stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רשימת מחנות משנה של דכאו

רשימת מחנות המשנה של דכאו, אחד ממחנות הריכוז הנאציים.
אלאך
אאופקירש (גר')
אאוגסבורג
באד אישל
באד טלץ
אשבאך-באומנהיים (אנ')
באד באיירסוין (אנ')
באייריש צל (אנ')
בירגזאו (גר')
בלאייזך (גר')
ברוק (אנ')
בורגאו
דכאו
אקינג (אנ')
אכטרדינגן (אנ')
אלוואנגן (אנ')
אמרטינג (אנ')
אשלבאך (אנ')
פייסטנאו שליד וסוברון (Wessobrunn) (גר')
פלדאפינג (אנ')
פישבכאו (אנ')
פישן (אנ')
פישהורן (טירת פישהורן) (גר')
פרידולפינג (אנ')
פרידריכסהאפן (אנ')
פיסן (אנ')
גאבלינגן (אנ')
גרמיש-פרטנקירכן
גרמרינג (אנ')
גמונד על הטגרנזה (אנ')
האלפינג (אנ')
האלאין (אנ')
האוסהאם (אנ')
היידנהיים על הברנץ (אנ')
הפנהיים (אנ')
הורגאו (אנ')
אינסברוק
איטר (אנ')
קארלספלד (אנ')
קאופבוירן (אנ')
קאופרינג
קמפטן (אנ')
קניגסזה (אנ')
קוטרן (גר')
לאנדסהוט (אנ')
לאואינגן (אנ')
לינדקאסל בנוימרקט שבשטיירמרק (אנ')
לוכאו (אנ')
מארקט שוואבן (אנ')
מאוטהאוזן
מושנדורף (אנ')
מחנה מילדורף
מילהיים (אנ')
מפעל המצלמות "אגפא" של מינכן-גיסינג (אנ')
מינכן-שוואבינג (אנ')
נוישטיפט (אנ')
נירנברג
באד הינדלאנג (אנ')
אוברפרינג (גר')
אוטוברון (אנ')
פסאו (אנ')
פרזה (Pfersee) (אנ')
פלאנזה (אנ')
פולנהוף (Pollnhof)
ראדולפצל (אנ')
רורדורף, בוואריה (אנ')
רורגזאכווייגה (Rorgsachwaige)
רוטשווייגה (Rothschwaige) שבקארלספלד (אנ')
זלצבורג
באד זאולגאו (אנ')
שלאכטר-זיגמארסצל (אנ')
שלייסהיים (אנ')
שלוס איטר (אנ')
זהאוזן בשטאפלזה (גר')
שפיצינגזה (אנ')
שטיינהרינג (אנ')
סטפאנסקירכן (אנ')
סנקט גילגן (אנ')
סנקט למברכט (אנ')
סנקט וולפגנג בזלצקאמרגוט (אנ')
טראונשטיין (אנ')
טרוסטברג (אנ')
טירקנפלד (אנ')
טירקהיים
טוצינג (אנ')
איברלינגן (אנ')
אולם
אוטינג (אנ')
ואלפ (גר')
וולפמס (Vulpmes)
אוטנדורף-וייסזה (Uttendorf-Weisssee) (גר')
וולפראטסהאוזן (אנ')
צאנגברג
ראו גם

