stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אריך טופ

| --- | --- |

 לידה:  2 ביולי 1914 הנובר, הקיסרות הגרמנית הקיסרות הגרמנית
 פטירה:  26 בדצמבר 2005 (בגיל 91) סוזן, באדן-וירטמברג, גרמניה גרמניה
 מדינה:  גרמניה 
 השתייכות:  רייכסמרינה רייכסמרינה   קריגסמרינה קריגסמרינה    דויטשה מרינה
 תקופת הפעילות:  1934 – 1945 1958 – 1969
 דרגה:   פריגטנקפיטן  קונטר-אדמירל
 תפקידים בשירות
 מפקד הצוללת U-57 מפקד הצוללת U-552 מפקד שייטת הצוללות ה-27 
 עיטורים
  צלב מפקד במסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה    צלב האבירים של צלב הברזל עם עלי אלון וחרבות   צלב ההצטיינות במלחמה   צלב הברזל דרגה ראשונה   צלב הברזל דרגה שנייה   אות לחימת הצוללות (עם יהלומים)
 
אריך טופ (בגרמנית: Erich Top; ‏2 ביולי 1914 - 26 בדצמבר 2005) היה מפקד צוללות בקריגסמרינה במהלך מלחמת העולם השנייה. טופ היה מפקד מוערך ואחד מחמשה מפקדי צוללות שעוטרו בצלב האבירים של צלב הברזל עם עלי אלון וחרבות (השני בחשיבותו בעיטורי גרמניה הנאצית). לאורך המלחמה פיקד על מספר צוללות והצליח ב-13 סיורים מבצעיים להטביע 35 ספינות, בסך כולל של 197,460 טונות (GTR), מה שהפך אותו לאלוף ההטבעות השלישי הכי מוצלח בקריגסמרינה.
לאחר המלחמה שירת בצי הגרמני הפדרלי, בו הגיע לדרגת קונטר-אדמירל ולאחר מכן אף בתור יועץ בנאט"ו.
ביוגרפיה

טופ נולד בהאנובר ב-2 ביולי 1914, בגיל 19 הצטרף לרייכסמרינה ב-8 באפריל 1934 וביולי משהשלים את ההכשרה הצבאית הבסיסית שלו הועבר לספינת ההכשרה גורך פוק. ב-27 בספטמבר 1934 הועברת לשירות בסיירת הקלה קרלסרוהה (Karlsruhe) תחת פיקודו של קפיטאן גינתר ליטיינס, בין יוני 1935 ליוני 1936 עבר הכשרה בבית הספר הימי מירוויק (בפלנסבורג) וקיבל את דרגת הקצונה פנריך צו זי (מקביל לסגן-משנה). באוקטובר הוחזר לקרלסרוהה, קודם לדרגת לויטננט צור זי ולקח חלק בקורס הפעלת טורפדו במהלך אפריל 1937, לאחר מכן חזר לקרלסרוהה בתור עוזר מפקד שם שירת עד לאוקטובר.
ב-5 באוקטובר 1937 החל טופ הכשרת צוות צוללות בניושטאט בהולשטיין, במפרץ ליבק שלזוויג-הולשטיין, לאחר הכשרתו הפך בעצמו למדריך בבית הספר לצוללות. ב-26 בספטמבר 1938 הועבר לשייטת הצוללות השביעית שם הוצב בצוללת U-46 בתור קצין משמרת גשר, באפריל 1939 קודם לדרגת אובר-לויטננט צור זי. בחודשים הראשונים למלחמת העולם השנייה המשיך לשרת טופ ב-U-46 כשהוא מפליג איתה בשלושה סיורים מבצעיים בין אוקטובר 1939 לאפריל 1940, במהלך סיורים אלו ה-U-46 הטביעה שתי ספינות ועבור תקופה זו הונעק לו צלב הברזל (דרגה שנייה) ואות מלחמת הצוללות.
במאי 1940 הועבר טופ לשייטת הצוללות הראשונה והוא הוצב בצוללת U-57, ב-5 ביוני הוא קיבל את הפיקוד על הצוללת, איתה יצא להפלגה ראשונה כבר ביולי. לאורך החודשים בהם פיקד טופ על ה-U-57 יצאה הצוללת למספר סיורים מבצעיים והצליחה להטביע שש אוניות ולפגוע באחת נוספת, עד שב-3 בספטמבר התנגשה באוניה הנורווגית רונה סמוך לחופי גרמניה ויצאה משירות.
ביוגרפיה > פיקוד הצוללת U-552

