stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוניות המערכה מסדרת קייזר
תכנון > מאפיינים

אורכן של אוניות המערכה מסדרת קייזר היה 171.8 מטרים בקו המים. אורכן המלא היה 172.4 מטרים. רוחבן היה 29 מטרים, והשוקע שלהן היה מ-9.1 מטרים בחרטום האונייה עד 8.8 מטרים בירכתיה. ההדחק המרבי היה 27,000 טון. לאוניות הייתה תחתית כפולה לאורך 88% מאורך גוף האונייה, והיא הייתה מחולקת ל-17 תאים אטומים למים. הצוות היה מורכב מ-41 קצינים ו-1,043 מלחים. באונייה ששימשה כאוניית דגל היו 14 קצינים ו-80 מלחים נוסף לצוות הרגיל. האוניות תפקדו היטב בתנאי הים הקשים של הים הצפוני, אך נטו לאבד מעט ממהירותן בגלים גבוהים. יכולת התמרון שלהן הייתה טובה, אך בעת פנייה חריפה סבלו האוניות מומנט כוח חריף, שהיה עלול להביא לאובדן של שני שלישים ממהירותן ולהביא לנטייה של כ-8 מעלות.
תכנון > הנעה

אוניות המערכה מסדרת "קייזר" היו, כאמור, אוניות המערכה הגרמניות הראשונות שהיו מונעות במנועי טורבינה. בכל אונייה הותקנה טורבינה מתוצרת מפעל גרמני אחר, וזאת כדי לנסות לשבור את המונופול הבריטי של חברת "פארסונס" הבריטית בתחום. למרות זאת, באוניות "קייזר" ו"קייזרין" הותקנו שלוש טורבינות של פארסונס. הטורבינות הניעו מדחפים בעלי שלוש כנפיים, בקוטר 3.75 מטרים, שהביאו את האוניות למהירות 21 קשר (כ-39 קמ"ש). לאונייה היו שני הגאי כיוון. באונייה "פרינצרגנט לואיטפולד" הותקנו שתי טורבינות של פארסונס; הכוונה הייתה להתקין מנוע דיזל מתוצרת "גרמניה" (Germania) סביב הציר המרכזי בין שלושת צירי המדחפים, אך המנוע לא הושלם בזמן, ולפיכך הונעה האונייה רק באמצעות שתי טורבינות. בשל כך הייתה האונייה איטית מעט יותר מאחיותיה, בכחצי קשר.
את הקיטור סיפקו 16 דוודים, למעט ב"פרינצרגנט לואיטפולד" בה היו 14 דוודים. האוניות בהן היו 3 טורבינות נשאו 3,600 טון פחם, שאפשרו להן להגיע לטווח של כ-14,000 קילומטרים, במהירות של 12 קשר. "פרינצרגנט לואיטפולד" נשאה פחות פחם, 3,200 טון, אך היו בה מכלים ל-400 טון דלק עבור מנוע הדיזל המתוכנן. מנוע הדיזל לבדו יכול היה לספק לאונייה טווח של כ-3,700 קילומטרים באותה מהירות.
תכנון > חימוש

כל אחת מאוניות המערכה מסדרת "קייזר" נשאה עשרה תותחים בקוטר 12 אינץ' (305 מ"מ), שהיו מותקנים בזוגות, בחמישה צריחים. צריח אחד הותקן בקדמת האונייה, שניים באמצעה, בדירוג, ושניים בחלקה האחורי, כאשר הצריח הרביעי מותקן מאחורי הצריח החמישי ומעליו. במחסני האונייה אוחסנו 860 פגזים לתותחים אלה, 86 פגזים לכל תותח. כל פגז שקל 406 ק"ג; מהירות הלוע של התותחים הייתה 854 מטרים בשנייה. לתותחי האונייה הייתה הגבהה מרבית של 13.5 מעלות והנמכה מרבית של 8- מעלות. בהגבהה מרבית היו התותחים יכולים לירות לטווח מרבי של כ-16,300 מטרים. מאוחר יותר הוגדלה ההגבהה ל-16 מעלות, וכך הוגדל הטווח ל-20,400 מטרים.
לאוניות הייתה סוללת חימוש משני, ובה 14 תותחים מהירי ירי בקוטר 5.9 אינץ' (150 מ"מ), שהיו מוצבים במעין תאים משוריינים. לכל תותח היו 60 פגזים, ובסך הכל היו באונייה 2,240 פגזים בקוטר זה. משקלו של כל פגז היה 45.3 ק"ג, ומהירות הלוע של התותחים הייתה 835 מטרים בשנייה. טווח הירי של תותחים אלה היה 13,500 מטרים, ומאוחר יותר הוגדל הטווח ל-16,800 מטרים. האונייה נשאה גם חימוש שלישוני, שמונה תותחים בקוטר 3.5 אינץ (88 מ"מ). כמקובל לגבי אוניות מערכה באותה תקופה, נשאו האוניות גם חמישה צינורות לשיגור טורפדו בקוטר 20 אינץ' (508 מ"מ), שהיו מוצבים מתחת לקו המים: צינור אחד בחרטום האונייה, ושניים בכל אחד מצידי האונייה.
תכנון > שריון

