stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קורס חובלים
לפני קום המדינה

השם "קורס חובלים" נטבע על ידי הפלי"ם כאשר קיימו בשנת 1945 קורס חובלים ראשון בבית הספר הימי בחיפה. בקורס שארך שישה חודשים הוקנה ידע תאורטי ומעשי בהשטת אוניות ברמה של חובל שני בצי הסוחר, וכן הוחדרו נושאי ההעפלה והיחס למעפילים. המדריך הראשי בקורס היה שמואל טנקוס. אחד החניכים בו היה אברהם זכאי שהיה למפקד הראשון של הפלי"ם. בחמישה קורסים שנערכו ברצף הוכשרו כ-80 חניכים. בוגרי קורס חובלים של הפלי"ם היו נכונים ליציאה מחוץ לישראל, למפגש עם העולים פליטי השואה, להכנת אוניות לקליטתם, להפלגה ים והורדת העולים בחוף.
לאחר הקמת המדינה

הקורס הראשון של חיל הים להכשרת קצינים להשטת כלי שיט, קורס חובלים א', נפתח בשנת 1948 בנמל יפו. מפקד הקורס היה רב חובל שמואל טנקוס. את המחזור הראשון סיימו בפברואר 1949 חמישים קצינים. הבוגרים שובצו בתפקידי פיקוד בכלי השיט שפעלו עד אז בפיקוד מפקדים ממונים ובעלי ניסיון ימי; ממתנדבי חוץ לארץ, רבי חובלים אזרחיים, מתנדבי היישוב לצי המסחרי המגויס, מתנדבי היישוב לצי המלכותי הבריטי וחברי פל"ים.
לאחר הקמת המדינה > מגמת מכונה

קורס קציני מכונה הראשון נערך במקביל למחזור ד' של קורס החובלים. הקורס נערך בבה"ד חיל הים תחת בית הספר להנדסה. בקורס למדו 14 צוערים שהגיעו מיחידות החיל. בקורס חובלים ה' הייתה מגמת המכונה בבית הספר לחובלים כהמשך לבוגרי המגמה בבית הספר לקציני ים עכו.
מיון הקבלה לקורס

גברים ונשים המיועדים לשירות ביטחון, בעלי נתונים אישיים מתאימים, מזומנים למיוני צוות ים בשלוש דרכים. האחת היא זימון ישיר למיון, השנייה היא איתור דרך יום סיירות (בתנאי שהמועמד עומד בתנאים הבסיסיים) והשלישית היא דרך גדנ"ע חובלים המתקיימת אחת או פעמיים בשנה, בהתאם לביקוש. לאחר מכן מוזמנים המועמדים ליום מיון בביתן חיל הים בבסיס חיל הים בחיפה. יום מיון זה כולל מבחנים פסיכוטכניים ופסיכולוגיים אשר מטרתם לנבא את יכולות המועמד בטרם הגיבוש. מועמדים שנמצאו מתאימים מוזמנים לגיבוש בן ארבעה ימים הנערך בבה"ד חיל הים בחיפה טרם הגיוס, וכולל מאמץ גופני ונפשי, מבחני ידע בנושאים שונים, מבחני דינמיקה קבוצתית ומשימות פיקודיות רבות. אחוז העוברים את הגיבוש נחשב נמוך יחסית.
מיון הקבלה לקורס > גדנ"ע חובלים

גדנ"ע חובלים הוא שבוע הכנה לקורס חובלים המיועד לבוגרי ובוגרות כיתה י"א. ההרשמה לשבוע הגדנ"ע נפתחת כל שנה בסביבות חודש ינואר, ושבוע הגדנ"ע עצמו נערך במהלך החופש הגדול. המעוניינים להגיע לגדנ"ע עוברים יום מיון בביתן חיל הים בבסיס תל-השומר, בנוסף למבחנים בצו הראשון. מי שנמצא מתאים על פי שני אלה מקבל זימון לגדנ"ע. הנתונים הדרושים תואמים לתנאי הקבלה לקורס החובלים (פרופיל 82 ללא סעיפים פוסלים וקב"א 52 ומעלה).
שבוע הגדנ"ע נערך במשך 5 ימים בתנאי שדה בבה"ד חיל הים בחיפה. המשתתפים בגדנ"ע מתגוררים בבסיס ולובשים מדים לאורך כל הפעילות. הם מחולקים לצוותים של 8–10 גדנ"עים, ולכל צוות מוצמד צוער בקורס החובלים בשלב הייעודי. המשתתפים לומדים על הקורס, על חיל הים ומפליגים על סירות גומי אותן הם לומדים להרכיב ולהפעיל בעצמם. במהלך ההפלגות מצטרף לכל צוות קצין ים במילואים. שבוע הגדנ"ע כולל גם סיור בבסיס חיפה ובעכו העתיקה, שיעורי מורשת קרב והכנה לגיבוש. בבוקר היום האחרון מתקיים טקס ברחבת המסדרים של הבה"ד, שאליו מוזמנות משפחות המשתתפים.
לאחר סדרת הגדנ"ע מקבלים משתתפיו זימון לגיבוש חובלים בן 4 ימים בבה"ד חיל הים. למי שעובר את הגיבוש בהצלחה מובטח מקום בקורס החובלים (יש לעבור גם בדיקות רפואיות וסיווג ביטחוני אשר להם יזומן המלש"ב לאחר הגיבוש).
מגמות ושלבים בקורס