בנובמבר נשלח טופ ללוות את בניית הצוללת U-552 בהמבורג מדגם ה-VIIC החדש, בדצמבר הושקה הצוללת תחת פיקודו וכחלק משייטת הצוללות השביעית, לאחר תקופת אימון ובדיקות כשירות, הצוללת יצאה לסיור המבצעי הראשון שלה ב-13 בפברואר 1941. בסיור הראשון של U-552 היא הצליחה להטביע שתי אוניות ובסיור השני באפריל באזור מדרום לאיסלנד היא הטביעה שלוש אוניות נוספות ואוניות מלחמה מלווה, אחת מאוניות אלו הייתה אוניית המסע נריסה שבטביעתה ב-30 באפריל ניספו 207 אנשים וניצלו 84 - רובם חיילים קנדים בדרכם מקנדה לבריטניה.
הסיור המבצעי השישי של ה-U-552 יצא מסן-נאזר ב-25 באוקטובר 1941, במהלכו הצליח טופ להטביע את המשחתת האמריקאית USS רובן ג'יימס (DD-245) בים האטלנטי ו-100 מאנשי הצוות שלה ניספו ורק 44 ניצלו, הייתה זו אוניית המלחמה האמריקאית הראשונה שהוטבעה במלחמה. בסיור השמיני שנערך בין ה-7 במרץ ל-27 באפריל 1942, יצא הצוות לאזור מערב האוקיינוס האטלנטי והחוף המזרחי של ארצות הברית, בסיור מאוד מוצלח הצליח טופ להטביע שבע אוניות במשקל כולל של 45,731 טונות. במהלך הסיור הוא קיבל הודעה שיקבל את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל עם עלי אלון (המעוטר ה-87 בוורמאכט עד אותה העת), בנוסף קרל דניץ החליט להעניק לטופ את אות לחימת הצוללות ביהלומים (הדרגה הגבוהה של עיטור זה).
לאחר שחזר מהסיור העשירי והאחרון שלו עם ה-U-552 בו הטביע שתי אוניות במשקל כולל של 14,555 טונות ופגע בשתיים נוספות, עיטור צלב האבירים של טופ הועלה ב-17 באוגוסט לדרגת "עלי אלון ויהלומים" (המעוטר ה-17 עד אותה העת) בנוסף הוא הועלה לדרגת קורבטנקפיטן.
ביוגרפיה > שייטת הצוללות ה-27 וסוף המלחמה

ב-4 בנובמבר 1942 קיבל טופ את הפיקוד על שייטת הצוללות ה-27, שייטת אימון והכשרות, בנוסף לכך עמד בראש צוותי הטמעה של דגמי צוללות מתקדים לשירות הקריגסמרינה. באוגוסט 1944 מונה טופ לעמוד בראש הצוות שהכניס את הצוללות מדגם XXI המתקדמות לשירות, ב-1 בדצמבר קודם לדרגת פריגטנקפיטן. בחודשים האחרונים למחמה קיבל טופ את הפיקוד על הצוללת U-3010 משייטת הצוללות הרביעית ולאחריה את הפיקוד על הצוללת U-2513 משייטת הצוללות ה-11. לאחר כניעת גרמניה וסיום המלחמה באירופה, טופ נכנס לשבי כוחות בעלות הברית בקרגרה, דרום נורווגיה, הצוללות בפיקודו נפלה שלל ועברה בחינות מעמיקות בידי כוחות ארצות הברית.
ביוגרפיה > אחרי המלחמה

לאחר המלחמה טופ השלים תואר באדריכלות באוניברסיטת לייבניץ בהנובר ב-1950 והפך לאדריכל מוצלח. במרץ 1958 הצטרף לדויטשה מרינה, לאחר מכן הוא הוצב למשך ארבע שנים בארצות הברית כחבר צוות בוועדה הצבאית של נאט"ו. מאוחר יותר שירת במספר תפקידי מטה, ובמשך חודש היה סגן מפקד כוח הצוללות. קונטרדמירל אריך טופ פרש לגמלאות בדצמבר 1969. הוא עוטר באותה שנה בצלב המפקד של מסדר ההצטיינות של גרמניה הפדרלית.
מ-1970 עד 1984 עבד כיועץ תעשייתי, בין היתר, במספנת הוואלדטסוורקה-דויטשה ורפט. אריך טופ נפטר ב-26 בדצמבר 2005.
לקריאה נוספת

