stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פארק אוסטרלי

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1761 
 מבקרים בשנה:  350,000
 אדריכל:  רוברט אדם 
 בעלות:  קרן הנאמנות הלאומית למקומות בעלי עניין היסטורי או יופי טבעי 
 מיקום
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מיקום:  איזלוורת', האונסלו 
 קואורדינטות:  51°29′22″N 0°21′07″W﻿ / ﻿51.489375°N 0.35198333333333°W﻿ / 51.489375; -0.35198333333333
 אתר רשמי
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקספארק אוסטרלי(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקספארק אוסטרלי(למפת רובע האונסלו רגילה) פארק אוסטרלי(למפת רובע האונסלו מוגדלת) פארק אוסטרלי
 
אחוזת פארק אוסטרלי
שרטוטים של רוברט אדם עבור עיטורים אטרוסקים לאחוזה.
פארק אוסטרלי (באנגלית: Osterley Park) הוא פארק גדול ובו בניין אחוזה בפרווריה המערביים של העיר לונדון. בעת בניית בניין האחוזה היה האזור כפרי ומרוחק ושימש אזור נופש לעשירי לונדון.
הפארק הוא האזור הפתוח הרחב ביותר במערב לונדון.
היסטוריה

בניין האחוזה הניצב בפארק נבנה עבור הבנקאי תומאס גרשם במאה ה-16. המלכה אליזבת לנה באחוזה פעמיים.
במהלך השנים הוזנח בניין האחוזה עד שהגיע לבעלותו של סר פרנסיס צ'יילד, צורף ובנקאי, ובשנת 1761 שכר צ'יילד את האדריכל רוברט אדם על מנת שייעצב מחדש את הבניין. רוברט עיצב את בניין הלבנים האדומות עם צריחים בארבעה קצותיו. הוא עשה אמנם שימוש בבניין המקורי אולם ההרחבות הובאו לתוצאה סופית שונה ביותר.
העיצוב הנאו קלאסי של אדם זכה לפרסום רב באותה תקופה. החדרים עוטרו בקישוטי גבס עשירים בתמות נאו קלסיות, בסגנון יווני ובסגנון אטרוסקי.
בשנת 1949 נתרם הבית לקרן הלאומית לאתרים בעלי חשיבות היסטורית או יופי טבעי, המנהלת אותו עד היום. כיום מבנה האחוזה פתוח לקהל.
הפארק בקולנוע

הסרט "הדשא ירוק יותר" (The Grass Is Greener) בכיכובם של קרי גרנט ודברה קר צולם בחלקו באחוזת פארק אוסטרלי.
עורב קלדוניה החדשה

| עורב קלדוניה החדשה |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: עורביים
סוג:: עורב
מין:: עורב קלדוניה החדשה
שם מדעי
 Corvus moneduloides ‏לסון, 1830
תחום תפוצה


סרטון על עורב המוציא פיתיון עם אבנים
עוֹרֵב קַלֶדוֹנְיָה הַחֲדָשָׁה (שם מדעי: Corvus moneduloides) הוא מין עורב המצוי בקלדוניה החדשה שבאיי האוקיינוס השקט, ממזרח לאוסטרליה.
זהו עורב ממוצע באורך 40 ס"מ בעל נוצות שחורות ומקור שחור וארוך.
עורב זה חי בחורשות והיערות של קלדוניה, בהם מתחבאים מיני חלזונות, זחלים וחרקים בין הענפים והעורב ממלא את מקומם של הנקריים ושל החטט הנקרי שנעדרים מהאי.
הוא בוחר זלזל גדול, תוחב אותו לחור בעץ ותוקע אותו בזחל מתחבא. לעיתים הזחל מצליח לתפוס את הזלזל ולא משחרר אותו ואז העורב מביא עוד ענף קוצני יותר להיאחז בו. בכמה מקרים הוא צריך להשתמש בעוד ענף בצורת וו המשמש להיאחז בזחל ולהוציא אותו מהענפים ואז העורב אוכל אותו.
הערות שוליים

↑  עורב קלדוניה החדשה באתר הרשימה האדומה של IUCN
עומק אופטי (אסטרופיזיקה)

ערך זה עוסק במדד למספר הפיזורים והבליעות שעוברת קרינה בעת מעבר דרך תווך. אם התכוונתם למדד לשקיפות של גוף כלשהו, ראו .
עומק אופטי (אנגלית: Optical depth) באסטרופיזיקה הוא גודל פיזיקלי חסר ממדים המתאר את הפיזורים והבליעות שעוברת קרינה בעת מעבר דרך תווך. בהכללה ניתן לראות זאת כרמת השקיפות של תווך. כאשר קרינה אלקטרומגנטית או קרינת חלקיקים עוברת דרך תווך, חלק מהפוטונים או החלקיקים נבלעים או מפוזרים בתווך, בזמן שאחרים עוברים דרכו. כך שטף הקרינה מונחת על ידי מעבר בחומר. עומק אופטי הוא מדד למספר הפיזורים והבליעות שעוברת הקרינה, כלומר מדד לעוצמת ההנחתה של הקרינה.
לרוב מגדירים עומק אופטי לגרמי שמים גזיים כמו כוכבים או ענקי גזים. עומק אופטי תלוי בספיגות של החומר ממנו מורכב הגרם והקשר בין עומק פיזי (המסומן לרוב באות z) לבין עומק אופטי (המסומן לרוב באות  \tau ) יכול לעזור בתיאור של המבנה הפנימי של הגרם.
הגדרה מדויקת

