stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תלום-קשקשים מצוי
הערות שוליים

↑  תלום-קשקשים מצוי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  מילון בעלי חיים א"י (תשכ"ג), 1963, באתר האקדמיה ללשון העברית
1 2 3 4 5 6  ד"ר אברהם ארבל ועזריה אלון (1984), החי והצומח של ארץ ישראל כרך 5 - דו-חיים וזוחלים. משרד הביטחון – ההוצאה לאור והחברה להגנת הטבע, עמ' 135-137
↑  תלום-קשקשים מצוי מאתר מן השדה
1 2 3  עמוס בוסקילה ופנחס אמתי (2001), מדריך לזוחלים ודוחיים בישראל. כתר הוצאה לאור בע"מ. עמ' 266 ,264, 254, 53
1 2 3  תלום הקשקשים מאתר גן החיות הלימודי חיפה
↑  תלום-קשקשים מצוי (Malpolon monspessulanus) מאתר icb-reptiles
1 2  Pommier, Philip; de Haro, Luc. (2007). "Envenomation by Montpellier snake (Malpolon monspessulanus) with cranial nerve disturbances". Taxicon 50 (6): 868–869.
↑  ד"ר ארנון גולדברג, אלרגיה לארס חרקים: תגובות אפשריות לעקיצת חרקים, טיפול אפשרי והמלצות לבירור אלרגי מאתר TheMedical - 'אתר הרופאים של ישראל'
1 2  Carranza, S.; Arnold, E.N.; Pleguezuelos, J.M. (2006). "Phylogeny, biogeography, and evolution of two Mediterranean snakes, Malpolon monspessulanus and Hemorrhois hippocrepis (Squamata, Colubridae), using mtDNA sequences". Molecular Phylogenetics and Evolution 40 (2): 532–546.
ראשו של תלום-קשקשים מצוי
תלום-קשקשים צעיר טורף לטאה
סימני נשיכה של תלום-קשקשים מצוי, כברוב המקרים שיני הארס האחוריות לא חדרו או באו במגע עם היד.
תלום-קשקשים מצוי – בוגר
אלינור אהרון

| --- | --- |
אלינור אהרון
אלינור אהרון
 לידה:  21 ביוני 1973 (בת 51) תל אביב, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיסוק:  שחקנית, זמרת, מנחת טלוויזיה
 מקום לימודים:  תלמה ילין  סטודיו למשחק ניסן נתיב 
 פרופיל ב-IMDb
 
אלינור אהרון (נולדה ב-21 ביוני 1973) היא שחקנית, זמרת ומנחת טלוויזיה ישראלית.
ביוגרפיה

אהרון נולדה בשם אלינורה אהרון, וגדלה בתל אביב. בצעירותה למדה לנגן בפסנתר. בוגרת בית הספר לאומנויות של תל אביב מחזור א' במגמת מחול. את לימודי התיכון עשתה אהרון בבית הספר "תלמה ילין". בין השנים 1987–1992 הייתה חברה בלהקת "צעירי תל אביב" והופיעה בסדרות הטלוויזיה של הלהקה "החופש האחרון" ו"לא כולל שירות".
בשנת 1991 השתתפה אהרון בקדם אירוויזיון כסולנית הרכב בשם "אלינור וצעירי ת"א", כשהיא מלווה בארבעה מחבריה מלהקת "צעירי תל אביב", ליאת אחירון, אביבית צמח, סער פין ויריב יפת. הם שרו את השיר "נערה צעירה", שהגיע למקום הרביעי בתחרות.
בצה"ל שירתה בלהקת חיל החינוך.
לאחר שירותה הצבאי, בשנים 1993–1994 הנחתה אהרון את התוכנית "תוסס".
ב-1994 הצטרפה אהרון ללהקת שחקני התיאטרון הקאמרי כשהחלה לשחק בהעלאתו הראשונה של המחזה "דבר מצחיק קרה" בישראל בבימויו של מיכאל גורביץ'. מאז, משחקת בתיאטרון הבימה, תיאטרון בית ליסין ותיאטרון חיפה.
ב-1995 השתתפה בקלטת הילדים "סבתא בשלה דייסה" לצד ליא קניג ואלברט כהן.
ב-1996 שיחקה אהרון בקומדיה הישראלית "חצי המנשה".
ב-2000 שיחקה אהרון בהצגת הילדים "פוקהונטס" בתפקיד פוקהונטס.
בשנת 2002 החלה להופיע בתיאטרון הקאמרי במחזה "עוץ לי גוץ לי" בתפקיד בת הטוחן.
אהרון הופיעה במספר קלטות וידאו לילדים, בהם "שירי משחק" של דתיה בן דור, "סבתא בישלה דייסה" וב-DVD חינוכי על תקופת התנ"ך בשם "התנ"ך לילדים" מאת אפרים סידון. כמו כן השתתפה בתוכנית הילדים "פרפר נחמד" בשנים 2000 –2004.
אהרון השתתפה במופעים "פתחו את השער" על פי שירי וסיפורי קדיה מולודובסקי, "איך באים השירים אל לב האדם" בשיתוף סימפונט רעננה ובמופע "כי אשמרה שבת" של התזמורת האנדלוסית הישראלית.
ב-2012 פרסמה סינגל בשם "לא סתם". בנובמבר אותה שנה פורסם קליפ לשיר בהשתתפות בעלה אוהד בן אבי, במאי הסדרה "לא כולל שירות" יצחק שאולי, שרון פין, אשתו לשעבר של חברה ללהקת "צעירי תל אביב" סער פין, וחבריה מלהקת "צעירי תל אביב" ששיחקו עמה ב"לא כולל שירות". עוד באותה שנה יצא לאור אלבום הבכורה שלה, "אלבום ראשון".
משנת 2018 עוסקת אהרון בנוסף למשחק ולשירה, גם בתחום התיירות כשהיא עובדת במכירות חבילות נופש ובידור לחו"ל.
בשנת 2019 חזרה להופיע בתיאטרון הקאמרי במחזה "עוץ לי גוץ לי", בתפקיד בת הטוחן.
אהרון היא בוגרת בית הספר למשחק ניסן נתיב. במהלך לימודיה, זכתה במלגת קרן שרת.
אהרון היא אחייניתו של בצלאל אלוני שהיה מנהלה האישי של הזמרת עפרה חזה. היא נשואה לזמר והיוצר אוהד בן אבי, ולהם בת ובן. הם מתגוררים בשכונת אפקה שבתל אביב.
תפקידים > בתיאטרון הקאמרי

