stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נושאות המטוסים מסדרת אינווינסיבל

| --- | --- |
נושאות המטוסים מסדרת "אינווינסיבל": "ארק רויאל", "אינווינסיבל" ו"אילוסטוריוס"
נושאות המטוסים מסדרת "אינווינסיבל": "ארק רויאל", "אינווינסיבל" ו"אילוסטוריוס"
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  סדרת ספינות 
 צי:  הצי המלכותיהצי המלכותי הבריטי
 דגל הצי:  הצי המלכותי
 סדרה קודמת:  נושאות המטוסים מסדרת אודשיוס (Audacious) נושאות המטוסים מסדרת סנטאור (Centaur)
 סדרה עוקבת:  נושאות המטוסים מסדרת המלכה אליבת
 אוניות בסדרה:  אה"מ אינווינסיבל, אה"מ אילוסטריוס, אה"מ ארק רויאל
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  סוואן הנטר קבוצת ויקרס
 תקופת הפעילות:  1980–2014 (כ־34 שנים)
 מידות
 הֶדְחֶק:  22,000 טון
 אורך:  209 מטרים
 רוחב:  36 מטרים
 שוקע:  8 מטרים
 נתונים טכניים
 מהירות:  מהירות מקסימלית: 28 קשר מהירות שיוט: 18 קשר
 גודל הצוות:  650 איש (צוות האונייה), 350 איש (צוות אוויר וצוותים טכניים), עד 500 נחתים
 טווח שיוט:  13,000 ק"מ במהירות שיוט
 הנעה:  4 טורבינות גז רולס-רויס TM3B 8 מנועי דיזל פקסמן ולנטה 100,000 כוח סוס
 אמצעי לחימה
 חימוש:  2 תותחים נ"מ 20 מ"מ 3 מערכות פלנקס
 מסוקים:  4 - 10 מסוקי וסטלנד סי קינג או AW101 מרלין (בהתאם למשימה)
 מטוסים:  12 - 18 מטוסי בריטיש אירוספייס הרייר ימי או בריטיש אירוספייס הרייר II (בהתאם למשימה)
 
נושאות המטוסים מסדרת אינווינסיבל הן סדרה של נושאות מטוסים קלות, ששירתו בצי המלכותי הבריטי. הסדרה כוללת שלוש אוניות: אה"מ "אינווינסיבל" (אנגלית: Invincible, "בלתי מנוצחת"), אה"מ "אילוסטריוס" (אנגלית: Illustrious, "נועזת"), ואה"מ "ארק רויאל" (אנגלית: Ark Royal, "תיבה (במשמעות של תיבת נח) מלכותית"). כלי השיט נבנו ללוחמה נגד צוללות, כדי לתת מענה לאיום הצוללות הסובייטי במהלך המלחמה הקרה. בשלב ראשון הופעלו מסיפון האוניות מטוסי בריטיש אירוספייס הרייר ימי ומסוקי וסטלנד סי קינג HAS.1, ללוחמה נגד צוללות. שלושת האוניות היו אמורות להיות נושאות מטוסים קלות שיפעלו במקביל לנושאות מטוסים גדולות יותר, שהיו בשלבי פיתוח והוגדרו CVA-01. ואולם, פרויקט זה בוטל ב-1966 עקב קיצוצים תקציביים ויריבות בין הזרועות השונות בבריטניה. לאחר ביטול הפרויקט הפכו שלוש האוניות לנושאות המטוסים העיקריות של הצי הבריטי.
שלוש האוניות השתתפו בפעילות מבצעית במקומות שונים בעולם: בדרום האוקיינוס השקט במלחמת פוקלנד, 1982; בים האדריאטי במלחמת בוסניה בין השנים 1993–1995, ובמפרץ הפרסי במלחמת המפרץ השנייה ב-2003.
"אינווינסיבל" הוצאה משירות ב-2005, והושמה במצב של מוכנות נמוכה. האונייה נמכרה לחברה מטורקיה לגריטה בפברואר 2011, ועזבה את פורטסמות' בגרירה ב-24 במרץ. על פי מדיניות הקיצוצים בתחומי הביטחון שפרסמה ממשלת בריטניה ב-2010, הוחלט על הוצאת "ארק רויאל" משירות ב-13 במרץ 2011 והאחרונה בסדרה "אילוסטריוס" הוצאה משירות ב-2014, ואז נותר הצי הבריטי ללא נושאות מטוסים עד להשקת שתי נושאות המטוסים אה"מ המלכה אליזבת (R08) ואחותה אה"מ נסיך ויילס (R09) מסדרת "המלכה אליזבת" ב-2017.
פיתוח > ציוני דרך בתהליך הבנייה

| סימן זיהוי | שם | מספנה | תאריך הזמנה | תחילת בנייה | השקה | כניסה לשירות | יציאה משירות | עלות בנייה מוערכת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R05 | "אינווינסיבל" | ויקרס | אפריל 1973 | 20 ביולי 1973 | 3 במאי 1977 | 11 ביולי 1980 | 3 באוגוסט 2005 | 185,000,000 £ |
| R06 | "אילוסטריוס" | סוואן הנטר | מאי 1976 | 7 באוקטובר 1976 | 1 בדצמבר 1978 | 20 ביוני 1982 | 2014 | 214,400,000 £ |
| R07 | "ארק רויאל" | סוואן הנטר | דצמבר 1978 | 14 בדצמבר 1978 | 2 ביוני 1981 | 1 בנובמבר 1985 | 11 במרץ 2011 | 332,900,000 £ |
פיתוח > התעניינות מצד מדינות אחרות

