stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שלמה מגדסי
פרסומיו > מבחר ממאמריו

מגדסי כתב מעל 350 מאמרים ופרקים בספרים מדעיים. להלן הבולטים שבהם:
S. Magdassi, M. Grouchko, O. Berezin, and A. Kamyshny, Triggering the Sintering of Silver Nanoparticles at Room Temperature, ACS Nano, 4, 1943–1948, (2010).
M. Grouchko, P. Roitman, X. Zhu, I. Popov, A. Kamyshny, H. Su, S. Magdassi, Merging of metal nanoparticles driven by selective wettability of silver nanostructures, Nature Communications,5, article number:2994, (2014). https://www.nature.com/articles/ncomms3994 .
M, Zarek, M. Layani, I. Cooperstein, E. Sachyani, D. Cohn and S. Magdassi, 3D Printing of Shape Memory Polymers for Flexible Electronic Devices, Advanced Materials, 28, 4449–4454 (2016), https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/26402320/.
D. K. Patel, A. H. Sakhaei, M. Layani, B. Zhang, Q. Ge and S. Magdassi, Highly Stretchable and UV Curable Elastomers for Digital Light Processing Based 3D Printing", Advanced Materials, 29, 1606000, (2017), https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1002/adma.201606000
E. Sachyani Keneth, G. Scalet, M. Layani, G. Tibi, A. Degani, F. Auricchio and S. Magdassi, Pre-programed tri-layer electro-thermal actuators composed of shape memory polymer and CNTs, Soft Robotics 2019, https://www.liebertpub.com/doi/10.1089/soro.2018.0159
Cooperstein, S.R.K. C. Indukuri, A. Bouketov, U. Levy, and S. Magdassi, 3D Printing of Micron-Sized Transparent Ceramics with Optical Gain on Demand Properties, Advanced Materials. (2020), 2001675, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/adma.202001675.
M. Caprioli, Ignazio Roppolo, A. Chiappone, L. Larush, C. Fabrizio Pirri and S. Magdassi, 3D-printed self-healing hydrogels via Digital Light Processing, Communications,12, 2462 (2021), https://www.nature.com/articles/s41467-021-22802-z
פרסומיו > פטנטים

על שמו של מגדסי רשומות 90 המצאות, מעל 300 בקשות לפטנטים, ומתוכן 70 פטנטים רשומים (מהם 41 פטנטים בארצות הברית). פירוט הפטנטים מצוי בדף האישי שלו באתר האוניברסיטה העברית. לאור הישגיו בתחום הפטנטים, הוא נבחר לאחרונה, בארצות הברית, כחבר האקדמיה הלאומית לממציאים (אנ').
הערות שוליים

↑  שלמה מגדסי, אמולסיות כפולות של מים בשמן במים כטכניקה לשחרור מבוקר של תרופות (בהדרכת ד"ר נסים גרתי), ירושלים: האוניברסיטה העברית, המכון לכימיה, מרכז קזאלי לכימיה יישומית, 1984
↑  קובי אוז ושמעון אדף הם בין הזוכים בפרס לנדאו 2024, באתר ynet, 30 ביוני 2024
↑  פירוט רשימת הפטנטים הרשמיים שעל שמו של מגדסי:https://scholars.huji.ac.il/magdassi/publications/type/patents
ישראל היילפרין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1910 ביאליסטוק, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  1971 (בגיל 61 בערך) 
 ענף מדעי:  היסטוריה
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תלמידי דוקטורט:  יהודה באואר 
 תרומות עיקריות
 חקר יהדות מזרח אירופה
 