רשימה של מחנות ריכוז נאציים
הערות שוליים

↑  
"List of subcamps of Dachau". אורכב מ-המקור ב-2009-02-09. נבדק ב-2008-11-01.
| מחנות ריכוז, עבודה והשמדה במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| גרמניה | אוהרדרוף • אורניינבורג • ארבייטסדורף • באד זאולגאו • בוכנוואלד • בורגאו • גרמרינג • דורה-מיטלבאו • דכאו • הינצרט • וובלין • זקסנבורג • זקסנהאוזן • טירקהיים • כלא שפנדאו • ליכטנבורג • מלכוב • קאופרינג • קולדיץ • מילדורף • ברלין-מרצאן • נוינגמה • נידרהאגן • פלוסנבירג • קולומביה האוס • ראוונסבריק • ריימסדורף • מחנות המשנה של זקסנהאוזן • מחנות המשנה של דכאו • אלאך • פורטה וסטפליקה • טאוכה |  |
| פולין | אושוויץ • בלז'ץ • חלמנו • טרבלינקה • מיידנק • סוביבור • אושוויץ מונוביץ • בודזין • בלכהמר • גנשובקה • גרוס-רוזן • זאסלאב • טרווניקי • יאבוז'נו • ינובסקה • אלטהאמר • ורשה • פוסטקוב • סקרז'יסקו-קמיינה • פירסטנגרובה • פלאשוב • קונסקובולה• קיטליץ טרייבן • שטוטהוף |  |
| קרואטיה | ג'קובו • גוספיץ' • דניצה • וילה לובוריץ' • טניה • יאסטרברסקו • יאסנובאץ • ידובנו • לובורגראד • גורניה רייקה • קרסטינץ • מטאינה • סטארה גראדישקה • סלאנה • קרושצ'יצה |  |
| צרפת | בון לה רולנד • גירס • דראנסי • ויטל • מבצר רומנוויל • סטפו • נאצוויילר-שטרוטהוף • סן סיפריאן • ריווזאלט • ורנה • מיל • רסבדו • פיטיבייה • קומפיין |  |
| איטליה | פוסולי • פרמונטי די טרזיה • ריזיירה די סן סאבה • ראב • בולצאנו |  |
| אוסטריה | אבנזה • גוזן • מאוטהאוזן • שטרסהוף • גונסקירכן |  |
| בולגריה | גונדה וודה • סומוביט • צ'כלרה |  |
| הולנד | התיאטרון ההולנדי • וסטרבורק • אמרספורט • פוכט |  |
| סרביה | בור • באנייצה • דולאג 183 • טופובסקה שופה • צרווני קרסט • סיימישטה |  |
| ליטא, לטביה ואסטוניה | יונגפרנהוף • סלספילס • קייזרוואלד • ואיווארה • קלוגה • קובנה • קייליס • HPK |  |
| בלארוס, אוקראינה ורוסיה | אקמצ'טקה • סירץ • מאלי טרוסטינץ |  |
| מחוץ לאירופה | ג'אדו • גריאן (ער') • יפרן (ער') • בוקבוק • סידי עזאז • ספקס) • ביזרטה |  |
| אחר | Ostindustrie • אולדרני • טרזיינשטט • מחנה המשפחות (טרזיינשטט) • טרגו ז'יו • חיידרי • סרד • ג'אדו • מכלן • מונופול • מחנות הריכוז הפיניים במזרח קרליה • קישטרצ'ה  |  |
פורטל השואה
רק תגיד

רק תגיד הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דיקלה, מתוך אלבום האולפן השישי שלה, חופשייה. השיר יצא לאור ב-8 בינואר 2020, על ידי חברת התקליטים הליקון כסינגל השישי מתוך האלבום.
עם יציאתו, נכנס השיר אל המקום השני במצעד השבועי של מדיה פורסט.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי דיקלה, דולב רם ופן חזות והופק על ידי דולב רם ופן חזות.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ המלא שצולם עבור השיר הועלה לערוץ היוטיוב של דיקלה ב-8 בינואר 2020, בסמוך לצאתו של השיר כסינגל.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
|  ישראל | אקו"ם | 14 |  |
הערות שוליים

↑  Dikla דיקלה - מי בא לאן?❤️, נבדק ב-2020-01-09
↑  דיקלה - רק תגיד, נבדק ב-2020-01-08
↑  ערב טוב עם גיא פינס, ‏חנן בן ארי: "אני לא ישן בלילה מזה שעברתי את נועה ומרגי", באתר ‏מאקו‏, 17 בדצמבר 2020
↑  רן בוקר, השיר המושמע ביותר בשנת תש"פ: "מסע" של אליעד, באתר ynet, 9 בספטמבר 2020
| דיקלה |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אהבה מוסיקה • עולם • ארלוזורוב 38 • ואם פרידה • סיפור אופטימי • חופשייה |  |
| חברות תקליטים | הד ארצי • התו השמיני • הליקון |  |
קטגוריה (אלבומים • שירים)
| דיקלה – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| אהבה מוסיקה | "בוקר טוב" • "בוחרת להיות" • "אהבה מוסיקה" • "אהבתך" • "תבלינים" |  |
| עולם | "עולם" • "בונבוניירות" • "תראי" • "געגועים" |  |
| ארלוזורוב 38 | "לבכות" • "מזל" • "חולת אהבה" |  |
| ואם פרידה | "ואם פרידה" • "בסמה" • "שבע בערב" • "Here Comes the Rain Again" • "אין עוד אהבה כזאת" • "יהיה לנו טוב" • "קופנגן" |  |
| סיפור אופטימי | "הוא כותב לי מאמי" • "אל תלך" • "בדידותי הנהדרת (מישהו אוהב אותי)" • "מסקרה שחורה" |  |
| חופשייה | "אתי" • "תודה" • "פסנתר לבן" • "הו ליבי" • "שבועיים" • "רק תגיד" |  |
| השתתפות בסינגלים | "איפה בעולם" • "מחמל נפשי" • "ואז את תראי" |  |
| סינגלים אחרים | "ביי ביי" • "ואולי" • "כל הפרפרים" • "לא מתנצלת" • "אבא" • "לבד" • "Bring Them Home" |  |
| סינגלים שיווקיים | "בשביל אהבתה" • "Confide in Me" • "כמו צמח בר" |  |
רחל ירון

| --- | --- |

 לידה:  19 בדצמבר 1994 (בת 29) קריית אונו, ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2014
 עיסוק:  זמרת, מלחינה, נגנית, טכנאית סאונד
 סוגה:  מוזיקת רוק • אינדי
 כלי נגינה:  גיטרה, פסנתר, גיטרה בס
 חברת תקליטים:  קמ"ע
רחל ירון (נולדה ב-19 בדצמבר 1994) היא מוזיקאית, זמרת-יוצרת ישראלית.
ביוגרפיה

