stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תורת הערך
תורת הערך > פונקציית המשקלים

בתורת הערך, כל תוצאה בכל חלופה מוכפלת במשקל ההחלטה ספציפית לה התלויה בהסתברות שנקבעה לאותה תוצאה בהחלטה. משקלי ההחלטה אינם הסתברויות, הם לא מקיימים את האקסיומות שקיימות בהסתברויות ולא צריכים להיתפס כמדדים של רמה או אמונה.
משקל ההחלטה מודד את מידת ההשפעה על כדאיות ההחלטה. כך למשל במקרה שבו יש סיכוי של 0.5 לזכות ב-1,000 או כלום. ערך הפונקציה \pi (0.5) לא תהיה  0.5 אלא פחות, זאת לעומת אדם רציונלי שמבחינתו הסיכויים של עץ או פאלי זהים והם 0.5.
פונקציה זו מקשרת בין משקל החלטה לבין ההסתברות שלה עולה ככל שההסתברות p גדלה, וכן,  \pi (0)=0 ו- \pi (1)=1. כאשר עבור ערכי p קטנים התועלת השולית פוחחת, כלומר  \pi (rp)>r\pi (p) עבור 0<r<1. לעומת זאת, עבור ערכי p גדולים התועלת השולית עולה, כלומר  \pi (rp)<r\pi (p) עבור  0<r<1.
כך למשל- אם  (x,p) שווה ל-  (y,pq) אזי  (x,pr) פחות עדיפה מאשר  (y,pqr) עבור  0<p,q,r<1. כך  \pi (p)\nu (x)=\pi (pq)\nu (y) הופך להיות \pi (pr)\nu (x)\leqslant \pi (pqr)\nu (y) . כי  {\frac {\pi (pq)}{\pi (p)}}\leqslant {\frac {\pi (pqr)}{\pi (pr)}}. מעבר לכך, להסתברויות מאוד קטנות יש הערכת יתר של המשקל, כך  \pi (p)>p.
עקרון מעניין שקשור לפונקציית המשקלים הוא שאף על פי שידוע כי  \pi (p)>p עבור הסתברויות קטנות, הוכח כי עבור  0<p<1, מתרחש  \pi (p)+\pi (1-p)<1.
גרף הפונקציה של המשקלים רדודה במרכזה ומשתנה בפתאומיות בחלקים הקיצוניים להיות  \pi (0)=0 ו- \pi (1)=1. בקצוות הפונקציה מקוטעת שכן ישנו גבול לכמה ש-p יכול להיות קטן, אם בכלל יש לו משקל, אותו הדבר לקרבה של הפונקציה ל-1. אלו הם המעברים בין אי ודאות לוודאות.
תורת הערך > בחירה בין אלטרנטיבות

קבלת החלטות באה לידי ביטוי, בנוסף להימורים, גם בבחירה בין מוצרים שונים בעלי תכונות מאפיינות. קבלת החלטות ובחירה בין מוצרים הם נושאים מורכבים. האדם מתמודד עם קושי נוסף כאשר החלטותיו מבוססת על ניסיון מוגבל.
על פי תאוריית התוחלת היינו מצפים שבחירת מוצר מבין מספר אפשרויות תתבצע על פי חישוב התועלת המתקבלת מכל מוצר, ובחירת המוצר המניב את התועלת הגבוהה ביותר. טברסקי ביצע ניסויים שונים המראים שבמציאות קיימת סתירה לכך. למשל כאשר ישנן שתי אלטרנטיבות,  A ו- B, ומתוכן נבחרה אלטרנטיבה כלשהי, הוספת אלטרנטיבה שלישית,  Z, לא הייתה אמורה להשפיע על הבחירה בין שתי האלטרנטיבות האחרות. בפועל, נראה שהדבר אינו כך. ניתן להמחיש זאת על ידי שלושה אפקטים, המתוארים בפירוט במאמר של שנוי ויו (2013):
אפקט המשיכה: מוסיפים אלטרנטיבה שלישית,  Z, הדומה לאלטרנטיבה  B אך נחותה ממנה במאפיין אחד לפחות. בפועל, אלטרנטיבה זו מובילה לעלייה באחוזי בחירת אלטרנטיבה  B על פני אלטרנטיבה  A, כלומר  Z מקדמת אלטרנטיבה הדומה לה וטובה ממנה.
אפקט הפשרה: מוסיפים אלטרנטיבה שלישית,  Z, הטובה מ- B בתכונה שבה  B עדיפה על  A, ופחות טובה מ- B בתכונה בה  A מועדפת. הוספת אופציה זו מובילה לעלייה בבחירת אלטרנטיבה  B על פני אלטרנטיבה  A, כלומר  Z מקדמת את בחירת האמצע.
אפקט הדמיון: מוסיפים אלטרנטיבה שלישית,  Z, הדומה ל- B בכל תכונותיה. הוספת אלטרנטיבה זו מובילה לעלייה בבחירת אלטרנטיבה  A על פני אלטרנטיבה  B, כלומר  Z פוגעת באלטרנטיבה הדומה לה.
שימוש וביקורת

