stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל ברייט
הערות שוליים

1 2  עמית שהם, הפער ביני לבין הממשות הדהים אותי, חדשות, 12 ביוני 1991
↑  עמית שהם, תקליטים - ישראלי - חידת הספינקס, חדשות, 18 בדצמבר 1991
↑  ציפי שוחט, "מר גרין" של תיאטרון הקאמרי היא הצגת השנה, באתר הארץ, 19 במרץ 2002
↑  רותם יפעת, עכבר העיר, אינפראדום - עבודת מחול בלי הרבה אדום, באתר הארץ, 10 בפברואר 2010
↑  הילה שיאון, מתן שירם, חגית פלג-רותם, ‏טיול עם ערך מוסף, באתר גלובס, 3 בספטמבר 2013
↑  בן שלו, תן לו בחפתים, באתר הארץ, 8 בספטמבר 2010
↑  גידי אביבי, בלי שיניים, באתר הארץ, 13 באוגוסט 2001
↑  שגיא בן נון, נגמרו המלים, המסיבה הסתיימה, באתר הארץ, 8 באפריל 2004
↑  ברייט מופיע, באתר גלובס, 9 ביוני 2004
↑  נילי ברקן, ‏למה שהקהל לא יבין?, באתר גלובס, 10 בפברואר 2002
↑  עכבר העיר, שיר להשמעה: אלבום חדש לישראל ברייט, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2011
↑  בן שלו, "דרגות לכלוך וניקיון", ישראל ברייט מצליח להפתיע, באתר הארץ, 4 באוקטובר 2011
איתי שטרן, נפגש בשמחות: איך האלבום החדש של ישראל ברייט?, באתר nrg‏, 20 בספטמבר 2011
↑  אופיר ארצי, עכבר העיר, "סרוגים": כל התורה להפקת דרמה ישראלית איכותית, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2011
↑  נירית אנדרמן, חמישה סרטים קצרים חדשים בהשראת אפרים קישון יוקרנו בסינמטק ת"א, באתר הארץ, 24 בדצמבר 2015
↑  ynet מוסיקה, יורדים מהעץ: קליפ נוסטלגי לשיר של אלתרמן, באתר ynet, 26 בפברואר 2015
↑  "ממשלה שקרנה גנבה": שיר חדש ברצועת עזה לועג לתושבי העוטף, באתר מעריב אונליין, 24 באפריל 2019
↑   אורון שמיר, "הדרך לאילת" הוא המנצח הגדול בפסטיבל הקולנוע ירושלים, באתר הארץ, 28 ביולי 2022
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2007 - חביב שחאדה חנא | זוכה בפרס אופיר למלחין לשנת   2008 - אסף אמדורסקי ("איים אבודים")  וישראל ברייט ("אצבע אלוהים") | הבא: 2009 - רביע בוכרי ("עג'מי") |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb14612388h (data)  GND: 1062229118  ISNI: 0000 0000 0131 3245  MusicBrainz: 2f35a684-fc08-48fe-b7be-7a43dfec8d23  SUDOC: 241880548  VIAF: 66717977   WorldCat (עם VIAF): 66717977
ישיבת מקור חיים

ערך זה עוסק בישיבה תיכונית השוכנת על דרך האבות שעל יד נווה דניאל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |


קרוונים ששימשו את הישיבה
 ישיבה תיכונית
 מוטו:  תאמין שיכולים לתקן
 השתייכות:  ציונות דתית, נאו-חסידות
 תקופת הפעילות:  ה'תשמ"ה - 1985 – הווה
 מייסדים:  הרב עדין אבן ישראל (שטיינזלץ), הרב דוב זינגר, הרב יצחק מנדלבאום
 שכבות לימוד:  ט'-יב'
 מספר כיתות:  9
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה התיכונית:  הרב דוב זינגר, הרב דוד רבינוביץ'
 באחריות:  מועצה אזורית גוש עציון
 סגל:  כ-90
 תלמידים
 :  כ-300
 שונות
 ספרים:  לִפְנִים - אסופת מאמרים בענייני חינוך והוראה
 מיקום
 מיקום:  נווה דניאל
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°38′56″N 35°06′57″E﻿ / ﻿31.648984°N 35.115847°E﻿ / 31.648984; 35.115847
 makor-c.org
  (למפת הרי ירושלים מוגדלת) ישיבת מקור חיים(למפת הרי ירושלים רגילה) ישיבת מקור חיים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת מקור חיים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת מקור חיים
 
