stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמואל (זמר)
קריירה מוזיקלית

פרדניק החל את דרכו המוזיקלית בשנת 2015 כשהשתתף בעונה הראשונה של תוכנית הריאלטי "הקול הבא" ששודרה ברדיו קול חי. פרש לאחר שהעפיל לגמר.
בשנת 2019 פתח פרדניק בקריירת סולו והוציא כמה סינגלים. במרץ 2020 הקים עם אור קלר ודולב חיים מסורי את ההרכב המוזיקלי "החברים משער יפו". ההרכב הוציא חמישה שירים, המוכרים שבהם הם "להיות בשמחה" ו-"טוב מאוד". ביולי 2022, לאחר שהוציאו את הסינגל "אהללה", פרש פרדניק מההרכב ופתח בקריירת סולו מחודשת.
במאי 2022 הוציא את הסינגל-קליפ "תעצרו את העולם", אותו כתב והלחין בעצמו. הסינגל צבר 1.4 מיליון צפיות באתר יוטיוב, והגיע למקום ה-21 במצעד המוזיקה של רדיו קול פליי, ולמקום ה-24 במצעד המוזיקה של רדיו קול ברמה.
בספטמבר 2022 הוציא את הסינגל-קליפ "תן לי תפילה", אותו כתב והלחין בעצמו. השיר צבר 3.7 מיליון צפיות באתר יוטיוב, וזכה במקום השלישי בקטגוריית "שיר השנה" במצעד המוזיקה החסידי של רדיו כאן מורשת. במהלך מלחמת חרבות ברזל, השיר הגיע למקום ה-96 במצעד ה"היטליסט" של מאקו.
במרץ 2023 הוציא את הסינגל-קליפ "נקודות", אותו כתב לצד שחר הדר, והלחין בעצמו. השיר צבר 2 מיליון צפיות באתר יוטיוב, זכה בתואר "קליפ השנה" במצעד המוזיקה השנתי של כיכר השבת, ובמקום החמישי במצעד של בחדרי חרדים. בנוסף, הסינגל זכה במקום השלישי בקטגוריית "שיר השנה" במצעד של רדיו קול פליי ושל רדיו קול ברמה, ובמקום הרביעי במצעד של רדיו קול חי מיוזיק.
בספטמבר 2023 הוציא דואט עם הזמר מרדכי שפירא לשיר "יש בי אמונה", אותו כתב פרדניק והלחין שפירא.
בינואר 2024 הופיע בקונצרט האסק, הנחשב להופעה היוקרתית ביותר של המוזיקה החסידית בעולם.
באותו חודש הוציא את הסינגל-קליפ "הקב"ה יותר גדול מזה", בשיתוף פעולה עם המוזיקאי מאט דאב. הסינגל הגיע למקום הראשון במצעד ההשמעות השבועי של קול פליי.
במרץ 2024 הוציא את הסינגל-קליפ "יגיע הזמן", אותו כתב עם אחותו הדר בת ציון, והלחין בעצמו.
בינואר 2025 הוציא הסינגל-קליפ 'אני מאמין' בשיתוף פעולה עם פן חזות.
קריירה מוזיקלית > הוקרה

בקיץ 2021, נכלל בטור שעסק ב"זמרים הצעירים והמבטיחים של המוזיקה היהודית", ובו כתב עליו מבקר המוזיקה נתנאל לייפר ”פרדניק בעל קול נעים במיוחד, כותב שירים מלאי רגש עם הפקה עדכנית שמתכתבת עם הפופ העדכני מחד אך שומרת על הנשמה של השיר.”
באוקטובר 2022 זכה בתואר "תגלית השנה" במצעד המוזיקה החסידי של רדיו כאן מורשת ובמקום השני בקטגוריה זו במצעד של האתר כיכר השבת.
בספטמבר 2023, בטור לסיכום שנת תשפ"ג במוזיקה החרדית, שיבח מבקר המוזיקה נתנאל לייפר את פועלו של פרדניק בשנה זו וכתב ”לשמואל הייתה שנה נהדרת במיוחד. הוא פרץ עם שני להיטים גדולים - "תן לי תפילה" שפתח לו לראשונה גם את הדלתות בארה"ב עם סיבוב הופעות ודואט עם מרדכי שפירא, והלהיט האנרגטי והכיפי "נקודות" שהפך להצלחת ענק כאחד מלהיטי הריקודים הטובים יותר של תשפ"ג.”
באוקטובר 2023 זכה בתואר "פריצת השנה" במצעד המוזיקה של רדיו קול חי מיוזיק, ובמקום השני בקטגוריית "תגלית השנה" במצעד של אתר המחדש.
חיים אישיים

פרדניק נשוי לטליה חסון (אחותו של המשורר עמיחי חסון) ואב לשלושה ילדים. שירת בצה"ל כלוחם בחטיבת הנח"ל ולאחר מכן בתפקיד פיקוד בקורס נתיב של חיל החינוך והנוער.[דרוש מקור]
שירים

