stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יצחק מזרחי (מיקרוביולוג)
ביוגרפיה

יצחק נולד בתל אביב, את ילדותו המוקדמת בילה בשכונת פלורנטין, ולאחר מכן עבר עם משפחתו לשכונת בית ברבור שביד אליהו. הוא למד בבית הספר היסודי כפיר, ובגיל צעיר הצטרף לתוכנית "נוער שוחר מדע" באוניברסיטת תל אביב. את לימודיו התיכוניים השלים בבית הספר העירוני ט' בתל אביב, במגמת ביולוגיה.
את לימודי התואר הראשון בביולוגיה השלים באוניברסיטת תל אביב ולאחר מכן, המשיך ללימודי דוקטורט במיקרוביולוגיה באוניברסיטת תל אביב במסלול המצוינות. את הדוקטורט עשה בהנחייתה של פרופ' אליאורה רון. במהלך לימודי הדוקטורט, זכה בפרסי הצטיינות בהוראה ופרסם שישה מאמרים מדעיים.
לאחר קבלת תואר הדוקטור יצא להשתלמות בתר-דוקטורט בטכניון, שם עסק במחקר תאי גזע במכון לביולוגיה מולקולרית. עם סיום השתלמות הפוסט-דוקטורט, הצטרף למכון וולקני לחקר החקלאות כראש קבוצת מחקר בתחום המיקרוביולוגיה. במכון וולקני, התמקד יצחק במחקר בתחום האקולוגיה המיקרוביאלית, ובפרט בקשרים שבין מיקרואורגניזמים למארחים שלהם.
בשנת 2015 מונה לפרופסור חבר במחלקה למדעי החיים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. מחקריו בתחום האקולוגיה המיקרוביאלית זיכו אותו בפרס שילה למדענים צעירים מצטיינים מטעם החברה הישראלית למיקרוביולוגיה. בהמשך, נבחר לכהן כחבר הנהלת החברה.
בשנת 2023 נבחר לחבר באקדמיה האמריקאית למיקרוביולוגיה (AAM) ובשנת 2022 כחבר באקדמיה האירופאית למיקרוביולוגיה (EAM). יצחק זכה בשלושה מענקי מחקר יוקרתיים מטעם מועצת המחקר האירופית (ERC).
יצחק הוא בן למשפחה בה הוא הראשון שפנה ללימודים אקדמיים, והוא פועל רבות לקידום נושא זה. הוא נבחר כחבר באקדמיה הצעירה הישראלית, שם כיהן במשך ארבע שנים והיה פעיל מרכזי בקידום נושא "דור ראשון לאקדמיה".
מחקר

מחקריו של יצחק מתמקדים בחברות מיקרוביאליות, ובמיוחד אלו המאכלסות את מערכת העיכול של בעלי חיים. המחקר בוחן את השפעתן של חברות אלו על בריאות המארח ועל הסביבה. אחד מחזונות המחקר המרכזיים הוא היכולת לעצב ולשקם חברות מיקרוביאליות, על מנת להקנות להן תפקודים חדשים או לשפר תפקודים קיימים.
תחום מחקר מרכזי נוסף הוא חקר המיקרוביום של מעלי גירה, כגון פרות וכבשים. יונקים אלו תלויים באופן מוחלט בחיידקי מערכת העיכול שלהם לצורך פירוק ועיכול מזון צמחי. יצחק וקבוצתו חוקרים את השפעתם של חיידקים אלו על ייצור חלב ומתאן, גז חממה התורם משמעותית להתחממות כדור הארץ. במסגרת מחקרים בין-לאומיים, בהם נבחנו אלפי פרות, גילה יצחק קהילות חיידקים טבעיות המאופיינות בייצור מופחת של מתאן ובייצור מוגבר של חלב. כיום, קבוצת המחקר של יצחק מפתחת שיטות לעיצוב סינתטי של קהילות חיידקים אלו ולשינוי הרכבן, במטרה להפחית את פליטת המתאן ולשפר את יעילות ייצור המזון, תוך שמירה על ביטחון תזונתי לאוכלוסיית העולם ההולכת וגדלה.
במחקר נוסף, גילה יצחק שלושה מינים חדשים של חיידקים המאכלסים את מערכת העיכול של בני אדם. חיידקים אלו ייחודיים ביכולתם לפרק תאית, חומר צמחי עמיד במיוחד. מיני חיידקים אלו, שנמצאו בעבר בשכיחות גבוהה בקרב בני אדם, הפכו לנדירים ביותר בחברות מתועשות מודרניות. מחקר זה עשוי להוביל לפיתוח גישות חדשניות לשיפור בריאות מערכת העיכול. גישות אלו עשויות לכלול הגדלת צריכת מזונות עשירים בסיבים תזונתיים, או שימוש בשיטות לשחזור ולשיקום אוכלוסיות החיידקים הייחודיים הללו.
פרסים והוקרה

