stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הקלר וקוך MG5

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מקלע בינוני
 תכנון:  2001–2018
 מדינה מייצרת:  גרמניה גרמניה
 יצרן:  הקלר וקוך
 תקופת השימוש:  התחלת ייצור 2010 שימוש מבצעי 2015 – הווה
 מחיר ליחידה:  16,000 אירו
 מידע טכני
 קליבר:   \ 7.62\times 51\ {\mbox{mm NATO}}
 אורך כולל:  1,160 מ"מ
 אורך קנה:  550 מ"מ
 משקל ריק:  11.20 ק"ג
 קצב אש:  640/720/800 קליעים לדקה
 מהירות לוע:  840 מטרים לשנייה
 טווח אפקטיבי:  100 - 1,000 מטרים
מקלע HK MG5 (שם מלא: Heckler & Koch MG5, בשלב הפיתוח כונה גם HK121) הוא מקלע בינוני (מק"ב) המשתמש בקליעים בקוטר 7.62x51 מ"מ נאט"ו. הוא מיוצר על ידי יצרנית הנשק הגרמנית הקלר וקוך, ונכנס לשירות צבאי בגרמניה בשנת 2015.
המקלע MG5 דומה למקלע קל MG4 שמשתמש בקליעים בקוטר 5.56x45 מ"מ נאט"ו.
היסטוריה

העבודה על המקלע MG5 החלה תחת השם HK121, זמן קצר לאחר פיתוח המקלע MG4, אותה הציגה הקלר וקוך לראשונה בתערוכת MILIPOL 2001 בפריז תחת השם HK MG43. אב טיפוס של ה-HK121 הוצג לקהל רחב יותר על ידי הקלר וקוך ביום החיל הרגלים ב-14 ביולי 2010 בהמלבורג.
המקלע MG5 תוכנן להיות נשק מודולרי, ונועד להחליף את המקלע MG3 שהיה בשירות גרמניה מאז 1968, והחל להחליפו בשנת 2015. על פי הבונדסוור, ה-MG5 מדויק יותר מה-MG3, ולכן טווח הירי היעיל גדול יותר. המקלע MG5 יורה בקצב איטי יותר מקודמו מקלע MG3.
דגמים

| דגם | אורך כולל | אורך קנה | גובה | רוחב | משקל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MG5 (אוניברסלי) | 1,160 מ"מ (45.7 אינץ') | 550 מ"מ (21.7 אינץ') | 239 מ"מ (9.4 אינץ') | 120 מ"מ (4.7 אינץ') | 11.20 ק"ג |
| MG5 A2 (חי"ר) | 1,160 מ"מ (45.7 אינץ') | 460 מ"מ (18.1 אינץ') | 285 מ"מ (11.2 אינץ') | 120 מ"מ (4.7 אינץ') | 9.90 ק"ג |
| MG5 A1 (רכוב) | 1,055 מ"מ (41.5 אינץ') | 663 מ"מ (26.1 אינץ') | 195 מ"מ (7.7 אינץ') | 120 מ"מ (4.7 אינץ') | 10.00 ק"ג |
| MG5 S (קומנדו) | 1,012 מ"מ (39.8 אינץ') | 550 מ"מ (21.7 אינץ') | 239 מ"מ (9.4 אינץ') | 171 מ"מ (6.7 אינץ') | 12.10 ק"ג |
משתמשים

אלבניה אלבניה: בשימוש צבא אלבניה
צ'ילה צ'ילה: בשימוש חיל המארינס הצ'יליאני.
גרמניה גרמניה: עד סוף 2019 סופקו 7,000 יחידות של MG5. המשטרה הפדרלית של גרמניה ייעדה את ה-MG5 A1 לשימוש ב-42 כלי נשק בלתי מאוישים מדגם FLW 100 שהוזמנו עבור רכביה. ביוני 2021 דווח בתקשורת הגרמנית שלבונדסוור היו 7,472 יחידות MG5 זמינות, והוזמנו למעלה מ-11,000 יחידות נוספות במסגרת עסקת רכש בסך 175 מיליון אירו. בסוף 2024, שני שלישים מנשקים נוספים אלו אמורים להימסר, והיתרה עד 2025, כאשר גרמניה שואפת לרכוש קרוב ל-19,000 יחידות MG5 עם אפשרות ל-4,000 יחידות נוספות בעתיד.
אינדונזיה אינדונזיה: בשימוש יחידת הקומנדו הימי Kopaska (אנ') ויחידת הקומנדו הימי Taifib (אנ').
מלזיה מלזיה: בשימוש משמר החופים של מלזיה.
פורטוגל פורטוגל: בשימוש חיל האוויר הפורטוגלי.
ספרד ספרד: בשימוש פיקוד המבצעים המיוחדים של ספרד.
אוקראינה אוקראינה: בשימוש צבא אוקראינה (350 יחידות נכון ליולי 2024).
ראו גם

