מרדכי עקיבא פרידמן
הערות שוליים

↑  פרס ישראל תשע"ט - לחוקר הגניזה הקהירית פרופ' מרדכי עקיבא פרידמן, באתר "סרוגים", 28 במרץ 2019
↑  (Jewish Marriage in Palestine: a Cairo Geniza Study/ Volume I: The Kettuba Traditions, Volume II: The Kettuba Texts; Tel Aviv: Tel Aviv University & Jewish Theological Seminary of America1980-1981)
↑  La Ketouba de Cologne: Un contrat de mariage juif à Antinoopolis / C. Sirat, P. Cauderlier, M. Dukan and M. A. Friedman ((Papyrologica Coloniensia XII), Opladen, Germany (Westdeucher Verlag) 1986.
↑  ריבוי נשים בישראל: מקורות חדשים מגניזת קהיר (מוסד ביאליק, אוניברסיטת תל אביב, ירושלים, תשמ"ו)
↑  ראו למשל, מ"ע פרידמן, 'קטעים חדשים של שאלות ותשובות הרמב"ם', מחקרי עדות וגניזה (ספר היובל לכבוד ש"ד גויטיין), ירושלים תשמ"א, עמ' 109–120; 'מקורות חדשים מן הגניזה לתקופת הצלבנים ולבית הרמב"ם', קתדרה, 40 (תשמ"ו), עמ' 63–82; 'הרחקת הנידה והמינות אצל הגאונים, הרמב"ם ובנו ר' אברהם על-פי כתבי גניזת קהיר' Maimonidean Studies, I (1990),, עמ' 1–21 (בחלק העברי); 'קטעים חדשים מן הגניזה משו"ת הרמב"ם (עם מילואים לשו"ת הנדפסות)', חקרי עבר וערב מוגשים ליהושע בלאו, תל אביב - ירושלים תשנ"ג, עמ' 443–462; 'רשימות תלמיד בבית מדרש הרמב"ם באמונות ודעות ובהלכה', תרביץ, סב (תשנ"ג), עמ' 523-585; 'שני כתבים מימוניים — מכתב מאת הרמב"ם אל ר' שמואל החכם ואיגרת ברכה אל הרמב"ם לרגל נישואיו', בתוך: מאה שערים ― עיונים בעולמם הרוחני של ישראל בימי הביניים לזכר יצחק טברסקי (ערכו: ע' פליישר, י' בלידשטיין, כ' הורוביץ, ד' ספטימוס), ירושלים תשס"א, עמ' 191-221; 'הרמב"ם, זוטא והמוקדמים – סיפורם של שלושה חרמות', ציון, ע (תשס"ה), עמ' 473–527.
↑  'הרמב"ם "רייס אליהוד" (ראש היהודים) במצרים', ספר יובל ליעקב בלידשטיין.
↑  'רשימות תלמיד בבית מדרש הרמב"ם באמונות ודעות ובהלכה', תרביץ, סב (תשנ"ג), עמ' 523–585.
↑  'מחלוקת לשם שמים – עיונים בפולמוס התפילה של ר' אברהם בן הרמב"ם ובני דורו', תעודה, י (תשנ"ו), עמ' 245–298; 'משא ומתן בין חכם מתימן לר' אברהם בן הרמב"ם על כסף הכתוּבּה ועל סמכות המסורת', תעודה יד (תשנ"ח), עמ' 139–190; 'על שו"ת הראב"ם ובני דורו שמן הגניזה', בר-אילן, כו-כז [מוגש לכבוד פרופ' יצחק דב גילת] (תשנ"ה), עמ' 259–276; 'התנגדות לתפילה ולמנהגי תפילה ארץ-ישראליים בשאלות ותשובות שמן הגניזה (מתשובותיו של ר' יוסף ראש הסדר)', כנסת עזרא – ספרות וחיים בבית הכנסת, אסופת מאמרים מוגשת לעזרא פליישר, ירושלים תשנ"ה, עמ' 96–201 ; Responsa of R. Abraham Maimonides from the Cairo Geniza: A Preliminary Review", PAAJR, LVI (1990), 29-49; זעקת שבר על ביטול אמירת הפיוטים – בקשה לפנות לסולטאן, פעמים 78 (תשנ"ט), עמ' 128–147.
