stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הגוש המערבי

המצב הפוליטי באירופה בזמן המלחמה הקרה
הגוש המערבי, המכונה גם הגוש הקפיטליסטי, היה קואליציה של מדינות שהיו בעלות ברית עם ארצות הברית והזדהו עם האידאולוגיה שלה, רוב החברות בגוש היו חברות בנאט"ו או התנגדו לברית המועצות, נגד הגוש המערבי הוקמה ברית ורשה. הממשלות והעיתונות של הגוש המערבי נטו לכנות את עצמן כ"עולם החופשי" או "העולם המערבי", ואילו הגוש המזרחי נקרא לעיתים קרובות "העולם הקומוניסטי" או העולם השני".
חברי הגוש המערבי > נאט"ו

בלגיה בלגיה
קנדה קנדה
דנמרק דנמרק
צרפת צרפת
גרמניה גרמניה (חברה בנאט"ו החל מ-1990)
מערב גרמניה גרמניה המערבית (חברה בנאט"ו בין השנים 1955–1990)
יוון יוון (חברה בנאט"ו החל מ-1952)
איסלנד איסלנד
איטליה איטליה
לוקסמבורג לוקסמבורג
הולנד הולנד
נורווגיה נורווגיה
פורטוגל פורטוגל
ספרד ספרד (חברה בנאט"ו החל מ-1982)
טורקיה טורקיה (חברה בנאט"ו החל מ-1952)
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
ארצות הברית ארצות הברית
חברי הגוש המערבי > נאט"ו > מדינות שהפכו לחברות בנאט"ו לאחר תום המלחמה הקרה

צ'כיה צ'כיה (חברה בנאט"ו החל מ-1999)
הונגריה הונגריה (חברה בנאט"ו החל מ-1999)
פולין פולין (חברה בנאט"ו החל מ-1999)
בולגריה בולגריה (חברה בנאט"ו החל מ-2004)
אסטוניה אסטוניה (חברה בנאט"ו החל מ-2004)
לטביה לטביה (חברה בנאט"ו החל מ-2004)
ליטא ליטא (חברה בנאט"ו החל מ-2004)
רומניה רומניה (חברה בנאט"ו החל מ-2004)
סלובקיה סלובקיה (חברה בנאט"ו החל מ-2004)
סלובניה סלובניה (חברה בנאט"ו החל מ-2004)
אלבניה אלבניה (חברה בנאט"ו החל מ-2009)
קרואטיה קרואטיה (חברה בנאט"ו החל מ-2009)
מונטנגרו מונטנגרו (חברה בנאט"ו החל מ-2017)
מקדוניה מקדוניה הצפונית (חברה בנאט"ו החל מ-2020)
פינלנד פינלנד (חברה בנאט"ו ב-2023)
חברי הגוש המערבי > נאט"ו > מדינות ושותפים אחרים הקשורים לנאט"ו

אפגניסטן אפגניסטן (בעבר)
אוסטריה אוסטריה
קפריסיןקפריסין
גאורגיה גאורגיה
אירלנד אירלנד
ישראל ישראל
קוסובו קוסובו
מלטהמלטה
מולדובה מולדובה
שוודיה שוודיה
אוקראינה אוקראינה
חברי הגוש המערבי > ANZUS

אוסטרליה אוסטרליה
ניו זילנד ניו זילנד
ארצות הברית ארצות הברית
חברי הגוש המערבי > הסכם ההתאגדות החופשית

איי מרשל איי מרשל
מיקרונזיה מיקרונזיה
פלאו פלאו
חברי הגוש המערבי > ברית בגדאד

איראן איראן
עיראק (1921–1959) עיראק
פקיסטןפקיסטן
טורקיה טורקיה
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
חברי הגוש המערבי > אמנת ריו (אנ')

