stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הדזה
הערות שוליים

↑  Frank W. Marlow, "Mate Preferences Among Hadze Hunter-Gathereres", Harvard University
↑  Ndagala & Zengu, "From the raw to the cooked: Hadzabe perceptions of their past", Who needs the past?: indigenous values and archaeology
↑  Marlowe, F. W, The Hadza: Hunter-Gatherers of Tanzania, Berkeley: Univ. California Press
↑  The Hadza — National Geographic Magazine, ngm.nationalgeographic.com
↑  .Diamond, J, Chapter 6". Guns, germs and steel: the fates of human societies, New York, NY: Norton
↑  McCrummen, Stephanie, 50,000 Years of Resilience May Not Save Tribe, Washington Post
↑  Crittenden, A.N., Marlowe, F.W, Allomaternal Care among the Hadza of Tanzania, Human Nature
↑  Kohl-Larsen, Ludwig, Das Elefantenspiel. Mythen, Riesen und Stammessagen, Volkserzählungen der Tindiga
↑  .Marlowe, F, Why the Hadza are still hunter-gatherers, 'Ethnicity, huntergatherers, and the 'Other
1 2 3 4  Kohl-Larsen, Ludwig, Das Elefantenspiel. Mythen, Riesen und Stammessagen, Volkserzählungen der Tindiga. Das Gesicht der Völker
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538819305171  BnF: cb144028541 (data)  LCCN: sh85135513  SUDOC: 077056043
וגינוזיס חיידקי

| --- | --- |

 תחום:  גינקולוגיה 
 טיפול:  חומצה אצטית  קלינדמיצין  מטרונידזול 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  254342 
 MeSH:  D016585
 סיווגים
 ICD-10:  B96, N76 
 
תרשים סכימטי של הנרתיק
ניירות המשמשים כאינדיקטורים במכל ועליו מפתח צבעים לפיענוח התוצאה
וגינוזיס חיידקי הוא זיהום חיידקי בו מופר האיזון הטבעי של חיידקי הפלורה בנרתיק. לעיתים קרובות, מצב זה מלווה בהפרשה נוזלית לבנה או אפורה, שינוי צבע הנרתיק, כאב, גרד או תחושת צריבה מקומית, או ריח רע מהנרתיק בעקבות זאת. כמו כן, קיימת אפשרות להתפתחות המחלה ללא כל תסמינים. הימצאות המחלה מעלה את הסיכון לפתח מחלות מין נוספות ולידה מוקדמת.
מחלה זו מתרחשת כאשר מופר האיזון הטבעי של חיידקי הפלורה בנרתיק, מבחינת היחס בין מיני החיידקים השונים ומבחינת מספרם הכללי. ישנן פעילויות או הרגלים המגדילים את הסיכון לחלות במחלה, כמו קיום יחסי מין עם בני זוג רבים או שטיפה נרתיקית. לא הוכח כל קשר להתפתחות המחלה או העלאת הסיכון לפתחה כתוצאה מישיבה על אסלות או שחייה בבריכת שחייה. עם זאת, על אף העובדה כי קיום יחסי מין הוא מהגורמים השכיחים להתפתחות המחלה, אין זה גורם הכרחי. קבוצת הסיכון לתחלואה במחלה כוללת כל אישה ואף כאלו שמעולם לא קיימו יחסי מין.
אפידמיולוגיה

וגינוזיס חיידקי הוא הזיהום השכיח ביותר בנרתיק עבור נשים בגיל הפוריות. שכיחות המחלה נעה בין 5% ל-70%[דרושה הבהרה]. 30% מבין הנשים בטווח גילאים 14–49 בארצות הברית סובלות מווגינוזיס חיידקי, כאשר היארעות המחלה משתנה בין קבוצה אתנית אחת לשנייה.
אבחון

האבחון נעשה בדרך השלילה בכך ששוללים כל אפשרות אחרת לגרימת התסמינים למחלה. הבדיקות יכולות להיות קליניות או מעבדתיות:
בדיקת קולפוסקופיה
בדיקת רמת החומציות בנרתיק
שטיפת הפרשות ובחינתן מתחת למיקרוסקופ
טיפול מקובל

לעיתים חולפת המחלה ללא כל התערבות קלינית או טיפולית. למרות זאת כל הנשים הסובלות מווגינוזיס חיידקי מקבלות טיפול כנגד התופעות והסיבוכים הקשורים למחלה. סכנת העברת המחלה קיימת גם בין בנות זוג. לכן, לעיתים מומלץ להן לקבל טיפול יחד היות שהמחלה יכולה לעבור בין בנות זוג במהלך יחסי מין.
הטיפול חשוב במיוחד אצל נשים בהריון. כל אישה שיולדת פג או לידה טבעית מוקדמת מתבקשת לעבור בדיקה לגלוי וגינוזיס חיידקי, גם אם לא הראתה כל תסמין ועליה לקבל טיפול כאילו שלקתה בווגינוזיס חיידקי. יש גישה התומכת בטיפול מונע כנגד וגינוזיס חיידקי לקראת הפלה או ניתוחים כגון כריתת רחם, גם ללא תסמינים במטרה להפחית סיכון לזיהום. כטיפול מונע למחלה נהוג להשתמש בתרופות כגון קלינדימצין ומטרינידזול, בצריכה פומית או נרתיקית, אולם הצלחת הטיפול אינה מובטחת.
נשים בהריון