עומק אופטי מוגדר כאינטגרל באופן הבא:
כאשר:
\kappa  -אטימות (או "מקדם ההנחתה")
\rho  - צפיפות החומר
\sigma  - חתך פעולה לפיזור
n -מספר החלקיקים המפוזרים ליחידת נפח
שתי ההגדרות האינטגרליות למעשה שקולות, מכיוון שמהלך חופשי ממוצע באסטרופיזיקה מוגדר על ידי:
כאמור, עומק אופטי נותן עומדן לרמת ההנחתה של הקרינה במעברה בתווך. עוצמת הקרינה ("ראדיאנס") כתלות במרחק המעבר בחומר קטנה מעריכית:
אם מניחים תווך אחיד מבחינה אופטית לאורך התקדמות האלומה, ניתן לנוון את האינטגרל למכפלה:
קירוב אדינגטון ועומק הפוטוספירה

על מנת להגדיר את הגבול בין הפוטוספירה לבין הכרומוספירה, הוחלט על ידי קירוב, להגדיר גבול זה כמקום בו  \tau ={\frac {2}{3}}. הקירוב, שנוסח על ידי ארתור אדינגטון לוקח בחשבון הימצאות של יוני מימן  H^{-} באטמוספירת הכוכב והוא אינו תלוי באורך גל של הקרינה. במקרה כזה מתקיים הקשר הבא:
כאשר T זו טמפרטורה ו T_{e} טמפרטורה אפקטיבית, כלומר טמפרטורה המתאימה לקרינת גוף שחור.
כך לפי הגדרה זו, מתקיים שבפוטוספירה, בעומק האופטי של  \tau ={\frac {2}{3}}, טמפרטורה של הפוטוספירה שווה לטמפרטורה האפקטיבית של הכוכב. במקרה כזה, פוטוספירה מוגדרת בשכבה דקה בה כל פוטון יעבור פיזור בודד או פחות לפי יציאתו מהכוכב.
הערות שוליים

↑  Optical Depth - from Eric Weisstein's World of Physics
↑  ערכו תלוי בסוג החומר, צפיפותו, אורך הגל של הקרינה וכוון התקדמותה.
פורד פלקון XG

| --- | --- |

Ford Falcon XG דגם "Longreach GLi panel van", שנת 1995
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  "Ford Australia" (אנ')
 שנות ייצור:  1993–1996
 הרכבה:  אוסטרליה אוסטרליה
 מודל קודם:  פורד פלקון XF
 מודל אחריו:  פורד פלקון XH
 חברת אם:  פורד (שם מלא: Ford Motor Company)
 מרכב:  Front-engine, rear-wheel-drive layout (אנ')
 אורך:  4,920 מ"מ
 רוחב:  1,860 מ"מ
 גובה:  1,366 מ"מ
 משקל:  1,525 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,957 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים, 4.0 ליטר המפיק 198 כ"ס  6 צילינדרים, 4.0 ליטר המפיק 216 כ"ס   (דגם Ford Falcon XR6 utility)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 5 מהירויות  תמסורת אוטומטית - 4 מהירויות מסוג "M91LE"
פורד פלקון XG (באנגלית: Ford Falcon XG) היא מכונית שיוצרה ב-2 תצורות: מסחרית וטנדר מתוצרת  יצרנית הרכב Ford Australia (אנ'), חברת בת של קונצרן הרכב האמריקאי פורד, אשר יוצרה בין השנים 1993–1996.
תצורות

2 דלתות - מסחרית
2 דלתות - טנדר ("Falcon Utility)
דגמים > טנדרים

"Ford Falcon Longreach GLi utility"
"Ford Falcon Longreach S utility"
"Ford Falcon XR6 utility " - יוצר מאוקטובר 1993
"Ford Falcon Longreach Outback utility" - יוצר מיוני 1995
דגמים > מסחריות