ישראל היילפרין (כ"ח בטבת ה'תר"ע, 9 בינואר 1910 – ח' באב ה'תשל"א, 30 ביולי 1971), היה היסטוריון ישראלי, חוקר יהדות מזרח אירופה, פרופסור באוניברסיטה העברית בירושלים.
תולדותיו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ישראל היילפרין נולד בביאליסטוק שבפולין. היה נכדו של ר' חיים נפתלי הרץ היילפרין, ראב"ד ביאליסטוק, ונינו של אביו, רפאל יום טוב ליפמן היילפרין (1816–1879), רבה הנודע של ביאליסטוק, מחבר הספר עונג יום טוב.
בשנת 1934 עלה לארץ ישראל ונרשם כסטודנט באוניברסיטה העברית. עבודת הגמר שלו התמקדה בעליות הראשונות של החסידים לארץ ישראל (עליית החסידים). העבודה התפרסמה גם כספר, ככרך הרביעי בהוצאת ספריית שוקן - מחקרים ומקורות בתורת הסוד בישראל.
החל משנת 1949 שימש כחוקר, מרצה ופרופסור באוניברסיטה העברית. התמחה בתולדות היהודים במזרח אירופה.
במרוצת השנים חיבר ופרסם מחקרים רבים בתולדות עם ישראל. הוא ההדיר את פנקס ועד ארבע הארצות, ובכך העמיד לחוקרים מקור חשוב ביותר לחקר הקהילה היהודית בפולין. השתתף בעריכת כתב העת "ציון" של החברה ההיסטורית הישראלית בירושלים, וכן, ערך את האנתולוגיה ספר הגבורה, העוסקת בגבורה, הגנה והקרבה של יהודים מהעת העתיקה עד העת החדשה. היילפרין בטא באנתולוגיה זו, בבחירת המקורות ובביאורים, את תפיסתו הייחודית על ”גבורה וקוממיות יהודית, שלא פסו מישראל אף בימי שפלות וענות, ונחשפות חוליות-קשר נעלמות בין מגיני מצדה, לבין אלה שהרימו, לאחר אלף ושמונה אות שנה את נס ההגנה העברית והעפילו לשוב ולעלות בחומותיה”.
הסופר ש"י עגנון נעזר רבות בידע הנרחב של פרופ' ישראל היילפרין, בתיאוריו הספרותיים את יהדות אירופה. כמו כן, סיפר עגנון על בני משפחת היילפרין הנודעת, בפתיח סיפורו "הפקר", וכן במאמר שפרסם בעיתון "הארץ" תחת הכותרת: "מר היילפרין האח של מר היילפרין".[דרוש מקור]
ארכיונו האישי שמור במחלקת הארכיונים בספרייה הלאומית
על שמו נקרא רחוב בבאר שבע, ובירושלים סמטה המקשרת את רחוב הפלמ"ח (ירושלים) עם רחוב הפורצים בשכונת קטמון.
אחיו הגדול, פרופ' ליפמן היילפרין, היה דקאן בית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית, ומנהל המחלקה הנוירולוגית בבית חולים הדסה בעין כרם. פרופ ליפמן היילפרין חיבר את "שבועת הרופא העברי" עליו חותמים פרחי הרפואה עם סיום לימודיהם.
מספריו (מבחר) > מפרי עטו

מבואות, איגרות חסידים מארץ ישראל: מן המחצית השנייה של המאה הי"ח ומראשית המאה הי"ט, (בתוספת הערות ומבוא כללי על ידי יעקב ברנאי), ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, תש"ם.
יהודים ויהדות במזרח אירופה: מחקרים בתולדותיהם, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשכ"ט (1968).
מספריו (מבחר) > ספרים שערך

ספר הגבורה: אנתולוגיה היסטורית-ספרותית, תל אביב: הוצאת עם עובד, 1941, 1944, 1950, 1977.
בית ישראל בפולין: מימים ראשונים ועד לימות החורבן, א-ב, ירושלים: הוצאת המחלקה לענייני הנוער של ההסתדרות הציונית, תש"ח-תשי"ד.
פנקס ועד ארבע ארצות: לקוטי תקנות, כתבים ורשומות, (בתוספת מלון, מפתחות, תצלומים ומפה של בית ישראל דד"א), ירושלים: מוסד ביאליק, תש"ה. מהדורה שנייה (מורחבת, בעריכת ישראל ברטל), ירושלים, תש"ן.
חבורי רבי יום-טוב ליפמן הלר וכתביו, רשימה ביבליוגרפית, 1930.
ספר חמדת ישראל, על חמישה חומשי תורה, כולל כל תרי"ג המצות, 1950.
ארגונם של יהודי אירופה במחצית הראשונה של המאה ה-י"ט, 1963.
פנקס התקנות של בני מדינת אנשׂבך, ירושלים: האוניברסיטה העברית - הפקולטה למדעי הרוח - החוג להיסטוריה של עם ישראל, תשכ"ד.
דברים, 1965.
ראשית תנועת-העבודה היהודית, 1955.
השתדלויות ושתדלנות, למען היהודים הנרדפים ברוסיה הצארית, 1967.
חול ומועד: אורח חייו של אדם מישראל - קובץ של כתבי מיכל יצחק רבינוביץ', ההסתדרות הציונית - המחלקה לענייני הנוער והחלוץ, תשכ"ה
לקריאה נוספת

