stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משימה בלתי אפשרית (סדרת טלוויזיה, 1966)

ערך זה עוסק בסדרת הטלוויזיה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

לוגו הסדרה
 סוגה:  פעולה/ריגול/דרמה
 יוצרים:  ברוס גלר
 שחקנים:  סטיבן היל/פיטר גרייבס מרטין לנדאו פיטר לופוס גרג מוריס ברברה ביין
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  7
 מספר פרקים:  171
 הפקה
 חברת הפקה:  Desilu 
 הפצה:  CBS מדיה ונצ'רס 
 מוזיקה:  לאלו שיפרין 
 אורך פרק:  45 דקות
 שידור
 רשת שידור:  CBS
 רשת שידור בישראל:  הטלוויזיה החינוכית
 תקופת שידור מקורית:  17 בספטמבר 1966 – 30 במרץ 1973
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
| --- | --- |
 סוגה:  פעולה/ריגול/דרמה
 יוצרים:  ברוס גלר
 שחקנים:  פיטר גרייבס טאו פנליס אנטוני המילטון פיל מוריס טרי מרקוול/ג'יין בדלר
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  35
 הפקה
 חברת הפקה:  Desilu 
 הפצה:  CBS מדיה ונצ'רס 
 מוזיקה:  לאלו שיפרין 
 אורך פרק:  60 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ABC
 רשת שידור בישראל:  הטלוויזיה החינוכית
 תקופת שידור מקורית:  23 באוקטובר 1988 – 24 בפברואר 1990
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
משימה בלתי אפשרית (באנגלית: Mission: Impossible) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית ששודרה ברשת CBS מספטמבר 1966 ועד ספטמבר 1973 על ידי  Desilu Productions. גרסה חדשה של הסדרה חזרה מאוחר יותר לטלוויזיה למשך שתי עונות בין השנים 1988 עד 1990, כאשר השחקן הראשי שלה פיטר גרייבס הופיע בשתי הגרסאות בתפקיד ג'ים פלפס.
עלילת הסדרה עסקה בצוות סוכני ריגול מומחים אשר מקבלים מדי פרק משימה מסוכנת שהם מצליחים לבצע כנגד כל הסיכויים באמצעות כלים טכנולוגיים מתקדמים. הצוות מכונה בתואר IMF (כח לטיפול במשימות בלתי אפשריות Impossible Missions Force) ומופעל על ידי סוכנות שזהותה לא נחשפת אך נרמז שהיא סוכנות עצמאית של ממשלת ארצות הברית.
בישראל שודרה הגרסה הראשונה כאחת מסדרות הרכש הראשונות של הטלוויזיה הישראלית בסוף שנות השישים. בסוף שנות השמונים ותחילת שנות התשעים שודרו שתי הגרסאות בשעות אחר הצהריים במסגרת הרצועה היומית "רואים 6/6" ששודרה בטלוויזיה החינוכית. מאוחר יותר הופיעו שידורים חוזרים גם בערוצים אחרים.
סקירה כללית

