stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משאבת הכסף

| --- | --- |

לוגו התוכנית
 סוגה:  שעשועון טלוויזיה
 יוצרים:  גילי גולן, הראל יוספסון, עדי גולן
 מנחים:  ליאור סושרד
 פרסים:  עד מיליון ש"ח
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  12
 הפקה
 מפיק:  גילי גולן, עדי גולן, תחיה אביכזר, יוני פארן
 חברת הפקה:  "תנין הפקות" ו"דורי מדיה"
 עורכים:  שני
 אתר צילומים:  אולפני ג.ג בנווה אילן
 אורך פרק:  שעה – שעה ורבע
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 2
 פורמט (תמונה):  4:3
 תקופת שידור מקורית:  11 במאי 2012 – 3 באוגוסט 2012
 קישורים חיצוניים
 דף הבית
משאבת הכסף היה שעשועון טלוויזיה ישראלי מקורי, שהופק עבור הזכיינית "רשת" על ידי "תנין הפקות" ו"דורי מדיה". מטרת המשחק הייתה לשמור על מיליון שקלים לאורך 8 שאלות. את התוכנית הנחה ליאור סושרד. התוכנית הניבה נתוני רייטינג נמוכים בישראל, ולא עלתה לשידור לעונה נוספת.
חוקי המשחק

במשחק משתתפים 2 מתמודדים יחד נגד "משאבת הכסף" (אשר עוברת האנשה על ידי מנחה התוכנית), שבכל שאלה שואבת כסף מתוך הכסף שנותר למשתתפים. במשחק יש 8 שאלות, בהן בכל שאלה על המשתתפים לבחור נושא אחד מתוך 3 נושאים המוצגים בפניהם. נושא שנבחר יוחלף בנושא אחר בשאלה הבאה. רמת הקושי של השאלות עולה בהתאם למספר השאלות שהמשתתפים עברו.
השאלות במשחק הן שאלות סגורות, בהן יש 4 תשובות לשאלה. המנחה מציג קודם כל את התשובות, והשאלה עצמה מוצגת לאחר מכן. בסיום הקראת השאלה מתחילה הספירה לאחור להפעלת המשאבה. המשאבה מפסיקה כששני המשתתפים בוחרים תשובה.
למשתתפים ניתנות 3 שניות של חסד בהן המשאבה אינה שואבת כסף.
המשתתפים אינם יודעים את הבחירה של המשתתף השני במשחק.
במשחק קיימים 2 גלגלי הצלה:
התייעצות – מאפשר לשני המשתתפים להתייעץ על התשובה שיבחרו. המשאבה ממשיכה לפעול גם בזמן הפעלת גלגל ההצלה הזה.
השתלטות – מאפשר לאחד השחקנים לבחור את התשובה עבור המשתתף השני.
ניתן להשתמש בגלגל הצלה פעם אחת. השימוש בגלגלי ההצלה אפשרי החל מהשאלה השנייה. בשאלה האחרונה לא קיימים גלגלי הצלה.
כאשר שני המשתתפים טועים בבחירתם המשחק מסתיים וכל הכסף נשאב. במידה ושני השחקנים בחרו 2 תשובות שונות ואחת מהן נכונה, המשאבה מגבירה את מהירות השאיבה, והאולפן משנה את צבעו לפי מהירות השאיבה. הרמות מיוצגות בצבעים: כחול, כתום ואדום. מהירות השאיבה לא תוגבר אם נעשה פיצול תשובות ברמה השלישית, המיוצגת בצבע אדום, אך המשחק יסתיים. המשחק יסתיים גם במקרה שבזמן שניתן למשתתפים לענות על התשובה לא נותר בידי המשתתפים כסף (כל הכסף נשאב).
בשאלה האחרונה ניתנת בידי השחקנים 2 אפשרויות, לאחר שהמשתתפים בחרו את נושא השאלה. הראשונה היא לשחק כרגיל, והשנייה היא – בתמורה ל־ 12 שניות חסד, השאלה תורכב מ־ 8 תשובות בהן 2 תשובות הן נכונות. בתשובה האחרונה השחקנים עונים יחד ויכולים להתייעץ, אך אין באפשרותם לבחור יותר מכמות התשובות הנכונות שקיימות בשאלה (תשובה אחת במשחק כרגיל או 2 תשובות במידה ובחרו לקבל 12 שניות של חסד).
בפרק אחד מתקיימים כמה משחקים, בדרך כלל בין 2 – 3 משחקים.
קניית הפורמט