Jeremy Dixon, The U-boat Commanders: Knight's Cross Holders 1939-1945, Pen & Sword Military, 2019, ISBN 9781526718730
David Miller, U-Boats: History, Development and Equipment 1914-1945, Brasseys, ISBN 1574882465
Jordan Vause, Wolf: U-Boat Commanders in World War II, Naval Institute Press, 1997, ISBN 9781557508744
Erich Topp, The Odyssey of a U-boat Commander, Bloomsbury Academic, 1992, ISBN 9780275938987
הערות שוליים

↑  Miller, 2000, עמ' 142.
↑  Most successful U-boat Commanders Commanders with over 100,000 tons sunk, UBoat.net
↑  Vause, 1997, עמ' 95.
↑  Vause, 1997, עמ' 223-224.
↑  Erich Topp, UBoat.net
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007453942405171  PLWABN: 9810808471805606  GND: 118938681  ISNI: 0000 0001 1442 4144  LCCN: nr91036426  NTA: 307335925  SNAC: w6xb64n3  SUDOC: 094530548  VIAF: 40177559   WorldCat (עם VIAF): 40177559 
טופ וצוותו על סיפון ה-U-552 בדרכה חזרה למעגן בסן-נאזר, אוקטובר 1941.
הצוללת U-2513 בסיום המלחמה ולאחר שנפלה בידי צי ארצות הברית, אוקטובר 1946.
הר בלדר (נונאווט)

ערך זה עוסק בהר בקורדילרה הארקטית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  בלדר 
 גובה:  1,720 מ' 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  נונאווט, קנדהקנדה
 רכס הרים:  הרי באפין 
 קואורדינטות:  66°33′00″N 65°13′59″W﻿ / ﻿66.55°N 65.2331°W﻿ / 66.55; -65.2331
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הר בלדר(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הר בלדר(למפת נונאווט רגילה) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןהר בלדר(למפת נונאווט מוגדלת) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןהר בלדר
 
הר בלדר (באנגלית: Mount Baldr) הוא הר על האי באפין, בהרי באפין הדרומיים, המהווים חלק מהרי הקורדילרה הארקטית, בטריטוריית נונאווט שבקנדה.
גובהו של ההר 1,720 מטרים מעל פני הים; ההר מתנשא לגובה של 426 מטרים מעל סביבתו.
ההר ממוקם בסמוך להר אודין ולפסגת בריידאבליק, הנקראים אף הם בשמות הקשורים למיתולוגיה הנורדית: בלדר הוא אל פגאני גרמאני, אודין הוא אביו של בלדר ובריידאבליק הוא מקום מגוריו של בלדר.
הערות שוליים

1 2  מידע גאוגרפי
↑  נתונים גאוגרפיים
| הקורדילרה הארקטית |
| --- | --- | --- |
| רכסי הרים | אדם • ארצות הברית • באפין • ברוס • ג'וי • גרינל • האימפריה הבריטית • הנסיכה מרגרט • הייפוינטר • ויסלר • ויקטוריה ואלברט • צ'לנג'ר • קונגר |  |
| הרים | אאוטלוק • אודין • אוקספורד • אנגנה • אסגארד • ארוהד • ארתור • באטל • בסטיל • בופורט • בידרביק • בישופ'ס מאיטר • בלדר • ברבאו • ברייב • בריידאבליק • ויסלר • יוג'ין • יוקפיק • מידנייט סאן • נוקאפ • סירק • קוואג'יוויק • ת'ול • ת'ור |  |
| מעברי הרים | פורטרס |  |
| כיפות קרח | פני |  |
| קרחונים | גל |  |
| פארקים לאומיים | סירמיליק |  |
| אזורים | אלסמיר • באפין |  |
| יישובים | אלרט |  |
הר אוקספורד (נונאווט)

ערך זה עוסק בהר בקורדילרה הארקטית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  2,210 מ' 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  נונאווט, קנדהקנדה
 רכס הרים:  רכס האימפריה הבריטית 
 קואורדינטות:  82°10′00″N 73°10′00″W﻿ / ﻿82.1667°N 73.1667°W﻿ / 82.1667; -73.1667
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הר אוקספורד(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הר אוקספורד(למפת נונאווט רגילה) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןהר אוקספורד(למפת נונאווט מוגדלת) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןהר אוקספורד
 
הר אוקספורד (באנגלית: Mount Oxford) הוא הר ברכס האימפריה הבריטית שבקורדילרה הארקטית. ההר ממוקם על האי אלסמיר, בטריטוריית נונאווט שבקנדה.
גובהו של ההר 2,210 מטרים מעל פני הים, והוא מתנשא לגובה של 246 מטרים מעל סביבתו.
היסטוריה > הטיפוס על ההר ומקור שמו

