stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מפרץ נורת' סטאר
היסטוריה

לחוף המפרץ מצויים היישובים האינואיטים הנטושים, נארסארסוק ופיטופיק.
בשנת 1849 הפליגה הספינה "נורת' סטאר" ("כוכב הצפון") בפיקודו של קפטן ג'יימס סונדרס לאזור הקוטב הצפוני במטרה לחיפש ולהביא אספקה לסרן ג'יימס קלארק רוס, שהפליג בשנת 1848 בניסיון לאתר את מקום הימצאה של משלחתו של סר ג'ון פרנקלין.
כשלא מצא את פרנקלין או רוס, משימתו של סונדרס הייתה להפקיד מצבורי אספקה לאורך אתרים בחוף הארקטי הקנדי ולחזור לאנגליה לפני תחילת החורף. עם זאת, התקדמות הספינה של ג'יימס סונדרס צפונה הופרעה על ידי קרח ים במפרץ מלוויל והספינה נלכדה על ידי קרח מול חופי צפון גרינלנד במפרץ (שכיום נקרא על שם הספינה).
הספינה נשארה לכודה במפרץ כל אותו חורף.
במהלך חורף 1849–1850 מיפה סונדרס את האזור, יחד עם ציוותו.
המפרץ היה אתר תאונה גרעינית במהלך המלחמה הקרה בה מפציץ B-52 שהוביל ארבע פצצות תרמו-גרעניות התרסק, והפיץ חומר מזוהם באזור.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי, והיסטורי
1 2 3 4 5  תיאור מסעו של סונדרס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 315528416   WorldCat (עם VIAF): 315528416
מנהג (משפטים)

למנהג, כפי שהתגבש בישראל, יש תוקף מחייב במשפט בישראל, ובתי המשפט מסתמכים עליו, זאת מכוח סעיפים 36 עד 45 של המג'לה. המג'לה אומנם בוטלה בשנת 1984, אך יחסה למנהג הוטמע במשפט הישראלי, כפי שציין אהרן ברק: "המנהג הכה שורשים כמקור למשפט ואין בביטול הוראות המג'לה כדי לשלול כוחו של מקור זה. דרושה לכך הוראה מפורשת, והוראה כזו אינה בנמצא". (משפטים כ', תשנ"א)
זו לשון סעיפי המג'לה העוסקים במנהג:
36. המנהג - בורר. כלומר, המנהג וההרגל, בין שהוא כללי ובין שהוא פרטי, נעשה בורר להוכיח על פיו דין השרע.

37. מעשי בני אדם ראיה, ונוהגים לפיהם.

38. כל שלא ייתכן על פי המנהג, רואים אותו כנמנע באמת.

39. אין לכחד, שעם חילופי העיתים, משתנים אף הדינים עמהם.

40. יש להזניח פשוטו של דבר על פי הוראת המנהג.

41. אין כוחו של מנהג יפה, אלא כשהוא מתמיד, או מכריע.

42. יש ערך למכריע, כשהוא מפורסם ולא נדיר.

43. כל הידוע על פי המנהג הרי זה כאילו התנו עליו.

44. כל הידוע בקרב הסוחרים הרי זה כאילו הותנה ביניהם.

45. כל שקבעו המנהג הרי זה כאילו קבעו הכתוב.
סעיפים אלו, על אף ניסוחם הארכאי, והקושי להסדיר לפיהם חיי מסחר במדינה מודרנית, היו בעלי תוקף מכריע. על פיהם החליט בית המשפט העליון כי למנהג תוקף במדינה כאילו היה חוק.
למנהג שלושה מאפיינים:
התמדה: ההתנהגות שיוצרת את המנהג חוזרת ונשנית פעמים רבות.
הכרעה: המנהג יוצר מחויבות כללית לנהוג לפיו.
פרסום: המנהג ידוע לציבור.
הוכחת קיומו של מנהג מהווה עול מסוים על התובע לקיים את המנהג. במגזרים רבים במשק מתקיים המנהג לתת לעובדים שי לחג, מבלי שמנהג זה יעוגן בחקיקה או בהסכם, ולכן עובד שיוכיח כי המנהג מתקיים בעיסוק או בענף שבו הוא נמצא, יוכל לחייב את מעסיקו להעניק לו שי לחג בהתאם למנהג. לעיתים נחקק חוק המתבסס על המנהג, ובכך מתבטל הצורך להוכיח את קיומו של המנהג. דוגמה לכך היא המנהג לשלם פיצויי פיטורים, שבעקבותיו נחקק, בשנת 1963, חוק פיצויי פיטורים.
המשפט העברי מעניק משמעות רבה למנהג, ובמיוחד בענייני ממון. ההלכה קשובה למציאות הנוהגת ויש בכוחה לקבוע נורמות משפטיות חדשות "מנהג מבטל הלכה". מעבר לכך, כאשר יש מקום של ספק מן הראוי לפנות למציאות ולבחון את הנוהגים הקיימים ועל פיהם לפתור את העמימות "כל הלכה שהיא רופפת בבית דין, ואין אתה יודע מה טיבה, צא וראה מה הציבור נוהג - ונהוג". בפסיקה הישראלית נקבע כי במקומות בהם יש לבחון מקרה על פי מנהג יש להשתמש במנהג במקום מושבו של הצדדים לדיון, כאשר המשפט העברי מהווה שיטת משפט רלוונטית ולא רק המדינתית.
פרופ' רות בן-ישראל תיארה את תהליך היווצרותו של מנהג:
תחילתו בהתנהגות של אנשים מסוימים המעוגנת ברצונם. עם חלוף העיתים, כשרבים נוטים לחקות אותה התנהגות מכוח רצונם המפורש או הנסתר, נוצרת כבר מחזוריות המביאה למעשה לעיצובו של נוהג חוזי בנידון. סופו של התהליך בא רק בשלב בו מפסיקה הרגשת המחויבות האישית לנהוג על פי הנוהג להיות רלוונטית, ומתחילה לחול ולחייב הרגשת המחויבות הכללית להתנהג כאמור, הפעם כבר מכוח המנהג. ניתן לדרג את התהליך שתארנו ברצף אחד, כשבקצהו הימני נציג את ההתנהגות הראשונית של הצדדים היונקת מרצונם, בהמשכו, זו המעוגנת בנוהג ובשמאלו ההתנהגות שמקורה כבר במנהג.
ראו גם

