stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איטה ילין
הערות שוליים

↑  דוד תדהר (עורך), "חיה צפורה פינס", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 763.
↑  דוד תדהר (עורך), "מרגלית מיוחס", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 107.
↑  ע"פ תדהר
↑  ר' דויד ואיטה ילין החזירו את אותות-הכבוד שלהם, דבר, 23 במאי 1939. הנוסח המלא של מכתביהם: מכתבי דויד ואיטה ילין אל הממשלה, דבר, 25 במאי 1939.
↑  ראו: פרטי כציבורי: איטה ילין ויהודית הררי כותבות אוטוביוגרפיה; סקירות, עם הופעת כרך א: בספרות ובאמנות, דבר, טורים 2–3, 22 ביולי 1938; י. בורלא, לצאצאי, דבר, טור 2, 2 בדצמבר 1938. סקירה עם הופעת כרך ב: מ. רבינזון, מספרות הזכרונות, הצופה, 29 באוגוסט 1941.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007527271705171  GND: 1053485158  ISNI: 0000 0000 3254 4070  LCCN: n98079798  VIAF: 11625484   WorldCat (עם VIAF): 11625484
מעורבות החות'ים במלחמת חרבות ברזל

מעורבות החות'ים במלחמת חרבות ברזל היא החזית בין ישראל לחות'ים במסגרת מלחמת חרבות ברזל שהחלה ב-7 באוקטובר 2023.
רקע

החות'ים הם ארגון אסלאמי פוליטי צבאי בתימן. במלחמת האזרחים שהחלה ב-2015 השתלטו החות'ים על אזורים בצפון-מערב תימן, ובהם חלק גדול מקו החוף של ים סוף ובו הנמלים החשובים. הארגון ממומן ומחומש על ידי איראן, ומשמש לה שליח במלחמותיה באזור. מספר הלוחמים החות'ים מוערך בין 20,000 ל-50,000. נגדם ניצבת ממשלת תימן הרשמית, הנתמכת על ידי קואליציה בהנהגת ערב הסעודית, וחברות בה קטר, איחוד האמירויות הערביות, ומדינות נוספות.
אמצעי לחימה

עיקר הנשק של החות'ים הוא טילי קרקע-קרקע, טילי שיוט, רקטות ארטילריות וכלי טיס בלתי מאוישים שמקורם בעיקר מאיראן. היכולת שלהם לאיים על ישראל מוגבלת עקב המרחק הגדול בין ישראל לתימן (כ-1,600 ק"מ), אך בידם אמצעים המסוגלים להגיע לטווח זה. בנוסף החות'ים משתמשים בטקטיקת תקיפה והשתלטות על ספינות שעוברות במצרי באב אל-מנדב, המפרידים בין אסיה לאפריקה במטרה לשבש את הנתיב הימי לישראל. בתחילה תקפו החות'ים, ובמקרה אחד שבו, ספינות בבעלות ישראלית, ולאחר מכן החלו לתקוף אוניות של מדינות זרות שלפי רישומי חברת הספנות היו מתוכננות להגיע בתאריך כלשהו אל נמל בישראל.
לפי דיווח של הוול סטריט ג'ורנל, אוניית ביון איראנית שפועלת בים האדום מאתרת ספינות עבור החות'ים ומספקת שירותי מכ"ם כדי להכווין טילים וכטב"מים עליהן. ארצות הברית ביקשה מישראל שלא לתקוף אותה בעצמה כדי למנוע מלחמה אזורית כוללת.
תקיפת ישראל > אוקטובר 2023

ב-19 באוקטובר 2023, ספינת מלחמה אמריקאית USS Carney ששטה בים סוף יירטה 4 טילי שיוט ו-15 מל"טים שככל הנראה שוגרו על ידי החות'ים מתימן לכיוון ישראל. טיל נוסף יורט על ידי ערב הסעודית, לטענתה מתוך רצונה "להגן על שטחה האווירי".
ב-27 באוקטובר 2023 לפנות בוקר יירטו מטוסי קרב של צה"ל מספר מטרות עוינות באזור מפרץ אילת. עם זאת, שני כטב"מים פגעו בנואיבה ובטאבה, סיני, מרחק קצר מהגבול הישראלי ומהעיר אילת. הפגיעה בטאבה הביאה לשישה פצועים מצרים.
ב-31 באוקטובר 2023 יורט על ידי צה"ל כלי טיס עוין שהגיע מכיוון הים האדום. בנוסף, מערכת "חץ" יירטה טיל בליסטי, לראשונה מאז שהפכה למבצעית. הטיל ששוגר היה כנראה "חאדר", שיפור של שיהאב-3, לטווח של כ־1,600 ק"מ. השיגור היה השיגור לטווח הארוך ביותר של החות'ים וכנראה השיגור המבצעי הארוך ביותר שנעשה ממשגרים קרקעיים באמצעות טילים בליסטיים אי פעם. כמו כן מדובר במקרה הראשון של לוחמת חלל. חיל האוויר גם יירט מספר טילי שיוט ששוגרו לעבר אילת. בהמשך היום לקחו החות'ים אחריות על השיגורים והצהירו כי ימשיכו לתקוף את ישראל כל עוד תימשך הלחימה.
תקיפת ישראל > נובמבר 2023

