stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרחון המפטון

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  69°20′00″S 70°05′00″W﻿ / ﻿69.3333°S 70.0833°W﻿ / -69.3333; -70.0833
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון המפטון(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון המפטון(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון המפטון(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון המפטון
 
קרחון המפטון (באנגלית: Hampton Glacier) הוא קרחון בחלק הצפון-מזרחי של האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
הקרחון ממוקם בין הר האן והר ניקולאס.
הקרחון זורם לכיוון צפון - צפון-מזרח, לאורך המדרונות המערביים של רכס דאגלס, ונשפך אל מפרץ שוקאלסקי.
אורכו של הקרחון 46 קילומטרים, ורוחבו 9 קילומטרים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון צולם מהאוויר בשנת 1937 על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם.
הקרחון מופה בהתבסס על סקרים שנערכו על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד בשנת 1948.
היסטוריה > מקור השם

הקרחון נקרא על שמו של וילפרד אי. המפטון (Wilfred E. Hampton), שהיה נווט המטוס של המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם, אשר צילמה מהאוויר (וגילתה) את הקרחון.
לקריאה נוספת

• Defense Mapping Agency  1992, , P 153
קרב האומות (טורניר בין-לאומי)

קרב האומות היא האליפות הבינלאומית הראשונה בעולם עבור קרבות ימי-הביניים וסיוף היסטורי. מתקיים ביחד עם פסטיבל שנתי של שחזור ההיסטוריה של ימי הביניים. לפי מספר המדינות שמשתתפות באליפות נחשב לגדול ביותר בתחום.
יסודות

לפי הכללים, כל נבחרת חייבת להכיל לפחות 8 ולא יותר מ-50 לוחמים. להצטרף לנבחרת יכול כל בן אדם שרוצה, גם נציג של אחד המועדונים של סייף היסטורי, וגם בודד, שעונים לדרישות הבאות:
להיות אזרח אותה המדינה אשר אותה מייצג.
להיות מעל גיל 18.
להיות ברשות המצטרף מיגון ולבוש מלא התואם לדרישות ההיסטוריות והבטיחותיות של מארגני קרב האומות.
על המצטרף להציג את יכולותיו בסייף היסטורי באימונים או בתחרויות לנבחרת.
היסטוריה

"קרב האומות" הראשון נערך בשנת 2010 במבצר חוטין, אוקראינה. השתתפו ארבע מדינות - רוסיה, אוקראינה, בלארוס, פולין. רוסיה נצחה ברוב המקצים. בשנת 2011 התקיים "קרב האומות" השני והשתתפו בו כבר 7 נבחרות; 4 משנה שעברה ו-3 חדשות: איטליה, גרמניה, קוויבק. המקומות הראשונים היו עדיין ברוסיה. בפסטיבל השתתפו כ-30,000 צופים. ב"קרב האומות 2012" שנערך בוורשה, פולין, השתתפו מעל 12 מדינות.
רשימה של מדינות וגודל נבחרות וגם המועמדות שבו הם השתתפו:
רוסיה - 46 לוחמים (1 צוות "21x21", שלוש חמישיות ב "5x5", שלושה לוחמים בטריאתלון ושניים לדו-קרב מקצועי)
אוקראינה - 49 לוחמים (1 צוות "21x21", שלוש חמישיות ב "5x5", שלושה לוחמים בטריאתלון ושניים לדו-קרב מקצועי)
בלארוס - 20 לוחמים (שתי חמישיות ב "5x5", שני לוחמי בטריאתלון)
פולין - 50 לוחמים (1 צוות "21x21", שלוש חמישיות ב "5x5", שלושה לוחמים בטריאתלון ושניים לדו-קרב מקצועי)
גרמניה - 11 לוחמים (חמישייה אחד ל"5x5", לוחם בטריאתלון)
איטליה - 10 לוחמים (חמישייה אחד ל"5x5", שני לוחמים טריאתלון)
קוויבק - 10 לוחמים (חמישייה אחד ל"5x5", שלושה חיילים בטריאתלון ואחד לדו-קרב מקצועי)
אוסטריה - 8 לוחמים ((חמישייה אחד ל"5x5", אחד לדו-קרב מקצועי)
ארצות הברית - 32 לוחמים (1 צוות "21x21", שלוש חמישיות ב "5x5", שלושה חיילים ושני בטריאתלון ושניים לדו-קרב מקצועי)
דנמרק - 8 לוחמים (חמישייה אחד ל"5x5", שני לוחמים הטריאתלון ושניים לדו-קרב מקצועי)
המדינות הבלטיות -7 לוחמים ((חמישייה אחד ל"5x5", שני לוחמים טריאתלון ו לדו-קרב מקצועי)
ישראל - 8 לוחמים (חמישייה אחד ל"5x5", שני לוחמים טריאתלון ואחד לדו-קרב מקצועי)
במדינות אחרות, אירלנד צרפת רומניה צ'כיה, אוסטרליה שוודיה בלגיה ניו זילנד מתכננים להתחרות ב"קרב האומות 2013"
סוגי תחרות

