stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרדריקה מבאדן
ביוגרפיה

פרדריקה נולדה ב-12 במרץ 1781 בקרלסרוהה, לקרל לודוויג, נסיך הכתר של באדן ולאמליה, נסיכת הסן-דרמשטדט, בתם של לודוויג התשיעי, רוזן הסן-דרמשטדט וקרולינה, רוזנת פפאלץ-צווייבריקן. פרדריקה קיבלה חינוך רדוד, ובנוסף היא חלתה בשיגרון בהיותה בת שנתיים, מה שהותיר אותה חלשה וחולנית. בשנת 1792 נסעה פרדריקה עם אחותה לואיזה מבאדן לרוסיה, שם התחתנה לבסוף לואיזה עם אלכסנדר פאבלוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה.
ב-31 באוקטובר 1797 התחתנה פרדריקה עם גוסטב הרביעי אדולף, מלך שוודיה, לאחר שהוא לא הסכים להתחתן עם לואיזה שרלוטה, דוכסית מקלנבורג-שוורין ואלכסנדרה פבלובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה. נראה היה שנישואין אלו יגרמו למלחמה נגד רוסיה, אך השנאה הפנאטית המשותפת של פאבל הראשון, קיסר רוסיה, ושל גוסטב אדולף כלפי הרפובליקה הצרפתית, הובילה לכריתת ברית בין השניים. בתחילה היו הנישואים כושלים, בין השאר בשל חוסר ניסיונם והקושי להיקשר רגשית שהיה לגוסטב אדולף, אולם לאחר לידת בנם הבכור גוסטב, נסיך ואסה בשנת 1799 השתפרו היחסים ביניהם, והם חיו חיי משפחה שקטים והרמוניים. בשנת 1801 ביקר אותה אביה קרל לודוויג, נסיך הכתר של באדן יחד עם אחיה קרל, ובחזרתם לגרמניה נהרג אביה בהתהפכות מרכבתו.
בשנת 1805 יצא גוסטב אדולף לגרמניה, להשתתף במלחמת הקואליציה האנטי-צרפתית הרביעית, ופרדריקה לקחה את הפרידה ממנו בצורה קשה. בשנת 1807 הצטרפה פרדריקה לבעלה במלמו, ואף אירחה את אחותה מריה, נסיכת באדן שברחה מדוכסות בראונשווייג מפני נפוליאון.
בשנת 1809 הודח בעלה מתפקידו, לטובת דודו קרל השלושה עשר, מלך שוודיה, וכל המשפחה הושמה במעצר בית. לאחר תקופה קצרה שוחררו בני המשפחה, ולאחר שלא הורשו להגר לבריטניה, הם התיישבו בדוכסות הגדולה של באדן. עד מהרה התדרדרו היחסים בין פרדריקה ובעלה, ובשנת 1812 הם התגרשו, והילדים נשלחו להיות תחת חסותו של דודם אלכסנדר הראשון, קיסר רוסיה. פרדריקה בילתה את עיקר זמנה בבאדן ובשווייץ, אולם טיילה רבות בגרמניה, איטליה ושווייץ. בשנת 1819 התחתנה בתה סופיה, נסיכת שוודיה עם לאופולד, נסיך באדן, וב-25 בספטמבר 1826 מתה פרדריקה בלוזאן שבשווייץ.
משפחתה

ב-31 באוקטובר 1797 התחתנה פרדריקה עם גוסטב הרביעי אדולף, מלך שוודיה, ממנו נולדה לו 5 ילדים:
גוסטב, נסיך ואסה (1799–1877), התחתן עם לואיזה אמליה, נסיכת באדן
סופיה, נסיכת שוודיה (1801–1865), התחתנה עם לאופולד, הדוכס הגדול של באדן
קרל, הדוכס הגדול של פינלנד (1802–1805)
אמליה, נסיכת שוודיה (1805–1853)
ססיליה, נסיכת שוודיה (1807–1844), התחתנה עם אוגוסט, הדוכס הגדול של אולדנבורג
פריץ פבריציוס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1883 רומניה 
 פטירה:  1957 (בגיל 74 בערך) פרין אם קימיזה, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  גרמניה 
 
פריץ פבריציוס (בגרמנית: Fritz Fabritius;‏ 27 במרץ 1883 – 20 באוקטובר 1957) היה פוליטיקאי רומני-גרמני.
ביוגרפיה

ב-1932 ייסד פבריציוס בטרנסילבניה את "תנועת העזרה העצמית" של הגרמנים ברומניה, שנקטה לא אחת קו אנטישמי. הלה שהה ברוב שנות כהונתו כראש "תנועת העזרה העצמית" בברלין, והיה ממזכיריו של רודולף הס.
הערות שוליים

