stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיכל רשף
ביוגרפיה

רשף התמודדה בעונה השנייה של התוכנית כוכב נולד, ולאחר מכן נסעה ללמוד מוזיקה במכללת ברקלי למוזיקה שבבוסטון.
בקדם אירוויזיון 2006 הייתה בין זמרות הליווי של מיכאל קירקילן.
בשנת 2006 השתתפה כתפקיד אורח בפרק 12 של הסדרה המצליחה "הפיג'מות" בערוץ הילדים בתפקיד עצמה.
היא עוסקת רבות בתחום הדיבוב, ובין ההפקות שלקחה בהן חלק נמנות מועדון ווינX, בנות הים פיצ'י פיצ'י פיץ', החמישייה הסודית, סיילור מון, עיר המלאכים, הנסיכות של דיסני - סיפורים מכושפים, סוכני העל, ספיידרמן המדהים, פופיXי, פט שופ, טינקרבל, טינקרבל והאוצר האבוד, טינקרבל והסוד הקסום, טינקרבל וסוד הכנפיים, פיניאס ופרב ועיר הארנבים.
הערות שוליים

↑  אור ברנע, היא עוד תגיע רחוק, באתר ynet, 19 במרץ 2006
| כוכב נולד (2003–2012) |
| --- | --- | --- |
| מנחה | צביקה הדר |  |
| זוכים | נינט טייב • הראל מויאל • יהודה סעדו • ג'קו אייזנברג • בועז מעודה • ישראל בר-און • רוני דלומי • דיאנה גולבי • חגית יאסו • אור טרגן |  |
| מעפילי גמר אחרים | שירי מימון • שי גבסו • הראל סקעת • עדי כהן • מאיה רוטמן • מארינה מקסימיליאן בלומין • לי בירן • מיי פיינגולד • עידן עמדי • דוד לביא • אוהד שרגאי • איטן גרינברג |  |
| מתמודדים בולטים נוספים | כברה קסאי • אלון ליטבק • לירון לב • מיקה שדה • שירלי לילו • ליטל גבאי • מיכל רשף • הדר עוזרי • אסף אברבוך • ניצן קייקוב • אבי מאיר וענונו • עמרי רוטברד • מיכאל עינב • רועי ארז • נעמה שטרית • לבנת בן-חמו • עמיר חדד • מורן אהרוני • קנדוג • ענת אסתר חיטמן • דנה ליקוורניק • דניאל בן-חיים • חן אהרוני • מרים טוקאן • עדי אולמנסקי • אתי ביטון • איה זהבי פייגלין • לירן דנינו • עומר אדם • חובי סטאר • מורן מזוז • אדיר גץ • אבי בן אבו • אדר גולד • רוני גינוסר • נעמה כהן • תמר יהלומי |  |
| ערכים קשורים | טדי יזמות והפקות (חברת הפקה) |  |
| תוכנית אם, תוכניות בת ותוכנית המשך | לא נפסיק לשיר • נולד לרקוד • לא נפסיק לרקוד • בית ספר למוסיקה • הכוכב הבא |  |
| שופטים | צדי צרפתי • ריקי גל • פבלו רוזנברג • מרגלית צנעני • גל אוחובסקי • דנה אינטרנשיונל • מירי מסיקה • צביקה פיק • גידי גוב • יאיר ניצני • משה פרץ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: abb51c3e-36ff-47ea-9995-67706181cf67 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים ובנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גיא פרידמן

| --- | --- |

גיא פרידמן 2017
 לידה:  16 בינואר 1971 (בן 54) ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1995
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 פרופיל ב-IMDb
 
גיא פרידמן (נולד ב 16 בינואר 1971) הוא שחקן, זמר, כוכב ילדים ומדבב ישראלי. התפרסם בזכות תפקידו בסדרה פרפר נחמד. מוכר גם מהשתתפותו בסדרות הטלוויזיה, הופעותיה והצגותיה של כוכבת הילדים רינת גבאי.
קריירה > משחק

