stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זוזנה צ'פוטובה
הערות שוליים

↑  "ארין ברוקוביץ'" של סלובקיה ניצחה את הפופוליסטים, באתר וואלה, 31 במרץ 2019
↑  Outsider Caputova wins Slovak presidency, אתר החדשות של יאהו ,31 במרץ 2019
↑  Profile of Presidential Candidate Zuzana Caputova, באתר news now
↑  Goldman Prize Winner Zuzana Caputova is Newest ELAW Fellow, באתר ELAW
↑  Zuzana Caputova Is Elected Slovakia’s First Female President, הניו יורק טיימס 30 במרץ 2019
↑  זוזאנה ניצחה את המזבלה ונבחרה לנשיאה, באתר ynet, 31 במרץ 2019
↑  סלובקיה בחרה נשיאה ראשונה: עורכת דין ליברלית שהבטיחה להילחם בשחיתות, באתר הארץ, 31 במרץ 2019
1 2  Čaputová – pre kresťana neprípustný kandidát? Analýza, "המועמדת שלא מקובלת על הנוצרים" 17 בפברואר 2019 (בסלובקית)
↑  Slovak liberals cross fingers for election of pro-west Zuzana Čaputová, Guardian, ‏15 במרץ 2019 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810563825905606  GND: 1180944615  LCCN: no2021040086  NKC: pna20191046232  VIAF: 4988155345600206430001   WorldCat (עם VIAF): 4988155345600206430001 
שלישית מימין, עם שאר זוכי פרס גולדמן (אחד בכל אזור גאוגרפי עולמי), יחד עם מנהיגת הקונגרס האמריקני ננסי פלוסי
זה לא שמה

| --- | --- |
 הופק בידי:  סבטלנה חודצ'נקובה 
 שחקנים ראשיים:  סבטלנה חודצ'נקובה 
 מדינה:  רוסיה 
 חברת הפקה:  Vega Film
 משך הקרנה:  97 דק' 
 שפת הסרט:  רוסית 
 סוגה:  דרמה, מותחן 
 דף הסרט ב־IMDb
 
זה לא שמה (ברוסית: У нее другое имя) הוא סרט דרמה רוסי, בבימויה של וטה גרסקינה, על פי תסריט של ליליה אקופיאן ווטה גרסקינה. בסרט מככבים סבטלנה חודצ'נקובה, יאקוב דיהל, וקטיה פדינה בתפקיד קולנועי ראשון.
הסרט הוצג בפסטיבל קאן הבינלאומי ה-72.
עלילה

ליסה נטשה את ילדה בלידתה וכעת עשרים ושלוש שנים מאוחר יותר היא מנסה באובססיביות למצוא את הילד שלה. החיפוש של ליסה מוביל אותה לילדה צעירה שלדעתה היא זו שהשאירה בבית יתומים. ליסה מתחילה לרגל אחריה ופולשת לחייה אף על פי שבהמשך היא תגלה את האמת, שזו לא בתה.
שחקנים ודמויות

סבטלנה חודצ'נקובה – ליסה
יאקוב דיהל
קטיה פדינה
שחקנים ודמויות > הפקה

בינואר 2019 פורסם שסבטלנה חודצ'נקובה ויאקוב דיהל הצטרפו לצוות השחקנים של הסרט. הסרט הופק על ידי קונסטנטין פאם, סבטלנה חודצ'נקובה, קתרינה מיכאילובה, פולינה שליכט ואוקסנה שלמנובה. צילומי הסרט החלו במרץ 2019.
הערות שוליים

↑  "Завершились съемки триллера "У нее другое имя"". Российская газета. נבדק ב-2022-01-01.
↑  "Светлана Ходченкова: "Я была очень неуверенной в себе" | Интервью". Журнал OK! (באנגלית אמריקאית). 2019-12-18. נבדק ב-2022-01-01.
↑  U nee drugoe imya - IMDb, נבדק ב-2020-01-02
↑  "Якоб Диль сыграет в новом российском фильме". Российская газета (ברוסית). נבדק ב-2022-01-01.
התפלגות מעריכית

| --- | --- |
 פונקציית צפיפות ההסתברות
 
 פונקציית ההסתברות המצטברת
 
 מאפיינים
 פרמטרים:   \ \lambda >0
 תומך:   x\in [0,\infty )\!
 פונקציית צפיפות הסתברות (pdf):   \,\lambda e^{-\lambda x}
 פונקציית ההסתברות המצטברת (cdf):   \ 1-e^{-\lambda x}
 תוחלת:   \lambda ^{-1}\,
 סטיית תקן:   \ \lambda ^{-1}
 חציון:   \ln(2)/\lambda \,
 ערך שכיח:   0\,
 שונות:   \lambda ^{-2}\,
 אנטרופיה:   1-\ln(\lambda )\,
 פונקציה יוצרת מומנטים (mgf):   \left(1-{\frac {t}{\lambda }}\right)^{-1}\,
 צידוד:   \ 2
 גבנוניות:   \ 6
בתורת ההסתברות ובסטטיסטיקה, התפלגות מעריכית (או התפלגות אקספוננציאלית, Exponential Distribution), היא התפלגות רציפה על המספרים האי-שליליים.
ההתפלגות המעריכית היא ההתפלגות הרציפה היחידה שהיא חסרת זיכרון, והיא מאופיינת באופן מלא על ידי תכונה זו. משכך, היא מתארת תופעות אקראיות שהסיכוי להתרחשותן קבוע בזמן, כגון התפרקות רדיואקטיבית או הזמן עד לתקלה בנורה או ברכיב חשמלי.
הגדרה > פונקציית צפיפות