כמו כל אוניות המלחמה הגרמניות באותה תקופה, מוגנו אוניות המערכה מסדרת "קייזר" בשריון מתוצרת קרופ. השריון על הסיפון היה בעובי משתנה, מ-10 ס"מ באזורים הקריטיים יותר של האוניות ועד 6 ס"מ באזורים פחות חשובים. רצועת השריון שהקיפה את האונייה הייתה בעובי 35 ס"מ סביב המבצר המרכזי באונייה (האזור בו היו מנועי הספינה, מרכזי התחמושת והפיקוד) ובעובי פחות בקצוות – 18 ס"מ בחרטומה ו-12 ס"מ בירכתיה. מעבר לחגורת השריון, הייתה עוד מחיצה שנקראה "מחיצת טורפדו" (torpedo bulkhead), שנועדה לשמור על האונייה גם במקרה של פריצת חגורת השריון החיצונית. עובייה של מחיצה זו היה 4 ס"מ. מגדל הניווט הקדמי היה מוגן בצדיו בשריון בעובי 40 ס"מ ובגג בעובי 15 ס"מ; המגדל האחורי היה מוגן בצדיו בשריון בעובי 20 ס"מ ובגג בעובי 5 ס"מ. צריחי התותחים הראשיים היו מוגנים בשריון בעובי 30 ס"מ בצדדים ו-22 ס"מ בגג הצריח; תאי התותחים המשניים היו מוגנים בשריון בעובי 17 ס"מ, ובעובי 8 ס"מ על מגיני התותח.
בנייה וכניסה לשירות

| שם | משמעות השם | תחילת בנייה | מספנות | השקה | כניסה לשירות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| קייזר (Kaiser) | קיסר, שליט הקיסרות הגרמנית | דצמבר 1909 | קייזרליך וורפט, קיל | 22 במרץ 1911 | 1 באוגוסט 1912 |
| פרידריך דר גרוסה (Friedrich der Große) | על שם פרידריך השני, מלך פרוסיה | 26 בינואר 1910 | אה גה וולקן, המבורג | 10 ביוני 1911 | 15 באוקטובר 1912 |
| קייזרין (Kaiserin) | הקיסרית | נובמבר 1910 | הוואלדסוורקה, קיל | 11 בנובמבר 1911 | 14 במאי 1913 |
| קניג אלברט (König Albert) | על שם המלך אלברט, מלך סקסוניה | 17 ביולי 1910 | שייכאו, דנציג | 27 באפריל 1912 | 31 ביולי 1913 |
| פרינצרגנט לואיטפולד (Prinzregent Luitpold) | על שם הנסיך לואיטפולד, עוצר בוואריה | ינואר 1911 | גרמניהוורפט, קיל | 17 בפברואר 1912 | 19 באוגוסט 1913 |
היסטוריה מבצעית > לפני המלחמה

"קייזר" ו"קניג אלברט" השתתפו בסיור נרחב מעבר לים אל דרום אמריקה ודרום אפריקה במהלך 1913 ו-1914. הסיור נועד להפגין את כוחה הימי של גרמניה, וגם לבחון את אמינותם של מנועי הטורבינה במשימות ארוכות טווח. שתי האוניות שבו לגרמניה לפני תחילתה של מלחמת העולם.
היסטוריה מבצעית > מלחמת העולם הראשונה > פשיטות על חופי אנגליה

