stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רייאנה ברנאווי
הערות שוליים

↑  "Saudi Arabia to send its first woman astronaut into space". The Independent (באנגלית). 2023-02-14. נבדק ב-2023-02-14.
↑  Alaeva, Liliia (2023-02-14). "Saudi Arabia will send a woman into space for the first time". Журнал The Universemagazine Space Tech (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-02-14.
↑  "In Line with Vision 2030, the Kingdom Returns to Space by Sending a Male and Female Astronaut to the International Space Station The official Saudi Press Agency". www.spa.gov.sa. נבדק ב-2023-02-14.
1 2  אסטרונאוטית מסעודיה תשוגר לחלל באביב, באתר ynet, 14 בפברואר 2023
↑
↑  Mike Wall (2023-02-13). "SpaceX to launch 1st Saudi woman to space on private Ax-2 mission". Space.com (באנגלית). נבדק ב-2023-02-14.
↑  סתיו נמר, ‏הסעודית הראשונה והאסטרונאוטית המנוסה ביותר: נחשף מועד משימת החלל הפרטית השנייה, באתר מעריב אונליין, 7 באפריל 2023
↑  Who is Rayyanah Barnawi, first Saudi woman to voyage in space?, Hindustan Times, ‏2023-04-07 (באנגלית)
↑  אסטרונאוטית סעודית ראשונה תשוגר הלילה לחלל: "כבוד גדול", באתר וואלה, 21 במאי 2023
↑  Jackie Wattles, SpaceX Axiom 2 mission returns from space station, CNN, ‏2023-05-30 (באנגלית)
קרם לחות

פטרולטום לבן, מוכר בישראל בשם וזלין
קרם לחות הוא תכשיר קוסמטי המשמש להגנה, לחות, שימון העור ומונע קמטים. פעולות אלו מבוצעות בדרך כלל על ידי חלב המיוצר על ידי עור בריא. שימוש בקרם לחות מגביר את הפעולה הטבעית של העור.
מנגנון פעולה

בגוף האדם, מים מתאדים ללא הרף מהשכבות הפנימיות של העור. וויסות תכולת המים של העור שומר על איזון בין יובש ללחות. עור רטוב ולח מדי פגיע בפני פתוגנים ולכלוך, עור שהתייבש יהפוך לשביר ונוקשה. היכולת לשמור על לחות תלויה בשכבת השומנים הדו-שכבתית שנמצאת בין הקרטינוציטים.
קרמי לחות משנים את קצב איבוד המים. החומרים העיקריים של קרמי הלחות מתחלקים לאחת משתי קטגוריות: חוסמים את התאדות הנוזלים ומוסיפים לחות.
החומרים החוסמים יוצרים ציפוי על פני העור, ומונעים מהלחות לברוח. משחות חוסמות את בריחת הלחות יותר מקרמים נוזליים, וקרמים נוזליים יותר מתחליב. שכבת וזלין הנמרחת על עור רגיל יכולה להפחית את איבוד הנוזלים ב-50%-75% למשך מספר שעות. שמנים המיוצרים באופן טבעי על ידי גוף האדם משמרים לחות באמצעות אותו מנגנון.
החומרים סופגי הלחות סופגים מים מהאוויר ומוסיפים לחות לעור כאשר הלחות באוויר גבוהה מ-70%.
תכשירי לחות לרוב מכילים גם מים, שפועלים כחומר לחות זמני וכדרך לספיגה של חלק מהרכיבים ולאידוי קרם הלחות.
שימושים

קרמי לחות מונעים מהעור להזדקן ולהתקמט. הם נמצאים בשימוש נרחב גם כקרם הגנה מקרינת השמש, דאודורנט, תכשירי ניקוי לעור, קרמי גילוח, אפטר שייב ומרכך לשיער. חומרי לחות משמשים בחיתולים למניעת עור יבש ותפרחת חיתולים. שימוש מוגזם בקרם לחות עלול לגרום לעור לא לייצר חלב שישמור על הלחות ולהפסיק לשים לב להבדלים בין מקום יבש ללח כך שלא ייצור חלב בהתאם ללחות באוויר. גם מריחת קרם לחות בכמויות גדולות מזיקה מפני שהעור לא מסוגל לספוג כמות גדולה של קרם.
קרמי לחות משמשים לטיפול במחלות עור מסוימות, כגון פסוריאזיס, קסרוזיס וגרד באטופיק דרמטיטיס. לעיתים קרובות הם משולבים עם חומרי לחות, כגון חומצה סליצילית ואוריאה.
סכנות

קרמי לחות עשויים לעורר תגובה חיסונית או אפילו לגרום למשתמשים לפתח אלרגיות חדשות. אנשים עם אקזמה פגיעים במיוחד לתגובה אלרגית עם קרמים, שכן העור שלהם פגיע ומאפשר לחומרים משמרים להיקשר ולהפעיל תאי חיסון.
מוצרי טיפוח על בסיס פרפין עלולים להוות סכנת שריפה.
ראו גם

