הגת בארץ ישראל
גתות בולטות ועדויות לשימוש בגתות ברחבי ארץ ישראל

להלן גתות בולטות ועדויות לשימוש בגתות שהתגלו באתרים ארכאולוגים ברחבי ארץ ישראל לאורך השנים:
פסיפס מהמאה ה-6 לספירה נחשף בבית שאן, מתאר כיצד הענבים היו מובלים מן הכרם על גבי חמורים לצורך סחיטה.
בבית הכנסת בכורזים, נחשף תבליט מהמאה ה-4 לספירה שבו נראות דמויות דורכות ובוצרות ענבים.
באתר מנה ח' מזרח, החוקר רפאל פרנקל תיעד גת משוכללת ליצור יין, בעלת שני משטחי דריכה וספלולים במרכז משטח אחד ומצע כבישה. נראה שבשלב הראשון היה משטח דריכה אחד ובור בעומק 0.52 מ'. לאחר מכן הוספו השטח המערבי ומצע כבישה, הבור הועמק ל-130 מ'
מאות גתות נמצאו באזור הכרמל והשרון מן התקופות השונות. באזור השרון נחקרו מספר גתות מתקופת הברזל.
בכרמל נמצאו מאות גתות מהן כ-40 נתגלו בסקר נוף שנערך בשנות ה-80. בחורבת קסטרא נמצאו ארבע עשרה גתות מהתקופה ההלניסטית, מהן גתות מורכבות וגתות ערוכות בטור. באזור דליה בדרום הכרמל, נתגלו כעשרים גתות
באזור תל קסילה שנמצאת באזור נהר הירקון, נמצאו גתות מתקופת הברזל .
בחפירות שנערכו בתל גזר בשנת 1908 נחשף לוח אבן גיר קטן (ראו לוח גזר) שתוארך למאה ה-10 לפסה"נ. על הלוח באותיות קטנות בעברית עתיקה שהיו חרוטות עליו, תוארה רשימה של חודשים והעבודות החקלאיות שהיו נעשות בהן. בשורתו השישית של הלוח המילים תארו את החודשים אב ותמוז כחודשי ה"זימור", כלומר בצירת זמירי הענבים שהיו בשלים באותה תקופה
באזור ראשון לציון התגלו מספר גתות מתקופות שונות, חלקן הועתקו לגן הגתות
שרידים לגתות רבות מהתקופה הרומית נמצאו באזורי גוש עציון, הר עציון, כפר עציון וחורבות הילל.
החוקר רפאל פרנקל מצא גתות רבות באזור ירושלים והבחין בגיוון רב ביניהם
באזור ים המלח ומדבר יהודה נמצאו שרידי גתות ומתקני עיבוד יין,
באזור עזה ואשקלון, נמצאו טיפוסי כלי חרס מהתקופה הביזנטית שהיו ייחודיים למקום. בכלים אלו נמצאו עדויות ברורות לשימוש ביין. עדויות לשכר ביין מאותה תקופה, נמצאו בערים הנבאטיות בשבטה, עבדת ואלושה שבצפון הנגב.
ברחבי יהודה ובנימין נמצאו גתות רבות לדריכת ענבים, כמו למשל בבית צפאפה בה נחשפה גת המורכבת מארבעה שטחי דריכה ומתוארכת לתקופת הברזל בסקרים וחפירות שצוינו על ידי חוקרים שונים, הוזכרו מספר גתות אם כי לא תמיד ניתן להבין לחלוטין את תפרוסתם. בסקר ארכאולוגי שנערך בארץ בנימין, צוינו הגתות ופורטו. הגפן, התבואה העיקרית שהייתה משומשת בגתות, מוזכרת רבות בטקסט המקראי, בספר במדבר בהקשר למרגלים ששלח משה לבחון את הארץובספר ישעיהו כמשל. כמו כן, הנביא עמוס שרצה לתאר את העושר החקלאי בעתיד, עשה זאת בהתייחסות לתיאור העבודה החקלאית האינטנסיבית שמלאה את זמנו של החקלאי. בין העבודות המיוחסות. ניתן ללמוד מכך עד כמה נפוץ היה הגפן בארץ. בגבעון, נמצא מערך יקב שלם המתוארך לתקופת הברזל, בו בין השאר נמצאו בורות לאחסון קנקני תירוש
ביישוב תלם אשר ממוקם באזור הר חברון נחשפו במהלך שנת 2021 גתות עתיקות הכולל בורות איגום שהשתמרו היטב, גתות אלו מיוחסות לתקופת מרד בר כוכבא. מרחב תיירות תלם ואדורה טיפח את אזור הגתות והקים במקום פארק עם מתקנים להנאת התושבים. מעניין לציין כי כמה חודשים לאחר חשיפת הגתות החלה לצמוח מן אחת הגתות גפן עתיקה, כשריד לאותם כרמים של גולי יהודה.
באזור בקעת הירדן נמצאו גתות. וגם באתרים הבאים: דומא, חרב'ת גבעית, ואדי וסד, מנזר אל קצר, מעלה מכמש, פסגת זאב וסביבתה, חיזמא, ענתא וסביבתה, חורבת אבו מסרח, אל עזריה וסביבתה, בית לחם, חורבת בד פלוח, הרודיון, תקוע, רכס כנוב, חורבת אום חלסה, בני נעים-זיף, חורבת אל קצר, חורבת אל קונייטרה, סוסיא, א-סמוע וחבל יתיר.
יקב מתקופת הברזל נמצאה באזור ג'מאעין, כפר מימי הבית הראשון, אשר מזכירה את היקב שנמצאה בגבעון. במקרא מתואר האזור כשופע בכרמים.
חוות גתות נחשפה בגן קלאנדיה מימי בית שני
בתל א-נצבה, במסגרת חפירות שהתקיימו בין השנים 1926 ל-1935 על ידי החוקר ויליאם באדה (אנ') נחשפה מערכת גתות המתוארכת לתקופה ההלניסטית/רומית, כמו כן, נחפרו שלוש גתות מתקופות בלתי- מזוהות.