stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלן אוצ'ואה
הוקרה

אוצ'ואה הוכרה במהלך פעילות חודש המורשת ההיספאנית בקליבלנד, אוהיו ב-14 בספטמבר 2011.
בית הספר התיכון "אוצ'ואה" הממוקם בפסקו, וושינגטון, בית הספר היסודי "אלן אוצ'ואה" בקודהי, קליפורניה ובית הספר התיכון "אמני אלן אוצ'ואה" במזרח לוס אנג'לס נקראים על שמה. בנוסף, בגרנד פריירי, טקסס יש את "האקדמיה המדעית אלן אוצ'ואה" בבית הספר היסודי בן מילם. בפיקו ריורה, קליפורניה יש את "אקדמיית פראף אלן אוצ'ואה". איגוד בתי הספר הציבוריים בטולסה, קראה גם היא בית ספר יסודי חדש על שמה. דגל עם לוגו הרקטה שטס עם אוצ'ואה באפריל 2002 על סיפון מעבורת החלל אטלנטיס למשימה של 11 יום לתחנת החלל הבינלאומית הועבר לבית הספר התיכון אוצ'ואה בפסקו, וושינגטון כאשר אוצ'ואה ביקרה בבית הספר כאורחת מיוחדת ב-2002 והדגל נשאר שם בתצוגה קבועה.
אוצ'ואה קיבלה פרסים רבים ביניהם מדליית שירות מכובד של נאס"א (DSM) (2015), מדליית שירות יוצא דופן של נאס"א (ESM) (1997), מדליית מנהיגות מצטיינת של נאס"א (OLM) (1995) וארבע פעמים במדליית טיסת החלל של נאס"א (SFM) (2002, 1999, 1994, 1993). אוצ'ואה ומייקל פואל הוכרזו כמעמד 2017 של היכל התהילה של האסטרונאוטים בארצות הברית. אוצ'ואה זכתה להכרה בפרס חברת ההנהלה ההיספנית הטובה לשנת 2017 עבור עבודתה כמנהלת מרכז החלל ג'ונסון.
אוצ'ואה היא עמיתה של האגודה האמריקאית לקידום המדע (AAAS), במכון האמריקאי לאווירונאוטיקה ואסטרונאוטיקה (AIAA), באקדמיה הלאומית לממציאים (NAI) ובאגודה האופטית של אמריקה (OSA).
אוצ'ואה היא חלק מהנשים המעורבות בתחום כרטיסי המחשוב.
ב-2024 העניק לה הנשיא ג'ו ביידן את מדליית החירות הנשיאותית.
ראו גם

רשימת האסטרונאוטים ההיספאנים
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  Astronaut Bio: Ellen Ochoa, www.nasa.gov, ‏מאי 2018
↑  NASA Administrator, Ochoa Named Johnson Space Center Director; Coats To Retire, NASA, ‏2013-06-05 (באנגלית)
1 2  "Guide to Hispanic Heritage". britannica.com.
1 2  Space Today Online -- Man In Space Firsts -- table of contents, www.spacetoday.org
↑  Ellen Ochoa | Aerospace & Aviation | Working for California | Alumni | CSU, www.calstate.edu
↑  System for enhancement of optical features, נבדק ב-2019-01-07
↑  System for enhancement of optical features, נבדק ב-2019-01-07
↑  Position, rotation, and intensity invariant recognizing method, נבדק ב-2019-01-07
↑  Astronaut Biography: Ellen Ochoa, www.spacefacts.de
↑  Spaceflight Now | STS-107 Mission Report | STS-107 Entry Timeline, spaceflightnow.com
↑  NASA Administrator, Ochoa Named Johnson Space Center Director; Coats To Retire, NASA, ‏2013-06-05 (באנגלית)
1 2  National Science Board, National Science Board
↑  Christina Canales, JSC Director Ochoa to Be Inducted Into U.S Astronaut Hall of Fame, NASA, ‏2017-02-14
↑  Ellen Ochoa, www.aps.org (באנגלית)
↑  Ellen Ochoa Prep Academy, ochoaprep.erusd.org
↑  U.S. Astronaut Hall of Fame Induction Ceremony & Gala | Astronaut Scholarship Foundation (באנגלית)
↑  2017 Best of the Boardroom, Hispanic Executive, ‏2017-04-25 (באנגלית)
↑  Notable Women in Computing
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 2813 4466  LCCN: n88602946  SNAC: w6747dv6  VIAF: 11418146   WorldCat (עם VIAF): 11418146
ברק שמיר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 במרץ 1999  (בן 25) חולון, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2016
 עיסוק:  דוגמן, שחקן
 פרופיל ב-IMDb
 
