stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפדרציה הבין-לאומית לכדורעף

| --- | --- |

 ענפי ספורט:  כדורעף, כדורעף חופים
 תחום השיפוט:  בינלאומי
 מיקום המטה:  לוזאן, שווייץ
 נשיא:  ברזיל ארי גראסה
 יושב ראש:  Paul Libaud 
 תאריך ייסוד:  1947
 מקום ייסוד:  פריז, צרפת
 ארגוני בת:  222
 FIVB.com
 
הפדרציה הבין־לאומית לכדורעף (בצרפתית: Fédération Internationale de Volleyball, בראשי תיבות: FIVB) היא הפדרציה הבין־לאומית של ענף הכדורעף, כולל כדורעף חופים. היא מאגדת 222 התאחדויות כדורעף לאומיות. משרדיה הראשיים נמצאים בלוזאן בשווייץ.
היסטוריה

בסוף שנות ה-40, פדרציות אירופאיות התחילו לחשוב איך אפשר לקדם את תהליך הכדורעף וליצור לו פדרציה בין־לאומית. שיחות רבות בסופו של דבר הביאו להקמת הפדרציה הבין־לאומית לכדורעף בשנת 1947 בפריז. 14 פדרציות שונות מאירופה נפגשו ויצרו את FIVB. הנשיא הראשון של FIVB היה פול ליבאד.
בשנת 1984 פרש פול ליבאד ותפס את מקומו רובין אקוסטה, ומשרדי הפדרציה עברו מפריז ללוזאן.
הפדרציה מיוצגת בישראל על ידי איגוד הכדורעף בישראל אשר חבר בה במסגרת מרכז אירופה MEVZA.
הארגון

במסגרת הפדרציה העולמית קיימות 5 פדרציות אזוריות אשר כל אחת אחראית על חלק אחר בעולם, ואלו הן:
הפדרציה האפריקנית לכדורעף (Confédération Africaine de Volleyball - CAVB).
הפדרציה האסיאנית לכדורעף (Asian Volleyball Confederation - AVC) - כוללת גם את אוקיאניה.
הפדרציה האירופית לכדורעף (Confédération Européenne de Volleyball - CEV).
הפדרציה של צפון, מרכז אמריקה והאיים הקריביים לכדורעף (North, Central America and Caribbean Volleyball Confederation - NORCECA).
הפדרציה של דרום אמריקה לכדורעף (Confederación Sudamericana de Voleibol - CSV).
המקור (עמותה)

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  גני תקווה 
 תקופת הפעילות:  2003–הווה (כ־21 שנים) 
 www.hamakor.org.il
 
המקור – עמותה ישראלית לתוכנה חופשית ולקוד מקור פתוח היא עמותה המאגדת את מרבית הגופים והאישים העוסקים בקידום תוכנה חופשית וקוד פתוח (FOSS) בישראל.
העמותה הוקמה בשנת 2003 על ידי פעילי תוכנה חופשית וקוד פתוח בישראל, כמענה לצורך שהורגש בארגון שיקל את המשך הפעילות בנושא, שמתקיימת מתחילת שנות התשעים במסגרות שונות.
מטרות העמותה

עידוד ותמיכה בשימוש בתוכנה חופשית וקוד פתוח ככלי לצמצום הפער הדיגיטלי בישראל ובעולם.
הגברת המודעות לתוכנה חופשית וקוד פתוח ולאיכות הפתרונות אותן הן מספקות.
עזרה בצמצום פער השפה (שכבר אינו גדול) של מערכת ההפעלה גנו/לינוקס במטרה לאפשר שימוש מלא במערכת זו בסביבה ביתית ושולחנית בעברית מלאה.
מתן יצוג רשמי לתוכנות החופשיות ופתוחות הקוד ולקהילת משתמשי תוכנות אילו.
פעילויות העמותה

העמותה פועלת לקידום המודעות והשימוש בתוכנה חופשית ובתקנים פתוחים במשרדי הממשלה, בתעשייה ובמגזר הפרטי.
ארגון כנס "אוגוסט פינגווין", הרצאות וימי עיון בנושא קוד פתוח ותוכנה חופשית.
ייצוג המשתמשים בתוכנה חופשית מול רשויות ממשל, ובהן ועדות הכנסת השונות העוסקות בנושא מחשוב ואינטרנט, עיתונות ותקשורת וגופים אחרים.
הקמת כיתות מחשב מבוססות מחשבים חופשיים.
עידוד השימוש בתוכנה חופשית וקוד פתוח בבתי הספר, באוניברסיטאות ובמוסדות-חינוך, לרבות כעזר ללימוד להוראת מדעי המחשב וככלי תוכנה לשימוש מעשי.
קשר עם גופים דומים ברחבי העולם.
הזמנת מפתחים ופעילים של תוכנות חופשיות וקוד פתוח מחו"ל ואירוחם בישראל.
קידום תוכנה חופשית בממשלה.
כתיבת ניירות עמדה בנושאי הצעות חוק ותקנות של משרדי הממשלה.
כנס "אוגוסט פינגווין"

