stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארנה (מערכת הגנה אקטיבית)
עקרון פעולה

המערכת פועלת לזהות ולהשמיד מטרות עוינות כ-300 מעלות מסביב לטנק. חלקו האחורי של הטנק אינו מוגן. המערכת פועלת גם כאשר הצריח והטנק בתנועה, והיא יכולה לנטרל מספר איומים בזמן קצר. המערכת אוטומטית לחלוטין ומספקת הגנה גם במזג אוויר קיצוני ובתנאי ראות קשים.
עקרון הפעולה של המערכת פשוט. מכ"ם המערכת, שמותקן על גג הצריח, מחפש מטרות באופן תמידי. כאשר המכ"ם מזהה מטרה עוינת הוא עובר למצב של "עקיבה" ונועל על המטרה. תוך כדי הנעילה, הוא מעביר את הנתונים למחשב המערכת, הבוחר את זמן השיגור המתאים ואת תא החימוש שישגר את חימוש הרסיסים נגד המטרה העוינת. תא החימוש מתפוצץ לפני ומעל המטרה, ושולח זרם של רסיסים, שמטרתם לחדור את המעטה החיצוני ולגרום להפלתו, או להסיט אותו ממסלולו, בצורה שתנטרל את האיום על הטנק.
המערכת חכמה ויש לה יכולת לזיהוי עמית-טורף. בנוסף, המערכת לא תנעל על מטרות איטיות מדי ולא על מטרות שלא נעות לעבר הטנק, ולא תנעל על מטרות שנמצאות מעבר לרדיוס של כ-50 מטרים מהטנק. המערכת מוגנת מרסיסים וכדורים של נשק קל, ותאי החימוש לא יתפוצצו אם יפגעו. חיסרון נוסף של המערכת הוא שהיא עלולה לסכן כוחות חי"ר אם ינועו ברדיוס הקטן מ-30 מטרים מהטנק. הרוסים טוענים כי המערכת יעילה נגד כל הטילים המוכרים למערב.
ראו גם

מעיל רוח (מערכת נשק)
חץ דורבן
הערות שוליים

↑  המידע על מחיר ומשקל המערכת נלקח מהערך בוויקיפדיה האנגלית
↑  המידע על המערכת נלקח מ דיון בפורום פרש
RPG-7
בכבלי אנוש (סרט, 1934)

| --- | --- |

בכבלי אנוש (1938)
 מבוסס על:  הרומן בכבלי אנוש מאת סומרסט מוהם
 בימוי:  ג'ון קרומוול
 הופק בידי:  פנדרו ברמן
 תסריט:  לסטר כהן, אן קולמן
 עריכה:  ויליאם מורגן
 שחקנים ראשיים:  בטי דייוויס לסלי הווארד
 מוזיקה:  מקס שטיינר
 צילום:  הנרי גרארד
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  RKO 
 חברה מפיצה:  RKO
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  28 ביוני 1934
 משך הקרנה:  83 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט דרמה, סרט המבוסס על יצירה ספרותית 
 תקציב:  403,000‏$
 הכנסות:  592,000‏$
 דף הסרט ב־IMDb
 
בכבלי אנוש (באנגלית: Of Human Bondage) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1934 המבוסס על רומן בשם זה מאת סומרסט מוהם משנת 1915.
עוד שני סרטים נוספים המבוססים על אותו רומן הופקו:
ב-1946 בכיכובם של פאול הנרייד ואלינור פארקר
ב-1964 בכיכובם של לורנס הארווי וקים נובק.
בתפקידים הראשיים מככבים לסלי הווארד שהיה אז כבר מפורסם ובטי דייוויס שלא הייתה מפורסמת. הסרט הזה הקפיץ את הקריירה שלה והיא גם זכתה עבור משחקה בו במועמדות לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר.
יוצרי הסרט נאלצו לשנות את התסריט בהתאם לקוד הייז. לפי הספר היה על דייוויס לשחק בתפקיד זונה שנכנסה להריון מחוץ לנישואים ומתה מעגבת. במקום זה שונה התסריט למלצרית שהרה לאחר נישואים ומתה לבסוף משחפת.
הספר, שיש בו יסודות אוטוביוגרפיים, מתאר גבר הקשור לאשה בכבלי אהבה אנושיים ובלתי מובנים למרות היחס המבזה שלה כלפיו.
תקציר העלילה