↑  הרמב"ם המשיח בתימן והשמד (יד יצחק בן-צבי, ירושלים תשס"ב)
↑  ספר הודו א', עמ' ט"ו.
↑  ספר הודו א', עמ' י"ב - י"ד.
↑  לפרטים נוספים ראו בערך: שלמה דב גויטיין, פרק משנה: על סוחרי הודו.
↑  הדפסה שנייה של המהדורה האנגלית, יצאה לאור, בשני כרכים ובכריכה רכה, בשנת 2011.
↑  בספר הודו א', עמ' י"ז, כותב פרידמן: "מסיבות שונות הכתוב בזה אינו בהכרח בצלמו ובדמותו של הכתוב בזה והוא עשוי גם להשלים או להאיר את הדברים בגון אחר".
↑  לכל סוחר הוקדש כרך נפרד, ראו פירוט בפרק: ספרים שכתב.
↑  ספר הודו ד', חלק א', נכתב על ידי פרידמן בלבד. ספר הודו ד', חלק ב', נכתב על ידי גויטיין, פרידמן ובסיועו של אמיר אשור.
↑  ספר הודו א', עמ' 11 - 12.
↑  למשל, ההלכה כעדות לחיי המין אצל היהודים שבארצות האסלאם בימי הביניים: כיסוי הפנים ונישואי 'מתעה', פעמים 45 (תשנ"א), עמ' 89-107; Developments in Jewish Marriage and Family Law as Reflected in the Cairo Geniza Documents," in: N. Golb (ed.), Judaeo-Arabic Studies, Amsterdam 1997, 123–133; ‘On Marital Age, Violence and Mutuality as Reflected in the Genizah Documents,’ in: The Cambridge Genizah Collections: Their Contents and Significance (S. C. Reif [ed.]), Cambridge 2002, pp. 160–177
↑  למשל, 'התערבות השלטון בקירואן בגירושי ארוסה – קטע חדש מקובץ גדול של שו"ת הגאונים (והערות לקטעים אחרים)', מיכאל, ה (תשל"ח), עמ' רטו–רמב; 'הלכות אישות בעקבות מעשים לבני ארץ-ישראל', תרביץ נ (תשמ"א), עמ' 209–242; 'שני קטעים מספר המעשים לבני ארץ-ישראל', סיני, עד (תשל"ד), עמ' יד–לו; ' "מעשה גדול" – קטע חדש מן המעשים לבני ארץ-ישראל', תרביץ, נא (תשמ"ב), עמ' 193–205; 'משו"ת רב האיי גאון — קטעים חדשים מן הגניזה', תעודה, ג (תשמ"ג), עמ' 71–82; 'ירושת מי שהיו לו שתי נשים - שתי תשובות מן הגניזה', דיני ישראל, יג-יד (תשמ"ו-ח), עמ' רלט-רסב; 'תשובה בענייני תפילה מזמנו של רס"ג', סיני, קט (תשנ"ב), עמ' קכה-קמד; 'תשובת ר' יחיאל בר' אליקים, המתירה את ה"רשות" ', משאת משה –מחקרים בתרבות ישראל וערב מוגשים למשה גיל, ירושלים תשנ"ח, עמ' 328–367; 'על תרומת הגניזה לחקר ההלכה', מדעי היהדות, 38 (תשנ"ח), עמ' 277–301; 'מתשובות הגאונים מן הגניזה בהלכות ריבית', עטרה לחיים — מחקרים בספרות הלתמודית והרבנית לכבוד פרופסור חיים זלמן דימיטרובסקי (ערכו: ד' בויארין, מ' הירשמן, ש"י פרידמן, מ' שמלצר וי"מ תא-שמע), ירושלים תש"ס, עמ' 460–474; 'תשובת "הרב" ר' יהודה בן יוסף הכהן על יתומה קטנה שהשיאוה ונאפה', עיוני הלכה ומשפט לכבוד פרופסור אהרן קירשנבאום, תל אביב תשס"א (= דיני ישראל כ-כא [תש"ס-תשס"א]), עמ' 329–351.
