stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דראפט ההרחבה של שנת 1974 ב-NBA
תהליך הבחירה

בדראפט הרחבה לכל קבוצה יש אפשרות "להגן" על חלק משחקני הסגל שלה, בחירת השחקנים מתבצעת מתוך רשימת השחקנים הלא-מוגנים. בדראפט הנוכחי יכלה כל קבוצה להגן על 7 שחקנים, מתוך השחקנים הנותרים בחרה דאלאס 17 שחקנים, אחד מכל קבוצה.
הבחירות של הג'אז כללו את הסנטר וולט בלאמי, שרשם לזכותו 4 הופעות במשחק האולסטאר, בוב קאופמן שהופיע 3 פעמים באולסטאר וג'ון בלוק שרשם הופעה אחת. אך הקריירה של שחקני האולסטאר בקבוצה לא האריכה ימים-קאופמן הועבר בטרייד לאטלנטה הוקס, בלאמי בן ה-35 שיחק רק משחק אחד במדי הקבוצה ואחריו פרש ובלוק שיחק 4 משחקים, בטרם הועבר בטרייד לשיקגו.
בטרם ביצוע הדראפט ביצעו הג'אז עסקה עם אטלנטה הוקס במסגרתו הועבר פיט מרוויץ' לקבוצה בתמורה לרכז ולפורוורד הראשון שיבחרו בדראפט (בוב קאופמן ודין ממינגר). 10 שחקנים מתוך 17 השחקנים שבחרה הקבוצה שיחקו במדיה במהלך העונה הראשונה בליגה, אך רק 3 מהם שיחקו יותר מעונה אחת.
שחקנים שנבחרו בדראפט

| שם | עמדה | קבוצה קודמת | ותק | עונות עם ניו אורלינס |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| דניס אווטרי | סנטר | שיקגו בולס | 4 | לא שיחק בקבוצה |
| ג'ים בארנט | רכז/פורוורד | גולדן סטייט ווריורס | 8 | 1974 |
| וולט בלאמי | סנטר | אטלנטה הוקס | 13 | 1974 |
| ג'ון בלוק | פורוורד | קנזס סיטי קינגס | 8 | 1974 |
| בארי קלמנס | פורוורד | קליבלנד קאבלירס | 9 | לא שיחק בקבוצה |
| אי. סי. קולמן | פורוורד | יוסטון רוקטס | 1 | 1974 |
| למאר גרין | פורוורד/סנטר | פיניקס סאנס | 5 | 1974 |
| נייט הות'ורן | רכז | לוס אנג'לס לייקרס | 1 | לא שיחק בקבוצה |
| אולי ג'ונסון | פורוורד | פורטלנד טרייל בלייזרס | 21 | 1974 |
| בוב קאופמן | פורוורד/סנטר | באפלו ברייבס | 6 | לא שיחק בקבוצה |
| טובי קימבל | פורוורד/סנטר | פילדלפיה 76' | 8 | 1974 |
| סטיב קוברסקי | פורוורד/סנטר | בוסטון סלטיקס | 5 | לא שיחק בקבוצה |
| סטו לנץ | רכז | דטרויט פיסטונס | 6 | 1974 |
| דין ממינגר | רכז | ניו יורק ניקס | 3 | לא שיחק בקבוצה |
| לואי נלסון | רכז | וושינגטון בולטס | 1 | 1974–1976 |
| קרטיס פרי | פורוורד | מילווקי באקס | 4 | לא שיחק בקבוצה |
| באד סטלוורת' | רכז/פורוורד | סיאטל סופרסוניקס | 2 | 1974–1977 |
↑  ותק בליגה עד הדראפט
↑  שיחק רק משחק אחד ופרש
↑  שיחק 4 משחקים והועבר בטרייד לשיקגו
הבן של רמבו

| --- | --- |

כרזת הסרט באנגלית
 בימוי:  גארת' ג'ניגס 
 הופק בידי:  ניק גולדסמית', ניל דאג'ן, אנה וינג, אד וסטוויק, ג'סיקה היינס, ויל פולטר, ז'ול סיטרוק, ביל מילנר, אריק סייקס 
 תסריט:  גארת' ג'ניגס 
 שחקנים ראשיים:  ביל מילנר Peter Robinson James Clarke Émilie Chesnais אדגר רייט ריצ'רד קרנה אדם בוקסטון סילבסטר סטאלון James Clarke בריאן דנהי אייסה באטרפילד אריק סייקס ז'ול סיטרוק ויל פולטר אדם גודלי ג'סיקה היינס אנה וינג ניל דאג'ן אד וסטוויק פול ריטר 
 מוזיקה:  ג'ובי טלבוט 
 צילום:  ג'ס הול 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, גרמניה, צרפת, ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  נטפליקס, וודו 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  22 בינואר 2007 (פסטיבל סאנדנס)   4 באפריל 2008 (הממלכה המאוחדת)
 משך הקרנה:  96 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט קומדיה, סרט דרמה, סיפור התבגרות 
 הכנסות באתר מוג'ו:   sonoframbow
 www.sonoframbow.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
"הבן של רמבו" (באנגלית: Son of Rambow) הוא סרט התבגרות ודרמה-קומי בריטי, בבימויו של גארת' ג'נינגס ובהשראת הסרט "משחק הדמים" משנת 1982.
הסרט הוקרן בבכורה ב-22 בינואר 2007 בפסטיבל סאנדנס. מאוחר יותר הוא הוצג בפסטיבל הסרטים של ניופורט ביץ', פסטיבל הסרטים הבינלאומי של סיאטל, פסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו, פסטיבל הסרטים של גלאזגו ובפסטיבל הסרטים של לונדון.
הסרט יצא לאקרנים בבריטניה ב-4 באפריל 2008 ויצא לאקרנים בהקרנה מוגבלת בארצות הברית ב-2 במאי 2008. בישראל הוא הוקרן לראשונה ב-14 באוגוסט 2008.
עלילה

