stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1959 בישראל
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959)
4 בינואר – אורי פיינמן, זמר ומלחין ישראלי
6 בינואר – אייל שני, שף ישראלי
22 בינואר – רוני בליץ, שחקן ומדבב ישראלי
17 בפברואר – אריה דרעי, פוליטיקאי ישראלי
9 באפריל – חני נחמיאס, שחקנית, בדרנית, מדבבת, כוכבת ילדים, זמרת וסופרת ישראלית
29 באפריל – מזי כהן, זמרת ומוזיקאית ישראלית
9 ביוני – בני גנץ, איש צבא ופוליטיקאי ישראלי שכיהן כרמטכ"ל ה-20
29 באוגוסט יגאל עדיקא שחקן ישראלי
19 באוקטובר – ניר ברקת, פוליטיקאי ישראלי ששימש כראש עיריית ירושלים
8 בדצמבר – חנוך רוזן, פנטומימאי, שחקן, מפיק ובמאי ישראלי
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1959)
28 בינואר – יוסף שפרינצק, יושב ראש הכנסת הראשון
25 בפברואר – יהודה ארזי, ממפקדי ההגנה וממקימי הר"ן (ריגול נגדי) והש"י.
6 באפריל – ליאו אריה מאיר, מזרחן וחוקר תולדות האמנות האיסלאמית.
7 בספטמבר – יאיר פלד, מפקד סיירת צנחנים. נרצח על ידי בדואים בנגב. (נולד ב-1932)
1 בנובמבר – גרשון אגרון, עיתונאי ועורך אמריקאי-ישראלי (נולד ב-1893)
29 בדצמבר – שניאור זלמן חשין, שופט בבית המשפט העליון
שלמה זלמן שוקן, איש עסקים, מו"ל ונדבן יהודי יליד גרמניה
לקריאה נוספת

נסים משעל, 70 לישראל, ידיעות ספרים, עמ' 76-79
הערות שוליים

↑  ניסים משעל, ישראל 70 – להיות ישראלי, עמוד 78, ידיעות אחרונות
| שנים בישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 • 2026 |  |
ממשלת ישראל התשיעית בראשות דוד בן-גוריון בבית הנשיא יצחק בן-צבי. יושבים משמאל לימין: גולדה מאיר, יעקב משה טולידאנו, יצחק בן-צבי, דוד בן-גוריון ופנחס רוזן. עומדים משמאל לימין: משה דיין, גיורא יוספטל, זלמן ארן, בכור-שלום שטרית, מרדכי בנטוב, פנחס ספיר, חיים משה שפירא, ישראל ברזילי, אבא אבן, יוסף בורג, יצחק בן-אהרן וכתריאל כץ - מזכיר הממשלה
הצוללת אח"י תנין ביום הגעתה לנמל חיפה, דצמבר 1959
יוסף שפרינצק
1981 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1980   1979  1978 |  דגל ישראל | 1981  בישראל |  »»»  1982   1983   1984 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-1981 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 1981
1981 בישראל (ה'תשמ"א-ה'תשמ"ב) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 33 שנים להקמתה. במוקד האירועים במדינה עמדו מערכת הבחירות לכנסת העשירית, שהייתה רווית מתיחות בין-עדתית; והפצצת הכור הגרעיני שפיתחה עיראק.
הנהגה

נשיא המדינה - יצחק נבון
ראש הממשלה - מנחם בגין
ממשלה - ממשלת ישראל השמונה עשרה עד 5 באוגוסט, מאז ממשלת ישראל התשע עשרה
יושב ראש הכנסת - יצחק ברמן עד 20 ביולי, מאז מנחם סבידור
הכנסת - הכנסת התשיעית עד 16 ביולי, מאז הכנסת העשירית
נשיא בית המשפט העליון - משה לנדוי
ראש המטה הכללי - רפאל איתן
מפכ"ל המשטרה (החל מה-5 בינואר) - אריה איבצן
פוליטיקה > הבחירות לכנסת העשירית (יוני)

מערכת הבחירות לכנסת העשירית געשה. הליכוד הואשם על ידי מתנגדיו בהנהגת "כלכלת בחירות". במיוחד זכור ראיון של אחד מבכירי המפלגה, יעקב מרידור, ב-28 ביוני (ערב הבחירות) שבה הוא מבטיח כי מצא דרך להפקת אנרגיה חלופית, שדרכה יהיה ניתן "להאיר עיר גדולה כמו רמת גן" ב"נורה רגילה של בית", מה שכונה מאוחר יותר בלעג "הנורה שתאיר את כל רמת גן". בתשדירי התעמולה של הליכוד משתתף הקומיקאי ספי ריבלין, והם זוכים לשיעורי צפייה גבוהים.
שלושה ימים לפני הבחירות בעצרת הבחירות המרכזית של המערך בכיכר מלכי ישראל ב-27 ביוני נאם דודו טופז את "נאום הצ'חצ'חים" : "תענוג לראות את הקהל הזה, ותענוג לראות שאין כאן צ'חצ'חים שהורסים אסיפות בחירות... הצ'חצ'חים של הליכוד הם במצודת זאב. הם בקושי שין גימלים, אם הם בכלל הולכים לצבא. כאן נמצאים החיילים ומפקדי היחידות הקרביות". בגין והליכוד השתמשו בתקרית בנאומם למחרת, על מנת ללכד את הציבור המזרחי מסביב לליכוד, ובכך ייתכן שהוכרעו הבחירות.
עוד בהקשר העדתי, במאי פורש אהרן אבו חצירא מן המפד"ל מקים את תמ"י, בעלת האוריינטציה "מזרחית".
ב-30 ביוני הליכוד בראשות מנחם בגין זוכה בבחירות לכנסת העשירית ומגיע לשיא כוחו - 48 מנדטים (לעומת 47 של המערך). ב-5 באוגוסט - מנחם בגין מציג את ממשלתו השנייה (התשע עשרה במניין הממשלות) בפני הכנסת. בעקבות ניצחונו בבחירות, נערך הליכוד ליישום מדיניותו. ב-14 בדצמבר מקבלת הכנסת בשלוש קריאות את "חוק רמת הגולן" המחיל את החוק הישראלי על רמת הגולן. ניצחונו של הליכוד מסמן תחילתה של תקופה חדשה בהיסטוריה של הפוליטיקה הישראלית - התקופה הדו-גושית בפוליטיקה הישראלית, שתימשך עד 1996.
פוליטיקה > צבא וביטחון

16 באפריל – מסוכל ניסיון של חוליית מחבלים לחדור לישראל מלבנון באמצעות כדור פורח.
28 באפריל – חיל האוויר מפיל שני מסוקי קרב סוריים שהפציצו את כוחות הפלנגות בלבנון. הייתה זו ההתערבות הישראלית הראשונה במלחמת האזרחים בלבנון. בתגובה הכניסו הסורים סוללות טילים לאזור הבקאע בלבנון. ראש הממשלה מנחם בגין הצהיר שישראל לא תשלים עם הימצאות טילים סוריים בלבנון.
7 ביוני – מבצע אופרה: חיל האוויר הישראלי משמיד את הכור הגרעיני אוסירק בעיראק.
24 ביולי – נחתם הסכם הפסקת אש בין ישראל ואש"ף, בתיווך השליח האמריקני פיליפ חביב.
1 באוגוסט – בניסיון התנקשות המיוחס למוסד, נורה בוורשה מוחמד עודה, חבר בארגון ספטמבר השחור האחראי לטבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן. עודה נפצע אך שרד.
1 באוקטובר – 83 הרוגים ו-300 פצועים בהתפוצצות מכונית תופת בביירות. את הפיגוע ביצעה החזית לשחרור לבנון מזרים, ארגון טרור שהקימה והפעילה ישראל.
פוליטיקה > כלכלה ותשתיות

המצב הכלכלי ממשיך להתדרדר, והאינפלציה הופכת תלת-ספרתית. שר האוצר, יגאל הורביץ, מתפטר בשל חוסר גיבוי מצדו של ראש הממשלה ומחליף אותו שר התקשורת יורם ארידור עם מדיניות כלכלית שונה מזו של קודמו, שחיפש לבצע קיצוצים ככל הניתן. ארידור, שכיהן קודם לכן כשר התקשורת, נקט מספר צעדים פופולריים טרם הבחירות לכנסת, כגון ביטול ה"מחיקון" בטלוויזיה. מבקריו האשימו אותו ב"כלכלת בחירות" ובדרדור הכלכלה הישראלית.
ב-1 באפריל מודיע שר האוצר ארידור על שורה של הוזלות של מוצרי צריכה, חלקי חילוף לרכב, תכשירי קוסמטיקה ועוד.
תיירות: מוקמת חוות תנינים בחמת גדר; העיר העתיקה של ירושלים מוכרזת כאתר מורשת עולמית.
סטף ורטהיימר ואחרים מקימים יישוב קהילתי בגבול הצפון - כפר ורדים
פוליטיקה > ספנות

8 במרץ 1981- אסון טביעת האונייה מצדה: אוניית הצובר של חברת צים מצדה טובעת במהלך הפלגה להובלת מטען אשלג מנמל אשדוד לנמל בולטימור בארצות הברית באזור האוקיינוס האטלנטי בקרבה לאי ברמודה, 24 נספו.
חברה ותרבות > תנועות חברתיות

הקיבוץ המאוחד ואיחוד הקבוצות והקיבוצים מתאחדים ל"תנועה הקבוצית המאוחדת", 30 שנים אחרי הפילוג בקיבוץ המאוחד ב-1951.
חברה ותרבות > חוק ומשפט

12 בינואר – חבר הכנסת חמאד אבו רביעה נרצח בשל סירובו לקיים הסכם רוטציה
מוגש דו"ח ועדת קנת (בראשות השופט מרדכי קנת) לבדיקת המצב בבתי הכלא בישראל
חברה ותרבות > חינוך ומחקר

חתני וכלות פרס ישראל: יורם לינדנשטראוס ואיליה פיאטצקי-שפירו (מתמטיקה) ; אברהם סופר (ספרות תורנית) ; רחה פריאר (תרומה מיוחדת לחברה); קבוצת דגניה א' (תרומה מיוחדת לחברה) ; גורית קדמן (מחול); מאיר יעקב קיסטר (בלשנות ולשון ערבית)
האוניברסיטה העברית בירושלים: מרבית החוגים למדעי הרוח, מדעי החברה, חינוך ומשפטים עוברים לקמפוס הר הצופים.
אברהם אבן-שושן הוא חתן פרס ביאליק בשל מחקריו ותרומתו לחכמת ישראל ופרסום "קונקורדנציה חדשה לתנ"ך"; זרובבל גלעד ויהושע טן-פי הם חתני פרס ביאליק לספרות יפה
חברה ותרבות > תרבות ותרבות פופולרית

אמנות יפה: משה גרשוני מציג את התערוכה "היי, חייל!" בגלריה גבעון, כולל הציורים "חייל! חייל!" ו"תשיר, חייל:"; מוזיאון תל אביב מציג את התערוכה הקבוצתית "רוח אחרת"
טלוויזיה : הטלוויזיה הישראלית מפסיקה את מחיקת הצבע מתוכניות שצולמו במקור במצלמות צבע ומתחילה לשדר בצבע
תוכניות ילדים ונוער: מתחילים שידורי "ארץ מולדת", "בבית של פיסטוק" ו"הדוברמן החברמן" (דובי-דוברמן)
הטלוויזיה הישראלית משדרת, חרף מחאות פעילים מזרחים את הסדרה "עמוד האש"; רם לוי מקרין את סרט הטלוויזיה "אינדיאני בשמש"
מוזיקה קלאסית (מוזיקה בת-זמננו): "קליידוסקופ" לתזמורת סימפונית של בן-ציון אורגד; "מחול המאורעות" ו"בית המלאכה" של יוסף טל
מוזיקה קלה:
אלבומים חדשים: "אל הדרך" של אילנית; "היו זמנים", של זוהר ארגוב; "התעוררות" של שם טוב לוי; "חוט שזור" של הברירה הטבעית; "חצות" של שלמה ארצי; "חתונה לבנה" של שלום חנוך, אלבום פורץ דרך מבחינתו, עם שינוי כיוון מודגש; "יצחק", אלבום הסולו הראשון של יצחק קלפטר; "לא לשידור", "פטה מורגנה" ו"גרי אקשטיין" של גרי אקשטיין; "סיון" של יגאל בשן, לאחר חזרתו לישראל; "סוף היום", של מתי כספי, שנחשב לאחד מאלבומיו השאפתניים ביותר; "עודני ילד" של הכל עובר חביבי; "על הדבש ועל העוקץ" של נעמי שמר; "צל כבד" של אריק סיני; "צעד חמישי" של שימי תבורי; "קווים (אלבום)" של יוני רכטר, מתי כספי, שלמה יידוב ויצחק "צ'רצ'יל" קלפטר; "קח אותי הביתה" של גלי עטרי; "רדיו חזק", אלבום הבכורה המצליח של תיסלם ואחד האלבומים הבולטים של שנה זו; "שושי מאגף שבע" של דוד שושי (בהפקתם של דודו אלהרר וחנן יובל עם הלהיט האחד "פסוליה"); "שירים באמצע הלילה" של נורית גלרון.
רמי פורטיס ו"שולץ האיום" מקימים את להקת "כרומוזום"
יוסי בנאי מעלה את מופע הבידור "אני וסימון ומואיז הקטן"
29 באוגוסט - הופעתו של אריק איינשטיין בקיסריה היא האחרונה שלו מול קהל
הכל עובר חביבי מייצגת את ישראל באירוויזיון עם "הלילה" ומגיעה בדבלין למקום השביעי
מתפרקת להקת "צלילי הכרם"
תחרויות שירי ילדים: בפסטיבל שירי הילדים זכתה במקום הראשון שולה חן עם השיר "אמא". עפרה חזה כובשת את השירוויזיון עם השיר "מלכת הקסמים". בחיפה נערך בפעם הראשונה הפסטיבל לשירי ילדים בחיפה. תחרות שירים זו עתידה לשנות את שמה ולהפוך לפסטיגל. עזרא דגן קוטף בה את המקום הראשון עם השיר "איגן מיגן קובייה".
ספרות : הלית ישורון מייסדת את כתב העת לשירה "חדרים"; נעמי פרנקל מפרסמת את "צמח בר", על חיילי צה"ל בסיני; עמליה כהנא-כרמון זוכה בפרס אריכא
ספרות ילדים:
קומיקס: דודו גבע וקובי ניב מוציאים את "ספר מגוחך"
קולנוע :
מסרטי 1981: "אלף נשיקות קטנות" של מירה רקנאטי; "האיש שבא לקחת"; "העיט"; "יא ברעכן!”, סרטו התיעודי של יהודה ג'אד נאמן על מרד הימאים; "לא לשידור"; "מסג'יסט הצמרת"; "מתחת לאף"; "סופו של מילטון לוי"; "סיפור אינטימי" של נדב לויתן עם חוה אלברשטיין; "עם ישראל חי"; "שיגעון של אבא"; "שפשוף נעים", הסרט השלישי בסדרת סרטי אסקימו לימון
תיאטרון :
מחזהו של חנוך לוין "יסורי איוב" מעורר שערורייה כשמוצג בו גופו העירום של גבר. מרים גלזר-תעסה, סגנית שר החינוך והתרבות, טענה מעל בימת הכנסת כי המדינה אינה צריכה לממן תיאטרון "בו גבר עירום תלוי עשרים דקות וכל ערוותו מתנדנדת".
המחזמר "ברנשים וחלומות" זוכה להצלחה פנומנלית, ורץ 52 שבועות ברציפות בהיכל התרבות
שמואל הספרי ואחרים מקימים את "התיאטרון הפשוט"
תקשורת ועיתונות : נחום ברנע והקריקטוריסט זאב הוא חתן פרס סוקולוב לעיתונות
העיתונאי שבתאי טבת מפרסם ספר העוסק ברצח ארלוזורוב ומוביל להקמת ועדת בכור ב-1982
חברה ותרבות > ספורט

אלופת המדינה בכדורגל: הפועל תל אביב
מכבי תל אביב זוכה בגביע אירופה לאלופות בכדורסל
מתחיל להתקיים מרתון תל אביב (מתקיים כאירוע שנתי עד 1994)
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1981)
27 בינואר – אמירה בוזגלו, מנחה ומלהקת ישראלית
8 באפריל – עפר שכטר, שחקן טלוויזיה וקולנוע, סטנדאפיסט, קומיקאי, דוגמן ומנחה טלוויזיה ישראלי
9 באפריל – מורן אטיאס, דוגמנית, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית-אמריקאית
17 במאי – שירי מימון, זמרת, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית
8 ביוני – אודי כגן, קומיקאי ושחקן ישראלי
9 ביוני – נטלי פורטמן, שחקנית ובמאית אמריקאית-ישראלית, זוכת פרס אוסקר
24 ביוני – נועה קולר, שחקנית ישראלית
3 באוגוסט – ברהנו טגניה, עיתונאי ישראלי
8 באוגוסט – הראל סקעת, זמר ושחקן ישראלי
18 בספטמבר – לוסי אהריש, עיתונאית ומגישת טלוויזיה ערבייה-ישראלית
6 בדצמבר – ליאור סושרד, מנטליסט ואמן חושים
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1981)
4 בינואר – ישראל אפרת, הרקטור הראשון של אוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1890)
12 בינואר – חמאד אבו רביעה, חבר הכנסת, נרצח בשל סירובו לקיים הסכם רוטציה (נולד ב-1929)
25 במרץ – יונתן רטוש, משורר, מתרגם, ומקים תנועת העברים הצעירים ("הכנענים") (נולד ב-1908)
27 במרץ – אנדה עמיר-פינקרפלד, משוררת וסופרת (נולדה ב-1902)
13 באפריל – מנשה לוין, משורר ומתרגם (נולד ב-1903)
7 במאי – אהרן אשמן, משורר ומתרגם עברי (נולד ב-1896)
9 במאי – אורי צבי גרינברג, משורר וחבר הכנסת ישראלי (נולד ב-1896)
20 במאי – בנימין ארדיטי, פעיל ציוני וחבר הכנסת מטעם חרות וגח"ל (נולד ב-1897)
24 ביוני – יונה אטלינגר, קלרינטן (נולד ב-1924)
4 ביולי – שלמה כהן-אברבנאל, איש המוסד (נולד ב-1921)
24 ביולי – משה בן אלול, עיתונאי (נולד ב-1901)
25 ביולי – יוסף גולדשמידט, פוליטיקאי ואיש ציבור (נולד ב-1907)
4 באוגוסט – יעקב שבתאי, סופר (נולד ב-1934)
9 באוגוסט – יצחק נסים, הרב הראשון לציון (נולד ב-1895)
24 באוגוסט – אליעזר שטרן, פרופסור לחינוך באוניברסיטת בר-אילן (נולד ב-1915)
31 באוגוסט – אליהו ביקרמן, היסטוריון (נולד ב-1896)
4 בספטמבר – אסתר ראב, סופרת ומשוררת
6 באוקטובר – חיים לנדאו, מראשי תנועת החירות (נולד ב-1916)
11 באוקטובר – דוד מלץ, סופר (נולד ב-1899)
16 באוקטובר – משה דיין, איש צבא ופוליטיקאי ישראלי (נולד ב-1915)
30 באוקטובר – אליהו אלישר, פוליטיקאי (נולד ב-1899)
8 בנובמבר – אברהם אורלי, אלוף במיל' (נולד ב-1930)
12 בנובמבר – יוסף קרמרמן, פוליטיקאי (נולד ב-1926)
13 בנובמבר – שמואל שורש, איש ציבור (נולד ב-1913)
13 בדצמבר – רוני ניצן, מפקד בית מעצר רמלה (כיום בית מעצר ניצן), נרצח
19 בדצמבר – שבתאי דון-יחיא, עורך "הצופה", איש ציבור וחבר הכנסת (נולד ב-1909)
31 בדצמבר – דרורה בן אב"י, מנהלת חטיבת התוכניות של קול ישראל במשך שנים רבות (נולדה ב-1922)
רבקה אהרנסון, בת למשפחת אהרנסון, מנהלת מוזיאון בית אהרנסון מתקופת הקמתו ועד מותה
איתמר בן-חור, סופר ומחנך (נולד ב-1912)
יעקב ברנדנבורג, פסל (נולד ב-1899)
רבקה גובר, אם שכולה שכונתה "אם הבנים" (נולדה ב-1902)
יעקב מטריקין, אדריכל
ימימה מילוא, שחקנית, ממייסדי התיאטרון הקאמרי (נולדה ב-1922)
יצחק רפאל עציון, חתן פרס ישראל לחינוך (נולד ב-1885)
יעקב פיקר, מנכ"ל משרד המסחר והתעשייה והמפקח על הביטוח במשרד האוצר (נולד ב-1911)
יצחק צוקרמן, ממייסדי ומנהיגי הארגון היהודי הלוחם (אי"ל) בימי מרד גטו ורשה (נולד ב-1915)
אברהם רגלסון, משורר (נולד ב-1896)
אריה רייניש, מחנך (נולד ב-1891)
גדעון שוקן, אלוף (במיל') בצה"ל (נולד ב-1919)
חיים שירמן, חוקר שירת ימי הביניים (נולד ב-1904)
ממשלת ישראל ה-19 בראשות מנחם בגין ב-6 באוגוסט 1981, יום לאחר השבעתה, בבית הנשיא יצחק נבון
ראש הממשלה, מנחם בגין, בוושינגטון, 1981
האלבום חתונה לבנה שזכה להצלחה
משה דיין
אורי צבי גרינברג
1966 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1965   1964  1963 |  דגל ישראל | 1966  בישראל |  »»»  1967   1968   1969 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-1966 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 1966
1966 בישראל (ה'תשכ"ו – ה'תשכ"ז) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 18 שנים להקמתה. במוקד השיח הציבורי עמד המצב הכלכלי ובייחוד העלייה באבטלה ו"המיתון".
הנהגה

נשיא המדינה – זלמן שזר
ראש ממשלת ישראל  השלוש עשרה  – לוי אשכול
יושב ראש הכנסת השישית – קדיש לוז
נשיא בית המשפט העליון – שמעון אגרנט
ראש המטה הכללי – יצחק רבין
מפכ"ל המשטרה – פנחס קופל
פוליטיקה

12 בינואר – לוי אשכול מציג את ממשלתו השלישית (השלוש עשרה במניין הממשלות) בפני הכנסת.
30 באוגוסט – נחנך משכן הכנסת.
8 בנובמבר – בוטל הממשל הצבאי שחל מאז קום המדינה על ערביי ישראל.
פוליטיקה > צבא וביטחון

25 באפריל – עזר ויצמן פורש מהנהגת חיל האוויר לאחר 8 שנים בפיקוד.
29 באפריל – מבצע קלעת, פשיטה של גולני כנגד ממלכת ירדן כתגובה על חדירה שבוצעה משטחה.
15 באוגוסט – צבא סוריה תקף ספינת משמר ישראלית מול החוף המזרחי של הכנרת. בקרבות אוויר הופלו שני מטוסים סוריים מדגם מיג 21 ומיג 17.
16 באוגוסט – במסגרת מבצע יהלום של "המוסד" נוחת בישראל, בבסיס חצור של חיל האוויר הישראלי מטוס מיג-21 עיראקי עם הטייס העריק מוניר רדפא.
8 באוקטובר – 4 שוטרי משמר הגבול נהרגו שעה שרכבם עלה על מוקש בפרדסי שער הגולן.
27 באוקטובר – פיצוץ מטען חבלה שהוטמן על קו הרכבת לירושלים גורם לשימוט קטר וארבעה קרונות משא, סמוך לכפר בתיר, ולפציעת הנהג.
13 בנובמבר – כוחות צה"ל פושטים על הכפר א-סמוע שמדרום לחברון בפעולת תגמול. לירדנים 18 הרוגים. מג"ד הצנחנים, סא"ל יואב שחם, הוא ההרוג היחיד של צה"ל בפעולה.
התגברות הטרור הפלסטיני מחייבת את שלטונות צה"ל להאריך מחדש את משך השירות הצבאי, שקוצר ב-1963, ולהעמידו מחדש על 30 חודש.
פוליטיקה > יחסי חוץ

במרץ עורך אאוסגייר אאוסגיירסון, נשיא איסלנד, ביקור ממלכתי בישראל
פוליטיקה > כלכלה ותשתיות

כאמור, המצב הכלכלי עמד במוקד השיח הציבורי בישראל בשנת 1966. בנאום שנשא ב-14 בפברואר, עת הציג בפני הכנסת את תקציב המדינה, הציג שר האוצר פנחס ספיר את עיקרי הבעיות העומדות בפני המשק הישראלי - גירעון במאזן התשלומים, עליית השכר במשק, עליה בתקציב הביטחון. הכלים למלחמה בבעיות אלו - העלאת מסים והתייקרויות; מדיניות שזכתה לכינוי "מיתון".
10 בפברואר – מתחילה שביתה בנמל אשדוד בהובלת ראש ועד עובדי התפעול, מיכאל אטיאס. נזק רב של עשרות מיליוני לירות נגרם למשק הישראלי.
חברה ותרבות

ספרות יפה: ב-10 בדצמבר מקבלים ש"י עגנון והמשוררת השוודית-יהודייה נלי זק"ש את פרס נובל לספרות ; עמוס עוז מפרסם את רומן הביכורים שלו, "מקום אחר"; יריב בן אהרן מפרסם את ספרו הראשון, "הקרב", שהצלחתו הובילה לפרסום 13 מהדורות שלו; עמליה כהנא-כרמון מפרסמת את "בכפיפה אחת"
תקשורת: ב-24 במרץ מתחילים השידורים של הטלוויזיה החינוכית תחת השם "נאמנות הטלוויזיה הלימודית"; עורכי כתב העת הסנסציוני "בול", מקסים גילן ושמואל מור נעצרים בשל פרסום פרטי פרשת בן ברקה והפרת כללי הצנזורה. בהוראת השלטונות, הם ממשיכים לפרסם את העיתון מכלאם, על מנת שדבר מעצרם לא יוודע, אך המידע מופץ בסופו של דבר;
מוזיקה קלה: "שלישיית התאומים" מוציאה את תקליטה הראשון, "הערב יוצאים" ; בפסטיבל הזמר והפזמון זוכה במקום הראשון אריק איינשטיין עם השיר "ליל סתיו" (למקום השני מגיעים הפרברים עם "ריח תפוח ואודם שני" ולמקום השלישי חדוה ודוד עם השיר "השניים"); איינשטיין גם מוציא את תקליטו הראשון כיוצר עצמאי, לאחר דעיכת שלישיית גשר הירקון: "אריק איינשטיין שר בשבילך - משירי דפנה אילת ומקים, יחד עם ג'וזי כץ ושמוליק קראוס את שלישיית "החלונות הגבוהים";
קולנוע: שלישיית הגשש החיוור מופיעה בשני סרטים ("פורטונה" ו"מוישה ונטילטור") כמו גם בתוכנית בידור ("תוכנית ד'"); יוצא לאקרנים הסרט "עליזה מזרחי" שמצולם במגדל שלום שזה מקרוב נחנך; עוד יוצאים לאקרנים: "שני קוני למל" בכיכוב מייק בורשטיין; מבצע קהיר, המבוסס על רקע פרשת האיש במזוודה; רם לוי יוצר את סרטו הראשון, "אני אחמד"
בידור ותיאטרון: גיורא גודיק מפיק את המחזמר "קזבלן" בכיכוב יהורם גאון. המחזמר זוכה להצלחה רבה; חיים טופול פורץ לבימה הבינלאומית בתפקידו כטוביה החולב, במחזמר "כנר על הגג" ומופיע גם לצידו של קירק דאגלס בסרט "הטל צל ענק"
חתני וכלות פרס ישראל: |יצחק אריאלי (ספרות תורנית), משה רודולף בלוך (מדעי החיים), דורה גד ואל מנספלד (אדריכלות), שלמה מורג (מדעי היהדות), ויעקב פולוצקי (מדעי הרוח)
אירועים אחרים:
28 בפברואר – אייבי נתן יוצא במטוס פרטי למצרים ונוחת בפורט סעיד. הוא מגורש כעבור יממה.
16 באפריל – קוקה-קולה מגיעה לישראל לאחר שנים שלא הקימה בישראל את החברה בגלל החרם הערבי.
קנצלר גרמניה, קונראד אדנאואר, מבקר בישראל.
שערורייה זוטא מתעוררת לאור נישואיו של השופט חיים כהן עם מיכל זמורה, שהייתה גרושה (ולפיכך לפי החוק ההלכתי אסורה על כהן). כהן וזמורה נישאו בניו יורק בחתונה קונסרבטיבית והדבר משך תשומת לב בינלאומית למגבלות על המעמד האישי במדינת ישראל
ישכר דב רוקח מוכתר כאדמו"ר מבעלזא
נחנך יד קנדי בהרי ירושלים, בתכנון דוד רזניק
עם מינויה לשגרירת ישראל בדנמרק, הופכת אסתר הרליץ לאישה הראשונה הממונה לשגרירה ישראלית במדינה זרה
יוחאי בן-נון, לשעבר מפקד חיל הים, מקים את המכון לחקר ימים ואגמים
חברה ותרבות > משפט ופלילים

4 בפברואר – שריפת ענק פורצת בבית צים בתל אביב. הבניין נהרס כליל, אדם אחד נהרג ו-67 נפצעים.
שולמית אלוני מקימה את "המועצה הישראלית לצרכנות"
חברה ותרבות > ספורט

באליפות ישראל בכדורגל זוכה קבוצת הפועל תל אביב.
בגביע המדינה בכדורגל זוכה הפועל חיפה לאחר ניצחון בגמר על שמשון תל אביב בתוצאה 1:2.
12 בנובמבר – הכדורסלן טל ברודי עולה לישראל לאחר ביקורו בקיץ 1965 במכביה.
דצמבר - האתלטיות הישראליות זוכות להצלחה במשחקי אסיה שנערכו בבנגקוק. דבורה מרכוס, העולה החדשה מבריטניה, זוכה במדליית זהב בריצת 200 מטר ובמדליית ארד בריצת 100 מטר וחנה שזיפי זוכה במדליית זהב בריצת 800 מטר.
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966)
5 בינואר – ישראל מימון, מזכיר הממשלה
4 במרץ – עדי גורדון, כדורסלן עבר ישראלי
9 במרץ – אביגיל אריאלי, שחקנית ישראלית
7 באפריל – צביקה הדר, שחקן ומנחה ישראלי
14 באפריל – איתי וירוב, תת-אלוף בצה"ל
7 במאי – דפנה דקל, זמרת ושחקנית ישראלית
25 במאי – ניר קלינגר, כדורגלן ישראלי לשעבר וכיום מאמן כדורגל
26 במאי – אלי אילדיס, מנחה טלוויזיה ישראלי
25 ביולי – גיא פינס, מגיש טלוויזיה
3 באוקטובר – תומר שטיינהאור, כדורסלן ישראלי
14 בנובמבר – רוני לוי, מאמן כדורגל ישראלי
24 בנובמבר – מרב מיכאלי, חברת כנסת, שרת התחבורה, עיתונאית, מנחת טלוויזיה ושדרנית רדיו.
25 בנובמבר – אורנה בנאי, שחקנית וקומיקאית ישראלית
9 בדצמבר – גדעון סער, חבר הכנסת מטעם הליכוד ושר החינוך, שר הפנים, ושר המשפטים וסגן ראש הממשלה
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1966)
25 בינואר – שאול אדלר, ביולוג ישראלי יליד רוסיה שהתמחה בפרזיטולוגיה, חתן פרס ישראל לרפואה (נולד ב-1895)
22 בפברואר – יעקב לוריא, צייר (נולד ב-1913)
1 במאי – ישראל בר, מרגל ישראלי (נולד ב-1912)
13 באוגוסט – דוד פלומבו, פסל וצייר
16 באוקטובר – אליהו מרידור, חבר הכנסת וממייסדי תנועת החרות (נולד ב-1914)
4 בנובמבר – יעקב קליבנוב, איש ציבור ועורך דין ישראלי שכיהן כחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים (נולד ב-1887)
26 בדצמבר – חוסיין אל-ח'אלידי, ראש עיריית ירושלים וחבר הוועד הערבי העליון (נולד ב-1895)
20 בדצמבר – עמרם אבורביע, רב ראשי לעדה הספרדית בפתח תקווה (נולד ב-1892)
צבי אביבי, סופר (נולד ב-1894)
יהושע אשל, איש ההגנה, מפקד שירות האוויר של ההגנה (נולד ב-1900)
ורה ויצמן, רופאה, פעילה ציונית ואשת נשיא מדינת ישראל הראשון חיים ויצמן (נולדה ב-1881)
אברהם יערי, חוקר הספר העברי (נולד ב-1899)
יוסף מינור, אדריכל (נולד ב-1885)
צבי ניסנוב, פעיל בולט ביישוב העברי, חבר ארגון "השומר", ומראשוני אסירי המחתרות (נולד ב-1881)
אליהו פורת, פובליציסט ומתרגם עברי, איש התנועה הקיבוצית, ממקימי קיבוץ עין החורש (נולד ב-1906)
הערות שוליים

↑  שני "מיגים" סוריים הופלו בשמי הכנרת, מעריב, 15 באוגוסט 1966
↑  יעקב ארז, 4 שוטרים ממשמר הגבול נהרגו הלילה בעלות מכוניתם על מוקש בשער-הגולן, מעריב, 9 באוקטובר 1966
↑  אלי לנדאו, חומר הנפץ על המסילה לירושלים התפוצץ 25 דקות אחרי שעברה עליה רכבת נוסעים, מעריב, 28 באוקטובר 1966
↑  הפסל דוד פלומבו נהרג, מעריב, 14 באוגוסט 1966
| שנים בישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 • 2026 |  |
ממשלת ישראל השלוש עשרה בראשות לוי אשכול בבית הנשיא זלמן שזר
מטוס המיג-21 שהוברח לישראל במבצע של המוסד
כרזת יום העצמאות ה-18
אליהו מרידור
סמל קוויבק

| --- | --- |

 גרסאות
 
 סמל קוויבק (1868-1939)
 פרטים
 המחזיק בסמל:  קוויבק 
 תאריך אימוץ:  1939
 
סמל פרובינציית קוויבק, או, בשמו הרשמי, שלט האצולה של הוד מלכותו בעבור פרובינציית קוויבק (באנגלית: Arms of His Majesty in Right of the Province of Quebec ) הוא סמלה הרשמי של פרובינציית קוויבק שבקנדה על פי צו מלכותי של מלכת בריטניה המלכה ויקטוריה מ-26 במאי 1868. הסמל שונה בהחלטת מועצת הפרובינציה ב-9 בדצמבר 1939.
תיאור הסמל

הסמל מורכב ממגן שבו שלושה שדות אופקיים:
בשדה העליון מצוירים שלושה פרחי אירוס (פלר דה ליס) בצבע זהב על רקע כחול כהה המסמלים את צרפת המלוכנית.
במרכז, אריה מוזהב על רקע אדום מסמל את בית המלוכה של בריטניה.
בשדה התחתון, שלושה עלי אדר ירוקים על רקע זהוב. עלה עץ האדר מסמל את קנדה.
בראש הסמל מופיע כתר מלכותי, ומתחת למגן האבירים מוטו הפרובינציה: בצרפתית: Je me souviens - "אני זוכר".
היסטוריה

סמל הפרובינציה המקורי ניתן לפרובינציה על ידי מלכת בריטניה, המלכה ויקטוריה בשנת 1868 ובו, בשדה העליון היו רק שני פרחי אירוס.
סמל זה שונה על ידי ממשלת פרובינציית קוויבק בשנת 1939 ועל פי החלטת ממשלת הפרובינציה נוסף פרח אירוס נוסף.
מבקרי החלטה זו טוענים כי הסמל מוענק על ידי בית המלוכה, ורק בית המלוכה יכול לשנות את הסמל ולא ממשלת הפרובינציה, וכי ממשלת הפרובינציה חרגה מסמכותה. על אף הביקורת, ממשלת הפרובינציה עושה שימוש בפועל בסמל החדש. השלטון הפדרלי הקנדי משתמש בצורה לא עקבית הן בסמל הישן והן בסמל החדש.
ראו גם

סמלי קנדה
דגל קוויבק
1979 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1978   1977  1976 |  דגל ישראל | 1979  בישראל |  »»»  1980   1981   1982 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-1979 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 1979
1979 בישראל (ה'תשל"ט - ה'תש"ם) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 31 שנים להקמתה. האירוע הבולט בה הוא חתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים (מרץ)
הנהגה

נשיא המדינה – יצחק נבון
ראש ממשלת ישראל  השמונה עשרה  – מנחם בגין
יושב ראש הכנסת התשיעית – יצחק שמיר
נשיא בית המשפט העליון – יואל זוסמן
ראש המטה הכללי – רפאל איתן
מפכ"ל המשטרה – חיים תבורי עד 31 בדצמבר, מאז הרצל שפיר