פרס מיכאל ברונו (2024)
נבחר לחבר באקדמיה האמריקאית למיקרוביולוגיה (2023)
נבחר לחבר באקדמיה האירופית למיקרוביולוגיה (2022)
פרופסור כבוד באוניברסיטת קווינס בבלפסט (2022)
מענק מחקר הוכחת היתכנות (ERC-POC) של מועצת המחקר האירופית (2022)
מין חיידקים (Prevotella mizrahii) נקרא לכבודו על תרומתו לתחום המיקרוביולוגיה של מעלי גירה (2020)
מענק מחקר מתקדם (ERC-CoG) של מועצת המחקר האירופית (2019)
מענק המחקר צעיר (ERC-st) של מועצת המחקר האירופית (2014)
נבחר לחבר באקדמיה הצעירה הישראלית (2019)
עמית האקדמיה הלאומית למדעים של קבילי Kavli Frontiers of Science
זוכה פרס שילה למדענים צעירים מצטיינים, החברה הישראלית למיקרוביולוגיה (2015)
שגריר החברה הבין-לאומית לאקולוגיה מיקרוביאלית (ISME) בישראל (2015)
הערות שוליים

↑  Prof. Itzhak Mizrahi, NIBN (באנגלית אמריקאית)
1 2 3 4  Itzik Mizrahi Lab - Microbial eco-genomics | המעבדה של איציק מזרחי, באתר Itzik Mizrahi Lab (באנגלית אמריקאית)
1 2  Wayback Machine, young.academy.ac.il
↑  Ben Gurion University, פרופ' איציק מזרחי התקבל לאקדמיה האמריקאית למיקרוביולוגיה, באתר www.bgu.ac.il
↑  cameronw1986, We welcome 9 newly elected members to our Academy!, FEMS, ‏2022-01-31 (באנגלית אמריקאית)
↑  Understanding the microbiome ecosystem of cows, CORDIS | European Commission (באנגלית)
↑  Ben-Gurion University | אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (2021-04-11), Prof. Itzhak Mizrahi, נבדק ב-2025-02-19
↑  Sheerli Kruger Ben Shabat, Goor Sasson, Adi Doron-Faigenboim, Thomer Durman, Shamay Yaacoby, Margret E Berg Miller, Bryan A White, Naama Shterzer, Itzhak Mizrahi, Specific microbiome-dependent mechanisms underlie the energy harvest efficiency of ruminants, The ISME Journal 10, 2016-12-01, עמ' 2958–2972 doi: 10.1038/ismej.2016.62
↑  Sarah Moraïs, Sarah Winkler, Alvah Zorea, Liron Levin, Falk S. P. Nagies, Nils Kapust, Eva Lamed, Avital Artan-Furman, David N. Bolam, Madhav P. Yadav, Edward A. Bayer, William F. Martin, Itzhak Mizrahi, Cryptic diversity of cellulose-degrading gut bacteria in industrialized humans, Science 383, 2024-03-15, עמ' eadj9223 doi: 10.1126/science.adj9223
↑  Species: Prevotella mizrahii, lpsn.dsmz.de (באנגלית)
קויאוויה-פומרניה

קויאוויה-פומרניה (בפולנית: kujawsko-pomorskie) היא אחת משש-עשרה הווייוודות של פולין. היא שוכנת בצפון פולין, וגובלת בצפון בווייוודה פומרניה, במזרח בווייוודות ורמיה-מזוריה ומזוביה, בדרום בווייוודה לודז', ובמערב בווייוודה פולין גדול.
לקויאוויה-פומרניה שתי ערי בירה - בידגושץ' וטורון, ערים השוכנות במרכז הווייוודה. ערים אלו הן גם הגדולות ביותר בקויאוויה-פומרניה. ערים גדולות נוספות הן ולוצלאווק וגרודז'ונדז.
מקור השם

קויאוויה-פומרניה הוא צירוף של שני מונחים: קויאוויה ופומרניה. "פומרניה" הוא אזור ההיסטורי אשר ווייוודת קויאוויה-פומרניה שוכנת בפאתיו הדרום מזרחיים. בפולנית מכונה אזור פומרניה Pomorze, בגרמנית Pommern, ובלטינית Pomerania. שמות אלו לדעת רוב החוקרים קשורים לביטוי מהסלאבית עתיקה po-more, צירוף של po - אשר משמעותו "ליד" או "בסמוך", ו-more - אשר משמעותו "ים". בכך מרמז הביטוי לאפיון המרכזי של פומרניה, אזור החוף של דרום הים הבלטי. פומרניה מוזכרת לראשונה במסמך משנת 1046 במרומז, ובצורה מפורשת מספר שנים לאחר מכן. במהלך המאה ה-12 משתמש ההיסטוריון גאלוס אנונימוס שימוש רב במונח פומרניה לתיאור בקירוב של האזור אותו אנו מכנים היום בשם זה. לחיבוריו הייתה תרומה להפיכתו של המונח למקובל. אדם נוסף שבאותה התקופה פעל באזור היה המיסיונר הגרמני אוטו מבמברג, אשר ביצע שימוש רב בכתביו בכינוי פומרניה.
"קויאוויה" הוא שמו של אזור היסטורי המכסה את דרומה של ווייוודת קויאוויה-פומרניה. משמעותו ככל הנראה מבוססת על המילה הפולנית kui, אשר פירושה האפשרי הוא שטוח, עדות לפני השטח המישוריים המאפיינים את ווייוודת קויאוויה-פומרניה. המונח כמתאר אזור בפולין מוזכר לראשונה בשנת 1136. במסגרת מסמך שהונפק על ידי האפיפיור אינוקנטיוס השני, ישנה התייחסות למקום ולשאלה מי היה אחראי עליו מטעם הכנסייה.
גאוגרפיה

