stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קובייה

ערך זה עוסק בצורה גאומטרית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
קובייה (הקסהדרון)
מודל תלת־ממדי של קובייה
קובייה (או הֶקְסַאהֶדְרוֹן רגולרי) היא פאון משוכלל בעל שש פאות ריבועיות הניצבות כל אחת לכל שכנותיה. לקובייה יש שמונה קודקודים ו־12 מקצועות שווים באורכם.
הקובייה מופיעה באופן טבעי במערכת צירים קרטזית, משום שהיא כדור היחידה של נורמת-אינסוף על המרחב האוקלידי התלת-ממדי.
קובייה היא מקרה פרטי של מקבילון, תיבה ומעוינון.
סימטריות

חבורת הסימטריות של הקובייה פועלת טרנזיטיבית על הקודקודים, על המקצועות ועל הפאות; פעולתה של חבורת הסימטריות על ארבעת אלכסוני הקובייה מממשת איזומורפיזם בינה לבין החבורה הסימטרית  S_{4}. בפעולה על קבוצת האיחוד של הקודקודים, המקצועות והפאות, לכל איבר לא טריוויאלי בחבורת הסימטריות יש בדיוק שתי נקודות שבת בקבוצה, שהן שני איברי הקבוצה (קודקודים, מקצועות או פאות) דרכם עובר ציר הסיבוב. החבורה איזומורפית לחבורת הסימטריות של התמניון ולזו של הרומביקובוקטהדרון, אותו ניתן לקבל מהקובייה על ידי קטימת מקצועותיה וקודקודיה.
חבורת הסימטריות של השלד של הקובייה, שהוא הגרף המורכב מן הקודקודים והצלעות בלבד, היא מסדר 48; לסימטריות הקודמות נוסף גם שיקוף, שלא נכלל בחבורת הסימטריות של הקוביה.
תכונות גאומטריות

קובייה אפשר לאפיין באמצעות פרמטר אחד בלבד, למשל אורך אחד המקצועות: כל הקוביות שיש להן מקצועות שווים באורכם, חופפות זו לזו. באותה מידה ניתן לאפיין קובייה באמצעות שטח אחת הפאות שלה, שטח הפנים שלה או הנפח שלה.
בקובייה בעלת מקצוע  \ a מתקיים:
שטח כל פאה הוא  \ a^{2}.
שטח הפנים הוא  \ 6{a}^{2}.
הנפח הוא  \ a^{3}.
אם קובייה כזו תמוקם במערכת צירים קרטזית באופן שמרכזה בראשית הצירים, ומקצועותיה מקבילים לצירים, אזי קדקודיה ימצאו בקואורדינטות:  \ (\pm a/2,\pm a/2,\pm a/2).
אם  \ a=1, הקובייה נקראת קוביית יחידה.
הצורה הדואלית של הקובייה, כלומר הפאון שיתקבל מחיבור בין מרכזי כל הפיאות, היא תמניון.
לקובייה יש אחת עשרה פריסות, המשמרות את צורת הפאות הריבועיות שלה. במילים אחרות, קיימות אחת עשרה דרכים להשטיח קובייה חלולה על ידי חיתוך שבעה ממקצועותיה.
קובייה היא הפאון האפלטוני היחיד (אך לא הפאון היחיד) שניתן לרצף בעזרתו את המרחב. כלומר: על ידי הצמדת קוביות רבות זו לזו מכל הכיוונים, כך שריבועיהן חופפים אלה לאלה, ניתן למלא את המרחב בקוביות בלי להשאיר חלל ריק ביניהן. תכונה זו חלה על הקובייה בלבד מבין הפאונים האפלטוניים משום שזהו הפאון היחיד מביניהם שהזווית הדו-מישורית שלו היא מחלק של 360°.
שימושים באנליזה

באמצעות קוביות אינפיניטסימליות מחשבים נפחים של גופים תלת-ממדיים כלשהם (כולל כדורים, גלילים, פאונים וגופי סיבוב למיניהם). ראו עוד: אנליזה וקטורית.
שימושים בחיי היום-יום

קוביית משחק: קובייה בעלת 6 פאות המשמשת במשחקים כאלמנט לקביעת החלטות אקראיות והכנסת ממד של מזל ואקראיות למשחק. במשחקי תפקידים שולחניים יש שימוש ב"קוביות" משחק בעלות יותר מ-6 צדדים. אין הן קוביות בצורתן הגאומטרית, אך השם השתרש לשימוש גם בהתייחסות אליהן.
קובייה הונגרית: פאזל מכני. קוביית פלסטיק שכל אחת משש הפאות שלה מחולקת לתשעה ריבועים שווים, היכולים לנוע ולהחליף מקומות אלו עם אלו. צדי הקובייה מכוסים לרוב במדבקות בשישה צבעים שונים, אחד לכל צד של הקובייה. כאשר הפאזל פתור, כל צד של הקובייה מורכב מצבע אחד בלבד.
גבישי סוכר מסתדרים בצורת קובייה.
קוביית קרח - גוש קרח קובייתי המקרר משקאות
קובייה הונגרית
קוביית קרח
ראו גם