פיליפ קארי (לסלי הווארד) הוא סטודנט בריטי לציור בפריז. לאחר שהמורה שלו אומר לו הוא חסר כישרון, הוא מחליט לחזור ללונדון וללמוד רפואה. הוא ביישן ומוטרד בעיקר מנכותו המתבטאת בצליעה בגלל רגל קלוטה.
הוא מתאהב במילדרד רוג'רס (בטי דייוויס), מלצרית בבית תה אך היא מתעלמת מחיזוריו ומתנהגת אליו בגסות. למרות זאת הוא חושב עליה כל הזמן בדמיונו ונכשל בגלל זה בבחינות. כאשר הוא מציע לה נישואים היא מבשרת לו שהיא עומדת להתחתן עם אדם עשיר המבקר אף הוא בבית התה.
פיליפ מתחיל ידידות עם נורה (קיי ג'ונסון) אבל בשלב שהקשר ביניהם מתהדק, מופיעה מילדרד עם תינוקת ואומרת שבעלה נטש אותה. פיליפ מרחם עליה, מנתק קשר עם נורה ותומך כספית במילדרד.
היחסים ביניהם מידרדרים, מילדרד מפלרטטת עם חברו הטוב של פיליפ ונוסעת אתו לפריז. גם שהיא חוזרת בפעם השנייה לפיליפ הוא מקבל אותה. היחסים ביניהם מידרדרים, מילדרד צועקת על פיליפ, מבזה אותו ועוזבת אותו לאחר שקרעה את כל ספריו ושרפה את הכסף שהיה בחדרו.
פיליפ נאלץ להפסיק את לימודיו ונאלץ לעבוד כמוכר בחנות. לאחר זמן הוא מקבל מכתב המודיע לו כי דודו נפטר והשאיר כסף המאפשר לו לסיים את לימודי הרפואה. הוא מתיידד בבית החולים עם אחד החולים המזמין אותו לביתו שם מתיידד פיליפ עם בתו, סאלי (פרנסס די). הוא עובר ניתוח מוצלח לתיקון הרגל הקלוטה, דבר המגביר את ביטחונו העצמי.
פיליפ מקבל פתק ובו כתובתה של מילדרד. הוא מגיע לחדרה ורואה שמצבה חמור. הוא מאבחן שחפת והיא אומרת לו שהתינוקת מתה. הוא שולח אותה לבית חולים אך היא מתה כעבור זמן קצר. כעת נפגש פיליפ עם סאלי ואומר לה שהשתחרר מהכבלים שקשרו אותו למילדרד, מבקש את ידה והיא נענית לו.
בירד אין ת'ה בלי

| --- | --- |
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 תקופת הפעילות:  מ-2016
 סוגה:  מוזיקת פולק 
 חברת תקליטים:  GFM Records   Cargo Records UK
 שיתופי פעולה בולטים:  ג'ינבו (אנ'), היקורי סיגנאלס (אנ'), אפה רוי, פרנקי אמסטרונג (אנ'), ג'יון טאבור (אנ')
 www.birdinthebelly.com
 חברים
 ג'ינבו (אנ')   לאורה וארד   אדם רונצ'טי   טום פריור
 
בירד אין ת'ה בלי (באנגלית: Bird in the Belly) היא להקת פולק בריטית.
קריירה

ב-23 במרץ 2018, הלהקה הוציאה את אלבום המוזיקה הראשון שלה, The Crowing.
ב-18 באוקטובר 2019, הלהקה הוציאה את אלבום המוזיקה השני שלה, Neighbours and sisters. אחד מהשירים היה "45 George Street", שיר שנכתב בהשראת הסיפור של ג'יימס פראט וג'ון סמית'.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2018: The Crowing
2019: Neighbours and Sisters
הערות שוליים

1 2  "Jinnwoo unveils 'Ozzy Wood' EP ahead of debut album release - exclusive stream". 31 באוגוסט 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bird in the Belly, www.facebook.com
↑  Bird in the Belly, www.facebook.com
↑  Bird in the Belly, www.facebook.com
↑  45 George Street, by Bird in the Belly, Bird in the Belly
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: c65f5810-57ed-4059-ace4-e39426263b45 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ביספוספונטים

ביספוספונטים  (באנגלית: Bisphosphonates) אלו תרופות המונעות את איבוד מסת העצם ומיועדות לטיפול בדלדול עצם ומחלות נלוות, כגון מחלת פאג'ט של העצם ופרכת. התרופות נקראות כך משום שהן מכילות שתי קבוצות פוספנט (PO3) והן כוללות, בין היתר, את התרופות Alendronate (בישראל משווק תחת השמות פוסלן, מקסיבון, אלנדרונאט) ו- Risedronate (בישראל, אקטונל, התרופה מאושרת גם לצורך מניעה של דלדול עצם כתוצאה משימוש בסטרואידים). תרופות אלו מהוות את התרופות העיקריות לטיפול בדלדול עצם, אולם קיימות גם תרופות נוספות ממשפחה זו.
תרופות אלו הראו ירידה משמעותית בסיכון לשברים אוסטאופורוטיים. כך למשל, המחקר Fracture Intervention Trial אשר כלל צריכה יומית של התרופה אלנדרונאט למשך מעל לשנתיים, הראה ירידה בסיכון לפתח שברי חוליות בכ-50% וירידה של 50% בשברי צוואר הירך. מחקרים אחרים הראו תוצאות דומות גם בטיפול הניתן אחת לשבוע עם מינון גבוה יותר. לכן, נכון ל-2012 ההמלצה היא טיפול אחת לשבוע, המגביר את היענות החולה ליטול את התרופה.
דרך מתן

על התרופה להילקח בבוקר עם כוס מלאה מים ועל קיבה ריקה, משמע לפני ארוחת הבוקר. זאת מאחר שהתרופה איננה נספגת היטב במערכת העיכול ועל כן יש למקסם את ספיגתה. על המטופלים להישאר זקופים למשך חצי שעה לאחר נטילת התרופה כדי להימנע מגירוי הוושט. מכיוון שהתרופה עלולה לגרות את הוושט, אין לתת אותה לחולים הסובלים מהיצרויות של הוושט או מהתרוקנות לא תקינה שלו.
אופן פעולת התרופה

