stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיוך גלאזגו
הערות שוליים

↑  Fretts, Bruce (בנובמבר 2014). "Sons of Anarchy's Tommy Flanagan on Those Facial Scars, This Final Season, and Chibs". Vulture. New York. נבדק ב-14 בפברואר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Surgeon Says Hospitals Treat a Knife Victim Every Six Hours". The Daily Express. נבדק ב-2009-11-20.
↑  Harvey, Oliver (2009-10-16). "If the Booze Doesn't Get You, The Blade Will". The Sun. London. נבדק ב-2009-11-20.
↑  Arlidge, John (1995-04-24). "City Slicker Glasgow". The Independent. London. נבדק ב-2009-11-20.
↑  Peter Ward Booth, Barry L. Eppley, Rainer Schmelzeisen (2003), Maxillofacial trauma and esthetic facial reconstruction, p. 555{{citation}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  McKay, Reg (19 באוקטובר 2007). "Razor gangs ruled the streets but even in the violence of pre-war years, one man stood out". Daily Record. UK. נבדק ב-25 בפברואר 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  MIKE SULLIVAN and ALEX PEAKE (2011-03-26). "The end of a reign of terror | The Sun |Features". The Sun. נבדק ב-2013-09-03.
↑  אסף כרמל, דיבור צפוף, באתר הארץ, 19 ביולי 2005
↑  שוטרים וגנבים, באתר www.ruvik.co.il
מילר (חברה)

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 מייסדים:  לודוויג מולר
 תקופת הפעילות:  1896–הווה (כ־128 שנים)
 חברות בנות:  Culina Group  Robert Wiseman Dairies 
 מיקום המטה:  לוקסמבורג 
 משרד ראשי:  ארסטריד, גרמניה
 שליטה בחברה:  תיאו מולר
 בעלות:  תיאו מולר
 ענפי תעשייה:  תעשיית המזון 
 מוצרים עיקריים:  מוצרי חלב
 הכנסות:  2.1 מיליארד אירו (2007)
 עובדים:  5,400
  
 www.muellergroup.com
 
מחלבת אלואיס מילר בע"מ (בגרמנית: Molkerei Alois Müller GmbH & Co. KG), אשר מוצריה נודעים בישראל בשם מולר, היא חברה גרמנית לייצור מוצרי חלב.
היסטוריה

החברה נוסדה על ידי לודוויג מולר, שפתח מחלבה קטנה על שמו בשנת 1896 בכפר בדרום גרמניה. כיום החברה היא תאגיד מזון בינלאומי, שהגיע ב-2007 למחזור מכירות של 2.1 מיליארד אירו.
בתחילת פברואר 2008 החלו מחלבות "טרה" לייצר ולשווק בישראל יוגורט עם קציפת פרי, בזיכיון מטעם "מולר".
ארגון גרינפיס הגרמני יצא למאבק נגד השימוש של "מולר" בחלב שמקורו בפרות שאכלו מזון מהונדס גנטית.
קרבה למפלגות גרמניות ימין קיצוניות

במשך עשרות שנים, תיאו מולר והחברה התמודדו עם האשמות בכך ששמרו על קשרים עם מפלגות ימין קיצוני וסיפקו להן תמיכה כספית. שמועות על תמיכה ב-NPD הנאו-נאצית (כיום מפלגת המולדת) מקרנות שחורות הופצו לעיתים כמכתבי שרשרת, אך הוכחשו על ידי החברה בהודעות לעיתונות בשנים 2007 ו-2009 ומעולם לא ניתן היה לאמת אותן. כבר ב-1989 נודע כי מולר תמך במפלגת הימין הקיצוני "הרפובליקנים" באמצעות תרומות רבות למפלגה. הניסיון לאסור את הדיווח על ידי בתי המשפט נכשל.
ב -2023 מולר נאלץ להודות בפני עיתון גרמני ההנדלסבלאט שהיו לו חילופי דברים קבועים עם פוליטיקאית AfD אליס וידל, כולל בארוחת ערב פרטית בקאן. הוא גם אישר כי זו לא הייתה הפגישה הראשונה ולא האחרונה. "במהלך הדיונים עם ד"ר וידל, התעניינתי בתוכנית של AfD כמו גם בהשקפתה האישית על הפוליטיקה הנוכחית", אמר מולר. עם זאת, הוא הדגיש כי הפגישה התקיימה באופן פרטי וכי הוא אינו תומך ב-AfD באמצעות תרומות. הוא גם לא מצא שום ראיה המצביעה על אידאולוגיה נאצית, שהייתה עבורו "איסור מוחלט". לאחר היוודע הטענות, הגולשים, רובם מהקשת הימנית, הביעו הזדהות פומבית עם החברה ברשתות החברתיות וקראו לרכוש את המוצרים.
הערות שוליים

