stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פוקוקסנטין

| --- | --- |

מבנה המולקולה
 
 שם סיסטמטי:  Acetic acid [(1S,3R)-3-hydroxy-4-[(3E,5E,7E,9E,11E,13E,15E)-18-[(1S,4S,6R)-4-hydroxy-2,2,6-trimethyl-7-oxabicyclo[4.1.0]heptan-1-yl]-3,7,12,16-tetramethyl-17-oxooctadeca-1,3,5,7,9,11,13,15-octaenylidene]-3,5,5-trimethylcyclohexyl] ester
 כתיב כימי:  C₄₂H₅₈O₆ 
 מספר CAS:  3351-86-8
 
פוקוקסנטין (Fucoxanthin) הוא קסנתופיל השייך למשפחת הקרוטנואידים.
הקרוטנואידים, הכוללים בין השאר פוקוקסנטין, בטא קרוטן, לוטאין וליקופן, הם פיגמנטים שנוכחים במזונות בעלי צבעים שונים.

הפוקוקסנטין מופק מאצה חומה המשמשת מוצר מזון פופולרי ברחבי יפן ואסיה, והוא זה שנותן לאצות הללו את צבען החום-ירוק.
השימוש בחומר

פוקוקסנטין משמש למטרות שונות, מתוסף העוזר לירידה במשקל ועד לטיפול במחלות ממאירות. כמויות גדולות של החומר נימן למצוא באצה מסוג איזוכריזיס (עד 18.23 מיליגרם לגרם).
השימוש בחומר > שרפת שומנים

מחקרים בעכברים שנערכו ביפן הראו שפוקוקסנטין מאיץ את שרפת השומנים בתוך תאי השומן הלבנים והופך אותם לתאי שומן חומים, ההופכים לאנרגיה במקום למצבורי שומן. לפי מחקרים אלה, הפוקוקסנטין מגביר את פעילותו של חלבון השורף מצבורי רקמות שומן לבן סביב איברי הגוף.
במחקרים עלה כי פוקוקסנטין מאיץ את תהליך החמצון של חומצות שומניות ובכך משנה את המטבוליזם בגוף.
עד שנת 2010 לא נערכו מחקרים בבני אדם על פוקוקסנטין, למעט מחקר אחד שהראה יעילות ספיגה נמוכה של פוקוקסנטין בגוף האדם.
בשנת 2010 פורסם מחקר אחד שמצא שנשים עם מחלות כבד שצרכו פוקוקסנטין ושמן זרעי רימונים השילו 4.9 ק"ג בממוצע ממשקלן בתוך כ-4 חודשים. על מנת להראות שהפוקוקסנטין יעיל בהורדת משקל בבני אדם נדרשים מחקרים נוספים.
השימוש בחומר > השפעה על מחלות ממאירות

במחקרים אחרים נבחן, בין השאר, השימוש בפוקוקסנטין ושמן זרעי רימונים והשפעתם על לחץ דם גבוה, סוכרת, הוצאת אנרגיה בזמן מנוחה, ועל אחוזי השומן בגופם של בעלי משקל עודף.
כמו כן נבחנו ההשפעות האנטי-דלקתיות של החומר, הפעילות שלו נגד מחלת הסרטן והאפקטיביות שלו בהפחתת כאב. במחקרים עלה שפוקוקסנטין מאט את התחלקות תאי הסרטן, עוצר את התהליכים המחזוריים בתאי הסרטן, עוזר לאפופטוזה של תאי הסרטן ולדיכוי אנגיוגנזה. נמצא גם קשר בין צריכת פוקוקסנטין לעצירת התפשטות תאי מלנומה.

בנוסף נבחנת תרומת הפוקוקסנטין בהפחתת הרעילות של תרופות שונות.
הערות שוליים

↑  "Fucoxanthin from edible seaweed shows antiobesity effect through UCP1 expression in white adipose tissues" (PDF).
↑  "Fucoxanthin and its metabolite, fucoxanthinol, suppress adipocyte differentiation in 3T3-L1 cells" (PDF).
↑  "Effect of medium-chain triacylglycerols on anti-obesity effect of fucoxanthin" (PDF).
↑  Fucoxanthin, University of Michigan Health System
↑  Abidov, M.; Ramazanov, Z.; Seifulla, R.; Grachev, S. (2010). "The effects of Xanthigen in the weight management of obese premenopausal women with non-alcoholic fatty liver disease and normal liver fat". Diabetes, Obesity and Metabolism. 12: 72. doi:10.1111/j.1463-1326.2009.01132.x.
↑  "Fucoxanthin as the major antioxidant in Hijikia fusiformis, a common edible seaweed" (PDF).
ערך זה הוא קצרמרבנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כוכב חדש בעיר

| --- | --- |
 סינגל בביצוע יהודה פוליקר, יוני פוליקר ולהקת "חוות מזור"
 מדינה:  ישראל ישראל
 יצא לאור:  2023
 שפה:  עברית 
 
