stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיבור שקע-תקע
סוגי שקעים > E

שקע צרפתי (CEE 7/4) הוא שקע מוארק שבו ההארקה היא פין בולט. תקעים מהסוג הזה נמצאים בשימוש בצרפת, בלגיה, פולין, צ'כיה, סלובקיה, תוניסיה ומרוקו. מקובל להשתמש בהם בתקעים מסוג CEE7/7 אשר מתאימים גם לשקעים הגרמניים מסוג F.
סוגי שקעים > F

שקע גרמני ("שוקו" - Schuko) הוא שקע מוארק שנמצא בשימוש, בין השאר, בגרמניה. שמו הרשמי הוא CEE 7/5. ההארקה לא נמצאת בפין ייעודי אלא במגרעות בצד התקע.
סוגי שקעים > G

שקע מוארק שהוא השקע התקני בבריטניה מאז 1962. בשימוש גם באירלנד, מלטה וקפריסין. שמו הרשמי הוא BS-1363. פין ההארקה ארוך יותר ותפקידו לפתוח זוג תריסי הגנה הסוגרים את פתחי שני הפינים האחרים, הפינים מחופים בבידוד חשמלי עד מחציתם, כך שכאשר הם מוחדרים לשקע באופן חלקי, שעדיין מאפשר זרם חשמלי, לא ניתן לגעת במתכת חשופה. נוסף על כך מצויד כל שקע בנתיך ביטחון.
סוגי שקעים > H

שקע ישראלי בשימוש בישראל, וברצועת עזה מקבל גם תקעים מסוג C.
שקע זה נחשב מסוכן יחסית, משום שהוא יצוק בקו זהה לקו הקיר ואינו משוקע. בזמן הוצאת התקע, הפינים חשופים עם חשמל "חי" למגע, ובמיוחד על ידי ילדים קטנים, בעלי אצבעות דקות.
סוגי שקעים > I

השקע הנפוץ באוסטרליה, ניו זילנד וארגנטינה. התקעים הם בצורת V אולם בכיוון הפוך מזה שבשקעים הישראליים. גם בסין יש שקעים דומים.
סוגי שקעים > J

השקע הנפוץ בשווייץ ובליכטנשטיין. פין ההארקה נמצא רק מעט מתחת לשני הפינים האחרים. שמו הרשמי: SEV 1011.
סוגי שקעים > K

השקע הנפוץ בדנמרק וגרינלנד. פין ההארקה בצורת חצי עיגול.
סוגי שקעים > L

סוג שקע ותקע הנמצאים בשימוש באיטליה, צ'ילה, וחלק ממדינות צפון אפריקה. התקן CEI 23-50 מאפיין שלושה פינים הנמצאים בשורה אחת, תוך שהוא מבדיל בין כאלו המיועדים ל-10 אמפר ו-16 אמפר. ההבדל ביניהם בקוטר הפינים ובמידת המרווח ביניהם. יש שקעים אוניברסליים לשני תתי התקן.
סוגי שקעים > M

גרסה גדולה יותר של סוג D - גרסת 15A של תקן BS-546. בשימוש בדרום אפריקה, לסוטו וסווזילנד.
סוגי שקעים > N

זהו השקע הנפוץ בברזיל. דומה במראהו לשקע מסוג J השווייצרי, אולם הוא שטוח עוד יותר ממנו. מבוסס על תקן שהיה אמור להיות משותף לכלל השקעים באירופה, אך יישומו הושעה (IEC 60906-1[דרוש מקור]).
סוגי שקעים > O

תקן תאילנדי שנקבע בשנת 2006 דומה במראהו לשקע מסוג E הצרפתי אך פין הארקה נמצא על השקע ולא בתקע.
סוגי שקעים > גלריה

שקע אוניברסלי שמקבל מספר סוגים
תקע אמריקאי מסוג A
שקע ותקע אמריקאי מסוג B
תקע אירופאי (CEE 7-16) סטנדרטי מסוג C
תקע אירופאי (CEE 7-17) סטנדרטי מסוג C
שקע מסוג D בגודלי 2A, 5A,15A
שקע ותקע צרפתיים מסוג E (CEE 7/4)
תקע CEE 7/7 (מתאים לשקעים מסוג E ו־F)
שקע ותקע גרמני (CEE 7/5) מסוג F
שקע ותקע מסוג G (בריטי)
שקע ותקע ישראלי מסוג H ישן וחדש
שקע ותקע מסוג I (אוסטרלי)
שקע ותקע מסוג J (שווייצרי)
שקע ותקע מסוג K (דני)
שקע ותקע מסוג M (דרום אפריקאי)
שקע ותקע מסוג N (ברזילאי)
השוואה בין סוגים סטנדרטיים

