stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מתאם
היסטוריה

מושג המתאם הופיע לראשונה במחקריו של סר פרנסיס גולטון. הוא התעניין באינטליגנציה האנושית וניסה לברר האם אינטליגנציה עוברת בתורשה. לשם כך היה זקוק למדד שיבטא את הקשר המשותף (Co-relation) בין רמת האינטליגנציה של דור מסוים ורמת האינטליגנציה של הדור הקודם. קשר משותף חזק היה מספיק לדעתו להוכיח גם קשר סיבתי – האינטליגנציה מועברת בירושה מאבות לבנים. עם זאת, הבין כי החשיבות המדעית של מדידת הקשר בין שני משתנים משתרעת מעבר לבעיה הספציפית בה התעניין, ולכן פיתח את רעיונותיו גם על ידי מחקר של נתונים אחרים, כגון תכונות פיזיקליות של בני אדם ושל צמחים.
גולטון פרסם את מסקנותיו בשלושה מאמרים שהופיעו בשנים 1885–1888. מקדם המתאם שהציע התבסס על ההנחה שלשני המשתנים הנמדדים יש התפלגות משותפת דו-נורמלית. החישוב שלו התבסס על שרטוט הנתונים בגרף, מדידה פיזית של שיפוע קו הרגרסיה בין המשתנים, וחישוב סטיות התקן שלהם (אם כי לא במפורש – מושג סטיית התקן הופיע והוגדר מאוחר יותר).
גולטון עמד גם על תכונותיו של מקדם המתאם שחישב המוכרות לנו כיום: ערך של 1 מציין קשר חיובי מלא, ערך 0 מציין חוסר קשר, וכו'. הוא היה מודע לכך שהמקדם שחישב מודד קשר ליניארי בלבד בין המשתנים, והבהיר כי אין להסיק קשר סיבתי בין המשתנים רק על סמך מתאם גבוה ביניהם.
קרל פירסון המשיך את עבודתו של גולטון ובנה את המסגרת המתמטית שבה שולב מקדם המתאם, ביחד עם המושג של סטיית התקן, וזאת בשני מאמרים שפרסם ב-1893 וב-1896. במאמרים אלה הגדיר את מקדם המתאם הקרוי על שמו "מקדם פירסון", והראה כי אין צורך בהנחת ההתפלגות הנורמלית של גולטון.
מקדם המתאם של פירסון הוגדר למדידת הקשר בין שני משתנים כמותיים. פירסון ניסה לפתח מקדם דומה למדידת הקשר בין שני משתנים איכותיים (קטגוריים), שנתוניהם מוצגים בלוח שכיחות דו-ממדי. ב-1900 הוא הציג את סטטיסטי חי-בריבוע, שמבטא רעיון דומה לרעיון של מקדם המתאם. מקדם המתאם התבסס על ההפרשים בין התצפיות והממוצע שלהן. סטטיסטי חי בריבוע מבוסס על ההפרש בין מספר התצפיות בתא מסוים בלוח השכיחות הדו-ממדי, והמספר הצפוי של התצפיות באותו תא בהנחה כי יש אי-תלות בין משתנים.
במקביל לפיתוח מדד חי בריבוע, ניסה פירסון גם להכליל את מקדם המתאם למדידת קשר בין שני משתנים איכותיים על ידי הכנסת הנחה על קיומו של משתנה נסתר (לטנטי). לדוגמה, אם יש משתנה המתאר את גובהו של אדם באוכלוסייה מסוימת כ"נמוך" או "גבוה", ערכים אלה נקבעים על ידי התפלגות הגבהים של האנשים באוכלוסייה, וניתן להניח כי זוהי התפלגות נורמלית. כאשר דנים בשני משתנים, טען פירסון כי ניתן להניח שקיימים שני משתנים נסתרים עם התפלגות משותפת דו-נורמלית. תחת הנחה זו פיתח את מקדם המתאם הטטרכורי, ומאוחר יותר את מקדם המתאם הפוליכורי.
הגישה הזו של פירסון נתקלה בהתנגדות של הסטטיסטיקאי אדני יול, שטען כי במקרים רבים ההנחה הבסיסית של פירסון לפיה מקורם של הנתונים האיכותיים נמצא בהתפלגות דו-נורמלית שאינה ניתנת לצפייה אינה נכונה. יול הציג גישה אלטרנטיבית שמבוססת על הערכים הנצפים בלוח השכיחות, ללא הנחה של התפלגות נסתרת או השוואה למצב של אי-תלות. רוב הסטטיסטיקאים קיבלו את גישתו של יול, ופיתחו מדדי קשר שהתבססו על העקרונות שלו. עם זאת, גישתו של פירסון המניחה התפלגות נסתרת מהווה בסיס למודלים סטטיסטיים אחרים העוסקים בניתוח הקשר בין משתנים איכותיים למשתנים אחרים, כגון רגרסיה לוגיסטית.
סוגים של מדדי מתאם > מקדם המתאם של פירסון

