stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פסק דין יששכרוב
עובדות פסק הדין > חוות דעת ידיד בית המשפט > חוות דעת הסנגוריה הציבורית הארצית

עמדו על מעמדה הרם של זכות ההיוועצות בשיטתנו המשפטית, על זיקת-הגומלין בינה לבין זכות השתיקה ועל חשיבותה של זכות ההיוועצות לשם שמירה על ניהול הוגן של החקירה ולשם הגנה על מכלול זכויותיו של הנחקר.
קיימת פרקטיקה רווחת, ולפיה שוטרים נמנעים שלא כדין מלהודיע לנחקרים על זכותם להיוועץ בעורך-דין או דוחים את מתן ההודעה לאחר תום גביית אמרתו של הנחקר, באופן המסכל את יכולתו לממש את זכות ההיוועצות באורח אפקטיבי.
עמדתה העקרונית של הסנגוריה הציבורית היא כי ראוי שבית-משפט זה יאמץ דוקטרינת פסילה פסיקתית, במסגרתה יהיה רשאי בית-המשפט לפי שיקול-דעתו להורות על פסילת ראיות שהושגו תוך הפרת זכויות-יסוד של נחקרים בהליכים פליליים. אימוצה של דוקטרינת פסילה פסיקתית, הוא הכרחי לשם הגנה על זכויותיהם של חשודים ונאשמים ולמען שמירה על הגינותו של ההליך הפלילי ועל יושרה ואמינותה של המערכת השיפוטית.
עובדות פסק הדין > חוות דעת ידיד בית המשפט > חוות דעת לשכת עורכי הדין

על בית-משפט זה לאמץ דוקטרינת פסילה פסיקתית של ראיות שהושגו שלא כדין, חוק היסוד מחייב פיתוח סעדים חוקתיים על-מנת להגן על הזכויות המעוגנות בו מפני פגיעה שלא כדין מצד הרשות המבצעת. על-פי הטענה, הזכות להיוועץ בעורך-דין ולהיות מיוצג על-ידו היא זכות יסודית רבת-חשיבות, המהווה חלק בלתי נפרד מהזכות למשפט הוגן וכן זכות משלימה לזכות השתיקה ולחיסיון מפני הפללה עצמית. זכות ההיוועצות מהווה כיום זכות חוקתית הנגזרת מהזכות לכבוד האדם ולחירותו. אי מתן הודעה בדבר הזכות להיוועץ בעורך-דין עובר לגביית אמרתו של הנאשם בחקירה, מהווה פגיעה אנושה בזכות האמורה.
באימוצה של דוקטרינת פסילה פסיקתית יהיה כדי לחנך ולהרתיע חוקרים משימוש באמצעי חקירה שאינם כדין, וכדי להגן באופן יעיל על זכויות האדם ועל אמינותה של המערכת השיפוטית.
הכרעה משפטית

בית-המשפט העליון בשבתו כבית משפט לערעורים פליליים, קיבל את הערעור ברוב דעות, ופסק כי יש לקבל את הערעור בעניינו של המערער ולפסול את קבילות הודאתו בהתאם לתנאיה של דוקטרינת הפסילה הפסיקתית. לפיכך, יש לזכות את המערער משלוש עבירות של שימוש בסם מסוכן, ולהותיר על-כנה את הרשעתו בעבירה של החזקת סם מסוכן, שבה הודה. נפסק כי בתי משפט רשאים לפסול ראיה מהטעם שהושגה "באמצעי חקירה המנוגדים להוראה הקבועה בחוק, בתקנה או בנוהל מחייב, או תוך פגיעה שלא כדין בזכות יסוד מוגנת" (לרבות הימנעות מהודעה לנאשם על זכות השתיקה שלו או על זכות ההיוועצות עם עורך דין). קביעתו המפורשת של בית המשפט היא כי פסילה כזאת עשויה לבוא על חשבון "חקר האמת", כלומר גם אם אין חשש לאמיתות הראיה, זאת כיוון שתכליתו של כל דבר חקיקה היא לקיים ולשמר זכויות יסוד ולא לפגוע בהן.
זכותו של נאשם לשלמות גופו ונפשו וזכותו שלא להיות מבוזה או מושפל מעבר לנדרש כתוצאה מעצם קיומה של חקירה. חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, נקבע במסגרתו מפורשות כי "אין פוגעים בחייו, בגופו, או בכבודו של אדם באשר הוא אדם" וכי "כל אדם זכאי להגנה על חייו, על גופו ועל כבודו". פגיעה משמעותית וחמורה בבאוטונומיית הרצון ובחופש הבחירה של הנאשם במסירת הודאתו בחקירה, תוביל לפסילת ההודאה לפי סעיף 12, בית המשפט הדגיש כי לא כל פגיעה בזכות מוגנת של הנחקר תוביל בהכרח לפסילת קבילותה של הודאתו לפי סעיף 12 לפקודת הראיות.
הכרעה משפטית > דעת הרוב