באמצע שנות ה-70 של המאה ה-20 הביע השאה של אירן עניין ברכישת שלוש נושאות מטוסים מסדרת אינווינסיבל, ועימם 25 מטוסי בריטיש אירוספייס הרייר II, להגנת הצי. כשהסתבר כי הצי האירני אינו יכול לספק את כוח האדם הנדרש לצורך הפעלת האוניות, ושהצי הבריטי החל לאבד עניין בפרויקט, בוטלה הזמנת האוניות ב-1976. גם הצעה מאוחרת יותר לרכישת ארבעה כלי שיט מסוג זה ומשא ומתן לרכישת מטוסי הרייר בוטלה.
ב-1981 פרסמה ממשלת בריטניה ספר לבן בנושא מדיניות הביטחון הבריטית. המסמך הציג את מדיניות הביטחון הבריטית החדשה, שגרסה כי אין לבריטניה צורך בנושאות מטוסים. לפי מדיניות זו הייתה "אינווינסבל" מיותרת, והצי הבריטי הציע אותה למכירה לצי האוסטרלי, כתחליף לנושאת המטוסים מלבורן המיושנת. אוסטרליה שקלה רכישת נושאות מטוסים מסדרת "אינווינסיבל" עוד לפני כן, אך הצעה זו הייתה מושכת במיוחד בשל מחירה הנמוך יחסית (175 מיליון ליש"ט) והן בשל העובדה שהאונייה הייתה מוכנה ופעילה. בשל כך הכריזה ממשלת אוסטרליה בפברואר 1982 על נכונותה לקבל את ההצעה הבריטית. אם הייתה ההצעה מתממשת הייתה האונייה נקראת "אוסטרליה", והייתה מפעילה מסוקים, עד להחלטה מאוחרת יותר על רכישת מטוסי הרייר ימי. ואולם, פעילותה המבצעית של "אינווינסיבל" במהלך מלחמת פוקלנד הראתה את הצורך הבריטי בנושאת מטוסים, ואת הטעות במדיניות הבריטית, ושתי המדינות ביטלו את העסקה ביולי 1982.
מלחמת פוקלנד

עד 1982 כלל הכוח האווירי על סיפונה של "אינווינסיבל" תשעה מסוקי וסטלנד סי קינג HAS.5 ללוחמה נגד צוללות וארבעה או חמישה מטוסי בריטיש אירוספייס הרייר ימי FRS.1. הרכב זה נבע מייעודה המתוכנן של האונייה, שהיה לחימה נגד צוללות בחלק מקבוצת אוניות מלחמה שזה ייעודן. קבוצת משימה זו הייתה אמורה להיות חלק מכוחות נאט"ו שיילחמו נגד צוללות סובייטי בצפון האוקיינוס האטלנטי. עיקר הלחימה היה אמור להתבצע באמצעות המסוקים, ואילו מטוסי ההרייר נועדו להפיל מטוסי סיור סובייטיים.
מלחמת פוקלנד שינתה את תפיסת העולם של הצי ושל הצמרת הביטחונית בבריטניה, והוכיחה את הצורך בנושאות מטוסים שימלאו את תפקידן המקורי, להוות בסיס לכוח אווירי כנגד מטרות קרקעיות וימיות. שתי נושאות המטוסים שעמדו לרשות הצי המלכותי הבריטי בעת המלחמה, אה"מ הרמס ואה"מ אינווינסיבל, היו גדושות במטוסי הרייר ימי של הצי והרייר GR.3 של חיל האוויר המלכותי לתקיפת מטרות קרקע. בנוסף, היו על האוניות מסוקים ללחימה נגד צוללות. מטוסי ההרייר GR.1 היו תוספת זמנית לאוניות, ולא הוצבו עליהן באורח קבע. לעומת זאת, כלקח מן המלחמה הוצבו על האוניות מסוקי וסטלנד סי קינג בגרסת AEW2A, לתפקידי התראה מוקדמת מוטסת. המסוק הראשון הוצב על סיפונה של "אילוסטריוס", שהוכנסה לשירות במהירות רבה מיד לאחר המלחמה ונשלחה בדחיפות לדרום האוקיינוס האטלנטי כדי להחליף את "אינווינסיבל" בשמירה על האיים לאחר הניצחון הבריטי.
לאחר המלחמה כללה הכנף שהייתה מוצבת על כל אונייה שלושה מסוקים להתרעה מוקדמת, תשעה מסוקים ללחימה נגד צוללות ושמונה או תשעה מטוסי הרייר ימי. בחינת ביצועי המטוס לאחר המלחמה עלתה צורך בשדרוגו, שאושר ב-1984. ב-1993 נכנס לשירות ההרייר הימי FA.2, והוצב על סיפון "אינווינסיבל". מטוסים אלה פעלו מן האונייה בבוסניה ב-84. ל-FA.2 היה מכ"ם מתקדם מדגם "ויקסן כחול", שתואר כמכ"ם פולס דופלר מתקדם ביותר. שיפור נוסף במטוס הייתה יכולתו לשאת טילי AIM-120 אמראם. שיפורים נוספים באוניות היו הגדלת שיפוע "מקפצת הסקי" ל-12° באוניות "אינוונסיבל" ו"אילוסטריוס", כפי שהוזכר לעיל.
שיפורים נוספים והוצאה משירות

