stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בוא, כלב, בוא!

| --- | --- |

 מבוסס על:  Go, Dog. Go! 
 סוגה:  סדרת הנפשה לילדים
 יוצרים:  Adam Peltzman 
 כותבים:  Mark Banker, Nicole Belisle 
 בימוי:  Andrew Duncan, Kiran Shangherra 
 מדבבים:  Michela Luci (טאג) Ava Preston (Wind Swiftly) Phill Williams (Coach Chewman, Gabe Roof) Paul Braunstein (Tom Whiskerton) Hattie Kragten (Little Dog) Zarina Rocha (Kit Whiskerton) Matthew Mucci (Big Dog) Jamie Watson (Donny Slippers) Deann DeGruijter (Sandra Paws) Paul Buckley (Tenor) Stacey Kay (Kelly Korgi) רוברט טינקלר (Early Ed) Manvi Thapar (Taylee) Reno Selmser (Bass) Deven Christian Mack (Fetcher) ג'ון סטוקר (Leo Howlstead) Tajja Isen (Cheddar Biscuit, Beefsteak, Franny's Mom) Lyon Smith (Spike Barker, Gilber Barker) Martin Roach (Paw Barker) קאלום שוניקר (Scooch Pooch) קטי גריפין (Ma Barker) ג'ולי למיוס (Catch Morely) Judy Marshank (Grandma Marge Barker, Wagnes) לינדה באלנטין (Lady Lydia, Sgt Pooch, Mayor Sniffington, Waggs Martinez) Anand Rajaram (Beans, Chili, Flip Chasely, Bowser, Onlooker Dog) Patrick McKenna (Grandpaw Mort Barker, Gerald, Muttfield, Manhole Dog, Brutus, Sandwich Dog) David Berni (Frank, Marcus Worms) Joshua Graham (Sam Whippet, Bernard Rubber, Truck Driver, Franny's Dad) Zoe D'Andrea (Alto) 
 פרסים:  ACTRA Award 
 ארץ מקור:  ארצות הברית, קנדה 
 שפות:  אנגלית 
 מקום התרחשות:  Pawston 
 מספר עונות:  4 
 מספר פרקים:  40 
 הפקה
 מפיק:  Morgana Duque 
 מפיקים בפועל:  Adam Peltzman 
 חברת הפקה:  DreamWorks Animation Television, WildBrain Studios 
 עורכים:  Ken MacKenzie, Gina Pacheco, Ryan Valade 
 מוזיקה:  Paul Buckley 
 אורך פרק:  24 דק' 
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס 
 תקופת שידור מקורית:  26 בינואר 2021 – הווה 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
בוא, כלב, בוא! (באנגלית: Go, Dog. Go!) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית־קנדית חינוכית לילדים בהנפשה ממוחשבת, שמבוססת על ספר ילדים בעל אותו שם מאת פ. ד. איסטמן (אנ') שיצא לאור ב־1961. הסדרה פותחה עבור נטפליקס על ידי אדם פלצמן והופקה על ידי DreamWorks Animation Television (אנ') ו־WildBrain Studios (אנ').
העונה הראשונה של הסדרה עלתה לנטפליקס ב־26 בינואר 2021, השנייה עלתה ב־7 בדצמבר 2021, ושלישית עלתה ב־19 בספטמבר 2022.
עלילה

הסדרה מתרחשת בעיר בדיוניות בשם הב-סטון, בה מתגוררת קהילת כלבים תוססת. היא עוקבת אחר עלילותיה של טאג בארקר, כלבלבה בת שש שאוהבת את החיים. טאג היא מכונאית מיומנת, שידועה בכושר ההמצאה והיצירתיות שלה, כאשר בכל פרק היא עוברת הרפתקה חדשה עם חברה הטוב סקוץ'.
מדבבים בעברית

הדיבוב העברי בוים על ידי נינה אמיר.
ליה שקד – טאג
איתמר אולייר – סקוץ' גור
עדי בר לב – צד'ר ביסביס
דניאל מגון – גילבר
גילן שחף – ספייק / זמר הב-קפלה
לורן סביר – אמא
שמעון סמיט – אבא / זמר הב-קפלה ביטבוקס
נינה אמיר – סבתא
עמי מנדלמן – סבא
אנה שפיץ – השוטרת גור / זמרת הב-קפלה
מאיה מיטלפונקט – לידיה / ווגנס / ראש העיר רחרוחית
יובל בינדר – סם וויפט / ג'רלד / כלבלבוס
ערן מור – פרנק
סער בדישי – בינז
קבלה

