stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרכז המבקרים של בנק ישראל
היסטוריה

במאי 2009 נפתח בבניין בנק ישראל בירושלים מרכז מבקרים לקהל הרחב. מטרות המרכז הן להכיר לציבור את הבנק המרכזי ואת תפקידיו הרחבים ובראשם השמירה על יציבות המחירים, את תרומתו לכלכלת המדינה.
במוזיאון מוצגים תולדות המטבע בארץ בהם הלירה ישראלית, השקל והשקל החדש. במרכז המבקרים מוצגת תערוכה מקיפה על התפתחות אמצעי התשלום בעולם ובישראל, אמצעי הנפקת המטבע וסימני הביטחון על השטרות. בנוסף מוצגת במרכז תערוכה המתארת את ראשית הקמת בנק ישראל ושנותיו הראשונות כולל סיפור הקמתו. הביקור במרכז כולל הדרכות וסרטים בליווי סרטים והדרכות על תפקידיו של בנק ישראל.
בשנת 2017, לאחר שהמרכז בירושלים נסגר בשל השיפוצים במבנה בירושלים, עבר מרכז המבקרים לבניין הבנק ברחוב ליליינבלום בתל אביב.
תערוכות

תערוכות המרכז קבועות בדרך כלל ומשתנות לעיתים רחוקות. המרכז מציג את תפקידי הבנק העיקריים, תרומתו להתפתחות הכלכלה בישראל, תולדות המטבע מראשית שלטון המנדט ועד השתקפות אירועים היסטוריים ומורשת המדינה בעיצוב המטבעות והשטרות.
במרכז שלוש תערוכות קבע עיקריות:
הראשונה על ימיו הראשונים של הבנק, ההיסטוריה שלו ותהליך הקמתו וכיצד הבנק שומר על יציבות המחירים במדינה.
התערוכה השנייה מציגה את תולדות המטבע, כולל הסברים מוחשיים על הליך הנפקת הכסף והדפסתו כולל אוסף שטרות היסטוריים והדרכת אמצעי הביטחון כנגד זיופים.
התערוכה השלישית מציגה יצירות אמנות ישראליות עכשויות כפרשנות למשמעויות הכסף בחיי היומיום וחיי החברה בישראל.
המבנה

בניין המרכז בתל אביב הוא בניין לשימור שנבנה בשנת 1923 בסגנון אקלקטי ובו שכנו בית הדואר ומרכזיית הטלפונים הראשונה בעיר.
בשנות ה-39 רכש בנק אשראי את הבית והוא שופץ בסגנון הבינלאומי בהתאם לדרישת מחלקת ההנדסה של עיירית תל אביב.
בתקופת שלטון הבריטים לפני קום המדינה, פעלו בו משרדי מס הכנסה של המנדט. בשנת 1944 נפגע המבנה מפעולת ארגון האצ"ל.
בנק ישראל פועל במבנה משנת 1956.
הערות שוליים

↑   נעמה ריבה, אחרי השיפוץ בנק ישראל עדיין נראה ייצוגי, אך קצת פחות מעונב, באתר הארץ, 21 באפריל 2019
↑   מוטי בסוק, בניין בנק ישראל בירושלים ישופץ ב-336 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 7 ביולי 2014
↑  מרכז המבקרים של בנק ישראל - batim il, באתר batim il, ‏21 באפריל 2024
משחק מלחמה עסקי

משחק מלחמה עסקי הוא מתודולוגיה לשיפור תהליכי קבלת החלטות ושיפור מיומנויות התנהגות. לפיכך מבוסס על סימולציות ומשחקי תפקידים בעולם העסקי והמסחרי. מאז 1811 שירותי מודיעין, צבאות ומנהיגים פוליטיים השתתפו במשחקי מלחמה לצורך חיזוי והכנה עצמית של המהלכים שלהם. בדומה למשחקי מלחמה צבאיים, משחקי מלחמה עסקיים משפרים תחזיות טקטיות ותכנון אסטרטגי, אך בשונה מהם, משחקי מלחמה עסקיים עוסקים בקבלת החלטות בסביבות משתנות ובתנאי אי ודאות גבוהים בעולם העסקי כמו גם בשיפור כשירויות של עובדים ומנהלים בתחומים השונים בדגש על משא ומתן, ושיפור מוכנות עסקית לקראת משבר. משחקי מלחמה אף שונים ממשחקי מחשב ואינטרנט, המבוססים על משחקי פנטזיה ומדע בדיוני ומטרתם העיקרית היא משחק וחוויה. מדובר במשחק של בניית אסטרטגיה ייעודית ומותאמת שבתוכו ניתן לבחון התנהגויות וטקטיקות מיטביות.
משחקי המלחמה העסקיים משמשים לדרג ההנהלה בארגון כאמצעי נוסף ומשמעותי בהבנה כיצד צדדים שונים עשויים להגיב אחד לשני ולשינויים הסביבתיים. כמו כן משחקי המלחמה מאפשרים למשתתפים בהם לשפר את החשיבה העסקית שלהם, לשפר את ההבנה של מורכבות הסיטואציה, את העומק של כלל השחקנים העסקיים המעורבים והקניית כלים ומיומנויות לעתיד. היתרון המשמעותי ביותר של משחקי מלחמה עסקיים הוא היכולת לפתח אסטרטגיות מותאמות מציאות בצורה אופטימלית, לחזות תוצאות עתידיות ולהשפיע עליהן.
הגדרה