| IEC סוג חיבור גלובלי | תקן | מקור | דירוג | דירוג | הארקה | מקוטב | נתיך | בידוד פינים | מתאים לאירופלאג | תצורה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | NEMA 1-15 לא מקוטב | ארצות הברית | 15 A | 125 V | לא | לא | לא | לא | לא |  |
| A | NEMA 1-15 מקוטב | ארצות הברית | 15 A | 125 V | לא | כן | לא | לא | לא |  |
| A | JIS C 8303, סוג 2 | יפני | 15 A | 100 V | לא | אפשרי | לא | לא | לא |  |
| B | NEMA 5-15 | אמריקה הצפונית | 15 A | 125 V | כן | כן | לא | לא | לא |  |
| B | JIS C 8303, סוג 1 | יפני | 15 A | 100 V | כן | כן | לא | לא | לא |  |
| C | CEE 7/16 | אירופלאג | 2.5 A | 250 V | לא | לא | לא | כן | — |  |
| C | CEE 7/17. | צרפתי / גרמני (משולב) | 16 A | 250 V | לא | לא | לא | לא | — |  |
| C | CEE 7/1 שקע CEE 7/2 תקע | — | 16 A 10 A | 250 V | לא | לא | לא | לא | כן |  |
| C | GOST 7396 C 1 | רוסיה | 16 A 6 A | 250 V | לא | לא | לא | לא | כן |  |
| C | BS 4573 | אנגליה | 0.2 A | 250 V | לא | לא | לא | כן | לא |  |
| C | BS 4573 | אנגליה | שקע בלבד, התקע לא מוגדר | שקע בלבד, התקע לא מוגדר | לא | לא | לא | כן | לא |  |
| D | BS 546 | אנגליה | 5 A | 250 V | כן | כן | אפשרי | אפשרי | לא |  |
| D | IS 1293:2005 | הודו | 6 A | 250 V | כן | כן | אפשרי | אפשרי | לא |  |
| D | SANS 164-3 | דרום אפריקה | 5 A | 250 V | כן | כן | אפשרי | אפשרי | לא |  |
| E | CEE 7/5 תקע CEE 7/6 שקע | צרפת | 16 A | 250 V | כן | חלקי | לא | לא | כן |  |
| F | CEE 7/3 תקע CEE 7/4 שקע | גרמני "שוקו" | 16 A | 250 V | כן | לא | לא | לא | כן |  |
| F | CEE 7/7 שקע | צרפתי / גרמני (משולב) | 16 A | 250 V | כן | לא | לא | לא | — |  |
| G | BS 1363 IS 401 IS 411 MS 589 SS 145 | אנגליה | 13 A 3 A | 250 V | כן | כן | כן | כן | לא בטיחותי |  |
| H | SI 32 | ישראל | 16 A 10 A | 250 V | כן | כן | לא | לא | כן |  |
| I | AS/NZS 3112 | אוסטרליה וניו זילנד | 15 A 10 A | 250 V | כן | כן | לא | כן | לא |  |
| I | GB 1002 GB 2099.1 | סין | 10 A | 250 V | כן | כן | לא | לא | לא |  |
| I | IRAM 2073 | ארגנטינה | 10 A | 250 V | כן | כן | לא | לא | לא |  |
| J | SN 441011 (SN SEV 1011) שקע מסוג 12 תקע מסוג 13  | שווייץ | 10 A | 250 V | כן | כן | לא | כן | כן |  |
| K | 107-2-D1 | דנמרק | 13 A | 250 V | כן | כן | לא | לא | כן |  |
| L | CEI 23-50 (CEI 23-16) | איטליה | 10 A | 250 V | כן | לא | לא | כן | כן |  |
| L | CEI 23-50 (CEI 23-16) | איטליה | 16 A | 250 V | כן | לא | לא | כן | לא |  |
| M | BS 546 | אנגליה | 15 A | 250 V | כן | כן | אפשרי | אפשרי | לא |  |
| M | IS 1293:2005 | הודו | 16 A | 250 V | כן | כן | אפשרי | אפשרי | לא |  |
| M | SANS 164-1 | דרום אפריקה | 16 A | 250 V | כן | כן | אפשרי | אפשרי | לא |  |
| N | 60906-1 (NBR 14136 2 פינים) | ברזיל | 20 A 10 A | 250 V | לא | לא | לא | כן | כן |  |
| N | SANS 164-2 2 פינים | דרום אפריקה | 16 A | 250 V | לא | לא | לא | כן | כן |  |
| N | 60906-1 (NBR 14136 3 פינים) | ברזיל | 20 A 10 A | 250 V | כן | כן | לא | כן | כן |  |
| N | SANS 164-2 3 פינים | דרום אפריקה | 16 A | 250 V | כן | כן | לא | כן | כן |  |
| O | TIS 166-2549 | תאילנד | 16 A | 250 V | כן | כן | לא | כן | כן |  |
צבעי חוטי החשמל