גביית הודאה מיששכרוב מבלי ליידעו בדבר זכותו להיוועץ בעורך דין במהלך חקירתו, פגעה משמעותית בזכותו זו.
פיסקת הכבוד הקבועה בסעיף 11 לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, מחייבת כי בנסיבות מתאימות, תיפסל ראיה שהושגה תוך פגיעה בזכות חוקתית של הנאשם, על-מנת להגן על מעמדה ויושרה של מערכת עשיית הצדק ועל-מנת ליתן הגנה אפקטיבית לזכויות הפרט.
"משקל האינטרסים של הגינות ההליך, והקפדה על משמר זכויות הפרט, גובר על המשקל שיש ליתן לחתירה אל ה'אמת העובדתית' לצורך המאבק בפשיעה".
החלת כלל הפסילה אינה צריכה להיעשות באופן 'קשיח' אלא על דרך של שיקול-דעת שיפעיל בית-המשפט.
החוקר הצבאי שגבה את ההודאה "פעל – לאורך כל שלבי החקירה – ביודעין ובמכוון, בהפרו את זכות ההיוועצות של הנאשם [המערער יששכרוב], וכי אין מקום לייחס לו תום-לב בעניין זה".
הכרעה משפטית > השופט אשר גרוניס – בדעת מיעוט

שופט המיעוט אשר גרוניס סבר שלא ראוי שבית המשפט יאמץ, על דרך "חקיקה שיפוטית", דוקטרינה רחבה של פסילת ראיות שהושגו שלא כדין. מהלך כה משמעותי צריך להיעשות על ידי המחוקק, וזאת במיוחד לאור העובדה שהסדרים פרטניים באשר לקבילותן של ראיות שמקורן בפעולות שלא כדין נתקבלו על ידי הכנסת.
לעניין חומרת הפגיעה בזכויותיו של המערער, אמנם לא נאמר ליששכרוב כי זכאי הוא להיוועצות עם עורך דין, אולם נאמר לו כי הוא זכאי לשתוק בחקירה. אף על פי שהחוקר הפר את חובתו ליידע את המערער בדבר זכות ההיוועצות עם עורך דין, אין מחלוקת על מהימנות ההודאה. הואיל ויששכרוב היה מודע לזכותו לשתוק, הרי אין הפרת החובה ליידע בדבר זכות ההיוועצות, כשלעצמה, מצדיקה פסילה של ההודאה, אילו נמנע החוקר גם מלומר ליששכרוב כי עומדת לו זכות השתיקה, ייתכן ששני המחדלים יחדיו היו מצדיקים פסילתה של ההודאה.
החוקר הצבאי נהג שלא כשורה כאשר עיכב את ההודעה בדבר זכות ההיוועצות עד לאחר תום גביית האמרה מהמערער. אולם הוא לא פעל במכוון ובזדון, אלא מתוך טעות שמקורה בהיעדר שינון והטמעה של הנהלים החדשים אותה עת. לאחר תום גביית האמרה, סייע החוקר הצבאי ליששכרוב ליצור קשר עם הסנגוריה הצבאית על-מנת לממש את זכותו להיוועץ בעורך-דין, בהתחשב בכך, עוצמת הפגיעה בזכויותיו של יששכרוב לא הייתה קשה וחמורה במידה המצדיקה את פסילת קבילותה של ההודאה.
השלכות פסק הדין במשפט הפלילי