כ־10 מדינות, בהן צרפת, הולנד, ספרד, טורקיה ומספר מדינות בדרום אמריקה הביעו רצון לרכוש זכויות על הפורמט, והגיעו לישראל במטרה לצפות בהקלטת התוכנית.
"משאבת הכסף" הופצה בפסטיבל מיפ האחרון בקאן, על ידי "דורי מדיה גרופ". בזכיינית מספרים כי בעקבות כך הביעו מספר רב של גורמים התעניינות בקניית הפורמט.
התוכנית עלתה בערוץ 2, Latina Televisión בפרו ב-20 ביולי 2014 וזכתה להצלחה ניכרת, והתוכנית תעלה לשידור לעונה נוספת במדינה זו במהלך 2015.
בפברואר 2015 רכש ערוץ מרכזי בווייטנאם 2 עונות של משאבת הכסף לשידור ברחבי המדינה (52 פרקים בסה״כ).
במאי 2015 רכש ערוץ Globo בברזיל את השעשועון, שישודר כחלק מתוכניתו של המגיש פאוסטו סילבה בימי ראשון בשידור חי.
הערות שוליים

↑  מיה מנע, "משאבת הכסף" מסבה לרשת הפסדים, באתר nrg‏, 11 ביולי 2012
↑  שימרית ספקרו, גם הטורקים מתעניינים בנו: נציגי רשתות יגיעו לישראל – ויצפו ב'משאבת הכסף', באתר אייס, 8 במאי 2012
↑  הצלחת משאבת הכסף בפרו
הרדאר

| --- | --- |
 סוגה:  בידור ופנאי
 יוצרים:  ערוץ עשר 
 מנחים:  סיון קליין, אריאל מרגלית 
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר פרקים:  יותר מ-50 פרקים
 הפקה
 חברת הפקה:  זיו 10
 עורכים:  מיתר קוטלר, ליבת גרינבוים
 אתר צילומים:  אולפני הרצליה (4 בספטמבר 2017 - 28 במרץ 2018) אולפן "חדשות עשר", גבעתיים (10 במאי 2018 - 20 בספטמבר 2018)
 צלמים:  יועד כהן
 מוזיקה:  עירד אשל
 אורך פרק:  כ-25 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ עשר
 פורמט (תמונה):  16:9
 תקופת שידור מקורית:  4 בספטמבר 2017 – 20 בספטמבר 2018
 
הרדאר הייתה תוכנית טלוויזיה שבועית בהגשת סיון קליין ואריאל מרגלית ששודרה בערוץ עשר. ב-20 בספטמבר 2018 הופסק שידור התוכנית מסיבות תקציביות.
רקע לעליית התוכנית

לקראת פיצול ערוץ 2, ביולי 2017 ירדה מהאוויר התוכנית "ערב טוב" עם גיא פינס בערוץ 10, בעקבות מעברה לקשת. בעקבות כך לא הייתה בערוץ 10 תוכנית העוסקת בבידור היומי ובערוץ הוחלט ליצור תוכנית חדשה שעוסקת ברכילות ובחדשות מעולם הבידור בשם "הרדאר".
היסטוריה

התוכנית עלתה לשידור ב-4 בספטמבר 2017. מכיוון שהרצועה בה הייתה משודרת "ערב טוב עם גיא פינס" הייתה כבר של "הכל כלול", הוחלט לשבץ את התוכנית בשעות הלילה. התוכנית שודרה בימים ראשון–חמישי, במשבצת השידור שבין "הצינור" ל"היום שהיה" (שעת השידור איננה קבועה; לרוב בסביבות השעה 22:30). התוכנית התקבלה על ידי מבקרי הטלוויזיה בביקורות מעורבות.
התוכנית זכתה לנתוני רייטינג נמוכים במיוחד ולא הצליחה לשמש כמתחרה לתוכניות שמשודרות איתה באותה רצועה. בפברואר 2018 עברה שעת השידור לשעה מאוחרת, 23:45. ב-28 במרץ 2018 יצאה התוכנית לפגרה של יותר מחודש וחזרה לאוויר ב-10 במאי 2018 במתכונת שבועית.
ב-20 בספטמבר 2018 הופסק שידור התוכנית מסיבות תקציביות. התוכנית האחרונה שודרה ללא ידיעת המנחים והצופים שזאת התוכנית האחרונה.
MDMA

ערך זה עוסק בסם הפסיכודאלי הסינתטי הנפוץ MDMA. אם התכוונתם לספר של אירווין וולש, ראו .
| --- | --- |