סוגי התחרות בין נבחרות ותאור קצר:
דו-קרב קלאסי, טריאתלון מסייפים 1 על 1 - מורכב משלושה סיבובים עם החלפת לנשק אחר בכך סיבוב.
הסבב הראשון נמשך דקה וחצי, מתרחש הקרב עם חרב דו ידי, הסיבוב השני מתקיים עם חרב יד אחד ומגן עגול קטן ששמו בקלר, נמשך עד לשני ניצחונות של אחד היריבים עם שלוש פגיעות, ואת הסיבוב השלישי של המאבק זה דקה וחצי עם מגן רגיל וחרב, נקודות הוענקו עבור פגיעה מדויקת (פעימה ברורה, מודגשת) עם להב של חרב באזור המותר.
דו-קרב מקצועי נלחמים 1 על 1 - מורכב משלושה סיבובים של שלוש דקות עם נשק הנבחר. נקודות מוענקות על פגיעה חזקה ומדויקת עם חרב, אגרוף, מרפק, רגל, ברך, מגן או הפלה.
חמש על חמש - נבחרות נלחמות ב"5x5" עם חמישיית לוחמים, זה סוג קרבות שהכי דורש טקטיקה וחשיבה אסטרטגית. מנצחים על ידי הפלה יריב לקרקע.
21X21 - קרבות מאסיביים בו באותו זמן בזירה נלחמים 21 לוחמים מנבחרת. מנצחים על ידי הפלה של היריב.
כולם על כולם -קרבות מאסיביים ביותר. כל הנבחרות עולות לזירה, מתחלקות לשתי קבוצות ומבצעים קרב. מנצחים על ידי הפלה של היריב.
הערות שוליים

↑  כתבה בישראל היום 05.07.2012
קופינסיי

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  האוקיינוס האטלנטי 
 קואורדינטות:  58°53′52″N 2°40′36″W﻿ / ﻿58.89774°N 2.67663°W﻿ / 58.89774; -2.67663
 שטח:  73 הקטאר
 אורך:  1.6 קילומטר
 רוחב:  0.73 קילומטר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 אוכלוסייה:  0
  (למפת סקוטלנד מוגדלת) אדינבורו גלאזגו אברדין פייזלי אייר פרת' אינוורנס לוכגילפהד דנדי איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים  אנגליה צפון אירלנד  אירלנד האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני קופינסיי(למפת סקוטלנד רגילה) אדינבורו גלאזגו אברדין פייזלי אייר פרת' אינוורנס לוכגילפהד דנדי איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים  אנגליה צפון אירלנד  אירלנד האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני קופינסיי
 
קופינסיי (באנגלית: Copinsay; מנורדית: Kolbeinsey) הוא אי בלתי מיושב באיי אורקני שבצפון סקוטלנד בממלכה המאוחדת.
האי ממוקם ממזרח לאי מיינלנד (הגדול באיי אורקני). צפונית מזרחית ובסמוך לו נמצא האי "הסוס של קופנסי" (the Horse of Copinsay).
כיום האי אינו מיושב והוא משמש כשמורת טבע. באי ממוקם מגדלור.
היסטוריה

באי התגלו שרידים היסטוריים של התיישבות מהתקופה הנאוליתית ובהם אתרי קבורה נאוליתיים.
האי היה מיושב עד אמצע המאה ה-20. באי היו מספר בתי חווה ואף בית ספר עבור ילדי החוואים וילדי משפחות שומרי המגדלור שבאי. חוואי האי התפרנסו מגידול צאן ובקר. בשנת 1958 עזבו המשפחות האחרונות את האי.
בשנת 1972 נרכש האי על ידי אגודה אורניתולוגית בשל המספר הרב של ציפורי הים המקננות בו, והוקמה בו שמורה לזכרו של חוקר הטבע ג'יימס פישר. אי זה, לצד האיים הסמוכים - קורן הולם, וורד הולם ובלק הולם הוגדרו כאזור שימור מיוחד בשל אתרי הקינון הרבים שבאיים.
באי חייה מושבה גדולה של כלבי ים אפורים.
אזכורים תרבותיים

מסורות מקומיות מספרות על שדון שנקרא שדון קופינסיי (Copinsay Brownie) המתגורר באי.
האי קופינסיי. מבט מהאי הסוס של קופנסי. ניתן לראות את המגדלור שעל האי.
קוטה קינבאלו