בע"פ 4988/08 פרחי נ' מדינת ישראל נדון ערעור בדבר קבילותה של ראיית DNA שהופקה מבדל סיגריה. חוות הדעת המרכזית נכתבה על ידי השופט אדמונד לוי, שקבע כי ראיית ה-DNA שניטלה בחקירת תיק הרצח לוקה באי חוקיות המחייבת לפסול אותה, וזאת חרף חומרת העבירות בהן מואשם המערער. זאת כיוון "שזיקתה לראיה הפסולה היא כה הדוקה" והיא הופקה על מנת "להלבין" את ראיית ה-DNA המקורית. על אף שיתר הראיות הושגו אך ורק בעקבות "סיבוכו" של המערער בשל ראיית ה-DNA, לא מצא השופט לוי מקום לפסול אותן, והמערער הורשע על בסיסן. ראיות ה-DNA – אשר לדעת השופט לוי עצמו הושגו באופן פסול – הראו בצורה מוחלטת כי המערער אשם.
יש בסיס לסברה, לפיה השופט הדן בתיק יתקשה לערוך ניתוק בין ידיעתו המוחלטת כי מדובר באדם אשם לבין ניסיונו לערוך ניתוח משפטי קר ונקי של יתר הראיות. יש אף שאולי ירחיקו לכת ויסברו, כי אין משמעות להלכת יששכרוב, אשר תכליתה "הגנה על הגינות ההליך הפלילי וטוהרו", אם המותב הדן בתיק יודע מבראשית כי הנאשם – אשם.
בע"פ 1301/06 עזבון המנוח אלזם נ' מדינת ישראל זוכה נאשם (לאחר מותו) בשל פסילה של הודאתו בעבירת רצח, אשר הושגה לאחר שמדובבים הניאו אותו מלהיפגש עם עורך דינו.
בע"פ 9956/05 אסף שי נגד מדינת ישראל נפסלה הודאה בשל פגיעה בזכות ההיוועצות. בעקבות פסילת ההודאה זוכה המערער מעבירת הריגה שהעונש המקסימלי בצדה הוא 20 שנות מאסר, ותחת זאת הורשע בעבירת גרם מוות ברשלנות שהעונש המקסימלי בצידה הוא 3 שנות מאסר. המערער בתיק זה לא הודה בעבירת הריגה, אך בהודעתו הייתה אמירה שהפלילה אותו בעבירה של הריגה.
ברע"פ 851/09 מאיר שמש נ' מדינת ישראל הרחיב בית המשפט העליון את הלכת יששכרוב, שאפשרה עד כה לפסול רק לאחר הגשת כתב האישום, ראיות הפוגעות בזכותו של החשוד להליך הוגן. נפסק כי לבית המשפט יש סמכות לפסול ראיות הפוגעות בזכותו של החשוד להליך הוגן כבר בשלב החקירה המשטרתית ועוד לפני הגשת כתב אישום. פסק הדין ניתן בדעת רוב של השופטים, יורם דנציגר ואליקים רובינשטיין, לעומת דעת המיעוט של השופט אדמונד לוי, שסירב להרחיב את תחולתה של הלכת יששכרוב לשלב שלפני הגשת כתב האישום.
בדיון נוסף שהמדינה ביקשה מחשש ממדרון חלקלק – דנ"פ 10–5852 מדינת ישראל נ' מאיר שמש, פ"ד סה(2) 377 התהפכה ההלכה בדעת רוב של השופטת דורית ביניש ושל השופט אדמונד לוי שהיה בדעת מיעוט בערעור שלפני. היא טוענת שהלכת יששכרוב על שיקוליה היא הלכה הבונה על כך שלשופט היושב במשפט יש את התמונה הכוללת. היה ויוגש כתב אישום וישתמשו בראיות הללו יש לטעון זאת במהלך המשפט כאשר השופט היושב בדין הוא זה שיכריע בכך.
בע"פ 2868/13 אלישע חייבטוב נגד מדינת ישראל (2 באוגוסט 2018) התקבל ערעורו של אדם שהורשע ברצח, עקב פגיעה בזכויותיו כחשוד (ראו פרשת אלישע חייבטוב).
השלכות פסק הדין במשפט הפלילי > מבט השוואתי עם מדינות אחרות בעולם

במבט השוואתי על מדינות אחרות של המשפט המקובל, אימצו באוסטרליה, קנדה, אנגליה, ובדרום-אפריקה דוקטרינות פסילה גמישות ומתונות יותר, המבוססות על מודל עיוני שונה מזה הנוהג בארצות-הברית ובחרו קו מתון יותר לפסילת ראיות, הדומה לדוקטרינת הפסילה הנהוגה בישראל.
אוסטרליה – החוק האוסטרלי קובע כי ראיה שהתקבלה באופן בלתי חוקי או בלתי ראוי לא תהיה קבילה בכל הליך פלילי או אזרחי, אלא אם כן, על רקע האופן שבה הושגה, הרציות של קבלתה גוברת על אי הרציות של קבלתה, הכלל הוא שהראיה שהושגה שלא כדין תיפסל, ואילו התרתה כקבילה היא בגדר חריג. משמעות הדבר היא שנטל השכנוע באשר לקבילותה של הראייה מוטל על שכמה של התביעה.
קנדה – שני תנאים לפסילת ראיות לפיו: ראשית, יש להוכיח כי הראיה הושגה תוך הפרה של זכות חוקתית המוגנת לפי הצ'רטר הקנדי (מגילת הזכויות). שנית, על בית-המשפט לפסול ראיה כאמור אם בהתחשב במכלול הנסיבות, הוכח כי קבלת הראיה בהליכי המשפט תוביל לפגיעה מהותית במערכת עשיית הצדק.
אנגליה – נקודת המוצא היא כי כל ראיה רלוונטית קבילה במשפט. עם זאת מוסמך בית-המשפט לפסול קבילותה של ראיה שהוגשה בפניו על ידי התביעה, לאחר שבחן את העניינים הבאים: ראשית על בית-המשפט לבחון את מכלול נסיבות המקרה, לרבות נסיבות השגת הראיה. שנית, על בית-המשפט להשתכנע כי בנסיבות העניין, קבלת הראיה במשפט תהא בעלת השפעה כה שלילית על הגינות ההליכים עד כי יש לפוסלה.
דרום אפריקה – בדומה לדוקטרינות הפסילה הנוהגות באוסטרליה, אנגליה ובקנדה, קובע דוקטרינה יחסית המותירה לבית-המשפט שיקול-דעת בפסילת הראיה. המודל העיוני עליו מבוססת דוקטרינת הפסילה אינו מתן סעד בגין הפגיעה בזכות החוקתית הראשונית בעת השגת הראיה, כי אם מניעת פגיעה עתידית בערכים מוגנים – הגינות ההליך והפגיעה במערכת עשיית הצדק – עקב קבלת הראיה במשפט ("המודל המניעתי").
ראו גם