הכשרת החובלים אורכת 28 חודשים ומתחלקת לחמישה שלבים: שלב בסיסי, מתקדם, אקדמיה, ייעודי בה"ד וייעודי שטח.
במהלך כל שלב בקורס ולכל אורכו מתבצעים מבחנים רבים הנקראים בשם ועדות, שכן הדחתו של אדם מקורס דורשת עמידה בפרוצדורות של דיון בוועדה מקצועית שינומק בכתב, הן לצורכי יעילות והן כדי לעמוד בכללים של המשפט המנהלי. לצורך קבלת ההחלטה, לקראת הוועדה מבצע הצוער מבחן מסכם המותאם לשלב בו הוא עולה לוועדה. המבחן כולל חלקים תאורטיים ומעשיים.
מגמות ושלבים בקורס > מגמות ההכשרה

הצוערים בקורס מחולקים לשלוש מגמות התמחות:
מגמת שיט – המכשירה את הצוערים לשרת כמפקדי כלי שיט או כקצינים האמונים על יכולות התקיפה והטקטיקות של כלי השיט של חיל הים, הכוללים ספינות טילים (סטי"ל) צוללות, דבור או דבורה (ספינות סיור בפלגות הדבורים).
מגמת מכונה – דורשת ידע נרחב בפיזיקה לצד מקצועיות, בה הצוערים לומדים לפקד על צוות לוחמים האחראי להשטת ותפעול הספינה.
מגמת אלקטרוניקה – שבה הצוערים מוכשרים לפקד על צוות לוחמים האחראי להגנת כלי השיט תוך הפעלת מערכות שיבוש, הטעייה ויירוט טילים ועל מערכות הלוחמה האלקטרונית מהמתקדמות בעולם.
מגמת צוללות – שבה הצוערים עוברים הכשרה מותאמת של כל אחת מהמגמות אל עולם הצוללות החשאי והמבצעי.
מגמות ושלבים בקורס > שלב בסיסי

לשלב הבסיסי מגיעים הצוערים לאחר טירונות 05 בבה"ד זרוע הים והוא מתחלק לשני חלקים עיקריים; ימאות ופיקוד ולימודים עיוניים. שלב הימ"פ נמשך כשלשה חודשים וכולל טירונות ימית מאתגרת, מסעות, הקפצות, אימוני כושר גופני, קרב מגע ומשמעת קשה. בסוף שלב הימ"פ מוכשרים הצוערים לפיקוד על סירת גומי ומקבלים כותפות בצבע כחול כהה עם פס לבן.
בסיום הימ"פ ממשיכים הצוערים להכשרה עיונית בבה"ד על פי המגמות שלהם.
אימוני ימאות בסירות גומי מחוף עכו
אימוני ימאות בסירות גומי מחוף עכו
צוערים מתרגלים מטווח בשלב הבסיסי
מסע בשלב הימ"פ
מגמות ושלבים בקורס > שלב מתקדם

השלב המתקדם נמשך כשישה חודשים ובו הצוערים עונדים כותפות בצבע כחול כהה עם שני פסים לבנים. בשלב זה הצוערים עוברים הכשרות שונות ומגוונות- – הכשרות על פי מגמות, קורס צלילה, אימונים פיקודיים, שהיות בכלי הבט"ש של זרוע הים, סדרות חינוך וכן השתלמויות בבית הספר לקצינים – בה"ד 1. בסוף השלב מקבלים הצוערים את סיכת קצין הימי המקבילה לסיכת המ"מ הניתנת בסוף קורס קצינים.
אלוף רם רוטברג מפקד חיל הים מלווה את חניכי קורס חובלים בסדרת אימוני שדה בבה״ד 1 במהלך השלב המתקדם, אפריל 2015
מגמות ושלבים בקורס > שלב אקדמיה

בשלב האקדמיה לומדים הצוערים לתואר ראשון במדעי המדינה מטעם אוניברסיטת חיפה. שלב זה אורך כ-8 חודשים, ובזמן הלימודים נמשכת שגרת הקורס של אימונים וסדורות חינוך. לאורך השלב עונדים הצוערים כותפות עם עוגן מוזהב.
צוערים בשלב האקדמיה
מדי צוערים בשלב האקדמיה
מגמות ושלבים בקורס > שלב ייעודי