↑  Mariana Hausleitner, Transformations In The Relationship Between Jews And Germans In The Bukovina 1910–1940, in Jews and Germans in Eastern Europe, pp. 199-214, De Gruyter Oldenbourg, 2018, pp. 206-207
↑  ז'אן אנצ'ל, תולדות השואה - רומניה, ירושלים: יד ושם, 2002, עמ' 171
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 126892113  ISNI: 0000 0000 1436 9379  VIAF: 55153118   WorldCat (עם VIAF): 55153118 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פיוצ'ר האוס

| --- | --- |
 מקורות סגנוניים:  גראז' בריטי, שיקגו האוס, דיפ האוס, גראז' האוס
 מקורות תרבותיים:  2013, אירופה
 מוצא:  הממלכה המאוחדת 
 כלים:  תחנת עבודה דיגיטלית לאודיו
 תת-סוגות
 פיוצ'ר באונס
 סוגות היתוך
 פיוצ'ר טראנס
 נושאים קרובים
 פיוצ'ר גראז'
 
פיוצ'ר האוס (באנגלית: Future house) הוא תת-ז'אנר של מוזיקת האוס שהופיע לראשונה בעשור השני של המאה ה-21 בבריטניה, כמיזוג בין דיפ האוס, גראז' בריטי ומוזיקת דאנס אלקטרונית.
אטימולוגיה

פיוצ'ר האוס נטבע לראשונה על ידי התקליטן הצרפתי צ'אמי (אנ'), והופיע לראשונה בקטגוריית הרמיקס ל-"Go Deep" של ג'נט ג'קסון, שהועלה לחשבון הסאונדקלאוד של התקליטן ב-2013. התקליטן השתמש במונח מבלי להתייחס אליו כאל ז'אנר. בריאיון עיתונאי מ-2015 אמר כי: "פיוצ'ר האוס נועד להיות 'כל סוג של מוזיקת האוס שעדיין לא הומצאה', אז מעולם לא התייחסתי לזה כז'אנר. אני מניח שאנשים הפכו את זה למה שזה מפני שהמוזיקה שלי הייתה ספציפית ובנתה קישוריות בין האוס ל-EDM, וזה לא דבר רע". מאוחר יותר, בשנת 2016, חנות המוזיקה המקוונת הפופולרית, ביטפורט, הוסיפה את פיוצ'ר האוס כאחד משלושת תגי הז'אנר החדשים. יש המתארים את אוליבר הלדנס ודון דיאבלו כחלוצי הז'אנר.
מאפיינים

פיוצ'ר האוס הוא תת-ז'אנר של מוזיקת האוס. שירים בתוך הז'אנר מאופיינים בדרך כלל במנגינה מושתקת עם דרופ מתכתי, צליל אלסטי ובאסליינים מאופנים בתדר. הקצב הנפוץ ביותר בפיוצ'ר האוס הוא ב-126–128 BPM, אך הוא יכול להופיע אפילו ב-120–130 BPM.
פופולריות

הצלחות במצעדים בין-לאומיים של שירים, ביניהם השירים "Gecko (Overdrive)" של אוליבר הלדנס בשיתוף בקי היל ו-"Last All Night (Koala)" (אנ') של אוליבר הלדנס בשיתוף קייט סטיוארט (אנ'), הביאו את הז'אנר להכרה רחבה יותר במיינסטרים ב-2014. אמנים, כגון מרטין סולבג, Good Times Ahead (אנ') וליאם פיין, שילבו מאז את תת-הז'אנר בעבודתם.
הערות שוליים

1 2  "Tchami Releases New EP: After Life". EDM Chicago. 22 בדצמבר 2015. אורכב מ-המקור ב-30 ביולי 2017. נבדק ב-30 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Ferry Corsten Discusses New Album Blueprint Interview". Your EDM. 3 ביוני 2017. ארכיון מ-2017-07-30. נבדק ב-30 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Launchpad: Lose yourself in this sweeping house playlist". Dancing Astronaut. 13 בינואר 2018. ארכיון מ-2018-02-08. נבדק ב-8 בפברואר 2018. From the jackin’ house that pours out of Chicago to this day, characterized by its repetitive 4/4 beats, drum machine rhythms, off-beat hi-hat cymbals, and synthesized basslines, to the present tides of deep house and future house that are washing over the music world, the chances are high that listeners will fall in love with the genre {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Future House - Music Genres". RateYourMusic. נבדק ב-5 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Laidback Luke Coins A New Genre: Future House Is Deep House Meets EDM". Pulseradio.net. 2014-10-03. אורכב מ-המקור ב-2015-01-05. נבדק ב-2016-02-17.
↑  "Tchami is Interviewed by 808sJake for Complex'". ארכיון מ-2015-03-07. נבדק ב-12 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Billboard Dance 100 Artists of 2019: The Complete List". Billboard. ארכיון מ-2019-04-14. נבדק ב-2019-06-02.
↑  Rodriguez, Krystal (2015-11-19). "Is There a Future for Future House?". Beatport. אורכב מ-המקור ב-2015-12-22. נבדק ב-2019-10-08.
↑  Tchami x Janet Jackson - Go Deep (remix) (באנגלית), ארכיון מ-2019-08-17, נבדק ב-2019-06-02
↑  Khawaja, Jemayel (2015-01-27). "Tchami Does Not Fear the Rinsing of Future House". Thump (באנגלית אמריקאית). ארכיון מ-2019-06-02. נבדק ב-2019-06-02.
↑  "Beatport Adds Three New Genre Tags, Takes the 'EDM' Out of 'Progressive House'". Billboard. ארכיון מ-2019-06-17. נבדק ב-2019-06-02.
↑  Sources:
↑  Cameron, John. "Vicetone Brings The Bounce To Future House With Catch Me". Wegotthiscovered.com. ארכיון מ-2015-10-11. נבדק ב-2015-10-28.
1 2  Jemayel Khawaja (27 בינואר 2015). "Tchami Does Not Fear the Rinsing of Future House". Thump - Vice. ארכיון מ-2016-03-11. נבדק ב-8 בפברואר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Brockelbank, Elliott. "Tchami Throws Shade at Oliver Heldens Over Future House Supremacy". EDMTunes. ארכיון מ-2016-03-18. נבדק ב-2016-02-17.
פרס הארווי

