stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קטת כתר

| קטת כתר |
| --- | --- |
 קטת כתר, סבזוואר, איראן
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: קטאים
משפחה:: קטיים
סוג:: קטה
מין:: קטת כתר
שם מדעי
 Pterocles coronatus ‏ליכטנשטיין, 1823
תחום תפוצה
 תפוצת קטת הכתר המשתרעת על צפון-אפריקה, המזרח התיכון, ועד דרום אסיה

קָטַת כֶּתֶר (שם מדעי: Pterocles coronatus) הוא מין של עוף ממשפחת הקטיים מצפון אפריקה והמזרח התיכון.
בישראל היא יציבה, נדירה בנגב – מדרום לקו דימונה–צאלים, בערבה ובדרום מדבר יהודה – צפונה עד סביבות העיר ערד. משוטטת על פני שטחים גדולים ומספריה משתנים משנה לשנה בהתאם לכמויות המשקעים ומצאי המזון. יחסית לקטות אחרות היא מתקבצת בלהקות קטנות יותר ומאכלסת אזורים צחיחים יותר.
טקסונומיה ואטימיולוגיה

שם הסוג משלב את המילה pteron מיוונית עתיקה שפירושה "כנף" ו-klēs שמשמעותו "בולט" או "מפואר". שם המין הספציפי coronatus מגיע מהמילה הלטינית corona – כתר.
בעבר קטת הכתר נכללה בסוג Eremialector, ומחקרים עדכניים מצביעים על כך שהיא חלק מענף הכולל גם את קטה צהובת-גרון P. gutturalis ואת קטת מדגסקר P. personatus; ואלה עלולים להוות קבוצה יחד עם שני המינים בסוג Syrrhaptes, המינים קטה גדולה P. orientalis, קטת נמקוואה P. namaqua וקטה שחומת-גחון P. exustus, וייתכן שאף קטה חדת-זנב P. alchata וקטת ברשל P. burchelli; אך נדרש מחקר נוסף בנושא.
טקסונומיה ואטימיולוגיה > תת-מינים

ישנם חמישה תת-מינים מוכרים כיום:
P. c. coronatus (מרטין ליכטנשטיין, 1823): מדבר סהרה מדרום מרוקו, סהרה המערבית ומאוריטניה מזרחה לצפון מרכז סודאן ולחוף הים האדום.
P. c. vastitas (ריצ'רד מיינרצהגן, 1928) – סיני והאזורים הסמוכים לישראל וירדן.
P. c. saturatus (קיניר, 1927) – הארץ ההררית של פנים עומאן.
P. c. atratus (ארנסט הארטרט, 1902) – דרום ערב (למעט פנים עומאן) ודרום איראן מזרחה עד דרום מערב אפגניסטן ובלוצ'יסטן.
P. c. ladas (קולץ, 1954) – סינד, פקיסטן.
תיאור

קטה קטנה למדי, אורכה 27–29 ס"מ עם מוטת כנפיים של 52–63 ס"מ. ממרחק היא נראית כבעלת צבע אחיד למדי למעט נוצות תעופה כהות יותר. נוצות התעופה הכהות לחלוטין הן התכונה הטובה ביותר לזיהוי קטת כתר מקטה סנגלית הדומה לה. נוצות התעופה הכהות מנוגדות לסוככות הכנף העליונות בעלות הגוון החולי ולסוככות הכנף התחתונות הקרמיות. לזכר הבוגר יש מסכה שחורה והוא חסר כל גוני אפור בצוואר ובחזה. הנקבות והמתבגרים חסרים את המסכה השחורה ונבדלים מקטה סנגלית בכך שיש להם פספוסים כהים, ולא נקודות, על פני החזה וכל הבטן שאינם מוגבלים לחזה ולבטן העליונה כמו אצל סנגלית.
הקריאה מקוטעת ומזכירה פטפוט בעל אופי תרנגולי.
תפוצה ובית גידול

קטת כתר מופיעה בצפון אפריקה ובדרום אסיה ונמצאת ממאוריטניה במערב דרך המזרח התיכון ועד פקיסטן.
היא מין מדברי, המעדיף מדבריות סלעיים ולא חוליים, כמו מישורי-לס ופתחי וואדיות רחבים. בצפון אפריקה היא מקננת בין אבני חול אדומות כהות התואמת את צבע הנוצות שלה. היא נמנעת מאזורים עם יותר מדי צמחייה. מאכלסת מדבר צחיח בלבד ואינה נראית בשדות מעובדים. הקטות עפות לשתות במקווה מים ולכן דרוש להן מקור מים קבוע וזמין בטווח של כמה עשרות קילומטרים מאזורי הקינון.
תפוצה ובית גידול > התנהגות