ירון נולדה בקריית אונו, כבתם של אורי ורונית ירון. אביה, שהיה תת-אלוף בצה"ל, נפטר מסרטן כשהייתה בת 5, דבר שהשפיע לעתיד רבות על יצירתה המוזיקלית. כשהייתה בת 10, אמה התחתנה בשנית והמשפחה עברה לשוהם.
ירון למדה באולפנית ישורון בפתח תקווה, ובשנת 2012 יצאה בשאלה. שירתה בצה"ל כמדריכת נוער בחיל החינוך.
קריירה מוזיקלית

בשנת 2014 הוציאה מיני-אלבום (EP) בשם "ימים של חוסר", בהפקת רועי אביטל ותום אלבז, הכולל חמישה שירים שכתבה והלחינה. בעקבות צאתו החלה להופיע ברחבי הארץ.
קריירה מוזיקלית > אלבום הבכורה: "רחל ירון"

בשנת 2016 יצא אלבום הבכורה שלה הנושא את שמה, בהפקת המוזיקאי עמית ארז. ירון כתבה והלחינה את כל השירים באלבום, למעט "אני מתגעגע שוב" שהלחינה למילותיו של יהודה עמיחי. מהאלבום יצאו כסינגלים השירים "הזדמנות אחרונה", "עיניים" ו"בכל הלילה". בהופעת ההשקה לאלבום בתיאטרון תמונע אירחה ירון את עמית ארז ואיה זהבי פייגלין. באותה שנה הופיעה לראשונה בפסטיבל אינדינגב.
קריירה מוזיקלית > מיני אלבום: "עשרים מילים"

בשנת 2017 הוציאה מיני אלבום נוסף בשם "עשרים מילים" הכולל ארבעה שירים. בעקבות צאתו הוזמנה להתארח בהופעה של יהוא ירון במועדון הבארבי.
קריירה מוזיקלית > אלבום שני: "פעם ביום"

בשנת 2018, במהלך העבודה על אלבומה השני, עלתה ירון בהופעה משותפת עם המוזיקאית אביגיל קובארי בבמה המרכזית של פסטיבל אינדינגב. בשנת 2019 יצא האלבום השני שלה, "פעם ביום", שאותו הפיק המוזיקאי אור בהיר. ירון כתבה והלחינה את כל שירי האלבום, פרט לשיר "ממנו וממך" שאת מילותיו כתבה מאיה אברמובסקי. שיר הנושא של האלבום יצא כסינגל ונכנס לרשימות ההשמעה של כאן 88 וגלגלצ. את השיר כתבה ירון על אביה, והקליפ הרשמי שלו מלווה בסרטוני ילדות מקוריים של המשפחה. השיר "לרוץ מהר" יצא כסינגל השני מהאלבום במרץ 2019, והושמע גם הוא בכאן 88 ובגלגלצ.
בשנת 2020, שולב השיר "פעם ביום" בפסקול העונה השנייה של הסדרה "תאג"ד", לצד השיר "תשליך" מאותו אלבום.
חיים אישיים

רחל ירון מתגוררת בתל אביב-יפו.
דיסקוגרפיה

2014 – ימים של חוסר (EP)
2016 – רחל ירון
2017 – עשרים מילים (EP)
2019 – פעם ביום
לקריאה נוספת

בן שלו, לנגן את השירים שלא תמצאו בשום מקום אחר, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2020
יקי הפשטיין, ‏רואים את הקולות: המוזיקה הישראלית שאסור לכם לפספס, בעיתון מקור ראשון
פרויקט אלה האחים שלי, באתר מאקו
הערות שוליים

↑  נטע עמית, בגיל 23, רחל ירון חוזרת עם סינגל חדש מאלבום שני ולא מוכנה להיות יותר רק המוזיקאית ששרה על האבא שאיבדה כשהייתה ילדה, אתר פוליטיקלי קוראת, 27 בינואר 2019
↑  רחל ירון - פעם ביום, קליפ רשמי, YouTube
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007409637405171  VIAF: 21155646249918212907   WorldCat (עם VIAF): 21155646249918212907
שונא הבריות

ערך זה עוסק במחזה מאת מולייר (ז'אן-בטיסט פּוקלן). אם התכוונתם להמיזנתרופ, רומן מאת יונתן יבין, ראו .

