stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הצל (פסיכולוגיה)
הצל כתופעה חברתית

ארכיטיפ 'הצל הקולקטיבי', יכול להסביר גם תופעות חברתיות של סימון קבוצה מסוימת (כגון "זרים", "יהודים", "שחורים" "להט"בים" ועוד) כשנואים ונחותים, והפגנה של שנאת זרים או הומופוביה כלפיהם).
לדוגמה, התייחסות החברה לנפגעי נפש שונה מההתייחסות לכל מחלה אחרת. אף על פי שעם השנים קיימת יותר מודעות לנושא, עדיין כמו בעבר, מורחקים חולים אלו מהחברה, ופעמים רבות בני משפחתם מתביישים בהם, מסתירים את קיומם, ולעיתים אף מנתקים איתם קשר.
חוקרים שונים מצביעים על כך שהתייחסות זו היא תוצאה של קושי להכיר בחולים אלו כחלק מהחברה ורצון להרחיק את זיהוים איתה. הציבור לעיתים רואה בהם סכנה, בין היתר בגלל חוסר הבנת המחלה. כמו המצורע בימי עבר, הפך המשוגע להיות קו הגבול בתפישת האדם וביצירת סדר חברתי. החברה השתמשה בשעירים לעזאזל כדי להגדיר את הנורמליות. כשם שהרחיקו ובידדו מצורעים, כך החלו להרחיק את אלו שהוכרזו כמשוגעים. החברה מעניקה חשיבות רבה לשלמות גופנית, להופעה חיצונית, להליכות ולדרכי תקשורת, ולכן הצל – השונה ממנה – נדחה, כאילו כאמצעי התגוננות נגד מי שוויתר על הנורמות הבסיסיות. תפישה חברתית זו המקובלת נטועה גם אצל החולים עצמם, דבר המביא אותם לעיתים לבוז לעצמם, או לפרוש מהחברה.
אריך נוימן עסק בנושא הצל הקולקטיבי בספרו "פסיכולוגיית המעמקים ומוסר חדש", שאותו כתב בעקבות מלחמת העולם השנייה. לטענתו, "המוסר הישן" דרש מהאדם להיות טוב ולהתכחש לרע שבתוכו, דבר שכאוטופיה הוא ציווי מוסרי, אך הניסיון לממש אותו בעולם האמיתי נידון לכישלון, שגורם למתח שאין הנפש יכולה להכיל. בסופו של דבר "המוסר הישן" לא מצליח למנוע את הרוע, והוא מתפרץ בצורת מלחמות, ובראשן מלחמת העולם השנייה על התוקפנות והאכזריות הקיצונית שלה כלפי מיעוטים וכלפי חיילי האויב. נוימן מציע "מוסר חדש", שבמסגרתו בני אדם ידעו לקבל את הצדדים השליליים והנחותים שלהם עצמם.
הצל בתרבות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ב"צל" יש ממד של אימה ומסתורין שהשתקפו, לדעת יונג, בדימויים ספרותיים ומיתולוגיים במהלך הדורות ככל הארכיטיפים.
לקריאה נוספת

"מוסר חדש" על פי אריך נוימן בישראל 2017 "שוברים שתיקה" כמקרה מבחן - מאת אילנה לח, באתר פסיכולוגיה עברית
השלכת הצל על נשים על ידי תרבויות ודתות ואיך ניתן להתגבר על כך בטיפול - מאת נטע ענבר סבן, באתר פסיכולוגיה עברית
הערות שוליים

↑  Jung, C. G. (1938). "Psychology and Religion." In CW 11: Psychology and Religion: West and East. P.131
↑  Anthony Storr, The Essential Jung, London, 1983, עמ' 92
↑  פוקו, מ' (1992). תולדות השיגעון בעידן התבונה, ירושלים: כתר.
↑  גופמן, א' (1983). סטיגמה, תל אביב: רשפים.
↑  נתנאל פרי, הצל והמוסר החדש על פי נוימן, פסיכו-אקטואליה - רבעון הסתדרות הפסיכולוגים בישראל אוקטובר, 2015, עמ' 22
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532018405171  LCCN: sh88005601
הסליק בטירת צבי

פתח הסליק והסולם לירידה לסליק
פתח הכניסה לסליק ממחסן התבואה. הפתח מוסווה על ידי עמוד שלכאורה תמך בתקרה אך ניתן היה להסירו ולחשוף את פתח הפיר
הסליק בטירת צבי היה הסליק המרכזי של קיבוץ טירת צבי שבעמק בית שאן. הסליק נבנה ב-1944 מתחת למחסן התבואה ושימש את הקיבוץ לאחסון נשק. הסליק נפתח רק בשנות ה-70, הוגדר כאתר מורשת ונפתח לביקורים.
רקע