פסק דין מירנדה נגד אריזונה
לקריאה נוספת

אליהו הרנון, "ראיות שהושגו שלא כדין – האם נשתנה המצב המשפטי בעקבות חוק יסוד כבוד האדם וחירותו?", מחקרי משפט יג, תשנ"ו, 1996.
הערות שוליים

↑  ע"פ 5121/98 רפאל יששכרוב נגד התובע הצבאי, פ"ד סא(1) 461
↑  סעיף 32 לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה ומעצרים), התשנ"ו-1996
↑  פסקה 14 בפס"ד - סעיף 34(א) לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה מעצרים), התשנ"ו-1996 חשיבותה של זכות הפגישה וההיוועצות עם סנגור בשלב החקירה נובעת מכך שככלל, חקירה על ידי אנשי מרות מהווה סיטואציה מורכבת ולוחצת עבור כל מי שנחקר בתנאי מעצר כשהוא ניצב לבדו אל מול חוקריו
↑  דורון מנשה, הלוגיקה של קבילות ראיות, הוצאת מאגנס והוצאת אוניברסיטת חיפה, 2008
↑  בועז סנג'רו, כלל פסילת הראיות שהושגו שלא כדין שנקבע בהלכת יששכרוב - בשורה או אכזבה?, עמ' 92–98
↑  פסקה 71 לפסק הדין
↑  פסקה 57 לפסק הדין: סעיף 24 (2) לצ'רטר הקנדי; סעיף 78(1) ל-Pace וסעיף 35(5) לחוקת דרום אפריקה
↑  ראו גם מאמרו של אליהו הרנון, עמ' 139
↑  פסקאות 69–75 לפסק הדין
↑  פסקה 1 בפס"ד
↑  סעיף 11 לפקודה: "11. אמרתו של נאשם מותר להוכיח בעדותו של אדם ששמע אותה; נרשמה האמרה בכתב והנאשם חתם עליה או קיים אותה באופן אחר, מותר להוכיחה בעדות על כך ממי שהיה נוכח באותו מעמד..."
↑  בג"ץ 1661/05 המועצה האזורית חוף עזה ואח' נ' ראש הממשלה - אריאל שרון ואח' בפיסקה 173
↑  אין פוגעים בזכויות שלפי חוק-יסוד זה אלא בחוק ההולם את ערכיה של מדינת ישראל, שנועד לתכלית ראויה, ובמידה שאינה עולה על הנדרש, או לפי חוק כאמור מכוח הסמכה מפורשת בו.
↑  פסקה 16 בפס"ד חובת היידוע לגבי זכות ההיוועצות לפי הוראת-סעיף 32 לחוק המעצרים
↑  פסקה 9 בפס"ד
↑  פסקה 10 בפס"ד
↑  פסקה 26 בפס"ד - סעיף 478 לחוק השיפוט הצבאי - הודאת נאשם מרצונו הטוב
↑  פסקה 11 שורות 23–40
↑  פסקה 11 שורות 41–57
↑  פסקה 82 בפס"ד
↑  פסקה 81 בפס"ד
↑  פסקה 14 לפס"ד (ראו: ע"פ 307/60 יאסין ואח' נ' היועץ המשפטי לממשלה, פ"ד יז(3) 1541, 1570; ע"פ 96/66 טאו נ' היועץ המשפטי לממשלה, פ"ד כ(2) 539, 546-545; עוד ראו: ע"פ 533/82 זכאי נ' מדינת ישראל, פ"ד לח(3) 57, 65; ע"פ 334/86 סבאח נ' מדינת ישראל, פ"ד מד(3) 857, 865; ע"פ 747/86 אייזנמן נ' מדינת ישראל, פ"ד מב(3) 447, 453).
↑  סעיפים 2–4 לחוק כבוד יסוד: כבוד האדם וחירותו
↑  פסקה 34 בפס"ד
↑  להרחבה על זכות ההיוועצות ראו שם, מפסקה 14 ואילך לפסק הדין
↑  עמוד 38 לנימוקי פס"ד
↑  ראו גם סעיף 12 לפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל"א-1971 (להלן - פקודת הראיות); סעיף 13 לחוק האזנת סתר, תשל"ט-1979 וסעיף 32 לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981
↑  עמוד 97 פסקה 7 בפס"ד
↑  פסקה 3 שורות 32-44
↑  ע"פ 4988/08 פרחי נ' מדינת ישראל
↑  ע"פ 1301/06 עזבון המנוח יוני אלזם ז"ל נ' מדינת ישראל, ניתן ב־22 ביוני 2009
↑  ע"פ 9956/05 אסף שי נ' מדינת ישראל, ניתן ב־19 ביולי 2006
פסקה 11 בפס"ד - הטעמים לפסילת קבילותה של ההודעה המשטרתית ת/18 - יישום הלכת יששכרוב
↑  רע"פ 851/09 מאיר שמש ואחרים נ' מדינת ישראל, ניתן ב־22 ביולי 2010
↑  ע"פ 2868/13 אלישע חייבטוב נ' מדינת ישראל, ניתן ב־2 באוגוסט 2018
↑  ע"פ 5121/98 רפאל יששכרוב נ' התובע הצבאי הראשי, ניתן ב־4 במאי 2006, פסקאות 57–59
עדי קמחי

| --- | --- |

עדי קמחי
 לידה:  1947 (בת 78 בערך)
 ענף מדעי:  גנטיקה מולקולרית וירולוגיה
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע (15 באוקטובר 1978) 
 פרסים והוקרה:  פרס מילשטיין פרס מייסדי טבע פרס א.מ.ת פרס ישראל
 
