פשיעה בחברה הערבית בישראל
פעילות הממשלה והרשויות

הפשיעה בחברה הערבית זוכה לתשומת לב של הרשויות לפחות משנת 2009. בדיון בכנסת מאותה שנה טען יו"ר בל"ד ג'מאל זחאלקה כי קיימת אפליה בטיפול בפשיעה במגזר הערבי וכי העבריינים יודעים שלא יתפסו אותם ולכן פועלים בחופשיות. מפכ"ל המשטרה דאז, רב-ניצב דודי כהן, טען כי המשטרה תגברה את כוחותיה במחוז הצפון, וכי 500 שוטרים הועברו לטובת המלחמה בפשיעה במגזר הערבי. הוא טען כי המשטרה לבדה לא תוכל להפחית את הפשיעה שכן זו נובעת מבעיות חברתיות ונדרש טיפול הוליסטי בשיתוף פעולה של כלל משרדי הממשלה.
בשנת 2011 הכריז השר לביטחון פנים, יצחק אהרונוביץ', כי שיעור הפשיעה בחברה הערבית מדאיג ביותר. הוא הציג תוכנית רב-שנתית בנושא. במסגרת התוכנית הוקמו שלוש יחידות שיטור מיוחדות ובהן מערכים של בילוש וחקירות בנצרת, בטייבה ובתחנת עיירות בנגב. לפי התוכנית היו אמורות לקום 11 יחידות נוספות תוך שנתיים, ולתגבר את מערכי השיטור הקהילתי והעירוני. לפי נתונים של המשרד לביטחון פנים, ערבים היו מעורבים ב-67% ממעשי הרצח וב-70% מניסיונות הרצח בישראל בשנת 2011.
באפריל 2016 הועברה החלטת ממשלה מס' 1402 לשיפור הביטחון האישי בחברה הערבית. בין השנים 2016–2019 הוקמו 7 תחנות משטרה חדשות, הוקצו 750 שוטרים, גויסו 420 בני החברה הערבית לשורות המשטרה, הוצבו מצלמות במרחב הציבורי והוקמה מינהלת לשיפור שירותי המשטרה בחברה הערבית, שבראשה קצין בדרגת ניצב. עם זאת התוכנית התייחסה רק לצד המשטרתי ולא להיבטים נוספים, ומימוש התוכנית לא הושלם עקב קיצוצי תקציב.
במרץ 2020 הוקמה בכנסת העשרים ושלוש הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה במגזר הערבי שמטרתה לבחון, לפקח ולסייע במיגור ארגוני הפשיעה בחברה הערבית בישראל. הוועדה הוקמה בדרישת הרשימה המשותפת.
ביולי 2020 הגיש צוות משותף של מספר מנכ"לים של משרדי ממשלה (כולל ביטחון פנים, משרד הפנים, משרד העבודה, משרד האוצר) תוכנית לטיפול בפשיעה בחברה הערבית. ההמלצות כללות מספר צירים:
מאמץ נגד גורמי פשע – אכיפה כלכלית, אכיפה משולבת, חיזוק האכיפה הפלילית, השלמת בניית הכוח המשטרתי, החמרת ענישה כלפי עבירות נשק, יעול השימוש במצלמות, שיפור הגנה על עדים וענישה עם יותר דגש שיקומי.
מאמץ נגד חדירה של גורמי פשיעה לרשויות המקומיות – חיזוק הבקרה על רשויות, הרחקת גורמי פשע ממכרזים, תגבור מערך התביעה ברשויות, וכן בחינה איך לשפר את ההגנה על נבחרי ציבור והפחתת התלות במימון הפושעים.
חיזוק תשתיות כלליות-חברתיות-קהילתיות – עידוד תעסוקה של גברים ערבים צעירים, פיתוח שירות אזרחי לערבים, חיזוק האמון והשותפות עם החברה הערבית, הפחתת השימוש בכסף מזומן, פעולות בתחום החינוך, שיפור השיטור העירוני, מענה רווחה לצמצום האלימות, תוכניות קהילתיות למניעת אלימות ושיפור שיקום האסירים.
פעולות משלימות – המשך מאמצים לפיתוח כלכלי-חברתי, המשך התוכנית למניעת אלימות במשפחה, נגישות למערכת הבנקאות, וסגירת פרצות בין ישראל ליהודה ושומרון למניעת הברחות.
באוקטובר 2021 הציגו השר לביטחון פנים עמר בר-לב, סגנו יואב סגלוביץ ומנכ"ל המשרד תומר לוטן תוכנית לאומית רב-שנתית לטיפול בנושא, באמצעות כוח משימה מיוחד. תקציב התוכנית עמד על 2.5 מיליארד ש"ח. התוכנית כללה הוספת 800 תקני שוטרים בשנת 2022 וצרוף 200 לוחמי מג"ב לסיוע בפעילות בדרום ובצפון. תוכנית זו הצליחה להוריד את אחוז הרציחות במגזר הערבי ב-16%.
בתחילת כהונתו של איתמר בן גביר במשרד לביטחון פנים הוא עצר את פעילותו של כוח המשימה המיוחד להתמודדות עם הפשיעה במגזר הערבי, ונעצרה העברת התקציבים שיועדו למאבק בפשיעה. בין השאר נפסקו שיתופי הפעולה בין אגפים וגופים ממשלתיים שונים, ודיונים בנושא מניעת פשיעה עם בכירים בחברה הערבית. בתקופתו הגיעה לשיאה רמת הפשיעה במגזר הערבי בישראל.