הכפלת הקובייה
משִּשָּה ריבועים לקובייה. ההנפשה ממחישה את הקשר בין הפריסה הדו-ממדית של הקובייה, לקובייה עצמה.
אחת עשרה הפריסות האפשריות של הקובייה. מדובר בפריסות המשמרות את צורת הפאות.
ריצוף המרחב בעזרת קוביות. האיור ממחיש שריג מרחבי הבנוי מאינסוף תאים זהים שצורתם קובייה, צמודים זה לזה, ללא חללים ביניהם.
אליפות אירופה בכדורסל נשים

| --- | --- |

 ענף:  כדורסל
 תאריך ייסוד:  1938
 ארגון מפעיל:  פיב"א אירופה
 מספר מתמודדים:  24
 יבשת:  אירופה
 זוכה:   בלגיה
 הכי הרבה זכיות:   ברית המועצות (21 זכיות)
 fibaeurope.com
 
אליפות אירופה בכדורסל הנקראת גם יורובאסקט היא טורניר הכדורסל הראשי לאומות ביבשת אירופה. האליפות המאורגנת על ידי פיב"א נערכה לראשונה ב-1938 ברומא שבאיטליה, ושבה להתקיים רק בשנת 1950, לאחר מלחמת העולם השנייה.
הטורניר התקיים אחת לשנתיים, בכל שנה זוגית עד לשנים 1980-1981 בהן נערך טורניר בשנתיים רצופות, ומאז נערך אחת לשנתיים בכל שנה אי-זוגית.
ישראל אירחה את הטורניר פעמיים - בתל אביב ב-1991 וב-2023 יחד עם סלובניה.
עוריף

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  שכם
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  3,545 (2016)
 קואורדינטות:  32°09′34″N 35°13′23″E﻿ / ﻿32.159444444444°N 35.223055555556°E﻿ / 32.159444444444; 35.223055555556 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) עוריף(למפת צפון השומרון רגילה) עוריף(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עוריף(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עוריף  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
קבר סלמאן הפרסי סמוך לעוריף
עוּרִיף (בערבית: عوريف) הוא כפר פלסטיני השוכן כ-13 ק"מ מדרום לשכם שבשומרון ושייך לנפת שכם ברשות הפלסטינית. עוריף שוכן כ-2 ק"מ צפון מערבית לעינאבוס וכ-3 ק"מ מדרום מזרח לעסירה קבליה. כ-740 מטר מצפון מזרח לכפר נבנתה ההתנחלות יצהר.
לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסיית הכפר מנתה 3,545 תושבים בשנת 2016.
מקור השם

מקור שמו של הכפר נלקח משמו הישן, שהוא "דיר עוריף" (בערבית: دير عوريف), או משם ציפור בשפה בעברית העתיקה - עָ'רָאב (בערבית: الغراب) - "העורב".
היסטוריה

הכפר שוכן על חורבות יישוב קדום מהתקופה הרומית בארץ ישראל, לפי עדויות ארכאולוגיות שנמצאו במקום ובסמוך ב"ח'רבת א-דיר" (בה גם שרידי כנסייה ביזנטית שנסקרו של ידי הארכאולוג רם גופנא במסגרת הסקר הארכאולוגי של ישראל). גרעין הכפר הוקם מסביב קבר שייח' ("א-שייח' עות'מאן").
בגבעה מצפון לכפר ממוקמת "ח'רבת א-שייח' סלמאן אל-פארסי" המזוהה עם סלמאן הפרסי שהיה על פי המסורת המוסלמית המתאסלם הראשון מפרס, אחד מחברי ה"צחאבה", בן לכהן דת פרסי, והספר של מוחמד.
ברשומות המס העות'מאני משנת 1596, מופיע הכפר בסנג'ק שכם. תושבי הכפר שילמו מס על גידולי חיטה, שעורה, זיתים, גפנים, עיזים ועל כוורת דבורים לייצור דבש.
בשנת 1870, חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן ביקר בכפר וכתב ששוכנים בו 450 תושבים.
במפקד 1922 שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, הייתה אוכלוסיית הכפר 270 מוסלמים, ובמפקד 1931 היא גדלה ל-403 מוסלמים אשר שכנו ב-103 בתים.
בשנת 1945 אוכלוסיית הכפר מנתה 520 תושבים, ושטח הקרקע הכולל של הכפר היה 3,965 דונם על פי סקר הכפרים של המנדט הבריטי בארץ ישראל.
בעקבות מלחמת העצמאות, ולאחר הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות של 1949, עברה עוריף משליטה בריטית לירדנית.
היסטוריה > לאחר 1967

