stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסאהי (אוניית מערכה, 1899)
הערות שוליים

↑  Evans & Peattie, p. 15, 57–60
↑  Brook, p. 125
1 2  Hackett & Kingsepp
↑  Preston, 189. o.
1 2 3 4  Jentschura, Jung & Mickel, 18. o.
1 2 3  Lengerer 2009, 26, 52. o.
↑  Lengerer 2008, 22, 24, 26. o.
↑  Lengerer 2008, 27. o.
↑  Lengerer 2009, 50. o.
↑  Lengerer 2009, 26. o.
↑  Friedman, 270–71. o.
↑  Friedman, 275–76. o.
↑  Chesneau & Kolesnik, 222. o.
↑  Silverstone, 326. o.
↑  Forczyk, 24, 41–44. o.
↑  Campbell, 128–35, 260, 262. o.
↑  Warner & Warner, 519. o.
תוכנית של דגם אסאהי והשיקישימה משנת 1915. לאסאהי היו רק שתי ארובות
האסאהי על גלויה משנת 1905
מייקל רוזנבאום

| --- | --- |

 לידה:  11 ביולי 1972 (בן 52) אושיינסייד, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1997 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מערב קנטקי  John H. Castle High School 
 http://www.michaelrosenbaum.com
 פרופיל ב-IMDb
 
מייקל אוון רוזנבאום (באנגלית: Michael Owen Rosenbaum; נולד ב-11 ביולי 1972) הוא שחקן יהודי אמריקאי, שידוע בעקבות תפקידו כלקס לות'ר בסדרת הטלוויזיה סמולוויל וכן בדיבובו של פלאש בסדרות וסרטי האנימציה של חברת DC קומיקס.
ביוגרפיה

רוזנבאום נולד למשפחה יהודית באושן סייד שבניו יורק וגדל בניובורג שבאינדיאנה. לאחר שהשלים תואר ראשון בתיאטרון, עבר לניו יורק, והחל בקריירת משחק. כיום הוא מתגורר בלוס אנג'לס.
קריירה

רוזנבאום השתתף במספר סרטי קולנוע וסדרות טלוויזיה, אך עיקר פרסומו הגיע ב-2001, כאשר לוהק לתפקיד לקס לות'ר בסדרה "סמולוויל", תפקיד אותו גילם עד 2008 ואז עזב. תפקיד זה הקנה לו בשנת 2002 את פרס סאטורן בקטגוריית שחקן המשנה בסדרת טלוויזיה.
בשנת 2012 שיחק בסרט האקשן של הבמאי דקס שפרד, "לפגוע ולברוח" לצד קריסטן בל. החל משנת 2015 שיחק בסדרה אין לו אלוהים בתפקיד הראשי כבאדי דובס. הסדרה בוטלה לאחר שתי עונות.
קריירה > עבודת דיבוב

בנוסף על משחק, רוזנבאום מדבב מאז שנת 1999 דמויות שונות בסדרות אנימציה ובמשחקי מחשב, כמו רוקט פאוור, הרפתקאות ג'קי צ'אן, באטמן הדור הבא, באטמן: האמיצים והנועזים, סטטיק שוק, לוליפופ צ'יינסו, את קולו של תניס חצי-אלף בסרט האנימציה רומח הדרקון - דרקונים של דמדומי הסתיו וכן את קולו של הפלאש וולי וסט בסדרות ליגת הצדק, הטיטאנים והסרט "ליגת הצדק: אבדון".
פילמוגרפיה > סרטי קולנוע

1997 - The Devil & the Angel
1997 - The Day I Ran Into All My Ex-Boyfriends
1997 - Midnight in the Garden of Good and Evil
1998 -  אגדה עירונית
1999 (1998)
2000 - Eyeball Eddie
2000 - Batman Beyond: Return of the Joker
2001 - Sweet November
2001 - Rave Macbeth
2001 - נוכלים
2002 - שיגעון של בנות
2003 - מיוחד
2003 - Bringing Down the House
2005 - הקללה
2005 - Racing Stripes
2007 - בסגנון הישן (אנ')
2007 - רומח הדרקון - דרקונים של דמדומי הסתיו
2008 - Shear Love
2011 - מלכוד 44
2012 - לפגוע ולברוח
2014 - Back in the Day
2017 - שומרי הגלקסיה: חלק 2
2018 - השכן
פילמוגרפיה > סדרות טלוויזיה

2001-1999 - זואי, דנקן, ג'ק וג'יין
2004-2000 - הלם סטטי (דיבוב)
2001–2011 - סמולוויל - לקס לות'ר
2005 - פילדלפיה זורחת - קולין (תפקיד אורח)
2012-2011 - הפריצה
2015-2016 - אין לו אלוהים - באדי דובס
2017 - Hunted - בתפקיד הקריין
אפקט ההילה