ארגון Common Sense Media דירג את התוכנית 4 מתוך 5 כוכבים.
הערות שוליים

↑  About Netflix - NETFLIX TO LAUNCH DIVERSE SLATE OF ORIGINAL PRESCHOOL SERIES FROM AWARD-WINNING KIDS PROGRAMMING CREATORS, About Netflix (באנגלית)
↑  Mercedes Milligan, Trailer: DreamWorks' 'Go, Dog, Go!' Speeds to Netflix Jan. 26, Animation Magazine, ‏6 בינואר 2021 (באנגלית)
↑  Season 2 of ‘Go, Dog. Go!’ Debuts on Netflix December 7, Animation World Network (באנגלית)
↑  DreamWorks Shares ‘Go, Dog. Go!’ Season 3 Trailer, Animation World Network (באנגלית)
↑  דף התוכנית בנטפליקס, באתר נטפליקס, בדיקה אחרונה ב־1 באוקטובר 2021
↑  Go, Dog. Go! TV Review | Common Sense Media, www.commonsensemedia.org (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 23161573662004522950   WorldCat (עם VIAF): 23161573662004522950
צוואת רבי יהודה החסיד

| --- | --- |

חלק מצוואת רבי יהודה החסיד בסוף ספר "שימוש תהילים". סביונטה 1551
 מידע כללי
 מאת:  יהודה החסיד
 שפת המקור:  עברית רבנית
 נושא:  ציוויים והנהגות
 הוצאה
 מקום הוצאה:  סביונטה
 תאריך הוצאה:  1551 
 תאריך הופעה ראשונה:  1551
 מהדורות נוספות
 פרשנים:  אליעזר פאפו, חיד"א, מהרש"ם מברז'אן
 קישורים חיצוניים
 ויקיטקסט:  צוואת רבי יהודה החסיד
 היברובוקס:  19500
 הספרייה הלאומית:  990027252450205171
 
צוואת רבי יהודה החסיד הוא חיבור הכולל רשימת ציוויים והנהגות מאת רבי יהודה החסיד. בספרות התורנית ישנו עיסוק נרחב בפרטי הצוואה ובמעמדה מבחינה הלכתית.
פרטי החיבור

הצוואה הודפסה לראשונה בסביונטה בשנת 1551 בסוף ספר "שימוש תהילים", ולאחר מכן הודפסה פעמים רבות, בדרך כלל כנספח לספר חסידים. בנוסף קיימים כתבי יד רבים של הצוואה, הקדום שבהם הוא כתב יד אוקספורד משנת ה'קמ"ג.
בין הדפוסים וכתבי היד של הצוואה ישנם שינויים רבים ומהותיים הנובעים ככל הנראה מכך שהצוואה הועברה בעיקר על פה. הנוסח הנפוץ הוא נוסח דפוס ונציה 1589. הסעיפים הראשונים של הצוואה מצוטטים בספרו של רבי אליעזר מגרמייזא תלמיד המחבר.
הן בספרות התורנית והן בספרות המחקרית יש שפקפקו על ייחוס הצוואה או חלקים ממנה לרבי יהודה החסיד. בין המפקפקים: החתם סופר, וחוקר מדעי היהדות ישראל אברהמס.
תוכן

הצוואה מכילה רשימת אזהרות וציוויים בנושאים שונים, בין האזהרות: אין לשאת אישה ששמה כשם אם החתן או ששם אביה כשם החתן, אין לגזוז ציפורניים בראש חודש, ואין לסתום לגמרי פתח או חלון בבית.
בצוואה ישנן גם מספר הוראות הסותרות לכאורה את דברי חז"ל, כמו הוראה לשחוט תרנגולת שקרקרה כזכר, דבר שנחשב בתלמוד בבלי לדרכי האמורי ואיסור לשאת אחיינית – דבר אותו חז"ל משבחים.
לפי נוסח חלק מכתבי היד, הצוואה נאמרה רק לצאצאי המחבר ולא כהוראה לכלל. על מספר הוראות נכתב בכל הנוסחים שהן מיועדות לזרע המחבר.
בהלכה

חלק מאזהרות הצוואה נכללו בשולחן ערוך, ביניהן: איסור לקבור שני שונאים זה לצד זה, אזהרה שלא לשחוט אווז בחודשים טבת ושבט, ושלא לשמש סנדק פעמיים באותה משפחה.
חלק מפוסקי ההלכה כתבו שיש להקפיד על קיום הצוואה ואף תלו אסונות שקרו באי הקפדה על הוראות הצוואה, מאידך יש שכתבו שאין לצוואה תוקף הלכתי.
ראו גם