שיחק ב-1995 בקלטת "דגדוגים" בתפקיד יונתן הקטן, ובאותה שנה גם השתתף במחזמר "גריז".
ב-1996 הנחה את "עלית - תעשייה מתוקה", שיחק בקלטת הילדים "גומות החן של זוהר" בתפקיד אלוהים, ושיחק בחנוכה של אותה שנה את החתול במחזמר "עליסה בארץ הפלאות" לצד חני נחמיאס.
בשנת 1998 שיחק את משה ירחמיאל בחסמב"ה המחזמר, הנחה את "ג'ונגל הסיפורים", ושיחק את קיפי בן קיפוד בעונה השנייה של "רחוב סומסום".
משנת 1998 ועד ל-2004 שיחק ב"פרפר נחמד" בתור גיא שרון.
ב-2000 שיחק את דודידו ב"דפנה ודודידו".
בחנוכה של שנת 2001 שיחק במחזמר "עמי ותמי".
בחנוכה של שנת 2002 שיחק במחזמר "צי.פי חברה מכוכב אחר".
בשנת 2004 גילם את טריקי הרובוט בקלטת "טולי בלבולי בארץ פטפטת" ובשנת 2006 גילם את סטקאטו ב"טולי בלבולי בממלכת המוזיקה", ובאותה שנה הנחה את התוכנית "שירי משחק" ששודרה בערוץ לולי ובערוץ הופ! והשתתף בהצגות הילדים "בנצי", "אדון חלום", ו"איך שירים באים אל לב האדם" בהפקת התיאטרון שלנו, וכמו כן השתתף בסדרות של דורון מור ורינת גבאי (אותה הכיר ששיתפו פעולה בהצגות, בהופעות ובסדרות של הוט).
ב-2010 גילם את שושן בסדרה "גינת הפלאים של רינת".
בשנת 2013 התארח אצל "קישקשתא מארח כוכבים" בחינוכית.
בשנת 2016 גילם את יהודה המכבי ב"גיבורי האור - עושים ניסים ונפלאות".
משנת 2017 ועד היום משחק לצד שרון שחל בהצגה "חגיגה בחווה",
בחנוכה של שנת 2017 השתתף במופע "מותק של פסטיבל" והשתתף במופע הזה גם ב-2009 וב-2011.
בשנים 2023/2022 השתתף במחזמר לחנוכה "תיבת נח" יחד עם רינת גבאי וטוביה צפיר.
קריירה > דיבוב

בשנת 1998 דיבב את דובי בסדרה "בסל הבובות".
בשנת 2000 דיבב את הורטון הפיל בסדרה "ד"ר סוס" ודיבב את טומי ב"חוות סוסי הפוני".
בשנת 2002 גילם דמויות שונות בסרט "הרפתקאותיו של טוב טוב הגמד".
בשנת 2005 גילם דמויות שונות בסדרה "אגדות אנדרסן".
בשנת 2008 דיבב את טוני ג'ונס בסדרה בערוץ הילדים "קסם המג'י"
בשנת 2009 דיבב בדיבוב האחרון שלו ב"היה היה - דואגים לכדור הארץ".
קריירה > קריירה מוזיקלית

ב-1991 השתתף בקדם אירוויזיון כחלק מלהקת שיר עם השיר "כל שנה".
ב-1995 היה זמר ליווי של ליאורה שייצגה את ישראל באירוויזיון 1995.
ב-1997 השתתף כאחד מחברי הלהקה בתוכנית "במקום הראשון" לצד חני נחמיאס בערוץ 2 במסגרת הזכיינית "רשת".
ב-2003 וב-2004 היה זמר ליווי בפסטיגל.
ב-2007 שר בDVD "איך בוחרים שם לאחותי הקטנה?".
ב-2008 השתתף כזמר בתוכנית "זו ילדותי" לצד רמה מסינגר.
אמאדו גון קוליבאלי

אמאדו גון קוליבאלי (בצרפתית: Amadou Gon Coulibaly; 10 בפברואר 1959 באביג'אן – 8 ביולי 2020) היה פוליטיקאי וכלכלן מחוף השנהב, שכיהן כראש ממשלתה.
הוא שימש מזכ"ל נשיאות המדינה תחת הנשיא אלאסן ואטארה בשנים 2011–2017 וכחבר הפרלמנט בשנים 1995–2000. בשנים 2002–2010 כיהן קוליבלי כשר החקלאות. קוליבלי מונה לראש הממשלה בינואר 2017. ממשלתו מנתה כ-28 שרים - פחות מאשר הממשלות הקודמות במדינה. ביולי 2018 הקים את הממשלה החדשה. הוא היה מיועד להיות מועמד לנשיאות המדינה, בבחירות העתידות להתקיים באוקטובר 2020.
בשנת 2017 מונה קוליבלי גם כחבר במועצת הנגידים בקרן המטבע הבינלאומית ובבנק העולמי.
ב-2012 עבר ניתוח בלבו. ב-2020 שהה תקופה ארוכה בצרפת לצורך בדיקת רפואיות וב-2 ביולי שב לחוף השנהב. ב-8 ביולי, חש ברע במהלך ישיבת ממשלה ומת בבית החולים שאליו פונה.
הערות שוליים

↑  חוף השנהב: ראש הממשלה אמאדו גון קוליבאלי מת בגיל 61, באתר וואלה, 8 ביולי 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1213447054  LCCN: no2018100541  VIAF: 1643159477912227990001   WorldCat (עם VIAF): 1643159477912227990001 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פוליטיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בתי קברות יהודיים באיסטנבול

מבט על בית הקברות היהודי נקשטפה
בתי הקברות היהודיים באיסטנבול מהווים עדות לנוכחותן הרצופה של הקהילות היהודיות, ולהקמתן ולהתפשטותן ההדרגתית של השכונות היהודיות באיסטנבול.
הקהילות היהודיות באיסטנבול

