stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תהילים נ"ג

תהילים נ"ג הוא המזמור החמישים ושלושה בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-52) המזמור כולו חוזר ומופיע בשינויים קלים בתהילים י"ד.
המזמור נחשב יחד עם עוד מזמורי תהילים כסגולה נגד פחד.
תוכנו של המזמור

מזמור נ"ג מורכב משבעה פסוקים. בתחילתו מדבר המזמור על הנבל שחושב ש"אֵין אֱלֹהִים" וטועה שאף אחד לא רואה את מעשיו. אנשים מסוג זה עושים כל כך הרבה רע עד שנדמה ש"אֵין עֹשֵׂה טוֹב"(ב). אך האמת, אומר המזמור שיש אלוהים, והוא רואה הכל ומתבונן "עַל בְּנֵי אָדָם לִרְאוֹת הֲיֵשׁ מַשְׂכִּיל דֹּרֵשׁ אֶת אֱלֹהִים". גם הוא רואה שהבעיה חמורה ו"אֵין עֹשֵׂה טוֹב אֵין גַּם אֶחָד"(ד).
בעבר, במציאות שבה "שָׁם פָּחֲדוּ פַחַד" האל התערב ופיזר את האויבים שחנו על עמו וכך "לֹא הָיָה פָחַד כִּי אֱלֹהִים פִּזַּר עַצְמוֹת חֹנָךְ". אך בהווה ובעתיד מייחל המשורר להתערבות האל לטובה "מִי יִתֵּן מִצִּיּוֹן יְשֻׁעוֹת יִשְׂרָאֵל".
הערות שוליים

↑  סגולה נגד פחד במוקד התהילים הארצי
תמר מטל-שומכר

תמר מטל שלישית משמאל עם נבחרת ישראל בהלסינקי 1952
תמר מטל-שומכר (26 בדצמבר 1933 – 15 ביולי 2022) הייתה אתלטית וכדורסלנית ישראלית. הייתה אלופת ישראל ושיאנית ישראל בקפיצה לרוחק ואלופת ושיאנית ישראל בקפיצה לגובה. ייצגה את ישראל באולימפיאדה (הלסינקי 1952) באתלטיקה.
הייתה שחקנית מכבי תל אביב בכדורסל וקפטנית נבחרת ישראל בכדורסל נשים. מטל-שומכר זכתה עם קבוצתה ב-11 אליפויות וב-12 גביעי המדינה ובשנת 1950 ייצגה את נבחרת ישראל הראשונה לנשים באליפות אירופה שנערכה בבודפשט.
ביוגרפיה

מטל נולדה בפולין ועלתה עם הוריה בגיל שנתיים לארץ ישראל. מטל החלה בפעילות ספורטיבית מגיל 11. היא התאמנה בהדרכתו של אברהם גרין ולמדה בתיכון עירוני א'.
זכתה בתואר מלכת הספורט של האתלטיקה הקלה ובאליפות מכבי לאתלטיקה בקפיצה לגובה. ב-1949 קפצה לרוחק של 4.78 מטר.
השתתפה באליפות אירופה בכדורסל לנשים שנערכה בבודפשט שבהונגריה בשנת 1950 בהיותה בת 16 בלבד ושימשה כקפטנית הנבחרת. בטורניר עצמו הנבחרת סיימה במקום 11 לאחר שניצחה את נבחרת הנשים של הולנד והפסידה בחמישה משחקים.
בתחרויות האתלטיקה של המכביה השלישית שנערכו בשנת 1950 זכתה מטל-שומכר במדליית כסף בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.40 מטר, אחרי אהובה קריביצקי שקבעה שיא מכביה חדש של 1.45 מטר ולפני נפרסטק (1.35 מטר), שתיהן מישראל.
באולימפיאדת הלסינקי (1952) סיימה מטל-שומכר במקום 17 בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.40 מטר ובמקום 29 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.16 מטר. במשחקים היא קיבלה הצעת נישואין מהאלוף האולימפי בהדיפת כדור ברזל פרי אובריאן מארצות הברית.
בתחרויות האתלטיקה של המכביה הרביעית שנערכו בשנת 1953 זכתה מטל-שומכר בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 4.87 מטר, אחרי איירין לדרמן מבריטניה (5.36 מטר) ולפני מרים טפר מישראל (4.86 מטר) ומדליית ארד בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.45 מטר, אחרי אהובה קריביצקי (1.48 מטר) וג'. פרייזר מבריטניה (1.48 מטר).
מטל-שומכר שיחקה כדורסל בקבוצת מכבי תל אביב וזכתה עמה 7 פעמים בגביע המדינה ובאליפות ישראל פעמים רבות. היא שיחקה בנבחרת ישראל בכדורסל לנשים ושימשה כקפטנית הנבחרת.
במשחקי המכביה התשיעית שנערכו בשנת 1973 זכתה מטל-שומכר להשביע את הספורטאים.
בוועידה ה-33 של מכבי ישראל שנערכה בשנת 1989 זכתה מטל-שומכר בתעודת הוקרה.
משפחתה