 
 שם IUPAC
 (±)-1-(benzo[d][1,3]dioxol-5-yl)- N-methylpropan-2-amine
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C11H15NO2 
 מסה מולרית:  193.25 גרם למול
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמן מחצית חיים:  תלוי מינון, כ-6–10 שעות במינונים של 40–125 מ"ג
 הפרשה:  בשתן
 בטיחות
 מעמד חוקי:  הסם נכלל בפקודת הסמים המסוכנים של ישראל ואינו חוקי לשימוש ולהחזקה, בארצות הברית נכלל ב-Schedule I (סם מסוכן לשימוש וללא שימוש רפואי). אסור לשימוש ולהחזקה במרבית מדינות העולם.
 מזהים
 מספר CAS:  69610-10-2
 PubChem:  1615
 ChemSpider:  1556
MDMA (שם מלא: 3,4-Methylenedioxymethamphetamine) הוא סם פסיכואקטיבי סינתטי (מלאכותי) נפוץ ממשפחת הסמים הממריצים והאנטקטוגנים. בעוד ש-MDMA הוא גביש או אבקה לבנה בצורתו הטהורה, כדורי ה"אקסטזי" המכילים אותו מגיעים לעיתים אל הצרכן הסופי כטבליות לבליעה המהולות בחומרים נוספים. מנתונים שפורסמו על ידי המנהל האמריקאי לאכיפת חוקי הסמים בין 2009 ל-2013, עולה כי מבדיקות שנערכו נמצא כי 87% מטבליות האקסטזי שנמכרו ברחוב לא הכילו MDMA כלל, אלא בעיקר סמי מרץ סינתטיים אחרים.
MDMA נגזר מקבוצת האלקלואיד-פנתילאמינים (תת-קבוצת אמפטמינים) והשפעתו העיקרית היא העלאה חדה של רמות המוליך העצבי סרוטונין וכן הדופמין והנוראפינפרין במוח. הצפת מערכת העצבים המרכזית בסרטונין היא המחולל העיקרי לתחושת האופוריה המורגשת בהשפעת הסם.
MDMA נחשב לסם בלתי-חוקי ברוב מדינות העולם.
היסטוריה

MDMA סונתז לראשונה ב-1912 על ידי הכימאי אנטון קוליש עבור חברת התרופות הגרמנית מרק. החברה רשמה את הסם כפטנט באותה השנה, כחלק מסדרת רישום פטנטים על תרכובות כימיות רבות שנועדו לשמש בתחום הרפואה בעתיד.
MDMA פורסם בציבור לראשונה על ידי ד"ר אלכסנדר שולגין בשנות ה-70, כתרופה מומלצת לטיפולים פסיכותרפיים. בהאמינו שהחומר מאפשר לנוטלים אותו לקלוט את העולם בבהירות רבה, הוא קרא לסם "Window" (חלון). השימוש ב-MDMA נפוץ במיוחד בקרב פסיכיאטרים בארצות הברית עד אמצע שנות ה-80 לטיפול בסוגים שונים של הפרעות פסיכיאטריות, ביניהן הפרעות דחק פוסט-טראומטיות, בהן נצפו קשרי אמון חיוביים בין מטפל למטופל (יצירת קשרים כאלה לרוב קשה לסובלים מההפרעה). ב-1984 כמה פסיכותרפיסטים, פסיכיאטרים, וחוקרים התנגדו לשינוי סיווג הסם. הטיפולים בעזרת MDMA הופסקו לאחר שהסם הוצא מחוץ לחוק.
בתחילת שנות השמונים MDMA הופץ בגלוי במועדוני לילה והיה פופולרי בקרב יאפים, סטודנטים, והומוסקסואלים. משם הופץ הסם למסיבות רייב, וכונה "אקסטזי" על ידי הציבור הרחב. בשנות ה-90, עם התפתחות תרבות הטראנס והפסיכדליה החלו באירופה ובארצות הברית בני נוער ומבוגרים צעירים להשתמש בסם; הוא נחשב היום לאחד מארבעת הסמים הלא-חוקיים הנפוצים ביותר, לצד הקנאביס, הקוקאין וההרואין.
השפעות

השפעת ה-MDMA על אדם ממוצע נמשכת בין עשר לשתים עשרה שעות. היא מתחילה להיות מורגשת כעשרים עד ארבעים דקות לאחר הבליעה הראשונית, ומגיעה לשיאה בתוך שעה עד שעתיים לאחר מכן. המשתמש הממוצע יחוש לרוב עירני ומלא אנרגיה, אך שליו מאוד; עולה הביטחון העצמי, פוחתת הרגישות לכאב, ומתעצמת יכולת ההבחנה בצבעים, שנראים לפתע חדים וברורים יותר. האנשים סביב המשתמש ייראו לו אוהבים ושמחים יותר, ושכיח שיפגין כלפיהם תחושות חזקות של קרבה וחיבה ללא תנאי, גם אם הם זרים לו לגמרי. זו אחת הסיבות לכך שה-MDMA זכה לכינוי הפופולרי "סם האהבה". בהתפוגג השפעת הסם, יש לרוב תחושת עייפות קיצונית (בעיקר אם השעות הקודמות אופיינו בפעילות גופנית נמרצת, דוגמת תנועה או ריקוד). עם זאת, השינוי שנגרם למאזן הכימי שבמוח ממשיך לשמר את מצב העוררות הגבוה, ומקשה על שקיעה בשינה. כן עשויים להופיע דכדוך ודיכאון, בגלל התרוקנות מאגרי הסרטונין.
במינונים גבוהים שימוש ב־MDMA גורם לעיוותים זמניים בראייה, כמו "ראיית" שובל צבעוני הנמשך בעקבותיהם של גופים נעים. ייתכנו ריצודי עיניים מהירים, נעילת לסת, חריקת שיניים, דפיקות לב, רעד, הזעה מוגברת וצמרמורות.
פרמקולוגיה

