stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פסיכה (גשושית)
רקע היסטורי ופיתוח המשימה

משימת פסיכה הוצעה עבור תוכנית דיסקברי יחד עם 27 הצעות נוספות לתחרות למשימות ה-13 וה-14 של נאס"א, שנפתחה בפברואר 2014. ב-30 בספטמבר 2015 נאס"א הכריזה על חמש הצעות שתמשכנה לשלב הסופי, ופסיכה ביניהן. ההצעות זכו בתקציב של 3 מיליון דולר כל אחת כדי לפתח תכנון משימה מעמיק ויסודי יותר. ב-4 בינואר 2017 נבחרו לוסי (גשושית) ופסיכה, כמשימות מספר 13 ומספר 14 בהתאמה, כחלק מתוכנית דיסקברי. המשימות מתוכננות לשיגור באוקטובר 2021 ובאוקטובר 2023, בהתאמה.
תוכנית דיסקברי (Discovery Program) מהווה אחת משלוש התוכניות המנוהלות במשרד התוכנית למשימות פלנטריות (Planetary Missions Program Office), הממוקם במרכז טיסות החלל מרשל, רדסטון ארסנל, מחוז מדיסון, אלבמה ובאחריות מנהל האווירונאוטיקה והחלל הלאומי - נאס"א. שתי התוכניות האחרות שמנוהלות במשרד התוכנית למשימות פלנטריות הן תוכנית הגבולות החדשים (New Frontiers Program) ותוכנית משימות חקר מערכת השמש (Solar System Exploration Program).
הצעות המשימה הזוכות קיבלו מימון של 450 מיליון דולר לפיתוח ובנייה של המשימה, יחד עם מימון בונוס, אם המשימות יצליחו לשלב טכנולוגיות מסוימות. משימת פסיכה מהווה חלק מתוכנית דיסקברי שכוללת משימות בעלות בינונית יחסית. עלות המשימה מוערכת בכ-760 מיליון דולר הכולל פיתוח המשימה, תפעול והמחקר המדעי לאורך המשימה. המחיר אינו כולל את עלות השיגור ועלות המיכשור החדשני והניסיוני של התקשורת האופטית (חומרה ותפעול). העלות הכוללת המשוערת של משימת פסיכה עד לסופה, היא כ-850 מיליון דולר, נכון לשנת 2019.
תוכנית הגשושית פסיכה הוצעה על ידי קבוצת חוקרים במדעים פלנטריים בהובלת החוקרת הראשית ד"ר לינדי אלקינס-טנטון, מנהלת בית הספר לחקר כדור הארץ והחלל, הקוֹלֶג' לאמנויות ומדעים ליברלים, באוניברסיטת המדינה של אריזונה, פיניקס, אריזונה. לינדה אלקינס אחראית להצלחת המשימה הכוללת של הגשושית פסיכה. המעבדה להנעה סילונית בפסדינה, קליפורניה, אחראית לניהול, תפעול, ניווט ובנית הגשושית יחד עם שותף מהתעשייה בשם SSL, מפאלו אלטו, קליפורניה, שהיא חברת בת של חברת Maxar Technologies מסטמינסטר, קולורדו.
צוות המשימה כולל חוקרים ומנהלים מארבע עשרה מוסדות אקדמיים, מכוני מחקר וחברות מתעשיית החלל בארצות הברית, צרפת וגרמניה. הארגונים השותפים בפיתוח המשימה הם : אוניברסיטת אריזונה (UA), אוניברסיטת המדינה של אריזונה (ASU), אוניברסיטת ייל, אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA), המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT), המעבדה להנעה סילונית (JPL), מכון המחקר הדרום-מערבי (SwRI), המכון למדע פלנטרי (PSI), המעבדה לפיזיקה יישומית (APL) באוניברסיטת ג'ונס הופקינס, מאלין מערכות מדעי החלל (MSSS), מכון סמית'סוניאן, Maxar Technologies, המצפה (Côte d’Azur) בצרפת (OCA) והמרכז הגרמני לחקר החלל (DLR).
למשימת הגשושית פסיכה יש שישה שלבים (A-F) שנמשכים בטווח השנים 2015–2030, ונכון לשנת 2023 המשימה בשלב D, שימשך עד השיגור באוקטובר 2023. שלב זה מתמקד בהרכבת מכשירי הגשושית, בדיקות ושיגור.
מטרות ויעדי המשימה > יעדי המשימה

משימת הגשושית פסיכה לאפיין, את הצורה, המבנה, ההרכב, השדה מגנטי והתפלגות המסה של האסטרואיד 16 פסיכה. המשימה תגדיל את ההבנה של תהליך היווצרות גרמי מערכת השמש והרכבם הפנימי.
הבנת אבני הבניה של היווצרות כוכבי הלכת : גרעין מתכתי.
בחינת תוכנם של כוכבי לכת ארציים על ידי התבוננות ישירה באסטרואידים
לחקור גרם שמימי המורכב ממתכת.
מטרות ויעדי המשימה > מטרות מדעיות

