stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אל-סלאם בוקאצ'ו 98
הצלה, חיפוש וחילוץ

ב-3 בפברואר 2006, ב-23:58 שעון גריניץ', התקבל במרכז הצלה בסקוטלנד אות מצוקה אוטומטי מהספינה. סקוטלנד עדכנה את הרשויות במצרים על האות.
בחיפוש הניצולים השתתפו סירות, מטוסים ומסוקים רבים, וכן ארבע פריגטות המשרתות בחיל הים המצרי. בריטניה שלחה אונית מלחמה לעזרה בחיפוש.
מדינת ישראל הציעה למצרים הצעות עזרה בחילוץ וניסיונות למציאת הניצולים על ידי חיל הים הישראלי, אך מצרים סירבה להצעה. בשל כך, נמתחה על מצרים ביקורת רבה, כמו כן מצרים רבים טענו על אדישות וחוסר אכפתיות מצד כוחות החילוץ המצרים, שלא עשו מספיק בניסיונות העזרה לאנשים.
רבים גם דיווחו שראו את אנשי הצוות והקפיטן בורחים מהספינה בעזרת סירות הצלה. נטען שהם ידעו על תקלה בספינה מראשית ההפלגה, אך החליטו לא לחזור אל הנמל.
ראו גם

הטיטניק
הערות שוליים

↑  הארץ‏, שגרירות מצרים בלונדון: במעבורת היו 1,415 אנשים, באתר וואלה, 3 בפברואר 2006
↑
אותרו 300 ניצולים מהמעבורת שטבעה בים סוף, באתר וואלה, 4 בפברואר 2006
איגרות בית דין

בהלכה, איגרות בית דין הם איגרות ושטרות שבית הדין כותב על מנת לפרסם לציבור או לבתי דינים אחרים פסקי דין בענייני אישות או בדיני ממונות.
איגרת מזון

איגרת מזון היא שטר שבית הדין כותב על דבר חיוב מזונות של אדם לאשתו ובנותיו. יש להבחין בין שני סוגי איגרות: א. איגרת בה מתבאר החיוב של אדם שמת או שהלך למדינת הים לספק מזון לאשתו ובנותיו. ב. איגרת בה מפורט חיוב של אדם לזון את בת אשתו מנישואים קודמים.
איגרת מזון > מזון האשה והבנות

איגרת העוסקת במזון האשה והבנות יכולה להיות איגרת כזו שבה בית הדין כותבים את הסכום השבועי החודשי או השנתי, אותו קצבו למזון האשה והבנות של אדם שמת או הלך למדינת הים (שיטה מקובצת, בבא מציעא כ, ב). בשם 'איגרת מזון' נקראת גם איגרת כזו ששולחים בית דין מסוים לבית שבמקום אחר, על מנת שיפסוק מזון לאשה פלונית (תוספות כתובות ק,ב). גם שטר המתאר מכירת קרקע על ידי בית הדין למטרת מימון את מזון האשה ובנותיה, או שמתאר החלטה עקרונית שיש למכור קרקע פלונית למטרה זו, נקרא 'איגרת מזון' (רמב"ם הלכות יום טוב ז,יב).
איגרת מזון > החיוב לזון את בת אשתו

איגרת זו היא איגרת המתארת את עצם החיוב שקיבל אדם על עצמו לזון את בת אשתו. באיגרת זו יופיע משך הזמן בו מתחייב האדם לזון את בת אשתו, וכן גובה הסכום המשולם לה. יש שפירשו שאיגרת זו משמעה השטר שבית הדין כותבים לאדם לאחר שנטלו ממנו קרקע וממנה גבו את הסכום עליו התחייב לבת אשתו (שיטה מקובצת, שם).
איגרת שום ואיגרת ביקורת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
איגרת שום ואיגרת ביקורת > איגרת שום

איגרת שום (מלשון שומה) היא שטר שבית דין מפרטים בו את ערכם הממוני של נכסים שונים, וזאת על מנת לאפשר למלוה לגבות את חובו.
על פי ההלכה היהודית כאשר הגיע זמן פרעון הלואה ואין ללוה כסף לשלם, בית הדין גובים את החוב מקרקעותיו, היות שהקרקע של האדם משועבדת לפרעון חובותיו. קודם שגובים מהקרקע בית הדין אומדים את שווי הקרקע וקובעים את ערכה שלב זה נקרא 'שומא'. לאחר מכן מכריזים על מכירת הקרקע. אם ימצא מי שמוכן לשלם יותר מהערך שקבעו בית הדין הכסף יינתן למלוה, ואם לא יקנה אותה המלוה בערך ששמוה וינכה ללוה מחובו. שלב זה נקרא 'הכרזה'.
איגרת שום היא האיגרת שבה נכתב הערך של הקרקע בזמן ה'שומא' וכותבים אותה לזיכרון דברים (שיטה מקובצת בבא מציעא כ, א). ויש מפרשים שאיגרת שום היא האיגרת שנכתבת למלוה אחרי שלב ה'הכרזה' במקרה שלא נמצא מי שיתן יותר מה'שומא' שאז בית הדין נותנים למלוה את הקרקע תמורת החוב, איגרת זאת נקראת גם אדרכתא.
איגרת שום ואיגרת ביקורת > איגרת ביקורת

