stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מונטרז הארל
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015/2016 | יוסטון | 39 | 1 | 9.7 | 0.644 | 0.000 | 0.522 | 1.7 | 0.4 | 0.3 | 0.3 | 3.6 |
| 2016/2017 | יוסטון | 58 | 14 | 18.3 | 0.652 | 0.143 | 0.628 | 3.8 | 1.1 | 0.3 | 0.7 | 9.1 |
| 2017/2018 | קליפרס | 76 | 3 | 17.0 | 0.635 | 0.143 | 0.626 | 4.0 | 1.0 | 0.5 | 0.7 | 11.0 |
| 2018/2019 | קליפרס | 82 | 5 | 26.3 | 0.615 | 0.176 | 0.643 | 6.5 | 2.0 | 0.9 | 1.3 | 16.6 |
| 2019/2020 | קליפרס | 63 | 2 | 27.8 | 0.580 | 0.000 | 0.658 | 7.1 | 1.7 | 0.6 | 1.1 | 18.6 |
| 2020/2021 | לייקרס | 69 | 1 | 22.9 | 0.622 | 0.000 | 0.707 | 6.2 | 1.1 | 0.7 | 0.7 | 13.5 |
| 2021/2022 | וושינגטון | 46 | 3 | 24.3 | 0.645 | 0.267 | 0.727 | 6.7 | 2.1 | 0.4 | 0.7 | 14.1 |
| 2021/2022 | שארלוט | 25 | 0 | 21.0 | 0.645 | 0.000 | 0.692 | 4.9 | 2.0 | 0.4 | 0.5 | 11.4 |
| 2022/2023 | פילדלפיה | 57 | 7 | 11.9 | 0.598 | 0.000 | 0.693 | 2.8 | 0.6 | 0.3 | 0.4 | 5.6 |
| קריירה |  | 515 | 36 | 20.5 | 0.619 | 0.108 | 0.664 | 5.0 | 1.3 | 0.5 | 0.8 | 12.1 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015/2016 | יוסטון | 2 | 0 | 6.0 | 0.333 | 0.000 | 0.500 | 1.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 1.5 |
| 2016/2017 | יוסטון | 5 | 0 | 4.2 | 0.333 | 0.000 | 0.500 | 1.2 | 0.4 | 0.0 | 0.0 | 1.0 |
| 2018/2019 | קליפרס | 6 | 0 | 26.3 | 0.730 | 0.000 | 0.692 | 5.5 | 2.2 | 0.5 | 0.7 | 18.3 |
| 2019/2020 | קליפרס | 13 | 0 | 18.7 | 0.573 | 0.200 | 0.603 | 2.9 | 0.4 | 0.4 | 0.5 | 10.5 |
| 2020/2021 | לייקרס | 4 | 0 | 9.8 | 0.571 | 0.000 | 0.778 | 2.5 | 0.0 | 0.5 | 0.0 | 5.8 |
| 2022/2023 | פילדלפיה | 2 | 0 | 3.5 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.5 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |
| קריירה |  | 32 | 0 | 15.0 | 0.613 | 0.143 | 0.631 | 2.8 | 0.6 | 0.3 | 0.3 | 8.7 |
הערות שוליים

1 2  ביוגרפיה, באתר קבוצת אוניברסיטת לואיוויל
↑  סטטיסטיקות המכללות של הארל, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2015, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות הקריירה של הארל בליגת הפיתוח, באתר basketball-reference.com
↑  הקליפרס מצרפים שבעה שחקנים מהרוקטס, באתר הרשמי של הקליפרס, 28 ביוני 2017
↑  המובילים הסטטיסטיים של עונת 2017/2018, באתר basketball-reference.com
↑  הארל חותם על הארכת חוזה בקליפרס, באתר הרשמי של הקבוצה, 24 ביולי 2018
↑  הארל זוכה בתואר השחקן השישי של העונה, באתר הקליפרס, 4 בספטמבר 2020
↑  הארל חותם על חוזה בלייקרס, באתר הקבוצה, 22 בנובמבר 2020
דעת (אתר אינטרנט)

| --- | --- |

 סוג:  טקסטים בתחומי היהדות
 תקופת הפעילות:  1997–הווה (כ־27 שנים)
 מייסדים:  יהודה איזנברג 
 בעלות:  מכללת הרצוג
 שירותים עיקריים:  חינוך לציונות ויהדות
 www.daat.ac.il
 
דעת – לימודי יהדות ורוח הוא אתר אינטרנט עברי שעיקרו טקסטים בתחומי היהדות והרוח שלוקטו ממקורות מודפסים מגוונים.
היסטוריה

