stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סוף קיץ
הערות שוליים

1 2  השיר מוצג למצעד השבועי של רשת ג' ב"פינה לשיפוטכם", באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־17 ביולי 2023
↑  תקליט שדרים "סוף קיץ", באתר סטריאו ומונו, בדיקה אחרונה ב־17 ביולי 2023
↑  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־2 ביולי 2023
↑  "סוף קיץ" בביצוע רוחמה רז ו"מקהלת קולות הזמיר", באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־18 ביולי 2023
↑  עמ' 178, קרן רוזנבלום־פולק (ע), תמיד עולה המנגינה: משירי יאיר רוזנבלום, תל אביב: ידיעות ספרים, 2013
1 2  ‏40 שנים לצאת האלבום "חי" של עפרה חזה (החל מ־36:44), באתר כאן, 24 במרץ 2023, בדיקה אחרונה ב־17 ביולי 2023
1 2  מיקום שיא במצעד השבועי של רשת ג' (1), באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־17 ביולי 2023
↑  השיר יוצא ממצעד רשת ג', באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־17 ביולי 2023
1 2  המצעד השנתי לשנת תשמ"ג של רשת ג', באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־17 ביולי 2023
1 2  להיטון עולם הקולנוע, 14 בספטמבר 1983
| עפרה חזה – שירים |
| --- | --- | --- |
| בשיר השירים בשעשועים | "שיר השירים בשעשועים" • "בלדה למלך" • "היפה בנשים" |  |
| על אהבות שלנו | "שיר הפרחה" • "כמו ציפור" • "פלאש גורדון" • "הגשם" • "על אהבות שלנו" • "שיר אהבה לחייל" |  |
| בוא נדבר | "אין זמן לתעות" • "סימנים של אוהבים" • "כשנהיה בני 73" • "תפילה" |  |
| פיתויים | "כל יום מתחילה שנה" • "מלכת הקסמים" • "מכתב אהבה" • "גבריאל" |  |
| חי | "סוף קיץ" • "עכשיו" • "אחרי החגים" • "אמן למילים" • "חי" |  |
| שירי מולדת | "יד ענוגה" / "נעמה" |  |
| בית חם | "יד ביד" / "במנגינת הלב" • "בית חם" • "עזור לי" • "בן פרבר" • "אתך הלילה" / "אתה הבטחת" |  |
| אדמה | "רוח צפונית רוח דרומית" • "גורל אחד" • "מישהו הולך תמיד איתי" • "אדמה" • "רחמים" / "עוד מחכה לאחד" |  |
| שירי מולדת ב' | "אל נא תאמר לי שלום" / "בכרם תימן (אל תפחדי תמר)" • "שבעת המינים" • "הנערים הספנים" |  |
| ימים נשברים | "ימים נשברים" • "בוא ונגן אותי" • "הכאב הזה" • "כל הקלפים" / "ליידי" • "להמשיך לצעוד" |  |
| Shaday | "Galbi" • "Im Nin'alu" • "Galbi" • "Shaday" • "Eshal" |  |
| Desert Wind | "Wish Me Luck" • "I Want to Fly" • "Ya Ba Ye" • "Fata Morgana" |  |
| Kirya | "Daw Da Hiya" • "Innocent – A Requiem for Refugees" |  |
| כל הנשמה | "ליד באר מולדתי" • "כל הנשמה" • "לאורך הים" • "זה יבוא פתאום" • "מיליון" • "רוח האדם" |  |
| Ofra Haza | "Show Me" • "Give Me a Sign" |  |
| סינגלים אחרים | "שבת המלכה" • "הליכה לקיסריה" • "אם אשכחך ירושלים" • "שלאגר" • "Aime Moi" • "שיר המאה" • "שביל תפוח הזהב" • "ארבעים" • "השנה אינשאללה" • "Ya Hilwi" •‏ "Today I'll Pray" •‏ "Elo Hi" • "קופסת הצבעים" • "Mata Hari" • "Love Song" •‏ "ירושלים של זהב" • "The Queen of Tel Aviv" • "לתת" • "כאן לעולם" |  |
| שירים אחרים | "Deliver Us" • "שחרחורת" • "מוכר הפרחים" • "זמר נוגה" |  |
סטלה לוקס

| --- | --- |

Stella Lux
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  Technische Universiteit Eindhoven  ("Solar Team Eindhoven" (STE)
 שנות ייצור:  2013
 הרכבה:  איינדהובן,  הולנד הולנד
 אורך:  4,520 מ"מ
 רוחב:  1,760 מ"מ
 גובה:  1,120 מ"מ
 משקל:  375 ק"ג
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע חשמלי  פאנל סולארי בשטח פנים של 5.8 מ"ר סוללת ליתיום-יון 15 kWh
 מהירות מרבית:  120 ק"מ
 צריכת דלק:  טווח נסיעה 1,100 ק"מ - ביום שמש
סטלה לוקס (באנגלית: Stella Lux) היא מכונית משפחתית, 5 מושבים, תלת-אופן, המוגדרת כ"מכונית סולארית" (מכונית ירוקה) אשר נבנתה על ידי 21 סטודנטים (קבוצה  סולארית איינדהובן)  מאוניברסיטת Technische Universiteit Eindhoven, באיינדהובן שבהולנד, בשנת 2013 במטרה להשתתף בתחרויות World Solar Challenge אשר התקיימו באוסטרליה.
תחרויות "World Solar Challenge" בהשתתפות סטלה לוקס