שונא הבריות ("המיזנתרופ" - בצרפתית: Le Misanthrope) היא קומדיה מ־1666 מאת המחזאי מולייר.
הדמויות

אלצסט - המיזנתרופ.
פילינטה - ידידו הפילנתרופ.
סלימן - אהובתו הבוגדנית של אלצסט.
בסק - מחזר של סלימן. מרקיז "נפוח".
אורונט - מחזר של סלימן.
קליטאנדרה - מחזר של סלימן.
ארסינו - אשה מוסרית המעונינת באלצסט. מקנאה בסלימן.
אלינט - אהובתו של פילינטה.
אקסט
פקיד
דובואה
עלילה

במחזה זה מולייר עוסק במידות הטובות ובכנות, ובחשיבותן בחיי החברה. המסר של המחזה הוא שאדם שאינו מוכן לקבל על עצמו את המוסכמות החברתיות, יסבול מריחוק ובדידות.
המחזה מציג שיחה בין אלצסט, אדם כן ובעל מידות טובות, שהצביעות והשחיתות מכעיסות אותו. הוא מתווכח עם חברו פילינטה. פילינטה הוא אדם הנוטה להתפייס ונוח לבריות. בשיחה אלצסט טוען על בני האנוש:
”כמה? תן לי בבקשה שם אחד! 

כולם מגעילים מלבד כמה שמגעילים במיוחד.

חצי עולם פושע והחצי השני אדיש,

חצי עולם רוצח וחצי עולם מחריש...” ( 
שונא הבריות בתרגומו של יהונתן גפן)
אלצסט מצהיר כי הוא עומד לומר את האמת בפני כל האנשים, וכדי להתחיל, בפני סלימאן, נערת השעשועים שהוא אוהב, העומדת להגיע באותו רגע. 
סלימאן מגיעה בחברת מחזריה. אלצסט מתנפל על המחזרים בזעם. הוא מצהיר בפני סלימאן שצריך לסיים את העניין, וכי היא חייבת לבחור בינו לבינם. אך הכול מתפתח נגד בעל המרה השחורה. סלימאן, לכאורה, מתחייבת להיות שלו בלבד, אך היא בוגדת בו ומלגלגת עליו. בשביל אלצסט זו הוכחה סופית לרוע לבם של הבריות, והוא מחליט להתנתק לגמרי מהחברה האנושית ולחפש "מקום רחוק ונידח שבו אדם המכבד את עצמו יוכל להיות חופשי."
המחזה מסתיים ביציאתו של אלצסטר, בעוד פילינטה ואלינט מנסים לשכנעו להישאר.
תרגומים

קומדיות / מולייר, מצרפתית, נתן אלתרמן, הערות-ההסבר לשלושת הכרכים מאת מנחם דורמן.
המיזנתרופ / מולייר, תרגום יהונתן גפן, הוצאת המרכז הישראלי לדרמה, 1985.
הערות שוליים

↑  מולייר, תרגום: יהונתן גפן, המיזנטרופ, מהדורה ראשונה, רמת גן: מרכז ישראלי לדרמה, 1985, עמ' 7
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007599125305171  BnF: cb11961167w (data)  GND: 4099320-6  LCCN: n96092340  SUDOC: 027608271  VIAF: 184553584   WorldCat (עם VIAF): 184553584
שועל-מעופף אפור-ראש

| שועל-מעופף אפור-ראש |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
תת־סדרה:: עטלפים גדולים
משפחה:: עטלפי פרי
סוג:: שועל-מעופף
מין:: שועל-מעופף אפור-ראש
שם מדעי
 Pteropus poliocephalus ‏טמינק, 1825
תחום תפוצה


שועל-מעופף אפור-ראש (שם מדעי: Pteropus poliocephalus) הוא מין של עטלף ממשפחת עטלפי הפירות החי בדרום-מזרח אוסטרליה.
זהו מין העטלף הגדול ביותר באוסטרליה ואחד מהגדולים ביותר בעולם. מוטת כנפיו של העטלף עשויה להגיע ל-1 מטר ומשקלו עד 1 ק"ג. צבע גופו חום עם עורף זהוב וראש אפור. פניו מוארכות כמו פני שועל. עיניו גדולות ואוזניו קטנות. העטלפים נוטים להיתלות הפוך, וגידים ברגליהם עוזרים להם להיאחז בענפים.
העטלפים מתמחים בתעופה מעל יערות, ביצות, מנגרובים וערבות בדרום אוסטרליה, ובעת רעב יגמאו קילומטרים רבים. הם יכולים גם לדאות לפרקי זמן קצרים אך הם מהלכים בצורה מגושמת על הקרקע.
להקות העטלפים מחפשים יחדיו פירות ופרחים מפיקי צוף שונים. הם ניזונים בעיקר מפרחי אקליפטוס וגם מעצי פיקוס. העטלפים צריכים גם מים מתוקים אותם הם מלקטים מהאוויר.
לעטלפים מספר טורפים הכוללים עופות דורסים כמו עיטים, עיטם לבן חזה, דיות ובזים ונטרפים גם על ידי נחשים או לטאות כוח. עטלפים מנמיכי עוף מעל מים עלולים להיטרף על ידי תנינים. הטורפים כמעט ולא פוגעים בהמון העטלפים המעופפים יחדיו.
ראו גם