ישראל ברטל, "ועדים, קהילות וחברות: ישראל היילפרין, חוקר השלטון העצמי היהודי", קהל ישראל: השלטון העצמי היהודי לדורותיו (סידרה לזכרו של ישראל היילפרין) א, עמ' יא–טו
הערות שוליים

↑  תאריך הלידה המדויק ע"פ: Jewish book annual, 42 (New York: Jewish Book Council, 1984), p. 213. כרטיס קבר גחש"א ירושלים
↑  היילפרין כתב בו: "חיבור זה שימש בשעתו עבודת סיום באוניברסיטה העברית בירושלים.", וכן מודה למר ב. דינבורג "שעורר אותי על נושא זה.", ולפרופ' ג. שלום אשר "העיר לי כמה הערות, אף קיבלני לאכסניא שלו"; ישראל היילפרין, העליות הראשונות של החסידים לארץ ישראל, בתוך: מחקרים ומקורות בתורת הסוד בישראל, (עורך: גרשם שלום): ירושלים ותל אביב: הוצאת שוקן, תש"ז-1947, עמ' 80.
↑  ישראל היילפרין, דברי פתיחה, ספר הגבורה, עמ' טז.
1 2  ארכיון ישראל היילפרין, בספרייה הלאומית
↑  מתוך: "העליות הראשונות של החסידים לארץ-ישראל"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304883305171  PLWABN: 9810569142005606  BnF: cb13737531r (data)  GND: 135630193  ISNI: 0000 0000 8100 1689  LCCN: n86115189  NTA: 118901265  SUDOC: 133700771  VIAF: 20906473   WorldCat (עם VIAF): 20906473
Patterns

Patterns הוא אלבום האולפן החמישי של הזמרת-יוצרת האמריקאית קלסי בלריני. האלבום יצא לאור ב-25 באוקטובר 2024, בהוצאת חברת התקליטים בלאק ריבר אנטרטיינמנט.
רקע והכרזה

בלריני בחרה בגישה של בנות בלבד בכתיבה והפקת Patterns, כאשר היא כתבה והפיקה את כל 15 הרצועות באלבום עם אליסה ונדרהיים, עם כתיבה נוספת על מספר שירים של ג'סי ג'ו דילון, קארן פיירצ'יילד והילרי לינדזי. היא אמרה שהתהליך התרחש "באופן אורגני" בעקבות נסיגה לכתיבת שירים עם משתפי הפעולה שלה, והוליד אלבום "שעשוי מאישה ואחיות".
האלבום הוא אלבום המשך ל-Rolling Up the Welcome Mat ‏(2023) שתיעד את סוף נישואיה, בלריני תיארה את Patterns כאלבום "סופר אוטוביוגרפי", שלוקח את המאזין למסע כאשר הוא מאזין מלמעלה למטה. היא הדגישה שהאלבום הוא "לא תקליט אהבה", ואמרה: "אני חושבת שהתקליט כולו לוקח אותך דרך מסע אמיתי מאוד של אנשים שמתחברים יחד שיש להם היסטוריה יחסית והיסטוריה יחסי ציבור וחינוך שונה ודינמיקה משפחתית שונה והכל הדברים האלה, ואתם מתכנסים כמבוגרים ויש לכם חיים למיין כדי להיות מסוגלים לבנות אחד ביחד ובעיני, זה החלק הכי מושך באהבה, למיין את כל זה ולמצוא את הדינמיקה הזו שאתם מסוגלים. לבטל את הדפוסים האלה ביחד ואני חושבת שזה שיא אהבה זה פשוט לא מה שאנשים מצפים".
בלריני סיפרה כי חברה צ'ייס סטוקס היה נוכח במהלך כל תהליך היצירה של האלבום, וההשראה לשיר "How Much Do You Love Me?" שהיא הכריזה על "השיר הכי רך" בתקליט. היא התייחסה ל"Beg for Your Love" כרגע הפגיע ביותר של התקליט והשלב הבא בעקבות "Leave Me Again", הרצועה הסוגרת על Rolling Up the Welcome Mat.
ב-29 באוקטובר 2024, בלריני תקדם את יציאת האלבום עם מופע ראשי במדיסון סקוור גארדן, בלריני אמורה לצאת לסיבוב ההופעות הראשון שלה בזירה בינואר 2025.
סינגלים