קוֹטַה קִינַבַּאלוּ (במלאית: Kota Kinabalu, בג'אווי: کوتا کينا بالو; בסינית: 亚庇, נהגה "יַאבִּי"; נודעה בעבר בשם ג'סלטון) היא בירת מדינת סבה במלזיה. העיר שוכנת בצפון האי בורנאו, על חוף ים סין הדרומי, בחלקה המזרחי של מלזיה. בעיר מתגוררים 452,058 תושבים (נכון ל-2010).
היסטוריה

במחצית השנייה של המאה ה-19 חברת צפון בורנאו הבריטית החלה להקים מושבות ברחבי צפון בורנאו. ב-1882 החברה הקימה התיישבות באי קטן מול המקום בו נמצאת כיום קוטה קינבאלו. ההתיישבות הותקפה על ידי שבטי ילידים ב-1897 ונחרבה. החברה החליטה להעביר ב-1898 את ההתיישבות ליבשה שם היה קל יותר להגן עליה, אך המקום הראשון ביבשה שנבחר לא התאים. לפיכך ב-1899 ההתיישבות הועברה למיקומה הנוכחי, בקרבת כפר דייגים קטן בשם אַפִּי. ההתיישבות נקראה ג'סלטון על שמו של צ'ארלס ג'סל, שהיה סגן יושב ראש החברה.
ג'סלטון הפכה למרכז מסחרי גדול בצפון בורנאו והנמל שלה ייצא סחורות רבות, כמו גומי וראטאן, מחלקים שונים בצפון בורנאו.
ב-1942, במהלך מלחמת העולם השנייה, כוחות האימפריה היפנית כבשו את ג'סלטון ביחד עם יתר בורנאו, כיבוש אשר במהלכו נהרסו חלקים נרחבים מהעיר. בזמן הכיבוש שם העיר שונה בחזרה לאפי. התושבים המקומיים ניסו למרוד ביפנים מספר פעמים ללא הצלחה. החלקים של העיר שנותרו על כנם כמעט הושמדו לחלוטין במהלך ההפצות של בעלות הברית בקרב בורנאו ב-1945.
לאחר המלחמה חברת צפון בורנאו הבריטית חזרה לנהל את העיר, אך היא לא יכלה לעמוד בהוצאות הכספיות של שיקומה והעבירה את הניהול של ג'סלטון ישירות למושבת הכתר של צפון בורנאו שהוקמה ב-1946 בשטחים שחופפים כיום למדינת סבה. הממשל החדש החליט לשקם את ג'סלטון ולהפוך אותה לבירת המושבה במקום העיר סנדקן.
ב-1963 צפון בורנאו ועוד מספר מושבות בריטיות אחרות באזור קיבלו עצמאות והתאחדו למלזיה. שטחי מושבת הכתר של צפון בורנאו הפכו למדינת סבה וג'סלטון נותרה בירת המדינה החדשה. ב-22 בדצמבר 1967 ראש השרים של סבה העביר החלטה לשינוי שמה של העיר ל"קוטה קינבאלו". משמעות השם היא "העיר של קינבאלו" והיא נקראת כך על שמו של הר קינבאלו, שנמצא במרחק של 50 קילומטרים צפון-מזרחית ממנה בפארק הלאומי קינבאלו.
כלכלה

קוטה קינבאלו היא המרכז הכלכלי של סבה. הכלכלה המקומית מסתמכת בעיקר על תעשייה ותיירות.
חינוך

בעיר פועלות מספר אוניברסיטאות, בהן אוניברסיטת סבה של מלזיה (Universiti Malaysia Sabah).
תחבורה

את העיר משרת נמל התעופה הבינלאומי קוטה קינבאלו, הנמצא במרחק של 7 קילומטרים ממרכז העיר. הנמל המציע טיסות ליעדים במלזיה ובמזרח אסיה.
ערים תאומות

רוסיה ולדיווסטוק, פרימוריה, רוסיה
הרפובליקה העממית של סין חיואן (אנ'), גואנגדונג, הרפובליקה העממית של סין
קוריאה הדרומית יונגין, קוריאה הדרומית
הערות שוליים

1 2  מפקד 2010, מחלקת הסטטיסטיקה של מלזיה (במלאית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547816605171  GND: 4648171-0  LCCN: n78073819  MusicBrainz: dd229325-1a43-47fa-939c-fb3e471e6e89  SUDOC: 061743585  VIAF: 137187845   WorldCat (עם VIAF): 137187845
קופינג (אדריכלות)

