stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכנסת העשרים וחמש
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה משפטית

חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס' 19 – הוראת שעה) – קובע כי בית המשפט יוכל להורות על איזוק אלקטרוני, זאת לאחר הערכת מסוכנות של בן המשפחה ואם ישנה הרשעה קודמת בעבירת אלימות או לחלופין כתב אישום או הפרת צו הגנה קודם. כמו כן, קובע החוק חריג שעל פיו, במקרים קיצוניים, שופט מוסמך לאפשר את האיזוק האלקטרוני במידי ולהורות על הערכת מסוכנות בתוך עשרה ימים. החוק נקבע כהוראת שעה למשך 3 שנים.
חוק פסיקת ריבית והצמדה (תיקון מס' 9) – הוספת מנגנון "דמי פיגורים" במקום "ריבית פיגורים" עבור חובות של חייבים. עוד נקבע כי דמי הפיגורים ייעצרו עבור חייבים שעומדים בפריסת התשלומים שלהם והם לא ייצברו עוד כריבית דריבית.
חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 25) – ניצולי שואה, ותיקי מלחמת העולם השנייה, יוצאי מרוקו ואלג'יר תחת שלטון וישי וניצולי הפרהוד בעיראק יהיו זכאים לשירות מהסיוע המשפטי ללא תלות במבחן של זכאות כלכלית.
חוק העונשין (תיקון מס' 149) – הפחתת שיעור דמי הפיגורים על אי-תשלום קנס בחלוף המועד הראשון לתשלומו.
חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון מס' 18) – מתן אפשרות להעברת זכאות לקבלת הטבות הכלולות בחוק זה מאדם שנפגע בטבח שבעה באוקטובר ואין ביכולתו לממש אותן, לקרובי משפחה שאינם במעגל הראשון של נפגע העבירה.
חוק לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים) (תיקון מס' 10) – עדות של קטין בתביעת נזיקין בגין הטרדה מינית, אלימות וכו', תיעשה שלא בנוכחות הנאשם.
חוק הפרות תעבורה מנהליות – הקמת בית הדין לתעבורה שמטרתו לייעל את הליך הדיון בעבירות תעבורה, שהן עבירות קנס. החוק קובע בין היתר, שניהול הליכי הערר יהיה באופן דיגיטלי.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה אזרחית

חוק הירושה (תיקון מס' 19) – הקלות רגולטוריות בנושא חלוקת ירושה בין בני משפחה. מטרת החוק היא מתן מענה למצבים מורכבים שנוצרו לאחר טבח שבעה באוקטובר דוגמת מוות של מספר בני משפחה גרעינית באותו הזמן, דבר אשר גורם לקשיים ועיוותים בחלוקת ירושה.
חוק הירושה (תיקון מס' 21) – ביטול הדרישה להרשעה פלילית בגינה אדם שגרם למותו של אדם אחר לא יוכל לרשת אותו. החוק קובע כי אם הדבר הוכח בהליך אזרחי, גם אז ניתן יהיה לפסול ירושה.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > משטרה וסדר ציבורי

חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 37) – קובע שהשר לביטחון לאומי הוא שיתווה את מדיניות המשטרה ואת העקרונות הכלליים לפעילותה, והוא רשאי להתוות מדיניות כללית בתחום החקירות. בנוסף, המשטרה תחויב לפרסם את פקודותיה באתר האינטרנט שלה.
חוק להסדרת אירוע הילולת רבי שמעון בר יוחאי בהר מירון (הוראת שעה), התשפ"ג-2023 – מסדיר את כללי הילולת רבי שמעון בר יוחאי לשנת ה'תשפ"ג (2023) ומכין למעשה את התשתית החקיקתית ליישום המלצות ועדת החקירה הממלכתית לחקר אסון הר מירון.
חוק המאבק בכלי הנשק הבלתי חוקיים (תיקון חקיקה והוראת שעה) – מאפשר לשוטר לבצע חיפוש ללא צו שופט אם התעורר חשד סביר שכלי נשק או חלק מהותי מנשק, שעשוי לשמש ראיה לביצוע עבירה, נמצא במקום, ואם בשל הצורך המיידי לביצוע החיפוש לא ניתן לקבל צו. בנוסף החוק מאפשר למשטרה לבצע חיפוש של תיעוד או מצלמה שעשויים לשמש ראיה לביצוע עבירה שדינה עשר שנות מאסר לפחות, הכוללת עבירת נשק, עבירה של ירי במקום מגורים או עבירת סחיטה באיומים. החוק נקבע כהוראת שעה למשך שנה, בהמשך תוקף החוק הוארך.
חוק להסדרת אירוע הילולת רבי שמעון בר יוחאי בהר מירון (הוראת שעה), התשפ"ד–2024 – מסדיר את כללי הילולת רבי שמעון בר יוחאי לשנת ה'תשפ"ד (2024). החוק כולל הגבלות קפדניות על השהייה בהר, זאת עקב הצורך הביטחוני לכך עקב החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל.
חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור (תיקון מס' 8) – חייל השומר על מתקן ביטחוני יוכל לבצע חיפוש גופני או לעכב ללא צו של בית משפט, אדם שהתעורר נגדו חשד שהוא נושא נשק.
חוק הגנה על הציבור מפני ארגוני פשיעה – מתן אפשרות לבית משפט, לפי בקשת המשטרה ובאישור היועץ המשפטי לממשלה, להטיל צו הגבלה על אדם הפועל במסדרת ארגון פשיעה, בהתבסס על ראיות מנהליות בלבד. ההגבלות יכולות להיות מגבלה על כניסה לאזור, מגבלה על קיום קשר עם אנשים מסוימים, מגבלה על נהיגה והחזקת חפצים מסוימים ועוד.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > עבודה

