stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שרית סגל
פעילות מחקרית > רכיבים רגשיים וקוגניטיביים בהקשר הארצי והגלובאלי

מחקר שהשווה את ייצוגי המושג 'אזרחות' בקרב סטודנטים מישראל, הונגריה, אנגליה, טורקיה וספרד בוצע עם אירית נשיא ומרתה פילפ. רק אצל הסטודנטים מישראל נמצא הקשר רגשי חזק בקשר למושג האוניברסלי 'אזרחות' ואשר קישר אותו מיידית למדינה באמצעות מושגים רגשיים, כגון: "שייכות"; "בית"; "אהבה"; "נאמנות".
בעקבות הטיפול בנפגעים מהמעגל השני במתקפות הדמים בנורווגיה ב-22 ביולי 2011 חקרה שרית סגל יחד עם אוני קריסטין המרסטאד מנורווגיה תגובות של בני נוער בנורווגיה לאירוע טרור מקומי בהשוואה לתגובות של בני נוער בישראל לאחר רצח רבין. למרות היותו של הרצח שונה במהותו, ולמרות המבנה החברתי השונה בשתי המדינות, ניתן היה לזהות קווים דומים. אולם, ההתנהלות, ובהכרח התוצאות, היו שונות לחלוטין. בנורווגיה הייתה חוויה של התחזקות הדמוקרטיה, ואילו בישראל החוויה היא של פילוג. המחקר הראה את מקומם של המנהיגים, המחנכים והתקשורת כמזינים תהליכי איחוד ופילוג בקרב דור העתיד.
במחקר שבחן את התפיסות של סטודנטים להוראה לגבי סכסוכים ויישובם, צדק ושלום, יחד עם אירית נשיא ודוד סנש, בדקה שרית סגל האם קיים קשר בין תפיסות של סכסוכים ויישובם ברמת המיקרוקוסמוס, קרי בכיתה, לאלה שברמת המקרוקוסמוס, קרי בעולם בכלל או באזורנו בפרט. נמצא שמבחינת הרשת השפתית, שלושת הממדים המייצגים חשיבה, רגש ופעולה אינם בלתי תלויים: יש לסטודנטים להוראה תחושה של יתר פוטנטיות (מסוגלות) ב"חצר שלהם" כלומר בשדה הפעולה החינוכי בכיתה, בהשוואה למקומם בכלל בעולם, וכי החינוך לשלום, יישוב סכסוכים וצדק מוטמעים אצל פרחי ההוראה ברמות הסמנטיות העמוקות ביותר, גם אם אינן באות לידי ביטוי בנסיבות החיים היומיומיות אם בכיתה ואם מחוצה לה.
קבוצת מחאה של משפחות שכולות

בשנת 2023 הייתה ממקימות קבוצה שהתארגנה מתוך תחושת שליחות ואחריות בתוקף המעמד של מי שאיבדו את היקר מכל במאבק על תקומתה של המדינה ובהגנה עליה לאור ערכיה של מגילת העצמאות. . ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל בשנת 2024 הייתה ממארגני הטקס העצמאי של המשפחות השכולות, ללא נוכחות פוליטיקאים, שהתקיים ליד היכל העצמאות, המקום בו הוכרזה הקמתה של מדינת ישראל.שרית סגל נשאה בו דברים, בשם יתומי צה"ל.
ספריה

משמעת בכיתה - היבטים פסיכולוגיים וחינוכיים, מכון מופ"ת, 2000; יחד עם ורדה שרוני ושרה שמעוני
חרדת בחינות'- דגם לקשר שבין רגשות לבין למידה והשלכותיו בתחום ההוראה", מכון מופ"ת, 2006; יחד עם שרה שמעוני
הגישה השלישית וארגון הידע: מתווה להכשרת מורים מטפחת חשיבה, מכון מופ"ת, 2006; יחד עם אמנון כרמון, יורם הרפז ודוד קורן.
פרסום

Hoffman S., Segal S. (July 1989) Dialectical Approach in Group Psychotherapy. In: International Journal of Group Psychotherapy.
Hoffman S., Segal S. (1994). Group Cotherapy. In: S. Hoffman Cotherapy * With Individuals, Families & Groups. Jason Aronson Inc.
סגל, ש., הופמן, ש., (1997). גם מעבדה וגם חממה: קותרפיה בטיפול קבוצתי. בתוך: הופמן, ש., גפני, ש., לאוב, ב., טובים השנים מן האחד- קותרפיה ביחידים, משפחות וקבוצות. מאגנס, האוניברסיטה העברית, ירושלים.
סגל, ש., עזר, ח., גילת, י., (2011). לחץ בהכשרה להוראה והשלכותיו על המתכשר להוראה. בתוך: עזר, ח., גילת, י., שגיא, ר., (עורכים), "אני מרגיש לגמרי לבד בסיפור הזה" התמודדות צעירים בישראל עם מצבי לחץ ומצוקה (עמ' 199–233). תל אביב: מכון מופת. ,
הערות שוליים

