stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי החוץ של טנזניה
חברות בארגונים בינלאומיים

טנזניה חברה בארגונים בינלאומיים רבים, ביניהם: האיחוד האפריקאי, חבר העמים הבריטי, הקהילייה המזרח-אפריקנית, הנציבות הכלכלית של האומות המאוחדות לאפריקה, ארגון המזון והחקלאות, G77, הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית, הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית, בית הדין הפלילי הבינלאומי, הצלב האדום, הקרן הבינלאומית לפיתוח חקלאי, ארגון העבודה הבינלאומי, קרן המטבע הבינלאומית, ארגון הימאות הבינלאומי, אינמרסט, אינטרפול, הוועד האולימפי הבינלאומי, ארגון ההגירה הבינלאומי, ארגון התקינה הבינלאומי, איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי, המדינות הבלתי-מזדהות, ארגון אחדות אפריקה, הארגון למניעת הפצת נשק כימי, האומות המאוחדות, ועידת האו"ם לסחר ופיתוח, אונסק"ו, נציבות האו"ם לפליטים, איגוד הדואר העולמי, ארגון הבריאות העולמי, הארגון העולמי לקניין רוחני, הארגון המטאורולוגי העולמי, ארגון התיירות העולמי, ארגון הסחר העולמי ועוד.
מזרקות ואלאס

מזרקת ואלאס הממוקמת במונמארטר בפריז
תושבי פריז שותים ממזרקת ואלאס בפריז, ביום הבסטיליה, 1911
מזרקות ואלאס (בצרפתית: Fontaines Wallace) מזרקות שתייה (ברזיות שתיה) מברזל יצוק, שהם סמל ייחודי של פריז, שהרעיון עיצובם והתקנתם שייך ליוצר אוסף וולאס המפורסם, אציל והנדבן האנגלי סר ריצ'רד ואלאס (אנ').
היסטוריה

ריצ'רד ואלאס (1818–1890), לאחר שקיבל ירושה גדולה ב-1870, רצה לתת מתנה לעיר האהובה עליו – פריז. לפריזאים באותה תקופה, לאחר התבוסה של צרפת במלחמת צרפת–פרוסיה היו בעיות כרוניות בגישה למים נקיים. וריצ'רד ואלאס הגה את הרעיון לעזור לתושבי פריז על ידי התקנת רשת של מזרקות שתייה (ברזיות) ברחבי העיר. מערכת אספקת המים של פריז באותה תקופה בוצעה על פי התקנים עוד מתקופת נפוליאון, שארגן עבודות הנדסיות לחפירת תעלות הובלת מי שתייה לפריז נהר סן. אך באותם שנות ה-70 של המאה ה-19, המים בנהר סן היו במצב מזוהם מאוד ואזרחים רבים חוו בעיות עם מי שתייה והיו מקבלים מים ממוביל ומוכר מים שלא היה מספיק לאוכלוסייה הגדלה של העיר.
על מנת לספק גישה רבה יותר למים איכותיים, ריצ'רד ואלאס עיצב מזרקות והזמין סקיצה מהפסל צ'ארלס-אוגוסט לבורג. הנדבן שילם גם עבור היציקה של אצווה ראשונה של מזרקות מברזל יצוק (שתיים עבור כל רובע פריזאי). הוחלט שהם צריכים להיות ממוקמים בשטחים פתוחים של העיר, גבוהים מספיק כדי למצוא אותם בקלות. לצורך כך הם הותקנו בקרות רחובות, בצמתים, על מדרכות רחבות ובכיכרות. בנוסף, הם עוצבו להיות בהרמוניה עם האדריכלות הפריזאית וריהוט הרחוב, מבלי להכניס חוסר איזון לסגנון הכללי של הנוף האורבני. במיוחד זה מה שקובע את צבע המזרקות – ירוק. מיקומן של המזרקות נקבע בהנחיית מהנדס אספקת המים של העיר, מארי פרנסואה יוג'ן בלגרנד.
המזרקות נוצקו על ידי חברת Val d'Osne (על בסיס המזרקות הראשונות ששרדו, עדיין ניתן לראות את חותמת של המפעל הזה). ריצ'רד ואלאס עיצב ארבעה דגמים, בגדלים שונים ובצורות שונות. השימוש בברזל יצוק נבע מהשימוש הנרחב בו באותה תקופה, כמו גם חסכונו, קלות היציקה והחוזק שלו. ואלאס כיסה כמעט את כל עלויות הייצור שלהם. עיריית פריז הקצתה 1,000 פרנק לדגם הגדול ו-450 פרנק לדגם הקיר של המזרקה.
גובה דגם המזרקה הגדולה הוא 2.71 מ' ומשקלו 610 ק"ג. העיצוב שלו נוצר בהשראת מזרקת התמימים הפריזאי המונומנטלי, בעל צורה של ביתן מרובע מקושת, מעוטר בתבליטים המתארים נימפות, טריטונים ויצורי ים מיתיים אחרים. על הבסיס המתומן של הגרסה הגדולה של מזרקת ואלאס מצויות ארבע קריאטידות, המחזיקים בידיהן המורמות צריח כיפה מעוטר בדולפינים. פסלי הקריאטידות כולם שונים ומסמלים ארבע תכונות: טוב לב (צרפתית: bonté), מתינות (צרפתית: simplicité), רחמים (צרפתית: charité) ופיכחון (צרפתית: sobriété). כרגע נותרו בפריז 65 מזרקות מסוג זה. בנוסף, שרדו שתי מזרקות קטנות בצורת רוטונדה, ורק מזרקת קיר אחת, מעוטרת בסגנון הרנסאנס, המכונה "הקונכייה" ברחוב Geoffroy-Saint-Hilaire.
ארבע קריאטידות
היסטוריה > פרטים על ארבע דגמי מזרקות