ארגנטינה ארגנטינה
איי בהאמה איי בהאמה (חברה באמנה החל מ-1982)
בוליביה בוליביה (חברה באמנה עד 2012)
ברזיל ברזיל
צ'ילה צ'ילה
קולומביה קולומביה
קוסטה ריקה קוסטה ריקה
קובה קובה
הרפובליקה הדומיניקנית הרפובליקה הדומיניקנית
אקוודור אקוודור (חברה באמנה עד 2012)
אל סלוודור אל סלוודור
גואטמלה גואטמלה
האיטי האיטי
הונדורס הונדורס
מקסיקו מקסיקו (חברה באמנה עד 2004)
ניקרגואה ניקרגואה (חברה באמנה עד 1979)
פנמה פנמה
פרגוואי פרגוואי
פרו פרו
טרינידד וטובגו טרינידד וטובגו (חברה באמנה החל מ-1967)
ארצות הברית ארצות הברית
אורוגוואי אורוגוואי
ונצואלה ונצואלה
חברי הגוש המערבי > SEATO

אוסטרליהאוסטרליה
צרפת צרפת (חברה בSEATO עד 1965)
ממלכת לאוס (חברה בSEATO עד 1975)
ניו זילנדניו זילנד
פקיסטןפקיסטן (חברה בSEATO עד 1972)
הפיליפינים הפיליפינים
דרום וייטנאם דרום וייטנאם (חברה בSEATO עד 1975)
תאילנד תאילנד
הממלכה המאוחדתהממלכה המאוחדת
ארצות הבריתארצות הברית
חברי הגוש המערבי > דרום מערב אסיה/אזור צפון אפריקה

בחרייןבחריין
מצרים מצרים
איראן איראן
עיראק עיראק
ישראל ישראל
ירדן ירדן
כווית כווית
לבנון לבנון
לוב לוב
מרוקו מרוקו
עומאן עומאן
קטארקטאר
ערב הסעודית ערב הסעודית
סומליה סומליה
סודאן סודאן
תוניסיה תוניסיה
טורקיהטורקיה
איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות
תימן תימן
צפון תימן צפון תימן
חברי הגוש המערבי > מדינות מזרח אסיה

טיוואן טאיוואן
הונג קונג (1959–1997)הונג קונג הבריטית
מקאו הפורטוגזית (אנ')
יפןיפן
קוריאה הדרומיתקוריאה הדרומית
ראו גם