משחק מלחמה הוא משחק תפקידים מורכב אשר תכליתו להבין את ההתנהגות והחשיבה של הצד השני ושלנו כדי למקסם את התהליך של הצד המקיים אותו ואת התוצאות העתידיות. מדובר באירוע סימולטיבי אינטראקטיבי מתגלגל המדמה חוויה מציאותית-אותנטית, רלוונטית ומורכבת ככל האפשר המבטאת את האתגר אל מולו ניצבים. הנחת המוצא העומדת במהות המשחק היא כי רק התנסות מציאותית מאתגרת ורלוונטית תגרום למקבל ההחלטות להעריך מראש באופן איכותי מה באמת עומד לקרות באתגר אל מולו הוא ניצב – "לעשות את" במקום "לדבר על".
היסטוריה

שימוש במשחקי לוח המדמים משחקים מלחמה החל במזרח הרחוק, בהודו ובסין כבר בעת העתיקה. בתקופה מאוחרת יותר משחק השח-מט שימש כמשחק לוח אשר היווה מעין פריצת דרך בתחום משחקי המלחמה. הטרנספורמציה הצבאית למשחקים אלו החלו סביב שנת 1811 בצבא הפרוסי. המשחק נקרא באותה תקופה "Kriegspiel", ובעברית, משחק מלחמה.
החל מסוף המאה ה-19 ולאור התוצאות של מלחמת צרפת–פרוסיה, צבאות נוספים באירופה החלו לעסוק במשחקי מלחמה. הגרסה האמריקאית נוסדה ב-1882 והיא שכללה את המשחק באופנים משמעותיים. השימוש הנרחב במשחקי מלחמה ערב פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוביל לתוצאות מרשימות ברוב הקרבות של הצבאות אשר עשו בו שימוש.
אף על פי-כן השנים שבין מלחמות העולם אופיינו בשימוש פוחת במשחקי מלחמה, בעיקר בקרב בריטניה וארצות הברית. הצבאות הנ"ל אמנם פיתחו תאוריות חדשות למשחקים אלו אך לא עשו בתאוריות האלו שימוש. החל מסוף מלחמת העולם השנייה ועד ימינו השימוש במשחקי מלחמה התרחב ונעשה משוכלל יותר. גישות רבות אשר היו מזוהות עם העולם הצבאי חדרו לתחומים שונים ומגוונים, ובניהם גם לתחום העסקי. כיום יותר ויותר ארגונים עסקיים בוחרים לעסוק במשחקי מלחמה, על מנת לחזות תוצאות עתידיות ולדמות משברים פוטנציאלים, לצורך התכוננות יעילה יותר והתמודדות ראויה עם עיתות משבר.
השימושים העיקריים של משחקי מלחמה עסקיים

קבלת החלטות לקראת מציאות עתידית עמומה או לקראת שינויים סביבתיים ו/או אסטרטגיים משמעותיים שיש להיערך אליהם – במציאות מורכבת ומשתנה חדשות לבקרים, אחד האתגרים הניהוליים הוא לקבל החלטות תחת מידע חסר.
הכנה לקראת משא ומתן משמעותי או כהיערכות לניהול משברים.
ייעוץ והכנה לקראת תהליכי משא ומתן (בלעז NWG- Negotiation War Games) ניהול משברים וקבלת החלטות.
שיפור כשירות בעולמות של משא ומתן, ניהול משברים, התאוששות מאסון וכן תרגול מצבי קבלת החלטות ומיומנויות רכות.
תרגול והכנה של תוכנית להמשכיות עסקית (BCP – Business Continuity Program) או תוכנית התאוששות מאסון (DRP – Disaster Recovery Plan). תחום אשר מתפתח מאוד בשנים האחרונות.
מתי מתאים לקיים משחקי מלחמה

בחינת תרחישים אסטרטגיים ותגובות קהלים, מתחרים ושוק לתרחישים אלו (למשל משחק מלחמה המגלם הכנסת מוצר חדשני לשוק).
לפני קבלת החלטה משמעותית המושפעת מצדדים שלישיים שכוונתם והתנהגותם אינה ודאית או ידועה.
לצורך תרגול או לימוד ושיפור כשירויות.
יתרונות משחקי מלחמה עסקיים