הסדרה הושפעה באופן ניכר מהרעיונות והמאפיינים של ספרות וסרטי מרגלים (כגון ג'יימס בונד) והיא עסקה בצוות סוכנים חשאיים של ממשלת ארצות הברית, הנקרא כוח משימה בלתי אפשרית. הצוות נשלח למשימות חשאיות מטעם ממשלת ארצות הברית נגד ארגונים מרושעים, ארגוני פשע מאורגן, ועריצים ברחבי העולם. אף על פי שרוח המלחמה הקרה הורגשה ברקע של הסדרה, המאבקים החשאיים בין ארצות הברית וברית המועצות לא הוזכרו באופן ישיר במהלך הסדרה, ולא היו אף פעם נושא לפרק.
הפרקים הראשונים של הסדרה התמקדו בהפלתם של פוליטיקאים מושחתים ורודנים בקרב מדינות העולם השלישי. אולם ככל שהתקדמו העונות השתנה מוקד פעילות הצוות, ובעונתה האחרונה של הסדרה המקורית, הפרקים שלה התמקדו במאבקים נגד מרגלים בתוך ארצות הברית וארגוני פשע מאורגן (השינוי נעשה כנראה מתוצאה של ביקורת בתוך ארצות הברית נגד מלחמת וייטנאם, שכנראה גרם לאי רצון לצפות בסדרה הממקדת בהתערבות של ארצות הברית בענייני מדינות אחרות).
רוב פרקי הסדרה התחילו בסצנה בה מפקד הצוות (בעונה הראשונה הדמות דניאל בריגס, ומהעונה השנייה ועד לסיום הסדרה: ג'ים פלפס) קיבל הודעה סודית ומוקלטת מראש, שהכילה בתוכה את המשימה שעליו לבצע. סצנה זו הייתה זכורה במיוחד (ולעיתים קרובות היוותה גם מושא לחיקוי ופרודיה) ובעיקר הקטע בה מגיעה ההודעה על השמדה עצמית תוך 5 שניות על מנת לא להשאיר שום עדות על קיומה של המשימה.
לאחר סצנה זו באה הסצנה הקבועה בה מנהיג הצוות בוחר את אנשי צוותו מרשימה של מועמדים (למעט הופעה מזדמנת של כוכבים אורחים, ושינוי ליהוק בסדרה, הוא תמיד בחר את אותם אנשים). לאחר בחירת הצוות הייתה בדרך כלל באה הסצנה בה מתכננים אנשי הצוות תוכנית מסובכת על מנת לבצע את משימתם ולנצח את הנבל התורן (סצנת בחירת הצוות הורדה בעונות מאוחרות יותר של הסדרה).
סדר זה של הסצנות נשאר כמעט באותו אופן קבוע לכל אורך שידור הסדרה, על אף שמכשיר ההקלטה שמשמיד את עצמו לא התקבע בתור נושא ההודעה עד למועד מאוחר יותר בסדרה. בפרקים הראשונים של הסדרה קיבל מנהיג הצוות את ההוראות שלו במגוון מכשירים. הגרסה החדשה של הסדרה, משנות השמונים, השתמשה במכשיר להשמעת מיני דיסקים.
השחקן פיטר גרייבס, ששיחק את ג'ים, ציין פעם שכל סצנות ההודעה המוקלטת של כל עונה, צולמו בדרך כלל במכה אחת, קודם להפקה של שאר הפרקים, ושהוא מעולם לא ידע איזה סצנת הקלטה תופיע באיזה פרק עד שהפרק שודר.
סצנות טיפוסיות נוספת של הסדרה כללו הקדמה שיידעה את הצופה על המתרחש, שימוש מורכב בתחפושות וזהויות בדויות, והסצנה הטיפוסית של פתרון הסבך, או "הורדת המסכה", בה מגלה הנבל שהוא נפל בפח.
הסדרה אופיינה בכך שתמיד תוכננה התוכנית המורכבת על ידי הגיבורים כך שמטרתה הייתה להביא את הנבלים התורנים על עונשם. התוכניות של הצוות תוכננו עד לפרט האחרון, וכמעט תמיד בוצעו בדקדקנות מושלמת וללא פגמים.
המתח הדרמטי נוצר מסקרנות הצופים לגלות איך יצליחו חברי צוות משימה בלתי אפשרית לתמרן את יריביהם ללא ידיעתם.
מוזיקת הפתיחה של הסדרה, שנכתבה על ידי המלחין לאלו שיפרין, היא סימן ההיכר של הסדרה, והיא מפורסמת מאוד, בייחוד כאשר היא מצורפת להנפשה של הפתיל הבוער שלוותה אליה בפתיח של הסדרה.
הפופולריות של הסדרה בגרסתה הישנה החלה לדעוך בתחילת שנות השבעים, והתוכנית בוטלה בשנת 1973. עד להתחלת הקרנתה של הסדרה "24" הייתה "משימה בלתי אפשרית" תוכנית הריגול הארוכה ביותר ששודרה בטלוויזיה האמריקאית.
הדמויות

דן בריגס (סטיבן היל, עונה 1) - המנהיג המקורי. היל, יהודי במוצאו, היה בעיצומו של תהליך חזרה בתשובה והחל לשמור שבת, דבר שהתנגש עם לוחות הזמנים של הצילומים, וזמן המסך שלו בסדרה ירד בהדרגה. היל שבחר ביהדות עזב את הסדרה בסוף העונה הראשונה.
ג'ים פלפס (פיטר גרייבס, עונה 2–7) - סגנו של בריגס, והמנהיג לאחריו.
סינמון קרטר (ברברה ביין, עונה 1–3) - דוגמנית צמרת ושחקנית המשתמשת בכישוריה ובנשיותה.
ברנרד "בארני" קולייר (גרג מוריס) גאון במכניקה ואלקטרוניקה.
ויליאם "וילי" ארמיטאג' (פיטר לופוס) - שיאן עולמי בהרמת משקולות.
רולין האנד (מרטין לנדאו, עונה 1–3) - קוסם, אמן איפור ובריחה, אדון התחפושות.
פאריס (לנרד נימוי, עונה 4–5) - קוסם ואשף בתחפושות, גויס על מנת לאייש את תפקידו של האנד שהתפנה החל מן העונה הרביעית.
חזרתה של התוכנית

