stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
החטופים במלחמת חרבות ברזל
שחרור וחילוץ חטופים > איסוף גופות וחילוצן

טרם תחילת הפעילות הקרקעית ברצועת עזה, אסף צה"ל גופות אחדות של ישראלים סמוך לגדר המערכת סביב רצועת עזה, אך לא פירט מי הם.
בנובמבר 2023 חולצו ממרחב בית החולים שיפא שלוש גופות של חטופים שנרצחו בשבי: יהודית וייס שנחטפה מבארי, נועה מרציאנו תצפיתנית ממוצב נחל עוז, ואופיר צרפתי שנחטף מפסטיבל נובה.
ב־12 בדצמבר 2023 חולצו שתי גופות חטופים: עדן זכריה שנחטפה מפסטיבל נובה, ורס"ב זיו דדו ששירת בגדוד 51 של חטיבת גולני. בפעולה זו נפלו רס"ר גל מאיר איזנקוט, בנו של השר גדי איזנקוט, ורס"ר איל מאיר ברקוביץ.
בדצמבר 2023 חולצו שלוש גופות חטופים שנהרגו בשבי החמאס מתקיפת צה"ל: אליה טולדנו שנחטף מפסטיבל נובה, רב"ט ניק בייזר וסמל רון שרמן שנחטפו ממת"ק עזה.
ב-6 באפריל 2024 חולצה גופתו של אלעד קציר שנחטף מביתו בקיבוץ ניר עוז ונרצח בשבי בינואר 2024.
ב-17 במאי 2024 חולצו ארבע גופות חטופים: שני לוק, איציק (יצחק) גלרנטר ועמית בוסקילה שנחטפו מפסטיבל נובה, ורון בנימין שנחטף ממכוניתו ונרצח ליד מפלסים.
ב-24 במאי 2024 חולצו מג'באליה שלוש גופות חטופים שנרצחו בשבי: חנן יבלונקה, מישל ניסנבאום ואוריון הרננדז שנרצחו ונחטפו ב-7 באוקטובר.
ב-24 ביולי 2024 חולצו מח'אן יונס חמש גופות חטופים: אורן גולדין שנחטף מניר יצחק ונרצח ב-7 באוקטובר, מיה גורן ורביד כץ שנחטפו מניר עוז ונרצחו בשבי, והחיילים תומר אחימס וקיריל ברודסקי שנהרגו בקרב ב-7 באוקטובר וגופותיהם נחטפו.
ב-20 באוגוסט 2024 חולצו מח'אן יונס שש גופות חטופים: יגב בוכשטב ונדב פופלוול שנחטפו מנירים, אלכסנדר דנציג, אברהם מונדר, יורם מצגר וחיים פרי שנחטפו מניר עוז. אברהם מונדר נחשב עד חילוץ גופתו כחטוף חי.
ב-28 באוגוסט 2024 חולצה גופתו של חייל שנפל ב-7 באוקטובר וחולץ ממקום קבורתו בדרום הרצועה. לבקשת המשפחה, שמו לא הותר לפרסום.
ב-31 באוגוסט 2024 חולצו גופותיהם של שישה חטופים שנרצחו בשבי: הרש גולדברג-פולין, עדן ירושלמי, אורי דנינו, אלכס לובנוב ואלמוג סרוסי, שנחטפו מפסטיבל הנובה, וכרמל גת שנחטפה מבארי. עד לחילוצם נחשבו השישה כחטופים חיים.
ב-3 בדצמבר 2024 חולצה גופתו של איתי סבירסקי מרצועת עזה, בינואר 2024 הודיע צה"ל על מותו בשבי (חמאס פרסם יומיים לאחר אותה ההודעה אות חיים ממנו).
ב-8 בינואר 2025 חולצו גופתיהם של יוסף אל-זיאדנה ובנו חמזה, שנחטפו במהלך הטבח בחולית ועד למציאת גופותיהם נחשבו כחיים. בן ובת נוספים של יוסף (אחים של חמזה) - בילאל ועאישה, שנחטפו אף הם, הושבו לישראל בנובמבר 2023, במסגרת עסקת החטופים.
ב-19 בינואר 2025, שעות לפני כניסתו לתוקף של הסכם הפסקת האש במסגרת עסקת החטופים השנייה, חולצה גופתו של אורון שאול, חלל צה"ל ממבצע צוק איתן. שאול לא נכלל במניין החטופים במלחמה זו אלא לצידם במניין 4 חטופים, חיים ומתים, אשר נחטפו טרם תחילת המלחמה.
קליטת ושיקום שורדי השבי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
אין להכניס מידע עתידי לפסקה זו לפני התרחשותו .
בימים שלאחר השחרור דווח כי רבים מהחטופים הוחזקו במנהרות כמעט כל הזמן, קיבלו מעט מאוד מזון ונמנע מהם מידע על קרובי משפחותיהם. כך למשל, אלי שרעבי גילה כי שתי בנותיו ואשתו נרצחו בטבח שבעה באוקטובר רק לאחר ששוחרר.
יפעת קלדרון, בת דודו של עופר קלדרון שהיה חטוף בעזה, סיפרה שהוא ביקש מבתו סהר: "לכי להפגנות, תילחמי". דורון שטיינברכר, שנחטפה מביתה בכפר עזה ושוחררה בינואר 2025, פרסמה הצהרה בה הודתה למשתתפי ההפגנות: "אני פה בזכותם. תודה לכל מי שעטף ועוטף אותי ותמך במשפחתי... בשנייה שאוכל לצאת מפה - אני עם שלט ביד". ארבל יהוד, שנחטפה מביתה בניר עוז ושוחררה בינואר 2025, פרסמה מסר באינסטגרם: "אני מבקשת מכולם להמשיך במאבק ולא להרפות. כשאריאל, סשה, דוד וכל אהובינו יוחזרו הביתה - נוכל כולנו להתפנות לריפוי". בן זוגה, אריאל קוניו, וחבריהם עדיין נמצאים בשבי חמאס.
מחקר שנעשה באוניברסיטת תל אביב ובמכון ויצמן למדע עוסק בהשפעות הפסיכולוגיות והפיזיולוגיות על השבויים שחזרו מהשבי. בכנס החירום של "רופאים להצלת החטופים" שהתקיים בספרייה הלאומית בירושלים, הרצתה פרופ' מירב רוט, פסיכואנליטיקאית, על הטיפול הנפשי בשבים מהשבי. דורית שטיין, ראש תחום הזנות מיוחדות, ומיטל בנימין, שתיהן מהמחלקה לתזונה במרכז הרפואי שיבא, סקרו תיאורי מקרה של טיפול בשבים מרצועת עזה לאחר כ-50, 129 ו-249 ימים בשבי.
בבית חולים שיבא נערכים לכך שהטיפול הנפשי יהיה משמעותי יותר מהטיפול הפיזי עם הגעתם של חטופים ששוחררו על ידי החמאס. מיד עם שחרורו של ירדן ביבס ניתן היה להבחין במעמסה הנפשית שאיתה הוא נדרש להתמודד. ישנו חשש כבד לחיי אשתו שירי וילדיו אריאל וכפיר, ולכן הוא יזדקק למענה פסיכולוגי ופסיכיאטרי.
קליטת ושיקום שורדי השבי > פרוטוקול קליטת החטופים (2025)

