stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סוכן חשאי (סדרת טלוויזיה בריטית)
פרקים

|  מס' פרק |  שם הפרק |  בימוי |  כתיבה |  תאריך העלאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | פרק 1 | מאט ליפסי | ניק מוחמד | ‏21 בפברואר 2020 |
| 2 | פרק 2 | מאט ליפסי | ניק מוחמד | ‏21 בפברואר 2020 |
| 3 | פרק 3 | מאט ליפסי | ניק מוחמד | ‏21 בפברואר 2020 |
| 4 | פרק 4 | מאט ליפסי | ניק מוחמד | ‏21 בפברואר 2020 |
| 5 | פרק 5 | מאט ליפסי | ניק מוחמד | ‏21 בפברואר 2020 |
| 6 | פרק 6 | מאט ליפסי | ניק מוחמד | ‏21 בפברואר 2020 |
הערות שוליים

↑  Munn, Patrick (2 בפברואר 2020). "Sky One Releases Trailer For GCHQ Comedy 'Intelligence'". TVWise. נבדק ב-9 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "David Schwimmer's new comedy Intelligence". נבדק ב-2020-02-15.
↑  "Sky orders Intelligence Series 2", British Comedy Guide
↑  "Intelligence (TV Series 2020– ) - IMDb".
↑    Michael Hogan, ‏Intelligence, review: David Schwimmer's amiable spy comedy is more Carry On than Le Carré, The Telegraph, 21 February 2020
↑  Taylor, Frances (21 בפברואר 2020). "Intelligence creator Nick Mohammed talks working with David Schwimmer on the new Sky comedy". Radio Times. נבדק ב-21 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  https://deadline.com/feature/peacock-tv-nbc-universal-streaming-service-1202832718/
נענע ריחנית

| נענע ריחנית |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: צינוראים
משפחה:: שפתניים
סוג:: נענע
מין:: נענע ריחנית
שם מדעי
 Mentha suaveolens ‏Ehrhart
נענע ריחנית (שם מדעי: Mentha suaveolens, ידועה באנגלית גם כ-Apple Mint, נענע תפוחית) הוא מין של נענע הנפוץ באירופה וחלקים מהמזרח התיכון (טורקיה). מין זה אותר בחרמון על ידי הבוטנאי אבינעם דנין בשנת 2003, אך הוא אינו נמנה עם צמחי הבר של ארץ ישראל[דרוש מקור].
מאפיינים

לנענע הריחנית גבעולים גבוהים (40 ס"מ עד מטר) עם עלים מנוגדים וצמודים בגוון ירוק בהיר. צורת העלים מעוגלת יותר ממחודדת, שפתם משוננת, אורכם בין 3–5 ס"מ ורוחבם 2–4 ס"מ. העלים יכולים להראות מעין פלומה מאוד דקה מעל או מתחת לעלה. הפרחים אבקניים ופרחים עלייניים (צמח חד-ביתי)
התפרחות בצורה חרוטית בקצה הגבעול, ומכילות מספר רב של פרחים קטנים בגוון לבן או ורוד בהיר. טעם העלים פירותי ומתקתק יותר ממיני נענע אחרות מסוגן.
תפוצה

נענע ריחנית נפוצה ברחבי מערב ודרום אירופה, והתאקלמה באזורים רבים במזרח התיכון. הנענע הריחנית מעדיפה סביבות לחות לגידול, עם שמש מלאה או חלקית.
מיני כלאיים

נענע ריחנית מוכלאת בקלות עם מיני נענע אחרים ליצירת מיני כלאיים חדשים. נענע ריחנית ונענע קרחת מניבים נענת תפוח, ונענע חריפה עם נענע ריחנית מניבים נענת אשכולית.
יש גם מגוון זנים מתורבתים של נענע ריחנית שלהם מופעים שונים במקצת של העלים, הריח והפריחה, למשל נענע אננסית שלה עלים מגוונים בירוק ולבן.
הערות שוליים

↑  נענע ריחנית באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Mentha suaveolens Ehrh, POWO "Plants of the World Online. Published on the Internet, ‏2022
נתי חסיד

| --- | --- |

נתי חסיד, 2020
 לידה:  7 ביוני 1982 (בן 42) ירושלים, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 סוגה:  היפ הופ • פאנק • סול
 שיתופי פעולה בולטים:  טונה, שאנן סטריט, קפה שחור חזק, סגול 59, אורטגה, איזי
 
נתי חסיד (נולד ב-7 ביוני 1982) הוא ראפר, זמר-יוצר, שדרן רדיו ומוזיקאי ישראלי.
ביוגרפיה