בעולם המניות ישנה ההחלטה האם להחזיק מניה שמפסידה או בסיכון להפסיד. בעקבות תורת הערך נוצר פער בין ערך המניה לשיווי המשקל שלה ולכן אדם עלול למכור מניה מפסידה מאוחר מדי או מוקדם מדי מניה מוצלחת. זאת בעקבות ההבדלים בתפישת הערכים והסיכונים כפי שמוצגות בתורת הערך ובעקבות חוסר התייחסות לאינטראקציות בין מניות שונות.
בתחום מערכות המידע שימשה התאוריה לבדוק את ההבדל במתן העדיפות לטכנולוגיות המידע (IT). נראה כי אוהבי סיכון דירגו את ההשקעות ב-IT גבוה יותר מאשר שונאי הסיכון. לרווחים והפסדים החלטה מכרעת בהערכת החלטות בנושא IT כאשר ההחלטות הן תחת סיכון (מתן הסתברויות). הממצאים מראים שכאשר המידע מושלם היה שינוי בהערכה. תהליך ההערכה נבדק באמצעות תורת הערך.
למרות יתרונותיה הרבים של התאוריה, לתאוריה גם חסרונות מסוימים. על פי קושרן (2001) התאוריה פותחה להחלטות חד פעמיות ולא למצבים דינאמיים, המעבר למצבים דינאמיים דרש מחקר נוסף שנעשה על ידי טלר וג'ונסון ב-1990 ועל ידי לינויל ופישר ב-1991. טעות בשלב הקידוד יכולה לגרום לבעיה בכל ההחלטה. שלב הקידוד שנמצא בשלב העריכה, הוא שלב מאוד רגיש שיכול להטות את כל ההחלטה. ישנם מחקרים הסותרים את התאוריה. התאוריה כפי שהוצגה על ידי טברסקי וכהנמן יכולה לחזות באופן לא מדויק את התוצאות מכיוון שבתאוריה לא נלקחו בחשבון מספר גורמים כמו הקשר ההחלטה, מאפייני הנבדקים, טווח דגימה וכו'.
ביקורת נוספת שהועלה כנגד תורת הערך היא ששנאת הפסדים אינה מתממשת. כלומר, ההשפעה של רווח של סכום כסף מסוים לאו דווקא קטנה מההשפעה של הפסד אותו סכום כסף. יחיעם והוכמן (2013) הציגו במאמרם סקירה של מחקרים העוסקים בקבלת החלטות בתנאי רווח והפסד סימטריים מהעשורים האחרונים. השניים מצאו כי קיימת עדות לשנאת הפסד רק כאשר ההחלטה נגעה לסכומי כסף גדולים, ובסכומים קטנים לא נמצאה עדות לכך. ההסבר החלופי שניתן לתופעה זו הוא שנאת סיכון.
בהמשך לממצאים אלו, חקרו יחיעם והוכמן את נושא ההפסדים ומצאו כי מטלה אשר כוללת הפסדים מגדילה את העוררות המוחית והקשב, וכי להפסדים ישנה השפעה על ביצועים וקבלת החלטות. על מנת להסביר דפוס זה הציעו השניים את המודל הקשבי של ההפסדים.
לקריאה נוספת

דניאל כהנמן, רציונליות, הוגנות, אושר, ערכה: מיה בר-הלל, אוניברסיטת חיפה והוצאת כתר, 2005
דניאל כהנמן, לחשוב מהר לחשוב לאט, מאנגלית: יעל סלע שפירו ועידית נבו, ערכה: מיה בר-הלל, הוצאת מטר-כנרת, 2013
יוסי יסעור, גם לכם לא היו מים חמים? מדריך למניעת כשלים בקבלת החלטות, מטר, 2010
גלית חמי וסופי שולמן, להמציא כל בוקר מחדש – סיפורה של החדשנות הישראלית, ידיעות ספרים, 2018, הפרק "הרציונליות – לא מה שחשבתם", עמ' 158–163
Tversky A. & Kahneman, D. (1981): The framing of devisions and the psychology of choice, Science, 211, 453-458.
Kahneman, D., & Tversky, A. (1979). "Prospect theory: An analysis of decision under risk", Econometrica, 47, 263-290.
Tversky, A.:"Elimination by Aspects: A Theory of Choice", Psychological Review, 79 (1972), 281-299.
הר חוצבים

| --- | --- |

הר חוצבים, מבט מרמת שלמה
 מידע
 עיר:  ירושלים
 תאריך ייסוד:  1970
 מייסדים:  החברה הכלכלית לירושלים והאוניברסיטה העברית
 על שם:  מחצבות שפעלו במקום
 קואורדינטות:  31°48′09″N 35°12′35″E﻿ / ﻿31.802527777778°N 35.209636111111°E﻿ / 31.802527777778; 35.209636111111
 שכונות נוספות בירושלים
  (למפת ירושלים מוגדלת) הר חוצבים(למפת ירושלים רגילה) הר חוצבים(למפת הרי ירושלים רגילה) הר חוצבים(למפת הרי ירושלים מוגדלת) הר חוצבים
 
