stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עומר הופמן
פרסים וציונים לשבח

אות הצטיינות, קרן התרבות אמריקה-ישראל, ישראל 2005–2006
אות הצטיינות, קרן התרבות אמריקה-ישראל, ישראל 2007
מאייר מצטיין, COW International design and illustration Show, אוקראינה 2012
אות הצטיינות קומיקס, Annual Illustration 3x3, ארצות הברית 2013
איור מקום שני בתחרות Creative Quarterly No.33, ארצות הברית 2013
איור זוכה תחרות, Creative Quarterly No.34, ארצות הברית 2013
עיטור "הפנקס" לספר ילדים מאויר, כתב העת "הפנקס", ישראל 2013
אות הצטיינות איור ספרי ילדים, Annual Illustration 3x3 ,ארצות הברית 2014
אות הצטיינות איור עיתונות, Annual Illustration 3x3 ,ארצות הברית 2014
מדליית כסף, Society of Illustrators Art of Comics and Cartoon, ארצות הברית 2014
איור זוכה תחרות, Creative Quarterly No.42, ארצות הברית 2015
עיטור אנדרסן העולמי לספרי ילדים (על ספר ילדים "חרדיל לא רגיל"), 2016
מועמד ALTERNATIVE PRIX לאסופת קומיקס אלטרנטיבי (כחלק מקולקטיב Humdrum), אנגולם - צרפות, 2018
מועמד ALTERNATIVE PRIX לאסופת קומיקס אלטרנטיבי (כחלק מקולקטיב Humdrum), אנגולם - צרפות, 2019
ציון לשבח, פרס מוזיאון ישראל לאיור ספר ילדים ע"ש בן-יצחק, עבור "הסיפור על יואב ששלח את המשפחה שלו בדואר", 2020 ישראל
פרס שר התרבות ליצירה בתחום ספרות הילדים והנוער ע"ש דבורה עומר (על הספר "הסיפור על יואב ששלח את המשפחה שלו בדואר"), ישראל 2021
הערות שוליים

↑  Round not Square, Foreigner scroll
↑  מצעד היצירות האיכותיות לילדים לשנת 2013
↑  2014 Society Of Illustrators Medal Winners, The Comics Reporter
↑  רשימת העיטורי הכבוד בפרס אנדרסון 2016
↑  רשימת המועמדים לפרס הקומיקס האלטרנטיבי 2018 - אנגולם (צרפתית)
↑  רשימת המועמדים לפרס הקומיקס האלטרנטיבי 2019 - אנגולם (צרפתית)
↑  קטלוג זוכי פרס מוזיאון ישראל ע״ש בן יצחק לאיור ספרי ילדים, 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310263205171  LCCN: n2013071667  VIAF: 299113085   WorldCat (עם VIAF): 299113085
ספריית באקה אל-גרבייה

| --- | --- |


 מיקום:  באקה אלגרבייה, רחוב אלהודא
 סוג:  ספרייה ציבורית
 תאריך ייסוד:  1991
 מספר סניפים:  2
 גודל האוסף:  66000 עותקים
 מספר חברים:  11000 מנויים
 גודל האוכלוסייה:  30000
 מנהל:  פאתינה מג'אדלה
 מספר מועסקים:  8
 קואורדינטות:  32°25′45″N 35°02′08″E﻿ / ﻿32.429208315492°N 35.035669886252°E﻿ / 32.429208315492; 35.035669886252
 https://www.baqalibrary.net/
  (למפת נתניה מוגדלת) ספריית באקה אל-גרבייה(למפת נתניה רגילה) ספריית באקה אל-גרבייה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ספריית באקה אל-גרבייה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ספריית באקה אל-גרבייה
 
הספרייה העירונית באקה אלגרבייה (בערבית: المكتبة العامة باقة الغربية) היא הספרייה המרכזית בעיר באקה אלגרבייה, ולה סניף נוסף בשם "סניף אלגזאלי". נכון ליולי 2018 הספרייה משרתת כ-30,000 תושבים, כוללת כ-66,000 כרכים בשפות ערבית, עברית ואנגלית (בעיקר בערבית), ומנויים בה כ־11,000 איש.
הספרייה העירונית באקה - המבנה החדש
תולדות הספרייה