↑  מס' רישיון: 27-2407
↑  http://www.folkehogskole.no/index.php?page_id=354 בית חינוך עממי גבוה
↑  סמכויות אפיסטמיות, היצג בכנס
↑  חרדת בחינות, היצג בכנס
↑  לחץ בהכשרה להוראה והשלכותיו על המתכשר להוראה, פורטל מכ"ם
↑  השוואה ישראל- פינלנד, אוניברסיטת לפלנד
↑  http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/index_en.htm
↑  כנס של האיחוד האירופי, היצג
↑  לחץ בהכשרת מורים, בינלאומי, היצג בכנס
↑  לחץ בהכשרה להוראה והשלכותיו על המתכשר להוראה- בינלאומי
↑  מתכשר מאושר האם צריך והאם אפשר- דו"ח מחקר, מכללת לוינסקי
↑  חוזקות בהכשרה, היצג בכנס למדעי הקוגניציה, עמ' 154
↑  מתכשר מאושר האם צריך והאם אפשר- דו"ח מחקר, מכון מופ"ת
↑  לחץ תרבותי חוקרים חינוך
↑  אושר בהכשרת מורים, השוואה בינלאומית, היצג בכנס עמ' 29
↑  רווחה נפשית אצל סטודנטים באירופה, היצג בכנס
↑  ‏השוואת ייצוגי המושג 'אזרחות' בקרב סטודנטים ממדינות שונות
תקציר, מכללת לוינסקי
↑   תקציר תפיסת אזרחות, עמ' 36
↑   פילוג לעומת אחדות: תגובות של בני נוער מישראל ומנורווגיה לאירועי טרור מקומיים
↑  ילדי נרות בישראל ונורווגיה, תקציר כנס עמ' 27
↑  תפיסות של סכסוכים ושלום, השוואה בינלאומית, היצג בכנס עמ' 14
↑  גלעד כהן, המשפחות השכולות חלוקות: פוליטיקאים בבתי העלמין - "ניצול" או "סמל לאומי"?, באתר ynet, 8 במאי 2024
↑  אורי סלע‏, משפחות שכולות ויתרו על הטקסים בבתי העלמין: "הפוליטיקאים לא משאירים מקום לכאב שלנו", באתר וואלה, 12 במאי 2024
↑  https://www.youtube.com/watch?v=EsaKXlhJ9QA בטקס יום הזיכרון העצמאי של המשפחות השכולות 2024
↑  https://www.youtube.com/watch?v=NxU-B7zgpCM "אבא שלי לא רצה להיות גיבור"
↑  חרדת בחינות, היצג בכנס
↑  64710903.aspx ‏הגישה השלישית וארגון הידע: מתווה להכשרת מורים מטפחת חשיבה, מכון מופ"ת
↑  "עלי דרך" שינוי תוכנית הלימודים במכללה לממוקדת חשיבה, מס"ע
↑  לקראת מכללה מטפחת חשיבה, מס"ע
↑  ארגון הידע המוסדי, היצג בכנס
↑  הגישה השלישית, היצג בכנס
↑  חשיבה במוקד הלימוד, היצג בכנס, עמ 153
↑  הוראה ממוקדת חשיבה היצג 402 בכנס
↑  הוראה ממוקדת חשיבה, היצג בכנס מדעי הקוגניציה, עמ' 90
↑  יצירת שינוי קוגניטיבי, היצג בכנס
↑  הגישה השלישית וארגון הידע המוסדי, היצג בכנס
↑  לקראת מכללה מטפחת חשיבה, היצג בכנס
↑  The Theory and practice of group psychotherapy 5th esition, עמ' 444
↑  http://www.unboundmedicine.com/medline/citation/2767831/The_dialectical_approach_in_group_therapy_
↑  https://www.researchgate.net/publication/20388075_The_dialectical_approach_in_group_therapy
↑  Hoffman/dp/1568213166 קותרפיה ביחידים ובמשפחות
↑  טובים השנים מן האחד- קותרפיה ביחידים, משפחות וקבוצות, האוניברסיטה העברית בירושלים
↑  אני מרגיש לגמרי לבד, עמ' 199–233
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007450695305171  VIAF: 24148874335449620182   WorldCat (עם VIAF): 24148874335449620182
דברה תבור

| --- | --- |

מראה כללי
 מדינה:  אתיופיה אתיופיה
 מחוז:  דרום גונדר
 גובה:  2,706 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  39,052 (2005)
 קואורדינטות:  11°51′N 38°1′E﻿ / ﻿11.850°N 38.017°E﻿ / 11.850; 38.017
 אזור זמן:  UTC +3
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אתיופיה מוגדלת) אדיס אבבה דירה דאווה מקלה גונדר אווסה ג'ימה ג'יג'יגה אריתריאה סודאן דרום סודאן  קניה סומליה ג'יבוטידברה תבור(למפת אתיופיה רגילה) אדיס אבבה דירה דאווה מקלה גונדר אווסה ג'ימה ג'יג'יגה אריתריאה סודאן דרום סודאן  קניה סומליה ג'יבוטידברה תבור  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
דברה תבור (בגעז: ደብረ ታቦር - "הר תבור", על-שמו של ההר המקראי) היא עיר במחוז דרום גונדר במדינת אמהרה שבאתיופיה. העיר שוכנת בגובה של 2,706 מטרים מעל פני הים, במרחק של 53 ק"מ מזרחית לאגם טאנה. היא נמצאת על כביש הרוחב המרכזי שבצפון אתיופיה, וכ-12 ק"מ מצפון לה שוכן שדה תעופה קטן. בשנת 2005 הוערכה אוכלוסייתה בכ-39,000 תושבים. העיר משמשת כיום כמרכז מסחרי וחקלאי לסביבתה, ולמרות שרידי ארמונות וכנסיות ששרדו בתחומה ובסביבתה, היא שוכנת מחוץ לנתיבי התיירות המרכזיים של צפון אתיופיה.
היסטוריה