ישיבת מקור חיים (השם הרשמי: מוסדות מקור חיים) היא ישיבה תיכונית השוכנת בנווה דניאל שבגוש עציון. בראשות הישיבה עומדים הרב דוב זינגר והרב דוד רבינוביץ'. הישיבה היא חלק ממוסדות שפע-מקור חיים שייסד הרב עדין אבן ישראל (שטיינזלץ), ולומדים בה כ-300 תלמידים. הרב עדין אבן ישראל (שטיינזלץ) שימש כנשיא הישיבה מהקמתה ועד לפטירתו בשנת תש"ף. היא מתייחדת באופייה החסידי-ארצישראלי, שיש המשווים אותו לנאו-חסידות. הישיבה נקראת כן על שם הקיווי לה' מקור החיים ומקורו מהפסוק בספר תהלים (תהלים לו, י); כִּֽי־עִ֭מְּךָ מְק֣וֹר חַיִּ֑ים בְּ֝אוֹרְךָ֗ נִרְאֶה־אֽוֹר.
תולדות הישיבה

הישיבה נוסדה בשנת ה'תשמ"ה (1985) לצד ישיבת מקור חיים בשכונת מקור חיים בירושלים על ידי הרב עדין אבן ישראל (שטיינזלץ) והרב דוב זינגר. בשנת הלימודים ה'תשנ"ז (1997) עברה הישיבה לכפר עציון. לאחר 26 שנים בהם שכנה בקרוואנים בכפר עציון, עברה הישיבה בשנת הלימודים תשפ"ד (2024) למבנה הקבע שלה על דרך האבות בנווה דניאל.
מאפייני הישיבה

בישיבה קיים דגש על לימודי קודש וגמרא בפרט, ומתקיימים סדרי לימוד בבוקר, בצהריים ובערב. סדר הבוקר נמשך כשלש וחצי שעות. בסדר הצהריים לומד כל תלמיד בבית המדרש כל נושא תורני שיבחר - בחבורה, בחברותא או לבד - במשך 40 דקות. בסדר הערב נלמדת הגמרא בבקיאות בחברותות משותפות במשך שעה (עמוד/דף גמרא ליום).
בסדרים (בוקר וערב) מתקיימת תוכנית "אשכולות" לתלמידים החפצים בכך, שבה הם לומדים יותר משאר התלמידים.
המגמות בישיבה הן פיזיקה, ביולוגיה, ספרות, ארץ, מחשבים, היסטוריה, תנ"ך ובית מדרש, מגמה בה לומדים גמרא.
תלמידי הישיבה מוציאים עלון חודשי הנקרא "יוצמ"ח". בשנת 2016 החל לצאת לאור כתב עת שמיועד להיות במה לחידושי תורה של תלמידי הישיבה, בשם "רסיסים".
מדי שנה, לקראת חנוכה, מתקיים מבחן כלל-ישיבתי בבקיאות ובעיון בתלמוד וחידון שבו מתחרות השכבות זו כנגד זו. האירוע מכונה "101" בשל מספר השאלות במבחן בכתב. אירועים דומים אומצו בישיבות תיכוניות אחרות.
אחת למספר שנים נפתחת בישיבה כיתה מקדמת. בשנת 2015 הוקם מסלול "שורשים בהר" שתלמידיו משלבים בלימודיהם גם חקלאות באזור, אך זה נסגר לאחר שנתיים של פעילות. בישיבה קיים פרויקט הדומה לחילופי תלמידים, במסגרתו מגיעות לישיבה קבוצה של תלמידי תיכון ציוניים-דתיים מארצות זרות, המשתלבים בחיי הישיבה ובלימוד למשך כחודשיים. לאחר מכן נוסעים מספר תלמידים מהישיבה לבתי הספר הזרים מהם מגיעים התלמידים למשך כחודש וחצי ופועלים שם לחיזוק הזהות הציונית-דתית ורוח החיות בעבודת ה'.
לישיבה מאפיינים חסידיים והיא מקיימת התוועדויות בי"ח באלול, בי"ט בכסלו (שניהם תאריכים הנחוגים בחסידות חב"ד), בי"ז בשבט (היום שבו אירע ניסיון פיגוע בישיבה), ובמועדים נוספים.
כמו כן מושם בישיבה דגש על עבודה פנימית ועל אמון הדדי בין הסגל לתלמידים. בהקשר זה הומצא המושג "בלי"צ" (בלי ציניות) – מפגש שבו מתקיים שיח כן ונטול ציניות.
המאפיינים החסידיים בכלל, והחיבור לתורת רבי נחמן מברסלב בפרט, גרמו לכך שהצגות סוף השנה, במעמד סיום הלימודים בישיבה של תלמידי י"ב, מתבססות לרוב על סיפורים מהספר סיפורי מעשיות משנים קדמוניות.
בשנת תש"פ זכה תלמיד הישיבה משה גלידאי במקום השני בחידון התנ"ך העולמי.
אירועי טרור