בני ברית
כוחות הציר
הגוש המזרחי
עולם ראשון
העולם השני
עולם השלישי
מבצע קונדור
העולם המערבי
| ברית המועצות (1955–1980) המלחמה הקרה ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו | ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו |  |
| שנות ה-40 | מבצע מהדק נייר • ההתנגדות האנטי-קומוניסטית בפולין • שיטת הסלמי • משבר איראן • מלחמת האזרחים הסינית • מלחמת הודו-סין הראשונה • מלחמת האזרחים ביוון • מצב החירום המלאי • הפיצול היוגוסלבי-סובייטי • הסגר על ברלין • בריחת המוחות מגרמניה המזרחית |  |
| שנות ה-50 | מלחמת קוריאה • בהלת הלבנדר • המרד המזרח גרמני • משפטי פראג • הפיצול האלבני–סובייטי • המרד ההונגרי • משבר סואץ • משבר הספוטניק • משבר ברלין השני • ויכוח המטבח • הפיצול הסיני-סובייטי • מלחמת וייטנאם |  |
| שנות ה-60 | משבר קונגו • משבר מטוס הריגול U-2 • מלחמת האזרחים בגואטמלה • הפלישה למפרץ החזירים • משבר הטילים בקובה • מלחמת האזרחים של צפון תימן • האביב של פראג • הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה |  |
| שנות ה-70 | ביקור ניקסון בסין • מלחמת יום הכיפורים • משבר האנרגיה העולמי • מבצע מוקינגברד • המהפכה האתיופית • מלחמת האזרחים באנגולה • מבצע קונדור • מבצע טוקאן • מלחמת האזרחים במוזמביק • מלחמת אוגדן • סכסוך לוב–צ'אד • מלחמת אפגניסטן |  |
| שנות ה-80 | החרם על אולימפיאדת מוסקבה • החרם על אולימפיאדת לוס אנג'לס • יוזמת ההגנה האסטרטגית • אייבל ארצ'ר 83 • תקרית הנגיחות בים השחור • אירועי כיכר טיין-אן-מן • סתיו העמים • נפילת חומת ברלין • מהפכת הקטיפה • המהפכה הרומנית • הפיקניק הפאן-אירופי |  |
| שנות ה-90 | איחוד גרמניה מחדש • איחוד תימן • התפרקות צ'כוסלובקיה • התפרקות ברית המועצות • התפרקות יוגוסלביה • תקרית הטיל הנורווגי |  |
| מושגי יסוד | הגוש המזרחי • הגוש המערבי • מסך הברזל • קומוניזם • קפיטליזם • מרוץ חימוש • המרוץ לחלל • מלחמה גרעינית • השמדה הדדית מובטחת • הקו החם מוסקבה-וושינגטון • המלחמה הקרה השנייה |  |
| מדיניות | דוקטרינת טרומן • תורת הבלימה • מקארתיזם • דוקטרינת אולבריכט • דוקטרינת הלשטיין • דוקטרינת ברז'נייב • דוקטרינת אייזנהאואר • דטאנט • אוסטפוליטיק • דוקטרינת רייגן • גלאסנוסט • פרסטרויקה • דוקטרינת סינטרה |  |
| דיפלומטיה | פגישות בין מנהיגי בעלות הברית במלחמת העולם השנייה • ועידת טהראן • ועידת יאלטה • ועידת פוטסדאם • הסכמי פריז ולונדון • הסכמי הלסינקי • סאל"ט • האמנה למניעת ניסויים גרעיניים • פסגת מלטה |  |
| כלכלה | תוכנית מרשל • קומקון • הנס הכלכלי בגרמניה • הקהילה הכלכלית האירופית |  |
| ארגונים | נאט"ו • ברית ורשה • CIA • ק.ג.ב. • שטאזי • ברית בגדאד • המדינות הבלתי-מזדהות • תנועת "סולידריות" בפולין |  |
| גרמניה | חומת ברלין • ברלין המערבית • ברלין המזרחית • הגבול בין גרמניה המערבית לגרמניה המזרחית • צ'ק פוינט צ'ארלי • מחנה המעבר מריינפלדה • אני ברלינאי • מר גורבצ'וב, הפל חומה זו! |  |
| רשימת ערכים מלאה | רשימת ערכים מלאה |  |
מפה של חברי SEATO בשנת 1959, מוצגת בכחול
המתקפה על שגרירות יפן בכווית (1974)

| --- | --- |
 תאריך:  1974 
 מקום:  שגרירות יפן בכווית סיטי 
 סוג:  משבר בני ערובה 
 
ב-6 בפברואר 1974, השתלטו מחבלים פלסטינים על שגרירות יפן בעיר כווית, בירת כווית, ולקחו את השגריר ועשרה עובדים כבני ערובה. המניע של המחבלים היה לתמוך באנשי הצבא האדום היפני ובמחבלים פלסטינים, שהחזיקו בני ערובה במעבורת סינגפורית בתקרית לאג'ו. בני הערובה שוחררו, והמחבלים הורשו לטוס לעדן, בירת תימן.
החטיפה

לפני הצהריים ב-6 בפברואר 1974, מספר לא ידוע של מחבלים פלסטינים שהזדהו כחברי החזית העממית לשחרור פלסטין כבשו את שגרירות יפן בכווית. הם לקחו את שגריר יפן בכווית וכמה מחברי הצוות שלו כבני ערובה. המניע של החמושים היה לתמוך באנשי הצבא האדום היפני ומחבלים פלסטינים אחרים שהחזיקו בני ערובה במעבורת סינגפורית בתקרית לאג'ו. בשיתוף עם קבוצה שלישית המכונה "בני השטחים הערביים הכבושים", קבוצות אלו לקחו אחריות לתקרית לג'ו ודרשו מממשלת יפן לשלוח מטוס לסינגפור. לאחר מכן, המטוס היה אמור לאסוף את האנשים האחראים לתקרית לג'ו, שגם החזיקו בני ערובה במעבורת שנחטפה, לכווית. ממשלת יפן פנתה למחרת ביום חמישי, 7 בפברואר, לממשלת כווית כדי שיוכלו להנחית מטוס מיוחד עם המחבלים מלאג'ו. ממשלת כווית סירבה. זו הייתה הפעם הראשונה שמחבלים פלסטינים תקפו בכווית, אף על פי שמשפחת המלוכה הכוויתית, בראשות השייח סבח אלסלים אל-סבח (אנ'), מימנה את תנועת ההתנגדות הפלסטינית. כווית שימשה בעבר נקודת קצה קבועה לחטיפת מטוסים פלסטיניים.
למחרת, ביום חמישי 7 בפברואר, ממשלת יפן נכנעה לדרישות המחבלים וסיפקה מטוס למבצעי תקרית לג'ו. המחבלים שחררו את בני הערובה ללא פגע והוטסו לתימן יחד עם מבצעי תקרית לאג'ו.
הערות שוליים

