עוצמה סייסמית
ביאורים

↑  יש שהשתמשו בעבר במונח "עצימות סייסמית".
↑  כל מה שרעידת האדמה גרמה לו: נזקים בדרגות שונות למבנים, תחושות של אנשים, שינויים על פני הקרקע וכיוצא בזה, נקראים אפקט סייסמי. בנוסף, ראו הגדרה רחבה באנגלית וכן הגדרת Seismic Intensity אצל Bolt.
↑  המפורסם שבהם הוא סולם מרקאלי, אך בסוף המאה ה-20 התפרסם גם הסולם המאקרוסייסמי האירופאי – EMS (אנ').
↑  להמחשת המִתאַם הלוגי בתהליך ראו להלן: תרשים הזרימה שבאיור המתאם בין הסולמות השונים להערכת העוצמה הסייסמית.
↑  מאלט יכול היה להעריך את הניחות על בסיס המרחק של אליפסה מדרגת עוצמה X ממרכז האליפסה המסמלת את אזור מוקד רעידת האדמה (האליפסה האדומה המפה דלעיל). דוגמה להערכת שיעור ניחות מדויק יותר המתאפשר בימינו, ניתן לראות בעקומת הניחות המוצגת מתחת למפה.
↑  ספרו של רוברט מאלט, שיצא 5 שנים לאחר רעידת האדמה בנאפולי והתבסס במידה רבה על תצפיותיו שם, מהווה ציון דרך וכערש הסייסמולוגיה המודרנית. על כך ב: Reitherman, R., 2008. Elementary Seismology 50 Years Later. Seismological Research Letters 79: p. 239
↑  את דרגת העוצמה הסייסמית נהוג לסמן בספרות רומיות, כדי להבדילם מספרות רגילות שמבטאות את סולמות המגניטודה/גודל של רעידת האדמה, כמו סולם ריכטר וסולם מגניטודה לפי מומנט.
↑  פרנק ניומן היה סייסמולוג ידוע בשנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20. אחד מחיבוריו הבולטים הוא דו"ח על רעידות אדמה בארצות הברית בשנת 1931, שפורסם על ידי מחלקת המסחר של ארצות הברית. הארי ווד היה עמית מחקר שלו.
↑  רעידת אדמה יוצרת תאוצות קרקע בכל אתר שאליו מגיעים הגלים הסייסמיים הנוצרים בעת התרחשותה. תאוצת קרקע קיימת בכל שלושת הרכיבים: 2 רכיבים אופקיים (תנועת צפון-דרום ומזרח-מערב), והרכיב השלישי שהוא אנכי (מעלה-מטה). התאוצה האופקית גבוהה יותר בדר"כ, מהתאוצה האנכית. תאוצת הקרקע המקסימלית היא זו שבאה לידי ביטוי על ידי המשרעת המקסימלית ברישום מד התאוצה המוצב באתר. תאוצה מקסימלית זו היא חשובה מאוד, מכיוון שבדרך כלל, המבנים הבנויים באתר מגיבים לרמה זו של תאוצה באמצעות "יצירת הנזקים". על כן, התקן לבנייה עמידה בפני רעידות אדמה בישראל ובעולם כולו, מתייחס לתאוצת הקרקע המקסימלית הצפויה באתר, ושכנגדה יש לתכנן את עמידות המבנה.
↑  נתונים על אפקטים סייסמיים ברעידת אדמה המתקבלים כתוצאה מהערכות, להבדיל מנתונים מיקרוסייסמיים שמתקבלים ממדידות של מכשירים.
↑  על חשיבות הנוהג להפיק מפות איזוסייסמיות גם לרעידות אדמה מודרניות ראו בהמשך.
↑  המתודולוגיה הזו מומחשת גם במאמר נוסף של אמברייזיס יחד עם היסטוריון בשם Melville על אודות שחזור רעידת האדמה של שנת 1202 בארץ ישראל בתקופה הצלבנית. זאת אצל: Lee, Meyers & Shimazaki (eds.) 1987. Historical Seismograms and Earthquakes of the World. pp. 181–200
↑  מדובר בטווח המקסימלי שבו חשו בני אדם ברעידת האדמה. בדרך כלל מדובר במעגל לא מושלם, והרדיוס שלו נקרא "רדיוס החישה.
↑  A8 הוא ביטוי המבטא את השטח שנפגע מעוצמה סייסמית VIII ומעלה (השטח הירוק והאדום במפה יחדיו). A7 מבטא את השטח מעוצמה VII ומעלה (הכחול, הירוק והאדום יחדיו במפה) שהוא גדול יותר, ועל כן בעל סיכוי קטן יותר לטעות מאשר A8. לכן ניתן לתת משקל שונה של אמינות למשוואות. למשל: למשוואה העליונה משקל של 1 בלבד. לשנייה משקל של 2, לשלישית משקל של 3 ולרביעית משקל של 4, כאשר מנסים לקבוע מגניטודה של רע"א היסטורית.
↑  ממוצע התנועה היחסית של שבר סאן-אנדריאס בקליפורניה הוא בעוצמה של 5 ס"מ בשנה, בעוד שהממוצע בשבר הסורי אפריקאי באזור ישראל הוא כ־5 מ"מ בשנה. כך גם לגבי תדירות רעידות אדמה הרסניות: בקליפורניה אחת ל־10 שנים בממוצע ובגודל של כ־7.2 בסולם ריכטר בעוד ש"אצלנו" מדובר על אחת למאה שנה בממוצע ובגודל של 6.2 בסולם ריכטר. ראו ב: Shapira, A., 1997. On the Seismicity of the Dead Sea Basin. In: Niemi & Ben-Avraham (eds.) The Dead Sea – the Lake and its Setting. pp. 82–86.
↑  תרחיש לרעידת אדמה אדמה לכל עיר בישראל, חייב להתבסס על מה שצפוי לקרות ברעידה כזו שתתרחש במקום הקרוב ביותר האפשרי. אין לנו "מלאי" של רעידות אדמה מודרניות שנחקרו וידוע מה התרחש בהן בכל עיר בישראל. על הרציונל שעומד מאחורי הכנת תרחיש על בסיס הידוע שהתרחש ברעידות אדמה בעבר, ועל הבעייתיות הזו באזורנו ודרך אפשרית לפתור אותה ראו ב:אבני 2008, עמ' 95–96.
↑  למשל כאשר מדרון טופוגרפי מצוי גם על מדרון של אנטיקלינה או סינקלינה, דבר שעלול לגרום להתרחשות גלישות שישפיעו לרעה על רמת העוצמה הסייסמית.
↑  ניתן להסתפק בקריאת הפרק "הפרמטרים שקובעים את מידת הגברת תאוצות הקרקע" בערך תגובת אתר סייסמית.