| --- | --- |
 תיאור:  עבור חדשנות בטכנולוגיה
 מדינה:  ישראל 
 הגוף המעניק:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 תקופת הפרס:  1972–הווה (כ־52 שנים) 
 נקרא על שם:  לאו הארווי
 אתר רשמי
 
פרס הארווי הוא פרס המוענק על ידי הטכניון מאז שנת 1972 לציון הערכה והוקרה עבור תרומות חדשות ובולטות במדע, טכנולוגיה ורפואה ועל תרומה יוצאת דופן לשלום במזרח התיכון. הפרס מוענק על שם לאו הארווי (1887–1973) - תעשיין וממציא.
עקרונות הפרס

בכל שנה מוענקים שני פרסים בגובה 75,000 דולר, בנושאים שונים, הנקבעים על פני סבב של חמש שנים:
שנה ראשונה: שני פרסים במדע וטכנולוגיה
שנה שנייה: פרס אחד במדע וטכנולוגיה ופרס אחד ברפואה
שנה שלישית: שני פרסים במדע וטכנולוגיה
שנה רביעית: פרס אחד במדע וטכנולוגיה ופרס אחד ברפואה
שנה חמישית: פרס אחד במדע וטכנולוגיה ופרס אחד על תרומה יוצאת דופן לשלום במזרח התיכון
המועמדים לפרס צריכים להיות אנשים חיים (ולא ארגונים), ללא תלות באזרחות, בגיל או במגדר. המגבלות היחידות על המועמדות לפרס הן תקופת צינון של חמש שנים למי שקיבל תואר דוקטור לשם כבוד מהטכניון, ובנוסף לא יוגשו מועמדויות של עובדי הטכניון וחברי הוועד המנהל. מי שזכה בפרס נובל או בפרס וולף לא יזכה בפרס הארווי אלא אם כן תרם, מאז קבלת אותו פרס, תרומה משמעותית בתחומו. אסורה הגשת מועמדות עצמית, או הגשת מועמדות בשם ארגונים. מגישי המועמדות נדרשים לשמור את המידע בסודיות ולא ליידע את המועמדים.
את המועמדות רשאים להגיש חברי הקורטוריון, הוועד המנהל והסנאט של הטכניון; חתני פרס הארווי; חברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים; נשיאים, משנים לנשיא ודיקנים במוסדות מוכרים להשכלה גבוהה ולמדע בישראל ובחו"ל; ואישים אחרים, חברי ארגונים וקבוצות וגם יחידים, כפי שקובעת המועצה מדי שנה.
המועמדויות נשקלות על ידי מועצת הפרס, הכוללת את נשיא הטכניון, אחד מסגני הנשיא, דיקן בית הספר למוסמכים, ושני נציגים של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים וסנאט הטכניון. המלצות המועצה מועברות לוועדות מקצועיות בתחומים השונים ולוועדת סנאט הטכניון לתוארי כבוד ופרסים, כמו גם לנציגי משפחת הארווי ולאגודת דורשי הטכניון בארצות הברית. לאחר שכולם מאשרים את הבחירה מודיע נשיא הטכניון לזוכים על הזכייה.
הפרס מוענק בטכניון בנוכחות הזוכים, אשר עורכים הרצאות ונפגשים עם אנשי מדע בישראל.
הזוכים בפרס