הפחתת אירועים לא צפויים עבור הארגון.
מתודולוגיה המסייעת בפיתוח אסטרטגיה עסקית ושיפור תוצאות עסקיות בתחומים שונים.
מתודולוגיה המסייעת בשיפור ביצועים, בחינה ובקרה של ביצועים ועמדות צדדים עסקיים שונים.
מתודולוגיה אשר מאפשרת הבנה עצמית טובה יותר, וכיצד הארגון והפרטים בו נתפסים בידי הצד השני.
הבנה עמוקה יותר של הזדמנויות ואיומים רלוונטיים.
משקף ומסייע להבין את האנשים האחרים ואת שפת הגוף שלהם ומאפשר הבנה עמוקה של המסרים המועברים לצד השני באמצעות שפת הגוף.
סוגים שונים של משחקי מלחמה עסקיים > ניתן לבחור את סוג המשחק המתאים להנלות לפי מספר פרמטרים מקובלים

ייחודיות אל מול כוללניות – משחק מלחמה הנבנה במיוחד עבור הגורם המזמין ולפי צרכיו אל מול משחק מתוך בנק סימולציות מקובלות.
משחק מלחמה המתקשר לתחום עיסוק המשתתפים אל מול משחק כללי – משחק מלחמה יכול להיות כזה בו הנפשות הפועלות מכירות היטב את הסיטואציה המתורגלת או כזה המאפשר למשתתפים לתרגל אירוע מרוחק יותר אך מספיק דומה במאפיינים מוכרים.
משך המשחק - בעולם מקובל לראות משחקים הנמשכים בין חצי יום ועד יום כמשחק קצר וזאת לעומת משחקים המדמים מציאות ומתקיימים לצד המציאות ולפיכך יכולים להימשך ימים, שבועות ואף חודשים.
זהות המשתתפים – מצד אחד במשחקי מלחמה המשתתפים יכולים לדמות את הצד השני, את השוק או את היריב והם מגלמים את דרך החשיבה של העסק אליו הם משתייכים ומצד שני ניתן לקיים משחק מלחמה בו מזמינים לאירוע ביום של צד שני החופשי מפרדיגמות החשיבה של העסק המתורגל. אל מולו צריך להתמודד- בין אם מדובר בשחקנים מקצועיים או אנשי מקצוע מהתחום.
מידת המוכנות של המשתתפים למשחק - ניתן לקיים משחק בו המשתתפים מופתעים וללא ידיעתם או משחק בו הם מודעים למשחק ונערכים מבעוד מועד לקראתו. ככל שמדובר באירועים שנועדו להכשיר למצבים בלתי צפויים מקובל לקיים משחקי מלחמה אשר למרבית המשתתפים הם הפתעה גמורה וזאת להבדיל ממשחק מתוכנן אשר ההיכרות והציפייה אליו קודמים להתנעתו.
סוגים שונים של משחקי מלחמה עסקיים > משחק מלחמה בתחום המשא ומתן

ייחודיות: הייחודיות של משחקי מלחמה בתחום המשא ומתן מתחלקת לשניים:
לעומת מתודולוגיות אימון משא ומתן שונות - בניגוד לסדנאות והדרכות משא ומתן, משחק מלחמה בתחום המשא ומתן מאפשר לצדדים השונים הבנה עמוקה יותר של הצד השני, הקניית כלים, מיומנויות וחשיבת משא ומתן תוך התנסות בסיטואציה מורכבת הרלוונטית לעבודת היום-יום של המשתתפים.
לעומת משחקי מלחמה שונים - בעוד משחקי מלחמה מתחומים שונים יכולים לעסוק בסיטואציות רחבות יותר, משחק מלחמה בתחום המשא ומתן מתמקד בסיטואציה עסקית ספציפית ומהווה כלי ייחודי לקידום תוצאה רצויה במשא ומתן, חיזוייה ובכך מאפשר הבנה לעומק של סיטואציה ספציפית
מסלולים:
מסלול ייעוצי-יישומי – משחק מלחמה המתמקד בשיפור תוצאות ותהליכים ספציפיים. במסגרת זו הייעוץ מתמקד בעשייה ולא רק בדיבורים. במסלול מסוג זה מתרחש בין היתר מיקוד בהכנה, עידוד המשתתפים להשלים מידע, בניית אסטרטגיה ותוכניות עבודה, חיזוי תוצאות, עיצוב המציאות ובוחן מציאות.
מסלול הכשרתי – משחק מלחמה המתמקד ברכישת כלים, שיפור מיומנויות, שיפור כשירות ויישום תובנות מן המשחק אל אילוצי היום יום. הכשרות מסוג זה מאפשרות למשתתפים לימוד תוך התלבטות עם הסוגיות האמיתיות.
שלבים - משחק מלחמה בתחום המשא ומתן לרוב מחולק לארבעה שלבים עיקריים:
בניית משחק המלחמה - שלב מקדים למשחק עצמו, בו נבנה משחק המלחמה המותאם באופן ספציפי לסוגיה על הפרק בחוויה העסקית הרלוונטית.
איסוף מידע ומודיעין - השלב הראשון במשחק עצמו, בו על השחקים לאסוף מידע אודות הסיטואציה אשר איתה הם מתמודדים, חידוד האינטרסים של הקבוצות השונות, איסוף מודיעין ובנייה של תוכנית אסטרטגית וטקטית לקיום המשא ומתן. שלב איסוף המידע והמודיעין, מייחד את משחק המלחמה בתחום המשא ומתן לעומת משאים ומתנים מפוברקים או אימוני משא ומתן אחרים ומאפשר למשתתפים הבנה עמוקה על המשא ומתן ועל הצדדים המשתתפים בו.
סימולציה של אירוע משא ומתן עתידי או משא ומתן טיפוסי לארגון הערכת מצב לצורך התאמת ושינוי אסטרטגיות משא ומתן.
ניתוח האירוע והפקת לקחים
מטרת מתודולוגיות
התמקצעות בניהול תהליכי משא ומתן מורכבים
שיפור חשיבת משא ומתן
לימוד תוך כדי התנסות קרובה ככל האפשר למצבי אמת.
שבירת תקרת הזכוכית של סדנאות וסימולציות רגילות
סוגים שונים של משחקי מלחמה עסקיים > משחקי מלחמה בתחומים נוספים