מלך העולם – מילים, לחן, ועיבוד מוזיקלי - שמואל. יצא במאי 2019.
בדרך אל הגאולה – מילים, לחן, ועיבוד מוזיקלי - שמואל. יצא במאי 2020.
חנון הרבה לסלוח – מילים, לחן, ועיבוד מוזיקלי - שמואל. יצא בספטמבר 2020.
מר סופרמן – מילים, לחן, ועיבוד מוזיקלי - שמואל. יצא בדצמבר 2020.
תעצרו את העולם – מילים, לחן, ועיבוד מוזיקלי - שמואל. יצא במאי 2022.
תן לי תפילה – מילים, לחן, ועיבוד מוזיקלי - שמואל. יצא בספטמבר 2022.
נקודות – מילים - שמואל ושחר הדר, לחן ועיבוד מוזיקלי - שמואל. יצא במרץ 2023.
הרנינו – מילים - תהילים, לחן - לא ידוע, עיבוד - נאור כרמי. יצא באוקטובר 2023.
יגיע זמן – מילים - שמואל, הדר בת ציון, לחן - שמואל. יצא במרץ 2024.
הריני – לחן - האחים בלומשטיין ואיזי דריהם, עיבוד - איזי דריהם. יצא בספטמבר 2024.
שירים > שיתופי פעולה

יש בי אמונה – עם מרדכי שפירא. לחן - מרדכי שפירא, מילים ועיבוד מוזיקלי - שמואל. יצא בספטמבר 2023.
הקב"ה יותר גדול מזה – עם מאט דאב. מילים - שמואל ומאט דאב, לחן והפקה מוזיקלית - מאט דאב. יצא בינואר 2024.
אני מאמין - עם פן חזות ,עיבוד: פן חזות, מאיר עמר, הפקה : איקו חבטול. יצא בינואר 2025.
שירים > החברים משער יפו

טוב מאוד – מילים - מכתבי רבי נחמן מברסלב, לחן - אור קלר, עיבוד מוזיקלי - שמואל. יצא במרץ 2020.
אם אני מאמין – מילים ולחן - דולב מסורי, עיבוד מוזיקלי - שמואל. יצא באוגוסט 2020.
להיות בשמחה – מילים - ליקוטי מוהר"ן, לחן - שולמית דמבז, עיבוד מוזיקלי - שמואל. יצא בפברואר 2021.
כל המחלוקות שבעולם – מילים ולחן - דולב מסורי, עיבוד מוזיקלי - שמואל. יצא בפברואר 2022.
אהללה – מילים - מהמקורות, לחן ועיבוד מוזיקלי - שמואל. יצא ביולי 2022.
שירים > כמפיק

דרך – בביצוע שוקי מילצקי. יצא באוגוסט 2024.
הבוחר בשירי זמרה – בביצוע דניאל יטיב. יצא באוגוסט 2024.
מחקר בחלל

היבט אחד של חקר החלל נראה במשימת אופורטוניטי
התגלית המדעית הגדולה הראשונה שנעשתה מהחלל הייתה חגורות הקרינה המסוכנות של ואן אלן
מחקר בחלל הוא מחקר המתבצע בחלל החיצון, ועל ידי חקר החלל החיצון. מחקר בחלל הוא רחב מאוד, וכולל שימוש בטכנולוגיית חלל וצפייה ביקום. בין תחומי המחקר שנעשים בחלל, ניתן למצוא את: מדעי כדור הארץ, הנדסת חומרים, ביולוגיה, רפואה ופיזיקה כמו גם פלנטולוגיה. התחום כולל גם מחקר מדעי במרחקים שונים מכדור הארץ מהחלל העמוק ועד למסלול נמוך של כדור הארץ. המחקר בחלל כולל לוויינים, גשושיות, רקטות, וניסויים שבוצעו בתחנות חלל.
ההבדל בין חקר החלל למחקר בחלל הוא שחקר החלל יכול לעיתים להתבצע מהחלל, אך נעשה גם מכדור הארץ, בעוד מחקר בחלל נעשה תמיד מהחלל.
היסטוריה > רקטות

רקטות סיניות שימשו הן בטקסים והן ככלי כנשק מאז המאה ה-13, אך אף לא אחת מהן הצליחה לגבור על כוח המשיכה של כדור הארץ עד למחצית השנייה של המאה ה-20. טילים בעלי יכולת לצאת לחלל הופיעו בו-זמנית בעבודתם של שלושה מדענים שונים, בשלוש מדינות נפרדות: ברוסיה, קונסטנטין ציולקובסקי, בארצות הברית, רוברט גודארד, ובגרמניה, הרמן אוברט.
שתיים מהמדינות הללו, ארצות הברית וברית המועצות, פתחו תוכניות רקטות משלהן. תחום המחקר בחלל התפתח כחקירה מדעית המבוססת על פיתוח של טכנולוגיית רקטות.
גלאים שהורכבו על גבי רקטות V-2 בשנים 1948–1949 גילו קרני רנטגן מהשמש. רקטות מחקר (אנ') עזרו לחשוף את מבנה האטמוספירה העליונה. כשהגיעו לגבהים גבוהים יותר, התפתח תחום פיזיקת החלל כתחום מחקר הכולל את זוהר הקוטב, היונוספירה והמגנטוספירה.
היסטוריה > לוויינים