קטת הכתר נוהגת לשוטט בעונה היבשה ונצפית הרחק מאזורי קינון. לדוגמה, היא נדירה בלוב מצפון ל-32°N, אך היא שכיחה בוואדי קם באזור טריפולי בעונה היבשה מיוני עד ספטמבר. היא מתלהקת מחוץ לעונת הקינון, במיוחד כאשר היא מבקרת במקורות מים שאותם היא פוקדת בשעות הבוקר המוקדמות והאמצעיות ושוב לקראת השקיעה. היא ניזונה בעיקר מזרעים קשים, אך גם מנבטים של דשא וצמחים אחרים.
תפוצה ובית גידול > קינון

הקן הוא שקע רדוד על קרקע פתוחה ואין לו ריפוד, אם כי ייתכן מעגל אבנים סביב הקן כאשר הציפורים מעבירות את האבנים הקטנות אל שפת השקע כשהן מתחילות להטיל. בתטולה 2–3 ביצים אשר הדגירה עליהן נמשכת קצת יותר משלושה שבועות, והאפרוחים פורחים תוך 24–28 ימים.
סטטוס

למין זה יש טווח תפוצה גדול ואוכלוסייה עולמית גדולה ויציבה (אם כי לא נערכו אומדנים), ובשל כך נשאר מין זה מסווג כ"ללא חשש" על-ידי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע (IUCN).
סטטוס > בארץ

בשני העשורים האחרונים קטת הכתר נעלמה כמעט לגמרי מאזורים נרחבים של מרכז הנגב ומערבו ובשאר האזורים היא הולכת ומתמעטת בקצב מדאיג. באזור ניצנה נצפים מספרים קטנים בלבד, בחצבה הן מופיעות במספרים קטנים ובאופן לא-סדיר ובסביבות אילת הן נעלמו כמעט לחלוטין. בריכוזי השתייה באזור שיזפון ירדו המספרים ממאה ויותר לעשרות בודדות. מספר הזוגות המקננים הוערך בעבר בכ-500 זוגות, אולם בשני העשורים האחרונים חלה ירידה של יותר מ-50% במספר הזוגות המקננים. ההערכה היא שהן נפגעות מהרס בתי גידול, מפיתוח אדמות המדבר לצורכי התיישבות, חקלאות, רעייה ופעילות צבאית. בנוסף, ייתכן כי מחסור בנקודות שתייה משפיע גם כן על מצבן.
קטת הכתר מוגדרת כיום בישראל כמין פגיע ש"עתידו בסכנה" (VU) בהסתמך על גודל האוכלוסייה (קטן מ־1,000 פרטים) ועל קצב הירידה במספר הפרטים הדוגרים, המוערך כגבוה מ-20% בשני דורות (11.2 שנה). מאידך, האוכלוסייה המקננת בישראל מהווה חלק מאוכלוסייה משוטטת גדולה יותר, מה שעשוי להקנות לה יתירות מ"אפקט ההצלה"(אנ'), שהוא מצב בו האוכלוסייה המקננת באזור נתמכת מהגירה של פרטים מארצות שכנות לתחום. במהדורה הקודמת של הספר האדום (2002) הוגדרה קטת הכתר כמין "בסכנת הכחדה" (EN). השיפור שחל לכאורה במעמד המין אינה משקפת הטבה ממשית במצבו, אלא האטה של קצבי הירידה בגודל האוכלוסייה ובתחום המחייה, כמו גם הבדלים בין המהדורות ברמת המידע ובשיטות ההערכה.
הערות שוליים

↑  קטת כתר באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2  קטת כתר, באתר הצפרות הישראלי
↑  Jobling, James A. (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. p. 322. ISBN 978-1-4081-2501-4.
1 2 3  De Juana, Eduardo; Kirwan, Guy M. (2020). "Crowned Sandgrouse (Pterocles coronatus)". HBW Alive. Lynx Edicions. doi:10.2173/bow.crosan1.01. נבדק ב-2016-11-27.
↑  "Pterocles coronatus Lichtenstein, 1823". Integrated Taxonomic Information System (ITIS) (https://www.itis.gov). נבדק ב-2016-11-27.
↑  Mark Beaman; Steve Madge (1998). The Handbook of Bird Identification for Europe and the Western Palearctic. Christopher Helm. p. 470. ISBN 0-7136-3960-1.
↑  קטת כתר, באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2 3  Snow, D.W.; Perrins, C.M. (1998). The Birds of the Western Palearctic Concise Edition Volume 1 Non-Passerines. Oxford University Press. pp. 828–829. ISBN 0-19-850187-0.
↑  Crowned Sandgrouse, Pterocles coronatus, Bird life Datazone
↑  אסף מירוז, ליאור כסלו, איתי שני, מידד גורן, קטת כתר, Pterocles coronatus, באתר הערכות הסיכון לטבע בישראל, רשות הטבע והגנים
פרטים ממרוקו
גיל פנחס

