stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דלהי
הערות שוליים

↑  Interactive World History Atlas since 3000 BC
↑  משה ברוור, דלהי, האנציקלופדיה העברית, עמ' 623–624
↑  Henry Foy, Delhi's last ten Jewish families guard an ancient heritage, Reuters, ‏1 באפריל 2011
| המדינות והטריטוריות של הודו |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוטר פרדש • אוטראקהאנד • אודישה • אנדרה פרדש • אסאם • ארונאצ'ל פרדש • ביהר • ג'הרקאנד • גואה • גוג'ראט • הימאצ'ל פרדש • הריאנה • טמיל נאדו • טלנגאנה • טריפורה • מאדהיה פרדש • מניפור • מגהלאיה • מהאראשטרה • מיזוראם • מערב בנגל • נאגאלנד • סיקים • פנג'אב • צ'האטיסגאר • קרנאטקה • קרלה • ראג'סטאן |  |
| טריטוריות איחוד | איי אנדמן וניקובר • ג'אמו וקשמיר • דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו • טריטוריית הבירה הלאומית דלהי • לדאק • לקשאדוויפ • פודוצ'רי • צ'אנדיגאר |  |
| מדינות לשעבר | איחוד המדינות המזרחיות • איחוד מדינות פטיאלה ופנג'אב המזרחית • אג'מר • אנדרה • בומביי • בופאל • בילספור • ג'אמו וקשמיר (מדינה) • היידראבאד • וינדהיה פרדש • טרוונקור-קוצ'ין • קוץ' ביהאר • מאדהיה בהרט • מדראס • מייסור • סאורשטרה • פנג'אב המזרחית • קוץ' • קורג |  |
| טריטוריות איחוד לשעבר | ארונאצ'ל פרדש • גואה, דאמאן ודיו • דאדרה ונאגר האוולי • דאמאן ודיו • הימאצ'ל פרדש • טריפורה • מיזוראם • נאגאלנד |  |
| הערים הגדולות בעולם: ערים המונות לפחות חמישה מיליון תושבים |
| --- | --- | --- |
| 20,000,000+ | שאנגחאי • בייג'ינג • סאו פאולו • דלהי |  |
| 10,000,000+ | קראצ'י • לאגוס • איסטנבול • טוקיו • מומבאי • מוסקבה • גואנגג'ואו • פריז • שנג'ן • צ'נגדו • קינשאסה • קהיר • ג'קרטה • לאהור • סוג'ואו |  |
| 5,000,000+ | סיאול • מקסיקו סיטי • לונדון • לימה • דאקה • ניו יורק • בנגלור • בנגקוק • דונגגוואן • צ'ונגצ'ינג • נאנג'ינג • טהראן • שניאנג • בוגוטה • הו צ'י מין סיטי • הונג קונג • בגדאד • צ'נאי • צ'אנגשה • ווהאן • טיינג'ין • היידראבאד • האנוי • ריו דה ז'ניירו • פושאן • סנטיאגו דה צ'ילה • ריאד • אחמדאבאד • שאנטואו • סנקט פטרבורג • ח'רטום  • אנקרה • ג'ינאן • האנגג'ואו • סינגפור • יאנגון • לואנדה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547807505171  BNE: XX452221  BnF: cb11998298r (data)  GND: 4011371-1  ISNI: 0000 0001 2179 9761  LCCN: n79077529  MusicBrainz: ae724c3f-35ab-41f6-aa97-07c63f778fca  NDL: 00628795  NKC: ge129005  SELIBR: 142734  SUDOC: 028075439  TDVİA: delhi  VIAF: 158246171   WorldCat (עם VIAF): 158246171 
אזור התרמילאים פאהארגאנג' (Paharganj) – "המיין בזאר"
נציגויות דיפלומטיות בישראל

מדינות בעלות נציגות בישראל
במדינת ישראל פועלות כיום 96 שגרירויות ועשרות קונסוליות זרות. מרבית השגרירויות הזרות ממוקמות במחוז תל אביב, ובירושלים מצויות שגרירויות מועטות בלבד, שעברו לעיר החל מ-2018, בעקבות העברת שגרירות ארצות הברית לירושלים.
שגרירויות > ירושלים

עקב המחלוקת על מעמדה הבין-לאומי של ירושלים, נמנעו מדינות רבות מלקבוע את מושב שגרירותן בישראל בעיר. עם זאת, החל משנות ה-50 של המאה ה-20 היו בירושלים שגרירויות ונציגויות דיפלומטיות של מדינות רבות, בהן הולנד ומדינות אפריקה ואמריקה הלטינית. בעקבות מלחמת יום הכיפורים וחקיקת חוק ירושלים, מרבית השגרירויות בעיר נסגרו או הועברו אל מחוץ לירושלים. בירושלים נותרו רק שגרירויות קוסטה ריקה ואל סלוודור, אך גם הן הועברו אל מחוץ לעיר ב-2006. מדינות זרות רבות מחזיקות בירושלים נציגויות שאינן שגרירויות. מרבית הקונסוליות הזרות בירושלים עוסקות בעיקר בנושאים הקשורים לרשות הפלסטינית ולפלסטינים ואינן מואמנות לנשיא מדינת ישראל, ומרביתן ממוקמות במזרח ירושלים.
בעקבות נאום ירושלים של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, הועברה ב-14 במאי 2018 שגרירות ארצות הברית לירושלים. בעקבותיה החליטו מדינות נוספות על העברת שגרירותן לעיר, וכיום שוכנות בירושלים השגרירויות הבאות:
ארצות הברית ארצות הברית
גואטמלה גואטמלה
הונדורס הונדורס
פפואה גינאה החדשה פפואה גינאה חדשה
קוסובו קוסובו
פרגוואי פרגוואי
שגרירויות > מחוז תל אביב

אוזבקיסטן אוזבקיסטן
אוסטריה אוסטריה
אוסטרליה אוסטרליה
אוקראינה אוקראינה
אורוגוואי אורוגוואי
אזרבייג'ן אזרבייג'ן
איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות
איטליה איטליה
אירלנד אירלנד
אל סלוודור אל סלוודור
אלבניה אלבניה
אנגולה אנגולה
אסטוניה אסטוניה
אקוודור אקוודור
ארגנטינה ארגנטינה
אריתריאה אריתריאה
ארמניה ארמניה
ארצות הברית ארצות הברית (סניף שגרירות)
אתיופיה אתיופיה
בולגריה בולגריה
בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה
בחריין בחריין
בלארוס בלארוס
בלגיה בלגיה
ברזיל ברזיל
בריטניה בריטניה
גאורגיה גאורגיה
גאנה גאנה
גינאה המשוונית גינאה המשוונית
גרמניה גרמניה
דנמרק דנמרק
דרום אפריקה דרום אפריקה
דרום סודאן דרום סודאן
הודו הודו
הולנד הולנד
הונגריה הונגריה
הפיליפינים הפיליפינים
הרפובליקה הדומיניקנית הרפובליקה הדומיניקנית
וייטנאם וייטנאם
זמביה זמביה
חוף השנהב חוף השנהב
טורקיה טורקיה
טנזניה טנזניה
יוון יוון
יפן יפן
ירדן ירדן
לטביה לטביה
ליטא ליטא
מולדובה מולדובה
מיאנמר מיאנמר
מלטה מלטה
מצרים מצרים
מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית
מקסיקו מקסיקו
נורווגיה נורווגיה
ניגריה ניגריה
נפאל נפאל
הרפובליקה העממית של סין סין
סלובניה סלובניה
סלובקיה סלובקיה
ספרד ספרד
סרביה סרביה
סרי לנקה סרי לנקה
פולין פולין
פורטוגל פורטוגל
פינלנד פינלנד
פנמה פנמה
פרו פרו
צ'אד צ'אד
צ'ילה צ'ילה
צ'כיה צ'כיה
צרפת צרפת
קולומביה קולומביה
הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
הרפובליקה של קונגו הרפובליקה של קונגו
קוסטה ריקה קוסטה ריקה
קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
קזחסטן קזחסטן
קמרון קמרון
קנדה קנדה
קניה קניה
קרואטיה קרואטיה
קריית הוותיקן קריית הוותיקן
קפריסין קפריסין
רואנדה רואנדה
רומניה רומניה
רוסיה רוסיה
שוודיה שוודיה
שווייץ שווייץ
תאילנד תאילנד
שגרירויות > שגרירויות עתידיות > תל אביב

ליבריה ליבריה
מונטנגרו מונטנגרו
מרוקו מרוקו
סודאן סודאן
סינגפור סינגפור
שגרירויות > שגרירויות עתידיות > ירושלים

מלאווי מלאווי
גינאה המשוונית גינאה המשוונית
סיירה לאון סיירה לאון
ארגנטינה ארגנטינה
פיג'י פיג'י
שגרירויות > קונסוליות מלכותיות

תאילנד תאילנד
שגרירויות > קונסוליות כלליות

קריית הוותיקן קריית הוותיקן
שוודיה שוודיה
בלגיה בלגיה
בריטניה בריטניה
צ'כיה צ'כיה (סניף שגרירות)
צרפת צרפת
יוון יוון
הונגריה הונגריה
איטליה איטליה
ספרד ספרד
ארצות הברית ארצות הברית (מוגדרת כשלוחת השגרירות בירושלים)
רומניה רומניה
רוסיה רוסיה
צרפת צרפת
מצרים מצרים
שגרירויות > קונסוליות כבוד

אוסטריה אוסטריה
ארמניה ארמניה
דנמרק דנמרק
הרפובליקה הדומיניקנית הרפובליקה הדומיניקנית
פולין פולין
פינלנד פינלנד
קרואטיה קרואטיה
רומניה רומניה
איסלנד איסלנד
בהאמה בהאמה
ברבדוס ברבדוס
פיג'י פיג'י
לוקסמבורג לוקסמבורג
נאורו נאורו
סן מרינו סן מרינו
אוסטריה אוסטריה
אורוגוואי אורוגוואי
איטליה איטליה
אקוודור אקוודור
ברזיל ברזיל
גרמניה גרמניה
דנמרק דנמרק
הולנד הולנד
הונגריה הונגריה
הפיליפינים הפיליפינים
יוון יוון
מלטה מלטה
נורווגיה נורווגיה
סלובניה סלובניה
סלובקיה סלובקיה
פולין פולין
פורטוגל פורטוגל
פינלנד פינלנד
פרו פרו
צ'כיה צ'כיה
קוסטה ריקה קוסטה ריקה
שוודיה שוודיה
אורוגוואי אורוגוואי
הפיליפינים הפיליפינים
לטביה לטביה
צרפת צרפת
קרואטיה קרואטיה
קפריסין קפריסין
נמיביה נמיביה
אוסטריה אוסטריה
איטליה איטליה
בלגיה בלגיה
בריטניה בריטניה
גרמניה גרמניה
דנמרק דנמרק
הולנד הולנד
הונגריה הונגריה
לטביה לטביה
נורווגיה נורווגיה
פינלנד פינלנד
צ'ילה צ'ילה
צרפת צרפת
שוודיה שוודיה
משרדים כלכליים ונציגויות

מדינות שישראל אינה מקיימת יחסים דיפלומטיים עמם או לא מכירה בהן אך מבצעת סחר איתן רשאיות לפתוח משרדים כלכלים שלא יחשבו כנציגות דיפלומטית. משרד החוץ מנפיק רישיונות דיפלומטיים לאותן נציגויות אך הן לא מקבלות את כלל ההטבות ולא מוגדרות כנציגות דיפלומטית.
מרוקו מרוקו (תל אביב)
משרדים כלכליים ונציגויות > מדינות לא מוכרות וטריטוריות

איי פארו איי פארו (תל אביב)
הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין (תל אביב)
הונג קונג הונג קונג
טאיוואן טאיוואן (תל אביב)
רפובליקה סרפסקה רפובליקה סרפסקה (ירושלים)
משרדים כלכליים ונציגויות > ארגונים בינלאומיים

האיחוד האירופי האיחוד האירופי (תל אביב)
או"ם או"ם (תל אביב)
הצלב האדום הצלב האדום (ירושלים ותל אביב)
קואליציית ילידים למען ישראל (אנ') (ירושלים)
ראו גם

נציגויות דיפלומטיות של ישראל בעולם
הערות שוליים

↑  El Salvador, last nation to shut down its Jerusalem embassy, will not move back, JTA (באנגלית)
↑  "U.S. Embassy Jerusalem | U.S. Embassy in Israel". U.S. Embassy in Israel (באנגלית). נבדק ב-2018-10-21.
↑  "Guatemala to move its embassy to Jerusalem on May 16" (באנגלית). נבדק ב-2018-04-11.
↑  אריאל כהנא, בנט בחניכת שגרירות הונדורס בירושלים: "אדוני הנשיא, אתה חבר אמת של ישראל", באתר ישראל היום, 24 ביוני 2021
↑  פפואה גינאה החדשה פתחה שגרירות בירושלים, באתר "סרוגים", 5 בספטמבר 2023
↑  Zenel Zhinipotoku, Llazar Semini, With diplomatic ties established, Kosovo opens embassy in Jerusalem, The Times of Israel, ‏14 בפברואר 2021 (באנגלית)
↑  איתמר אייכנר, השישית בבירה: 6 שנים אחרי שהועברה לת"א, שגרירות פרגוואי שוב נפתחה בי-ם, באתר ynet, 12 בדצמבר 2024
↑  איתמר אייכנר, נפתחה שגרירות איחוד האמירויות: דגלה הונף לראשונה בתל אביב, באתר ynet, 30 במאי 2021
↑  שגריר מ-2020: סרחיו דניאל אוריבארי (מקור: אתר ערוץ 7).
↑  The Armenian Mirror-Spectator, Armenian Embassy In Israel Inaugurated, The Armenian Mirror-Spectator, ‏24 בספטמבר 2020 (באנגלית)
↑  שגרירה מ-2020: אן דורטה ריגלסן (מקור: אתר ערוץ 7).
↑  שגריר מ-2020: פאנאיוטיס נ. סאריס (מקור: אתר ערוץ 7).
↑  ניצן קידר, נתניהו חנך את שגרירות צ'אד בישראל: "זהו רגע היסטורי שממשיך מגעים של שנים", באתר ערוץ 7, 2 בפברואר 2023
↑  שגרירה מ-2020: מרגריטה אליאנה מאנג'רז הררה (מקור: אתר ערוץ 7).
↑  שגריר מ-2020: ראדו יואניד (מקור: אתר ערוץ 7).
↑  Jacob Magid, AP, ‘Historic’: Israel, Morocco agree on diplomatic ties ‘as soon as possible’, The Times of Israel, ‏10 בדצמבר 2020 (באנגלית)
↑  עמית ולדמן, ‏סינגפור הודיעה: נפתח שגרירות בישראל, באתר ‏מאקו‏, 21 במרץ 2022
↑  סוכנויות הידיעות, ‏מלאווי הודיעה על כוונה לפתוח שגרירות בירושלים, באתר מעריב אונליין, 6 בספטמבר 2020
↑  אנה ברסקי, ‏גינאה המשוונית תעביר את שגרירותה לירושלים, באתר מעריב אונליין, 19 בפברואר 2021
↑  ניצן קידר, עוד נציגות דיפלומטית בבירה: סיירה לאון תקים שגרירות בירושלים, באתר ערוץ 7, 25 באוגוסט 2023
↑  אריאל כהנא, נשיא ארגנטינה נחת לביקור מדיני ראשון בישראל - והכריז על העברת השגרירות לירושלים, באתר ישראל היום, 6 בפברואר 2024
↑  אוריאל בארי, ‏ראש הממשלה החליט: מדינה נוספת תפתח שגרירות בירושלים, באתר "סרוגים", 18 בפברואר 2025
↑  איתמר אייכנר, סלמון, תיירות ואהבה לישראל: איי פארו פתחה "שגרירות" בארץ, באתר ynet, 22 במרץ 2021
↑  https://vladars.rs/eng/vlada/roff/Pages/default.aspx
↑  https://israel-srpska.com/
יצחק שלמה זילברמן

| --- | --- |

הרב יצחק שלמה זילברמן
 לידה:  10 באפריל 1928 כ' בניסן תרפ"ח ברלין, גרמניה
 פטירה:  13 במרץ 2001  (בגיל 72) י"ח באדר תשס"א ירושלים, ישראל
 מקום קבורה:  הר הזיתים, ירושלים
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת קול תורה 
 תקופת הפעילות:  ? – 13 במרץ 2001 
 השתייכות:  חרדי, ליטאי
 תחומי עיסוק:  חינוך (שיטת זילברמן), קבלה הלכה
 תלמידיו:  אורי זוהר 
 צאצאים:  אליהו זילברמן 
 
 חתימה:   
 
הרב יצחק שלמה זילברמן (כ' בניסן תרפ"ח, 10 באפריל 1928 – י"ח באדר תשס"א, 13 במרץ 2001) היה רב מקובל והוגה דעות חרדי-ליטאי ישראלי, מייסד "שיטת זילברמן" בלימוד תורה ומייסד קהילת אדרת אליהו ההולכת בדרך הגר"א והרמח"ל.
עיקרי שיטתו > שיטתו החינוכית והלימודית

הרב זילברמן התפרסם בעיקר בשל שיטת הלימוד שהנהיג לאור דברי חז"ל במסכת אבות ובגמרא במסכת קידושין. לפי השיטה, ילדים הנכנסים לבית הספר לומדים תחילה את כל המקרא, ולאחר מכן את כל שישה סדרי משנה, בשינון רב ובשאיפה כי ידעו אותם על-פה. רק לאחר מכן מתחילים בלימוד הגמרא.
דגל בשיטה שחובה על ההורים לדאוג שלילדים יהיה טוב בבית, למשל שתהיה חלוקת ממתקים באופן חופשי, ושאין לסלק ילד מהבית בשום מצב.
בלימוד הגמרא סבר שצריך לשנן פעמים רבות וללמוד "אליבא דהלכתא", כלומר לימוד לצורך הסקת המסקנות ההלכתיות מהסוגיה, ולא לשם פלפול וחידוד או לשם לימוד לשמו.
עם השנים התרחבה תפוצת השיטה, וכיום ישנם כ-20 תלמודי תודה המלמדים בדרך זו, בציבור החרדי ובציבור החרדי לאומי.
עיקרי שיטתו > השקפת עולמו

בכל מצווה שקיים שאף לחקור את רצון ה' במצווה זו. דגל בשיטה של "קבל את האמת ממי שאמרה", והיה שומע את טענות מבקריו, גם אם היו אלו ילדים וכדומה.
צעד בדרכו של הגאון מווילנה, למד ולימד את תורת הקבלה, על פי דרכם של הגר"א והרמח"ל. יחד עם הרב חיים פרידלנדר, הרב יואל קלופט ואחרים השתתף בקבוצה שעסקה בלימוד ובהדפסה של כתביהם הקבליים של הגר"א והרמח"ל והדפסת כתבי רמח"ל מכתבי-יד.
בהמשך לגר"א, התנגד הרב זילברמן לחסידות, וראה בה סטייה מדרך עבודת ה' הרצויה. אמר שיסוד עבודת ה' הוא ידיעת האדם שהוא "עבד ה'". החסידות, לטענתו, מעדיפה לפעול לפי רגשות, ובעקבות כך אינה מקפידה על זמני תפילה וכדומה. הוא התנגד לפרשנות החסידית לתורת הצמצום של האר"י, שלפיה האלוהות נמצאת בכל מקום בעולם. לדעתו זוהי טעות חמורה הקרובה לעבודת אלילים. על פי פרשנותו לזוהר ולכתבי האר"י, האל הוא טרנסצנדנטי ואינו מצטמצם לזמן, לחומר ולצורה. את מושג ה"צמצום" שמופיע בכתבי האר"י, פירש כדברי הרמח"ל ורבי יוסף אירגס שהקב"ה ברא את עולמו שלא במלוא יכולתו אלא בצורה מוגבלת, וכן שברא את העולם חסר, כדי לתת מקום לעבודת האדם.
לשיטתו ראוי שאדם יתפרנס מיגיע כפיו. עם זאת התנגד ללימודים אקדמיים שלשיטתו מושכים את האדם לעולם שבו סולם הערכים שונה מהתורה, וסבר כי יש להתפרנס מ"אומנות נקייה וקלה" כלשון המשנה במסכת קידושין. לימד את ילדיו ונכדיו את מלאכת כתיבת הסת"ם, בהסתמך על המשנה במסכת קידושין האומרת שאדם חייב ללמד את בנו אומנות.
נודע ביחסו החיובי ליישוב ארץ ישראל ובפרט לבניין ירושלים. השקפתו הגאולית נתמכה על יסודות ספרי הגר"א ובפרט על הספר קול התור. הוא ראה את עיקרי היסוד של הספר אותנטיים ושייכים לימינו. הוא סבר כי עיקרי הגאולה בימינו מופיעים בפשט התנ"ך, בגישה דומה לזו של הרב ד"ר יצחק ברויאר. החשיב את המלחמה בערב רב (שהם להגדרתו אנשים שמטרתם ללכת נגד התורה ונגד הברית בין הקב"ה לעם ישראל) כחלק מתהליך הגאולה, וביקר את גישתו של הרב קוק על הערכתו לחילונים.
עסק ב"קירוב רחוקים" והחזרה בתשובה, והיה אחראי לחזרתם בתשובה של מפורסמים רבים, בהם אורי זוהר ומרדכי ארנון, וכן להתקרבותו לדת של רחבעם זאבי.
היה מהראשונים שהחלו לתת בכנפי בגדיהם פתיל תכלת שצבעו נלקח מהחילזון ארגמון קהה קוצים, ופרסם את העניין. עם זאת בתחילה חייב את תלמידיו להסתיר את פתיל התכלת במכנסיהם, עד ששמע שרבנים נוספים, כדוגמת הרב זלמן נחמיה גולדברג והרב עמרם אופמן, החלו אף הם ללבוש תכלת. בעקבותיו הקים תלמידו יוסף אליהו שטיינברג את עמותת "וזכרתם" הפועלת להרחבת המעגלים של לובשי התכלת.
סבר שיש להיות עטורים בתפילין במשך כל היום, וכך נוהגים תלמידיו.
הדגיש מאוד את העבודה שבלב, ונהג לצטט את לשון הרמח"ל שכאשר אמרו חז"ל "רחמנא ליבא בעי", "לא להקל באו, אלא להחמיר במאוד מאוד באו". לימד קבוצות רבות את הספר מסילת ישרים של הרמח"ל. ודיבר רבות על מעלת מידת הביטחון המוחלט בקב"ה, שלדבריו ייתכן רק לאחר בירור שכלי ומיושב של אמונת ישראל, בדרכם של הכוזרי והרמב"ן.
אגודת קדושת ציון, שחלק ממקימיה הם תלמידיו, הכריזה בשנת ה'תש"פ על תחרות על שמו לכתיבת מאמרים בענייני ארץ ישראל.
הקהילה

מרבית חייו נחשבה משנתו הרוחנית של הרב זילברמן כחריגה מעט בעולם הישיבות הליטאי. רוב מוסדות החינוך שהקים פרשו משיטתו לאחר מספר שנים, ורק קומץ תלמידים צעדו בדרכו.
בשני העשורים האחרונים לחייו החלה להתגבש בעיר העתיקה בירושלים קהילה של תלמידיו. בתחילת שנות השמונים הקימו בניו את מוסדותיו בעיר העתיקה בירושלים, מתוך שאיפה לבניין הרוחני של ירושלים וקירוב הגאולה. כיום מונה קהילתו כמאתיים משפחות. לקהילה מוסדות חינוך ברובע היהודי ובית מדרש וישיבה ברובע המוסלמי. רב הקהילה הוא בנו, הרב אליהו זילברמן.
מבניו ומחתניו

בנו הבכור הרב יום טוב - מנהל חינוכי בת"ת אדרת אליהו, ונשיא כמה תלמודי תורה בשיטת זילברמן, ביניהם בבית אל ובחברון.
נכדו הרב אליהו (מכונה בקרב אנשי הקהילה ר' אליהו ברי"ט כדי להבדיל בינו לבין דודו רב הקהילה), רב בית כנסת החורבה
בנו הרב אליהו - ראש ישיבת אדרת אליהו ורב הקהילה
בנו הרב אברהם - גבאי בית הכנסת אוהל יוסף בשכונת רמות פולין בירושלים
בנו הרב ירמיהו - לשעבר ראש הישיבה הקטנה אדרת אליהו
בנו הרב יוסף - מנהל תלמוד תורה אדרת אליהו
בנו הרב אפרים - רב קהילת אדרת אליהו ביישוב מיצד
חתנו הרב אברהם מנדלסון, לשעבר ראש ישיבת ברכת משה (גבעת שאול י-ם) ומראשי ישיבת ביתר עילית, ממייסדי שיטת זכרו.
חתנו הרב נטע וסרשטיין, ההדיר כמה ספרים לפי לפי גרסת הגר"א, ממייסדי היישוב מעלה עמוס.
חתנו הרב צבי שרלין, רב הקהילה החרדית בשכונת רמת אשכול בירושלים
חתנו הרב אליעזר וייס, היה נשוי לרחל שנרצחה בשנת 1988 עם שלושת ילדיהם בפיגוע במבואות יריחו, ונישא בשנית לבתו שרה.
חתנו הרב יעקב קובר, מנהל תלמוד תורה "שער התורה" בשיטת זכרו בבני ברק
חתנו הרב מרדכי יוסף שיף, משגיח בישיבת אדרת אליהו.
מתלמידיו הבולטים

הרב אורי זוהר
הרב בנימין זאב כהנא
הרב משולם וורמסר, מרבני קהילת אדרת אליהו
בנו - הרב אליהו זילברמן, רב קהילת אדרת אליהו
הרב מרדכי ארנון
הרב שמואל טל - ראש ישיבת תורת החיים ביד בנימין (לשעבר בנווה דקלים)
הרב חיים קוק - ראש ישיבת תורת רפאל
הרב ברוך צבי גרינבוים, ראש ישיבת דרך השם
הרב נתן רוטמן - ר"מ בישיבת נתיבות חכמה ולפנים ר"מ בישיבת מיר-ברכפלד ובישיבת אדרת אליהו.
הרב נחום מאיר רוזנברג - דיין בבית הדין של הרב ניסים קרליץ בבני ברק
הרב אהרן פרידמן - ראש ישיבת כרם ביבנה
הרב אריה שפירא - מחבר הספרים "אחרית כראשית" ו"מגדיל ישועות מלכו" ומהדיר ספרים של הרמח"ל, הגר"א ועוד.
יהודה אפשטיין - יו"ר אגודת קדושת ציון.
יצחק פינדרוס חבר כנסת מדגל התורה
הרב אליהו מאיר פייבלזון - ראש ישיבת פתחי עולם
הרב שמואל מרזל - מייסד וראש מדרשת נתיב בינה
לקריאה נוספת

"ואורח צדיקים כאור נוגה" - הספדים שנאמרו על הרב זילברמן, ירושלים, תשע"א
כתבה אודותיו במוסף שבת קודש של יתד נאמן פרשת תצוה תשפ"א עמודים 18 עד 22
הערות שוליים

↑  מבשר ציון גיליון 222
↑  מוסף שבת קודש של יתד נאמן פרשת תצוה תשפ"א עמודים 18 עד 22
↑  גם היישוב "רחלים" נקרא על שמה
↑  'ואורח צדיקים כאור נוגה' ירושלים תשע"א
↑  קל"ח פתחי חכמה פתח כד
↑  מכתבים שכתב בעניין התכלת
↑  במשך שנים היה מגיע עם תלמידיו לשיעור שבועי עם הרב זילברמן.
↑  קישור לספר אחרית כראשית
קבר הרב יצחק שלמה זילברמן בהר הזיתים
בנו בכורו הרב יום טוב
קשאסה

| --- | --- |

 סוג:  משקה חריף 
 אחוז אלכוהול:  40 אחוז נפח אלכוהול 
 מוצא:  ברזיל 
 מועד הכנה ראשוני:  המאה ה־15 
 
קשאסס בוטיק, מזוקקת במזקקות נחושת, מיושנות בעצים שונים
הקשאסה (בפורטוגזית: Cachaça) הוא משקה אלכוהולי מזוקק שמהווה את המשקה הלאומי של ברזיל. המשקה מיוצר באמצעות התססת מיץ קנה סוכר וזיקוק נוזל התסיסה, בדומה לרום, ולכן לעיתים נקראת "רום ברזילאי". על פי הערכות, ייצור הקשאסה החל בין השנים 1516–1532, וזהו המשקה המזוקק הראשון שפותח באמריקה הלטינית.
קיימים שני סוגים עיקריים של קשאסה - קשאסה תעשייתית, שמזוקקת בקנה מידה גדול בזיקוק רציף, וקשאסה בוטיק, המזוקקת במזקקות קטנות בזיקוק דודי, לרוב במשקים משפחתיים ובקנה מידה קטן.
קיימים כ-40,000 יצרני קשאסה, 98% מהם הם יצרני בוטיק ומייצרים כ־30% מסך ייצור הקשאסה. הקשאסה התעשייתית, שהיא היחידה הנמכרת בישראל, מהווה 70% מהייצור. הרוב המוחלט של הייצור התעשייתי מופק על ידי פחות מ-10 מזקקות.
ב-2009 ברזיל קבעה שהמונח קשאסה הוא כינוי מקור ומתייחס רק למשקאות שמיוצרים בברזיל, בניגוד לרום שניתן ליצר בכל מדינה. בנוסף נקבע תקן לקשאסה, לפיו רק משקה המותסס ומזוקק ממיץ קנה סוכר בלבד, שאחוז האלכוהול בנפח בו לא יורד את ה-38% ולא עולה את ה-48%, לא יותר מ-6 גר\ליטר תוספת סוכר לאחר הזיקוק יכול להקרא קשאסה. קשאסה המיועדת ליישון מזוקקת לפחות עד רמה של 50% אלכוהול בנפח ולאחר מכן מדוללת ומבוקבקת למכירה. קשאסה המיושנת לפחות שנה מוגדרת "פרמיום" וקשאסה מיושנת לפחות שלוש שנים מוגדרת "אקסטרה פרמיום".
רוב הקשאסה המיוצרת מיועדת לצריכה פנימית, ופחות מ-2% מהקשאסה מיועדת ליצוא. כ-46% מהייצוא הוא לפרגוואי וגרמניה.
הקשאסה מזוהה עם הקוקטייל קאיפיריניה.
הקשאסה התעשייתית לרוב מאוחסנת במכלים מנירוסטה למשך 3–6 חודשים, בזמן שהאלדהידים בעלי הריח החריף מתחמצנים - והיא בדרך כלל שקופה, אלא אם מוסיפים לה מעט קרמל. קשאסת הבוטיק, לעומת זאת, עוברת תהליך יישון בחביות מעץ לפחות שלושה חודשים. הקשאסה היא המשקה המזוקק היחיד העובר תהליך יישון בחביות מסוגי עצים שונים (יותר מ-30 סוגים), וכך מקבלת טעמים, צבעים וארומה שונה בהתאם לסוג העץ בו עברה יישון. לעיתים משתמשים בחביות מיובאות ששימשו ליישון יין או וויסקי - וגם חביות חדשות. כל אחד מהם מעניק לתוצר טעם וצבע שונים.
קיימים כ-4000 מותגים של קשאסה. השמות והתוויות לרוב מקוריים, מבטאים אומנות והומור מקומי.
העצים הנפוצים ביותר ליישון הם האלון האירופאי והעץ הברזילאי אמבורנה. עצים אחרים המשמשים בתהליך היישון הם ג'קיטיבה הברזילאי הנמצא סכנת הכחדה, האלון האמריקאי ורבים אחרים.
גלובוס המדע והחדשנות

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון 
 מיקום:  מרן (עיר) 
 מדינה:  שווייץ 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2005
 תאריך פתיחה רשמי:  2004 
 
 קואורדינטות:  46°14′02″N 6°03′21″E﻿ / ﻿46.2339°N 6.05583°E﻿ / 46.2339; 6.05583
 www.cern.ch/expoglobe
 he
 
גלובוס המדע והחדשנות (באנגלית: The Globe of Science and Innovation) הוא מרכז מבקרים במכון לפיזיקת חלקיקים CERN, אשר מטרתו להציג את חשיבות המחקר המתבצע במרכז לחקר פיזיקת חלקיקים CERN. המבנה העשוי עץ, אשר גובהו 27 מטרים וקוטרו 40 מטרים, הוא סמל של כדור הארץ שנבנה במקור בשביל התצוגה השווייצרית השישית בנשאטל, שווייץ. בשנת 2004 הוא הועבר למקומו הנוכחי במרן בקנטון ז'נבה, שווייץ.
מבנה הגלובוס

הגלובוס מתנשא לגובה של 27 מטרים ולקוטר של 40 מטרים. הגלובוס מורכב משתי כיפות קונצנטריות (בעלות מרכז זהה), זו בתוך זו, העשויות מחמישה סוגים שונים של עץ: אורן סקוטץ', אורן דאגלס, אשוחית, לארץ' ומייפל קנדי. הקליפה החיצונית עשויה מלוחות עץ ושתי רמפות בין שתי הכיפות, מה שמאפשר למבקרים להביט החוצה. הכיפה הפנימית עשויה מ-18 קשתות ומכוסה בלוחות עץ, המהווים את הקירות הפנימיים של המבנה. מכיוון שהמבנה בנוי מעץ, הוא עוזר להקטין את ההתחממות הגלובלית מפני שעץ הוא חומר הבנייה היחידי שמקטין את אפקט החממה. הוא עושה זאת בכך שהוא סופג פחמן, ואינו פולט אותו.
ההיסטוריה של הגלובוס

הגלובוס היה תחילה פלס דה אקווילברה (Palais de l'Equilibre) בתצוגה השווייצרית השישית בנשאטל, שווייץ. הוא תוכנן על ידי הארכיטקטים הג'נבאים, הרווה דסימוז ותומאס בוצ'י, כמודל של בנייה בר קיימא.
לאחר שהתצוגה השווייצרית השישית נסגרה, האיחוד השווייצרי תרם את המבנה ל-CERN ושמו שונה לגלובוס המדע והחדשנות. המבנה הועבר ל-CERN ונפתח מחדש ב-2004, לכבוד יום ההולדת החמישים ל-CERN ב-2010. הגלובוס שופץ ומיצגו החדש והקבוע, "יקום של חליקיקים", נפתח.
הגלובוס מתוחזק על ידי האגודה לגלובוס המדע וחדשנות.
תצוגות > יקום של חלקיקים

הקומה הראשונה של הגלובוס המשופץ מוקדשת כולה למיצג היחיד והקבוע של הגלובוס, "יקום של חלקיקים", אשר תוכנן על ידי חברת האדריכלות אטלייר ברוקנר. הוא מחולק לשישה אזורי מייצגים:
תצוגות > יקום של חלקיקים > עולמות מסתוריים

אזור זה של התצוגה מתייחס לשאלות ש-CERN מנסה לענות עליהן, מסדרי הגודל הקטנים ביותר עד לגדולים ביותר בחלל, בזמן ובאנרגיה, כגון המקור של כל המסה ביקום, של חומר אפל ואנרגיה אפלה, המקור של אנטי-חומר וממדים נוספים ומה מצבו הקדמוני של החומר.
שתי משוואות מוצגות באזור זה, אחת למודל הסטנדרטי, אשר מתאר את החוקים הידועים עבור החלקיקים והשדות, והמשוואה הנוספת עבור תורת המיתרים, תאוריה שעלולה להוביל לאיחוד כל הכוחות.
באזור זה מוצגים גם מאמרים מדעיים שפורסמו בשנת 1964, המראים שלבוזון ההיגס היה יותר ממגלה אחד.
תצוגות > יקום של חלקיקים > Large Hadron Collider) LHC)

באזור זה קיים מידע על המאיץ הגדול ביותר הקיים במרכז (ובעולם), ה-LHC. המידע מומחש בצורה ויזואלית על ידי שולחן אינטראקטיבי שמאפשר לעקוב ולראות את מאיצי החלקיקים והניסויים של CERN.
בנוסף ניתן לצפות באזור זה ב:
סרטים בהילוך מהיר המראים את תהליך ההתקנה של גלאי חלקיקים ענקיים.
שחזור של הציקלוטרון הראשון שבנה ארנסט לורנס בשנת 1930 - המאיץ המעגלי הראשון שנבנה. בשנת 1939 הוענק ללורנס פרס נובל לפיזיקה עבור עבודתו על הציקלוטרון ויישומיו.
חתך-רוחב של מגנט דיפול של ה-LHC.
תצוגות > יקום של חלקיקים > גלאי חלקיקים

בעזרת עמדות הפזורות באזור זה ניתן ללמוד כיצד גלאיי חלקיקים עובדים ואילו מדידות נדרשות על מנת למצוא חלקיקים חדשים כמו בוזון ההיגס, סיור אינטראקטיבי אל ארבעת הגלאים הגדולים לאורכו של ה- LHC: גלאי האטלס, גלאי CMS, גלאי ALICE וגלאי LHCb.
אפשר ללמוד כיצד מצליחים לכלוא חלקיקים שהם אנטי חלקיקים (טעונים חשמלית), המיוצרים ב- CERN בעזרת מלכודת פאול במאט האנטיפרוטונים.
בגלאי חלקיקים משתמשים בקריסטלים שהאינטראקציה שלהם עם החלקיקים (בדרך כלל האינטראקציה יוצרת זרם חשמלי) מתועדת, וכך אפשר לדעת האם עבר בגלאי חלקיק ומה תכונותיו. הקריסטלים שניתן לצפות בתערוכה זו הם שש מתוך מאה אלף קריסטלי עופרת טנגסטייט (PbWO4) שנמצאים בשימוש בגלאי ה-LHC. ישנם גם גלאי סיליקון אשר כל אחד מהם מכיל 8192 חיישנים בקוטר שערה.
תפקיד חשוב של הגלאי הוא למדוד את האנרגיה של ההאדרונים (פרוטונים, נייטרונים ופאיונים), והגלאים עושים זאת באמצעות קלורימטר (מהמילה קלוריה, שהיא יחידת מידה של אנרגיה). הקלורימטר מודד את החום שנוצר מתגובה כימית או פיזית עם ההאדרון.
תצוגות > יקום של חלקיקים > מדע ללא גבולות

באזור זה שבתערוכה ניתן לגלות כיצד מחקר בסיסי מוביל הרבה פעמים ליצירת טכנולוגיות מודרניות שנעשה בהם שימוש בחיי היום-יום שלנו, כגון: במחשוב, תקשורת, אלקטרוניקה, ייצור חשמל ורפואה. בנוסף אזור זה מציג מידע על המדינות החברות בארגון זה, רגעים היסטוריים של CERN כמו גילויים מדעיים חשובים ועוד. כמו כן ניתן לראות שרת ה-WWW הראשון והמחשב בו השתמשו כדי לתפעל שרת זה על ידי טים ברנרס-לי.
תצוגות > יקום של חלקיקים > אזור מחקר

באזור זה של התערוכה ניתן ללמוד על נתונים בזמן אמת של CERN, כגון תצוגה של אלומת החלקיקים המואצת במאיצים השונים.
תצוגות > הקומה השנייה

הקומה השנייה היא מרחב אירועים המשמש להרצאות, סרטים ומסיבות עיתונאים.
דגם של מכל המימן בו מתחיל המסע של החלקיק לפני שהוא מואץ במאיץ החלקיקים LHC שבסרן
מיצג בגלובוס. הציקלוטרון הראשון בעולם
האולם המרכזי של התערוכה