בשנת 1980, דיווחה התוכנית "חדשות עולם הבידור" שהצוות המקורי של הסדרה תוכנן להופיע בפרק איחוד בפרויקט שנקרא "משימה בלתי אפשרית 81". התוכנית נדחתה לשנת 1982 ולאחר מכן לשנת 1983, ולבסוף בוטלה.
בשנת 1988, עונת הסתיו של הטלוויזיה האמריקאית הושפעה לרעה על ידי שביתת התסריטאים שמנעה את כתיבתם של תסריטים חדשים לסדרות הטלוויזיה. המפיקים, שהיו נתונים תחת לחץ ליצירת תוכן חדש עבור הצופים, אולם עמדו תחת האיום של שביתה ממושכת, פנו לארכיונים לחפש חומר כתוב ישן (לדוגמה: תוכנית הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: הדור הבא", השתמשה בתסריטים שנכתבו במקור לסדרה המקורית).
רשת ABC החליטה כתוצאה מכך להפיק גרסה חדשה של "משימה בלתי אפשרית", עם ליהוק חדש ברובו (פרט לפיטר גרייבס, ששב לשחק את ג'ים) שפרקיה ישתמשו בתסריטים מהסדרה הישנה, שיעודכנו. בנוסף לכך צולמה הסדרה באוסטרליה בערים מלבורן וקווינסלנד, וזאת במטרה להוזיל עלויות. העלויות הופחתו בכ-20 אחוז, ו"משימה בלתי אפשרית" הפכה לאחת מהסדרות הטלוויזיה המסחריות הראשונות שרשת אמריקאית צילמה באוסטרליה.
למרות המיחזור של התסריטים, זכתה הסדרה החדשה להצלחה במדרוגי הרייטינג של ארצות הברית, ושרדה למשך שתי עונות. בנוסף לכך, שביתת התסריטאים הסתיימה עד מהרה, דבר שגרם לכך שלמעשה רק מעט מהפרקים של הסדרה החדשה היו גרסאות ממוחזרות של הסדרה הישנה.
באחד מהפרקים של הסדרה המקורית, נעשתה טעות שגרמה לאחת מהסוכנות של צוות משימה בלתי אפשרית להתפס ולהיחשף על ידי הנבלים התורנים, דבר שדרש שינוי תוכנית על ידי ג'ים, מנהיג הצוות, בניסיון לחלצה. אולם ברוב הפרקים התוכניות של הצוות עבדו באופן מושלם.
הנוסחה חזרה על עצמה בדרך כלל גם בגרסה המאוחרת של הסדרה, למרות שהכותבים לקחו מדי פעם חופש ממגבלותיה, וניסו למתוח את החוקים של הסדרה. באחד מהפרקים של הסדרה בגרסתה החדשה אחד מהסוכנים נחשף, ונהרג על ידי הנבלים התורנים.
הסדרה החדשה גם הציגה שימוש בטכנולוגיות שכמעט דחפו את אופי הסדרה להיות סדרת מדע בדיוני (לדוגמה מכשיר היכול להקליט חלומות).
ראו גם

משימה בלתי אפשרית - סרט קולנוע משנת 1996 המבוסס על הסדרה.
הערות שוליים

↑  How Lucille Ball Made STAR TREK Happen | Badass Digest, web.archive.org, ‏2013-09-13
| פרס אמי לבידור בפריים טיים לסדרת הדרמה הטובה ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1951–1960 | פרס פוליצר תיאטרון (1951) • וסטינגהאוס אולפן 1 (1952) • רוברט מונטגומרי מציג/דראגנט (1953) • שעת הפלדה של ארצות הברית/דראגנט (1954) • שעת הפלדה של ארצות הברית/דראגנט/סיפורי המאה (1955) • חלון ראווה של מפיקים/עולמו המופלא של דיסני (1956) • גאנסמוק/תיאטרון 90 (1958) • תיאטרון אלכוה/תיאטרון 90/מאבריק (1959) • תיאטרון 90 (1960) |  |
| 1961–1980 | היכל התהילה הולמרק (1961) • המגינים (1962) • המגינים (1963) • המגינים (1964) • הנמלט (1966) • משימה בלתי אפשרית (1967) • משימה בלתי אפשרית (1968) • NET תיאטרון‏ (1969) • ד"ר מרכוס וולבי (1970) • האמיצים: הסנטור (1971) • אליזבת R‏ (1972) • משפחת וולטון (1973) • על אדונים ומשרתים (1974) • על אדונים ומשרתים (1975) • המתנקש (1976) • על אדונים ומשרתים (1977) • תיקי רוקפורד (1978) • לו גרנט (1979) • לו גרנט (1980) |  |
| 1981–2000 | בלוז לכחולי המדים (1981) • בלוז לכחולי המדים (1982) • בלוז לכחולי המדים (1983) • בלוז לכחולי המדים (1984) • קגני ולייסי (1985) • קגני ולייסי (1986) • פרקליטי אל איי (1987) • שלושים ומשהו (1988) • פרקליטי אל איי (1989) • פרקליטי אל איי (1990) • פרקליטי אל איי (1991) • חשיפה לצפון (1992) • סודות העיר (1993) • סודות העיר (1994) • NYPD Blue‏ (1995) • ER‏ (1996) • חוק וסדר (1997) • הפרקליטים (1998) • הפרקליטים (1999) • הבית הלבן (2000) |  |
| 2001–2020 | הבית הלבן (2001) • הבית הלבן (2002) • הבית הלבן (2003) • הסופרנוס (2004) • אבודים (2005) 24 (2006) • הסופרנוס (2007) • מד מן (2008) • מד מן (2009) • מד מן (2010) • מד מן (2011) • הומלנד (2012) • שובר שורות (2013) • שובר שורות (2014) • משחקי הכס (2015) • משחקי הכס (2016) • סיפורה של שפחה (2017) • משחקי הכס (2018) • משחקי הכס (2019) • יורשים (2020) |  |
| 2021–היום | הכתר (2021) • יורשים (2022) • יורשים (2023) ‏•‏‏ שוגון (2024) |  |
| "משימה בלתי אפשרית" |
| --- | --- | --- |
| סדרת הסרטים | משימה בלתי אפשרית (1996) • משימה בלתי אפשרית 2 (2000) • משימה בלתי אפשרית 3 (2006) • משימה בלתי אפשרית - קוד הצללים (2011) • משימה בלתי אפשרית: אומת הנוכלים (2015) • משימה בלתי אפשרית 6 (2018) • משימה בלתי אפשרית 7 (2023) • משימה בלתי אפשרית 8 (2025) |  |
| דמויות | ג'ים פלפס • אית'ן האנט • לות'ר סטיקל • ויליאם ברנדט • בנג'י דאן |  |
טום קרוז • פיטר גרייבס • בריאן דה פלמה • ג'יי ג'יי אברהמס • ברוס גלר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12409199g (data)  MusicBrainz release group: 09ccefa6-ea20-3080-b426-47ad72c1ae21
בסיס אשדוד