↑  "Guerrillas in Kuwait Seize Tokyo Envoy and Embassy Staff". The New York Times. 7 בפברואר 1974. {{cite news}}:  (עזרה)
הילה הררי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 באוקטובר 1975 (בת 49)
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  זמרת
 שפה מועדפת:  עברית 
 
הילה הררי (במקור הילה חיון; נולדה ב-1 באוקטובר 1975) היא זמרת ישראלית.
ביוגרפיה

הררי החלה את דרכה בפסטיגל 1985 כאשר ביצעה את השיר "בלבולים", לצד קורין אלאל. במהלך שירותה הצבאי שירתה בלהקה הצבאית, תחת ניהולו של אלון אולארצ'יק.
בשנת 1999 הייתה הררי חברה בלהקת פרה קדושה. קודם לפרסומה כזמרת לימדה מוזיקה בבית הספר הריאלי בחיפה.
ב-2004 הוציאה את הסינגל "אנשים אומרים". השיר בילה זמן רב בצמרת המצעד של ערוץ 24. בקליפ משתתף צק ברקמן (עמי ב"אהבה מעבר לפינה"). הסינגל השני של הררי, "זה היה ביתי", היה חידוש לשיר של מני בגר, בשיתוף כלא 6 ומני בגר עצמו. השיר כבש את מצעדי הרדיו והפך למזוהה עם המחאה כנגד תוכנית ההתנתקות. הסינגל השלישי של הררי היה הראשון פרי עטה: "מכוסה". אחריו הוציאה, בפברואר 2005, את אלבום הבכורה שלה, "זה היה ביתי".
בתחילת 2007 הוציאה את הסינגלים "מכה בפנים" ו"לילות לבנים".
בספטמבר 2008 יצא אלבומה השני, "אולי נאהב".
הוציאה את קלטת הילדים "המופע של הילה" ובכך ביססה את מעמדה ככוכבת ילדים. בהמשך הפכה את שמה כדמות כוכבת הילדים "היללי" שמבצעת קאברים לשירים עבור ילדים מהמוזיקה הישראלית.
בשנת 2022 עלה ליוטיוב פרק פיילוט לתוכנית חדשה לילדים בשם "I speak English", בה משתתפת הררי לצד סוזי מילר. בעקבות הצלחת פרק הפיילוט הוחלט על הפקת סדרת תוכניות שתשודר בערוצים השונים ובאינטרנט. בסדרה משולבים שירים מקוריים אותם כתבה והלחינה הררי ויחד הן מלמדות את ילדי ישראל את שפת האנגלית.
דיסקוגרפיה > אלבומים

2005 - זה היה ביתי
2008 - אולי נאהב
דיסקוגרפיה > סינגלים

אנשים אומרים
זה היה ביתי
מכוסה
מכה בפנים
לילות לבנים
הערות שוליים

↑  מכה בפנים ולילות לבנים באתר יוסמיוזיק
↑  אולי נאהב באתר charts
↑  קיץ ברבנר, ‏בגיל 68: סוזי סופרייז חוזרת ללמד אנגלית, ולא תאמינו איך היא נראית, באתר מעריב אונליין, 16 במאי 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312198105171  ISNI: 0000 0004 0265 9087  VIAF: 298240564   WorldCat (עם VIAF): 298240564 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הלימבה