ביספוספונטים אלו תרופות אשר באופן ספציפי מונעות את הפעילות של אוסטאוקלסטים (תאים הורסי עצם) וכן מורידות את מספרם, בין היתר, על ידי ביצוע אפופטוזה (הרג מתוכנן של התא).
תופעות לוואי

תופעות לוואי נפוצות יחסית כוללות חוסר נוחות בקיבה או גירוי של הוושט, שניתן לרוב למנוע אותן במידה והתרופה נלקחת בהתאם להוראות נטילתה (כלומר להישאר זקופים למשך לפחות חצי שעה לאחר נטילת התרופה). תופעת לוואי בעייתית אולם נדירה יותר היא נמק עצם של הלסת (osteonecrosis of the jaw), בעיקר של הלסת התחתונה.
ארם נהריים

ארם נהריים הוא שמו התנ"כי של האזור שמקובל בדרך כלל לזהותו עם צפון סוריה ליד גבול טורקיה ומזוהה עם ממלכת מיתני. האזור של פְּתוֹר וכרכמיש על נהר פרת וחרן על נהר בליח עד נהר חבור. וזה במערב ארץ אשור הנמצאת באזור נינוה בצפון עיראק. הצירוף מופיע בתנ"ך חמש פעמים, ומזוהה בספר בראשית כארץ מוצאו של אברהם.
זיהוי האזור

הצירוף המדויק "ארם נהריים" מופיע רק בתנ"ך. בהתבסס על הניקוד המופיע בתנ"ך אֲרַם נַהֲרַיִם, רש"י מפרש את צמד המילים כארם שבין שני הנהרות, ובתרגום אונקלוס ותרגום יונתן בן עוזיאל מבואר שהכוונה לנהר פרת.
זיהוי האזור > זיהוי על פי התנ"ך

ארם נהריים היא ארץ מוצאם של האבות. כמעט כל שמות אבותיו של אברהם הם גם שמות של מקומות בארם נהריים. שְׂרוּג היה אבי סבו של אברהם, דבר המוכר גם מכתובות שנמצאו. שרוג מזוהה עם סֶרוּג' הנמצאת מערבית דרומית לאורפה. העיר נַחוֹר (שם סבו של אברהם ושם אחיו) מוזכרת בין המאות ה-19 וה-17 לפנה"ס בלוחות מארי בצורת נַחֻר. השם תרח נזכר בכתובת אשורית כשמו של מקום תִל שַ תֻּרַחִ. כל המקומות האלה נמצאים בקרבת חרן, על יד הנהר בליח.
זיהוי האזור > מקורות השם מחוץ לתנ"ך

המונח נהריים או נהרימא מופיע במקורות המצריים בתעודות מהמאות שבין המאה ה-16 לפנה"ס ועד המאה ה-12 לפנה"ס, בכתובות על מסעות המלחמה ובחרפושיות שהתפרסמו לכבוד נישואיהן של בנות המלכים המיתניים אַרְתַּדַמָה וְשוּתַרְנָה למלכים המצריים תחותמס הרביעי ואמנחותפ השלישי. בכתובות אלה נרשם נהרין. במכתבי אל-עמארנה שנכתבו על ידי שליטים מאזור סוריה וארץ ישראל של היום, נרשם שם האזור נַחְרֵמַ. בכל המקורות הללו, השם "נהריים" משמש כתחליף לשם מיתני. השם אכן הולם למיתני, כיוון שתחום התפשטותה כלל את השטח שבין נהרות הפרת והחבור, ובמיוחד את חבל הנהר בליח.
זיהוי האזור > מקורות נוספים

יוסף בן מתתיהו, וכן תרגום השבעים, תרגמו את המונח "ארם נהריים" למונח מסופוטמיה.
יש לציין כי תרגום השבעים אינו עקבי – הוא משתמש גם במונח מסופוטמיה של סוריה. יוסף בן מתתיהו התייחס לכּוּשַׁן רִשְׁעָתַיִם, אשר מופיע בספר שופטים, כאשורי מלך ארם נהריים.
כותבים קדומים אחרים התייחסו למונח מסופוטמיה כאזור שבין נהרות הפרת והחידקל. על פי ספר היובלים, אשר הוא אחד מהספרים החיצוניים, בעת חלוקת הארץ בין 16 נכדיו של נח, קיבל ארם (בנו של שם בן נח) בירושה עבור צאצאיו את האזור בין הפרת והחידקל. יונתן בן עוזיאל
תרגם את ארם נהריים "ארם דעל פרת" וכן תרגם אונקלוס "ארם די על פרת" ככתוב "בעבר הנהר ישבו אבותיכם מעולם" (יהושע כ"ד ב').
מקורות השם בתנ"ך