ב-24 בינואר 2008 (י"ח בשבט התשס"ח) פרצו שני מחבלי חמאס מבית אומר לקיבוץ כפר עציון. הם נכנסו לספריית הישיבה, שם נערכה ישיבת מדריכים, ואיימו עליהם עם אקדח צעצוע וסכינים. המחבלים פצעו שניים מהמדריכים אך בסופו של מאבק נורו למוות על ידי מדריך אחר.
ב-12 ביוני 2014 (ט"ו בסיון התשע"ד) נחטפו ונרצחו שניים מתלמידי הישיבה (גיל-עד שער ונפתלי פרנקל), בעת שעלו לטרמפ בצומת אלון שבות, יחד עם אייל יפרח, תלמיד בישיבה הגבוהה שבי חברון.
מפעלות הישיבה

• ספרים שונים - תלמידי הישיבה הוציאו לאור במשך השנים ספרים שונים ובהם שיעורים ושיחות של רבני הישיבה: "ביכורים" ו"יצא סוד" של הרב עדין שטיינזלץ, וחוברות שיעורים של הרב דוב.
• תלמידי מחזור יא של הישיבה הקימו את ישיבת תקוע לאחר שסיימו את שהותם בישיבה.
• "מבצעים" - תלמידי הישיבה היו יוצאים במשך שנים ל"מבצעים" שונים בימי שישי: לקרוא קריאת שמע עם יהודים (בהנחיית הרב עדין), לחלק טופי לאנשים ברחוב כדי לשמח אותם, לקרוא תהילים עם אנשים ברחוב בעיתות צרה.
• תלמידים מהישיבה הוציאו בשנת תשע"ו דיסק ובו ניגונים ששרים בישיבה. הדיסק נקרא "תא שמע".
• לקראת שנת תשפ"ג, שני ר"מים לשעבר בישיבה, הקימו שתי ישיבות תיכוניות בסגנון הישיבה - הרב מרדכי הכהן הקים את ישיבת "רשפי לב" במסגרת ישיבת הדרום, והרב בניה קניאל הקים את ישיבת "שפע צפון" כשלוחה של ישיבת שפע מקור חיים.
ראו גם

רשימת בוגרי הישיבה
הערות שוליים

↑  הרב דוב זינגר, תכון תפילתי, הקדמה, הוצאת קורן-מגיד, 2017
↑  בית, באתר יוצמ"ח – מקור חיים (באנגלית)
↑  יוצמ"ח - ירחון צעירי מקור-חיים, באתר www.facebook.com
↑  חגית רוטנברג, בוחרים בחיים, באתר ערוץ 7
↑  חדשות העימות הישראלי-פלסטיני (29-22 בינואר 2008), באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור
↑  יאיר שרקי בטוויטר, 13 שנים אחרי
↑  כתבי Ynet, סוף עצוב: גופות שלושת החטופים אותרו באזור חברון, באתר ynet, 30 ביוני 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311517805171  MusicBrainz: 0fa9b2db-1483-4947-84f0-b0e3f3949f04 
ישיבת מקור חיים הישנה בשלג
יהושע מונדשיין

| --- | --- |

 לידה:  30 בינואר 1947 ט' בשבט ה'תש"ז תל אביב, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  24 בדצמבר 2014 (בגיל 67) ב' בטבת ה'תשע"ה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  ישיבת היישוב החדש, ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בישראל, ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית – 770
 מקום מגורים:  ירושלים 
 תקופת הפעילות:  ? – 24 בדצמבר 2014 
 השתייכות:  חסידות חב"ד 
 רבותיו:  הרב שלמה חיים קסלמן
 
 www.kramim.info
 
יהושע מונדשיין (ט' בשבט ה'תש"ז, 30 בינואר 1947 – ב' בטבת ה'תשע"ה, 24 בדצמבר 2014) היה היסטוריון, ביבליוגרף, וחוקר חסידות בכלל וחסידות חב"ד בפרט. עבד כספרן מומחה במחלקת כתבי-היד והארכיונים בספרייה הלאומית בירושלים.
ביוגרפיה