הר-חוצבים הוא פארק תעשיית היי-טק בירושלים. אזור התעשייה הוקם בתחילת שנות ה-70 על שטחו של הר חוצבים בצפון-מערב העיר שהוא שלוחה של הר הצופים ממערב, ומכאן שמו.
גבולותיו – בצפון רמת שלמה, במזרח סנהדריה המורחבת, בדרום קריית בעלז, עזרת תורה וקריית צאנז ובמערב כביש בגין. לאזור התעשייה שלוש כניסות משדרות גולדה מאיר. כניסה נוספת, כביש 22, מתוכננת לחבר את הר חוצבים למחלף רמת שלמה, במטרה להקל על עומסי התנועה בכניסה וביציאה מהפארק.
מקור השם

מקור השם הוא במחצבה שפעלה באזור בשנות השישים. השם "הר חוצבים" מופיע לראשונה במסמכים רשמיים בתוכנית לבניית אזור תעשייה במקום שהוגשה בשנת 1969 על ידי האדריכל זלמן עינב.
ארכאולוגיה

בשנים 2001–2002 נערכו חפירות הצלה בהר חוצבים, לקראת בנייה של מבנים חדשים. בחפירה נחשפו גת חצובה ושרידי מבנה, שכנראה שימש כשומרה, וממצאים הכוללים חרסים וכלי זכוכית שתוארכו לתקופה הביזנטית בארץ ישראל.
בשנת 2021, בחפירות שבוצעו על ידי הארכאולוג מורן חג'בי מרשות העתיקות, נחשפה עדות לקיום מחצבת ענק קדומה, מתקופת בית המקדש השני.
המחצבה, שנחשפה בחלקה, השתרעה על פני שטח של כ-600 מ"ר. אבני הבנייה שנמצאו בה גדולות במיוחד והן בגודל של 2 מטרים על מטר וחצי. המחצבה מציגה, באופן ברור, את כל שלבי החציבה ועיבוד האבן.
בחפירות שערכה רשות העתיקות בצפון ירושלים בשנים קודמות, התגלו מחצבות אבן רבות, וכן הכלים ששימשו לניתוק האבנים ממקומן במחצבה. מחצבות אלה השתרעו על פני שטח ענק, מצפון לעיר העתיקה. הן שימשו, בעיקר בגלל הטופוגרפיה וטיב הסלע, כמקור העיקרי של אבני הבניין למפעלי הבנייה העצומים שנערכו בירושלים בתקופת הבית השני, ובתקופות אחרות.
חברות הנמצאות בפארק

בין חברות הטכנולוגיה וההייטק שנמצאות בפארק: טבע, אינטל ישראל, מובילאיי, NDS, IDT, סיסקו מערכות, מעבדות רפא, ג'ונסון אנד ג'ונסון, אקיוביט.
בנוסף מכיל הפארק שלוחות של משרדי ממשלה, וכן משרדים של ארגונים, עסקים ועמותות רבות, כגון: עיתון משפחה, עיתון הפלס, אבות ובנים, מפלגת ש"ס, ארגון סולם.
גאוגרפיה

את הר חוצבים מקיפים כמה נחלי אכזב שהם יובלים של נחל שורק שעובר ממערב. "נחל חיל", ו"נחל רוממה" מצדו המערבי. "נחל סנהדרין" ו"נחל צופים" מצידו המזרחי. יער רמות משמש בתור גבולו הצפוני.
גלריה

מרכז בק למדע, הר חוצבים
בניין NDS
שתי אבנים שנמצאו בחפירות ארכיאולוגיות בהר חוצבים. האבן המלבנית הגדולה מקורה במחצבה מימי בית שני, האבן המשולשת הקטנה מקורה במחצבה שפעלה במקום בשנות השישים
ראו גם

הגן הטכנולוגי מלחה
סיליקון ואדי
לקריאה נוספת

אורטל כלף, מורן חג'בי ואיתמר ברקו, "אם בהר חצבת אבן..." – המשכיות השימוש באתרי חציבה קדומים בצפונה של ירושלים, מחקרי עיר דוד וירושלים הקדומה 18, 2023, עמ' 103–122, (המאמר זמין לצפייה באתר Academia.edu)
אצטדיון הפועלים