ספר בראשית, פרק כ"ד, פסוק י' – אברהם שולח את עבדו אליעזר אל ארצו ומולדתו לקחת אישה ליצחק בנו: וַיִּקַּ֣ח הָ֠עֶבֶד עֲשָׂרָ֨ה גְמַלִּ֜ים מִגְּמַלֵּ֤י אֲדֹנָיו֙ וַיֵּ֔לֶךְ וְכָל־ט֥וּב אֲדֹנָ֖יו בְּיָד֑וֹ וַיָּ֗קָם וַיֵּ֛לֶךְ אֶל־אֲרַ֥ם נַהֲרַ֖יִם אֶל־עִ֥יר נָחֽוֹר:
ספר דברים, פרק כ"ג, פסוק ה' – במסגרת דברי משה אל כל ישראל בעבר הירדן, הוא מציין שבלעם הוא במקורו מארם נהריים: לֹֽא־יָבֹ֧א עַמּוֹנִ֛י וּמוֹאָבִ֖י בִּקְהַ֣ל יְהוָ֑ה גַּ֚ם דּ֣וֹר עֲשִׂירִ֔י לֹא־יָבֹ֥א לָהֶ֛ם בִּקְהַ֥ל יְהוָ֖ה עַד־עוֹלָֽם: עַל־דְּבַ֞ר אֲשֶׁ֨ר לֹא־קִדְּמ֤וּ אֶתְכֶם֙ בַּלֶּ֣חֶם וּבַמַּ֔יִם בַּדֶּ֖רֶךְ בְּצֵאתְכֶ֣ם מִמִּצְרָ֑יִם וַאֲשֶׁר֩ שָׂכַ֨ר עָלֶ֜יךָ אֶת־בִּלְעָ֣ם בֶּן־בְּע֗וֹר מִפְּת֛וֹר אֲרַ֥ם נַהֲרַ֖יִם לְקַֽלְלֶֽךָּ:
ספר שופטים, פרק ג', פסוק ח' – לאחר שבני ישראל עבדו את האלילים הבעלים והאשרות, הם משועבדים למלך ארם נהריים: וַיִּחַר־אַ֤ף יְהוָה֙ בְּיִשְׂרָאֵ֔ל וַֽיִּמְכְּרֵ֗ם בְּיַד֙ כּוּשַׁ֣ן רִשְׁעָתַ֔יִם מֶ֖לֶךְ אֲרַ֣ם נַהֲרָ֑יִם וַיַּעַבְד֧וּ בְנֵי־יִשְׂרָאֵ֛ל אֶת־כּוּשַׁ֥ן רִשְׁעָתַ֖יִם שְׁמֹנֶ֥ה שָׁנִֽים:
ספר דברי הימים א', פרק י"ט, פסוק ו' – במסגרת מלחמתו של דוד בבני עמון, שוכרים האחרונים שכירי חרב מארם נהריים: וַיִּרְאוּ֙ בְּנֵ֣י עַמּ֔וֹן כִּ֥י הִֽתְבָּאֲשׁ֖וּ עִם־דָּוִ֑יד וַיִּשְׁלַ֣ח חָ֠נוּן וּבְנֵ֨י עַמּ֜וֹן אֶ֣לֶף כִּכַּר־כֶּ֗סֶף לִשְׂכֹּ֣ר לָ֠הֶם מִן־אֲרַ֨ם נַהֲרַ֜יִם וּמִן־אֲרַ֤ם מַֽעֲכָה֙ וּמִצּוֹבָ֔ה רֶ֖כֶב וּפָרָשִֽׁים:
ספר תהילים, פרק ס', פסוק א' – לַ֭מְנַצֵּחַ עַל־שׁוּשַׁ֣ן עֵד֑וּת מִכְתָּ֖ם לְדָוִ֣ד לְלַמֵּֽד: בְּהַצּוֹת֨וֹ׀ אֶ֥ת אֲרַ֣ם נַהֲרַיִם֮ וְאֶת־אֲרַ֪ם צ֫וֹבָ֥ה וַיָּ֤שָׁב יוֹאָ֗ב וַיַּ֣ךְ אֶת־אֱד֣וֹם בְּגֵיא־מֶ֑לַח שְׁנֵ֖ים עָשָׂ֣ר אָֽלֶף:
ראו גם

מסופוטמיה
ג'זירה (סוריה)
הערות שוליים

↑  הרצאתו של פרופ' קנוהל, משה ההיסטורי – פרק 2 בסדרה מהפכת התנ"ך, ערוץ באים על הפרופסורים דקה: 0:30 עד 7:17
↑  יוסף בן מתתיהו קדמוניות היהודים,ספר 5, פרק ג' פסקה 2
ארץ לובה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  אמיל לובה 
 סוג:  קו חוף 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  67°S 66°W﻿ / ﻿67°S 66°W﻿ / -67; -66
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהארץ לובה(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהארץ לובה(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיארץ לובה(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיארץ לובה
 
מיקום חוף לובה על מפת חצי האי האנטארקטי.
ארץ לובה או חוף לובה (באנגלית: Loubet Coast) הוא קטע החוף המערבי של ארץ גרהאם בחצי האי האנטארקטי, המשתרע לאורך 168 ק"מ בין כף בלו לכיוון צפון-מזרח ובורז'ואה פיורד לכיוון דרום-מערב. דרומית לחוף לובה נמצא חוף פאלייר, צפונית לו חוף גרהאם.
היסטוריה > גילוי החוף

