stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יק"א
היסטוריה

חובבי ציון ניסו לשכנע את הברון הירש לסייע בהגירה לכיוון ארץ ישראל. אולם ארץ ישראל, שהייתה נתונה באותו זמן לשלטון עות'מאני, לא הייתה יעד מועדף על הירש. הברון החליט להקים את מושבותיו בארגנטינה ובארצות הברית ואלפי יהודים מרוסיה עברו למושבותיו אלה וזכו לחיי קהילה וללימודי חקלאות. לימים פעילות החברה תשמש כטיעון לקיום תאוריית הקונספירציה האנטישמית, "תוכנית אנדיניה".
לאחר פטירתו של הברון הירש בשנת 1896, שהוריש לה הון עתק, הוחלט להוסיף את ארץ ישראל למדינות הנתמכות על ידי חברת יק"א. בתחילה, נתמכו על ידי יק"א משמר הירדן, נס ציונה וחדרה. ב-1899 ביקש הברון רוטשילד את סיוע יק"א לפיתוח ארץ ישראל ולאחר שנה יצא לפועל הסכם בין יק"א לרוטשילד, לפיו בוטלה פקידות הברון רוטשילד בארץ וניהול מושבות הברון הועבר ליק"א. הברון הבין כי תמיכתו במושבות לא נעשתה בצורה נכונה, בנוסף להפסדים כספיים רבים, יחסים מתוחים בין הפקידים והאיכרים, מרידות וביקורת שהוטחה עליו מכל הכיוונים. במסגרת ההסכם, הוקמה מועצה לארץ ישראל בראשות הברון רוטשילד, שהעביר אליה 15 מיליון פרנק זהב, לסיוע לפעילות יק"א בארץ.
בט"ו כסלו תרס"א, (1900) פרסם העיתון "המגיד" כתבה תחת הכותרת "מפת ארץ ישראל החדשה", ובהמשך הכתבה: "מפת ארץ ישראל חדשה נדפסה על ידי חברת יק"א. המפה הזאת צוירה ונרשמה כנראה בבית ספר "חברת כל ישראל חברים" בירושלים, והוועד המרכזי של החברה בפריז מצא אותה לראווה להיות נדפסת ולצאת לאור העולם. במפה רשומים כל מושבות היהודים שבארץ בדיו אדום וממנה הננו רואים כי יש לנו עד עתה שלושים נקודות יהודיות בארץ אבותינו, מן בתימה אשר בצפון ועד קסטינה אשר בנגב".
ב-1901 התמנה חיים מרגליות קלווריסקי למנהל פעולות יק"א בגליל התחתון. בשנה זאת הוקמו על ידי חברת יק"א המושבות הראשונות באזור: יבנאל וכפר תבור.
יק"א פעלה בהיקף נרחב למדי בארץ, עד פרוץ מלחמת העולם הראשונה. היא פעלה על פי שיקולים כלכליים בלבד. בעלי הפוטנציאל כמו איכרים פרטיים זכו להלוואות לטווח ארוך ובריבית נמוכה. שיטת המענקים של הברון רוטשילד, על פיה ניתנו קצבאות למשקי בית ללא קשר ליעילות העבודה, נפסקה ומתיישב שלא הצליח להתבסס בארץ, קיבל תמיכה כספית כדי לעזוב את הארץ.
בשנת 1924 החליפה חברת פיק"א (חברת התיישבות יהודים בפלשתינה - תוספת פ"א) את יק"א בפעילותה לתמיכה במתיישבים.
היסטוריה > סיוע להגירת יהודים מתחום המושב

על רקע גל ההגירה הגדול של יהודי תחום המושב אשר היה בעיצומו בראשית המאה ה-20, התגלו קשיים משמעותיים בדרכם של המהגרים אל הארץ החדשה. קשיים אלה כללו נושאים לוגיסטיים וכן מעשי נוכלות רבים במעברי הגבול ובדרכים.
על מנת לתת מענה לכל הקשיים והאתגרים האלה, הקימה יק"א מאות סניפי מודיעין מקומיים ואזוריים ברחבי תחום המושב.
היסטוריה > לאחר קום מדינת ישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
במאה ה-21 פעילה יק"א בעיקר בגליל ובנגב. החברה תומכת בפרויקטים בתחומי החינוך, החקלאות והתיירות הכפרית. הסיוע בחקלאות ובתיירות נובע מהחשיבות שמייחסת יק"א לענפים אלה כמקור הכנסה ותעסוקה עיקריים באזורי הפריפריה. נכון ל-2013 משמש סטיבן ויילי כהן (אנ') מאנגליה כנשיא החברה וזאב מילר משמש כמנהלה.
מועצת המנהלים של יק"א החליטה שמוזיאון חצרות איכרים בכפר תבור ישמש כמוזיאון יק"א, זאת בשיתוף הנהלת ועמותת המוזיאון, המועצה המקומית כפר תבור והמועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
ראו גם

פיק"א
הברון מוריס הירש
ההתיישבות היהודית בערבות קנדה בשנים 1880–1910
לקריאה נוספת

