stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלטרנטיבה לגרמניה
היסטוריה > פיצול שלישי (הכנף)

בינואר 2019 אמר מנהיג המפלגה, אלכסנדר גאולנד, בתוכנית אירוח בטלוויזיה כי פלג "הכנף", בהנהגת ביורן הקה ואנדראס קלביץ, קיבל תמיכה של עד 40% מהנציגים בוועידות המפלגה. על פי ארגוני ביטחון במזרח גרמניה מנו חברי הפלג כ-40% מהחברים במפלגה. באותו חודש סווג הפלג על ידי הרשויות הפדרליות כקבוצת ימין קיצוני חשודה.
לקראת הבחירות ב-2019 במדינות במזרח גרמניה החל מאבק נוסף על הכיוון הפוליטי של המפלגה. בשלזוויג-הולשטיין, נבחרה דוריס פון זיין-ויטגנשטיין למנהיגה, על אף שהוועד הפדרלי של ה-AfD נקט בהליך להדחתה בגלל תמיכתה הפעילה בחוגים ימניים קיצוניים. תשעה מתוך שנים-עשר חברי ועד בנורדריין-וסטפאליה[דרושה הבהרה] במחאה על הדומיננטיות של הלאומנים במפלגה, ובבווריה הגישו כמה צירים של ה-AfD תלונה נגד מנהיגת הקבוצה הפרלמנטרית קטרין אבנר-שטיינר, המזוהה עם המחנה של הקה.
בעוד מנהיג המפלגה ירג מויטן הציג עמדה מתונה למדי לקראת הבחירות ב-2019, אמר אלכסנדר גאולנד במפגש של "הכנף" בתורינגיה שכדי לעלות לשלטון, צריך לפעמים לשתוק. בכך הוא רמז לימין הקיצוני במפלגה שהם אינם צריכים לשנות את עמדותיהם אלא רק את צורת ההתבטאות שלהם.
בבחירות בסקסוניה ב-2019 קיבלה ה-AfD ‏27.5% מהקולות (38 מושבים), בברנדנבורג 23.5% (23 מושבים) ובתורינגיה 23.4% (22 מושבים). בכך הייתה למפלגה השנייה בגודלה במדינות אלה. בהמבורג, בבחירות ב-2020, זכתה המפלגה ב-5.3% מהקולות (7 מושבים).
במרץ 2020 סווג "הכנף" מחדש על ידי הרשויות הפדרליות כ"מיזם ימין קיצוני נגד הסדר הבסיסי הדמוקרטי החופשי", והוא הושם במעקב של המשרד הפדרלי להגנת החוקה. כתוצאה מכך דרשו מנהיגי המפלגה את פירוקו. "הכנף" פורק מהמפלגה, אך חבריו ומנהיגיו ממשיכים לתפוס חלק דומיננטי בחלק מהמפלגה במזרח גרמניה. בשנת 2020 הורחק אנדראס קלביץ, ממנהיגי "הכנף", מהמפלגה לאחר שנודע שהיו לו קשרים לגורמים בימין הקיצוני. חבר מפלגה וולפגנג גדאון נחשד באנטישמיות ועקב כך סולק מהמפלגה. עם זאת ניסיונות להרחיק גם את ביורן הקה מהמפלגה לא צלחו.
היסטוריה > פופולריות גוברת במזרח גרמניה

לקראת הבחירות הפדרליות ב-2021 ניהלה המפלגה קמפיין עם הסיסמה "גרמניה. אבל נורמלית", והתנגדה לסגרים בתגובה למגפת הקורונה בגרמניה. טינו כרופאלה נבחר להחליף את אלכסנדר גאולנד כראש רשימה שותָף, לצד אליס ויידל. בבחירות הכלליות השיגה ה-AfD תוצאה פחות טובה מבבחירות הקודמות: 10.3% מהקולות, בהשוואה ל-12.6% ב-2017; עם זאת, במזרח גרמניה זכתה המפלגה לתמיכה רבה, ובמדינות סקסוניה ותורינגיה הייתה למפלגה הגדולה ביותר.
בבחירות המקומיות שמרה ה-AfD על שלושת המושבים שלה בבחירות בחבל הסאר ב-2022 אך איבדה את כל המושבים בבחירות במדינת שלזוויג-הולשטיין. בבחירות במדינת סקסוניה התחתונה באוקטובר 2022 זכתה ה-AfD ב-9 מושבים נוספים בהשוואה לשנת 2017 ו-18 בסך הכול. בבחירות החוזרות בברלין ב-2023, ה-AfD רשמה עלייה קטנה בהשוואה לבחירות 2021 וזכתה ב-4 מושבים. [122] בבחירות בברמן ב-2023, AfD לא השתתפו ואיבדו את כל המושבים שלהם, משום שוועדת הבחירות של המדינה פסלה את השתתפותה בבחירות בשל חלוקות פנימיות שהביאו להגשת שתי רשימות מועמדים.
ביוני 2023 זכתה המפלגה לראשונה בבחירות מקומיות – רוברט זסלמן, נבחר לתפקיד מנהל המחוז זונברג, במדינת תורינגיה, עם 52.8% מהקולות.
עמדות המפלגה