הספרייה נוסדה בשנת 1991 ביוזמת פאתינה מג'אדלה, המנהלת המכהנת שלה עד היום, על בסיס אוסף ספרים בספריית בית ספר תיכון בעיר, ומאז שנת 1991 הועברו הספרים למבנה חדש. המבנה בשטח 350 מ"ר שימש בעבר כמקלט יישובי בתחתית בניין בנק הפועלים. בסוף שנות ה-90 המשיכה הספרייה להתפתח וצוותה גדל ל-8 עובדות. מכיוון שפעלה במבנה לא ייעודי הוחלט ברשות המקומית לבנות מבנה מוגדר ומותאם לצורכי ספרייה.
בשנת 2006 נפתח לקהל הרחב מבנה הספרייה החדש במרכז העיר מתרומת מפעל הפיס על שטח של 250 מטר. מבנה זה הוקם בקרבת בתי הספר, טיפת החלב ובית החולים, דבר שהביא למספר גדול של מבקרים בספרייה. לאחר גידול במספר המבקרים, ולאור הגידול הטבעי ביישוב וגידול האוסף בשל רכישות רבות וחדשות, והפיכת הספרייה הציבורית למרכז תרבות, בשנת 2016 הוקם לה מבנה חדש בעזרת תרומה מ"קרן אלזראקי". המבנה החדש המשרת את הספרייה שוכן בצפון העיר, בשטח של 570 מטר. המבנה שבמרכז העיר ממשיך לפעול כסניף של הספרייה.
האוסף ושירותי הספרייה

נכון ליולי 2018 בספריה יש כ-45,000 כותרים המהווים כ-66,000 עותקים המכסים כלל תחומי הדעת, ספרי ילדים ונוער, ספרי עיון ואנציקלופדיות, וספרות יפה למבוגרים, משרתת כ-30,000 מתושבי העיר באקה אלגרבייה, וכ-2,000 מבקרים מהיישובים הסמוכים, מספר המנויים הגיע לכ-11,000.
האוסף מסודר לפי שיטת דיואי למיון, ומנוהלת באמצעות מערכת המידע "סיפרת" לניהול ספריות. בספרייה תחנות עבודה ממוחשבות העומדות לרשות הציבור.
הקטלוג המקוון מהווה שירות בסיסי של הספרייה בעידן האינטרנט, הוא מאפשר לקוראים לבדוק את מצאי הספרייה בכל רגע נתון, אתר הספרייה העירונית באקה אלגרבייה עלה לרשת לפני כשלוש שנים והוא משמש את הקהל הרחב לחפש מידע מחוץ לכותלי הספרייה.
פרויקטים מיוחדים

מתוך סל התרבות המוצע בשירותי הספרייה כמרכז תרבותי מתארגנים מדי שנה פעילויות מגוונות לחתכי גיל שונים. 60 גני חובה וטרום חובה מהיישוב משתתפים בפרויקט עידוד הקריאה לגיל הרך שהחל בשנת 2004. בנוסף מתקיימות פעילויות תרבות לנשים ולגיל השלישי וכן מתקיימים בה טקסים ישוביים ואירועים מגוונים.
הספרייה יזמה בשותפות עם מרכז "הסבים וסבתות" פרויקט להחייאת הפולקלור של שירי החתונות. בפרויקט השתתפו 15 נשים, אשר התאספו כל שבוע למשך שנתיים, שרו וכתבו את מילות השירים. תוצר הפרויקט היה תיעוד כל שירי החתונות והטקסים הפולקלוריים בספר בהוצאת הספרייה שכותרתו "בּאקאת עִ'נאִיָה מִן עַבַּקִ ניסאאִ בּאקה אלגרבּיה" בעברית (זרי שירים מפי הנשים בעיר באקה אלגרבייה).
הספר השני בהוצאת הספרייה הוא תיעוד סדנאות כתיבה יוצרת לתלמידי חטיבות הביניים ביישוב. הספר מקבץ את היצירות מפרי עטם של התלמידים שהשתתפו בקורס במשך שלושה חודשים וכותרתו "בּאקאת מִן עבק באקה".
תוכניות נוספות המיועדות לאוכלוסיות מיוחדות ולתלמידים בעלי צרכים מיוחדים מכלל בתי הספר ביישוב מתקיימות אף הן בספרייה.
מבנה ועיצוב הספרייה

הספרייה מעוצבת בסגנון המשרה אווירה ביתית, עיצוב זה הוא ברוח חוק הספריות החדש המכוון לקיום פעילויות חברתיות ועידוד ביקורם של כלל חתכי הגיל, עידוד האנדרגוגיה והדיאלוג החינוכי המקדם למידה.
מבנה הספרייה שלושה חלקים: מחלקת היעץ וההשאלה, מחלקת הילדים והנוער עם ריהוט מותאם וגמיש, ומחלקת ספרי העיון ובה ספרי העיון והספרות היפה בשלוש השפות יחד לצד עמדת "חדש בספרייה".
חדר שקט מבודד המותאם ללמידה קבוצתית או אישית שבין היתר משתמשים בו תלמידים המתכוננים למבחנים ממשלתיים או מבחני סיווג למיניהם.
מבנה זה משקף את תפיסת הרשות המקומית את הספרייה העירונית בבאקה אלגרבייה כמשאב חברתי וכמקום חיוני המאפשר מפגשים חברתיים לכל מטרה.
ראו גם