הראשון שטיפס על ההר היה א. וו. מור (A. W. Moore) ואינואיטי בשם נוקאפינגקוואק (Nukapinguaq), ב-1 במאי 1935, במסגרת משלחת החקר לחקר האי אלסמיר של אוניברסיטת אוקספורד (ומכאן שמו של ההר).
מור העריך שגובהו של ההר 2,743 מטרים מעל פני הים.
רק בשנת 1957 העפילו בשנית לפסגת ההר במסגרת השנה הגאופיזית הבינלאומית, ונמדד גובהו המדויק של ההר.
הערות שוליים

↑  מידע על התנשאות ההר
1 2 3 4  ההיסטוריה של גילוי ההר
| הקורדילרה הארקטית |
| --- | --- | --- |
| רכסי הרים | אדם • ארצות הברית • באפין • ברוס • ג'וי • גרינל • האימפריה הבריטית • הנסיכה מרגרט • הייפוינטר • ויסלר • ויקטוריה ואלברט • צ'לנג'ר • קונגר |  |
| הרים | אאוטלוק • אודין • אוקספורד • אנגנה • אסגארד • ארוהד • ארתור • באטל • בסטיל • בופורט • בידרביק • בישופ'ס מאיטר • בלדר • ברבאו • ברייב • בריידאבליק • ויסלר • יוג'ין • יוקפיק • מידנייט סאן • נוקאפ • סירק • קוואג'יוויק • ת'ול • ת'ור |  |
| מעברי הרים | פורטרס |  |
| כיפות קרח | פני |  |
| קרחונים | גל |  |
| פארקים לאומיים | סירמיליק |  |
| אזורים | אלסמיר • באפין |  |
| יישובים | אלרט |  |
נונאוויק

| --- | --- |
דגל נונאוויקדגל נונאוויק

 מדינה:  קנדה קנדה
 פרובינציה:  קוויבק קוויבק
 שטח:  443,685 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בחבל:  12,090 (2011)
 קואורדינטות:  57°N 69°W﻿ / ﻿57°N 69°W﻿ / 57; -69 
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מיקום ושמות 14 הכפרים בחבל נונאוויק
נונאוויק (בצרפתית: Nunavik; באינוקטיטוט: ᓄᓇᕕᒃ) הוא החבל הצפוני ביותר של פרובינציית קוויבק בקנדה. החבל משתרע צפונית לקו רוחב 55, שטחו 443,685 קמ"ר, בערך שליש משטחה של קוויבק. בנונאוויק מתגוררים 12,090 תושבים (מפקד 2011), 90% מהם אינואיטים. כמעט כל התושבים מתגוררים לאורך קו החוף.
משמעות השם "נונאוויק" הוא "ארץ אדירה" בדיאלקט המקומי של שפת האינוקטיטוט. תושבי האזור קוראים לעצמם בשפתם בשם "נונבימיוט". עד 1912 היה האזור חלק ממחוז אונגבה של הטריטוריות הצפון-מערביות של קנדה.
יישובי החבל:
| שם היישוב | אוכלוסין | אינוקטיטוט | הערה |
| --- | --- | --- | --- |
| קנדזשיקסואלודזשואק | 874 | ᑲᖏᖅᓱᐊᓗᔾᔪᐊᖅ ("המפרץ הגדול מאוד") |  |
| קודזשואק | 2375 | ᑰᔾᔪᐊᖅ | המרכז המנהלי של החבל |
| טסידזשואק | 303 | ᑕᓯᐅᔭᖅ ("מקום שדומה לאגם") |  |
| אאופלואק | 195 | ᐊᐅᐸᓗᒃ ("המקום בו הארץ אדומה") |  |
| קאנגירסוק | 549 | ᑲᖏᕐᓱᖅ ("המפרץ") |  |
| קואקטאק | 376 | ᖁᐊᖅᑕᖅ ("תולעת סרט") |  |
| קנגיקסודזשואק | 696 | ᑲᖏᖅᓱᔪᐊᖅ ("המפרץ הגדול") |  |
| סלואיט | 1347 | ᓴᓪᓗᐃᑦ ("האנשים הרזים") |  |
| איוודזשיביק | 370 | ᐃᕗᔨᕕᒃ ("מקום בו הקרח מתקבץ בגלל זרמים חזקים") | הקהילה הצפונית ביותר בקוויבק |
| אקוליביק | 615 | ᐊᑯᓕᕕᒃ ("השיניים המרכזיות של חנית דייג") |  |
| פוביקניטוק | 1692 | ᐳᕕᕐᓂᑐᖅ ("מקום בו יש ריח של בשר רקוב") |  |
| אינוקדזשואק | 1597 | ᐃᓄᒃᔪᐊᒃ ("הענק") |  |
| אומיאודזשאק | 444 | ᐅᒥᐅᔭᖅ ("מקום שדומה לסירה") |  |
| קודזשואראפיק | 657 | ᑰᔾᔪᐊᕌᐱᒃ ("נהר אדיר קטן") | קהילה מעורבת של אינואיט וקרי |
| ווהפמאגוסטי | 812 | בכתיב קרי: ᐙᐸᒣᑯᔥᑐᐃ ("מקום הבלוגה") | קהילה מעורבת של אינואיט וקרי |
הר ארוהד (נונאווט)