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תקן | מדינה / אזור | הארקה | מוליך נייטרלי (N) | פאזה L1 | פאזה L2 | פאזה L3 | הערות |
| תקנות החשמל (התקנת מוליכים) | ישראל |  |  |  |  |  | החוק מחייב חום, השילובים הללו התקבלו |
| IEC 60446   EN 60446   BS 7671 | האיחוד האירופי, בריטניה, סינגפור, רוסיה, הונג קונג, אוקראינה, בלארוס, קזחסטן |  |  |  |  |  |  |
| BS 7671 (ישן) | בריטניה, הודו, פקיסטן, מלזיה, סינגפור, הונג קונג |  |  |  |   |  | עברו לתקנים אירופאיים |
| AS/NZS 3000 | אוסטרליה, ניו זילנד |  |  |  | כל צבע (למעט צהוב-ירוק, ירוק, שחור ותכלת) | כל צבע (למעט צהוב-ירוק, ירוק, שחור ותכלת) | המלצה |
| AS/NZS 3000 | אוסטרליה, ניו זילנד |  |  | כל צבע (למעט צהוב-ירוק, ירוק, שחור ותכלת) | כל צבע (למעט צהוב-ירוק, ירוק, שחור ותכלת) | כל צבע (למעט צהוב-ירוק, ירוק, שחור ותכלת) | אופציונאלי |
| AS/NZS 3000 | אוסטרליה, ניו זילנד |  |  |  |  |  | מקובל |
| GB50303   GB50258 (ישן) | סין |  |  |  |  |  | מקובל |
| NEC | ארצות הברית |     |     | כל צבע | כל צבע | כל צבע |  |
|  | ארצות הברית |  |  |  |  |  | מקובל |
| CEC | קנדה |     |     |  |  |  | מקובל |
| JIS | יפן |     |        | כל צבע | כל צבע | כל צבע |  |
|  | יפן |     |  |  |  |  | תקן ממשלתי |
|  | קוריאה הדרומית |  |  |  |  |  |  |
ראו גם

מתקן חשמל דירתי
שקע ותקע - דמויות בפרסומת של חברת החשמל
מערכות החשמל בעולם
כבל מאריך
הערות שוליים

↑  תקן TIS 166-2549
↑  להורדת תקן ANSI/NEMA WD 6 (דורש הזדהות)
1 2  Power plug & outlet Types A & B, WorldStandards (באנגלית בריטית)
↑  Power plug & outlet Type C, WorldStandards (באנגלית בריטית)
↑  Power plug & outlet Type D, WorldStandards (באנגלית בריטית)
↑  Power plug & outlet Type H, WorldStandards (באנגלית בריטית)
↑  סקירת חיבורי החשמל מתוך אתר הממשלה השווייצרית
1 2  התקן אינו מגדיר שקע תואם
↑  מתאים לשקעי CEE 7/3 ,CEE 7/5.
↑  CEE 7/1 מקבל את השקעים CEE 7/3, CEE 7/5 ו-EE 7/7 אך אינו מספק הארקה.
↑  מתאים לשקעי CEE 7/3, CEE 7/5
מספר קוונטי זוויתי

הצורה של חמשת האורביטלים הראשונים:  1s,2s,2p_{x},2p_{y},2p_{z}
במכניקת הקוונטים, מספר קוונטי זוויתי (azimuthal quantum number), הידוע גם כמספר קוונטי אורביטלי, מסומן ב- \ell , הוא השני מתוך 4 מספרים קוונטיים אלקטרוניים המתארים אלקטרון באטום. מספר זה קובע עבור אורביטל אטומי את התנע הזוויתי המרחבי שלו ומתאר את צורת המסלול (אורביטל) או תת-הקליפה האלקטרונית.
היסטוריה

המספר הקוונטי הזוויתי נלקח ממודל האטום של בוהר והוצג על ידי ארנולד זומרפלד. מודל בוהר נגזר מניתוח ספקטרוסקופי של האטום בשילוב עם המודל הפלנטרי של רתרפורד. הרמת הקוונטית הנמוכה ביותר נמצאה בעלת תנע זוויתי של אפס. אורביטלים עם תנע זוויתי 0 נחשבו כמטענים מתנדנדים בממד אחד ולכן תוארו כ"אורביטלי מטוטלת". בשלושה ממדים האורביטלים הופכים לכדוריים ואינם מכילים צמתים (nodes) - כמו חבל המתנדנד בדילוגים על פני מעגל גדול.
ראו גם

תנע זוויתי
מכניקת הקוונטים
משוואת שרדינגר
אטום המימן
רמת אנרגיה
אורביטל אטומי
הערות שוליים