ב-1 בנובמבר בשעה 0:45 צה"ל יירט איום אווירי שהגיע מתימן וזוהה דרומית לאילת. באותו יום ספינות טילים של חיל הים הגיעו לזירת ים סוף.
ב-9 בנובמבר 2023 בסביבות 19:30 בערב יורט טיל בליסטי ששוגר לשטח מדינת ישראל במרחב ים סוף, רחוק מאילת, באמצעות מערכת ההגנה לטווח רחוק "חץ 3". היירוט נעשה בגובה רב מחוץ לאטמוספירה והיה היירוט המבצעי הראשון של חץ 3. כעבור זמן קצר, לוחמי ההגנה האווירית יירטו מטרה חשודה נוספת במרחב הערבה בדרום הארץ באמצעות מערכת "יהלום" (פטריוט). המטרה לא חצתה לשטח ישראל. החות'ים בתימן קיבלו אחריות לשיגור טילים בליסטיים לעבר אילת.
ב-14 בנובמבר 2023, בסביבות השעה 19:51, יורט טיל בליסטי ששוגר לשטח מדינת ישראל במרחב ים סוף הרחק מאילת, על-ידי לוחמי ההגנה האווירית באמצעות מערכת ההגנה האווירית "חץ".
ב-15 בנובמבר 2023, ספינת מלחמה אמריקאית יירטה בים סוף מל"ט של החות'ים אשר כוון לשטח ישראל.
ב-22 בנובמבר דיווח האתר "אינטליג'נס אונליין" (צר') כי בעקבות תקיפות החות'ים, פרסה ארצות הברית מערכת טילי THAAD בבסיס הר קרן שבנגב.
מטוס קרב של חיל האוויר הישראלי יירט טיל שיוט ששיגרו החות'ים לעבר אילת.
ב-25 בנובמבר בערב שוגרו שני מיירטים לעבר מטרות חשודות דרומית לאילת. באותו היום מטוס קרב של צה"ל יירט כלי טיס בלתי מאויש שהיה בדרכו לשטח ישראל במרחב ים סוף.
ב-30 בנובמבר דווח בערב הסעודית על תקיפה ישראלית של מחסני נשק של החות'ים בצנעא, בירת תימן, שבו אוחסנו רקטות ארטילריות, טילים מדויקים ומל"טים. בדיווחים אחרים נטען כי היה מדובר בתקיפה אווירית של ישראל או ארצות הברית, או משותפת לשתיהן. דובר פיקוד המרכז האמריקני הכחיש מאז בתוקף מעורבות של ארצות הברית בתקיפה. לפי רון בן ישי, היה מדובר במתנגדי החות'ים בתימן.
תקיפת ישראל > דצמבר 2023

ב-6 בדצמבר זוהה טיל קרקע-קרקע ששוגר לעבר ישראל ויורט בהצלחה במרחב ים סוף באמצעות מערכת "חץ". המטרה לא חצתה לשטח ישראל.
ב-7 בדצמבר ארצות הברית ביקשה מישראל לא לתקוף את החות'ים כדי למנוע את התרחבות העימות לאזורים נוספים.
ב-16 בדצמבר הודיעו ארצות הברית, בריטניה ומצרים כי יירטו עשרות כטב"מים שכוונו לעבר מדינת ישראל ולאילת בפרט, מדובר במתקפה הנרחבת ביותר של החות'ים כנגד ישראל עד לאותו הזמן.
ב-22 בדצמבר 2023 חטפו החות'ים ספינה בבעלות בולגרית והובילו אותה לנמל בשליטתם.
ב-23 בדצמבר 2023 בוצעה מתקפת מל"ט נפץ ששוגר על ידי החות'ים לעבר ספינת משא כ-350 ק"מ מחופי הודו.
ב-26 בדצמבר יירט מטוס קרב של חיל האוויר הישראלי כלי טיס בלתי מאויש ששיגרו החות'ים לעבר אילת. הכטב"ם הופל מעל הים האדום.
תקיפת ישראל > ינואר 2024

