אלכס הרשאפט
פעילות חברתית > זכויות בעלי חיים

בשנת 1961, זמן קצר לאחר הגיעו לישראל, הרשאפט אימץ אורח חיים צמחוני. בשנת 1975, ביקר אלכס בבית מטבחיים. המראות שראה הזכירו לו את הזוועות שגרמניה הנאצית ביצעה ביהודים בזמן מלחמת העולם השנייה, ומאז החל לפעול למען זכויות בעלי חיים:
הזדמן לי להיות בבית מטבחיים, ראיתי בעלי חיים מבועתים, דחוסים בצפיפות איומה וממתינים למותם, בדיוק כמו בני משפחתי במחנה ההשמדה טרבלינקה. ראיתי את אותה מכניקת הרג יעילה וקרה כמו בטרבלינקה. ראיתי את הערימות המסודרות של לבבות, פרסות וחלקי גוף אחרים, שכל כך הזכירו את ערימות השיער היהודי, המשקפיים והנעליים בטרבלינקה. נזכרתי בהאשמה של הסופר היידי הנודע, יצחק בשביס-זינגר שכתב 'עבור בעלי החיים, כל בני האדם הם נאצים, וכל יום הוא טרבלינקה'. ואז, זה סוף סוף היכה בי. 'לעולם לא עוד' הוא לא על מה שלאחרים אסור לעשות לנו. 'לעולם לא עוד' פירושו שאל לנו לעולם לבצע שוב זוועות המוניות נגד יצורים חיים אחרים. פירושו שאל לנו לעולם לגדל בעלי חיים למזון או לנצל אותם בשום צורה. וזה הרגע בו נהייתי פעיל למען זכויות בעלי חיים
בשנת 1975, השתתף הרשאפט בכנס הצמחונות העולמי. אירוע זה השפיע עליו עמוקות. תמיד חש שאין זה מוסרי להרוג בעלי חיים למאכל, אך הרגיש שאין בסביבתו אנשים שחושבים כמוהו. הכנס הוכיח לו אחרת, ומאז הוא החליט להקדיש את חייו למאבק לזכויות בעלי החיים. בשנת 1976, ייסד את ארגון 'התנועה לזכויות חיות המשק', תחילה עסק הארגון בקידום צמחונות (תחת השם 'השירות למידע צמחוני') ולאחר מכן עסק בטבעונות ובזכויות בעלי חיים. באותה השנה, השתתף בוועידת התזונה של הסנאט האמריקאי שהובילה לפרסום מסמך הנחיות תזונה. בשנת 1978, השתתף בדיון בקונגרס האמריקאי שעסק בחקיקה בתחומי מידע תזונתי ופיקוח בשר, וארגן מספר ועידות לקידום צמחונות. בשנת 1981 אימץ אורח חיים טבעוני, וארגן את הכנס 'Action For Life' שעורר את התנועה לזכויות בעלי חיים בארצות הברית. הוא המשיך לארגן כנסים בהשתתפותם של חלוצי התנועה לזכויות בעלי חיים בארצות הברית: אינגריד ניוקירק (אנ'), קליבלנד אמורי (אנ'), אלכס פאצ'קו (אנ'), גרטשן ויילר (אנ'), הנרי ספירה (אנ') ופיטר סינגר. כנסים אלו נערכו בכל רחבי ארצות הברית עד לשנת 1991. משנת 2013, משמש הרשאפט גם כחבר בוועד המנהל של ארגון הצמחונים היהודים של צפון אמריקה (אנ'). בין תרומותיו הרבות לתנועה לזכויות בעלי חיים, בולטות שתי יוזמות בינלאומיות משגשגות: האחת היא כינון 'היום הבינלאומי להזדהות עם חיות המשקים' אותו יזם בשנת 1983 וקבע את מועדו השנתי בתאריך השני באוקטובר כמחווה ליום הולדתו של מהטמה גנדי, שפעל גם הוא לקידום הצמחונות, והשנייה היא כינון 'יום ללא בשר' אותו יזם בשנת 1985 וקבע את מועדו השנתי בתאריך 20 במרץ.
לדבריו, הזוועות להן היה עד בילדותו בתקופת השואה, נשארו איתו לעד, והובילו אותו להקדיש את חייו לזכויות בעלי חיים. בראיון שנערך עמו בשנת 1996 אמר: "אני רואה הרבה אנלוגיות בין מה שהנאצים עשו לנו, לבין מה שאנו עושים לחיות המשק". לטענתו, מדובר בשתי אידאולוגיות של דיכוי הנובעות מאותו דפוס מחשבה שמאפשר להוריד את ה'אחר' לרמה כזו שאין לחייו ערך. הרשאפט השתכנע כי את חובו על כך ששרד בעוד רבים אחרים נספו, עליו לשלם באמצעות רדיפה אחרי צדק באופן כללי, ורדיפה אחר צדק עבור הקבוצה המדוכאת ביותר: חיות המשק, באופן ספציפי. כשנשאל האם לעובדה שהוא ניצול שואה יש קשר לפעילותו למען זכויות בעלי חיים, השיב: "לא רק שיש לעובדה זו קשר לפעילות שלי למען בעלי חיים, היא למעשה הסיבה היחידה לפעילות שלי למען בעלי חיים".
עד היום, כתב הרשאפט מספר רב של מאמרים, שלח מאות מכתבים לעורכי עיתונים ונאם בעשרות כנסים בנושא זכויות בעלי חיים ואכזריות תעשיית משק החי. בשנת 2015 קיים סבב הרצאות בארצות הברית תחת השם "מגטו ורשה לחמלה לכל", והגיע לישראל למספר הרצאות בחודש מאי 2015, ביזמתה של אורי שביט. במסגרת ביקורו בישראל, התארח בבית נשיא המדינה, ראובן ריבלין.