stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ואמושגיירק
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי ואמושגיירק שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז הווש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | אגר  |  |
| ערים |  בלפאטפלווה •  פיזשאבון •  ג'נג'ש •  ג'נג'שפטה •  הטוון •  הווש •  קישקרה •  לרינצי •  פטרוואשארה •  ורפלט |  |
| כפרים | אפץ •דורמאנד •אצ'ד • אנדורנקטאליה • באטור • דמיין • אגרבקטה • אגרבוץ' • אגרצ'הי • אגרסלוק • אגרסולאט • פלדברה • פלשטארקאן • הוושרניוש • קרצ'נד • מקלאר • נג'טאליה • נוסוואי • נובאי • אושטורוש • סרוושקה • סוץ' • אבשאר • אטקאר • אדאץ' • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • וץ' • וישונטה • ויסנק • מאטראסנטאימרה • אטאן • בוצונאד • ארדטלק • ארק • הוושווזקן • קמלה • פיי • טרנבוד • טרנמרה • טרנארש • טרנסנטמיקלוש • טרנז'דאן • טנק • טיסנאנה • זראנק • בולדוג • צ'אן • הרד • הורט • קרקהרסט • נג'קקנייש • פטפיבאניה • רוז'סנטמארטון • סיצ'י • זג'ווסאנטו • בלטון • בקלצה • ביקסנטמארטון • נג'ווישניו • סילוואשווארד • אלדברה • בשנייטלק • אגרפרמוש • קאל • קאפולנה • קומפולט • מזסמרה • מזטארקאן • נגיוט • פורוסלו • שרוד • סיהלום • טופלו • אוילרינצפלווה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש• אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
| יישובים בנפת ג'נג'ש |
| --- | --- | --- |
| יישובים | ג'נג'ש • אבשאר • אדאץ' • אטקאר • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שפטה • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • מאטראסנטאימרה • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • ואמושגיירק • וץ' • וישונטה • ויסנק |  |
זאק מקמאת'

זאקרי מייקל "זאק" מקמאת' (באנגלית: Zachary Michael "Zac" MacMath; נולד ב-7 באוגוסט 1991) הוא שחקן אמריקאי-יהודי שמשחק בעמדת השוער בקבוצת ריאל מונרכס בליגת ה-MLS.
קריירת מועדונים

מקמאת' נולד בסיינט פיטרסברג, פלורידה, ארצות הברית. אמו היא יהודייה, אביו הוא נוצרי-קתולי, והוא מגדיר עצמו גם  כיהודי. הוא אף חגג בר מצווה בבית הכנסת הרפורמי "בית אל" שבעיר הולדתו.
מקמאת' החל את הקריירה בקבוצת פילדלפיה יוניון, אשר בחרה בו במקום החמישי של דראפט ה-MLS לשנת 2011.
נבחרות ארצות הברית

מקמאת' היה בעברו שוער בנבחרת הנערים עד גיל 17 ובנבחרת ארצות הברית עד גיל 20. הוא זומן גם לסגל הנבחרת האולימפית עד גיל 23, אך לאימונים מקדימים בלבד.
הוא שיחק במכביה ה-18 בישראל, עם הקבוצה האמריקאית, בשנת 2009.
זאק מקראקן

| --- | --- |

כרזת המשחק
 כללי
 תאריך הוצאה:  אוקטובר 1988
 סוגה:  משחק הרפתקאות גרפי
 פיתוח:  Lucasfilm Games
 הוצאה לאור:  Lucasfilm Games
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית אמריקאית 
 הפצה:  Lucasfilm Games
 עיצוב:  דוד פוקס מת'יו אליין קיין דוד ספנגלר רון גילברט
 דרישות תוכנה
 מנוע משחק:  SCUMM
 מצבי משחק:  משחק וידאו למשתתף יחיד 
 פלטפורמות:  Amiga, Atari ST, Commodore 64, DOS, FM Towns
 מדיה:  תקליטון, CD-ROM
 