יהודה החסיד
ספר חסידים
הערות שוליים

↑  שימוש תהלים. שי"ב, שמוש תהלים, באתר אוצר החכמה
↑  ספר הרקח סימן שט"ז
↑  שו"ת חתם סופר יורה דעה סימן קל"ח
↑  hebrew ethical wills עמוד 472
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן שס"ב, סעיף ו'
↑  הגהות הרמ"א על שולחן ערוך, יורה דעה, סימן י"א, סעיף ד'
↑  הגהות הרמ"א על שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רס"ה, סעיף י"א
↑  חיד"א, שו"ת יוסף אומץ סימן ל"ז, באתר היברובוקס
↑  הרב עובדיה יוסף שו"ת יביע אומר חלק ב' אבן העזר סימן ז'[דרושה הבהרה]
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007317076405171  VIAF: 4155464786402041075   WorldCat (עם VIAF): 4155464786402041075 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חלון בית בירושלים שנסתם, והושאר בו נקב על פי צוואת רבי יהודה החסיד
חיי: מהלכה למעשה

| --- | --- |
 סוגה:  תוכנית מציאות 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  9 
 הפקה
 מפיקים בפועל:  ג'ף ג'נקינס, ג'וליה הארט, ריינואוט אורלמנס 
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס 
 תקופת שידור מקורית:  14 ביולי 2021 – הווה 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
חיי: מהלכה למעשה (באנגלית: My Unorthodox Life) היא מיני סדרת טלוויזיה אמריקאית של נטפליקס שעלתה לראשונה ב-14 ביולי 2021. הסדרה מתמקדת בג'וליה הארט, מנכ"לית סוכנות דוגמנות וחברת אופנה ויהודיה חרדית לשעבר, כשהארט ומשפחתה מתרגלים לאורח חיים חילוני במנהטן.
עלילה

סדרת האינטרנט בת תשעה פרקים מתעדת את הארט והחלטת ילדיה לעזוב את הקהילה היהודית החרדית במונסי, ניו יורק, ולהגשים את מאווייהם בתחום האופנה והעיצוב. הארט טוענת שהיא עזבה את היהדות החרדית בגלל חוסר הנוחות שלה עם מצוות הדת והעקרונות המחמירים של הקהילה, שלדעתה היא סוג של "פונדמנטליזם". הארט מתוארת בתוכנית כמי שמשלימה יצירה אוטוביוגרפית המספרת את מסעה האישי. ב 12 באפריל 2022 יצא לאור ספר הזיכרונות של הארט הנקרא "חצוף: המסע הלא אורתודוקסי שלי משרוולים ארוכים להלבשה תחתונה".
קונטרס ההתפעלות

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  הרב דובער שניאורי
 שפת המקור:  עברית 
 תורגם לשפות:  אנגלית, צרפתית וגרמנית
 סוגה:  חסידות
 נושא:  עיקרי עבודת ה' החב"דית
 הוצאה
 תאריך הופעה ראשונה:  תקע"ד
 קישורים חיצוניים
 היברובוקס:  43378
 
"קונטרס ההתפעלות" הוא קונטרס שנכתב על ידי רבי דובער שניאורי - אדמו"ר האמצעי, שהיה בנו של בעל התניא וממשיכו בשושלת אדמו"רי חב"ד. הקונטרס נשלח לחסידים בשנת תקע"ד (שנה לאחר מות בעל התניא). הקונטרס הוא איגרת לכלל חסידי חב"ד והוא עוסק בדרכי ההתפעלות במוח לב ובמחשבה על פי דרך חב"ד, ומסביר את עיקרי עבודת האלוהים החב"דית. על פי הקונטרס, "התפעלות" מושגת על ידי התבוננות בהנהגת ה' את העולם.
מבנה הקונטרס

הקונטרס מחולק להקדמה, שהיא איגרת נפרדת, שבה מבאר האדמו"ר את חיוב ההתפעלות, ושולל מחד את המתפעלים "התפעלות חיצונית" הנקראים בפיו "הדרכים הישנות" (הכוונה לרבי אהרן מסטרשלה שתמך בהתלהבות חיצונית), ומאידך את אלה שחוששים, כביכול, להתפעל. האדמו"ר מבכה את המצב שרוב החסידים לא מתעוררים להתפעלות ומסביר את הסיבות למצב. הקונטרס עצמו מחולק למספר חלקים שבהם מסביר האדמו"ר את המדרגות בהתפעלות, הדרכים להגיע אליהן ואת מונעי ההתפעלות.
פירושים

הרב הלל מפאריטש, תלמידו של אדמו"ר האמצעי, כתב שני ביאורים על הספר. הראשון "מהדורא קמא" הוא על סדר הקונטרס והשני "מהדורא בתרא" הוא הערות על הקונטרס, נדפסו יחד בשם ליקוטי ביאורים.
מהדורה מפוסקת, מחולקת לקטעים ומבוארת בידי הרב צבי הירש זלמנוב - בתוך: המעיינות, מאמרי אדמו"ר האמצעי, לקט נבחר, בהוצאת הוצאת ספרים מעיינותיך, ירושלים.
עבודת ה' על פי קונטרס ההתפעלות, מאת הרב יצחק שפירא. יצא בהוצאת ישיבת עוד יוסף חי, ה'תשפ"ג.
תרגומים

בשנת 1898 תורגם הספר בפרפראזה לגרמנית על ידי אהרן מרקוס בעיתון היהודי בקראקוב.
בשנת 1963 תורגם הספר לאנגלית על ידי לואי ג'ייקובס.
בשנת 1975 תורגם הספר לצרפתית על ידי ז'ורז' לוויט
הערות שוליים