↑  מתוך אתר גרינפיס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 938a2478-6dfb-4bcc-b906-9f098c96dfc6  VIAF: 305916784   WorldCat (עם VIAF): 305916784 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מזון ובנושא גרמניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תזונה וסרטן

גורמים תזונתיים נמצאו כבעלי השפעה על הסיכוי לחלות בסרטן על סוגיו השונים, כאשר אופן התזונה יכול לצמצם את הסיכויים לחלות בסרטן או להגדילם. בעוד שנראה כי היעדר פעילות ספורטיבית היא בעלת קשר לכ-7% ממקרי הסרטן השונים, תזונה לקויה והשמנת יתר מסתמנים כאחראיים לעד כ-35% ממקרי המוות השונים מסרטן.
כרזה מטעם המרכז הלאומי האמריקאי לחקר הסרטן, הקוראת לבחור באופן מודע את סוגי המזון שאנו אוכלים
בעוד שמשטרי תזונה מגוונים מתיימרים לצמצם את הסיכויים לחלות בסרטן, מעט מאוד מתוכם הם בעלי ראיות מדעיות. עם זאת, השמנת יתר וצריכת אלכוהול מאושרים שניהם כגורמים לסרטן. צמצום צריכת מוצרי מזון ממותקים מומלצת להתמודדות עם השמנת יתר. נמצא קשר שאינו חד משמעי בין תזונה עשירה בבשר אדום והמכילה מעט פירות וירקות ובין תחלואה בסרטן.
סוגי דיאטה > דיאטות הדוגלות בהגבלות תזונתיות

מספר דיאטות ומשטרי תזונה נחשבים למועילים כמונעי סרטן. סוגים פופולריים של דיאטות אלו כוללים את דיאטת ברוס, שיטת גרסון, פרוטוקול ברודוויג ודיאטת מקרוביוטיקה. אף אחת מהדיאטות הנ"ל נמצאה כמועילה, ואף חלקן נמצאו כמזיקות.
סוגי דיאטה > דפוסי תזונה

אפידמיולוגיים תזונתיים עושים שימוש בנתונים סטטיסטיים רבי משתנים, כמו ניתוח מרכיבים עיקריים וניתוח גורמים, על מנת למדוד כיצד דפוסים של התנהגות תזונתית משפיעים על הסיכון לפתח סרטן. בהתבסס על ציון התנהגותם התזונתית, אפידמיולוגיים חילקו את הנבדקים לחמישונים. על מנת להעריך את השפעת ההתנהגות התזונתית על הסכנה לחלות בסרטן, הם בחנו את הקשר בין דירוג החמישונים לבין פיזור הימצאות הסרטן והיארעותו. האפידמיולוגים בדרך כלל מכלילים משתנים נוספים במודל הסטטיסטי שלוקחים בחשבון הבדלים בין הנבדקים שנמצאו חולים לבין אלה הבריאים. דוגמה לתוכנית תזונה ניתן לראות בתוכנית תזונה עשירה בפירות ובירקות, חוזרת על עצמה בקרב נשים על מנת להפחית את הסיכוי לחלות בסרטן השד. לעומת זאת, תזונה העשירה במאכלים כבושים קשורה לסיכון מוגבר לחלות בסרטן השד.
סוגי דיאטה > דפוסי תזונה בישראל

ממצאים ממחקרים בישראל מראים על קשר בין חוסר קל ברמת הוויטמינים בדם, בכל הגילאים, לבין הפרעות במערכת החיסונית ובתפקוד הנוירולוגי (גם ללא שינוי בתוצאות ספירת הדם). למשל: ירידה ברמת ויטמין B12 נחשבת לגורם סיכון בקרב צמחונים ואנשים הסובלים מהפרעות אכילה (ראה: השתתפות של רכיבי תזונה במנגנוני פעולה בגוף האדם בהמשך).
רכיבים תזונתיים > אלכוהול

אלכוהול מקושר לעלייה בסיכון לחלות במספר סוגים של סרטן. 3.6% ממקרי תחלואה בסרטן ו-3.5% ממקרי המוות כתוצאה ממחלת הסרטן בעולם, מקושרים לצריכת אלכוהול. לדוגמה, הימצאות סרטן השד בקרב נשים מקושרת לצריכת אלכוהול. אלכוהול מגביר את הסיכוי גם לסרטן הפה, הלוע, הגרון, המעי הגס, הכבד, הבטן והשחלות. הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן של ארגון הבריאות העולמי סיווגה את האלכוהול בקבוצה הראשונה של גורמי הסיכון למחלת הסרטן.
רכיבים תזונתיים > בשר אדום ובשר מעובד