"כוכב חדש בעיר" הוא שיר אליפות של מועדון הכדורגל מכבי חיפה. השיר נכתב על ידי יוני פוליקר ולהקת האוהדים "חוות מזור" ללחן של גיורגוס מיצאקיס (ששימש גם לשיר "כפיים" שביצע יהודה פוליקר), לרגל זכייתה של חיפה באליפות המדינה לעונת 2022/2023. השיר בוצע על ידי יהודה ויוני פוליקר ולהקת חוות מזור.
רקע

את עונת 2022/2023 בליגת העל בכדורגל סיימה מכבי חיפה במקום הראשון וזכתה באליפות השלישית ברציפות. באותה עונה השתתפה הקבוצה בשלב הבתים של ליגת האלופות, בפעם השלישית בתולדותיה. הייתה זו הפעם הראשונה שבה קבוצה ישראלית המשתתפת במפעל זוכה באליפות המדינה בסיום אותה עונה.
בסמוך לזכייה באליפות, התכנסו יהודה ויוני פוליקר עם חברי להקת האוהדים "חוות מזור" להקלטת השיר. מילות השיר נכתבו ללחן של גיורגוס מיצאקיס, ששימש את יהודה פוליקר לשירו "כפיים", שכתב עבורו יעקב גלעד בשנת 1989. השיר הושמע לראשונה בחגיגות האליפות שקיימה מכבי חיפה ברחבת אצטדיון סמי עופר ב-21 במאי 2023.
היה זה שיר האליפות השני שביצעה להקת "חוות מזור", לאחר שבשנת 2021 הקליטה גרסת כיסוי לשיר האליפות "ירוק בעיניים", לרגל זכייתה של הקבוצה באליפות המדינה לעונת 2020/2021.
רקע לשיר

בעונת 2005/2006 זכתה מכבי חיפה באליפות העשירית בתולדותיה. בסיום אותה עונה החליט המועדון להוסיף כוכב מעל סמלו לציון עשר אליפויות, כנהוג בליגות שונות ברחבי אירופה. בשנת 2019 קבעה מנהלת הליגות לכדורגל כי כל חמש אליפויות שבהן זכתה קבוצת כדורגל בישראל יסומנו בכוכב מעל סמלן. חיפה, שבמאזנה היו אז 12 אליפויות, הוסיפה בעקבות ההחלטה כוכב שני לסמלה בתחילת עונת 2020/2021. בעונת 2022/2023 זכתה חיפה באליפות ה-15 בתולדותיה, ובעקבות כך נוסף כוכב לסמלה, והוא העומד במרכזו של שיר האליפות.
הערות שוליים

↑  שלמה וייס‏, מכבי חיפה הציגה את שיר האליפות ששר יהודה פוליקר: "הצלחת באוויר", באתר וואלה, 21 במאי 2023
↑  ליאב נחמני, איך זה שכוכב: למכבי חיפה יש סמל חדש, באתר ישראל היום, 26 ביולי 2020
↑  תומר לוי, ‏המנהלת: חמש אליפויות שוות כוכב מעל הלוגו, באתר ערוץ הספורט, 26 בדצמבר 2019
כוכב וולף-ראייה

ערפילית שנוצרה מהגז הנפלט מכוכב וולף-ראייה WR124 כפי שצולמה על ידי טלסקופ החלל האבל
כוכבי וולף-ראייה (בצרפתית: Étoile Wolf-Rayet; נקראים גם כוכבי WR) הם כוכבים מפותחים ומסיביים ביותר (לפחות 20 מסות שמש), חמים ביותר (בין 25,000 ל-50,000 קלווין) המתאפיינים ברוח שמש חזקה במיוחד ומהירה במיוחד - עד 2,000 ק"מ בשנייה הגורמת לאובדן מסה בקצב שיכול להגיע ל 1025×2 ק"ג בשנה, פי מיליארד מקצב אובדן המסה של השמש. כוכבי וולף-ראייה הם כוכבים משתנים משום שהם מעיפים מדי פעם כמויות עצומות של חומר לחלל תוך עליה בבהירות של כעשירית דרגה.
היסטוריה