MG4
MG3
נגב
נגב NG7
מאג
מקלע M249
הערות שוליים

↑  "זה MG5 - המקלע החדש של הבונדסוור". Bundeswehr (בגרמנית).
↑  García, Nicolás (1 ביולי 2017). "La Infantería de Marina de Chile exhibe en Concón sus más modernos fusiles y ametralladoras". Infodefensa.com (בספרדית). נבדק ב-22 ביולי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Heckler & Koch MG5 (HK121)". Military Factory. נבדק ב-10 באוקטובר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Mediathek". בונדסוור (בגרמנית). נבדק ב-2021-04-24.
↑  "auf die Kleine Anfrage der Abgeordneten Dr. Christian Wirth, Dr. Bernd Baumann, Dr. Gottfried Curio, weiterer Abgeordneter und der Fraktion der AfD" (PDF). Deutscher Bundestag (בגרמנית). 2019-03-04. ארכיון (PDF) מ-20 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Heiming, Gerhard (2018-11-01). "Fernbedienbare leichte Waffenstationen für die Bundespolizei". ESUT - Europäische Sicherheit & Technik (בגרמנית). נבדק ב-2021-04-24.
↑  B., Eric (2018-08-09). "German Federal Police to install 7,62 mm Machine Guns in vehicles". The Firearm Blog (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-04-24.
↑  Geiger, Waldemar (2021-06-15). "Heckler & Koch mit der Lieferung von MG5 für die Bundeswehr beauftragt". Soldat und Technik (בגרמנית). נבדק ב-2021-09-23.
↑  "PENYEMPURNAAN "AGAS" MOUNTING SENJATA MESIN RINGAN MULTIGUNA SATKOPASKA KOARMADA III". Indonesian National Armed Forces (באינדונזית). 2021-01-09. נבדק ב-2022-03-08.
↑  Machado, Miguel (2015-10-11). "G-28 & MG-5 NA UNIDADE DE PROTEÇÃO DA FORÇA (I)". Operacional (בEuropean Portuguese). נבדק ב-2021-01-17.
↑  "La MG5 será la nueva ametralladora de las fuerzas especiales del Ejército de Tierra español". Defensa.com (בספרדית). 2020-02-05.
↑  "The arms and military equipment Germany is sending to Ukraine". Website of the Federal Government | Bundesregierung (באנגלית). 2024-07-08. נבדק ב-2024-07-12.
מפת המדינות המשתמשות במקלע MG5
חייל גרמני משתמש במקלע MG5
מקלע בלתי מאויש FLW 100 על בסיס MG5 A1 על נגמ"ש גרמני ATF Dingo.
האולימפיאדה הבין-לאומית במדעי המחשב

הסמליל של האולימפיאדה הבינלאומית במדעי המחשב
האולימפיאדה הבין-לאומית במדעי המחשב או האולימפיאדה הבין-לאומית באינפורמטיקה (באנגלית: The International Olympiad in Informatics או בראשי תיבות: IOI) היא תחרות ידע לנוער במדעי המחשב. התחרות נמשכת שבוע, במהלכו ישנם שני ימי תכנות ופתרון בעיות בהם על המתחרים בתחרות לפתור בעיות בעלות אופי אלגוריתמי ולממש את הפתרון. כל מדינה רשאית לשלוח נבחרת בת ארבעה מתחרים ושני מאמנים. התחרות מתקיימת מדי שנה במדינה אחרת.
היסטוריה

האולימפיאדה הראשונה התקיימה בשנת 1989 בבולגריה והשתתפו בה נבחרות מ-13 מדינות. ישראל הצטרפה בשנת 1996. נכון לשנת 2020 משתתפות נבחרות מ-88 מדינות (בנוסף יש 12 מדינות חברות לשעבר). המטרה העיקרית של האולימפיאדה היא לעורר עניין במידע אינפורמטיקה (מדעי המחשוב) וטכנולוגיית המידע. מטרה חשובה נוספת היא להפגיש תלמידים מוכשרים במיוחד ממדינות שונות ולגרום להם לחלוק חוויות מדעיות ותרבותיות.
את נבחרת ישראל הוביל בשנתה הראשונה פרופ' מאיר קומר. החל משנת 1997, הוביל ד"ר דוד גינת את הצוות המקצועי ואת ההכנות של הנבחרת הישראלית, ובשנת 2019 נכנס לתפקיד המאמן הראשי, רון ריבצ'ין.
רשימת המדינות המארחות