וגינוזיס חיידקי מעלה את הסיכון להתיבשות בשל יתר ההפרשות. דבר זה מביא לעובדה כי אצל נשים עם וגינוזיס חיידקי שכיחות גבוהה יותר ללידת תינוקות עם משקל נמוך או פגים. החיידקים שגורמים לווגינוזיס חיידקי גורמים לפעמים לדלקת אגנית הידועה כגורם משמעותי לעקרות.
הערות שוליים

↑  "Bacterial Vaginosis (BV): Condition Information". www.nichd.nih.gov. 2013-05-21. נבדק ב-3 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
TPM

רכיבים של TPM התואם לתקן TPM גרסה 1.2
TPM (ראשי תיבות באנגלית של: Trusted Platform Module) הוא תקן בינלאומי למעבד קריפטוגרפי מאובטח, מיקרו-בקר ייעודי שנועד לשימושי אבטחה באמצעות מפתחות הצפנה שמשלובים בו. המונח יכול להתייחס גם למעגל משולב התואם לתקן ISO/IEC 11889. שימושים נפוצים ב-TPM הם אימות השלמות (integrity) של הפלטפורמה (כדי לוודא שתהליך האתחול מתחיל מחומרה ותוכנה מהימנים), ואחסון מפתחות להצפנת דיסקים.
אחת מדרישות מערכת ההפעלה של Windows 11 היא הטמעת TPM בגרסה 2.0. מיקרוסופט הצהירה שדרישה זו קיימת כדי לעזור להגביר את האבטחה מפני התקפות קושחה.
כיום, TPM מסופק על ידי כמעט כל יצרני המחשבים והמחשבים הניידים במוצרים שלהם.
היסטוריה

TPM נוצר על ידי קונסורציום טכנולוגיית מידע בשם Trusted Computing Group או TCG. הוא התפתח לגרסה 1.2 של מפרט ראשי של TPM אשר תוקנה על ידי ארגון התקינה הבינלאומי (ISO) והנציבות האלקטרוטכנית הבינלאומית (IEC) בשנת 2009 כ-ISO/IEC 11889:2009. מפרט ראשי של TPM גרסה 1.2 הושלמה ב-3 במרץ 2011 והשלימה את התיקון שלו.
ב-9 באפריל 2014 הודיעה TCG על שדרוג גדול למפרט שלהם בשם TPM Library Specification 2.0. הקבוצה ממשיכה לעבוד על התקן המשלב שגיאות, תוספות אלגוריתמיות ופקודות חדשות, כאשר המהדורה האחרונה שלה פורסמה כ-2.0 בנובמבר 2019. גרסה זו הפכה ל-ISO/IEC 11889:2015.
כאשר גרסה חדשה משוחררת היא מחולקת לחלקים מרובים על ידי קבוצת המחשוב מהימנה. כל חלק מורכב ממסמך המרכיב את כל מפרט ה-TPM החדש.
חלק 1 ארכיטקטורה (שנוי שם מ"עקרונות עיצוב")
חלק 2 מבנים של TPM
חלק 3 פקודות
חלק 4 תומכים בשגרות (נוסף ב-TPM 2.0)
סקירה כללית

באופן טיפוסי TPM מספק:
מחולל מספרים אקראיים בחומרה
מתקנים לייצור מאובטח של מפתחות לשימושים מוגבלים.
remote attestation: יוצר סיכום מפתח גיבוב כמעט בלתי ניתן לזיוף של תצורת החומרה והתוכנה. אפשר להשתמש ב-hash כדי לוודא שהחומרה והתוכנה לא שונו. התוכנה שאחראית על hashing ההגדרה קובעת את היקף הסיכום.
Binding: הנתונים מוצפנים באמצעות מפתח החיבור TPM, מפתח RSA ייחודי שמקורו במפתח אחסון. מחשבים המשלבים TPM יכולים ליצור מפתחות קריפטוגרפיים ולהצפין אותם כך שניתן יהיה לפענח אותם רק על ידי ה-TPM. תהליך זה, הנקרא לעיתים "עטיפה" (wrapping) או קשירה (binding), יכול לסייע בהגנה על המפתח מפני חשיפה. לכל TPM יש מפתח גלישת ראשי, הנקרא מפתח שורש האחסון, המאוחסן בתוך ה-TPM עצמו. מכלי מפתח RSA ברמת המשתמש מאוחסנים עם פרופיל המשתמש של Windows עבור משתמש מסוים וניתן להשתמש בהם כדי להצפין ולפענח מידע עבור יישומים הפועלים תחת זהות משתמש ספציפית זו.
אחסון אטום (sealed storage): מציין את מצב ה-TPM עבור הנתונים לפענוח (לא אטום).
פונקציות אחרות חישוב מהימן לפענוח הנתונים (בלתי אטום).
תוכנות יכולות להשתמש ב-TPM לאימות זהות של התקני חומרה, מכיוון שלכל שבב TPM יש מפתח אישור ייחודי וסודי (EK) שנצרב תוך כדי הפקתו. אבטחה המוטמעת בחומרה מספקת יותר הגנה מפתרון תוכנה בלבד. השימוש בו מוגבל במדינות מסוימות.
הערות שוליים