החוף התגלה על ידי המשלחת הצרפתית השלישית לאנטארקטיקה אשר חקרה את האזור בינואר 1905 בפיקודו של ז'אן-באטיסט שארקו.
החוף מופה על ידי סוקרים בריטיים בין השנים 1976–1978.
היסטוריה > מקור השם

שארקו נתן לחוף את שמו.
החוף נקרא על שם אמיל לובה (Émile Loubet), נשיא צרפת בעת גילויו.
בן קרמר

| --- | --- |

 לידה:  17 בפברואר 1947 (בן 77) אמסטרדם, הולנד 
 מוקד פעילות:  ממלכת ארצות השפלה 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 www.bencramer.nl
 פרופיל ב-IMDb
 
בן קרמר (בהולנדית: Ben Cramer; נולד ב-17 בפברואר 1947) הוא זמר הולנדי.
ביוגרפיה

קרמר נולד באמסטרדאם, ב-1966 הופיע לראשונה בטלוויזיה, ב-1967 יצא הסינגל הראשון שלו "Zai zai zai" שנהיה ללהיט במדינתו, לאחר מכן יצא סינגל נוסף שלו "Dans met mij" שזכה גם הוא להצלחה.
ב-1970 השתתף בפסטיבל השירים ההולנדי דרכו נבחר הנציג ההולנדי לאירוויזיון, הוא היה במקום הרביעי, ב-1973 נבחר בבחירה פנימית לייצג את המדינה באירוויזיון ונערך עבורו קדם פרטי דרכו נבחר השיר עמו ישתתף בתחרות, השיר שנבחר היה "De oude muzikant", באירוויזיון בלוקסמבורג היה במקום ה-14.
הוא ניסה לייצג את מדינתו באירוויזיון 1981 אך לא הצליח, באירוויזיון 1988 הגיש פרשנות עבור הרדיו ההולנדי.
הוא שיחק במחזות הזמר אוויטה, שיקגו ופנטום האופרה. הוא השתתף בגרסה ההולנדית של התוכנית "האח הגדול VIP".
הוא היה אחד ממספר אמנים הולנדים שהקליטו את השיר "Shalom from Holland" (שלום מהולנד) לאות סולידריות עם ישראל במהלך מלחמת המפרץ.
ארם דמשק

| --- | --- |

כתובת זכור מלך חמת ולעש, המזכירה את ארם דמשק
 
 הממלכות בלבנט בשנת 830 לפנה"ס
 ממשל
 שפה נפוצה:  ארמית
 עיר בירה:  דמשק
 היסטוריה
 הקמה:   
 תאריך:  סוף המאה ה-12 לפנה"ס
 פירוק:   
 כיבוש תגלת-פלאסר השלישי:  732 לפנה"ס
 שליטים בולטים:  חזאל
 
ארם דמשק היא אחת הממלכות הארמיות ששכנו בין נהר החידקל וגבולה הצפון־מזרחי של ממלכת ישראל. ארם דמשק הייתה הדרומית ביותר מביניהן וגבלה בממלכת ישראל ובחלק מהזמן גם בחוף הפיניקי. הממלכה התקיימה מסוף המאה ה־12 לפנה"ס ועד שנת 732 לפנה"ס עת נכבשה על ידי המלך האשורי תגלת־פלאסר השלישי.
המקורות לקיומה של הממלכה מחולקים לשלושה: רשימות ספרי שנים מאשור שהוא המקור הגדול ביותר, טקסטים ארמיים והתנ"ך. מכיוון שדמשק המשיכה להיות מיושבת ללא הפסקה, לא ניתן לבצע בה חפירות ארכאולוגיות שאולי היו מניבות מידע נוסף.
היסטוריה > העיר דמשק

העיר דמשק יושבת בנווה מפורסם, בין שני נהרות – אמנה ופרפר שהיו גאוות העיר. מחפירות בתל רמד שבשולי העיר עולה כי העיר הייתה מיושבת כבר באלף השביעי לפנה"ס, כנראה בסביבות 6,800 לפנה"ס, והיא נחשבת לאחת הערים העתיקות בעולם. למרות זאת, העיר לא נודעה בחשיבותה עד להגעתם של הארמים, עם שמי נוודי אשר חי באזורי סוריה ועיראק של היום. הארמים פיתחו את העיר כבירה אזורית והקימו מערכת השקיה שכללה תעלות שהשקו את הסביבה מתוך נהר הברדה (הוא ככל הנראה הנהר אמנה); עד היום מהווה המערכת בסיס לאספקת המים לעיר העתיקה על אף ששופרה והורחבה בתקופה הרומית.
ממלכת ארם דמשק נוסדה בתקופת הברונזה המאוחרת לאחר התיישבות רבה של מהגרים מצפון וממזרח שעזבו את הממלכות החתיות החדשות. בשתי המאות הראשונות לקיומה לא נמצאו מקורות כתובים רבים. השפה הארמית בתקופה זו עוד לא הייתה בעלת כתב מגובש.
היסטוריה > ארגונה מחדש של ממלכת ארם־דמשק