שנת 2013 (מרוץ למרחק 3,022 ק"מ סטלה לוקס עברה את המרחק ב-40 שעות ו-14 דקות)
שנת 2015
שנת 2017
ראו גם

מכונית ירוקה
אסטבן רכב השמש - צוות
PowerCore SunCruiser
הערות שוליים

↑  מכונית סולארית - היא מכונית הממירה את אנרגיית השמש לאנרגיה חשמלית באמצעות תאים פוטו-וולטאיים
↑  סטלה לוקסsolarteameindhoven.itility.nl
↑  סטלה לוקסtopspeed
↑  סטלה לוקסdailymail.co.uk/sciencetech/article-3151506/The-future-school-run-Four-seater-family-car-powered-sun
סולם מוס

סולם מוֹס הוא סולם בן עשר דרגות למדידת קשיות של מינרלים. קשיות המינרל נמדדת במידת ההתנגדות שלו לחריצה על ידי מינרל אחר. סולם מוס נערך על ידי המינרלוג הגרמני פרידריך מוס (Friedrich Mohs) בשנת 1812, והוא המקובל ביותר בין כמה הגדרות קיימות למדידת קשיות של חומרים.
מוס ערך את הסולם בן 10 הדרגות על פי עשרה מינרלים זמינים, החל במינרל הרך ביותר - טלק (שדרגת הקשיות שלו 1) ועד למינרל הקשה ביותר - יהלום (שדרגת הקשיות שלו 10). חומרים נמדדים כנגד הסולם באמצעות איתור החומר הקשה ביותר שהם מסוגלים לחרוץ.
הטבלה דלהלן מראה השוואה עם קשיות מוחלטת כפי שנמדד על ידי סקלרומטר (מכשיר הבודק קשיות). אין בין דרגות הקושי המובאות בסולם מוס קשר מתמטי שיטתי. לדוגמה קורונדום (במקום התשיעי) קשה פי שניים מטופז (שבמקום השמיני) אך יהלום קשה מקורנדום פי ארבעה.
| סולם מוס | מינרל | הרכב כימי | קשיות מוחלטת | תמונה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | טלק | Mg3Si4O10(OH)2 | 1 |  |
| 2 | גבס | CaSO4•2H2O | 3 |  |
| 3 | קלציט | CaCO3 | 9 |  |
| 4 | פלואוריט | CaF2 | 21 |  |
| 5 | אפטיט | (–Ca5(PO4)3(OH–,Cl–,F | 48 |  |
| 6 | אורתוקלז | KAlSi3O8 | 72 |  |
| 7 | קוורץ | SiO2 | 100 |  |
| 8 | טופז | Al2SiO4(OH–,F–)2 | 200 |  |
| 9 | קורונדום | Al2O3 | 400 |  |
| 10 | יהלום | C | 1600 |  |
סטודנטים לגאולוגיה לומדים את סולם מוס באמצעות המנמוניקה:"
The Girls Can Flirt And Other Queer Things Can Do" שבה האות הראשונה בכל מילה מייצגת את המינרל המתאים בטבלה.
משמעות הנתונים בטבלה היא לדוגמה שגבס שדרגת קשיותו גבוהה מטלק יחרוץ בטלק. דרגת הקשיות של חומר שחורץ מינרל מסוים המצוי בטבלה, אך נחרץ על ידי מינרל המצוי מקום אחד מעליו בטבלה היא ביניהם. כך למשל לציפורן בכף היד דרגת קשיות 2.5, לסכין דרגת קשיות 5.5, ולזכוכית - 6-7.
הטבלה המקורית שנכתבה על ידי מוס כללה רק עשרה מינרלים, אך הורחבה מאז. מאחר שמוס הגביל את הסולם לעשרת המספרים הטבעיים הראשונים, הערכים שניתנו למינרלים אלו עשויים לכלול 2 ו-3 ספרות מעבר לנקודה העשרונית.
ראו גם