זאק מקראקן (באנגלית: Zak McKracken and the Alien Mindbenders) הוא משחק מחשב מסוגת משחקי ההרפתקאות בגוף שלישי, שיצא לאור בשנת 1988 על ידי חברת לוקאס ארטס (שנקראה בזמנו Lucasfilm Games). הוא המשחק השני שהשתמש במנוע SCUMM, לאחר אחוזת המטורפים.
המשחק פותח על ידי דוד פוקס, מת'יו אליין קיין, דוד ספנגלר ורון גילברט.
כיום ניתן לשחק במשחק על מחשבים חדישים באמצעות המנוע ScummVM.
משחקיות

המשחק הוא דו-ממדי מגוף שלישי. הממשק שלו הוא הצבע והקלק - בניגוד לממשק אחר שהיה נפוץ למשחקי ההרפתקה באותם ימים, שבו השחקן כותב בעצמו את מה שהוא רוצה שהדמות תעשה, השחקן בוחר פועל מרשימת פעלים בסרגל כלים, לוחץ על עצם כלשהו במסך והדמות עושה את שמתאר הפועל על העצם (רוב המשחקים האחרים של לוקאס ארטס מתבססים על ממשק זה). המשחק הוא השני ממשחקי לוקאס ארטס שהשתמש במנוע SCUMM, אחרי אחוזת המטורפים. במשחק שולט השחקן על ארבע הדמויות המרכזיות שבסיפור, בניגוד לאחוזת המטורפים, השחקן אינו שולט בכל הדמויות בו זמנית, אלא בדמות אחת בכל פעם בהתאם להתקדמות העלילה).
במשחק אפשר להיתקע בדרכים רבות, מאפיין של המשחקים הישנים מאת החברות לוקאס ארטס וסיירה.
עלילה

העלילה עוקבת אחר זאק, עיתונאי כושל בצהובון. אנני לאריס, מדענית עצמאית. מליסה ולסלי, שתי סטודנטיות. זאק, אנני, מליסה ולסלי מנסים להציל את העולם מפני חייזרים המעוניינים בהפחתת האינטליגנציה של בני האדם.
ואסט

.
| --- | --- |

 מדינה:  עיראק עיראק
 בירת המחוז:  אל-כות
 שטח:  17,153 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  1,149,059 (2015)
 קואורדינטות:  32°40′00″N 45°45′00″E﻿ / ﻿32.666666666667°N 45.75°E﻿ / 32.666666666667; 45.75 
 אזור זמן:  UTC+3
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה     he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחוז וַאסֶט (בערבית: محافظة واسط) הוא מחוז במזרח עיראק. שמו נגזר ממילה ערבית שמשמעותה "מרכז", שכן הוא שוכן במרכז הדרך בין הערים ההיסטוריות כופה ובצרה שבדרום עיראק, נהר החידקל חוצה אותו.
שטח המחוז 17,153 קמ"ר ואוכלוסייתו נכון לשנת 2003 הייתה 913,000 תושבים. הערים המרכזיות הן: בירת המחוז אל-כות (الكوت) (374,000 תושבים ב-2003) ואלאי.
עד 1976, שמו של המחוז היה כות.
וילהלם סושון

| --- | --- |

אדמירל סושון ב 1917
 לידה:  2 ביוני 1864 לייפציג, ממלכת סקסוניה ממלכת סקסוניה
 פטירה:  13 בינואר 1946 (בגיל 81) ברמן, גרמניה בשלטון בעלות הברית 
 מדינה:  גרמניה 
 השתייכות:  הצי הקיסרי הגרמני הצי הקיסרי הגרמני   האימפריה העות'מאנית האימפריה העות'מאנית
 תקופת הפעילות:  1881–1919 (כ־38 שנים)
 דרגה:  אדמירל
 תפקידים בשירות
 מפקד פַּלגַת הים התיכון
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה קרב יוטלנד
 עיטורים
 פור לה מריט  מסדר אלברט  צלב הברזל 
 
וילהלם אנטון סוּשוֹן (בגרמנית: Wilhelm Anton Souchon; ‏2 ביוני 1864 – 13 בינואר 1946) היה אדמירל גרמני ממוצא הוגנוטי במלחמת העולם הראשונה. יוזמתו ופעולותיו בתחילת מלחמת העולם הראשונה עשו אותו לאחד האנשים שהשפיעו ביותר על הצטרפות האימפריה העות'מאנית (טורקיה) למלחמה לצד מעצמות המרכז, גרמניה ואוסטרו-הונגריה.
ביוגרפיה > ראשית חייו

