stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כפר יהושע
היסטוריה

גרעין מייסדי כפר יהושע נוסד במחצית שנות ה-20 של המאה ה-20 על ידי חבורת חלוצים בשם "ארגון א". רוב חבריו היו חלוצים אנשי העלייה השלישית ממדינות מזרח אירופה, בעיקר אוקראינה (כולל אזור גליציה) ורוסיה, ומיעוטם אנשי העלייה השנייה. גרעין המייסדים ראה במושב נהלל יישוב לדוגמה; הן מבחינת ניסוח העקרונות, והן מבחינת צורת ההתיישבות.
מייסדי כפר יהושע סברו כי השיתוף הוא תנאי הכרחי לחיי מושב תקינים, אפילו על חשבון חופש הפרט. על כן, ניסו ליצור צורת יישוב שהיא סינתזה של מושב וקיבוץ. בכפר יהושע נוצרה שיטת אשראי מיוחדת: בראש המושב עמדה ועדה כלכלית, שסיפקה לכל חבר את צרכיו ההכרחיים לקיום ולייצור, על בסיס שוויוני, ללא קשר למצב חשבונו ולהכנסתו. משק חלש קיבל אשראי גדול יותר, על מנת להגדיל את כושר הייצור שלו. המסחר הפנימי של המושב התנהל באמצעות כסף מקומי שהודפס על ידי האגודה השיתופית והיה נקרא "בונים".
קיימת סברה שבקרבת מקום הייתה עיר עתיקה דבשת.
אמנות

האדריכל ריכרד קאופמן תכנן את כפר יהושע כצורת האות יו"ד, כמחווה ליהושע חנקין שעל שמו נקרא המושב.
במרכז היישוב מצויה שדרה לזכרו של קאופמן ובמרכזה פסיפס אמנותי שתכנן הצייר והפסל אלי שמיר. בפסיפס משולבים שמות עשרות היישובים שתכנן קאופמן, דיוקן שלו ומפת כפר יהושע.
בכפר יהושע אנדרטה לנופלים מעשה ידיה של האמנית בתיה לישנסקי.
בתחום בית הספר נמצא בית חנקין המשמש כמרחב מוזיאלי רב תחומי ומוזיאון טבע. במקום מוצגת תערוכת טבע קבועה וכן תערוכות אומנות מתחלפות. תערוכת הקבע כוללת פוחלצים של בעלי חיים וממצאים מן האזור וחדר זיכרון הכולל פריטים שהיו שייכים ליהושע חנקין.
כפר יהושע כיום

שנים רבות נחשב כפר יהושע לאחד המושבים האידאולוגיים מבחינת ההקפדה על עקרונות המושב, עד למשבר הארגוני שפקד אותו בשנת 1998. בעקבות המשבר פורקה האגודה השיתופית, ועימה השיווק המאורגן והערבות ההדדית. מאז מתנהל כל משק באופן פרטני מול מוסדות ציבוריים ובתי עסק, ובעלי המשקים החלשים ביותר נאלצו למכור את משקיהם או להחכיר את מבניהם למשקים הגדולים.
בכפר בית ספר יסודי אזורי ובו לומדים תלמידים מכפר יהושע, אלונים, אלוני אבא ובית לחם הגלילית.
משקי הרפתנים הגדולים בכפר יהושע הם מיצרני החלב והבשר הגדולים בארץ, ולוקחים חלק במאבק החקלאים להגנת מחירי החלב והבשר.
תחנת הרכבת ההיסטורית

בסמוך לכפר נמצאת תחנת הרכבת ההיסטורית תל א-שמאם של קו רכבת העמק. בשנת 2005 בוצע בה שחזור על ידי המועצה לשימור אתרים (אדריכל אריה שילה). תחנת זו הייתה השלישית מבין שמונה התחנות המקוריות שנקבעו בשנת 1905, מוקמה ליד כפר אריסים בשם תל א-שמאם. הכפר פורק לאחר שאדמותיו נקנו לשם הקמת כפר יהושע. התחנה הוקמה בחלקו המערבי של עמק יזרעאל שהיה אז אזור ביצות שומם, ושימשה בתחילה כנקודת תספוק ותיקון לקטרים.
גלריית תמונות

פסיפס קאופמן
תרשים כפר יהושע בצורת האות יו"ד ב"פסיפס קאופמן" בכפר יהושע
כפר יהושע הוא מיצרני החלב והבשר הגדולים בארץ
רפת בכניסה הראשית לכפר
מגדל המים בתחנת רכבת העמק בכפר יהושע
בית העם, 2013
שילוט מול תֵּל אֶ־שַׁמַאם, כ-250 מטר ממזרח לתחנה (הנקראת על שמו) של רכבת העמק ההיסטורית
ראו גם