בפסיכולוגיה חברתית, אפקט ההילה מתרחש כאשר מחילים את התכונות החיוביות או השליליות של אדם, חברה, מדינה, מותג או מוצר על דברים נוספים בסביבתו, ובכך "צובעים" אותו ואת סביבתו בגוון אחיד.
אפקט ההילה הוא דוגמה להטיה קוגניטיבית – אפשר לקבל רושם מוטעה על אדם, לטובה או לרעה, היות שמסיקים מתכונה אחת שלו על התנהגותו הכללית. האפקט נובע מהנטייה האנושית הטבעית להעדיף תיאור קוהרנטי ופשוט של המציאות על פני תיאור מסובך יותר אך מדויק. כדי שייצוג זה של המציאות יהיה פשוט ככל הניתן, המוח האנושי יעדיף לקבל תיאורים של אנשים שמוצגים כבעלי תכונות חיוביות בלבד או שליליות בלבד.
המונח נטבע על ידי אדוארד לי תורנדייק. דוגמה פשוטה לאפקט ההילה היא אדם שמבחין בתמונה שאדם בה הוא נאה, מטופח ולבוש כראוי, ואז מניח, באמצעות היקש מנטלי, שהאדם בתמונה הוא אדם טוב על פי כללי התפיסה החברתית שלו. טעות קבועה זו בשיפוט משקפת את ההעדפות, הדעות הקדומות, האידאולוגיה, השאיפות והתפיסה החברתית של האדם.
אפקט ההילה בעבודה

לאפקט ההילה ישנן מספר השפעות על האופן שבו נתפס העובד במקום העבודה. הערכות חיוביות ומשובים על אופן העבודה של עובד מושפעים לרוב על ידי אפקט ההילה, שהוא הטיה שכיחה. עובד או מועמד חדש במקום עבודה יכול להיות בעל תכונות מגוונות, אך עלול להיתפס בעיני מעסיק או מראיין על-פי תכונה אחת, שאינה בהכרח מייצגת. אפקט ההילה יכול לבוא לידי ביטוי עבור מועמד בראיון עבודה, אם יצטייר בעיניו של המראיין כי המועמד אינו נעים או אטרקטיבי, ישנו סיכוי גבוה כי המראיין ישליך זאת על כישוריו, דירוג המועמד יושפע מכך בהתאם. בעיני המעסיק, יכולות וביצועים גבוהים יהוו משקל נמוך יותר, בעקבות מוטיבציה ירודה או גישה שלילית של העובד כלפי הארגון.
אפקט ההילה בעבודה > הכנסה

לאפקט ההילה ישנה השפעה על גובה ההכנסה. על פי מחקר של מאט פראט (Matt Parrett), מלצרים אטרקטיביים מרוויחים בממוצע שנתי יותר מעמיתיהם הפחות אטרקטיביים.
אפקט ההילה בספורט

אפקט ההילה בספורט מתייחס לאופן שבו הצלחה או כישלון ספורטיבי של קבוצה משפיעים על האופן שבו אוהדים תופסים היבטים אחרים של הספורט, ושל חייהם האישיים.
אפקט ההילה בא לידי ביטוי בספורט בתחומים רבים, לדוגמה:
הערכות אוהדים: אוהדים שנאמנים למועדון ספורט מסוים נוטים להעריך באופן חיובי תכונות שונות של הקבוצה, כמו יכולת המאמן או העיצוב של חולצות הקבוצה, למרות שהערכות אלה עשויות להיות לא אובייקטיביות ומשקפות את אהבתם הכללית לקבוצה. לדוגמה, אוהדים של קבוצה מצליחה ייטו להאמין שהנהלת המועדון פועלת בצורה טובה יותר.
השפעה על מותגים וספונסרים: אוהדים עשויים לפתח יחס חיובי יותר למותגים שתומכים בקבוצות האהובות עליהם (אפקט ההילה החיובית). מנגד, אוהדים של הקבוצה היריבה עשויים לפתח יחס שלילי לאותם מותגים (אפקט ההילה השלילי).
דוגמאות לאפקט ההילה

במחקר פסיכולוגי מוקדם של אדוארד תורנדייק התגלה כי קיים מתאם צולב בין כל התכונות החיוביות והשליליות שייחסו חיילים למפקדיהם.
דוגמה נוספת לאפקט ההילה ניתן לראות בהנחה שאדם המרכיב משקפיים הוא חכם יותר משהיה אותו אדם עצמו נתפש לולא הרכיב משקפיים.
בניסוי שערך הפסיכולוג סולומון אש בשנת 1946 ניתנה לקבוצת אנשים רשימה של 6 תכונות שיש לאדם מסוים, כשהתכונות הראשונות היו חיוביות יותר מהאחרונות. לקבוצה נוספת של אנשים ניתנה אותה רשימת תכונות אך בסדר הפוך – כשהפעם התכונות השליליות היו בתחילתה והחיוביות בסופה. בניסוי נמצא כי האנשים מהקבוצה הראשונה נטו להעריך את אותו האדם באופן חיובי יותר מהאנשים בקבוצה השנייה. בכך, ניתן לראות שהאנשים בשתי הקבוצות נתנו משקל רב יותר לתכונות שהובאו לידיעתם מוקדם יותר.
אפקט ההילה ההפוך