ערך זה עוסק בהר בקורדילרה הארקטית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  1,860 מ' 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  נונאווט, קנדהקנדה
 רכס הרים:  רכס האימפריה הבריטית 
 קואורדינטות:  82°13′00″N 72°13′00″W﻿ / ﻿82.2167°N 72.2167°W﻿ / 82.2167; -72.2167
  (למפת נונאווט מוגדלת) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןהר ארוהד(למפת נונאווט רגילה) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןהר ארוהד(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הר ארוהד(למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הר ארוהד
 
הר ארוהד (באנגלית: Arrowhead Mountain; מילולית: הר החץ) הוא הר הממוקם על האי אלסמיר בטריטוריית נונאווט שבקנדה.
ההר ממוקם ברכס האימפריה הבריטית, צפונית מזרחית להר אוקספורד.
גובהו של ההר 1,860 מטרים מעל פני הים, והוא מתנשא לגובה של 476 מטרים מעל סביבתו.
היסטוריה > מקור השם

שמו של ההר ניתן לו בשל מראהו דמוי ראש חץ.
הערות שוליים

↑  לפי מקור אחר גובהו של ההר כ-2,080 מטרים מעל פני הים
↑  מידע גאוגרפי
| הקורדילרה הארקטית |
| --- | --- | --- |
| רכסי הרים | אדם • ארצות הברית • באפין • ברוס • ג'וי • גרינל • האימפריה הבריטית • הנסיכה מרגרט • הייפוינטר • ויסלר • ויקטוריה ואלברט • צ'לנג'ר • קונגר |  |
| הרים | אאוטלוק • אודין • אוקספורד • אנגנה • אסגארד • ארוהד • ארתור • באטל • בסטיל • בופורט • בידרביק • בישופ'ס מאיטר • בלדר • ברבאו • ברייב • בריידאבליק • ויסלר • יוג'ין • יוקפיק • מידנייט סאן • נוקאפ • סירק • קוואג'יוויק • ת'ול • ת'ור |  |
| מעברי הרים | פורטרס |  |
| כיפות קרח | פני |  |
| קרחונים | גל |  |
| פארקים לאומיים | סירמיליק |  |
| אזורים | אלסמיר • באפין |  |
| יישובים | אלרט |  |
דיני נזיקין

ערך זה עוסק בלב לבם של דיני הנזיקין במשפט האזרחי. אם התכוונתם למשמעויות אחרות של המילה "דיני נזיקין", ראו .
בחוק בישראל, לב לבם של דיני הנזיקין הם חלק מן המשפט האזרחי (להבדיל מהמשפט הפלילי, המשפט החוקתי, המשפט המנהלי, דיני המעמד האישי ותחומי משפט נוספים), העוסקים בחיובים לא רצוניים, בעקבות נזק שנגרם (זאת בניגוד לדיני החוזים למשל, העוסקים בחיובים רצוניים).
ישנה שורה של מצבים שבהם נגרם נזק לאדם, בין לגופו ובין לרכושו, ובגין הנזק מבקש אותו אדם פיצוי מהמזיק: תאונות (כגון תאונות דרכים, תאונות עבודה), רשלנות (כגון: רשלנות רפואית), תקיפה, לשון הרע, מטרד (כגון: רעש, זיהום אוויר), חוק הספאם, איסור לשון הרע, פגיעה בהגנת הפרטיות, דואר זבל גנבת עין ועוד.
ההיסטוריה של דיני הנזיקין במדינת ישראל