הלוויין הראשון, הלוויין הרוסי ספוטניק 1, שוגר ב-4 באוקטובר 1957, ארבעה חודשים לפני ששגור הלווין אקספלורר 1 של ארצות הברית. התגלית העיקרית שנעשתה באמצעות הלוויין הייתה בשנת 1958, כאשר אקספלורר 1 זיהה את חגורות ואן אלן. פריצת דרך נוספת בחקר החלל נעשה בתוכנית לונה הרוסית, בין השנים 1959 ל-1976. זו כללה סדרה של בדיקות של הירח שהניבו ממצאים על הרכבו הכימי, כוח המשיכה, טמפרטורה, דגימות קרקע, ואת הצילומים הראשונים של הצד הרחוק של הירח שצולמו על ידי לונה 3. במסגרת תוכנית לונה, בתוכנית לונוחוד, נחתו הרובוטים הראשונים המונחים בשלט רחוק על גוף פלנטרי אחר.
היסטוריה > שיתוף פעולה בין-לאומי

חוקרי החלל המוקדמים השיגו שיתוף פעולה בין-לאומי חשוב עם הקמת הוועדה לחקר החלל (COSPAR) ב-1958. ועדה זו דאגה לתחלופת מידע מדעי בין ארצות הברית לרוסיה במהלך המלחמה הקרה, אף על פי שהרקטות והלוויינים בהם השתמשו התבססו על טכנולוגיה צבאית.
היסטוריה > טייסי חלל

עיקר המחקר בחלל מבוצע על ידי טייסי חלל (באנגלית: אסטרונאוטים, ברוסית: קוסמונאוטים). ב-12 באפריל 1961, היה יורי גגארין הרוסי לקוסמונאוט הראשון שהקיף את כדור הארץ, בווסטוק 1. בשנת 1961, האסטרונאוט האמריקאי אלן שפרד היה האמריקאי הראשון בחלל. וב-20 ביולי 1969, האסטרונאוט ניל ארמסטרונג היה האדם הראשון שצעד על הירח.
ב-19 באפריל 1971, שיגרה ברית המועצות את הסאליוט 1, תחנת החלל הראשונה שנשארה בחלל למשך זמן משמעותי, היא סיימה משימה מוצלחת של 23 יום, שהסתיימה באסון כאשר החללית סויוז 11 שעגנה עליה במשך 23 יום התפוצצה בעת החזרה לכדור הארץ. ב-14 במאי 1973 שוגרה סקיילאב, תחנת החלל האמריקאית הראשונה, על סטורן 5 משודרג. סקיליאב אוישה במשך 24 שבועות.
היסטוריה > העצם הרחוק ביותר שנחקר מקרוב

486958 ארוקות' הוא שמו של העצם הרחוק והפרימיטיבי ביותר בו ביקרה חללית אנושית. העצם כונה במקור "1110113Y" כאשר זוהה על ידי טלסקופ החלל האבל ב-2014. ב־1 בינואר 2019 בשעה 12:33 בלילה שעון החוף המזרחי, חלפה הגשושית ניו הורייזונס במרחק 3,500 ק"מ מהגוף. עקב קצב השידור הנמוך, תמונות ומדידות מהיעף היו אמורות להיות משודרות בחזרה לכדור הארץ עד ספטמבר 2020. מתמונות ראשונות נראה כי צורתו מוארכת כעין איש שלג וציר הסיבוב המשוער הוא או 15 שעות או 30 שעות. ב-7 במרץ 2019 פרסמה נאס"א צילומי תלת-ממד של הגוף.
היסטוריה > בשולי מערכת השמש שלנו

הגשושית וויאג'ר 1 שוגרה ב-5 בספטמבר 1977. באוגוסט 2002, כ-25 שנים לאחר ששוגרה, היא הגיעה למרחק של יותר מ-11 מיליארד ק"מ מכדור הארץ. בדצמבר 2012 הגיעה וויאג'ר 1 לשולי מערכת השמש, במרחק של 123.620 יחידות אסטרונומיות מכדור הארץ (כ-18,493,288,775 ק"מ) והפכה לעצם מעשה ידי אדם המרוחק ביותר מכדור הארץ. בשנת 2022 הגיעה החללית למרחק של 158 יחידות אסטרונומיות מהשמש.
וויאג'ר 2 שוגרה ב-20 באוגוסט 1977 וטסה לאט יותר מוויאג'ר 1. וויאג'ר 2 היא הגשושית היחידה מכדור הארץ שביקרה את ענקי הקרח של נפטון או אורנוס. ב-5 בנובמבר 2018 הגיעה הגשושית לתווך הבין-כוכבי, כלומר יצאה ממערכת השמש, בהיותה מרוחקת 119.7 יחידות אסטרונומיות מכדור הארץ. ב-4 בנובמבר 2019 הגיעו המדידות הראשונות מהגשושית לאחר שיצאה ממערכת השמש ובהם נתונים על ירידת הפלזמה ועליית הקרניים הקוסמיות אליהן נחשפה הגשושית. להבדיל מוויאג'ר 1 לה לקח כ-28 ימים לחצות את ההליופאוזה, וויאג'ר 2 חלפה אל התווך הבין-כוכבי בפחות מיום.
אף אחת מהגשושיות וויאג'ר לא מכוונות לגילוי אובייקט מסוים, אך שתיהן ממשיכות לשלוח נתוני מחקר לרשת החלל העמוק של נאס"א החל משנת 2019. שלוש גשושיות נוספות של תוכנית וויאג'ר צפויות להגיע לתווך הבין כוכבי בעתיד.
בנוסף, שתי גשושיות של תוכנית פיוניר והגשושית ניו הורייזונס צפויות להיכנס לתווך בין-כוכבי בזמן הקרוב. פיוניר 10 נמצאת בערך בקצה החיצוני של ההליוספירה. ניו הורייזונס אמור להגיע אליו עד 2040, ו-פיוניר 11 עד 2060.
תחומי מחקר