| הצגה | מחזאי | במאי | תפקיד | הצגת בכורה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| דבר מצחיק קרה | סטיבן זונדהיים, ברט שבלוב ולארי גלברט | מיכאל גורביץ' | וויברטה | 1994 |
| קרום | חנוך לוין | מיכאל גורביץ' | כלה/ אחות | 17 בפברואר 2000 |
| הורדוס | עדנה מזי"א | עדנה מזי"א | דינה | 20 במאי 2000 |
| ליזיסטרטה 2000 | ענת גוב על פי אריסטופאנס | עדנה מזי"א | אליקי חג'ידקיס | 25 בינואר 2001 |
| עוץ לי גוץ לי | אברהם שלונסקי ודובי זלצר | רוני פינקוביץ' | בת הטוחן (הוחלף על ידי מירב פלדמן) | 30 בנובמבר 2002 |
| כובע הקש האיטלקי | אז'ן לביש ומארק מישל | מיטקו בוזקוב | אלן הכלה | 6 במרץ 2003 |
| פרק ב' | ניל סיימון | אלון אופיר | פיי מדוויק (החליפה את אסי לוי) | 1 במרץ 2003 |
| שירת הקאמרי | מישה בלכרוביץ וטל בלכרוביץ, אבי גז | צדי צרפתי | תפקידים שונים | 11 בפברואר 2005 |
| סאלח שבתי | אפרים קישון | משה קפטן | חבובה שבתי | 25 ביוני 2008 |
תפקידים > בתיאטרון הבימה

| הצגה | מחזאי | במאי | תפקיד | הצגת בכורה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| בוסתן ספרדי | יצחק נבון | צדי צרפתי | ויקטוריה (החליפה את גלית גיאת) | 8 בינואר 1998 |
תפקידים > בתיאטרון בית ליסין

| הצגה | מחזאי | במאי | תפקיד | הצגת בכורה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אבניו קיו | ג'ף וייטי, רוברט לופז וג'ף מרקס | משה קפטן | לטינה | 23 באוקטובר 2007 |
תפקידים > בתיאטרון חיפה

| הצגה | מחזאי | במאי | תפקיד | הצגת בכורה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| בילי שוורץ | אוהד חיטמן ושירילי דשא | דניאל אפרת | גב' קרלה אבנר (החליפה את דור אוחיון בר נתן) | 21 במרץ 2015 |
תפקידים > בתיאטרון המסחרי

| הצגה | מחזאי | במאי | תפקיד | הצגת בכורה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פוקהונטס | עידן עמית | עידן עמית | פוקהונטס | 23 בדצמבר 2000 |
מריסה מילר

| --- | --- |

מילר, 2009
 לידה:  6 באוגוסט 1978 (בת 46) סנטה קרוז, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 השכלה:  Aptos High School 
 מעסיק:  ארצות הברית 
 בן או בת זוג:  Griffin Guess (2006–?) 
 www.marisamiller.com
 
מריסה לי מילר (באנגלית: Marisa Lee Miller; נולדה ב-6 באוגוסט 1978) היא דוגמנית אמריקאית.
ביוגרפיה