אלכס ביין, תולדות ההתיישבות הציונית, הוצאת מסדה, תש"ג-1942, ירושלים
יהודית איילון, עורכת: חנה עמית, "עת־מול - עיתון לתולדות ארץ ישראל ועם ישראל", "מלך הביצה", הוצאת יד יצחק בן-צבי, אדר ב' תשס"ג, מרץ 2003, כרך כ"ח, גיליון 4(168), עמוד 17–19
יאיר זלטנרייך, "מפגשי תרבויות? מושבות הגליל התחתון בעיני פקידי יק"א ופיק"א", קתדרה, 120 (2006), עמ' 107–134
מרוה בלוקה (עורכת), יק"א – החברה להתיישבות היהודים, עת-מול 253, נובמבר 2017
לילך ברק, השותפה השקטה: מאה שנות עשייה של יק"א בישראל 1924–2024, הוצאת יק"א בישראל, 2024
הערות שוליים

↑  לילך ברק, השותפה השקטה: מאה שנות עשייה של יק"א בישראל, 1924–2024, יק"א, 2024
↑  המגיד, ט"ו כסלו תרס"א, 1900, "מפת ארץ ישראל החדשה", מתוך: "ארץ ציון ירושלים", שלמה שבא, דן בן אמוץ, הוצאת זמורה, ביתן, מודן, תל אביב, 1973, שער שני: "שחקי, שחקי על החלומות (1883–1904)", פרק : מושבות, עמוד 76
↑  מרדכי נאור, ספר המאה, עם עובד , משרד הבטחון, 1998, עמ' 13–15
1 2  יק"א כיום, באתר יק"א
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263304105171  ISNI: 0000 0001 2259 3845  LCCN: n81058785  SUDOC: 028730178  VIAF: 129667616   WorldCat (עם VIAF): 129667616 
הנחת אבן פינה בגילת נגב בנוכחות מועצת המנהלים ומנהל יק"א זאב מילר
נמל התעופה קופנהגן קסטרופ

תחנת הרכבת בנמל
מגדל הפיקוח
נמל התעופה קופנהגן קסטרופ (בדנית: Københavns Lufthavn - Kastrup ) הוא נמל התעופה הגדול ביותר בדנמרק ובמדינות הנורדיות. הנמל ממוקם על האי אמה (Amager) שבמצר ארסונד, שמונה קילומטרים דרומית למרכז העיר קופנהגן, ו-24 ק"מ מערבית למרכז העיר מאלמה.
בשונה ממרבית שדות התעופה במדינות הנורדיות, כ-90 אחוזים מתנועת הנוסעים היא בינלאומית. בשנת 2009 עברו בנמל 19,715,451 נוסעים, ו-312.179 טון מטען.
שמו הרשמי של נמל התעופה הוא "נמל התעופה קופנהגן", אולם כדי להבדיל בינו לנמל התעופה רוסקילדה (Roskilde), מכנים את הנמל על שם העיירה הסמוכה קסטרופ.
היסטוריה

נמל התעופה נפתח לתנועה ב-20 באפריל 1925. בעת פתיחתו היה בו מסלול אחד מדשא, והוא היה אחד משדות התעופה הציבורים הראשונים.
בשנת 1932 נחתו והמריאו בשדה כ-6,000 מטוסים. בין השנים 1936-1939 נבנה הטרמינל הראשון בתכנונו של האדריכל הדני וילהלם לוריטזן (Vilhelm Lauritzen), והיה אחד המבנים הבולטים בסגנון הפונקציונליזם.
בשנת 1941 נבנה המסלול הראשון מאספלט. בשנת 1946 החלה חברת התעופה סקנדינביאן איירליינס להשתמש בשדה כבסיסה הראשי, והנמל דורג במקום השלישי בגודלו באירופה.
בשנת 1948 נחתו והמריאו בנמל כ-150 מטוסים ביום, ובשנת 1950 עברו בנמל 378,000 נוסעים.
בשנת 1954 החלה SAS להפעיל טיסות מנמל התעופה ללוס אנג'לס. בשנת 1956 עברו בנמל למעלה ממיליון נוסעים. בשנת 1960 הורחב הנמל כדי שיוכל לקלוט את מטוסי הסילון, ונבנו מגדל הפיקוח וטרמינל 2 שתוכנן אף הוא על ידי וילהלם לוריטזן.
בתחילת שנות השבעים נבנה המסלול השלישי (04R/22L) שיכל לקלוט את מטוס הבואינג 747. בשנת 1982 נחנך מסוף המטענים.
בשנת 1991 הופרט הנמל חלקית. בשנת 1998 נפתח טרמינל 3, באותה השנה עברו בנמל כ-17,000,000 נוסעים.
בשנת 1999 נבנתה תחנת רכבת מקומית בשדה, שהורחבה עם פתיחתו של גשר ארסונד בשנת 2000 גם לשוודיה.
ב-2007 נחנכה תחנת הרכבת התחתית של נמל התעופה, המהווה את תחנת הקצה הדרומית של קו M2 של מטרו קופנהגן, רכבות בקו יוצאות מנמל התעופה אל מרכז העיר מדי 5 דקות.
בשנת 2010 רכשה החברה האוסטרלית "MAp Airports"‏ 30.8% ממניות הנמל.
בתי נתיבות