| --- | --- |

 לידה:  11 בפברואר 1980 (בן 44) טבריה, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת חיפה 
 השתייכות:  צבא הגנה לישראל 
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 היועץ הכספי לרמטכ"ל
 → אריאלה לזרוביץ' 
 עיטורים
   מלחמת לבנון השנייה   מבצע צוק איתן
 
גיל פנחס (נולד ב-11 בפברואר 1980) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, המכהן כיועץ הכספי לרמטכ"ל, ראש אגף התקציבים במשרד הביטחון וראש המערך הכלכלי בצה"ל מאז יולי 2021.
במסגרת תפקידו כיועץ הכספי לרמטכ"ל הוא חבר בפורום המטה הכללי של צה"ל.
ביוגרפיה

פנחס נולד בישראל וגדל בטבריה.
בתום לימודי תואר ראשון בכלכלה וניהול באוניברסיטת חיפה במסגרת מסלול העתודה האקדמאית, התגייס לצה"ל בשנת 2002 והחל את שירותו כקצין במחלקה הכלכלית באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה.
פנחס מילא במהלך שירותו מגוון תפקידים במערך הכלכלי בצה"ל.
בשנת 2014 מונה לראש ענף מאקרו כלכלה ומחקר ביחידת היועץ הכספי לרמטכ"ל ואגף התקציבים במשרד הביטחון. בשנת 2017 מונה לראש מחלקת התכנון ביחידת היועץ הכספי לרמטכ"ל ואגף התקציבים במשרד הביטחון.
במסגרת תפקידו כראש מחלקת התכנון ביחידת היועץ הכספי לרמטכ"ל ואגף התקציבים במשרד הביטחון, פנחס עסק רבות בקידום מהלכי התייעלות בצה"ל. בתוך כך, הוציא לפועל את תוכנית "עד הקצה" בשנת 2018, שמטרתה ליצור קשר ישיר ובלתי אמצעי בין המטה הכללי ליחידות הקצה באמצעות השתלבותו של צוות כלכלי למשך מספר ימים בעשייה השוטפת ביחידות השונות. מדובר במפגש המאפשר יישום אפקטיבי ומהיר לרעיונות להתייעלות העולים מהקצינים והחיילים בשטח, תוך מתן הלוואות התייעלות לרעיונות בעלי הפוטנציאל לחסכון כלכלי, לצד מיפוי והבנת צורכי היחידות והצפתם לדרג הבכיר בצה"ל.
כמו כן, בתקופה זו, צה"ל עמד ביעד ההתייעלות שסוכם למול משרד האוצר במסגרת הסיכום התקציבי שנחתם בשנת 2015 (הסכם כחלון - יעלון) על סך 9.19 מיליארד ש"ח. בנוסף, משרד הביטחון קידם בהובלתו חתימה מול משרד האוצר על הסכם התייעלות אנרגטית בהיקף של 300 מיליוני ש"ח, במסגרתו קודמו מהלכי התייעלות משמעותיים ובהם הקמת מתקנים הממירים את אנרגיית השמש לייצור חשמל ומערכות לחיסכון במים ואנרגיה.
בנוסף, עסק רבות בעידוד חדשנות בצה"ל, לרבות הובלת תחום מסחור הידע בצה"ל.
ביולי 2021 החליט שר הביטחון בני גנץ על מינויו של פנחס ליועץ הכספי לרמטכ"ל ולראש אגף התקציבים במשרד הביטחון, ובסוף חודש זה הועלה פנחס לדרגת תת-אלוף, נכנס לתפקידו והחליף את תא"ל אריאלה קנול-לזרוביץ'.
במסגרת תפקידו כיועץ הכספי לרמטכ"ל וראש אגף התקציבים במשרד הביטחון, פנחס משמש כיועץ מקצועי לרמטכ"ל ולמטה הכללי בתחומי התקציב, השכר, הכלכלה, ההתקשרויות וההתייעלות. ומשמש כסמכות מקצועית עליונה בתחומים אלה. בנוסף, הוא נושא באחריות הכוללת לניהול תקציב הביטחון ויישום חוק יסודות התקציב במשרד הביטחון ובצה"ל.
השכלה וחיים אישיים

