stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יצחק רבינו אלבעלי
ספריו

פרי העץ (ראשי תיבות - פירוש רבינו יצחק הלכות עבודת צלמים) (שאלוניקי תקפ"א) - חידושים על גפ"ת מסכת עבודה זרה, שלימד בישיבת מגן שאול. הפרנס ר' גרשון, שהקים את הישיבה ביקש לעלות לארץ ישראל:
והוא ציוה לי בעת ההיא לאמר. אכתוב לו רובי תורתי המלאכה לגמור. שיטה על מס' עבודה זרה גמור אגמור. דעסיקנא ביה במתיבתיה אותו אשמור. והוא יתן את דברי על מזבח הדפוס כי יתן לכסף מוצא. בלב שלם ובנפש חפצה.
לספרו הסכימו רבני העיר אזמיר, הרב רפאל אשכנזי והרב דוד אמאדו. הספר בנוי כשעורים שהעביר כל דינים וסוגיות מפתח במסכת
עיני יצחק (אזמיר תרס"ג) על אגדות הש"ס במסכתות ברכות ותענית מתוך חיבור גדול שכתב תוך כדי העברת שעורים בספר עין יעקב, ונשרף עם ישיבתו. בסופו תשובות שהשיב לשואליו ודרושים. כתביו אלה של הרב נמצאו בביתו, שלא נשרף. את הספר ליקט בנו הבכור, הרב יהושע יוסף אלבעלי, וסייעו בהדפסתו נכדיו הרבנים חיים ומשה אלבעלי. ארבעה פסקים בספר הם חלק מפולמוס גדול שהתעורר ברודוס לגבי סכסוך מזונות בין יתומה לאלמנה, בו השתתפו הרב רחמים אליהו חזן והרב מיכאל יעקב ישראל. מדף מ"ג עמוד ב' מופיעה תורת בן הרב המחבר לגבי תשובה ששלח הרב יצחק לרב אברהם אשכנזי, וכן העלה מדעתו תשובה שביקש להשיב אביו לרב חיים אברהם גאגין שהקשה על הרב יצחק בספרו מנחה טהורה, אך לא הספיק עקב חוליו מהשרפה. הדרושים בספר הם לשבת כלה, נישואין והספדים. בסוף הספר דרוש שסידר בן המחבר לבן מקדיש הספר לומר על אמו.
בספר אמר יצחק, לסבא רבא של הרב יצחק, הודפסה דרשה מהרב לשבת זכור. בספר יד ימין לרבי מיכאל יעקב ישראל מופיעים פסקים מרבינו.
הערות שוליים

↑  כנראה שמו הנכרי. שכן כך מופיע בהסכמת הראשון לציון הרב היר"ח שוודאי לא היה תלמידו, וכן אצל רבני אזמיר ואצל אביו בהסכמתם, וכך מכנה את עצמו בהקדמתו לספרו, וחותם שם: "רבינו יצחק בכמוהר"ר נסים משה אלבעלי ס"ט".
↑  מתוארת כישיבה "מלאת ספרים מפינה לפינה" בהסכמת רבני אזמיר לספר פרי העץ
↑  חקרי לב מ"ב יו"ד סימן י', דף מ"ח עמוד ב', דף נ"א עמוד ב'
↑  דרש אברהם, חלק ב' דרוש ג' למעלת הצדקה
↑  וממשא ומתן זה יצאו הפסקים הנדפסים בספר עיני יצחק
↑  עיני יצחק דף ג"ן עמוד ב'
↑  עיני יצחק, הקדמת המגיהים נכדי המחבר
↑  רבינו מביא מדבריו בספרו (דף קל"א עמוד א)
↑  בן שלמה, הסכמת הרב חיים פאלאג'י.
↑  אם הבנים פרשת דברים דרוש א' להספד
↑  לו סידר דרוש לומר בנישואי אחיו
↑  ראו הערה 1
↑  מסימן ב'
↑  מופיעה גם בספר נחמד למראה חלק ב' דף ל"ז
↑  דף קכ"ד ע"ד והלאה
↑  עיני יצחק דף ן' עמוד א
↑  לרגל נישואי הרב דוד מרדוך בשנת התקע"א, לנישואי אחותו סולטאנה בשנת התקע"ב ודרוש שסידר לתלמידו הרב אליה אלזראקי לומר בנישואי אחיו
↑  ביניהם הספד לר' חיים שם טוב אלאוראקי בשנת התקע"ד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467485305171  ISNI: 0000 0000 5021 3304  LCCN: nr93020480  VIAF: 78650931   WorldCat (עם VIAF): 78650931 
שער ספר עיני יצחק לרבי יצחק (מורינו) אלבעלי
ילדים מספרים על עצמם

| --- | --- |
כריכת הספר הראשון
כריכת הספר הראשון
 מידע כללי
 מאת:  חיים ולדר
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  990035446530205171 (חלק 7)
כריכת הספר השישי
ילדים מספרים על עצמם היא סדרת ספרים רבי מכר בת 14 כרכים של הסופר והמחנך החרדי חיים ולדר. את הספר הראשון בסדרה הוציא תחת השם ח. יערי. הסדרה עוסקת בדילמות ובעיות מעולמם של הילדים ובהענקת פתרונות חינוכיים עבורן. הסדרה תורגמה ל-8 שפות. מהסדרה נמכרו למעלה מ-100,000 עותקים בשפה העברית.
היווצרות הסדרה