מטל-שומכר נישאה לשמואל ("שומי") שומכר, ספורטאי ומורה לספורט בבית הספר אחד העם (תל אביב), אותו הכירה בעת לימודיה במכון וינגייט. שמואל נפטר בשנת 1986 ומאז חיה בגפה.
לזוג נולדו ארבעה ילדים. בנה, אביהו, שיחק כדורסל בקבוצת מכבי דרום תל אביב ובתה, ליאת, שיחקה כדורסל במכבי תל אביב ובנבחרת ישראל. נכדתה רומי לוי היא שחקנית כדורסל ואחות של שון לוי, דוגמנית וכדורסלנית-עבר בקבוצת בנות הרצליה.
שיאים אישיים

קפיצה לגובה: 1.50 מטר (1952), שיא ישראל בעבר
קפיצה לרוחק: 5.34 מטר (1952), שיא ישראל בעבר
הערות שוליים

↑  תולדות השיא הישראלי לנשים בקפיצה לגובה, מעריב, 28 ביולי 1971
↑  ד"ר חיים קאופמן, הפינה האולימפית: המשלחת הישראלית הראשונה
↑  http://jewsinsports.org/Olympics.asp?sport=olympics&ID=425
↑  יהושע כהנא, ההופעה הראשונה הייתה לפני 18 שנה והשניה - בשבוע הבא, מעריב, 14 באפריל 1968
↑  אליעזר רואי, טבלת האתלטיקה הקלה במכביה השלישית, דבר, 27 באוקטובר 1950
↑  פארי אובריאן מתעניין במטל, מעריב, 30 באוגוסט 1960
↑  נשברו ארבעה שיאי מכבי עולמ ושיא מכביה, חרות, 23 בספטמבר 1953
↑  רשימת שיאניות ההופעות והזכיות במשחקי גמר הגביע לנשים
↑  רשימת הקלעיות הגדולות של גמרי הגביע לנשים
↑  ברודי ישא את הלפיד ותמר שומכר תשביע הספורטאים, דבר, 14 ביוני 1973
↑  תעודות הוקרה לספורטאים מצטיינים, באתר תנועת מכבי ישראל
↑    אלון הדר, עונת הקטיפה, באתר "ידיעות אחרונות", 20 בדצמבר 2017
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת הלסינקי (1952)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | אוריון גלין גלר • אריה גליק • לאה זמרי • אולגה וינטנברג • דוד טבק • תמר מטל-שומכר • אריה קלינשטוב-נוה |  |
|  כדורסל | דני ארז • משה דניאל • יהודה וינר • מרסל חפץ • פרדי כהן • עמוס לין • זכריה עופרי • אליהו עמיאל • ראובן פכר • מנחם קורמן • רלף קליין • שמעון שלח • אברהם שניאור (מאמן: מוריס רסקין) |  |
|  קליעה | אלכס אלירז • דב בן-דב • שמואל לביב-לובין • צבי פנקס |  |
|  קפיצה למים | יואב רענן |  |
|  שחייה | נחום בוך |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14556236
הכאה דרך הילוכו

הכאה דרך הילוכו (סדר המהלכים משמאל לימין)
הכאה דרך הילוכו (מונח בינלאומי: en passant, צרפתית) הוא מהלך מיוחד בשחמט, המבוצע על ידי רגלים. כאשר רגלי מבצע מסע כפול ולוּ היה מבצע מסע בודד הוא היה מאוים על ידי רגלי, יכול רגלי אחר להכות אותו כאילו עבר רק משבצת אחת. המהלך תקף רק לתור הבא (זהו למעשה המהלך היחיד בשחמט שניתן לעשות רק בתור הקרוב ולא לאחר מכן).
ברישום התנועות מסמנים הכאה דרך הילוכו כמו הכאה רגילה (בדוגמה משמאל ההכאה תסומן ב:א3). לעיתים מוסיפים אחר כך ד.ה. או .e.p .
החוק נכנס לתוקפו בסביבות המאה ה-15.
כללים

את ההכאה ניתן לבצע אך ורק אם התקיימו ארבעת התנאים הבאים:
הרגלי המכה היה בשורה החמישית שלו, כלומר שורה 5 ללבן ושורה 4 לשחור.
הרגלי המוכה היה בשורה הראשונה שלו (שורה 2 ללבן, שורה 7 לשחור) ובטור אחד משמאל או אחד מימין לרגלי המכה (מכאן ששני הרגלים נמצאים במרחק של "צעד פרש").
הרגלי המוכה נע שני צעדים באותו תור (אם הוא נע צעד ואחר כך עוד צעד לא ניתן לבצע הכאה).
הרגלי המכה הכה את הרגלי המוכה מיד לאחר הילוכו (אם לא, הוא אינו יכול לבצע זאת מאוחר יותר).
אם ארבעת התנאים מתקיימים, ניתן לבצע הכאה דרך הילוכו. הרגלי המכה נע באלכסון למשבצת הראשונה שהרגלי המוכה נע דרכה, והרגלי הזה מוסר מהלוח.
דוגמאות > במשחקים