באוקטובר 2015, הסוכנות הבין-לאומית לחקר הסרטן דיווחה כי אכילת בשר מעובד או בשר אדום מהווה גורם מקשר לחלק מסוגי הסרטן.
רכיבים תזונתיים > סיבים תזונתיים, פירות וירקות

חלק מהראיות על השפעתם החיובית של סיבים תזונתיים מצביעות על יתרונות בצריכת סיבים תזונתיים וחלקן לא. בעוד ששילוב פירות וירקות בתזונה היומית הוא בעל השפעות חיוביות, תפקיד זה אינו משמעותי כפי שנחשב בעבר.
רכיבים תזונתיים > פטריות

לפי המכון הבריטי לחקר הסרטן (אנ'), לא נמצאה שום ראיה הקושרת פטריות, או תמצית פטריות, למניעה או ריפוי סרטן.
רכיבים תזונתיים > רכיבי תזונה ביו-אקטיביים

על פי איגוד הסרטן האמריקאי, אף על פי שמחקרי מעבדה הצביעו על האפשרות שקיים קשר בין פולי סויה לבין מניעת סרטן, טרם ישנן ראיות חד משמעויות בנוגע להשפעה האנטי-סרטנית של פולי סויה על בני אדם. מחקרי מעבדה מצאו כי ייתכן ולכורכום השפעות אנטי-סרטניות. עם זאת, נדרשת כמות רבה על מנת ליצור אפקט זה. אף על פי שתה ירוק קודם כבעל אפקט אנטי סרטני, במחקרים נמצאו תוצאות מעורבות; לא ידוע האם תה ירוק מסייע במניעה או בטיפול בסרטן.
השתתפות של רכיבי תזונה במנגנוני פעולה בגוף האדם > מטבוליזם של מתיונין

מחקרים רבים מהעשורים האחרונים מצביעים על פגמים במנגנוני מטבוליזם של מתיונין כגורמים של מחלת הסרטן. למשל תזונה חסרה במקורות למתיל, מתיונין וכולין גורמת לסרטן הכבד במכרסמים.
מתיונין היא חומצת אמינו חיונית אשר יש לקבל דרך חלבונים או קבוצות תורמות מתיל כמו כולין או בטאין, אותם ניתן לקבל מביצים או ירקות שונים. מתיונין מומר ל-S-אדנוזיל-מתיונין (אנ'), שמהווה מטבוליט עיקרי בסינתזת פוליאמין. תוצרי הפירוק של המתיונין ממוחזרים בחזרה למתיונין על ידי רה-מתילציה של הומוציסטאין והמרה של מתילאדנוזין.
ויטמין B6, ויטמין B12, חומצה פולית וכולין הם קופרטורים, גורמים משלימים, עבור תגובות אלו.
השתתפות של רכיבי תזונה במנגנוני פעולה בגוף האדם > מסלולי תקשורת

מסלולי תקשורת רבים, הקשורים בהיווצרות גידולים סרטניים, קשורים בתהליכי חדירה ושליחת גרורות של תאים סרטניים. מסלולי התקשורת ונט (אנ') והדג'הוג (אנ') קשורים בהתפתחות הראשונית בביולוגיית תאי גזע סרטניים וברכישת אפיתל המעבר.
ראו גם

סרטן השד
סרטן הכבד
הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן
סרטן ראש צוואר
לקריאה נוספת

Tsugane, S., & Sasazuki, S. (2007). Diet and the risk of gastric cancer: review of epidemiological evidence. Gastric cancer, 10(2), 75-83.
Steinmetz, K. A., & Potter, J. D. (1996). Vegetables, fruit, and cancer prevention: a review. Journal of the american dietetic association, 96(10), 1027-1039.
Hill, M. J. (1995). Diet and cancer: a review of scientific evidence. European journal of cancer prevention, 4, 3.
הערות שוליים