משחק מלחמה ככלי לניהול משברים – משחקי מלחמה עסקיים אשר עוסקים בניהול משברים מתמקדים לרוב בהיבט ההערכות למשבר.
משחק מלחמה ככלי להכנת תוכנית להמשכיות עסקים (BCP) או תוכנית התאוששות מאסון (DRP) – משחקי מלחמה מסוג זה מהווים למעשה כלי בכתיבת תוכניות להמשכיות עסקית או תוכניות להתאוששות באסון על סמך משחק המלחמה, ובכך הן מותאמות בצורה מיטבית למציאות.
עקרונות מנחים

מנהלת – למשחק המלחמה ישנה מנהלת גג האחראית על ניתוב ההתנהלות של המשחק וזרימתו מבחינה טכנית מקצועית. המנהלת היא הגוף המניע, המקדם והמוביל את האירוע. מנהלת יכולה להיות מתערבת או מאפשרת, אך בכל מקרה עליה ליזום מעת לעת הערכות מצב לצורך אפשור לימוד, הטמעה ושיפור ביצועים.
תיעוד – על משחקי המלחמה להיות מתועדים הן ברמת התוכן והן ברמת התחושות והרגשות בין הקבוצות השונות. יש לסכם כל פגישת משא ומתן.
הערות שוליים

↑  www.coldwar-game.net., History of War Games (ארכיון)
↑  Ben Gilad, [Business War Games - What They Are http://www.giladwargames.com/business_war_games.php]
↑  Noy Erez, משחקי מלחמה
↑  www.coldwar-game.net., History of War Games (ארכיון)
↑  Noy Erez, משחק ממוקד, יעוץ וחיזוי תוצאות
↑  Ben Gilad, Business War Games - Who Should Play (ארכיון)
↑  Adam M. Brandenburger and Barry Nalebuff, The Right Game: Use Game Theory to Shape Strategy, Harvard Business Review
↑  Harvard Business Publishing - Simulations (ארכיון)
↑  Noy Erez, פרמטרים לבחירת משחק המציאות המתאים לכם
↑  Noy Erez, משחק מציאות כמתודולוגיית הדרכה, באתר NegoPro, ‏24.8.2016
↑  ראו Business continuity planning
↑  ראו Disaster recovery plan
נובי יארילוביצ'י (מעבר גבול)

| --- | --- |

 מיקום:  צפונית למחוז צ'רניהיב
 מנוהל על ידי:  אוקראינה שירות משמר הגבול הממלכתי
 קואורדינטות:  52°04′28″N 30°58′10″E﻿ / ﻿52.07455556°N 30.96947222°E﻿ / 52.07455556; 30.96947222
  (למפת בלארוס מוגדלת) מינסק פינסק ברסט הומל גרודנו מוהילב ויטבסק אוקראינה פולין ליטא לטביה רוסיהנובי יארילוביצ'י(למפת בלארוס רגילה) מינסק פינסק ברסט הומל גרודנו מוהילב ויטבסק אוקראינה פולין ליטא לטביה רוסיהנובי יארילוביצ'י(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםנובי יארילוביצ'י(למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםנובי יארילוביצ'י he
 
נובי יארילוביצ'י (באוקראינית: Нові Яриловичі) הוא מעבר גבול בין בלארוס לאוקראינה, צפונית לכפר נובי יארילוביצ'י, במחוז צ'רניהיב. המעבר נמצא על כביש M01 וכביש E95 ונקרא על שם הכפר נובי יארילוביצ'י שנמצא בקרבת מקום, המעבר נמצא ממש ליד הכפר הקטן סקיטוק. מעבר לגבול בצד הבלארוסי נמצא מעבר הגבול נובה חוטה. זהו מעבר גבול בינלאומי המותאם לתנועת רכבים ומשאיות.
המעבר עלה לכותרות החדשות בספטמבר 2020, בעקבות הודעת ממשלת אוקראינה על סגירת הגבולות עקב מגפת הקורונה. נמנעה כניסה למדינה של יותר מאלפיים חסידי ברסלב ישראלים שביקשו להגיע דרך בלארוס לקבר רבי נחמן מברסלב באומן והתקבצו במעבר זה.
ראו גם