דגם גדול: 2.71 מ', 610 ק"ג
דגם מותקן בקיר הבניין: 1.96 מ', 300 ק"ג
דגם קטן: 1.32 מ', 130 ק"ג
דגם עם עמודים: 2.50 מ', קצת יותר מ-500 ק"ג
מזרקת ואלאס מדגם גדול בכיכר סן סולפיס ברובע השישי של פריז.
מזרקת ואלאס מדגם המותקנת בתוך קיר של בניין.
מזרקת ואלאס מדגם הקטן, ב-Pasteur boulevard 35, פריז.
מזרקת ואלאס מדגם עם עמודים, ברחוב Rémusat, כיכר ברצלונה, פריז
היסטוריה > מזרקות בעת המודרני

המזרקות צוידו במקור בשני כוסות ברזל על שרשרת, שהוסרו ב-1952 מסיבות היגייניות. ריצ'רד ואלאס גם הגה את הרעיון של מזרקות שתייה מובנות בבתים. מספר לא מבוטל של מזרקות אבדו באופן בלתי הפיך במהלך הכיבוש הגרמני של צרפת במהלך מלחמת העולם השנייה, שכן הן הוחרמו והותכו לצורכי הוורמאכט. כיום נותרו בפריז 108 מזרקות ואלאס (88 גדולות והשאר בצורות אחרות). הם פועלים במהלך השנה, מ-15 במרץ עד 15 בנובמבר. מזרקות ישנות ודגמים מודרניים יותר נצבעות גם בצבעים אחרים (אדום עז או סגול).
צורתה היפה של המזרקה תרמה להתפשטותה ברחבי ערי צרפת ומדינות אחרות בעולם. בפרט, עותקי מזרקות ואלאס הותקנו בשווייץ, גרמניה, גאורגיה, קנדה, דרום אפריקה, ארצות הברית, ספרד, ישראל, רוסיה.
מזרקות ואלאס בישראל

בישראל קיימות שתי מזרקות ואלאס:
בכיכר פריז, בחיפה
ברחוב בן יהודה, בירושלים.
בכיכר פריז, בחיפה
ראו גם

עמוד פרסום
הערות שוליים

↑  "מזרקת ואלאס בלב ירושלים", מתנה של איש עסקים צרפתי, פרוספר אמויאל לתושבי ירושלים
סכיזופרניה פרנואידית

| --- | --- |
 תחום:  פסיכיאטריה 
 תסמינים:  הזיה 
 טיפול:  (E)-chlorprothixene 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D012563
 סיווגים
 ICD-10:  F20.0 
 
סכיזופרניה פרנואידית היא הפרעה נפשית המוגדרת כתת-סוג של סכיזופרניה, על פי ספר האבחנות הפסיכיאטריות האמריקאי 4-DSM. זהו הסוג הנפוץ ביותר של סכיזופרניה ברוב חלקי העולם. אדם הלוקה בהפרעה זו מאופיין לעיתים קרובות במחשבות שווא פרנואידיות קבועות יחסית ותכופות. לעיתים קרובות הן מלוות בהזיות, בעיקר של שמיעה, ובהפרעות בתפיסה. כמו כן נפוצים הפרעות ברגש (רגשות לא מאוזנים או שטחיים ולא תואמים), ברצייה ובמוטיבציה, בדיבור ותסמינים קטטוניים. ב 5-DSM התבטלה החלוקה של הסכיזופרניה לתת סוגים, וסכיזופרניה פרנואידית לא עומדת כתת-קטגוריה בפני עצמה, אלא נכללת בקטגוריה הכללית של סכיזופרניה.
התמונה הקלינית