עדי קמחי (נולדה ב-1947) היא פרופסורית לגנטיקה מולקולרית במכון ויצמן למדע אשר מזוהה ברחבי העולם כחלוצה ומובילה בנושא מוות תאי מתוכנת ובקרת האיזון הפיזיולוגי של תאים בתנאי דחק דרך אוטופגיה. פרופסור קמחי בודדה גנים חדשים דרכם זיהתה טיפוסים שונים של מוות תאי מתוכנת. גנים אלו זוהו דרך טכניקה חלוצית שקמחי פיתחה. אחד הגנים שבודדה, KPAD, מדכא התפתחות סרטנית. נוסף על כך פרופ' קמחי פיתחה גישות חדשות להבנת ולניתוח רשת חלבונים המבקרת על תהליכי מוות וחיים בתאים. עבודותיה של פרופסור קמחי מצוטטות בהרחבה, והיא מוזמנת בקביעות להציג את הישגיה בכנסים בתחומים שונים. מעבר למחקריה ומאמריה, עדי קמחי פעילה במספר רב של ארגונים בישראל ובעולם. כלת פרס ישראל לחקר מדעי החיים לשנת תשע"ט (2019).
ביוגרפיה

קמחי נולדה ב-1947 להורים שעלו מסלוניקי שביוון. גדלה ברעננה ולמדה בתיכון אוסטרובסקי.
לאחר לימודיה התיכוניים, קמחי החלה ללמוד באוניברסיטת תל אביב במסלול מיקרוביולוגיה במסגרת העתודה האקדמית, ולאחר השלמת תואר שני ב-1970, שירתה כקצינה בחיל הרפואה. סיימה את לימודי הדוקטורט (PhD) שלה תחת הדרכתו של יוג'ין רוזנברג (אנ') בהצטיינות ב-1977 באוניברסיטת תל אביב.
לאחר מכן ערכה את ההשתלמות הפוסט דוקטוריאלית שלה במחלקה לווירולוגיה במסגרת מכון ויצמן למדע.
ביוגרפיה > פעילות אקדמית

חברה במחלקה לגנטיקה מולקולרית במכון ויצמן, בה כיהנה כראש מחלקה בין השנים 2001–2006.
חברה באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, באקדמיה האירופית לחקר הסרטן ובאקדמיה האירופית למדעים, ובעבר הייתה חברה במועצה להשכלה גבוהה.
התמנתה לתפקיד יועצת הנשיא לקידום נשים והייתה חוקרת אורחת במכון וייטהד (Whitehead Institute) שבקיימברידג', מסצ'וסטס.
פרסמה 160 מאמרים בעיתונות מהשורה הראשונה ו-22 פרקים בספרים.
ביוגרפיה > פעילות אקדמית > תרומתה למדע

קמחי פיתחה שיטה חדשה לאיתור גנים "חבויים", הממלאים תפקידים מרכזיים במסלולי התקשורת הביוכימית ו"שולטים" בצמתים המרכזיים ברשת. שיטה זו קרויה "ברירת נוק-אאוט טכני". שיטה אשר באמצעותה התאפשר גילוי של חמישה גנים המקודדים חלבונים שמכונים DAP (אנ'), הקשורים לתהליכים גורמי מוות בתאים. פיתוח השיטה וזיהוי הגנים זכו להכרה בין-לאומית נרחבת.
בנוסף פרופ' קמחי הייתה שותפה במחקר אשר גילה כי חלבון האוטופגיה Atg12 (אנ') מסוגל להיקשר לחלבוני Bcl-2 (אנ') וכך לקדם מוות באמצעות אפופטוזה.
מחקר זה גילה בנוסף כי תפקידו של Atg12 באפופטוזה אינו תלוי בתפקיד שהוא ממלא באוטופגיה, כיוון שתהליכים אלו מבוצעים על ידי אזורים שונים בחלבון.
מחקר זה תרם רבות לחקר הסרטן.
פרסים והוקרה