המדד המוכר ביותר לקשר בין שני משתנים כמותיים הוא "מקדם המתאם של פירסון" (לעיתים קרובות נקרא בפשטות "מתאם פירסון" או אף "מקדם המתאם"). מקדם מתאם זה מודד את עוצמת הקשר הליניארי בין שני משתנים כמותיים, כאשר ערך של 1 מציין קשר ליניארי חיובי מלא, וערך של 1- מציין קשר ליניארי שלילי מלא. ערך של 0 מציין חוסר קשר ליניארי. ייתכנו מצבים בהם ערכו של מתאם פירסון שווה או קרוב לאפס, ועדיין קיים קשר בין המשתנים. דבר זה קורה למשל כשהקשר בין המשתנים אינו ליניארי אלא ריבועי או אחר.
סוגים של מדדי מתאם > מקדם המתאם של ספירמן

מקדם ספירמן הוא הכללה של מתאם פירסון שמתאימה למקרה בו לפחות אחד משני המשתנים נמדד בסולם סדר, והמשתנה השני יכול להימדד בסולם סדר, רווח או מנה. כדי לחשב את מתאם ספירמן מדרגים את הערכים של כל אחד מהמשתנים, כך שהתצפית שערכה הנמוך ביותר מקבלת דרגה השווה ל-1 וכן הלאה. לדוגמה, אם ערכי משתנה אחד הם "גבוה", "נמוך" ו-"בינוני", הדרגות יהיו 3, 1 ו-2 בהתאמה. לאחר מכן, מפעילים את נוסחת החישוב של מתאם פירסון על דרגות הערכים במקום על הערכים עצמם.
סוגים של מדדי מתאם > מקדם הקשר של קראמר

מקדם הקשר של קראמר (המסומן בדרך כלל באות V) פותח על ידי הסטטיסטיקאי השוודי הראלד קראמר. מקדם זה מתאים למדידת עצמת הקשר בין שני משתנים קטגוריים. הוא מבוסס על ערכו של סטטיסטי חי-בריבוע המיועד לבדיקת ההשערה הסטטיסטית של אי-תלות בין המשתנים, כאשר ערך זה מתוקנן לפי מגודל המדגם, מספר הקטגוריות של כל אחד מהמשתנים והוצאת שורש. ערכו של מקדם המתאם של קראמר נע בין 0 ל-1, כאשר ערך 0 מציין אי-תלות סטטיסטית בין המשתנים.
סוגים של מדדי מתאם > מקדם המתאם התוך-אשכולי

מקדם המתאם התוך-אשכולי (Intraclass correlation או ICC) מודד את עצמת הקשר בין משתנה כמותי ומשתנה קטגורי. המקדם, שפיתח רונלד פישר, מבוסס על הפרמטרים של מודל ניתוח שונות חד כיווני. מודל זה משווה בין הממוצעים של משתנה כמותי הנמדד באופן בלתי תלוי במספר קבוצות. המדד הוא היחס בין השונות שבין הקבוצות ובין השונות הכוללת, וערכו נע בין 0 ל-1.
סוגים של מדדי מתאם > מדדים נוספים של תלות בין משתנים אקראיים

המידע הניתן על ידי מקדם המתאם לא מספיק על מנת להגדיר את מבנה התלות בין משתנים אקראיים. מקדם המתאם מגדיר את מבנה התלות לחלוטין רק במקרים מאוד מסוימים, למשל כאשר ההתפלגות היא התפלגות רב-נורמלית (ראה דיאגרמה בתחילת העמוד). במקרה של התפלגות אליפטית הוא מאפיין את אליפסות הצפיפות השווה. עם זאת, הוא לא מאפיין לחלוטין את מבנה התלות.
מתאם מרחק ומתאם בראוני (Brownie coeffiecient) הובאו על מנת לטפל במחסור של מתאם פירסון שיוכל להיות אפס עבור משתנים תלויים אקראיים; מתאם מרחק אפסי ומתאם בראוני אפסי מצביעים על חוסר תלות.
מתאם וסיבתיות