האתר הוקם בשנת תשנ"ז (1997) בעידודו של הרב יהודה קופרמן, מנהל מכללת ירושלים, ומתתיהו דגן, ראש המנהל לחינוך הדתי במשרד החינוך, ומנוהל מראשיתו בידי פרופסור יהודה איזנברג. האתר פועל כיום בחסות המכללה האקדמית הרצוג. בראיון עמו אמר פרופסור איזנברג כי האוריינטציה של האתר היא "חינוכית יהודית ציונית".
האתר מכיל חומרי למידה והוראה בתחומים שונים: תנ"ך, תושב"ע, שבת ומועדים, תולדות עם ישראל, מחשבת ישראל, ספרות, לימודי ארץ ישראל, שמיטה, רפואה והלכה, חינוך, חסידות, לימודי משפחה, משפט עברי, צבא ומלחמה, השואה, ועוד.
האתר כולל מאגרי מידע בהיקף נרחב המכילים ספרים שלמים, טקסט מלא של מאמרים שפורסמו בכ-30 כתבי עת שונים, תמונות ומפות, איורים, צילומים ומצגות.
האתר כולל מדור בשם "אנציקלופדיה יהודית", שבשנת 2006 היו בה כ-7,000 ערכים. לאנציקלופדיה יש צוות טכני מצומצם וצוות היגוי המורכב מפרופסורים ומומחים בתחומם. כיתר חלקי האתר, גם האנציקלופדיה מתבססת על מקורות מודפסים, כגון "אוצר ישראל" - שערכים שנלקחו ממנו עברו עריכה, שכתוב ועדכון, ובמידה מועטה גם על ויקיפדיה העברית.
האתר כולל מדור נרחב בשם "בשבילי התנ"ך", הכולל את טקסט המקרא כולו, וטקסט מלא של הפרשנים הקלאסיים ומבחר פרשנים חדשים. כמו כן כולל המדור קישור לכאלפיים מאמרים בתחומי המקרא, הקלטות של פרקי תנ"ך בטעמים, מדרשי הלכה ואגדה, גליונות העיון של נחמה ליבוביץ, איורים ומפות מקראיות ועוד.
המדור "דפי עבודה" כולל עבודות מורים שהועמדו לרשות הציבור, והוא מכיל בשנת 2024 למעלה מ-7,200 עבודות.
האתר כולל כתב עת לענייני ספרות ואומנות, "מעמקים". כתב העת פרסם בתחילת פעילותו ב-2006 גיליון בממוצע אחת לשישה שבועות, קצב שירד בהמשך, עד לפרסום הגיליון האחרון, גיליון 58, במרץ 2016 . כתב עת נוסף, "לימודים - כתב עת וירטואלי לענייני חינוך וחברה" יוצא לאור מ-2011 בקצב של גיליון או שניים בשנה.
עד שנת 2003 האתר קיבל תמיכה כספית ממשרד החינוך.
הערות שוליים

↑  זאב גלילי, בין האנציקלופדיה היהודית והוויקיפדיה
| ספריות דיגיטליות בנושאי יהדות |
| --- | --- | --- |
| ספרות מקור - טקסט | ספריא • על התורה • פרויקט השו"ת • דעת • סנונית • ויקיטקסט • אוצר הספרים היהודי השיתופי • המילון ההיסטורי ללשון העברית • מכון ממרא • פרויקט בן-יהודה • הזמנה לפיוט • Grimoar |  |
| ספרות מקור - סרוקה | היברובוקס • אוצר החכמה • הספרייה הלאומית • ספריית אסיף • אוצרות התורה |  |
| כתבי יד | המכון לתצלומי כתבי יד עבריים |  |
| ספרים סרוקים - כללי | גוגל ספרים • פרויקט גוטנברג • ארכיון האינטרנט |  |
| ביבליוגרפיה | מפעל הביבליוגרפיה העברית • רמב"י • רמבי"ש • הלכה ברורה ובירור הלכה |  |
ספריות דיגיטליות בנושאים נוספים
מרפסת

מרפסת בבניין ברומא
מרפסת (בלשון חז"ל: גזוזטרה) היא אלמנט בנוי הנפוץ במבנים רבים הבולט ממנו כלפי חוץ. המרפסת נתמכת על ידי עמודים מתחתיה או נתלית כזיז והיא תחומה בצידה החיצוני על ידי מעקה. בראייה אדריכלית, המרפסת מהווה מקום שהוא בתווך בין פנים לחוץ וכן אלמנט בעל נוכחות חשובה בחזית המבנה.
הגדרות ותפקידים

בתרבויות שונות יש למרפסות תפקידים שונים ואלמנטים שונים. חלק מן התפקידים משותפים וחלקם פרטיים. תפקידים אלו משפיעים על סגנון המרפסת.
סגנון מרפסות מושפע מפרטים שונים, אקלים, חומרי בנין, אופייניים לאזור, תרבות ועוד. לדוגמה, באזורים מסוימים מקובל לישון במרפסת. באחרים מוגדרות לקבלת אורחים. במאה השבע עשרה בצרפת לדוגמה, רווחו מרפסות קטנות וצרות לעיטור הבניין והצבת עציצים, בארהב נפוצה מרפסת מרווחת בקדמת הבית לפעילויות פנאי, בישראל יש מרפסות גדולות וגם מרפסת שרות, לאחסון חפצים ויבוש כבסים.
יש סוגים רבים של מרפסות ולכן גם סוגים שונים של הגדרות. הגדרת מרפסת אינה חד משמעית.
המרפסת הישראלית