| --- | --- |
  תג הכתף של המשרתים בבסיס אשדוד
תג הכתף של המשרתים בבסיס אשדוד
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:  חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי
 סוג:  זירה ימית
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  אוגוסט 1968 – הווה (כ־56 שנים)
 מקים היחידה:  אלוף שלמה אראל מפקד חיל הים.
 מלחמות:    מלחמת ההתשה    מלחמת יום הכיפורים    מלחמת לבנון הראשונה   מלחמת לבנון השנייה מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן   מבצע צוק איתן מלחמת חרבות ברזל
 נתוני היחידה
 כוח אדם:  כ-1,200 לוחמים תומכי לחימה וקצינים.
 ציוד עיקרי:  ספינות ביטחון שוטף.  כלי שיט לנחיתה של חיל הים הישראלי 
 פיקוד
 יחידת אם:  חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי
 יחידות בת:  פלגה 916  יחידת סנפיר   יחידת המעגן  פלגת שליטה דרומית   מטה בסיס
 דרגת המפקד:   אלוף-משנה
 מפקדים:  29 מפקדים עד היום
 עיטורים
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אשדוד מוגדלת) בסיס אשדוד(למפת אשדוד רגילה) בסיס אשדוד(למפת השפלה רגילה) בסיס אשדוד(למפת השפלה מוגדלת) בסיס אשדוד  he בסיס אשדודhe בסיס אשדודמפת  __ אשדוד  __ גן יבנה [‌למפה דינמית של השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממזרח: __ מועצה אזורית חבל יבנה ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית באר טוביה ממערב: הים התיכון tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
הנשיא הרצוג מבקר בבסיס, נובמבר 2023
בסיס אשדוד או זירה דרומית הוא בסיס ימי של חיל הים באשדוד. הבסיס אחראי על זירת הלחימה הימית הדרומית ברצועת עזה, ועל הגנת נמל אשדוד.
משימות הזירה

זירת אשדוד פועלת בים ומהים על מנת לשמור על הביטחון ולהגן על הגבולות הימיים של מדינת ישראל, על חופיה, על חופש השיט, ועל הנכסים האסטרטגיים של מדינת ישראל בזירה. לפקד ולשלוט בכוחות ימיים ולפעול בשילוב כוחות קרקעיים, אוויריים וגורמי מודיעין על פי הצורך. להכין ולשמור את כשירות הבסיס וכוחותיו למלחמה ולבט"ש. לבנות את התמונה הימית בגבולות השליטה של הזירה. לשמש בסיס פריסה קדמי לכוחות חיל הים. לבנות את תמונת המודיעין הימי ולהשתלב במערך האיסוף וההתראה של צה"ל וכוחות הביטחון.
משימותיה העיקריות של הזירה הן להוות בסיס יציאה לכוחות הימיים למשימות בזירה הדרומית ולסכל פעילות עוינת בתווך הימי. הזירה אחראית על הביטחון השוטף בגזרה הדרומית של חוף ישראל בים התיכון מצפון לנתניה ועד הגבול עם מצרים. גזרת הפעילות העיקרית היא מול חופי רצועת עזה, והיא מתבטאת במניעת פעילות חבלנית עוינת ובניטור כלי שיט הנמצאים במרחב למניעת הברחות אמצעי לחימה אל הרצועה וממנה.
הזירה מפעילה את תחנות מערך הגילוי החופי בגזרתה. בבסיס פועלות יחידות ימיות ויבשתיות אשר תפקידן להכין את הכוחות ולהגן על הגבולות הימיים בשגרה, חרום ובלחימה.
משימות הזירה > משימות נוספות