הסינגל המוביל "Cowboys Cry Too", ביחד עם נואה קאהן יצא לאור ב-28 ביוני 2024. "Sorry Mom", ‏"Two Things" ו-"First Rodeo" יצאו לאור כסינגלים לקידום שיווקיים לקראת יציאת האלבום, וכולם לוו בהוצאה של קליפים.
רשימת רצועות

| Patterns> מס' | Patterns> שם | Patterns> משך | Patterns>  | Patterns>  | Patterns>  | Patterns>  | Patterns>  | Patterns>  | Patterns>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Patterns  | 3:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Sorry Mom  | 3:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Baggage  | 2:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | First Rodeo  | 3:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Nothing Really Matters  | 2:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | How Much Do You Love Me  | 3:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Two Things  | 3:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | We Broke Up  | 2:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | WAIT!  | 3:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Beg for Your Love  | 3:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Deep  | 2:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Cowboys Cry Too (ביחד עם נואה קאהן)   | 3:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | I Would, Would You  | 2:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | This Time Last Year  | 3:41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Did You Make It Home? (outro)   | 0:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 46:00 |  |  |  |  |  |  |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט (ים) | חברת תקליטים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 25 באוקטובר 2024 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה • תקליטור • תקליט | בלאק ריבר |  |
הערות שוליים

1 2 3  Jon Dolan (24 באוקטובר 2024). "Kelsea Ballerini Keeps the Pretty-Decent Times Rolling on 'Patterns'". Rolling Stone. נבדק ב-25 באוקטובר 2024. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Liptak, Carena (8 באוגוסט 2024). "Kelsea Ballerini's New Album, 'Patterns', Is On Its Way". Taste of Country. נבדק ב-25 באוקטובר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lorie Hollabaugh (9 באוגוסט 2024). "Kelsea Ballerini Examines Some 'Patterns' On New Album, Due In October". Music Row. נבדק ב-25 באוקטובר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  P. Claire Dodson (25 באוקטובר 2024). "Kelsea Ballerini Says Chase Stokes Was Alongside Entire Making of New Album PATTERNS". Teen Vogue. נבדק ב-25 באוקטובר 2024. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2  Lauren McCarthy (24 באוקטובר 2024). "Kelsea Ballerini's 'Patterns' Is Not a Love Album". Nylon. נבדק ב-25 באוקטובר 2024. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Jessica Nicholson (24 באוקטובר 2024). "Kelsea Ballerini Releases New Album 'Patterns': Stream It Now". Billboard. נבדק ב-25 באוקטובר 2024. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Gil Kaufman (23 באוקטובר 2024). "Kelsea Ballerini Announces Dates For 30-City 2025 'Patterns' U.S. Tour". Billboard. נבדק ב-25 באוקטובר 2024. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Billy Dukes (27 ביוני 2024). "Why Kelsea Ballerini Picked Noah Kahan for Cowboys Cry Too". Taste of Country. נבדק ב-25 באוקטובר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kelsea Ballerini - Sorry Mom (Official Music Video)". YouTube. 12 באוגוסט 2024. נבדק ב-25 באוקטובר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kelsea Ballerini - Two Things (Official Music Video)". YouTube. 20 בספטמבר 2024. נבדק ב-25 באוקטובר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kelsea Ballerini - First Rodeo (Official Music Video)". YouTube. 16 באוקטובר 2024. נבדק ב-25 באוקטובר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑ Release formats for Patterns on October 25, 2024:
"Patterns". Apple Music (US). 25 באוקטובר 2024. נבדק ב-25 באוקטובר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
| קלסי בלריני |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | The First Time • Unapologetically • Kelsea • Subject to Change • Patterns |  |
| מיני-אלבומים | Kelsea Ballerini • Rolling Up the Welcome Mat |  |
| אלבומי רמיקס | Ballerini |  |
| סינגלים | "Love Me Like You Mean It" • "Dibs" • "Peter Pan" • "Yeah Boy" • "Legends" • "I Hate Love Songs" • "Miss Me More" • "Homecoming Queen?" • "The Other Girl" • "Hole in the Bottle" • "Half of My Hometown" • "I Quit Drinking" "Heartfirst" ‏• "If You Go Down (I'm Goin' Down Too)" ‏• "Blindsided" ‏• "Cowboys Cry Too" |  |
| השתתפות בסינגלים | "This Feeling" • "If We Never Met" |  |
האל הולברוק