בתיאור מלחמותיו של בן הדד השני נגד אחאב במלכים א פרק כ, מתוארות שתי מלחמות שיזם בן הדד השני נגד ממלכת ישראל ובשתיהן הובס. בתחילתו של התיאור מסופר על הצבא שכינס בן הדד להתקפתו הראשונה: ”וּבֶן הֲדַד מֶלֶךְ אֲרָם קָבַץ אֶת כָּל חֵילוֹ וּשְׁלֹשִׁים וּשְׁנַיִם מֶלֶךְ אִתּוֹ וְסוּס וָרָכֶב וַיַּעַל וַיָּצַר עַל שֹׁמְרוֹן וַיִּלָּחֶם בָּהּ”. פסוק זה מציג תמונה דומה לזו המוצגת בסיפור מלחמתו של הדדעזר (אין קשר למלך מימי אחאב) מלך ארם צובא נגד דוד המלך בה נאמר: ”וַיִּרְאוּ כָל הַמְּלָכִים עַבְדֵי הֲדַדְעֶזֶר כִּי נִגְּפוּ לִפְנֵי יִשְׂרָאֵל וַיַּשְׁלִמוּ אֶת יִשְׂרָאֵל וַיַּעַבְדוּם וַיִּרְאוּ אֲרָם לְהוֹשִׁיעַ עוֹד אֶת בְּנֵי עַמּוֹן”.
כלומר, שיטת הממשל, הן של מלך צובא והן של בן הדד השני מדמשק, הייתה צורה של מלך ריבון, אליו כפופים שליטים קטנים אחרים של מדינות ארם הזעירות בסוריה ובאזור הפרת. לאחר תבוסתו הראשונה של בן הדד השני מול אחאב, נקט בן הדד צעד דרסטי ושינה את שיטת השלטון הזו: ”וְעַבְדֵי מֶלֶךְ אֲרָם אָמְרוּ אֵלָיו אֱלֹהֵי הָרִים אֱלֹהֵיהֶם עַל-כֵּן חָזְקוּ מִמֶּנּוּ וְאוּלָם נִלָּחֵם אִתָּם בַּמִּישׁוֹר אִם לֹא נֶחֱזַק מֵהֶם: וְאֶת הַדָּבָר הַזֶּה עֲשֵׂה הָסֵר הַמְּלָכִים אִישׁ מִמְּקֹמוֹ וְשִׂים פַּחוֹת תַּחְתֵּיהֶם. וְאַתָּה תִמְנֶה לְךָ חַיִל כַּחַיִל הַנֹּפֵל מֵאוֹתָךְ וְסוּס כַּסּוּס וְרֶכֶב כָּרֶכֶב וְנִלָּחֲמָה אוֹתָם בַּמִּישׁוֹר אִם לֹא נֶחֱזַק מֵהֶם וַיִּשְׁמַע לְקֹלָם וַיַּעַשׂ כֵּן”. משמעות הדבר היא, שבן הדד השני הסיר ממכונם את המלכים הכפופים לו, ביטל את ריבונות ארצם, סיפח ארצות אלו לממלכתו ומינה עליהם פקידים מטעמו. התוצאה הייתה ממלכה אחת גדולה שכללה 32 ממלכות ארמיות קטנות. במקום הצבא שהיה מפוצל ליחידות קטנות תחת הנהגתם של המלכים הזעירים, קם עתה צבא גדול אחד.
יש להניח שממלכת אשור המתעצמת, שהלכה ובנתה את כוחה תוך כדי סיפוח הארצות הכבושות וצירוף צבאם לצבא האשורי, היא שהיוותה מודל לחיקוי אצל בן הדד השני. תוצאות המהפך ניכרות היטב הן במקרא והן במקורות אשוריים: בשום מקום מקראי לא נזכר מכאן ואילך עוד ממלכות גרורות של ארם־דמשק. הוא הדין במקורות אשוריים.
היסטוריה > קרב קרקר

קרב קרקר התרחש בשנת 853 לפנה"ס, סמוך לעיר קרקר שבצפון מערב סוריה של ימינו. השתתפו בו שלמנאסר השלישי וברית של 12 מלכים מקומיים, כולל ארם דמשק, שקיוו להדוף את התרחבות האימפריה האשורית לכיוון מערב. נהוג לזהות את תל קרקור, שנמצא כ־8 ק"מ מדרום לג'סר א־שגור, בעמק הנהר עאסי במערב סוריה, עם העיר קרקר העתיקה.
הקרב מתואר באובליסק השחור ובמונולית מכורח. באחרון מספר שלמנאסר כיצד יצא מנינוה ביום ה־14 לחודש איירו, חצה את הפרת והחידקל, אסף מס ממספר ערים, החשובה שבהן חלב. אחר חלב נתקל בהתנגדות ראשונית מצד מלך חמת, אירחולינה, אך נצחו. משם המשיך דרומה לעיר קרקר. בחצותו אותה, פגש בקואליציה של 12 המלכים.
היסטוריה > לאחר הקרב