להלן רשימת המדינות והערים המארחות את התחרויות:
| מספר | שנה | מדינה | עיר | תאריך | מספר מדינות | מספר  מתמודדים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1989 | בולגריה בולגריה | פראבץ (אנ') | מאי 16–19 | 13 | 46 |
| 2 | 1990 | בלארוס בלארוס | מינסק | יולי 15–21 | 25 | 100 |
| 3 | 1991 | יוון יוון | אתונה | מאי 19–25 | 23 | 68 |
| 4 | 1992 | גרמניה גרמניה | בון | יולי 11–21 | 51 | 171 |
| 5 | 1993 | ארגנטינה ארגנטינה | מנדוסה | אוקטובר 16–25 | 43 | 155 |
| 6 | 1994 | שוודיה שוודיה | הניניה (אנ') | יולי 3–10 | 49 | 189 |
| 7 | 1995 | הולנד הולנד | איינדהובן | יוני 26 - יולי 3 | 51 | 210 |
| 8 | 1996 | הונגריה הונגריה | וספרם | יולי 25 - אוגוסט 2 | 57 | 220 |
| 9 | 1997 | דרום אפריקה דרום אפריקה | קייפטאון | נובמבר 30 - דצמבר 7 | 63 | 221 |
| 10 | 1998 | פורטוגל פורטוגל | סטובל | ספטמבר 5–15 | 68 | 241 |
| 11 | 1999 | טורקיה טורקיה | בלק (אנ') | אוקטובר 9–16 | 65 | 253 |
| 12 | 2000 | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין | בייג'ינג | ספטמבר 23–30 | 72 | 278 |
| 13 | 2001 | פינלנד פינלנד | טמפרה | יולי 14–21 | 74 | 272 |
| 14 | 2002 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | יונגין | אוגוסט 18–25 | 78 | 276 |
| 15 | 2003 | ארצות הברית ארצות הברית | קנושה | אוגוסט 16–23 | 69 | 265 |
| 16 | 2004 | יוון יוון | אתונה | ספטמבר 11–18 | 76 | 291 |
| 17 | 2005 | פולין פולין | נובי סונץ' | אוגוסט 18–25 | 72 | 276 |
| 18 | 2006 | מקסיקו מקסיקו | מרידה | אוגוסט 18–20 | 74 | 282 |
| 19 | 2007 | קרואטיה קרואטיה | זאגרב | אוגוסט 15–22 | 77 | 285 |
| 20 | 2008 | מצרים מצרים | קהיר | אוגוסט 16–23 | 78 | 283 |
| 21 | 2009 | בולגריה בולגריה | פלובדיב | אוגוסט 8–15 | 78 | 301 |
| 22 | 2010 | קנדה קנדה | ווטרלו (אנ') | אוגוסט 14–21 | 80 | 297 |
| 23 | 2011 | תאילנד תאילנד | פאטאיה | יולי 22–29 | 78 | 303 |
| 24 | 2012 | איטליה איטליה | סירמיונה | ספטמבר 23–30 | 81 | 310 |
| 25 | 2013 | אוסטרליה אוסטרליה | בריזביין | יולי 6–13 | 77 | 299 |
| 26 | 2014 | טאיוואן טאיוואן | טאיפיי | יולי 13–20 | 81 | 311 |
| 27 | 2015 | קזחסטן קזחסטן | אלמטי | יולי 26 - אוגוסט 2 | 83 | 322 |
| 28 | 2016 | רוסיה רוסיה | קאזאן | אוגוסט 12–19 | 80 | 308 |
| 29 | 2017 | איראן איראן | טהראן | יולי 28 - אוגוסט 4 | 83 | 308 |
| 30 | 2018 | יפן יפן | צוקובה (אנ') | ספטמבר 1–8 | 87 | 335 |
| 31 | 2019 | אזרבייג'ן אזרבייג'ן | באקו | אוגוסט 4–11 | 87 | 327 |
| 32 * | 2020 | סינגפור סינגפור | אונליין | ספטמבר 13–19 | 87 | 343 |
| 33 * | 2021 | סינגפור סינגפור | אונליין | יוני 19–25 | 88 | 351 |
| 34 | 2022 | אינדונזיה אינדונזיה | יוגיאקרטה | אוגוסט 7–15 | 88 | 349 |
| 35 | 2023 | הונגריה הונגריה | סגד | אוגוסט 28 - ספטמבר 4 | 87 | 351 |
| 36 | 2024 | מצרים מצרים | אלכסנדריה | ספטמבר 1–8 | 91 | 362 |
| 37 | 2025 | בוליביה בוליביה | סוקרה | יולי 27 - אוגוסט 3 |  |  |
| 38 | 2026 | אוזבקיסטן אוזבקיסטן |  |  |  |  |
| 39 | 2027 | גרמניה גרמניה | פוטסדאם |  |  |  |
הערה: עקב מגפת הקורונה, התחרות נערכה אונליין.
לוח מדליות שיאי כל הזמנים