באקה אלגרבייה
חוק הספריות הציבוריות
הערות שוליים

↑  ביאדסה, סובחי, באקה אלגרבייה: מסירה ותאריך, כפר קרע: דאר אלהודא כרים, 2002
↑  הלון-חנא, אלהאם, "עאלם אלקותוב ולמקתבאת", בתוך עיתון אלסנארה, מסוף השבוע מתאריך 15.8.1997.
↑  קעדאן, ג', מסארוה, ש', אבו מוך, א', ואבומוך, ז', סנאבל מן עבק אלתאריך: באקה אלגרבייה, באקה אלגרבייה: אקדמיית אלקאסמי, 2014
↑  חץ, ח., ברוכסון – ארביב, ש., שלום, נ., ו ברונשטיין, ג‘., "ניהול ספריות ציבוריות בעידן של שינויים", מידעת כרך 6, 2010, עמ' 4-30
↑  שעלאן, חסן. "מקתבאת פי מאזק". בתוך עיתון פאנוראמא, מסוף מידראמא מתאריך 14.3.2008.
↑  חץ, חני, ברוכסון-ארביב, שפרה, "מבט על השינוי שחל בתפיסת שליחותה של הספרייה הציבורית במאות ה-20 וה-21 וההתפתחות שחלה בה", מידעת 13
מחלקות הספרייה
ספר השירים הפולקלוריים
ספר מפרי עטם של תלמידי חטיבות ביניים שהשתתפו בקורס "כתיבה יוצרת"
יעל טל

| --- | --- |

 לידה:  26 במאי 1983 (בת 41) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2005
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 פרופיל ב-IMDb
 
טל בינואר 2010
יעל טל (נולדה ב-26 במאי 1983) היא שחקנית ומדבבת ישראלית.
ביוגרפיה

יעל טל נולדה וגדלה בתל אביב. היא בתו של הצלם שבתאי טל.
טל בוגרת מגמת תיאטרון בתיכון לאומנויות על שם תלמה ילין ואת שירותה הצבאי עשתה כסמלת מבצעים בנ"מ.
אחרי הצבא למדה בסטודיו למשחק מייסודו של יורם לווינשטיין (2007-2004). בין תפקידיה הבולטים בסטודיו: איימי ב"קומפני" מאת סטיבן סונדהיים ורבקה'לה ב"אל נקמות" מאת שלום אש.
החל מ-2007 היא שותפה ויוצרת בקבוצת "הגדוד העברי". מופע מערכונים מקורי המציג בצוותא.
מאז 2007 הופיעה בהצגות ילדים שונות. בהן, "סוד הגן הנעלם" ו"אליעזר בן יהודה", כשעל תפקידה זה הייתה מועמדת לפרס שחקנית המשנה בטקס פרסי הבמה לילדים ונוער "אסיטז'" לשנת 2009.
ב-2011 הצטלמה לסרטה של רמה בורשטיין, "למלא את החלל", בתפקיד שיפי.
מאז מרץ 2012 היא משחקת בתיאטרון הקאמרי, בתפקיד הנשי הראשי בהצגה "בית ספר לנשים" בבימויו של אודי בן-משה, לצידו של רמי ברוך. תפקיד עליו הייתה מועמדת לפרס התיאטרון הישראלי לשחקנית המבטיחה של השנה לשנת 2012.
היא מדבבת את איזבלה בסדרת ההנפשה "פיניאס ופרב", ובסדרה "גיבורי העל".
ב-2015 השתתפה בסרט הקצר "הבתולה סוזי והקדושות מפתח תקווה" של דפנה פלד בתפקיד נורית.
ב-2019 החלה לשחק בסדרת הקומדיה הרפואית "מגן דוד דרום" המשודרת ברשת 13, בתפקיד החובשת יעל גל. באותה השנה החלה לשחק בסדרה "בצפר" בערוץ TeenNick את הדמויות אביטל פלוטניק ואביגיל המזכירה. בשנת 2019 החלה לשחק במחזה "הגלולה" בתיאטרון בית ליסין מאת רוני סיני ובבימויו של רועי שגב.
בשנת 2021 גילמה את נחמה, בעונה השנייה של הסדרה "שבאבניקים", המשודרת ב־HOT.
בן-זוגה הוא המוזיקאי עידו (זיגו) אופק ולהם ילד משותף.
תפקידים > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | ערוץ | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | קופה ראשית | קארין מרקוס | כאן 11 | אורן שקדי |
| 2022 | שישו ושמחו | אפי | כאן 11 | סיגלית ליפשיץ |
| 2019 | בצפר | אביטל/אביגיל | טין ניק | אילן רוזנפלד |
| 2019 | מגן דוד דרום | יעל גל | רשת 13 | אופיר לובל |
| 2017 | צפוף | המחנכת של אורי | ערוץ זום | אורן שקדי |
| 2015–2017 | אלישע | המורה פזית | ערוץ הילדים | אופיר לובל |
| 2012 | מבצע קיפוד | יפעת | HOT לוגי | יוסי קרן |
| 2012–2011 | בנות הזהב | לולי | ערוץ 10 | שירילי דשא |
| 2011 | חצויה | שנטי | HOT | עודד לוטן |
| 2011 | דובדבני וקובץ' | שרון | ביפ | אופיר לובל |
| 2010 | האלופה 3 | עינב | HOT | שי קפון |
| 2009 | המובילים 2 | רוית | ערוץ לוגי | רועי פלורנטין |
| 2009 | הבורר 2 | גילי | HOT 3 | שי כנות |
| 2009 | שירות חדרים |  | ערוץ 2 | איתן ענר |
| 2005 | ירח של זאבים | יעל | הוט "סרטים מכאן" | שי כנות |
תפקידים > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | חברת הפקות | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | היפות והאמיצות |  | סרט גמר בית הספר לקולנוע סם שפיגל | מיכל הרשקו |
| 2010 | מלח הארץ | דנה | סרט גמר מכללת ספיר | רוני בארי |
| 2010 | הערת שוליים |  |  | יוסף סידר |
| 2011 | למלא את החלל | שיפי | נורמה הפקות | רמה בורשטיין |
| 2017 | ואז היא הגיעה | חפציבה |  | רועי פלורנטין |
תפקידים > תיאטרון

