stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הריגת איאד אל-חלאק
תגובות של אנשי ציבור

הריגתו של איאד אל-חלאק עוררה זעם רב בקרב הציבור הערבי. ח"כ איימן עודה הגדיר את האירוע כרצח, וח"כ אחמד טיבי תיאר את האירוע כפשע חמור. גם בציבור היהודי נמתחה ביקורת רבה על הריגתו.
השר לביטחון הפנים, אמיר אוחנה, הביע צער על מותו של אל-חלאק והוסיף: ”עד לסיום הבדיקה, לא נחרוץ את דינם של השוטרים. הם נדרשים לקבל החלטות גורליות בשניות, בשטח רווי פיגועים, תוך סכנה תדירה לחייהם.” אוחנה אף תכנן לבקר את המשפחה השכולה, אך ביטל את הביקור בשל התנגדות האב.
ראש הממשלה החלופי, בני גנץ, אמר בישיבת הממשלה: ”אנחנו ממש מצטערים על המקרה. אני בטוח שהנושא יתוחקר מהר ויוסקו ממנו מסקנות.”
נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות וארגון "בזכות" הגיבו בדרישת מתן הכשרה להתמודדות עם אנשים עם מוגבלות, לכלל השוטרים.
רבה של ירושלים לשעבר, הרב אריה שטרן, הגיע בימי האבל לביקור ניחומים בלוויית משלחת של נציגי עיריית ירושלים. הם התקבלו על ידי המשפחה, השייח איברהים אבו אל אווהא משכונת ראס אל עמוד ומוכתר הכפר סילוואן דאוד סיאם.
חבר הכנסת לשעבר מהליכוד, יהודה גליק, גינה את הרג הצעיר והגיע לנחם את משפחתו. בצאתו מבית המשפחה, הוא הותקף ופונה לבית החולים שערי צדק כשמצבו מוגדר קל.
שבוע לאחר המקרה, ראש הממשלה בנימין נתניהו אמר בפתח ישיבת הממשלה:

”מה שקרה עם איאד אל-חלאק זו טרגדיה. זה אדם עם מוגבלויות, עם אוטיזם, שנחשד - אנחנו יודעים שלא בצדק - בהיותו מחבל במקום מאוד רגיש. אני יודע שעושים את הבדיקות. כולנו משתתפים בצערה של המשפחה. זה חובק את הציבור הישראלי כולו וגם ממשלת ישראל כולה. אני מצפה לבדיקות המלאות שלכם בעניין הזה. כמובן שזה לא מצדיק את ההתנפלות הפרועה הזו נגד חבר הכנסת לשעבר גליק.”
בפברואר 2022 בעת שהתקיים בירושלים דיון במשפטו של השוטר, עמדו ראש מפלגת עוצמה יהודית איתמר בן גביר ומספר מאנשיו מול בית המשפט בקריאות "שוטר לא פושע".
בן גביר צעק על אמו של אל-חאלק ”לכי מכאן, את מחבלת”.
השפעת האירוע > שיח ציבורי

היותו של איאד אל-חלאק צעיר על הרצף האוטיסטי הביא לרחש בקרב קהילת האוטיסטים ובני משפחותיהם, במאמרי דעה ותגובה שפורסמו ברשת וניסו לתאר את מצוקתו ברגעיו האחרונים. מותו העלה לכותרות בין היתר את אחד האתגרים הגדולים של צעירים אוטיסטים: התמודדות עם שונות נוירולוגית בסביבת אנשים שאינם מכירים את השונות או מתקשים לזהותה. על רקע האירוע התקיים שיח ער בנושא, ברשתות החברתיות ובתקשורת, בניסיון להבין ולהסביר את התופעה ודרכי ההתמודדות עמה.
השפעת האירוע > הקמת ועדה בין-משרדית

על רקע האירוע ובעקבות שורת מקרים שבהם נפגעו אנשים עם מוגבלויות על ידי גורמי אכיפה, הוקמה ועדה בין-משרדית ביוזמתו של נשיא המדינה ראובן ריבלין ובראשותו של מנכ"ל משרד הרווחה, אביגדור קפלן, לשיפור התמודדות כוחות האכיפה במפגש עם אנשים עם מוגבלויות.
לוועדה הוקמו שלוש ועדות משנה, בהן נציגים של משרדי העבודה והרווחה, המשפטים, הבריאות, החינוך, בית הנשיא, וכן אנשים עם מוגבלות, ארגונים חברתיים ואנשי מקצוע. ועדות המשנה קיימו עם הקמתן כמה דיונים בהשתתפות נציגי המשרד לביטחון הפנים והמשטרה. במהלך אוגוסט 2020 הפסיקו להשתתף בוועדות הללו נציגי המשטרה והמשרד לביטחון פנים, דבר אשר גרר ביקורת מצד גורמים המשתתפים בוועדה.
בין המלצות הוועדה, בנוכחות שר המשפטים, מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים, ומ"מ המפכ"ל, הוסכם שיש להוסיף להכשרת השוטרים יחידת לימוד בנושא סימני זיהוי של אנשים עם מוגבלות, ולהגביר את כלל ההדרכות בנושא מפגש עם בעלי מוגבלויות בכל מגזרי השיטור, סיור ומג"ב. הוסכם שיחידות לימוד אלו יכתבו בשיתוף אנשי מקצוע ממשרד הבריאות ומשרד הרווחה.
השפעת האירוע > הפגנות

במשך חודשים לאחר הריגתו של אל-חלאק, התקיימו הפגנות נגד אלימות משטרתית במספר מקומות ברחבי הארץ. הפגנות בשם "צדק לאיאד" נערכו בשער שכם, ביפו, ומול ביתו של השר לביטחון פנים אמיר אוחנה בתל אביב. הפגנות נוספות נערכו בירושלים ובחיפה, תחת הסיסמה "חיי פלסטינים חשובים", באופן הקושר את הפרשה לרצח ג'ורג' פלויד ולתנועת "חיי שחורים חשובים". במקביל התקיימה הפגנה מול משרדי מח"ש בירושלים בדרישה לפרסם את הסרטון המתעד את מותו של אל-חלאק.
בהפגנה שהתקיימה בכיכר רבין נגד הסיפוח והחלת תוכנית טראמפ, בה השתתפו אלפי מפגינים נערכה דקת דומיה לזכרו של אל-חלאק.
עם התפתחות המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים וחמש והמחאה נגד בנימין נתניהו, החלו להישמע גם בהן קריאות "צדק לאיאד", לצד הקריאה "צדק לסלומון טקה".
פרידריך פרנק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 ביולי 1891 וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  8 באפריל 1976 (בגיל 84) וינה, אוסטריה אוסטריה 
 מדינה:  אוסטריה 
 השתייכות:  האימפריה האוסטרו-הונגרית האימפריה האוסטרו-הונגרית   אוסטריה הרפובליקה האוסטרית הראשונה   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 תקופת הפעילות:  1910–1945 (כ־35 שנים)
 דרגה:  האופטמן (הצבא האוסטרו-הונגרי)   אוברסט-לויטננט (הצבא האוסטרי)    גנרל-לויטננט (ורמאכט)
 תפקידים בשירות
 מפקד הדיוויזיה ה-196   מפקד הדיוויזיה ה-44   מפקד הדיוויזיה ה-73
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה   מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
   צלב האבירים של צלב הברזל   צלב הברזל דרגה ראשונה   צלב הברזל דרגה שנייה
 
פרידריך פרנק (בגרמנית: Friedrich Franek;‏ 16 ביולי 1891 – 8 באפריל 1976) היה גנרל אוסטרי בכוחות המזוינים של גרמניה הנאצית במהלך מלחמת העולם השנייה. יחד עם אלואיס וינדיש, הוא היה אחד משני מקבלי צלב האבירים של צלב הברזל וגם של צלב האבירים של המסדר הצבאי של מריה תרזה, העיטור הצבאי הגבוה ביותר של אוסטריה-הונגריה.
ביוגרפיה

פרנק נולד ב-16 ביולי 1891 בווינה, והיה בנו של אופה אמן. הוא התגייס לצבא האוסטרו-הונגרי בשנת 1910 והצטרף לרגימנט הרגלים ה-41. בשנת 1913 הועבר לרגימנט הרגלים ה-63, ולחם בשורותיו במהלך מלחמת העולם הראשונה. ב-1 במרץ 1915 הועלה לדרגת אובר-לויטננט ובשנת 1917 מונה למפקד פלוגת התקיפה האוגדתית. ב-1918 הוא הוביל את גדוד התקיפה האוגדתי, והועלה לדרגת האופטמן ב-1 בנובמבר 1918. באפריל 1918 השתתף בקורס לפיקוד ומטה בבלגרד, ולאחר מכן הצטרף למטה דיוויזיית הרגלים ה-35 ביוני 1918. באוקטובר 1918 הועבר למטה הכללי של דיוויזיית הרגלים ה-62. על פעולותיו במהלך המלחמה הוא זכה במדליית הזהב על גבורה. ב-10 ביוני 1921, מועצת המסדר הצבאי של מריה תרזה העניקה לפרנק את צלב האבירים של המסדר האמור, כהוקרה על התנהגותו במהלך הקרב האחד עשר על האיזונצו. אילו קיבל פרנק את מינויו למסדר האמור לפני התפטרותו של הקיסר האוסטרו-הונגרי האחרון, הוא היה מקבל גם תואר אצולה כמפורט בתקנון המסדר הצבאי של מריה תרזה משנת 1895. תוארי אצולה בוטלו ברפובליקה של אוסטריה ב-1919, ופרנק לא קיבל שום תואר כזה באוסטריה.
ביוגרפיה > בין המלחמות

לאחר תום המלחמה, פרנק נשאר בצבא הרפובליקה האוסטרית שזה עתה הוקמה. בשנת 1919 הוא מונה לשליש ברגימנט הרגלים השני וב-1 בינואר 1921 הוא הועלה לדרגת מיור. ב-1925 סיים תואר דוקטור במדעי המדינה. ב-15 בדצמבר 1934 הוא הועלה לדרגת אוברסט-לויטננט, והתקבל לוורמאכט ב-15 במרץ 1938. ב-10 בנובמבר 1938 הוא הועבר למטה רגימנט הרגלים ה-32, וב-1 באפריל 1939 מונה למפקד הגדוד ה-1 של הרגימנט ההררי ה-98.
ביוגרפיה > מלחמת העולם השנייה

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה היה פרנק מפקד הגדוד ה-1 של הרגימנט ההררי ה-98, ולחם עימו במהלך הפלישה לפולין כחלק מהדיוויזיה ההררית ה-1, וב-6 בפברואר 1940 מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-634. ב-21 באוקטובר 1940 מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-405, שהיה חלק מדיוויזיית הרגלים ה-121, וב-1 בדצמבר 1940 הועלה לדרגת אוברסט. במהלך מבצע ברברוסה הוא נלחם עם הרגימנט שבפיקודו, וב-12 בספטמבר 1941 נפצע קשה ולאחר שהותו בבית החולים הועבר לעתודת המילואים. ב-4 בנובמבר 1941 הוענק לו עיטור צלב האבירים של צלב הברזל, וב-1 במרץ 1942 הוא מונה למפקד דיוויזיית הרגלים ה-196. ב-20 באפריל 1942 הוא הועלה לדרגת גנרל-מיור, וב-1 באפריל 1943 הוא הועלה לדרגת גנרל-לויטננט. ב-1 בינואר 1944 הוא מונה למפקד דיוויזיית הרייכסגרנדיר ה-44 הוכ-אנד דויטשמייסטר, ולחם עימה בחזית האיטלקית. ב-26 ביוני 1944 הוא מונה למפקד דיוויזיית הרגלים הגרמנית ה-73 בזמן שהצבא האדום התקדם דרך פולין. בסוף יולי, במהלך מתקפת לובלין-ברסט, הוא הצטרף לקרב בגרבולין עם ארמיית המשמר המשוריינת השנייה בפיקודו של אלכסיי רדזייבסקי, כאשר הכוחות הגרמניים נותקו ופרנק נפל בשבי. הוא שוחרר ב-22 ביולי 1948. לאחר שחרורו הוא התגורר בווינה עד מותו ב-8 באפריל 1976.
לב בטוח

| --- | --- |

 פעילות:  תמיכה בנפגעי פעולות הטרור במסיבות עוטף עזה
 התאגדות:  עמותה
 מדינה:  ישראל
 יושב ראש:  שירן מאור
 מנכ"ל:  עו"ד אפרת אטון
 תקופת הפעילות:  אוקטובר 2023 – הווה (כשנה)
 https://www.safeheartil.com/
עמותת לב בטוח - תמיכה בנפגעי פעולות הטרור במסיבות עוטף עזה היא עמותה ישראלית, שמתמחה בסיוע ומתן עזרה לנפגעי טרור המסיבות בעוטף עזה, מענה נפשי ומחקר. העמותה נוסדה ב-2023.
מייסדי העמותה הם פרופסור רועי סלומון, רעות פלונסקר, טל זגורסקי, קארינה דסאו, שירן מאור, יאיר גרינבאום, יגאל טרטקובסקי, גיא סימון וניר תדמור, כולם מגיעים מקהילת המרחבים הבטוחים בישראל.
מאז הקמתה פעלה העמותה בפריסה ארצית, העמותה מספקת תמיכה פסיכולוגית מותאמת לכ-3,000 שורדים ומאגדת כ-400 מטפלים.
העמותה מלווה כ-1,000 מטופלים בטיפולים ארוכי טווח, כולל 48 טיפולים לכל מטופל בשלב הראשון. המטפלים, שכוללים פסיכולוגים קליניים, פסיכותרפיסטים, פסיכיאטרים ועובדים סוציאליים קליניים, מספקים טיפול בהבנה מלאה וללא שיפוטיות.
העמותה פועלת בשיתוף פעולה עם הקואליציה הישראלית לטראומה ומוכרת כמרכז חוסן ארצי, ועובדת עם משרד הבריאות, ביטוח לאומי, ומשרד הרווחה.
היסטוריה והתפתחות הארגון

עמותת לב בטוח החלה את פעילותה ב-2023 בעקבות טבח שבעה באוקטובר, בשעה שהתחילו להגיע דיווחים מהדרום על הטבח בפסטיבל נובה, פסיידאק ומידברן, בהן היו מעל 4,400 משתתפים שבאו לחגוג, ומתוכם נרצחו כ-399 ממשתתפי המסיבות ונחטפו עוד 43 צעירים.
האירוע התרחש בסביבה שבה מרבית האנשים היו במצבי תודעה לא רגילים, בין אם בעקבות בילוי לילי במסיבת טראנס, ובין אם בעקבות צריכת אלכוהול ומשני תודעה. כדרכן של מסיבות טבע ופסטיבלים, המבלים הצעירים התכווננו לשעת השיא של הפסטיבל, שעת הזריחה, בה טובי התקליטנים מנגנים אל מול רגעי הקסם של עליית השמש. אל שעה זו כיוונו המבלים את הלב ואת צריכת משני התודעה, אך במקום אור האירוע, בשעה 06:29, החלה מתקפת הטרור הרצחנית.
אירוע כזה דורש טיפול מיוחד ומומחיות בטיפול בטראומה לצד מומחיות בטיפול מיודע פסיכדליה ומזעור נזקים, דבר אשר לא היה זמין בתחום בריאות הנפש הציבורי.
כדי לסייע לאלפי השורדים, התאגדו במהירות אנשי טיפול מקהילת הטראנס, בעלי ניסיון בהקמה וניהול מרחבים בטוחים במסיבות ופסטיבלים, וביחד הם הקימו מערך המספק תמיכה פסיכולוגית מותאמת לשורדים, הכוללת טיפול קליני מקצועי על ידי אנשי טיפול מיודעי פסיכדליה ובגישה שאינה שיפוטית.
במהלך חודש אוקטובר, לב בטוח, או בשמה הקודם "נובה הלפ" איגדו כ-500 מטפלים, אנשי מקצוע מומחים בתחומם, המכירים היטב את קהילת מסיבות הטראנס, ובעלי ניסיון וידע מעמיק בתגובות אקוטיות לאירועים טראומטיים ובמזעור נזקים פסיכדליים. בשבועיים הראשונים המטפלים העניקו בהתנדבות טיפול בהתערבות אקוטית לכ-2,500 שורדי המסיבות במטרה למזער נזקים ולנסות למנוע את ההשפעות ארוכות הטווח של PTSD.
על פי עדויות המגיעות מעמותת לב בטוח, ישנם לפחות עשרה עדי ראייה שהיו עדים למעשי אונס, אונס קבוצתי והתעללויות מיניות במוקדים שונים באזור המסיבה, שמצבם הנפשי אינו מאפשר להם להיחשף. צוות העמותה שיתף פעולה עם שליחת האו"ם לענייני אלימות מינית, פרמילה פאטן וצוותה, שבחנו את העדויות לאלימות מינית ב-7/10 במסגרת דו"ח חקירה שפורסם ב-4 במרץ 2024.
מודל מקצועי

העמותה חברה בקואליציה הישראלית לטראומה, ומוכרת כמרכז חוסן ארצי, ועובדת עם עמותת עמך, משרד הבריאות וביטוח לאומי כספק שירותי בריאות הנפש לשורדי הטבח במסיבות במסגרת נוהל חרדה.
תחומי טיפול, מענה וסיוע > טיפול פרטני

העמותה מציעה טיפולי עומק-נפשיים, אחד על אחד, הכוללים לפחות 48 מפגשים טיפוליים פרטניים לכל פונה ששרד את אירועי 7 באוקטובר, עם מטפלים מוסמכים ומותאמים, מיודעי פסיכדליה, ובפריסה ארצית המאפשרת טיפול בקרבת הבית.
העמותה מעניקה סיוע נפשי מותאם גם לחיילים ששרדו את המסיבות.
הטיפולים ניתנים על ידי רשת מטפלים, הכוללת פסיכולוגים קליניים, פסיכותרפיסטים, פסיכיאטרים, מטפלים בהבעה ויצירה ועובדים סוציאליים קליניים. כולם בעלי ניסיון מקצועי רחב עם חוויות טראומטיות קשות ובתחום מזעור הנזקים הפסיכדלי.
מערך טיפולי זה מלווה בצוות ייעודי העוסק במקרי קצה ומקרי חירום, לצד צוות פסיכיאטר ייעודי, אשר גם הוא מגיע מתוך עולם הטראנס.
תחומי טיפול, מענה וסיוע > ריטריטים ותהליכים קבוצתיים

לצד מערך טיפולי העמוק, וכצעד משלים שנועד לספק מעטפת מקצועית תומכת ומלאה לשורדים ולשורדות, העמותה הקימה מערך ריטריטים, המהווים חלק משמעותי ממערך הטיפול הכולל שהעמותה מעניקה לשורדי האסון. תהליכים קבוצתיים אלו מהווים אבן יסוד בתהליכי השיקום של השורדי והשורדות, והם נשענים על מחקרים קליניים המדגישים את החשיבות של עיבוד הטראומה באופן קבוצתי, ואת ההשפעתה העצומה של הקהילה בתהליכי הריפוי וההתמודדות עם הטראומה.
הריטריטים והתהליכים הקבוצתיים מתקיימים במתכונת ממוקדת עם מספר משתתפים מצומצם, במטרה לאפשר עיבוד וקבוצה קבוצתית עם שורדים נוספים, לצד מעטפת קהילתית תומכת. זוהי הזדמנות עבורם לשתף בצורה אינטימית, להרגיש חלק מקהילה משמעותית וללמוד כלים חדשים להתמודדויות. התהליכים האלו מחזקים את הרגשת השייכות, הערבות ההדדית, ומנגישים כלי התמודדות רגשיים בדרך בטוחה ותומכת.
הריטריטים מתקיימים במספר מוקדים, בשיתוף עם כפר המכבייה, בשיתוף עם מתחם הסלונסס בקיבוץ מורן ובמדבר.
תחומי טיפול, מענה וסיוע > מעטפת ליווי למשפחות

מתוך הבנה שמשפחות השורדים חוות קושי משמעותי בעצמן, ומתוך ההכרה בהשפעה העמוקה על המשפחות ובחשיבותה של סביבה תומכת כחלק ממסע הריפוי והשיקום של השורדים, העמותה הקימה מערך ליווי וסיוע לבני המשפחה הקרובה של השורדים.
מסגרת זו כוללת 3 מעגלי סיוע וליווי למשפחות: מרחבים קהילתיים ייעודיים לבני המשפחה, מתן ידע וכלים לטיפול ביקיריהם, וקבוצות טיפוליות למניעת טראומטיזציה משנית.
מחקרים > מחקר כמותני בשיתוף אוניברסיטת חיפה

במטרה ללמוד על ההשלכות של אירוע כזה, העמותה מובילה מחקר פורץ דרך ומעמיק בהובלת פרופסור רועי סלומון, ממקימי העמותה ומנהל מעבדה באוניברסיטת חיפה. זהו המחקר הראשון מסוגו בעולם שבוחן כיצד טראומה קיצונית נחווית ומעובדת כאשר היא מתרחשת תחת השפעת חומרים משני תודעה. המחקר כולל מחקר כמותני ואיכותני, במטרה ללמוד על המנגנונים הקוגניטיביים, הפיזיולוגיים והעצביים הייחודיים הקשורים לתופעה חסרת התקדים הזו.
המחקר, שעודנו נמשך, משלב שיטות שונות לרבות שאלונים, ראיונות, שעוני דופק ומדי שינה, דגימות רוק, וסריקות מוח MRI, כאשר כל אלו חוזרים על עצמן כל מספר חודשים במהלך 3 שנים.
במרץ 2024 פורסם הקדם פרסום הראשון של המחקר, המציג תוצרים ראשוניים. 657 שורדים השתתפו בשלב הראשון של המחקר, כאשר כל המשתתפים דיווחו על סכנת מוות ישירה. 83% מהם דיווחו שראו הרוגים או פצועים, 79% דיווחו על רצח של יקירים, ו-68% דיווחו על פציעה של יקירים. משמעות הדבר היא שכל משתתפי המחקר נחשפו לטראומה קיצונית במיוחד שעלולה להוביל להשפעה פסיכולוגית משמעותית.
המחקר מעלה כי 68% מהשורדים דיווחו על נטילת חומרים משני תודעה, כאשר 26.7% צרכו ספציפית MDMA. החוקרים הצליחו להראות כי חווית הטראומה תחת חומרים שונים הובילה להשפעות פסיכולוגיות שונות ולביטוי תסמינים שונים בתקופת עיבוד הטראומה הראשונית.
הממצאים הראשונים מצביעים על כך ששימוש ב-MDMA טרם הטראומה השפיע באופן חיובי על איכות השינה, תמיכה חברתית ואינטראקציות חברתיות משופרות, ותוצאות קליניות חיוביות יותר בהשוואה לאלו שחוו את הטראומה תחת חומרים אחרים ואפילו לעומת אלה שלא השתמשו בחומר כלשהו במהלך האירוע.
המחקר נועד בראש ובראשונה לשפר את איכות הטיפול הנפשי שנותנים לשורדים, כאשר ישנו היזון חוזר בין המחקר לטיפול וככל שמתגלים ממצאים קליניים חדשים המטפלים מתאימים את טיב הטיפול בהתאם על מנת לספק את המענה הטוב ביותר לשורדים שחוו את האסון הזה. בנוסף, המחקר נועד במטרה ללמוד מהטרגדיה הזו ולחפש דרכים לסייע להחלמתם של השורדים, לשפר את רווחתם לטווח הארוך ולהגדיל את הידע המקצועי בטיפול בטראומה.
מחקרים > מחקר איכותני בשיתוף אוניברסיטת בר-אילן

מחקר נוסף שנעשה במסגרת העמותה, נעשה בשיתוף אוניברסיטת בר-אילן ובהובלת גיא סימון, מהמחלקה לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה. המחקר עוסק בחווית הטראומה בהשפעת חומרים פסיכדליים אצל שורדי המסיבות: תחושת הסוכנות ותפיסת המציאות והשלכותיהן על ההתמודדות עם האירוע.
המחקר מתמקד באופני ההתמודדות של שורדי ושורדות המסיבות עם חוויות פסיכדליות קשות, חשיפה לא מבוקרת לתוכן טראומתי והתפתחות פוסט-טראומה בהינתן שימוש בחומרים פסיכואקטיביים. מטרת המחקר להבין מה המאפיינים הייחודיים של החוויה הטראומטית הקולקטיבית של טרור על רקע זהותי-שייכותי, תחת השפעת חומרים פסיכדליים. שאלת המחקר היא מה הם המרכיבים הייחודיים המבנים את החוויה הפסיכדלית הסובייקטיבית בעת חשיפה לאירוע טרור? בנוסף, אירוע חריג שכזה אינו ניתן להמשגה אך ורק על ידי כלים כמותיים ומצריך תיעוד וניתוח פנומנולוגי, זאת על מנת לתת מענה ייעודי לאוכלוסיית השורדים.
הערות שוליים

↑  אלעד שמחיוף, ‏"אחד ביום": הטיפול הנפשי בנפגעי הנובה, באתר ‏מאקו‏, 13 במרץ 2024
↑  בנפשם, באתר מגזין ליברל, ‏2024-01-07
↑  אילי פארי, ‏״אין תיעוד בעולם לכל כך הרבה אנשים שעוברים חוויה כזאת מזוויעה לצד שימוש בחומרים", באתר ‏מאקו‏, 18 באוקטובר 2023
↑  Fox, Marisa (2023-10-22). "The Therapists Helping Survivors of the Music Festival Massacre in Israel". The Daily Beast (באנגלית). נבדק ב-2024-04-11.
1 2  ג'וש ארונסון, ‏לראשונה: משפחות שורדי הנובה יקבלו כלים מקצועיים להתמודדות עם הטראומה, באתר מעריב אונליין, 7 בפברואר 2024
↑   עידו הרטוגזון, אלפי אנשים חוו מתקפת טרור בזמן טריפ פסיכדלי. הטיפול המיוחד בהם מתחיל עכשיו, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2023
↑   ליזה רוזובסקי, 15 עדים, 3 הודאות, 20 גופות ערומות. הראיות למעשי האונס של חמאס — תחקיר, באתר הארץ, 18 באפריל 2024
↑  מדריך לנפגעים במסיבת נובה ופסיידאק ובני משפחותיהם, באתר כל זכות
↑  ליאור שלו, ‏"מה נשימות? עברתי טראומה איומה. אני לא צריכה ללמוד לנשום אלא לקבל טיפול", באתר ‏מאקו‏, 23 בנובמבר 2023
↑   עדי כהן, "אחרי השחרור החלו הסיוטים מהמסיבה. אני לא מצליחה לעבוד — והמינוס דופק", באתר TheMarker‏, 19 במרץ 2024
↑  עזרה בדרך: יוזמות התנדבותיות בתחום בריאות הנפש ועזרה ראשונה נפשית, באתר חדשות 13, 16 באוקטובר 2023
↑  גואטה בדרך | פרק 9 - 06.01.24, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 6 בינואר 2024
↑  Natan Odenheimer, Aaron Boxerman and Gal Koplewitz - Nytimes, What a Terror Attack in Israel Might Reveal About Psychedelics and Trauma
1 2  דרור פויר, בין טריפ לטֶבַח, באתר ynet, 6 במרץ 2024
↑  Feuer, Dana (2024-03-30). "Trauma and psychedelics: how drugs affected Nova music festival massacre survivors". Ynetnews (באנגלית). נבדק ב-2024-04-11.
↑  Trauma Under Psychedelics: MDMA Shows Protective Effects During the Peritraumatic Period
↑  Natan Odenheimer, Aaron Boxerman and Gal Koplewitz, What a Terror Attack in Israel Might Reveal About Psychedelics and Trauma, New Yourk Times, ‏11/04/2024
↑  Nova massacre survivors who took MDMA show fewer PTSD symptoms, study finds, The Jerusalem Post | JPost.com, ‏2024-04-09 (באנגלית)
↑  איתי גל, ‏מחקר ישראלי קובע: הסם שהציל את שורדי מסיבת הנובה, באתר מעריב אונליין, 9 באפריל 2024
↑  אור הדר, ‏MDMA סייע לניצולי הנובה לעבד טוב יותר את הטראומה, באתר ‏מאקו‏, 11 באפריל 2024
ג'ורג'ינה ריזק

| --- | --- |

 לידה:  3 בינואר 1953  (בת 71) לבנון ביירות, לבנון
 מדינה:  לבנון 
 בן או בת זוג:  Muharram Fouad  עלי חסן סלאמה  Walid Toufic 
 פרסים והוקרה:  מיס לבנון (1970)  Miss Universe 1971 
 
ג'ורג'ינה ריזק (בערבית: جورجينا رزق; נולדה ב-3 בינואר 1953. תעתיק מדויק: ג'ורג'ינא רזק) היא דוגמנית לבנונית, זוכת מיס יוניברס הלבנונית הראשונה והיחידה עד כה. הייתה אשתו השנייה של עלי חסן סלאמה, מראשי ארגון ספטמבר השחור.
ביוגרפיה

ג'ורג'ינה ריזק נולדה בלבנון למשפחה נוצרית. אמה ילידת הונגריה ואביה נוצרי לבנוני. בשנת 1970 כשהיא בת 17 השתתפה בתחרות מלכת היופי של לבנון וזכתה במקום הראשון, ונשלחה מטעם מדינתה להתחרות בתחרות מיס עולם שם לא זכתה. בשנת 1971 השתתפה בתחרות מיס יוניברס שנערכה במיאמי, זכתה במקום הראשון ועוררה הערצה בלבנון ובעולם הערבי, ועניין רב בעולם.
בשנת 1976 נישאה לעלי חסן סלאמה ובשנת 1978 נולד בנם הראשון. אלה היו נישואיו השניים של סלאמה. מאשתו הראשונה זיינב נולדו לו 2 בנים. ב-1979 בעוד ריזק בהריון מתקדם חוסל סלאמה על ידי המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים באמצעות מכונית תופת.
כעבור מספר שנים נישאה ריזק לזמר הלבנוני וליד תופיק (אנ') ונולדו לה שני ילדים נוספים.
ניקולו סאבונה

ניקולו סאבונה (באיטלקית: Nicolò Savona; נולד ב-19 במרץ 2003 באאוסטה שבאיטליה) הוא כדורגלן איטלקי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת יובנטוס מהסרייה א'.
קריירת מועדונים

סאבונה נולד באאוסטה שבאיטליה, והחל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של אייגרוויל קלצ'ו. בגיל 8 עבר למחלקת הנוער של יובנטוס. בעונת 2020/2021 הושאל למחלקת הנוער של ספאל. ב-16 בדצמבר 2021 חתם על חוזה מקצועני ראשון ביובנטוס, עד לשנת 2024, ובשנת 2022 החל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון במסגרת הסרייה ג'.
ב-19 באוגוסט 2024 ערך סאבונה את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בניצחון 0–3 על קומו במסגרת המחזור הראשון בסרייה א' לעונת 2024/2025. ב-26 באוגוסט הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–3 על הלאס ורונה במסגרת המחזור השני בליגה. ב-2 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בניצחון 2–3 על ר.ב. לייפציג במסגרת שלב הבתים לעונת 2024/2025.
הערות שוליים

↑  Orlando Bonserio, Da Gressan al calcio professionistico con la Juventus, Nicolò Savona firma il suo primo contratto, Aostasera, ‏2021-12-16 (ב־)
↑  Redazione, Il gol al Milan e la 'chiamata' a Theo: arriva l'esordio con la Juve Next Gen per Savona, La Casa di C, ‏2022-12-02 (ב־)
↑  Juventus.com, Esordio in Prima Squadra per Nicolò Savona! - Juventus, Juventus.com (באיטלקית)
↑  Juventus.com, Chi è Nicolò Savona, PRIMO GOL alla prima da titolare in Prima Squadra - Juventus, Juventus.com (באיטלקית)
יוטקה מיקלוש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 בספטמבר 1884 ברטיואויפאלו, הונגריה 
 פטירה:  18 בפברואר 1976 (בגיל 91) קרטיי, צרפת 
 שם לידה:  Miliczer Júlia 
 מדינה:  הונגריה 
 שפות היצירה:  הונגרית, צרפתית 
 
יוטקה מיקלוש, (במקור עד 1904 יוליה מיליצר, בהונגרית: Miklós Jutka; ברטיואויפאלו, 7 בספטמבר 1884 – קרטיי, צרפת, 18 בפברואר 1976) הייתה משוררת וצלמת יהודייה-הונגרייה.
ביוגרפיה

יוטקה מיקלוש נולדה במשפחה יהודית כבתם של אלברט מיליצר ועמליה גרינברגר. במשפחה היו עשרה ילדים. היא מספרת על אביה: "אדם מוזר ופנטסטי, נשמה נודדת, מלא בתוכניות לא מציאותיות. הוא אהב לתבוע, תמיד הפסיד. הוא אהב לבנות ואהב מכונות. כך הפסדנו הכל, שוטטנו במדינה הגדולה של ממלכת הונגריה באימפריה האוסטרו הונגרית, ממחוז ארווה (שבאזור צפון סלובקיה של היום, אז הונגריה) ועד רייקה (שבקרואטיה של היום, אז הונגריה)." אולי בהשפעת הפנטזיות של אביה, היא התחילה לכתוב שירים. בגיל שש עשרה פרסם המשורר וסופר אנדרה וסי את שיריה הראשונים ב"יומן בודפשט" (Budapesti Napló). אנדרה אדי כתב ביקורת על כרך שיריה הראשון בשנת 1905, אך היא התקבלה בברכה ובהתלהבות גם על ידי מרגיט קאפקה ובלה רווס. היא עברה מבודפשט לאוראדיה. בין חבריה ניתן למנות גם את המשורר דיולה יוהאס. באנתולוגיה בשם "המחר" (A Holnap) היא הופיעה כמשוררת (אישה) יחידה בחברתם של אנדרה אדי, מיהאי באביץ', בלה באלאז' ודיולה יוהאס ועוד. בין השנים 1910–1913 שהתה בארצות הברית עם אחת מאחיותיה. היא למדה שם את מלאכת הצילום. כשחזרה לאוראדיה בשנות מלחמת העולם הראשונה היא התקיימה מהצילום. לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית עברה לברלין. למדה שם במאוּת קולנוע ועבדה כעוזרת במאי ליד מספר בעלי מקצוע מעולים. מאוחר יותר התיישבה בפריז במונפרנאס ופתחה סטודיו לצילום. בין חבריה היו מיהאי קארואי ואשתו, לאיוש טיהני, ברטלן פור וג'רג' בלני. בעלה, ואן דן בוש היה מהנדס בלגי שסבל מהרעלה קשה במהלך מלחמת העולם הראשונה. בגלל מחלת בעלה היא עברה איתו לרבאט שבמרוקו. ברבאט עוד התלקחה בה שלהבת המשוררים ותירגמה לצרפתית את שיריהם של משוררים הונגרים, במיוחד את "המחר", כולל את שיריה. השידור הצרפתי של רדיו רבאט הציג יצירות אלה בין אוצרות הספרות העולמית של המאה ה-20. לאחר מות בעלה חזרה לצרפת בשנות ה-60 של המאה ה-20. היא גרה שם עם בתה ונכדיה עד מותה. מצבה הבריאותי מנע ממנה לבקר בהונגריה שנטשה מזמן.
עבודותיה