הלימבה (בהונגרית: Halimba) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
יהודי הלימבה

בהלימבה חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 23 |  |
| 1880 | 27 | 569 |
| 1910 | 20 |  |
| 1920 | 3 |  |
| 1930 | 4 |  |
| 1941 | 7 | 624 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת אייקה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | אייקה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4089127-6  NKC: ge760731  VIAF: 235928218   WorldCat (עם VIAF): 235928218 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
היי רולר

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מבנה אדריכלי, אטרקציה תיירותית, גלגל ענק 
 מיקום:  פרדייס 
 מדינה:  ארצות הברית 
 בעלים:  תאגיד הבידור סיזרס 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 31 במרץ 2014
 תאריך פתיחה רשמי:  31 במרץ 2014 
 אדריכל:  ארופ 
 מידות
 גובה:  550 רגל 
 קואורדינטות:  36°07′04″N 115°10′05″W﻿ / ﻿36.117698°N 115.16815°W﻿ / 36.117698; -115.16815
 אתר רשמי
  (למפת לאס וגאס מוגדלת) היי רולר(למפת לאס וגאס רגילה) היי רולר
 
היי רולר (באנגלית High Roller) הוא גלגל ענק, המצוי בסטריפ של לאס וגאס, פרדייס (אנ'), נבדה, ארצות הברית, המתנשא לגובה של 167.6 מטרים, ובעל קוטר של 158.5 מטרים. הוא נפתח לקהל הרחב ב־31 במרץ 2014 והיה לגלגל הענק הגבוה בעולם (עד אוקטובר 2021, עם פתיחתו של עין דובאי), כשהוא עוקף בכ-2.7 מטרים את קודמו בתואר וסגנו דהיום, הסינגפור פלייר, שהחזיק בשיא מאז שנת 2008.
האתר מופעל על ידי חברת Caesars Entertainment (אנ'), ונמצא בבעלותה.
מקור השם

באנגלית, High Roller הוא משחק מילים שמשמעותו הן מגלל גבוה, והן בזבן/מהמר על סכומי כסף גבוהים, כיאה למיקומו.
עיצוב

ההכרזה על הקמת הגלגל ניתנה באוגוסט 2011.
הגלגל מסתובב על צמד מיסבי גלגלת מעוצבים בהתאמה אישית, שמסת כל אחד מהם היא 8,800 קילוגרם. לכל מיסב יש קוטר חיצוני של 2.3 מטרים, קדח פנימי של 1.6 מטרים, ורוחב של 0.63 מטרים.
השפה החיצונית כוללת 28 חלקים, אורך כל אחד מהם 17 מטרים, שהוחזק זמנית בזמן הבנייה על ידי זוג של תומכות רדיאליות באורך 84 מטרים, לפני שהן מאובטחות לצמיתות באמצעות ארבעה כבלים.
תאי הנוסעים (או הקפסולות) מותקנים על שפת החיצונית של הגלגל ומסובבים בנפרד על ידי מנועים חשמליים, כדי לשמור בצורה חלקה על רצפת התא במישור האופקי בכל סיבוב מלא. התכנון הראשוני כלל 32 תאים, כל אחד בעל קיבולת של 40 נוסעים, ואילו בתכנון הסופי נכללו 28 קפסולות של 40 אנשים, וקיבולת כוללת של 1,120 נוסעים.
כל תא מתפרש על פני 20.9 מטרים רבועים, בעל מסה של 20,000 קילוגרם, קוטר של 6.7 מטרים, ציפוי זכוכית המשתרע על פני 28 מטרים רבועים, והוא מצויד בשמונה מסכי טלוויזיה בעלות מסך שטוח.
בשעות הלילה הגלגל מואר על ידי מערכת של 2,000 נורות, שיכולה להציג צבע אחיד בודד, קטעים בצבעים שונים, מספר צבעים הנעים סביב השפה, ותצוגות מותאמות אישית לאירועים מיוחדים וחגים.
בנייה