↑  Preetha Anand, Ajaikumar B. Kunnumakkara, Ajaikumar B. Kunnumakara, Chitra Sundaram, Cancer is a preventable disease that requires major lifestyle changes, Pharmaceutical Research 25, 2008-9, עמ' 2097–2116 doi: 10.1007/s11095-008-9661-9
↑  Sarah F Brennan, Marie M Cantwell, Chris R Cardwell, Louiza S Velentzis, Jayne V Woodside, Dietary patterns and breast cancer risk: a systematic review and meta-analysis, The American Journal of Clinical Nutrition, Volume 91, Issue 5, 1 May 2010, Pages 1294–1302
↑  Boffetta, P., Hashibe, M., La Vecchia, C., Zatonski, W., & Rehm, J. (2006), The burden of cancer attributable to alcohol drinkin, international Journal of Cancer, 119(4), 884-887
↑  International Agency for Research on Cancer. (2015), IARC Monographs evaluate consumption of red meat and processed meat, press release, (240)
↑  Amit D. Joshi, Román Corral, Chelsea Catsburg, Juan Pablo Lewinger, Red meat and poultry, cooking practices, genetic susceptibility and risk of prostate cancer: results from a multiethnic case-control study, Carcinogenesis 33, 2012-11, עמ' 2108–2118 doi: 10.1093/carcin/bgs242
↑  Fazlul H. Sarkar, Yiwei Li, Zhiwei Wang, Dejuan Kong, The role of nutraceuticals in the regulation of Wnt and Hedgehog signaling in cancer, Cancer Metastasis Reviews 29, 2010-9, עמ' 383–394 doi: 10.1007/s10555-010-9233-4
↑  Newmark, H. L., Yang, K., Lipkin, M., Kopelovich, L., Liu, Y., Fan, K., & Shinozaki, H. (2001), A Western-style diet induces benign and malignant neoplasms in the colon of normal C57Bl/6 mice, Carcinogenesis, 22(11), 1871-1875
תשלום מיידי

תשלום מיידי (המכונה לפעמים תשלום בזמן אמת) הוא שיטה להעברת כספים אלקטרונית, המאפשרת העברה כמעט מיידית של כסף בין חשבונות בנק. זאת בניגוד לזמני ההעברה הקודמים של יום עד שלושה ימי עסקים, כפי שהיה מקובל עד אמצע העשור השני של המאה ה-21.
מאז אמצע העשור השני של המאה ה-21, מדינות רבות הטמיעו מערכות תשלום מידי שמאיצות את ההעברה בין חשבונות בנק בתגובה לדרישת הלקוחות לעסקאות מהירות יותר.
Euro Retail Payments Board‏ (ERPB) הגדיר בשנת 2018 תשלומים מיידיים כ-"Electronic retail payment solutions available 24/7/365 and resulting in the immediate or close-to-immediate interbank clearing of the transaction and crediting of the payee's account with confirmation to the payer (within seconds of payment initiation).
היסטוריה

במקור סליקת התשלומים התבססה על מחזור סליקת הצ'קים שדרש החלפת צ'קים פיזיים על ידי הבנקים במסלקות לצורך ביצוע תשלומים בין חשבונות בנק. כאשר תשלומים אלקטרוניים נכנסו למערכות הבנקאות משנות ה-70 ואילך, נעשה שימוש באותן מסגרות זמן ותהליכים להסדרת תשלומים אלקטרוניים אלו.
הצמיחה של המסחר האלקטרוני מאז שנות ה-2000 גרמה לשינוי בדפוסי ההוצאות והציפיות של אנשים. כך, קניות לא הוגבלו עוד לשעות העבודה הרגילות, דבר שיצר אתגרים חדשים עבור העברות כספים. באופן דומה, סוחרים דורשים מערכות העברת כספים מהירות ואמינות יותר כדי לעמוד בקצב הדרישות של הצרכנים.
תשלומים אלקטרוניים מסורתיים כמו העברות בנקאיות, המבצעות את העברות הכספים האלקטרוניות תוך מספר ימי עסקים, אינם תואמים את ציפיות המשתמש.
היבטים משפטיים

בעולם חלה התפתחות בחקיקה בתחום התשלום המיידי. כך למשל באירופה הוסדר הנושא בשתי דירקטיבות עיקריות: האחת, Services Payment on (2007/64) EC Directive Markets Internal the in, וכפי שתוקנה ב-Directive (EU) 2015/2366 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2015 on payment services in the internal market, מסדירה את תחום שירותי התשלום, והשנייה, The E-Money Directive or the electronic money directive (2009/110/EC, originally 2000/46/EC), המסדירה עניינים הנוגעים לשימוש בכסף אלקטרוני.
הסדרי החקיקה המרכזיים הנוגעים לאמצעי תשלום בישראל מעוגנים בפקודת השטרות ובחוק כרטיסי חיוב. עם זאת, אמצעי התשלום המתפתחים מתנתקים יותר ויותר מהממד הפיזי המובנה בשימוש בשטרות או בכרטיסי חיוב ועוברים לממד הדיגיטלי.
היבטים משפטיים > החוק להסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום

בישראל, התשלום המיידי מוסדר בין היתר בחוק להסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, אשר נחקק בשנת 2023 במסגרת אישור הצעת חוק התוכנית הכלכלית. החוק מאסדר גם שירותים נוספים.
החוק נחקק בעקבות המלצות הוועדה להגברת התחרותיות בשירותים בנקאיים ופיננסיים נפוצים, שהתבקשה להמליץ לפני שר האוצר ונגידת בנק ישראל על הגברת התחרותיות והפחתת הריכוזיות בתחום השירותים הבנקאיים והפיננסיים. בכל הנוגע לתחום שירותי התשלום, הוועדה המליצה כי הסדרת פעילותם של גופים חוץ־בנקאיים העוסקים במתן שירותי תשלום תתבסס על אסדרה בין־לאומית בהלימה לדרישות הדירקטיבה האירופית השנייה בדבר שירותי תשלום (דירקטיבת ה–2PSD), תוך התאמתה לשוק המקומי. מטרות האסדרה הן לקבוע דרישות אחידות לגופים העוסקים במתן שירותי תשלום, לעודד את התחרות בתחום שירותי התשלום בישראל ולאפשר את כניסתם של שחקנים חדשים לשוק. בניסוח הצעת החוק, הוחלט לבסס את אסדרת הפעילות כך שתכלול הן את הפעילות הכלולה בדירקטיבת ה–2PSD והן את הדירקטיבה האירופית בעניין כסף אלקטרוני, ה–EMD.
החוק מחייב גופים המספקים שירותי תשלום או שירותי ייזום תשלום לקבל רישיון ייעודי. ככלל, הגופים יפוקחו על-ידי רשות ניירות ערך, אך גופים מסוימים של גופים בעלי רישיון פיננסי ישראלי, יידרשו לקבל אישור מאת המאסדר העיקרי הרלוונטי שלהם, ויפוקחו על-ידו.
חובת הרישוי לא תחול על סוגים מסוימים של גופים, כולל תאגידים בנקאיים ובעלי רישיון "נותן שירותי תשלום יציבותי", שכן אלה ממילא מפוקחים באפיקים אחרים.
החוק מחייב את הגופים הפועלים בתחום ייזום התשלום להתקין מערכות הגנה קיברנטיות, וכן להתבסס על תשתית טכנולוגית משותפת, שתאפשר העברות כספים ללא משוכות בין לקוחות של גופים שונים.
החוק כולל הוראות נוספות, ובתוכן שמירה על כספי לקוחות בחשבון ייעודי, ודרישות נוספות לעניין הון עצמי ובטוחות. החוק אף מגדיר כי הרשות רשאית להנחות את הגופים המפוקחים בנוגע לאופן טיפול בתלונות לקוחות, שמירת מסמכים, וגביית עמלות.
היבטים משפטיים > חוק שירותי תשלום

חוק שירותי תשלום, אשר נחקק ב-09.01.2019, מסדיר את החובות הצרכניות החלות על נותני שירותי תשלום כלפי לקוחותיהם. החוק עוסק באסדרת היחסים החוזיים בין נותן שירותי תשלום לבין לקוחו, במנותק משאלת הרישוי והפיקוח, בדומה לחוק כרטיסי חיוב, אך מרחיב את הגדרת שירות התשלום כך שתחול גם על תשלומים מידיים. החוק מסדיר את היחסים החוזיים וההגנות הצרכניות שיחולו במסגרת מתן שירותי תשלום, בין נותן שירותי התשלום לבין לקוח, כאשר הלקוח הוא צד לעסקה נושאת התשלום - "משלם" או "מוטב" (מקבל התשלום בעסקה), לפי העניין. זאת, במנותק מהיחסים החוזיים שבין המשלם לבין המוטב במסגרת עסקת היסוד שנעשתה ביניהם.
היבטים משפטיים > חוק שירותי תשלום > רקע

ההיגיון שהוביל לחקיקת החוק הוא שלצד היתרונות שאופפים את התשלום המיידי, השימוש באמצעי תשלום זה כרוך גם בסיכונים. כך למשל הנגישות וקלות השימוש באמצעי התשלום יכולה לפגוע ברמת האבטחה של הפעולה באמצעי התשלום המתקדם, והשימוש בו יכול לחשוף את הלקוח להונאות, שימוש לרעה ועוד. כדי לעודד את השימוש באמצעי התשלום המתקדמים ולקדם את התפתחותם, ביקש המחוקק להתאים את התשתית המשפטית הקיימת לפעילות באמצעי התשלום המתקדמים.
החוק הוא תולדה של חודש הוועדה הבין־משרדית לקידום השימוש באמצעי תשלום מתקדמים שנתכנסה במרס 2014, במטרה להסדיר תחום זה, בראשות בנק ישראל. בוועדה השתתפו נציגים ממשרד ראש הממשלה, משרד המשפטים, הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור, רשות המיסים, רשות ההגבלים העסקיים, מערך הסייבר הלאומי, הרשות להגנת הפרטיות, משטרת ישראל ומשרד האוצר. הוועדה הוקמה בהתאם להמלצות דוח הוועדה לצמצום השימוש במזומן במשק הישראלי ("ועדת לוקר"), אשר הצביעו על הצורך בקידום השימוש באמצעי תשלום מתקדמים בישראל, כדי שיוכלו להוות חלופה לאמצעי תשלום מבוססי נייר (מזומן או המחאה) ובכך להגביר את התחרותיות, היעילות והבטיחות של מערך התשלומים בישראל, לצד המלחמה בכלכלה השחורה. המלצות הוועדה הצביעו, בין השאר, על הצורך בגיבוש תזכיר חוק לאסדרת שירותי תשלום, חשבון תשלום ושירותי סליקה והנפקה, ובהתאמת התשתית המשפטית הקיימת לפעילות באמצעי התשלום המתקדמים.
היבטים משפטיים > חוק שירותי תשלום > מהות החוק