| --- | --- |
האל הולברוק, 2007
האל הולברוק, 2007
 לידה:  17 בפברואר 1925 קליבלנד, ארצות הברית 
 פטירה:  23 בינואר 2021 (בגיל 95) בוורלי הילס, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  McLemoresville Cemetery 
 שם לידה:  Harold Rowe Holbrook Jr. 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1948–2017 (כ־69 שנים) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת דניסון  Culver Academies  סטודיו אייץ' בי 
 בן או בת זוג:  דיקסי קרטר (27 במאי 1984–10 באפריל 2010)  קארול איב רוסן (28 בדצמבר 1966–1983)  רובי הולברוק 
 מספר צאצאים:  3 
 פרסים והוקרה:  המדליה הלאומית למדעי הרוח (2003)  פרס טוני לשחקן הטוב ביותר במחזה (1966)  פרס אמי לשחקן הטוב ביותר בסדרת דרמה (1971) 
 פרופיל ב-IMDb
 
הרולד רוו "האל" הולברוק ג'וניור  (באנגלית: Harold Rowe "Hal" Holbrook, Jr;‏ 17 בפברואר 1925 – 23 בינואר 2021) היה שחקן קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה אמריקאי, זוכה חמישה פרסי אמי ופרס טוני, היה מועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר בשנת 2007 על תפקידו בסרט "עד קצה העולם".
ביוגרפיה

הולברוק נולד בקליבלנד לאיליין דבנפורט רקדנית וודוויל ולהרולד רוו הולברוק האב. כשהיה בן שנתיים נטשו אותו הורי, אמו הלכה לנהל מקהלה ואביו עזב לקליפורניה, והוא עבר להתגורר עם סבו וסבתו במסצ'וסטס.
הולברוק גדל בוויימאות' שבמסצ'וסטס שם למד ב"מכללת קולבר אקדמיס" ובאוניברסיטת דניסון.
במהלך מלחמת העולם השנייה שירת הולברוק בצבא ארצות הברית והוצב בניופאונדלנד שם הופיע בין לבין במופעים קטנים.
במהלך חייו היה הולברוק נשוי שלוש פעמים: לשחקנית הקנדית רובי הולברוק מ-1945 עד 1965, להם נולדו בן ובת, לשחקנית קארול איב רוסן משנת 1966 עד 1979, (לזוג נולדה בת) ולדיקסי קארטר, שחקנית מועמדת פרס אמי, שלה נישא הולברוק בשנת 1984.
הולברוק נפטר ב-23 בינואר 2021.
קריירת משחק