לקראת מימוש עסקת החטופים השנייה גיבש משרד הבריאות פרוטוקול מפורט לקליטתם, הכולל היבטים רפואיים, בדיקות נחוצות, טיפול נפשי וכן תיעוד מעשי זוועה שעברו. הפרוטוקול מתייחס בין היתר לתופעה של פקקת ורידים עמוקה שהייתה אצל החטופים ששוחררו בעסקה הקודמת. החטופים המשוחררים יעברו בדיקת מחלות זיהומיות, ויעברו גם בדיקה פסיכיאטרית. כמו כן המשוחררים יקבלו תמיכה, ליווי ועזרה בכל הקשור לתזונה, בני המשפחות יודרכו כיצד להאכיל את החטופים בביתם, במטרה למנוע פגיעה מאכילה לא מותאמת מצב, העלולה לגרום לנזקים לגוף.
לקראת ביצוע העסקה, סא"ל במיל ד"ר אמיר בלומנפלד, ראש ענף טראומה בצה"ל לשעבר, שמונה על ידי צה"ל אחרי 7 באוקטובר לרופא החטופים ומלווה מטה המשפחות שמכיר את השפעת השבי על בריאות החטופים אמר כי שיקום המשוחררים יארך שנים. ד"ר עודד טלמור וד"ר שרון פורת כתבו כי בין התופעות הקשות שחוו החטופים המשוחררים, ועדיין חווים, משוחררי העסקה הראשונה, בולטת אחת שזוהתה אצל חלקם - חוסר היכולת, במשך תקופה ארוכה, להאמין שהם כבר לא בשבי. הכותבים: ד"ר עודד טלמור, פסיכיאטר מומחה, מנהל אחראי מיון פסיכיאטרי באיכילוב ובמכון "מנטליקס"; ד"ר שרון פורת, רופאה מתמחה בפסיכיאטריה ב"מרחבים" ו"מנטליקס".
קצין הרפואה הראשי של צה"ל תא"ל ד"ר זיוון אביעד-בר (45), שאחראי על הגשת הסיוע הרפואי והנפשי המיידי לשבים מרגע שנמסרו מאנשי הצלב האדום לידי צה"ל, בתוך שטח עזה, ועד הרגע שבו הועברו לטיפולה של מערכת הבריאות. הדרך אל בית החולים, לדבריו, היא אירוע מורכב שדורש תשומת לב מיוחדת. "לקראת החזרת החטופים בחנו אירועים אחרים של החזרת שבויים בעולם, אבל בעיקר למדנו מהחזרת החטופים לפני שנה", הוא מספר. "אחרי המבצע ההוא ניהלנו שיחות איתם ובדקנו מה עבד טוב ומה פחות. האופן שבו אנחנו מקבלים אותם הוא חלק בלתי נפרד מהטיפול. שואלים אותי 'למה אתם לא מעלים אותם מיד על מסוק, שיראו את המשפחה'. ממש לא. זה חלק מתהליך הריפוי. החטופים נמצאים במעבר ממקום שבו הם היו חסרי שליטה וחסרי יכולת בחירה וניבוי, למצב שבו פתאום, בבת אחת, הם ככל האדם, וזה צריך להתבצע בהדרגה.
נעדרים שנחשבו כחטופים