בוועידת המפלגה המייסדת ב-14 באפריל 2013, החליטה ה-AfD על מצע הבחירות הראשון שלה. ב-2014 הוגדרה המדיניות הפוליטית, נוצרו מסמכי אסטרטגיה ונתקבלו החלטות נוספות הנוגעות בין היתר לצמצום הזכות למקלט, לאירו ולמדיניות החוץ, לאסלאמיזם ולזכות לשאת נשק. בתחילת מאי 2016, בוועידת המפלגה בשטוטגרט, אימצה ה-AfD את תוכנית הבסיס המבוססת על טיוטה שנוצרה בקבוצות עבודה הכוללות כ-1,000 חברים. בוועידת מפלגה ב-2019, התוכנית הייתה אמורה להתרחב כך שתכלול גם מדיניות חברתית אך הוועידה נדחתה עקב חילוקי דעות משמעותיים – במיוחד בשאלת הפנסיה.
אלטרנטיבה לגרמניה נוסדה בתחילה כמפלגה שמרנית-ליברלית של מעמד הביניים עם נטייה קלה לאירוסקפטיות, תוך שהיא תומכת בחברותה של גרמניה באיחוד האירופי אך ביקורתית כלפי המשך האינטגרציה האירופית, וקיומו של מטבע האירו. עיקרי האידאולוגיה של המפלגה כללו התנגדות לאיחוד האירופי במתכונתו הנוכחית, ולחבילות הסיוע למדינות הגוש החלשות שבהן רוב הכספים מגיעים מגרמניה. התנגדות להגירה, בעיקר מארצות ערב, ולתהליכי אסלאמיזציה באירופה. התנגדות לנישואים חד-מיניים, וקידום של הטרונורמטיביות. המפלגה רואה במוסד המשפחה המסורתי כאידיאל ופועלת לחיזוקו. באותה תקופה, המפלגה גם תמכה בקידום דמוקרטיה ישירה ומשאלי עם לפי המודל השווייצרי ובהורדת מיסים.
בשנת 2015, חברי מפלגה מתונים יחסית, כולל המייסד והיו"ר לשעבר ברנד לוקה, עזבו את AfD לאחר שפראוקה פטרי נבחרה ליו"ר. בעקבות משבר ההגירה באירופה פנתה המפלגה ב-2015 מעיסוק בעניינים הקשורים לגוש האירו כדי להתמקד בהתנגדות להגירה, בפרט מוסלמים והגירה מוסלמית. המפלגה הקצינה עוד יותר ימינה לאחר שפטרי עזבה את המפלגה ב-2017, בעקבות אימוץ של עמדות אסלאמופוביות וביטויים של רוויזיוניזם היסטורי על ידי חברי המפלגה. המפלגה דומה כעת למפלגות ימין רדיקלי פופוליסטיות אחרות באירופה, אך היא יוצאת דופן במקצת מכיוון שהיא מקיימת קשרים גלויים לקבוצות קיצוניות אף יותר.
עמדות המפלגה > כלכלה

במצעה מ-2014 אימצה ה-AfD מדיניות כלכלית המבוססת על כלכלת השוק החברתי במובן של לודוויג ארהרד. המפלגה הביעה התנגדות למטבע האירו ולחילוץ גוש האירו, שאותם ראתה כמערערים את האינטגרציה האירופית.
על אף הפיצול של הליברלים הכלכליים ב-2015, עדיין ניתן לאפיין את ה-AfD כמפלגה נאו-ליברלית במונחים כלכליים, תוך שימת דגש על דה-רגולציה והתערבות מדינה מוגבלת. ה-AfD שואפת להפחית את החוב הלאומי של גרמניה. על פי המפלגה, תוכניות כלכליות כמו ייצוב האירו והצלת בנקים לא צריכות להגיע מכספי משלם המיסים. המפלגה בעד הפחתת מיסים, במיוחד עבור בעלי הכנסות גבוהות ושיעור מס מקסימלי של 25% במקום 45% כיום. ההכנסות ממסים למדינה יהיו אפוא נמוכות משמעותית. ה-AfD רוצה לבטל את מס הירושה ולבחון מחדש את מס המסחר.
עמדות המפלגה > אירופה ויחסי חוץ