| שנה | הצגה | תפקיד | מחזאי | תיאטרון | במאי | מידע נוסף |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | הגלולה |  | רוני סיני | תיאטרון בית ליסין | רועי שגב |  |
| 2014 | הפושעים החדשים | במבי ספקטור | עדנה מזי"א | תיאטרון הקאמרי | עדנה מזי"א |  |
| 2013 | שיגעון באופרה | מגי | קן לודביג | קופרודוקציה בין תיאטרון חיפה לתיאטרון הקאמרי | משה נאור |  |
| 2012 | בית ספר לנשים | אנייס | מולייר | תיאטרון הקאמרי | אודי בן-משה | מועמדות לפרס השחקנית המבטיחה בטקס פרסי התיאטרון. וזוכת מלגה מטעם תיאטרון הקאמרי על שם עדנה פלידל. |
| 2010 | וגר זאב עם כבש |  | חמוטל בן-זאב | תיאטרון ארצי לנוער | גלעד קמחי |  |
| 2008 | אליעזר בן יהודה | לאה | דפנה אנגל | תיאטרון הקיבוץ בשיתוף עם תיאטרון המדיטק | ישראל גוריון | מועמדות לפרס שחקנית משנה בטקס פרסי הצגות ילדים 2009 |
| 2008 | דיסקציה | מותק | אורי ניצן | פסטיבל תיאטרון קצר בצוותא | יוני איתיאל |  |
| 2007 | הגדוד העברי |  | מופע מערכונים מקורי, השתתפות כתיבה ויצירה | צוותא | מוריה זרחיה |  |
| 2007 | סיפור אהבה (תיאטרון מחול) |  | מוריה זרחיה | פסטיבל "פותחים במה" תיאטרון בית ליסין |  |  |
| 2007 | סוד הגן הנעלם | מרי | מדיטק | עיבוד מאת גורן אגמון לספרה של פרנסס הודג'סון ברנט | גלעד קמחי |  |
הערות שוליים

↑   טל אימגור, הקאמרי עם 35 מועמדויות בטקס פרסי התיאטרון, באתר הארץ, 19 במרץ 2013
↑  השתתפו ב"מונית הכסף", עונה 6 - פרק 24
↑  "מלח הארץ", באתר אידיבי
יעל טל ורמי ברוך בהצגה "בית ספר לנשים"
Fraps

| --- | --- |

 מפתח:  ביפה (Beepa)
 מחזור חיים:  25 באוגוסט 1999 – הווה (25 שנים) 
 גרסה אחרונה:  3.5.99 (26 בפברואר 2013) 
 מערכת הפעלה:  חלונות
 סוג רישיון:  שיתופי
 קטגוריה:  עריכת וידאו
 Fraps
 