עם סיום מלחמת העולם הראשונה החל היישוב בארץ לאגור נשק לא חוקי (קנוי וגנוב) בסליקים ישוביים רבים (חלקם הגדול מאולתר) מתוך הבנה שהשלטון הבריטי לא ייתן תמיד מענה ביטחוני ליישוב היהודי. מגמה זו התחזקה ב-1925 כשארגון ההגנה הוקם והחל לבנות סליקים מרכזיים ברחבי הארץ.
גם בקיבוץ טירת צבי, שהוקם ב-1937, החל תהליך התקנה והטמנה של סליקים קטנים בחביות. ב-1944 הוחלט על בניית סליק מרכזי.
ההיסטוריה של הסליק

הסליק נבנה ב-1944 בעומק של כמטר מתחת למחסן התבואה וקירותיו נוצקו מבטון. הכניסה לסליק הייתה דרך פתח מרובע שנחצב ברצפת המחסן. על הפתח הותקן לוח מתכת ומעליו הוצב עמוד מתכת שהיה דומה לעמודים אחרים באסם שנועדו לתמוך בגג אך את העמוד שמעל פתח הסליק ניתן היה להזיז ממקומו ובכך להגיע ללוח המתכת שכיסה על פתח הסליק. הצינור גם שימש לאוורור הסליק. מעל מכסה הברזל הוערמו שקים של חיטה שהסתירו את הלוח.
לאחר השלמתו שימש הסליק לאחסון הנשק והתחמושת של הקיבוץ. בשבת השחורה ב-1946 ערכו הבריטים חיפוש בקיבוץ אך לא מצאו את הסליק. במהלך מלחמת העצמאות נעשה שימוש בנשק שאוחסן בסליק.
לאחר מלחמת העצמאות

ב-1950 הועבר מפעל הבשר הקיבוצי ממבנה "הטירה" למחסן התבואות ורצפת המבנה (כולל פתח הסליק) כוסתה בבטון ורוצפה באריחים. ב-1967 הוקם מפעל חדש והמבנה ננטש.
ב-1971 נפרצה רצפת המבנה ונתגלה הסליק. בבניין בו נמצא נפתח מרכז מבקרים בשם "דרך התמר" המספר את סיפורו של עץ התמר ושימושיו והסליק השתלב במרכז זה.
לקריאה נוספת

ד"ר רפי קיטרון, ארץ ישראל הנסתרת - סיפורם של הסליקים ותולדותיהם, הוצאת אריאל, 2010, עמוד 119
הערות שוליים

↑  מפעל "טיב" הוקם ב-1946
המשרד לביטחון הציבור של סין

| --- | --- |


 对党忠诚、服务人民、执法公正、纪律严明 
 מידע כללי
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין 
 תחום שיפוט:  הרפובליקה העממית של סין 
 סוכנות אם:  Central Political and Legal Affairs Commission 
 תאריך הקמה:  ספטמבר 1954 
 מטה מרכזי:  בייג'ינג 
 www.mps.gov.cn
 
מטה המשרד לביטחון הציבור בבייג'ינג
המשרד לביטחון הציבור של הרפובליקה העממית של סין (בכתב סיני: 公安部; בפין-יין: gōng ān bù) הוא רשות המשטרה הלאומית של סין העממית. מאז הקמתו בשנת 1949 ועד 1954 נקרא בשם "המשרד המרכזי לביטחון הציבור". המשרד הוא סוכנות אכיפת החוק העיקרית במדינה. בראשו עומד השר לביטחון הציבור, אשר לו מושב במועצת המדינה. המשרד אחראי על המשטרה העממית המזוינת של סין. השר לביטחון הציבור מאז 2017 הוא ז'או קז'י.
סניפי המשרד מכונים הלשכה לביטחון הציבור (בכתב סיני: 公安局; בפין-יין: gōng ān jú) והללו ספגו ביקורת על שימוש מופרז בכוח.
היסטוריה

המשרד לביטחון הציבור הוא אחד מהארגונים הממשלתיים הוותיקים ביותר ברפובליקה העממית של סין. המשרד נתון לפיקוח הוועדה הצבאית המרכזית של המפלגה הקומוניסטית של סין. המשרד הוקם ביולי 1949 כאשר הועברו תפקידי השיטור מהמחלקה המרכזית לעניינים סוציאליים לידי המשרד, שהחל לפעול ב-1 בנובמבר 1949. מאז 1950 מטה הארגון הוא בבייג'ינג הבירה.
מבנה ארגוני

המשרד לחקירת פשעים כלכליים
משמר הגבול הסיני
המחלקה לחקירת פשיעה חמורה
שירותי כיבוי האש
אבטחת אישים
המחלקה לפיקוח על הרשת הציבורית והאינטרנט
משטרת התנועה של סין
המשטרה העממית המזוינת של סין
המחלקה למאבק בסמים
המחלקה למלחמה בטרור
הסליק במרחביה

| --- | --- |

שלט על בית הילדים בקיבוץ מרחביה בו נבנה הסליק המרכזי
 מידע כללי
 סוג:  סליק 
 מיקום:  מרחביה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1936
 תאריך פתיחה רשמי:  1936 
 