בשדה התעופה ארבעה בתי נתיבות:
טרמינל 1 - הטרמינל הראשון בנמל, שימש את הטיסות הפנימיות בדנמרק, נסגר בשנת 2015.
טרמינל 2 - נבנה בשנת 1964, ומשמש לטיסות בינלאומיות.
טרמינל 3 - נבנה בשנת 1998, משמש את חברת התעופה סקנדינביאן איירליינס, והחברות בברית סטאר אלייאנס.
CPH Go - נפתח באוקטובר 2010, ומשמש את חברות התעופה הזולות, כמו איזיג'ט.
חברות תעופה ויעדים

נמל התעופה משמש כבסיס לחברות "סקנדינביאן איירליינס", "נורוויג'ן אייר שאטל", "סטאר אייר", "ג'טיים", "TUIfly נורדיק" ו"תומאס קוק איירליינס" (סקנדינביה).
בנמל התעופה פועלות יותר מ-70 חברות תעופה המפעילות טיסות לכ-180 יעדים בסקנדינביה, אסיה, אפריקה וצפון אמריקה. כמו כן פועלות בנמל גם 7 חברות מטענים.
"נורוויג'ן אייר שאטל" מפעילה טיסות שבועיות, ישירות וסדירות בין נמל התעופה בן-גוריון לנמל התעופה קופנהגן קסטרופ.
עד מרץ 2016, גם חברת סקנדינביאן איירליינס הפעילה טיסות שבועיות, ישירות וסדירות בין נמל התעופה בן-גוריון לנמל התעופה קופנהגן קסטרופ .
תאונות ותקריות

ב-26 בינואר 1947 התרסק מטוס דאגלס דקוטה בשירות KLM במהלך ההמראה, כל 22 הנוסעים ואנשי הצוות נהרגו, בהם נסיך שוודיה הנסיך גוסטב אדולף.
ב-17 בנובמבר 1957 התרסק מטוס ויקרס ויקונט בשירות בריטיש אירופאן איירוויז בעת הנחיתה בנמל, שני אנשי הצוות נהרגו.
ב-28 באוגוסט 1971 התרסק מטוס איליושין Il-18 בעת הגישה לנחיתה בנמל, הסיבה לתאונה הייתה רוח צולבת בלתי צפויה. 23 נוסעים ו-9 אנשי צוות נהרגו.
גלריה

שלט הכניסה של נמל התעופה
דלפקי ה-Check in בטרמינל 2
טרמינל 3
אזור איסוף המזוודות בטרמינל 3
טרמינל 3
בואינג 737-300 של נורוויג'ן בנמל
הערות שוליים

↑  ראו על הנמל
↑  ראו סטטיסטיקת הנמל באתר הרשמי
↑  ראו נמל התעופה בין השנים 1925-1939
↑  ראו נמל התעופה בין השנים 1940-1972
↑  ראו נמל התעופה בין השנים 1973-1999
↑  ראו נמל התעופה כיום
↑  ראו פירוט החברות הפועלות בשדה, באתר האינטרנט של שדה התעופה
↑  ראו מטוס ויקרס ויקונט התרסק בנמל התעופה
דאגלס דקוטה דומה לזה שהתרסק בשנת 1947
אוסקר גלוך

אוסקר גלוך (במרכז) מוסר לעמיתו לרד בול זלצבורג, 2024
אוסקר גלוך (נולד ב־1 באפריל 2004) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי וקיצוני ברד בול זלצבורג מהבונדסליגה האוסטרית ובנבחרת ישראל.
ראשית חייו

גלוך נולד וגדל ברחובות. אביו מקסים גלוך עלה מרוסיה בגיל 13. גלוך עסק באמנויות לחימה בצעירותו, ואביו אימן אותו בקראטה. אביו הוא גם שחקן עבר בליגה האוקראינית והמולדובית. את צעדיו הראשונים בכדורגל עשה בהיותו בן חמש במכבי שעריים הרחובותית, וכשהיה בן שש החל לשחק במחלקת הילדים של מכבי תל אביב. בגיל 14 ניסתה מכבי חיפה להחתימו על חוזה, אך גלוך ואביו העדיפו להישאר במחלקת הנוער של מכבי תל אביב. סוכן השחקנים שחר גרינברג נשלח על ידי הקבוצה החיפאית למשא ומתן, אך בסופו של דבר המשיך כסוכנו של גלוך. את לימודיו התיכוניים עשה במקווה ישראל, במטרה להיות קרוב למגרשי האימונים של מכבי תל אביב.
קריירת מועדונים > מכבי תל אביב

ב-22 באוגוסט 2021 ערך גלוך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של מכבי תל אביב, כשנכנס כמחליף בהפסד 6–7 לאחר בעיטות עונשין נגד הפועל ירושלים במסגרת גביע הטוטו 2021.
ב-11 באפריל 2022 במחזור ה-29 של עונת 2021/2022 ערך הופעת בכורה בבוגרים של ליגת העל. הוא פתח בהרכבה של מכבי תל אביב במשחק מול מכבי חיפה שהסתיים בתיקו 1–1, וכבש את שער הבכורה שלו בבוגרים. עד לסיום העונה שותף בשבעה משחקים נוספים, בהם כבש שני שערים.
בעונת 2022/2023 היה שחקן הרכב במרבית המשחקים והבקיע ארבעה שערים עד שנמכר.
ב-23 בינואר 2023, ערך את משחקו האחרון במדי מכבי תל אביב לפני המעבר לזלצבורג, בניצחון הקבוצה 3:0 על מכבי חיפה.
קריירת מועדונים > רד בול זלצבורג