הדיאגרמה משמאל לקוחה מהמשחק גנדרסן-פאול 1928. השחור שיחק 12...ו5 וחשב שהלבן יכה אותו דרך הילוכו. אבל ללבן היה רעיון אחר:
13.ח5+ מח6
14.פ:ה6+ ז5
15.ח:ז6 ד.ה.#
לאחר הכאה דרך הילוכו שגרמה לשח כפול על ידי הצריח והרץ, המלך השחור הגיע למצב של מט והפסיד.
דוגמאות > בבעיות שחמט

גם בבעיות שחמט עושים לפעמים שימוש בהכאה דרך הילוכו. דוגמה לכך היא הבעיה משמאל, שחוברה על ידי קנת' הווארד ב-1938 ועושה שימוש רב בהכאה דרך הילוכו. התשובה היא 1.ד4 מאיים 2.ד5+ ג:ד5 3.ר:ד#5. כדי למנוע את האיום הזה על השחור להכות את הרגלי דרך הילוכו, ואז הלבן ממשיך כך:
אם השחור משחק 1...ה:ד3 ד.ה., הוא מאפשר ללבן לשחק 2.ו4 (השחור הזיז את הרגלי על ה4 ולכן לא יכול להכות את הרגלי הלבן דרך הילוכו). מאיים 3.ו#5, וכדי למנוע זאת השחור יכול לשחק 2...ו5 ואז הלבן משחק 3.ה:ו6 ד.ה.#
אם השחור משחק 1...ג:ד3 ד.ה., הלבן ממשיך 2.מהא2+ ד5 3.ג:ד6 ד.ה.#
הערות שוליים

↑  שימו לב שמצב כזה, בו שח כפול מבוצע על ידי שני כלים שאף אחד מהם לא זז, יכול להתבצע רק אחרי הכאה דרך הילוכו.
| שחמט |
| --- | --- | --- |
| שלבי המשחק | פתיחה • מציעה • סיום |  |
| כלי המשחק | מלך • מלכה • צריח • רץ • פרש • רגלי |  |
| חוקי המשחק | שח • הצרחה • הכתרה • הכאה דרך הילוכו • מט • פט • תיקו |  |
| אסכולות שחמט | האסכולה הרומנטית בשחמט • האסכולה המודרנית • האסכולה ההיפרמודרנית |  |
| תת-תחומים משיקים | שחמט בהתכתבות • חידת שחמט • בעיית שחמט • וריאציות של משחק השחמט • תוכנת שחמט • בליץ |  |
| שונות | פיד"ה • האיגוד הישראלי לשחמט • שחמט בישראל • שעון שחמט |  |
ראו גם פורטל שחמט • קטגוריית שחמט
אנימציה המדגימה הכאה דרך הילוכו
המשטרה הלאומית (דנמרק)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  דנמרק 
 תחום שיפוט:  דנמרק דנמרק איי פארו איי פארו גרינלנד גרינלנד
 מטה מרכזי:  Polititorvet 14, קופנהגן
 עובדים:  13,655
 http://www.politi.dk/en/servicemenu/home
 
שוטרי המשטרה הלאומית
המשטרה הלאומית של דנמרק (בדנית: Rigspolitiet) היא משטרת דנמרק והגוף הלאומי לענייני שיטור בדנמרק, גרינלנד ואיי פארו. המשטרה מנוהלת על פי מסגרת חוקים המוכתבים על ידי ה"פולקטינג" (הפרלמנט הדני) ושר המשפטים של הממשלה ותחומי שיפוטה כוללים את כל האזורים שנשלטים על ידי דנמרק, כולל איי פארו וגרינלנד.
ארגון > מנהיגות

המשטרה נשלטת על ידי שר המשפטים באמצעות הנציב הלאומי של המשטרה, שבתורו פועל מעל מספר ניצבים ומחלקות במשרד הנציב הלאומי. מחלקות אלה כוללות: תקציבים וחשבונות, מחלקת הערכות, מחלקת הנתונים, מחלקת התעבורה, כוח אדם וגיוס, מחלקת המשטרה, המכללה המשטרתית, מחלקת זרים ושירות הביון והביטחון הדני.
ארגון > מחוזות

משרד הנציב הלאומי מורכב גם מנציבי המשטרה של שנים עשר מחוזות המשטרה של דנמרק, והשטחים שהיא שולטת בהם, וכן קצינים מינהליים של כוחות המשטרה הקהילתיים התומכים ביחידות הסדירות. לכל מחוז מטה משטרה מרכזי אחד, כמו גם מספר תחנות משנה, תלוי בגודל המחוז.
בראש כל מחוז עומד נציב משטרה העובד כחלק ממשרד הנציב הלאומי ונתמך על ידי עוזרי נציבים שונים, שכולם נדרשים להחזיר בתארים במשפטים. בראש כל מחוז עומדת מפקדת ראשית.
מחלקת משטרת קופנהגן מאורגנת באופן שונה במקצת, בשל גודלו ומורכבותו של האזור כבירת המדינה, עם שלושה סגני נציבים שמסייעים למפכ"ל הראשי.
תפקידים