מתאם הוא לעיתים קרובות תנאי הכרחי אך לא מספיק לקשר סיבתי. על מנת שנוכל לטעון לקשר סיבתי בין X (גובהו של אדם) ל-Y (הצלחה במבחן אינטליגנציה), כלומר שגובהו של האדם גורם להצלחה במבחן האינטליגנציה, תנאי הכרחי הוא שיהיה קשר או מתאם בין X ל-Y. בדוגמה ספציפית זו מובן שיתקבל מתאם בין גובה להצלחה במבחן אך מתאם זה לא יעיד על קשר סיבתי אלא ינבע מהשפעה של משתנה שלישי. כלומר, משתנה שלישי (גיל האדם Z) משפיע על הקשר בין X ל-Y. כלומר, גיל האדם משפיע על גובהו, מחד, וגיל האדם משפיע על ההצלחה במבחן האינטליגנציה, מאידך. תופעה זו, בה הקשר בין X ל-Y אינו קשר סיבתי והוא למעשה תוצאה של השפעה של משתנה שלישי (Z) על כל אחד מהם נקרא מתאם מזויף (Spurious Correlation). למעשה, אחת ההבחנות החשובות שהאדם עושה ביומיום היא בין קיום קשר לקיום קשר סיבתי. יתרה מכך, מחקרים ניסויים רבים תוך ניסיון לקבוע אילו משתנים משפיעים סיבתית על תופעה, מנסים לנכות מה שקרוי הסברים חלופיים באמצעים ניסויים אן סטטיסטיים, כך שיהיה שהמשתנה שגם לתופעה שבמוקד הוא אך ורק המשתנה הבלתי תלוי ולא משתנים אחרים.
מכל מקום, קיום מתאם ברמה כלשהי מוסכם על ידי מרבית התאורטיקנים כתנאי הכרחי אם כי לא מספיק להיסק על סיבתיות. ראו למשל את הקריטריונים של ברדפורד היל, וההתייחסות של הפילוסוף דייוויד יום לבעיית הסיבתיות וביקורת האינדוקציה.
ראו גם

שונות משותפת
מדדי קשר ותלות
סיבתיות
שיפוט מתאם
מודלים נורמטיביים ומודלים דסקריפטיביים
נבחרת גביע דייוויס של שוודיה

| --- | --- |
שוודיה

משחק ביתי של נבחרת שוודיה, הלסינבורי, ספטמבר 2009
 מידע כללי
 צבעים:  צהוב וכחול
 התאחדות:  התאחדות הטניס השוודית
 השתייכות אזורית:  אירופה/אפריקה
 דירוג ITF נכון ל-18 בספטמבר 2024:  20 שינוי מדירוג קודם:  ‎-2‏
 דרג נוכחי:  משחקי סבב מקדים 2023
 קפטן:  רובין סודרלינג
 מפגשים היסטוריים
 שנה ראשונה:  1925
 מפגש ראשון: שווייץ שווייץ 2 - 3 שוודיה שוודיה  (ברן, שווייץ; 16 - 18 במאי 1925)
 סטטיסטיקה קבוצתית
 שנים במפעל:  88
 מפגשים:  246
 מאזן ניצחונות:  160-86
 שנים בבית העליון:  34
 הישג שיא:  זכייה (7 פעמים)
 שיאים אישיים
 מירב הניצחונות יחידים:  יאן-איריק לונדקוויסט (47 - 16)
 מירב הניצחונות זוגות:  סוון דווידסון (23 - 9)
 מירב הניצחונות סה"כ:  אולף שמידט (66 - 36)
 הזוג המצליח ביותר:  יאן-איריק לונדקוויסט ואולף שמידט (16 - 8)
 הכי הרבה שנים:  יונאס ביורקמן (14)
 הכי הרבה מפגשים:  אולף שמידט (38)
נבחרת גביע דייוויס של שוודיה היא נבחרת הגברים של שוודיה בטניס, המורכבת מהטניסאים הבכירים של המדינה.
הדירוג הנוכחי של נבחרת שוודיה בדירוג נבחרות הגברים של גביע דייוויס, הוא המקום ה-20 בעולם, נכון ל-18 בספטמבר 2024, ירידה של 2 מקומות לעומת דירוג קודם.
נבחרת הטניס של שוודיה זכתה שבע פעמים בגביע דייוויס (1975, 1984, 1985, 1987, 1994, 1997, 1998).
שוודיה משחקת בגביע דייוויס משנת 1925. נכון לשנת 2020 שיחקה מאז תחילת השתתפותה בגביע דייוויס 239 משחקים בינלאומיים, בהם ניצחה ב-157. אולף שמידט הוא השחקן בעל מספר ההשתתפויות הבינלאומיות הרב ביותר, 102 בסך הכול (בין השנים 1955–1964), מהם ניצח 66. השחקן בעל מספר הניצחונות הגבוה במשחקים הוא יאן-איריק לונדקוויסט, 47 ניצחונות במשחקי יחידים. השחקן הצעיר ביותר הוא ביורן בורג ששיחק בפעם הראשונה בגיל 15 שנים ועוד 334 ימים במשחק ששוחק בתאריך 5 במאי 1972.
נכון ליולי 2022 לנבחרת שוודיה שחקן אחד ב-100 המדורגים הראשונים בעולם, על פי דירוג ה-ATP (מיקאל יימר, מקום 91). שוודיה היא אחת הנבחרות היחידות שלא ירדו מעולם לבתים האזוריים.
בשנת 2012 אחרי 12 שנים רצופות בבית העולמי נשרה שוודיה לבית 1 האירופאי אפריקני של גביע הדייוויס לאחר הפסד לבלגיה.
בשנת 2016 רשמה שוודיה את שיא השפל שלה לאחר שירדה לבית 2 אחרי הפסדים באותה שנה לרוסיה, הולנד וישראל.
בשנת 2017 שבה שוודיה לבית 1 לאחר ניצחונות על טונסיה, טורקיה וליטא.
בשנת 2018 חזרה שוודיה לבית העולמי אחרי היעדרות של 6 שנים אחרי ניצחון חוץ על שווייץ 2–3.
שוודיה משחקת בצבעים צהוב וכחול. קפטן הנבחרת נכון ל-2022 הוא רובין סודרלינג.
נבחרת נוכחית (2022)