יחידות מידה על שם אישים
סנגליית סנגל

| סנגליית סנגל |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: קטניתאים
משפחה:: קטניות
תת־משפחה:: מימוסיים
סוג:: סנגליה
מין:: סנגליית סנגל
שם מדעי
 Senegalia senegal ‏בריטון, 1806
שמות נוספים
 Acacia senegal
סנגליית סנגל או שיטת סנגל (שם מדעי: Senegalia senegal) הוא מין עץ פורח מהסוג סנגליה. הסוג הופרד בשנת 2005 מהסוג הוותיק שיטה, ועל כן עד היום קוראים לעיתים לסנגליית סנגל שיטת סנגל. השם המסורתי קיים גם במוצרים המופקים מהעץ.
סנגליית סנגל הוא מקור עיקרי להפקת גומי ערבי, מוצר המופק משרף העץ. גומי ערבי (הידוע גם בשמות גאם ערביק ואקציה גאם) משמש כתוסף מזון, כמדיום לצבעי אמנים כגון צבעי מים ובעל שימושים שונים בתעשיית הקוסמטיקה.
העץ גדל באפריקה הדרומית לסהרה, כמו גם בעומאן, פקיסטן וחלקים מהודו. יש לעליו וזרעיו חשיבות תזונתית וכימית (הוא מכיל את הטריפטמין דימתילטריפטאמין, המשמש כסם), וככל הקטניות הוא מקבע חנקן באמצעות שורשיו ועל ידי כך מטייב את הקרקע בה הוא שתול. עם זאת, עיקר משמעותו הכלכלית של העץ היא ייצור גומי ערבי.
סולם כרומטי

סולם כְּרוֹמָטִי הוא סולם מוזיקלי שהמרווח בין כל שני צלילים סמוכים בו הוא של חצי טון, כלומר: סולם המשתמש בכל הצלילים הקיימים בטווח של אוקטבה (במוזיקה המערבית).
סולם כרומטי עולה ויורד
בסולם הכרומטי אין כמעט שימוש, כיוון שלסולם אין כל תכונה טונאלית (תחושה של יציבות), מלודית או הרמונית מיוחדת, והוא כולל את כל התווים האפשריים ולכן לא ניתן להגדיר בו דרגות או כל דבר הקשור בהן. הסגנון המוזיקלי היחיד בו משתמשים בסולם הדומה לסולם כרומטי הוא ג'אז, אך גם שם נדיר למצוא סולמות כרומטיים טהורים. כך נותר הסולם הכרומטי בעיקר בגדר נקודת התייחסות קיצונית ולא כסולם מוזיקלי פעיל.
המושג "כרומטי" יכול לשמש גם בהקשר לחריגות מוזיקליות מסולם מסוים, כלומר כאשר בקטע המנוגן בסולם מסוים מוכנסים לפתע צלילים שאינם שייכים לאותו סולם.
המלחין יוהאן סבסטיאן באך כתב יצירה המנוגנת בסולם זה: "הפנטזיה הכרומטית".
לודוויג ואן בטהובן משתמש בסולם כרומטי ביצירה לאלייזה.
כלי כרומטי

כלי כרומטי הוא כלי נגינה שניתן לנגן עליו את הסולם הכרומטי. רוב כלי הנגינה הם כלים כרומטיים, וכאשר אומרים כלי לא- כרומטי, בדרך כלל מדובר בכלי הקשה, היות שכלי הקשה רבים אינם כרומטיים.[דרוש מקור: ראה שיחה]
כלי הקשה כרומטיים הם, בין השאר: קסילופון, מטלופון, מרימבה, ויברפון, גלוקנשפיל, תופי פלדה (Steel Drum). לעומתם, כלי הקשה שאינם כרומטיים: מערכת תופים סטנדרטית, משולש, טימפני, תופי בונגו, תופי קונגה, רעשנים, מקלות גשם, קסטנייטות, פעמונים ועוד.
רבים מכלי ההקשה שאינם כרומטיים, ניתנים לכיוון לגובה צליל מסוים, או שניתן לקנותם בגובה צליל מסוים, כיוון שלא ניתן לבצע עליהם את כל הסולם הכרומטי הם עדיין לא כלים כרומטיים.
סנוניתיים

| סנוניתיים |
| --- | --- |
 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: סנוניתיים
שם מדעי
 Hirundinidae ‏ויגורס, 1825
תחום תפוצה