משמר הגבול האוקראיני
גבול אוקראינה–בלארוס
הערות שוליים

↑  Border guards closed the checkpoint where the Hasidim had gathered, Ukrayinska Pravda (14.09.2020)
↑  Ситуація біля пункту пропуску «Нові Яриловичі»
ערך זה הוא קצרמרבנושא אוקראינה ובנושא בלארוס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נבואת הלבנה

נבואת הלְבֵנָה היא נבואה המופיעה בספר יחזקאל, ובה מצטווה יחזקאל לקחת לבנה, ולבצע בהקשר אליה פעולות שונות המסמלות את חורבן היישוב היהודי הקרב בארץ ישראל.
התיאור בתנ"ך

יחזקאל מתנבא כי עליו לקחת לבנה ולחקוק עליה ציור של ירושלים. סביב הלבנה עליו לבנות דייק, סוללה, ולצייר מחנות אויב הצרים על העיר. בהמשך עליו לקחת מחבת ברזל ולהניחה בינו לבין הלבנה. בסיום התיאור נכתב בתנ"ך כי פעולות אלו הם אות לכך, שבאופן זה תבוא ירושלים במצור.
בהמשך מצטווה יחזקאל לשכב לשמאלו לכיוון העיר שומרון 390 יום, ולאחר מכן לשכב עוד 40 יום על ימינו לכיוון יהודה. בשתי השכיבות עליו להניח את הלבנה אל מול פניו, כשזרועו חשופה.
בימים אלו עליו לשתות שישית הין מים, לאכול מלחם אשר הבצק שלו הורכב ממרכיבים שונים, במשקל מדויק של 20 שקלים (כ-300 גרם) ליום, וכן מאפה גחלים העשוי משעורים שנילוש בגללי בקר.
האזכור הבא ללבנה הוא כאשר יחזקאל מצטווה לגזור את זקנו ולחלקו במשקל ל-3 שלישים. שליש מזקנו עליו לשרוף על הלבנה, כדי לסמל את מתי הרעב שימותו בתוך ירושלים בתקופת המצור עליה, שליש עליו להכות בחרב מסביב ללבנה, כדי לסמל את הנסים מהעיר שילכדו על ידי הכשדים וימותו, ואת השליש האחרון עליו לפזר ברוח לסמל את גולי מצרים שיהרגו אף הם על ידי נבוכדנצר.
התיאור בתנ"ך > פרשנות חז"ל

התלמוד מפרש את פעולת המחבת, כדימוי למחיצה שעתידה להתהוות בין עם ישראל ל"אביהם שבשמים", לאחר חורבן הבית.
בנוסף קיימת התייחסות בתלמוד לשאלת הגיחוך שבמעשי יחזקאל, ומסופר כי מין הקניט את רבי אבהו, ואמר לו בהתבסס על נבואה זו, שה' משחק עם נביאיו. תשובתו של רב אבהו הייתה שאין מדובר במשחק אלא במעשים האמורים לכפר על חטאי כלל העם. במדרש מובאת סיבה נוספת לצער יחזקאל, משום שכל זמן שישראל בצער, גם צדיקיהם שרויים בצער.
הערות שוליים

↑  ספר יחזקאל, פרק ד'-ה
↑  ספר יחזקאל, פרק ד', פסוק א' ראו פירוש מצודת דוד
↑  ספר יחזקאל, פרק ד', פסוק ב'
↑  ספר יחזקאל, פרק ד', פסוק ג'
↑  ספר יחזקאל, פרק ד', פסוקים ד'–ז' וראו פרשנות רש"י באשר למשמעות הכיוונים
↑  ספר יחזקאל, פרק ד', פסוק י"א
↑  חיטה, שעורה, פול, עדשים, דוחן, וכוסמת. ערבוב המינים בבצק מסמל לחם פשוט וחסכוני הנאכל בימי מצור רש"י-מצודת דוד ספר יחזקאל, פרק ד', פסוק ט'
↑  גם המשקל המדויק מסמל התנהגות חסכנית של ימי מצור
↑  במקור הצטווה יחזקאל ללוש את בצק העוגה בגללי אדם, אך לאחר שקבל על כך ” וָאֹמַר, אֲהָהּ אֲדֹנָי ה', הִנֵּה נַפְשִׁי, לֹא מְטֻמָּאָה; וּנְבֵלָה וּטְרֵפָה לֹא-אָכַלְתִּי מִנְּעוּרַי וְעַד-עַתָּה, וְלֹא-בָא בְּפִי בְּשַׂר פִּגּוּל” הורשה להחליף את צואת האדם בצואת בהמה
↑  ספר ירמיהו, פרק מ"ד, פסוקים י'–י"א
↑  מסכת ברכות ל"ב:
↑  מסכת סנהדרין לט.
↑  ויקרא רבה כ"ח ו'
משמרת יקים

