stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בצק סוכר
פיסול בסוכר

לאחר הציפוי ניתן לפסל על העוגה דמויות, חיות, ואביזרים שונים מבצק סוכר. כדי לפסל מומלץ להוסיף לבצק סוכר אבקת CMC, שבעזרתה הבצק הופך לגמיש יותר ונשאר יציב לאחר הייבוש. בצק סוכר נוטה להידבק לידיים בזמן העבודה. אחת הסיבות לכך יכולה להיות שהוא חם מדי. כשהוא מתחמם יתר על המידה הוא חוזר לצורתו הנוזלית יותר, ולכן נהיה דביק. ניתן להתמודד עם בעיה זו במספר דרכים:
לתת לו להתקרר מעט. רצוי לא לשים בצק סוכר במקרר בגלל לחות האוויר הגבוהה בו. כששמים בצק סוכר למקרר הוא נוטה "להזיע", ובמקום להפוך לנוח יותר לעבוד קורה בדיוק מצב הפוך – הוא נרטב והופך לדביק עוד יותר ממה שהיה. על מנת לקרר בצק סוכר בצורה נכונה יש לשים אותו במקום קריר ויבש.
לפזר על משטח העבודה ועל הידיים אבקת סוכר או עמילן תירס (קורנפלור). האבקה מייבשת את הבצק ומייצבת אותו. בעיה שיכולה לצוץ בשימוש באבקת סוכר היא שבשימוש יתר בצק הסוכר עלול להתייבש יתר על המידה ולהפוך לקשה ולא נוח לעבודה.
למרוח את הידיים ומשטח העבודה במעט מרגרינה. מרגרינה היא שומן מוקשה שכמוהו יש גם בבצק הסוכר עצמו. היא אינה משאירה ריח או טעם לוואי על הבצק. לא רצוי להשתמש בחמאה כיוון שהיא משאירה טעם לוואי ויכולה להתקלקל מחוץ למקרר ולקלקל אתה את בצק הסוכר.
בישראל

בצק הסוכר בעולם כבר קיים שנים רבות בגרסאות שונות והתגלה למעשה בטעות בעת הכנת זיגוג. בישראל לא השתמשו בו עד סוף שנות השמונים כיוון שהכיל שומן חזיר. בשיתוף פעולה בין חברת המרשלג לבין הקונדיטור רוני פרדי מרדכי, פותח בארץ בצק סוכר כשר בשם RFM ועד תחילת שנות האלפיים הוא היה מהיחידים בארץ.
בתחילת המאה הנוכחית החל ייבוא של בצק Ballina שכלל בצק סוכר "רגיל" וגם בצקים ייעודיים כמו פסטילג', בצק חזק מאוד לפיסול, בצק פרחים הניתן לרידוד דק מאוד ובצק מקסיקני שמיועד לתבניות. חברת המרשלג בתגובה הוציאה בצקים צבועים באריזות של 1 ק"ג ובצק "פיסולי" (בצק סוכר המעובד עם חומר מקשה הנקרא CMC).
חלבון הביצה

חלבוני ביצה מבושלים משנים את צבעם משקוף ללבן.
חלבון הביצה הוא הכינוי הנפוץ לנוזל השקוף שנמצא בתוך ביצה. למעשה, הביצה היא תא ענק, וחלבון הביצה הוא הציטופלזמה שלו. חלבון הביצה מקיף את החלמון הצהוב, שמכיל שומן עבור תזונת העובר (עובר האפרוח, אם זו ביצה של עוף), אם הביצה מופרית. מטרתו של החלבון בביצה היא להגן על הגרעין, ולספק חומרים מזינים להתפתחותו של העובר, שכן חלבון הביצה עשיר בתרכובות חלבונים המומסים במים (בעיקר חלבון האלבומין), שהם יותר מ-50% מהחלבונים בביצה.
בחלבון ביצת תרנגולת יש כעשרה אחוזים של חלבונים, הכוללים בתוכם אלבומין, גליקופרוטאין וגלובולין. חלבון ביצה זו מכיל בין היתר את החלבון אבידין (Avidin), אשר נקשר לביוטין בחוזקה ומונע את ספיגת הוויטמין במעי. חלבון הביצה כמעט ולא מכיל שומן.
החלבון בבישול ותזונה

ביצי עופות, בעיקר ביצי תרנגולת, הן מצרך חשוב במטבח המודרני. ניתן להפריד בין החלבון לחלמון באמצעות מפריד ביצה.
חלבון הביצה משמש במתכונים רבים, בדרך כלל כאלה המשתמשים בחלבון מוקצף, דוגמת מרנג. הלחץ הפיזי שמופעל על החלבון בתהליך ההקצפה יוצר קצף. המקצפת גוררת את הנוזל של החלבון דרך עצמו באופן שפורש את המולקולות, בתהליך המכונה דנטורציה. ההקצפה גורמת גם לערבוב של אוויר עם חלבון הביצה, אשר גורם למולקולות שלו לשנות את מצבן. דבר זה מתרחש משום שחלבון הביצה מורכב מחומצת אמינו שחלקן בעלות אופי הידרופילי נמשך למים וחלקן בעלות אופי הידרופובי שנדחה מהם.
החלבון באמנות ובתרבות