| שנה | שמות הזוכים |
| --- | --- |
1972: קלוד שאנון, וילם יוהאן קולף
1974: גרשם שלום, אלן קוטרל
1975: אדוארד טלר, ג'ורג' קליין
1976: שאול ליברמן, הרמן מארק
1977: פרימן דייסון, סימור בנזר
1978: יצחק ואהל, ברנרד לואיס
1979: אפרים רקר
1980: מיכאל רבין, שלמה דב גויטיין
1981: הנס קוסטרליץ, ג'יימס לייטהיל
1982: יעקב פולוצקי, אלווין ויינברג
1983: ישראל אומן, פיליפ לדר
1984: פרנץ רוזנטל, פיטר סורוקין
1985: ג'ורג' דנציג, ברנט רוזנברג
1986: בנימין מזר,פול לוטרבור
1987: סידני ברנר, פייר שמבון
1988: פייר ז'יל דה-ז'ן
1989: בנואה מנדלברוט
1990: רוברט דנרד
1991: ז'אק-לואי ליון, ברט סאקמן
1992: מיכאיל גורבצ'וב, אמנון יריב
1993: הלל פורסטנברג, ריצ'רד זייר, אריק קנדל
1994: ולדימיר ארנולד, רוברט ויינברג
1995: ג'ון קאן, דונלד קנות'
1996: וולטון ליליהיי, קלוד כהן-טנוג'י
1997: רוג'ר דויד קורנברג
1998: ריצ'רד קארפ, קרל בארי שארפלס
1999: אליזבת בלקברן, רוברט גלאגר
2000: דייוויד גרוס, הארי גריי
2001: ברט ווגלסטיין, ג'יימס פיבלס
2002: עדה יונת, פיטר דרבן
2003: רוברט לאנגר
2004: ארתור אשקין
2005: אדוארד ויטן, וולפגנג באומייסטר
2006: צ'ארלס ל. בנט,רונלד אוונס
2007: מייקל גרצל,סטיבן האריס
2008: צ'ארלס בנט, דייוויד אייזנברג
2009: שוג'י נקמורה, דייוויד באולקומב
2010: מיכאל קארין, אלכסנדר פוליאקוב
2011: יהודה פרל, ריצ'רד פרנד
2012: אריק לנדר, אלי יבלונוביץ
2013: ג'ון קליינברג, פול קורקם
2014: ג'יימס אליסון, ריינהרד גנצל
2015: מארק קירשנר, עמנואל בלוך
2016: רונלד דרבר, קיפ תורן, ריינר וייס, קרל דייסרות, פיטר הגמן
2017: טובין מרקס, קרלה ג'יי שץ
2018: עמנואל שרפנטייה, ג'ניפר דאודנה, פנג ז'נג, כריסטוס פאפאדימיטריו
2019: רפאל משולם, ג'וזף דה-סימון
|  פרסים ישראליים  |
| --- | --- | --- |
| פרסים כלליים | פרס ישראל • פרס משרד החינוך והתרבות • פרס וולף • פרס א.מ.ת. • פרס דן דוד • פרס רוטשילד • פרס ירושלים • פרס בראשית • פרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים |  |
| ציונות | פרס בגין • פרס בוני ציון • פרס יגאל אלון • פרס הרצל (הרצליה) • פרס בן-גוריון • פרס היצירה בתחום הציונות • פרס מוסקוביץ' לציונות • פרס ירושלים (ערוץ 7) • פרס שומר ציון |  |
| טכנולוגיה | פרס ביטחון ישראל • פרס ראש הממשלה ליזמות ולחדשנות • פרס ראש הממשלה לחדשנות בתחום תחליפי נפט |  |
| מדעים מדויקים | פרס אברבנאל  • פרס ארדש • פרס הארווי • פרס לויצקי • פרס נסיהו • פרס קריל |  |
| מוזיקה | פרס אקו"ם • פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים • פרס עמ"י |  |
| ספרות | פרס ביאליק • פרס ברנר • פרס זאב • פרס טשרניחובסקי • פרס ספיר • פרס ברנשטיין • פרס גפן • פרס עומר • פרס רופין • פרס קוגל • פרס היצירה לסופרים עבריים • פרס רעיית נשיא המדינה לשירה עברית |  |
| אמנות פלסטית | פרס עידוד היצירה לאמנות פלסטית • פרס האמן הצעיר • פרסי מוזיאון ישראל • פרסי מוזיאון תל אביב • פרס אנדי • פרס קרן גוטסדינר לאמן ישראלי צעיר • פרס הרמן שטרוק • פרס רפפורט • פרס שיף • פרס היצירה הציונית • פרס ליאון קונסטנטינר • פרס קרן מנדל ואווה פונדיק לאמנות ישראלית |  |
| ספרות תורנית | פרס הרב עובדיה יוסף לכתיבה הלכתית • פרס הרב קוק לספרות תורנית • פרס ירושלים לספרות תורנית • פרס לספרות תורנית בני ברק • פרס הרב מימון • פרס הרב טולידאנו לספרות תורנית • פרס הרב בר שאול |  |
| עיתונות | פרס סוקולוב • פרס דוש לקריקטורה • פרס עיפרון הזהב |  |
| קולנוע וטלוויזיה | פרס האקדמיה לטלוויזיה • פרס אופיר • פרס גרוס למצוינות באנימציה |  |
| תרומה לחברה | אות הנשיא להתנדבות • פרס זוסמן-ג'וינט • פרס ירושלים לאחדות ישראל |  |
הערות שוליים

