stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תורה מן השמים
תורה שבעל פה

גם בעניין התורה שבעל פה, קיימות מובאות רבות במסורת היהודית, לפיהן היא ניתנה מאת האלוהים למשה, כאשר הוא שהה בהר סיני, ארבעים יום ולילה, בתקופת מתן תורה.
בספר יהושע כתוב ”לִשְׁמֹר לַעֲשׂוֹת כְּכָל הַתּוֹרָה אֲשֶׁר צִוְּךָ מֹשֶׁה עַבְדִּי, אַל תָּסוּר מִמֶּנּוּ, יָמִין וּשְׂמֹאול” (א', ז') ובהמשך ”לֹא יָמוּשׁ סֵפֶר הַתּוֹרָה הַזֶּה מִפִּיךָ” (א', ח'). מהכפילות שבין הפסוקים והשוני ביניהם הסיקו פרשנים כי מדובר על ספר התורה הכתוב ובנוסף אליו על התורה שבעל פה.
הגמרא במסכת סנהדרין מביאה ברייתא המבטאת את העיקרון של תורה מן השמים גם לתורה שבעל פה:
תַּנְיָא אִידָךְ, ”כִּי דְבַר יְהוָה בָּזָה” (במדבר, ט"ו, ל"א), זֶה הָאוֹמֵר אֵין תּוֹרָה מִן הַשָּׁמַיִם. וַאֲפִילּוּ אָמַר, כָּל הַתּוֹרָה כּוּלָּהּ מִן הַשָּׁמַיִם, חוּץ מִפָּסוּק זֶה, שֶׁלֹּא אֲמָרוֹ הַקָּדוֹש בָּרוּךְ הוּא, אֶלָּא מֹשֶׁה מִפִּי עַצְמוֹ, זֶהוּ 'כִּי דְבַר יְהוָה בָּזָה'. וַאֲפִילּוּ אָמַר, כָּל הַתּוֹרָה כּוּלָּהּ מִן הַשָּׁמַיִם, חוּץ מִדִּקְדּוּק זֶה, מִקַּל וָחוֹמֶר זֶה, מִגְּזֵרָה שָׁוָה זוֹ, זֶה הוּא 'כִּי דְבַר יְהוָה בָּזָה'.
המונח "תורה שבעל פה" עצמו מוזכר לראשונה בספרות חז"ל, בעולם העתיק היה מקובל המונח "חוקים בלתי כתובים" (agraphos nomos). תיאור של התורה שבעל פה נמצא בדברי פילון האלכסנדרוני:
מנהגים הם חוקים שלא נכתבו. הכרעות של אנשי קדם אינן חרותות בלוחות אבנים או בניירות שעש יאכלם, אלא בנפשותיהם של אלה שיש להם חלק באותה החוקה. כי מלבד הנחלות חייבים הבנים לרשת מהוריהם את מנהגי האבות, שעל פיהם נתחנכו ושעמהם חיו מילדותם, ואין לזלזל בהם משום המסורת הבלתי כתובה.
על פי הרמב"ם, גם התורה שבעל פה עברה מאלוהים למשה וממנו נמסרה מדור לדור. בהקדמת משנה תורה כתב: "ואלעזר ופנחס ויהושוע שלושתן קבלו ממשה וליהושוע שהוא תלמידו של משה רבנו מסר תורה שבעל פה וצווהו עליה, וכן יהושוע כל ימי חייו למד על פה". הרמב"ם מוסיף כי כבר בימי יהושע הורחבה התורה שבעל פה מעבר למה שנמסר על ידי אלוהים ”ועם מות יהושע מסר לזקנים מה שקיבל מהפירושים. ומה שנתחדש בזמנו.”
ראו גם

לא בשמיים היא
בל תוסיף ובל תגרע
עיקרי האמונה היהודית
נצחיות התורה
טיעון העד (יהדות)
השערת התעודות
לקריאה נוספת