בסיס אשדוד משתתף בפיתוח מערכות לחימה ומערכות מיוחדות של מדינת ישראל. הבסיס סוגר את השטח הימי כאשר יחידת ניסויי טילים עורכת ניסויים, ומשתתף בניסויי ירי של טיל החץ מנחתת ומכלי שיט. כלי שיט שפעלו במסגרת הבסיס ביצעו מבצעים מיוחדים בתחומים רבים ומגוונים, למשל שימשו כתחנת מעקב בלב ים ללוויינים ששוגרו מחוף ישראל. ניסויי הירי של טיל הברק בוצעו בזירת אשדוד, בניהול הבסיס.
נכסים אסטרטגיים בתחום הזירה

במרחב הזירה או בקרבתו נמצאים מתקנים אסטרטגיים שיש צורך להגן עליהם מפעילות עוינת בים ומהים.
יישוב צפוף – לאורך קו החוף נמצאים ריכוזי האוכלוסין של מדינת ישראל מנתניה ועד ראשון לציון בצפיפות רבה.
תחנות הכוח – על קו החוף נמצאות שלוש תחנות כוח המספקות כמחצית האנרגיה של מדינת ישראל. תחנת הכוח רדינג בתל אביב, תחנת הכוח אשכול באשדוד, ותחנת הכוח רוטנברג באשקלון.
נמל אשדוד – הנמל המשמש פתח כניסה ויציאה חשוב ביותר לכל האספקה והיצוא של מדינת ישראל. את הנמל פוקדות אוניות משיט בין-לאומי. חלקן נמצאות בהמתנה בעגינה בקרבת הפתח, וכלי שיט של הזירה מאבטחים אותן. דגי הדניס בבריכות רשת הנמצאות בצמוד לשובר הגלים הראשי מהווים אטרקציה לאנשים המנסים להתגנב דרך גדרות הבסיס לשובר הגלים כדי לגנוב דגים מבריכות הרשת.
מסופי דלק מול תחנות הכוח והטרמינל של חברת קו צינור אילת אשקלון באשקלון משמשים להעברת דלקים.
מזח הפחם – בעת עגינת אוניות צובר, כלי שיט של הזירה מבצעים סיורי אבטחה בקרבתן.
הכור האטומי – המרכז למחקר גרעיני - שורק נמצא בטווח הליכה מהחוף ועלול להוות מטרה לפשיטה מהים.
קידוחים ימיים ומתקני הולכת גז – באזור המים החיוניים שבזירה נמצאים מתקני הפקה והולכה של גז.
תחנת הכוח רדינג בתל אביב
תחנת הכוח אשכול באשדוד
הכור בנחל שורק בעת בנייתו
נתיבי הגז הטבעי עוברים בשטח אחריות זירת בסיס אשדוד
נכסים אסטרטגיים בתחום הזירה > אזורים המהווים אתגר

האזור המאתגר ביותר בתחום הזירה הימית הדרומית הוא השטח הימי מול רצועת עזה, שבו מתקיימת פעילות דיג אזרחית לצד הברחות ופעולות עוינות רבות. הקמת הנמל בעזה שנעשתה לפי הסכם הוקפאה כאשר התברר שהנמל יאפשר הברחת חימוש בכמויות גדולות.
זירת אשדוד מנטרת את כלל כלי השיט הנעים במרחב הימי של רצועת עזה, ומונעת כניסת גורמים שאינם מאושרים לרצועה. פעמים רבות עומדת יעילות זו למבחן על ידי גורמים מחוץ לרצועה המקיימים משטי מחאה. דוגמאות בולטות לכך הן המשט לעזה ב-2010, שבו נעצרה האונייה "מאווי מרמרה" על ידי כוח ימי שהשתלט עליה, והמשט לעזה ב-2011 שנעצר אף הוא.
פלגות המטה הזירה > כוח האדם

פלגת כוח האדם היא הכתובת הראשית בבסיס לקליטת כל חייל ואיש מילואים אשר מגיע ביחידה. באחריותה מציאת תפקיד מתאים לכל חייל בשיבוצו ביחידה בהתאם לנתוניו האישיים. הפלגה אחראית על קידום אנשי קבע, על מיצוי אוכלוסיית חיילי החובה ופיתוחה (פיקוד וקצונה), ועל מתן שירותי רבנות ורפואה. כמו כן אמונה הפלגה על תחום תנאי השירות והטיפול בחיילים הזכאים, על קיום סדרות חינוך ללוחמים ולתומכי הלחימה, על פיתוח וקידום אוכלוסיות ייחודיות, על קורסי השלמת השכלה, על פרויקט "תגלית", ועל מתן אפשרות לזכאים להתגייר באמצעות קורס נתיב צה"לי. בנוסף, אחראית הפלגה על זימון וטיפול באנשי המילואים תוך שימור הקשר עימם בכל זמן נתון.
פלגות המטה הזירה > פלגה טכנית