טמפרה היא אחת השיטות העתיקות לציורי הקיר. בטמפרה משתמשים בחומר מחבר המבוסס על חומרים מתחלבים כדוגמת חלבון הביצה וחלמון הביצה מהולים במים.
הקצפת חלבון ביצה
אין לך מה לדאוג

| --- | --- |
 שיר בביצוע עוזי פוקס
 מתוך האלבום כן כן
 יצא לאור:  1973
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית
 חברת תקליטים:  CBS
 כתיבה:  תלמה אליגון-רוז
 לחן:  קובי אושרת
 
חיילי מילואים מצוות טנק בסיני שמחים לבשורה על הסכם הפרדת הכוחות, אפריל 1974
"אין לך מה לדאוג", המוכר גם בשם "שִלחי לי תחתונים וגופיות" (מילותיו הראשונות של הפזמון), הוא שיר ישראלי המתאר את חיי חיילי צה"ל בחזית במלחמת יום הכיפורים וקרבות ההתשה שהתנהלו לאחריה. השיר נכתב על ידי תלמה אליגון-רוז והולחן על ידי קובי אושרת. הוא בוצע על ידי הזמר עוזי פוקס בעיבוד קופצני בסגנון "כוורת" ונכלל בתקליטו הראשון משנת 1974.
מילות השיר מנוסחות כמכתב של חייל בחזית אל חברתו שבעורף. בסגנון אירוני הוא מבטיח לה שאין סיבה לדאוג לשלומו כי הוא נמצא בקייטנה ובין הלחימה וההפגזות יש לחיילים פנאי לנוח ולהתרחץ. הוא מבטיח שכשיחזור הם יינשאו, ומבקש ממנה לשלוח לו תחתונים וגופיות - ביטוי למחסור בחפצי יומיום שסבלו החיילים בחזית - אך לא עוגות (שכן אל החיילים נשלחו מן העורף כמויות גדולות של ממתקים).
ההשראה של תלמה אליגון לכתיבת השיר הייתה גלויה שקיבלה בימי המלחמה מאחיה גיורא, חייל במילואים בהנדסה ימית שנקרא להתייצב בתעלת סואץ. אליגון, שנותרה בעורף, הייתה מודאגת מהדיווחים מהחזית ומהגלויות ששלח אחיה. באחד מימי המלחמה הגיע לביתה המלחין קובי אשרת, הגיש לה קלטת עם מנגינה וביקש שתחבר מילים שיעזרו להעלות את מורל החיילים. השיר נועד עבור תקליטו הראשון של עוזי פוקס, שהופק באותה עת (האלבום, "כן כן", הופיע במאי 1974). אליגון סיפרה לימים: "אמרתי לו, תשמע, גם לי אין מצב רוח. אני לא יכולה לכתוב שום דבר. אבל אז שאלתי באיזה שעה הוא צריך את השיר. כשהוא שמע ששאלתי באיזה שעה, הוא אמר 'בשש וחצי אני בא לאסוף את זה, תשימי בארון חשמל' וברח". הגלויה מאחיה, שהייתה מונחת ליד מיטתה, ובה ביקש ממנה לשלוח לו נייר טואלט, תחתונים וגופיות, הולידה את מילות השיר. בנוסח המקורי של השיר נכללה הבקשה לנייר טואלט, אך קמה על כך צעקה ציבורית ויוצרי השיר נאלצו לשנותו.
עם צאתו זכה השיר להצלחה גדולה, והוא דורג במקום החמישי במצעד הפזמונים העברי השנתי של קול ישראל לשנת תשל"ד. עוזי פוקס הרבה לשיר אותו בהופעות שערך עם אמנים אחרים בפני חיילים בחזיתות המלחמה. השיר הפך למזוהה עם זיכרון המלחמה, ועשרות שנים לאחריה הוא מושמע עדיין מעת לעת בתחנות הרדיו.
גרסאות כיסוי ומחוות בתרבות

באלבום "זה הכל בינתיים" של יהונתן גפן ודני ליטני (1974) מופיעה השורה "שילחו לי מכתבים, שילחו לי עוגיות, רק אל תשלחו לי תחתונים וגופיות".
מספר גרסאות כיסוי בוצעו לשיר. ב-1974 נכתב על בסיס השיר ג'ינגל פרסומת לחברת הטקסטיל "רוטקס", בביצוע גבי שושן, שעשה שימוש בפלייבק המקורי. ב-2018, לציון 70 שנה להקמתו של צה"ל ולרגל גיוס מחזור מרץ, הוקלטה גרסת כיסוי לשיר על ידי חברי הלהקות הצבאיות (בהם נדב גדג' ונופר סלמאן) ודי-ג'יי גל מלכה; בקליפ משתתפים גם לוחמי חטיבת הנח"ל. השיר אף תורגם בחלקו ליידיש ובוצע ע״י ספיידערמענטש, דמות גיבור-על חרדית שגולמה ע״י קובי אריאלי במסגרת תוכנית ההומור הסאטירית הרצועה.
במהלך מלחמת חרבות ברזל באוקטובר 2023, הקליטה אסתר רדא גרסת כיסוי חדשה לשיר (אותו כתבה מחדש אליגון-רוז בלשון נקבה, לדוגמה: "נלחמות כמו לביאות", במקום "נלחמים כמו אריות") במסגרת קמפיין של קהילת "המילואימיות" (נשים המשרתות במילואים) המציג את התושיה של החיילות, השוטרות והלוחמות בלחימה בחזית.
הערות שוליים