↑  Eisberg, Robert (1974). Quantum Physics of Atoms, Molecules, Solids, Nuclei and Particles. New York: John Wiley & Sons Inc. pp. 114–117. ISBN 978-0-471-23464-7.
↑  R. B. Lindsay, Note on “Pendulum” Orbits in Atomic Models, Proc Natl Acad Sci, 6 13, 1927, עמ' 413-419
↑  Quantum Physics of Atoms, Molecules, Solids, Nuclei, and Particles (2nd Edition), R. Eisberg, R. Resnick, John Wiley & Sons, 1985, ISBN 978-0-471-87373-0
↑  Molecular Quantum Mechanics Parts I and II: An Introduction to Quantum Chemistry (Volume 1), P.W. Atkins, Oxford University Press, 1977, ISBN 0-19-855129-0
מבנה דו-ממדי של אורביטלים שונים
פונקציות הגל של האורביטלים האטומיים של אטום המימן. המספר הקוונטי היסודי נמצא מימין לכל שורה, והמספר הקוונטי הזוויתי מסומן על ידי אות בראש כל עמודה.
אילוסטרציה של תנע זוויתי מרחבי במכניקה קוונטית.
סדרת ליימן (אולטרא-סגול), סדרת בלמר (אור נראה), סדרת ריץ-פשן (אינפרא אדום), סדרת ברקט (אינפרא אדום קרוב) וסדרת פונד (אינפרא אדום בינוני)
מיכל רוזנשיין

מיכל רוזנשיין (נולדה ב-4 באוגוסט 1973) היא ראש עיריית קריית אונו.
ביוגרפיה

רוזנשיין נולדה וגדלה בקרית אונו בשם מיכל כהן. בתם של מרי וישראל כהן, ד"ר לביוכימיה יליד מרוקו ואחות לשלושה אחים.
למדה בבית הספר ממלכתי דתי "שילה" בעיר ובתיכון אולפנת צפירה. בזמן לימודיה הייתה פעילה בתנועת "בני עקיבא".
התגייסה לצה"ל בשנת 1991 ושירתה כמורה חיילת. למדה לתואר ראשון בחינוך במכללת קיי באר-שבע. בסיומו המשיכה לתואר שני במנהל החינוך באוניברסיטת בר-אילן, אותו סיימה בהצטיינות. בנוסף, רוזנשיין בוגרת קורס הכשרת מנהלים של סמינר הקיבוצים וקורס דירקטורים ונושאי משרה בכירה באוניברסיטת בר-אילן.
בין השנים 1993-2009 הייתה מחנכת וסגנית מנהלת בבית הספר היסודי "ניר" בקריית אונו, אשר זכה בפרס חינוך ארצי.
בשנת 2009 נבחרה לייסד את בית הספר על שם "יעקב כהן". בי"ס יסודי חדש בקריית אונו ובין הגדולים בארץ. היא כיהנה כמנהלת בית הספר במשך עשור עד שנת 2019.
בשנת 2019 הקימה וניהלה אגף חדש בעיריית קריית אונו, אגף איכות ושירות לתושב, ועמדה בראשו במשך שלוש וחצי שנים. בין השנים 2021-2023 כיהנה כחברת דירקטוריון של הקונסרבטוריון העירוני בקרית אונו.
ביוני 2023 חברה רוזנשיין למפלגת יש עתיד ונבחרה לעמוד בראש הרשימה במקום עו"ד גיל מיכליס ששימש כיו"ר האופוזיציה בעיר מטעם הסיעה. באותו חודש נחקרה במשטרה בחשד לעבירה על חוק הגנת הפרטיות. בעקבות דו"ח סייבר לפיו רוזנשיין העבירה למייל הפרטי שלה רשומות הנוגעות לתושבי העיר, נכסים, כתובות, מספרי טלפון ומידע על תשלומים שגרתיים. התיק נסגר מחוסר ראיות.
התמודדה בבחירות ב-2024, מול ראש העיר ישראל גל, וניצחה לאחר שזכתה עם 43.3% מקולות הבוחרים לעומת גל שקיבל 37.9% מהקולות.. רוזנשיין היא האישה הראשונה שנבחרה לראשות העיר קריית אונו.
חיים אישיים

היא נשואה לערן רוזנשיין סמנכ"ל תפעול בחברת שנפ, אם לשלושה ילדים ומתגוררת בקרית אונו.
הערות שוליים

↑  אוולין כהן בוגנים, ‏אפשר גם אחרת: בית הספר שמאמין בלהיות קהילה, באתר מעריב אונליין, 13 בנובמבר 2017
↑  וואלה! מקומי‏, האם מנהלת בית הספר תדיח את ראש העיר קריית אונו בבחירות?, באתר וואלה, 12 ביוני 2023
↑  אברהם בלוך, ‏מועמדת יש עתיד לראשות קריית אונו נחקרה באזהרה: "הפרה את חובת הסודיות", באתר מעריב אונליין, 14 ביולי 2023
↑  עידו וינגרטן, משטרת ישראל: תיק החקירה נגד מיכל רוזנשיין נסגר מחוסר ראיות, באתר אונו ניוז
↑  עידו וינגרטן, מהפך בקריית אונו: מיכל רוזנשיין ראש העיר הבאה, באתר אונו ניוז
סופר פרוטון סינכרוטרון

