stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נעימות
הערות שוליים

1 2 3  Thompson, E.R. (באוקטובר 2008). "Development and Validation of an International English Big-Five Mini-Markers". Personality and Individual Differences. 45 (6): 542–548. doi:10.1016/j.paid.2008.06.013. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Graziano, W.G., & Eisenberg, N. (1997). Agreeableness; A dimension of personality. In R. Hogan, S. Briggs, & J. Johnson, (1997). Handbook of Personality Psychology. San Diego, CA: Academic Press.
↑  Matsumoto, D.; Juang, L. (2012). Culture and Psychology: 5th Edition. Belmont, CA: Wadsworth-Cengage Learning. p. 271. ISBN 978-1-111-34493-1.
↑  Allport, G. W.; Odbert, H. S. (1936). "Trait names: A psycholexical study". Psychological Monographs. 47 (1): i–171. doi:10.1037/h0093360.
↑  Cattell, R. B. (באוקטובר 1943). "The description of personality: Basic traits resolved into clusters". Journal of Abnormal and Social Psychology. 38 (4): 476–506. doi:10.1037/h0054116. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Cattell, R. B. The Description and Measurement of Personality. New York: World Book.
↑  "The 16PF® Questionnaire". IPAT. אורכב מ-המקור ב-29 בפברואר 2012. נבדק ב-16 בפברואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Pervin PhD, Lawrence A.; John PhD, Oliver P. (1999). Handbook of Personality: Theory and Research (2nd Edition). New York: Guilford Press. pp. 102–138. ISBN 978-1-57230-695-0.
↑  Goldberg, L.R.; Johnson, JA; Eber, HW;  et al. (2006). "The international personality item pool and the future of public-domain personality measures". Journal of Research in Personality. 40 (1): 84–96. doi:10.1016/j.jrp.2005.08.007.
↑  Goldberg, L.R. (1992). "The development of markers for the Big-Five factor structure". Psychological Assessment. 4 (1): 26–42. doi:10.1037/1040-3590.4.1.26.
↑  Saucier, G (1994). "Mini-Markers – a brief version of Goldberg's unipolar big-five markers". Journal of Personality Assessment. 63 (3): 506–516. doi:10.1207/s15327752jpa6303_8. PMID 7844738.
↑  Bierman, K. L. (2003). Peer rejection: Developmental processes and intervention strategies. New York: The Guilford Press.
↑  Tobin R.M.; Graziano W.G.; Vanman E.; Tassinary L. (2000). "Personality, emotional experience, and efforts to control emotions". Journal of Personality & Social Psychology. 79 (4): 656–669. doi:10.1037/0022-3514.79.4.656.
↑  Graziano W.G.; Jensen-Campbell L.A.; Hair E. C. (1996). "Perceiving interpersonal conflict and reacting to it: The case for agreeableness". Journal of Personality & Social Psychology. 70 (4): 820–835. doi:10.1037/0022-3514.70.4.820.
↑  Laursen B.; Pulkkinen L.; Adams R. (2002). "The antecedents and correlates of agreeableness in adulthood". Journal of Developmental Psychology. 38 (4): 591–603. doi:10.1037/0012-1649.38.4.591. PMC 2730208. PMID 12090488.
משא נעים ( ויליאם-אדולף בוגרו, 1895)
מקיאווליזם (פסיכולוגיה)

מקיאווליזם הוא מרכיב ב"שילוש האפל", מושג המתאר שלוש תכונות אנטי-חברתיות ואת החפיפה ביניהם.
בפסיכולוגיה, מקיאווליזם היא תכונת אישיות שמאופיינת במניפולטיביות, הונאה, קשיחות, אדישות מוסרית, ורמות גבוהות של ממוקדות-עצמית, לעיתים תוך ניצול ופגיעה בסובבים אותם על מנת לקדם מטרות אישיות.
המושג נגזר משמו של המדינאי והפילוסוף ניקולו מקיאוולי. שני הפסיכולוגים החברתיים ריצ'רד קריסטי (Richard Christie) ופלורנס ל. גאיס (Florence L. Geis) טבעו את המושג כמבנה פסיכולוגי וכתכונה אישיותית. בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 הם השתמשו בהצהרות ערוכות וקצרות בהשראת יצירותיו של מקיאוולי על מנת לחקור מאפיינים מניפולטיביים בהתנהגות האנושית.
סולם המדידה שלהם MACH IV הוא כלי לדיווח עצמי והוא הפך מאז לסטנדרט המקובל על מנת למדוד את התכונה. אנשים שמקבלים ניקוד של 60 ומעלה (High Machs) בסולם זה מאופיינים בנטייה להונאה, ניצול ציני של הזולת, ומזג חסר אמפתיה. למרות שהתכונה קרויה על שמו של מקיאוולי, מבהירים החוקרים בעבודתם המקורית שהם השתמשו במשפטים והצהרות מיצירותיו של מקיאוולי כמעין מבחן לחקור התנהגות מתעתעת ומניפולטיבית, וכי מטרת המחקר שלהם אינה מקיאוולי כדמות היסטורית.
מרכיבים