להלן רשימת שיאי מס' המדליות ל-10 הדירוגים הראשונים, נכון לשנת 2023:
| דירוג | מדינה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין (CHN) ‏ | 100 | 27 | 12 | 139 |
| 2 | רוסיה רוסיה (RUS) ‏ | 68 | 40 | 12 | 120 |
| 3 | ארצות הברית ארצות הברית (USA) ‏ | 65 | 38 | 16 | 119 |
| 4 | דרום קוריאה דרום קוריאה (KOR) ‏ | 48 | 47 | 28 | 123 |
| 5 | פולין פולין (POL) ‏ | 42 | 50 | 35 | 127 |
| 6 | יפן יפן (JPN) ‏ | 35 | 28 | 10 | 73 |
| 7 | רומניה רומניה (ROM) ‏ | 33 | 58 | 36 | 127 |
| 8 | איראן איראן (IRN) ‏ | 31 | 65 | 23 | 119 |
| 9 | בולגריה בולגריה (BUL) ‏ | 27 | 51 | 45 | 123 |
| 10 | טאיוואן טאיוואן (TWN) ‏ | 25 | 61 | 27 | 113 |
| סה"כ (10 מדינות) | סה"כ (10 מדינות) | 474 | 465 | 244 | 1183 |
ראו גם

אולימפיאדת המתמטיקה הבינלאומית
אולימפיאדת הפיזיקה הבינלאומית
תחרות מחשבים
הערות שוליים

↑  IOI, Organization, Members.
↑  על האולימפיאדה הבינלאומית וישראל באתר האולמפיאדה הישראלית במדעי המחשב
↑  IOI, Contests.
↑  IOI, Statistics, Countries.
בני דרור

| --- | --- |
שלט כניסה למושב בני דרורהכניסה למושב בני דרור
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: לב השרון
גובה ממוצע: ‎33 מטר
תאריך ייסוד: 1946
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב שיתופי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,300 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 1,158 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) בני דרור(למפת נתניה רגילה) בני דרור(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בני דרור(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בני דרור32°15′44″N 34°53′58″E﻿ / ﻿32.2621326869331°N 34.8994265962544°E﻿ / 32.2621326869331; 34.8994265962544  heמפת היישובים של מועצה אזורית לב השרון באדום - בני דרור בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10
http://www.bnei-dror.co.il
בְּנֵי דְּרוֹר הוא מושב באזור השרון ליד העיר נתניה השייך למועצה אזורית לב השרון.
היישוב הוקם ב-12 במאי 1946 (י"א באייר תש"ו) על ידי חיילים יהודים משוחררים מהצבא הבריטי, שלחמו בחזיתות איטליה וצפון אפריקה (בעיקר מצרים) במלחמת העולם השנייה. הרעיון להקמת המושב נולד עוד ב-1941. המקימים שירתו ביחידה העברית של פלוגת ההנדסה והחימוש 544, והיו ברובם טכנאים. לפיכך, לכאשר הוקם המושב, נעשה בו שילוב בין חיי חקלאות ותעשייה. שם המושב מסמל את שאיפת מייסדיו לחיי חופש.
בני דרור הוקם כמושב שיתופי חרושתי על שטח של 1200 דונם, כעת שטחו 3,200 דונם. בשנת 1996 היה בין המושבים הראשונים (הנקודה החמישים ושלוש של תנועת המושבים), ששילבו תושבים חדשים לקהילה המתחדשת. בתחילת דרכו, התמקד המושב בפיתוח תעשיות קטנות כגון מסגרות ונגרות, לצד פיתוח ענפי חקלאות כמו גידולי שדה, רפתות ולולים. כיום קהילת בני דרור, מהווה דוגמה לשילוב בין ותיק לחדש. מושב בני דרור מתאפיין בפעילות קהילתית ענפה. טיפוח הנוי וחזות פני המושב מהוים השראה למושבים רבים. מעבר לענפי החקלאות, קיימים בקרבת המושב תעשייה קלה וקניון דרורים, מרכז קניות, בי"ס אזורי וכפר גמלאים.
במושב פועלת התנועה החדשה (תנועת נוער) ו״גילתיכון״ שבמסגרתו בני נוער מקיימים מפגשים ופעילויות אחר הצהריים.
היסטוריה > שנות ה-60 וה-70

