stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נתנאל ישראל
ביוגרפיה

נולד וגדל בנתניה במשפחה מהזרם חרדים ספרדים. אביו עלה ממרוקו ואמו עלתה מלוב. בגיל הגיוס, שירת בשירות לאומי.
החל להופיע כילד פלא בגיל 12 ואף הופיע לצד חיים ישראל במצרים. בשנת 2008, כשהיה בן 14 עלה לשיר באירוע, והכיר שם את הזמר אבי בן ישראל. בן ישראל לקח אותו תחת חסותו, והוא החל להופיע לצידו באירועים שונים. באותה השנה הפיק בן ישראל לנתנאל אלבום ובו אוסף של גרסאות כיסוי בשם "רגע אחד" . אחד מהשירים היה הדואט "אנא בכוח" אותו ביצע לצד אבי בן ישראל.
ב-2009 הוציא את הסינגלים "שיר השלום" ו"תן לי סימן" (קולות רקע: בריו חקשור). כמו כן פורסמה מחרוזת חתונות חסידית בביצועו. באותה שנה הוציא את השיר "שש מצוות" (מילים ולחן: נתנאל ישראל, עיבוד: יעקב אזולאי) וביצע אותו במסגרת המופע "שש מצוות תמידיות" שיזם עמי מימון בשיתוף גרינטק מדיה ורדיו קול ברמה.
בשנים 2010–2011 (שנת ה'תשע"א) הופיע ברחבת מערת המכפלה בחגיגות חול המועד סוכות וחול המועד פסח שיוזם יישוב היהודי בחברון. ב-2010 הוציא את השיר "והלב שלי איתך". באותה שנה הוציא גרסאות כיסוי לשירים "אמא" של משה פרץ ו"אבא" של שלומי שבת. ב-2011 הוציא את השיר "נגשים חלום". באותה שנה הוציא את השירים "נרוממה" ו"תמיד עם אבא" שכתב והלחין יעקב מנשה במסגרת "פרויקט אבא" שיזם עמי מימון ברדיו קול ברמה.
בין השנים 2012–2018 היה חבר בהרכב המוזיקלי "מועצת השירה היהודית" של ישי לפידות, שהתמקד בשירה יהודית נוסטלגית.
ב-2013 הוציא את הסינגלים "מקודשת"; "ברכת כלה" שהיה שילוב של גרסת כיסוי לשיר "בואי כלה" של אוהד מושקוביץ (אף הוא גרסת כיסוי - של השיר "הללויה (שיר של לאונרד כהן) יחד עם מילים מתוך ברכת כלה וברכת כהנים; ואת "ברכת הכהנים" - גרסת כיסוי לשיר של ליאור נרקיס שהלחינה ליאת רבנר. ב-2014 לאחר שהתחתן פרסם את השיר "אושר כזה" אותו כתב והלחין ישי לפידות. ב-2015 פרסם סינגל בשם "הקשיבה" אותו כתב והלחין (לצד שרולי ברונכר שגם עיבד והפיק), הוציא את הסינגל "ארוץ אליך" (את הקליפ לשיר ביים ישי לפידות) והוציא גרסת כיסוי לשיר "חלומות (של אתמול)" שכתבה רחל שפירא וביצעה רוחמה רז. שרולי ברונכר עיבד והפיק מוזיקלית, וגם צילם וערך את הקליפ לשיר זה. ב-2016 התארח בשיר "תגיד תודה" של ניסים בלאק שכתבו והלחינו יחד. ב-2018 הוציא את השיר "ברכת הבנים" - גרסת כיסוי לשיר "ישימך" שהלחין יוסי גרין לאברהם פריד.
ב-2020 הוציא את הסינגל "מתי" שכתבו והלחינו יאיר ואייל שריקי, ואת השיר "לא יום ולא לילה" שהלחין אלחנן אלחדד. עוד בשנה זו כתב את השיר "שפיות" שהלחין הזמר והיוצר הישראלי טל שגב וביצע הזמר חיים ישראל לעיבוד מוזיקלי של יעקב למאי ב-2021 הוציא את הסינגלים "מקום בלב" שכתב והלחין אלחנן אלחדד וגרסת כיסוי לשיר של נרקיס "הולך איתך" בשנה זו שיתף פעולה עם עיריית ירושלים במחרוזת חג הסוכות עם ענקי הזמר החסידי והמזרחי בסוכת ראש העיר משה ליאון. ב-2022 כתב הלחין ואירח את הזמר חיים ישראל בשיר "תהיה שמח". ב־2023 כתב הלחין ואירח את הזמר גד אלבז בשיר "כל התפילות" עוד בשנה זו בפרוץ מלחמת חרבות ברזל קיבל את הכינוי "זמר המלחמה" בעיתונים וערוצי תקשורת שונים בעקבות זה שהתנדב והופיע בבסיסי צבא הגנה לישראל ברחבי הארץ.
בשנת 2024 התארח בשיר "שיווי משקל" שכתב, הלחין וביצע יחד עם אחיינו הזמר נהוראי אריאלי. בשנת 2025 הוציא את השיר "מה עובר עלי" שכתב והלחין בהשראת הגירושין שעבר.
ביוגרפיה > שרולי ונתנאל

| --- | --- |

 לידה:  19 בדצמבר 1993 (בן 31) נתניה, ישראל 
 תקופת הפעילות:  23 בפברואר 2016 – אוקטובר 2020 (כ־4 שנים)
 פרסים והוקרה:  "הרכב השנה" במצעד השנתי של כאן מורשת, שנת ה'תש"פ
 חברים
 שרולי ברונכר נתנאל ישראל אדרי
 