ראשית נקטה המפלגה בנטייה אירוסקפטית קלה שהתבטאה בהתנגדות למטבע האירו ולחילוץ גוש האירו, שהמפלגה ראתה כמערערים את האינטגרציה האירופית, אך חוץ מזה תמכה בחברות גרמנית באיחוד האירופי. מאז 2015, המפלגה עברה לעמדה אירוסקפטית ולאומנית חזקה יותר נגד האיחוד האירופי, וקראה לפרישה ממדיניות המקלט והביטחון האירופית המשותפת, רפורמה משמעותית באיחוד האירופי והחזרת הסמכויות חזרה מבריסל, כאשר חלק מחברי המפלגה תומכים ביציאה מוחלטת מהאיחוד האירופי אם המטרות הללו אינן ניתנות להשגה. במהלך ועידת המפלגה ב-2021 בדרזדן לקראת הבחירות הפדרליות בגרמניה, רוב חברי ה-AfD הצביעו לכלול במצע המפלגה מדיניות נוקשה יותר נגד האיחוד האירופי, כולל פרישה גרמנית מהגוש.
פרט לעמדה כלפי אירופה, מדיניות החוץ של המפלגה אינה אחידה. בעבר הייתה המפלגה פרו-נאט"ו ובעד ארצות הברית, אך מתחה ביקורת חריפה על ממשל ביידן. ה-AfD דוחה סנקציות כלכליות נגד רוסיה, אך תומכת בסנקציות נגד האחראים והתומכים במלחמת רוסיה–אוקראינה. נשיא המשרד להגנת החוקה, תומאס הלדנוואנג, הצהיר כי ה-AfD היא "רמקול התעמולה" המצליח ביותר של פוטין בהפצת הנרטיב על רוסיה שוחרת השלום ונאט"ו התוקפנית. המפלגה גם חלוקה בנושא הסכמי סחר חופשי.
במדיניות ההגנה שלה משנת 2019 קראה ה-AfD ל"שיקום הצבא" על ידי חידוש גיוס החובה ופעילות להגנת הגבולות.
עמדות המפלגה > אירופה ויחסי חוץ > עמדות כלפי ישראל

ה-AfD היא המפלגה היחידה בגרמניה שתומכת בהעברת שגרירות גרמניה בישראל לירושלים, ובהכרה בירושלים כבירתה של מדינת ישראל. במאי 2021 הביעה המפלגה תמיכה מלאה בפעולות ישראל נגד חמאס במבצע שומר החומות.
במרץ 2023 נאם בפרלמנט האירופי יואכים קוס, נציג מפלגת AfD בפרלמנט, והביע תמיכה ברפורמה המשפטית שמובילה ממשלת ישראל השלושים ושבע. בנאום בבונדסטאג אמר דובר המפלגה אלכסנדר גאולנד ב-2023 שחובתה המוסרית של גרמניה כלפי ישראל כה עמוקה, שיהיה חובה עליה אף להילחם עד מוות לצד ישראל בכל מקרה של סיכון קיומי למדינת ישראל.
ביום הראשון של מלחמת חרבות ברזל גינתה ה-AfD בחריפות את מתקפת הטרור נגד ישראל, ודרשה מגרמניה ומהאיחוד האירופי להפסיק מיידית את מימון ארגוני החמאס ואונר"א. במקביל, במפלגה הייתה ביקורת על רטוריקה זו. אחרי התקפות החמאס הביע ראש המפלגה במשותף טינו כרופלה "תנחומים לשני הצדדים" ותמך בהפסקת אש מידית. בסוף 2024, כרופלה השתלח ישירות בקנצלר אולף שולץ, שאישר יצוא נשק בשווי 150 מיליון אירו לישראל, ואמר כי "בעזרת משלוחי הנשק שאישרת לישראל אתה תורם להרג בשני הצדדים. אתה לא תורם לדה-אסקלציה, אלא שופך דלק על האש", אמר. כרופלה הוסיף כי על גרמניה להפסיק לספק נשק לאזורי מלחמה, כולל לישראל.
עמדות המפלגה > הגירה וזהות לאומית

מנהיגי המפלגה מקדמים את המושג "פולקסגמיינשאפט", ומנסים להפרידו מהמורשת הנאצית, אשר עשתה בו שימוש נרחב. לדבריהם אין סתירה בינו לבין דמוקרטיה.
עמדות המפלגה לגבי הגירה ומבקשי מקלט הן תערובת אמביוולנטית של שמרנות ונאו-ליברליזם: מצד אחד מודגשת החשיבות של הזכות להשתקע וחופש התנועה של עובדים באירופה, והמפלגה בעד הגירה "משכילה" ש"מוכנה להשתלב" על פי המודל הקנדי. בתוכנית הבחירות הראשונה שאומצה בוועידת המפלגה המייסדת ב-2013, קראה ה-AfD מצד אחד למדיניות מקלט נדיבה יותר ומצד שני למדיניות הגירה מחמירה יותר. בשנים שלאחר מכן הפכה הדרישה להגביל את ההגירה לנושא המרכזי של המפלגה. בתגובה למשבר ההגירה באירופה הציג ועד המפלגה נייר אסטרטגיה על מדיניות הגירה ומקלט בתחילת ספטמבר 2015. בו קרא להחזרת הפיקוח בגבולות גרמניה, להליך מקלט של 48 שעות בסמוך לגבול ולביטול מה שמכונה "דמי כיס" למבקשי מקלט. בנוסף, הוצע לא לאפשר עוד לאנשים ממדינות המסווגות כמדינות מוצא בטוחות להגיש בקשה למקלט. בנובמבר באותה שנה העביר קונגרס המפלגה החלטה המציעה שהזכות למקלט תהיה כפופה לביטחון המדינה והעם, קרואת לשים מגבלות על קבלת פליטים ולביטול איחוד משפחות.
עמדות המפלגה > הגירה וזהות לאומית > עמדות כלפי האסלאם