מחקר בחלל כולל את תחומי המדע הבאים:
תצפיות כדור הארץ (אנ'), מתבצעות בשימוש בטכניקות חישה מרחוק כדי לפרש נתונים אופטיים ונתוני מכ"ם המתקבלים מלוויינים המבצעים תצפיות על כדור הארץ
גאודזיה, באמצעות חישובי כבידה של מסלולי לוויינים
מדעי האטמוספירה, אווירונומיה באמצעות לוויינים, רקטות מחקר (אנ') ובלוני מחקר מגביהי טוס (אנ')
פיזיקת החלל, מחקר במקום של פלזמות חלל, למשל זוהר השמש, היונוספירה, המגנטוספירה ומחקר מזג האוויר בחלל (אנ')
פלנטולוגיה, שימוש בחללית לא-מאוישת כדי לחקור אובייקטים במערכת פלנטרית
אסטרונומיה, שימוש בטלסקופי חלל וגלאים שאינם מוגבלים על ידי הסתכלות דרך האטמוספירה
הנדסת חומרים, ניצול היתרונות של סביבת המיקרו-גרביטציה בפלטפורמות מסלוליות
מדעי החיים, כולל פיזיולוגיה אנושית, שימוש בסביבת החשופה לקרינה קוסמית וחוסר משקל, וכן גידול צמחים בחלל
פיזיקה, שימוש בחלל כמעבדה ללימודי פיזיקה בסיסית
מחקר חלל שמבוצע בלוויינים > לוויין מחקר באטמוספירה העליונה

לוויין לחקר האטמוספירה העליונה (אנ') היה לווין ששוגר ב-12 בספטמבר 1991 במסגרת משימה בהובלת נאס"א. הלוויין שקל 5900 ק"ג ושוגר ממעבורת החלל דיסקברי במהלך משימת STS-48 ב-15 בספטמבר 1991. זה היה הלוויין הרב-מכשירי הראשון שחקר היבטים שונים של האטמוספירה של כדור הארץ, והגיע לתגליות שתרמו לתחום הפוטוכימיה. בשנת 2005, לאחר 14 שנים, סיים הלוויין את המחקר המדעי שלו.
מחקר חלל שמבוצע בלוויינים > תוכנית הטלסקופים הגדולים

תכנית המצפים הגדולים (אנ') היא תוכנית הדגל של נאס"א לטלסקופים. התוכנית מקדמת את הבנתנו את היקום על ידי תצפיות מפורטות על השמיים. תצפיות אלו מבוססות על קרני גמא, אולטרה סגול, קרני רנטגן, אינפרא אדום ותצפיות בספקטרום הנראה. ארבעת הטלסקופים העיקריים במסגרת התוכנית הם: טלסקופ החלל האבל (בתחום האור הנראה והעל-סגול) ששוגר ב-1990, מצפה קרני גמא קומפטון (בתחום קרינת גמא) ששוגר ב-1991 ופעל עד שנת 2000, טלסקופ החלל צ'נדרה (בקרני רנטגן) ששוגר ב-1999, וטלסקופ החלל שפיצר (בתחום האינפרא אדום) ששוגר ב-2003.
הרעיון שבבסיסו של טלסקופ החלל האבל, על שמו של האסטרונום האמריקאי אדווין האבל, הועלה כבר ב-1946. כיום, האבל משמש לזיהוי כוכבי לכת חוץ שמשיים ולמדידות מפורטות של אירועים במערכת השמש שלנו. תצפיות האור הנראה של האבל משולבות עם התמונות מהטלסקופים הגדולים האחרים, ומספקות כמה מהתמונות המפורטות ביותר של היקום הנראה.
מחקר חלל שמבוצע בלוויינים > טלסקופים נוספים בחלל

טלסקופ החלל ג'יימס וב (JWST) הוא טלסקופ החלל הגדול, המשוכלל והמודרני ביותר לתצפיות בקרינה תת-אדומה ובאור נראה. גם טלסקופ זה הוא פרויקט של NASA, ושוגר בדצמבר 2021.
גשושית איינשטיין, היא לוויין עם טלסקופ חלל לקרני X, ששוגר בינואר 2024 על ידי סין.
מחקר חלל שמבוצע בלוויינים > המעבדה הבין-לאומית לאסטרופיזיקה לקרינת גמא

INTEGRAL (אנ') הוא אחד ממצפי הכוכבים המשמעותיים ביותר של קרני גמא המצויים על לוויינים. הוא שוגר על ידי סוכנות החלל האירופית בשנת 2002, וממשיך לפעול גם כיום. INTEGRAL מספק תובנות לגבי התצורות הקוסמולוגיות האנרגטיות ביותר בחלל שכוללות חורים שחורים, כוכבי נייטרונים וסופרנובות. INTEGRAL ממלא תפקיד חשוב בחקר קרינת גמא, אחת התופעות יוצאות הדופן והאנרגטיות ביותר בחלל.
מחקר חלל שמבוצע בלוויינים > לוויין לחקר כבידה ומגנטיות