אפקט ההילה ההפוך מתרחש כאשר הערכות חיוביות של אדם גורמות לתוצאות שליליות. ניתן לראות את השפעות אפקט ההילה ההפוך במחקר מעקב שכלל משתתפים גברים ונשים, והראה שנשים אטרקטיביות נתפסות לעיתים קרובות כמלאות יוהרה וכבעלות מעמד סוציו-אקונומי גבוה יותר. איגלי ועמיתיו מצאו גם שאנשים אטרקטיביים יותר, משני המינים, נתפסים לעיתים קרובות כמלאי יוהרה ואגואיזם.
אפקט ההילה ההפוך בא לידי ביטוי גם בהערכות שליליות של פושעים שמנצלים את האטרקטיביות שלהם לטובתם, ונטייה להעריך חיבור פילוסופי נמוך יותר כאשר הוא נכתב על ידי אישה צעירה בהשוואה לגבר מבוגר.
ראו גם

אשמה בגלל קרבה
כבוד בגלל קרבה
לקריאה נוספת

דניאל כהנמן, לחשוב מהר, לחשוב לאט, הוצאות מטר וכנרת, 2011.[דרושה הבהרה]
בלנדר טכנולוגיות פיננסיות

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 תקופת הפעילות:  2014–הווה (כ־10 שנים)
 משרד ראשי:  רמת גן
 ענפי תעשייה:  שירותים פיננסיים
 מוצרים עיקריים:  פעילות תיווך באשראי P2P, מימון רכב, אשראי צרכני, פתרונות טכנולוגיים לחיתום ומתן אשראי
 שווי שוק:  46.6 מיליון ש"ח (16 ביוני 2024)
 הכנסות:  35 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  52 מיליון ש"ח (2023)
 סך המאזן:  206 מיליון ש"ח (2023)
 יו"ר:  דורון אביב
 מנכ"ל:  ד"ר גל אביב
  
 https://www.blender.co.il/
בלנדר טכנולוגיות פיננסיות בע"מ היא חברת פינטק ישראלית המספקת פתרונות אשראי ומימון, באמצעות פלטפורמה טכנולוגית שפיתחה למתן אשראי דיגיטלי.
היסטוריה ופעילות החברה

החברה נוסדה בשנת 2014. בשנת 2021 הונפקה בלנדר בבורסה לניירות ערך בתל אביב, והייתה לחברת הפינטק הראשונה שעושה זאת. ברבעון השלישי של שנת 2023 עברה החברה לראשונה לרווחיות תזרימית, כאשר דיווחה על גידול של 53% בהכנסות שהסתכמו בכ-24.5 מיליון שקלים.
החברה מנהלת פעילות פיננסית בישראל ובעולם:
היסטוריה ופעילות החברה > Embedded Finance

פתרונות טכנולוגיים לחיתום ומתן אשראי מהיר. במסגרת פעילות זו הקימה בלנדר בשנת 2018 אתר למימון הקמת תחנת כוח בצפון איטליה, עבור חברת האנרגיה אדיסון, אשר התבסס על הפלטפורמה הטכנולוגית של החברה. במסגרת האתר גייסה אדיסון הלוואות מהציבור לטובת השקעה בהקמת תחנת הכוח.
בשנת 2023 הרחיבה בלנדר את פעילות זו באמצעות שיתוף פעולה עם חברת אמדוקס, במסגרתו אמדוקס משווקת את פתרונות הטכנולוגיה של בלנדר לגופים פיננסיים בינלאומיים. בהמשך הורחב שיתוף הפעולה בתחום זה גם למהלך דומה עם קבוצת סאפיינס, המספקת פתרונות תוכנה לחברות ביטוח.
היסטוריה ופעילות החברה > BNPL (Buy Now Pay Later)

מתן אשראי דיגיטלי למימון רכישות בנקודות מכירה ובאתרי סחר. במסגרת פעילות זו, הקימה בלנדר בשנת 2021, יחד עם בנק הפועלים, חברה למתן הלוואות צרכניות למימון רכישות בבתי עסק ובאתרי סחר אלקטרוני (אי-קומרס), בעסקאות שהיקפן יותר מ-1,000 שקל בפריסת תשלומים ארוכה מעבר למסגרת האשראי. בלנדר מחזיקה ב-80% ממניות החברה המשותפת ובנק הפועלים ב-20%.
היסטוריה ופעילות החברה > פעילות תיווך באשראי P2P

פעילות מרכזית של בלנדר מיום הקמתה. בשנת 2016 הורחבה הפעילות בתחום האשראי לאיטליה ולליטא. באותה שנה נבחרה על ידי הבורסה לניירות ערך בלונדון להשתתף בתוכנית ELITE, כחברה בעלת פוטנציאל גבוה להנפקה. בשנת 2020 הופעלה הפעילות גם בלטביה. נכון לשנת 2024, מפעילה בלנדר פעילות P2P רק בישראל.
היסטוריה ופעילות החברה > אשראי לרכישת רכב (blenderCar), ואשראי לכל מטרה (blenderLoan)