הפלגה הטכנית אחראית על התקינות והכשירות הטכנית של כלל כלי השיט ושל מערך תחנות החוף בזירה. טכנאי הזירה מבצעים אחזקות למערכות השונות תחת אחריותם, נותנים מענה לתקלות מתפתחות, מלווים ומבצעים התקנות משימתיות. הפלגה מחולקת למחלקות לפי תחום העיסוק:
מחלקת מכונה אחראית על כשירות מערכת ההינע כגון מנועים, תשלובות, גנרטורים, מערכות עזר וסניטציה וגם על גוף כלי השיט.
מחלקת מערכות הספק ובקרה – אחראית על כשירות מערכות החשמל, מערכת הניווט, מיזוג אוויר, בקרת מנועים והיגוי בכלי השיט.
מחלקת אלקטרוניקה אחראית על כשירות מערכות האופטיקה (מצלמות, אמצעי ראייה), מכ"ם, מערכות נשק מיוצבות, ומערכות הקשר המגוונות.
מחלקת חימוש ייעודי אחראית על כשירות מוצבי הנשק בכלי השיט ובעיקר התותח המיוצב.
מחלקת מחשוב אחראית על כשירות מערכות שליטה ובקרה ימיות, ורשתות המחשוב בזירה, כולל מערכות שליטה מרחוק ומתן שירותי מחשוב ליחידות הזירה.
פלגות המטה הזירה > לוגיסטיקה

פלגת לוגיסטיקה אחראית על שרשרת האספקה בזירה בכלל היבטיה בשגרה ובחירום. אחראית על אספקת ציוד, מזון למטבח של הבסיס ולכלי השיט לפני יציאתם לים, אספקת דלק לספינות, תחזוק כלי הרכב, תחזוקה שוטפת של מחסני החירום ועוד דברים רבים נוספים. מנהלת בתחומים: ציוד אישי, חלקי חילוף, נוזלים, חומרי אחזקה, מזון ותחמושת. הפלגה אחראית גם על תחזוקת כל הנשק והרכבים השונים.
פלגות המטה הזירה > תפעול

פלגת תפעול אחראית על תפעול היחידה, ונמצאת תחת פיקודו של סגן מפקד הזירה. היא כוללת את חוליית המנופים התומכת בפלגה טכנית בטיפולים בספינות, את קצין ביטחון המידע, ואת מחלקת הכושר הגופני שאחראית על שמירת הכשירות הגופנית של כלל חיילי הזירה.
פלגות המטה הזירה > פלגת אג"ם

פלגת אג"ם אחראית על ניהול הזירה בחירום ובשגרה. הפלגה מתכננת את משימות הזירה, מקצה משאבים ומקשרת עם יחידות שונות של זרוע הים, צה"ל וכוחות הביטחון השונים. פלגת אג"ם מפעילה תא תקיפה ייעודי לכוחות היבשה בעת לחימה. המכלול שבתא מאגד אנשי שליטה, מודיעין ומבצעים, ומכוון תקיפות חוף במטרה לכתר את האויב ולמנוע מארבים. למרות שתא השליטה שייך פורמלית לזרוע הים, הוא מהווה צומת מרכזי לכל הזרועות. אנשיו מפעילים כלי בט"ש וסטיל"ים בים, כטב"מים מסוג "זיק" באוויר, וכן ארטילריה יבשתית קלאסית. במהלך התמרון הקרקעי במלחמת חרבות ברזל, לאורך הלחימה, מילא תא השליטה תפקיד מרכזי בפעולות מפתח. בין השאר ליוו אנשי התא את ההשתלטות על מעגנת עזה, ואת הפשיטה על מחנה הפליטים שאטי בצפון הרצועה.
יחידות בבסיס > פלגת הבט"ש

פלגה 916 מבוססת באשדוד ותפקידה לתת ביטחון שוטף – להגן בצורה רציפה על הגבולות הימיים של המדינה. הפלגה מפעילה ספינות מדגמי "דבורה" ושלדג, "צרעה" וכלי שיט בלתי מאוישים.
ספינות הבט"ש של הפלגה מחולקות בין ארבע סיירות סיירת בזק, סיירת כסיף, סיירת טריגון וסיירת כריש. כל סיירת בפיקוד קצין ים בדרגת סרן/רב-סרן מפקד כלי שיט מוסמך.
הפלגה אחראית על הביטחון השוטף של חופי מדינת ישראל והאתרים האסטרטגיים החל מחופי מרכז המדינה וכלה ברצועת עזה, וכן לאורך הגבול הימי עם מצרים. בנוסף מבצעת הפלגה משימות מיוחדות ומבצעים ימיים ללוחמה בטרור. הפלגה מהווה גורם מרכזי במאמצי המערכת הביטחונית בסיכול ובמניעת טרור דרך הים.
יחידת סנפיר נמצאת תחת פיקוד פלגה 916 ואמונה על אבטחת הנמל, על בידוק כלי שיט ועל ביצוע משימות ביטחון שוטף, כולל מעצר כלי שיט בים. בנוסף היא מתמחה בצלילות במים רדודים.
יחידות בבסיס > פלגת שליטה