במצע המפלגה מ-2016 נקבע: "האסלאם לא שייך לגרמניה". במיוחד קוראת המפלגה לאיסור על מינרטים, קריאת המואזין לתפילה וכיסוי ראש מלא. בניגוד לחוק הצרפתי משנת 2010, המתייחס לסימנים גלויים של כל הדתות, על פי ה-AfD, אין לאפשר כיסוי ראש בשירות הציבורי, ויש לאסור לבישת בורקה או ניקאב בציבור. לפי הצהרותיה, ה-AfD מחויבת לחופש דת, אך בהתאם לחוק ולזכויות האדם. יש לראות במוסלמים שומרי חוק ומשולבים כחברים מקובלים בחברה, אך יש לאסור על עמותות אנטי-חוקתיות לבנות ולהפעיל מסגדים, וכך גם מימון זר ממדינות איסלאמיות או תורמים פרטיים. בנוסף, אימאמים בגרמניה יצטרכו לעבור הכשרה באוניברסיטאות בגרמנית. בשנת 2018, הקבוצה הפרלמנטרית של AfD בבונדסטאג ביקשה מהממשלה הפדרלית לנקוט "צעדים מתאימים" נגד תוכן בלתי חוקי לכאורה בקוראן, מבלי לציין במפורש לאיזה תוכן הכוונה ומה יש לעשות. דיון פרלמנטרי נערך על ההצעה ב-11 באוקטובר 2018, במהלכו נדחתה פה אחד על ידי כל יתר המפלגות.
עמדות המפלגה > משפחה ומגדר

המפלגה מייצגת עמדות שמרניות ואנטי-פמיניסטיות ומתנגדת לשוויון מגדרי ולהטמעת חשיבה מגדרית. היא דוגלת במשפחה המסורתית של גבר ואישה ומתנגדת הן למכסות לנשים והן לביטול כביכול של זהויות מגדריות. ה-AfD הריצה קמפיינים כגון "עצרו את הטירוף המגדרי", במיוחד ברשתות החברתיות. בהצהרת מגדבורג של המפלגה משנת 2016, הביעו חברי הפרלמנטים המדיניים התנגדות לחינוך מיני בגני ילדים ובבתי ספר יסודיים ובמיוחד נגד חינוך על שונות מינית. מצע המפלגה כולל מספר סעיפים לביטול מגדר, כמו גם החלטה מפורשת מ-2016 לבטל את השפה השוויונית בין המינים ו"חזרה לזכר הסתמי כמו גם ויתור על כל הסיומות הדקדוקיות של אידאולוגיית המגדר".
עמדות המפלגה > סביבה ומשאבי טבע

המצע של "אלטרנטיבה לגרמניה" מבוסס על הכחשת שינוי האקלים. ה-AfD מסכימה שהאקלים משתנה, אך מכחישה ששינוי זה נובע מפעילות בני האדם. במקום זאת, המפלגה טוענת ששינויי האקלים נגרמים לחלוטין מגורמים טבעיים. ה-AfD טוענת שהעלייה בריכוז הפחמן הדו-חמצני הייתה מועילה (תרמה ל"ירוק" של הפלנטה שלנו). לצד הכחשת שינויי האקלים, ה-AfD מתנגדת למדיניות אקלים כמו עידוד מעבר לאנרגיות מתחדשות ותקנות החיסכון באנרגיה. הם גם רוצים להפסיק סובסידיות לביו-אנרגיה ולהגביל "הרחבה בלתי מבוקרת של אנרגיית הרוח". המפלגה טוענת כי המעבר למקורות אנרגיה חדשים מאיים על הביטחון האנרגטי, ועלול להוביל למחסור ואף להפסקות חשמל. לפיכך, היא רואה בליגניט מקור האנרגיה המקומי היחיד שיכול להבטיח ביטחון אנרגטי לגרמניה. יתר על כן, ה-AfD רוצה להחזיר את הכורים הגרעיניים של גרמניה, בטענה שסגירתם בין 2002 ל-2011 הייתה "מזיקה כלכלית ולא מוצדקת אובייקטיבית". המפלגה מתנגדת להוצאה מחוץ לחוק של אקוסייד באיחוד האירופי, וגונאר בק, חבר בפרלמנט האירופי מטעם AfD, אמר כי "הכרה בפשעים נגד הסביבה כהפרה של זכויות אדם ואפילו פשעי מלחמה היא אינפלציה גרוטסקית נוספת של דוקטרינת זכויות האדם".
קשרים לימין הקיצוני

