stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גל השרפות בטורקיה

| --- | --- |

עשן ממחוזות אנטליה, מרסין ומולה (30 ביולי 2021)
 סוג:  שרפה
 תאריך התרחשות:  28 ביולי 2021
 תאריך התחלה:  28 ביולי 2021 
 תאריך סיום:  12 באוגוסט 2021
 משך האסון:  28 ביולי 2021 – 12 באוגוסט 2021 (16 ימים) 
 הרוגים:  8
 פצועים:  800+
 שטח שנשרף:  95 אלף דונם
 
גל השרפות בטורקיה היה גל מתמשך וחמור במיוחד של שרפות ענק בדרום-מערב טורקיה בין ה-28 ביולי 2021 ל-12 באוגוסט 2021. ביולי 2021 החלו למעלה ממאה שרפות במחוזות הדרומיים של טורקיה, הקשות ביותר במדינה מזה עשור לפחות. השרפות החלו במנבגט, אנטליה ב-28 ביולי 2021, עם טמפרטורות בסדר גודל של 37 מעלות צלזיוס. (99 מעלות פרנהייט) נכון ל-30 ביולי 2021, בסך הכול כ-17 מחוזות, כולל מילאס, אדנה, אוסמניה, מרסין וקייסרי נפגעו מהשרפות.
עקב גל השרפות החמור במדינה הכריז נשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן על מצב חירום במדינה.
רקע

בטורקיה שלושה סוגי אקלים, בחלקה הצפון מערבי של טורקיה באירופה קיים אקלים ים-תיכוני, לאורך כל חופיה גם כן קיים אקלים ים-תיכוני, במרכז טורקיה ברמת אנטוליה קיים אקלים צחיח למחצה והאקלים האחרון בטורקיה הוא קר ונמצא בין חופיה לרמת אנטוליה מדרומה וממזרחה.
בשנת 2007, דווח ב-IPCC כי "תנאים חמים ויבשים יותר יובילו לבצורות תכופות וממושכות יותר, כמו גם לעונות שרפות ארוכות יותר, במיוחד באזור הים התיכון".
השרפות אירעו בסמוך לשינויי האקלים הקיצוני שפקד את שאר רחבי העולם בשנת 2021. שרפות יער בטורקיה שכיחות בקיץ, בעיקר באזור הים התיכון והאגאי, אך מאי 2021 היה החודש החם ביותר במדינה מזה למעלה מ-50 שנה, ואירע אחרי בצורת, שנגרמה כתוצאה משינוי האקלים.
השפעת השרפות

שר החקלאות והיערות, ד"ר בקיר פקדמירלי, אמר כי 91 מתוך 101 השרפות פרצו על רקע רוחות עזות וחום לוהט. שכונות שנפגעו מהשרפה בחמישה מחוזות הוכרזו כאזורי אסון. הנשיא ארדואן ביקר באזורים שנפגעו, ובחן את הנזקים ממסוק והבטיח לספק פיצויים לנפגעים.
השפעת השרפות ברחבי העולם

העשן הרב שנוצר מהשרפות במדינה התפשט גם לקפריסין, מצרים וישראל. בישראל זיהום האוויר נראה בבירור בעיקר בשעות הערב ואף ענני עשן קטנים הגיעו לירושלים.
תגובות עולמיות

אזרבייג'ן, רוסיה, אוקראינה, איראן, והאיחוד האירופי סייעו לטורקיה כאשר שלחו מטוסים, כולל מטוס אמפיבי. אזרבייג'ן שלחה גם 53 כבאיות, רכבי חירום רבים אחרים ו-500 לוחמי אש כדי להתמודד עם השרפות. יוון הציעה סיוע, אולם היא נדחתה. מדינות רבות אחרות הציעו סיוע גם כן. ב-ynet פורסם שגם מטעם ישראל הוצע סיוע שנדחה.
גלריה