בשנת 1867 גילו האסטרונומים הצרפתים שארל וולף (Charles Wolf) וז'ורז' ראייה (Georges Rayet) במצפה הכוכבים של פריז שלושה כוכבים בקבוצת הכוכבים ברבור עם רצועות פליטה רחבות מעבר לספקטרום הרציף הרגיל. אורם של רוב הכוכבים מציג פסי בליעה כתוצאה מהגזים הנמצאים בשכבות החיצוניות של הכוכבים ובולעים חלק מהספקטרום הרציף בהתאם להרכבם הכימי. כוכבים המציגים פסי פליטה הם נדירים ונקראים על שם מגליהם כוכבי וולף-ראייה.
פסי הפליטה של הכוכבים שנתגלו היו שונים מפסי הפליטה המאפיינים מימן ולא היו מוכרים. בשנת 1868 התגלה היסוד הליום שיותר מאוחר התגלה כיוצר של פסי הפליטה האלו. רוחבם של פסי הפליטה היה רחב יותר מהרוחב הנפוץ של פסי פליטה וההסבר לכך ניתן רק בשנת 1929 ולפיו רוחב הפסים נובע מכך שהגז שיוצר את הפסים נע במהירויות גדולות במיוחד - 300-2,400 ק"מ לשנייה וגורם להרחבת דופלר המסיט את ספקטרום האור הנפלט בהתאם לכיוון תנועת הגז ולמהירותו. המסקנה מתוצאות אלו היא שמדובר בכוכבים המעיפים החוצה כמויות גדולות של גז במהירויות גבוהות כך שנוצרת מסביבם ערפילית פליטה. המהירויות הגבוהות של הגז נגרמות מלחץ הקרינה הגבוה המאפיין כוכבים חמים במיוחד.
בתצפיות מאוחרות יותר נמצאו גם פסי פליטה המאפיינים פחמן, חנקן וחמצן בנוסף לפסי הפליטה המאפיינים הליום. כוכבי וולף-ראייה מסווגים על פי פסי הפליטה הדומיננטיים יותר לכוכבים עשירים בחנקן (WN) וכוכבים עשירים בפחמן וחמצן (WC).
בשל הספקטרום המיוחד של אורם ניתן לזהות כוכבי וולף-ראייה בגלקסיות שכנות ועד היום נתגלו כ-100 כוכבים כאלו בענן המגלני הגדול ו-12 בענן המגלני הקטן, בנוסף על כ-230 כוכבים שנתגלו בשביל החלב. כוכב וולף-ראייה הקרוב ביותר והבהיר ביותר הוא אחד מכוכבי מערכת הכוכבים של רגור (γ במפרש) שנמצאת במרחק של כ-840 שנות אור ובהירותה הכוללת היא מדרגה 1.8.
מאפיינים

כוכבי וולף-ראייה הם שלב התפתחות רגיל של כוכבים מסיביים מאוד מסוג ספקטרלי O, שבהם רוחות שמש חזקות מעיפות החוצה שכבות גדולות של גז. הטמפרטורה הגבוהה של הכוכבים יוצרת קרינה על סגולה חזקה המעוררת את אטומי הגז ליצירת ערפילית פליטה המתאפיינת בפסי הפליטה של החומרים המרכיבים אותה. בשלב הראשון פסי הפליטה מתאפיינים בתוצרי היתוך גרעיני של מימן להליום (בעיקר הליום וחנקן - כוכבי WN) ובשלב מאוחר יותר נוספים תוצרי ההיתוך של הליום (פחמן וחמצן - כוכבי WC).
בשל מסתם הגבוהה כוכבי וולף-ראייה צפויים להפוך בסוף חייהם לסופרנובה. עם זאת קיימים ננסים לבנים בעלי פסי פליטה המאפיינים כוכבי וולף-ראייה. פסים אלו נוצרים מהערפילית הפלנטרית המקיפה אותם והאטומים שבה מעוררים על ידי הקרינה של הננס הלבן.
כוכב R136b הוא אחד הכוכבים הכבדים ביותר והבהירים ביותר הידועים לאדם.
כוכב WR 102 הוא הכוכב החם ביותר שהתגלה עד כה עם טמפרטורה של 210,000 מעלות.
הערות שוליים

↑  https://www.aanda.org/articles/aa/pdf/2015/09/aa25390-14.pdf
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558559005171  GND: 4190236-1  LCCN: sh85147219
עצבנות

"תיפוף" עיפרון כביטוי התנהגותי נפוץ לעצבנות.
עצבנות היא תחושת אי נחת שחש אדם כאשר הוא נמצא בלחץ או כאשר הוא מרגיש חסר אונים, בשפה היומיומית המשמעות תהיה בדרך כלל כעס גדול.
תחושת העצבנות יכולה להיגרם מסיבות שונות: חוסר אונים, עומס, עייפות ותסכול.
אדם החש עצבנות עשוי להרבות בסימנים של אי שקט, כגון פיגֶ'טינְג, מצמוצים, תנועות חדות והתפרצויות.
מקובל לראות בעצבנות תחושה שלילית, מכיוון שהיא עלולה לפעמים להביא את האדם לתגובות פזיזות ללא מחשבה וללא שקילה נכונה של הנתונים. מקרים חריגים של עצבנות אף יכולים להביא לכדי אובדן עשתונות.
לחץ בעבודה יכול לגרום לתופעות שליליות. מקומות עבודה ומוסדות מסוימים, כגון יחידות צבא בכירות, ארגוני מודיעין וארגוני עזרה ראשונה, דורשים מהעוסקים בהם מידה גבוהה של קור רוח ושיקול דעת במצבי לחץ, כדי להימנע ממקרים של תגובות חריגות אלו.
אנשים אשר העצבנות פחות מתבטאת אצלם מכונים "קרי רוח".
דפוס תגובה עצבני או עצבנות כרונית