וילהלם אנטון סושון נולד ב-2 ביוני 1864 בלייפציג, ממלכת סקסוניה, למשפחה ממוצא הוגנוטי. אביו היה אמן ואמו בתו של בנקאי ברלינאי.
סושון נכנס לאקדמיה הימית הגרמנית הקיסרית בשנת 1881. לאחר סיום לימודיו שירת על סיפון הקורבטה לייפציג כשהשתתפה בקולוניזציה החופית של דרום-מערב אפריקה הגרמנית בשנת 1884. בשנת 1884 עלה סושון, בדרגת קפיטן-לויטננט, לפקד על ספינת אימונים המתמחה בטכניקות הנחת מוקשים.
בין 1884 ל-1903 התקדם סושון בכמה תפקידי ים ומטה, והגיע לדרגת קורבטנקפיטן במה שהיה צי המתרחב בהתמדה. בשנת 1904 הוא מונה לראש מטה שייטת סיירות שהוצבה במזרח אסיה. הוא נטל על עצמו מספר משימות דיפלומטיות וקישור ביפן, סין ובאיי הודו המזרחיים ההולנדים.
לאחר חזרתו לאירופה לקח על עצמו תפקידי מטה בכירים במשרד הצי הקיסרי בברלין. לאחר ששירת כראש מטה של שייטת הצי הבלטי הועלה לדרגת קונטר-אדמירל באפריל 1911 ומונה לאדמירל השני של שייטת אוניות המערכה השנייה, צי הים הפתוח שישה חודשים לאחר מכן.
ביוגרפיה > מלחמת העולם הראשונה