נכון למרץ 2022
נבחרת נוכחית (2022) > שחקנים

מיקאל יימיר
אליאס יימיר
דרגוש ניקוליה מדראש
אנדרה אורנסון
נבחרת נוכחית (2022) > צוות מקצועי

קפטן: רובין סודרלינג
הערות שוליים

↑  Switzerland 2 : 3 Sweden, מתוך אתר daviscup.com, (באנגלית)
↑  דירוג נבחרות הגברים של גביע דייוויס באתר הפדרציה הבינלאומית לטניס
↑  Sweden team stats, באתר daviscup.com (באנגלית)
↑  Mikael Ymer stats, באתר atptour.com (באנגלית)
| נבחרות הטניס הלאומיות (גביע דייוויס) |
| --- | --- | --- |
| אירופה/אפריקה | אוסטריה • אוקראינה • איטליה • איסלנד • אירלנד • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • בריטניה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • דרא"פ • הולנד • הונגריה • זימבבואה • טורקיה • יוון • ישראל • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מצרים • מקדוניה • מרוקו • נורווגיה • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אמריקה | איי בהאמה • אל סלבדור • אקוודור • ארגנטינה • ארצות הברית • אורוגוואי • בוליביה • ברבדוס • ברזיל • גוואטמלה • ג'מייקה • הרפובליקה הדומיניקנית • האנטילים ההולנדיים • הונדורס • ונצואלה • מקסיקו • פוארטו ריקו • פרגואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אסיה/אוקיאניה | אוזבקיסטן • אוסטרליה • אינדונזיה • איראן • דרום קוריאה • הודו • הונג קונג • הפיליפינים • טג'יקיסטן • טיוואן • יפן • כווית • לבנון • מלזיה • ניו זילנד • סוריה • סין • סינגפור • סרי לנקה • עומאן • ערב הסעודית • פקיסטן • קזחסטן • תאילנד |  |
| נבחרות בעבר | יוגוסלביה |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא טניס ובנושא שוודיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נובוסטי נדלי

| --- | --- |
 סוג:  שבועון
 פורמט:  טבלואיד
 מו"ל:  ג'רוזלם פוסט
 בעלים:  אלי עזור
 עורך ראשי:  לאוניד בלוצרקובסקי
 תאריכי הופעה:  ינואר 1989 – הווה (כ־35 שנים)
 שפה:  רוסית
 מערכת:  רחוב האחים מסלאוויטה 15, תל אביב
 תפוצה:  30,000
 מדינה:  ישראל
 
נוֹבוֹסְטִי נֶדֶלִי (ברוסית: Новости Недели, מילולית: "חדשות השבוע") הוא שבועון ישראלי הפונה לקהל יוצאי חבר העמים. זהו המגזין הוותיק ביותר בשפה הרוסית בישראל.
היסטוריה

העיתון החל לצאת לאור בינואר 1989 כשבועון על ידי קבוצת עולים. הקבוצה מוציאה לאור מספר מגזינים, בהם אחו, לוץ, טלקלאב וסיקרט.
בשנת 1990 נרכש העיתון על ידי שלושה עיתונאים יוצאי העיתון "חדשות": אלי עזור, אילן כפיר ואפרים גנור.
בשנת 1991 העביר העיתון מסרים בשפה הרוסית מפיקוד העורף בהקשר למלחמת המפרץ הראשונה. באותה עת הוא הפך לעיתון יומי והמשיך בתפוצה זו עד שנת 2003, אז חזר להיות שבועון.
בדצמבר 2001, בעקבות סדרת כתבות ב"נובוסטי נדלי", נערכה ישיבה מיוחדת בוועדה לקליטת עלייה של הכנסת בנושא חשיפה של הונאת עולים על ידי נוכלים.
בפברואר 2003 הוגשה תביעה נגד "נובוסטי" בעניין העתקת 19 כתבות ללא רשות מהעיתון הרוסי "אוגוניוק", והעיתון חויב לשלם 285 אלף ש"ח. בפברואר 2007 הפסיד המגזין לעיתון מעריב בבוררות עסקית וחויב לשלם לו 2.6 מיליון ש"ח.
באוקטובר 2007 הגיש העיתון הרוסי "קומרסנט דיילי" תביעה בסך 4.6 מיליון ש"ח נגד "נובוסטי נדלי" בגין פרסום 232 כתבות ומאמרים ללא רשות. בינואר 2008 הציג המגזין שיתוף פעולה עם הג'רוזלם פוסט: מוסף מתורגם לרוסית מכתבות העיתון.
עם כתבות העיתון בעבר נמנו חברות הכנסת ד"ר מרינה סולודקין ונינו אבסדזה.
ביקורת

