stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רואלד דאל
הערות שוליים

↑  סיפורו האוטוביוגרפי מופיע בהסיפור המופלא על הנרי סוכר ועוד שישה (1977)
↑  הסיפור "A Piece of cake"
↑  ירון פריד, צ'רלי בממלכת הרשע: מחזה חדש מתעמת עם האנטישמיות של רואלד דאל, באתר כלכליסט, 29 בספטמבר 2024
↑  Roald Dahl Also Left a Legacy of Bigotry - New York Times
↑  ynet, 30 שנה לאחר מותו: משפחתו של רואלד דאל התנצלה על אמירותיו האנטישמיות, באתר ynet, 6 בדצמבר 2020
↑   נועה מנהיים, ידוע שרואלד דאל היה אנטישמי. אז למה משפחתו מתנצלת דווקא עכשיו, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2020
↑  The Roald Dahl Museum and Story Centre
↑  http://www.paperschildlit.com/index.php/papers/article/viewFile/39/37
↑  Loughborough University Institutional Repository: Author popularity: an exploratory study based on Roald Dahl
↑  RoaldDahlFans.com - Frequently Asked Questions
↑  ALAN v26n1 - Roald Dahl and Sociology 101
↑   עופרה רודנר, רואלד דאל תוקע אצבע בעין של הספרות הליברלית, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2023
| יצירותיו של רואלד דאל |
| --- | --- | --- |
| ספרי ילדים | ג'יימס והאפרסק הענק (1961) • צ'ארלי והשוקולדה (1962) • אצבע הקסם (1966) • מר שועל המהולל (1970) • צ'ארלי ומעופפלית הזכוכית (1972) • דני אלוף העולם (1975) • התנין הענקי (1978) • העי"ג (1982) • המכשפות (1983) • הג'ירף השקנאי וגם אני (1985) • מטילדה (1988) • בצ בצ רקי (1989) |  |
| ספרי מבוגרים | דודי אוסוולד (1979) • סיפורי הפתעה (1979) • עור וסיפורים נוספים (1980) |  |
| שירים לילדים | שירים עליזים וחרוזים פוחזים (1989) |  |
| סרטים ע"פ ספריו | וילי וונקה ומפעל השוקולד (1971) • העי"ג (1989) • המכשפות (1990) • ג'יימס והאפרסק הענק (1996) • מטילדה (1996) • צ'ארלי בממלכת השוקולד (2005) • מר שועל המהולל (2009) • העי"ג (2016) • טום וג'רי: וילי וונקה ומפעל השוקולד (2017) • המכשפות (2020) • מטילדה (2022) • וונקה (2023) • הסיפור המופלא של הנרי שוגר (2023) • הברבור (2023) • לוכד העברושים (2023) • רעל (2023) |  |
| מחזות זמר ע"פ ספריו | מטילדה (2010) • צ'ארלי ומפעל השוקולד (2013) |  |
| תסריטים לסרטים | אתה חי רק פעמיים (1967) • צ'יטי צ'יטי בנג בנג (1968) • וילי וונקה ומפעל השוקולד (1971) |  |
| ערכים קשורים | פטרישיה ניל • אוליביה דאל • אופליה דאל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007279057105171  PLWABN: 9810672380105606  BIBSYS: 90064099  BNC: 000160019  BNE: XX912544  BnF: cb118984388 (data)  CANTIC: a16318778  CiNii: DA00159788  GND: 118630962  ICCU: CFIV035247  ISNI: 0000 0001 2146 8188  LCCN: n79055236  LNB: 000013555  MusicBrainz: cb802a9c-efc9-4a1d-9dd2-b6fd080f6298  NDL: 00437111  NKC: jn19990001595  NLA: 35032995  NLG: 63754  NLK: KAC200307945  NSK: 000040048  NTA: 068747055  RERO: 02-A003151320  SELIBR: 238061  SNAC: w6cd1prw  SUDOC: 030357055  Trove: 805610  ULAN: 500283614  VIAF: 108159131   WorldCat (עם VIAF): 108159131
לייב (אלבום)

Live הוא אלבום הופעה של הזמר והמפיק אסף אמדורסקי.
באלבום שירים משלושת אלבומי האולפן הראשונים של אמדורסקי, וכן השיר "האינטימי שלי" - עיבוד אלקטרוני לשיר "החדר האינטימי שלי" מהאלבום של להקת "תערובת אסקוט". הרצועה החותמת את האלבום היא עיבוד מחודש לשיר "הוא האמין לה", והיא הוקלטה באולפן במיוחד לאלבום.
ההופעה הוקלטה ב־27 ביולי 2000 במועדון התיאטרון שביפו, ובה השתתפו גם אביתר בנאי, יעל קראוס, החצוצרן אבישי כהן, מושיק קופ ורונן סבו.
רשימת השירים

