stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נמל התעופה הבין-לאומי כיש
הערות שוליים

↑  "Kish finds its niche". Arabianaerospace.aero. 19 באוקטובר 2016. נבדק ב-20 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Construction of 5th Terminal of Kish Airport Starts". Tehrantimes.com. 9 בנובמבר 1998. נבדק ב-20 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
ניקולא רסקין

ניקולא רסקין (בצרפתית: Nicolas Raskin; נולד ב-23 בפברואר 2001 בלייז' שבבלגיה) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת גלאזגו ריינג'רס מליגת העל הסקוטית.
קריירת מועדונים

רסקין גדל במחלקות הנוער של סטנדרד לייז', אנדרלכט וגנט. ב-10 בפברואר 2018 ערך רסקין את הופעתו היחידה בקבוצה הבוגרת של גנט, בניצחון 3-0 על סנט טרוידן במסגרת המחזור ה-26 בליגת העל הבלגית לעונת 2017/2018.
ב-23 בינואר 2019 חתם רסקין בסטנדרד לייז' מליגת העל הבלגית. בסך הכל ערך 80 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע ארבעה שערים.
ב-31 בינואר 2023 חתם רסקין בגלאזגו ריינג'רס מליגת העל הבלגית. ב-4 בפברואר ערך רסקין את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-1 על רוס קאונטי במסגרת המחזור ה-25 בליגה לעונת 2022/2023.
קריירה בינלאומית

רסקין היה חלק מסגל נבחרת בלגיה עד גיל 21.
הערות שוליים

↑  Nicolas Raskin tekent bij de Rouches באתר הרשמי של סטנדרד לייז', 23 בינואר 2019 (בהולנדית)
↑  Rangers transfers: Nicolas Raskin signs from Standard Liege באתר BBC, ‏ 31 בינואר 2023 (באנגלית)
נפלין

| --- | --- |
גביש נפלין מברזיל
גביש נפלין מברזיל
 תכונות המינרל
 הרכב כימי:   (K,Na)AlSiO4 
 מערך קריסטלוגרפי:  משושה
 צורת הגביש:  בדרך כלל מסיבי וגרגרי. לעיתים מוצאים גבישים פריזמטיים או עמודיים בחתך משושה
 צבע:  בין לבן לאפור או חום ולעיתים עם גוונים נוספים.
 ברק:  שמנוני עד עמום במשטחים שעברו בליה.
 שקיפות:  שקוף למחצה ובמקרים נדירים שקוף.
 פצילות:  גרועה בשלושה כיוונים.
 שבירה:  דמוית קונכייה עד בלתי שווה.
 קשיות:  6-5.5 בסולם מוס
 משקל סגולי:  2.6
 שרטוט:  לבן
 מינרלים נלווים:  קלציט, אפטיט, פצלת השדה, ביוטיט, הורנבלנדה ומינרלים פלדשפטואידים אחרים
נֶפֶלִין או נפליט (מיוונית "נפוס" – "ענן") – פלדשפטואיד (מינרל השייך לקבוצת המינרלים הטקטוסיליקטים - סיליקטים במבנה מרחבי), דמוי פצלת השדה אך בעל מבנה שונה והמכיל פחות סיליקה). נוסחתו הכללית של המינרל היא Na3KAl4Si4O16, כלומר הוא מכיל נתרן, אשלגן, אלומיניום וסיליקה (תחמוצת הצורן), והוא מופיע בסלעי יסוד פלוטוניים בעלי תכולת סיליקה נמוכה, ובפגמטיטים הנלווים אליהם. ניתן למצוא נפלין לעיתים רחוקות גם בנציץ, שיסט וגנייס.
תכונות הנפלין, מקדם שבירה נמוך ושבירה כפולה חלשה כמעט וזהים לאלו של הקוורץ, אך כיוון שסימן השבירה הכפולה בנפלין הוא שלילי בעוד שבקוורץ הוא חיובי ניתן להבחין בין שני המינרלים בצפייה במיקרוסקופ. מציין חשוב של נפלין הוא הקלות בה הוא מתפרק במגע עם חומצת מלח לסיליקה דמוית ג'לי ולגבישי מלח בתצורת קובייה. זו הסיבה שגביש שקוף של נפלין מתערפל ברגע שטובלים אותו בחומצה.
בנפלין שנוצר בצורה טבעית נוכחים תמיד נתרן ואשלגן ביחס של בערך (3:1), במעבדה לעומת זאת הוכנו גבישים שהרכבם NaAlSiO4 בלבד. המינרל המקביל המכיל אשלגן במקום נתרן שהרכבו KAISiO4, שהוא המינרל קליופיליט הוכן גם הוא במעבדה. לכן יש טענה כי הנוסחה Na,K)AlSiO4) מייצגת את ההרכב האמיתי של הנפלין.
המינרל נוטה בקלות לעבור התמרה ובטבע הוא מותמר לעיתים קרובות לזאוליט (בייחוד לנתרוליט), סודליט, קאולין או מוסקוביט.
קיימים שני סוגים של נפלין הנבדלים בצורתם החיצונית ובאופן בו הם מופיעים בטבע ובכך הם דומים לסנידין (אורתוקלז זגוגי) ולאורתוקלז בהתאם. נפלין זגוגי מופיע בתצורה של גבישים קטנים, חסרי צבע, שקופים ובעלי ברק זגוגי. סוג זה אופייני לסלעי יסוד צעירים בסיסיים, כדוגמת פונוליט, בזלת-נפלין, בזלתלוציט וכו', וכן של סלעי דייק כמו טינגואיט. המקום בו ניתן למצוא את הגבישים הטובים ביותר של סוג זה הוא בחללים המרוצפים בגבישים שבתוך גושי הסלעים שנורו מהווזוב יחד עם נציץ, סנידין, גארנט וכו'. הסוג השני של נפלין מכונה אלאוליט (מיוונית שמן), ומופיע כמסה חסרת צורה או כגבישים גדולים גסים שלהם ברק שמנוני והם אטוּמים או שקופים למחצה לכל היותר שצבעם אדמדם, ירקרק, חום או אפור. סוג נפלין זה מהווה מרכיב עיקרי בסוגים מסוימים של סלעים פלוטוניים בסיסיים (סיאניט- נפלין) אותם ניתן למצוא בדרום נורווגיה.
נפלין מצוי בחצי האי קולה ברוסיה, הר הווזוב באיטליה, אזור בנקרופט באונטריו בקנדה ומחוז קנבק במיין שבארצות הברית
הנפלין משמש כחומר גלם לסוגים מיוחדים של זכוכית וקרמיקה. במקרים בהם יש גבישים מפותחים נוהגים למכור את הנפלין בחנויות למינרלים.
נמל התעופה הבין-לאומי למברט-סנט לואיס