↑  Warren, Tom (2021-06-25). "Why Windows 11 is forcing everyone to use TPM chips" (באנגלית). The Verge. נבדק ב-2021-11-13.
↑  "ISO/IEC 11889-1:2009 – Information technology – Trusted Platform Module – Part 1: Overview". ISO.org. International Organization for Standardization. במאי 2009. ארכיון מ-28 בינואר 2017. נבדק ב-30 בנובמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "TPM 1.2 Main Specification". Trusted Computing Group (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-11-08.
↑  "Trusted Platform Module (TPM) Specifications". Trusted Computing Group. 1 במרץ 2011. ארכיון מ-22 באוקטובר 2017. נבדק ב-30 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Trusted Computing Group Releases TPM 2.0 Specification for Improved Platform and Device Security" (באנגלית אמריקאית). Trusted Computing Group. 2014-04-01. נבדק ב-2021-11-08.
↑  "TPM Library Specification 2.0". Trusted Computing Group. ארכיון מ-29 באוקטובר 2016. נבדק ב-30 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  TPM Main Specification Level 2 (PDF), vol. Part 1 Design Principles (Version 1.2, Revision 116 ed.), אורכב מ-המקור (PDF) ב-24 בפברואר 2021, נבדק ב-12 בספטמבר 2017 {{citation}}:  (עזרה)
↑  "Understanding Machine-Level and User-Level RSA Key Containers". 22 באוקטובר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "tspi_data_bind(3) – Encrypts data blob" (Posix manual page). Trusted Computing Group. ארכיון מ-29 בנובמבר 2013. נבדק ב-27 באוקטובר 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Trusted Platform Module Library Specification, Family "2.0" (PDF), vol. Part 1 – Architecture, Section 12, TPM Operational States (Level 00, Revision 01.59 ed.), Trusted Computing Group, אורכב מ-המקור (PDF) ב-9 בינואר 2021, נבדק ב-17 בינואר 2021 {{citation}}:  (עזרה)
↑  TPM Main Specification Level 2 (PDF), vol. Part 3 – Commands (Version 1.2, Revision 116 ed.), Trusted Computing Group, אורכב מ-המקור (PDF) ב-28 בספטמבר 2011, נבדק ב-22 ביוני 2011 {{citation}}:  (עזרה)
↑  Microsoft Article on TPM, 25 ביולי 2008, אורכב מ-המקור ב-2 בינואר 2021, נבדק ב-1 באפריל 2021 {{citation}}:  (עזרה)
↑  "TPM – Trusted Platform Module". IBM. אורכב מ-המקור ב-3 באוגוסט 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Windows 11 TPM 2.0 requirement has a special exception". SlashGear (באנגלית אמריקאית). 2021-06-28. ארכיון מ-28 ביוני 2021. נבדק ב-2021-06-29. {{cite web}}:  (עזרה)
קבוע בולצמן

קבוע בולצמן הוא קבוע פיזיקלי מתחום התרמודינמיקה הממיר יחידות של טמפרטורה ליחידות של אנרגיה. הקבוע נקרא על שמו של לודוויג בולצמן.
קבוע בולצמן נתון על ידי:
קבוע בולצמן משחק תפקיד מרכזי במספר רב של נוסחאות במכניקה סטטיסטית, תרמודינמיקה ותחומים נוספים. כיום, בהתאם להגדרות המודרניות של מערכת היחידות SI, ערכו המספרי של קבוע בולצמן מוגדר במדויק (ביחידות של  {\frac {J}{K}}) והוא משמש להגדרת היחידה קלווין.
הקבוע כקשר בין אנרגיה תרמית וטמפרטורה