↑  כך על פי חוקר הרוק הישראלי יואב קוטנר (קוטנר, שירי מלחמת יום כיפור ומה המלחמה ההיא עשתה למוזיקה הישראלית, באתר "קוטנר רוק.נט", 13 בספטמבר 2013).
↑  רותי שילוני, ‏40 למלחמת יום כיפור: מסע אל השירים, באתר ‏מאקו‏, 8 בספטמבר 2013, "אין לך מה לדאוג".
↑  לפירוט, ראו אין לך מה לדאוג באתר "פזמונט".
↑  מערכת אתר צה"ל, משחזרים את השיר המיתולוגי "אין לך מה לדאוג", באתר צה"ל, 8 במרץ 2018;

נדב גדג' והלהקות הצבאיות בחידוש ללהיט "אין לך מה לדאוג", באתר חדשות 13 (לשעבר ערוץ עשר), 8 במרץ 2018.
לביצוע, ראו  אין לך מה לדאוג, סרטון  באתר יוטיוב.
↑  לביצוע השיר ביידיש, ראו  הרצועה - ספיידערמענטש, סרטון  באתר יוטיוב.
↑  לביצוע ראו  קמפיין רוח הלוחמות תנצח, סרטון  באתר יוטיוב.
גירוש השדים של אמילי רוז

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  סקוט דריקסון
 הופק בידי:  פול האריס בורדמן גארי לוצ'סי
 תסריט:  סקוט דריקסון פול האריס בורדמן
 עריכה:  ג'ף בטנקורט
 שחקנים ראשיים:  לורה ליני טום וילקינסון קמפבל סקוט קולם פאור ג'ניפר קרפנטר מארי בת' הורט הנרי סזרני שוהרה אע'דאשלו
 מוזיקה:  כריסטופר יאנג
 צילום:  טום סטרן
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  Lakeshore Entertainment
 חברה מפיצה:  Screen Gems
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  9 בספטמבר 2005
 משך הקרנה:  119 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט אימה, מותחן פשע, סרט בית משפט, סרט דרמה, סרט מתח 
 תקציב:  $19,000,000
 הכנסות:  $144,216,468
 הכנסות באתר מוג'ו:   exorcismofemilyrose
 פרסים:  פרס הקולנוע של MTV להופעה המפחידה (ג'ניפר קרפנטר) 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
גירוש השדים של אמילי רוז (באנגלית: The Exorcism of Emily Rose) הוא סרט דרמה משנת 2005, אודות נערה רדופת הזיות העוברת טקס "גירוש שדים".
הסרט מבוסס על המקרה האמיתי של אנליזה מישל (21 בספטמבר 1952 – 1 ביולי 1976), נערה גרמניה שמצאה את מותה עקב התייבשות ותת-תזונה, לאחר שעברה מעל ל-60 טקסי "גירוש שדים" כשנמנע ממנה טיפול פסיכיאטרי.
עלילת הסרט עוסקת בניסיונות משפחתה של אמילי למצוא מרפא למחלתה הנפשית, כשהם עוברים מטיפול פסיכיאטרי ל"גירוש שדים", המבוצע על ידי כומר מקומי.
בסרט מגלמת השחקנית ג'ניפר קרפנטר את אמילי. כמו כן מופיעים בו השחקנים לורה ליני וטום וילקינסון.
הסרט זכה לביקורות מעורבות. איגוד מבקרי הקולנוע של שיקגו דירג את הסרט במקום ה-86 ברשימה של 100 סרטי האימה המפחידים ביותר שנוצרו. קרפנטר זכתה לביקורות אוהדות על משחקה. נכון לשנת 2012 זכה הסרט להכנסות של כ-144 מיליון דולר ברחבי העולם.
ב-2006 הופק הסרט בגרסה גרמנית בשם "רקוויאם".
צוות שחקנים

ג'ניפר קרפנטר – אמילי רוז
לורה ליני – ארין ברונר
טום וילקינסון – האב מור
קמפבל סקוט – איתן תומאס
קולם פיור – קארל גונדרסון
ג'ושוע קלוס – ג'ייסון
קנת ולש – דוקטור מולר
דאנקן פרייזר – דוקטור קרטרייט
ג'יי. אר. בורן – ריי
מארי בת' הורט – השופטת ברוסטר
הנרי סזרני – דוקטור בריגס
שוהרה אע'דאשלו – דוקטור אדני
הערות שוליים