יהודי איסטנבול מתחלקים לשלוש קבוצות: ספרדים, אשכנזים וקראים. בשנת 1865 חל פיצול בעדה הספרדית באיסטנבול בין היהודים המסורתיים ליהודים שדגלו בקדמה ובחינוך מודרני. הפורשים הקימו קהילה נפרדת בשם "הקהילה האיטלקית". לקהילה בית כנסת, בתי ספר ובית קברות נפרדים.
הקהילות היהודיות באיסטנבול > העדה הספרדית

העדה הספרדית היא הגדולה מבין העדות היהודיות באיסטנבול.
בתקופה הביזנטית התגוררו בשכונות גלאטה, קאסים-פאשה והסקוי יהודים דוברי יוונית. לאחר כיבוש העיר בשנת 1453 ובמשך עשרים השנים הבאות, הסולטן מהמט השני אימץ מדיניות של העברת מוסלמים, נוצרים ויהודים, רובם סוחרים ובעלי מלאכה, מאנטוליה ומארצות הבלקן אל איסטנבול. יהודים אלה כונו רומניוטים ובתחילה הם היוו מעל מחצית מיהודי העיר. בעקבות הגירת מגורשי ספרד ופורטוגל לאיסטנבול גדל בהתמדה מספר היהודים הספרדים וחל מיזוג בין הקהילה הרומניוטית לקהילה הספרדית.
הקהילות היהודיות באיסטנבול > העדה האשכנזית

העדה האשכנזית מהווה כ-5% מהאוכלוסייה היהודית באיסטנבול.
יהודים אשכנזים הגיעו לאיסטנבול במאות ה-15 וה-16 בעקבות מספר אירועים: בשנת 1453 הגיעו יהודים מאזורי חבל הריין, שוואביה, שטיריה, מוראביה והונגריה בתגובה לקריאתו של הרב יצחק צרפתי, רבה הראשי של אדירנה. בשנת 1470, הגיעו לאיסטנבול יהודים מבוואריה לאחר שגורשו על ידי הדוכס לודוויג התשיעי. גל נוסף של יהודים מהונגריה הגיע לעיר בשנת 1526 לאחר כיבוש הונגריה על ידי הסולטן סולימאן המפואר. היהודים האשכנזים התיישבו באזור גלאטה והקימו קהילה עצמאית.
הקהילות היהודיות באיסטנבול > העדה הקראית

קיימות עדויות לנוכחות קהילה קראית בשכונת הסקוי כבר בתקופה הביזאנטית. במאה ה-16 הייתה העיר מרכז של היהדות הקראית. עם סיום מלחמת קרים, בשנת 1856, הגיעו לאזור יהודים קראים רבים מחצי האי קרים.
בתי הקברות היהודיים

כיום (שנת 2023) קיימים באיסטנבול שבעה בתי קברות של העדה הספרדים ובית קברות אחד של העדה האשכנזית.
מועצת המנהלים של הקהילות גלאטה, בייאואולו, קאסים-פאשה ושישלי (קרן נווה שלום), אחראית לשירותי הקבורה ולתחזוקה בבתי הקברות: אולוס (ספרדי ואשכנזי), הסקוי, בגלרבאשי וקילוס.
המרכז לחקר התפוצות על שם גולדשטיין גורן באוניברסיטת תל אביב הקים מאגר נתונים ממוחשב הכולל 60,000 מצבות מבתי קברות בכל רחבי טורקיה המתעדות 400 שנות קיום קהילות יהודיות באימפריה העות'מאנית ולאחר מכן ברפובליקה הטורקית. במאגר אפשר למצוא תמונות רבות ומפות מפורטות של כל בתי הקברות שנחקרו.
בתי הקברות היהודיים > בית הקברות הספרדי אגרי-קאפי (Egri Kapi)

בית הקברות אגרי-קאפי הוקם בשכונת באלאט בחלק האירופי של איסטנבול. על פי מסורת הקהילה היהודית, בית הקברות אגרי קאפי הוקם בתקופה הביזנטית. במאה ה-19 בית הקברות סבל מהתנכלות התושבים המוסלמים. הוא נסגר בשנת 1839. חלק מהמצבות הועברו לבית הקברות הסקוי.
בתי הקברות היהודיים > בית הקברות הספרדי הסקוי (Hasköy)