הולברוק החל את קריירת המשחק שלו בתור שחקן תיאטרון במופעי במה ב-1954 ב"מכללת לוק האבן טיאצ'ס", מנחה הטלוויזיה המפורסם באותן שנים אד סאליבן ראה אותו מופיע והחליט לתת לו תפקיד בתוכניתו.
עקב הצלחתו החליטה מחלקת המדינה של ארצות הברית אף לשלוח אותו להופיע באירופה ומעבר לתחומי מסך הברזל.
את הופעת האוף ברודוויי הראשונה שלו ערך הולברוק ב-1959 במחזה "מארק טוויין הלילה" שמבוסס על חייו של הסופר מארק טוויין.
על הופעתו קיבל הולברוק את "פרס שולחן הזהב" היוקרתי.
על אותו משחק קיבל הולברוק ב-1965 חותמת סופית על עבודתו הטובה בתחום התיאטרון כשזכה בפרס טוני.
ב-1966 ערך הולברוק את הופעתו הראשונה בסרט מקצועני בדרמה של סידני לומט "הקבוצה" לצידה של קנדיס ברגן, ה-1967 הופיע בסדרה הקומית "מארק טוויין הלילה" שעל הופעתו בה קיבל מועמדות לפרס אמי.
ב-1968 שיחק לצד שלי וינטרס בדרמת האימה הבדיונית "הנוער לשלטון".
ב-1969 קיבל הולברוק מועמדות שנייה לפרס אמי על תפקידו בסדרת הדרמה "כל העולם צופה".
שנה לאחר מכן זכה הולברוק בפרס אמי על משחקו בסדרה "האנשים הקירחים: הסנטור", כמו כן קיבל מועמדות נוספת על תפקידו בסדרה "סכנה ברורה ומצוייה".
ב-1973 קיבל הולברוק מועמדות חמישית לפרס אמי אותה קיבל על תפקידו בסדרה "הקיץ הוודאי", בנוסף דיבב הולברוק בדרמה המשפחתית מועמדת 2 פרסי האוסקר המבוססת על הספר "ג'ונתן ליווינגסטון השחף".
ב-1974 זכה הולברוק בשני פרסי אמי על משחקו בסדרת הדרמה "פואבלו".
ב-1976 קיבל הולברוק את פרס אמי הרביעי שלו על תפקידו הראשי בסדרת הדרמה הביוגרפית "לינקולן", כמו כן הספיק הולברוק להשתתף גם בדרמת המתח ההיסטורית זוכת 4 פרסי האוסקר "כל אנשי הנשיא" (1976), בסרט גילם הולברוק את סוכן ומנהל ב-FBI מארק פלט.
לאחר מכן הופיע הולברוק בדרמה זוכת 3 פרסי האוסקר של פרד זינמן "ג'וליה" ובסדרת הטלוויזיה מועמדת 6 פרסי אמי "הארץ המתעוררת".
ב-1978 קיבל הולברוק שתי מועמדויות לפרס אמי על תפקידו בסדרות "הארץ המתעוררת" ו"העיר שלנו".
במהלך שנות ה-80 הופיע בדרמת הפשע של אוליבר סטון "וול סטריט" לצד צ'ארלי שין, בקומדיית האימה המצוירת "מופע האימים" ובקומדיית הפשע "עף עם הרוח".
ב-1990 החל לשחק בסיטקום "צללים בן ערביים". ב-1993 שיחק הולברוק בדרמת המותחן מועמדת 2 פרסי האוסקר של סידני פולאק "הפירמה" לצידם של טום קרוז וג'ין הקמן. לאחר היעדרות של מספר שנים חזר הולברוק לעולם הקולנוע ב-1997 ודיבב בסרט האנימציה המצליח "הרקולס" את דמותו של אמפיטריון.
ב-2000 שיחק הולברוק לצידם של רוברט דה נירו וקובה גודינג ג'וניור בדרמה הביוגרפית "גברים עם כבוד".
ב-2001 הופיע הולברוק בדרמה הרומנטית של פרנק דרבונט "מג'סטיק" בכיכובו של ג'ים קארי.
לאחר מכן שיחק הולברוק בתפקידי אורח בסדרות המצליחות "הסופרנוס", "הבית הלבן", "ER" ו-"NCIS".
בשנת 2007 בגיל 82 הגיע הולברוק לפסגת הקריירה שלו כשקיבל מועמדות לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר על תפקידו בדרמת ההרפתקאות הביוגרפית של שון פן "עד קצה העולם", הולברוק הוא השחקן המבוגר ביותר שמקבל מועמדות לפרס זה.
בסרט גילם הולברוק את דמותו של רון פרנץ', פועל עור זקן ובודד.
בשנת 2010 שיחק בסדרת הדרמה "האירוע", את דמותו של איש העסקים ג'יימס דמפסי, לצידו של ג'ייסון ריטר.
פילמוגרפיה

הקבוצה (1966)
הנוער לשלטון (1968)
הם רק הורגים את האדון שלהם (1972)
ג'ונתן ליווינגסטון השחף (1973)
כל אנשי הנשיא (1976)
הקרב על מידווי (1976)
ג'וליה (1977)
קפריקורן 1 (1978)
הערפל (1980)
חטיפת הנשיא (1980)
מופע האימים (1982)
כוכב התא (1983)
וול סטריט (1987)
הבלתי קדוש (1988)
עף עם הרוח (1989)
צללים בן ערביים (1994-1990)
הפירמה (1993)
עין האלוהים (1997)
חתולים אינם רוקדים (1997)
הרקולס (1997)
הש (1998)
ללכת לקו המים (1998)
נשיקת הבוגד (1998)
רווק על תנאי (1999)
להעיר את המתים (2000)
גברים עם כבוד (2000)
תכלית החיים (2002)
מג'סטיק (2001)
שייד (2003)
עד קצה העולם (2007)
שמש ערב (2009)
שיעורי טיסה (2010)
מים לפילים (2011)
סוואנה (2013)
איש החוק (אנ') (2015)
פילמוגרפיה > טלוויזיה