נולדה בשם מריסה לי ברטטה (Marisa Lee Bertetta) בסנטה קרוז, קליפורניה שבארצות הברית, למשפחה נוצרית. התחנכה בבית ספר נוצרי פרטי. לה שתי אחיות צעירות, היא התגלתה בגיל שש עשרה על ידי שני סוכני דוגמנות איטלקיים והחלה לדגמן באיטליה.
היא התפרסמה ב-1997 כשהופיעה בגיליון הראשון של המגזין "Perfect 10".
מ-2002 ועד 2008 היא הופיעה בכל אחד מגיליונות בגדי הים של ספורטס אילוסטרייטד וב-2008 היא הופיעה על שער המגזין.
מ-2007 היא החלה לשמש מלאכית של ויקטוריה'ס סיקרט.
היא הצטלמה לשערי המגזינים מקסים וקוסמופוליטן.
הופיעה כדוגמנית בפרק של הסדרה "הפמליה", והתארחה גם בסדרות "גארי הרווק" ו-"איך פגשתי את אמא". ב-2013 השתתפה בסרט המדע הבדיוני "שוטרים מעולם אחר", לצד ראיין ריינולדס.
מילר, 2007
פנגיאה

מפת פנגיאה
אנימציה המדגימה את הפרדות פנגיאה ליבשות המוכרות כיום
פנגיאה (Pangaea או Pangea מיוונית πᾶν γαία – "כל האדמות"), הוא השם שבו השתמש אלפרד וגנר בהתייחסו ליבשת-על שהתקיימה במהלך עידן המזוזואיקון, האחרונה עד כה מתוך מספר יבשות-על שהתקיימו על פני כדור הארץ, ואשר נוצרו בתהליך מחזורי של התכנסות הלוחות הטקטוניים ליבשת-על אחת והיפרדותם ליבשות נפרדות. פנגיאה נוצרה לפני כ-335 מיליון שנים, והופרדה לפני כ-175 מיליון שנים לשתי יבשות-על נפרדות, שמאוחר יותר התחלקו ליבשות שאנו מכירים כיום.
כאשר היבשות התכנסו ויצרו את פנגיאה, נוצרו רכסי הרים; חלק מרכסי ההרים הללו עדיין קיימים, כגון הרי האפלצ'ים או הרי אורל. האוקיינוס הכביר שהקיף את פנגיאה נקרא פנטלסה (ביוונית עתיקה: 'כל הים').
פנגיאה הייתה בצורה של האות C, והתפרשה לאורך קו המשווה. כיוון שהייתה כה גדולה, חבליה הפנימיים היו בעלי אקלים חם מאוד בגלל מיעוט משקעים.
מעטפת כדור הארץ שתחת היבשת הקדומה הייתה עדיין חמה מאוד, והירבתה לפרוץ החוצה אל פני כדור הארץ בצורת לבה, בעיקר באזור יבשת אפריקה. כתוצאה מכך, הייתה אפריקה מוגבהת בכמה עשרות מטרים לעומת היבשות האחרות.
ככל הנראה, פנגיאה לא הייתה יבשת-העל היחידה בהיסטוריה. הסברה הרווחת היא שיבשת-על בשם פנוטיה נוצרה לפני 600 מיליון שנים והתפצלה לפני 550 מיליון שנים. לפניה התקיימה יבשת-על בשם רודיניה, אשר נוצרה לפני כמיליארד שנה והתפצלה לפני כ-750 מיליון שנים.
ההתפצלויות השונות שעברה היבשת גרמו להיווצרותם של הלוחות הטקטונים והרכסים באוקיינוסים, ואלו הם הגורמים לרעידות אדמה ולהתפרצויות געשיות.
במהלך עידן היורה, התפצלה פנגיאה לשני חלקים:
גונדוונה – אמריקה הדרומית, אפריקה, אוסטרליה, אנטארקטיקה והודו
לאוראסיה – אירופה, אסיה (בלי תת-היבשת ההודית) וצפון אמריקה
בהמשך התפצלו שתי יבשות אלו לחלקים נוספים עד שכדור הארץ הגיע למצבו הנוכחי.
הנרי החמישי (סרט, 1944)