MDMA גורם להפרשת כמויות גדולות של סרוטונין, דופמין, נוראפינפרין ואצטילכולין, ובכך מרוקן את מאגרי התאים במערכת העצבים. סרטונין הוא חומר ביו-כימי מסוג המוליכים העצביים, חומרים שעוברים בסינפסות - המרווחים שבין הנוירונים (תאי העצב), וכך מוליכים את האותות בין נוירון לנוירון. יש עדויות לכך שהסרוטונין מווסת מצבי רוח: רמות גבוהות של סרוטונין במערכת העצבים המרכזית גורמות לאופוריה ולתחושת מרץ, בעוד רמות נמוכות גורמות לדיכאון, לתחושת עייפות, ואף לתחושות חרדה.
לאחר מעבר המוליך העצבי בסינפסה מפרק אותו אנזים מיוחד בנוירון היעד. מעכבי פירוק סרוטונין נקשרים לאנזים מפרק הסרוטונין ומנטרלים אותו, עד לסינתוז מחדש של אנזים זה במערכת העצבים. במצב זה הסרוטונין נשאר זמן רב יותר בסינפסה, וכך מתקבלות רמות גבוהות של סרוטונין. בשונה ממעכבי פירוק אחרים של סרוטונין, MDMA לא רק מנטרל את האנזים, אלא גם חודר אל הסינפסות עצמן וגורם לשחרור סרוטונין, כך שלא זו בלבד שפירוק הסרוטונין מעוכב, אלא גם מופרש עוד סרוטונין. העלייה החדה ברמת הסרוטונין מהווה סיכון בריאותי, שכן היא עלולה לגרום נזק למערכת הקליטה והויסות שלו. בשימוש תדיר או במקרים של מנת-יתר, הנזק עלול להיות בלתי הפיך, ויפגע באופן קבוע ביכולתו של האדם לחוות שמחה וסיפוק נורמאליים בחייו.
שימוש במעכבי פירוק או ספיגה חוזרת של סרוטונין נפוץ כיום בפסיכיאטריה בטיפול בדיכאון ובהפרעות חרדה; MDMA לעומתו, פועל בצורה חדה ולכן אינו מתאים לטיפול זה. המעכבים המשמשים כיום ברפואה (שרובם שייכים לקבוצת SSRI) פועלים בצורה מתונה יותר: הם מעכבים את ספיגת הסרוטונין המשתחרר באופן טבעי מהנוירון, וכך מאריכים את הימצאותו בסינפסה באופן הדרגתי ומבוקר. אופיים הסלקטיבי מפחית מאוד את ההפרעה לתהליכים ביו-כימיים אחרים, ולפיכך הם נחשבים לבטוחים הרבה יותר.
מחקר בעכברים מצא כי שימוש ב־MDMA פוגע במחסום הדם-מוח (BLOOD BRAIN BARRIER). מחסום הדם-מוח (שלרוב חוסם חומרים מזיקים רבים מלהיכנס למערכת העצבים המרכזית), פותח למעשה את המחסום ומוריד את הסלקטיביות שלו.
טיפול פסיכולוגי