נולד בתל אביב למרדכי שמואל ולחיה מונדשיין, משפחה דתית-ציונית. אחיו הוא פרופסור אהרן מונדשיין, מהמחלקה לתנ"ך באוניברסיטת בר-אילן. אחיינו הוא הרב פנחס מונדשיין.
מונדשיין למד בישיבת היישוב החדש. כילד קרא את שיחות לנוער וזכה בספר תניא, בעקבות זה נחשף לחסידות חב"ד, עבר ללמוד בשנת תשכ"ד בישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד, שם היה תלמידו של הרב שלמה חיים קסלמן. בתשכ"ז נסע ללמוד בישיבת תומכי תמימים במרכז חב"ד העולמי.
בכסלו תשכ"ט נשא את רחל לאה, בתו של דוד ברוומן, יו"ר ועד כפר חב"ד. בשנת תשס"ה התאלמן ונשא את דבורה קווין-אלטהויז. אחר נישואיו השתתף בקורס לספרנים חרדים שהתקיים בספריית הרמב"ם בתל אביב. לאחר תקופת מגורים קצרה בכפר חב"ד ובשכונת חב"ד בקרית מלאכי, עבר לירושלים והחל לעבוד כספרן בספרייה הלאומית. מונדשיין היה בעל תואר שני בלימודי ספרנות.
נפטר בב' בטבת, "זאת חנוכה" ה'תשע"ה, בגיל 67, לאחר כמה חודשים שבהם סבל מסרטן.
כתיבתו

מונדשיין התמקד בשלושה תחומים עיקריים:
ביבליוגרפיה – הוא תרגם את ספרו של הביבליוגרף חיים ליברמן, הוציא לאור שני כרכים מתורת חב"ד – ביבליוגרפיה, ופרסם מאמרים בנושא.
תולדות החסידות בכלל וחסידות חב"ד בפרט – ערך מהדורה מדעית של "שבחי הבעש"ט". בשנים תשמ"ז–תשנ"ב ערך והוציא לאור ארבעה כרכים של "כרם חב"ד", שהוקדשו לעיון ולחקר משנת חב"ד ותולדות החסידות. הוא הקדיש מחקרים רבים לבירור מקורותיהם, אימותם, וגלגולי הגרסאות של סיפורי חסידים. בנושא זה פרסם באתר "שטורעם" סדרה בת עשרות פרקים בשם "סיפורים וגלגוליהם". במחקרים אלו חשף כי סיפורים שהשתרשו כ"סיפורי חסידים" הם "צ'יזבטים גמורים", כלשונו, ולא יכלו להתרחש מבחינה כרונולוגית או גאוגרפית, או שהם גלגול של סיפור שסופר על אנשים אחרים.
מנהג – במשך כארבעים שנה עסק מונדשיין בליקוט ורישום מדויק של מנהגי אדמו"רי חב"ד והשוואתם למנהגי חצרות אחרות ועדות ישראל. הוא פרסם מאמרים בעניין ובשנת ה'תשנ"ה כינס וערך מחדש, בסיוע בנו, את מנהגי החגים ומועדי השנה בשני כרכי "אוצר מנהגי חב"ד".
פרסם כ-200 פרסומים ומאמרים, חלקם בכתבי עת מדעיים (כדוגמת "תרביץ", "ציון", "קתדרה", "בקורת ופרשנות" ו"עלי ספר") וחלקם בקבצים תורניים (כדוגמת "מוריה", "קובץ בית אהרן וישראל", "אור ישראל" ו"היכל הבעש"ט"). על אחדים ממאמריו חתם בשם העט יהושע ד' לבנון.
בנוסף עסק בהוצאה לאור של ספרי חסידות מכתבי יד ומהדורות חדשות מוערות. הוא היה שותף בעריכתם של עשרות ספרים מכתבי אדמו"רי חב"ד, בייחוד כתבי האדמו"ר האמצעי מחב"ד, חתנו "הצמח צדק" והרב הלל מפאריץ'. משנת תשמ"ט היה חבר ועורך ראשי במכון "אהלי שם - ליובאוויטש", שבמסגרתו הוציא לאור כתבי יד וההדיר ספרים שחיברו חסידי חב"ד לדורותיהם.
בתשס"ח ובתשע"ג יצאו לאור לרגל בר המצווה של נכדיו ספרי 'תשורה' שבהם קובצו בין השאר עשרות מכתבים שהחליף עם הרבי מלובביץ', משנת 1960 ואילך.
הוא הותיר אחריו כתבים רבים. לאחר פטירתו הקימו בני משפחתו את מכון "כרמים" להוצאה לאור של כתביו.
דעותיו