קויאוויה-פומרניה מהווה את חלקה הצפון מערבי של השפלה הרחבה של אזור פולין גדול. את קויאוויה-פומרניה חוצה נהר הויסלה. הנהר נכנס אל הווייוודה מדרום מזרח, ממזוביה השכנה. משם הוא זורם צפונה, כאשר במרכז קויאוויה-פומרניה הוא פונה מערבה ומיד לאחר מכן מזרחה, ואז ממשיך בזרימתו צפונה. הוויסלה מעמיק את המישור עליו יושבת קויאוויה-פומרניה, ויוצר עמק מתון לכל אורכו, עמק בו יושבת עיקר האוכלוסייה של הווייוודה. נהר הוויסלה ממשיך מקויאוויה-פומרניה צפונה וממשיך לזרום אל תוך ווייוודת פומרניה, שם הוא נשפך אל הים הבלטי במפרץ גדנסק. בקויאוויה-פומרניה אפשר למצוא יערות מעטים יחסית, ומרבית השטח מנוצל לצרכים חקלאיים.
הטמפרטורה השנתית הממוצעת בבידגושץ', בירת הוויווידה, היא 7.7 מעלות צלזיוס. החודש הקר ביותר הוא דצמבר (עם טמפרטורה ממוצעת של -3.9 מעלות צלזיוס), והחודש החם ביותר הוא יולי (עם טמפרטורה ממוצעת של 18.4 מעלות צלזיוס). הגשמים יורדים בעיקר בקיץ, כאשר כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 591.4 מ"מ.
בקויאוויה-פומרניה יש פארק לאומי (Park Narodowy) אחד, שמונה פארקי נוף (Park krajobrazowe) ו-95 שמורות טבע (Rezerwat przyrody).
היסטוריה

| לוח תקופות היסטוריות של קויאוויה-פומרניה | לוח תקופות היסטוריות של קויאוויה-פומרניה | לוח תקופות היסטוריות של קויאוויה-פומרניה |  |
| --- | --- | --- | --- |
| עד 990 | שבטים סלאבים וגרמאנים | שבטים סלאבים וגרמאנים |  |
| 990-1025 | המדינה הפולנית הראשונה | המדינה הפולנית הראשונה |  |
| 1025-1385 |  | הממלכה הפולנית הראשונה |  |
| 1385-1569 |  | הממלכה הפולנית השנייה |  |
| 1569-1655 |  | ממלכת פולין-ליטא |  |
| 1655-1658 |  | ממלכת שוודיה |  |
| 1658-1773 |  | ממלכת פולין-ליטא |  |
| 1773-1867 |  | ממלכת פרוסיה |  |
| 1867-1871 |  | הקונפדרציה הצפון-גרמנית |  |
| 1871-1918 |  | הקיסרות הגרמנית |  |
| 1918-1939 |  | הרפובליקה הפולנית השנייה |  |
| 1939-1945 |  | גרמניה הנאצית |  |
| 1945-1989 |  | הרפובליקה העממית הפולנית |  |
| החל מ-1989 |  | הרפובליקה הפולנית השלישית |  |
מתייחס לישות הדומיננטית השלטת באזור בתקופה הנתונה. בדרך כלל השליטה באזור נחלקה על ידי מספר ישויות מדיניות שונות.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ערים, יישובים ומחוזות > ערים