"Ford Falcon Longreach GLi panel van"
תמונות

"פורד פלקון XG" דגם "Longreach GLi utility", שנת 1993
"פורד פלקון XG" דגם "Longreach GLi utility", שנת 1995
"פורד פלקון XG" דגם "Longreach GLi utility", שנת 1995
"פורד פלקון XG" דגם "Longreach GLi utility", שנת 1994
"פורד פלקון XG" דגם "XR6 utility", שנת 1995
"פורד פלקון XG" דגם "Longreach GLi panel van", שנת 1995
"פורד פלקון XG" דגם "Longreach GLi panel van", שנת 1995
"פורד פלקון XG" דגם "Longreach GLi panel van", שנת 1995
"פורד פלקון XG" דגם "Longreach GLi panel van", שנת 1995
ראו גם

פורד פלקון
פורד פלקון XP
פורד פלקון XL
פורד פלקון XH
פורד פלקון ED
פורד פלקון FG X
פורד פלקון XB
הערות שוליים

↑  "פורד פלקון XG" forums.mightycarmods.com/forum/members-section/members
↑  "פורד פלקון XG" מנוע 4.0 ליטר mantapro.com.au/product/ford-falcon-xg-4-0l-6-cylinder-ute-panel-van
↑  "פורד פלקון XG" whichcar.com.au/features/ford-xg-falcon-ute-readers-car-of-the-week
עונת 2022/2023 בליגת העל בכדורסל נשים

| --- | --- |


 מספר משתתפות:  10
 זוכה:  אליצור רמלה
 מספר משחקים:  עונה סדירה: 18 מחזורים   בית עליון: חמישה משחקים בשיטת ליגה   בית תחתון: שישה משחקים בשיטת ליגה  חצי הגמר: הטוב מחמישה   הגמר: הטוב מחמישה
 עמוד העונה
 → 2021/20222023/2024 ←
עונת 2022/23 בליגת העל לנשים בכדורסל הייתה העונה ה-66 בליגת הנשים הבכירה בישראל. הליגה החלה באוקטובר 2022 והסתיימה באפריל 2023 כאשר אליצור רמלה זכתה באליפות ה-12 בתולדותיה לאחר שגברה בסדרת הגמר על מכבי בנות אשדוד.
קבוצות

10 קבוצות השתתפו בליגת העל בעונת 2022/23. אליצור תל אביב נשרה לליגה הלאומית בתום העונה הקודמת ואת מקומה תפסה אס"א ירושלים. אמנם הפועל כפר סבא זכתה באליפות הליגה הלאומית, אך היא ויתרה על זכותה לעלות ליגה משיקולים תקציביים ובסופו של דבר מנהלת הליגה העניקה לאס"א ירושלים את הזכות לשחק בליגת העל.
| קבוצה | עיר | מאמן | אולם ביתי | מושבים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אליצור חולון | חולון | עדן ענבר | אריאל שרון | 500 |
| אליצור רמלה | רמלה | שירה העליון | אולם קריית מנחם | 2,000 |
| אס"א ירושלים | ירושלים | אוהד גל | מרכז הווארד קוסל | 500 |
| א.ס. רמת השרון | רמת השרון | דניאלה ראובן  | אולם אורנים | 1,000 |
| בנות הרצליה | הרצליה | שי זרצקי  | אולם ספורט היובל | 1,250 |
| הפועל פתח תקווה | פתח תקווה | רועי לוין  | יצחק שמיר | 400 |
| הפועל ראשון לציון | ראשון לציון | זיו ארז | היכל הספורט גן נחום | 1,500 |
| מכבי בנות אשדוד | אשדוד | ליקו ווילינגהאם | היכל טוטו הקריה | 2,100 |
| מכבי חיפה | חיפה | עומרי צרילין  | ביכורים | 750 |
| מכבי עירוני רמת גן | רמת גן | רועי לזר | אולם זיסמן | 1,500 |

↑  בדצמבר 2022 החליף המנהל המקצועי אלי רבי את ראובן
↑  במרץ 2023 החליפה המנכל"ית לימור מזרחי את זרצקי
↑  בפברואר 2023 הוחלף לוין על-ידי יו"ר הקבוצה גיל סלע
↑  בינואר 2023 הוחלף צרילין על-ידי המקדוני מויה טאצ'
טבלת הליגה

בעונה הסדירה התקיימו שני סיבובים כאשר כל קבוצה שיחקה פעמיים נגד יריבותיה, פעם אחת בבית ופעם אחת בחוץ. בתום העונה הסדירה התפלצה הליגה לבית עליון, בו שיחקו ששת הראשונות בתום העונה הסדירה, ובית תחתון בו שיחקו ארבעת האחרונות. כל קבוצה גררה איתה את המאזן מהעונה הסדירה.
כך דורגו הקבוצות בתום העונה הסדירה:
|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מכבי בנות אשדוד | 18 | 16 | 2 | 1488 | 1331 | 157+ |
| 2. | אליצור רמלה | 18 | 13 | 5 | 1392 | 1266 | 126+ |
| 3. | הפועל ראשון לציון | 18 | 11 | 7 | 1458 | 1279 | 179+ |
| 4. | א.ס. רמת השרון | 18 | 11 | 7 | 1360 | 1274 | 86+ |
| 5. | מכבי חיפה | 18 | 11 | 7 | 1396 | 1315 | 81+ |
| 6. | מכבי עירוני רמת גן | 18 | 11 | 7 | 1348 | 1282 | 66+ |
| 7. | אליצור חולון | 18 | 6 | 12 | 1361 | 1399 | 38- |
| 8. | אס"א ירושלים | 18 | 4 | 14 | 1304 | 1530 | 226- |
| 9. | בנות הרצליה | 18 | 4 | 14 | 1236 | 1394 | 158- |
| 10. | הפועל פתח תקווה | 18 | 3 | 15 | 1284 | 1557 | 273- |
בית עליון