בעקבות מלחמת ששת הימים ב-1967, עברה עוריף משליטה ירדנית לישראלית.
ב-1983 הופקעו אדמות של תושבי הכפר לצורך הקמת היאחזות נח"ל, שאוזרחה מייד כהתנחלות יצהר מצפון לכפר.
בהסכם אוסלו ב' סווגו 62% מאדמות הכפר, כ-2,367 דונם, כשטח B, ו-38%, כ-1,457 דונם הנותרים כשטח C.
בעשור השני של המאה ה-21 החל הכפר לסבול באופן קבוע מהתנכלויות של מתנחלים תושבי ההתנחלות יצהר במסגרת פעולות "תג מחיר", בין השאר אירועים של פגיעות בגוף, יידוי אבנים, כריתת עצים והצתת שדות, הצתות, או גרימת נזק לבתים וכלי רכב והתנכלויות שונות.
ב-20 ביוני 2023 יצאו מהכפר שני מחבלים וביצעו את פיגוע הירי בתחנת הדלק בעלי. למחרת כ-100 תושבי יצהר ירדו לכפר לפעולת תג מחיר, התעמתו עם תושבי הכפר וניתקו את החשמל לכפר.
ב-5 במרץ 2024 המחבל מוחמד הישאם שחאדה בן 16, תושב הכפר, ביצע פיגוע דקירה בצומת יצהר.
גאוגרפיה

ממזרח לכפר נמצאת שמורת הטבע "עֻ'לאם אל-הודא". שבמרכזה מבנה קבר שייח (מקאם) בפסגת הר בגובה 639 מטר מעל פני הים, מוקף עצי אלה וחורשת עצי אלון עתיקים. באזור גם צומחים מספר מקבצים של פרח אירוס ארם נהריים. על פי המסורת המוסלמית מזהים את קברו של המשרת (בערבית – עֻ'לאם) של "נבי הודא". יום אחד, ברעותו את הצאן בחברת משרתו, הוא כמעט התייבש מצמא ב"ח'רבת ג'רעה" הסמוכה (שפירוש שמה – "החורבה בה מרווים את הצמא"), המשרת רץ והביא מים להשיב את נפש אדונו. על כן זכתה ח'רבת ג'רעה בשמה, והמשרת זכה להתעלות לדרגת שייח'. לאחר מותו, נקבר בסמוך למקום, ולכן המקום נקרא "עֻ'לאם אל-הודא".
מצפון לכפר נמצאת שמורת הטבע "סלמאן אל-פארסי" המשתרעת בפסגת ג'בל סלמאן, בגובה 810 מטר מעל פני הים, בה נמצא מקאם סלמאן אל-פארסי. מתחת למבנה הקבר יש אולם תפילה נוסף, ולצד הקבר נמצא בור מים. סביב הקבר נמצאת "ח'רבת א-שייח' סלמאן אל-פארסי", בו גדלים עצי אלון מצוי, חרוב מצוי ואשחר ארצישראלי. ג'בל סלמן הוא הר בדד, המכוסה סלע מתקופת האאוקן, המהווה חלק מקער שכם. עקב סחיפה, הפך ההר גבוה מסביבתו, ומתנשא לרום של כ-250 מ' מעל פני הסביבה.
רכס ההר שעליו בנוי הכפר הוא מתצורת "בר כוכבא", סלעי משקע, בעיקר אבן גיר, וסלעי בזלת מתקופת האאוקן. באזור הכפר נובעים מעיינות שכבה רבים, בהם:
"עין א-דיר" – שמדרום לכפר ובו שרידי בריכה ביזנטית.
"עין א-שׁערה" – שבו פיר בעומק של כארבעה מטרים וממנו נקבה צרה מזרימה את המים לבריכה. מי המעיין שימשו את החקלאים באזור להשקיית גידולי שלחין.
הערות שוליים