נמל התעופה הבין-לאומי למברט־סנט לואיס (באנגלית: Lambert-St. Louis International Airport) הוא נמל התעופה העיקרי של סנט לואיס שבמיזורי וסביבתה. הנמל ממוקם מחוץ לגבולות העיר, אך הוא נמצא בבעלותה ומופעל על־ידה. ב־2000 עברו בנמל יותר מ־30 מיליון נוסעים. ברם, מספר הנוסעים שעברו בנמל ב־2004 צנח ל־13 מיליון משום שהנמל הפסיק להיות מרכז הפעילות של TWA שנקנתה על ידי אמריקן איירליינס. ב־2006 עברו בשדה 15.2 מיליון נוסעים. סמוך לנמל שוכן מפעל של חברת בואינג (היה שייך בעבר למקדונל דאגלס) שבין מוצריו המפורסמים: ה־F-15 וה־F/A-18.
היסטוריה

הנמל היה במקור בסיס לשילוח בלונים שנקרא שדה קינלוך (Kinloch Field). האחים רייט ביקרו בשדה במהלך מסעם עם מטוסם, ותאודור רוזוולט טס במטוסם בעת ביקורם, מה שהפך אותו לנשיא ארצות הברית הראשון שטס.
ב-1920, מייג'ור אלברט בונד למברט רכש את השדה ופיתח אותו לכדי נמל תעופה בעל האנגרים וטרמינל. צ'ארלס לינדברג, שעבודתו הראשונה כטייס הייתה הטסת דואר בשירות רוברטסון איירליינס, יצא מהנמל בדרכו לפריז בטיסתו הטראנס-אטלנטית ההיסטורית ב-1927. מאוחר יותר אותה שנה, למברט מכר את הנמל, שכבר נודע בשם "שדה למברט", לעיר סנט לואיס. כך הפך למברט לנמל התעופה המוניציפלי הראשון בארצות הברית.
לפני מלחמת העולם השנייה, רוברטסון איירליינס, מרקוט איירליינס ואיסטרן איירליינס סיפקו שירותי נוסעים לנמל. במהלך המלחמה, הפך הנמל לבסיס הייצור של מקדונל איירקראפט וקרטיס רייט.
לאחר המלחמה, הוטל על מינרו ימאסאקי לתכנן טרמינל נוסעים חדש בנמל, שבנייתו הושלמה ב-1956. תכנון הטרמינל החדש בעל ארבע הכיפות היווה השראה לטרמינלים עתידיים בנמל התעופה הבינלאומי ג'ון פ. קנדי בניו יורק ובנמל התעופה שארל דה גול בפריז.
בשנות השבעים הציעה סנט לואיס להחליף את הנמל בנמל תעופה בפרבר של אילינוי. ברם, תושבי מיזורי התנגדו בחריפות ולמברט הורחב בהשקעה של 290 מיליון דולר. ההרחבה, שהגדילה את יכולתו התפעולית ב-50%, כללה את הארכת מסלולי ההמראה והגדלת קיבולת השערים ל-81. נמל התעופה מידאמריקה סנט לואיס המוצע נבנה לבסוף במסקואתה אשר באילינוי ונפתח ב-1997 ומשמש כיום כנמל חלופי ללמברט.
טראנס וורלד איירליינס העבירה את מרכז פעולתה מנמל התעופה הבינלאומי קנזס סיטי ב-1982 והפכה לחברת התעופה העיקרית של נמל למברט.
לאחר שאמריקן איירליינס רכשה את TWA ומיזגה את פעילות הטיסה שלה ב-2001, הפך למברט לנמל חלופי למרכזי הפעילות העיקריים של אמריקן איירליינס בשיקגו או'הייר ובנמל התעופה הבינלאומי פורט וורת' אשר בדאלאס. כיום משמש נמל למברט כמרכז הפעילות הרביעי בגודלו של אמריקן איירליינס, לאחר פורט וורת', שיקגו או'הייר ונמל התעופה הבינלאומי מיאמי.
סאות'ווסט איירליינס גם מחזיקה נציגות משמעותית בלמברט.
מראה ממערב של בית הנתיבות המרכזי ומגדל הפיקוח
סאלי לנצח