העיר נוסדה בידי ראס עלי הראשון לקראת סוף המאה ה-18, או על ידי ראס גוגסה בתחילת המאה ה-19. כך או כך היא שמשה כמעוז שלטוני והוקמו בה כנסיות וארמונות. ב-1853 העיר נהרסה על ידי צבא לסתה, ושוב ב-1842 על ידי דאג'אזמץ' היילה מריאם. ב-1853 העלה תוודרוס השני (בטרם היה לקיסר) את העיר באש; אך שנתיים לאחר מכן, ב-1855, הוא קבע בה את בירתו, ונישל בכך את גונדר ממעמד זה. ב-1867 עזב תיאודורס השני את דברה תבור והתבצר במקדלה כנגד המשלחת הצבאית לאתיופיה. בעקבות עזיבתו, עברה הבירה לאמבה מריאם. דברה תבור שבה ושמשה כבירת הקיסרות בימיו של יוהנס הרביעי. כשהקיסר שהה בעיר, יכולה הייתה אוכלוסייתה להגיע לכ-30,000 תושבים. בזמנים אחרים, היא הצטמצמה כדי 5,000 איש בלבד.
האיטלקים כבשו את העיר ב-28 באפריל 1936, במהלך המלחמה האיטלקית-אתיופית השנייה, ופיתחו אותה. בין היתר הם סללו את הכביש הארצי החוצה אותה ממזרח למערב.
במסגרת המערכה במזרח אפריקה במלחמת העולם השנייה, פעלו כוחותיו של היילה סלאסי בלוחמת גרילה נגד האיטלקים בדברה תבור מהשליש הראשון של 1941. ביוני 1941 עלה הצבא הבריטי לכיוון העיר וב-23 ביוני הקיפו כוחות בריטיים בסיוע כוחות חבשיים את העיר. האיטלקים בדברה תבור נכנעו בראשית יולי 1941.
בספטמבר 1975 השתלטה על העיר קבוצה של בעלי אדמות אשר התנגדו לחונטה הצבאית האתיופית, אולם כוחות הממשלה רכשו מחדש את השליטה בדברה תבור תוך כחודש. בדצמבר 1989 כבשה החזית העממית לשחרור תיגראי את העיר, ולפי דיווחים סותרים של כוחותיה ושל כוחות הממשלה היא עברה מיד ליד מספר פעמים אגב קרבות עקובים מדם. מצב הלוחמה הסתיים עם סיום מלחמת האזרחים האתיופית ב-1991.
הערות שוליים

↑  נחום סלושץ, מעבר לנהרי כוש, הארץ, 29 באוקטובר 1935
↑  הגרמנים במדבר לא הפריעו לבריטים הנסוגים, הַבֹּקֶר, 20 ביוני 1941
↑  ג'ימה בחבש נכבשה, הַבֹּקֶר, 23 ביוני 1941
↑  מפקד הצבאות האיטלקים בדברה תבור נכנע עם 4200 חייליו, המשקיף, 4 ביולי 1941
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562882405171  LCCN: n89289856  MusicBrainz: eae9a8dc-12dc-43cc-bdf2-bcf0d8925bd0  NKC: ge977451  VIAF: 156062484   WorldCat (עם VIAF): 156062484
פרשת קייבלגייט

