משה אבן עזרא
הערות שוליים

↑  Saul Abdalla Joseph, משבצת התרשיש: ספר כולל פירוש מספיק לספר התרשיש של ר׳ משה אבן עזרא, E. Goldston, 1926. (בiw)
↑  ר' משה אבן עזרא, בספרייה הלאומית
1 2 3 4 5  דוד כהנא, רבי משה אבן עזרא, השלח, כרך י"ג, טבת-סיון תרס"ד
1 2  יוסף יובל טובי, (פרחי הגן) הוא ספר הענק: בין מציאות לדמיון, שירת דבורה, מתנת ידידות והוקרה לפרופסור דבורה ברגמן, ע' 133–166
1 2 3  דו פגיס, שירת החול ותורת השיר למשה אבן-עזרא ובני דורו, ירושלים: מוסד ביאליק, 1970
↑  עיין חיים בראדי, ביאור לדיואן, שיר כ
↑  רבי יהודה אלחריזי, ספר תחכמוני, ע' 91, לייפציג, תרפ"ד
↑  מאשה יצחקי, אביב הגיע - פסח בא? (עיון בשירו של משה אבן עזרא "כתנות פסים"), מאזנים נ"ז מס' 9
1 2 3 4 5 6 7  משה אבן עזרא, שירת ישראל, מתורגם לעברית עם מבוא והערות מאת בן-ציון הלפר, ליפסיה: שטיבל, תרפ"ד
1 2  שאול בן עבדאללה יוסף, משבצת התרשיש, וינה: שמואל קרויס, 1926
↑  רבי משה אבן עזרא, ספר התרשיש, בעריכת דוד גינצבורג, ברלין: מקיצי נרדמים, תרמ"ו
↑  אברהם רגלסון, משה אבן־עזרא מזמר בקודש, דבר, 6.9.1957
↑  דוד רדנר, קורות עם ישורון ותולדות ספרותו, ע' 282, וילנה: האלמה והאחים ראם, תרמ"ו
↑  פול פנטון, לקטים מספרו של משה אבן עזרא "מקאלה אלחדיקה", ספרד, 36
↑  ציטוטים מתוך "מקור חיים"
↑  בעיקר מתוך "טימאיוס" של אפלטון
↑  מתוך טקסטים פסבדו-אמפדוקלים שהיו נפוצים בתקופתו
↑  רמב"ע החכם היהודי הראשון שציטט את אל פאראבי, אך להבדיל מהרמב"ם וריה"ל אינו מתעסק בפילוסופיה שלו
↑  אנציקלופדיה אפלטונית מוסלמית בת זמנו. רבי יוסף בן צדיק הירבה לצטט ממנה בספרו "עולם הקטן".
↑  שמואל הרוי, תרומתו הפילוסופית של ר' משה אבן עזרא, רבעון לחקר קהילות ישראל במזרח, 73, ע' 147-152
↑  כוונתו הרושם שהוא עושה בגרמו לשמש שתזרח מן המזרח פעם אחת בכל עשרים וארבע שעות, כשתגמור את סיבובה (תהלים יט, ג)
↑  כוונתו לרוח צפון ולרוח תימן
↑  הרי הלבוש לא יתקיים אלא על גוף, ולפיכך אין לאלה שום קיום (איוב לח, יד)
↑  כוונתו לאליעזר בלבד, שמספר שמו עולה לשלוש מאות ושמונה עשר
↑  כיוון בזה לראשית השנה ולאחריתה, וזהו רמז ליורה ולמלקוש (תהלים סח, יב)
↑  במילים "על בנו" נגמר הרעיון, והמילים "העובד אותו" באו בתור הוספה נפלאה ועודף יפה.
↑  התיאור של יתרון הצל וקרירותו כבר נגמר במלה 'כבד', והמילים "בארץ עייפה" הן העודף.
↑  השלמת רעיון הפסוק חגי א, ו
↑  "ושבה שביך" המאמר המוסגר
↑  כוונתו לשמש, שמלה "אור" היא תואר הנופל על השמש בשביל בהירותה. משתמש הוא בירח ובשמש לרמוז על כסף וזהב, וזהו רמז יפה ודמיון נפלא (איוב לא, כו)
↑  במילים "רועים כלבבי" נשלמה הכוונה, והמאמר "ורעו אתכם דעה והשכל" הוא הוספה נפלאה.
↑  משל נפלא מן האדם שהשעה משחקת לפניו ומזלו יפה
↑  הפרזה בתיאור האושר (איוב כט, כ), שאפילו העץ היבש, ממנו נעשית קשת, יפרח בידו משום צדקתו. וזהו על דרך הקירוב.
↑  כוונתו "שים אל חכך שופר" (הושע ח, א)
↑  ישראל חיים טביוב, אוצר השירה והמליצה, ע' 45, תל-אביב: דביר, תרפ"ט
↑  אחרי שאמר ריה"ל בשירו, שחרוזיו של רמב"ע כחרוזי פנינים, הילל רמב"ע את חרוזי ריה"ל שהם יקרים מפז; ואחרי שאמר ריה"ל כי "מעטם רקמה ופסים", אמר רמב"ע שמחברם "משי חיבר מהדיבר", והשתי והערב שבהם מרוקמים מתום ודעת; ולעומת מה שאמר ריה"ל בתחילת שירו "הריח מור" וכו', אמר הרמב"ע בסוף שירו: "אימרו לו לרוץ אל גן וכו' בשמי עשבו אל גן נתן נרדו ריחו". (דוד כהנא)
↑  מסכת יומא דף עה עמוד א
↑  שמואל הנגיד המדינאי והמשורר משה אבן עזרא האיש והמשורר הוצאת מסדה, אריה מור, 1958
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262821105171  BNE: XX1129030  BnF: cb12142248g (data)  GND: 118641174  ISNI: 0000 0000 7358 1927  LCCN: n83164115  NKC: ola20231175904  NLA: 50043125  NTA: 07426866X  SELIBR: 62896  SNAC: w62v3mmq  SUDOC: 029893240  Trove: 1506943  VcBA: 495/21032  VIAF: 86836195   WorldCat (עם VIAF): 86836195 
מתוך השיר "אש קדחו אוריו ולא נופחו" מאת רמב"ע עם פירוש ישראל חיים טביוב
חתימת "ספר התרשיש" מאת רבי משה אבן עזרא
שער הספר "משבצת התרשיש"
(בתי הפיוט נחתמים בחציו השני של הפסוק מלאכי ג, ד)