הסרט מתרחש בקיץ בבריטניה במהלך כהונתה של מרגרט תאצ'ר כראש ממשלת הממלכה המאוחדת, הוא סיפור התבגרות על שני תלמידי בית ספר (וויל&לי) בבריטניה בניסיונותיהם ליצור סרט חובבני בהשראת הסרט "משחק הדמים".
שחקנים

ביל מילנר – וויל פראודפוט, ילד חולמני, תמים ועדין בעל דמיון עשיר
ויל פולטר – לי קרטר, ילד חצוף, עבריין קטן שהפך לאימת המורים. לי מרוויח כסף מהצד בשכפול עותקים של סרטים אותם הוא מצלם בסתר בבתי הקולנוע במצלמת הווידאו של אחיו
ניל דאג'ן – האח ג'ושוע
אדם גודלי – מנהיג הקהילה הדתית
ג'סיקה היינס – מארי פראודפוט, אימו של וויל
אנה וינג – סבתא
צ'ארלי ת'ריפט – דאנקן מילר
צופיה ברוקס – טינה
טלולה אוונס – ג'ס פראודפוט
ז'ול סיטרוק – דידייה רבול
אד וסטוויק – לורנס קרטר, אחיו הגדול של לי
אריק סייקס – פרנק
אייסה באטרפילד – ילד בכיתה
אדם בקסטון – מורה לכימיה
פול ריטר – מורה לגאוגרפיה
אדגר רייט – מורה
ראו גם

רמבו
הג'ווידק

הרובע ה-7 של בודפשט (בהונגרית: Budapest XII. kerülete), או בשמו המוכר הג'ווידק (בהונגרית: Hegyvidék, מילולית: "אזור הררי"), הוא אחד מ-23 הרבעים של העיר בודפשט, בירת הונגריה. הוא ממוקם באזור הררי בחלק המרכזי-מערבי של העיר לאורך הגדה המערבית של נהר הדנובה.
המחוז משתרע על פני 26.7 קמ"ר והוא מנה כ-57,566 תושבים נכון לשנת 2019.
הרובע מכיל אזורים מיוערים רבים אשר הפכו עם השנים ליעד פופולרי בפני עצמו עבור רבים.
הרובע גובל ממערב ביישובים בודארש ובודקסי.
גלריית תמונות

כיכר "Szell Kalman" הוא מרכז התחבורה הראשי באזור הג'ווידק
מרכז הקניות "MOM Park"
הרכבל של רובע הג'ווידק
מגדל אליזבת בגבעת יאנוש
האפקט האידיאומוטורי