קבוצות הבית העליון קיימו ביניהן סיבוב ליגה נוסף כאשר כל קבוצה משחקת פעם אחת נגד יריבותיה לבית. הקבוצות שסיימו את העונה הסדירה במקומות 1-3 שיחקו שלושה משחקי בית והקבוצות שסיימו במקומות 4-6 שיחקו שני משחקי בית. ארבעת הראשונות עלו לפלייאוף.
|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי בנות אשדוד | 23 | 18 | 5 | 1903 | 1742 | 161 |
| 2 | אליצור רמלה | 23 | 15 | 8 | 1758 | 1638 | 120 |
| 3 | מכבי עירוני רמת גן | 23 | 15 | 8 | 1720 | 1655 | 65 |
| 4 | א.ס. רמת השרון | 23 | 14 | 9 | 1691 | 1618 | 73 |
| 5 | מכבי חיפה | 23 | 13 | 10 | 1783 | 1698 | 85 |
| 6 | הפועל ראשון לציון | 23 | 13 | 10 | 1851 | 1660 | 191 |
אליצור רמלה הקדימה את רמת גן בשל מאזן טוב יותר במשחקים ששוחקו ביניהם במהלך העונה, שני ניצחונות לרמלה לעומת ניצחון אחד של רמת גן.
בית תחתון

קבוצות הבית התחתון קיימו ביניהן שני סיבובי ליגה נוספים כך שכל קבוצה שיחקה פעמיים נגד יריבותיה לבית. בסיום המשחקים נשרה הקבוצה במקום האחרון לליגה הלאומית.
|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אליצור חולון | 24 | 10 | 14 | 1862 | 1829 | 33+ |
| 2 | אס"א ירושלים | 24 | 7 | 17 | 1779 | 2032 | 253- |
| 3 | הפועל פתח תקווה | 24 | 6 | 18 | 1717 | 2011 | 294- |
| 4 | בנות הרצליה | 24 | 6 | 18 | 1688 | 1869 | 181- |

הפועל פתח תקווה הקדימה את בנות הרצליה בשל מאזן טוב יותר במשחקים ששוחקו ביניהם במהלך העונה, שלושה ניצחונות לפתח תקווה לעומת ניצחון אחד להרצליה. הרצליה נשרה לליגה הלאומית.
פלייאוף

ארבעת הראשונות בבית העליון עלו לחצי גמר הפלייאוף. הראשונה בבית העליון התמודדה מול הרביעית והשנייה מול השלישית. המנצחות בחצי הגמר עלו לסדרת הגמר. בחצי הגמר ובגמר התקיימו סדרות של חמישה משחקים כאשר המדורגת גבוה יותר אירחה את המשחק הראשון, השלישי והחמישי (במידת הצורך) והמודרגת נמוך יותר אירחה את המשחק השני והרביעי (במידת הצורך). אליצור רמלה זכתה באליפות לאחר שגברה על אשדוד בסדרת הגמר.
פלייאוף > חצי גמר

| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי | משחק רביעי | משחק חמישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מכבי בנות אשדוד (1) | 0-3 | א.ס. רמת השרון (4) | 71-77 | 80-104 | 72-81 | - | - |
| אליצור רמלה (2) | 0-3 | מכבי עירוני רמת גן (3) | 59-86 | 69-75 | 83-93 | - | - |
פלייאוף > גמר

| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי | משחק רביעי | משחק חמישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מכבי בנות אשדוד (1) | 3-2 | אליצור רמלה (2) | 96-85 | 89-84 | 82-96 | 79-81 | 62-54 |
לאחר הפסדים בשני המשחקים הראשונים השוותה אשדוד את הסדרה ל-2-2, אך למרות יתרון הבייתיות הפסידה לרמלה במשחק החמישי.
השתתפותן של קבוצות ישראליות באירופה

ארבע קבוצות ישראליות השתתפו ביורוקאפ. מכבי בנות אשדוד ואליצור רמלה עלו ישירות לשלב הבתים ואילו אליצור חולון וא.ס. רמת השרון עלו לשלב הבתים לאחר סיבוב מוקדמות. רמת השרון סיימה את שלב הבתים המקום האחרון והודחה. רמלה גברה על אשדוד בסיבוב הראשון של הפלייאוף והודחה בשלב רבע הגמר. חולון הודחה בשלב שמינית הגמר.
הערות שוליים

