stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סביונה רוטלוי
מערכת בתי המשפט ופעילות משפטית > בית המשפט המחוזי > קולם וייצוגם של חולי נפש בבית המשפט

רבות מפסיקותיה של רוטלוי הביאו לשינוי בנושא אשפוז כפוי מתוך הכרה שחולי נפש הם אוכלוסייה מוחלשת הזקוקה להגנת החוק. הפסיקות נוגעות בעיקר לחובה לקיים את לשון החוק בדקדקנות כדי לשמור על זכויות האדם ועל כבודו של המאושפז בכפייה. נושא נוסף הבולט בפסיקותיה קשור לחשיבות הייצוג המשפטי של אדם המאושפז בכפייה בוועדה פסיכיאטרית מחוזית ובבתי המשפט:
לא אוכל להימנע מציון התחושה הקשה, שמלווה אותי בשמיעת ערעורים אלה, לנוכח העובדה, שרק אזרחים מעטים המאושפזים באשפוז כפוי שלא כדין, זוכים לייצוג משפטי ולאפשרות הבאת ערעורים כהלכה בפני בתי המשפט. יש לזכור, כי התנאים, שבהם נכתבים הערעורים מטעם החולים המצויים באשפוז אינם מאפשרים להם לא את הנגישות לבית המשפט, לא את אפשרות הביטוי הראויה וזאת עקב כליאתם ועקב הימצאותם תחת השפעת תרופות".
השופטת רוטלוי הביעה עמדה נחושה בדבר הזכות להישמע במסגרת החוק לטיפול בחולי נפש כחלק מכללי הצדק הטבעי וכן הזכות להיות מיוצג על ידי סניגור בכל הליך שלטוני הפוגע בחירותו של המאושפז.
ביולי 2000 הגישה ועדה מקצועית של משרד המשפטים בראשות פרקליטת מחוז מרכז נורית שניט את המלצותיה לעניין תפקוד הוועדות הפסיכיאטריות. אחת ההמלצות היא לתת חובת ייצוג לכל אדם המאושפז בכפייה. הוועדה סקרה גם את הפסיקה הקיימת והסתמכה בין היתר על בע"ש 689/98.
בעקבות סדרה של פסיקות שניתנו על-ידי רוטלוי בעניין חובת הייצוג המשפטי בהליכי אשפוז בכפייה, הגישה בשנת 2001 האגודה לזכויות האזרח עתירה לבית המשפט העליון כנגד משרד המשפטים והבריאות. בסופו של התהליך שגובה גם בדיונים בכנסת במסגרת הצעת חוק שהגיש ח"כ אופיר פינס-פז תוקן החוק לטיפול בחולי נפש ב-2004 בסעיף 29א, ונקבעה לראשונה זכותו של כל אדם בגיר המאושפז בכפייה או בענייננו ניתן צו אשפוז של בית משפט להיות מיוצג על-ידי הסיוע המשפטי בהליך אשפוז אזרחי או ע"יל-ידי הסנגוריה הציבורית בהליך צו אשפוז (פלילי).
מנתונים של הסיוע המשפטי במשרד המשפטים עולה כי נכון לשנים 2018–2019 הם ייצגו בכ-6,000 תיקים ובכ-12,000 הליכים משפטיים.
החשיבות הנוספת של הייצוג המשפטי למאושפזים בכפייה היא בהעלאה לסדר היום הציבורי מקרים הנוגעים לתנאי אשפוז ובייחוד נקיטת אמצעים מגבילים כלפי אנשים המאושפזים בכפייה לרבות קשירה ובידוד ומתן טיפול בנזעי חשמל. מהנתונים של דו"ח הסיוע המשפטי עולה כי חשיבות הייצוג המשפטי הגדילה את היכולת של האדם לעמוד על זכויותיו המשפטיות.
מערכת בתי המשפט ופעילות משפטית > בית המשפט המחוזי > השתתפות ילדים בבתי המשפט וייצוג קטינים בבתי המשפט > השתתפות ילדים בבתי המשפט

בפסק הדין עמ' 1034/01 פלוני נ' אלמוני, קבעה השופטת רוטלוי את חשיבות השמיעה הישירה של ילדים.
מערכת בתי המשפט ופעילות משפטית > ועדת רוטלוי