שרפות בבודרום.
שרפות במילאס
עשן במילאס
כבאיות במילאס
הערות שוליים

↑  Turkey wildfires death toll rises to eight, www.thenews.com.pk (באנגלית)
↑  Deutsche Welle (www.dw.com), Turkey: Death toll rises as wildfires rage along coastal resorts | DW | 01.08.2021, DW.COM (באנגלית בריטית)
↑  Turkey appeals for help to fight wildfires as heatwave continues, the Guardian, ‏2021-08-02 (באנגלית)
↑  Turkish wildfire leaves charred home and ashes, as blazes spread, Reuters, ‏2021-07-31
↑  Turkey wildfires continue to rage as thermal power plant 'threatened', euronews, ‏2021-08-02 (באנגלית)
↑    James Rothwell; Campbell MacDiarmid, ‏Three dead and ten stranded as wildfire rages across southern Turkey, The Telegraph, 29 July 2021
↑  DAILY SABAH WITH AGENCIES, Suspicious forest fires rage in Turkey’s south for a second day, Daily Sabah, ‏2021-07-29 (באנגלית אמריקאית)
↑  Thomson Reuters Foundation, Three dead as wildfire in south Turkey rages on - minister, news.trust.org
↑  AR4 Climate Change 2007: Impacts, Adaptation, and Vulnerability — IPCC
1 2  Turkish fires sweeping through tourist areas are the hottest on record, the Guardian, ‏2021-07-30 (באנגלית)
↑  Wildfires in southern Turkey leave 3 dead, 58 hospitalized, AP NEWS, ‏2021-07-29 (באנגלית)
↑  Forest fires break out as Turkey experiences hottest days - Turkey News, Hürriyet Daily News (באנגלית)
↑  91 of 101 forest fires under control in Turkey: Minister, www.aa.com.tr
↑  Turkish wildfire leaves charred home and ashes, as blazes spread, Reuters, ‏2021-07-31
↑  8 Confirmed Dead as Turkey Battles Raging Fires for 5th Day | Voice of America - English, www.voanews.com (באנגלית)
↑  Greek foreign minister offers support to Turkey amid forest fires, www.aa.com.tr
↑  Duvar English, Greece says its offer to help Turkey extinguish fires still in place despite rejection, https://www.duvarenglish.com/greece-says-its-offer-to-help-turkey-extinguish-fires-still-in-place-despite-rejection-news-58359, ‏2021-02-08 (ב־)
↑  Turkey unites in fight against multiple forest fires - Turkey News, Hürriyet Daily News (באנגלית)
↑  ישראל ביררה אם טורקיה זקוקה לסיוע בכיבוי שריפות הענק, באתר ynet, 1 באוגוסט 2021
יהדות אזרבייג'ן

| --- | --- |

מורה ותלמידים בבית ספר יסודי יהודי בקובה, תחילת שנות ה-20
 ריכוזי אוכלוסייה עיקריים
 באקו, קירמיזי קסבה
 שפות
 עברית, אזרית, ג'והורי, רוסית
 דת
 יהדות
 קבוצות אתניות קשורות
 יהודי ההרים, ארמנים, טטרים, גיאורגים
יהדות אזרבייג'ן היא קהילה יהודית עתיקת יומין שהתקיימה בהרי הקווקז באזור אזרבייג'ן של היום.
הקהילה הוקמה לכל המאוחר במאה ה-3–5 לספירה, כחלק מגלות בבל או פיזור היהודים ברחבי האימפריה הפרסית.
הקהילה, שבמשך מאות שנים כללה אך ורק את יהודי ההרים, התקיימה שנים רבות בסגר יחסי וקיימה יחסים רק עם הקהילות האחרות באזור הקווקז. לאחר כיבוש אזרבייג'ן על ידי ברית המועצות קיימה קשר גם עם קהילות ברית המועצות השונות.
יהודי אזרבייג'ן נכללים ביהודי ההרים וזהו אחד הריכוזים הבולטים שלהם.
רוב בני הקהילה עלו לישראל בשנות ה-90, עם התפרקות ברית המועצות, והם נכללים בקטגוריה של "יהודי הקווקז".
כתובה מאזרבייג'ן
כיום יש באזרבייג'ן לפי הערכות שונות כ-16,000-30,000 יהודים, רובם בבאקו, המתחלקים ל-3 קהילות משנה:
קהילת היהודים ההרריים: שיושבים שם כבר מזמן קדום. הקהילה הגדולה ביותר מבחינת גודל האוכלוסייה. בשנת 2011 נפתח בית כנסת חדש.
קהילת היהודים האשכנזים: שהתיישבו שם מסוף המאה ה-19, תחילת המאה ה-20 ובתקופת מלחמת העולם השנייה. בשנת 2003 נפתח בית הכנסת האשכנזי בבאקו.
קהילת יהודי גאורגיה: שהתיישבו בבאקו בתחילת המאה העשרים.
בנוסף לאלה ישנן קהילות יהודיות קטנות בערים ועיירות אחרות. באזרבייג'ן פעילות תנועות נוער ציוניות, כגון נתיב, הצופים ובני עקיבא, אשר פועלות בשיתוף הסוכנות היהודית ושגרירות ישראל בבאקו.
הקהילה היהודית המשמעותית ביותר אחרי באקו נמצאת בעיירה האדומה (קירמיזי קסבה/קראסניה סלובודה), בקרבת העיר קובה, ובה מתגוררים כ-4,500 יהודים לערך. בין העיירה האדומה לעיר קובה המוסלמית, מפריד הנהר קודיאלצ'אי. בעבר התגוררו בעיירה האדומה 18,000 יהודים והיו קיימים בה 17 בתי כנסת, אך בשנת 1938, שליט ברית המועצות, סטלין, הגלה את הרבנים לסיביר וסגר את כל בתי הכנסת בעיירה, למעט אחד הפעיל עד ימינו. מפאת העובדה שהעיירה האדומה מבוססת על טהרת היישוב היהודי ובה מתגוררים אך ורק יהודי ההרים היא זכתה לכינוי 'העיירה היהודית האחרונה'.
כיום פעילים בעיירה שני בתי כנסת ובית מדרש, וכן מצויים בה שליחי תנועת בני עקיבא ושלוחי חב"ד.
שלוחי חב"ד במקום הקימו ומנהלים בית ספר יהודי בשיתוף ארגון 'אור אבנר', בנוסף לדברים הרבים למען הקהילה הן בצד הגשמי כגון חלוקת סלי מזון וכדומה והן בצד הרוחני בפעילויות רבות לקראת כל אחד מחגי ישראל.
אלברט אגרונוב, מפקד טנק יהודי אזרי שהשתתף בקרבות במלחמת נגורנו קרבאך, קיבל על כך תואר "הגיבור הלאומי" של אזרבייג'ן. הוא נטמן באזור השהידים בבית הקברות הלאומי.
ראו גם