מונדשיין החזיק בדעות בלתי מקובלות בקרב רבים מן החסידים, שלעיתים קוממו עליו חסידים אחרים. כך למשל לגבי סיפורי חסידים מקובלים, כמתואר לעיל. הוא לעג לנוהג שהשתרש בקרב חסידי חב"ד "לשלוח" פתקאות שאלה לרבי מלובביץ' על ידי הכנסתן לאוסף מכתביו בספרי "אגרות קודש" והתייחסות למה שנכתב בעמוד בפתיחה אקראית כתשובה מאת הרבי. הוא טען שרוב מכתבי הרבי נפתחים במילים "מאשר קבלת מכתבכם", והצביע על כך שחסידים רבים מקבלים זאת כאישור למה ששאלו בפתקה שהכניסו לספר האגרות. כמו כן הוא חלק בחריפות על הפלג המשיחיסטי בחב"ד.
מונדשיין קבל על כך שכל השקפה ימנית נקלטת בחוגים החב"דיים ללא ביקורת. לדוגמה, הוא הביא את האמונה שהופצה בחוגי הימין ערב תוכנית ההתנתקות, שהתוכנית לא תבוצע, כיוון שמשמיים ימנעו את מימושה. לטענתו, אנשים רבים בחב"ד האמינו בכך, אף על פי שאין מקור לאמונות מסוג זה בתורת היהדות בכלל ובתורת חב"ד בפרט. מאותה סיבה התנגד מונדשיין לסיסמה "לא נשכח לא נסלח" שנופפו בה לאחר ביצוע תוכנית זו וראה בה התרסה כלפי האמונה בהשגחתו הפרטית של הבורא.
הוא גם תמה על מנהגם של תלמידים, חסידים וליטאים – להשמיט בהדפסת כתבי רבותיהם דברים שסברו שאינם "לכבודם" וכדומה[דרוש מקור].
כתביו > ספרים שכתב

תורת חב"ד: ביבליוגרפיות לקוטי אמרים הוא ספר התניא, מהדורותיו, תרגומיו וביאוריו, תקנ"ו-תשמ"א, קה"ת, כפר חב"ד תשמ"ב (1981).
ספרי ההלכה של אדמו"ר הזקן: בעל התניא והשו"ע: ביבליוגרפיה: הלכות תלמוד תורה, שולחן ערוך, תשובות פסקי הסידור, ברכת הנהנין ונט"י, כפר חב"ד, בהוצאת קה"ת, תשמ"ד (1984)
הצופה לדורו: תולדות חייו ופעלו של הרב יקותיאל אריה קמלהאר. ירושלים : הוצאת ראובן מס, תשמ"ז
מסע ברדיטשוב: מאתיים שנה למסעו של אדמו"ר הזקן לברדיטשוב, ברסלב ומז'יבוז', תק"ע-תש"ע, קריית מלאכי : הוצאת חזק, תש"ע
המאסר הראשון: מאסרו הראשון של האדמו"ר רבי שניאור זלמן בעל התניא, מאבקי המתנגדים והחסידים בווילנא, המלשינויות ומאסריו של הגר"א מווילנא לאור תעודות ומסמכים, חדשים גם ישנים, ירושלים תשע"ב (2012)
המסע האחרון: מאתיים שנה למסעו של האדמו"ר רבי שניאור זלמן בעל ה'תניא', בעיצומה של מלחמת נפוליאון, תקע"ב-תשע"ב. לאור מסמכים ותעודות, חדשים גם ישנים, וגם: סיפורים ושמועות, דרושים ומאמרים, ירושלים תשע"ב (2012)
נדפס לאחרי פטירתו:
דברי ימי התמימים, תשע"ז
ספר סופר וסיפור, תשפ"א
כתביו > כמה ספרים שההדיר

שבחי הבעש"ט: פקסימיל מכתב היד היחידי הנודע לנו ושינויי נוסחיו לעומת נוסח הדפוס, בצירוף מבוא ונספחים, ירושלים תשמ"ב
פני משה, ביאור על "פתח אליהו", מאת ר' חיים משה בן יעקב ליברמן, עם מבוא והוספות. בהוצאת אהלי שם, כפר חב"ד תשמ"ח
זכר יהודה - שו"ת מהרי"ל זלקינד (בטלן), עם מבוא והוספות. בהוצאת אהלי שם, כפר חב"ד תשנ"א
סדר תפלה על פי נוסח הקדוש האריז"ל עם פירוש מהרי"ד, בהוצאת מכון אהלי שם, כפר חב"ד תשנ"א
פירושים לפירושו של רש"י על התורה לרבי מלאכי הכהן, בתוך: אור עולם (קובץ), חלק א, כרך א עמודים 91–157, בהוצאת מכון ליובאוויטש, תשנ"ה
סור מרע ועשה טוב - עם הוספות מהרצ"א, בהוצאת אמת, ירושלים-ברוקלין, תשנ"ו
ספורי נפלאות - מהרה"ק ר' ישראל דוב, המגיד מווילעדניק, תרגום מיידיש (ממהדורת תרס"ב) עם מבוא קצר (והוספות מהרב גדליה אבערלאנדר). בהוצאת אור ישראל, מונסי, ניו יורק תשנ"ו
שו"ת שערי דעה - מהרב חיים יהודה ליב ליטווין מסאסניצא, בצירוף מבוא ונספחים, בהוצאת אהלי שם, ירושלים תשע"ב
זכות ישראל – מהדורא תניינא מר' ישראל בערגער (תרט"ו-תרע"ט), נדפס בפרקים בקובץ היכל הבעש"ט
כתביו > כמה ספרים שערך