↑  למשל, 'אישות ומשפחה, פרק לדוגמה — ממוהר לכתובה', בתוך: א"א אורבך (עורך), יד לתלמוד — פרקים לדוגמה, גבעתיים תשמ"ג, עמ' 59–63, 91; 'עיונים במדרשו של ר' מאיר', תעודה, ד (תשמ"ו), עמ' 79–92; 'כתובת אשה מדברי תורה או מדברי סופרים - על הכתובה בצפון-אפריקה ויחסה למנהגי בבל וארץ-ישראל', שנתון המשפט העברי, יא-יב (תשמ"ד-תשמ"ו), עמ' 91–97; ' "כיר יד" וחתימת הלוחות השניים בתוספתא ובמדרש', תעודה, ז (תשנ"א), עמ' 161–189; 'המחזיר גרושתו משנישאת וטומאת הסוטה והאנוסה', ספר הזיכרון לרבי שאול ליברמן, בעריכת ש"י פרידמן, ניו יורק וירושלים תשנ"ג, עמ' 189–232; 'הערות למילון של הארמית היהודית של ארץ-ישראל', לשוננו, נז (תשנ"ג), עמ' 67–94; 'ה"איפטיה" (המניין המלכותי) בשטרות ובמדרש — מציאות של העולם הקדמון בלבוש ספרותי', תעודה, יא (תשנ"ו), עמ' 205–229; 'עכשיו אמרו מצוות חליצה קודמת למצוות הייבום', תעודה יג (תשנ"ז), עמ' 35–66; 'עיונים בפרק המדיר את אשתו מליהנות לו (כתובות ז א-ב)', בתוך: נטיעות לדוד – ספר היובל לדוד הלבני, ירושלים תשס"ה, עמ' קפג–קצג; “Contracts: Rabbinic Literature and Ancient Jewish Documents,” in: S. Safrai, Z. Safrai, J. Schwartz, P. J. Tomson (eds), The Literature of the Sages, Second Part: Midrash and Targum; Liturgy, Poetry, Mysticism; Contracts, Inscriptions, Ancient Science; and the Languages of Rabbinic Literature, Assen 2006, pp. 423–460; 'רגל רדופין וכלה רדופה להגיד שבחה בבית אביה', בתוך: תורה לשמה – מחקרים במדעי היהדות לכבוד פרופסור שמא יהודה פרידמן, ירושלים תשס"ח, עמ' 303–343
↑  למשל, "Israel's Response in Hosea 2:17b: `You are my husband,'" Journal of Biblical Literature, 9 (1980), 199–204 ; Tamar, A Symbol of Life: The 'Killer Wife' Superstition in the Bible and Jewish Tradition," AJS Review, XV (1990), 23–61
↑  ספר הודו ג' יצא לאור לפני ספר הודו ב'.
↑  כאמור מתוכננים לצאת לאור שלושה כרכים נוספים: כרך על הסוחר אבו זכרי כהן סגלמאסי, איש סגלמאסה (ספר הודו ה'); כרך נוסף על סוחרים אחרים (ספר הודו ו'); וכן כרך הכולל תעודות בעלות עניין כללי לסחר הודו (ספר הודו ז'). המידע על ספר הודו ה' וספר הודו ו' לפי ספר הודו א', עמ' 11 - 12.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261337405171  BnF: cb126681107 (data)  CANTIC: a20200869  CiNii: DA16189052  GND: 130465127  ISNI: 0000 0000 8150 2598  LCCN: n83070156  NTA: 073725722  RERO: 02-A003264852  SUDOC: 086096680  VIAF: 70038286   WorldCat (עם VIAF): 70038286