ב-17 בינואר עקב תקיפות החות'ים ארצות הברית החזירה את החות'ים לרשימת ארגוני הטרור.
תקיפת ישראל > פברואר 2024

ב-2 בפברואר יירט מערך ההגנה האווירית של צה"ל מעל הים האדום טיל קרקע-קרקע חות'י באמצעות מיירט חץ 2.
ב-22 בפברואר הופעלו שתי אזעקות באילת והסביבה אחרי שמערכת החץ יירטה טיל בליסטי ששיגרו החות'ים מעל הים האדום.
תקיפת ישראל > מרץ 2024

ב-17 במרץ שיגרו החות'ים טיל שיוט לעבר ישראל, הטיל נפל סמוך לאילת (ולא יורט) ולא גרם לנפגעים ונזק.
ב-21 במרץ לוחמי ההגנה האווירית יירטו בהצלחה מטרה אווירית חשודה שעל פי החשד עשתה את דרכה לשטח ישראל ממרחב ים סוף.
תקיפת ישראל > אפריל 2024

ב-8 באפריל לקראת חצות יירטה כיפת ברזל מאוניית סער 6 של חיל הים כטב"ם ששוגר לאילת. זהו האירוע הראשון של שימוש בכיפת ברזל המותקנת על אוניה, המכונה כיפת מגן.
תקיפת ישראל > מאי 2024

ב-5 במאי במהלך הפגנה לתמיכה ברצועת עזה שהייתה בכיכר א-סבעין בצנעא, דובר הצבא הח'ותי, יחיא סריע הכריז על תחילתו של "השלב הרביעי בהסלמה נגד ישראל", בשלב זה לפי יחיא החות'ים יתחילו לתקוף ספינות שמפרות את "איסור השיט הישראלי" גם בים התיכון.
תקיפת ישראל > יוני 2024

ב-3 ביוני בסביבות השעה 8:56 הופעלה אזעקה במרחב העיר אילת על טיל קרקע-קרקע ויורט בהצלחה על ידי מערכת חץ
תקיפת ישראל > יולי 2024

ב-19 ביולי בשעה 3:12 לפנות בוקר, התפוצץ כטב"ם על אכסניה בתל אביב. כתוצאה מהפיצוץ נהרג אדם אחד ועשרה נפצעו. הכטב"ם היה כלי טיס איראני משודרג מסוג סמאד-3, הוא חדר מכיוון הים, ולהערכת צה"ל שוגר מתימן. החות'ים הודיעו שהם שיגרו את הכטב"ם וכי הוא מדגם "יפו". לפי רשת אל-ערביה הסעודית, לפני כן באותו בוקר יירטה ארצות הברית טיל בליסטי ושלושה כטב"מים שהיו בדרך לתל אביב, הכטב"ם הרביעי פגע בעיר.
ב-20 ביולי לקראת הערב ערך צה"ל את מבצע יד ארוכה, שבו הותקף הנמל שנמצא בעיר אל-חודיידה שבתימן. במבצע תקפו מטוסי קרב מתקני זיקוק, תחנת כוח לייצור חשמל ויעדים צבאיים, בהם מחסני כטב"מים וטילים ומאגרי דלק. נכון לספטמבר 2024, נמל אל-חודיידה, שנפגע קשה בתקיפה, עדיין מושבת ברובו.
תקיפת ישראל > אוגוסט 2024

ב-6 באוגוסט חוסיין א-שעבל, מומחה ומפקד יחידת הכטב"מים של החות'ים נהרג בעיראק בתקיפה של ארצות הברית.
תקיפת ישראל > ספטמבר 2024

ב-15 בספטמבר, בשעה 6:30 בבוקר, שיגרו החות'ים טיל קרקע-קרקע לכיוון ישראל. השיגור הפעיל התרעות בשורה של ערים בישראל ובהן פתח תקווה, לוד, רמת גן, ראשון לציון, חולון, מודיעין-מכבים-רעות, רחובות, קריית אונו, רמלה, אלעד, גני תקווה ויהוד-מונסון וכן בנמל התעופה בן-גוריון. הטיל יורט באמצעות מערכת החץ אך שברי הטיל והמיירטים נפלו בסביבות כפר דניאל ותחנת הרכבת פאתי מודיעין. בנוסף החות'ים שלחו קבוצה של 100 חיילים המתמחים ברקטות לסוריה על מנת לעזור לחזבאללה ליצור לחץ על ישראל.
ב-27 בספטמבר, בשעה 00:40, הופעלו אזעקות בגוש דן, תל אביב, השפלה ומודיעין וכן גם בנתב"ג עקב טיל בליסטי ששוגר מתימן לעבר ישראל. הטיל יורט בגובה רב מחוץ לאטמוספירה על ידי חץ 3 ורסיסים ממנו נפלו ברחבי המרכז. קודם לכן, ישראל הרגה בדאחייה בביירות את מפקד מערך הכטבמ"ים של חזבאללה מוחמד סרור במסגרת מבצע חיצי הצפון. מספר ימים קודם לכן סרור חזר ללבנון מתימן והיה שליח חזבאללה לתימן בנושא המערך האווירי של החות'ים. למחרת, שוגר טיל בליסטי נוסף מתימן למרכז ישראל.
ב-29 בספטמבר תקף חיל האוויר הישראלי את נמלי אל-חודיידה וראס עיסא, וכן מתקני נפט ותחנות כוח, בתגובה לשיגור הטילים של החות'ים לעבר מרכז הארץ.
תקיפת ישראל > אוקטובר 2024