פנחס בעל תואר דוקטור במסגרת תואר שלישי באסטרטגיה וניהול מטעם אוניברסיטת תל אביב בהנחיית פרופסור אשר טישלר. נושא עבודת הדוקטורט שלו היא "האם ישראל צריכה להפריט את התעשייה הביטחונית שלה?". בנוסף הוא בעל תואר שני במנהל עסקים מטעם הטכניון ובעל תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים מטעם אוניברסיטת חיפה.
פנחס נשוי ואב לשניים (בן ובת), מתגורר בתל אביב.
הערות שוליים

↑  שלמה טייטלבאום, אל"מ גיל פנחס ימונה ליועץ הכספי לרמטכ"ל, באתר כלכליסט, 25 ביולי 2021
↑   ראש אגף התקציבים במשרד הביטחון והיועכ"ל נכנס לתפקידו, באתר צה"ל, 29 ביולי 2021
|  חברי פורום מטכ"ל |
| --- | --- | --- |
| הרמטכ"ל | רב-אלוף הרצי הלוי |  |
| סגן הרמטכ"ל | אלוף אמיר ברעם |  |
| ראשי אגפים | ראש אגף המודיעין: אלוף שלומי בינדר • ראש אגף המבצעים: אלוף עודד בסיוק • ראש אגף כוח האדם: אלוף דדו בר כליפא • ראש אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה: אלוף מישל ינקו • ראש אגף התכנון: אלוף אייל הראל • ראש אגף התקשוב וההגנה בסייבר: אלוף אביעד דגן • ראש אגף האסטרטגיה והמעגל השלישי: אלוף אליעזר טולדנו |  |
| מפקדי זרועות | מפקד זרוע היבשה: אלוף נדב לוטן • מפקד חיל האוויר: אלוף תומר בר • מפקד חיל הים: אלוף דוד סער סלמה |  |
| מפקדי פיקודים | מפקד פיקוד הצפון: אלוף אורי גורדין • מפקד פיקוד המרכז: אלוף אבי בלוט • מפקד פיקוד הדרום: אלוף ירון פינקלמן • מפקד פיקוד העורף: אלוף רפי מילוא |  |
| קציני מטה נוספים | נשיאת בית הדין הצבאי לערעורים: אלוף אורלי מרקמן • מפקד המכללות הצבאיות ומפקד מפקדת העומק: אלוף נמרוד אלוני • מפקד הגיס המטכ"לי ופיקוד ההכשרות והאימונים: אלוף דוד זיני  • מפקד הגיס הצפוני ומערך התמרון: אלוף דן גולדפוס •  מתאם פעולות הממשלה בשטחים: אלוף רסאן עליאן • הפרקליטה הצבאית הראשית: אלוף יפעת תומר-ירושלמי • דובר צה"ל: תת-אלוף דניאל הגרי • היועץ הכספי לרמטכ"ל: תת-אלוף גיל פנחס • המזכיר הצבאי של ראש הממשלה: אלוף רומן גופמן • המזכיר הצבאי של שר הביטחון: תת-אלוף גיא מרקיזנו • המזכיר הצבאי של נשיא המדינה: תת-אלוף נעמה רוזן גרימברג • עוזר הרמטכ"ל: אלוף-משנה חיים בן-מויאל |  |
| אזרחים | מנכ"ל משרד הביטחון: אלוף (מיל') אייל זמיר • ראש מפא"ת: תת-אלוף (מיל') דני גולד • מבקר צה"ל: תת-אלוף (מיל') עופר שריג • מבקר מערכת הביטחון: תת-אלוף (מיל') יאיר וולנסקי |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סבכי אשלים

| סבכי אשלים |
| --- | --- |
 סבכי אשלים
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: חולייתנים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: סבכיים
סוג:: Curruca
מין:: סבכי אשלים
שם מדעי
 Curruca mystacea ‏Ménétries, 1832

סבכי אשלים, איחוד האמירויות הערביות.
סִבְּכִי אֲשָׁלִים (שם מדעי: Curruca mystacea) הוא מין של ציפור שיר קטנה המצוי בדרום-מערב אסיה ושייך לסוג Curruca (סוג שפוצל מהסוג סבכי Sylvia) שבמשפחת הסבכיים. זהו מין בעל קרבה רבה לסבכי שחור-ראש (Curruca melanocephala) המצוי באגן הים התיכון ודומה לו במראהו.
בישראל הוא חולף נדיר, עם יותר תצפיות בנדידת האביב (מרץ) מאשר בסתיו, וחורף נדיר למדי; בעיקר באזור אילת והערבה הדרומית.
טקסונומיה ואטימולוגיה