ברק שמיר (נולד ב-26 במרץ 1999) הוא דוגמן ושחקן ישראלי.
ביוגרפיה

נולד בחולון, לעמי, מנהל סניף חברת השכרת רכב, ולרינה, מורה לגיל הרך. מאז גיל שש גדל בראשון לציון. בילדותו ועד גיל 17 שיחק כדורסל.
בשנים 2018–2021 שירת בצה"ל כעובד כללי במערך מדעי ההתנהגות.
קריירה

בשנת 2016, כשהיה בן 17, דגמן שמיר בתצוגת אופנה של ורסצ'ה במילאנו.
בסוף שנת 2017 החל לשמש כפרזנטור של רשת הביגוד הישראלית "פוקס", לצד שלומית מלכה. אולם הוא סיים את תפקידו ביולי 2018.
ביוני 2018 נודע כי יוביל קמפיין לחברת האופנה הקנדית "דיסקוורד 2". באוגוסט השתתף בקמפיין בינלאומי לחברת האופנה האמריקאית "נייקי". בספטמבר 2018 זכה בפרס "דוגמן השנה" של כתב העת הישראלי "את". בסוף שנת 2018 השתתף שמיר בהפקת אופנה למגזין הבריטי "Man About Town". בנוסף, הופיע על שער המגזין הבינלאומי "WONDERLAND".
שמיר השתתף בתצוגות והפקות אופנה רבות ברחבי העולם ובישראל, בהן לחברות ליווי'ס, ורסצ'ה, פרוקטר אנד גמבל, סמסונג, H&M, דיזל, ארמני, פול אנד בר, פקטורי 54, מיסוני, קלווין קליין ובנטון.
מאז יולי 2019 שמיר הוא אחד הפרזנטורים של חברת האופנה הישראלית "רנואר". בספטמבר נבחר כ"שגריר כבוד" בישראל של הבושם "קרולינה הררה", לצד שביט ויזל וליאנה עיון. בפברואר 2020 השתתף שמיר בעונת ה-VIP השנייה של "נינג'ה ישראל" בקשת 12.
ביוני 2020 נבחר, לצד הדוגמנית רומי פרנקל, לפרזנטור של חברת הקוסמטיקה האמריקאית "Clearasil". באותו החודש, לוהק שמיר לתפקיד המשחק הראשון שלו בסרט הסטודנטים "הבחירה הנכונה", לצד אינה בקלמן.
ב-2021 שיחק בעונה הרביעית של סדרת הנוער "נעלמים", בערוץ ניקלודיאון למנויי הוט. בשנת 2021 עלה לאקרנים סרט הנעורים הישראלי "הרפסודה", בו גילם את מתניה.
בסוף שנת 2022 סיפר שמיר על הטרדה מינית שעבר על ידי צלם אופנה בפריז בספטמבר של אותה השנה. לאחר חשיפת המקרה הצלם נעצר.
החל מינואר 2023 משמש כפרזנטור של רשת הקוסמטיקה הישראלית Sacara לצד אנה זק. באותה השנה שמיר התחרה בעונה השנייה של רוקדים עם כוכבים בקשת 12 והיה למודח הראשון.
חיים אישיים

בשנים 2016–2018 היה שמיר בזוגיות עם הזמרת נועה קירל.
בשנת 2019 היה בזוגיות עם הדוגמנית יעל שלביה.
בשנים 2020–2022 היה במערכת יחסים עם הדוגמנית רומי פרנקל.
פילמוגרפיה

| שנה> סרטים | פרויקט> סרטים | דמות> סרטים | הערות> סרטים |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | הרפסודה | מתניה |  |
טלוויזיה
| 2021 | נעלמים | איתן ארליך | עונה 4 (דמות ראשית) |
| 2023 | רוקדים עם כוכבים | — | מתחרה; מודח ראשון |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | עבודה מועמדת | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | פרסי האופנה של מגזין "את" | דוגמן השנה | ברק שמיר | זכייה |
| 2017 | פרסי האופנה של מגזין "את" | דוגמן השנה | ברק שמיר | זכייה |
| 2018 | פרסי האופנה של מגזין "את" | דוגמן השנה | ברק שמיר | זכייה |
| 2019 | פרסי האופנה של מגזין "את" | טאלנט האופנה | ברק שמיר | זכייה |
יגאל דוניץ

| --- | --- |

יגאל דוניץ
 לידה:  1945 קריית חיים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  29 בספטמבר 2005 (בגיל 60 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
יגאל דוניץ (19 בספטמבר 1945 - 29 בספטמבר 2005) היה חוקר של בן-גוריון, ממקימי המכון למורשת בן-גוריון ומנהל ומתכנן באגף ישראל של הסוכנות היהודית.
ביוגרפיה