ב-27 בינואר 2023 רכשה רד בול זלצבורג מהבונדסליגה האוסטרית את גלוך תמורת 7 מיליון יורו, מהסכומים הגבוהים ששולמו עבור שחקן מליגת העל הישראלית, והוא הוחתם על חוזה לארבע שנים.
ב-2 באפריל 2023 כבש את שער הבכורה שלו במשחק מול קלגנפורט, שהסתיים בניצחון בתוצאה 0–3.
ב-20 בספטמבר 2023 פתח בהרכב קבוצתו במסגרת המחזור הראשון של שלב הבתים של ליגת האלופות וכבש את השער השני לטובת קבוצתו ובכך תרם לקבוצתו לגבור על בנפיקה ליסבון במשחק שנגמר בתוצאה 2-0. בזכות השער שכבש הפך גלוך לשחקן הישראלי הצעיר ביותר אי פעם שכבש שער במסגרת ליגת האלופות.
ב-10 באוגוסט 2024 במשחק הליגה הראשון לעונת 2024/2025 הבקיע גלוך שלושער ראשון בקריירה הבוגרת בניצחון 5-1 של קבוצתו על בלאו-וייס לינץ.
קריירת נבחרות

גלוך השתתף ברוב נבחרות הנערים והנוער של ישראל (למעט בנבחרת הנערים עד גיל 17 בה לא שיחק).
מאז 2021 משחק גלוך גם בנבחרת הנוער עד גיל 19, והיה שותף להעפלתה לטורניר הסופי של אליפות אירופה לנבחרות נוער לשנת 2022, בפעם השלישית בתולדותיה. באליפות עצמה כבש גלוך ארבעה שערים (מקום שלישי בדירוג מלכי השערים) ובישל שניים נוספים, כולל שער בגמר מול אנגליה, במשחק שהסתיים בהפסד 1–3 לאחר הארכה. גלוך הוזכר כאחד מכוכבי הטורניר על ידי רשת ESPN האמריקאית ואף נבחר על ידי אופ"א ל-11 המצטיינים של הטורניר (ביחד עם עמיתיו לנבחרת הישראלית, איליי מדמון וסתיו למקין).השער שלו בגמר נבחר על-ידי אופ"א כ"שער הטורניר". לזכותו של גלוך 16 הופעות ו-4 שערים במדי נבחרת הנוער.
גלוך הוא גם חלק מסגל הנבחרת הצעירה עד גיל 21, ולזכותו תשע הופעות במדיה מאז משחק הבכורה שלו ב-2 ביוני 2022.
ב-17 בנובמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בבוגרים של נבחרת ישראל, כשנכנס כמחליף בדקה ה-59 במשחק ידידות מול זמביה שהסתיים בניצחון ביתי 2–4 לטובת ישראל. ב-20 בנובמבר 2022 כבש את שער הבכורה שלו בבוגרים במשחק כשגם פתח לראשונה בהרכב, במשחק ידידות מול קפריסין שהסתיים בהפסד ביתי 2–3. ב-16 ביוני 2023 כבש שער ניצחון ראשון במשחק רשמי מול בלארוס, כשסובב לתוך השער מבעיטת קרן.
גלוך נכלל בסגל נבחרת ישראל עד גיל 23 לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024). הוא שיחק בכל שלושת משחקי הנבחרת האולימפית שנערכו בקיץ 2024, והבקיע את שער הבכורה מול פרגוואי במשחקים האולימפיים, אולם הנבחרת הודחה בשלב הבתים.
תארים > קבוצתי

אליפות אוסטריה: 2022/2023
אלן קליין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 בדצמבר 1931 ניוארק, ארצות הברית 
 פטירה:  4 ביולי 2009 (בגיל 77) ניו יורק, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1956 
 מקום לימודים:  מכללת אופסלה, Weequahic High School 
 סוגה:  רוק 
 פרופיל ב-IMDb
 
אלן קליין (באנגלית: Allen Klein;‏ 8 בדצמבר 1931 – 4 ביולי 2009) היה איש עסקים יהודי אמריקאי. למד חשבונאות והתפרנס מניהול עסקים לסלבריטאים בכלל ולמוזיקאים בפרט. ידוע בעיקר בשל עבודתו עם להקות הביטלס והרולינג סטונז.
קורות חיים