הסמל של אתר ההדלפות ויקיליקס
פרשת קייבלגייט (באנגלית: Cablegate) החלה בפברואר 2010 כאשר אתר ההדלפות ויקיליקס החל להפיץ מסמכים שונים של תכתובות מסווגות שנשלחו במקור אל מחלקת המדינה האמריקאית מ-274 הקונסוליות שלה, השגרירויות שלה, וכן הנציגויות שלה ברחבי העולם. התכתובות כללו ניתוחים מדיניים וציטוטים של מנהיגים ושרים שונים ברחבי העולם אשר נאמרו במקור בדלתיים סגורות. מסמכי התכתובת שהודלפו במסגרת הפרשה נוצרו במקור החל בדצמבר 1966 ועד לפברואר 2010. מסמכי התכתובת מכילים ניתוחים מדיניים ממנהיגי העולם, וכן הערכותיהם של דיפלומטים אמריקנים במדינות המארחות ושל הפקידים שלהם. לפי ויקיליקס, 251,287 מסמכי התכתובות מכילים 261,276,536 מילים, מה שהופך את הפרשה להדלפה הגדולה ביותר בהיסטוריה של חומר מסווג. מסמכי התכתובת הושגו על ידי האתר ויקיליקס לאחר שנגנבו מצבא ארצות הברית על ידי החיילת האמריקנית צ'לסי מאנינג, שלבסוף הורשעה ונידונה למאסר בגין ריגול.
פרסום מסמכי התכתובות הדיפלומטיות האמריקניות היה ה"מגה הדלפה" השלישית בסדרת הדלפות של מסמכים מסווגים אמריקניים שהודלפו על ידי ארגון ויקיליקס במהלך שנת 2010. מעל 130,000 ממסמכי התכתובות מסווגים, בסביבות 100,000 ממסמכי התכתובות מוגדרים "סודי", ולכ-15,000 ממסמכי התכתובות סיווג גבוה יותר מ"סודי", אך אין כל מסמך המסווג כ"סודי ביותר".
פרסום המסמכים גרם לסערה עולמית ולווה בסיקור נרחב באמצעי התקשורת ברחבי העולם.
רקע

במהלך 2009 משקי"ת המודיעין האמריקנית צ'לסי מאנינג הורידה מידע מסווג בעת שהייתה מוצבת בעיראק, וצרבה אותו על גבי תקליטורים. המידע שמאנינג הורידה הופץ במקור באמצעות הרשת הסגורה של משרד החוץ האמריקני SIPRNet שהיא גרסה מסווגת של האינטרנט. על פי הדיווחים בתקשורת, מעל לשלושה מיליון אנשי ממשל וחיילים אמריקנים הם בעלי גישה לרשת זו, אך מסמכים בעלי סיווג "סודי ביותר" אינם מופצים בה. לפי הדיווחים בתקשורת, כמות כה גדולה של מידע סודי הייתה זמינה מלכתחילה לכמות כה גדולה של משתמשים משום שלאחר פיגועי 11 בספטמבר החל הממשל האמריקני להתמקד בשיתוף מידע מסווג בין אנשי הממשל והצבא על מנת שאנשי הצבא, גורמי אכיפת חוק, וקהילות המודיעין יוכלו לבצע את עבודתם טוב יותר בזכות גישה קלה למידע מסווג המכיל ניתוח אנליטי. בנובמבר 2010 דובר משרד החוץ האמריקני ציין בתקשורת כי בחודשים שקדמו להדלפה ננקטו צעדים נוספים על מנת לשפר את האבטחה של מערכת SIPRNet ולמנוע הדלפות של מידע מסווג ממנה.
בנובמבר 2009 יצרה מאנינג לכאורה קשר עם ארגון ויקיליקס והעלתה לארגון דרך חיבור אינטרנט את כל החומר שהיה ברשותה.
ביוני 2010 פורסם לראשונה במגזין הטכנולוגיה Wired כי אנשי משרד החוץ האמריקאי חוששים כי החיילת האמריקנית צ'לסי מאנינג, אשר מואשמת בהורדה בלתי מורשית של מידע, הדליפה מברקים דיפלומטיים אמריקניים.
ב-22 בנובמבר 2010 צוין בחשבון הטוויטר של ארגון ויקיליקס כי ההדלפה הבאה תהיה גדולה פי 7 מההדלפה של מסמכי מלחמת עיראק. בשלב זה הרשויות בארצות הברית והתקשורת כבר העריכו כי ההדלפה עלולה להכיל מברקים דיפלומטיים אמריקניים.
ב-26 בנובמבר מייסד ויקיליקס ג'וליאן אסאנג' שלח מכתב למחלקת המדינה האמריקאית באמצעות עורכת הדין שלו ג'ניפר רובינסון, בו ביקש כי יציינו בפני ויקיליקס באופן פרטי את כל המקרים הספציפיים בהם פרסום מידע כגון שמות של אנשים עשוי לסכן באופן משמעותי אנשים מסוימים. היועץ המשפטי של מחלקת המדינה הרולד קו סירב להיענות להצעתו של אסאנג' וציין כי "אנו לא עוסקים במשא ומתן בנוגע לשחרור או הפצה של חומרים מסווגים שהושגו באופן בלתי חוקי מממשלת ארצות הברית". אסאנג' כתב בתגובה לראש מחלקת המדינה האמריקנית כי "בחרתם להגיב באופן אשר מוביל אותי למסקנה כי הסיכונים האמורים דמיוניים לחלוטין וכי הדאגה העיקרית שלכם היא למעשה התמקדות בהסתרת פרסום ראיות הנוגעות לפגיעה בזכויות האדם ומעשים פליליים אחרים".
לקראת ההדלפה מזכירת המדינה האמריקנית הילרי קלינטון ובכירים אמריקאים אחרים יצרו קשר עם ממשלות במדינות שונות בעולם והזהירו אותן מההדלפה הצפויה.
ההדלפה