↑  איתי קאשי, [סופית: אס"א ירושלים תשחק בליגת העל לנשים סופית: אס"א ירושלים תשחק בליגת העל לנשים], באתר ספורט 5, ‏16 באוגוסט, 2022
↑  אתר איגוד הכדורסל
↑  בפעם ה-12: אליצור רמלה אלופת המדינה, באתר ערוץ הספורט, 28 באפריל 2023
פירמידה הפוכה (תקשורת)

פירמידה הפוכה היא מטפורה המשמשת להמחשת האופן בו יש להציג מידע בקטעי מלל, ובייחוד במלל חדשותי.
את הפירמידה ניתן לצייר גם כמשולש. בסיסו הרחב של המשולש, בחלקו העליון, מייצג את המידע החיוני והמעניין ביותר שעל הכותב להעביר. צורתו של המשולש ממחישה שעל מידע זה להופיע בתחילת המאמר, וככל שהמשולש נעשה צר יותר, כך על המידע שבהמשך להיות בעל חשיבות פחותה.
לפורמט זה יתרונות רבים, שכן הקורא יכול לקטוע בכל עת את קריאת המאמר, אך להבינו, גם אם לא קרא את כל פרטיו. כמו כן, מבנה זה מאפשר לעורך לצמצם את המאמר ביתר נוחות, ובכך לעמוד במכסה שהוקצתה לו בעיתון.
ישנם מבנים חדשותיים נוספים, כגון "האנקדוטה המרמזת", אשר פותחת את המאמר בתיאור מקרה פיקנטי, ולא בעובדות עצמן.
היסטוריה

ההיסטוריונים חלוקים בדעתם בדבר ראשיתה של הפירמידה ההפוכה.
רבים סבורים כי המצאת הטלגרף הביאה לפיתוחה, בכך שגרמה לכתבים לשלוח קודם את העובדות החשובות ביותר, בהנחה שאם ייקטע השידור, המידע החיוני יועבר.
עם זאת, ממחקר של מאמרים חדשותיים שפורסמו בעיתונות האמריקנית במאה ה-19, עולה כי צורה זו נעשתה רווחת עשרות שנים לאחר המצאת הטלגרף, כנראה משום שהגורמים החינוכיים והחברתיים של התקופה העדיפו דיווח עובדתי על פני דברי פרשנות.
הידיעה הבאה ממחישה כיצד פורמט "הפירמידה ההפוכה" בא לידי ביטוי:
"הערב, בשעה 21:30 לערך, בשעה שישב בתאו הפרטי שבתיאטרון פורד עם הגברת לינקולן, גברת האריס ומייג'ור רטבורן, נורה הנשיא בידי מתנקש שנכנס לתא במפתיע, מאחורי גבם של הנוכחים.
לאחר מכן זינק המתנקש אל הבמה בעודו מנופף בפגיון או סכין ונמלט אל אחורי האולם.
קליע האקדח חדר דרך ראשו של הנשיא ופצע אותו אנושות.
הנשיא היה מחוסר הכרה לאחר הירי, וכעת הוא גוסס.
בערך באותה שעה, חדר מתנקש לדירתו של מר סיוורד, ובתואנת שווא שבידיו מרשם רפואי, הובל למיטת חוליו של השר. המתנקש חש למיטה ודקר את השר בפניו שתיים או שלוש דקירות. מקווים כי הפציעה אינה חמורה - אולם להערכתי תקוות אלו יתבדו.
האחות הזעיקה את מר פרדריק סיוורד, ששהה באותה עת בחדר הסמוך, והוא מיהר לחדרו של אביו, שם נתקל במתנקש שפצע אותו מספר פעמים. החלמתו של פרדריק סיוורד מוטלת בספק.
אין זה סביר שהנשיא ישרוד את הלילה.
נודע כי הגנרל גרנט ורעייתו שהו באותה עת בתיאטרון..."
ניו יורק הרלד, 15 באפריל 1865.
מי, מתי, היכן, מה וכיצד הם פרטים שנמסרים בפיסקה הראשונה.
ככל שהמאמר ממשיך, כך מוצגים בו פרטים משניים יותר. כתב או עורך "מכווני-פירמידה" יותר, ודאי אף היו מצרפים שני פרטים נוספים אל שני המשפטים הראשונים: הפרטים אודות הירי בראשו של הנשיא, והסברה לפיה הוא ימות מפצעיו. המשפט הקטוע אודות גנרל גרנט ורעייתו ממחיש את מיקומם של שאר הפרטים המשניים בהמשך המאמר.
מידע נוסף