איגרת ביקורת היא האיגרת המתארת את שלב ה'הכרזה' על ידי בית הדין.
יש מפרשים שאיגרת הביקורת נכתבת קודם למכירה, והאיגרת עצמה היא ההכרזה. לפי זה באיגרת נכתב ששדה פלונית עומדת למכירה על ידי בית דין בסכום מסוים וכל הרוצה לבוא ולקחתה ביותר, יבוא, ויש אומרים שההכרזה היא פעולה בפני עצמה, ואילו האיגרת נכתבת לאחר שנמצא קונה המוכן לשלם יותר מהשומא. את האיגרת כותבים לקונה ונקראת איגרת ולא שטר כדי שידעו שהמכירה נעשתה בבית הדין ולא על ידי הבעלים, ולא יצא שם רע על הקונה כאילו קנה את הקרקע שלא כדין.
איגרות שום ומזון במציאה ובחול המועד > בהלכות מציאות

המשנה בבבא מציעא אומרת ”מצא אגרות שום ואגרות מזון... הרי זה יחזיר”, כלומר אם אדם מצא איגרות אלו יחזיר אותן לבעליהן, היינו למי שנכתבו עבורו. הטעם הוא שאין חשש שהכותב נמלך ולא נתנה משום שאיגרות אלו הם מעשה ידי בית דין ובית הדין מוציאים מתחת ידם רק דבר מבורר. כמו כן אין חוששים שהאיגרת נפרעה שאין שייכות לזה באיגרות אלו.
איגרות שום ומזון במציאה ובחול המועד > בהלכות חול המועד

אף על פי שיש איסור כתיבה בחול המועד המשנה במסכת מועד קטן אומרת ”ואלו כותבין במועד... אגרות שום ואגרות מזון”. הטעם הוא שכתיבת האיגרות נעשית על ידי בית דין, וכל דבר הנעשה על ידי בית דין מוגדר כצורך הרבים המותר לעשותו בחול המועד. טעם נוסף נאמר בהיתר שאם לא יכתבו במועד יש הפסד לאשה או ליתומים (באיגרות מזון) או למלוה (באיגרות שום) וההיתר הוא מדין דבר האבד.
איגרת מרד

איגרת מרד הוא שטר שכותבים בית הדין כאשר הבעל או האשה נמנעים מקיום יחסי אישות.
על פי ההלכה המובאת במשנה במסכת כתובות (ה,ז) האשה המורדת מפסידה סכום קצוב כל שבוע מכתובתה עד שתחזור בה. וכן הבעל המורד מוסיפים לו כל שבוע סכום קצוב על ערך הכתובה שכתב לאשתו.
את איגרת המרד כותבים, אם כן, שלא יוכל אחד הצדדים לאחר זמן לומר לא מרדתי ויתבע את הכתובה המקורית.
כמו כן כותבים איגרת מרד על ארוסה, שאינה רוצה להינשא. אולם איש המורד על ארוסתו אין כותבים עליו איגרת מרד מפני שאין על האשה חיוב של מצוות פרייה ורבייה. אלא שאם האשה טוענת שהיא רוצה בילדים על מנת שיהיו לה לעזר בזקנותה – כותבים גם בזה איגרת מרד.
ראו גם

משפט עברי
הערות שוליים

↑  רש"י בבא מציעא כ, א; רמב"ם הלכות יו"ט ז, יב.
↑  ספר הערוך, ערך 'איגרת בקורת'.
↑  בית יוסף, חושן משפט סימן קג.
↑  משנה, מסכת בבא מציעא, פרק א', משנה ח'.
↑  משנה, מסכת בבא מציעא, פרק ג', משנה ג'.
| המשפט העברי |
| --- | --- | --- |
| בית דין והדיינים | סמיכת זקנים • ערכאות של גויים • איגרות בית דין • איסור הטיית משפט • איסור שוחד • כבוד הבריות במשפט העברי |  |
| סדר הדין | לא תגורו מפני איש • בצדק תשפוט עמיתך • דרישה וחקירה • דין מרומה • אנן סהדי |  |
| תובע ונתבע | כתב סירוב • הודאת בעל דין |  |
| דיני ראיות | עדות • כיוון שהגיד שוב אינו חוזר ומגיד • עדים זוממים • פסולי עדות • לא תישא שמע שווא • אין עד נעשה דיין • נמצא אחד קרוב או פסול • שטר • סימנים • קול |  |
| דיני טענות | טענת ברי • ברי ושמא • ספק וודאי • קים לי • מרא קמא • כופר הכל • מודה במקצת • מיגו  • טענו חיטין והודה לו בשעורין • טוען וחוזר וטוען • הוחזק כפרן |  |
| פסק בית דין | הכרעת רוב בדיינים • המוציא מחברו עליו הראיה • יחלוקו • יהא מונח עד שיבוא אליהו • כל דאלים גבר • שודא דדייני • פשרה • עביד איניש דינא לנפשיה • הפקר בית דין הפקר • חזקת ממון • תפיסה • גוד או איגוד |  |
אלוורו סיזה