יגאל דוניץ גדל בשכונת קריית חשמל בקריית חיים לגדעון ואביבה דוניץ. סיים לימודי תואר ראשון במדע המדינה ובסוציולוגיה בהצטיינות באוניברסיטה העברית בסוף שנות ה-60 ולאחר מכן סיים לימודי התואר השני במדע המדינה בהצטיינות. התרכז בדמותו ובמשנתו המדינית של דוד בן-גוריון. הערצתו לדוד בן-גוריון הובילה אותו לשדה בוקר, שם רכש את אמונו של בן-גוריון בשנותיו האחרונות ושימש תקופה מסוימת כעוזרו. הוא היה חבר בצוות ההקמה של המכון למורשת בן-גוריון, היה סגן מנהל המכון ומנהל הארכיון. את הדוקטורט שלו, על השפעת אחד העם על בן-גוריון, השלים ב-1988. השתלם בהיסטוריה באוניברסיטת קולומביה.
ב-1995 יצא לקנדה לשליחות חינוכית מטעם הסוכנות היהודית. עם שובו התמנה למנהל מחלקת התכנון, התיאום והפיתוח של האגף לישראל בסוכנות ואף שימש מנהל בפועל של האגף. ברוחו של רוברט פטנאם, אבי תפישת "ההון החברתי", יזם את הבינוי הקהילתי, הרואה בקהילה את הגרעין החברתי שממנו נובעות רשתות הסולידריות והלכידות החברתית. כך באו לעולם תוכניות כמו "לומדים במרחב הכפרי", שעודדה הקמתן של מכללות אזוריות; "ניהול קהילתי", שהכשירה מנהלי קהילה עם תפישת עולם של התנדבות ושיתוף הציבור בחיי הקהילה; ו"תרבות בונה קהילה", בשיתוף עם מכללת אורנים, המכשירה (כדברי דני ברייר, מנהל אגף ההתיישבות במחלקה לישראל) "רכז תרבות לא במובן של אמרגן, אלא כזה שיוצר מערכת תרבותית רבת רבדים שתחילתה בגן וסופה בקשישים".
יגאל דוניץ היה מעורב ופעיל בתחומים הרעיוניים, האידאולוגים והתוכניים של מפלגת העבודה בשנות השבעים, השמונים והתשעים. הוא שיתף פעולה עם מחלקת המחקר של בית ברל בתחומים הקשורים בבן-גוריון ובמורשתו, שימש כמרכז ועדת החינוך של "העבודה" ובתקופת ממשלת רבין השנייה היה חבר בצוות החשיבה המדיני-חברתי שפעל בראשות מזכ"ל העבודה נסים זוילי.
חיים אישיים

דוניץ ורעייתו דפנה (לבית טירקל; נפטרה ב-2003) הותירו אחריהם שלושה ילדים: 
ד״ר רונית דוניץ קידר, משפטנית ומרצה בתחום אחריות תאגידית;
יואב דוניץ הוא איש חינוך בכיר, ומתמחה בשלטון המקומי בישראל ובייעוץ חינוכי; איתן דוניץ משמש היום מנהל המכון למורשת בן-גוריון בשדה בוקר.
הערות שוליים

↑  נורית כהנא, זוגות הסטודנטים הנשואים פלוס, מעריב, 28 בדצמבר 1970
↑  מדינה וממשל, דבר, 13 באוגוסט 1971
↑  חנוך ברטוב, ארבעה (דוניץ, לביא, צחור וגרינברג) בעקבות "הזקן": מבט ממרחקים, מעריב, 17 באוקטובר 1986
↑  משולם עד, מורשת ב"ג בשדה בוקר, דבר, 11 ביולי 1979
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299899905171  VIAF: 297018117   WorldCat (עם VIAF): 297018117 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי כלה וחמות