כאשר פיתחו קריסטי וגאיס את המבנה, הם שיערו כי אנשים עם אישיות "מקיאוולית" יהיו בעלי המאפיינים הבאים:
חוסר אפקט בקשרים בין-אישיים: בפסיכולוגיה, אפקט היא החוויה הסובייקטיבית של מצב רגשי. לפי קריסטי, ככל שהמעורבות הרגשית גדולה יותר, כך גדלה הסבירות להזדהות עם נקודת המבט הזולת. מרגע שהאדם מרגיש אמפתיה כלפי הזולת, כך גדל הקושי לתמרן ולהשפיע עליהם לעשות את הדברים שלא ירצו לעשות. לכן, באופן כללי, אם הפרט תופס את הזולת כאובייקט להגשמת מטרותיו, כך גדל הסיכוי שלו להצליח.
אדישות למוסר – לפי קריסטי וגאיס, אדם עם סגנון מקיאוולי לא יעסיק את עצמו בבעיות המוסריות של פעולה מסוימת, אלא יהיה בעל נקודת מבט תועלתנית באינטראקציה שלו עם אחרים.
היעדר פסיכופתולוגיה – למרות שקריסטי וגאיס לא מציעים כי אדם מקיאוולי אינו סובל כלל מהפרעות נפשיות, הם טוענים כי בדרך כלל תהיה לו או לה נקודת מבט אינסטרומנטלית, ללא פסיכוזה, או החצנת התנהגות משמעותית.
מחויבות אידאולוגית נמוכה – לפי קריסטי וגאיס, אנשים מניפולטיביים יתמקדו בטקטיקות שישרתו מטרות אישיות מאשר אידאולוגיות.
מדידה

סולם המדידה MACH-IV הוא סולם למילוי עצמי, בו נדרשים הנבדקים לדרג כל הצהרה מ-1 שהוא "לא מסכים" ל-5 שהוא "מסכים מאוד". הסולם כולל 20 פריטים.
לעולם אל תספר לאף אחד את הסיבה האמיתית שעשית משהו, אלא אם כן זה מועיל לעשות זאת.
הדרך הטובה ביותר להתמודד עם אנשים היא לומר להם את מה שהם רוצים לשמוע.
יש לנקוט בפעולה רק כאשר אתה בטוח שהיא נכונה מבחינה מוסרית.
רוב האנשים הם טובים ואדיבים.
בטוח להניח שלכל האנשים יש תכונות סדיסטיות ומרושעות והם ייצאו לאור כאשר תינתן להם ההזדמנות.
כנות היא המדיניות הטובה ביותר בכל המקרים.
אין תירוץ לשקר למישהו אחר.
אנשים לא יעבדו קשה אלא אם כן הם יוכרחו לעשות זאת.
עדיף להיות צנוע וישר מאשר להיות אדם חשוב ולא ישר.
כשאתה מבקש ממישהו לעשות משהו עבורך, עדיף לומר את הסיבות האמיתיות לכך במקום סיבות שיש להן משקל רב יותר.
רוב האנשים שמתקדמים בעולם מנהלים חיים נקיים ומוסריים.
כל מי שסומך לחלוטין על מישהו אחר פשוט מבקש שירמו אותו.
ההבדל הגדול ביותר בין רוב הפושעים לאנשים אחרים הוא שהפושעים הם טיפשים מספיק כדי להיתפס.
רוב האנשים הם אמיצים.
זה חכם להחמיא לאנשים חשובים.
אפשר להיות טוב מכל הבחינות.
פי. טי. ברנום טעה כאשר אמר שבכל דקה נולד פראייר.
קשה להתקדם בלי לחתוך פינות פה ושם.
אנשים הסובלים ממחלות חשוכות מרפא צריכים לקבל את הבחירה לסיים את חייהם ללא כאב.
רוב האנשים שוכחים בקלות את מות הוריהם אך לא את אובדן רכושם.
מדידה > תוקף

בספרות המקצועית קיימים מספר כלי מדידה לתכונת האישיות. אולם, ככלי לדיווח עצמי תקפותו ומהימנותו של סולם MACH-IV תלויים בגורמים רבים כגון ההקשר השימוש בו, הטיית רצייה חברתית, האוכלוסייה הנחקרת, מטרות המחקר הספציפיות, סגנון התגובה של הנבדקים, ומטרות המחקר הספציפיות.
מאפיינים > אינטליגנציה וקוגינציה