אברהם יהושע השל, תורה מן השמים באספקלריה של הדורות, לונדון 1962, הוצאת שונצינו.
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת סנהדרין, פרק י', משנה א'
↑  ספרי על דברים בפרשת ראה, פרק י"ד פס' ז' וילקוט שמעוני על התורה בסימן תתצ"א, מייחסים את הטיעון לרבי עקיבא
↑  פסוקים שלא כתבם משה, מתוך קובץ המאמרים "חקרי יהדות" שמחברם אינו ידוע
↑  הרב שמריה גרשוני, סוד השנים עשר לראב"ע
↑  'פרושי התורה לר' יהודה החסיד', יו"ל ירושלים תשל"ה. ליקוט של פירושים למקרא המיוחסים לר' יהודה החסיד, יצחק שמשון לנגה, עורך ומלקט. יש לציין שיש מפקפקים בזיהוי ובייחוס לרבי יהודה החסיד, ורואים בו זיוף. ראו שו"ת אגרות משה יורה דעה חלק ג סימן קיד: "...וספר זה עוד גרע כי הרי הכופרים הרשעים זייפו זה בתוך ספר שנקרא על שם ר' יהודה החסיד כדי להטעות את העולם בהסתה והדחה כזו שגם ריה"ח אמר זה".
↑  גרשון ברין, קווים לפירוש התורה של ר' יהודה החסיד, תעודה ג, תשמ"ג, עמ' 221–226
↑  "סדר טעמים" לרבי שלמה בן רבי שמואל מווירצבורג, ע"פ כתב־יד פריז 353
↑  מנחם שטיין מזהה מונחים פחות שכיחים כמו "הדינים שלא נכתבו" (agrapha nomima) או "המסורת הבלתי כתובה" (agraphos paradosis) כהולמים יותר לתיאורה של התורה שבעל פה. מנחם שטיין, פילון האלכסנדרוני: הסופר וספריו ומשנתו הפילוסופית. ורשה, הוצאת אברהם יוסף שטיבל, 1939, הערת שוליים 95. העתק דיגיטלי בפרויקט בן יהודה.
↑  יצחק היינמן טוען שפילון לא השתמש בביטוי זה כדי לתאר את התורה שבעל פה, אלא את החוק הטבעי או מנהג העם. I. Heinemann, Die Lehre vom ungeschriebenen Gesetz im jüdischen Schrifttum, Hebrew Union College Annual 4, 1927, in JSTOR
| יהדות אורתודוקסית |
| --- | --- | --- |
| זרמים | חרדים (חסידים • ליטאים • חרדים ספרדים) • דתיים לאומיים (חרדים לאומיים) • אורתודוקסיה מודרנית • נאו-אורתודוקסיה |  |
| ארגונים רבניים | ק"ק כנסת ישראל • OU‏ • אגודת הרבנים • מועצת גדולי התורה • הרבנות הראשית לישראל • אגודת הרבנים בפולין • העדה החרדית • התאחדות קהלות החרדים • חבר הרבנים שעל ידי הפועל המזרחי • התאחדות הרבנים • ועידת רבני אירופה • מועצת חכמי התורה • מרכז רבני אירופה |  |
| הגות | עיקרי האמונה היהודית • תורה מן השמים • נצחיות התורה • אמונת חכמים • דעת תורה • טיעון העד (יהדות) |  |
| עיקרי האמונה היהודית ומושגים בסיסיים נוספים ביהדות |
| --- | --- | --- |
| עיקרי האמונה היהודית | אלוהים • ייחוד השם • מידת הביטחון • בריאת העולם • הנבואה במסורת ישראל • תפילה • תורת הגמול • משיח • נצחיות התורה • תורה מן השמים • השגחה • נשמה • תחיית המתים |  |
| מושגי בסיס נוספים | יציאת מצרים • מעמד הר סיני • עשרת הדיברות • מצווה • תורה שבכתב • תורה שבעל-פה • הלכה • אגדה • 12 שבטי ישראל |  |
תעשו מקום