בשנת 1453, עם כיבוש העיר, מהמט השני העניק ליהודים קרקע לבניית בית קברות בשכונת קאסים-פאשה. מקום זה שימש את הקהילה במשך 100 שנה. בשנת 1582, לאחר שאוכלוסיית המקום גדלה והמקום לא ענה יותר לצרכים, הקהילה ביקשה מהסולטן מורד השלישי מקום להקמת בית קברות חדש. בית קברות קאסים-פאשה לא שרד.
בית הקברות החדש הוקם בשנת 1583 בחלק האירופי של איסטנבול, בשכונת הסקוי, והוא אחד מבתי הקברות היהודיים העתיקים ביותר בטורקיה. בזמן הקמתו השטח נמצא מחוץ לעיר באזור של יער טבעי, גינות ומטעים. הוא שימש מקום קבורה עיקרי ליהודי איסטנבול במשך שלוש מאות שנים. בית הקברות הורחב בסוף המאה ה-19, כאשר העיר התרחבה ויהודים רבים התיישבו בשכונות החדשות ברובע בייאואולו (Beyoğlu). בית הקברות עדיין פעיל אך עבר שינויים רבים מאז הקמתו. בשנת 1972, בעת בניית גשר גלאטה מעל קרן הזהב וכבישי הטבעת המובילים אליו, הופקעו חלק מקרקעות בית הקברות. חלק מהקברים הועברו בצורה מסודרת וחלקם אוחדו בקבר אחים בגלל מגבלות לוחות הזמנים. הכבישים חוצים את בית הקברות ומחלקים אותו לשלושה חלקים.
בבית הקברות קיימת חלקה נפרדת לעדה הקראית.
בתי הקברות היהודיים > בית הקברות הספרדי קוזגונצ'וק נקשטפה (Nakkaştepe, Kuzguncuk)

בית הקברות הספרדי קוזגונצ'וק נקשטפה הוא בית קברות היסטורי של הקהילה היהודית באיסטנבול. הוא נמצא בשכונת קוזגונצ'וק, רובע אוסקודאר, בחלק האסייתי של איסטנבול. ידוע שבשכונה זאת התיישבו יהודים ממגורשי ספרד ופורטוגל בסוף המאה ה-15.
התאריך המדויק בו הוקם בית הקברות אינו ידוע. על סמך גילם וסגנונם של הקברים והמצבות משערים שהוא נבנה במאה ה-16.
לוח זיכרון מציין את מקום קבורתו של העיתונאי והסופר ניסים בנבנישתי (1932–1992) שהגה את הרעיון לחגוג את יום השנה ה-500 להגעתם של מגורשי ספרד לאדמת טורקיה בשנת 1492.
לוח נוסף מפנה אל קברי חכמים שפעלו באיסטנבול בתחילת המאה ה-18: רבי אברהם מיוחס, ראש הסנהדרין, רבי אבואב יצחק, רבי אפרים נבון בעל מחנה אפרים, רבי אברהם קמחי, רבי אליהו אלפאנדארי בעל מכתב מאליהו, רבי שבתי אלפאנדארי, אחיו של רבי אליהו אלפאנדארי.
בשנת 1840 נבנה בשכונה בית הכנסת "בית ניסים" ובשנת 1878 בית הכנסת "בית יעקב". בית הכנסת "בית יעקב" אחראי לקבורה במקום ולתחזקת בית הקברות.
בית הקברות קוזגונצ'וק נקשטפה הוכר כאתר מורשת על ידי ממשלת טורקיה.
בתי הקברות היהודיים > בית הקברות הספרדי אורטקוי (Ortakoy)

בית הקברות היהודי אורטקוי נמצא בשכונת אורטקוי, רובע בשיקטש, בחלק האירופי של איסטנבול. קיימות עדויות על קיום יישוב יהודי באורטקוי במאה ה-16. המצבה הישנה ביותר שהתגלתה בבית הקברות היא משנת 1584.
על חלק משטח בית הקברות, שלא היה בשימוש, הוקם בסוף המאה העשרים בסיס צבאי השייך לכוח השיטור העירוני.
בתי הקברות היהודיים > בית הקברות האיטלקי שישלי (Şişli)

בשנת 1863 פרץ באיסטנבול סכסוך בין האליטה של הקהילה היהודית העות'מאנית לבין יהודים שהחזיקו באזרחות של מדינות זרות, בעיקר איטליה ואוסטריה. הם כונו " קהילת היהודים זרים" או באיטלקית Comunita Israelitico - Straniera. יהודים אלה נהינו מזכויות יתר ומהגנת שגרירי ארצותיהם. הם לא היו כפופים למוסדות הקהילה המקומית. הם יצרו קשרים עם יהודים מאירופה שהיו מעוניינים להפיץ את התרבות ואת החינוך המערביים באיסטנבול ואף הקימו בשנת 1854 בית ספר ברוח המערב.
כאשר הסכסוך החריף, יצחק דה קמונדו, מנהיג הקהילה, פעל להקמת בית כנסת ובית קברות נפרדים עבור הקהילה.
בשנת 1853 הוקצו לקהילות הנוצריות השונות באיסטנבול קרקעות להקמת בתי קברות חדשים בגבעות שישלי שלא היו עדיין מאוכלסות. גם יהודי קרים, שהגיעו לאיסטנבול לאחר מלחמת קרים בין שנים 1853–1856 קיבלו קרקע להקמת בית קברות באזור זה. בשנת 1867, קהילת יהודי איטליה רכשה את הקרקע מקהילת יהודי קרים, והקימה עליה את בית הקברות האיטלקי.
הכניסה לבית הקברות עוצבה בסגנון בארוקי ועל המצבות יש כתובות בעברית, באיטלקית, באנגלית, בצרפתית, בגרמנית, ברוסית ובלטינית. בית הקברות עדיין פעיל. (2009).
בתי הקברות היהודיים > בית העלמין היהודי-ספרדי באולוס (Ulus)

