ראש השנה למלכים ולרגלים
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ז', עמוד א'
↑  לצורך העניין פחות מחודש לא נספר כשנה.
↑  ע"פ התלמוד הבבלי יש לדבר תוקף של תקנת חכמים (דרבנן), ואילו לפי התלמוד הירושלמי יש למניין למלכים תוקף מדאורייתא.
↑  ואילו למלכי אומות העולם מונים את השנים מתשרי.
↑  כגון גיטין, לתאריך נתינת גט יש משמעויות שונות בדיני משפחה.
↑  ספר מלכים א', פרק ו', פסוק ל"ז.
↑  ספר מלכים א', פרק ו', פסוק ל"ח.
↑  ספר מלכים א', פרק ח', פסוק ב'.
↑  בבלי, מסכת ראש השנה ב, ב
↑  ספר דברי הימים ב', פרק ג', פסוק ב'
↑  ספר שמות, פרק י"ב, פסוקים א'–ב'
↑  יש מבארים מכך שלא רק הלימוד למנות מחודש ניסן הוא מהתורה אלא גם שעצם מניין שנים למלכים הוא מהתורה.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ראש השנה,  פרק א', הלכה א'
↑  הזמן המלכותי - בירור סוגיית הזמן הישראלי, יעקב יקיר, יאיר קרטמן, תשע"ה.
↑  לפי המסבירים שלשיטתו של שמואל, מה שקובע הוא המאורע ההיסטורי המרכזי, ולפיכך ייתכן שבתקופה אחרת, יהא תאריך אחר של חודש אחר משמש כתאריך התחלה ממנו יוכלו לקבוע את מניין השנים לדורות.
↑  דוגמה למניין שנים (ביוזמה פרטית אך בעלת צביון ציבורי) לאירועים היסטוריים ניתן לראות למשל במצבתו של אליעזר בן-יהודה בבית הקברות שבהר הזיתים. על המצבה מופיע כיתוב המציין את תאריך פטירתו: ו' שנים להצהרת בלפור. דבר זה היה נהוג ביישוב היהודי בהקשרים ציבוריים שונים בזמן המנדט הבריטי.
↑  בהקשר לכך יש לציין את יום מעבר הירדן, בו נבקע נהר הירדן ונכנסו עם ישראל לראשונה לארץ ישראל בימי יהושע בן נון. ע"פ המקרא הוא התרחש ב-י' בניסן (ספר יהושע, פרק ד', פסוק י"ט) והוא מוזכר בכל קריאת הלל בראשי חודשים, ברגלים, בחגים ובליל הסדר (ספר תהילים, פרק קי"ד, פסוקים ה'–ז'). בשנת 2016 כשקבעה הכנסת, את יום העלייה כיום ציון שנתי לעלייה אל ארץ ישראל ולזכר מעבר הירדן בימי יהושע התכוונה בתחילה לקבוע אותו ב-י' בניסן.
↑  דריווש או מלך דמה מהמלכים המוזכרים בדיון בגמרא
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ג', עמוד ב'.
↑  גם בספר נחמיה מוזכר חודש ניסן בהקשר דומה:"וַיְהִי בְּחֹדֶשׁ נִיסָן שְׁנַת עֶשְׂרִים לְאַרְתַּחְשַׁסְתְּא הַמֶּלֶךְ... וָאֹמַר לַמֶּלֶךְ אִם עַל הַמֶּלֶךְ טוֹב וְאִם יִיטַב עַבְדְּךָ לְפָנֶיךָ אֲשֶׁר תִּשְׁלָחֵנִי אֶל יְהוּדָה אֶל עִיר קִבְרוֹת אֲבֹתַי וְאֶבְנֶנָּה. ...וְאִגֶּרֶת אֶל אָסָף שֹׁמֵר הַפַּרְדֵּס אֲשֶׁר לַמֶּלֶךְ אֲשֶׁר יִתֶּן לִי עֵצִים לְקָרוֹת אֶת שַׁעֲרֵי הַבִּירָה אֲשֶׁר לַבַּיִת וּלְחוֹמַת הָעִיר וְלַבַּיִת אֲשֶׁר אָבוֹא אֵלָיו וַיִּתֶּן לִי הַמֶּלֶךְ כְּיַד אֱלֹהַי הַטּוֹבָה עָלָי..." (ספר נחמיה, פרק ב', פסוקים א'–ט').