כנס אוגוסט פינגווין הוא כנס שנתי של קהילת התוכנה החופשית בישראל המאורגן על ידי עמותת "המקור". הכנס נערך ביום שישי הראשון של חודש אוגוסט (בדרך כלל באזור תל אביב), ומכאן שמו. הכנס מהווה מפגש חברתי לפעילי תוכנה חופשית, כמו גם במה להרצאות (כלליות או טכניות), עדכוני מצב של פרויקטים, והוקרה לפעילים בולטים.
לאורך השנים התפתחה מסורת לגבי מבנה הכנס. לאחר הרצאת הפתיחה מובא דין וחשבון של עמותת "המקור" ולאחר מכן מספר הרצאות. בשנים הראשונות לכנס נהוג היה לסיים את הכנס בחידון היתולי, אך מנהג זה התחלף בהענקת פרס המקור. במקביל לכנס מתקיים דוכן החלפת ספרים (Book crossing) ומספר דוכנים של פרויקטי תוכנה חופשית המציגים את עצמם ואת תוצרתם, ולאחריו מתקיימת מסיבת חתימה על מפתחות ציבוריים.
פרס המקור

פרס המקור מוענק פעם בשנה על ידי העמותה לקבוצות או בודדים על הישגיהם בתחום התוכנה החופשית בישראל. הפרס מוענק במסגרת כנס אוגוסט פינגווין. בשנת 2010, הפרס הוענק בשלוש קטגוריות: תרומה אישית, תרומה של מוסד או קבוצה, תרומה לתוכנה חופשית בתחום החינוך בישראל.
| שנה | זוכה | פעילות |
| --- | --- | --- |
| 2004 | מקסים יורש | פרויקט קולמוס המספק גופנים חופשיים בעברית |
| 2005 | יעל ויה טלמור | הקמת כיתת מחשוב חופשי באורט חצור הגלילית |
| 2006 | לא הוענק |  |
| 2007 | לא הוענק |  |
| 2008 | מאיר קריחלי | הקמה וניהול של האתר whatsup |
| 2009 |  גאבור סבו  שחר שמש  תומר כהן  המחלקה לחינוך בעיריית פתח תקווה |  תרומה לקוד הפתוח  תרומה לקהילה הישראלית  פעילות בנושא לוקליזציה של Firefox  תמיכה בתוכנה חופשית בבתי ספר בפתח תקווה |
| 2010 |  יהודה בר-ניר  צוות אתר בלוגלי  המחלקה להנדסת תוכנה, מכללת שנקר |  כתיבה כ-40 סקריפטי Greasemonkey לתיקון אתרים ותמיכה בדפדפן Firefox  הקמת אתר חינמי המבוסס WordPress MU ועידוד השימוש בתוכנה חופשית בבלוגים.  פרויקט התרגום והתמיכה בעברית של מערכת ניהול הלמידה Moodle |
| 2011 | נדב הראל | השתתפות בפיתוח Hspell, בודק האיות החופשי בעברית |
חברי ועד

| שנה | חברי ועד |
| --- | --- |
2003: דורון אופק, מולי בן יהודה, גלעד בן יוסף, כתריאל טראום, שחר שמש
2004–2005: אלון אלטמן, נדב הראל, אורי עידן
2005–2006: אורנה אגמון, אלון אלטמן, גלעד בן יוסף
2006–2007: נדב ויניק, דותן מזור, שחר שמש
2007–2008: רם-און אגמון, נדב ויניק,  שחר שמש
2009: רם-און אגמון, נדב ויניק, אייל לוין
2010: רם-און אגמון, דורון אופק, אייל לוין, ליאור קפלן
2011: אדיר אברהם, רם-און אגמון, אייל לוין, ליאור קפלן
2012: אדיר אברהם, אייל לוין, ליאור קפלן
2013–2014: אדיר אברהם, נדב ויניק, עמיחי רוטמן
2014–2015: אדיר אברהם, עמית אהרונוביץ', שי ברגר
2015–2016: שי ברגר, מאור מאיר, משה נחמיאס
2017: תומר בריסקר, עומר זק, שי ברגר
הערות שוליים

↑  מדיניות פטנטים בתוכנה, באתר הוויקי של העמותה
↑  אילנה תמיר, המהפכה השקטה, באתר nana10‏, 6 ביוני 2005
↑  עד אוגוסט 2010
↑  עד יוני 2011
↑  עד סוף דצמבר 2012
כובע של פיירפוקס בדוכן של פרויקט מוזילה במהלך כנס אוגוסט פינגווין 2009
פרס המקור 2010 בקטגוריית התרומה האישית
החלטה 12 של מועצת הביטחון של האו"ם

| --- | --- |

 תאריך:  10 בדצמבר 1946
 ישיבה מספר:  82
 קוד:  S/RES/12 (מסמך)
 נושא:  השאלה היוונית
 סיכום הצבעה:  11 הצביעו בעד 0 הצביעו נגד 0 נמנעו 
 תוצאה:  התקבלה
 הרכב מועצת הביטחון
 חברות קבועות:  טיוואן הרפובליקה הסינית צרפת צרפת הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת ארצות הברית ארצות הברית ברית המועצות (1923–1955) ברית המועצות
 חברות לא קבועות:  אוסטרליה אוסטרליה ברזיל ברזיל מצרים מצרים מקסיקו מקסיקו הולנד הולנד הרפובליקה העממית הפולנית הרפובליקה העממית הפולנית
 