האפקט האידיאומוטורי הוא תופעה פסיכולוגית בה אדם מבצע פעולות בצורה לא מודעת. בדומה לתגובה הרפלקסיבית לכאב, הגוף לעיתים פועל בצורה לא מודעת, ללא החלטה רצונית של האדם ליזום פעולה. לדוגמה, דמעות נוצרות בעיניים בצורה לא מודעת בהשפעת רגש העצבות, בדרך כלל ללא החלטה רצונית לבכות.
מהפנטי במה מנצלים את האפקט האידיאומוטורי לצורכי בידור. בעזרתו הם משכנעים מתנדבים מהקהל לבצע פעולה כלשהי בלי שהם החליטו או רצו לבצעה מלכתחילה. המתנדבים בדרך כלל אינם זוכרים את ביצוע הפעולה בדומה לאנשים ההולכים מתוך שינה שאינם מודעים לכך שהם פועלים על פי גירויים במוחם, ולא בעולם החיצוני. תגובות לא מודעות עדינות יותר מנוצלות על ידי קוסמים ואמני אשליות כדי לבצע תרגילים המבוססים לכאורה על "קריאת מחשבות".
תופעות כמו כתיבה אוטומטית, גילוי מים או אבנים טובות מתחת לאדמה, תקשורת עם מוגבלים בעזרת מקלדת, סיאנס בעזרת לוח ויג'י, גם כן מיוחסות על ידי אנשי המדע לאפקט האידיאומוטורי. לעומתם, מיסטיקנים מייחסים את התנועה להסבר על טבעי כלשהו, ומשתתפים רבים בטקסים כאלו משוכנעים כי לא ניתן לייחס את התנועה אליהם בלבד.
המונח הוטבע לראשונה על ידי ויליאם בנימין קרפנטר (אנ') בשנת 1852. במאמר שכתב, קרפנטר טען כי תנועת שריר יכולה להתבצע ללא החלטה מודעת.
ניסויים מדעיים שביצעו המדען האנגלי מייקל פרדיי, הכימאי הצרפתי מישל שוורל והפסיכולוג האמריקני ויליאם ג'יימס, הראו כי תופעות רבות שיוחסו לכוחות או "אנרגיות" מיסטיים או רוחניים ניתנות להסבר על פי תנועה אידיאומוטורית. מעבר לכך, הניסויים הראו כי גם אנשים "ישרים ואינטליגנטיים עלולים לבצע תנועה לא מודעת ולא רצונית המתאימה את עצמה לתוצאות הרצויות". בנוסף הם הראו איך סוגסטיות שיכולות לכוון להתנהגות מסוימת, ניתנות ומשפיעות גם בעזרת רמזים עדינים.
מרפאים אלטרנטיביים מסוימים טוענים כי הם עושים שימוש באפקט האידיאומוטורי כדי לתקשר עם תת-המודע של המטופל בעזרת מערכת של תנועות פיזיות כגון תנועת אצבעות או החזקת מטוטלת, המסמנות "כן", "לא" ו"אני לא מוכן לגלות את זה בצורה מודעת". לטענות אלה אין אישוש מדעי.
דוגמה מודרנית לאפקט האידיאומוטורי היא תקשורת מסוייעת. תקשורת מסוייעת מתיימרת לסייע לאנשים עם לקויות דיבור משמעותיות, לתקשר דרך מקלדת. הדבר נעשה כאשר מנחה מניחה את ידה על ידו של המטופל וכך הוא, לכאורה, מקליד את המסר אותו הוא רוצה להעביר. שיטה זו משמשת בין השאר בתקשורת עם אנשים הסובלים מאוטיזם. מחקרים מבוקרים מראים שמי שקובעת את נוסח המסר היא המנחה, ולא המטופל. לדוגמה, כאשר מראים למטופל חפץ מסוים ומבקשים ממנו לזהות אותו, הוא אינו מסוגל לעשות זאת אם המנחה לא רואה גם היא את החפץ. ניתן לראות הדגמה של השיטה בשתי כתבות של אורית נבון במסגרת סדרת הרשת הדוקומנטרית "כאן מקשיבים".
ראו גם

אפקט פורר
הערות שוליים

↑  Ralf W. Schlosser, Susan Balandin, Bronwyn Hemsley, Teresa Iacono, Facilitated Communication and Authorship: A Systematic Review, Augmentative and Alternative Communication 30, 2014-12, עמ' 359–368 doi: 10.3109/07434618.2014.971490
↑  Barbara B. Montee, Raymond G. Miltenberger, David Wittrock, AN EXPERIMENTAL ANALYSIS OF FACILITATED COMMUNICATION, Journal of Applied Behavior Analysis 28, 1995-06, עמ' 189–200 doi: 10.1901/jaba.1995.28-189
↑  לטל יש תסמונת נוירולוגית שמונעת ממנה לדבר | כאן מקשיבים - ללא מילים, נבדק ב-2021-08-13
↑  איך נשמעות המחשבות בראש של ילדה אוטיסטית שלא מדברת? | כאן מקשיבים - ללא מילים, נבדק ב-2021-08-13
דנידין (ניו זילנד)

ערך זה עוסק בעיר בניו זילנד. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
דגל דנידיןדגל דנידין

 מדינה:  ניו זילנד ניו זילנד
 חבל:  אוטאגו
 תאריך ייסוד:  1848
 שטח:  3,314 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  106,200 (30 ביוני 2020)
  ‑ במטרופולין:  125,800 (2015)
  ‑ צפיפות:  38 נפש לקמ"ר (2015)
 קואורדינטות:  45°52′27″S 170°30′13″E﻿ / ﻿45.874166666667°S 170.50361111111°E﻿ / -45.874166666667; 170.50361111111 
 אזור זמן:  UTC +12
 http://www.dunedin.govt.nz
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ניו זילנד מוגדלת) אוקלנד ולינגטון גיזברן טאורנגה ואנקה קווינסטאון כרייסטצ'רץ' אינברקרגיל ים טסמןדנידין(למפת ניו זילנד רגילה) אוקלנד ולינגטון גיזברן טאורנגה ואנקה קווינסטאון כרייסטצ'רץ' אינברקרגיל ים טסמןדנידין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
הגן הבוטני
בית ברחוב בולדווין
דנידין (באנגלית: Dunedin) היא עיר בניו זילנד, השנייה בגודלה באי הדרומי ובירת מחוז אוטאגו. אף שהיא העיר השמינית בגודלה בניו זילנד כולה, מקובל לראות בה, מסיבות היסטוריות ותרבותיות את אחת מארבע הערים החשובות, לצידן של ולינגטון, אוקלנד וקרייסטצ'רץ'. בשנת 2007 התגוררו בה כ-114,000 תושבים, כ-20,000 מהם סטודנטים, שלהם השפעה רבה על אופייה של העיר.
היסטוריה