ביולי 1914 פרצו פעולות איבה בין האימפריה האוסטרו-הונגרית לממלכת סרביה. סושון, חשש להיות לכוד בים האדריאטי במקרה של מדינות אחרות שיצטרפו לסכסוך. בשל כך, לקח סושון את שתי ספינותיו, סיירת המערכה גבן והסיירת הקלה ברסלאו, אל מערב הים התיכון. כשהחלה מלחמת העולם הראשונה ב-4 באוגוסט 1914, הוא הפגיז את הנמלים הצרפתיים-אלג'יריים בון ופיליפוויל. הוא חמק בהצלחה מניסיונות בריטיים ללכוד אותו וב-10 באוגוסט 1914 הגיעה השייטת הקטנה שלו לדרדנלים.
לאחר יומיים של משא ומתן, הוא הורשה לקחת את ספינותיו לאיסטנבול, שם הועברו לאחר מכן באופן רשמי לצי העות'מאני. סושון מונה למפקד העליון של הצי העות'מאני ושימש בתפקיד זה עד ספטמבר 1917. למחווה הזו של גרמניה הייתה השפעה חיובית עצומה על האוכלוסייה הטורקית. עם פרוץ המלחמה, וינסטון צ'רצ'יל עורר זעם כש"תפש" ללא תמורה שתי אוניות מערכה טורקיות שכמעט והושלמו במספנות בריטיות, הסולטן עות'מאן הראשון ורשאדיה, שמומנו על ידי הציבור. ספינות אלו הועברו לצי המלכותי תחת השם אז'נקור וארין, בהתאמה. ב-15 באוגוסט 1914, לאחר בריחתו הנועזת של סושון לקונסטנטינופול, ביטלה טורקיה את ההסכם הימי שלה עם בריטניה ומשלחת הצי המלכותי תחת אדמירל ארתור לימפוס נאלצה לעזוב עד ה-15 בספטמבר.
הדרדנלים בוצרו בסיוע גרמני והבוספורוס אובטח בנוכחותה של גבן (כעת יבוז סולטן סלים). ב-27 בספטמבר 1914 נסגרו המיצרים רשמית לכל ספנות בינלאומית.
ב-29 באוקטובר 1914, הצי של סושון השיק את פשיטת הים השחור, מתקפה ימית שהכניסה את האימפריה העות'מאנית למלחמת העולם הראשונה. ספינותיו הניחו כמה שדות מוקשים ימיים והפגיזו את נמלי הים השחור הרוסיים בסבסטופול, אודסה ואחרים, והטביעו את שולת המוקשים הרוסית פרוט תוך כדי הפשיטה. יחידות הצי הבריטי גמלו במהירות בתקיפה על ספינות סוחר טורקיות ליד איזמיר. ב-2 בנובמבר 1914 הכריזה רוסיה מלחמה על האימפריה העות'מאנית. ב-5 בנובמבר, בריטניה הלכה בעקבותיה וב-12 בנובמבר 1914, הממשלה העות'מאנית הכריזה רשמית מלחמה על מדינות ההסכמה.
במשך שלוש השנים הבאות, ניסה סושון לבצע רפורמה בצי העות'מאני תוך ביצוע מספר פשיטות על ספנות, נמלים ומתקנים חופי רוסיה בים השחור. סושון, שהועלה לדרגת ויצה-אדמירל, זכה בעיטור פור לה מריט, העיטור הצבאי הגבוה ביותר בגרמניה, ב-29 באוקטובר 1916.
בספטמבר 1917 חזר סושון לגרמניה. שם קיבל את הפיקוד על שייטת אוניות המערכה הרביעית של צי הים הפתוח במהלך מבצע אלביון. לאחר מכן הועלה לדרגת אדמירל. בסוף המלחמה הוא היה מפקד בסיס הצי הקיסרי בקיל.
עם פרוץ מרד המלחים בקיל ב-3 בנובמבר 1918, ביקש סושון עזרה של כוחות חיצוניים, אך ביטל את בקשתו לעזרה צבאית כאשר המטה שלו טען שהמצב בשליטה. סושון הגיע לקיל כמה ימים קודם לכן ב-30 באוקטובר 1918, ולכן נאלץ להסתמך במידה רבה על הצוות שלו. ב-4 בנובמבר היה צורך לחדש את הבקשה. בסך הכל הובאו לקיל שש פלוגות חי"ר. חלק מהיחידות שהו ברובע העיר ויק, וב-Marinestation der Ostsee. עם זאת, חיילים אלו הראו סימני התפוררות וחלקם הצטרפו למהפכנים. סושון נאלץ לנהל משא ומתן ולהורות על נסיגת היחידות. במהלך האירועים פרש סושון מתפקיד המושל והוחלף על ידי הפוליטיקאי הסוציאל-דמוקרטי האזרחי, גוסטב נוסקה.
אחיינו הרמן סושון (1894-1982) היה קצין זוטר בצי הגרמני במלחמת העולם הראשונה וחבר פרייקור מיד אחריה. הוא השתתף ברצח רוזה לוקסמבורג אך לא נשפט בשל כך.
ביוגרפיה > אחרית חייו

בשנת 1919 פרש סושון מצי שחדל מלהתקיים. במהלך שנותיו הנותרות נראה שהוא נמנע ממעורבות בפוליטיקה או בהקמה מחדש של הצי הגרמני תחת המשטר הנאצי.
אדמירל סושון מת בברמן ב-13 בינואר 1946.
אדמירל סושון וקציניו במדי הצי העות'מאני
ואמרתי לעצב הנני

וְאָמַרְתִּי לָעֶצֶב: הִנְּנִי מוכר גם כ-וְאָמַרְתִּי לָעֶצֶב הוא שיר עברי, אשר נכתב על ידי מרים ילן-שטקליס והולחן לראשונה על ידי יוסי מוסטקי.
רקע