בפברואר 2016 הקים יחד עם נתנאל ישראל אדרי את הצמד "שרולי ונתנאל", שפעל עד לפירוקו באוקטובר 2020.
ביוגרפיה > שרולי ונתנאל > היסטוריה

הצמד נפגש לראשונה באולפני טנור בשנת 2015, כאשר שרולי שימש כטכנאי ונתנאל הקליט באולפן קולות רקע.
הצמד ביצע גרסאות כיסוי לשירים ישראליים, כשאת המילים כתבו יחד, ולעיתים הוציאו שירים מקוריים, אותם כתבו והלחינו יחד. ברונכר הפיק את הקליפים שליוו את השירים שהוציאו.
הסגנון המוזיקלי שלהם נחשב חדשני בקרב המוזיקה החסידית, וההתנהלות הכללית של הצמד נחשבה חדשנית וחריגה בקרב הציבור החרדי וגררה לא פעם ביקורת.
הצמד זכה בתואר "הרכב השנה" במצעד השנתי של כאן מורשת לשנת ה'תש"ף.
ההרכב התפרק באוקטובר 2020. בראיון לערוץ 7 סיפר נתנאל כי הפרידה הייתה על רקע כלכלי שנגרם כתוצאה ממשבר נגיף הקורונה, ולא על רקע אישי ביניהם.
ביוגרפיה > שרולי ונתנאל > דיסקוגרפיה

ב-2016 הוציאו את השירים "גשם של אור", "רק שלך" שהיה גרסת כיסוי לשיר "Cheap Thrills"; "חמוץ מתוק", שהיה גרסת כיסוי לשיר "Let Me Love You" והוציאו את השיר "הכל עובר" (גרסת כיסוי לשיר "הכל עובר" של עידן רייכל). לקראת יום ירושלים הוציאו "מחרוזת ירושלים נוסטלגית".
ב-2017 הוציאו את השירים "מלכה" (את הקליפ כתבו שרולי ונתנאל, ושרולי גם ערך) ו"שמור עליי" שהיה גרסת כיסוי לשיר "It Ain't Me".
באותה שנה החלו לשתף פעולה עם ישי לפידות והם היו חברים בהרכב הפופ היהודי "אוומן Omen". ההרכב היה מורכב משני צמדים: צמד האחים הרקדנים איציק וקובי ברוך, ושרולי ונתנאל. הצמדים הכירו כאשר האחים ברוך השתתפו בקליפ של השיר "חמוץ מתוק" של שרולי ונתנאל. במסגרת ההרכב שרולי הפיק מוזיקלית (לצד ישי לפידות), עיבד, תכנת וניגן על סינטיסייזרים בשיר "בסיידר" שכתב והלחין ישי לפידות. ב-2018 הלחינו השניים, ושרולי הפיק מוזיקלית, עיבד ותכנת את השיר "לחיים". באותה שנה שרולי הפיק מוזיקלית, עיבד וביצע את התכנותים בגרסת הכיסוי לשיר "מכתב לאחי". לאחר מכן ההרכב התפרק ושרולי ונתנאל חזרו לעבוד יחד.
ב-2018 הוציאו את השיר "חוזר אליך" שהיה גרסת כיסוי לשיר "חוזרת אליך" של אגם בוחבוט, "מחרוזת חנוכה פופ" ו"לא כזה קשה".
ב-2019 הוציאו את השירים: "כמעט", "השם אלוקינו", "אין עוד מלבדו", "כל הלילה", "גמרא סבבה" (גרסת כיסוי לשיר Bassa Sababa), "אבא" (גרסת כיסוי לשיר "אבא"), "בין קודש לחול" (גרסת כיסוי לשיר בין קודש לחול), "אבא גדול" (גרסת כיסוי לשיר "אבא גדול" של שרית חדד), "נחכה לך" - (גרסת כיסוי לשיר "נחכה לך"), "שמחה רבה" לציון 3 שנים לתחילת פעילותם המשותפת, את השיר "בונה ירושלים" ואת השיר "אהבת חינם". באותה שנה הוציאו את השיר "ענני" ולהפקת הקליפ חברו למרכז קומ"ה העוסק בנוער בסיכון.
ב-2020 הוציאו את השירים: "גשם של אור (גרסת 2020)", "בא לי גם", "אל תדון", "תודה" ו"תיכף יבוא" שהיה גרסת כיסוי ווקאלית לשיר "Love Me Again". באותה שנה הוציאו לקראת חג הפסח "מחרוזת פסח". בעקבות "סערת התפילין" בפברואר 2020 הוציאו את השיר "תפילין". לקראת יציאת הקליפ לשיר ביקשו מהגולשים לשלוח להם סרטונים בהם הם מצולמים מניחים תפילין. הקליפ יצא לאור ולווה בסרטונים של ידוענים מניחים תפילין, ביניהם: ברי סחרוף, יוסי גיספן, מיכה שטרית, טל שגב, דידי הררי, ישי לפידות, עמירן דביר, מאיר גרין, הרב דוד בצרי ועוד. לאחר מכן הוציאו את השירים "יא סאלאם" ו"מסיבת פיג'מות".
ב-2021, לאחר פירוק ההרכב - כתבו, הלחינו וביצעו את השיר "אני כאן" לזכרו של הילד יוסף מרדכי קדוש.
ביום העצמאות 2023 התאחדו למופע קאמבק חד פעמי בכפר יונה.
נתנאל ישראל גרוש ולו שלושה ילדים. הוא מתגורר בפרדס חנה-כרכור.
אורי צבי גרינברג