בית הקברות הספרדי אולוס הוקם בשנת 1901, בחלק האירופי של איסטנבול, בשכונה ארנבוטקוי, רובע בשיקטש. בבית הקברות נמצא בית תפילה קטן. בית הקברות נמצא עדיין בשימוש.
בתי הקברות היהודיים > בית הקברות הספרדי בגלרבאשי (Bağlarbaşı)

שכונת בגלרבאשי נמצאת בחלק האסייתי של איסטנבול, ברובע אוסקודאר. במהלך השנים התגוררו בה לצד הקהילה היהודית גם ארמנים, טורקים ויוונים.
הקרקע להקמת בית הקברות הוקצתה לקהילה בשנת 1988, אך פתיחת בית הקברות התעכבה עד שנת 2002, אז התקבל גם אישור לבניית בית תפילה ולהקמת חומה סביב בית הקברות. הכשרת חלקות קבורה מבוצעת לפי הצורך באישור העירייה.
בתי הקברות היהודיים > בית הקברות הספרדי קיליוס (Kilyos)

הקרקע להקמת בית הקברות הוקצתה בשנת 1991 על מנת לענות לצורכי הקבורה של יהודים המתגוררים בחלק האסייתי של איסטנבול. בית הקברות נפתח בשנת 2010 לאחר סיום הכשרת החלקות ובניית דרכי הגישה. בית התפילה בכניסה לבית הקברות נבנה בשנת 2011. בבית הקברות קיימות גם חלקה מוסלמית וחלקה בהאית.
בתי הקברות היהודיים > בית הקברות האשכנזי אולוס (Ulus)

בית הקברות האשכנזי אולוס הוקם בשנת 1901, בחלק האירופי של איסטנבול, בשכונה ארנבוטקוי, רובע בשיקטש כ-500 מטר מבית הקברות הספרדי. בשל מצוקת מקומות הקבורה בבית הקברות הספרדי, נקברים כאן גם נפטרים מהעדה הספרדית, במיוחד בני זוג או קרובים של נפטרים אשכנזים.
בתי הקברות היהודיים > המאוזוליאום לזכר החיילים היהודים שנפלו במלחמת העולם הראשונה.

בשנת 2010, קרן בית הכנסת חמדת ישראל הקימה בחלקה היהודית בית הקברות אצ'יבאדם, הנמצא בשכונת חסן פאשה ברובע קדיקוי, מאוזוליאום לזכר חיילים יהודים שלחמו בצבא העות'מאני במלחמת העולם הראשונה בקרבות גליפולי ונפלו בקרב. הוחלט לארגן כל שנה טקס זיכרון לנופלים בחודש מרץ. בית הכנסת חמדת ישראל נחנך בשנת 1899 בשכונת היידרפאשה ברובע קדיקוי בחלק האסייתי של איסטנבול.
ראו גם

איסטנבול
יהדות איסטנבול
יהדות טורקיה
הערות שוליים

↑  Ellen Renck, ISTANBUL: | Turkey | International Jewish Cemetery Project, IAJGS Cemetery Project (באנגלית בריטית)
↑  Schelly Talalay Dardashti, Jewish Graveyard Rabbit: Turkey: Sephardic cemeteries running out of space, Jewish Graveyard Rabbit, ‏2009-07-12
↑  Virtual Jewish World
↑  GOLDSTEIN-GOREN DIASPORA RESEARCH CENTER
Tel Aviv University, A WORLD BEYOND: JEWISH CEMETERIES IN TURKEY 1583-1990
↑  Brian Johnson, ISTANBUL’S CHRISTIAN AND JEWISH CEMETERIES FROM 1453 UNTIL TODAY
↑  Turkish Jewish Community - Kuzguncuk Historical Cemetery, www.turkyahudileri.com
↑  CEMETERIES, en.besiktas.bel.tr
↑  admin, Istanbul (TR): Italian jewish Cemetery, Deadicated, ‏2014-12-28 (באנגלית בריטית)
↑  Neve Shalom Sephardi Synagogues Foundation | Ulus Sephardi cemetery, nevesalom.org
↑  Turkish Jewish Community - Baglarbasi Cemetery, www.turkyahudileri.com
↑  Neve Shalom Sephardi Synagogues Foundation | Kilyos Jewish Cemetery, www.nevesalom.org
↑  Neve Shalom Sephardi Synagogues Foundation | Cemeteries, nevesalom.org
↑  Jewish Martyrs of Canakkale War Commemorated, www.salom.com.tr
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007526684305171
אופטימוס

אופטימוס או בכינויו השגור טסלה בוט (באנגלית: Tesla Bot‏ ,Optimus), הוא רובוט דמוי אדם לשימוש כללי בפיתוח חברת טסלה.
אבטיפוס של אופטימוס בתערוכה
היסטוריה