משימת GEMS (אנ') בהובלת נאס"א הייתה אמורה לצאת לדרך בנובמבר 2014, בוטלה ב־2012 ולאחר כמה תהפוכות שוגרה ב־2021 תחת השם IXPE. מחקר זה מתמקד בקיטוב של קרני רנטגן המגיעות מחורים שחורים וכוכבי נייטרונים. מטרתו לחקור שרידים של סופרנובות, כוכבים שהתפוצצו בסיום חייהם. ניסויים מעטים נערכו בקרני רנטגן מקוטבות מאז שנות ה-70, ומדענים ציפו ש-GEMS תספק מחקר פורץ דרך כיוון שהבנת הקיטוב של קרני רנטגן תשפר את הידע על חורים שחורים.
מחקר חלל שמבוצע בלוויינים > לוויינים למדידות מדויקות

משימות החלל בדיקת כוח הכבידה II של אוניברסיטת סטנפורד עם נאס"א ו-BepiColombo של סוכנות החלל הארופית מדדו אפקטים של תורת היחסות. מדידות אלו נחשבות בין המדידות המדויקות ביותר שנעשו אי פעם.
מחקר חלל שמבוצע בתחנות חלל > סאליוט 1

סאליוט 1 הייתה תחנת החלל הראשונה שנבנתה אי פעם. היא שוגרה ב-19 באפריל 1971 על ידי ברית המועצות. הצוות הראשון נכשל בניסיונו לעגון בתחנת החלל. הצוות השני עגן ושהה 23 ימים בתחנת החלל אך נהרג כולו כשהחללית התפוצצה בדרכה חזרה לכדור הארץ. תחנת החלל הושמדה במתכוון כשישה חודשים לאחר השיגור, כיוון שכילתה את מלאי הדלק שלה מוקדם מהצפוי.
מחקר חלל שמבוצע בתחנות חלל > סקיילאב

סקיילאב הייתה תחנת החלל האמריקאית הראשונה. היא הייתה גדולה פי ארבעה מסאליוט 1. סקיילאב שוגרה ב-14 במאי 1973, ובמהלך פעילותה איישו אותה שלושה צוותים של שלושה אסטרונאוטים. הניסויים של Skylab אישרו את קיומם של חורים בעטרה של השמש (אנ') והצליחו לצלם שמונה התפרצויות סולאריות.
מחקר חלל שמבוצע בתחנות חלל > מיר

תחנת החלל הסובייטית מיר, פעלה מ-1986 עד 2001. היא הייתה תחנת החלל הראשונה שאוכלסה לטווח ארוך. מיר חגה במסלול נמוך סביב כדור הארץ במשך מרבית התקופה, ובה פעלה מעבדת מיקרו-כבידה באופן קבוע. הצוותים ערכו ניסויים בביולוגיה, רפואה, פיזיקה, אסטרונומיה, מטאורולוגיה ומערכות של רכבי חלל. אחת ממטרותיה של מיר הייתה פיתוח טכנולוגיות למגורים ומחיה בחלל.
מחקר חלל שמבוצע בתחנות חלל > תחנת החלל הבין-לאומית

הצוות הראשון נחת בתחנת החלל הבין-לאומית בדצמבר 1998 במסגרת משימת STS-88, משימה בשיתוף פעולה בין-לאומי של כמעט 20 משתתפים. התחנה מאוישת ברציפות מאז נובמבר 2000, משמעותית יותר מתחנת החלל מיר.
תחנת החלל הבין־לאומית יחסית נוחה למגורים. התחנה מציעה תנאים טובים יותר לשהייה ממושכת בחלל יחסית למעבורות החלל, ולכן מאפשרת את ניהולם של ניסויים מדעיים ממושכים ומשמשת כמעבדת מחקר. צוותי התחנה מנהלים מחקרים בתחומי המדע השונים כגון: ביולוגיה, כימיה, רפואה, פיזיולוגיה ופיזיקה, כמו כן מתקיימות בה תצפיות אסטרונומיות ומטאורולוגיות. בנוסף, התחנה מספקת סביבה ייחודית לניסויים במערכות חלל הנדרשות לטיסות לירח ולמסעות ארוכים כמו מסע למאדים. הנוכחות הקבועה של הצוות בתחנה משפרת את היכולת לנטר, לתקן ולהחליף ניסויים ומרכיבים בניסויים בתחנה. למדענים על כדור הארץ יש גישה מהירה למידע שנצבר בידי צוותי התחנה והם יכולים לשנות, להתאים מחדש ולשלוח ניסויים חדשים. איוש התחנה מאפשר יתרון משמעותי בביצוע ניסויים ביחס לניסויים הנערכים בחלליות לא מאוישות.
הצוותים נשלחים למספר חודשי שהות בתחנה במהלכם הם עורכים ניסויים מדעיים מדי יום (כ־160 שעות אדם שבועיות מוקדשות לניסויים אלו). כך לדוגמה, בסיכום המשלחת ה־15 ששהתה בתחנה, בוצעו 138 ניסויים מדעיים שונים. ממצאים ותגליות מדעיות של התחנה מפורסמים מדי חודש.
התחנה מאפשרת ביצוע ניסויים במערכות קיום חיים במערכות תחזוקה – מערכות הנדרשות למסעות ממושכים בחלל. ניסויים אלה מאפשרים שיפור והגדלת היכולות של חלליות העתיד.
חלק ממשימות הצוותים מיועדות למטרות חינוך ושיתוף פעולה בין־לאומי. הצוות נותן הזדמנויות לסטודנטים בכדור הארץ לבנות ניסויים ולבצעם בתחנת החלל, ובכך התחנה מעודדת שיתוף פעולה בחלל בקרב אומות שונות.
ראו גם