מספר נעדרים נחשבו כחטופים עד שגופתם או שרידיה זוהו בשטח ישראל. יחידות רבות (כמו אית"ן, רשות העתיקות ועוד) עבדו במרחב העוטף לביצוע חקירות, סריקות ועיבוד נתונים עד לאיתור חלק מהנעדרים או קביעת מצבם של חלק מהחטופים.
אחת מהם הייתה ויויאן סילבר, שנחשבה כחטופה מבארי במשך 38 ימים, עד שגופתה זוהתה בשטח ישראל סמוך לגדר.
דרור קפלון נחשב כחטוף במשך כחודשיים, לאחר שהטלפון הנייד שלו אוכן בעזה. לבסוף, בחקירה של אנשי יחידת אית"ן, זוהתה גופתו בשטח ישראל ונקבע כי נרצח.
שני גבאי ואליקים ליבמן שהו באמבולנס שמחבלי החמאס ירו עליו רקטת RPG. האמבולנס נפגע ועלה באש. בשל הפגיעה הקשה, הליך זיהוי ההרוגים היה ארוך ומורכב. שני גבאי נחשבה כחטופה ממסיבת הנובה במשך 47 ימים, עד שזוהתה גופתה – שנקברה תחילה בטעות עם גופת צעירה אחרת, שנרצחה אף היא במסיבת הנובה. אליקים ליבמן נחשב כחטוף ממסיבת הנובה במשך כשבעה חודשים, עד שזוהו שרידי גופתו ביער רעים ונמצא כי שרידים נוספים שלו נקברו בטעות בקבר של נרצחת אחרת.
דולב יהוד נחשב כחטוף במשך כשמונה חודשים, עד שזוהתה גופתו ביוני 2024 בשטח ישראל, בשטח קיבוץ ניר עוז.
תגובות בעולם > תגובות מדיניות

נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן אמר כי בין החטופים ישנם גם אזרחים אמריקאים, וממשלתו תשתף עם ישראל מידע מודיעיני וישלח אליה מומחים על מנת לסייע בכל הנוגע למשבר החטופים. ביידן גינה את חטיפתם של ניצולי שואה, נשים וילדים. דובר מחלקת המדינה, מת'יו מילר, העריך כי אחת הסיבות שחמאס אינו מעוניין להחזיר חלק מהנשים שהוא מחזיק כבנות ערובה, היא למנוע מהן להעיד על מה שעבר עליהן בשבי החמאס.
קנצלר גרמניה, אולף שולץ, אמר כי ארצו חוששת שחמאס יעשה שימוש בחטופים – בהם 5 אזרחים גרמנים – כמגן אנושי נגד תקיפות צה"ל ברצועת עזה. הוא הביע תמיכה בזכותה של ישראל להגן על עצמה, והודיע שיעביר לישראל שני מל"טים מסוג HERON-TP.
נשיא צרפת, עמנואל מקרון הביע הזדהות עם ישראל וציין כי השימוש בחטופים על מנת לסחוט את ישראל הוא מחליא.
מאג'ד אל-אנסארי (אנ'), סגן ראש הממשלה הקטרי ויועץ בכיר לשר החוץ, אמר שהוא אופטימי וסבור שבני הערובה ישוחררו בקרוב.
שר החוץ הבריטי, ג'יימס קלברלי, שיתף בחשבון X שלו סרטון ובו ראיון עם ראזי חמד, בכיר בחמאס. בראיון אמר חמד שארגונו יבצע שוב את המעשים שבוצעו ב־7 באוקטובר. על זה הגיב קלברלי: "כיצד יכול להיות שלום כאשר חמאס מחויבים להשמדתה של ישראל?".
נשיא הרשות הפלסטינית, מחמוד עבאס, קרא לחמאס "להשלים במהירות" את עסקת החטופים, כדי "לחסוך מהעם הפלסטיני אסון נוסף עם השלכות לא פחות חמורות מהנכבה של 1948".
תגובות בעולם > בתקשורת העולמית