שועל מעופף אדום קטן
עטלפי שועל-מעופף אפור-ראש נחים על העצים
שועל מעופף בטבילה במים
שועל-מעופף אפור-ראש פורש כנף  בגן החיות התנ"כי
עטלפי שועל-מעופף אפור-ראש בגן החיות התנ"כי
הערות שוליים

↑  שועל-מעופף אפור-ראש באתר הרשימה האדומה של IUCN
ערך זה הוא קצרמרבנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רק שתבואי

"רק שתבואי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית קרן פלס. השיר יצא לאור ב-29 בספטמבר 2013, כסינגל חמישי מתוך האלבום איך שהשמש תזרח (2013), על ידי חברת התקליטים הישראלית הד ארצי.
רקע וכתיבה

במקור השיר נכתב לבנה של פלס, אורי, כאשר בתחילת ההיריון הרופא אמר לה שהיא מצפה לבת. לאחר כתיבת השיר היא התבשרה שהעובר הוא בן והשיר הוקדש לביתה.
הופעות

את השיר שרה פלס בסיבוב ההופעות של "איך שהשמש תזרח". את השיר היא שרה לראשונה בהופעה שלה בהבימה, במהלכה חשפה את הריונה וסיפרה על השיר.
בהמשך סיבוב ההופעות היא שרה את השיר וסיפרה על כתיבתו ועל הקדשתו לביתה.
וידאו קליפ

טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה פלס לערוץ היוטיוב שלה ב-29 בספטמבר 2013, את האודיו הרשמי של השיר. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל. ב-15 באוקטובר 2013, הוציאה פלס לשיר את הווידאו קליפ, כשבועיים לאחר יציאת הסינגל. הקליפ עצמו צולם במהלך הופעתה של פלס בהבימה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 4 |  |
הערות שוליים

↑  קרן פלס בסינגל חדש - "רק שתבואי"
↑  אסף נבו, ‏קרן פלס ציפתה לבת: "רק שתבואי", באתר ‏מאקו‏, 2 ביולי 2013
↑  שי ארזואן, באמצע ההופעה קרן פלס הודיעה: אני בהריון, באתר ynet, 16 באוגוסט 2013
1 2  קרן פלס - הערוץ הרשמי (2013-03-03), קרן פלס -רק כשתבואי, נבדק ב-2020-03-03
↑  רק שתבואי: צפו בקרן פלס בהופעה, באתר ynet, 15 באוקטובר 2013
| קרן פלס |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אם אלה החיים • מבול • בין העיר לכפר • איך שהשמש תזרח • רמי קלינשטיין קרן פלס • שקופים • שקופים 2 |  |
| אלבומי הופעה | רמי קלינשטיין קרן פלס ההופעה |  |
| סיבובי הופעות | שני פסנתרים • איך שהשמש תזרח • לבד על הפסנתר • רמי קלינשטיין קרן פלס • שקופים בקיץ |  |
| קברט | לילה אחד באפריל |  |
| קרן פלס - שירים |
| --- | --- | --- |
| אם אלה החיים | "איתי" • "אם אלה החיים" • "שמעון השכן" • "פסק זמן" • "זאת שבמקומי" • "רכבת באירופה" |  |
| מבול | "מבול" • "רצה הביתה" • "במכונית ליד הים" • "פיז'ו 92'" • "תקופה של שינויים" |  |
| בין העיר לכפר | "כל היתר חולף" • "שיר לאסף" • "הצפון הפורח" • "תקליט שרוט" |  |
| איך שהשמש תזרח | "לייק וואנקה" • "כלום לא טעים" • "השעות המתות" • "גם אני" • "רק שתבואי" |  |
| רמי קלינשטיין קרן פלס | "עד אשר ישוב" • "לחיות" • "תודה" • "בגידה" |  |
| לילה אחד באפריל | "אסור" • "לילה אחד באפריל" • "כל שנה יש אפריל" |  |
| שקופים | "שקופים" • "מעבר לנהר" • "מי אני?" • "באת לי פתאום" • "שמש תיכנס" • "עוד יום עבר" |  |
| שקופים 2 | "אין סוף ללילה" • "אושר בא והולך" • "ימים אחרים" • "מרחק הזמן" • "לא אבודים" • "מישהו שמח בשבילי" • "שתי גדות" |  |
| שירים נוספים | "רק אלוהים ישפוט אותי" • "בום" • "בשדה מאחורי ביתי" |  |
שדה עמודים