בשנת 1997, בעקבות חתימתה של מדינת ישראל על האמנה הבינלאומית בדבר זכויות הילד, מינה שר המשפטים, צחי הנגבי, את השופטת רוטלוי ליושבת ראש הוועדה לבחינת עקרונות יסוד בתחום הילד והמשפט ויישומו בחקיקה.
במשך כשש שנים בדקה הוועדה תחומים מגוונים של חיי ילדים בישראל, בעזרתם של כ-80 מומחים שונים. המלצות הוועדה כוללות שישה כרכים של הצעות לשינוי החקיקה בתחומי החינוך, הרווחה, המשפחה, אחריות המדינה, ייצוג ילדים וילדים בהליך הפלילי. ההמלצות שהוגשו בשנים 2003–2004 לשר המשפטים דאז יוסף (טומי) לפיד מהוות את התשתית הרעיונית לזכויות ילדים בדורות הבאים. חלק מההמלצות גובשו בחקיקה, בין היתר בחוק האומנה, חוק הנוער (שפיטה ענישה ודרכי טיפול), החוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים), ייצוג ילדים בהליכים אזרחיים על ידי הסיוע המשפטי, ועוד.
השפעת הוועדה מורגשת עד היום בשיח הציבורי, בפסיקות בתי המשפט ובעבודתם של משרדי הממשלה, בהם גברה המודעות לנושא זכויות הילדים והצורך להבטיח את כיבודן בכל מהלך חקיקתי או ביצועי.
מערכת בתי המשפט ופעילות משפטית > ועדות נוספות

רוטלוי נטלה חלק בוועדה להבניית שיקול הדעת השיפוטי בגזירת הדין בראשות השופט אליעזר גולדברג (1997).
בשנים 2011–2012 הייתה רוטלוי חברה במועצה הלאומית לביו אתיקה כמינוי של נשיאת בית המשפט העליון דורית ביניש.
רוטלוי עמדה בראש ועדה לשינוי הביטוי "מפגר" בחקיקה במינוי השר דאז יצחק הרצוג.
פעילות ציבורית

מאז פרישתה מכס השיפוט ב-2009, ממשיכה רוטלוי בפעילות ציבורית במסגרות שונות: בפעילות הכנסת, באקדמיה, ובמגזר השלישי.
פעילות ציבורית > פעילות ציבורית בכנסת

רוטלוי פעלה בכנסת לקידום חקיקה בנושא זכויות ילדים בהתאם להמלצות הוועדה בראשה עמדה, וכן השתתפה בדיונים בוועדות בכנסת בנושא אלימות נגד נשים. בין הוועדות בהן הופיעה: הוועדה לזכויות הילד, הוועדה לקידום מעמד האישה, ועדת חוקה חוק ומשפט וכן ועדת החינוך והרווחה.
פעילות ציבורית > קידום זכויות ילדים ורווחתם

רוטלוי קידמה ונטלה חלק בשיתופי פעולה בין תחומיים שנגעו לזכויות ילדים ולרווחתם. בין השאר, השתתפה בקבוצת עבודה של מרכז פרויד של האוניברסיטה העברית בירושלים, שאיגדה מומחים בתחום הפסיכולוגיה והפסיכיאטריה של הילד, העבודה הסוציאלית ומשפטים, ונטלה חלק בדיונים במשרדי המשפטים, הרווחה, החינוך וכן בוועדות הכנסת, שנגעו להצעות לשינויים בחוקים הנוגעים לזכויות ילדים ולרווחתם. בנוסף, היא תרמה ידע מקצועי לארגונים שעסקו בנושאים אלה.
במהלך השנים הרצתה רוטלוי בפורומים רבים של אנשי משפט, אנשי חינוך, אנשי רווחה וכן בכנסים בינלאומיים בנושאים מגוונים הקשורים בילדים: התעללות בילדים, ענישה גופנית, הזכות לזהות, אחריות המדינה כלפי ילדים, הילד כקורבן, הזכות לחינוך, אימוץ ילדים, טובת הילד, משמורת ילדים, אלימות במשפחה. היא עמדה בראש משלחת ישראל לוועדת האו"ם בז'נבה ב-2003, שם הציגה את עבודת הוועדה שבראשותה עמדה.
פעילות ציבורית > אקדמיה

רוטלוי פיתחה את הקורסים האקדמיים הראשונים בישראל לחוקרי ילדים ופקידי סעד בבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת תל אביב בשיתוף פעולה עם משרד העבודה והרווחה, וכן את הקורס הראשון בנושא זכויות ילדים בבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת תל אביב. רוטלוי פיתחה ולימדה יחד עם ד"ר טלי גל קורס באוניברסיטת תל אביב בתוכנית הלימודים לקראת תואר שני במחקר תרבות ילד ונוער בפקולטה למדעי הרוח על ייצוגי זכויות ילדים בתרבות ובאמנות. במשך שנים היא הייתה מרצה קבועה במכון להשתלמות שופטים ואחראית לקידום נושאים הקשורים בזכויות ילדים, אלימות נגד נשים, התעללות בילדים, זכויות נפגעי עבירה, ואימוץ ילדים.
פעילות ציבורית > יזמות חברתית ופעילות בארגוני מגזר שלישי > הקמת עמותת עלם