| --- | --- |
פנים אצטדיון הפועלים
פנים אצטדיון הפועלים
 כינוי:  גונג טי
 מיקום:  צ'אויאנג, בייג'ינג
 קואורדינטות:  39°55′46″N 116°26′28″E﻿ / ﻿39.929528°N 116.441139°E﻿ / 39.929528; 116.441139
 תקופת הפעילות:  1959–2020 (כ־61 שנים)
 שופץ:  2004
 נהרס:  2020
 בעלים:  הרפובליקה העממית של סין 
 קבוצות:  בייג'ינג גואואן
 מושבים:  70,161
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בייג'ינג מוגדלת) חביי טיינג'יןאצטדיון הפועלים(למפת בייג'ינג רגילה) חביי טיינג'יןאצטדיון הפועלים  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אצטדיון הפועלים (במנדרינית: 工人體育場; בפין-יין: Gōngrén Tǐyùcháng; ידוע גם בשם גוֹנג טי) היה אצטדיון בבייג'ינג ששימש בעיקר למשחקי כדורגל, ובפרט את קבוצת בייג'ינג גואואן. האצטדיון הוקם ב-1959, כאחד מעשרה מבנים שהוקמו לציון עשור לכינון הרפובליקה העממית של סין, ושופץ ב-2004, לקראת טורניר גביע אסיה בכדורגל 2004. הוא הכיל 70,161 מקומות ישיבה.
האצטדיון שימש את משחקי אסיה שנערכו בבייג'ינג ב-1990, ונערך בו גם משחק הגמר של גביע אסיה בכדורגל ב-2004, אליו העפילה לראשונה בתולדותיה הנבחרת המקומית. בשנת 2008 נערכו בו משחקי רבע הגמר וחצי הגמר בתחרויות הכדורגל שבמסגרת אולימפיאדת בייג'ינג.
בשנת 2020 נהרס האצטדיון ועל חורבותיו נבנה אצטדיון כדורגל מודרני בן 68,000 מקומות ישיבה, ללא מסלול אתלטיקה כפי שהיה באצטדיון הקודם. האצטדיון החדש נחנך ב-15 באפריל 2023.
הערות שוליים

↑  FreezePage, www.freezepage.com
| אתרי אולימפיאדת בייג'ינג (2008) |
| --- | --- | --- |
| אתרים שנבנו עבור האולימפיאדה | הפארק האולימפי • האצטדיון הלאומי בייג'ינג • מרכז ענפי ספורט המים הלאומי בייג'ינג• האצטדיון המקורה ווקסונג • האצטדיון הלאומי המקורה בייג'ינג • ולודרום לאושאן • פארק החתירה האולימפי שוניי  • מרכז הטניס של הפארק האולימפי • אולם המטווח של בייג'ינג • אולם הספורט של אוניברסיטת בייג'ינג לטכנולוגיה • אולם הספורט של האוניברסיטה לחקלאות של סין • אולם הספורט של אוניברסיטת פקין • אולם הספורט של האוניברסיטה למדע וטכנולוגיה של בייג'ינג |  |
| אתרים קיימים | אצטדיון הפועלים • מסלול אופני ההרים לאושאן |  |
| אתרים מחוץ לבייג'ינג | מרכז השייט הבינלאומי צ'ינגדאו • אצטדיון שנגחאי • אתר הרכיבה על סוסים של הונג קונג • אצטדיון מרכז הספורט האולימפי קווינגהואנגדאו • אצטדיון מרכז הספורט האולימפי שן-יאנג • אצטדיון מרכז הספורט האולימפי טיינג'ין |  |
כל אתרי האולימפיאדה
התעללות נרקיסיסטית

בפסיכולוגיה פופולרית ובתחום העזרה העצמית, התעללות נרקיסיסטית היא ביטוי לא-פורמלי לאפיון של מערכות יחסים מתעללות או רעילות. בהקשר זה, מוגדרת ההתעללות על סמך מאפייני הפוגע כבעל מאפיינים נרקיסיסטיים.
אף שהמונח צבר פופולריות בקהילות שונות ברשתות החברתיות, לאורך השנים נשאר המושג מנותק מהספרות המקצועית. לקהילות אלה יש לעיתים קרובות עגה לא-פורמלית משלהן כדוגמת הפצצת אהבה וקופים מעופפים. הסיפור על נרקיסוס לקוח מתוך המיתולוגיה היוונית שהתאהב בבואתו במי הביצה עד שגווע ומת ונהפך לפרח המוכר. בכתיבתו המקורית של אובידיוס קרוי הסיפור המפורסם 'נרקיסוס ואכו', אולם סיפורה של אכו לא זכה להכרה דומה. בהקשר זה, מתייחס מושג ההתעללות הנרקיסיסטית לקולם הנשכח של קורבנות אלימות במשפחה ואלימות בין בני זוג, שבאים במגע עם אדם בעל מאפיינים נרקיסיסטיים. על אף שנרקיסיזם נמצא בספרות מקצועית כגורם סיכון אישי לאלימות, במשמעותם המקורית מושג הנרקיסיזם, או אבחנה של הפרעת אישיות נרקיסיסטית אינם מקבילים לכל בעיית אלימות או התעללות במערכות יחסים.
המונח

