stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מישור משופע

מישור משופע הוא מכונה פשוטה, ללא חלקים נעים, הכוללת משטח משופע, שקצה אחד שלו נמוך מקצהו השני. גרירת חפץ על־פני משטח משופע דורשת השקעה פחותה של כוח בהשוואה לגרירתו בהרמה אנכית. יעילות המישור המשופע תלויה באורכו ובגובהו, וניתן לבטא אותה כ-1 חלקי סינוס זווית המשטח. לפי חוק שימור האנרגיה, הרמת חפץ לגובה מסוים באמצעות מישור משופע או בלעדיו תובעת השקעת כמות זהה של אנרגיה, אך במישור משופע אורך המסלול ארוך יותר, ולכן כמות האנרגיה הנדרשת בכל שלב של ההרמה קטנה יותר. את קצב הרמת החפץ ניתן להאיץ גם באמצעות הפחתת החיכוך לאורך המישור, ובאמצעות הגדלת הזווית שבין המישור לרצפה. חסרונו העיקרי של מישור משופע הוא בהפסד האנרגיה בגלל חיכוך, ולכן מישור משופע ארוך מאוד אינו יעיל מבחינה אנרגטית.
סוללה, כבש, מגלשה

מכשירים רבים משתמשים בעקרון הפעולה של המישור המשופע על מנת לבצע משימות שונות; כך למשל, סוללה מאפשרת להעפיל לגובה שקשה לעלות אליו בצורה אנכית. דוגמאות לכך הן סוללות העפר בעולם העתיק, שאפשרו לחיילים ולאיל ניגוח להגיע לראש החומה. אחת מהן היא סוללת העפר ששימשה את הצבא הרומי לכיבוש מצדה, שקיימת ונמצאת בשימוש עד היום. סוללות עפר שימשו במצרים העתיקה על מנת להרים באמצעותן את האבנים הכבדות ששימשו לבניית הפרמידות. באמצעות מישור משופע נייד ניתן גם לעלות ולרדת מאוניות, או להרים ולהוריד חפצים לתא מטען של משאית. רכבות הרים משתמשות אף הן במישור המשופע על מנת להאיץ למהירויות גבוהות. בענפי ספורט שונים כגון סקי ומזחלות, נעזרים במישור משופע מצופה קרח או שלג – בצורה טבעית (כגון הר מושלג) או מלאכותית – על מנת להגיע למהירויות גבוהות. שיפועים אלה הם כמעט ללא חיכוך – אך מהירות הגוף מואטת על ידי החיכוך עם האוויר. משפך הוא מישור משופע בצורת חרוט המאפשר לתעל חומרים למרכזו.
מישור משופע מאפשר גם נגישות לאנשים בעלי מוגבלות, או לעגלות ילדים. מבנים ציבוריים בישראל מחויבים לכלול אמצעים שיאפשרו גישה לנכים.
כלי נוסף הוא המגלשה, שמסייעת להוריד חפצים ואנשים ממקום גבוה למקום נמוך בהתבסס על כוח החיכוך כגורם מאט. מגלשות החירום המותקנות מתחת לדלתות מטוסי נוסעים, מאפשרות, בשעת חירום, לרדת במהירות מהמטוס ללא הסכנה שבקפיצה. מגלשות נפוצות גם בגני שעשועים שונים מאחר שניתן לתכנן אותן כך שיושגו בהן מהירויות שונות ואף ניתן להגיע לחוויה הקרובה לנפילה חופשית. על ידי הקטנת הזווית של המגלשה לקראת סופה, וממילא הגדלת שטח המישור המשופע, ניתן להאט את מהירותו של הגולש בה – על ידי החיכוך – כך שלא יתנגש בקרקע בעוצמה. השינוי בזווית מאפשר גם להימנע מהתנגשות ישירה בקרקע. בפארקי מים, כוח החיכוך של המגלשות מופחת באמצעות התזת מים עליהן – כך שיש סיכה בין האדם והמגלשה. מגלשות אלו מסוגלות להגיע למהירויות גבוהות, ויש פחות צורך להאט את האדם הגולש לקראת סופה של המגלשה, מכיוון שהוא גולש לתוך בריכה המרככת את החבטה.
חישוב הכוחות הפועלים על גוף במישור משופע והסבר מילולי של הכוחות הפועלים