בקרב מבקריו נמתחה על המגזין ביקורת על סיקור אוהד של מפלגת ישראל בעלייה בעת היווסדה.
הערות שוליים

↑  נועם שרביט, ‏העיתון "נובוסטי" יפצה את השבועון "אוגוניוק" בגין העתקת 19 כתבות, באתר גלובס, 26 בפברואר 2007
↑  ענת שיחור-אהרונסון, עיתון רוסי תובע מיליונים מאלי עזור, באתר nrg‏, 29 באוקטובר 2007
↑  אינה שפירו, האח הגדול משגיח, באתר העין השביעית, 1 ביוני 1997
| דגל ישראל שבועונים בישראל |
| --- | --- | --- |
| אקטואליה | מעריב סופהשבוע • זו הדרך • בראשית |  |
| בידור ופנאי | לאשה |  |
| המגזר החרדי | משפחה • בקהילה • שעה טובה • יום ליום • הדרך • העדה • כפר חב"ד • בית משיח • המחנה החרדי • החומה |  |
| התנועה הקיבוצית | הזמן הירוק • ידיעות הקיבוץ |  |
| המגזר הדתי-לאומי | בשבע • מקור ראשון (מוצש) • שביעי |  |
| ילדים ונוער | מעריב לנוער • מעריב לילדים • אותיות וילדים • זרקור |  |
| רשתות מקומונים | רשת שוקן • ידיעות תקשורת • קו עיתונות (דתי-חרדי) • השקמה |  |
| מקומונים | העיר • כל העיר (ירושלים ומודיעין) • Time Out תל אביב • כלבו – חיפה והצפון • ערב ערב באילת • השבוע באשדוד • צומת השרון • מלאבס – פתח תקווה |  |
| בערבית | כל אל-ערב • א-סנארה • אלמיתאק • אח'באר א-נקב • פנורמה • חדית' א-נאס |  |
| בשפות אחרות | נובוסטי נדלי (רוסית) • אוי קלט (הונגרית) |  |
| שבועונים מהעבר | הארץ שלנו • דבר השבוע • דבר לילדים • העולם הזה • הפועל הצעיר • להיטון • כולנו • משמר לילדים • עיתון מיוחד • פנים אל פנים • קונטרס • רימון  • שישי  • עולמו של דיסני • רייטינג • ראש אחד • במחנה • פנאי פלוס • צוהר |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא עיתונים ובנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משתה בלשאצר (וולטון)

משתה בלשאצר (באנגלית: Belshazzar's Feast) היא אורטוריה מאת המלחין הבריטי ויליאם וולטון. הופעת הבכורה הייתה בפסטיבל רדינג ולידס ב-8 באוקטובר 1931. היצירה נותרה עד היום כאחת מיצירותיו המבוצעות ביותר של וולטון וכיצירה חשובה ברפרטואר המקהלתי. אוסברט סיטוול בחר את המלל מתוך התנ"ך, בעיקר מספר דניאל.
תקציר העלילה

במהלך משתה בלשאצר, היהודים נתונים בגלות שנכפתה עליהם על ידי ממלכת בבל. לאחר המשתה בו בלשאצר מבצע חילול קודש כאשר הוא מכפיש את היהודים, וכן משתמש בכלי הקודש שלהם על מנת לעבוד את אליליו, הוא נהרג באורח נס, הממלכה נופלת, והיהודים זוכים לחופש ולגאולה.
רשימת הפרקים

ויאמר ישעיהו (Thus spake Isaiah)
אם אשכחך ירושלים (If I forget thee O Jerusalem)
בבל הייתה עיר גדולה (Babylon was a great city)
המלך בלשאצר ערך משתה בבבל (In Babylon Belshazzar the king made a great feast)
הללו את אלילי הזהב (Praise ye the god of gold)
ובבבל, העיר הגדולה, המלך בלשאצר ערך משתה (Thus in Babylon, the mighty city, Belshazzar the king made a great feast)
ובשעה שסעדו, הופיעה אצבע אדם (And in that same hour as they feasted, came forth fingers of a man's hand)
הרנינו לאלוהים עוזנו (Then sing aloud to God our strength)
נגני השופר והחלילנים שתקו (The trumpeters and pipers were silent)
הרנינו לאלוהים עוזנו (Then sing aloud to God our strength)
אינסטרומנטציה