Fraps היא תוכנה המשמשת ללכידת מסך המחשב כקובץ תמונה או כסרטון וידאו. תוכנה זו פועלת על ממשק OpenGL בהתאם לסביבת DirectX, ונתמכת על ידי מערכת ההפעלה Windows כאשר הממשק הגרפי Windows Aero מוגדר כברירת מחדל.
התוכנה מסוגלת להקליט וידאו ברזולוציה גבוהה ובהתאם למפרט המחשב, כאשר הרזולוציה המקסימלית הנתמכת היא 4800×7680.
התוכנה מנצלת את התקן הקידוד המיוחד שלה אשר עבר אופטימיזציה לדחיסה. על מנת לנגן את קובצי הווידאו המוכנים, יש להתקינה מראש על המחשב. בעקבות הדחיסה הנמוכה המובילה לנפח קבצים גדול, התוכנה דוחסת את הקבצים לפורמטים שונים, בהם H.264, וזאת על מנת שהקבצים יפעלו בכל נגן וידאו סטנדרטי.
מאז גרסה 3.5.0, Fraps כוללת את האפשרות להתאים קטעי וידאו לקובץ פיזי אחד גדול. עד לעדכון זה, גודלו של קובץ היה תלוי במד התוכנה וניתן היה ליצור קובץ וידאו בגודל של עד 4 ג'יגה-בייט בלבד. עדכון זה איפשר שלא להגביל את גודל הקובץ כמו בגרסאות קודמות. אולם, התוכנה מתאימה עצמה למשתמש ומאפשרת להגביל את גודל הקובץ גם כיום.
Fraps החלה לתמוך גם בסביבת Direct3D ובמערכת ההפעלה Windows 7.
גרסתה החינמית מאפשרת צילום וידאו של עד כ-30 שניות בלבד, ומאפשרת למשתמש לצלם תמונת מסך בפורמט BMP בלבד.
אחת הבעיות הגדולות ב-Fraps היא אובדן ביצועים גדול בזמן ההקלטה, דבר שלא מאפשר לבעלי מחשבים חלשים ללכוד את מסכם עם התוכנה בצורה טובה. אחת האלטרנטיבות לתוכנה היא Nvidia Shadowplay, אשר משתמשת בכרטיס הגרפי להקלטה ואחוז איבוד הביצועים בה הוא נמוך מאוד בהשוואה ל-Fraps.
עלילת אקהת

פתח קבר באוגרית
עלילת אקהת היא אפוס עלילתי קדום, המהווה חלק מהשירה הספרותית האוגריתית, שנמצא בעיר אוגרית.
העלילה כתובה על לוחות KTU 1.17 עד KTU 1.19 לפי שיטת הקטלוג של מנפרד דיטריך ועמיתיו. השירה על גבי לוחות אלה נכתבה על שישה טורים בכל לוח, אך לא כל הסיפור נשמר בשלמותו. בעבר נקראה עלילה זאת עלילת דנאל, אך בעקבות גילויים חדשים, התברר כי אקהת הוא נשוא הסיפור ושמה שונה בהתאם.
הדמויות המרכזיות בעלילה הם השופט דנאל, ילדיו אקהת ופועת, האלה ענת ושליחה יטפן. המיתוס דן בשאלת הגמול והטרגדיה האנושית של המוות ודרכי ההתמודדות איתה. שתי דמויות נשיות דומיננטיות בו במיוחד: האלה ענת שזוממת לרצוח את אקהת, ופועת אחות אקהת שנוקמת את דמו מיד רוצחו.
סיפור העלילה > העקרות והיורש

שופט הצדק דנאל העקר וחשוך הילדים, איש הרנמי, שמתואר כמי "שדן דין אלמנות ושופט משפט יתומים", מאכיל ומשקה את האלים "בני קדוש" במקדש במשך שישה ימים בתקווה להיפקד בבן. עדות למסירותו בעבודתו היא הליכתו לישון בבגדיו חגור מותניים. ביום השביעי בעת תחינתו, האל בעל מתגלה אליו ומבטיח לו להתערב אצל אל בורא העולם והסמכויות העליונה. לאחר שאל משתכנע ומברך אותו בבן, "שיכון בביתו ויהיה שורש בקרב היכלו", דנאל מתאושש וחוזר אל אשתו דנתי.
לאחר מכן דנאל מבצע פולחן מקדים להיריון, שבו הוא מכניס לביתו את הכושרות - הסנוניות, בנות הלל - אלות הפריון וההיריון, "היודעות מנעמי עריסה והריון", שוחט למענן פר, ומאכילן ומשקן במשך שישה ימים, וביום השביעי הוא שולחן מביתו, ומתחיל לספור את חודשי ההיריון. ולאחר תשעה חודשים נולד לו בן ששמו אקהת, והוא גיבור חיל כאביו.
סיפור העלילה > קשת הפלאים

לאחר שנים, אל האומנות כושר וחסיס פוקד את דנאל, כאשר איתו קשת מורכבת מופלאה שיצר. דנאל שרואה את האל קורא לאשתו ומבקש ממנה שתכין טלה לאל, ואל האומנות נותן את הקשת בידיו ואת החצים מניח על ברכיו, ודנאל מעביר את הקשת לבנו אקהת ומניחה על ברכיו, אך מזהיר אותו שאת ראשית הציד עליו להקריב כקורבן במקדש. דבר שאקהת לא מקיים והוא פתח לפורענות.
האלה ענת, אלת המלחמה והציד, משתתפת במשתה בו היא חומדת את הקשת הנפלאה ומציעה תמורתה לאקהת כסף וזהב ככל שירצה. אך אקהת דוחה אותה ואומר לה שתבקש מאל האומנות שיבנה לה קשת מהחומרים המשובחים ביותר שתביא לו. ענת מבקשת שוב ואף מציעה לו חיי אלמוות ביחד עם האלים, אך אקהת מסרב שוב, ומבקש ממנה שלא תתעתע בו, כיוון שסופם של כל האנשים הוא שיער שיבה ומוות. הוא אף עוקץ את ענת, שהקשת היא של לוחמים ולא של נשים.
ענת בתגובה לדבריו צוחקת וזוממת להורגו. ראשית היא מנתרת ועפה למעונו של אל, ראש הפנתאון, אשר מתגורר למוצאי הנהרות בקרב אפיקי תהומות, ולאחר השתחוות טקסית, ענת מרשיעה את אקהת אצל אל, וסוחטת באיומים את הסכמת אל להרוג אותו. אל מסכים למעשיה בהסתייגות רבה, תוך שהוא מגנה את רוע ליבה וחנפנותה. ואז היא מגיעה לאקהת והיא צוחקת, נושאת קולה ומשקרת לו "אתה אחי ואני אחותך", ומצליחה לפתות אותו לבוא לציד ליד העיר קרת אבלים, שעבדה לאל ירח.
סיפור העלילה > רצח אקהת