↑  The Exorcism of Emily Rose, Box office mojo
| --- | --- |
בקרת זהויות :  CANTIC: a12034174  GND: 7709545-5  LCCN: n2009031355  MusicBrainz release group: ff672dbc-ef08-3377-a1fd-381874b4f854  VIAF: 316752190   WorldCat (עם VIAF): 316752190 
ערך זה הוא קצרמרבנושא סרטים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שעון מולקולרי

שעון מולקולרי, או שעון גני, המבוסס על השערת השעון המולקולרי (ובקיצור MCH), הוא טכניקה במחקר גנטי המאפשרת לתארך את המועד בו התפצלו שני מינים מאב קדמון משותף. הטכניקה מבוססת על זיהוי מועד היווצרות השינויים הקטנים בין שני רצפי ה-DNA של המינים.
היסטוריה

המושג "שעון מולקולרי" יוחס לראשונה לאמיל צוקרקנדל ולינוס פאולינג, אשר הבחינו בשנת 1962, כי מספר ההבדלים בחומצות אמינו בהמוגלובין בין שתי שושלות יוחסין פרופורציונליים בקירוב לזמן התפצלותם מאב קדמון משותף, כפי שהוערך מעדויות מאובנים. הם הכלילו מתצפית זאת וטענו כי קצב השינוי האבולוציוני של כל חלבון הוא קבוע בקירוב. המושג יושם גם לאבולוציה של רצפי DNA, ובמיוחד לאבולוציה נייטרלית.
מאוחר יותר, התבססו אלן ווילסון ווינסנט סאריץ' על מחקר זה ועל מחקרו של מוטואו קימורה (1968), צפו וסיפקו ניסוח פורמלי לכך שטעויות ספונטניות בשכפול DNA גורמות למוטציות שמניעות את האבולוציה המולקולרית, וכי ההצטברות של הבדלים אבולוציוניים "נייטרליים" בין שני הרצפים עשוי להיות בסיס למדידת זמן, אם קצב הטעויות בשכפול ה-DNA ניתן לכיול. שיטה אחת לכיול קצב הטעויות היא השוואת זוגות של קבוצות מינים חיים שתאריך ההיפרדות שלהם כבר ידוע כתוצאה מתיעוד של מאובנים.
שימושים

טכניקת השעון המולקולרי היא כלי חשוב בסיסטמטיקה מולקולרית, שהיא שימוש של מידע מגנטיקה מולקולרית על מנת לקבוע את הסיווג המדעי הנכון של אורגניזם.
ידיעת שיעור האבולוציה המולקולרית הקבוע-בקירוב בסדרות מסוימות של אילנות יוחסין מקלה על קביעת מאורעות פילוגנטיים שאינם מתועדים על ידי מאובנים, למשל התפלגויות של מינים שקיימים בימינו, והיצירה של העץ הפילוגנטי. אבל במקרים אלה – בייחוד במקרים של טווחי זמן ארוכים – השעון המולקולרי עשוי להיות חסר תועלת לשימושים מעשיים; הערכות כאלה הן בדרך כלל גסות, עם טווח שגיאה המגיע עד 50%.
לקריאה נוספת

Avise, John C.; Bowen, Brian W.; Lamb, Trip; Meylan, Anne B. & Bermingham, Eldredge (1992): Mitochondrial DNA Evolution at a Turtle's Pace: Evidence for Low Genetic Variability and Reduced Microevolutionary Rate in the Testudines. Molecular Biology and Evolution 9(3): 457-473. PDF fulltext
Ayala, Francisco J. (1999): Molecular clock mirages. BioEssays 21(1): 71-75. HTML abstract
Douzery, Emmanuel J. P.; Delsuc, Frederic; Stanhope, M. J. & Huchon, D. (2003): Local molecular clocks in three nuclear genes: divergence times for rodents and other mammals, and incompatibility among fossil calibrations. Journal of Molecular Evolution 57(Supplement 1): S201-S213.
Drummond AJ, Ho SYW, Phillips MJ & Rambaut A (2006). Relaxed Phylogenetics and Dating with Confidence. PLoS Biology 4(5):e88
Hunt, Jeffrey S.; Bermingham, Eldredge; & Ricklefs, Robert E. (2001): Molecular systematics and biogeography of Antillean thrashers, tremblers, and mockingbirds (Aves: Mimidae).  (journal)Auk 118(1): 35–55. HTML fulltext without images
Motoo Kimura (1968): Evolutionary Rate at the Molecular Level. Nature (journal) 217: PDF fulltext
Lovette, Irby J. (2004): Mitochondrial dating and mixed support for the "2% Rule" in birds. Auk (journal) 121(1): 1-6.
Morgan, Gregory J. (1998): Emile Zuckerkandl, Linus Pauling, and the Molecular Evolutionary Clock, 1959-1965. Journal of the History of Biology 31(2): 155-178.
Rheindt, F. E. & Austin, J., (2005): Major analytical and conceptual shortcomings in a recent taxonomic revision of the Procellariiformes - A reply to Penhallurick and Wink (2004). Emu (journal) 105(2): 181-186. PDF fulltext
Vincent Sarich & Allan Wilson (1967): Immunological time scale for hominid evolution. Science (journal) 158(3805): 1200-1203. (HTML abstract)
Emile Zuckerkandl & Linus Pauling (1962): Molecular disease, evolution, and genetic heterogeneity. In: Kasha, M. & Pullman, B. (editors): Horizons in Biochemistry: 189–225. Academic Press, New York.
Emile Zuckerkandl & Linus Pauling (1965): Evolutionary divergence and convergence in proteins. In: Bryson, V. & Vogel, H. J. (editors): Evolving Genes and Proteins: 97–166. Academic Press, New York.
הערות שוליים