החלטה 12 של מועצת הביטחון של האו"ם היא החלטה של מועצת הביטחון של האו"ם שהתקבלה ב-10 בדצמבר 1946, והחליטה כי יוון ויוגוסלביה יוזמנו להשתתף בדיונים בעצרת הכללית לגבי "השאלה היוונית" ללא זכות הצבעה, אלבניה ובולגריה יוזמנו להצהרה בפני המועצה וכי בשלב מאוחר יותר אלבניה ובולגריה עשויה להיות מוזמנת להשתתף ללא זכות הצבעה.
סעיפים 1 ו-2 התקבלו פה אחד, בעוד שסעיף 3 התקבל "ברוב קולות". לא נערכה הצבעה על ההחלטה כולה.
"השאלה היוונית" הועלתה לראשונה על ידי ברית המועצות בינואר 1946 לאחר שהאשמות על התערבות בענייניה הפנימיים של יוון על ידי חיילים בריטים גרמו למתיחות עם מדינות אחרות בבלקן.
הערות שוליים

↑  Wellens, Karen; T.M.C. Asser Instituut (1990). Resolutions and statements of the United Nations Security Council (1946–1989): a thematic guide. BRILL. p. 14. ISBN 978-0-7923-0796-9.
| החלטות מועצת הביטחון של האו"ם בשנת 1946 |
| --- | --- | --- |
|  | 1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • 12 • 13 • 14 • 15 |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא האומות המאוחדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
החזרה גמורה

פגיעת קרן במעבר בין תווך בעל מקדם שבירה גבוה  \ n_{1} לתווך בעל מקדם שבירה נמוך יותר  \ n_{2}:
עבור קרן עם זווית פגיעה 
 \ \alpha _{c}
>
 \ \phi _{1}
(באדום) חלק מהקרן מוחזרת באותה זווית, וחלק נשברת על פי חוק סנל בזווית
 \ \phi _{2}
. 
עבור קרן עם זווית פגיעה 
 \ \alpha _{c}
<
 \ \theta
(בירוק) כל הקרן מוחזרת חזרה לתווך בעל מקדם השבירה הגבוה יותר.
החזרה גמורה (או החזרה פנימית מלאה) היא תופעה אופטית נפוצה, שבה קרני אור מוחזרות במלואן ממשטח בין שני תווכים. התופעה מתרחשת כאשר האור נע מתווך בעל מקדם שבירה גבוה לתווך בעל מקדם שבירה נמוך יותר. למשל, החזרה גמורה יכולה להתרחש כאשר אור עובר ממים לאוויר או מזכוכית לאוויר (אך לא להפך).
כאשר אור פוגע במשטח מגע בין שני חומרים שקופים, חלק ממנו מוחזר, וחלק נשבר ועובר לתווך השני (זו הסיבה שדרך חלון, למשל, רואים השתקפות ואת הנעשה בצדו השני בו-זמנית). באופטיקה גאומטרית, זווית הקרן הנשברת נתונה על ידי חוק סנל: 
 {n_{2}}\sin \theta _{2}=\ {n_{1}}\sin \theta _{1}. כאן  \ n_{1} ו- \ n_{2} הם מקדמי השבירה של התווך הראשון והשני בהתאמה,  \ \theta _{1} היא זווית הפגיעה ו-  \ \theta _{2} היא זווית השבירה.
כאשר  \ n_{1}>n_{2} קיימת זווית פגיעה שעבורה זווית השבירה תהיה ישרה, כלומר האור נשבר במקביל למשטח. זווית זו מכונה הזווית הקריטית, והיא נתונה על ידי:
\sin \alpha _{c}={\frac {n_{2}}{n_{1}}}
עבור קרני אור הפוגעות בזווית הגדולה מהזווית הקריטית, לא תתרחש שבירה, וכל האור יוחזר (בהזנחת בליעה בחומר). החלק שיחזור לתווך הראשון יוחזר בזווית השווה לזווית הפגיעה.
גלים כלים (evanescent waves) הנוצרים בהחזרה גמורה