המשטרה נדרשת לבצע מספר תפקידים:
למנוע עבירות פליליות, הפרות הסדר הציבורי וסכנה לשלומם של יחידים וביטחון הציבור;
למנוע כל סכנה של הפרת הסדר הציבורי וכל סכנה לביטחונם של יחידים וביטחון הציבור;
לשים קץ לפעילות פלילית ולחקור ולהעמיד לדין מבצעי עבירות פליליות;
לסייע לאזרחים במצבים מסוכנים אחרים;
לבצע בדיקות, בקרות ופיקוח;
לסייע לרשויות אחרות;
לבצע תפקידים אחרים הקשורים לפעילות המשטרה.
בנוסף לתפקידי אכיפת החוק, מוטלת על המשטרה גם חובות מנהליות, לרבות ניהול מבחני נהיגה, הנפקת רישיונות נשק ורישיונות רכב וכן הוצאת אישורי משטרה ותיק פלילי.
גיוס

כל הפונים לגיוס חייבים להיות אזרחים דנים ולהיות מעל גיל 21, עם בריאות טובה, ראייה ושמיעה, כמו גם הסמכה להצלת חיים או עזרה ראשונה. צוערי המשטרה מאומנים במשך תשעה חודשים לפני שהם מתחילים בתפקיד ואחריהם שמונה עשר חודשים באימונים רציפים בזמן שהם מבצעים את תפקידם.
אחריו קורס שני בן תשעה חודשים ובחינה יחד עם שירות חובה ביחידת התמיכה של משטרת קופנהגן. לאחר הכשרה בסיסית זו, המשטרה מציעה קורסים רציפים לאורך קריירת השוטרים.
אופנועי משטרת דנמרק.
אופנועי משטר הדנים מלווים אמבולנס בקופנהגן.
שוטרי תנועה דנים
פרשים ברחבת הארמון המלכותי בקופנהגן
שוטרים דנים מבצעים מעצר של אזרח
אוטובוס להובלת עצורים של משטרת דנמרק
תזמורת המשטרה
שוטר דני  מיחידת האופניים
שוטר מיחידת האופנועים
ראו גם

שירות הביון והביטחון של דנמרק
הערות שוליים

↑  Rigspolitiet home site, Police Personnel and Finance retrieved on April 4, 2007
1 2  Rigspolitiet home site, retrieved on April 3, 2007
1 2  Rigspolitiet home site, Duties of the Police retrieved on April 3, 2007
↑  Rigspolitiet home site, How to become a Police Officer retrieved on April 3, 2007
פורד מונדיאו בשימוש המשטרה כניידת סיור.
קציני היחידה לפיזור הפגנות של המשטרה הלאומית
רכב לפיזור מהומות של משטרת קופנהגן
המערכת הרוסית לניהול אסונות

המערכת הרוסית לניהול אסונות, הנקראת רשמית מערכת המידע הרוסית המקיפה לאזהרת האוכלוסייה במקומות הומי אדם (ברוסית: Общероссийская комплексная система информирования и оповещения населения в местах массового пребывания людей, בראשי תיבות: OKSION) היא מערכת מורכבת של רוסיה לניטור, דיווח ומתן התראות על אסונות. היא נוצרה במסגרת תוכנית יעד פדרלית ל"הפחתת סיכונים מאסונות טבע ואסונות ידי אדם בפדרציה הרוסית עד שנת 2010". במאי 2011 נבנו והופעלו 596 מתקני מסוף OKSION ב-37 מרכזי נתונים. הוקמו 2,590 פלזמות ו-1,035 מכשירי התראה.
המתחם כולו מנוהל על ידי "OKSION", מערכת מורכבת שנועדה ליידע ולהזהיר את האוכלוסייה במקומות הומים.
המערכת מחולקת לרכיבים העוסקים בהתראות ציבוריות ברחוב ובנקודות מסוימות. הם מורכבים ממסכי פלזמה או LCD גדולים, מצלמות, ציוד להגברת רעש וציוד לבקרת קרינה ובקרה כימית (PRHK).
הערות שוליים

↑  Journal «Гражданская защита» за май, 2011 года
תיאהא

תיאהא היה שבט בדואי גדול, אשר נטה את אוהליו בארץ ישראל, בסיני, הנגב ומדבר יהודה.
על פי מפקד האוכלוסין של ממשלת המנדט בשנת 1922 השתייכו אליו 27,370 נפש, ובמפקד 1931, נמצא כי השתייכו אליו 14,173 נפש.
השבט הגדול כלל במחצית המאה ה-20, כעשרים ושישה בתי אב: נתוש, בני עקבה (עוקבי), בדינה, בלי, ג'נביב, חכוך אל-האזיל, חכוך אל-אסד, חכוך אל בריקי, חכוך אבו עבדון, רמצין מסמרה, רמצין שעור, רושדה, אל שלליין, זלם אבו רבעה, אבו ג'ריעיד, זלם אבו קרינה, עלמת אבו לבה, עלמת אבו שנר, עלמת אבו ג'קים, ערור, קלזין תיהא, קטטוה, קדירת אבו רקיק, קדירת אל-צנע, קדירת אבו כף, קדירת אל-אעסם.
על פי מחקרו של יצחק בן-צבי בשנות ה-30 של המאה ה-20, בני עוקבה שומרים מסורת שעל פיה מוצאם בעיר מדינה בחצי האי ערב, וכי משה הביא אותם לארץ.
שבט א-רמאדין