התפלגות מעריכית היא התפלגות רציפה, שפונקציית הצפיפות שלה היא
f(x)=\left\{{\begin{matrix}\lambda e^{-\lambda x}&\;x\geq 0\\0&\;x<0\end{matrix}}\right.
כאשר
 \,\!\lambda >0 היא הפרמטר של ההתפלגות, המכונה גם קצב או קבוע דעיכה.
ההתפלגות מתוארת לעיתים באמצעות ההופכי של פרמטר הקצב, כלומר באמצעות פרמטר הפיזור  \,\!\tau =1/\lambda >0. במקרה זה, פונקציית הצפיפות היא:
f(x)=\left\{{\begin{matrix}{\frac {1}{\tau }}e^{-x/\tau }&\;x\geq 0\\0&\;x<0\end{matrix}}\right.
משתנה מקרי  \,\!X המתפלג מעריכית עם פרמטר  \,\!\lambda  מסומן בדרך כלל  X\sim \mathrm {Exp} (\lambda ). הערכים שמשתנה מקרי שכזה יכול לקבל הם המספרים האי-שליליים, כלומר התומך של ההתפלגות המעריכית הוא הקטע  \,\![0,\infty ).
הגדרה > פונקציית התפלגות מצטברת

ניתן להגדיר את ההתפלגות המעריכית גם באמצעות  פונקציית ההתפלגות המצטברת שלה, שהיא
F(x)=\left\{{\begin{matrix}1-e^{-\lambda x}&\;x\geq 0\\0&\;x<0\end{matrix}}\right.
שימושים

ההתפלגות המעריכית מתאימה לתיאור הזמן בין אירועים המתרחשים באקראי אך בקצב ממוצע קבוע. דוגמאות לתופעות הניתנות (בקירוב) לתיאור כזה הן
הגעת שיחות למרכזיית טלפונים
פליטה של חלקיקים במהלך התפרקות רדיואקטיבית
תקלות במערכת אלקטרונית
מתמטית, תופעות כאלה מתוארות לעיתים קרובות כתהליכי פואסון הומוגניים בזמן, שבהם הזמן הבין מופעי מתפלג מעריכית.
בתורת התורים (Queueing Theory), ההתפלגות המעריכית משמשת לעיתים לתיאור זמן השירות. תחת הנחה זו (והנחות נוספות), מערכות תורים ניתנות לתיאור כשרשראות מרקוב, וקל יחסית לנתח את התנהגותן.
בתורת האמינות (Reliability Theory) ובניתוח שרידות (Survival Analysis), ההתפלגות המעריכית משמשת לעיתים לתיאור (חלקי או מלא) של משך החיים של רכיב או של חולה.
בפיזיקה סטטיסטית, במערכות שבהן האנרגיה יכולה לקבל ערכים רציפים והאנרגיה הכוללת של המערכת ידועה (כלומר, בצבר הקנוני), התפלגות האנרגיה היא התפלגות מעריכית עם פרמטר התפלגות  \lambda ={\frac {1}{k_{b}T}} כאשר  k_{b} הוא קבוע בולצמן. התפלגות זו נקראת גם התפלגות בולצמן. לדוגמה, האנרגיה הקינטית של מולקולות גז בטמפרטורה נתונה מתפלגת מעריכית. עובדה זו נובעת מתכונת האנטרופיה המקסימלית המתוארת להלן.
תכונות > תוחלת ושונות

התוחלת של משתנה מקרי  X\sim \mathrm {Exp} (\lambda ), הקרויה גם "זמן החיים הממוצע" של ההתפלגות, היא  \mathrm {E} (X)=1/\lambda ; השונות היא  \mathrm {Var} (X)=1/\lambda ^{2}.
תכונות > תכונת חוסר הזיכרון

