מלכויות זכרונות ושופרות
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ל"ב, עמוד א' ונאמר שם גם ”רחמנא אמר אידכר”, כלומר שהקב"ה ציווה להזכיר פסוקי מלכויות.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ל"ד, עמוד ב'.
↑  רמב"ן, דרשה לראש השנה, ד"ה עכשיו נפרש זכרון תרועה, באתר אוצר החכמה; חידושי הריטב"א, טז. ד"ה תניא, חידושי הר"ן, לב. ד"ה למה. וראו בריטב"א שם, שמבאר שחכמים למדו מן הפסוקים שכך רצון ה' אף על פי שלא ציווה בפירוש, ולכן תקנו.
↑  למשל רבנו חננאל, ראש השנה לב. "הנה מצאנו מן התורה..."; וכן משמע בפירוש המשנה לרמב"ם ראש השנה פ"ד מ"ה (ובמשנה תורה כתב שהן "מדברי סופרים"). בנוסף יש מן האחרונים המדייקים כך בשיטת רש"י בכמה מקומות.
↑  משה בן חביב, שמות בארץ – יום תרועה, לב. ד"ה גמרא למה, באתר אוצר החכמה.
↑  שמות בארץ –יום תרועה, כט: ד"ה גמרא מנה"מ.
↑  משה שטרנבוך, מועדים וזמנים השלם, חלק א, סימן ח, באתר אוצר החכמה; שתי האפשרויות מופיעות בדברי הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק, הררי קדם, סימן כט.
↑  קיימת השערה שקטעי ובכן תן פחדך שנהוג להוסיף בברכת קדושת השם בראש השנה וביום הכיפורים (ולחלק מהמנהגים בכל עשרת ימי תשובה), הן שריד לנוסח ברכת המלכויות לשיטת רבי יוחנן בן נורי, שהשתלב בברכת קדושת השם.
↑  משנה, מסכת ראש השנה, פרק ד', משנה ה' ותלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ל"ב, עמוד א'.
↑  כך דעתם של לואיס פינקלשטיין וחוקרים נוספים, במחקרים המצוטטים אצל יוסף היינימן, "סדרי־הברכות הקדומים לראש השנה ולתעניות", תרביץ מה [ג–ד] (ניסן תשל"ו), עמ' 258–260. גם היינימן עצמו סבר כך בתחילה, כפי שכתב במאמרו "מלכויות, זכרונות ושופרות", מעיינות ט, ימים נוראים ב', בעריכת חיים חמיאל, ירושלים: תשכ"ח, עמ' 547, באתר היברובוקס.
↑  אברהם ביכלר, כמצוטט אצל היינימן, "סדרי הברכות", שם; וכן היינימן עצמו, שחזר בו ממה שכתב במאמר הראשון.
↑  היינימן, "סדרי הברכות".
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ל"ג, עמוד ב' תוס' ד"ה שיעור; רא"ש, ראש השנה פ"ד סי' יד; חידושי הרשב"א, לד: ד"ה ברכות; חידושי הר"ן שם ד"ה ברכות; ארבעה טורים, אורח חיים, סימן תקצ"ג; שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקצ"ג, סעיף א'.
↑  חידושי הרשב"א, שם; חידושי הר"ן שם; מגן אברהם, שם ס"ק ד; משנה ברורה, סימן תקצ"ג, סעיף קטן ה'.
1 2  משנה, מסכת ראש השנה, פרק ד', משנה ו'.
↑  ספר העיקרים, מאמר ראשון, פרק ד'.
↑  לפי מנהג אשכנז המערבי, נוהגים שבחזרת הש"ץ של יום השני (יום הראשון כשחל בשבת), אומרים סדר שונה של הפסוקים כדי לתאם יותר טוב לפיוטים.  עיין דניאל גולדשמידט, מחזור לימים הנוראים, ירושלים תש"ל, חלק א (ראש השנה), עמ' מד (בהקדמה) ואילך.
↑  ראו הערה על הפסוק המשלים מן התורה
↑  לדעת הרא"ש (במסכת ראש השנה פרק ד' סימן ג') כל תקיעה היא בשופר, והזכרת החצוצרה לא גרעה. ולדעת הראבי"ה (שהובאה שם) טעם הדבר משום שכבר יש ארבעה פסוקים בכתובים כך שיש עשרה גם בלי פסוק זה ואין מניעה לסיים בפסוקי נביאים. בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקצ"א נפסק כדעה שזה נחשב שופר, והזכיר את הסברי הרא"ש והר"ן לעניין.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקצ"א, סעיף ד'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ל"ב, עמוד ב'.
↑  תוספתא, מסכת ראש השנה, פרק ב' הלכה י"ב; תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ל"ב, עמוד ב'.
↑  ספר שמות, פרק ט"ו, פסוק י"ח; ספר במדבר, פרק כ"ג, פסוק כ"א; ספר דברים, פרק ל"ג, פסוק ה'.
↑  תוספתא, מסכת ראש השנה, פרק ב' הלכה י"ג; תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ל"ב, עמוד ב'.