מאיץ הסופר פרוטון סינכרוטרון (SPS - Super Proton Synchrotron) הוא מאיץ חלקיקים, השני בגודלו במרכז לחקר פיזיקת חלקיקים CERN שבשווייץ. אורכו כ-6.9 ק"מ וכפי ששמו מרמז הוא מסוג סינכרוטרון. המאיץ הוא אחד משרשרת המאיצים ב-CERN ומטרתו הגדלת אנרגיית החלקיקים הנעים בו ולהביאם למהירות הקרובה למהירות האור (99.9998% במקרה זה) ולשלח אותם לשלב האחרון של שרשרת המאיצים (המאיץ הגדול LHC -Large Hadron Collider.) שבו מתרחש שלב ההתנגשות עם המטרה.
| --- | --- |
אורך: 6.9 ק"מ
גובה: 40 מטר מתחת לפני הים
שנת בנייה: 1976
זמן חלקיק בתוך המאיץ: 16.8 שניות
אנרגיה מינימלית: 26 [GeV]
אנרגיה מקסימלית: 450 [GeV]
עוצמת השדה המגנטי: [B=4.5 [T
מאיץ

המאיצים נבנו בתחילה לשם חקר הקרינה הקוסמית, לאחר שויקטור הס ואחרים גילו שהמקור לחלק מהקרינה על פני כדור הארץ מגיעה מהיקום. התפתחות ענף זה הובילה פיזיקאים לחקור את הקרינה הקוסמית לשם הבנת תכונות החומר הקיים. כתוצאה מהתפתחות זו התגלו יותר ויותר חלקיקים חדשים, אולם כיוון שהפיזיקאים שאפו להחזיק ביכולת לבקר על הניסויים הנערכים ולא להיות תלויים בכיוון ובעוצמה של החלקיקים אותם הם מודדים, הוצע הרעיון לבנות מאיצי חלקיקים שיהוו תחליף לקרניים קוסמיות.
בעזרת מאיצים אלו ניתן לשלוט בחלקיקים ובאנרגיה שלהם בזמן ובמקום הרצוי. בעקבות זאת נבנו מאיצים אשר מאיצים את החלקיקים למהירויות גבוהות (והייחוד של ה-LHC הוא האצה למהירות הגבוהה ביותר- קרוב למהירות האור). ההאצה נועדה ליצור התנגשויות בין חלקיקים שונים, בין אם התנגשויות fixed-target - בה המטרה בה פוגעים החלקיקים קבועה או- התנגשות הנובעת מהתנגשות החלקיקים אחד בשני. בכל התנגשות של חלקיקים נוצרת אנרגיה, ומאנרגיה זו נוצרים חלקיקים חדשים. בעזרת גלאיים ניתן לגלות את מאפייניהם של החלקיקים החדשים כגון: מסה, מטען חשמלי, ספין וכו' ובאמצעות נתונים אלו ניתן לקבל הבנה רחבה יותר על העולם, המבנה וההיסטוריה של היקום וחוקי הפיזיקה.
מטרות וצורת פעולה

מטרת מאיץ זה הוא להכין את החלקיקים לשלב האחרון שבמסלול המאיצים (ההתנגשות), שלב פעולה זו נעשית באמצעות הנעת החלקיקים בתנועה מעגלית, בה משתנה מהירותם בהשפעת שדה חשמלי. השדה החשמלי תורם להגדלת האנרגיה הקינטית של החלקיקים. בנוסף, מופעל שדה המגנטי האחראי לעיקום המסלול של החלקיקים על מנת שלא יצאו ממסלולם (לא יצאו מה"צינור" שבתוכו נעה אלומת החלקיקים המואצת). לאחר הגעה לאנרגיה הקינטית הנדרשת (450 Gev) מופעל שדה מגנטי נוסף המכוון את החלקיקים מחוץ לטבעת לעבר "מטרה" כלשהי (כיום אל עבר מאיץ ההדרונים הגדול LHC אך בעבר גם אל מטרות נייחות).
מאיץ הסופר פרוטון סינכרוטון החל לעבוד בשנת 1976 ובתוכו גילו בשנת 1983 את בוזוני W ו-Z.
אורכו של המאיץ הוא 6.9 קילומטרים והוא מקבל חלקיקים מה-PS, לאחר מכן, המאיץ שולח את החלקיקים לשלב האחרון במאיץ, ה-LHC. התהליך מתחיל במאיץ הליניארי LINAC2, שם הם מואצים רק על ידי שדה חשמלי. לאחר מכן, הם עוברים מסלול שממשיך ב(Pb (proton booster, הלוא הוא סוג של סינכרוטרון. הם ממשיכים לPS Proton Synchrotron) ולאחר מכן עוברים לשלב האחרון: הLHC ששם מתרחש ההתנגשות המבוקשת. הזמן שלוקח לחלקיקים אלו לעבור מכניסתם למאיץ ועד להתנגשות עומד על 14 דק'.
למרות שהוא אינו המאיץ המרכזי כיום, הוא היווה תפקיד משמעותי בפיתוח של הLHC. יתר על כן, הוא התגלה כמכונה רב שימושית בעיקר בגלל איכות העיצוב והבנייה שלו: במשך 40 שנה, סיפק קורות חלקיקים (פרוטונים, ויונים כבדים וחלקיקי נייטרינו) לניסויי יעד קבוע. בנוסף, הוא החדיר חלקיקים אל מאיץ ה- ׁׁLarge Electron-Positron Collide (אנ') או בקיצורו LEPׁ (מאיץ ההתנגשויות הגדול של אלקטרונים בפוזיטרונים) שם מואצים אלקטרונים ופוזיטרונים באנרגיה של 22 GeV .
כיום המאיץ הנ"ל משמש להגדלת האנרגיה של החלקיקים מ-26 GeV ל-450 GeV. והוא השלב שבא לפני ה-LHC שם מהירותם של החלקיקים נושקת למהירות האור ושם מתרחשות ההתנגשויות בין החלקיקים.
היסטוריה