חוק הגנה על עובדים בשעת חירום (תיקון מס' 5 והוראת שעה – חרבות ברזל) – הגנה מפני פיטורים לעובד שנעדר מעבודתו או לא ביצע אותה עקב מספר סיבות אשר נגרמו מנזקי מלחמת חרבות ברזל.
חוק הקפאה והפחתה של דמי הבראה בשנת 2024 לשם תקצוב הטבות לחיילי מילואים – הפחתת דמי הבראה לכלל העובדים במשק לטובת תשלום מענקים לחיילי מילואים.
חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה) (תיקון מס' 19 והוראת שעה) – נקבעה הגנה מפיטורים לבני זוג של משרתי המילואים. כמו כן, נקבע כי לא ניתן יהיה לפגוע בהיקף משרתם ובמשכורתם של משרתי מילואים, לאחר 30 יום מסיום שירות המילואים שלהם. בנוסף, נקבע מענק הסתגלות לבנות ובני זוג של משרתי מילואים עם ילד בגובה 70% מהכנסתו של בת או בן הזוג, המענק יינתן לתקופה של עד חודש.
חוק עבודת הנוער (תיקון מס' 22) – בתקופה של חופשת לימודים, מעסיק יוכל להעסיק בני נוער עד השעה 01:00 במקום 23:00.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > אוכלוסין והגירה

חוק לביטול אזרחותו או תושבותו של פעיל טרור שמקבל תגמול עבור ביצוע מעשה הטרור (תיקוני חקיקה) – תיקונים לחוק האזרחות ולחוק הכניסה לישראל, המאפשרים שלילת אזרחות ישראלית ורישיון לישיבת קבע ממחבלים מורשעים, שקיבלו תגמול מהרשות הפלסטינית על מעשה הטרור. בנוסף, החוק מאפשר לגרש את אותם מחבלים לשטחי הרשות הפלסטינית עם תום ריצוי מאסרם.
חוק הדרכונים (תיקון מס' 10) – מאפשר לשר הפנים לסרב להעניק דרכון ישראלי לעולה שטרם השתקע בישראל.
חוק הענקת אזרחות כבוד לחללי מערכות ישראל – שר הפנים, בהמלצת שר הביטחון, יוכל להעניק אזרחות כבוד של מדינת ישראל לחלל מערכות ישראל שבמועד פטירתו לא היה אזרח ישראלי.
חוק נטילת אמצעי זיהוי ביומטריים מזרים, הפקת נתוני זיהוי ביומטריים ומאגר מידע – מתן אפשרות למשרד הפנים ליטול אמצעי זיהוי ביומטריים מזרים ולהכלילם במאגר הביומטרי.
חוק גירוש משפחות מחבלים – הסמכת את שר הפנים לשלול את אזרחותו או תושבותו של מי שמעודד טרור או מסית לטרור, או ידע על תוכניתו של מחבל להוציא לפועל מעשה טרור.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > פנים ושלטון מקומי