ענת מגייסת לעזרתה את יטפן הלוחם, ולמרות הסתייגותו ורצונו להישאר בביתו וטענתו שאין לרצוח את אקהת בשל קשת, ענת משכנעת אותו לבצע את הרצח, מכיוון שהיא מבטיחה להחיות אותו מיד, ורק לקחת ממנו את הקשת. ענת מחפשת את יטפן לנשר או דיה, בתוך להקת נשרים ודיות, שעפות מעל אקהת בשעה שישב לאכול בצִלו של עץ ליד מקור מים, ליד קרת אבלים. אז יטפן נחלץ מהתחפושת שלו ומכה את אקהת על ראשו ואוזנו והורגו, "ונפשו יוצאת ממנו כמו רוח סערה, וכמו קיטור מאפו". תוך כדי המעשה הקשת נשברת. לאחר הרצח ענת בוכה ומקוננת קינה, על כך שגרמה לרצח של אקהת ומנסה להחיותו ללא הועיל.
פועת אחות אקהת, שמתוארת "כמי שנושאת מים על שכמה, סוחטת טל משערה ויודעת את מהלך הכוכבים", מרגישה כי קרה אסון בשל קמילת היבול ולהקת נשרים ודיות שמרחפות מעל בית אביה, ובוכה עד שהיא מרטיבה את גלימת אביה. בתגובה דנאל מקלל את העננים, ומגיעה בצורת כבדה במשך כשבע - שמונה שנים. לאחר שמבשרים להם בשדה שליחים, כי "מת אקהת הגיבור... הבתולה ענת הוציאה כרוח נפשו" דנאל מקבל את הבשורה המרה בזעזוע, "וגבו נשבר לאחור".
סיפור העלילה > קבורת אקהת והנקמה

דנאל מבקש מהאל בעל להוריד אליו את הנשרים על מנת שיוכל לחפש את שרידי בנו בקיבותיהם ולהביאו לקבורה, כנראה בשל האמונה כי חיי הנצח של הנפש תלויים בקבורה. האל בעל נענה לו ושובר את כנפיהם של הנשרים, ולאחר מכן בונה את כנפיהם מחדש. לאחר שדנאל לא מוצא את שרידי בנו, הוא מבחין בהרגב אב הנשרים, ובעל מוריד גם אותו אליו, אך החיפוש בקיבתו שוב לא מעלה דבר. בפעם השלישית הוא מבחין באם הנשרים - צמל, ובקיבתה אכן נמצאים שרידיו של בנו. הוא לוקחם בבכי וקוברם בין הדגים במקום ששמו כנכת. לאחר מכן הוא מקלל את הנשרים, באשר סייעו לטשטש את הרצח ולא חסו על גופת בנו. הוא אף מאיים עליהם שהאל בעל ישבור את כנפיהם, אם יעופו מעל קבר בנו להפריע לו בשנתו הנצחית. דנאל אף מקלל את המקומות שבהם נרצח בנו: מקור המים, העץ והעיר, ופונה לנהוג מנהגי אבלות בביתו, שבהן מקוננות מספידות ופוצעות את עצמן.
לאחר שבע שנות אבלות, הנשים המקוננות יוצאות מבית דנאל, ונפתח הפתח לנקמה. אחותו פועת מתכננת להרוג את הרוצח יטפן, בערמה, בדיוק כפי שהרג את אחיה אקהת. לאחר שהיא מרצה את האלים בזבח וקטורת ובברכתו של אביה דנאל "לכלות מכלי בני משפחתה", היא מטהרת את עצמה בטבילה בים, מתאפרת באודם, לובשת בגדי גיבור, חוגרת חרב בתערה, ומעליהם לובשת את בגדיה הנשיים. לאחר יום שלם של הליכה, בערוב השמש פועת מגיע אל אהלי יטפן. יטפן ששומע כי פועת הגיעה, מבקש מנשות פמלייתו להשקות אותה ביין, ומתרברב באוזניה על הרג אחיה ועל יכולותיו להרוג אלפים מאויביו בזמן שפועת משקה אותו ביין, "וליבה הולם כמו פתן" במזימתה. הסוף לא נמצא בידינו, אך סביר מאוד שהיא מצליחה במשימתה ומתנקשת בחייו כאשר הוא נרדם בשכרותו.
בעקבות העלילה

