stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרב לייז'
רקע > פרוץ המלחמה

חודשי הקיץ של 1914 היו עמוסים בפעילות דיפלומטית וצבאית מצד מעצמות אירופה. ב-28 ביוני נרצח יורש הכס האוסטרו-הונגרי פרנץ פרדיננד על ידי לאומן סרבי. אוסטרו-הונגריה ניצלה את ההזדמנות והטילה אולטימטום בן 10 נקודות על סרביה שנדרשה להסכים בתוך יומיים. הממשלה הסרבית מילאה אחר כל דרישות אוסטרו-הונגריה מלבד אחת - וכך קרה שב-28 ביולי הכריזה אוסטרו-הונגריה על מלחמה כנגד סרביה. אוסטרו-הונגריה גובתה על ידי מעצמה נוספת - גרמניה, ואילו סרביה זכתה לגיבוי מרוסיה. רוסיה, בצעד שמטרתו לאיים ולהסיג את האוסטרו-הונגרים מתוכניתם כנגד סרביה, התחילה בגיוס עתודות מילואים ושליחתם אל הגבול בין המדינות.
בשלב זה גרמניה התערבה וביקשה מרוסיה להסיג את כוחותיה אחרת היא תכריז עליה מלחמה. רוסיה סירבה וכך הצטרפו גם רוסיה וגם גרמניה למלחמה (גרמניה הכריזה מלחמה על רוסיה באופן רשמי ב-1 באוגוסט). יומיים לאחר מכן הכריזה גרמניה מלחמה גם על בת בריתה של רוסיה - צרפת. למטה הכללי הגרמני היו תוכניות מלחמה מוכנות כנגד צרפת ורוסיה (ראו פסקה בהמשך: תוכנית שליפן) וכחלק מתוכנית המלחמה נגד צרפת, הייתה צריכה גרמניה לפלוש גם לבלגיה הנייטרלית. ב-4 באוגוסט נכנסו ראשוני הכוחות הגרמנים, בהנהגתו של גאורג פון דר מרוויץ, אל שטחי בלגיה. באותו יום הכריזה בריטניה על הצטרפותה למלחמה לצידן של צרפת ורוסיה (לנוכח הפרת הנייטרליות של בלגיה, ולאחר אולטימטום לגרמניה להסיג את כוחותיה, אשר לא נענה).
הקרב הראשון במלחמה שהייתה עתידה להימשך למעלה מארבע שנים ולגבות עשרות מיליוני פצועים והרוגים היה קרב לייז'.
רקע > תוכנית שליפן

צרפת ורוסיה היו בעלות ברית שהבטיחה הגנה הדדית מול תוקפנות גרמנית. בפרוץ המלחמה גרמניה הייתה צריכה להילחם בשתי חזיתות - בחזית המזרחית כנגד רוסיה ובחזית המערבית כנגד צרפת. על מנת להימנע ממלחמה בשתי חזיתות שתפצל ותחליש משמעותית את גרמניה, הכין עוד קודם לכן המטה הכללי הגרמני תוכנית צבאית בשם תוכנית שליפן שנקראה על שם הגנרל אלפרד פון שליפן.
לפי התוכנית, מרגע שתוכרז מלחמה ייקח לצבא הרוסי מספר שבועות עד שיתארגן ויהיה מוכן ללחימה (לפי התחזיות הגרמניות - 39 ימים) ולכן במסגרת זמן זו יש להביא להכנעתה המהירה של צרפת כמו שהוכנעה במלחמת צרפת–פרוסיה. על מנת להכניע את צרפת מהר ככל האפשר יש לכבוש את פריז - הדרך המהירה לפריז עוברת דרך בלגיה הנייטרלית. לכן בפרוץ המלחמה גרמניה תצטרך לפלוש אל בלגיה, לחצות אותה תוך ימים ספורים, ולהגיע לגבול צרפת.
העיר לייז' וביצוריה

הדרך לכיבוש בלגיה עוברת דרך לייז' שהייתה העיר המבוצרת ביותר בבלגיה באותה תקופה. העיר וביצוריה חולשים על המעבר לכל שאר בלגיה - בין יערות הארדנים הצפופים בגבול הדרומי ועד לגבול עם הולנד בצפון. בנוסף העיר שוכנת על קו הרכבת הראשי שמחבר בין גרמניה לבריסל ובהמשך עד לפריז. כיבוש לייז' על ידי הגרמנים היה דבר חיוני בשבילם כדי שיוכלו להשתמש בקו הרכבת בחופשיות ולהעביר את כוחותיהם מגרמניה לצרפת.
העיר לייז' שוכנת על גדות נהר מז שיוצר מחסום טבעי מצדה המזרחי-דרומי. מסביב לעיר הייתה טבעת של 12 מבצרים שצוידו בכבדות והיו ערוכים למלחמה. שישה מבצרים פנו לכיוון גרמניה והשישה האחרים היו בעורפה של העיר. המבצרים נבנו כך שבמידה ואחד מהם מותקף, השניים הסמוכים אליו יוכלו לבוא לעזרתו. המבצרים היו קילומטרים ספורים זה מזה ובמרחק של 6-10 ק"מ מהעיר.
חולשתם העיקרית של הביצורים הייתה עורפם שהיה חשוף להתקפות מכיוון העיר, דבר שהביא לבסוף לנפילתם. בנוסף הביצורים נועדו לעמוד כנגד התקפות של תותחי 210 מ"מ שהיו נפוצים ב-1890 (הזמן שבו נבנו, שכן מאז לא דאגו הבלגים לחזק את הביצורים) ואילו לגרמנים ב-1914 היו תותחים כבדים יותר.
הכוח הגרמני התוקף בפיקודו של גנרל אוטו פון אמיך נקרא "ארמיית המז" והיה חלק מהארמייה השנייה בפיקודו של פילדמרשל קרל פון בילוב. סך הכל מנה הכוח התוקף ("ארמיית המז") כ-59,800 חיילים עליהם פיקדו אוטו פון אמיך ואריך לודנדורף (לודנדורף היה משקיף מטעם מטה הפיקוד הגרמני).
הכוח הבלגי מנה רק כ-36,000 חיילים בפיקודו של הגנרל הבלגי ז'ראר למאן.
מהלך הקרב > היום הראשון לקרב

בשעות הערב של 4 באוגוסט 1914 הגיעו חיילי "ארמיית המז" אל גדות הנהר. התוכנית המקורית הייתה לחצות את הנהר על פני גשריו הרחבים, אך להפתעתם של הגרמנים, שציפו שבלגיה לא תתנגד למעבר כוחותיהם לצרפת, הגשרים הושמדו לפני כן על ידי הבלגים. כשהתחילו הגרמנים לחצות את הנהר על דוברות, פתחו הבלגים באש והגרמנים מצאו עצמם בעיצומו של קרב מבלי שהתכוונו לכך. עד סופו של אותו יום, הצליחו כוחות גרמניים לחצות את הנהר בצפון העיר וצידה המזרחי ואילו בדרום נעצרו הגרמנים על ידי הבלגים. למרות נחיתותם המספרית, הצליחו הכוחות הבלגים לבלום את ההתקפה הגרמנית תוך גרימת אבדות קשות לגרמנים.
בבוקר החמישה באוגוסט פתחו הגרמנים בהתקפת רגלים על ארבעת מבצריה המזרחיים של לייז' תוך שימוש מרובה בתותחי השדה. הפגזים של התותחים היו קלים מכדי לפרוץ את המבצרים ולא גרמו נזק ממשי. לעומת זאת, התותחים הבלגים קטלו את השורות הראשונות של הגרמנים. המיעוט הגרמני שכן הצליח להגיע ליעדו - המרווח בין המבצרים (נקודה אליה לא יכלו הבלגים לכוון את התותחים) - נהרגו על ידי אש מקלעים בלגית. נאמר כי גופות הגרמנים נערמו אחת על השנייה עד שיצרו קיר בגובה של מטר אחד. לא משנה כמה הרגו הבלגים הגיעו עוד ועוד גרמנים. אחד הקצינים הבלגים תיאר זאת כך:
"הם לא עשו כל מאמץ להתפרס אלא עלו, שורה אחר שורה, כתף אל כתף, וכאשר קצרנו אותם, נערמו הנופלים זה על גבי זה במחסום נורא של מתים ופצועים, שאיים להסתיר את המטרות מהכלים שלנו, ולגרום לנו לתקלות... מובן שגם לנו היו אבידות, אך הן היו קלות בהשוואה לשפיכות הדמים שעשינו באויבנו"
מהלך הקרב > המשך הלחימה

ב-6 באוגוסט 1914 הוביל לודנדורף כוח מהחטיבה ה-14 אל המרווח שבין המבצרים פלרון ואבניה תוך כדי שחמקו בין ההפצצות של מבצר אבניה (מסיבה לא ידועה, המבצר פלרון שהיה במרחק של שלושה קילומטרים לא פתח באש). עד לשעה שתיים בצהרי אותו יום, החטיבה פרצה את טבעת המבצרים והגיעה לפסגות שעל הגדה הימנית של המז. אף כוח גרמני אחר לא הצליח לפרוץ את המרווח שבין המבצרים, ולכן היה על החטיבה לסגת, שכן לבדה לא הייתה יכולה לכבוש את העיר.
הפיקוד הגרמני בשטח הבין שעד שלא ייפלו כל 12 המבצרים, לא יוכלו הגרמנים להמשיך להתקדם אל עבר צרפת בהתאם לתוכנית שליפן.
יום קודם לכן ב-5 באוגוסט שלחו הגרמנים את הנספח הצבאי בבריסל לשעבר, שהכיר את גנרל למאן אישית, לשכנע אותו שייכנע ויתן לגרמנים לעבור - אחרת צפלינים ישמידו את העיר לייז'. לאחר שלמאן סירב, נשלח צפלין מגרמניה להפציץ את העיר לייז'. הצפלין הטיל 13 פצצות שגרמו למותם של 9 אזרחים. הייתה זו ההפצצה האווירית הראשונה בהיסטוריה - הראשונה מבין רבות אחרות שישחקו תפקיד חשוב במלחמות המאה ה-20.
בימים שלאחר מכן המשיכו הגרמנים בשימוש בהפצצות מהאוויר כשאליהם הצטרפו תותחי ארטילריה כבדים (305 מ"מ) מתוצרת חברת סקודה האוסטרו-הונגרית שקיומם לא היה ידוע למדינות ההסכמה. בנוסף הצטרפה להפצצה ארטילריה מסוג ברטה השמנה (419 מ"מ) שגרמה נזקים כבדים לביצורים.
הביצורים הבלגיים נועדו להתמודד עם התותחים של סוף המאה התשע-עשרה ולא עם התותחים החדשים שהיו בידי הגרמנים. במשך עשרת ימי הלחימה הבאים (עד ל-15 באוגוסט לערך) נפלו 11 מבצרים מתוך ה-12. המבצר לונסן, בו שהה הגנרל למאן, נהרס על ידי פגז יחיד שנורה מברטה השמנה. למאן איבד את הכרתו ונלקח על ידי הגרמנים כשבוי מלחמה.
המבצר האחרון ששרד, בונסל, נפל סופית לידי הגרמנים ב-16 באוגוסט ואיתו גם העיר לייז'. לאחר שנכבשה העיר נסוג הצבא הבלגי אל אנטוורפן ואילו הארמיות הראשונה, השנייה והשלישית הגרמניות המשיכו אל תוך בלגיה בלא מעצור. בירת בלגיה, בריסל, נפלה לידי הגרמנים ללא התנגדות ב-20 באוגוסט 1914 לאחר שהותקפה בידי הארמייה הראשונה בפיקודו של אלכסנדר פון קלוק.
השפעות על המשך המלחמה

הניצחון הגרמני לא הפתיע אף אחד מהצדדים הלוחמים, שכן אף לא אחת ממדינות ההסכמה ציפתה שהבלגים יצליחו להחזיק מעמד כנגד פלישה גרמנית. אף על פי כן הבלגים גרמו לאבדות כבדות מהמצופה בשורות הצבא הגרמני והחזיקו מעמד במשך 12 יום. לאחר כיבוש לייז' ההתקדמות הגרמנית בשטחי בלגיה הייתה בלתי נמנעת. בעקבות נפילת הביצורים ירד האמון הכללי שנתנה שרשרת הפיקוד הצרפתית בביצורים מקובעים. משום כך החליטו הצרפתים להחליש במעט את ביצוריהם בעיר ורדן. במהלך קרב ורדן (1916) התגלתה החלטה זו כהרסנית לצד הצרפתי.
לקריאה נוספת

ברברה טוכמן, אוגוסט 1914, תרגום: שולמית הראבן, הוצאת דביר, 1996
טמגוצ'י

טמגוצ'י
טָמָגוֹצִ'י (ביפנית: たまごっち - "ביצת-שעון") הוא צעצוע דיגיטלי קטן שפותח ביפן ב-1996. למכשיר שלושה כפתורים בדרך כלל, ניתן "לגדל" (על הצג) יצור דיגיטלי שזקוק למזון, לחינוך, לניקיון, לחיבה ולבריאות (הצרכים משתנים בהתאם למכשיר). בטמגוצ'י עשויות להיות דמויות שונות; ישנם טמגוצ'ים עם ילדים, עם כלבים, עם דרקונים, עם ציפורים ועוד.
הפצה ויצור

ב-23 בנובמבר 1996 המשחק הופץ ברחבי יפן, ההפצה לשאר העולם החלה במאי 1997. במהרה הטמגוצ'י הפך לאופנה חולפת (אנ') והוא אחד מהסמלים המפורסמים של סוף שנות התשעים. נכון לשנת 2010, 76 מיליון יחידות של צעצועי טמגוצ'י נמכרו ברחבי העולם.
עם יציאתו נעשה הטמגוצ'י פופולרי מאוד בקרב ילדים, אף שיועד תחילה למבוגרים.
עם השנים חלה ירידה בפופולריות של הטמגוצ'י, אך ייצורו עדיין נמשך. נכון לשנת 2009 יצאו 44 גרסאות של המשחק.
אופן המשחק

אם הטמגוצ'י אינו מקבל את צרכיו, הוא מצפצף כדי להסב את תשומת הלב של בעלי המכשיר. אם בכל זאת הוא לא מטופל, הוא עשוי לעזוב או למות, אך ניתן ליצור דמות דיגיטלית חדשה. הגרסאות הראשנות של הטמגוצ'י היו בשחור לבן. עם התפתחות הטמגוצ'י הגיעו גם גרסאות בצבע, בגרסאות מתקדמות יותר של טמגוצ'י, ניתן להכניס את הטמגוצ'י למצב שקט.
גרסאות המשחק

ארבעים וארבע גרסאות טמגוצ'י הוצאו לחנויות בין שנת 1996 ל-2009, בהן טמגוצ'ים יפנים. הגרסאות כוללות טמגוצ'י רגיל, מהדורות מיוחדות ומכשירים המסוגלים לתקשר ביניהם. שני הדורות האחרונים של הטמגוצ'י יכולים לתקשר אחד עם השני, "להתחתן" אחד עם השני או בעזרת השדכנית ואף להביא ילדים.
החידוש האחרון של הטמגוצ'י קרה בשנת 2019,  היצרנית היפנית בנדאי הציגה את Tamagotchi On, בעל מסך 2.5 אינץ' צבעוני, אפשרות ליצור מיליוני דמויות וקישוריות חברתית. בזכות חיישן אינפרא-אדום וחיבור בלוטות', הטמגוצ'י יודע לתקשר עם טמגוצ'ים אחרים בסביבתו, לבקר אותם, לתת להם מתנות, לטייל ביחד, להתחתן ולהקים משפחה יחד איתם.
מקור השם

מקור השם מגיע משילוב המילים tamago - ביצה, ו-watch - שעון, או wocchi בהגייה יפנית. השילוב יוצר את המילה המומצאת tamagocchi, שמשמעותה "ביצה בתוך שעון". בישראל השתרשה ההגייה /tamagutši/.
בתרבות

בסרט "אדומה אש" יש לדמות הראשית מיי-לי טמגוצ'י משלה.
ב"ילדים סורגים 2" ישנו מערכון שבו צחי (עידן אלתרמן) משווה גידול ילדים לטמגוצ'י.
באחת התוכניות של "זהו זה!" ישנה פרודיה על הטמגוצ'ים.
ראו גם

פליפר זירו
שמי הלילה

שביל החלב כפי שצולם ממצפה הכוכבים לה סילה שבצ'ילה
שמי הלילה הם מראה השמיים מכדור הארץ בלילה, כשהם אפלים וזרועים בגרמי שמיים: כוכבים, כוכבי לכת, אסטרואידים, הירח ועוד.
מקורות אור טבעיים בשמי הלילה הם הירח, הכוכבים וזוהר השמיים, שאורם משתנה בהתאם לזמן ולמיקום. באזור הקטבים נראה גם זוהר הקוטב.
העניין בשמי הלילה קיים עוד מהעת העתיקה, שבה מראה שמי הלילה שימש חקלאים לקביעת מועד הזריעה. תרבויות רבות ראו קבוצות כוכבים בשמי הלילה, ואלה שימשו בסיס לסיפורי עם ומיתולוגיות.
העיסוק המדעי בעצמים הנראים בשמי הלילה נמצא במרכזה של אסטרונומיה תצפיתית (אנ'). גם העיסוק באסטרולוגיה מתבסס על מיקומם של גרמי השמים.
מידת הנראות של הכוכבים בשמי הלילה פוחתת ככל שעולה זיהום האור בסביבת הצופה, ולכן אסטרונומים מעדיפים לערוך תצפיות הרחק ממקום יישוב.
להצגה מלאכותית של מראה שמי הלילה משמש הפלנטריום. מכשיר אלקטרו־אופטי הקרוי "אמצעי ראיית לילה (אמר"ל) או "מגבר אור כוכבים" (מא"כ) מנצל את תאורת הלילה החלשה ליצירת דמות מוארת המוצגת לעיני הצופה באמצעותו.
אל גרמי השמיים הטבעיים שבשמי הלילה נוספו החל מאמצע המאה העשרים עצמים מלאכותיים – לוויינים מלאכותיים לסוגיהם, מהם הנעים במסלול גאוסטציונרי, כלומר נראים נייחים במבט מכדור הארץ, ומהם במסלולים שבהם ניכרת תנועתם מסביב לכדור הארץ.
מפת כוכבים

תרבויות עתיקות רבות האמינו כי הכוכבים נמצאים כולם באותו מרחק מכדור הארץ, על פני כיפת השמיים. כיום ידוע כי המודל הזה אמנם שימושי לצורכי הפשטה, אך אינו נכון. העצמים שאנו רואים בשמים הם כה רחוקים מאיתנו עד שלא ניתן לאמוד את מרחקם על ידי צפייה בלבד. היות שהמרחקים הם כה גדולים, הם הופכים לבלתי רלוונטיים כאשר מבקשים לאתר גוף שמימי כלשהו: רק הכיוון, כלומר המיקום על פני כיפת השמים, חשוב. מבחינה זו, מודל "כיפת השמים" הוא כלי שימושי מאוד באסטרונומיה כאשר מבקשים לדעת לאן לכוון את מכשירי הצפייה.
גלילאו גליליי היה כנראה הראשון שהפנה טלסקופ לשמי הלילה. כך גילה ששביל החלב מורכב מהמוני כוכבים. בכך היה הראשון שהרחיב את תמונת היקום של האדם מעבר למערכת השמש וכ־6,000 כוכבים הנראים לעין בלתי מזוינת.
מפת כוכבים או "מפת שמיים" היא מפה המתארת את מראה שמי הלילה תוך ציון מיקום הכוכבים, המזלות והגלקסיות. בדומה למפות של כדור הארץ, גם מפות אלה מחולקות באמצעות רשת קואורדינטות על מנת להקל על מציאת גרמי השמים השונים המופיעים במפות. מפות כוכבים נוצרו כבר מהתקופה הפרה־היסטורית.
מראה שמי הלילה משתנה בהתאם לקו הרוחב שבו נמצא הצופה. כוכב הצפון, הדובה הגדולה והדובה הקטנה, למשל, נראים בחצי הכדור הצפוני, הצלב הדרומי נראה רק מדרום לקו רוחב 26 צפון וקבוצות הכוכבים זיקית ואוקטנט נראות בחצי הכדור הדרומי.
כוכבים בהירים בולטים בשמי הלילה משום שהם קרובים יחסית לכדור הארץ או משום שהבהירות המוחלטת שלהם גדולה במיוחד.
תנועה בשמי הלילה

כוכבי הלכת, כמו השמש ושאר גרמי השמיים, נראים "זורחים" במזרח ו"עורבים" במערב (בגלל סיבוב כדור הארץ סביב עצמו). אם משווים את המיקום של כוכב לכת יחסית לכוכבי השבת לילה אחרי לילה ניתן להבחין שכוכבי הלכת "גולשים" לאט לכוון מזרח של מפת השמיים. גלישה זאת (הנקראת תנועה קדומנית) היא איטית ביותר ואי אפשר להבחין בה במהלך לילה אחד. מאדים, למשל, ישלים סיבוב שלם מזרחה על פני מפת השמיים במשך כמעט שנתיים. תופעה זאת נובעת מכך שכוכבי הלכת נעים כל לילה עוד קצת "מזרחה" במסלולם סביב השמש.
פעם בזמן מה (במחזור שאורכו כאורך המחזור הסינודי של כוכב הלכת) כוכב הלכת מאט את תנועתו מזרחה על פני מפת השמיים, נעצר, ומתחיל לנוע בכיוון ההפוך – כלומר מערבה על פני מפת השמיים. זאת היא התנועה האחורית (או הנסיגה) של כוכב הלכת. התנועה האחורית (כמו הקדומנית) היא איטית וניתן להבחין בה רק באמצעות השוואת מיקום כוכב הלכת לשאר מפת השמיים מלילה ללילה. הנסיגה ממשיכה במשך כמה שבועות (בין 41 יום אצל מאדים ועד 158 יום אצל נפטון) ואז כוכב הלכת מאט שוב את תנועתו אחורנית, עומד שוב, וחוזר לתנועתו הרגילה מזרחה על פני מפת השמיים.
אסטרונומיית חובבים

מרכיב מרכזי באסטרונומיית חובבים הוא צפייה בשמי הלילה, בעין בלתי מצוידת וכן מבעד למשקפות וטלסקופים. בנוסף להנאה צעיסוק זה, חובבים רבים תורמים מידע רב ערך למחקרים מדעיים, כגון מעקב אחר כוכבים משתנים, גילוי ערפיליות, חקר מטאורים וחיפוש שביטים.
הכרת השמים היא אבן הפינה של התחביב. היכרות בסיסית עם הבהירים שבכוכבים, קבוצות הכוכבים, מחזור הירח וכוכבי הלכת. תצפית בטלסקופ מגדילה עשרות מונים את מספר גרמי השמים והתופעות הניתנות לתצפית. תחום זה מתחלק לתת חלקים רבים – צפייה בגרמי שמיים עמוקים – גלקסיות, ערפיליות וצבירי כוכבים, צפייה בכוכבי לכת ובירח, צפייה בכוכבים כפולים ובכוכבים משתנים. צפייה באירועים שמימיים גם היא חלק מהחובבות. בין האירועים ניתן למנות מטרי מטאורים, ליקויי שמש וירח, התקבצויות של גרמי שמיים, כיסויים של גרם שמיימי על ידי אחר, כוכבי שביט נדירים, מעבר לוויינים, הבזקי לווייני אירידיום, מעברים של תחנת החלל הבינלאומית ועוד.
תאורת לילה

מקור התאורה הטבעי העיקרי בלילה הוא הירח, אשר מחזיר לכדור הארץ חלק מקרינת השמש המגיעה אליו. תאורת הירח בשיא עוצמתה כאשר הוא מלא, דבר הקורה באמצע החודש העברי והמוסלמי. תאורת הירח המלא מגיעה לרמה של 0.37 לוקס ומאפשרת קריאה והתמצאות סבירה ומעלה בשעות הלילה. תאורת הירח מצטמצמת באופן תלול עם הקטנת החלק המואר, מאחר שבהיקות פני הירח גם כן יורדת. בסביבות ראש החודש העברי והמוסלמי חל מולד הירח, שבו הוא במצב הקרוב ביותר לשמש ואינו נצפה כלל מכדור הארץ. בכל יום מתוספות בממוצע כחמישים דקות לפיגור תנועת הירח אחרי תנועת השמש כך שבתחילת החודש הירח מאיר בשעות הלילה המוקדמות ובימי סוף החודש בשעות הקטנות של הלילה.
מקור תאורה אחר בלילה הם הכוכבים וזוהר השמיים אשר יחדיו נותנים תאורה חלשה שכמעט ואינה מספיקה להתמצאות לכאלה שאינם מיומנים.
ניווט

במשך מאות שנים ואפילו כיום אנשים רבים, בעיקר מלחים ונודדי דרכים, השתמשו בכוכבים ובירח כאמצעי ניווט בעת חשיכה; בעיקר בכוכב הצפון. לשיטות פרימיטיביות אלו היו מגרעות רבות: במצב של עננות, למשל, תאורת הכוכבים כמעט ולא נראתה ולא היה ניתן להסתמך עליה. כיום, משתמשים בהתמצאות בלילה באמצעות גרמי השמים בעיקר בגופים צבאיים ובקורסי ניווט והתמצאות.
אַצְטְרוֹלָב הוא מכשיר מכני המשמש לקביעת זוויות גרמי השמים ביחס לאופק, והיה מכלי הניווט העיקריים עד למאה ה־18, בה נתפס מקומו על ידי הסקסטנט – מכשיר המאפשר לדעת את מיקום האוניה ביחס לכוכבים. במפות הופיעו קווי האורך וקווי הרוחב.
בתרבות

למולד הלבנה חשיבות מרובה בקביעת מועדי השנה בתרבויות ודתות הנסמכות על לוח שנה ירחי, כגון לוח השנה העברי ולוח השנה המוסלמי. מחמת דין תוספת שבת, כתב השולחן ערוך שלא לעשות מלאכה במוצאי שבת עד שייראו שלושה כוכבים קטנים וסמוכים.
הצלב הדרומי, הנראה בשמי חצי הכדור הדרומי, מופיע בדגליהן של אחדות ממדינות חצי הכדור הדרומי כמו אוסטרליה, ניו זילנד, פפואה גינאה החדשה וסמואה. דגל ברזיל כולל 27 כוכבים, כפי שנראו בשמי ריו דה ז'ניירו (בירת ברזיל עד ל־1960) ב־15 בנובמבר 1889, היום בו הוקמה הרפובליקה של ברזיל.
תקרת האולם המרכזי של תחנת הרכבת גרנד סנטרל שבמנהטן צוירה לראשונה בשנת 1912 על ידי האמן הצרפתי פול סזאר הלו, והיא מתארת את שמי הלילה ומיקום גרמי השמים והמזלות, אולם למעשה מדובר בתמונת ראי של שמי הלילה, ומיקום הכוכבים אינו מדויק. הסבר אחד שניתן למיקום השגוי, הוא שסזאר השתמש באיור מימי הביניים, המתאר את מיקום גרמי השמיים כפי שהם נראים במבט מבחוץ על גלובוס גרמי שמים (ולכן המזלות נראים במבט ראי). אי הדיוק נגרם בשל השינוי במיקום הכוכבים מאז ימי הביניים. היסטוריונים אחרים סבורים כי הלו פשוט טעה בכיוון החזקת הציור בעת שצייר את התקרה. כאשר התברר למשפחת ואנדרבילט כי הציור הפוך, הם הסבירו זאת בנימוק שמדובר במבט של אלוהים על גרמי השמים, ולא במבט מכיוון כדור הארץ.
שמי הלילה מופיעים באחדים מציוריו של ואן גוך: "ליל כוכבים", "ליל כוכבים מעל הרון" ו"מרפסת בית הקפה בלילה".
לקריאה נוספת

Robert Harvey, Night Sky: Stargazing with the Naked Eye, Amber Books, 2019.
Dean Regas, 100 Things to See in the Night Sky, Adams Media, 2020.
Andrew Fazekas, National Geographic Backyard Guide to the Night Sky,  National Geographic, 2019.
הערות שוליים

↑  תנועת כוכבי הלכת על כיפת השמים, באתר של המרכז הישראלי למידע אסטרונומי.
↑  תנועת כוכבי הלכת בשמים, באתר של סוכנות החלל הישראלית.
↑  Discovery of New Faint Northern Galactic Planetary Nebulae, 12 June 2012
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רצ"ג, סעיף ב'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph120954 
מפת כוכבים מהמאה ה־17 מעשה ידי הקרטוגרף ההולנדי פרדריק דה ויט.
תנועת הכוכבים בשמי הלילה כפי שצולמה בחשיפה ארוכה במבט צפונה במדינת וושינגטון
תנועה אחורית של מאדים על פני מפת השמיים וחזרה לתנועה קדומנית
הירח מאיר בשמי הלילה
ציורו של אנרי רוסו, "ערב בקרנבל"
טרבור סטיינס

| --- | --- |

 לידה:  15 ביולי 1996 (בן 28) אולימפיה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2013 
 פרופיל ב-IMDb
 
טרבור סטיינס (באנגלית: Trevor Stines; נולד ב-15 ביולי 1994) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ודוגמן אמריקאי. הוא התפרסם כששיחק בסדרת הטלוויזיה ריברדייל.
ביוגרפיה

סטיינס נולד באולימפיה, וושינגטון.
קריירה

בשנת 2016 שיחק בסרט האימה "טרור באמטוויל". לאחר מכן שיחק בכמה סרטים קצרים ובתפקידי אורח בסדרות טלוויזיה בהן הגולדברגים ומשפחת פוסטר.
בשנת 2017 גילם סטיינס את ג'ייסון בלוסום בסדרה ריברדייל, אחיה התאום של שריל בלוסום ובן זוגה לשעבר של פולי קופר (טירה סקובי), שהייתה מאורסת לו בסתר. עם תחילת העונה הראשונה מתגלה שג'ייסון נרצח בנסיבות מסתוריות, ועלילתה הראשית של העונה סובבת סביב מותו. תפקיד עליו קיבל ביקורות מצוינות. בשנת 2019 שיחק בסרט "Purity Falls".
בשנת 2021 שיחק בסרט העצמאי' "Evan Wood".
קריירה > דוגמנות

בשנת 2019 חתם בסוכנות דוגמנים הממוקמת בלוס אנג'לס. הוא הופיע בפרסומות במספר מגזיני אופנה ולייף סטייל.
חיים אישיים

בשנת 2018 הוציא ספר שירה ופרוזה בשם "Leather & Glass" את ההשראה קיבל לדבריו מחייו: "קיבלתי השראה מכל דבר - מהעבר שלי, מהיחסים שלי עם חברים ומשפחה, ובעיקר משוררים אחרים".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | A Tragic Love Story | צ'סטר | קצר |
| 2016 | טרור באמטוויל | ברט |  |
| 2016 | The Impasse of Light | גאנס | סרט קצר |
| 2017 | Spen/cer | פול ווטסון | סרט קצר |
| 2018 | Watchdog | ארול מורן | סרט קצר |
| 2019 | Purity Falls | ג'ייסון |  |
| 2019 | Secrets at the Lake | ריק רודס |  |
| 2021 | Evan Wood | ג'וש ריצ'רדס |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | Blue Match Comedy | תרמילאי מס' 2 | פרק: "באמת? - ברוך הבא לשוודיה" |
| 2016 | משפחת פוסטר | טריסטן צ'אקונה | פרקים: "ארבעים" ו"צדק" |
| 2016 | Wrong Hole | הדייט של קייט | פרק: "דייטים זה קשה" |
| 2023-2017 | ריברדייל | ג'ייסון בלוסום | 21 פרקים |
| 2019 | Most Likely to Murder | שון | סרט טלוויזיה |
| 2022 | הטירון: סוכנת חדשה | קלן פילמור | פרק אחד |
הערות שוליים

↑  Chi è Trevor Stines, Jason Blossom in Riverdale, Tvserial.it, ‏3 באוקטובר 2018
1 2  Alex Zalben, How 'Riverdale' Created Jason Blossom's Extremely Well Preserved Corpse, Decider, ‏4 בנובמבר 2019
1 2  Chrissy Bobic, The Actor Who Plays Jason Blossom on 'Riverdale' Isn't Gone for Good, Distractify, ‏4 ביולי 2021
↑  TMZ Staff, 'Riverdale' Star Trevor Stines Signs Modeling Contract, TMZ, ‏6 בנובמבר 2019
↑  Abbey McBurney, Trevor Stines, Biography Mask, ‏3 ביוני 2020
↑  Leather & Glass: Poetry & Prose
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2019004349  VIAF: 38154800253556192875   WorldCat (עם VIAF): 38154800253556192875
ברוקולי סיני

| ברוקולי סיני |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: צלפאים
משפחה:: מצליבים
סוג:: כרוב
מין:: כרוב הבר
תת־מין:: ברוקולי סיני
שם מדעי
 Brassica oleracea Alboglabra
ברוקולי סיני (שם מדעי: Brassica oleracea Alboglabra) הוא זן של כרוב הבר. הוא ידוע גם בשמות קייל סיני וקאי-לאן. הוא ירק עלי בעל עלים ירוקים עם גזע עבה, ומספר קטן של ראשי פרחים הדומים לאלו של הברוקולי. ברוקולי וברוקולי סיני שניהם שייכים לאותו המין, כרוב הבר. טעמו דומה מאוד לברוקולי ומעט מר ממנו.
ברוקולי סיני נפוץ מאוד במטבח הסיני, ובמיוחד במטבח הקנטונזי. מתכון נפוץ הוא ברוקולי סיני מוקפץ עם ג'ינג'ר ושום.
ברוקולי סיני בסגנון קנטונזי
יהושע משה מרדכי קריספין

| --- | --- |
 לידה:  1786 איזמיר, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  8 באוגוסט 1838 (בגיל 52 בערך) 
 מקום קבורה:  אזמיר
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית
 תקופת הפעילות:  ? – 8 באוגוסט 1838 
 חיבוריו:  מים קדושים
 אב:  רבי יצחק
 צאצאים:  רבי חיים יצחק, רבי יאודה, רבי יעקב ורבי נסים
 
שער ספר מים קדושים לרב יהושע משה מרדכי קריספין
הרב יהושע משה מרדכי קריספין (קרישפין) (ה'תקמ"ו, 1786 - י"ז באב ה'תקצ"ח, 8 באוגוסט 1838) היה דיין, רב ופוסק במאה התשע עשרה באזמיר.
ביוגרפיה

נולד לרבי יצחק, וסבו היה רבי מרדכי קריספין מרודוס, בעל ספר מאמר מרדכי וספר דברי מרדכי. השם יהושע נוסף לרב כשחלה, ושמו הראשון המקורי היה משה. רבי ר' יצחק פיג'ון כותב על הרב: ”המאור הגדול דנפיש נהוריה טובא איש שהכל בו ספרא וספרי ותוספתא הלכות גדולות כי גדול מרדכי מרניהו רבא את הדבר הקשה יביאון אל משה מפרק הרים ומשבר סלעים מאיר עיני חכמים בהלכה” (תשובה שנדפסה בספר עיני כל חי' דף קכז על מסכת זבחים). התכתב בהלכה עם בני דורו וביניהם הרב חיים פאלאג'י.
היה מומחה בהלכות שחיטה וטריפות, וכן בקי בטיב גיטין וקידושין מאין כמוהו. בנוסף היה מבין בחכמת הדקדוק ועם כל זה: ”והאיש משה עניו מאד לא היה מחשיב את עצמו לכלום, משים עצמו כמי שאינו ונקיטנא דהגם כי הוא היה גדול בתורה כ"כ ובשלמיות התורה כאמור ומדובר עכ"ז מרוב ענותנותו אשר היה בו הוא היה אומר דהיה מחשיב את עצמו כמו בעלי הבתים מאחר דבזמן הזה אחסור דרי והת"ח אינם שלמים בתורה כל כך”.
נפטר בן 52 שנים בשנת תקצ"ח.
ביוגרפיה > משפחתו

בניו של רבי יהושע הם: רבי חיים יצחק, רבי יאודה, רבי יעקב, ורבי נסים.
יצירתו

כתב כעשרה ספרים, אך כמעט כל כתבי היד אבדו בשריפה באזמיר לאחר מותו טרם ירדו אל מכבש הדפוס.
בניו ליקטו מתורתו "רק אחת ממאה", והדפיסו את ספר מים קדושים ובו מעט מתשובותיו, פסקיו ודרשותיו אשר נותרו אצל רבי מרדכי יעקב ישראל, ריש מתיבתא בעיר רודוס.
הערות שוליים

↑  מים קדושים, דרוש ה', הספד מאת בן המחבר הרב חיים יצחק קריספין
↑  שער ספר מים קדושים
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "יהושע משה מרדכי קריספין".
דורותי גארוד

| --- | --- |

ארכאולוגית אנגלייה
 לידה:  5 במאי 1892 לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  18 בדצמבר 1968 (בגיל 76) קיימברידג', הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  ארכאולוגיה
 מקום מגורים:  אנגליה
 מקום לימודים:  קולג' ניונהאם, אוניברסיטת קיימברידג'  מוזיאון פיט ריברס 
 מוסדות:  אוניברסיטת קיימברידג' 
 פרסים והוקרה:  מפקדת במסדר האימפריה הבריטית (1965)  אגודת חוקרי העתיקות של לונדון  עמית אגודת חוקרי העתיקות של לונדון  דוקטור לשם כבוד  עמית האקדמיה הבריטית (1952)  Fellow of the Royal Anthropological Institute of Great Britain and Ireland 
 תרומות עיקריות
 קביעת רצף התרבויות בפרהיסטוריה של ארץ ישראל (בעיקר לפי חפירותיה בנחל מערות), גילוי שרידים פלאוליתיים בכורדיסטן ובגיברלטר
 
דורותי אנני אליזבת גארוד (באנגלית: Dorothy Annie Elizabeth Garrod)‏ (5 במאי 1892 אוקספורד - 18 בדצמבר 1968 קיימברידג'), הייתה ארכאולוגית בריטית. מחקריה בתחום הפרהיסטורי, במיוחד של התקופות הפלאוליתיות והתקופה האפיפלאוליתית בארץ ישראל, עיראק, צרפת וגיברלטר, הקנו לה שם של אחת מהארכאולוגיות הבולטות בתחומים אלו.
דורותי גארוד הייתה האישה השנייה שהקדישה את חייה לחקר חיי האדם הקדמון (קדמה לה יוהנה מסטורף, Johanna Mestorf) (אנ'), והייתה האישה הראשונה שמונתה לפרופסורית באוניברסיטת קיימברידג' (בשנת 1939 במקום אליס מינס). היא הייתה גם המומחה הראשון בתחום הפרהיסטוריה שהחזיק בקתדרה באוניברסיטאות אוקספורד-קיימברידג'.