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אתר ארכאולוגי, גנים לאומיים בישראל 
 מיקום:  טבריה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1968
 תאריך פתיחה רשמי:  1968 
 מידות
 שטח:  0.162 קמ"ר 
 קואורדינטות:  32°48′55″N 35°24′36″E﻿ / ﻿32.815214°N 35.409983°E﻿ / 32.815214; 35.409983
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) שדה עמודים(למפת הגליל העליון רגילה) שדה עמודים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שדה עמודים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שדה עמודים
 
העמוד העומד על תילו בשדה עמודים
שדה עמודים הוא אתר ארכאולוגי בקצה המזרחי של בקעת בית נטופה באזור מחלף בקעת נטופה וכ - 15 ק"מ מטבריה. באתר נמצאו שרידי כפר יהודי קדום ובית כנסת המתוארך לסוף המאה השלישית או תחילת המאה הרביעית לספירה.
סקרים ארכאולוגים

שרידי הכפר היהודי הקדום ובית הכנסת התגלו ונסקרו כבר במאה ה-19 על ידי גרן. בשנת 1905 בית הכנסת נחפר על ידי החוקרים היינריך קוהל וקרל ואצינגר, במהלך הסקר שערכו בגליל, שבמהלכו נחשפו בתי כנסת עתיקים רבים. באתר נמצאו שרידי ישוב רציף, החל מהתקופה הרומית וכלה בתקופה הערבית. בשנת 1979חפר במקום י. לוין שתיארך את בית הכנסת למאה השלישית או הרביעית. ב-2004 ערך ע. ליבנר סקר מקיף של האתר.
תיאור האתר

בחורבת עמודים נתגלו שרידיו של כפר יהודי קדום בין המאה השלישית למאה החמישית לספירה. במקום נתגלו שרידי בית כנסת, מערות קבורה, מחצבות, גת, בודדה (מתקן חצוב למיצוי שמן) בור מים ומתקנים חקלאיים חצובים אחרים.
תיאור האתר > בית הכנסת

בית הכנסת נבנה בשלהי המאה השלישית או בתחילתה של המאה הרביעית לספירה והמבנה שלו הוא אופייני לבתי כנסת גליליים. למבנה המלבני בגודל (14.10x18.75 מטר) ומרוצף לוחות אבן, יש חזית מונומנטלית עם שלושה פתחים הפונים לכיוון ירושלים. פנים המבנה מחולק על ידי שני טורי עמודים על אדנים, שבעה עמודים לכל טור, לאולם תווך (רחבו 6.21 מטר) ושתי סיטראות (רוחב כל אחת 3.15 מטר) טור ערב של שני עמודי פינה כפולים שלחתכם צורת לב ושני עמודים נוספים הפרידו בין אולם התווך לסטיו הפנימי המקביל לכניסה. לבנין הייתה כניסה צדדית נוספת מצד מזרח.
כמו בבית הכנסת בכפר נחום, לא נמצא במבנה שום סימן לארון קודש, וככל הנראה היה מיטלטל, כברוב בתי הכנסת מהטיפוס הקדום.
תיאור האתר > בית הכנסת > חזית המבנה

מעיטור חזית בית הכנסת שרד אך מעט, כיוון שהיא נהרסה במהלך השנים ושרידיה פזורים על יד בית הכנסת. על משקוף הפתח האמצעי מופיעות צדודיות של שני אריות שפניהם מופנות ישר ורגלו של כל אחד מהם מוצבת אל ראש פר וביניהם עומדת אמפורה. משקוף הדלת הצדדית מוקף תשליב ומחולק לשלושה ספינים, שעליהם שושנים ודמות בעל חיים שהושחתה כמעט כליל. כותרות העמודים הן בסגנון דורי, ועיבודן גס.
באתר נתגלתה כתובת בארמית, וזה לשונה: "יועזר חזנה/ושמעון /אחוי עבדו/הדן תרא דמרי/שמיא" ותרגומה - "יועזר החזן ואחיו שמעון עשו (נדבו) את השער הזה של אדון השמים".
תיאור האתר > בית הכנסת > חזית המבנה > מערות קבורה

מדרום מערב ליישוב הקדום בחורבת עמודים נתגלה אזור של מחצבות ומערות קבורה, בהן נתגלו כלי חרס וממצאים מהמאה השלישית עד החמישית לספירה. חלק ממערות הקבורה הן בעלות מאפיינים של קבורה יהודית. בנוסף, נתגלו גם מספר קברי ארגז באזור המחצבות.
זיהוי המקום