מוטיב מרכזי בעלילה הוא האדם הצדיק הערירי, שמבקש לו יורש שימשיך את מורשתו, והבטחתו של האל שיזכה לבן, בדומה לסיפור על אברהם אבינו במקרא (ספר בראשית, פרק ט"ו, פסוק ג'). אך בעוד שלסיפור של אברהם אבינו יש סוף טוב – במלאך שעוצר את עקידת הבן ומראה שאיננה לרצון האל – סיפורו של דנאל נגמר בטרגדיה. בגלל גחמותיה של ענת, יוהרתו של אקהת וחולשתו של אל, אין לדנאל יורש.
הטרגדיה האנושית. עלילה זאת כמו עלילת כרת עוסקת בטרגדיה האנושית. עמידתו ועמדתו של האדם מול המוות והכיליון האנושי שבו יבוא, מבלי שמישהו יוכל למנוע אותו. בעוד שבעלילת כרת המלך כרת מתגבר על המוות של משפחתו בעזרתו של אל, משקם עצמו וגם מחלים ממחלה קשה שכמעט מעבירה אותו לעולם השאול, בעלילת אקהת הסוף הוא שונה ונגמר בנקמת דם, אבל לא בנחמה אמיתית, כיוון שדנאל שמתואר כ"צדיק ורע לו", מת ללא יורש שיעביר את מורשתו הטובה והצודקת לדורות הבאים. גם כאן לא ניתן להימלט מכך, שאל שהבטיח לו את הבן, לא עומד לצידו ברגע הקשה ולא עוזר לאקהת בנו לעמוד מול ענת, אפילו לא בעצה טובה או אזהרה, לעומת עזרתו הרבה למלך כרת.
הכרת תודה לאלים. הכרת תודה לאלים, למשל על ידי והבאת חלק מפרי הצייד אליהם, היא דבר מרכזי בתפיסה האוגרית, שכן הצלחת האדם תלויה בברכתם. ניתן להשוות זאת לאמור בתורה (למשל, ויקרא, כ"ז, ל'–ל"ב), המצווה לתת לה' מעשר מפרי העץ ומהבקר והצאן. יתרה מזאת, האדם ואפילו הגיבור ביותר הוא שברירי ובן תמותה, ורק האלים הם נצחיים, ולכן עבודתם במסירות היא המפתח להצלחה, ואילו הפרת הנדרים כלפיהם גורמת לבעיות.
כניעה לאלים. לקח מרכזי של העלילה, הוא הכרת הפער שקיים בין בני אדם לאלים. ולכן גם לאדם גיבור ויפה תואר כאקהת, שנולד בברכתו של אל, והוא בנו וממשיכו של שופט הצדק בעל מעמד בכיר, אל לו להתגאות ולהתגרות באלים, ובמיוחד לא באלה ענת, אלא עליו לכפוף את ראשו כלפיה, גם אם הוא צודק, שכן כוחה גדול מכוחו. היא שמאיימת על אביה אל, יכולה לכל אחד. גם לאחר שברור כי לאלה ענת חלק ברציחתו של אקהת, לא שומעים שום קללות או טרוניות מצד אביו ואחותו של אקהת כלפיה.
רק לאלים הנצח. היבט נוסף של הכרת הפער בין האדם לאלים, הוא הכרת נצחיות האלים מול בני האדם בני התמותה. כאשר ענת מבטיחה לאקהת חיי נצח, הוא מבקש ממנה שלא תשלה אותו. וכאשר היא מפתה את יטפן להשתתף ברצח, היא מבטיחה להחיות את אקהת, אבל לא מצליחה לעשות כן. השירה מנסה לסנגר על ענת שלא התכוונה לרצוח אותו באמת, והאמינה כי יש ביכולתה להחיותו. אולי האמינה שכשם שאחיה בעל קם לתחייה, כך גיבור כאקהת יוכל אף הוא לקום לתחייה. בכל אופן, ישנה בשירה קריאה לבני האדם לא להתפתות לאשליה של חיי נצח, שכן הם שמורים רק לאלים ולא לבני אדם, ולכן האדם צריך להכיר במגבלותיו, ולא לדמות בנפשו כי מישהו יוכל למלט אותו משליטתו של מות ובית החופשית.
הבחירה בטוב. יטפן ששיחק לידיה של ענת ובחר ברע וברצח לא מוצדק, נענש בצדק ונהרג מוות משפיל בידי נערה צעירה. לאחר שענת השתמשה בו לנקמתה, היא נוטשת אותו ולא ממשיכה לגונן עליו. יש בעלילה קריאה לאדם לבחור בטוב, שאם לא כן, האדם שבחר ברע ייענש בסופו של דבר, והאלים והאלות שהוא בחר להיות כלי משחק בידיהם לא יגוננו עליו.
מקבילות