ארכאולוגים גילו ממצאים המעידים על התיישבות מאורית באזור בסביבות שנת 1100. לאורך השנים יישבו המאורים את האזור לסירוגין.
ג'יימס קוק הגיע למקום בו שוכנת דנידין בראשית 1770. דיווחיו על פינגווינים וכלבי ים במקום, משכו אליו ציידים, שהתעמתו עם התושבים המאורים. ב-1815 ייסד ויליאם טאקר את היישוב האירופאי הראשון במקום, אך רק בשנת 1831 הוקם יישוב קבע, על ידי ציידי לווייתנים. תוך מספר שנים החלו מתיישבים נוספים לפתח חקלאות והוקם גם מיסיון.
דנידין הוקמה רשמית על ידי מתיישבים סקוטים בשנת 1848. הם קראו לה על שם בירתם, אדינבורו (בסקוטית: Dùn Èideann), ואף ניסו לעצבה בדמותה.
גילוי זהב דרומית מזרחית לדנידין ב-1861 הביא לגידול מהיר באוכלוסייתה. רוב התושבים החדשים היו אירים, אך הגיעו גם איטלקים, צרפתים, גרמנים, יהודים וסינים. הגידול באוכלוסיית העיר הביא להאצת הפיתוח שלה. בשנת 1869 נוסדה בה אוניברסיטת אוטאגו, האוניברסיטה הוותיקה ביותר בניו זילנד. בשנת 1878 הגיעה אליה מסילת הברזל מקרייסטצ'רץ' וב-1879 נפתח הקו לאינוורקרגיל. ב-1881 הייתה לאחת הערים הראשונות בעולם שבהן פעלו באופן סדיר חשמליות. בנוסף, החלה לשגשג תעשיית הבשר הקפוא. התפתחותם של ענפים נוספים הביא לכך שגם כאשר הבהלה לזהב דעכה, העיר המשיכה להתפתח.
בראשית המאה העשרים החלה התעוררות באי הצפוני, מה שהביא לירידה במעמדה של דנידין, אם כי היא עדיין נותרה מרכז חשוב.
תיירות

התפתחותה של העיר במחצית המאה ה-19 הותירה חותם בארכיטקטורה הוויקטוריאנית של דנידין. בעיר יש לא מעט מוזיאונים וגלריות. הגן הבוטני, שפועל משנת 1868, אף הוא מהווה מקור משיכה לתיירים. בחצי האי אוטאגו חיים בעלי חיים רבים, כגון אלבטרוסים, פינגווינים, כלבי ים ואריות ים, ומספר סוכנויות בעיר מציעות סיורים בשטחי המחיה שלהם.
על פי ספר השיאים של גינס, רחוב בולדווין הנמצא כ-3.5 ק"מ ממרכז העיר, מחזיק בשיא העולמי כרחוב התלול ביותר בעולם, עובדה שהופכת אותו לאטרקציה תיירותית בעיר.
ערים תאומות

בריטניה אדינבורו, סקוטלנד, בריטניה
יפן אוטארו, יפן
ארצות הברית פורטסמות', וירג'יניה, ארצות הברית
הרפובליקה העממית של סין שאנגחאי, הרפובליקה העממית של סין
הערות שוליים

↑   גרדיאן, בניו זילנד חוששים לאבד את תואר הרחוב התלול בעולם לעיירה בוויילס, באתר הארץ, 14 בינואר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550217205171  GND: 4239149-0  ISNI: 0000 0001 2189 7732  LCCN: n80069025  MusicBrainz: cf1f324c-2e69-4952-9a73-e190d0cde505  NARA: 10044316  NKC: ge1091080  VIAF: 129002787   WorldCat (עם VIAF): 129002787
דניאלה רן

| --- | --- |
דניאלה רן 2020
דניאלה רן 2020
 לידה:  23 בינואר 1942 ה' בשבט ה'תש"ב 
 פטירה:  ספטמבר 2021 (בגיל 79) חיפה, ישראל 
 שם לידה:  דניאלה פרוידנברג
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  חוקרת תחום הספנות העברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת חיפה
 נושאי כתיבה:  הספנות הישראלית
 בן זוג:  יצחק רן
 
דניאלה רן (23 בינואר 1942 - ספטמבר 2021) הייתה עמיתת מחקר במוסד הרצל לחקר הציונות ולימודה ובמכון ללימודי ים באוניברסיטת חיפה, מתמחה בתולדות הספנות המודרנית בארץ ישראל בתקופת המנדט ובמדינת ישראל. חקרה את התפתחות חיל הים הישראלי, ערכה מחקרים היסטוריים בתולדות המדינה בכלל והספנות העברית בפרט.
משפחת פרוידנברג בהפלגת הבכורה של אוניית הנוסעים "ישראל" מהמבורג לחיפה, 1955.דניאלה רן משמאל.
ילדות ולימודים