בשנים 1979–1981 הצטרפה רוטלוי לשליחות ממלכתית של אִישָׁהּ, עורך דין דוד רוטלוי, לניו יורק. תובנות שהתגבשו שם הובילו אותה ליזום ולהקים את עמותת עלם לטיפול בנוער בסיכון בישראל. העמותה הוקמה תחילה בניו יורק והושקה במאי 1981 בבית שגריר ישראל באו"ם פרופ' יהודה בלום ובנוכחות שופט בית המשפט העליון חיים כהן. לאחר מכן, נרשמה עלם כעמותה בישראל בשנת 1983.
היוזמה נולדה מתוך הבנה שלא יהיה בכוחם של הורים לבני נוער בסיכון, שעברו עבירות, לעורר את תשומת לב הציבור לכך שתקציבי המדינה הזעומים אינם מאפשרים סיכויי שיקום טובים שהם גם אינטרס של המדינה. הציבור הרחב איננו נוטה לתמוך בנוער עבריין וגם הקהילה היהודית האמריקאית לא הייתה מודעת לבעיות החברתיות בישראל והעדיפה לתרום לנושאים המראים את ישראל היפה והמצליחה. הקשר בין אנשי משרד העבודה והרווחה לבין הקבוצה שהוקמה בניו יורק הביא להקמת עמותת עלם בארצות הברית ולאחר מכן בישראל, לאחר שובה של רוטלוי מארצות הברית.
פעילות ציבורית > יזמות חברתית ופעילות בארגוני מגזר שלישי > תנועת נשים עושות שלום

רוטלוי הייתה בין המקימות של תנועת נשים עושות שלום. בין היתר, היא עסקה בפעילות מול חברות וחברי כנסת כמו גם שרים בממשלה. בשיאה של פעילות זו, היא השתתפה בפגישה עם ראש הממשלה בנימין נתניהו ב-1.9.2015.
עוד במסגרת נשים עושות שלום, בשנת 2018 יזמה רוטלוי ביחד עם ענת סרגוסטי הפקת סמינר מקוון לחברות התנועה בנושא פמיניזם ויישום החלטה 1325 של מועצת הביטחון של האו"ם. הסמינר הועבר בפייסבוק לאלפי חברות והיום זמין לשירות כל הנשים ביוטיוב עם תרגום לשפות שונות.
פעילות ציבורית > יזמות חברתית ופעילות בארגוני מגזר שלישי > פעילות נוספת במגזר השלישי

בשנת 1992 ייסדה את הסניף הישראלי של ארגון השופטות הבינלאומי. רוטלוי שימשה כנשיאת כבוד של מרכז נגה, המרכז הישראלי לזכויות נפגעי עבירה, בין השנים 2011–2015. עוד היא נטלה חלק בדיוני "חוקה לישראל" של המכון הישראלי לדמוקרטיה. רוטלוי חברה במועצה הציבורית של איתך-מעכי משפטניות למען צדק חברתי.
פרסים והוקרה

זוכת פרס הוקרה ממכללת שערי משפט, 2009
זוכת פרס אדלר של בית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת תל אביב לשנת 2011
יקירת לשכת עורכי הדין לשנת 2011
תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת תל אביב 2012
פרס מטעם תנועת אומ"ץ, 2013
תואר לשם כבוד מהמכללה למינהל, 2020
בשנת 2023 קיבלה את אות יקירת העיר תל אביב-יפו
חיים אישיים

רוטלוי היא אם לשני בנים: רני אסנת (מנישואיה לעו"ד עמי אסנת) העוסק בהייטק וד"ר אורי רוטלוי, מרצה לפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת רייכמן, מנישואיה לעו"ד דוד רוטלוי. היא מתגוררת בתל אביב.
לרוטלוי שתי אחיות: אילנה צור, דוקומנטריסטית שייסדה וניהלה את פסטיבל דוק אביב ואסטר שטרן, מדריכת ספורט המתגוררת בארצות הברית.
ראו גם

ועדת רוטלוי
האמנה לזכויות הילד
פסק דין ירוס-חקק נגד היועץ המשפטי לממשלה
פלונית נגד מדינת ישראל
הערות שוליים