הפירמידה ההפוכה דומה מאוד לעיקרון "הגישה הספירלית", המיושם בהוראה, לפיו ראשית נלמדות העובדות היסודיות, ולאחר מכן הן מודגשות שוב ושוב כדי לסייע בהטמעתן בזיכרון ארוך הטווח של התלמידים.
פיליפ גיבס

| --- | --- |

 לידה:  1 במאי 1877 לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  10 במרץ 1962 (בגיל 84) גודאלמינג, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 פרסים והוקרה:  אביר מפקד במסדר האימפריה הבריטית 
 
סר פיליפ גיבס (באנגלית: Philip Gibbs‏; 1 במאי 1877 - 10 במרץ 1962) היה עיתונאי וסופר בריטי שקיבל את עיקר פרסומו כאחד מחמישה כתבים צבאיים בריטים במלחמת העולם הראשונה.
ביוגרפיה

גיבס נולד בלונדון, אביו שהיה פקיד ממשלתי העניק לו חינוך ביתי וטיפח את כישורי הכתיבה שלו ושל אחיו (שניים מהם ארטור גיבס וקוסמו המילטון הפכו לסופרי ידועים בזכות עצמם).
את מאמרו הראשון פרסם בשנת  בגיל 16 ב-1894 בדיילי כרוניקל, בשנת 1899 פרסם גיבס את סיפרו הראשון "מייסדי האימפריה". גיבס מונה לעורך ספרותי בעיתון היומי הדיילי מייל, ובהמשך פרסם גם בעיתונים נוספים כמו הדיילי אקספרס והטיימס. בשנת 1909 חשף גיבס מעשה תרמית של פרדריק קוק שטען כי הגיע לקוטב הצפוני.
ביוגרפיה > גיבס במלחמת העולם הראשונה

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הגיע גיבס לחזית המערבית ושלח ממנה דיווחים ריאליסטים לגבי מצב הקרבות. מכיוון שדיווחיו של גיבס לא עלו בקנה אחד עם כתבותיה של התעמולה הממשלתית התייאש ממנו הפיקוד הבריטי והורה לו לעזוב את צרפת. לאחר שגיבס התנגד לגירושו הוא נעצר ונישלח בחזרה לאנגליה. זמן קצר לאחר מכן חזר גיבס לצרפת ככתב צבאי ביחד עם עוד ארבעה כתבים בריטיים שהיו מוטמעים בכוחות הלוחמים. ככתב צבאי היו כתביו נתונים לצנזורה חריפה של משרד המלחמה, צנזורה שמנעה ממנו לדווח על התנאים האמיתיים של הקרבות ועל חוסר היעילות של מפקדי הצבא. בזמן המלחמה פרסם גיבס מאמרים רבים ואף מספר ספרים: "נשמת המלחמה" (1915), הקרב על הסום (1917), ו"מבפומה לפשנדל" (1918). בשיחה אישית אמר ראש ממשלת בריטניה דייוויד לויד ג'ורג' לגיבס שלו ידעו האזרחים את המציאות הצבאית, הייתה המלחמה מסתיימת ביום אחד.
ביוגרפיה > לאחר מלחמת העולם הראשונה

אחרי המלחמה פרסם גיבס את סיפרו "עכשיו מותר כבר לספר" (1920) בו הוא כותב את סיפורה של המלחמה בחזית המערבית על כל זוועותיה לפי עדותו האישית וללא הצנזורה שנכפתה עליו בזמן המלחמה, גיבס מספר בפרוטרוט על הסבל שעברו החיילים הפשוטים והקצינים הזוטרים בחפירות. על מותם של עשרות אלפים בקרבות חסרי תכלית שהובילו לכיבוש זמני של השוחות הקדמיות של הגרמנים רק כדי לסגת מהם זמן קצר מאוחר יותר בעקבות המתקפה הנגדית.
גיבס גם אינו חוסך ביקורת מן הקצינים הבכירים שנהגו ברשלנות ובחוסר אכפתיות לחיי חייליהם בכך שניהלו את הקרבות על פי דוגמות מיושנות שאינן מתאימות ללוחמה המודרנית. קצינים שהעבירו את רוב רובה של המלחמה מאחורי מכתבה במטות הצבא שהיו ממוקמים בטירות העתיקות של פלנדריה, או במסעדות המפוארות של חבל שמפיין ומשם תכננו מתקפות חסרות סיכוי או דנו למוות חיילים וקצינים שהואשמו בפחדנות אל מול פני האויב, אויב אותו לא הבינו ואת תותחיו לא שמעו. בפרק הסיכום של הספר מביע גיבס את חששו כי "המלחמה שתסיים את כל הלחמות" איננה אלא הקדמה למלחמת מעמדות עקובה מדם עוד יותר כמו מלחמת האזרחים המתחוללת ברוסיה.
גיבס הזהיר את הממשלה הבריטית ובעיקר את שר המושבות הפזיז ווינסטון צ'רצ'יל לבל יובילו את בריטניה למלחמת עולם נוספת הפעם נגד רוסיה הבולשביקית. גיבס גם חשש כי חבר הלאומים אינו מבשר על עידן של שלום אלא על המשך הדיפלומטיה של בריתות סודיות שידרדרו אל העולם שוב למלחמה. חדירת השלטון הבריטי לאזורי המזרח התיכון ופרס גרמו לגיבס לחשוש כי בריטניה עלולה למצוא עצמה במלחמת קודש מול מיליוני מוסלמים. בספר אחר על המלחמה "מציאות המלחמה" (1920) כותב גיבס על האופן הלקוי של ניהול המלחמה כאשר הוא מבקר נחרצות את מפקד הכוחות הבריטיים הפילדמרשל דאגלס הייג.
למרות הביקורת החריפה שהעביר זכה גיבס לתואר אצולה כהוקרה על שירותו ככתב הצבאי. לאחר המלחמה המשיך גיבס לפרסם מאמרים וספרים, בין היתר היה העיתונאי הראשון שקיבל ריאיון עיתונאי אצל האפיפיור (ייתכן שעובדת היותו של גיבס קתולי סייעה בכך). במלחמת העולם השנייה שימש גיבס זמן קצר ככתב צבאי אך פעל גם כעובד משרד ההסברה הבריטי.
בכל הקריירה שלו החזיק גיבס בדעות ליברליות המזדהות עם האזרח הפשוט. גיבס כתב רבות בעד תנועת הסופרוג'טים שביקשה לתת זכות הצבעה לנשים. הוא כתב על מצוקות החייל הפשוט בשדה הקרב ועל המצב הכלכלי הקשה באנגליה שלאחר מלחמת העולם הראשונה. הוא ביקר את שיטת המעמדות החברתיים את הפערים החברתיים ואת חוסר הסולידריות כלפי החיילים המשוחררים.
פיוטר רומיאנצב