| --- | --- |

 מבוסס על:  הנרי החמישי 
 בימוי:  לורנס אוליבייה 
 הופק בידי:  Filippo Del Giudice, לורנס אוליבייה 
 תסריט:  לורנס אוליבייה 
 עריכה:  רג'ינלד בק 
 שחקנים ראשיים:  לסלי בנקס Nicholas Hannen (תומאס בופורט, דוכס אקסטר) Roy Emerton (Bardolph) ג'ורג' קול (שחקן) Morland Graham (Thomas Erpingham) Gerald Case (Ralph de Neville, 1st Earl of Westmorland) Griffith Jones (תומאס מונטגיו, הרוזן הרביעי מסולסברי) Valentine Dyall (פיליפ השלישי, דוכס בורגונדיה) ג'ורג' רובי (ג'ון פלסטף) Francis Lister (שארל הראשון, דוכס אורליאן) Arthur Hambling ראסל ת'ורנדייק (ז'אן הראשון, דוכס בורבון) ברייאן ניסן Michael Shepley Ivy St. Helier Jimmy Hanley רלף טרומן ג'ון לאורי Frederick Cooper (Corporal Nym) פרדה ג'קסון (Mistress Quickly) רוברט ניוטון (Ancient Pistol) רוברט הלפמן לורנס אוליבייה (הנרי החמישי, מלך אנגליה) ניאל מקגיניס ליאו גן (שארל ד'אלברה) רנה אסרסון (קתרין מוולואה) הרקורט ויליאמס (שארל השישי, מלך צרפת) מקס אדריאן (Louis, Dauphin of France, Duke of Guyenne) אסמונד נייט (Fluellen) פליקס אילמר (הנרי צ'יצ׳לי) Ernest Thesiger (שארל השביעי, מלך צרפת) Ernest Hare 
 מוזיקה:  ויליאם וולטון 
 צילום:  ג'ק הילדיארד, רוברט קרסקר 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 חברת הפקה:  Two Cities Films 
 חברה מפיצה:  Eagle-Lion Films, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  1944 
 משך הקרנה:  143 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית, צרפתית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט היסטורי, סרט תקופתי (ימי הביניים) 
 מקום התרחשות:  לונדון 
 פרסים:  מועצת ביקורת הקולנוע האמריקנית: עשרת הסרטים הטובים ביותר  פרס מועצת ביקורת הקולנוע האמריקנית לסרט הטוב ביותר 
 דף הסרט ב־IMDb
 
הנרי החמישי (באנגלית: Henry V; הכותרת הרשמית, בעקבות מהדורת הקוורטו של המחזה מ-1960 היא The Chronicle History of King Henry the Fift with his battell fought at Agincourt in France "הכרוניקה ההיסטורית של המלך הנרי החמישי ומלחמתו בקרב אז'נקור בצרפת") הוא סרט קולנוע אודות הנרי החמישי, מלך אנגליה, המבוסס על המחזה "הנרי החמישי" מאת ויליאם שייקספיר (וכולל גם חלקים מתוך המחזות הנרי הרביעי, חלק ראשון והנרי הרביעי, חלק שני). את הסרט ביים לורנס אוליבייה שגם הפיק אותו ועיבד אותו למסך והוא אף משחק את התפקיד הראשי בסרט. הסרט, שצולם בשלהי מלחמת העולם השנייה, נועד לשמש כחיזוק מורלי לבריטניה, כסרט פטריוטי, שנועד לחזק את רוח הלוחמים והעם. הסרט הוקדש לכוחות הקומנדו של צבא בריטניה, ההולכים בעקבות "אבות-אבותיהם המתוארים בסרט". הסרט הופק בעידודו הישיר של ראש-ממשלת בריטניה וינסטון צ'רצ'יל ומומן בחלקו על ידי ממשלת בריטניה. הסרט זיכה את אוליבייה בפרס אוסקר לשם כבוד לשנת 1946. הסרט היה מועמד לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר, פרס אוסקר למוזיקה המקורית הטובה ביותר, פרס אוסקר לעיצוב ההפקה הטוב ביותר ופרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר.
עלילה

הסרט נפתח במבט פנורמי על לונדון של שנת 1600 והמצלמה הולכת ומתמקדת בתיאטרון הגלוב, על במתו נפתח המחזה בנאום של המספר (בגילומו של לסלי בנקס (אנ')) מול קהל של התקופה האליזבתנית. התמונה הראשונה של המחזה, תיאור מצב העניינים הפוליטיים בממלכה והגעת השליח מה דופין של צרפת מתרחשות כמחזה על הבמה. המחזה משלב תמונות מן המחזות הנרי הרביעי, חלק ראשון והנרי הרביעי, חלק שני המציגות את ג'ון פלסטף וחבורתו וממחיזות את מותו של פלסטף, גישה עליה חזר קנת בראנה בסרטו הנרי החמישי משנת 1989.
בשלב זה עובר המחזה לסאות'המפטון ולהכנות הצבאיות של הנרי וצבאו לקראת מסע המלחמה לצרפת. שיאו של הסרט בקרב אז'נקור ובנאום יום קריספין הקדוש, אותו נושא הנרי על מנת לעורר את רוח חייליו ולהמריץ אותם לניצחון "מעטים מול רבים": The fewer men, the greater share of honour ("ככל שימעטו האנשים, כך יגדל הכבוד").
לאחר הניצחון על הצרפתים, נושא המלך הנרי לאשה את הנסיכה קתרין מוולואה (בגילומה של רנה אשרסון (אנ')).
בסיום, חוזרת המצלמה לאולם תיאטרון הגלוב, להשתחוויה של השחקנים, כנהוג בסיום הצגות מול קהל.
הפקה