1 2  מפקד אוכלוסין 2016, באתר של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה
↑  عُورِيف - قضاء نابلس - עוריף, נפת שכם, באתר palqura - אנציקלופדיה לכפרים פלסטיניים, ‏2007
↑  Dauphin, Claudine (1998). La Palestine byzantine, Peuplement et Populations. BAR International Series 726 (בצרפתית). Vol. III : Catalogue. Oxford: Archeopress. ISBN 0-860549-05-4.
↑  Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal (1977). Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft. ISBN 3-920405-41-2.p. 118
↑  Guérin, 1875, p. 177
↑  Barron, 1923, Table IX, Sub-district of Nablus, p. 24
↑  Mills, 1932, p.60
↑  Government of Palestine, Department of Statistics, 1945, p. 19  with a total of 16,439 dunams of land
↑  שמונה ישובים יאוזרחו ביהודה ושומרון, דבר, 22 במרץ 1983
↑  אבי יששכרוף, מתנחל ירה בצעיר פלסטיני ופצע אותו בינוני, באתר הארץ, 26 במאי 2012
↑  חיילים הצטרפו למתנחלים שתקפו פלסטינים בעוריף, ירו על תושבים והכו כמה מהם בקתות רוביהם
↑  יותם ברגר, מתנחלים מיצהר תועדו מיידים אבנים לעבר משפחה מעוריף; איש מהם לא נעצר, באתר הארץ, 14 באפריל 2019
↑  .מאיה הורודניצ'אנו‏, תג מחיר בשומרון: אלמונים ריססו "מוות לערבים" וכרתו 20 עצים, באתר וואלה, 18 באפריל 2018
↑  חיים לוינסון, מתנחלים תקפו תושב אלון מורה כי חשבו שהוא ערבי, באתר הארץ, 30 באפריל 2013
↑  רועי שרון, תגובה לתפיסת המתנחלים? כתובת ״אש קודש, נקמה״ בכפר פלסטיני, באתר nana10‏, 9 בינואר 2014
↑  יעל מרום, מקדשים את השבת: כנופיות מתנחלים תקפו את הכפרים עוריף וחווארה, באתר "שיחה מקומית", 23 באפריל 2017
↑  יותם ברגר, חשד לפשעי שנאה בגדה: צמיגי מכוניות נוקבו בכפר עוריף, 80 גפנים הושחתו סמוך לקריית ארב, באתר הארץ, 18 ביוני 2018
↑  .מאיה הורודניצ'אנו‏, תג מחיר בשומרון: אלמונים ריססו "מוות לערבים" וכרתו 20 עצים, באתר וואלה, 18 באפריל 2018
↑  חנן גרינווד, סערה בעקבות ביקור פעילי שמאל בכפר פלשתיני: "בגידה, חיללו את המסגד", באתר ישראל היום, 3 ביולי 2023
↑  שני הרוגים בפיגוע ירי בתחנת דלק בכניסה לעלי, באתר "סרוגים", 29 בפברואר 2024
↑  חנן גרינווד, לילך שובל, פיגוע דקירה בשומרון: לוחם נפצע באורח קשה סמוך ליצהר, המחבל נוטרל, באתר ישראל היום, 5 במרץ 2024
↑  שמורת טבע ע'לאם אל-הודא
↑  השתלטות ישראלית על אתרי מורשת ודת פלסטינים בגדה, 15 בנובמבר 2018, באתר מחסום ואטש
| Flag of Senegalיישובי נפת שכם |
| --- | --- | --- |
| ערים | שכם |  |
| מועצות מקומיות | עקרבה • עסירה א-שמאלייה • ביתא • חווארה • ג'מאעין • קבלאן • סבסטיה • בית פוריכ |  |
| כפרים | עסירה אל-קבלייה • עזמוט • עוורתא • אל-באד'אן • בלאטה אל-בלד • בית דג'ן • בית חסאן • בית איבא • בית אימרין • בית וזן • בזאריה • בורין • עיראק בורין • בורקה • ג'אלוד • דיר אל-חטב • דיר שרף • דומא • עינאבוס • פורוש בית דג'ן • איג'ניסיניא • ג'וריש • כפר קליל • לובאן א-שרקיה • מאדמא • מג'דל בני פדיל • א-נאקורה • ניסף ג'בייל • א-נסאריה • אודלה • עוסארין • קריות • קוסין • קוסרה • רוג'ייב • סאלם • סרה • א-סאוויה • תלפית • טלוזה • תל • עוריף • יאנון • יאסיד • יתמא • זאוואתא • זיתא ג'מעין • קריית לוזה |  |
| מחנות פליטים | בלאטה |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007584238105171
רוברט לכמן

| --- | --- |

 לידה:  28 בנובמבר 1892 ברלין, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  8 במאי 1939 (בגיל 46) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  הרייך הגרמני 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מעסיק:  ספריית המדינה בברלין 
 
רוברט לכמן (28 בנובמבר 1892 – 8 במאי 1939) היה אתנומוזיקולוג יהודי-גרמני, פוליגלוט (גרמנית, אנגלית, צרפתית, ערבית), מוזיקולוג, אוריינטליסט ובכיר בספריה. היה מומחה למוזיקה של האוריינט, חבר בית הספר של ברלין למוזיקולוגיה השוואתית ואחד מאבותיו המייסדים.
קורות חייו