שירי יוטקה מיקלוש; זינגר-וולפנר, 1904
למלכות החיים. שירים; זוננפלד, אורדיאה, 1908
המחר. שירים מאת אנדרה אדי, מיהאי באביץ', בלה בלאז', אקוש דוטקה, טמאש אמד, דיולה יוהאס, יוטקה מיקלוש; החברה הספרותית של המחר, אורדיאה, 1908
שירים חדשים של המחר. ספר שני; אוסף, כולל בולדיז'אר קולני; 1909
האדמה מחבקת בחזרה. שירים נבחרים; 1971
הערות שוליים

↑  A Belügyminisztérium 1904. évi 54152. sz. rendelete.
↑  "Születési bejegyzése a berettyóújfalui izraelita hitközség születési akv. 22/1884. folyószáma alatt".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7931 3624  VIAF: 121385126   WorldCat (עם VIAF): 121385126
יצחק בן מנחם (קצין)

ערך זה עוסק בלוחם צה"ל. אם התכוונתם לצייר ישראלי, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 ביולי 1929 כ"ט בסיון תרפ"ט רמתיים, פלשתינה (א"י)
 נהרג:  12 בדצמבר 1955 (בגיל 26) כ"ז בכסלו תשט"ז מוצב נוקייב מזרחית לכנרת
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  גוליבר
 דרגה:   רב-סרן
 תפקידים בשירות
 לוחם חטיבת אלכסנדרוני  לוחם בגדוד הקומנדו 89   לוחם יחידה 101   מפקד פלוגה בחטיבת גבעתי   מדריך בקורס מפקדי פלוגות   מפקד פלוגה ד' בגדוד 890
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות קרב תל השומר קרב לטרון פעולות התגמול מבצע נבי סמואל מבצע כנרת
 
משמאל לימין: אריאל שרון, אהרן דוידי ויצחק בן מנחם (גוליבר), במשטרת חן יונס בזמן מבצע אלקיים
יצחק (גוליבר) בן מנחם (כ"ט בסיון תרפ"ט, 7 ביולי 1929 - כ"ז בכסלו תשט"ז, 12 בדצמבר 1955) היה לוחם ומפקד בחטיבת הצנחנים ויחידה 101 נהרג במוצב נוקייב במבצע כנרת. כשנה לאחר מותו יצא צה"ל למבצע גוליבר, פעולת תגמול במטרה לתקוף את מצודת המשטרה הירדנית בע'רנדל שבערבה (מול קיבוץ יהל) ומספר מבנים סביבה. מבצע זה נקרא על שמו של בן מנחם.
ביוגרפיה

יצחק בן מנחם נולד וגדל ברמתיים, בן יחזקאל וגיטה מראשוני המתיישבים ברמתיים. הוא למד בבית הספר העממי ע"ש יוסף אהרונוביץ. את לימודיו בבית ספר סיים בכתה ט'. עבר לכפר סבא וסיים שם את כיתה י' והצטרף לשורות "הפועל" כפר-סבא. שיתף עצמו בתחרויות מטעם בתי-הספר. השיג שיא ארצי בזריקת משקולת והצטרף אל שורות הגדנ"ע. משסיים את השביעית והשמינית בבית חינוך תיכון בתל אביב, ניסה לנוטרות, אך הבריטים חדלו מכבר לגייס בחורים נוספים. ב-12 בדצמבר 1947 הצטרף לחי"ש השריון, תחת פיקודו של אריק שרון, כמפקד כיתה.
ביוגרפיה > מלחמת העצמאות

בן מנחם השתתף במלחמת העצמאות בקרבות שונים ונודע כאחד המפקדים הנועזים בצה"ל. בחטיבת אלכסנדרוני: הוא השתתף במארבים נגד השיירות הערביות שנעו לכיוון יפו.