ב-2 באוקטובר שוגרו 3 כלי טיס בלתי מאוישים מתימן לגוש דן, 2 יורטו ואחד נפל בשטח פתוח, אזעקה הופעלה בבת ים.
ב-7 באוקטובר שוגרו 2 כלי טיס בלתי מאוישים על ידי החות'ים לראשון לציון ויורטו, אזעקות הופעלו בראשון לציון. בהמשך היום, שוגר טיל בליסטי למרכז ישראל שהפעיל אזעקות בגוש דן, בשפלה ובשרון. דובר צה"ל עדכן שמאז תחילת המלחמה ועד יום זה שוגרו כ-180 טילים וכלי טיס מתימן לשטח ישראל.
בלילה שבין 16 ל-17 באוקטובר ארצות הברית הפציצה מחסני נשק תת-קרקעיים של החות'ים באמצעות מפציצי B-2 ספיריט.
ב-22 באוקטובר שיגרו החות'ים טיל בליסטי למרכז הארץ שנפל מחוץ לגבולות המדינה בשל כשל טכני.
ב-29 באוקטובר שיגרו החות'ים כטב"ם לאשקלון, הכטב"מ התפוצץ בשטח פתוח סמוך לעיר והופעלו בה אזעקות.
תקיפת ישראל > נובמבר 2024

ב-8 בנובמבר הופעלו אזעקות בערבה ובים המלח בעקבות טיל בליסטי ששיגרו החות'ים.
ב-10 בנובמבר דווח בלבנון כי בשבועות האחרונים צה"ל הרג בסיכולים ממוקדים יועץ של החות'ים ואת עלי עאדל אשמר שאימן את החות'ים בתימן ותחת פיקודו החות'ים כבשו אזורים גדולים מתימן.
ב-11 בנובמבר הופעלו אזעקות בבית שמש, שפלת יהודה ואזור חברון בעקבות טיל בליסטי ששוגר על ידי החות'ים מתימן.
ב-21 בנובמבר טיל שוגר מתימן לגוש עציון וים המלח ויורט לפני שחצה לישראל.
תקיפת ישראל > דצמבר 2024