במהלך שנות ה-60, המושב עבר שינויים משמעותיים בתחום החקלאות, כשהחל להתמקד יותר בגידול פרדסים ובטיפוח מטעי פרי הדר שהפכו למקור פרנסה מרכזי. חממות פרחים ליצוא הוקמו בשיתוף עם הולנד. בשנות השבעים היו 104 חברים וחברות, כולל הילדים. המושב מנה 220 נפש. ענפי המשק העיקריים היו פרדסים, מטעים סוב טרופיים, לול, רפת, פלחה וירקות. בני דרור הוא היה היישוב הראשון שהקים חממות לפרחים יחד עם משתלה. החברים הסתכלו קדימה, על פיתוח ענפים כלכליים נוספים כמו תעשייה ומלאכה, בעיקר עבור קליטת בנים ששבו מהשירות הצבאי.
היסטוריה > שנות ה-80 וה-90

משבר הכלכלי שפקד את המושב, הביא לתוכנית פיתוחו החדשה. החלה ירידה בהיקפי גידול ההדרים בשל שינויים כלכליים ושוקיים. המושב שקע בחובות והמושב עבר תהליך הפרטה כחלק מהתוכנית הכלכלית של היישוב. בשנים אלו היו בבני דרור שבע חברות-בנות: מפעל הרהיטים "דרור"; מפעל הפלסטיק "דרור פלסט"; בית אריזה המשווק 4,000 טונות פרי מתנובת פרדסי המושב; חברת "דרור בעלי-חיים", המאחדת את הרפת והלול; "משתלות דרור", שהחזיקה 20 דונם של משתלות הדרים; "דשא קל", חברה לגידול דשא מוכן, וחברת ניהול. לבני-דרור שלושת אלפים דונמים בצד כביש חיפה תל - אביב הישן, ובהתאם להחלטת מינהל מקרקעי ישראל להפשיר אדמות חקלאיות במרכז הארץ המושב החליט להקים קניון, תחנת דלק, בית אבות, וגם 100 יחידות מגורים בתוך המושב.
היסטוריה > שנות ה-2000 ואילך

במהלך העשורים האחרונים, המושב עבר תהליכי מודרניזציה נוספים והתמקד בשמירה על איכות חיים קהילתית לצד עידוד יוזמות חקלאיות חדשניות. חלק מהאדמות החקלאיות שינו ייעוד והפכו למיזמי בנייה. חיי הקהילה תפסו מקום מרכזי יותר, תוך שמירה על ערכי המורשת של המושב. מושב בני דרור נשאר מושב שיתופי, התושבים שהצטרפו ליישוב מה'הרחבה' שינו את המרקם החברתי והתרבותי, והתושבים חיים בשיתוף פעולה באירועים, פעילות נוער ותכנון אירועים. הצביון החקלאי בבני דרור נשמר לאורך השנים, ובמידה רבה עד היום. הפרדסים, המשתלה ובית האריזה התפתחו והשתנו בהתאם למציאות שנכתבה עם השנים.
חינוך

במושב נמצא בית הספר העל יסודי השש שנתי - קריית החינוך דרור, בית הספר העל יסודי הגדול ביותר בארץ שמכיל בתוכו שש שכבות ז' - י"ב, ומאכלס את כל תלמידי העל יסודי בכעשרים יישובים סמוכים, כגון משמרת, עין ורד, עין שריד, נורדיה, פרדסיה וכפר הס. נכון לשנת תשע"א בבית הספר לומדים 2,274 תלמידים ב-77 כיתות לימוד.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  מועצה איזורית לב השרון, מושב בני דרור, באתר מועצה איזורית לב השרון
↑  אריה חצרוני, דרור לארץ העצמאות ומחירה, בצבת הקיום, בני דרור, ישראל: בני דרור, 1982, עמ' 59. (בעברית)
↑  אריה חצרוני, דרור לארץ העצמאות ומחירה, בצבת היקום, בני דרור, ישראל: בני דרור, 1982, עמ' 60. (בעברית)
↑  בת אל חסון, ציר הזמן (עמ' 1), באתר ארכיון דיגיטלי בני דרור, ‏2022 (ארכיון)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007498454105171 
תצלום אוויר
אטורה מסינה

