stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שאנדור האיו
יצירותיו > תרגומיו

Doktor Nebántsvirág (bohózat 3 felvonásban. Írták Maurice Desvalliéres és Mars. Bemutató: 1903. október 3. Vígszínház)
A szép mosónő (operett 3 felvonásban. Írták Toché és Blum. Társszerző: Hevesi S. Zenéjét szerezte: Jacques Offenbach. Bemutató: 1904. szeptember 3. Király Színház)
Dorian Gray (dráma 5 felvonásban. Írta Oscar Wilde. Bemutató: 1907. október 23. Magyar Színház)
Gretchen (tréfa 3 felvonásban. Írták Dawis és Lipschütz. Bemutató: 1907. december 6. Magyar Színház)
A sötét pont (bohózat 3 felvonásban. Írták Gustav Kadelburg és Rudolf Presber. Bemutató: 1910. január 29. Magyar Színház)
A koncert (vígjáték 3 felvonásban. Írta Bahr Herman. Bemutató: 1910. április 16. Magyar Színház)
Kis lord (életkép 3 felvonásban. Írta Burnett Hodgson. Bemutató: 1910. december 17. Magyar Színház)
Nagy diákok (vígjáték 3 felvonásban. Írták Pierre Veber és Serge Bassel. Bemutató: 1911. szeptember 23. Magyar Színház)
Az apja lánya (színmű 4 felvonásban. Írták Guinon és Buchinet. Bemutató: 1915. április 10. Magyar Színház)
A nők lovagja (vígjáték 1 felvonásban. Írta Labiche. Bemutató: 1915. június 11. Magyar Színház)
Évike (vígjáték 3 felvonásban. Írta Ott O. Bemutató: 1915. október 30. Magyar Színház)
Állomásfőnök (kis verses játék. írta André Piccard. Bemutató: 1919. november 27. Madách Színház)
A szigorú piktor (vígjáték 1 felvonásban. Írta Tristan Bernard. Bemutató: 1920. október 1. Belvárosi Színház)
Az apám felesége (vígjáték 3 felvonásban. Írta Louis Verneuil. Bemutató: 1921. máj. 6. Belvárosi Színház)
Kiki (vígjáték 3 felvonásban. Írta André Piccard. Bemutató: 1923. február 10. Belvárosi Színház)
Szépség (vígjáték 3 felvonásban. Írta Jacques Deval. Bemutató: 1924. május 17. Magyar Színház)
A papának igaza volt (vígjáték 3 felvonásban. Írta Sacha Guitry. Bemutató: 1924. május 24. Magyar Színház)
Nagyvilági lányok (vígjáték 3 felvonásban. Írták Paul Armont és Marcel Gerbidon. Bemutató: 1926. október 17. Renaissance Színház)
Calais - Dover (vígjáték 3 felvonásban. Írta Julius Berstl. Bemutató: 1926. október 1. Belvárosi Színház)
A fehér egér (komédia 4 felvonásban. Írta Armont és Gerbidon. Bem. 1927. január 20. Belvárosi Színház)
Tücsök (bohózat 3 felvonásban. Írták Meilhac és Halévy. Felújította a Nemzeti Színház február 4.)
Húsvéti vakáció (vígjáték 3 felvonásban. Írta Romain Coolus. Bemutató: 1927. április 30. Kamara Színház)
Tied a szívem! (vígjáték 3 felvonásban. Írta Romain Coolus és Hennequin. Bemutató: 1927. november 18. Belvárosi Színház)
A csókok koldusa (dráma 4 felvonásban. Írták Duvernois és Birabeau. Bemutató: szeptember 14. Belvárosi Színház)
Én és a húgom (vígjáték 3 felvonásban. Írta Verneuil L. Bemutató: 1929. január 5. Belvárosi Színház)
לקריאה נוספת

Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4 (לקסיקון לאמנות הבמה ההונגרית)
Magyar színművészeti lexikon: A magyar színjátszás és drámairodalom enciklopédiája. Szerk. Schöpflin Aladár. II. kötet (Favartné – Komjáti Ferenc). Budapest: Az Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete. [1929]. 173. o. (לקסיקון התיאטרון ההונגרי: האנציקלופדיה של התיאטרון והספרות הדרמטית ההונגרית. עורך אלדאר שופפלין. בודפשט: איגוד השחקנים הלאומי ומכון הפנסיה. 1929.
Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. 338. o. Online elérés (לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת)
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség születési akv. 206/1876. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-04-18.
פרסומת דאז של מחזהו בשם "רבי משרתים"
AOM

AOM נתיבי אוויר צרפתיים (Air Outre-Mer לשעבר) הייתה חברת תעופה השנייה בגודלה בצרפת בין השנים 1990–2003.
היסטוריה

AOM נוסדה בשנת 1988 בשם Air Outre Mer והתחילה להסיע נוסעים בשנת 1990 עם מטוסי מקדונל דאגלס DC-10 ודורנייר דו 228. באוקטובר 1991 התמזגה החברה Air Outre Mer עם החברה Minerve, חברה צרפתית שבסיסה היה בשדה התעופה "אורלי" שבפריז שהחלה לפעול בשנת 1975.
שתי החברות החלו לפעול תחת השם AOM French Airlines על אף שלחלק המנהלתי קראו "AOM-Minerve S.A." "מינרב" הייתה חברת התעופה הראשונה שהתחרה ישירות עם חברת "אייר אינטר" בטיסות המקומיות בצרפת כשהחלה את הטיסות מפריז (אורלי)- לניס במאי 1990.
במשך עשור "AOM" היוותה תחרות קשה מאוד ל"אייר פראנס" גם בנתיבים המקומיים וגם בנתיבים הבינלאומיים. בשל ניהולים כושלים בצי המטוסים ובהנהלה, חברת התעופה צברה במהירות חובות עצומים והפסיקה לפעול בשנת 2001, לבסוף החברה הכריזה על הליך פירוק  לאחר מספר חודשים של שביתה וגררה אחריה מספר חברות תעופה שקרסו עימה במשך השנים שלאחר מכן (Aeris,Air Littoral ו-Eualair) כתוצאה מזה נשארו חברות "אייר פראנס" ו-"קורסאיירפליי" כשתי חברות התעופה הגדולות בצרפת.
צי המטוסים

15 מקדונל דאגלס DC-10-30
12 מקדונל דאגלס MD-83
2 איירבוס A340-200
2 איירבוס A340-300
2 בואינג 737-500
כד יתבין ישראל

כד יתבין ישראל הוא שיר נפוץ בעולם היהודי, שנהוג לשיר בעיקר בשמחת תורה ובשבועות. מילות השיר הן בארמית, והוא מתאר, מפי הקדוש ברוך הוא, את שבחו של עם ישראל, השמחים בלימוד התורה, גם כאשר הם שרויים בצער.
מקור השיר

מקור השיר אינו ידוע בבירור. אברהם וואלט (נולד במינסק, תרל"ב) מצטט שיר דומה ששרו בילדותו בשעת ההקפות:
על שיר זה הוא כותב (ביידיש): ”מהיכן נלקחו מילים מדהימות אלו - לא ידוע לי. חיפשתי וחקרתי ולא מצאתי. שמעתי את הזמר עוד במינסק, עיר מולדתי, ועוד בגם ב"בלומקעס קלויז", קלויז ישן שעברו עמוס בזכרונות של השאגת אריה ואחיינו ר' רפאל כהן, שמעתי שיר זה עוד ממתי שזוכר אני את עצמי, כששרים אותו בחיות והתלהבות"”.
למרות שהאמרה נראית על פי סגנונה כלקוחה מספר הזוהר, היא איננה נמצאת בזוהר ובשאר הספרים מסוגו. בשם הגאון מווילנה מובא שבשמחת בית השואבה אמר אמרה זו בסגנון שונה מעט. המקור הוא בספר באר אברהם לר' אברהם בן הגר"א (וילנא תרמ"ז) שם כתוב "ראו בנים חביבים שיש לי דשבקין צערא דידהו ועסקין בדידי, מיד מתמלא רחמין על ישראל" ובנוסח קצת אחר מובא במעשה רב (מעשה רב השלם עמ' רפ"ג): "אשריכם ישראל כשאתם עוסקין בשמחת בית השואבה כונס הקב"ה לכל פמליא דיליה ואומר ראו בנים החביבין שיש לי דשבקין צערא דידהו ועסקי בדידי".
בני עדות אשכנז נוהגים לזמר פסקה זו בשמחת תורה ובשבועות משום שהיא עוסקת בעניין שמחת התורה.
מקור השיר > לחנים

הלחן המפורסם ביותר על המילים מיוחס לרבי מאיר שפירא מלובלין. לחן זה הוקלט לראשונה על ידי דוד, מרדכי ומנדי ורדיגר באלבום "קול רינה" שיצא לאור בשנת 1969. את השיר גם ביצעו לאורך השנים בין השאר: אברהם פריד, יצחק מאיר, מרדכי בת עין, תלמידי ישיבת גבעת אולגה, ועוד.
בשנת 2009 פורסם לחן חדש לשיר של משולם גרינברגר, אותו ביצע בני פרידמן. את השיר בלחן זה ביצעו לאורך השנים בין השאר: רפאל מלול ועוד.
לחן נוסף הוא של חיים ישראל, אותו ביצע בעצמו באלבומו "סיפור חיי" בשנת 2013. לחן זה בוצע גם על ידי שמילי אונגר ובעקבותיו נכנס הלחן גם למגזר החסידי.
קיים לחן נוסף של ברוך לוין ושלמה יהודה רכניץ המופיע בביצוע אברהם פריד באלבום "שיר 2" של רכניץ.
לחן נוסף הוא של פנחס בן נאים, בביצוע אבי מן ולהקת פרחי שיר ושבח בעיבודו של משה לאופר.
לחן נוסף הוא של מרדכי ישכר בער לייפר (האדמו"ר מפיטסבורג), התפרסם בביצוע לוי פולקוביץ ומקהלת נרננה.
הערות שוליים

↑  אברהם וואלט (א' ליעסין), בספרו לידער און פאעמען, באנד איינס, ניו יארק 1938, עמ' 25-22: שיר 'שמחת תורה ביינאכט ...', ניו יארק 1933.
↑   השיר כד יתבין ישראל בביצועו של מרדכי בת עין, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב
↑  יאיר טוקר, ‏מרגש: תלמידי הישיבה שרים 'כד יתבין' לזכר חברם שנרצח, באתר כיכר השבת, 6 במרץ 2023
↑  קובי הר צבי, רפאל מלול מכין אתכם לחג השבועות: 'כד יתבן' • האזינו, באתר בחדרי חרדים, 17 במאי 2018
↑  אברהם פריד שר: כד יתבין ישראל, באתר חב"ד אינפו, ‏21 בנובמבר 2016
↑  אבי מן ופרחי שיר ושבח בסינגל חדש: "כד יתבין", באתר קול חי מיוזיק, ‏1 בינואר 201
↑  לוי פאלקאוויטש ומקהלת נרננה: "כד יתבין", באתר קול חי מיוזיק, ‏1 בינואר 201
| חג השבועות |
| --- | --- | --- |
| רקע | יום המיוחס • שלושת ימי ההגבלה • מעמד הר סיני • עשרת הדיברות • לוחות הברית |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אקדמות • יציב פתגם • כד יתבין ישראל • אזהרות • אתה הנחלת • עליונים ששו |  |
| מנהגים | אכילת מאכלי חלב ודבש • מגילת רות • תיקון ליל שבועות • חג המים |  |
| שונות | שמחת הרגלים • ביכורים • שתי הלחם • הצעת התורה לאומות |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
מדעי הסביבה

מדעי הסביבה הם המדעים העוסקים בסביבתם של יצורים על פני כדור הארץ. 
 מדעים אלה כוללים את התחומים:
אקולוגיה – ענף בביולוגיה החוקר את יחסי הגומלין בין אורגניזמים, ובין אורגניזמים וסביבתם
קלימטולוגיה – מדע חקר האקלים
ביוגאוגרפיה – חקר הפיזור הגאוגרפי של מינים ביולוגיים
זואוגאוגרפיה – ענף בביוגאוגרפיה המתמקד בבעלי חיים
פיטוגאוגרפיה – ענף בביוגאוגרפיה המתמקד בצמחים
לימנולוגיה – מדע העוסק בחקר מקווי מים יבשתיים כנהרות ואגמים
פלאוקלימטולוגיה – חקר האקלים לאורך ההיסטוריה של כדור הארץ
פלאונטולוגיה (או פלאוביולוגיה) – חקר מאובני בעלי חיים (פלאוזואולוגיה), מאובני צמחים (פלאובוטניקה), מאובני מיקרואורגניזמים (מיקרופלאונטולוגיה) ומאובני האדם הקדמון (פלאואנתרופולוגיה)
פלאואקולוגיה – חקר מאובנים במטרה להבין את הסביבה הקדומה של כדור הארץ
חנה בראדי

| --- | --- |

 לידה:  16 במאי 1931 פראג, צ'כוסלובקיה 
 פטירה:  23 באוקטובר 1944 (בגיל 13) אושוויץ, גרמניה הנאצית 
 מדינה:  צ'כוסלובקיה 
 מקום מגורים:  Nové Město na Moravě 
 www.hanassuitcase.ca
 
חנה בריידי (בגרמנית: Hana Brady, בצורה הצ'כית: Hana Bradyová, חנה בריידיובה; ‏16 במאי 1931 - 23 באוקטובר 1944) הייתה נערה יהודייה שנפלה קורבן בידי הנאצים, ונרצחה במחנה השמדה אושוויץ. סיפור חייה היה הבסיס לרומן "המזוודה של חנה" מאת קארן לוין.
ביוגרפיה

הוריה של חנה ואחיה הגדול ניהלו חנות בעיר נוֹבֶה מְיֶסְטוֹ נא מוראביֶה שבצ'כוסלובקיה. הם היו היהודים היחידים בעיר, עובדה שלא הייתה לה חשיבות רבה לפני מלחמת העולם השנייה.
לאחר הפיכת יתרת צ'כיה לפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה בחסות גרמניה הנאצית ב-15 במרץ  1939, הופרה שגרת חייהם בשל חוקי הגזע הנאציים. בין היתר נמנע מהם לבקר בקולנוע, ובסתיו 1941 נאלצו לענוד טלאי צהוב. באביב אותה שנה צפתה חנה בגירוש אמה, מרקטה בריידי, למחנה הריכוז רוונסבריק, ובספטמבר עצר הגסטאפו גם את אביה קארל בריידי.
חנה ואחיה ייז'י הובאו לבית דודתם, הדה, שהייתה נשואה לנוצרי לודוויק האייק; עקב כך היו מוגנים שם בינתיים (הדודה גורשה גם היא בהמשך, אך שרדה את המלחמה). ב-14 במאי 1942 נשלחו השניים לטרזין. בשנת 1944 נשלחו למחנה הריכוז אושוויץ, חנה נשלחה לתא גזים שעות ספורות לאחר הגעתה ב-23 באוקטובר 1944, וייז'י הצליח לשרוד, עד שברח במהלך צעדת המוות בינואר 1945.
פרסומה

בשנת 2000 נשלחה מזוודה מאושוויץ למרכז חינוך בנושא השואה (יפן) בטוקיו, ועליה הכיתוב: חנה בריידי, תאריך לידה: 16 במאי 1931, וייזנקינד (=יתומה בגרמנית). מנהלת המוזיאון, פומיקו אישיוקה וקבוצת נוער מטוקיו החליט להתחקות אחרי זהות הילדה בעלת המזוודה, ולאחר שערכו תחקיר מדוקדק, שחזרו את סיפור חייה של בריידי, ואף הצליחו לאתר בטורונטו את אחיה של חנה, שהתגורר בעיר תחת השם ג'ורג' בריידי (אנ').
הסיפור זכה לחשיפה רחבה הודות למגישה והסופרת קארן לוין, שבשנת 2001 תיעדה את המסע בתוכנית רדיו ברשת CBC הקנדית. לוין אף עיבדה זאת לספר בשם "המזוודה של חנה" שיצא לאור בסוף שנת 2000. הספר תורגם ליותר מ-20 שפות והיה לרב-מכר שהצליח מאוד בעולם, וכן זכה בפרסים בינלאומיים אחדים, בהם ב"פרס יד ושם" לספרות השואה, אשר הוענק לג'ורג' בריידי בטקס שנערך בירושלים באוקטובר 2006. בשנת 2006 עובד הספר למחזה מאת אמיל שר. גרסה עברית של המחזה הועלתה בשנת 2010 על ידי תיאטרון הנפש במדיטק חולון. כמו כן היה הספר הנושא של שני סרטים תיעודיים: "המזוודה של חנה: אודיסיאה לתקווה" משנת 2004 שזכה בפרס גמיני, ו"בתוך המזוודה של חנה" משנת 2009.
הספר מסתיים בתיעוד של מפגש מרגש בין ג'ורג' לבין הילדים ביפן. כמו כן, בתו של ג'ורג', לארה חנה בריידי, גילתה בשנת 2004 כי המזוודה שנשלחה ליפן לא הייתה שייכת לחנה, לאחר שהביטה בתצלום ישן של המזוודה המקורית ושמה לב להבדלים ביניהם. לבסוף התברר כי המזוודה המקורית של חנה נשלחה למוזיאון בברמינגהאם, שבשנת 1984 נשרף על תכולתו על ידי ניאו נאצים.
סיפור גלגוליה של המזוודה המתואר בספר התברר לדברי אישיוקה כאמצעי שמסוגל לספר את סיפור השואה לדור הצעיר בגובה העיניים:
ביפן השואה כל כך רחוקה. חלק מהאנשים אינם מוצאים כל חיבור לענין. אולם כאשר הילדים צפו במזוודה, הם היו המומים: "היא היתה בגילי" ...זה באמת עזר להם לנסות לחשוב למה קרה דבר כזה לנערה כזו? למה העם היהודי? ולמה ילדים? לאחר מכן הבינו שהיו מיליון וחצי ילדים כמוה.
לקריאה נוספת

קארן לוין, מאנגלית: תמר לנדאו. המזוודה של חנה, הוצאת שוקן, 2005
הערות שוליים

↑  בצ'כית ובסלובקית מוטה שם המשפחה בנקבה. בעוד שם האב הוא קארל בריידי, אשתו היא מרקטה בריידיובה, בתו חנה בריידיובה וכו'.
1 2  Hana's suitcase, CBC
↑  Hana's Suitcase: A True Story, Second Story Press, 2002
1 2  A Suitcase that Talks, Jerusalem Post
↑  DOXA 2009: Inside Hana's Suitcase
↑  Hana's suitcase turns out to be a replica, CBC The National April 8, 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259084905171  PLWABN: 9810601027005606  BNE: XX5538900  BnF: cb14449184j (data)  ISNI: 0000 0000 6698 818X  LCCN: n2002059148  NKC: jo2003197113  NTA: 26894105X  SUDOC: 092027210  VIAF: 82646080   WorldCat (עם VIAF): 82646080
פירקוי בן באבוי

פירקוי בן באבוי (סוף המאה ה-8 — תחילת המאה ה-9) היה חכם בבלי בתקופת הגאונים, ידוע בשל האיגרת הפולמוסית שחיבר נגד מנהגי ארץ ישראל של תקופתו, וכלפי תורתם של בני ארץ ישראל בכלל. על חכם זה נודע לראשונה משרידי האיגרת שנתגלו בגניזה הקהירית.
פירקוי היה תלמידו של מר רבא שהיה תלמידו של רב יהודאי גאון (ראש ישיבת סורא בשנת 760), מראשוני הגאונים שפעלם ידוע לנו, ואחד מן המוערכים שבהם.
על פי עדותו של פירקוי באיגרתו, כבר רב יהודאי גאון ניסה לתקוף את מנהג ארץ ישראל, על ידי שליחת איגרות לארץ ישראל גופה. נראה שניסיון זה לא צלח, ובדורו של פירקוי המאבק כבר אינו מופנה כלפי ארץ ישראל ישירות, אלא לקהילה מחוצה לה, המתלבטת בין שני מרכזי התורה המתחרים, שאליה נשלחה איגרתו של פירקוי - ככל הנראה קירואן שבצפון אפריקה.
באיגרתו מאריך פירקוי בשבח התורה שבעל פה ומדגיש שתורה זו מצריכה רציפות של לימוד התורה, שהייתה לדבריו רק בבבל, עוד מימי גלות יהויכין ואילך. לפי פירקוי, מכיוון שבארץ ישראל היה "שמד" וגזרות נגד היהודים, רצף לימוד התורה שבעל פה נפסק, ומנהגי ארץ ישראל הם "מנהגי שמד", דהיינו מנהגים שהונהגו בלחץ המאורעות, ואסור לנהוג בהם לאחר שחלפו הגזרות.
איגרת זו פתחה בפני החוקרים פתח ייחודי לפולמוס הסוער שהיה במאה ה-8 ובמאה ה-9 בין המרכז התורני שבבבל לבין זה שבארץ ישראל, פולמוס שנמשך גם בתקופה מאוחרת יותר, כגון במחלוקת על קידוש החודש בין הגאון הבבלי רב סעדיה גאון לבין גאון ארץ ישראל אהרן בן מאיר.
איכות הסביבה

"הגולה הכחולה" – תמונה מפורסמת שצולמה מהחללית אפולו 17 ועזרה בקידום המודעות לאיכות הסביבה
נוף מהפארק הלאומי יוסמיטי, אשר הוקם כדי לגונן על אזורי הטבע הבראשיתים בארצות הברית.
אייל פרדי לבן-זנב שנדרס בקרוליינה הצפונית.
ספינת ציד לווייתנים יפנית בדיג של פרט בוגר וצעיר של לווייתן מינקי דרומי.
פחי מיחזור מופרדים בחבל הבסקים שבספרד.
יער שעבר ייעור בלסוטו.
נהר טוקלט, בתוך הפארק הלאומי דנאלי שבאלסקה. מקווי מים מתוקים חשובים במיוחד לשימור עקב חשיבותם לבני אדם וחיות.
איכות הסביבה, שימור הסביבה או הגנת הטבע והסביבה, הוא תחום עיסוק הנוגע ליחסי הגומלין בין האדם ומלאכתו לבין סביבתו הטבעית או זו שנוצרה על ידיו. המדעים המספקים מידע או פתרונות לתחום זה מכונים מדעי הסביבה, ועמם נמנים בין היתר: אקולוגיה, מדעי האטמוספירה, מדעי כדור הארץ, הנדסה כימית, הנדסת מים וכן משמש כעיסוק למספר לאידאולוגיות פוליטיות וחברתיות או תפיסות פילוסופיות הקוראות להתחשבות רבה יותר בשיקולים סביבתיים במסגרת הפיתוח הכלכלי והמדיני.
זיהום סביבתי > זיהום אוויר

זיהום אוויר נוצר מפליטת גזים מכלי רכב, ממפעלי תעשייה משריפת עצים ומגורמים טבעיים (כמו התפרצויות געשיות). לפליטת גזים מכלי רכב ישנה השפעה ניכרת על זיהום האוויר במדינות המערביות, אם כי השימוש הנפוץ בדלק נטול עופרת ובממירים קטליטיים, תרמו רבות להפחתת הפליטה של כלי רכב.
מרכיב נוסף שתורם לזיהום האוויר הוא שריפת זבל פיראטית. ביישובים חקלאיים ובמועצות מקומיות עניות מטפלים בזבל הביתי, החקלאי ותעשייתי על ידי שריפתו, במקום לפנות אותו לאתרים מסודרים ולשלם בהתאמה הטלי הטמנה. האוויר הנפלט בזמן השרפה כולל עשן הצורב בעיניים, וחומרים מזיקים הגורמים למחלות ריאה וסרטן.
זיהום סביבתי > נזקי קרינה

גידול השימוש בתקשורת סלולרית גרם להצבת מספר גדול של אנטנות משדרות באזורים מאוכלסים. קיים ויכוח מתמשך לגבי נזקי הקרינה מאנטנות אלה ומהמכשירים הסלולריים עצמם.  קיימים גם סוגים נוספים של זיהומי קרינה – כמו כורים גרעיניים ושידורי רדיו וטלוויזיה.
זיהום סביבתי > פסולת מוצקה

הטיפול בפסולת מוצקה – אריזות, שאריות מזון, והפרשות היא נושא בעייתי בעולם כולו. השיטות הנפוצות הן: הטמנה, שרפה ומיחזור. קיימת הסכמה רחבה בקרב המומחים שהפרדת פסולת במקור (אורגני – אנאורגני, ניתן למיחזור – לא ניתן למיחזור, וכדומה) היא צעד הכרחי לטיפול נאות בה.
זיהום סביבתי > זיהום מים ופסולת נוזלית

זיהום מים יכול להיגרם מפסולת נוזלית כמו ביוב ביתי ופסולת תעשייתית. לעיתים מוזרמת פסולת נוזלית לנחלים או לים ומזהמת אותם. במקרים אחרים מאפשרים לה להיספג באדמה ובכך לזהם מאגרים של מי תהום. מאמצים למנוע נזקים אלו כוללים הפרדה במקור ומיחזור. מיחזור של פסולת נוזלית עשוי להביא אותה לרמה הראויה להשקיה חקלאית (מי קולחין), לרחצה ואף לשתייה.
זיהום סביבתי > מפגעי רעש

רעש מעל רמה מסוימת נחשב זיהום סביבתי. רעש עלול לפגוע בחיי ובאיכות החיים של תושבי המקום. לעיתים מגדירים רמת רעש מותרת באזורים מאוכלסים, המשתנה בין שעות היום והלילה, ימי חול וחגים.
שימוש במשאבים מוגבלים > שטחים פתוחים

היות ששטחים פתוחים מהווים משאב למגורים, לתחבורה, לתעשייה, לחקלאות וכדומה, במקומות רבים בעולם (ובפרט בישראל) הם הולכים ומצטמצמים. בשטחים פתוחים שטרם נוצלו מתקיימים הצמחים ובעלי החיים המקומיים, ובני-אדם יכולים להתרענן בהם מהסביבה האורבנית, לנפוש ולהימצא בסביבה טבעית יחסית. ניתן לחלק את השטחים הפתוחים לשתי קטגוריות עיקריות: פארקים ושמורות טבע. פארק הוא שטח פתוח בתוך מרחב עירוני המאפשר לתושבים ליהנות מאפשרות נופש, משחק ומפגשים חברתיים בסביבה פתוחה וירוקה אך מלאכותית בעיקרה. שמורת טבע או שטח פתוח טבעי הוא שטח שהושאר במתכונתו המקורית, ללא התערבות אדם. שמורת טבע מאפשרת לאנשים לנפוש בסביבה אקולוגית טבעית וליהנות מהחי והצומח המקוריים באזור מגוריהם.
שימוש במשאבים מוגבלים > מים

באזורים גדולים על כדור הארץ, מים מתוקים הם משאב מוגבל. ישנם סוגים שונים של מאגרי מים: אגמים, קרחונים ומאגרי מי תהום. אגמים מתחדשים במחזוריות קצרה לעומת מי תהום וקרחונים. שימוש מושכל במשאבי טבע המתחדשים בתדירות נמוכה דורש שיקול דעת ואחריות לטווח ארוך. שימוש לא אחראי במי תהום עלול לגרום להמלחה של מאגרים תת-קרקעיים ולמחסור במים למשך שנים ארוכות. לאורך ההיסטוריה, מחסור במים היה גורם שכיח למלחמות בין מדינות.
זיהום של מים נוצר על ידי פסולת של האדם, שפכי תעשייה, כימיקלים וכדומה.
שימוש במשאבים מוגבלים > הקשר בין כלכלה ושימוש במשאבים

שימוש נבון במשאבים מהווה בעיה בה מתלבטים היום גורמים רבים בעולם. כמעט בכל המקרים, מדובר באיזון בין צרכים שונים. לדוגמה, בשימוש בשטחים פתוחים קיים קונפליקט בין הצורך לשכן אנשים במקומות עם נגישות לפרנסה לבין הרצון לדאוג לאיכות החיים של האנשים שכבר גרים במקום.
אחת הגישות להתמודדות עם דילמות מסוג זה היא שימוש בכלים כלכליים כמו תמחור. לדוגמה, כדי להחליט אם לשמור על שטח כפתוח, אפשר לנסות לשערך את הערך הכלכלי שלו. את הערך הכלכלי של שטח פתוח אפשר לשערך על ידי בדיקת ירידת ערך הדירות באזור במקרה של בנייה בשטח.
נזקי תעשיית הטקסטיל

תעשיית הטקסטיל היא אחת התעשיות המזהמות. עד לתחילת המאה ה-21, אנשים קנו בגדים לרוב על פי הצורך, שמרו עליהם ותיקנו אותם. עם התפתחות האופנה המהירה בגדים נזרקים לאחר שנלבשו פעמים ספורות. חלק ניכר מבגדים שלא נקנו מושמדים על ידי שרפה או הטמנה. המודעות לאיכות הסביבה הביאה לתנועה של מיחזור משביח לבגדים, שינויים והתאמתם מחדש, קניה של ביגוד יד שנייה, ועוד שיטות של הפחתת הנזרק.
ראו גם

משבר האקלים העולמי
מאזן אקולוגי
ארגונים להגנת הסביבה בישראל
מאזן אקולוגי בישראל
אקולוגיה - מונחים
אסון אקולוגי
הגנת הטבע והסביבה
השקעה אחראית
בנייה ירוקה
אקו-ויקי
המדד הבין-לאומי לאיכות הסביבה
הפורום הכלכלי העולמי
סביבתנות
קיימות
מערכת לניהול איכות הסביבה
לקריאה נוספת

דורי, נ' (2009). הסיפור על הילד הירוק. קריית שמואל, חיפה: שאנן – המכללה האקדמית הדתית לחינוך
ספרן פויר ג'ונתן (2019), אנחנו האקלים – הצלת כדור הארץ מתחילה בארוחת בוקר. שוהם, כנרת זמורה-דביר.
הערות שוליים

↑  ראו אתר גרינפיס.
↑  אביעד עברון, הלכות סביבה, דעות 89, תמוז–אב תשע"ט/ יולי–אוגוסט 2019
↑  נחום רקובר "המשפט העברי בחקיקת הכנסת – המקורות היהודיים בשילובם בדיוני הכנסת ובחוקי מדינת ישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט–1988), כרך ראשון עמ' 1211–1212: הודעת הממשלה בעניין איכות הסביבה, אתר דעת.
↑  תמר אורן, ‏תעשיית האופנה היא הגורם השני בחשיבותו לזיהום סביבתי, והתוצאות מדאיגות, באתר מעריב אונליין, 6 בינואר 2019
↑  Ankita Athawale, Why Should We Recycle, Fabric of the world (באנגלית) (ארכיון)
| קיימות |
| --- | --- | --- |
| מושגי מפתח | איכות הסביבה • אקולוגיה • סביבתנות • טביעת רגל אקולוגית • מאזן אקולוגי • צדק בין-דורי |  |
| איומים | משבר האקלים • התחממות עולמית • הידלדלות שכבת האוזון • הכחדה המונית |  |
| אסטרטגיות סביבתיות | חשיבה סביבתית • קיימות מקומית • חינוך סביבתי • אקו-אנרכיזם • אקולוגיה עמוקה • עירוניות חדשה |  |
| פסולת | הפחתה במקור • קומפוסט (התכלות) • שימוש חוזר • מיחזור (מיחזור בישראל) • מדרג הפסולת • שטח הפסולת של האוקיינוס השקט  • שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי  • שטח הפסולת הצפון אטלנטי |  |
| תשתיות ובנייה | תחבורה בת קיימא • בנייה ירוקה • תכנון רגיש למים • בנייה באדמה • בנייה תואמת אקלים |  |
| גינון וחקלאות | גינה קהילתית • גינון יובשני • חקלאות אורגנית • גידול ביו-אינטנסיבי • מזון מקומי • גינון גרילה • פרמקלצ'ר • יער מאכל • חקלאות עירונית • חקלאות בת קיימא • חומרים מזינים |  |
| אנרגיה | אנרגיה חלופית • אנרגיה ירוקה • אנרגיה מתחדשת • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • אנרגיה הידרואלקטרית • RDF |  |
| כלכלה | תרבות הצריכה • מזון מהיר • שיווק ערכי • שיווק ירוק • גרינווש • פיתוח בר-קיימא • תיירות בת קיימא • השקעה אחראית • כלכלה אקולוגית • התיישנות מתוכננת |  |
| ארגונים בישראל | החברה להגנת הטבע • המשרד להגנת הסביבה • אדם טבע ודין • אקו-ויקי • חיים וסביבה • מגמה ירוקה • המרד בהכחדה • צלול |  |
| מיזמים נבחרים | אג'נדה 21 • יום ללא קניות • תערוכת קלינטק • תחבורה היום ומחר • פרויקט עדן • ביוספירה 2 • BedZED • יום איכות הסביבה העולמי • שמיטה ישראלית |  |
| משבר האקלים |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | איכות הסביבה • התחממות עולמית • קיימות • שינוי אקלים |  |
| יוזמות מדיניות בינלאומיות בולטות | ועידות האומות המאוחדות לשינוי אקלים • הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים • התוכנית הסביבתית של האו"ם • ועידת המסגרת של האו"ם בנושא שינויי אקלים  • אג'נדה 21 • פסי התחממות |  |
| הסכמים מדיניים בינלאומיים | פסגת כדור הארץ (1992) • פרוטוקול קיוטו (1999)  • הסכם קופנהגן (2009) • הסכם פריז (2015) |  |
| גופים וארגונים אזרחיים בולטים בעולם | גרינפיס • הקרן העולמית לשימור חיות הבר • המרד בהכחדה • אנדה גלנדה |  |
| ראו גם | אירוע ההכחדה בהולוקן • אפקט החממה • הקונצנזוס המדעי באשר לשינוי האקלים • חרדת אקלים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550660405171  GND: 4061644-7  LCCN: sh85044203  NARA: 10636679  NKC: ph115553
גרייס צ'יסהולם יאנג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 במרץ 1878 הייזלמיר, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  29 במרץ 1979  (בגיל 101) קרוידון, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Grace Chisholm 
 ענף מדעי:  מתמטיקה 
 מקום לימודים:  גירטון קולג' (1893)  אוניברסיטת גטינגן (1895) 
 מנחה לדוקטורט:  פליקס קליין 
 בן או בת זוג:  William Henry Young 
 צאצאים:  Rosalind Tanner, לורנס צ'יזהולם יאנג 
 
גרייס צ'יסהולם יאנג (באנגלית: Grace Chisholm Young, 15 במרץ 1868 – 29 במרץ 1944) הייתה מתמטיקאית אנגלייה והאישה הראשונה שקיבלה תואר דוקטור בגרמניה בשנת 1895. תרומתה לעולם המתמטיקה התבטאה בתחומי הגאומטריה, תורת הקבוצות ונגזרות של פונקציות. הישגיה בתחום החשבון האינפיניטסימלי זיכו אותה בפרס גמבל מטעם מכללת גירטון של אוניברסיטת קיימברידג' שבאנגליה בשנת 1915.
קורות חיים

גרייס צ'יסהולם יאנג נולדה בהייזלמיר (אנ'), במחוז סארי ליד לונדון, בריטניה. אביה, הנרי ויליאמס צ'יסהולם, עבד במשרה חשובה בממשלת בריטניה כממונה על האוצר ואחיה הגדול, יו, היה עורך מפורסם במהדורות אנציקלופדיית בריטניקה ובעיתון הטיימס. היא הייתה האחות הקטנה מבין ארבעה אחים. בילדותה, היא ואחותה למדו בחינוך ביתי עם אמן, אנה לואיזה, ועם אומנת. משפחתה עודדה אותה להשתלב בעבודה סוציאלית ולסייע לנזקקים בלונדון. היא שאפה ללמוד רפואה, אך משפחתה לא הסכימה לכך ולכן היא בחרה להתעמק בלימודי המתמטיקה.