סנוניתיים (Hirundinidae) היא משפחת עופות בסדרת ציפורי השיר. ציפורים אלה מתמחות בציד חרקים מעופפים: הן מצטיינות בתעופה, מבלות חלק גדול מזמנן באוויר, יש להן מקור קצר ומפתח פה גדול, ורגליהן קצרות וחלשות. בתכונות אלה הסנוניתיים דומים לסיסאים, אך אין קרבה גנטית בין שתי הקבוצות.
לזכר ולנקבה בסנוניתיים יש ניצוי דומה. ברוב הסנוניתיים נוצות הזנב החיצוניות ארוכות יותר משאר נוצות הזנב.
המיון של משפחת הסנוניתיים עובר שינויים: בעבר היו מקובלים 16 סוגים ו-75 מינים, ולאחרונה המיון המקובל יותר הוא 21 סוגים ו-88 מינים.
משפחת הסנוניתיים היא משפחה קוסמופוליטית המצויה בכל היבשות למעט אנטארקטיקה, ארקטיקה, ניו זילנד ואיים מבודדים. בישראל זוהו 9 מינים, אך רק 6 מהם מופיעים בישראל בקביעות, ובכלל זה ארבעה מינים המקננים באופן סדיר באזורים נרחבים בארץ.
חלק מהסנוניתיים מקננים ביחידות, ואחרים במושבות. רוב הסנוניתיים מקננים בקינים בעלי מבנה מורכב במיוחד, ששני בני-הזוג בונים מכדוריות בוץ קטנות שהם אוספים מהקרקע ומביאים בפה. מינים אחדים חופרים קינים בקירות אדמה. חלקו הפנימי של הקן מרופד. רוב המינים מקננים במקומות מוגנים ואפלים כגון כוכים ומערות, ומינים רבים הסתגלו לקינון במבנים מעשה ידי אדם. בדרך-כלל קינון סנוניות בבניינים מתקבל בברכה על-ידי אנשי המקום, ובארצות רבות אף נהוג לעודד את הקינון שלהן בבניינים, למשל בעזרת קינים מלאכותיים. לעומת זאת, במקומות אחרים מושמדים קינים רבים של סנוניות; בעיה זו חמורה במיוחד בישראל, וביפן ובישראל היא הביאה לפיתוח לשלשיות – מדפים קטנים וקלים מאוד המותקנים תחת קינים. מספר הביצים בתטולה 6-3, משך הדגירה כשבועיים, ואילו השהות בקן ממושכת באופן יחסי לגודל הציפור: 4-2 שבועות.
סנוניתיים רבים נוהגים להתלהק מחוץ לעונת הקינון וללון בלינה קבוצתית, בדרך-כלל בצמחייה טבעית כגון קנים. לינה קבוצתית המונית בערים, ובמיוחד בתוך מבנים סגורים כגון חניונים תת-קרקעיים, היא ככל הנראה תופעה חדשה, הבולטת בישראל בסנונית הרפתות.
מיון המשפחה

תת-משפחה: סנוניתים Hirundininae
סוג Tachycineta - בו סנונית עצים
סוג בו מין יחיד סנונית כחולה Phaeoprogne tapera
סוג סנונית כהה Progne - בה המין סנונית סגולה
סוג סנונית אמזונית Notiochelidon
סוג סנונית לבנת-חזה Atticora
סוג בו מין יחיד סנונית לבנת ירך Neochelidon tibialis
סוג סנונית גסת כנף Stelgidopteryx
סוג בו מין יחיד סנונית לבנת גב Cheramoeca leucosternus
סוג כוכית Riparia
סוג סנונית מפוספסת Phedina
סוג סנונית Hirundo
סוג טסית Delichon
סוג סנונית כנף-משור Psalidoprocne
תת-משפחה: סנוניתי נהר Pseudochelidoninae
סוג סנונית נהר Pseudochelidon
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  עזי פז, החי והצומח של ארץ-ישראל, כרך 6 עופות, תל-אביב: משרד הבטחון, 1986, עמ' 333
↑  D. W. Winkler, S. M. Billerman, and I. J. Lovette, Hirundinidae Swallows, Birds of the World (Cornell Lab of Ornithology), ‏4 March 2020
1 2 3  חיים מויאל, הסנוניתיים (Hirundinidae), טבע הדברים, עמ' 23-12
↑  ציפורי שיר - המגוונת ביותר, באתר הצפרות הישראלי
↑  סנוניות – קינון ולינה בבניינים, באתר מכון אדם וחיה
↑  לחיות בשלום עם סנוניות: הכנת לשלשיות בכיתה ושימוש בלשלשיות בשטח, באתר מכון אדם וחיה, ‏מרץ 2024
↑  אריאל צבל, לינת סנוניות בחניונים: תמונת מצב והצעות לפתרון קונפליקטים, מכון אדם וחיה, 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551013005171  BnF: cb11965283c (data)  GND: 4180310-3  LCCN: sh85130972  NDL: 00573491  NKC: ph127132
סנגליה

| סנגליה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: קטניתאים
משפחה:: קטניות
תת־משפחה:: מימוסיים
סוג:: סנגליה
שם מדעי
 Senegalia ‏רפינסק, 1838
תחום תפוצה

סנגליה (שם מדעי: Senegalia) הוא סוג צמח פורח ממשפחת הקטניות. הסנגליה מונה פחות מ-200 מינים של צמחים, רובם ככולם היו מסווגים כמינים של שיטה עד שנת 2005, בה הוגדר הסוג החדש. לפיכך כל מיני הסנגליה נחשבו בעבר למיני שיטה. הסוג עדיין נחשב פוליפילטי ולא מן הנמנע שיפולג למספר סוגים בעתיד.
המין המייצג של הסוג הוא סנגליית סנגל (בעבר שיטת סנגל), העץ שמגודל לרוב למען הפקת גומי ערבי משרפו.
סמנח כא רע

| --- | --- |

 לידה:  המאה ה־14 לפנה״ס 
 פטירה:  1334 לפנה״ס אל-עמארנה, מצרים 
 מדינה:  מצרים העתיקה 
 בן או בת זוג:  מרית אתון 
 