"Intro מנועים שקטים" - 1:42
"העיר הגדולה" - 5:15
"השמיים הכחולים" - 5:08
"כוכב" - 3:40
"האינטימי שלי" - 4:09
"מעיין" - 5:47
"במערבולת" - 4:18
"יקירתי" - 5:10
"אהבה חדשה" - 4:07
"חרש, ביבבה" - 3:57
"הוא האמין לה" - 8:52
יער גשם

עננים מעל יער גשם בגיאנה הצרפתית.
חלוקה כללית של יערות גשם טרופיים בעולם
חלוקה כללית של יערות גשם ממוזגים בעולם
יער גשם הוא יער המאופיין בכמות גשמים רבה. בין הגאוגרפים מקובלות הגדרות שונות של המושג, ולפיהן כמות המשקעים המינימלית ביער גשם היא בין 1,750 ל-6,000 מילימטרים לשנה. המונסון הוא אחד הגורמים המשמעותיים ביותר התורמים ליצירת יערות הגשם בעולם. תנאים הכרחיים נוספים להתפתחות יער גשם הם אקלים טרופי, המאופיין בחום גבוה ובלחות גבוהה, ונהרות גדולים העשירים במים החוצים את האזור או נמצאים בקרבתו. רוב שטחי יערות הגשם הם מישוריים.
יערות הגשם הם מקום המחיה לכשני שלישים ממיני הזוחלים והצמחים על פני כדור הארץ. ישנן הערכות כי מאות מיליוני צמחים, חרקים ומיקרואורגניזמים החיים ביערות הגשם עדיין לא התגלו. יער הגשם הוא גם מקור לתרופות נדירות רבות, ולכן יש כאלו הקוראים ליערות הגשם "בית המרקחת" הגדול בעולם. בנוסף לכך, חוקרים מאמינים כי בין 40% ל-75% מכלל היצורים בעולם אנדמיים ליערות הגשם. מעבר לכך, יערות הגשם אחראיים לכ-28% מכלל ייצור החמצן בעולם. יערות הגשם מכסים בין 6-7% משטח היבשה בעולם.
ישנם שני סוגים שונים של יערות גשם, המפוזרים בעולם במקומות שונים: יער גשם טרופי ויער גשם ממוזג.
יער גשם טרופי

יערות גשם טרופיים ניתנים לאפיון בשתי מילים: חמים ורטובים. בכל החודשים בשנה ביערות גשם טרופיים יש מעל ל-18°C. כמות המשקעים השנתית נעה לרוב בין 168 ס"מ ל-200 ס"מ, ויכולה אף לעבור 1,000 ס"מ. רבים מיערות הגשם בעולם מקושרים עם אזורי המונסון, אשר ידוע גם כאזור ההתכנסות הבין-טרופי. יערות גשם טרופיים נוכחים בדרום-מזרח אסיה (ממיאנמר עד לפיליפינים, מלזיה, אינדונזיה, כ פפואה גינאה החדשה, וצפון מזרח אוסטרליה), סרי לנקה, אפריקה שמדרום לסהרה מקמרון עד קונגו (יערות קונגו), דרום אמריקה (יער האמזונאס), מרכז אמריקה (חצי האי יוקטן), ורבים מהאיים באוקייאנוס השקט, כגון הוואי. יערות גשם טרופיים נקראו "הריאות של כדור-הארץ", בגלל תרומתם הרבה ליצור החמצן בכדור הארץ.
יער גשם ממוזג

יערות גשם ממוזגים נמצאים בחופים של אזורים ממוזגים - באזור החוף המערבי של צפון אמריקה, באירופה, במזרח אסיה ובדרום אוסטרליה וניו זילנד.
ראו גם

יער גשם טרופי
יער גשם ממוזג
יער האמזונאס
הערות שוליים

↑  KDE Santa Barbara, kids.nceas.ucsb.edu
↑  Commonly Asked Questions and Facts | Rainforest Foundation US, www.rainforestfoundation.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560600705171  BnF: cb11931438h (data)  GND: 4131965-5  LCCN: sh85111193  NARA: 10675925  NKC: ph136689 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יער גשם טרופי בברזיל
יער גשם ממוזג בקולומביה הבריטית.
לודוויק אשכנזי

| --- | --- |

 לידה:  24 בפברואר 1921 טשן, צ'כיה 
 פטירה:  18 במרץ 1986 (בגיל 65) בולצנו, איטליה 
 מדינה:  צ'כוסלובקיה, גרמניה, איטליה 
 מקום לימודים:  גימנסיה, Faculty of Philosophy in the Lviv University, אוניברסיטה 
 שפות היצירה:  צ'כית, גרמנית 
 בן או בת זוג:  Leonie Mann-Aškenazy 
 צאצאים:  Jindřich Mann 
 חתימה:   
 