להשערת החוקרים במקום שכן כפר עוזיאל, מגוריהם של משמרת הכוהנים "אביה". לדעת הארכאולוג ד"ר דרור בן-יוסף יש לזהות את חורבת עמודים עם 'כפר נמרה' יישוב הנזכר בתלמוד הירושלמי מפי רב הונא: "שלוש מאות חנויות של מוכרי טהרות היו במגדל צבעיה ושלוש מאות חנויות של אורגי פרוכות היו בכפר נמרה". הנימוקים לזיהוי תלויים בראש ובראשונה בהשתמרות השם 'נמרה' בשרידי כפר נמרין, הנמצא כשני ק"מ דרומית-מזרחית לחורבת עמודים. כמו כן, בחורבת עמודים נמצאו שרידים יהודים מובהקים (בית כנסת וכתובות) מן התקופות הרומית והביזנטית בהתאמה לדברי רב הונא המעיד על כפר נמרא כיישוב יהודי מובהק. את זיהוי 'כפר עוזיאל' יש להעדיף, לדעת בן-יוסף בסמוך ליישוב עוזייר (בבקעת בית נטופה) המשמר רכיב מהשם עוזיאל.
לקריאה נוספת

צבי אילן, בתי כנסת קדומים בארץ־ישראל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"א, עמודים 134–135.
הערות שוליים

1 2 3 4  ישראל ל' לוין, החפירות בחורבת עמודים, קדמוניות 3-4, 1980, עמ' 107-110
1 2 3  גיליון 126 לשנת 2014חורבת עמודים (דרום-מערב), באתר www.hadashot-esi.org.il
1 2 3 4  גיליון 125 לשנת 2013חורבת עמודים, באתר www.hadashot-esi.org.il
↑  Gustaf Dalman, Sacred Sites And Ways Studies In The Topography Of The Gospels, 1935
|  גנים לאומיים בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן והגליל | אושא • אכזיב • ארבל • בית הכנסת בכפר נחום • בית שערים • ברעם • הר תבור • חורשת טל • חורבת מנים • חמת טבריה • חצור • כוכב הירדן • כורזים • כורסי • כפר נחום • מבצר יחיעם • מבצר נמרוד • מונפור • נחל צלמון • סוסיתא • ציפורי • קרני חיטין • ראש הנקרה • שדה עמודים • שמרון • תל חי • תל יודפת • תל צפצפות • תל קדש |  |
| השרון והשומרון | אביחיל • אפולוניה • בית אלפא • בית שאן • גן השלושה • הר גריזים • הר הכרמל • חוף גדור • חוף השרון • מבצר קאקון • מעיין חרוד • נחל אלכסנדר • נחל מהר"ל • נחל נדר • סידנא עלי • פארק השרון • צור נתן • קיסריה • שומרון • תל דור • תל מגידו • תל שקמונה |  |
| יהודה ומישור חוף יהודה | בית גוברין • בית עיטאב • גן המלך • הגן הבוטני הלאומי • הגן הלאומי והאוניברסיטאי ע"ש טבצ'ניק • הר צובה • הרודיון • הרי יהודה • חוף פלמחים • גבעות הכורכר נס ציונה • ירקון • מאוזוליאום מזור • מגדל אפק • מורדות הר הצופים • מערות סמך • מערות חזן • נבי סמואל • נחל רובין • סובב חומות ירושלים • עין חמד • עמק צורים • קומראן • תל גזר • תל חברון • תל לכיש • תל צפית |  |
| הנגב | אנדרטת חטיבת הנגב • אשכול • אשקלון • גן הפסלים • ממשית • מצדה • ניצנה • עבדת • עין עבדת • עתיקות עין גדי • שבטה • תל באר שבע • תל ערד |  |
אבן מעוטרת עם אריה עליה
שועל-מעופף ליילי

| שועל-מעופף ליילי |
| --- | --- |
 עטלף השועל המעופף
מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
תת־סדרה:: עטלפים גדולים
משפחה:: עטלפי פרי
סוג:: שועל-מעופף
מין:: שועל-מעופף ליילי
שם מדעי
 Pteropus Lylei ‏Andersen, 1908
תחום תפוצה


שועל-מעופף ליילי (שם מדעי: Pteropus lylei), המכונה גם עטלף השועל המעופף, הוא עטלף השייך לתת-סדרה עטלפים גדולים, שמוטת כנפיהם מגיעה עד ל-1.70 מטר. משפחה עטלפי פרי תת-משפחה עטלפי פירות אמיתיים. העטלף חי בקמבודיה, וייטנאם, דרום סין ותאילנד.
מאפיינים