נתי חסיד נולד ב-7 ביוני 1982 בירושלים, וגם גדל ולמד בירושלים.
קריירה

ב-2007 החל חסיד להנחות את תוכנית הרדיו "כבשה שחורה". התכנית היא תוכנית רדיו שבועית בנושא מוזיקה שחורה.
ב-2011 הוציא את מיקסטייפ הבכורה שלו, "מלך הפ'אנק". שירי המיקסטייפ משלבים את סגנונות ההיפ הופ והפאנק. בין האורחים במיקסטייפ ניתן למנות את איזי, סגול 59, לוקץ', טונה ושי 360.
ב-2014 הוציא את מיני-אלבום הבכורה שלו, "שביזות יום א'".
ב-2015 הוציא את אלבום הבכורה שלו, "זה מה יש". האלבום הוא אלבום קונספט המתאר התפתחות של דמות מילד לגבר. גיוס הכספים להפקת האלבום בוצע באתר הדסטארט.
דיסקוגרפיה

מלך הפ'אנק (2011, מיקסטייפ)
שביזות יום א' (2014, מיני-אלבום)
זה מה יש (2015, אלבום)
להיטי זהב (2020, אלבום אוסף)
הערות שוליים

↑  יחזקאל נפשי, ‏כבשה שחורה: נתי חסיד מאמין באמונה שלמה בראפ ישראלי, באתר מעריב אונליין, 18 באוגוסט 2015
↑  נדב מנוחין‏, קשוב מאוד 106: טונה ונתי חסיד כמשל היפ הופ ישראלי, באתר וואלה, 1 בספטמבר 2015
↑  נתי חסיד עובד על אלבום בכורה, ואתם יכולים להצטרף, באתר Headstart
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007420882605171  VIAF: 50155464884402041954   WorldCat (עם VIAF): 50155464884402041954
נווה עוז

| --- | --- |

קטיף שקדים בנווה עוז
 מידע
 עיר:  פתח תקווה
 תאריך ייסוד:  1947
 קואורדינטות:  32°04′40″N 34°51′59″E﻿ / ﻿32.07784745°N 34.8663497°E﻿ / 32.07784745; 34.8663497
 שכונות נוספות בפתח תקווה
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) נווה עוז(למפת גוש דן רגילה) נווה עוז(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נווה עוז(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נווה עוז  he נווה עוזhe נווה עוזמפת  __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva)  __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon), __ הוד השרון (in English: Hod HaSharon) מצפון, ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) מדרום: __ מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council), __ גני תקווה (in English: Ganei Tikva), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono) מדרום-מערב: __ רמת גן (in English: Ramat Gan) ממערב: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ תל אביב (in English: Tel Aviv) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
תמונת מחזור של המחזור הראשון של בית ספר נווה עוז בפתח תקווה
נווה עוז היא אחת השכונות הוותיקות של פתח תקווה, הממוקמת במערב העיר.
היסטוריה

השכונה הוקמה ב-1947 ועד שנות ה-70 הייתה מבודדת מיתר חלקי העיר. היא נועדה להיות פתרון התיישבותי לחיילי הבריגדה היהודית לאחר מלחמת העולם השנייה. ראשוני המתיישבים היו משוחררי הבריגדה, אשר קיבלו אפשרות לרכישת דירה בת שני חדרים ומטבח על חלקת אדמה.
שטח הקרקע הראשון שנרכש היה 13 דונם פרדס יבש, באזור שנקרא חזרזור. בהמשך נרכשו 100 דונם נוספים. בפברואר 1947 הונחה אבן הפינה להקמת השכונה. הבנייה בוצעה בידי חברת "נוה-עובד".
ביולי 1947 נכנסו לגור המשפחות הראשונות.
בשנת 1948 נכנסה קבוצה שנייה לגור בשכונה. הקרן הקיימת נתנה הסכמתה לרכישות קרקע נוספות ועזרה בסכום קטן לכל משתכן. כך התפתחה השכונה ל-325 בתים בודדים, 231 בתים דו-משפחתיים ו-94 בתים שנבנו לעולים חדשים. בעקבות הבחירות בשנת 1950, החלה העירייה לפתח את המוסדות בשכונה. נבנו בית-הספר היסודי וגני הילדים. נסלל הכביש הראשון שחיבר את השכונה עם פתח-תקווה, נבנתה המרפאה ונבנו צרכניות. בשנת היובל ה-25 לשכונה, מנתה נווה-עוז 500 משפחות.
אנדרטה לזכר חללי נווה עוז- בחצר בית הספר ניצבת אנדרטה המנציחה את בוגרי בית הספר שנפלו במלחמות ישראל. האנדרטה הוקמה בשנת 1973, ביוזמת משפחה שכולה. מנהלת בית הספר חנה גילת נענתה ברצון לפניית המשפחה. האנדרטה עוצבה על ידי תושב השכונה בהתנדבות והוקמה בעזרת המשפחות השכולות, המחלקה להנצחת החייל ועיריית פתח-תקווה.
שטח השכונה היה בעבר פרדס ערבי אשר אדמותיו נקנו על ידי ההסתדרות הכללית. חלקות האדמה הוגרלו בין המתיישבים. בין ראשוני היישוב היו הצייר צבי שור והצייר זאב תשבי. במשך השנים קמו בשכונה בית ספר יסודי, חטיבת ביניים ובית ספר תיכון, אליהם מגיעים ללמוד מכל חלקי העיר.
בתי השכונה הם בתים צמודי קרקע, שחולקו בשיטת הפרצלציה ולא בשיטת הנחלות. גודל רוב החלקות נע בין 330 מ"ר לדונם. האוכלוסייה שאפיינה את השכונה בראשיתה הייתה מלומדת ומשכילה. באזור גרו סופרים ואנשי רוח רבים. הדעה הרווחת על השכונה אז סימנה אותה כמעוז סוציאליסטי, המזוהה עם מפא"י.
תושבי השכונה בראשיתה הקימו אגודה שיתופית לניהול ענייני השכונה. בבעלות האגודה "בית-רשיש" הנחשב כמרכז קהילתי ציבורי לתושבי השכונה.
כיום התפתחו לצד השכונה שתי שכונות-בנות: "נווה עוז החדשה", שבה נבנו בעיקר קוטג'ים טוריים ודו משפחתיים, ו"פסגת הדר", הגובלת בגבעת שמואל ובה בניינים בני 15 קומות.
סגסטס

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־1 לפנה״ס 
 פטירה:  המאה ה־1 
 
סגסטס היה אציל מהשבט הגרמאני של הכרוסקים שהיה מעורב באירועים שהתחוללו סביב ניסיונותיהם של הרומאים לכבוש את צפון גרמניה בזמן שלטונו של הקיסר הרומאי אוגוסטוס.
ארמיניוס האציל הכרוסקי והמפקד הצבאי התחתן עם בתו של סגסטס תזונלדה בניגוד לרצון אביה. כתוצאה מכך סגסטס שתמך ברומאים נטר טינה מתמשכת כלפי ארמיניוס. בשנת 9 לספירה הזהיר סגסטס את המושל הרומאי פובליוס קווינקטיליוס וארוס מהתקוממות הממשמשת ובאה מצד השבטים הגרמאנים, אך וארוס סירב להאמין לו. בעקבות כך באירועים שהתחוללו במהלך קרב יער טויטובורג, תוך 3 ימים הושמדו 3 לגיונות רומאיים (וארוס עצמו נהרג), שנפלו למארב מתוכנן של קבוצת שבטים גרמאנים בפיקודו של ארמיניוס.
סגסטס יצא בגלוי נגד ארמיניוס כאשר המצביא הרומאי גרמניקוס פלש לצפון גרמניה בשנת 15 לספירה בניסיון מחודש לבסס את השלטון הרומאי באזור. כשהוא נתון במצור מצד בני שבטו פנה סגסטס בבקשת עזרה לגרמניקוס ולאחר שזה סייע לו לשבור את המצור מסר סגסטס לידיו את בתו ההרה תזונלדה, אשתו של ארמיניוס כאסירה.
תזונלדה נלקחה לרומא ושם יחד עם אחיה סיגימונדוס הוצגה לראווה במצעד הניצחון של גרמניקוס ב-17 לספירה כאשר סגסטס משמש כאורח של כבוד וצופה במצעד. תזונלדה מעולם לא חזרה למולדתה. בנו היחיד של ארמיניוס ת'ומיליקוס אותו ילדה במהלך שבייה, הוכשר כגלדיאטור ברוואנה וככל הנראה נהרג בקרב גלדיאטורים בטרם מלאו לו 20 שנה.
בשנת 21 לספירה סגסטס יחד עם חלק מבני משפחתו הרגו את ארמיניוס. בסופו של דבר עבר סגסטס להתגורר בנחלה אותה קיבל מגרמניקוס בפרובינציה הרומאית ממערב לריין.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 143176110  VIAF: 166909016   WorldCat (עם VIAF): 166909016
סולן ראשון

בבלט, סוֹלָן רִאשׁוֹן הוא רקדן בלהקת בלט, דרגה אחת מתחת לרקדן ראשי.
רקע

בדרך כלל, רקדנים בדרגה זו מגלמים תפקידי סולו רבים, כמו הסולנים, אך חובקים רפרטואר עשיר יותר ומקצועיות יתרה. בנוסף, הסולן הראשון ייחשב לרקדן המתאים ביותר לגלם תפקיד של רקדן ראשי בהיעדרו או בתקופת החלמה מפציעה, שאינה נדירה כלל בעולם המחול הקלאסי.
הדרגות בבלט הקלאסי

רקדן/ית ראשי/ית
סולן ראשון
סולן/ית
קור דה בלט
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחול. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נווה נוי

| --- | --- |

בתי שכונת נווה נוי, מעבר לנחל באר שבע, השוצף מים ביום גשם סוער.
 מידע
 עיר:  באר שבע
 תאריך ייסוד:  תחילת שנות ה-50 של המאה ה-20
 קואורדינטות:  31°13′53″N 34°47′04″E﻿ / ﻿31.231444444444°N 34.784555555556°E﻿ / 31.231444444444; 34.784555555556
 שכונות נוספות בבאר שבע
  (למפת באר שבע מוגדלת) נווה נוי(למפת באר שבע רגילה) נווה נוי(למפת צפון הנגב רגילה) נווה נוי(למפת צפון הנגב מוגדלת) נווה נוי
 
נווה נוי היא שכונה בבאר שבע הממוקמת מדרום לעיר העתיקה של באר שבע, מעברו הדרומי של נחל באר שבע. במזרח סמוכה השכונה לכביש 25 וממוקמת צפונית מזרחית לשכונת נחל בקע.
היסטוריה

שכונת נווה נוי הוקמה בתחילת שנות ה-50, על פי גישת עיר גנים בתכנון העיר באר שבע, כשכונת גנים נוספת לאלו שקדמו לה (שכונות א' עד ה'). המיוחד בשכונה זו היה בנייה חד קומתית עם חלקות של חצי דונם (דו-משפחתיים על דונם אחד) ששימשו כמשקי עזר. תחילה יושב המקום כמעברה על ידי עולים ממרוקו ומתוניס וכונה "מעברת משקי עזר" או "מעברת משק עזר". במשך הזמן וביוזמה מקומית, עם תום תקופת המעברות, נשאר השם "משק עזר" וזה שונה לאחר מכן ל"נווה נוי", שמה של השכונה היום.
ערוץ נחל באר שבע מפריד את השכונה משאר העיר, והיא מקושרת אל העיר באמצעות שלושה גשרים. במשך שנים רבות זרמו בערוצו של נחל באר שבע שפכים והוא סבל מהזנחה. פרויקט שיקום ענק של עיריית באר שבע, בשנות האלפיים, הפך את האזור לפארק ירוק ופורח. בשיתוף עם קרן קיימת לישראל, רשות הניקוז "שקמה בשור", והמשרד לאיכות הסביבה, נבנה פארק אקולוגי שמשתרע על פני 5,200 דונם לאורך שמונה קילומטרים משני עברי הנחל. חלקו של הפארק, הממוקם בשכונת נווה נוי, קרוי "פארק גן הפעמון". בחלקה הדרומי של השכונה עובר קו מתח גבוה ישן שמגיע מכיוון תחנת המשנה בכביש 25, ועובר סמוך לגן ציבורי קטן.
בשכונה מתקיימת קהילה קראית גדולה, בהי"ס יסודי ממלכתי "מענית", מרכז דואר שכונתי, קופת חולים, בית חב"ד, מתנ"ס ושלושה מרכזי קניות זעירים, בית ספר של האגודה למען ילדים עיוורים, סניף של תנועת הנוער המכבי הצעיר. בעבר פעל בתחומי השכונה כפר ילדים ונוער "אשלים" שנסגר בעשור השני של המאה ה-21.
עד לשנת 2007 פעל בתחום השכונת בסיס חיל האוויר ובו השלוחה הבאר שבעית של הטכני בחיפה, בסוף שנת 2007 בית הספר הטכני הועבר למתחם חדש בגבול היציאה המערבית של העיר. במקום נערכו גם חפירות ארכאולוגיות ונמצא יישוב בשם "באר צפד", מן התקופה הכלקוליתית – האלף ה-5 לפנה"ס בתחום השכונה.
הערות שוליים

↑  מאה שנה לבאר שבע החדשה ראו סעיף תכנון
↑  כרונולוגיה של התרבויות הכלקוליתיות בדרום א"י
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007522257605171  VIAF: 316602916   WorldCat (עם VIAF): 316602916
משבר הרובל (1998)

משבר הרובל : משבר כלכלי שפקד את רוסיה ב-17 באוגוסט 1998. המשבר הביא לכך שממשלת רוסיה והבנק המרכזי של רוסיה ביצעו פיחות בערכו של הרובל ודחו תשלום חובות. למשבר היו השפעות חמורות על הכלכלות של מדינות באזור.
הגורמים

לאחר התפרקות ברית המועצות הפריטה ממשלת רוסיה את החברות הממשלתיות ואת נכסי המדינה החשובים, במקרים רבים במחירים שלא שיקפו את ערכם הריאלי. תהליך ההפרטה נעדר את השקיפות הנדרשת מהליך זה. נוספו על כך קשיים שהציבו הפרלמנט וקבוצות כוח על המעבר הסדיר לכלכלת שוק. רוסיה, ש-80% מהייצוא שלה הוא חומרי גלם (מתכות שונות, נפט, גז טבעי, עץ) תלויה ומושפעת ממחירי מוצרים אלו בעולם. בשנת 1998 היו מחירי מוצרים אלו נמוכים (12$ לחבית נפט בעת המשבר). הממשל הרוסי, שחסרו לו מקורות הכנסה (כתוצאה מהעלמת מס מסיבית, ומערכת גבייה לא יעילה) מכר לאורך שנות ה-90 איגרות חוב בריבית אסטרונומית כדי לממן את הגירעון התקציבי הכרוני. בנוסף עמד החוב החיצון הרוסי על 132.6 מיליארד בסוף 1996.
ירידה בפריון, שער חליפין קבוע גבוה בין הרובל למטבעות זרים, ניהול פיננסית לקוי וגירעון פיסקלי כרוני הובילו למשבר. המחיר הכלכלי של מלחמת צ'צ'ניה הראשונה גם הוא גבה מחיר משמעותי מהכלכלה הרוסית. בתחילת 1995, ההערכה הייתה שהמלחמה עלתה לרוסיה קרוב ל-30 מיליון דולר ליום. לאחר הפסקת פעולות האיבה ב-1996, הוערך כי המלחמה בצ'צ'ניה עלתה לרוסיה 5.5 מיליארד דולר, קרוב ל-1.4% מהתמ"ג שלה. במחצית הראשונה של 1997, הכלכלה הרוסית הראתה כמה סימני שיפור. עם זאת, זמן קצר לאחר מכן, הבעיות החלו להתעצם בהדרגה. שני זעזועים חיצוניים, המשבר הפיננסי באסיה ב-1997 והירידות בביקוש לנפט גולמי (ובמחירו) ובמחיר המתכות, השפיעו קשות על יתרות המט"ח הרוסיות, גרמו למשקיעים להוציא את הונם מהמדינה. המשבר הפוליטי הגיע לשיאו במרץ כאשר נשיא רוסיה בוריס ילצין פיטר לפתע את ראש הממשלה ויקטור צ'רנומירדין ואת כל הקבינט שלו ב-23 במרץ 1998. ילצין מינה את שר האנרגיה סרגיי קיריינקו, אז בן 35, כראש הממשלה במקום ויקטור צ'רנומירדין. עם זאת המינוי התעכב בחודש עד לאישור הדומה (הפרלמנט הרוסי).
ב-29 במאי 1998 מינה ילצין את בוריס פיודורוב לראש שירות המס של המדינה, סגן ראש הממשלה ואחראי למשא ומתן עם בעלי החוב של רוסיה.
ביוני הממשלה ניסתה לחזק את המטבע המקומי ולהילחם בבריחת ההון על ידי העלאת הריבית ל-150% לצורך משיכת משקיעים לקניית איגרות חוב ממשלתיות (GKO), אך הדבר לא הועיל. ביולי אישרה קרן המטבע הבינלאומית הלוואת חירום של 22.6 מיליארד דולר לרוסיה, לאחר אישור של הדומה לרפורמות מס במדינה וחבילת צעדים כלכליים נוספים.
המשבר והשפעתו

ב-11 באוגוסט 1998 צנח שוק המניות, והמסחר בו הופסק זמנית; ב-14 בחודש כינס הנשיא ילצין את הפרלמנט למושב חירום. הבועה התפוצצה ב-17 באוגוסט 1998 כאשר הכריזה ממשלת רוסיה על אי יכולת לעמוד בחובותיה, דהיינו פשטה את הרגל. הממשלה הודיעה על דחיית פירעון חוב הציבורי החיצוני ל-90 ימים. תוך עשרה ימים צנח ערכו של הרובל ב-60% מול הדולר. לאחר פיחות הרובל והשעיית פירעון התשלומים על איגרות חוב ממשלתיות ובינלאומיות בהיקף של כ-40 מיליארד דולר, הוקפא הסיוע שהובטח מקרן המטבע הבינלאומית. עקב קריסה הרובל, הבנק המרכזי ברוסיה עצר את המסחר במטבע חוץ במדינה.
המשבר והשפעתו > השפעה כלכלית

למשבר הייתה השפעה עצומה על הכלכלה ועל אזרחי רוסיה: אנשים איבדו את כל חסכונותיהם, מעמד הביניים נמחק ואנשים רבים נסחפו אל מתחת לקו העוני, הממשלה עצרה תשלומי משכורות, פנסיות וחובות, האבטלה זינקה, ותקציב הממשלה קטן בצורה משמעותית ולא ענה על תשומות וצרכים חשובים (הגנה, חינוך, בריאות ורווחה). ההכנסה הממוצעת במשק צנחה ובעקבותיה גם הצריכה, דבר שהוביל לקיטון משמעותי בהכנסות האוצר ממסים. עובדה זו הגדילה את הגרעון התקציבי. כורי הפחם שנפגעו מהמשבר חסמו חלקים של הרכבת הטרנס-סיבירית, ולמעשה חצו את המדינה לשניים. המשבר הפיננסי הוביל לירידה חדה בהשקעות במדינה ולבריחת הון מסיבית, כיוון שמשקיעים רבים איבדו את כספם בהשקעה ברוסיה. המשבר פגע קשות בגישתה של רוסיה לשווקים בינלאומיים.
נציגי רוסיה הצליחו לשכנע את נושיה הבינלאומיים לפרוס את חובה של ארצם, זאת לאחר שנתקלו בהתנגדות נחרצת מצד הנושים לבקשת מוסקבה למחוק חלק מהחוב. החוב החיצוני של רוסיה לנושים הבינלאומיים נאמד ב-1999 ב-150 מיליארד דולר, מתוכם 38 מיליארד דולר לקבוצת מדינות "מועדון פריז", ו-32 מיליארד דולר למוסדות פיננסיים חברי "מועדון לונדון". כשני שלישים מכלל חובותיה של רוסיה באותה עת היו במקורם הלוואות שניטלו על ידי ברית המועצות.
המשבר והשפעתו > השפעה פוליטית

השפעת המשבר הפיננסי חרגה מגבולות הכלכלה והגיעה גם לפוליטיקה. ראש הממשלה התחלף ארבע פעמים בין אוגוסט 1998 לאוגוסט 1999. גם שר האוצר של רוסיה הוחלף פעמיים בתקופה זו.
ב-23 באוגוסט סרגיי קיריינקו התפטר מתפקיד ראש הממשלה במקומו מינה ילצין שוב את צ'רנומירדין, אך הדומה לא אישרה את המינוי, ובמקומו מונה יבגני פרימקוב. במאי 1999 הדיח ילצין את פרימקוב ופיזר הממשלה, שבמקביל החל הליך ההדחה נגד ילצין בדומה. במקומו מונה סרגיי סטפאשין. סטפאשין פוטר אחרי שלושה חודשים. בסופו של דבר מונה ולדימיר פוטין לראש הממשלה ושנה אחר כך לנשיא רוסיה.
שיקום

רוסיה התאוששה מהר מן החזוי, בין השאר לאור השיפור בתנאים החיצוניים כגון עלייה חדה במחירי הנפט, גז טבעי ומינרלים אחרים שרוסיה מפיקה. וכן בסיוע רפורמות שהעבירה הממשלה. בנוסף הפיחות הגדול של הרובל תרם להגברת הייצוא ובכך לשיפור המאזן המסחרי.
הערות שוליים

↑  אנדרו קריימר, היורו של 2010 מזכיר את הרובל של 1998, באתר הארץ, 13 במאי 2010
↑  נחום טרדאי, ‏החוב החיצון הרוסי: 132.6 מיליארד ד', באתר גלובס, 28 בנובמבר 1996
↑  אהרון רוזן, ‏ילצין פיטר את ממשלתו, באתר גלובס, 24 במרץ 1998
↑  רויטרס, מוסקווה, ‏ילצין מאיים לפזר את הפרלמנט הרוסי, אם לא יאושר מינוי קיריינקו, באתר גלובס, 30 במרץ 1998
↑  רויטרס, מוסקבה, ‏שוקי ההון ברוסיה הגיבו בחיוב על מינוי קיריינקו לראש ממשלה בניסיון שלישי, באתר גלובס, 27 באפריל 1998
↑  בלומברג, מוסקווה, ‏רוסיה דוחה פירסום תוכנית המרת האג"ח עקב טענות להפליה, באתר גלובס, 20 באוגוסט 1998
↑  בלומברג, מוסקווה, ‏רוסיה: הושגו כבר "הסכמים קונקרטיים" עם קרן המטבע, באתר גלובס, 13 ביולי 1998
↑  בלומברג, מוסקבה, ‏הפרלמנט הרוסי אישר עקרונית רפורמות המס; קרן המטבע צפויה להעביר הסיוע, באתר גלובס, 19 ביולי 1998
↑  רויטרס ובלומברג, מוסקבה, ‏צעדים מוניטריים דרסטיים ברוסיה: מירווח הפיחות ברובל הוגדל מ-15% לכ-50%, באתר גלובס, 18 באוגוסט 1998
↑  רויטרס, מוסקווה, ‏מחריף המשבר הכלכלי ברוסיה: הרובל צנח ב-40% מול הדולר, באתר גלובס, 27 באוגוסט 1998
1 2 3  רונן לב, ‏רוסיה. ממש כמו ילצין, מתנדנדת אבל שורדת, באתר גלובס, 5 בספטמבר 1999
↑  מאת כתבי הסוכנויות, ‏הבנק המרכזי ברוסיה עצר המסחר במט"ח עקב קריסה נוספת ברובל, באתר גלובס, 27 באוגוסט 1998
↑   ערן אזרן, הנספח הכלכלי במוסקווה: "התחושות אצל אזרחי רוסיה היא של חזרה על משבר 1998", באתר TheMarker‏, 17 בדצמבר 2014
↑  אליהו חסין, ‏הבנקים הנושים של רוסיה העדיפו מו"מ לפריסת 23 מיליארד דולר, באתר גלובס, 24 בינואר 1999
↑  אליהו חסין ופייננשל טיימס, ‏דויטשה בנק פורש מראשות ועדת הבנקים הנושים של רוסיה, בגלל הסכמתו לתנאיה, באתר גלובס, 2 במרץ 1999
↑  שירות בלומברג, ‏מועדיון לונדון סירב לפרוס מחדש את החוב הרוסי, באתר גלובס, 5 באוגוסט 1999
↑  שירות "פייננשל טיימס", מוסקבה, ‏רוסיה מבקשת מנושיה הבינלאומיים לדחות פרעון חובות בריה"מ לשעבר, באתר גלובס, 23 בנובמבר 1998
↑  מדיח מי שמודח אחרון, באתר גלובס, 13 במאי 1999
↑  שירות פייננשל טיימס, ‏שר האוצר הרוסי זדורנוב התפטר כעבור שלושה ימים בתפקיד, באתר גלובס, 31 במאי 1999
סי"צ וסי"ג, מוסקבה, ‏מיכאיל קסיאנוב מחליף את מיכאיל זרדונוב כשר האוצר הרוסי, באתר גלובס, 27 במאי 1999
↑  בלומברג, מוסקבה, ‏השווקים ברוסיה ירדו מעט, באווירת המתנה למהלכי ראש ממשלה בפועל, צ'רנומירדין, באתר גלובס, 25 באוגוסט 1998
↑  בלומברג, מוסקבה, ‏ילצין מינה את פרימקוב לראש ממשלת רוסיה; הרובל התחזק ביומיים מכ-21 לכ-13 לדולר, באתר גלובס, 13 בספטמבר 1998
↑  סוכנויות הידיעות, מוסקבה, ‏ילצין הדיח את פרימקוב ופיזר הממשלה; מחר יחל הליך ההדחה נגד ילצין בדומא, באתר גלובס, 13 במאי 1999
↑  סוכנות הידיעות הצרפתית, מוסקבה, ‏הדומא אישר את מינוי סטפאשין לראשות ממשלת רוסיה, באתר גלובס, 23 במאי 1999
↑  שירות בלומברג, מוסקבה, ‏הבורסה הרוסית מתאוששת מהירידות שנבעו מפיטורי ראש הממשלה סטפאשין, באתר גלובס, 12 באוגוסט 1999
↑  פוטין וחזון המדינה החדשה, באתר גלובס, 19 במרץ 2000
↑  שרון קדמי, ‏רוסיה: השוק התאושש כמעט לגמרי ממשבר 1998, באתר גלובס, 28 ביולי 2002
נענע משובלת

| נענע משובלת |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: צינוראים
משפחה:: שפתניים
סוג:: נענע
מין:: נענע משובלת
שם מדעי
 Mentha longifolia ‏הודסון, 1762
צירחולית אדומת הרגל (Ammophila rubripes) יונקת צוף מתפרחת נענע משובלת, במועצה אזורית ברנר
נַעְנַע מְשֻׁבֶּלֶת (שם מדעי: Mentha longifolia, באנגלית: Horse Mint - נענת הסוסים, בערבית: חָבַּק, ידועה גם כ"נענע של סיני" או "נענת נחלים") היא מין צמח עשבוני רב-שנתי שכיח הנמנה בסוג נענע ממשפחת השפתניים. מאופיינת בגוון עלים כהה יחסית, עלים ארוכים וריח הדומה לנענע חריפה.
נענע משובלת היא אחד משלושה מיני נענע הצומחים בארץ ישראל. שני האחרים, נענע המים ונענע הכדורים גדלים בבתי גידול לחים או במקומות סמוכים למים.
תפוצה

נענע משובלת צומחת בר במרבית אירופה, דרום וצפון אפריקה (האזורים הלא-טרופיים), כמו גם במרכז ומערב אסיה. טיפוס התפוצה: אירו-סיבירי, ים-תיכוני ואירנו-טורני. בישראל היא גדלה בבתי גידול מתאים במדבריות, בבתות הספר, בחבלים ים-תיכוניים ובחרמון. בישראל הנפוץ בבקעת חולה, מצוי בגולן, בגליל העליון, בבקעת כנרות, בעמק יזרעאל, בשרון ובאדום; נדיר בגליל התחתון, בשומרון, בשפלה והרי יהודה; נדיר מאוד בחרמון, בבקעת בית שאן, דרום שפלת החוף, בערבות הירדן, במדבר יהודה, בצפון הנגב, בערבה ובגלעד.
מאפיינים

נענע משובלת היא צמח עשבוני רב-שנתי (בר קיימא) זקוף ומסועף מבסיסו, ארומטי ובעל קנה שורש או שלוחות נושאות עלים בדומה למיני נענע אחרים. גובהה 50 ס"מ ובעת הפריחה מתנשאים גבעולי הפריחה לגובה של עד 100 ס"מ. העלים ושאר חלקי הצמח מכובים בשערות בלוטיות, שבהן נאגרים שמנים אתריים. השמן האתרי הריחני מתנדף וריחו מורגש היטב כשנשבר כיסוי השעווה של התא העליון של הבלוטה.
הגבעולים רְבוּעִים, שעירים (עם מגוון שערות מפלומתי ועד מקורזל), פרקיהם ארוכים (10 ס"מ). למין זה כמו לשאר המינים בסוג נענע גבעולים תת-קרקעיים (קנה שורש) ועל גבעולים קרקעיים (שלוחות) המכים שורש ממפרקי הגבעול.
העלים נגדיים, מוארכים ופשוטים, ושפתם משוננת, ללא לוואים וללא פטוטרת או בעלי פטוטרת קצרה בעלים התחתונים. אורכם 5 עד 10 ס"מ ואורכם גדול פי 3 עד 7 מרוחבם. טרפי העלה מוארכים או אזמלים, רכים, פלומתיים (נעימים למגע) וריחניים. בסיס הטרף מעוגל או לבוב.
הפרחים ערוכים בדורים חרוטיים צפופים, הנראים יחד כשיבולת שאורכה 5 עד 10 ס"מ ואורכן גדול פי 5 עד 10 מרוחבן. השיבולת רצופה בחלקה העליון, מופסקת בחלקה התחתון. השיבולת המרכזית ארוכים יותר מהצדדיות.
הפרחים דו-מיניים או נקביים (מין זה פוליגמי), בעלי עטיף כפול, מאוחה עלים, והם זעירים (כ-5 מ"מ) ובגוונים של לילך או סגול.
הגביע דמוי פעמון צר, שאורכו 1.5 עד 3 מ"מ, בעל 5 שיניים משולשות או צרות פחות או יותר שוות זו לזו וללא שערות בלוטיות או ללא בלוטות עם שמן.
הכותרת, שקוטרה 3 מ"מ. פעמונית צרה, דו-שפתנית אך כמעט נכונה, שעירה מבחוץ וקירחת בפנים, וצבעה לילך או סגול.
הפרח בעל 4 אבקנים ועמודי עלי הבולטים מן הכותרת. האבקנים שמספרם 4 שווים באורכם. הזירים קירחים. לשכות המאבקים מקבילות זו לזו.
הפרי עשוי 4 פרודות דמויות ביצה, חלקות וצבעם חום כהה.
הפריחה מתרחשת בין אמצע לסוף הקיץ, מסוף מאי ועד תחילת נובמבר.
הריבוי הוא לרוב באמצעות ייחורים (יצירת שיבוטים מקני שורש) בחורף ובאביב, באמצעות שלוחות באביב ובקיץ, ולרוב הריבוי מזרעים בסתיו הוא קשה. הריבוי הווגטטיבי חשוב במיוחד בזנים התרבותיים בגינות או בעציצים ואלו המשמשים למסחר חקלאי.
תת-מינים של נענע משובלת

תחת הסיווג של המין נענע משובלת קיימים 6 תת-מינים, המקיימים מספר שינויים בתפרחות וצורת העלים, וכל אחד צומח לרוב באזור שונה:
Mentha longifolia subsp. capensis - תת-מין הדגל צומח באפריקה הדרומית (כולל נמיביה, המחוזות הצפוניים, סווזילנד, זימבבואה).
Mentha longifolia subsp. longifolia - תת-מין - צומח באירופה
Mentha longifolia subsp. noeana (Briq.) - תת-מין בין טורקיה לאיראן
Mentha longifolia subsp. polyadena תת-מין המצוי במחלוקת כי ייתכן שהואשם נרדף לתת-מין capensis.
Mentha longifolia subsp. typhoides - אותר והגדר בשנת 1980 גדל במזרח התיכון עד עיראק כולל מצרים וחצי האי סיני.
Mentha longifolia subsp. wissii - תת-מין הגדל בנמיביה ומערב של דרום אפריקה.
הערות שוליים

↑  נענע משובלת באתר הרשימה האדומה של IUCN