stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פשיעה חקלאית בישראל
הערות שוליים

↑  יוחאי עופר, זינוק של מאות אחוזים בתמיכה בדאעש בקרב ערביי ישראל, באתר nrg
↑  עדי חשמונאי‏, החקלאים בכוננות לחג הקורבן: "שמרו על העדרים", באתר וואלה, 13 באוקטובר 2013
↑  טובה דדון, חג הקורבן מתקרב: מכת גניבות בקר בדרום, באתר ynet, 16 בנובמבר 2009
↑  שמעון איפרגן, לקראת חג הקורבן: גל גניבות של צאן ובקר, באתר nrg‏, 18 בנובמבר 2009
↑  אישתון, כך המציאו ארגוני החקלאים, התקשורת והפוליטיקאים את עלילת "הטרור החקלאי", באתר הארץ, 29 באוקטובר 2018
↑  עומר בן אשר, מפת חלקות חקלאיות, באתר GIS משרד החקלאות ופיתוח הכפר, אגף בכיר טכנולוגיות דיגיתליות ומדע, תחום, ‏7 בינואר 2018
↑  יניר יגנה, יואב איתיאל‏, כחלון נפגש עם חקלאים: מי שיעיף עפיפון תבערה - דינו כמשגר פצצה, באתר וואלה, 6 במאי 2018
1 2 3  רמי שוורץ, נתונים על פשיעה חקלאית בישראל, ‏1 ביוני 2021
↑  התמודדות משטרת ישראל עם הפשיעה החקלאית
↑  מבקר המדינה, דוח ביקורת שנתי 72א היבטי משילות בנגב, מבקר המדינה, 2021
↑  אמיר אטינגר, "בשורה של ממש לחלוצים": תוחמר הענישה בגין פלישה לשטח חקלאי, באתר ישראל היום, 11 בנובמבר 2024
איכון

אִיכּוּן הוא פעולה לקביעת מקומו של עצם מסוים. שיטת האיכון הבסיסית היא תצפית על האזור המשוער שבו נמצא העצם. שיטה זו מוגבלת, ולכן פותחו שיטות נוספות. איכון נדרש לעצמים סטטיים, וביתר שאת לעצמים ניידים.
דוגמה: להתמודדות עם ארטילריה רקטית כפי שמבצעת מערכת "כיפת ברזל", נדרש איכון של מקור הירי, איכון של מקום נפילתה הצפוי של הרקטה (על פי חישובים בליסטיים, לשם החלטה האם כדאי להשקיע ביירוטה, ואיכון של המיקום הנוכחי של הרקטה לשם יירוטה. לביצוען של כל פעולות האיכון הללו מוקצבות שניות מעטות, מרגע שיגור הרקטה ועד לנפילתה.
סוגים

איכון או גאולוקיישן קרוב למדי ל־"מיקום" (positioning), אך ניתן להבדיל בינו לבין שיטת ה־"מיקום" על ידי מתן דגש על תוצר בעל משמעות (כתובת רחוב, לדוגמה) ולא תוצר של קואורדינטות גאוגרפיות. במובן הטכני, הפעולה כרוכה בשימוש במערכות מיקום מתקדמות, מסוג RF, המנצלות, לדוגמה, את הפרש הזמנים בעת ההגעה (TDOA), המגדיל את האפשרות לייצר מיקום ספציפי. בדרך כלל מערכות TDOA מנצלות מפות או מערכות אחרות למידע גרפי. שיטה זו מנוגדת לטכנולוגיית הרדיולוקיישן המסורתית (שבה משתמשים על מנת לאתר כיוון וכדומה), כיוון ששם האות מתביית על קולטן ולא על המקום המדויק.
גאולוקיישן של מחשב דרך האינטרנט אפשרי על ידי הקצאת כתובת IP, כתובת MAC, קוד RFID, שבב חומרה, רכיב־שדר, שבב־ממ"ג (GPS) למיקום גאוגרפי. כמו כן, ניתן להשתמש גם במידע המנודב מרצון. גאולוקיישן עובדת, בדרך כלל, על חיפוש כתובת IP בשירות WHOIS ומאחזרת את כתובתו הפיזית של בעל הכתובת. מידע המופק מגאולוקיישן של כתובת IP יכול לכלול פרטים כמו מדינה, אזור, עיר, מיקוד, קו אורך, קו רוחב ואזור זמן.
המילה "גאולוקיישן" בהקשרים האחרים מפנה לתהליך של איתור בעל חיים, המבוססת על תיעוד זמני זריחת השמש, טמפרטורת המים שהחיה שתתה מהם, וכדומה.
תצפית צבאית