מנקודת מבט של מכניקה סטטיסטית האנרגיה התרמית של מערכת תרמודינמית הנמצאת במנוחה (ברמה המאקרוסקופית) היא האנרגיה הקינטית הכוללת של החלקיקים המיקרוסקופיים במערכת. לדוגמה האנרגיה התרמית של גז הכלוא במכל ונמצא בשיווי משקל תרמודינמי, תהיה האנרגיה הקינטית הכוללת של כל המולקולות מהן מורכב הגז. מנקודת מבט זו, הטמפרטורה המוחלטת של המערכת היא גודל הנתון ביחס ישר לאנרגיה התרמית הממוצעת לדרגת חופש מיקרוסקופית של המערכת. לדוגמה, עבור גז אידיאלי, גז המורכב ממספר רב של חלקיקים נקודתיים, מספר דרגות החופש המיקרוסקופיות של נפח גז תלת-ממדי המכיל  N חלקיקים הוא  3N (דרגת חופש אחת עבור כל חלקיק וכל ממד). אולם, עבור גז מורכב יותר, בו החלקיקים הם מולקולות שיכולות להסתובב סביב עצמן אז מספר דרגות החופש גבוה יותר וכולל גם 2 או 3 כיווני סיבוב לכל מולקולה (בהתאם לצורת המולקולה).
קבוע בולצמן מגדיר את מקדם הפרופורציה בין הטמפרטורה לבין אנרגיה התרמית הממוצעת לדרגת חופש מיקרוסקופית. באופן מפורש: Q={\frac {1}{2}}N_{Freedom}k_{B}T
כאשר:
Q היא האנרגיה התרמית.
N_{Freedom} הוא מספר דרגות החופש.
k_{B} הוא קבוע בולצמן
T היא הטמפרטורה
נוסחה זו נכונה במערכות עם מספר רב של חלקיקים (אחרת אין משמעות למושג הטמפרטורה) ובהזנחת תופעות קוונטיות.
למשל, גז אידיאלי המורכב מחלקיקים נקודתיים מקיים: Q={\frac {3}{2}}N_{part}k_{B}Tכאשר  N_{part} מספר החלקיקים.
הקבוע במשוואת המצב של גז אידיאלי

קבוע בולצמן מופיע במשוואת המצב של גז אידיאלי. ניתן להגדיר גז אידיאלי בתור גז המקיים את המשוואה הבא:
 PV=Nk_{B}T
כאשר:
P הוא הלחץ
V הוא הנפח
N הוא מספר החלקיקים
k_{B} הוא קבוע בולצמן.
משוואה זאת מכונה משוואת המצב של גז אידיאלי.
אומנם גזים במצאות לא מקיימים משוואה זאת, אך בדרך כלל משוואה זאת מתקיימת בקירוב טוב מאוד עבור גזים בטווח גדול של מצבים.
לצרכים מסוימים נהוג לכתוב משוואה זאת במונחים של מספר המולים במקום מספר החלקיקים. כך היא מקבלת את הצורה הבאה:
PV=nRT
כאשר:
n הוא מספר המולים (נכתב בדרך כלל ביחידות של מול או קילומול)
R הוא קבוע הגזים.
הקשר בין קבוע בולצמן לבין קבוע הגזים הוא:
כאשר  \ N_{A} מספר אבוגדרו.
הערה: בשונה מהקשר בין טמפרטורה ואנרגיה, במשוואת המצב של גז אידיאלי אין חשיבות למספר דרגות החופש אלא רק למספר החלקיקים. משוואה זאת נכונה גם לגזים אידיאליים המורכבים ממולקולות שלא ניתן למדל על ידי חלקיקים נקודתיים (למשל גז מימן), בהתאם לחוק אבוגדרו.
הקבוע כקשר בין הסתברות, טמפרטורה ואנרגיה

קבוע בולצמן מופיע גם בהתפלגויות רבות של מכניקה סטטיסטית. למשל בהתפלגות בולצמן – בהינתן מערכת שמצומדת לאמבט חום בטמפרטורה קבועה T, ניתן לבטא את ההסתברות להמצא באנרגיה מסוימת E בעזרת ניתוח המערכת כצבר קנוני, וזאת בהתאם לפונקציית חלוקה קנונית. במערכת זו, ההסתברות להיות ברמת אנרגיה  \ E נתונה על ידי:
כאשר Z היא פונקציית החלוקה של המערכת.
הקבוע מופיע כמקדם למעריך של האקספוננט גם בהתפלגויות נוספות, כמו התפלגות מקסוול-בולצמן, התפלגות בוז-איינשטיין והתפלגות פרמי-דיראק.
תפקיד הקבוע בקרינת גוף שחור

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תפקיד הקבוע בחקר מוליכים למחצה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
במוליכים למחצה נעשה שימוש בקבוע בעל יחידות מידה של מתח חשמלי הנקרא המתח התרמי ומוגדר:
כאשר q מטען האלקטרון.
הערות שוליים