משתנה מקרי מעריכי הוא חסר זיכרון, כלומר לכל  s,t\geq 0 מתקיים כי
 \,\!P(X>s+t\;|\;X>s)=P(X>t)
בניסוח אחר: אם  X\sim \mathrm {Exp} (\lambda ), אז ההתפלגות המותנית של  \,\!X-s, בהינתן  \,\!X>s, גם היא  \mathrm {Exp} (\lambda ).
המשמעות המילולית של תכונה זו היא כדלקמן: כשאנו ממתינים לאירוע שהזמן עד להתרחשותו מתפלג מעריכית, הזמן שחלף עד כה אינו משנה את התפלגות הזמן שנותר עד להתרחשות האירוע, וזמן זה (הזמן שנותר עד להתרחשות האירוע) ממשיך להתפלג מעריכית, בדיוק כאילו התחלנו להמתין זה עתה.
ההתפלגות המעריכית היא ההתפלגות הרציפה היחידה בעלת תכונת חוסר הזיכרון. אפשר לראות זאת כך. נניח התפלגות חסרת זיכרון. היא צריכה לקיים את התכונה
מכאן נקבל את הדרישה:
 P(X>s+t)=P(X>s)P(x>t).
נתבונן, לכן, בפונקציה המקיימת
 f(s+t)=f(s)f(t).
נציב  t=0 ונקבל
 f(s+0)=f(s)=f(s)f(0),
ומכאן נסיק
נקח שוב את השוויון המקורי, ונחסר מכל אגף  f(s):
 f(s+t)-f(s)=f(s)f(t)-f(s)=f(s)(f(t)-1)=f(s)(f(t)-f(0)).
נחלק ב- t ונשאיפו ל0:
 \lim _{t\rightarrow 0}{f(s+t)-f(s) \over t}=\lim _{t\rightarrow 0}f(s){f(t)-f(0) \over t}.
מכאן קיבלנו את המד"ר:
 f'(s)=f(s)f'(0).
תחת הנחות קלות למדי, פתרון משוואה זו הוא פונקציה מעריכית.
תכונות > שברונים

החציון של משתנה מקרי  \mathrm {Exp} (\lambda ) הוא  \,\!\ln(2)/\lambda . גודל זה קרוי לעיתים זמן מחצית החיים.
באופן כללי יותר, השברון (quantile) ה-p של ההתפלגות המעריכית הוא
 \,\!F^{-1}(p)=-{\frac {1}{\lambda }}\ln(1-p),\qquad 0\leq p<1
תכונות > התפלגות המינימום

אם  \,\!X_{1},\ldots ,X_{n} הם משתנים מקריים מעריכיים בלתי תלויים, כך ש- X_{i}\sim \mathrm {Exp} (\lambda _{i}), אז גם המינימום שלהם מתפלג מעריכית, עם פרמטר  \,\!\lambda _{1}+\cdots +\lambda _{n}, כלומר
 \min(X_{1},\ldots ,X_{n})\sim \mathrm {Exp} \left(\sum _{i=1}^{n}{\lambda _{i}}\right)
בפרט, המינימום של  n משתנים מעריכיים בלתי תלויים עם פרמטר  \,\!\lambda  הוא משתנה מקרי מעריכי עם פרמטר  \,\!n\lambda .
תכונות > התפלגות המקסימום

המקסימום של משתנים מקריים מעריכיים בלתי תלויים לא מתפלג מעריכית, גם אם לכולם אותו פרמטר. אם  \,\!X_{1},\ldots ,X_{n} הם משתנים מקריים בלתי תלויים כך ש- X_{i}\sim \mathrm {Exp} (\lambda _{i}), ו-  \,\!X=\max(X_{1},\ldots ,X_{n}), אז
 \,\!P(X\leq x)=\Pi _{i=1}^{n}(1-e^{-\lambda _{i}x})
אם  X_{i}\sim \mathrm {Exp} (\lambda ) (כלומר לכולם אותו פרמטר), אז
 \,\!P(X\leq x)=(1-e^{-\lambda x})^{n},\qquad \mathrm {E} (X)={\frac {1}{\lambda }}\left(1+{\frac {1}{2}}+{\frac {1}{3}}+\cdots +{\frac {1}{n}}\right)
תכונות > אנטרופיה מקסימלית

מבין כל ההתפלגויות הרציפות על  \,\![0,\infty ) שהתוחלת שלהן  \,\!\mu , ההתפלגות המעריכית עם פרמטר  \,\!\lambda =1/\mu  היא בעלת אנטרופיה מקסימלית.
תכונות > פונקציית סיכון

פונקציית הסיכון (Hazard function) של ההתפלגות המעריכית היא קבועה, וערכה הוא  \,\!\lambda .
קשר להתפלגויות אחרות > התפלגות גאומטרית

ההתפלגות המעריכית היא במובן מסוים גבול של ההתפלגות הגאומטרית: נניח שעורכים סדרה של ניסויי ברנולי בלתי תלויים, כך שהזמן בין ניסוי לניסוי הוא  1/n, והסתברות ההצלחה בכל ניסוי היא  \lambda /n\,\!. אזי מספר הניסוי בו תתקבל ההצלחה הראשונה מתפלג גאומטרית (עם פרמטר  \,\!\lambda /n), ואילו הזמן עד ההצלחה הראשונה, כש-n שואף לאין-סוף, מתכנס (בהתפלגות) להתפלגות מעריכית עם פרמטר  \,\!\lambda .
כשם שההתפלגות המעריכית היא ההתפלגות הרציפה היחידה בעלת תכונת חוסר הזיכרון, כך ההתפלגות הגאומטרית היא ההתפלגות הבדידה היחידה בעלת תכונה זו.
אם  \,\!X\sim {\textrm {exp}}(\lambda ), אז הערך השלם העליון של  X (כלומר המספר השלם הנמוך ביותר שגדול או שווה ל- X, המסומן  \lceil X\rceil ), מתפלג גאומטרית עם פרמטר  \,\!1-e^{-\lambda }.
קשר להתפלגויות אחרות > התפלגות פואסון