בשנות ה-90 של המאה ה-20 נערכו באוניות שינויים נוספים. שינוי אחד היה הסרת מערכת טילי ה"סי דארט" שהייתה ממוקמת בחרטום האוניות. הסרת הטילים איפשרה את הארכת סיפון ההמראה, והסרת מחסני הטילי שהיו מתחת לסיפון זה איפשרה את הגדלת המקום לאחסון חימוש אוויר-קרקע, ויצירת חדרי תדרוך לצוותי האוויר. שינויים אלה נדרשו לאור הכנסת הדגם המתקדם יותר של ההרייר, GR.7. בנוסף, הותאמו האוניות לנשיאת מסוק מתקדם יותר, אגוסטה וסטלנד AW101 מרלין, שהחליף את מסוק הסי-קינג בתפקידי לוחמה נגד צוללות. עם כניסת מטוסי ההרייר II‏ GR.7 נשאו האוניות כנף בת שבעה או שמונה מטוסים, ואילו המסוקים הופעלו מאוניות העזר המלוות את נושאת המטוסים.
מטוסי ההרייר הימי הוצאו משירות ב-1 באפריל 2006. את מקומם מילאו מטוסי הרייר II‏ GR.9, שהופעלו על ידי שתי טייסות של זרוע האוויר של הצי ושתי טייסות של חיל האוויר המלכותי. מטוסי ההרייר הללו הוצאו משירות ב-2010, על פי מדיניות הקיצוצים של ממשלת בריטניה. נושאות המטוסים פעלו מאז כנושאות מסוקים. עוד לפני שמטוסי ההרייר יצאו משירות הופעלו האוניות בפעילויות המבצעיות האחרונות של האוניות כנושאות מסוקים, ואז החליפו מסוקי בואינג צ'ינוק, בגרסתם הבריטית, את מטוסי ההרייר.
"אינווינסיבל" עברה שיפוץ אחרון ב-2004, אך הוצאה משירות יולי 2005, והועמדה במצב של מוכנות נמוכה עד ספטמבר 2010. בנובמבר אותה שנה הוצעה האונייה למכירה, ובתחילת 2011 נמסר על מכירתה לחברה טורקית, לגריטה. האונייה נגררה מנמל פורטסמות' ב-24 במרץ 2011.
לאחר יציאתה של "אינווינסיבל" משירות החליפה אותה "ארק רויאל" כאוניית הדגל של הצי. האונייה הייתה אמורה לשרת עד 2016, אך מועד הוצאתה משירות הוקדם ל-2010 בהתאם למדיניות הצמצומים של ממשלת בריטניה.
"אילוסטריוס" עברה במהלך 2010 ו-2011 שיפוץ מקיף, שנמשך 16 חודשים ועלה 40 מיליון £. שיפוץ זה נועד להכינה לתפקידה החדש כנושאת מסוקים, עם הוצאת מטוסי ההרייר II משירות. עם חזרתה של "אילוסטריוס" לשירות, הוכנסה אוניית הסער האמפיבית אה"מ "אושן" לשיפוץ, שבסופו הצפוי ב-2014 תהפוך היא לנושאת המסוקים של הצי, ואז תוצא "אילוסטריוס" מהשירות.
מחליפותיהן של נושאות המטוסים מסדרת "אינווינסיבל" אמורות להיות שתי נושאות מטוסים חדשות מסדרת "קווין אליזבת": אה"מ "קווין אליזבת" ואה"מ "פרינס אוף ויילס". האוניות אמורות להיכנס לשירות ב-2018 ו-2020, בהתאמה, אם כי החלטה סופית על בנייתה של אונייה השנייה אמורה להתקבל רק ב-2015. האוניות אמורות להפעיל מטוסי F-35 לייטנינג II, ולהיות בעלות הדחק של כ-65,000 טון כל אחת - יותר מפי שלושה מההדחק של נושאות המטוסים מסדרת "אינווינסיבל".
אה"מ "ארק רויאל", 2008. ניתן לראות את "מקפצת הסקי" בסוף מסלול המראה במרכז התמונה וכן את מערכת הנשק לטווח קצר מדגם "פלנקס", בחרטום
מסוק מרחף מעל סיפונה של "ארק רויאל", 2003. ניתן לראות את סיפון הטיסה ובקצהו מקפצת סקי, וכן את הסיפון התחתון ובו ציוד ואספקה
אה"מ אינווינסיבל שבה לבריטניה לאחר מלחמת פוקלנד, ומתקבלת בסילוני מים ובליווי ספינות רבות
מסוק סי קינג להתראה מוקדמת מתכונן להמראה מעל סיפון "אילוסטריוס", בעוד מטוס הרייר ימי מרחף בהכנה לנחיתה
יתרות המט"ח של סין