הגורמים לכך הם ביולוגיים ופסיכולוגיים.
דפוס תגובה עצבני או עצבנות כרונית > בעיות חיים ובעיות פסיכולוגיות

אצל חלק מהאנשים החווים תסכול כרוני בגלל בעיות חיים שונות, שטרם זכו אצלם למזור, כגון השמנה, בדידות, אבטלה, התמכרות, חסכים מיניים ועוד, עלולה להתבטא נטייה לעצבנות כרונית ויתרה אשר תוצא על סביבתם הקרובה בצורה של כעס ועוינות אימפולסיביים (ואפשר שגם בצורות אימפולסיביות אחרות ואפילו תגובות פסיביות אגרסיביות, או ציניות, וסרקזם לא פרופורציונליים). רבים מן החווים עצבנות, בין אם בחיי היום יום ובין אם בתקופות שונות, עלולים לנסות להיעזר בפסיכולוג, אשר יכוון אותם להתנהגות רגועה ושקולה יותר. אפשר שהפסיכולוג ישתכנע שהגורמים לעצבנות במקרה מסוים אינם פסיכולוגיים, כי אם הורמונאליים או נוירולוגיים. אפשר שהפסיכולוג בעצמו ישער על גורמים כאלה, ויפנה את מטופלו לטיפול חיצוני בהתאם, ועל גורמים אלה יורחב להלן.
דפוס תגובה עצבני או עצבנות כרונית > חוסר איזון הורמונלי

בקרב אנשים מסוימים ישנו ייצור עודף ולא סביר של הורמוני עקה (כגון אדרנלין, נוראדרנלין, קורטיזול, ועוד), כך שהאדם נוטה לעצבנות כרונית ומוגזמת. טיפול בבעיה זו הוא טיפול הורמונלי ומותחל לרוב כאשר בני המשפחה של אדם כזה דוחפים אותו ללכת לטיפול בעקבות התנהגותו הבעייתית. אומדן הטיפול במצבים כאלה מתבצע אצל רופא אנדוקרינולוג, ואפשר שהוא יתחיל בהמלצת פסיכולוג.
דפוס תגובה עצבני או עצבנות כרונית > בעיות נוירולוגיות

היפרטרופיה (גדילת יתר) של אזור או אזורים מוחיים מסוים הקשורים ברגש (Emotion), או היפרפלזיה (פעילות יתר) באזור מוחי או אזורים מוחיים מסוימים רלוונטיים, עלולים לחולל נטייה לעצבנות. אומדן הטיפול במצבים כאלה מתבצע אצל רופא נוירולוג.
השלכות העצבנות

השלכות העצבנות הן בדרך כלל שליליות בעליל. נטייה לעצבנות שהיא חריפה עלולה להיות מסוכנת במיוחד. אדם המגיב בעצבנות וחום רוח לאי-הבנות קטנות שעלולות להופיע בחיי היום יום או להקנטות קלות ואפילו לגילויים של ציניות קלה עלול להסתבך רבות, להפסיד אינטימיות, לאבד את מקום עבודתו, לפגוע באחרים, ולהסתבך בפלילים.
טיפוס A וטיפוס B

בפסיכולוגיה, אנשים אשר באופן עקבי מבטאים חוסר סבלנות טיפוסית, עצבנות הכוללת גם ציניות תוקפנית מוגזמת, נטייה לעוינות באופן כללי ואף להתקפי זעם קיצוניים. וכו' מכונים בדרך כלל טיפוס אישיות A. הקטגוריה מכילה אמות מידה ברורות לאבחון ולטיפול באלו השייכים אליה כביכול. האנטונים של קטגוריה זו הוא טיפוס אישיות B, המאופיין בהיעדר מוחלט של תכונות אלה. אנשי טיפוס A נתפסים כבעלי סיכון גבוה יותר למחלות לב, בעיות נוירו-פסיכולוגיות, ועוד, והם בעלי פוטנציאל גבוה יותר להסתבכות בפלילים.
ראו גם

פסיכולוגיה
פסיכולוג
מדעי ההתנהגות
רפואה
טיפול משפחתי
טיפול בניהול כעסים
פסיכיאטריה
הערות שוליים

↑  Cohen, E. J., Bravi, R., & Minciacchi, D. (2018). The effect of fidget spinners on fine motor control. Scientific reports, 8(1), 1-9.
כיכר מגן-דוד