ורשה 1922. משמאל לימין: אסתר שומיאטשר-הירשביין, מנדל אלקין, פרץ הירשביין, אורי צבי גרינברג, חנה קציזנה, אלתר קציזנה ואסתר אלקין
אוּרי צבי גרינברג (בראשי תיבות: אצ"ג; ובשמו העברי אורי צבי טור מלכא; 22 בספטמבר 1896 – 9 במאי 1981) היה משורר, סופר ועיתונאי ישראלי, מגדולי המשוררים האקספרסיוניסטים בשירה העברית בכל הזמנים, חבר הכנסת הראשונה מטעם סיעת חרות. חתן פרס ישראל לספרות יפה (1957) וזוכה שלושה פרסי ביאליק לספרות יפה (1947, 1954, 1977).
הערכת דמותו

דוד בן-גוריון קשר לגרינברג כתרים של נביא או משורר-נביא. המשורר חיים נחמן ביאליק אמר בהתייחסו לגרינברג: "אִם הַמְשׁוֹרֵר מְטַפֵּס עַל הַקִּירוֹת, כַּנִּרְאֶה הוּא רוֹאֶה דְּבַר-מָה שֶׁמֵּעֵבֶר לָהֶם". חוקר הספרות דן מירון הכתיר את אצ"ג כ'גדול המשוררים בדורו'.
יצירתו

שירתו מורכבת בדרך כלל משירים בעלי יריעה רחבה מאוד, ושורות גדולות ורחבות. אצ"ג לא הסתפק בכתיבת שירים ייחודיים, אלא גם הגן על שיטתו במניפסטים כדוגמת "כלפי תשעים ותשעה", שבו הוא מציג את עצמו כלוחם בודד מול הממסד הספרותי כולו (אחד מול תשעים ותשעה), שם הוא כותב: "הַמְשׁוֹרֵר צָרִיךְ לְהַבִּיעַ אֶת תּוֹרַת הַיְּהוּדִי הַפִּרְאִי, וְאֶת הַמַּצָּב הַקָּטַסְטְרוֹפָלִי שֶׁל הָאֻמָּה". בעקבות כך, התנגד אצ"ג לכתיבת שירה עברית חדשה בז'אנרים הקלאסיים ("למשורר עברי אסור לכתוב סונטות"), ובעד כתיבה אקטואליסטית שתביע את המצב כפי שהוא לאשורו. לדעתו על השירה לפרוץ לתחומים חדשים, שטרם חדרה אליהם.
בשירתו, אצ"ג מבטל את ההפליה בין מילים ממשלבים שונים, והוא מכניס תחת כנפי השירה הכול: שפה גבוהה, תנ"כית, סלנג, יידישיזמים, מילים לועזיות. ניתן למצוא בשיריו בזו לצד זו דמויות שונות מאוד ומגוונות, מההיסטוריה היהודית (דוד המלך, משה), מהפילוסופיה (ברוך שפינוזה) ומהמיתולוגיה הנוצרית. בשירתו המוקדמת, הושפע אצ"ג מאוד מהפילוסופיה של פרידריך ניטשה ומרעיון "מות האלוהים" שלו. הוא הושפע גם מהמיתולוגיה היהודית, כדוגמת השימוש בביטוי "האלף השישי" – ביטוי אסכטולוגי יהודי עתיק.
אצ"ג מנתק את הלשון מכבליה הלוגיים והדקדוקיים. הדימויים בשיריו חריפים וחזקים, והמשמעותי שבהם איננו ההרמוניה עם משמעות השיר, אלא ההעצמה של חוויות הרגע. דימוייו מעמידים לעיתים רבות חיץ בינו לבין הקורא, מכיוון שאצ"ג הרשה לעצמו לצעוד מעבר למובנות הרגילה לקורא העברי:
או:
בשיריו של אצ"ג, כמאפיין אקספרסיוניסטי, אין משקל מטרונומי ואין חריזה קבועה. את המסרים הפואטיים הוא מעביר באמצעות חיתוך השורות.
מכלול יצירתו רחב יריעה. דן מירון עורך את הוצאת כתביו מוסד ביאליק. עד היום יצאו לאור 21 כרכים מכתביו וכרכים נוספים מתוכננים לצאת בהמשך.
ספריו