ממלכת הכוזרים
יהודי אזרבייג'ן (ארגון)
פרוטון וירה

| --- | --- |

Proton Wira, דגם "XLi", שנת 1996
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Proton 400 Series  Proton Natura
 יצרן:  PROTON Holdings (אנ') (שם רשמי: PROTON Holdings Berhad)
 שנות ייצור:  1993 – 2009
 יחידות שיוצרו:  952,216
 הרכבה:  מלזיה מלזיה  איראן איראן באמצעות "Zagross Khodro" (אנ')  הפיליפינים הפיליפינים  וייטנאם וייטנאם  אינדונזיה אינדונזיה
 מודל אחריו:  פרוטון ווג'ה
 פלטפורמה:  CB2A–CB4A-CD9A (פלטפורמה משותפת לדגם מיצובישי לנסר)
 אורך:  4,270 מ"מ
 רוחב:  1,680 מ"מ
 גובה:  1,385 מ"מ
 בסיס גלגלים:  2,500 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  מנועי בנזין 4 צילינדרים, 1.3 ליטר  4 צילינדרים, 1.5 ליטר  4 צילינדרים, 1.6 ליטר  4 צילינדרים, 1.8 ליטר מנועי דיזל 4 צילינדרים, 2.0 ליטר  4 צילינדרים, 2.0 ליטר  (מנוע טורבו-דיזל)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 5 מהירויות  תמסורת אוטומטית - 3 מהירויות  תמסורת אוטומטית - 4 מהירויות
פרוטון וירה (באנגלית: Proton Wira) היא מכונית משפחתית מתוצרת יצרנית הרכב המלזית PROTON Holdings (אנ') אשר יוצרה במלזיה בין השנים 1993–2009.
בנוסף לייצור במלזיה דגמי "פרוטון וירה" הורכבו באיראן, הפיליפינים, אינדונזיה ווייטנאם.
מאפיינים