המסמך הראשון המכונה "Reykjavik 13 cable" הופץ על ידי האתר ויקיליקס ב-18 בפברואר 2010, וחודש לאחר מכן הופצו בנוסף לכך פרופילים של פוליטיקאים איסלנדים שנוצרו על ידי מחלקת המדינה האמריקנית.
במהלך קיץ 2010 המייסד והעורך הראשי של אתר "ויקיליקס" ג'וליאן אסאנג' הגיע להסכם עם רשתות תקשורת באירופה ובארצות הברית אשר לפיו יתר התכתובות הדיפלומטיות יפורסמו כאשר שמותיהם של המקורות יוסרו.
ההדלפה > הדלפת מסמכי התכתובות המצונזרים בנובמבר 2010

ב-28 בנובמבר 2010 פורסמו 220 מסמכי התכתובת הראשונים על פי הסכם זה ב"אל פאיס" (ספרד), ב"דר שפיגל" (גרמניה), ב"לה מונד" (צרפת), ב"גארדיאן" (בריטניה) וב"ניו יורק טיימס" (ארצות הברית). ויקיליקס תכנן במקור להפיץ את יתר המסמכים בהדרגה לאורך זמן.
ההדלפה > הדלפת מסמכי התכתובות הלא מצונזרים בספטמבר 2011

לאחר ההדלפה בנובמבר 2010 ארגון ויקיליקס העביר את כל התוכן של אתר ויקיליקס לרשת שיתוף הקבצים ביטורנט על מנת למנוע את היעלמותו לנוכח ההתקפות הרבות נגד האתר ונגד מפעיליו. אף על פי כן, בהמשך הופצה שמועה באינטרנט כי בקובץ שהופץ ברשת ביטורנט נכלל בטעות בתוך ספרייה נסתרת גם המאגר המוצפן של כל 250 אלף המברקים. כמו כן, במקביל הופצה באינטרנט גם שמועה כי הסיסמה לקובץ המוצפן זהה לסיסמה שנכללה בספרו של כתב ה"גרדיאן" דייוויד ליי שעסק בדליפה אשר נכתב בשיתוף עם ג'וליאן אסאנג' (ליי קיבל את הסיסמה מאסאנג' כדי שיוכל לגשת לעותק של הקובץ המכיל את כל התכתובת, והאמין שהסיסמה זמנית וייחודית לקובץ שקיבל בלבד).
בעקבות כך החליט לבסוף ארגון ויקיליקס ב-1 בספטמבר 2011 לפרסם את כל 251,287 המסמכים. במקביל האשים הארגון את דייוויד ליי ואת ה"גרדיאן" בחשיפת הסיסמה לקובץ המוצפן.
ההדלפה > תכנים נבחרים > תכנים נבחרים לפי אזור > ירדן

לפי מסמך מ-2 באפריל 2009 עולה כי נשיא הסנאט הירדני זייד ריפאעי ציין בשיחה עם שגריר ארצות הברית דייוויד הייל כי יש "להפציץ את איראן, או לחיות עם הפצצה האיראנית. הסנקציות, הגזרים, והתמריצים לא ישנו דבר". כמו כן צוין במברק כי "בעוד שריפאעי סבור שלמהלך צבאי באזור תהיה השפעה קטסטרופלית על האזור, הוא סבור בכל זאת כי ישנה חשיבות במניעת מצב בו איראן תשיג נשק גרעיני במידה כה רבה שהמהלך שווה את הסיכונים."
ההדלפה > תכנים נבחרים > תכנים נבחרים לפי אזור > איראן

מסמכי ויקיליקס חושפים את מידת חוסר האמון של העולם הערבי באיראן, ואת התמיכה מצד המנהיגים הערביים הפרו אמריקנים בתקיפה צבאית במתקני הגרעין באיראן. מלך סעודיה, עבדאללה, קרא שוב ושוב לארצות הברית לתקוף את מתקני הגרעין של איראן. באחד מהמסמכים צוין כי המלך עבדאללה הדגיש כי ישנו צורך "לקצץ את ראש הנחש" בהתייחסו לתוכנית הגרעין האיראנית.
נסיך הכתר של אבו דאבי מוחמד בן זאיד קרא לארצות הברית שלא לפייס את טהרן וציין: "אחמדינז'אד הוא היטלר".
בהתייחסו לתוכנית הגרעין של איראן, מלך בחריין חמד בן עיסא אאל ח'ליפה צוטט בשנת 2009 באומרו "יש לעצור התוכנית הזו. הסכנה בכך שנאפשר את המשך קיומה גדולה מהסכנה שבעצירתה".
עוזר שר ההגנה המצרי מוחמד אל-אסאר צוטט בשנת 2009 באומרו כי "מצרים מחשיבה את איראן כאיום על האזור".
המודיעין האמריקני העריך כי קוריאה הצפונית העבירה לאיראן טילים מתקדמים אשר במקור תוכננו על ידי ברית המועצות שהם בעלי עוצמה רבה יותר ממה שארצות הברית ציינה בפומבי. הטילים הללו, מדגם BM-25 מוסודאן, מסוגלים להגיע למרחק של עד 3,200 קילומטרים.
מסמכי ויקיליקס חשפו כי ארגון הסהר האדום האיראני נשלט באופן ישיר על ידי הממשל האיראני וכי הוא היה מעורב בהברחות נשק בלתי חוקיות ובאיסוף מודיעין מטעם איראן.
כמות משלוחי הנשק שסוריה מספקת לארגון החזבאללה גדלה באופן ניכר על אף טענותיה של סוריה כי משלוחי נשק חדשים לחזבאללה פסקו.
ראש המודיעין הכללי המצרי עומר סולימאן ציין כי סוריה מעוניינת באופן נואש להפסיק את החקירה של בית הדין המיוחד ללבנון שהוקם על ידי האו"ם כדי לחקור את חיסולו של נשיא לבנון רפיק אל-חרירי בשנת 2005. סוריה חשודה במעורבותה בחיסולו של חרירי ובהתנקשות בגורמים אנטי סוריים שונים בלבנון.
ההדלפה > תכנים נבחרים > תכנים נבחרים לפי אזור > הרפובליקה העממית של סין