כמה מקרי חטיפה שאירעו ב-7 באוקטובר זכו לתיעוד שהופץ בכלי תקשורת בישראל ובעולם. בהם החטיפה של בני הזוג אבינתן אור ונועה ארגמני, שהשתתפו במסיבת הטבע ליד רעים וצולמו מובלים על ידי מחבלים לרצועת עזה, וכן חטיפתה של יפה אדר, בת 85, שצולמה ברצועת עזה כשהמחבלים מסיעים אותה על הקלנועית שלה לקול מצהלות אזרחים עזתיים.
סרטון נוסף שזכה לחשיפה הוא של שני לוק. בסרטון נראית לוק שוכבת בטנדר בעירום חלקי, פצועה ומחוסרת הכרה, מובלת ברחובות עזה והקהל יורק עליה ומכה אותה. מאוחר יותר התברר שלוק כבר לא הייתה בחיים בעת שצולם הסרטון.
הסאן הבריטי הקדיש ב־2 בנובמבר את שער העיתון ל־32 ילדים ישראלים שנחטפו לרצועת עזה. לצד תמונותיהם נכתב: "32 ילדים חפים מפשע נחטפו על ידי טרוריסטים. זאת הסיבה שישראל חייבת להילחם בחמאס המרושע". עוד נכתב בענק: "החזירו אותם הביתה!".
ב־12 באוקטובר פורסמה ברשתות החברתיות פרסומת לפיצה הנמכרת בבית עסק בחווארה. בפרסומת נראית תמונת אישה מבוגרת שכמעט נחטפה לרצועת עזה, והוכרחה להצטלם עם מחבל כשהיא עושה תנועת וי. בסופו של דבר אישה זו לא נחטפה. שעות ספורות לאחר חשיפת הפרשה באתר הקול היהודי, דחפור של צה"ל הרס את קיר בית העסק ואטם אותו בחול.[דרושה הבהרה]
מנסור עבאס, יו"ר מפלגת רע"מ, אמר בריאיון לכאן 11 כי הוא "קורא להנהגת כל הפלגים הפלסטינים להוכיח עמדה אנושית ערכית המשקפת את ערכי האסלאם, ולשחרר לאלתר את כל החטופים, בני הערובה והשבויים".
ב-25 במרץ 2024 פורסם ראיון של משפחת החטופה לירי אלבג בדיילי מייל. לראיון צורפו תמונות של חדר שבו מצא צה"ל דגימות מדמה של אלבג ושל חטופות נוספות.
תגובות בעולם > הכחשת מעשי החטיפה

הודעות של חמאס ושל ארגונים פלסטינים, המתארות את המתקפה, אינן מציינות כי במסגרתה חטף חמאס לרצועת עזה אזרחים, בהם ילדים נשים ומבוגרים. הפלישה מתוארת כ"התנגדות" לשלטון ישראל וכתגובה למתקפה ישראלית.
אמילי הנד, ישראלית בת 9 שהיא גם אזרחית אירית, נחטפה לעזה על ידי חמאס בטבח שבעה באוקטובר ואף נחשבה כמתה. לאחר שחרורה צייץ ראש ממשלת אירלנד ליאו ורדקר ברשת X כי "ילדה תמימה שאבדה, נמצאה כעת והוחזרה [למשפחתה]". הציוץ ספג ביקורות חריפות, ובעקבותיו זימן משרד החוץ את שגרירת אירלנד בישראל לשיחת נזיפה. בהמשך פרסם ורדקר הבהרה בה כתב כי הנד "נחטפה", אך נמנע מלציין שהיא נחטפה בידי ארגון הטרור חמאס.
אזרחים פרו-פלסטינים במדינות מערביות תועדו כשהם תולשים מודעות על חטופים ישראלים וזרים. בין הנימוקים לתלישת המודעות היו טענות כי מדובר ב"תעמולה ישראלית".
תגובות בעולם > הסברה ישראלית בעולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מיד לאחר תחילת המלחמה סגרה הממשלה את משרד ההסברה. עיקר פעילות ההסברה נעשית על ידי מתנדבות ומתנדבים.
העיתונאי והדובר לשעבר במערך ההסברה הלאומי, אילון לוי, הקים מיזם הסברה פרטי על מנת להילחם על שמה הטוב של ישראל ולמען החזרת החטופים.
השחקנית ופעילת ההסברה, נועה תשבי, יזמה והשתתפה בפעילויות רבות למען החטופים בעולם. כך למשל, כאשר הוזמנה לבית הלבן בוושינגטון, תלתה תשבי על אחד מעצי האשוח המפוזרים בבית את שרשרת דיסקית החטופים הרשמית עם הכיתוב בעברית "הלב שלנו שבוי בעזה".
בלונדון אנשי עסקים ישראלים פרסמו את תמונות החטופים על גבי מסכי ענק שהוצבו על משאיות שנוסעות ברחובות העיקריים של העיר.
בערים רבות ברחבי העולם, בהם לונדון וברלין, נערכו מיזמים של שולחנות אוכל ערוכים וכיסאות עם תמונות החטופים.
תמונות "נחטף על ידי חמאס" עם שמות החטופים נתלו בקמפוסים, על עמודי תאורה ועל לוחות מודעות ברחבי העולם. פורסמו סרטונים המציגים הזדהות עם הקורבנות המוצגים בתמונות לצד אנשים המנסים לתלוש את התמונות, ואת המאבק סביב הצגתם במרחב הציבורי.
השחקנית והבמאית חנה אזולאי־הספרי העלתה לרשת סרטון בערבית מרוקאית ובו בקשה לעמוד לצד ישראל ולגנות את המעשים הברבריים של חמאס ואת החטיפות.
בחברה הישראלית