בשלב הייעודי הצוערים מתמקדים בעולמות התוכן של המגמות שלהם. הצוערים עוברים הכשרה בת ארבעה חודשים בבה"ד זרוע הים, הייעודית למגמתם ולכלי עליו ישרתו, לדוגמה חניכי מגמת שיט מתחלקים להכשרת ניריות, סער 5 וסער 6. בחלק הזה של השלב הייעודי, כותפותיהם של הצוערים כחולות כהות עם עוגן מוזהב ופס לבן.
צוערי מחזור 150, מרץ 2025
מגמות ושלבים בקורס > שלב ייעודי שטח

בשלב האחרון בקורס חובלים, האורך כשלושה חודשים, הצוערים מבלים בשטח, לומדים על הכלי שבו ישרתו ומכירים את היחידה לעומק. בשלב הזה הצוערים עונדים כותפות עם עוגן מוזהב ושני פסים לבנים, ובמהלך השלב מקבלים הצוערים את סיכת הסטי"לן או הצוללן בהתאם להכשרתם.
צוער חובלים במהלך שלב ייעודי שטח, פברואר 2025
צוערי מחזור 150, מרץ 2025
בוחן חובל ובוחן קצין לוחם > בוחן חובל

בוחן חובל הוא מבחן רף אותו נדרשים צוערי קורס חובלים לעבור בהצלחה. הבוחן מהווה אחד מהתנאים לקידום משלב לשלב ולסיום הקורס. בוחן חובל מעמיד בפני הצוערים אתגרים פיזיים ומנטליים. הבוחן כולל מרכיבי אימון הלקוחים מעולם הלוחמה היבשתית, שעברו שינוי והתאמה לסביבת הפעולה הימית.
בוחן חובל נערך במדים ונעליים גבוהות, כולל ריצת 6 ק"מ, על אפוד מלא ונשק. לאורך המסלול נדרשים הצוערים לבצע משימות אשר הצטברותן מעלה את רמת הקושי של הבוחן. לאחר 3 ק"מ של ריצה מגיעים לתחנה ראשונה. עוצרים לפרק ולהרכיב את הנשק. לאחר עוד ק"מ וחצי, יורדים מהשביל ונכנסים למי הים להליכה במים עמוקים עד גובה הצוואר לכמה מאות מטרים. הצליחה הימית בים מסתיימת בצוק קטן שצריך לטפס בעזרת חבל. יתרת ה-1.5 ק"מ נעשים בריצה, בסוף הריצה מגיעים לחצר המתקנים אשר האתגר, הנחשב לקשה ביותר בה הוא טיפוס של חבל בגובה 6 מטר. לבסוף, מבצע הנבחן ריצת ספרינט קצרה עד לנקודת עצירת שעון העצר.
בעבר כלל הבוחן גם ירי במאמץ.
מדברים שכתבה הצוערת נעמה שמיר לזכרו של המדריך שלה, ניתן ללמוד כי גם הצוערות בקורס נדרשות לבצע את בוחן החובל. הצוערת מתארת את הקושי הפיזי והמנטלי וכיצד התגברה עליו בעידודו הפעיל של המדריך שלה סרן יותם.
אתגר ייחודי התעורר בעקבות הקורונה בבצוע בוחן חובל. בהתאמות מסוימות הוחלט להמשיך את ביצוע הבוחן בכל שלב.
בוחן חובל ובוחן קצין לוחם > בוחן "קצין לוחם"

החל בשנת 2013 נדרשים צוערי חיל הים לעבור גם בוחן ”קצין לוחם“, בדומה לצוערי זרוע היבשה, זאת כדי לשלוט בצורה טובה יותר בטכניקות הלוחמה היבשתיות, תוך התמקדות בתכני הכשרה יבשתיים. מעתה ואילך, החובלים יתנסו בתכני לוחמה יבשתיים כמו כל לוחם חי“ר, זאת לצורך יצירת אחידות בין כלל הלוחמים. מגמת שיפור ההכשרה היבשתית תתמקד בעיקר בירי לאחר מאמץ ובניווט בתנאי יבשה. בוחן ”קצין לוחם“ מתבצע בשלב האחרון בקורס החובלים, כולל ריצה של כ-6 ק"מ, ניווט, ריצה בדיונות, טיפוס על צוק הנקרא "אסון טבע" והתמודדות עם מסלול מכשולים יבשתי.
החל מחודש ספטמבר 2014, יגיעו החובלים לשבוע הכשרה משותף עם צוערי זרוע היבשה בבה"ד 1. מטרת השינוי היא ליזום היכרות בין קציני היבשה לבין החובלים, היות שהם יעבדו וילחמו ביחד בעתיד. עוד נקבע כי סיום קורס החובלים יותנה בהצלחה בבוחן כשירות יבשתי, לצד בוחן החובל הימי המונהג כיום.
על מנת לעבור את הבוחן על הצוער לקבל 60 נקודות ולהצליח לפגוע בשתי מטרות. החובלים עומדים בקו הזינוק, מחולקים לשלשות, בידו של כל אחד מפה שונה בשביל שהניווט באמת יהיה עצמאי. משימתם היא להגיע לכל הנקודות בזמן מוקצב, שעה וארבעים וחמש דקות, וככל שעושים זאת יותר מהר צוברים יותר נקודות. אורך הניווט 6 ק"מ, ובמהלכו החובלים צריכים למצוא לפחות ארבע מתוך שמונה נקודות בשביל לעמוד בהישג הנדרש. לאחר שעברו את הניווט וצלחו את המתקנים, הם עומדים בשורה ומחכים להזנקה לעבר היל"ם (ירי לאחר מאמץ). לרשותם דקה וארבעים שניות לרוץ למטווח ולירות שישה כדורים על מנת לפגוע בשתי מטרות לפחות.
טקסי סיום