ספר המפתחות לספרי לקוטי שיחות של הרבי מחב"ד כרכים א-ט, קה"ת, ניו יורק תשל"ו
מגדל עז - לזכר הרב עזריאל זליג סלונים: מאמרי תורה וחסידות, מאת רבותינו ... נשיאי החב"ד וגדולי תלמידיהם", בהוצאת מכון ליובאוויטש, כפר חב"ד תש"מ
פלח הרמון, מאמרים ורשימות מאת הרב הלל הלוי מפאריץ', ירושלים, תשנ"ב
אוצר מנהגי חב"ד: ליקוטי הנהגות, הדרכות ותקנות מרבותינו ... ומנהגי אנ"ש לדורותיהם היכל מנחם, קה"ת, ירושלים תשנ"ה-תשנ"ו
אגרות בעל התורת חסד: מירושלים לריגא, איגרותיו של הרב שניאור זלמן פרדקין אל מו"ה ישעיה ברלין מריגא, תרנ"ב-תרס"ב (ירושלים תשס"א)
ספר המפתחות לספרים תורת לוי יצחק ולקוטי לוי יצחק, מאת הרב לוי יצחק שניאורסון, קה"ת, תשס"ח
רשימות הרב"ש שניאורסהן, מאת הרב ברוך שניאור שניאורסאהן, קה"ת, ברוקלין תשס"א (עורך שותף)
דרך המלך, תרגום ופענוח דרכונו של הרבי מליובאוויטש מהשנים תרפ"ח - תרצ"ג, ירושלים תשס"א.
אגרות קודש מאת רבי שניאור זלמן מליאדי, אדמו"ר הזקן, קה"ת, ברוקלין תשע"ב (עורך שותף)
כתביו > תרגם

תרגם מיידיש את אהל רח"ל, חלק שני מאת חיים ליברמן, ונדפס בתור: אהל רח"ל, חלק שלישי, ניו יורק, התשמ"ד, 1984
משפחתו

בכסלו תשכ"ט נשא את רחל, בתו של דוד ברוומן, יו"ר ועד כפר חב"ד. בשנת תשס"ה התאלמן ונשא את דבורה קווין-אלטהויז.
בנו הרב דוד, משלוחי חב"ד במוסקבה ומנכ"ל 'קרן אור אבנר' - חב"ד
בנו הרב לוי יצחק, שליח חב"ד ורב העיר סמולנסק
בנו הלל, עורך במכון הישראלי לפרסומים תלמודיים
בתו חיה נשואה לרב יצחק אהרן אקסלרוד, ראש ישיבת תומכי תמימים בפתח תקווה, בנו של הרב גדליהו אקסלרוד
בתו דינה נשואה לרב שניאור זלמן סגל, משפיע ומנהל רוחני בישיבת תומכי תמימים ברינואה, צרפת
משפחתו > עץ משפחתי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | מרדכי שמואל מונדשיין | מרדכי שמואל מונדשיין | מרדכי שמואל מונדשיין | מרדכי שמואל מונדשיין | מרדכי שמואל מונדשיין | מרדכי שמואל מונדשיין |   |   |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | מרדכי שמואל מונדשיין | מרדכי שמואל מונדשיין | מרדכי שמואל מונדשיין | מרדכי שמואל מונדשיין | מרדכי שמואל מונדשיין | מרדכי שמואל מונדשיין |   |   |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |
|   |   |   |   | יעקב משה סלומון | יעקב משה סלומון | יעקב משה סלומון | יעקב משה סלומון | יעקב משה סלומון | יעקב משה סלומון |   |   | תמימה סולומון | תמימה סולומון | תמימה סולומון | תמימה סולומון | תמימה סולומון | תמימה סולומון |   |   | אהרן מונדשיין | אהרן מונדשיין | אהרן מונדשיין | אהרן מונדשיין | אהרן מונדשיין | אהרן מונדשיין |   |   | יהושע מונדשיין | יהושע מונדשיין | יהושע מונדשיין | יהושע מונדשיין | יהושע מונדשיין | יהושע מונדשיין |
|   |   |   |   | יעקב משה סלומון | יעקב משה סלומון | יעקב משה סלומון | יעקב משה סלומון | יעקב משה סלומון | יעקב משה סלומון |   |   | תמימה סולומון | תמימה סולומון | תמימה סולומון | תמימה סולומון | תמימה סולומון | תמימה סולומון |   |   | אהרן מונדשיין | אהרן מונדשיין | אהרן מונדשיין | אהרן מונדשיין | אהרן מונדשיין | אהרן מונדשיין |   |   | יהושע מונדשיין | יהושע מונדשיין | יהושע מונדשיין | יהושע מונדשיין | יהושע מונדשיין | יהושע מונדשיין |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| שלמה שפירא | שלמה שפירא | שלמה שפירא | שלמה שפירא | שלמה שפירא | שלמה שפירא |   |   | דבורה שפירא | דבורה שפירא | דבורה שפירא | דבורה שפירא | דבורה שפירא | דבורה שפירא |   |   |   |   |   |   | פנחס מונדשיין | פנחס מונדשיין | פנחס מונדשיין | פנחס מונדשיין | פנחס מונדשיין | פנחס מונדשיין |  |  |  |  |  |  |  |  |
| שלמה שפירא | שלמה שפירא | שלמה שפירא | שלמה שפירא | שלמה שפירא | שלמה שפירא |   |   | דבורה שפירא | דבורה שפירא | דבורה שפירא | דבורה שפירא | דבורה שפירא | דבורה שפירא |   |   |   |   |   |   | פנחס מונדשיין | פנחס מונדשיין | פנחס מונדשיין | פנחס מונדשיין | פנחס מונדשיין | פנחס מונדשיין |  |  |  |  |  |  |  |  |
לקריאה נוספת