1999 - פרס מילשטיין בנושא מחקר ציטוקין.
1999 - פרס לנדאו בתחום הביולוגיה וביוטכנולוגיה.
2002 - פרס סרוסי.
2006 - פרס לומברוזו.
2008 - פרס מייסדי טבע על הישגים פורצי דרך בחקר הגנטיקה של הסרטן.
2012 - פרס א.מ.ת בקטגוריה מדעי החיים, בתחום פיזיולוגיה בנושא חקר הסרטן - חקר מוות של תאים.
2019 - פרס ישראל בתחום חקר מדעי החיים על מחקריה בתחום מוות תאי מתוכנת.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  "תשעה מדענים בכירים יצטרפו היום לאקדמיה הלאומית למדעים, שתמנה מעתה 115 חברים | הידען". הידען. 2015-12-08. נבדק ב-2017-08-31.
1 2 3 4 5  אדיר ינקו, "חדשנית ומבריקה": הוכרזה כלת פרס ישראל בתחום חקר מדעי החיים, באתר ynet, 20 במרץ 2019
↑  אתר מכון ויצמן למדע פרופ' עדי קמחי 2012
1 2 3  אתר מכון ויצמן למדע פרופ' עדי קמחי 2008
↑  אתר מכון ויצמן למדע - הרס עצמי
1 2 3  פרס מילשטיין - עדי קמחי
↑  פרס אמת - עדי קמחי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007570613705171  ORCID: 0000-0002-8236-8989  VIAF: 4148268257505112838   WorldCat (עם VIAF): 4148268257505112838
שלמה אקשטיין

| --- | --- |

 לידה:  1 בנובמבר 1929 ויסבאדן 
 פטירה:  12 בינואר 2020 (בגיל 90) 
 ענף מדעי:  כלכלה 
 מקום מגורים:  רחובות, רחובות 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הרווארד 
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן 
 מספר צאצאים:  3 
 הערות:  נשיא אוניברסיטת בר-אילן
 
שלמה יששכר אקשטיין (1 בנובמבר 1929 – 12 בינואר 2020) היה פרופסור לכלכלה, שכיהן כנשיא אוניברסיטת בר-אילן בין השנים 1992–1996.
ביוגרפיה

נולד ב-1929 בויסבאדן שבגרמניה, למרקוס ואוגוסטה אקשטיין, לפני מלחמת העולם השנייה עלתה משפחתו לארץ, בשנת תש"ו היגרו הוריו למקסיקו, שם היה מדריך בתנועת בני עקיבא, ב-1957 קיבל רישיון בכלכלה, מהאוניברסיטה הלאומית האוטונומית של מקסיקו, מקסיקו סיטי. את תואר הד"ר עשה בהרווארד ב-1964.
ב-1960 עלה ארצה וב-1961 הקים את המחלקה לכלכלה בבר-אילן, ועמד בראשה עד 1965. בשנת 1972 עמד בראש צוות של הבנק העולמי לבחינת רפורמות אגרריות באמריקה הלטינית. שימש כיו"ר הוועדה הציבורית שבחנה את פרויקט תעלת הימים בין הים התיכון לים המלח, היה חבר המועצה להשכלה גבוהה, בין השנים 1976–1978, וחבר המועצה הלאומית למחקר ופיתוח בין השנים 1984–1989.
ב-1978 התמנה לרקטור האוניברסיטה והחזיק בתפקיד זה עד 1982. שימש כיו"ר ועדת ההוצאה לאור של האוניברסיטה, וב-1992 התמנה לנשיא האוניברסיטה. בהמשך היה חבר הנהלת קרן שניצר, ושימש כיו"ר המרכז הפסיכו-חינוכי "רטורנו", העוסק במניעה וטיפול בבעיות התמכרויות לסמים אלכוהול והימורים. ב-2007 זכה בתואר יקיר העיר רחובות. ב-2015 קיבל מהאוניברסיטה את "אות יקיר ברוקדייל".
נפטר ב-12 בינואר 2020, ט"ו בטבת התש"ף.
היה נשוי ללאה לבית צולמן, ולהם שלושה ילדים. בנו הוא הרב איתן אקשטיין, מנכ"ל עמותת רטורנו.
ספריו

דרוג פרויקטים תחת מגבלת הון, אוניברסיטת בר-אילן, 1986
הערכה כלכלית של פרויקט לאומי הנהנה מתנאי אשראי מיוחדים, רמת גן : הקתדרא לכלכלה ולמינהל עסקים ע"ש סיר אייזק וליידי אדית וולפסון, 1986
הפרטת חברות בישראל ובעולם, אוניברסיטת בר-אילן, 1998
מבחן השנה הראשונה ושערי ניכיון משתנים, אוניברסיטת בר-אילן, 1986
מודל לניתוח רגישות סימולטני של פרויקטים כלכליים, אוניברסיטת בר-אילן, 1985
מונופול דו צדדי - המקרה הכללי, רמת גן : המחלקה לכלכלה, אוניברסיטת בר-אילן, 1978
ניתוח כדאיות כלכלית של מפעל אנרגטי בתנאי אי ודאות, אוניברסיטת בר-אילן, 1985
ניתוח עלות תועלת בתנאי אינפלציה, אוניברסיטת בר-אילן, 1986
ניתוח עלות תועלת של תחנת כוח גרעינית בישראל, רמת גן : הקתדרא לכלכלה ולמינהל עסקים ע"ש סיר אייזק וליידי אדית וולפסון, 1986
שתוף בין כפרי במכון חקלאי, רחובות : המרכז לחקר ההתיישבות, 1969
תורת המחירים, רמת גן, בר-אורין, 1972
מאמריו