חישוב הכוחות הפועלים על גוף הנמצא במישור משופע מורכב משלשה גורמים, כאשר את החיכוך עם האוויר ניתן להזניח בדרך כלל, למעט במהירויות גבוהות:
1.כוח הנורמלי (N) הפועל אנכית מהמישור על הגוף. מכיוון שמישור משופע נטול חיכוך יכול להחזיר רק את הרכיב המאונך של הכוח הפועל עליו.
2.כוח הכבידה (mg) הפועל כלפי מטה. מאונך לכדור הארץ ולא למישור.
3.כוח החיכוך (f) הפועל במקביל למשטח.
ווקטור הכוח שפועל במורד המישור הוא הרכיב של כוח הכובד בכיוון ציר ה-Y ונוצר באופן הבא:
על הגוף פועל רק כוח חיצוני אחד - כח הכובד. כל שאר הכוחות הם פנימיים במערכת.
הרכיב של כוח הכובד בכיוון הניצב למישור מתבטל עם הכוח הנורמלי שמוחזר על ידי המישור (סכום הכוחות בציר ה-Y שהוא אפס ולכן אין תאוצה בכיוון צירה-Y. הרכיב האנכי של כוח המשיכה (mgcosθ) שווה לכוח הנורמל N).
הרכיב הווקטורי של כוח הכובד בכיוון מאוזן למישור לא יכול להתבטל (שוב, מכיוון שמישור משופע נטול חיכוך מסוגל להחזיר כוח רק בכיוון מאונך) ולכן סכום הכוחות בציר ה-X אינו שווה אפס, ונוצרת תאוצה בכיוון ציר ה-X.
במקרה שקיים חיכוך - אם הרכיב האופקי של כוח המשיכה (mgsinθ בציר הX) גדול מכוח החיכוך הסטטי (fs) – תהיה תאוצה במורד המדרון השווה ל: gsinθ – fk/m (במקרה זה, החיכוך יהיה קינטי). אם כוח החיכוך הסטטי גדול מהרכיב האופקי של כוח המשיכה, לא תהיה תנועה.
אם זווית השיפוע שווה 0, אז sinθ גם יהיה 0, והגוף לא יזוז. (הכוח הנורמלי מחזיר את כל הרכיב של כוח הכובד ושקול הכוחות הוא 0).
ככל הנראה, גלילאו גליליי ביצע את ניסוייו בתחום הכבידה במערכת של מישור משופע, ולא בזריקת חפצים מהמגדל הנטוי בפיזה (בניגוד לאגדה האורבנית).
דרך נוספת להסתכל על המערכת

דרך נוספת לבחון את המערכת היא לבחון את הכוחות שפועלים על הגוף.
על הגוף פועלים שני כוחות: כוח הכובד (כלפי מטה) והכוח הנורמלי (במאונך למישור). ניתן לראות שהסכום הווקטורי של שני כוחות אלו הוא בכיוון המישור וגודלו mgsinθ.
גלגול ללא החלקה במישור משופע

כאשר מתגלגלת מסה(מעגלית) במישור משופע, על מרכז המסה פועלים אותם הכוחות כמו בתנועה ללא גלגול. מה ששונה, זה שחלק מהאנרגיה הופכת לאנרגיית סיבוב של המסה, כלומר קיים תנע זוויתי (המסה היא גוף קשיח). כאשר ניגשים לפתור את הבעיה, חשוב להבין את עקרון הגלגול, אשר אומר כי "בכל רגע נתון, קיימת נקודה סטציונרית על שפת המעגל, אשר נוגעת במישור המשופע". ניתן לפתור בעיה זו בכמה דרכים, כגון שימור אנרגיה (התחשבות בצבירת אנרגיה פנימית בגלגל תנופה), משוואת כוחות על מרכז המסה, וגלגול מסביב לנקודת המגע(אשר נמצאת במרחק קבוע ביחס למרכז המסה).
פתרון הבעיה(ללא פיתוח):
\left\vert {\vec {a}}\right\vert ={\frac {g\sin(\theta )}{1+{\frac {I_{c}}{mR^{2}}}}}, כאשר  I_{c} מסמל את מומנט ההתמד של הגוף מסביב למרכז המסה, ו  \theta  הוא זווית השיפוע של המישור.
התנאי לכך שלא תהיה החלקה:  \tan(\theta )<{\frac {\mu _{s}R^{2}}{I_{c}}}(m+{\frac {I_{c}}{R^{2}}}), כאשר  \mu _{s} מסמל את מקדם החיכוך הסטטי של המישור.
סוללת העפר הרומית בצידה המערבי של מצדה
N הכוח הנורמלי,
mg כוח הכבידה,
f כוח החיכוך,
θ הזווית של המישור המשופע
מהירות קרקעית

מהירות קרקעית (באנגלית: Ground speed, או בקיצור: GS) הוא מושג מעולם התעופה, המתאר את מהירותו של כלי טיס ביחס לקרקע, בעוד שמכשירי המדידה הבסיסיים במטוס מודדים את מהירותו ביחס לאוויר (מהירות אווירית). לרוב המהירות הקרקעית שונה מהמהירות האווירית,  עקב קיומן של רוחות.
לדוגמה, במקרה שבו הרוח מגיעה מהכיוון אליו טס הכלי (כלומר: הרוח נושבת לכיוונו), הרי שהמהירות האווירית שלו תהיה גדולה מהמהירות הקרקעית, כי חלקיקי האוויר חולפים על פניו במהירות גדולה יותר מאשר הקרקע.
אם נניח כי אין רוחות בכלל, אזי המהירות הקרקעית תשתווה למהירות האווירית.
דוגמה יישומית