החוק מבטל את חוק כרטיסי חיוב ומחיל הסדר מקיף וכולל על כלל אמצעי התשלום. ההוראות החלות על אמצעי תשלום יחולו גם על בנקים ומנהלי חשבון תשלום אחרים וכן על מפעילי ארנקים אלקטרוניים, המעמידים לרשות המשלם רצף פעולות שמאפשרות לו לתת הוראות תשלום לגבי הכספים שלו המנוהלים בחשבון או בארנק האלקטרוני. כך למשל הוראות כמו אלה הקבועות בהסדר האחריות לשימוש לרעה שנעשה בכרטיס אשראי שהיו קיימות בחוק כרטיסי חיוב, מוחלות כעת גם על שימוש לרעה שנעשה באמצעי תשלום שהנפיק לו הבנק או מנהל חשבון תשלום אחר, גם שלא באמצעות כרטיס אשראי, כמו העברה בנקאית באפליקציית הבנק.
החוק מגדיר את התשלומים המיידיים כ"ייזום תשלומים", ומאפשר לחברות שיקבלו רישיון למתן שירותי תשלום, להציע ללקוחותיהן המרה ואשראי אגב פעולת תשלום וריבית על הכסף שאותו הן שומרות עבורן.
החוק מבצע אסדרה של נושא ההרשאה לחיוב, ומסדיר את יכולתו של המשלם להתכחש לעסקה, ומגביל את היכולת לחייבו בגין עסקה לה התכחש. נקבע בחוק כי המשלם רשאי לבטל הוראת תשלום, וזאת כל עוד יש באפשרותו של נותן שירותי התשלום - מבחינה טכנולוגית או לפי תנאי החוזה - להפסיק את ביצועה. ביטול הוראת תשלום יכול שיהיה ביחס להוראת תשלום חד–פעמית, או ביחס להוראת תשלום מתמשכת. לגבי הוראת תשלום מתמשכת, הרי שהביטול יחול רק ביחס לחיובים העתידיים מכוחה, ולא על חיובים שכבר בוצעו קודם להוראת הביטול.
החוק גם מסדיר גם את היחסים שבין נותן השירות למוטב, ומונע מנותן השירות להשית את העלויות של עסקאות שהמשלמים מתכחשים להן על המוטב (המקבל/בית העסק), במקרים בהם נקטו באמצעי הזהירות הנדרשים.
החוק איפשר את כניסתן לשוק של חברות תשלום, ובהן חברות פינטק, הנוהגות להציע ללקוחות ולבתי עסק שירותי תשלום שונים כמו למשל סליקה של פעולת תשלום, הנפקה של אמצעי תשלום, ניהול חשבון בדומה לחשבון עו"ש המנוהל בבנק, ניהול ארנק דיגיטלי המאפשר קבלת שכר, ביצוע העברות ותשלומים, הנפקת אמצעי תשלום וסליקת פעולות תשלום בין בתי עסק ללקוחות.
הערות שוליים

↑  "Instant payments definition". ecb.europa.eu. European Central Bank. 2017. נבדק ב-8 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Digital transformation of the retail payments ecosystem" (PDF). bancaditalia.it. Banca d'Italia. 30 בנובמבר 2017. p. 3. נבדק ב-2 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "What are instant payments?". instapay.today. InstaPay. 2018. נבדק ב-2 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  PYMNTS (2019-01-01). "2019: The Year Of Instant Payments". PYMNTS.com. נבדק ב-2019-08-20.
↑  "Instant payments are the future - here's why". insights.nordea.com. Nordea. 2018. נבדק ב-2 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  דברי ההסבר להצעת החוק, זמינים לקריאה באתר הכנסת
↑  דברי ההסבר להצעת החוק המופיעים באתר הכנסת
תאוריית המודרניזציה