שבט זה הוא פלג של שבט התיאהא. בשנת 1948 התפלג שבט התיאהא אשר שכן באזור באר שבע ועבר לאזור חברון לדאהרייה. במשך הזמן עזבו חלק מתושביו את המקום ועברו צפונה לסביבות קלקיליה. שני תת-שבטים אלו נקראים רמאדין אל-ג'אנובי (הדרומי), ורמאדין א-שמאלי (הצפוני). אחד מכפרים אלו הוא ערב א-רמאדין אשר שוכן דרומית-מזרחית לקלקיליה.
הערות שוליים

↑  יצחק בן-צבי, כתבי יצחק בן-צבי, ה: אוכלוסי ארץ ישראל, תל אביב: הוצאת מצפה, תרצ"ז 1937, עמ' 173, 236. בן-צבי טוען כי "כל המספרים הללו מוגזמים ואין לקבלם כפשוטם, אולם מאין מספרים אחרים יותר מדויקים מאלה, אני משתמש במספרים הללו שהם הרשמיים היחידים"; שם, עמ' 173.
↑  משה שרון, הבדואים במדבר יהודה, יום עיון בנושא הבדואים לזכרו של יצחקי נצר, חוברת מספר 6, פברואר 1975, מתוך אתר סנונית.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המנון קמבודיה

| --- | --- |

 מדינה:  קמבודיה קמבודיה
 שפה:  קמרית
 מילים:  Chuon Nath 
 לחן:  נורודום סוראמאריט, מלך קמבודיה 
 תאריך מעמד רשמי:  1941
 ‏האזנהקובץ:United States Navy Band - Nokoreach.ogg‏Ⓘ‏
 
נוקור ריטש (בקמרית: បទនគររាជ, בתרגום לעברית: מלכות מפוארת) הוא ההמנון הלאומי של ממלכת קמבודיה.
מילות השיר נכתבו על יד צ'ואון נאת' ומנגינתו מבוססת על לחן של שיר קמבודי עממי. השיר אומץ לראשונה כהמנונה של קמבודיה ב-1941 ופעם שנייה ב-1947, לאחר קבלת עצמאותה מצרפת.
בשנת 1970, בוטלה המלוכה וכמו כן בוטל מעמדו של השיר כהמנון לאומי. ב-1975, הוחלף ההמנון על ידי הקמר רוז' ב-"Dap Prampi Mesa Chokchey" (שבעה עשר באפריל המפואר). ההמנון שוחזר לאחר ניצחון המפלגה הרויאליסטית FUNCINPEC בבחירות שהתקיימו במדינה ב-1993.
מילות השיר > קמרית

សូមពួកទេវត្តា
រក្សាមហាក្សត្រយើង
អោយបានរុងរឿង
ដោយជ័យមង្គលសិរីសួស្តី
យើងខ្ញុំព្រះអង្គ
សូមជ្រកក្រោមម្លប់ព្រះបារមី
នៃព្រះនរបតី
វង្សក្សត្រាដែលសាងប្រាសាទថ្ម
គ្រប់គ្រងដែនខ្មែរ
បុរាណថ្កើងថ្កាន។
ប្រាសាទសីលា កំបាំងកណ្តាលព្រៃ
គួរអោយស្រមៃ
នឹកដល់យសស័ក្តិមហានគរ
ជាតិខ្មែរដូចថ្ម
គង់វង្សនៅល្អរឹងប៉ឹងជំហរ
យើងសង្ឃឹមពរ
ភ័ព្វព្រេងសំណាងរបស់កម្ពុជា
មហារដ្ឋកើតមាន យូរអង្វែងហើយ។
គ្រប់វត្តអារាម ឮតែសូរស័ព្ទធម៌
សូត្រដោយអំណរ
រំឮកគុណពុទ្ធសាសនា
ចូរយើងជាអ្នក
ជឿជាក់ស្មោះស្ម័គ្រតាមបែបដូនតា
គង់តែទេវត្តា នឹងជួយជ្រោមជ្រែង
ផ្គត់ផ្គង់ប្រយោជន៍ឱយ
ដល់ប្រទេសខ្មែរ ជាមហានគរ។
מילות השיר > תעתיק לטיני