גורם בסין ציין בפני שגרירות ארצות הברית בבייג'ינג כי הפוליטביורו של המפלגה הקומוניסטית של סין הייתה אחראית לפרשת פריצת החשבונות של גוגל בינואר 2010, אשר בוצעה כחלק מקמפיין סיני גדול יותר ומתואם הממוקד בחבלה במחשבים שונים בארצות הברית ובמחשבים במדינות המערב, וכי האחראיים לקמפיין זה הם פעילים ממשלתיים, מומחי אבטחה פרטיים והאקרים שגויסו על ידי הממשלה הסינית.
בפברואר 2009 השגרירה האמריקנית בקירגיזסטן דיברה עם השגריר הסיני ג'אנג יאניאן (Zhang Yannian) לאחר שדווח לה כי הרפובליקה העממית של סין הציעה לקירגיזסטן 3 מיליארד דולר תמורת סגירת בסיס חיל האוויר האמריקני בקירגיזסטן אשר סייע לארצות הברית להשיק טיסות לתוך אפגניסטן במסגרת מלחמת אפגניסטן. לטענתה יאניאן היה נבוך למדי לנוכח השאלה ומלמל דבר מה בסינית. לאחר מכן לעג לטענות הללו ונמנע במכוון מלהכחיש אותם, והעלה עצות משלו כיצד הנציגים האמריקנים צריכים לפעול כדי להמשיך להחזיק בבסיס בקירגיזסטן, כאשר במהלכם עוזרו של יאניאן ציין כי "אולי כדאי שאתם תעבירו 5 מיליארד דולרים ובכך תקנו גם אותנו וגם את הרוסים".
ההדלפה > תכנים נבחרים > תכנים נבחרים לפי אזור > ארמניה

מסמכי ויקיליקס חשפו כי במהלך 2008 דיפלומטים אמריקאים הגיעו למסקנה כי ממשלת ארמניה סיפקה במהלך שנת 2003 טילים ומקלעים לאיראן, אותם איראן שלחה לאחר מכן למורדים בעיראק ואשר שימשו את כוחות המורדים להרג כוחות צבא אמריקנים בעיראק. טענות אלו נדחו על ידי הנשיא הארמני סרז' סארגסיאן. מסמכי ויקיליקס מכילים מכתב זועם מג'ון נגרופונטה שנשלח לסארגסיאן.
ההדלפה > תכנים נבחרים > תכנים נבחרים לפי אזור > קוריאה

לפי מסמכי ויקיליקס ארצות הברית וקוריאה הדרומית מתכננים לאחד את שתי הקוריאות לאחר מצב בו הממשל בקוריאה הצפונית יקרוס.
ההדלפה > תכנים נבחרים > תכנים נבחרים לפי אזור > רוסיה

לפי מסמכי ויקיליקס ישנם לכאורה קשרים בין הממשל הרוסי לארגוני פשע. רוסיה מוזכרת כמדינת מאפיה.
בסוף שנת 2008 השגרירות האמריקנית במוסקבה שלחה מברק שבו צוין כי נשיא רוסיה דמיטרי מדבדב לעיתים קרובות פועל תחת השפעה ישירה של ראש ממשלת רוסיה ולדימיר פוטין וכמו כן נציגי השגרירות התייחסו ליחסים בין נשיא רוסיה דמיטרי מדבדב וראש ממשלת רוסיה ולדימיר פוטין באומרם "מדבדב מתנהג כמו רובין לבאטמן".
לפי מסמכי ויקיליקס הדיפלומטים האמריקנים היו סקפטיים למדי לטענתו של פוטין כי הוא לא ידע דבר על הרעלתו המסתורית של סוכן הביון הרוסי לשעבר אלכסנדר ליטוויננקו.
ההדלפה > תכנים נבחרים > תכנים נבחרים לפי אזור > טורקיה

טורקיה התלוננה בפני דיפלומטים בריטיים, כי הדוכסית מיורק שרה פרגוסון מעוניינת להרוס את סיכוייה של טורקיה להצטרף לאיחוד האירופי באמצעות סרט דוקומנטרי החושף את מצוקתם של הילדים הנכים בטורקיה.
ההדלפה > תכנים נבחרים > תכנים נבחרים לפי אזור > האו"ם