מנחם מנדל קסטל (עורך ראשי), ספר, סופר וסיפור: יהושע מונדשיין – ספר זיכרון, ירושלים: כרמים, תשפ"א
שבועון כפר חב"ד, מספר 1588, י"א בטבת תשע"ה
הערות שוליים

1 2  אוצר מנהגי חב"ד 1) בפורמט PDF: יהושע מונדשיין, אוצר מנהגי חב"ד אלול-תשרי, באתר היברובוקס, יהושע מונדשיין, אוצר מנהגי חב"ד ניסן-סיון, באתר היברובוקס 2) כרך אחד, באתר ספריית חב"ד, במהדורת טקסט
↑  דוד אסף, על שלושה חוקרי חסידות
↑  תשורה מחגיגת בר המצווה של מנחם מנדל מונדשיין, תשס"ח
↑  לא נשכח ולא נסלח?!, אתר שטורעם.נט
↑  הצופה לדורו
↑  ספר חדש: 700 עמודים על פרשת המאסר והגאולה, י"א באייר תשע"ב באתר שטורעם נט.
↑  מאתיים שנה ל"יציאת ליאדי" הבריחה וההסתלקות באתר שטורעם כ"ב באלול תשע"ב.
↑  "זכות ישראל" - מהדורא תניינא, באתר שטורעם
↑  יהושע מונדשיין (עורך), מגדל עֹז, באתר היברובוקס
↑  השלמות לספר נדפסו בקובץ יגדיל תורה, ברוקלין, חוברת סא סימן קו. מאמר ביקורת על הספר מאת הרב דוד משה אולידורט נדפס שם, חוברת סא סימן קה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310480005171  ISNI: 0000 0003 8236 3165  LCCN: n80004948  SUDOC: 237826550  VIAF: 265478551   WorldCat (עם VIAF): 265478551
יהודה מלמד

| --- | --- |
יהודה מלמד, 1992
יהודה מלמד, 1992
 לידה:  17 בפברואר 1943 (בן 81) י"ב באדר א' ה'תש"ג רחובות, פלשתינה (א"י)
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל  חיל הים הישראלי
 תקופת הפעילות:  1961–1964, 1973 – 1995
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד מחלקה בסיירת שקד  רופא מפקד בתאג"ד במבצע אבירי לב – ה"חצר"  רופא יחידתי שייטת 13  מפקד מייסד של המכון לרפואה ימית
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון הראשונה
 תפקידים אזרחיים
 מנהל היחידה לרפואה היפרברית, תא הלחץ והמרפאה לריפוי פצע של בית חולים רמב"ם ובית החולים אלישע בחיפה, כורם ויינן.
 