מנגנון התופים והכבלים שהותקן כדי להעלות ולהוריד את פתח הסליק
הסליק במרחביה היה הסליק המרכזי לאחסנה וטיפול בנשק לא חוקי של קיבוץ מרחביה. נבנה במרתפו של בית הילדים בשנות ה-30. הסליק נחשף ב-1968 והפך לאתר מורשת לאחר תהליך שימור.
רקע

קיבוץ מרחביה הוקם ב-1929. כבר מהקמתו הוכנו בו סליקים פשוטים בהם אוחסן נשק מגן וזאת כחלק מהלקחים של מאורעות תרפ"ט. עם הזמן הגיעו חברי הקיבוץ למסקנה שיש צורך בבניית סליק גדול יותר ומוגן יותר. רצון זה נבע, בין השאר, גם ממאמצי הבריטים לאיתור סליקים ברחבי הארץ, תוך שימוש במגלי מתכות, דבר שהגביר את החשש שפתרונות ההסלקה הקיימים אינם בטוחים עוד וגדולים הסיכויים שייתגלו בחיפוש.
ההיסטוריה של הסליק

בניית הסליק החלה ב-1935 ומספר מצומצם של חברי קיבוץ (5 חברים בראשות משה מן) היה שותף סוד ופעיל בהקמת הסליק. הסליק תוכנן להשתלב בבית הילדים שהיה בתהליך הקמה באותו זמן.
הסליק עצמו נבנה במרתף הבניין והגישה אליו הייתה מארון בחדר האוכל של הילדים בקומת הקרקע. בארון שבחדר האוכל נבנתה רצפה שהותקנה על גבי בורג שחובר למנגנון תופים וכבלים שנלקח ממכונת הדייש של הקיבוץ. כדי להניע את המערכת חוברו התופים והכבלים לידית אותה נדרש לסובב כדי להוריד ולהעלות את הרצפה. הנקודה בקיר, בה הוכנסה הידית הסוותה כנקודת חשמל. במהלך בניית בית הילדים הוכנסו בקירותיו תעלות האוורור של הסליק שהובילו לגג.
החל מ-1936, לאחר השלמתו, שימש הסליק את חברי הקיבוץ לאחסון וטיפול בנשק. הבריטים הגיעו מספר פעמים לקיבוץ לחפש סליקים (כולל בשבת השחורה) אך הסליק לא נתגלה.
אחריתו של הסליק

לאחר סיום מלחמת העצמאות הוחזרו כלי הנשק לסליק וחמשת חברי הסוד החליטו להשאירם שם ולא לגלות את מקומו. ב-1968, במסגרת מבצע החזרת ציוד לצה"ל לאחר מלחמת ששת הימים, החליטו החברים לחשוף את הסליק וכל הציוד והנשק שבו הועבר למשטרת עפולה. במהלך חשיפת הסליק נפרץ פתח בקיר שאיפשר גישה קלה אליו. לאחר פינויו אוחסנו בו חומרים של הארכיון ששכן ליד אולם הסליק ננטש כשהארכיון עבר למקום אחר.
ב-2014 נוקה הסליק והוצגו בו ציוד אישי של חיילים, מִרכֶזת טלפונים, תחמושת, חוברות הדרכה לאימונים צבאיים וציוד אחר. בנוסף נתלו במקום פלקטים המתארים את המצב הביטחוני באזור שהביא להקמת הסליק, ועל מרחביה בחזית הפעילות הביטחונית בעמק יזרעאל המזרחי. כמו כן נתלו צילומים של כלי נשק שונים שצולמו במוזיאון צה"ל.
לקריאה נוספת

ד"ר רפי קיטרון, ארץ ישראל הנסתרת - סיפורם של הסליקים ותולדותיהם, הוצאת אריאל, 2020, עמודים 140–141
הערות שוליים

↑  הארכיטקט שתכנן את בית הילדים היה קובה פינקרפלד שתכנן בניינים במספר קיבוצים
↑  מיקום הכניסה בחדר האוכל נקבע מאחר שחדר זה היה פנוי חלק גדול מהיום ואיפשר גישה של המחסנאים לסליק
↑  הנשק שנמסר ב-1968 למשטרה לא הוחזר לקיבוץ
הסמיזינגטונס

| --- | --- |
 מקום הקמה:  לוס אנג'לס 
 מוקד פעילות:  לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2009 
 סוגה:  R&B, פופ, נשמה, היפ הופ, רוק אלטרנטיבי, רגאיי
 חברת תקליטים:  אטלנטיק רקורדס 
 אתר רשמי
 חברים
 ברונו מארס פיליפ לורנס ארי לוין ברודי בראון
 