ערגיץ אויף פעלדער (1915)
אין צייטנס רויש (1919)
מעפיסטא (1921, 1922)
פארנאכטענגאלד (1921)
קריג אויף דער ערד (1921)
אימה גדולה וירח (1924)
הגברות העולה (1926)
חזון אחד הלגיונות (1928)
אנקריאון על קוטב העצבון (1928)
כלפי תשעים ותשעה - מסה ספרותית (1928)
אזור מגן ונאום בן הדם (1929)
כלב בית (1929)
ספר הקטרוג והאמונה (1937)
מן החכליל ומן הכחול (1949)
על דעת הנס הנכסף (1950)
רחובות הנהר - ספר האיליות והכח (1951)
ראו גם

דיוקן אורי צבי גרינברג (תג'ר)
מונס סלמרלוב

| --- | --- |

סלמרלוב בשנת 2025
 לידה:  13 ביוני 1986 (בן 38) שוודיה לונד, סקונה, שוודיה
 שם לידה:  מונס פיטר אלברט סלמרלוב
 מוקד פעילות:  שוודיה 
 תקופת הפעילות:  מ-2005
 מקום לימודים:  Lars-Erik Larsson-gymnasiet 
 עיסוק:  זמר, שחקן
 סוגה:  פופ
 שפה מועדפת:  שוודית, קטלאנית, אנגלית 
 חברת תקליטים:  וורנר מיוזיק גרופ
 בן או בת זוג:  קיארה ג'נסון (2019–?)  מרי סרנהולט (מרץ 2008–2011) 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  Lunden Resident Of The Year (2012)  זוכה אירוויזיון (2015) 
 האתר הרשמי
 פרופיל ב-IMDb
 
מונס פטר אלברט סלמרלוב (בשוודית: Måns Petter Albert Zelmerlöw; נולד ב-13 ביוני 1986 בסקונה שבשוודיה) הוא זמר, מלחין ומנחה טלוויזיה שוודי. הוא התפרסם לאחר השתתפותו בעונה השנייה של תוכנית המציאות "איידול", המקבילה השוודית ל"אמריקן איידול", שבה סיים במקום החמישי. בשנת 2006 השתתף בגרסה השוודית ל"רוקדים עם כוכבים", שבה הגיע למקום הראשון. סלמרלוב הנחה את תוכנית המוזיקה "Allsång på Skansen" בין השנים 2011–2013.
הוא השתתף בתחרות המלודיפסטיבלן בשנים 2007 ו-2009, וכן בשנת 2015, בה זכה עם השיר "Heroes", ונבחר לייצג את שוודיה באירוויזיון 2015, שם הגיע למקום הראשון.
ביוגרפיה

סלמרלוב נולד בעיר לונד לבירגיטה, קלינאית תקשורת ופרופסור להפרעות תקשורת באוניברסיטת לונד, ולסוון-אולוף, רופא מנתח. יש לו אחות צעירה ממנו. הוא למד מוזיקה בתיכון, והיה חלק ממקהלת בית-הספר. הוא נהנה לשחק פוטבול, טניס וגולף. בין השנים 2008–2011 ניהל מערכת יחסים מתוקשרת עם הזמרת והדוגמנית מארי סמהולט, חברה לשעבר בלהקה A-Teens.
ב-26 בדצמבר 2004 שרדו סלמרלוב ומשפחתו את רעידת האדמה והצונמי באוקיינוס ההודי בזמן שהותם בחופשה באותה העת בתאילנד.
ב-25 במאי 2018 נולד בן לסלמרלוב ולבת זוגו, השחקנית הבריטית קיארה ג'נסון.
קריירה > איידול

סלמרלוב החל את דרכו כזמר כאשר השתתף בתוכנית המציאות "איידול" בשנת 2005, בה התמודד במשך 8 שבועות, אולם סיים לבסוף במקום החמישי, כאשר למקום הראשון הגיעה אגנס קרלסון. במהלך התוכנית הוא ביצע שירים של זמרים מוכרים, ביניהם אנריקה איגלסיאס, רובי ויליאמס, טום ג'ונס, U2, רוקסט, וסטלייף והובסטנק.
קריירה > משחק והנחיה

בשנת 2002 השתתף במחזמר "יוסף וכתונת הפסים המשגעת", שבו גילם את אחד מהאחים, בתיאטרון "Slagthuset" שבמאלמה.
בשנת 2006 השתתף בגרסה השוודית למחזמר גריז בו שיחק בתפקיד הראשי של דני זוקו. בעקבות השתתפותו במחזמר, חתם זלמרלו על חוזה עם חברתה הקלטות M&L Records, שהיא חלק מחברת ההקלטות וורנר מיוזיק גרופ, איתה הפיק אלבום סולו. כמו כן, השתתף במחזמר "Footloose", בו הוא שיחק את הדמות של טומי. המחזמר הוצג בגטבורג ובסטוקהולם. בשנת 2013 קיבל את התפקיד הראשי לחידוש של המחזמר השוודי "Spök", שם שיחק לצד לואה פולקמן, סוזי אריקסון ולנה פיליפסון.
ב-5 באוקטובר 2007 הנחה זלמרלו את התוכנית "לילה מלודיפסטיבלן", תחרות זמר שבוחרת את הנציגות השוודית לאירוויזיון הילדים. בין השנים 2011 - 2013 נבחר להנחות את תחרות הזמר "Allsång på Skansen" המשודרת מדי שנה החל משנת 1935, כאשר הוא מחליף את אנדרס לונדין בהנחיה, ואותו החליפה הזמרת ספטמבר. ב-10 בנובמבר 2009 נחשף כי סלמרלוב ינחה את תחרות המלודיפסטיבלן 2010 לצידם של דולף לונדגרן וכריסטין מלצר.
ב-2017 שיחק תפקיד אורח בפרק של סדרת המתח "Jordskott".
הוא דיבב את לם בדיבוב השוודי של הסרט פלאנט 51, את פלין בסרט פלונטר ואת בראנץ' בסרט טרולים, הוא גם לקח חלק בדיבוב הסדרות בובספוג מכנסמרובע וויקטוריוס.
קריירה > מלודיפסטיבלן

בנובמבר 2006 נחשף כי סלמרלוב ישתתף בתחרות המלודיפסטיבלן 2007. בתוכנית הוא השתתף עם השיר "Cara Mia" איתו הגיע לבסוף למקום ה-3 בתחרות.
ב-18 בנובמבר 2008 נחשף כי סלמרלוב ישתתף שוב בתחרות המלודיפסטיבלן, הפעם עם השיר "Hope & Glory". השיר סיים במקום ה-4, על-אף שקיבל את רוב קולות השופטים.
בשנת 2013 השתתף במלודיפסטיבלן כפזמונאי. השיר "Hello Goodbye" שכתב, בוצע על ידי אריק סגרסטדט ותונה דאמלי. השיר הגיע לשלב גלגל ההצלה בתוכנית.
בשנת 2015 השתתף בפעם השלישית בתחרות המלודיפטיבלן עם השיר "Heroes". הוא זכה בתחרות עם 288 נקודות ובכך נבחר לייצג את שוודיה באירוויזיון 2015 שנערך בווינה שבאוסטריה. כמו כן באותה התחרות, סלמרלוב היה פזמונאי של אחד מהשירים שהתמודדו מולו. השיר "Det rår vi inte för" בוצע על ידי הזמר בהרנג מירי והגיע לשלב גלגל ההצלה.
קריירה > אירוויזיון

סלמרלוב זכה במקום הראשון במלודיפסטיבלן בשנת 2015 עם השיר Heroes, וייצג את שוודיה באירוויזיון של אותה שנה. השיר זכה במקום הראשון בחצי הגמר השני, ובגמר, שהתקיים בווינה שבאוסטריה, וזכה במקום הראשון עם 365 נקודות, מה שהפך אותו לשיר הזוכה בעל הניקוד הגבוה השביעי מבין כלל שירי האירוויזיון. ניצחון זה הוא הניצחון השישי של שוודיה בתחרות.
במאי 2016 הנחה סלמרלוב את תחרות האירוויזיון שהתקיימה בסטוקהולם, לצידה של פטרה מדה.
באירוויזיון 2017 הופיע מונס בקטע מוקלט כאשר הוא מאמן את המנחים של אותה שנה ונותן להם טיפים לקראת הנחייתם. (לאחר מכן ראו אותו בחדר הבקרה כחלק מעורכי האירוויזיון).
באירוויזיון 2019 הופיע בחלק האמנותי של הערב, לצידן של ורקה סרדוצ'קה, גלי עטרי, קונצ'יטה וורסט, ואלני פוריירה.
בשנת 2024 פורסם שישתתף במלודיפסטבלן 2025 וינסה להביא זכייה שמינית לשוודיה. אך סיים במקום השני ולא נבחר לייצג את שוודיה באירוויזיון.
דיסקוגרפיה > אלבומים

Stand by For... - יצא ב-24 במרץ 2007 והגיע למעמד פלטינה.
MZW - יצא ב-25 במרץ 2009 והגיע למעמד זהב.
Christmas with Friends - יצא ב-25 בנובמבר 2010.
Kära vinter - יצא ב-19 בדצמבר 2011.
Barcelona Sessions - יצא ב-5 בפברואר 2014.
Perfectly Damaged - יצא ב-3 ביוני 2015.
דיסקוגרפיה > סינגלים

"Cara Mia" - יצא ב-5 במרץ 2007 והגיע למעמד פלטינה4X.
"Work of Art (Da Vinci)" - יצא ב-13 ביוני 2007.
"Brother oh Brother" - יצא ב-10 באוקטובר 2007.
"Miss America" - יצא ב-5 במאי 2008.
"Hope & Glory" - יצא ב-4 במרץ 2009.
"Hold On" - יצא ב-18 במאי 2009.
"Impossible" - יצא בינואר 2009.
"Ett lyckligt slut"
"Broken Parts"
"Beautiful Life"
"Run For Your Life"
"Heroes" - יצא ב-28 בפברואר 2015 והגיע למעמד פלטינה.
"Should've Gone Home" - יצא ב-20 באוגוסט 2015
"renegades" - יצא ב-23 במרץ 2016
Walk with me - יצא ב-1 מרץ 2019
הערות שוליים

↑  Måns och Mariavann ”Let's dance”,‏ aftonbladet.se,‏ 3 באוקטובר 2006 (בשוודית)
1 2  Måns Zelmerlöw laddar om för 2008,‏ expressen,‏ 17 באפריל 2008 (בשוודית)
1 2  Måns Zelmerlöw har hittat lugnet,‏ SVD,‏ 15 במרץ 2013 (בשוודית)
↑  ”Jag har fått så mycket gratis”,‏ aftonbladet.se,‏ 16 בנובמבר 2013 (בשוודית)
↑  "Jag framstår som en alkis",‏ aftonbladet.se,‏ 2 בפברואר 2006 (בשוודית)
↑  "Måns Zelmerlöw - Biografi",‏ archive.org‏ (בשוודית)
↑  ”Vi är inte ett par längre”,‏ aftonbladet.se,‏ 8 במרץ 2011 (בשוודית)
↑  Det var ofattbart hemskt,‏ aftonbladet,‏ 12 ביוני 2011 (בשוודית)
↑  Måns Zelmerlöw: "Jag glömmer aldrig likstanken",‏ TV4,‏ 14 בנובמבר 2011 (בשוודית)
↑  Cara Mia,‏ sverigesradio,‏ 13 בפברואר 2007 (בשוודית)
↑  Tajta jeans för Måns Zelmerlöw i "Grease",‏ metro,‏ 28 בספטמבר 2006 (בשוודית)
↑  Stjärnorna i ny musikal,‏ expressen,‏ 24 באפריל 2007 (בשוודית)
↑  80-tals musikalen ”Spök” återuppstår,‏ SVD,‏ 13 בנובמבר 2012 (בשוודית)
↑  Zelmerlöw leder Lilla Melodifestivalen,‏ aftonbladet,‏ 6 באוקטובר 2007 (בשוודית)
↑  ”Det här kommer att bli helt sjukt kul”,‏ SVT,‏ 20 בדצמבר 2013
↑  De leder Melodifestivalen 2010,‏ sydsvenskan,‏ 13 בנובמבר 2009 (בשוודית)
↑  Måns Zelmerlöw öppnar för schlagern,‏ SVD,‏ 14 בנובמבר 2014 (בשוודית)
↑  Tredje gången gillt för Måns Zelmerlöw,‏ GP,‏ 14 במרץ 2015 (בשוודית)
↑  ’Allvarligt - nu ska jag vinna skiten’,‏ aftonbladet,‏ 26 בנובמבר 2014 (בשוודית)
↑  Måns Zelmerlöw gör schlagercomeback,‏ SVD,‏ 25 בנובמבר 2014 (בשוודית)
↑  לודבינג אלפרדסון, Måns Zelmerlöw: ”Jag kommer aldrig lämna Melodifestivalen”,‏ poplight,‏ 28 בפברואר 2015 (בשוודית)
↑  Saade and Zelmerlöw favourites for Melodifestivalen 2015 ,‏ sverigesradio,‏ 25 בנובמבר 2014 (בשוודית)
↑  Saade och Zelmerlöw siktar mot seger,‏ trelleborgsallehanda,‏ 25 בנובמבר 2014 (בשוודית)
↑  ג'סיקה וויבר, Sweden: Måns Zelmerlöw wins Melodifestivalen 2015!,‏ ESCtoday,‏ 14 במרץ 2015 (באנגלית)
↑  ”Det rår vi inte för” skrevs för Måns Zelmerlöw,‏ SVT,‏ 5 בפברואר 2015 (בשוודית)
↑  עמית קוטלר, וינה, הזוכה הגדולה של אירוויזיון 2015: שבדיה, באתר ynet, 23 במאי 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5182016  BnF: cb16999794p (data)  GND: 1074419472  ISNI: 0000 0003 6730 4036  MusicBrainz: 9a21832f-5104-42fa-b881-17a1ca66bfdb  NKC: xx0198312  SUDOC: 235488968  VIAF: 232582702   WorldCat (עם VIAF): 232582702 
סלמרלוב בעת הנחייתו בשנת 2013
ביצוע השיר Heroes באירוויזיון
בועז הרפז

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  31 באוקטובר 1966 (בן 58)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   סגן-אלוף
 תפקידים בשירות
 קצין החימוש של סיירת מטכ"ל  קצין אג"ם של מערך המבצעים המיוחדים
 תפקידים אזרחיים
 יועץ ביטחוני
 
בועז הרפז (נולד ב-31 באוקטובר 1966) הוא קצין צה"ל במילואים. הורשע בזיוף "מסמך הרפז" (שנקרא בתחילת הפרשייה - "מסמך גלנט").
קורות חייו (מתחילת שירותו הצבאי)