כמה מהארגונים והפלגים של ה-AfD נקשרו או הואשמו בקשר עם תנועות ימין קיצוני לאומניות ואסורות, כגון PEGIDA, ברוויזיוניזם היסטורי ושנאת זרים. הם נמצאים במעקב של משרדי מדינה שונים להגנה על החוקה מאז 2018. במרץ 2021 נודע כי המשרד הפדרלי להגנה על החוקה (BfV) שם את AfD תחת מעקב כקבוצה קיצונית חשודה. זמן קצר לאחר הודעה זו, המעקב אחר AfD נחסם על ידי בתי המשפט כדי לתת שוויון הזדמנויות בין מפלגות פוליטיות בשנת בחירות. ב-2022 קבע בית המשפט כי ה-BfV רשאי לסווג את המפלגה כולה כקבוצת ימין קיצוני חשודה ולפקח עליה. תביעה נגדית של ה-AfD נדחתה, משום ש"היו מספיק אינדיקציות עובדתיות למאמצים אנטי-חוקתיים בתוך המפלגה". ב-26 באפריל 2023, לאחר ארבע שנים של חקירות, סיווג ה-BfV את אגף הנוער של מפלגת AfD כארגון קיצוני "מאומת". סיווג זה איפשר להציב ארגון זה תחת מעקב אינטנסיבי אפילו יותר מהאזנת טלפון ושימוש בסוכנים סמויים שהיו עד אז.
תוצאות בחירות

בונדסטאג:
| שנת בחירות | בוחרים לרשימה | אחוז | מספר מושבים | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | 2,056,985 | 4.7 (#7) | 0 (מתוך 631) | -- |
| 2017 | 5,877,094 | 12.6 (#3) | 94 (מתוך 709) | 94+ |
| 2021 | 4,802,097 | 10.4 (#5) | 83 (מתוך 735) | 11- |
| 2025 | 10,327,148 | 20.8 (#2) | 152 (מתוך 630) | +69 |
הפרלמנט האירופי:
| שנת בחירות | מספר כולל של בוחרים | אחוז מכלל הבוחרים  & דירוג | מספר מושבים | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | 2,070,014 | 7.05 (#5) | 7 מתוך 96 | -- |
| 2019 | 4,103,453 | 11.0 (#4) | 11 מתוך 96 | +4 |
| 2024 | 6,324,008 | 15.89 (#2) | 15 מתוך 96 | +4 |
NPO 3

| --- | --- |

 פרטי הערוץ
 מדינה:  הולנד הולנד
 תאריך השקה:  4 באפריל 1988
 בעלות:  השידור הציבורי ההולנדי
 שפה:  הולנדית
 משרד ראשי:  הילברסום, הולנד
 אזור קליטה:  הולנד
 פורמט תמונה:  16:9 (SDTV, 576i), (HDTV, 1080p)
 
 www.npo3.nl
NPO 3 (עד 2014 נקרא Nederland 3), הוא ערוץ הטלוויזיה הציבורי השלישי מבין ערוצי הטלוויזיה הארציים המופעלים על ידי השידור הציבורי ההולנדי. הערוץ מתמקד בקהל הילדים והנוער.
היסטוריה

NPO 3 הושק ב-4 באפריל 1988 תחת השם 'Nederland 3', ובמקור התכנון היה שהערוץ יהיה מיזם משותף יחד עם השידור הציבורי הפלמי, VRT, ושהערוץ ישדר תוכניות בלגיות-הולנדיות. רעיון זה נכשל, אך כשהשיקו שני המשדרים הציבוריים בהולנד, NPO ו-RNW את BVN כמותג 'Zomer TV' בשנת 1996 וכל תוכניות המקור של הערוץ הגיעו מהולנד, החל VRT להזרים כסף לערוץ, וסייע לו גם מבחינת הפקת לוח השידורים. עקב הירתמות VRT לסיוע לפעילות הערוץ, הוחלט לשנות את ייעוד הערוץ כך שיתחיל לשדר גם תוכניות הולנדיות-בלגיות משותפות (כפי שהוזכר בתחילה).
במקום התכנון המקורי, החל הערוץ לשדר תוכניות אקטואליה, הכוללות דיונים בנושאים שונים, כגון תרבות, אקטואליה ובטלוויזיה החדשה, לצד שידור תוכניות לילדים.
בספטמבר 2006 השתנה מעט אופי ערוצי NPO. כיום הערוץ עדיין משדר תוכניות לילדים במהלך היום, ובערב שואף הערוץ להגיע לקהל הרחב, עם שידור תוכניות חדשניות, חינוכיות, ולעיתים גם אירועי ספורט.
ב-15 בספטמבר 2007 עברו כל ערוצי NPO לפורמט מסך רחב. עוד לפני כן רוב התוכניות שודרו בפורמט זה.
ב-4 ביולי 2009 החלו שלושת ערוצי NPO בשידורי ניסיון ב-(full HD (1080p. עוד טרם השקת השידורים הקבועים בפורמט HD, גרסה ניסיונית של HD עבור ערוץ Nederland 1 הייתה זמינה מ-2 ביוני עד 24 באוגוסט 2008 על מנת לשדר את טורניר יורו 2008, מרוץ הטור דה פראנס שנערך באותה שנה ואת אולימפיאדת בייג'ינג.
ב-12 במרץ 2013 הודיע ארגון NPO כי שמות ערוצים Nederland 1,2,3 ישונו ל-NPO 1,2,3 בהתאמה. השינוי נומק ברצון להפוך את הערוצים למזוהים יותר. תהליך המיתוג מחדש הושלם ב-19 באוגוסט 2014.
תוכניות