חרפושית עם שמו של סמנח כא רע
סמנח כא רע (שמו המלא הוא אנח-חפרו-רע סמנ-כא-רע דג'סר חפרו) היה הפרעה ה-11 של השושלת ה-18 בממלכה החדשה במצרים העתיקה. הוא שלט שנה אחת עד שלוש (בשנים 1335-1334 או 1364-1361[דרוש מקור] בהתאם לתיארוך). הוא עלה לשלטון בתקופת אל-עמארנה אחרי אחנתון הידוע בכינויו "הפרעה הכופר" בשל הפיכתו הדתית-מונותאיסטית. ישנם חוקרים הטוענים כי סמנח כא רע היא בתו של אחנאתון ואשתו לעתיד של תות ענח' אמון. מעט מאוד ידוע על סמנח כא רע לא רק בגלל תקופת שלטונו הקצרה אלא גם בגלל ששלושה פרעונים אחריו, הפרעה חרמחב, ניסה למחוק כל זכר לכל הנוגעים להפיכתו של אחנאתון (אחנאתון, סמנח כא רע, תות ענח' אמון ואיי).
ספרטוי

קדמוס, מאחוריו הדרקון המת, מעליו האלה המייעצת לו, ומלפניו הספרטוי נובטים מהאדמה. ציור מודרני מאת פטר פאול רובנס
ספרטוי (ביוונית עתיקה: Σπαρτοί משמעות השם "האנשים שנזרעו") הם לוחמים אגדיים מהמיתולוגיה היוונית. הם נוצרו כאשר קדמוס, הגיבור הפיניקי שבא לבויוטיה לייסד את תבאי, זרע באדמה שיני דרקון.
צמיחתם מהאדמה ומלחמתם

לאחר שזאוס חטף את הנסיכה אירופה, אביה אגנור שלח את בניו, וביניהם קדמוס, לחפש אחריה מעבר לים, ולא לשוב עד שתימצא. קדמוס הגיע ליוון בחיפושיו, ולאחר נדודים הגיע לאורקל מדלפי, ושם הודרך לקנות מפלגון (אנ') פר או פרה ולעקוב אחריו (יחד עם צבאו), ומבקום שבו יכרע לארץ מעייפות, שם ייסד קדמוס עיר – תבאי – וישלוט בה. קדמוס עשה כדברי האורקל, והפרה כרעה לארץ במקום שבו נוסדה תבאי. קדמוס רצה מים, ולכן שלח את מלוויו למעיין, אך במעיין שכן דרקון (נחש אימתני) השייך לארס, והוא הרג את המלווים. קדמוס נלחם בדרקון והרגו. ובעצת אתנה זרע את שיניו באדמה ומהם צמחו הספרטוי. הם החלו להילחם אחד בשני. לפי פסאודו אפולודורס, חלקם נלחמו בשל קטטות מקריות וחלקם בשל בורות, וקדמוס שראה אותם זרק עליהם אבנים, מה שגרם להם לחשוב שספרטוי אחרים זרקו עליהם את האבנים; לפי אובידיוס הם צמחו מהאדמה חמושים מכף רגל ועד ראש, והחלו להילחם אחד בשני, וכאשר קדמוס שלח ידו אל נשקו אמר לו אחד הספרטוי לא לקחת חלק במלחמת האחים שלהם, ואז נהרג. לבסוף חמישה מהם שרדו: כתוניוס (ביוונית: Χθονίος, בלטינית: Chthonius), אודאיוס (ביוונית: Οὐδαῖος, בלטינית: Udaeus), היפרנור (ביוונית: Ὑπερήνωρ, בלטינית: Hyperenor), פלורוס (ביוונית: Πέλωρος, בלטינית: Pelorus) ואכיון (ביוונית: Ἐχίων, בלטינית: Echion). אובידיוס כתב שאכיון שמט את נשקו לבקשת פַלַס, חיפש את אחיו החיים ועשה עמם שלום פסאודו אפולודורוס כתב שבעקבות טבח זה, שרת קדמוס את ארס שמונה שנים.
פאוסניאס כתב שבקרבת אחד משערי תבאי יש מקום עליו נאמר שבו זרע קדמוס את שיני הדרקון שהרג ליד המעיין, ומהן עלו אנשים.
בארגונאוטיקה הוזכרו שיני דרקון אאוניה שקדמוס בן אגנור הרג כשהגיע לעירו של אוגיגס (היא תבאי) בחפשו את אירופה, ושבמקום ההוא השתכן קדמוס כי בת בקר שאפולו נתן לו בנבואה הדריכה אותו. אתנה עקרה את שיני הדרקון המת וחילקה אותן שי זהה לקוטל ולאַיאטס (אנ') מלך קולכיס שנתן אותן ליאסון לאתגר, וקדמוס זרע אותן במישור אאוניה ומאלה ששרדו את חרבו ה"קוצרת" של ארס ייסד עם שהאדמה היא אמו. בהמשך יאסון זרע את השיניים והאנשים, יבול רצחני, החלו להכותו; הם היו בעלי מגינים כבדים ורומחים כפולי־להב, וקובעים בורקים, ויאסון זכר את מצוות מדיאה הערמומית, זרק עליהם אבן עצומה והסתתר. אותם "בני גיה" החלו להילחם ולהרוג אחד את השני, עד שיאסון הסתער עליהם, והכה אותם, חלקם בעודם נובטים מהאדמה.
בתבאי