הסמיזינגטונס (באנגלית: The Smeezingtons) הם חבורת מפיקים ופזמונאים אמריקאים העובדים במשותף. החברים בסמיזינגטונס הם ברונו מארס, פיליפ לורנס, ארי לוין ולעיתים מצטרף אליהם ברודי בראון. בין הלהיטים אותם כתבה, חלקם אף הפיקה, החבורה נמנים "Right Round", ‏"Wavin' Flag",‏ "Forget You", ‏"Nothin' on You"‏, "Billionaire",‏"Just the Way You Are" ו-"Grenade".
הסליק בגבת (תחנת שרה)

שלט של הסליק בקיבוץ גבת (תחנת שרה)
הכניסה לתחנת שרה בקיבוץ גבת
הסליק בגבת (תחנת שרה) היה סליק בקיבוץ גבת, שבניגוד לרוב הסליקים בארץ יועד להיות תחנת אלחוט של ארגון ההגנה. הסליק הוקם ב-1939 והפעילה אותו אלחוטנית בשם שרה (ולכן הסליק נקרא "תחנת שרה"). הסליק פעל כחמש שנים במהלכן שימש ליצירת קשר עם אירופה. לאחר קום המדינה הפך לאתר מורשת וניתן לבקר בו.
רקע

עם תום המרד הערבי הגדול ופרוץ מלחמת העולם השנייה הידקו הבריטים את הפיקוח על מידע שיצא מההנהגה היהודית בארץ לתפוצות. אחד הצעדים שנקטה ההנהגה הייתה החלטה להקים בארץ תחנת שידור חשאית שתאפשר לפרוץ את הצנזורה הבריטית. בהמשך להחלטת זו הוחלט להקים את תחנת השידור בקיבוץ גבת וזאת מהסיבות הבאות:
שמחה אבן-זהר, שהיה תקופה מסוימת חבר הקיבוץ ובהמשך היה בין מייסדי שירות הקשר (שהפך אחרי קום המדינה לחיל הקשר), היה זה שהציע להקים את התחנה בגבת.
חבר הקיבוץ חיים גבתי תמך בלהט בהקמת התחנה בקיבוץ.
בגבת חי יצחק נבו שנחשב לאחד מהמומחים הגדולים בארץ לבניית סליקים.
גורם נוסף שסייע להחלטה זו היה הימצאותה של קשרית מנוסה בקיבוץ.
ההיסטוריה של תחנת השידור

בתחילת 1939 החלה חפירת הסליק עבור התחנה. סיפור הכיסוי היה חפירת בור ספיגה עבור מקלחת משותפת שהוקמה באותו זמן. העבודה בוצעה על ידי מספר אנשי סוד כשעיקר העבודה נעשתה בלילות וחלק מבעלי המלאכה הובאו למקום בעיניים מכוסות. מעל הסליק נבנה מחסן מזון ובסליק עצמו הותקנו מספר אלמנטים מתוחכמים:
במחסן למזון בעלי חיים הותקנה ברצפה מעלית מתוחכמת להורדת האלחוטן לחלק התחתון של הסליק בעומק של 5 מטר.
מעלית קטנה נוספת נבנתה והוסוותה כבור ביוב.
בעומק של 5 מטר נבנה מסדרון שחיבר את שתי המעליות ובאמצעיתו הותקנה דלת סודית בצורת לוח בטון שנע על גבי מסילות.
בסליק נבנו 2 חדרים (חדר שידור וחדר תחזוקה).
מחוץ לסליק הותקנה אנטנה טלסקופית מצינורות מתכת בגובה של 18 מטר. את האנטנה ניתן היה להרים באמצעות ידית דמוית ברז.
צינורות האוורור הוסוו כשובך יונים.
עם סיום בניית התחנה הותקן בה מכשיר אלחוט בשיטת השידור מורס והחלה לעבוד בה חברת הקיבוץ שרה צ'רנומורץ-פפיש שעבדה כרפתנית. שרה הייתה מגיעה לתחנה כל ערב ב-10, מרימה בעצמה את האנטנה ומשדרת ידיעות לתחנה בלונדון שם ישב ברל לוקר. היא שידרה בקוד מוצפן גם לחיים ויצמן בלונדון ולניו יורק. ב-4 בבוקר סיימה שרה את שידוריה והייתה יוצאת לחלוב את הפרות.
השידור מהתחנה היה חד סיטרי ולכן כל מברק שודר מספר פעמים ליתר ביטחון. במברקים חוזרים מלונדון, שהגיעו לשמחה אבן-זהר, פורטו המברקים שהגיעו לא תקינים ואותם יש לשדר בשנית.
חלפים למכשיר הקשר נגנבו ממחסני הצבא הבריטי על ידי איש חיל הקשר הבריטי נפתלי רז. כדי לבדוק את תקינות המכשיר לאחר התיקונים הייתה שרה יוצרת קשר עם שדה התעופה בבירות תוך התחזות למגדל הפיקוח בשדה התעופה בלוד.
התחנה פעלה עד 1943 ואז נסגרה והועברה לתל אביב. במהלך השבת השחורה ב-1946 ערכו הבריטים חיפושים בקיבוץ אך התחנה לא התגלתה.
לפי מספר מקורות התחנה לא התגלתה על ידי הבריטים במכוון מאחר שתחנת אלחוט בריטית בעכו עסקה ביירוט חלק גדול מהשידורים של התחנה.
לאחר הקמת המדינה