האם 16 פסיכה הוא גרעין בהתהוות או חומר לא מומס.
קביעת הגיל באזורים השונים של פני האסטרואיד.
האם גופי מתכת קטנים משלבים אותם אלמנטים קלים כצפוי בליבה של כדור הארץ.
לקבוע האם תנאי ההיווצרות של האסטרואיד דומים לתנאי ההיווצרות של כדור הארץ.
אפיון הטופוגרפיה של 16 פסיכה.
האם 16 פסיכה נוצר כגרעין פלנטסימל או נוצר כגוף העשיר במתכות, מהם אבני הבניה של כוכבי הלכת, האם פלנטסימלים שנוצרו בקרבת השמש שונים בהרכבם המרבי.
האם 16 פסיכה איבדה את המעטפת החיצונית, מתי ואיך.
אם 16 פסיכה נוצר מותך, האם 16 פסיכה התקרר מהפנים כלפי חוץ או מהחוץ כלפי פנים.
האם האסטרואיד יצר דינמו מגנטי כשהתקרר.
מהם סגסוגות המתכת המרכיבות את 16 פסיכה.
מהם מאפייני פני השטח הגאולוגיים והטופוגרפיים של 16 פסיכה לעומת גופים העשויים מסלע או קרח.
השוואת היווצרות מכתשים באסטרואיד מתכתי לעומת אסטרואיד סלעי או קרחי.
מכשור מדעי ומבנה הגשושית > מכשור מדעי

למשימת הגשושית פסיכה, מתוכננים ארבעה מסלולי הקפה עיקריים סביב האסטרואיד 16 פסיכה : מסלול הקפה ראשון - 41 הקפות לאפיון האסטרואיד במשך 56 ימים ובגובה 700 ק"מ מפני השטח בזמן 32 שעות, מסלול הקפה שני - 162 הקפות למיפוי טופוגרפי במשך 76 ימים ובגובה 280 ק"מ בזמן 11.25 שעות, מסלול הקפה שלישי - 369 הקפות למחקר כבידתי במשך 369 ימים ובגובה כ -170 ק"מ בזמן 6.5 שעות ומסלול הקפה רביעי - 585 הקפות למיפוי יסודי במשך 100 ימים ובגובה 75 ק"מ בזמן 4.1 שעות. סיום המשימה מתוכנן לאוקטובר 2027. כדי להשיג יעדים אלה, הגשושית תישא מטען של 30 ק"ג מיכשור מדעי, הכולל ארבעה מכשירים מדעיים לחישה מרחוק.
Multispectral image - תמונה רב-ספקטרלית לצילום תמונות ברזולוציה גבוהה באמצעות מסננים שיוכלו להבחין בין חומרים מתכתיים לחומרים סיליקטיים. המכשיר מורכב מזוג מצלמות זהות המיועדות לקבלת נתונים גאולוגיים, הרכבים מינרליים וטופוגרפיים. מטרת המצלמה השנייה היא לספק ניווט אופטי קריטי למשימה. המכשיר מפותח על ידי צוות מאוניברסיטת המדינה של אריזונה.
Gamma-ray and Neutron Spectrometer - ספקטרומטר קרינת גמא לאיתור ומיפוי היסודות הכימיים וספקטרומטר נייטרוני לאיתור ומיפוי מים וקרח בפני השטח. המכשיר מותקן על מוט באורך שני מטר כדי להרחיק את החישנים מקרינת רקע שנוצרת מחלקיקים אנרגטיים המקימים אינטראקציה עם הגשושית וכדי לספק שדה ראייה ללא הפרעות. המכשיר מפותח במעבדה לפיזיקה יישומית באוניברסיטת ג'ונס הופקינס ובאוניברסיטת המדינה של אריזונה.
Magnetometer - מגנטומטר למדידת ומיפוי השדה מגנטי של האסטרואיד, הבנוי משני חיישני שדה מגנטי זהים, בעלי רגישות גבוהה הממוקמים בקצה החיצוני והאנצעי של מוט באורך שני מטר. המכשיר מפותח על ידי צוות מהבמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס ומאוניברסיטת לוס אנג'לס בקליפורניה.
X-band Gravity Science - מיכשור מדעי לחקירת כוח שדה הכבידה בדיוק רב בעזרת גלי מיקרו איקס והשילוב עם טופוגרפיה מתמונות, יספק מידע על המבנה הפנימי של האסטרואיד. פיתוח המכשיר מבוצע על ידי צוות מהמכון הטכולוגי של מסצ'וסטס ומהמעבדה להנעה סילונית.
מכשור מדעי ומבנה הגשושית > מבנה הגשושית > שלדת המבנה

גודל הגשושית בפריסה מלאה הכולל את הגוף המרכזי המכיל את המכשירים המדעיים, אמצעי התקשורת, מערכת ההנעה ושני מערכי הפאנלים הסולאריים, הוא באורך של מגרש טניס. אורך הגשושית הוא 24.76 מטר וברוחב 7.34 מטר. גודל הגוף המרכזי הוא באורך 2.4 מטר, רוחב 2.1 מטר ובגובה 1.1 מטר. הגוף המרכזי מבוסס על שלדת לווין מדגם (SSL - 1300). המשקל היבש של המרכב הוא 1400 ק"ג. בליבת המרכב מתוכנן גליל העשוי מחומר מרוכב גרפיט והוא האלמנט המרכזי בשילדת המבנה. הגליל מכיל שבעה מכלים מבודדים ביריעות תרמיות, של 82 ליטר כל אחד, המכילים סה"כ 1,064 ק"ג של קסנון לדחף הגשושית.
מכשור מדעי ומבנה הגשושית > מבנה הגשושית > תקשורת