המבצע החשוב הראשון במלחמה בו היו מעורבות אוניות המערכה מסדרת "קייזר" היה הפשיטה על סקרבורו, הרטליפול וויטבי, ב-15–16 בדצמבר 1914. עיקר הפשיטה בוצע בידי סיירות המערכה של צי הים הפתוח, ואילו עיקר כוחו של צי הים הפתוח, ובו אוניות המערכה מסדרת "קייזר", המתין בעמדת גיבוי במרכז הים הצפוני, במרחק כ-210 קילומטרים ממערב לסקרבורו.
לבריטים היה מידע על המבצע המתקרב, מכיוון שהקוד הגרמני היה ברשותם, אך המודיעין הבריטי לא ידע מהי מטרתו המדויקת של הצי הגרמני. בשל כך, הורה הפיקוד הבריטי לשייטת סיירות המערכה הראשונה, בפיקוד תת-אדמירל דייוויד ביטי, יחד עם שייטות של סיירות ומשחתות, לנסות וליירט את הצי הגרמני. כוח המשימה הבריטי הפליג ישירות אל מרכזו של צי הים הפתוח. ב-15 בדצמבר, ב-06:20 בבוקר, נתקלו משחתות בריטיות בספינת טורפדו גרמנית, והחל קרב מבולבל בין הכוחות הקלים של שני הציים בטווח קרוב. אוניות המערכה מסדרת "קייזר" היו בשלב זה קרובות מאוד לצי הבריטי, במרחק של כ-16 ק"מ משש אוניות מערכה בריטיות. ואולם, אדמירל פרידריך פון אינגנול, מפקד הצי הפתוח, חשש לסכן את הצי ללא אישורו המפורש של הקייזר, וילהלם; הוא לא ידע מהו הכוח העומד מולו, וחשש שכל ה"גרנד פליט" ("הצי הגדול") הבריטי נמצא בסביבה. בשל כך, החליט להסיג את הצי לאחור 10 דקות לאחר תחילת הקרב.
האוניות השתתפו בפשיטה נוספת, הפגזת ירמות' ולואוסטופט, ב-24 באפריל 1916. גם בפשיטה זו הוטל הביצוע הממשי על סיירות המערכה, ואילו אוניות המערכה נותרו מאחור, בגיבוי. מפקד צי הים הפתוח היה כעת אדמירל ריינהרד שר. במהלך היום קיבל שר מידע על כך שה"גרנד פליט" יוצא מבסיסו בסקפה פלו לקראתו, והוא נסוג לבסיסיו.
היסטוריה מבצעית > מלחמת העולם הראשונה > מבצע אלביון

בתחילת ספטמבר 1917 כבש הצבא הגרמני המתקדם את נמל ריגה. על הצי הגרמני הוטלה המשימה לטהר את מפרץ ריגה מהכוחות הימיים הרוסיים שעדיין החזיקו בו. הפיקוד הגרמני העליון החליט על מבצע משולב של כוחות ימיים ויבשתיים למטרה זו; המבצע נועד להשתלט על ארכיפלג מונסונד, שני איים בפתח מפרץ ריגה, ובמיוחד על סוללות התותחים הרוסיות שהיו מוצבות על חצי האי שוורבה (Sworbe), בדרום האי סארמאה (האי הדרומי ביותר בארכיפלג). הפקודה למבצע המשולב הוצאה ב-18 בספטמבר. הכוח הימי מנה את אוניית הדגל "מולטקה" (Moltke) בראש שייטת אוניות המערכה השלישית של צי הים הפתוח. הפלגה החמישית של השייטת כללה את ארבע האוניות מסדרת "קניג" ואת אוניית המערכה החדישה "באיירן" (Bayern), והפלגה השישית כללה את חמש האוניות מסדרת "קייזר". אל אוניות המערכה נלוו תשע סיירות קלות, שלוש שייטות של ספינות טורפדו ושולות מוקשים רבות. הכוח הימי מנה כ-300 אוניות, והסתייע בלמעלה ממאה מטוסים ושישה צפלינים. הכוח היבשתי מנה כ-24,600 קצינים וחיילים. מול הגרמנים היו לרוסים שתי אוניות מערכה, אחת מהן פרהדרדנוט, שלוש סיירות משוריינות, 26 משחתות, כמה ספינות טורפדו וספינות תותחים. הכוח היבשתי הרוסי מנה כ-14,000 איש, בסיוע תותחי חוף.
המבצע החל ב-12 באוקטובר בהפגזת סוללות התותחים על חצי האי שוורבה על ידי אוניות המערכה מסדרת "קייזר". במקביל הפגיזו אוניות המערכה "מולטקה", "באיירן" והאוניות מסדרת "קניג" את סוללות החוף הרוסיות במפרץ טאגה (Tagga). הרוסים התגוננו בעקשנות והאטו את ההתקדמות הגרמנית; ב-14 באוקטובר נשלחה "קייזר" כדי לסייע לשולות המוקשים הגרמניות מול ההתנגדות של המשחתות הרוסיות. בקרב שהתפתח הטביעה "קייזר" משחתת רוסית אחת, ואפשרה לאוניות הגרמניות לחדור לתוך המצר.
במקביל לפעילותה של "קייזר", הפגיזו "קייזרין", "קניג אלברט" ו"פרידריך דר גרוסה" את סוללות החוף בצרל (Zerel). הרוסים ירו אש נגדית על האוניות הגרמניות, ואלו נאלצו לתמרן ללא הרף כדי להימנע מפגיעה. ההפגזה נמשכה רק כשעה, בשל החשש מצוללות וממוקשים. למחרת בבוקר הטביעו שתי אוניות מערכה מסדרת "קניג" את אוניית המערכה הרוסית פרה-דרדנוט "סלאבה" (Слава) והביאו לנסיגתן של שאר האוניות הרוסיות. עד 20 באוקטובר הושלם המבצע הגרמני בהצלחה.
היסטוריה מבצעית > מלחמת העולם הראשונה > קרב הלגולנד השני