| --- | --- |

 לידה:  4 בינואר 1725 (יוליאני) Stroiești (Transnistria), האימפריה הרוסית 
 פטירה:  8 בדצמבר 1796 (יוליאני) (בגיל 71) Tashan, האימפריה הרוסית 
 מקום קבורה:  לאוורת קייב-פצ'רסק 
 מדינה:  האימפריה הרוסית 
 השכלה:  First Cadet Corps 
 בן או בת זוג:  Yekaterina Rumyantseva 
 צאצאים:  ניקולאי רומיאנצב, Mikhail Rumyantsev, Sergey Rumyantsev 
 השתייכות:  צבא יבשה 
 דרגה:  גנרל-פלדמרשל, מייג'ור גנרל, General in chief, קולונל, קפטן, podporuchik 
 פעולות ומבצעים
 Russo-Swedish War of 1741-1743 
 עיטורים
 אביר במסדר אלכסנדר נבסקי (18 באוגוסט 1759)  מסדר גאורגיוס הקדוש, דרגה 1 (27 ביולי 1770)  אות מסדר אנה הקדושה (9 בפברואר 1762)  חרב הזהב של גבורה (10 ביולי 1774)  עיטור אנדריי הקדוש (9 בפברואר 1762)  מסדר העיט השחור (1776)  עיטור מסדר העיט הלבן של פולין  אות המסדר ולדימיר הקדוש, דרגה 1 
 
פיוטר אלכסנדרוביץ' רוּמְיַאנְצֶב (בכתב רוסי: Пётр Александрович Румянцев;‏ 15 בינואר 1725 – 19 בדצמבר 1796) היה מצביא רוסי, גנרל-פלדמרשל, המוביל של ניצחון במלחמה העות'מאנית-רוסית (1768–1774)).
ביוגרפיה

רומיאנצב נולד בכפר במולדובה, כאשר אמו המתינה לבעלה שהיה בשטחי האימפריה העות'מאנית בשליחות פיוטר הגדול. קיימת גרסה שלפיה אמו של רומיאנצב הייתה מאהבת של פיוטר הגדול, ושרומיאנצב הוא בנו. יקטרינה הראשונה הייתה סנדקית של הנולד.
בשנת 1739 הוא נשלח לשגרירות הרוסית בברלין, אך כבר בשנת 1740 הוא הוחזר לרוסיה לאור התנהגותו הבלתי הולמת. הוא נשלח לבית ספר צבאי, שם החזיק מעמד רק 4 חודשים והועזב לאור התנהגותו הגרועה. בהתאם לפקודת כריסטופור מיניך נשלח לחזית בתור קצין זוטר. הוא השתתף בקרבות של מלחמת רוסיה-שוודיה, ובלט בכיבוש הלסינקי. עם ההודעה על חתימת הסכם שלום נשלח לחצר הצאר. הצאריצה, ששמחה מאוד, העלתה אותו לדרגת קולונל, והוא נשלח לוורונז' כמפקד חטיבת חיל רגלים. בשנת 1744 קיבל תואר רוזן ביחד עם אביו. באותה תקופה נישא לנסיכת גוליצין.
בשנת 1748 השתתף בקרבות מלחמת הירושה האוסטרית. בשנת 1749, לאחר פטירת אביו, ירש את כל רכושו והתנהגותו השתנתה ללא היכר.
מלחמת שבע השנים