כיום, בין השעות 6:00 ל-19:30 משדרים NPO Zapp ו-NPO Zapplien בערוץ תוכניות לילדים. שידורים אלה כוללים גם את שידורי טלוויזיה חינוכית, דוגמת SchoolTV אשר משדר ארגון NTR.
לאחר 19:30 מתחילים שידורי התוכניות לקהל הצעיר. כך למשל בין השנים 2005 ל-2013 שודרה התוכנית "העולם מעבר לדלת", אך לאחר מכן היא הועברה לשידור ב-NPO 1. התוכניות שמשדר הערוץ כוללות סרטים, דרמות וקומדיות וכן תוכניות מקור מוצלחות. בנוסף הערוץ שידר בעברו גם כדורגל אירופי, כמו עונת 2015/2016 בליגת האלופות, אשר זכויות השידור שלה בהולנד עברו ל-SBS 6.
גלריה

סמליל הערוץ בין השנים 1988–1994
סמליל הערוץ בין השנים 2003–2006
סמליל הערוץ בין השנים 2006–2013
סמליל גרסת שידורי ה-HD של הערוץ בין השנים 2009–2013
סמליל הערוץ בין השנים 2013–2014
סמליל הערוץ מאז 2014
ראו גם

RTL 5
RTL 7
SBS 9
הערות שוליים

↑  "NPO wil namen publieke tv- en radiozenders wijzigen" (בהולנדית). נבדק ב-2018-06-19.
↑  "Dutch pubcasters rename all radio and TV channels". Broadband TV News (באנגלית בריטית). 2014-07-14. נבדק ב-2018-06-19.
עומר חזן

| --- | --- |

 לידה:  7 במרץ 2000 (בן 25)  אשדוד, ישראל ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2011
 מקום לימודים:  יצירתי 
 פרופיל ב-IMDb
 
עומר חזן (נולד ב-7 במרץ 2000) הוא שחקן, דוגמן ומנחה טלוויזיה ישראלי.
ביוגרפיה

חזן נולד, גדל והתחנך באשדוד. בנם של אורלי, עובדת עיריית אשדוד, ואשר, עובד בזק. בנעוריו למד בתיכון מקיף ז' ברובע הקריה בעיר מגוריו. למד משחק בבית הספר למשחק "יצירתי".
חיים אישיים

חזן הוא אחיינו של כדורגלן העבר אלון חזן.
משנת 2017 עד לתחילת שנת 2018 היה בזוגיות עם השחקנית נאיה פדרמן.
מסוף שנת 2018 חזן היה בזוגיות עם הרקדנית ליהיא פרויד, ובינואר 2022 השניים נפרדו.
בשנת 2024 ניהל מערכת יחסים קצרה עם הדוגמנית האמריקאית סאמר ריי.
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | עספור | מוטי הצעיר | תפקיד אורח |
| 2017 | המלון של פיני | דילן | תפקיד אורח |
| 2020–2017 | אחותי קפצה כיתה | דישי | תפקיד ראשי |
| 2018 | מעורבבים | עומרי אטיאס | מיני סדרה; תפקיד ראשי |
| 2018 | אילת | עומרי אטיאס | תפקיד ראשי |
| 2019–2018 | פוראבר | עומר גיגי | תפקיד ראשי |
| 2019 | בצפר | שחר קפלן | תפקיד ראשי |
| 2020 | עז"ב | עצמו | סדרת רשת-פארודית |
| 2020 | להציל את שייקה | אייל שייקה | שודרה גם ביוטיוב |
| 2020–2022 | פלמ"ח | אורי זאבי | תפקיד ראשי |
| 2020–2023 | זיגי | ניב גלרון | תפקיד ראשי |
| 2021 | בעלת החלומות | כפיר זלמנוביץ' | תפקיד ראשי |
| 2021 | שבאבניקים | נועם | תפקיד משני |
| 2024 | באש ובמים |  | תפקיד משני |
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | הקפות | מאיר וקנין |  |
| 2015 | לאן נעלם נימני? | יוני |  |
| 2021–2022 | אל תחכי לי | מתן אייזנברג | תפקיד ראשי; מבוסס על סיפור אמיתי |
| 2023 | המהנדס | לוי |  |
פילמוגרפיה > במה

| שנה | שם | דמות | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | תעתועים |  |  |
| 2018 | פריסטייל פסטיגל | עומר |  |
| 2019–2020 | כמו גדולים | אדם ברמן |  |
| 2020 | My פסטיגל | ניב גלרון | שיחק את דמותו מ"זיגי" |
| 2022 | פסטיגל על פסטיגל | הנסיך עומרוס | תפקיד ראשי |
פילמוגרפיה > הנחיה

| שנה | תוכנית | הערות |
| --- | --- | --- |
| 2017 | אונליין |  |
| 2019–2020 | הקומה האחרונה | תפקיד ראשי |
| 2020 | הבידודית |  |
| 2022 | ששטוס 2022 | מנחה |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקן ראשי בסדרת נוער | פלמ"ח, זיגי | מועמדות |
הערות שוליים