| --- | --- |

 לידה:  25 ביוני 1933 (בן 91) מטוסיניוס, פורטוגל 
 שם לידה:  Álvaro Joaquim de Melo Siza Vieira 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פורטו 
 יצירות ידועות:  הפקולטה לאדריכלות של אוניברסיטת פורטו 
 פרסים והוקרה:  פרס האיחוד האירופי לאדריכלות עכשווית (1988)  מסדר ההצטיינות בתרבות של ברזיל (2007)  אריה הזהב (2012)  הצלב הגדול של מסדר הנסיך אנריקה (9 ביולי 1999)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת גרנדה (2014)  פרס הארכיטקטורה הלאומי של ספרד (2019)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת סביליה (2011)  קצין גבוה במסדר החרב של יעקב הקדוש (10 ביוני 1992)  הצלב הגדול של מסדר הוראת הציבור (6 באפריל 2017)  מדליית זהב לאדריכלות (1988)  פרס פריצקר (1992)  פרס וולף לאדריכלות (2001)  מדליית הזהב המלכותית (2009)  מדליית אלוור אלטו (1988)  הצלב הגדול של מסדר החרב של יעקב הקדוש (19 בדצמבר 2023)  פרימיום אימפריאל (1998)  Dr. H.P. Berlageprijs (1993)  דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה הטכנית של ולנסיה  Prémio Autores  דוקטור לשם כבוד של אוניברסיטת לוזיאדה  דוקטור לשם כבוד של אקול פוליטכניק פדרל בלוזאן  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 בן או בת זוג:  Maria Antónia Siza 
 
בית דירות "שלום, עצבות" בברלין, בתכנונו של סיזה
מפעל רהיטים ויטרה, וייל אם ריין, 1994
אלוורו ז'ואקים דה מלו סיזה ויאיירה (פורטוגזית: Álvaro Joaquim de Melo Siza Vieira; נולד ב-25 ביוני 1933) הוא אדריכל פורטוגלי זוכה פרס פריצקר, הידוע בסגנונו הפואטי אשר מגשר בין הסגנון המודרני ובין מוצאו הים-תיכוני שממנו הוא מושפע. רבות מעבודותיו הזכורות מצויות בפורטוגל וחלק נכבד מהן בעיר פורטו.
ביוגרפיה

סיזה נולד במטוסיניוש הסמוכה לפורטו. הוא סיים את לימודיו בבית הספר לאמנויות יפות של אוניברסיטת פורטו בשנת 1955. כבר שנה קודם לכן השלים את בניית הפרויקט הראשון שלו, ארבעה בתים בעיר הולדתו; והקים את משרדו העצמאי בפורטו. סיזה הצטרף לסגל בית-הספר ולימד בו בין השנים 1966 ו-1969, וכן בשנת 1976. במקביל לכך הוזמן כמרצה אורח באוניברסיטאות נחשבות בעולם ובהן הרווארד, אוניברסיטת פנסילבניה והאקול פוליטיק נסיונל בלוצרן.
בין שלל עבודותיו, ידועות במיוחד אלו שייצגו את הביתן הפורטוגלי בתערוכות אקספו 98' שנערכה בליסבון ואקספו 2000 בהנובר. לפי דבריו, סגנונו מושפע מזה של האדריכל המקסיקני הנודע לואיס ברגאן.
תערוכתו הגדולה הראשונה בארצות הברית עלתה בשנת 1987 ביוזמתו של דיקן בית הספר לעיצוב באוניברסיטת הרווארד, האדריכל הספרדי רפאל מונאו. בשנת 1992 זכה סיזה בפרס האדריכלות החשוב ביותר, פרס פריקצר, כהכרה בעבודת השימור והתכנון ברובע ההיסטורי של העיר ליסבון.
אלגברת מלצב

במתמטיקה, אלגברת מלצב היא אלגברה לא אסוציאטיבית, המתקבלת מאלגברה אלטרנטיבית באותו אופן שבו אפשר לקבל אלגברת לי מכל אלגברה אסוציאטיבית. לפיכך, כל אלגברת לי היא אלגברת מלצב, ואפשר להכליל מרכיבים משמעותיים בתורת המבנה של הסוג הראשון, אל המבנה הכללי יותר. מאידך, כמעט כל אלגברת מלצב פשוטה היא אלגברת לי. האלגברות נקראות על-שם אנטולי מלצב, שהגדיר והחל לחקור אותן ב-1955.
הגדרה