ב-2001 קיבל מרכז המחקר MAPS ממנהל המזון והתרופות האמריקאי אישור לעריכת ניסויים לבדיקת יעילותה של פסיכותרפיה המשלבת שימוש ב-MDMA, למטרת טיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית . מחקר מקביל נערך בשוודיה, והסתיים ב-2008. מחקר נוסף של MAPS מתבצע בישראל, בשווייץ ובארצות הברית, בהשתתפות 820 נבדקים נפגעי טראומה. ע"פ הממצאים עד כה, מסתמן כי הטיפול אפקטיבי, ונושא השפעה חיובית ניכרת. נרשמה ירידה בביטוי הסימפטומטי של הטראומה, והפחתת רמות החרדה לטווח ארוך, עד כדי אפשרות חזרתם של 83% מהנבדקים לתפקוד עצמאי ותקין. בישראל, מתבצע המחקר במרכז לבריאות הנפש באר יעקב. ב-31 באוגוסט 2017 הכריז ה-FDA על ה-MDMA כטיפול פורץ דרך לנפגעי הפרעת דחק פוסט-טראומטית. בהמשך לכך בשנת 2018 החל ניסוי קליני נרחב, בליווי ה-FDA, בו משתתפים כ-300 מטופלים ברחבי העולם[דרוש מקור].
בתחילת אוגוסט 2024 דחה מינהל המזון והתרופות האמריקני (FDA) בקשה של חברת תרופות לאשר טיפול בעזרת MDMA להפרעת דחק פוסט-טראומטית, בעקבות חוות דעת של ועדה מייעצת של הסוכנות, שקבעה שאין די ראיות שהטיפול בטוח או יעיל. הוועדה ציינה בין היתר טענות להתנהגות מינית בלתי הולמת במהלך ניסוי קליני בטיפול ופוטנציאל לסיכונים בריאותיים חמורים לאחר נטילת התרופה, כגון בעיות לב. למרות הדחייה צפוי שעוד טיפולים פסיכדליים יוגשו לאישור ה-FDA, וכיום ישנם כ-45 ניסויים ב-MDMA שנמצאים בשלבים שונים של פיתוח קליני.
התמכרות וסבילות

הנתונים אודות פוטנציאל ההתמכרות הגופנית ל-MDMA אינם חד משמעיים, ושאלת התלות הנפשית בו אף היא שנויה במחלוקת. במחקר בו ראיינו 52 משתמשים, נמצא כי 43% מהם עמדו בקריטריונים לקביעת תלות, אך קיים חשש שחלקם אובחנו באופן שגוי מכיוון שדיווחו על פיתוח סבילות ועל תופעות שניוניות ("האנגאובר" או "דאון"). תופעות אלו שכיחות כ"תסמיני גמילה" בהקשר של סמים אחרים, אך במקרה של MDMA לאו דווקא יעידו על התמכרות. במחקר שוודי בו אנשים נטלו MDMA בפעם הראשונה, רבים דיווחו על תופעות שניוניות. קיים חוסר ודאות באשר למידת הקושי של משתמשים להפסיק את צריכת הסם.
במחקר אורך גרמני משתמשים רבים שסווגו כ"מכורים", החלימו באופן ספונטני ללא כל טיפול ב"התמכרות", כביכול, בשונה מממצאים הקשורים להתמכרות לניקוטין, למשל.
ל־MDMA נבנית במהירות סבילות לטווח הקצר (טאכיפילקסיה), אשר מתפוגגת לאחר מספר ימים. סבילות זו גורמת לכך שעל המשתמש לצרוך כמויות גבוהות בהרבה מהכמות הראשונית על מנת להשיג את ההשפעה הרצויה, אשר עשויה להיות בלתי אפשרית אם המוח "מרוקן" באותה העת מסרטונין.
סכנות

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא יש כאן בלבול בין אקסטזי ל-MDMA. אלו שני דברים שונים. כפי שצוין בתחילת הערך, כדורי אקסטזי רבים אינם מכילים MDMA כלל. רוב הסכנות אשר צוינו כאן אופייניות לאקסטזי ולא ל-MDMA . הן נובעות בחלקן הגדול מהחומרים הממריצים המוכנסים לטבליות האקסטזי.
כאשר MDMA נלקח תוך כדי פעילות גופנית מואצת, למשל ריקוד, עלול המשתמש לאבד נוזלים ולהתייבש. סכנה זו גוברת אם המשתמש נמצא במקום חם וחשוף לשמש, ואז הוא עלול להיכנס להיפרתרמיה (עלייה חדה של חום הגוף), ולחוסר איזון של המלחים בגוף שעלול לפגוע בכליות ובלב. מנגד, תחושת הצימאון המוגברת עלולה להביא את המשתמש באקסטזי לשתיית מים רבים מדי בפרק זמן קצר, ובכך הוא עלול להיכנס למצב מסכן חיים של "הרעלת מים". אי לכך, קיימת סכנה אפילו בשימוש חד פעמי. כמו כן, אקסטזי עלול לגרום להפרעות בפעולת הלב, בפרט באנשים הסובלים ממומים בלב (לעיתים קרובות מדובר במומים סמויים שאינם גורמים לבעיות מיוחדות עד לשימוש בסם, או למאמץ גופני חריג). נטילת מנת יתר עלולה לגרום לסחרחורת, בלבול, חרדה ותחושת אובדן שליטה.
למשתמש הקבוע באקסטזי או ב-MDMA עלול להיגרם נזק מצטבר לטווח ארוך, בעיקר למידת רגישותם של קולטני הסרוטונין במערכת העצבים. מצב כזה פוגע במצב הרוח, בתיאבון וביצר המיני, ובסופו של דבר עלול להביא לדיכאון קליני עד ל"איפוס" הקולטנים אלו, תהליך שיכול להימשך חודשים, ובמקרים קשים אף שנים.
מאז הפסקת השימוש הרפואי באקסטזי והכרזתו כסם בלתי-חוקי, מיוצרות כמעט כל הגלולות באופן פיראטי, ללא פיקוח על תנאי הייצור והאחסון שלהן. רוב מקרי המוות שנרשמו לא נגרמו ישירות מן הסם, אלא מחומרים אחרים שנמצאו בכדור.
מעמד חוקי