בפעילות צבאית משמשת תצפית למטרות אחדות, ובהן איכון האויב לשם הכוונת פעולה צבאית במרחב שעליו נערכת התצפית וטיווח של אש ממקורות שונים אל מטרות במרחב שעליו נערכת התצפית. בהתאם לכך עורכי התצפית עשויים להיות תצפיתני מודיעין, מפקדים בדרג כזה או אחר המכוונים פעילות צבאית המתרחשת במרחב התצפית, או קציני תצפית קדמיים המכוונים ירי אל מטרות.
כעמדת תצפית קרקעית תיבחר בדרך כלל נקודה מוגבהת כלשהי ביחס למרחב שעליו נעשית התצפית - בניין גבוה, גבעה, סוללה, רכס, תל או הר, אשר מהם משתרעים קווי ראייה ישירים אל הנקודות במרחב המשמשות נושא לתצפית. גם נקודה המוגבהת באמצעים מלאכותיים - כמו מגדל או תורן - יכולה לשמש לתצפית. נקודות התצפית הקרקעיות יהיו לרוב מוסוות על מנת להסתיר את קיומן. לכך יש מטרה כפולה - לשם הגנת העמדה והנמצאים בה, כמו גם על מנת שלא להרתיע את מושא התצפית מפעילותו, באופן שניתן יהיה לעקוב אחריו בצורה מועילה.
אמצעי התצפית הבסיסי הוא משקפת שדה פשוטה, אך לצורך תצפית עוצבו דגמים רבים של משקפות משוכללות וארוכות טווח יותר (ובהן משקפות שעוצבו על מנת להקטין את סכנת הפגיעה בתצפיתן). אמצעי תצפית משוכללים יותר עשויים לכלול אמצעי הדמיה תרמית או הדמיית מכ"ם, המשולבים באמצעים לתקשורת נתונים.
האמצעים המשמשים לתצפית אווירית הם קודם לכל כלי טיס שונים, שכל אחד מהם מתאים למשימות תצפית שונות:
בלון תצפית - מכלי הטיס הראשונים ששימשו לתצפית אווירית, המשמש כיום בעיקר לתצפית נייחת על פני שטח רחב;
מסוק;
מטוס - החל במטוסים קלים המתאימים לטיווח ארטילרי, עבור במטוסי קרב מהירים וכלה במטוסים שנבנו במיוחד למשימות צילום בשטח אויב, כמו לוקהיד U-2 ו-SR-71;
כטב"ם תצפית;
לוויין - אמצעי המתאים במיוחד לעריכת תצפית על אתרים המרוחקים מן המדינה עורכת התצפית.
איכון באמצעות קול

איכון באמצעות קול (באנגלית: Sound Ranging) הוא שיטה לקביעת קואורדינטות כלי ארטילריה של האויב באמצעות ניתוח קולות ירי התותחים או כלי ירי אחרים כדוגמת מרגמות ורקטות. בשיטה דומה ניתן להשתמש על מנת לכוונן ירי ארטילרי ישיר למקום שהקואורדינטות שלו ידועות.
איכון באמצעות קול הוא אחת משלוש שיטות לאיתור הארטילריה של הצד השני שפיתוחן זורז עקב מלחמת העולם הראשונה. השיטות האחרות היו סיורים אוויריים (הן לתצפית ישירה והן למשימות צילום) ואיתור הרשף הנוצר בזמן הירי.
שיטות לאיכון תותחים בעזרת קול הירי התפתחו עוד קודם למלחמת העולם הראשונה והיו מבוססות על שימוש בשעון עצר או על האזנה למיקרופונים. שיטת "שעון העצר" התבססה על זיהוי רשף ירי התותח, מדידת הכיוון היחסי אליו ומדידה באמצעות שעון עצר של משך הזמן שלקח לקול להגיע. מכפלת הזמן במהירות הקול אפשרה למצוא את המרחק אל מקור הירי. שיטת "ההאזנה" התבססה על האזנה לשני מיקרופונים המצויים במרחק של מספר קילומטרים האחד מהשני ומדידת הפרש הזמנים בין הגעת קול התותח למיקרופון הראשון והגעת קול התותח למיקרופון השני. נראה כי הגרמנים השתמשו בשיטה זו במהלך מלחמת העולם הראשונה. לעומת זאת, אנשי הצבא של מדינות ההסכמה פסלו את השיטה והתייחסו אליה כבלתי יעילה. הם פיתחו שיטות ומכשירים מדויקים יותר לאיכון בעזרת קול שאינם תלויים בקצב התגובה האנושי. פיתוח השיטות והמכשירים נמשך גם אחר כך והם מצויים בשימוש עד היום.
איכון בעזרת קול בשיטות מדעיות מבוסס על שימוש במספר זוגות של מיקרופונים על מנת לחשב את הכיוון למקור הקול. החיתוך בין התוצאות נותן את מיקומה של הסוללה. את הכיוונים גוזרים מהפרש הזמנים של הגעת הקול למיקרופונים.
במהלך מלחמת העולם השנייה היה איכון בעזרת קול טכנולוגיה בשלה ובשימוש נרחב, בייחוד על ידי הבריטים (על ידי גדודי הסקר הארטילריים שצורפו לרמת קורפוס) והגרמנים (במחלקות הניטור של הוורמאכט - Beobachtungs Abteilungen). פיתוח הטכנולוגיה נמשך וציוד משופר הונהג לראשונה, במיוחד לאיתור מרגמות. לקראת סוף המלחמה הנהיגו הבריטים שיטת ריבוב שאיפשרה למיקרופונים לשתף כבל אחד אל ציוד ההקלטה. גם במלחמת קוריאה נעשה שימוש באיכון ארטילריה בעזרת קול, אבל טכניקה זו רק השלימה איתור מרגמות באמצעות מכ"ם וצופי ארטילריה מוטסים.
בבריטניה פותחה גם טכניקה לאיכון מטוסים באמצעות קול. הם פיתחו רשת נרחבת של "מראות אקוסטיות" שהיו בשימוש במהלך מלחמת העולם הראשונה והשנייה. "מראות קול" (Sound mirrors) הן למעשה מיקרופונים הנעים על ציר שמטרתם למצוא את הזווית שבה משרעת הקול היא המקסימלית, שהוא גם הכיוון אל המטרה. שתי מראות אקוסטיות במקומות שונים יספקו שני כיוונים שונים, דבר המאפשר בעזרת טריאנגולציה לקבוע את מקומו של מקור הקול. לפני פיתוח המכ"ם היה איכון בעזרת קול הטכנולוגיה היחידה לאתר מטוסים ממרחק, אך לקראת מלחמת העולם השנייה החל המכ"ם להוות אלטרנטיבה אמינה. עם זאת, תחנות האיכון בעזרת קול המשיכו לפעול כגיבוי.
סונאר