יחסי כלה וחמות הם מקור להומור במערב כבר שנים רבות. נוהגים לצחוק על החמות הסטריאוטיפית כעל שתלטנית ומרושעת, אך מאחורי הבדיחות מסתתרים יחסי משפחה מורכבים מאוד, כואבים ואנשים אומללים.
התורה ציוותה ”עַל כֵּן יַעֲזָב אִישׁ אֶת אָבִיו וְאֶת אִמּוֹ וְדָבַק בְּאִשְׁתּוֹ וְהָיוּ לְבָשָׂר אֶחָד” (ספר בראשית ב' - כ"ד)
לפי פסוק זה צריכים בני זוג לעזוב את בית הוריהם, לגור בבית אחד ולהיות מחויבים זה כלפי זו. המשמעויות הנוספות הן ההכרה של ההורים שלילדיהם יש חיים עצמאיים ולכיבוד שני זוגות ההורים, ואם יש התנגשות בין נאמנויות, הנאמנות בין בני הזוג היא שקודמת.
תפיסה זו אומצה על-ידי הדתות המונותאיסטיות.
ביחסי כלה וחמות בקרב העמים, ישנם קונפליקטים שונים ואת כולם ניתן לכלול תחת אותה הגדרה: "רצון למעמד ועצמאות של האישה הצעירה". ניתן לראות זאת במדינות עם התפיסה הפטריאכלית או המטריאכלית, כשהכלות מסרבות לקבל את תכתיבי ההורים של הבעל, וכן במדינות המערב כשהכלה עומדת על דעותיה ועושה הפרדה בין משפחתה הצעירה למשפחת הבעל.
יחסי כלה וחמות: קונפליקטים

מחקרים מראים כי יחסים בין הכלה לחמות משפיעים באופן משמעותי על איכות חיי הזוגות, וכי יחסים רעים עם החמות עלולים לאיים על שלמות הזוגיות.
כאשר זוג מתחתן הוא מאמין שהקשר הוא רק ביניהם, אלא שבמציאות מתווספים אל הזוג גם הורי החתן והורי הכלה והם משפיעים גם כן על איכות חיי הנישואין ועל הנוחות האישית. חוסר הנוחות נוצר מרצונן של שתי הנשים, גם החמות וגם הכלה, לתפוס את מקום "האישה" במשפחה, והן נאבקות על אהבתו ותשומת לבו של הגבר - החתן ששתיהן אוהבות.
סיבות אפשריות לקונפליקטים:
הורי החתן סבורים שבנם "המוצלח" ראוי לאישה "טובה" יותר.
החמות אינה מקבלת את ההפרדה הפיזית שבנה אינו קרוב אליה והיא נשארת תלויה רגשית בבנה.
הבן לא מסוגל להתעמת עם אימו ואשתו לעיתים משמשת לו לפה. האישה מאבדת את תחושת הביטחון ונותרת מאוכזבת ומתוסכלת.
החמות מרגישה מקופחת ביחס של כלתה אליה לעומת היחס שהכלה נותנת להוריה. יש לחמות ציפיות לקבל יחס כאילו זו הבת שלה.
הכלה מרגישה קיפוח ביחסה של החמות אל כלותיה האחרות או לילדיה האחרים, מבחינת עזרה כספית או במטלות עם הנכדים.
התערבות יתר של החמות בדרך בה גדלים הנכדים או בניקיון הבית.
הכלה סבורה שחמותה אינה עוזרת לה מספיק בגידול הנכדים
החמות סבורה שהכלה מבזבזת כספים כשבנה עובד קשה לפרנסת משפחתו.
יחסי כלה וחמות ביהדות > מגילת רות