לודוויק אשכנזי (בצ'כית: Ludvík Aškenazy;‏ 24 בפברואר 1921 – 18 במרץ 1986) היה סופר ועיתונאי יהודי-צ'כוסלובקי.
קורות חיים

אשכנזי נולד בצ'סקי טיישין שבמורביה-שלזיה, כיום צ'כיה, למשפחה יהודית ולמד בלשנות סלבונית בלביב, בפולין. במהלך מלחמת העולם השנייה לחם בשורות בהקורפוס הצ'כוסלובקי הראשון. הוא היה חבר במפלגה הקומוניסטית, ולאחר המלחמה היה כתב ברדיו צ'כוסלובקיה במשך חמש שנים.
אחרי הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה הוא עזב את ארצו, ועבר למינכן עד 1976, ואז עבר עם רעיתו דוברת הגרמנית, שהייתה בתו של היינריך מאן, לבולצנו שבאיטליה, שם חי עד מותו.
מיצירותיו

1955 Dětské etudy (מחקרי ילדים)
1959 Putování za švestkovou vůní (הננס והרפתקאותיו הנפלאות)
1959 Milenci z bedny (הנאהבים בקופסה)
1969 Psí život (חיי כלב)
דולב (יישוב)

| --- | --- |
מראה היישוב, 2006
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: מטה בנימין
גובה ממוצע: ‎559 מטר
תאריך ייסוד: 1983
תנועה מיישבת: אמנה
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,598 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 1,592 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) דולב(למפת גוש דן רגילה) דולב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום דולב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום דולב31°55′36″N 35°07′59″E﻿ / ﻿31.926651887824°N 35.1329612133708°E﻿ / 31.926651887824; 35.1329612133708  heמפת היישובים של מועצה אזורית מטה בנימין באדום - דולב בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

בניין בית הכנסת ובסיס מגדל המים ששימש את ראשוני המתיישבים במקום, 2006
דֹּלֶב היא התנחלות ויישוב קהילתי דתי בהרי גופנה שבמערב בנימין, המשתייך למועצה אזורית מטה בנימין.
היישוב שוכן כ-3 קילומטרים צפונית־מערבית לרמאללה, ובסמוך מדרום ליישוב טלמון, בגובה של כ-620 מטר מעל פני הים. מהיישוב תצפית צפונה להרי מערב בנימין, מערבה לשפלה ומישור החוף ודרומה להרי ירושלים.
מקור השם

שמה של דולב כשם הנחל הסמוך - ואדי דילב בשמורת דלבים, בו צומחים עצי הדולב המזרחי – אוכלוסיית הדלבים הטבעית היחידה ביהודה ושומרון, והדרומית ביותר בעולם.
הקמה

בכ"ב באב ה'תשמ"ג, 1 באוגוסט 1983, הוקמה במקום היאחזות נח"ל צבאית בשם נח"ל דולב. בי"ט תשרי ה'תשמ"ד, 26 בספטמבר 1983, אוזרחה ההיאחזות על ידי אמנה. חמש משפחות עלו למקום בסוכות של אותה שנה, ואחריהן הצטרפו עוד 12 משפחות שהיוו את הגרעין המייסד של היישוב. היישוב הוא הראשון בגוש דולב-טלמונים (גוש טלמונים) והדרומי ביותר בגוש זה.
דולב הוא יישוב קהילתי דתי ובו כ-320 משפחות. משפחות בוגרות וצעירות, בהן בוגרי ישיבות הסדר וישיבות גבוהות, בוגרות אולפנות ומכללות, עולים חדשים לצד ותיקים, בעלי מקצועות חופשיים, מקצועות טכניים ואנשי חינוך.
בעשור האחרון[דרושה הבהרה] הוקמו שכונות חדשות ביישוב - כרמי דולב וגופנא, ובהן שילוב של דיור זמני ובתי קבע למשפחות צעירות.
מיקום

דולב שוכנת במערב בנימין, בראש הר מיוער הצופה על שמורת הטבע נחל דולב מצפון, ונחל מז'ור מדרום ליישוב. היישוב שוכן מערבית לרמאללה וצפונית מזרחית למודיעין. במרחק נסיעה של 20 דקות ממודיעין וכ-45 דקות מירושלים ותל אביב. גובה כ-620 מטרים מעל פני הים. אקלים הררי. דולב משקיפה על שפלת החוף, גוש דן והרי ירושלים.
היישוב דולב שייך לשרשרת המזרחית של יישובי מערב בנימין, צפונית לנחל דולב ממוקמים היישובים טלמון, נריה, חרשה, כרם רעים, נחליאל, נווה צוף (חלמיש) ועטרת. דולב מוקפת בכרמים.
מיקום > דרכי גישה