דניאלה נולדה ב-23 בינואר 1942, בת בכורה לרב-החובל אבנר גילאי (פרוידנברג) ולרעייתו לורה. המשפחה התגוררה בקריות מצפון לחיפה.
ב-1954 נסעה המשפחה לכמה שנים לגרמניה, שם פיקח פרוידנברג על בניית האוניות הישראליות מכספי השילומים בהמבורג, פרק חשוב ומשמעותי בתולדות הצי. עבור יוצאי גרמניה, כמו הוריה של רן, היה זה גם פרק טעון ועמוס רבדים של היסטוריה פרטית וקולקטיבית. הבנות למדו בבית ספר של הצבא הבריטי בהמבורג, ואחר כך התגוררו באנגליה אצל הדודה ולמדו שם בבית ספר פרטי.
עם שובה לישראל עברה המשפחה לכרמל, ורן סיימה את בית הספר "חוגים" בחיפה. היא המשיכה במסלול הישראלי המוכר של אותן שנים, ואת שירותה הצבאי עשתה בקיבוץ גונן, שם פגשה את בעלה לעתיד יצחק רן. הזוג נשאר בקיבוץ, שם עזרה רן בטיפוח הדור הראשון של הקיבוץ כגננת. מאוחר יותר עברו לחיפה.
רן למדה באוניברסיטת חיפה: תואר ראשון בחוג ללימודי ארץ ישראל ותואר שני בלימודי ציוויליזציות ימיות. היא המשיכה לדוקטורט באוניברסיטת חיפה, ובמסגרתו חקרה את התפתחות חיל הים הישראלי בשנותיו הראשונות וכן ערכה מחקרים היסטוריים על תולדות המדינה בכלל ועל הספנות בפרט. בהמשך הייתה עמיתת מחקר במוסד הרצל לחקר הציונות, והתמחתה, באופן טבעי, בתולדות הספנות המודרנית בארץ ישראל בתקופת המנדט ובמדינת ישראל.
ראיונות עם יוצאי חיל הים

ביוזמת עמותת חיל הים החל בקיץ 1993 פרויקט תיעוד ימיו הראשונים של חיל-הים הישראלי באמצעות עדויות שבעל-פה. המטרה הייתה לתעד איך רואים האנשים את אירועי השנים הראשונות כפי שנחקקו בזיכרונם. כך בגישה פתוחה, למעט מספר שאלות מצומצם ניתנה למרואיינים האפשרות לספר את זיכרונותיהם. הפרויקט בוצע על-ידי מוסד הרצל לחקר הציונות שבאוניברסיטת חיפה, שהיה אז בניהולו של פרופ' יואב גלבר.
הראיונות נערכו בין השנים 1993–2001, על-ידי ד"ר דניאלה רן ועל-ידי מספר מתנדבים יוצאי החיל, ביניהם אהרון כנות, אריה מרמרי ואריק קרמן. ארכיון הראיונות כולל עשרות ראיונות עם אנשים שונים ומכסה תקופה של קרוב לשלושה עשורים עם התמקדות על העשור הראשון, ונכללים בו מגוון נושאים החל מאופן ההתגייסות לחיל בעיצומה של מלחמת העצמאות דרך תיאור אירועים שונים, התפתחות החיל והתעצמותו.
ספרים ופרסומים

תרומתה והשפעתה של העלייה הגרמנית להתפתחות הספנות בארץ ישראל, עבודת גמר לתואר מוסמך בהנחיית פרופ' יואב גלבר, 1993.
פרופ' נפתלי וידרא - עשר שנים לפטירתו . אוניברסיטת חיפה, 1998.
בשיתוף נורית נאה, מרכז רפואי רמב"ם תחקיר, הוצאת מרכז רפואי רמב"ם, 1999.
מילה ברנר — 1921-1999 הוצאת קיבוץ דליה,2003
התפתחות חיל הים הישראלי מתום מלחמת העצמאות עד יוני 1956, עבודת דוקטורט באוניברסיטת חיפה, 2005.
בין ספינה לרציף: תולדות לשכת הספנות, 1932-1982 , הוצאת פרדס, 2008.
בין חופים עוינים: דייגים ישראלים בדרום ים סוף, 1958-1973 הרקע המדיני והכלכלי לדיג הישראלי בדרום ים סוף.
בשנים האחרונות אספה רן יחד עם אחותה עדנה חומר על תולדות חייו של אביהן, ורנר פרוידנברג, במטרה לכתוב עליו ספר — עבודה שאותה לא הספיקה להשלים.
משפחה

בני הזוג רן גידלו ארבעה ילדים.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007437353505171  ISNI: 0000 0004 0269 5950  LCCN: no2011019343  VIAF: 168436351   WorldCat (עם VIAF): 168436351 
ֿ
האזור הכלכלי האירופי

ה-EEA מורכב ממדינות החברות ב-EFTA (פרט לשווייץ) ומסומנות בירוק, וממדינות האיחוד האירופי המסומנות בכחול
דיאגרמת ון אינטראקטיבית המציגה את הקשרים בין ארגונים והסכמים אירופיים שונים
האזור הכלכלי האירופי (European Economic Area - EEA) הוא כינוי למסגרת סחר שנוצרה ב-1 בינואר 1994 בעקבות הסכם בין איגוד הסחר החופשי האירופי (EFTA) ובין האיחוד האירופי. מטרתו הייתה לאפשר למדינות EFTA להשתתף במסגרות הסחר האירופיות מבלי להצטרף לאיחוד.
חברות