יוצרו 952,216 יחידות.
דגם "פרוטון אינספירה" נבנה בשיתוף פעולה עם התאגיד הרב-לאומי מיצובישי מוטורס העוסק בייצור כלי רכב שמרכזו ומטה פעילותו נמצא בעיר טוקיו שביפן והתבסס על דגם מיצובישי לנסר. רוב מכלולי הדגם כולל המנוע נלקחו מה"מיצובישי לנסר".
תצורות: 4 דלתות סדאן, 5 דלתות הצ'בק.
5 נוסעים.
מנוע קדמי.
סוגי מנוע: מנועי בנזין, מנועי דיזל.
סוג הנעה: הנעה קדמית 4x2.
דגמי "פרוטון וירה" יוצאו ל-70 מדינות ברחבי תבל כולל יבשות: אסיה, אוסטרליה, אירופה, אפריקה, אמריקה הלטינית ואזור המזרח התיכון.
דגמי 1.6 ליטר היו זמינים כסטנדרט עם: מראות חשמליות, חלונות חשמליים, משענות יד קדמיות ואחוריות ומושבים אחוריים מתקפלים
בשנת 2007 יוצאו לאיראן 5,000 יחידות מהדגם לשימוש כמוניות.
גלריה

"פרוטון וירה", שנת 1993, 4 דלתות סדאן
"פרוטון וירה" דגם "XLi", שנת 1995, 4 דלתות סדאן
"פרוטון וירה", 5 דלתות הצ'בק
"פרוטון וירה", שנת 2003, 5 דלתות הצ'בק
"פרוטון וירה", שנת 2003, 5 דלתות הצ'בק
- ניידות משטרה מסוג "פרוטון וירה" במשטרת בנגלדש
- ניידות משטרה מסוג "פרוטון וירה"
- ניידות משטרה מסוג "פרוטון וירה" במשטרת בנגלדש
מונית מסוג "פרוטון וירה" בקוריאה הצפונית
מונית מסוג "פרוטון וירה" במדינת פרליס בעיר קואלה פרליס (אנ')
מונית מסוג "פרוטון וירה" בקואלה לומפור
ראו גם

פרוטון ג'וארה
פרוטון ארנה
פרוטון פוטרה
פרוטון אינספירה
פרוטון סאוי
פרוטון טיארה
הערות שוליים

↑  פרוטון פותחת מפעל חדש בשותפות בווייטנאם news.google.com/newspapers
↑  נראה עתיד טוב לדגם פרוטון וירה כשוק המוניות באינדונזיה Proton Sees Good Fortune In Indonesia's Taxi Market". Bernama. 14 March 2007. Archived from the original on 12 January 2014. Retrieved 12 January 2014.
↑  "פרוטון וירה" parkers.co.uk/proton/wira/specs
↑  יוצאו לאיראן 5,000 יחידות שהוגדרו כמוניות web.archive.org/web/20130929152131
קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר

| --- | --- |

Chrysler Valiant Charger, דגם "VJ", שנת 1973
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Chrysler Charger (VK & CL series)
 יצרן:  Chrysler Australia (אנ') (שם רשמי: "FCA Australia", שם מלא: "Chrysler Australia Ltd / FCA Australie")
 שנות ייצור:  פברואר 1971–1978
 הרכבה:  אוסטרליה אוסטרליה
 חברת אם:  קרייזלר
 מרכב:  Front-engine, rear-wheel-drive layout (אנ')
 פלטפורמה:  Chrysler A platform (אנ')
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים, 3.5 ליטר, 4.0 ליטר, 4.3 ליטר  (מנוע בנזין, מנוע הנעה אחורית)  8V צילינדרים,  5.2 ליטר, 5.6 ליטר, 5.9 ליטר (מנוע בנזין, מנוע הנעה אחורית)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות  תמסורת ידנית - 4 מהירויות  תמסורת אוטומטית - 3 מהירויות
"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם "VH"
קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר (באנגלית: Chrysler Valiant Charger, קרויה גם: Chrysler Charger) היא מכונית ספורט, 2 דלתות, קופה, המוגדרת כ"מכונית שרירים" מתוצרת יצרנית הרכב קרייזלר אוסטרליה ("Chrysler Australia" (אנ')) (שם רשמי: "FCA Australia",שם מלא: "Chrysler Australia Ltd / FCA Australie"), חברת בת של קבוצת קרייזלר, אשר יוצרה בין השנים 1971–1978.
דגמי "קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" > "VH Valiant Charger"