| --- | --- |
 :  ראו גם – נשק
דיני הנזיקין של מדינת ישראל הם ירושה מהמנדט הבריטי. פקודת הנזיקין, כנובע משמה, היא חיקוק מנדטורי (חיקוקים מנדטוריים נקראים "פקודה", להבדיל מחוק, שאותו חוקקה הכנסת). עם השנים פיתח בית המשפט העליון פרשנות ישראלית מקורית לפקודה ויצק בה תוכן משלו, עד כדי התנתקות מוחלטת מהפרשנות על פי המשפט המקובל האנגלי. אך עדיין, ניסוחה של הפקודה הוא ברובו ירושת המנדט הבריטי. בשלבי חקיקה ראשונים נמצא תזכיר חוק דיני ממונות, שאמור לאגד את כל דיני החיובים – הרצוניים והבלתי רצוניים.
ההיסטוריה של דיני הנזיקין במדינת ישראל > רקע היסטורי של פקודת הנזיקין

עם תחילתו של המנדט הבריטי החליט המחוקק הבריטי כי תושבי האזור אינם מסוגלים להתמודד עם דיני הנזיקין הבריטיים והותיר על כנו את המשפט הנזיקי העות'מאני. בפסק דין דנוביץ' משנת 1942 אף קבע בית המשפט העליון המנדטורי, כי דיני הנזיקין הבריטיים לא יועתקו למשפט המנדטורי, על אף הוראת סימן 46 לדבר המלך במועצה על ארץ ישראל, המתיר החלת משפט אנגלי בשטח המנדט אם הדבר נדרש. בשנת 1944 החליט המחוקק הבריטי להחיל את דיני הנזיקין הבריטיים, באמצעות העתקת חוק הנזיקין הקפריסאי ויצירת פקודת הנזיקין המנדטורית. בשנת 1947 הורה הנציב העליון בצו, על כניסתה לתוקף של פקודת הנזיקין. השהות שבין יצירת הפקודה למתן הצו נועדה לאפשר לציבור ללמוד את תוכן החוק.
עד היום, לצורכי פרשנות מונחי הפקודה, יש לפנות לפסיקה באנגליה – וזאת לאור סעיף 1 לפקודת הנזיקין (סעיף זה לא הושמט על אף קיומו של סעיף 16 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, אשר נחקק על ידי מועצת המדינה הזמנית, לפיו המשפט במדינת ישראל אינו כפוף עוד להוראות פרשניות מנדטוריות).
היקפם של דיני הנזיקין

| --- | --- |
 :  ראו גם – משטרי אחריות בדיני נזיקין, קשר סיבתי עובדתי, נזק בלתי ממוני טהור, עוולת הרשלנות, עוולת הפרת חובה חקוקה, נזק שאינו ניתן לחלוקה
דיני הנזיקין עוסקים בסיטואציה שבה נגרם נזק על ידי גורם שניתן להטיל עליו חבות במשפט בגין אותו הנזק. הם דנים בשתי שאלות עיקריות:
האם קיימת אחריות של גורם הנזק?
מהו הסעד לו זכאי הניזוק מאת המזיק?
הסעד העיקרי והשכיח ביותר הוא סעד הפיצויים. המדובר בסכום כסף שיש בו כדי לפצות על הנזק שנגרם. סוגיית אופן הערכת גובה הפיצוי היא שאלה סבוכה ומורכבת וקיימים כללים רבים שנועדו לסייע במתן מענה לה. סעדים נוספים הם צו עשה או צו מניעה (צו לא תעשה).
הסעדים בדיני הנזיקין