בקויאוויה-פומרניה ישנם 52 ערים ועיירות.
| הערים הגדולות בקויאוויה-פומרניה>  | הערים הגדולות בקויאוויה-פומרניה> תמונה | הערים הגדולות בקויאוויה-פומרניה> סמל | הערים הגדולות בקויאוויה-פומרניה> שם | הערים הגדולות בקויאוויה-פומרניה> אוכלוסייה (2014) | הערים הגדולות בקויאוויה-פומרניה> מחוז |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  |  | בידגושץ'   Bydgoszcz | 358,614 | עצמאי |
| 2 |  |  | טורון   Toruń | 203,148 | עצמאי |
| 3 |  |  | ולוצלאווק   Włocławek | 114,405 | עצמאי |
| 4 |  |  | גרודז'ונדז   Grudziądz | 97,443 | עצמאי |
| 5 |  |  | אִינוֹבְרוֹצְלַב   Inowrocław | 74,803 | מחוז אינברוצלב |
| 6 |  |  | ברודניצה   Brodnica | 28,574 | מחוז ברודניצה |
| 7 |  |  | שווייצ'ה   Świecie | 26,332 | מחוז שווייצ'ה |
| 8 |  |  | חלמנו   Chełmno | 20,573 | מחוז חלמנו |
ערים, יישובים ומחוזות > מחוזות

בקויאוויה-פומרניה ישנם 23 מחוזות, מתוכם חמש ערים מחוזיות.
| מחוזות קויאוויה-פומרניה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סמל | שם | אוכלוסייה (2014) | שטח (בקמ"ר) | גמינות | בירה |
ערים מחוזיות
|  | בידגושץ'   Bydgoszcz | 358,614 | 176 |  |  |
|  | טורון   Toruń | 203,148 | 116 |  |  |
|  | ולוצלאווק   Włocławek | 114,405 | 84 |  |  |
|  | גרודז'ונדז   Grudziądz | 97,443 | 58 |  |  |
מחוזות רגילים
|  | מחוז אינברוצלב   Powiat inowrocławski | 163,383 | 1225 | 9 | אינברוצלב |
|  | מחוז בידגושץ'   Powiat bydgoski | 111,153 | 1395 | 8 | בידגושץ' |
|  | מחוז טורון   Powiat toruński | 101,578 | 1230 | 9 | טורון |
|  | מחוז שווייצ'ה   Powiat świecki | 99,758 | 1473 | 11 | שווייצ'ה |
|  | מחוז נאקלו   Powiat nakielski | 86,934 | 1120 | 5 | נאקלו על הנוטץ |
|  | מחוז ולוצלאווק   Powiat włocławski | 86,839 | 1472 | 13 | ולוצלאווק |
|  | מחוז ברודניצה   Powiat brodnicki | 78,196 | 1040 | 10 | ברודניצה |
|  | מחוז ז'נין   Powiat żniński | 70,760 | 985 | 6 | ז'נין |
|  | מחוז ליפנו   Powiat lipnowski | 67,118 | 1016 | 9 | ליפנו |
|  | מחוז אלכסנדרוב   Powiat aleksandrowski | 55,829 | 475 | 9 | אלכסנדרוב קויאבסקי |
|  | מחוז חלמנו   Powiat chełmiński | 52,597 | 527 | 7 | חלמנו |
|  | מחוז טוחולה   Powiat tucholski | 48,291 | 1075 | 6 | טוחולה |
|  | מחוז מוגילנו   Powiat mogileński | 46,458 | 675 | 4 | מוגילנו |
|  | מחוז גולוב-דובז'ין   Powiat golubsko-dobrzyński | 45,413 | 613 | 6 | גולוב-דובז'ין |
|  | מחוז ריפין   Powiat rypiński | 44,670 | 586 | 6 | ריפין |
|  | מחוז סמפולנו   Powiat sępoleński | 41,618 | 791 | 4 | ספולנו קראיינסקי |
|  | מחוז רדז'יווב   Powiat radziejowski | 41,525 | 607 | 7 | רדז'יוב |
|  | מחוז גרודז'ונדז   Powiat grudziądzki | 40,162 | 728 | 6 | גרודז'ונדז |
|  | מחוז וובמז'ז'נו   Powiat wąbrzeski | 34,944 | 502 | 5 | וומבז'ז'נו |
ראו גם

פומרניה
קויאוויה
הערות שוליים

↑  Der Name Pommern (po more) ist slawischer Herkunft und bedeutet so viel wie „Land am Meer“. (Pommersches Landesmuseum, German)
↑  The American Heritage Dictionary of the English Language, Fourth Edition, 2000, Pomerania: "Pomerania is the medieval Latin form of German Pommern, itself a loanword in German from Slavic. The Polish word for Pomerania is Pomorze, composed of the preposition po, "along, by," and morze, "sea." The Slavic word for sea, more, which becomes morze in Polish, comes from the Indo-European noun *mori–, "sea," the source of Latin mare, "sea," and the mer- of English mermaid."
↑  Labuda: Historia Pomorza do roku 1466.
↑  Werner Buchholz, Pommern, Siedler, 1999, ISBN 3-88680-272-8
↑  U Gerwazego z Tilbury 1211, następnie w dokumencie z 1224, u Wincentego Kadłubka i u Bogufała nazwa Kujawy oznacza „kraj bezleśny, obszary po wytrzebionych lasach”.
↑  Dane Klimatyczne
↑  Baza Demografia: Stan ludności 2014, Ludność stan w dniu 30 VI, Ludność według płci i miast, Kujawsko-pomorskie
↑  Baza Demografia: Stan ludności 2014, Ludność stan w dniu 30 VI, Ludność według płci, wieku, województw i powiatów, kujawsko-pomorskie
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007489317805171  GND: 4596758-1  LCCN: n2001105274  MusicBrainz: 114ed91f-900e-4329-9031-896b183d8e1c  NKC: ge116659  VIAF: 127566385   WorldCat (עם VIAF): 127566385
חינוך ישראלי (תנועה)