השיר חובר בשנת 1952 הולחן והקולט לראשונה על ידי המלחין יוסי מוסטקי בשנת 1967, כאשר הוא מנוגן בגיטרה בלבד על יד מוסטקי עצמו. בהמשך השתמש מוסטקי באותו הלחן בביצוע השיר "באר שבע עירי" למילותיה של תלמה אליגון. בשנת 1969 ביקש מוסטקי להקליט את ביצועו לשיר, כחלק מהתקליט "מוסטקי איש באר שבע שר את שיריו". אולם ילן-שטקליס סרבה לתת לכך את הסכמתה, עקב סכסוך אשר התנהל בינה לבין חברת התקליטים סי בי אס ישראל, אשר הוציאה את תקליטו של מוסטקי, בעקבות כך כתבה תלמה אליגון מילים חדשות ללחן והם הוקלטו בתקליט.
ב-1968 הקליט עודד זמיר, שהיה יוצא להקת הנח"ל וחבר ההרכב "הפנינים הכחולות", גרסה משלו ללחן של מוסטקי בעיבוד מחודש של זמיר עצמו.
באותה השנה הקליטה הזמרת אלינוער מואב גרסה משלה לשיר גם היא ללחן של מוסטקי ובליוי גיטרה של דב ליקטון.
ב-2018 ביצעה הזמרת נועה גולדברג-רוזן גרסה מחודשת לשיר במסגרת המופע "יש לי סוד" על שיריה של ילן-שטקליס, ביצוע זה עובד על הדר מוסרי ולווה בשונה מגרסאות קודמות על ידי מגוון כלים כ-קלידים, צ'לו וכלי הקשה.
ב-2020 כחלק מאלבומו השלישי של שאנן סטריט "אידיאלים" הקולט ביצוע של סטריט וריף כהן, בהפקה ועיבוד מחודש של חברו של סטריט ללהקת הדג נחש, דודוש קלמס. גם בגרסה זו מלווים סטריט וכהן במגוון כלים, בניגוד לגרסת המקור המלווה בגיטרה בלבד.
הבית הראשון

"וְאָמַרְתִּי לָעֶצֶב: הִנְּנִי,

שֵׁב עִמִּי, וְנַמְתִּיק לָנוּ סוֹד.

וְהַבְטַח לִי שֶׁלֹּא תַּעַזְבֵנִי –

גַּם אֲנִי לֹא אֶבְגֹּד בְּךָ עוֹד."...
הערות שוליים

↑  שיר עד - ואמרתי לעצב הנני
↑  עודד זמיר -ואמרתי לעצב הנני, באוסף המוזיקה הישראלית
↑  ביצוע של אלינוער מואב 1968, באוסף המוזיקה הישראלית
↑  יובל אראל‏, שאנן סטריט עם ריף כהן – ואמרתי לעצב, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 26 במאי 2020
זאק סימס

| --- | --- |

 לידה:  1990 (בן 34 בערך) 
 מדינה:  ארצות הברית
 עיסוק:  איש עסקים
 
זאק סימס הוא יזם אמריקאי שהקים את אתר האינטרנט Codecademy (אנ'). כיום הוא משמש כמנכ"ל החברה.
ביוגרפיה

כשסימס היה בן 13, הוא החל לשלוח הודעות דואר אלקטרוני ליצרנים עם הרעיון לבנות מגן עמיד במים לאייפוד.
סימס התקבל מאוחר יותר לאוניברסיטת קולומביה והחל את לימודיו בשנת 2008, עם תואר במדעי המדינה.
במהלך השנה השלישית באוניברסיטה שלו הבין שלרוב הסטודנטים אין את הכישורים הרלוונטיים לחיפוש עבודה. הוא עבד ב-GroupMe (אנ'), שהוקמה על ידי חברו לספסל הלימודים, ג'ארד הכט, לאחר שראה אותו מציג גרסת דמה של האפליקציה ב-TechCrunch בשנת 2010. עם זאת, הוא היה מתוסכל מהיעדר קורסי תכנות אפקטיביים. כתוצאה מכך, הוא החליט ללמד את עצמו תכנות בעזרת חברו ריאן בובינסקי, אותו פגש בעת שעבד בעיתון הסטודנטים של האוניברסיטה. השניים בנו את הגרסה הראשונה של Codeacademy כדי ללמד את סימס כיצד לתכנת.
בשנת 2011 התקבלו סימס ובובינסקי לתוכנית הקיץ של Y Combinator. באותו קיץ, סימס השיק את Codecademy עם בובינסקי ופרש מלימודיו, שנה לפני סיום הלימודים. בשנת 2011, הישומון הגיע למקום השני בפרסי האפליקציות של TechCrunch, והפסידה לפינטרסט. במהלך סוף השבוע הראשון של ההשקה, האפליקציה משכה יותר מ-200,000 משתמשים והיו לה מיליון משתמשים עד סוף שנת 2011. נכון לשנת 2021, ל-Codecademy יש מעל ל-45 מיליון משתמשים.
בשנת 2013, סימס נבחר לאחד האנשים שהופיעו ברשימת טיים 100. בשנת 2015 הוזמן סימס להשתתף בפורום הכלכלי העולמי והוצג כ"איש עם 26 מיליון תלמידים".
הערות שוליים