ב"מגילת רות" מוצגת מערכת יחסים יפה בין נעמי החמות לבין כלתה רות.
אלימלך, בעלה של נעמי, ומשפחתו נמלטו מהרעב שהיה בבית-לחם, שבשבט יהודה ועברו למואב. בשדה מואב, אלימלך מת ושני בניו מחלון וכליון התחתנו עם נשים מואביות, ערפה ורות.
כעבור שנים נפטרו גם שני הבנים ושלוש האלמנות נשארו לבד ובחוסר כל. נעמי שמעה כי הרעב פסק ביהודה והיא ביקשה לחזור לבית לחם. ערפה ורות מתחילות ללכת בעקבותיה, אך נעמי הפצירה בהן לשוב למשפחות שלהן. ערפה משתכנעת ועוזבת את נעמי, אך כלתה רות לא נטשה את נעמי, באומרה את המשפט: ”אַל-תִּפְגְּעִי-בִי, לְעָזְבֵךְ לָשׁוּב מֵאַחֲרָיִךְ: כִּי אֶל-אֲשֶׁר תֵּלְכִי אֵלֵךְ, וּבַאֲשֶׁר תָּלִינִי אָלִין--עַמֵּךְ עַמִּי, וֵאלֹהַיִךְ אֱלֹהָי.” (מגילת רות א' - 16).
רות נהגה בנעמי לא ככלה, אלא כבת. היא ויתרה על ההזדמנות לחזור לחייה הקודמים – חיים של נוחות חומרית, ובמקום זאת, היא ראתה את עצמה כחלק מהעם היהודי. בשובן לבית-לחם רות דאגה לחמותה למזון, הקשיבה לחמותה המבוגרת וכיבדה אותה.”וַתִּשָּׂא וַתָּבוֹא הָעִיר וַתֵּרֶא חֲמוֹתָהּ אֵת אֲשֶׁר לִקֵּטָה וַתּוֹצֵא וַתִּתֶּן לָהּ אֵת אֲשֶׁר הוֹתִרָה מִשָּׂבְעָהּ.” (מגילת רות פרק ב' - 18).
שכרה של רות על התנהגות מופתית הוא שממנה יצאה מלכות דוד.
יחסי כלה וחמות ביהדות > הגמרא

במסכת עירובין (פ' ע"א) מסופר מקרה על חמות וכלה ממנו מובן כי החמות אוהבת את כלתה. במסכת שבת (כ"ו א') מובא מקרה בו החמות שונאת את כלתה. על מקרים אלה ישנו ויכוח מה יחסה של החמות אל הכלה. מובאות הוכחות על חמות ששולחת מתנות לכלתה אל מעבר לים ובכך מבטאת אהבתה. במסכת "סוטה" מוצגת ציטטה מספר הנביא מיכה כי לפני בוא המשיח ”בַּת קָמָה בְאִמָּהּ כַּלָּה בַּחֲמֹתָהּ” (מיכה פרק ז' ו), משמע, מריבה בין הכלה לחמותה הוא דבר שאינו טבעי כשם שאין זה טבעי שתהיה מריבה בין הבת לאמה, ומן הראוי הוא שיתנהגו באהבה זו לזו.
יחסי כלה וחמות ביהדות > הגאון מווילנה (הגר"א)

גם הגאון מווילנה הותיר צוואה בה ביקש מאשתו לכבד את אמו, ומאמו ביקש לשמור על שלום עם רעייתו. לפי ההלכה היהודית, חובה על החמות לשבח את כלתה בפני בנה, כדי לחבבה עליו, ואסור לה להתלונן בפני הבן על הכלה, שכן היא יכולה לפגוע בכך בשלום הבית שלהם.
יחסי כלה וחמות לפי קונפוציוס