בדצמבר 2024 שיגרו החות'ים מספר טילים בליסטיים ומספר כטב"מים מתאבדים לעבר ישראל. בחודש זה החלו החות'ים לשגר כטב"מים דרך חצי האי סיני ומשם לעבר הים התיכון ואל מישור החוף.
בבוקר 1 בדצמבר הופעלו אזעקות בשפלה בעקבות יירוט טיל בליסטי ששוגר מתימן.
ב-7 וב-8 בדצמבר צה"ל יירט 2 טילים בליסטיים ששוגרו מתימן והיו בדרכם לישראל, לא הופעלו אזעקות.
ב-9 בדצמבר פגע כטב"מ בבניין מגורים בעיר יבנה ללא אזעקה וללא נפגעים.
ב-16 בדצמבר הופעלו אזעקות בגוש דן, בשפלה ובשרון בעקבות טיל ששוגר מתימן ויורט לפני שחצה לשטח ישראל.
ב-19 בדצמבר בשעה 2:30 בלילה טיל בליסטי ששוגר מתימן פגע בבית ספר יסודי ברמת אפעל שברמת גן וגרם לנזק רב. מאוחר יותר לפנות בוקר צה"ל תקף בתימן שלושה נמלים שבשליטת החות'ים - ראס עיסא, חודיידה וסליף, בנוסף הותקפו שתי תחנות כוח בבירת תימן צנעא. מאוחר יותר באותו היום יורט כטב"ם מתאבד מול חופי תל אביב.
ב-21 בדצמבר טיל בליסטי ששוגר מתימן פגע בגן משחקים ביפו וגרם לנזק, ולפצועים קל.
בצהריים החות'ים שיגרו רחפן, שיורט במרחב האווירי של דרום ישראל.
ב-23 בדצמבר שר הביטחון כ"ץ איים על החות'ים "נכה קשות בחות׳ים, נפגע בתשתיות האסטרטגיות שלו ונערוף את ראשי מנהיגיו. בדיוק כמו שעשינו להנייה, סינוואר ונסראללה בטהרן, עזה ולבנון - נעשה בחודיידה ובצנעא".
ב-24 בדצמבר הופעלו בשעה 1:45 אזעקות באשדוד, בגוש דן, בשפלה ובשרון בעקבות יירוט טיל בליסטי ששוגר מתימן. למחרת בשעה 4:20 הופעלו אזעקות שוב בשפלה, בשרון, ביהודה ובגוש דן בעקבות יירוט טיל בליסטי ששוגר מתימן.
ב-26 בדצמבר צה"ל ביצע את התקיפה הכי רחבה שעשה נגד תימן מאז תחילת המלחמה, צה"ל תקף בעזרות 25 מטוסים מטרות ברחבי שדה התעופה בצנעא והשבית את השדה תעופה, בנוסף הותקף בסיס צבאי, נמל חודיידה ונכסים איראניים.
לאחר מכן גורמים במערכת הביטחון אמרו כי התקיפה היא ההתחלה של מערכה הרבה יותר גדולה נגד החות'ים.
ב-27 בדצמבר הופעלו בשעה 3:30 אזעקות בכל אזור גוש דן, השפלה, השרון והירקון, לכיש, שפלת יהודה וביישוב אחד בשומרון בעקבות יירוט טיל בליסטי ששוגר מתימן. באותו יום תקף צבא ארצות הברית את החות'ים בצנעא.
בכאן חדשות פורסם שמערכת הביטחון וצה"ל שינו את הגדרת העימות מול החות'ים בתימן והחלו להתייחס אליו כ"מערכה". שינוי זה ביטא כוונה להרחיב משמעותית את היקף הפעילות הצבאית נגד הארגון.
ב-28 בדצמבר ב-2:13 אזעקות הופעלו בסביבת ירושלים, בדרום הגדה המערבית ובאזור ים המלח עקב טיל בליסטי ששוגר מתימן ויורט מחוץ לשטח ישראל.
ב-30 בדצמבר ב-23:11 החות'ים שיגרו טילים בליסטיים את כיוון תחנת כוח בירושלים ושדה התעופה בן-גוריון, הטילים יורטו. בתגובה ב-31 בדצמבר ארצות הברית תקפה מטרות בצנעא ובחודיידה.
ב-31 בדצמבר 2024 בשעה 22:00 ניסו החות'ים לשגר טיל לישראל אך הוא התרסק בדרך.
תקיפת ישראל > ינואר 2025

ב-3 בינואר בשעה 4:00 אזעקות הופעלו בסביבת ירושלים וגוש דן עקב טיל בליסטי ששוגר מתימן ויורט מחוץ לשטח ישראל. מספר שעות לאחר מכן החות'ים שיגרו כטב"ם נוסף לכיוון שטח ישראל שיורט מעל הים האדום, לפי החות'ים הכטב"ם כוון לעבר תחנת כוח ביפו.
לאחר מכן דווח כי החות'ים דחו הצעה של ארצות הברית להפסיק את התקיפות נגדם בתמורה שיפסיקו לתקוף את ישראל, בנוסף ניסיון תיווך בין החות'ים לארצות הברית של בחריין קרס.
לאחר מכן דווח בערוצים איראניים כי החות'ים מתכוננים להתחיל שלב חדש ורחב של הסלמה, לפי ערוצים בישראל השלב נועד על מנת להסיח את דעת ישראל מתקיפה של איראן.
ב-5 בינואר בשעה 00:20 שיגרו החות'ים טיל לעבר תחנת הכוח אורות רבין אך הטיל יורט לפני שחצה לשטח ישראל אזעקות, הופעלו בתלמי אלעזר.
ב-9 בינואר, בשעות 20:15, 20:30 ו-21:45, יורטו שלושה כטב"מים ששוגרו על ידי החות'ים.
ב-10 בינואר בבוקר בוצע גל מעצרים על ידי החות'ים בחשד למרגלים של המוסד.
בצהריים בתקיפה משולבת של חיל האוויר הישראלי וארצות הברית הותקפו 30 מטרות בצנעא ועוד עשרות מטרות באזור החוף, בין המטרות הותקפו היו הנמלים ראס עיסא ואל-חודיידה, מתקנים תת-קרקעיים במחוז עמראן, תחנת כוח ששומשה על ידי צנעא, מערכות מכ"ם, מערכות שיגור בחוף הים ומפקדות בהם נוכחו בכירים.
ב-13 בינואר, בשעות 8:10 ו-18:30, יורטו טיל וכטב"ם ששוגרו על ידי החות'ים.
ב-14 בינואר בשעה 03:02 יורט טיל אחד ששוגר מתימן אזעקות הופעלו בירושלים, במרכז ובשפלה.
ב-16 בינואר החות'ים הודיעו שכאשר כל השלבים בהפסקת האש בין חמאס לישראל יכנסו המערכה תסתיים.
ב-18 בינואר בשעה 10:20 נשמעו אזעקות בשרון, גוש דן וירושלים, בעקבות טיל אחד שנורה מאזור תימן. לאחר מספר ניסיונות הטיל יורט.
תקיפת ישראל > מרץ 2025