| --- | --- |

מסינה בשנת 2012
 לידה:  30 בספטמבר 1959 (בן 65) קטניה שבאיטליה
 עמדה:  מאמן
 קבוצות כמאמן
 1982–1983 1983–1989 1989–1993 1992–1997 1997–2002 2002–2005 2005–2009 2009–2011 2012–2014 2014–2019 2015–2017 2019–:  אודינה (ע') וירטוס בולוניה (ע') וירטוס בולוניה איטליה וירטוס בולוניה בנטון טרוויזו צסק"א מוסקבה ריאל מדריד צסק"א מוסקבה סן אנטוניו ספרס (ע') איטליה אולימפיה מילאנו
 הישגים כמאמן
 4 זכיות באליפות היורוליג (1998, 2001, 2006, 2008) 2 זכיות בפרס מאמן השנה ביורוליג (2006, 2008) זכייה בגביע למחזיקות גביע (1990) 6 זכיות באליפות הליגה האיטלקית (1993, 1998, 2000–2003) 9 זכיות בגביע האיטלקי (1990, 1999, 2001–2005, 2021, 2022),  3 זכיות באליפות ליגת VTB‏ (2008, 2013, 2014) 6 זכיות באליפות הליגה הרוסית (2006–2009, 2013, 2014) 2 זכיות בגביע הרוסי (2006, 2007) אחד מ-50 התורמים הגדולים ליורוליג
אטורה מסינה (באיטלקית: Ettore Messina; נולד ב-30 בספטמבר 1959 בקטניה) הוא מאמן כדורסל איטלקי, המשמש כמאמן קבוצת הכדורסל אולימפיה מילאנו. היה בעברו מאמן נבחרת איטליה. מסינה נחשב לאחד מבכירי המאמנים בכדורסל האירופי מאז שנות ה-90.
קריירת אימון

מסינה החל את קריירת האימון שלו כעוזר מאמן וירטוס בולוניה, ושש שנים לאחר מכן קיבל את שרביט המאמן הראשי. השנה המוצלחת ביותר בקדנציה הראשונה של מסינה בווירטוס בולוניה הייתה בשנת 1990, שבה זכה בגביע האיטלקי ובגביע ספורטה.
בשנת 1993 מסינה עבר לאמן את נבחרת איטליה. הישגו הגדול ביותר עם נבחרת איטליה היה זכייה במקום השני באליפות אירופה 1997.
לאחר אליפות זו חזר מסינה לאמן את וירטוס בולוניה ואימן אותה עד שנת 2002, כשבשנים אלו הוא הוביל את קבוצתו לשלוש זכיות בליגה האיטלקית, לזכייה אחת בליגה האיטלקית ולזכייה ביורוליג (2001).
אטורה עזב את וירטוס עקב בעיות כלכליות וחתם בבנטון טרוויזו כשהוא מחליף את המאמן מייק ד'אנטוני.
לאחר שלש שנים בטרביזו, מסינה חתם בצסק"א מוסקבה, בתפקידו הראשון שאינו בקבוצה איטלקית. כבר בעונתו הראשונה בקבוצה מסינה זכה ביורוליג כשבגמר הוא מנצח את מכבי תל אביב 73:69, ובעונתו השנייה הוביל שוב את צסק"א לגמר היורוליג, אך הפסיד לאובראדוביץ' ופנאתינייקוס.
בשנת 2009 חתם מסינה בקבוצה הספרדית ריאל מדריד, אותה אימן עד התפטרותו במרץ 2011.
בקיץ 2011 התמנה ליועץ בכיר בקבוצת לוס אנג'לס לייקרס מליגת ה-NBA. לאחר עונה לא מוצלחת, במהלכה פוטר המאמן מייק בראון, עזב מסינה את המועדון.
בקיץ 2012 חזר לקדנציה שנייה בצסק"א מוסקבה. בסיומן של שנתיים בקבוצה, במהלכן לא הצליח לזכות שוב ביורוליג, ולאחר פרסומים רבים על יחסים רעועים עם שחקניו, הסכימו הצדדים על פרידה.
בקיץ 2014 חתם בליגת ה-NBA כעוזר מאמן בשורות האלופה, סן אנטוניו ספרס.
ב-11 ביוני 2019 חתם כמאמן ראשי בקבוצת הכדורסל אולימפיה מילאנו.
תארים

יורוליג - 1998 ,2001, (קינדר בולוניה); 2006, 2008 (צסק"א מוסקבה).
גביע ספורטה - 1990 (קינדר בולוניה).
אליפות איטליה - 1992–1993, 1997–1998, 2000–2001 (וירטוס בולוניה); 2002–2003 (בנטון טרוויזו).
אליפות רוסיה - 2005–2006, 2006–2007 (צסק"א מוסקבה).
הגביע האיטלקי - 1990, 1999, 2001, 2002 (וירטוס בולוניה); 2003, 2004, 2005 (בנטון טרוויזו); 2021, 2022 (ארמאני מילאנו).
הגביע הרוסי - 2006, 2007 (צסק"א מוסקבה).
הסופרקאפ האיטלקי - 2002 (בנטון טרוויזו).
משחקי הים התיכון - 1993 (נבחרת איטליה).
הערות שוליים