Som pouk tepda rak sa moha khsath yeung
Oy ben roung roeung doy chey monkol srey soursdey
Yeung Khnom preah ang som chrok Krom molup preah Baromey
Ney preah Noropdey vong Khsattra del sang preah sat thmr
Kroup Kraung dèn Khmer borann thkoeung thkann.
Prasath séla kombang kan dal prey
Kuor oy srmay noeuk dl yuos sak Moha Nokor
Cheat Khmer dauch Thmar kong vong ny lar rung peung chom hor.
Yeung sang Khim por pheap preng samnang robuos Kampuchea.
Moha rth koeut mien you ang veanh hey.
Kroup vath aram lu tè so sap thoeur
Sot doy am no rom lik koun poth sasna
Chol yeung chea neak thioeur thiak smos smak tam bep donnta
Kong tè thévoda nùng chuoy chrom chrèng phkot phkang pra yoch oy
Dol prateah Khmer chea Moha Nokor
מילות השיר > תרגום חופשי מאנגלית

מי ייתן והמלאכים ישמרו על מלכנו,
יעניקו לו אושר ושגשוג.
אנחנו משרתיו מבקשים לחסות בשלמות שושלת השליטים, שנועדו לבנות מקדשים
ולשלוט על אדמת חמר המפוארת.
מקדשים של אבן חבויים ביער.
חשוב על הממלכה הגדולה מנצחת.
גזע חמר עומד מוצק כאבן.
אנחנו מתפללים לייעוד הטוב של קמבודיה,
האומה המפוארת ביותר שקמה.
דהרמה קומו, עלו מהמנזר.
שירו בשמחה, משמרי הבודהיזם.
היו נאמנים לאמונת אבותיכם.
בוודאי נזכה בברכת המלאכים,
בשביל האומה הגדולה של חמר.
ראו גם

דגל קמבודיה
סמל קמבודיה
תיאה פרוקטור

| --- | --- |

 לידה:  2 באוקטובר 1879 ארמידייל, אוסטרליה 
 פטירה:  29 ביולי 1966 (בגיל 86) סידני, אוסטרליה 
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנות עץ בסנט ג'ון 
 
תיאה פרוקטור (באנגלית: Thea Proctor‏;  2 באוקטובר 1879 – 29 ביולי 1966) הייתה ציירת, יוצרת דפוס, מעצבת ומורה אוסטרלית.
ביוגרפיה

פרוקטור נולדה בארמידייל, ניו סאות' ויילס. הוריה - ויליאם קונט פרוקטור שהיה עורך דין ופוליטיקאי וקתלין ג'יין לואיזה פרוקטור (לבית רוברטס). הוריה נפרדו בשנת 1892, היא ואמה עברו לבוראל כדי להתארח אצל סבתה שעודדה את התעניינותה בציור.
פרוקטור למדה בבית הספר לאמנות בסידני משנת 1896 בהנהלת ג'וליאן אשטון, (בתקופה זאת הייתה מאורסת לעמית בבית הספר סידני לונג) ואז בבית הספר לאמנות סנט ג'ון ווד בלונדון בשנת 1903. אשטון וג'ורג' וושינגטון למברט הפכו לחברים לכל החיים והיא דגמנה עבורו פעמים רבות.  מלבד שנתיים שבילו בסידני בין השנים 1912–1914 היא עבדה בלונדון 1903 עד 1921, והתאגדה עם יוצאי אוסטרליה האחרים כמו צ'ארלס קונדר, ארתור סטריטון וטום רוברטס. היא הפיקה רישומי עיפרון, צבעי מים דקורטיביים שהושפעו מהדפסי עץ של קונדר.
היא הציגה באקדמיה המלכותית לאמנויות ובמועדון האמנות האנגלי החדש, ובהמשך הפיקה ליטוגרפיות שהוצגו במועדון סנפלדר ובגלריה לונדון גופיל עבור האגודה הבינלאומית לפסלים וציירים. פרוקטור קיבלה השראה גם מההופעה של להקת "בלט רוס" שראתה בשנת 1911. היא מצאה את המופע 'יפה ומלא השראה'. עבודתה הדקורטיבית נכתבה בהשראת מועדון צ'לסי לאמנויות עם התלבושות המורכבות והבדים היפים שלהם.
לאחר שחזרה לסידני, פרוקטור הציגה יחד עם מרגרט פרסטון בשנת 1925 ואז עם ג'ורג' למברט ואחרים  שהציגו בגלריה גרוסוונור של אדריאן פנט בין השנים 1926 עד 1928 : עם גרייס קוסינגטון סמית', מריון הול בסט, אליוט גרונר, מרגרט פרסטון, רולאן ווקלין ורוי דה מייסטר. היא ופרסטון היו חברות שהציגו יחד בסידני ובמלבורן עד 1925.
פרוקטור נודעה בזכות התעניינותה באופנה, ועיצבה לבוש משלה והביע את האינדיבידואליות שלה.  כשחזרה מלונדון בתחילת שנות העשרים של המאה העשרים, פרוקטור לא התרשמה מאופנת הנשים האוסטרלית של ימיה, מהזמינות הירודה של סוג הבדים בהשוואה למה שהייתה רגילה לראות בלונדון ובפריז, ובמיוחד באופן שבו נשים אוסטרליות לבשו את מה שהיא חשבה "כובעים חסרי צורה".
בשנת 1922 הקימה סטודיו בבניין גרוסוונור שם לימדה שיעורים. היא ראתה את עצמה כאחת הראשונות שהציגו באוסטרליה, והשתתפה בקביעות בפתיחת אירועי אמנות, לבושה תמיד ללא דופי בלבנדר או סגול.
פרוקטור לימדה את אדריאן פיינט את הטכניקות של חריטת עץ 1926–1928, ושניהם ייצרו עטיפות למגזינים. בהמשך לימדה הדפסת לינוקוט בבית הספר לאמנות בסידני של ג'וליאן אשטון וציור בחברה לאומנויות ומלאכות בניו סאות' ויילס.
בסוף החיים קידמה את עבודתו המוזנחת של בן דודה ג'ון פיטר ראסל, שעבד עם האימפרסיוניסטים החשובים ביותר בצרפת וחזר לאוסטרליה. פרוקטור נותרה לא נשואה אך התארסה לזמן קצר עם סידני לונג בשנת 1898, אותו פגשה בלונדון. פרוקטור תמיד הייתה מטופחת להפליא ונחשבה ליפה. היא יצרה והציגה ציורים עד מאוחר בחייה.
שני פורטרטים של ג'ורג' למברט של פרוקטור תלויים בגלריה לאמנות של ניו סאות' ויילס. בגלריית הדיוקנאות הלאומית באוסטרליה יש דיוקן בפחם, גם הוא מאת למברט.
הערות שוליים

