הרמב"ם נימק כי חששו פן ישמעו אנשים בלתי הגונים וישתמשו בשם המפורש לצורכיהם – הלכות תפילה יד י
1 2 3 4 5  משה דוד קאסוטו (מ.ד.ק.), "אֱלֹהִים; אלהים במקרא; שמות אלהים; 4. יהוה", האנציקלופדיה העברית (כרך ג), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תשכ"ו, עמ' 436
↑  אנציקלופדיה בריטניקה: הערך Jehovah
↑   סדרה של שמונה הרצאות על הספר ״קיצור תולדות יהוה״ הרצאה ראשונה, מוצאו של יהוה, סרטון בערוץ "Alex Tseitlin", באתר יוטיוב (אורך: 01:23:21)
↑  William Brown, Ancient Israelite & Judean Religion, World History Encyclopedia, ‏2017
↑  בחיפוש במאגרי מידע ממחושבים (כמו בפרויקט השו"ת) מתקבלים 6,828 אזכורים.
1 2  מרדכי גילולה, ליהוה שמרנ ולאשרתה, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום ג, 1978, עמ' 129–137
↑  נ' נאמן, "עיון מחודש בכתובות מכונתילת עג'רוד", איגרת 35 (2013), עמ' 39–46
↑  Joan E. Taylor, The Asherah, the Menorah and the Sacred Tree, Journal for the Study of the Old Testament 20, 1995, עמ' 50
↑  שמואל אחיטוב, אסתר אשל, לה' תימן ולאשרתו, יד יצחק בן־צבי והחברה לחקירת ארץ־ישראל ועתיקותיה, 2015, עמ' 134
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 176, 180-181
↑  לוח KTU 1.1 iv או UT ʻnt IV x, שורות 13–14: 𐎆𐎊𐎓𐎐𐎟𐎍𐎉<𐎔>𐎐𐎟𐎛𐎍𐎟𐎄𐎔[𐎛𐎄𐎟𐎆𐎊𐎔𐎓𐎗] / 𐎌𐎎𐎟𐎁𐎐𐎊𐎟𐎊𐎆𐎟𐎛𐎍, כלומר "ויענ . לט<פ>נ . אִל . דפ[אִד . ויפער] / שמ. בני . יו . אִל"
↑  Karel van der Toorn, "Yahweh", in Karel van der Toorn, Bob Becking, and Pieter W. van der Horst (eds.), Dictionary of Deities and Demons in the Bible, 2nd ed. (Leiden: Brill; Grand Rapids: Eerdmans, 1999), p. 911
↑  שמואל אחיטוב, אסתר אשל, לה' תימן ולאשרתו, יד יצחק בן־צבי והחברה לחקירת ארץ־ישראל ועתיקותיה, 2015, עמ' 132–133
↑  שמואל אחיטוב, אסתר אשל, לה' תימן ולאשרתו, יד יצחק בן־צבי והחברה לחקירת ארץ־ישראל ועתיקותיה, 2015, עמ' 131
1 2  Christoph Uehlinger, "Visual Culture and Religion in Ancient Israel and Judah", in: Kyle H. Keimer, The Ancient Israelite World, Taylor & Francis, 2022, p. 459
↑  יגאל בן-נון, קיצור תולדות יהוה, הוצאת רסלינג, 2016
↑  למשל בחטא העגל ובסיפור עגלי ירבעם בן נבט
↑  The Face of Yahweh?, Biblical Archaeology Review 46:4 Yosef Garfinkel (2020)
↑  למשל: "שירו לאלוהים, זמרו שמו, סוֹלוּ לָרוֹכֵב בָּעֲרָבוֹת" תהלים, ס"ח, ה'; "אֵין כָּאֵל יְשֻׁרוּן: רֹכֵב שָׁמַיִם בְּעֶזְרֶךָ" דברים, ל"ג, כ"ו, "הֲבִנְהָרִים חָרָה ה', אִם בַּנְּהָרִים אַפֶּךָ, אִם בַּיָּם עֶבְרָתֶךָ, כִּי תִרְכַּב עַל סוּסֶיךָ, מַרְכְּבֹתֶיךָ יְשׁוּעָה" חבקוק, ג', ח', "כִּי פָקַד יְהוָה צְבָאוֹת אֶת עֶדְרוֹ אֶת בֵּית יְהוּדָה וְשָׂם אוֹתָם כְּסוּס הוֹדוֹ בַּמִּלְחָמָה" זכריה, י', ג'
↑  יגאל בן־נון, קיצור תולדות יהוה, רסלינג, 2017
↑  למשל: כתובת חרבת אל כום, לוחיות ברכת כהנים, חורבת תימן, מכתבי לכיש, מכתבי ערד, ועוד.
↑  Kennedy, T., 2019. The Land of the SAsw (Nomads) of yhwA at Soleb, Journal of Nubian Studies 6, 175-192.
↑  Blenkinsopp, J. (2008). The Midianite-Kenite Hypothesis Revisited and the Origins of Judah. Journal for the Study of the Old Testament, 33(2), 131-153.
↑  Karel van der Toorn, Family Religion in Babylonia, Ugarit, and Israel: Continuity and Change in the Forms of Religious Life (Leiden: E. J. Brill), p. 283
ראו גם ההשערה המדיינית-קינית
↑  p. 128 -
Who Were the Early Israelites and Where Did They Come From?
 By William G. Dever
↑
↑  Yahweh, the Canaanite God of Metallurgy?, Nissim Amzallag, Journal for the Study of the Old Testament, 2009; 33; 387
↑  Shin T. Kang, Hebrew Abstracts Vol. 13 (1972), pp. 73-75 (3 pages)
↑  הרעיון ששני סיפורי הבריאה מקורם בשתי תעודות נפרדות הועלה לראשונה על ידי H. B. Witter עוד בראשית המאה: Henning B. Witter, Jura Israelitarum in Palestinian terram Hildesheim, 1711.
1 2  עבודת אלילים / עבודה זרה, באתר www.lib.cet.ac.il
↑  ספר דברים, פרק ו', פסוק ד'. להלן פירוש הרשב"ם לפסוק:

ה' אלקינו: ה' הוא לבדו אלקינו ואין לנו אלוה אחר עמו, וכן בדברי הימים ואנחנו ה' אלקינו ולא עזבנוהו כלומר עמכם עגלי זהב אבל אנו ה' הוא אלקינו ולא עזבנו אותו כבית ירבעם:

ה' אחד: לו לבדו נעבוד ולא נצרף עמו אלוה אחר אפילו לקסום קסמים כמו שפירשתי למעלה:
↑  ספר שמואל א', פרק ז', פסוק ג'. להלן פירוש המלבי"ם על הפסוק:

השאלות (ג) היל"ל הסירו את אלהי הנכר ועשתרות מתוכם, וגם שהעשתרות הם בכלל אלהי הנכר:

"ויאמר". ואז התעורר שמואל להשיבם בתשובה: "אם בכל לבבכם". ר"ל כי מתנאי התשובה הגמורה הוא המירוק והזיכוך, ר"ל שישובו ויתחרטו ויעזבו מעשים הקודמים ושיעשו טוב ולא רע בעתיד. ושניהם צריך שיהיו במחשבה ובמעשה, ועז"א לעומת עזיבת הרע במחשבה "הסירו את אלהי הנכר מתוככם", ר"ל אשר במצפוני לבכם. ולעומת עזיבת החטא בפועל, הסירו "העשתרות". ונגד העבודה בעתיד, על עבודת המצפון אומר "והכינו לבבכם אל ה'", שלבכם יהיה מוכן אך לה', בל תתערב שם מחשבת זולתו. ונגד העבודה בפועל אמר "ועבדהו לבדו", בלא שיתוף, ובזה ירצכם "ויצל אתכם מיד פלשתים", המושלים בכם בסבת עונותיכם:
↑  ספר מיכה, פרק ד', פסוק ה'. להלן פירוש רש"י לפסוק:

"ילכו איש בשם אלהיו" - ילכו לאבדון על שעבדו עכו"ם, כן תרגם יונתן (אֲרֵי כָל עַמְמַיָא יָהֲכוּן לַאֲבַדוֹן עַל דִי פְלָחוּ לְטַעֲוָתָא).
↑  ספר שופטים, פרק ב', פסוק י"א
↑  ספר שופטים, פרק ג', פסוק ז'
↑  ספר שופטים, פרק ג', פסוק ז'
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ג, פסוק ו'
↑  ספר שופטים, פרק ב', פסוק י"ג
↑  ספר מלכים א', פרק י"א, פסוק ה'
↑  ספר הכוזרי, מאמר א' צ"ז
↑  חטא העגל: מהות החטא, באתר תורת הר עציון
↑  עגל הזהב, באתר www.lib.cet.ac.il
↑  ספר מלכים א', פרק י"ב, פסוק כ"ח
↑  ימי שלמה וירבעם - האם רק עבודת ה'?, באתר תורת הר עציון
↑  ספר יחזקאל, פרק ח'
↑  יחזקאל | פרק ח' | התועבות במקדש ובחצרותיו, באתר תורת הר עציון
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ל"ח, עמוד א'
↑  אוריגינס, הירונימוס (בהקדמתו לספרי מלכויות, ראו תרגום לאנגלית) ואסוביוס מעידים על תופעה זו. במאה העשרים התגלו מגילות ופפירוסים כאלו במחקר הארכאולוגי במגילות קומראן, מדבר יהודה ובמקומות נוספים
| אלים במיתולוגיה הכנענית |
| --- | --- | --- |
| מפחרת האלים | אל (אל קונה ארץ) • אשרה • בעל־הדֻּ/הדד • ענת • עשתרת • דגן • אדון • בעלת גבל • בוהו • מוֹת • בעל פעור • ים • שמש • ירח  • כושר וחסיס • כושרות • רשף • חורון • קדש • אשמון • עשתר • כמוש • מלך • קוס • יהוה • שחר • שלם • צד • נכל ואב • שכמן ושנם • לויתן • תנין (אנ') • מלקרת • תנת • בעל חמון • פמי (אנ') • סכן • צדק (אנ') • מישור (אנ') • שלמן • גד • רפאים |  |
| אתרים מקודשים | מרום צפון • חכפת • כפתר • עשתרות • תותול |  |
| ספרוּת | שירה אוגריתית: עלילות בעל וענת ‧ עלילת אקהת ‧ עלילת כרת ‧ הולדת שחר ושלם ‧ חתונת ירח ונכל ‧ לחש עלילת האלים הנאבקים בנחש • כתבי סכניתן |  |
| פולחן | במות • מרזח • פסלים מצבות • מצבות נדר • בית אל • כס עשתרת • מקדש מגדול • תרפים • נסך וקטורת • מזבחות אבן ונחושת • קורבנות, זבחים, מנחות, זבח חלב, שלמים, כליל ועולות • העלאה באוב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533663605171  BNC: 000101272  BNE: XX529059  BnF: cb11976631p (data)  GND: 118556703  ISNI: 0000 0000 8011 4972  LCCN: sh85055581  NCL: 004359563  NKC: ph854345  VIAF: 529159234869003372966   WorldCat (עם VIAF): 529159234869003372966 
השם יהוה כ־ΙΑΩ במגילת תרגום השבעים 4Q120
ציורים וכתובות על אחד הפיטסים מחורבת תימן; הכתובת היא ”... אמר ליהל[יו] וליועשה ול[ ב]רכת אתכם ליהוה שמרנ ולאשרתה” ("אמוֹר ליהליו וליועשה ול... ברכתי אתכם ליהוה שומרון ולאשרתו")
שם יהוה כתוב על גבי מכתב שנשלח מאיש לאדונו, שנת 597–587 לפנה"ס: "ישמִעַ יהוה את אדׂנִי שמֻעֹת שלֹם... יבַכֵּר יהוה את אדׂנִי".(מכתב לכיש מס' 2). ממצא זה יש בו כדי ללמד על כך שבעת הקדומה לא נמנעו ביהוה מלציין שם זה לצרכים של חול, ולא נהגו בו קדושה מיוחדת.
קטע ממגילת תהילים שנמצאה במערה 11 בקומראן (11QPsa) (מזמור קמ"ה). ניתן להבחין כי כל המופעים של יהוה נכתבו בכתב העברי הקדום, כך: 𐤉𐤄𐤅𐤄. ייתכן שיש בכך רמז לזהירות שנהגו בתקופה זו (שלהי בית שני) בשם זה