תאוריית המודרניזציה היא מקבץ תאוריות במדעי החברה העוסקות בריבוד הגלובלי, פרי יצירתם של אינטלקטואלים שונים, ובמרכזה דגם של תהליך התפתחות כלכלית וחברתית המציג את הריבוד הגלובלי כתוצאה של הבדלים בקידמה החברתית, בדגש על ההתפתחות הטכנולוגית. התאוריה התפתחה בארצות הברית בשנות ה-50 של המאה ה-20, והייתה לה השפעה רבה על מדיניות החוץ של ארצות הברית בעידן הפוסטקולוניאלי ובהקשר של המלחמה הקרה.
הטענה המרכזית של התאוריה היא חשיבותה של הטכנולוגיה התעשייתית ושל הקידמה החברתית והתרבותית באופן כללי, כקובעת את רמת החיים של כל חברה וחברה. המחסום העיקרי, על פי תאוריית המודרניזציה, מפני ההתפתחות הטכנולוגית ואגב כך גם ההתפתחות הכלכלית, היא המסורת. הטענה היא שחברות מסורתיות נוטות לדחות חידושים טכנולוגיים ועל ידי כך בולמות את התפתחותן הכלכלית.
פרטי התאוריה > התפתחות > רקע

דייוויד אפטר הדגיש את החשיבות של השיטה הפוליטית ואת ההיסטוריה של הדמוקרטיה, כשהוא חוקר את הקשר בין דמוקרטיה, ממשל תקין ויעילות לבין מודרניזציה. דייוויד מק'קללנד ("החברה המצליחה", 1967) ניגש לנושא זה מההיבט הפסיכולוגי, עם תאוריית המוטיבציה שלו, כשהוא טוען שמודרניזציה אינה יכולה להתרחש עד שחברה מסוימת מעריכה את ערך החדשנות, ההצלחה והיוזמה החופשית. אלכס אינקלס ("להעשות מודרני", 1974) יצר גם הוא מודל דומה של "האישיות המודרנית", שעליה להיות עצמאית, פעילה, מעוניינת במדיניות ציבורית ובעניינים תרבותיים, פתוחה לחוויות חדשות, רציונלית ומסוגלת ליצור תוכניות ארוכות טווח לעתיד. כמה מהחיבורים של יורגן הברמאס גם הם קשורים לתת-התחום הזה.
פרטי התאוריה > התפתחות > שלבי ההתפתחות

וולט רוסטוב התמקד בספרו "שלבים של צמיחה כלכלית: מניפסט לא-קומוניסטי" (1960) בצד הכלכלי של המודרניזציה, וניסה להראות מהם הגורמים שמדינה צריכה כדי להגיע לדרך המודרניזציה. רוסטוב תיאר את תהליך ההתפתחות הכלכלית בצורה אבולוציונית:
השלב המסורתי, במסגרתו ישנה התנגדות גדולה של החברה המסורתית לחידושים טכנולוגיים. החיברות המסורתי כל כך חזק עד שהפרטים בחברה אינם מוכנים לאמץ דפוסים חברתיים-כלכליים חדשים, ואף לא לתת בידי פרטים אחרים את החופש לאמץ דפוסים אלה. בשלב זה החברות המסורתיות עשירות מבחינה רוחנית, אך הן דלות מאוד מבחינה כלכלית.
שלב ההמראה, במסגרתו החברה הולכת ומתנערת מכבלי המסורת, ודפוסים חדשים, כגון אינדיבידואליזם, חדשנות אינדיבידואלית והישגיות מתחילים לתת את אותותיהם. על פי תאוריה זו בריטניה הגיעה לשלב זה בתחילת המאה ה-19, וארצות הברית כעשרים שנה לאחר מכן. תאילנד היא דוגמה למדינה אשר בסוף המאה ה-20 נמצאה בשלב זה.
שלב החתירה לבגרות טכנולוגית, במסגרתו ישנו משק כלכלי פעיל ומגוון, המעודד יתרונות טכנולוגיים. בשלב זה ישנה ירידה ניכרת ברמת העוני המוחלט, וישנם תהליכי עיור מואצים, התמחות תעסוקתית, כרסום בקהילה ובמסורות המשפחתיות ואינדיבידואליזם הולך וגובר.
שלב הצריכה ההמונית, במסגרתו הייצור ההמוני מוביל לצריכה המונית. ארצות הברית נכנסה לעידן זה בתחילת המאה ה-20.
פרטי התאוריה > מאפייני המודרניזציה