ב-17 בנובמבר 1917 פילסו שולות מוקשים גרמניות נתיב בשדה מוקשים ימיים שהניחו הבריטים במפרץ הלגולנד, ליד החוף הגרמני. האוניות הגרמניות נתקלו בשתי סיירות קלות בריטיות, שארבו להן במטרה למנוע את שליית המוקשים. האוניות הגרמניות נסוגו אל אוניות החיפוי שלהן, "קייזר" ו"קייזרין", שהיו בפיקוד אדמירל משנה לודוויג פון רויטר. שתי אוניות המערכה הגרמניות פתחו באש על האוניות הבריטיות, ואלו מיהרו לסגת אל החיפוי שלהן, חמש סיירות מערכה. המגע בין אוניות השטח הגדולות היה קצר, והגרמנים הצליחו לסגת לבסיסם במחיר שולת מוקשים אחת שטובעה.
היסטוריה מבצעית > הטבעה

לאחר חתימת הסכם שביתת הנשק ב-11 בנובמבר 1918, הורו בעלות הברית המנצחות לאוניות הצי הגרמני להפליג לבסיס הצי המלכותי הבריטי בסקפה פלו. הצי הגרמני שם נותר במשמורת במהלך הדיונים על הסכם שלום, שנחתם בסופו של דבר ב-28 ביוני 1919, ונקרא חוזה ורסאי. בעלות הברית התכוונו לחלק ביניהן את האוניות הגרמניות כשלל מלחמה. כאשר התקרבו הדיונים לשלבי סיום, העריך מפקד הצי הגרמני העצור, אדמירל משנה לודוויג פון רויטר, שהבריטים עומדים להשתלט על אוניותיו. ב-21 ביוני בבוקר יצאו אוניות הצי הבריטי לאימונים בים; בהיעדרן, הורה רויטר לאוניותיו, באמצעות איתות דגלים, להטביע עצמן, על פי תוכנית שגובשה מראש. "פרידריך דר גרוסה" הייתה האונייה הראשונה שהוטבעה, ואחריה "קניג אלברט". בתוך חמש שעות טבעו במימי המעגן בסקפה פלו 10 אוניות מערכה, ובכללן חמש האוניות מסדרת "קייזר", וכן 5 סיירות מערכה, 4 סיירות קלות ו-32 ספינות טורפדו. אוניית המערכה "באדן" (SMS Baden), ארבע הסיירות הקלות "אמדן" (SMS Emden), "נירנברג" (SMS Nürnberg), "פרנקפורט" (SMS Frankfurt) ו"ברמזה" (SMS Bremse) ועוד 14 ספינות טורפדו הועלו על החוף, אך הבריטים מיהרו להגיע אליהן ולגררן למים רדודים. רק ארבע ספינות טורפדו נותרו שלמות. תשעה אנשי צוות גרמנים נהרגו, מהם שטבעו ואחרים נורו למוות כשניסו לחמוק בסירות ההצלה. היו אלה החללים הגרמנים האחרונים של מלחמת העולם הראשונה.
האוניות הגרמניות נמשו בהדרגה במהלך שנות השלושים של המאה העשרים ונגרטו. פעמון האונייה של "פרידריך דר גרוסה" הוחזר לגרמניה ב-1965, ומוצג כיום במפקדת הצי הגרמני בגלוקסבורג.
לקריאה נוספת