הסוג Curruca תואר בידי חוקר הטבע הגרמני יוהאן מתאוס בכשטיין בשנת 1802. הוחלט כי המין הטיפוסי בסוג (Curruca curruca) יהיה סבכי טוחנים. שם הסוג Curruca מגיע ממילה לטינית לציפור קטנה ובלתי-מזוהה שהזכיר המשורר הרומאי יובנאליס. הסוג Curruca פוצל מהסוג Sylvia ב-2014 בעקבות מחקר פילוגנטי שפורסם ב-2011. הפיצול מוכר כיום על ידי רוב הרשויות.
שם המין הספציפי mystacea מגיע מהמילה mystax שמקורה מיוונית דורית, ומשמעותה - שפם.
שמו העממי של המין באנגלית מנציח את אדוארד מנטרי (אנ'), הזואולוג הצרפתי שתיאר אותו ב-1832.
טקסונומיה ואטימולוגיה > תת-מינים

ישנם שלושה תת-מינים מוכרים:
C. m. mystacea (א. מנטרי, 1832) - תת-המין הטיפוסי, מקייץ באזור הים הכספי ברוסיה, דרך גאורגיה, ארמניה, אזרבייג'ן ומזרח טורקיה ועד לצפון איראן; וחורף בצפון-מזרח אפריקה.
C. m. rubescens (ו. ת. בלנפורד, 1874) - מקייץ מקומית בדרום-מזרח טורקיה עד מזרח ירדן, סוריה, עיראק, ודרום-מערב איראן, ואולי גם בלבנון; וחורף בצפון-מזרח אפריקה.
C. m. turcmenica (זרודני ובילקוויץ', 1918) - מקייץ בצפון-מזרח איראן מזרחה לעמק סיר דריה במרכז אסיה עד דרום קזחסטן ומחוז בלוצ'יסטן שבפקיסטן; וחורף בצפון-מזרח אפריקה.
תיאור

אורכו של סבכי אשלים הוא כ-12–14 ס"מ, מוטת כנפיו כ-15–19 ס"מ ומשקלו כ-9–11 גרם. זנבו שחור וארוך למדי עם שוליים לבנים ולעיתים קרובות הוא מוחזק בזווית נטויה למעלה. הוא נוהג לנענע את זנבו מעלה ומטה או מצד לצד. המקור כבד יחסית וכהה עם כתם ורדרד בבסיסו. טבעת-העין החיוורת שלו לבנבנה עד כתומה.
הזכר מהתת-מין הטיפוסי C. m. mystacea אפרפר כהה מלמעלה ולבנבן למטה, עם פס לבן בתת-שפם, וגרון וחזה ורודים. יש לו כיפה כהה בגוון שחור עמום בחלקה הקדמי, שהופכת לחיוורת יותר מאחור, ומתמזגת בעורף האפור; זאת בניגוד לסבכי שחור-ראש בעל כיפה שחורה לחלוטין. לסבכי אשלים יש נוצות שלישוניות חלקות למדי בניגוד לשחור-ראש, שלו שלישוניות עם מרכזים כהים ברורים יותר וקצוות חיוורים.
תת-המין המערבי C. m. rubescens בעל גוון אפור חיוור יותר בחלקים העליונים מאשר C. m. mystacea, ואילו הצבע הוורוד בחלקים התחתונים חיוור יותר או נעדר לחלוטין.
תת-המין המזרחי C. m. turcmenica בעל גוני אפור חיוור יותר בחלקים העליונים וורוד חיוור יותר בחלקים התחתונים מאשר C. m. mystacea, ויש לו כנפיים ארוכות יותר משני התת-מינים האחרים.
סבכיי אשלים נעשים חומים יותר מחוץ לעונת החיזור, וכיפתם נעשית כהה פחות. הנקבה בצבעי חום-אפור חולי מלמעלה וצהבהב-לבן מלמטה. היא דומה לנקבות של סבכי שחור-ראש ורונן, אך הנוצות השלישוניות שלה חלקות יותר ויש לה ניגודיות רבה יותר בין הגב החיוור לזנב הכהה. זכרים בחורף ראשון דומים לנקבות, אך לעיתים מופיע אצלם מעט גוון ורוד בגרון ובחזה.
תיאור > התנהגות

הוא נוהג לתור בין עלים וענפים אחר חרקים ופרוקי-רגליים אחרים אותם הוא אוכל, ולרוב מתחיל מצמרת השיח ונע מטה. הוא ניזון גם מפירות וזרעים.
תיאור > קולות

למין זה יש קריאה בעלת גוון "קשה" ומזמזם, כמו גם קריאות פטפוט בדומה לדרור. שירתו של הזכר נשמעת כפטפוט שקט, המשלב תווים מוזיקליים וקשים ולעיתים קרובות מבוצעת בתעופה.
תפוצה ובית גידול

סבכי אשלים הוא מין נודד, המקייץ בדרום-מערב אסיה ותפוצת החורף שלו מכסה את דרום איראן, חצי האי ערב וצפון-מזרח אפריקה, מסודן ועד סומליה. כמה פרטים חולפים בישראל ובירדן בנדידה, ומשוטטים מזדמנים תועדו מפורטוגל, ניגריה וניז'ר.
תפוצה ובית גידול > בית גידול

זהו מין החובב בתות, סבך, יער פתוח, שטחים מעובדים וגנים באזורים עם אקלים יבש. הוא מצוי בדרך כלל באזורי ערבות, על מדרונות הרים ולאורך נהרות, ולעיתים קרובות מצוי על עצי אשל.
תפוצה ובית גידול > קינון

הקן ממוקם בצמחייה נמוכה בגובה 70–90 ס"מ מעל הקרקע. הוא בצורת כוס העשויה מזרדים, גבעולים ועלי דשא עם נוצות ושיער המשמשים כריפוד. התטולה מכילה ארבע עד שש ביצים והדגירה עליהן נמשכת 11 עד 13 ימים. הביצים בצבע לבן מבריק עם כתמים חומים. הגוזלים פורחים מהקן לאחר 10 או 11 ימים נוספים. שני הזוויגים מעורבים בדגירה על הביצים ובטיפול בצעירים. לרוב מתרחשים שני מחזורי קינון בעונה.
סטטוס

למין זה טווח תפוצה נרחב, ומגמת האוכלוסייה יציבה, ומכאן שהמין אינו מתקרב לסף פגיעות. מסיבות אלו המין מוערך כ"ללא חשש" על-ידי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע (IUCN).
באירופה מעריכים כי האוכלוסייה המקננת מונה 43,000–125,000 זוגות, מה שמתרגם לכ-86,000–250,000 פרטים בוגרים. אירופה מהווה כ-20% הטווח התפוצה העולמי, כך שהערכה ראשונית וגסה של גודל כלל האוכלוסייה העולמית עומדת על 430,000–1,250,000 פרטים בוגרים.
לקריאה נוספת

Harris, Alan; Shirihai, Hadoram & Christie, David (1996) The Macmillan Birder's Guide to European and Middle Eastern Birds, Macmillan, London.
Harrison, Colin (1975) A Field Guide to the Nests, Eggs and Nestlings of British and European Birds, Collins, London.
Hollom, P. A. D.; Porter, R. F.; Christensen, S. & Willis, Ian (1988) Birds of the Middle East and North Africa, T & AD Poyser, Calton, England.
Lewington, Ian; Alström, Per & Colston, Peter (1991) A Field Guide to the Rare Birds of Britain and Europe, HarperCollins.
Roselaar, C. S. (1995) Songbirds of Turkey: an atlas of biodiversity of Turkish passerine birds, Pica Press, UK.
Snow, D. W. & Perrins, C. M. (1998) Birds of the Western Palearctic: Concise Edition, Vol. 2, Oxford University Press, Oxford
הערות שוליים > ביאורים

↑  התת-מין הראשון שהוגדר ושעל פיו תואר המין לראשונה. נושא את אותו השם המדעי כמו שם המין.
↑  נוצות הכנף הפנימיות ביותר, במקרים רבים הן בעלות צורה ודגם שונים משאר נוצות הכנף. בעופות גדולים הן מחוברות לעצם הכתף, ואילו אצל קטנים הן לא "שלישוניות אמיתיות", אלא אברות האמה הפנימיות ביותר (אנ')
סבכי אשלים, הערבה, ישראל
AppLocker

| --- | --- |
 אתר רשמי
 
AppLocker היא טכנולוגיה של "רשימה לבנה" שהוצגה לראשונה במערכת ההפעלה של Windows 7 של מיקרוסופט. AppLocker מאפשר להגביל הרשאות הפעלה של אפליקציות על בסיס מגוון פרמטרים שלהן כגון נתיב, כותב האפליקציה, או קוד הגיבוב שלהן (Hashcode). ‏AppLocker יכול להיות מוגדר עבור קבוצה בארגונים גדולים באמצעות מדיניות קבוצה.
מעקפים אפשריים לנעילות AppLocker