לכמן נולד בברלין, לג'ני שנולדה וגדלה בלונדון וד"ר גאורג לכמן, שלימד בגימנסיה ההומניסטית בברלין. הוא למד נגינה בכינור, ערבית וצרפתית באוניברסיטת ברלין. במלחמת העולם הראשונה, שימש כמתורגמן במחנה השבויים בוונסדורף לשבויי מלחמה מצפון אפריקה והודו, שם הכיר לראשונה את המוזיקה הערבית. לכמן סיים תואר שני במוזיקולוגיה, בהנחיית יוהנס וולף וקארל סטומפ, והגיש את עבודת הדוקטורט שלו ב-1922, על המוזיקה העירונית של תוניסיה. המחקר שלו על המוזיקה של תוניסיה, הפך אותו לאחד החלוצים בחקר המוזיקה הערבית. הוא פרסם את הספר "MUSIK DES ORIENTS" (המוזיקה של האוריינט), מאמר מורחב על מוזיקה חוץ אירופית ב-1929 ומאמרים על המוזיקה שחיברו יוזף היידן ושוברט. את זכרונותיו ממחנה האסירים במלחמת העולם, הקליט והם שמורים בארכיון הצליל בברלין. עבודתו "טעמי המקרא ושירים יהודיים באי ג'רבה (1940)", מתבססת על הקלטות בעת ששהה בקהילה היהודית של הרובע הקטן (חארה אל-זג,ירה) בג'רבה ב-1929.
משנת 1927 ועד 1933, עבד כספרן במחלקה למוזיקה בספריית המדינה בברלין. בהובלתו, קמו מספר פרויקטי תרגום מסות ערביות מימי הביניים. בשנת 1930, הקים עם מספר קולגות, את החברה לחקר מוזיקה אוריינטלית. לכמן מונה לעורך הרבעון "כתב העת הגרמני למדע המוזיקה המשווה" שהודפס במשך שלוש שנים.
ב-1932, מונה לראש ועדת פונוגרם של הקונגרס העולמי למוזיקה ערבית בקהיר, והיה אחראי על הקלטת ההופעות בכנס, שם הכיר את עזרא אהרון שיהיה אחד מנושאי מחקרו.
באפריל 1935, עלה לארץ ישראל, לאחר שפוטר מתפקידו כמנהל הספרייה הלאומית בברלין, בעקבות עליית הנאצים לשלטון. עלייתו לא הייתה ממניעים ציוניים, אלא מתוך רצון להמשיך את המחקר המוזיקלי. הוא הגיע לירושלים בהזמנתו של יהודה לייב מאגנס, קנצלר ונשיא לימים (1935–1948) של האוניברסיטה העברית בירושלים, להקים מרכז למוזיקה מזרחית ו"ארכיון למוזיקה מזרחית". בארכיון הצליל במרכז, הקליט אלפי הקלטות של מוזיקה מזרחית ובהם שומרונים, בדואים, תימנים וצוענים. למרות זאת, בשנת 1938 הוחלטה הפסקת התקציב למימון המרכז.
בשנים 1936–1937 הגיש סדרת הרצאות ברדיו כדי להפיץ את מחקריו ולהשיג מימון לעבודתו.
לכמן נפטר ממחלה ב-8 במאי 1939, ונקבר בבית הקברות בהר הזיתים.
מחקריו

לאחר הכרותו את המוזיקה המזרחית בוונסדורף, המשיך את מחקרו במוזיקה ליטורגית, שהחל בעבודתו על יהודי ג'רבה והמשיך גם לאחר עלייתו לארץ.
לכמן הקים משלחות מחקר שתיעדו טכניקות מוזיקליות של קהילות יהודיות בצפון אפריקה ובין השאר בטריפולי, בקביליה ובמרוקו.
לכמן למד עברית והתעניין במסורת היהודית: טעמי המקרא, פיוטים ובשירת השומרונים, שאותה החשיב למאגית ומסתורית. לפני עלייתו לארץ, החל בהעתקת ארכיונו על גלילי שעווה והמשיך בכך 3 שנים לאחר עלייתו במספר נסיעות לברלין.
הקלטותיו נשתמרו בידי תלמידתו, ד"ר אסתר גרזון-קיוי, וב-1964 הועבר ארכיונו לקמפוס גבעת רם, ושולב בארכיון הצליל הלאומי, שהיה בתחילה של האוניברסיטה העברית ולאחר מכן עבר לספרייה הלאומית.
הארכיון שלו כלל אלפי הקלטות סאונד, תמונות ממשלחות המחקר לצפון אפריקה ומסמכי מחקר רבים.
כתביו