↑  השופטת דורית בייניש, אקדמות מילין, משפחה במשפט ג-ד, המרכז לזכויות הילד, מהמרכז האקדמי שערי מדע ומשפט, תשס"ט-תש"ע, עמ' 13-15
↑  ד"ר אביעד הכהן, "אמן של ילדים": על ילדים ויַלדות בעולמה של מורשת ישראל, משפחה במשפט ג-ד, המרכז לזכויות הילד, מהמרכז האקדמי שערי מדע ומשפט, תשס"ט-תש"ע, עמ' 17-32
↑  תקנות סדר הדין האזרחי הישנות, פרק כ'2
↑  תקנות בית משפט לענייני משפחה, פרק ב': השתתפות ילדים
↑  ע"מ (ת"א) 10/99, פלונית ופלמונית נ. היועץ המשפטי לממשלה, פס"מ תש"ס (א), 831.
↑  ע"מ (ת"א) 4/04 פלונית ופלוני ההורים המיועדים לאמץ הקטין נ' פלוני ופלונית ההורים הביולוגיים.
↑  בנימין שמואלי, מהפך בעקבות מהפכה: מהפך בסוגיית הכאת ילדים ותלמידים לשם חינוכם בעקבות המהפכה החוקתית, קרית המשפט ח, תשס"ט, עמ' 289-332
↑  ת"פ (מחוזי תל אביב-יפו) 511/95 מדינת ישראל נ' פלונית.
↑  תפ"ח (ת"א) 1035/03 מדינת ישראל נ' פלוני.
↑  תפ (ת"א) 40250/99 (עליון ע"פ 10343/01).
↑  (מחוזי תל אביב-יפו) 1168/02 מדינת ישראל נ' נזרי דוד.
↑  דוד ש' גבאי ריכטר, מה בין בן זוג לשעבר שאינו מרפה לבין שכן כפייתי? על אודות חוק מניעת הטרדה מאיימת, התשס"ב-2001, חוקים ט, 2017, עמ' 313-364
↑  ת"פ (מחוזי תל אביב-יפו) 10279/98 מדינת ישראל נ' גלית מזרחי, תשנח(3) 251 (1998)
↑  1762/94 פלונית נ' היועץ המשפטי לממשלה, תשנו(1) 163 (1994)
↑  דו"ח מסכם ועדת שניט "הוועדה לבחינת אופן תפקוד הוועדות הפסיאטריות", עמ' 35–46, עמ' 60-61.
↑  חוק טיפול בחולי נפש (תיקון מס' 5), התשס"ד-2004, באתר מאגר החקיקה הלאומי, אתר הכנסת
↑  הסיוע המשפטי, משרד המשפטים, הסיוע המשפטי - משרד המשפטים, דו"ח סיכום פעילות 2018. (עמ' 80-83, 111-114), באתר השירותים והמידע הממשלתי Gov.il
↑  חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), תשל״א–1971
↑  מחלקות הסניגוריה הציבורית, באתר משרד המשפטים
↑  ע"מ (ת"א) 90/97 ד.מ. נ' א.מ, 13.10.98
1 2  פנינה ליפשיץ-אבירם, הסכמה מדעת של קטין לטיפול רפואי, תל-אביב: פרלשטיין-גינוסר, תשס"ו 2006
↑  יואה שורק, דורי ריבקין, הערכת התכנית הניסיונית לשיתוף ילדים בהליכים משפטיים הנוגעים להם בבתי משפט לענייני משפחה - דו"ח מחקר, מאיירס-ג'וינט-מכון ברוקדייל, 2010
↑  תקנות סדר הדין האזרחי, תשמ"ד-1984, כפי שהיו בתוקף עד יום 1.1.2021. פרק כ' 3: השתתפות ילדים, באתר נבו
↑  ע"מ (מחוזי תל אביב-יפו) 13/05 פלונית נ' היועץ המשפטי לממשלה.
↑  עו"ד ענבל הראל, יו"ר ועדת בית משפט לענייני משפחה, פיילוט "השתתפות ילדים" בבתי המשפט לענייני משפחה, באתר לשכת עורכי הדין בישראל, ‏13.06.2007
↑  משרד המשפטים, ייצוג קטינים – עורך דין משלי, באתר משרד המשפטים - סיוע משפטי
↑  דפנה הקר, הורות במשפט: מאחורי הקלעים של עיצוב הסדרי משמורת וראייה בגירושים, הקיבוץ המאוחד, 2008, עמ' 234
↑  סילבוס הקורס זכויות של ילדים, תשע"ב, באתר אוניברסיטת תל אביב
↑  נשים עושות שלום, מדברות ביטחון - 1325: מהלכה למעשה, באתר יוטיוב
↑  מועצה ציבורית, איתך - משפטניות למען צדק חברתי
↑  לשכת עורכי הדין בישראל, עורך הדין, גיליון מיוחד הכנס השנתי של לשכת עורכי הדין בישראל, יוני 2011, 2011
↑  אוניברסיטת תל-אביב, פורסמו שמות מקבלי תואר ד"ר כבוד לשנת 2012, ‏20 במאי 2012
↑  תנועת אומ"ץ, שופטת בשירות זכויות הילד, באתר תנועת אומ"ץ
↑  אילנה צור – מייסדת דוקאביב, באתר קולנוע דוקאביב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007425972405171
חגיגות שנת ה-75 למדינת ישראל

מטוסי חיל האוויר טסים מעל אלון מורה במסגרת מטס יום העצמאות ה-75 למדינת ישראל
מגדל המטכ"ל בקריה בתל אביב מואר בדגלי ישראל לכבוד יום העצמאות ה-75
חגיגות שנת ה־75 למדינת ישראל נחגגו ביום העצמאות ה'תשפ"ג (2023), עת ציינה מדינת ישראל 75 שנים להיווסדה.
אירועי יום העצמאות