הסכיזופרניה הפרנואידית מאופיינת בהיסטוריה של יחסים בינאישיים בעייתיים המלווים בחשדנות.[דרוש מקור] התסמינים העיקריים הם, בין היתר, מחשבות שווא פרנואידיות ואבסורדיות, לרוב בנושאים כגון רדיפה או גדלות. העלילות יהיו לעיתים קרובות יוצאות דופן. אל מחשבות השווא מתלוות פעמים רבות גם הזיות, בדרך כלל של שמיעה או ראייה.
מיקוד החשיבה וההתנהגות בנושאי הרדיפה או הגדלות יוצר עבור האדם "מבנה פרנואידי" פתולוגי, שמטרתו עשויה להיות סיפוק תחושת זהות, חשיבות וסדר בעולם, או מנגנון הגנה מפני תכנים חרדתיים פנימיים או חיצוניים. בדרך כלל תראה רמת הסתגלות טובה יותר אצל הלוקים בסכיזופרניה פרנואידית לעומת הלוקים בסכיזופרניה מסוג אחר. עם זאת, לעיתים אריגתם של הרהורי השווא וההזיות במבנה פרנואידי גורמת לאובדן שיקול דעת ביקורתי ולהתנהגויות מוזרות ולא צפויה.
המהלך של סכיזופרניה פרנואידית יכול להיות אפיזודי עם החלמה חלקית או מלאה, או כרוני. במקרים הכרוניים, הסימפטומים הסוערים יכולים להתמיד במשך שנים וקשה יהיה להבחין באפיזודות נפרדות. תחילת המחלה נוטה להיות בגיל מאוחר יותר מאשר בסוגי הסכיזופרניה האחרים (ההבפרנית והקטטונית).
הפרוגנוזה של סכיזופרניה פרנואידית נחשבת כטובה יותר, בהשוואה לסוגי הסכיזופרניה האחרים, עקב היכולת לתפקד באופן עצמאי בחיי היומיום ובתחום המקצועי.
אפידמיולוגיה

הסכיזופרניה הפרנואידית היא הסוג השכיח ביותר של סכיזופרניה ברוב חלקי העולם. קיימת מחלוקת בנוגע לשכיחותה של הסכיזופרניה הפרנואידית בחברות לא מערביות. חלק מן המחקרים מצביעים על שכיחות נמוכה יותר בחברות אלו. בניגוד לכך, מחקרים אחרים מצביעים על שכיחות גבוהה של סכיזופרניה פרנואידית במדינות לא מערביות (כגון, אפריקה). כמו כן, נטען בספרות כי סכיזופרניה פרנואידית נפוצה יותר בחברות משכילות, אך טרם הצטברו מספיק ראיות לכך. המחקר הראה עלייה בשיעורי הסכיזופרניה הפרנואידית במהלך השנים 1930-1950 בפינלנד ובנורווגיה.
תוכן מחשבות השווא הפרנואידיות הוא תלוי-תרבות ואף יכול להשתנות עם השינויים התרבותיים. חוקרים רבים עדיין בוחנים האם בתרבויות שבהם נהוג להיות יותר חשדני, להראות חוסר אמון ולהיות בעל חשיבה פרנואידית, יש יותר סימפטומים של סכיזופרניה פרנואידית. שאלה זו עדיין נותרה פתוחה.
בדומה לסכיזופרניה באופן כללי, גם בסכיזופרניה פרנואידית נמצא קשר בין עונת הלידה לבין שכיחות ההפרעה. נמצא כי שכיחות ההפרעה גבוהה יותר במקרים של לידה בסוף החורף או בתחילת האביב.
אטיולוגיה

מחקרים אשר עסקו באטיולוגיה של הסכיזופרניה הפרנואידית התייחסו בין היתר לגורמים גנטיים וביוכימיים.
אחת ההשערות בנוגע לאטיולוגיה קשורה לפעילות הנוירוטרנסמיטור דופמין (תיאורית הדופמין). תאוריה זו מציעה כי מחשבות השווא בסכיזופרניה הפרנואידית קשורות לפעילות יתר של דופמין בתאי מח באזור ההיפוקמפלי (CA1). אזור זה אחראי בין היתר לשמירה על יציבותן של אמונות מציאותיות. אחת ההוכחות בנוגע לתיאורית הדופמין היא העובדה כי תרופות אנטי פסיכוטיות אשר חוסמות את פעילות היתר של הדופמין מצליחות להפחית את מחשבות השווא.
אחת השיטות שננקטו על מנת להבין את האטיולוגיה העומדת בבסיסה של הסכיזופרניה הפרנואידית היא השוואה בין סכיזופרניה פרנואידית לבין סכיזופרניה שאינה פרנואידית. אחת ההשערות שנבחנו, ושעדיין נבחנת, היא שקיימים ביניהן הבדלים משמעותיים ושבעצם מדובר בשתי הפרעות מובחנות. ישנן מספר הוכחות להשערה זו. הראשונה היא שהמועדות ללקות בהפרעה בקרב בני משפחה של הלוקים בסכיזופרניה שאינה פרנואידית גבוהה בצורה משמעותית לעומת קרובי משפחה של הלוקים בסכיזופרניה פרנואידית. מועדותם של האחרונים דומה לזו של האוכלוסייה הכללית. הוכחה נוספת קשורה לפעילות גבוהה של הנוירוטרנסמיטור נוראפינפרין באזורים מסוימים במח אצל הלוקים בסכיזופרניה פרנואידית, בניגוד ללוקים בסכיזופרניה שאינה פרנואידית. למרות ההוכחות, עדיין טרם ברור אם מדובר בשתי הפרעות מובחנות או לא.
אבחנה