החזרה פנימית מלאה היא תוצאה של התאבכות הורסת בחצי המרחב שבחומר בעל מקדם השבירה הנמוך יותר, בהתאם לעקרון הויגנס. עם זאת, אפקט לוואי חשוב של החזרה פנימית מלאה היא ההופעה של גל כלה בגבול בין התווכים. למעשה, אף על פי שכל הגל הפוגע מוחזר פנימה לתוך התווך הצפוף אופטית, יש חדירה מסוימת של השדה האלקטרומגנטי לתוך התווך השני. גל הגבול מופיע כגל שמתקדם לאורך הגבול בין שני החומרים.
אם גל מישורי, שהחזית שלו נעה במישור ה-xz, פוגע בחומר דיאלקטרי עם זווית פגיעה (ביחס לנורמל)  \theta _{I} ווקטור גל 
 \mathbf {k_{I}} , אז תיווצר קרן עוברת עם זווית יציאה התואמת את חוק סנל, כשווקטור הגל המועבר ניתן בנוסחה:
 \mathbf {k_{T}} =k_{T}\sin(\theta _{T}){\hat {x}}+k_{T}\cos(\theta _{T}){\hat {z}}. אם  n_{1}>n_{2}, אז  \sin(\theta _{T})>1 מכיוון שבקשר  \sin(\theta _{T})={\frac {n_{1}}{n_{2}}}\sin(\theta _{I}) הנגזר מחוק סנל מתקיים ש- {\frac {n_{1}}{n_{2}}}\sin(\theta _{I}) גדול מ-1 בעבור  \theta _{I}>\theta _{C}.
כתוצאה מכך,  \cos(\theta _{T}) הופך למרוכב:
\cos(\theta _{T})={\sqrt {1-\sin ^{2}(\theta _{T})}}=i{\sqrt {\sin ^{2}(\theta _{T})-1}}
והשדה החשמלי של הגל המישורי המועבר ניתן על ידי:  \mathbf {E_{T}} =\mathbf {E_{0}} e^{i(\mathbf {k_{T}} \cdot \mathbf {r} -\omega t)}, כך שמפישוט הלאה של הביטוי הזה ניתן לקבל:  \mathbf {E_{T}} =\mathbf {E_{0}} e^{i(\mathbf {k_{T}} \cdot \mathbf {r} -\omega t)}=\mathbf {E_{0}} e^{i(xk_{T}\sin(\theta _{T})+zk_{T}\cos(\theta _{T})-\omega t)} ו-:
\mathbf {E_{T}} =\mathbf {E_{0}} e^{i(xk_{T}\sin(\theta _{T})+zk_{T}i{\sqrt {\sin ^{2}(\theta _{T})-1}}-\omega t)}.
בעזרת העובדה ש- k_{T}={\frac {\omega n_{2}}{c}} וחוק סנל, ניתן לקבל את התוצאה הסופית:
\mathbf {E_{T}} =\mathbf {E_{0}} e^{-\kappa z}e^{i(kx-\omega t)}
כאשר  \kappa ={\frac {\omega }{c}}{\sqrt {(n_{1}\sin(\theta _{I}))^{2}-n_{2}^{2}}} ו- k={\frac {\omega n_{1}}{c}}\sin(\theta _{I}).
גל זה בתווך הצפוף פחות אופטית מאופיין על ידי התקדמותו בכיוון ציר ה-x (בכיוון מקביל לממשק בין התווכים) והניחות האקספוננציאלי שלו בכיוון ציר z. אף על פי שיש שדה אלקטרומגנטי בתווך השני, ניתן להראות שאין זרימת אנרגיה דרך הגבול.
נקודת מבט קוונטית על התופעה: תחת תנאים רגילים, גל הגבול מעביר אפס אנרגיה דרך הממשק בין התווכים. אף על פי כן, אם תווך שלישי עם מקדם שבירה גבוה יותר (גבוה במידה כזאת שחוק סנל יתיר מעבר של הגל אליו) מאשר זה של תווך הביניים (בעל מקדם השבירה הנמוך ביותר) ממוקם במרחק אורכי גל ספורים מהממשק בין התווך הראשון לשני, גל הגבול יהיה שונה מהגל הרגיל, והוא כן יעביר אנרגיה דרך התווך השני אל התווך השלישי. תהליך זה מכונה frustrated total internal reflection (בראשי תיבות: FTIR) והוא דומה מאוד למנהור קוונטי. מודל המנהור הקוונטי אנלוגי מבחינה מתמטית אם חושבים על השדה האלקטרומגנטי כעל פונקציית הגל של הפוטון. ניתן לחשוב על התווך בעל המקדם הנמוך כעל מחסום פוטנציאל דרכו פוטונים יכולים למנהר, כך ש"זולגת" אנרגיה בין התווך הראשון והשלישי.
דוגמאות

תופעה זו עומדת בבסיס עקרון הפעולה של סיבים אופטיים. אור החודר לקצה אחד של סיב אופטי מוחזר מדפנות הסיב פעמים רבות, ויוצא מהקצה השני. לולא היה האור מוחזר מהדפנות החזרה גמורה, הייתה אנרגיה רבה זולגת אל מחוץ לסיב באמצעות הקרניים הנשברות, ולפיכך הניחות בסיב היה גבוה מאוד, ומונע שימוש בסיבים למרחקים ארוכים.
תופעה זו מעניקה ליהלומים את המראה הזוהר שלהם. מקדם השבירה של היהלום גבוה מאוד, ולכן האור יוחזר בתוך הגביש מספר פעמים לפני שייצא ממנו. ההחזרות גם מאריכות את מהלך האור בתוך החומר, ובגלל אפקט הנפיצה, גורמות לצבעים המושכים את העין.
דוגמאות > שימושים