מימון מהיר לרכישת רכב או לכל מטרה אחרת. ההלוואות ניתנות לאחר חישוב דירוג אשראי ומיפוי סיכונים באמצעות מערכת טכנולוגית שפותחה על ידי החברה בעצמה, ובה יכולת מיפוי רחבה לחיזוי וניהול סיכונים ממספר מקורות מידע. מערכת החיתום מאפשרת ללקוח לקבל אשראי באופן דיגיטלי במהירות יחסית ובריבית מותאמת אישית, הן ללווה והן למלווה.
שותפים עסקיים ובעלי מניות

בשנת 2019 השלימה בלנדר גיוס של 22 מיליון דולר בהון וחוב, בהובלת קרן Eiffel הצרפתית ואסיה פלוס. בהמשך שנה זו העמידה חברת מנורה מבטחים החזקות לבלנדר קו אשראי צרכני בסך 90 מיליון שקלים, לאחר שחצתה את רף ה-350 אלף לקוחות רשומים וכ-35 אלף לקוחות משלמים. הייתה זו הפעם הראשונה שנעשה שימוש במבנה זה בישראל להעמדת קו אשראי עתידי.
בשנת 2021, עם הקמת החברה המשותפת עם בנק הפועלים, העמיד הבנק לבלנדר קו אשראי של כ-82 מיליון שקלים. באותה שנה קיבלה בלנדר קו אשראי נוסף, מקבוצת ההשקעות הצרפתית Eiffel, בסכום מצטבר של 18 מיליון אירו.
בשנת 2022 הרחיבה החברה את פעילותה לפולין קיבלה קו אשראי נוסף מקרן ההשקעות Pollen Street Capital לגיוס מצטבר של 50 מיליון אירו. עוד באותה שנה חתמה בלנדר חתמה על שיתוף פעולה עסקי עם מספר רשתות קמעונאיות ישראליות, בהן באג, KSP, iDigital, אמריקן לייזר, דיזנהאוז ומחסני חשמל, להטמעת פלטפורמת התשלומים של החברה בנקודות המכירה ובאתרי הסחר שלהן. כמו כן קיבלה בשנה זו קו אשראי לפעילות המימון לרכב מבנק מזרחי טפחות בסך של כ־50 מיליון ש"ח.
בלנדר הוכרזה כאחת מ-100 חברות הסטארט אפ המובילות באסיה לשנת 2016, על ידי המגזין הטכנולוגי Red Herring. בשנת 2022 דורגה בלנדר במקום ה-42 ברשימת 100 החברות הצומחות בישראל, של גלובס ו־statista.
הערות שוליים

1 2 3 4  בלנדר טכנולוגיות פיננסיות בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  גיל קליאן, מיזם ההלוואות האינטרנטי של בלנדר יוצא לדרך, באתר כלכליסט, 20 באוקטובר 2014
↑  חברת הפינטק הראשונה מצטרפת לבורסה, באתר מעריב אונליין, 16 בפברואר 2021
↑  אדם כהן, בלנדר: עברה לראשונה לרווחיות תזרימית, באתר funder‏, 13 בנובמבר 2023
↑   ערן אזרן, הכסף מתושבי איטליה, הפלטפורמה ישראלית: כך מקימים תחנת כוח באיטליה, באתר TheMarker‏, 10 באוקטובר 2018
↑  נטלי גרין, בלנדר מצטרפת למהפכת הבנקאות הפתוחה, באתר funder‏, 28 בינואר 2024
↑  גולן חזני, פועלים ובלנדר מקימות חברה למתן הלוואות צרכניות, באתר כלכליסט, 2 בנובמבר 2021
↑   שלי אפלברג, לפני ההנפקה בלונדון: מיזם ההלוואות החברתיות בלנדר מתרחב לאיטליה וליטא, באתר TheMarker‏, 19 בספטמבר 2016
↑  עומר רגב, חברת בלנדר הלוואות בין אנשים, נבחרה על ידי בורסת לונדון להשתתף בתוכנית ELITE, כחברה בעלת פוטנציאל גבוה להנפקה,באתר funder‏, 3 במאי 2016
↑  מורן ישעיהו, בלנדר השלימה גיוס של 22 מיליון דולר; מתכננת להתרחב, באתר ביזפורטל, 22 ביולי 2019
↑  מנורה תעמיד קו אשראי בסך 90 מיליון שקל לחברת ההלוואות בלנדר, באתר גלובס, 22 בדצמבר 2019
↑  עומר רגב, גיל סתיו, מנכ"ל בלנדר ישראל: "שמחים על בחירת רשת מחסני חשמל במערכת pay blender באתר ובסניפים", באתר funder‏, 10 במאי 2022
↑  עכשיו זה רשמי: בלנדר הוכרזה כאחת מ-100 חברות הסטארט אפ המובילות באסיה…וגם באירופה!, באתר בלנדר
↑  גלובס, ‏מיהן 100 החברות הצומחות בישראל?, באתר גלובס, 1 בדצמבר 2022
סע לאט (אלבום)

סע לאט הוא אלבום הסולו העשירי של הזמר הישראלי אריק איינשטיין, והשני המשותף לו ולמוזיקאי מיקי גבריאלוב. האלבום יצא ביום ראשון י"ח בחשוון תשל"ה ה-3 בנובמבר בשנת 1974.
הפקה