אזרחיה של שווייץ בחרו שלא להצטרף ל-EEA לאחר משאל עם, כפי שמחייבת חוקתם. השווייצרים מקיימים את קשרי הסחר שלהם עם האיחוד האירופי על סמך הסכמים בילטרליים, בעלי תוכן שונה מאלו שבין ה-EEA והאיחוד. בפועל, שווייץ מקיימת עם המדינות החברות ב-EEA סחר ותנועה חופשית כחלק מה-EFTA.
כיום חברי ה-EEA הן שלוש מדינות EFTA הנותרות - איסלנד, נורווגיה וליכטנשטיין, ו-27 מדינות האיחוד האירופי.
חירויות ה-EEA

האזור הכלכלי האירופאי מבוסס על ארבע חירויות: תנועה חופשית של סחורות, אנשים, שירותים והון בין המדינות השותפות.
מדינות שהן חלק מהאזור הכלכלי האירופאי, אך אינן חברות באיחוד, נהנות גם הן מסחר חופשי עם חברי האיחוד האירופי. עם זאת, מדינות אלו  אינן צריכות לאמץ את החקיקה האירופית כמו כל חברות האיחוד, אך גם אין להן כל השפעה על מדיניות האיחוד.
עם זאת, מדינות אלו הסכימו לחקיקה פנימית המבוססת על חוקי האיחוד בכל הנוגע למדיניות סוציאלית, הגנת הצרכן, איכות הסביבה, דיני חברות וסטטיסטיקה.
מוסדות

ועדה משותפת המורכבת מנציגי מדינות איגוד הסחר החופשי האירופאי (EFTA) החברות ב-EEA ומנציגי מדינות האיחוד, עוסקת בהרחבת חקיקת האיחוד האירופאי למדינות איגוד הסחר החופשי החברות ב-EEA. מועצת האזור הכלכלי האירופאי נפגשת פעמיים בשנה כדי להסדיר את היחסים בין המדינות החברות בה.
במקום להקים מוסדות כוללים לאזור הכלכלי האירופאי, עוסקת "סמכות המעקב" של ה-EFTA ובית הדין של ה-EFTA בבדיקת התאמת מדיניות חברות EFTA החברות ב-EEA להסכמי ה-EEA השונים.
ראו גם

כלכלת האיחוד האירופי
תקציב האיחוד האירופי
מרקוסור
דראפט ההרחבה של שנת 1967 ב-NBA

דראפט ההרחבה של שנת 1967 בליגת ה-NBA היה דראפט ההרחבה השלישי בתולדות הליגה. הדראפט התקיים ב-1 במאי 1967 בעקבות הצטרפתן הצפויה ליגה של סן דייגו רוקטס וסיאטל סופרסוניקס בעונת 1968.
תהליך הבחירה

בדראפט הרחבה לכל קבוצה יש אפשרות "להגן" על חלק משחקני הסגל שלה, בחירת השחקנים מתבצעת מתוך רשימת השחקנים הלא-מוגנים. לפני תחילת הדראפט יכלה כל קבוצה להגן על 7 שחקנים. במהלך הדראפט נערכו 3 סבבים של בחירה, כאשר בכל סבב בחרה כל קבוצה שחקן אחד. לאחר סיום כל סבב יכלה כל אחת מ-12 הקבוצות הוותיקות להוסיף שחקן נוסף לרשימת השחקנים המוגנים שלה. הדראפט נמשך עד שכל קבוצה בחרה 15 שחקנים, 3 שחקנים מכל קבוצה קיימת.
מבין 15 השחקנים שנבחרו על ידי סן דייגו רוקטס 10 שיחקו במדי הקבוצה במהלך עונת הבכורה שלה בליגה, אך רק מחצית מהם שיחקו יותר מעונה אחת. דון קוג'יס, ששיחק 3 עונות בקבוצה, נבחר למשחק האולסטאר בעונת הבכורה של הקבוצה והפך לשחקן הראשון בתולדות המועדון שמשתתף במשחק.
סיאטל בחרה בדראפט את ריצ'י גארין, שרשם 6 הופעות במשחקי אולסטאר ושימש כשחקן ומאמן בסנט לואיס הוקס. גארין הודיע על פרישה ממשחק והפך להיות מאמן ההוקס במשרה מלאה. הוא לא שיחק עבור הסופרסוניקס למרות ששב לשחק בקבוצה עונה לאחר מכן. מבין 15 השחקנים שבחרה הקבוצה בדראפט, 9 שיחקו במדי הקבוצה בעונת הבכורה שלה, אך רק ארבעה שחקנים שיחקו בה יותר מעונה אחת. וולט האזרד נבחר למשחק האולסטאר בעונת הבכורה של הקבוצה והפך לשחקן הראשון בתולדות המועדון שמשתתף במשחק.
שחקנים שנבחרו בדראפט