על פי המסורת היוונית הם היו אבות חמש המשפחות הוותיקות ביותר בתבאי.
פאוסניאס כתב שבתקופת קדמוס בעלי הכוח הגדול ביותר בתבאי אחרי כוחו היו הספרטוי, הם כתוניוס, היפרנור, פלורוס, אודאיוס ובראשם אכיון, שבזכות גבורתו הרבה בחר בו קדמוס להיות לו לחתן.
דיודורוס סיקולוס סיפר שלאחר ייסוד קדמיה בידי קדמוס והספרטוי, הכניעו אותם האנכלאים וגירשו אותם, וקדמוס וחסידיו גורשו לאיליריה.
מסורות חריגות על הספרטוי

דיודורוס סיקולוס כתב שכאשר, אחרי המבול של דאוקליון, קדמוס בנה את קדמיה (האקרופוליס של תבאי) שנקראת על שמו, באו איתו אותו עם, המכונה לעיתים "ספרטוי" כי הם התגודדו יחדיו מכל העברים, ולעיתים "תבגנים" כי הם במקור מתבאי אך פוזרו בעקבות המבול.
באחד מסיכומי סיפורי קונון שכתב פוטיוס מובא סיפור אחד המספר (בניגוד לסיפור אחד המספר את הסיפור הרגיל על קדמוס ואירופה) איך האי תאסוס קיבל את שמו מתאסוס אחי קדמוס, ובו נכתב שקדמוס, שהיה חזק בקרב הפיניקים, נשלח על־ידי מלך הפיניקים בכוונה לשלוט באירופה (היבשת), לכן הוא בדה סיפור על חיפוש אחותו החטופה. בהפליגו מסביב לאירופה הוא הפליג לבויוטיה והלך לפנים הארץ למקום הנקרא היום תבאי, שהוא קרא על שם מולדתו שלו. כשהבויוטים התאחדו בקרב נגדם, הפיניקים הובסו, אך לאחר מכן גברו הפיניקים באמצעות תחבולות־מלחמה, מארבים, והצורה הלא רגילה של נשקיהם, כי קסדה ושריון לא היו אז ידועים ליוונים, וקדמוס כבש את ארץ הבויוטים. כשהשורדים ברחו לעריהם הוא יישב פיניקים בתבאי והתחתן עם הרמוניה. בזכות ההפתעה מנשקיהם, מארביהם ומתקפות הפתע שלהם, הם צברו מוניטין בקרב הבויוטים של אנשים שנובטים מהאדמה עם נשקיהם, וקראו להם ספרטוס ('אנשים זרועים') מכך שנראו כאילו נבטו מהארץ.
אודאיוס והיהודים

סטפנוס מביזנטיון (המאה ה-6 לספירה) ציין במילונו הגאוגרפי, שעל פי קלאודיוס יולאוס (Claudius Iolaus, חי לא לפני ייסוד קיסריה), מקור השם של ארץ יהודה הוא באודאיוס (Udaeus), "אחד (מחמשת) 'האנשים שנזרעו' בתבאי, שהיה בין בני לווייתו הצבאיים של דיוניסוס". ייתכן וניתן להסביר את הקשר בין השם המיתולוגי "אודאיוס" לשם "יהודה" (נהגית ביוונית: "יודאיה") בדמיון הצלילי ביניהם. ייתכן וקשר זה מקורו במסורת הידידות בין היהודים וספרטה, שהופיעה בתקופה ההלניסטית (כפי שמסופר בספר מכבים), כמו גם מתוך סיפור הגירתם של הספרטוי לספרטה.
בספרות עלילתית מודרנית

בספרו של ריק ריירדן "פרסי ג'קסון וקללת הטיטאן", אשר הוא השלישי בסדרת "פרסי ג'קסון והאולימפיים", נמלטים הגיבורים מהספרטוי הרודפים אחריהם בשירות הטיטאנים. הספרטוי מופיעים גם בסדרת ההמשך "גיבורי האולימפוס", בספר השני בסדרה: "בן נפטון". הספרטוי מופיעים גם בספרו של מייקל סקוט, "האשפית" - האחרון בסדרת "הסודות של ניקולס פלמל בן האלמוות".
הערות שוליים