כיכר מגן-דוד היא כיכר הנמצאת בלב תל אביב במפגש הרחובות המלך ג'ורג', שינקין, רחוב הכרמל (שבו נמצא שוק הכרמל), רחוב הלל הזקן, מדרחוב נחלת בנימין ורחוב אלנבי. הכיכר ממוקמת בצדה הצפון-מזרחי של שכונת כרם התימנים.
השם ניתן לה מכיוון שממנה יוצאים שישה רחובות שהם כמספר צלעותיו של מגן דוד (לעיתים רחוב אלנבי נחשב כשני רחובות מכיוון שהוא יוצא לשני כיוונים שונים מהכיכר ורחוב הלל הזקן אינו נספר מפני שהוא "מצטרף" לכיכר בפנייה בלבד). הבתים הפינתיים בכיכר בנויים באדריכלות הסגנון הבינלאומי, מה שהופך את הכיכר, אחת הראשונות בתל אביב, לנקודת ציון עירונית חשובה ומובחנת.
הכיכר היא בין המקומות המתוירים בעיר והיא מרכז פופולרי בקרב צעירים ומבוגרים כאחד, אשר מגיעים אליה מן הרחובות הסמוכים. האזור שופע במסעדות, בתי קפה וחנויות.
בסוף 1959 הוחלט להקים בכיכר מעברים תת-קרקעיים להולכי רגל, עקב עומס התנועה באזור. באפריל 1962 נחנכו המעברים ובוטלו מעברי החצייה שהובילו לכיכר. המעברים כללו גם מדרגות נעות שהיו בין הראשונות שהתקנו בישראל. מיד אחר כך נחסם מעבר החצייה במקום והולכי הרגל נאלצו לעבור במעברים התת-קרקעיים. בסוף 2004 נסגרו המעברים עקב הזנחה וריכוז של חסרי בית בהם, אך בתי השימוש שמוקמו בהם שופצו ונפתחו מחדש. בתחילת 2005, במסגרת פרויקט שיפוצים באזור, שודרג אזור הכיכר והמעברים התת-קרקעיים נאטמו במקומם סמנו מעברי חציה משופרים ורחבים. במסגרת השיקום הוחלפו הריצוף, מערכות המים, הביוב, הרמזורים והתאורה. בנוסף, הותקנו ספסלי רחוב.
גלריה

כיכר מגן דוד בתקופת המנדט הבריטי
כיכר מגן דוד, 1936
הכיכר ב-2002, לפני שיפוצה
רחבת הכיכר במפגש הרחובות: אלנבי, הכרמל, נחלת בנימין
הערות שוליים

↑  מעברים תת־קרקעיים בכיכר מגן־דוד בת"א, קול העם, 1 באוקטובר 1959
↑  נפתחו המנהרות בתל־אביב, למרחב, 4 באפריל 1962
↑  ייאסר המעבר בכביש כיכר מגן בת־א, על המשמר, 14 במאי 1962
↑  אלעזר לוין, ‏כיכר מגן דוד שופצה ב-3.6 מ' ש', באתר גלובס, 15 בדצמבר 2004
↑  המגן דוד החדש של תל אביב, באתר הארץ, 23 במרץ 2005
↑  רון פז, ‏נחנכה כיכר מגן דוד - חברת אחוזות החוף השקיעה 3.6 מיליון שקל, באתר גלובס, 27 במרץ 2005
צילום פנורמי של כיכר מגן-דוד מנקודה בצפון מערב הכיכר. מימין: הכניסה לשוק הכרמל, מדרחוב נחלת בנימין, רחוב אלנבי, רחוב שינקין ורחוב המלך ג'ורג' (מוסתר). בתמונה נראים שני בניינים בעלי פרגולה שנבנו בסגנון הבינלאומי: "בית גוטגולד" (משמאל) תוכנן על ידי האדריכל יהודה מגידוביץ' (1938) ו"בית פולישוק" (מימין) על ידי שלמה ליאסקובסקי ויעקב אורנשטיין (1934)
פיאט 70

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  פיאט
 שנות ייצור:  1915–1920
 הרכבה:  איטליה איטליה
 מודל קודם:  פיאט זירו  Fiat Zero
 מודל אחריו:  פיאט 501
 חברת אם:  פיאט
 אורך:  3,820 מ"מ
 משקל:  1759 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,706 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 2,001 סמ"ק המפיק 21 כ"ס ב-2,400 סל"ד
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות
 מהירות מרבית:  70 קמ"ש
 
פיאט 70 (באיטלקית: Fiat Tipo 70) היא מכונית משפחתית,  אשר יוצרה על ידי חברת פיאט האיטלקית בין השנים 1915–1920.
סך הכול יוצרו כ-1,000 יחידות, רובם נרכשו על ידי הצבא האיטלקי.
ראו גם

פיאט
פיאט 10 HP
פיאט 12 HP
פיאט Brevetti
פיאט זירו
פיאט 2B
פיאט 505
פיאט 507
פיאט 520
פיאט 521
פיאט 522
פיאט 527
כיכר מינין ופוז'ארסקי