מקיאווליזם נקשרת לעיתים קרובות להנחה שבעלי תכונה זו הם בעלי אינטליגנציה גבוהה, או יכולת "לקרוא" אנשים אחרים במצבים חברתיים. עם זאת, גוף מחקר גדול מצא כי מקיאווליזם אינו קשור למנת משכל או אל גורם g.
עוד נמצא כי ניקוד גבוה בשאלון MACH IV קשור לאינטליגנציה רגשית נמוכה, כפי שהיא מוערכת הן על ידי שאלונים וביצועים במטלות. בנוסף, נמצא קשר חלש בין מקיאווליזם לבין תאוריה של תודעה – היכולת לייחס רגשות ומחשבות לאחרים בסיטואציות חברתיות.
מחקרים אחרים הציעו הסברים חלופיים לליקויים הקוגניטיביים המאפיינים אנשים עם ניקוד MACH גבוה. למשל, במחקר אחד הוצע כי לאנשים עם ניקוד MACH גבוה יש את היכולת למנטליזציה ספונטנית – שלא כמו תאוריה של תודעה, מושג זה מקבל ביטוי בהקשר מוטיבציוני וכרוך בהנחה שאנשים ביחסים החברתיים שלהם עושים מאמץ כדי לחקור את המחשבות והכוונות של אחרים, יחד עם מוטיבציה להעלות השערות לגבי מצבם הנפשי של אחרים. לבסוף, הוצע כי ייתכן כי היכולת של אנשים עם ניקוד MACH גבוה אינה קשורה ליכולות קוגניטיביות, אלא לנכונות שלהם לתמרן את הזולת לצורך הגשמת מטרותיהם.
ראו גם

השילוש האפל
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  Studies in Machiavellianism, ScienceDirect (באנגלית)
↑  MACH-IV: Machiavellianism Test, openpsychometrics.org
1 2  D. S. Wilson, D. Near, R. R. Miller, Machiavellianism: a synthesis of the evolutionary and psychological literatures, Psychological Bulletin 119, 1996-03, עמ' 285–299 doi: 10.1037/0033-2909.119.2.285
↑  Elizabeth J. Austin, Daniel Farrelly, Carolyn Black, Helen Moore, Emotional intelligence, Machiavellianism and emotional manipulation: Does EI have a dark side?, Personality and Individual Differences 43, 2007-07, עמ' 179–189 doi: 10.1016/j.paid.2006.11.019
↑  M. Lyons, T. Caldwell, S. Shultz, Mind-reading and manipulation — Is Machiavellianism related to theory of mind?, Journal of Evolutionary Psychology 8, 2010-09, עמ' 261–274 doi: 10.1556/JEP.8.2010.3.7
↑  Zsofia Esperger, Tamas Bereczkei, Machiavellianism and Spontaneous Mentalization: One Step Ahead of Others, European Journal of Personality 26, 2012-11, עמ' 580–587 doi: 10.1002/per.859
איל וולו

| --- | --- |

 מקום הקמה:  סיציליה 
 תקופת הפעילות:  מ-2009 
 סוגה:  פופ אופראי 
 שפה מועדפת:  אנגלית, צרפתית, ספרדית 
 חברת תקליטים:  גפן רקורדס 
 פרסים והוקרה:  פסטיבל סן רמו 
 www.ilvolomusic.com
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 ג'אנלוקה ג'ינובלה פיירו ברונה איגנאציו בוסקטו 
 
אי וולו (באיטלקית: Il Volo, הטיסה) היא שלישיית בנים פופ אופראית איטלקית, "פופרה". הרכב השלישייה, ג'אנלוקה ג'ינובלה, פיירו ברונה ואיגנציו בוסקטו.
להקת איל וולו זכתה בפסטיבל סן רמו 2015, סיימה במקום שלישי (מקום ראשון בהצבעה הטלפונית של הקהל) באירוויזיון 2015 עם השיר "Grande amore" (אנ') וזכתה בפרס התקשורת של פרסי מרסל בזנסון.
תחילת דרכם

בשנת 2009 השתתפו ג'אנלוקה ג'ינובלה, פיירו ברונה ואיגנציו בוסקטו בתחרות זמר איטלקית לנוער שנערכה בסן רמו ושודרה בטלוויזיה. בשלוש התוכניות הראשונות הם שרו בנפרד ובתוכנית הרביעית הם שרו בהצלחה רבה את השיר הקלאסי 'O sole mio, בדומה לשלושת הטנורים (פלאסידו דומינגו, חוזה קררס ולוצ'אנו פבארוטי).
בתחילת דרכם השם של ההרכב היה "I Tre Tenorini" (שלושת הטנורים), אך שמם שונה מאוחר יותר ל-"The Tryo" (השלישייה) בשם זה, ב-2010 הם השתתפו בסינגל הצדקה "We Are the World 25 for Haiti", גרסה מחודשת לשיר "We Are the World" משנת 1985. בפברואר של אותה שנה, הם גם ביצעו את השירים "גרנדה" ו"Un amore così grande" עבור ראניה, מלכת ירדן בפסטיבל סן רמו. בסוף 2010, שמם שונה סופית ל"איל וולו" - "הטיסה".
חברי הלהקה