"Charger" (מנוע 3.5 ליטר, המפיק 140 כ"ס, תמסורת ידנית - 3 מהירויות)
"Charger XL" (מנוע 4.0 ליטר, המפיק 160 כ"ס, תמסורת ידנית - 3 מהירויות)
"Charger R/T" (מנוע 4.3 ליטר, המפיק 218 כ"ס, תמסורת ידנית - 3 מהירויות)
"Charger R/T E38" (מנוע 4.3 ליטר, המפיק 280 כ"ס, תמסורת ידנית - 3 מהירויות)
"Charger R/T E49" (מנוע 4.3 ליטר, המפיק 302 כ"ס, תמסורת ידנית - 4 מהירויות)
"Charger 770" (מנוע 4.3 ליטר, המפיק 218 כ"ס, תמסורת אוטומטית - 3 מהירויות)
"Charger 770" (מנוע 5.2 ליטר המפיק 230 כ"ס, תמסורת אוטומטית - 3 מהירויות)
"Charger 770 SE E55" (מנוע 5.6 ליטר המפיק 275 כ"ס, תמסורת אוטומטית - 3 מהירויות)
דגמי "קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" > "VH Valiant Charger" > מחירי דגמי "VH Valiant Charger"

(בשנת 1971 באוסטרליה)
2,795 דולר - דגם "Charger"
3,195 דולר - דגם "Charger XL"
3,395 דולר - דגם "Charger R/T"
3,975 דולר- דגם "Charger R/T E38"
3,975 דולר - דגם "Charger R/T E49"
3,625 דולר - דגם "Charger 770" מנוע 4.3 ליטר
4,105 דולר - דגם "Charger 770" מנוע 5.2 ליטר
4,850 דולר - דגם "Charger 770 SE E55"
דגמי "קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" > "VJ Valiant Charger"

"VJ Charger 770"
"VJ Charger Sportsman" - נבנו 500 יחידות
מנוע 6 צילינדרים 4,343 סמ"ק
מנוע 8 צילינדרים 5,572 סמ"ק
מנוע 8 צילינדרים 5,899 סמ"ק
דגמי "קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" > "VK Charger"

"Charger XL" (מנוע 3.5 ליטר, 4.0 ליטר, 4.3 ליטר)
"Charger 770" (מנוע 4.0 ליטר, 4.3 ליטר, 5.2 ליטר, 5.9 ליטר)
דגמי "קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" > "CL Charger"

יוצר מאוקטובר 1976
מנוע 4.3 ליטר ותמסורת ידנית 4 מהירויות
מנוע 5.2 ליטר ותמסורת ידנית 4 מהירויות
תמונות

"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם "VH", שנת 1972
"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר"
"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם "VH"
"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם "VH", שנת 1972
"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם "VH", שנת 1971
"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם "VH", שנת 1972
"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם "VH", שנת 1972
"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם "VJ"
"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם "VJ" מודל "XL"
"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם "VJ" מודל "XL" - מבט לתא הנהג
"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם "VJ" - מבט לתא הנהג
"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם "VH" - מבט לתא הנהג
"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם "VH" - מבט לתא הנהג
"קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם "VH" - מבט ללוח מחוונים
הערות שוליים

↑  Farmer, Gavin; Bridger, Gary (2003). Hey Charger:the sensational Chrysler Valiant Chargers of Australia. Auckland, New Zealand: Reed Publishing ISBN 0-7900-0938-2.
↑  "קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" carbuzz.com/news/australian-performance-chrysler-valiant-charger
↑  "קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" australiaforeveryone.com.au/motoring-charger
↑  "קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" tradeuniquecars.com.au/feature-cars/1705/chrysler-vh-valiant-charger-e55-770-se-340-review
↑  Tony Davis: The Valiant Book: A History of Chrysler Australia’s Valiant, 1962–1981. Marque Publishing Company. Hurstville NSW (1987). ISBN 0947079009
↑  "קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר" דגם VJ Charger 770 flickr.com/photos/42220226@N07/37414436182
העונות

"העונות" (בגרמנית: Die Jahreszeiten) היא אורטוריה מאת יוזף היידן, לשלושה סולנים, מקהלה ותזמורת. היא אחת מיצירותיו האחרונות של המלחין, וכן מן הגדולות והחשובות שבהן. האורטוריה הועלתה לראשונה ב-29 במאי 1801 בווינה. באורטוריה ארבעה חלקים, וביצועה אורך בין שעתיים ורבע לשעתיים וחצי.
כריכת פרטיטורה מן ההוצאה הראשונה של היצירה בחברת ברייטקופף
הרקע ליצירה

