stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עודד מאור
הערות שוליים

1 2  הוועדה לשיפור וייעול האכיפה והגבייה, באתר רשות האכיפה והגבייה
↑  ליטל דוברוביצקי, השופט עודד מאור: "חוק חדלות הפירעון החדש לא נותן פתרון אמיתי לנפגעי משבר הקורונה", באתר כלכליסט, 10 במאי 2020
↑  אודות הספר הפטר, חדלות פרעון, הסדרי חוב ושיקום כלכלי של יחידים
1 2  עו"ד אמיר טיטונוביץ, ‏הוצאה לפועל: יש להעדיף את זכויות החייב על זכויות הנושה, באתר גלובס, 28 בדצמבר 2015
↑  אודות השופט מאור באתר משוב השופטים
↑  By  BEN HARTMAN, Ahead of LGBT parade, police withdraw requested restraining orders for 'dangerous' activists, The Jerusalem Post, ‏2 ביוני 2016
↑  אלה לוי-וינריב, ‏"מצב בו החייב רומס תום-הלב עד דק מחייב ביטול פשיטת רגל", באתר גלובס, 28 בנובמבר 2017
↑  רק שופטים בפועל קודמו למחוזי, באתר News1 מחלקה ראשונה, 16 בנובמבר 2020ליטל דוברוביצקי, אושרה ייצוגית נוספת נגד גט: "גבתה דמי ניהול בנסיעות מזדמנות", באתר ynet, 10 ביולי 2022
↑  מפעל הפיס נושם לרווחה: מדוע לא ישלם 15 מיליון שקל?, באתר אייס, 22 בפברואר 2023
↑  הוועדה לשיפור ולייעול הליכי האכיפה והגבייה בישראל - דו"ח מסכם, באתר הממשלה
↑  הילה רז, וועדה לשיפור וייעול הליכים בהוצל"פ לשר המשפטים: נחוצים צעדים דחופים שייעלו הליכי גבייה, באתר TheMarker‏, 16 במרץ 2010
↑  אנשי קשר השופט מאור עודד - המכללה האקדמית נתניה, באתר המכללה האקדמית נתניה, ‏30 ביוני 2020
↑  חדלות פירעון, בפודקאסט של הרשות השופטת
↑   פרסומי  על כונס נכסים - עודד מאור, אסף דגני
↑  השופט בדימוס אברהם טננבוים, אודות הספר "על כונס הנכסים", במדור סקירת ספרות משפטית, עלון השופטים, גיליון 26, מאי 2016
↑   פרסומי  אודות הספר הפטר, חדלות פרעון, הסדרי חוב ושיקום כלכלי של יחידים
↑  תוכן העניינים של הספר הפטר, חדלוץ פרעון, הסדרי חוב ושיקום כלכלי של יחידים
↑  ציטוטים ואזכורים של הספר "הפטר, חדלות פרעון, הסדרי חוב ושיקום כלכלי של יחידים" בבתי הדין
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289979405171  VIAF: 297119843   WorldCat (עם VIAF): 297119843
סלעית מגרב

| סלעית מגרב |
| --- | --- |
 סלעית מגרב זכר, מרוקו
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: חטפיתיים
סוג:: סלעית
מין:: סלעית מגרב
שם מדעי
 Oenanthe halophila ‏טריסטראם, 1859

סַלְעִית מַגְרֵבּ (שם מדעי: Oenanthe halophila) היא מין של ציפור שיר בסוג סלעית, שמצויה בצפון אפריקה. זהו מין בקבוצה שסווגה בעבר כבני משפחת הקיכליים Turdidae, אך כיום נחשבת באופן כללי יותר לחלק ממשפחת החטפיתיים Muscicapidae.
טקסונומיה ואטימולוגיה

סלעית מגרב (O. halophila) וסלעית הבזלות (O. warriae) נחשבו בעבר לתת-מינים של סלעית לבנת-כנף (O. lugens), אך פוצלו כמינים מובחנים על ידי איגוד האורניתולוגים הבין-לאומי (IOU) בשנת 2021. עם זאת, חלק מהרשימות עוד לא מכירות בפיצולים, ועדיין מתייחסות אליהן כאל תת-מינים של סלעית לבנת-כנף.
שם הסוג Oenanthe נגזר מהמילים ביוונית העתיקה oenos (οίνος), "יין" ו-anthos (ανθός), "פרח". זה מתייחס לחזרתה של הסלעית האירופית ליוון באביב בדיוק בזמן פריחת הגפנים. השם האנגלי לסלעית "wheatear" אינו נגזר מ"חיטה" או "אוזן", אלא הוא השחתה לשונית מהמאה ה-16 של "לבן" ו"עכוז", ומתייחס לשת הלבן הבולט שנמצא ברוב המינים.
שם המין הספציפי Halophila נגזר מהמילים הלטיניות halos, "מלח" ו-philos, "אוהב/מחבב". שם זה מתייחס לבית הגידול שהסלעית חיה בו, העשוי ברובו מאבני מלח ומינרלים. השם העברי מרמז על כך שהסלעית מצויה אך ורק באזור בצפון אפריקה שמכונה מַגְרֵב.
זהו מין מונוטיפי, כלומר לא תוארו תת-מינים נפרדים.
תפוצה ובית גידול