| שחקן | עמדה | קבוצה בוחרת | קבוצה קודמת | שנים בליגה | עונות במועדון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ג'ים ברנט | רכז/פורוורד | סן דייגו רוקטס | בוסטון סלטיקס | 1 | 1967–1970 |
| ג'ון ברנהיל | רכז | סן דייגו רוקטס | בולטימור בולטס | 5 | 1967–1968 |
| ג'ון בלוק | פורוורד/סנטר | סן דייגו רוקטס | לוס אנג'לס לייקרס | 1 | 1967–1971 |
| האנק פינקל | סנטר | סן דייגו רוקטס | לוס אנג'לס לייקרס | 1 | 1967–1969 |
| דייב גמבי | פורוורד | סן דייגו רוקטס | פילדלפיה 76' | 9 | 1967–1968 |
| ג'וני גרין | פורוורד/סנטר | סן דייגו רוקטס | בולטימור בולטס | 8 | 1967–1968 |
| טובי קימבל | פורוורד/סנטר | סן דייגו רוקטס | בוסטון סלטיקס | 1 | 1967–1971 |
| דון קוג'יס | פורוורד | סן דייגו רוקטס | שיקגו בולס | 4 | 1967–1970 |
| פרדי לואיס | רכז | סן דייגו רוקטס | סינסינטי רויאלס | 1 | לא שיחק בקבוצה |
| ג'ון מקגלוקלין | רכז/פורוורד | סן דייגו רוקטס | סינסינטי רויאלס | 2 | 1967–1968 |
| ויין מוליס | פורוורד | סן דייגו רוקטס | ניו יורק ניקס | 1 | לא שיחק בקבוצה |
| פול ניומן | רכז | סן דייגו רוקטס | סן פרנסיסקו ווריירס | 6 | לא שיחק בקבוצה |
| צ'יקו ווהן | רכז | סן דייגו רוקטס | דטרויט פיסטונס | 5 | לא שיחק בקבוצה |
| ג'רי וורד | רכז | סן דייגו רוקטס | שיקגו בולס | 4 | לא שיחק בקבוצה |
| ג'ים וור | פורוורד | סן דייגו רוקטס | סינסינטי רויאלס | 1 | 1967–1968 |
| הנרי אקין | פורוורד/סנטר | סיאטל סופרסוניקס | ניו יורק ניקס | 1 | 1967–1968 |
| נייט באומן | סנטר | סיאטל סופרסוניקס | פילדלפיה 76' | 1 | לא שיחק בקבוצה |
| דייב דויטש | רכז | סיאטל סופרסוניקס | ניו יורק ניקס | 13 | לא שיחק בקבוצה |
| ריצ'י גארין | רכז | סיאטל סופרסוניקס | סנט לואיס הוקס | 11 | לא שיחק בקבוצה |
| וולט האזרד | רכז | סיאטל סופרסוניקס | לוס אנג'לס לייקרס | 3 | 1967–1968 |
| טומי קרון | רכז | סיאטל סופרסוניקס | סנט לואיס הוקס | 1 | 1967–1969 |
| טום משרי | פורוורד | סיאטל סופרסוניקס | סן פרנסיסקו ווריירס | 6 | 1967–1971 |
| באד אולסן | פורוורד/סנטר | סיאטל סופרסוניקס | סן פרנסיסקו ווריירס | 1 | 1967–1968 |
| דורי מורי | פורוורד/סנטר | סיאטל סופרסוניקס | דטרויט פיסטונס | 1 | 1967–1970 |
| רון ריד | פורוורד | סיאטל סופרסוניקס | דטרויט פיסטונס | 2 | לא שיחק בקבוצה |
| רוד ת'ורן | רכז | סיאטל סופרסוניקס | סנט לואיס הוקס | 4 | 1967–1971 |
| בן וורלי | רכז/פורוורד | סיאטל סופרסוניקס | בולטימור בולטס | 5 | לא שיחק בקבוצה |
| רון ווטס | פורוורד | סיאטל סופרסוניקס | בוסטון סלטיקס | 2 | לא שיחק בקבוצה |
| בוב וייס | רכז | סיאטל סופרסוניקס | פילדלפיה 76' | 2 | 1967–1968 |
| ג'ורג' וילסון | סנטר | סיאטל סופרסוניקס | שיקגו בולס | 3 | 1967–1968 |
↑  ותק בליגה עד הדראפט
↑  עונות בהן שיחק השחקן עם הקבוצה בה נבחר בדראפט ההרחבה
הערות שוליים

↑  ריצ'י גארין-הביוגרפיה, באתר NBA.com
↑  רשימת השחקנים לא מסודרת על פי סדר בחירת השחקנים בדאפט
דראפט ההרחבה של שנת 1966 ב-NBA

דראפט ההרחבה של שנת 1966 בליגת ה-NBA היה דראפט ההרחבה השני בתולדות הליגה. הדראפט התקיים בין ה-30 באפריל וה-1 במאי 1966 בעקבות הצטרפתה הצפויה של שיקגו בולס לליגה בעונת 1967.
תהליך הבחירה