סמל התנועה
חינוך ישראלי היא תנועה שמטרתה העמקת ערכי החינוך הממלכתי בישראל, על ידי חיזוק זהות לאומית (יהודית או ערבית) לצד זהות דמוקרטית-הומניסטית, כבסיס משותף לכלל ילדי ישראל. חזון התנועה מדגיש את הצורך במנהיגים חינוכיים משכילים ובנורמות של איכות ושוויון.
התנועה הוקמה ב־1999 על ידי אורן יהי שלום, לשעבר דובר תנועת דור שלום. מטרת התנועה היא המשך פעילויות בתחום החינוך שהחלו במסגרת תנועת דור שלום. היא פועלת בשלושה אפיקים עיקריים: מוסדות חינוך מדגימי שינוי; מרכז מידע לקידום השיח על תיקון החינוך בישראל, המיועד לפעילי חינוך ולעיתונאים; רשת חברתית של פעילי חינוך.
מנכ"ל העמותה כיום היא אורית שטרית, עם חברי ועד העמותה נמנים פרופ' עמרי ידלין, סיון מס, טל וענת מניפז, עמי פדרמן ויובל רבין. בעבר פעל בעמותה התעשיין, דב לאוטמן,
בפורום החינוך של התנועה חברים הפרופסורים יעקב מלכין, רון מרגולין ויובל דרור, וראשי חוגים במכללת סמינר הקיבוצים.
פעולות התנועה

בשנותיה הראשונות הקימה התנועה או שיקמה כ-20 גני ילדים ומעונות יום, בפרט באזורי מצוקה, ובסיום התהליך העבירה את רובם לניהול הרשויות המקומיות.
רשת חינוך ישראלי, זרוע השטח של התנועה, מפעילה בבתי ספר את מודל בית הספר הישראלי על-שם השופט חיים כהן, בתהליך הכולל ליווי מטעם התנועה במשך ארבע שנים. המודל נוצר בשיתוף פעולה עם מכללת סמינר הקיבוצים ומכון "תמורה" למנהיגות יהודית. בין תחומי הפעילות - ניסוח חזון חינוכי; ניהול אוטנומי; עיצוב תוכנית לימודים השואפת למצוינות; טיפוח התלמיד; אווירת כבוד ואכפתיות; בית הספר כמוקד תרבות בקהילה.
מאז 2007 מופעל מודל "צהרון חינוך ישראלי". מטרותיו הן פיתוח יכולות אישיות וכישורים חברתיים, וחינוך לערכי כבוד האדם.
עמותת-בת של תנועת חינוך ישראלי, "משמר החינוך", יזמה ב-2005 את פרויקט "מעקב צמוד" לתיעוד מעשי אלימות בבתי הספר, במטרה לעודד דיון ציבורי בנושא.
חוברות "תרבות ישראל"

תנועת חינוך ישראלי פרסמה חוברות לימוד לבית הספר היסודי ולחטיבת הביניים, בסדרה "תרבות ישראל":
גיל מצוות - אחריות ומחויבות, לכיתות ו' (ציונות, מפרשה לדרשה, מחזור הזמנים, חגי ישראל).
זהות יהודית ישראלית בעולם משתנה, לכיתות ז' (השבת, השפה העברית).
תיקון היחיד וחברה מתוקנת בהגות היהודית והציונית, לכיתות ח'.
החוברות מושתתות על גישה פלורליסטית, תוך התחשבות בתמורות בתרבות יהודית חילונית ורב תרבותיות.
הערות שוליים