מאז ייסוד דולב מצאו רבים מהתושבים את פרנסתם בירושלים. היישוב שגשג הודות לדרך הראשית הסמוכה אליו (כביש 443), שחיברה את ירושלים עם מישור החוף. לאחר הסכמי אוסלו וחסימת כביש ביתוניא לנסיעת יהודים, נפרץ ונסלל כביש עוקף ביתוניא המחבר לכביש 443. בשנת 2000 עם התפרצות האינתיפאדה השנייה נחסמה הגישה מהיישוב לכביש 443. עדי מינץ, אז מנכ"ל מועצת יש"ע ותושב דולב, עתר לבג"ץ לחייב את המדינה לסלול "כביש מרקם חיים" עבור תושבי גוש דולב-טלמונים. בג"ץ קבע כי המדינה חייבת לספק חלופה תחבורתית סבירה לכבישים הכולל כביש עוקף ליישוב שהיא מונעת מאזרחיה לנסוע בהם. פתיחת כביש 443 לתנועה פלסטינית אפשר מחדש לחבר את יישובי האזור לכביש 443.
אתרי טבע ועניין

בתוך היישוב נתגלתה גת עתיקה, הכוללת משטח דריכה, בור שיקוע ובור איגום אשר שימשה את תושביו היהודים של אזור גופנה הסמוכה, בתקופת בית המקדש השני להכנת יין.
סביב היישוב נובעים מעיינות רבים שהמוכרים שבהם עין בובין ועין מזור. בקיץ 2016 נחנכה על ידי נוער דולב בריכה המכונה מעין דולב. הבריכה ממוקמת בעליה ליישוב.
את היישוב מקיפים שבילים רבים, חלקם מתאימים ל4×4, וחלקם לאופניים, אשר עוברים בין נקודות עניין ואתרי טבע, חלקם דרך החורש היפה שבאזור.
בצפון היישוב, קיים צניר מרשים במיוחד. בו הוקם מצפה אלישיב, לזכרו של אלישיב טיימנס שנהרג מול מקום זה בתאונת אופנוע.
ממזרח ליישוב הוקם על גבעה קטנה מצפה לזכרה של רינה שנרב שנרצחה בעין דני הסמוך, אשר צופה על כל המרחב.
באוקטובר 2005 נכרתו עצי הדולב שבוואדי בידי פלסטינים לצורכי הסקה. בפברואר 2006 ניטעו עצים חדשים תחתיהם על ידי תושבי היישוב.
מוסדות חינוך

ביישוב הוקם בית ספר יסודי אזורי הקולט ילדים מכל גוש טלמונים. במשך הזמן פוצל בית הספר לבית ספר בנות "דרך יהודית" בדולב, ע"ש יהודית (אידה) אוסטרןאשר נרצחה בדרך מדולב בליל הושענא רבה תשנ"ג, ובית ספר בנים "אריאל" בטלמון. חלק מהבנים לומדים בתלמוד תורה בנריה. ביישוב פועל סניף של תנועת הנוער בני עקיבא.
בדולב קיימת גם אולפנת דולב - אולפנה לבנות - חלקן ממשפחות במצוקה וחלקן בעלות בעיות קשב והתנהגות. הבנות מתארחות אצל משפחות ביישוב והתושבים שותפים בעבודה ובליווי חינוכי של הבנות. בשנת 2014 זכתה האולפנה בפרס יושב ראש הכנסת על פועלה בתחום "מניעת אלימות, שכרות ושימוש בסמים, בקרב ילדים ובני נוער".
שירותים לתושבים

מכולת, ספרייה, שירותי בריאות במסגרת קופ"ח לאומית וטיפת חלב, מרפאת שיניים, אולם שמחות, חדר כושר, מגרש כדורסל ואולם ספורט, בריכת שחייה חצי אולימפית (שעות נפרדות לגברים ונשים), סניף של תנועת-הנוער בני עקיבא. את הנוער מלווים רכזי נוער ורכזי נוער צעיר. ביישוב חוות סוסים לרכיבה מערבית וטיפולית.
מפעל לייצור נייר טואלט, מסגריה, מפעל ליצור ומילוי טונרים למדפסות וכרם ענבים.
שירותי דת