מבנה הגשושית תכלול בנוסף מכשיר נסיוני הנקרא תקשורת אופטית בחלל העמוק (Deep Space Optical Communications או DSOC) מבוססת טכנולוגית לייזר. השימוש בקרן לייזר צפוי לשפר את יעילות תקשורת הגשושית, פי עשרה עד פי מאה לעומת טכנולוגיה נוכחית המבוססת על גלי רדיו (Radio frequency (RF וללא צורך בהגדלת משקל מטען הגשושית. פרויקט זה מנוהל על ידי המעבדה להנעה סילונית בפסדינה, קליפורניה. האנטנה המרכזית של הגשושית היא אנטנה פרבולית בקוטר 2 מטר המותקנת על הסיפון העליון של המרכב האמצעי, והיא מיועדת לתקשורת בתדר גבוה. בנוסף לכך, מותקנות שלוש אנטנות לתדרים נמוכים. התקשורת תעשה בעזרת מגבר של 100 וולט, המאפשר שידור של עד 180 קילובייט לשנייה (TWTA). תקשורת מהווה אחד מארבעת האתגרים בתכנון גשושית; תקשורת, מקור אנרגיה, ניווט והנעה.
מכשור מדעי ומבנה הגשושית > מבנה הגשושית > מערכת הנעה

מערכת ההנעה של הגשושית מורכבת ממנוע יונים והנעה חשמלית סולארית. החשמל שנוצר בתאים הסולאריים מועבר למנוע חשמלי רקטי. הדחף יספק 4.5 קילו וואט ויוכל לספק פרקי זמן ארוכים יותר בדחף של 900 וואט. השימוש בתצורה זו של המנוע, יאפשר לגשושית להגיע מהר יותר וביעילות רבה יותר ליעדה לעומת השימוש במנוע הנעה כימי שגרתי. בשלדת מבנה הגשושית יותקן מכל עם 425 ק"ג של גז קסנון לדחף הגשושית המספק מסת דחף של 8.5 ק"ג. ההנעה הסולארית-חשמלית של הגשושית נבנית על ידי חברת הבת SLL מתאגיד Maxar, בארצות הברית. לשילדת הגשושית מחוברים ארבעה מדחפי אפקט הול מקובעים מדגם (SPT-140), המשמשים להנעת הגשושית. בקרת השיוט וייצוב שלושת צירי הגשושית, מושגת באמצעות ארבעה גירוסקופים למדידת התאוצה הזוויתית של הגשושית לצורך ניווט והנחיה, והמידע לכך מסופק על ידי עוקב כוכבים וחיישן שמש.
מכשור מדעי ומבנה הגשושית > מבנה הגשושית > פאנלים סולאריים

המערכת הסולארית בנויה משני מערכי פאנלים סולאריים שכל אחד מורכב מחמישה פאנלים מודולריים זהים בגודלם ובתפוקתם בתצורת צלב יווני בפריסה מלאה. הצעה קודמת למערכת הסולארית, הייתה בתצורה של ארבעה פנלים סולאריים זהים מכל צד. התאים הפוטו־וולטאיים של המערכת הסולרית תייצר ותספק את החשמל הנדרש לכל המכשירים המדעיים בנוסף להנעה החשמלית הסולארית. שני המערכים הסולאריים מחוברים למרכב המרכזי בעזרת שני מוטות מתקפלים. כל אחד משני המערכים, המורכב מחמישה מקטעים נפרדים, יהיו מקופלים במהלך השיגור ויפרסו בחלל.
מהלך המשימה לחלל

13 באוקטובר 2023 – שוגרה הגשושית פסיכה ממרכז החלל קנדי, פלורידה .
2024 – הגעה לכוכב הלכת מאדים לצורך תימרון בשיטת המקלעת כבידתית.
2029 – הגשושית פסיכה מגיעה לאסטרואיד 16 פסיכה.
2029–2030 – כניסה למסלול היקפי סביב האסטרואיד 16 פסיכה.
ראו גם