↑  פרס הארווי של הטכניון לשני מדענים מארה"ב, דבר, 22 בספטמבר 1972
↑  יוסף מיכלסקי, בעקבות פרס נובל, דבר, 25 ביוני 1976
פריץ פון אוהדה

| --- | --- |

 לידה:  22 במאי 1848 פולקנברג, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  25 בפברואר 1911 (בגיל 62) מינכן, הקיסרות הגרמנית 
 שם לידה:  Friedrich Hermann Carl Uhde 
 מקום קבורה:  ולדפרידהוף מינכן 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנות יפה, מינכן 
 תחום יצירה:  ציור 
 זרם באמנות:  ריאליזם, אימפרסיוניזם 
 הושפע על ידי:  מיהאי מונקאצ'י 
 יצירות ידועות:  Christ with the Peasants 
 פרסים והוקרה:  אות המסדר מקסימיליאן של בוואריה למדעים ואמנויות (1902)  מסדר בית סקסוניה-ארנשטיין  מסדר ואסה  מסדר אלברט 
 
Heideprinzesschen (נסיכת הערבה) מעשה ידי פריץ פון אוהדה משנת 1889, שמן על בד, 140 על 111 ס"מ, מוצג כיום בגלריה הלאומית בברלין.
פריץ פון אוהדה (בגרמנית: Fritz von Uhde ;‏ 22 במאי 1848 – 25 בפברואר 1911) היה צייר גרמני שהתמחה בציורים בנושאי דת. סגנונו נע בין ריאליזם לאימפרסיוניזם.
קורות חיים

פון אוהדה נולד בווקנברג, בסקסוניה שבגרמניה, ונקרא בשם פרידריך הרמן קרל אוהדה (Friedrich Hermann Carl Uhde).
בשנת 1866 התקבל ללימודים באקדמיה לאמנות יפה בדרזדן, אולם לא השתלב באקדמיה, ובאותה שנה עזב את לימודיו והצטרף לצבא. בין השנים 1867–1877 לימד רכיבה על סוסים בחיל הפרשים. בשנת 1877 עבר למינכן והחל ללמוד באקדמיה לאמנות יפה של מינכן. בתקופה זו הושפע בעיקר מיצירות אמנים פלמים.
בשנת 1879 עבר לפריז בה למד תחת מיהאי מונקאצ'י.
בשנת 1882 נסע להולנד, ובה נטש את סגנון הציור האפלולי אותו למד במינכן, והחל לצייר בצבעוניות הרבה האופיינית לאימפרסיוניזם הצרפתי. ציוריו זכו לרוב לביקורת שלילית בשל הריאליזם הרב שלהם (מבקריו אמרו כי הילדים בציוריו נראים מכוערים).
בשנת 1890 החל פון אוהדה ללמד באקדמיה לאמנות יפה במינכן.
יצירותיו

יצירותיו של אוהדה תיארו לרוב נושאים דתיים, ואירועים מן התנ"ך, כשהם מצוירים בסגנון מודרני - כך לדוגמה ארוחתו של ישו בבית חקלאים צוירה כאילו היא נערכה בבית חווה גרמני (היצירה מוצגת בגלריה הלאומית הישנה בברלין), ודרשת ישו על ההר נערכת בפני איכרים בלבוש גרמני של שלהי המאה ה-19.
יצירותיו מוצגות כיום במוזיאון ליפציג, גלריית דרזדן, הפינקוטק של מינכן, המוזיאון הלאומי של דנמרק ומוזיאון אורסיי.
פרסום משולב חוויה