Breyer, Siegfried; Kurti, Alfred (1973). Battleships and Battle Cruisers 1905-1970: Historical Development of the Capital Ship. Garden City, New Jersey: Doubleday.
Gardiner, Robert; Gray, Randal, eds (1985). Conway's All the World's Fighting Ships: 1906-1922. Annapolis, Maryland: Naval Institute Press.
Gröner, Erich; Jung, Dieter; Martin, Maass (1990). German Warships: 1815–1945. Annapolis, Maryland: Naval Institute Press.
Halpern, Paul G. (1995). A Naval History of World War I. Annapolis: Naval Institute Press.
Preston, Anthony (1972). Battleships of World War I; An Illustrated Encyclopedia of the Battleships of all Nations, 1914-1918. Harrisburg, Pennsylvania: Stackpole Books.
Staff, Gary (1995). Battle for the Baltic Islands 1917. Barnsley, South Yorkshire: Pen & Sword Maritime.
Tarrant, V. E. (2001) [1995]. Jutland: The German Perspective. London: Cassell Military Paperbacks.
Weir, Gary E. (1992). Building the Kaiser's Navy: The Imperial Navy Office and German Industry in the Tirpitz Era, 1890-1919. Annapolis, Maryland: Naval Institute Press.
Hore, Peter (2005). The World Encyclopedia of Battleships. London: Hermes House.
הערות שוליים

↑  Gardiner, Robert; Gray, Randal, eds (1985). Conway's All the World's Fighting Ships: 1906-1922. Annapolis, Maryland: Naval Institute Press. עמ' 28.
↑  Tarrant, V. E. (2001) [1995]. Jutland: The German Perspective. London: Cassell Military Paperbacks, עמ' 62.
↑  Tarrant, עמ' 296.
↑  Staff, Gary (1995). Battle for the Baltic Islands 1917. Barnsley, South Yorkshire: Pen & Sword Maritime., עמ' 151.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Gröner, Erich; Jung, Dieter; Martin, Maass (1990). German Warships: 1815–1945. Annapolis, Maryland: Naval Institute Press. עמ' 26.
↑  Gardiner & Gray, עמ' 135.
↑  Weir, Gary E. (1992). Building the Kaiser's Navy: The Imperial Navy Office and German Industry in the Tirpitz Era, 1890-1919. Annapolis, Maryland: Naval Institute Press. עמ' 95 – 96.
↑  Gardiner & Gray, עמ' 147.
↑  Preston, Anthony (1972). Battleships of World War I; An Illustrated Encyclopedia of the Battleships of all Nations, 1914-1918. Harrisburg, Pennsylvania: Stackpole Books. עמ' 74.
↑  Breyer, Siegfried; Kurti, Alfred (1973). Battleships and Battle Cruisers 1905-1970: Historical Development of the Capital Ship. Garden City, New Jersey: Doubleday. עמ' 260.
1 2 3  Gardiner & Gray, עמ' 140.
↑  Tarrant, עמ' 31.
↑  Tarrant,  עמ' 12.
↑  Tarrant, עמ' 31 – 32.
↑  Tarrant, עמ' 54.
↑  Tarrant, עמ' 286.
↑  Kaiser Class Battleship - SMS Kaiser, Fredrich der Grosse, Kaiserin, König Albert, Prinzregent Luitpold, www.worldwar1.co.uk
↑  לפי שעון בריטניה השעה הייתה מעט לפני 15:00. הזמנים המוזכרים להלן הם לפי השעון הגרמני.
1 2 3  למקורות ומפה של שלב זה ראו בערך קרב יוטלנד.
↑  Tarrant, עמ' 111.
↑  Tarrant, עמ' 141 – 143.
↑  כתבה בעיתון ניו יורק טיימס, 2 ביוני 1916. האונייה הבריטית אמנם נפגעה קשות, אך תוקנה ושירתה בצי הבריטי עד אחרי מלחמת העולם השנייה.
↑  Tarrant, עמ' 292.
↑  Tarrant, עמ' 298.
↑  Halpern, Paul G. (1995). A Naval History of World War I. Annapolis: Naval Institute Press., עמ' 213.
↑  Halpern, עמ' 214 – 215.
↑  Halpern, עמ' 215.
↑  Halpern, עמ' 216.
↑  Halpern, עמ' 217.
↑  Halpern, עמ' 217 - 219.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007599842005171  LCCN: sh2010013299 
הצריחים האחוריים של "קייזר". ניתן לראות את סידור התותחים, כאשר צריח אחד יורה מעל משנהו.
"פרידריך דר גרוסה"
תמונת צבע של "קייזרין"
"קייזר" בדרכה לסקפה פלו, 21 בנובמבר 1918
איברגים גסאנבקוב