תעשו מקום הוא האלבום החמישי של הראפר והמוזיקאי סגול 59. האלבום יצא לאור ב-2008 דרך התו השמיני ו-JDUB Records.
שירים בולטים באלבום הם "תעשו מקום", "לך קדימה", "איך היא רוקדת" ו "פינג פונג". האלבום יצא בחברת התקליטים הניו יורקית JDUB Records. בין המשתתפים באלבום: שאנן סטריט, לירון תאני, דן תורן, רוי אדרי, עמרי אנג'ל, אלפרבר 100% כותנה ונועה פארן. האלבום הופק בשלמותו על ידי יונתן גולדשטיין, פרט לשירים "אדמה, רוח וקאש" (אורי שוחט) ו"רוקדים ברחובות" (מארקי פאנק).
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | אינטרו  | 0:58 |
| 2. | תעשו מקום  | 4:09 |
| 3. | תעזבו אותי (עם אלפרבר 100% כותנה)   | 3:54 |
| 4. | קרציות  | 3:11 |
| 5. | רוקדים ברחובות  | 4:30 |
| 6. | אלבומים (אינטרלוד)  | 1:27 |
| 7. | לך קדימה (עם רוי אדרי)   | 4:37 |
| 8. | סגול VS אלארם (עם די ג'יי אלארם ו לירון תאני)   | 4:30 |
| 9. | הדור הבא 5 (אינטרלוד)  | 0:34 |
| 10. | זקן מדי  | 5:49 |
| 11. | איך היא רוקדת (עם נועה פארן)   | 3:45 |
| 12. | פינג פונג (עם דן תורן)   | 4:21 |
| 13. | ירושלים (עם רבל סאן ושאנן סטריט)   | 4:54 |
| 14. | היי מאמסטרדם (אינטרלוד)  | 1:38 |
| 15. | אדמה, רוח וקאש  | 5:16 |
| 16. | הבלוז  | 1:07 |
תערובת אסקוט

| --- | --- |

תערובת אסקוט בהופעה בבארבי, 2024
 מוקד פעילות:  תל אביב, ישראל
 תקופת הפעילות:  1989–1993 (כ־4 שנים)
 סוגה:  רוק  רוק אלטרנטיבי
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 חברים
 אסף אמדורסקי (גיטרה חשמלית, זמר)  ירמי קפלן (תופים, זמר)  עמיר רוסיאנו (גיטרה בס, זמר)
תערובת אסקוט היא להקה ישראלית שהוקמה ב-1989, ופעלה בראשית שנות התשעים עד לפירוקה בשנת 1993. חברי הלהקה הם: אסף אמדורסקי, ירמי קפלן ועמיר "ג'נגו" רוסיאנו. שם הלהקה לקוח ממותג הסיגריות הישראלי "אסקוט".
היסטוריה

הלהקה הוקמה על ידי אמדורסקי ורוסיאנו שהיו חברי ילדות בסוף 1989. אמדורסקי צירף את קפלן, לאחר שחמי רודנר הכיר בין השניים בפאב "המדבר", שלושתם אף עבדו ביחד בפאב לתקופה קצרה. באותה עת ניגן קפלן גיטרה בלהקת "איפה הילד".
מופע הבכורה של "תערובת אסקוט" נערך בדצמבר 1989. בתחילת דרכה היה חבר בלהקה גם הגיטריסט יובל ליבליך.
בדצמבר 1990 הוציאה הלהקה גרסת כיסוי לשיר "מי מפחד מגברת לוין?", במקור של שלישיית "השלושרים" שבה היה חבר אביו של אסף אמדורסקי, בני אמדורסקי.
הלהקה הוציאה באוקטובר 1991 אלבום בכורה בחברת התקליטים "הד ארצי". כמעט את כל שירי האלבום כתבו והלחינו אמדורסקי וג'נגו במשותף, כשיוצא דופן היה השיר "אני לא מוכנה לצאת מכאן" שכתב והלחין קפלן. את העיבודים וההפקה המוזיקלית ביצעו שלושת חברי הלהקה במשותף. הלהיט הגדול ביותר של הלהקה מהאלבום היה "החדר האינטימי שלי", שזכה לפופולריות גדולה ברדיו ובסצנת הרוק הישראלית באותן שנים, שהיה גם הלהיט היחיד של הלהקה.
באפריל 1993 בעת העבודות על האלבום השני של הלהקה עזב קפלן את הלהקה, ועקב כך הלהקה התפרקה.
במאי 2004 התאחדה הלהקה למספר הופעות.
בנובמבר 2007 חברי הלהקה התאחדו שוב למופע חד פעמי בתיאטרון תמונע, בו חשפו לראשונה שירים שכתבו לאלבום השני של הלהקה.
חברי הלהקה התאחדו שוב בספטמבר 2011 לכבוד יום ההולדת ה-50 של קפלן.
בקיץ 2017 הלהקה התאחדה לצורך הקלטה לפרויקט "50 שנה לחלונות הגבוהים" של גלגלצ ובנוסף גם להופעה "בארבי", בה השתתף גם יובל ליבליך.
ב-7 במאי 2024 התאחדה הלהקה להופעה בודדת במועדון ה"בארבי" במסגרת סדרת ההופעות "חתול בשק", שבמסגרתה הקהל מגיע להופעה מבלי לדעת מי האומן שיופיע.
דיסקוגרפיה