↑  הרב שלמה יהודה רפפורט (ערך מלין עמוד 74) ואחרים טענו שמניין השטרות מתחיל בשנת ג'תמ"ח (למניין שנים שלמות לאדם הראשון), כי שנה זו היא אלף שנה לאחר יציאת מצרים.
↑  מכונה גם בשם המניין ליצירה.
↑  לעיתים היו מציינים כמה תאריכים במקביל
↑  רבי יהודה הנשיא היה מצאצאי דוד המלך דרך שושלתו של הלל הזקן, הלל וכל צאצאיו שימשו כנשיאי הסנהדרין מנהיגי האומה, במשך 15 דורות ברציפות.
↑  לפי אחד הפירושים של הריטב"א שם, הרומאים גזרו גזירת שמד שלא יקדשו את החודש.
↑  ספר המצוות לרמב"ם, מצוות עשה קנג'.
↑  פירוש המשנה לרמב"ם מסכת בכורות ד', ד'.
↑  על שיטת הרמב"ם כותב החתם סופר ב-שו"ת חתם סופר, חלק ב, יו"ד סימן רלד': "וסבירא ליה לרמב"ם דמה שחישבו הראשונים שנים וחדשים וקדשום, זה לא יועיל אלא כשעל כל פנים נשארו בארץ ישראל אפילו כורמים ויוגבים ישראל, אשר בהגיע זמן ועידן ההוא, ואז הכורמים יקבעו מועדים על פי חשבון הקדמונים ההמה לפי מה שרואה בלוח ההוא ובסדר העיבור של כל שנה, ועל ידי זה מתקדשים המועדים בכל העולם. ואי לאו, לא יועיל חשבון וקידוש הקדמונים, ושבטלה כל התורה חלילה ואין כאן אומה ישראלית ח"ו והיינו כליון אומה ח"ו. אלא שהבטחנו יוצרנו שלא יהיה זה".
↑  אלו ממתנות כהונה והמעשרות שאינם תלויים בהבאתם למקדש או לירושלים אינו יכול להתעכב מלמוסרם למי שזקוקים להם.
↑  אמנם ניתן להביא ביכורים עד חנוכה אבל אם עבר הרגל האחרון כבר אינו יכול לקרוא בעת הבאתם, את מקרא הביכורים.
↑  הגם שאת מחזור שנות השמיטה מתחילים בחודש תשרי.
↑  ספר שמות, פרק מ', פסוק ב'; ספר שמות, פרק מ', פסוק י"ז; ספר ויקרא, פרק כ"ג, פסוק ה' ועוד.
↑  ספר שמות, פרק י"ב, פסוק ב'.
↑  מגילת אסתר, פרק ג', פסוק ז'.
↑  שמות י"ב, ב'.
↑  פירוש הרמב"ן על התורה, שמות פרק י"ב פסוק ב'.
↑  ציורי הקיר ב'ישיבה הגדולה במאה שערים' - יצחק ב"ק, באתר יצחק ב"ק, ‏2 בundefined 2019
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ"א, עמוד א'.
↑  חיים יחיאל בורנשטיין, דברי ימי העבור האחרונים, סוף אות ט"ו.
↑  זה המנהג כיום בסימני הקביעות
↑  למשל הלוח של בעל הטורים.
↑  ספר שמות, פרק מ', פסוקים י"ז–ל"ג
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
בול "דואר עברי" מתש"ח, עליו ציור של שקל כסף עם הכיתוב: "שקל ישראל שד" (=שנה ד'). מטבע שהוטבעה בשנה הרביעית של המרד הגדול בשלהי תקופת בית שני.
חצי שקל מימי המרד הגדול שנת 67/68. הכיתוב - מצד אחד (ימין) "ירושלים הקדושה". מצד שני - האותיות "שב" שפירושם "השנה השנייה למרד", ומסביב - "חצי השקל"
טקס הבסיסה שנהוג בקצת מהעדות לערוך בא' בניסן