ערך ויקיפדיה באנגלית על תוכנית המצפים הגדולים
חמישה לילות אצל פרדי

| --- | --- |

 כללי
 סוגה:  הישרדות אימה, חשיבה, ממונע עכבר
 פיתוח:  סקוט קות'ון Steel Wool Studios Illumix
 הוצאה לאור:  ScottGames Clickteam Illumix
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 עיצוב:  סקוט קות'ון
 דרישות תוכנה
 מנוע משחק:  Clickteam Fusion Unreal Engine 4
 מצבי משחק:  משחק וידאו למשתתף יחיד 
 פלטפורמות:  Microsoft Windows פלייסטיישן 4 פלייסטיישן 5 Xbox One Xbox Series X/S נינטנדו סוויץ' iOS אנדרואיד אוקולוס קווסט אוקולוס קווסט 2
 
חמישה לילות אצל פרדי (באנגלית: Five Nights at Freddy's או בקיצור FNaF) היא סדרת משחקי וידאו וזיכיון מדיה שנוצר על ידי מפתח המשחקים האמריקאי סקוט קות'ון. המשחק הראשון בסדרה יצא ב־8 באוגוסט 2014, וההצלחה שלו גררה מספר משחקי המשך, סדרת ספרים ועיבוד קולנועי.
עיקר הזיכיון הוא סדרת משחקי הווידאו, העוסקת ברשת פיצריות ומשחקיות בשם "הפיצה של פרדי פאזבר", על שם האנימטרוניקה המוכרת של הפיצריה, פרדי פאזבר. ברוב המשחקים, השחקן משחק כשומר אבטחה במשמרת לילה, וצריך להשתמש בכלים כמו מצלמות אבטחה כדי להינצל מפרדי פאזבר ומדמויות אנימטרוניקה אחרות המסתובבות במסעדה ומנסות להרוג את השחקן. עלילת המשחקים מתגלה בהדרגה דרך הקלטות רשמקול, משחקי ארקייד פיקטיביים ותכמינים.
הסדרה צברה פופולריות מיד עם צאת המשחק הראשון וידועה בקהילת המעריצים המסורה שלה, שיוצרת לה פאנארט, משחקי מעריצים ותיאוריות בנוגע לעלילת הסדרה.
היסטוריה ופיתוח

הרעיון למשחק בעוסק בדמויות אנימטרוניקה רובוטיות הגיע מהתגובה השלילית שקיבל המפתח סקוט קאות'ון למשחק שהוציא, "Chipper & Sons". משחק זה גרר ביקורות שליליות עקב הסגנון האומנותי של הדמויות בו, שרבים טענו שנראה מפחיד ורובוטי. קות'ון החליט לנצל את הסגנון שלו כדי ליצור משחק אימה בו השחקן מתמודד עם רובוטים רצחניים. "חמישה לילות אצל פרדי" הפך לסנסצית אינטרנט כשיוטיוברים רבים כמו פיודיפאי, ג'קספטיקאיי ומארקיפלייר שיחקו בו בערוצי היוטיוב שלהם.
בתגובה להצלחת המשחק קות'ון הפך אותו לסדרת משחקים ופיתח לו מאז שבעה משחקי המשך, בנוסף לשלושה משחקי ספין אוף. המשחקים הוסבו לקונסולות משחקים ולטלפונים חכמים ואף עובדו לסדרת ספרים ולעיבוד קולנועי. ב-2018 קות'ון הכריז שמשחקים עתידיים בסדרה יפותחו בשיתוף עם החברה Steel Wool Studios, וב-2021 קות'ון הכריז שהוא פורש מפיתוח משחקים, אבל משחקים עתידיים ימשיכו לצאת תחת פיתוח Steel Wool.
משחקיות > Clickteam Era (2014–2018)