שני בתי-כנסת (בית-כנסת מרכזי בלב היישוב, בית-כנסת נוסף בשכונת כרמי דולב), מקווה, בית-מדרש עם ספרייה תורנית ובית חב"ד[דרוש מקור]. ביישוב מתקיים אחת לחודש בית מדרש יישובי. רב היישוב הוא הרב יעקב ידידיה לוי.
יד יאיר

ב-26 במרץ 1991 נרצח על ידי מחבלים יאיר מנדלסון, תושב היישוב, בדרכו לביתו. לזכרו הקימו התושבים מאחז כ-3 ק"מ ממזרח ליישוב, בדרך הישנה לרמאללה.
במקום הוקמה אנדרטה לזכרו של יאיר, וכן הוקם פארק, בית כנסת ומאחז צבאי.
בשנת 2003, הוחלט על ידי צה"ל להעתיק את המוצב הצבאי אל ההר ממול, ובשנת 2004, לאחר מאבקים משפטיים רבים מצד המתיישבים, פינה צה"ל את חייליו מהמקום, אך עדיין המשיכו להתפלל בבית הכנסת.
לאחר הפינוי בית הכנסת הושחת ואף הוצת מספר פעמים על ידי פלסטינים, ואף האנדרטה הושחתה. על אף ההצתות וההשחתות, דאגו התושבים לנוכחות קבועה במקום, ובעיקר לתפילות בבית הכנסת. ב-10 בספטמבר 2008 הגיע כח צה"ל למאחז על מנת לפנות גנרטורים. על פי גרסת "מטה המאבק בבנימין" החיילים הכו תושבים. על פי מקורות בצה"ל עשרות מתנחלים הגיעו למוצב סמוך, דחפו קצין שידו נשברה, וכלב של המתנחלים תקף קצין אחר. ב-18 בספטמבר 2008 עלו דחפורי המנהל האזרחי והרסו את רוב המאחז ואת האנדרטה. מכיוון שצה"ל הרס את המאחז בניגוד לצו בג"ץ, הוגשו ביולי 2009 תביעות נזיקין אזרחיות כנגד שלושת הקצינים שהורו על הפינוי, על סך של 432 אלף ש"ח. בינואר 2010 נקנסו כל אחד מהקצינים שנתבעו ב-1,500 ש"ח על ידי בית המשפט לאחר שנקטו בסחבת ולא הגישו כתב הגנה, ובנוסף בית משפט השלום הורה לצבא לשלם 432 אלף ש"ח לתושבי "יד יאיר" כפיצוי.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  הגייה מלעילית – כמו אורן
↑  הישוב דולב במטה בנימין, באתר מועצה אזורית מטה בנימין
↑  עוזי ברוך, ניצחון לתושבי מערב בנימין בבג"ץ, באתר ערוץ 7, 22 באוקטובר 2007
↑  שמורת דלבים, אתר טבע ונופים בישראל
↑  דף לזכר יהודית אוסטרן, ב"לעד" – אתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה
↑  ישי קרוב, פרס יו"ר הכנסת - לאולפנת דולב, באתר ערוץ 7, 3 בדצמבר 2014
↑  דף לזכר יאיר מנדלסון, ב"לעד" – אתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה
↑  אפרת וייס, הוצת בית הכנסת במאחז יד יאיר, באתר ynet, 18 בינואר 2007
↑  יערה מייטליס, עימות אלים במאחז יד יאיר, באתר ערוץ 7, 10 בספטמבר 2008
↑  אלימות בשטחים: מתנחלים שברו יד של קצין צה"ל, באתר nana10‏, 11 בספטמבר 2008
↑  אפרת וייס ואביעד גליקמן, בג"ץ הורה לעצור, רגע אחרי שמבני יד יאיר נהרסו, באתר ynet, 18 בספטמבר 2008
↑  חדשות nana10, תושבי המאחז יד יאיר הגישו תביעה נגד קציני צה"ל, באתר nana10‏, 24 ביולי 2009
↑  שמעון כהן, הקצינים שהונו את המתיישבים ישלמו מכיסם, באתר ערוץ 7, 25 בינואר 2010
↑  חדשות nana10, בית המשפט קבע: צה"ל ישלם לתושבי מאחז פיצוי על הרס בפינוי, באתר nana10‏, 25 בינואר 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465863605171  VIAF: 316601420   WorldCat (עם VIAF): 316601420 
עין בובין למרגלות היישוב, 6/08
בית הכנסת "עץ החיים"
בתי יהודים

בתי יהודים (בגרמנית: Judenhaus) היו בתים, שבהם אולצו היהודים בגרמניה הנאצית וכן באוסטריה המסופחת להתגורר בעיקר מתחילת 1942 אך גם מוקדם יותר. צעד זה החריף את מצוקתם של יהודי גרמניה ונמשך לאורך השואה ועד תום תקופת שלטונה של המפלגה הנאצית בגרמניה.
רקע