ככל אלגברה לא אסוציאטיבית, אלגברת מלצב היא מרחב וקטורי M מעל שדה, עם תבנית ביליניארית  \ [\cdot ,\cdot ]:M\times M\rightarrow M. התבנית נדרשת לקיים את האקסיומות הבאות:
\!\,[x,x]=0 לכל  \!\,x\in M;
\ J(x,y,[x,z])=[J(x,y,z),x], כאשר  \ J(x,y,z)=[[x,y],z]+[[y,z],x]+[[z,x],y] הוא ה"יעקוביאן".
אלגברות לי מוגדרות על ידי החלפת האקסיומה השנייה בזהות יעקובי  \ J(x,y,z)=0, שהיא בבירור חזקה יותר. את האקסיומה השנייה אפשר לכתוב כ-  \ [[x,y],[x,z]]=[[[x,y],z],x]+[[[y,z],x],x]+[[[z,x],x],y]. בפרט, כל איבר מהצורה  \ [[x,y],[x,z]] שייך ל-  \,[[[M,M],M],M].
תכונות ומבנה

אם  \ (A,\cdot ) אלגברה אלטרנטיבית, הפעולה  \ [x,y]=x\cdot y-y\cdot x מגדירה עליה מבנה של אלגברת מלצב.
אלגברה לא אסוציאטיבית שכל תת-אלגברה שלה הנוצרת על ידי שני איברים היא אלגברת לי, נקראת אלגברת לי בינארית. במאפיין שונה מ-2, אפשר לתאר תכונה זו באמצעות אקסיומות:  \ [x,x]=0 ו-  \ J([x,y],x,y)=0. כל אלגברת לי היא אלגברת מלצב, וכל אלגברת מלצב היא אלגברת לי בינארית (כפי שאלגברה אלטרנטיבית עם שני יוצרים היא אסוציאטיבית).
במאפיין שונה מ-2, אלגבראות מלצב פשוטות מתחלקות לשני סוגים: אלגבראות לי פשוטות, או (כאשר המאפיין שונה מ-3) החלק הטהור באלגברת קיילי פשוטה ביחס לפעולת הקומוטטור. האלגברה האחרונה היא אלגברה 7-ממדית מעל השדה; שתי אלגבראות כאלה איזומורפיות אם ורק אם אלגבראות הקיילי המתאימות הן איזומורפיות.
במאפיין 0, המבנה של אלגבראות מלצב נחקר לעומק - מוגדרת עליהם תבנית עקבה (trace form), כלומר סימטרית ואסוציאטיבית, על ידי  K(x,y)=\operatorname {tr} (R_{x}R_{y}), כאשר  R_{x} הוא אופרטור ההכפלה מימין ב-x. האלגברה פשוטה למחצה אם ורק אם התבנית רגולרית (בדומה לקריטריון המתאים באלגבראות לי בעזרת תבנית קילינג). במקרה זה, האלגברה מתפרקת לסכום ישר של אלגבראות 7-ממדיות לעיל. הרדיקל הפתיר של אלגברת מלצב מתלכד עם החלק המאונך של  A^{2} ביחס לתבנית K, ועל כן A פתירה אם ורק אם  K(A,A^{2})=0.
בנוסף, ניתן להגדיר תורת מודולים מעל אלגבראות מלצב, וללמוד בעזרתה הצגות של האלגבראות. בתחום זה תוצאות דומות לתורת ההצגות של אלגבראות לי, במיוחד במחקר אלגבראות ניליות.
איתם

ערך זה עוסק במקום מקראי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מפה של נדודי בני ישראל 1641
אֵתָם  הייתה, לפי המקרא, התחנה השנייה  במסלולם של בני ישראל בדרכם מארץ מצרים לארץ כנען.
לפי התורה, המקום נמצא ב"קצה המדבר" - בגבול שבין מצרים ה"נושבת" לבין מדבר ארץ מצרים.
לשם איתם יש דמיון בשם המצרי ח'תֵם, שמשמעותו מצודה, מבצר - מקום מוגן ומבוצר. 
יש מזהים את המקום בסֶרָפֵאוּם, הנמצאת צפונית לאגם המר שבאמצע הדרך בין אִסְמָאעִילִיָה לאָבּוּ סֻלְטָן.
הערות שוליים

↑  גם ביציאת מצרים בספר שמות, פרק י"ג, פסוק כ', וכן בפרשת מסעי בספר במדבר, פרק ל"ג, פסוק ו'.
↑  היא "ארץ הנושָבת". השווה מול ספר שמות, פרק ט"ז, פסוק ל"ה, ועיין בפירוש הארוך לאבן עזרא שם.
↑  היא "מדבר ארץ מצרים". השווה מול ספר יחזקאל, פרק כ', פסוק ל"ו, ועיין בפירוש מצודת דוד שכותב שם: "במדבר הסמוך לארץ מצרים". המדבר הזה נקרא בדרך-כלל "מדבר שור", כמו בספר שמות, פרק ט"ו, פסוק כ"ב.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| קודמת: סֻּכֹּת | נדודי בני ישראל במדבר | הבאה: פי החירות |
איגרות חוב ממשלתיות בישראל

איגרות חוב ממשלתיות בישראל מונפקות על ידי היחידה לניהול החוב הממשלתי במשרד האוצר (בשונה ממלווה קצר מועד, המהווה גם הוא לקיחת הלוואה של המדינה מציבור האזרחים, ומונפק על ידי בנק ישראל).
דירוג אשראי