בסוף שלב ייעודי מסתיים קורס החובלים בטקס, המתקיים בבה"ד חיל הים או בנמל חיפה שבו מקבלים הבוגרים את סיכת הקצין הימי ודרגות הקצין. החל משנת 2014 מקבלים המסיימים דרגת סגן.
טקסי סיום קורס החובלים נערכו במשך השנים כהצגת תרגילי סדר משולבים בפעילות כלי שיט. הטקסים שתדירותם פעם ולפעמים פעמיים בשנה מהווים הזדמנות לארח את נכבדי צה"ל והמדינה.
מחזור חובלים י"ב, בפיקוד אלי רהב, מצדיע לימין, בטקס הסיום 24 במרץ 1965
הרמטכ"ל יצחק רבין סוקר את מסיימי קורס חובלים י"ד בנמל חיפה בליווי מפקד הקורס סרן גדי בן זאב, 27 בינואר 1967
רס"ן אלי לוי כממלא מקום מפקד בה"ד חיל הים מארח את גולדה מאיר ומשה דיין בטקס סיום מחזור י"ט של קורס חובלים 1971
רה"מ גולדה מאיר מעניקה סיכת חובל מוזהבת לסג"ם מנחם לב מצטיין קורס חובלים מחזור י"ט, יוני 1971
הרמטכ"ל דוד אלעזר סוקר את מסיימי קורס חובלים מחזור כ"א. מתעכב מול החובל המזוקן נמרוד ארז, יולי 1973. הגבוה מימין הוא אלי רונן.
ראש מטה הכללי רא"ל אביב כוכבי חושף את סיכת החובל בטקס סיום מחזור 145, 2022
צוערי קורס מחזור 142 בטקס הסיום, מרץ 2021
טקס סיום מחזור 145
מימין לשמאל: הרמטכ"ל אביב כוכבי, ראש הממשלה יאיר לפיד, מפקד זרוע הים דוד סלמה, ומפקד בה"ד זרוע הים, בטקס סיום מחזור 145, 2022
צוערי מחזור 145 בתמונה משותפת עם ראש הממשלה יאיר לפיד, הרמטכ"ל אביב כוכבי, ומפקד זרוע הים דוד סלמה, 2022
הנשיא יצחק הרצוג ושר הביטחון יואב גלנט בטקס סיום מחזור 146, מרץ 2023
טקסי סיום > לאחר סיום הקורס

לאחר תקופה שבין שנה לשנה וחצי בה הקצינים מוצבים בתפקיד סגן מפקד מחלקה/ספינת בט"ש הקצינים עוברים קורס נוסף בבית הספר לפיקוד ימי (פי"מ). הקורס נועד להכשיר את בוגרי קורס החובלים לתפקיד מפקד מחלקה בסטי"ל/בצוללת או מפקד כלי בט"ש. בעבר, במהלך הלימודים בפי"מ היה משלים הקצין את לימודי התואר הראשון שלו באוניברסיטת חיפה אך כיום זה נעשה במסגרת קורס החובלים, מה שמקנה את האפשרות לסיים את הקורס בדרגת סגן, כמקובל אצל קצינים בעלי תואר ראשון.
ארגון בוגרי קורס חובלים מעניק לבוגרי הקורס טבעת חותם המונפקת על ידי החברה הישראלית למדליות ומטבעות. כל טבעת ממוספרת בהתאם ל"מספר החובל" של הבוגר שהיא שייכת לו.
גלריה

סגן שר הביטחון שמעון פרס ומפקד חיל הים יוחאי בן נון בטקס סיום חובלים מחזור י"ב, מרץ 1965
משמר כבוד של צוערי קורס חובלים של חיל הים במדים לבנים, 2007
צוערי מחזור 145 בחזרות לטקס הסיום, 2022
צוערי קורס חובלים באימוני תס"חים של משמר כבוד לקראת ביקורו של נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בישראל
מפקדי בית ספר לחובלים