Die Musik in den tunisischen Staedten, 1922
the only editor of the "Zeitschrift für vergleichende Musikwissenschaft"( The Journal of Comparative Musicology), 1933-35 (Gesellschaft zur Erforschung des Musik des Orients - The Society for the Study of Oriental Music, from 1930-)
Musik des Orients, 1929
Katz, Ruth, The Lachmann Problem (The Hebrew University Magnes press, Jerusalem, 2003)

Davis, Ruth F, Robert Lachmann: the Oriental Music Broadcasts 1936-37 (A-R Editions Inc, Middleton, Wisconsin 2013)
הערות שוליים

↑  בגרמנית: Zeitschrift für vergleichende Musikwissenschaft, ביטאון למוזיקולוגיה השוואתית
↑  הקלטת סאונד, תיעוד שמיעתי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297037905171  PLWABN: 9810657750605606  BIBSYS: 1049943  BnF: cb12158207j (data)  CiNii: DA10100158  GND: 129491810  ISNI: 0000 0001 0913 7167  LCCN: n85302536  NDL: 00523515  NKC: xx0157409  NLA: 35957885  NLK: KAC200801835  NTA: 074106635  SNAC: w6jm3sjt  SUDOC: 067062288  Trove: 1162836  VcBA: 495/282340  VIAF: 71429565   WorldCat (עם VIAF): 71429565
אליפות האמריקות בכדורסל

| --- | --- |

 ענף:  כדורסל
 תאריך ייסוד:  1980
 ארגון מפעיל:  פיב"א אמריקה
 מספר מתמודדים:  10
 יבשת:  אמריקה
 זוכה:   ארגנטינה
 הכי הרבה זכיות:   ארצות הברית
 FibaAmericas.net
 
אליפות אמריקה בכדורסל לגברים (באנגלית: FIBA AmeriCup) הוא טורניר כדורסל הנערך אחת לשנתיים בין נבחרות הכדורסל מאמריקה. הוא משמש גם כטורניר המוקדמות באמריקה לאליפות העולם ולמשחקים האולימפיים. הטורניר נערך בבעלותה של פיב"א אמריקה, התאחדות כדורסל פנימית בפיב"א.
משפיב"א מארגנת את התחרות מתחרות באופן קבוע נבחרות מדרום אמריקה, צפון אמריקה, מרכז אמריקה ומהאיים הקריביים. לפני כן, אורגנו מספר תחרויות אזוריות לכל אזור ביבשת. טורנירי ההעפלה לאליפות המאוחדת ניתנים באליפויות האזוריות של כל אזור.
משחקי הגמר