פיירו ברונה
איגנציו בוסקטו
ג'אנלוקה ג'ינובלה
פיירו ברונה (נולד ב-24 ביוני 1993 בנארו (אנ'), אגריג'נטו, סיציליה) הוא טנור ספינטו. יש לו צליל דרמטי ועדיין מגיע בקלות לתווים גבוהים יותר.
איגנציו בוסקטו (נולד ב-4 באוקטובר 1994 בבולוניה, אמיליה-רומאניה, להורים סיציליאנים ממרסלה ופטרוזינו (אנ')) הוא טנור לירי בעל גוון צלול ובהיר.
ג'אנלוקה ג'ינובלה (נולד ב-11 בפברואר 1995 ברוזטו דלי אברוצי (אנ'), אברוצו. שמו המלא ג'אנלוקה ג'ינובלה די ויטוריו) הוא בריטון לירי. יש לו גוון חם, מסוגל לשיר תווים נמוכים מאוד.
דיסקוגרפיה

איל וולו (2010)
אנחנו אהבה (2012)
חג מולד שמח: אלבום חג המולד (2013)
Grande amore‏ (2015)
Ámame‏ (2018)
מוזיקה (2019)
איל וולו שרים מוריקונה (2021)
לאסטרה (2024)
חגית מסר-ירון

| --- | --- |

 לידה:  13 במאי 1953 (בת 71) רמת השרון, ישראל ישראל
 עיסוק:  חוקרת בתחום הנדסת החשמל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב
 מנחה לדוקטורט:  יחזקאל בר-נס
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב
 תלמידי דוקטורט:  יאיר נועם 
 פרסים והוקרה:  מדליית IEEE ‏(2024)
 https://www.messer.sites.tau.ac.il/
 תרומות עיקריות
 חקר עיבוד אותות סטטיסטי
 
חַגִּית מֶסֶר-יָרוֹן (נולדה ב-13 במאי 1953) היא פרופסור אמריטה בבית הספר להנדסת חשמל באוניברסיטת תל אביב ויו"ר ארגון "בשער - קהיליה אקדמית למען החברה בישראל". כיהנה כסגנית יו"ר המועצה להשכלה גבוהה (מאוקטובר 2013 ועד פברואר 2016). בתפקידים קודמים, כיהנה בתפקיד נשיאת האוניברסיטה הפתוחה, סגנית הנשיא למחקר ופיתוח באוניברסיטת תל אביב, והמדענית הראשית של משרד המדע והטכנולוגיה.
מסר-ירון היא האישה הראשונה בישראל שמונתה לפרופסור מן המניין להנדסת חשמל.
ביוגרפיה

מסר-ירון גדלה ברמת השרון, בתם של טובה שהייתה מורה לביולוגיה ועודד מסר, מנכ"ל משרד העבודה והמפקח על הבנקים בבנק ישראל. רכשה את תאריה האקדמאים (תואר ראשון, שני ושלישי בהנדסת חשמל ואלקטרוניקה) באוניברסיטת תל אביב. מנחה הדוקטורט שלה היה פרופ' יחזקאל בר-נס (אנ').
ב-1986, לאחר פוסט-דוקטורט באוניברסיטת ייל בהנחיית פרופ' פיטר שולטהייס, היא הצטרפה כחברת סגל לאוניברסיטת תל אביב. בנובמבר 2005 נבחרה לכהן כסגנית הנשיא למחקר ופיתוח, תפקיד אותו מילאה במשך כ-3 שנים. טרם מינויה לסגנית הנשיא למו"פ, כיהנה במגוון תפקידים באוניברסיטת תל אביב, לרבות יו"ר ועדת הקבלה של הפקולטה להנדסה, ראש המגמה להנדסת חשמל וראש בית הספר ללימודי הסביבה ע"ש פורטר.
מסר-ירון נשואה ואם לשלושה.
מחקר