ב-15 במרץ בשעות הערב בהוראת הנשיא דונלד טראמפ פתח פיקוד המרכז של ארצות הברית במבצע תקיפות נרחב מהאוויר ומהים נגד עשרות יעדים של החות'ים בצנעא ובאל חודיידה. ההחלטה על התקיפות התקבלה בתום סדרת פגישות בדרג גבוה בנוכחות הנשיא טראמפ, סגן הנשיא ג'י די ואנס, מזכיר ההגנה פיט הגסת',מזכיר המדינה מרקו רוביו, היועץ לביטחון לאומי מייק וולץ ומפקד פיקוד המרכז של צבא ארצות הברית הגנרל מייקל קורילה. חלק מהיועצים במועצה לביטחון לאומי המליצו על מבצע תקיפות נרחב יותר שאף יגרום לחות'ים לאבד שליטה על חלק מהשטחים שלהם בתימן, אך טראמפ טרם אישר מהלך כזה. התקיפות כוונו נגד מכ"מים, מערכות הגנה אווירית ומערכות טילים של החות'ים. לפי הדיווחים בכלי התקשורת הערביים, בתקיפות באזור צנעא הותקפו שדה תעופה, תחנת טלוויזיה ומטה פיקוד ובקרה של החות'ים. במתקפה בצנעא התקיפות התמקדו בשכונת אל-ג'ראף, שנחשבת למעוז של החות'ים. משרד הבריאות של החות'ים בתימן דיווח על לפחות: 31 הרוגים ו-101 פצועים בתקיפות. בנוסף הותקפו הבתים של עשרות בכירים ברחבי צנעא ונהרגו לפחות 6 בכירים ביניהם שר המודיעין עבדול חכים אל חיוואני, מפקד האבטחה של עבד אל-מלכ אל-חות'י ולפי הערכות דובר החות'ים יחיא סריע.
ב-16 במרץ החות'ים שיגרו טיל לכיוון ישראל, הטיל נפל במצרים.
תקיפת כלי שיט

במקביל לתקיפות ישראל בטילים וכטב"מים, הכריזו החות'ים על הטלת "מצור ימי" על ישראל ושיתקפו ספינות הקשורות לישראל או שמיועדות לעגון בישראל. תקיפות אלו – גם על ספינות שאינן קשורות לישראל – פגעו בתנועת אוניית המסחר בים סוף. המצב התפתח למשבר בין-לאומי שגרר הקמת קואליציה בין-לאומית להבטחת חופש השיט ולהכרזת ארצות הברית ובנות בריתה על פתיחה במבצע שומר השגשוג נגד החות'ים במטרה להפסיק את התקיפות נגד כלי שיט.
בתקיפות החותים נהרגו שלושה מלחים, 25 אזרחים נלקחו בשבי ושתי ספינות טובעו.
ב-5 בינואר 2025 דווח במצרים כי הצבא נערך למערכה נגד החות'ים על מנת להפסיק את המצור עקב הפגיעה בכלכלת מצרים שגרם לנזקים של יותר מ-8 מיליארד דולרים.
ראו גם

יחיא סריע
חות'ים (שבט)
שוד ימי לחופי סומליה
דן טולקובסקי

| --- | --- |

אלוף-משנה דן טולקובסקי, 1953
 לידה:  17 בינואר 1921  (בן 104) ח' בשבט ה'תרפ"א תל אביב, פלשתינה (א"י) המנדט הבריטי
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אימפריאל קולג' 
 השתייכות:   ההגנה  חיל האוויר המלכותי חיל האוויר המלכותי   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1936–1938 (ההגנה)  1942–1946 (חיל האוויר המלכותי)  1946–1948 (ההגנה)  1948 – 1958 (צה"ל)
 דרגה:   לוטננט טיסה  אלוף
 תפקידים בשירות
  מפקד חיל האוויר
 פעולות ומבצעים
 המרד הערבי הגדול  מלחמת העולם השנייה    מלחמת העצמאות     מבצע קדש
 עיטורים
  מפקד בלגיון הכבוד תבנית:עיטור נשיא מדינת ישראל עיטור נשיא מדינת ישראל
 תפקידים אזרחיים
 פעיל במשרד הביטחון, מנכ"ל השקעות דיסקונט, מנהל קרן הון הסיכון אתנה
 