אישים הקשורים בחיי הכפר.
לקריאה נוספת > מחקרים

יהודה ארז, ספר העלייה השלישית, א-ב, הוצאת עם עובד, תל אביב תשכ"ד, עמ' 42–43
רינה אידן, מרעיון לתנועה, התפתחות רעיון מושב העובדים ויישומו 1933-1919, עבודת גמר, אוניברסיטת תל אביב תשמ"ט, עמ' 41–43
יעל ויילר ישראל, פרדה מכאיבה ממבנה ערכי-חברתי, כיוונים חדשים 14, סיון תשס"ו, עמ' 268-265, באתר ההסתדרות הציונית העולמית
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוגוסט 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  יוחנן אהרוני, ארץ ישראל בתקופת המקרא: גאוגרפיה היסטורית, הוצאת יד בן-צבי, 1987, עמ' 205
↑  אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות של המקרא ותקופתו, הוצאת מוסד ביאליק, הערך על דַבָּשֶׁת, כרך ב', עמ' 620
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467605605171  LCCN: n00046895  VIAF: 141857401   WorldCat (עם VIAF): 141857401
הסעה (מטוס)

הסעה
בהקשר של תעופה ומטוסים, הסעה (באנגלית: Taxiing מהפועל To taxi) מתייחסת לתנועתו של מטוס על הקרקע בכוח מנועיו. המושג מתייחס בדרך כלל לנסיעה על גלגלים אך כולל גם תנועת מטוס על מגלשי סקי או על מצופים במטוסים המותאמים לנחיתה והמראה מהמים. מטוס עושה שימוש במסלול הסעה (Taxiway) כדי לנוע ברחבי שדה התעופה, לדוגמה מבית הנתיבות אל מסלול ההמראה או לאורך מסלול ההמראה.
בעשור השני של המאה ה-21, קיימת מערכת ובה המטוס מסיע למסלול בעזרת מנוע הפועל בגלגל הקדמי ומסיע ללא עזרה מכוח המנועים – שואב דלק ממכל APU (אנ').
בעת ההסעה, מוגבל הכוח שמפעילים מנועי המטוס כדי למנוע פגיעה בבני אדם, בניינים, מטוסים או חפצים בסביבתו. השליטה בכיוון נסיעת המטוס מושגת בעזרת סיבוב הגלגל הקדמי או האחורי, ובמטוסים בהם הדבר אינו אפשרי, באמצעות הפעלת עוצמת בלימה שונה על גלגלי המטוס.
עקב שדה הראייה המוגבל ומאחר שלמטוסים רבים אין הילוך נסיעה אחורי, נהוג לדחפם או לגוררם לאחור בעזרת מקור כוח חיצוני, כגון טרקטור או כלי ייעודי.
מסוקים עם מגלשים מוסעים על פי רוב בעזרת גורר ייעודי, או מבצעים הסעה לעמדת ההמראה בריחוף נמוך. מסוקים בעלי גלגלים מוסעים בכח מנועיהם לעמדת ההמראה.
ראו גם