בעוד שנרקיסיזם והפרעת אישיות נרקיסיסטית נמצאים בשימוש בספרות המדעית, המושג "התעללות נרקיסיסטית" נמצא בשימוש מועט בספרות המקצועית ונפוץ בעיקר בספרות הפופולרית. על כן, מרבית המידע על "התעללות נרקיסיסטית" מתבסס ברובו על מקורות ראשוניים (תיאור מקרה, ספרים, ניסיון אישי, סרטונים וכן הלאה). במחקרה האוטו-אתנוגרפי טוענת הווארד (2022) שלנוכח היעדר המודעות וההכרה החברתית-מקצועית בהתעללות נרקיסיסטית, הצורך להכיר בהתעללות נרקיסיסטית כתופעה עולה מתוך החוויה האישית של הקורבנות עצמם ומקודם על ידם, במקום מקורות אקדמאים או מומחים לבריאות הנפש.
בני זוג וקרובי משפחה של אנשים נרקיסיסטיים מתארים לעיתים קרובות חוויות של התעללות גלויה וסמויה. באופן כללי התעללות היא פעולה של גרימת נזק גופני, מיני או נפשי לאדם באמצעות שימוש לרעה בכוח או בסמכות, תוך ניצול יחסי אינטימיות, אמון, מרות או תלות לשם פגיעה בקורבן. התעללות נרקיסיסטית כוללת התעללות רגשית ופסיכולוגית ומאופיינת בתפיסת המרחב הנפשי של הקורבן במסגרת מערכת יחסים בין-אישית, המבוססת על צורכו של הנרקיסיסט בשליטה. בעוד שסוגיית הנרקיסיזם מקבלת תשומת לב רבה בספרות הקלינית והמחקרית, רובה מתמקדת בנרקיסיסט עצמו, כאשר במקרים רבים האופי הטראומטי שלה עבור אנשים אחרים בסביבתו של אותו אדם אינו מודגש תחת נסיבות של "התעללות על רקע נרקיסיסטי".
המונחים "נרקיסיזם בריא" ו"נרקיסיזם פתולוגי", משמשים לצורך הבחנה בין הקצוות של הרצף הנרקיסיסטי. עם זאת עוצמת הנרקיסיזם לא צריכה להיות פתולוגית, כדי להיות גורם סיכון להתנהגות תוקפנית ולאלימות. הנושא נבדק במטה-אנליזה של בושמן ואח' (2021), אשר עקבו אחר 437 מחקרים עם מדגם כולל של 123,000 משתתפים. במחקר נמצא כי נרקיסיזם פתולוגי ולא-פתולוגי היה קשור לעלייה של 21% באגרסיביות, וכ-18% באלימות, כאשר הגורם המתווך במחקר בין נרקיסיזם לאלימות היה פרובוקציה. הקשר בין נרקיסיזם לאלימות בעקבות פרובוקציה גדל ככל שגדלה מידת הנרקיסיזם.
המונח > נרקיסיזם

מקור המונח "נרקיסיזם" הוא מהמיתולוגיה היוונית המספרת על נסיך יפה תואר בשם נרקיסוס, שהתאהב בבבואתו הנשקפת ממי הביצה ולא יכול היה להינתק ממנה עד שגווע. זהו מונח עם מגוון רחב של משמעויות, בין אם הוא משמש לתיאור אחד הרעיונות המרכזיים של התאוריה הפסיכואנליטית, מאפיינים אישיותיים, בעיה חברתית או תרבותית.
משום שנרקיסיזם הוא משתנה רציף, יש לו התפלגות. בהתאם לכך, המונח "נרקיסיזם" לא תמיד משמש בהקשר שלילי. זאת משום שהתכונה האנושית של נרקיסיזם, יכולה לבוא לידי ביטוי ברצף רחב שנע בין התנהגויות נורמליות, המשקפת הערכה עצמית בריאה ואותנטית, ועד לפתולוגיה חמורה של האדרה עצמית. כמו כן, ההתפלגות של תכונת הנרקיסיזם באוכלוסייה הכללית משתנה על פי גיל. בקרב מבוגרים על פי רוב ניתן לראות רמות נרקיסיזם נמוכות, כאשר לחלק מהמבוגרים יש רמות נרקיסיזם מתונות ולמעט מאוד מהמבוגרים יש רמות נרקיסיזם גבוהות באופן קיצוני.
המונח > הפרעת אישיות נרקיסיסטית