אשת הבן צריכה לשרת את הורי בעלה כמו שמשרתת את הוריה.
בהגיעה למקום בו נמצאים הורי הבעל, עליה לדבר איתם בקול רך ועדין.
לשאול אותם האם הבגדים שלהם מתאימים והאם חם להם או קר להם, האם חולים או כואב להם משהו.
צריך ללטף ולגרד את המקום הכואב.
כאשר הורי הבעל מתרחצים לשפוך את מי הרחצה ולהגיש מגבת.
לטאטא, לבשל, לרוקן את סירי הלילה ולהציע את המיטות בלילה. מאחר שהאישה הפכה להיות חלק ממשפחת בעלה, היא צריכה לתת שירות נאמן, בפרט לחמותה וללדת לבעלה בן. רק אם תמלא חובות אלו היא תזכה ליוקרה בעיני משפחת בעלה.
תפקיד החמות לשמור על הניידות המרחבית של הכלה ולשמור על צניעותה כלפי בעלה.
בדרך כלל החמות הייתה רודנית והכניעה את כלתה וזאת כדי לשמור על יציבות המשפחה וביטחונה האישי של החמות בזמן הזדקנותה.
במחצית המאה ה-20 המפלגה הקומוניסטית עלתה לשלטון. מעמדה של הכלה השתנה על פי חוק אבל המנהג לרדות באשת הבעל המשיך להתקיים.
שנים מאוחר יותר, המפלגה שנתנה חשיבות רבה לתפקידן של הנשים במהפכה האידאולוגית והשלטונית, חוללה שינוי ביחסי חמות-כלה.
מאז שהחלה הרפורמה הכלכלית ב־1978 החלה הגירה של זוגות צעירים מאזורים כפריים לאזורים עירוניים, במטרה למצוא עבודה, הם השאירו בכפרים את הוריהם וילדיהם. יותר ויותר זוגות צעירים שכרו או קנו דירות בערים, סמוך למקום עבודתם והאחריות לטיפול בילדיהם נפלה על האם/הסבתא מצד הבעל. כך האישה התחילה להעריך יותר את עזרתה של חמותה, והשקעתה בחינוך ילדיה. האישה העובדת הראתה יותר נכונות לתרום כלכלית להורי בעלה, ומנגד, החמות העריכה את מאמציה של האישה להשקעה בפרנסת המשפחה המורחבת.
נוצר מצב בו המשפחות הגדולות בילו פחות ביחד וקטן הסיכוי לסכסוכים. אם נותרה עדיין חמות רודנית, היא ספגה ביקורת ונענשה. אפילו היו מקרים של הוצאה להורג.
חמות רודנית קיבלה שם גנאי POPO (החותנת הרעה).
אם בעבר ייחסו ערך גבוה לאדיקות משפחתית - החובה לציית להורים ולטפל בהם בגיל מבוגר - כיום הרעיון נמצא בדעיכה. האוכלוסיות הכפריות מתכווצות, יצרו משפחות של יחידים והותירו את הצעירים לא מסוגלים - ולפעמים גם לא רוצים - לטפל בזקנים. כבר לא מצפים שבנים צייתנים יקימו בסופו של דבר בית משלהם ויביאו את הוריהם הקשישים לחיות תחת השגחת נשותיהם.
כיום, בני משפחה מבוגרים צריכים להסתדר בעצמם. כל עוד הם מסוגלים לעבוד, הקשישים מפרנסים את עצמם ומנסים למזער את העומס שהם מציבים על ילדיהם על ידי טיפול בשדות שלהם או ביצוע עבודות מזדמנות. רק לאחר שהם אינם מסוגלים יותר לעבוד, הם סומכים על ילדיהם, אך גם אז, חלקם בוחרים במקורות תמיכה חלופיים, לרבות בנותיהם או מתקני דיור מוגן.
ערכי המשפחה לפי קונפוציוס אומצו גם בקוריאה החל מהמאה ה-14. עד אמצע המאה ה-20, אישה שנישאה בקוריאה, עברה להתגורר עם משפחתו של בעלה ושם שירתה את הוריו.
במיאנמר מכונה הכלה "האישה המזיעה" כי עליה להזיע רבות כדי לרצות את חמותה.
בטאיוואן נערך טקס הנישואין בו החמות עונדת לכלה את טבעת הנישואין. צעד זה מסמל שאם החמות מצליחה לענוד - היא תשלוט בכלה. אם נכשלה, לכלה תהיה עצמאות מסוימת בביתה החדש.
יחסי כלה וחמות במקומות נוספים

בהודו נערך מחקר על אלימות במשפחה ובו דווח על כי 33%-40% ממקרי האלימות הללו הם נגד נשים מעוטות נדוניה, ובוצעו על ידי משפחת הגבר, כאשר ברוב המקרים השתתפה בהן החמות. המחקר ייחס זאת ליחסים הפטריאכלים הנהוגים בהודו והחמות היא בתפקיד "מיופה הכוח" של הגבר.
אוזבקיסטן שהיא מדינה מוסלמית, לשעבר חלק מברית-המועצות וכיום מדינה עצמאית, עברו בה שינויים במעמד האישה במשפחה (ובציבור). בזמן השלטון הסובייטי ניסו השלטונות לספק לזוגות צעירים דירות קטנות על-מנת שיגורו בנפרד ולא עם הוריהם, אלא שמודל משפחה קטנה לא התקבל על-ידי רוב האוכלוסייה שהעדיפה את המגורים עם כל המשפחה המורחבת. הבנים הביאו את נשותיהם לבית ההורים, כך שהמבנה המשפחתי נותר מרחב סגור ושלטה בו סמכות ההורים הזקנים, משמע, החם והחמות. הכלה הצעירה ביותר, אשת הבן הצעיר, נאלצת לקום ראשונה מבין דיירי הבית, לבצע את רוב מטלות הבית וגם היא מוגבלת בהחלטות שלה. כדי לצאת לבקר את הוריה, היא צריכה לבקש את רשות החמות.
יחסי כלה וחמות בפולקלור