איברגים גסאנבקוב (באזרית: İbrahim Həsənbəyov, ברוסית: Ибрагим Гасанбеков;‏ 25 באוקטובר 1969 – 3 ביולי 1999) היה כדורגלן אזרי-רוסי ששיחק בעמדת החלוץ שיחק בקבוצות דינמו מחצ'קלה ואנז'י מחצ'קלה, וכן בנבחרת אזרבייג'ן.
קריירת מועדונים

גסאנבקוב שיחק במהלך הקריירה שלו בקבוצות דינמו מחצ'קלה ואנז'י מחצ'קלה.
קריירה בינלאומית

ב-7 באוקטובר 1996 ערך גסאנבקוב את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אזרבייג'ן, בהפסד 2-0 לנבחרת עומאן במשחק ידידות. ב-10 בנובמבר באותה שנה ערך את הופעתו השנייה והאחרונה בנבחרת, בהפסד 3-0 לנבחרת הונגריה במסגרת מוקדמות מונדיאל 1998.
מותו

ב-3 ביולי 1999, בגיל 29, נהרג גסאנבקוב בתאונת דרכים.
אליפות אירופה בכדורסל נשים 1960

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  3 ביוני 1960
 תאריך סיום:  11 ביוני 1960
 מספר משתתפות:  10
 מארחת:  בולגריה (1946–1967) בולגריה
 ערים מארחות:  סופיה
 זוכה:  ברית המועצות ברית המועצות
 מלך הסלים:  צ'כוסלובקיה דגמר חובלקובה  93, 18.2 למשחק
 → 19581962 ←
 
אליפות אירופה בכדורסל נשים 1960, הייתה האליפות האזורית השביעית שאורגנה על ידי פיב"א אירופה. האליפות נערכה בסופיה, בולגריה בין ה-3 ביוני ל-11 ביוני 1960.
ברית המועצות ניצחה באליפות בפעם הרביעית בתולדותיה.
מתכונת האליפות

בתחרות השתתפו 10 נבחרות. הם חולקו ל-2 בתים. שלוש קבוצה מכל בית המשיכו התמודדות על המדליות. יתר הקבוצות התמודדו על מקומות 7-10.
שלב הגמר

| מקום | נבחרת | נקודות | נצ' | הפ' | קליעה | ספיגה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ברית המועצות ברית המועצות | 5 | 0 | 10 | 319 | 207 | 112 |
| 2 | בולגריה (1946–1967) בולגריה | 4 | 1 | 9 | 288 | 244 | 44 |
| 3 | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 3 | 2 | 8 | 319 | 246 | 73 |
| 4 | פולין פולין | 2 | 3 | 7 | 222 | 291 | 69- |
| 3 | יוגוסלביה יוגוסלביה | 1 | 4 | 6 | 231 | 297 | 66- |
| 4 | רומניה (1952-1965) רומניה | 0 | 5 | 5 | 221 | 315 | 96- |
הדירוג הסופי

| --- | --- |

מיקום: נבחרת
1: ברית המועצות ברית המועצות  
2: בולגריה (1946–1967) בולגריה
3: צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה
4: פולין פולין
5: יוגוסלביה יוגוסלביה
6: רומניה (1952-1965) רומניה
7: איטליה איטליה
8: הולנד הולנד
9: הונגריה הונגריה
10: בלגיה בלגיה
אליפות אירופה בכדורסל נשים 1962

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  22 בספטמבר 1962
 תאריך סיום:  29 בספטמבר 1962
 מספר משתתפות:  10
 מארחת:  צרפת צרפת
 ערים מארחות:  מילוז
 זוכה:  ברית המועצות ברית המועצות
 מלך הסלים:  ברית המועצות סקיידריטה סמילדזיניה-בודובסקה  80, 13.3 למשחק
 → 19601964 ←
 
אליפות אירופה בכדורסל נשים 1962, הייתה האליפות האזורית השמינית שאורגנה על ידי פיב"א אירופה. האליפות נערכה במילוז, צרפת בין ה-22 בספטמבר ל-29 בספטמבר 1962.
ברית המועצות ניצחה באליפות בפעם השישית בתולדותיה.
מתכונת האליפות