בתוך ישראל, לא מקובל לדרג את האג"ח הממשלתי, אך משרד האוצר מנפיק אג"ח ממשלתי ישראלי גם בשווקים זרים, ועבור משקיעים זרים, קיימים גופי דירוג המדרגים את יכולת החזר החובות של המדינות השונות, וביניהן ישראל.
חוב פנימי

למדינת ישראל קיימים מספר איגרות חוב, סחירות ולא סחירות, מסוגים שונים. (ריבית קבועה/משתנה, עם ובלי הצמדה למדד)
חוב פנימי > מלווה קצר מועד

מלווה קצר מועד (ר"ת: מק"מ), בשונה משאר איגרות החוב, מונפק על ידי בנק ישראל, ולא על ידי משרד האוצר, ככלי לניהול המדיניות המוניטרית של ישראל.
כפי ששמו מרמז, המק"מ מהווה הלוואה לטווח קצר, של שנה לכל היותר (לעומתו, קיימות איגרות חוב אשר נפרעות במלואן רק לאחר 30 ו-40 שנים. נכון לאפריל 2022 החוב הרחוק ביותר מועד פרעונו למעלה מ-98 שנים, בשנת 2120).
מדי חודש מוציא בנק ישראל מכרז להנפקת מק"מ, ומגביל את הריבית המרבית המותרת להצעה במכרז על ידי ריבית בנק ישראל. (אשר מתעדכנת מדי סוף חודש על ידי הוועדה המוניטרית של בנק ישראל, ברשות נגיד בנק ישראל)
המק"מ הוא נייר ערך סחיר, והמסחר בו נעשה בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
חוב פנימי > איגרות חוב סחירות

בעבר ניתנו לאיגרות החוב הסחירות שמות המציינים את סוגן (שחר, גליל, כפיר, גילון וגלבוע), והוצמדו להן מספרים סודרים חסרי משמעות. החשב הכללי, ירון זליכה, הוביל רפורמה לשינוי שמות סדרות האג"ח שמנפיקה הממשלה לשמות המקובלים בעולם. כיום, סדרות האג"ח מגלמות בשמן פרטים כגון סוג אג"ח (ממשלתי) הצמדה (צמוד מדד / שקלי / משתנה) ותאריך פדיון (שתי ספרות לחודש ושתי ספרות לשנה).
הרפורמה הובילה להנפקת אג"ח בשמות המאפיינים אותן:
ממשלתית צמודה (לשעבר "גליל") - נוסף על הריבית הנקובה בה, צמודה למדד המחירים לצרכן
ממשלתית שקלית (לשעבר "שחר") - בעלת ריבית קבועה
ממשלתית משתנה (לשעבר "גילון") - בעלת ריבית משתנה, שנקבעת על פי ממוצע משוקלל של התשואה לפדיון שמניבות סדרות נבחרות של מק"מ (שמושפעת מריבית בנק ישראל)
המסחר באג"חים אלה נעשה בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
מעורבות המדינה במסחר באג"חים נמשכת לכל אורך חייהן, והיא קונה אותן מהציבור כאשר היא מעוניינת לייצר הרחבה מוניטרית (הגדלת היצע הכסף בידי הציבור) ומוכרת איגרות לציבור כאשר היא מעוניינת לייצר צמצום מוניטרי. (הקטנת היצע הכסף בידי הציבור)
חוב פנימי > איגרות חוב סחירות > מיסוי

מיסוי על רווחים מאיגרות חוב (הן רווח הנובע מפירעונן על ידי המנפיק, והן רווח הנובע מהמסחר בהן) מוגדר במסגרת חלק ה' של פקודת מס הכנסה, וקובע מס של 25% על רווח הון ריאלי הנובע מהן. עם זאת, סעיף 91(ב)(3)(א) בפרק ח' בפקודת מס ההכנסה מסייג איגרות חוב בלתי צמודות (לרבות מלווה קצר מועד), וקובע שהן ימוסו ב-15% בלבד:
(3) (א) על אף האמור בפסקאות (1) ו-(2), רווח הון במכירת איגרת חוב, נייר ערך מסחרי, מילווה או הלוואה, שאינם צמודים למדד, יחויב במס בשיעור שלא יעלה על 15%, או של 20% לענין בעל מניות מהותי, ויראו את כל רווח ההון כרווח הון ריאלי;
חוב פנימי > איגרות חוב בלתי סחירות

בנוסף לאיגרות הסחירות, מנפיקה המדינה גם איגרות חוב בלתי סחירות לטובת ביטוחים פנסיוניים, לסבסוד והבטחת תשואת החיסכון הפנסיוני של האזרחים.
חוב פנימי > איגרות חוב בלתי סחירות > סבסוד פנסיה - איגרות מירון וערד

