רחל אליאור
מחקריה > ספריה

תורת האלוהות בדור השני של חסידות חב"ד – ספרה הראשון של רחל אליאור ראה אור ב-1982 בהוצאת מאגנס. הספר עוסק בהגות המיסטית החב"דית ובמאבקים שהיו קשורים בגיבושה בראשית המאה ה-19, והוא עיבוד עבודת הדוקטורט שלה. הספר עוסק בדור השני של חסידות חב"ד, במיסטיקה של תלמידיו של רבי שניאור זלמן מלאדי. ניתן לחלק את הספר לשני חלקים: לתורת האלוהות של חב"ד ולעבודת השם של חב"ד. הדיון כולל הסברים של תורת הצמצום, תורת הספירות ותורת הבריאה. חלקו השני של הספר נקרא "עבודת אלוהים חבד"ית" והוא דן בעבודת הנפש, בתורת הנפש בעבודה בביטול, בתורת ההיפוך, בעבודה בהתפעלות ובעבודה בתורה ובמצוות. הספר עוסק בפיתוח החסידי של התורה הקבלית ומתמקד בחיבוריהם של הרב אהרן מסטרשלה, תלמידו של מייסד חב"ד, ושל רבי דב בר, המכונה "אדמו"ר האמצעי", בנו של הרב שניאור זלמן מלאדי.
תורת אחדות ההפכים: התיאוסופיה המיסטית של חב"ד – בספרה זה שיצא לאור בשנת 1992 במוסד ביאליק, ניסתה אליאור להסביר מהו המפתח העקרוני שמאחד את הספרייה החב"דית שנוצרה בשלהי המאה השמונה-עשרה ובשליש הראשון של המאה התשע-עשרה. הספר עוסק בצביון הרוחני של חב"ד והטענה היסודית היא שבכל דבר יש מימד גלוי ומימד נעלם ובכל דבר ישנו דבר והיפוכו. המאבק המתחולל בין שתי הנפשות בקרבו של כל אדם מגלם את המתח הדיאלקטי, בין הרוחני לבין הגשמי בהוויה כולה ובמקורה האלוהי: הרוחני הוא תנאי חיותו של הגשמי והגשמי הוא תנאי גילויו של הרוחני. הרוחני שואף לחזור למקורו הנעלם והגשמי שואף להתגשם במציאות המוחשית, עבודת השם הנוטה לרצון הראשון מכונה ביטול היש ודבקות ואילו עבודת השם הנוטה לרצון השני מכונה העבודה בתורה ומצוות. הספר תורגם לאנגלית וראה אור תחת הכותר: The Paradoxical Ascent to God: The Kabbalistic Theosophy of Habad.
חירות על הלוחות, המחשבה החסידית, מקורותיה המיסטיים ויסודותיה הקבליים – ספרה השלישי על החסידות ראה אור בהוצאת האוניברסיטה המשודרת בשנת 1999. הספר עוסק בחידוש הגלום ביצירה החסידית והוא מנסה לבאר את המהות המיסטית של המחשבה החסידית ולהסביר את היחס בינה לבין המקורות הקבליים שלה. הספר מנסה להציג את מושגי היסוד של החסידות, את משמעותם המיסטית ומקורותיהם בספרות הקבלה, ואת העובדה שהחסידות הייתה תנועת התעוררות דתית שהעלתה וגיבשה מוסדות חברתיים חדשים. בחסידות נוצר טיפוס חדש של הנהגה שקוראים לו הנהגה כריזמטית, שאינה ממונה כמו ההנהגה הרבנית היהודית הקלאסית, אלא מבוססת על התאגדות וולונטרית של ציבור הבוחר לו למנהיג אדם בעל שאר רוח המגלם קשר בלתי אמצעי עם עולמות עליונים, פועל בכוחה של השראה אלוהית ואינו כפוף למוסדות הקהילה. הספר מרחיב את הדיון בתפישת הלשון החסידית, שהיא החידוש הגדול לדעת אליאור, הספר תורגם לאנגלית בשם The Mystical Origins of Hasidism וכן תורגם לפולנית ולספרדית.
מקדש ומרכבה, כוהנים ומלאכים, היכל והיכלות במיסטיקה היהודית הקדומה – בספרה זה מתחקה אליאור אחר מקורות תורת הסוד היהודית ששורשיה בתקופת בית שני במגילות מדבר יהודה. ההשראה לספרה היה החיבור המיסטי-ליטורגי "שירי עולת השבת", שנתגלה בין מגילות מדבר יהודה ופורסם על ידי קרול ניוסום בשנת 1985. בחיבור זה המתאר את עבודת מלאכי הקודש בשבעה היכלות עליונים בזיקה למרכבת יחזקאל ולעבודת הכוהנים והלווים במקדש, טוענת אליאור להימצאותו של קשר ישיר בין החוויה הדתית של בעלי המגילות בעולם המרכבה הוא עולם המלאכים, הקשור במסורת חזון יחזקאל, במסורת לוח השבתות השמשי בן 364 הימים ובמסורת חנוך, לבין ספרות ההיכלות והמרכבה העוסקת בעולם המלאכים ובחנוך-מטטרון ומכאן ניתן ליצור רצף מושגי מחזון יחזקאל ומסורת המרכבה ומסורת חנוך בעל חזון המרכבה לפני הספירה, עד חזיונותיו של רבי ישמעאל כהן גדול העולה בהיכלות ורואה את עולם המרכבה, מעיד על עבודת המלאכים בהיכלות עליונים ופוגש את חנוך-מטטרון בהיכל השביעי, במאות הראשונות אחרי החורבן, בספר היכלות הנודע בשם חנוך השלישי ובספר היכלות רבתי. אליאור סבורה כי חקר המיסטיקה היהודית הקדומה, שאביו מולידו היה גרשם שלום, התנהל עד כה בנפרד מהמציאות ההיסטורית של עם ישראל שעל רקעה נכתב. הספר תורגם לאנגלית בשם The Three Temples: On the Emergence of Jewish Mysticism.