פלגת השליטה מפעילה מוצב שליטה זירתי המרכז מידע מתחנות הגילוי וההתראה הפרוסות לאורך חופי הזירה ואמצעי גילוי מתוחכמים הפרושים בנקודות תצפית לאורך החוף. הפלגה אחראית על כיסוי כל התנועה במרחב הימי ובטווח החופי הסמוך לים בעיקר כדי לאתר כל ניסיון חדירה חבלני לתחומי המדינה. הפלגה מפעילה תצפית קדמית בחוף זיקים–ארז לאיתור חדירות בקו הגבול הימי מול רצועת עזה. אחריות השליטה של הזירה הימית הדרומית מתחילה באזור נתניה ונמשכת עד גבול ישראל–מצרים ברפיח.
הפלגה מורכבת משלושה חלקים: מטה הפלגה ומש"ז במפקדת הזירה באשדוד, מש"ז אשדוד ומטה הפלגה ממוקמים בתוך בסיס אשדוד שבנמל אשדוד. מש"א על קו החוף הסמוך לקיבוץ ארז, ממוקם קילומטר וחצי צפונית לגבול רצועת עזה כמוצב קדמי בגזרת הפעילות העמוסה.
במוצבי השליטה מותקנות מערכות ממוחשבות הכוללות מכ"מים ואמצעים מיוחדים. בַּקָּרִיּוֹת השליטה הפועלות במוצבים הן חיילות בשירות סדיר, שתפקידן לאתר ולזהות את כלל המטרות הימיות בגזרה. לשם כך מופעלים מכשירי מכ"ם מצלמות ואמצעי תצפית אופטרוניים. בקריות השליטה אחראיות על בניית תמונה מלאה בזמן אמת של כלי השיט בגזרתן, באמצעות מכשירי הגילוי העומדים לרשותן. בקריות שליטה מדורגות לאחמ"שית, ס'מכית וסמב"צית.
קשל"טים מהווים את שלד הפיקוד במוצבי השליטה. יש להם תפקיד כפול: לשמש כגורם הבכיר במשמרת, שמעביר הנחיות בזמן אמת לכוחות המבצעים בים, ולשמש כמפקדיהן הישירים של בַּקָּרִיּוֹת השליטה והמוצבים.
יחידת מעגן – כוללת שלוש גוררות, ומתמחה במשימות ימאות ובתמיכה בכלי השיט של הבסיס בנמל ובים. בין משימותיה: גרירת כלי שיט חילוץ והצלה, וביצוע עבודות ימאות מורכבות. היחידה מופעלת בפלגת אג"ם. בעבר הייתה חלק מהפלגה הטכנית.
היסטוריה > צעדים ראשונים

בריכת ההשקטה של תחנת הכוח אשכול באשדוד היוותה מקום עגינה זמני לטרפדות וכלי שיט קטנים של חיל הים. הצורך המבצעי לפעילות ביטחונית בקרבה לגבול עם מצרים גרם לכך שעם פתיחת הנמל הימי באשדוד בשנת 1965 החלה בו פעילות כלי שיט של חיל הים.
בניית מחנה הקבע בדרום הנמל החלה בשנת 1965. בתקופת ההמתנה שלפני מלחמת ששת הימים הוקם, תוך יממה, בסיס קדמי בנמל. למפקד הבסיס מונה סא"ל יקותיאל נץ. ספינות שייטת הנחתות כהכנה למבצע נחיתה בחוף אל-עריש. במהלך מלחמת ששת הימים ואחריה נקשרו ספינות מפלגת הטרפדות 914 למצופים ווקיבלו דלק ואספקה.
היסטוריה > מחנה הבסיס

חנוכת מחנה הקבע של הבסיס החדש של חיל הים בנמל אשדוד נערכה ב-13 באוגוסט 1968 במסגרת חגיגות יום חיל הים לציון 20 שנה להיווסדו.
מפקד חיל הים בירך: ”הבסיס החדש של חיל הים באשדוד מהווה מפתח לשמירת הביטחון השוטף וריבונות ישראל לאורך החופים הדרומיים מצפון סיני ועד מבואות פורט סעיד”. הגב' שרה אראל, רעית מפקד חיל הים, התכבדה בגזירת סרט הכניסה לבסיס, ובניפוץ בקבוק שמפניה בקיר המבנה הראשון.
בתקופת מלחמת ההתשה נערכו סיורים רבים בגזרה. בשנת 1969 נערכו 63 סיורי ספינת משטרה, 116 סיורי נחתות, 73 סיורי אוויר ו-43 סיורי ספינות סער. גם לאחר שהסתיימה הפעילות המלחמתית, המשיכה פעילות רבה של סירות דיג מעזה שמגיעות לאזור אשקלון או חורגות מערבה מהקו שהותר להן, כמו גם פעילות של ספינות דיג מצריות מפורט סעיד שחורגות מזרחה או מתקרבות לחוף, ושל ספינות דיג ישראליות שחורגות מערבה מהתחום הבטוח.
היסטוריה > אזורים רגישים בעבר