סיבים אופטיים - בתקשורת ובאנדוסקופים.
חיישני גשם להפעלת מגבי מכוניות.
משקפת פריסמתית.
מסכי מגע.
מדידת הזווית בין הקרנית והאישון בעין.
התקני קלט של טביעת אצבעות ללא דיו.
האור היוצא משריון הצב עובר החזרה מלאה בגבול שבין המים לאוויר ומגיע למצלמה.
הקומפלקס האדום

נסיגת חניכיים בלסת העליונה. תוצאה של מחלת חניכיים ממושכת.
הקומפלקס האדום הוא קבוצה של חיידקים אשר מסווגים יחד על סמך הקשר שלהם עם מחלות חניכיים חמורות. הסיווג של הקומפלקס האדום (ושל קומפלקסים נוספים) בוצע על ידי זיגמונד סוקרנסקי ב-1998.
שלושת חברי הקומפלקס האדום הם:
פורפירומונס ג'ינג'יוואליס
טנרלה פורסיתיה
טרפונמה דנטיקולה (אנ')
הערות שוליים

↑  I. N. Rôças, J. F. Siqueira, K. R. Santos, A. M. Coelho, "Red complex" (Bacteroides forsythus, Porphyromonas gingivalis, and Treponema denticola) in endodontic infections: a molecular approach, Oral Surgery, Oral Medicine, Oral Pathology, Oral Radiology, and Endodontics 91, 2001-04, עמ' 468–471 doi: 10.1067/moe.2001.114379 (באנגלית)
↑  Rinkee Mohanty, Swati Joshi Asopa, M. Derick Joseph, Bhupender Singh, Jagadish Prasad Rajguru, K. Saidath, Uma Sharma, Red complex: Polymicrobial conglomerate in oral flora: A review, Journal of Family Medicine and Primary Care 8, 2019-11, עמ' 3480–3486 doi: 10.4103/jfmpc.jfmpc_759_19 (באנגלית)
↑  אולגה פורטנוב, [http://arad.mscc.huji.ac.il/dissertations/W/MLB/001915449.pdf השפעת תאי לנגרהנס על ביטוי RANKL בתאי B ברקמת החניכיים לאחר הדבקה ב
Porphyromonas gingivalis], הפקולטה לרפואת שיניים של האוניברסיטה העברית והדסה מיסודה של אחוות אלפה אומגה, 2014
הקומקום

פרט מכרזת הקומקום. עיצוב: פסח עיר-שי
הקומקום היה התיאטרון הסאטירי הראשון בארץ ישראל.
תיאטרון הקומקום היה הניסיון הראשון להקים בארץ ישראל בתקופת היישוב תיאטרון סאטירי. התיאטרון הוקם בשנת 1927 על ידי אביגדור המאירי, אליעזר דונת ופסח עיר-שי והשחקנים רפאל קלצ'קין, יעקב טימן, יהודית פרקל וקטיה בת-הרים. המאירי כתב את רוב הפזמונים והמערכונים של התיאטרון.
התיאטרון ערך את חזרותיו על גג ביתה של משפחת סגלוביץ', בית חדש שנבנה בראשית שנות העשרים על ידי המשפחה ברחוב המשביר 3 בתל אביב. החזרות נערכו בסוכת קבע גדולה שהוקמה שם על ידי דב סגלוביץ'. המקום הוענק להם על ידיו ללא תמורה, לבד מבחג הסוכות שבכל ימי החג לא יוכלו לעשות בה חזרות, כי היא תהא תפוסה על ידי המשפחה.
ב-1928, שנה בלבד לאחר הקמתו, פרשו ממנו שניים משחקניו - עמנואל הרוסי והלל ברגמן-אביחנן. השניים טענו כי מנהל הקומקום, אביגדור המאירי, ניכס לעצמו שירים ומערכונים שהם כתבו. חברים אחרים מהתיאטרון לא הסכימו עם תכנים שכפה עליהם המאירי להציג, ואף חשו מקופחים מבחינה כספית. מרבית חברי התיאטרון פרשו ממנו והצטרפו לתיאטרון חדש שהוקם - המטאטא, ובמהרה נסגר הקומקום. אברהם שלונסקי העיר כי המטאטא הוא "מעט התה שנותר מן הקומקום".
הערות שוליים

↑  דן אלמגור - "המחזמר העברי הראשון", ידיעות אחרונות מוסף 7 ימים 23.3.1979
החלטה 138 של מועצת הביטחון של האו"ם

| --- | --- |

 תאריך:  23 ביוני 1960
 ישיבה מספר:  868
 קוד:  S/4349 (מסמך)
 נושא:  שאלה המתייחסת לתיק אדולף אייכמן
 סיכום הצבעה:  8 הצביעו בעד 0 הצביעו נגד 2 נמנעו 
 תוצאה:  התקבלה
 הרכב מועצת הביטחון
 חברות קבועות:  טיוואן הרפובליקה הסינית צרפת צרפת הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת ארצות הברית ארצות הברית ברית המועצות (1955–1980) ברית המועצות
 חברות לא קבועות:  ארגנטינה ארגנטינה ציילון ציילון אקוודור אקוודור איטליה איטליה הרפובליקה העממית הפולנית הרפובליקה העממית הפולנית תוניסיה תוניסיה
 