מנהג חוקתי
המנהג במשפט הבינלאומי
לקריאה נוספת

גד טדסקי, "המנהג במשפטנו הנוהג והעתידי", משפטים ה', תשל"ג-1973.
רות גביזון, "ביטול המג'לה: המנהג ועקרונות הפיקה", משפטים י"ד, תשמ"ה.
חיים כהן, המשפט, מוסד ביאליק, 1991, הפרק "המנהג", עמ' 242–256
אהרן גרבר ושי-ניצן כהן, המנהג החוקתי – האומנם חוקתי? פורום קהלת, נובמבר 2020
הערות שוליים

↑  נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 93-95: המנהג כמקור משפטי "סיטומתא" אתר דעת.
↑  נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 96: הכרעה במקום ספק על פי מנהג אתר דעת.
↑  נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 97-99: התנאים לקביעת מנהג אתר דעת.
| חוק ומשפט |
| --- | --- | --- |
| ענפים עיקריים | משפט ציבורי • משפט חוקתי • משפט מנהלי • משפט פלילי • דיני חיובים • דיני חוזים • דיני נזיקין • דיני עשיית עושר ולא במשפט • דיני קניין • דיון אזרחי • דיון פלילי • משפט בינלאומי פומבי • דיני היושר |  |
| תחומים נוספים | משפט ימי • דיני חדלות פירעון • דיני תאגידים •  דיני הגבלים עסקיים • משפט בינלאומי פרטי • דיני הגנת הצרכן • דיני משפחה • דיני ירושה • קניין רוחני • דיני עבודה • משפט צבאי • דיני מיסים • דיני נאמנות |  |
| מקורות המשפט | חוקה • חוק • תקנות • צו • תקדים • קודקס • מנהג • פקודה • אסדרה |  |
| שיטות משפט | משפט קאנוני • המשפט המקובל • המשפט הקונטיננטלי • המשפט הרומי • משפט עברי • שריעה • יאסה • השיטה האינקוויזיטורית • השיטה האדברסרית |  |
| תורת המשפט | פוזיטיביזם משפטי • פורמליזם משפטי • ריאליזם משפטי • הגישה הביקורתית למשפט • משפט הטבע • משפט השוואתי • הגישה הפמיניסטית למשפט • ניתוח כלכלי של המשפט • מחשבה מדינית |  |
| מוסדות ובעלי תפקידים | רשות מחוקקת • הרשות השופטת • רשות מבצעת • שופט • עורך דין • בוררות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538481905171  BNE: XX526895  BnF: cb119501423 (data)  GND: 4157303-1  HDS: 048168  LCCN: sh85034953  NDL: 00564976  NLK: KSH1998020394 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
מפל הנילוס הכחול