יתרות מטבע חוץ של סין 2000–
יתרות מטבע החוץ של סין הן האחזקות במזומנים, פיקדונות בנק, איגרות חוב ונכסים פיננסיים אחרים הנקובים במטבעות שאינם המטבע הלאומי של סין (הרנמינבי) הנמצאים בבעלות הרפובליקה העממית של סין. בדצמבר 2022 הסתכמו יתרות מטבע החוץ של סין ב-3.12 טריליון דולר אמריקאי, שהם עתודות מטבע החוץ הגבוהות ביותר בכל מדינה אחרת, בפער עצום.
יתרות מטבע החוץ מנוהלות על ידי המינהל הממלכתי למטבע חוץ (SAFE) והבנק העממי של סין. הרכב יתרות מטבע החוץ הוא סוד מדינה.
גודל

יתרות מטבע החוץ של המדינה מוחזקות על ידי בנק סין המרכזי. סך כל העתודות מוכרז על ידי הבנק המרכזי באופן קבוע. בדצמבר 2022 הסתכמו יתרות מטבע החוץ של סין ב-3.12 טריליון דולר ארצות הברית, שהם עתודות מטבע החוץ הגבוהות בעולם, קרוב לפי שלושה מהשנייה ברשימה, יפן.
הרכב

ההרכב המדויק של יתרות מטבע החוץ של סין הוא מידע מסווג. ביולי 2019 הודיע מינהל מטבע החוץ כי בסוף 2014 נכסי הדולר האמריקני היוו 58% מסך הרזרבות הסיניות, ירידה לעומת 79% בשנת 2005 והוסיפו כי חלקם של הנכסים במטבע האמריקאי היה נמוך יותר מהממוצע העולמי של 65% בשנת 2014. האנליסטים מאמינים כי הנכסים הנותרים במטבע החוץ מוחזקים בעיקר באירו, ין יפני ובלירה שטרלינג.
מאז שנת 2008, כאשר עקפה את יפן מבחינה זו, סין היא הבעלים הזר הגדול ביותר של ניירות ערך של ארצות הברית, כאשר אחזקות אלו מהוות כ-22 אחוזים מכלל אוצר ארצות הברית המוחזק על ידי לא אמריקאים.
דאגות מההחזקות הסיניות בחובות אמריקאים

אנליסטים כלכליים אמריקאים רבים ואחרים הביעו חשש לאור האחזקות הנרחבות של הרפובליקה העממית של סין, במסגרת עתודותיהם, לחובות ממשלתיים בארצות הברית.
חוק אישור ההגנה הלאומי של שנת הכספים 2012 כלל הוראה המחייבת את מזכיר ההגנה לערוך "הערכת סיכוני ביטחון לאומי של החוב הפדרלי האמריקני המוחזק על ידי סין". משרד הביטחון פרסם את דוחו ביולי 2012, וקבע כי "ניסיון להשתמש בניירות ערך של האוצר האמריקני ככלי כפייה יהיה בעל השפעה מוגבלת וככל הנראה יזיק לסין יותר מאשר לארצות הברית. מכיוון שהאיום אינו מהימן וההשפעה תהיה מוגבלת גם אם תתבצע, הוא אינו מציע אפשרויות הרתעה של סין, בין אם בתחום הדיפלומטי, הצבאי או הכלכלי, וזה יישאר נכון בימי שלום ובתרחישים של משבר או מלחמה."
הקונגרס ה-112 בארצות הברית הציג חקיקה שמטרתה להעריך את השלכות הבעלות של סין על חובות אמריקאים. בדו"ח הקונגרס הבא משנת 2013 נטען כי "[בעיה] שעלולה להיות חמורה לטווח הקצר תופיע אם סין תחליט "לצמצם לפתע" את נכסיהם הפיננסיים הנזילים בארצות הברית באופן משמעותי" [הדגש בטקסט המקורי], וציין גם כי יו"ר מערכת הפדרל ריזרב, בן ברננקי הצהיר, בשנת 2007, כי "מכיוון שהחזקות זרות של ניירות ערך של ארצות הברית מייצגות רק חלק קטן מסך החוב בשוק האשראי האמריקאי, שוקי האשראי בארצות הברית צריכים להיות מסוגלים לספוג ללא קושי גדול שינוי של הקצאות זרות."
מספר לא מבוטל של כלכלנים ואנליסטים מבטל את כל החששות מההחזקות הזרות בחובות ממשלתיים בארצות הברית הנקובים בדולרים אמריקאיים, כולל אחזקות סין. מבקרי הכמות "המופרזת" של חובות ארצות הברית המוחזקים על ידי סין מודים כי "ההשפעה הגדולה ביותר של מכירה רחבת היקף של אוצרות ארצות הברית על ידי סין תהיה כי סין אכן תייצא פחות סחורות לארצות הברית.
ראו גם