בונז (2017)
האנטומיה של גריי (2017)
הוואי חמש-אפס (2017)
Forever (אלבום של עפרה חזה)

Forever (בעברית: לנצח) הוא אלבום הרמיקס של הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה. האלבום יצא לאור ב-25 במרץ 2008, על ידי חברת התקליטים אדל רקורדס.
רקע

האלבום מכיל רמיקסים של שירים משני אלבומיה הבינלאומיים שיצאו בסוף שנות ה-80: Shaday ו-Desert Wind, האלבום הישראלי "שירי תימן" וכן שיר חדש "The Poem", שמכיל הקראה של חזה לשירים של רחל המשוררת, "ידיך רכות", "להקיץ ולדעת", "בלילה" ו"במו ידי" שהוקראו במסגרת תוכנית הרדיו השבועית של חזה ברדיוס 100FM משנת 1995.
האלבום יצא בשנת 2008, לציון 20 שנים לפריצתה של חזה באירופה.
גרסאות אלבום הרמיקסים שיצאו ברוסיה וגרמניה כללו בתוכן 14 רצועות, בעוד שהגרסה הסטנדרטית של אלבום הרמיקסים כוללת 16 רצועות בסך הכל. בגרסה הסטנדרטית של אלבום הרמיקסים נכללים שני רמיקסים נוספים ל-"Im Nin'alu".
רשימת רצועות

| Forever> מס' | Forever> שם | Forever> כותב(ים) | Forever> משך | Forever>  | Forever>  | Forever>  | Forever>  | Forever>  | Forever>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Shaday  | עפרה חזה, בצלאל אלוני | 5:44 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Galbi  | אלוני, אהרון עמרם | 3:31 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Im Nin'alu (Version 2008)  | שלום שבזי | 3:07 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Fata Morgana  | חזה, אלוני | 4:11 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Eshal  | חזה, אלוני | 4:12 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Ya Hil We  | שבזי | 3:17 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Asalk  | שבזי | 4:33 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Ya Ba Ye  | חזה, אלוני | 3:24 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Love Song (The Biblical "Song Of Songs")  | אלוני | 6:59 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | La Fa La  | שבזי | 4:07 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Taw Shee  | חזה, אלוני, תומאס דולבי | 2:57 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Kaddish  | חזה, אלוני | 5:13 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | The Poem  | רחל המשוררת | 3:37 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Im Nin'Alu (Unplugged Mix)  | שבזי | 3:07 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Im Nin'Alu (The Bridge Mix)  | שבזי | 4:06 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Im Nin'Alu (Brixxton Squad Mix)  | שבזי | 3:50 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 57:56 |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  Forever Ofra Haza: Her Greatest Songs Remixed - Ofra Haza | Songs, Reviews, Credits, AllMusic (באנגלית)
↑  "בלילה" הולחן בידי חזה ב-1987 והוקלט על ידה לאלבום "שירי מולדת ג'".
↑  Ofra Haza - Forever Ofra Haza (Her Greatest Songs Remixed), Discogs (באנגלית)
↑  Ofra Haza - Forever Ofra Haza - Her Greatest Songs Remixed, Discogs (באנגלית)
1 2  Forever Ofra Haza - Her Greatest Songs Remixed (באנגלית), נבדק ב-2019-01-05
| עפרה חזה – שירים |
| --- | --- | --- |
| בשיר השירים בשעשועים | "שיר השירים בשעשועים" • "בלדה למלך" • "היפה בנשים" |  |
| על אהבות שלנו | "שיר הפרחה" • "כמו ציפור" • "פלאש גורדון" • "הגשם" • "על אהבות שלנו" • "שיר אהבה לחייל" |  |
| בוא נדבר | "אין זמן לתעות" • "סימנים של אוהבים" • "כשנהיה בני 73" • "תפילה" |  |
| פיתויים | "כל יום מתחילה שנה" • "מלכת הקסמים" • "מכתב אהבה" • "גבריאל" |  |
| חי | "סוף קיץ" • "עכשיו" • "אחרי החגים" • "אמן למילים" • "חי" |  |
| שירי מולדת | "יד ענוגה" / "נעמה" |  |
| בית חם | "יד ביד" / "במנגינת הלב" • "בית חם" • "עזור לי" • "בן פרבר" • "אתך הלילה" / "אתה הבטחת" |  |
| אדמה | "רוח צפונית רוח דרומית" • "גורל אחד" • "מישהו הולך תמיד איתי" • "אדמה" • "רחמים" / "עוד מחכה לאחד" |  |
| שירי מולדת ב' | "אל נא תאמר לי שלום" / "בכרם תימן (אל תפחדי תמר)" • "שבעת המינים" • "הנערים הספנים" |  |
| ימים נשברים | "ימים נשברים" • "בוא ונגן אותי" • "הכאב הזה" • "כל הקלפים" / "ליידי" • "להמשיך לצעוד" |  |
| Shaday | "Galbi" • "Im Nin'alu" • "Galbi" • "Shaday" • "Eshal" |  |
| Desert Wind | "Wish Me Luck" • "I Want to Fly" • "Ya Ba Ye" • "Fata Morgana" |  |
| Kirya | "Daw Da Hiya" • "Innocent – A Requiem for Refugees" |  |
| כל הנשמה | "ליד באר מולדתי" • "כל הנשמה" • "לאורך הים" • "זה יבוא פתאום" • "מיליון" • "רוח האדם" |  |
| Ofra Haza | "Show Me" • "Give Me a Sign" |  |
| סינגלים אחרים | "שבת המלכה" • "הליכה לקיסריה" • "אם אשכחך ירושלים" • "שלאגר" • "Aime Moi" • "שיר המאה" • "שביל תפוח הזהב" • "ארבעים" • "השנה אינשאללה" • "Ya Hilwi" •‏ "Today I'll Pray" •‏ "Elo Hi" • "קופסת הצבעים" • "Mata Hari" • "Love Song" •‏ "ירושלים של זהב" • "The Queen of Tel Aviv" • "לתת" • "כאן לעולם" |  |
| שירים אחרים | "Deliver Us" • "שחרחורת" • "מוכר הפרחים" • "זמר נוגה" |  |
Shake It (שיר של סאקיס רובאס)