↑  זאת אומרת טמפרטורה ביחס לאפס המוחלט
| תרמודינמיקה |
| --- | --- | --- |
| חוקי יסוד | חוקי שימור (החומר, האנרגיה) • חוקי התרמודינמיקה: אפס, ראשון, שני (ראו גם: תנועה נצחית, השד של מקסוול), שלישי |  |
| קבועים | קבוע הגזים • קבוע בולצמן • קבוע אבוגדרו • קבוע פלאנק |  |
| משתנים | אינטנסיבים (טמפרטורה, לחץ, פוטנציאל כימי) • אקסטנסיבים (אנטרופיה, נפח, מספר חלקיקים) • משוואת מצב |  |
| יחידות מידה | טמפרטורה (צלזיוס, קלווין, יח' אחרות) • נפח (ליטר, מטר מעוקב) • לחץ (בר, אטמוספירה, פסקל) • מספר חלקיקים (מול) • אנרגיה (ג'אול, קלוריה) |  |
| אפיון | הפיכות (תהליך הפיך, תהליך בלתי הפיך) • שינוי האנתלפיה (תהליך אקסותרמי, תהליך אנדותרמי) • שינוי באנרגיה (תהליך ספונטני, תהליך מאולץ) • תהליך (איזוברי, איזותרמי, איזוכורי, אדיאבטי, איזנטרופי, איזואנתלפי) |  |
| פוטנציאלים תרמודינמיים | אנרגיה פנימית • אנתלפיה • האנרגיה החופשית של הלמהולץ • האנרגיה החופשית של גיבס |  |
| מצבי צבירה ומעברי פאזות | מצבי צבירה (מוצק, נוזל, גז) • מעברי פאזות (התכה, התאדות, המראה, התעבות, הקפאה) • נקודת התכה • נקודת רתיחה • נקודה משולשת • נקודה קריטית • דיאגרמת פאזות • משוואת קלאוזיוס-קלפרון • חוק הפאזות של גיבס |  |
| גזים | גז אידיאלי • גז ואן דר ואלס • התאוריה הקינטית של הגזים • לחץ חלקי • חוק ראול • מודל דלטון • חוק בויל-מריוט • חוק גה-ליסאק • חוק שארל• משוואת הגז האידיאלי |  |
| חום וטמפרטורה | האפס המוחלט • יח' מידה לטמפרטורה • שיווי משקל תרמודינמי • קיבול חום • יחס קיבולי החום • חום כמוס • חוק הס • קלורימטר • אפקט ג'ול-תומסון • הסעת חום • מוליכות חום • מעבר חום • קרינה תרמית • קשר מאייר • האינדקס האדיאבטי |  |
| מעגלי עבודה | מעגלים תרמודינמיים (קרנו, סטרלינג, ברייטון, אריקסון, רנקין, סטירלינג, דיזל, לנואר, אוטו, היגרוסקופי, סקודירי, סטודרד) • נצילות |  |
| יישומים | מכונות חום • מנועים • משאבות • משאבת חום • מחליף חום • מיזוג אוויר • מקרר • קירור תרמואלקטרי • תחנות כוח |  |
| מונחים נוספים | תאוריית הקלוריק • תנועה בראונית • פונקציית מצב • תרמודינמיקה סטטיסטית • קשרי מקסוול • תרמוכימיה |  |
| דמויות בולטות | דניאל ברנולי (1700–1782) • בנג'מין תומפסון (1753–1814) • סאדי קרנו (1796–1832) • אמיל קלפרון (1799–1874) • רוברט מאייר (1814–1878) • ג'יימס ג'ול (1818–1889) • ויליאם ג'ון מקורן רנקין (1820–1872) • הרמן פון הלמהולץ (1821–1894) • רודולף קלאוזיוס (1822–1888) • ויליאם תומסון (1824–1907) • ג'יימס קלרק מקסוול (1831–1879) • יוהנס דידריק ואן דר ואלס (1837–1923) • ג'וסיה וילארד גיבס (1839–1903) • לודוויג בולצמן (1844–1906) • מקס פלאנק (1858–1947) • פייר דוהם (1861–1916) • קונסטנטין קרתיאודורי (1873–1950) • לארס אונסאגר (1903–1976) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7635950-5 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משה רוסמן

| --- | --- |

 לידה:  4 ביולי 1949 (בן 75) שיקגו, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  תולדות עם ישראל
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קולומביה   בית המדרש לרבנים באמריקה  
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן 
 תרומות עיקריות
 חקר יהודי פולין בעת החדה המוקדמת
 
משה רוֹסְמן (נולד ב-4 ביולי 1949) הוא פרופסור אמריטוס במחלקה לתולדות ישראל באוניברסיטת בר-אילן.
חייו