מימי חוף צפון סיני – האזור עשיר בדגה והיה מקום פרנסתם של דייגים מתושבי סיני ופורט סעיד. עשרות סירות מצריות דגו באזור מבלי להתחשב בנושא המים הטריטוריאליים. דייגים ישראלים זכו באזורי דיג חדשים שהניבו יפה, ופעילותם חייבה הסדרה ואבטחה.
המודיעין המצרי נהג להחדיר ולחלץ חוליות מהאזור. חדירות כלי שיט של הצי המצרי שהתקיימו אחרי מלחמת ששת הימים פסקו לאחר קרב רומני.
מימי תעלת סואץ והאגמים – בחודש שלאחר המלחמה אירעו התכתשויות על השיט בתעלת סואץ שבמסגרתן נשבו שני שייטים. ובחסות האו"ם נחתם הסכם אי שיט בתעלה. בסיס אשדוד המשיך להחזיק בכוננות סירות גומי וצוותים באזור התעלה. במהלך מלחמת ההתשה בוצעו מארבים ימיים בימת פורט פואד בקרבת מעוז בודפשט.
היסטוריה > שנים ראשונות

בשנת 1967, עם הקמת הבסיס, התבססה באשדוד פלגת הטרפדות שכללה 6 טרפדות והלכה והצטמצמה. שייטת הנחתות כללה שש נחתות. בשנת 1971 כלל סדר הכוחות: פלגה 924 עם 3 נחתות, פלגה 913 עם 3 דבורים. בבסיס דפנה נמצאו שתי צרעות ו-2 יתושים.
מסדר העברת פיקוד על הטרפדות בבסיס אשדוד, ליד טרפדת עם מכלי דלק חיצוניים שהותקנו להארכת טווח ההפלגה, 1968.
טרפדת חיל הים במסדר כבוד בבסיס אשדוד. מפקד פלגה 914 – רס"ן מיכה לצרוס, מלווה את רמכ"א – אל"ם יואב יסעור, 1969.
ספינת דיג ששימשה את המחבלים נתפסה והובלה לנמל אשדוד, יוני 1971.
היסטוריה > הבסיס במלחמת יום הכיפורים

מוצבי הבסיס בסיני היו מעורבים בלחימה. תצפית המכ"ם במוצב בודפשט הוחרבה ושוקמה מחדש במהלך המלחמה. מבצע ליידי לתקיפת פורט סעיד בוצע על ידי לוחמי שייטת 13 בכלי שיט של בסיס אשדוד. תוכננה פשיטה על לשון הים ותותחי החוף של פורט פואד עם שייטת הנחתות אשר לבסוף לא בוצעה. מפקד בסיס אשדוד סא"ל איתן ליפשיץ קבע את מפקדתו הקדמית בחדר המבצעים של בסיס דפנה.
ספינות היתושים של סיירת 919 הופעלו בניסיונות חילוץ של טייסים נפלו לים התיכון. הספינות השתתפו במבצע ליידי, ובתום הלחימה הועברו לאגם המר לפעילות נגד הארמייה השלישית המצרית.
נחתת 60 מטר נושאית פושטים וסירות גומי לקראת נחיתה בקרבת פורט סעיד. אוקטובר 1973.
שיט בין האוניות התקועות באגם המר בתעלת סואץ אוקטובר 1973.
מערך סירות הגומי בחוף סיני ב-21 באוקטובר 1973, לקראת הפשיטה על חוף השרטון המזרחי בפורט פואד, שבוטלה עקב הכניסה לתוקף של הפסקת האש.
היסטוריה > תוספת משימות והתפתחות בניין הכוח

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא מבצעים.
גזרת האחריות של הבסיס הייתה רצועה ברוחב 40 מיל ימי מחוף מכמורת בצפון עד גבול מצרים בדרום.
בשנת 1974 נעשתה התארגנות שלאחר מלחמת יום הכיפורים. סדר הכוחות של הבסיס כלל: פלגה 922 עם 3 נחתות 36 מטר שהועברו בדרך היבשה מאילת. שְלוש הנחתות 60 מטר יצאו להפלגת ציפור עדן לים האדום. פלגה 913 – סיירת ימית שכללה 5 דבורים. בבסיס דפנה נערכה סיירת ימית 919 עם 9 ספינות יתוש. בשנת 1975 נוספו שתי רחפות ובימת ברדוויל הפעלו שתי סירות תובלה לאספקה והעברת אנשים לבסיס דפנה.
שירותי המעגן לכלי שיט חיל הים בנמל אשדוד סופקו על ידי שתי גוררות. במערך מילואים נרשמו 6 סירות מנוע וכן את גוררות הנמל שניתן לגייסם בזמן חירום.
בתחילת שנות ה-80 רצה שר הביטחון אריאל שרון לקרב את חיל הים לעזה ולחסוך בשעות שיט יקרות בשמירה על חופי ישראל, על ידי העתקת הבסיס לעיר אשקלון. ראש עיריית אשדוד צבי צילקר התנגד לכך נחרצות, בין השאר מפני שרבים ממפקדי הבסיס ומחייליו היו בני העיר. שרון וצילקר קיימו מספר פגישות בנושא והוחלט להשאיר את הבסיס במקומו.