↑  Thea Proctor :: biography at :: at Design and Art Australia Online, www.daao.org.au
↑  Butler, Roger. Australian Dictionary of Biography. National Centre of Biography, Australian National University – via Australian Dictionary of Biography.
↑  "George.W.Lambert Retrospective:heroes and icons - George LAMBERT - Miss Thea Proctor"
↑  [Contemporary Group : Australian Gallery File], trove.nla.gov.au
↑  "Thea Proctor"
↑  "Australians must Develop Taste says Miss Thea Proctor AND HAS SOMETHING TO ADD ABOUT HATS, ARCHITECTURE, THE RUSSIAN BALLET AND THE VENUS de MILO EPIDEMIC IN AMERICA. (1 June 1922)", trove.nla.gov.au
↑  "Thea Proctor: a memoir (13 August 1966)", The Bulletin, John Haynes and J.F. Archibald, 88 (4510), 13 August 1966,
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ADB: proctor-alethea-mary-thea-8122  AGSA: 6275  GND: 129577200  ISNI: 0000 0000 6684 2738  LCCN: n82003335  NGV: 3642  NLA: 36168906  NTA: 17036562X  RKD: 64941  SNAC: w67668mq  SUDOC: 192841904  Trove: 616991  ULAN: 500127822  VIAF: 72475845   WorldCat (עם VIAF): 72475845
תהילים מ"ט

למנצח לבני קרח מזמור הוא פרק מ"ט מספר תהלים, הקרוי על שם הפסוק הפותח את המזמור. בחלק מהקהילות נהוג לומר מזמור זה בבית האבל בשבעת ימי האבלות, בסיום תפילת שחרית ומנחה (או בקצת קהילות בתפילות שחרית וערבית), בימים שאומרים בהם תחנון.
מהות המזמור

תוכן המזמור הוא קריאה לאנשי העולם, שלא לבטוח ולסמוך על עושרם וממונם, כפי שכותב המלבי"ם: ”תוכחת מוסר אל הבוטחים בעשרם ועובדים את גופם ואדמתם ומעבידים ומאבדים את נפשם ונשמתם, מראה על פניהם סכלותם כי יחליפו העולם העומד באובד, הרוחני בגשמי, הנקלה בנכבד, וכי נמשלו כבהמות נדמו”.
רבי אברהם אבן עזרא כתב בשבח המזמור מאחר שנרמז בו מציאות העולם הבא: "”זה המזמור הוא נכבד מאד, כי יש בו מפורש אור העולם הבא ונשמת החכמה שלא תמות”.
הרב שמשון רפאל הירש, כתב אף הוא על תוכן המזמור:
נושאו הוא היחס שבין הקניינים החומריים לבין תפקידו הרוחני-מוסרי של האדם. רק בהשיגו בחייו עלי אדמות את המטרות הרוחניות והמוסריות הללו, ובהקדישו להם את כל רכושו הגופני-ארצי כאמצעי להשגתן, מציל האדם את מהותו הנפשית מחלד ונכנס עם מיתתו אל חיק הנצח. ברם, אם טועה הוא בייעודו זה ורואה, להפך, את המטרה העצמית והעיקרית של חייו בעולם הזה ברכישת קניינים חומריים, מקפח הוא בזה את קיומו בזה ובבא, וחייו אינם עוברים מעבר לתחום קברו.
זמן אמירתו