פסיכה (אסטרואיד)
הערות שוליים

↑  Dwayne C. Brown / Laurie Cantillo, NASA Selects Investigations for Future Key Planetary Mission, NASA, Headquarters, Washington, September 30, 2015.
↑  Dwayne Brown / Laurie Cantillo, NASA Selects Two Missions to Explore the Early Solar System, NASA, Headquarters, Washington, January 4, 2017.
↑  רויטרס, נאס"א שיגרה חללית לאסטרואיד ששווה קוודריליונים, באתר ynet, 13 באוקטובר 2023
| תוכנית דיסקברי |
| --- | --- | --- |
| פעילים | ASPERA-3‏ (רכיב במארס אקספרס) • לוסי • פסיכה |  |
| מתוכננים | VERITAS ‏• ‏DAVINCI |  |
| הושלמו | NEAR Shoemaker • מארס פאת'פיינדר • לונר פרוספקטור • סטארדאסט / NExT • ג'נסיס •  MESSENGER • פגיעה עמוקה / EPOXI  • ‏Moon Mineralogy Mapper •‏ GRAIL ‏ • Dawn • טלסקופ החלל קפלר • InSight |  |
| נכשלו | CONTOUR |  |
הדמיה המתארת את מטרת משימת פסיכה של נאס"א: האסטרואיד 16 פסיכה העשיר במתכות, בחגורת האסטרואידים הראשית בין מאדים לצדק.
מודל תלת מימד של האסטרואיד 16 פסיכה המבוסס על נתוני עקומת אור.
סכימת רכיבי הגשושית: 1- ארבעה מדחפי אפקט הול מסוג SPT-140‏ 2 - DSOC תקשורת אופטית בחלל העמוק 3 - עוקב כוכבים 4 - אנטנה לתקשורת בתדר נמוך 5 - חיישן שמש 6 - אנטנה פרבולית לתקשורת בתדר גבוה 7 - ספקטרומטר נייטרונים 8 - ספקטרומטר קרני גמא 9 - מנוע גז קר 10 - פאנל Y -‏ 11 - מגנטומטר 12 - סיפון עליון 13 - פאנל Y +
תרשים תקשורת אופטית בחלל העמוק: 1 - מותקן על גבי הגשושית פסיכה: משדר FLT 4 וואט וטלסקופ צמצם של 22 ס"מ. 2 - מצפה הכוכבים הר השולחן (אנ'): משדר לייזר GLT FR 5kW (FLT uplink and help pointing) - 3 מצפה הכוכבים פאלומר: GLR מצויד במכשיר ספירת פוטונים 4 - קרן הלייזר המופעלת באורך גל של 1070 ננומטר downlink, זו של downlink היא 1550 ננומטר 5 - MOC-SOC: מרכז בקרה.
מדחף אפקט הול מדגם SPT-140
מוטי בבצ'יק

| --- | --- |

 לידה:  1981  (בן 44 בערך) בני ברק
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  ירושלים 
 השכלה:  ישיבת חידושי הרי"ם 
 מעסיק:  יעקב ליצמן, יצחק גולדקנופף 
 
מימן לשמאל: בבצ'יק, יעקב ליצמן, מנכ"ל משרד הבריאות משה בר סימן טוב
מרדכי (מוטי) שמעון בבצ'יק (נולד ב-1981) הוא פעיל פוליטי חרדי ישראלי, עוזרו וראש המטה של שר הבינוי והשיכון יצחק גולדקנופף.
ביוגרפיה

נולד בבני ברק לרב בן ציון בבצ'יק מרבני חסידי גור. למד בישיבת חידושי הרי"ם שבתל אביב, שם הכיר את הרב שלמה צבי אלתר, בנו של האדמו"ר מגור. החברות שנרקמה בין השניים, הפכה את בבצ'יק למקורב למשפחת האדמו"ר. בחצר הכיר את יעקב ליצמן שעם השנים הפך לאיש אמונו. הפעילות הפוליטית הראשונה שלו הייתה במקום מגוריו אז, קריית גת, שם ניהל מטה בחירות. תחת ראש העיר אבירם דהרי הקים בקרית גת מנהלת קהילתית לחסידי גור.
ב-2009 החל לעבוד בלשכת סגן שר הבריאות יעקב ליצמן. ב-2013 לקראת סוף קיומה של ממשלת ישראל השלושים ושלוש דיווח לנתניהו שציפי לבני ויאיר לפיד מתכננים להפיל את הממשלה בהצבעת אי-אמון, מה שגרם לנתניהו לפזר את הכנסת. בבחירות 2015 גיבש את גוש הימין בליל הבחירות. בעת התפטרותו של ליצמן ממשרת סגן שר הבריאות בבצ'יק ניהל למעשה את המשרד.
מ-2009 שימש כיד ימינו של חבר הכנסת יעקב ליצמן. והשתתף בשמו בדיונים ובהצבעות בממשלה. לפי פרסומים בתקשורת לבבצ'יק קשרים עם משפחת נתניהו.
לאחר פרישתו של ליצמן מהחיים הפוליטיים ב-2022 הוצע שמו כמחליף, אך האדמו"ר מגור בחר ביצחק גולדקנופף, בבצ'יק משמש לו כעוזר. בשונה מעבודתו אצל ליצמן, עבודתו כעוזר אצל גולדקנופף יותר דומיננטית.
בבצ'יק מתואר בתקשורת כבעל הכוח באגודת ישראל ו"האיש החזק בחסידות גור".
ביוגרפיה > חשדות לפלילים

בחודש יוני 2021 נעצר בבצ'יק, בחשד למעורבות בפרשת שוחד, מרמה והפרת אמונים. בבצ'יק נחשד שבזמן כהונת ליצמן כשר הבריאות, הקל על חברת תנובה בתקנות סימון מזון, בתמורה לתרומות לעמותות המקורבות לבבצ'יק. הוא שוחרר ממעצרו לאחר יומיים. תיק זה נסגר מחוסר ראיות. חשד נוסף הוא מעורבות של חברת רוש פרמצבטיקה בהשפעה על סל הבריאות באמצעות שוחד, המשטרה העבירה את התיק לפרקליטות.
חיים אישיים