המרפסת לוקחת חלק חשוב באדריכלות הישראלית לאורך התפתחותה. שימוש במרפסות היה נפוץ בבנייה הארץ ישראלית, כמקום בעל אקלים ים תיכוני שבו המרפסת שימושית במיוחד. עם תחילתה של האדריכלות הישראלית בשנות ה-20 וה-30 נבנו מרפסות במרבית בנייני המגורים, ובבתי המושבים צמודי הקרקע נהוג היה לבנות מרפסת או גם מרפסת כניסה. המרפסת שימשה אלמנט בולט וייחודי בעיקר בבנייה המודרניסטית (הסגנון הבינלאומי בארץ ישראל) ועימה התפתחה "תרבות של מרפסות" - אורח חיים שבו חלק משמעותי מן הפנאי מתקיים במרפסת ולטובת כך אף מאובזרת המרפסת בפינת זולה ורהיטים מתאימים. אולם, עד מהרה בשל מצוקת שטחי דיור הלכו ונסגרו מרפסות רבות ברחבי הארץ לטובת הרחבתם של חללי הפנים.
החל משנות ה-50 נסגרו מרפסות רבות בעזרת חלונות תריסים או בעזרת הפטנט הנפוץ דאז - "תריסול". החל מתקופה זו ובעיקר עם גל בניית השיכונים בישראל, נבנו מרבית הדירות ללא מרפסת פתוחה. לרוב הוקמה רק מרפסת שירות ובה מסתור כביסה. תופעת סגירת המרפסות הייתה קלה במקומות בהם מעל שטח המרפסת בנויה מרפסת הקומה הבאה. חוק התכנון והבנייה אף הגדיר שטחים אלו כ"שטח מקורה" ולכן גם השתלם לסגור שטחי בנייה אלו כחלק מחלל הפנים.
משנות ה-80 הופיעו המרפסות ה"מדורגות". המרפסות המדורגות הן מרפסות הבנויות בחזית הבניין שלא אחת מעל השנייה אלא בדירוג. המראה השכיח ביותר בו נבנו רבים מבתי המגורים בשנות ה-90 הוא בניין מגורים בעל שתי קומות טיפוסיות - טיפוס לקומות הזוגיות וטיפוס לקומות האי-זוגיות בהן המרפסות נמצאות במקום אחר, כך שמעל כל מרפסת יש תמיד מרווח של לפחות שתי קומות עד למרפסת הבאה. טיפוס בינוי זה איפשר מרפסת מוארת יותר ופתוחה יותר לשמיים ומנע אפשרות של סגירת המרפסת. אך הדירוג יצר "מוטציות אדריכליות" וחזיתות בלתי סדורות ולא אסתטיות. עם הזמן הופיעו אלמנטים אדריכליים שונים שבאו לטשטש, לפחות במראה החיצוני, את הדירוג. אלמנט שכיח הוא קורות בלתי קונסטרוקטיביות (שאינן נושאות חלק בשלד הבניין) המשלימות את קווי המרפסות המדורגות בחזית ויוצרות אשליה של כמות כפולה של מרפסות בחזית הבניין אך שומרות על עיצוב מסודר וסימטרי.
בשנת 2008 שונה החוק וכיום מאושרת בישראל שוב בנייה של מרפסות מקורות בלי שתיחשבנה בראי החוק כשטח עיקרי של מגורים. בבנייני המגורים החדשים שנבנים החל מ-2008 מרפסות של עד 14 מ"ר לדירה (ובממוצע 12 מ"ר לכל דירה) הנבנות אחת מעל השנייה.
מרפסת סוכה

מרכיב אדריכלי אופייני של בניינים המיועדים לאוכלוסייה דתית הוא מרפסת סוכה - מרפסת שאין כל גג מעליה, כך שניתן להקים בה סוכה כשרה בחג הסוכות. לעיתים נבנות מרפסות אלה עם גג נפתח, המספק צל בכל ימות השנה, אך ניתן להסירו לשם בניית סוכה. בערים חרדיות או שכונות חרדיות מוקמות לעיתים קרובות מרפסות סוכה הבנויות על עמודים.
בלשון ההלכה

כאשר משתמשים במילה "מרפסת" במקורות ההלכה, אין הכוונה בדרך כלל לחלק חיצוני של דירה פרטית, אלא הכוונה היא למפלס עליון אליו עולים במדרגות מהקרקע, הנמצא בבעלות משותפת של כלל הדיירים, ובו פתחים לדירות פרטיות. (כעין חדר מדרגות) כך למשל לגבי עירוב חצרות נחשבת המרפסת כרשות היחיד משותפת, אליה אסור לטלטל חפצים בשבת מהבתים הפרטיים, ללא תיקון עירוב חצרות.
הערות שוליים