יתרות מט"ח
פרוגרסיביזם בארצות הברית

הפוליטיקאי ברני סנדרס נחשב לאחד מהפוליטיקאים הבולטים ביותר במפלגה הדמוקרטית שתרם לכך שהמפלגה הפכה פרוגרסיבית יותר מהעשור הראשון של המאה ה-21 ואילך
הנשיא האמריקני תיאודור רוזוולט יישם מדיניות פרוגרסיבית בארצות הברית בין השנים 1901 עד 1909
הפרוגרסיביזם בארצות הברית היא תנועת רפורמה שצמחה בארצות הברית בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 כתגובה לשינויים העצומים שהביאה המודרניזציה, כמו צמיחת תאגידים גדולים, זיהום ושחיתות בפוליטיקה האמריקנית. המקור של התנועה באמונה שהממשל האמריקני והחברה צריכים להתמודד עם אתגרי התיעוש, העיור ואי השוויון הקיימים בחברה האמריקנית במטרה לשפר את איכות החיים של כל האוכלוסייה האמריקאית.
במהלך המאה ה-21 הפרוגרסיביות החדשה דוגלת בעיקר במדיניות שנחשבת בדרך כלל סוציאל-דמוקרטית, ומזוהה עם האגף השמאלי של המפלגה הדמוקרטית, ובמיוחד עם פוליטיקאים כגון הסנאטור ברני סנדרס, חברת הקונגרס אלכסנדריה אוקסיו-קורטז ושאר חברות וחברי הקונגרס שמרכיבות את הסקווד.
במאה ה-21

ישנם הבדלים מהותיים בין התנועה הפרוגרסיבית במאה ה-21 לתנועה הפרוגרסיבית בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20. התנועה הפרוגרסיבית בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 חתרה בעיקר לחוקק חוקים שיעניקו זכות בחירה לנשים, לחוקק חוקים שימנעו העסקת ילדים במקומות עבודים, חקיקת חוקים שירסנו את הכוח של מונופולים על מנת להבטיח תחרות הוגנת, וחקיקת חוקים שיסייעו לשפר את תנאי העבודה והשכר של העובדים האמריקאים.
התנועה הפרוגרסיבית במאה ה-21 מדגישה באופן ניכר את הצורך בהתנגדות לאימפריאליזם אמריקאי, צמצום אי השוויון בהכנסות על ידי העלאת שכר המינימום וכמו גם חקיקת מיסוי פרוגרסיבי, שירותי בריאות אונברסליים, צדק חברתי וצמצום הפערים בין אוכלוסיות מגזעים שונים בחברה האמריקנית, רפורמה מקיפה במדיניות ההגירה, ורגולציה קפדנית לכלי הנשק בארצות הברית על מנת לקדם את ביטחון הציבור.
במאה ה-21 > צמצום אי השוויון בהכנסות

אי השוויון בהכנסות נמצא בעלייה מתמדת בארצות הברית עוד משנות ה-70. הפרוגרסיביים טוענים שהמחסור באיגודי עובדים, המדיניות הלא אפקטיבית, תהליכי הגלובליזציה ועוד גורמים הובילו לאורך השנים לפער ניכר בהכנסות האמריקאים. העלייה באי-השוויון בהכנסות הובילה את הפרוגרסיביים לקרוא ליישום חקיקה הכוללת בין היתר רפורמה בוול סטריט, רפורמה בחוק המס, רפורמה בגיוס כספים לקידום מועמדים/מפלגות/יוזמות פוליטיות, וסגירת פרצות בחוק.
הפרוגרסיבים החלו לדרוש רגולציה מהותית בוול סטריט במאה ה-21 בעקבות המשבר הכלכלי העולמי של 2008 בטענה שהדה-רגולציה של וול סטריט גרמה למשבר. בין היתר, ברני סנדרס החל לקרוא במאה ה-21 לפרק מוסדות פיננסיים בהם נתח השוק מרוכז בקומץ תאגידים אשר "גדולים מדי מכדי להיכשל".
במאה ה-21 > רפורמה במערכת הבריאות