משה רוסמן נולד בשיקגו שבאילינוי ב-1949. הוא קיבל תואר ראשון בפסיכולוגיה באוניברסיטת קולומביה בשנת 1971 ותואר ראשון נוסף בתלמוד מבית המדרש לרבנים באמריקה (Jewish Theological Seminary of America) ב-1972. הוא המשיך ללמוד בבית המדרש לרבנים באמריקה לתואר שני ושלישי. ב-1979 עלה עם אשתו ושלושה ילדים לישראל, ובה סיים ב-1982 את כתיבת הדוקטורט, בנושא "יהודים באחוזות שינייאבסקי וצ'ארטוריסקי". החל להרצות בבר-אילן כמורה מן החוץ ב-1979, זכה במלגת אלון ב-1983 ומשנת 2000 משמש כפרופסור מן המניין באוניברסיטה. כיהן כמופקד הקתדרה למנהיגות ע"ש הרב משה חיים לאו. היה עמית מחקר באוניברסיטה היגלונית שבקרקוב, באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטה העברית בירושלים, פעמיים עמית מחקר במרכז כ"ץ ללימודי יהדות מתקדמים שבאוניברסיטת פנסילבניה (2003, 2006), (פעמיים) פרופסור אורח באוניברסיטת מישיגן שבאן ארבור (1989, 1997) וכן באוניברסיטת סולומון שבקייב (1995), במכון הדסה-ברנדייס ליד אוניברסיטת ברנדייס (2007) ובאוניברסיטת ייל (2010). בשנת 2009 הוא העביר את הסדנה ע"ש מנפרד לימאן לחקר הספר היהודי באוניברסיטת פנסילבניה. בשנת הלימודים 2007–2008 שימש כעמית מחקר במכון ללימודים מתקדמים שבאוניברסיטה העברית בירושלים, שם הוא חבר בקבוצת מחקר הנקראת "לקראת היסטוריה חדשה של החסידות". מ-2011 הוא חבר בצוות הכותב היסטוריה כללית חדשה של החסידות בשיתוף המכון ע"ש שמעון דובנוב בלייפציג שבגרמניה.
רוסמן שימש בעבר כחבר בוועדת הפרסומים של מרכז זלמן שזר בוועדת פרס שזר, והיה גם חבר בהנהלת החברה ההיסטורית הישראלית. כן כיהן בוועדה המייעצת ללימודי ההיסטוריה בבתי ספר דתיים שבמשרד החינוך, וישב בוועד המנהל של האיגוד העולמי למדעי היהדות. כיום הוא בוועד המנהל של הארכיון המרכזי לתולדות העם היהודי, חבר בוועדת מלגות קרן רוטשילד, מאז 1993 הוא חבר מועצת כתב העת "ציון", מאז 1986 חבר במועצת כתב העת Polin להיסטוריה של יהודי פולין. משנת 2001 הוא חבר במערכת כתב העת המקוון Jewish Studies: An Internet Journal.
מחקריו > תיאור מחקריו

במוקד מחקריו של משה רוסמן חיי היהודים בפולין בעת החדשה המוקדמת. סביב נושא זה עסק במספר תחומים: באורח חייהם החברתי והכלכלי של היהודים, בראשית החסידות, בנשים ובהיסטוריוגרפיה. רוסמן מבסס את מחקריו על שילוב בין חומר ארכיוני פולני לחומר יהודי מסוגים שונים. מחקריו לוו בעבודה בארכיונים בערים ורשה, קרקוב, לובלין, לונדון, קייב, פראג וורוצלב.
מחקריו > The Lords' Jews: Jews and Magnates in the Polish-Lithuanian Commonwealth

זהו שם ספרו הראשון של משה רוסמן, שהוא עיבוד של עבודת הדוקטורט שלו וראה אור בהוצאת אוניברסיטת הרווארד. הספר עוסק בתולדות היהודים באחוזות שינייאבסקי וצ'ארטוריסקי (משפחת צ'ארטוריסקי ירשה את משפחת שינייאבסקי דרך נישואים). הספר בוחן את האנטומיה של היחס בין היהודים והאצולה הגבוהה הפולנית. הוא בחן מה היו תפקידיהם הכלכליים, כיצד השפיעו האצילים על הקהילות והפרטים היהודיים, והוא מתאר מוסדות מרכזיים כמו ארנדה (חכירה) ומסחר, ואת האופן שבו התנהלה הקהילה היהודית תחת שלטון האצילים. ספר זה תורגם לפולנית וזכה בפרס מילבסקי בפולין. רוסמן היה החוקר היהודי הזר הראשון שעסק במוצהר בנושא יהודי, שהורשה לו לעבוד בארכיונים בפולין תחת המשטר הקומוניסטי (1978-79). מחקרו היה אחד מהראשונים אחרי מלחמת העולם השנייה (יחד עם יעקב גולדברג וגרשון הונדרט) שהסתמך על חומר ארכיוני פולני, שלא היה נגיש כל שנות הקומוניזם, כבסיס לכתיבת תולדות היהודים בפולין-ליטא.
מחקריו > התגלית בקשר לבעל שם טוב