נהגו לומר מזמור זה בבית האבל בסיום תפילת שחרית ומנחה (ובקצת קהילות בתפילות שחרית וערבית). מנהג הוזכר כבר בבאר הגולה:
וראיתי פה לק"ק ספרדים מנהגים אחרים בענין התפלה וההשכבה ומנהג המנחמים, ואומרים שם בערב ובבוקר אחר התפלה מזמור מ"ט בתהלים וצדוק הדין, וגם המה מנהג עתיקין וותיקין
בקצת קהילות נוהגים במקום מזמור זה "מכתם לדוד" (מזמור טז), ויש נוהגים לומר "שמעו זאת כל העמים" בימים שאומרים תחנון, ו"מכתם לדוד" בימים שאין אומרים תחנון.
הערות שוליים

↑  תהלים מט.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן שצ"ג.
↑  http://www.moreshetashkenaz.org/old/life2_13.htm
תמר מאיר

| --- | --- |

 לידה:  10 באוקטובר 1976 (בת 47) פתח תקווה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בר-אילן 
 שפות היצירה:  עברית
 תחום כתיבה:  ספרות מקור, פרוזה, ספרות ילדים, ספרות מחקר אקדמית
 נושאי כתיבה:  השואה, מדרש ואגדה
 יצירות בולטות:  חנות הגלידה של פרנצ'סקו טירלי
 פרסים והוקרה:  פרס דבורה עומר (2017) 
 
תמר מאיר (נולדה ב-10 באוקטובר 1976) היא חוקרת של ספרות המדרש והאגדה, סופרת ילדים, ראש בית-מדרש לנשים ופעילה ציבורית. כלת פרס דבורה עומר לספרות ילדים.
פעילותה האקדמית והציבורית

תמר מאיר נולדה בפתח תקווה בשנת 1976 למשפחת לאור, ולמדה באולפנית בני עקיבא תל אביב. לאחר שירות לאומי כמרכזת בתנועת הנוער "עזרא" המשיכה ללימודים תורניים במדרשת נשמת בירושלים. למדה תלמוד (תושב"ע), פילוסופיה יהודית וספרות עם ישראל באוניברסיטת בר-אילן, ולאחר מכן המשיכה לתארים מתקדמים בספרות עם-ישראל בהתמחות בספרות חז"ל. את עבודת הדוקטור שלה כתבה בשנת 2008  בנושא: ״סיפורים בהקשרם ברות רבה – פואטיקה של עריכה על עקרונות העריכה של סיפורים במדרש רות רבה״, בהנחיית פרופ׳ רלה קושלבסקי.
במקביל ללימודים האקדמיים למדה לימודים תורניים במסגרת המדרשה לנשים של אוניברסיטת בר-אילן ובמסגרות נוספות. בשנים 2007–2008 הייתה עמיתת מחקר במכון התלמודי במת"ן, וכן בשנים 2010–2011 במכון שוורץ בבית מורשה בירושלים, ועמיתת מחזור א' בתוכנית למנהיגות בתרבות היהודית במכון מנדל למנהיגות בין השנים 2017–2018.
מאז שנת 2011 משמשת מאיר כראשת החוג לספרות במכללת גבעת וושינגטון, מרצה בתוכנית לתואר שני באגדה והוראתה במכללת אפרתה ועומדת בראש בית המדרש לנשים 'כֻּלָנָה' בגבעת שמואל. יזמה, ביחד עם שירה ספיר, את הקמת 'השמיעיני', מאגר מרצות בנושאים תורניים, והיא חברה בהנהלת ארגון רבני בית הלל וכמנהלת תחום העצמת נשים מאז שנת 2014. במסגרת זו יזמה את הקמת 'משיבת נפש': פרויקט המאפשר לקבל תשובות הלכתיות ותורניות מנשות הלכה וחינוך באמצעות האינטרנט.
פעילותה הספרותית

בשנת 2017 יצא לאור ספר הילדים הראשון שלה חנות הגלידה של פרנצ'סקו טירלי בהוצאת כתר. הספר, המבוסס על סיפור אמיתי שאירע במשפחתה של מאיר, מספר על בעל חנות לגלידה בבודפשט במהלך השואה המציל נער יהודי. הספר זכה לשבחי הביקורת, ואף לפרס דבורה עומר בשנת 2017.
בשנת 2019 יצא לאור בהוצאת רסלינג ספרה נערה מואבייה: על הלכה והתקבלות במדרש רות רבה.
החל משנת 2021 מפרסמת שירה בבמות שונות, ועורכת שירה בכתב העת משיב הרוח. מנחה לצד משוררים נוספים את סדרת "השירה והפרשה" מבית משיב הרוח.
נשואה לד"ר מרדכי מאיר, ראש החוג לתורה שבעל פה ומחשבת ישראל במכללת תלפיות, ואם לשישה ילדים. תושבת גבעת שמואל.
ספריה

חנות הגלידה של פרנצ'סקו טירלי, הוצאת כתר, 2017. איורים: יעל אלברט.
נערה מואבייה: על הלכה והתקבלות במדרש רות רבה, הוצאת רסלינג, 2019.
סיפור העגלה, כתר (2019). איורים: שי צ'רקה.
המפוחית, כתר (2023).