תערובת אסקוט
הערות שוליים

↑   ביקור במפעל הסיגריות אסקוט, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1956
אורן פרסיקו, ‏עשן ב עינייך, באתר גלובס, 21 בנובמבר 2002
↑  בואו לראות אותם ב  בשישי -"תערובת אסקוט", מעריב, 27 בדצמבר 1991
↑  עמית קלינג, ‏כך זה קרה: אסף אמדורסקי מתגלגל בין הריסות חייו ונזכר. ריאיון, באתר "Time Out ישראל", 7 ביולי 2016
↑  "לא באתי להיות 'התל אביבי שבא לחיפה'", באתר כלבו – חיפה והצפון, 12 בספטמבר 2020
↑  גיורא פרבר, מופעים - איפה הילד, חדשות, 10 בנובמבר 1989
↑  שמעון פרנס, מופעים - תערובת אסקוט, חדשות, 29 בדצמבר 1989
↑  אסף שר את השיר של אבא, מעריב, 14 בדצמבר 1990
↑  שחר בן ברק, סקירה מקיפה לקראת יציאה של כ-15 אלבומי להקות בקיץ 91, מעריב, 8 ביולי 1991
↑  טל פרי, הכל פה תוצרת עצמית, מעריב, 18 באוקטובר 1991
יוסי חרסונסקי, תקליט נחמד, אבל שום דבר חדש, מעריב, 24 באוקטובר 1991
↑  יואב בירנברג, נפרדים, חדשות, 13 באפריל 1993
↑  גידי אביבי, לפעמים צריך אהבה ישנה, באתר הארץ, 6 במאי 2004
שגיא בן נון, "תערובת אסקוט" תתאחד לסבב הופעות, באתר הארץ, 22 באפריל 2004
↑  עכבר העיר, תערובת אסקוט מתאחדים שוב, באתר הארץ, 21 באוקטובר 2007
↑  אסף נבו, ‏תלתלי היובל, באתר ‏מאקו‏, 9 בספטמבר 2011
↑  גל אוחובסקי, ‏לא אוהבים מזרחית?, באתר ‏מאקו‏, 17 באוגוסט 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309803905171  VIAF: 160957689   WorldCat (עם VIAF): 160957689
שקלוב (מחוז משנה)

מחוז משנה שקלוב (בבלארוסית: Шклоўскі раён; ברוסית: Шкловский район) הוא אחד מ-21 מחוזות משנה מנהליים של מחוז מוהילב שבמזרח בלארוס. מרכזו המנהלי היא העיר שקלוב.
דמוגרפיה

בתקופת עריכת מפקד האוכלוסין של בלארוס (2009) (אנ'), מנתה אוכלוסיית מחוז המשנה שקלוב 30,802 בני אדם. האוכלוסייה הצטמצמה ובשנת 2019 נמנו במחוז המשנה 26,848 בני אדם. ההרכב האתני של האוכלוסייה במחוז היה ב-2009: 93.97% בלארוסים, 4.44% רוסים ו-1.59% אחרים. שפות הדיבור הנפוצות: בלארוסית (75.31%) ורוסית (23.22%).
תמיכה חברתית