קיים פולקלור עשיר על היחסים חמות-כלה-הבן/חתן, בבדיחות, מיתוסים ואמרות סטראוטיפיות. מגחכים על החמות המרשעת שסבורה שהכלה אינה ראויה לבן שלה; נכתבו פתגמים והופקו סרטי קולנוע דרמות וקומדיות:
”אין לך נישואין שלא מעורבת בהם חותנת, ואין לך חותנת שלא כרוכה מאחוריה בדיחה” (מארק טווין)
”לפני החתונה – חיבוקים ונשיקות, ברבות הימים מכות וחניקות.” (אוצר הפתגמים של יהודי מרוקו - חנניה דהן)
”אם החתול והעכבר בינם ישלימו, גם חמות וכלה תסלחנה זו לזו.” (אוצר הפתגמים של יהודי מרוקו - חנניה דהן)
”כל כלה היא תיקון לחמותה, וכל חמות היא תיקון לכלתה”. כל חמות אשר בהיותה אמא וגידלה את ילדיה בנוקשות, לומדת באמצעות כלתה להיות רכה. והכלה שהייתה לפני נישואיה קשוחה, לומדת בהתנהלות עם חמותה להיות רכה ומבינה.
הסרט של עינת ארליך: "כלה-חמות סרט מלחמה" על היחסים בין כלה וחמות ועל החתן הנקרע בין שתיהן.
הופעה בימתית "שבי רגע שוויגער" מאת אריאלה סביר
סרט דרמה משנת 1923 "החמות"
סרט קומדיה "חותנת בהפרעה" משנת 2005, בכיכובן של ג'ניפר לופז וג'יין פונדה.
ראו גם

סרט "חתונה בהפרעה"
מגילת רות
נשואים
הערות שוליים

↑  הרב דב קדרון, פורטל הדף היומי "האם החמות אוהבת או שונאת את כלתה"
↑  ד"ר שרה ברסלרמן, יחסי חמות - כלה, באתר מאמרים article
↑  Shuhui Chen, The Ideal Confucian Mode for "Mother-in-law Being loving and Daughter-in-law Being Filial Pious" in Traditional China, Atlantis Press, 2017-05, עמ' 302–305 doi: 10.2991/ichssr-17.2017.62
↑  Examples of Filial Piety, www2-kenyon-edu.translate.goog
↑  Daisy Yan Du, Living under the Same Roof: A Genealogy of
the Family Romance between Mother-in-law
and Daughter-in-law in Modern Chinese
Hi/story, https://daisyyanduprojects.hkust.edu.hk/files/2022-03/Living-under-the-Same-Roof.pdf, אפריל 2013, עמ' 170-191
↑  Sixth Tone, Monster-in-Law No More: Wives and Mothers Find Common Ground, #SixthTone, ‏Wed Mar 28 23:38:39 PDT 2018 (באנגלית)
↑  Geetanjali Gangoli, Martin Rew, Mothers-in-law against daughters-in-law: Domestic violence and legal discourses around mother-in-law violence against daughters-in-law in India, Women's Studies International Forum 34, 2011-09-01, עמ' 420–429 doi: 10.1016/j.wsif.2011.06.006
↑  Ida Pětioká, Post-socialist transformation of Uzbekistan and its impact on the status of women within the family, Kulturní studia / Cultural Studies, ‏2013-11-01 (בצ׳כית)
1 2  אוצר הפתגמים של יהודי מרוקו-חנניה דהן-כלה וחמותה, באתר מורשת יהדות מרוקו, ‏2017-01-01
↑  שרי שיין, יחסי חמות-כלה: עצות זהב, באתר www.sheba.co.il
↑  עינת ארליך לא מספיק אינטימית בסרט "כלה-חמות סרט מלחמה", באתר וואלה, 30 באוגוסט 2011
↑  "שבי רגע שוויגער", באתר מרכז הבמה, ‏2017-10-30
↑  Mothers-in-Law, 1923-09-09, נבדק ב-2024-05-13
נעמי וכלתה רות מלקטות שיבולים
פוסטר מתוך הסרט "החמות"משנת 1923
אוניברסיטת אורגון