המונח "הפרעת אישיות נרקיסיסטית", משמש לתיאור מקצועי של הפרעת אישיות מקבוצה ב' של הפרעות האישיות, אשר מתבטאת בדפוס מתמשך של מאפיינים נרקיסיסטים פתולוגיים. באופן כללי הפרעת אישיות היא דפוס נוקשה, מתמשך, רחב ועקבי של התנהגויות וחוויות פנימיות, אשר סוטות במידה ניכרת מהנורמות והציפיות החברתיות התרבותיות של החברה אליה משתייך האדם.
הפרעת אישיות מופיעה לראשונה בגיל ההתבגרות או בבגרות המוקדמת, היא יציבה לאורך זמן וגורמת למצוקה סובייקטיבית או לפגיעה תפקודית.
בעוד שנרקיסיזם בריא מתייחס ליכולת של האדם לחוות את כל סוגי הרגשות ולהפגין אמפתיה, על פי המהדורה החמישית של המדריך לאבחון וסטטיסטיקה של הפרעות נפשיות של האגודה הפסיכיאטרית האמריקאית - DSM-5, הפרעת אישיות נרקיסיסטית היא דפוס של גרנדיוזיות, צורך בהערצה, וחוסר אמפתיה.
למעשה, תכונת האישיות נרקיסיזם, במובנה הפתולוגי והלא-פתולוגי, היא חלק מהשילוש האפל הכולל גם את תכונות האישיות מקיאווליזם ופסיכופתיה. המשותף לתכונות אלו הוא הקשר של השלושה להתנהגות אנטי-חברתית ורמה גבוהה של אנוכיות, לצד נכונות של האדם לשים את הצרכים של עצמו לפני אחרים. מסיבה זו, נרקיסיזים משפיע לא רק על האדם הנרקיסיסט כשלעצמו, אלא גם על האנשים שנמצאים בסביבה החברתית שלו.
כמו כן, אנשים עם תכונות אישיות של השילוש האפל, נוטים להסתיר את המהות האמיתית שלהם מהזולת ובמקביל עוסקים גם ברמה מסוימת של הונאה עצמית.
ניתן לשער כי רוב האנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית אינם מאובחנים ככאלו. אחת הסיבות לכך, היא שנרקיסיסטים פתולוגיים על פי רוב לא חשים צורך לשנות את ההתנהגות ההרסנית שלהם. בעקבות זאת הם יגיעו לטיפול פסיכולוגי לעיתים נדירות בלבד וגם אז, אם המטפל לא רואה דברים באותו האופן שבו רואה אותם הנרקיסיסט הפתולוגי, הנרקיסיסט הפתולוגי ימצא דרך לבוז למטפל ולסיים את הטיפול. בהתאם לכך קלינאים בקליניקה הפרטית, מדווחים על ניסיון מינימלי בטיפול באנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית, לצד אחוזי נשירה גבוהים.
תפיסות פסיכואנליטיות

על פי הפסיכואנליזה, ההתעללות הנרקיסיסטית מותירה את חותמה בנפש הקורבן, אשר חווה מחיקה של ישותו הנפרדת, ומעוררת בו כאב עז. הפסיכולוג הקליני מנשה כהן מציין בספרו שהקורבן של הנרקיסיסט חי במצב פוסטראומטי, סובל מלחץ נפשי כרוני ומתקשה לחלץ את עצמו מהלפיתה של הנרקיסיסט.
הוא מוסיף שהתעללות נפשית לא משאירה "סימנים" כמו פגיעה פיזית, לכן למרות החשיפה של הציבור הרחב לנושא, יש קושי להבין את המשמעות שלה ולהזדהות עם הקורבן.
על פי הפסיכואנליזה, סיבה נוספת לקושי לקשר בין התסמינים של הקורבן לבין ההתעללות הנרקיסיסטית שגרמה להם, היא אופיו המניפולטיבי של מנגנון הפגיעה הנרקיסיסטי בזולת, הכולל בין היתר גם הכחשה לכך שבכלל התרחש דבר מה שאינו כשורה, הטלת האשמה על הקורבן והשתקתו. על פי ספרו של הפסיכולוג הקליני מנשה כהן, אם בכל זאת ינסה הקורבן לתאר את החוויה האותנטית שלו לאנשים אחרים, הוא יגלה שרובם המוחלט לא ממש מבינים אותו, מתקשים להאמין לדבריו ובטוחים שהוא מגזים. למעשה, Howard טוענת במחקרה האוטואתנוגרפי שאחת הסיבות לכך שהתעללות נרקיסיסטית לא זוכה להכרה חברתית ומקצועית ראויה, היא הקושי של הקורבנות לבטא ולתאר את ההתנהגות המניפולטיבית שהם חוו. הפסיכולוג הקליני מנשה כהן מוסיף בספרו שכתוצאה מכך הקורבן של הנרקיסיסט לומד להטיל ספק בתפיסת המציאות שלו ולהקדיש את מאמציו למשימה הבלתי אפשרית של ריצוי הנרקיסיסט.
על פי הפסיכואנליזה, מכלול ההתנהגויות הפוגעניות המאפיינות אנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית, אינן אלא ביטוי של מנגנוני הגנה נרקיסיסטיים Narcissistic defences (למשל: אידיאליזציה והמעטת ערך, פיצול), שמופעלים על ידם באופן בלתי מודע.
הצורך בשימוש כה אינטנסיבי במנגנוני הגנה, נובע מכך שההערכה העצמית של אנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית היא שברירית ולא יציבה.
למעשה, אנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית זקוקים להרגשה שהם מיוחדים ועליונים על הזולת, כדי להגן על ההערכה העצמית שלהם.
לכן אחד המאפיינים המרכזיים של אנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית הוא הגרנדיוזיות.
מערכות יחסים בין-אישיות וקשרים רומנטיים