החל מאמצע המאה ה־9 לפנה"ס, לא זו בלבד שנעלמו מעל בימת ההיסטוריה מלכויות ארמיות בסוריה וממלכות לא ארמיות, גרורות של דמשק, אלא שגם מתחילים להיזכר מחוזות מנהליים של ארם, שאינם מוכרים ממקורות קדומים, מקומות כגון קרניים, בארמית 'קרנין', ובאשורית 'קרניני' (Qarnini), שנקראה על שם העיר הראשית במחוז, כיום שיח' סעד, לא הרחק מעשתרות (תל עשתרה), עירה הראשית של ארץ הבשן לפנים. למחוז זה סופחה, כנראה, ארץ גשור. ככל הנראה, בן הדד השני ייסד מחוז זה, ואף ייסד את עיר המעוז קרנים; עשתרות ירדה מגדולתה והפכה לאחת מערי קרנים ("עשתרות קרנים", ספר בראשית יד, ה). יש להניח, כי בזמן זה הוקמו גם המחוזות המנהליים, חורן – בחלקה המזרחי של ארץ הבשן, הנזכרת לראשונה בכתובת שלמנאסר השלישי בתיאור מסעו נגד חזאל, וכן המחוז מַנצוָת (או מנסות) בדרום בקעת הלבנון, הידועה מתאור מסעותיו של אדד־ניררי השלישי. בימי תגלת פלאסר השלישי הפכו מחוזות מנהליים אלו למחוזות אשוריים.
אדד־ניררי השלישי תיאר במצבותיו את הכנעת ממלכת דמשק ואת המס שהעלה לו "מריאי" (אדון בארמית) מלך דמשק.
היסטוריה > חורבן הממלכה

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא הפרק לא מתבסס על הכתובות האשוריות.
הממלכה התפרקה בעת שלטונו של רצין, מלכה האחרון, בשנת 732 לפנה"ס. ידו של אחז מלך יהודה הייתה בדבר, כאשר רצין ופקח בן רמליהו עלו עליו למלחמה, והוא בתגובה שיחד את תגלת פלאסר השלישי מלך אשור שיעלה על דמשק. תגלת פלאסר אכן עלה על דמשק והחריב אותה. ישעיהו הנביא התנגד למהלך כי בכך אשור השתקעה באזור וגרמה בסוף לחורבן מלכות ישראל ולאיום רציני על מלכות יהודה. כמו שמתואר בספר מלכים:
"אָז יַעֲלֶה רְצִין מֶלֶךְ-אֲרָם וּפֶקַח בֶּן-רְמַלְיָהוּ מֶלֶךְ-יִשְׂרָאֵל, יְרוּשָׁלִַם לַמִּלְחָמָה; וַיָּצֻרוּ עַל-אָחָז, וְלֹא יָכְלו לְהִלָּחֵם. בָּעֵת הַהִיא, הֵשִׁיב רְצִין מֶלֶךְ-אֲרָם אֶת-אֵילַת לַאֲרָם, וַיְנַשֵּׁל אֶת-הַיְּהוּדִים, מֵאֵילוֹת; וארמים (וַאֲדֹמִים), בָּאוּ אֵילַת, וַיֵּשְׁבוּ שָׁם, עַד הַיּוֹם הַזֶּה. וַיִּשְׁלַח אָחָז מַלְאָכִים אֶל-תִּגְלַת פְּלֶסֶר מֶלֶךְ-אַשּׁוּר לֵאמֹר, עַבְדְּךָ וּבִנְךָ אָנִי; עֲלֵה וְהוֹשִׁעֵנִי מִכַּף מֶלֶךְ-אֲרָם, וּמִכַּף מֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל הַקּוֹמִים עָלָי. וַיִּקַּח אָחָז אֶת-הַכֶּסֶף וְאֶת-הַזָּהָב הַנִּמְצָא בֵּית ה', וּבְאֹצְרוֹת בֵּית הַמֶּלֶךְ; וַיִּשְׁלַח לְמֶלֶךְ-אַשּׁוּר שֹׁחַד. וַיִּשְׁמַע אֵלָיו מֶלֶךְ אַשּׁוּר, וַיַּעַל מֶלֶךְ אַשּׁוּר אֶל-דַּמֶּשֶׂק וַיִּתְפְּשֶׂהָ, וַיַּגְלֶהָ קִירָה; וְאֶת-רְצִין, הֵמִית."
מלכי ארם דמשק

חזיון
טברימון
בן הדד הראשון
בן הדד השני
חזאל
בן הדד השלישי
רצין
הערות שוליים

↑  Burns, Ross (2005). Damascus: A History. Routledge. ISBN 978-0-415-27105-9.
↑  מלכים א', כ', ב'
↑  שמואל ב', י', י"ט
↑  מלכים א', כ', כ"ג–כ"ה
↑  איתמר זינגר, התנ"ך כהיסטוריה? הארכיאולוגיה והפולמוס על האמת ההיסטורית במקרא, באתר הארץ, 29 בספטמבר 2001
↑  The Battle of Qarqar (853 BCE) at Livius.org
↑  עמוס, ו', י"ג
↑  Hayim Tadmor, The Historical Inscriptions of Adad-Nirari III, Iraq 35, 1973, עמ' 144–148 doi: 10.2307/4199961
↑  ראו את האזכורים הרבים של רצין אצל Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011
↑  ספר ישעיהו, פרק ז'
המונולית מכורח המתאר את קרב קרקר
הממלכות החתיות החדשות והארמיות (בגוונים כתומים) השונות במאה ה־8 לפנה"ס
ארנה אבר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 באוקטובר 1874 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  7 בספטמבר 1968 (בגיל 93) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Ellenberger Ernő 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 השכלה:  Faculty of Agricultural and Food Sciences, Széchenyi István University (1895) 
 השקפה דתית:  הכנסייה הקתולית 
 