↑  Alexei J Drummond, Simon Y. W Ho, Matthew J Phillips, Andrew Rambaut, Relaxed Phylogenetics and Dating with Confidence, PLoS Biology 4, p. e88, March 14, 2006 doi: 10.1371/journal.pbio.0040088
הוועדה הישראלית למדרוג

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל ישראל
 חברים:  איגוד השיווק  אגוד חברות הפרסום בישראל  הלא TV  טלעד (ערוץ 24)  ערוץ 9  עכשיו 14  רשת מדיה (רשת 13)  שידורי קשת (קשת 12)  תאגיד השידור הישראלי (כאן 11)  i24NEWS
 תקופת הפעילות:  פברואר 1995 – הווה (כ־29 שנים)
 www.midrug-tv.org.il
 
הוועדה הישראלית למדרוג (Israel Audience Research Board – IARB) היא גוף ללא מטרת רווח שהוקם בחודש פברואר 1995 במטרה למדוד את שיעורי הצפייה בטלוויזיה הישראלית.
בוועדה חברים תאגיד השידור הישראלי (כאן 11), שידורי קשת (קשת 12), רשת מדיה (רשת 13), עכשיו 14, i24News, טלעד (ערוץ 24), הלא TV, אגוד חברות הפרסום בישראל ואיגוד השיווק הישראלי.
מנכ"ל הוועדה, החל מאוגוסט 2019, הוא רוני ארן.
רקע היסטורי > סקרי הצפייה הישנים

עם התחלת השידורים הסדירים של הערוץ המסחרי הישראלי הראשון, ערוץ 2, בחודש נובמבר 1993, היה ברור לכל הגורמים בשוק - זכייניות הערוץ, חברות הפרסום השונות והרגולטור האחראי על השידור - שיש צורך במדידת נתוני הצפייה על מנת לתמחר את שידורי הפרסומות שבערוץ. מתוך הבנה זו, ובהתאם ללשון החוק, לקחה על עצמה הרשות השנייה להפעיל מערך סקרים יומי אשר ימדוד ויעקוב אחר תנודות הצפייה בערוץ המסחרי.
סקרים אלו התבססו על משאל טלפוני שנערך בזמן אמת, במהלך שידורי הפריים טיים, במהלכו התקשרו סוקרים אל כ-7,500 ישראלים ברחבי הארץ ואלה נשאלו לגבי הרגלי צפייתם באותו הערב. סקרים דומים נערכו ביום שלמחרת על מנת להוות השלמה למדגם, אך על אף ההשקעה הרבה בסקרים מדי יום, מידת דיוקם של הנתונים הייתה מועטה ביחס לשיטות אחרות.
רקע היסטורי > הקמת הפיפל-מיטר

בהתחשב באי דיוקם של נתוני הסקרים הישנים, החל בתחילת 1995 תהליך של הקמת מערכת מדידה חדשה על פי כלים טכנולוגיים ומתקדמים יותר כשיטת ה"פיפל מיטר". המערכת החדשה יועדה לספק פתרונות טובים יותר למדידת הרייטינג, ללא התבססות על זיכרונם של הנסקרים בטלפון. "הוועדה למדרוג" הוקמה בחודש פברואר באותה השנה במטרה ליישם את הקמת המערכת החדשה וזו החלה כעבור שנה להוציא לפועל את "סקר הכינון" - סקר שנועד למפות את האוכלוסייה בישראל ועל פי זה לייסד את מדגם המערכת שיורכב בידי כמה מאות משפחות.
סקר הכינון יצא לפועל בשיתוף חברת "טל-גאל" שהוקמה כחברת-בת של TNS הבריטית, וכלל בדיקה מקיפה של כ-6,000 משפחות ישראליות מכל שכבות האוכלוסייה השונות, שבין היתר עברו ראיון אישי ובדיקות מקיפות על הרגלי חייהם, במטרה להרכיב מהם את המדגם שייצג נאמנה את אוכלוסיית המדינה. בסופו של התהליך, נבחרו 385 משפחות להוות את מדגם מערכת המדידה, עם כוונה להרחיב את המדגם בהמשך הדרך. כל משפחות המדגם קיבלו מכשיר אלקטרוני, דמוי ממיר, בתוספת שלט ייחודי שאפשר להם לתעד את צפייתם בטלוויזיה. דפוס צפייתם היווה למעשה את הבסיס לנתוני הצפייה החדשים.
רקע היסטורי > התחלת המדידה