↑  18 עד 18: "אני לא חושב שאני איזה דוגמן", באתר ‏מאקו‏, 19 בספטמבר 2017
↑  מברוק: הג'וב החדש של כוכב הילדים, באתר חדשות 13, 1 בינואר 2017
↑   בועות: גם TNT נותנת במה לשחקן עומר חזן, באתר "ידיעות אחרונות", 17 במאי 2017
↑  צפו: עומר חזן בפרסומת חדשה לנביעות, באתר אשדוד אונליין, ‏19 ביולי 2017
↑  האם הנבחרת תהיה מוכנה לאתגר שבישלנו לה?, באתר Samsung ישראל
↑   לי בירן - לא צריכים סיבה (קליפ רשמי) .Lee B, וידאו קליפ של השיר בערוץ "לי בירן", באתר יוטיוב (אורך: 4:04), 14 במאי 2018
↑  קרן נתנזון ויץ, מופעי חנוכה 2019 - המדריך המלא, באתר ynet, 18 בנובמבר 2019
↑  נפרד מהאזרחות, באתר ‏מאקו‏, 14 בפברואר 2019
↑  עומר חזן מתייצב בלשכת הגיוס ומתחיל את השירות בצה"ל, באתר מעריב אונליין, 14 בפברואר 2019
↑  בר ציבלין, "החלום שלי זה להצליח כשחקן בינלאומי בחו"ל", באתר חדשות 13, 26 במאי 2021
↑  אלין ואייל גולן יחד עם כוכבי הנוער של ישראל - ילדי המרפסות, באתר ‏מאקו‏, 5 באפריל 2020
↑  משה אבוטבול, לפני כולם: הצצה ראשונה ל"להציל את שייקה", באתר פרוגי, 12 באפריל 2020
↑  הדר כהן, הכירו את הדמויות של זיגי!, באתר magazine.hot.net.il, ‏12 בנובמבר 2020
↑  שיר זיו, "הכל קרס לי מול העיניים. הרגשתי בשקר אחד גדול": עומר חזן פותח את הלב, באתר ישראל היום, 30 באוגוסט 2023
↑  מאי פריד, שבאבניקים 2 – עומר חזן ואורי לייזרוביץ', באתר magazine.hot.net.il, ‏21 ביולי 2021
↑   מאחורי עיניים כחולות, בביצוע  כוכב הנוער עומר חזן על הקשיים בדרך לפסגה, סרטון  באתר יוטיוב, 27 ביולי 2021
↑  חן בוקר אמר, אהבה חדשה ובינלאומית: עומר חזן בזוגיות עם סאמר ריי, באתר אשדודי, ‏11 במרץ 2024
↑  מאוהבים: עומר חזן והדוגמנית הבינלאומית בתמונה זוגית ראשונה | TMI, באתר https://tmi.maariv.co.il, ‏2024-05-05
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2017: דניאל ליטמן (צפוף) 2019: עדי אלון (נעלמים) | פרסי נבחרי השנה של פרוגי - שחקן ראשי בסדרת נוער  2018: עומר חזן (אילת) 2020: עומר חזן (פלמ"ח, בצפר, אחותי קפצה כיתה) | הבא: 2019: עדי אלון (נעלמים) 2021: קווין רובין (זיגי) |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| 2018: עפר שכטר (כפולה) | פרסי נבחרי השנה של פרוגי - שחקן אהוב בסדרת נוער  2019: עומר חזן (פוראבר) | 2020: עדי אלון (פלמ"ח) |
RTP2

| --- | --- |

סמל הערוץ
 פרטי הערוץ
 מדינה:  פורטוגל פורטוגל
 תאריך השקה:  25 בדצמבר 1968
 בעלות:  תאגיד השידור הפורטוגלי
 שפה:  פורטוגזית
 משרד ראשי:  ליסבון, פורטו, פורטוגל
 אזור קליטה:  פורטוגל
 פורמט תמונה:  16:9 (SDTV, 576i)
 
 http://www.rtp.pt/rtp2/
RTP2 (נקרא גם בפורטוגזית "O Segundo" - "ערוץ 2" או "Dois" - לשניים) הוא ערוץ טלוויזיה ציבורי פורטוגלי, המופעל על ידי RTP, תאגיד השידור הפורטוגלי. RTP2 הוא ערוץ הטלוויזיה השני שהחל לשדר בפורטוגל ב-25 בדצמבר 1968. כיום, הערוץ משודר ללא פרסומות, ומשמש כחלופה לערוץ הראשי של השידור הציבורי בפורטוגל, RTP1.
את ערוץ RTP2 ניתן להקביל לערוץ BBC Two, כיוון ששני הערוצים משדרים תכנים אינטלקטואליים. RTP2 הוא היחיד מבין מספר ערוצי טלוויזיה פורטוגליים ואירופיים המשדר תוכניות תרבות וחינוך כל הזמן (בדומה לארטה). RTP2 הוא היחיד בפורטוגל שמשדר ללא הפסקות פרסומות, חסויות או תשדירי שירות. בשנת 2002 החל הערוץ לשדר במשך 24 שעות ביממה. במרץ 2017 שיעור הצפייה של הערוץ היה 1.5%.
היסטוריה