האתר ממוקם בשדרות לאס וגאס, מול סיזרס פאלאס (Caesars Palace). הבנייה תוכננה במקור להתחיל בספטמבר 2011, ולהסתיים בסוף שנת 2013, מועד שעודכן לאחר מכן לתחילת 2014.
השפה החיצונית של הגלגל הושלמה ב־9 בספטמבר 2013. תא הנוסעים הראשון נמסר והותקן בנובמבר אותה שנה, ותא הנוסעים האחרון הותקן בחודש שלאחר מכן.
לאחר בדיקה מקדימה, מערכת התאורה של High Roller הוארה בשקיעה של יום ה-28 בפברואר 2014.
הגלגל נפתח לציבור בשעה 16:00 ב־31 במרץ 2014.
כרטיסים

במקור, מחיר הכרטיסים היה צפוי לעמוד על פחות מ-20 דולר לסיבוב, אך ההערכות עלו לכ-25 דולר לאדם עד אמצע שנת 2012, ובסוף ל-30 דולר לאדם על פי דיווחי החדשות מספטמבר 2013.
כאשר נפתח האתר לציבור במרץ 2014, עלות כרטיס לנסיעה בודדת של 30 דקות, הזמן שלוקח להשלמת סיבוב, עמדה על $ 24.95 (בשעות היום) ו-$ 34.95 (בלילה). אפשרויות כרטיסים אחרות כוללות כרטיס אקספרס בעלות של 59.95 דולר, המאפשר למחזיק לדלג על התור ולנסוע בכל עת.
הטוען לכתר

עין דובאי באיחוד האמירויות הערביות הוא גלגל ענק שטרם הושק, הצפוי להתנשא לגובה רב יותר, אם תושלם הקמתו כמתוכנן. הוא עתיד להתנשא לגובה של 210 מטר.
האתר הוכרז בפברואר 2013, כאשר בנייתו אמורה הייתה להתחיל ביוני 2013, ולהסתיים עוד ב-2015. הבנייה החלה בסופו של דבר כמעט שנתיים מאוחר יותר מהמתוכנן לפי לוח הזמנים, במאי 2015. הקמת מבנה התמיכה הראשי הושלמה בשנת 2016. עיכובים נוספים דחו את פתיחת היעד ל-20 באוקטובר 2020, במקביל לתערוכת אקספו 2020 אך גם תאריך זה נדחה בעקבות מגפת הקורונה לתאריך כלשהו ב-2021.
גלריה

הגלגל בלילה
תמונה של בניית הגלגל, מרץ 2013
ספטמבר 2013
אחד מתאי הגלגל
נוף הנשקף מהגלגל
תמונה של הגלגל מלמטה
ראו גם

וויאג'ר, גלגל ענק ענק שהוצע מספר פעמים ללאס וגאס, אך מעולם לא נבנה
רשימת הבניינים והמבנים הגבוהים בעולם.
הלב שלי

"הלב שלי" הוא פזמון עברי, שבוצע על ידי הזמר-יוצר הישראלי ישי ריבו, מתוך אלבומו הרביעי "אלול תשע"ט". השיר זכה במקום השני במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ, ובמקום השישי במצעד הפזמונים העברי השנתי של כאן גימל לשנת תשע"ט, ובמקום הראשון במצעד היהודי החסידי של כאן מורשת לשנת ה'תשע"ט.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי ישי ריבו והופק על ידי מאור שושן וריבו. בסמוך לצאתו כסינגל, עלה לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי וצבר כ-2.3 מיליון השמעות.
מילות השיר אינן מתמקדות במאורע ספציפי, והן מתארות את לבו השבור של האדם ואת היכולת של ה' להושיעו. עם זאת, השיר כולל מוטיבים רבים מקריעת ים סוף, הבולט והחריג מביניהם הוא הביטוי ויש עוד צר שמציק לצאן, ואין ציר שיצעק לצור המבוסס על חידה של רבי אברהם אבן עזרא: ”ארבעה עמדו על הים: צור וציר, צאן וצר. צר הציק לצאן, צאן צעק לציר, ציר קרא לצור, צור ציווה לציר: צא חלץ צאני מיד צר”. פתרון החידה: ארבעה עמדו על הים: ה' (צור), משה (ציר = שליח), ישראל (צאן) ופרעה (צר). פרעה (צר) הציק לישראל (צאן), ישראל (צאן) צעקו למשה (ציר), משה (ציר) קרא לה' (צור), ה' (צור) ציווה למשה (ציר) : צא חלץ ישראל (צאן) מיד פרעה (צר).
ריבו סיפר כי את החידה של האבן עזרא כבר ראה שנתיים טרם הפקת השיר, אך למרות נסיונותיו לא הצליח ליצור ממנו שיר. בהלחנת השיר 'הלב שלי' החליט כי החידה תשמש כבסיס לבית השני של השיר.
עטיפת הסינגל מציג ים סוער המקיף כלי שבור.
וידאו קליפ

טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, האודיו הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של ריבו ב-28 בינואר 2019. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל, ואת מילותיו של השיר.
נכון לדצמבר 2023 מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-36 מיליון צפיות.
גרסאות כיסוי

השיר זכה לגרסאות כיסוי רבות, בהן גרסה של הזמר-יוצר עדן חסון לכבוד המצעד העברי השנתי של גלגלצ, גרסה מיוחדת לכבוד פסטיבל התמר בביצוע ריבו ועומר אדם, הזמר החסידי-אמריקאי שמילי אונגר. גרסת כיסוי בשפת היידיש על ידי מוטי אילוביץ' ומוישי שווארץ. לגרסת הכסוי ביידיש ביצוע של אברהם פריד באלבום Relax של יוחי בריסקמן יחד עם שלום בראדט בשנת 2020. ב-2022 הוציא יעקב שוואקי יחד עם נפתלי שניצלר קאבר נוסף לשיר. באותה שנה, תרגם תמיר גרינברג את השיר לאנגלית וביצע אותו לראשונה באמפי שוני.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 4 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 1 |  |
|  ישראל | Noise Chart | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשע"ט)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשע"ט)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשע"ט)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשע"ט)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 21 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 2 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 6 |  |
|  ישראל | כאן מורשת | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התש"ף)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התש"ף)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התש"ף)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התש"ף)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | אקו"ם | 16 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 31 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | כאן גימל | 11 |  |
הערות שוליים

↑  הלב שלי, נבדק ב-2019-09-29
↑  ישי ריבו - הלב שלי | Ishay Ribo - Halev Sheli, נבדק ב-2019-12-25
↑   עומר אדם וישי ריבו - הלב שלי - מתוך חזרות לפסטיבל התמר 2019, סרטון בערוץ "עומר אדם - הערוץ הרשמי", באתר יוטיוב (אורך: 05:17)
↑   הלב שלי, בביצוע שמילי אונגר, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 4:30), 3 ביולי, 2020
↑   מחרוזת רוק ישראלי, בביצוע יעקב שוואקי, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 9:42)
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר web.archive.org, ‏2023-10-22
↑  רן בוקר, השיר המושמע ביותר בשנת תש"פ: "מסע" של אליעד, באתר ynet, 9 בספטמבר 2020
↑  מדיה פורסט - המצעד הישראלי השנתי לסיכום שנת תשפ”ד | Mysong By Media Forest, באתר www.mysong.co.il (באנגלית)
| ישי ריבו |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | תוכו רצוף אהבה • פחד גבהים • שטח אפור • אלול תשע"ט • סוף חמה לבוא |  |
| אלבומי הופעה | במה קהל ואהבה |  |
| ערכים קשורים | NMC • דברי שיר • צמאה |  |
| ישי ריבו - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| תוכו רצוף אהבה | "תוכו רצוף אהבה" • "מטבע הדברים" • "קול דודי" • "הניסיון הזה" • "השבעתי" |  |
| פחד גבהים | "מקשה אחת זהב" • "מציל אותי כל יום" • "קול פעמונים" • "זוכר אני" • "אור החיים" |  |
| שטח אפור | "הנה ימים באים" • "לשוב הביתה" • "אחת ולתמיד" • "כל הזמן" • "לים" • "הבוקר יעלה" • "Comme Les Oiseaux" • "משגיח מן החלונות" • "אדון עולם" |  |
| אלול תשע"ט | "נפשי" • "הלב שלי" • "סדר העבודה" |  |
| סוף חמה לבוא | "פורחים לשובם" |  |
| במה קהל ואהבה | "לבחור נכון" • "ניצחת איתי הכל" |  |
| סינגלים אחרים | "ימין ה' רוממה" • "בן יקיר לי" • "נחכה לך" • "כתר מלוכה" • "סיבת הסיבות" • "תכף יפתח" • "לא נפסיק לחלום" • "אני שייך לעם" |  |
| השתתפות בסינגלים | "והאמת" • "המסובב" • "כל מעייני" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: ef027834-b104-4fa7-a1b9-1e6c231bf47e
המתקפה על שגרירות ערב הסעודית בח'רטום (1973)