הפרוגרסיביים קוראים לעיתים קרובות לרפורמה מקיפה במערכת הבריאות האמריקנית, כולל יישום הרעיון של מערכת משלם יחיד או מערכת Medicare for All כדי להבטיח גישה לשירותי בריאות לכל האזרחים.
במהלך המאה ה-21 מערכת שירותי בריאות במודל של "משלם יחיד"(אנ')‏ (Single Payer) הפכה ליעד חשוב ברפורמה במערכת הבריאות עבור פרוגרסיבים בארצות הברית. בפריימריז של המפלגה הדמוקרטית ב-2016 המועמד הפרוגרסיבי לנשיאות ברני סנדרס ציין שהוא סבור שמיליוני אמריקאים עדיין משלמים יותר מדי עבור ביטוח הבריאות ושמיליונים נוספים לא מקבלים את הטיפול לו הם זקוקים משום שאין עדיין מערכת בריאות במודל של משלם יחיד.
במאה ה-21 > שכר מינימום

הפרוגרסיבים מאמינים שהסטגנציה של השכר מנציחה את אי השוויון בהכנסות וכי העלאת שכר המינימום היא צעד הכרחי למאבק באי השוויון. לטענת הפרוגרסיבים אם שכר המינימום היה גודל לפי קצב גידול הפריון בארצות הברית, הוא היה אמור לעמוד כיום על 21.72 דולר לשעה - כמעט פי שלושה משכר המינימום הקיים כיום. פוליטיקאים פרוגרסיבים כמו הסנאטור ברני סנדרס ונציגת בית הנבחרים אלכסנדריה אוקסיו-קורטז הביעו בעבר תמיכה בהעלאת שכר המינימום על סמך חקיקה פדרלית ל-15 דולר לשעה. מדיניות זו מיושמת כיום כבר במדינת קליפורניה בה שכר המינימום הוא 15 דולרים לשעה משנת 2021 ואילך.
במאה ה-21 > צדק חברתי

במהלך המאה ה-21 הפרוגרסיבים בארצות הברית דוגלים ביישום חקיקה שתקדם חברה שוויונית יותר ותסייע לצמצם את הפערים בין אוכלוסיות מגוונות בחברה האמריקנית, כולל הפערים בין אוכלוסיות מגזעים שונים, פערים מגדריים ופערים סוציו-אקונומיים. הפרוגרסיבים תומכים בקידום רפורמה במשפט הפלילי לתיקון עוולות מערכתיות, וביטול פרקטיקות אשר מפלות בתחומים כמו תעסוקה ודיור.
ראו גם

סוציאליזם דמוקרטי
פופוליזם שמאלי
פרוגרסיביזם
הערות שוליים

↑  Kim, Jongsung; Tebaldi, Edinaldo (Fall 2013). "Trends and Sources of Income Inequality in the United States". Journal of Business & Economic Studies. 19 (2): 1–13.
↑  Western, Bruce; Rosenfeld, Jake (באוגוסט 2011). "Unions, Norms, and the Rise in U.S. Wage Inequality". American Sociological Review. 76 (4): 513–537. doi:10.1177/0003122411414817. S2CID 18351034. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Roser, Max; Cuaresma, Jesus Crespo (במרץ 2016). "Why is Income Inequality Increasing in the Developed World?" (PDF). Review of Income and Wealth. 62 (1): 1–27. doi:10.1111/roiw.12153. S2CID 153341589. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2  Garry, Patrick M. (17 בפברואר 2016). "Conservatism and the Real Problems of Income Inequality". Intercollegiate Studies Institute. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Cooper, Daniel H.; Lutz, Byron F.; Palumbo, Michael G. (1 בדצמבר 2015). "The Role of Taxes in Mitigating Income Inequality Across the U.S. States" (PDF). National Tax Journal. 68 (4): 943–974. doi:10.17310/ntj.2015.4.03. S2CID 157588016. אורכב מ-המקור (PDF) ב-28 באפריל 2019. נבדק ב-14 במרץ 2021. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "5 Reasons Glass-Steagall Matters – Bernie Sanders". Bernie Sanders (באנגלית אמריקאית). 2015-11-16. אורכב מ-המקור ב-2017-05-20. נבדק ב-2016-11-19.
↑  "Reforming Wall Street – Bernie Sanders". Bernie Sanders (באנגלית אמריקאית). אורכב מ-המקור ב-2018-12-21. נבדק ב-2016-11-19.
↑  Hill, Brent Budowsky, columnist, The (2015-06-29). "Sanders calls for single-payer healthcare". The Hill. נבדק ב-2016-10-27.
↑  Schmitt, John (במרץ 2012). "The Minimum Wage is Too Damn Low" (PDF). Center for Economic and Policy Research. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "A Living Wage". Our Revolution (באנגלית אמריקאית). אורכב מ-המקור ב-2019-08-13. נבדק ב-2016-11-20.
↑  "California "Fair Wage Act of 2016" $15 Minimum Wage Initiative (2016)". BallotPedia.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538603405171  BnF: cb126505226 (data)  LCCN: sh85107324
פמיניזציה של העוני