לקרנות הפנסיה קיימות איגרות החוב מירון (אינה מונפקת עוד) וערד, (אשר החליפה אותה) בעלי ריבית קבועה והצמדה למדד, אותן יכולות לקנות קופות גמל וקרנות פנסיה למטרות קצבה בלבד. איגרות חוב אלה נוטות לתת תשואה גבוהה יותר (בהתאם לסיכון) מאשר התשואה בשוק, וככאלה מהוות סבסוד של פנסיות החוסכים על חשבון הציבור משלם המיסים שטרם פרש לגמלאות (מתוך תקווה שלעולם יהיו ההכנסות ממסים גבוהות דיין כדי לעמוד בהתחייבויות אלה). קיימת ביקורת על סבסוד פנסיה זה, כיוון שמידת הסבסוד הממשלתי של כל קרן פנסיה נמצאת ביחס ישר להפקדות בעל הקרן. כלומר, אדם אשר מרוויח פי 2 יותר, יקבל מהמדינה פי 2 מאדם המרוויח מחצית מהכנסתו עד למגבלה הקבועה בחוק. מעשית, נכון לשנת 2014, זוכה העשירון העליון במדינת ישראל לסבסוד ממשלתי גבוה מהסבסוד הממשלתי של 5 העשירונים התחתונים יחדיו.
נכון לשנת 2015, קניית אג"ח מיועדות מוגבלת ל-30% מההפקדה לפנסיה, וההפקדה המרבית לפנסיה מסובסדת היא בסכום של עד 41% מהשכר הממוצע במשק.
חוב פנימי > איגרות חוב בלתי סחירות > סבסוד ביטוחי חיים - איגרות חיים-צמוד (ח"ץ) 1965-1990

משנת 1965 ועד לשנת 1990 הונפקו איגרות חוב בלתי סחירות בשם ח"ץ (ר"ת חיים-צמוד) עבור פוליסות בעלות "תשואה מובטחת" (כגון פנסיה וביטוח מנהלים) בחברות הביטוח, אשר נשאה ריבית קבועה של בין 4% ל-6.2% (כתלות בשנת ההנפקה) והצמדה למדד. מאחר שמדובר היה בתשואה גבוהה מתשואת שוק ההון באותה העת, השימוש באיגרות אלה היה פופולרי כל כך עד שמרבית התיקים כללו אג"ח זו בלבד. בתגובה, הוגבלה בשנת 1975 ההשקעה באפיק זה ל-86% מתיק ההשקעות על פי חוק, ובתחילת שנות ה-90 בוטלה הנפקת איגרות חוב אלה כליל, במטרה להזרים כספים אלה לשוק ההון.
חוב חיצוני

החוב החיצוני של ישראל כולל את כלל חובות המדינה כלפי אנשים שאינם תושבי המדינה (במט"ח ובשקלים).
החוב החיצוני של ישראל מתחלק לכמה סוגים:
איגרות חוב הנקובות בדולרים אמריקניים, שניתנו בערבות ממשלת ארצות הברית (אשר דירוג האשראי שלה גבוה מזה של ישראל)
איגרות חוב סחירות אשר נמכרו בשוקי העולם
איגרות חוב בלתי סחירות אשר נמכרו על ידי ארגון הבונדס ליהודים בתפוצות
הלוואות נוספות לממשלות וגופים זרים
היקף החוב הממשלתי

החוב הממשלתי הישראלי המבוסס על איגרות חוב עומד על מעל ל-630 מיליארד שקלים (0.6 טריליון), אשר כשני שלישים ממנו מקורם בחוב מקומי (חוב לאזרחי המדינה, נקוב בשקלים) סחיר, כשישית ממנו בחוב מקומי לא סחיר (מירון, ערד וחץ), והשישית הנותרת בחוב חיצוני. עם זאת, חוב זה מהווה רק כשתי חמישיות מהחוב הממשלתי הכולל, העובר את ה-1.5 טריליון שקלים. שאר החוב בהתחייבויות שאינן מבוססות איגרות חוב, ועיקרו בפנסיות תקציביות לעובדי וגמלאי המדינה אליהן מחויבים הארגונים הממשלתיים השונים ועומדות על כ-600 מיליארד שקלים.
ראו גם

מלווה קצר מועד
הערות שוליים

↑  דירוג האשראי של ישראל באתר היחידה לניהול החוב הממשלתי במשרד האוצר
↑  חוק בנק ישראל, התש"ע-2010, ס"ח 2237 מיום 24.3.2010, באתר הכנסת
↑  נוהל הנפקת איגרות חוב ממשלתיות סחירות באתר היחידה לניהול החוב הממשלתי במשרד האוצר
↑  אתר הבורסה, אג"ח (איגרות חוב)
↑  יניב קוניס, השקעה באג"ח: ההיגיון שמאחורי הגילון, באתר כלכליסט, 16 באפריל 2009
↑  מאפייני איגרות חוב ממשלתיות לא סחירות באתר היחידה לניהול החוב הממשלתי במשרד האוצר
↑   אסא ששון, נפלה הצעת החוק להקמת קרן פנסיה ממלכתית, באתר TheMarker‏, 23 ביולי 2014
↑  תיאור ההבחנה בין עצמאי לשכיר, באתר הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים באתר משרד הכלכלה
↑  רון שטיין, ‏עוד על חיסכון פנסיוני: המדריך לפוליסות מבטיחות תשואה, באתר גלובס, 18 באפריל 2009
↑  פוליסות מבטיחות תשואה באתר אגף שוק ההון במשרד האוצר
↑  חוב חיצוני באתר היחידה לניהול החוב הממשלתי במשרד האוצר
↑  אביטל להב, המבקר: למדינה גירעון מצטבר של 1.5 טריליון ש', באתר ynet, 14 במאי 2014
↑  אבי שאולי, ורטיקובסקי: "הפנסיה התקציבית - איום אסטרטגי על ישראל, מאיפה יגיע כסף?", באתר ביזפורטל, 1 ביולי 2014
מדדי איגרות חוב ממשלתיות בישראל, צבועים לפי משך חיים ממוצע.
אלווקריה