מאיץ הסופר פרוטון סינכרוטון פותח על ידי הצוות שהובל על ידי ג'ון אדמס (אנ'), מהנדס ראשי של מה שנקרא אז ("מעבדה 2 או cern 2)".
המאיץ נועד על מנת להגדיל את איכות הניסויים שבוצעו בCERN באותה התקופה, ולכן הוחלט לבנות מאיץ גדול יותר שממנו יואצו חלקיקים אל עבר מטרה קבועה וייצרו התנגשויות. מאוחר יותר במאיץ בוצעו ניסויים בפרוטונים ואנטי פרוטונים ובהם בוצעו התנגשויות בין שתי קבוצות החלקיקים האלו.
מאיץ זה היה המאיץ הראשון שחצה גבול בין לאומי והוא חוצה את הגבול בין צרפת לשווייץ. בנייתו של המאיץ החלה בתחילת שנות ה-70 והיה בכלל אמור להיבנות באתר בצרפת, (cern II). אך המפתחים הגיעו למבוי סתום כאשר תשתית הבנייה של המעבדה הובילה בעיות תקציביות. המהנדס הראשי החליט לפתור את הבעיה בכך שהציע שהמאיץ יבנה מתחת לאדמה, דבר שפתר בעיה זו ובניית המאיץ קיבלה אישור. בתחילת דרכו המאיץ הגיע לאנרגיה הפעלה של 300 GeV ולאחר מכן הצליח להגיע אך ל-400 GeV.
תרומות למדע

המאיץ עד כה האיץ מגוון רחב של חלקיקים: הדרונים (חלקיקים תת-אטומים המורכבים מקווארקים, ומקביליהם ההפוכים- אנטי-חלקיקים. הקווארקים מוחזקים יחדיו על ידי גלואונים הנושאים את הכוח הגרעיני החזק), פרוטונים, אנטיפרוטונים, אלקטרונים ופוזיטרונים. בתחילתו בשנת 1976 עד 1981 החלקיקים הואצו בו אל עבר מטרות נייחות אך משנת 1981 עד שנת 1984, התבצעו התנגשויות בין פרוטונים לאנטיפרוטונים ולשם כך נקרא "SppS". בזמן זה התבצעו בו מספר ניסויים אשר הובילו לגילוי בוזוני ה-Z וה-W.
גילויים אלו הובילו את קרלו רבינה ואת סימון ון דר מיר לפרס נובל בשנת 1984. מאוחר יותר מאיץ זה שימש כבוחן תאוריות שונות בפיזיקה של מאיצים. ב-1999 הוא שימש כמצפה עבור תופעת ענן האלקטרונים. ב-2004 בוצעו בו ניסויים שמטרתם הייתה לבטל את ההשפעות מכריעות של התנגשויות בין הקורות (כמו אלו המתרחשות כיום ב-LHC).
הערות שוליים

↑  The history of CERN | CERN timelines, timeline.web.cern.ch (באנגלית) (ארכיון)
↑  "CERN | European research laboratory". Encyclopedia Britannica (באנגלית). נבדק ב-2017-06-04.
↑  מכון דוידסון - סרטוני מדע (2009-12-28), מאיץ החלקיקים הגדול, נבדק ב-2017-06-02
1 2  Inside Story: Super Proton Synchrotron turns 40 - CERN Courier, cerncourier.com (באנגלית)
↑  ראו כאן
מבנה מאיץ החלקיקים בסרן
ג'ון אדמס בביקורו בסרן
התנגשות של פרוטון עם אנטי-פרוטון מתוך הניסוי UA5 experiment במאיץ הסופר פרוטון בשנת 1982.
סמאז'ני סיר

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  גבינה מטוגנת, גבינה בלחיצה, גבינת חווה 
 מוצא:  צ'כיה 
 מרכיבים עיקריים:  גבינה 
 
סמאז'ני סיר כלומר גבינה מטוגנת (בצ'כית: Smažený sýr; או בסלובקית: Vyprážaný syr שניהם משמעותם "גבינה מטוגנת") הוא מאכל המבוסס על גבינה צ'כית וסלובקית.
מאפיינים