משנקבעו החבות ושיעור החבות, יש לדון בסעדים העולים מכך. הסעד העיקרי בדיני הנזיקין הוא פיצוי כספי. מטרתו היא בדרך כלל להשיב את הניזוק למצב בו היה אילולא אירע האירוע המזיק (פיצויים רסטוטיביים), אך במקרים מסוימים המטרה היא עונשית (פיצוי עונשי או פיצוי ללא הוכחת נזק כגון במקרה של חוק לשון הרע, או חוק עוולות מסחריות). פיצוי זה נפסק בדרך כלל לפי ראשי נזק:
ראשי נזק ממוניים. לדוגמה:
הוצאות בעבר ובעתיד (הוצאות רפואיות, דמי נסיעה, עזרת צד ג');
הפסדי השתכרות בעבר ובעתיד.
ראשי נזק לא ממוניים:
כאב וסבל (לרבות ההיבט הסובייקטיבי של אובדן הנאות החיים);
קיצור תוחלת החיים.
במקרה של אחריות מוחלטת יש בדרך כלל הגבלות על סכום הפיצוי. כך לדוגמה, בפיצויים לפי חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים – לא ניתן לדרוש הפסד השתכרות בסכום העולה על פי שלושה מהשכר הממוצע החודשי במשק. כן מוגבל הפיצוי בגין כאב וסבל לפי חישוב מסוים המופיע בחוק, והמבוסס על אחוזי נכות, ימי אשפוז וגיל הנפגע.
בנוסף לפיצוי, או לצדו, ישנם מגוון סעדים שהנפגע בנזיקין יכול לדרוש. המדובר בצווי מניעה, צווי עשה, וצווים ספציפיים הנוגעים לחיקוקים ספציפיים. כך לדוגמה, במקרה של עוולה מסחרית המבוצעת באמצעות נכס מסוים (לדוגמה שלט שעליו מופיע כיתוב המהווה עוולה מסחרית), יכול הנפגע לדרוש את השמדת הנכס.
החיקוקים בדיני הנזיקין

| --- | --- |
 :  ראו גם – כללי ברירת הדין בנזיקין
החיקוקים בדיני הנזיקין > פקודת הנזיקין

החיקוק העיקרי בדיני הנזיקין הוא פקודת הנזיקין [נוסח חדש], הדנה בסעיפיה בשאלות שהועלו למעלה – היקף האחריות, היקף הפיצוי וכיוצא בזה, וכן היא דנה בעוולות.
החיקוקים בדיני הנזיקין > פקודת הנזיקין > העוולות

עוולה היא הכלי המשפטי בו יש לדון על מנת לקבוע חבות בנזיקין. מעשה שאינו מהווה עוולה אינו יכול להקים חבות בנזיקין (ולכן יש להוכיח את כל היסודות של העוולה המופיעים בחוק – אחרת אין עוולה). העוולות מפורטות בפקודת הנזיקין, וכן בשורת דינים נוספים. העוולות שבהן דנה פקודת הנזיקין מתחלקות לשתי עוולות מסגרת – עוולת הרשלנות ועוולת הפרת חובה חקוקה, ולצדן עוולות ספציפיות, הנוגעות להתנהגות מסוימת. עוולת הרשלנות ועוולת הפרת חובה חקוקה הן עוולות מסגרת המתמלאות בתוכן במגוון רחב של התנהגויות המהוות רשלנות או הפרת חובה חקוקה. העוולות המסוימות, המתייחסות להתנהגות מסוימת, הן:
עוולה חוקתית
תקיפה: "שימוש בכוח מכל סוג שהוא, ובמתכוון, נגד גופו של אדם על ידי הכאה, נגיעה, הזזה או בכל דרך אחרת, בין במישרין ובין בעקיפין, שלא בהסכמת האדם או בהסכמתו שהושגה בתרמית, וכן ניסיון או איום, על ידי מעשה או על ידי תנועה, להשתמש בכוח כאמור נגד גופו של אדם, כשהמנסה או המאיים גורם שהאדם יניח, מטעמים סבירים, שאכן יש לו אותה שעה הכוונה והיכולת לבצע את זממו." (סעיף 23 לפקודת הנזיקין).
כליאת שווא: שלילה שלא כדין של חופש התנועה של אדם.
הסגת גבול.
היזק על ידי כלב.
מטרדים (מטרד ליחיד ומטרד לציבור).
שליחת יד.
הטעיה - אחריות משתף ומשדל.
נגישה.
גרם הפרת חוזה: "מי שביודעין ובלי צידוק מספיק גורם לאדם שיפר חוזה מחייב כדין שבינו לבין אדם שלישי הריהו עושה עוולה כלפי אותו אדם שלישי" (סעיף 62(א) לפקודת הנזיקין).
הפרת חוזה נישואין והפרת חוזה עקב שביתה והשבתה כחריג לגרם הפרת חוזה: עוולת גרם הפרת חוזה מעניקה לצדדים לחוזה הגנה מפני צד חיצוני, המתערב בחוזה באופן שמביא להפרתו. הגנה זו מעמידה לנפגעים מהפרת החוזה זכות תביעה בנזיקין כנגד הצד החיצוני שגרם להפרה. סעיף 62(ב) לפקודת הנזיקין קובע שני חריגים: יחסים הנוצרים על ידי נישואים, ושביתה או השבתה. במקרים אלה הצדדים המתקשרים בחוזה אינם מוגנים מפני צד חיצוני שהתערב וגרם להפרתו ואינם יכולים לתבוע ממנו פיצוי בנזיקין בגין גרם הפרת חוזה.
החיקוקים בדיני הנזיקין > חיקוקים נוספים הנכללים בדיני הנזיקין

חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל"ה–1975. זהו החוק הקובע את עקרונות הפיצוי לנפגעי תאונות הדרכים שספגו נזק גוף. החוק מבוסס על משטר נזיקי של ביטוח חובה המלווה באחריות מוחלטת. המדובר במשטר נזיקי שונה לחלוטין מזה של פקודת הנזיקין, ובעקבות זאת אף סדרי דין שונים לחלוטין וייחודיים לחוק. התובע במסגרת חוק זה אינו יכול לתבוע במסגרת פקודת הנזיקין (ייחוד עילה), חלק ניכר מהתביעות המוגשות בישראל לבתי המשפט מוגש על פי חוק זה.
חוק איסור לשון הרע, התשכ"ה–1965. המדובר בחוק נזיקי הקובע עוולות ספציפיות הנוגעות למי שמוציא לשון הרע על זולתו. מכיוון שחופש הביטוי הוא ערך חוקתי מוגן, הרי שדיני לשון הרע הם בדרך כלל מקום המפגש בין דיני הנזיקין ובין המשפט החוקתי.
חוק האחריות למוצרים פגומים, התש"ם–1980. החוק קובע מתי יהיה אחראי יצרן או יבואן לנזק גוף שנגרם ממוצר שייצר או ייבא.
חוק למניעת מפגעים, התשכ"א–1961, חוק למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות), התשנ"ב–1992. החוקים עוסקים בכלים הנזיקיים הניתנים למי שניזוק מפגיעה באיכות הסביבה.
חוק לתיקון דיני הנזיקין האזרחיים (הטבת נזקי גוף), התשכ"ד–1964. חוק זה מאפשר למי שהיטיב את נזקי הגוף של נפגע בנזיקין (למשל העניק לו טיפול רפואי) לתבוע מן המזיק את הנזקים שנגרמו לו בגין פעולות אלו.
חוק הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה), תשי"ב–1952. החוק עוסק בשאלה מתי תהיה המדינה (והפועלים מטעמה) אחראית בנזיקין. בין השאר קובע חוק זה כי "אין המדינה אחראית בנזיקים על מעשה שנעשה על ידי פעולה מלחמתית של צבא הגנה לישראל".
פקודת הנזקים הנגרמים על ידי ספינות בניווט, 1939.
חוק עוולות מסחריות, התשנ"ט–1999. חוק זה מטרתו להסדיר פיצוי בגין עוולות הנפוצות בחיי המסחר כגון גנבת עין, התערבות לא הוגנת, גזל סוד מסחרי, ועוד.
החיקוקים בדיני הנזיקין > פסקאות נזיקיות בחוקים אחרים

חוקים רבים עוסקים בעניינים הרחוקים מענייני הנזיקין, אך קובעים כי התנהגות מסוימת תהווה עוולה נזיקית ותחייב בפיצויים. לדוגמה:
חוק הגנת הצרכן, התשמ"א–1981.
חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א–1981.
חוק הבזק, התשמ"ב–1982.
חוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח–1988.
חוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח–1998.
חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבורים, התשס"א–2000.
ראו גם

נזק
נטל ההוכחה
מחדלים בנזיקין
הסתכנות מרצון
אשם תורם ואשם תורם בחוק הישראלי
ההגנה על הפרטיות בנזיקין
הטבת נזקי גוף
פגמי ייצור בדיני נזיקין
מזיק וניזק
האגודה העולמית לדיני נזיקין
תובענה ייצוגית
גזל סוד מסחרי, פסק דין אדרס, חוק החוזים (תרופות בשל הפרת חוזה),
לקריאה נוספת

דיני הנזיקין באתר פרקליטות המדינה
גד טדסקי (עורך), אהרן ברק, מישאל חשין ויצחק אנגלרד, דיני הנזיקין: תורת הנזיקין הכללית, הוצאת מאגנס, תשמ"ז (מהדורה שנייה). (הספר בקטלוג ULI)
משה ויסמן, תביעות רשלנות בנזיקין, הוצאת שנהב, 2003. (הספר בקטלוג ULI)
חיים כהן, המשפט, מוסד ביאליק, 1991, הפרק "דיני נזיקין", עמ' 702–771. (הספר בקטלוג ULI)