תוך כדי שהייתו בארכיונים בפולין, ב-1978, מצא רוסמן ברשימת משלמי המסים של העיירה מז'יבוז' כינוי ("בעל שם", "בעל שם דוקטור") של ר' ישראל בן אליעזר, הבעל שם טוב (בעש"ט), המזהה אותו כדייר בבית בבעלות הקהל. החידוש כאן היה שהבעש"ט חי בבית זה מספר שנים בלי לשלם מיסים ובלי לשלם שכר דירה, ומכאן ניתן להסיק שתי מסקנות עיקריות: האחת היא שהבעש"ט הוא דמות היסטורית (עד אז עדיין היו שפקפקו בעובדה זו); והשנייה, שהבעש"ט לא היה מורד בממסד, כפי שסברו באמונה העממית ובחלק מהמחקר, אלא נתמך על ידו. מסקנות נוספות: א. בעובדה שהבעש"ט מופיע שם במסמכים עד לשנת 1760 יש כדי לתמוך בטענה שאכן נפטר בשנת פטירתו על פי המסורת, שנת ה'תק"ך (1760). ב. כמה דמויות הנזכרות בשבחי הבעל שם טוב מופיעות אף הן באותם מסמכים, ומכאן שמדובר בדמויות מציאותיות. ב-1986 פרסם רוסמן את מאמרו החלוצי בנושא.
מהפרספקטיבה של החומר החדש עבר רוסמן לחקירת המקורות החסידיים היהודיים מחדש וכתב את ספרו:
מחקריו > הבעש"ט: מחדש החסידות

גרסתו האנגלית של הספר ראתה אור בהוצאת אוניברסיטת קליפורניה, זכתה בפרס הספר היהודי הלאומי בהיסטוריה לשנת 1996. גרסתו העברית של הספר זכתה בפרס שזר לשנת 2000.
טענתו העיקרית של הספר היא שהבעש"ט היה יותר ממשיך מאשר מחדש. חידושיו היו יותר חידושים בחסידות הישנה, המיסטית, הסגפנית, מאשר חידושים ביהדות. בחייו של הבעש"ט לא הייתה תנועה חסידית מבחינת קיומם של תודעה עצמית מובחנת, מוסדות, אידאולוגיה מגובשת ומספרים רבים של מאמינים חסידיים.
בספר זה ממקם רוסמן את הבעש"ט בהקשר ההיסטורי-גאוגרפי-חברתי-תרבותי שלו. הוא מראה את יחסי הגומלין של הבעש"ט עם גורמים שונים שעמם בא במגע, מתאר את סביבתו ומאיר את הבעיות השונות שעמדו בפניו וכיצד התמודד עִמן.
מחקריו > How Jewish is Jewish History?‎

ספר זה מתמודד עם האתגרים שמעמידות הגישות הפוסט-מודרניות בפני כתיבת ההיסטוריוגרפיה היהודית. הספר דוגל בגישה שרוסמן מכנה "פוזיטיביזם מתוקן" – אימוץ עקרונות הנובעים מהפוסט-מודרניזם יחד עם שמירה על אפשרות להוכחה היסטורית מתוך היגיון או ראיות.
הספר זכה בפרס ע"ש ג'ורדן שניצר של ה-Association for Jewish Studies ‏(2010) ויצא במהדורות בעברית (2010) ובפולנית (2011). מעניקי הפרס ציינו:
"מחקר צלול, מחוייב, אבל גם שקול ולבטח יהיה לנקודת מוצא קריטית בדיונים עתידיים בענייני ליבה של מדעי היהדות..."
מחקריו > Rethinking European Jewish History

רוסמן ערך את הספר הזה יחד עם פרופ' ג'רמי כהן מאוניברסיטת תל אביב. הספר כולל מאמרים המעריכים מחדש את ההיסטוריה של יהודים באירופה לאור מתודולוגיות חדישות, פרספקטיבות חדשות וחומרים חדשים בנושא. הספר זכה בפרס הספר היהודי הלאומי בקטגוריה של אסופות לשנת 2009.
מחקריו > נשים יהודיות