ברוב מדינות העולם הסם איננו חוקי. בישראל, הסם נכלל בפקודת הסמים המסוכנים ואינו חוקי לשימוש ולהחזקה.
ראו גם

אמפתוגן-אנטקטוגן
ההתאחדות הרב-תחומית ללימודים פסיכדליים
הערות שוליים

↑  DAVID KASNIC, College Kids Are Unknowingly Rolling on Bath Salts, newsweek, ‏25 מרץ, 2015
↑  S. Bernschneider-Reif, F. Oxler, R. W. Freudenmann, The origin of MDMA ("ecstasy")--separating the facts from the myth, Die Pharmazie 61, 2006-11, עמ' 966–972
↑  Shulgin, Alexander T. (Alexander Theodore), Pihkal : a chemical love story, Berkeley, CA: Transform Press, 1991
↑  Adler J, Abramson P, Katz S, Hager M, Getting High on 'Ecstasy, Newsweek Magazine, ‏15 אפריל, 1985
↑  Beck, Jerome, 1957-, Pursuit of ecstasy : the MDMA experience, Albany: State University of New York Press, 1994
↑  Sharanya M. Kousik, T. Celeste Napier, Paul M. Carvey, The Effects of Psychostimulant Drugs on Blood Brain Barrier Function and Neuroinflammation, Frontiers in Pharmacology 3, 2012-06-29 doi: 10.3389/fphar.2012.00121
↑  סוהיני טל, בשורת ה-MDMA תצא מבאר יעקב, באתר כאן תאגיד השידור הישראלי, 2 בספטמבר 2017
↑  "Ecstasy" used to treat Swiss trauma victims
↑  עידו אפרתי, ה-FDA הכריז על החומר הפעיל באקסטזי כטיפול פורץ דרך לנפגעי פוסט־טראומה, באתר הארץ, 31 באוגוסט 2017
↑  ה-FDA הכריע נגד אקסטזי לטיפול בהפרעת פוסט טראומה, באתר ynet, 10 באוגוסט 2024
↑  http://www.nida.nih.gov/researchreports/nicotine/Nicotine.html Nicotine Research Report NIH
↑  חומרים ממכרים- אקסטזי, באתר המרכז הישראלי להתמכרויות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546564105171  GND: 4359402-5  LCCN: sh89002646  NKC: ph215900 
מגוון כדורי אקסטזי בצבעים ובעיצובים שונים. עיצובים אלה נועדו בעיקר לשוות לסם מראה תמים ועליז למשתמשיו.
גביש MDMA טהור (84.1%)
יספר סטויבן

יספר סטויבן (בהולנדית: Jasper Stuyven; נולד ב-17 באפריל 1992) הוא רוכב אופני כביש בלגי בקבוצת לידל-טרק. סטויבן הוא מנצח המונומנט מילאנו – סן רמו ב-2021, אומלופ הט ניוסבלד (2020) וקורנה–בריסל–קורנה ב-(2016).
ביוגרפיה

סטויבן נולד בלוון שבפלנדריה.
בתור חובבן, הוא ניצח את אליפות העולם באופני כביש עד גיל 19 בשנת 2009. שנה לאחר כך, הוא זכה במדליית הארד באותה התחרות.
ביוגרפיה > בונטראגר - ליווסטרונג (2012–2013)

ב-2012, הצטרף סטויבן לקבוצת בונטראגר ליווסטרונג מדרג הקונטיננטל. ב-2013, הוא ניצח את מרוץ הוואלטה אלנטחו בפורטוגל, לאחר שגם ניצח את הקטע הראשון במרוץ. סטויבן גם ניצח את קטגוריית הנקודות וקטגוריית הרוכב הצעיר במרוץ. הוא ניצח קטע בטור של ביוק בקנדה.
לקראת סוף העונה, הוא סיים שלישי במרוץ Grote Prijs Jef Scherens.
הערות שוליים