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  כ-30 ק"מ דרומית לאגם טאנה
 נהר:  הנילוס הכחול
 סוג מפל:  אשד
 גובה כולל:  37-45 מטר
 רוחב ממוצע:  עד 400 מטר
 מספר נפילות מים:  1
 עונה שופעת:  העונה הגשומה
 קואורדינטות:  11°29′25.8″N 37°35′16.08″E﻿ / ﻿11.490500°N 37.5878000°E﻿ / 11.490500; 37.5878000
  (למפת אתיופיה מוגדלת) אדיס אבבה דירה דאווה מקלה גונדר אווסה ג'ימה ג'יג'יגה אריתריאה סודאן דרום סודאן  קניה סומליה ג'יבוטימפל הנילוס הכחול(למפת אתיופיה רגילה) אדיס אבבה דירה דאווה מקלה גונדר אווסה ג'ימה ג'יג'יגה אריתריאה סודאן דרום סודאן  קניה סומליה ג'יבוטימפל הנילוס הכחול
מפל הנילוס הכחול הוא מפל מים על נהר הנילוס הכחול באתיופיה. שמו המקומי הוא טיס אבאיי, שפירושו באמהרית "מפל הנילוס", או טיס איסאטי - "מפל האש". המפל נמצא כ-30 ק"מ במורד הנהר מאגם טאנה והעיר בהר דר, ונחשב לאחד ממוקדי התיירות הראשיים של אתיופיה.
המפל מורכב מ-4 ערוצים מקבילים המשתנים מזרם חלש בתקופות יבשות ועד מעל ל-400 מטר רוחב בתקופות גשומות. גובה המפל נע בין 37–45 מטר. מפל הנילוס הכחול בודד את האקולוגיה של אגם טאנה משאר האקולוגיה של הנילוס, ולבידוד זה היה תפקיד מכריע באבולוציה של החי האנדמי לאזור.
במרחק קצר במורד המפל נמצא גשר אבן שנבנה בשנת 1626 בהוראת הקיסר סוסניוס.
מפל הנילוס הכחול, פברואר 2006
מערכת מידע ניהולי

מערכת מידע ניהולי (באנגלית: Management Information System, בקיצור MIS) היא מערכת מידע שנועדה לסייע למנהלים בדרג התפעולי (דרג הביניים) לקבל החלטות ביצועיות שוטפות, וכך לשפר את פעילות הארגון. מערכות מסוג זה משרתות את תחומי התכנון, קבלת ההחלטות והפיקוח על תהליכים מובנים אשר ניתן לבצע בצורה ממוחשבת. המערכות מסכמות נתונים בצורה סטטיסטית ומספקות מידע מנותח למנהלים. בניגוד ל-TPS שהאורינטציה שלה היסטורית, ה-MIS יכולה להשליך גם לגבי מגמות ונתוני מכירות בעתיד.
המערכת בנויה מאוסף של מודולים. חלק מהמודולים יכולים לפעול באופן אוטומטי לחלוטין. לדוגמה, מודול להזמנת חומר גלם, אשר מבצע אוטומטית תהליך של הזמנת מלאי כאשר הוא מזהה ירידה ברמת המלאי מתחת לסף שהוגדר לו מראש.
סוג נוסף של מודולים משמשים לבקרת תהליכים. מודולים אלו עוסקים בשליטה ובקרה ומוציאים התרעה כאשר מזוהה מצב לא תקין בתהליך. בעקבות ההתרעה, המנהל יכול להפעיל החלטה אנושית או להפעיל בעזרת התוכנה מודול נוסף של קבלת החלטות.
ראו גם

מערכת תומכת החלטה (DSS)
מערכת עיבוד תנועות (TPS)
מלווין ראפין

מלווין ראפין (בצרפתית: Melvin Raffin; נולד ב-9 באוגוסט 1998) הוא אתלט צרפתי, שיאן העולם עד גיל 20 בקפיצה משולשת באולם.
ביוגרפיה

ראפין נולד בבור-לה-רן שבצרפת. ב-2015 זכה באליפות צרפת באולם בקפיצה משולשת וב-2016 זכה באליפות צרפת באולם ובאצטדיון. באליפות העולם עד גיל 20 שהתקיימה בבידגושץ' ב-2016 זכה במדליית ארד בתוצאה של 16.37 מטר.
באליפות אירופה באתלטיקה באולם 2017 קבע במוקדמות שיא עולם עד גיל 20 בתוצאה של 17.20 מטר. בגמר סיים במקום החמישי. באולימפיאדת טוקיו העפיל לגמר אך נפסל בו בכל ניסיונותיו. ב-2022 זכה בפעם השלישית ברציפות באליפות צרפת באולם. באליפות העולם באולם סיים במקום השישי בתוצאה של 16.68 מטר.
שיאים אישיים > אצטדיון

קפיצה לרוחק: 17.19 מטר (2021)
שיאים אישיים > אולם

קפיצה משולשת: 17.20 מטר (2017), שיא עולם עד גיל 20
מלכה שקד

| --- | --- |

 לידה:  1933 (בת 91 בערך) מוקצ'בו, אוקראינה 
 שם לידה:  מלכה מגנצא 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 בן או בת זוג:  גרשון שקד 
 צאצאים:  דלית קימור 
 