↑  SIMONE PIANIGIANI IS THE NEW OLIMPIA’S HEAD COACH
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICCU: PALV036371  ISNI: 0000 0003 9973 8306  LCCN: no2013005227  NKC: xx0304001  VIAF: 295142805   WorldCat (עם VIAF): 295142805
שפות גרמאניות צפוניות

| --- | --- |
 מדינות:  בעיקר דנמרק, שוודיה, איי פארו, איסלנד ונורווגיה
 אזורים:  צפון אירופה
 דוברים:  כ-20 מיליון
 שפת אם:  כ-20 מיליון
 כתב:  אלפבית לטיני
 משפחה:  הודו-אירופיות שפות גרמאניות שפות גרמאניות צפוניות
 לאום:  נורווגיה, דנמרק, שוודיה, פינלנד ואיסלנד
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
השפות הגרמאניות הצפוניות (אשר נקראות גם שפות סקנדינביות או שפות נורדיות) מרכיבות את משפחת השפות המדוברות בעיקר בסקנדינביה. המשפחה היא אחת משלושת הענפים של השפות הגרמאניות יחד עם השפות הגרמאניות המערביות והשפות הגרמאניות המזרחיות שנכחדו. השפות הגרמאניות משתייכות למשפחת השפות ההודו-אירופיות. כ-20 מיליון בני אדם במדינות הנורדיות מדברים שפה סקנדינבית כשפת אם, כולל המיעוט השוודי בפינלנד. השפות המדוברות היום, השייכות לקבוצה זו, מונות את השפות דנית, שוודית, נורווגית, פארואזית ואיסלנדית. שלוש הראשונות הן שפות גרמאניות צפוניות קונטיננטליות והשאר הן שפות גרמאניות צפוניות אינסולריות. כל השפות הצפון-גרמאניות התפתחו מן הנורדית העתיקה שדוברה על ידי הוויקינגים.
שפות גרמאניות צפוניות
שפות קונטיננטליות:
  דנית   נורווגית
  שוודית
שפות אינסולריות:
  פארואזית
  איסלנדית
באופן כללי ישנה הבנה משותפת בין דוברי השפות הסקנדינביות השונות אם כי לא בהכרח באותה מידה או באופן סימטרי. דוברי נורווגית למשל נוטים להבין דנית ושוודית מדוברת ברמה גבוהה יחסית. דוברי שוודית ודנית נוטים להבין נורווגית אך ברמה פחותה. בין דוברי שוודית ודנית רמת ההבנה המשותפת היא הפחותה ביותר בין דוברי השפות הסקנדינביות הקונטיננטליות. עם זאת, בכתב יש הבנה טובה מאוד בין קוראי שלוש השפות.
היסטוריה

השפות הגרמאניות לרוב מחולקות לשלוש קבוצות: שפות  מערב, מזרח וצפון גרמאניות. קשה לזהות את הקשר ביניהן במדויק, מכיוון שהכתבים הרוניים שמשמשים כמקורות להתפתחות השפות הללו נדירים. ידוע שבתקופת נדידת העמים הייתה יכולת ההבנה ההדדית בין הקבוצות ברמה גבוהה יחסית, כך שלפעמים קשה ליצור הבחנה בין הסגנונות השונים של הדיבור בשפות. מקור הניבים שזוהו עם הקבוצה הצפונית הוא בשפה הפרוטו-גרמאנית בתקופה הטרום רומאית המאוחרת באירופה.
בסופו של דבר בסביבות תחילת המאה השלישית לספירה הדיאלקטים הצפוניים נבדלו משפות גרמאניות אחרות. ניתן לראות את תחילת ההתפתחות של השפות הללו בכתבים רוניים.
בקבוצת השפות הצפוניות התחוללו מספר שינויים שהתקיימו גם בקבוצת השפות המערבית. עובדה זו הובילה להצעה של קבוצת שפות חדשה - שפות גרמאניות צפון-מערביות. החוקרים המציעים קבוצה זו טוענים שקבוצה זו נוצרה לאחר שקבוצת השפות המזרחיות התפרדו משאר השפות הגרמאניות. לקבוצת השפות הצפון-מערביות נותרו ארבעה דיאלקטיים לפי טענה זו, גרמאנית צפונית, ועוד שלוש שפות שלרוב מכנים אותן גרמאנית מערבית:
1. שפת הים הצפוני, שממנה התפתחו השפות האנגלו-פריזיות וגרמנית תחתית.
2. שפת הוזר-ריין, או שפות פרנקיות תחתיות.
3. שפת האלבה, או שפות גרמניות עיליות.
למרות זאת, ישנם מאפיינים רבים של השפות הצפוניות שלא מצויות באף קבוצת שפות אחרת.
חוסר היכולת של שיטות תיאור התפתחות שפות קובנציונליות (המדמות עץ משפחה) להסביר חלק מן המאפיינים של השפות המערב גרמאניות הביא לפיתוח תורת הגלים. לפי תורה זו, המאפיינים המשותפים של השפות המערב גרמאניות שאינם נמצאים בשפות הצפון גרמאניות לא התפתחו משפה פרוטו-גרמאנית. במקום זו, סברה זו מעלה שהמאפיינים הנפרדים התפשטו בשפות הגרמאניות המערביות בעקבות מגע שפתי ביניהן, מגע שפתי שלא הגיע לסקנדינביה, שם דוברו השפות הגרמאניות הצפוניות.
פרוטו נורדית התפתחה כניב צפוני של פרוטו גרמאנית במאות הראשונות לספירה, והיא מזוהה כשלב המוקדם ביותר של השפות הגרמאניות הצפוניות. בסביבות המאה השמינית, פרוטו נורדית הפכה לנורדית עתיקה. לנורדית עתיקה היו שלושה דיאלקטים: מערב, מזרח, וגוטלאנדית עתיקה. מהניבים המזרחיים והמערביים התפתחו במהלך השנים שפות רבות. הצאצאים העכשוויים של השפות המערביות הם פארואזית, איסלנדית, ונורווגית. הצאצאים העכשוויים של השפות המזרחיות הם דנית ושוודית. לגוטלאנדית, השריד היחיד בימינו לגוטלאנדית עתיקה, אלפים מעטים של דוברים, ולשפה לרוב מתייחסים כניב של שוודית אף על פי ששוודית התפתחה מנורדית עתיקה מזרחית וגוטלאנדית מגוטלאנדית עתיקה.
כיום ניתן גם לחלק את השפות צפון גרמאניות ליבשתיות (או סקנדינביות) - שוודית, נורווגית, ודנית, ולשפות אינסלריות - איסלנדית, פראוזית, ונורן שנכחדה. ההבדל היחיד בין הסיווגים העכשוויים והעתיקים הוא נורווגית שנמצאת כיום יחד עם שוודית ודנית. הסיבה לכך היא ההשתלטות הדנית על נורווגיה במאה ה-16, שבעקבותה נורווגית הושפעה משוודית ודנית. לאחר קבלת עצמאות היו ניסיונות שונים לסטנדרטיזציה של השפה הנורווגית, כשחלקם התבססו יותר על השפה הנורווגית ה"טהורה", דהיינו עם פחות השפעות דניות ושוודיות, וחלקם התבססו יותר על השפה הדבורה וקיבלו את ההשפעות הזרות. דבר זה הוביל לשני ניבים סטנדרטים רשמיים המקובלים כיום - נורווגית ספרותית (Bokmål), ונורווגית חדשה (Nynorsk). השימוש בנורווגית ספרותית נפוץ יותר.
איסלנדית היא השפה הדומה ביותר לנורדית עתיקה והיא דוגמה לשפה שהשתנתה בקצב איטי ביותר. איסלנדים יכולים לקרוא ולהבין כתבים בנורדית עתיקה בצורה טובה בהרבה משאר דוברי השפות הצפון גרמאניות.
אוצר מילים

השפות הצפון גרמאניות דומות במידה רבה יותר זו לזו לעומת השפות הגרמאניות המערביות. קווי דמיון אלה ניתנים לצפייה בטבלה שלהלן:
| שפה | משפט |
| --- | --- |
עברית (אינה שפה הודו-אירופאית): זה היה יום קיץ לח ואפור בסוף יוני.
אנגלית (שפה גרמאנית מערבית ולא צפונית): .It was a moist, gray summer day in late June
דנית: .Det var en fugtig, grå sommerdag i slutningen af juni
נורווגית ספרותית: .Det var en fuktig, grå sommerdag i slutten av juni
נורווגית חדשה: .Det var ein fuktig, grå sumardag/sommardag i slutten/enden av juni
שוודית: .Det var en fuktig grå sommardag i slutet av Juni
איסלנדית: .Það var rakur, grár sumardagur í lok júní
פארואזית: .Tað var ein rakur/fuktigur, gráur summardagur síst í juni
הערות שוליים

↑  מתוך הערך על שפות סקנדינביות באתר האנציקלופדיה בריטניקה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558462305171  BnF: cb12649042d (data)  GND: 4120035-4  LCCN: sh85117963  SUDOC: 027399737 
השפות הגרמאניות בתחילת המאה העשירית.

נורדית עתיקה מזרחית בכתום,
נורדית עתיקה מערבית באדום, וגוטלאנדית עתיקה בוורוד