כותב הלברית של האורטוריה, איש הספרות הברון גוטפריד ואן סוויטן (Gottfried van Swieten), היה מבושם מהצלחת היצירה האחרונה שעליה עבדו הוא והיידן יחדיו, אורטוריית "הבריאה" (Die Schöpfung). האורטוריה הזו זכתה להצלחה מסחררת בווינה ובלונדון (ומאוחר יותר במרבית ארצות אירופה), ווואן סוויטן רצה לנצל את המומנטום על מנת לכתוב יצירה נוספת שתצליח גם היא. היידן, שהיה כבר מבוגר, והחל להתעייף ממלאכת ההלחנה שלה הקדיש את מרבית כוחותיו וכישרונו ב-50 השנים האחרונות, היה נלהב פחות מן הרעיון, והוא ידע שיצירה נוספת בז'אנר הזה חייבת להיות מוצלחת לא פחות מקודמתה. היצירה אכן הייתה להצלחה עצומה מבחינת היידן, אך היא לא הייתה פופולרית כמו האורטוריה "הבריאה", שנחשבה בראשית המאה ה-19 ליצירתו הגדולה ביותר של המלחין.
היידן החל לעבוד על האורטוריה החדשה בשנת 1799. ואן-סוויטן הציע לברית עממית ולא דתית העוסקת בחיי הכפר, שחילופי עונות השנה יאירו אותם באופן מיוחד. לשם כך נבחרה פואמה אפית משנת 1726 של ג'יימס תומסון (James Thomson), סופר בריטי מתקופת ההשכלה. הפואמה דברה בעיקר בשבח ההשפעה שיש לחיי הכפר על נפש האדם ועל השתקפויות הטבע בנפשו של איש הכפר. הלברית הסופית והאורטוריה עצמה (בעיקר בעידודו של ואן-סוויטן) אכן מתייחסים לדברים באופן "קלאסי" יותר. זאת בזמן שהתנועה הרומנטית שכבר הייתה "מעבר לפינה" ראתה את האלמנט המיסטי-משהו של הטבע, ושל האמן שהטבע הוא בשבילו מקום מפלט, בדידות, ומקור השראה.
שלוש הדמויות המציגות הן בני כפר. סימון (Simon), איכר מבוגר (בס), לוקאס (Lukas), בנו (טנור), שבמהלך ההתרחשות מתאהב בהנה (Hanne סופרן).
הטקסט והמוזיקה

במהלך כתיבת היצירה ניטשו ויכוחים בין היידן לוואן סוויטן, על אופי הכתיבה ועל הטקסט. ואן סוויטן אפילו הרהיב עוז והתערב במוזיקה עצמה, והביע את רצונו שהמוזיקה תהיה ממש אילוסטרציה של הטקסט (אילוסטרציות שמוצאים בשפע רב יותר באורטוריה "הבריאה" הקודמת). היידן עמד על כך שיש לשנות את מקום העלילה מאזור כפרי-הררי, לכפר הנמצא במרחבים הפתוחים, ליד הכרמים והיקבים. ייתכן שמפני שהיה זה נוף שאיתו יכול היה להזדהות מאזור האחוזה של בית אסטרהאזי, או של כפר ילדותו, רוראו. הטקסט עצמו, הגרמני והאנגלי, כתובים בלשון מליצית, וההתרחשות בו נוטה להיות אידילית יותר מאשר נטורליסטית. לאחר סיום היצירה אמר היידן "היצירה התישה אותי. לא הייתי צריך לכתוב אותה מעולם". ייתכן מאוד שהדברים נאמרו עקב הוויכוחים הרבים עם ואן סוויטן ואולי אף עקב מצבו הבריאותי הירוד, אך אין ספק שהיצירה אכן הייתה עול כבד מדי בשביל היידן; אחריה הוא כתב רק את הרביעייה אופוס 103, (שאותה לא סיים מחמת תשישותו), את העיבודים שלו לשירי עם סקוטיים וולשיים, וכן עסק בעיבודים והוצאות של יצירותיו הקודמות.
היצירה הועלתה לביצועי טרום-בכורה בארמון שוורצנברג שבווינה ב-24 וב-27 באפריל וב-1 במאי 1801. לאחר מכן הועלתה שוב בפני החצר הקיסרית בווינה, ונפתחה ב"המנון הקיסר" של היידן ("Gott erhalte"), בשירתה של הקיסרית. ביצוע הבכורה הועלה ב-29 במאי 1801 באולם רדוטנזאל. היצירה הופצה אז בהוצאת ברייטקופף, ובסוף אותה שנה כבר הועלה ביצוע מחוץ לאוסטריה, בלייפציג. הביצועים הראשונים היו בהרכב קטן יחסית של כ-32 זמרי מקהלה ו-40 נגנים, בגלל בעיית צפיפות, ביצועים נוספים של האורטוריות של היידן בשנים שלאחר מכן בוצעו גם בהרכבים גדולים יותר.
למרות ההערה הנ"ל של היידן, ביצירה עצמה אין זכר למרירות, והיא חיונית מאוד, מבריקה ועשירה בהומור, כפי שהיידן מטיב להלחין.
הטקסט והמוזיקה > תזמור