גשר על תעלת לנקסטר (אנ'), ובו אבני קופינג המקושרות ב"סיכות מתכת" גדולות.
קופינג (מלטינית: cope, capa - כיסוי; בעברית: "נדבך ראש" או "נדבך עליון") הוא שכבת הכיסוי העליונה בראש רכיב אדריכלי כדוגמת מעקה, קיר או מסביב לגג. הקופינג מונע הצטברות מים בראש הרכיב, משמש כשכבת האיטום העליונה ומהווה פרט גמר אדריכלי.
כיסוי עשוי להיות עשוי מאבן (אבן קצה), לבנים, חימר או טרקוטה, בטון או אבן יצוקה (אנ'), אריחים, צפחה, עץ, סכך או מתכות שונות, לרבות אלומיניום, נחושת, נירוסטה, פלדה ואבץ. בכל המקרים יש לשפע אותו (בעל משטח עליון משופע או מעוקל) כדי לנקז (אנ') את המים.
באדריכלות רומנסקית בוצעו קופינגים פשוטים, שטוחים ובולטים ממישור הקיר כדי ליצור סגנון ייחודי. בעבודות אדריכליות מאוחרות יותר בוצעו שיפועים תלולים (בעיקר בצד החיצוני), שהחלו בחלק העליון כאסטרגל (אנ'); בסגנון גותי מקושט היו שתיים או שלוש הופעות; ובסגנון גותי ניצב המאוחר עוצבו אלה בצורת חתך גלי, ותבניות (אנ') הקופינג נמשכו מסביב לצדדים, כמו גם בחלק העליון והתחתון, כשהם מחוברים במפרק מיטר (אנ'), כמו ברבים ממבני הקולג'ים באוניברסיטת אוקספורד.
ראו גם

אבן ראשה
נדבך (אדריכלות)
הערות שוליים

1 2 3  One or more of the preceding sentences incorporates text from a publication now in the public domain: Chisholm, Hugh, ed. (1911). "Coping". Encyclopædia Britannica. Vol. 7 (11th ed.). Cambridge University Press. p. 101.
↑  Ching, Francis D. K. (1995), A Visual Dictionary of Architecture, New York, NY: Van Nostrand Reinhold Company, p. 266, ISBN 0-442-02462-2
↑  "Types of Wall Coping". Roof Online. Retrieved 2019-03-15.
קינה

ערך זה עוסק בביטוי פיוטי לאבל כבד, שיר אבל והספד. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
קינה היא ביטוי פיוטי לאבל כבד, שיר אבל והספד הנאמר על אדם או קבוצה בעקבות מוות או חורבן. קינה שימשה במקור כסוג של משקל בשירה, אם כי נעשה בה גם שימוש כהספד הכתוב בצורה לירית, המשקף את המוות של אדם קרוב או מתאר צער באופן כללי. קינה יכולה לתאר גם משהו שנראה מסתורי או מוזר למחבר. בנוסף, קינה עשויה להיות סוג של יצירה מוזיקלית, המבוצעת בנימה של עצבות.
היסטוריה

קינות מצויות כבר בתרבות הכנענית הקדומה. למשל בשירה האוגריתית מצויים אזכורים לקינות בהקשר של אבל על מותו של אדם קרוב או חשוב. בספרות השומרית העתיקה נשתמרו קינות רבות על חורבנם של מקדשים ושל ערים בידי אויב, ויש המשווים אותן למגילת איכה המקראית. אף במצרים העתיקה, היוותה הקינה חלק בלתי נפרד מטקס הקבורה והיא נאמרה על ידי הנשים המקוננות שהופיעו בדרך כלל בקבוצות כשהן בוכות, שרות ורוקדות ריקודי אבל.
היסטוריה > במקורות היהודיים > בתנ"ך

המנהג לקונן על המת או על חורבן מופיעה רבות בתנ"ך. היו שהבדילו בין הקינה להספד וראו בהם מונחים נפרדים בעוד אחרים ראו בהם מונחים חופפים, ולשיטתם הקינה מופיעה כבר בספר בראשית כשאברהם בא "לספוד לשרה ולבכותה". המילה קינה, והפועל לקונן מופיעים לראשונה בתנ"ך בספר שמואל בקינות של דוד על שאול ויהונתן ועל אבנר בן נר. המילה קינה מופיעה גם בספר דברי הימים בקינות על המלך יאשיהו ושאר האזכורים הם בנביאים ירמיהו, יחזקאל ועמוס. בתנ"ך מופיעות גם קינות שלמות, שהנודעות בהם הם קינת דוד ומגילת איכה.
את הקינות בתנ"ך ניתן לחלק לשלושה סוגים:
קינה על יחיד
קינה על אסון לאומי
קינה נבואית החוזה את נפילתו של מלך או חורבן של מקום
בקינות בתנ"ך שכיחים המוטיבים הבאים:
השאלה איך?, או איכה? כמביעה צער והשתוממות על מאורע לא צפוי
הנגדת המצב הנוכחי הטראגי עם העבר המפואר או עם העתיד הצפוי
שימוש במילים מהשורש "נפל"
אזכור מעלותיו של המת או הנחרב
קריאה לאחרים, ובמיוחד לנשים לקונן על האסון
אזכור שמחת האויב על החורבן
היו שטענו שחרוז שבו הטור הראשון ארוך מהשני הוא מקצב האופייני לקינה המקראית, אולם אחרים שללו זיהוי זה וטענו שאין לקינה המקראית מקצב אופייני.
היסטוריה > במקורות היהודיים > לאחר התנ"ך