"Shake It" (בעברית: "שקשק את זה") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר היווני סאקיס רובאס. השיר נכתב על ידי נקטיירוס טיירקיס והולחן על ידי ניקוס טרזיס. השיר ייצג את יוון באירוויזיון 2004 וזכה במקום ה-3.
אירוויזיון 2004

עם השיר השתתף סאקיס רובאס באירוויזיון 2004. בחצי הגמר הצליח השיר להגיע אל המקום ה-3 עם 238 נקודות בסך הכל. בגמר האירוויזיון הגיע השיר גם אל המקום ה-3, עם 252 נקודות בסך הכל.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  יוון | IFPI Greece | 1 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 32 |  |
גרסתה של ניקול ראידמן

Shake It (בעברית: שקשק את זה) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית ניקול ראידמן והזמר היווני סאקיס רובאס. השיר יצא לאור ב-20 בינואר 2020, כסינגל שלא מתוך אלבום, על ידי חברת התקליטים על ידי אן אם סי יונייטד. סינגל זה יצא במקור בשנת 2004, אך בשל פרויקט משותף של ראידמן ורובאס החליטו להקליטו מחדש כחלק מקידום הופעתם המשותפת באמפי קיסריה, שאמור היה להתקיים ב-11 ביוני 2020.
נכון לפברואר 2020, מונה הצפיות של השיר באתר יוטיוב עומד על כ-1.3 מיליון.
הערות שוליים

↑  Shake It: החדש של ניקול ראידמן וסאקיס רובס, באתר ‏מאקו‏, 20 בינואר 2020
↑  Sakis Rouvas & Nicol Raidman - Always// Nicol Raidman, נבדק ב-2020-01-14
↑  Shake It, נבדק ב-2020-02-15
↑  ניקול ראידמן וסאקיס מגה שואו, באתר 2207* קופת תל אביב (ארכיון)
↑  Sakis Rouvas & Nicol Raidman - Shake It, יוטיוב, ‏20 בינואר 2020
חי / בית חם

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
AllMusic: 
חי / בית חם הוא מארז התקליטורים השלישי של הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה. המארז יצא לאור ב-1 במאי 2002, על ידי חברת התקליטים הד ארצי, והוא מחולק לשני תקליטורים שונים, האחד חי והשני בית חם.
לכל תקליטור במארז, עטיפה משלו.