| --- | --- |
חותם האוניברסיטה

 אוניברסיטה ציבורית
 מוטו:  " Mens agitat molem" (מוחות מזיזים הרים)
 תקופת הפעילות:  1876–הווה (כ־148 שנים)
 מייסדים:  Joshua Jones Walton 
 קמפוס:  עירוני
 בעלי תפקידים
 נשיא:  ריצ'רד לה-ריביירי
 סגל:  1,666
 סטודנטים
 כלל הסטודנטים:  22,298 (נכון ל־1 בספטמבר 2021) 
 סטודנטים לתואר ראשון:  16,475
 סטודנטים לתארים מתקדמים:  3,919
 שונות
 הון עצמי:  386.67 מיליון דולר
 כינוי קבוצת הספורט:  ברווזים
 מיקום
 מיקום:  יוג'ין, אורגון, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 קואורדינטות:  44°02′39″N 123°04′33″W﻿ / ﻿44.044166666667°N 123.07583333333°W﻿ / 44.044166666667; -123.07583333333
 www.uoregon.edu
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה אוניברסיטת אורגון(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה אוניברסיטת אורגון(למפת אורגון רגילה) סיילם פורטלנד יוג'ין גרשם בנד מדפורד ספרינגפילד הר הוד וושינגטון א י י ד ה ו  נבדה קליפורניה ה א ו. ה ש ק ט אוניברסיטת אורגון(למפת אורגון מוגדלת) סיילם פורטלנד יוג'ין גרשם בנד מדפורד ספרינגפילד הר הוד וושינגטון א י י ד ה ו  נבדה קליפורניה ה א ו. ה ש ק ט אוניברסיטת אורגון
 
אוניברסיטת אורגון (באנגלית: University of Oregon, בראשי תיבות: UO וידועה בכינוי U of O) היא אוניברסיטה אמריקנית ציבורית ביוג'ין שבאורגון, מרחק כ-100 ק"מ מדרום לבירת המדינה, סיילם. האוניברסיטה נוסדה בשנת 1876. היא אחת מ-60 האוניברסיטאות החברות באיגוד האוניברסיטאות האמריקניות, וידועה באופייה הפתוח והליברלי. האוניברסיטה חברה בהתאגדות אוניברסיטאות האוקיינוס השקט וחברה באיגוד אוניברסיטאות המחקר.
פקולטות ומחלקות

באוניברסיטת אורגון מספר קולג'ים ובתי ספר:
הקולג' לאמנות ומדעים: בקולג' נלמדים מסלולים לתואר ראשון במקצועות במדעים המדויקים, במדעי הרוח ובמדעי החברה וכן באמנויות שונות. נלמדים בו תחומים כגון אנתרופולוגיה, לימודי אסיה, לימודי כימיה, לימודי ביולוגיה, לימודי ספרות השוואתית, לימודי מדעי המחשב, לימודי כלכלה, לימודי אירופה, לימודי היסטוריה, לימודי גאוגרפיה ומסלולים נוספים.
הקולג' למנהל עסקים: פועלות מחלקות בתחומים ניהול, חשבונאות, פיננסים, שיווק ואנליטיקה עסקית.
הקולג' לעיצוב: בקולג' מתקיימות עשר תוכניות לתואר בוגר בתחומים כגון ארכיטקטורה, תולדות האמנות, לימודי שימור, לימודי עיצוב מוצר, לימודי אדריכלות נוף ועוד.
הקולג' לחינוך: בקולג' מתקיימות תוכניות בחינוך וחינוך מיוחד ומסלולים לתארים מתקדמים בענפים כגון ייעוץ חינוכי, פסיכולוגיה חינוכית, מנהיגות בחינוך ולקויות למידה.
בית הספר לעיתונאות ותקשורת: בין התוכניות לתואר בוגר המתקיימות בבית הספר נכללים לימודי עיתונאות, לימודי פרסום, לימודי יחסי ציבור ולימודי תקשורת.
בית הספר למוזיקה ומחול: במסלולים ללימודי מחול ולימודי מוזיקה באוניברסיטה לומדים ענפים כגון כוריאוגרפיה, נגינה, הלחנה, מוזיקולוגיה, ג'אז, תולדות המחול וענפי מחקר נוספים.
בית הספר למשפטים: ניתן לקחת חלק בתוכניות לתואר שלישי, תואר שני ותואר ראשון במשפטים.
בית הספר ללימודים מתקדמים: בבית הספר נלמדות תוכניות לתואר שני ולתואר שלישי.
בוגרים ידועים

בין בוגריה הידועים של אוניברסיטת אורגון נכללים:
סוזן בונמיצ'י - פוליטיקאית
ויליאם רות' - פוליטיקאי ומשפטן
רון ויידן - פוליטיקאי
ראיין זינקי - פוליטיקאי
פיל נייט - איש עסקים, ממייסדי חברת נייקי
קן קיזי - סופר, מחבר הספר "קן הקוקיה"
צ'אק פלאניוק - עיתונאי וסופר, מחבר הספר "מועדון קרב"
ניל גולדשמידט - איש עסקים ופוליטיקאי