ערב ליל הבדולח ביקש הרמן גרינג להחריף את בידוד היהודים בגרמניה ולהקים גטאות בגרמניה. ריינהרד היידריך התנגד בטיעון שהגטו יישא אופי פלילי ויתפתחו בו מגפות. כאמצעי ביניים נוצרה התפיסה של "בתי יהודים" שבהם חויבו לגור יהודים, ורק יהודים, במגבלות רבות.
ביצוע

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, וביתר שאת לאחר תחילת הפצצות בעלות הברית על גרמניה, הוחרף משבר הדיור ועל כן זורז סילוק היהודים מדירותיהם וריכוזם בבתי היהודים. למשל, בקיץ 1940 רוכזו יהודי ויסבאדן בבתי יהודים. בנובמבר 1941 היו בברמן לפחות 20 בתי יהודים. מקומות מגוריהם של היהודים נרשמו, וכן היהודים. מהלך זה סייע לגירוש היהודים למזרח, החל מסוף 1941. במועד זה החלו הגרמנים לצרף לגירוש  גם יהודים בני שישים ומעלה, כנראה כדי לרוקן את "בתי היהודים" ולפנותם עבור גרמנים-נוצרים.
בתחילת 1942 הצטוו היהודים בגרמניה לתלות ציור או תו של מגן דוד שחור על נייר לבן בכניסה לבית. בהמשך הוקמו שיכוני יהודים מיוחדים, כהכנה לגירוש למזרח. בין היתר הוקמו שיכונים כאלה באזור מינכן, דרזדן, קלן ובמקומות נוספים.
חריגים

בתחילה לא אולצו יהודים למחצה לעבור ל"בתי יהודים". משנת 1942 קובצו גם הם בבתים נפרדים, אך רובם שרדו בשואה. יהודים שהיו נשואים ללא יהודים, לא אולצו להיכלא בבתים אלה (למשל ויקטור קלמפרר שהיה נשוי לנוצרייה).
ראו גם

הגימנסיה היהודית על שם משה מנדלסון
הערות שוליים

↑  על יוזמה לגרש יהודים לבתי יהודים באוסטריה, באתר יד ושם
↑  על יהודי ויסבאדן באתר יד ושם
↑  פנקס הקהילות, גרמניה, כרך 4, חלק 1, ע' 366
↑  המכון לחקר השואה, יד ושם, שילוח, רכבת Da 32 מ - Nuernberg, Nürnberg (Nürnberg), Bavaria, גרמניה ל - Jungfernhof, מחנה, לטביה ב- 29/11/1941, באתר יד ושם, ‏2019
ערך זה הוא קצרמרבנושא השואה ובנושא גרמניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לילונגווה

| --- | --- |

רחוב בעיר העתיקה של לילונגווה
 מדינה:  מלאווי מלאווי
 מחוז:  מחוז המרכז
 ראש העיר:  דזמונד ביקוקו (נבחר ב-2017)
 תאריך ייסוד:  1902 
 על שם:  Lilongwe River 
 שטח:  403.6 קמ"ר
 גובה:  1,050 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  1,162,544 (2023)
  ‑ צפיפות:  2,881 נפש לקמ"ר (2023)
 קואורדינטות:  13°59′00″S 33°46′12″E﻿ / ﻿13.983333°S 33.77°E﻿ / -13.983333; 33.77
 אזור זמן:  UTC +2
 אתר מועצת העיר לילונגווה
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מלאווי מוגדלת) קרונגה מזוזו בלנטייר מוזמביק זמביה טנזניה אגם מלאווי לילונגווה(למפת מלאווי רגילה) קרונגה מזוזו בלנטייר מוזמביק זמביה טנזניה אגם מלאווי לילונגווה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
לילונגווה (באנגלית: Lilongwe) היא עיר הבירה של מלאווי, בירת אזור המרכז והעיר המאוכלסת ביותר במדינה. על פי תחזית רשמית לשנת 2023, התגוררו בעיר כ-1.16 מיליון תושבים לעומת 989,318 תושבים על פי מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2018. העיר משמשת כבירת מחוז המרכז, לאורך נהר הלילונגווה (אנ'), ליד משולש הגבולות בין מלאווי, מוזמביק וזמביה. העיר מהווה מרכז כלכלי ותחבורתי חשוב במרכז מלאווי.
היסטוריה