משחקיות הסדרה השתנתה והתפתחה במהלך השנים, והמשותף לכולם הוא השתייכותם לסוגת הישרדות אימה.
מצאת המשחק הראשון בסדרה ב-2014 ועד המשחק Freddy Fazbear's Pizzeria Simulator, משחקי "חמש לילות אצל פרדי" היו ממונעי עכבר והוצגו בגרפיקה ממוחשבת דו-ממדית. השחקן, שברוב המשחקים מגלם שומר לילה בפיצריה, משתמש בעכבר כדי לשלוט בטלוויזיה במעגל סגור, לנהל את השימוש שלו בכמות מוגבלת של חשמל ולהשגיח על פתחי אוורור כדי להימנע מהיתקלות קטלנית עם בובות האנימטרוניקה הרצחניות של הפיצריה. מטרת השחקן היא להתחמק מהאנימטרוניקות במשך מספיק זמן כדי "לשרוד את הלילה", שאורך כמה דקות, ועלילת כל משחק מתפרשת על פני כחמישה לילות כאלה.
בין הלילות השחקן יכול לשחק במשחקים קטנים המוצגים בסגנון פיקסלים של משחק ארקייד. המשחקים הקטנים חושפים פרטים בנוגע לעלילת המשחק.
המשחק החמישי בסדרה, "חמישה לילות אצל פרדי: מיקום האחות", היה הראשון ששינה את הפורמט המסורתי. משחק זה הציג לראשונה מטרה שונה וסביבה חדשה לכל לילה, ועלילת המשחק מסופרת במהלך הלילות עצמם.
המשחק השישי בסדרה, "Freddy Fazbear's Pizzeria Simulator" (אנ'), המשיך את האלמנטים הנרטיביים החדשים ש"מיקום האחות" הציג ובנוסף משלב אלמנטים של משחק סימולציית ניהול עסק.
משחקיות > Steelwool Studios Era (2019-הווה)

המשחק השביעי בסדרה, "חמישה לילות אצל פרדי: דרושים עובדים" (אנ'), היה הראשון שהציג גרפיקה תלת־ממדית. המשחק מציג מחדש אירועים וסיטואציות מהמשחקים הקודמים. בנוסף לכך, המשחק כולל מצב למשחק במציאות מדומה.
המשחק השמיני בסדרה, חמישה לילות אצל פרדי: משלוח מיוחד. המשחק כולל מצב למשחק במציאות רבודה.
המשחק התשיעי בסדרה, "חמישה לילות אצל פרדי: פרצת אבטחה" (אנ'), מציג לראשונה בסדרה משחקיות פעולה-הרפתקה מלאה בה השחקן יכול לנוע בסביבה תלת־ממדית, תוך שמירה על אלמנט האימה האופייני לסדרה. בניגוד למשחקים קודמים בסדרה, משחק זה מתפרש כולו על פני לילה אחד ארוך. השחקן נע ממקום למקום בעולם פתוח קטן, מתחמק מאויבים ונלחם בהם ופותר אתגרי חשיבה כדי להתקדם בעלילת המשחק.
משחקים > הסדרה המרכזית > חמישה לילות אצל פרדי (2014)

המשחק הראשון בסדרה עוקב אחרי מייק שמיט, שנשכר לעבוד בפיצריה של פרדי שמגלה שהבובות האנימטרוניות של הפיצריה מתעוררות לחיים בלילה והורגות את מי שעדיין שם. השחקן צריך לשרוד חמישה לילות, שכל אחד מהם נמשך כמה דקות, על ידי מעקב אחרי הבובות במצלמות אבטחה, וסגירת דלתות תוך ניצול כמות מוגבלת של חשמל. אם לשחקן נגמרת כמות החשמל המוקצבת לו לפני סוף הלילה, האורות נכבים, הדלתות נפתחות והשחקן נפסל כשאחת מהבובות מבהילה אותו. במהלך המשחק מסייע לשחקן אדם אנונימי הנשמע בהקלטות רשמקול. בסיום המשחק מייק מפוטר מהפיצריה.
משחקים > הסדרה המרכזית > חמישה לילות אצל פרדי 2 (2014)

השחקן מגלם את ג'רמי פיצרגלד, שומר אבטחה בפיצריה של פרדי פזבר, וצריך להשתמש במשאבים בצורה נבונה כדי לשרוד את הלילה. המשחק מציג מספר אנימטרוניקות כפול בהשוואה למשחק הראשון, כשכל אחת מצריכה אסטרטגיה שונה להתחמקות ממנה. הפעם אין דלתות, והשחקן צריך להתחבא מאחורי מסכת פרדי כדי לא להיראות. המשחק הזה מציג לראשונה משחקים קטנים בתוך המשחק בדומים בסגנונם למשחקי ארקייד ואטארי, המציגים את עלילת הרקע למשחק. במשחקים אלה מתגלה כי האנימטרוניקות רדופות על ידי רוחות רפאים של ילדים שנרצחו בפיצריה.
משחקים > הסדרה המרכזית > חמישה לילות אצל פרדי: מיקום האחות (2016)

המשחק החמישי, שמציג שינויים נרחבים לפורמט המסורתי של הסדרה, מתרחש במחסן תת-קרקעי של חברת-אחות ל"הפיצה של פרדי פזבר". השחקן מגלם את מייקל, טכנאי במחסן התת-קרקעי, ממלא משימות ומנסה להתחמק מהאנימטרוניקות הרדופות. במהלך המשחק מתגלה הקשר הייחודי של מייקל לאירועים שהתרחשו בפיצריה - מייקל הוא בנו של וויליאם אפטון, שנחשף כמייסד הפיצריה ומעצב האנימטרוניקות הרצחניות.
משחקים > הסדרה המרכזית > חמישה לילות אצל פרדי: סימולטור פיצרייה (2017)