מלכה שקד (נולדה ב-1933) היא חוקרת ספרות, מורה ומשוררת ישראלית.
ביוגרפיה

ד"ר מלכה שקד נולדה ב-1933 במונקאץ' שבצ'כוסלובקיה לבית מגנצא, הועלתה לארץ ישראל בינקותה וגדלה בגליל העליון. קיבלה חינוך מסורתי. למדה באוניברסיטה העברית בירושלים ספרות עברית, ספרות ערבית וספרות השוואתית. לימדה ספרות בבית ספר תיכון, בסמינר למורים ובאוניברסיטה העברית.
שקד הייתה נשואה לחוקר ומבקר הספרות גרשון שקד עד מותו ב-2006. היא אם לשתיים, אחת מהן היא במאית הטלוויזיה והמפיקה דלית קימור והשנייה אשת החינוך והסופרת אפרת גולן.
יצירתה

מלכה שקד החלה ליצור עוד בהיותה ילדה, וכתיבתה פורסמה בכתב העת "זרעים" של תנועת בני עקיבא.
יצירתה של מלכה שקד ניתנת לחלוקה לכמה סוגים.
כתיבה ועריכה פדגוגית: מדריך למורה, הוא ספר פדגוגי, ובו שקד מנתחת כתיבה של אחרים, במקרה זה של יצחק דב ברקוביץ'. ב"עיונים בסיפורי ש"י עגנון", היא מתייחסת ליסודות שונים בכתיבתו ולתוצאותיהם.
שירה: "תמונת מצב", הוא ספר השירה המקורי הראשון של שקד. בין השאר וכמו בספר שיריה השני, מתוארת בספר המציאות הקשה של הסופרת, לאחר מות בעלה גרשון שקד. "ליבי פוסע לאחור": זה ספר שיריה השני של מלכה שקד, בו היא מעלה רגעי חיים המשקפים את תבנית נוף מולדתה. סגנון הכתיבה שואב מהמקורות.
כתיבה על הספרות: ב"לנצח אנגנך", בשני הספרים (עיון ואנטולוגיה), מדובר על מקומם של המקורות בשירה העברית המודרנית. ב"חוליות ושלשלת, הרומן העברי על תולדות המשפחה", מלכה שקד מתמקדת בתיאור המיוחדות של המשפחה בספרות העברית החדשה בשני רומנים עבריים, "תולדות משפחה אחת" של א.א. קבק, ו-"עיר קסומה" מאת יהושע בר-יוסף. את כתיבתו של שמואל יוסף עגנון, היא מנתחת ב"עיונים בסיפורי ש"י עגנון", וגם ב"קמט שבעור הרקיע".
מאמרים: בשפות זרות, אודות כתיבתם של יצחק בשביס זינגר, דמותו של משה רבנו, עקדת יצחק המודרנית, שני מאמרים על כתיבתו של ש"י עגנון ועוד.
ספריה

מדריך למורה : על שני סיפורים של י"ד ברקוביץ, משרד החינוך והתרבות, תשכ"ט
חוליות ושלשלת: הרומן העברי על תולדות משפחה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1990.
הקמט שבעור הרקיע: קשרי קשרים ביצירת ש"י עגנון, הוצאת מאגנס, 2000.
לנצח אנגנך: המקרא בשירה העברית החדשה - אנתולוגיה, תל אביב, למשכל, 2005.
לנצח אנגנך: המקרא בשירה העברית החדשה - עיון, תל אביב, למשכל, 2005.
עיונים בסיפורי ש"י עגנון - מאויב לאוהב, גילוי אליהו, מה גרם לו לבעש"ט שנתפרסם בעולם
תמונות מצב, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1996 - ספר שיריה הראשון של מלכה שקד.
לבי פוסע לאחור, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2009 - ספר שיריה השני של מלכה שקד.
כלים שלובים: קריאה אינטרטקסטואלית במבחר מיצירות ביאליק, טשרניכובסקי ויהושוע, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2015.
עיונים בסיפורי ש"י עגנון: משרד החינוך, 1975, המרכז לתוכניות לימודים.
פרסים

פרס האישה היוצרת מטעם ויצו 1997
כלת פרס ס. יזהר לשנת 2006, בעבור "לנצח אנגנך".
הערות שוליים

↑  אוצר הספרות העברית - מלכה שקד, באתר www.helt.co.il
↑  מעמקים - על ספרה של מלכה שקד: "לבי פוסע לאחור", באתר daat.ac.il
↑  לבי פוסע לאחור שקד מלכה, באתר www.kibutz-poalim.co.il
↑  לנצח אנגנך : המקרא בשירה העברית החדשה / בעריכת מלכה שקד | ספר | שקד, מלכה, 1933- | שקד, מלכה, 1933- | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  מלכה שקד - חוליות ושלשלת, באתר benyehuda.org
↑  תוצאות חיפוש באוספי הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313042605171  BnF: cb14479035p (data)  GND: 142635812  ISNI: 0000 0000 8356 2594  LCCN: n89138005  NTA: 186329377  SUDOC: 190924373  VIAF: 10075555   WorldCat (עם VIAF): 10075555
מליקה

ערך זה עוסק בחיתוך צוואר עוף. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
הדגמה של מליקה
מליקה בהלכה היא חיתוך צוואר עוף מצד עורפו באמצעות ציפורן האגודל של כהן.
פעולה זו נעשתה בבית המקדש בקורבן עוף, דהיינו בחטאת העוף ובעולת העוף במקום השחיטה הנעשית בבהמות.
ההבדל בין "שחיטה" ל"מליקה"