בן סירא בימי הבית השני, מציג את הקינה על המות כחובה המקבילה לקבורה. הוא כותב: "בני על המת הזיל דמעה, התמרר ונהה קינה. כמשפטו אסוף שארו, ואל תתעלם בגויעתם. המר בני והתם מספד, ושית אבלו כיוצא בו. יום ושנים בעבור דמעה, והנחם בעבור עוון.
גם בימי המשנה הייתה הקינה חלק בלתי נפרד מכל הלוויה. זאת ניתן ללמוד מדברי רבי יהודה במשנה על חובת הבעל בקבורת אשתו: "אפילו עני שבישראל, לא יפחות משני חלילים ומקוננת" ומהאמירה שאספקת חליל למת היא "דבר האבד".
בתלמוד נשתמרו קינות רבות. פייטני ארץ ישראל חיברו קינות רבות. התייחד בכך במיוחד אלעזר הקליר שחיבר מעל מאה קינות על חורבן עם ישראל. גם בימי הביניים נתחברו קינות רבות על יחידים שמתו, על גזירות, במיוחד במסעי הצלב, ועל נפגעי רעידת אדמה.
קינות על גזירות צורפו לראשונה לתפילה כחלק מהקרובות לתשעה באב. בהמשך סודרו קבצים של קינות לתשעה באב.
מנהג הקינה היה נהוג גם בקרב עדות מסוימות על ידי נשים בעיקר. בקהילת יהדות מרוקו היה נהוג אצל נשים להגיע אל בית האבלים ולשיר קינות ולאחר מכן באזכרות בבית העלמין.
ראו גם

מקונן - (קינה ווקאלית, הקשורה למנהגי האבל המסורתי בסקוטלנד ואירלנד.)
קינתו של דוד על אובדן אבשלום
לקריאה נוספת

רונית שושני, "'אוי לי שחרבתי את ביתי': מבנה פרוזודי וגלגולי נוסח של שיר מתקופת החורבן", מחקרי מורשתנו ב–ג (תשס"ד), עמ' 209–218.
רונית שושני, "משקל כמותי ומבנה פרוזודי בשיר מתקופת רב אשי (353–427/8 לספה"נ)", בקורת ופרשנות 31 (תשנ"ה), עמ' 5–23.
נילי סמט, "קינות ערים שומריות ומגילת איכה: לקראת מחקר תאולוגי משווה", שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום כא (תשע"ב), עמ' 95-110.
הערות שוליים

1 2  יעקב חיים טינאי, קינה, קינות, אנציקלופדיה מקראית, כרך ז', תשל"ו, עמוד 125
↑  ספר בראשית, פרק כ"ג, פסוק ב'
1 2 3  ישראל מ' תא-שמע, קינה והספד, האנציקלופדיה העברית, כרך כט, עמוד 642-643
1 2  יעקב חיים טינאי, קינה, קינות, אנציקלופדיה מקראית, כרך ז', תשל"ו, עמוד 126
↑  למשל: ספר ירמיהו, פרק ט', פסוק י"ח
ספר משלי, פרק ה', פסוק י"ב
↑  ספר ירמיהו, פרק ב', פסוק כ"א
↑  ספר ירמיהו, פרק ב', פסוק כ"א
↑  יעקב חיים טינאי, קינה, קינות, אנציקלופדיה מקראית, כרך ז', תשל"ו, עמוד 128
↑  בן סירה לח, ט"ז-י"ז
↑  משנה, מסכת כתובות, פרק ד', משנה ד'
↑  משנה, מסכת בבא מציעא, פרק ו', משנה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת מועד קטן, דף כ"ה, עמוד ב'
תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ו', עמוד ב'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4364033-3  NKC: ph224387
קופים צרי-אף

| קופים צרי אף |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פרימטים
אינפרא־סדרה:: אנתרופואידים
קבוצה:: קופים צרי אף
תת־סדרה:: בעלי אף יבש
שם מדעי
 Catarrhini ‏סנט-אילר, 1812

קופים צרי אף (שם מדעי: Catarrhini) היא קבוצה גדולה בסדרת הפרימטים הכוללת את הקופים החיים בעולם הישן ואת בני האדם. היא קרויה "צרי אף" משום שהנחיריים נפתחים כלפי מטה או קדימה.
קבוצה זו התפתחה בנפרד מקופי העולם החדש לאחר ניתוקה של אפריקה מאמריקה הדרומית באאוקן לפני כ-45 מיליון שנה.
מיון