כאשר מטוס מגיע לנחיתה בשדה התעופה, יעדיף הטייס לנחות נגד כיוון הרוח, זאת מכיוון שלכל מטוס ישנה מהירות אווירית מינימלית שמתחתיה המטוס מאבד עילוי ומזדקר. לכן, עדיף לנחות מול הרוח כדי ליצור מצב שבו המהירות הקרקעית תקטן ביחס למהירות האווירית ותאפשר למטוס לבצע עצירה קצרה ובטוחה יותר על המסלול.
ניסוח מתמטי

כידוע:
נניח כי כיוון מכשיר המדידה (אף המטוס בדרך כלל) בכיוון ציר ה- Y כמתואר בתרשים בטיסה ישרה ואופקית. המהירות האווירית הנמדדת היא המהירות האווירית בציר זה (Y), לכן נמצא את ההיטלים על הציר ומשם נחלץ את המהירות הקרקעית.
סכום ההטלים על ציר ה-Y:
נוסחה למהירות קרקעית (ישרה ואופקית):
מגדל מנורה מבטחים

| --- | --- |

המגדל ב-2019
 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים
 שימוש:  משרדים
 על שם:  מנורה מבטחים החזקות 
 מיקום:  רמת גן
 מדינה:  ישראל 
 בעלים:  מנורה מבטחים החזקות 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2012 – דצמבר 2017 (כ־5 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  דצמבר 2017 
 אדריכל:  משה צור
 מידות
 גובה:  145.4 מטר
 שטח:  60,000 מ"ר 
 קומות:  35
 קואורדינטות:  32°05′01″N 34°48′17″E﻿ / ﻿32.083508333333°N 34.804722222222°E﻿ / 32.083508333333; 34.804722222222
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מגדל מנורה מבטחים(למפת גוש דן רגילה) מגדל מנורה מבטחים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מגדל מנורה מבטחים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מגדל מנורה מבטחים  he מגדל מנורה מבטחיםhe מגדל מנורה מבטחיםמפת  __ רמת גן (in English: Ramat Gan)  __ גבעתיים (in English: Givatayim) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון ומערב: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv) ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono), __ מחנה דורי (in English: Tel HaShomer Base) מדרום: __ אור יהודה (in English: Or Yehuda), __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מגדל מנורה מבטחים הוא מגדל משרדים השוכן ברחוב ז'בוטינסקי 23, במתחם בורסת היהלומים ברמת גן, וכולל 36 קומות ומתנשא לגובה של 145.4 מטרים. בנייתו החלה בשנת 2012 והסתיימה בדצמבר 2017. הוא משמש כמטה קבוצת מנורה מבטחים.
היסטוריה

השטח שעליו נבנה המגדל היה שייך לחברת גטר והמבנה שעמד לפני כן היה בן ארבע קומות ושימש את חברת "גטר גרופ" מאז 1988 לאחר שנרכש על ידי שלמה מנדלבאום וזיגי גונצ'רובסקי בעלי השליטה בחברה. הבניין נרכש מחברת "אלקו", שישבה שם קודם לכן. ממזרח למגדל שוכנים מגדלי התאומים, במערב מגדל משה אביב, בצפון רחוב היוזמה (על כן מכונה המתחם 'מתחם היוזמה') ומגדלי גינדי ובדרום רחוב ז'בוטינסקי ומגדל עלית.
בשנת 2010 רכשה קבוצת מנורה מבטחים את המגרש, במטרה לבנות עליו מגדל משרדים שימש כמטה שלה, במקום בית הסנה בתל אביב ומבנים נוספים בהם הייתה נפרסה פעילותה. החברה הודיעה על תוכנית לרכז את כלל פעילויותיה תחת קורת גג אחת ברמן גן כבר ב-2006, אך לא מצא בניין משרדים שהתאים לצרכיה.
בנייתו של המגדל החלה בשנת 2012 ונמשכה כ-5 שנים, עד להשלמתה בדצמבר 2017. במכרז לבניית השלד בשלב ראשון, ובכלל זה עבודות הביסוס והדיפון, זכתה קבוצת בסט, בהיקף של כ-90 מיליון ש"ח.
מנורה מבטחים חנכה רשמית את המבנה ב-15 במאי 2018, עם השלמת העברת פעילותה אליו.
המבנה

המגדל מתנשא לגובה של 145.4 מטרים, שטחו כ-60,000 מטר רבוע והוא כולל קומת לובי בגובה 9 מטרים, 33 קומות משרדים, 2 קומות גג ו-6 קומות מרתפי חניה. הוא נבנה משלד בטון וקירות מסך חיצוניים מזכוכית כהה.
במגדל ישנן כ-3,000 עמדות עבודה, 14 מעליות, כ-600 מקומות חניה, 32 חדרי ישיבות וקומת הדרכה.
ראו גם