תהליך הפרטה של חברות ממשלתיות בישראל - סקירה והערכות לעתיד, הרבעון לכלכלה, אייר תשנ"ג / מאי 1993, עמודים 31–47 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
הערות שוליים

↑  עלון שיחת השבוע, פרשת ויגש, ח' בטבת תשס"ד (2 בינואר 2004)
↑  אתר הפקולטה לכלכלה, אוניברסיטת בר-אילן
↑  חדשות בר-אילן, 2015-02-03
↑  נפטר פרופ' שלמה אקשטיין, נשיא האוניברסיטה בשנים 1992-1996, באתר אוניברסיטת בר אילן, ‏15 בינואר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260746505171  BnF: cb137378307 (data)  ISNI: 0000 0000 6654 3885  LCCN: n84034384  NLA: 36539371  NTA: 071307745  SUDOC: 066926041  VIAF: 42017933   WorldCat (עם VIAF): 42017933
יהודית גל-עזר

| --- | --- |

יהודית גל-עזר
 לידה:  1947 (בת 78 בערך) 
 ענף מדעי:  מתמטיקה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 מנחה לדוקטורט:  פלביאן אברמוביץ 
 מוסדות:  האוניברסיטה הפתוחה  אוניברסיטת תל אביב 
 תלמידי דוקטורט:  מיכל ארמוני
 פרסים והוקרה:  עמית ACM (2021) 
 בן או בת זוג:  אלדד גל-עזר 
 
יהודית גל-עזר (נולדה ב-1947) היא פרופסור אמריטה למתמטיקה ולמדעי המחשב באוניברסיטה הפתוחה.
ביוגרפיה

גל-עזר נולדה בתל אביב לחנה (הנשן לבית רנד) וליעקב (אכים) בלאוקופף, אשר הצליחו להימלט מגרמניה לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה, בעוד שרבים מבני משפחותיהם נרצחו על-ידי הנאצים. לגל-עזר אח אחד, דניאל אופק, מהנדס אווירונאוטיקה בהשכלתו.
גל-עזר למדה בבית הספר היסודי תל-נורדאו ובבית הספר תיכון עירוני ה' בתל אביב.
בשנת 1968 קיבלה תואר ראשון במתמטיקה שימושית. בשנת 1971 קיבלה תואר שני במתמטיקה שימושית, על עבודה שכותרתה "Asymptotic Solution of Wave Propagation Problems in Slender Bodies of Revolution", בהנחיית בנימין רילף. בשנת 1978 קיבלה תואר דוקטור במתמטיקה שימושית, על עבודה שכותרתה "The Displacement due to Wave Propagation from a Finite Source in a Layered Elastic Solid", בהנחיית פלביאן אברמוביץ. כל שלושת תאריה הם מאוניברסיטת תל אביב. בשנת 1985 סיימה לימודי תעודה במדעי המחשב, גם הם באוניברסיטת תל אביב.
בשנים 1980–1985 ו-1994–1995 לימדה באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1980 הצטרפה לסגל האוניברסיטה הפתוחה. בשנת 1990 עלתה לדרגת מרצה בכיר. בשנת 1995 עלתה לדרגת פרופסור חבר, ובשנת 2002 עלתה לדרגת פרופסור מן המניין.
עבודתה המקצועית

אחרי שנים של מחקר בהתפשטות גלים ובסייסמולוגיה (בעיקר במהלך לימודי התואר השני והדוקטורט) פנתה לחקור בשני כיוונים: ניצול הפוטנציאל הגלום במחשב להוראה מושכלת של מתמטיקה, והוראת מדעי המחשב. בתחום זה הנחתה מסטרנטים ודוקטורנטים.
באוניברסיטה הפתוחה אליה הצטרפה ב-1980 הייתה בין מקימי המחלקה למדעי המחשב, והניחה את היסודות לתוכניות התואר הראשון והשני באוניברסיטה הפתוחה. פיתחה קורסים במתמטיקה ובמדעי המחשב, וכן תוכנית לימודים לתעודת הוראה במדעי המחשב, וקורסים למורים למדעי המחשב ולפרחי הוראה.
כיהנה כראש מנהל הפיתוח של האוניברסיטה, וראש המחלקה למתמטיקה ולמדעי המחשב, ושש שנים בתפקיד סגנית הנשיא לעניינים אקדמיים באוניברסיטה.
גל-עזר הייתה חברת ועדת המקצוע והתוכנית של מדעי המחשב במשרד החינוך, אשר עיצבה את תוכנית הלימודים במדעי המחשב. יותר מאוחר כיהנה כיו"ר הוועדה, כיום היא חברה בוועדה זו.
תוכנית לימודים זו, שעוצבה בתחילת שנות ה-90 ועודכנה במהלך השנים, נחשבת כתוכנית פורצת דרך בתחום הוראת מדעי המחשב בעולם, ובגינה ובגין המחקרים שהתמקדו ביישום התוכנית, זכתה גל-עזר בהכרה בינלאומית וקיבלה בשנת 2007 את הפרס:
ACM SIGCSE Award for Outstanding Contribution to Computer Science Education על תרומה משמעותית להוראת מדעי המחשב.
בשנת 2015 קיבלה את הפרס IEEE Taylor L. Booth Education Award, for outstanding research and its practical application in the field of computer science education על תרומתה למחקר בהוראת מדעי המחשב ויישומו.
בשנת 2018 קיבלה את הפרס: ACM Karl V. Karlstrom Outstanding Educator Award
על תפקידה המרכזי בפיתוח תוכנית לימודים פורצת דרך למדעי המחשב בתיכון, מחקריה היוצאים דופן בהוראת מדעי המחשב ותרומתה לקהילייה העוסקת בנושא.
כיום היא חברה בארגונים מקצועיים ובוועדות בינלאומיות, וכן במערכות עיתונים העוסקים במחקר בהוראת מדעי המחשב, בהם:
CSTA –Computer Science Teachers Association Advisory Council, ACM Europe Council ו-Google Education Advisory Council.
בארץ כיהנה בתפקידים שונים בוועדות אד-הוק של מל"ג וות"ת.
החל מאפריל 2014 הייתה חברה במועצה להשכלה גבוהה עד להתפטרותה בפברואר 2016 בשל "ההתנהלות הבעייתית בפיטורי סגן יו"ר המל"ג המכהנת ובחירת סגן יו"ר שאינה במעמד ראוי בשדה ההשכלה הגבוהה".
משפחתה