קליין נולד למשפחה יהודית ממוצא רומני שגרה בניו ג'רזי. אמו של קליין נפטרה עוד לפני שמלאה לו שנה, ואביו השאיר את אלן הצעיר ואת שתי אחיותיו בבית יתומים יהודי. מאוחר יותר עבר להתגורר אצל דודתו. כנער, קליין עבד בעבודות שונות, בזמן שלמד בבית ספר-לילה. הוא לא היה תלמיד מצטיין בבית הספר אך הצליח היטב במתמטיקה.
קליין נשא לאישה את בטי, לאחר שסיים את לימודיו בקולג'. לזוג שלושה ילדים: ג'ודי, מנהלה הנוכחי של חברת "ABKCO", ג'ייד וג'ניפר.
קליין התפרסם לראשונה כשעזר לזמר בובי דארין לקבל את כספו בחזרה מחברת התקליטים שלו. דארין קיבל המחאה בסך מאה אלף דולר על תמלוגים שלא ניתנו לו, והתחלק בהם עם קליין. קליין נקרא "רובין הוד" של המוזיקה הפופולרית. קליין התחבב על היוצרים, אך לא זכה לחיבה מחברות התקליטים שאצלם עבדו.
הפלישה הבריטית של שנות השישים הביאה לקליין עוד לקוחות רבים. משהפכו הביטלס לאחת הלהקות החשובות ביותר במוזיקה הפופולרית, התעניין קליין ברכישתם מידי בריאן אפסטיין, דבר שקרה רק בשנת 1967, כשנפטר. עד אז, הוא הפך למנהלם של להקת הרולינג סטונז, במקומו של אנדרו לוג אולדהם, רכש חלק ממניותיה של מטרו גולדווין מאייר, והשתלט על חברת תקליטים מתקשה, קמע-פארקווי, וניסה להפוך אותה לרווחית יותר. כשהסתבך עם החוק על שאמר את שווי מניות החברה, הוא שינה את תוכניותיו. הוא איחד את קמע-פארקווי עם חברת ניהול החשבונות שלו ויצר את החברה שנודעה כ-ABKCO.
בין לקוחותיו של קליין ניתן למנות את זמרי הפופ סטיב לורנס ואדי גורם, זמר הרית'ם אנד בלוז סם קוק, זמר הפולק דונובן, המפיק המוזיקלי פיל ספקטור, ולהקות הרוק מתבודדי הרמן, החיות, הרולינג סטונז והביטלס. בזמן שעזר ללקוחותיו בענייני כספים, וביצירת חוזים חדשים מהם ירוויחו יותר, לא כל החלטותיו העסקיות היו הטובות ביותר בשבילם. בסופו של דבר קליין גמר כשבבעלותו רוב המוזיקה של הרולינג סטונז, של החיות ושל יוצרים אחרים, דבר שקטע את תקופת הרווח הארוכה שלהם. אמנים אלו לפעמים איבדו גם את הדרך הטובה בעסקים בגלל עבודתו של קליין.
קליין שיחק תפקיד חשוב בהתפרקותה של להקת הביטלס. הוא הרשים מספיק את ג'ון לנון כשהחתים אותו בן לילה, ולנון שכנע את ג'ורג' האריסון ואת רינגו סטאר לקחת את קליין. פול מקרטני, מאידך, החליט לתת לאביה של אשתו לינדה, לי איסטמן, לנהל את חשבונותיו. קליין ואיסטמן לא הסתדרו, ואיסטמן התייחס ללנון וליוקו אונו בצורה גרועה. המחלוקת בעניין אפל רקורדס, ועניינם העסקי האישי, גם תרמו למצבה של הלהקה.
לאחר התפרקותה של הלהקה, לנון, האריסון וסטאר אהבו פחות ופחות את התנהלותו של קליין, ולבסוף פיטרו אותו, ושילמו לו תשלום סופי בסך 3.5 מיליון לירות שטרלינג על שירותיו. מאוחר יותר, קליין נכנס לבעיית מיסים, וריצה מאסר בכלא על שהתחמק מתשלומי מס.
קליין המשיך בקריירה שלו, ו-ABKCO המשיכה להוציא תקליטים ישנים של הוצאת קמע-פארקווי, ושל אמנים איתם עבד קליין. כמעט כל התקליטים נחטפו מהמדפים במשך השנים, מה שהפך שירים קלאסיים כמו "96 Tears", "So Much In Love ו"Bristol Stomp" לכמעט בלתי ניתנים להשגה.
בנו של קליין, ג'ודי, הפך למנהלה של ABKCO, לאחר שבריאותו של קליין הפכה לבלתי יציבה. ב-2005 ABKCO החלה סוף סוף להוציא תקליטורים של מוזיקה שהייתה בבעלותה.
שליח (הלכה)

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  מסכת קידושין, דף מ"א, עמוד א'
 תלמוד ירושלמי:  מסכת קידושין,  פרק ב', הלכה א'
 
שליח (או שליחות) בהלכה היא האפשרות של מינוי נציג - שליח, שיפעל במקום אדם אחר - השולח, ויוכל להחיל עליו תוצאות משפטיות או הלכתיות ("שלוחו של אדם כמותו").
האפשרות הזו לפעול לטובת אדם אחר, אינה מובנת מאליה, והמפרשים נחלקו בהסבר המשפטי של הכלל.
השליח פועל מכח מינוי (מילולי) שמינה אותו השולח, ומינוי זה יכול להתבטל. השליח אמור לפעול רק בהתאם להרשאת השולח, וחריגה מההרשאה מעוררת קשיים משפטיים. על השליח ליידע את צד ג', בדבר היותו פועל כשליח מטעם אדם אחר. יש ושליח יכול למנות שליח משנה, וכמו כן יש מקרים בהם יכול אדם לפעול ללא מינוי מפורש. השולח והשליח צריכים להיות בני דעת, אך יש מגבלות נוספות ייחודיות.
ישנם מקרים בהם אין אפשרות להחיל שליחות, לדוגמה "אין שליח לדבר עבירה".
מקור הדין