עד 1970 היה הסליק נטוש. בשנה זו נערך שחזור ראשון של תחנת השידור בהשתתפות האנשים שהפעילו את התחנה.
ב-1998 שיפץ חבר הקיבוץ אמציה בן-דור את המקום ופתח אותו לביקורים. ב-2000 נפטר אמציה ומשפחתו המשיכה לתחזק את המקום.
ב-2008 שופץ המקום על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל. במסגרת תהליך זה הפך מקלט קרוב לחדר תצוגה והדרכה.
לקריאה נוספת

ד"ר רפי קיטרון, ארץ ישראל הנסתרת - סיפורם של הסליקים ותולדותיהם, הוצאת אריאל, 2010, עמודים 41-43
הערות שוליים

↑  בין אנשי הסוד ניתן למנות את יצחק נבו (תכנון), יששכר שיפמן (בניין) ושמואל רבניצקי (מסגרות)
↑  מעלית זו יועדה למקרי חירום של כשל המערכות החשמליות של המעלית הראשית
↑  שרה כבר הייתה באותה עת אלחוטנית מנוסה לאחר שעמדה בראש רשת קשר בצפון הארץ
↑  שרה פפיש, באתר גבת
↑  שרה פפיש, באתר ביליוןגרייבז
↑  ההשערה היא שהפסקת השימוש בתחנה קשורה לתפעול שדה התעופה רמת דוד
↑  סליקים באתר "נוסטלגיה"
↑  הספר של רפי קטרון, עמוד 43
↑  סליק הקשר הראשי שוחזר, למרחב, 18 במאי 1970
הקורפוס ה-11 (בריטניה)

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שיוך:  הצבא הבריטי הצבא הבריטי
 סוג:  קורפוס
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1915 1941 – 1918 1943 (כ־3 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם הראשונה מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 דרגת המפקד:   לוטננט גנרל
 מפקדים
הקורפוס ה-11 של הצבא הבריטי היה קורפוס בריטי אשר במהלך מלחמת העולם הראשונה לחם בגליפולי ובחזית המערבית, ובמהלך מלחמת העולם השנייה לחם במהלך המערכה בתוניסיה.
היסטוריה > מלחמת העולם הראשונה

הקורפוס הוקם בצרפת ב-29 באוגוסט 1915 בפיקודו של ריצ'רד הייקינג, ובשנת 1916 לחם במהלך הקרב על הסום וספג אבדות כבדות. בנובמבר 1917 נשלח הקורפוס לאיטליה, שם לחם בקרבות חזית האיטלקית. במרץ 1918 חזר הקורפוס לצרפת והשתתף במתקפת האביב ובמתקפת מאה הימים כחלק מהארמייה החמישית, ולאחר המלחמה פורק הקורפוס.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

בשנת 1940 הוקם הקורפוס מחדש, כחלק מכוחות הבית בבריטניה, ותחת פיקודו נכללו הדיוויזיה ה-15 והדיוויזיה ה-55, וביולי 1943 פורק הקורפוס.
מפקדים > מלחמת העולם הראשונה

ריצ'רד הייקינג (1915–1919)
מפקדים > מלחמת העולם השנייה

יו מסי (יולי 1940–נובמבר 1941)
נואל ארווין (נובמבר 1941–מרץ 1942)
ג'ון קרוקר (מרץ 1942–ספטמבר 1942)
ג'רארד באקנל (ספטמבר 1942–אפריל 1943)
ג'רלד טמפלר (אפריל 1943–יולי 1943)
סמל הקורפוס במלחמת העולם הראשונה
הקורפוס ה-37 (ארצות הברית)

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 שיוך:   צבא ארצות הברית
 סוג:  קורפוס
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  מאי 1944 – אוקטובר 1944 (כ־154 ימים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 
הקורפוס ה-37 היה 'יחידת רפאים' שנוצרה ב-1944 כחלק מ-Fortitude South II, הונאה צבאית של בעלות הברית במהלך ההצטברות לנחיתה בנורמנדי ב-1944.
מלחמת העולם השנייה