הרובוט הוכרז באירוע "יום הבינה המלאכותית" של טסלה ב-19 באוגוסט 2021. מנכ"ל החברה אילון מאסק טען במהלך האירוע כי טסלה ככל הנראה תבנה אב טיפוס עד 2022.
ב-7 באפריל 2022, דמות של הרובוט הוצגה במתקן הייצור ג'יגה טקסס של טסלה במהלך אירוע ה"Cyber Rodeo". מאסק אמר שהוא מקווה שהרובוט יהיה מוכן עד 2023 וטען כי האופטימוס יוכל בסופו של דבר לעשות "כל מה שבני אדם לא רוצים לעשות".
ביוני 2022 הכריז מאסק על אב הטיפוס הראשון שטסלה קיוותה לחשוף באירוע "יום הבינה המלאכותית" השני, מאוחר יותר ב-2022, וכתב בטוויטר שהוא לא ייראה כמו הדגם שהוצג באירוע ה"Cyber Rodeo".
בספטמבר 2022, אבות טיפוס פונקציונליים באופן חלקי של אופטימוס הוצגו ב"יום הבינה המלאכותית" השני של טסלה. אב טיפוס אחד היה מסוגל ללכת על הבמה וגרסה אחרת, אלגנטית יותר, יכלה להזיז את זרועותיה.
בספטמבר 2023 פרסמה חברת טסלה סרטון של אב טיפוס של הרובוט מבצע משימות שונות כמו: מיון בלוקים צבעוניים לפי צבע, לאתר את איבריו בחלל, ועוד פעולות שונות. בצירוף הודעה כי התוכנה ברובוט מורכבת מרשתות נוירונים מקצה לקצה: משלב החישה ועיבוד התמונה ועד שלב פעולות התגובה.
בדצמבר 2023 פורסם סרטון ויראלי שזכה לעשרות מילוני צפיות בו רובוט אופטימוס יורה על טסלה סייברטראק, אולם אילון מאסק הבהיר שהסרטון אינו אמיתי
היסטוריה > דור 2

ב-13 בדצמבר 2023, עמוד ה-X של מאסק פרסם סרטון שכותרתו "Optimus" בו הוא מראה את ה"אופטימוס דור 2" הולך ומראה תכונות חדשות, כמו ריקוד ובישול ביצה. תכונות אלו מציגות התקדמות ביכולות הרובוט כיוון שהן דורשות תנועות חלקות ועדינות. ה"אופטימוס דור 2" רזה יותר ושוקל 10 ק"ג פחות.
מאפיינים

אופטימוס מתוכנן להיות בגובה 173 ס"מ ובמשקל 57 ק"ג. על פי המצגת שהוצגה במהלך אירוע יום הבינה המלאכותית, אופטימוס מתוכנן להיות "נשלט על ידי אותה מערכת AI שמפתחת טסלה עבור מערכת הסיוע המתקדמת לנהג המשמשת במכוניות שלה". הוא יכול לשאת עד 20 ק"ג ולהרים עד 68 ק"ג וכן ללכת במהירות של 5 קמ"ש. המשימות שהאופטימוס יכול ומיועד לבצע הן משימות "מסוכנות, חוזרות על עצמן ומשעממות", כמו מיון חפצים, עזרה בייצור במפעלי טסלה ועוד פעולות שנחשבות לסזיפיות ומשעממות.
הערות שוליים

1 2  "Tesla says it is building a 'friendly' robot that will perform menial tasks, won't fight back". Washington Post (באנגלית). ISSN 0190-8286. נבדק ב-2021-08-20.
↑  Leswing, Kif (2021-08-20). "Elon Musk says Tesla will build a humanoid robot prototype by next year". CNBC (באנגלית). נבדק ב-2021-08-20.
↑  Sam Shead, Elon Musk says production of Tesla's robot could start next year, but A.I. experts have their doubts, CNBC, ‏2022-04-08 (באנגלית)
↑  Will Jackson on LinkedIn: #humanoidrobot #teslabot #optimus #tesla #robot #mechanicalengineering… | 78 comments, www.linkedin.com (באנגלית)
↑  Lora Kolodny, Elon Musk shows off humanoid robot prototype at Tesla AI Day, CNBC, ‏2022-10-01 (באנגלית)
↑  סרטון ברשת אקס
↑  Robots testing the Bulletproof #cybertruck, נבדק ב-2024-04-27
↑  Elon Musk Reacts To Video Of Tesla Bot Testing Cybertruck's Bulletproof Body: 'We Could Make This Real Next Year', benzinga, ‏1.12.2023 (באנגלית)
↑  Tesla shows off new Optimus robot poaching an egg, The Independent, ‏2023-12-13 (באנגלית)
↑  "Tesla Bot: AI-controlled humanoid robot revealed". Motor Authority (באנגלית). נבדק ב-2021-08-20.
↑  James Morris, Optimus Is Coming: Are You Ready For Tesla’s Robot Humanoid Invasion?, Forbes (באנגלית)
↑  "Tesla Promised a Robot. Was It Just a Recruiting Pitch?". Wired (באנגלית). ISSN 1059-1028. נבדק ב-2021-08-27.
דור 2 של טסלה אופטימוס
מכבי קרקוב