הסרט צולם בשנת 1944, במקביל לאירועי הפלישה לנורמנדי, באמצעות ציוד הטכניקולור היחיד שהיה בבריטניה באותה עת, כאשר חלק ניכר מהציוד וכח אדם הטכני היה מגויים למלחמה.
לונדון של 1600 עוצבה כמיניאטורה מדויקת ומפורטת, על סמך מחקר כיצד נראתה העיר לפני השריפה של 1666, ששינתה את פניה כליל. הקהל הצופה בהצגה הורכב מניצבים בתלבושות תקופתיות שהגיבו למחזה המוצג על הבמה בזמן אמת.
ההשראה לעיצוב התלבושות והאתרים בצרפת נבעה מהסצנות המתוארות בספר השעות העשירות מאוד של דוכס ברי וניכר בעושר של צבעים, בגדים, שריונות וציוד תקופתי. קרב אז'נקור עצמו כמו גם צילומי חוץ נוספים, צולם באירלנד באופן שמזכיר ומשחזר ציורים תקופתיים. הצבעוניות העזה והבוהקת וההעמדה הקפדנית של הניצבים, מקנים לכל צילום איכות מלאכותית של תמונה מסוגננת.
המוזיקה (בהלחנתו של ויליאם וולטון) שואפת להיות אף היא ייצוג של המוזיקה האליזבתנית, כולל שירת המזמור Non nobis בסיום הקרב, מסורת שאף היא שוחזרה על ידי קנת' בראנה בסרטו מ-1989.
שינויים במחזה

פרט להחדרת קטעים הכוללים ייצוג רב יותר לחבורתו של פלסטף לתוך עלילת "הנרי החמישי", ויתר אוליבייה על מספר קטעים.
החלקים אותם קיצץ אוליבייה מהמחזה הם אלו העלולים לצייר את הנרי כמלך עריץ ונוקשה, שסגנונו איננו מרומם ופטריוטי מספיק. כך נקצצו החלקים בהם הוא מורה על הוצאתם להורג של המורדים בתחילת המחזה (ריצ'רד מקיימברידג', הנרי סקופ ותומאס גריי), הנאום בו הוא מאיים לשלח את חייליו לרצוח ולאנוס את אזרחי ארפלור אם לא ייכנעו, שיסוף גרונם של בני הערובה הצרפתים וסירובו לעצור את הוצאתו להורג של ידידו לשעבר ברדולף. גם סיומו המלנכולי של נאום הסיום, שבישר על קץ תור הזהב של מלכות הנרי החשמישי ואובדן הכיבושים בצרפת, נקצץ החוצה מן הסרט, על מנת שיוותר עם סיום מרומם-נפש.
קישורים חוצוניים

"הנרי החמישי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
"הנרי החמישי", באתר נטפליקס
"הנרי החמישי", באתר AllMovie (באנגלית)
"הנרי החמישי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
"הנרי החמישי", באתר אידיבי
"הנרי החמישי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
הערות שוליים

↑  Churchill, Shakespeare, and Agincourt, The Churchill project
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007516951605171  BnF: cb146640913 (data)  GND: 4748974-1  LCCN: n86802664  LNB: 000319811  SUDOC: 184143624  VIAF: 316751638   WorldCat (עם VIAF): 316751638 
עיתונאים זרים מבקרים באתר ההסרטה של "קרב אז'נקור" באירלנד
מחקר עוקבה