רשויות מקומיות - פרק י"ט לחוק התכנית הכלכלית (2023 ו-2024) – הקמת "קרן הארנונה", שאליה רשויות מקומיות יצטרכו להעביר כסף בעד כל שטח עסקי שיבנו. הכספים שיצטברו בקרן יעברו לרשויות מקומיות שיאשרו בנייה של יחידות דיור.
חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (מס' 53) המכונה חוק בועז יוסף או חוק טבריה – קובע כי יושב ראש ועדה קרואה יהיה זכאי להיכלל ברשימת המועמדים ולהיבחר כראש רשות מקומית בבחירות שיערכו באותה רשות מקומית לראשונה לאחר מינויו. התיקון יחול גם במועצות האזוריות. עוד נקבע כי תחול על ראש הוועדה הממונה תקופת צינון של שלושה חודשים. בהמשך, בית המשפט הגבוה לצדק פסק כי החוק יחול החל מהבחירות לרשויות המקומיות (2028).
חוק לתיקון פקודת האגודות השיתופיות (מס' 12) – קובע כי גם ליישובים באזור עדיפות לאומית שמסווגים באשכול 1–5 במדד פריפריאליות וליישובים קהילתיים בנגב ובגליל בהם יש עד 700 יחידות דיור, תינתן אפשרות להקים ועדות קבלה.
חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 157) – סמכות שר הפנים לחלוקת כספי ארנונה מאזורי תעשייה ומסחר בין רשויות מקומיות סמוכות, תורחב גם למקרים בהם אותן רשויות נמצאות באזור יהודה ושומרון.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > תכנון ובנייה

חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 146) – העברת הזכויות במקרקעין שהתבצעה אגב הליך פירוד בין בני זוג לא תחויב בהיטל השבחה. בנוסף, נקבע פטור מהיטל השבחה על השבחה שנוצרה בשל בניית חדר עם שיפורי מיגון אם לא ניתן לבנות מרחב מוגן באותו מבנה.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 149 והוראת שעה) – קביעת הליך רישוי מקוצר על הקמת מרחב מוגן במבנה קיים.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 150 והוראת שעה - חרבות ברזל) – הקלות בתהליך לאישור הקמת מגורים זמניים למפוני עוטף עזה במלחמת חרבות ברזל, זאת על ידי מתן אפשרות לשר הפנים לאשר את הקמתם, בלא צורך בהיתר בנייה.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 151 ו-תיקון מס' 152) – הוספת נציג ממשלה, ו-2 נציגי ציבור, אחד בן האוכלוסייה הערבית ואחד בן האוכלוסייה החרדית למועצה ארצית לתכנון ובנייה. בנוסף, בוועדות המחוזיות בצפון ובדרום, נוסף נציג של שר ההתיישבות והמשימות הלאומיות, ונציג של שר הפנים.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > דיור

חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון מס' 103) – קובע כי רכישת דירה עבור ילד שהתייתם מאחד מהוריו לא תחויב במס שבח ובמס רכישה.
חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי (הוראת שעה – חרבות ברזל) (דייר ממשיך מיוחד) – הארכת הזכאות למגורים בדיור ציבורי לקרובי משפחה של חטופים, נעדרים או נרצחים, שהתגוררו בדירה עם הזכאי ערב פטירתו או מעברו למוסד סיעודי, להמשיך להתגורר בה לתקופה שלא תעלה על שש שנים.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > תחבורה

חוק הרשות לחקירה בטיחותית בתעופה – הקמת רשות ממשלתית לחקירה בטיחותית בתעופה שמחליפה את משרד "החוקר הראשי" במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
חוק לתיקון פקודת הנמלים (מס' 6) – קביעה כי השטת כלי שיט ומילוי תפקיד בכלי שיט תחת השפעת אלכוהול או סם מסוכן היא עבירה פלילית.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > מערכת הבריאות

חוק זכויות החולה (תיקון מס' 13) – ידוע בשם "חוק החמץ". החוק קובע שמנהל בית חולים רשאי לקבוע הוראות בדבר הגבלה של הכנסת חמץ למבנה בית החולים בפסח.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > תעשייה, מסחר וחקלאות

חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 65) – קובע כי על בעלי עסקים לסמן את ארץ המקור של תוצרת חקלאית שאינה ארוזה.
חוק לתיקון פקודת היבוא והיצוא (מס' 6) – מתן הקלות בהליך הכנסת מוצרים מיובאים לארץ. על פי החוק מוצרים ברמות סיכון 2–4 לא יחויבו לעבור במכון התקנים לפני כניסתם לישראל. במקום זאת, יוכלו היבואנים להכניס סחורה על בסיס הצהרה בלבד.
חוק רישוי עסקים (תיקון מס' 38) – החרגת יינות מהאיסור למכור משקאות משכרים בשעות הלילה, בימי חמישי ובימים שלפני חג.
חוק להגנה על הצרכן מפני עוסקים המבצעים הפרות בנסיבות מחמירות (תיקוני חקיקה) – הקניית כלים נוספים לממונה על הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן לבירור מקרים של חשד לעושק קשישים או צרכנים נוספים. בנוסף, החוק קובע כי עוסק הוא מפר בנסיבות מחמירות אם הפעיל שימוש חוזר ונשנה של התנהגות כלפי צרכן שהוא אדם בעל מאפיינים מיוחדים. היה והממונה קבע כי עוסק הוא מפר בנסיבות מחמירות, הכספים שקיבל מכלל הצרכנים שלו יוקפאו וכך גם ההליכים המתנהלים נגד חייבים לו בהוצאה לפועל.
חוק קידום התחרות בענף המזון (תיקון מס' 8 והוראת שעה) – החלת הוראות הפרק הנוגע להסדרת פעילות ספקים וקמעונאים בחוק לקידום התחרות בענף המזון גם על רשתות הפארם. התיקון אוסר בין היתר על רשתות הפארם הגדולות לפתוח סניפים ברדיוס של ק"מ או 2 ק"מ מסניף אחר שלה ברשות מקומית גדולה או קטנה בהתאמה. התיקון משנה את שם החוק ל"חוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם".
חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 70) – מתן אפשרות לשר הכלכלה והתעשייה בהתייעצות עם שר האוצר לקבוע כי בזמן מצב חירום, עוסק לא ימכור לצרכן שירות או מוצר מסוים במחיר העולה באופן ניכר וחריג על מחירו הממוצע בשלושת החודשים הקודמים למצב החירום.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > תקשורת

חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 78) – בעל דירה יהיה רשאי להתקין בגג בניין משותף מתקן של חובב רדיו זאת בתנאי שלא הובעה התנגדות בכתב מצד רוב הדיירים בבית. החוק קובע כי לא יהיה צורך יותר בהסכמה של כלל דיירי הבניין.
חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 49) – הארכת הוראת המעבר שמקנה הקלות רגולטוריות לערוצים זעירים וזעירים ייעודיים.
חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 79) – מתן אפשרות למנוי בחברת תקשורת לבקש להגביל או לחסום את גישתו לשירותי תקשורת. החוק חל על הסדרים כמו "סלולרי כשר".
חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות (תיקון מס' 7 - הוראת שעה) – הטלת חובה על הערוצים הזעירים והזעירים-הייעודיים להפיץ את שידוריהם באמצעות מערך "עידן פלוס". החוק מבטל את תשלום דמי ההפצה המוטל על ערוצים אלה לשידור במערך.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חינוך, תרבות וספורט

חוק למניעת העסקה במוסדות מסוימים של מי שהורשע באלימות כלפי ילדים וחסרי ישע – קובע איסור עיסוק והעסקה במוסדות חינוך, טיפול או השגחה במשך 10 או 18 שנים (בהתאם לחומרת העבירה) על בגיר שהורשע בעבירות אלימות והתעללות כלפי ילדים עד גיל 6 וחסרי ישע. החוק קובע חובה על מעסיק לקבל אישור משטרה כתנאי להעסקה במוסדות כאמור. ועדת מומחים תוסמך לפטור מהאיסור אדם ששוכנעה כי אינו מהווה סכנה לילדים או לחסרי ישע. החוק כולל גם הסדר המאפשר לדרוש מאותם מועסקים הצגת אישור משטרה להעסקתם.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה דתית

חוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (תיקון מס' 9) – הרחבת ההגבלות שניתן להטיל על סרבני גט.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > בעלי חיים

חוק הקמת מאגר מידע גנטי של כלבים – מתן אפשרות לרשויות מקומית להקים ולהפעיל מאגר DNA מקומי לכלבים אשר בעליהם מתגוררים באותה רשות.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > המגזר הציבורי

חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון מס' 20) – חיוב מי שמונה לשגריר או קונסול בחוץ לארץ, להצהיר כי הוא מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית ולמלא באמונה את תפקידו.
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 25) – קובע כי בחברות ממשלתיות המעסיקות יותר מ-100 עובדים, מספר העובדים בעלי המוגבלות יעמוד על לפחות 5%, עד סוף שנת 2025.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה בעקבות מלחמת חרבות ברזל

מלחמת חרבות ברזל, שהחלה ב-7 באוקטובר 2023, הצריכה שלל פעולות חקיקה, בהן דחיית מועדן של פעולות שונות (כגון הבחירות לרשויות המקומיות בישראל) והגנות שונות למי שנפגע מהמלחמה. ראו פירוט בערך העורף הישראלי במלחמת חרבות ברזל#חקיקה ורגולציה.
פעולות עיקריות > ישיבות הכנסת > נאומים של מנהיגים זרים בישיבות הכנסת

1 במאי 2023 – קווין מקרתי, יושב-ראש בית הנבחרים של ארצות-הברית
11 בדצמבר 2024 – סנטיאגו פניה, נשיא פרגוואי
ביאורים

1 2  הליכוד זכה בבחירות ב-30 מנדטים מול 6 מטעם הציונות הדתית. בפועל יוצגה סיעת הליכוד ברוב כהונת כנסת זו על ידי 29 ח"כים וסיעת הציונות הדתית יוצגה על ידי 7 ח"כים כיוון שאופיר סופר שובץ מטעם הציונות הדתית ברשימת הליכוד באמצעות מפלגת מדף בעקבות הסכם בין המפלגות שמומש והוביל למעבר של סופר לסיעת הציונות הדתית כחודש וחצי אחרי תחילת כהונת הכנסת.
1 2  הצעת החוק יוזמה וקודמה על ידי הכנסת העשרים וארבע והוחל עליה דין רציפות.
1 2  הצעת החוק יוזמה וקודמה על ידי ממשלת ישראל השלושים ושש בכנסת העשרים וארבע והוחל עליה דין רציפות
↑  הוועדה עוסקת בהצעות החוק שקשורות לנבצרות ראש הממשלה ולביקורת שיפוטית לעניין כשירות למינוי שרים.
הפועל קטמון ירושלים (כדורגל נשים)

הפועל קטמון ירושלים הוא מועדון כדורגל נשים שמהווה חלק ממועדון הכדורגל הפועל ירושלים. קבוצת הבוגרות של המועדון משחקת החל מעונת 2022/2023 בליגת העל בכדורגל נשים. מחלקת ילדות ונערות הוקמה כבר ב-2011 אך קבוצת בוגרות הוקמה רק בשנת 2020. תוך שנתיים מתחילת פעילותה הצליחה קבוצת הבוגרות לעלות מהליגה הארצית (שלישית) דרך הליגה הלאומית ועד לליגת העל.
היסטוריה

עם הקמת ליגת הנשים בעונת 1998/1999, הוקמה קבוצת נשים תחת אגודת הפועל ירושלים, אך לקראת סיום אותה העונה הקבוצה התפרקה.
בעונת 2011/2012 פתחה הפועל קטמון לראשונה מספר קבוצות רשמיות לנערות ולילדות. באוקטובר 2015 קבוצת הנערות של המועדון שינתה את שמה ל"הפועל קטמון ירושלים – שירה" לזכרה של שירה בנקי אשר נרצחה במצעד הגאווה בירושלים באותה שנה.
קבוצת הילדות של הפועל קטמון ירושלים זכתה בעונת 2015/2016 בגביע המדינה. קבוצת הנערות "הפועל קטמון ירושלים שירה בנקי" זכתה בעונת 2016/2017 באליפות המדינה ובעונת 2018/2019 בגביע המדינה.
עם פתיחת עונת 2020/2021 הודיעה הקבוצה על הקמת קבוצת נשים בוגרות שהצטרפה לליגה הארצית בעונה זו.
משחקה הראשון בהיסטוריה של הקבוצה הבוגרת היה מותחן מרתק בסיבוב הראשון של גביע המדינה, מול הפועל תל אביב, שנערך ב-24 בנובמבר 2020. לאחר שוויון 1-1 בסיום 90 הדקות משער בדקה ה-90 של תמר מוסן, גברה הקבוצה מקטמון על הפועל תל אביב בדו-קרב פנדלים מורט עצבים בתוצאה 6-5. הפנדל האחרון של הפועל תל אביב נעצר על ידי השוערת נסיה בן בסט, השופט החליט לפסול את העצירה, ולאחר מכן חזר בו.
כבר בעונתה הראשונה, תחת המאמן מוטי אוחיון, סיימה הקבוצה במקום השני בליגה הארצית ועלתה לליגה הלאומית בה שיחקה בעונת 2021/2022. במהלך עונה זו התקיים גם משחק דרבי בין קבוצות הנשים הירושלמיות שהסתיים בניצחון הפועל. את עונתה הראשונה בליגה הלאומית, בהדרכתו של המאמן זוהר קמינסקי, סיימה קטמון במקום השני ועלתה לליגת העל. גם את עונת הבכורה בליגת העל (2022/2023)  סיימה הקבוצה במקום השני, כמו בכל עונה מאז הקמתה. בעונתה השנייה בליגת העל, והרביעית לקיומה בסך הכל, זכתה הקבוצה בתואר הראשון בתולדותיה, גביע אתנה לשנת 2023/24.
| עונה | ליגה | רמת הליגה | מיקום סופי | גביע המדינה | גביע אתנה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020/21 | ארצית | 3 | ‏2 מתוך 9 עלייה לליגה הלאומית | שמינית גמר |  |
| 2021/22 | לאומית | 2 | ‏2 מתוך 10 עלייה לליגת העל | שמינית גמר |  |
| 2022/23 | ליגת העל | 1 | ‏2 מתוך 8 | רבע גמר | מקום 8 |
| 2023/24 | ליגת העל | 1 | ‏2 מתוך 8 | חצי גמר | זכייה בגביע |
| 2024/25 | ליגת העל | 1 |  |  | גמר |
תארים

ליגת העל בכדורגל נשים:
סגנות (2): 2022/23, 2023/24
גביע אתנה
זכייה (1): 2023/24
הליגה הלאומית
סגנות (1): 2021/22
הליגה הארצית
סגנות (1): 2020/21
סגל הקבוצה

מעודכן ליום 31/8/2024
| מספר | שם | עמדה | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 | מיה שליט | שוערת | ארצות הברית ארצות הברית / ישראל ישראל |
| 1 | נועה קוזק | שוערת | ישראל ישראל |
| 55 | לילי צוק | שוערת | ישראל ישראל |
| 5 | ג'אנט אג'ויר | בלמית | גאנה גאנה |
| 8 | הילי שלום | מגינה | ישראל ישראל |
| 17 | יהלי כהן | מגינה / בלמית | ישראל ישראל |
| 3 | סוזן דואה | בלמית / מגינה | גאנה גאנה |
| 2 | נגה בן פרץ | מגינה | ישראל ישראל |
| 4 | מיה שביל | בלמית | ישראל ישראל |
| 25 | רייצ'ל דאלט | מגינה / קשרית | ארצות הברית ארצות הברית / ישראל ישראל |
| 6 | הדס מורין | מגינה / קשרית | ישראל ישראל |
| 22 | אופל סופר | קשרית | ישראל ישראל |
| 14 | עדי גולדן | קשרית | ישראל ישראל |
| 7 | אסתר אוניינזידה | קשרית | ניגריה ניגריה |
| 20 | רחל שטיינשניידר | קשרית / חלוצה | ישראל ישראל |
| 10 | שירה כהן | קשרית / כנף | ארצות הברית ארצות הברית / ישראל ישראל |
| 77 | בתול דאר חליל | כנף | ישראל ישראל |
| 9 | דוריס בואדווה | כנף/חלוצה | גאנה גאנה |
| 21 | רייצ'ל נאצ'ולה | כנף/חלוצה | זמביה זמביה |
| 18 | שירה אלינב | כנף/חלוצה | ישראל ישראל |
| 15 | סתיו אטיאס | חלוצה | ישראל ישראל |
| 30 | סמדר כהן | חלוצה | ישראל ישראל |
שחקניות עבר בולטות

| שם | מדינה | תקופה בקבוצה הבוגרת |
| --- | --- | --- |
| יערה גולדמן | ישראל ישראל | 2020-2024 |
| רות פנחסי | ישראל ישראל | 2020-2022 |
| אדווה בוכהולץ | ישראל ישראל | 2020-2024 |
| מעיין ספונוב | ישראל ישראל | 2020-2024 |
| נרי כץ-חדד | ישראל ישראל | 2020-2024 |
| פלאביה פליסיאנו | ברזיל ברזיל | 2022-2024 |
| נורה אבו שנב | ישראל ישראל | 2022-2024 |
| מאיה חיטמן | ישראל ישראל | 2022-2024 |
| מרום קרן | ישראל ישראל | 2021-2023 |
| מאיירט פרז | קולומביה קולומביה | 2023-2024 |
| מורגן שרמן | ארצות הברית ארצות הברית / ישראל ישראל | 2023-2024 |
| תמר מוסן | ישראל ישראל | 2020-2022 |
| רנאטה סנטאנה ("קאקה") | ברזיל ברזיל | 2022-2023 |
| יטונדה אלוקו | ניגריה ניגריה | 2022-2023 |
| מרסי אידוקו | ניגריה ניגריה | 2022-2023 |
| מרב יעקבס | ישראל ישראל | 2020-2023 |
| נוי אמסילי | ישראל ישראל | 2021-2023 |
| מיקה כץ | ישראל ישראל | 2022-2023 |
| נועה בר עוז | ישראל ישראל | 2021-2022 |
| ירדן אוזל | ישראל ישראל | 2023 |
| וורוד רומאן | ישראל ישראל | 2020-2022 |
| דליה ערוסי | ישראל ישראל | 2020-2022 |
| איילין דומינגז | גרמניה גרמניה | 2021-2022 |
| קורל וקנין | ישראל ישראל | 2021-2022 |
ראו גם

כדורגל נשים בישראל
הפועל ירושלים (כדורגל)
הערות שוליים

↑  תולדות כדורגל הנשים בישראל, באתר web.archive.org, ‏2002-11-27
↑  ג'ורג' אבני, ‏קבוצת הכדורגל שינתה את שמה לזכרה של שירה בנקי, באתר ‏מאקו‏, 24 בנובמבר 2015
↑  הפועל קטמון ירושלים הקימה קבוצת נשים, באתר ONE‏, 9 באוגוסט 2020
↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - פרטי משחק, באתר www.football.org.il
↑  איתי קאשי, ‏נערך הדרבי הירושלמי הראשון בכדורגל נשים, באתר ערוץ הספורט, 16 בדצמבר 2021
↑  איתי קאשי, ‏היסטוריה: הפועל ירושלים עלתה לליגת העל, באתר ערוץ הספורט, 26 באפריל 2022
↑  לי נוף גזית, קבוצת הנשים של הפועל ירושלים עלתה לליגת העל, באתר ynet, 27 באפריל 2022
טקס שינוי שם קבוצת הנערות ל"הפועל קטמון ירושלים - שירה" באצטדיון טדי
ג'ומנג'י

ערך זה עוסק בסרט משנת 1995. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

כרזת הסרט בישראל
 מבוסס על:  ספרו של כריס ואן אולסבורג
 בימוי:  ג'ו ג'ונסטון 
 הופק בידי:  רוברט קורט  טד פילד לארי פרנקו
 תסריט:  גרג טיילור ג'ונתן הנסלינג
 עריכה:  רוברט דלבה 
 שחקנים ראשיים:  רובין ויליאמס בוני האנט קירסטן דנסט ברדלי פירס ג'ונתן הייד ביבי ניווירת'
 מוזיקה:  ג'יימס הורנר 
 צילום:  תומאס אקרמן 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Interscope Communications
 חברה מפיצה:  סרטי טריסטאר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 15 בדצמבר 1995
 משך הקרנה:  101 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט שמבוסס על ספרים, סרט פעולה, סרט קומדיה, סרט פנטזיה, סרט הרפתקאות 
 מקום התרחשות:  Brantford 
 תקציב:  65,000,000$
 הכנסות:  $262,797,249
 הכנסות באתר מוג'ו:   jumanji
 סרט הבא:  זאת'ורה
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
ג'ומנג'י (באנגלית: Jumanji) הוא סרט פנטזיה אמריקאי משנת 1995 שבמרכזו משחק לוח עתיק לילדים שגורם למשחקים בו להיות מעורבים באופן מוחשי בסכנות האורבות בג'ונגל, במפגשים רבים עם חיות בר וציידים.
כוכב הסרט הוא אלן פאריש (רובין ויליאמס) שמשתחרר מהמשחק אחרי 26 שנים בהן היה לכוד בתוכו וכדי לחזור למציאות יש להגיע לנקודת הסיום של המשחק. יחד עם ויליאמס מככבים בסרט בוני האנט כחברתו של ויליאמס, קירסטן דנסט ודייוויד אלן גריר.
הסרט מבוסס על ספרו הפופולרי של כריס ואן אולסבורג שיצא ב-1981 ונושא את אותו שם. היה זה הספר הראשון של ואן אולסבורג שעובד לקולנוע.
לאחר שיצא סרט זה הוא הפך לזיכיון בעל אותו שם, הכולל נכון לאוקטובר 2021 שלושה סרטים נוספים.
עלילת הסרט

ב־1869 קוברים שני נערים צעירים ביער של ניו המפשייר תיבה גדולה הנעולה היטב. מאה שנים מאוחר יותר מוצא אלן פאריש (אדם האן בירד), ילד בן 12, את התיבה באתר בניה, פותח אותה ומגלה משחק לוח עליו כתוב ג'ומנג'י. הוא לוקח את המשחק לביתו ומציע לידידתו שרה ויטל (לורה בל באנדי) שבאה לבקרו להצטרף למשחק.
המשחק פועל באופן מוזר: כאשר שחקן זורק את הקוביות, חייל המשחק שלו נע בעצמו על פי סכום הקוביות. כבר בתור הראשון של שרה נתקלים השניים במתקפת עטלפים גדולים מאפריקה ובתור השני, תורו של אלן, הוא נשאב לתוך המשחק ומקבל הודעה כי ישהה בג'ונגל עד שמישהו יגלגל בקוביות סכום של 5 או 8. שרה המבוהלת שנשארת לבד, סוגרת המשחק ורצה לביתה תוך כדי שלהקת העטלפים רודפת אחריה.
26 שנה מאוחר יותר רוכשת נורה שפרד (ביבי ניווירט) את הבית הנטוש בו התגוררה בעבר משפחת פאריש שעזבה אחרי שבנם נעלם. היא עוברת לגור עם שני הילדים של אחיה (שנהרג עם אשתו בתאונת סקי) ג'ודי (קירסטן דנסט) ופיטר (בראדלי פירס). שני הילדים מוצאים בעליית הגג את לוח המשחק המאובק ומנסים לשחק.
אחרי שבמשימה הראשונה הם מותקפים על ידי יתושי ענק, פיטר מגלגל את הסכום 2 ומזה מגיעה חבורת קופים למטבח. כאשר הקופים יצאו מהבית ג'ודי ראתה את ההוראות שעליהן רשום: "אל תתחילו את המשחק אלא אם בכוונתכם לסיים. כל הדברים ייעלמו כאשר מישהו יגיע אל הסוף ויצעק את שמו." מפני שלפיטר יצא דאבל פיטר שוב זורק את הקוביות עם הסכום 5 והשניים מגלים אריה שרוצה לטרוף אותם. מי שמגיע להציל את המצבהוא אלן פאריש עצמו (הפעם בדמותו של רובין ויליאמס) שהצליח להשתחרר מהג'ונגל בזכות פיטר שהטיל 5 בקוביות.
כדי לסיים את המשחק הם מבינים כי הם חייבים למצוא את שרה ויטל (בוני האנט) שהתחילה את המשחק לפני 26 שנים והרביעייה עוברת חוויות גדולות ומסעירות עד שאחד מהם מצליח לנצח והכל חוזר לקדמותו. הדברים שנשאבו חזרה למשחק הם היתושים, הקופים, האריה, צמחים אשר צומחים מהר מאוד, צייד, מנוסת בהלה של חיות, מראה קופי אצל פיטר, מבול, רצפה טובענית, עכבישי ענק ורעידת אדמה. כאשר אלן מנצח אלן ושרה מוצאים את עצמם שוב ב-1969, בדיוק באותו מקום וזמן בו התחילו את המשחק.
הם מחליטים לזרוק את לוח המשחק לנהר ומקווים שאף אחד לא ימצא אותו. בסצנת הסיום רואים שתי ילדות דוברות צרפתית שמטיילות על חוף הים כשבמרחק לא רב לפניהם נמצא לוח המשחק.
צוות השחקנים

רובין ויליאמס - אלן פאריש
אדם האן בירד - אלן פאריש הצעיר
בוני האנט - שרה ויטל
לורה בל באנדי - שרה ויטל הצעירה
קירסטן דנסט - ג'ודי שפרד
בראדלי פירס - פיטר שפרד
ביבי ניווירט - נורה שפרד, דודתם של ג'ודי ופיטר
ג'ונתן הייד - סאמוול פאריש, אביו של אלן / הצייד ואן פלט
פטרישה קלארקסון - קארלו-אנני פאריש, אמו של אלן
דייוויד אלן גריר - קארל בנטליי, עובד שפוטר ממפעלו של סאמוול פאריש והפך לבלש משטרה
מלקולם סטיוארט - ג'יימס שפרד, אביהם של ג'ודי ופיטר
אנאבל קרשו - מרתה שפרד, אמם של ג'ודי ופיטר
גארי תורופ - בילי ג'סוף, יריבו הבריון של אלן
ג'יימס הנדי - מדביר
פרנק וולקר - מדבב חיות שונות ואפקטים קוליים