פמיניזציה של עוני מתארת מצב בו שיעור העוני בקרב נשים גבוה יותר מאשר אצל גברים והעוני שלהן חמור יותר מזה של גברים. עוני בקרב נשים הולך וגדל וכתוצאה מכך, גדל אי השוויון ברמת החיים בין גברים לנשים. על פי נתונים האו"ם שפורסמו בשנת 2000, מתוך 1.5 מיליארד אנשים החיים בפחות מדולר ביום הרוב הן נשים. מחקר שנערך בדמוקרטיות המערביות בין השנים 1969–2000 מצא שהפמיניזציה של העוני קיים בכל המדינות שנחקרו בשנים שנבדקו וכי בכמעט בכל המדינות המגמה התחזקה עם השנים.
התפתחות המונח

בשנות ה-70 של המאה הוקדמת, החלו ארגונים וחוקרים העוסקים בעוני להבחין בעלייה באחוז הנשים העניות. המונח הפך למוכר בשנות ה-90 של המאה הקודמת, בעקבות מספר דוחות של האו"ם בנושא. ב-1978 החוקרת דיאנה פירס תבעה את המונח פמיניזציה של העוני במאמר The Feminization of Poverty: Women, Work and Welfare שפורסם בכתב עת אקדמי (Urban and Social Change Review). פמיניזציה של העוני מתאר את ייצוג היתר, ההולך וגובר, של נשים וילדים בקרב העניים בארצות הברית. פירס טענה, כי על אף שיותר נשים השתלבו בשוק העבודה מאז שנות החמישים של המאה הקודמת, אחוזי משקי בית העניים שבראשן עומדות נשים בקרב העניים גדל. פירס טענה שהסיבה לפמיניזציה של העוני היא העידר תמיכה של הממשלה בנשים גרושות ורווקות.
ב-1995 בוועידת הנשים העולמית ה-4 של האו"ם, נוסחה "הצהרת בייג'ינג" (אנ'). ההצהרה כללה הכרה של המדינות שהשתתפו בכינוס בחשיבות מיגור העוני אצל נשים. פמיניזציה של העוני הוגדר כאחד מ-12 תחומי הדאגה הקריטיים הדורשים תשומת לב ופעולה מיוחדת של הקהילה הבינלאומית, ממשלות וחברה אזרחית.
סיבות לעוני אצל נשים > שינויים במבנה המשפחה

עליית גיל הנישואים ואחוז הזוגות המתגרשים מעלים את הסיכוי לעוני בקרב נשים. נשים רווקות או גרושות שנסמכות על הכנסה יחידה, שלרוב נמוכה יותר מזו של גברים עלולות לסבול מעוני. בנוסף, מספר הילדים שחיים במשפחה חד הורית שבראשה עומדת אישה מגדיל את הסיכוי לעוני אצל נשים וילדיהן. בארצות הברית, הפמיניזציה של העוני נבעה כמעט באותה מידה מהגידול המהיר בשכיחות משפחות החד הוריות שבראשן עומדת אישה ומהירידה בשיעורי העוני בקרב קבוצות אחרות. גירושים או שינוי אחר במבנה המשפחה הם הגורם העיקרי להידרדרות לעוני בארצות הברית. ברוסיה, אמהות חד הוריות הן הנשים העניות ביותר, וילדיהן נוטים לסבול מקשיי התפתחות בהשוואה לבני גילם. גם בישראל, הסיכוי של גרושות לחוות עוני גדל בעקבות מזונות נמוכים, אי רציפות תעסוקתית, שכר ממוצע נמוך בהשוואה לגברים ועבודה במשרות מתגמלות פחות מבחינה כלכלית.
סיבות לעוני אצל נשים > תעסוקה

במדינות המתועשות, תעסוקה מפיחתה את שיעור העוני בעיקר אצל גברים. במדינות מתפתחות תעסוקה אינה בהכרח מקדמת יציאה מעוני. ככלל, הקשר בין תעסוקה וייצאה מעוני חלש יותר אצל נשים בעיקר מסיבות שנובעות מאפליה וחסמים מובנים בשוק התעסוקה. בחברות רבות ברחבי העולם, נשים מתמודדות עם הגבלות על הבחירות וההזדמנויות העומדות בפניהן. ההבדלים המגדריים מצמצמים את אפשרויות התעסוקה ומובילים לעיתים קרובות להכנסה נמוכה יותר לנשים. מספרן המועט של נשים בצמתי קבלת החלטות מגבילה את קידום תוכניות וסיוע לנשים בתעסוקה והשכלה. מחקר שבדק את מעמדן הכלכלי-חברתי של נשים בישראל בין השנים 1997–2011, מצא כי על אף שיפור ברמת ההשכלה ועלייה בשיעור התעסוקה של נשים, נשים סובלות מעוני יותר מגברים.
סיבות לעוני אצל נשים > אלימות כלפי נשים

נשים שיש להן בני זוג או בני משפחה מתעללים מתקשות להתמיד בעבודה בגלל שליטה של בני המשפחה מתעללים בהן. אם הן מצליחות למצוא עבודה, הן עלולות להפסיד ימי עבודה והזדמנויות תעסוקתיות כתוצאה מפציעה ואין להן שליטה בהכנסות שלהן. לפי הבנק העולמי, במזרח התיכון וצפון אפריקה 35% מהנשים חוות אלימות במשפחה. אלימות נגד נשים, מהווה הפסד של 3.7% מהתמ"ג, שכן היא מונעת מנשים מלהשתתף בשוק עבודה. נשים שאינן מסוגלות לעבוד ולהתפרנס מתקשות לצאת ממעגל האלימות. כתוצאה מכך, הן ממשיכות לחיות מתחת לקו העוני.
סיבות לעוני אצל נשים > הגירה