תת הסוג סכיזופרניה פרנואידית מאובחן לפי אמות המידה הבאות (בהתבסס על ה-DSM וה-ICD-10):
מחשבת שווא אחת או יותר או הזיות שמיעתיות המופיעות לעיתים קרובות.
אלו הבאים אינם בולטים: דיבור לא מאורגן, התנהגות לא מאורגנת או קטטונית ורגש שטוח או לא תואם.
ייתכנו מחשבות שווא כמעט מכל סוג (לדוגמה, קנאה, דלוזיות בנושאים דתיים, או סומטיזציה), אך האופייניות ביותר הן מחשבות שווא של שליטה, של השפעה או של פסיביות ומחשבות רדיפה מסוגים שונים.
מחשבות השווא יכולות להיות מרובות, אך בדרך כלל הן מאורגנות סביב נושא אחד קוהרנטי. ההזיות בדרך כלל קשורות לנושא המאפיין את מחשבות השווא.
האבחנה של תת-הסוג סכיזופרניה פרנואידית מבוססת על האבחנה של סכיזופרניה. להלן האבחנה לפי ה-DSM:
תסמינים אופייניים : שניים או יותר מן התסמינים שלהלן, כשכל אחד מהם קיים במשך חלק ניכר מן הזמן בתקופה של חודש ימים (או פחות, בטיפול מוצלח):
מחשבות שווא.
הזיות.
דיבור לא מאורגן (כגון אובדן קשר תכוף או דיבור סתום).
התנהגות מאוד לא מאורגנת או קטטונית.
תסמינים שליליים, כגון רידוד רגשות, אלוגיה (דיבור מועט, או מיעוט תוכן רעיוני), או היעדר רצייה (חסך ברצון או היעדרו).
ליקוי תפקודי חברתי/תעסוקתי: במשך חלק ניכר מן הזמן שחלף מאז התפרצות ההפרעה, רמת התפקוד בתחום עיקרי אחד או יותר, כגון עבודה, יחסים בין-אישיים או דאגה לצרכים האישיים, נופלת במידה ניכרת מזו שהושגה לפני התפרצות ההפרעה (או אם ההתפרצות חלה בילדות או בגיל ההתבגרות, אי יכולת להגיע לרמה הצפויה של הישגים ביחסים בין-אישיים, בלימודים או בעבודה).
משך: סימנים מתמשכים להפרעה מתמידים לפחות במשך שישה חודשים. תקופה זו של שישה חודשים צריכה לכלול לפחות חודש אחד של תסמינים (או פחות, בטיפול מוצלח) המתאימים לאמת מידה א' (דהיינו, תסמינים של שלב פעיל), ועשויה לכלול תקופות של תסמינים מבשרי מחלה או שרידיות אלה, סימני ההפרעה יכולים להתבטא בתסמינים שליליים בלבד או בשניים או יותר מן התסמינים המפורטים באמת מידה א', בצורה ממותנת (למשל אמונות מוזרות, התנסויות תפיסה יוצאת דופן).
שלילת הפרעה סכיזואפקטיבית והפרעת מצב רוח : הפרעה סיכוזואפקטיבית והפרעת מצב רוח עם מאפיינים פסיכוטיים נשללו כי
לא הופיעו במקביל לתסמיני השלב הפעיל כל אירועי דיכאון קשה, מאניה, או תערובת של השניים.
אם הופיעו אירועי מצב רוח במקביל לתסמיני השלב הפעיל, המשך הכולל שלהם היה קצר למשך התקופה הפעילה ולמשך התקופה השרידית.
שלילת שימוש בחומרים/מצב רפואי כללי: השיבוש אינו נובע מהשפעותיו הפיזיולוגיות הישירות של חומר כלשהו (כגון סם מסוכן או תרופה) או ממצב רפואי כללי.
קשר להפרעת התפתחות רחבת היקף: אם יש היסטוריה של אוטיזם קלאסי או הפרעת התפתחות רחבת היקף אחרת, תינתן גם אבחנה של סכיזופרניה רק אם קיימים במובהק גם הרהורי שווא או הזיות במשך חודש אחד לפחות (או פחות בטיפול מוצלח).
אבחנה > אבחנה מבדלת

יש לשלול פסיכוזות כתוצאה מכפיון (אפילפסיה) או משימוש בסמים.
יש לזכור שמחשבות שווא יכולות להיות נפוצות או נורמטיביות בקרב אנשים מארצות או מתרבויות מסוימות.
אבחנה > סימפטומים