הקורפוס דווח לראשונה לגרמנים כשהגיע במהלך מאי ויוני 1944 לליברפול והקים את המפקדה שלו ב-Great Baddow ליד צ'למספורד באסקס עם דיוויזיית הרגלים האמריקאית ה-17 ודיוויזיית הרגלים האמריקאית ה-59 בפיקודו. בתחילה תחת פיקודה של הארמייה האמריקאית השלישית, הקורפוס הפך לחלק מהארמייה האמריקאית ה-14 באמצע יולי 1944, שם היה אמור להיווצר, כאשר הקורפוס הבריטי השני היה הגל הראשון של נחיתות פה-דה-קאלה.
לאחר סיומו של Fortitude South II דווח כי עבר לאזור וורת'ינג בסאסקס והקים את המטה שלו בגורינג במהלך אוגוסט. במהלך סוף ספטמבר, תחילת אוקטובר 1944, דיוויזיית הרגלים ה-17 הועברה לפיקוד של הקורפוס ה-33 בתמורה לדיוויזיית השריון האמריקאית ה-25, שבעקבותיה הוכרז שהקורפוס והיחידות בפיקודו עזבו את אנגליה דרך סאות'המפטון.
הערות שוליים

1 2 3  (Holt 2005, p. 900)
↑  (Hesketh 1999, p. 468)
↑  (Hesketh 1999, p. 418)
הסליל

הסליל הוא שם האלבום השני של ההרכב מטרופולין, שהפיק עופר מאירי ויצא ב-23 באוגוסט 2007. האלבום מורכב מ-12 קטעים, עוסק בין השאר במדע בדיוני ושמו נגזר מסליל ה-DNA. ההרכב באלבום מכיל את מאירי, ברק גביזון, דנה עדיני, רוני אלטר, ונגנים קבועים: אמיתי אשר, מיכאל פרוסט ותומר צדקיהו. מתארחים באלבום אביב גפן, ארקדי דוכין ועברי לידר.
הסינגל "נפילות קטנות" כולל רמיקס של השיר, בהפקתו של הצמד ארתור ויינר ואורי אברמסון, זוכה תחרות רמיקסים למוזיקאים אלמוניים שאותה קיים ההרכב.
רשימת רצועות

| שיר | אורך | מילים | לחן | עיבוד | שירה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אל תלכי | 05:00 | עופר מאירי | עופר מאירי | עופר מאירי | עופר מאירי וברק גביזון |
| חוזר אלי | 04:14 | עופר מאירי | עופר מאירי | עופר מאירי | עברי לידר |
| עוטף | 02:36 | עופר מאירי | עופר מאירי | עופר מאירי | רוני אלטר |
| אין לי מקום | 03:35 | עופר מאירי | עופר מאירי | עופר מאירי | דנה עדיני |
| נפילות קטנות | 04:23 | עופר מאירי ורוני אלטר | עופר מאירי | עופר מאירי | רוני אלטר |
| הסליל | 05:10 | עופר מאירי ודנה עדיני | עופר מאירי | עופר מאירי | דנה עדיני ואביב גפן |
| קרח | 03:51 | עופר מאירי וברק גביזון | עופר מאירי | עופר מאירי | דנה עדיני, רוני אלטר וברק גביזון |
| האמת העירומה | 04:04 | עופר מאירי, רוני אלטר וגיא לוי | עופר מאירי | עופר מאירי | רוני אלטר |
| אחת שתיים שלוש | 04:07 | עופר מאירי וארקדי דוכין | עופר מאירי | עופר מאירי | ארקדי דוכין ועופר מאירי |
| החלל החיצון | 04:00 | עופר מאירי | עופר מאירי | עופר מאירי | עופר מאירי וברק גביזון |
| בודדים | 04:41 | עופר מאירי | עופר מאירי | עופר מאירי | דנה עדיני ומיכאל פרוסט |
| שדות זרים | 03:49 | עופר מאירי | עופר מאירי | עופר מאירי | עופר מאירי וברק גביזון  |
אמנים משתתפים

עופר מאירי - סינתים, תופים, פסנתר, כותב מילים, מלחין, מעבד, מפיק מוזיקלי
יועד נבו - מנדולינה
אלי דג'יברי - סקסופון
ניצן עין-הבר - חלילים
אמיתי אשר - גיטרות
אלי נחום - גיטרה חשמלית, גיטרה אקוסטית
גליה חי - ויולה, כינורות
ברק גביזון - גיטרות
מיכאל פרוסט - בס, אקוסטית 12 מיתרים
רוני אלטר - קולות
דנה עדיני - קולות
מאיה בלזיצמן - צ'לו
תומר צדקיהו - תופים
סינגלים

| אל תלכי |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: יוני 2007 | מקום 5 בגלגלצ |  |
|  | אורך: 4:25 | מקום 5 בגלגלצ |  |
|  | מפיק: עופר מאירי | מקום 5 בגלגלצ |  |
|  | פזמונאי: עופר מאירי | מקום 5 בגלגלצ |  |
| מלחין: עופר מאירי |  | מקום 5 בגלגלצ |  |