הנחיית כלי טיס על הקרקע
מסלול הסעה
רכב עקוב אחרי
דחיפה
טקסיבוט
הערות שוליים

↑  הַסָּעָה במילון תחבורה אווירית (תשס"א), באתר האקדמיה ללשון העברית
| תעופה • תעופה צבאית • תעופה אזרחית |
| --- | --- | --- |
| עקרונות | אווירודינמיקה • כוח עילוי • גרר • מספר מאך • זווית התקפה • הזדקרות • פרופיל אווירודינמי • עומס כנף • מערבולת • אפקט קואנדה • יחס גלישה • פינת ארון המתים | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| כלי טיס | מטוס • מסוק • כדור פורח • ספינת אוויר • דאון • המראה ונחיתה אנכית (VTOL) • המראה ונחיתה קצרה (STOL) | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מבנה | כנף • כנפון קצה־כנף • מדף • מאזנות • ספוילר • מעצור אוויר • מוטת כנפיים • כונס אוויר • כני נסע • הגה גובה • הגה כיוון • תא הטייס • משטחי היגוי • קנארד | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| הנעה | מנוע בעירה פנימית • מנוע כוכבי (רדיאלי) • מדחף • מנוע סילון • היפוך דחף • מנוע מגח סילון • מנוע על-מגח סילוני • מנוע רקטי • חשמל | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| תופעות | גלגול הולנדי • צימוד אינרציאלי • בום על-קולי • התעבות סביב כלי טיס • אוסצילציה • ורטיגו • התקרחות | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מערכות | מחווני טיסה • צינור פיטו • מכל דלק נתיק • מצנח בלימה • אוויוניקה • מערכת בקרת טיסה • חיווט תעופתי • קופסה שחורה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| שלבי טיסה | הסעה ודחיפה • המראה • טיפוס • הנמכה • שיוט • נחיתה • אווירובטיקה • הקפה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מקצועות | צוות אוויר • טייס  • מהנדס טיסה • צוות קרקע • הנדסת אווירונאוטיקה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
מונחים בתעופה
| תעופה אזרחית  • תעופה • תעופה צבאית |
| --- | --- | --- |
| ארגוניםבין-לאומיים | הארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית • יאט"א |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| נמל תעופה | טרמינל • עלייה למטוס • שער עלייה למטוס • גשר עלייה למטוס • מדרגות ניידות • טרקלין נייד • קרוסלת מטען • הנחיית כלי טיס על הקרקע • שירותי קרקע למטוס נוסעים • מִנחת |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| חברת תעופה | חברת דגל • חברה לטיסות חסך • חברה לטיסות שכר • מועדון הנוסע המתמיד • בסיס פעולה מרכזי • רשימת חברות תעופה |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| ברית חברותתעופה | סטאר אלייאנס • Oneworld • סקייטים • התאחדות חברות התעופה הערביות • קבוצת TUI • ונילה אליינס • LATAM |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כרטוס | כרטיס טיסה • כרטיס טיסה אלקטרוני • בידוק ביטחוני • כרטיס עלייה למטוס • עמדה אחודה לבידוק עצמי • כרטיס מסביב לעולם • רישום לטיסה • מחלקת טיסה • שותפות קוד • היטל דלק |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| מטוס נוסעים | עלייה למטוס • הסעה • צוות אוויר • טייס • טייס אוטומטי • מהנדס טיסה • דייל אוויר • ארוחת טיסה • קופסה שחורה • בידור בטיסה • מושב מטוס • בטיחות בטיסה • רשימת מטוסי נוסעים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| בקרה | פיקוח טיסה • אזור בקרה מרחבית • מרחב פיקוח תעופתי • נתיב אווירי • מגדל פיקוח |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כללי | תעופה כללית • הסכם שמיים פתוחים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
חיליק גורפינקל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 באוגוסט 1965 (בן 59) אחוזת בית, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 
יחיאל (חיליק) גוּרפינקל (נולד ב-15 באוגוסט 1965) הוא עיתונאי אוכל, מבקר מסעדות ויין ישראלי המשמש ככתב אוכל בעיתון כלכליסט.
ביוגרפיה

גורפינקל נולד וגדל בצפון הישן של תל אביב, בנו של צלם הקולנוע דוד גורפינקל. אביו יליד הארץ ממוצא פולני ואמו ממוצא סלוניקאי. למד בתיכון עירוני ה'.
תחילה – כשני אחיו הצעירים – הלך בדרכו של אביו והיה עוזר עריכה ועוזר במאי, אולם בגיל 27 החל ללמוד בישול בבית הספר תדמור. את הסטאז' כעוזר טבח עשה במסעדת דֶלידג. כשפתח שאול אברון את מסעדת יועזר בר יין בשנת 1995, הצטרף גורפינקל לצוות כשף הראשון של המסעדה. הוא עבד בה כשנה, ולאחר מכן לא שב לעבוד במקצוע. בעקבות זאת גילה עניין ביין, וכעבור שנה החל ללמוד חקלאות בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות. עקב הישגים אקדמיים נמוכים הופסקו לימודיו בשנתו הראשונה, אך בזמן זה למד קורסים מתקדמים בנושאי גידול גפן וייננות. לאחר מכן שימש כאסיסטנט של יינים, בהם ברי ססלוב, וניהל חנות יין. בשנת 2000 החל לעבוד בתפקידי ניהול ביקבים גדולים בארץ, ובמרוצת 5 שנים עבד ביקבי סגל, ביקב תבור ולבסוף ביקבי כרמל.
כבר לאחר תקופתו ביועזר בר יין החל גורפינקל לכתוב בנושא אוכל: טורי שוק, מתכונים ומדורי יין. מסביבות שנת 2005 פנה לעסוק בכך באופן בלעדי. כתב בעיתון "מעריב", במגזין "יין וגורמה" ובעיתון "העיר".
חיבר את רב-המכר "מסע קולינרי: מדריך מפה לטיולי אוכל" בהוצאת מפה (2009).
היה אחראי תחום האוכל והיין באתר "מפה" במשך 8 שנים, בחודש אפריל 2011 התמנה לכתב האוכל של "גלובס". החל משנת 2021 משמש ככתב אוכל בעיתון כלכליסט.
חיים אישיים