דוגמה לפרסום משולב תוכן בחיפוש בגוגל של המושג קפה. התוצאה הראשונה שעולה היא חלק ממערכת הפרסום של גוגל - Google Ads
פרסום משולב תוכן (באנגלית: Native Advertising) היא שיטת פרסום באינטרנט המשתלבת בחוויית צריכת התוכן של המשתמש.
המפרסם מנסה לקבל תשומת לב לפרסומת על ידי מתן תוכן בעל ערך כחלק מחוויית המשתמש, תוך שימוש במודעה שנראית חלק מהאתר האינטרנט שבו היא מפורסמת. המטרה היא להפוך את הפרסום בתשלום לפחות בולט לעין ומנותק מהחוויית משתמש הרגילה, להבדיל מבאנרים, פופ אפים, וכו' ובכך להגדיל את הסבירות שהמשתמש ילחץ על הפרסומת.
שיטות הפרסום הפופולריות לפרסום משולב תוכן הן: קטעי וידאו, תמונות, מאמרים, מוזיקה ומדיה אחרות. דוגמאות לכך הן מודעות גוגל בתשלום, שמופיעות מעל התוצאות חיפוש הרגילות ונראות כחלק מחוויית משתמש. טוויטים מקודמים בטויטר, וכן סיפורים ממומנים בפייסבוק. שיווק תוכן הוא צורה אחרת של פרסום משולב תוכן, שבו האתר מציע לגולש "תוכן אחר שאולי תהיה מעוניין בו" תוך הפנייה לאתר אחר המשלם על ההפניות.
האתרים המשתמשים בצורה כזו של פרסום מחולקים לשתי פלטפורמות: פתוחות וסגורות. פלטפורמה סגורה היא מותג היוצר פרופיל או תוכן בתוך אתר קיים. לדוגמה: ציוצים בטוויטר, סיפורים ממומנים בפייסבוק ומודעות וידאו ביוטיוב. פלטפורמות פתוחות הן פלטפורמות שמקדמות מותג מסוים בהרבה פלטפורמות אחרות, שלא כמו פלטפורמות סגורות.
כדי שפרסומת תהיה משולבת חוויה היא צריכה לעמוד בכמה כללים:
חלק מחוויית המשתמש - משתלבת באופן אינטגרלי כחלק מזרימת התוכן המועברת באותה פלטפורמה בה מבוצע השימוש / פרסום
משתלבת - משתלבת עם עולם התוכן ותחומי העניין של המשתמש.
אמינה - שומרת על אמון המשתמש ולא משתמשת בטריקים מטעים
אחידות המותג - שומרת על אחידות מסרי המותג כדי לתקשר עם הלקוח
מוסיפה ערך - מוסיפה ערך מוסף ללקוח, אם על ידי שעשוע, מידע או מעורבות.
פרנק שמידט

פרנק שמידט (בגרמנית: Frank Schmidt; נולד ב-3 בינואר 1974) הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל גרמני המשמש כמאמן פ.צ. היידנהיים מהבונדסליגה.
שמידט מאמן את היידנהיים מאז 2007, אז שיחקה באוברליגה (הליגה החמישית במבנה ליגות הכדורגל בגרמניה), אך הוביל אותה לעלייה עד לבונדסליגה הראשונה ואף למפעל אירופי, כשבעונת 2024/2025 היא משתתפת בקונפרנס ליג. ב-17 בספטמבר 2023 הוא הפך למאמן המכהן בזמן הארוך ביותר במועדון אחד בהיסטוריה של הכדורגל בגרמניה.
קריירת משחק

שמידט נולד בהיידנהיים אן דר ברנץ שבמדינת באדן-וירטמברג. הוא התחיל את הקריירה שלו כמגן במחלקת הנוער ובקבוצת המילואים של פ.צ. נירנברג, וב-1992 עלה לקבוצה הראשונה וערך את הופעת הבכורה שלו כשהחליף את הנס דורפנר בניצחון 7–1 על אוסטרהולץ במסגרת הגביע הגרמני. עם זאת, זו הייתה ההופעה היחידה שלו במדי קבוצת הבוגרים.
בינואר 1994 עבר שמידט ל-TSV וסטנברגסגרות' מהבאיירנליגה, הליגה השלישית של מדינת בוואריה. הוא עזר לקבוצה לעלות לליגה האזורית, שהוקמה באותה שנה והפכה לליגה השלישית החדשה. בעונה הבאה היה חלק מהקבוצה שהדיחה את האלופה באיירן מינכן בסיבוב הראשון של הגביע עם ניצחון 1–0.
ב-1996 התאחדה וסטנברגסגרות' עם SpVgg פירט ליצירת גרויטר פירט, אך שמידט התקשה לבלוט בקבוצה וב-1997 חתם בווינר ספורט קלוב מאוסטריה. לאחר שישה חודשים בקבוצה הוא הצטרף לפירסט וינה, במדיה שיחק במשך שנה בליגה השנייה.
ב-1998 חזר שמידט לגרמניה וחתם באלמניה אאכן. הוא זכה עימה באליפות הרגיונליגה מערב/דרום מערב ועלה עימה לבונדסליגה השנייה, אך בעקבות פציעות והגעות של שחקנים חדשים הוא לא בלט במדיה. בינואר 2003 חתם בוולדהוף מנהיים, אך גם בה מיעט לשחק ולא הצליח להציל אותה מירידה.
ב-2003 חתם שמידט במועדון עיר הולדתו היידנהיימר, מהליגה החמישית של וירטמברג, ובעונתו הראשונה בקבוצה עלה עימה לאוברליגה באדן-וירטמברג. הוא שיחק עם הקבוצה בליגה הרביעית במשך שלוש עונות נוספות, עד שפרש בסיום עונת 2006/07.
קריירת משחק > בנבחרת

שמידט שיחק במדי נבחרת הנוער של גרמניה באליפות העולם בכדורגל עד גיל 20 1993, ושיחק בשני משחקים נגד גאנה ואורוגוואי.
קריירת אימון