התזמורת לה כתובה היצירה כוללת:
שני חלילים (השני מכפיל פיקולו באריה אחת), שני אבובים, שני קלרינטים, שני בסונים וקונטרה בסון.
סקציית כלי המתכת מורחבת יחסית: 4 קרנות (ארבעתן יחד מנגנות רק בפרק אחד), שתי חצוצרות (פרק לפרק האחרון, בו מנגנות שלוש חצוצרות), ושלושה טרומבונים. בסקציית כלי ההקשה מנגנים בנוסף לטימפני, גם משולש וטמבורין (תוף מרים), דבר אשר תורם לאווירה של חגיגה כפרית בחלקים מסוימים ביצירה.
סקציית כלי הקשת היא סטנדרטית וכוללת כינור ראשון וכינור שני, ויולה, צ'לו וקונטרבס. ברצ'יטטיבים מנגן גם פורטה-פיאנו.
באורטוריה "העונות", כמו גם באורטוריה "הבריאה", היידן מאפיין פרקים באופן מאוד צבעוני וייחודי בעזרת תזמור ומרקם. פרט לתפקיד ההולך וגדל של כלי הנשיפה ביצירות אלו, הקלרינט גם הוא מקבל תפקידים סולניים רבים, גם ליריים וגם וירטואוזיים. בסימפוניות לונדון האחרונות, למשל, אומנם יש כבר תפקיד לקלרינט, אך שם הוא כמעט תמיד מכפיל ומעשיר את התזמור.
הטקסט והמוזיקה > מבנה

האורטוריה בנויה בארבעה חלקים, כאשר היידן מייחד כל חלק לעונה (היצירה פותחת בעונת האביב). ליצירה הזו יש מאפיינים רבים של אורטוריה, כמו למשל ההרכב המבצע, חלוקה, והרכבי הפרקים השונים, שהם: אריות וקטעי אנסמבל הסולנים, רצ'יטטיבים (מתוזמרים או סקו) וקטעים מקהלתיים גדולים ומרהיבים (Chorus) שבסופי כל "עונה" הם בדרך כלל פוגאליים. בניגוד לאורטוריה הקודמת, באורטוריה זו אין פוגות כפולות. לעיתים נוטים שלא להגדיר את היצירה כאורטוריה לכל דבר ועניין, משום שהיא מחולקת לארבעה חלקים (בניגוד לחלוקה המקובלת ל-2) והסיבה המרכזית – היא כתובה לפי טקסט חילוני, ואין בה אף ציטוט מכתבי הקודש הקאנוניים, גם אם לעיתים ישנם פרקים בעלי הקשר דתי.
סדר הפרקים