| --- | --- |
 סוגה:  סדרת טלוויזיה קומית, סדרת להט"ב 
 יוצרים:  ג'וליה דייוויס 
 שחקנים:  קתרין שפרד אלכס מקווין ג'וליה דייוויס ג'וליאן באראט ג'ואנה סקנלן מארק גאטיס פליסיטי מונטגיו
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  7 
 הפקה
 חברת הפקה:  Hush Ho Various Artists Ltd
 הפצה:  HBO Max 
 טכניקת צילום:  מצלמה יחידה 
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  HBO, Sky Atlantic
 רשת שידור בישראל:  Yes הטלוויזיה בלוויין HOT
 פורמט (תמונה):  16:9 1080i
 פורמט (קול):  סטריאו
 תקופת שידור מקורית:  25 באוקטובר 2018 – 6 בדצמבר 2018
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
סאלי לנצח (באנגלית: Sally4Ever) היא סדרה קומית בריטית שיצרה ג'וליה דייוויס. בסדרה מככבים קתרין שפרד, ג'וליה דייוויס ואלכס מקווין, והוזמנה על ידי רשת HBO וערוץ Sky Atlantic. שידור הבכורה של הסדרה היה ב-25 באוקטובר 2018 ב-Sky Atlantic וב-11 בנובמבר 2018 ב-HBO.
צוות השחקנים

קתרין שפרד – סאלי
אלכס מקווין – דייוויד
ג'וליה דייוויס – אמה
ג'וליאן באראט – נייג'ל
פליסיטי מונטגיו – אלנור
סטיב אורם – מיק
ג'ואנה סקנלן
מארק גאטיס – רופא
פרקים

| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך שידור מקורי | רייטינג |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | פרק 1 | ג'וליה דייוויס | ג'וליה דייוויס | 25 באוקטובר 2018 | ‏ |
| 2 | 2 | פרק 2 | ג'וליה דייוויס | ג'וליה דייוויס | 1 בנובמבר 2018 | ‏ |
| 3 | 3 | פרק 3 | ג'וליה דייוויס | ג'וליה דייוויס | 8 בנובמבר 2018 | ‏ |
| 4 | 4 | פרק 4 | ג'וליה דייוויס | ג'וליה דייוויס | 15 בנובמבר 2018 | ‏ |
| 5 | 5 | פרק 5 | אליס טרוטון | שרלין ג'יימס | 22 בנובמבר 2018 | ‏ |
| 6 | 6 | פרק 6 | ג'וליה דייוויס | ג'וליה דייוויס | 29 בנובמבר 2018 | ‏ |
| 7 | 7 | פרק 7 | ג'וליה דייוויס | ג'וליה דייוויס | 6 בדצמבר 2018 | ‏ |
הערות שוליים

↑  Petski, Denise (1 במאי 2018). "'Camping' Creator Julia Davis To Topline Comedy 'Sally4Ever' For Sky & HBO". Deadline Hollywood. נבדק ב-28 בספטמבר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Sally4Ever episode guide". British Comedy Guide.
↑  "HBO/Cinemax Programming Overview - Fall 2018" (באנגלית). נבדק ב-7 באוקטובר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Sally4Ever Debuts Nov. 11 on HBO". HBO & Cinemax PR. HBO. 11 באוקטובר 2018. נבדק ב-11 באוקטובר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
נפליגט