להלן האירועים הראשיים בחגיגות יום העצמאות:
טקס הדלקת המשואות

באוקטובר 2022 פרסם מרכז ההסברה קריאה לציבור להמליץ על מועמדים להשאת המשואות בנושא חלוציות בטקס הדלקת המשואות, שנקבע על ידי ועדת שרים לענייני סמלים וטקסים כנושא המרכזי לשנת העצמאות ה-75. באפריל 2023 פורסמה רשימת האישים שנבחרו להשאת המשואות, כפי שנבחרה על ידי שרת התחבורה והבטיחות בדרכים מירי רגב, ואלה הם:
נינה אבידר ווינר, מייסדת שותפה ויושבת ראש הכבוד של קרן אייסף.
שלום אסייג, סטנדאפיסט ושחקן.
דייוויד בלאט, שחקן ומאמן כדורסל.
ורד בן סעדון, מבעלי יקב טורא שברחלים.
סא"ל ד', מפקד יחידת דובדבן.
ד"ר חתאם חוסיין, מנהלת היחידה למניעת זיהומים בבית החולים רמב"ם בחיפה.
סיון יערי, מייסדת ומנכ"לית עמותת חדשנות: אפריקה.
יהודית נגוסה, מייסדת וראש המכינה הקדם-צבאית "הזדמנות לשנות" בקיבוץ עין השלושה.
רעות עמיחי, מתנדבת בארגון השומר החדש.
אליהו צלאח, ממייסדי המושב שתולה.
תא"ל (מיל') אביגדור קהלני, בעל עיטור המופת עיטור הגבורה.
אופק ראשון, עברה חרם בילדותה, ובהמשך הייתה למייסדת סיירת החרם למניעה והתמודדות עם בריונות בקרב ילדים ובני נוער.
פרופ' אבי ריבקינד, כירורג בבית החולים הדסה עין כרם ומקים יחידת הטראומה הראשונה בישראל.
את הטקס הנחו אקי אבני ומורן אטיאס.
טקס פרס ישראל

טקס הענקת פרסי ישראל השנתי נערך בבניני האומה במוצאי יום העצמאות בירושלים בטקס רשמי וממלכתי. במעמד ראשי המדינה: הנשיא, ראש הממשלה, יו"ר הכנסת, נשיאת בית משפט העליון, ראש עירית ירושלים ושר החינוך.
אלו הם מקבלי פרס ישראל בשנת ה'תשפ"ג (2023).
יורם דינשטיין - חקר המשפט
רחל הבר - מפעל חיים, תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
יהואש הירשברג - מוזיקה ומוזיקולוגיה
יוסף (דקלון) לוי, זמר עברי
זמירה מברך - חקר החינוך
אמל נסראלדין - מפעל חיים - תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
עמנואל פלד - חקר הכימיה והנדסה כימית
מיכל רובנר - אמנות פלסטית
דב שוורץ - מחשבת ישראל, פילוסופיה וקבלה
מיכל שוורץ - מדעי החיים
אמנון שעשוע - מפעל חיים, תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
את הטקס הנחו עופר חדד וליטל שמש.
בתחום הספורט לא חולק בשנה זו פרס ישראל בשל אי הגעה להסכמה בין חברי ועדת הפרס בתחום הספורט.
אירועים בשנת העצמאות ה-75 > חנינת נשיא המדינה

בעשרת ימי תשובה תשפ"ג, אוקטובר 2022, הכריז נשיא המדינה יצחק הרצוג על מדיניות חנינות מיוחדת לגבי בקשות החנינה שיוגשו עד לתום שנת ה-75 למדינת ישראל (ה' באייר תשפ"ד, 13 במאי 2024). השימוש בסמכות החנינה יהיה רחב מן הרגיל, ויינתן בו משקל מיוחד לנסיבות אישיות ומשפחתיות, ולתהליכי שיקום ביחס למבקשי חנינה בני 75 ומעלה.[דרושה הבהרה]
אירועים בשנת העצמאות ה-75 > סמל יום העצמאות של קק"ל

כמדי שנה הפיקו הקק"ל את סמלה הרשמי, לציון שנות המדינה היוצא לכבוד ט"ו בשבט (יום ההולדת הרשמי של הכנסת) ומחולק במוסדות החינוך לצד טקסי הנטיעות.
בסמל השנה מצוינת שנת ה-75 למדינה ומופיעים אלמנטים המדגישים את המאבק בשינויי האקלים, וכן אלמנטים המבטאים את תחומי הפעילות של קק"ל ואת חשיבותה ההיסטורית בצבעי סמל קק"ל חום, ירוק וכחול. חום מסמל הכשרת קרקע, חקלאות והתיישבות; ירוק מסמל ייעור, עצירת המידבור, איכות סביבה ואקולוגיה; וכחול מסמל שיקום נחלים, מאגרי מים ותרומה למשק המים הלאומי.
אירועים בשנת העצמאות ה-75 > בול יום העצמאות

במרץ 2023 הונפקו שלושה בולים בסדרת בולי יום העצמאות המציגים את המספר 75 והישגי המדינה בתחומי הביטחון, הכלכלה והתשתיות.
אירועים בשנת העצמאות ה-75 > מטבעות זיכרון של בנק ישראל