סונאר (מאנגלית SONAR - ראשי תיבות של Sound Navigation And Ranging) הוא טכנולוגיה לניווט ולגילוי צוללות ואוניות, הפועלת באמצעות גלי קול. קיימים שני סוגי סונאר: אקטיבי ופסיבי.
יעודו המקורי של הסונאר היה איתור קרחונים, דרישה שחשיבותה הובהרה בעקבות טביעת הטיטאניק. במלחמת העולם הראשונה גבר העניין בסונאר עקב הצורך באיתור צוללות. בשנת 1915 המציא הפיזיקאי הצרפתי פול לנז'בן את ההתקן הראשון המבוסס על סונאר, ועבודתו השפיעה על תכנוני הסונאר העתידיים. מתקנים ראשונים אלה היו התקני האזנה פסיביים. ב-1917–1918 נבנו באנגליה ובארצות הברית מתקני הסונאר האקטיביים הראשונים, וייצורם הסדרתי החל בשנות ה-20 של המאה ה-20. עם פיתוח הסונאר העריכו הבריטים שזהו סוף עידן הצוללות, אך עם פרוץ המלחמה התברר שגם עם הסונאר, עדיין קשה לגלות צוללות. גם לסונארים המתקדמים ביותר של ימינו יש מגבלות.
סונאר אקטיבי יוצר גל קול קצר (פולס) המכונה "פינג". לאחר שהפולס עוזב את המתקן מאזינים להחזרות של גל הקול. על ידי מדידת הזמן שלוקח לקול לחזור ניתן להעריך את מרחק החפץ שהחזיר אותו (אונייה, קרקעית הים או עצמים אחרים), בהנחה שמהירות ההתקדמות של גל הקול במים היא ידועה. ניתן גם לחשב את כיוונו של העצם המחזיר ביחס למתקן על ידי האזנה במקביל מכמה הידרופונים (מיקרופונים תת-ימיים) שהפרשי המרחקים ביניהם ידועים במדויק, ומדידת ההפרשים בזמני ההגעה של הגל המוחזר.
בסונאר פסיבי אין משדרים פולס יזום אלא מאזינים לקולות שפולטים העצמים, למשל מנוע של ספינה או צוללת. במערכת כזו נדרשת רגישות מיקרופונים גבוהה כי האות הנקלט חלש יחסית.
איכון באמצעות הד משמש עטלפים מימים ימימה, ומאפשר להם להתחמק ממכשולים במסלול מעופם, לגלות, ואף להתביית, על טרף המצוי בשדה הקלט שלהם, כולל מרחקו מהם ושינויים במיקומו עקב תנועה או ניסיון הימלטות. גם לווייתני שיניים משתמשים באיכון הד למציאת טרפם.
מכ"ם