מבנה הפלנטריום הנמצא בפארק
נפליגט (בהונגרית: Népliget, ידוע גם כ"פארק האנשים") הוא הפארק הגדול ביותר בבודפשט, הונגריה. הפארק, שתוכנן בשנת 1860, משתרע של פני שטח של 110 דונם בדרום-מזרח העיר, בין המחוז השמיני והמחוז התשיעי.
בשנת 1936 התקיים בפארק גרנד פרי הונגריה. מרוצי מכוניות המשיכו להתקיים בפארק עד שהופסקו בשנת 1972. בפארק מצויים אנדרטאות ופסלים רבים, רובם הוצבו בפארק לציון מאה שנים לאיחוד הערים בודה, פשט ואובודה והפיכתם לעיר בודפשט בשנת 1873. בפארק ישנו פלנטריום שעל כיפתו מוקרנות הופעות לייזר בליווי מוזיקה.
בחלקו הדרומי של הפארק נמצאת תחנת האוטובוס נפליגט, המהווה מרכז לאוטובוסים בין מדינתיים רבים.
הערות שוליים

↑  פארק נפליגט באתר עכבר העיר
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של הונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נחל עתק

| --- | --- |

גבי עתק
 מידע כללי
 שפך:  נחל רחם 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת דרום הנגב מוגדלת) נחל עתק(למפת דרום הנגב רגילה) נחל עתק(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל עתק(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל עתק
 
המעוק בנחל עתק
נחל עתק הוא נחל אכזב (ואדי) בדרום הנגב, בצפון הרי אילת בישראל. הוואדי ממוקם בגובה של 236 מטר מעל פני הים.
תיאור הנחל

נחל עתק הוא יובל של נחל רחם בהרי אילת. חתור כולו בסלעי הגיר של אגן רחם - עתק. בנחל קטע מעוק עם מפלים ומכתשות, תופעות גאולוגיות נדירות וריכוזי מאובנים. הנחל מתחיל את דרכו לצד הגבול עם מצרים, במערכת ערוצים היורדת מהר בשמת. משם זורם דרומה לאורך כ-15 קילומטרים עד שנשפך אל נחל רחם, סמוך לכביש הערבה. לאורך הנחל גבים רבים המתמלאים לאחר שיטפונות.
אצבע אלוהים

סמוך לנקודה שבה חוצה דרך מעלה סיירים את אפיק הנחל מתגלית בדופנו הצפונית צנפת ענק של שכבות גיר וחרסית המכונה בפי המטיילים "אצבע אלוהים".
בעלי חיים וצמחייה

בנקיקי סלע הגיר צומח צלף סחוסי. בנחל צומחים עצי פיקוס בת-שקמה, והוא המקום היחיד בו הם צומחים בר בישראל. בסתיו ובחורף צומחת בנחל צמחייה מדברית. בנחל חיים צבאי הנגב, יעלים, חרדונים, ועופות, למשל סלעיות וקורא.
ראו גם

נחל רחם
מעלה סיירים
הערות שוליים

↑  Naẖal `Eteq, get a map
↑  נחל עתק, באתר כותר
↑  מסלול נחל עתק עליון, באתר מסלולים
1 2  גלעד כרמלי, לזמן מוגבל: טיול רטוב בהרי אילת, באתר ynet, 4 במרץ 2023
1 2  גבי עתק, באתר טבע ונופים בישראל
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של ישראל ובנושא נהרות ונחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
"אצבע אלוהים" – התופעה הגאולוגית על דופן המעוק
"אצבע אלוהים" – התופעה הגאולוגית על דופן המעוק
נמל התעופה הבין-לאומי מאטאוורי

מטוס נוסעים בנמל התעופה הבינלאומי מאטאוורי
טרמינל הנוסעים
נמל התעופה הבין-לאומי מאטאוורי ממוקם בהאנגה רואה, העיירה הגדולה ביותר באי הפסחא. זהו נמל התעופה המרוחק ביותר בעולם, היעד היבשתי הקרוב אליו ביותר היא בירת צ'ילה, סנטיאגו דה צ'ילה, הנמצאת במרחק של 3,759 קילומטרים ממנו. LATAM צ'ילה, חברת התעופה הלאומית של צ'ילה, היא החברה היחידה בעולם שמפעילה טיסות סדירות לנמל תעופה זה. נמל התעופה כמעט וחוצה את חלקו הדרומי של אי הפסחא מחלקו הצפוני.
נמל זה הוא האתר הראשון בו עוברים מרבית התיירים הנכנסים לאי הפסחא בבואם לראות את פסלי המואי. יש נוסעים העוצרים בנמל בדרכם אליו מהעיר פפאטה שבאי טהיטי.
מידע נוסף