↑  סקירה על התנועה באתר "שתיל"
↑  ליאור בן דוד, דב לאוטמן: "רק מערכת חינוך ציבורי היא הפתרון לפערים", באתר כלכליסט, 4 באוגוסט 2011
↑  רשימת חברי הפורום באתר התנועה
↑  מורן זליקוביץ', תלמידים יתעדו מעשי אלימות בבית הספר, באתר ynet, 15 בפברואר 2005
↑  אורן יהי-שלום, מנכ"ל עמותת חינוך ישראלי, גם חינוך חילוני מתחיל באמונה, באתר ynet, 6 במאי 2010
רותם המדבר

| רותם המדבר |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: קטניתאים
משפחה:: קטניות
תת־משפחה:: פרפרניים
סוג:: רותם
מין:: רותם המדבר
שם מדעי
 Retama raetam ‏וב & Berthelot, 1836
רֹתֶם הַמִּדְבָּר (שם מדעי: Retama raetam) הוא שיח מדברי או סובטרופי ממשפחת הקטניות ותת-משפחת הפרפרניים, המתנשא לגובה של 1 עד 3 מטרים. השיח מתאפיין בגזעים רבים וקצרים, בעלווה מועטה ובענפים ירוקים וארוכים, הנושאים עלים למשך ימים ספורים בלבד לאחר גשמי החורף. פריחתו הלבנה והמרהיבה, המלווה בניחוח משכר, מתרחשת בשלהי החורף ובאביב.
כצמח קטניות רב-שנתי, הרותם מקבע חנקן באדמה בעזרת חיידקי ריזוביום (Rhizobium) החיים בשורשיו, ובכך משפר את פוריות הקרקע. הוא מותאם היטב לקרקעות חוליות ולאזורי משקעים נמוכים, בטווח שנתי של עד 100 מ"מ, ועמיד במיוחד ליובש קיצוני. הרותם צומח הן במורדות דיונות חול והן בבסיסן, וממלא תפקיד אקולוגי חשוב בייצוב דיונות ובהשבת צמחייה בשטחים שנפגעו במדבריות ובמערכות אקולוגיות צחיחות למחצה.
בנוסף לערכו האקולוגי, הרותם משמש בטיהור צמחי (Phytostabilization) לניקוי ושיקום קרקעות מזוהמות במתכות כבדות ובאתרי כרייה. הוא ידוע גם כצמח חשוב ברפואה המסורתית בזכות סגולותיו הרפואיות הרבות.
תפוצה בישראל ובעולם

בישראל, השיח שכיח למדי בשטחי החולות שבצפון הנגב, במדבר יהודה באפיקים יבשים של נחלים בכל השטח המדברי בבקעת הירדן, ובחולות מישור החוף, ואף בין סלעים במדבר שומרון. בעולם רותם המדבר גדל בעיקר בבתי גידול מדבריים או בשיחיות יבשות, ותחום תפוצתו הטבעי משתרע בדרום סיציליה, בצפון אפריקה: מאוריטניה, מרוקו, אלג'יריה, תוניסיה, לוב ועד סהרה המערבית, מצרים וסודן ועד למזרח הים התיכון: ירדן, ישראל, חצי האי סיני ומשם לאזורים היותר צחיחים  בצפון-מערב ערב הסעודית. האזורים בהם הוא אוקלם והתפשט הם: יוון, קווינסלנד, דרום אוסטרליה ומערב אוסטרליה.
שלושה תת-מינים של רותם המדבר בישראל

רותם המדבר הוא אחד מחמשת המינים בסוג רותם וכולל שלושה תת-מינים, שניים מהם מצויים בישראל: תת-מין טיפוסי מדברי ותת-מין ים-תיכוני.
רותם המדבר תת-מין טיפוסי (Retama raetam subsp. raetam) נפוץ בעיקר במדבריות ישראל וירדן.
רותם המדבר תת-מין ים-תיכוני (Retama raetam subsp. gussonei) תואר למדע בשנת 1986, ובית גידולו בקרקעות חוליות לאורך מישור החוף של ישראל וכן בדרום סיציליה. שמו המדעי, gussonei, מנציח את הבוטנאי האיטלקי ג'ובאני גוסונה (Giovanni Gussone), שפעל במאה ה-19 ותרם רבות לחקר הצומח בדרום איטליה, ובפרט בסיציליה. גוסונה הגדיר בשנת 1843 תת-מין זה כמין עצמאי.
רותם המדבר תת-מין בּוֹבֶה (Retama raetam subsp. bovei) – תואר למדע בשנת 1996, וגדל באזורים הסוב-טרופיים של צפון אפריקה: מרוקו, אלג'יריה, תוניסיה ומצרים. שמו המדעי מנציח את הבוטנאי הצרפתי דזירה בובה (Desiré Bové), שפעל במאה ה-19 ותרם רבות לחקר הצומח של צפון אפריקה והמזרח התיכון.
כבר ב"פלורה של ארץ-ישראל" משנת 1972, הבחין מיכאל זהרי בשני זנים של רותם המדבר, אשר לימים הוכרו רשמית כתת-מינים.
הבדלים בין תת-המינים המצויים בישראל > רותם המדבר תת-מין 'טיפוסי' (מדברי)