היצירה נכתבה לתזמורת גדולה במיוחד (הכוללת גם סקסופון, תפקיד אפשרי של עוגב, שתי סקציות כלי נשיפה ממתכת וסקצייה מורחבת של כלי הקשה), מקהלה בעלת שמונה קולות, מקהלה משנית, ובריטון סולו. המקהלה מייצגת את העם העברי במהלך היצירה, למרות שהיא מאמצת את תפקיד העם הבבלי במשך סיפור המעשה של המשתה עצמו. 
קבוצת המבצעים כוללת את התפקידים הבאים:
זמר בריטון סולו
מקהלה מעורבת כפולה (SSAATTBB); ומקהלה משנית (SSAATTBB)
תזמורת הכוללת:
2 חלילי צד
פיקולו
2 אבובים
קרן אנגלית (מנגנת בהיעדר סקסופון)
3 קלרינטים בסי במול (קלרינט שנייה מחליפה בעת הצורך לקלרינט במי במול וקלרינט שלישית מחליפה בעת הצורך לקלרינט בסי במול)
סקסופון אלט במי במול
2 בסונים
קונטרבסון
4 קרנות-יער בפה
3 חצוצרות
2 טרומבוני טנור
טרומבון בס
טובה
טימפני
שלושה או ארבעה נגני כלי הקשה (הכלים כוללים: תוף סנר, תוף טנור, תוף בס, משולש, תוף מרים, קסטנייטות, מצלתיים, גונג, קסילופון, גלוקנשפיל, מקוש עץ, שוט, סדן)
2 נבלים
פסנתר (אפשרי)
עוגב (אפשרי)
סקציית כלי קשת הכוללת כינורות, וויולות, צ'לים וקונטרבסים
עלילה

האורטוריה מורכב מעשרה חלקים נפרדים המנוגנים בזה אחר זה. לאחר דקלום הקדמה, זמר הבריטון והמקהלה שרים על מולדתם של היהודים - ציון, במסגרת קטע הלקוח מספר תהילים, ומבטאים את רגשותיהם המרירים כלפי שוביהם. סיפור העלילה מתחיל, ובמערכה ארוכה אנו שומעים את כעסם, עלבונם וחלחלתם של היהודים כאשר המלך ואנשי חצרו עובדים את אלוהיהם ומבזים את היהודים בזדון. החלק הזה ביצירה מפורסם בעיקר בזכות השימוש בחזרה על מוטיב ארבעה צלילים יורדים המנוגנים בזה אחר זה על ידי כל התזמורת ובכך נוצר מיד אפקט הדומה לג'אז כאשר מוסיפים את הסינקופה האופיינית לז'אנר.
הדבר מתגלגל לתיאור של "הכתובת על הקיר" המוצג על ידי התזמורת בשימוש מועט בכלים. מיד לאחר מכן מתרחשת סצנת מותו של בלשאצר. היהודים חוגגים את החופש שניתן להם באמצעות שיר עליז של תהילה אשר הופסק על ידי קינונם של הבבלים על מות המלך וחורבן הממלכה. (מתוך ספר תהילים וחזון יוחנן).
ניתן לשמוע כי וולטון מוסיף אלמנטים רבים ממוזיקת הג'אז והמוזיקה הפופולרית שהיו מאוד אהודים בתקופתו. הוא מקבץ אותם כדי לספר מעשייה דתית.
היסטוריה ופרשנות

וולטון הלחין את היצירה במשך שנים מספר, בהם שינה את הלחן כמעט לחלוטין כאשר הוסיף כלים נוספים לתזמורת וניפח את היצירה לצורתה הסופית אשר הייתה שונה לחלוטין מקביעת ה-BBC אשר הזמינה את הקומפוזיציה. בזמנו של וולטון היו קיימים מוסדות רבים אשר השקיעו במוזיקה חדשה ככל שיכלו- והיה זה פסטיבל רדינג ולידס בה הוצגה היצירה לראשונה.
בתחילה, הלחן נראה אוונגרדי בשל הכתיבה המוחצנת והמוזיקה המורכבת, אף על פי שהיצירה הייתה טונאלית ברובה. הוספת שתי הקבוצות של כלי הנשיפה ממתכת הוצעו על ידי מנהל הפסטיבל, המנצח סר תומאס ביצ'ם. אף על פי כן, תחת שרביטו של המנצח המקהלתי המפורסם מלקולם סרג'נט, היצירה הפכה להצלחה מיידית.
הופעת הבכורה בלונדון נערכה בשנת- 1931 בניצוחו של אדריאן בולט. היצירה הוצגה באמסטרדם בשנת- 1933. מלקולם סרג'נט אימץ את היצירה של וולטון והופיע איתה בהמשך הקריירה שלו- הוא הביא אותה למקומות מחוץ לבריטניה כמו אוסטרליה, בריסל, וינה ובוסטון. מנצחים רבים הקליטו את היצירה מלבד סרג'נט, בהם- סיימון ראטל, יוג'ין אורמנדי, מוריס אברבנאל, אנדרה פרווין, רוברט שו, ליאונרד סלטקין ו-אנדרו ליטון.
הכנסייה האנגליקנית לא קיבלה בתחילה את היצירה, והיצירה הוחרמה על ידיה עד שנת- 1957. בעיתון הטיימס התעוררו מריבות בקשר ליצירה; אמנם נאמר על יצירה: "יצירה כנה ואנרגתית ביותר", אך נאמר בעיתון כי היצירה: "יהודית מההתחלה עד הסוף" והוסף - "שמחה לאיד על אויבנו המובס, שלילה מוחלטת של הנצרות... האורטוריה לא יותר קדושה מהזו של הנדל בנושא." אחדים טענו כי וולטון לא ראה הבדל מוסרי גדול בין היהודים והבבלים משום שהמוזיקה המסמלת כל אחד מהם בצורה דומה ומלאת מרץ. בכל אופן, את הניגוד ניתן למצוא במילים. למרות שבתחילת היצירה היהודים נודרים לנקום במונחים אלימים במיוחד, ניצחונם בסופו של דבר מתקבל על ידם באמצעות הלל והודיה, במילים: "על חורבנה של בבל, הללויה". עם זאת, אושרם מעורב בחרטה: "בזמן שמלכי הארץ בוכים, קונן"- על העיר החרבה.
ראו גם

ויליאם וולטון
ספר דניאל
נובוסיבירסק (כדורסל)

נובוסיבירסק (ברוסית: БК Новосибирск) היא קבוצת כדורסל רוסית מהעיר נובוסיבירסק שבמחוז נובוסיבירסק בסיביר המתמודדת בליגת המשנה הרוסית בכדורסל.
בעונת 2015 זכתה לראשונה בתולדותיה בגביע הרוסי בכדורסל לאחר שגברה על דינמו מוסקבה במשחק הגמר ולראשונה תתמודד גם במסגרות האירופאיות משתתמודד בגביע יורוצ'לנג'. בנוסף זכתה באותה עונה גם באליפות ליגת המשנה הרוסית בכדורסל. בעונת 2017 זכתה שוב בגביע הרוסי לאחר שגברה על קבוצת הכדורסל סחאלין בגמר.
היסטוריה

הקבוצה נוסדה בשנת 2011 והתמודדה מיום הקמתה בטורניר הגביע הרוסי ובליגה השלישית בחשיבותה ברוסיה שנקראה "ליגת הכדורסל הבכירה". לאחר שסיימה במקום השלישי בעונת הבכורה שלה הקבוצה העפילה לליגה השנייה בחשיבותה, ליגת המשנה: "הסופרליגה הרוסית בכדורסל".
מאז עונת 2012 הקבוצה מתמודדת בליגת המשנה הרוסית. בעונת 2015 העפילה לגמר הגביע הרוסי ולראשונה בהיסטוריה שלה זכתה בו לאחר ניצחון על הפייבוריטית לזכייה, דינמו מוסקבה. הזכייה העניקה לקבוצה את האפשרות להתחרות במסגרות האירופאיות בעונת 2015/2016.
בעונת 2017 זכתה שוב בגביע הרוסי, לאחר שגברה על סחאלין בתוצאה 69:67.
בעונת 2017/2018 ובעונת 2018/2019 העפילה לחצי גמר הגביע.
הישגים לפי עונה

| עונה | ליגת המשנה | ליגת העל | גביע רוסיה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011/2012 | — | З | שלב הבתים |
| 2012/2013 | 5 | — | שמינית גמר |
| 2013/2014 | 4 | — | שמינית גמר |
| 2014/2015 | אליפות הליגה | — | מחזיקת הגביע |
| 2015/2016 | 5 | — | רבע גמר |
| 2016/2017 | 4 | — | מחזיקת הגביע |
| 2017/2018 | 4 | — | חצי גמר |
| 2018/2019 | 8 | — | חצי גמר |
| 2019/2020 | 16 | — | שמינית גמר |
| 2020/2021 |  | — | שמינית גמר |
תארים

מחזיקת הגביע הרוסי בכדורסל (2): 2015, 2017
אליפות ליגת המשנה הרוסית בכדורסל (1): 2015
נופר מזרחי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 תפקידים בשירות
 מפקדת טירונים, מפקדת מחסום, קצינה
 עיטורים
  צל"ש המפכ"ל
 
נופר מזרחי היא קצינת משמר הגבול מעוטרת צל"ש המפכ"ל.
מזרחי התגייסה לשירות חובה במשטרה במסגרת משמר הגבול ושירתה כשנה בגזרת חברון. אחרי קורס פקידו חזרה לגזרה ופיקדה על נקודת עיקול 160 בסמוך למערת המכפלה.
במהלך משמרת ב-12 בדצמבר 2012 הותקף שוטר משמר הגבול במחסום עליו פיקדה ומזרחי ביצעה ירי וניטרלה את המחבל. על פעולה זו הוענק לה בשנת 2013 צל"ש המפכ"ל על "הצטיינות בפעילות מבצעית, תוך גילוי יוזמה, נחישות ומקצועיות".
לאחר פעולה זו הועברה מזרחי לשירות בגזרה אחרת מחשש לנקמה. בשנת 2015 סיימה קורס קצונה והמשיכה לשירות קבע במטה יהודה.
הערות שוליים