הטיסות הראשונות מצ'ילה לאי הפסחא החלו בשנת 1967. מטוסי דאגלס DC-6 של LATAM צ'ילה גמאו את המרחק בתשע שעות, ונמל התעופה החל את דרכו בתור בסיס טיסה של צבא ארצות הברית. בשנת 1970 החלו להטיס מהנמל נוסעים במטוסי בואינג 707, כיום משתמשים בדגמים מודרניים יותר.
אורכו של מסלול ההמראה היחיד בנמל הוא 3,318 מטרים. בעבר, תוכנן שהנמל ישמש את ארצות הברית ואת נאס"א כאתר השלכת פסולת לוויינית ורכבי חלל של טילים המשוגרים מבסיס חיל האוויר ונדנברג. התוכנית לא יצאה אל הפועל, אבל עד לשנת 1987 נאס"א האריכה את מסלול ההמראה וכיום מטוסי נוסעים גדולים יותר יכולים לנחות ולהמריא ממנו.
מצידו המזרחי של הנמל ישנן גבעות. ההמראה והנחיתה אל שדה התעופה היא מעל הים ולא מעל הגבעות או ההרים באי הפסחא.
הערות שוליים

↑  https://www.google.com/maps/@-27.162863,-109.4218124,6530m/data=!3m1!1e3
↑  https://www.jasondavies.com/maps/voronoi/airports/
↑  http://articles.latimes.com/1986-02-11/news/mn-22822_1_easter-island
נחום בוך

נחום ("נַחצֶ'ה") דוד נורברט בּוּך (23 בנובמבר 1932 – 7 בנובמבר 2022) היה שחיין ומאמן שחייה ישראלי, אלוף ישראל ושיאן ישראל בשחייה שהשתתף באולימפיאדת הלסינקי (1952) במדי נבחרת ישראל. הוא היה לשחיין הישראלי הראשון שהשתתף במשחקים האולימפיים. אימן את קבוצת השחייה שבה שחה, ברית מכבים עתיד, שימש מאמן לאומי בתחרויות השחייה של המכביה ה-8.
ביוגרפיה

נחום בוך התאמן בקבוצת השחייה של ברית מכבים עתיד.
בתחרות פתיחת העונה בשחייה שנערכה בבריכת השחייה "גלי גיל" שברמת גן באוגוסט 1948 זכה בוך במדליית זהב במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:11.4 דקות.
בתחרויות השחייה של המכביה השלישית שנערכו בבריכת בת גלים בחיפה באוקטובר 1950 זכה בוך במדליית זהב במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם איתן פרויד, ישעיהו אלבאום וארנון טורין בתוצאה של 10:07.6 דקות, לפני אוסטריה והודו. נוסף על כך, הוא סיים במקום חמישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:06.1 דקות, שני מבין השחיינים הישראלים. טורין סיים ראשון מבין השחיינים הישראלים ורביעי כללי בתוצאה של 1:06.0 דקות.
באולימפיאדת הלסינקי (1952) סיים בוך במקום ה-59 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:05.6 דקות.
בתחרות שחייה פנימית של קבוצת ברית מכבים עתיד שנערכה בחולון בספטמבר 1954 קבע בוך שיא ישראלי חדש במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:02.7 דקות, שיפור לשיאו של שלמה תנשמת ממכבי חיפה שעמד על 1:03 דקות והושג 16 שנים קודם לכן בתחרות שחייה בין נבחרת ישראל לנבחרת יוון.
באוקטובר 1958 יצא בוך ללימודים בבית הספר הגבוה לספורט בקלן שבגרמניה ולמכון הספורט שליד אוניברסיטת ייל שבניו הייבן, ארצות הברית למשך 20 חודשים. לאחר מכן, אימן את קבוצת השחייה שבה שחה, ברית מכבים עתיד. הוא שימש כמאמן הלאומי בתחרויות השחייה של המכביה ה-8 שנערכו בשנת 1969. בין השחיינים הבולטים שאימן, נמנים השחיינים האולימפיים שושנה ריבנר, עמירם טראובר ואמנון קראוס, וכן אלופי ישראל דורית זלץ, חנה מרון, גבריאל נסט, דוד ויסמן, דני קרפן ועוד.
בשנות פעילותו כשחיין ואף לאחר מכן, בשנות ה-60 עת עסק באימון, היה בוך גם שחקן כדורמים ואף השתתף במדי נבחרת ישראל בכדורמים במכביה החמישית ב-1957.
בנובמבר 1974 עזב בוך את ישראל ועבר למלבורן, אוסטרליה, בה התגורר עד למותו ב-7 בנובמבר 2022.
הערות שוליים