משמרת יָקִים היא המשמרת השתים עשרה מבין כ"ד משמרות כהונה שסידרו דוד המלך וצדוק הכהן על פי גורל שהתקיים קודם בניית בית המקדש הראשון.
המשמרה מוזכרת רק פעם אחת בתנ"ך בספר דברי הימים; ”וַיֵּצֵא הַגּוֹרָל ..לְיָקִים שְׁנֵים עָשָׂר.” (דברי הימים א כד ז).
השתלבות פשחור במשמרת יקים

יש סובר כי בני פשחור הכהנים שעלו בתקופת עזרא שובצו במשמרת יקים ועל שמם כונתה יקים פשחור, כמו כן בני עמוק שובצו במשמרת ידעיה ולכן כונתה ידעיה עמוק. עקב זאת נקרא ההר שמדרום לצפת רמת פשחור, על שם המשמרת שישבה בצפת.
פינחס איש חבתה

הרב יקותיאל יהודה גרינוולד מבין שסיפור חז"ל אודות בחירת פינחס איש חבתה ככהן גדול מדובר אודות בן משמרת יקים ובכך קיימת סתירה בין דברי חז"ל למובא בספר של יוספוס פלביוס מתתיהו שלפי גרסת חז"ל לא הפריצים בחרו אותו לכהן גדול אלא אחיו הכהנים;
בדברי חז"ל הובא אודות פינחס איש חבתה שעלה גורלו להיות כהן גדול והלכו אחריו גזברין ואמרכלין ומצאוהו כשהוא חוצב - כלומר שנראה כאיש פשוט ועני- ומלאו את המחצב שלו דינרי זהב  ואילו בספר מלחמות של יוספוס פלביוס מסופר אודות בחירת הפריצים את "פינחס בן שמואל הכהן גדול האחרון" שהיה בן משמרת בית יהויקים ושהוא מאן לעזוב את מחרשתו.
אחר חורבן בית שני

לפי דעתו של החוקר שמואל קליין, בעקבות חורבן בית שני עברו כל עשרים וארבע משמרות הכהונה - ומשמרת יקים בתוכן - לעיירות בגליל - הן בגליל העליון והן בגליל התחתון.  משמרה זו התיישבה בצפת ויש סוברים כי אחר חורבן צפת הבצורה על ידי הרומיים עברו בני המשמרה לביריה הסמוכה לצפת.
בברייתות המשמרות

רבי אלעזר הקליר מקונן על ביטול משמרה זו באומרו;
לא למרום עין צפת
וכסף על חרש חפת
ובחזוק מוסר הורפת
ונהרס ונלפת, כהן צפת
-קינות לרבי אלעזר הקליר -עם פירוש הרב א. ולנר, ספר אורות חיים, דף רנו
ובפיוטי רבי פינחס בן יעקב הכהן:
לדבר עבדו מקים, לכן בריתך לנו תקים
לקבצינו ממרחקים, להחיותנו מעפר ומנקיקים
ל[התה]לך ברחובות ובשוקים, לחדות בעתה משמר יקים
ראש לכהניו יתהלך, בבוא משיח המלך
רומם ואחריו נלך, באמרך לציון יהי שלום בחיליך
ראו גם

עולא ביראה
הערות שוליים

↑  "מדרש הביאור" (סעדיה אלדמארי) להפטרת פרשת אמור
↑  ספר עזרא, פרק ב', פסוק ל"ח.
↑  למשל בפיוט מרבי פינחס הכהן.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ד', הלכה ה'.
↑  יחזקאל סולומון, כ"ד משמרות כהונה ומושבותיהן בגליל, בתוך: אור ישראל, שנה א', גיליון ד' (תמוז תשנ"ו), עמ' קע"ג, הערה 4, באתר היברובוקס.
↑  בספרו תולדות הכהנים הגדולים דף קמג
↑  ספרא פרשת אמור, תוספתא, יומא, א, ו.
↑  מלחמות היהודים, ספר ד, פרק ג, ז-ח
↑  ספר "ארץ הגליל", דף ס"ה
↑  ראו ארץ הגליל (שמואל קליין)
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מרשל פולין

דרגת כתף של מרשל פולין
מרשל פולין (בפולנית: Marszałek Polski) היא דרגת הקצונה הבכירה ביותר בכוחות המזוינים של פולין.
הדרגה נקבעה ב-19 במרץ 1920 בהחלטתו האישית של יוזף פילסודסקי שגם היה למרשל פולין הראשון. במשך כל שנות קיומה הוענקה הדרגה שש פעמים בלבד. בשנת 1981 הציעה הנהגת המפלגה הקומוניסטית של פולין להעניק את דרגת מרשל פולין לוויצ'ך ירוזלסקי. הוא סירב, באומרו כי: "מרשלים פיקדו על צבאות במלחמה ואני במהלך המלחמה הייתי בסך הכל מפקד מחלקה ".
מרשלים פולנים

| שם | תאריך הענקה | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| יוזף פילסודסקי | 19 במרץ 1920 | המפקד העליון של הצבא הפולני |
| פרדיננד פוש | 13 באפריל 1923 | יועץ צבאי בכיר לצבא פולין |
| אדוורד רידז-שמיגלי | 10 בנובמבר 1936 | המפקח הכללי של הכוחות המזוינים של פולין |
| מיכל רולה-ז'ימיירסקי | 3 במאי 1945 | מפקד הכוחות המזוינים הפולניים בחזית המזרחית במהלך מלחמת העולם השנייה |
| קונסטנטין רוקוסובסקי | 5 בנובמבר 1949 | שר ההגנה של פולין |
| מריאן שפיכאלסקי | 7 באוקטובר 1963 | שר ההגנה של פולין |