ספרות ההיכלות ומסורת המרכבה: תורת הסוד הקדומה ומקורותיה – ספר זה, שראה אור ב-2004, מבוסס על קובץ המחקרים שפרסמה אליאור על ספרות ההיכלות וספרות המרכבה. הספר עוסק בלוח היהודי ובזמן המיסטי, בלוח השמש ובלוח הירח, במסורת חנוך ובייחודה של התופעה הדתית בספרות ההיכלות ובזיקה של ספרות ההיכלות למקדש. הספר כולל טקסטים רבים מספרות ההיכלות.
זיכרון ונשייה – סודן של מגילות מדבר יהודה – ספר זה, שראה אור בהוצאת מכון ון ליר והקיבוץ המאוחד בשנת 2009, עוסק במגילות מדבר יהודה ובניתוח נושאים מרכזיים הנידונים בהן. ביסודו הטענה ששרידי 930 המגילות שנמצאו במערות קומראן והגיעו לידינו בשלמותן או בחלקן, שייכים לספרייה של הכוהנים בני צדוק שאבדה, עקב מאבקים בינם לבין הכוהנים בני חשמונאי במאה השנייה לפני הספירה, ובין הצדוקים לפרושים במאה הראשונה לפני הספירה. הספר בוחן את טיבו של המאבק בין "הכוהנים הלויים בני צדוק", נושאי הזיכרון ההיסטורי השונה מזה המוכר לנו מנוסח המסורה וממסורת חכמים, לבין כוהני בית חשמונאי. הוא מסביר מדוע ספרייתם של בני צדוק, שומרי התורה שבכתב, הפכה בחלקה, בידי חכמי התורה שבעל פה, לספרים חיצוניים אסורים בקריאה, ומדוע היא נדחקה מן הזיכרון ונשכחה כליל, עד שנמצאה באקראי בשנים 1947–1956. במרכז הדיון עומד המאבק בין מסורות חלופיות ובין זיכרונות היסטוריים שונים בשלהי העת העתיקה.
ישראל בעל שם טוב ובני דורו – מקובלים, שבתאים, חסידים ומתנגדים – זה ספר בן שני כרכים, שראה אור בהוצאת כרמל בירושלים, תשע"ד. הספר דן בגלגוליה של המחשבה הקבלית במציאות היסטורית מורכבת באימפריה העות'מאנית ובממלכת פולין-ליטא, בין פרעות חמלניצקי בשנת 1648, לבין חלוקות פולין בסוף המאה הי"ח. הספר מתאר את דמותו של מייסד החסידות, ישראל בעל שם טוב, ודן בעולמם של ראשוני החסידים שפעלו במחוזות שהשבתאות פרחה בהם ועוסק במהותן של שלוש תנועות רוחניות-חברתיות אלה, הקבלה, השבתאות והחסידות, וביחסי הגומלין ביניהן לבין ההנהגה הרבנית במאה השמונה-עשרה, שאסרה על הפצת הקבלה ועל תורתה המשיחית, ורדפה והחרימה את השבתאות ואת החסידות.
סבתא לא ידעה קרוא וכתוב: על הלימוד ועל הבורות, על השעבוד ועל החירות, ירושלים הוצאת כרמל תשע"ח – הספר דן בהשפעתו המכרעת של הסדר הפטריארכלי, מאז העת העתיקה עד המאה ה־20, על מציאות חייהן של נשים שונות בתרבויות ובדתות שונות. לדברי המחברת, במסגרת סדר זה ראה העולם היהודי את האישה כחוטאת ונאשמת, כמקוללת וכנענשת על חטא גן עדן, וכן השפיע השפעה מכרעת על העולם הנוצרי ועל העולם המוסלמי. הספר מתמקד בנשים בדתות ובתרבויות שונות, מהעת העתיקה, שבה נחשבו כרכוש אבותיהן ובעליהן, נאסר עליהן ללמוד, לנהל את חייהן ברשות עצמן ולרשת את חלקן ברכוש משפחתן והן הקדישו את כל חייהן לשירות הבעל והמשפחה. הדיון עוסק במשמעות העובדה שאין בספרייה בת מאה אלף הספרים של העם היהודי, בין ראשית הדפוס ועד סוף המאה ה־19, אף חיבור של אשה יהודייה בדפוס או בכתב יד בשפה העברית, שזכה להכרה והוקרה בימי חייה. המחברת דנה בצידוקים שהושמעו למצב זה בעם ישראל ובאומות העולם.