תמיכה חברתית מתרחשת בין אנשים החולקים את אותה רשת חברתית או אותה קבוצה חברתית, והיא נתפסת הן מצד הנותן והן מהצד המקבל כמשאב שנועד להגביר את טובתו ואת איכות חייו של המקבל מן ההיבט האינפורמטיבי (ידע), מן ההיבט הרגשי ומן ההיבט האינסטרומנטלי.
גוף מחקר גדול מראה קשר שלילי עקבי בין תמיכה חברתית במצבי לחץ למצוקה נפשית, כלומר: ככל שהתמיכה החברתית גבוהה יותר, כל תחושות המצוקה והדחק נמוכות יותר. כמו כן, מחקרים רבים מראים שהתמיכה החברתית מהווה גורם התמודדות עם מצבי דחק, חרדה ודיכאון. לבסוף, נמצא שתמיכה חברתית קשורה לרמות גבוהות יותר של סיכוי החלמה ממחלות ולתוחלת חיים גבוהה יותר.
לתמיכה החברתית שלושה רבדים עיקריים: (א) תמיכה חברתית מעשית, הקשורה לפעולות שאנשים עושים כדי לסייע לאחרים; (ב) הקשרים הקיימים בין הפרט לבין אנשים משמעותיים בסביבתו; (ג) התמיכה החברתית הנתפסת, המתוארת כהערכה קוגניטיבית של הפרט בנוגע לקשריו עם אחרים. הדרך שבה תמיכה חברתית מסייעת להתמודד עם מצבי דחק מחולקת לשני מודלים מקובלים: המודל הישיר והמודל העקיף. על פי המודל הישיר, תמיכה חברתית מסייעת להימנע מלכתחילה ממצבי דחק ואי-ודאות בכך שהיא מספקת יציבות והכרה בערך העצמי, ומסייעת לצפות מראש מצבים מלחיצים. לעומת זאת, על פי המודל העקיף, תמיכה חברתית מספקת כוח בולם להתמודדות מיטבית עם מצבי לחץ או חוויות לחץ שכבר התרחשו, באמצעות גיוס משאבים פנימיים ובין-אישיים.
הערות שוליים

1 2  Stevan E. Hobfoll, Social and Psychological Resources and Adaptation, Review of General Psychology 6, 2002-12, עמ' 307–324 doi: 10.1037/1089-2680.6.4.307
1 2 3  Sheldon Cohen, Thomas A. Wills, Stress, social support, and the buffering hypothesis., Psychological Bulletin 98, 1985-09, עמ' 310–357 doi: 10.1037/0033-2909.98.2.310
↑  Peggy A. Thoits, Mechanisms Linking Social Ties and Support to Physical and Mental Health, Journal of Health and Social Behavior 52, 2011-06, עמ' 145–161 doi: 10.1177/0022146510395592
| טראומה נפשית |
| --- | --- | --- |
| מצבי טראומה | סכנת חיים • אלימות • התעללות • אונס • אלימות מינית • מלחמה • טרור  • קרב • תאונת דרכים • טראומה גופנית • שכול • שוד  • אסון טבע • שרפה • הגירה |  |
| מאפייני טראומה | מצוקה נפשית • חרדה • פחד • דאגה • בכי • חוסר אונים • אימה • תבהלה • עוררות • טריגר •  הימנעות • התמודדות ממוקדת הימנעות • רומינציה • מחשבות פולשניות • מחשבות אילו • אשמת שורדים • האשמה עצמית (אנ') • האשמה (אנ') • אשמה (רגש) |  |
| תגובת דחק | דחק • תגובת הילחם או ברח • מערכת העצבים הסימפתטית • ציר ה-HPA • עומס אלוסטטי |  |
| הפרעות | הפרעות הקשורות לטראומה וגורמי דחק • נפגע חרדה • הפרעת דחק חריפה • הפרעת דחק פוסט-טראומטית • הפרעה פוסט-טראומטית מורכבת • טראומה משנית • הפרעת הסתגלות • הפרעת חרדה • התקף חרדה • ביעותי לילה • נדודי שינה • דיסוציאציה • פלשבק • הפרעת דה-פרסונליזציה • הפרעת דה-ריאליזציה |  |
| גורמי חוסן | חוסן נפשי • רשת חברתית • דתיות • מודל רגישות-דחק • מודלים של תורשה, סביבה והתפתחות • סטטוס חברתי • שונות קצב לב |  |
| התמודדות | התמודדות • צמיחה פוסט-טראומטית • תמיכה חברתית • עזרה עצמית • פעילות גופנית • טכניקות הרפיה • מדיטציה טרנסצנדנטלית • אימוני נשימה • הסחת דעת • אסקפיזם |  |
| תרופות | תרופות נוגדות דיכאון • סרטרלין • פרוקסטין • ונלפקסין • פלואוקסטין • קנאביס |  |
| טיפול נפשי | טיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית • עזרה ראשונה פסיכולוגית • מודל מעש"ה • קבוצת תמיכה • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי ממוקד בטראומה (אנ') • טיפול בעיבוד קוגניטיבי • EMDR • תרפיית חשיפה ממושכת |  |
| עמותות | ער"ן • נט"ל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph125801 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החברה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תהילים קכ"ח