דן טוֹלקוֹבסקי (נולד ב-17 בינואר 1921) הוא איש צבא בדימוס בדרגת אלוף. היה המפקד החמישי של חיל האוויר ממאי 1953 עד יולי 1958. כמנכ"ל חברת "השקעות דיסקונט" ואחר כך כמשקיע הון סיכון, טוֹלקוֹבסקי הוא מהאבות המייסדים של תעשיית ההיי-טק בישראל.
ביוגרפיה > ראשית חייו

טולקובסקי נולד בשנת 1921 בתל אביב, בנם של שמואל טולקובסקי, מראשי הפרדסנים בארץ ופעיל ציוני נודע, וחנה, בתו של יצחק ליב גולדברג. למד בגימנסיה הרצליה בתל אביב, וב-1936 החל לפעול ב"הגנה". ב-1938 המשיך לימודיו באימפריאל קולג' בלונדון והוסמך כמהנדס מכונות.
ביוגרפיה > קריירה צבאית

בשנת 1942 התגייס לחיל האוויר הבריטי, עבר קורס טיס בטרנסוואל שבדרום אפריקה, קיבל את כנפי הטיס ב-1943, ועבר אימון מבצעי במצרים. שירת כטייס ספיטפייר בטייסת 238 והשתתף בקרבות באיטליה ובדרום צרפת. באוקטובר 1944 הוצב בטייסת 94 והשתתף בקרבות ביוון. בתום מלחמת העולם השנייה שירת בטייסת תובלה ולאחר מכן שירת בבסיס חיל האוויר הבריטי בלוד עד שהשתחרר בדרגת לוטננט טיסה ביוני 1946. טולקובסקי עבד בבריטניה במשך כשנה במפעל בן דודו מדרגה שנייה אלכסנדר גולדברג (לימים נשיא הטכניון) במטרה לצבור ניסיון כמהנדס מכונות. בבריטניה גויס חזרה ל"הגנה", ועסק ברכש חשאי של מטוסים והטסתם לישראל. באחת הטיסות נפצע ושבר את ידו באורח קשה והושבת מהטסה במשך כחצי שנה.
בשנת 1948 חזר לארץ ישראל, ימים ספורים לפני הכרזת העצמאות. הוא גויס לצה"ל ושירת בחיל האוויר, השתתף כאיש צוות אוויר בגיחות הפצצה בחזית המצרית. בהמשך מילא תפקידי מטה והדרכה, בהם ראש להק ההדרכה ושימש "מפקח כללי" בחיל. השתחרר מהשירות אך גויס חזרה עם מינויו של חיים לסקוב למפקד החיל ביולי 1951, ומונה לראש המטה שלו. במאי 1953 מונה למפקד החיל. בתקופת כהונתו נקלטו בחיל מטוסי הסילון הראשונים, והחיל השתתף במלחמת סיני. ביולי 1958 העביר את הפיקוד על החיל לעזר ויצמן, ומונה לראש מינהל התכנון והמחקר המדעי במשרד הביטחון עד אפריל 1959.
ביוגרפיה > קריירה אזרחית