מדי מרשל פולין (העתק המדים של קונסטנטין רוקוסובסקי)
מרוץ אופניים חד-יומי

הישורת לפני סיום מרוץ HEW Cyclassics בהמבורג. (המנצח, פיליפו פוצאטו, הוא הרביעי בטור)
מרוץ חד-יומי הוא אחד מסוגי מרוצי האופניים. המרוץ נערך במשך מספר שעות ובו, בניגוד למרוץ קטעים, המנצח הוא הרוכב שחוצה ראשון את קו הסיום. אורכם של המרוצים החד-יומיים משתנה בהתאם לאופי המרוץ ולרמת הקושי שלו, ונע לרוב ממרחק של כמה עשרות קילומטרים ועד מרוצים בני 260 קילומטר ואף למעלה מכך, בסבב הוורלד טור ובאליפות העולם באופני כביש.
חלק מהמרוצים החד-יומיים נקראים מרוצים קלאסיים או קלאסיקות. ההגדרה למרוצים קלאסיים איננה חד משמעית. בדרך כלל, נהוג לכנות מרוצים כקלאסיים אם הם גם בעלי היסטוריה ארוכה ובעלי חשיבות מיוחדת. כלומר, מרכזים אליהם תשומת לב תקשורתית רבה וטובי הרוכבים נוטלים בהם חלק.
בדרך כלל, הביטוי מרוץ חד-יומי משייך את המרוץ לעולם אופני הכביש וזאת למרות שרוב מרוצי אופני ההרים הם חד-יומיים. באופני הרים כמעט ולא מתקיימים מרוצי קטעים ולכן אין צורך להבדילם כחד-יומיים.
היסטוריה

מרוץ חד-יומי הוא הדיסציפלינה הוותיקה ביותר של כל מרוצי האופניים. המרוצים הראשונים נערכו בסוף שנות ה-60 של המאה ה-19, אולם רק ב-1891 החלו להתקיים מרוצים שחזרו על עצמם מדי שנה.
היו אלו המרוצים פריז–ברסט–פריז (1,200 ק"מ אותם רכבו ברציפות, היום המרוץ מתקיים כברווט – מרוץ אתגר לחובבים),[דרושה הבהרה] בורדו–פריז (600 ק"מ, 1891, התקיים עד 1988), לייז'–בסטון–לייז' (1892) ופריז–בריסל (400 ק"מ, 1893, מתקיים עד היום כמרוץ חד-יומי במסלול בן 220 ק"מ).
בשנים 1958–1988 נכללו המרוצים החד-יומיים הנחשבים ביותר בסבב סופר פרסטיז' פרנו אינטרנסיונל יחד עם מרוצי הקטעים החשובים ביותר. מ-1989 ועד 2004 התקיים סבב הגביע העולמי באופני כביש שכלל את עשרת המרוצים החד-יומיים החשובים ביותר. החל מ-2005 נכללים המרוצים החשובים בסבב הפרו-טור שכולל גם מרוצי קטעים.
סוגי מרוצים

קיימים שלושה סוגים בסיסיים של מרוץ חד-יומי
מרוץ מנקודה לנקודה – מרוץ בו המסלול הוא מנקודת הזינוק לנקודת הסיום ואין בו חלקים עליהם רוכבים מספר פעמים
מרוץ מעגלי – מרוץ בו המסלול מורכב מסיבוב בסיסי באורך של 10–50 קילומטר עליו חוזרים מספר פעמים
קריטריום – מרוץ שנערך על מסלול סיבובי קצר, לרוב בשטח עירוני.
ישנם גם מרוצים שהם שילוב של שני הסוגים הראשונים כשבדרך כלל, המרוץ נפתח בקטע ארוך מנקודה לנקודה ובסיום יש מספר סיבובים של מסלול מעגלי.
דרוגי המרוצים