המשחק השישי בסדרה ממשיך לעקוב אחריו קורותיו של מייקל אפטון, שהופך למנהל בסניף של "הפיצה של פרדי פזבר". המשחק משלב לראשונה אלמנטים של סימולטור ניהול: השחקן צריך לרכוש אנימטרוניקות ואטרקציות לפיצריה ולנהל משאבים כלכליים כדי לשפר את הפיצרייה. המשחק משלב גם את האלמנטים המסורתיים של הסדרה מהמשחקים הקודמים, כמו הימנעות מאנימטרוניקות ומיני-משחקים.
משחקים > הסדרה המרכזית > חמישה לילות אצל פרדי: דרושים עובדים (2019)

המשחק השביעי בסדרה בסדרה מציג לראשונה גרפיקת תלת-ממד, בנוסף לאפשרות למשחק במציאות מדומה. השחקן מגלם טכנאית ב"פיצה של פרדי" שצריכה למלא משימות, לתקן אנימטרוניקות ולהרוויח פרסים. המשחק מציג מחדש סיטואציות ומקומות מעבר הסדרה, עכשיו בגרפיקה התלת-ממדית החדשה. המשחק מסתיים כדמות בתוך המשחק בשם "Glitchtrap" (שהתברר שהיא התודעה של ויליאם אפטון שעברה למשחקשולטת על השחקן.
משחקים > הסדרה המרכזית > חמישה לילות אצל פרדי: פרצת אבטחה (2021)

המשחק השמיני בסדרה מציג משחקיות פעולה-הרפתקה חדשה ושונה מהמשחקים הקודמים, בה השחקן יכול לנוע בחופשיות בסביבה פתוחה. השחקן מגלם את גרגורי, ילד קטן שנלכד במתחםמגה-פלקס של חברת "פרדי פאזבר" למהלך לילה אחד ומנסה לשרוד ולהתחמק מהאנימטרוניקס. בנוסף לכך, השחקן צריך להתחמק גם משומרת אבטחה בשם וונסה, הסובלת מפיצול אישיות וכל פרק זמן הופכת לרוצחת בחליפת ארנב. היא בעצם הטכנאית שהשחקן שיחק בתורה בדרושים עובדים.
משחקים > הסדרה המרכזית > חמישה לילות אצל פרדי: חורבה (2023)

המשחק התשיעי בסדרה מציג את אותן טכניקות ומשחקיות של המשחק הקודם פרצת אבטחה כיוון שזהו המשכו הקאנוני המוצג בתור DLC. זמן קצר לאחר פרצת אבטחה חברתו של גרגורי (הפרוטגוניסט של המשחק הקודם), קאסי, מתעוררת בתוך הפיצה פלקס ומודרכת על ידי גרגורי כדי שתוכל לחלץ אותו, גם במשחק הזה על השחקן להתחמק מהאנימטרוניקס ולהשלים פאזלים על מנת להמשיך במשחק, למשחק יש שלושה סופים ששניים מהם אפשר להשיג על ידי עשיית דברים ספציפיים.
משחקים > הסדרה המרכזית > חמישה לילות אצל פרדי: דרושים עובדים 2 (2023)

המשחק העשירי בסדרה אשר יצא ב-14 בדצמבר 2023. כמו חלקו הקודם גם הוא מציג משחקיות של מציאות מדומה. השחקן משחק בתור טכנאי אשר צריך לעבור מספר משימות כדי לעבור את המבחן בשלום. המשחק מציג שלל סופים שאפשר להשיג בזמן המשחק.
משחקים > הסדרה המרכזית > חמישה לילות אצל פרדי: לתוך הבור (2024)

המשחק האחד עשר בסדרה אשר יצא ב-7 באוגוסט 2024, יום לפני התאריך המתוכנן כיוון הדלפה לא מכוונת של המשחק ביפן. השחקן משחק בתור אוסוולד, אשר צריך להציל את אביו מפני מפלצת דמוית ספרינגבוני, המשחק משלב פתירת חידות אשר יכולות לעזור לשחקן להתקדם במשחק ולמצוא מספר סופים מוחבאים.
המשחק מבוסס על הספר הראשון בסדרת "Fazbear Frights", טרילוגיה אשר לוקחת השראה מסדרת ספרי "צמרמורת" אשר מכילה בתוכה 3 סיפורים קצרים עם עלילה שונה בכל אחד ופרולוג בסוף הספר אשר מחבר את רוב הסיפורים יחדיו, זהו הנושא הכי שנוי במחלוקת בקהילה בגלל הבלבול לגבי הקאנון של הספרים למשחקים.
משחקים > הסדרה המרכזית > חמישה לילות אצל פרדי: סודו של המימיק (2025)

המשחק השנים עשר בסדרה אשר יצא ב-13 ביוני 2025, הוכרז כחלק משבוע ההכנה ליום הולדת 10 של הסדרה, המשחק ככל הנראה יציג את עברו של המימיק, הנבל הראשי של העידן החדש של הסדרה שמוכן על ידי חברת "Steelwool Studios".
פרויקט נוסף של Steelwool Studios (TBD)
בראיון השני של Dawko עם סקוט, יוצר הסדרה, סקוט הכריז שחברת "Steelwool Studios" מכינה עוד משחק לסדרה אשר תואר כ"beyond". לא ידוע יותר על המשחק עצמו.