הגבינה המטוגנת נצרכת באופן נרחב בשתי מדינות צ'כוסלובקיה לשעבר. זהו מאכל רחוב נפוץ בשתי המדינות והוא פופולרי בקרב תלמידים בתור מצרך זול בקנטינות של בתי הספר.
פרוסת הגבינה בערך 1.5 ס"מ עובי מצופה תחילה עם קמח, ביצה ופירורי לחם ולאחר מכן מטוגנת במחבת או בסיר טיגון עמוק. היא מוגשת בדרך כלל עם רוטב טרטר או מיונז, ולעיתים קרובות מוגשת בליווי לחם ותפוחי אדמה (טוגנים או תפוחי אדמה מבושלים).
סוגים

הגבינה הנפוצה ביותר למטרה זו היא אדם. ניתן להשתמש גם בגאודה ובאמנטל (במיוחד במסעדות הטובות יותר). כאשר משתמשים בגבינת הרמלין (Hermelín - השם שאול בצ'כית עבור הרמין קרוב משפחה של סמור קטן שפרוותו הופכת לבנה בחורף, הגבינה היא חיקוי צ'כי של הקממבר), גבינת ניבה או אולומואוצקי טברוז'ק, המנה כבר לא נקראת סמאז'ני סיר בשימוש בגבינות אלה, אלא Smažený Hermelín / Smažená Niva / Smažené Tvarůžky.
המאכל דומה לקארוצה האיטלקי ממוצרלה. ניתן להכין את המנה גם עם פרוסה דקה של שינקן המוחדרת בין שתי פרוסות גבינה; בחנויות המזון המהיר הצ'כיות, המנה מוגשת לרוב בצורה של כריך, שדומה מעט ללחמניית המבורגר.
לקריאה נוספת

גבינה מטוגנת
רשימה של מאכלי רחוב
הערות שוליים

1 2 3 4  Kraig, B.; Sen, C.T. (2013). Street Food Around the World: An Encyclopedia of Food and Culture. ABC-CLIO. p. 109. ISBN 978-1-59884-955-4. נבדק ב-27 במרץ 2018. {{cite book}}:  (עזרה)
גבינת גרוייר/שווייצרית מטוגנת, מוגשת עם רוטב טרטר וסלט בצד
סטריגולקטון

סטריגולקטון הוא חומר המיוצר על ידי שורש הצמח. לקבוצה זו יש שני מופעים - אחד כהורמון צמחי בעל פעילות פיזיולוגית בתוך הצמח, ואחר כמרכיב בתוך הפרשות השורש, המקדם שיתופי פעולה בין הצמח לאורגניזמים אחרים בקרקע.
תכונות כימיות

למרות ההבדלים בין הסטריגולקטונים השונים, נקודת ההתכה של כולם נמצאת בטווח של 200–202 מעלות צלזיוס. פרוק המולקולות מתרחש לאחר C°195. תרכובות אלו מסיסות מאוד בממסים פולריים.
ביוסינתזה ופעילות בצמח

לסטריגולקטונים ולחומצה אבציסית יש קבוצה של אנזימים משותפים אשר מעורבים בביוסינתזה שלהם. הסטריגולקטונים מיוצרים בעיקר בשורש ומועברים אל אזורים אחרים בצמח דרך צינורות העצה. נמצא שקבוצת הסטריגולקטונים אחראית למספר תהליכים פיזיולוגיים שונים. הסטריגולקטון משפיע על התפתחותם של הניצנים החיקיים בצמח, בפעילות משותפת עם האוקסין והציטוקינין, ולכן הוא בעל תפקיד בשלטון הקודקודי. האיזון המדויק בין הריכוזים של אוקסין וסטריגולקטון אחראי לוויסות היחס בין החלקים התת-קרקעיים לחלקים העל קרקעיים של הצמח. מתן GR24 (סטריגולקטון סינתטי) לצמחי אורז הנתונים לעקת מלח משפר את צמיחת האורז לעומת צמחי בקרה, מעלה את עוצמת הפוטוסינתזה ומונע נזק ליבול. לפי מחקרים עדכניים, נראה שהסטריגולקטון עוזר לצמחים להתמודד גם עם סוגי עקה נוספים, כגון טמפרטורות גבוהות ויובש.
פעילות מחוץ לצמח