דוגמאות לסימפטומים הפרנואידיים השכיחים ביותר הן:
מחשבות שווא של רדיפה, יחס, מעמד מרומם, שליחות מיוחדת, שינוי גופני או קנאה.
הזיות שמיעה של קולות המאיימים על החולה או מצווים עליו; הזיות שמיעה ללא ביטוי מילולי, כמו: שריקות, צחוק או המהום.
הזיות של ריח, של טעם, של תחושות גוף מיניות או אחרות; ייתכנו גם הזיות ראייה, אך נדיר שהן השולטות.
תיתכן הפרעת חשיבה ברורה בשלבים החריפים של המחלה, אך היא אינה מונעת תיאור בהיר של מחשבות שווא או של הזיות טיפוסיות.
הרגש פחות קהה מאשר בצורות אחרות של סכיזופרניה, אך דרגה קלה של חוסר מותאמות היא שכיחה כמו גם הפרעות ברגש, כגון: רגזנות, כעס פתאומי, פחד וחשדנות. בנוסף, מחשבות שווא של רדיפה יכולות לגרום להתנהגות אובדנית והצירוף של מחשבת שווא של רדיפה יחד עם מחשבת שווא של שליטה וכעס, יכולה להוביל את האדם להתנהגות אלימה.
טיפול > טיפול תרופתי

הטיפול הבסיסי בסכיזופרניה פרנואידית, ובסכיזופרניה בכלל, הוא הטיפול בתרופות אנטי פסיכוטיות. שיקולים שונים מנחים את המטפל בבחירת התרופה. לעיתים המטופל לא מגיב לתרופה מסוימת, ויהיה צורך בהחלפת תרופה אחת באחרת. נדרשת תקופה מסוימת עד להתאמה אופטימלית של סוג התרופה והמינון הנכון. תופעות הלוואי של התרופות גם הן נלקחות בחשבון בבחירת התרופה המתאימה.
קיימות שתי קבוצות עיקריות של תרופות לטיפול בסכיזופרניה: תרופות אנטי פסיכוטיות מדור ראשון, ותרופות אנטי פסיכוטיות מדור שני. קיימות שתי טענות מרכזיות בנוגע לתרופות מהדור השני: שהן גורמות לפחות תופעות לוואי, ושהן מטפלות גם בסימפטומים שליליים, בניגוד לתרופות מהדור הראשון. אף על פי שחוקרים רבים מצדדים בטענות הנ"ל, יש אנשי מקצוע המביעים הסתייגות. בשלב זה הטענות עדיין נחקרות.
טיפול > פסיכותרפיה פסיכודינמית

שני האתגרים המרכזיים בטיפול מסוג פסיכותרפיה פסיכודינמית בסכיזופרניה פרנואידית הם:
השגת אמון- במקרה של סכיזופרניה פרנואידית קיים קושי ברכישת אמונו של המטופל, בשל חוסר האמון הבסיסי והחשדנות המאפיינים את ההפרעה. במקרה כזה עמדת המטפל צריכה להיות כנה ותומכת, והתקשורת אמורה להיות ישירה, פתוחה וקונקרטית. פירושים בנוגע לחוסר האמון ומקורותיו עלולים להיות בעייתיים.
מחשבות שווא פרנואידיות- על פי התאוריה הפסיכודינמית, מחשבות השווא מטרתן להגן ולהפחית חרדה. הן מהוות ניסיון לתת משמעות וסדר למציאות. מטרת המטפל היא לאתגר מחשבות שווא אלו, לנסות לראות מה מפעיל אותן ולהימנע ממצבים המעוררים אותן.
באופן כללי, קיימת מחלוקת בנוגע ליעילות טיפול מסוג פסיכותרפיה פסיכודינמית במקרה של סכיזופרניה. המצדדים בשימוש בטכניקה זו מציעים דגשים שיש לשים לב אליהם בטיפול באוכלוסייה זו. דגשים אלה כוללים בין היתר מעורבות רבה יותר של המטפל בחיי היום יום של המטופל, לעומת טיפול פסיכודינמי רגיל. לעיתים מעורבות זו כוללת הגבלת התנהגויות מסוימות של המטופל, ייצוג המציאות עבורו, בניית סדר יום, ויצירת קשר טיפולי חזק ומשמעותי כנגד מחשבות השווא. המוקד הוא בהווה ובפתרון בעיות יומיומיות באופן ישיר. ישנו דגש על לימוד היחס בין סיבה לתוצאה וכן לימוד מיומנויות בינאישיות.
כאשר מטפלים בהפרעה בטכניקות פסיכודינמיות, לרוב הן משולבות עם טיפול תרופתי.
טיפול > טיפול קוגניטיבי התנהגותי