↑  Giro d'italia 2017 | General Classification, procyclingstats.com
סטויבן במהלך טור דה פראנס 2019
מלחמת המינים (תוכנית טלוויזיה)

| --- | --- |

לוגו התוכנית
 סוגה:  בידור, קומדיה סטנד-אפ
 יוצרים:  שי בן עטר ליטל שוורץ ליאת שביט ליאור פריד שלום אסייג יואב גרוס
 כותבים:  יניב זוהר מני אסייג רשף שי
 בימוי:  בני כרמלי
 מנחים:  שלום אסייג  ליטל שוורץ
 משתתפים:  קובי מימון ארז שלם מירב פלדמן עדי שילון טום באום
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  16
 תוכנית מקור:  צחוק מעבודה
 הפקה
 חברת הפקה:  יואב גרוס הפקות
 עורכים:  שלום אסייג יואב גרוס נדב פרישמן
 אורך פרק:  60 דקות
 שידור
 רשת שידור בישראל:  ערוץ 2 (רשת) רשת 13 (ש.ח)
 תקופת שידור מקורית:  23 באפריל 2015 – 7 באוגוסט 2015
מלחמת המינים הייתה תוכנית בידור קומית ישראלית, בהנחייתם של שלום אסייג וליטל שוורץ ובהשתתפות קומיקאים נוספים. התוכנית עלתה לשידור ב-23 באפריל 2015 במסגרת זכיינית רשת ושודרה בימי שישי ב-21:30. העונה הראשונה והיחידה של התוכנית הסתיימה ב-7 באוגוסט 2015, ושבוע לאחר מכן שודר ספיישל מאחורי הקלעים.
פורמט התוכנית נולד משיתוף פעולה בין חברת קוויקליד לבין היוצרים ליאור פריד, שי בן עטר וליאת שביט, הסטנדאפיסטים שלום אסייג וליטל שוורץ ומפיק הטלוויזיה יואב גרוס. התוכנית מהווה תוכנית בת של צחוק מעבודה.
מבנה התוכנית

התוכנית החלה ב-23 באפריל 2015 ביום חמישי, וכבר מהפרק השני עברו לשדר בימי שישי אחרי החדשות. כל תוכנית נפתחת בקטע סטנד-אפ קטן של המנחים ואז מזמינים את הכוח הגברי ואת הכוח הנשי, שהם מספרים על חיי האהבה והזוגיות שלהם בשבוע שחלף. בכל תוכנית שוורץ ואסייג יצאו לחפש זוג ישראלי שנתקל בבעיה וצריך שיפתרו לה אותה. לפני כל היכרות עם הזוג מופיע בקבוע קטע קצר של "דברים שכדאי לדעת" העוסק באיורים שמסבירים את נושא הפרנסה או העיסוק של הזוג ומסביר איך זה בישראל בנוסף, בכל פרק מופיע סטנדאפיסט אחר שמדבר על הנושא של הפרק, בין הסטנדאפיסטים שהתארחו בתוכנית היו: דודו ארז, אורי ברויר, בן בן ברוך, מני מלכה ושמואל ברו. בכל סיום פרק, מופיע טום באום בקטע סטנדאפ קצר.
פינות קבועות

דברים שכדאי לדעת - קטע איורי קצר לפני כל היכרות עם זוג המסביר את הנושא של הפרק, איך זה בישראל. הפינה לוותה בקריינות של גיל קופטש.
התרגומון - המשתתפים נותנים פרשנות חדשה למשפטים שנאמרים בזוגיות בדרך כלל.
בואו נפריד ביניהם - המשתתפים מנסים להפריד זוגות עם בעיות שונות.
מלחמת המינים ג'וניור - שיחה של המנחים עם ילדים על הנושא הכללי של הפרק. שלום נמצא עם הבנים וליטל עם הבנות.
טום באום עושה סדר - פינת הסטנד-אפ של טום באום החותמת את התוכנית, שבה הוא מסביר לכל צד היכן הוא טועה כדי לפשר בין הצדדים.
צוות הקומיקאים

את התוכנית מנחים שלום אסייג וליטל שוורץ, שנמצאים בשולחן מרכזי ומכל צד של אחד מהם יש שולחן עם קומיקאים ממינם. בפאנל הגברי נמצאים קובי מימון וארז שלם. בפאנל הנשי נמצאות לרוב מירב פלדמן ועדי שילון חוץ מכמה תוכניות שהופיעו במקום עדי שילון: חן אמסלם, מגי אזרזר, ירדן הראל, יפית אסולין ובשתי התוכניות האחרונות החליפה את מירב פלדמן הילה סעדה. בנוסף, שחר חסון החליף את מימון כפאנליסט לתוכנית אחת.
בלי חסינות

| --- | --- |
 סוגה:  פרשנות לתוכנית מציאות
 יוצרים:  רשת
 שחקנים:  מושיק גלאמין, טיטי איינאו, שמעון אמסלם, דרור נובלמן
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 הפקה
 אורך פרק:  35-40 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 2 רשת
 פורמט (תמונה):  16:9
 פורמט (קול):  סטריאו
 תקופת שידור מקורית:  מאי 2017 – ספטמבר 2017
 