מדרשי ההלכה מזכירים את דין "שלוחו של אדם כמותו" במספר מקומות כדבר ברור.
לדין שליחות מספר מקורות:
המכילתא לומדת את הדין משני פסוקים בקרבן פסח: האחד מהצווי על לקיחת השה: ”ויקחו להם. וכי כלן היו לוקחין אלא לעשות שלוחו של אדם כמותו מכאן אמרו שלוחו של אדם כמותו” (ספר שמות, פרק י"ב, פסוק ג')
הלימוד השני הוא מהציווי על השחיטה: ”ושחטו אותו. וכי כלן שוחטין אותו אלא לעשות שלוחו של אדם כמותו מכאן אמרו שלוחו של אדם כמותו” (ספר שמות, פרק י"ב, פסוק ו') ובתוספתא מובא לימוד דומה מהציווי על הקרבנות: ”צו את בני ישראל ואמרת אליהם את קרבני לחמי אי איפשר לומ' כל ישראל אלא מלמד ששלוחו של אדם כמותו” (ספר במדבר, פרק כ"ח, פסוק ב').
בתלמוד בבלי בראש סוגיית השליחות, מציגה הגמרא שני מקורות שלא נמצאים במדרשי ההלכה, וכן את הלימוד משחיטת הפסח: ”שליחות מנלן? דתניא: ושלח - מלמד שהוא עושה שליח, ושלחה - מלמד שהיא עושה שליח, ושלח ושלחה - מלמד שהשליח עושה שליח... אמר קרא אתם גם אתם לרבות את השליח... דא"ר יהושע בן קרחה: מנין ששלוחו של אדם כמותו? שנאמר: ושחטו אותו כל קהל עדת ישראל בין הערבים...” הגמרא מסבירה מדוע נדרשים כל שלושת הפסוקים. שנים (גירושין ופסח) ללמד על תחומי ההלכה השונים.
הלימוד מתרומה בא למעט את הגוי כפי שדרש רבי ינאי: ”גם אתם מה אתם בני ברית אף שלוחכם בני ברית”.
במשנה, מופיע הדין בהקשר של שליח ציבור שטעה, ”המתפלל וטעה, סימן רע לו. ואם שליח ציבור הוא, סימן רע לשולחיו, ששלוחו של אדם כמותו” (מסכת ברכות, דף ל"ד, עמוד ב'), וזהו המקור היחידי במשנה לדין זה, ובראשונים הביאו שהמקור משחיטת הפסח.
למרות ההסבר של הגמרא על הצורך בכל המקורות, רי"ף אינו מציג אלא את המקור משחיטת הפסח.
היקף הדין

דין השליחות פורש את רשתו על פעולות רבות בהלכה אולם לא על כולן. מצד אחד, יש פעולות שניתן לבצען באמצעות אחרים, וכלל לא נזקקים בהן לדין השליחות. אלו הן פעולות שלהלכה אין הקפדה מי יבצען. ומצד שני יש פעולות שלא ניתן להיעזר בהן בדין השליחות. אלו הן פעולות שההלכה הקפידה בהן על ביצוע אישי, וחסמה את האפשרות של השליחות.
היקף הדין > פעולות בהן לא נדרשת שליחות

ישנן פעולות רבות בהן אין ההלכה מקפידה כיצד הן תבוצענה. התוצאה של הפעולה היא החשובה, ואילו דרך הביצוע אינה מוגדרת מבחינה הלכתית. פעולות כאלה מכונות "מעשה קוף" שכן גם קוף יכול לבצען. מקור הדברים בדיון על שליחת עירוב:
אמ' ר' מאיר לא נמנעו בנות ישראל מלשלח עירוביהן ביד בניהן וביד בנותיהן הקטנים כדי לחנכן במצות... נתנו לקוף והוליכו נתנו על גבי בהמה והוליכתו עירובו עירוב.
מהתוספתא עולה בבירור שהולכת העירוב למקום הנחתו, אינה מצריכה כשרות משפטית, וניתנת לביצוע אפילו על ידי בעל חיים. רש"י בסוגיה זו מגדיר הגדרה חשובה. הגמרא הקשתה סתירה, בין המשנה הפוסלת עירוב שנשלח על ידי חרש שוטה וקטן, לדברי רב הונא המכשיר זאת. ותירצה שיש הבדל בין עירובי תחומין לעירובי חצירות. רש"י שם מסביר:
עירובי חצירות - דערובי רשותייהו בעלמא הוא, הלכך ממילא מיערב ואף על גב דאין מעשה הקטן כלום - לא אכפת לן כדתנן לקמן בעל הבית שהיה שותף עם שכיניו אין צריך לערב, אבל עירובי תחומין - אקנויי שביתה הוא, וקטן לא אלים למיקני.
רש"י מסביר שעירוב חצירות אינו מצריך פעולה משפטית. כל הנדרש הוא רק שהאוכל של המערב יגיע למקום המשותף. אולם בעירוב תחומין, לא ניתן להסתפק בהגעת האוכל למקום העירוב. שם נדרשת פעולה משפטית - "אקנויי שביתה", וזו לא ניתנת לביצוע על ידי קטן.