החלטה 138 של מועצת הביטחון של האו"ם הייתה החלטה של מועצת הביטחון של האו"ם שנתקבלה במועצת הביטחון של האו"ם ב-23 ביוני 1960 בעקבות תלונתה של ארגנטינה נגד ישראל בשל הפרת ריבונותה על ידי לכידתו של הפושע הנאצי אדולף אייכמן בבירתה בואנוס איירס.
בהחלטתה קבעה המועצה כי ישראל אכן הפרה את ריבונותה של ארגנטינה במעשה וכי הוא נוגד גם את עקרונות מגילת האומות המאוחדות וכי מעשים כאלו עשויים לסכן את השלום והביטחון בעולם. כמו כן מוזכרים בהחלטה מעשיו הנפשעים של אדולף אייכמן והצורך להעמידו לדין. בסיכום ההחלטה מביעה המועצה את תקוותה כי "יחסי הידידות המסורתיים בין ארגנטינה לישראל ילכו וישתפרו".
נוסח ההחלטה הייתה פשרה שהציג נציג ארצות הברית במועצה לאחר שנציגי ארגנטינה דרשו נוסח חריף יותר שיכלול דרישה להשבת אייכמן למשפט בארגנטינה. בסופו של דבר קיבלו נציגי ארגנטינה את נוסח הפשרה, וההחלטה התקבלה ללא התנגדות ועברה בתמיכתן של 8 מדינות, כאשר פולין וברית המועצות נמנעו.
ישראל דחתה את ההחלטה וטענה כי אופי הפשעים של אייכמן חייבו את ביצוע המעשה וכי היא כבר התנצלה בפני ארגנטינה על "ההפרה הבודדת" כלשון שרת החוץ גולדה מאיר בישיבת המועצה. ישראל טענה עוד כי זהו עניין שבינה לבין ארגנטינה ולא עניין למועצה.
הערות שוליים

↑  נתקבלה הצעת־ההחלטה הארגנטינית עם תיקוני ארצות הברית, דבר, 24 ביוני 1960
↑  חנה זמר, נאום שרת החוץ בישיבת המועצה, דבר, 23 ביוני 1960
ערך זה הוא קצרמרבנושא האומות המאוחדות ובנושא ארגנטינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המשבר בגבול טורקיה–יוון (2020)

המשבר בגבול טורקיה–יוון החל ב-28 בפברואר 2020 כאשר ממשלת טורקיה הודיעה כי בתגובה למותם של 33 חיילים טורקים באידליב, היא פותחת באופן חד צדדי את גבולותיה ליוון כדי לאפשר לפליטים ומהגרים המחפשים מקלט במדינות האיחוד האירופי.
במקביל, עשרות אלפי מהגרים הגיעו לגבול יוון–טורקיה לאורך נהר אברוס. המהגרים הגיעו לגבול דרך אוטובוסים ומוניות. ממשלת טורקיה סיפקה להם תחמושת. מכונית משוריינת טורקית ניסתה לפרוץ את גדר הגבול ללא הצלחה. כוחות המשטרה היוונית, בסיוע האזרחים, הצליחו עם מטפים, תאורה, רמקולים וכן בתיקון הגדר כדי למנוע את הפלישה הפרועה. ראש ממשלת יוון קיריאקוס מיצוטאקיס סגר את הגבול עקב השתלטות מגפת הקורונה.
מהלך האירועים > פברואר

בתגובה למותם של עשרות החיילים הטורקים בתקיפת הכוחות הסוריים והרוסים באזור אידליב, הודיעה טורקיה כי היא פותחת באופן חד צדדי את גבולותיה לאירופה לפליטים ומהגרים, והורתה לכוחות הביטחון הממוקמים על הגבול עם יוון לעשות זאת ולא לחסום את מעברם. תוך שעות ספורות החלו להגיע קבוצות גדולות של מהגרים לגבול היבשתי בין יוון לטורקיה, כאשר טורקיה הכריזה רשמית על מעבר של 80,000 ולאחר מכן 200,000 מהגרים ליוון.
ממשלת יוון עצרה מיד את פעולות המהגרים, על מנת להבטיח מניעת כניסה בלתי מבוקרת של אנשים לשטח יוון.
בבוקר יום שבת, 29 בפברואר, אמר נשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן כי גבולות טורקיה עם אירופה פתוחים וציין: "לא נסגור את השערים לפליטים. כ-18,000 פליטים כבר עברו והיום המספר יעמוד על בין 25,000 ל-30,000 ולא נסגור את שערינו, כי האיחוד האירופי חייב לעמוד בהתחייבויותיו".
אלפי אנשים הצטופפו באזור העיירה היוונית קסטנייס הממוקמת על הגבול, שביקשו לעבור לצד היווני של הגבול, בעוד יחידות המשטרה ההלנית מגיעות מאזורים שונים ביוון כדי לחזק את כוח ההרתעה היווני. שר ההגנה האזרחית, מיכאיס כריסוהוידיס, במהלך ביקורו בעיירה על הגבול הצהיר: "אלפי אנשים אומללים מוערמים בגבולותינו. הם לא הגיעו לכאן בכוחות עצמם. הם מגורשים, נדחים ומשמשים את המדינה השכנה, טורקיה. אנחנו רוצים לשלוח מסר לכל כיוון שלא ניתן לאף אחד לעבור ללא מסמכי נסיעה חוקיים. ליוון יש גבולות, לאירופה יש גבולות".
מהלך האירועים > מרץ