ישנם שני הבדלים מהותיים בין שחיטה למליקה:
השחיטה היא באמצעות סכין, והמליקה היא באמצעות הציפורן או על ידי השיניים.
השחיטה כשרה רק מצד הצוואר, והמליקה כשרה רק מצד העורף.
פעולת המליקה

הכהן אוחז את כנפי העוף בין שתי אצבעות ואת רגליו בין שתי אצבעות, מותח את הצוואר על גודלו וחותך בציפורן האגודל את המפרקת. הכהן היה נזהר לא לחתוך את רוב הבשר שמסביב למפרקת על מנת שהעוף לא ימות לפני הגעת הציפורן ל"סימנים" – הקנה והוושט.
בעולת העוף היה הכהן קוצץ באצבעו את שני הסימנים - הקנה והוושט, ולאחר מכן היה ממשיך לקצוץ עד שהיה מפריד את הראש מהגוף. לעומת זאת בחטאת העוף היה הכהן קוצץ רק סימן אחד ומשאיר את הראש מחובר לגוף. כמו שנאמר בתורה: ”וּמָלַק אֶת רֹאשׁוֹ מִמּוּל עָרְפּוֹ וְלֹא יַבְדִּיל” (ויקרא ה', ח). יש איסור לאו לקצוץ את ראש חטאת העוף.
את חטאת העוף היו הכהנים אוכלים, בהיתר מיוחד של התורה, משום שבבשר חולין (שאינו של קרבן) אסור לאכול בשר שלא נשחט כהלכה ודינו כנבלה.
ראו גם

שחיטה
הערות שוליים

↑  אף על פי שמליקת העוף היא במקום שחיטת הבהמה, קדושתה פחותה מזו של שחיטה ולכן השחיטה קודמת למליקה (משנה, מסכת זבחים, פרק י', משנה ג' ובפירוש רבי עובדיה מברטנורה.)
↑  ספר הרוקח לפרשת ויקרא
↑  משנה, מסכת חולין, פרק א', משנה ד'
↑  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף ס"ד, עמוד ב'
↑  ספר המצוות, לאו קי"ב; ספר החינוך, מצווה קכ"ד
מערכת מידע לבית קברות

מערכת מידע לבית קברות מיועדת לאפשר לציבור למצוא מידע אודות נפטרים ואיתור מקום קברים בבתי העלמין, ולסייע לגופים המנהלים את בתי העלמין בשמירת המידע על נפטרים.
מערכת מידע ידנית

עלייה לקברי אבות היא מנהג עתיק יומין, וכדי לסייע לקיומו נוהגים בתי הקברות לערוך רישום של מקום הקברים, כך שיתאפשר איתור של הקבר לפי שמו של הנפטר. קודם למחשוב פעילות זו, התנהל הרישום בשתי שיטות:
ספר הנפטרים, שבו נרשמו הנפטרים לפי סדר קבורתם, מאפשר איתור נפטר לפי תאריך קבורתו.
כרטסת הנפטרים, שבה לכל נפטר כרטיס עם שמו ומקום קבורתו. מיון הכרטיס בסדר אלפביתי לפי שם משפחה ושם פרטי מאפשר איתור נפטר לפי שמו.
פנייה לפקיד המודיעין בבית הקברות מאפשרת קבלת כתובתו של הקבר המבוקש, בהתאם לאופן רישום הכתובות בבית הקברות, כגון אזור, גוש, חלקה וכדומה. בדרכו לקבר מסתייע המבקר במפות שבשטח בית הקברות או בהכוונה אנושית.
מערכת מידע ממוחשבת

עם התפתחות המחשוב הוקמו מערכות מידע ממוחשבות גם לנושא זה. מערכת ממוחשבת בסיסית מחליפה את ספר הנפטרים ואת כרטסת הנפטרים, ומספקת שירות דומה לזה שמספקים כלים ידניים אלה, יחד עם שיטות נוספות לאיתור נפטרים.
שילוב מערכת מידע גאוגרפי, שבה מפה של בית העלמין, מאפשר, לאחר איתור כתובת הקבר, הצגת מפה מדויקת של בית הקברות ומקום הקבר בו, וקבלת מסלול הליכה. המערכת מאפשרת גם לסייר באופן גרפי במפה הממוחשבת של בית העלמין, להצביע באמצעות הסמן על קבר, ולקבל את הפרטים אודות הנפטר הטמון בו.
קיוסק מידע, המוצב בחלק מבתי הקברות, מאפשר לעולים לקבר את מציאת המידע על הנפטר ללא הזדקקות לשירותיו של פקיד מודיעין. הצגת המידע באתר אינטרנט של בית הקברות מאפשרת לקבל מידע זה גם קודם להגעה לבית הקברות.
לעיתים משולבים במערכת המידע שירותים נוספים, כגון הדלקת נר נשמה וירטואלי לזכר הנפטר, בקשה לתזכורות אוטומטיות באמצעות דואר אלקטרוני על מועדי אזכרה, הוספת מסמכים אודות נפטר, הוספת תצלום של נפטר, הוספת תצלום של קבר, ועוד.
קיוסק מידע לשירות המבקרים בבית עלמין הדרום
מליק סילי