מכבי קרקוב (בפולנית: ŻKS Makkabi Kraków) היה מועדון ספורט יהודי, מהעיר קרקוב שבפולין. המועדון כלל ספורטאים ממספר תחומים - אתלטיקה, כדורגל, כדורמים, כדורסל, שחייה, שיט ועוד, אך הקבוצה הבולטת ביותר של המועדון הייתה קבוצת הכדורגל, שהורכבה מכדורגלנים יהודים.
בשנת 1929 מנה המועדון כ-2000 ספורטאים פעילים מתוך כ-6000 חברים ב-20 ענפי ספורט שונים.
ב-23 ביולי 1940, פקד השלטון הנאצי על סגירת כל מועדוני הספורט היהודיים בקרקוב ביניהם, מכבי. רבים מאותם ספורטאים יהודים מצאו את מותם בשואה.
היסטוריה

מועדון מכבי קרקוב הוקם על ידי קבוצת צעירים יהודים בקרקוב, שהיו רובם סטודנטים באוניברסיטה או תלמידי תיכון, על רקע התעניינותם בספורט, ובהשפעת רעיונותיו של מקס נורדאו לצורך בהתחדשות הגופנית של העם היהודי. בנוסף סבלו הצעירים היהודים בעיר מיחס בלתי אוהד מצד רוב הספורטאים הפולנים בעיר כלפיהם.
מכבי נוסדה רשמית ב-21 ביולי 1909, כשעו"ד ד"ר איגנצי מאהלר קיבל על עצמו את נשיאות המועדון. ב-1910 הוקם מגרש "גרונוולד" בבולוניא, ומכבי הורשתה להשתמש בו. במשך שנתיים שבהן התפתח המועדון החלו לפעול בו מגוון ענפי ספורט.
למרות התקדמות המועדון, ספורטאי מכבי עדיין נתקלו בעוינות מצד היהודים האורתודוקסים, ומצד שופטים פולניים ששפטו באופן חד צדדי לטובת הקבוצות היריבות.
עוד לפני מלחמת העולם הראשונה הושגו הישגים נאים בענפי הכדורגל ובאתלטיקה קלה, אך עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הופסקו כל פעילויות המועדון.
בשנת 1921 הצטרף המועדון לתנועת מכבי העולמית, שהוקמה באותה עת, לאחר שהתקבלה על כך החלטה בקונגרס הציוני ה-12.
במלחמת העולם השנייה, ב-23 ביולי 1940, כ-11 חודשים לאחר פלישת הנאצים לפולין, נסגרו כל מועדוני הספורט היהודים בפקודת הגרמנים, רכושם נתפס והוחרם ובכך הסתיימה הפעילות היהודית הספורטיבית של המועדון.
היסטוריה > קבוצת הכדורגל

מועדון הכדורגל הוקם בשנת 1909 על ידי ציונים פולנים, בראשות ד"ר הנריק לזר, בהשפעת משנתו של מקס נורדאו, "יהדות השרירים". השחקנים שיחקו בתכלת לבן ועם מגן דוד בסמל.
הקבוצה הראשונה של מכבי הורכבה בעיקר מתלמידים יהודיים בגילאי 15–17, ששיחקו כדורגל במסגרת בתי הספר התיכוניים בעיר. המשחקים התנהלו על פי החוקים של הנוער הפולני, למשל, השערים היו עשויים ממקלות במבוק.
הקבוצה החלה לפעול לפני שהמועדון נרשם באופן רשמי.
הצעירים העזו לצאת לשחק מחוץ לרובע היהודי, ב"בולוניא" (שטח רחב ידיים ממערב לעיר), בפארק הספורט ע"ש ד"ר יורדן הנמצא בקרבת בולוניא, שהיה מרכזה של הפעילות הספורטיבית של הנוער הפולני. באותו הזמן ניסו חברי המועדון למשוך אליהם את היהודים המתבוללים שלמדו באוניברסיטה ובבתי הספר בעיר.
במשחקיה הראשונים של מכבי עלו השחקנים במדים כחולים-לבנים, בניגוד לצבעי הקבוצות האחרות בפולין, קראקוביה וויסלה, שצבעם היה אדום-לבן. המשחקים הראשונים של הקבוצה התלוו בלעג וכעס מצד היהודים האורתודוקסים, על כך ששיחקו בכדור ועל כך ששיחקו בשבת. נוסף לכך, מכבי נאלצה להתמודד עם אנטישמים, שרצו להפסיק את פעילות המועדון.
תחילה לא היו למכבי קבוצות יריבות לשחק נגדן, מכיוון שהקבוצות הפולניות זלזלו ביהודים וסירבו להתייצב למשחק נגדם. עם הזמן נמצאו קבוצות שהסכימו לשחק, ומכבי החלה את דרכה.
בתקופת מלחמת העולם הראשונה לא היו למכבים אמצעים כספיים, חוץ מאמצעים עצמאיים, שגם הם היו מצומצמים מאוד. מכבי התגברה על הקשיים הכספיים רק בעזרת ההתמדה והמסירות של חברי המועדון ומשפחותיהם. נשות הספורטאים ארגנו נשפי ריקודים ואספו כסף, שנוהל על ידי אלה שנברג, מזכירתו ויד ימינו של יו"ר הקהילה היהודית ד"ר רפאל לנדאו.
היסטוריה > לאחר מלחמת העולם הראשונה