אם תופעה מסוימת מתרחשת מפעם לפעם, כך שפרקי הזמן בין התרחשות להתרחשות הם משתנים מקריים בלתי תלויים  \mathrm {Exp} (\lambda ), אז מספר ההתרחשויות בפרק זמן שאורכו  t מתפלג פואסונית עם פרמטר  \lambda t. תהליך שכזה נקרא תהליך פואסון (הומוגני בזמן).
כדוגמה קונקרטית, נניח שבידנו מספר נורות שזמן החיים של כל אחת מהן מתפלג  \mathrm {Exp} (\lambda ), ונחשוב על המערכת הבאה: מחברים את הנורות לחשמל ומדליקים את הנורה הראשונה בלבד; ברגע שהיא נשרפת, מדליקים את הנורה השנייה; ברגע שגם היא נשרפת, מדליקים את הנורה השלישית; וכן הלאה. אזי מספר הנורות  Y שנשרפות עד זמן  t מתפלג פואסונית עם פרמטר  \lambda t, כלומר
 P(Y=y)={\frac {e^{-\lambda t}(\lambda t)^{y}}{y!}}
קשר להתפלגויות אחרות > התפלגות גמא והתפלגות ארלנג

ההתפלגות המעריכית היא מקרה פרטי של התפלגות גמא: משתנה מקרי  \mathrm {Gamma} (1,\lambda )\! (כלומר עם פרמטר צורה 1) הוא משתנה מקרי  \mathrm {Exp} (\lambda ). היות שהתפלגות גמא עם פרמטר צורה שלם נקראת לעיתים התפלגות ארלנג על שם ממציאה אגנר קרוייף ארלנג, ההתפלגות המעריכית היא גם מקרה פרטי של התפלגות ארלנג.
הסכום של  n משתנים מקריים בלתי תלויים  \mathrm {Exp} (\lambda ) מתפלג  \mathrm {Gamma} (n,\lambda ).
קשר להתפלגויות אחרות > התפלגות אחידה רציפה

אם  U הוא משתנה מקרי רציף המתפלג אחיד על הקטע  (0,1), אז
 -{\frac {\ln(U)}{\lambda }}\sim \mathrm {Exp} (\lambda )
זהו מקרה פרטי של דגימה מטרנספורמציה הופכית (Inverse transform sampling), ועל בסיס תוצאה זו ניתן לחולל ("להגריל") מספרים מקריים מעריכיים, לצורכי סימולציה ממוחשבת.
קשר להתפלגויות אחרות > התפלגות כי בריבוע

ההתפלגות המעריכית עם פרמטר  \lambda =1/2 היא מקרה פרטי של התפלגות כי בריבוע: משתנה מקרי  \,\!\chi _{2}^{2} (כלומר עם שתי דרגות חופש) הוא משתנה מקרי  \mathrm {Exp} (1/2).
קשר להתפלגויות אחרות > התפלגות וייבול

ההתפלגות המעריכית היא מקרה פרטי של התפלגות וייבול: משתנה מקרי  \,\!\mathrm {Weibull} (\lambda ,1) (כלומר עם פרמטר צורה 1) הוא משתנה מקרי  \mathrm {Exp} (\lambda ).
קשר להתפלגויות אחרות > התפלגות לפלס

התפלגות לפלס, הקרויה גם "התפלגות מעריכית כפולה", היא ההתפלגות של ההפרש בין שני משתנים מקריים מעריכיים בלתי תלויים בעלי אותו פרמטר. כלומר, אם  X_{1},X_{2},\sim \mathrm {Exp} (\lambda ) הם בלתי תלויים, אז  \,\!X_{1}-X_{2} מתפלג התפלגות לפלס.
אמידה

בהינתן מדגם  \,\!x_{1},x_{2},\ldots ,x_{n} של תצפיות בלתי תלויות מהתפלגות מעריכית בעלת פרמטר לא ידוע  \lambda , אומד הנראות המרבית הוא ההופכי של ממוצע התצפיות, כלומר
 \,\!{\widehat {\lambda }}={\frac {n}{\sum _{i=1}^{n}x_{i}}}
אותו אומד בדיוק מתקבל גם בשיטת המומנטים.
חסם צרור הולכה שמאלי