מחצית משירי "סע לאט" נכתבו על ידי איינשטיין עצמו. שאר השירים נכתבו בידי כותבים שאיינשטיין עבד איתם גם באלבומיו הקודמים, כמו יהונתן גפן, מאיר אריאל ושלום חנוך, לצד טקסטים של משוררים כנתן אלתרמן ולאה גולדברג. מיקי גבריאלוב הלחין שבעה משירי האלבום. רנדי ניומן חתום על הלחן של "Dayton, Ohio - 1903" שתורגם על ידי יהונתן גפן כ"שיר של רנדי ניומן".
האלבום משקף את מצב הרוח הלאומי ששרר בישראל של אחרי מלחמת יום הכיפורים, ובחלקו הגדול מייצג נסיגה מהקו הרוקי שאפיין את אלבומיו הקודמים של איינשטיין, שהוקלטו עם הצ'רצ'ילים ועם חבורת לול, אל כיוון אינטימי ומלנכולי יותר, המיוצג בשירים כמו "ילדים של החיים" (שהושמע לראשונה בסרט "ג'ימי היפה" בבימוי של בועז דוידזון ובהפקתו של צבי שיסל, כסרט טלוויזיה דוקומנטרי, עבור "הרשות למלחמה בסמים", שנה קודם הוצאת האלבום בשנת 1973, בביצוע של שלום חנוך), "אני אוהב אותך היום", "גן של שושנים", "הזמן הכפרי" ואחרים. שיר הנושא, "סע לאט" הוא בין השירים המזוהים יותר מכול עם דמותו הציבורית של איינשטיין, והוא מתאר קטע מתוך נסיעה של איינשטיין ומלוויו להופעה. "עיניים גדולות", הוא שיר הנושא מתוך סרטו של אורי זוהר באותו שם, בו אף שיחק איינשטיין לצד זוהר. גרסת האלבום לשיר שונה מזו שמופיעה בסרט וגרסה שלישית של השיר יצאה כתקליט שדרים וארוכה יותר (גרסה זו יצאה לראשונה על גבי דיסק במארז "שיר שחלמתי"). השיר "הבלדה על זומטי ולבטי" הוא סוג של פרודיה על סגנון השירים של להקת כוורת ובמיוחד על "הבלדה על ארי ודרצ'י" שיצא אף הוא ב-1974. אף על פי כן, חלק מיוצאי כוורת שיתפו פעולה עם איינשטיין בחלק מאלבומיו הבאים. אפרים שמיר השתתף בסיבוב ההופעות אנשים אוהבים לשיר, אלון אולארצ'יק, יצחק קלפטר ויוני רכטר ניגנו באלבום האהבה פנים רבות לה.  עם הגיטריסט של כוורת יצחק קלפטר אריק איינשטיין יצר שני אלבומים במשותף וכך גם עם הקלידן יוני רכטר.
את עטיפת האלבום "סע לאט" עיצב הגרפיקאי דוד טרטקובר, וציור העטיפה נעשה בידי בתו של אריק, שירי איינשטיין בת ה-10. שירי גם תרמה את קולה לשיר "הבלדה על זומטי ולבטי".
בעקבות יציאת האלבום, יצרו איינשטיין וצבי שיסל עבור הטלוויזיה הישראלית תוכנית בת 50 דקות שכללה קטעי הופעות חיות של איינשטיין שצולמו במועדון צוותא וקליפים משירי האלבום, קטעי מערכונים וקטעי קישור. בצילומים השתתפו לצד איינשטיין ושיסל, יהודית סולה, ענת טופול, דינה ברכה (שאולי), סימה אליהו ושמוליק בורנשטיין. כמו כן הופיעו בתוכנית להקת הצ'רצ'ילים ולהקת תמוז.
רשימת השמעה

| סע לאט> מס' | סע לאט> שם | סע לאט> מילים | סע לאט> לחן | סע לאט> משך | סע לאט>  | סע לאט>  | סע לאט>  | סע לאט>  | סע לאט>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | סע לאט  | אריק איינשטיין | מיקי גבריאלוב | 4:12 |  |  |  |  |  |
| 2. | ילדים של החיים  | שלום חנוך | שלום חנוך | 4:13 |  |  |  |  |  |
| 3. | הזמן הכפרי  | לאה גולדברג | מיקי גבריאלוב | 4:03 |  |  |  |  |  |
| 4. | אגדת דשא  | מאיר אריאל | שלום חנוך | 4:18 |  |  |  |  |  |
| 5. | שיחות דיפלומטיות  | נתן אלתרמן | מיקי גבריאלוב | 3:53 |  |  |  |  |  |
| 6. | הבלדה על זומטי ולבטי  | אריק איינשטיין | מיקי גבריאלוב וחיים קריו | 3:37 |  |  |  |  |  |
| 7. | אני אוהב אותך היום  | אריק איינשטיין | מיקי גבריאלוב | 3:58 |  |  |  |  |  |
| 8. | עיניים גדולות  | אריק איינשטיין, אורי זוהר ומיקי גבריאלוב | מיקי גבריאלוב | 4:47 |  |  |  |  |  |
| 9. | שיר של רנדי ניומן  | יהונתן גפן | רנדי ניומן | 1:55 |  |  |  |  |  |
| 10. | גן של שושנים  | יהונתן גפן | מיקי גבריאלוב | 2:28 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 39:20 |  |  |  |  |  |
משתתפים