שולחן "סעודת השבת", עם יותר מ־200 כיסאות המייצגים את מספר החטופים והנעדרים המוחזקים ברצועת עזה, רחבת מוזיאון תל אביב לאמנות
בובות דובי פרווה מכוסי עיניים ומוכתמים בכתמי צבע אדום דם, המייצגים את 30 הילדים שנחטפו על ידי מחבלי חמאס לעזה. כיכר דיזנגוף, תל אביב
פוסטרים עם תמונות החטופים והנעדרים שמוחזקים ברצועת עזה בידי חמאס, על גדר מחנה רבין
כרזה הקוראת לשחרורו של רון בנימין, על בניין מטה חברת צ'מפיון מוטורס בבני ברק, מקום עבודתו של רון. ב-17 במאי 2024 התברר שנרצח ב-7 באוקטובר, וגופתו הובלה לרצועה.
הפגנה של משפחות חטופים בתל אביב במלאת 150 יום לחטיפה
הפגנה בירושלים במלאת חצי שנה לחטיפה
נציגי "חסמבה" - צעירי משפחות החטופים, גיל דיקמן וירדן גונן
בחברה הישראלית > מטה המשפחות

למחרת החטיפה הקימו משפחות של חטופים ונעדרים מטה שנועד להשבת כל החטופים מעזה ולאיתור הנעדרים מהמתקפה. המטה פועל בזירות שונות למען מטרה זו. הוא פועל גם להשבת שבויים ישראלים המוחזקים ברצועת עזה עוד מלפני המתקפה של 7 באוקטובר, ביניהם ישראלים נעדרים שנכנסו לרצועת עזה וכן גופותיהם של החיילים אורון שאול והדר גולדין, שנחטפו במבצע צוק איתן. במטה ישנו צוות רפואי הפועל למען החטופים הזקוקים לטיפול רפואי, וכן צוות משפטי הפועל לפתרון בעיות משפטיות שנוצרו בעקבות החטיפה ולהתמודדות משפטית בין-לאומית מול ארגון הטרור חמאס.
ביום ראשון בערב, 8 באוקטובר, קיימו משפחות חטופים ונעדרים מסיבת עיתונאים, שבה דרשו מהממשלה לפתוח שיח שוטף עם המשפחות ולפעול להחזרת הנעדרים הביתה. הממשלה מינתה את גל הירש לאחראי על הנושא.
בהמשך פרסם מטה המשפחות שלוש דרישות:
שחרור מיידי של כל בני הערובה, שהחזקתם מנוגדת לדין הבין־לאומי, והיא מוגדרת כפשע מלחמה ופשע נגד האנושות.
פתיחה מיידית של מסדרון הומניטרי לאספקת תרופות וציוד נדרש לחולים כרוניים ופצועים. ובדיקה של כל בני הערובה על ידי רופא.
התערבות וסיוע של מנהיגי המדינות השכנות לטובת שחרורם המיידי של בני הערובה החטופים.
ב־18 באוקטובר נפגשו נציגי משפחות חטופים עם נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן, שערך ביקור מיוחד בישראל בצל המלחמה. הנשיא הצהיר כי ארצות הברית תומכת באופן מוחלט בישראל ופועלת למען שחרור החטופים, ושהיא תתרום ממשאביה ככל שיידרש לביצוע מטרה זו.
בדצמבר 2023 סיירו נציגי משפחות החטופים בכפר עזה ואזור המסיבה ברעים עם קארים חאן, התובע הראשי של בית הדין הפלילי הבין-לאומי בהאג, ודרשו ממנו להביא את מחבלי חמאס לדין על מעשי טרור, פשעים נגד האנושות ורצח עם.
בחברה הישראלית > קבוצת הרופאים להצלת החטופים