מדידת הרייטינג החלה לפעול רשמית ב-1 במרץ 1998, כאשר שבועיים קודם לכן, החלו מדידות הרצה של המערכת. במהרה התברר כי הנתונים מצמצמים במעט את הפער בין ערוץ 2 וערוץ 1 ביחס לנתוני הסקרים של הרשות השנייה, בעיקר משום שבעבר צופי הערוץ הראשון, שהיו מבוגרים יותר, לא תמיד שיתפו פעולה עם הסוקרים הטלפוניים. עם זאת, נתוני הצפייה של ערוץ 2 שמרו על יציבות בהשוואה לסקרים, ולא נרשמה בערוץ ירידה משמעותית.
בהתאם לכוונות הראשוניות, מספר משפחות המדגם הורחב באופן משמעותי עם השנים. בתחילת שנות האלפיים הורחב המדגם לכדי 470 משפחות וכעבור עשר שנים, בסיום העשור, הוגדל המדגם באופן משמעותי לכדי 590 משפחות שכללו 2,100 בני-אדם. בחודש ינואר 2015 פאנל המדגם הורחב וכלל 700 משפחות שכוללות 2,200 בני-אדם.
למעט שינוי בגודל המדגם ושינוי עקבי בזהות המשתתפים, לא שונה כמעט אף פרט בצד הטכנולוגי של מדידת הרייטינג. השינוי המשמעותי הראשון בזירה הזו הגיע בשנת 2010 כאשר הוועדה החלה להתוות שינוי טכנולוגי בשיטת המדידה בצורה כזו שתביא בחשבון גם את מספר הצופים בשיטות הצפייה הנדחית, וזאת בניגוד לנתוני העבר שכללו רק את הצפייה החיה. שיטה זו יצאה לדרך ב-1 בינואר 2011 ומיצבה את מדינת ישראל בשורה אחת עם מספר מצומצם של מדינות בהם נתוני הצפייה המתפרסמים כוללים גם את הצופים בשירותי ה-VOD והממירים המקליטים.
בנוסף, לקראת שנת 2012 אף הביעה הוועדה למדרוג את רצונה לשלב את נתוניה עם נתוניה של ועדת המדרוג באינטרנט שהחלה לפעול באותה התקופה, ובכך להיות חלוצה בתחום מדידת שיעור הצופים האמיתי ברחבי המדינה בכלל הפלטפורמות האפשריות השונות.
בשנת 2017, ימים לפני פיצול ערוץ 2, החליטה הוועדה פה אחד לבטל את שיטת "חיתוך הפינות" ובה נחתכות מכל תוכנית 20 דקות בהתחלה ו-20 דקות בסוף, וכך מתקבלים נתוני צפייה גבוהים מהמציאות. במקום זאת החליטו בוועדה למדוד את ממוצע הרייטינג של כל תוכנית.
בנובמבר 2017 הוחלט בוועדה לצאת למכרז חדש לבחירת הגוף שינהל את מדידת הרייטינג. המודד החדש צפוי להתחיל את מדידת הרייטינג ב-2019, ויכלול במדידה גם את נתוני הצפייה באינטרנט.
באפריל 2018 החלה הוועדה להפיץ את נתוני הרייטינג הכוללים גם את האוכלוסייה הערבית. כמו כן הוחלט לצאת למכרז חדש לבחירת הגוף שימדוד את הרייטינג, כאשר הוא כולל את הגדלת הפאנל הנמדד ל-900 משפחות במקום 700.
החל משנת 2020 מודדת הוועדה גם את נתוני הצפייה בטלוויזיה באמצעות מסכים נוספים כגון מכשירי הסלולר והמחשבים לסוגיהם.
חברי הוועדה

ועדת המדרוג כוללת בתוכה את כלל הגורמים הקשורים לנושא – תאגיד השידור הישראלי, ערוצי הטלוויזיה המסחריים, איגוד חברות הפרסום ואיגוד השיווק הישראלי.
כל ערוץ מהחברים בוועדה נדרש לשלם סכום כספי מדי שנה עבור מימון שירותי המדידה - דבר שמונע עד היום מערוצי כבלים ולוויין קטנים, שאינם משדרים פרסומות ואינם נזקקים לנתונים כה מדויקים, להצטרף כחברים בוועדה. גם חברות הכבלים והלוויין בעצמן בחרו לאורך השנים להסתפק בשירותי המדידה הפנימיים שלהן ולא לרכוש את שירותי הוועדה המדויקים - גם כאן לאור העובדה שהם אינם מתפרנסים מפרסומות ואינם נזקקים לנתונים.
הערוצים שחברים בוועדה מקבלים לידיהם מדי בוקר בשעה 09:00 את דו"ח הצפייה היומי כפי שנמדד ביום הקודם. בהמשך היום הנתונים מופצים לכלי התקשורת המסקרים את התחום וכמו כן הם מתפרסמים על גבי אתר ייחודי שהקימה הוועדה ברשת האינטרנט.
חברי הוועדה > חברי הוועדה