עטלף השועל המעופף צמחוני וניזון בעיקר מפירות, עלים, צוף ואבקת פרחים. העטלף חי על עצים גבוהים עליהם הוא מקים את מושבותיו. גובה העצים מאפשר לעטלף לצנוח כלפי מטה ולפרוש את כנפיו הגדולות לתעופה. השועל המעופף פעיל בשעות היום ובעל ראייה חדה.
העטלף משמש כמאביק של למעלה מ-300 מיני צמחים ובכך הוא ממלא תפקיד אקולוגי חשוב בהתחדשות היערות הטרופיים. עטלף זה משמש כמזון ונאכל על ידי האוכלוסייה המקומית הצדה אותו. סכנה נוספת הנשקפת לעטלף הוא איבוד בתי גידול בעקבות תמותת עצים מתאימים ואי החלפתם באחרים. העטלף נזקק לעצים עם ענפים חשופים.
בתאילנד זוהו 11 מושבות, מושבת העטלפים הגדולה ביותר בתאילנד כוללת 3,000 פרטים. בווייטנאם ידועות שלוש מושבות.
הערות שוליים

↑  שועל-מעופף ליילי באתר הרשימה האדומה של IUCN
ערך זה הוא קצרמרבנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עטלף השועל המעופף בספארי ברמת גן
שונד

בתרבות היידיש, שוּנְד היא סוגת ספרות, כתיבה עיתונאית ותיאטרון יידיש לא-קאנוניים, שנחשבו כספרות זולה נחותה, לעומת ספרות היידיש שנחשבה ספרות יפה.
רעגינע: סיפורה של נערה יהודיה, ורשה, בערך 1937
מקור המילה מגרמנית - Schund. מילולית: אשפה, זבל. בהשאלה - כינוי גנאי לדבר חסר ערך ומאוס, בין השאר בהקשרים תרבותיים. המושג נקלט ביידיש במשמעות המושאלת החל מסוף המאה ה-19.
ספרות ועיתונות שונד

שמ"ר (1849-1905), מראשוני כותבי השונד, מחזאי וסופר פורה, התמחה ברומני-שונד פופולריים בעלי תכנים סנסציוניים, אשר הגיעו לקהל יהודי רחב ביותר – לבעלי מלאכה, תלמידי ישיבה ועקרות בית. שמ"ר וסופרים נוספים שהלכו בעקבותיו האפילו תוך שנים ספורות במספר היצירות ובתפוצתן על סופרי היידיש האיכותיים כמו מנדלי מוכר ספרים ושלום עליכם.
שמ"ר חי ברוסיה, וב-1888 היגר לארצות הברית, יש האומרים בשל הביקורת הקטלנית של שלום עליכם, שביטא אותה במסה "משפט שמ"ר" (יידיש: "שמר'ס משפּט"), שפורסמה בברדיצ'ב בשנת 1888. במסה זו ביקש שלום עליכם כי הספרות ביידיש לא תסתפק בכתיבה כזו שייצג שמ"ר, אלא תעמוד בסטנדרטים אמנותיים גבוהים יותר. שמ"ר לימד סנגוריה על עצמו בפמפלט "יהי אור", שבו הגן על שאיפתו לספק צורכיהם הרוחניים של כל שכבות העם, גם של אלו שאינם מבינים את הספרות ה"גבוהה".
בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 נפוץ בעיתונות באירופה וארצות הברית פורמט הסיפורים בהמשכים, שנועד להגביר את תפוצת העיתונים. היינט, עיתון היידיש הגדול בפולין הקונגרסאית פרסם סיפורים בהמשכים, הן סיפורי שונד והן ספרות איכותית, וקבע בזכות כך שיא בתפוצת עיתון ביידיש. עד שנת 1913 הגיע העיתון להיקף של 150,000 גיליונות.
רבים מסיפורי השונד בעיתוני היידיש היו בלתי חתומים על ידי יוצרם, כתובים באופן נוסחתי, בתכנים של רומן רומנטי וסיפורי פשע. כותרותיהם נבחרו בקפידה כדי לעורר את הדמיון ולמשוך את עין הקוראים, והתייחסו לאהבה, תאווה ופשע. רבים מהסיפורים תורגמו או עובדו משפות אחרות, אך בניגוד למקביליהם למשל בגרמניה וצרפת, סיפורי השונד ביידיש לא הכילו תכנים פורנוגרפיים.
סיפורי שונד פורסמו הן בעיתונים יומיים, בהם היוו מדור בין שלל ידיעות ומדורים, והן בשבועונים ייעודיים, לרוב מאוירים, בעלי אוריינטציה הומוריסטית ושפת כתיבה גסה יותר.
בין היוצרים הידועים שכתבו באנונימיות סיפורי שונד מצויים אברהם אריה עקביא, יצחק בשביס-זינגר, יהושע פרלה ואחרים.