תחום המחקר העיקרי של פרופ' מסר-ירון הוא עיבוד אותות סטטיסטי, עם יישומים לאיכון וגילוי קורנים בשימוש במערך של קולטים, ולמערכות תקשורת. פרופ' מסר-ירון שימשה כעורכת בעיתונים בינלאומיים בתחום מחקרה, פרסמה עשרות מאמרים בעיתונים ולמעלה ממאה בכנסים רלוונטיים, הוזמנה להתארח במוסדות מחקר מובילים בעולם והנחתה עשרות סטודנטים למסטר ולדוקטורט בעיבוד אותות. בשנת 2007 פרסמה ב-Science מאמר פורץ דרך המציע שימוש במדידות המתבצעות ברשתות תקשורת אלחוטית לניטור הסביבה, שעורר עניין רב בכל העולם. קודם לכן, בשנת 1997 נבחרה למרצה המצטיינת של הפקולטה להנדסה ובשנת 2000 הוענקה לה דרגת fellow מטעם איגוד מהנדסי החשמל והאלקטרוניקה העולמי, IEEE, על תרומתה למחקר בתחום התמחותה. היא הוזמנה כדוברת מרכזית בשורה של כנסים בינלאומיים בתחומי מחקרה.
בנוסף לפעילותה הפורמלית באקדמיה, היא מתעניינת ועוסקת במדיניות מדע והשכלה גבוהה, בקידום נשים במדע וטכנולוגיה, ובסוגיות אתיות של מדע, מחקר ופיתוח. בנושאים אלו הרצתה, כתבה ופרסמה במגוון מסגרות, לרבות קורס ששודר ב-2006 באוניברסיטה המשודרת של גלי צה"ל שנקרא "הקפיטליזם של הידע".
במקביל לפעילותה האקדמית במחקר, בהוראה ובהנחיית תלמידים לתארים מתקדמים, עסקה פרופ' מסר-ירון בייעוץ לתעשייה בישראל בנושאים של עיבוד אותות. עם תלמידיה לדוקטורט במרוצת השנים, נמנים הפרופסורים ג'וזף טבריקיאן (אמריטוס) מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, איציק ברגל ויאיר נועם מאוניברסיטת בר-אילן וכן חברי הסגל ד"ר יונתן אוסטרומצקי מאוניברסיטת תל אביב.
תפקידים ציבוריים

בין השנים 1996–1999 כיהנה כחברה ברשות לשירותים ציבוריים – חשמל, ובתקופה שבין 2000 ל-2003 הייתה המדענית הראשית וראש מנהל המדע במשרד המדע, התרבות והספורט. כיהנה במגוון מועצות, ועדות ופורומים בארץ ובעולם, ביניהם: יו"ר המועצה הלאומית לקידום נשים במדע וטכנולוגיה, אותה יזמה והקימה; ועדת המדע של אונסק"ו בישראל (יו"ר), מועצת המנהלים של קרן המדע ארצות הברית ישראל BSF (יו"ר); וכן בוועדות שונות של הקהילה האירופית, לרבות בוועדת ההיגוי של הקישור הישראלי לתוכנית המסגרת האירופית. כיום היא חברה בהנהלת ה EPWS – האיגוד האירופי לנשים מדעניות, והיא נציגת ישראל לוועדת האתיקה של אונסק"ו (COMEST).
כיהנה כנשיאה השביעית של האוניברסיטה הפתוחה בין 1 באוקטובר 2008 עד 3 בספטמבר 2013, במקומה מונה פרופסור יעקב מצר.
באוקטובר 2013 מונתה לסגנית יו"ר המועצה להשכלה גבוהה בידי שר החינוך שי פירון, שמתוקף משרתו הוא גם יו"ר המועצה להשכלה גבוהה. בנובמבר 2015 פנה אליה מחליפו נפתלי בנט בבקשה שתסיים את תפקידה. היא המשיכה בתפקידה עד למינוי מחליפתה ד"ר רבקה ודמני-שאומן. החלפתה לוותה בקולות מחאה מצד חמישה חברים נוספים במל"ג שהתפטרו עימה בפברואר 2016, בדרישה להחלפת המועצה כולה. ב-2016 נמנתה עם מייסדות חברת ClimaCell.
מאז 2007 פרופ' מסר-ירון היא חברה בוועד המנהל של המרכז לטכנולוגיה חינוכית ומאז 2017 מכהנת כיו"ר עמותת "בשער" - עמותה של חברי סגל אקדמי באוניברסיטאות ובמוסדות להשכלה גבוהה בישראל, לקידום ערכים ליברליים ואוניברסליים וערכי מורשת ישראל ברוח מגילת העצמאות.
בעשור השלישי של המאה ה-21, היא מכהנת כחברה בוועדה המכוונת של תהליכי ביקורת העמיתים ובוועדה למדיניות ציבורית גלובלית ב-IEEE, כחברת הוועד המנהל במכון לחקר ימים ואגמים וכחברה במועצת המנהלים של רמות ליד אוניברסיטת תל אביב וקרן TAU Ventures.
פרסים והוקרה