יהודה מלמד (נולד ב-17 בפברואר 1943) הוא רופא בתחום רפואת הצלילה והרפואה ההיפרברית וקצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה. הוא ממקימי ההתאחדות הישראלית לצלילה, מייסד המכון לרפואה ימית בחיל הים, ומייסד המכון הלאומי לרפואת צלילה ולרפואה היפרברית.
לאחר שחרורו מחיל הים הקים את המרכז לרפואה היפרברית והמרפאה לריפוי פצע של בתי החולים אלישע ורמב"ם ב-1996 עד 2018.
במקביל הקים בשנת 1998 את המרכז לרפואה היפרברית – תא הלחץ - של המרכז הרפואי שמיר עם ד"ר דני שרמן.
ילדות ולימודים

נולד ברחובות, ליוסף ולאסתר. אביו עלה לארץ ישראל ממזרח פולין בגיל 17. אמו נולדה ברחובות, למשפחת חפץ צלליכין, והייתה אחת משתי הגננות הראשונות במושבה. הוא בוגר בית הספר העממי ע"ש משה סמילנסקי וב"תיכון מאוחד רחובות" ע"ש שליט.
שירות צבאי ולימודי רפואה

בשנת 1961 התגייס לצה"ל, התנדב לצנחנים ועבר מסלול הכשרה כלוחם וקורס מ"כים חי"ר ושימש כמדריך בקורס מפקדי כיתות, בפיקודו של משה פלס. בהמשך סיים קורס קציני חי"ר באוקטובר 1962 ומונה למפקד צוות בסיירת שקד, אז בפיקוד עמוס ירקוני שהשפיע עליו רבות. מלמד שירת בסדיר עד 1964 והמשיך בשירות מילואים בסיירת שקד עד 1969. כחודשיים לפני מלחמת ששת הימים גויס לשירות מילואים כמפקד צוות בסיירת. במלחמה לחם בציר כונתילה, דרך נח'ל עד במעבר המיתלה. לאחר הפסקת האש עסקה הסיירת בפיקודו של בנימין בן אליעזר, שהחליף את ירקוני, במשימות טיהור באזור אל עריש.
ב-1965 החל מלמד בלימודי גאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים, ובמקביל עבר קורס מדריכי טיולים בהנהלתו של אורי דביר. ב-1966 התקבל למחזור הראשון של בית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב. הוא הוסמך לרפואה ב-1972 והוצב לשירות מילואים בחיל הרפואה.
מלמד צוער בקורס קציני חיל רגלים.
צוער מלמד (שני משמאל) מוביל את מחלקת המחזור בסיום קורס קציני חיל רגלים 1962.
אלוף פיקוד הדרום, צבי זמיר, (מימין) עם סגן מלמד ומפקד סיירת שקד סגן אלוף עמוס ירקוני לאחר פעולה שעליה פיקד מלמד ב-1963.
שירות צבאי ולימודי רפואה > מלחמת יום הכיפורים

בחודש שלפני המלחמה שירת מלמד במילואים כרופא בקו בר-לב בתעלת סואץ. שבוע לאחר סיום המילואים, ביום כיפור, נקרא על ידי ד"ר ערן דולב, אז רופא פיקוד דרום (ולימים קצין רפואה ראשי) להרכיב תחנת איסוף גדודית ולהצטרף לאוגדת שרון.
במלחמת יום הכיפורים פעל התאג"ד שבפיקוד מלמד בימים הראשונים בציר "עכביש" ולאחר מכן ב"חצר", משטח מוקף סוללת עפר על גדתה המזרחית של תעלת סואץ ששימש כבסיס היערכות והכנות לכוחות צה"ל שצלחו את התעלה. במהלך הקרבות סביב החצר היו לצה"ל למעלה ממאה הרוגים ומאות רבות של פצועים והמקום קיבל את השם "חצר המוות". לאחר תום הקרבות המשיך בשירות מילואים פעיל מערבית לתעלת סואץ בגדודו של סא"ל עמי מורג ולאחר כשמונה חודשים חזר לבית החולים לתחילת התמחותו המתוכננת בכירורגיה.
צלילה

מלמד החל לעסוק בצלילה ב-1960, תחילה בשנורקלינג ולאחר מכן בצלילת סקובה. הוא הצטרף לחברים שהקימו את החברה לארכאולוגיה ימית וקיבל תעודת צולל. ב-1969 היה ממקימי ההתאחדות לפעילות תת-מימית, לימים ההתאחדות הישראלית לצלילה, שבה מילא תפקידים שונים, בהם יו"ר ועדת ההדרכה, מדריך ראשי ויו"ר. בנוסף היה לחבר ולרופא האגודה למחקר תת-ימי בישראל. כמדריך ראשי ויו"ר ועדת ההדרכה של ההתאחדות יזם ב-1975, יחד עם אחרים. הוא סיים את קורס המדריכים הראשון, שהיה מורכב רובו מיוצאי שייטת 13 וקיבל את תעודת המדריך הראשונה - מספר 1.
צלילה במערכת "פנזי", 1968.
מלמד יורד לצלילה במסגרת פעילות האגודה למחקר תת-ימי בישראל, 1968.