תפקיד מפקד בית הספר לחובלים מהווה תפקיד יוקרתי בחיל הים. משפיע על חינוך הדורות הבאים של המנהיגות הימית הצעירה וזוכה לחשיפה. תקן היה בדרגת רב-סרן עד תחילת שנות ה-70 ואז הועלה לסגן-אלוף.
| שם  | תקופת פיקוד | מחזור | תמונה |
| --- | --- | --- | --- |
| שלמה ליסבונה | יולי 1948 – 1949 | קורס למשיטים וקצינים |  |
זאב ורדי: 
| אריה ברוש |  | קורס חובלים ג' |  |
| יקותיאל נץ (קותי) | 1952 |  |  |
| רמי לונץ | יולי 1955 – דצמבר 1957 | קורס חובלים ה' |  |
| יעקב גלעד | 1958 | מחזור ז' |  |
| מייק אשל | 1959 | מחזור ח' |  |
| שלום שוורץ | 1960 | מחזור ט' |  |
| יעקב מרגלית | 1961 | רחצה בים כל יום ב-6 בבוקר, קיץ וחורף. סדרת שייטת 13 נוספת, קורס צניחה. עודד את החובלים להמיר לשם משפחה עברי. |  |
| אשר חורש | 1962 | מחזור י' |  |
| דוד באלוה | 1964 | מחזור י"א |  |
| דב ישראלית | 1965 | מחזור י"ב |  |
| שבתאי לוי | 1966–1967 | פתיחת הקבלה לבוגרי תיכון כללי. אחריות גם על קורס המתקדם לקציני מחלקות. |  |
| משה אורן | 1968–1969 |  |  |
| יעקב ניצן | 1970–1973 | התחלת חובל אקדמאי |  |
| שאול סלע | 1973–1975 | מלחמת יום הכיפורים |  |
| אברהם בן שושן | 1975–1977 |  |  |
| רפי אפל | 1977–1979 |  |  |
| צבי ינאי | אפריל 1978 – מאי 1981 |  |  |
יוסי לוי: 
| יעקב צוק | ספטמבר 1983 – נובמבר 1985 | שיפור תהליך המיון. מערך ההדרכה הותאם במטרה להגביר היכולת. עזרה אישית, חוזק הקשר עם הורי הצוערים. |  |
| דוד בן בעש"ט |  | החל כמפקד שלב וסגן מפקד בית הספר. נעשה שינוי מהותי בהכנסת השלב החמישי של הסמכת החובל באופן עיוני ומעשי לקצין משמרת גשר. |  |
| חיים געש | 1988 עד מאי 1990 |  |  |
| עמי שגב | 1990–1991 |  |  |
| שמואל נואה | 1991–1992 | סיוע לחילוץ משיטפונות |  |
| שלמה פרומר | 1992 עד אוגוסט 1994 |  |  |
| אורי דיסטניק | אוגוסט 1994 עד 129 בנובמבר 1995 | פתיחה לחובלות, בוחן החובל ובוחן קצין קרבי |  |
| עידו שבח | נובמבר 1995 עד ספטמבר 1998 | עליה באחוזי ההצלחה בקורס. התחילה עבודת המטה לשילוב נשים בקורס ומעבר לקורס עם תואר אקדמי. |  |
דני מעוז: 
יורם לקס (לונגו): 
ירון לוי: 
| חן טל | 2005 |  |  |
| יוסי משיטה | 2006 עד 2010 | הוספת "מסע ישראלי". הוספת תכנים ימיים. דרגת סגן בסיום הקורס. שינוי תפיסת המדריך למפקד. הצטרפות להפלגות בטש בסופי שבוע. חיזוק מעמדו של סגן קצין המחלקה בספינה. שיפור תרבות התחקיר. |  |
| אמיר וצלר | אוקטובר 2009 – ספטמבר 2012 | השלמת התואר האקדמי במהלך קורס החובלים |  |
| יובל אילון | ספטמבר 2012 – אוגוסט 2013 |  |  |
| אמיר גוטמן | אוגוסט 2013 –אוגוסט 2015 |  |  |
| אלי סוחוליצקי | אוגוסט 2015 – יולי 2018 |  |  |
| א' | יולי 2018 –אוקטובר 2020 |  |  |
| אריק פוני | אוקטובר 2020 – 2022 |  |  |
| עומרי ארברבוי | 2022 – |  |  |
סרטים

טקס סיום קורס חובלים מחזור ט"ז ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון, יוני 1968
ראו גם

בה"ד חיל הים
קורס חובלים א'
קורס חובלים ה'
האקדמיה הימית של ארצות הברית
לקריאה נוספת