ארנה אבּר (במקור אלנברגר, בהונגרית: Éber Ernő; בודפשט, 9 באוקטובר 1874 – בודפשט, 7 בספטמבר 1968) היה אגרונום, מגדל בעלי חיים, פוליטיקאי חקלאי, היסטוריון כלכלי יהודי-הונגרי. אחיו היו אנטל אבר (1872–1950) כלכלן, פוליטיקאי וכן של לאסלו אבר (1871–1935), היסטוריון אמנות ומתרגם.
ביוגרפיה

ארנה אבר נולד במשפחה יהודית (שככל הנראה התנצרה אי מתי במהלך חייה). הוריה היו קארוי אלנברגר, סוחר, ואילונה זוננברג. הוא סיים את האקדמיה לכלכלה במושונמדיאראובאר (Mosonmagyaróvár) ב-1895. לאחר מכן הפך לעוזר כלכלי בדרקאדיהאזה (Derekegyháza). שאנדור קארוי הבחין במאמרו שפורסם ב-1897 והזמין אותו להיות מזכיר אחוזתו בפוט (Fót). ב-1899 הפך לעוזר המזכיר של האגודה הכלכלית של טרנסילבניה בקולוז'וואר, שם גם השיג תואר במשפטים. ב-1907 הפך למזכיר האגודה הכלכלית של מחוז שופרון וב-1917 הפך למנכ"ל האגודה. הוא גם נבחר למזכיר ראשי לשם כבוד של המחוז. שמו נקשר בייסוד קואופרטיב חלב שופרון ובית הספר החקלאי בצ'רמאיור.
לאחר מלחמת העולם הראשונה חזר לבודפשט, שם ב-1924 החל לערוך את כתב העת של מגדלי בעלי החיים עד 1939, ומשנת 1932 את לוח מגדלי בעלי החיים. בנוסף, בין השנים 1927–1938 הוזמן על ידי משרד החקלאות לחקור את הערך התזונתי של החלב ושל מוצרי החלב וכן לפעילויות תעמלנות נלוות. בעיקרו של דבר, קמפיין החלב בבתי הספר קשור בשמו. הוא השתתף במספר קונגרסים בינלאומיים במהלך השנים הללו. ב-1938 הפך ליועץ הכלכלי של הבנק ההונגרי-איטלקי.
ב-1940 תרגם להונגרית את יצירתו של אדם סמית בת שני הכרכים (עושר העמים - "מחקר בדבר טבעו וסיבותיו של עושר האומות"), ובשנת 1946 תרגם את דוחותיו של הרמטכ"ל האמריקני ג'ורג' קטלט מרשל (George Catlett Marshall) בשנים 1943–1945 שפורסמו בארבע מהדורות. כהיסטוריון כלכלי פרסם ב-1942 כרך על היסטוריה כלכלית באחוזות משפחת סצ'ני. לאחר מלחמת העולם השנייה היה פקיד של מפעל החוטים והבדים ברובע 13 של בודפשט (1945–1950). ב-1952 הפך לעמית מחקר במוזיאון החקלאי ההונגרי, ומשנת 1957 פרש כאחד המומחים להיסטוריה חקלאית של המוזיאון.
עבודותיו העיקריות

המשבר החקלאי וסיבותיו (Hungarian Farmers' Review, 1897)
מאבק הגזעים. נתונים על סוגיית הלאומיות הטרנסילבנית (1905)
תנאים לשינוי החקלאות ההונגרית (1906)
אחוזות גדולות-אחוזות קטנות (1930)
מדיניות אחוזות סבירה (1935)
בעל האחוזות של צנק (1942)
מיהו האיכר ההונגרי ומה הוא היה יכול להיות (סגד, 1944)
הזנה חסכונית (עם אישטוואן וייזר, 1947, 1948)
התפתחות גידול בעלי חיים הונגרי (1961)
לקריאה נוספת

לקסיקון ביוגרפי הונגרי א' (א' - ק'). עורך ראשי. אגנש קניירש. בודפשט: 1967. עמ' 406.
נקודת שם
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség születési akv. 1410/1874. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-12-07.
↑  "Éber Ernő gyászjelentése (1968)".
↑  Éber Ernő művei
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007364773105171  BIBSYS: 5038166  GND: 127689095  ISNI: 0000 0000 7695 6720  LCCN: n2004122993  RERO: 02-A012773945  SUDOC: 08417112X  VIAF: 84869339   WorldCat (עם VIAF): 84869339
ארם גרשוני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 באוקטובר 1967 (בן 56) רעננה, ישראל
 מקום לימודים:  הסדנה לציור ורישום של ישראל הרשברג
 תחום יצירה:  ציור
 זרם באמנות:  ריאליזם, היפר-ריאליזם
 פרסים והוקרה:  פרס לאמנים צעירים, משרד התרבות והספורט
 www.aramgershuni.com
 
ארם גרשוּני (נולד ב-29 באוקטובר 1967) הוא צייר ריאליסטי והיפר-ריאליסטי ישראלי. מייסד "התחנה", בית ספר לרישום וציור בתל אביב.