הרפז תחילה שירת בצה"ל בחיל החימוש, ובהמשך עבר קורס קצינים ושובץ בחטיבת הבקעה. משם עבר לסיירת מטכ"ל בה שימש קצין החימוש שלה, בתקופת כהונתו של רן שחור כמפקד היחידה. בהמשך מונה למפקד פלגת המנהלה וב-1996 מונה לקצין האג"ם שלה. בשנת 1998 מונה לקצין אג"ם, בדרגת סגן-אלוף, של מערך המבצעים המיוחדים באגף המודיעין. בשנת 2000 זכה להמלצה של ראש הממשלה, אהוד ברק, שבה נאמר שהרפז הוא "קצין בעל איכויות גבוהות ויכולת אישית מרשימה", המלצה בנוסח המקובל אותו נהג להעניק ברק לקציני צה"ל יוצאי סיירת מטכ"ל.
בסוף 2002 יצא לשנה של חופשה ללא תשלום. קודם לכן, כתב מכתב בעילום שם לרמטכ"ל, משה יעלון, ובו הסתייגות מאופן התנהלות היחידה שבה שירת. בדצמבר 2003 התברר לראשי אגף המודיעין כי המכתב, שהכיל מידע סודי, דלף. למרות החשד שהרפז הוא המדליף, פנה קצין מודיעין ראשי, תא"ל משה שחורי, אל הפרקליט הצבאי הראשי, בבקשה שלא לפתוח בחקירה פלילית נגד הרפז. הרפז הועמד לדין משמעתי ונדון לנזיפה. בסוף 2004 סיים את שירותו בצה"ל, ביוזמת ראש אמ"ן, האלוף אהרן זאבי-פרקש. בשנת 2008, בעקבות המלצה של נציב קבילות החיילים, תא"ל (מיל') אבנר ברזני, הוחזר הרפז לצה"ל (על ידי סגן הרמטכ"ל, משה קפלינסקי, לאחר שראש אכ"א, אלעזר שטרן, סירב לטפל בכך) לשירות בן יום אחד, תוך הגדרת התקופה שקדמה לכך כחופשה ללא תשלום, צעד שהקנה להרפז זכות לקבלת תשלומי פנסיה מצה"ל למשך כל ימי חייו.
לאחר סיום שירותו בצה"ל עסק הרפז בייעוץ ביטחוני, תחילה בחברת "פיקל אבטחה" ואחר כך בחברה משלו בשם "PICSEC".
פרשת "מסמך הרפז"

בחקירת המשטרה בעניין "מסמך גלנט", שנערכה בחודש אוגוסט 2010, התברר שהמסמך מזויף, והועלה חשד שהרפז הוא מזייף המסמך, ושהוא העביר את המסמך לעוזר הרמטכ"ל, אל"ם ארז וינר, בסוף אפריל, יותר משלושה חודשים לפני חשיפת המסמך לציבור. הרפז נעצר לחקירה ב-23 באוגוסט 2010, עם שובו לישראל ממדינה אחרת- בה היה זמן קצר לפני שחזר לישראל ונעצר. בהמשך העניין הציבורי בפרשה, פורסמו פרטים על נסיבות פרישתו של בועז הרפז מצה"ל, והחלה בצה"ל בדיקה מחודשת של נסיבות הפרישה.
ב-26 בינואר 2011 הודיעה פרקליטות המדינה על כוונתה להגיש כתב אישום נגד הרפז, על זיוף מסמך ושימוש בו בכוונה להשפיע על תהליך מינוי הרמטכ"ל.
מבקר המדינה, מיכה לינדנשטראוס, החליט לבדוק אף הוא את פרשת מסמך גלנט. כמו כן, היועץ המשפטי לממשלה יהודה ויינשטיין הורה למשטרה ולשב"כ לבדוק האם לפתוח בחקירה פלילית בעניין התנהלותו של הרפז. על פרטי הבדיקה הוצא צו איסור פרסום.
לדברי דן מרגלית ורונן ברגמן, בבדיקת מעשיו של הרפז התברר כי "ההתנהלות השערורייתית של הרפז הובילה כמה פעמים לסיכון משמעותי בחיי אדם. רק במזל גדול איש לא קיפד את חייו. בעקבות כל אלה נאלצו ראשי קהילת המודיעין של ישראל לנקוט צעדים קיצוניים שהשפיעו קשות על המשך ביצוע משימות חיוניות לביטחון של כולנו".
פעמים אחדות (קודם מינויו לרמטכ"ל) העיד אשכנזי בפני ועדות צבאיות להגנתו של הרפז. שר הביטחון, אהוד ברק, מתח ביקורת חריפה על הקשרים בין אשכנזי להרפז. בתחילת ספטמבר 2011 חשפה איילה חסון במהדורת יומן את הקשר ההדוק לכאורה בין בועז הרפז לרונית אשכנזי, אשתו של הרמטכ"ל גבי אשכנזי וכן חשד לכך שהם אספו מידע על חריגות הבנייה של גלנט והעבירו אותו לגורמים עלומים. דיווח זה עמד בסתירה לטענת גבי אשכנזי שבין המשפחות לא הייתה הכרות של ממש.
במרץ 2014 נעצר הרפז עם ארז וינר ואבי בניהו בהקשר לפרשה, ושוחרר למעצר בית. באוקטובר 2016 הוגש נגדו כתב אישום באשמת קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות, זיוף בכוונה לקבל דבר במרמה בנסיבות מחמירות, שימוש במסמך מזויף ושיבוש מהלכי משפט. בנובמבר 2018, כחלק מעסקת טיעון שגובשה באמצעות סנגוריו עורכי הדין עמית חדד ונועה מילשטיין, הודה והורשע הרפז בזיוף מסמך (סעיף 418 לחוק העונשין) ובשימוש במסמך מזויף (סעיף 420 לחוק העונשין). לטענת דן מרגלית ורונן ברגמן, במהלך חקירתו נקטו הרפז ואחרים אסטרטגיה של חשיפת נושאים מסווגים רבים, על מנת להוביל את הפרקליטות לחתימת הסכם טיעון, כדי למנוע חשיפה של חומרי החקירה המסווגים שנאספו בחקירות. במאי 2019 נגזרו עליו 220 שעות שירות לתועלת הציבור.
לקריאה נוספת