לאחר שחרור חטופים בעסקה הראשונה החלו רופאים לטפל ולבדוק את מצבם הרפואי וגם להבין את מצבם הרפואי של החטופים שלא שוחררו. המטה הקים מערך רפואי שמורכב מקבוצה שנקראת קבוצת הרופאים להצלת החטופים ובה מאות אנשי רפואה בתחומים שונים. קבוצת הרופאים פתחה בשביתת שבת מול הכנסת שהובילה לכנס רופאים בספריה הלאומית בירושלים ביום 24.10.2024. בכנס הוצג דו"ח 300 הימים על השלכות רפואיות ונפשיות של השהייה בשבי. עבור רבים מהמשתתפים הייתה זו הפעם הראשונה שבה הם הבינו את הממדים האמיתיים של ההשפעה. כתוצאה מכך הקימו את המיזם "בואו" – באים ומצילים אותם ואותנו. מטרת המיזם הייתה להציג את מצב החטופים בכל מוסדות הרפואה בישראל.
ביום 10 בדצמבר 2024, יום זכויות האדם הבין-לאומי, התקיים דיון חירום בבית הנשיא ובו הוצג דו"ח 400 הימים. ניתן לקרוא את הדו"ח במלואו בויקי-טקסט קובץ:דו"ח 400 הימים.pdf
הדו"ח מתייחס גם להשפעה הפסיכולוגית על משפחות החטופים. השבי הממושך של יקיריהם גורם לחץ רגשי ופסיכולוגי חמור ורב - פנים למשפחות, הדו"ח מתריע על היעדר פעילות הומניטרית מצד הקהילה הבין-לאומית והצלב האדום למרות המנדט שלו להגן על קורבנות סכסוכים.
בסוף דצמבר 2024, הפגינו פעילי ארגון "רופאים למען חטופים" מול ביתו של השר אוריאל בוסו בדרישה שיקרא להחזרת כל החטופים בעסקה מקיפה. זאת לאחר שמוקדם יותר סירב השר להיפגש עם נציגי הארגון.
קבוצת הרופאים פרסמה בנוסף מחקר על ההשפעה של גורל החטופים על כלל הציבור הישראלי ועל הצורך בתוכניות שיקום לאומיות.
בדו"ח 400 הימים, נכתב בין היתר על כך שמי שהוכרזו חללים על ידי הרשויות הישראליות, ועדיין בשבי "נשללה זכותם לקבורה נאותה". החזרת גופותיהם היא חובה מסיבות מוסריות, תרבותיות, משפטיות ובריאותיות. גופותיהם עלולות להיעלם עם הזמן ולא להימצא, כפי שקרה עם רון ארד, ולהותיר משפחות עם כאב וטראומה מתמשכים. לפיכך, יש דחיפות גם בהשבת המתים לקבורה בישראל.
בחברה הישראלית > פורום תקווה

פורום של משפחות של חטופים המוחזקים בידי חמאס ברצועת עזה מאז טבח שבעה באוקטובר. הפורום תומך בהגברת הלחץ הצבאי על החמאס ועל ארגוני הטרור ומתנגד לעסקת שחרור חטופים שלא כוללת את כלל החטופים. הפורום מתנגד גם לוויתור על הישגי המלחמה כגון שליטה בציר פילדלפי ובציר נצרים, או לסיום המלחמה טרם השגת כל מטרותיה.
בחברה הישראלית > הפגנות למען עסקה לשחרור החטופים