↑  גלעד שביד, מרפסות, אריאל: אוניברסיטה, 2020
↑  גלעד שביד, מרפסות, באתר כותר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282310005171  BNE: XX540478  BnF: cb12273807k (data)  GND: 4130867-0  LCCN: sh85011151  NKC: ph135132 
איור של מרפסת
מרפסות בתל אביב - בית פסז' פנסק ברחוב הרצל 16
יום טוב הסמוך לשבת

על פי קביעות הלוח העברי הנוהגת כיום, אחדים מהחגים בהם ישנה חובת שבתון יכולים לחול ביום שישי או ביום ראשון. במקרה כזה תהיה התוצאה שני ימים רצופים שהם ימי שבתון לפי ההלכה היהודית. מחלוקת היא במשנה האם חג ושבת החלים יחד יוצרים קדושה אחת או שתי קדושות נפרדות.
חגים רלוונטיים

בארץ ישראל, יום הכיפורים, סוכות ושמחת תורה אינם יכולים לחול בצמידות לשבת, בשל אחד מכללי היסוד של הלוח העברי: "לא אד"ו ראש". מפגש בין שבת ומועד יכול לחול רק בראש השנה (המקרה היחידי בו ישנה אפשרות של שלושה ימי שבתון בארץ ישראל), בפסח (ליל הסדר ושביעי של פסח) ובשבועות.
בחגים שנמשכים יומיים, כדוגמת ראש השנה בארץ ישראל וכל החגים (למעט יום הכיפורים) בחוץ לארץ בהם נוהג יום טוב שני של גלויות, ייתכן מצב שבו החג יחול ביום חמישי או ביום ראשון, ואז ייווצר רצף של שלושה ימי שבתון.
בחוץ לארץ, שבה נוהג יום טוב שני של גלויות, צירוף של שלושה ימי שבתון הוא אירוע נפוץ. לדוגמה בשנה שבה היום הראשון של ראש השנה ביום חמישי, חלים שלושה ימי שבתון הן בראש השנה, הן ביום טוב ראשון של סוכות הן בשמיני עצרת (בשנה מסוג השא פסח יחול ראשון שני בחוץ לארץ).
צמידות חג ושבת בהלכה > איסור מלאכה

בכל החגים פרט ליום הכיפורים מותר לאפות ולבשל אוכל לאותו היום, מה שמכונה "מאלכת אוכל נפש", כך שבימי החג אין כל קושי להכין מאכלים, אף כאשר חלים בצמידות לשבת. יום הכיפורים, אסור אפילו במלאכת אוכל נפש, אינו חל לעולם בצמידות לשבת, כך שלא יכול להיווצר מצב שבו אסור להכין אוכל יומיים רצופות.
לעניין הכנת אוכל מחג לשבת - מדין תורה מותר להכין מאכלים בחג לצורך שבת, אולם מחשש שמא יסיקו אנשים מכאן כי ניתן להכין גם מחג ליום חול, גזרו חז"ל שהדבר אסור. פתרון המאפשר הכנה מחג לשבת בכל אופן הוא ערוב תבשילין.
מידת היכולת להשתמש בעירוב תחומין שונה עבור שבת לעומת יום טוב.
צמידות חג ושבת בהלכה > הבדלה

אין עורכין הבדלה במוצאי יום טוב שבא אחריו שבת, שכן חומרת שבת גדולה מחומרת יום טוב, ולכן אין הקדושה פוחתת ואין סיבה להבדיל.
במוצאי שבת, אף כאשר חל חג באותה עת, עורכין הבדלה. בתפילה מבדילים באמירת ברכת "ותודיענו" ועל הכוס מבדילים בהבדלה המשולבת בקידוש ומכונה 'יקנה"ז' (יין, קידוש, נר, הבדלה, זמן – כלומר ברכת "שהחיינו").
צמידות חג ושבת בהלכה > קבלת שבת

כאשר יום טוב חל בערב שבת, יש הנוהגים לקצר את קבלת השבת. יש הנוהגים להתחיל מ"מזמור לדוד" ולדלג על הבתים האמצעיים בפיוט "לכה דודי" ויש הנוהגים לומר מזמור שיר ליום השבת וה' מלך גאות לבש בלבד.
שלושה ימי שבתון רצופים בחוק הישראלי