לילונגווה הוקמה לראשונה כבומה (אנ') (כהתנחלות מגודרת לגידול מקנה וצאן) על ידי המנהיג המקומי בשם נג'ווה (Njewa) בשנת 1902. בשנת 1904 המקום הפך למרכז מנהלי. בשנות העשרים של המאה העשרים, מיקומה של ההתנחלות בצומת של כמה כבישים מרכזיים הגביר את חשיבותה כשוק חקלאי אזורי של כל המרחב הפורה שסביבה.
לילונגווה שהייתה תחנת מסחר, הוכרה באופן רשמית כעיר בשנת 1947. לאחר שמלאווי זכתה בעצמאות בשנת 1964, הנשיא קאמוזו בנדה שכנע את קהילת התורמים הבינלאומית בצורך בבירה מרכזית במדינה בגלל המרחקים הגדולים בין צפון לדרום במלאווי. העיר התפתחה במידה רבה כפי שתוכננה על לוח השרטוט. לילונגווה התפתחה יותר ויותר למרכז סחר חשוב באזור המרכז של מלאווי.
בשנת 1965, הנשיא הראשון של מלאווי, הייסטינגס באנדה, בחר בעיר כעוגן צמיחה כלכלית של צפון ומרכז מלאווי.
לילונגווה הפכה לבירת מלאווי בשנת 1975, והחליפה את הבירה הקודמת זומבה (אנ').  היא הוכרזה כמושב הממשלה בשנת 1994. משרדי הממשלה האחרונים הועברו ללילונגווה בשנת 2005.
פרויקטי הפיתוח של שנות השבעים והשמונים של המאה העשרים, כללו את הקמת נמל התעופה הבינלאומי לילונגווה (אנ'), המשרת את העיר; חיבורי רכבת לסלימה (אנ') ממזרח וגבול זמביה ממערב; אזורי התעשייה בחלק הצפוני של העיר; והוכנה תוכנית חקלאית לאדמות הטבק הפוריות של אזור המרכז. אוכלוסיית לילונגווה חוות צמיחה מהירה בקצב גידול שנתי של 4.3%.
פוליטיקה וממשל

בשנת 2010 נחנך בניין הפרלמנט החדש, שנבנה בעזרת סינים. לגרמניה, צרפת, ארצות הברית, מוזמביק, בריטניה וזמביה יש שגרירויות בעיר. בנוסף, רוב הארגונים הלא ממשלתיים הפעילים במלאווי וארגונים בינלאומיים אחרים, ממוקמים בעיר.
פוליטיקה וממשל > שלטון מקומי

הבירה לילונגווה מנוהלת על ידי מועצת העיר לילונגווה, הנשלטת על ידי מפלגת הקונגרס המלאווי.
פוליטיקה וממשל > הפרלמנט

הפרלמנט – האספה המכוננת של מלאווי, יושב בלילונגווה.
דמוגרפיה

על פי נתוני האו"ם, אוכלוסיית לילונגווה גדלה מ-4,000 בשנת 1950 ל-1,162,500 בשנת 2023. גידול האוכלוסייה מונע על ידי התגברות היציאה מהכפרים בשילוב עם עיור גובר. צמיחה מהירה זו גרמה להתפתחות שכונות עוני ברחבי העיר. בשנת 2050 צפויים להתגורר בלילונגווה 4.3 מיליון תושבים.
| השנה | אוכלוסייה | אחוז השינוי |
| --- | --- | --- |
| 1950 | 4,000 | - |
| 1960 | 11,000 | 275% |
| 1966 | 19,425 | 76.6% |
| 1977 | 98,718 | 15.93% |
| 1987 | 223,318 | 8.6% |
| 1998 | 440,471 | 6.4% |
| 2008 | 674,448 | 4.4% |
| 2018 | 989,318 | 3.9% |
| 2023 | 1,162,544 | 3.3% |
דמוגרפיה > קבוצות אתניות

על פי מפקד האוכלוסין שהתקיים בשנת 2018, 42.28% מאזרחי לילונגווה היו מבני צ'ווה הם מהווים את הקבוצה האתנית הגדולה ביותר. הקבוצה האתנית השנייה בגודלה בעיר היו בני נגוני (אנ') עם 17.13% מהאוכלוסייה. קבוצות אתניות קטנות אחרות היו לומווה עם 14.48% מהאוכלוסייה, יאו (אנ') עם 12.11%, טומבוקה עם 6.46%, מנגהנג'ה עם 1.86%, סנה עם 1.78%, טונגה עם 1.56%, ניאנג'ה עם 0.67%, נקהונדה עם 0.63%, למביה עם 0.35%, סוקווה עם 0.04% בלבד, והקבוצות האתניות הנותרות עם 0.64% מהאוכלוסייה.
גאוגרפיה > טופוגרפיה