ערוץ RTP2 החל בשידוריו ב-25 בדצמבר 1968. עם זאת, רק ב-21 בנובמבר 1970 הערוץ החל בשידורים רציפים וקבועים.
ב-21 ביולי 1978 הופסקו שידורי הערוץ בשל שיפוצים, והם התחדשו כמה חודשים מאוחר יותר, ב-16 באוקטובר אותה שנה, כאשר הופרד הערוץ מ-RTP1, לרבות הקמת צוותים ייחודיים והפקת תוכניות מקוריות עבור הערוץ. שינויים אלו לא שרדו זמן רב, ובראשית שנות ה-80, בשל קיצוצים, אוחדו שני הערוצים בשנית.
בשנת 1990 עבר הערוץ מיתוג מחדש, ושמו שונה ל"ערוץ 2", ובשנת 1992 שונה שמו שוב ל-TV2. הססמה של הערוץ הייתה "טלוויזיה אחרת".
בשנת 1994, לאחר עלייתם של שני ערוצי טלוויזיה פרטיים (SIC ו-TVI) לאוויר, נאלץ TV2 להתמקד בשידור תוכניות לקהלים קטנים יותר, ובוצעו שינויים משמעותיים בלוח השידורים של הערוץ. שידור משחקי כדורגל ואופרות סבון הופסקו, ובהתאם לכך קהל הצופים של הערוץ קטן. מאז השינויים שבוצעו, הערוץ משדר תוכניות תרבות, תעודה, אומנות, מדעים וילדים. בשל כך, RTP2 נחשב כיום לערוץ טלוויזיה ברמה גבוהה יותר לעומת יתר ערוצי הטלוויזיה.
ב-27 באפריל 1996 הוחזר השם הישן של הערוץ, RTP2, תוך הפסקת שידורי הפרסומות. לוח השידורים לא השתנה. כמו כן, בנובמבר 1999, הערוץ החל לשדר בשעות מסוימות בפורטוגזית בערוץ יורוניוז.
ב-2002 הערוץ החל לשדר במשך 24 שעות ביממה.
ב-14 במאי 2012, RTP2 הפך לערוץ הטלוויזיה הפורטוגלי הראשון שמשדר בפורמט 16:9.
תוכניות > תוכניות אירוח

70X7 - תוכנית שיחה דתית
המופע הדתי - תוכנית שיחה דתית
תוכניות > תוכניות מגזיניות

ארכיטקט - מגזין אדריכלות
רחוב האומנויות - מגזין אומנות
מאחורי הקלעים - מגזין קולנוע
ביוספרה - מגזין אקולוגיה וסביבה
תוכניות > אירועי ספורט המשודרים בערוץ

טור דה פראנס
אולימפיאדת פיונגצ'אנג 2018
אולימפיאדת טוקיו 2020
תוכניות > סדרות טלוויזיה

מרוששות
בונז
משפחת סימפסון
איש משפחה
פיוצ'רמה
הבורגרים של בוב
אין משחק אין חיים
קליפורניקיישן
המפץ הגדול
שני גברים וחצי
מקום טוב באמצע
מד מן
דקסטר
העשב של השכן
חסרי בושה
קוגר טאון
רוק 30
שרלוק
מבוקש
ממי
הממשלה
המנטליסט
ראו גם

RTP1
טלוויזיה בפורטוגל
כאן 11
מוזש פלדמן

| --- | --- |

 לידה:  10 בינואר 1860 ט"ו בטבת ה'תר"כ פזדיץ', הונגריה, האימפריה האוסטרית (כיום פוזדישובצה, בסלובקיה)
 פטירה:  11 באוגוסט 1927 (בגיל 67) י"ג באב ה'תרפ"ז בודפשט
 מדינה:  האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מקום פעילות:  גלנטה (כיום בסלובקיה), פשט, הונגריה,
 תקופת הפעילות:  ? – 11 באוגוסט 1927 
 השתייכות:  יהדות אורתודוקסית
 
 תפקידים נוספים:  רב ראשי של פשט
 
הרב מוזש פלדמן (משה פלדמן; בהונגרית Feldmann Mózes; ט"ו בטבת ה'תר"כ‏ 10 בינואר 1860 – י"ג באב ה'תרפ"ז 11 באוגוסט 1927) היה רב הונגרי, יליד סלובקיה, רבה הראשי של פשט בין השנים 1901–1927. מרכז פעילותו היה בית הכנסת ברחוב רומבך בבודפשט.