↑  "Zach Sims". World Economic Forum (באנגלית). נבדק ב-2021-08-21.
1 2  Zhang, Maggie. "9 Startup Lessons From The Founder Of Codecademy". Business Insider (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-08-21.
1 2  "An Online Platform for 21st Century Literacy". Columbia College (באנגלית). נבדק ב-2021-08-21.
↑  Sankaran, Lakshmi. "No one's too young to have an impact: Zach Sims, co-founder, Codeacademy". The Economic Times. נבדק ב-2021-08-21.
↑  "Columbia Daily Spectator 8 October 2013 — Columbia Spectator". spectatorarchive.library.columbia.edu. נבדק ב-2021-08-21.
1 2 3  "The man with 26 million students". BBC News (באנגלית בריטית). 2015-01-24. נבדק ב-2021-08-21.
1 2 3  Luce, Ivan De (2021-02-05). "Codecademy founder Zach Sims is coming for your developers". www.businessofbusiness.com (באנגלית). נבדק ב-2021-08-21.
↑  Kennedy, John (2014-07-24). "The interview: Zach Sims, co-founder, Codecademy - Careers | siliconrepublic.com - Ireland's Technology News Service". Silicon Republic (באנגלית). נבדק ב-2021-08-21.
↑  Dickinson, Boonsri. "Meet The 21-Year-Old College Dropout Who Founded Codecademy And Wants To Turn Everybody Into A Coder". Business Insider (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-08-21.
↑  "Congratulations Crunchies Winners! Dropbox Is The Best Overall Startup". TechCrunch (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-08-21.
↑  Lagorio-Chafkin, Christine (2012-07-02). "30 Under 30: Zach Sims and Ryan Bubinski, Codecademy". Inc.com (באנגלית). נבדק ב-2021-08-21.
↑  "How Zach Sims Grew A Successful Business – CanadianSME" (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-08-21.
↑  Staff, TIME (2013-03-22). "Zach Sims and Ryan Bubinski: The 2013 TIME 100 Poll". Time (באנגלית אמריקאית). ISSN 0040-781X. נבדק ב-2021-08-21.
וורו (מחוז)

מחוז וורו (באסטונית: Võru maakond) הוא אחד מבין 15 מחוזות אסטוניה. הוא ממוקם בחלקה הדרומי של המדינה וגובל במחוז פילבה ואגם פיחקווה בצפון (שידוע גם בשמו הרוסי – אגם פסקוב), מחוז ולגה במערב, לטביה בדרום וברוסיה במזרח. המחוז משתרע על 2,773 קמ"ר ומתגוררים בו 2.3% מכלל אוכלוסיית אסטוניה.
היסטוריה

בעקבות מרד פוגצ'וב חוקקה הצארינה יקטרינה הגדולה חוק חדש ששינה את אופן ניהול המחוזות באימפריה הרוסית. החוק שינה את חלוקת המחוזות באימפריה. בליבוניה הוחל ביישומו בשנת 1783 תוך הקמת מחוז חדש בדרומו של מחוז טרטו (שהיה אז חלק ממחוז ריגה). מחוז וורו הוקם בשנת 1784 והורכב מ-8 נפות (Kihelkonnad):
אורבאסטה, הארגלה, ואסטסלינה, פילבה, קארולה, קאנפי, ראוגה ורפינה.
אחוזת וורו (Võru mõis), ששכנה אז על הגדה הצפונית של אגם טאמולה הוגדרה באותה השנה כבירת המחוז. באותה השנה הוקמה גם העיר וורו, שהפכה מאוחר יותר לבירת המחוז.
רק בשנת 1888 זכה המחוז לעצמאות מלאה ממחוז טרטו.
בשנת 1920 הוקם מחוז ולגה ואליו הועברו הנפות המערביות הארגלה (נקרא כיום נפת טהבה) וקארולה.
ב-1925 הועבר חלק מנפת רפינה למחוז טרטו.
בשנת 1961 הוקם מחוז פילבה על שטח הנפות הצפוניות של המחוז: פילבה, קאנפי ורפינה.
עד 2017 המחוז חולק ל-12 נפות.
גאוגרפיה