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  קוזמה מינין 
 הקמה
 תקופת הבנייה:  ?–1697 
 מיקום
 עיר:  ניז'ני נובגורוד
 רחובות מסתעפים:  רחוב בולשאיה פוקרובסקאיה, Varvarskaya Street (Nizhny Novgorod), Ulyanova Street, Upper Volga River Embankment, Minina Street, Zelensky descent 
 קואורדינטות:  56°19′37″N 44°00′21″E﻿ / ﻿56.326944444444°N 44.005833333333°E﻿ / 56.326944444444; 44.005833333333
 he
 
כיכר מינין ופוז'ארסקי (ברוסית: Площадь Минина и Пожарского) היא הכיכר הראשית בניז'ני נובגורוד, שברוסיה.
כיכר מינין ופוז'ארסקי הוא המרכז החברתי והתרבותי של העיר, המקום לכל החגיגות והחגים המשמעותיים ביותר. ממוקת בחלק ההיסטורי של העיר (אנ'), בצד הדרום-מזרחי של החלק העליון של הקרמלין .
הכיכר היא ציר תנועה. התנועה בה נחסמת רק בחגים ובמהלך אירועים אחרים.
גלריה

מגדל דמיטרבסקאיה (אנ') של הקרמלין
האוניברסיטה הרפואית (אנ')
בניין הדומה (רו')
בניין האוניברסיטה (רו')
חג המולד בכיכר
הערות שוליים

↑  https://russo-travel.ru/landmark/nizhniy-novgorod/ploshchad-minina-i-pozharskogo/
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כיכר מיכאל'ס

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  שלמה מיכאלס
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיר:   תל אביב-יפו
 רחובות מסתעפים:  המלך ג'ורג', בוגרשוב, שדרות בן-ציון,
 אתרים:  קולנוע מקסים
 קואורדינטות:  32°04′27″N 34°46′32″E﻿ / ﻿32.074027777778°N 34.775694444444°E﻿ / 32.074027777778; 34.775694444444
  מפת מיקום  מפה מפורטת   מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) כיכר מיכאל'ס(למפת תל אביב רגילה) כיכר מיכאל'ס(למפת גוש דן רגילה) כיכר מיכאל'ס(למפת גוש דן מוגדלת) כיכר מיכאל'ס  he כיכר מיכאל'סhe כיכר מיכאל'סמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כיכר מיכאל'ס היא כיכר עירונית במרכז תל אביב. היא קרויה על שם שלמה מיכאלס (קרי: מיכוֹאֶלס), שחקן תיאטרון יידיש ומנהיג תרבותי של יהודי ברית המועצות ומנרצחי סטלין.
הכיכר נמצאת בקצה המערבי של שדרות בן ציון, במפגש הרחובות המלך ג'ורג' ובוגרשוב. הכיכר מהווה מפרק עירוני חשוב במרכז העיר, שכן היא נקודת האמצע של מספר כיכרות נוספות: כיכר מסריק וכיכר מגן-דוד שלאורך רחוב המלך ג'ורג', כיכר הבימה ממזרח וכיכר לונדון ממערב, הנמצאת בקצה רחוב בוגרשוב. רחוב בוגרשוב מקשר בין כיכר מיכאל'ס לחוף הים.
היסטוריה

הכיכר מפוצלת לשתי רחבות המופרדות על ידי השדרה, וחללה מוגדר היטב על ידי חזיתות הבניינים. ברחבה הצפונית מצוי בניין, בית המפלגה הפרוגרסיבית, שבתוכה שכן קולנוע מקסים הישן, אותו תכננו האדריכלים-מהנדסים "י. רפופורט ד"ר א. גליברמן צ. פרנקל, ובו שוכנת כיום חנות האוזן השלישית. כמו כן מוצבת בה אנדרטה צנועה לזכר מעל מאה החללים שנפלו בהפצצת חיל האוויר האיטלקי על תל אביב בזמן מלחמת העולם השנייה. רוב הפגיעות מהפצצות אלו היו באזור זה.
את הבניין הצפון-מזרחי של הכיכר תכננו דב ורם כרמי והוא נועד להיות בעל חזית מסחרית, אך התוכנית לא יצאה אל הפועל וקומת הקרקע שימשה כחניון עד שלהי שנות ה-2010.
החל מיולי 1934 נקראה הכיכר "כיכר המייסדים", אך בשנת 1942 הוסב שמה, כשהוחלט להרוס את בית הוועד בשדרות רוטשילד ולקרוא לאותו מקטע בשדרה בשם זהה לשם הכיכר (בשנת 1949 הוצבה שם האנדרטה למייסדי העיר תל אביב).
הערות שוליים

↑  "לא נשכח: היום בו איטליה הפציצה את ת"א" - העיר הלבנה מציינת 80 שנה להפצצה של חיל האוויר הפשיסטי, במהלכה נפגע מרכז העיר ונהרגו יותר ממאה בני אדם, כמעט כולם אזרחים ישראל היום, נטע בר, 9 בספטמבר 2020
מבט על הכיכר מדרום מזרח
להקת בנים

בקסטריט בויז
להקת בנים היא הרכב מוזיקלי שבו רק זמרים גברים, וקהל היעד העיקרי שלו הוא נערות.
היסטוריה