לחברה מודרנית מספר מאפיינים:
פרטי התאוריה > מאפייני המודרניזציה > ניהול זמן

חברה מודרנית מתנהלת על פי יממה בת 24 שעות, בה מתנהל סדר יום שמוגדר מראש. קיימת שעה מוגדרת לפתיחת עסקים, ללימודים במוסדות חינוך, לזמני ארוחות. פגישות נקבעות מראש. כן החברה מתנהלת על פי לוח זמנים שנתי - תשלומים מתבצעים בתאריכים מסוימים, דו"חות מוגשים בתאריכים מוגדרים מראש, תקציבים מוגדרים על פי זמן, זמני החופשות נקבעים מראש. גם למשימות שונות נקבע פרק זמן ברור להשלמתן.
פרטי התאוריה > מאפייני המודרניזציה > אינדיבידואליזם

בחברה מודרנית הפרט הוא הריבון על חייו. הוא ייחודי, אוטונומי ועצמאי, ועומד במרכז המחשבה.
פרטי התאוריה > מאפייני המודרניזציה > עבודת צוות

החברה המודרנית מאופיינת במשימות רבות הדורשות עבודת צוות, במגוון רחב של תחומים. בין התחומים בהם ניתן למצוא עבודת צוות ניתן למצוא את הספורט, בו עבודת צוות במשחקים קבוצתיים כגון כדורגל או כדורסל זוכה להערכה רבה, פוליטיקה מפלגתית בה לגורמים שונים במפלגה או בסיעה בבית נבחרים תפקידים שונים, וממשלה בה התפקידים מתבצעים על ידי שרים שונים אך ההחלטות מתקבלות כצוות, מחקרים בתחומי המדע המתנהלים בצוותים, וכמובן במקומות עבודה רבים.

עבודות צוות בחברות מודרניות הן לא פעם מורכבות ביותר, וכרוכות בתכנון דקדקני מראש, תזמון משימות, ניהול וביצוע מדויקים.
פרטי התאוריה > מאפייני המודרניזציה > התמחות

דווקא בגלל הנטייה המודרנית לעבודת צוות, נוצר צורך עז בהתמחות, מכיוון שלא פעם לכל אחד מחברי הצוות תפקיד שונה והתמחות בתפקיד המסוים הזה מהווה יתרון הן לצוות והן לתפיסה האינדיבידואליסטית בה רבים מחפשים את ייחודם בתוך החברה.
ביקורת

ביקורת רבה הופנתה כלפי תאוריית המודרניזציה:
נטען כי התאוריה היא מסווה אידאולוגי למען הקפיטליזם, וכי למרות תהליכי מודרניזציה שעברו, בחברות רבות כגון אלה שמדרום לסהרה, חלה ירידה מתמדת ברמת החיים.[דרוש מקור]
החברות החזקות כיום התחזקו מבחינה כלכלית מתוך עמדה של עצמה גלובלית, כך שאין לצפות שהחברות החלשות כיום, שנמצאות בעמדת חולשה מבחינה גלובלית תוכלנה לעבור תהליך דומה.
תאוריית המודרניזציה מציגה את החברות העשירות כמסייעות לחברות העניות, בשעה שהחברות העשירות הן אלה שנישלו וממשיכות לנשל את החברות העניות.[דרוש מקור]
נטען כנגד תאוריית המודרניזציה שהיא מציגה עמדה אתנוצטרית בנוגע לשאלות של קידמה, מסורת, תפיסת חיים ואף רמת חיים (כך, למשל, הרס הסביבה מזיק לרמת החיים).
התאוריה מפנה אצבע מאשימה כלפי החברות החלשות, ובעצם מאשימה את הקורבנות בנחשלותן. לפיכך תאוריות של ריבוד גלובלי צריכות לשים דגש על מעשי החברות העשירות ופחות על מעשי החברות העניות.
בישראל

בפסקה זו אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.
היישום המרכזי לתאוריית המודרניציה במדינת ישראל נעשה בשנות ה-50 וה-60, במסגרתו שלטה התפיסה בקרב מדעני החברה ובקרב האליטות החברתיות, כי על יוצאי ארצות האסלאם לעבור תהליכי מודרניזציה. הטענה הייתה שמכיוון שעולים אלה עלו ממדינות לא מודרניות, עליהם לעבור תהליכי דה-סוציאליזציה ורה-סוציאליזציה, על מנת שיוכלו להצטרף כראוי לכור ההיתוך הישראלי. גם בישראל תאוריה זו נמצאה תחת מתקפה החל משנות ה-70, בין השאר כתוצאה מערעור ההנחה בדבר אי-המודרניות של המדינות מהן הגיעו העולים מארצות האסלאם, וכתוצאה מהבנה טובה יותר של תהליכי אוריינטליזציה, ניחשול ודיכוי חברתי ותרבותי.
הערות שוליים

↑  ברנרד לואיס, מה השתבש, הוצאת דביר 2004, עמ' 159-162
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7527861-3 
מסממני המודרניזציה: שלט ניאון של אינטרנט קפה הפתוח בכל שעות היממה