| אין לי מקום |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: אוגוסט 2007 | מקום 2 בגלגלצ מקום 6 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 3:20 | מקום 2 בגלגלצ מקום 6 ברשת ג' |  |
|  | מפיק: עופר מאירי | מקום 2 בגלגלצ מקום 6 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: עופר מאירי | מקום 2 בגלגלצ מקום 6 ברשת ג' |  |
| מלחין: עופר מאירי |  | מקום 2 בגלגלצ מקום 6 ברשת ג' |  |

| אחת שתיים שלוש |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: ספטמבר 2007 | מקום 6 בגלגלצ מקום 2 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 4:07 | מקום 6 בגלגלצ מקום 2 ברשת ג' |  |
|  | מפיק: עופר מאירי | מקום 6 בגלגלצ מקום 2 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: עופר מאירי וארקדי דוכין | מקום 6 בגלגלצ מקום 2 ברשת ג' |  |
| מלחין: עופר מאירי |  | מקום 6 בגלגלצ מקום 2 ברשת ג' |  |

| חוזר אלי |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: נובמבר 2007 | מקום 5 בגלגלצ מקום 10 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 4:14 | מקום 5 בגלגלצ מקום 10 ברשת ג' |  |
|  | מפיק: עופר מאירי | מקום 5 בגלגלצ מקום 10 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: עופר מאירי | מקום 5 בגלגלצ מקום 10 ברשת ג' |  |
| מלחין: עופר מאירי |  | מקום 5 בגלגלצ מקום 10 ברשת ג' |  |

| נפילות קטנות |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: ינואר 2008 |  |  |
|  | אורך: 4:23 |  |  |
|  | מפיק: עופר מאירי |  |  |
|  | פזמונאי: עופר מאירי ורוני אלטר |  |  |
מלחין: עופר מאירי: 

| קרח |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: מרץ 2008 |  |  |
|  | אורך: 3:51 |  |  |
|  | מפיק: עופר מאירי |  |  |
|  | פזמונאי: עופר מאירי וברק גביזון |  |  |
מלחין: עופר מאירי:
וידאו קליפים

אין לי מקום (בימוי: רומן לינצקי)
אל תלכי (אנימציה: איתי גרודר וצבי איתן)
חוזר אלי (בימוי: רומן לינצקי)
נפילות קטנות (מתוך הלילה עם ליאור שליין).
הערות שוליים

↑  אור ברנע, נפילת מתח, באתר ynet, 21 בינואר 2008
↑  אור ברנע, תעשו מקום בשבילם, באתר ynet, 2 באוגוסט 2007
↑  אור ברנע, מן הפח אל הפחד, באתר ynet, 7 באוקטובר 2007
↑  יש להם מקום, באתר nrg‏, 28 בנובמבר 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: e9cb3713-85bb-34aa-ab83-6f8f394abf74
הפלה בעוולה

הפלה בעוולה היא הפלה מלאכותית שאשה הרה עוברת בעקבות מעשה עוולה רשלני או מכוון של רופא, מוסד רפואי, או כיוצא באלה. המושג נטבע על ידי החוקרים הישראלים רונן פרי ויהודה אדר מאוניברסיטת חיפה במאמר שפורסם בכתב העת למשפט ורפואה של אוניברסיטת ייל בשנת 2005 ונקלט לשיח המקצועי והאקדמי הבינלאומי.
הפלה בעוולה יכולה להיות תוצאה של מידע שגוי לגבי הסיכון לאישה ההרה מהמשך ההריון או לגבי בריאות העובר (למשל במסגרת ייעוץ גנטי, בדיקת מי שפיר או בדיקת אולטרה סאונד להיריון).
הנזק

פרי ואדר מחלקים את הנזקים של ההפלה בעוולה לשתי קטגוריות:
נזקים של ההורים:
נזקים ממוניים ישירים: למשל, עלות ההפלה, הפסדי שכר כתוצאה מההפלה והתאוששות ממנה
נזקים בלתי ממוניים ישירים: כאב וצער במהלך ההפלה וההתאוששות ממנה, כאב כרוני כתוצאה מההפלה, למשל כאבי רחם ובטן, ותגובות פסיכולוגיות לכאבים
נזקים ממוניים עקיפים: הפסדי סיוע להורים, כספי ואחר, מהילד שלא נולד ועלויות של טיפול רפואי או פסיכולוגי כתוצאה מאובדן העובר
נזקים בלתי ממוניים עקיפים: צער נפשי על אובדן ילד רצוי, אובדן החברות והאהבה של הילד
נזקים של הילד שלא נולד
הנזק נטו לילד שלא נולד. נזק זה כולל את הפסדי ההכנסה הכספית של הילד בקיזוז הוצאות מחייתו, וכן את אובדן השמחה מכך שלא ניתן לו להיוולד
הנזק העקיף לאחרים מכך שהילד לא נולד. נזק זה חופף חלקית את נזקי ההורים.
הבעייתיות המיוחדת במקרים של הפלה בעוולה נובעת מכך שהנזק להורים עשוי במקרים רבים להיות נזק בלתי ממוני טהור שהחוק עשוי להגביל את הפיצוי לגביו, ואילו "נזקי העובר" אינם בני תביעה כלל משום שבמשפט האנגלו-אמריקני אדם כשר לזכויות רק מגמר לידתו.
פסק דין ישראלי