גורפינקל מתגורר בשיכון בבלי שבתל אביב. נשוי לענת קירְצ'וּק (עורכת וידאו בכירה בחדשות 13), שאותה הכיר ב-1988, ואב לילדים.
אחיו הצעירים הם יואב גורפינקל, במאי טלוויזיה וצלם, ויונתן גורפינקל, במאי טלוויזיה וקולנוע.
הערות שוליים

↑  חיליק גורפינקל, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית.
↑  חיליק גורפינקל, אקספרס של חצות: 5 הפיצות הכי שוות בתל אביב למשלוחים, rex,‏ 26 ביולי 2020.
↑  חיליק גורפינקל, ‏התקף נוסטלגיה קשה, באתר מעריב אונליין, 11 בפברואר 2015.
↑  אלה ברייר, בתיאבון: חיליק גורפינקל מצטרף לגלובס ככתב החדש של מדור האוכל, באתר ביזפורטל, 4 באפריל 2011.
↑  חיליק גורפינקל, תשוקה, זהירות, באתר nrg,‏ 14 בפברואר 2008.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297952405171  LCCN: n2009075031  VIAF: 298281272   WorldCat (עם VIAF): 298281272
טייס קרב

אילמרי יוטיליינן טייס קרב פיני ממלחמת העולם השנייה עם Brewster BW-364 "Orange 4" ב-26 ביוני 1942 במהלך מלחמת ההמשך.
טייס קרב הוא טייס צבאי שהוכשר לעסוק בקרבות אוויריים, קרבות אוויר-קרקע ולעיתים לוחמה אלקטרונית בעודו בתא הטייס של מטוס קרב, טייס קרב עובר הכשרה מיוחדת בלוחמה אווירית וקרב אוויר מטווח קרוב. טייס קרב שיירט 5 מטוסים בקרבות אוויר מכונה אלוף הפלות או אייס.
גיוס

טייס קרב הם אחד התפקידים הנחשבים והנחשקים ביותר של כל חיל אוויר. תהליכי מיון מסננים רק את האליטה מבין המועמדים הפוטנציאליים. לאדם בעל רקורד אקדמי יוצא דופן, כושר גופני, רווחה בריאה וכרונומטריה מנטלית (זמן תגובה) חזקה יהיה סיכוי גבוה יותר להיבחר להכשרת טייסים. המועמדים צריכים גם להפגין יכולות מנהיגות ועבודת צוות חזקות. כמעט בכל חילות האוויר, טייסי קרב הם קצינים. זה נכון גם לגבי טייסים של רוב המטוסים האחרים.
התאמה

טייס קרב נדרש לבריאות מצוינת עקב העומסים הפיזיים הכרוכים בתפקיד. כוחות G גבוהים הנוצרים בתמרונים דורשים לב חזק ושרירים חזקים, בעיקר בגפיים ובבטן, לביצוע תמרונים נגד G. כמו כן, חדות ראייה מעולה חיונית לביצוע המשימות.
טקטיקה > התקפית

ניתן לירות טילי ביות מכ"ם פעילים לטווח בינוני וארוך מודרניים וטילי ביות מכ"ם חצי פעיל לעבר מטרות מחוץ לטווח הראייה, עם זאת, כאשר טייס נלחם בטווח קצר, המיקום שלו ביחס ליריב חשוב בהחלט. ביצועים טובים יותר של טייס אחר ושל המטוס של אותו טייס הוא קריטי כדי לשמור על העליונה. משפט נפוץ לקרבות אוויר הוא "לאבד את הראייה, לאבד קרב".
אם לטייס אחד היה טווח טיל גדול יותר מהשני, הוא היה בוחר לירות תחילה את הטיל שלו, לפני שהוא נמצא בטווח של הטיל של האויב. בדרך כלל, העובדות של מטען הנשק של האויב אינן ידועות, ומתגלות ככל שהקרב מתקדם.
כמה תמרוני קרב אוויר מהווים את הבסיס לספורט האווירובטיקה :
בסיסי
פיצול S
אימלמן פנה
ת'אק וויב
המספריים
שנדל
מורכב
הקוברה של פוגצ'וב
תמרון הרבסט
טקטיקה > הגנתי