אריק איינשטיין – שירה
מיקי גבריאלוב – באס, גיטרה 12 מיתרים, קולות, עיבודים והפקה מוזיקלית
חיים קריו – גיטרה מובילה, גיטרות חשמליות, עיבוד ("הבלדה על זומטי ולבטי")
שלמה יידוב – גיטרות אקוסטיות וחשמליות
שייקה מיכאלי – גיטרות חשמליות וגיטרה 12 מיתרים
עמי טרייבטש – תופים וכלי הקשה
שם טוב לוי – עיבודי מיתרים וכלי נשיפה, פסנתר ב"ילדים של החיים"
יעקב נגר – פסנתר
אלונה טוראל – פסנתר חשמלי
עדי וייס – קלידים
דודי רוזנטל – טכנאי הקלטות ומיקסים, סינתיסייזר, המונד, קולות ב"הבלדה על זומטי ולבטי"
אמנון רוברמן – טכנאי הקלטות ומיקסים
דורי הרשגל – טכנאי מיקסים
צבי שיסל – קולות
שירי איינשטיין – קולות ("הבלדה על זומטי ולבטי"), ציור עטיפה
אמיל בר – חיתוך התקליט
דוד טרטקובר – עיצוב עטיפה
שמוליק בורנשטיין – מפיק
גבעת העמדות

| --- | --- |

גבעת העמדות (מתוחמת בקו אדום) בצילום משנת 1946. חלקה התחתון תחום בכביש 7212 של ימינו, לשמאלה הכביש הראשי לעמק יזרעאל היום כביש 752. מעליה שטח מחצבת נשר הישנה שפעלה עד תחילת שנות ה-40 של המאה ה-20, ומעליה הכפר הערבי יאג'ור שניטש על ידי תושביו באפריל 1948 לאחר הקרב על חיפה.
 מידע על המבנה
 סוג:  בונקרים, עמדות נ"מ ובריכת מים
 תקופת הבנייה:  ? – שנות ה-40 של המאה ה-20
 בשימוש פעיל:  חלקי
 תאריך הריסה:  לא
 נשלט על ידי:  כלל תעשיות
 מצב:  סביר
 בעלות נוכחית:  כלל תעשיות
 פתוח לציבור:  לא
 קואורדינטות:  32°45′45″N 35°03′06″E﻿ / ﻿32.762488°N 35.051623°E﻿ / 32.762488; 35.051623
  (למפת חיפה מוגדלת) גבעת העמדות(למפת חיפה רגילה) גבעת העמדות(למפת הגליל המערבי רגילה) גבעת העמדות(למפת הגליל המערבי מוגדלת) גבעת העמדות
 
מבט ב-1963 מגבעת נשר לעבר שכונת נשר, ברקע נראים הבונקרים ושרידי המבנים בגבעת העמדות, מצד שמאל "צריף הפועל" ששימש מרכז פעילות קהילתי ונהרס גם הוא במשך השנים
גבעת העמדות, הבונקרים וצריף בית העם בתחתית הגבעה שנות ה-60
עמדת פיקוד התותחים
שרידי בונקרים ועמדות על גבעת העמדות, מימין שכונת גבעת נשר
מפה סכמטית של תוכנית הבנייה המתוכננת במחצבת נשר הישנה הכוללת גם את שטח גבעת העמדות המתוחמת בקו אדום
תצפית לכיוון צפון מכביש 7212. מימין גבעת העמדות, משמאל גבעת נשר. צפונה מבני בית החרושת נשר, אצטדיון נשר, עמק זבולון, מחפר של בית החרושת למלט, מעל כרמל אולפינים וקריית אתר מצפונו
חלקה העליון הדרומי של גבעת העמדות, מצד שמאל למעלה מתחת לקיר שנחצב, שרידי פרויקט השיקום הניסיוני של יצחק דנציגר
המבנה ההיסטורי של סניף הדואר של נשר הוקם במחצית השנייה של שנות ה-30 של המאה ה-20, והיה חלק משירות הדואר המנדטורי. הצילום הוא מאוגוסט 1938. מבנה זה היה מבנה הקבע היחיד בשכונת הצריפים שמדרום לכביש חיפה נצרת. שימש כסניף דואר עד ינואר 2001, אז נפגע בשריפה. המבנה שוכן בקצה הצפוני של גבעת העמדות
המבנה ההיסטורי של סניף הדואר של נשר, מוזנח בשנת 2010
גבעת העֲמָדוֹת היא גבעה בעיר נשר. על הגבעה שרידי בונקרים של הצבא הבריטי ממלחמת העולם השנייה, עמדות תותחים ששימשו להגנה על האזור מפני התקפות אוויריות ועמדת בטון מבוצרת ממלחמת העצמאות. מצדה המערבי משקיפה הגבעה על שכונת גבעת נשר, מצידה הצפוני על עמק זבולון ומפרץ חיפה ומצידה המזרחי, מחצבת נשר הישנה שהייתה שייכת לבית החרושת נשר שעברה ניסוי שיקום נקודתי במסגרת פרויקט ניסיוני של האמן יצחק דנציגר, פרויקט שיקום מחצבת נשר.
'גבעת העמדות' נמצאת ברשימה של האתרים לשימור שהוגשה ב-2015, על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, מחוז חיפה לעיריית נשר. נכון לדצמבר 2020, העירייה עדיין לא אישרה את רשימת המבנים לשימור שהגבעה כלולה בה.
גאוגרפיה