פני השטח במחוז מאופיינים בגבעות מתונות ומספר רב של אגמים.
במחוז שוכנות שתי רמות - רמת האניה (Haanja kõrgustik), שפסגתה סור מונאמגי מזדקרת לגובה של 318 מטרים, היא הגבוהה ביותר בכל הארצות הבלטיות ורמת קארולה Karula kõrgustik, שפסגתה, גבעת טורני (Tornimägi) מגיעה לגובה של 137 מטרים.
בנפת ריאוגה שוכן האגם העמוק ביותר באסטוניה "האגם הגדול של ריאוגה" (Rõuge Suurjärv) שעומקו מגיע ל-38 מטרים ושטח פניו 13.5 הקטאר.
שני האגמים הגדולים ביותר במחוז נמצאים בנפת וורו וסמוכים זה לזה - ואגולה (Vagula) ששטח פניו 518,7 הקטאר וטאמולה (Tamula) ששטח פניו 231,3 הקטאר.
דמוגרפיה

לפי נתונים מ-2006 הרכב האוכלוסייה במחוז הוא כדלהלן:
אסטונים - 94.5%
רוסים - 4.1%
אחרים - 1.4%
שפה

השפה המדוברת במחוז היא שפת וורו אשר מדוברת גם במחוז פילבה וחלקים ממחוזות ולגה, וטרטו. מבחינה בלשנית השפה היא ניב של האסטונית, אך רוב המקומיים מתייחסים אליה כאל שפה עצמאית.
בנפת סטומאה מתגורר מיעוט הסטו (Setu), שמוכר באסטוניה כמיעוט לאומי. לסטו תרבות ייחודית ושפה משלהם, שפת סטו. החוקרים חלוקים בשאלה האם זו שפה בפני עצמה או ניב של שפת וורו כיוון ששתיהן דומות מאוד זו לזו.
ממשלת המחוז

בראש כל מחוז עומדת ממשלת המחוז (באסטונית: maakonnavalitsus) הנשלטת בידי מושל (maavanem), אשר ממונה בידי ממשלת אסטוניה לקדנציה בת חמש שנים.
נפות

בעקבות הרפורמה המנהלית באוקטובר 2017 כולל המחוז נפה עירונית אחת ו-4 נפות כפריות:
נפות עירוניות (linn):
וורו
נפות כפריות (vallad):
אנטסלה (Antsla)
וורו (Võru)
סטומאה (Setumaa): הוקמה ב-2017 וכוללת את הנפות לשעבר מרמאה ומיסו, וכן את הנפות ורסקה ומיקיטאמאה ממחוז פילבה. מיקיטאמאה ניסתה למנוע את צירופה לנפה בפנייה לבית הדין, אולם עתירתה לא התקבלה.
ריאוגה (Rõuge)
נפות כפריות לשעבר:
האניה (Haanja)
לאסווה (Lasva)
מרמאה (Meremäe)
מיסו (Misso)
מיניסטה (Mõniste)
סימרפאלו (Sõmerpalu)
אורוואסטה (Urvaste)
וארסטו (Varstu)
ואסטסלינה (Vastseliina)
הערות שוליים

↑  אוכלוסייה לפי מין, השתייכות לאומית אתנית ומחוז ב-1 בינואר, סטטיסטיקות אסטוניה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000060502  MusicBrainz: 6cfe8fd8-20c7-4ca7-817e-fa6c41267f24 
אגם קנריקו במחוז וורו
ואמושורוסי

ואמושורוסי (בהונגרית: Vámosoroszi) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה בסמוך לגבול האוקראיני.
בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית ואמושורוסי קטנה בעשרות השנים האחרונות, מ-565 תושבים בשנת 1990 עד 531 תושבים בשנת 2020.
הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין מאז המאה ה-14.
יהודי ואמושורוסי