↑  דבר הספורט - תחרות שחייה גדולה ב"גלי גיל", דבר, 22 באוגוסט 1948
↑  דבר הספורט, דבר, 6 באוקטובר 1950
↑  תוצאות המכביה, על המשמר, 4 באוקטובר 1950
↑  10 שיאים ישראליים חדשים, דבר, 12 בספטמבר 1954
↑  ברוך שינברג, בוב קיפוט: שחייני ישראל אינם זקוקים למאמן זר לקראת ההכנות לאולימפיאדה, דבר, 29 במאי 1960
↑  האתר של מיכה קניץ על הכדורמים בישראל
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת הלסינקי (1952)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | אוריון גלין גלר • אריה גליק • לאה זמרי • אולגה וינטנברג • דוד טבק • תמר מטל-שומכר • אריה קלינשטוב-נוה |  |
|  כדורסל | דני ארז • משה דניאל • יהודה וינר • מרסל חפץ • פרדי כהן • עמוס לין • זכריה עופרי • אליהו עמיאל • ראובן פכר • מנחם קורמן • רלף קליין • שמעון שלח • אברהם שניאור (מאמן: מוריס רסקין) |  |
|  קליעה | אלכס אלירז • דב בן-דב • שמואל לביב-לובין • צבי פנקס |  |
|  קפיצה למים | יואב רענן |  |
|  שחייה | נחום בוך |  |
נפלאות התבונה (ספר)

| --- | --- |

שתי עטיפות הספר: מימין המהדורה הראשונה בעברית, ובה דמותו של ג'ון נאש; משמאל מהדורה שיצאה לאור לאחר הצלחת הסרט, ובה תמונתו של ראסל קרואו
 מידע כללי
 מאת:  סילביה נסאר
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  ביוגרפיה
 נושא:  ג'ון פורבס נאש 
 מקום התרחשות:  ארצות הברית 
 הוצאה
 הוצאה:  Record Publishing House, סיימון אנד שוסטר 
 תאריך הוצאה:  1998
 מספר עמודים:  543
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת משכל
 תאריך:  2002
 תרגום:  ירון בן עמי
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002226775
 
הספר נפלאות התבונה (באנגלית: A Beautiful Mind) הוא ביוגרפיה של המתמטיקאי ג'ון נאש, חתן פרס נובל לכלכלה שבמשך מרבית שנות חייו סבל מסכיזופרניה. הספר זכה להצלחה רבה, ובהמשך יצא לאקרנים סרט קולנוע מצליח באותו השם המבוסס על הספר, בכיכובם של ראסל קרואו וג'ניפר קונלי ובבימויו של רון הווארד. הסרט זכה ב-4 פרסי אוסקר ב-2002 וכן בשני פרסי גלובוס הזהב.
את הספר, המתאר את חייו הפרטיים והמקצועיים של נאש, כתבה העיתונאית סילביה נסאר. ב-13 בנובמבר 1994, בעקבות הענקת פרס נובל לכלכלה לנאש, פרסמה נסאר כתבה ארוכה ומרגשת על נאש בעיתון הניו יורק טיימס, שם עבדה ככתבת כלכלית. בעקבות הכתבה, שכותרתה The Lost Years of a Nobel Laureate, יצאה נסאר לעבודת מחקר מאומצת שנמשכה יותר משנתיים והניבה את הספר ”נפלאות התבונה”. הספר יצא לאור בארצות הברית בשנת 1998 והפך עד מהרה לרב מכר. מהדורתו העברית יצאה לאור בשנת 2002 בתרגומו של ירון בן עמי, בהוצאת ידיעות ספרים, במסגרת ספרי עליית הגג.
לקריאה נוספת

אריאל רובינשטיין, A Beautiful Mind, ביקורת (בעברית) על הספר בגרסתו המקורית
ניטרופוראנטואין

| --- | --- |

 שם IUPAC
 ‎(E)-1-[(5-nitro-2-furyl)methylideneamino]imidazolidine-2,4-dione
 שמות מסחריים בישראל
 מאקרודנטין אובמין
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C8H6N4O5
 מסה מולרית:  238.16
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  40%
 מטבוליזם:  כבד
 זמן מחצית חיים:  20 דקות
 בטיחות
 מעמד חוקי:  נדרש מרשם רופא
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון A (אוסטרליה), קטגוריית סיכון B 
 דרכי מתן:  אורלי, רקטלי
 מזהים
 קוד ATC:  J01XE01 
 מספר CAS:  67-20-9
 PubChem:  5353830
 ChemSpider:  5036498
 