רפיקי, כך חונכנו להתנדב ריאיון עם שני חובלים - עם סיום קורס חובלים,	'בין גלים' יוני 1974, עמ'	14.
ליאת רוזנר, "שלושים דקות וחמישים שניות" - בוחן החובל, במחנה, 1 בפברואר 1995.
אבי אובל, לא מחפשים חובל אוטומטי, "בין גלים", אוקטובר 2002, ע'30.
נמרוד ארז, אח"י פלברה אגדות שקרו באמת, קבוצת "בית החובל", 2020.
אריאל ברזילי, אני מסרב להתפנות... והגעתי לקורס חובלים, אח"י פלברה אגדות שקרו באמת בהוצאת בית החובל, 2020, עמ' 355.
אלדד פוסטן-קורן ואחרים, המשוט הכניס לו נוקאאוט בסנטר, (שלב ימאות בחובלים) אח"י פלברה אגדות שקרו באמת בהוצאת בית החובל, 2020, עמ' 368.
יעקב בוגץ ואחרים, הגענו לבית החובל, אח"י פלברה אגדות שקרו באמת בהוצאת בית החובל, 2020, עמ' 402.
דניאל רווה, שוטי שוטי ספינתי, סגן יותם קון מפקד דבורה, חדשות קיסריה, 9 באפריל 2021. עמ'34.
ביאורים

↑  מצולמים נוספים מפקד בסיס ההדרכה סא"ל יהודה בן-צור במרכז, מדריך הקורס סרן אלי רהב ראשון משמאל ביושבים, מדריך כתת המכונאים סרן חנוך בן אליהו שלישי מימין ביושבים, חיים גבע שלישי משמאל בשורה האמצעית.
↑  התמונה מתקופה מוקדמת יותר.
1 2 3 4 5 6  הצילום מתקופה מאוחרת יותר.
↑  לפני כן החובלים היו מגיעים לסטי"לים והיה עובר זמן רב עד אשר נעשו מוסמכים לקצין משמרת גשר.
מרדכי ארדון

| --- | --- |

ארדון, 1977
 לידה:  13 ביולי 1896 טוחוב, רפובליקת פולין 
 פטירה:  18 ביוני 1992 (בגיל 95) ירושלים, ישראל 
 שם לידה:  מרדכי אליעזר ברונשטיין 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 לאום:  יהודי
 מקום לימודים:  באוהאוס 
 תקופת הפעילות:  1916–1992 (כ־76 שנים) 
 תחום יצירה:  ציור
 זרם באמנות:  אמנות מופשטת, סוריאליזם
 הושפע על ידי:  פאול קלה, ליונל פיינינגר
 יצירות ידועות:  חלונות ארדון
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1963)  יקיר ירושלים (1974)  פרס מפעל חיים ע”ש מרדכי איש-שלום (1992) 
 צאצאים:  מיכאל ארדון 
 www.ardon.com
 
חלונות ארדון בספרייה הלאומית
מארק שפסמרדכי ארדון (13 ביולי 1896 – 18 ביוני 1992) היה מגדולי הציירים הישראלים ובעל שם עולמי. יצירותיו משקפות ממד מטאפיזי השואב את השראתו מעולם התרבות היהודי, תוך שימוש בשפה סמלית וברוח האמנות המופשטת והסוריאליסטית האירופית. בתערוכת הביאנלה של ונציה בשנת 1954 זכה ארדון בפרס אונסק"ו, ובשנת תשכ"ג (1963) זכה בפרס ישראל לציור.
ביוגרפיה

ארדון נולד בטוחוב שבגליציה כמרדכי אליעזר ברונשטיין. אביו היה שען וצורף זהב. לדבריו, הוא אשר לימד אותו ש"באבני חן צבעוניות כמוס סוד". צבעוניות זו אהובה על ארדון ואופיינית לו. בשנות ה-20 למד בבית ספר "באוהאוס" בגרמניה, והיה תלמידם של כמה מגדולי אומני התקופה, ביניהם פול קלה, וסילי קנדינסקי וליונל פיינינגר.
ארדון עלה לארץ ישראל בשנת 1933, והקים את ביתו בירושלים, בשכונת יפה נוף הניבטת אל נוף הרי יהודה. כמו ציירים ישראלים אחרים, הושפע ארדון מהנוף המקומי ומהצבעים הבוהקים. הנוף היה לארדון כלי לחיפוש אחר הנסתר. שימוש זה בנוף ניכר מתיאוריו המוקדמים את סגולותיה הרוחניות של ירושלים והריה, הוא נותן פירוש אישי ומקורי לנוף, והמסתכל בנופי ארדון מרגיש את הדרמטיות שבהם בכל משיחת מכחול. בעבודותיו המאוחרות, הנוף מקבל אופי קוסמי.
בשיא פעילותו עמד ארדון בראש בית הספר לאמנות בצלאל החדש, בשנות ה-40. הוא הטביע באופן ניכר את חותמו על המוסד, בהכניסו אליו את לימודי "אמנות מודרנית" בהשראת הניסיון והידע שלו מלימודיו בבאוהאוס. חסידה לנדאו הייתה בין תלמידותיו.
בשנת 1974 הוענק לו התואר "יקיר ירושלים". הוא היה נשוי למרים לבית בנט משנת 1923. בנו היחיד, מיכאל ארדון, היה פרופסור לכימיה באוניברסיטה העברית. נפטר בירושלים ב-18 ביוני 1992, בגיל 95.
יצירתו