הטייסים מאומנים להפעיל טקטיקות ותמרונים ספציפיים כאשר הם תחת התקפה. בדרך כלל מתמודדים עם התקפות של טילים באמצעי נגד אלקטרוניים, אבוקות ומוץ. טילים כמו ה־AIM-120 AMRAAM, לעומת זאת, יכולים להיכנס באופן פעיל לאותות שיבוש.[דרוש מקור]
קרבות אוויר בטווח של 1 עד 4 מיל (1,600 עד 6,400 מטרים) נחשב "קרוב". טייסים מבצעים תמרונים מלחיצים כדי להשיג יתרון בקרב אוויר. הטייסים צריכים להיות בכושר טוב כדי להתמודד עם כוחות ה-G הגבוהים הנגרמים מקרב אוויר. טייסים מכופפים את הרגליים והגו כדי למנוע מהדם להתנקז מהראש. זה ידוע בתור AGSM או M1 או, לפעמים, בתור "נהמה".[דרוש מקור]
טקטיקה > הגנה מפני טילים

לטילי אוויר-אוויר וקרקע-אוויר מוקדמים רבים היו מערכות הנחיה אינפרא-אדומות פשוטות מאוד (מחפש חום) עם שדה ראייה צר. ניתן היה להימנע מהטילים הללו על ידי פנייה חדה, מה שגרם למעשה לטיל לאבד את הראייה של מטוס המטרה. טקטיקה נוספת הייתה לנצל את הטווח המוגבל של הטיל על ידי ביצוע תרגילי התחמקות עד שנגמר הדלק של הטילים.
לטילי אינפרא אדום מודרניים, כמו AIM-9 Sidewinder, יש מערכת הנחיה מתקדמת יותר. גלאי אינפרא אדום מקוררים מסייעים לטיל למצוא מקור פליטה אפשרי, ותוכנה מסייעת לטיל לעוף לעבר מטרתו. טייסים בדרך כלל מפילים אבוקות כדי לבלבל או לפתות את הטילים הללו על ידי יצירת חתימות חום מרובות יותר חמות יותר מאלו של המטוס כדי שהטיל יינעל ולהרחיק מהמטוס המגן.
טילי הבייתה של מכ"ם עלולים לפעמים להתבלבל על ידי עצמים משטחים או מאפיינים גאוגרפיים הגורמים לבלגן עבור מערכת ההנחיה של הטיל או התחנה הקרקעית המנחה אותו. מוץ היא אפשרות נוספת במקרה שהמטוס גבוה מדי מכדי להשתמש בחסמים גאוגרפיים. על הטייסים להיות מודעים לאיומים הפוטנציאליים וללמוד להבחין בין השניים במידת האפשר. הם משתמשים במקלט אזהרת המכ"ם (RWR) כדי להבחין בסוגי האותות הפוגעים במטוס שלהם.
טקטיקה > כוח G

כאשר הם מתמרנים בחירוף נפש במהלך התקשרויות, הטייסים נתונים לכוח G גבוה. כוחות G מבטאים את גודל הכבידה, כאשר 1G שווה ערך למשיכת הכובד הרגילה של כדור הארץ. מכיוון שמטוסי סילון מודרניים זריזים ביותר ובעלי יכולת לבצע פניות חדות מאוד, גופו של הטייס נדחק לרוב עד הקצה.
בעת ביצוע תמרון "G חיובי" כמו פנייה כלפי מעלה הכוח דוחף את הטייס למטה. ההשלכה החמורה ביותר לכך היא שהדם בגופו של הטייס נמשך גם מטה ואל גפיים. אם הכוחות גדולים מספיק ולאורך פרק זמן מספיק זה יכול להוביל להפסקות (נקרא אובדן הכרה כתוצאה מ-G או G-LOC), מכיוון שלא מגיע מספיק דם למוחו של הטייס. כדי לנטרל את ההשפעה הזו טייסים מאומנים למתוח את רגליהם ושרירי הבטן כדי להגביל את זרימת הדם "למטה". זה ידוע בשם "נהמה" או "תמרון היק". שני השמות מרמזים על הצלילים שהטייס משמיע, והיא השיטה העיקרית להתנגד ל-G-LOCs. חליפות טיסה מודרניות, הנקראות G-suits, לובשות על ידי טייסים כדי להתכווץ סביב הגפיים המפעילים לחץ, מה שמספק כ-1G של סובלנות נוספת.
טייסי קרב בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
כמה טייסי קרב בולטים, כולל חלקם בגלל היותם אלופי הפלות ואחרים שהמשיכו להיות בולטים שאינם טייסי קרב ( טייסי ניסוי שוברי שיאים, אסטרונאוטים וקוסמונאוטים, פוליטיקאים, מנהיגים עסקיים וכו'):
אילן רמון
עמוס ידלין
רון חולדאי
גונן אוסישקין
טייסי חיל האוויר הישראלי
טייסות קרב