שלושה ימי שבתון רצופים יוצרים בעיה מסוימת למחוקק בישראל, שאינו חפץ ליצור חילול חג במקום שאין בו הכרח של פיקוח נפש, אך מתקשה להשלים במקרים מסוימים עם שלושה ימי שבתון רצופים.
עצור אמור לראות שופט בתוך 24 שעות ממעצרו. לפי תקנות סדר הדין הפלילי מ-1997, במקרה של מעצר בערב ראש השנה שחל ביום חמישי, יובא העצור בפני שופט לא יאוחר מתום 32 שעות מעת מעצרו, אף אם לשם כך ייאלץ השופט לקיים דיון בעיצומו של היום השני של ראש השנה. על השופט לנסות ולהמעיט בחילול החג ככל האפשר ומסתבר שאין צורך לרשום פרוטוקול.  העצור החושש מחילול החג יכול לבקש שיובא לפני השופט במוצאי השבת, בהקדם האפשרי.
דיון ארוך ביחסה של ההלכה לתקנה זו ערך הרב בניהו ברונר, ובסופו הוא מסיק:
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
Tom and Jerry: Yankee Doodle’s CAT-astrophe

|  כללי |
| --- | --- |
 תאריך הוצאה:  30 באוקטובר 1990
 סוגה:  משחק גלילה צדדית
 פיתוח:  Hi Tech Expressions 
 הוצאה לאור:  Hi Tech Expressions 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  משחק וידאו לשחקן יחיד
 פלטפורמות:  מחשב אישי (MS-DOS)
 
Tom and Jerry: Yankee Doodle’s CAT-astrophe הוא משחק וידאו מסוג גלילה צדדית משנת 1990 אשר הוא עיבוד רופף לסרט המצויר של טום וג'רי "The Yankee Doodle Mouse"(אנ') משנת 1943. המשחק פותח על ידי החברה האמריקאית Hi-Tech Expressions‏עבור מחשבים אישיים עם מערכת ההפעלה MS-DOS. זה היה אחד ממשחקי הווידאו הראשונים בזיכיון של טום וג'רי.
משחקיות

במשחק השחקן מסוגל לשלוט בג'רי העכבר אשר צריך להתחמק מטום החתול אשר נחוש ללכוד אותו. המשחק כולו מתרחש בחדר במרתף, אך ג'רי יכול גם להתחמק אל מאחורי הקיר דרך חור העכבר בקיר.
בדומה לעלילת הסרט "The Yankee Doodle Mouse" גם במשחק זה ג'רי משתמש במגוון כלי נשק על מנת להערים על טום. ניתן בין היתר לפגוע בטום על ידי זריקת ביצים לעברו, דריסתו באמצעות מכונית צעצוע, הפלת נורות על ראשו ממטוס קטן, זריקת מקלות דינמיט לעברו, זריקת עגבנייה לעברו, או על ידי דקירתו באמצעות מחט סריגה.
ג'רי מסוגל להסתתר במאורת העכבר שלו, אולם הם הוא נשאר שם יותר מדי זמן טום מצליח לתוך המאורה של ג'רי מקל דינמיט אשר פוגע בג'רי.
המשחק מתנהל תחת מגבלת זמן, כאשר בתחילת המשחק השחקן יכול לבחור כמה זמן המשחק יימשך - בין דקה אחת ל-10 דקות. ניתן לצבור נקודות על כל פגיעה בטום ומפסידים נקודות על כל פגיעה בג'רי. המטרה במשחק היא לצבור כמה שיותר נקודות לפני שהזמן נגמר.
פיתוח

המשחק פותח על ידי חברת Hi Tech Expressions אשר פיתחה משחקי וידאו מורשים המבוססים על זיכיונות מדיה פופולריים במהלך שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90.
מוזיקה

המשחק כולל את שני שירי המארש האמריקאים הנודעים "The Army Goes Rolling Along" ו"כוכבים ופסים לנצח".
הערות שוליים

↑  "Tom & Jerry Cat-astrophe (Game)". Giant Bomb (באנגלית). נבדק ב-6 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Tom & Jerry: Yankee Doodle's CAT-astrophe". My Abandonware.
↑  Yarwood, Jack (27 בספטמבר 2021). "The Story of Hi-Tech Expressions, the Original Rockstars of Gaming". Fanbyte. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Tom & Jerry's Cat-astrophe (DOS) - Video Game Music Preservation Foundation Wiki".
אריה גרבנוב

| --- | --- |

 לידה:  1 במאי 1912 איצ'נה, האימפריה הרוסית
 נעדר:  1934 (בגיל 21 בערך)
 ידוע בשל:  מפקד האונייה העברית "עמנואל"
רב חובל אריה גְרֵבנוֹב (1 במאי 1912 – 1934) היה ספן ארץ ישראלי שפיקד על האונייה העברית "עמנואל" והניף עליה דגל עברי לראשונה בימים בעת החדשה. היה מיזמי וחלוצי הספנות העברית בארץ ישראל. נעלם בים עם צוותו ואונייתם, בטרם הגיע לגיל 22.
ביוגרפיה > ההפלגה האחרונה

אחרי הפלגות מטען ספורות, "יצאה עמנואל בבקר יום 30 בינואר 1934 וככל הידוע גם 'מצוידת היטב ובאישור שלטון הנמל'"... על פי הודעת הבריטי שפיקד על מחוז צפון פלשתינה א"י למשפחות הנעדרים. על פי מקורות שונים, סופר כי הפליגו בהסתר 'בניגוד להוראה מפורשת של שלטונות נמל' פול שבדרום אנגליה. עמוסה הייתה ב-140 טון מטען חימר המיועד לנמל פיראוס ביוון בדרכה לפלשתינה-א"י.
ייתכן כי עקב חילוקי דעות על כשירותה להפלגה, במהלך מסעה הוחלפו הימאים היהודים במאים זרים מיוון וצרפת. ייתכן כי מחוסר שביעות רצון, או חוסר סבלנות ("חמישה שבועות מעצר העמנואל" בהולנד, ו-38 יום "עגינה" בלונדון), או אי התאמת אנשי הצוות ביניהם, או בינם לצוות הפיקוד, או למי מהם. התפטרו או פוטרו. לעולם לא נדע. שנים רבות אחרי היעלמות העמנואל וחמשת אנשי צוותה, יספר אחד 'המוחלפים' בשם יורדן, סיפורים צבעוניים על מרפסת הקיוסק/קפה שלו בחיפה. מוחלף אחר בשם רנר, יגיע למדינת ישראל עשרות שנים אחרי כן, ירואיין על ידי רב-חובל זאב הים ויספר את זכרונותיו שנכתבו בספריו של הזאב. מוחלף אחר, יגיע לקצונה ימית, יעבוד בצי הסוחר הישראלי ולמר גורלו יטבע עם האונייה תקווה.
גרבנוב וחמשת אנשי הצוות נעלמו בים. על פי מפות מזג האוויר באותם ימים, וטווח ימי ההפלגה הנוחה מאז יצאו את הנמל, הסבירות הגבוהה היא, כי טבעו בסערה חזקה מאוד שפרצה באזור ידוע לשמצה במפרץ ביסקאיה, כבר בימי פברואר הראשונים. היו אז הערכות שונות לגורלם. חלקן נגע באווירה האנטישמית באירופה ובנאצים, חלקן בהתנהלות שלטון המנדט הבריטי ביחס ליישוב בארץ ישראל ולהגירה אליה. הוריו ואחותו המתינו לו שנים, כפי שמשפחותיהם של לוין ורוזין כאבו את היעדרות יקירהם הצעירים שנים רבות.
סברה הגיונית תהיה, להניח כי אמנם טבעה בסערה הגדולה עוד באוקיינוס, ליד ספרד. זאת, על פי המפה הסינופטית, ומשלא הייתה כל עדות מעבר במצר גיברלטר אל הים התיכון.
מורשת והנצחה

בבית הכנסת הכללי ברחוב בוגרשוב 63, בקיר המערבי הפונה לים, הציבו בני משפחתו וחבריו עמוד שיש לזכרו. עליו נשען לוח שיש הנושא את הכתובת הבאה: "אריה גרבנוב, חלוץ ימי, בן חיים וסוניה, י"ג אדר תרצ"ד, בן כ"א". צוין ראשון על לוח יד זיכרון לחללי התקומה במדינה היהודית, בני שכונת נורדיה. ביום הים בשנת העשור להעלמות ה"עמנואל" שצוין ב-16 במאי 1944, הקדיש הפובליציסט י. צדדי מעיתון הצופה את מאמרו לזכרו של אריה גרבנוב, שאותו העמיד בשורה אחת עם יוסף טרומפלדור ואהרון אהרונסון:
..."שלושה שאכלו כאחד" – שלושה אישי-פלאים בתקופת חיינו האחרונה בארץ. שלושה שהכוחות הנפשיים אשר פעלו בתוכם והפעילו אחרים עדיין לוטים בערפילי החידה, ובהיעלמם, בהסתלקותם בטרם עת מתוכנו כאילו 'אכלו', 'בלעו' בעצם את מגילת הפענוח והפשר לאותה חידה מפליאה; האחד, יוסף טרומפלדור, נטל לעצמו יבשת-אגדה, את טרשי-האדמה שבתל חי, מעליהם, תוך כדי מעשה-גבורה, נפחה נשמתו; השני, אהרון אהרונסון, נטל לעצמו את אוויר האגדה ותוך כדי טיסת הרקעה לשחקים נפסק חוט חייו; והשלישי, אריה גרבנוב, את ים-האגדה לקח לעצמו וגלי הים הסוערים בלעוהו...
הראשון והשני זכו לפרסום-מה, ואמנם קטן מזה שהם ראויים לו, והשלישי – אף לפרסום מוקטן לא זכה. אין זה אלא שמעולפת-אגדה היא גם הדרך המפותלת שלאחרי מות אישי האגדה. מפיו של יוסף טרומפלדור הגיע אלינו משפט דיבורו האחרון, משפט פרידתו מהחיים: "טוב למות בעד ארצנו!", הגיע אלינו משום שאנשים-חברים היו על ידו באותו 'רגע-כמימרא' שהסתלק מאיתנו. משפטם האחרון של אהרון אהרונסון ושל אריה גרבנוב לא הגיע אלינו כי גלי האוויר וגלי הים אשר קלטו משפט אחרון זה מפיהם לא העבירו לנו את מה שקלטו. אולם כל היסוד לכך שגם הם נסתלקו מהחיים כשאותו משפט טרומפלדורי בפיהם: "טוב למות בעד ארצנו! (...) שלושה אישי-האגדה 'העתיקו' ברגע-חייהם האחרון את תוכן-נפשם השווה! - שלשה שמתו כאחד.
באפריל 1950 הוגשה בקשה לוועדת השמות של עיריית תל אביב לקרוא רחוב בעיר על שמו של אריה גרבנוב. הבקשה נתמכה בהמלצה של החבל הימי לישראל, שהגדיר את גרבנוב "חלוץ הימאות העברית, שחלם ופעל למען יסודו של צי מסחרי עברי, שנים רבות לפני הקמתו". להמלצה הצטרף גם ד"ר חיים בוגרשוב, מנהל גימנסיה הרצליה שגרבנוב היה מתלמידיו. עיתון הבוקר, עיתונם של הציונים הכלליים בעריכתו של יוסף הפטמן כתב על כך "פרשת חייו, גבורתו ופעולתו, יוצרת דמות נפלאה היכולה לשמש סמל ודוגמה לנוער העברי בכלל ולימאים הצעירים בפרט".
אולם, שני אסונות אירעו טרם התאספה ועדת השמות בעירייה: מוקירי זכרו שביקשו לקרוא רחוב על שמו הלכו לעולמם בפתאומיות. מורו וראשון מייסדי זבולון הד"ר מאיר גורביץ, נפטר מהתקף לב ביום 3 בפברואר 1950. חודש אחריו, ביום 1 במרץ 1950 נהרג בתאונת דרכים המהנדס עמנואל טובים, מי שהיה מנכ"ל ויו"ר 'זבולון' וחבר הוועד הפועל של 'החבל הימי לישראל'. עד היום, לא זכה גרבנוב שייקרא על שמו רחוב בעירו.
לקריאה נוספת