פרס הצטיינות בהוראה בפקולטה להנדסה ע"ש איבי ואלדר פליישמן (1997)
חברה בוועדות טכניות של IEEE בתחום עיבוד האותות (1994–2010)
עורכת משנה בכתב העת IEEE בתחום מעברי עיבוד אותות (1994–1996)
עורכת משנה בכתב העת IEEE בתחום עיבוד האותות (1996–1999)
עמיתת IEEE על תרומותיה בתחום עיבוד אותות סטטיסטיים, הערכת עיכובים בזמן ועיבוד באמצעות מערכי קולטים (2001)
חברה במערכת כתב העת IEEE לנושאים נבחרים בתחום עיבוד האותות (2006–2010)
חברה במערכת כתב העת IEEE למעברי עיבוד אותות (2009–2012)
יו"ר משותפת של סדנאות IEEE בתחומי מערכי קולטים וסטטיסטיקה מסדרים גבוהים (1999, 2010)
ה-reviewer הטובה ביותר של IEEE בתחום מדעי כדור הארץ וחישה מרחוק (2009)
מדליית WIPO, הארגון העולמי לקניין רוחני (2009)
פאנליסטית בוועדת האו"ם למעמד האישה, המושב ה-55 (2011)
פרס IEEE למאמר הטוב ביותר בעיבוד אותות (2011)
עמיתת כבוד של האוניברסיטה הפתוחה (2016)
מחזיקת הקתדרה ע"ש קרנצברג לעיבוד אותות (2016)
חברת נבחרת הדירקטורים (2017, 2022)
עמיתת PIFI ופרס חוקרת אורחת מטעם האקדמיה הסינית למדעים (2018)
עמיתת IEEE לכל החיים (2019)
המאמר הטוב ביותר של ICASSP - פיינליסטית (2020)
פרס IEEE ע"ש קלמנטינה סדווה (2020)
מדליית IEEE לטכנולוגיות סביבה ובטיחות (אנ') (2024)
הערות שוליים

↑  "Former Heads of School". en-environment.tau.ac.il.
↑  שירית אביטן כהן, מרצים נגד פיטורי סגנית יו"ר המל"ג: "שרירותיים", באתר nrg‏, 8 בדצמבר 2015
 שירית אביטן כהן, בצעד חסר תקדים: שישה חברי המל"ג התפטרו מתפקידם, באתר nrg‏, 21 בפברואר 2016
שירית אביטן כהן, "מסר-ירון עצמה הייתה מינוי פוליטי של פירון", באתר nrg‏, 21 בפברואר 2016.
↑  גופים מנהלים, באתר https://www.bashaar.org.il/
1 2  "IEEE Conduct Review Committee". נבדק ב-2024-08-16.
↑  "IOLR Management". נבדק ב-2024-08-16.
↑  "About RAMOT". נבדק ב-2024-08-16.
↑  "פרס הנובל" של הנדסת חשמל יוענק לפרופ' חגית מסר ירון, באתר ynet, 19 במרץ 2024;
2024 IEEE Medal for Environmental and Safety Technologies, IEEE
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312819205171  MGP: 204499  VIAF: 297130962   WorldCat (עם VIAF): 297130962
ניסויים בבעלי חיים

95% מחיות המעבדה הן חולדות ועכברים. בתמונה חולדת מעבדה לבקנית. חיות מעבדה לבקניות מאפשרות מבט בכלי הדם שלהן דרך עיניהן וחוסכות את הצורך בניתוחן
ניסויים בבעלי חיים הם שיטות מחקר ניסוייות המתבצעות בבעלי חיים. ניסויים בבעלי חיים מתבצעים במסגרת מחקרים בביולוגיה, במדעי הרפואה, בפסיכולוגיה, באיכות הסביבה (כולל פיתוח חומרי הדברה, בדיקת יעילותם ורעילותם) ובטכנולוגיה (כולל פיתוח כלי נשק, ניסויים בשימוש בבעלי חיים כאמצעי לחימה), מוצרי ותוספי מזון, קוסמטיקה, טבק וחומרי ניקוי. ניסויים בבעלי חיים משמשים בין היתר כאמצעי לביצוע מחקר רפואי בסיסי והבנת תהליכים ביולוגים כלל-מערכתיים אשר לא ניתן לבצע בבני אדם מסיבות מוסריות. ניסויים בבעלי חיים למטרות שאינן רפואיות ובכלל זאת למטרות קוסמטיות אסורים על פי חוק בישראל ובאירופה. קיימות קבוצות המתנגדות לביצוע ניסויים בבעלי חיים מטעמים של אי-יעילות מדעית או מטעמים מוסריים הטוענים לסוגנות.
מאפייני שיטת הניסויים בבעלי חיים