| אלווקריה |
| --- | --- |
 איור של אלווקריה
תקופה
טריאס עליון, 228 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
תת־סדרה:: תרופודה
סוג:: אלווקריה
מינים
 Alwalkeria maleriensis
שם מדעי
 Alwalkeria ‏צ'אטרג'י וקרייזלר, 1994

אלווקריה (שם מדעי: Alwalkeria) הוא סוג של דינוזאור קדום ביותר, אשר השתייך לקבוצה בעלי אגן דמוי לטאה והוא חי בסוף הטריאס לפני 228 מיליון שנה בהודו. היצור הקרוב ביותר אליו הוא האאורפטור, ושניהם נחשבים לדינוזאורים הקדומים ביותר בעולם.
סיווג

במקור סוג זה נקרא בידי החוקר ההודי סנקאר צ'אטרג'י (אנ') בשם Walkeria לכבוד הפלאונטולוג הבריטי אליק ווקר (אנ'), אך שם זה הועבר בידי ארגון ICZN לסוג של חיטחבים. במקום נתנו החוקרים צ'אטרג'י ועמיתו בן קרייזלר (Ben Creisler) את השם הנוכחי, גם הוא מבוסס על שמו של אליק ווקר. הסוג כלל מין אחד – Alwalkeria maleriensis, הקרוי על שם תצורת מאלרי (אנ') שבאנדרה פרדש, דרום הודו בהם התגלו ממצאיו.
מאפיינים

יצור קדום זה היה בעל גולגולת קטנה באורך 4 סנטימטרים, ובמראהו הזכיר את האאורפטור יותר מכל דינוזאור אחר. הוא היה קטן מאוד באורך 1.5 מטר ומשקל מוערך של 2 קילוגרם, והיה דו-רגלי זריז שנע אחרי טרף במהירות. מבנה שיניו היו מעוקלות מעט אך דקיקות בצורתם ובזוויתם, מה שאומר שהדינוזאור לא היה קרניבור ולא אוכל צמחים אלא אוכל כל שכנראה צד חסרי חוליות כמו חרקים או חולייתנים קטנים ואולי אף צמחים. מבנה רגליו הכיר מעט כמה מקרובי התנינאים הקדומים יותר מדינוזאור.
ככל הנראה היה זה לצד האאורפטור מראשוני הדינוזאורים האמיתיים. הוא התקיים רק בסוף הטריאס לפני 228 מיליון שנה ואולי התפתח לתרופודים וקרוביהם.
אלברט ליליאנברי

| --- | --- |

 לידה:  15 באוקטובר 1879 רונבי, שוודיה 
 פטירה:  27 באוגוסט 1967 (בגיל 87) פרוכיית אוסקר, שוודיה 
 מקום לימודים:  בית הספר לארכיטקטורה KTH 
 תחום יצירה:  אדריכלות 
 בן או בת זוג:  אינגריד ואלברי 
 
אלברט ליליאנברי (בשוודית: Albert Lilienberg;‏ 15 באוקטובר 1879 – 27 באוגוסט 1967) היה אדריכל שוודי. הוא כיהן בתפקיד מהנדס עיר ראשי בגוטבורג ובסטוקהולם.
קורות חיים

אלברט ליליאנברי נולד בעיירה רונבי ולמד במכון המלכותי לטכנולוגיה של KTH בסטוקהולם. לאחר סיום הלימודים בשנת 1903 הוא ערך נסיעת לימודים לארצות הברית ממנה חזר בשנת 1905. לאחר חזרתו לשוודיה הוא עבד תקופה מסוימת כמתכנן גשרים ובשנת 1907 מונה למהנדס העיר של גוטבורג, תפקיד שהוא כיהן בו עד לשנת 1927. באותה תקופה אלברט ליליאנברי היה מלמד באוניברסיטת צ'למרס לטכנולוגיה בעיר. בהיותו מהנדס העיר המתפתחת אלברט ליליאנברי קידם תוכניות הקמה של שכונות חדשות בעיר.
בשנת 1928 הוא קיבל הזמנה לעבור לאותו תפקיד בסטוקהולם. בהיותו בסטוקהולם הוא קידם תוכניות רבות לרבות אישור תוכנית כללית של העיר. אלברט ליליאנברי עזב את התפקיד ביוזמו בשנת 1944. בנוסף לעבודה בסטוקהולם ליליאנברי עסק בתכנון כ-60 עיירות ברחבי שוודיה.
על פעילותו בתחום אדריכלות אלברט ליליאנברג קיבל עיטורים משוודיה, נורווגיה ודנמרק.
בשנים 1921–1927[דרושה הבהרה] הוא היה נשוי לאינגריד ואלברי שבאותה תקופה הייתה עוזרת שלו בתכנון עיר.
אירוע הירי באוניברסיטת קארל בפראג