גורדי שחקים בישראל
הערות שוליים

↑  מגדל מנורה מבטחים, באתר הנדסה- עיריית רמת-גן, על פי תכנית היתר חתומה (גרמושקה) מתאריך 11.11.2018 בארכיב המסמכים שבאתר ההנדסה של עיריית רמת גן
1 2  רז סמולסקי, מנורה במגעים לרכישת מגרש בבורסה בר"ג ב-35 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 1 בנובמבר 2010
↑  ליטל איסטמטי, ‏מנורה מבטחים מעתיק משרדיו לרחוב דרויאנוב בת"א, באתר גלובס, 11 בפברואר 2013
↑  רון שטיין, ‏עוד חברת ביטוח יוצאת מת"א: מנורה עשויה לעבור לרמת-גן, באתר גלובס, 2 ביולי 2006
↑  עינת פז-פרנקל, בסט תבצע השלב הראשון לבניית מגדל מנורה בר"ג, באתר כלכליסט, 7 בנובמבר 2013
↑  שירי דובר, ‏מנורה מבטחים חוגגת וחונכת את משכנה החדש, באתר גלובס, 16 במאי 2018
מהירות ניפוץ

מהירות ההתפוצצות או מהירות הנפץ, הידוע גם בראשי התיבות VoD ‏(Velocity of Detonation), היא המהירות בה חזית גל ההלם עוברת דרך חומר הנפץ בעת ניפוץ. הנתונים רשומים עבור חומרים ספציפיים הם לרוב הערכה גסה המבוססת על התנהגות גז בתנאי צ'פמן-ז'וגה הקשה למדידה בפועל. מהירויות התפוצצות תמיד מהירות יותר ממהירות הקול באותו החומר.
אם חומר הנפץ מוגבל בתנועתו בזמן ההתפוצצות, כמו בירי תותח, הכוח שנוצר ממורכז על שטח קטן בהרבה, דבר שגורם להעלאת לחץ. מכאן שמהירות ההתפוצצות באוויר הפתוח נמוכה יותר מהתפוצצות בתנאים מגבילים ב-70% עד 80%.
מהירויות ההתפוצצות האופייניות של גזים נעות בין 1,800 ל-3,000 מטרים לשנייה ושל מוצקים בין 4,000 ל-10,300 מטרים לשנייה.
רשימת מהירויות ההתפוצצות של נפיצים

| סוג הנפיצים | שם הנפיץ | ראשי תיבות | מהירות התפוצצות (מטרים/שנייה) | צפיפות החומר (גרם/ס"מ³) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ארומטי | 1, 3, 5-טריניטרובנזן | TNB | 7,450 | 1.60 |
| ארומטי | 1, 3, 5-טריאזידו-2, 4, 6-טריניטרובנזן | TATNB | 7,300 | 1.71 |
| ארומטי | 4,4’-דיניטרו-3,3’-דיאזנופורוקסאן | DDF | 10,000 | 2.02 |
| ארומטי | טריניטרוטולואן | TNT | 6,900 | 1.60 |
| ארומטי | טריניטרואנילין | TNA | 7,300 | 1.72 |
| ארומטי | טטריל |  | 7,570 | 1.71 |
| ארומטי | חומצה פיקרית | TNP | 7,350 | 1.70 |
| ארומטי | דוניט |  | 7,150 | 1.60 |
| ארומטי | פיקראט מתיל |  | 6,800 | 1.57 |
| ארומטי | פיקראט אתיל |  | 6,500 | 1.55 |
| ארומטי | פיקריל כלוריד |  | 7,200 | 1.74 |
| ארומטי | טריניטרוקרזול |  | 6,850 | 1.62 |
| ארומטי | סטיפנאט עופרת |  | 5,200 | 2.90 |
| ארומטי | טריאמינוטריניטרובנזן | TATB | 7,350 | 1.80 |
| אליפטי | מתיל ניטרט |  | 6,300 | 1.21 |
| אליפטי | ניטרוגליקול | EGDN | 7,300 | 1.48 |
| אליפטי | ניטרוגליצרין | NG | 7,700 | 1.59 |
| אליפטי | מאניטול הקסאניטרט | MHN | 8,260 | 1.73 |
| אליפטי | פנטאאריטריטול טטראניטראט | PETN | 8,400 | 1.70 |
| אליפטי | אריתריאול טטראניטרט | ETN | 8,100 | 1.60 |
| אליפטי | אתילנדיניטראמין | EDNA | 7,570 | 1.65 |
| אליפטי | ניטרוגואנידין | NQ | 8,200 | 1.70 |
| אליפטי | ציקלוטרימתילנטריניטראמין | RDX | 8,750 | 1.76 |
| אליפטי | ציקלוטרימתילן טטראניטראמין | HMX | 9,400 | 1.91 |
| אליפטי | הקסאניטרוהקסאאזאיסווורציטאן | HNIW or CL-20 | 9,500 | 2.04 |
| אליפטי | טטראניטרוגליקולוריל | סורגויל | 9,150 | 1.95 |
| אליפטי | אוקטאניטרוקובאן | ONC | 10,100 | 2.00 |
| אליפטי | ניטרוצלולוזה | NC | 7,300 | 1.20 |
| אליפטי | ניטרט שתנן | UN | 4,700 | 1.59 |
| אליפטי | טריאצטון | AP or TATP | 5,300 | 1.18 |
| אליפטי | מתיל אתיל קטון פראוקסיד | MEKP | 5,200 | 1.17 |
| אליפטי | הקסאמתילן טריפראוקסיד דיאמין | HMTD | 4,500 | 0.88 |
| אי אורגני | פולמינט כספית |  | 4,250 | 3.00 |
| אי אורגני | אזיד עופרת |  | 4,630 | 3.00 |
| אי אורגני | אזיד כסף |  | 4,000 | 4.00 |
| אי אורגני | אמוניום חנקתי | AN | 5,270 | 1.30 |
| סוג הנפיצים | שם הנפיץ | ראשי תיבות | מהירות התפוצצות (מטרים/שנייה) | צפיפות החומר (גרם/ס"מ³) |
ראו גם