למעשה, בדומה ליתר התכונות האישיותיות של השילוש האפל, נרקיסיזם משקף את הנטייה של הפרט לעשות שימוש בטכניקות בין-אישית, בכדי לחלץ משאבים מבני מינו (Conspecifics). למשל, נרקיסיסטים פועלים בחוסר תום לב, הם משקרים יותר מאנשים אחרים ומאופיינים בהתנהגות מניפולטיבת המכוונת להטעות את הזולת.
מעבר לנטייה שלהם לשקר לאנשים אחרים, נרקיסיסטים גם משתמשים בהטעיה כדי להשיג יתרון לא הוגן על הזולת ולגזול מאנשים אחרים את מה שמגיע להם.
כמו כן, נרקיסיזם מקושר להתנהגות אנטי-חברתית כמו תוקפנות, אלימות מינית והתנהגות פוגענית כללית.
עם זאת, אנשים זרים נוטים לחבב נרקיסיסטים בהיכרות ראשונית, משום שהם מפרשים באופן שגוי את ההתנהלות הנרקיסיסטית כביטוי לביטחון עצמי.
אך הנרקיסיזם על ביטויי הגרנדיוזיות המאפיינים אותו, אינו ביטוי של הערכה עצמית גבוהה המשקפת תחושת ביטחון איתנה של האדם בטוב הכללי של עצמו, אלא ביטוי להשקעה הרגשית של האדם בביסוס עליונותו.
כמו כן, דפוסי הפעולה המכוונים לחיפוש האספקה הנרקיסיסטית, אשר אופייניים לאנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית, נוטים להתפרש על ידי הזולת באופן שגוי כביטוי להתקשרות בין-אישית.
זאת בעוד שלנרקיסיסט אין עניין באנשים אחרים בפני עצמם, שכן הם משמשים עבורו רק לצורך חיזוק האגו של עצמו.
על פי ספרו של הפסיכולוג הקליני מנשה כהן, משום שקבלה מהזולת מעוררת הכרה בכך שהאחר עוזר ונותן מעצמו, הנרקיסיסט מעדיף לקחת מאנשים אחרים את הדברים שהוא חושב שמגיעים לו במקום לקבל מהם, ובכך להסיר את עצמו ממחויבות להדדיות בקשרים בין-אישיים. הוא טוען גם שסתירות קיצוניות אלו, בין הרושם הכוזב שמיוצר על ידי הנרקיסיסט באופן מלאכותי, לבין ההתנהלות הפוגענית שלו בפועל, מובילות לכך שאנשים שנמצאים בקשר בין-אישי עם נרקיסיסט, חווים בלבול, חסך ותסכול תמידי.
ההתנהלות הנרקיסיסטית יכולה להיות קשה להבנה ולזיהוי גם בעקבות האופי הפרדוקסאלי, המוקצן והדינאמי שלה.
הצרכים הסותרים של אנשים נרקיסיסטים לקבל את ההערכה של האנשים בסביבתם ובמקביל לחוש עליונות עליהם, יכולים להוביל לשינוי דרמטי של ההתנהגותם בהתאם לנסיבות ולמעמד של האנשים הצופים בהם ברגע מסוים.
למשל, בעוד שנרקיסיסטים יכולים להיות נחמדים, מקסימים ומפתים כלפי חוץ, בדלתיים סגורות הם יכולים להיות ביקורתיים, כעוסים וחסרי אחריות כלפי האנשים שנמצאים במעגלים החברתיים הקרובים ביותר.
לחלופין, הם יכולים גם להחמיא או לרומם את בן או בת הזוג שלהם ולהציג אותם בצורה אידיאלית, בעקבות האמונה שהם צריכים להיות מזוהים עם אנשים עליונים ומוקפים בחברתם.
בהתאם לכך בני זוג של אנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית בדרך כלל מביעים בלבול ותסכול בנוגע למערכת היחסים שלהם. באופן כללי דומיננטיות כוללת שימוש בהתנהגות תוקפנית, טקטיקות מניפולטיביות ואיומים.
על פי ספרו של הפסיכולוג הקליני מנשה כהן, הנרקיסיט עוסק בעיצוב התנהגות כדי להתאים את הזולת לצרכיו - מחזק אותו אם פעל לשביעות רצונו ומעניש אותו אם אכזב, הנרקיסיסט ממשיך בהתניה האופרנטית עוד ועוד עד שהקורבן נהיה רק השתקפות והד לנרקיסיסט.
מערכות יחסים בין-אישיות וקשרים רומנטיים > סיוע והחלמה