הקבוצה כוללת את המשפחות:
על-משפחה Cercopithecoidea
משפחה קופים בעלי זנב (Cercopithecidae), שישה-עשר סוגים בארבע תת-משפחות
על-משפחה הומינואידים (Hominidae)
משפחה הילובטידיים (Hylobatidae)
משפחה הומינידיים (Hominidae)
על-משפחה Propliopithecoidea - נכחדה
משפחה Propliopithecidae - בה האגיפטופיתקוס.
משפחה Oligopithecidae - בה הקטופיטקוס.
על-משפחה Saadanioidea - נכחדה
משפחה Saadaniidae
ראו גם

קופים רחבי-אף
קריית אל-קאבל

| --- | --- |
 מדינה:  תימן תימן
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  15,564 (2004)
 קואורדינטות:  15°27′00″N 44°08′00″E﻿ / ﻿15.45°N 44.133333333333°E﻿ / 15.45; 44.133333333333 
 אזור זמן:  UTC+3
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת תימן מוגדלת) צנעא עדן איב סעדה סיאון אל-מוכלא תעז אל-חודיידה אל-ע'יט'ה סוקוטרה ערב הסעודית עומאן סומליה ג'יבוטי אר. א. מפרץ עדן ים סוף קריית אל-קאבל(למפת תימן רגילה) צנעא עדן איב סעדה סיאון אל-מוכלא תעז אל-חודיידה אל-ע'יט'ה סוקוטרה ערב הסעודית עומאן סומליה ג'יבוטי אר. א. מפרץ עדן ים סוף קריית אל-קאבל  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קַרְיַת אל-קַאבֵּל (בערבית: قرية القابل, תעתיק מדויק: קריה' אלקאבל) היא עיירה במחוז צנעא שבתימן, כ-13 ק"מ מצפון-מערב לעיר העתיקה של צנעא.
העיירה

קריית אל-קאבל היא עיירה במחוז צנעא שבתימן. העיירה ממוקמת כ-13 ק"מ צפונית מערבית מהעיר העתיקה של צנעא, ועם התרחבות צנעא נחשבת כפרוור שלה. בתחומי העיירה שוכן ארמון דאר אל-חג'ר.
הקהילה היהודית

תיעוד ראשון לקהילה היהודית בקריית אל-קאבל ידוע מהעתקה של הסופר יהודה בן דוד, שהעתיק בשנת ה'תי"א (1651) את מדרש הגדול בקריית אל-קאבל.
מפאת קרבתו של היישוב לעיר הבירה צנעא, היווה היישוב מקום מקלט ליהודי צנעא, כאשר שבטי ערבים תקפו אותה, או כאשר היה בה רעב. לכן רבים מחכמי צנעא שהו לעיתים בקריית אל-קאבל, כגון מארי יחיא משרקי, מארי סלימאן קארה, מארי שלום קורח, ועוד, ובעיירה התגוררה קהילה יהודית מיהודי צנעא שהיגרו לקריית אל-קאבל. קהילה זו נבדלה מהקהילה המקומית, והיה לה בית כנסת נפרד.
בעיירה היו שני בתי כנסת, אחד דרדעי והשני עיקשי. היהודים בעיירה התפרנסו ממסחר וכבעלי מלאכה.
לקראת העלייה לארץ מנתה הקהילה כ-40 משפחות. בני הקהילה עלו ארצה במבצע על כנפי נשרים בשנת ה'תש"ט (1949).
לקריאה נוספת

ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לקהילות היהודיות בתימן, כרך ב', עמודים 530–532
הערות שוליים

1 2 3 4 5  ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לקהילות היהודיות בתימן, כרך ב', עמ' 530–532
↑  קריית אל-קאבל, בגוגל מפות
קרוסל (להקה)

| --- | --- |

 מקום הקמה:  ריגה 
 מוקד פעילות:  ריגה, לטביה לטביה
 תקופת הפעילות:  מ-2015
 סוגה:  אינדי פולק
 חברים
 סבינה ז'וגה   מרציס וסילווסקיס
 
קרוסל (בלטבית: Carousel) היא להקה לטבית. היא נציגת לטביה באירוויזיון לשנת 2019 בתל אביב, ישראל עם שירה "That Night" לאחר שזכתה במקום הראשון בתחרות הגמר הלאומי הלטבית "Supernova".
חברים בלהקה

סבינה ז'וגה - שירה
מרציס וסילווסקיס - שירה, הפקה מוזיקלית
דיסקוגרפיה > סינגלים

2019 - That Night (הלהקה הלטבית לאירוויזיון 2019)
הערות שוליים

↑  דומיניק רוסינג, Carousel to represent Latvia at Eurovision 2019, אסקאקסטרה, 17 בפברואר 2019
↑  אוורט גרוט, Carousel is Latvia's hope for Eurovision 2019!, אתר האירוויזיון הרשמי, 17 בפברואר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 9d044f3c-b9d5-45c2-aa32-6cd5c1bb741c
קיי.טי. טאנסטול

| --- | --- |

 לידה:  23 ביוני 1975 (בת 49) אדינבורו, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Kate Victoria Tunstall 
 מוקד פעילות:  סקוטלנד 
 תקופת הפעילות:  מ-2000 
 מקום לימודים:  רויאל הולוויי של אוניברסיטת לונדון, בית ספר קנט, מאדרס קולג' 
 סוגה:  מוזיקה עממית 
 סוג קול:  קונטרה אלט 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה, חליל קונצרט מערבי, פסנתר 
 חברת תקליטים:  בלו נוט, רלנטלס רקורדס 
 בן או בת זוג:  Luke Bullen (2008–2013) 
 פרסים והוקרה:  פרסי המוזיקה הבריטית (2006) 
 www.kttunstall.com
 פרופיל ב-IMDb
 
קיי.טי. טאנסטול
קייט ויקטוריה טאנסטול (באנגלית: Kate Victoria Tunstall, ידועה בשם הבמה KT Tunstall, נולדה ב-23 ביוני 1975) היא זמרת סקוטית, זוכת פרס המוזיקה הבריטית כזמרת השנה לשנת 2006 ומועמדת לפרס גראמי.
קריירה

בשנת 2004 יצא לחנויות אלבומה הראשון: "Eye to the Telescope", שאופיין כאלבום המשלב פולק ופופ. לאחר הופעה בטלוויזיה הבריטית עם השיר "Black Horse and Cherry Tree" זכתה להכרת הקהל. האלבום, שזכה תחילה להיענות בינונית בלבד, יצא פעם נוספת לחנויות וזכה להצלחה מסחרית רבה.
הצלחתה של טאנסטול בארצות הברית הגיעה כאשר השיר "Black Horse and Cherry Tree" זכה לביצוע בתוכנית "אמריקן איידול". ב-2006 יצא אלבומה השני, "KT Tunstall's Acoustic Extravaganza", תחילה לרכישה באופן בלעדי דרך אתר האינטרנט הרשמי שלה, ומאוחר יותר באמצעות חנויות התקליטים. ב-2007 יצא אלבומה השלישי, "Drastic Fantastic", שזכה אף הוא להצלחה מסחרית.
מספר סדרות טלוויזיה בארצות הברית כדוגמת "בטי המכוערת" ו"וויל וגרייס" עשו שימוש בקטעים מלהיטיה של טאנסטול. השיר "Suddenly I See" שימש כפתיחה לסרטו של דייוויד פרנקל "השטן לובשת פראדה".
טאנסטול הופיעה לא אחת עם ההרכב הבריטי "אוי ואבוי", המשלב מוזיקה יהודית עם מוזיקה אלקטרונית.
קצין רפואת שיניים

קצין רפואת שיניים (בר"ת: קָרָ"ש) הוא רופא שיניים וקצין בחיל הרפואה. זאת להבדיל מקצין רפואה (קָרָ"פּ), שהוא רופא, ומקצין ארגון רפואה (קא"ר), שהוא קצין בחיל הרפואה שאינו רופא (ולרוב התחיל דרכו כחובש).
הקר"ש אחראי על פיקוד, ארגון וניהול מרפאות השיניים בצה"ל בשגרה ובעת חירום, בנוסף על תחום אחריותו הקליני.
קציני רפואת השיניים מתחילים דרכם הצבאית, לרוב כעתודאים הלומדים רפואת שיניים בתוכנית בינה, אך ישנם קר"שים המתגייסים לאחר שלמדו רפואת שיניים, אחרי שירותם הסדיר (אוכלוסייה זאת נקראת "חוזרי שירות"). כהכשרת קצונה, הקר"שים עוברים קורס קצינים בבה"ד 1 ולאחריו השלמה חילית במשך כ-4 שבועות בבה"ד 10.
דרגות > קצין רפואת שיניים (קר"ש)

דרגה זו מוענקת לעתודאי בוגר לימודי רפואת שיניים במסלול בינה בטרם סיים קורס קצינים. חזותית, הדרגה ניראית כפס לבן בכותפת עליה כתוב "קצין רפואת שיניים".
דרגות > קצין רפואת שיניים (קר"ש) > תפקידים

רופא שיניים במרפאה
דרגות > סגן

דרגה זו מוענקת לאחר השלמה חילית (בדומה לדרגה שמקבלים כל העתודאים בעלי תואר אקדמי בסיום ההשלמה החילית).
דרגות > סגן > תפקידים

מפקד מרפאה קטנה
רופא שיניים במרפאה
דרגות > סרן

דרגה זו ניתנת עם הכניסה לשירות קבע של רופא שיניים עתודאי, או עם החזרה לשירות של רופא שיניים שאינו עתודאי.
דרגות > סרן > תפקידים

מפקד מרפאה בינונית
סגן מפקד מרפאה גדולה
רופא שיניים במרפאה
ראש מדור אמו"ן
ראש מדור הכשרות וקורסים
קצין רפואת שיניים חיל הים
ראש מדור דנטלי בבה"ד 10
דרגות > רב-סרן

בדרך כלל דרגה זו ניתנת בסיום או לקראת סיום התמחות.
דרגות > רב-סרן > תפקידים

מפקד מרפאה גדולה
ראש מדור ארגון ובקרה
ראש מדור ביטוח
מפקד מחלקה במרכז לרפואת שיניים
רופא מומחה במרכז לרפואת שיניים
קצין רפואת שיניים חיל אוויר
קצין רפואת שיניים חיל המודיעין
קצין רפואת שיניים פיקודי
ראש מדור זיהוי וקבורה
דרגות > סגן-אלוף

הדרגה הבכירה ביותר לקר"ש.
דרגות > סגן-אלוף > תפקידים

ע' קרפ"ר לרפו"ש שהוא ראש מערך רפואת השיניים בצה"ל ומפקד מחלקת רפואת שיניים במפקדת קצין הרפואה הראשי
מפקד המרכז לרפואת שיניים
דרגות > סגן-אלוף > קצין רפואת שיניים חילי

קצין רפואת שיניים חילי, קרש"ח, הוא האחראי על שירותי רפואת השיניים בזרועות. ישנם קציני רפואת שיניים חיליים בחיל האוויר, חיל הים וחיל המודיעין.
קרש"ח אוויר, הוא ראש ענף רפואת שיניים בחיל האוויר ומשמש קציני מטה של קצין הרפואה החילי.
קרש"ח ים הוא מפקד מרפאת השיניים בבסיס חיל הים בחיפה.
קרש"ח מודיעין הוא מפקד מרפאת השיניים ביחידה 8200.
דרגות > סגן-אלוף > קצין רפואת שיניים פיקודי

קצין רפואת שיניים פיקודי, קרש"פ, הוא האחראי על שירותי רפואת השיניים בפיקודים. ישנם קציני רפואת שיניים פיקודיים בפיקוד צפון, פיקוד מרכז ופיקוד דרום.
ראו גם

המרכז לרפואת שיניים
דרגת קצין רפואת שיניים
קופיס (חרב)

לוחם יווני (מוגן במגן) מניף קופיס מעל לוחם פרסי, יצירה מהמאה ה-5 לפנה"ס
קופיס (ביוונית: κοπίς) היא חרב קצרה מפלדה שהייתה נפוצה ביוון העתיקה. אורכה הממוצע היה כ-65 ס"מ. החרב הייתה מעוקלת מעט ומרכז המסה שלה הוסט לעבר הקצה ליצירת "בטן" קטנה. צורה זו הגדילה בצורה משמעותית את יכולת השיסוף של החרב. חרב זו אומצה באמצע המאה ה-6 לפנה"ס.
החרב הייתה בשימוש נפוץ בעיקר בקרב הפרשים שנהנו מיתרון גובה על פני לוחם רגלי ויכלו לנצל בדרך זו את היתרונות שהעניק הלהב המעוקל. הרגלים העדיפו בדרך כלל חרב ישרה שנקראת קסיפוס.
אטימולוגיה

מקור השם "קופיס" (מילולית: כלי לקיצוץ) לא ידוע בוודאות. ייתכן שמקורה בחרב המצרית ח'ופש או מהמילה "κόπτω" (קופטו - לחתוך). מהיוונית התגלגלה המילה לעברית לתיאור סכין גדולה עם להב כבד לחיתוך בשר - קוֹפִיץ.
ראו גם

קסיפוס
הערות שוליים

1 2  Ramsey, Syed. Tools of War: History of Weapons in Ancient Times. Vij Books India Pvt Ltd, 2016. ISBN 9386019809
1 2  Gordon, D. H. Scimitars, Sabres and Falchions. Man, Vol. 58, (Feb. 1958). p. 24
רודריק קוקו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 באפריל 1986  (בן 38) קינשאסה, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
 מידע כללי
 מדינה:  הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
 ספורט
 ענף ספורט:  ג'ודו
 משקל:  עד 66 ק"ג
 
רודריק קוקו (בצרפתית: Rodrick Kuku; נולד ב-6 באפריל 1986) הוא ג'ודוקא קונגולזי אשר מתחרה בקטגוריית המשקל עד 66 ק"ג.
הוא התחרה באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו 2016 והודח בסיבוב השני לאחר שהפסיד לוונדר מתיאו הדומיניקני.
הערות שוליים

↑  פרופיל וסטטיסטיקות אודות הג'ודוקא באתר sports-reference.com
↑  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורטאים ובנושא הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.