מכ"ם (ראשי תיבות של "מגלה כיוון ומרחק"), או רדאר (Radar - radio detection and ranging), הוא מערכת אלקטרונית לאיכון עצמים כגון מטוסים, ספינות ואף בעלי חיים, וכן למיפוי והשגת מידע על שטח או נפח.
המכ"ם מורכב ממשדר וממקלט. המַשְדר מְשַדר אלומה של קרינה אלקטרומגנטית (גלי רדיו) מאנטנה, ועצם המצוי בתחום אלומת השידור בו פוגעת הקרן מפזר חלק ממנה במרחב. שבריר מהקרן המפוזרת על ידי העצם מוחזר באופן זה אל הכיוון ממנו שודר. המקלט עוקב אחר אותות קרינה החוזרים מן המרחב שמאפייניהם תואמים למאפייני האותות ששודרו. קליטה סדירה של אותות חוזרים מעידה על הימצאות עצם או עצמים במרחב. עיבוד וניתוח האותות החוזרים מאפשר לחשב את כיווניהם, מרחקיהם ומהירות תנועתם של עצמים כאלה, ואף לשער את נפחם. לדוגמה, פרק הזמן החולף מרגע שידור אות לרגע קליטת הד הקרינה החוזר מאפשר לחשב את מרחקו של העצם ממקום השידור. הכיוון ממנו נקלט הד הקרינה מעיד על כיוון הימצאותו של הגוף. שינוי מרגע לרגע במרחקו המחושב של הגוף מעיד על מהירות הגוף והאם הוא מתרחק או מתקרב לעבר המכ"ם. דרך אחרת לחישוב מהירות הגוף עושה שימוש במדידת הסחת התדר של הקרינה החוזרת מן הגוף ביחס לתדר בו שודרה - אפקט דופלר. עוצמת האות החוזר בהשוואה למרחקו של הגוף מאפשרת לקבל מושג על כמות החומר המתכתי שהעצם מכיל.
המכ"ם יכול להיות מותקן על גבי הקרקע, על כלי רכב, בים (על כלי שיט), באוויר (על כלי טיס, על טיל) ואף בחלל. בדרך כלל מצויד המכ"ם במסך המאפשר הצגת העצמים שזוהו כנקודות שמיקומן על המסך אנלוגי למיקומם במרחב של העצמים המיוצגים על ידן. באמצעות תצוגה כזו יכול המוכ"ם (אדם האחראי על המעקב אחר המידע המתקבל מן המכ"ם) לעקוב אחר הנעשה במרחב, לשים לב לשינויים בזמן התרחשותם ולבחור להתמקד בנתוניו המדויקים של כל עצם בהתאם לצורך.
איכון משדר רדיו

איכון משדר רדיו הוא חלק מהפעילות של מודיעין אותות, למשל לשם איתור תחנת רדיו מחתרתית או לפגיעה במערכת מכ"ם של האויב.
אחד האמצעים הוותיקים לאיכון שידורים, הנמצא בשימוש עד היום, הוא על ידי שימוש באנטנות כיווניות המשמשות כמד זווית, כך שניתן למתוח קו מן המקלט אל מקור אות השידור. אין די בידיעת הכיוון המצפני מנקודת קליטה אחת אל מקור השידור כדי לאתר את מיקומו המדויק. אולם כאשר קיימות מספר נקודות האזנה בעלות אנטנות כיווניות, הצטלבות כיווני השידור של המקלטים השונים תמקם את מקור השידור. אף לשיטה זו קיימים אמצעי-נגד, ביניהם שידור הנעשה ממספר משדרים לסירוגין, בצירופים הידועים רק למפעיל המשדרים. כיוון שאנטנה כיוונית חייבת לפנות אל מקור השידור, בין אם ידנית ובין אם אוטומטית, שימוש במספר רב של משדרים, באתרים שונים, תוך מעבר מהיר בין משדר למשדר, עשויה להקשות על איתור מקור השידור. אחת השיטות להתגבר על אמצעי-נגד זה היא בעזרת שימוש באנטנת Wullenweber, שהוא מערך אנטנות מעגלי, אמצעי שפותח עוד בתחילת מלחמת העולם השנייה. מערך אנטנות זה הוא ענק בגודלו וזכה לכינוי "כלוב פילים". שיטת איכון נוספת היא על פי מדידת "זמן הגעה" של אות השידור לנקודות קליטה שונות, בשילוב עם שימוש ב-GPS, או אמצעי דומה. נקודות ההאזנה השונות יכולות להיות קרקעיות, או על מטוסים, אוניות, או לוויינים.
איכון טלפון נייד