לילונגווה ממוקמת בדרום מערב המדינה, 100 קילומטרים ממערב לאגם מלאווי ובסביבות 60 קילומטרים מזרחית לגבול עם מוזמביק וזמביה. היא ממוקמת מעל השבר הסורי אפריקני, באוכף שברמה, במרכז מלאווי לאורך נהר לילונגווה. העיר בנויה בגובה של 1,050 מטרים מעל פני הים והיא גם בירת אזור המרכז, באחד משלושת האזורים המנהליים הגדולים במדינה.
גאוגרפיה > חלוקת העיר

לילונגווה מחולקת לעיר החדשה והעיר העתיקה. בעיר החדשה ישנם מלונות, שגרירויות, מוסדות ממשלתיים ומשרדים ואילו בעיר העתיקה ישנם שווקים, תחנות אוטובוס, בתי קפה ומסעדות. החנויות המודרניות של העיר החדשה מנוגדות לרחובות ולשוקי החומות של העיר העתיקה.
אקלים

לילונגווה מתאפיינת באקלים סובטרופי לח (Köppen: Cwa) הגובל באקלים תת-טרופי (Köppen: Cwb), הקיץ חמים ונעימים וחורפים קלים. בשל הגובה, הטמפרטורות נמוכות מהצפוי לעיר הממוקמת באזורים הטרופיים. בלילונגווה ישנה עונת מונסון קצרה שנמשכת מדצמבר עד מרץ, חורף יבש ארוך הנמשך מאפריל עד אוגוסט, וקיץ חם שנמשך בין ספטמבר לנובמבר. עם זאת, בעיר ישנם גשמים כבדים במהלך עונת המונסון, הגשמים היורדים מגיעים לכמות של 200 מילימטרים של גשם בחודש במהלך החודשים הכי רטובים.
| אקלים בלילונגווה   Lilongwe   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בלילונגווה   Lilongwe   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> ינואר.24.8.18.2.223 | אקלים בלילונגווה   Lilongwe   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> פברואר.24.9.17.7.187 | אקלים בלילונגווה   Lilongwe   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> מרץ.24.7.17.3.128 | אקלים בלילונגווה   Lilongwe   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> אפריל.24.7.15.8.44 | אקלים בלילונגווה   Lilongwe   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> מאי.23.2.13.1.12 | אקלים בלילונגווה   Lilongwe   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> יוני.22.10.1.1 | אקלים בלילונגווה   Lilongwe   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> יולי.21.4.9.9.0 | אקלים בלילונגווה   Lilongwe   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> אוגוסט.22.6.11.1.0 | אקלים בלילונגווה   Lilongwe   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> ספטמבר.25.9.13.8.1 | אקלים בלילונגווה   Lilongwe   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> אוקטובר.27.4.16.8.10 | אקלים בלילונגווה   Lilongwe   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> נובמבר.27.3.18.5.63 | אקלים בלילונגווה   Lilongwe   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> דצמבר.25.6.18.3.199 | אקלים בלילונגווה   Lilongwe   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> שנה.24.6.15.1.869 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: Deutscher Wetterdienst (אנ'). Meteo Climat (record highs and lows)
כלכלה

בעוד העיר בלנטייר היא הבירה המסחרית של מלאווי, כלכלת לילונגווה נשלטת על ידי הממשלה ומוסדות ציבור. אזור התעשייה קננגו, בצפון העיר, הוא אזור התעשייה העיקרי, שבו מתקיימות תעשיות, עיבוד מזון, אחסון ומכירת טבק, אחסון תירס ופעילויות אחרות הקשורות לתעשייה הקלה. הטבק בגדל במשורי רמת לילנגווה, הוא היצוא החשוב ביותר במלאווי. בסיוע פיתוח גרמני נבנה ליד העיר סילו התבואה המרכזי של מלאווי.
המסחר בלילונגווה נשלט על ידי הודים שהותר להם להתיישב בעיר.
אוצר המדינה, הבנקאות, המסחר הקמעונאי, הבנייה, התחבורה, המנהל הציבורי, התיירות וייצור הטבק הם הפעילות הכלכלית העיקרית בעיר.
76% מאוכלוסיית לילונגווה חיים ביישובים לא פורמליים, העוני בעיר עומד על 25% והאבטלה על 16%.
שירות המדינה מעסיק כ-27% מכלל העובדים הפורמליים בעיר, בעוד 40% עובדים במגזר הפרטי ו-2% הם עצמאיים.
תחבורה > נמל התעופה

נמל התעופה הבינלאומי קאמוזו (LLW) ממוקם מצפון לעיר. הוא ממוקם כ-7 קילומטרים ממרכז העיר (מרובע העסקים המרכזי). נמל התעופה הבינלאומי קאמוזו הוא נמל התעופה הוותיק ביותר במדינה.