לכל המרוצים הנמצאים תחת חסות ה-UCI יש קודים אשר מלמדים על רמת חשיבותם. בהתאם לקוד המרוץ נגזרת גם רמת הקבוצות המשתתפות במרוץ ואורך המסלול.
המרוצים החד-יומיים החשובים ביותר נכללים בסבב הפרו-טור ומסומנים בקוד ProT. אורך המסלול בהם הוא לרוב כ-250 קילומטר (מילאנו – סן רמו מגיע ליותר מ-290 קילומטר)
מרוצים חשובים מאוד שלא נכללו בסבב הפרו-טור מסומנים כדרגה מיוחדת (Hors Classe) ומסומנים בקוד HC‏.1 ואורך המסלול בהם הוא כ-200 קילומטר.
דרגה נמוכה יותר מסומנת בקוד 1.1 וכך הלאה, 1.2 ו-1.3
מקבצי מרוצים לאורך העונה

מרוצים חד יומיים מתקיימים לאורך כל העונה במדינות השונות. בלוח המרוצים המקצועני השנתי קיימים מספר מקבצים של מרוצים חד-יומיים שזוכים להתייחסות מיוחדת. קיים מקבץ גדול של מרוצים המכונים "מרוצי האביב" ומתקיימים בחודשים מרץ ואפריל. נהוג לחלק את מרוצי האביב לשתי קבוצות משנה: הקלאסיקות הצפוניות ומרוצי הארדנים. מקבצי המרוצים מאפשרים לרוכבים המתמחים בסוגי המרוצים השונים, לכוון את הכנותיהם, כך שיגיעו לשיא כושרם במשך השבועות בהם מתקיימים מרוצי היעד שלהם.
קיימים מרוצים מפורסמים שאינם שייכים לשום מקבץ. המפורסם שבהם הוא מרוץ מילאנו - סן רמו, שנערך באמצע מרץ בריביירה האיטלקית.
מקבצי מרוצים לאורך העונה > הקלאסיקות הצפוניות

החל מתחילת מרץ ועד סוף אפריל נערכים מספר מרוצים חשובים. רובם נערכים בבלגיה הנחשבת כמדינה בה נושא המרוצים החד יומיים הוא המפותח והאהוד ביותר. שני המרוצים הבולטים ביותר במקבץ זה הם הרונדה ון פלנדרן ופריז–רובה שנערך בצרפת ונחשב כ"מלכת הקלאסיקות". ברוב הקלאסיקות של הצפון עוברים הרוכבים על פני קטעים קצרים (500 עד 3,000 מטר) הסלולים באבני מרצפות (בצרפתית Pavè). קטעים אלו יוצרים קושי מיוחד לרוכבים (במיוחד בתנאי מזג אוויר קשים) ונדרשת מומחיות כדי לעבור קטעים אלו בשלום. גם תנאי מזג האוויר מקשים לרוב על הרוכבים כיוון שבחודשים אלו הקור והגשם שוררים עדיין בצפון אירופה. בחלק מהמרוצים משולבות עליות קצרות אך תלולות. הבולטים במרוצים אלו הם (מסודרים לפי תאריך המרוץ):
| שם המרוץ | מדינה | דירוג UCI | מהדורות |
| --- | --- | --- | --- |
| אומלופ הט ניוסבלד | בלגיה בלגיה | HC‏.1 | 71 |
| E3 הארלבקה | בלגיה בלגיה | וורלד טור‏ | 59 |
| רונדה ון פלנדרן | בלגיה בלגיה | וורלד טור | 100 |
| גנט–וייפלחם | בלגיה בלגיה | וורלד טור | 73 |
| פריז–רובה | צרפת צרפת | וורלד טור | 114 |
| סכלדפרייס | בלגיה בלגיה | HC‏.1 | 104 |
מקבצי מרוצים לאורך העונה > מרוצי הארדנים

במחצית השנייה של חודש אפריל נערכים שלושה מרוצים חשובים באזור הארדנים. מרוצים אלו מתאפיינים בעליות ארוכות יותר (יחסית לקלאסיקות הצפוניות) ומתאימים גם לרוכבים המתמחים יותר במרוצי קטעים.
שלושה מרוצים אלו נערכים תוך שמונה ימים ושלושתם מסתיימים בעליה אל קו הסיום (עד 2002 הסתיים מרוץ אמסטל גולד בתוואי מישורי). ב-2004 הצליח הרוכב האיטלקי, דווידה רבלין, להשיג הישג יוצא דופן כשניצח בשלושת המרוצים ברצף. פיליפ ז'ילבר חזר על הישג זה ב-2011.
| שם המרוץ | מדינה | דירוג UCI | מהדורות |
| --- | --- | --- | --- |
| מרוץ אמסטל גולד | הולנד הולנד | וורלד טור | 51 |
| לה פלש ואלון | בלגיה בלגיה | וורלד טור | 80 |
| לייז'–בסטון–לייז' | בלגיה בלגיה | וורלד טור | 102 |
מקבצי מרוצים לאורך העונה > האליפויות הלאומיות

כמעט בכל המדינות שבחצי הכדור הצפוני, מתקיימת האליפות הלאומית במרוץ הכביש, בשבוע האחרון של חודש יוני. מרוצי האליפות יוקרתיים מאוד, לא רק לרוכבים אלא גם לקבוצות. המנצח באליפות הלאומית לובש במרוצי השנה העוקבת חולצה בצבעי הדגל הלאומי.