הסטריגולקטון התגלה ב-1966, בהפרשות משורשי צמח הכותנה. אז הסתבר שהוא מעודד נביטה של זרעי הצמח הטפילי סטריגה (אנ'). צמח הסטריגה גורמת נזקים גדולים ליבולים בשל טפילותו, ולכן קיבלה שם של מכשפה סלבית, אשר מגיחה יש מאין וגורמת צרות ואף רעב.
הצמח סטריגה מסוגל אומנם לבצע פוטוסינתזה, אך זקוק לפונדקאי לשם נביטה והתבססות ראשונית. הוא מפתח מעין שורש הנצמד לשורשי הפונדקאי ולוקח ממנו מינרלים וסוכרים לשם יצירת זרעיו, ובכך גורם למותו של הפונדקאי. בגלל הנזקים הגדולים, נעשים ניסיונות שונים להכחדת הסטריגה. אחד הכיוונים הוא ליישם סטריגולקטון סינתטי לשדה, לפני זריעת הצמח התרבותי ובכך לגרום לנביטה של זרעי הסטריגה. מאחר שאין בסביבתם שורשים של פונדקאי, הם צפויים להתנוון ולמות תוך זמן קצר.
מצד שני, יש אספקט חשוב וחיובי בפעילות הסטריגולקטון מחוץ לצמח. הפרשת סטריגולקטון מהשורש מעודדת התפתחות נבגים של פטריות סמביונטיות המקיימות מיקוריזה עם שורשי צמחים עילאיים מסוימים. נבגים אלה שרויים במצב של תרדמה עד מציאת צמח מארח. המצאות סטריגולקטונים בקרקע מסמנת נוכחות של צמח מארח וגורמת להתרבות מיטוכונדריה בתאי הנבגים. הפעילות המוגברת של המיטוכונדיה מספקת את האנרגיה וחומרי התזונה הדרושים לנביטת הנבגים והתפתחות התפטיר של הפטריה, בתוך תאי השורש של הצמח המארח. הסטריגולקטון אחראי לזיהוי ההדדי בין הצמח לפטריה הסמביונטית. סימביוזה זו מיטיבה עם שני השותפים - הפטריה קולטת מינרלים ומים מהקרקע ומעבירה את חלקם לצמח המארח. מצד שני, הפטריה מקבלת מהצמח סוכרים, אותם היא אינה מייצרת בעצמה. דוגמה נוספת לתועלת שבשיתוף פעולה זה ניתן למצוא בסביבה עניה בפוספט. במצב כזה, הצמח המארח מייצר יותר סטריגולקטון, אשר גורם להסתעפות של תפטיר הפטריה וספיגה טובה יותר של הפוספאט הקיים בקרקע. אם נשווה בין שני הבטים אלה, של קשר התיווך סטריגולקטון, נראה שההתאמות של הסטריגה לניצול נוכחותו הן התפתחויות מאוחרות מבחינה אבולוציונית, לאחר התפתחות התקשורת בין צמחים ירוקים לפטריות סמביונטיות, מועילות.
מבט לעתיד רפואי

מעבר לשימושים בחקלאות, נראה שלחומרים ממשפחת הסטריגולקטונים, כולל נגזרות סינתטיות, מסתמן עתיד ברפואת האדם. מדובר בשני כיווני מחקר: מאבק בזיהומי ציטומגלווירוס באדם, וגם כתרופות אפשריות נגד סרטן.
ראו גם

הורמון צמחי
אוקסין
חומצה אבציסית
הערות שוליים

1 2  Shinohara N. et al., Strigolactone can promote or inhibit shoot branching by triggering rapid depletion of the auxin efflux protein PIN1 from the plasma membrane, PLOS Biology 11(1), 2013
↑  Umehara M. et al., Structural Requirements of Strigolactones for Shoot Branching Inhibition in Rice and Arabidopsis, Plant & Cell Physiology 56(6), 2015, עמ' 1059-1072
↑  Beveridge, C. A. et al., Pea has it tendrils in branching discoveries spanning a century from auxin to strigolactones, Plant Physiol. 151, 2009, עמ' 985-990
↑  Carolien Ruyter-Spira et al., Physiological Effects of the Synthetic Strigolactone Analog GR24 on Root System Architecture in Arabidopsis: Another Belowground Role for Strigolactones?, Plant Physiology 155(2), 2011, עמ' 721-734
↑  Fenglou Ling et al., Effects of strigolactone on photosynthetic and physiological characteristics in salt-stressed rice seedlings, Scientific Reports 10, 6183, 2020
↑  Cook C.E. et al., Germination stimulant of witchweed (S. lutea Lour): isolation and properties of a potential stimulant., Science 154, 1966, עמ' 1189-1190
↑  Besserer A. et al., Strigolactones stimulate arbuscular mycorrhizal fungi by activating mitochondria, PLOS Biology 4(7), 2006
1 2  Harro J.Bouwmeester et al., Rizosphere communicationof plants, parasitic plants and AM fungi, Trends in Plant Science 12(5), 2007, עמ' 224-230
↑  Smith, S.M., Q&A: What are strigolactones and why are they important to plants and soil microbes?., BMC Biol. 12(19), 2014
↑  Matteo Biolatti et al., Strigolactone Analogs Are Promising Antiviral Agents for the Treatment of Human Cytomegalovirus Infection, Microorganisms 10;8(5), 2020, עמ' 703 doi: doi: 10.3390/microorganisms8050703
↑  Mohammed Nihal Hasan et al., Strigolactones - novel class of phytohormones as anti - cancer agents, Journal of Pesticide Science 43(3), 2018, עמ' 168-172