↑  התפעלות - התעוררות וחיות בעבודת ה'
↑  רבי הלל מפאריטש, ליקוטי ביאורים, מהדורת ווארשא תרכ"ח, באתר היברובוקס
↑  הרב יצחק שפירא, שיחה מיוחדת לרגל ט' וי' כסלו, שבועון כפר חב"ד 2034, פרשת תולדות ה'תשפ"ד, עמ' 28
↑  על פי ר. אליאור, קונטרס ההתפעלות לר' דובער שניאורי.
↑  Tract of ecstasy / Dobh Baer of Lubavitch. Translated from the Hebrew with an introd. and notes, by Louis Jacobs. London : Vallentine, Mitchell, [c1963]
↑  Lettre aux hassidim sur l'extase, Paris, 1975
| חסידות חב"ד |
| --- | --- | --- |
| שושלת ליובאוויטש | הראשון: שניאור זלמן מלאדי ("אדמו"ר הזקן", "בעל התניא") • השני: דובער שניאורי ("האדמו"ר האמצעי") • השלישי: מנחם מנדל שניאורסון ("הצמח צדק") • הרביעי: שמואל שניאורסון ("מהר"ש") • החמישי: שלום דובער שניאורסון ("הרש"ב") • השישי: יוסף יצחק שניאורסון ("הריי"צ") • השביעי: מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מלובביץ'") |  |
| ענפים נוספים בחסידות | אהרן מסטרשלה | קאפוסט: יהודה לייב שניאורסון • שלמה זלמן שניאורסון • שלום דובער שניאורסון מרציצה • שמריה נח שניאורסון מבאברויסק | לאדי: חיים שניאור זלמן שניאורסון • יצחק דובער שניאורסון • לוי יצחק מסיראטשין | ניעז'ין: ישראל נח שניאורסון | עץ שושלת חב"ד |  |
| כתבים | אדמו"ר הזקן: ספר התניא • שולחן ערוך הרב • סידור אדמו"ר הזקן • תורה אור ולקוטי תורה • מאמרי אדמו"ר הזקן | האמצעי: קונטרס ההתפעלות | הצמח צדק: צמח צדק • אור התורה • דרך מצותיך | הרש"ב: המשך יו"ט של ר"ה תרס"ו • בשעה שהקדימו תרע"ב | הריי"צ: אגרות קודש הריי"צ | ספרי הרבי מלובביץ': היום יום • לקוטי שיחות • אגרות קודש הרמ"מ • תורת מנחם • רשימות | אחרים: ספר הערכים • קטגוריה:כתבי עת חב"דיים |  |
| אתרים | מרכז חב"ד – 770 • אוהל חב"ד לובביץ' • כפר חב"ד • קטגוריה:בתי כנסת חב"דיים • קטגוריה:ריכוזים חב"דיים | לובביץ' |  |
| מושגים | ניגוני חב"ד: ארבע בבות • צמאה לך נפשי • ופרצת • ניגוני הרבי מלובביץ' • תבנית:ניגוני חב"ד • קטגוריה:ניגוני חב"ד | פעילות: בית חב"ד • שלוחי חב"ד • מבצעי הרבי מחב"ד | התוועדויות: התוועדות • מאמר חסידות • משפיע | מועדים: חג הגאולה • | תקנות: סעודת משיח • מקווה "בור על גבי בור" • תקנת לימוד החת"ת • תקנת לימוד הרמב"ם | שונות: פולמוס המשיחיות |  |
| ארגונים מרכזיים | אגודת חב"ד העולמית • ספריית חב"ד • בית דין רבני חב"ד • הוצאת ספרים קה"ת • רשת ישיבות תומכי תמימים • כולל חב"ד • מרכז לענייני חינוך • נשי חב"ד • צעירי אגודת חב"ד בישראל •  רשת חינוך חב"ד • צבאות ה'   קטגוריה:ארגוני חב"ד • רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש (ישיבות תומכי תמימים) |  |
| שונות | קטגוריה:חסידי חב"ד • קטגוריה:רבניות חב"ד |  |
קטגוריה:חסידות חב"ד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010744122405171
קלאופטרה בחלל (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