| --- | --- |
 לידה:  1 בפברואר 1970 ניו יורק, ארצות הברית
 פטירה:  20 במאי 2000 (בגיל 30) סנט לואיס פארק שבמינסוטה, ארצות הברית
 עמדה:  סמול פורוורד
 גובה:  2.03 מטר
 מספר:  2, 14, 21
 מכללה:  אוניברסיטת סנט ג'ון בניו יורק
 דראפט:  בחירה מספר 14, 1992 אינדיאנה פייסרס
 קבוצות כשחקן
 1992–1994   1994–1997   1997–1998   1999–2000:  אינדיאנה פייסרס   לוס אנג'לס קליפרס   דטרויט פיסטונס   מינסוטה טימברוולבס
מליק סילי (באנגלית: Malik Sealy; ‏1 בפברואר 1970 – 20 במאי 2000) היה כדורסלן אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA מאז 1992 ועד מותו בתאונת דרכים בשנת 2000. לאורך קריירת ה-NBA העמיד ממוצעים של 10.1 נקודות, 3.2 ריבאונדים ו-1.7 אסיסטים למשחק.
נעורים וקריירת מכללות

סילי נולד וגדל ברובע הברונקס שבעיר ניו יורק. נקרא על שם פעיל זכויות האדם מליק אל-שבאז, הנודע בשם מלקולם אקס, אשר אביו של סילי היה שומר הראש שלו. בשנת 1988 הוביל את קבוצת הכדורסל של "תיכון טולנטיין" לזכייה באליפות התיכונים של מדינת ניו יורק, ובסיום העונה נבחר לשחקן התיכונים המצטיין במדינה ("Mr. New York Basketball").
בין השנים 1988–1992 למד באוניברסיטת סנט ג'ון בניו יורק, וב-4 עונותיו כשחקן קבוצת הכדורסל שלה רשם ממוצעים של 18.9 נקודות, 6.9 ריבאונדים ו-1.9 חטיפות למשחק. בסיום עונתו האחרונה, בה קלע 22.6 נקודות למשחק, נבחר לחמישייה השנייה של העונה בליגת המכללות. 2,402 הנקודות שקלע כשחקן האוניברסיטה מציבות אותו במקום השני בתולדות הקבוצה, אחרי כריס מאלין.
קריירת משחק ב-NBA

בדראפט ה-NBA‏ 1992 נלקח סילי על ידי אינדיאנה פייסרס, בבחירה ה-14. בשתי עונותיו הראשונות בליגה, כשחקן הפייסרס, קלע 6.1 נקודות ב-12.8 דקות למשחק בלבד. לקראת עונת 1994/1995 הועבר בטרייד ללוס אנג'לס קליפרס, יחד עם אריק פיאטקאוסקי ופו ריצ'רדסון, בתמורה למארק ג'קסון וגרג מיינור. תקופתו עם הקליפרס הייתה המוצלחת ביותר בקריירה מבחינה אישית, כאשר שימש כשחקן חמישייה קבוע וקלע 12.8 נקודות בממוצע למשחק ב-3 עונותיו בקבוצה. בעונת 1997/1998 שיחק עבור דטרויט פיסטונס, וקלע במדיה 7.7 נקודות למשחק כמחליפו מהספסל של גרנט היל.
בינואר 1999 חתם על חוזה במינסוטה טימברוולבס, לקראת עונת 1999 המקוצרת. בעונתו הראשונה במינסוטה שימש כשחקן ספסל, ובמהלך העונה העוקבת תפס מקום קבוע בחמישיית הקבוצה, לצד טרל ברנדון, וולי זרביאק, קווין גארנט וראשו נסטרוביץ'. בתקופתו בקבוצה קלע 10.4 נקודות בממוצע למשחק, ובשתי העונות הודחו הטימברוולבס בסיבוב הראשון של הפלייאוף (על ידי סן אנטוניו ופורטלנד, בהתאמה).
מותו