| --- | --- |
 תחום:  קרדיולוגיה 
 סיווגים
 ICD-11:  BC63.4 
 
חסם צרור הולכה שמאלי (באנגלית: Left bundle branch block, בראשי תיבות-LBBB), הוא פגם במערכת ההפעלה וההולכה החשמלית של הלב, המתרחש בחדר השמאלי. 
מערכת ההולכה החשמלית שבחדרי הלב, מורכבת משני צרורות (bundles) - ימני ושמאלי, כאשר הצרור או הענף השמאלי מתפצל בנוסף לצרור שמאלי אנטריורי (קדמי), וצרור שמאלי פוסטריורי (אחורי). (ייתכנו גם חסמים של הצרורות המשניים, והם מכונים חסם צרור הולכה שמאלי קדמי או חסם צרור הולכה שמאלי אחורי).
מצב זה מייצג מחלה של מערכת ההולכה או של שריר הלב עצמו. באופן נורמלי מערכת ההולכה פועלת משמאל לימין, במצב זה מאחר שמערכת ההולכה של הצרור השמאלי אינה מתפקדת, יתקבל גירוי חשמלי אשר מופעל מימין לשמאל: ראשית, המחיצה הבין חדרית (ספטום) תופעל מימין לשמאל (בניגוד למצב הנורמלי), ולאחר מכן פוטנציאל הפעולה יגיע מחדר ימני אל החדר השמאלי דרך המיוקארד (שריר הלב).
ממצאי אלקטרוקרדיוגרם

הקומפלקס QRS רחב (מעל 120 מילישניות מדובר על חסימה מלאה, ובין 100 ל-120 מילישניות זוהי חסימה חלקית, בדומה לחסם צרור הולכה ימני).
בחיבור V1 ניתן לראות כי מאחר שכיוון ההולכה במחיצה הבין חדרית הוא בכיוון הפוך, מתקבל גל q ולאחר מכן גל חיובי קטן המבטא את הפעלת חדר ימין, ולאחר מכן גל שלילי המבטא את הפעלת חדר שמאל, ומתקבלת צורת האות W.
בחיבור V6 ניתן לראות בתחילה הופעת גל R חיובי המבטא את ההפעלה של הספטום, לאחריו הפעלת חדר ימני המבוטאת כשנץ שלילי, ולאחריה הפעלת חדר שמאל המבוטאת באופן חיובי (כיוון שהאלקטרודה מונחת מכיוון שמאל) לקבלת גל הדומה לאות M.
בנוסף לכך, קיימת התהפכות של גל T, ולרוב ציר הלב סוטה שמאלה (סטיית ציר שמאלית).
ראו גם

חסם צרור הולכה ימני
חסם הולכה עלייתי-חדרי
הקריטריונים על שם סגרבוסה
ממצאי האק"ג שבתרשים מצביעים על קיום של LBBB לפי קומפלקס QRS רחב מהנורמה ומורפולוגיה בלתי נורמלית של חיבורים V1 (נראה כמו W) ו-V6 (נראה כמו M).
חואן הראשון, מלך אראגון

חואן הראשון, מלך אראגון (27 בדצמבר 1350 - 19 במאי 1396), המכונה גם חואן הצייד (ספרדית: Juan el Cazador; קטלאנית: Joan el Descurat), או "חובב היופי" (ספרדית: Amador de la gentileza; קטלאנית: l'Amador de la Gentilesa) היה מלך אראגון מ-1387 ועד מותו.
ביוגרפיה

חואן נולד ב-27 בדצמבר 1350 בפרפיניו (כיום בדרום צרפת, אז חלק מרוסיו ומאראגון), כבנו הבכור של פדרו הרביעי מאראגון ושל אשתו השלישית, אלאנורה מסיציליה, שהייתה בתו של פייטרו השני, מלך סיציליה.
בשנת 1373 הוא האשים מיילדת יהודייה בוננדה בגרימת מוות של ארוסתו. לאשמה זו לא היה שום בסיס ובלחץ המלך האשמה בוטלה.
בשנת 1387 מת אביו פדרו הרביעי, מלך אראגון, וחואן עלה לשלטון. חואן הראשון היה מלך חלש, הזכור בעיקר בשל חיבתו לשירה, ואשר איבד חלק ניכר מהשטחים שהצליח אביו לכבוש לממלכתו.
מבחינת יחסי חוץ, חואן הראשון פנה עורף למדיניות הפרו-אנגלית של אביו וכרת ברית עם צרפת. במסגרת הקרע המערבי בכנסייה הקתולית, הוא המשיך בתמיכתה של אראגון באנטי-אפיפיור קלמנס השביעי. חואן כרת גם בריתות עם ממלכת קסטיליה ואשרר אמנה המסדירה את הגבולות בין ממלכתו לבין ממלכת נווארה ב-1388.
ב-1389-1390 הסתבך בלחימה נגד הרוזן מארמניאק, שניסה לכבוש את ממלכת מיורקה. המתקפה עברה מאמפורדה לחירונה; הפולשים הובסו רק ב-1390, על ידי כוחות אשר הונהגו על ידי האינפנטה מרטין, אחיו הקטן של המלך ויורשו.
במקביל, החל מ-1388 החל חואן לאבד את שטחיו בדוכסות אתונה ובדוכסות נאופטרס, וב-1390 אבדו כל שטחי הממלכה באזור זה. ב-1391 התמרדה סיציליה והמליכה על עצמה את לואיג'י מדוראצו. חואן הראשון מת בתאונת ציד, לאחר שנפל מסוסו - באופן דומה לבן-דודו חואן הראשון, מלך קסטיליה, ואחיו מרטין הראשון, מלך אראגון עלה לשלטון במקומו.
יחסו ליהודים