לכבוד יום העצמאות הכריזה הממשלה על הנפקת מטבעות זיכרון על ידי בנק ישראל בנושאים הבאים:
מטבע זיכרון בסדרת יום העצמאות, "הסכמי אברהם", בערכים נקובים של 10 שקלים חדשים (זהב קשוט), 2 שקלים חדשים (כסף קשוט) ו-1 שקל חדש (כסף רגיל). מועד הנפקה מתוכנן: לאפריל-מאי 2023.
מטבע זיכרון בסדרת בוליון "ירושלים של זהב", שנושאו "תיאטרון ירושלים" בערך נקוב של 20 שקלים חדשים (זהב רגיל). מועד הנפקה מתוכנן: מאי-יוני 2023.
אירועים בשנת העצמאות ה-75 > כרזת יום העצמאות

מיום העצמאות ה-70 (ה'תשע"ח-2018) חדלו מלהפיץ את כרזות יום העצמאות.
אירועים בשנת העצמאות ה-75 > האקדמיה ללשון העברית

לקראת יום העצמאות ה־75 של מדינת ישראל פנתה האקדמיה ללשון העברית אל הציבור בבקשה שיכתבו אודות העגה המקומית של מקום מגוריהם בארץ. רבים נענו לפנייה ושלחו מילים וביטויים ייחודיים ליישובם כמו גם הסברים הגדרות, דוגמאות ואופני השימוש בהם.
אירועים בשנת העצמאות ה-75 > פרויקט "צועדים בשבילי צה"ל"

לרגל ציון 75 שנה למדינה והקמת צה"ל, השתתפו אלפי משרתי צה"ל בסדיר ובמילואים במיזם בשם "צועדים בשבילי צה"ל", בהובלת חיל החינוך והנוער באגף כוח האדם. המיזם התקיים ב-20 באפריל 2023, וכלל הליכה ב-9 מקטעים של שביל צה"ל ברחבי הארץ, אשר נחנך בחודש מרץ באותה שנה. במיזם השתתפו אלפי נציגים מכלל האגפים, הזרועות והחילות בצה"ל – לוחמים, טייסים, תומכי לחימה, משרתי מילואים, קצינים וחיילים. מטרת המיזם היא חיזוק הקשר בין משרתי צה"ל ביחידות השונות, וציון חגיגי לכבוד 75 שנות עצמאות למדינת ישראל.
אירועים בשנת העצמאות ה-75 > הקונגרס הציוני העולמי בירושלים

במעמד נשיא המדינה יצחק הרצוג נערך באפריל הקונגרס הציוני העולמי ה-39 בירושלים במעמד אלפי יהודים מהארץ ומחו"ל, ובו דנו המשתתפים על חיזוק הקשר בין חלקי העם היהודי, אתגרי הציונות כיום ועוד, כל זאת בסימן 75 למדינת ישראל ו-125 שנה לקונגרס הראשון בבזל.
אירועים בשנת העצמאות ה-75 > הקונגרס הציוני העולמי בירושלים > כרזת ההסתדרות הציונית העולמית

ההסתדרות הציונית העולמית הפיצה כרזת קומיקס לציון חגיגות יום העצמאות ה-75.
הכרזה בנויה בצורת בניין דירות, ומופיעות בה דמויות מהעבר והווה, מושגים ומותגי מפתח ישראליים. לכרזה צורף ברקוד לסריקה, המפנה את הקהל לחוברת אינטראקטיבית שמכילה הסבר על כל הדמויות שבכרזה. כמו כן מצורפת חוברת שתורגמה לשפות נוספות: אנגלית, ספרדית, צרפתית ופורטוגזית. הכרזה תופץ בעשרות אלפי עותקים ביותר ממאה קהילות יהודיות ברחבי העולם.
אירועים בשנת העצמאות ה-75 > אירועים לציון הקשר בין יהדות התפוצות למדינת ישראל

אלפי יהודים מהתפוצות ישתתפו בארץ באירוע המרכזי של יהדות התפוצות לכבוד יום העצמאות. אלפי יהודים ומשלחות מהקהילות היהודיות בתפוצות יבקרו בארץ לרגל שנת ה־75 למדינה, וישתתפו בסדרת אירועים לציון השותפות בין ישראל ליהדות התפוצות. אירוע הפתיחה, המאורגן על ידי הפדרציות היהודיות של צפון אמריקה, הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית העולמית וקרן היסוד, נערך ב-23 באפריל באקספו תל אביב, בהשתתפות אלפי מנהיגי קהילות יהודיות ובמעמד נשיא המדינה יצחק הרצוג וראש הממשלה בנימין נתניהו.
אירועים בשנת העצמאות ה-75 > בחירת הפרפר הלאומי של ישראל