ירמיהו הלפרן, תחית הימאות העברית. תל אביב, הדר - הוצאת ספרים בע"מ. הדפסה חוזרת בסיוע משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1982.
זאב הים, אניות מספרות, תולדות הספנות הישראלית. תל אביב, הוצאת ספרים אחיאסף, 1968 עמ' 99–101
מאיר גורביץ. היקיצה הימית סקירה, על תולדות תחיית הימאות העברית. 1937 (טיוטה מ-1934 במכון לבון).
"50 שנות זבולון" 1978, חוברת לחגיגות היובל של האגודה הימית, בהפקתה.
י' שורץ, 15 שנה להיעלמו של אריה גרבנוב. ים, גליונות החבל הימי לישראל, חוברת ו'-ז' (נ"ח-נ"ט), מרץ-אפריל 1950. עמ' 23–24.
אריה גרבנוב. סבא י'וז (מרשימותיו של ספן). ים, גליונות החבל הימי לישראל, חוברת ו'-ז' (נ"ח-נ"ט), מרץ-אפריל 1950. עמ' 25–26.
רב חובל הלל ירקוני. הים, האנייה ועם ישראל. חיפה, פרדס הוצאה לאור, 2009. הערך "גרבנוב, אריה - מראשוני הימאים היהודים בארץ ישראל", עמ' 75–76.
הערות שוליים

↑  חייו ותעלומת מותו של זאב ים יהודי, דבר, 23 במרץ 1950
↑  המשך
↑
↑  לגורל "עמנואל", דבר, 31 במאי 1934
↑
אריה גְרֵבנוֹב 'עמנואל' ודגלה העברי. אוניית צי עברי ראשונה בזמן החדש. 'נמל אורהוס' דנמרק, 29 ספטמבר 1933
צבעי הדגל העברי של גרבנוב האות H, סימן החברה חופיה
הדגל הציוני בשער "הפרוטוקולים של זקני ציון". הוצאה גרמנית משנת 1933
אריה גְרֵבנוֹב וצוותו מציגים לראווה את דגל הצי העברי על סיפון ה"עמנואל" בנמל סאות'המפטון, ינואר 1934
"עתון הבקר" אפריל 1950, ועדת שמות לרחובות תל אביב
תומאס איאן גריפית

| --- | --- |

 לידה:  18 במרץ 1962 (בן 62) הרטפורד, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 בן או בת זוג:  מארי פייג' קלר (1991–?) 
 פרופיל ב-IMDb
 
תומאס איאן גריפית (באנגלית: Thomas Ian Griffith; נולד ב-18 במרץ 1962) הוא שחקן, מפיק, סופר ואמן לחימה אמריקאי, שכיכב בסרטים ובטלוויזיה. הוא התפרסם כשגילם את טרי סילבר בסרט "קראטה קיד 3" משנת 1989, תפקיד שהוא חזר לגלם בסדרת הטלוויזיה של נטפליקס, "קוברה קאי".
ביוגרפיה