הרכבים גבריים היו קיימים מאז ומתמיד, החל מ"The Temptations" ועד "חמישיית הג'קסונים", אך מאפייניהם המאוחרים יותר של להקות הבנים, אשר נתנו להם את שמם, הן תנועות ריקוד, חשיפת שרירים, שילוב בין מוזיקת הריקודים לבלדות הרומנטיות-מתקתקות, ועצם הרכבת הלהקה, שלעיתים קרובות מתבצע על ידי מפיקים מוזיקליים וציידי כישרונות.
פורצי הדרך בתחום זה של מוזיקת הפופ היו "ניו קידס און דה בלוק" – 5 זמרים מבוסטון אשר הגיעו לשיאם בסוף שנות ה-80. בבריטניה היו ההרכב "טייק ד'את" שהייתה להקת הבנים המצליחה הראשונה שם, לאחר מכן הופיעו גם "איסט 17" ו"בויזון" האירים. במקביל להם פרצו בקסטריט בויז האמריקאים, שפרצו תחילה בארצות כמו גרמניה ויפן, ורק לאחר מכן בשאר אירופה ובארצות הברית.
הבקסטריט בויז הוציאו 4 תקליטים מצליחים שנכתבו ברובם על ידי צוות כותבי שירים שוודיים. הלהקה הורכבה על ידי לו פרלמן, איש עסקים אשר הרכיב לאחר מכן את מתחריהם הגדולים ביותר – אן סינק וכן או-טאון, להקת בנים אשר תהליך הרכבתה תועד בתוכנית מציאות בת שתי עונות.
אנגליה תססה באופנת להקות הבנים במשך 5 שנים, ובמקביל לדעיכת ההרכבים האמריקאים צצו הרכבים כ"פייב" ו"ווסטלייף" (אשר אף הופיעו פעמיים במדינת ישראל והופיעו במשותף בהופעה אחת על אותה הבמה בפארק הירקון). גלגולים נוספים של להקות הבנים צצו גם לאחר דעיכת הזרם, בשנת 2003 אלה היו "באסטד" האנגלים אשר ניסו לייצר צירוף של פופ-פאנק, כאשר לעומת הרכבים כסם 41 או בלינק-182 הדגש הוא על הפופ, מה שמעיד על כך שכדי להיות מעבר למונח 'להקת בנים' לא מספיק רק לנגן על כלים.
בישראל הוקמו מספר להקות בנים במהלך השנים: היי פייב (הייתה הראשונה והבולטת מכולן), אחריהם להקת עדן (שכללה גם עבריים מדימונה), הבליינים (שמורכבת משניים מיוצאי להקת הרוק זקני צפת: השחקן והזמר מאור כהן והגיטריסט אורן לוטנברג), פור יו (שכללה את השחקן והדוגמן ישראלי גיא אריאלי ועוד שלושה עולים חדשים), גיים בויז.
אף שחברי להקות בנים נוטים לרוב להיעלם עם דעיכת להקותיהם, אחדים מחברי הרכבים אלה המשיכו בקריירת סולו מצליחה לאחר פירוקה של להקת הבנים בה השתתפו. דוגמאות בולטות הן רובי ויליאמס (טייק ד'את), ג'ורג' מייקל (Wham!), ג'סטין טימברלייק (אן סינק) הארי סטיילס (ואן דיירקשן), ניקי ביירן (ווסטלייף) ואמיר פיי גוטמן (היי פייב).
לאחר שקיעת תופעת להקות הבנים בעשור הראשון של המאה ה-21, בתחילת העשור שלאחר מכן זכתה התופעה להצלחה מחודשת, עם פריצתן של מספר להקות בנים, בפרט ואן דיירקשן האנגלית-אירית, ביג טיים ראש האמריקאית ועוד.
ראו גם

להקת בנות
עמנואל גולדברג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  31 באוגוסט 1881 מוסקבה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  13 בספטמבר 1970 (בגיל 89) תל אביב-יפו, ישראל 
 ענף מדעי:  כימיה
 מקום מגורים:  גרמניה, ישראל
 מנחה לדוקטורט:  וילהלם אוסטוולד 
 מוסדות:  אוניברסיטת לייפציג (1907–1917) 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1968) 
 תרומות עיקריות
 הגה המצאות רבות בתחום הפוטוכימיה וטכנולוגיית המידע
 
שער המאמר "הדפסה צבעונית וצילום צבעוני" (Farbendruck und Farbenphotographie) מאת עמנואל גולדברג, 1908.
עמנואל גולדברג (31 באוגוסט 1881 – 13 בספטמבר 1970) היה כימאי ישראלי שהגה המצאות רבות ובעלות השפעה בתחומי הפוטוכימיה וטכנולוגיית המידע ויזם מחלוצי התעשייה עתירת הידע בישראל. חתן פרס ישראל במדעים מדויקים לשנת תשכ"ח, 1968.
ביוגרפיה