לפי סקר שפורסם ב-24 בנובמבר 2023, הרוב המוחלט בציבור היהודי רואה בהחזרת החטופים (94%) ובמיטוט החמאס (93%) את שני היעדים החשובים ביותר במלחמה. עם זאת, יש הרואים במאבק לשחרורם של החטופים מאבק פוליטי נגד הממשלה. הוויכוח המרכזי נוגע בשאלה אם נכון לשלם בהפסקת הלחימה, ולהסתכן בהתאוששות חמאס, תמורת השבת החטופים לביתם. בנוסף, ישנה מחלוקת על כמות וזהות המחבלים שאמורה ישראל לשחרר, וכן תנאים נוספים שמציב חמאס כמו חזרת תושבי צפון הרצועה לביתם, או הסגת כוחות צה"ל. בעקבות מחלוקת זו, ב-8 בדצמבר 2023 הצית אחד ממתנגדי העסקה את מאהל של משפחות חטופים בקריית הלאום.
"משמרת 101", יוזמת אימהות של חטופים הינה מחאה שקטה הנערכת ברחבי הארץ. חירות, אמו של החטוף תמיר נמרודי, אמרה: "אני אמא, אני א-פוליטית. הילד שלי הוא א-פוליטי, הוא ילד. וכאמא לאמא, אני אומרת לכן– הם צריכים לחזור הביתה, כל הילדים שלנו, ללא יוצא מן הכלל. אין פה אמירה פוליטית, יש פה היבט הומניטרי בלבד".
ברחבת המדיטק בחולון הוצב מיצב "גן הילדים החטופים". על הדשא שנצבע שחור הוצבו מתקני משחק שחורים ופוזרו דליי משחק צבעוניים הנושאים את שמות הילדים שממתינים להחזרתם.
בצלאל, האקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים חנכה מיצב וידאו הקורא להשבת החטופים. המיצב כולל עשרות מסכי ענק שעליהם מפורסמות תמונות החטופים.
בקונצרט מולדת הוקלט השיר "הביתה" בהשתתפות כ־1,000 נגנים, זמרים ונציגי משפחות החטופים. ניתן אישור לשנות את המילים במקור: מ"עוד שנה חלפה, עוד שנה טרופה" ל-"עוד שעה חלפה, עוד שעה טרופה".
ב-14 בינואר 2024, 100 ימים לחטיפה, הובילה ההסתדרות את יוזמת "עוצרים ומזדהים", במסגרתה חברות ביטוח, משרדי עורכי דין, מוסדות להשכלה גבוהה, מוסדות בריאות, חברות היי-טק, תאגידי מזון, רשויות מקומיות, מרכזי קניות ועוד ישבתו למשך 100 דקות החל מהשעה 11:00.ב-13 בינואר, נפתחה עצרת בת 24 שעות, במסגרתה הגיעו אל כיכר החטופים בתל אביב עשרות אנשי ציבור, אנשי אקדמיה, אמנים, זמרים ועוד. במקום הוקם מיצג החושף מנהרה באורך 30 מטרים ומדמה את התנאים הקשים בהם מוחזקים החטופים.
בחברה הישראלית > הפגנות למען עסקה לשחרור החטופים > כרזות ומיצבים בקריאה לשחרור החטופים

במקומות רבים בישראל - במבני ציבור, בשטחים ציבוריים, בבתי עסק ובבתים פרטיים - ניתלו כרזות הקוראות להחזרת החטופים. כרזות אלה כללו את הכיתוב "מחזירים אותם הביתה עכשיו!" או באנגלית "Bring them home now!", פעמים רבות עם תצלומים של החטופים. במקומות אחדים נוצרו ציורי גרפיטי בקריאה לשחרור החטופים.
ישראלים רבים נושאים דרך קבע סרט מודעות צהוב על בגדיהם, וסרטי מודעות גדולים מוצבים במקומות רבים. ישראלים רבים נושאים דסקית צבאית עם חריטה "הלב שלנו שבוי בעזה" ו-"Bring them home - now!". כיסאות צהובים ריקים או שעליהם תמונת חטוף מוצבים במקומות רבים.
בסוף דצמבר 23 החלו כמה נשים לסרוג סיכות פרפרים צהובים - פרפרי חופש כסמל לתקווה. תוך זמן קצר הצטרפו לקבוצה מאות נשים בארץ ובעולם. במהרה הפך הפרפר הצהוב לסמל לחופש ושולב בשלטים, מיצגים ופעילויות לתמיכה ולקידום המודעות בנושא החטופים והנעדרים.
חקיקה

ב־6 בנובמבר 2023, נחקק חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה, המעניק לבני משפחתם של חטופים ונעדרים זכויות דומות לאלה הניתנות לבני משפחה של חללי צה"ל ונפגעי פעולות איבה.
החוק קובע כי כל עוד טרם שוחרר חטוף או כל עוד לא נודע גורלו של נעדר, זכאי בן משפחתו לזכויות שזכאי להן בן משפחה לפי חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) או לפי סעיף 7 לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה.
ראו גם

ציר הזמן של החטופים במלחמת חרבות ברזל
עסקת שחרור החטופים ישראל–חמאס (2023)
הסכם חמאס–ישראל (2025)
אזרחים ישראלים שנעלמו ברצועת עזה
שבויי צה"ל
פרשת אורון שאול
הדר גולדין
גלעד שליט
ביאורים