איגוד השיווק
אגוד חברות הפרסום בישראל
הלא TV
טלעד (ערוץ 24)
ערוץ 9
עכשיו 14
רשת מדיה (רשת 13)
שידורי קשת (קשת 12)
כאן – תאגיד השידור הישראלי (כאן 11)
i24NEWS
חברי הוועדה > חברים לשעבר בוועדה

טלעד (עזבה ב-30 באוקטובר 2005, חזרה בשנת 2019)
רשות השידור (נסגרה והוחלפה בתאגיד השידור הישראלי)
ערוץ עשר (התאחד עם רשת)
מועצת הכבלים והלוויין
הטלוויזיה החינוכית הישראלית (נסגרה והוחלפה בערוץ מבית תאגיד השידור הישראלי)
ביקורת

במשך שנים נמתחה ביקורת רבה על מדידת הרייטינג בידי הוועדה, ועל כך שהיא מציגה נתוני צפייה מעוותים וגבוהים מהמציאות. הביקורת עסקה בייצוג מועט של ערבים ומסורתיים בפאנל המדגם, לעומת ייצוג גבוה של חילוניים. כמו כן נמתחה ביקורת על שיטת "חיתוך הפינות" – שמעלה את נתוני הצפייה.
בחודש ינואר 2013 עתר ערוץ 9 נגד הוועדה ודרש כי ימונה נאמן חיצוני שיבדוק את עבודת הוועדה למדרוג בטענה כי נתוני הרייטינג המיוחסים לאוכלוסיית העולים לא משקפים את המציאות. במרץ 2013 הסיר הערוץ את העתירה.
ב-20 בדצמבר 2017 הודיע ערוץ 20 על פרישה מהוועדה, עקב טענתו ל"חוסר אמינות של הנתונים, וחוסר שוויון בין משתתפי הוועדה", זאת לצד איום של הטלוויזיה החינוכית ושל תאגיד השידור הישראלי לפרוש אף הם, בשל המכרז למציאת מפעיל למדידת הצפייה. באוגוסט 2018 הודיעה הרשות השנייה כי היא שוקלת לפרוש מהוועדה.
ב-11 בדצמבר 2019 פרש תאגיד השידור הישראלי מהוועדה עקב טענתו כי שיטת המדידה מיושנת, ואינה לוקחת בחשבון את השינוי בהרגלי הצפייה: פחות צפייה בטלוויזיה ויותר צפייה באינטרנט.
ערוץ 20, בשמו החדש ערוץ 14, חזר להיות חבר בוועדה בשנת 2022. תאגיד השידור הישראלי ערוץ 11 וערוץ 33 חזר להיות חבר בוועדה בשנת 2023. בשנה זו הצטרף גם ערוץ הלא TV ובשנת 2024 הצטרף ערוץ i24 News כאשר החל לשדר בשפה העברית. בכך השלימה הוועדה את צירוף כל ערוצי הטלוויזיה המסחריים וכן ערוץ 11 הציבורי.
הערות שוליים

↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏קנטאר מדיה זכתה במכרז על מדידת הרייטינג ל-7 השנים הבאות, באתר גלובס, 18 באוגוסט 2019
↑   נתי טוקר, אולי אתם תקבעו את אחוזי הרייטינג: היקף משפחות הפיפל-מטר יעלה ב-20%, באתר TheMarker‏, 22 בינואר 2015
1 2   נתי טוקר, תוצאות האמת: השינוי הדרמטי בחישוב הרייטינג שיטלטל את שוק הטלוויזיה, באתר TheMarker‏, 25 באוקטובר 2017
↑  מכרז חדש למדידת רייטינג: לראשונה תשולב צפייה אינטרנטית, באתר גלובס, 15 בנובמבר 2017
↑   נתי טוקר, ועדת המדרוג תמדוד רייטינג גם באתרי אינטרנט, באתר TheMarker‏, 15 בנובמבר 2017
↑  יונתן כיתאין, ‏ועדת המדרוג: שיטת מדידת הרייטינג של "החדשות" תשונה, באתר גלובס, 24 באפריל 2018
↑  יונתן כיתאין, ‏עיוותים ברייטינג: המדגם סובל מייצוג חסר של ערבים ומסורתיים, באתר גלובס, 5 בספטמבר 2017
↑  זוהר שחר לוי, הוועדה הישראלית למדרוג עונה לערוץ 9: "נתוני הצפייה מהימנים", באתר כלכליסט, 19 בפברואר 2013
↑  אלכסנדר כץ, ערוץ 9 הסיר את העתירה נגד הוועדה למדרוג: טענותיו ייבחנו בתוך חודשיים, באתר אייס, 3 במרץ 2013
↑  יונתן כיתאין, ‏לא רק ערוץ 20: התאגיד והחינוכית מאיימים לפרוש מוועדת המדרוג, באתר גלובס, 20 בדצמבר 2017
↑  אביאור אבו, תאגיד השידור הציבורי פורש באופן סופי מהוועדה למדרוג, באתר כלכליסט, 11 בדצמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007380447205171
נג'ואן גרייב