בעל חיים המשתתף בניסוי עשוי לייצג בניסוי בעלי חיים מהמין הטקסונומי שלו (למשל פרה המשתתפת בניסוי לשיפור תנאי הגידול של הפרות) או להשתתף בו כאורגניזם מודל (למשל עכבר המשתתף בניסוי לחיפוש תרופה לבני-אדם או לפרות). ניסויים המשתמשים ביצור חי אחד כמודל ליצור חי אחר חייבים להיעשות לאחר העלאת טיעון משכנע שעל פיו המודל אכן דומה בתכונות הרלוונטיות למה שהוא מייצג. פעמים רבות טיעון כזה נשען על מחקר קודם, אך יש קבוצה גדולה של מחלות שאינן נחקרות ביצורים חיים כי טרם נמצא להן מודל מתאים.
ניסוי בחיית מודל עשוי להיות פשוט יותר מבחינה טכנית מאשר ניסוי בחיה או באדם שאותם המודל מדמה, ונחשב לאתי יותר מניסויים בבני אדם ובבעלי חיים הנתפסים כבעלי תודעה מפותחת יותר מזו של אורגניזם המודל. ניסוי בשמרים או תולעים, למשל, אינו גורם סבל לבני אדם או לפרות ואינו מונע טיפול רפואי מאנשים בקבוצת הביקורת. מעבר לזאת, להרבה ניסויים בבני אדם קשה למצוא מדגם גדול ומייצג וקשה גם לערוך ניסויים בבני אדם בתנאי מעבדה של ממש, משום שאלו מחייבים שכל המשתתפים בניסוי יתחילו ויסיימו את הניסוי באותו תאריך, שיחיו באותה סביבה, יאכלו אותו מזון ושלא יקבלו שום טיפול רפואי אחר בבעיה הנחקרת.
מאפייני שיטת הניסויים בבעלי חיים > מהלך הניסוי וגודל המדגם

בניסוי בבעלי חיים יש על פי רוב קבוצת ניסוי וקבוצת ביקורת, הדומות ככל האפשר זו לזו בפרמטרים חיצוניים (כגון מין, גיל ומשקל). החוקר משנה ביוזמתו ובאופן דרסטי אצל קבוצת הניסוי גורם אחד הקשור בתופעה הנחקרת, כששאר הגורמים נותרים ללא שינוי. בעקבות זאת, אם נצפה הבדל בין שתי הקבוצות, ניתן לומר שיש סבירות גבוהה שסיבת השוני היא הפעולה שאותה עשה החוקר. ההבדל בין התוצאה הנצפית בין שתי הקבוצות צריך להיות בעל מובהקות סטטיסטית, ולכן הגודל הדרוש לקבוצות תלוי בהבדל שהניסוי צפוי לחולל בהן. אם, למשל, המדד על פיו מוערכת התוצאה הוא משקל החיה, ניתן להשתמש במדגם קטן יותר בניסוי שבו צפוי הבדל משקל ממוצע של חמישים אחוז בין קבוצות, מאשר בניסוי שבו צפוי הבדל משקל של עשרה אחוז.
מאפייני שיטת הניסויים בבעלי חיים > מיני בעלי החיים שבמעבדות

מכלל החולייתנים המשמשים כאורגניזם מודל למחקר מדעי, מעל ל-50% הם עכברים. חולייתן המודל השני בתפוצתו הוא החולדה. שאר מני החולייתנים מהווים ביחד כרבע מחולייתני המודל. בניסויים בתחום הביו-רפואי, החולייתן הנפוץ ביותר הוא העכבר.
במחקרים הנעשים בפסיכולוגיה, נעשה שימוש רב בחולדות אם כי גם ביונקים רבים אחרים. ניסויים בפסיכולוגיה הנעשים ביונקים אחרים עשויים להיות ניסויים בתפיסה הכוללים ניתוחים עדינים ודורשים יונק עם מוח גדול יותר משל החולדה וניסויים הדורשים יונק שדומה לאדם יותר מאשר החולדה. ניסויים בקופי רזוס נעשים כאשר מבקשים לחקור תכונות או חלקים של מערכת העצבים האנושית שאינם דומים לאילו של המכרסמים. זאת משום שמערכת העצבים של הקופים דומה יותר לזו של האדם. הדבר נכון גם לגבי התנהגות אנושית, למשל, במחקרים רבים על חסכים בהורות הנעשים על גורי קופים שנותקו מאימםובמחקרים על התנהגות הורית לא נאותה. קופים אף משמשים את המחקרים בנושאים של יחסים חברתיים.
מאפייני שיטת הניסויים בבעלי חיים > נושאי המחקרים

ניסויים בבעלי חיים מתבצעים במסגרת מחקרים בביולוגיה, במדעי הרפואה, בפסיכולוגיה, באיכות הסביבה (כולל פיתוח חומרי הדברה, בדיקת יעילותם ורעילותם) ובטכנולוגיה (כולל פיתוח כלי נשק, ניסויים בשימוש בבעלי חיים כאמצעי לחימה), מוצרי ותוספי מזון, קוסמטיקה (ראו הרחבה בערך על ניסויים בבעלי חיים בתעשיית הקוסמטיקה) וחומרי ניקוי.
מחקרים בהביוריסטים בבעלי חיים נערכים מזה מעל מאה שנים, למטרות שונות כגון בדיקת יכולות קוגניטיביות של בעלי חיים, דרכי התקשרות ביניהם, וכן לצורך הקשה מהתנהגות בעלי חיים להתנהגות אנושית. דוגמה בולטת למחקר שלווה בניסויים הוא מקרה הנס החכם, אשר הוביל לפריצת דרך בהבנת ההתנהגות האנושית והתנהגות בני אדם, וכן קבע סטנדרטים לביצוע ניסויים בכלל ושיטות כגון סמיות כפולה.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מאפייני שיטת הניסויים בבעלי חיים > שחזור ניסויים לצורך הוראה ותרגול