גריפית נולד בהרטפורד, קונטיקט, בנם של מרי אן (לבית אוניל), שעבדה בסטודיו למחול, ושל תומאס ג'וזף גריפית'.
קריירה

הופעת הבכורה של גריפית בקולנוע הייתה בסרט "קראטה קיד 3" משנת 1989, בו גילם את טרי סילבר, מומחה יריב באמנויות לחימה המשפיע על דניאל לרוסו נגד חברו והמנטור שלו מיאגי.
בשנת 1996, כיכב בסרט "הולו פוינט" לצד טיה קארר, ודונלד סאת'רלנד. הוא הופיע גם בסרט "ערפדים" של הבמאי ג'ון קרפנטר משנת 1998 בתפקיד הערפד הראשי ג'אן וולק, ובסרט "XXX", משנת 2002, בו גילם את הסוכן ג'ים מקגראת'.
תפקיד הטלוויזיה הראשון שלו היה באופרת הסבון "עולם אחר", בתפקיד קטלין יואינג, אותו שיחק בין השנים 1984–1987. בשנת 1999 שיחק בסרט הטלוויזיה "Secret of Giving" לצד ריבה מקנטייר. באותה שנה, הוא הופיע בקליפ של מקנטייר לשיר "מה אתה אומר". הוא גם גילם את דמותו של השחקן רוק הדסון בסרט טלוויזיה משנת 1990, "רוק הדסון". הוא הופיע בהופעות אורח במספר סדרות טלוויזיה טלוויזיה, כולל "כחום הלילה", "סוכן סמוי" ו"מגרש ביתי".
בין השנים 2013–2017, כתב מעת לעת את התסריט לכמה מפרקי הסדרה "גרים" ובה הוא גם מפיק שותף החל משנת 2015.
בשנת 2021, פורסם כי הוא ישחזר את תפקידו כטרי סילבר אותו גילם בסרט "קראטה קיד 3", בעונה הרביעית של סדרת הטלוויזיה "קוברה קאי".
חיים אישיים

גריפית נשוי לשחקנית מרי פייג' קלר מאז 1991, ולהם שני בנים. הוא מחזיק בחגורה שחורה בקנפו קראטה וטאקוונדו.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט צילום | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1989 | קראטה קיד 3 | טרי סילבר |  |
| 1990 | רוק הדסון | רוק הדסון | סרט טלוויזיה |
| 1992 | מניעים נסתרים | ג'ק בליילוק |  |
| 1992 | Kill Fee | לא ידוע |  |
| 1993 | Excessive Force | הבלש טרי מקיין |  |
| 1994 | Crackerjack | ג'ק ווילד |  |
| 1994 | Blood of the Innocent | הבלש פרנק וושרסקי |  |
| 1996 | הולופוינט | מקס פאריש |  |
| 1997 | Behind Enemy Lines | סוכן ה-CIA מייק ווסטון |  |
| 1997 | Kull the Conqueror | גנרל טליגארו |  |
| 1997 | The Guardian | האפוטרופוס | סרט טלוויזיה |
| 1998 | ערפדים | יאן וולק |  |
| 1999 | The Unexpected Mrs. Pollifax | ג'ק פארל | סרט טלוויזיה |
| 1999 | Avalanche | ניל מיקין |  |
| 1999 | The Secret of Giving | הארי וויתרס | סרט טלוויזיה |
| 2000 | A Vision of Murder: The Story of Donielle | דאג בריסטר | סרט טלוויזיה |
| 2000 | למען המטרה | אוונס |  |
| 2001 | High Adventure | כריס קווטרמיין |  |
| 2002 | Beyond the Prairie: The True Story of Laura Ingalls Wilder | קורנליוס לודרמילק | סרט טלוויזיה |
| 2002 | Black Point | גאס טרוויס |  |
| 2002 | XXX | סוכן ה-NSA, ג'ים מקגראת' |  |
| 2003 | Timecop 2: The Berlin Decision | ברנדון מילר |  |
| 2005 | The Pirate's Curse | קפטן ג'פרי ת'ורפ |  |
| 2020 | Christmas on the Square | עצמו | מפיק |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1984 - 1987 | עולם אחר | קטלין יואינג |  |
| 1985 | מיאמי מחלק מוסר | בחור בבריכה |  |
| 1988 | כחום הלילה | לוק פוטר | 2 פרקים |
| 1989 | סוכן סמוי | רוג'ר טוט |  |
| 2004 | מגרש ביתי | לארי סוייר | 5 פרקים |
| 2005 | המפענחת | תומאס ייטס | פרק אחד |
| 2006 | פשע מן העבר | מיץ' | פרק אחד |
| 2013–2017 | גרים | עצמו | כותב (8 פרקים), עורך סיפור, מפיק שותף |
| 2021 —2025 | קוברה קאי | טרי סילבר | עונות 4—6 |