עד תחילת שנות ה-90 נשים נפסלו מלהפוך לטייסות קרב ברוב חילות האוויר ברחבי העולם. יוצאי הדופן הם טורקיה שבה הפכה סביהה גקצ'ן לטייסת הקרב הראשונה בהיסטוריה ב-1936 והמשיכה להטיס מטוסים מהירים גם בשנות ה-50, וברית המועצות במהלך מלחמת העולם השנייה 1942–1945, שם הוכשרו נשים רבות כלוחמות. טייסים בגדוד תעופה קרב 586 כולל לידיה ליטביאק שהפכה לאלופות ההפלות המצטיינת בכל הזמנים עם 12 הרוגים, יקטרינה בודנובה במקום השני עם 11 הפלות, אף על פי ששניהם נהרגו בקרב. במהלך שנות ה-90, מספר חילות אוויר הסירו את החסם על הפיכתן של נשים לטייסות קרב.
ראו גם

מטוס קרב
אלוף הפלות
תעופה צבאית
רד פלאג
טופ גאן (בית ספר לטיסה קרבית)
הערות שוליים

↑  Blomberg, valokuvaaja. Lentomestari Juutilainen, Mannerheim-ristin ritari koneineen. נבדק ב-2020-01-19..
↑  Stephens, Gus. "The Difference Between Chaff & Flare in a Jet". Our Pastimes (באנגלית)..
↑  ""First Female Combat Pilot"". Guinness World Records Official Web Site. נבדק ב-15 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה).
↑  "Ww Ii Ace Stories". אורכב מ-המקור ב-2013-06-20. נבדק ב-2014-01-19..
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531236605171  GND: 4128028-3  LCCN: sh85048156  NARA: 10639196  NKC: ph311306 
טייסות קרב של USAF הולכים למטוסיהם לפני ההמראה (2006)
US Navy Blue Angels כפול צבע
בית הכנסת בנאשיילסק

| --- | --- |

איור משנת 1900 של בית הכנסת
 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת
 כתובת:  Stefana Starzyńskiego 6-8
 מיקום:  נאשיילסק
 מדינה:  פולין פולין
 הקמה ובנייה
 תאריך פתיחה רשמי:  סוף המאה ה-17
 תאריך פירוק:  1951
 חומרי בנייה:  עץ ולבנים
 יוצר:  שמחה וייס, בנו של שלמה מלוצק, בבנייה עצמית
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות הבארוק
 מידות
 אורך:  30 מטר
 רוחב:  32 מטר
 קומות:  3
 מידע טכני
 קיבולת:  1,000 מתפללים
 קואורדינטות:  52°35′27″N 20°48′32″E﻿ / ﻿52.590733909548014°N 20.808931586075143°E﻿ / 52.590733909548014; 20.808931586075143
  (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטינאשיילסק(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטינאשיילסק he
 
בית הכנסת בנאשיילסק, (באנגלית: Nasielsk Synagogue) היה בית כנסת מוכר העשוי מעץ, שנבנה בבנייה ורנקולרית, בעיר נשיילסק, בפרובינציית מזוביה, פולין. הוא נבנה בסוף המאה ה-17 על ידי שמחה וייס, בנו של שלמה מלוצק. בית הכנסת היה ממוקם ברחוב ברק יוסלביץ' (נכון למאה העשרים שם הרחוב הוסב לרחוב סטפנה סטארז'ינסק 6–8 (8-Stefana Starzyńskiego 6). בית הכנסת נהרס בשנת 1880 בגלל מצבו הרָעוּעַ ובמקומו נבנה בית כנסת מלבנים ששרד עד שנת 1951.
בסקר הרשמי הראשון, של מבנים חשובים בפולין. שנעשה מנקודת מבט כללית, על טיבם של האנדרטאות העתיקות בממלכת פולין, בראשותו של קז'ימייז' סטרונצ'ינסקי בשנים 1844–1855. בית הכנסת בנאשיילסק, מתואר כאחד המבנים הראויים לציון אדריכלי בפולין.
תיאור