| --- | --- |
 תאריך:  21 בדצמבר 2023 15:00–15:20 (CET)
 מקום:  הבניין הראשי של הפקולטה לאמנויות באוניברסיטת קארל בפראג
 קואורדינטות:  50°05′21″N 14°24′58″E﻿ / ﻿50.089166666667°N 14.416111111111°E﻿ / 50.089166666667; 14.416111111111
 סוג:  ירי המוני, רצח והתאבדות
 נשק:  רובה חצי אוטומטי בסגנון AR-10 בקוטר .308
 הרוגים:  15 (כולל היורה)
 פצועים:  25
 מבצע:  דייוויד קוזאק
 מספר מפגעים:  1
  (למפת פראג מוגדלת) מיקום אירוע הירי(למפת פראג רגילה) מיקום אירוע הירי he
 
אירוע הירי באוניברסיטת קארל בפראג היה אירוע ירי המוני שהתרחש ב-21 בדצמבר 2023 בפקולטה לאמנויות של אוניברסיטת קארל בפראג שבצ'כיה. באירוע נרצחו לפחות 14 בני אדם ו-25 נפצעו, מתוכם תשעה פצועים באורח קשה. כאשר כוחות המשטרה הגיעו למקום, היורה דייוויד קוזאק התאבד. המשטרה דיווחה כי אביו של קוזאק נמצא מת מוקדם יותר באותו היום, לפני תחילת הירי.
זהו אירוע הירי ההמוני הקטלני ביותר בתולדות צ'כיה מאז התפרקות צ'כוסלובקיה בשנת 1993 ואחד מאירועי הירי ההמוניים החמורים ביותר באירופה מאז פיגועי נובמבר 2015 בפריז.
אירועים > רציחות קודמות

לפי הערכת המשטרה החשוד היה כנראה אחראי לרציחות של אב בן 32 והתינוק שלו ביער קלנוביצה אשר בפאתי פראג ב-15 בדצמבר. לטענת האינטרפול החשוד רצח בתחילה את אביו בבית המשפחה בעיר קלדנו (אנ') בשעות הבוקר של אותו היום שבו התרחש הירי בבית הספר. המשטרה איתרה את גופת אביו של היורה בסביבות השעה 12:40.
כאשר המשטרה ערכה חיפוש בבית המגורים של משפחת קוזאק הם מצאו במקום מטען חבלה מאולתר, חומרי נפץ נוספים, וכלי נשק. בעקבות כך המשטרה ערכה גם חיפושים בנמל התעופה ואצלב האוול שם עבד אביו של היורה במחלקת האבטחה של נמל התעופה.
אירועים > הירי באוניברסיטת קארל

החשוד היה אמור לתת הרצאה בבניין של אוניברסיטת קארל בשעה 14:00. המשטרה פינתה את הבניין בו החשוד היה אמור לתת את ההרצאה. החשוד נכנס במקום זאת לבניין אחר באוניברסיטה. בשעה 14:59 התקבלו במשטרה דיווחים ראשונים על ירי באוניברסיטת קארל. הירי בוצע בבניין של הפקולטה לאמנויות של האוניברסיטה. כאשר כוחות המשטרה הגיעו לזירה ב-15:20 הם גילו שהיורה התאבד. כוחות המשטרה סרקו בהמשך את האזור בחיפושים אחר חומרי נפץ.
בסרטון של כתב החדשות יז'י פורמן נראה החשוד הולך בקמפוס האוניברסיטה עם רובה. כתב החדשות צעד לעבר החשוד על מנת שזה יירה לעברו ולעבר הצוות שלו, במטרה להסיח את דעתו של החשוד על מנת שלא יירה לעבר הסטודנטים שיצאו מהבניין.
המפגע

לטענת האינטרפול החשוד הוא דייוויד קוזאק, סטודנט להיסטוריה בן 24 מהעיר קלדנו אשר נמצאת 24 קילומטרים מפראג. לטענת האינטרפול היורה ביצע את הירי ההמוני בהשראת אירועי ירי המוני אחרים שבוצעו בעבר ברחבי העולם. מפקד משטרת צ'כיה, מרטין וונדרשק, ציין שליורה היה רישיון נשק והיו בבעלותו מספר כלי נשק.
הקורבנות

היורה רצח 14 בני אדם באוניברסיטת קארל ופצע 25 אנשים נוספים.