היום השביעי: ניכר בשני מקומות בשירה זאת, כמו במיתוסים אוגריתיים אחרים, שיש בתרבות האוגריתית יחס מיוחד ליום השביעי שבו חדלים מפעילות אנושית ומגיע פרי התוצאה. למשל האכלת האלים במקדש שישה ימים וההתגלות האל ביום השביעי, והאכלת אלות הפריון הכושרות שישה ימים ושחרורן ביום השביעי. בתרבות האוגריתית שבעת הימים הם מערכת שלמה: השבוע מחולק לזוגות, ראשון ושני, שלישי רביעי, חמישי וששי, ולכל יום יש את בן זוגו מלבד ליום השביעי.
נקמת דם: בעלילה מופיעה הצדקה של מעשה נקמת דם שנתפס כמנהג חיובי. בתגובה לבקשתה של פועת בתו לברכה ואישור, דנאל שופט הצדק מעודד אותה לנקום את דם אחיה: "תחי נפש פועת ... הִרגי הורג נפש אחיך, כַלי מכלי בני משפחתך". סיפור הנקמה של פועת, דומה לסיפורה של יעל אשת חבר הקיני. הסתגרות של אישה עם גיבור החיל. השקייתו בנוזל: יין או חלב, הרגעתו, ולבסוף הריגתו בעורמה כאשר הוא ישן.
דמות שופט הצדק: דנאל שופט הצדק יושב בשער העיר, תפקידו "לדון דין אלמנות ולשפוט משפט יתום", בדומה לציפיות מהמלך כרת, ובדומה לציפיות שיש בתנ"ך משופטי תקופתם. אלוהים מתואר במקרא כמי ש"עֹשֶׂה מִשְׁפַּט יָתוֹם וְאַלְמָנָה" והציפייה ממלכי ישראל ושופטיו היא בדומה "...שִׁפְטוּ יָתוֹם רִיבוּ אַלְמָנָה.". ההבדל העיקרי הוא שבמקרא מתואר אלוהים כמי ששם את הגר במעמד דומה ליתום ולאלמנה, - "וְאֹהֵב גֵּר לָתֶת לוֹ לֶחֶם וְשִׂמְלָה", דבר שלא קיים בשירה האוגריתית.
דנאל והרפאים: דנאל מתואר כאיש הרפא, אבל ההקשר לא ברור דיו. הרפאים הם דמויות מיתולוגיות שקשורות גם למוות. במקרא מסופר שהם חזקים וגדולים במיוחד, ושהתגוררו בבשן וגם בעמק רפאים סמוך לירושלים, והיו מזוהים עם המוות והשאול. דמותו של דנאל מזוהה גם בשני מקומות בספר יחזקאל. בקינת יחזקאל על צור, באמירה ”הִנֵּה חָכָם אַתָּה מדנאל” (יחזקאל, כ"ח, ג') מוזכר דנאל כאדם שנודעה חוכמתו, ועלילתו נודעה גם בישראל; יחזקאל פנה לנגיד צור בסיפור הידוע לו היטב ממסורתו, אך גם משותף למסורות ארץ־ישראל. בספר יחזקאל, פרק י"ד מוזכרים שלושה צדיקים שאינם יהודים, נח, דנאל ואיוב.
הבטחה של חיי נצח מאלה לגיבור: ענת היפה בין האלות מבטיחה לאקהת הגיבור חיי נצח בתמורה לקשת הפלאים שלו, אך הוא מסרב. מוטיב דומה קיים באודיסיאה. קליפסו האלה היפהפייה מבטיחה לאודיסאוס הגיבור חיי נצח בתמורה לכך שיישאר באי שלה, אך הוא מסרב להצעתה, ומעדיף לחזור אל משפחתו.
ביקור כושר וחסיס: מקביל לכך ביקורם של שלושת המלאכים אצל אברהם באלוני ממרא לקראת הבשורה על לידת יצחק. גם בספר בראשית כמו גם בעלילה הבעל, שהיה ערירי, דורש מאשתו שתכין אוכל לאורחים האלוהיים, וגם בבראשית התגובה לבשורה על הולדת הבן היא צחוק.
ראו גם

עלילות בעל וענת
עלילת כרת
לקריאה נוספת

צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996
דוד אמיר, אלים וגיבורים, הוצאת בית אוסישקין, 1987 - תשמ"ז, עמ' 97–116.
נגה וגיא דרשן, המיתולוגיה הכנענית, (מיתוסים 15), הוצאת מפה, תל אביב תשס"ט
שירלי נתן יולזרי, עלילת אקהת - שירת עלילה קדומה מאוגרית. תרגום עברי חדש, הוצאת רסלינג, תל אביב 2015.
Nicholas Wyatt, “The Story of Aqhat,” in: Wilfred G.E. Watson and Nicolas Wyatt (eds.), Handbook of Ugaritic Studies, Leiden: Brill, 1999, pp. 234–258.