| --- | --- |
 תאריך:  1 במרץ 1973 
 מקום:  Embassy of Saudi Arabia, Khartoum 
 מטרה:  שגרירות ערב הסעודית בח'רטום
 סוג:  פיגוע מיקוח 
 הרוגים:  3
 חטופים:  10
 מבצע:  ספטמבר השחור (פת"ח)
 
המתקפה על שגרירות סעודיה בח'רטום הייתה פיגוע טרור שביצעו מחבלים פלסטינים מארגון ספטמבר השחור בתחילת מרץ 1973 בח'רטום, בירת סודאן. המחבלים חטפו 10 דיפלומטים זרים שהתכנסו בשגרירות הסעודית בעיר ולאחר ניסיונות להשיג שחרור אסירים בארצות הברית וישראל שלא צלחו, שחררו המחבלים את הדיפלומטים הערביים ורצחו את שגריר ארצות הברית וסגנו ואת שגריר בלגיה.
הפיגוע עורר זעזוע עמוק בעולם כולו, ואשמת תכנון הפיגוע הופנתה לארגון אש"ף ולעומד בראשו יאסר ערפאת.
החטיפה

הפיגוע התרחש ב-1 במרץ 1973, כאשר בחצר השגרירות הסעודית בח'רטום התקיימה מסיבת פרידה מסגן השגריר האמריקאי, ג'ורג' מור, שסיים אז את שירותו במדינה. במהלך המסיבה חדר למתחם השגרירות כלי רכב ובו מחבלים חמושים. המחבלים השתלטו ביריות על הדיפלומטים החוגגים, תוך כדי שהם פוצעים אחד מהדיפלומטים. לאחר מכן המחבלים ריכזו את הדיפלומטים, בהם שגריר ארצות הברית בסודאן קליאו נואל, סגנו ג'ורג' מור, שגרירי סעודיה ובלגיה, ודיפלומט ירדני, בבניין השגרירות, שם החזיקו בהם כבני ערובה. החוטפים הכו את בני הערובה והשפילו אותם.
החוטפים הציגו דרישות גבוהות לממשלות בעולם ובראשן שחרור אסירים, בהם סירחאן סירחאן (שרצח את רוברט קנדי וריצה עונש מאסר בארצות הברית), כל הנשים הפלסטיניות שהיו כלואות בישראל, מוחמד עודא (מראשי "ספטמבר השחור" שהיה עצור בירדן), וחברי ארגון באדר מיינהוף שהיו כלואים בגרמניה. נשיא ארצות הברית ריצ'רד ניקסון כינס מסיבת עיתונאים והודיע כי לא ייכנע למחבלים וסירב למלא את דרישותיהם.
ביום שלמחרת, משלא נענו דרישות המחבלים, נלקחו השגריר האמריקני נואל, סגנו מור והשגריר הבלגי למרתף הבניין ושם רצחו אותם המחבלים ביריות מטווח קצר, זאת כאשר על פי הוראה מפורשת שקיבלו ממפקדת אש"ף בביירות הם ירו תחילה ברגליהם של הקורבנות ולאחר מכן בבטנם על מנת להוסיף עליהם סבל, לאחר מכן שחררו המחבלים את הדיפלומטים הערביים שהיו מוחזקים בידם והסגירו עצמם לסודנים.