נשוי ואב לחמישה. לאחר חתונתו התגורר בקריית גת. נכון ל-2021 הוא מתגורר בירושלים.
חתונת בתו בספטמבר 2024 זכתה לסיקור תקשורתי לאחר שהשתתפו עשרות חברי כנסת ושרים, אישים פוליטיים ומפורסמים רבים.
הערות שוליים

↑  רב ומו"ץ, ראו: בן ציון בבצ'יק, קובץ בית אהרן וישראל, קפט (שנה לב ג), עמ' 169 מחבר הספר בצר במדבר, באתר אוצר החכמה
↑  בנימין נתניהו, ביבי: סיפור חיי, הוצאת שיבולת, 2022, עמ' 474; ישראל אלתר גרובייס, הסודות של בבצ'יק, עתון משפחה, סוכות תשפ"ד, מוסף אקטואלי, עמ' 139–147
1 2 3  ישראל אלתר גרובייס, הסודות של בבצ'יק, עתון משפחה, סוכות תשפ"ד, מוסף אקטואלי, עמ' 139–147
↑   רוני לינדר, עוזרו של האדמו"ר מגור: הכירו את האיש החזק במשרד הבריאות, באתר TheMarker‏, 14 בדצמבר 2017
1 2  נינה פוקס, קובי נחשוני, אלי סניור, היורש האפשרי של ליצמן שמקורב גם לנתניהו: זהו מוטי בבצ'יק שחשוד בשוחד, באתר ynet, 6 ביוני 2021
↑   אלי ביתאן, ‏בין הרבי מגור לשרה נתניהו: ראש לשכת ליצמן יהפוך ליורש?, בעיתון מקור ראשון, 30 בינואר 2019
↑  אביו של בבצ'יק הוא מחותנו של גולדקנופף, ראו: בבצ'יק, בן ציון, בצר במדבר, בני ברק תשע"ו, עמ' 3, באתר אוצר החכמה
↑  שילה פריד, בבצ'יק יסדר: מצעד הבכירים לחתונת בתו מלמד מי הפוליטיקאי החרדי הבכיר באמת, באתר ynet, 8 בספטמבר 2024
↑  דרור מרמור, ‏הכישלון בערד שכנע את הפוליטיקאי החזק בישראל שהוא חייב חסיד גור על ברז שיווקי הנדל"ן, באתר גלובס, 20 בספטמבר 2024
↑  ד"ר גייל טלשיר, דעה | ביבי האדמו"ר של בבצ'יק, באתר ישראל היום, 14 באוגוסט 2024
↑  צבי זרחיה ואמיתי גזית, מפוליטיקאים ועד אנשי עסקים: כשהאיש החזק בחסידות גור מחתן את בתו - כולם עולים לרגל, באתר כלכליסט, 3 בספטמבר 2024
↑  דפנה ליאל, ‏פרסום ראשון: הפגישה החשאית של יד ימינו של השר גולדקנופף - עם בני גנץ, באתר ‏מאקו‏, 2 ביולי 2024
↑  מיכאל שמש, גנץ, גלנט ובכירי לשכת נתניהו: אחד האנשים החזקים בפוליטיקה חיתן בת, הצמרת הפוליטית התייצבה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 2 בספטמבר 2024
↑   אבי בר-אלי, אם הנציב מרים כוסית עם קרעי ולוין בחתונה של בבצ'יק – כמה זמן נשאר לישראל?, באתר TheMarker‏, 3 בספטמבר 2024
↑  החשד: עוזר השר ליצמן קידם אינטרסים של חברות במשק תמורת שוחד, באתר וואלה, 6 ביוני 2021
↑  ניצן שפיר, ‏עוזרו של ליצמן חשוד כי דאג להקלות לתנובה בתמורה לשוחד, באתר גלובס, 6 ביוני 2021
↑  כיכר השבת, לאחר יומיים: מוטי בבצ'יק שוחרר ממעצר, 8 ביוני 2021
↑  עמיר קורץ, הפרקליטות סגרה את תיק החקירה נגד מנכ"ל תנובה לשעבר, אייל מליס, מחוסר אשמה, באתר כלכליסט, 28 בדצמבר 2023
↑  עמיר קורץ, פרשת השחיתות במשרד הבריאות: המשטרה מצאה ראיות נגד עוזריו לשעבר של ליצמן ומנכ"ל רוש, באתר כלכליסט, 10 ביולי 2022
↑  שילה פריד, בבצ'יק יסדר: מצעד הבכירים לחתונת בתו מלמד מי הפוליטיקאי החרדי הבכיר באמת, באתר ynet, 8 בספטמבר 2024; איציק אוחנה, ‏מוטי בבצ'יק חיתן, בכירי המדינה הגיעו | תיעוד ענק, באתר כיכר השבת, 3 בספטמבר 2024; צבי זרחיה ואמיתי גזית, מפוליטיקאים ועד אנשי עסקים: כשהאיש החזק בחסידות גור מחתן את בתו - כולם עולים לרגל, באתר כלכליסט, 3 בספטמבר 2024; מיכאל שמש, גנץ, גלנט ובכירי לשכת נתניהו: אחד האנשים החזקים בפוליטיקה חיתן בת, הצמרת הפוליטית התייצבה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 2 בספטמבר 2024;  אבי בר-אלי, אם הנציב מרים כוסית עם קרעי ולוין בחתונה של בבצ'יק – כמה זמן נשאר לישראל?, באתר TheMarker‏, 3 בספטמבר 2024
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מוטי בבצ'יק".
בבצ'יק, ג'ק לו ויצחק גולדקנופף, נובמבר 2024
טריקי שומר העולם