משרד החוץ הורה לדיפלומטים אמריקנים לאסוף מודיעין על המזכיר הכללי של האו"ם באן קי מון ועל הפקידים הבכירים של האו"ם, כולל סיסמאות, מידע ביומטרי, ומפתחות לצפנים הסודיים המשמשים לצורך תקשורת ביניהם ברשתות פרטיות.
ההדלפה > תכנים נבחרים > ניתוחים דיפלומטיים נבחרים של מנהיגי העולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
המברקים בפרשת קייבלגייט הכילו בין היתר דברי ביקורת קשים שהועלו מצד צוותי השגרירויות האמריקניות נגד הממשלות המארחות שלהם:
אפגניסטן (1992–2001) אפגניסטן נשיא אפגניסטן חמיד קרזאי כונה "פרנואיד" על ידי הדיפלומטים האמריקנים. הדיפלומטים ציינו כי הוא נחשב לאדם חלש מאוד שלא מעוניין לשמוע את העובדות, ובמקום זאת הוא נוטה להאמין בקלות לכל דיווח הכולל אפילו את הסיפורים המוזרים ביותר או מזימות שלכאורה נרקמו נגדו.
אזרבייג'ן אזרבייג'ן נטען כי נשיא אזרבייג'ן אילהם אלייב הוא סוג של הכלאה בין דמויות המאפיונרים הבדיוניות מייקל קורליאונה וסוני קורליאונה מסרט המאפיה "הסנדק". כמו כן נטען כי הוא פרגמטי בכל הנוגע למדיניות החוץ אך יותר ויותר אוטוריטרי בתחום מדיניות הפנים. כמו כן נאמר במברקים של השגרירות האמריקנית כי אשתו של נשיא אזרבייג'ן מהאריבן אלייב עברה "כל כך הרבה ניתוחים פלסטיים שממרחק מסוים ניתן בקלות להתבלבל בינה לבין בנותיה, אך עדיין יש לה הבעות פנים.
צרפת צרפת נשיא צרפת ניקולא סרקוזי תואר על ידי גורמים דיפלומטיים בארצות הברית כ"אוטוריטרי" וכ"הקיסר העירום".
גרמניה גרמניה הדיפלומטים האמריקנים ציינו כי קנצלרית גרמניה אנגלה מרקל כאשר נדחקת לפינה היא עשויה להיות עקשנית אך היא נוהגת לרוב שלא לקחת סיכונים וכי היא לרוב איננה יצירתית.
ישראל ישראל במברק שנשלח מדיפלומטים אמריקנים בקהיר צוין כי ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו הוא "אלגנטי ומקסים" אך הוא "אף פעם איננו מקיים את הבטחותיו".
איטליה איטליה ראש ממשלת איטליה סילביו ברלוסקוני הוגדר על ידי שגרירות ארצות הברית ברומא כ"חלש, חסר תועלת ולא יעיל כמנהיג באירופה המודרנית". גורמים דיפלומטיים בארצות הברית ציינו גם כי בשל החגיגות הקבועות שבהן הוא נוהג להשתתף, הוא לעולם איננו נח היטב.
לוב לוב על מנהיג לוב מועמר קדאפי נטען כי הוא פוחד לטוס מעל לים וכי הוא איננו מסתמך יותר על כל שומרות הראש שלו, וכי הוא לקח עמו רק שומרת ראש אחת בעת ביקורו באו"ם במהלך 2010. כמו כן צוין כי אחות אוקראינית מלווה אותו לכל מקום שהוא הולך וכי יש הטוענים שהוא מנהל עמה קשר רומנטי. הדיפלומטים האמריקניים ציינו בנוסף כי כאשר הוויזה שלה לא אושרה בזמן על מנת שתצטרף אל קדאפי בנסיעה לאו"ם, הוא ארגן בהמשך לאחר שהוויזה אושרה, מטוס פרטי שיטיס אותה במיוחד לארצות הברית על מנת שתצטרף אליו בעת הביקור באו"ם.
קוריאה הצפונית קוריאה הצפונית מנהיג קוריאה הצפונית קים ג'ונג איל תואר על ידי הדיפלומטים האמריקנים כבחור זקן ורופס אשר סבל מטראומה פיזית ונפשית בעקבות שבץ שתקף אותו.
טורקיה טורקיה ראש ממשלת טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן תואר כ"פרפקציוניסט המכור לעבודה שבאמת דואג לרווחתם של הסובבים אותו." הוא תואר גם כבעל "מעט הבנה בפוליטיקה שמעבר לאנקרה". כמו כן צוין כי הוא "מבודד" וכי חברי הפרלמנט שלו והשרים "פוחדים מזעמו של ארדואן". הדיפלומטים ציינו גם כי "הוא מסתמך על הכריזמה שלו, האינסטינקטים שלו, והסינון של יועציו כדי למשוך תאוריות קונספירציה מהאינטרנט או שלחלופין הוא אבוד בפנטזיות איסלמיסטיות נאו-עות'מאניות".
זימבבואה זימבבואה נשיא זימבבואה רוברט מוגאבה תואר על ידי הדיפלומטים האמריקנים כשטן. באחד המברקים האמריקנים צוין כי מוגאבה יותר חכם ויותר חסר רחמים מכל הפוליטיקאים האחרים בזימבבואה.
זימבבואה זימבבואה ראש ממשלת זימבבואה מורגן צ'נגיראי תואר כבעל חסרונות, כהססן וכמי שאין לו ניסיון ביצועי.
התגובות בעולם