ישנן מספר דרכים לגרום לאפליקציה "נעולה" לקבל הרשאות הרצה:
כתיבת תוכנית לא מאושרת למיקום שממנו ישנן הרשאות הרצה כוללות.
כתיבת תוכנית מאושרת (שנמצאת ברשימה הלבנה) שתריץ את התוכנית הלא מאושרת.
באמצעות חטיפת ספריות בינאריות (Dll Hijacking). בצורה זו שמים DLL בספריה לא מאושרת אך שאפליקציה מאושרת תחפש אותו שם לפני במסגרת קדימויות החיפוש של ספריות על פי מדיניות Windows.
ראו גם

AppArmor
הערות שוליים

↑  "AppLocker". Microsoft TechNet. Microsoft. נבדק ב-23 באוגוסט 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "AppLocker Bypass – InstallUtil". Penetration Testing Lab. נבדק ב-27 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "AppLocker Bypass Techniques". Evi1cg's blog. נבדק ב-27 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "How to Bypass Windows AppLocker". Hacking Tutorial. נבדק ב-27 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Bypassing Application Whitelisting". CERT/CC Blog. נבדק ב-27 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ABAP

Advanced Business Application Programming) ABAP) היא שפת תכנות עילית ארגונית שפותחה על ידי SAP ומשמשת את הארגונים הגדולים בעולם להפעלת המערכות העסקיות שלהם.
השפה פותחה בשנות ה-80 על ידי החברה הגרמנית SAP SE.
רקע

ABAP הוא אחד מיישומים רבים של הדור הרביעי של שפות ייחודיות שפותחו לראשונה בשנות השמונים. במקור השפה נתנה אפשרות לתאגידים גדולים לבנות יישומים עסקיים לניהול חומרים וניהול פיננסי.
השפה הייתה בין השפות הראשונות שהציגו את המושג "מסדי נתונים לוגיים" (LDB).
תוכניות ABAP מורכבות ממשפטים בודדים (הצהרות). המילה הראשונה בהצהרה נקראת מילת מפתח של ABAP.
על המילים להיות מופרדות תמיד ברווח אחד לפחות. מערכת ההפעלה של ABAP אינה מבדילה בין אותיות גדולות וקטנות.
סביבת הרצה

השפה רצה בתוך מערכת ה-SAP כך שאין צורך בסביבת פיתוח. נכנסים למערכת, טוענים את התוכנית ומתחילים לתכנת.
השפה עובדת בתוך מערכת ה-ERP. היא משמשת אך ורק בתוך מערכת ה־SAP ואי אפשר לכתוב תוכניות ABAP מחוץ למערכות SAP.
תוכנת ABAP נפרסת ברכיבי תוכנה, כגון:
SAP_BASIS שכבת הבסיס הטכנית הנדרשת בכל מערכת ABAP.
SAP_ABA מכיל פונקציות הנדרשות עבור כל מיני יישומים עסקיים, כגון שותפים עסקיים וניהול כתובות.
SAP_UI מספק את פונקציונליות ליצירת יישומי SAP UI5.
BBPCRM הוא דוגמה ליישום עסקי, במקרה זה יישום CRM
SAP ABAP היא שפת תכנות ERP.
עסקאות

עסקה במערכת SAP (סביבת הפיתוח של השפה) היא ביצוע קוד, ביצוע קוד ABAP במערכת היא על ידי הזנת קוד העסקה, לדוגמה, VA01 הוא קוד העסקה עבור "צור הזמנת לקוח".
ניתן לקרוא לעסקאות על ידי תפריטים שמוגדרים במערכת או על ידי המשתמש, ניתן גם להתחיל עסקה על ידי הזנת קוד העסקה ישירות לשדה פקודה, אשר נמצא בכל מסך SAP.
עסקאות יכולות להיות גם מופעלות באמצעות תכנות על ידי הצהרות ABAP.
סוגי תוכניות

בדומה לשפות תכנות אחרות, תוכנית ABAP היא גם יחידת הפעלה או ספריה, המספקת קוד הניתן לשימוש חוזר לתוכניות אחרות ואינה ניתנת להפעלה באופן עצמאי.
סוגי תוכניות > מילון ABAP

המילון מכיל את כל המידע אודות הנתונים במערכת SAP.
כל התייחסות לנתונים (למשל, טבלה, תצוגה או סוג נתונים) יתקבלו ממילון זה.
הערות שוליים

↑  ABAP Programming: Official Tutorials, Community & Resources, SAP (באנגלית)
↑  ABAP Development - ABAP Development - SCN Wiki, wiki.scn.sap.com
↑  https://help.sap.com/saphelp_nw73ehp1/helpdata/en/cf/21ea0b446011d189700000e8322d00/frameset.htm, help.sap.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561340305171  BNE: XX556741  BnF: cb15589937c (data)  GND: 4610511-6  LCCN: sh98001561  NKC: ph515808  SUDOC: 120299658
המשטר הספרטני
ראו גם