בתחילת עונת 2007/08 פוטר מאמן פ.צ. היידנהיים דיטר מרקל, ושמידט, שפרש רק כמה חודשים לפני כן במדי הקבוצה, מונה במקומו. בעונתו הראשונה כמאמן כדורגל הוא הוביל את הקבוצה למקום הרביעי ולעלייה לרגיונליגה דרום, שהפכה לליגה הרביעית. כעבור עונה אחת בלבד, ב-2009, הוא הוביל את היידנהיים לאליפות הליגה האזורית ולעלייה לליגה השלישית.
שמידט אימן את הקבוצה במשך חמש שנים בליגה השלישית, עד שבעונת 2013/14 זכתה היידנהיים באליפות והעפילה לבונדסליגה השנייה.
בעונת 2019/20 סיימה היידנהיים במקום השלישי בליגת המשנה ועלתה למשחקי המבחן מול ורדר ברמן, אך הפסידה לאחר שתי תוצאות תיקו 0–0 ו-2–2 בחוק שערי חוץ. ב-28 במאי 2023, לאחר תשע עונות בליגה השנייה במבנה ליגות הכדורגל בגרמניה, הוביל שמידט את היידנהיים לעלייה לבונדסליגה לראשונה בתולדותיה לאחר ניצחון 3–2 על יאן רגנסבורג משער ניצחון של טים קליינדינסט בדקה ה-99'. הניצחון הבטיח לקבוצה אליפות ועליית ליגה רביעית תוך 16 שנים.
ב-17 בספטמבר 2023 הוא הפך למאמן שכיהן הכי הרבה זמן במועדון בודד בתולדות הכדורגל הגרמני, לאחר שעקף את 16 השנים של וולקר פינקה בפרייבורג. בעונת 2023/2024 הוא הוביל את היידנהיים למקום השמיני ולהעפלה אוטומטית לפלייאוף מוקדמות הקונפרנס ליג לעונת 2024/2025, בו ניצחה 5–3 את האקן בסיכום שני המשחקים והעפילה לראשונה למסגרת אירופית.
תארים > כשחקן

רגיונליגה מערב/דרום מערב (III): 1999
תארים > כמאמן

הבונדסליגה השנייה (II): 2022/23
הליגה השלישית (III): 2013/14
רגיונליגה דרום (IV): 2009
גביע וירטמברג: 2008, 2011, 2012, 2013, 2014
מאמן השנה בליגה השלישית: 2013/14
הערות שוליים

1 2  16 שנה, 591 משחקים: המאמן ששבר שיא מדהים בגרמניה, באתר ynet, 18 בספטמבר 2023
↑  ברמן נשארה בבונדסליגה אחרי 2:2 מול היידנהיים, באתר ONE‏, 6 ביולי 2020
↑  בזכות שער בדקה ה-99: היידנהיים עלתה לבונדסליגה לראשונה בתולדותיה, באתר וואלה, 28 במאי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 103883547X  VIAF: 305231167   WorldCat (עם VIAF): 305231167
פריון (כלכלה)

פִּרְיוֹן (באנגלית: Productivity) הוא מונח בכלכלה העוסק ביחס שבין כמות התפוקה לכמות התשומה בייצור, והוא מהווה כלי מדידה חשוב ביעילות הייצור.
פריון גבוה – כלומר, תפוקה גדולה ביחס לתשומה – הוא גורם מכריע ביעילותן של חברות ומדינות. הגדלת הפריון – כלומר, הגדלת התפוקה ללא הוספת גורמי ייצור או זמן – היא שאיפתן של כל מערכות הייצור.
פריון נקבע בין היתר על ידי משאבים טבעיים, אולם בכלכלה מודרנית הוא מושפע יותר מתוצר של הון אנושי: טכנולוגיה, התמחות, רמת השכלה, כישורים אישיים, ועוד. הודות להתפתחות הטכנולוגית, המאה ה-21 מאופיינת בפריון גבוה יותר מכל תקופה אחרת בהיסטוריה. כמות התוצר גבוהה מאוד ביחס לזמן שהושקע בה, ובאופן יחסי, התוצר המקומי הגולמי לנפש, גבוה מאוד.
פס הייצור הוא דוגמה מובהקת לייצור תפוקה גבוהה במינימום תשומה.
חתן פרס נובל לכלכלה פול קרוגמן טען: "פריון איננו הכל. אולם בטווח הארוך הוא כמעט הכל. יכולתן של מדינות לשפר את רמת החיים שלהן לאורך זמן, תלויה באופן כמעט מוחלט ביכולתן להעלות את כמות התפוקה ביחס לתשומה".
ראו גם