אחת הנפקויות החשובות ובעלת השלכה מעשית של הגדרה זו היא האפשרות לשלח גט ללא שליח כשר. כבר בתקופת הגאונים עלתה השאלה האם ניתן להיעזר בגויים לצורך שליחת גט. מדובר על העברת הגט ממקום מושבו של הבעל למקום האשה, כאשר את המסירה לאשה יבצע שליח כשר. כך הגיב הרא"ש על תשובת הגאון שאסרה אפשרות זו:
ודברי תימה הם דודאי אם עשה הבעל את העובד כוכבים שליח ואמר לו שימנה הוא את הישראל במקומו הוי פסול דאין שליחות לעובד כוכבים וגם אינו בר כריתות אבל הכא כיון דלא עשה העובד כוכבים אלא מעשה קוף בעלמא ומינה הבעל בכתבו את ישראל שבאותו מקום שליח למה יפסל הגט וכן נוהגין באשכנז ובצרפת ע"פ דברי ר"ת לשלוח גט וקידושין על ידי עובד כוכבים
למעשה בעקבות פסיקה זו, רווח השימוש בשליחים ובן בדואר לצורך הבאת גיטין.

יש פעולות שאינן מוגדרות כמעשה קוף, אולם אין בהן הקפדה על ביצוע אישי. במקרה כזה לא נדרשת הלכת השליחות, כי לא נדרש שהעושה את הפעולה ייחשב כמותו - כמו השולח. הרשב"א פסק שניתן לבצע עונש של בית דין ואפילו עונש מיתה באמצעות גוי:
חיי דמר שכך אני סבור שיכולין בית דין לצוות לגוי לזרוק פתילה לתוך פיו. שאין הגוי אלא שלוחו של בית דין ואין מיתת בית דין צריך גופו של בית דין.
ישנן פעולות הקשורות לתהליך הקנין שחלקו אחרונים אם ניתן לבצען ללא דין השליחות. כגון מסירת החפץ הנקנה מידי המוכר לקונה, על מנת שהקונה יעשה קנין. וכן העברת תשלום למוכר על מנת שמוכר ימכור לקונה.
היקף הדין > פעולות בהן לא ניתן להיעזר בדין שליחות

ישנן פעולות שברור לכל אחד שלא ניתן לבצען באמצעות שליח. אולם קולמוסים רבים נשתברו על הגדרה מדויקת של הדברים. המקור המפורסם ביותר בנושא זה הוא התוספות רי"ד:
יש מקשים א"כ לכל דבר מצווה יועיל השליח ויאמר אדם לחבירו שב בסוכה בעבורי הנח תפילין בעבורי. ולאו מילתא היא שהמצוה שחייבו המקום לעשות בגופו האיך יפטר הוא על ידי שלוחו והוא לא יעשה כלום בוודאי בגירושין ובקדושין מהני כי הוא המגרש ולא השליח שמה כתב בגט אנא פלוני פטרית פלונית וכן נמי האשה למי היא מקודשת כי אם לו והיא אשתו וכן בתרומה הוא נותן התרומה מפירותיו וכן בפסח הוא אוכלו ועל שמו ישחט ויזרק הדם אבל בסוכה הכי נמי יכול לומר לשליחו עשה לי סוכה והוא יושב בה אבל אם ישב בה חבירו לא קיים הוא כלום וכן לולב וציצית וכל המצות
המפרשים נחלקו כיצד יש להבין את תשובתו של הרי"ד.
מהרישא של דבריו ניתן להתרשם שהעיקרון הוא הבחנה בין פעולות שמצריכות פעולה גופנית, לפעולות שאינן כאלה. אולם מאחר שכל פעולה שאדם עושה מתבצעת באמצעות גופו, חידדו האחרונים את ההגדרה. פעולות בהן גופו אינו רק מבצע הפעולה אלא גם נשוא הפעולה. הסבר זה לוקה בחיסרון שאין לנו כלל או הגדרה אילו מצוות נכללות תחת דרישה זו. האם למשל מצות נטילת לולב היא מצווה שבגופו? ומה לגבי מצוות התפילה?
מהסיפא של דברי הרי"ד, ניתן להבין שרק מצוות שבהן ברור שהפעולה נעשית עבור השולח, ניתן לבצע באמצעות שליח. מצוות כמו קידושין וגירושין הרי ברור שמדובר באשת השולח, ולא ניתן לייחס את הפעולה לשליח. אבל כל פעולה אחרת שניתן ליחסה לשליח, לא ניתן לבצעה אלא באופן אישי.
תשובה שונה לבעיה זו הציג האור זרוע:
מאי שנא הפרשת חלה שיכול לקיים מצותו על ידי שליח מכל המצות תפילין וציצית סוכה ולולב ואכילת מצה? ושמא שחיטה והפרשת חלה אין מצוותן אלא שתתקן העיסה מדכתיב גבי תרומה גם אתם אשמעינן שעיקר מצותה רק לתקן העיסה וליתן חלה לכהן. וכן שישחט הנשחט וכן קידושין עיקר המצוה שתהא לו אשה מקודשת. וכן בגירושין ובהפרשת תרומה ושחיטת קדשים ובקביעת מזוזה ועשיית מעקה. אבל בתפילין וציצית ואכילת מצה וסוכה ולולב אין שייך שליחות.
לפי זה ההבחנה היא בין מצוות שמטרתן הפעולה עצמה, למצוות בהן המטרה היא התוצאה של הפעולה. אין צורך להגדיר איזו מצווה היא בגוף. כל מצווה שאין לה תוצאה, מטרתה היא הפעולה ולא ניתן לבצעה על ידי שליח.
ה'קצות החושן' (קפב,א) מתרץ שאפשר לחלק בין מצוות פעילות לסבילות, כאשר המשלח שולח את השליח לעשות פעולה שהתכונה שלה פעילה כגון שחיטת פסח, מייחסים את המעשה שלו לבעלים, אך במצוות תפילין שצריך שהאדם יניח על הראש של עצמו,פה לא שייך לומר שהראש של השליח יחשב לראש של המשלח משום שעצם זה שהראש מונח בתפילין זו מצווה סבילה ועל זה אי אפשר למנות שליח.
היקף הדין > פעולות בהן לא ניתן להיעזר בדין שליחות > חליצה