מתאפיין בהסתעפות ענפים צפופה ואחידה יחסית. צבע הענפים ירוק-צהבהב, אך לא בכל הפרטים. התרמילים הולכים ונעשים צרים בהדרגה עד קצה מחודד הדומה למקור, או לחלופין מסתיימים באופן פתאומי בבליטה קצרה ומחודדת. התרמילים אינם נפתחים בהבשלה, קליפתם דקה וגִּלְדָּנִית, וזרעיהם חומים, ולעיתים נדירות צהובים.
בית הגידול: בעיקר באזורים מדבריים, על קרקעות חוליות, סלעיות או חצציות. בישראל הוא נפוץ במדבר יהודה, הנגב המרכזי, המזרחי והדרומי, בבקעת הירדן העליונה והתחתונה, בערבה, וכן במדבריות מואב, עמון ואדום.
הבדלים בין תת-המינים המצויים בישראל > רותם המדבר תת-מין 'ים-תיכוני'

מתאפיין בהסתעפות ענפים מפוזרת יותר, כאשר הענפים העליונים נוטים כלפי מטה. הענפים הצעירים מכוסים פלומה משיית-כסופה. העלים הראשונים צרים מאוד (1 × 5–10 מ"מ), ואילו העלים המאוחרים רחבים מעט יותר, צורתם קווית-כפופה, וצבעם לבן-כסוף. הגביע פעמוני צר, חום, עם שיניים תחתונות ארוכות בצורת אזמל. במהלך הפריחה, חלקו העליון של הגביע נושר, ומשאיר צינור קצר באורך 2 עד 3 מ"מ. התרמילים קצרים יותר (10 עד 20 מ"מ), בעלי מרקם בשרני, וצורתם אליפסואידית קצרה או דמוית ביצה, עם בליטה קצרה, ישרה או כפופה. כשהם מתייבשים, הם מתקמטים באופן ניכר. צבע הזרעים צהוב-לימוני, ולעיתים רחוקות ירוק.
בית הגידול: תת-מין זה נפוץ בקרקעות חוליות לאורך מישור החוף הים-תיכוני, והוא רכיב דומיננטי בצמחיית החולות המיוצבים של ישראל. תפוצתו כוללת את עמק עכו, מישור השרון, מישור פלשת ומערב הנגב.
מאפיינים מורפולוגיים של רותם המדבר

רותם המדבר (Retama raetam) הוא שיח גבוה המגיע לגובה בין 1 ל-5 מטרים ומסתעף הרבה. השיח אינו מטפס, חסר קנוקנות, קוצים ולוואים, ולעיתים קרובות גם עלים.
לרותם המדבר שתי מערכות שורשים: האחד, שורשי עומק ארוכים שמעמיקים לפעמים עד 20 מ' ואף יותר והשני, שורשים צדדיים אופקיים.
הגזעים רבים וקצרים.
הענפים ירוקים, זקופים לרוב או נטויים כלפי מעלה. בצעירותם הם מכוסים שערות משייות וצבעם ירקרק-מכסיף, ובהתבגרם הם הופכים ירוקים כהים ומחורצים לאורכם.
העלים פשוטים, קטנים, צרים ומכסיפים. הם נשירים ונושרים בשלבים מוקדמים של התפתחות הצמח, לעיתים עוד לפני שלב הפריחה, ובוודאי לקראת הבשלת הפירות.
הלוואים נעדרים לחלוטין.
תפרחותיו ערוכות באשכולות צדדיים לאורך הענפים, האשכולות צפופים אך לא רציפים וכל אשכול נושא בין פרח אחד לעשרה פרחים.
הפרח פרפרני, ריחני ואורכו 10 עד 15 מ"מ.
הגביע דו-שפתני, דמוי מתחל, בצבע סגול או חום. הוא מורכב מצינור חצי-כדורי בעל 5 שיניים: השפה העליונה בעלת 2 שיניים, והשפה התחתונה בעלת 3 שיניים קצרות. שיני הגביע קצרות מצינורו.
הכותרת ארוכה משמעותית מהגביע, וצבעה לבן עם עורקים (קווים) סגולים על המפרש. ציפורני עלי הכותרת מעורות בתוך צינור האבקנים. המפרש (עלה הכותרת העליון) מוארך, מקופל, לעיתים בעל דגם ארגמני עדין. והכנפיים ארוכות מהסירה.
האבקנים 10, זירי האבקנים מאוחים ויוצרים צינור סגור.
השחלה יושבת או כמעט יושבת, עמוד השחלה נימי וקירח, והצלקת מגובששת.
הפרי הוא תרמיל קצר, באורך 1 עד 2 ס"מ, דמוי ביצה עם חוד בולט ובצבע ירוק ובעת ההבשלה הוא מצהיב. הוא אינו נפתח בהבשילו, ונופל על פי רוב מן הצמח כיחידה אחת. קליפתו דקה וקשוותיו גִּלְדָּנִיות. התרמיל מכיל 1 עד 3 זרעים קירחים בצבע צהוב, חום או ירוק-סגול בהתאם לתת-המין. פרי בשרני אופייני לרותם של רצועת החוף.
השורשון עבה ואורכו קצר מחצי מאורך הפסיגים.
מחזור החיים והתאמות לעונות השנה