↑  נופר מזרחי, אחות לנשק, בית מורשת והנצחה מג"ב יחידת ההיסטוריה והמחקר
1 2  מבט - לוחמת מג"ב מצטיינת
↑  גיבורות בכחול ובירוק: שוטרות מעוטרות
↑  יוסי אלי, דנה ירקצי‏, לוחמות: הנשים שישמרו על הגבולות של מדינת ישראל, באתר וואלה, 23 ביולי 2015
ניר בן דוד

| --- | --- |
אל"ם ניר בן דוד באתר ההנצחה של חטיבה 188
אל"ם ניר בן דוד באתר ההנצחה של חטיבה 188
 לידה:  17 בספטמבר 1973 (בן 51)
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  בנדה
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 ראש ענף חיל שריון במרכז לאימונים באש  מפקד גדוד 74  קצין אג"ם של עוצבת געש  מפקד חטיבת מרכבות הפלדה  סגן מפקד אוגדת הבשן  מפקד חטיבה 188  קצין אג"ם של הגיס המטכ"לי
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים  
 
ניר בן דוד (נולד ב- 17 בספטמבר 1973) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. שימש קצין אג"ם של הגיס המטכ"לי, מפקד חטיבה 188 ומפקד חטיבת מרכבות הפלדה.
ביוגרפיה

בן דוד עשה את שירותו הצבאי בחיל השריון. שירת בגדוד 195 של חטיבה 500, שימש מפקד פלוגה בבית הספר לשריון, שימש סגן מפקד גדוד 532 וקצין אג"ם של חטיבה 188.
לאחר שהועלה לדרגת סגן-אלוף מונה לראש ענף חיל שריון במרכז לאימונים באש במל"י, ב-2007 מונה למפקד גדוד 74 בחטיבה 188. הוא פיקד על הגדוד במהלך מבצע חורף חם ב-2008 ובמבצע עופרת יצוקה ב-2009, במהלך כהונתו זכה הגדוד בפרס הרמטכ"ל לפעילות מבצעית. ב-2009 מונה לקצין אג"ם של עוצבת געש.
לאחר שהועלה לדרגת אלוף-משנה שירת כמפקד חטיבת מרכבות הפלדה. לאחר מכן שימש כסגן מפקד אוגדה משוריינת במילואים, עוצבת נתיב האש, שהפכה בהמשך לאוגדת הבשן. ב-6 באוגוסט 2015 מונה למפקד חטיבה 188, ושירת בתפקיד עד 23 ביולי 2017.
לאחר מכן היה בשנת לימודים במכללה לביטחון לאומי בקנדה. תפקידו האחרון היה ראש מטה בית הספר לפו"ש (פיקוד ושליטה) ומטה מבצעי, זאת במקביל לתפקיד קצין אג"ם של הגיס המטכ"לי (גיס 446). השתחרר משירות הקבע ב-2019.
לקריאה נוספת

אלישיב שמשי, "ארדוף אויביי ואשיגם", הוצאת מודן והוצאת משרד הביטחון, 2019
הערות שוליים

↑  לי-טל תייר, הוא פשוט מטאור, אתר זרוע היבשה
↑  עילי זוזובסקי, במחנה, ‏"לא ירינו על אמבולנסים גם אם נסעו בהם מחבלים", באתר ‏מאקו‏, 26 בדצמבר 2013
↑  תעודת מצטייני הרמטכ"ל לשנת 2008 לגדוד השריון 74 של חטיבת ברק, אתר יד לשריון
↑  עמית קורח, מפקד חדש לגדוד 74, אתר זרוע היבשה
↑  עדו בן פורת, מפקד חדש לעוצבת ברק: "ערוכה לכל התדרדרות", באתר ערוץ 7, 6 באוגוסט 2015
נגילה הללויה

נָגִילָה הַלְלוּיָהּ (נקרא גם: נָגִילָה הַלְלוּיָהּ נָגִילָה) הוא פיוט שחובר על ידי הפייטן אשר מזרחי (חי במאה ה-20). לפיוט שני לחנים, אחד מאת רחמים עמר והשני מאת משה אליהו.
הפיוט מבטא את הצפייה הרבה והגדולה לקראת הגאולה האמורה לבוא. כך לדברי השורה המרכזית ולדברי הפזמון בפיוט; "נָגִילָה הַלְלוּיָהּ נָגִילָה, בָּא זְמַן הַגְּאֻלָּה". השורה מבטאת את השמחה לגאולה שהגיעה ולגאולה שעתידה לבוא על העולם ועל עם ישראל בפרט. השיר הפך לפופולרי עד מאוד אצל רבים מיוצאי עדות המזרח. בדרך כלל שרים שיר זה בליל שבת.