מחקר עוקבה (קוהורט - Cohort study) הוא שיטה למחקר מדעי בשימוש בענפים כגון ברפואה, מדעי החברה, אקטואריה, סיעוד, אקולוגיה, ניתוח עסקי ועוד. זהו סוג של מחקר תצפיתי ולא מחקר התערבותי. במחקר מתרחש מעקב אחר קבוצת אנשים ותיעוד של מאפיינים או אירועים רלוונטיים למחקר. מחקרים אלו נחשבים ל״תקן הזהב״ (Gold standard) של המחקרים התצפיתיים בהם מחפשים יחסים אטיולוגיים, כמו למשל האם יש קשר בין חשיפה לגורם כלשהו למחלה או תופעת לוואי מסוימת והאם הקשר יכול להיות סיבתי (אם כי לא ניתן לקבוע סיבתיות על סמך מחקר עוקבה). פירוש המונח ״עוקבה״ הוא קבוצת אנשים בעלי אפיון סטטיסטי או דמוגרפי משותף, כגון שנת לידה, מצב משפחתי וכו׳, הנתונה למעקב ולמחקר. קבוצת העוקבה בהכרח תהיה קבוצת אנשים אשר לא חולים במחלה הנבדקת.
משמעות שמו בלעז (קוהורט) הוא "קבוצת אנשים", לרוב זו קבוצת האנשים שנבחרה למחקר.
לדוגמה ברפואה נפוץ ניתוח של גורמי סיכון למחלה כלשהי, כאשר ישנו מעקב לאורך זמן על קבוצת אנשים בריאה ללא המחלה בתחילת המחקר.
בניגוד למחקרי העוקבה, מחקרי התערבות מבוקרי הקצאה אקראית הם ניסויים אקטיביים, המאפשרים קביעת קשר סיבתי בין 'התערבות' ל'תוצאים'. הם מוכרים כדרגת הוכחה טובה ('תקן הזהב') למחקר התערבותי. זאת בשל היותם חשופים להרבה פחות הטיות.
מחקרי עוקבה יכולים להיות פרוספקטיביים, רטרוספקטיביים או מעורבים. מחקר נקרא פרוספקטיבי אם הוא מתוכנן ומתחיל לפני תקופת ההתרחשות שנחקרת. מחקר יוגדר רטרוספקטיבי אם האירועים שהוא חוקר התרחשו עוד לפני שהחל לאסוף את הנתונים שלהם (מכונה גם ניתוח פוסט-הוק).
עקרונות מרכזיים במחקרי עוקבה > חשיפה

קיימות שתי תצורות חשיפה עיקריות:
חשיפה חדה/אקוטית וחד-פעמית, למשל אירוע של חשיפה לקרינה כתוצאה מפיצוץ גרעיני.
חשיפה כרונית וממושכת, למשל חשיפה לזיהום סביבתי או לרעש בעבודה.
גורם החשיפה יכול להיות גורם סיכון או גורם מגן. אם גורם החשיפה הוא גורם סיכון- נצפה ששיעור המחלה בקרב החשופים יהיה גבוה יותר מאשר בקרב הלא-חשופים. מנגד, אם גורם החשיפה הוא גורם מגן- נצפה ששיעור המחלה בקרב החשופים יהיה נמוך יותר מאשר בקרב הלא-חשופים.
עקרונות מרכזיים במחקרי עוקבה > משך העוקבה

תקופת העוקבה יכולה להשתנות במידה ניכרת בהתאם לגורם החשיפה ולתוצא הנבדק (למשל מחלה אקוטית או כרונית). לדוגמה, משרדי בריאות נוטים לבצע מחקרי עוקבה קצרים (שבועות עד חודשים) כדי לנטר גורמים חשודים במקרי התפרצות מגפה למשל. מאידך, ארגוני מחקר וגופים אקדמיים נוטים לחקור חשיפות כרוניות העלולות להוביל לדוגמה למחלות קרדיווסקולריות וסרטן כך שהעוקבה יכולה להמשך תקופות ארוכות (שנים עד עשורים).
עקרונות מרכזיים במחקרי עוקבה > אוכלוסיות המחקר

אוכלוסיות המחקר מורכבות מקבוצה החשופה לגורם העניין הנבדק ומקבוצה שאינה חשופה לו. ישנה חשיבות רבה שהן החשיפה והן התוצאה בקבוצות אלו ימדדו ברמת דיוק גבוהה. נהוג להבדיל בין שתי דרכים עיקריות לבחירת קבוצות החשופים והלא-חשופים:
מדגם נוחות- שיטה זו מתבססת על בחירת הנחקרים הקלים ביותר להשגה עבור עורך המחקר. יתרונה הגדול של שיטה זו הוא המחיר הזול שלה. חסרונותיה הם שהמדגם יהיה בהכרח מקבוצה חברתית מסוימת ולכן לא יהיה מייצג. שיטה זו מקובלת במחקרים ראשוניים.
מדגם אקראי- במדגם כזה כל פרט ופרט נבחר למדגם בהליך אקראי מתוך מסגרת הדגימה, כך שלכל פרט במסגרת יש אותו סיכוי להיות במדגם. מדגם כזה נותן ייצוג טוב של האוכלוסייה אך חסרונו הוא שתת-אוכלוסיות קטנות אינן באות לידי ביטוי בו, שכן אין כל ביטחון שאכן תידגם כמות מספקת מאותה תת-אוכלוסייה. תיאור בחירת אוכלוסיות המחקר
עקרונות מרכזיים במחקרי עוקבה > אוכלוסיות המחקר > בחירת אוכלוסיית החשופים