לרגל חגיגות 75 שנה למדינת ישראל יזמה אגודת חובבי הפרפרים בישראל, בשיתוף עם החברה להגנת הטבע, קרן קיימת לישראל, רשות הטבע והגנים, מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט וגופי טבע נוספים, את מיזם בחירת 'הפרפר של ישראל', בדומה למיזם בחירת הציפור הלאומית של ישראל לרגל חגיגת שנת ה-60 למדינה.
ב-23 באפריל 2023 התקיימה ההכרזה על הפרפר שנבחר לייצג את ישראל כחליל השברק בעיקר בשל צבעיו האופייניים כחול ולבן.
אירועים בשנת העצמאות ה-75 > 75 הספורטאים של ישראל

באוגוסט 2023 קיימה המועצה להסדר ההימורים בספורט (טוטו) אירוע לציון "חגיגות 75 שנות אהבה לספורט הישראלי". במסגרת האירוע הוכרזו 75 הספורטאים האהובים בתולדות מדינת ישראל, שנבחרו בהצבעה של חובבי הספורט בקרב הציבור הישראלי, וכן על ידי ועדה מיוחדת ובלתי תלויה שבחנה את תרומתם לספורט לאורך השנים.
אירועים בשנת העצמאות ה-75 > אירועים ביום העצמאות

המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל הודיעה כי לרגל ציון 75 שנים למדינת ישראל ייפתחו ביום העצמאות 75 אתרי מורשת לציבור הרחב ללא תשלום.
אירועים בשנת העצמאות ה-75 > התייחסות ליום העצמאות על ידי מדינות העולם

ראשי מדינות ובכירים שונים שונים ממדינות העולם שיגרו ברכות לישראל לרגל יום העצמאות, בהם נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן, קנצלר גרמניה אולף שולץ, ראש ממשלת הודו נרנדרה מודי, שר החוץ הבריטי ג'יימס קלברליראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו, נשיא בלארוס אלכסנדר לוקשנקו, משרד החוץ האוקראיני ונשיאת הנציבות האירופית אורסולה פון דר ליין.
במדינות שונות האירו בליל יום העצמאות בצבעי כחול לבן, כמחווה למדינת ישראל לכבוד יום העצמאות ה-75. כך בין היתר בפולין הוארו מבני ממשל בוורשה בצבעי כחול לבן. במבני הציבור המרכזיים במקסיקו סיטי ובסן פרנסיסקו ארצות הברית על פירמידת טרנסאמריקה ומבנים נוספים.
חגיגות לצד המחלוקת

החגיגות נערכות בצילה של המחלוקת העזה על הרפורמה המשפטית והמחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע. בין תוצאותיה של מחלוקת זו:
הזמר שלמה ארצי ויתר על קבלת פרס ישראל לזמר עברי ונימק: "בעיתוי הנוכחי, כשהמדינה שלנו פצועה ושסועה, אני מרגיש שקשה לי לקבל את הפרס ולכן אני נאלץ בצער לוותר על הכבוד הגדול הזה".
יו"ר האופוזיציה, יאיר לפיד, הודיע שלא ישתתף בטקס הדלקת המשואות, כחלק מהמחאה נגד ממשלת ישראל ה-37.
בליל יום העצמאות נערכה הפגנה גדולה בתל אביב, בסימן מגילת העצמאות, כחלק מהמחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע. הפגנה התקיימה גם סמוך להר הרצל בעת טקס הדלקת המשואות.
רשות ההשקעות של אבו דאבי

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1976–הווה (כ־49 שנים) 
 מיקום המטה:  אבו דאבי 
 ענפי תעשייה:  השקעה 
 מנכ"ל:  מוחמד בן זאיד אאל נהיאן 
  
 www.adia.ae
 
רשות ההשקעות של אבו דאבי (באנגלית: Abu Dhabi Investment Authority) היא קרן עושר ריבונית שבבעלות אמירות אבו דאבי (שבאיחוד האמירויות הערביות), מקרנות ההשקעה הגדולות בעולם. היא מנהלת את יתרות הנפט של האמירות, המוערכות בכ-875 מיליארד דולר. התיק שלה גדל בקצב שנתי של כ-10%. הקרן חברה בפורום הבינלאומי של קרנות עושר ריבוניות וחתומה על עקרונות סנטיאגו בנושא שיטות עבודה מומלצות בניהול קרנות עושר ריבוניות.
הרשות מעולם לא פרסמה כמה נכסים יש לה, אך ההערכות הן בין 800 מיליארד דולר לכ-875 מיליארד דולר. מכון קרן העושר הריבונית מעמיד את הנתון על 580 מיליארד דולר.
היסטוריה