מצויה בצפון הסהרה, בעיקר במרוקו. יש גם אוכלוסייות קטנות יותר באלג'יריה ובתוניסיה. בלוב היא מזדמנת נדירה ביותר (שלוש תצפיות).
תיאור

אורכה של סלעית מגרב 14.5–16.5 ס"מ, ומשקלה 18–25 גרם. הזכר בולט בניצויו המנוגד בצבעי שחור-לבן, הנקבה עם גב אפור אחיד, בטן לבנה וכנפיים אפורות כהות, לנקבה יש מופע "כהה גרון". בתעופה ניכר דגם הכנף דומה מאוד לסלעית לבנת-כנף, ההבדל הכמעט יחיד הוא שעל-הכנף שלה בצבע אפור יותר חלק ועל-הכנף של סלעית לבנת כנף יחסית לבנבן, ובנוסף בולט גם פס הזנב השחור לרוחב הזנב כולו. סוככות התת-הזנב שלה לבנות, בשונה מסלעית לבנת-כנף.
סטטוס

ה-IUCN לא מכיר בסלעית מגרב כמין עצמאי, ובשל כך מצב השימור שלה לא הוערך.
הערות שוליים

↑  "Species Updates – IOC World Bird List" (באנגלית). נבדק ב-2021-06-13.
↑  H&M4 Checklist family by family - The Trust for Avian Systematics, www.aviansystematics.org
↑  Clements checklist v2022, birds.cornell.edu
↑  Jobling, James A. (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London, United Kingdom: Christopher Helm. pp. 280, 310. ISBN 978-1-4081-2501-4.
↑  James A. Jobling, The Helm dictionary of scientific bird names [electronic resource : from aalge to zusii], London : Christopher Helm, 2010, ISBN 978-1-4081-3326-2
↑  סלעית מגרב, באתר eBird
סלעית מגרב נקבה, מרוקו
סינמה (קולומביה הבריטית)

| --- | --- |
 מדינה:  קנדה קנדה
 פרובינציה:  קולומביה הבריטית קולומביה הבריטית
 תאריך ייסוד:  1924 
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב:  3,864  (אזור בחירה קאריבו ב') (2021)
 קואורדינטות:  53°14′00″N 122°27′00″W﻿ / ﻿53.233333333333°N 122.45°W﻿ / 53.233333333333; -122.45 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי סינמה(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי סינמה(למפת קולומביה הבריטית רגילה) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפ. מע יוקון אלסקה האוקיינוס השקט סינמה(למפת קולומביה הבריטית מוגדלת) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפון-מערביות יוקון אלסקה האוקיינוס השקט סינמה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סִינֶמַה (באנגלית: Cinema) הוא יישוב בקולומביה הבריטית שבמערב קנדה. סינמה היא דוגמה ליישוב שקיבל את שמו בזכות פתיחת בית הדואר המקומי, ושם זה מעיד על חלומו של המייסד להקים במקום תעשיית קולנוע קנדית.
הרקע להקמת היישוב

הקמתו והתפתחותו של היישוב סינמה הושפעו באופן הדוק מהתקדמות סלילת רשת מסילות הברזל במערב קנדה.
בשנת 1912 נוסדה במערב קנדה חברת רכבות חדשה בשם Pacific Great Eastern Railway (לימים BC Rail (אנ')) ששמה לה למטרה לסלול קו מסילת ברזל שיצא מוונקובר ויוביל אל צפון מערבה של קנדה, שם יתחבר אל קו המסילה הארצי של קנדה. בשנת 1915, לאחר שהשלימה סלילת מסילה באורך של 283 ק"מ, נקלעה החברה לקשיים כספיים ונאלצה להשהות את פעילותה.
שלוש שנים לאחר מכן, לאחר שורה של מאבקים משפטיים ותביעות לפיצויים, נרכשה חברת הרכבת על ידי ממשלת קולומביה הבריטית. העבודה על סלילת המסילה התחדשה, אולם התקדמה בעצלתיים. קו המסילה עבר בחבל ארץ נידח, לא היו לאורכו מקומות יישוב משמעותיים, והממשל התקשה לתקצב את הפרויקט היקר שרבים הביעו ספק בכדאיות ההשקעה בו. השפל הכלכלי הגדול שהתרחש בשנות השלושים ומלחמת העולם השנייה שהתחוללה בשנות הארבעים תרמו לעיכוב העבודות, והמסילה הושלמה רק במחצית שנות ה-50 של המאה ה-20.
הקמת היישוב על ידי לויד צ'מפליין

בשנת 1912, עם תחילת העבודה על סלילת מסילת הברזל בקולומביה הבריטית, הצטרף אל פועלי הרכבת בחור אמריקאי צעיר כבן 27 בשם לויד צ'מפליין (Lloyd Champlain). הוא הועסק כאחראי לטיפול במאות הסוסים של חברת הבנייה, ולמרות שלא היה בעל הכשרה כווטרינר, חלק מתפקידו היה לנתח את הסוסים שנפצעו. צ'מפליין, שהיה הרפתקן מטבעו, השתלב היטב בצוות העובדים שפעל בתנאים הקשים של האזור הנידח, והתאהב בנופה של קולומביה הבריטית.
בשנת 1915, כשנקלעה חברת הרכבת לקשיים כספיים והפסיקה את העבודה על סלילת המסילה, פוטר צ'מפליין מעבודתו. הוא החליט שלא לעזוב את האזור, אלא לנסות ולהיאחז במקום. הוא רכש לעצמו שטח אדמה גדול בסמוך לנהר פרייזר, והקים חווה חקלאית. הוא שכנע את קרובת משפחתו, אלה מוד פריטו (Ella Maude Freeto), להצטרף אליו ולסייע לו בניהול החווה, אותה תיאר באוזניה כגן עדן בצפון. הוא גידל ירקות, הקים רפת עם פרות חולבות, והתפרנס יפה ממכירת תוצרת חקלאית למחנות העבודה של פועלי הרכבת שחזרו לעבוד בסביבה כאשר התחדשה העבודה על קו המסילה בשנת 1918.
הקשר לקולנוע

בשנת 1921 הגיעה המסילה עד סמוך לחווה, וצ'מפליין, שכל ימיו היה חובב קולנוע, החליט כי זה הזמן לנצל את קו הרכבת החדש ולצאת לחופשה בעיר חלומותיו, הוליווד. הייתה זו שנה מוצלחת מאוד בחווה של צ'מפליין, הוא הרוויח למעלה משמונה מאות דולר, ויכול היה להרשות לעצמו לבלות את כל החורף בקליפורניה. המפגש עם הוליווד, שעשתה באותן שנים את צעדיה הראשונים לביסוס מעמדה כמרכז תעשיית הסרטים, עורר בצ'מפליין את המחשבה שגם הוא יכול להקים תעשיית סרטים בקנדה.
בשובו לחווה עם חברתו לחיים, החל לתכנן את פיתוח האזור. הוא הקים חנות כלבו, והגיש בקשה לפתיחת סניף דואר שישרת את הפועלים בסביבה. כשנשאל על ידי הנהלת הדואר מה יהיה שמו של סניף הדואר (דרישת חובה מכל מי שביקש לפתוח משרד דואר), השיב ללא היסוס כי שם המקום הוא "סינמה". בקשתו התקבלה, ובית הדואר נפתח ב-2 בינואר 1924 בניהולה של אלה פריטו.
כאשר נשאל לאחר שנים מדוע בחר בשם זה, ענה צ'מפליין:
קולנוע (Cinema) משמעותו פעילות. קולנוע כולל תמונות בתנועה, וזה מה שאנחנו מבטאים, פעילות.
לפי גרסה אחרת, שפורסמה על ידי אגודת ההיסטוריה המקומית, צ'מפליין ומנהלת משק הבית שלו בחרו בשם "סינמה" כדי לשמר את זיכרון הטיול המוצלח שערכו לאולפני הקולנוע בהוליווד.
ניסיונות לפיתוח תעשיית קולנוע

צ'מפליין הקים בחווה שלו "מושבת קולנוע" (Cinema Colony), ובמדריך היישובים של קולומביה הבריטית לשנת 1925 היישוב מתואר כבעל "בית דואר ותעשיית סרטי קולנוע". הוא החל לכתוב סיפורים ותסריטים אודות החיים באזור הצפון, אותם הציע לאולפני הסרטים בהוליווד. הוא פרסם בעיתונים רבים ברחבי קנדה מודעה, בה הודיע כי הוא מחפש עובדים חרוצים, גברים, נשים וילדים, לעבודה בחווה. הוא הציע למעוניינים משרות של מגדלי ירקות, מגדלי עופות, חלבנים, חוטבי עצים, כובסים, אופים, בנאים, טבחים, כתבנים, מנהלי חשבונות, פקידים ומורים. בסוף המודעה צירף שורה המודיעה לקוראים כי אלו שיתקבלו לעבודה "עשויים להשתתף בסרטים". למתעניינים הודיע צ'מפליין כי בכוונתו לקיים מבחני בד בהם יבחר את אלו המתאימים להופיע בסרטים שיפיק.
החווה של צ'מפליין צמחה במהירות. בשנת 1924 הוא התגורר בה לבד עם בת זוגו, שניהלה את סניף הדואר שפתח. שנה לאחר מכן כבר היו בחווה 20 איש, ובשנת 1928 גרו במקום כחמישים פועלים, מהם בעלי משפחות. במקום הוקם מלון דרכים, וגם מן החנות הפיק צ'מפליין רווחים נאים.
כל אותה העת המשיך צ'מפליין לנסות להגשים את חלומו, ולהקים תעשיית קולנוע. הוא הרבה לראיין את הפועלים ואת המבקרים בחווה בניסיון לקבל רעיונות לסרטים המבוססים על חייהם, והקים חברת הפקות בשם "פרויקט מושבת הסרטים", אולם מכל זה לא יצא דבר, וצ'מפליין לא הצליח להפיק אפילו סרט אחד.
ככל שחלף הזמן, ותעשיית הסרטים לא התממשה, החלו פועלי החווה להתייאש ולעזוב. מסיבה שאינה ידועה הפסיד צ'מפליין בשנת 1948 את הזיכיון על סניף הדואר שהועבר לידי בעל אדמות מקומי בשם הארווי בראיינט (Harvey Bryant).
לויד צ'מפליין מכר את רכושו בסינמה ועבר להתגורר יחד עם אשתו ביישוב סארי. הוא נפטר בשנת 1965 והוא כבן שמונים.
סגירת בית הדואר של סינמה

קיימות ידיעות סותרות לגבי המועד בו הופסקה פעילות סניף הדואר ביישוב סינמה. על פי אחת הגרסאות, נסגר בית הדואר ב-12 בינואר 1964, אולם ככל הנראה גרסה זו אינה מדויקת, מאחר שקיימת חותמת של סינמה ממועד מאוחר יותר. במענה לשאלה של אספן ישראלי השיב נציג דואר קנדה ב-28 בינואר 1985 כי לפי מיטב ידיעתו נסגר בית הדואר של סינמה ב-30 בנובמבר 1964.
חשיבות היישוב סינמה עבור אספני הבולים

אספן בולים הבונה אוסף בשיטת איסוף לפי נושא נדרש לצרף לאוסף גם חותמות ביטול של בתי דואר מיישובים ששמם קשור לנושא בו הוא בחר להתמקד. האספן נדרש לחקור את תולדות היישוב, לברר את הסיבה שהובילה את התושבים להעניק ליישוב את שמו, ולוודא שאכן מדובר בשם שהוענק בכוונה תחילה לבטא את הקשר שלו לנושא הרלוונטי.
עבור אספן בולים, שבחר להתמקד בבניית אוסף הקשור לנושא קולנוע, יישוב כגון סינמה מהווה דוגמה מושלמת לאתר אותו ניתן לקשור לנושא האוסף. לא רק שהיישוב קיבל את שמו מתוך כוונה לשקף את הקשר של המייסד לעולם הקולנוע, אלא הוא גם משקף ניסיון אמיתי, אם כי כושל, להקים תעשיית קולנוע במערב קנדה.
לקריאה נוספת

זוהר נוי, "עיר הקולנוע", בתוך: שובל - מגזין הבולאים בישראל, גיליון 71, מרץ 2008, עמ' 21.
Branwen C. Patenaude, The Rise and Fall of Cinema, B.C, Journal of the British Columbia Historical Federation, Number 2 Volume 38, 2005
הערות שוליים

↑  Cinema, BC Geographical Names
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Branwen C. Patenaude, The Rise and Fall of Cinema, B.C, Journal of the British Columbia Historical Federation, Number 2 Volume 38, 2005
↑  בראיונות שהעניק שנים רבות לאחר מכן הכתיר צ'מפליין את עצמו בתואר ד"ר
1 2 3 4  G.P. (Philip) V. Akrigg, Helen Akrigg, British Columbia Place Names, 3rd Edition, UBC Press, עמ' 47
↑  Wrigley Henderson Amalgamated British Columbia Directory, 1925, p. 74
↑  לויד צ'מפליין נשא לאשה את אלה פריטו בשנת 1945
↑  שלמה שמגר
↑  עיר הקולנוע, ע' 21
מכתב שנשלח מסניף הדואר של סינמה ב-31 ביולי 1945
סקארה ברי

סקָארָה בּרֵי (אנגלית Skara Brae, עיוות מודרני לשם האתר המקורי Skerrabrae) היא התיישבות בנוית־אבן מהתקופה הנאוליתית, השוכנת במפרץ סקייל, שבחופו המערבי של האי מיינלנד באיי אורקני (מצפון לסקוטלנד). רמת השימור הגבוהה של האתר, בהשוואה ליתר היישובים מתקופתו באירופה, זיכתה אותו בתואר אתר מורשת עולמית מטעם אונסק"ו.
עד לשנת 1850, שכנה ההתיישבות תחת לדיונות החול שבמפרץ. סערה בים ורוח עזה פשטו את הדשא מהאזור, וחשפו מספר ממבני ההתיישבות. השרידים החשופים תפסו את עיני תושב האזור, ויליאם ואט, שפצח בחפירות באתר עד לשנת 1846. ואט חשף את שרידי ארבעה מבתי האתר. כעבור כ־50 שנים, נחשפו חלקים נוספים בהתיישבות, כתוצאה ממזג־אוויר דומה. ניסיון שימור הממצאים על ידי בניין חומה מגוננת הביא לחשיפתם של מבנים נוספים. לבסוף, מחקר ארכאולוגי בראשות ויר גורדון צ'ילד שנערך בשנים 1928 עד 1930, חשף את האתר על כל תוכנו. כיום, היישוב הנראה לעין מהווה את שכבת ההתיישבות האחרונה באתר. שכבה זאת מורכבת משמונה תחומי מגורים, המחוברים זה לזה במעברים נמוכים.
התיארוך המקורי של האתר לתקופת הברזל הוסר בשנת 1970, אחר חקירת ממצאים רלוונטיים בטכניקת תיארוך פחמן-14. האתר התקיים כאלף שנים, החל מ־3200 לפנה"ס עד ל־2200 לפנה"ס. כיום האתר עומד בפני סכנת הרס מצד איתני הטבע. בעודו קבור תחת החול המגונן, לא נגרם לו שום נזק, אולם כיום הוא עומד על סף המים, וסכנת הבליה מאיימת לפגוע באתר.
אוכלוסיית האתר לא עלתה על 50 או 100 איש. הממצאים מעידים כי היושבים השתייכו לתרבות הכלים המחורצים. הבתים עשו שימוש במיגון מצד האדמה, אך במקום לבנותם לתוך האדמה, הם נבנו לתוך ערימות פסולת עתיקות יומין. הערימות אומנם לא ספקו יציבות להתיישבות, אך שמשו כשכבה מבודדת מהאקלים הקשה של איי אורקני. אורך הבתים הממוצע עומד על כ־40 מטרים. נמצא חדר ריבועי שהכיל קמין למטרות חימום ובישול. בהיעדר עצים על האיים, השתמשו יושבי סקארה ברי בעצים סחופים ושן לווייתן כדי לסוכך על בתיהם. הבתים כוללים מספר רהיטי אבן דוגמת ארונות וכיסאות. מערכת ניקוז משוכללת הוכנסה לתכנון האתר, ואולי כללה בתי שימוש בכל בית.
סמל זימבבואה

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  זימבבואה 
 תאריך אימוץ:  1981 
 
סמל זימבבואה אומץ ב-21 בספטמבר 1981.
תיאור

הסמל מתאר שני קודואים (סוג של אנטילופה) העומדים על ערימת אדמה עם גבעולי חיטה, ערמות כותנה וראש תירס. על הרגליים נמצא גם סרט עם המילים ""איחוד", "חרות", "עבודה".
המגן עצמו בצבע ירוק עם מספר גלים בצבע לבן-כחול למעלה וייצוג זימבבואה הגדולה.
מאחורי המגן-מכוש ורובה AK-47 קשורים בסרטים ממשי ירוק וצהוב.
בפסגה - כוכב אדום וציפור גדולה.
משמעות הציורים

קודואים - איחוד השבטים השונים.
ערימת אדמה - צורך לספק אותה לתושבי המדינה.
סרט - הצורך באיחוד וחירות
מגן - פוריות האדמה ומים.
זימבבואה הגדולה- מורשת היסטורית.
מכוש ורובה - מאבק לשלום ודמוקרטיה
רצועות משי - תקווה לעתיד. מסר על מהפכת 1980 ומאבק על חברה שוויונית.
ציפור גדולה - זהות לאומית.
ראו גם

דגל זימבבואה
המנון זימבבואה
עיצורים נחציים

העיצורים הנַחציים הם קבוצה של עיצורים בשפה המאופיינים בתכונה נחציות, אשר מבדילה אותם מעיצורים אחרים באותה שפה. הנחציים הם עיצורים שמקום החיתוך המשני שלהם הוא בלוע או בסדק, כלומר קבוצת העיצורים הנחציים כוללת עיצורים מווּלנים, מלועלעים ומסודקים. המונח "עיצורים נחציים" משמש בעיקר במחקר הפונולוגיה של השפות השמיות. הוא מוגדר באופן עמום-במכוון ומשמש במקרים שבהם אין דרך לדעת בדיוק את מקום החיתוך המשני (למשל בפרוטו-שמית), או שרוצים להכליל עיצורים מלועלעים ועיצורים מסודקים בקבוצה אחת (למשל במשפחת השפות השמיות). שם התואר "נחצי" נגזר מן השורש נח"צ, הקשור אל השורש לח"צ.
לא ברור באיזו צורה פונטית הייתה מיושמת תכונת הנחציות בעבר. כיום היא מיושמת בדרכים שונות בשפות שמיות שונות: בערבית (ובהגייה ספרדית מסורתית של העברית אצל חלק מן העדות) היא ממומשת על ידי וילוּן או לעלוע, כלומר על ידי חיתוך משני של העיצור בווילון או בלוע מלבד החיתוך הראשי שלו. לעומת זאת בשפות האתיו-שמיות ממומשת הנחציות בעיצורים מסודקים (או הדופים), כלומר בעיצורים שבביצועם האוויר פורץ החוצה לא מן הריאה אלא מסדק הקול.
מניחים כי הנחציות המלועלעת-מוולנת מאפיינת שפות שמיות צפוניות כמו עברית (לפחות בעבר), ערבית, ארמית, אכדית, אוגריתית וכדומה, ואילו הנחציות המסודקת מאפיינת שפות שמיות דרומיות כמו געז, אמהרית, טיגרינה, מהרי, סוקוטרי, שחרית (ג'בלת) וכדומה. עוד מניחים כי גם בשפות השמיות הצפוניות קדמה הנחציות המסודקת מבחינה היסטורית לנחציות המלועלעת-מוולנת, כלומר שבמקורה הייתה הנחציות ממומשת על ידי סידוק בכל השפות השמיות, ורק בשלב מאוחר יותר הפכה בחלק מן השפות ללעלוע.
המשותף לשני סוגי הנחציות הוא שהעיצורים נחתכים בכמה בסיסי חיתוך, בנוסף לבסיס החיתוך הראשי גם בבסיס חיתוך לוואי נוסף או כמה נוספים. הפקת הצליל של העיצורים המלועלעים-מוולנים מלווה בכיווץ שרירי הלוע והתקרבות אחורי הלשון לחך הרך, הווילון. הפקת הצליל של העיצורים המסודקים מלווה בסגירת סדק הקול ופתיחתו בפרץ אוויר, מה שנשמע כמעין נקישה חזקה. באלפבית הפונטי הבינלאומי עיצור מלועלע או מוולן מסומן באמצעות העברת טילדה דרכו, ואילו עיצור מסודק מסומן באמצעות פסיק עילי מימינו.
בשפות שבהן ממומשת הנחציות היא מהווה תכונה מבדילה בין פונמות, כלומר קיימים זוגות של מילים שההבדל היחיד ביניהן הוא תכונת הנחציות של אחד העיצורים, והבדל זה גורם להבדל במשמעות בין המילים. כך למשל בעברית הקלאסית ההבדל בהגייה בין המילים שֶבֶת ושֶבֶט הוא בהיות העיצור ט נחצי והעיצור ת בלתי נחצי. לעומת זאת בעברית החדשה, שבה אבדה תכונת הנחציות, אי אפשר להבחין בדיבור בין שתי המילים אלא רק על פי ההקשר.
עיצורים נחציים בעברית

כאמור, העברית המודרנית (ועוד לפניה ההגייה האשכנזית של העברית ובחלק מקהילות עם הגייה ספרדית) איבדה את תכונת הנחציות, ולכן היום בעברית המונח "עיצורים נחציים" מייצג בעיקר פונטיקה היסטורית; עם זאת, התכונה עדיין משפיעה על הכתיב המודרני (למשל בחוק הצתלם > הצטלם, שנגרם מהידמות של העצורים הנחציים צ ו-ט). בעברית ישנן שלוש אותיות המייצגות עיצורים נחציים.
האות ט מייצגת כיום עיצור מכתשי, סותם, אטום [t].
האות צ מייצגת כיום עיצור מכתשי, מחוכך שורק, אטום [t͡s].
האות ק מייצגת כיום עיצור וילוני, סותם, אטום [k].
עיצורים נחציים בערבית

בערבית השתמרו כל העיצורים הנחציים, אם כי חלק קטן מהדוברים איבדו את היכולת להגות את העיצורים האלה. בעוד שבעברית היו רק עיצורים נחציים אטומים, בערבית יש גם עיצורים נחציים קוליים.
האות ط מייצגת כיום עיצור מכתשי, סותם, אטום מלועלע [tˤ].
האות ظ מייצגת כיום עיצור שיני, חוכך, קולי מלועלע [ðˁ] או עיצור מכתשי, חוכך שורק, קולי מלועלע [zˁ].
האות ص מייצגת כיום עיצור מכתשי, חוכך שורק, אטום מלועלע [sˁ].
האות ض מייצגת כיום עיצור מכתשי, סותם, קולי מלועלע [dˁ].
האות ق מייצגת כיום עיצור ענבלי, סותם, אטום [q], והיא אינה נתפסת בדרך כלל כעיצור נחצי, אולם בחלק מהניבים של הערבית היא נהגית כעיצור וילוני מלועלע [kˁ].
לקריאה נוספת

אשר לאופר, לדרכי תיאור הנחציות בעברית ובערבית, בתוך: מחקרים בלשון ב-ג, תשמ"ז (עותק סרוק באתרו)
עיצורים מקישים

עיצורים מקישים (flap) הם עיצורים המופקים תוך התכווצות שרירים יחידה כך שאיבר חיתוך אחד מושלך כנגד איבר חיתוך אחר. ההבדל בין עיצורים מקישים לעיצורים סותמים הוא בכך שאין תהליך של בניית לחץ אוויר מאחורי בסיס החיתוך.
העיצור המקיש הצדי יחסית נפוץ אף שאוזן אירופאית עשויה שלא לקלוט אותו, כגון ביפנית ובשפות אחרות בהן אין הבחנה בין עיצורי רי"ש ולמ"ד, קיים העיצור המקיש הצדי. בנוסף, בשפות בהן אין הבחנה בין עיצורים צדיים למרכזיים אותו העיצור עשוי להיות לעיתים מרכזי או צדי.
|  | קיצוניים>  | קיצוניים>  | אחוריים>  | אחוריים>  | אחוריים>  | אחוריים>  | אחוריים>  | אחוריים>  | קדמיים>  | קדמיים>  | קדמיים>  | קדמיים>  | קדמיים>  | קדמיים>  | קדמיים>  | קדמיים>  | שפתיים>  | שפתיים>  | שפתיים>  | שפתיים>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| כיסוי-גרוני | כיסוי-גרוני | ענבלי | ענבלי | וילוני | וילוני | חכי | חכי | כפוף | כפוף | בתר־מכתשי | בתר־מכתשי | מכתשי | מכתשי | שיני | שיני | שפתי־שיני | שפתי־שיני | דו־שפתי | דו־שפתי |  |
| מקיש (צדי) | ‏ʡ̯ | ‏ʡ̯̊ | ‏ɢ̆ | ‏ɢ̥̆ |  |  |  |  | ‏ɽ | ‏ɽ̊ | ‏ɾ̱ | ‏ɾ̱̊ | ‏ɾ | ‏ɾ̊ | ‏ɾ̪ | ‏ɾ̪̊ | ‏ⱱ |  | ‏ⱱ̟ |  |
| מקיש (צדי) |  |  |  |  | ‏ʟ̆ | ‏ʟ̥̆ | ‏ʎ̯ | ‏ʎ̯̊ | ‏ɭ̯ | ‏ɭ̯̊ |  |  | ‏ɺ | ‏ɺ̊ | ‏ɺ̪ | ‏ɺ̪̊ |  |  |  |  |
עיצורים מקישים > מקישים מרכזיים

עיצור כיסוי-גרוני, מקיש [ʡ̯]
עיצור כיסוי-גרוני, מקיש, אטום [ʡ̯̊]
עיצור ענבלי, מקיש [ɢ̆]
עיצור ענבלי, מקיש, אטום [ɢ̥̆]
עיצור כפוף, מקיש [ɽ]
עיצור כפוף, מקיש, אטום [ɽ̊]
עיצור בתר-מכתשי, מקיש [ɾ̱]
עיצור בתר-מכתשי, מקיש, אטום [ɾ̱̊]
עיצור מכתשי, מקיש [ɾ]
עיצור מכתשי, מקיש, אטום [ɾ̊]
עיצור שיני, מקיש, אטום [ɾ̪]
עיצור שיני, מקיש, אטום [ɾ̪̊]
עיצור שפתי-שיני, מקיש [ⱱ]
עיצור דו-שפתי, מקיש [ⱱ̟]
עיצורים מקישים > מקישים צדיים

עיצור וילוני, מקיש צדי [ʟ̆]
עיצור וילוני, מקיש צדי, אטום [ʟ̥̆]
עיצור חכי, מקיש צדי [ʎ̯]
עיצור חכי, מקיש צדי, אטום [ʎ̯̊]
עיצור כפוף, מקיש צדי [ɭ̯]
עיצור כפוף, מקיש צדי, אטום [ɭ̯̊]
עיצור מכתשי, מקיש צדי [ɺ]
עיצור מכתשי, מקיש צדי, אטום [ɺ̊]
עיצור שיני, מקיש צדי [ɺ̪]
עיצור שיני, מקיש צדי, אטום [ɺ̪̊]
| צלילי שפות העולם> עיצורים.בסיסי החיתוך | צלילי שפות העולם> עיצורים.אופני החיתוך |
| --- | --- |
דו-שפתיים - שפתיים-שיניים - שיניים-שפתיים - לשוניים-שפתיים   שיניים - מכתשיים - בתר-מכתשיים - מכתשיים-חיכיים - כפופים   חיכיים - וילוניים - ענבליים - סדקיים - כיסוי-גרוניים - לועיים  בסיס חיתוך משני: מלועלעים - מוולנים - מחונככים - משופתתים: ריאתיים: אפיים - סותמים - חוככים - מקורבים   מקישים - רוטטים - צידיים - מחוככים  לא ריאתיים: מסודקים - מפונמים - מצוצים
תנועות
מיקום התנועות: גובה התנועות
אחוריות - כמעט-אחוריות - מרכזיות - כמעט-קדמיות - קדמיות: סגורות - כמעט-סגורות - חצי-סגורות - אמצעיות  חצי-פתוחות - כמעט-פתוחות - פתוחות
ראו גם: אלפבית פונטי בינלאומי – פורמנט
עונת 2009/2010 בליגה הבלקנית בכדורסל

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  10 באוקטובר 2009
 תאריך סיום:  15 באפריל 2010
 מספר משתתפות:  11
 ערים מארחות:  סופיה
 זוכה:  לבסקי סופיה
 www.balkanleague.net
 → 2008/20092010/2011 ←
 
עונת 2009/2010 בליגה הבלקנית בכדורסל (BIBL) הייתה העונה ה-2 של תחרות אירופית זו לקבוצות כדורסל.
המשחק הראשון במסגרת שלב הבתים התקיים ב-10 באוקטובר 2009 והגמר נערך ב-15 באפריל 2010. בתחרות השתתפו 11 קבוצות, 4 מבולגריה, 2 ממונטנגרו, 2 ממקדוניה, 2 מסרביה ו-1 מרומניה. לראשונה השתתפו קבוצות ממונטנגרו.
מתכונת התחרות

לעונה זו נרשמו למפעל כ-12 קבוצות ששובצו לשני בתים של כ-6 קבוצות, אך גז מתאן מדיאש הרומנית הודחה עקב שיתוף לא חוקי של שחקנים.
הקבוצות שיחקו במתכונת של שני סבבים, בית וחוץ נגד כל אחת מקבוצות הבית, בסך הכל כ-8 משחקים בבית א' ו-10 משחקים בבית ב', כאשר 4 הראשונות בכל בית מעפילות לרבע גמר בשיטת הצלבה, מקום 1 בבית א' נגד מקום 4 בבית ב' וכן הלאה.
לבסקי סופיה זכתה באליפות הליגה בפעם הראשונה.
שלב הבתים > בית א'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מונטנגרולובצ'ן צטיניה | 8 | 5 | 3 | 668 | 580 | 88+ | 13 |
| 2. | סרביה מטאלץ ולייבו | 8 | 5 | 3 | 602 | 566 | 36+ | 13 |
| 3. | בולגריה צ'רנו מורה וארנה | 8 | 5 | 3 | 656 | 634 | 22+ | 13 |
| 4. | בולגריה רילסקי ספורטיסט | 8 | 4 | 4 | 666 | 621 | 45+ | 12 |
| 5. | מונטנגרו ריביירה אולצין | 8 | 1 | 7 | 558 | 749 | 121- | 9 |
שלב הבתים > בית ב'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בולגריה לבסקי סופיה | 10 | 8 | 2 | 953 | 819 | 134+ | 18 |
| 2. | מקדוניה פני אינדוסטריס | 10 | 8 | 2 | 888 | 782 | 106+ | 18 |
| 3. | סרביה אוקק בלגרד | 10 | 6 | 4 | 843 | 852 | 9- | 16 |
| 4. | מונטנגרו מורנר בר | 10 | 4 | 6 | 752 | 826 | 74- | 14 |
| 5. | בולגריה ספרטק פלבן | 10 | 2 | 8 | 829 | 905 | 76- | 12 |
| 6. | רומניה סטיאווה בוקרשט | 10 | 2 | 8 | 764 | 845 | 81- | 12 |
סיבוב ההצלבה

הקבוצה שסיימה במקום הראשון בכל בית פוגשת את הקובצה שסיימה במקום ה-4 בבית המקביל והקבוצה שסיימה במוקם ה-2 פוגשת את הקבוצה שסיימה במקום ה-3 בבית המקביל.
| קבוצה 1 | תוצאה בסיכום | קבוצה 2 | משחק 1 | משחק 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מונטנגרו מורנר בר | 153 - 164 | מונטנגרולובצ'ן צטיניה | 77 - 80 | 76 - 84 |
| מקדוניה פני אינדוסטריס | 167 - 151 | סרביה מטאלץ ולייבו | 88- 88 | 79 - 63 |
| בולגריה לבסקי סופיה | 184 - 173 | בולגריה רילסקי ספורטיסט | 75 - 89 | 109 - 84 |
| בולגריה צ'רנו מורה וארנה | 173 - 171 | סרביה אוקק בלגרד | 92 - 87 | 81 - 84 |