לאחר המלחמה יחס המוסדות העירוניים בקרקוב השתנה לטובה כלפי מכבי. ב-1919 הצליחו נציגי המועדון לשכנע את ראש העיר בקרקוב להקצות להם שטח למגרש ספורט. השטח בסמוך לרובע היהודי, ברחוב קולטק, ששימש כמזבלה. והוכשר כמגרש למשחקי כדורגל ולענפי אתלטיקה שונים.
המגרש החדש איפשר התפתחות ענפי ספורט נוספים והספורטאים הצליחו להגיע להישגים טובים יותר ויותר.
בין השנים 1919 - 1923 השיגו מכבי הישגים רבים, בעיקר בכדורגל, שבאותו הזמן היה הספורט המוביל והיוקרתי ביותר. שחקני הכדורגל של מכבי זכו במספר ניצחונות נגד הקבוצות החזקות של פולין - כגון פוגון וצ'ארני מלבוב, פולוניה מוורשה וקרקוביה מקרקוב, וכן על קבוצות חזקות זרות. בשנים 1922 עד 1923 אימן וניהל את הקבוצה דיולה בירו היהודי-הונגרי, שהיה לפני כן חבר נבחרת הונגריה בכדורגל ושחקן מ.ט.ק. בודפשט.
בשנים אלו הפכה מכבי לגורם משפיע בשלל מישורים אחרים: היא הייתה ממייסדיה של התאחדות הכדורגל של פולין העצמאית (ה"פ.ז.נ.פ") וממיסדיה של הסתדרות מכבי העולמית. מרכיביה של נבחרת הכדורגל הפולנית היו י. בילליג, סגן נשיא מכבי, וויקטור כוצ'נר, שהיה ממקימי ענף האופניים והאופנועים במכבי. בנוסף כוצ'נר היה קפטן ההתאחדות הפולנית של רוכבי האופניים- ה"ז.פ.ט.ק".
היסטוריה > אתלטיקה

מכבי קרקוב הצטיינה בין השאר באתלטיקה. הבולטות מבין האתלטיות היו: מרילה פרייוולד, ברברה אקרלנד, אנדה מצנדורף, הלנה גוטליב, יבגניה גלזנר, אידה קמפלר, מירה רוזנר, ונדה גולדמן, אלה קמפלר. אצניות מכבי, זכו מספר פעמים באליפות פולין בריצת שליחות 4X80 מטר ובריצת שליחות 4X100 מטר. הן השתתפו בשתי המכביות הראשונות בארץ ישראל וזכו במדליות.
האצנית מרילה פרייוולד זכתה מספר פעמים באליפות פולין ב-4 מקצועות (ריצת 60 מטר, ריצת 100 מטר, ריצת 200 מטר ובקפיצה לרוחק). במשחקים העולמיים לנשים שנערכו בפראג, צ'כוסלובקיה בשנת 1930 היא זכתה במדליית ארד בריצת שליחות 4X100 ביחד עם שיאנית העולם סטניסלווה וואלסייביץ', יצגה את מכבי 15 פעמים נוספות בתחרויות בין לאומיות וזכתה כספורטאית המצטיינת של המכביה השנייה בשנת 1935.
היסטוריה > כדורמים

קבוצת הכדורמים של מכבי קרקוב זכתה 5 פעמים ברציפות באליפות פולין (1928–1932) ו-4 פעמים ברציפות במקום שלישי (1933–1936), בין שתי מלחמות העולם. הקבוצה זכתה בתואר במכביה הראשונה, לאחר שניצחה במשחק ידידות יחיד מול נבחרת מעורבת של שחקנים מצ'כוסלובקיה ואוסטריה
קבוצת הכדורמים, בהרכב של י. פורנסקי, האחים יוליאן ריטמן וזיגמונט ריטרמן, האחים ויקטור ואדולף זולדינגר וארנסט שיינפלד, זכתה החל משנת 1925, באליפות פולין שמונה פעמים, וארבעה משחקניה השתתפו בנבחרת פולין. היה זה מועדון הספורט היהודי היחיד שזכה באליפות פולין בענף זה.
היסטוריה > שחייה

בשנת 1928 נסגר ענף השחייה במועדון יוטצ'נקה קרקוב, ובעקבות זאת עברו מרבית שחייני המועדון לשורות מכבי.
אולגה שרייבר ליטמן אלופת ושיאנית פולין, זכתה בשלוש מדליות זהב ובשלושה תארים במשחים ל-100 מטר חופשי ל-400 מטר חופשי ול-200 מטר חזה. ארנסט שיינפלד שיאן פולין, זכה במדליית כסף במשחה ל-100 מטר גב.