1 2 3  כלל המספרים כאן לא כוללים את ארבעת הישראלים החטופים מלפני המלחמה – אורון שאול, הדר גולדין, אברה מנגיסטו והישאם שעבאן א־סייד. בתקשורת ובדובר צה"ל המספר כולל את אותם ארבעה ואילו בערך הזה לא כוללים אותם אלא רק את חטופי המלחמה עצמה.
↑  בטבלה נכללים, ככל שיהיו, גם שחרורם וחילוץ גופותיהם של 4 החטופים טרם המלחמה, ובעמודת ההערות מצוינת העובדה שחטופים אלו אינם ממניין 251 חטופי המלחמה אלא במניין 4 החטופים שלצידם. למרות זאת, סיכום הטבלה כולל ויכלול גם אותם בסיכום כלל המחולצים והמשוחררים
גן השומרון

| --- | --- |


מדינה: ישראל ישראל
מחוז: חיפה
מועצה אזורית: מנשה
גובה ממוצע: ‎44 מטר
תאריך ייסוד: 1934
תנועה מיישבת: האיחוד החקלאי
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 871 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 829 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הכרמל מוגדלת) גן השומרון(למפת הכרמל רגילה) גן השומרון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן השומרון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן השומרון  heמפת היישובים של מועצה אזורית מנשה באדום - גן השומרון בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10

גַּן השׁוֹמְרוֹן הוא מושב חילוני, שבמסגרתו חיים חקלאים ובעלי נחלות לצד תושבים שאינם עוסקים בתחום. היישוב שוכן דרום מזרחית לצומת כרכור. שמו של היישוב ניתן לו בתקופה בה כונה אזור השרון - "שומרון" ואין קשר בינו לאזור השומרון. היישוב משתייך למועצה אזורית מנשה שבמחוז חיפה. כביש 6403 חוצה את היישוב לצדדים מערב ומזרח.
היסטוריה

היישוב נוסד באביב 1934 על ידי יוצאי גרמניה, בני המעמד הבינוני, אקדמאים או סוחרים אמידים, ללא רקע בחקלאות. המקימים סברו שלמקצועותיהם בארץ אין סיכוי וברוח התקופה פנו לחקלאות. בשל הרקע התרבותי המשותף הם בחרו להקים כפר משלהם, עברו הכשרה בנהלל ובקיבוץ עין שמר ובפסח 1934 הונחה אבן הפינה לבית הראשון. בשנת 1946 נוספו למקום מתיישבים ממשוחררי הצבא הבריטי. בשנת 1954 בוצעה הרחבה נוספת באמצעות התנועה "מן העיר אל הכפר", ובשנת 1957 קלט היישוב קבוצה גדולה של עולי פולין.
בתחילה היה שטח היישוב 600 דונם, ולאחר מספר שנים נוספו עוד 400 דונם.
גן השומרון הוא מהישובים הראשונים שהוקמו על ידי האיחוד החקלאי.
ביישוב קיימת "אגודת עובדי אדמה" המאגדת התושבים שהם בעלי קרקע חקלאית.
היישוב הוא אחד ממספר יישובים בארץ, כמו כפר שמריהו, רמות השבים ובית יצחק, להם קרקעות פרטיות שנקנו לפני קום המדינה הנמצאות בבעלות פרטית.
זכויות הבעלות על הקרקע ביישוב הן שונות: שטחים בבעלות מינהל מקרקעי ישראל בחכירה לפרטיים או לאגודה, שטחים בבעלות המועצה האזורית מנשה, שטחים של אגודת המושב וגם שטחים בבעלות פרטית. כתוצאה מכך, גם סוגי המגרשים הקיימים במושב הם שונים.
כיום

נכון לסוף שנת 2022 חיים בכפר כ־900 תושבים, מרביתם עוסקים בעבודות מחוץ למושב ויזמות פרטית אך ישנם עדין תושבים אשר מטפחים משקים חקלאיים שונים. תושבים רבים עוסקים במגוון מקצועות חפשיים.
במקום יש מספר גני ילדים, מועדון לנוער, מגרשי ספורט ובריכת שחייה הפתוחה למינויים והישוב מפעיל ועדות שונות הדואגות לתפעולה התקין של הקהילה מבחינת חינוך, תרבות, כלכלה, איכות סביבה, ביטחון ועוד.
במקום צמחו, בין היתר, ספורטאים שהשתתפו והביאו מדליות מאליפויות עולם ואירופה - דן פרויליך כשייט בתחום המפרשיות, גפן פרימו ואחותה הצעירה כרם פרימו, בתחום הג'ודו.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
1 2  מושב גן השומרון, חיפה וחוף הכרמל, באתר www.homee.co.il
↑  גן השומרון, באתר מועצה אזורית מנשה
↑  "טוב מראה עיניים" גן השומרון חוגג 75 שנים ראשונות, 2010
↑  שי פאוזנר, המדינה אישרה, באתר כלכליסט, 16 ביוני 2010
↑  מושב גן השומרון, לשונית תעסוקה, באתר www.homee.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007494016605171 
מבט מכוון הצד המזרחי לכביש 6403 ולצד המערבי