ראש ממשלת יוון, קיריאקוס מיצוטאקיס, העניק ראיון לרשת האמריקנית CNN ולעיתונאי ריצ'רד קווסט. בהתייחסו למשבר היווני-טורקי, הוא אמר: "מה שאנחנו מתמודדים כרגע הוא לא בעצם בעיית ההגירה או הפליטים. זה ניסיון מודע של טורקיה להשתמש במהגרים ופליטים כמשכונים גאופוליטיים כדי לקדם את האינטרסים שלה. האנשים שמנסים לחצות ליוון לא מגיעים מסוריה, הם לא באים מאידליב. הם חיו בטורקיה תקופה ארוכה, רובם דוברים טורקית שוטפת. הם זוכים לתמיכה מלאה של הממשלה הטורקית, שכן היא מספקת להם את האמצעים להעביר אותם לגבול, ושל כמובן שיוון עושה את מה שלכל מדינה ריבונית יש את הזכות לעשות: להגן על גבולותיה מכל כניסה בלתי חוקית. זה מה שאנחנו עושים וזה מה שנמשיך לעשות".
באותו יום, באזור הים של לסבוס, אירעה תקרית בין סירה של משמר החופים היווני והטורקי, כאשר הטורקים ניסו להתנגש ביוונים. בהצהרותיו על התקרית, ציין שר הספינות של יוון, ג'יאניס פלקיוטקיס, כי הגברים והנשים של משמר החופים פועלים בהתאם לחוק הבינלאומי, תוך הדגשת נחישותה של יוון להגן ולשמור על גבולותיה הימיים.
שר הפנים הטורקי, סולימאן סוילו, הפציר בהצהרות בפליטים ובמהגרים ללכת ליוון דרך נהר אברוס, ואמר: "זו רק ההתחלה. במקומות מסוימים (באוברוס) מפלס הגשם ירד ל-40 עד 45 ס"מ. מה זה אומר? ברגל אפשר לעבור בקלות. למיצוטקיס אין את היכולת להחזיק אותם בגבול. תראה מה קורה אחר כך. זה לא רק מה שקרה עד כה, אלא גם מה שיקרה אחר כך".
בשעות הבוקר, אך גם בשבת אחר הצהריים, נורו באזור כדורי אש וכימיקלים משני הצדדים. לפי מידע וסרטונים ששודרו בתקשורת היוונית, רכב משוריין טורקי ניסה להרוס חלק מהגדר בקסטאניס ללא הצלחה.
תגובות בינלאומיות > האיחוד האירופי

נשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין, נשיא המועצה האירופית, שארל מישל, ונשיא הפרלמנט האירופי, דייוויד ססולי, הגיעו לאזור אברוס ב-3 במרץ, ותמכו באופן מלא ביוון ובמאמציה לעצור ניסיונות כניסה בלתי חוקית משטח טורקיה.
אורסולה פון דר ליין, בהצהרה, הצהירה כי "הדאגות היווניות הן הדאגות שלנו, הגבולות היווניים הם גבולות אירופה. אנו מצהירים על הסולידריות האירופית שלנו עם יוון. אנו סומכים על ממשלת יוון ומהסיבה הנוספת שלמרות שיש לך פרויקט חשוב מאוד, אנו מברכים על העובדה שהם פועלים בהתאם לחוק האירופי".
תגובות בינלאומיות > ארצות הברית

גורם במחלקת המדינה של ארצות הברית אמר: "ארצות הברית מכירה בזכותה של יוון לאכוף את חוקיה בגבולותיה. אנו קוראים לשני הצדדים לגלות איפוק לנוכת המצב המתפתח בגבול יוון–טורקיה".
תגובות בינלאומיות > גרמניה

ממשלת גרמניה נמנעה מלגנות את פתיחת הגבול הטורקי, תוך התמקדות בתמיכה בהסכם ההגירה של האיחוד האירופי–טורקיה. בשיחה עם עיתונאים אמרה קנצלרית גרמניה אנגלה מרקל כי היא מבינה שאנקרה מצפה לתמיכה נוספת מאירופה כדי להתמודד עם משבר הפליטים, אך ציינה כי הנשיא הטורקי "לא צריך להשתמש בפליטים כדי להביע את מורת רוחנו".
ראו גם