בתחרות השתתפו 10 נבחרות. הם חולקו ל-2 בתים. הקבוצה המנצחת וסגניתה בכל בית המשיכו התמודדות על המדליות בשיטת פלייאוף. יתר הקבוצות התמודדו על מקומות 5–10.
משחקי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | הגמר | הגמר |  |

|  | 28 בספטמבר - מילוז | 28 בספטמבר - מילוז |  |  |  |  |  |
|  |  בולגריה (1946–1967) בולגריה |  51 |   |  |  |  |  |
|  |  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה |  54 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 29 בספטמבר - מילוז | 29 בספטמבר - מילוז |  |
|  |   |   |   |   |  ברית המועצות  ברית המועצות |  63 |  |
|  |   |   |   |   |  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה |  46 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי |  |
|  | 28 בספטמבר - מילוז | 28 בספטמבר - מילוז |   |  | 29 בספטמבר - מילוז | 29 בספטמבר - מילוז |  |
|  |  ברית המועצות  ברית המועצות  |  69 |   |  |  בולגריה (1946–1967) בולגריה  |  48  |  |
|  |  רומניה (1952-1965) רומניה |  29 |   |  |  רומניה (1952-1965) רומניה |  36 |  |
משחק הגמר
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28 בספטמבר 1962 | ברית המועצות ברית המועצות | 63 - 46  (26-24, 20-39) | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | מילוז |
|  | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: |  |
|  | נק': סקיידריטה סמילדזיניה-בודובסקה - 13 |  | נק': הלנה יוסקובה-מלוטובה - 10 |  |
משחק על המקום השלישי
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 בספטמבר 1962 | בולגריה (1946–1967) בולגריה | 48 - 36   (19-28, 29-8) | רומניה (1952-1965) רומניה | מילוז |
|  | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: |  |
|  | נק': ילנה גוספודינובה - 18 |  | נק': אנקה פירימידה-רקוביטה - 13 |  |
הדירוג הסופי

| --- | --- |

מיקום: נבחרת
1: ברית המועצות ברית המועצות
2: צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה
3: בולגריה (1946–1967) בולגריה
4: רומניה (1952-1965) רומניה
5: יוגוסלביה יוגוסלביה
6: פולין פולין
7: הונגריה הונגריה
8: צרפת צרפת
9: איטליה איטליה
10: בלגיה בלגיה
אליפות אירופה בכדורסל נשים 1956

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  2 ביוני 1956
 תאריך סיום:  10 ביוני 1956
 מספר משתתפות:  16
 מארחת:  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה
 ערים מארחות:  פראג
 זוכה:  ברית המועצות ברית המועצות
 מלך הסלים:  פולין רומואלדה גרושצ'ינסקה-אוליסביץ'  170, 24.1 למשחק
 → 19541958 ←
 
אליפות אירופה בכדורסל נשים 1956, הייתה האליפות האזורית החמישית שאורגנה על ידי פיב"א אירופה. האליפות נערכה בפראג, צ'כוסלובקיה בין ה-2 ביוני ל-10 ביוני 1956.
ברית המועצות ניצחה באליפות בפעם הרביעית ברציפות.
מתכונת האליפות

בתחרות השתתפו 16 נבחרות. הם חולקו ל-3 בתים. הקבוצה המנצחת וסגניתה בכל בית המשיכו התמודדות על המדליות ב-2 בתים של 4 קבוצות. הקבוצה המנצחת וסגניתה בכל בית המשיכו למשחקי חצי הגמר והגמר.
משחקי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | הגמר | הגמר |  |

|  | 9 ביוני - פראג | 9 ביוני - פראג |  |  |  |  |  |
|  |  בולגריה (1946–1967) בולגריה |  55 |   |  |  |  |  |
|  |  ברית המועצות  ברית המועצות |  74 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 10 ביוני - פראג | 10 ביוני - פראג |  |
|  |   |   |   |   |  ברית המועצות  ברית המועצות |  49 |  |
|  |   |   |   |   |  הונגריה (1949–1957) הונגריה |  41 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי |  |
|  | 9 ביוני - פראג | 9 ביוני - פראג |   |  | 10 ביוני - פראג | 10 ביוני - פראג |  |
|  |  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה |  49 |   |  |  בולגריה (1946–1967) בולגריה |  60 |  |
|  |  הונגריה (1949–1957) הונגריה |  50 |   |  |  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה |  91 |  |
משחק הגמר
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 ביוני 1956 | ברית המועצות ברית המועצות | 49 - 41  (15-21, 26-28) | הונגריה (1949–1957) הונגריה | פראג |
|  | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: |  |
|  | נק': גלינה סטפינה - 13 |  | נק': מרגיט פקטה - 12 |  |
משחק על המקום השלישי
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 ביוני 1956 | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 91 - 60   (36-54, 24-37) | בולגריה (1946–1967) בולגריה | מוסקבה,קומפלקס הספורט אולימפיסקי |
|  | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: |  |
|  | נק': בגמר חובלקובה - 37 |  | נק': כריסטינה גיושבה - 16 |  |
הדירוג הסופי