הייתה נשואה לאלדד גל-עזר, ד"ר לפיזיקה וממייסדי תוכנית החלל הישראלית. חתן פרס ביטחון ישראל, עד למותו בשנת 2019. אם לשתי בנות ובן.
מתגוררת בתל אביב-יפו.
מאמריה

גל-עזר פרסמה במשך השנים עשרות מאמרים במתמטיקה ובהוראת מדעי המחשב.
להלן מבחר ממאמריה:
F. Abramovici, J. Gal-Ezer & J. Baumgarten, “A Method for Extracting Phase Velocity Curves from Seismograms,” Geophys. J. R. Astr. Soc., 1981, 65,pp. 727-739.
J. Gal-Ezer & G. Zwas, “An Algorithmic Approach to Linear Systems,” Int. J. Math. Educ. Sci. Technol., 1984, 15, 4, pp. 501-519.
J. Gal-Ezer, C. Beeri, D. Harel & A.Yehudai, “ A High-School Program in Computer Science ,” Computer, 1995, 28, 10, pp. 73-80.
J. Gal-Ezer & D. Harel, “What (else) should CS educators know?,” Communications of the ACM, 1998, 41, 9, pp. 77-84.
C. Stephenson, J. Gal-Ezer, C. Rice & C. Wolf, “Revitalizing High School Computer Science: Finding Common Ground,” Journal of Computer Science Education, 1998, 12, 1&2, pp. 8-17.
J. Gal-Ezer & D. Harel, “Curriculum and Course Syllabi for High-School Computer Science Program,” Computer Science Education, 1999, 9, 2, pp. 114-147.
Armoni & J. Gal-Ezer, “Teaching Reductive Thinking,” Mathematics and Computer Education, 2005, 39, 2, pp. 131-142.
M. Armoni, J. Gal-Ezer & D. Tirosh, “Solving Problems Reductively,” Journal of Educational Computing Research, 2005, 32, 2, pp. 113-129.
Armoni & J. Gal-Ezer, Introducing Non-Determinism,” Journal of Computers in Mathematics and Science Teaching, 2006, 25, 4, pp. 325-359.
Judith Gal-Ezer & Mark Trakhtenbrot, (2016): "Identification and addressing reduction-related misconceptions", Computer Science Education
J. Vahrenhold, E. Nardelli, Pereira, G. Berry, M. E. Caspersen, J. Gal-Ezer;M. Kölling, A. McGettrick, and M. Westermeier. Informatics Education in Europe: Are We All In The Same Boat? Association for Computing Machinery / Informatics Europe, New York, NY.
קורסים שפיתחה באוניברסיטה הפתוחה

גל-עזר פיתחה קורסים רבים במתמטיקה ובמדעי המחשב במסגרת האוניברסיטה הפתוחה. חלקם כתבה או השתתפה בכתיבתם וחלקם פיתחה בהתבסס על ספרים קיימים. פיתוח הקורסים נועד, בראש ובראשונה, למען הסטודנטים של האוניברסיטה הפתוחה, אך בעקיפין תרם לכלל הלומדים והמתעניינים במתמטיקה ובמדעי המחשב בישראל, כולל קהיליית המורים למדעי המחשב בישראל.
להלן רשימה חלקית של הקורסים הבולטים שכתבה:
חשבון אינפיניטסימלי 3
מבוא למשוואות דיפרנציאליות
חישוב נומרי
מבוא למדעי המחשב
אוטומטים ושפות פורמליות
ממדעי המחשב להוראתם