ניטרופוראנטואין (Nitrofurantoin) היא אנטיביוטיקה מקבוצת הניטרופוראנים המשמשת לטיפול בדלקת בדרכי השתן. היא נכללת ברשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי.
שימושים קליניים

ניטרופוראנטואין היא קו ראשון לטיפול בדלקת חריפה ופשוטה של שלפוחית השתן, ובפרט זיהומים בדרכי השתן הנגרמים מ-Escherichia coli (המחולל השכיח ביותר), מ-Klebsiella pneumoniae וממיני Enterococcus ו-Staphylococcus. היא אינה יעילה לטיפול בפיאלונפריטיס ודלקת מסובכת של שלפוחית השתן, בין היתר מאחר שזיהומים אלה נגרמים בשכיחות גבוהה יותר על ידי חיידקים שעמידים באופן מובנה לאנטיביוטיקה זו, כגון Proteus,‏ Serratia ו-Pseudomonas.
כמו כן, ניטרופוראנטואין משמשת למניעה של זיהומים חוזרים בדרכי השתן בנשים שחוות שני אירועים בשנה לפחות של זיהום תסמיני בדרכי השתן, או בנשים שהזיהום החוזר קשור בקיום יחסי מין. בנשים לאחר גיל המעבר ניטרופוראנטואין נצפתה יעילה יותר מאמצעים מקומיים המכילים אסטרוגן במניעת זיהומים חוזרים.
המינון המקובל לטיפול בדלקת חריפה ופשוטה של שלפוחית השתן הוא 50–100 מ"ג כל 6 שעות למשך 5–7 ימים עבור תכשיר הגבישים המאקרוסקופי, ו-100 מ"ג כל 12 שעות לתקופה זהה עבור התכשיר המעורב. למניעת זיהומים חוזרים המינון הוא 100 מ"ג פעם ביום. במקרים של אי-ספיקת כליות משמעותית ריכוז התרופה בשתן יורד ולכן יעילותה יורדת, עד כדי התוויית נגד באי-ספיקת כליות מתקדמת.
מבנה כימי

המבנה הכימי של ניטרופוראנטואין כולל טבעת פוראנית, שאליה מצד אחד מחוברת קבוצת ניטרו ומן הצד השני קבוצה צדדית המכילה הידנטואין. תכשירי ניטרופוראנטואין באים בגבישים מאקרוסקופיים או בתערובת של גבישים מיקרו- ומאקרוסקופיים.
מנגנון פעולה

ניטרופוראנטואין מחוזרת בתא החיידק על ידי ניטרורדוקטאז, ובצורתה המחוזרת היא מגיבה בעוצמה עם חלבונים ריבוזומליים, באופן שמעכב ייצור חלבונים בתא החיידק. כמו כן, היא משרה נזקים ב-DNA החיידקי ומתערבת במסלולים הביוכימיים במעגל קרבס.
פרמקוקינטיקה

הספיגה של תכשירים פומיים של ניטרופוראנטואין היא 40%–50%, כאשר הספיגה, שמתרחשת במעי הדק מתגברת כשהתרופה ניטלת יחד עם מזון. התצורה בעלת הגבישים המיקרוסקופיים נספגת מהר יותר.
ריכוזי התרופה בדם נמוכים עד כדי אפסיים במינונים הפומיים המקובלים, אולם התרופה, שמופרשת בשתן, מגיעה לריכוז גבוה מהנדרש עבור מחוללים רגישים לתרופה – 32 מיקרוגרם למיליליטר. ריכוז התרופה בערמונית נמוך עבור טיפול בדלקת הערמונית.
תופעות לוואי

תופעת הלוואי השכיחה ביותר של ניטרופוראנטואין בחילות והקאות, המתרחשות בשכיחות גבוהה יותר בנטילת התכשיר שכולל גבישים מיקרוסקופיים, ככל הנראה מאחר שהוא מתמוסס ונספג מהר יותר. בכ-1% מהאנשים הנוטלים את התרופה מתפתחת פריחה, ובכלל זה תגובות חיסון עצמי. תופעת לוואי שכיחה אף היא היא הופעת שתן כהה בצבע אדום-חום או צהוב, אולם אין זו התוויה להפסקת התרופה.
עם תופעות הלוואי הקשות בעלות משמעות קלינית נמנות התגובות הריאתיות, הנחלקות לתגובות חריפות ולתגובות כרוניות. אלה נצפו רק לאחר טיפול ממושך כמניעה ולא בתגובה לטיפול בדלקת חריפה בדרכי השתן, ושיעורן נמוך מ-1 ל-100,000 מחזורי טיפול בניטרופוראנטואין. התגובות החריפות הן מסוג דלקת ריאות מרגישות יתר ומתרחשות בטווח זמן שעות עד שבועות מהחשיפה לתרופה. התגובות הכרוניות מתרחשות בשכיחות נמוכה פי כמה מהחריפות, אולם הן עלולות לגרום ללייפת ריאתית קבועה, עם תמותה של עד 8%. בשכיחות דומה לתופעות הריאתיות עלולות להתפתח גם תופעות לוואי כבדיות, לרבות דלקת כבד. תופעת לוואי נדירה נוספת היא נוירופתיה פריפרית. עיקר הטיפול לתופעות לוואי אלה הוא הפסקה מידית של התרופה.
אנשים עם חוסר G6PD עלולים לפתח אנמיה המוליטית. המוליזה גם עלולה להתרחש ביילוד במתן סמוך ללידה על רקע חוסר הבשלות של המערכת האנזימטית בתאי הדם האדומים.
התוויות נגד