| --- | --- |

מיקום: נבחרת
1: ברית המועצות ברית המועצות
2: הונגריה (1949–1957) הונגריה
3: צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה
4: בולגריה (1946–1967) בולגריה
5: פולין פולין
6: איטליה איטליה
7: צרפת צרפת
8: אוסטריה אוסטריה
9: יוגוסלביה יוגוסלביה
10: רומניה רומניה
11: פינלנד פינלנד
12: הולנד הולנד
13: דנמרק דנמרק
14: שווייץ שווייץ
15: גרמניה המערבית גרמניה המערבית
16: סקוטלנד סקוטלנד
אליפות אירופה בכדורסל נשים 1966

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  1 באוקטובר 1966
 תאריך סיום:  9 באוקטובר 1966
 מספר משתתפות:  12
 מארחת:  רומניה (1965-1989) רומניה
 ערים מארחות:  סיביו, קלוז'
 זוכה:  ברית המועצות ברית המועצות
 מלך הסלים:  הונגריה (1957–1989) קטלין ראטווי-שיראקין  132, 20.3 למשחק
 → 19641968 ←
 
אליפות אירופה בכדורסל נשים 1966, הייתה האליפות האזורית העשירית שאורגנה על ידי פיב"א אירופה. האליפות נערכה ברומניה בין ה-1 באוקטובר ל-9 באוקטובר 1966.
ברית המועצות ניצחה באליפות בפעם השמינית בתולדותיה ובפעם הרביעית ברציפות.
מתכונת האליפות

בתחרות השתתפו 12 נבחרות. הם חולקו ל-2 בתים. הקבוצה המנצחת וסגניתה בכל בית המשיכו התמודדות על המדליות בשיטת פלייאוף. יתר הקבוצות התמודדו על מקומות 5-12.
משחקי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | הגמר | הגמר |  |

|  | 8 באוקטובר - קלוז' | 8 באוקטובר - קלוז' |  |  |  |  |  |
|  |  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה  |  83   |   |  |  |  |  |
|  |  רומניה (1965-1989) רומניה |  54 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 9 באוקטובר - קלוז' | 9 באוקטובר - קלוז' |  |
|  |   |   |   |   |  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה |  66 |  |
|  |   |   |   |   |  ברית המועצות ברית המועצות |  74 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי |  |
|  | 8 באוקטובר - קלוז' | 8 באוקטובר - קלוז' |   |  | 9 באוקטובר - קלוז' | 9 באוקטובר - קלוז' |  |
|  |  ברית המועצות ברית המועצות  |  93 |   |  |  גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית  |  60  |  |
|  |  גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית |  69 |   |  |  רומניה (1965-1989) רומניה |  60 |  |
משחק הגמר
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באוקטובר 1966 | ברית המועצות ברית המועצות | 74 - 66  (29-30, 37-44) | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | קלוז' |
|  | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: |  |
|  | נק': לודמילה קוקנובה-בזרביץ' - 20 |  | נק': ילנה זבולנסקה - 16 |  |
משחק על המקום השלישי
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באוקטובר 1966 | גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | 65 - 60   (36-36, 24-29) | רומניה (1952-1965) רומניה | קלוז' |
|  | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: | מובילים לפי קטגוריה: |  |
|  | נק': רנטה אמייס - 13 |  | נק': דורינה סוליימן - 19 |  |
הדירוג הסופי

| --- | --- |

מיקום: נבחרת
1: ברית המועצות ברית המועצות  
2: צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה
3: גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית      
4: רומניה (1965-1989) רומניה
5: הולנד הולנד
6: יוגוסלביה יוגוסלביה
7: בולגריה (1946–1967) בולגריה
8: פולין פולין
9: הונגריה (1957–1989) הונגריה
10: איטליה איטליה
11: צרפת צרפת
12: גרמניה המערבית גרמניה המערבית