| --- | --- |

 סוגה:  הנפשה
 יוצרים:  פיטר קיפה 
 מדבבים בעברית:  שרית וינו אלעד תומר שרון יונת מתן דורון בן עמי יהויכין פרידלנדר רותי הולצמן אבי חדש אביטל פסטרנק גיל זמק שפרירה זכאי יעקב בוך דב רייזר
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  65
 הפקה
 הפצה:  Zodiac Entertainment 
 מוזיקה:  Dale Schacker 
 אורך פרק:  22 דק' 
 שידור
 רשת שידור:  ABC
 רשת שידור בישראל:  ערוץ 2
 תקופת שידור מקורית:  1990–1991
 תקופת שידור בישראל:  1994 – 1994
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
טריקי שומר העולם (באנגלית: Widget) היא סדרת טלוויזיה מונפשת לילדים שנוצרה על ידי יוצר וולטרון פיטר קיף, בבימויו והפקתו של טום ברטון מ-Zodiac Entertainment, ששודרה לראשונה ב-29 בספטמבר 1990. הסדרה רצה במשך שתי עונות, בעונה הראשונה (1990), היא שודרה פעם בשבוע (בדרך כלל בשבת או ראשון), ובעונה השנייה (1991), הסדרה התרחבה לימי חול. הסדרה כללה חומרים בנושא איכות הסביבה והוכרה על ידי איגוד החינוך הלאומי כצפייה מומלצת לילדים. הסדרה שודרה בישראל בערוץ 2 באמצע שנות התשעים.
תקציר העלילה

הסדרה התמקדה בחוצן סגול קצר מהכוכב טריקי שיכול לשנות צורה על ידי סיבוב כמו סביבון לצורות שונות. הוא וקבוצה של חברים אנושיים צעירים - האחים קווין ובריאן, ואחותם המתבגרת קריסטין - מגנים על הסביבה הטבעית מאלה שרוצים לבזוז או לפגוע בה. מאוחר יותר מצטרפת אליהם חבר משנה צורה Half-Pint, בן דודו השובב והסקרן מדי של טריקי. יישומון מלווה לעיתים קרובות במגה-מוח, ישות אינטליגנטית אך מעט מגושמת המופיעה כראש צף (עם גולגולת שקופה) וידיים צפות.
הסדרה הופקה על ידי Calico Creations כדי ללמד ילדים על סכנות הזיהום. בכל פרק טריקי מתמודד עם נבל מכדור הארץ או מהחלל החיצון שרוצה לנצל את הסביבה או משאבי הטבע של כדור הארץ, כמו ד"ר דנטה, מגה סלנק והתאום המרושע שלו, ראצ'ט. מהבחינה הזו, טריקי שומר העולם דומה מאוד לקפטן פלאנט וכוכבי הלכת והצלבנים הרעילים, שכן כל אותם גיבורים מנסים להציל את כדור הארץ מאסון אקולוגי. כמו בסדרות האלה, טריקי נלחם מדי פעם נגד ישויות זדוניות שנוצרו על ידי זיהום רב. לדוגמה, בפרק אחד טריקי נלחם במשנה צורה עמית; צורת חיים רגישה אך עוינת, מחופשת לנזלת/חלקלק רעיל, שזיהמה את החופים והאוקיינוסים של כדור הארץ.
יחסי ישראל – ניו זילנד

| יחסי ניו זילנד – ישראל |
| --- | --- |
ניו זילנד: ישראל
   לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה   

ניו זילנד: ישראל
שטח (בקילומטר רבוע)
268,838: 22,072
אוכלוסייה
5,236,268: 10,023,983
תמ"ג (במיליוני דולרים)
253,466: 509,901
תמ"ג לנפש (בדולרים)
48,406: 50,868
משטר
מונרכיה חוקתית: דמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי ישראל–ניו זילנד הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין ניו זילנד. היחסים בין שתי המדינות ידעו עליות ומורדות לאורך השנים.
ישראל מחזיקה בשגרירות בניו זילנד בבירה ולינגטון בעוד ניו זילנד מחזיקה שגריר בטורקיה שמשמש גם כשגריר בישראל.
היסטוריה