תקשורת סלולרית מתאפשרת באמצעות רשת של תחנות בסיס סלולריות שכל אחת מהן מכסה תא שטח קטן יחסית (באנגלית: cell). כל טלפון סלולרי מתקשר עם תחנת הבסיס הקרובה אליו. כאשר אדם נושא טלפון סלולרי ניתן לקבל מידע על מיקומו ותנועתו בהתאם לתחנות הבסיס איתן התקשר מכשיר הטלפון שלו. מידע זה אינו זמין לציבור (בישראל מוסדרת קבלתו בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - נתוני תקשורת), ובהוראת סעיף 11 לחוק השב"כ),  אך הוא משמש חוקרים לשם איתור נעדרים ופענוח מעשי פשע.
בפרשת רצח שלושת הנערים שימש מידע זה לקביעת מסלול נסיעתם, מרגע שעלו לטרמפ ועד לרציחתם וקבורתם, ואף לאחר מכן, עד להשבתת פעולתם של הטלפונים שלהם. במסגרת המאבק בהתפרצות נגיף הקורונה בישראל, הוסמך השב"כ לעשות שימוש במאגר נתוני התקשורת שלו ('הכלי') ולאכן את מסלולם של נשאים של נגיף הקורונה והאנשים ששהו בקרבתם.
איכון רעידת אדמה

איכון מיקום האפיצנטר של רעידת אדמה מתבצע באמצעות רשת סייסמוגרפים הממוקמים לאלפיהם על פני כדור הארץ. האיכון מתבסס על קריאת המרחק של כל תחנה סייסמוגרפית ממוקד רעידת האדמה. ברגע שיש נתון של מרחק מהמוקד משלוש תחנות סייסמוגרפיות לפחות, ניתן לקבוע את מיקום האפיצנטר של הרעידה. ככל שקיימים נתונים מיותר תחנות, כך האיכון יהיה מדויק יותר. עקב העובדה שמאות ואף אלפי סייסמוגרפים קולטים כל רעידת אדמה גדולה המתרחשת בתוך קרום כדור הארץ, ניתן להגיע לאיכון של נקודת ציון בעלת 12 ספרות.
הערות שוליים

↑  קווין פ' קינג. "Geolocation and Federalism on the Internet: Cutting Internet Gambling's Gordian Knot".
↑  IPInfoDB. "IP Geolocation database". IPInfoDB. אורכב מ-המקור ב-2009-06-11. נבדק ב-2016-10-29.
↑  Sound Mirrors on the South Coast
↑  עמיר כהנא ויובל שני, רגולציה של מעקב מקוון בדין הישראלי ובדין המשווה, המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2019, עמ' 34-41, 52-53
↑  עמיר כהנא, עידן הזוחלים: ההסמכה ההדרגתית של השב"כ לאיתור מגעים של חולי קורונה, משפטים על אתר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4172886-5 
חייל בתצפית
מבנה בטון בגובה 4.5 מטרים של מראה אקוסטית ממלחמת העולם הראשונה בקילנסי גראנג', יורקשייר, אנגליה. המיקרופון הוצב על המוט שלפני המבנה ונועד לקלוט את רעש המנוע של צפלינים מתקרבים.
עקרון הפעולה של סונאר
מגדל מכ"ם בנמל התעופה של פרנקפורט
איכון מוקד ואפיצנטר של רעידת אדמה, על פי נתוני מרחק משלוש תחנות סייסמוגרפיות.
קלגרי

| --- | --- |
סמל קלגרי
פוטומונטז' של קלגרי
פוטומונטז' של קלגרי
 מדינה:  קנדה קנדה
 פרובינציה:  אלברטה אלברטה
 ראש העיר:  Jyoti Gondek
 רשות מחוקקת:  מועצת עיריית קלגרי 
 תאריך ייסוד:  1875
 על שם:  Calgary 
 שטח:  726.50 קמ"ר
 גובה:  1,048 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  1,306,784 (דירוג: 3, 2021)
  ‑ במטרופולין:  1,481,806 (2021)
  ‑ צפיפות:  1.592 נפש לקמ"ר (2021)
 קואורדינטות:  51°02′42″N 114°03′26″W﻿ / ﻿51.045°N 114.057222222222°W﻿ / 51.045; -114.057222222222
 אזור זמן:  UTC -7
 www.calgary.ca
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי קלגרי(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי קלגרי(למפת אלברטה רגילה) אדמונטון רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתקלגרי(למפת אלברטה מוגדלת) אדמונטון רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתקלגרי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קלגרי (באנגלית: Calgary) היא העיר הגדולה ביותר בפרובינציית אלברטה שבקנדה והעיר השלישית בגודלה בקנדה כולה (אחרי טורונטו ומונטריאול). קלגרי ממוקמת במפגש של נהר הבואו ונהר אלבו (אנ') בדרום המחוז, באזור המעבר בין הרי הרוקי הקנדיים וערבות קנדה, כ-80 ק"מ (50 מייל) מזרחית לרכסים הקדמיים של הרי הרוקי, כ-299 ק"מ (186 מייל) דרומית לבירת המחוז אדמונטון וכ-240 ק"מ (150 מייל) צפונית לגבול קנדה-ארצות הברית.
נכון לשנת 2021 מונה העיר אוכלוסייה של כ-1,306,784 תושבים ואוכלוסיית מטרופולין של 1,481,806, מה שהופך אותה לעיר השלישית בגודלה בקנדה ולאזור המטרופולין החמישי בגודלו.
החל מ-25 באוקטובר 2021, ראש העיר היא ג'יוטי גונדק, ילידת לונדון, אנגליה שנולדה להורים מפנג'אב, הודו והיגרה לקנדה בגיל 4.
על פי הסקר השנתי של אקונומיסט וחברת EIU, שפורסם בשנת 2022, דורגה קלגרי לצד ציריך בשווייץ כעיר השלישית בעולם בדירוג הערים שהכי טוב לחיות בהן, ובמקום הראשון בקנדה ובצפון אמריקה. בסקר מעודכן שפורסם ביוני 2024, קלגרי דורגה חמישית (אחרי מלבורן ולפני ז'נבה) באותו דירוג, ועדיין במקום הראשון בקנדה ובצפון אמריקה. הסקר מדרג 173 ערים ברחבי העולם ובוחן חמש קטגוריות: יציבות, מערכת הבריאות, תרבות וסביבה, חינוך ותשתיות.
היסטוריה