בפסק-דין דיין שולמו 400,000 ש"ח לכל אחד מבני זוג על כאב וצער שנגרמו להם לאחר שצוות בית החולים ביצע בבהילות, על סמך מידע שגוי ובלי לשאול את האב, הפלה מלאכותית בעובר בחודש השישי של ההריון, ובכך גרם לכך שהאב נותר חשוך ילדים.
ראו גם

הולדה בעוולה
חיים בעוולה
הערות שוליים

1 2  Perry, Adar, Wrongful abortion: a wrong in search of a remedy, Yale J Health Policy Law Ethics. 2005 Summer;5(2):507-86, page 516
↑  ראו מקרה לדוגמה ב: Baker v. Gordon, 759 S.W.2d 87 (Mo. Ct. App. 1988)
↑  ראו מקרה לדוגמה ב: Johnson v. United States, 810 F. Supp. 7 (D.D.C. 1993)
↑  רע"א 398/99 קופת חולים של ההסתדרות הכללית נ' לאה דיין, ניתן ב־1 בספטמבר 1999
| דיני נזיקין |
| --- | --- | --- |
| העוולות הספציפיות | תקיפה • כליאת שווא • גרם הפרת חוזה • הסגת גבול • הפרת חוזה נישואין והפרת חוזה עקב שביתה והשבתה כחריג לגרם הפרת חוזה • מטרד לציבור • מטרד ליחיד • הפרעה לאור שמש ומניעת תמיכה • תרמית • שליחת יד • נגישה |  |
| עוולת הפרת חובה חקוקה | הפרת חובה חקוקה |  |
| עוולת הרשלנות | התרשלות • חובת הזהירות • הדבר מעיד על עצמו • חובת הראיה ברשלנות |  |
| קשר סיבתי | קשר סיבתי משפטי • קשר סיבתי עובדתי |  |
| נזק | נזק כלכלי טהור • נזקי ריקושט • נזק בלתי ממוני טהור • גולגולת דקה • פגיעה באוטונומיה • ריחוק הנזק • עקרון הקטנת הנזק |  |
| נזיקין מתחום הרפואה | רשלנות רפואית • הסכמה מדעת • הולדה בעוולה • הפלה בעוולה • חוק זכויות החולה |  |
| לשון הרע | ההגנה על הפרטיות בנזיקין • לשון הרע על המת ולשון הרע על ציבור • הגנת "אמת דיברתי" בלשון הרע • הגנת תום הלב בלשון הרע |  |
| עוולות מסחריות | גנבת עין • פגמי ייצור והעדר אזהרות • גזל סוד מסחרי • פגמי תכנון |  |
| עוולות חוקתיות | עוולות חוקתיות |  |
| הגנות | מעשה של מה בכך • קטין • הגנה עצמית • כורח |  |
| דוקטרינות המשפיעות על החיוב בנזיקין | אשם תורם כהגנה מוחלטת • אשם תורם כהגנה יחסית • הסתכנות מרצון • אשם תורם וקטינים • מעילה בת עוולה לא תצמח תרופה • התיישנות בנזיקין |  |
| ריבוי מעוולים | ריבוי מעוולים • מעוולים במשותף • נזק שאינו ניתן לחלוקה |  |
| אחריות שילוחית | אחריות שילוחית ואחריות מעביד • אחריות מעסיק קבלן • אחריות משתף ומשדל • אחריות רשויות ציבור ועובדי מדינה |  |
| פיצויים | פיצויים עונשיים • הטבת נזקי גוף • תשלום עתי ותשלום חד-פעמי • פיצוי ללא הוכחת נזק |  |
| מטרות דיני הנזיקין | צדק מתקן • צדק חלוקתי • הרתעה |  |
| ערכים נוספים בדיני נזיקין | כללי ברירת הדין • המחאת תביעה • מלחמה בדיני הנזיקין • מחדלים בנזיקין |  |
הצל ליבו של ילד

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  חולון
 מייסדים:  ד"ר עמרם (עמי) כהן
 תקופת הפעילות:  1995–הווה (כ־29 שנים) 
 www.saveachildsheart.org
 
הצל ליבו של ילד (אנגלית: Save a Child's Heart) היא עמותה המטפלת בילדים חולי לב ממדינות מתפתחות, בהן אין אמצעים וידע לטפל בבעיות לב. העמותה חברה בקואליציית ישראייד.