בעוד שרוב ממשלות המערב גינו את ההדלפה, החומר שהודלף עורר עניין רב בקרב הציבור, ובתקשורת העולמית. מנהיגים פוליטיים שונים ברחבי העולם ציינו כי הם רואים באסאנג' פושע, ובו-בזמן מאשימים את משרד ההגנה האמריקאי בכשלים ביטחוניים.
לאחר דליפת המסמכים הדיפלומטיים ב-28 בנובמבר 2010 ויקיליקס הייתה נתונה להתקפות שיטתיות. תחת לחץ מצד מחוקקים בארצות הברית, Amazon Web Services הפסיקה בסופו של דבר לארח בשרתיה את ויקיליקס. בעקבות כך הופסקה הגישה לאתר למשך מספר שעות במהלך 1 בדצמבר 2011 עד שהשרת חזר לאוויר בשרתי חברת האירוח השוודית באהנהוף. בתגובה, ציינו נציגי ארגון ויקיליקס בחשבון הטוויטר של הארגון: "אם אמזון מרגישים כל כך לא בנוח עם התיקון הראשון, אולי הם לא צריכים למכור ספרים".
ב-30 בנובמבר 2010 הוציא האינטרפול צו מעצר בינלאומי נגד ג'וליאן אסאנג' אשר נשלח לכל 188 המדינות החברות בארגון אשר התבקשו לאתרו ולסייע בהסגרתו. על פי הצו הבינלאומי, אסאנג' מבוקש בגין חשד שאנס והטריד מינית שתי נשים במהלך ביקורו בשוודיה.
השלכות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
משה זילברשמידט

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  12 בדצמבר 1919 כ' בכסלו ה'תר"ף ביירוית, רפובליקת ויימאר 
 נהרג:  12 במאי 1948 (בגיל 28) ג' באייר ה'תש"ח גוש עציון, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  רפובליקת ויימאר, פלשתינה (א"י) 
 השתייכות:  משטרת היישובים העבריים    חי"ש   ההגנה
 דרגה:   רב-סרן (לאחר מותו)
 תפקידים בשירות
 מפקד גוש עציון  מפקד שכונת מקור חיים  מפקד שכונת תלפיות  קצין מבצעים גדוד מכמש  מפקד המשמר הנע בנווה יעקב
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות
 תפקידים אזרחיים
 חקלאי
 
משה (מוֹש) זילברשמידט (כ' בכסלו ה'תר"ף, 12 בדצמבר 1919 – ג' באייר ה'תש"ח, 12 במאי 1948) היה מפקד גוש עציון במהלך הקרב על גוש עציון במלחמת העצמאות, שבו נפל.
ביוגרפיה

נולד בביירוית שבבוואריה לאברהם ובתיה. גדל בבית ציוני מסורתי, ובגיל צעיר הצטרף לברית חלוצים דתיים (בח"ד). בגיל 16 נשלח מטעם בח"ד להכשרה חקלאית בגרינסהוף. לאחר ליל הבדולח נשלח יחד עם חברי ההכשרה למחנה בוכנוואלד. בהשפעת קרובים מאנגליה הצליח להשתחרר מן המחנה ולהגר לאנגליה,
שם היה רכז סניף בח"ד בלונדון. בינואר 1940 עלה לארץ ישראל. הוא עבד כרפתן בגבעתיים, ולאחר כשנתיים עבר למושבה נווה יעקב, שם ניהל משק חקלאי. הצטרף לנוטרות, ושרת כנוטר ומפקד המשמר הנע בנווה יעקב, וכמדריך בקורס נוטרים. כמו כן, התגייס לחי"ש של "ההגנה", במסגרתו הדריך קורס סיירים ופיקד על הסיירים במחוז ירושלים, הדריך קורס מ"כים ועסק בהכנת תיקי מודיעין על כפרים ערביים.
ביוגרפיה > במערכה על ירושלים

עם התגברות המערכה והמצור על ירושלים במלחמת העצמאות עבר לירושלים והצטרף לגדוד "מכמש" של חטיבת עציוני. הוא פיקד על שכונת מקור חיים המבודדת, שבה נפצע מכדור בצווארו, אך לאחר טיפול רפואי קצר שב לפקד על השכונה. לאחר מכן מונה למפקד שכונת תלפיות המבודדת אף היא, לקח חלק בפעולות תגמול כמו זו שבכפר סילוואן, והיה קצין המבצעים של גדוד מכמש.