↑  פסאודו־אפולודורוס, ביבליותקה, 3.1.1–3.1.2
↑  היגינוס (אנ'), Fabulae, ‏178 (ראו במקור הלטיני ובתרגום לאנגלית)
↑  פאוסניאס, תיאורה של יוון, 9.12.1–9.12.2 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
↑  פסאודו־אפולודורוס, ביבליותקה, 3.4.1–3.4.2
↑  אובידיוס, מטמורפוזות, ספר 3 שורות 95–130 (ראו במקור הלטיני ובתרגום לאנגלית)
↑  פאוסניאס, תיאורה של יוון, 9.10.1 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
↑  אפולוניוס מרודוס, ארגונאוטיקה, שיר 3 שורות 1177–1187 (ראו במקור היווני, בתרגום לאנגלית: [1] [2], ובתרגום לעברית)
↑  עצתה מופיעה באפולוניוס מרודוס, ארגונאוטיקה, שיר 3 שורות 1051–1059 (ראו במקור היווני, בתרגום לאנגלית: [1] [2], ובתרגום לעברית)
↑  אפולוניוס מרודוס, ארגונאוטיקה, שיר 3 שורות 1336–1398 (ראו במקור היווני, בתרגום לאנגלית: [1] [2], ובתרגום לעברית)
↑  Smith, Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, "SPARTI", 1873
↑  פאוסניאס, תיאורה של יוון, 9.5.1–9.5.3 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
1 2  דיודורוס סיקולוס, ביבליותקה היסטוריקה, 19.53.4–19.53.5 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
↑  קונון (פוטיוס), סיפורים, 32 (ראו במקור עם תרגום ובתרגום לאנגלית)
↑  קונון (פוטיוס), סיפורים, 37 (ראו במקור עם תרגום ובתרגום לאנגלית)
↑  מנחם שטרן - Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Jerusalem, 1976, Vol. I, LXXXVII. Claudius Iolaus, pp. 534-535
סמסון באידו

סמסון באידו (בגרמנית: Samson Baidoo; נולד ב-31 במרץ 2004 בגראץ שבאוסטריה) הוא כדורגלן אוסטרי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת רד בול זלצבורג מהבונדסליגה האוסטרית ובנבחרת אוסטריה.
קריירת מועדונים

באידו גדל במחלקות הנוער של פוסט SV גראץ, גראצר א.ק., ליפרינג ורד בול זלצבורג. בשנת 2021 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של ליפרינג, קבוצת הבת של רד בול זלצבורג, במסגרת הליגה האוסטרית השנייה. ב-30 באוגוסט 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של רד בול זלצבורג, בניצחון 3-0 על גורטן במסגרת הסיבוב השני של הגביע האוסטרי לעונת 2022/2023. ב-29 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה האוסטרית, בניצחון 1-0 על הארטברג במסגרת המחזור ה-14 בליגה. הוא ערך ארבע הופעות ליגה בעונה זו. ב-26 באוגוסט 2023 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-1 על וולפסברג במסגרת המחזור החמישי בליגה לעונת 2023/2024. ב-20 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בניצחון 2-0 על בנפיקה ליסבון במסגרת שלב הבתים לעונת 2023/2024.
קריירה בינלאומית

ב-13 באוקטובר 2023 ערך באידו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אוסטריה, בהפסד 3-2 לנבחרת בלגיה במסגרת מוקדמות יורו 2024.
תארים

אליפות אוסטריה (1): 2022/2023
סולם מוקטן

סולם מוקטן (קרוי גם סולם אוקטטוני) הוא סולם מוזיקלי המורכב משמונה צלילים המרכיבים סדרת מרווחים עוקבים של טון וחצי-טון. ניתן להגדירו כסולם דיאטוני (בעל שבעה צלילים) שכל הדרגות בו מוקטנות. סולם זה יכול להופיע בשתי צורות:
מרווחים של טון וחצי טון לסירוגין.
נקרא גם הסולם המוקטן הסימטרי.
מרווחים של חצי טון וטון לסירוגין.
נקרא גם הסולם הדומיננטי הסימטרי.
מבחינה הרמונית, הסולם המוקטן לא מושך לעבר טוניקה מסוימת; דבר זה נובע מכך שכל סולם מוקטן יהיה זהה לחלוטין לסולם המוקטן הגבוה ממנו בטרצה קטנה (מלבד חילופים אן-הרמוניים), וכן לזה שגבוה ממנו בטריטון (שתי טרצות קטנות) ולזה שגבוה ממנו בסקסטה גדולה (שלוש טרצות קטנות).
אף שנעשה בו שימוש כבר במוזיקה הקלאסית בתקופה הרומנטית במאה התשע עשרה ואף לפני כן, הסולם החל להופיע ביצירות רבות רק במפנה המאה ה-20. בתחילת המאה העשרים השתמשו בסולם מוזיקאים רבים מסביבתו של ניקולאי רימסקי-קורסקוב, ביניהם איגור סטרווינסקי, והוא כונה ״סולם קורסקובי״. בין השאר שימש הסולם רבות את אוליביה מסיאן, שהעניק לו מקום חשוב בשיטתו המוזיקלית, כאחד מהסולמות הסימטריים.
בשל אופיו ההרמוני הייחודי נמצא הסולם בשימוש רחב יחסית בתחום המוזיקה האטונאלית. ניתן למצוא שימוש בו גם בג'אז, אך במקרים אלה הוא יופיע לרוב רק כמעבר ולא כסולם של ממש.
ראו גם

מודוס
סולם הטונים השלמים
הערות שוליים

↑  סולם אוקטטוני הוא כל סולם של שמונה צלילים; סוג הסולם האוקטטוני הנפוץ ביותר הוא הסולם המוקטן, על כן משתמשים לעיתים במונח ״סולם אוקטטוני״ בהוראת הסולם המוקטן.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סטלה מקסוול

| --- | --- |

 לידה:  15 במאי 1990 (בת 34) בריסל, בלגיה 
 שם לידה:  Stella Maynes Maxwell 
 מדינה:  בלגיה, הממלכה המאוחדת 
 מקום מגורים:  ניו יורק, לוס אנג'לס 
 השכלה:  בית הספר האירופי השני של בריסל  קווינס מרגרט קולג'  אוניברסיטת אוטגו 
 מעסיק:  מקס פקטור 
 בן או בת זוג:  קריסטן סטיוארט (2016–2018)  קריסטן סטיוארט  מיילי סיירוס 
 
סטלה מיינס מקסוול (באנגלית: Stella Maynes Maxwell;נולדה ב-15 במאי 1990) היא דוגמנית בלגית ממוצא צפון אירי-ניו זילנדי. ידועה בעיקר בזכות עבודתה עם "ויקטוריה'ס סיקרט" משנת 2015, ומשמשת גם כפרזנטורית למותג האיפור "מקס פקטור".
ביוגרפיה

מקסוול נולדה בבריסל שבבלגיה להורים מצפון אירלנד, סטלה מיינס והדיפלומט לשעבר מוריס מקסוול. יש לה שלושה אחים גדולים. מקסוול גדלה בבלגיה עד שהייתה בת 13, שם למדה בבית הספר האירופי בווליבה (אנ'). לאחר מכן עברה עם משפחתה לקנברה שבאוסטרליה, שם שהו במשך שנה לפני שעברו לוולינגטון שבניו זילנד, כשהייתה 14. היא למדה באוניברסיטת אוטגו, שם התגלתה בידי סוכנות דוגמניות בדנידין. מקסוול דוברת צרפתית ואנגלית.
קריירה

מקסוול משמשת כ"מלאכית" של ויקטוריה'ס סיקרט מאז 2015.
במהלך הקריירה שלה, היא דגמנה עבור אלכסנדר מקווין, אסוס, H&M, קרל לגרפלד, רוברטו קוואלי, אורבן אאוטפיטרס (אנ') וטופשופ, והצטלמה לגרסה הטורקית, היפנית, הגרמנית, הספרדית והתאילנדית של מגזין האופנה "ווג". כדוגמנית בתצוגות אופנה היא צעדה עבור ג'רמי סקוט (אנ'), מארק ג'ייקובס, טומי הילפיגר, מוסקינו (אנ'), ברנדון מקסוול (אנ'), דולצ'ה וגבאנה, ז'קמוס (אנ'), טורי ברץ', ג'יילס (אנ'), Dsquared2, מוגלר, מאנו ריוס, פנדי, שאנל, מיו מיו וורסאצ'ה.
מקסוול שיתפה פעולה עם המותג הצרפתי The Kooples כדי ליצור תיק יד שנקרא על שמה.
בשנת 2016 נבחרה מקסוול למקום הראשון ברשימת "100 הלוהטים" של מגזין "מקסים".
חיים אישיים

מקסוול היא ביסקסואלית, ותארה את עצמה כ"נזילה מינית". בעבר נקשרה לנשים רבות, ביניהן מיילי סיירוס וקריסטן סטיוארט.
הערות שוליים

↑  Janelle Okwodu, Stella Maxwell on the Importance of Supporting LGBTQIA Beyond Pride, Vogue, June 30, 2020
סיירן

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית, נאסד"ק: CYRN
 בורסה:  נאסד"ק (CYRN) 
 מייסדים:  אמיר לב, גדעון מנטל ונחום שרפמן
 תקופת הפעילות:  1991–הווה (כ־33 שנים)
 מיקום המטה:  הרצליה, ישראל מקלין, וירג'יניה
 ענפי תעשייה:  תוכנה
 מוצרים עיקריים:  תוכנה לסינון דואר אלקטרוני
 שווי שוק:  800.0 דולר (10 באוקטובר 2024)
 הכנסות:  134 מיליון ש"ח (2018)
 רווח תפעולי:  הפסד של 72.3 מיליון ש"ח (2018)
 רווח:  הפסד של 72.7 מיליון ש"ח (2018)
 הון עצמי:  119 מיליון ש"ח (2018)
 סך המאזן:  224 מיליון ש"ח (2018)
 יו"ר:  ליאור סמואלסון
 מנכ"ל:  ליאור סמואלסון
  
 www.cyren.com
 
הלוגו הקודם של החברה
סיירן בע"מ (באנגלית CYREN Ltd) שעד תחילת 2014 נקראה קומטאץ' תוכנה בע"מ (באנגלית: Commtouch Software Ltd) היא חברת תוכנה ישראלית המתמחה בפיתוח ושיווק פתרונות אבטחת רשת וסינון דואר אלקטרוני. סיירן היא חברה ציבורית ומניותיה נסחרות בנאסד"ק. בעבר נסחרה מניית החברה גם בבורסה לניירות ערך בתל אביב, והייתה כלולה במדד תל אביב בלוטק. בתחילת 2023 הודיעה החברה שהיא מפטרת כמעט את כל עובדיה בישראל ובעולם ושוקלת את המשך פעילותה.