החוקה הגדולה של ספרטה
לקריאה נוספת

משה עמית, תולדות יוון הקלאסית, מגנס, תשנ"ח, עמ' 142 - 164 (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  ראו אנבסיס (קסנופון)
כביש 989

| --- | --- |

 מידע כללי
 סיווג:  כביש אזורי
 ציר:  כביש רוחב
 אורך:  11 ק"מ
 מיקום
 ערים ראשיות:  מג'דל שמס
 נקודת התחלה:  צומת נחל סער
 נקודת סיום:  מג'דל שמס
 
 קואורדינטות:  33°15′38″N 35°45′18″E﻿ / ﻿33.260638888889°N 35.754888888889°E﻿ / 33.260638888889; 35.754888888889
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אצבע הגליל מוגדלת) כביש 989(למפת אצבע הגליל רגילה) כביש 989(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 989(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 989  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש 989 הוא כביש רוחב אזורי בצפונה של מדינת ישראל המקשר בין צומת סער שעל כביש 99 ובין מג'דל שמס וכביש 98. אורכו של הכביש הוא כ-11 ק"מ.
היסטוריה

הכביש נפרץ ונסלל על ידי הקק"ל כדי לחבר את נווה אטי"ב לבניאס בדרך קצרה יותר מכביש 99 דרך מסעדה. הכביש נועד לשאת את עיקר התנועה של מטיילים אל אתר החרמון. העבודות לפריצת הכביש החלו בסוף 1971 והסתיימו בתחילת 1973. זיפות הכביש באספלט בוצע על ידי מע"ץ, שסיים את חלקו באוגוסט 1973.
מסלול הכביש

| קילומטרים | שם | סוג | מיקום | דרכים מצטלבות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 989 ממערב למזרח
| 0 | צומת נחל סער |  | מפלי סער |  כביש 99 |  |
| 4 | צומת ללא שם |  | מצודת נמרוד | גישה למצודת נמרוד |  |
| 5 | צומת ללא שם |  | עין קיניה | כניסה צפונית לעין קיניה |  |
| 8 | כביש מקומי (שדרות סיירת אגוז) |  | נווה אטי"ב | מעבר דרך נווה אטי"ב |  |
| 10 | צומת ללא שם |  | נמרוד | כביש 9898 (גישה לנמרוד) |  |
| 11 | מג'דל שמס |  | מג'דל שמס |  כביש 98 |  |
ראו גם

רמת הגולן
החרמון
כבישי ישראל
הערות שוליים

↑  הוחל בפריצת דרך מבניאס לרמת שלום, דבר, 11 בנובמבר 1971
↑  צבי אילן, כיצד להגיע לקלעת נמרוד, דבר, 18 במאי 1972
↑  צירי תנועה עורפיים הושלמו ברמת הגולן ובבקעת הירדן, דבר, 6 בדצמבר 1972
↑  נפרץ כביש מנווה אטי"ב לבניאס, דבר, 5 באוגוסט 1973
|  כבישי רמת הגולן |
| --- | --- | --- |
| כבישי אורך | כביש הנפט • כביש 92 • כביש 98 • כביש 808 • כביש 888 • כביש 918 • כביש 978 • כביש 9088 • כביש 9881 • כביש 9898 |  |
| כבישי רוחב | כביש 87 • כביש 91 • כביש 99 • כביש 789 • כביש 869 • כביש 959 • כביש 989 • כביש 999 • כביש 7599 • כביש 7899 • כביש 9098 • כביש 9799 |  |
שיחנית קטנה

| שיחנית קטנה |
| --- | --- |
 שיחנית קטנה, ישראל
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
משפחה:: קניות
סוג:: Iduna
מין:: שיחנית קטנה
שם מדעי
 Iduna pallida ‏המפריך ואהרנברג, 1833
תחום תפוצה
 תחום התפוצה של שיחנית קטנה   מקייצת   יציבה   חולפת   חורפת

שִׂיחָנִית קְטַנָּה (שם מדעי: Iduna pallida) היא ציפור שיר קטנה עם גוני נוצות אפרוריים, שמקורה בעולם הישן. לרוב היא מתרבה בדרום-מזרח אירופה, במזרח התיכון ובמערב אסיה הסמוכה, וחורפת בצפון האזור האפרוטרופי.
בישראל היא חולפת מצויה בסתיו, בעיקר באוגוסט-ספטמבר ובאביב ומאמצע אפריל ועד לאמצע מאי. דוגרת מצויה ברוב חלקי הארץ.