דן מרגלית ורונן ברגמן, הבור - הסודות האפלים מאחורי משבר המנהיגות החמור בתולדות צה"ל, כנרת, זמורה-ביתן, 2011
בן כספית, "חמקן", זמורה ביתן, 2013.
הערות שוליים

↑  יהושע בריינר ופנחס וולף‏, בעת שכיהן כראש ממשלה: ברק המליץ על הרפז, באתר וואלה, 26 באוקטובר 2010
↑  ליאת רון, ‏"אני לא יכול לסבול מי שלא עומד בסטנדרטים של אמינות וערכיות", באתר גלובס, 17 בנובמבר 2010
↑  דן מרגלית ורונן ברגמן, הבור - הסודות האפלים מאחורי משבר המנהיגות החמור בתולדות צה"ל, כנרת, זמורה-ביתן, 2011, עמ' 165
1 2  רביב דרוקר, עפר שלח ומואב ורדי, מסמך הרפז: העדויות שאשכנזי היה רוצה למחוק, באתר nana10‏, 10 בנובמבר 2010
1 2  בועז הרפז, החשוד בזיוף "מסמך גלנט", נעצר בנתב"ג, באתר הארץ, 23 באוגוסט 2010
↑  חנן גרינברג, הרמטכ"ל: עוזרי פעל ללא ידיעתי, הרפז לא חבר, באתר ynet, 30 באוגוסט 2010
↑  גידי וייץ, חשיפת "הארץ": תיק בועז הרפז - המסמך המלא, באתר הארץ, 11 בנובמבר 2010
↑  עמוס הראל, אמ"ן חוקר מחדש את פרשת הרפז, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2010
↑  ברוך קרא, בועז הרפז יואשם בזיוף "מסמך גלנט": ניסה להשפיע על מינוי רמטכ"ל, באתר nana10‏, 26 בינואר 2011
↑  תומר זרחין, גורמים משפטיים ל"הארץ": הבדיקה החדשה אינה נוגעת למסמך הרפז עצמו, "הארץ", 4 בפברואר 2011
↑  דן מרגלית ורונן ברגמן, הבור - הסודות האפלים מאחורי משבר המנהיגות החמור בתולדות צה"ל, כנרת, זמורה-ביתן, 2011, עמ' 265
↑  ברק טוען: אשכנזי ניסה למלט את הרפז לחו"ל, חדשות 2, 5 בפברואר 2011
↑  אמיר בוחבוט‏, 1,500 מסרונים נשלחו מבועז הרפז לרונית אשכנזי", באתר וואלה, 3 בספטמבר 2011
↑  אלי סניור, פרשת הרפז: אבי בניהו וארז וינר נעצרו, באתר ynet, 19 במרץ 2014.
↑  גלעד מורג, אחרי שש שנים: כתב אישום נגד בועז הרפז, באתר ynet, 27 באוקטובר 2016
↑  גלעד מורג, 7 שנים אחרי חשיפת המסמך: עסקת טיעון עם בועז הרפז, באתר ynet, 18 בנובמבר 2018
↑  מתן ברניר, ‏בועז הרפז נידון ל-220 שעות עבודות לתועלת הציבור, באתר גלובס, 15 במאי 2019
ת"פ (ת"א) 36377-10-16 פרקליטות מחוז תל אביב פלילי נגד בועז הרפז, ניתן ב-15 במאי 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007496373905171  ISNI: 0000 0001 2347 6042  LCCN: no2011101060  VIAF: 173303381   WorldCat (עם VIAF): 173303381
יעקב גולדמן (עיתונאי)

| --- | --- |

 לידה:  10 במרץ 1856 ירושלים, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  2 ביולי 1931 (בגיל 75) נווה צדק, ישראל 
 מקום קבורה:  פתח תקווה 
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית האימפריה העות'מאנית
 
יעקב גולדמן (10 במרץ 1856 – 2 ביולי 1931) היה רב ועיתונאי אשכנזי שפעל בארץ ישראל.