ב-20 במאי 2000 נהרג סילי בתאונת דרכים בעיר סנט לואיס פארק שבמינסוטה, בעת שנסע לביתו בדרך חזרה ממסיבת יום הולדתו של חברו הקרוב קווין גארנט. מחקירת האירוע עלה כי סוקסנגואן פנגסן, נהג הטנדר שפגע ברכבו של סילי, סטה מנתיב התנועה שבכיוון ההפוך, והתנגש בו חזיתית. הן סילי והן פנגסן לא היו חגורים, אך האחרון ניצל הודות לכרית האוויר שהייתה מותקנת ברכבו. בדיקות דם גילו כי פנגסן נהג בשכרות, והוא הורשע בהריגה. סילי נקבר בבית הקברות "פרנקליף" שבמחוז וסטצ'סטר (ניו יורק), בו קבור מושא הערצתו מלקולם אקס.
ב-4 בנובמבר 2000 הפרישו הטימברוולבס את גופייתו של סילי, עם המספר "2". לאחר מותו, קיעקע חברו הקרוב קווין גארנט את שמו של סילי על האמה הימנית שלו. בשנת 2013, כאשר עבר לברוקלין נטס, שינה גארנט את מספר הגופייה שלו ל-"2" כהוקרה לסילי.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות הקריירה של סילי ב-NBA, באתר basketball-reference.com
1 2 3  סילי נהרג בתאונת דרכים, באתר ESPN,‏ 22 במאי 2000
↑  רשימת הזוכים בפרס "Mr. New York Basketball", באתר realgm.com
↑  סטטיסטיקות המכללות של סילי, באתר sports-reference.com
↑  רשימת נבחרי דראפט 1992, באתר basketball-reference.com
↑  סילי, פיאטקאוסקי וריצ'רדסון נשלחים בטרייד לקליפרס, באתר הניו יורק טיימס, 1 ביולי 1994
↑  פנגסן מודה כי שתה לפני התאונה עם סילי, בארכיון אתר startribune.com,‏ 2 באפריל 2008
↑  זוכרים את מליק סילי, באתר הטימברוולבס
↑  גארנט ילבש גופייה עם המספר "2", באתר USA Today,‏ 13 ביולי 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 79550531-5e35-45ec-8a05-9ad71c0da62e
מליק רוז

| --- | --- |

רוז בשנת 2008
 לידה:  23 בנובמבר 1974 (בן 49) פילדלפיה, פנסילבניה, ארצות הברית
 עמדה:  פאוור פורוורד
 גובה:  2.01 מטרים
 מספר:  9, 13, 31
 מכללה:  אוניברסיטת דרקסלר
 דראפט:  בחירה מספר 44, 1996 שארלוט הורנטס
 קבוצות כשחקן
 1996–1997 1997–2005 2005–2009 2009:  שארלוט הורנטס סן אנטוניו ספרס ניו יורק ניקס אוקלהומה סיטי ת'אנדר
 הישגים כשחקן
 2 זכיות באליפות ה-NBA‏ (1999, 2003)
מליק ג'בארי רוז (באנגלית: Malik Jabari Rose; נולד ב-23 בנובמבר 1974) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1996–2009. בעונות 1999 ו-2003 זכה באליפות ה-NBA כשחקן סן אנטוניו ספרס, וממוצעיו הכוללים לאורך 13 עונותיו בליגה הם 6.2 נקודות ו-4.1 ריבאונדים למשחק.
קריירת מכללות

רוז נולד וגדל בפילדלפיה שבפנסילבניה, ובנערותו למד ב"תיכון אוברברוק" בו למדו בעבר שחקני NBA רבים, בהם וילט צ'מברלין ווולט האזרד. בשנת 1992 החל ללמוד באוניברסיטת דרקסלר אשר בפילדלפיה, וב-4 עונותיו בקבוצת הכדורסל שלה הצטיין עם ממוצעים של 16.9 נקודות ו-12.6 ריבאונדים למשחק. בעונתו האחרונה בליגת המכללות, 1995/1996, הוביל את דרקסלר לניצחונה הראשון אי פעם בטורניר אליפות המכללות – כאשר קלע 21 נקודות והוריד 15 ריבאונדים בניצחון 75–63 מול אוניברסיטת ממפיס. במשחק השני של טורניר האליפות הפסידה הקבוצה מול אוניברסיטת סירקיוז, אותה אימן ג'ים בייהיים, בתוצאה 58–69. בשתי עונותיו האחרונות בדרקסלר, במהלכן העמיד ממוצעים כוללים של 19.9 נקודות ו-13.3 ריבאונדים למשחק, זכה בתואר השחקן המצטיין של מחוז NAC.
קריירת משחק

בדראפט ה-NBA‏ 1996 נבחר רוז בבחירה ה-44, על ידי שארלוט הורנטס. בעונתו היחידה בשארלוט קלע 3.0 נקודות בממוצע למשחק בלבד, ובסיומה שוחרר מהקבוצה.
לקראת עונת 1997/1998 חתם על חוזה בסן אנטוניו ספרס, במדיה שיחק ב-7 וחצי העונות הבאות. בפלייאוף 1999 שותף בכל 17 משחקי הספרס כמחליפו מהספסל של טים דאנקן, וסייע לקבוצתו לזכות באליפות הראשונה בתולדותיה. לאורך עונת 2002/2003 רשם שיאי קריירה של 10.4 נקודות, 6.4 ריבאונדים ו-1.6 אסיסטים למשחק, ובפלייאוף של אותה עונה המשיך להציג יכולת טובה כקלעי החמישי של סן אנטוניו (9.3 נקודות למשחק), וזכה עמה באליפות נוספת.
במהלך עונת 2004/2005 הועבר לניו יורק ניקס, יחד עם שתי בחירות דראפט עתידיות, בתמורה לנאזי מוחמד. ב-230 משחקיו עם הניקס קלע רוז 4.0 נקודות בממוצע למשחק, ולכל אורך התקופה לא העפילה הקבוצה לשלב הפלייאוף.
בפברואר 2009, לאחר 4 שנים עם הניקס, הועבר בטרייד לאוקלהומה סיטי ת'אנדר בתמורה לכריס וילקוקס. בדצמבר 2009 שוחרר רוז מהקבוצה ופרש ממשחק, בגיל 35.
קריירת ניהול

באוגוסט 2015 הצטרף רוז לצוות הניהולי של קבוצת אטלנטה הוקס, ובאפריל 2017 מונה לג'נרל מנג'ר של קבוצת הבת שלה מליגת הפיתוח של ה-NBA – אירי בייהוקס. בסיום עונתו היחידה בתפקיד זכה בתואר "מנהל השנה של ליגת הפיתוח".
בקיץ 2018 מונה לעוזר הג'נרל מנג'ר בדטרויט פיסטונס, תחת אד סטפנסקי.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות הקריירה של רוז ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות המכללות של רוז, באתר sports-reference.com
↑  סטטיסטיקות המשחק בין דרקסלר לממפיס, באתר sports-reference.com
↑  סטטיסטיקות המשחק בין דרקסלר לסירקיוז, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1996, באתר basketball-reference.com
↑  רוז נשלח בטרייד לניקס, באתר ESPN,‏ 24 בפברואר 2005
↑  רוז נשלח בטרייד לת'אנדר, באתר ESPN,‏ 19 בפברואר 2009
↑  רוז ממונה לג'נרל מנג'ר של אירי בייהוקס, באתר ajc.com,‏ 11 באפריל 2017
↑  רוז זוכה בתואר מנהל השנה, באתר ליגת הפיתוח, 31 במרץ 2018
↑  דטרויט ממנה את רוז לעוזר ג'נרל מנג'ר, באתר הקבוצה, 29 ביוני 2018
מלכודת נשר

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  ג'ופרי ארצ'ר
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  מתח וריגול
 הוצאה
 הוצאה:  רנדום האוס
 תאריך הוצאה:  1993 
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  שלגי-רמדור
 תאריך:  1995
 תרגום:  רחל מורל
 מספר עמודים:  210 (כריכה רכה)
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001350415
 
מלכודת נשר (באנגלית: Eagle Trap) הוא ספר מאת הסופר והעיתונאי הבריטי ג'פרי ארצ'ר.
עלילה

עלילת הספר נפתחת בעת פעולת חילוץ כושלת של יחידת ה-SBS הבריטית בביירות בשנת 1992. כוח מן היחידה, אותו הוביל קפטן פיטר ברודריק מחיל הנחתים המלכותי, נכשל כאשר ניסה לחלץ את ריצ'רד ביקנל משבי ארגון פשע לבנוני במהלך תקיפה אווירית שנעשתה כהסחה לפעולה נהרגים ביקנל ואחיו של עבדול חביב, ראש הארגון. מונע משאיפה לנקמה פועל זה האחרון כדי להשיג נשק גרעיני במטרה לפוצץ את נושאת המטוסים הבריטית "נשר" משום שממנה המריאו המטוסים שתקפו בביירות. על סרן ברודריק המוצב בנושאת המטוסים, כמפקדה החדש של יחידת חיל הנחתים המלכותי בכוח המשימה כנגד סחר בסמים, מוטל לעוצרו.
הערות שוליים

↑  ג'ופרי ארצ'ר, "מלכודת נשר", שלגי-רמדור, 1995, עמודים 12–28.
↑  ג'ופרי ארצ'ר, "מלכודת נשר", שלגי-רמדור, 1995, עמודים 39–44.
מפרץ מרפי (ארץ ג'ורג' החמישי)

ערך זה עוסק בבארץ ג'ורג' החמישי שבאנטארקטיקה; למפרצון בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה ראו מפרצון מרפי (אנטארקטיקה);. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
|  נתונים גאוגרפיים |
| --- | --- |
 קואורדינטות:  67°42′00″S 146°19′01″E﻿ / ﻿67.7°S 146.317°E﻿ / -67.7; 146.317
 נתונים מדיניים
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ מרפי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ מרפי
 
מפרץ מרפי (באנגלית: Murphy Bay) הוא מפרץ בחוף ג'ורג' החמישי, בארץ ג'ורג' החמישי שבאנטארקטיקה.
רוחבו של המפרץ (רוחב פתחו) 13 קילומטרים.
המפרץ ממוקם בין נקודת פנגווין, וכף בייג'.