מצוות חליצה מעוררת עניין מיוחד. לכאורה החליצה היא פעולה משפטית כמו גירושין ולפי זה אמורה הייתה להיעשות על ידי שליח. אולם בגמרא נאמר שחליצה אינה ניתנת לביצוע באמצעות שליח. לפי האמור לעיל, ניתן להסיק מכאן שחליצה אינה פעולה משפטית רגילה. בחליצה יש להלכה מגמה שבפעולת החליצה כשלעצמה, ולא רק בשביל התוצאה של שחרור האשה.
הגמרא שם יוצרת זיקה בין שליחות לתנאי. פעולות הניתנות לביצוע על ידי שליח, הן גם הניתנות להתנאה. הראשונים הסבירו זיקה זו:
וי"ל דהיינו טעמא דהואיל והמעשה כל כך בידו שיכול לקיימו על ידי שליח סברא הוא שיהא כמו כן בידו לשוויי ביה תנאה אבל חליצה שאין בידו לקיימה על ידי שליח לא הוי בידו נמי למירמי ביה תנאה ואפילו לא יתקיים התנאי יהיה המעשה קיים
וביאר זאת רבי מאיר משמחה מדווינסק: "והגדר, דדברים שנמסרין לשליח עיקרן הכוונה והרצון. ועל זה שפיר מהני תנאי, אבל בחליצה שאינו נמסר לשליח, א"כ הוא עיקרו המעשה בגוף, לכן לא נמסר על ידי שליח, ולכן לא מהני תנאי". גם מכאן עולה שחליצה אינה פעולה משפטית רגילה.
היקף הדין > פעולות בהן לא ניתן להיעזר בדין שליחות > הפרת נדרים

מן הגמרא בנדרים, הדנה בדין של שמיעת הבעל את הנדר כדי להפיר אותו, עולה ששליח אינו יכול להחליף את הבעל בביצוע שמיעה זו. דין זה מוסבר על ידי הרא"ש באמצעות טענה עקרונית: "דבמידי דממילא לא שייך מנוי שליחות". במילים שלנו לא ניתן למנות שליח לבצע פעולה פסיבית. בספר 'קצות החושן' ציטט את דברי התוספות רי"ד הנ"ל, והקשה עליהם משליחות לדבר עבירה. שכן שם לולי לימוד הגמרא היה דין שליחות והרי לכאורה מדובר בדברים שלפי הרי"ד לא שייך בהם שליח. והוא מציע הסבר המבוסס על דברי הרא"ש:
כיון דשליח של אדם כמותו לא אמרינן אלא במידי דעשיה, דאז הו"ל מעשה שלוחו כמותו. אבל במידי דליכא עשיה לא אמרינן שליח של אדם כמותו. וכמ"ש הרא"ש בפירושו לנדרים דף ע"ב... דבמידי דממילא לא שייך מינוי שליחות עכ"ל. ומש"ה בפסח וקידושין וגירושין הו"ל מעשה שליח כמותו וכאילו הוא בעצמו שחט הפסח. וכן בקידושין וגירושין כאילו הבעל עצמו נתן הקידושין או הגירושין. ...אבל בתפילין כשהשליח מניח התפילין הנחה זו שהיא עשיה חשוב כאילו המשלח עשה הנחה זו, אבל אכתי לא הניח התפילין על ראשו אלא על ראש שלוחו דאין גוף השליח כגוף המשלח כיון דבמידי דממילא לא שייך מינוי שליחות.