עיקר פעילותו היצירתית של ארדון הייתה בין השנים 1955 ל-1988. בשנים אלו קנה לו שם של יוצר אינדיבידואליסט מובהק, ושלביה של יצירתו הובילו אותו מתפיסה ציורית מובהקת להתגבשות צורנית, ולבסוף אף למופשטות בתכלית.
השימוש הסימולטני בפרטים תיאוריים גלויים לעין ובצורות סתמיות, אפשר לו להמחיש את הדרמה שביצירותיו. ארדון הסתייע בתקדימים של יוצרים אחרים ובהשראה, ובראש ובראשונה בזו של מורו פאול קליי, וגם מעבודתם של הסוריאליסטים. ארדון גיבש לו שפה שאת משמעותה האמיתית יש לחפש בגלוי ובנסתר גם יחד.
יצירתו המוכרת ביותר של ארדון היא חלונות ארדון בספרייה הלאומית בקמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית בירושלים. חלונות הוויטראז' הגדולים משולבים בקיר המבואה של הספרייה הלאומית אשר בלב הקמפוס, והם מציגים את חזון השלום האוניברסלי של הנביא ישעיהו.
יצירתו "נקר הזמן" נמכרה באפריל 2006 בבית המכירות הפומביות כריסטי'ס במחיר שיא בינלאומי ליצירת אמנות של אמן ישראלי: 643,200 דולרים.
השכלה

1920–1925 – למד בבאוהאוס, ויימר, אצל הציירים איטן, קלה, קנדינסקי ופיינינגר.
1926 – לימודים אצל מקס דורנר.
הוראה

1929 – בית הספר לאמנות של איטן (Itten), ברלין
1935 – סמינר בית הכרם, ירושלים
1935–1952 – בית הספר בצלאל החדש לאומנות ולאמנות, ירושלים
1940–1952 – מנהל בית הספר בצלאל החדש לאומנות ולאמנות, ירושלים
1952–1963 – מפקח ויועץ לנושאי אמנות, משרד החינוך והתרבות, ירושלים
פרסים

1954 – פרס אונסק"ו, הביאנלה של ונציה
1963 – פרס ישראל בתחום הציור
1968 – פרס מאנגר
1974 – יקיר ירושלים
1974 – דוקטור כבוד לפילוסופיה, האוניברסיטה העברית, ירושלים
1992 – פרס ישראכרד, מוזיאון תל אביב לאמנות
1992 - פרס מפעל חיים ע”ש מרדכי איש-שלום
מבחר אוספים ציבוריים

מוזיאון המטרופוליטן לאמנות, ניו יורק.
המוזיאון לאמנות מודרנית, ניו יורק.
גלריית טייט, לונדון.
מוזיאון סטיידלק, אמסטרדם.
המוזיאון הבלגי לאמנויות יפות, בריסל.
המוזיאון העירוני של בוואריה, מינכן.
מוזיאון ישראל, ירושלים.
מוזיאון תל אביב לאמנות.
המשכן לאמנות עין חרוד.
מוזיאון חיפה לאמנות.
חלונות ארדון, הספרייה הלאומית, ירושלים.
פרסומים

מרדכי ארדון, ציורי דרך, אונטערוועגס – אן א וועג (תרגום עברי: ק"א ברתיני), הוצאת מעריב, תל אביב, תשמ"ט, 1989.
מרדכי ארדון, אות ומעש (הקדמה מאת אפרים אילין), מכון ויצמן, רחובות, 1982.
סרט על ארדון

דיוקנו של אמן - מרדכי ארדון, הופק על ידי שירות הסרטים הישראלי, (תסריט ובימוי: יונה זרצקי, מפיקים: יגאל אפרת, שמואל אלטמן), 1980, (30 דקות), בגרסאות: עברית, אנגלית, גרמנית, ספרדית, (מאוסף המרכז לתיעוד אמנות ישראלית).
ויהי ערב, ויהי בוקר, הפקת הסרט וזכויות היוצרים - Pro-Images / Felix Productions (תסריט ובימוי: איתן קפון), 1989 (24 דקות).
לקריאה נוספת