סמליל הסדרה בעברית והדמויות הראשיות. מימין לשמאל: אקילה, קלאופטרה, קנסו, בריאן.
 מבוסס על:  "קלאופטרה בחלל" מאת מייק מאיהק
 מדבבים:  ראו מדבבים
 מדבבים בעברית:  ראו מדבבים
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית (דובבה לנוספות, ביניהן עברית)
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  26
 הפקה
 חברת הפקה:  דרימוורקס הנפשה
 שידור
 רשת שידור:  Peacock הולו
 רשת שידור בישראל:  BIGI yesVOD סלקום tv ערוץ הילדים HOT באזז
 תקופת שידור מקורית:  15 באפריל 2020 – 14 בינואר 2021
 תקופת שידור בישראל:  6 באפריל – 17 במאי 2022
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
קלאופטרה בחלל (באנגלית: Cleopatra in Space) היא סדרת טלוויזיה מונפשת אמריקאית, המבוססת על רומנים גרפיים באותו השם מאת מייק מאיהק. הסדרה הופקה על ידי חברת דרימוורקס הנפשה.
הסדרה שוחררה לראשונה לשירות הזרמת המדיה Peacock ב-15 באפריל 2020, וסיימה את שידוריה ב-14 בינואר 2021 לאחר שלוש עונות ו-26 פרקים באורך 22 דקות. בישראל, שוחררה הסדרה לראשונה ב-6 באפריל 2022 ב-BIGI בדיבוב לעברית, וסיימה את שידוריה ב-17 במאי של אותה שנה; בהמשך, נוספה לשירות הווידאו על פי דרישה של yes כחלק מספריית ערוץ הילדים ולסלקום tv. מאוחר יותר, הסדרה החלה את שידוריה בערוץ הילדים, כמו כן בערוץ HOT באזז עם פתיחתו בשנת 2023.
מדבבים

הדיבוב העברי בוים על ידי ענת ניב, והופק על ידי ענבר שטגר עזרא. הדיבוב נעשה באולפני דאבי דאב.
| דמות | מדבב/ת באנגלית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| קלאופטרה | לילימאר הרננדז | בר סביר |
| אקילה | קייטי קראון | אלונה אלכסנדר |
| בריאן | ג'ורג' דיאז | דניאל מגון |
| קנסו | סנדהיל רממורת'י | גדי לוי |
| אוקטייביאן | ג'ונתן קייט | גלעד קלטר |
| המלך תלמי |  | גלעד קלטר |
| דייב | אייס גיבסון | גלעד קלטר |
| צ'וסטיפר | דייוויד שונסי | גלעד קלטר |
| מדג'ד | קן פרינגל | גלעד קלטר |
| אסקארי | די בראדלי בייקר | גלעד קלטר |
| זורקסים | די בראדלי בייקר | ערן מור |
| אסקולה | די בראדלי בייקר | ערן מור |
| קק | די בראדלי בייקר | ערן מור |
| זאז | זק קליסון | ערן מור |
| צ'בל | ג'ורג' דיאז | ערן מור |
| סיימון | רייס דארבי | ערן מור |
| סייבורג דוויין | אנדרו מורגדו | ערן מור |
| קאלי | קארי וולגרן | אליענה מגון |
| פוסינה | קארי וולגרן | ענת ניב |
| קפרה | סומיילי מונטנו | ענת ניב |
| קלברקס | דון לואיס | ענת ניב |
| דהאב | קנדי מילו | ענת ניב |
| זייד | שולו מרידואניה | עומר שטיינברג |
| דוקטור קוויד | פול ראג | ערן מור (פרק 6) |
| דוקטור קוויד | פול ראג | קובי ליקורמן (פרק 14 ואילך) |
| סירנו | גרג קייפס | קובי ליקורמן |
| גלגל עין |  | שמחה ברבירו (בתור זורקס) |
| גלגל עין |  | הדר שחף-מעיין (בתור חיה וירטואלית) |
| מיסטי | סומיילי מונטנו | הדר שחף-מעיין |
| לקשימי | קארי וולגרן | הדר שחף-מעיין |
| פיבוס | קארי וולגרן | הדר שחף-מעיין |
| אורטקו | קארי וולגרן | הדר שחף-מעיין |
| אומניה | אליס דובואה | הדר שחף-מעיין |
| גרפ | קנדי מילו | הדר שחף-מעיין |
| וודג'ר | קנדי מילו | הדר שחף-מעיין |
| דבי | קנדי מילו | הדר שחף-מעיין |
| פרופסור סייטר | איימי היל | הדר שחף-מעיין |
| קומודור ויניפרד | טוקס אולאגונדויה | הדר שחף-מעיין |
| סמאקי |  | שמחה ברבירו |
| מורטימר | דמיאן או'הייר | שמחה ברבירו |
| ופלארף | סנדהיל רממורת'י | שמחה ברבירו |
| זדג' | לוקאס גראביל | גילן שחף |
| פילו | גונאר סייזמור | עמית מטלון |
| קלודסוולדר | אנדרו מורגדו | יורם יוספסברג |
| אר.קיי | די בראדלי בייקר | יורם יוספסברג |
שידור

| עונה | עונה | מספר פרקים | תקופת שידור מקורית ארצות הברית> שידור ראשון | תקופת שידור מקורית ארצות הברית> שידור אחרון | תקופת שידור בישראל ישראל> שידור ראשון | תקופת שידור בישראל ישראל> שידור אחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 13 | 15 באפריל 2020 | 25 ביוני 2021 | 6 באפריל 2022 | 24 באפריל 2022 |
|  | 2 | 6 | 19 בנובמבר 2020 | 19 בנובמבר 2020 | 25 באפריל 2022 | 8 במאי 2022 |
|  | 3 | 7 | 14 בינואר 2021 | 14 בינואר 2021 | 9 במאי 2022 | 17 במאי 2022 |
פרקים

סדר שידור הפרקים בישראל שונה מסדר שידור הפרקים בארצות הברית; כל שלוש העונות הופצו בתור עונה אחת.
פרקים > עונה 1

| מספר הפרק | שם הפרק באנגלית | שם הפרק בעברית | תאריך שידור מקורי ארצות הברית | תאריך שידור בישראל ישראל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Wednesday | יום רביעי | 15 באפריל 2020 | 7 באפריל 2022 |
| 2 | Surprise! | הפתעה! | 15 באפריל 2020 | 11 באפריל 2022 |
| 3 | Clubbing | מועדון | 15 באפריל 2020 | 10 באפריל 2022 |
| 4 | Humility | ענווה | 15 באפריל 2020 | 6 באפריל 2022 |
| 5 | Akila Says No | אקילה אומרת לא! | 15 באפריל 2020 | 12 באפריל 2022 |
| 6 | Quarantine | סגר | 25 ביוני 2021 | 13 באפריל 2022 |
| 7 | Team Building | יום גיבוש | 15 באפריל 2020 | 14 באפריל 2022 |
| 8 | Do-Over | מועד ב' | 15 באפריל 2020 | 17 באפריל 2022 |
| 9 | Suspicion | חשדות | 15 באפריל 2020 | 18 באפריל 2022 |
| 10 | Mentor | מנטורית | 15 באפריל 2020 | 20 באפריל 2022 |
| 11 | My Pharaoh Lady | גברתי הפרעונית | 15 באפריל 2020 | 19 באפריל 2022 |
| 12 | Double | כפיל | 15 באפריל 2020 | 24 באפריל 2022 |
| 13 | Rescue | חילוץ | 15 באפריל 2020 | 21 באפריל 2022 |
פרקים > עונה 2

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | שם הפרק באנגלית | שם הפרק בעברית | תאריך שידור מקורי ארצות הברית | תאריך שידור בישראל ישראל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 | 1 | Mihos | מיהוס | 19 בנובמבר 2020 | 25 באפריל 2022 |
| 15 | 2 | Cyrano | סירנו | 19 בנובמבר 2020 | 26 באפריל 2022 |
| 16 | 3 | Paradise Found | גן העדן נמצא | 19 בנובמבר 2020 | 1 במאי 2022 |
| 17 | 4 | Cleopatra Needs Space | קלאופטרה צריכה מרחב | 19 בנובמבר 2020 | 2 במאי 2022 |
| 18 | 5 | School Break | חופש גדול | 19 בנובמבר 2020 | 5 במאי 2022 |
| 19 | 6 | XerxWorks | זרקס-וורקס | 19 בנובמבר 2020 | 8 במאי 2022 |
פרקים > עונה 3

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | שם הפרק באנגלית | שם הפרק בעברית | תאריך שידור מקורי ארצות הברית | תאריך שידור בישראל ישראל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 | 1 | Parasites | טפילים | 14 בינואר 2021 | 9 במאי 2022 |
| 21 | 2 | Savior | מושיעה | 14 בינואר 2021 | 10 במאי 2022 |
| 22 | 3 | Ladies' Night | ערב בנות | 14 בינואר 2021 | 12 במאי 2022 |
| 23 | 4 | Pirates | פיראטים | 14 בינואר 2021 | 11 במאי 2022 |
| 24 | 5 | Eyeball | גלגל עין | 14 בינואר 2021 | 15 במאי 2022 |
| 25 | 6 | Cleo and Zaid | קליאו וזייד | 14 בינואר 2021 | 16 במאי 2022 |
| 26 | 7 | Pyramid Scheme | מזימת פירמידה | 14 בינואר 2021 | 17 במאי 2022 |
הערות שוליים

↑  Cleopatra in Space Trailer Brings Scholastic Graphic Novel to Life, CBR.com, ‏2020-04-02
ערים שאירחו את האירוויזיון

זו רשימת הערים ומקומות אשר אירחו את תחרות האירוויזיון, פעם אחת או יותר. מאז אירוויזיון 1958, העיר המארחת היא עיר במדינה הזוכה של התחרות הקודמת. עם זאת, ישנם מספר חריגים.
לעיתים קרובות, העיר המארחת היא עיר הבירה, אך לפעמים (במיוחד בשנים האחרונות) נבחרות ערים אחרות לאירוח התחרות.
העיר המארחת צריכה על פי החלטת איגוד השידור האירופי, להיות בקרבת מקום לנמל תעופה בינלאומי, לכלול אולם עם דרישות מספקות לאירוח התחרות ומספר גדול של מלונות לאירוח התיירים, הצופים ומשתתפי התחרות. בשנים האחרונות, העיר המארחת נבחרת בשיתוף פעולה בין איגוד השידור האירופי לתאגיד המקומי.
שיאים

עם 9 תחרויות, בריטניה היא המדינה אשר אירחה את התחרות יותר מכל מדינה אחרת. אחריה נמצאות אירלנד ושוודיה עם 7 תחרויות.
עם 6 תחרויות, דבלין בירת אירלנד היא העיר אשר אירחה את התחרות יותר מכל הערים האחרות. אחריה לונדון ולוקסמבורג, עם 4 תחרויות כל אחת. ואחריהן, קופנהגן, מאלמו וסטוקהולם עם 3 תחרויות כל אחת.
קרואטיה היא המדינה היחידה שאירחה את התחרות בשטחה, כאשר אינה הייתה מדינה ריבונית.
חריגים

כאשר ישנם בעיות מסוימות, בדרך כלל פיננסיות אשר מונעות מהמדינה הזוכה את אירוח התחרות, עובר האירוח למדינה שהגיעה למקום השני, או למדינה אחרת.
אירועים כאלה התרחשו בשנים 1960, 1963, 1972, 1974, 1980, ו-2023.
בשנת 1960 הולנד הייתה אמורה לארח את התחרות, אך הולנד סירבה מכיוון שאירחה את התחרות שנתיים לפני ולא יכלה כלכלית לעשות זאת שוב. הולנד נתנה לבריטניה את הזכות לארח את התחרות במקומה.
בשנת 1963 צרפת הייתה אמורה לארח את התחרות, אך הם סירבו לכך. בריטניה קיבלה שוב את האפשרות לארח את התחרות, וכך עשתה.
בשנת 1972 מונקו הייתה אמורה לארח את התחרות. מסיבות כלכליות מונקו סירבה והציעה לצרפת לארח במקומה, אך מכיוון שלא הוסדרו בין המדינות חילוקי דעות, נבחרה לבסוף בפעם השלישית, בריטניה.
בשנת 1974 לוקסמבורג הייתה אמורה לארח את התחרות אך מכיוון שאירחו את התחרות כבר בשנה לפני (זכו פעמים ברציפות), ולוקסמבורג אינה יכלה לעמוד בעלויות הגדולות של התחרות הם סירבו לארח. בריטניה נענתה לבקשת איגוד השידור האירופי לארח שוב את התחרות כחלופה.
בשנת 1980 ישראל הייתה אמורה לארח את התחרות בפעם השנייה ברציפות, אך עקב בעיות כלכליות של ערוץ 1 דאז, החליטה ישראל לוותר על אירוח התחרות בשנה זו. איגוד השידור האירופי הציע לבריטניה לאחר שוב את התחרות, אך הפעם הם סירבו. במקומם, הולנד אירחה את התחרות באותה השנה.
בשנת 2023 אוקראינה הייתה אמורה לארח את התחרות, אך בעקבות מלחמת אוקראינה–רוסיה החליט איגוד השידור האירופי כי אוקראינה אינה יכולה לארח את התחרות. הוחלט כי בריטניה אשר הגיעה למקום השני תקבל את הזכות לארח את התחרות.
גלריית תמונות

מרכז הטלוויזיה של ה-BBC בלונדון אירח את אירוויזיון 1963
סקנדינביום בגטבורג, אולם אירוויזיון 1985
אהוי רוטרדם, האולם המיועד של אירוויזיון 2020 שבוטל ושל אירוויזיון 2021
אקספו תל אביב אירח את אירוויזיון 2019
אספרי ארנה בדיסלדורף אירח את אירוויזיון 2011
פאלה אלפיטור בטורינו אירח את אירוויזיון 2022
אולם הקריסטל של באקו אירח את אירוויזיון 2012
הערות שוליים

↑  ב-1990, המדינה לשעבר יוגוסלביה אירחה את התחרות בעיר זאגרב, שנמצאת היום בקרואטיה. קרואטיה כמדינה עצמאית, לא אירחה את התחרות.
1 2 3 4  לאחר הניצחון המשותף באירוויזיון 1969 הוחלט כי הולנד תארח את התחרות
1 2  הולנד הייתה אמורה לארח את אירוויזיון 1960 אך מפני בעיות כלכליות שנוצרו בעקבות אירוח אירוויזיון 1958 הולנד נאלצה לוותר על האירוח ובריטניה אירחה במקומה
1 2  צרפת הייתה אמורה לארח את אירוויזיון 1963 אך סירבה לעשות זאת מפני בעיות כלכליות של רשות השידור הצרפתית לאחר אירוח התחרות בשנת 1961
↑  בשנת 1972 מונקו הייתה אמורה לארח את התחרות. מסיבות כלכליות מונקו סירבה והציעה לצרפת לארח במקומה, אך מכיוון שלא הוסדרו בין המדינות חילוקי דעות, נבחרה לבסוף בפעם השלישית, בריטניה.
1 2  בשנת 1974 לוקסמבורג הייתה אמורה לארח את התחרות אך מכיוון שאירחו את התחרות כבר בשנה לפני (זכו פעמים ברציפות), ולוקסמבורג אינה יכלה לעמוד בעלויות הגדולות של התחרות הם סירבו לארח. בריטניה נענתה לבקשת איגוד השידור האירופי לארח שוב את התחרות כחלופה.
1 2  הייתה אמורה לארח את אירוויזיון 2023 לאחר זכייתה, אך האירוח עבר לממלכה המאוחדת בגלל מלחמת אוקראינה–רוסיה
1 2  ישראל הייתה אמורה לארח את אירוויזיון 1980 לאחר זכייתה, אך מפני בעיות כלכליות של רשות השידור לאחר אירוח התחרות ב-1979 סירבה והתחרות עברה להולנד.
קווירינוס (מיתולוגיה)

| --- | --- |

 תפקיד:  אל המלחמה
 תרבות:  סאבינים, עמים איטליים, דת רומא העתיקה 
 אלים מקבילים:  רומולוס, Curinus 
 בן או בת זוג:  הורה 
 
דנריוס מדמיין קווירינוס על פני המטבע, והכתרתה של קרס בצד השני, הונצח ברומא של שנת 56 לפנה"ס
במיתולוגיה הרומית קווירינוס (בלטינית: Quirīnus) הוא אל קדמון מתקופת המלוכה הרומית. היה גם כינוי של האל יאנוס.
אטימולוגיה

Quiris בלטינית פירושה "חנית", ומשמעות קווירינוס הוא "המשתמש בחנית". אפשרות נוספת לפירוש השם היא מ"קוריה", שהיה אל במדינה הרומית.
היסטוריה

נראה שקווירינוס היה אל המלחמה בו האמינו בסאבין. סאבין, שבט שישב על אחד משבע הגבעות של רומא. כאשר הרומאים התיישבו באזור, הכת של קווירינוס הפכה להיות חלק מרומא ותרבותה הוטמעה במערכת האמונה הרומית. זה קרה לפני השפעת התרבות היוונית הקלאסית.
בספרו של פלוטרכוס, חייו של רומולוס נכתב כי זמן קצר לאחר שמייסד רומא נעלם בנסיבות חשודות, אציל בשם פרוקלס יוליוס דיווח כי לרומולוס היה חזון. פרוקלס טען כי המלך הורה לו לומר לבני ארצו, שהוא, רומולוס היה קווירינוס. עד סוף המאה הראשונה לפנה"ס, קווירינוס נחשב למלך האגדי.
ההיסטוריון אנג'לו ברליש טען כי קווירינוס ורומולוס היו במקור אותה ישות אלוהית אשר פוצלה לגיבור ולאלוהים כאשר הדת הרומית איחדה את שניהם.
האל היה מזוהה עם התבואה כוסמין, ולכן ביום שבו מסופר על פי המסורת שרומולוס מת הרומאים היו מכינים מעין טוסט כוסמין כמנחה לאלה פורנקס. בגרסה אחרת של האגדה על רומולוס שצוטטה על ידי פלוטארכוס, הוא נהרג, ונחתך לחתיכות על ידי האצילים בני אותה תקופה. כל אחד מהם לקח חלק מגופו וקברו באדמתם.
ברליש טוען שתבנית זו - פסטיבל של יבול עיקרי, אל, וסיפור של גיבור מרוגז שחלקי גופו קבורים באדמה - הוא דבר מוכר שקורה כאשר פיצול שכזה מתרחש במיתולוגיה של תרבות.
חשיבותו המוקדמת של קווירינוס הובילה להכללתו בשילוש הקפיטולי הראשון, יחד עם מרס (אז אל חקלאי) ויופיטר. עם הזמן, הוא הפך להיות פחות משמעותי, עד שלבסוף נעדר מן המשולש (הוא ומרס הוחלף על ידי יונו ומינרווה). וארו מזכיר את ה"קפיטוליום וטוס", אתר פולחן קדום בקווירינאל, המוקדש ליופיטר, יונו ומינרווה, שביניהם מארטיאל עושה הבחנה בין "צדק ישן" לבין "חדש".
בסופו של דבר, הרומאים החלו להעדיף כתות אישיות ומיסטיות על מערכת האמונות הרשמית של המדינה, ולכן נשמטה האמונה בקווירינוס.
תיאור

באמנות רומית קדומה, הוא הוצג כאדם מזוקן עם בגדים דתיים וצבאיים. עם זאת, הוא כמעט מעולם לא קיבל תיאור פיזי בתרבות הרומית. הוא היה קשור לעיתים עם צמח ההדס.
חג/פסטיבל

הפסטיבל הנקרא על שמו "קווירינליה" התקיים ב-17 בפברואר.