| שנה> שנה.1980  פרטים.1984  פרטים.1988  פרטים.1989  פרטים.1992  פרטים.1993  פרטים.1995  פרטים.1997  פרטים.1999  פרטים.2001  פרטים.2003   פרטים.2005  פרטים.2007  פרטים.2009  פרטים.2011  פרטים.2013  פרטים.2015  פרטים.2017  פרטים | מארחת (מיקום הגמר)> מארחת (מיקום הגמר).פוארטו ריקו פוארטו ריקו (סן חואן).ברזיל ברזיל (סאו פאולו).אורוגוואי אורוגוואי (מונטווידאו).מקסיקו מקסיקו (מקסיקו סיטי).ארצות הברית ארצות הברית (פורטלנד).פוארטו ריקו פוארטו ריקו (סן חואן).ארגנטינה ארגנטינה (נאוקן).אורוגוואי אורוגוואי (מונטווידאו).פוארטו ריקו פוארטו ריקו (סן חואן).ארגנטינה ארגנטינה (נאוקן).פוארטו ריקו פוארטו ריקו (סן חואן).הרפובליקה הדומיניקנית הרפובליקה הדומיניקנית (סנטו דומינגו).ארצות הברית ארצות הברית (לאס וגאס).פוארטו ריקו פוארטו ריקו (סן חואן).ארגנטינה ארגנטינה (מאר דל פלאטה).ונצואלה ונצואלה (קראקס).מקסיקו מקסיקו (מונטריי).ארגנטינה ארגנטינה   קולומביה קולומביה   אורוגוואי אורוגוואי (קורדובה) |  | המשחק על מדליית הזהב> זהב.פוארטו ריקו פוארטו ריקו.ברזיל ברזיל.ברזיל ברזיל.פוארטו ריקו פוארטו ריקו.ארצות הברית ארצות הברית.ארצות הברית ארצות הברית.פוארטו ריקו פוארטו ריקו.ארצות הברית ארצות הברית.ארצות הברית ארצות הברית.ארגנטינה ארגנטינה.ארצות הברית ארצות הברית.ברזיל ברזיל.ארצות הברית ארצות הברית.ברזיל ברזיל.ארגנטינה ארגנטינה.מקסיקו מקסיקו.ונצואלה ונצואלה.ארצות הברית ארצות הברית | המשחק על מדליית הזהב> תוצאה.ראונד רובין.ראונד רובין.92-101.80-89.127–80.95-109.87–86.89-95.66-92.59-78.106–73.100–88.118–81.60-61.75-80.89-91.71-76.81–76 | המשחק על מדליית הזהב> כסף.קנדה קנדה.אורוגוואי אורוגוואי.פוארטו ריקו פוארטו ריקו.ארצות הברית ארצות הברית.ונצואלה ונצואלה.פוארטו ריקו פוארטו ריקו.ארגנטינה ארגנטינה.פוארטו ריקו פוארטו ריקו.קנדה קנדה.ברזיל ברזיל.ארגנטינה ארגנטינה.ארגנטינה ארגנטינה.ארגנטינה ארגנטינה.פוארטו ריקו פוארטו ריקו.ברזיל ברזיל.פוארטו ריקו פוארטו ריקו.ארגנטינה ארגנטינה.ארגנטינה ארגנטינה |  | המשחק על מדליית הארד> ארד.ארגנטינה ארגנטינה.קנדה קנדה.קנדה קנדה.ברזיל ברזיל.ברזיל ברזיל.ארגנטינה ארגנטינה.ברזיל ברזיל.ברזיל ברזיל.ארגנטינה ארגנטינה.קנדה קנדה.פוארטו ריקו פוארטו ריקו.ונצואלה ונצואלה.פוארטו ריקו פוארטו ריקו.ארגנטינה ארגנטינה.הרפובליקה הדומיניקנית  הרפובליקה הדומיניקנית.ארגנטינה ארגנטינה.קנדה קנדה.מקסיקו מקסיקו | המשחק על מדליית הארד> תוצאה.ראונד רובין.ראונד רובין.70-87.158–124.93–91.81-98.55–52.75-76.101-103.95-102.79–66.93–83.111–107.73-88.89-103.93-103.86-87.79–65 | המשחק על מדליית הארד> מקום רביעי.ברזיל ברזיל.פנמה פנמה.אורוגוואי אורוגוואי.ונצואלה ונצואלה.פוארטו ריקו פוארטו ריקו.ברזיל ברזיל.קנדה קנדה.ארגנטינה ארגנטינה.פוארטו ריקו פוארטו ריקו.פוארטו ריקו פוארטו ריקו.קנדה קנדה.ארצות הברית ארצות הברית.ברזיל ברזיל.קנדה קנדה.פוארטו ריקו פוארטו ריקו.הרפובליקה הדומיניקנית הרפובליקה הדומיניקנית.מקסיקו מקסיקו.איי הבתולה של ארצות הברית איי הבתולה של ארצות הברית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 פרטים | ברזיל ברזיל (רסיפה) |  | ארגנטינה ארגנטינה | 75–73 | ברזיל ברזיל |  | ארצות הברית ארצות הברית | 84–80 | קנדה קנדה |
טבלת מדליות

| דירוג | נבחרת | זהב | כסף | ארד | סך הכול |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  ארצות הברית | 7 | 1 | 1 | 9 |
| 2 |  ברזיל | 4 | 3 | 4 | 11 |
| 3 |  ארגנטינה | 3 | 6 | 5 | 14 |
| 4 |  פוארטו ריקו | 3 | 5 | 2 | 10 |
| 5 |  ונצואלה | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 6 |  מקסיקו | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 7 |  קנדה | 0 | 2 | 4 | 6 |
| 8 |  אורוגוואי | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 |  הרפובליקה הדומיניקנית | 0 | 0 | 1 | 1 |
מצטייני האליפות

| שנה | השחקן המצטיין |
| --- | --- |
1999: קנדה סטיב נאש
2001: ארגנטינה מאנו ג'ינובילי
2003: קנדה סטיב נאש
2005: ברזיל מרסליניו מצ'אדו
2007: ארגנטינה לואיס סקולה
2009: ארגנטינה לואיס סקולה
2011: ארגנטינה לואיס סקולה
2013: מקסיקו גוסטבו איון
2015: ארגנטינה לואיס סקולה
2017: ארצות הברית ג'מיל וורני
2022: ארגנטינה גבריאל דק
סאלם (נפת שכם)