קלגרי נוסדה ב-1873 על ידי חוטב עצים בשם ג'ון גלן והפכה עם הזמן לתחנת משטרה. ב-1876 נקרא המקום פורט קלגרי על שם חוף ים קלגרי בסקוטלנד. לאחר בניית מסילת הרכבת ב-1882 ותחנה באזור, צמחה קלגרי בהדרגה למרכז כלכלי וחקלאי חשוב. ב-1884 ניתן לקלגרי הסטטוס של עיירה ולראשה נבחר ג'ורג' מורדוך. ב-1894 הוכרזה כעיר.
ב-1902 נמצא באלברטה נפט, אך רק לאחר שנמצאו כמויות נכבדות ב-1947, התפתחה העיר במהירות והפכה לעיר מרכזית ולמרכז תעשיית הנפט באזור. עד שנות ה-80 של המאה ה-20, הכלכלה של קלגרי הייתה תלויה כמעט אך ורק במחירי הנפט והגז הטבעי. לאחר ירידת מחירי הנפט בשנות ה-80, החלה להתפתח בעיר כלכלה מגוונת יותר. עם העלייה במחירי הנפט בעשור הראשון של המאה ה-21 נהנתה העיר מהתפתחות כלכלית מרשימה.
בשנת 1988, הפכה קלגרי לעיר הקנדית הראשונה שאירחה את משחקי החורף האולימפיים.
העיר גם נודעה ביוזמות לשמירת איכות הסביבה שלה. הדוגמה הבולטת: כל החשמל שמערכת הרכבת הקלה של העיר צורכת, מגיע מאנרגיה מתחדשת בלבד.
גאוגרפיה

קלגרי נמצאת כ-60 קילומטר ממזרח להרי הרוקי הקנדיים, בגובה של כ-1,050 מטר מעל גובה פני הים. שטח השיפוט שלה הוא 721 קילומטר רבוע.
דרך העיר עוברים שני נהרות - נהר הבוו ונהר האלבוו.
דמוגרפיה

5.9% מתושבי קלגרי הם ממוצא סיני והאזור הסיני (צ'יינטאון) בעיר, הוא בין הגדולים בקנדה.
בעיר חיים כ-8,300 יהודים ויש בה שני בתי ספר יהודיים וחמישה בתי כנסת.
תרבות

קלגרי מפורסמת בפסטיבל הקלגרי סטמפיד שהוא אירוע הרודאו הפתוח הגדול בעולם. הפסטיבל נמשך עשרה ימים בכל שנה בחודש יולי וכולל תהלוכות, מופעי תרבות, לונה פארק ומגוון גדול של תחרויות רודאו.
ספורט

קבוצות הספורט הפופולריות בעיר הן קבוצת ההוקי קרח קלגרי פליימס, המשחקת בליגת ה-NHL, וקבוצת הפוטבול הקנדי קלגרי סטמפידרס המשחקת בליגת ה-CFL. קבוצות מקצועניות נוספות בעיר ובפרווריה הן קבוצת הלקרוס קלגרי ראפנקס המשחקת בליגת הלקרוס הלאומית (NLL) וקבוצת הכדורגל קאוואלרי FC המשחקת בליגת העל של קנדה.
לקבוצות הספורט של קלגרי יש יריבות מסורתית עם קבוצות הספורט של עיר הבירה של אלברטה, אדמונטון.
קלגרי אירחה את אולימפיאדת החורף של 1988. אצטדיון הפוטבול של העיר, אצטדיון מקמאהון שהוא ביתה של קלגרי סטמפידרס, שימש כאצטדיון האולימפי באותה אולימפיאדה.
ערים תאומות