גבעת העמדות היא שלוחה במורדות הכרמל המשתרעת על פני כ-25 דונם. חלקה הצפוני הנמוך חופף לנקודת המפגש של כביש 7212 עם כביש 752 (דרך בר יהודה) מול אצטדיון נשר שם ניצב מבנה הדואר המנדטורי שנבנה ב-1935 בסגנון הבינלאומי והיה בשימוש עד שנת 2001, עת נפגע משריפה.
צידה המערבי של הגבעה משתרע במקביל ולאורך כביש 7212 (רחוב הכלניות) שנסלל ב-1942 על ידי בית החרושת נשר כדרך ל"מחצבת חרייבה" השוכנת ליד גבעת ההגנה ושימשה כמחצבה חליפית לאחר שממחצבת נשר הישנה נחצב עד תום חומר הגלם לייצור מלט.
הגבעה ממשיכה ועולה במעלה הרכס ומתרחבת כשצידה המזרחי תחום במורדות מחצבת נשר הישנה. צידה הדרומי של הגבעה תחום בכביש שתחילתו מול שכונת גבעת נשר מול רחוב הרקפות המשמש ככביש יציאה חד סטרי משכונת גבעת נשר.
שטח גבעת העמדות היה פתוח לציבור עד תחילת שנות ה-70 של המאה ה-20, אז גודר על ידי בית חרושת נשר. השטח נמצא היום בבעלות חברת כלל תעשיות שבעליה הוא האוליגרך הרוסי לאונרד בלווטניק.
מבנים בשטח הגבעה

מבנה הדואר המנדטורי, נבנה על ידי מפעל המלט נשר, בסוף שנות השלושים בסגנון הבינלאומי, פעל עד תחילת שנות האלפיים.
יסודות בית העם ורצפתו (צריף הפועל) נבנו באמצע שנות השלושים, על ידי מפעל המלט נשר על שטח צריף כתות הלימוד של בית הספר לילדי העובדים הראשון. בית העם פעל עד סוף שנות ה-50 של המאה ה-20 שאז ניטש ובהמשך נהרס.
ריצפת שירותים מנדטוריים בבניה טרומית.
שישה בונקרים ששימשו למגורי חיילים במחנה נבנו בתחילת שנות ה-40 של המאה ה-20
מוצב תותחי נ"מ בריטי, נבנה בתחילת שנות ה-40 של המאה ה-20,
ברכת מים מנדטורית מעליה ניצבת עמדת ההגנה. הבריכה הוקמה בסוף שנות ה-30 של המאה ה-20 על ידי מפעל המלט נשר, לצרכיו בסגנון אדריכלי מודרניסטי, הברכה ממשיכה להיות פעילה. עמדת ההגנה הוקמה מיד לאחר עזיבת הבריטים את ארץ ישראל והייתה חלק ממערך ההגנה היקפי של נשר במלחמת העצמאות.
בסיס הנ"מ הבריטי הכולל:
מוצב פיקוד הכולל עמדת תותח נ"מ קל להגנה על הבסיס, מרחב לאחסון תחמושת ושני חדרים תת-קרקעיים.
שתי עמדות לתותחי נ"מ כבדים. הכוללים אחסון תחמושת.
שני בונקרים לוגיסטיים קטנים מעל מוצב הפיקוד.
פרויקט שיקום מחצבת נשר, הוא פרויקט אמנותי-אקולוגי שנערך בשנת 1971 על ידי הפסל יצחק דנציגר מהפקולטה לארכיטקטורה מהטכניון, האקולוג זאב נאווה וחוקר הקרקע יוסף מורין לבדיקת שיקום מחצבת מפעל נשר חיפה. הפרויקט נחשב לאחת מעבודותיו הידועות של דנציגר.
לקריאה נוספת

יצחק דנציגר, שיקום מחצבת נשר, שיקומו הנסיוני של אתר נבחר בשטח מחצבה נטושה כפי שתוכנן ובוצע בידי יצחק דציגר, יוסף מורין וזאב נחמה. פברואר- נובמבר 1971, הפרויקט הוזמן ומומן על ידי "מפעלי מלט פורטלנד ישראליים נשר בע"מ" ואומץ על ידי מוזיאון ישראל.
ביאורים