קבוצת הפרטים שייבחרו להרכבת קבוצת החשופים במחקר עוקבה יכולים להגיע ממקורות מגוונים כך שבחירה בקבוצה מסוימת על-פני אחרת תלויה במגוון שיקולים הסתברותיים ומדעיים שונים, כולל תדירות החשיפה ושאלת המחקר הנבדקת. במרבית המקרים, קבוצת החשופים תבחר מתוך אוכלוסייה גדולה יותר תוך הקפדה על כך שקבוצה זו תייצג את הקבוצה ממנה היא נבחרה ככל הניתן. בחשיפות נפוצות או כאלו המתרחשות בתדירות גבוהה, כגון עישון או שתיית קפה, ניתן יהיה לבחור מדגם ממגוון אוכלוסיות, תרבויות ואזורים גאוגרפיים שונים. עם זאת בחשיפות נדירות, המקושרות בד״כ לעיסוקים מסוימים (כריית אורניום, עבודה במספנות וכו׳), גורמים סביבתיים ספציפיים (למשל מחייה ליד אזור להטמנת פסולת רעילה) או אירועים ייחודיים (הטלת פצצה גרעינית על הירושימה) ישנה התמקדות בקבוצה ספציפית על-פני אחרת בגלל הגורמים הייחודים שהחשיפה עלולה לגרום לקבוצה זו. תחת הקטגוריה האחרונה אפשר להכליל בנוסף חולים שנחשפו לטיפולים מסוימים (הקרנות, תרופות חדשות ועוד) או קבוצות המקפידות על דיאטה שהשלכותיה עדיין מצויות במחקר (טבעונות לדוגמה).
עקרונות מרכזיים במחקרי עוקבה > אוכלוסיות המחקר > בחירת אוכלוסיית הלא-חשופים

בחירת אוכלוסיית הלא-חשופים היא שלב מרכזי במחקר עוקבה וחשיבותה אינה פוחתת מבחירת אוכלוסיית החשופים. השוני שימדד בין קבוצות אלו יהוו פאקטור מכריע במחקר הקובע האם ישנו קשר בין החשיפה לגורם הנבדק ולתוצא הנחשד. העיקרון המרכזי בבחירת משתתפים המרכיבים את קבוצה זו הוא שעליהם להיות זהים עד כמה שניתן לקבוצת החשופים בתכונות ובמאפיינים היכולים להיות קשורים לתוצא הנבדק מלבד גורם החשיפה כך שאם אין קשר בין גורם זה לתוצא הנחשד שיעורי התוצא בקרב החשופים והלא-חשופים יהיה זהה. עם זאת, מכיוון שהקבוצות לעולם לא יכולות להיות זהות לחלוטין, יש צורך בתיעוד מידע רב ככל האפשר על המשתתפים תוך התחשבות בערפלנים ובגורמי הטיה נוספים.
עקרונות מרכזיים במחקרי עוקבה > מדדי קשר במחקרי עוקבה

מדד הקשר העיקרי במחקרי עוקבה הוא מדד הקרוי סיכון יחסי או יחס השיעורים (Relative risk). זהו מדד להערכת הסיכון להתפחות מחלה באנשים החשופים לגורם הסיכון (+R) בהשוואה לאנשים שאינם חשופים לגורם זה (-R).
עקרונות מרכזיים במחקרי עוקבה > הטיות מחקר

במחקרי עוקבה, כמו בשאר סוגי המחקרים התצפיתיים, יכולות להתרחש טעויות אקראיות הנובעות משונות אקראית של אוכלוסיית המחקר מהאוכלוסייה הכללית וטעויות עקביות/סיסטמיות הנובעות מליקוי שיטתי במערך המחקר (בחירה לקויה של אוכלוסיית המחקר, איסוף או ניתוח נתונים שגוי ועוד). בנוסף, ישנו סיכון למספר סוגי הטיות, כגון הטיית עובד האופיינית במחקר עוקבה תעסוקתי פרוספקטיבי ונובעת מעצם העובדה שעובד אשר התקבל לעבודה מראש בריא יותר מאדם בן גילו שאיננו עובד והטיית היענות הנובעת מכך שהמשתתפים המסכימים להשתתף במחקר עוקבה שונים ממי שאינו משתתף במחקר. כמו כן, קיימות הטיות מידע כגון הטיית מרואיין בו הערכת התוצא מסתמכת על ראיון ולא ניתן לאמת אובייקטיבית את התוצא, הטיות של סיווג מוטעה של נתונים או ערפלנים (מצב בו קשר נסיבתי בין חשיפה לגורם הנבדק מתקיים כתוצאה מקיומו של גורם נוסף הקשור בשניהם). הטיות אלו עלולות להקשות על השוואה בין קבוצת החשופים והלא-חשופים ולהחליש בצורה משמעותית את המסקנות ממחקרים אלו. כמו כן, אם המחלה הנבדקת היא קצרת מועד או נדירה, יחסים זמניים בין חשיפה לתוצאה עלולים להיעלם מעיני החוקר או שייווצר צורך בקבוצת עוקבה גדולה ויקשה בצורה משמעותית את המחקר.
עקרונות מרכזיים במחקרי עוקבה > הטיות מחקר > אובדן למעקב/קטימה