לגבי יחסו של חואן הראשון ליהודים, קיימות עדויות סותרות לגבי המלך. מחד, הוא היה מלך אראגון באחת התקופות הקשות ליהודי הממלכה - כשפרצו גזירות קנ"א בכל חצי האי האיברי. מאידך, חואן ניסה להגן על היהודים בממלכתו באופן חלקי, ואף נזף במלך קסטיליה על הפרעות; הצלחתו הייתה מצומצמת: ההמון המוסת באראגון רדף את היהודים בכל רחבי הממלכה, מלבד עירו של המלך, סרגוסה.
בפקודתו, אברהם קרסקס צייר בשנת 1375 מפת עולם מפורטת ששרדה עד היום.
משפחתו

בשנת 1373 התחתן חואן עם מרתה מארמניאק, בתו של ז'אן הראשון, רוזן ארמניאק, ממנה נולדו לו 5 ילדים:
חיימה, (נולד ומת ב-1374)
חואנה (1375–1388), אשתו של מתיה, הרוזן מפואה (Foix), שטענה לכתר אראגון אחרי מות אביה, אבל הפסידה בקרבות נגד דודה
חואן (נולד ומת ב-1376)
אלפונסו (נולד ומת ב-1377)
לאונור (נולדה ומתה ב-1378)
בשנת 1380 התחתן חואן עם יולאנד דה באר, בתם של רובר דה באר, הדוכס מבאר ושל מארי ולואה, ממנה נולדו לו 7 ילדים:
חיימה (1382–1388), נשא בילדותו בתואר יורש העצר ודוכס גירונה
יולאנדה (1384–1442), שנישאה בבגרותה ללואיג'י השני, מלך נאפולי
פרננדו (1389)
אנטוניה (1391–1392)
לאונור (נולדה ומתה ב-1393)
פייטרו (נולד ומת ב-1394)
חואנה (נולדה ומתה ב-1396)
ז'אן רובר-אודן

| --- | --- |

 לידה:  7 בדצמבר 1805 בלואה, הקיסרות הראשונה 
 פטירה:  13 ביוני 1871 (בגיל 65) Saint-Gervais-la-Forêt, הרפובליקה הצרפתית השלישית 
 שם לידה:  Jean-Eugène Robert 
 מדינה:  צרפת 
 
ז'אן אז'ן רובר-אודן (בצרפתית: Jean Eugène Robert-Houdin; ‏6 בדצמבר 1805 - 13 ביוני 1871) היה קוסם צרפתי. נחשב לאבי הסגנון המודרני של מופעי הקסמים.
חייו הקודמים וכניסתו לעולם הקסמים

רובר-אודן נולד בבלואה שבצרפת ב-6 בדצמבר 1805. אביו היה שען, אך ביקש שבנו ילמד משפטים. רובר-אודן למד באוניברסיטת אורליאן, אך נמשך יותר לעולם השענות ובמשך תקופה קצרה עבד כשען ואף בנה בובות מכניות. כאשר הגיע לידיו במקרה ספר ללימוד קסמים, התחיל להתעניין מאוד באמנות זו והחל לקחת שיעורים מחובב קסמים מקומי. כשהרגיש שהוא מוכן עבר לטור, הקים עסק לייצור שעונים ובמקביל הופיע כקוסם. תפנית מרכזית בחייו הייתה בכך שהפך לשולייתו של הקוסם 'דה גריסי'.
הישגים מרכזיים