בדראפט הרחבה לכל קבוצה יש אפשרות "להגן" על חלק משחקני הסגל שלה, בחירת השחקנים מתבצעת מתוך רשימת השחקנים הלא-מוגנים. לפני תחילת הדראפט, דיק קליין, הג'נרל מנג'ר של הבולס הצליח לשכנע את הקבוצות לצמצם את מספר השחקנים המוגנים משמונה לשבעה בכל קבוצה. בתמורה, התחייב קליין כי בכל סיבוב הקבוצה תבחר שחקן שנבחר בדראפט האחרון, כבחירה האחרונה (במקום כבחירה הראשונה כפי שתוכנן מראש). בנוסף, הבטיח קליין לרד אאורבך, נשיא ומאמן הבוסטון סלטיקס כי לא יבחר בקיי סי ג'ונס, בתנאי שאורבך ייפגש עמו ויסייע לו בגיבוש דעה לגבי שחקנים שונים בליגה.
ביום הראשון של הדראפט בחרה הקבוצה שחקנים מהאזור המזרחי וביום השני בחרה בשחקנים מהאזור המערבי. סך הכל בחרה הקבוצה 18 שחקנים, שני שחקנים מכל אחת הקבוצות הקיימות. הבחירות של הקבוצה בדראפט כללו את הבחירה הראשונה בדראפט, לשעבר, בוב בוזר, ג'וני קר, שרשם לזכותו שלוש הופעות במשחקי האולסטאר ולן צ'אפל שהשתתף באולסטאר פעם אחת. קר הודיע על פרישה ממשחק פעיל לפני תחילת העונה ומונה למאמן הקבוצה הראשון. אל ביאנצ'י, בחירה נוספת בדראפט, הודיע על פרישה ממשחק ומונה להיות עוזר המאמן. קליין תכנן למנות את קר וביאנצ'י למאמנים עוד בטרם הדראפט, אך כיוון שכשחקנים היו עדיין תחת חוזה נאלץ לבחור אותם בדראפט ואז למנותם לתפקיד. מתוך 18 השחקנים שנבחרו בדראפט 10 שחקנים שיחקו בקבוצה בעונת הבכורה שלה, אך ר שישה שחקנים שיחקנו יותר מעונה אחת במדי הקבוצה. ג'רי סלואן, שנבחר הדראפט, נבחר להשתתף במשחק האולסטאר של שנת 1967 והפך להיות השחקן הראשון בתולדות המועדון ששיחק באולסטאר.
שחקנים שנבחרו בדראפט

| שם | עמדה | קבוצה קודמת | ותק | עונות בשיקגו |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ג'ון ברנהיל | רכז | דטרויט פיסטונס | 4 | לא שיחק בקבוצה |
| אל ביאנקי | רכז/פורוורד | פילדלפיה 76' | 10 | לא שיחק בקבוצה |
| רון בונהם | פורוורד | בוסטון סלטיקס | 2 | לא שיחק בקבוצה |
| בוב בוזר | פורוורד | לוס אנג'לס לייקרס | 6 | 1966–1969 |
| נייט באומן | פורוורד | סינסינטי רויאלס | 0 | 1966 |
| לן צ'אפל | פורוורד/סנטר | ניו יורק ניקס | 4 | 1966 |
| בארי קלמנס | פורוורד | ניו יורק ניקס | 1 | 1966–1969 |
| קית' אריקסון | רכז/פורוורד | סן פרנסיסקו ווריירס | 1 | 1966–1968 |
| ג'וני קר | פורוורד/סנטר | בולטימור בולטס | 12 | לא שיחק בקבוצה |
| ג'ים קינג | רכז | לוס אנג'לס לייקרס | 3 | לא שיחק בקבוצה |
| דון קוג'יס | פורוורד | דטרויט פיסטונס | 3 | 1966–1967 |
| מק'קוי מקלמור | פורוורד/סנטר | סן פרנסיסקו ווריירס | 2 | 1966–1968 |
| ג'ף מאלינס | רכז/פורוורד | סנט לואיס הוקס | 2 | לא שיחק בקבוצה |
| ג'רי סלואן | רכז/פורוורד | בולטימור בולטס | 1 | 1966–1976 |
| טום ת'אקר | רכז/פורוורד | סינסינטי רויאלס | 3 | לא שיחק בקבוצה |
| גון תומפסון | פורוורד | בוסטון סלטיקס | 2 | לא שיחק בקבוצה |
| ג'רי וורד | רכז | פילדלפיה 76' | 3 | 1966–1967 |
| ג'ים וושינגטון | פורוורד/סנטר | סנט לואיס הוקס | 1 | 1966–1967 |
↑  ותק בליגה עד הדראפט
↑  פרש ממשחק פעיל ומונה לעוזר המאמן בקבוצה
↑  לא שיחק ב-NBA לפני הדראפט
↑  פרש ממשחק פעיל ומונה למאמן הקבוצה
הערות שוליים

↑  Chicago Bulls History, באתר NBA.com
האח הגדול: מבוגרים בלבד

| --- | --- |
 סוגה:  תוכנית מציאות 
 ארץ מקור:  אוסטרליה 
 מספר עונות:  6 
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 10 
 תקופת שידור מקורית:  23 ביולי 2001 – 19 ביוני 2006 
 
האח הגדול: מבוגרים בלבד (במקור בשם "האח הגדול Uncut" עונה 1–5) הייתה תוכנית ריאליטי אוסטרלית לא מצונזרת ששודרה ברשת עשר מ-23 ביולי 2001 עד ל-19 ביוני 2006.