קנדה קוויבק סיטי, קוויבק, קנדה (מ־1956)
הודו ג'איפור, ראג'סטאן, הודו (מ־1973)
הרפובליקה העממית של סין דאצ'ינג (אנ'), חיילונגג'יאנג, הרפובליקה העממית של סין (מ־1985)
מקסיקו נאוקלפן, מקסיקו, מקסיקו (מ־1985)
קוריאה הדרומית טג'אן, קוריאה הדרומית (מ־1996)
ארצות הברית פיניקס, אריזונה, ארצות הברית (מ־1997)
ישראל מזכרת בתיה, ישראל
הערות שוליים

↑  "How you say 'Calgary' says a lot". The Globe and Mail (בCanadian English). 2015-02-20. נבדק ב-2024-06-29.
↑  Government of Alberta, Calgary, regionaldashboard.alberta.ca (באנגלית)
↑  Calgary ranked world's third most livable city by Economist Intelligence Unit | Calgary Economic, www.calgaryeconomicdevelopment.com (באנגלית)
↑   תל אביב נפלה 20 מקומות בדירוג הערים שהכי טוב לחיות בהן, באתר הארץ, 27 ביוני 2024
↑  Tamara Hardingham-Gill, The world’s most liveable cities for 2024, CNN, ‏2024-06-27 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559530205171  BNE: XX450918  BnF: cb12000676b (data)  GND: 4085122-9  LCCN: n79034973  MusicBrainz: f88bfae6-8a35-4bed-bd37-8ea16ba2b9c6  NARA: 10045744  NKC: ge502104  VIAF: 127786184   WorldCat (עם VIAF): 127786184
אנגמר

בלגנדריום של טולקין, ממלכת אַנְגְמָר או בקיצור אַנְגְמָר (באנגלית: Angmar, משמעות בסִינְדָרִין: "בית הברזל") הייתה ממלכה בדיונית בצפון הארץ התיכונה.
היסטוריה > רקע והקמה

בשנת 861 אַרְנוֹר התחלקה לשלוש ממלכות: אַרְתֵדַין, קַרְדוֹלָן ור'וּדָאוּר. שׂר הנַזְגוּל הבחין בכך ומחליט לנצל את ההזדמנות. כמעט 500 שנה לאחר הפירוד, בתחילת מלכות מַלְוֵגִיל, שׂר הנַזְגוּל יצא אל האזור הצפוני של הרי האובך והקים שם את ממלכת אַנְגְמָר. היא השתרעה בין שני עברי ההרים, מעבר לגבעות אֶטֶן. שׂר הנַזְגוּל מילא אותה באוֹרְקִים, יצורים אפלים נוספים, ובני אדם מרושעים. הוא אפילו השחית בני אדם מגבעות אֶטֶן וקיבץ אותם תחת דגלו.
היסטוריה > קרבות עם הדוּנֵדַין

אַרְגֶלֶבּ, בנו של מַלְוֵגִיל, תבע את השלטון על אַרְנוֹר כולה, לאחר ששושלות המלוכה בממלכות האחרות נעלמו, אך ר'וּדָאוּר התנגדה. התנגדותה נבעה מהתמעטות הדוּנֵדַין בממלכה, ומי ששלט בה בפועל היה אחד מאנשי גבעות אֶטֶן שהיה בעל ברית של אַנְגְמָר. אַרְגֶלֶבּ ביצר את המבצרים המזרחיים של אַרְתֵדַין, גבעות הרוחות, אבל הוא מת בקרב נגד אַנְגְמָר ור'וּדָאוּר. בנו, אַרְוֶלֶג, הדף את האויב מהגבעות בעזרת קַרְדוֹלָן ולִינְדוֹן, ובמשך שנים רבות שתי ממלכות הדוּנֵדַין החזיקו בכוח רב בגבולות עם שתי הממלכות היריבות. באותם הימים הוטל מצור על רִיבֶנְדֶל, אבל רִיבֶנְדֶל קיבלה תגבורת מלוֹרִיֵן, והדפה את הפולשים.
בשנת 1409, צבא גדול יצא מאַנְגְמָר, נכנס לקַרְדוֹלָן והטיל מצור על גבעות הרוחות. הדוּנֵדַין הובסו ואַרְוֶלֶג נהרג, המעוז הראשי בגבעות הרוחות, פסגת הרוחות, נשרף עד היסודות. הדוּנֵדַין שעדיין חיו בר'וּדָאוּר נהרגו או ברחו למערב. רוב קַרְדוֹלָן נכבשה, והנותרים התבצרו בטִירְן גוֹרְתָד או התחבאו ביער העתיק. אֲרָפוֹר, בנו של אַרְוֶלֶג, עדיין היה צעיר, אך אמיץ, והוא הדף בעזרת לִינְדוֹן את האויב מפוֹרְנוֹסְט ומהשפלות הצפוניות. במשך כמה זמן לִינְדוֹן, רִיבֶנְדֶל ולוֹרִיֵן דיכאו את אַנְגְמָר. בימי בנו של אֲרָפוֹר, אַרְגֶלֶבּ השני, באה מגפה גדולה לאֶרְיָדוֹר, ורוב תושבי קַרְדוֹלָן מתו, במיוחד בדרומה. רבים סבלו ממנה, אבל היא נחלשה ככל שהתקדמה צפונה, וצפון אַרְתֵדַין לא סבלה מהמגפה. באותה הזמן בא הסוף על קַרְדוֹלָן, ורוחות יצאו מאַנְגְמָר ור'וּדָאוּר והשתכנו בתלי המלוכה של קַרְדוֹלָן בטִירְן גוֹרְתָד.
בשנת 1974 אַנְגְמָר התחזקה מחדש. אַרְוֶדוּי, מלך אַרְתֵדַין, שלח בקשת עזרה לגוֹנְדוֹר, אך הוא איחר את המועד: צבאה של אַנְגְמָר, ובראשו שׂר הנַזְגוּל, תקף את אַרְתֵדַין וכבש אותה.
היסטוריה > מפלה