טכניקות קוגניטיביות התנהגותיות (באנגלית: CBT - Cognitive Behavioral Therapy) המשמשות, בין היתר, לטיפול בדיכאון ובחרדה, נמצאו יעילות גם בטיפול בסימפטומים פסיכוטיים. במקרה של סכיזופרניה פרנואידית, מחשבות השווא הפרנואידיות של המטופל נבחנות ומאותגרות. המטרות העיקריות הן ללמד את המטופלים לזהות ולנטר את המחשבות וההנחות שלהם בסיטואציות מסוימות, ולאחר מכן להעריך ולתקן מחשבות והנחות אלו באמצעות ראיות אובייקטיביות חיצוניות. אתגור מחשבות השווא ובחינת המציאות יכולים לעזור למטופל לחשוב על מחשבות אלטרנטיביות, מציאותיות יותר. אם ההפרעה כוללת גם הזיות, מתמודדים איתן באמצעות בחינת מציאותן, פיתוח אסטרטגיות התמודדות עם ההזיות, והבניה של הסברים אלטרנטיביים אליהן.
טיפול > טיפול משפחתי

בהתאם לגישה ההולכת ורווחת בנוגע לטיפול מערכתי, המשלב את סביבת המטופל בטיפול, התערבויות ברמה המשפחתית הפכו לאחת האופציות בטיפול בסכיזופרניה. טיפול משפחתי נמצא קשור לירידה בשיעור הישנות המחלה והאשפוז החוזר, וכן לשיפור בתפקוד החברתי. קיימים סוגים שונים של טיפולים משפחתיים, ביניהם:
סדנאות חינוכיות בשיתוף פעולה עם אנשי צוות שונים אשר עוסקות, בין השאר, באבחנה, סימפטומים, שכיחות, תרופות, תפקיד המשפחה ביצירת סביבה מפחיתת לחץ ועוד.
מפגשים רב משפחתיים, יחד עם אנשי צוות שונים. המטרה במפגשים אלו היא לעודד את המשפחות לשתף בחוויותיהן ובניסיונן.
טיפול משפחתי התנהגותי. הטיפול מתבצע בבית המטופל, בדרך כלל בשלבים הראשונים של התפתחות ההפרעה. מטרתו העיקרית היא ללמד את המשפחה לרכוש מיומנויות להתמודדות עם הסכיזופרניה, להפחית לחץ במשפחה על ידי שיפור מיומנויות תקשורתיות, וכן ללמוד שיטות לפתרון בעיות ולהשגת מטרות בדרך של שיתוף פעולה. המחקר מראה כי הטיפול המשפחתי-התנהגותי קשור לירידה בדחייתו של המטופל על ידי משפחתו וכן לפחות חיכוכים משפחתיים.
ראו גם

סכיזופרניה
פרנויה
הפרעת אישיות פרנואידית
הערות שוליים

↑  פרק 12: הסכיזופרניות והרהורי שווא, אגודת הסטודנטים, המכללה האקדמית עמק יזרעאל
↑  Tarry, E.F.(1981).The epidomiology of paranoid schizophrenia.Schizophrenia Bulletin, 7(4), 588-593
↑  Krieckhaus, E.E., Donahoe, J.W., & Morgan, M.A. (1992). Paranoid schizophrenia may be caused by dopamine hyperactivity of CA1 hippocampus. Biological Psychiatry, 31(6), 560-570.
↑  Kendler, K.S., & Davis, K.L. (1981). The genetic and biochemistry of paranoid schizophrenia and other paranoid psychoses. Schizophrenia Bulletin, 7(4), 689-709.
↑  Edlinger, M., et al. (2009). Factors influencing the choice of new generation antipsychotic medication in the treatment of patients with schizophrenia. Schizophrenia Research, 113, 246-251.
↑  Leucht, S., Wahlbeck, K., Hamann, J., & Kissling, W. (2003). New generation antipsychotics versus low-potency conventional antipsychotics: A systematic review and meta-analysis. The Lancet, 361, 1581-1589
↑  Shemberg, K.M., & Leventhal, D.B. (1984). Conceptualization and treatment of paranoid schizophrenia: a deficit discontinuity view. Psychotherapy, 21(3), 370-378.
↑  Hagen, R., & Nordahl, H.M. (2008). Behavioral Experiments in the treatment of paranoid schizophrenia. Cognitive and Behavioral Practice, 15, 296-305
↑  Anderson, C. M., Reiss, D. J., & Hogarty, G. E. (1986). Schizophrenia and the family. New York: Guilford.
↑  Fallon, I. R. H., Boyd, J. L., & McGill, C. W. (1984). Family care of schizophrenia: A problem-solving approach to the treatment of manual illness. New York: Guilford.
↑  Mueser, K.T., et al. (2001). Family treatment and medication dosage reduction in schizophrenia: Effects on patient social functioning, family attitudes, and burden. Journal of Consulting and Clinical Psychology, 69(1), 3-12.
| פסיכולוגיה |
| --- | --- | --- |
פסיכולוג • פסיכותרפיה • פילוסופיה של הפסיכולוגיה
| ענפי מחקר | פסיכוביולוגיה • קוגניטיבית • התפתחותית • חברתית • אישיותית • השוואתית • פסיכופתולוגיה • פסיכופיזיקה • פסיכובלשנות • פסיכולוגיה אבולוציונית • נוירופסיכולוגיה  • פסיכולוגיה תרבותית • פסיכולוגיה בין תרבותית • ראו גם: פסיכיאטריה |  |
| תחומי עיסוק | קלינית • חינוכית • ארגונית/תעסוקתית • שיקומית • רפואית • משפטית • צבאית • ספורט |  |
| אסכולות | סטרוקטורליזם • פונקציונליזם • פנומנולוגיה • פסיכואנליזה • אינדיבידואלית • הומניסטית • ביהביוריזם • אקזיסטנציאליזם • גשטלט • פסיכולוגיה חיובית • פסיכודינמיקה |  |
| מושגים כלליים | תודעה • תפיסה • לא-מודע • זיכרון • למידה • רווחה נפשית • הפרעה נפשית •  טראומה נפשית • מבחני אישיות • אינטליגנציה • מיינד • רגש |  |
הקטגוריה "פסיכולוגיה" במיזמים אחרים של קרן ויקימדיה: ויקימילון • ויקיספר • ויקיציטוט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph1253690 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
חוק זכויות נפגעי עבירה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  21 במרץ 2001
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ו באדר ה'תשס"א
 גוף מחוקק:  הכנסת החמש עשרה
 תומכים:  22
 מתנגדים:  0
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1782, עמ' 183
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרדי המשפטים וביטחון פנים
 מספר תיקונים:  14
 נוסח מלא:  חוק זכויות נפגעי עבירה, התשס"א-2001
 