פיצוץ
ניפוץ (דטונציה)
מוחקיק כאבולי

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  29 במאי 1928 Turkman Valley, אפגניסטן 
 פטירה:  11 ביוני 2019 (בגיל 91) קום, איראן 
 מדינה:  אפגניסטן 
 
האייתוללה העליון קורבּאן-עלי מוחקיק כאבּולי (בפרסית: حضرت آية الله العظمى قربانعلی محقق كابلى; 1 ביוני 1928 - 11 ביוני 2019) היה המרג'ע תקליד של המוסלמים השיעים מזרם האית'נא עשריה שבאפגניסטן.
ביוגרפיה

נולד בכפר טורקמן שבמחוז פרואן שבאפגניסטן, מצפון מערב לקאבול. מוצאו האתני הוא מהעם דובר הפרסית הזארה.
בהיותו בן שבע החל את לימודיו בתחום הדת, בכך שהחל ללמוד את הקוראן וספרי דת בפרסית.
במהלך שנות לימודיו התעמק בתאולוגיה, לוגיקה, הלכה, ספרות, ובעוד ענפים של מדעי האסלאם והשריעה.
כדי להעמיק את השכלתו עבר לקאבול, אך הבין שדלות המשאבים והמצב הפוליטי אינם מהווים סביבת לימודים טובה.
מאפגניסטן עבר לאיראן, ומשם המשיך לנג'ף שבעיראק.
ביוגרפיה > חזרה לאפגניסטן

בשנת 1973, לאחר השלמת לימודיו, שב מוחקיק כאבולי כאייתולה עליון של אפגניסטן, שם הוא התקבל בברכה על ידי אלפים שהמתינו לו עם הגעתו.
נפטר ב-11 ביוני 2019.
ביוגרפיה > מורשתו

במהלך חייו, הקים האייתולה העליון מוחקיק כאבולי מוסדות רבים להשכלה ולחינוך, ותרם רבות לחיזוק האסלאם ולפיתוח המודעות התרבותית באפגניסטן.
הערות שוליים

↑  Revolvy, LLC, "Mohaqiq Kabuli" on Revolvy.com, www.revolvy.com (באנגלית)(הקישור אינו פעיל)
מבנה עילי (מוזיקה)

במוזיקת הג'אז, המונח מבנה עילי מתאר שיטת הולכת קולות שפותחה על ידי פסנתרני ג'אז ומעבדים, העושה שימוש באקורד משולש מז'ורי או מינורי כצלילים העליונים של מצלול הרמוני מורכב יותר.
דוגמאות

דוגמה 1: להלן נתון מצלול אופייני המשמש פסנתרני ג'אז של האקורד C7 \sharp 9

(אקורד דו מז'ור עם ספטימה קטנה ונונה מוגדלת).
בחמשה התחתונה נתונים התווים מי וסי במול, שהם הדרגות ה-3 וה-7 של האקורד, המהווים את הטריטון אשר יוצר את הצליל הדומיננטי של האקורד.
בחמשה העליונה התווים מי במול, סול וסי במול יוצרים שלושתם את האקורד המשולש מי במול מז'ור.
אקורד זה הוא מה שמכונה "מבנה עילי". כאשר הוא נידון ביחס לצליל השורש דו, התווים של אקורד זה מתפקדים, בהתאמה, כנונה מוגדלת (למעשה דצימה קטנה, הזהה אנהרמונית לנונה מוגדלת. האנהרמוניה במקרה זה נוצרת מפאת תפקודו של התו מי במול כשורש של האקורד העילי מי במול מז'ור), קווינטה, וספטימה קטנה.
(הערה: צליל השורש דו לא מופיע במצלול זה, כפי שלעיתים קרובות מנגנים פסנתרני ג'אז מטעמים שונים הקשורים למצלול, או מכיוון שצליל זה מנוגן על ידי נגן הבס.)
דוגמה 2: בדוגמה הבאה, האקורד המשולש פה דיאז מינור משמש כחלק מהאקורד C13 \flat 9 \sharp 11 (אקורד דו מז'ור עם ספטימה קטנה, נונה קטנה, קוורטה מוגדלת וסקסטה גדולה):
ביחס לצליל השורש דו, התו דו דיאז (הזהה אנהרמונית ל-רה במול) מתפקד כנונה קטנה, התו פה דיאז מתפקד כקוורטה מוגדלת והתו לה מתפקד כסקסטה גדולה.
יישום

בחירת הצלילים אותם ניתן להוסיף לאקורד מתבצעת על ידי בחינת הקשר בין האקורד והסולם האקורדי שהוא יוצר בסיטואציה ההרמונית הקונקרטית. לדוגמה:
האקורד C13 \flat 9 \sharp 11 מכיל את התווים הבאים, מהשורש כלפי מעלה: דו, מי, סול, סי במול, רה במול, פה דיאז, לה;
הסולם האוקטטוני המכיל את כל צלילי האקורד לעיל הוא: דו - רה במול - רה דיאז - מי - פה דיאז - סול - לה - סי במול; סולם זה, אם כן, יכול להוות מאגר צלילים בו ניתן להשתמש בעת יצירת יישומים מלודיים והרמוניים על גבי אקורד זה.
כתיבה מקוצרת

על פי צורת דיבור נפוצה בעולם הג'אז, נהוג להתייחס למבנה עילי על ידי ציון המרווח בין שורש האקורד התחתון לשורש האקורד העילי. למשל, בדוגמה מס' 1 לעיל (C7 \sharp 9), השורש של האקורד העילי מי במול מז'ור נמצא במרחק של טרצה קטנה מהתו דו (השורש של האקורד התחתון). על כן, המבנה העילי הזה ייקרא מבנה עילי של טרצה קטנה, או בקיצור US \flat III.
האקורד בדוגמה מס' 2 לעיל (C13 \flat 9 \sharp 11) ייקרא מבנה עילי של קוורטה מוגדלת מינורית, וייכתב בקיצור US \sharp iv.
מבנים עיליים אפשריים אחרים הם:
USII - רה מז'ור מעל דו מז'ור 7, היוצר אקורד C13 \sharp 11
US \flat V - סול במול מז'ור מעל דו מז'ור 7, היוצר אקורד C7 \flat 9 \sharp 11
US \flat VI - לה במול מז'ור מעל דו מז'ור 7, היוצר אקורד C7 \sharp 9 \flat 13
USVI - לה מז'ור מעל דו מז'ור 7, היוצר אקורד C13 \flat 9
USi - דו מינור מעל דו מז'ור 7, היוצר אקורד C7 \sharp 9
US \flat ii - רה במול מינור מעל דו מז'ור 7, היוצר אקורד C7 \flat 9 \flat 13
US \flat iii - מי במול מינור מעל דו מז'ור 7, היוצר אקורד C7 \sharp 9 \sharp 11
להאזנה

דוגמה תמציתית של פסנתרן העושה שימוש במבנים עיליים ניתן למצוא בביצוע של ביל אוונס לקטע "Blue in Green", מתוך אלבומו של מיילס דייוויס Kind of Blue.
ראו גם

הרמוניה מורחבת
אקורד ג'אז
סולם ג'אז
פוליקורד
קורדיואיד
הערות שוליים

↑  Ellenberger, Kurt. Materials and Concepts in Jazz Improvisation, p.20.
↑  "The Jazz Piano Book". Mark Levine. (1989). Petaluma, CA: Chapter Fourteen - Upper Structures pages 109-124
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מבנה עילי (מוזיקה)".
מיס אוקראינה

מיס אוקראינה 2008 אירינה ז'ורבסקאיה מופיעה במופע הכישרונות במהלך מיס עולם 2008
מיס אוקראינה (באוקראינית: Міс Україна) היא תחרות יופי באוקראינה.
אודות התחרות

התחרות נערכה לראשונה ב-1988.
בתחרות מדי שנה משתתפות 26 מתמודדות מרחבי אוקראינה ומכל האזורים במדינה וביניהם מיס קייב ומיס אודסה.
הזוכה תייצג את אוקראינה בתחרות מיס עולם, עד 2005 הזוכה במקום השני הייתה מייצגת את המדינה במיס תבל, ב-2006 עבר הזיכיון לפורמט אחר של תחרות "מיס אוקראינה תבל" בניהולה של אולכסנדרה ניקולאיינקו.
בנוסף התחרות גם שולחת נציגות לתחרות מיס אינטרנשיונל.
מ-2005 התחרות משודרת בערוץ הטלוויזיה אינטר ערוץ טלוויזיה.
בין הפרסים הניתנים לזוכה הם פרס כספי ומגוון מוצרי טיפוח היופי.
ב-2012 נערכה התחרות בבית האופרה הלאומי של אוקראינה.
מהירות רדיאלית

המהירות של מטוס ביחס לתחנת מכ"ם (אדום) ניתנת לפרוק למהירות רדיאלית (ירוק) ומהירות משיקה (כחול)
מהירות רדיאלית של עצם ביחס לנקודת ייחוס היא קצב שינוי המרחק בין העצם ובין נקודת הייחוס. המהירות הרדיאלית היא למעשה הטלה של וקטור המהירות של העצם ביחס לנקודת הייחוס על הקו המחבר אותם. הרכיב של המהירות הניצב למהירות הרדיאלית נקרא מהירות משיקה. השימוש העיקרי במהירות רדיאלית הוא באסטרונומיה, שם העצמים הם גרמי שמים והמהירות הרדיאלית מתייחסת לשינוי במרחק שלהם אל נקודת הייחוס שהיא בדרך כלל כדור הארץ, השמש או שביל החלב.
מדידת מהירות רדיאלית

מדידת המהירות הרדיאלית של גרמי שמים נעשית בשתי צורות: מדידה אסטרומטרית מתבצעת עבור גרמי שמים שמרחקם מכדור הארץ ניתן למדידה מדויקת (למשל באמצעות היסט או מכ"ם) על ידי חישוב השינוי במרחק בין שתי נקודות זמן, ומדידה ספקטרומטרית מתבצעת על ידי מדידת ההסחה לאדום או לכחול של האור הנפלט מגרם השמים. מכיוון שלכל גרמי השמים שפולטים קרינה אלקטרומגנטית יש ספקטרום בליעה או ספקטרום פליטה הנובע מההרכב הכימי שלהם, ניתן לזהות את ההסטה של הקווים בספקטרום וממנה לחשב את המהירות הרדיאלית.
מדידה כזו מושפעת תמיד גם מהמהירות של מכשיר המדידה וצריך להביא אותה בחשבון כאשר מחשבים את המהירות הרדיאלית האמיתית של העצם הנצפה. כאשר נקודת הייחוס היא כדור הארץ צריך להתחשב במהירות התנועה של מכשיר התצפית ביחס לכדור הארץ, כמו מהירות התנועה של טלסקופ חלל סביב כדור הארץ או במהירות הסיבוב של כדור הארץ על צירו כאשר התצפית היא קרקעית, וכן בתנועת כדור הארץ סביב נקודת מרכז המסה שלו ושל הירח. כאשר נקודת הייחוס היא השמש צריך להתחשב במהירות התנועה של כדור הארץ סביב השמש וכאשר נקודת הייחוס היא שביל החלב גם במהירות התנועה של השמש סביב מרכז הגלקסיה.
שימושים של מהירות רדיאלית

באסטרונומיה משמשת מדידת המהירות הרדיאלית למספר מטרות:
מדידת המהירות הרדיאלית הממוצעת מאפשרת (יחד עם מדידת המהירות המשיקה) לזהות את כיוון התנועה של גרם השמים ומזה לחשב את מסלולו ואת יחסיו עם גרמי שמים נוספים, כך למשל, כוכבים שהיו בעבר חלק מצביר פתוח שהתפרק, נעים בקירוב באותו הכיוון וכוכבים שהיו חלק ממערכת מרובת כוכבים, שבעקבות סופרנובה הועפו מרכיביה לכיוונים שונים, נעים במסלולים שנראה שמקורם בנקודה משותפת.
מדידת המהירות הרדיאלית של גלקסיה מאפשרת להעריך את מרחקה באמצעות חוק האבל ומדידת המהירות הרדיאלית של החומר באזורים שונים של הגלקסיה מאפשרת לחשב את ההתפלגות של מהירות ההקפה של החומר בגלקסיה כפונקציה של המרחק ממרכזה, וכך ניתן לקבל מידע על התפלגות המסה בגלקסיה ולחשב את מסתה הכוללת.
מדידת השינויים במהירות הרדיאלית של גרם שמיים מאפשרת לזהות שינויים מחזוריים המצביעים על כך שגרם השמים מקיף גרם שמים אפל שלא ניתן לצפייה ישירה או מוקף על ידי גרם שמים כזה. באופן זה ניתן לזהות כוכבים כפולים וכן מערכות של כוכבי לכת.
ראו גם

תנועה עצמית
הסחה לאדום ולכחול של ספקטרום בליעה
דיאגרמה המתארת את התנועה של כוכב בהשפעת כוכב לכת המקיף אותו וגורם לשינויים מחזוריים במהירות הרדיאלית שלו
מיכאיל דיטריכס

| --- | --- |
הגנרל מיכאיל דיטריכס
הגנרל מיכאיל דיטריכס
 לידה:  17 באפריל 1874 מלכות המשנה של הקווקז, האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית
 פטירה:  9 בספטמבר 1937 (בגיל 63) שאנגחאי, הרפובליקה הסינית 
 השכלה:  פז'סקי קורפוס  האקדמיה הצבאית הקיסרית הרוסית 
 צאצאים:  Nikolaĭ Gorchakov, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 השתייכות:   צבא האימפריה הרוסית  הצבא הלבן.
 תקופת הפעילות:  1892–1923 (כ־31 שנים)
 דרגה:  גנרל
 תפקידים בשירות
 ראש מטה אוגדת רגלים במלחמת רוסיה–יפן.  מפקד כח ההתערבות של האימפריה הרוסית בחזית המקדונית במלחמת העולם הראשונה.  ראש המטה של ארמייה וקבוצת ארמיות בצבא הלבן.  מפקד הארמייה הסיבירית בצבא הלבן.  ראש המטה הכללי בצבאו של הגנרל אלכסנדר קולצ'ק.
 פעולות ומבצעים
 מלחמת רוסיה-יפן  החזית המקדונית במלחמת העולם הראשונה  מתקפת ברוסילוב  מרד הלגיון הצ'כוסלובקי  קרב צ'ליאבינסק  מבצע טובולסק  קרב מוקדן  קרב ליאויאנג  קרב נהר שאה  מלחמת העולם הראשונה  מלחמת האזרחים ברוסיה  Primorskaya operation 
 עיטורים
 עיטור סטניסלב הקדוש. עיטור אנה הקדושה.  עיטור ולדימיר הקדוש.  עיטור לגיון הכבוד.  צלב מלחמת העולם הראשונה של צבא צרפת.
 תפקידים אזרחיים
 חבר ממשלתו של הגנרל אלכסנדר קולצ'ק.  יושב ראש הוועדה לחקירת רצח משפחת המלוכה הרוסית.
 
מיכאיל דיטריכס (ברוסית: Михаил Дитерихс;‏ 17 באפריל 1874, מלכות המשנה של הקווקז, האימפריה הרוסית – 9 בספטמבר 1937, שאנגחאי, הרפובליקה הסינית), היה גנרל רוסי, שלחם במלחמת רוסיה–יפן ופיקד על הכוחות הרוסיים בחזית המקדונית במלחמת העולם הראשונה. דיטריכס לחם במלחמת האזרחים ברוסיה, היה אחד ממפקדי הצבא הלבן וחבר בממשלתו המהפכנית של אלכסנדר קולצ'ק טרום הקמתה של ברית המועצות.
תחילת הקריירה

דיטריכס נולד למשפחת אצולה ממוצא צ'כי שמקורה בחבל בוהמיה. אביו היה קצין אשר שירת בצבא מלכות המשנה של הקווקז ומיכאיל נולד במהלך שרותו של אביו בחבל. ב-1894 סיים את האקדמיה הצבאית של האימפריה בסנקט פטרבורג וצורף לגדוד ארטילריה. ב-1900 סיים הכשרה באקדמיה לפיקוד ומטה ועד ל-1903 שירת בתפקידי מטה שונים. בשנה זו מונה לפקד על אסקדרון ההוסרים ה-1 של הצבא הקיסרי. במהלך מלחמת רוסיה–יפן שרת כקצין המבצעים של הגיס ה-17 ולאחריה הועלה לדרגת לוטננט קולונל ושירת בתפקידי מטה. ב-1906 מונה לקצין המבצעים של הארמייה ה-7 וב-1909 הועלה לדרגת קולונל. ב-1913 מונה לתפקיד ראש מחלקת הגיוס במטה הכללי הרוסי.
מלחמת העולם הראשונה

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה מונה לראש מטה הארמייה ה-3 ולחם תחת פיקודו של הגנרל אלכסיי ברוסילוב בחזית המזרחית. ביולי 1916 מונה דיטריכס לפקד על חיל המשלוח הרוסי לחזית המקדונית ונחת בראש כוחותיו בסלוניקי. לרוסים הייתה אוגדה אחת בפיקודו של דיטריכס, שהורכבה מ-4 חטיבות שאינן אורגניות ומנתה 18,000 חיילים. לאחר מהפכת פברואר נקרא דיטריכס בבהילות למטה הכללי הרוסי ורק בנובמבר 1917 מונה אלכסנדר טאראנובסקי למחליפו הזמני.
בינואר 1918 מרבית הכוח הרוסי בחזית המקדונית פורק מנשקו, חלק מהחיילים נכלאו וכמה עשרות מתנדבים צורפו לשורות הכוח הסרבי.
שלהי הקריירה ואחריתו

עם הצטרפותו לצבא הלבן מונה לתפקיד מפקד ארמייה באזור פטרוגרד ובהמשך חבר לגנרל אלכסנדר קולצ'ק וכיהן כראש המטה שלו. כשהקים קולצ'אק את ממשלתו המהפכנית, מינה את דיטריכס לראש המטה הכללי ובהמשך כיהן כשר הפנים. דיטריכס היה אנטישמי מוצהר וציין לא אחת שהיהודים הם אויביה הגדולים של רוסיה.
בהיותו מלוכני בדעותיו מונה על ידי קולצ'אק לכהן גם בראש ועדת החקירה לרצח משפחת המלוכה הרוסית. בשלהי 1919, לאחר תבוסת המלוכנים היגר לחרבין ובאוקטובר 1922 נאלץ להגר לשאנגחאי. דיטריכס כתב ספר שעסק ברצח משפחת המלוכה הרוסית. הוא הלך לעולמו באוקטובר 1937 והוא בן 63 שנים.