בכ"ט בנובמבר, הצביעה ניו זילנד בעד הקמת מדינת ישראל באו"ם אף על פי לחץ כבד מאת בריטניה ומדינות חבר העמים הבריטי שקראו למדינה להימנע בהצבעה. ניו זילנד העניקה הכרה דה פקטו למדינת ישראל במקביל לבריטניה ב-29 בינואר 1949, והכרה דה יורה ב-28 ביולי 1950. מהקמת המדינה ועד תחילת המאה ה-21, שמרו המדינות על יחסים יציבים, עד שבשנת 2002, נסגרה שגרירות ישראל בניו זילנד, כחלק מקיצוצים תקציביים במשרד החוץ. מאותה שנה התערערו היחסים בין המדינות, עם "פרשת הדרכונים", שבה הואשמה ישראל כי עשתה שימוש בדרכונים של ניו זילנד לצורך הסוואת פעילות של המוסד בשנת 2004, שגררה אחריה גל אנטישמיות בניו זילנד, התנצלות ישראלית, וחידוש היחסים ליחסים דיפלומטיים מלאים בשנת 2011 עם חניכת השגרירות הישראלית החדשה בוולינגטון.
היסטוריה > יחסים דיפלומטיים > פרשת הדרכונים

בחודש מרץ 2004, נעצרו בניו זילנד שני ישראלים, אורי זושה קלמן בן 31, ואלישע קרא בן 50 בחשד שניסו להנפיק דרכונים מזויפים. על פי החקירה, השניים שירתו כסוכני מוסד תחת מעטה כיסוי של תיירים תמימים. שני הישראלים הודו שניסו להנפיק דרכונים במרמה, אך הכחישו את הטענה שהם סוכני מוסד ישראליים. נגד השניים הוגש כתב אישום בבית המשפט הגבוה בעיר אוקלנד. השניים הורשעו ונשפטו ל-6 חודשי מאסר בפועל והוטל עליהם קנס של 50 אלף דולר ניו זילנדי. לאחר המקרה, דרשה ניו זילנד מישראל הסברים והתנצלות, אך זו לא נענתה לבקשה והכחישה בתוקף את השתייכות הישראלים למוסד. בעקבות סירוב ישראל, ב-16 ביולי, הודיעה הלן קלארק ראש ממשלת ניו זילנד, על השעיית כל הקשרים הדיפלומטיים עם ישראל ועל הטלת עיצומים כנגדה. על אף שבית המשפט בניו זילנד לא קבע ששני הישראלים שייכים למוסד, קבעה קלארק כי השניים שייכים לארגון הביון הישראלי ופירטה את הסנקציות שהוטלו על ישראל. היא הודיעה כי פקידי ממשל ישראליים יידרשו להצטייד באשרת כניסה (חובה שלא חלה על תיירים). בנוסף, בקשת נשיא מדינת ישראל משה קצב לבקר בניו זילנד נדחתה על ידה וביקור משלחות רמות דרג בין שתי המדינות הופסק. עוד קבעה קלארק, כי האמנתו של שגריר ישראל שייבחר לא תאושר. ישראל מצדה שמרה על איפוק ופרופיל נמוך, במטרה למזער את הנזקים שנגרמו ליחסי החוץ שלה בכלל ועם ניו זילנד בפרט. לאחר ששגרירות ישראל בניו זילנד נסגרה ב-2002, השגרירות באוסטרליה אמורה הייתה לייצג את ישראל גם בניו זילנד, אך כבר כשנה לפני המשבר לא מינה שר החוץ שגריר ישראלי באוסטרליה. על רקע הפרשה בחודש יולי של אותה שנה נהרסו קברי יהודים, חלקם עתיקים מאוד, וחוללו בכתובות נאצה וצלבי קרס, בבית העלמין היהודי בוולינגטון שבניו זילנד. בעקבות האירוע הוציאה קלארק הודעת גינוי כלפי האשמים במעשה, אך סירבה לקשר בינו לפרשת הדרכונים והסנקציות שהטילה ממשלתה על ישראל.
כשנה לאחר מכן, ב-26 ביוני 2005, לאחר סדרת מגעים בין שרי החוץ הישראלי והניו זילנדי בשגרירות ניו זילנד בטורקיה, הודיעה קלארק כי ישראל התנצלה בפני הממשלה הניו זילנדית, והיחסים בין שתי המדינות חזרו לתקנם. כל הסנקציות על ישראל בוטלו, וב-30 באוגוסט, הגיש שגריר ישראל באוסטרליה נתי תמיר את כתב האמנתו בפני המושלת הכללית בניו זילנד. בפועל, ישראל לא התנצלה על הטענה כי שני הישראלים הם סוכני מוסד, אלא הצטערה רק על פעילותם הפלילית. שני הישראלים שוחררו בחודש ספטמבר לאחר ריצוי של מחצית המאסר שהוטל עליהם.
בדצמבר 2010, חשף מסמך ויקיליקס הערכה אמריקאית, כי ניו זילנד החמירה עם שני הישראלים שנחשדו כסוכני מוסד ישראליים, במטרה לשמור על יחסי מסחר טובים עם מדינות ערב. האמריקאים טענו לאחר התבטאותה החריפה של הלן קלארק כלפי ישראל, כי זוהי התגובה הדיפלומטית הקשה ביותר של ניו זילנד ב-20 שנים האחרונות. במסמך נחשף כי "לממשלת ניו זילנד יש מעט להפסיד מפעולה חריפה זו כשקשרי המסחר עם ישראל מוגבלים, ולעומת זאת יש לה אפשרות גדולה יותר להרוויח מהמהלך בעולם הערבי".
היסטוריה > יחסים דיפלומטיים > רעידת האדמה בקרייסטצ'רץ'