חוק זכויות נפגעי עבירה, התשס"א-2001, נועד להגדיר את זכויותיהם של מי שנפגעו מעבירות פליליות, במהלך ההליך הפלילי החל בשלב החקירה, דרך התביעה, המשפט וגזר הדין. מטרתו להגן על כבודו כאדם, בלי לפגוע בזכויותיהם על פי דין של חשודים, נאשמים ונידונים. החוק מחיל את עצמו על הדין הפלילי. בשנת 2017 פרסמה נשיאת בית המשפט העליון אסתר חיות, "נוהל סדרי דין להעדת קטין נפגע עבירת מין" שסימנו: 1-17. בשנת 2018 הכיל לראשונה נשיא בית הדין הצבאי הגבוה לערעורים, האלוף דורון פיילוס, את חוק זכויות נפגעי עבירה על הדין הצבאי. בעקבות פסק הדין התקדימי הכנסת אישרה תיקון חקיקה, לפיו חוק נפגעי עבירה יוחל בצה"ל.
היסטוריה חקיקתית

עד 1800 לערך, היוו הקורבן והנאשם את שני צדדי ההליך המשפטי. מצב זה השתנה בעקבות התפתחות התפיסה כי הנאשם והעבירה פוגעים למעשה באינטרס הציבורי ועל-כן האינטרס הפרטי נזנח. עם חקיקת חוק זכויות נפגעי עבירה, השתנה המצב (בארץ) והנפגע שעד אותה עת שימש לכל היותר עד להשגת ראיות, קיבל זכויות מסוימות וקיבל מעמד (גם אם מוגבל) בצד התובע.
חקיקת החוק הונמקה במספר דרכים. ראשית, יש הגורסים כי מדובר במחויבותה החברתית של המדינה משנכשלה להגן על הנפגע מבעוד מועד מפני הנאשם. כמו כן, ניתן נימוק תועלתני בדבר חשיבות ההכרה בקורבן ובשיתוף הפעולה בינו לבין המדינה על-מנת למגר את העבריינות .
לצד נימוקים אלה, קיימים נימוקים המתבססים על זכותו של האדם לכבוד. הבטחת הזכות להליך הוגן - פרוצדורלית ומהותית - תבטיח את זכותו של הנפגע לכבוד כאדם. הבטחת זכויות זו אף עשויה למנוע השפלה במהלך ההליך - חוויית "הקורבנות המשנית".
הזכויות המנויות בחוק

