מעמד משפטי של נישואים בקרב זוגות מאותו המין
מעמד משפטי לפי מדינה או טריטוריה > אירופה > קרואטיה

קרואטיה מכירה בשותפויות חיים לזוגות חד-מיניים מאז 2003 שמעניק את אותן הזכויות והחובות שיש לזוגות נשואים הטרוסקסואליים, למעט היכולת לאמץ ילדים (אשר הותרה בשנת 2021) אך לא בנישואים חד-מיניים כתוצאה ממשאל עם שנעשה בשנת 2013.
מפלגות ופוליטיקאים רבים הביעו תמיכה בנישואים חד-מיניים בקרואטיה. בעיקר חברי פרלמנט מהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית, מפלגת העם הקרואטית, המפלגה הליברלית החברתית הקרואטית, הרשימה הירוקה, עובדי קרואטיה - מפלגת העבודה, כמו כן ווסנה פוסיץ' ומירלה הולי ונשיא קרואטיה לשעבר איוו יוסיפוביץ'. במאי 2013, קבוצת יוזמות אזרחיות שמרניות "בשם המשפחה" אספה יותר מ-700,000 חתימות למשאל עם, שיגדיר באופן חוקתי את הנישואים כ"איחוד בין אישה לגבר". הממשלה לא הסכימה לקבל את משאל העם, והאשימה את הכנסייה בהיותה הכוח העיקרי שעומד מאחורי היוזמה. לכנסייה הקתולית אכן היה תפקיד מרכזי באיסוף חתימות שכן מתנדבים רבים התבססו מול כנסיות. הממשלה טענה כי שאלת משאל העם אינה חוקתית בנוסף. היוזמה חילקה את החברה הקרואטית ופתחה שאלות משפטיות רבות, כמו רפורמה בחוק בנושא משאלי עם. על פי החוק הנוכחי, אחוז ההצבעה אינו תנאי למשאל עם מוצלח, ובכך מאפשר למיעוט המצביעים לשנות את החוקה. נשיא קרואטיה איוו יוסיפוביץ' גינה את משאל העם.
הפרלמנט הצביע בעד אי הצגת הצעת המשאל בפני בית המשפט החוקתי. עם זאת, לאחר שהפרלמנט קבע את המועד למשאל העם, לכל אזרח קרואטי הייתה הזכות לעשות זאת. בעתירת ארגוני זכויות להט"ב לבית המשפט נפסק כי אין להגדיר הנישואים כאיחוד בין אישה לגבר כהשפעה שלילית על החוקים העתידיים להכרה בזוגות חד-מיניים או זוגות שאינם נשואים.
הייתה התנגדות רבה למשאל העם בקרואטיה, כאשר כמה כלי תקשורת, כמו עיתון היומי "Jutarnji List", תרמו את שטח הפרסום שלהם לארגונים המתנגדים למשאל העם. מלבד אנשי ציבור ידועים שהתנגדו בגלוי נגד משאל העם, הקהילה היהודית בזאגרב והכנסייה הלותרנית היו שני ארגונים דתיים שהתנגדו לכך גם בפומבי. בדרנים קרואטים פופולריים, ארגנו קונצרט שהתכנס לאלפי אנשים לתמיכה בנישואים חד-מיניים בכיכר באן ג'לצ'יץ'. פסיכולוגים קרואטיים וסטודנטים לפסיכולוגיה ארגנו עצומה לתמיכה בנישואים חד-מיניים. ב-30 בנובמבר 2013, יום לפני משאל העם, צעדו כאלף איש בעיר זאגרב לתמיכה בנישואים חד-מיניים. צעדות תמיכה התרחשו גם בפולה, ספליט ורייקה עם מאות אנשים.
עם זאת לאור התמיכה הרחבה, משאל העם התקיים ב-1 בדצמבר 2013 ובמהלכו כ-65.87% הצביעו בעד השינוי החוקתי, ו-33.51% הצביעו נגד. אחוז ההצבעה היה נמוך, וכלל רק37.9% מהאנשים השתתפו. עם זאת, לא כל המחוזות הצביעו בעד התיקון. איסטריה ופרימוריה-גורה הצביעו נגד לצד ערים גדולות יותר כגון רייקה ופולה. מרבית הערים בשני המחוזות הללו הצביעו נגד, כאשר בלאבין האחוז היה הגבוה ביותר עם 70.97%. ערים שמחוץ לשני המחוזות הללו, ואראז'דין וצ'אקובץ הצביעו גם כן ברוב נגד התיקון החוקתי שכלל סעיף באומרו,
"המשפחה תיהנה מהגנה מיוחדת על המדינה. נישואים הם איחוד חי בין גבר לאישה. נישואים ויחסים משפטיים בנישואים, בנישואים משותפים ובמשפחה יוסדרו בחוק".
בעקבות משאל העם, ממשלת קרואטיה, בתמיכת חלק ממפלגות האופוזיציה, החלה לעבוד על שינויים בחוקה ובתהליך המשאל. החלק המתייחס למשאל עם יגדיר בבירור אילו שאלות יכולות להיות או לא יכולות להיות כפופות למשאל עם. יתר על כן, אם אזרחים רוצים לשנות את החוקה, אחוז ההצבעה חייב להיות מעל 50%. שינויים חוקתיים דורשים כיום תמיכה של שני שלישים מחברי הפרלמנט. הנשיא, יוזיפוביץ', הציע כי הגנת החוקה תגן על צורות אחרות של חיי משפחה מחוץ לנישואים כדי לאזן את העוול שיצר משאל העם על הנישואים, אך הצעתו נדחתה. במאי 2018 השיקה המפלגה הסוציאל-דמוקרטית יוזמה לתיקון החוקה למניעת משאלי עם שנועדו "לצמצם את זכויות האזרח וחירויות היסוד".
באפריל 2018 אישר הפרלמנט הקרואטי את אמנת מועצת אירופה למניעה ואלימות נגד נשים ואלימות במשפחה (המכונה גם אמנת איסטנבול) שנועדה לשמור על זכויותיהן של נשים מפני אלימות במשפחה, להגן על נפגעי אלימות במשפחה ולהעמיד לדין את העבריינים. קבוצות ימין והכנסייה הקתולית התנגדו לאישור, והאמינו שהוא יוביל להתרת נישואים חד-מיניים.