ביום שלישי, ה-22 בפברואר 2011, התרחשה בניו זילנד רעידת אדמה קשה בדרגת 6.3 בסולם ריכטר. מוקד הרעידה היה 10 קילומטרים מהעיר השנייה בגודלה בניו זילנד קרייסטצ'רץ' שבמרכז האי. לעיר נוהגים להגיע מדי שנה מאות ישראלים, ובמהלך רעידת האדמה היא נפגעה קשות. בין ההרוגים הרבים נמנו שלושה ישראלים. בעת רעידת האדמה קרס גם בניין בית חב"ד בעיר, אך הישראלים ששהו בתוכו הספיקו להיחלץ לפני שנפל. לניו זילנד נשלחה משלחת זק"א מאוסטרליה, וראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו הורה לבחון מתן סיוע לניו זילנד. על פי דברי שליח חב"ד בעיר בשבת שקדמה לרעידה שהו במרכז כמאה ישראלים. עשרות משפחות פנו למשרד החוץ בישראל, לאחר שלא הצליחו ליצור קשר עם קרוביהם השוהים בניו זילנד.
כמה חודשים לאחר מכן, כלי תקשורת בניו זילנד העלו חשד כי אחד מההרוגים הישראליים ברעידת האדמה, עופר מזרחי, היה סוכן מוסד, לאחר שבחילוץ גופתו נמצאו כ-6 דרכונים זרים. השגריר הישראלי בניו זילנד, דחה את הטענות וקרא להן "מדע בדיוני". החשד התבסס גם על מקרה שהתגלה, ובו משלחת חיפוש ישראלית שנשלחה על ידי אחת ממשפחות הנפגעים הישראלים למדינה, נדחתה על ידי המשטרה המקומית לאחר שלא היה בידיהם הסמכה של האו"ם. למרות זאת, המשלחת נכנסה לאזור החילוץ שהכניסה אליו הייתה אסורה ללא ידיעת המשטרה, ולאחר מכן הורחקו מהמקום. בנוסף טענו, כי התגלה שישראלי שהוגדר כנעדר בתחילה ושהה באופן לא חוקי במדינה, עזב את המדינה בחשאיות, וכך, טוענים הניו זילנדים, גם חבריו של עופר מזרחי שניצלו מהמכונית שבה נלכד ונהרג, חשודים כסוכני מוסד.
היסטוריה > יחסים דיפלומטיים > 2014 - אין שגריר ניו זילנד בישראל

בספטמבר 2014 סירב משרד החוץ לאשר את כתב ההאמנה של שגריר ניו זילנד החדש, ג'ונתן קאר, וזאת מפני שהלה יועד לשמש שגריר לישראל ולרשות הפלסטינית כאחד. מאז פרוץ המשבר מנוהלים הקשרים בין שתי המדינות באמצעות קאר המכהן כשגריר באנקרה. קודמיו של קאר שימשו כשגרירים לישראל ולרשות הפלסטינית בה בעת, ללא התנגדות מצד ישראל. בשנת 2015 חזרה ניו זילנד מדרישתה לאחד את השגרירות הישראלית והפלסטינית.
היסטוריה > יחסים דיפלומטיים > החזרת שגריר ישראל

לאחר שב-23 בדצמבר 2016 התקבלה באו"ם החלטה שהניחו בין היתר ניו זילנד וסנגל, השוללת הכרה בהתנחלויות ובריבונות היהודית במזרח ירושלים, הורה ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, על החזרת השגריר להתייעצויות.
היסטוריה > יחסים דיפלומטיים > התנצלות ניו זילנד ונירמול היחסים

בתחילת מאי 2017 כאשר נכנס שר החוץ החדש של ניו זילנד - גארי בראונלי לתפקידו, התחילו מגעים לנירמול היחסים בין המדינות. כתנאי לנירמול היחסים ישראל הציגה שתי דרישות מרכזיות – ישראל לא דרשה מניו זילנד להתנצל אך ביקשה כי הממשלה בוולינגטון תביע חרטה על כך שדחפה להצבעה על ההחלטה נגד ההתנחלויות במועצת הביטחון ושניו זילנד תשנה את אופי התנהלותה כלפי ישראל במוסדות האו"ם באופן כללי ובמיוחד בהצבעות על החלטות בנושא ישראל. הניו זילנדים לא הסכימו להביע חרטה על עצם קידום ההחלטה נגד ההתנחלויות, אך הביעו נכונות לנוסח מרוכך יותר. הצדדים קיימו במשך כמה שבועות משא ומתן במהלכו הוחלפו טיוטות ונוסחים ובסיומו הגיעו להסכמה על כך שניו זילנד תביע חרטה על הנזק שנגרם ליחסים עם ישראל כתוצאה מקידום ההחלטה נגד ההתנחלויות והריבונות הישראלית במזרח ירושלים.