מישל וישני (Vishny), מרדכי ארדון, הוצאת Harry N. Abrams, ניו יורק, ארצות הברית, 1973
בנימין תמוז (עורך), דורית לויטה, גדעון עפרת, סיפורה של אמנות ישראל, הוצאת מסדה, 1980
אברהם קאמפף, Jewish Experience in the Art of the Twentieth Century, הוצאת Bergin & Gravey, מסצ'וסטס, ארצות הברית, 1984
מארק שפס (אוצר), זיוה עמישי-מייזלש, אברם קאמפף, ארדון - רטרוספקטיבה, מוזיאון תל אביב לאמנות, 1985
ארטורו שוורץ, מרדכי ארדון: צבעי הזמן, הוצאת מוזיאון ישראל ומוזיאון תל אביב לאמנות, ירושלים, 2003
מאמרים
יוסי ארנרייך, הכתב והמכתב, עיון ביצירתו של מרדכי ארדון, יצחק ש' רקנטי (עורך), אות לעולם: האות העברית – הגות, אמנות, עיצוב, משרד החינוך, ירושלים, תשס"ח, עמ' 78-69.
גדעון עפרת, מרדכי ארדון: מפלצת הזמן או מלאך ההיסטוריה?, משקפיים 20, 1994, עמ' 21-14.
מרים יזרעאל, בראשית הייתה האות: מרדכי ארדון – בין סוד הבריאה לחזון אחרית הימים, סטודיו 35, 1992, עמ' 44-42.
סופי בלי, מרדכי ארדון. "חלל, זמן ומטאפיזיקה" (היו תערוכות), סטודיו 148, 2003, עמ' 69-68.
זיוה מיזלש, שאגאל וארדון: הפרובלמטיקה של אמנות יהודית, בתוך: דוד קאסוטו (עורך), היהדות והאמנות, 1989, המכון ליהדות ולמחשבה בת זמננו ע"ש דוד ובתיה קוטלר, אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן, עמ' 428-397.
הערות שוליים

↑  שלום רוזנפלד, "מסיקי התנורים", מעריב, 22 ביולי 1988
↑  נדפס גם בתוך: גדעון עפרת, בהקשר מקומי, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 2004, עמ' 236-227; הנ"ל, ביקורי אמנות; פרקים על אמנים ישראלים, הוצאת הספרייה הציונית, ירושלים, 2005, עמ' 236-227.
| זוכי פרס ישראל בתחומי האמנות החזותית |
| --- | --- | --- |
| פיסול | זאב בן-צבי (1953) • יצחק דנציגר (1968) • אריה ארוך (1971) • ראובן רובין (1973) • דני קרוון (1977) • בתיה לישנסקי, יחיאל שמי (1986) • מנשה קדישמן (1995) • יגאל תומרקין (2004) • מיכה אולמן (2008) |  |
| ציור | יוסף זריצקי (1959) • מרדכי ארדון (1963) • מרסל ינקו (1967) • יוסל ברגנר, אנה טיכו, פנחס ליטבינובסקי (1980) • יחזקאל שטרייכמן (1990) • לאה ניקל (1995) • משה קופפרמן (2000) • פנחס כהן גן (2008) |  |
| ציור ופיסול | זהרה שץ • (1955) בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים (1958) • מיכאל גרוס (2000) |  |
| אדריכלות | דב כרמי (1957) • אריה שרון (1962) • דורה גד, אלפרד מנספלד (1966) • בנימין אידלסון (1968) • יעקב רכטר (1972) • אריה אלחנני (1973) • אברהם יסקי (1982) • דוד רזניק (1995) • ליפא יהלום, דן צור (1998) • רם כרמי (2002) • יעקב יער, עדה כרמי-מלמד (2007) • אדם מזור (אדריכלות ועיצוב; 2013) |  |
| עיצוב | יונה פישר, אלישבע כהן (1977) • דן ריזינגר (1998) • דוד טרטקובר (2001) • ירום ורדימון (2007) |  |
| תולדות האמנות | בצלאל נרקיס (1999) • זיוה עמישי-מייזלש (2004) |  |
| צילום | דוד רובינגר (תקשורת; 1997) • מיכה בר-עם (2000) • אלכס ליבק (2005) • פטר מירום (2010) |  |
| אמנות פלסטית | יעקב דורצ'ין (2011) • מיכל נאמן (2014) • שרה ברייטברג-סמל (2020) • מיכל רובנר (2023) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 271149  NLI: 987007257975505171  PLWABN: 9810536833505606  BnF: cb12210366r (data)  GND: 119217473  ISNI: 0000 0000 6645 7012  LCCN: n86826565  NKC: js20050626005  NTA: 075197367  RERO: 02-A002936985  RKD: 2322  SELIBR: 243913  SNAC: w6qz3rjd  SUDOC: 133529061  ULAN: 500030956  VIAF: 82155370   WorldCat (עם VIAF): 82155370
יעקב רנד

| --- | --- |

 לידה:  1926 רומניה 
 פטירה:  21 ביולי 2016 (בגיל 90 בערך) 
 ענף מדעי:  חינוך מיוחד, לקות למידה, למידה, פסיכולוגיה חינוכית 
 מקום קבורה:  בית הקברות סגולה 
 מקום לימודים:  סורבון  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  אוטו קליינברג 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (2001) 
 צאצאים:  שולי רנד 
 
יעקב פינחס רנד (26 בנובמבר 1926, כ' בכסלו תרפ"ז – 21 ביולי 2016) היה פרופסור לחינוך באוניברסיטת בר-אילן. חתן פרס ישראל לחקר החינוך (תשס"א 2001), ואביו של האמן שולי רנד.