↑  לעומת זאת, בתפילת התענית קובעת המשנה גם את חתימות הברכות וגם קטע קצר המוביל אליהן: משנה, מסכת תענית, פרק ב', משנה ד'.
↑  למעט בברכת מלכויות, בה הפסוק האחרון בא ברצף עם כל הפסוקים ובקשת הסיום אינה כוללת פסוק.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ"ז, עמוד א'; תלמוד ירושלמי, מסכת ראש השנה,  פרק א', הלכה ג'.
↑  דניאל גולדשמידט, מחזור לראש השנה כמנהג בני אשכנז לכל ענפיהם, ירושלים תש"ל, מבוא, עמ' כח;  יואל רפל, מועדי ישראל, משרד הביטחון תש"ן, עמ' 218.
↑  דניאל גולדשמידט, מחזור לראש השנה כמנהג בני אשכנז לכל ענפיהם, ירושלים תש"ל, מבוא, עמ' כח–כט.
↑  היינמן, עמ' 554–555.
↑  משנה, מסכת ראש השנה, פרק ד', משנה ז'
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ד', הלכה ו', תלמוד ירושלמי, מסכת ראש השנה,  פרק א', הלכה ג'
↑  מסכת ראש השנה, דף ל"ד, עמוד ב'
↑  משנה, מסכת ראש השנה, פרק ג', משנה ה'.
↑  משנה, מסכת תענית, פרק ב', משנה ג'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות תעניות, פרק ד', הלכה ה'.
↑  רש"י, מסכת תענית, דף ט"ו, עמוד א', ד"ה על השניה; חידושי הרמב"ן תענית שם; חידושי הריטב"א תענית טו., ד"ה ואלו; מגיד משנה על הרמב"ם שם ד"ה ושליח צבור; ארבעה טורים, אורח חיים, סימן תקע"ט.
↑  ראו תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף י"ג, עמוד ב'–דף י"ד, עמוד א'; ובחידושי הריטב"א תענית יב: ד"ה מתני' עברו אלו.
↑  בית יוסף, אורח חיים, סימן תקע"ה; שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקע"ה, סעיף ד'.
| ראש השנה |
| --- | --- | --- |
| מצוות החג | תקיעת שופר | שופר |
| מנהגים | מנהגי ערב ראש השנה • התרת נדרים • סדר ליל ראש השנה • שנהיה לראש ולא לזנב • תשליך | שופר |
| תפילות ופיוטים | תפילות ראש השנה • אחות קטנה • עת שערי רצון להפתח • מלכויות זכרונות ושופרות • ונתנה תוקף • וכל מאמינים • למנצח לבני קרח מזמור • פיוטים נוספים | שופר |
| מראש השנה עד ליום הכיפורים | עשרת ימי תשובה • ימים נוראים • תפילת אבינו מלכנו • סליחות • בין כסה לעשור | שופר |
| שונות | מסכת ראש השנה • לא אד"ו ראש • ימים נוראים (עגנון) • בראש השנה | שופר |
חגי ישראל ומועדיו
| תפילת העמידה |
| --- | --- | --- |
| שלוש הברכות הראשונות | שלוש הברכות הראשונות |  |
| ברכות שבח | ברכת אבות • ברכת גבורות • ברכת קדושת השם |  |
| הברכות האמצעיות | הברכות האמצעיות |  |
| בקשות תפילת שמונה עשרה | ברכת חונן הדעת • ברכת תשובה • ברכת סליחה • ברכת גאולה • ברכת רפואה • ברכת השנים • ברכת קיבוץ גלויות • ברכת המשפט • ברכת המינים • על הצדיקים • ברכת ירושלים • מצמיח קרן ישועה • שומע תפילה |  |
| בתפילת שבע | ברכת קדושת היום |  |
| בתפילת תשע | מלכויות זכרונות ושופרות |  |
| בתפילת עשרים וארבע | זכרונות • שופרות • אל ה' בצרתה לי • אשא עיני אל ההרים • ממעמקים קראתיך ה' • תפלה לעני כי יעטוף |  |
| שלוש הברכות האחרונות | שלוש הברכות האחרונות |  |
| ברכות הודאה | ברכת עבודה • ברכת הודאה • ברכת שים שלום |  |
| תוספות | תוספות |  |
| הזכרות | משיב הרוח ומוריד הגשם • מוריד הטל • שאלת גשמים |  |
| בחזרת הש"ץ | קדושה • מודים דרבנן • ברכת כהנים |  |
| בזמנים מיוחדים | אתה חוננתנו • יעלה ויבוא • על הנסים • תפילת נחם • תפילת עננו • ועננו בורא עולם • ותערב • הוספות ושינויים לעשרת ימי תשובה • וידוי |  |
| תפילות העמידה השונות | תפילות העמידה השונות |  |
| בכל יום | תפילת שחרית • תפילת מנחה • תפילת ערבית |  |
| בשבתות ובמועדים | תפילת מוסף |  |
| ביום הכיפורים (ובתענית ציבור) | תפילת נעילה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
שופר של עדות אשכנז