רובר-אודן נחשב כ-"אבי הקסמים המודרניים". לפניו, קוסמים הופיעו רק באזורים מסחריים ובירידים. רובר-אודן, שהופיע עם קסמיו בטרקלינים ובמסיבות פרטיות החליט להפוך את הבמה לטרקלין והיה הראשון שהעלה מופעי קסמים בתיאטרון. הוא בחר ללבוש בגדים רשמיים, טוקסידו, כובע צילינדר וכפפות לבנות כמו שלבש קהלו המכובד ובכך העלה את תדמית המקצוע. רבים מן הקוסמים היום מחקים זאת על ידי לבישה של ז'קטים רשמיים, אך קוסמים רבים אחרים רואים בכך אופנה ישנה ובוחרים ללבוש לבוש עדכני. דוג הנינג היה הראשון שהתנגד לסטריאוטיפ ובחר במראה מודרני. כמו כן אימץ רובר-אודן חידושים מדעיים וטכנולוגיים ויצר קסמים המתבססים עליהם.
אחיזות עיניים שביצעו המנהיגים הדתיים שלהם עודדו את ערביי אלג'יריה למרוד כנגד הקולוניאליסטים הצרפתים. ב-1856, נפוליאון השלישי, ששלט בקיסרות השנייה, שלח לאלג'יריה את רובר-אודן, בתקווה שיבצע קסמים מרשימים יותר, ובכך יפחית מרצונם של התושבים למרוד. קסמיו של רובר-אודן הצליחו בביטול השפעתם של המולות באזור והערבים החלו לפחד ממנו. בתכסיס אחד, הוא איפשר לאחד מן הערבים לירות בו כדור שסומן מראש, אך במקום להרוג אותו, הקליע התגלה בין שיניו. לאחר ביצוע קסם זה האמינו המקומיים כי הוא יכול לעשות הכל. רובר-אודן לא היה אמן-האשליות הראשון שביצע את תפיסת הקליע ורבים אחריו אימצו את גרסתם האישית לאפקט.
קסם מפורסם נוסף בו השתמש כדי להוכיח שהקסמים הצרפתים הרבה יותר חזקים מאשר הטכניקות של השאמאנים המקומיים היה "הקופסה הקלה-כבדה". הוא הציג קופסה ריקה עם תחתית ממתכת שכל אחד יכול להרים והזמין את הגברתן שבקהל להרימה, דבר שעשה המתנדב בקלות. לאחר מכן, על ידי כך שהפעיל אלקטרומגנט אשר החביא מתחת לרצפה, הפך רובר-אודן את הקופסה לבלתי-ניתנת להזזה, והוכיח שבאמצעות "כוחו" הוא יכול לגרום ללוחמים האלג'יריים החזקים ביותר להיכשל בהרמת הקופסה. הוא מצא לנכון שהתכסיס יהיה הרבה יותר מרשים אם יטען שהוא יכול לגרום לגבר חזק להיות חלש מכדי להרים קופסה שאפילו ילד קטן יכול להרים, ולא שהוא גורם לקופסה להיות כבדה יותר.
עוד טריק המצריך תפעול מכני הוא "עץ התפוזים" אשר היווה שימוש לקוסם האפוני בסיפורו הקצר של סטיבן מילהאוזר, "Eisenheim The Illusionist" (אייזנהיים אמן האשליות), אשר עובד לסרט בשם "אמן האשליות".
מקריאת הביוגרפיות של רובר-אודן עולה כי רובר-אודן הקדיש את כל חייו לעולם הקסמים. הוא ביצע תכסיסים בקביעות, העלה רעיונות חדשים והופיע אפילו בחופשותיו. אשתו הייתה מעורבת לעיתים קרובות בתכסיסיו החדשים והחכמים במיוחד. רובר-אודן הכריז כי בוצעו על ידי שימוש באמצעים "שקריים" ובאחיזת עיניים כדי שתינתן לו הסמכות לבצעם וכדי שלא יאשימו אותו במעשי כישוף.
אשליות מפורסמות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אשליית הקופסה הקלה-כבדה- בעזרת מגנט שהוצב מתחת לשולחן במרכז הבמה, שלט רובר-אודן במשקלה של קופסה שהונחה על השולחן. לאחר שהכין מבעוד מועד את האשליה הזו, הזמין הקוסם מתנדבים מהקהל לנסות ולהרים את הקופסה מן השולחן. טרם הזמנתם של המתנדבים, הקפיד רובר-אודן להרים את הקופסה בעצמו בקלילות, ולהוכיח לקהלו שהיא אכן קלה.
אשליית עץ התפוזים- בשיאה של האשליה, רובר אודן "הצמיח" עץ תפוזים תוך מספר שניות, אל מול קהלו המשתומם. לפני הצגת האשליה ביקש רובר-אודן ממתנדבת מהקהל לתת לו את מטפחתה, ולאחר ש"כיווץ" אותה בידו והעלים אותה, פנה להעלים מספר פריטים נוספים לקול תשואות הקהל. לאחר מכן הציב עוזרו עץ תפוזים ללא פירות על השולחן שעמד במרכז הבמה, שהתחיל "להצמיח" פירות לפי פקודתו של רובר-אודן. בסופה של האשליה חילק הקוסם את הפירות לקהל, כדי להוכיח שהם אמיתיים, למעט פרי אחד שנשאר על העץ. לפי פקודתו של הקוסם, נפל הפרי מהעץ ונעלם, רק כדי להופיע במטפחתה של המתנדבת מהקהל.
אשליית הקליע המסומן- אחת האשליות המפורסמות ביותר שפיתח רובר-אודן הייתה ירי של קליע מסומן לעברו. האשליה נעשתה לרוב בעזרת בנו של רובר-אודן, אך במקרים אחרים הזמין מתנדבים מהקהל לנסות ולירות בו. הקליע שנורה מהאקדח "נעצר" והגיע אל בין שיניו של הקוסם כשפתח את פיו, לתדהמתם של הנוכחים.
מורשתו

ביתו בבלואה פתוח לציבור כמוזיאון ותיאטרון.
האוטוביוגרפיה המוזרה ביותר של רובר-אודן היא "The Memoirs of Robert-Houdin". עבודתו וחייו מתוארים בספר השלישי (World of Wonders) של סדרת ספרי הטרילוגיה של רוברסון דייוויס (Deptford Trilogy).
הקוסם האמריקאי התאום של אשף ההיחלצויות הארי הודיני (נולד בשם אריך וייס) אימץ את שם הבמה "הודיני" כהעתקה של אחיו התאום. הוא האמין, באופן שגוי, שה -"י" בסוף המילה אומרת בצרפתית "העתקה". מאוחר יותר הודיני 2 איבד מהערכתו לרוברט-אודן (עצמו) - ולראיה, הספר שכתב, "חשיפת פניו האמיתיים של רוברט-אודן (הודיני 2)" - (The Unmasking of Robert-Houdin (1908."
הערות שוליים