בשנת 1967 הקימה אמירות אבו דאבי את מועצת ההשקעות הפיננסיות שפעלה במסגרת משרד האוצר שלה והייתה אחראית על ניהול הכנסות הנפט העודפות של האמירויות. עם זאת, בשנת 1976 קיבל השייח' זאיד בן סולטאן אאל נהיאן, הנשיא המייסד של איחוד האמירויות הערביות ומנהיג אבו דאבי את ההחלטה להקים במקום זאת את רשות ההשקעות ולהפריד אותה מהממשלה כארגון עם ניהול עצמי. המטרה הייתה להשקיע את העודפים של ממשלת אבו דאבי בסוגי נכסים שונים, עם סיכון נמוך.
בשנת 2008 הייתה הרשות יושבת-ראש של קבוצת העבודה הבינלאומית המונה 26 קרנות עושר ריבוניות שהפיקו את "העקרונות והפרקטיקות הכלליות המקובלות של קרנות עושר ריבוניות" (המכונים 'עקרונות סנטיאגו'). עקרונות אלה נוצרו כדי להוכיח למדינות הבית ווהמושקעות ולשווקים הפיננסיים הבינלאומיים כי לקרנות עושר ריבוניות יש מסגרות פנימיות חזקות ושיטות ממשל וכי השקעותיהן נעשות רק על בסיס כלכלי ופיננסי. שיעורי התשואה השנתיים של 20 שנה ושל 30 שנה היו 7.6% ו-8.1% בהתאמה, נכון ליום 31 בדצמבר 2010.
אסטרטגיה

הרשות משקיעה בכל השווקים הבינלאומיים - מניות, הכנסה קבועה ואוצר, תשתיות, נדל"ן, הון פרטי והשקעות אלטרנטיביות (קרנות גידור ויועצי סחר בסחורות - CTA)‏. התיק הגלובלי שלה מחולק לתתי קרנות המכסות סוג נכס ספציפי. לכל סוג נכסים יש מנהלי קרנות משלו ואנליסטים פנימיים המכסים אותו. כמעט כל סוג נכסים מנוהל באופן פנימי וחיצוני. בסך הכל בין 70% ל-80% מנכסי הרשות מנוהלים בחוץ, ובמהלך השנים האחרונות הקרן הפכה למבוזרת יותר, לאור מבנה ההתחייבות הייחודי שלה. רשות ההשקעות היא רוכשת גדולה של נדל"ן מוסדי בארצות הברית באמצעות גופי משנה שונים. לעיתים קרובות היא קונה בעלות ריבית חלקית עם מנהלי נדל"ן מובילים. הרשות משקיעה גם בפרויקטים של פיתוח כולל קניונים.
רבות מההשקעות פחתו באופן משמעותי מאז שהשקעות בוצעו בשיאי השוק ב-2007 וב-2008 ואיבדו מערכן. ההשקעה בשווי מיליארד דולר בסיטיגרופ איבדה כ-90% מערכה נכון ל-26 בנובמבר 2009, שנתיים לאחר שרכשה חלק נכבד בבנק. השקעותיה בנדל"ן גלובלי בפסגת השוק בשנת 2008 ירדו משמעותית גם בערכן. אף שהיא מדברת על הצלחתה ארוכת הטווח בהפקת תשואות, העובדה שהיא התקרבה למדד ומנהלת את מרבית קרנותיה באמצעות מנהלי קרנות צד שלישי חיצוניות מלמדת כי סובלנותה ללקיחת סיכונים פוחתת מאוד עם השנים.
בשנת 2006, בין 70% ל-80% מנכסי הרשות נוהלו בחוץ כשבשנת 2005 רכשה רשות ההשקעות 51 מניות פטנט של חברת Massar מחברת החשמל של אבו דאבי, חברת בת של רשות המים והחשמל באבו דאבי.
ב-27 במאי 2013 פרסמה הרשות את סקירת 2012 שלה, עם סקירה על פעילותה בשנה האחרונה וכן הסבר על גישתה להשקעה - אסטרטגיה, ממשל וניהול סיכונים.
דירקטוריון

חברי הדירקטוריון מכהנים לתקופה של שלוש שנים, וניתן לחידוש. הם ממונים על פי צו של האמיר:
ח'ליפה בן זאיד אאל נהיאן, יושב ראש (נשיא איחוד האמירויות ושליט אבו דאבי)
סולטן בן זאיד אאל נהיאן, נציג נשיא המדינה (איחוד האמירויות הערביות)
מוחמד בן זאיד אאל נהיאן, (נסיך הכתר של אבו דאבי וסגן המפקד העליון)
מנסור בן זאיד אאל נהיאן, סגן ראש הממשלה ושר לענייני נשיאות (איחוד האמירויות הערביות)
חמד בן ח'ליפה בן זאיד אאל נהיאן, מנכ"ל (במקום אחיו המנוח אחמד בן זאיד אל נהיאן)
מוחמד בן ח'ליפה בן זאיד אאל נהיאן, חבר המועצה המבצעת (אבו דאבי)
מוחמד הברוש אל סווידי, ראש מחלקת האוצר (אבו דאבי)
חאמד מוחמד אל הור אל סווידי, מחלקת האוצר (אבו דאבי)
ח'ליל מוחמד פולטתי