במהלך מלחמת שבע השנים כבר נודע רומיאנצב כמפקד וקצין בעל שם. בקרב גרוס-ירסדורף היה מפקד חטיבות עתודה. ללא פקודה, ורק על דעת עצמו, הוא נכנס לקרב בחלק השמאלי של הכוחות הפרוסיות. יוזמה זו הכריע את הקרב והבטיחה את ניצחון הרוסים. בינואר 1758 כוחות בפיקודו את קניגסברג. באוגוסט 1759 השתתף בקרב קונרסדורף; אוגדה שבפיקודו עמדה במרכז המתקפה הפרוסית. חרף ירי התותחים הכבד ומתקפת הפרשים, עמדו החיילים שבפיקודו בפרץ ואף החלו במתקפת נגד. לאחר הקרב הוא נחשב בין מפקדי צבא רוסי מצטיינים וזכה בעיטור על שם אלכסנדר נבסקי. בהמשך ערכו כוחות בפיקודו מצור במשך מספר חודשים על מבצר קולבג, ובדצמבר 1761 כבשו אותו.
השתתפותו במלחמה זו הייתה חשובה מאוד לקבלת ניסיון וביטחון מבצעי. רומיאנצב הוכיח את עצמו כמצביא בקנה-מידה בלתי רגיל. הוא יזם מספר מהלכים תוך שימוש ברעיונות חדשים בניהול מלחמה. רעיונות אלו בהמשך נוצלו ושופרו על ידי אלכסנדר סובורוב ומיכאיל קוטוזוב.
לאחר המלחמה

עם פטירת יליזבטה, קיסרית רוסיה עלה לשלטון פיוטר השלישי, שנודע באהדה לפרוסיה ועל כן האיץ את סיום הלחימה; כל הכוחות שלחמו חזרו לרוסיה ללא ניצול מדיני של הצלחותיהם. פיוטר השלישי העניק לרומיאנצב את עיטור אנדריי הקדוש, והעלה אותו דרגה. ככל הנראה הוא תכנן להציב אותו בראש הכוחות במערכה נגד דנמרק שהתכוון ליזום.
עם הגעת יקטרינה הגדולה לשלטון, סבר רומיאנצב שהקריירה הצבאית שלו הסתיימה ורצה לעזוב את השירות. הצאריצה לא קיבלה את בקשתו ומינתה אותו למושל אוקראינה. רומיאנצב החל תפקידו תוך קבלת הנחיות ברורות של הצאריצה לפעול לשילוב מלא של אוקראינה באימפריה הרוסית. הוא הגיע לאוקראינה בשנת 1765, ושימש בתפקיד מספר שנים.
מלחמות עם העות'מאנים

בתחילת המלחמה שהחלה בשנת 1768 הוצב רומיאנצב בראש אוגדה שמטרתה הייתה לשמור על השקט בגבול הדרומי. תוך זמן קצר, יקטרינה הגדולה, שלא הייתה מרוצה בהתקדמות הכוח הרוסי במלחמה, העבירה את רומיאנצב לפקד על הצבא שלחם במולדובה.
על אף שבמהלך הלחימה נהנו העות'מאנים מכוח מספרי עודף, לא חשש רומיאנצב להיכנס לקרב, וניצחונותיו בקרב לרגה וקרב קגול היו מרשימים ביותר. לאחר ניצחונות אלו הצליח הצבא להתקדם ולעבור את הדנובה במהלך הקרבות של שנת 1773. בתחילת שנת 1774 עבר רומיאנצב את הדנובה בראש כוח של 50 אלף חיילים וחיפש קרב מכריע נגד העות'מאנים, שלהם היה שם כוח בהיקף של 150 אלף חיילים; העות'מאנים, לימודי הניסיון, לא מיהרו להיכנס לקרב גדול. רומיאנצב הצליח לנתק את הקשר של הכוח שעמד מולו עם איסטנבול ובכך גרם לפאניקה בין הפיקוד העות'מאני – ובסופו של דבר לסיום המלחמה.
בתחילת המלחמה העות'מאנית-רוסית (1787–1792) הוצב בראש אוגדה. לאור ויכוחים עם גריגורי פוטיומקין בשנת 1789 התפטר מהפיקוד.
השנים האחרונות

בשנת 1779 שב רומיאנצב לאוקראינה. הוא הכין את המערכת השלטונית באזור לשילוב מלא בשלטון הרוסי, תוך התאמת השלטון המקומי והמשפטי לנהוג ברוסיה עצמה.
רומיאנצב מת בשנת 1796, ונטמן בלאוורת קייב-פצ'רסק בקייב.