יהודים חיו בואמושורוסי בתקופות זמן שונות. ליד בית העלמין הציבורי קיימת מצבה של יהודי.
בשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 2 |  |
| 1880 | 43 | 528 |
| 1910 | 21 |  |
| 1920 | 17 |  |
| 1930 | 7 |  |
| 1941 | 5 | 620 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מצבה יהודית בואמושורוסי
↑  תיעוד יהודי ואמושורוסי שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת פהרגיארמט |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פהרגיארמט • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • הרמאנסג • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טיוודר • טוניוגמטולץ' • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • אוסקה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן |  |
זאק סטארקי

| --- | --- |

 לידה:  13 בספטמבר 1965 (בן 59) לונדון, אנגליה
 שם לידה:  זאק ריצ'רד סטארקי
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1979
 מקום לימודים:  בית ספר הייגייט 
 סוגה:  רוק, מוזיקת פופ 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  מערכת תופים, כלי הקשה 
 חברת תקליטים:  Republic,‏ Main Entry, RCA,‏ Big Brother,‏ SPV, פולידור, גפן
 www.kathyszaksite.com
 פרופיל ב-IMDb
 
זאק סטארקי (באנגלית: Zak Starkey; נולד ב-13 בספטמבר 1965) הוא מתופף בלהקות אואזיס והמי, ובנו של המתופף המפורסם רינגו סטאר, חבר להקת הביטלס לשעבר.
ביוגרפיה > חייו האישיים

סטארקי נולד בלונדון, אנגליה למורין וריצ'רד סטארקי ג'וניור (רינגו סטאר). יש לו שני אחים צעירים ממנו. הוריו של סטארקי נפרדו ב-1974, והתגרשו ב-1975. שניהם התחתנו שוב. אמו של סטארקי נפטרה ב-1994 מלוקמיה, למרות שתרם לה מח עצם לצורך השתלה.
סטארקי נישא לשרה ב-22 בינואר 1985. ב-7 בספטמבר 1985, נולדה בתו.
ביוגרפיה > קריירה

סטארקי קיבל את מערכת התופים הראשונה שלו מאביו. בגיל 8, הוא התחיל להתעניין במוזיקה. בגיל 10, הוא התחיל ללמד את עצמו לנגן בתופים, לאחר שקיבל רק שיעור אחד מאביו, שדיווח שלא רצה שבנו ילך בעקבותיו, ותמיד חשב שבנו יהיה עורך דין או רופא, ולא מתופף כמוהו.

בגיל 12, סטארקי כבר הופיע עם להקה בפאב.
בנעוריו, סטארקי היה חבר בלהקת הגראז' רוק "The Next". לאחר מכן עבד עם להקת "Spencer Davis Group". ב-1985, זמן קצר לאחר שהתחתן, הוציא סטארקי גרסה מוזיקלית לספר הרוח בערבי הנחל ביחד עם אדי הארדין.
סטארקי השתתף באלבום האחרון של להקת המי ובמספר הופעות עימם.
ב-2004, הצטרף סטארקי ללהקת אואזיס. במאי 2008 נודע כי סטארקי עוזב את הלהקה לאחר ריב שהתקיים בינו לבין נואל גלאגר. גלאגר אימת את הידיעה, וסיפר שמתופפו של רובי ויליאמס, כריס שארוק יחליף את מקומו של סטארקי.
ואם תבואי אליי

ערך זה עוסק בשיר של עידן רייכל. אם התכוונתם לאלבום של אותו אמן, ראו .
| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
ואם תבואי אליי הוא פזמון עברי שנכתב, הולחן ובוצע על ידי עידן רייכל, שיר הנושא מתוך אלבום הסולו השני "ואם תבואי אליי".
רקע

השיר יצא ב-20 בפברואר 2018 כסינגל מתוך האלבום "ואם תבואי אליי". באלבום עצמו, שיצא ב־2019, נכללה לצד גרסתו המוכרת של השיר גם "גרסת פסנתר" אקוסטית.
במצעדי הפזמונים העבריים השנתיים של גלגלצ וכאן גימל לשנת תשע"ח הגיע השיר למקום השלישי. לפי נתוני אקו"ם השיר מדורג במקום השלישי של השירים הכי מושמעים לשנת 2018.
יוסי חרסונסקי הפנה כלפי השיר ביקורת חיובית ואף העניק לו 4.5 כוכבי זהב מתוך חמישה סך הכל.
נכון למרץ 2021 השיר זכה לכ-31 מיליון צפיות ביוטיוב ו-6 מיליון השמעות ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.