גולדברג נולד במוסקבה שברוסיה, לאב, שהיה קצין רפואה בצבא הרוסי. גולדברג החל ללמוד כימיה ברוסיה, אולם עקב האנטישמיות שם עבר ללמוד בגרמניה. בשנת 1906 סיים לימודי דוקטורט בלייפציג, בהנחייתו של וילהלם אוסטוולד. בסיום לימודיו, עבד גולדברג באקדמיה ובתעשייה, והיה יוזם ושותף למגוון המצאות בפוטוכימיה ובפיתוח טכנולוגיית ההדמיה. ב-1907 מונה כראש המחלקה לצילום באקדמיה המלכותית לאמנויות גרפיות בלייפציג.
תרומותיו העיקריות בתחומים מדעיים הן בפיתוח המכשור לקביעת האוטומציה בחשיפת סרט צילום לאור ("Goldberg Wedge"), היכולת לקיום רפרודוקציה, יכולת הדפסה בצבע, יכולת הקטנת תמונות (כפי שנעשה במיקרופיש), פיתוח מצלמת ה-Contax ומסרטת ה-Kinamo, וכן פיתוחים ראשונים בטכנולוגיית הטלוויזיה. "עקרון גולדברג" (המוכר כיום בשם Gamma Rule) הוא עקרון העיצוב על פיו הוא עבד בפיתוח המכשירים. כמו כן, יש הטוענים כי גולדברג הוא הוגה הטכניקה המודרנית של המיקרונקודה.
גולדברג עזב את עבודתו האקדמית בלייפציג בשנת 1917, והצטרף לחברת "Zeiss Ikon". עבודתו בחברה החלה כיועץ טכני, ולאחר מכן כמנהל מחלקת המחקר. בשנת 1926, בעקבות מיזוג עסקי של החברה, מונה גולדברג למנכ"ל, ועמד בראשה. באותה עת, הייתה זו חברת המצלמות הגדולה בעולם. בתקופה זו, בשנת 1927, הוצגה על ידו המצאת "מכונה סטטיסטית", אשר הייתה הטכנולוגיה הראשונה לאחזור אלקטרוני של מסמכים (בדומה למכשיר הממקס שהציע ונבר בוש מספר שנים אחר כך). בשנת 1931 נרשמה ההמצאה כפטנט.
בשנת 1933 נחטף גולדברג על ידי המשטר הנאצי ממקום מושבו בדרזדן. לאחר שחרורו הוא היה לפליט, ועבר לעבוד בחברת "Zeiss Ikonsubsidiary Ikonta", חברת הבת של צייס בפריז. בשנת 1937 עלה לארץ ישראל, בהשפעת חיים ויצמן, והקים את "מעבדת גולדברג למכשור מדויק", שבתקופת מלחמת העולם השנייה סייעה למאמץ המלחמתי של הבריטים. על בסיסה הוקמה לימים חברת "אל-אופ".
הוא נפטר בשנת 1970 בתל אביב ונקבר בבית העלמין קריית שאול.
ביוגרפיה > הוקרה

בשנת 1957 הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד מהטכניון, וב-1968 פרס ישראל למדעים מדויקים.
ביוגרפיה > משפחתו

גולדברג נישא לסופיה פוזניאק ב-1907 ולזוג נולדו שני ילדים. כשעלו לארץ ישראל היגר בנם הרברט לארצות הברית ובתם חוה עלתה עם משפחתה לישראל, עבדה במעבדתו של אביה ונישאה להיסטוריון מרדכי גיחון.
לקריאה נוספת

Buckland, Michael. Emanuel Goldberg and his Knowledge Machine. Libraries Unlimited, 2006.
הערות שוליים

↑  טכנולוגיית Sensitometry
↑  Reprography - Wikipedia, the free encyclopedia
↑  עמנואל גולדברג באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007317492905171  PLWABN: 9810645878305606  BnF: cb15523907r (data)  GND: 131856871  ISNI: 0000 0000 4213 4825  LCCN: n2005085460  NTA: 263987787  VIAF: 71702670   WorldCat (עם VIAF): 71702670
פאל גארטנר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 באוגוסט 1900 סלפצ'אני, סלובקיה 
 פטירה:  6 במרץ 1975 (בגיל 74) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 השכלה:  אוניברסיטת ארז'בט (1925) 
 תפקיד:  חבר האספה הלאומית הזמנית (2 באפריל 1945–3 בנובמבר 1945)  פרופסור 
 
פאל גארטנר (בהונגרית: Gartner Pál; 3 באוגוסט 1900, סלפצ'אני – 6 במרץ 1975, בודפשט) היה רופא, נוירולוג ופסיכואנליטיקאי יהודי-הונגרי, פרופסור מן המניין באוניברסיטה, מומחה בית המשפט למחלות נפש, מתרגם, אביה של השחקנית ז'וז'ה גורדון.