בלי חסינות היא תוכנית אולפן המנתחת את מהלכי השבוע בהישרדות פאלאוון בהנחייתו של מעצב הפנים ומשתתף התוכנית "הישרדות הונדורס", מושיק גלאמין.
חברי הפאנל

מושיק גלאמין - מנחה התוכנית השתתף בעונתה הקודמת של הישרדות.
טיטי איינאו - חברת פאנל שהשתתפה בעונתה הקודמת של הישרדות .
שמעון אמסלם - חבר פאנל שגם הוא השתתף בעונתה הקודמת של הישרדות.
דרור נובלמן - חבר פאנל ותסריטאי הישרדות בתוכנית.
מהלך התוכנית ופינות קבועות

מה קרה - ניתוח של מהלך השבוע (קטעים מהפרק והסבר עליהם).
הצגת האורח - בכל פרק יש אורח שמתארח ומביע את דעתו על מהלכים וכו'
הקראת שירים - דרור נובלמן מקריא שירים בחרוזים שכתב במהלך השבוע על התוכניות ששודרו באותו שבוע, מפלרטט עם טיטי ברובם של השירים.
הצבעה - חברי הפאנל והאורח של אותה התוכנית מצביעים מי לדעתם יודח בהדחה הקרובה.
הישרדות עד הבית - פינות שמגיעות עד ביתם של אנשים שחושבים שיכולים לבצע משימות                                                                          הישרדות המנצחים מקבלים זוג כרטיסי טיסה לכל יעד שירצו ברחבי אירופה
DEC

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 מייסדים:  קן אולסן, הרלן אנדרסון 
 תקופת הפעילות:  1957–1998 (כ־41 שנים) 
 מיקום המטה:  מיינארד 
 ענפי תעשייה:  טכנולוגיית מידע 
 מוצרים עיקריים:  מחשב 
  
 אתר רשמי
 
מחשב VAX 11-780, אחד המיני-מחשבים הנמכרים ביותר בעולם
Rainbow 100, המחשב האישי הכושל של החברה
שרת AlphaServer אותו ייצרה ושיווקה בשנות ה-90 של המאה ה-20
DEC (ראשי תיבות של Digital Equipment Cooperation, ידועה בעברית גם בשם המקוצר דיגיטל) הייתה חברת מחשבים שנוסדה ב-1957. ייצרה מיני-מחשבים מסוג PDP, ובהמשך מחשבים מסוג VAX ושרתי DEC Alpha. בנוסף למחשבים, ייצרה גם מוצרי תוכנה תשתיתיים עבור המחשבים שייצרה. בשיאה, הייתה חברת המחשוב השנייה בגודלה, אחרי חברת IBM. באמצע שנות ה-90 עברה משבר, שהסתיים ברכישתה על ידי חברת קומפאק בשנת 1998. חברת קומפאק עצמה נרכשה ב-2001 על ידי חברת היולט פקארד, שהמשיכה במכירת מוצרים שמקורם במוצרים של DEC לזמן מה.
מוצרים עיקריים

מחשבי PDP שנעשה בהם שימוש במערכות מידע ובמערכות משובצות מחשב.
מחשבי VAX וציוד היקפי עבורם כגון: דיסקים קשיחים ומסופי מחשבים וחומרת תקשורת נתונים. בנוסף לכך ייצרה מוצרי תוכנה בסיסיים כגון: מערכת הפעלה VMS, בסיס נתונים RDB, מוניטור טרנזקציות ACMS  ומוצרי שליטה ובקרה.
החברה הייתה שותפה בהובלת פיתוח ויישום רשת ה-LAN בתקן אתרנט, יחד עם זירוקס פארק ואינטל. והייתה גם בין הראשונות בעולם לשווק מערכות תקשורת מחשבים המבוססות על סיבים אופטיים.
VAXCluster, פתרון אשכול המחשבים המסחרי הראשון.
מחשבי Alpha שהחליפו את מחשבי ה-VAX. מחשבי ה-Alpha תמכו בעבודה תחת שלוש מערכות הפעלה שונות: מערכת ההפעלה הקניינית של החברה VMS ומאוחר יותר OpenVMS, מערכת ההפעלה UNIX ומערכת ההפעלה חלונות NT של חברת מיקרוסופט. מחשב ה-Alpha היה במחשב הראשון שתמך בכתובות של 64 ביט תחת מערכת ההפעלה UNIX.