מרכך שיער
וזלין
הערות שוליים

↑  עידן גורן‏, אני רק שאלה: האם קרם לחות באמת עובד?, באתר וואלה, 4 במרץ 2016
↑  שיפקה מגזין בריאות, מאמרי בריאות על בסיס יומי, רופאי עור אומרים: אל תשתמשו בקרם לחות - זאת הסיבה, באתר שיפקה, ‏2019-08-29
↑  מאת נטע קרצו־נייגר, 5 דברים שמזיקים לעור הפנים שלך ואפילו לא ידעת, באתר מגזין את, ‏2017-11-19
רצועה נסתרת

בתחום המוזיקה המוקלטת, רצועה נסתרת הוא שיר או קטע אודיו באלבום מוזיקה שאינו מופיע בפירוט שירי האלבום, ובכך "מפתיע" את המאזין. במקרים נדירים, "רצועה נסתרת" הוא למעשה שגיאה שהתרחשה במהלך המאסטרינג של האלבום. עם זאת, מאז עלייתם של שירותי סטרימינג דיגיטליים, כגון אייטונס וספוטיפיי, בתחילת המאה ה-21, רצועות נסתרות לא מופיעות יותר באלבומי מוזיקה.
מדי פעם לא ברור אם קטע מוזיקלי כזה או אחר הוא "נסתר". לדוגמה, השיר "Her Majesty" של הביטלס, שלפניו 14 שניות של שתיקה, לא היה במקור באלבום האולפן ה-11 שלהם, Abbey Road.‏ לפיכך, ישנו חוסר קונצנזוס על מה שנחשב לרצועה נסתרת. לחלופין, דברים כאלו מתוייגים כניסויי אודיו מעורפלים, שגיאות או פשוט חלק בלתי נפרד משיר סמוך בתקליט.
ראו גם

ביצת פסחא (מדיה)
צד א' וצד ב'
מסרים סודיים בשירים
דגימה (מוזיקה)
רצועת בונוס
הערות שוליים

↑  Rogers, Jude (25 בינואר 2015). "Manna for fans: the history of the hidden track in music". The Guardian. ארכיון מ-2022-09-26. נבדק ב-25 בינואר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Hidden Songs: The Beatles, "Her Majesty"". ארכיון מ-2007-04-22. נבדק ב-2007-03-07.
↑  "Hidden Songs: The Beatles, "Untitled"". ארכיון מ-2007-04-27. נבדק ב-2007-03-07.
עמק ססגון

| --- | --- |

מבט לעמק ססגון מהר מכרות, 2007
 מידע כללי
 גיל גאולוגי:  485–540 מיליוני שנים לפני זמננו
 נתונים ומידות
 גובה:  170 מטר מעל פני הים
 שטח:  300 דונם
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מצפון־מזרח לבקעת תמנע,  וממערב לקיבוץ אליפז
 גבולות:  נחל תמנע מדרום, הר מכרות מצפון ומצפון־מערב, וגבעת ססגון במזרח.
 אזור:  הערבה
 קואורדינטות:  29°47′58″N 34°59′23″E﻿ / ﻿29.799583°N 34.989722°E﻿ / 29.799583; 34.989722
 
 מפת עמק ססגון, השביל הצהוב, מסמן את שביל ישראל העובר בעמק (למפת דרום הנגב מוגדלת) עמק ססגון(למפת דרום הנגב רגילה) עמק ססגון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עמק ססגון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עמק ססגון
 
עמק ססגון שוכן בצפון מזרח בקעת תמנע, כ-25 ק"מ מצפון לאילת וכ-3 ק"מ ממערב לכביש 90, וממערב לקיבוץ אליפז. סביב העמק ניצבות גבעות מִשאר של אבן חול נובית ובלבו עובר "שביל ישראל". העמק מצוי מחוץ לגבולות פארק תמנע והוא פתוח ללא תשלום לציבור. מאז 2007 ולמשך כתריסר שנים התנהל מאבק ציבורי נגד הקמתו של מתחם מלונאות בתוך העמק. המאבק הוכתר בהצלחה ובדצמבר 2019 אישרה המועצה הארצית לתכנון ובנייה פה אחד תוכנית שבמסגרתה יוכרז עמק ססגון כשמורת טבע. במסגרת תוכנית זו תתאפשר הקמתו של מלון בסמוך למבואת פארק תמנע.
שם העמק

השם "עמק ססגון" ניתן למקום ב-2007 על ידי פעילי סביבה מקיבוצי הערבה הדרומית בשל סמיכותו ל"גבעת ססגון" וצבעוניותן של שכבות אבן החול המקיפות אותו. שם זה אינו מופיע במפות של המרכז למיפוי ישראל (מפ"י), ומשום כך היו גורמים שהתנגדו לשימוש בו. אף על פי כן, במהלך השנים השתרש השם "עמק ססגון" בציבור והוא מופיע בעבודות מחקר ובעשרות רבות של פרסומים בעיתונים, ברדיו ובטלוויזיה. כמו כן, הוא הוסף למפות השבילים של החברה להגנת הטבע.
גאוגרפיה ואקלים

העמק, ששטחו כ-300 דונם וגובהו כ-170 מטרים מעל פני הים, תחום על ידי נחל תמנע מדרום, הר מכרות מצפון ומצפון-מערב, ועל ידי גבעת ססגון במזרח. שלושה הרי מִשאר של אבן חול נובית מקיפים את העמק. שניים מהם, הר מכרות וגבעת ססגון, הם הגדולים מסוגם בישראל ומתנשאים כ-150 ו-115 מטרים מעל העמק, בהתאמה. הרי משאר אלו מקנים לעמק את ייחודו הנופי (שאר גבעות המשאר בבקעת תמנע קטנות בהרבה). עמק ססגון מחולק לשתי אונות, מערבית ומזרחית, וביניהן מפרידה גבעה מצוקית ללא שם. אוכף צר ונמוך שבו פטריית אבן חול גדולה, מקשר ביניהן. באונה המזרחית עובר "שביל ישראל" המקשר בין מעלה מלחן ונחל מנגן (ודיונת מנגן) להר תמנע. את העמק מנקזים שלושה ערוצים, שניים זורמים אל נחל תמנע שמדרום לעמק, ואחד ישירות לכיוון מזרח לערבה.
פרופסור אמוץ זהבי, שסייר בתמנע ב-1950, טען שנוף גאומורפולוגי דומה לזה שבעמק ססגון, היה מצוי גם בדרומה של בקעת תמנע, אך נהרס בפעולות החציבה והכרייה שהתבצעו בה בין שנות ה-50 וה-80 של המאה ה-20.
האקלים בבקעת תמנע ובעמק ססגון שבתוכה הוא אקלים צחיח קיצוני עם ממוצע משקעים שנתי נמוך של כ-25 מ"מ בשנה וטמפרטורות ממוצעות בקיץ של כ-40 מעלות צלזיוס ביום ו-25 מעלות בלילה, ובחורף 22 מעלות ביום ו-10 בלילה.
גאולוגיה

בעמק ססגון ובהרי המשאר שסביבו נחשפות אבני חול שהן סלעי משקע שמקורן בתוצרי בליה של סלעי יסוד וסלעים מותמרים. מחשופי אבן החול בעמק על פי סדר היווצרותם, הם מתצורת תמנע ומעליה תצורת שחורת אשר הורבדה במהלך הקמבריום (540–485 מיליוני שנים לפני זמננו). מעל תצורת שחורת מצויה תצורת אמיר שהיא מאוחרת יותר בכ-400 מיליון שנה. הפער הסטרטיגרפי שבין תצורות שחורת ואמיר נובער מתקופה ארוכה של בליה. בעמק ססגון מופיעות תצורת תמנע כגבעות שחורות בבסיס הרי המשאר, תצורת שחורת כסלעים אדמדמים מגוונים המהווים את החלק התחתון בהרי המשאר ותצורת אמיר כסלעים חומים בחלקם העליון.
אקולוגיה בעמק ססגון ובהרי המשאר הסובבים אותו

בשל צחיחותו של האקלים באזור הערבה הדרומית ובכלל זה בעמק ססגון, התפתחה בו מערכת אקולוגית יוצאת דופן, המזכירה בחלקה את התופעות האקלימיות באזורים בסהרה. חרף תנאי הסביבה המאתגרים (שילוב של טמפרטורה יובש וקרינה), המערכת הגאו-הידרולוגית מצליחה לתמוך במגוון רב יחסית של מיני צמחים, המקיימים שפע פרטים ועושר מינים של בעלי חיים כפרוקי-רגליים וחולייתנים.
אקולוגיה בעמק ססגון ובהרי המשאר הסובבים אותו > צמחייה

בשנים שחונות מתקשה מאוד הצמחייה החד-שנתית לגדול בעמק, אך בשנים גשומות, שבהן שוטפים המים את הערוצים, גדלים בעמק ססגון צמחי מדבר רבים האופייניים לאזור.
בסקר צמחים שנערך לאחר שנה גשומה, זוהו בעמק ססגון המינים: מלענן מנוצה, מלענן ריסני, דוחן אשון, תלת מלען פעוט, אפיונה מחוספסת, קזוח תלת קרני, חמדת השיח, אזוביון מדברי, פורסקוליאה שבירה, שמשון ליפי, רכפתן מדברי, מרווה מצרית, עירית צרת-עלים, פגוניה ערבית, פגוניה קטנת פרחים, פגוניה דביקה, עוקץ עקרב גלוני, פיגמית מגובששת, פרעושית גלונית, פרעושית מסולסלת, כוכב ריחני, יפרוק המדבר, מצמרת שעירה, סילון קוצני, מנתור ערבי, טוריים מדבריים, לחך ריסני, לחך סגלגל, לוניאה מחודדת, חלבלוב מגורגר, חלבלוב קהירי, מלחית מסורגת, קדד הסיף, פריינית קירחת, כפתור החולות, מחטנית המדבר, פרסטיה מצרית, זיזים חשופים, זקנונית הגממות, לוניאה מחודדת, זוגן פשוט ושיטת הסוכך.
אקולוגיה בעמק ססגון ובהרי המשאר הסובבים אותו > בעלי חיים

שתי קבוצות של בעלי חוליות המשגשגות במדבר קיצוני זה הן מחלקת הזוחלים ומחלקת היונקים. לאור תנאי האקלים ומיעוט המשאבים, משגשגים במיוחד מיני לטאות ונחשים המוכרים כיצורים חסכוניים מבחינה אנרגטית. אלו כוללים לטאות כמניפנית מצויה, מניפנית אילתית, ישימונית מצויה, ישימונית תמנע, שנונית הנחלים, שנונית האז, חרדון מדבר וחרדון סיני. עוד מצויים באזור נחשים כזעמן דק, זעמן יפהפה ואפעה מגוון.
בקרב היונקים הקטנים, מצויים עטלפי חרקים דוגמת פרספון, עטלפון בודנהיימר ואפלול נגב, ומכרסמים כגרביל הערבה וגרביל סלעים וקוצנים. בעמק גם אוכלי עשב גדולים יותר כארנבות, צבי הנגב ויעל נובי וטורפים כשועל מצוי ושועל צוקים (המתגוררים במצוקים של הרי אבן החול סביב) זאב אפור וצבוע מפוספס. באתר זה תועדו תצפיות ישירות ועקבות של צבועים וזאבים, וידוע על השימוש של טורפים אלו במאורות בתוך מבני אבן-החול.
היבט אקולוגי נוסף של עמק ססגון, הוא תפקודו כמעבר פעיל וחיוני עבור תנועת בעלי-חיים (מסדרון אקולוגי). אין מדובר רק בתנועה מקומית על ידי בעלי חיים קטנים, אלא בסקאלה רחבה יותר הנאמדת בקילומטרים, בעיקר על ידי יונקים פרסתניים (צבאים) וטורפים (זאבים וצבועים). עמק ססגון מהווה חיבור בין שמורת יטבתה הגדולה והשופעת בצפון, לבין שמורת בקעת תמנע ושמורות נוספות (נחלי נמרה, רחם, עתק ואף ערבת עברונה הנרחבת). אוכלוסיית צבי הנגב בערבה הדרומית היא הגדולה ביותר בישראל (כ-600 פרטים בין יטבתה לאילת), ועמק ססגון חיוני לתפקודה והישרדותה כאחד המעברים הפתוחים היחידים שנותרו לצד הפיתוח המודרני הנרחב בערבה.
בעמק נמצאו עדויות לבעלי חיים שזה מכבר נכחדו מהאזור – יען הנגב (נמצא אתר קינון ובו כמות גדולה של שברי ביצים) וכן מלכודת נמרים שמורה.
ארכאולוגיה והיסטוריה

החפירות שנעשו בבקעת תמנע לא כללו את עמק ססגון. אולם, בסקר ראשוני שנערך ב-2008 על ידי ד"ר עוזי אבנר התגלו 28 אתרים קטנים ו-12 נקודות ממצא, החל מהתקופה הנאוליתית המאוחרת (האלף ה-6 לפנה"ס) ועד תקופה האסלאמית הקדומה (המאות 7–11 לספירה). בין האתרים: מבנה מגורים עם חצר וארבעה חדרים, תעלת כרייה לנחושת, שתי מלכודות טורפים, מספר קברי גל (טומולי) ושלושה מתקנים עם מצבות פולחן.
אחרי מלחמת העצמאות, בין שנות ה-50 וה-80 של המאה ה-20, התקיימה פעילות נמרצת של חיפוש מחצבים (בעיקר נחושת ומנגן) בכל בקעת תמנע וסביבתה. פעילות זאת כללה סלילת רשת צפופה של דרכים לחפירות ולקידוחי בדיקה. אף שפעילות זאת לא פסחה על עמק ססגון (שבו נכבשה דרך עפר), הוא נותר שמור יחסית. מרחב זה מופר פחות מרוב חלקי הבקעה, כולל אזורי פארק תמנע של היום בסמוך לאתרי המרכבות, אתר הקשתות (פירי כריית נחושת), אגם תמנע ועוד. ב-1996, במסגרת תוכנית המתאר לבקעת תמנע, הוחלט שחלק זה יוחרג למטרות פיתוח מלונאי.
נוף ותיירות

מטיילים רבים מגיעים לעמק ססגון ואל דיונת מנגן הסמוכה אליו, שבה קיים חניון רשמי של רשות הטבע והגנים. אלו נהנים מצבעוניותם של אבני החול ותצורות הסלע היפות. העמק מבודד מהפארק והכניסה אליו אינה כרוכה בתשלום. בין המבקרים מספר גדל והולך של רוכבי אופנים וצועדים ב"שביל ישראל" אשר חוצה את העמק - בואכה הר תמנע בדרום ומעלה מלחן בצפון-מערב.
המאבק על עמק ססגון > ציונים לשבח ואזכורים בתרבות

באפריל 2008 יצא שירו של יאיר דלאל בשם נפגש בעמק ססגון, בשיר משתתפים גם קובי אוז, סי היימן, אריאל הורוביץ, דן תורן, דודי לוי, גלעד ויטל ועוד.
ב-2011 קיבל מטה המאבק להצלת עמק ססגון, את פרס הגלובוס הירוק הניתן על ידי חיים וסביבה" - ארגון הגג של ארגוני הסביבה בישראל, הכולל כ-130 ארגונים.
המאבק על עמק ססגון תועד על ידי הצלם והבמאי יובל פן. הסרט הופק בסיוע יס דוקו.
לקריאה נוספת

יניב גולן, קריאה אחרונה לעמק ססגון, הוצאת דחפור, תשע"א - 2010
יניב גולן, ניצחון קטן במאבק גדול, הוצאת דחפור, תש"פ - 2020
הערות שוליים

1 2  דן לביא, פה אחד: אושר המיקום למלון בבקעת תמנע, באתר ישראל היום, 3 בדצמבר 2019
1 2  יניב גולן, קריאה אחרונה לעמק ססגון, המאבק להגנה על צפונה של בקעת תמנע. הוצאת דחפור, 2010
↑  אמוץ זהבי, 2008. חוות דעת שהוגשה לבית המשפט על עמק ססגון
↑  נתוני הגשם בבקעת תמנע מאתר השרות המטאורולוגי הישראלי
↑  נתוני מזג אוויר בתמנע ביוני 2016 באתר AccuWeather.com
↑  Beyth, M., Segev A., and Bartov, Y., 1999, The geological map of Be’er Ora,1:50,000 Sheet 25-IV Geol. Surv. Isr
1 2  מיכאל בייט ורן קלבו, 2014, בקעת תמנע כפארק גאולוגי, דוח המכון הגאולוגי מס' GSI/09/2014
1 2  פרק זה נכתב על ידי רועי טלבי, אקולוג לשעבר של מחוז אילת, רשות הטבע והגנים
↑  רשימת הצמחייה נערכה על ידי דודי ריבנר מקיבוץ אילות בסיור שנערך בעמק ססגון ביום 29 במאי 2017
↑  עוזי אבנר 2008, סקר ארכאולוגי בקעת ססגון
↑  תקנון תוכנית בניין עיר - בקעת תמנע 2/112/02/12
↑  משה גלעד, מבחר מסלולים לרכיבה על אופניים בנגב, באתר הארץ, 23 במרץ 2012
↑  תוכנית איגרא, גרסה סופית: נספח בינוי, תשריט והוראות בינוי מ-22 באוקטובר 2014
1 2  עתמ (ב"ש) 264/08 אדם טבע ודין - אגודה ישראלית להגנת הסביבה ואחרים נגד הוועדה המחוזית לתכנון ובניה - מחוז דרום ואחרים, ניתן ב-30 בדצמבר 2008
↑  קטע פרוטוקול  הוועדה מ-27 באפריל 2009, שבו מחליטים להטיל על סוקר עצמאי לבחון חלופות מחוץ לתחומי התוכנית הספציפית
↑  חברת אתוס
↑  קטע מפרוטוקול הוועדה מ-12 בדצמבר 2011 שבו מחליטים בניגוד להמלצת צוות הסקר
↑  אבסורד בתמנע (ארכיון)
↑  פניית אדם טבע ודין ליועץ המשפטי (ארכיון)
↑  הודעת פרקליטות המדינה (ארכיון)
↑  פרוטוקול ישיבת הוועדה  מ-3 בפברואר 2014 שבו מנחים את היזם להקטין את הפרויקט אל מכסת הבינוי החוקית
↑  פרוטוקול הוועדה המחוזית, 10 באוקטובר 2016
↑  כתב הערר מ-8 בנובמבר 2016
↑  אלון טל, בחינת חלופות להקמת מלון באזור פארק תמנע - דוח ביניים, מאי 2008
↑  יניב גולן, חנן, תציל את עמק ססגון, עמ' 26
↑  אילנה קוריאל, השר להגנת הסביבה: לא יוקם מלון בעמק ססגון, באתר ynet, 20 בפברואר 2016
↑  דותן לוי, בוטל המענק ליזמי המלון בפארק תמנע, באתר כלכליסט, 12 בנובמבר 2018
↑   נפגש בעמק ססגון, בביצוע יאיר דלאל, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב
↑  הזוכים ב"גלובוס הירוק" לשנת 2011 באתר "עבודה שחורה"
↑  קרני עם-עד,
 המאבק של חברי הקיבוצים בערבה להצלת עמק ססגון מגיע למסך הטלוויזיה באתר mynet קיבוץ, 14 בפברואר 2018
תלמידי "תיכון המושבה" מזכרון יעקב בעמק ססגון, ברקע גבעת ססגון המהווה את גבולו המזרחי של העמק
חלקו המערבי של עמק ססגון, מבט מדרום (צילום מרחפן), ממול- הר מכרות, מימין- גבעת ססגון. שתי הגבעות בנויות מאבני חול מתצורות נטפים ושחורת
צמחייה אחרי שנה גשומה בעמק ססגון, מאי 2017
חלקו המזרחי של עמק ססגון, מבט מדרום (צילום מרחפן). ממול, הר מכרות, ומשמאל, גבעת ססגון. שתי הגבעות בנויות מאבני חול מתצורות נטפים ושחורת
מבט על עמק ססגון והר מכרות מראש גבעת ססגון, 2007
מטה המאבק להצלת עמק ססגון מקבל את פרס הגלובוס הירוק, 24 במרץ 2011, על הבמה יניב גולן ממטה המאבק, משמאלו ח"כ לשעבר דב חנין והעיתונאי וח"כ ניצן הורוביץ.
מבט לעמק ססגון מהר מכרות, משמאל גבעת ססגון
קרול קרמרה

| --- | --- |

 לידה:  1975 (בת 49 בערך) בריסל, בלגיה 
 מדינה:  בלגיה, רואנדה 
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון המלכותי של בריסל 
 פרופיל ב-IMDb
 
קרול קרמרה (באנגלית: Carole Karemera; נולדה ב-1975) היא שחקנית, רקדנית, נגנית סקסופון, ומחזאית רואנדית שנולדה בבלגיה.
ביוגרפיה

קרמרה נולדה בבריסל, בירת בלגיה, בשנת 1975 לזוג שהוגלו מרואנדה. כילדה, היא הצטיינה במתמטיקה וחלמה לפתוח מאפייה. היא למדה בקונסרבטוריון הלאומי לתיאטרון ומחול שבבריסל. היא גם רקדה עם קבוצת Ultima Vez Vandekeybus. אביה היה עיתונאי, וחזר לבלגיה רק ב-1994 כתוצאה מרצח העם ברואנדה. קרמרה גילתה את רואנדה לראשונה ב-1996, כאשר נסעה במדינה על אופנוע.
קריירה

לפני התחלת הקריירה שלה בקולנוע, קרמרה הופיעה בכמה מחזות, כגון נשות טרויה של אוריפידס, The Ghost Woman של קיי אדשד, ו-Anathema. בין השנים 2000 עד 2004, היא כיכבה בסדרה Rwanda 94, שדוד שלה, ג'ין-מרי מויאנגו, כתב את הפסקול שלה.
בשנת 2005, קרמרה כיכה בסרט לפעמים באפריל, של ראול פק, בנושא רצח העם ברואנדה. באותה שנה היא החליטה להשתקע בקיגאלי. עם המעבר לרואנדה, היא נהייתה מעורבת עם פרויקטים תרבותיים, הכוללים העלאת מחזות אינטראקטיביים ברחובות ערי רואנדה, כדי ליצור היסטוריה משותפת. יחד עם סיסיליה קנקונדה, היא הקימה "קתדרלת קול" הבנויה מהקלטות של אנשים המספרים על זיכרונותיהם מרואנדה לפני 1994. בשנת 2006, בעזרת עוד שבע נשים, קרמרה ייסדה את מרכז אישיו לאומנות בקיגאלי כדי לתמוך בתרבות בעיר בירה, בה לא היה תיאטרון עד זמן זה.
בשנת 2007, קרמרה כיכבה בסרט Juju Factory בתפקיד ביאטריס. על תפקיד זה היא זכתה בפסטיבל הסרטים של אפריקה שבאיטליה בקטגוריית השחקנית הטובה ביותר. היא כתבה את המחזה Chez l’habitant, המספר על חוויותיהן של נשים בבריסל, קיגאלי, וסבראן. בשנת 2016, היא כיכבה במחזה Battlefield של פיטר ברוק, המבוסס על המהאבהארטה. בשנת 2018, הוענק לה פרס ב-Les Journées théâtrales de Carthage, המוקיר את עבודתה ותרומתה לתיאטרון ברואנדה.
פילמוגרפיה

לפעמים באפריל (2005)
Sounds of Sand (2006)
Juju Factory (2007)
Black (2008)
פרסים

2007 – זכייה בפסטיבל הסרטים של אפריקה שבאיטליה בקטגוריית השחקנית הטובה ביותר.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Charon, Aurélie (12 באוקטובר 2018). "Carole Karemera, j'irai le dire chez vous". Libération (בצרפתית). נבדק ב-2 באוקטובר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  "Who are the stars of Rwanda's Hillywood?". The New Times. 11 ביולי 2014. נבדק ב-2 באוקטובר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Carole Karemara". Arterial Network. נבדק ב-2 באוקטובר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Bédarida, Catherine (21 באפריל 2004). "Carole Karemera incarne la douleur des résistants tutsis". Le Monde (בצרפתית). נבדק ב-2 באוקטובר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Lacey, Marc (17 בפברואר 2004). "Rwanda Revisits Its Nightmare; Filmmaker, in HBO Project, Uses Survivors and Actual Sites to Recount 1994 War". New York Times. נבדק ב-2 באוקטובר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Kodjo-Grandvaux, Séverine (15 בדצמבר 2016). "Carole Karemera veut reconstruire le Rwanda grâce au théâtre de rue". Le Monde (בצרפתית). נבדק ב-2 באוקטובר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Mahnke, Hans-Christian. "Review of "Juju Factory"". Africavenir. נבדק ב-2 באוקטובר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kantengwa, Sharon (21 באפריל 2016). "You can use art to speak to the world - Carole Karemera". The New Times. נבדק ב-2 באוקטובר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑   יאיר אשכנזי, הבמאי פיטר ברוק חוזר לאפוס ההודי "מהאבהארטה" במחזה חדש, באתר הארץ, 29 ביולי 2015
↑  Mazimpaka, Magnus (8 בדצמבר 2018). "Rwandan Actress Carole Karemera Receives Great Award In Tunisia". Taarifa. נבדק ב-2 באוקטובר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb14685423c (data)  GND: 1066224420  ISNI: 0000 0000 0199 2305  LCCN: no2016058436  NTA: 353299774  SUDOC: 07413423X  VIAF: 265047138   WorldCat (עם VIAF): 265047138
קסטריו מוטה דה חודיוס

קסטריו מוטה דה חודיוס (בספרדית: Castrillo Mota de Judíos) הוא כפר בצפון ספרד, במחוז בורגוס, שהוא חלק מהקהילה האוטונומית של קסטיליה ולאון, כ-51 ק"מ ממערב לבורגוס. בכפר מתגוררים 48 (2022) תושבים.
היסטוריה

שמו המקורי של הכפר היה קסטריו מוטחודיוס (Castrillo Motajudíos; "מחנה גבעת היהודים") וניתן לו בשנת 1035, כאשר יהודים שנמלטו מפוגרום התיישבו בו.
בשנת 1627 שונה שם הכפר לקסטריו מטחודיוס (Castrillo Matajudíos; "מחנה מוות ליהודים").
ביוני 2015 הוחזר שם הכפר לשם המקורי, לאחר שתושביו החליטו על כך במשאל שיזם ראש הכפר. באוקטובר 2015 נערך טקס להחלפת השם בנוכחות שגריר ישראל, דניאל קוטנר.
בנובמבר 2022 נחנכו בכפר "מרכז הזיכרון הספרדי" ו"גינת ישראל" לזכר הקהילה היהודית שהתגוררה שם בימי הביניים, בנוכחות בכירי הקהילה היהודית הספרדית ואנשי שגרירות ישראל. שגרירת ישראל בספרד רודיקה רדיאן-גורדון נטעה עץ זית בשם המדינה והשאירה מכתב תודה בקפסולת זמן שהוטמנה במקום
היסטוריה > סמל המקום

שורשיו היהודיים של הכפר ניכרים בסמלו, הכולל מגן דוד.
היסטוריה > אישים חשובים בני המקום

בשנת 1510 נולד בכפר אנטוניו דה קבסון, מלחין ונגן עוגב, הנחשב כחשוב מבין המלחינים הספרדים לכלי מקלדת של זמנו, וגדול נגני העוגב של ספרד.
ערים תאומות

ישראל כפר ורדים, מחוז הצפון, ישראל (מ־2016)
ראו גם

לה מור או ז'ואיף
הערות שוליים

↑  איתמר אייכנר, הכפר שחזר בתשובה: מ"מוות ליהודים" – למרכז הנצחה ליהודי ספרד, באתר ynet, 10 בנובמבר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2014029070  VIAF: 306395691   WorldCat (עם VIAF): 306395691
רשת AM:PM

| --- | --- |


חנות הרשת בדרום תל אביב
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מוטו:  "City Market" "קונים טרי יוצאים בזול"
 מייסדים:  גיא אדרי, גל בלינקס ורן בלינקס
 תקופת הפעילות:  2001–הווה (כ־23 שנים) 
 חברת אם:  דור אלון אנרגיה בישראל (1988)
 מיקום המטה:  תל אביב-יפו 
 ענפי תעשייה:  קמעונאות 
 מוצרים עיקריים:  שיווק קמעונאי, מזון
  
 www.ampm.co.il
 
חנות הרשת ברחוב בן-יהודה בתל אביב
AM:PM (או בשמה הרשמי: דור אלון ניהול מתחמים קמעונאיים בע"מ) היא רשת מרכולים ישראלית שהוקמה בשנת 2001. מרבית סניפיה ממוקמים בגוש דן ומרביתם פתוחים באופן רצוף בכל שעות היממה כולל בסופי שבוע. בשנים האחרונות, ענייני אסדרה של פתיחת מרכולים בימי שבת ושיקולי רווחיות הביאו להסבת חלק מהסניפים לשעות פתיחה מצומצמות יותר. נכון לאוקטובר 2021 מונה הרשת 57 סניפים והיא רשת המרכולים השישית בגודלה בישראל.
היסטוריה

הרשת הוקמה בשנת 2001 על ידי גיא אדרי והאחים גל ורן בלינקס, שהיו שותפים קודם לכן בפיצוצייה. השלושה ייסדו את הסניף הראשון של רשת AM:PM ברחוב בן-יהודה בתל אביב. מחזור המכירות בשנת הפעילות הראשונה עמד על כ־14 מיליון ש"ח, ובשנת 2006 עלה ל־180 מיליון ש"ח, במקביל לפתיחת סניפים נוספים. בשנת 2006 פתחה הרשת את הסניף הראשון מחוץ לתל אביב.
בסוף 2006 נמכרה AM:PM לחברת דור אלון אנרגיה בישראל (1988), שבשליטת אלון רבוע כחול ישראל, תמורת 143 מיליוני ש"ח, לפי מכפיל רווח של 50. לאחר עסקה זו המשיך תהליך ההתרחבות של הרשת.
לאחר רכישת הרשת החליט דודי ויסמן, מנכ"ל אלון רבוע כחול ישראל, על הפסקת מכירת מזון לא כשר בסניפי הרשת, אך השאיר את סניפי הרשת פתוחים בשבת. לאחר פתיחת סניף נוסף של הרשת ברחוב שינקין, בסמוך לישיבת בעלז, נקרא ויסמן אל רב העיר תל אביב, הרב ישראל מאיר לאו, שביקש ממנו לסגור את סניפי הרשת בשבת. ויסמן הסכים לסגור את הסניף הספציפי ברחוב שינקין אך לא הסכים לסגירה של שאר הסניפים, לאחר ניסיונות הידברות רבים שלא צלחו, הוחלט על ידי ועדת הרבנים למען קדושת השבת, להכריז על חרם כללי על עסקיו של ויסמן והקבוצה שבבעלותו, ובפרט על רשת "שפע שוק" שקהל היעד שלה היה הציבור החרדי, וב-10 במרץ 2008 פורסם מכתב מאת ועדת הרבנים, ביומונים "יתד נאמן" ו"המודיע", בו נכתב כי לעת עתה הוועדה קוראת לציבור בשם הרבנים שלא להתקשר עם החברות שבבעלותו בעסקים או ברכישת תלושי קנייה ושוברי קמחא דפסחא, ומוסיפה כי הדברים ילובנו בימים הקרובים וכי "ההשלכות של ליבון הדברים שיוכרעו בימים אלו, עלולים להביא לכך שכל מי שלא יפעל כאמור לעיל, יהיה בכלל אלו ששמו כספם על קרן הצבי". לתקופה קצרה היה נראה כי ויסמן נכנע, וחנויות הרשת החלו להיסגר בשבת, אך מיד לאחר מכן חזרו ונפתחו[דרוש מקור].
המאבק העיקרי מול הרשת הגיע מצד בעלי מרכולים קטנים בתל אביב, שלא יכלו לעמוד בתחרות מול הרשת הפתוחה בשבתות ועתרו לבית המשפט בדרישה שעיריית תל אביב תפעל לסגירת סניפי הרשת בשבת. בית המשפט המחוזי דחה את העתירה, אך בערעור לבית המשפט העליון נקבע שעל העירייה לפעול באופן נחרץ יותר לסגירתם בשבת של סניפי הרשתות AM:PM וטיב טעם.
באוקטובר 2008 דווח בגלי צה"ל כי AM:PM העסיקה במהלך יום הכיפורים עובדים יהודים בסידור מדפים ובספירות מלאי. בעקבות זאת פיטר ויסמן את מנכ"ל הרשת, עודד בלום, באומרו שהדבר "נוגד את תפיסת עולמו ומורשת משפחתו מזה דורות".
תחקיר של עיתון "העיר" ממאי 2009, העלה טענות כי הרשת פוגעת באופן שיטתי בזכויות העובדים בה, על ידי הטלת קנסות לא מוצדקים על איחורים והיעדרויות.
החל משנת 2012 החלה הרשת לעבור שינוי מיתוגי, אשר בין היתר כלל תמיכה באמנים ישראלים בעלון החודשי שלה. כך, בחודש ספטמבר 2012 פורסם פוסטר של האמן רמי מאירי ובחודשים שלאחריו ציורים של האמנים דוד גרשטיין ויהונתן כיס-לב.
לאחר הדחתו של דודי ויסמן מניהול קבוצת אלון באפריל 2015, פנו עובדי חברת "מגה" בבקשה למנכ"ל החדש, אביגדור קפלן, בבקשה לסגירת סניפי הרשת בשבתות, עקב חששם מקריסת החברה ואיבוד מקום עבודתם.