כשאַרְוֶדוּי שלח בקשת עזרה לגוֹנְדוֹר, מלכה, אֵאָרְנִיל, שלח צי צפונה ובראשו בנו, אֵאָרְנוּר, על מנת לעזור לאַרְתֵדַין. אך הוא איחר, ואַרְתֵדַין נכבשה על ידי אַנְגְמָר. אבל, כאשר הגיע הצי למִיתְלוֹנְד הייתה שם שמחה גדולה ופליאה, בגלל שהספינות היו כל כך גדולות ורבות, עד שבקושי נמצא לכולן מעגן. מתוך הספינות האלו יצא צבא ענק ומחומש היטב. קִירְדָן, שליט לִינְדוֹן, אסף חיילים רבים, וכשנשלמו ההכנות, יצא הצבא לקרוא תיגר על אַנְגְמָר. שׂר הנַזְגוּל שכן אז בפוֹרְנוֹסְט, בירת אַרְתֵדַין לשעבר, ומילא אותם באנשיו. מרוב גאוותו, אסף את חייליו ויצא מערה, במחשבה שיצליח להדוף אותם חזרה. כאשר צבאו היה מדרום לגבעות הדמדומים, הוא הותקף במפתיע על ידי צבא המערב, ששכן על הגבעות. צבאו הובס והיה שרוי בנסיגה לפוֹרְנוֹסְט, כאשר תקפו אותו במפתיע הפרשים, שעקפו את הגבעות מצפון. הוא אסף את כל הנותרים וניסה לברוח לקַרְן דוּם, אך הוא הודבק על ידי הפרשים, ובראשם אֵאָרְנוּר. באותו זמן הופיע כוח מרִיבֶנְדֶל, ובראשו גְלוֹרְפִינְדֵל. מפלת אַנְגְמָר הייתה כל כך גדולה, שאף אחד מתושביה ממערב להרי האובך לא שרד.
כאשר שמע פְרוּמְגָר, שׂר האֵאוֹתֵאוֹד, על מפלת אַנְגְמָר, יצא צפונה, השמיד את הנותרים ממזרח להרים, והתיישב שם.
ביאורים

1 2 3 4  לעידן השלישי
↑  ככל הנראה, כדי לחכות שהממלכות ייחלשו בעקבות המלחמות הרבות שהיו ביניהן.
↑  בגלל שהוא הקים את אַנְגְמָר, הוא נקרא בספרי טולקין גם: "המלך־המכשף של אַנְגְמָר", "השׂר־המכשף של אַנְגְמָר", או בקיצור "מלך אַנְגְמָר".
הערות שוליים

↑  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1136
↑  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1049
↑  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1000
1 2 3 4 5 6  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1001
1 2 3   The History of Angmar | Tolkien Explained, סרטון בערוץ "Nerd of the Rings", באתר יוטיוב (אורך: 18:15)
↑  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 181
↑  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1001-1002
1 2 3  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1002
↑  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1011-1012
↑  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1027
↑  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1026-1027
אורית שר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 ביולי 1974 (בת 50)
 מדינה:  ישראל
 עיסוק:  שחקנית, תסריטאית, במאית, מורה למשחק ומאמנת שחקנים
 בן זוג:  זהר ליבה
 מספר צאצאים:  4
 פרופיל ב-IMDb
אורית שר (נולדה ב-16 ביולי 1974) היא שחקנית, תסריטאית, במאית, מורה למשחק ומאמנת שחקנים ישראלית.
ביוגרפיה

שר נולדה בתל מונד במושב חרות בשם אורית בוכניק. אביה של שר הוא חקלאי ואמה היא ציירת. שר היא הצעירה מבין שלושה ילדים. שר שירתה בצבא כחובשת קרבית ולאחר מכן למדה משחק בניסן נתיב, ועשתה תואר במשפטים בבינתחומי וגם למדה לתואר שני בקולנוע באוניברסיטת תל אביב.