זהו מצב המתרחש כאשר כמות המשתתפים המסיימת את ניסוי העוקבה קטנה מכמות המשתתפים בתחילתו עקב נשירת משתתפים. אובדן למעקב נגרם כתוצאה ממכלול גורמים: שינוי מקום מגורים, מקום עבודה, סטטוס משפחתי ועוד. אובדן למעקב עלול לגרום להטייה באומדן הקשר. ישנן מספר דרכים מקובלות שהוכחו כיעילות בהקטנת קטימה במחקרים, כגון איסוף מידע חוץ-מחקרי (אינו קשור לגורם החשיפה הנבדק) רב ככל-הניתן על המשתתפים. רישום שמות חברים, קרובי משפחה, אמצעי תקשורת מעודכנים, כלי רכב בבעלות המשתתפים ואף עבר צבאי עוזרים לייחד כל פרט ולתחזק הקשר עמו.
הנחות יסוד למקרים בהם מתרחש אובדן למעקב:
המשתתפים שנשרו ממעקב דומים במאפייניהם לאלו שנותרו בו.
שיעור היארעות של תוצא בריאותי מסוים (מחלה למשל) בקרב הנושרים דומה לשיעור היארעות בקרב הנותרים.
לא ניתן להתעלם מהמשתתפים שנשרו ולהזניח אותם בעת חישוב המדדים הסטטיסטיים.
במקרים בהם הנחות אלו מתקיימות, נהוג לחשב את שיעור היארעות כיחס בין מספר אירועי התוצא שנצפו לגודל העוקבה ההתחלתי פחות חצי מאירועי הקטימה.
אם הנחות בסיס אלו לא מתקיימות, נוצרת הטיה דפרנציאלית בה לא ניתן יהיה לחשב את שיעורי היארעות בצורה זו וקיים חשש לשיבוש מדדי הקשר בין החשופים ללא-חשופים.
סוגי מחקרי עוקבה

מחקרי עוקבה יכולים להיות מחקרי עוקבה פרוספקטיביים, רטרוספקטיביים או מעורבים.
סוגי מחקרי עוקבה > מחקרי עוקבה פרוספקטיביים

במחקרים מסוג זה מתבצע מעקב אחר קבוצת אנשים בעלי מאפיינים ותכונות זהות עד כמה שניתן מלבד גורם החשיפה הנבדק למשך פרק זמן מוגדר כדי לקבוע את השפעת החשיפה לגורם זה על מצב חולי מסוים. עיקר חשיבותם של מחקרים מסוג זה מתבטאת בחקר האטיולוגיה של מחלות והפרעות שונות.
שלב ראשון במחקרי עוקבה פרוספקטיביים הוא הגדרה מיהם האנשים שירכיבו את קבוצת ה״חשופים״ ואת קבוצת ה״לא חשופים״ אחריהם נרצה לבצע מעקב. לאחר מכן, ישנו צורך לאתר ולגייס אנשים המתאימים לקרטריונים הייחודיים של המחקר ולאסוף מידע התחלתי רב ככל האפשר (למשל מצב בריאותי עדכני, אורחות חיים וכו׳). בשלב השני מתבצע המעקב עצמו, שלב שיכול לקחת שנים עד עשורים, כדי לקבוע האם ומתי האנשים בעוקבה ייפתחו מחלה, האם ישנו קשר וכיצד רמות החשיפה משפיעות על התחלואה.
עיקרון מרכזי בביצוע מחקר פרוספקטיבי אשר נתוניו נאספים בזמן אמת מתבטא בכך שבנקודת תחילתו של המחקר אף אחד מהמשתתפים המרכיבים את העוקבה לא פיתח עדיין את התוצר הנחקר. לאחר סיום תקופת העוקבה, החוקרים ישתמשו במידע שנאסף כדי להרכיב היפותזה על הקשר בין חשיפה לגורמי הסיכון לבין היארעות המחלה.
יתרון בולט של סוג מחקר זה נגזר ישירות מיכולת לעצב את מחקר העוקבה, תיעוד מדויק ובפרקי זמן קבועים תוך הקפדה על צמצום נשירת משתתפים. ניתן לומר איפוא שתוצאות ממחקר עוקבה פרוספקטיבי הן האמינות ביותר בקטגוריה של מחקרים תצפיתיים וחזקות משמעותית מתוצאות שיתקבלו ממחקרי חתך או ממחקרים רטרוספקטיביים. עם זאת, חשוב לשים לב שזהו עדיין מחקר תצפיתי בו החוקר אינו שולט על תנאי הניסוי ואף לא על רמות החשיפה אלא משמש כצופה בלבד. בנוסף, מעקב אחר קבוצת משתתפים גדולה למשך תקופת זמן של שנים יכול להוביל ליחס נשירת משתתפים גבוה, יקר ליישום ובסופו עלולה להצטבר מסת נתונים שפענוחם יכול לקחת זמן רב.