לפי החוק למניעת אלימות במשפחה, סעיף חובת הידוע קובע כי במצב בו בעלי מקצוע מתחומי הטיפול והייעוץ (למשל, רופא, אחות, פסיכולוג, עובד סוציאלי, קרימינולוג קליני או עוסק במקצוע פארא-רפואי אחר) מזהים כי אדם המקבל מהם שירות סובל ממצב של אלימות, מוטלת עליהם חובה ליידע אותו על כך וכן ליידע כי ישנם מענים בקהילה אליהם יוכל לפנות. בני זוג של אנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית מגיעים על פי רוב לטיפול עם תסמינים של החלשה (Disempowerment), דיכאון, חרדה ופחד שדומה ללחץ פוסט טראומטי.
עם זאת, טיפול זוגי יכול להפוך בקלות למקום שבו אנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית יכולים להמשיך לדכא את בני הזוג שלהם ולהתעלל בהם מבחינה מילולית, תוך כדי שהם מנסים להרשים את המטפל ולהראות עליונים בעיניו. על פי מחקרה האוטואתנוגרפי של Howard, אחד הגורמים המאפשרים זאת הוא המחסור בספרות מקצועית בנושא, לצד האמונה התרבותית הבסיסית של אנשי המקצוע, שהתנהגות בעייתית של המטופל נובעת ממצבים בעייתיים או מצוקות, ולא מ"מי שהוא" באמת. לכן, בעוד שבני זוג של אנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית נוטים לבקש טיפול זוגי, המענה הראשוני היעיל ביותר עבורם הוא טיפול אישי הממוקד בהעצמה מחדש. זאת משום שסיוע רגשי יכול לתרום לתהליך ההחלמה של קורבנות של מערכות יחסים נרקיסיסטיות. הטיפול הזוגי יכול להיות מועיל בשלב מתקדם יותר, לאחר שכבר נוצר איזון במערכת הכוחות בין בן או בת הזוג לבין האדם עם הפרעת האישיות הנרקיסיסטית.
משום שנרקיסיסטים הם חסרי אמפתיה, לאדם שנמצא במערכת יחסים נרקיסיסטית מומלץ לחפש תמיכה נפשית דרך מקורות אחרים.
קבלת תיקוף חיצוני יכול לסייע לקרובנות של מערכות יחסים נרקיסיסטיות, כמו השתתפות בקבוצות תמיכה של אנשים שעברו חוויות דומות.
כמו כן, כתיבה של יומן אישי יכולה לסייע לתהליך ההתעוררות של בני הזוג, על ידי העלאת המודעות לדפוסי ההתנהגות המאפיינים אנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית ותיעוד ההתרחשויות במציאות אל מול טכניקות ההכחשה והמניפולצית שלהם.
הבנת האופן שבו אנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית משתמשים בפחדים להחלשה ושליטה, פוגעת ביעילות של הטקטיקה הזו עבורם ומאפשרת להתרחק מהדחף לפעולה אימפולסיבית שמתעורר בעקבות הפחד, בחינה של המצב מפרספקטיבה רחבה יותר והימנעות מתגובה עד ששלוות הרוח והערכים האישיים יוכלו לשמש כמדריכים פנימיים.
על פי מחקרה האוטואתנוגרפי של Howard, חלק מתהליך זה כולל התאבלות על המת-החי, כלומר על האדם שהקורבן היה סבור שמולו הוא מנהל את מערכת היחסים, אשר בשלבי ההתפכחות של ההחלמה, התגלה כלא יותר ממצג כוזב של הנרקיסיסט, שמלחתכילה לא היה קיים במציאות.
הורות נרקיסיסטית

אחת מהקבוצות החברתיות שסובלת מהמאפיינים הפוגעניים של נרקיסיסטים, היא הילדים שלהם.
ילד יכול לחוות את הצורות הנסתרות ביותר של התעללות, כאשר לאחד או יותר מההורים שלו יש הפרעת אישיות נרקיסיסטית.
זאת משום שנרקיסיזם מקושר לאלימות במשפחה, תוקפנות והתנהגות פוגענית באופן כללי.
בהקשר זה, המונח "הורות נרקיסיסטית" (אנ') מתייחס לדפוס ההורות האופייני להורים עם קווי אישיות נרקיסיסיים או הפרעת אישיות נרקיסיסטית מלאה. כלומר, האופן שבו אדם נרקיסיסט מתייחס לילדיו.
על פי רוב, הספרות הקלינית והמחקרית הרחבה בנושא נרקיסיזם, אינה מדגישה את ההשלכות הטראומטיות של דפוס ההתנהלות הנרקיסיסטי על הזולת. מחסור זה מורגש במיוחד בהקשר המשפחתי של יחסי הורה-ילד. כפי שיוצג בהמשך, בהשוואה לסוגים אחרים של מערכות יחסים שאנשים בגילאי הבגרות יכולים ליצור בינם לבין עצמם, למערכת יחסים זו בין ההורה לילדו יש אופי ייחודי.
על פי הפסיכואנליזה, האופי הייחודי של יחסי הורה-ילד, הוא זה שמאפשר להתעללות הנרקיסיסטית ליצור את הפגיעה העמוקה, המקיפה וההרסנית מכולן.
על פי ספרו של הפסיכולוג הקליני מנשה כהן, לילד יש נטייה מולדת לאהוב את ההורה שלו ולתת בו אמון, אך ההורה הנרקיסיסטי לא מצדיק את האימון שנותן בו ילדו ומנצל את אהבתו כדי לשלוט בו ולרתום אותו לצרכיו הפתולוגיים.