עם הערות בנוגע לטקסט, למוזיקה ולקשר ביניהם.
סדר הפרקים > אביב – Der Frühling

מס' 1: פתיחה – לארגו – ויואצ'ה
"הפתיחה מתארת את המעבר מן החורף לאביב."
הפתיחה היא בסולם סול מינור, ומזכירה באופן מפתיע את התיבות הראשונות בקונצ'רטו "החורף" מתוך ארבע העונות מאת ויוואלדי.
רצ'יטטיב של הסולנים "Seht, wie der strenge Winter flieht"
המתאר את סיום החורף וראשית האביב.
מס' 2: מקהלה "!Komm, holder Lenz"
בני כפר, ובנות כפר, לסירוגין וביחד.
מס' 3: רצ'יטטיב של סימון "Vom Widder strahlt jetzt"
מס' 4: אריה של סימון "Schone eilet froh der Ackersmann"
זו האריה שבה משתתף הפיקולו. באריה הזו היידן מצטט את עצמו בתפקידיהם של הכלים הגבוהים. הציטוט המפורסם הוא בעצם הפרק השני מתוך סימפוניה מס' 94 "ההפתעה" מאת היידן. הנושא הקליט של הפרק הפך להיות מושא לשריקה ברחוב, כמו שמעיד אחד מחבריו של היידן בלונדון. היידן מתאר בעזרת הפיקולו את סימון האיכר שורק להנאתו את אותו נושא.
מס' 5: רצ'יטטבי של לוקאס "Der Landmann hat sein Werk vollbracht"
מס' 6: "תפילה" Bittgesang (שיר בקשות) - סולנים ומקהלה לסירוגין "!Sei nun gnädig, milder Himmel"
מס' 7: רצ'יטטיב של הנה "Erhört ist unser Flehn"
מס' 8: "שיר שמחה" Freudenlied. – סולנים ומקהלה לסירוגין עם מקהלה נוספת של נערים ונערות "O wie lieblich"
מס' 9: סיום חלק האביב – סולנים ומקהלה, לסירוגין וביחד "!Ewiger, mächtiger, gütiger Gott"
סדר הפרקים > קיץ – Der Sommer

"הקדמה [תזמורתית] קצרה המתארת דמדומים לפני עלות החמה".
באבוב מופיעים קטעי סולו קצרים שמתארים קריאות של ציפורים, בתוך הרקע העמום שיוצרים כלי הקשת.
מס' 10: רצ'יטטיב של לוקאס וסימון "In grauen Schleier rückt heran"
מס' 11: אריה של סימון "Der muntere Hirt versammelt nun"
תיאור של רועי הצאן, עם "קריאות" של קרן שנשמעות ברקע.
מס' 12: סולנים ומקהלה, לסירוגין וביחד "Sie steigt herauf, die Sonne, sie steigt"
זריחת השמש, מתוארת בפעם השלישית לפחות ביצירתו של היידן. בפעם האחרונה, הוא עשה זאת באופן מבריק ונוגע ללב באורטוריה "הבריאה". שם הדבר נעשה בעזרת פתיחה איטית בתזמורת, ובאורטוריה "העונות", הסולנים נכנסים אחד אחרי השני ולוחשים "היא עולה", "היא באה" וכו', במהלך מלודי-כרומטי עולה. סימפוניית "הבוקר" (מס' 6) כונתה בשמה, מאחר שהיא נפתחת בפרק איטי שככל הנראה העלה אסוציאציה של זריחה באוזני שומעיה הראשונים. הפתיחה האיטית בסימפוניה מזכירה את הזריחה שבאורטוריה "הבריאה". בכל המקומות הללו הסולם הוא רה מז'ור.
מס' 13: רצ'יטטיב של סימון "Nun regt und bewegt sich alles umher"
מס' 14: רצ'יטטיב של לוקאס "Die Mittagsonne brennet jetzt in voller Glut"
מס' 15: "קווטינה" Kavatine של לוקאס "Dem Druck erlieget die Nater"
תיאור חום הקיץ. היידן משתמש בכלי קשת עם עמעם ובמרקם רב קולי דחוס, ובוחר בטמפו "לארגו" על מנת ליצור את תחושת הבל החום.
מס' 16: רצ'יטטיב של הנה "Willkommen jetzt, o dunkler Hain"
מס' 17: אריה של הנה "!Welche Labung für die Sinne"
מס' 18: רצ'יטטיב של סימון, לוקאס, והנה "O seht! Es steigt in der schwülen Luft"
תיאור הסערה המתקרבת.
מס' 19: מקהלה "!Ach, das ungewitter naht"
בפרק זה היידן מתאר סערת קיץ, ואף רעידת אדמה. זהו פרק דרמטי מאוד. התיאורים הצליליים, שינויי הדינמיקה הקיצוניים והקצב שבו מזכירים מאוד את פרק הסערה בסימפוניה "הפסטורלית" מאת בטהובן. הפרק נפתח באקורד מוקטן ומפורק בירידה בחליל יחיד, באופן שדומה בהחלט לפתיחת פרק "הסערה" La tempesta מתוך סימפוניית "הערב" (מס' 8) מאת היידן.
מס' 20: סיום חלק הקיץ - סולנים לחוד ובאנסמבל, ומקהלה "Die düstern Wolken trennen sich"
הסערה שוכחת.