האולם המרכזי של בית הכנסת היה מרובע, במידות 13 על 13.2 מטרים. מידות בית הכנסת היו 30 על 32 מטרים והוא יכל להכיל כ-1000 מתפללים. בצד מערב הייתה מבואה ובצדדים הצפוני והדרומי היו חדרים נוספים שהיוו את עזרת הנשים. לחדרים אלו היו במקור שלושה גגות נפרדים, שהוחלפו במהלך שיפוצים מאוחרים יותר בגגות משופעים. בשנת 1857 נבנתה עזרת נשים נוספת מעל המבואה, שהגישה אליה הייתה חיצונית באמצעות מדרגות חיצוניות ומרפסת. הכניסות לחדרי עזרת הנשים שמצדיי הבניין והמבואה היו נגישים באמצעות שני ביתני פינה שהיוו חדרי מדרגות. בכל אחד מהקירות החיצוניים של הבניין היו 3 חלונות. לבית הכנסת היה גג דו קומתי עם חלונות קוקיה. התקרה שמעל לאולם, הייתה מקומרת. מעל חדרי עזרת הנשים היו גגות דמויות פרמידה. החלק החיצוני של בית הכנסת, כלל מרפסת בקומה השנייה. בצד החיצוני של המרפסת היו מעקות בעלות עמודים מעוטורי כרכוב. בכניסה הראשית היו דלתות עץ המעוטרות בגילוף של דמות גור אריה יהודה. מעט ידוע על החלק הפנימי של בית הכנסת; הבימה עמדה במרכז האולם והיו לה ארבעה עמודים בפינותיה.
ראו גם

נאשיילסק
יהודי נאשיילסק
בתי כנסת מעץ באיחוד הפולני-ליטאי
בית הכנסת בפוהרבישצ'ה
בית הכנסת וולפה
הערות שוליים

↑  Maria Piechotka, Kazimierz Piechotka, Gates of Heaven. Wooden Synagogues in the Former Polish-Lithuanian Commonwealth, 2nd ed., Warsaw: Polish Institute of World Art Studies and POLIN Museum of the History of Polish Jews, 2015, pp. 397-399, ISBN 978-83-942048-6-0
↑  Wooden Synagogues of Poland in the 17th and 18th Century
↑  Nicholson, Rebecca (25 בינואר 2023). "Review: Three Minutes: A Lengthening review – Helena Bonham Carter is profoundly poetic in an astounding documentary". The Guardian. נבדק ב-25 בינואר 2023. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Maria and Kazimierz Piechotka: Heaven's Gates. Wooden synagogues in the territories of the former Polish-Lithuanian Commonwealth. Page 397 ff. Polish Institute of World Art Studies & POLIN Museum of the History of Polish Jews, Warsaw 2015, ISBN 978-83-942048-6-0
יצחק עופר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1910 לודז', האימפריה הרוסית 
 פטירה:  28 בינואר 1998 (בגיל 88 בערך) 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה האמריקאית בקהיר 
 
יצחק עפר במקור הירשפלד (1910 – 28 בינואר 1998) היה פסל, מהנדס ומחזאי ישראלי. יקיר העיר רמת גן (1983).
ביוגרפיה

עפר נולד וגדל בלודז', ארץ הוויסלה (פולין תחת האימפריה הרוסית), כבנם של שיינדלה ומשה הירשפלד. הוא עלה לישראל בשנת 1935. בין השנים 1941–1945 שרת בחיל האוויר המלכותי בבסיס ליד קהיר ולמד שנתיים אמנות פלסטית ודרמה, באוניברסיטה האמריקאית בקהיר, מצרים.
בשנת 1940 כתב את מחזהו הראשון "גאולים".
בשנת 1981 יזם וניהל תחרות פיסול חוצות שנערכה ברמת גן.
חיים אישיים

עפר היה נשוי ולזוג נולדו בן ובת. אשתו חסיה נפטרה באפריל 1989. הוא נפטר ב-28 בינואר 1998 ונטמן בבית העלמין קריית שאול שבתל אביב.
פסלים במרחב הציבורי

פסל לזכר אפרים לובלסקי (1913–1970), מכון וינגייט (1971)
משפחת האדם – חזית הספרייה המרכזית של רמת גן (1981)
משפחת האדם – חזית בניין עיריית לונדון, רובע ברנט אנגליה (1981)
בית הנשיא, ירושלים
יער השלום, ירושלים
הסנה – בית המשפט, תל אביב
גוף ונשמה – בנין הפקולטה לרפואה, אוניברסיטת תל אביב, תל אביב (1986)
יד ל"מכבי גרמניה" (1898–1939) – כפר המכביה, רמת גן (1992)
דו-קיום - פארק השלום (חצר גשר הישנה) קיבוץ גשר (1997)
פתח תקווה
רמת השרון
מרכז הקונגרסים
פסלים בהיכל יהדות ווהלין, כורזין 10, גבעתיים
תערוכות יחיד

1972 - "ריקוד בתנועה", גלריה יפו העתיקה, תל אביב
1974 - "תערוכה רטרוספקטיבית", המוזיאון העירוני בית עמנואל, רמת גן
1975 - בית יד לבנים, חולון
1977 - גלריה יפו העתיקה, תל אביב
1977 - גלריה ערמון, ירושלים
1978 - פסלים, "Temple Judea", ארצות הברית
1990 - חיתוכי עץ, בית האמנים ע"ש יוסף זריצקי, תל אביב
תערוכות קבוצתיות

