כתוב בעיפרון בקרון החתום
הערות שוליים

↑  דן פגיס, "קרון חתום": "כתוב בעפרון בקרון החתום", מאזנים לא, א (סיון תש"ל, יוני 1970), עמ' 3 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה).
↑  דן פגיס, "קרון חתום": "כתוב בעפרון בקרון החתום", גלגול: שירים, רמת גן: אגודת הסופרים העברים בישראל ליד הוצאת מסדה ('ספרית מקור'), 1970, עמ' 22.
↑  מלכה שקד, לנצח אנגנך: המקרא בשירה העברית החדשה – עיון (כרך ב), תל אביב: משכל (יהדות כאן ועכשיו), 2005, עמ' 527, 533.
↑  מבפנים, לח (תשל"ו), עמ' 178.
↑  דיווח על פגישה עם המשורר בניו-יורק, הדֹאר, כ"ח באדר ב' תשמ"א, 29 במרץ 1981.
↑  שקד, לנצח אנגנך: המקרא בשירה העברית החדשה – עיון (2005), עמ' 527.
↑  "לקרוא בשם – לנקוט עמדה": יאירה גנוסר מראיינת את דן פגיס, עתון 77, 38 (פברואר 1983), עמ' 32–33.
↑  מובא אצל רבקה מעוז, "טקסטים נרדפים: האינטרטקסטואליות בשיר "כתוב עפרון בקרון החתום"", עתון 77, 90 (תשמ"ז 1987), 22–23, באתר עמלנט.
↑  עודד כרמלי, ‏"הכוכב הצהוב יהגר לשמיים", השילוח, 15, יוני 2019.
1 2  רפי וייכרט, "לקבל מכתבים משם: מילים אחדות בשולי מבחר השירים", משואה, 33 (2005), 154.
↑  לדעת חנן חבר, "בכנותה את קין 'בן אדם', בנו של אדם הראשון וגם 'אדם', אנושי באשר הוא, קורא השיר את המיתוס האוניברסלי של סיפור קין והבל קריאה חדשה שלאחר השואה, שמותירה את עצם האפשרות לתקשורת אנושית אוניברסלית כאפשרות פתוחה" (חנן חבר, ספרות שנכתבת מכאן: קיצור הספרות הישראלית, תל אביב: משכל, 1999).
↑  חבר, ספרות שנכתבת מכאן, 1999.
↑  הלל ברזל, מבוא, נתן גרוס, איתמר יעוז-קסט, רנה קלינוב (עורכים), השואה בשירה העברית: מבחר, ירושלים – תל אביב: יד ושם – רשות הזכרון לשואה ולגבורה; הקיבוץ המאוחד, 1974, עמ' 15 (נדפס שוב בקובץ: הלל ברזל, שירה ופואטיקה: מביאליק ועד שירת ההוה: מסות מחקר, תל אביב: יחדיו, תש"ן 1990, עמ' 277).
↑  רפי וייכרט, "לקבל מכתבים משם: מילים אחדות בשולי מבחר השירים", משואה, 33 (2005), 154–155. על כן הוא רואה בשיר אנטיתזה שירית ל"פוגת המוות" של פאול צלאן (שנולד באותם מחוזות שנולד בהם פגיס עשר שנים לפניו).
↑  אריה זקס, קלות הדעת: רשימות אישיות על תיאטרון, תל אביב: זמורה-ביתן, תשמ"ח 1988, עמ' 126.
↑  מתי מגד, "המשורר וחידת השירה: דן פגיס, משורר וחוקר", מחקרי ירושלים בספרות עברית י–יא: אסופת מאמרים לזכר דן פגיס (תשמ"ח), עמ' 72 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה).
↑  "במרוצת השנים תמהתי על היעדר השואה מרוב השירה הישראלית. [...] ובכל זאת, כאן נכתב השיר שתיאר את הבלתי-אפשרי ואני מחשיבו לאחד השירים המרכזיים של המאה העשרים – שירו של דן פגיס 'כתוב בעפרון בקרון החתום'. הוא מוכיח את חיותה של השירה, וכמוהו כל השירים שנכתבו אחרי אושוויץ, למרות פסוקו של אדורנו" (טוביה ריבנר, חיים ארוכים קצרים, תל אביב: קשב לשירה, תשס"ו 2006, עמ' 151).
↑  סדרה דיקובן אזרחי, "קברים באוויר: כינון הזיכרון בשירותיהם של פאול צלאן ודן פגיס", זמנים 53 (1995), עמ' 29 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה).
↑  השיר, לדבריהם, הוא "a poem of almost scriptural authority" (בספרם David G. Roskies and Naomi Diamant, Holocaust Literature: A History and Guide, Waltham, Mass.: Brandeis University Press (Tauber Institute for the Study of European Jewry series), 2012, p. 143.
↑  "שיריו [של פגיס] על השואה, שהחלו להתפרסם רק בתחילת שנות השבעים, זוכים להכרה הולכת ומתרחבת, שכן הרטוריקה שלו – המבוקרת, האירונית לעיתים והנקייה באופן מוחלט מכל סממן של הרואיזם או פתוס לאומי – מתקבלת יותר ויותר כדרך ביטוי הולמת למאורעות התקופה." השמעתו התכופה של שיר זה של פגיס, לדברי לאור, היא "אות וסימן לכך כי נימה זו היא שהיתה אצלנו לדרך ההתייחסות המקובלת לשואה" (דן לאור, "השינוי בדימויה של השואה: הערות על ההיבט הספרותי", קתדרה 69 (תשרי תשנ"ד, ספטמבר 1993), 161).
↑  התרגום לספרדית
↑  ראו יהודית בר-אל, "כתבי דן פגיס: רשימה ביבליוגרפית", מחקרי ירושלים בספרות עברית י–יא: אסופת מאמרים לזכר דן פגיס (תשמ"ח), 153–186 (לפי האינדקס) (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה).
↑  רווח כפול – פיתולים (2006), באתר סטריאו ומונו.
↑  שירי יום הזיכרון לשואה ולגבורה, ‏2014-08-10.
↑  המדרגות שרים זיכרון: כתוב בעיפרון,  באתר כיפה, 2 במאי 2011.
↑  אסף נבו, ‏עמיר בניון, ארקדי דוכין וגילה אלמגור שרים ליום השואה, באתר ‏מאקו‏, 18 באפריל 2012.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007417062205171