בשנת הלימודים תש"ן לימד רוסמן את הקורס הראשון בישראל על תולדות נשים בהיסטוריה היהודית. מאז הוא חוקר את ההיסטוריה היהודית גם מהפרספקטיבה הנשית. הוא הראה, בין היתר, שהסטראוטיפ שלפיו בעבר הגברים למדו והנשים עבדו איננו הולם את המציאות. במזרח אירופה בעת החדשה המוקדמת נשים בדרך כלל היו שותפות מבחינה כלכלית בעסקים שונים עם בעליהן – כלומר הרוב המכריע של הגברים התפרנסו ורק אצל שכבה דקה מאוד הנשים היו המפרנסות העיקריות. לעומת זאת, ברור מהמחקר שהנשים למדו או יכלו ללמוד מהספרות ביידיש שהתפתחה במאות ה-16 עד ה-18. רוסמן גם טען כי המחיצה בבית הכנסת היא סימן של התקרבותן של הנשים לזירה היהודית התרבותית הציבורית, שמסוף ימי הביניים נשים היו מחוץ לבית הכנסת, או בבית כנסת מיוחד לנשים. מהמאה ה-17, עם הפצתן של עזרות נשים בבתי הכנסת במרכז ובמזרח אירופה, נכנסו נשים לתוך בית הכנסת עצמו, וטענתו הייתה שבמשך 400 שנה התקרבו הנשים יותר ויותר למרכזו של בית הכנסת.
מחקריו > היסטוריה חדשה של החסידות

בדצמבר 2017 ראה אור בהוצאת אוניברסיטת פרינסטון הספר Hasidism: A New History, פרי מאמץ משותף של קבוצת חוקרים מכמה מדינות, המביא את סיפורה של תנועת החסידות מראשיתה ועד ימינו. רוסמן הוא מחבר-שותף של ספר זה, והיה חבר בצוות שכתב את החלק העוסק בחסידות במאה השמונה עשרה.
מחקריו > מחקרו העכשווי

מאז 2011 רוסמן שוקד על מחקרים בתולדות החסידות, הספר החסידי, ותולדות נשים יהודיות בפולין בעת החדשה המוקדמת. (לביבליוגרפיה של מחקריו ראו את אתר אוניברסיטת בר-אילן.)
ספרים שכתב

(Founder of Hasidism: A Quest for the Historical Ba'al Shem Tov, University of California, 1996
הבעש"ט מחדש החסידות/ משה רוסמן; תרגם מאנגלית: דוד לוביש; ירושלים: מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, תש"ס 1999
Zydzi Panscy Biblioteka Narodowa, Polish National Library, Warsaw, 2005
How Jewish is Jewish History, Littman Library of Jewish Civilization, London, 2007
היסטוריה יהודית? כתיבת היסטוריוגרפיה יהודית בעידן פוסט-מודרני, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תש"ע, 2010.
ספרים שהשתתף בכתיבתם או בעריכתם

פולין: פרקים בתולדות יהודי מזרח-אירופה ותרבותם / האוניברסיטה הפתוחה; צוות הקורס: עמנואל אטקס, דוד אסף, ישראל ברטל; תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה, תש"ן-תשנ"ד, 1994.
מחקרים בתולדות יהודי מזרח אירופה (אונ' בר-אילן, רמת-גן: תשמ"ט, 1989), ערך עם גרשון בקון.
Rethinking European Jewish History/ Littman Library of Jewish Civilization/ Oxford 2009/ ערך עם ג'רמי כהן
"Toward a New History of Hasidism" כרך מיוחד של כתב העת Jewish History, 2012, ערך עם עדה רפפורט-אלברט ומרצ'ין וודזינסקי.
A New Comprehensive History of Hasidism/ בהכנה עם שמונה מחברים אחרים.
לקריאה נוספת

עמנואל אטקס, "’הבעש"ט ההיסטורי’ - בין רקונסטרוקציה לדקונסטרוקציה", תרביץ סו, ג (תשנ"ז-1997) 425–442.
חביבה פדיה, (על) משה רוסמן, "הבעש"ט מחדש החסידות" (תש"ס), ציון סט, ד (תשס"ד-2005) 515–524.
הערות שוליים

↑  (Polish edition: Zydzi Panscy (Biblioteka Narodowa [Polish National Library], Warsaw, 2005
↑  ("מז'יבוז' ורבי ישראל בעל שם טוב", ציון נב, ב (תשמ"ז), 177–189.
↑  (Founder of Hasidism: A Quest for the Historical Ba'al Shem Tov   (University of California), 1996)
↑  הבעש"ט מחדש החסידות (תרגם מאנגלית: דוד לוביש), ירושלים: מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, תש"ס-1999.
↑  "להיות אישה יהודית בפולין-ליטא בראשית העת החדשה" בתוך: קיום ושבר: יהודי פולין לדורותיהם, ישראל ברטל, כרך ב', ישראל גוטמן (עורכים), מרכז זלמן שזר: ירושלם: תשס"א, 415–434.
↑  “The History of Jewish Women in Early Modern Poland: An Assessment,” Polin 18 (2005).
↑  Hasidism: A New History, באתר של הוצאת אוניברסיטת פרינסטון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298075905171  PLWABN: 9810571278005606  BIBSYS: 90925291  BnF: cb122438236 (data)  GND: 172654289  ISNI: 0000 0001 0886 483X  LCCN: n85803082  LNB: 000002530  NKC: zmp2014818422  NTA: 106946552  SUDOC: 179259717  VIAF: 34512724   WorldCat (עם VIAF): 34512724