התוויות הנגד לשימוש בניטרופוראנטואין כוללות תגובות של רגישות יתר לתרופה ותופעות לוואי משמעותיות כגון תופעות לוואי ריאתיות או כבדיות. כמו כן, התרופה אסורה בשימוש עבור אנשים עם פגיעה בתפקוד הכלייתי במידה של קצב סינון פקעיתי נמוך מ-60 מ"ל/דקה או מיעוט במתן שתן.
התרופה אינה מומלצת החל משבוע 36 להיריון ובילודים מחשש לאנמיה המוליטית והחמרה של צהבת. הקולג' האמריקני לרפואת נשים ולמיילדות ממליץ שלא להשתמש בתרופה בשליש הראשון להיריון, אלא בהיעדר חלופה אחרת בטוחה יותר, בשל דיווחים סותרים על סיכון מוגבר להתפתחות מומים בעובר.
לקריאה נוספת

James M Horton, Urinary Tract Agents: Nitrofurantoin, Fosfomycin, and Methenamine, Mandell, Douglas, and Bennett's Principles and Practice of Infectious Diseases, 9th Edition, Elsevier Saunders, 2020, pp. 461-463
הערות שוליים

↑  Committee Opinion No. 494: Sulfonamides, Nitrofurantoin, and Risk of Birth Defects, Obstetrics & Gynecology: June 2011 - Volume 117 - Issue 6 - p 1484-1485 doi:10.1097/AOG.0b013e3182238c57
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
נמל התעופה צ'רנוביץ

נמל התעופה צ'רנוביץ – לאוניד קדניוק (באנגלית: Chernivtsi Leonid Kadeniuk International Airport, באוקראינית: Міжнародний аеропорт «Чернівці» імені Леоніда Каденюка) הוא נמל תעופה הממוקם בסמוך לעיר צ'רנוביץ באוקראינה.
הנמל קרוי על שמו טייס החלל הראשון של אוקראינה לאוניד קדניוק.
מתקני הנמל

בנמל קיים מסלול המראה/נחיתה יחיד.
חברת יוקריין אינטרנשיונל איירלינס מפעילה קו יומי מהשדה לנמל התעופה הבינלאומי בוריספיל בבירה קייב.
משפט רושה-קפלי

משפט רושה-קפלי הוא משפט בסיסי באלגברה ליניארית המאפיין את הפתרונות של מערכת משוואות ליניאריות. המשפט קובע תנאי הכרחי ומספיק לקיום פתרון של מערכת משוואות ליניאריות, וכן את הממד של מרחב הפתרונות.
המשפט נקרא משפט רושה-קפלי באיטליה, משפט קרונקר-קפלי ברוסיה, משפט רושה-פונטן בצרפת ומשפט רושה-פרובניוס בספרד.
נוסח פורמלי

נתונה מערכת משוואות ליניאריות מהצורה הכללית הבאה:
נסמן ב- [A] מטריצת המקדמים הסקלריים, ב- \mathbf {x}  את וקטור המשתנים וב- \mathbf {b}  את וקטור המקדמים החופשיים:
המשפט קובע כי למערכת המשוואות  A\mathbf {x} =\mathbf {b}  קיים פתרון, אם ורק אם הדרגה של המטריצה  [A], שווה לדרגה של המטריצה  [A|\mathbf {b} ], המתקבלת מהוספת  \mathbf {b}  כעמודה ב- [A]. כלומר,  \operatorname {rank} [A]=\operatorname {rank} [A|\mathbf {b} ].
כמו כן, כאשר יש פתרונות הם מהווים מרחב אפיני מממד  n-\operatorname {rank} [A] (הזזה של מרחב וקטורי מאותו ממד). בפרט כאשר  n=\operatorname {rank} [A] המרחב הוא אפס ממדי ויש פתרון אחד בלבד. אחרת, יש אינסוף פתרונות.