תהילים קכ"ח הוא המזמור ה-128 במספר בספר תהילים (על פי תרגום השבעים והוולגטה, זהו המזמור ה-127 במספר). המזמור הוא חלק מקובץ שירי המעלות ומבחינה סגנונית נחשב למזמור חכמה. תכלית המזמור היא פנייה לנמען אנושי ופירוט מיהו האדם המאושר לדידו של מחבר המזמור.
מבנה המזמור ותוכנו

במזמור קכ"ח מתוארות הברכות אשר בהן יתברך המאמין והירא את ה'. מזמור זה ממשיך את הרעיון המובע בתהילים קכ"ז בו מתברך האדם הירא את ה' בפריון. ניתן לחלק את המזמור לשני חלקים: פסוקים א'- ג': הברכה בה יבורך האדם היְרֵא את ה'. זוהי ברכה אישית והיא ניתנת לפרט. בחלקו השני של המזמור, פסוקים ד'-ו' ניתנת ברכה במישור הלאומי והיא מתייחסת לירושלים ולעם.
המילים ירא ושלום חוזרות על עצמן במזמור. בפתיחת המזמור מתואר אושרו של " ירא " ה' ומסיים בברכתו ה' את האיש הירא את ה' - חלקו השני של המזמור משלב בין המילים ראייה ושלום. בירושלים ילמדו העולים את תורת ה' ויראתו ובתמורה הם יבורכו בברכת שלום.
מבנה המזמור ותוכנו > חלק ראשון

כותרת המזמור מביעה את הרעיון בעזרת תקבולת נרדפת כי "ירא ה'" ההולך בדרך הישר הוא האדם אשר מקפיד על המצוות. בפסוק ב' יזכה "ירא ה'" ההולך בדרכיו לפיריון. במזמור שר משורר תהילים בשבח העמל. האדם הירא, זה העובד לא יזדקק לעזרה בכלכלת ביתו. יש הטוענים כי המילים: "יגיע כפיך כי תאכל" אינם תיאור של האדם העובד אלא תיאור הגמול לאחר שזה הלך בדרך ה'. לשיטתם המזמור אינו עוסק בשבח עבודת האדם ויגיע כפיו אלא עיניינו בגמול שיקבל האדם על מעשיו. בפסוק ג' בעל המזמור מברך את ביתו של האדם הירא, ״אשתך כגפן פוריה בירכתי ביתך״, כלומר אשת הירא תישאר בביתו ולא תילקח על ידי אחרים. כך על פי המזמור תבורך האישה בפיריון, בצאצאים רבים "כשתילי זיתים". במדרש תנחומא על מזמור קכ"ח ביקשו חז"ל להדגיש את צניעותה של האישה הספונה בביתו של איש וכך כאשר היא נמצאת בירכתי הבית תבורך בצאצאים כשתילי זיתים: ״׳אשתך כגפן פוריה׳ – אימתי אשתך כגפן פוריה? כשהיא צנועה בירכתי ביתך – אז בניך כשתילי זיתים." פסוק ג' מתאר תא משפחתי פטריארכלי, מסורתי בו יש תיאור של ראש המשפחה מסביבו יושבת משפחה לשולחן.
מבנה המזמור ותוכנו > חלק שני