המשבר בגבול בלארוס–האיחוד האירופי
יחסי טורקיה–יוון
הערות שוליים

↑  "Φον Ντερ Λάιεν: Η Ελλάδα αποτελεί ευρωπαϊκή ασπίδα - 700 εκατ. έκτακτη ενίσχυση". בינואר 1980. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ούρσουλα φον ντερ Λάιεν: 700 εκατ. ευρώ στην Ελλάδα για το μεταναστευτικό". 3 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
הפועל אשדוד (כדוריד)

ההיכל הביתי "בית הפיס"
סגל הבוגרים ביוני 2008
סמל הקבוצה עד 2017
הפועל אשדוד הוא מועדון כדוריד ישראלי מהעיר אשדוד, המתמודד בליגת העל.
היסטוריה

המועדון הוקם בשנת 1967. בעשור הראשון לקיומה, שיחקה הקבוצה במגרש הפתוח של בית לזרוס בעיר.
פעילות המועדון מתרכזת באולם החדש "בית הפיס" (בצמוד למקיף ט') המכיל 500 מקומות ישיבה. באגודה ישנם כ-140 שחקנים רשומים ב-8 קבוצות ייצוגיות. טווח הגילאים הוא גיל 11 עד גיל 48 .
רוב שחקני האגודה הם תוצרת בית. ומי שרוצה להתאמן בכדוריד ואין לו האמצעים הכלכליים לכך, העמותה מממנת את כל הציוד. גם רוב המאמנים הם תוצרת בית ואחת לשנה נשלחים 4 בוגרים לקורס מדריכים אינטנסיבי במכון וינגייט. המועדון מתבגר ומתרחב ובהנהלת המועדון החליטו שהגיע הזמן לשמר ולרכז את ההיסטוריה ואת תולדות המועדון למען עתידו וכמורשת לדורות הקודמים והבאים.
יו"ר העמותה הוא עופר קושמרו.
המועדון כולל: קבוצת בוגרים, קבוצת נשים וכן קבוצות נוער, נערים, נערות, ותיקים.
קבוצת הנשים והגברים מארחות את משחקיהם באולם מקיף ו' בעיר המכיל כ-250 מקומות. החל מעונת 2013/14 מארחת קבוצת הגברים באולם בית הפיס החדש, המכיל 500 מקומות ישיבה.
ב-18 בספטמבר 2015 זכתה הקבוצה בתואר הראשון בתולדותיה, גביע ווינר-שופטים, לאחר ניצחון 27:23 בגמר על רמת השרון.
ב-27 ביולי 2017, לפני פתיחת העונה החדשה, הודיעו בקבוצה על השקת סמל חדש לציון שנת ה-50 להקמת המועדון. הסמל התחלף לאחר 20 שנים.
גברים

קבוצת הבוגרים של המועדון העפילה בסיום עונת 2008/09 (לאחר 20 שנה) חזרה לליגה הלאומית, ובסיום עונת 2010/11 העפילה לראשונה בתולדותיה לליגת העל. בסיום עונת 2011/12 ירדה הקבוצה לליגה הלאומית והעפילה בחזרה לליגת העל לאחר עונה אחת.
מאמן הקבוצה עד עונת 2011/12 היה שלום כהן ששיחק משך 10 שנים בהפועל ראשון לציון בכדוריד וזכה עימם 10 שנים ברציפות באליפויות וגביע המדינה, ובנוסף היה שחקן מוביל ומרכזי בנבחרת ישראל. מנכ"ל הקבוצה הוא ליאור גז.
לראשונה אי פעם בתולדות הקבוצה בשנת 2010 החתימה הקבוצה זר ניגרי בשם גלורי אופור.
בתאריך 5 בספטמבר 2014 הפסידה בגמר גביע ווינר-שופטים 34-28 למכבי תל אביב. בתאריך 18 בספטמבר 2015 זכתה הקבוצה בגביע ווינר-שופטים לאחר ניצחון 23–27 בגמר על א.ס רמת השרון.
ב-28 במאי 2019 זכתה הקבוצה באליפות המדינה בפעם הראשונה בהיסטוריה, לאחר ניצחון בסדרת הגמר על מכבי ראשון לציון.
ב-10 במאי 2021 זכתה אשדוד בגביע המדינה לראשונה בתולדותיה לאחר ניצחון בהארכה בגמר 30-29 על מכבי ראשון לציון.
שנה אחר כך ב-28 במרץ 2022 זכתה בגביע השני אחרי ניצחון 25-20 על א.ס. רמת השרון, ב-23 במאי זכתה באליפות המדינה והשלימה טרבל לראשונה בתולדותיה כאשר זכתה באליפות, בגביע ווינר ובגביע המדינה באותה העונה.
תארים והישגים

אליפות ליגת העל (2):
גביע המדינה בכדוריד (3):
גביע השופטים "ווינר" :
זכייה (4): 2015/2016, 2021/2022, 2022/2023, 2024/2025
סגנית (2): 2014/2015, 2017/2018, 2023/2024
סגל הקבוצה לעונת 2019/2020

מעודכן ל-28 בספטמבר 2019: