stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2019 בממלכה המאוחדת
הערות שוליים

↑  תיעוד: מעצרו של מייסד ויקיליקס בלונדון, ערוץ 7
↑  בלי ברקזיט: תרזה מיי הודיעה בדמעות על התפטרותה, באתר ynet, 24 במאי 2019
↑  בריטניה: 39 גופות התגלו במשאית שהגיעה מבולגריה, באתר ynet, 23 באוקטובר 2019
↑  הפיגוע בלונדון: המחבל הורשע בעבירות טרור ושוחרר, באתר ynet, 29 בנובמבר 2019
↑  דקירות בגשר לונדון: תיעוד דרמטי מהירי בחשוד, באתר ynet, 29 בנובמבר 2019
| הממלכה המאוחדת שנים בממלכה המאוחדת |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-19 | 1801 • 1802 • 1803 • 1804 • 1805 • 1806 • 1807 • 1808 • 1809 • 1810 • 1811 • 1812 • 1813 • 1814 • 1815 • 1816 • 1817 • 1818 • 1819 • 1820 • 1821 • 1822 • 1823 • 1824 • 1825 • 1826 • 1827 • 1828 • 1829 • 1830 • 1831 • 1832 • 1833 • 1834 • 1835 • 1836 • 1837 • 1838 • 1839 • 1840 • 1841 • 1842 • 1843 • 1844 • 1845 • 1846 • 1847 • 1848 • 1849 • 1850 • 1851 • 1852 • 1853 • 1854 • 1855 • 1856 • 1857 • 1858 • 1859 • 1860 • 1861 • 1862 • 1863 • 1864 • 1865 • 1866 • 1867 • 1868 • 1869 • 1870 • 1871 • 1872 • 1873 • 1874 • 1875 • 1876 • 1877 • 1878 • 1879 • 1880 • 1881 • 1882 • 1883 • 1884 • 1885 • 1886 • 1887 • 1888 • 1889 • 1890 • 1891 • 1892 • 1893 • 1894 • 1895 • 1896 • 1897 • 1898 • 1899 • 1900 |  |
| המאה ה-20 | 1901 • 1902 • 1903 • 1904 • 1905 • 1906 • 1907 • 1908 • 1909 • 1910 • 1911 • 1912 • 1913 • 1914 • 1915 • 1916 • 1917 • 1918 • 1919 • 1920 • 1921 • 1922 • 1923 • 1924 • 1925 • 1926 • 1927 • 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 |  |
סוחוי Su-35

סוחוי Su-35 (ברוסית: Су-35, קוד דיווח נאט"ו: "פלנקר-אי"; "Flanker-E") הוא מטוס קרב רוסי רב-משימתי לכל מזג אוויר, שפותח במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20 על ידי חברת סוחוי כשיפור ושדרוג כולל של ה-סוחוי-27. אב הטיפוס הראשון של המטוס הוצג לקהל במהלך הסלון האווירי בפארנבורו של שנת 1992. דגם חדש יותר של ה-סוחוי-35 הוצע במהלך תערוכת MAKS 2007 על ידי חברת סוחוי. הדגם נקרא "סוחוי-35BM" ובו אוויוניקה וביצועים משופרים לעומת דגם ה-סוחוי-35.
פיתוח > שדרוג ה-Su-27

המטוס פותח כשדרוג ל-Su-27, ואכן, שני המטוסים כמעט זהים מבחוץ. ל-Su-35 זנב מעט גבוה יותר, חיישן האינפרא אדום נמצא מימין לקוקפיט ולא ישר לפניו, וגם החרטום קצת שונה. אך למעשה, כמעט כל המערכות הוחלפו: הוחלף המכ"ם לדגם מתקדם וחזק יותר, הקוקפיט הפך לדיגיטלי וחכם, והמטוס צויד במערכות הגנה מתקדמות.
שירות מבצעי > בסוריה

המטוס נכנס לשירות בחיל האוויר הרוסי בשנת 2014. 4 מטוסים נשלחו לסוריה, לסייע בקרבות.
שירות מבצעי > באוקראינה

חיל האוויר הרוסי מפעיל מטוסים כאלה בפלישה לאוקראינה. לפי אוקראינה המטוסים משמשים למשימות יירוט ועליונות אווירית. חיל האוויר האוקראיני הפיל לפחות 2 מטוסים.
חימוש

למטוס 12 נקודות תלייה חיצוניות וביכולתו לשאת חימוש במשקל כולל של 8000 ק"ג. כמו כן, על המטוס מותקן תותח 30 מ"מ עם 150 פגזים. אמצעי החימוש אותם יכול המטוס לשאת ולשגר כוללים:
טילי א"א וימפל R-73 מונחי חום.
טילי א"א וימפל R-27 מונחי מכ"ם.
טילי א"א RVV-AE מונחי מכ"ם.
טילי א"ק X-29L/T
טילי א"ק X-31
טילי א"ק X-59M
פצצות מצרר РБК-500
פצצות חכמות ФАБ-150,ФАБ-250,ФАБ-500
וכוורות טילים с-8 ,с-13 ,с-25
דגמים

Su-27M/Su-35 - דגם חד מושבי
Su-35UB - דגם דו מושבי מבצעי ולאימון. בעל מייצב אנכי גבוה יותר ומכלי דלק קדמיים דומים לאלו של הסוחוי 30.
Su-35BM/Su-35S - דגם חד מושבי עם שיפורים באוויוניקה ועוד שדרוגים. זהו הדגם שחיל האוויר הרוסי הזמין.
Su-35K - דגם ה-Su-35S לייצוא.
מפעילות

רוסיה רוסיה: חיל האוויר הרוסי - מפעיל מעל ל-100 יחידות.
הודו הודו: חיל האוויר ההודי - מפעיל מספר טייסות.
ונצואלה ונצואלה: חיל האוויר של ונצואלה - הזמין 24 מטוסי Su-35.
הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין: חיל האוויר הסיני - 48 Su-35S בשימוש.
מצרים מצרים: חיל האוויר המצרי -Su-35S בהזמנה.
איראן איראן: ב-11 במרץ 2023, הושלם חוזה לרכישת מטוס הקרב Su-35.. וכן ב-10/2024, אושרו עשרות מטוסים מסוג Su-35 Flanker-E המתוכננים להיות מיוצרים באיראן .
הערות שוליים

↑  ניצן סדן, מיג נגד מיג: איך תעצור אוקראינה את חיל האוויר הרוסי?, באתר כלכליסט, 4 בפברואר 2022
↑  ניצן סדן, רוח הרפאים של קייב: טייס קרב אוקראיני מדהים או אגדה רוסית?, באתר כלכליסט, 28 בפברואר 2022
↑  תעלומה בשמי אוקראינה: איפה חיל האוויר הרוסי?, באתר ynet, 3 במרץ 2022
1 2  https://www.israeldefense.co.il/he/node/43606
↑  דין שמואל אלמס, ‏רוסיה מוכרת לאיראן 24 מטוסים, ומציבה לישראל אתגר חדש, באתר גלובס, 6 במאי 2024
| מטוסים תוצרת סוחוי  |
| --- | --- | --- |
| מטוסי קרב | סוחוי 9 • סוחוי 11 • סוחוי 15 • סוחוי 27 • סוחוי 30 • סוחוי 33 • סוחוי 35 • סוחוי 37 • סוחוי 47 • סוחוי-57 • סוחוי 75 |  |
| מטוסי תקיפה | סוחוי 2 • סוחוי 4 • סוחוי 7 • סוחוי 17/20/22 • סוחוי 24 • סוחוי 25 • סוחוי 34 |  |
| מטוסי ביון | סוחוי 12 |  |
| כלי טיס בלתי מאוישים | סוחוי S-70 |  |
| אבות טיפוס | סוחוי P-1 • סוחוי T-4 • סוחוי Su-47 • סוחוי FGFA |  |
| מטוסי אימון | סוחוי 28 • סוחוי 29 |  |
| מטוסי נוסעים | Su-38 • Su-80 • סופרג'ט 100 • KR-860 • סופרג'ט ניו |  |
1956 בצרפת

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1955   1954  1953 |  דגל צרפת | 1956  בצרפת |  »»»  1957   1958   1959 |
כל ערכי השנים בצרפת • אירועים בולטים בעולם ב-1956 היסטוריה של צרפת • פורטל צרפת • לוח שנה של שנת 1956
שנת 1956 בצרפת הייתה השנה בה ציינה צרפת 969 שנות לאום. במהלך השנה חוותה צרפת את מבצע מוסקטר, פלישה משותפת עם בריטניה וישראל למצרים, דבר שהסתיים בכישלון עבורה ועבור בריטניה. במהלך השנה, כחלק מתהליכי הדה-קולוניזציה בעולם, איבדה צרפת את השליטה במרוקו ותוניסיה.
הנהגה

נשיא צרפת - רנה קוטי
ראש ממשלת צרפת - גי מולה
אירועים

2 בינואר - נערכות הבחירות לפרלמנט החמשה עשר.
1 בפברואר - המנהיג הסוציאליסטי גי מולה מתמנה לראש ממשלת צרפת.
2 במרץ - מרוקו מכריזה על עצמאותה מידי צרפת.
20 במרץ - תוניסיה מקבלת עצמאות מצרפת.
23 במאי - השר פייר מנדס פראנס מתפטר בשל מדיניות ממשלתו באלג'יריה.
23 ביוני - לואי קרדה (אנ') מעביר את הצעת החוק הראשונה באספה הלאומית בנוגע לאיחוד הצרפתי. הצעד הראשון בעניין.
10 בספטמבר - גי מולה מבקר בלונדון ומציע רעיון איחוד של בריטניה וצרפת, אולם הרעיון נדחה בידי ראש ממשלת בריטניה אנתוני אידן.
28 בספטמבר - אידן שוקל את הצטרפות צרפת לחבר העמים, אולם גם הרעיון הזה נדחה.
31 באוקטובר - בריטניה וצרפת מתחילות להפציץ את מצרים, במטרה לכפות את פתיחתה מחדש של תעלת סואץ.
6 בנובמבר - כוחות של בריטניה וצרפת משתלטים על שני נמלים מצריים טרם ההכרזה על הפסקת אש.
7 בנובמבר - משבר סואץ: העצרת הכללית של האו"ם מאמצת החלטה הקוראת לבריטניה, צרפת וישראל לסגת ממצרים באופן מיידי.
23 בדצמבר - כוחות בריטניה וצרפת עוזבים את אזור תעלת סואץ.
ספורט

5 ביולי - מתחיל הטור דה פראנס.
28 ביולי - רוג'ר ווקווייק (אנ') זוכה בטור דה פראנס.
נולדו

1 בינואר - כריסטין לגארד, פוליטיקאית
11 בפברואר - דידייה לוקווד, כנר ג'אז
26 בפברואר - מישל וולבק, סופר
28 במאי - פרנסיס יוהאן (אנ'), איש יאכטות
4 ביולי - אריק נייהוף (אנ'), סופר ועיתונאי
9 בדצמבר - ז'אן פייר-טוילט (אנ'), עיתונאי
נפטרו

(קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1956)
5 בינואר - מיסטינגוט (אנ'), זמרת (נולדה ב-1875)
3 בפברואר - אמיל בורל מתמטיקאי ומדינאי (נולד ב-1871)
18 בפברואר - גוסטב שרפנטייה, מלחין (נולד ב-1860)
17 במרץ - מארי קירי, מדענית, זכתה בפרס נובל לכימיה בשנת 1935 (נולדה ב-1897)
20 במאי - פייר אלמן (אנ'), כדורגלן בינלאומי (נולד ב-1882)
11 בספטמבר - לוסיאן פבר, היסטוריון (נולד ב-1878)
26 באוקטובר - ולטר גיזקינג, פסנתרן ומלחין (נולד ב-1895)
23 בנובמבר - אנדרה מרטי (אנ'), דמות מובילה במפלגה הקומוניסטית של צרפת (נולד ב-1886)
מאראש קומבולה

מאראש קומבולה (באלבנית: Marash Kumbulla; נולד ב-8 בפברואר 2000 בפסקיירה דל גארדה שבאיטליה) הוא כדורגלן אלבני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת אספניול מהלה ליגה ובנבחרת אלבניה.
קריירת מועדונים

קומבולה גדל במחלקת הנוער של הלאס ורונה. ב-27 בדצמבר 2018 ערך קומבולה את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 0–4 על צ'יטאדלה במסגרת המחזור ה-18 בסרייה ב'. ב-25 באוגוסט 2019 ערך קומבולה את הופעת הבכורה שלו בסרייה א', בתיקו 1-1 נגד בולוניה 1909 במסגרת המחזור הראשון לעונת עונת 2019/2020 בסרייה א'. ב-5 באוקטובר 2019 הבקיע קומבולה את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–2 על סמפדוריה במסגרת המחזור השביעי בליגה.
ב-17 בספטמבר 2020 הושאל קומבולה לרומא מהסרייה א' לשנתיים.
קריירה בינלאומית

ב-14 באוקטובר 2019 ערך קומבולה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אלבניה, כשנכנס כמחליף בניצחון 0–4 על נבחרת מולדובה במסגרת מוקדמות יורו 2020. נכלל בסגל נבחרת אלבניה ליורו 2024.
תארים > קבוצתיים

הקונפרנס ליג (1): 2021/22
הערות שוליים

↑  UFFICIALE: Roma, preso il difensore Kumbulla. Diaby e Cancellieri all'Hellas Verona באתר Tutto Mercato Web, ‏ 17 בספטמבר 2020 (באיטלקית)
↑  Ryan Dabbs last updated, Albania Euro 2024 squad: Sylvinho's full team, fourfourtwo.com, ‏2023-09-21 (באנגלית)
| נבחרת אלבניה – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 א. ברישה •  2 באליו •  3 מיטאי •  4 היסאי •  5 אייטי •  6 ג'ימסיטי •  7 מנאי •  8 גיאסולה •  9 אסאני •  10 באיראמי •   11 ברויה •  12 קסטראטי • 13 מיהאי •  14 לאצ'י • 15 ספרי • 16 מ. ברישה • 17 מוצ'י • 18 איסמעילי • 19 דאקו • 20 רמאדאני • 21 אסלאני • 22 אבראשי • 23 סטרקושה • 24 קומבולה • 25 אליי • 26 הוג'ה • מאמן: סילביניו |  1 א. ברישה •  2 באליו •  3 מיטאי •  4 היסאי •  5 אייטי •  6 ג'ימסיטי •  7 מנאי •  8 גיאסולה •  9 אסאני •  10 באיראמי •   11 ברויה •  12 קסטראטי • 13 מיהאי •  14 לאצ'י • 15 ספרי • 16 מ. ברישה • 17 מוצ'י • 18 איסמעילי • 19 דאקו • 20 רמאדאני • 21 אסלאני • 22 אבראשי • 23 סטרקושה • 24 קומבולה • 25 אליי • 26 הוג'ה • מאמן: סילביניו | אלבניה |
Boom Bang-a-Bang

Boom Bang-a-Bang הוא שיר של הזמרת הבריטית לולו, שייצג את בריטניה באירוויזיון 1969 וזכה במקום הראשון, יחד עם שלושה שירים נוספים.
אודות השיר

השיר נכתב על ידי פיטר וורן ואלאן מורהאוס, ונבחר לייצוג בריטניה באירוויזיון מתוך שישה שירים, על ידי הצופים בתוכנית "Happening for Lulu" בערוץ BBC1.
ב-29 במרץ 1969 הופיעה לולו עם השיר באירוויזיון שנערך במדריד. השיר זכה בתחרות יחד עם שלושה שירים נוספים השיר "Vivo cantando" של סלומה מספרד, "De troubadour" של לני קור מהולנד ו-"Un jour, un enfant" של פרידה בוקארה מצרפת. כל אחד מהשירים זכה ב-18 נקודות. באותה תקופה לא היה חוק לגבי מצב של שוויון במקום הראשון, ולכן כל ארבעת השירים נקבעו כמנצחים על-פי החלטת המפקח מטעם איגוד השידור האירופי, קליפורד בראון. אחרי התחרות שונו חוקי התחרות כדי לפתור מצב דומה של שוויון, עם זאת שש מדינות החרימו את אירוויזיון 1970.
לאחר הזכייה, זכה השיר להצלחה במכירות בנוסף למקור האנגלי, גם בגרסאות בגרמנית, צרפתית, ספרדית ובאיטלקית. לולו עצמה לא אהבה את השיר, אבל הוא היה הלהיט הגדול שלה עד לאותה תקופה, והגיע למקום השני במצעד של שנת 1969.
"Boom Bang-a-Bang" היה אחד מהשירים הזוכים בתחרות הזמר של האירוויזיון שהכיל הברות חסרות משמעות, בדומה ל-La, la, la של מסיאל שזכה בשנת 1968 ו-Ding-a-dong של טיץ'-אין שזכה ב-1975. גם בשנת 1984 זכה השיר Diggi-Loo Diggi-Ley של הרייס, שהיה בעל אותו מוטיב.
קהילת יהודי טריפולי

משפחה יהודית בטריפולי
הרב יששכר חכמון
מצעד הצופים העבריים בטריפולי
ספר תורה עתיק מטריפולי ששרד
קהילת יהודי טריפולי שבלוב התקיימה מהעת העתיקה ועד לאמצע המאה ה-20, כאשר בעקבות אירועי אלימות מצד תושבי המקום, עזבו אחרוני בני הקהילה את העיר.
תולדות הקהילה

העדויות הראשונות על קיומן של קהילות יהודיות מבוססות בשטחי לוב המודרנית הן מן התקופה ההלניסטית, אולם יש רגליים להשערה כי יהודים התיישבו בלוב עוד קודם לכן, בעקבות גלות אשור או גלות בבל, ובקרב הקהילה יש אף מסורת כי ראשית הגעת סוחרים למקום יחד עם הפיניקים. לאורך ההיסטוריה ידעה הקהילה היהודית בלוב עליות ומורדות על פי אופיים של הכובשים הרבים ששלטו בלוב.
היהודים שהתגוררו בערי החוף טריפולי, בנגזי וקירני לעיתים הושמדו או הוגלו. חלק קטן מהיהודים נדחקו מפנים המדינה לאזורים מדבריים על מנת לשמור על יהדותם.
על קיום קהילה יהודית בטריפולי במאה ה-7 ידוע מעדויות היסטוריות שונות. הקהילה חוזרת ונזכרת בזמן שלטונו של הח'ליף הפאטימי אל-חאכם באמר אללה אשר גזר גזירות שמד על היהודים בארצות שלטונו. בין היתר הורה להפוך את בית הכנסת של קהילת טריפולי למסגד. לאחר כיבוש העיר על ידי הצלבנים המשיכה הקהילה היהודית בעיר להתקיים. בשנת 1175 לערך ביקר בעיר בנימין מטודלה והוא מספר על רעידת אדמה שפגעה ברבים מתושבי העיר.
הקהילה המשיכה להתקיים גם לאחר הכיבוש הממלוכי של העיר, עת עברה טריפולי ובתוכה הקהילה היהודית אל העיר החדשה שהוקמה בהר שממזרח לנמל. בתקופת שלטון הממלוכים, ביקר בעיר רבי אשתורי הפרחי, שתיארה כ'עיר גדולה'. באותה עת, היו בטריפולי יהודים רבניים, קראים ואף שומרונים.
רבי עובדיה מברטנורא סיפר על מאה משפחות שהתגוררו בעיר בשנת 1489, אך יש שפקפקו בדיוק שבנתון מספרי זה וחשבוהו למוגזם. לאחר גירוש ספרד באו לעיר יהודים ממגורשי ספרד והקהילה גדלה. במאה ה-17 משה בוג'אנח היה בין ראשי הקהילה.
הקהילה היהודית בטריפולי התרכזה בשתי שכונות: השכונה הגדולה (בערבית: الحارة الكبيرة - אלחארה אלכבירה)  והשכונה הקטנה (בערבית: الحارة الصّغيرة - אלחארה אזרירה)
בשנת 1868 נשרף בית הכנסת צלאת בן שאיף שהוקם מחדש לאחר מספר שנים.
תולדות הקהילה > חינוך

בעקבות החדירה האירופית ללוב נפתחו בטריפולי בתי ספר איטלקיים ב-1876 לבנים, על ידי ג'יאנטו פאג'י, וב-1887 לבנות, על ידי בארולינה נונס-ויס; ב-1880 נפתחו בתי הספר הטורקיים בפני היהודים; ב-1890 כי"ח מקימה רשת חינוך; ב-1893 נוסד "יגדיל-תורה", שפתח שעריו ב-1904 ב"תלמוד-תורה" ב"דאר אסרוסי", ובמקביל "תלמוד תורה" בבנגזי.
עם הכיבוש האיטלקי ב-1911 התרחבה רשת החינוך האיטלקית בכל לוב. בטריפולי "תלמוד תורה" חידש את לימודיו, נפתח בית הספר האיטלקי-יהודי "פייטרו וורי" (בהנהלת אמה פולקו), בתי הספר האיטלקיים "סקואולה רומא" ו"טומזאו", וכן בית הספר של כי"ח. ביוזמת התנועה הציונית נפתח בי"ס העברי באחד מאגפי "פייטרו וורי" (בהנהלת יעקב פרג'ון), שבו למדו רוב תלמידי הקהילה ותוכנית הלימודים שלו הייתה על פי המתכונת הארצישראלית. כמו כן, נפתחו הלימודים העל-יסודיים: בית הספר התיכון האיטלקי – Liceo, בתי"ס מקצועיים – טכניים ומסחריים איטלקיים, בי"ס טכני עברי, בי"ס תיכון מקצועי לבנות, וישיבת "נווה שלום-אוצר התורה" (שהייתה בעצם בי"ס תיכון עברי).
תולדות הקהילה > תרבות

משנות ה-20 של המאה ה-20 ועד העלייה הגדולה, התיאטרון היהודי בלוב קנה לו יותר ויותר אחיזה רחבה בציבוריות היהודית, בתנועות הנוער הציוניות ובבתיה"ס העבריים ברחבי לוב. התיאטרון היווה לא רק כלי בידורי, שלעיתים מילא תפקיד בהעלאת המורל בעיתות אופל וצוקה, כי אם גם ובעיקר אמצעי חינוכי-תרבותי ולהחייאת השפה העברית, להפצתה ולהנחלתה. הוא גם שימש מכשיר לגיוס כספים, לקיום הפעילות הציונית, לתרומות לקק"ל ולמוסדות שונים בא"י.
ההצגות והמחזות נכתבו ובוימו על ידי בוגרי ומדריכי התנועה הציונית, מנהלי ומורי בתיה"ס, השליחים מא"י והחיילים הארצישראליים. הם גם היו המנצחים, הכוראוגרפים, התפאורנים והאחראים על התלבושות והאביזרים. כל אלה, אשר נטלו חלק בהפקה ובמשחק, בוגרים, נערים וילדים היו על טהרת ההתנדבות, עם תחושת שליחות עילאית.
ההצגות היו בנושאים שונים ומגוונים, תנ"כיים, מועדי ישראל, לאומיים, ציוניים, ארצישראליים, אקטואליים וכלליים, שהעבירו מסרים שונים, החדירו את התודעה הציונית וחשפו בפני הקהל פרקים חשובים בתולדות העם היהודי וא"י. הצגות, כמו: יוסף ואחיו, יעקב ועשו, שאול ודוד, דוד וגולית, בת יפתח, יהודית והולופרניס, אסתר ואחשורוש, יהודה המכבי, בר-כוכבא, החלוץ הקטן, מחורבן לבנין, תל-חי, ביקור בא"י, פעמי משיח, עברית חיה, הכינור (לחנה סנש), נס המרד (של גטו ורשה), הפרידה, ועוד רבות אחרות.
ההצגות והמחזות הוצגו בעברית, בטריפולי בהנהלתם של עמישדי גואטה, האחים סמבירא, השליח יאיר דואר ואחרים.
תולדות הקהילה > המטבח היהודי הטריפולטאי-לובי

השבת והחגים במחזור השנה, וכן האירועים השונים במעגל החיים, העשירו את המטבח בגיוון התבשילים, המתכונים ודברי המתיקה, שבאו לידי ביטוי גם במטבח של העניים, שכלכלו את תקציבם בהתאם.
תולדות הקהילה > המטבח היהודי הטריפולטאי-לובי > מאכלי שבת ויומי חול

התבשילים לכבוד שבת קודש כללו:
קוסקוס בשפה הטריפולטאית "כסכסו" קוסקוס ー סולת בלולה בשמן המתבשלת על אדים, זכר למנחה בבית המקדש;
מפרום ー קציצות בתוך פלחי תפוחי אדמה, זכר למן, הנתון בין שתי שכבות טל;
חריימה ー תבשיל חריף עם דגים, לקיים אמרת חז"ל – "כל האוכל דג ביום דג ינצל מדג";
הדפינה (החמין) ー עשוי ממגוון של תבשילים, קדרות ונזידים, עם "בזארת הדפינה" (תוספות שונות, כמו ביצים קשות, "מסראן מחשי" ー מעי ממולא, "קוקלה" ー כופתת סולת עם בשר ושומן, וכו').
רינגה.
צ'רשי (מוכר כתרשי) ー תוספת לקוסקוס, משמעות המילה היא "מחית".
עריסה ー תבשיל לימים קרים, המבוסס על בישול איטי של חיטה, בשר ושומן ברוטב.
רוזטה ー משקה.
בוקה דה דמאה.
שורבה ー תבשיל פסטה (או אורז) לרוב עם דג או עוף ברוטב אדום.
מקטעה ー מרק.
תולדות הקהילה > המטבח היהודי הטריפולטאי-לובי > מאכלי החגים ומועדי ישראל

בחגים התבשילים עשירים ומגוונים יותר וחלק מהם היו ייחודיים לחג מסוים ולעיתים הייתה בהם סמליות, כמו:
הבזין ー גבנוני בצק מבושל, המסמלים את הר סיני/הר המוריה, ועליו תבשיל עם בשר, בחג השבועות, בראש השנה ובחג הסוכות;
הברכיות, שעלו על שלחן ערב ראש השנה, שמות מרכיביהן היו בצליל הברכה;
עסבנה ー מעיים הממולאים בבשר אורז ודברים נוספים, נהגו לאכול אותו בעיקר בסוכות ובפסח.
ספנז ー סופגנין, מעין סופגנייה שטוחה, שהוכן ב"לילת התנור" (בליל ערב ראש השנה ובליל ערב כיפורים), וכן בליל הושענה רבה ("לילת זאת הברכה") ובחג החנוכה ובעיקר ב"ראש חודש לבנאת" (ראש חודש הבנות הוא ראש חודש טבת);
בימי החג; חלקי פנים של כבש צלויים בליל הושענא רבה ("לילת אלכבדה ולראיה");
חלאוות פורים ー כלומר מגדנות פורים, דברי מתיקה רבים ומגוונים ("דבלא", "מק'רוט", "בוריק בלוז", "כעך מלבס" וכו');
בולו ー לחם מתוק עם פירות יבשים ושקדים, נאכלים עם ביצה לאחר הפסח.
ספרא (מאפה) ー נהגו להכין באירועים מיוחדים ובחלק מהמקומות גם בפורים.
הבסיסה ー תערובת של מיני תבואה ותבלינים קלויים וטחונים, סוכר ומיני פירות יבשים בלולים בשמן בערב ראש חודש ניסן;
הלליק (החרוסת) ー סוג חרוסת המיוחדת ליהודי לוב;
אורז אדום עם בשר וירק לפסח.
המרוזיה ー תבשיל עם צימוקים ובשר כבש בדרך כלל בימי חג הפסח;
עבמבר ー עוגית שקדים לא חמצה לפסח.
עג'את אלמימונה ー כלומר חביתה עם "מרגז" ובולו אלמימונה כלומר עוגת שמרים עגולה, שבמרכזה משובצת ביצה קשה ביום המימונה החל באסרו חג של פסח;
שך אלכעך או שקאק מחרוזת כעכים בצורות סמליות ー בחג השבועות;
נזיד העדשים והדוידה כלומר פתיתי בצק וירקות בתשעה באב, וכו';
רוב מגוון התבשילים והמאפים היה נהוג, בדרך כלל, בכל הקהילות היהודיות בלוב, אך, בשל תנאים שונים והשפעות סביבתיות, התפתחו גרסאות בשינויים מזעריים, בין קהילה לקהילה, שהתבטאו באופן ההכנה ובתוספות השונות למתכונים.
תולדות הקהילה > אישים בולטים

בין דמויות הקהילה ניתן למנות את הרב יאנה, הרב פריג'א זוארץ, רבי אפרים עטייה, ועוד רבים.
לדוגמה שלמה (מומו) תשובה, היה בעל בית דפוס בלוב ובישראל, נמנה עם בכירי החוג הדרמטי של "מכבי טריפולי". הוא סייע בבחירת ההצגות, שרובן היו בנושאים תנ"כיים, כמו: יוסף הצדיק, אסתר ואחשורוש, יהודית והולפרניס, בכתיבת התמליל, שרובן הוצגו בערבית מדוברת, השזורה באמרות כנף בערבית ספרותית, ובבימוי ההצגות ובהכנת התפאורות והתלבושות, וגם כשחקן.
אחד מהתפקידים הבכירים והמורכבים, ואולי החשוב ביותר, שמומו מילא היה ראש אורחת הישמעאלים, בהצגה יוסף הצדיק. תפקיד, שמילא בכישרון רב, וליווה אותו כל ימי חייו.
נחשב לאישיות מיוחדת במינה: ציוני נלהב וקנאי למסורת ולמנהגי העדה; מלא חוכמת-חיים וידע רב; בעל יוזמה ונמרץְ; טוב לב ואוהב הבריות; צנוע ועניו; עדין נפש ונעים הליכות.
תקופת השואה

בשנת 1911 נכבשה לוב על ידי איטליה. בתחילה ידעו היהודים עידן של פריחה תרבותית וכלכלית, תוך שהם מהווים גשר בין האוכלוסייה המקומית למוקדי הכלכלה האיטלקיים. בתקופה זו התגבשו המוסדות הקהילתיים, נוסדה התנועה הציונית, הוקמו תנועות נוער ציוניות ומוסדות חינוך עבריים והחלה תחיית השפה העברית.
בשנות ה-30 פיתח השלטון הפשיסטי מדיניות שנתפשה על ידי היהודים כאנטישמיות. מדיניות זו כללה חובת נוכחות בבתי-ספר בשבת, פתיחת חנויות בשבת ובשנת 1938 החלת "חוקי גזע".
בשנת 1940 הצטרפה איטליה למלחמת העולם השנייה לצידה של גרמניה הנאצית ולוב הפכה לאחת מזירות המלחמה, שבה ריחפה מעל ראשי היהודים אימת "הפתרון הסופי"; בנוסף לפגיעה קשה מהפגזות והפצצות בעלות הברית, ובקרבות בקו החזית. אך סבלותיהם החמירו בשל אכיפת "חוקי הגזע" ותקנות מחמירות נוספות, גיוס לעבודות כפייה, מאסרים והוצאות להורג, עקירת אוכלוסין, גירוש לתוניסיה והגליה לאיטליה, שממנה הועברו חלקם למחנות הריכוז הגרמניים אינסברוק-רייכנאו וברגן-בלזן. רוב יהודי קירנאיקה (אזור החוף המזרחי של לוב) הועברו למחנה הריכוז בג'אדו בתנאים קשים, שהביאו למות כרבע מהם.
במהלך המלחמה, שבה נספו כ-700 מיהודי לוב, התרחש המפגש המרגש בין יהודי לוב לבין החיילים הארצישראליים בצבא הבריטי. יהודי לוב זקפו את קומתם למראה החיילים העטורים במגיני דוד. גם החיילים הארצישראליים חשו כי התגשמה מטרת התנדבותם והיא הצלת יהודים במרחב הכיבוש הפשיסטי-נאצי. הם גם סייעו בשיקום הקהילה ובחידוש והעצמת החינוך העברי, שהפך להיות על-פי המתכונת הארצישראלית.
תקופת השואה > תחילת מלחמת העולם השנייה

(מתוך פנקס הקהילות)
הסימנים הראשונים להתקרבות מלחמת העולם השנייה הורגשו בטריפולי כבר בשנת 1936, כאשר נודע על הקמת ה"ציר" רומא–ברלין. שלב שני בתהליך חל עם פרסום "מנשר הגזע" הפשיסטי ביולי 1938, והחלתם של חוקי הגזע באיטליה, בספטמבר 1938.
עוד בטרם הוחלו חוקי הגזע בלוב הייתה לפרסומם באיטליה השפעה פסיכולוגית שלילית על יהודי טריפולי, ובמיוחד על אלה בעלי האזרחות האיטלקית, שלא ציפו לכך שמדינה "תרבותית" כמו איטליה תפלה אותם לרעה משאר אזרחיה.
על אף החוקים, תמיד נמצא באיטליה מקלט לפליטים יהודים מאירופה שברחו מגזרות הנאצים, וגם בטריפולי מצאו פליטים יהודים מאירופה מקלט. החל משנת 1940 פעל במקום הארגון האיטלקי DELASEM שסייע לפליטים יהודים. גורם חשוב לא פחות ביישומם האיטי והמתון של חוקי הגזע בלוב היה אישיותו של המושל האיטלקי, איטלו באלבו. אף על פי שבאלבו הקפיד על הפעלתן של גזירות השבת שכן בהן ראה צורך חיוני - שמירה על רמה מסוימת של הכנסות הממשלה מן המגזר המסחרי - הרי שבשאלת האנטישמיות והגזרות שנבעו ממניעים לא כלכליים אלא מתפיסה גזענית, הייתה התנגדותו נחרצת.
יחסו של באלבו מנע את הפעלתם של חוקי הגזע בלוב, עד מותו בתאונה ביוני 1940.
למרות הגורמים שמיתנו את האנטישמיות האיטלקית בלוב, הביאה השתלשלות נסיבות המלחמה להחמרת הרדיפות ואף להגליית קבוצת יהודים למחנות ריכוז באירופה.
תקופת השואה > הרדיפות הראשונות לאחר חוקי הגזע

באוקטובר 1938 הוחל ביישומם האיטי של אחדים מחוקי הגזע, שאפילו באלבו לא הצליח למנוע את הפעלתם. החוק הראשון אסר על יהודים בעלי אזרחות זרה לגור באיטליה או בלוב. חוק זה התכוון לפגוע בעיקר בפליטים יהודים מאירופה שנמלטו מגזרות הנאצים. חוק שני הטיל נומרוס קלאזוס על ילדי יהודים בבתי הספר הציבוריים, היסודיים והתיכוניים כאחת. חוק שלישי אסר על יהודים לכהן במשרות ציבוריות. מיד פוטרו בטריפולי 46 יהודים שהועסקו במשרות ציבוריות. משפחות מבוססות איבדו את מטה לחמן, ואלפי תלמידים יהודים נשארו ללא מסגרת לימודית. על מסמכים רשמיים כגון תעודות זהות הוטבעה חותמת "יהודי" ובעיתונות המקומית רבו המאמרים הגזעניים. צעירים איטלקים ביזו יהודים ברחוב ושרקו אחר נשים יהודיות. נתרבו גם תקריות האלימות - תקיפת יהודים בשוק ויידוי אבנים לחנויות ובתים.
ככל תושבי טריפולי גם היהודים נפגעו עקב הפעילות המלחמתית, במיוחד בהפצצות בעלות הברית. ארבעה בתי כנסת בעיר נהרסו כליל, ואחרים ניזוקו. בית העלמין היהודי שעקב מיקומו שימש להצבת סוללות נגד מטוסים, נפגע קשות וכמה מן הקברים נבזזו. יהודים רבים נמלטו מן העיר לערי השדה ולכפרים הערביים בסביבה, שם נאלצו לשכור מן הערבים מגורים במחירים מופקעים.
תקופת השואה > הנוכחות הגרמנית בטריפולי

החל משנת 1938 הורגשה בטריפולי ובלוב נוכחות גרמנית, ואולם, חיילים גרמנים במדים שנשלחו כסיוע צבאי על פי בקשת איטליה נראו בטריפולי רק לאחר נחיתת הגרמנים בעיר, ב-12 בפברואר 1941. נוכחותם צוינה במצעד צבאי ברחובותיה הראשיים של הבירה, מצעד שכל התושבים חויבו לחזות בו. באותו יום נצטווה הרב הראשי של לוב, אלדו לאטס, למסור את מפתחות המועדונים הציוניים ה"מכבים" ו"בן יהודה". אנשים בדרגים הרשמיים ופקידים נאצים הפעילו לחץ בלתי פוסק על השלטונות האיטלקים להחמיר את המדיניות היהודית המתונה מדי לטעמם. בראשית שנת 1941 נשלל המונופול על הסחר הסיטונאי מיהודי טריפולי. אבל בשטח לא ניתן לשנות בן לילה את הסדר הכלכלי בלוב - בפועל נשארו יהודים בעלי עסקים. שלא כמו באירופה היחס האישי של גרמנים ליהודים בטריפולי ובלוב היה ענייני ועסקי. הגרמנים הזדקקו לשירותים המסחריים והמקצועיים של היהודים במקום. דווחו מקרים אחדים של התאכזרות, שוד ופגיעה ביהודים בידי חיילים גרמנים. אך לרוב כאשר גרמני נכנס לחנות יהודית הוא התנהג באדיבות. יתרה מזאת, חיילים אהבו לקנות בחנויות יהודיות ובתי עסק יהודים. הדבר הביא להתפשטות שמועה שאמרה שהתנהגותם הייתה חלק ממדיניות גרמנית מתוכננת - לקנות את כל סחורות היהודים, לרוקן את החנויות שלהם ולהשאיר בידיהם כסף נייר חסר ערך, כדי לשבור את הבסיס הכלכלי היהודי בלוב.