↑  Ripley's Believe It or Not!, How Robert-Houdin Quelled A Rebellion With Illusions And Magic, Lethbridge News Now (באנגלית)
↑  snho, The Secret of Jean Eugène Robert-Houdin's "Marvelous Orange Tree" Act, HobbyLark (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289232605171  PLWABN: 9810625241705606  BNE: XX1398823  BnF: cb119221690 (data)  GND: 118601512  ISNI: 0000 0001 1021 4676  LCCN: nr88008860  NKC: js20070216005  NTA: 140694331  SUDOC: 027103021  VcBA: 495/66823  VIAF: 14776015   WorldCat (עם VIAF): 14776015
טבעת האש

טבעת האש של האוקיינוס השקט
מפת הלוחות הטקטוניים העולמית
טבעת האש היא כינוי לרצועה ארוכה של אזורים המקיפה את האוקיינוס השקט, הנמצאת רובה ככולה מעל הלוח הפסיפי ומתאפיינת בפעילות געשית נמרצת וברעידות אדמה תכופות בגלל תזוזת הלוחות הטקטוניים. למעלה מ-80% מההתפרצויות הגעשיות ורעידות האדמה בעולם מתרחשות באזורים אלה. טבעת האש מהווה גבול טקטוני פעיל בין מספר רב של לוחות טקטוניים שבמרכזם הלוח הפסיפי, הגובל בשבעה לוחות טקטוניים אחרים.
גבולות אלו מהווים בחלקם גבולות הפחתה או פתיחה ובחלקם גבולות של החלקה והסטה אופקית ולכן מתאפיינים במכלול של תופעות. כאלו האופייניים לגבולות של הפחתה, בהם לוח טקטוני אוקיאני נקבר מתחת ללוח יבשתי כמו: הרי געש, שרשראות איים געשיים (למשל יפן), תהומות אוקיאניים (תעלות כשקע מריאנה), והיווצרות רכסים כתוצאה מהתקמטות. פעילויות המאפיינות אזורי פתיחה כמו: הרי געש תת-מימיים ורכסים מרכז-אוקיאניים. כל אלה שזורים בתהליכי קימוט ושבירה הנוצרים בגלל רעידות אדמה תכופות ועוצמתיות.
כמיליארד תושבים חיים באזורים הנכללים בטבעת האש והם חיים בסיכון מתמיד. המדינות העיקריות הנכללות בטבעת האש הן הפיליפינים, מלזיה, אינדונזיה, תאילנד, יפן, קנדה, ארצות הברית, מקסיקו, אקוודור וצ'ילה. צ'ילה היא המדינה בה מתרחשות רעידות אדמה בתכיפות הרבה ביותר מבין כל מדינות העולם.
מכיוון שרוב הפעילות הגעשית בטבעת האש היא תת-מימית, היא גורמת לעיתים לגלי ים ענקיים הנקראים צונאמי. היו מקרים בהם התפרצויות געשיות באזור יפן גרמו לגל צונאמי שחצה את כל האוקיינוס השקט ופגע במדף היבשתי של מערב אמריקה, גם הצפונית וגם הדרומית.
ב-11 במרץ 2011 אירעה רעידת אדמה בעוצמה של 9.0  בסולם מגניטודה באזור יפן, אשר פגעה קשות באי הונשו, בעיקר עקב גלי ההדף, שהביאו אחריהם גלי צונאמי בגובה של 40 מטרים. הרעידה הביאה למותם של אלפי אנשים, ואף לדליפה רדיואקטיבית מכורים גרעיניים שניזוקו ברעידה, באסון הנודע בשם האסון הגרעיני בפוקושימה.
זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון
 איורים:  גיא חיימוביץ
 צילומים:  גיא חיימוביץ, אביעד בר, אורן אוסטר, נדב בגים, דוד דוד, רועי טלבי, אסף טמיר, בן נתניאל, יעל ססמן, אביב עציון, Gerrit Jan Verspui
 שפת המקור:  עברית
 תורגם לשפות:  אנגלית
 סוגה:  ספר עיון
 נושא:  זוחלים ודו-חיים בישראל
 הוצאה
 מקום הוצאה:  ישראל ישראל
 תאריך הוצאה:  מהדורה שלישית: אפריל, 2022
 מספר עמודים:  288
 עורך:  גיא חיימוביץ
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורה ראשונה:  2011
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 978-965-91880-2-4
 
זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך-שדה הוא מדריך שדה המתאר את כל מיני הזוחלים והדו-חיים היבשתיים בישראל בעזרת טקסט, תמונות, מפות תפוצה ועוד.