1967 - "נישארים מיד במשפחה" ביחד עם זכריה ארליכמן, המוזיאון העירוני בית עמנואל, רמת גן
1970 - Caravan House, ניו יורק, ארצות הברית
1972 - ישן וחדש באוסף המוזיאון, מוזיאון יד לבנים, פתח תקווה
1974 - תערוכת סתיו תשל"ה, מוזיאון יד לבנים, פתח תקווה
1975 - תערוכות קיץ, מוזיאון יד לבנים, פתח תקווה
1976 - "מעולמו של שלום עליכם", בית שלום עליכם, תל אביב
1977 - "מאה שנים - מאה אמנים פלוס", מוזיאון יד לבנים, פתח תקווה
1978 - תערוכת קיץ תשל"ח, מוזיאון יד לבנים, פתח תקווה
1982 - "שמות", מוזיאון בית התנ"ך, תל אביב
1982 - "מחווה לאמנים - יקירי רמת גן", המוזיאון העירוני בית עמנואל, רמת גן
1989 - "אמני ישראל מציירים תנ"ך, מוזיאון בית התנ"ך, תל אביב
פרסים

בשנת 1968 זכה בפרס המחזה הטוב מטעם המועצה הציבורית לתרבות ואמנות
בשנת 1983 קיבל את אות יקיר רמת גן
גלריה

פסל לזכר אפרים לובלסקי (1913–1970), מכון וינגייט
"משפחת האדם", חזית הספרייה המרכזית של רמת גן
קיר זיכרון ל"מכבי גרמניה" (1898–1939), כפר המכביה רמת גן
"הסנה", בית המשפט, תל אביב
הערות שוליים

↑  רמת-גן, היום, סקירה קצרה על יצחק עפר ועל עבודתו כפסל, 9 ביוני 1967 באתר הספרייה הלאומית
↑  בחלק מהמקומות מופיעה 1912 כשנת הלידה.
1 2  יצחק עפר באתר GRAVEZ
↑  נתקבל במערכת, דבר, 18 בדצמבר 1940
1 2  פסל לזכר אפרים לובלסקי, דבר, 31 בדצמבר 1971
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 274430  NLI: 987007305060405171  ISNI: 0000 0000 6704 4535  LCCN: no95016974  VIAF: 19262116   WorldCat (עם VIAF): 19262116
PostgreSQL

| --- | --- |


 מפתח:  PostgreSQL Global Development Group, Bruce Momjian, Tom Lane, Peter Eisentraut, Marc Fournier 
 מחזור חיים:  1996–הווה (כ־28 שנים) 
 גרסה אחרונה:  17.0 (26 בספטמבר 2024) 
 מערכת הפעלה:  FreeBSD, Sun Solaris, Microsoft Windows, macOS, OpenBSD, לינוקס, מערכת הפעלה דמוית יוניקס 
 נכתבה בשפות:  C 
 סוג רישיון:  PostgreSQL License 
 קוד מקור:  https://git.postgresql.org/gitweb/?p=postgresql.git 
 www.postgresql.org
 
PostgreSQL (מבוטאת כ: פוסטגרס-קיו-אל) היא מערכת לניהול מסד נתונים יחסי שהיא תוכנה חופשית (ברישיון BSD).
בדומה לתוכנות קוד פתוח אחרות כגון אפאצ'י ולינוקס, גם PostgreSQL אינה נשלטת על ידי אף חברה מסוימת אחת, אלא נתמכת על ידי הקהילה הגלובלית של מתכנתים וחברות שיפתחו אותה. לעומתה המתחרה הפופולרית יותר, MySQL, נשלטת על ידי חברה מסחרית, ואמנם הקוד משוחרר תחת רישיון פתוח אך הוא לא מקבל כמעט תרומות קוד מהקהילה.
PostgreSQL מוטמעת כתת-מערכת נרחבת של ANSI SQL, ויכולה לרוץ על פלטפורמות רבות. כמו כן, היא מתממשקת עם שפות תכנות רבות ופרוטוקולים של מסדי נתונים, כגון ODBC או JDBC.
היתרונות המרכזיים של PostgreSQL:
תמיכה במבני נתונים מתקדמים כדוגמת json או xml מה שמאפשר גמישות בקוד ושמירת  נתונים חצי מבניים.
תמיכה בעקרונות ACID Compliance, מה שמבטיח אמינות גבוהה גם בביצוע פעולות רבות בו זמנית
יכולת טובה לשכפול נתונים מה שמאפשר שרידות גבוהה במקרה של תקלות והתקפות והתאוששות מהירה משגיאות.