לימודי רפואה וטרינרית כוללים ניסויים רבים בבעלי חיים בצד תרגול פרוצדורות רפואיות עליהם. ניסויים נעשים גם בלימודי פיזיולוגיה, בלימודי אנטומיה, ביולוגיה ועוד.
בישראל, חוק צער בעלי חיים (ניסויים בבעלי חיים) תשנ"ד-1994, מכיר בחינוך והוראה כאחת המטרות המאפשרות שימוש בבעלי חיים.
לצורכי הוראה ותרגול משוחזרים באופן שוטף ניסויים "קלאסיים" בבעלי חיים ממינים טקסונומיים שונים. זאת אף על פי שבחלק מהמקרים ניתן לצפות בסרט המתעד ניסויים שכבר נעשו או לקרוא עליהם במקום לשחזרם.
מאפייני שיטת הניסויים בבעלי חיים > הביקורת על התקפות המדעית

מרבית הביקורת נגד התקפות הרפואית של ניסויים בבעלי חיים מופנית נגד ניסויים לחיפוש תופעות לוואי של תרופות. במחקרים אלו יש שלב או שלבים של ניסוי בבעלי חיים ואחרי כן שלבים של ניסוי בבני אדם. בניגוד לשאר הניסויים באורגניזם מודל, שבהם בחירת המודל מנומקת היטב, רבים מהניסויים לחיפוש תופעות לוואי של תרופות נערכים בעכברים בלבד מתוך הנחה שמה שרעיל ליונק אחד רעיל על פי רוב גם ליונקים אחרים.
תופעת לוואי של תרופה יכולה להתרחש בדרכים רבות. למשל, תרופה שמועילה כשהיא נקשרת לקולטן מסוים בתאים של רקמה מסוימת, יכולה להזיק כאשר היא נקשרת לאותו קולטן בתאים של רקמה אחרת או כשהיא נקשרת לקולטנים אחרים. אצל שני אורגניזמים מאותו מין טקסונומי, אצל אדם בריא ואדם עם מחלה כרונית מסוימת או אצל שני אורגניזמים ממינים שונים לא יהיו בהכרח אותן תופעות לוואי לאותן תרופות משום שעשוי להיות שוני בין הקולטנים או בין אפשרות חשיפתם לתרופה. לכן, ניסוי לאיתור תופעות לוואי של תרופות בחיית מודל לא רלוונטית עשוי לפסול תרופות מוצלחות בשל ממצא לא תקף על תופעות לוואי חמורות או לאשר ניסויים בבני אדם בתרופה מסוכנת. פתרונות אפשריים לשתי בעיות אלה הן השקעה במחקר לאיתור אורגניזם מודל רלוונטי יותר לבדיקת תופעות לוואי אפשריות לכל תרופה (למשל בעזרת סריקת מאגרי מידע על קולטנים וחשיפתם לתרופות) והשקעה במחקר פתולוגי לבירור רלוונטיות תופעות הלוואי שנתגלו בניסוי.
רופאים ומדענים רבים מודים שניתן למצוא דמיון אנטומי, פיזיולוגי וגנטי בין יונקים ממינים שונים, אך מדגישים את העובדה שיש ביניהם הבדלים, שהחשובים שבהם מתבטאים ברמת התא שהוא החזית המשמעותית ביותר שבה מחלות מתבטאות והמקום בו תרופות אמורות להתמודד עם מחלות אלו. הטענה המרכזית היא שבעלי החיים הנפוצים במעבדות המחקר נבדלים מהאדם בצורה עמוקה ומשמעותית בהרבה, גם ברצפי ה-DNA, וגם בכל הרמות של הבקרה על ביטויים, ולכן לא ניתן להסתמך על ניסויים בבעלי חיים להסקה מדעית על בני אדם.
בהליכי האישור המורכבים של תרופות חדשות לשימוש בבני-אדם, מבוצעת דרך קבע בדיקה ראשונית של רעילות בניסויים בבעלי חיים, לפני שהתרופה עוברת לשלב הניסוי בבני-אדם. סינון ראשוני זה מצליח ללכוד רק חלק מהחומרים המזיקים לבני-אדם. מאידך, ישנן תרופות שידוע כי הן מועילות לאדם, אולם הן גורמות נזקים לבעלי חיים מסוימים.