ב-1959 מונה לדירקטור בחברת "דלק" חברת הדלק הישראלית. באותה שנה גם מונה כחבר הקורטוריון של הטכניון.
ב-1961 הצטרף לחברת "השקעות דיסקונט" עם הקמתה על ידי בנק דיסקונט ומשפחת רקנאטי, תחילה כסמנכ"ל ובשנת 1968 מונה למנכ"ל החברה, תפקיד אותו מילא 17 שנים עד פרישתו. החברה הוקמה במטרה להשקיע במיזמים כלכליים בישראל, בעיקר במפעלי תעשייה. בשנים הראשונות החברה השקיעה בשורה של מפעלי תעשייה מובילים, בהם: "החברה לכבלים ולחוטי חשמל" בה שימש יושב ראש, "קליל תעשיות", "נפטא חברה ישראלית לנפט", "ישקר", "אלקו", "פרוטרום", "החברה לנכסים ולבנין ו"כיתן".
בשנת 1962 הכיר את עוזיה גליל והסכים להשקיע בחברה שהקים באותה עת - "אלרון", שנמנתה עם חברות ההיי-טק הראשונות בישראל. טולקובסקי הסכים להשקיע בחברה, אף על פי שעסקה באותה עת רק במחקר ופיתוח ועדיין לא ייצרה הכנסות; צעד לא שיגרתי באותם הימים. תוך שנים ספורות החברה ייצרה ושיווקה בהצלחה, בין השאר, מכשיר לבדיקת כדוריות דם אדומות, ספקטרומטר מוסבאואר, מכשיר למדידת קרינה רדיואקטיבית ומכשירים למחקר גרעיני. ב־1966 ייסדה "אלרון" עם משרד הביטחון את "אלביט" שהתמקדה בתחום הביטחוני והתפצלה מאוחר יותר לשלוש חברות נפרדות, בהן "אלביט מערכות". ב-1969 הקימה גם את "אלסינט", שעסקה בפיתוח מערכות הדמיה רפואית. ב-1972 הייתה אלסינט החברה הישראלית הראשונה שהונפקה בנאסד"ק.
בשנת 1968, כמנכ"ל "השקעות דיסקונט", סיפק את המימון הראשוני לאפי ארזי, עבור הקמת תאגיד "סאיטקס קורפוריישן" שיצור ושיווק טכנולוגיות שונות לתעשיית הדפוס, הסריגה, דפוס הטקסטיל והמעגלים המודפסים. טולקובסקי שימש במשך מספר שנים גם יו"ר "סאיטקס".
בשנת 1985 פרש מ"השקעות דיסקונט" והקים ביחד עם בנו, גדעון טולקובסקי, בנק ההשקעות האמריקאי "בר סטרנס" ופרד אדלר, יזם הון סיכון אמריקאי, את "אתנה" - קרן הון סיכון להשקעות בהיי טק הראשונה בישראל. בין החברות בהן השקיעה "אתנה" היו: חברת השבבים "צורן", חברת התוכנה "מרקורי" שנמכרה בשנת 2006 לחברת היולט פקארד תמורת 4.5 מיליארד דולר, חברת הדפוס הדיגיטלי "Electronics for Imaging" וחברת "הרמוניק" שפיתחה פתרונות להעברת וידאו דיגיטלי.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

במאי 1960 מונה כחבר במועצה ציבורית לתעופה אזרחית.
בשנים 1963–1965 היה חבר במועצה הלאומית למחקר ופיתוח. ב-1967 מונה ליו"ר המועצה הציבורית של בית הספר רקנאטי למנהל עסקים באוניברסיטת תל אביב ב-1970 עמד בראש ועדת חקירה לחקר התנגשות מטוס חיל האוויר סטרטוקרוזר ומטוס טי.וו.אי בואינג 707 בשדה התעופה לוד. בשנת 1971 מונה ליו"ר הוועד המנהל של אגודת דורשי הטכניון.
היה יו"ר ועדת המשנה לקרינה וליישומי רדיואיזוטופים(אנ') של הוועדה לאנרגיה אטומית.
ב-1967 היה ממייסדי התנועה למען ארץ ישראל השלמה, אך מאז שינה את עמדותיו והוא תומך ברעיון שתי מדינות לשני עמים. ב-1976 נמנה עם קבוצת המייסדים של מפלגת ד"ש. במהלך השיחות על הסכם השלום בין ישראל למצרים היה חבר בקבוצה של קצינים בכירים שהתנגדה לוויתורים בסיני.
בשנים 1978–1980 היה חבר מליאת רשות ניירות ערך. בשנת 1997 היה חבר בוועדת צ'חנובר, שחקרה את כישלון ניסיון ההתנקשות בח'אלד משעל בירדן.
בשנת 2004 היה חבר בוועדה לבחינת המבנה הארגוני של המוסדות להשכלה גבוהה.
פרסים והוקרה

ב-24 בנובמבר 1958 עוטר באות לגיון הכבוד בדרגת מפקד על ידי שגריר צרפת בישראל, פייר ז'ילבר
ב-1980 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מהטכניון, על תרומתו לפיתוח התעשייה בישראל
ב-1997 זכה בפרס ע"ש יצחק רבין מטעם נציבות המדע והטכנולוגיה ארצות הברית-ישראל, כהערכה על פועלו בתעשיית ההייטק בישראל
ב-2023 נמנה עם מקבלי עיטור נשיא מדינת ישראל
חיים אישיים

טולקובסקי היה נשוי למרים משנת 1948 ועד לפטירתה ב-2015. אב לשלושה: רוני (אלמנתו של אריה פיינגולד), דוד וגדעון שהיה שותף עם אביו בקרן "אתנה", ואחר כך משקיע הון סיכון בזכות עצמו. אחותו נעמי הייתה רעייתו של האנתרופולוג רפאל פטאי.
ב-2021 היה טולקובסקי לראשון מבין אלופי צה"ל הוותיקים לדורותיהם שחצה את גיל 100.