↑  אי אישור התוכנית, נובע מאי הקמת ועדת שימור עירונית על ידי ראש העירייה מר אברהם בינמו. ועדת שימור עירונית אמורה להתכנס על פי החוק, לא יאוחר משנתיים לאחר הגשת רשימת המבנים לשימור.
הערות שוליים

↑  רשימת המבנים לשימור - נשר באתר עיריית נשר
↑  הועדה המרחבית לתכנון ובניה מורדות הכרמל - יישובים נשר, טירת כרמל ורכסים
↑  אתר לשכת תכנון מחוז חיפה
1 2  הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה מחוז חיפה, ישיבה מס' 2017006, פרוטוקול דיון פומבי מיום 27 במרץ 2017 תוכנית ק/408 א' 1 - כלל מגורים בנשר, עמ' 2–6
↑  עת"מ 25934-10-17 : לוי ואח' נ' בינמו ואח', ניתן ב-26 באוקטובר 2017
↑  הוקם מטה מאבק: הפרויקט לבניית 5,000 יחידות דיור בנשר בהקפאת הליכים (עמ' 10), באתר כוכב נשר, ‏10 בנובמבר 2017(הקישור אינו פעיל)
↑  אתר: רכס נשר ההיסטורי בסכנה (ארכיון)
↑  התכנון יורד לרחובות - נשר, מוסף נדל"ן דהמרקר, מוסף סוף שנה נובמבר 2017, עמ' 36, 28 בנובמבר 2017
↑  עת"מ 10745-12-18 : ברייר ואח' נ' הועדה המחוזית לתכנון ובניה חיפה ואח', באתר תולעת המשפט
↑  תגידו מה קורה במתחם כלל בנשר ?, אוסי בנימין,בבלוג צבא ההגנה לעצים
↑  נשר: כך קפץ מספר העצים לכריתה מ-779 ל-3,657, חגית הורנשטיין, כלבו, 3 בינואר 2023
בריכת המים והעמדה ממלחמת השחרור בגבעת העמדות. בחלקה העליון של התמונה רואים את אצטדיון נשר ומימינו מבנים של בית החרושת נשר, כביש 75, בריכת מים השייכת לבית החרושת נשר ונקראת "מחפר", נחל קישון, מימין מעליו מפעלי כרמל אולפינים, ומשמאל חיפה כימיקלים. מצד שמאל לאצטדיון נשר, משמאל לכביש הפנימי המוביל צפונה מכביש 752, רואים את בית הקברות המוסלמי שבו קבור עז א-דין אל-קסאם.
תצפית מכביש 7212 לכיוון צפון. מימין לשמאל, מחצבת נשר הישנה, גבעת בעמדות, גבעת נשר, שכונת רמות יצחק. מצפון למחצבה בית החרושת נשר, שני מקווי מים השייכים לבית החרושת ונקראים "מחפר", מצפונה להם מפעל כרמל אולפינים וקריית אתא. משמאל באופק מפעלי חיפה כימיקלים ובתי הזיקוק
האנקו

| --- | --- |
סמל האנקוסמל האנקו

הכנסייה ומגדל המים שבעיר
 מדינה:  פינלנד פינלנד
 אזור:  אוסימה
 ראש העיר:  דניס סטרנדל
 רשות מחוקקת:  מועצת העיר האנקו 
 שפה רשמית:  פינית, שוודית 
 תאריך ייסוד:  1874
 שטח:  116.45 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  7,721 (31 בדצמבר 2023)
  ‑ צפיפות:  75.58 נפש לקמ"ר (2016)
 קואורדינטות:  59°49′25″N 22°58′05″E﻿ / ﻿59.823611111111°N 22.968055555556°E﻿ / 59.823611111111; 22.968055555556 
 אזור זמן:  UTC+2
 http://www.hanko.fi
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פינלנד מוגדלת) הלסינקי רובניימי אואולו קאיאני יואנסו קואופיו מיקלי סייניוקי קוקולה ואסה טמפרה ייבסקילה פורי טורקו לאפנראנטה לאהטי המנלינה קוטקה מרייהאמן רוסיה שוודיה נורווגיה המפרץ הבוטני  המפרץ הפיני  הים הבלטי האנקו(למפת פינלנד רגילה) הלסינקי רובניימי אואולו קאיאני יואנסו קואופיו מיקלי סייניוקי קוקולה ואסה טמפרה ייבסקילה פורי טורקו לאפנראנטה לאהטי המנלינה קוטקה מרייהאמן רוסיה שוודיה נורווגיה המפרץ הבוטני  המפרץ הפיני  הים הבלטי האנקו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
האנקו (בפינית: Hanko; בשוודית Hangö, מבוטא "הָנְיֶה"; ברוסית  Гангут, "גנגוט") היא עיר נמל קטנה השוכנת לחוף ים הארכיפלג שבים הבלטי, בקצה הדרומי של פינלנד, כ-160 קילומטרים מהבירה הלסינקי. נכון לשנת 2016, בעיר 8,835 תושבים, כאשר קרוב למחצית מהם (44.3 אחוזים) משתייכים למיעוט הקרוי פינים-שוודיים, היינו אזרחי פינלנד הדוברים שוודית כשפת אם.