החוק קובע שורה של זכויות להן זכאים נפגעי עבירה במהלך ההליך הפלילי. זכויות אלה כוללות את:
הזכות להגנה פיזית - גם הנפגע וגם קרוביו זכאים להגנה שהמדינה צריכה לספק, מכורח ההבנה כי גם לאחר ביצוע העבירה הנפגע עלול להיות בסיכון לפגיעה על רקע נקמה.
הזכות לחסיון בדבר פרטיו האישיים של נפגע העבירה.
הזכות לעיון בכתב האישום
הזכות לקבל הגנה
הזכות לקבל מידע על ההליך הפלילי - לנפגע שהתלונן והוביל לפתיחת הליך פלילי נגד נאשם, הזכות לדעת היכן עומד ההליך ואם מתרחשים בו שינויים מהותיים, לדוגמה אם התביעה מחליטה לסגור את התיק ואם הפוגע עתיד להשתחרר ממעצר.
הזכות להבעת עמדה באשר להליך הפלילי המתקיים כנגד הנאשם - הנפגע זכאי להביע את עמדתו בנושאים שונים הקשורים להליך הפלילי, למשל להתנגד לבקשת הפוגע לעכב את ההליך הפלילי או להתנגד לשחרור מוקדם ממאסר (במקרים של נפגעי מין או אלימות).
זכות הגשת ערר נגד סגירת התיק הפלילי - נפגע העבירה יכול להגיש ערר בתוך 60 יום מקבלת ההודעה על סגירת התיק של הפוגע שלו.
מלבד זכויות אלה, קובע החוק גם הוראות באשר לניהול חקירת הקורבן, בכלל זה:
זכותו של קורבן עבירה מינית שלא להיחקר באשר לעברו המיני אלא אם כן חיוני הדבר לאותה חקירה ספציפית, זכותו של הקורבן לנוכחות מלווה בזמן החקירה עצמה ואף בדיונים בדלתיים סגורות.
אפשרות נוספת שנפגע העבירה זכאי לה היא דרישת פיצויים מהפוגע בעבור הנזק שנגרם לו, פיזי, נפשי או אחר, כתוצאה מהעבירה שבוצעה כלפיו.
כמו כן, קובע החוק כי יוקמו יחידות סיוע בפרקליטות המדינה והמחוזות וימונו שוטרים אחראיים במשטרת ישראל, כדי לאכוף את זכויותיהם של נפגעי העבירה.
בתיקון 15 לחוק נקבע שערכת אונס תישמר למשך 50 שנה.
ביקורת על החוק

מאז חקיקת החוק התגברה הביקורת באשר לתוכנו של החוק ויעילותו . המבקרים טוענים כי לא ניתן מענה סוציאלי במסגרת החוק בדמות פיצוי לנפגעים או זכות לקבל שירותי סיוע ושיקום. דרישות באשר להחמרת הענישה עם הנאשם והקלה בענישתם של קורבנות שהתמודדו עם הפוגע, כדוגמת כרמלה בוחבוט, לא נכללו מעולם בחוק. כמו כן, עולה הטענה שעל אף שנשמע קולו של הקורבן, אין לו השפעה ממשית על התנהלות ההליך - הזכות להבעת עמדה למשל ניתנת לעיתים באופן טלפוני יום לפני הדיון כאשר לנפגע דקות ספורות לגבש ולהביע את עמדתו.
לקריאה נוספת

אורי ינאי, "נפגעי עבירה בישראל: הוצאות כספיות שנגרמו עקב העבירה", ביטחון סוציאלי, 68, 25 (2005).
הערות שוליים

↑  אלוף דורון פיילס – נשיא בית המשפט הצבאי הגבוה לערעורים, פסק דין ל בית המשפט הצבאי לערעורים, באתר עיתון במחנה, צה"ל (ארכיון)
↑   עומדים לצד נפגעי העבירה, באתר צה"ל, 17 ביולי 2018
↑  הדר דנציג-רוזנברג ודנה פוגץ','"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'‏הדור הבא של זכויות נפגעי עבירה: הזכות החוקתית להליך הוגן, עיוני משפט לו(3), תשע"ה.
↑  הצעת החוק נפגעי זכויות עבירה, תשס"א - 2001, ה"ח תשס"א 2978.
↑  הדר דנציג-רוזנברג ודנה פוגץ', לעיל ה"ש 2, בעמ' 36.
↑  מידע למתלונן - ערר על סגירת תיק, באתר השירותים והמידע הממשלתי, ‏ינואר 2020
↑  שי שקד, זכויות נפגעי עבירה - דרישת פיצויים מהפוגע, באתר דין – עורכי דין ומידע משפטי בישראל. ‏אפריל 2019
↑  חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון מס' 15), התשפ"ב–2022
↑  איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית בישראל חוק וצדק - דו"ח שנתי (2007).
↑  ע"פ 6353/94 כרמלה בוחבוט נ' מדינת ישראל, מט (3) 647, 647–648 (1995).
↑  הדר דנציג-רוזנברג ודנה פוגץ', בעמ' 28.
תזמורת אנדלוסאלם

| --- | --- |

 מקום הקמה:  בית שמש, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2010
 סוגה:  מוזיקה מזרחית, מוזיקה ערבית, מוזיקה אנדלוסית, מוזיקה צפון אפריקאית
 שיתופי פעולה בולטים:  יחיאל נהרי, ליאור אלמליח, בנג'מין בוזגלו, שמעון סיבוני
 andalusalam.com
תזמורת אנדלוסלאם היא תזמורת ישראלית, המבצעת מוזיקה אנדלוסית שמקורה במרוקו ובספרד המוסלמית של המאה ה-10 וה-11, ונשתמרה בקרב יהודי צפון אפריקה.