על פי ולדר, מה שהוביל אותו ליצירת הסדרה היה בשלב בו עבד כמורה-חייל. בכיתה שבה לימד היה תלמיד מופרע. ולדר כתב סיפור והקריאו לכיתה מתוך מטרה שיפנים את המסר. לאור העובדה שהילדים נהנו מהסיפור הוא המשיך לכתוב סיפורים ולהקריא אותם לתלמידים. לאחר מכן הוא שלח כמה סיפורים לעיתון "יתד נאמן" תחת השם ח. יערי. לאור התגובות החיוביות שקיבל הוא פנה להוצאת ספרים על מנת להוציא את הסיפורים לאור. בסופו של דבר הוא הוציא לאור את הספר בשנת 1993 ולדבריו תוך שבוע וחצי נמכרו 2,000 עותקים. נכון לשנת 2002, יצא הכרך הראשון בכ-20 מהדורות, 40,000 ספרים, בסך הכול.
בשלהי 2021, בעקבות פרסום עדויות לפיהן ניצל מינית נשים, רבים מרוכשי הספרים הוציאו את הספרים מחוץ לביתם כאות מחאה על מעשיו. חנויות ספרים שונות הודיעו על הסרת ספריו מהמדפים, ובמספר מקרים אף שרפו את ספריו.
נושאי הסדרה ומאפייניה

הסדרה עוסקת באירועים ובחוויות מעולמם של הילדים ומתעמקת ברגשותיהם. הסיפורים הכתובים בגוף ראשון עוסקים בעלילות כמו התמודדות של ילד שמן, מלכי כיתה, יחסי הורים–ילדים ועוד. הסיפורים מעבירים מוסר השכל ישיר בעלילתם. רבים מספרי הסדרה אוירו על ידי יוני גרשטיין.
ספריו היוו חידוש בגישה אל הילדים תחת המוטו "הלב אינו מחסן" והעידוד שהוא נותן לילדים לספר על רגשותיהם ולהכיר בהם.
בספריו נהג ולדר להזמין את הילדים לכתוב את סיפוריהם ולשולחם אליו. לאחר שהוציא לאור את ספריו למבוגרים (אנשים מספרים על עצמם) החלו לשלוח אליו גם אנשים מבוגרים ונוער את סיפוריהם. לעיתים השתמש ולדר בחומרים שנשלחו אליו, אם כבסיס לעלילה ואם כמקור השראה. לדברי ולדר, הגיעו אליו למעלה מ-25,000 מכתבים בשפה העברית.
הערות שוליים

1 2  טלי פרקש, רב מכר, באתר ynet, 10 ביוני 2010
↑  תמר רותם, קולם של הילדים השותקים, באתר הארץ, 2 בינואר 2002
↑  גיא עזרא, ‏הרב אליהו: מה לעשות עם הספרים של חיים ולדר?, באתר "סרוגים", 17 בנובמבר 2021
↑  קובי נחשוני, טלי פרקש, סילוק של ספריו, השעיה משידור ועדויות חדשות: פרשת חיים ולדר מטלטלת את המגזר החרדי, באתר ynet, 17 בנובמבר 2021
↑  מרים ברדוגו, ‏מחאה חריפה: שריפת ספריו של חיים ולדר, באתר "סרוגים", 3 בינואר 2022
↑  יהונתן גוטליב, תיעוד | 30 לחיים ולדר: ספרי ולדר נשרפו מול קברו, באתר ערוץ 7, 25 בינואר 2022
↑   חסידישקייט אונליין 3 - ראיון עם חיים ולדר, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 13:55 (מקור מדוייק בדקה 1:36))
↑  בית אבי חי, אני הממסד
↑  אוה הכימיאן, הלב אינו מחסן, הידברות
יסודות (בנייה)

יסודות לבניין בדרך מנחם בגין בתל אביב
יסוד באר המשמש לביסוס עמוד לגשר רכבת באזור ירושלים
יסודות הם החלקים עליהם מבוססים מבנים. היסוד מעביר את מכלול העומסים הפועלים על המבנה אל הקרקע.
קביעת עומק היסודות

על פי ההנחיה הכללית ייקבע עומק היסודות בעומק בו ישנם מי תהום במפלס קבוע, על מנת שהשינויים במפלס מי התהום לא ישפיעו על יציבות המבנה. לא תמיד מי תהום הם הגורם העיקרי לקביעת עומק היסוד, כיוון שישנם אזורים בהם אין מי תהום הסמוכים לפני הקרקע וישנן קרקעות, שמי התהום אינם משפיעים באופן משמעותי על תכונותיהן המכניות.[דרוש מקור]
היקף ועומק הסיוד תלויים בתכונות הקרקע של המבנה העתידי. לעיתים נדרש שימוש בטכניקת "ג'ט גראוט" לשיפור הקרקע.
סוגי יסודות

ניתן למנות חמישה סוגים עיקריים של יסודות
יסודות בודדים
יסודות נמשכים
יסודות רפסודה
כלונסאות ביסוס (בשונה מכלונסאות דיפון)
יסודות באר
סוגי יסודות > יסוד בודד

בדרך כלל יסוד בודד הוא פירמידה קטומה מבטון הנוצקת בתוך בור רדוד. מעל היסודות הבודדים בונים את עמודי המבנה. יסודות בודדים, משמשים לביסוס בתים קטנים ופשוטים, או סככות, בעיקר באזורים בהם הקרקע נחשבת כקרקע טובה לביסוס, כלומר קרקע חולית או קרקע סלעית רכה ורציפה.
סוגי יסודות > יסוד נמשך

יסוד נמשך נבדל מיסוד בודד בכך שמידת האורך שלו גדולה בהרבה ממידת הרוחב. למעשה מדובר בקורה ארוכה בעלת חתך טרפזי, שצידה הרחב פונה לכיוון הקרקע. היסוד הנמשך בדרך כלל נושא קורת יסוד ממנה יכולים לעלות עמודים, כמו ביסוד בודד, או לחלופין, קורת היסוד יכולה לשאת קיר נושא, שמהווה תחליף למערכת עמודים.
ראו גם

מתווה יסודות
הערות שוליים

↑  על פי  מדריך לאינג'נר פרק בנאות הוצאת מסדה 1957
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548254605171  BnF: cb11931426h (data)  LCCN: sh85051049  NARA: 10637265  NDL: 00566005  NKC: ph127726 
יסוד בודד
ישימונית דו-גונית

| ישימונית דו-גונית |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: אסטראים
משפחה:: מורכבים
סוג:: ישימונית
מין:: ישימונית דו-גונית
שם מדעי
 Volutaria crupinoides ‏מר, 1934
ישימונית דו-גונית (שם מדעי: Volutaria crupinoides) הוא צמח עשבוני ממשפחת המורכבים.
מאפיינים

תפרחתו מזכירה את זו של דרדר כחול אך בשונה ממנה פרחי ההיקף הם בצורה המזכירה צינור וצבעם כחול-סגול, ופרחי המרכז צהובים. בארץ ישראל, אין פרח עם צבעים הדומים לישימונית הדו גונית. ישימונית צומחת במדבר ואינה נפוצה יתר על המידה בישראל. הפריחה היא בחודשים מרץ עד מאי.
בעבר סווגה הישימונית הדו-גונית תחת הסוג אמברבואה, ואז נקראה אמברבואה דו-גונית (שמה המדעי אז היה Amberboa crupinoides). עם זאת, תחת המיונים העדכניים היא נמצאת בסוג ישימונית.
ישיבת רעותא

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 ישיבה
 מוטו:  לדבר ולחשוב אך טוב על כל אחד מישראל באשר הוא
 השתייכות:  ישיבה גבוהה, ישיבת הסדר
 תקופת הפעילות:  ה'תש"ס–הווה
 מייסדים:  בוגרי מכינה קדם-צבאית יתיר
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה:  הרב נתן אופנר
 צוות:  הרבנים מתן מרבש, הלל אייזן וגיל וסנדר
 מיקום
 מיקום:  כרמל
 מדינה:  ישראל ישראל
  אתר האינטרנט הרשמי של בית מדרש רעותא
בית מדרש רְעוּתָּא (מארמית: רצון) הוא ישיבה ציונית דתית השוכנת במושב כרמל בדרום הר חברון, בראשות הרב נתן אופנר. לומדים בה כ-40 תלמידים ואברכים.
רקע

הישיבה הוקמה בשנת תש"ס בידי בוגרי מכינה קדם-צבאית יתיר. מקימי הישיבה חקקו את המשפט "לדבר ולחשוב אך טוב על כל אחד מישראל באשר הוא" בכניסה לבית המדרש, אותו משתדלים לקיים באי הישיבה. בישיבה מושם דגש על לימוד תורה ועולם רוחני מעמיק ומתקיימים בישיבה לימודי אמונה נרחבים. שניים מסדרי הלימוד מוקדשים ללימוד גמרא בעיון ואחד ללימוד גמרא בבקיאות.
הישיבה הוציאה 2 אלבומי מוזיקה: בה'תשע"א יצא לאור האלבום "צלילי תשובה" - שיעורים וניגונים; האלבום "רעותא דליבא" עם ניגונים שהלחין ראש הישיבה הרב נתן אופנר, ובשנת ה'תשע"ה את האלבום הכפול "פני שבת" - בחלק הראשון קבלת שבת ותפילת ערבית של שבת, ובחלק השני ניגוני סעודת ליל שבת. התלמידים שרו, ניגנו והפיקו את האלבום.
בישיבה קיים מסלול הסדר. עם זאת, כל תלמיד מחליט באופן עצמאי על מסגרת גיוסו.
ב-15 בספטמבר 2022 אירע פיגוע ירי לעבר הישיבה, בו נפצע אחד התלמידים באורח בינוני ופונה לבית החולים סורוקה בבאר שבע.
צוות הישיבה

בראשות הישיבה עומד הרב נתן אופנר בוגר ישיבת מרכז הרב ותלמידם של הרב אברהם אלקנה שפירא, הרב שאול ישראלי, הרב צבי ישראל טאו, הרב מרדכי שטרנברג, הרבי מאמשינוב והרב עודד וולנסקי, הרב מגדיר את ארבעת האחרונים כרבותיו המובהקים.
בישיבה משמשים כרמי"ם: הרב מתן מרבש, הרב הלל אייזן והרב גיל סנדר.
הערות שוליים

↑  צלילי שמע באתר הספרייה הלאומית
↑   פני שבת א' - ניגונים מבית מדרש רעותא, סרטון בערוץ "בית מדרש רעותא", באתר יוטיוב (אורך: 54:01)
↑   פני שבת ב' - ניגונים מבית מדרש רעותא, סרטון בערוץ "בית מדרש רעותא", באתר יוטיוב (אורך: 01:08:51)
↑  עדו בן פורת, פיגוע ירי לעבר ישיבת רעותא בכרמל: "פתאום התלמיד שם לב שהוא ספוג דם", באתר ערוץ 7
↑
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306807705171 
הכנסת ספר תורה בבית המדרש
יום הזיכרון הצ'רקסי

כרזה ליום הזיכרון הצ'רקסי
יום הזיכרון הצ'רקסי (באדיגית: Шъыгъо маф) הוא יום זיכרון לאומי המצוין על ידי הצ'רקסים בכל שנה ב-21 במאי כיום המציין את האירועים המכונים גלות הצ'רקסים.
היסטוריה

ב-2 ביוני 1864 (21 במאי לפי הלוח היוליאני) הכריז הצאר אלכסנדר השני על כיבוש הקווקז ובכך על סיום המלחמה הרוסית-צ'רקסית/מלחמת קווקז; הכרזה זו לוותה בכך שהאימפריה הרוסית גירשה מיליוני צ'רקסים מאדמות הקווקז. במהלך המלחמה (שנמשכה כמאה שנה) ובגירוש הצ'רקסים נהרגו ונרצחו קרוב למיליון וחצי איש.
משמעותו של יום הזיכרון

יום הזיכרון הצ'רקסי עוסק גם ברצח הפיזי וגם בגירוש הגאוגרפי מהקווקז. כך שמצד אחד, יום זה נושא אופי של הנצחה, כאשר טקסים, התבטאויות ואירועים מבטאים את אירועי העבר; הן כלפי פנים לצורך שימור ותיעוד המסורת והן כלפי חוץ לצורך ההכרה בסבל הצ'רקסי וההכרה במעשי האימפריה הרוסית. מצד שני, יום זה נושא אופי הצהרתי, כאשר התבטאויות שונות קוראות להכיר בזכות הצ'רקסים למדינה ריבונית עצמאית.
אירועי יום הזיכרון

אירועי יום הזיכרון כוללים תהלוכות, טקסים, פעילות הסברתית ופעולות נוספות.
טקסים רשמיים נערכים ברפובליקות הצ'רקסיות בקווקז ובאבחזיה; בעיר מייקופ שברפובליקת אדיגיה, נערך טקס מרכזי ליד האנדרטה של הנופלים לחירות מדינת צ'רקסיה. בנוסף בעשרות מקומות ברחבי העולם בהם יושבים צ'רקסים מתקיימים טקסי זיכרון, הטקס הגדול ביותר נערך מדי שנה בחוף הדרומי של הים השחור (אזור קאפקין), בהשתתפות עשרות אלפי צ'רקסים. גם בישראל הקהילה הצ'רקסית מקיימת טקסים ותהלוכות לציון יום זה.
ברפובליקת אדיגיה, שמייצגת את כל הצ'רקסים בעולם, הוצאה תקנה נשיאותית לציון והיערכות לקיום יום הזיכרון.
הצ'רקסים רואים ביום זה הזדמנות לפעילות הסברתית הנוגעת לרצח העם הצ'רקסי ולגירוש הגאוגרפי; כך לדוגמה בישראל, ביום זה פועל הקונגרס הצ'רקסי (סניף ישראל) על ידי הוצאת ידיעון מיוחד וסטיקרים.
הכרה בינלאומית

ביום שישי, 20 במאי 2011, הפרלמנט הגאורגי הצביע פה אחד על הכרה ברצח העם הצ'רקסי ברוב של 90 קולות ללא מתנגדים ונמנעים. גאורגיה היא המדינה הראשונה בעולם אשר הכירה ברצח העם הצ'רקסי.
הערות שוליים

↑  אלן בארי, הניו יורק טיימס, גאורגיה אומרת כי רוסיה ביצעה רצח עם במאה ה-19, 20 במאי 2011, (באנגלית)
ילדת מזג האוויר

| --- | --- |

 בימוי:  מאקוטו שינקאי 
 הופק בידי:  Kōichirō Itō 
 תסריט:  מאקוטו שינקאי 
 עריכה:  מאקוטו שינקאי 
 מוזיקה:  ראדווימפס 
 מדינה:  יפן 
 חברת הפקה:  CoMix Wave Films 
 חברה מפיצה:  טוהו, Anime Limited, GKIDS, Madman Entertainment 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  19 ביולי 2019 
 משך הקרנה:  112 דק' 
 שפת הסרט:  יפנית 
 סוגה:  סרט אנימה, סרט פנטזיה, אנימה על-טבעי 
 פרסים:  פרס האקדמיה היפנית לאנימציית השנה 
 tenkinoko.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
ילדת מזג האוויר (ביפנית: 天気の子) הוא סרט הנפשה יפני, מסוגת רומנטיקה ופנטזיה, אשר יצא לאקרנים במקור בשנת 2019. הסרט נכתב ובוים על ידי מאקוטו שינקאי. הסרט הופק על ידי חברת CoMix Wave Films והופץ על ידי חברת טוהו. עלילת הסרט מתמקדת בנער הודאקה מורישימה שבורח מביתו שבכפר אל העיר טוקיו, שם הוא מתיידד עם הנערה היתומה הינה אמאנו אשר לה יש את היכולת העל טבעית לשלוט במזג האוויר.
הסרט יצא לאקרנים בבתי קולנוע קונבנציונליים, ב-IMAX וב-4DX ביפן ב-19 ביולי 2019, ויצא לאקרנים בארצות הברית ב-20 בינואר 2020. הסרט גרף בסך הכל 193.8 מיליון דולרים ברחבי העולם, והיה לסרט היפני הרווחי ביותר של שנת 2019 ולסרט היפני השביעי ברשימת הסרטים הרווחיים ביותר ביפן בכל הזמנים.
בשנת 2020 זכה הסרט בפרס האקדמיה היפנית לקולנוע בקטגוריית סרט האנימציה הטוב ביותר של השנה. בנוסף, הסרט נבחר לסרט היפני שהשתתף בתחרות פרסי האוסקר בקטגוריית הסרט הבין-לאומי הטוב ביותר, כמו כן הוא קיבל ארבע מועמדויות לפרס אנני, כולל פרס אנני לסרט העצמאי הטוב ביותר.
עלילה

ביוני 2021, הודאקה מורישימה, תלמיד תיכון בן 16 מקוזו-שימה, בורח מבית הוריו לעיר טוקיו. המעבורת שהודאקה לוקח נקלעת לסופת גשמים כבדה, ואדם בשם קסוקה סוגה מצליח לחלץ את הודאקה. ככל שחלף הזמן, מצבו הכלכלי של הודאקה מחמיר, והוא מתקשה למצוא עבודה. למרבה המזל, הוא פוגש את הינה אמאנו, אשר עובדת בסניף של מקדונלד'ס והיא מחליטה לספק לו מעט אוכל בחינם.
בהמשך, במהלך שיטוט ברחבי טוקיו, הודאקה מוצא אקדח מסוג מקארוב PM. מאוחר יותר, סוגה מציע לו לעבוד כעוזר האישי שלו בחברת הוצאה לאור קטנה שמתמקדת בחקר אגדות אורבניות הנוגעות לדפוסי מזג אוויר חריגים בטוקיו. במסגרת זו הודאקה שומע לראשונה על "בנות השמש", אגדה אורבאנית על נשים שמסוגלות לשלוט במזג האוויר.
הודאקה מגלה בהמשך שהבעלים של מועדון לילה מנסה ללחוץ על הינה שתעבוד עבורו במועדון. הודאקה מנסה להתערב אך הוא מותקף על ידי בעל המועדון, ובעקבות כך בהתקף זעם הוא שולף את האקדח במטרה להרתיע את בעל המועדון ויורה לעבר בעל המועדון, כאשר הוא כמעט פוגע בו. הודאקה והינה בורחים מהמקום והינה לוקחת אותו לבניין נטוש עם מקדש על הגג, שם הוא נפטר מהאקדח. במיקום זה הודאקה עד לראשונה ליכולתה של חינה לשלוט במזג האוויר ולגרום לשמש להופיע מבין העננים.
חינה ואחיה הצעיר נאגי גרים ביחד, והם אינם נמצאים תחת ההשגחה של אפוטרופוס מבוגר כולשהו. לאחר שהוא מבין שגם הם נקלעו לקשיים כלכליים, הודאקה מציע להם לפתוח עסק משותף אשר במסגרתו הם ישנו את מזג האוויר בהתאם להזמנות של הלקוחות, לצורך אירועים שונים כמו בין היתר חתונות ומסיבות. העסק שהם פותחים זוכה להצלחה רבה בתחילה, אך לאחר שמשודר בטלוויזיה סיקור תקשורתי שעוסק בעסק שלהם ומציג לראשונה בפני הציבור את כוחותיה העל טבעיים של חינה, אתר האינטרנט שלהם מוצף בבקשות, ובעקבות כך הם נאלצו לבסוף לסגור את העסק.
בינתיים, משפחתו של הודאקה דיווחה עליו כנעדר, ובעקבות כך המשטרה החלה לנסות לאתר אותו. המשטרה מוצאת סרטון שצולם באמצעות מצלמת אבטחה בו רואים בבירור שהודאקה החזיק ברשותו אקדח. בעקבות המידע הזה המצליחה מגיעה להינה והם חוקרים אותה. הינה מבינה כעת שבשל חקירת המשטרה, שירותי הרווחה עלולים להפריד בינה לאחיה משום שאין להם אפוטרופוס מבוגר כולשהו. סוגה מפטר בסופו של דבר את הודאקה, והוא מסביר לו שהמשטרה חושדת כעת כי סוגה חטף את הודאקה.
הודאקה, הינה ונאגי מנסים להימלט מהמשטרה אך הם לא מצליחים בשל החמרה במזג האוויר. הם מחליטים לתפוס מחסה בבית מלון, שם הינה מגלה שהגוף שלה הופך אט אט למים בכל פעם כאשר היא משתמשת בכוחותיה. הבאת השמש כנראה תגרום לה להיעלם, אם כי לאחר מכן מזג האוויר יחזור לקדמותו.
המשטרה מצליחה לבסוף לאתר את הואדקה, והוא נשלח בחזרה לקוזו-שימה. שלוש שנים לאחר מכן, טוקיו עדיין מוצפת במי הגשמים, והודאקה חוזר לטוקיו לאחר שהוא מסיים את לימודיו בתיכון. הודאקה נפגש עם סוגה, אשר הרחיב את העסק, ויחד הם מנסים לאתר את הינה.
בסופו של דבר הם מוצאים אותה, והודאקה מבטיח לה שהכל יסתדר עבורם.
דמויות

הודאקה מורישימה – נער בן 16 שברח מהבית ועבר לטוקיו.
הינה אמאנו – נערה בת 14 אשר לוקחת עבודות חלקיות שונות על מנת לפרנס את משפחתה לאחר מות אמה. להינה יש את היכולת העל טבעית לשלוט במזג האוויר.
קסוקה סוגה – גבר בגיל העמידה אשר מנהל חברת הוצאה לאור קטנה בה הודאקה עובד במשרה חלקית.
נאטסומי סוגה – אחייניתו של קסוקה אשר עובדת במשרה חלקית במשרדו של קסוקה.
נאגי אמאנו – אחיה הצעיר של הינה אשר גר איתה. נאגי הוא תלמיד בכיתה ה'.
יאסוי – שוטר ושותפו של טאקאיי אשר מנסה לאתר את הודאקה לאחר שהוריו של הודאקה דיווחו כי הוא נעלם מביתו.
טאקאיי – שוטר ושותפו של יאסוי.
פומי טצ'יבנה – סבתא של טאקי המבקשת מהינה להביא את אור השמש ביום השנה למותו של בעלה.
טאקי טצ'יבנה – דמות מתוך הסרט "השם שלך". טאקי הוא הנכד של פומי.
מיצוהא מיאמיזו – דמות מתוך הסרט "השם שלך" אשר מוכרת להודאקה טבעת.
מדבבים

| דמות | מדבבים> בגרסה היפנית | מדבבים> בגרסה האנגלית |
| --- | --- | --- |
| הודאקה מורישימה | קוטארו דייגו | ברנדון אינגמן |
| הינה אמאנו | ננה מורי | אשלי באטצ'ר |
| קסוקה סוגה | שון אוגורי | לי פייס |
| נאטסומי סוגה | צובאסה הונדה | אליסון ברי |
| נאגי אמאנו | סאקורה קריו | אמקה גווינדו |
| יאסוי | סיי היראיזומי | מייק פולוק |
| טאקאיי | יוקי קאג'י | ריז אחמד |
| פומי טצ'יבנה | צ'יקו באישו | ברברה גודסון |
| טאקי טצ'יבנה | ריונוסוקה קאמיקי | מייקל סינטרניקלאס |
| מיצוהא מיאמיזו | מונה קמישיראישי | סטפני שה |
לוגו "ילדת מזג האוויר"
יחסי ארגנטינה–יוון

| יחסי ארגנטינה–יוון |
| --- | --- |
ארגנטינה: יוון


ארגנטינה: יוון
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 131,957
אוכלוסייה
45,735,233: 10,020,238
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 238,206
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,007: 23,773
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה

יחסי ארגנטינה-יוון הם יחסי החוץ בין ארגנטינה לבין יוון. לפחות 30,000 אנשים ממוצא יווני חיים בארגנטינה, וכ-5,000 עם דרכונים יוונים. רוב היוונים גרים בבואנוס איירס.
היסטוריה

ב-1 ביוני 1959 חתמו שתי המדינות על הסכם לביטול אשרות למחזיקי דרכונים דיפלומטיים ושירותים. ב-31 בינואר 1975 הם חתמו על הסכם לביטול אשרות תיירים לאזרחי שתי המדינות.
בשנת 2008 ביקרו בארגנטינה סגן שרי החוץ היוונים יאניס ולינאקיס ותאודורוס קסימיס ונפגשו עם נציגי הקהילה היוונית. סגן השר ולינאקיס דיבר על התפקיד החשוב שמילאו הקהילות היווניות בארגנטינה, וחתם על הסכם דו צדדי על שיתוף פעולה כלכלי. מצדו נפגש סגן השר קסימיס עם ויקטוריו טאצטי, וחתם על הסכם דו צדדי על שיתוף פעולה מדעי וטכנולוגי. הוא נפגש גם עם קרובי משפחה של חברי הקהילה היוונית שנעלמו במהלך הדיקטטורה הצבאית.
יחסים כלכליים

היקף הסחר הדו-צדדי נמוך. היצוא הארגנטינאי ליוון נותר מוגבל אך יציב בתקופות 2004–2008. באוקטובר 2008 ביקרה נציגה של המועצה הפדרלית להשקעות בארגנטינה ביוון במטרה לחזק את שיתוף הפעולה הדו-צדדי בתחום מקורות אנרגיה מתחדשים.
נציגויות דיפלומטיות

ארגנטינה מחזיקה ביוון שגרירות באתונה בלבד. מאידך, יוון מחזיקה בארגנטינה שגרירות בבואנוס איירס בלבד.
יחסי ארגנטינה–ונצואלה

| יחסי ארגנטינה–ונצואלה |
| --- | --- |
ארגנטינה: ונצואלה


ארגנטינה: ונצואלה
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 912,050
אוכלוסייה
45,735,233: 28,433,569
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 482,359
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,007: 16,964
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה פדרלית

יחסי ארגנטינה–ונצואלה הם יחסי החוץ בין ארגנטינה לוונצואלה. יחסים דיפלומטיים בין המדינות קיימים כבר עשרות שנים.
היסטוריה

1.4 מיליארד דולר נסחרו בין ארגנטינה לוונצואלה במהלך 2008.
נשיא ונצואלה הוגו צ'אווס פגש את נשיאת ארגנטינה כריסטינה פרננדס דה קירשנר בקראקס ב-11 באוגוסט 2009. קירשנר כינתה זאת "פגישה דו-צדדית [...] שמטרתה להעמיק את האינטגרציה החיונית שלנו".
שני הנשיאים חתמו על עסקאות שנועדו לייבא לוונצואלה עור, מכונות ועופות מארגנטינה, בעוד שהסכם ייבוא אורז תואר על ידי נשיא ארגנטינה כ"הגדול ביותר אי פעם בתולדות ארגנטינה". העסקאות נאמרו בשווי של 1.1 מיליארד דולר. הפגישה התרחשה במקביל לביקורים בוונצואלה של עשרות אנשי עסקים ארגנטינאים.
במרץ 2024 הודיעה ארגנטינה על פעולות דיפלומטיות נגד ונצואלה לאחר שהנשיא ניקולס מדורו אסר על מטוסים בעלי רישיון ארגנטינאי לגשת למרחב האווירי של ונצואלה על רקע הידרדרות היחסים בין שתי המדינות..
הגירה

במהלך שנות ה-70 וה-80, מספר לא מבוטל של ארגנטינאים היגרו לוונצואלה, ונמלטו מהדיקטטורה הצבאית ומהבעיות הכלכליות של המדינה. רבים מהם חזרו מאוחר יותר לארגנטינה עם תחילת המשבר הכלכלי בוונצואלה.
כתוצאה מהמשבר בוונצואלה, מיליוני ונצואלים נמלטו מארצם, ורבים מהם התיישבו בארגנטינה. נכון לשנת 2021, חיים בארגנטינה 179,203 ונצואלים, שרובם היגרו במהלך המחצית השנייה של שנות ה-2010. נכון לשנת 2018, תושבי ונצואלה היו קהילת המהגרים הרביעית בגודלה בארגנטינה, אחרי פרגוואיים, בוליביאנים וצ'יליאנים. על פי נתוני IOM, ארגנטינה העניקה 170,223 אישורי שהייה לאזרחי ונצואלה בלבד מ-2018 עד 2020, כמעט פי שניים מאשר לאזרחי פרגוואי. זה הופך את תושבי ונצואלה לקהילת המהגרים הצומחת הכי מהר במדינה.
נציגויות דיפלומטיות

ארגנטינה מחזיקה בוונצואלה שגרירות בקראקס.
ונצואלה מחזיקה בארגנטינה שגרירות בבואנוס איירס.
יחסי ארגנטינה–הולנד

| יחסי ארגנטינה–הולנד |
| --- | --- |
ארגנטינה: הולנד


ארגנטינה: הולנד
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 41,543
אוכלוסייה
45,735,233: 18,258,432
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 1,118,125
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,007: 61,239
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: מונרכיה חוקתית

ראש ממשלת הולנד יאן פיטר בלקנאנדה לוחץ את ידה של נשיאת ארגנטינה כריסטינה פרננדס דה קירשנר, 2010
יחסי ארגנטינה–הולנד הם יחסי החוץ בין ארגנטינה הולנד.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1825. בשנת 2002 התחתן וילם-אלכסנדר, נסיך אורנז', עם הארגנטינאית מקסימה סורגייטה סרוטי, כלכלנית בחברות בינלאומיות גדולות באירופה, ארגנטינה וניו יורק, ובתו של חורחה הורסיו סורגייטה, פוליטיקאי ולאחר מכן שר החקלאות בממשלתו של חורחה רפאל וידלה. בשנת 2013 הוכתרו השניים כמלכי הולנד.
יחסי סחר

הולנד היא אחת משותפות הסחר העיקריות של ארגנטינה, והיא השביעית בגודלה מבחינת יצוא של ארגנטינה (בעיקר ביודיזל, בשר בקר, בוטנים, פולי סויה ויינות, בנוסף לירקות ופירות) והמשקיעה הזרה השלישית בגודלה בארגנטינה (בעיקר בענף הייצור, הכרייה, השירותים הפיננסיים ותחומי המידע והתקשורת).
בשנת 2018 הוענק לקונסורציום שהוקם של חברת INVAP, חברה ארגנטינאית, עם שותפים הולנדים, תכנון ובניית כור PALLAS המשוכלל, אחד הספקים המובילים בעולם של איזוטופים רפואיים המשמשים להליכי אבחון (למשל סרטן, מחלות לב וכלי דם) ולטיפול. זה מאוד מועיל עבור תעשיית ההיי-טק הארגנטינאית שהחלה את צעדיה בשוק האירופי לראשונה.
נציגויות דיפלומטיות

ארגנטינה מחזיקה בהולנד שגרירות בהאג.
הולנד מחזיקה בארגנטינה שגרירות בבואנוס איירס.
יחסי מלזיה–פקיסטן

| יחסי מלזיה–פקיסטן |
| --- | --- |
מלזיה: פקיסטן


מלזיה: פקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
329,847: 796,095
אוכלוסייה
35,663,114: 252,259,078
תמ"ג (במיליוני דולרים)
399,649: 338,368
תמ"ג לנפש (בדולרים)
11,206: 1,341
משטר
מונרכיה חוקתית פדרלית: רפובליקה אסלאמית פדרלית ודמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי מלזיה–פקיסטן הם יחסי החוץ הדו-צדדיים בין שתי המדינות, מלזיה ופקיסטן. שתי המדינות חברות בחבר העמים הבריטי וארגון לשיתוף פעולה אסלאמי.
היסטוריה

פקיסטן ומלזיה כוננו את היחסים הדיפלומטיים שלהם בשנת 1957 לאחר עצמאותה של זו האחרונה. בתחילה, הנציבות העליונה של מלזיה הייתה ממוקמת בקראצ'י, שהייתה אז עיר הבירה של פקיסטן. ב-5 באוקטובר 1965 ניתקה פקיסטן את הקשרים הדיפלומטיים עם מלזיה כאשר נציג מלזיה במועצת הביטחון של האו"ם (אליה נבחרה מלזיה בשנת 1965) לקח צד במלחמת הודו–פקיסטן על קשמיר. שר החוץ של פקיסטן זולפיקר עלי בהוטו אמר כי מלזיה נקטה עמדה לא מוסרית, הפרה את הסולידריות של העולם האפרו-אסייתי." ממשלת מלזיה דחתה כל הצעה פקיסטנית לפיה מלזיה צידדה בהודו בסכסוך, ושלחה הודעה לנציבות העליונה של פקיסטן בקואלה לומפור לפיה מלזיה לא התנהגה כלא נכון לאומה מוסלמית אחרת, ערערה על טענה פקיסטנית לפיה פקיסטן ניסתה לתווך בסכסוך בין מלזיה לאינדונזיה".
זמן קצר לאחר מכן האשימה מלזיה את פקיסטן במעורבות ב"דפוס מרושע של שיתוף פעולה עם סין ואינדונזיה נגד מלזיה". ראש הממשלה המלזי, טונקו עבדול רחמן, אמר בנאומו לאחר ישיבת הממשלה: "ידעתי שזה מגיע זמן רב, ובמיוחד בגלל התנהגותו המוזרה של מר בוטו. מר בוטו נתן תירוץ לקוי לפריצה עם מלזיה ומה שמפתיע אותי הוא שהם לא ניתקו את הקשר עם הודו, איתה הם נמצאים במלחמה". לאחר הפסקה של 11 חודשים חודשו היחסים בעזרת איראן. כאשר היחסים נהיו תקינים, הפכה פקיסטן לתומכת בפדרציה של מלזיה, אשר סירבה לקבל את אי הכללתה של ברוניי ואת עזיבתה של סינגפור מהפדרציה המלזית, פקיסטן רק יצרה קשרים עם אותן מדינות כאשר מלזיה עשתה זאת. בשנת 1968 הנציבות העליונה של מלזיה עברה לאסלאמאבאד, הבירה החדשה. ב-2 באוקטובר 2005, ראש ממשלת מלזיה, עבדאללה אחמד בדאווי, הבטיח לראש ממשלת פקיסטן, שאוקאט עזיז, במהלך פגישה בת שעה, כי מלזיה תתמוך בהצעתה של פקיסטן לשותפות מלאה באיגוד מדינות דרום-מזרח אסיה (ASEAN).
יחסים דיפלומטיים

ב-21 בנובמבר 2018, מלזיה ופקיסטן הסכימו להקים התייעצויות דו-צדדיות בין שני הבכירים במשרדיהם לענייני חוץ.