מחזור חייו של רותם המדבר מותאם לתנאי המדבר וקרקעות חוליות באזורים ים-תיכוניים, המאופיינים בזמינות מים מוגבלת ובמשטר משקעים בלתי סדיר, לצד טמפרטורות גבוהות וקרינה חזקה, המגבירות את אידוי המים ואת קצב אובדנם. כתוצאה מכך, הלבלוב, הצמיחה והפריחה מתוזמנים לתקופה הגשומה של השנה, לעומת זאת, בעונה היבשה והצחיחה, מופעלים מנגנוני חיסכון במים, כגון השלת עלים והשענות על פוטוסינתזה בגבעולים (רותמיות), המאפשרים לו לשרוד בתקופת הקיץ.
מחזור החיים והתאמות לעונות השנה > פעילות הקמביום

פעילות הקמביום הווסקולרי (vascular cambium) בגזעים מתחדשת לרוב בחודשי החורף המוקדמים, בין נובמבר לינואר, לאחר תקופה ממושכת של תרדמה בעונה החמה והיבשה. עיתוי זה מאפשר לצמח לנצל את הגשמים העונתיים לצורך התחדשות רקמות ההובלה וצמיחת ענפים חדשים. להרחבה, ראו בפרק אנטומיה.
מחזור החיים והתאמות לעונות השנה > מערכת השורשים בצמח בוגר

מערכת השורשים הכפולה של רותם המדבר אינה רק מנגנון לניצול מים בתנאי יובש קיצוניים, אלא גם גורם משמעותי בקביעת מחזור חייו. השורשים הצדדיים מאפשרים קליטה מהירה של מי גשמים, בעוד ששורשי העומק חודרים לעומק הקרקע ומאפשרים גישה למי תהום. שילוב זה משפיע על עיתוי הנביטה, הצמיחה, הלבלוב והפריחה, ומאפשר לצמח להגיב במהירות לשינויים עונתיים בתנאי הסביבה. להרחבה, ראו בפרק אנטומיה.
מחזור החיים והתאמות לעונות השנה > התפתחות מערכת השורשים בנבט

עם נביטת הזרע, מיד לאחר ירידת הגשמים, מתפתחים השורשים הצדדיים כבר בשלבים הראשונים של צמיחת הנבט. שורשים אלה מאפשרים קליטה מהירה של מים בכמות גדולה, מה שמעניק לנבט יתרון משמעותי בהתפתחותו הראשונית, עוד לפני שהקרקע מתייבשת והתנאים הופכים צחיחים. במקביל, שורש העומק מתחיל להתארך בהדרגה ומשמש כמנגנון גיבוי לטווח הארוך. אם מתרחשת תקופה נוספת של גשמים, הצמח מסוגל להעמיק את שורשו ולנצל מים הכלואים בעומק הקרקע. מנגנון זה משפר את סיכויי ההישרדות של הנבט ומאפשר לרותם המדבר להתבסס גם בתנאים של אי-סדירות במשקעים.
מחזור החיים והתאמות לעונות השנה > רותמיות

ברוב עונות השנה, רותם המדבר חסר עלים, ותהליך ההטמעה (פוטוסינתזה) מתבצע בגבעוליו הירוקים. תופעה זו, המכונה רותמיות, היא מנגנון הסתגלותי שבו הגבעולים מחליפים את העלים בפעילות ההטמעה (פוטוסינתזה), וכך הצמח מפחית את איבוד המים הנגרם דרך פיוניות העלים. מאפיין מרכזי של רותמיות הוא מיקום הפיוניות, השקועות בתוך חריצים לאורך הגבעולים. פיוניות אלה מוגנות על ידי שערות עדינות, המסייעות בהקטנת קצב האידוי ובהפחתת איבוד מים. שילוב מנגנונים זה מאפשר לרותם המדבר לשרוד בתנאי יובש קיצוניים, טמפרטורות גבוהות ובקרינה חזקה.
מחזור החיים והתאמות לעונות השנה > צמיחת גבעולים ולבלוב

עם תחילת החורף וסיום תקופת היובש (מסוף דצמבר עד אמצע פברואר), מתפתחים מהענפים המעוצים גבעולים צעירים, ירוקים וגמישים, הנושאים עלים קטנים לפרק זמן קצר בלבד. גבעולים אלו מכוסים בשערות משי עדינות, המסייעות בהפחתת התחממות ובצמצום איבוד מים, ומעניקות להם גוון מכסיף.
זמן קצר לאחר הלבלוב, העלים נושרים, הגבעולים הירוקים מתקשים, ורוב השערות נושרות בהדרגה. ניצני הפריחה, הממוקמים בחיקי העלים, נותרים על הענפים גם לאחר נשירת העלים, וממשיכים להתפתח לקראת עונת הפריחה.