פריון העבודה
צמיחה כלכלית
פרופסור מילר

| --- | --- |

 בימוי:  ג'ייד האלי בארטלט 
 הופק בידי:  סת' רוגן אוון גולדברג ג'יימס וויבר ג'וש פייגן מרי-מרגרט קונזה
 תסריט:  ג'ייד האלי בארטלט 
 עריכה:  ונרה טאינג 
 שחקנים ראשיים:  ג'נה אורטגה מרטין פרימן גידיון אדלון דגמרה דומינצ'יק באשיר סלאחודין
 מוזיקה:  אליסה סמסל 
 צילום:  האחים דניאל 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי פוינט גריי
 חברה מפיצה:  סרטי ליונסגייט
 הקרנת בכורה:  11 בינואר 2024 (פסטיבל הסרטים הבן-לאומי של פאלם ספרינגס) ארצות הברית 26 בינואר 2024
 משך הקרנה:  93 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  דרמה
 דף הסרט ב־IMDb
 
פרופסור מילר (באנגלית: Miller's Girl) הוא סרט דרמה אמריקאי שנכתב ובוים על ידי ג'ייד האלי בארטלט. בסרט מככבים ג'נה אורטגה ומרטין פרימן. העלילה עוקבת אחר המורה ג'ונתן שמפתח יחסים אפלים יחד עם תלמידה. הסרט עלה לאקרנים בארצות הברית ב-26 בינואר 2024.
עלילה

לאחר שנתן מטלת כתיבה בכיתה, המורה ג'ונתן מפתח מערכת יחסים אפלה עם תלמידה.
צוות השחקנים והדמויות

מרטין פרימן - ג'ונתן מילר
ג'נה אורטגה - קאירו סוויט
גידיון אדלון - ויני
באשיר סלאחודין - בוריס פילמור
דגמרה דומינצ'יק - ביאטריס ג'ון הרקר
כריסטין אדמס - ג'ויס מנור
הפקה

בדצמבר 2016, התסריט שנכתב על ידי ג'ייד האלי בארטלט עבור הסרט נרכש על ידי החברה של סת' רוגן, "סרטי פוינט גריי", ורשומה ברשימה השחורה של הוליווד של תסריטים לא מופקים.
באמצע ספטמבר 2022, דווח כי "סרטי ליונסגייט" לקחו את זכויות הפצת הסרט. בנוסף בארטלט יביים את התסריט שלה, ומרטין פרימן וג'נה אורטגה הצטרפו לצוות השחקנים. שבוע לאחר מכן, פורסם כי גידיון אדלון, באשיר סלאחודין, דגמרה דומינצ'יק הצטרפו לצוות השחקנים. צילומי הסרט התרחשו בג'ורג'יה באותו חודש, והצטרפה לצוות השחקנים כריסטין אדמס.
הפצה

פרימיירת הסרט תתרחש בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי של פאלם ספרינגס ב-11 בינואר 2024. הסרט עלה לאקרנים בארצות הברית ב-26 בינואר 2024, תחת הפצת "סרטי ליונסגייט".
הערות שוליים

↑  Hipes, Patrick (December 12, 2016).
"The Black List 2016 Scripts: Madonna Biopic 'Blond Ambition' Leads Rankings". Deadline Hollywood. Retrieved January 24, 2023.
↑  D'Alessandro, Anthony (September 19, 2022).
"Jenna Ortega Joins Martin Freeman In Lionsgate & Point Grey's 'Miller's Girl'". Deadline Hollywood. Retrieved January 24, 2023.
↑  D'Alessandro, Anthony (September 30, 2022).
"Gideon Adlon, Bashir Salahuddin, Dagmara Domińczyk & Christine Adams Board 'Miller's Girl'". Deadline Hollywood. Retrieved January 24, 2023.
↑  "Briefly: Cartersville's Dellinger Park closing for movie Miller's Girl production". Rome News-Tribune. Retrieved March 4, 2023.
פריץ מאכלופ

| --- | --- |

החתימה של פריץ מאכלופ
 לידה:  15 בדצמבר 1902 וינר נוישטאדט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  30 בינואר 1983 (בגיל 80) פרינסטון, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית, אוסטריה 
 השכלה:  אוניברסיטת וינה
 מעסיק:  אוניברסיטת פרינסטון, אוניברסיטת ניו יורק 
 תפקיד:  נשיא 
 פרסים והוקרה:  פרס ברנהרד הארמס (1974)  מדליית הכסף הגדולה עם כוכב להוקרה על שירות הרפובליקה האוסטרית  עמית מכובד של האגודה האמריקאית לכלכלה 
 חתימה:   
 
פריץ מאכלופ (בגרמנית: Fritz Machlup;‏ 15 בדצמבר 1902 – 30 בינואר 1983) היה כלכלן יהודי-אוסטרי-אמריקאי הידוע בעבודתו בכלכלת מידע. כיהן כנשיא האגודה הבינלאומית לכלכלה בשנים 1971–1974. נחשב לאחד הכלכלנים הראשונים שבדקו ידע כמשאב כלכלי, והביא לפופולריות של המושג חברת המידע.