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  שכם
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  6,143 (2016)
 קואורדינטות:  32°12′34″N 35°19′54″E﻿ / ﻿32.20944°N 35.33167°E﻿ / 32.20944; 35.33167
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) סאלם(למפת צפון השומרון רגילה) סאלם(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סאלם(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סאלם  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
סאלם (בערבית: سالم) הוא כפר פלסטיני בשומרון, הממוקם כ-6 ק"מ מזרחית לשכם, ומשתייך לנפת שכם של הרשות הפלסטינית. לפי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, חיים בכפר 6,143 תושבים, נכון ל-2016.
בהסכם אוסלו ב' סווג רוב השטח הבנוי של הכפר כשטח B.
מקור השם

ייתכן ששמו של הכפר משמר את שמה הקדום של העיר שכם, שבראשית התקופה הכנענית נקראה 'שלם', כפי שבארו פרשנים וחוקרים את הפסוק: ”וַיָּבֹא יַעֲקֹב שָׁלֵם (אל העיר שלם) עִיר שְׁכֶם (עירו של שכם) אֲשֶׁר בְּאֶרֶץ כְּנַעַן בְּבֹאוֹ מִפַּדַּן אֲרָם וַיִּחַן אֶת פְּנֵי הָעִיר: וַיִּקֶן אֶת חֶלְקַת הַשָּׂדֶה אֲשֶׁר נָטָה שָׁם אָהֳלוֹ מִיַּד בְּנֵי חֲמוֹר אֲבִי שְׁכֶם בְּמֵאָה קְשִׂיטָה”.
לעומת פרשנות זו, פרשנים רביםמפרשים את המילה "שָׁלֵם" כמכוונת לטוהר כוונותיו המקוריות של יַעֲקֹב, אשר בא לשְׁכֶם בכוונות של שלום, ולא תכנן מראש את מעשה הטבח שעשו שמעון ולוי אחר כך בשכם כפי שמסופר בפרק הבא. תרגום השבעים, ואחריו גם ספר היובלים פרשו את המילה "שָׁלֵם" כשם של מקום ממזרח לשְׁכֶם, וגם בספר יהודית נזכר עמק בשם זה באזור השומרון.
היסטוריה

לפי הממצא הארכאולוגי, הכפר היה מיושב בתקופת הברונזה, ולמשך תקופת הברזל II, התקופה ההלניסטית, הרומית, הביזנטית, האומיית וכן בתקופה הצלבנית/איובית.
על פי טקסט שומרוני משלהי העת העתיקה, בכפר התגוררו מהכהנים הגדולים של העדה השומרונית. לפי המסורת השומרונית, הכפר נבנה בידי ירד בן מהללאל, ובבא רבה, מנהיג השומרונים במאה ה-4, בנה במקום את הכנשתא השישית שלו.
הכפר מוקף במספר אתרים ארכאולוגיים. בפסגת הגבעה החולשת על הכפר ממוקמת ח'ירבת אבן נס'יר בה שרידים רבים בעיקר של גלי אבנים ושרידי מתאר של מבנה. במקום גם בורות וחללים תת-קרקעים רבים. למרגלות האתר ממערב מערה וממנה ירידה למחילה הסתומה בעפר. האתר תועד במפת הקרן לחקר ארץ ישראל בשנת 1880 ובסקר הארכאולוגי של 1968.
היסטוריה > התקופה העותמאנית

על פי מפקד אוכלוסין עות'מאני משנת 1596, 42 משפחות התגוררו בכפר.
בשנת 1870, ביקר חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן בכפר, וכתב: ”בשעה שמונה וחמש עשרה דקות פניתי צפונה מערבה, ואחר כך צפונה צפונה מערבה. בשעה שמונה ועשרים דקות החילותי לעלות על גבעה נטועה עצי זית, תאנה ושקד. בשעה שמונה ושלושים דקות הגעתי לסאלם. זהו כפר קטן שמספר תושביו אינו עולה על מאתיים. הבתים רעועים עד מאוד, וכמה מהם חרבים למחצה. כתריסר בורות מים עתיקים, חצובים בצלע הגבעה, יבשים עכשיו. נשי הכפר הולכות לשאוב מים בריחוק קילומטר משם צפונה צפונה מערבה, ממעין בשם עין סאלם. הוא קולח מתחת לסלע בתעלה קטנה עתיקה למראה, ומימיו נקווים כבמין שוקת מונוליתית מוארכת, שכנראה אינה אלא מצבה עתיקה”.
היסטוריה > בתקופת המנדט הבריטי

במפקד אוכלוסין מ-1922 שנערך על ידי המנדט הבריטי, אוכלוסיית סאלם מנתה 490 תושבים, כולם מוסלמים. במפקד 1931 אוכלוסיית סאלם מנתה 690 תושבים, ב-122 בתים. בשנת 1945 אוכלוסיית סאלם מנתה 1,120 תושבים, אשר בבעלותם 10,293 דונם של קרקע, על פי סקר הכפרים של המנדט הבריטי בארץ ישראל.