נג'ואן גרייב (בערבית: نجوان غريب; נולד ב-30 בינואר 1974) הוא כדורגלן עבר ערבי-ישראלי ששיחק בעמדת המגן שמאלי במספר קבוצות עד פרישתו. כיום משמש בתור מנהלה המקצועי של מחלקת הנוער של מכבי אחי נצרת.
לזכותו רשומים ארבעה שערים ב-18 הופעות במדי נבחרת ישראל.
קריירת מועדונים

גרייב החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי אחי נצרת, ובתחילת הקריירה גרייב שיחק כחלוץ. את הופעת הבכורה ערך בגיל 18, כאשר אחי נצרת שיחקה בליגה א', ועד מהרה גם הפך למלך שערי הליגה. בשנת 1994 נרכש על ידי מכבי חיפה, במדיה שיחק עונה אחת וזכה עמה בגביע המדינה, לאחר ניצחון במשחק הגמר על הפועל חיפה. משם הוא עבר למכבי פתח תקווה, שם שיחק שנתיים עד אשר עבר להפועל חיפה.
בעונתו השנייה בהפועל חיפה (1998/1999) היה גרייב שותף בכיר באליפות ההיסטורית של הקבוצה, וקנה לעצמו מקום של קבע בנבחרת ישראל. לאחר עונה זו עבר גרייב לאסטון וילה מהפרמייר ליג האנגלית. לקראת סיום עונתו השנייה בקבוצה, עקב מיעוט דקות המשחק שלו, ביקש גרייב להשתחרר וחזר להפועל חיפה, עמה זכה בגביע הטוטו, ועונה לאחר מכן היה שותף לירידתה של הקבוצה לליגה הלאומית.
בעונת 2002/2003 חזר גרייב לקבוצת נעוריו, אחי נצרת, עמה עלה בתום העונה לליגת העל, ולאחר מכן עבר להפועל פתח תקווה. לאחר עונה אחת בלבד בפתח תקווה חזר גרייב למכבי חיפה, וזכה איתה באליפות, בעונה שלוותה בפציעות חוזרות ונשנות שלו, בעקבותיהן שותף ב-7 משחקי ליגה בלבד. בשנת 2005 חזר לאחי נצרת ושיחק בשורותיה שנה נוספת, בסיומה פרש ממשחק פעיל.
קריירת נבחרות

לגרייב 18 הופעות בנבחרת ישראל, בעיקר מהתקופה בה שיחק בהפועל חיפה. את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ערך ב-18 במרץ 1998, במשחק הידידות בחוץ מול רומניה. לזכותו של גרייב גם רשומים ארבעה שערים בנבחרת ישראל, כולל השער הראשון מול ארגנטינה בניצחון הביתי 2–1 ב-15 באפריל 1998, וכן השער החמישי בניצחון הביתי 5–0 מול אוסטריה ב-6 ביוני 1999.
קריירה כמאמן

לאחר פרישתו ממשחק, מונה גרייב לעוזר מאמן בקבוצת נעוריו, מכבי אחי נצרת. לאחר התפטרותו של שמעון הדרי באוקטובר 2008 מונה גרייב למאמן הקבוצה, עד למינויו של אלי מחפוד למאמן ב-2009.
לקראת עונת 2010/2011 מונה למאמן הפועל בני לוד אך פוטר בחודש נובמבר.
בקיץ 2011 מונה למאמן קבוצת הנוער של אחי נצרת. בקיץ 2018 מונה למאמן מכבי אחי נצרת, אך ב-2 בדצמבר התפטר מתפקידו.
ב-2023 מונה למנהל המקצועי של מחלקת הנוער של מכבי בני ריינה, וכעבור עונה שם חזר למכבי אחי נצרת בתפקיד מנהלה המקצועי מחלקת הנוער.
חיים אישיים

גרייב נולד בנצרת, ישראל, למשפחה ערבית. הוא נשוי לרונזה שאהין, מלכת היופי של המגזר הערבי בשנות ה-90.[דרוש מקור]
בראיון ל-ynet ב-2003 צוטט גרייב באומרו: ”אני חי פה וסבא שלי חי פה ולפני הרבה שנים הסבא של הסבא שלי חי פה. זו אדמה שלי. סבא שלי לא קיבל אותה במתנה. אני פלסטיני ואי אפשר להעלים את זה. בשבילי לעזוב את נצרת זה ניתוק שורשים. נצרת בשבילי זה פלסטין. החלום שלי זה לתת גול בנבחרת פלסטין.”