ישנו קשר הדוק פמיניזציה של העוני לפמיניזציה של הגירה. נכון לשנת 2021, כמעט מחצית מאוכלוסיית המהגרים בעולם הן נשים. נשים מהגרות יכולות להשתחרר מתפקידים מגדריים מסורתיים שנכפו עליהן בארץ המוצא, אך נאלצות לעבוד במשק בית, כעובדות סיעודיות, בעבודה לא מקצועית בתנאים קשים ולא פעם בצורה לא חוקית. יש נשים מהגרות נאלצות לעבוד כעבודות מין מהגרות שהפכו לעניות בעקבות ההגירה, הסובלות מבידוד חברתי וחסרות רשת תמיכה חשופות יותר לאלימות מינית וזנות.
סיבות לעוני אצל נשים > השכלה

לנשים ולנערות יש גישה מוגבלת לחינוך בסיסי במדינות מתפתחות. בגלל אפליה מגדרית חזקה והיררכיות חברתיות במדינות אלו. במדינות מפותחות אין בעיית גישה לחינוך. כרבע מהבנות בעולם המתפתח אינן לומדות בבית הספר. סביבות למידה לא בטוחות ולא מגינות משפיעות לרעה על חוויות הלמידה של בנות ומרתעות משפחות מלשלוח את בנותיהן לבית הספר. למשל, מחקר ממוזמביק מצא שסכנות כמו התעללות מינית בבית הספר או בדרך לבית הספר הרחיקו פי שלושה בנות מבית הספר בהשוואה לבנים. בטנזניה, נערות בהריון מגורשות מבית הספר ונמנעת מהן גישה לחינוך. גישה רחבה לחינוך מובילה לצמצום העוני במשקי הבית ובארצות הברית, השכלה גבוהה היא מפתח מרכזי לצמצום העוני של נשים.
סיבות לעוני אצל נשים > שינויי אקלים

שינויי האקלים מורגשים בכל כדור הארץ. אולם, אוכלוסיות שונות סובלות מהם יותר מהאחרות: חקלאים, אנשים החיים באזורים בהם קיימות סכנות להצפות, רעידות אדמה, סופות הוריקן ועוד. אסונות טבע כמו שיטפונות גורמים לאובדן חיים, נזק לתשתיות ופוגעים בצורה אנושה בחיי היומיום של אנשים. שיטפונות קשים עלולים גם לגרום לאבטלה, הגירות מסיביות ופגיעות בגוף ובנפש. למרות התפיסה הניטלית מגדרית לשינויי אקלים, נשים נפגעות משינוי אקליים בדרכים שונות מגברים. נשים אחראיות על ייצור ואספקת מזון למשפחותיהן, ביטחון תזונתי שלהן מושפע שינויי אקלים. אסונות טבע מובילים לכך שגברים יוצאים לחפש פרנסה מחוץ לאזור האסון ונשים נשארות לשקם את הבתים והמשק החקלאי ולטפל בילדים ובזקנים. הן חשופות לפגיעות פיזיות ומילוליות ומדרדרות לעוני.
חור שחור כוכבי

תרשים אומנותי של מערכת בינארית שנתגלתה בגלקסיה הספירלית GC-300. ניתן לראות החור השחור הכוכבי שסופח אליו את המסה של הכוכב שקרוב אליו
איור המתאר חור שחור ודיסקת הספיחה שמסביבו
חור שחור כוכבי הוא חור שחור שנוצר כתוצאה מקריסה כבידתית של כוכב בודד. הכוכב צריך להיות בעל מסה של יותר מ-20 מסות שמש. הקריסה הכבידתית מתרחשת כאשר ההיתוך הגרעיני שמתרחש בליבת הכוכב נגמר, וכתוצאה מכך אין אנרגיה שתאזן את כוח הכבידה של הכוכב, ולכן כוח הכבידה של הכוכב גורם לקריסת הכוכב אל תוך עצמו. בשלב זה ליבתו נדחסת אל תוך עצמה וכתוצאה מהלחץ העצום והחום הרב, מעטפת הכוכב מתפוצצת ומשוחררת כגז שנע במהירות עצומה, בעוד ליבת הכוכב המסיבי תהפוך לחור שחור כוכבי.
מסת החורים השחורים הכוכביים נעה, לפי התיאוריה הפיזיקלית, בין 3 לכמה עשרות מסות שמש. תהליך היווצרותם של חורים שחורים כוכביים ניתן לצפייה על ידי איתור התפוצצות של כוכבים מסיביים - סופרנובה, או על ידי איתור של התפרצות גמא.