בחלקו השני של המזמור, פסוקים ד'-ו' ניתנת ברכה במישור הלאומי והיא מתייחסת לירושלים ולעם. רד"ק בפירושו לפסוק ד' מציין כי פסוק זה הוא מעין סיכום: "באילו המידות והמנהגות יבורך הגבר, שהוא ירא ה׳". בפסוק ה ברכת ה' אשר בה יבורך ירא ה' תבוא מציון היא ירושלים והוא יראה בשגשוגה של העיר. בפסוק ו' מבורך ירא ה' באריכות ימים בכך שהוא זוכה לראות את נכדיו. ייתכן כי הביטוי "שלום על ישראל" המופיע גם בתהילים קכ"ה הוא בקשה מהאל שיביא שלום על עמו, ישראל.
המזמור בליטורגיה

המזמור נאמר בקריאת שמע על המיטה בנוסח אשכנז, הנאמרת כל יום לפני השינה.
בחלק מקהילות אשכנז, נוהגים לומר מזמור זה (יחד עם "ברכי נפשי" ושאר מזמורי שיר המעלות) אחרי תפילת מנחה של שבתות החורף, כלומר משבת בראשית עד (ולא עד בכלל) שבת הגדול.
בנוסף, מזמור זה נאמר כחלק מויתן לך (בקצת קהילות נוהגים לשיר אותו), ובקצת קהילות הוא מושר בסוף סדר החופה.
המזמור בתרבות

השיר "יברכך" למילות פסוקים ה-ו, הולחן על ידי דוד וינקרנץ והושר בפי אילנה רובינא בפסטיבל הזמר החסידי והגיע למקום הראשון בשנת 1970. ביצועים נוספים ידועים ללחנו של וינקרנץ הם של צמד רעים, צמד הפרברים, דודו פישר, יהורם גאון, ישראל זוהר ושלמה ארצי.
פסוק ב' מצוטט במקורות רבים, בהם גם במסכת אבות וממנו נלמד המשפט "איזהו עשיר? השמח בחלקו, שנאמר יְגִיעַ כַּפֶּיךָ כִּי תֹאכֵל אַשְׁרֶיךָ וְטוֹב לָךְ. אַשְׁרֶיךָ בעולם הזה, וְטוֹב לָךְ לעולם הבא”. את הלימוד הרחיבו חכמים להוראה שהאדם צריך לשמוח בחלקו, ואף לחסוך בהוצאות חול ולהרבות בהוצאות צורכי מצווה, והכל לפי רמת הכנסתו, ועל ידי כך יזכה לברכה.
המזמור בתרבות > במוזיקה החסידית

וראה בנים - אייזיק האניג בלחן של האדמו"ר מפיטסבורג, עיבוד של מונה רוזנבלום באלבום אמת ניגוני חסידי פיטסבורג 11.
לקריאה נוספת

שמואל ורגון, "גמולו של ירא ה' (מזמור קכ"ח בתהלים)", בית מקרא, סח (תשל"ז), עמ' 112–119.
עמוס חכם, ספר תהלים, ב (תנ"ך עם פירוש דעת מקרא), ירושלים תשמ"א, עמ' רעא–רעג.
אלחנן סמט, "בין "אשרי כל ירא ה'" לבין "יבורך גבר ירא ה'" – מזמור קכ"ח" וחלק 2(הקישור אינו פעיל), אתר בית המדרש הווירטואלי הר עציון
הערות שוליים

↑  אביגדור הורוויץ, עולם התנ"ך: תהילים ב', תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 231
↑  מרדכי ברויאר, פרקי בראשית - כרך ב: פרשיות וירא - ויחי, ירושלים, תבונות, תשנ"ט, עמ' 427
↑  אביגדור הורוויץ, עולם התנ"ך: תהילים ב', תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 231
↑  עמוס פריש, יגיע כפיך: יחס המקרא אל העבודה, תל אביב, הקיבוץ המאוחד, 1999, עמ' 98-97
↑  שמואל ורגון, בארצות המקרא : מחקרים בנבואה, בהיסטוריה ובהיסטוריוגרפיה נבואית, רמת גן, בר-אילן, 2015, עמ' 276
↑  תמר רוס בתוך: נחם אילן, עין טובה: דו-שיח ופולמוס בתרבות ישראל - ספר יובל במלאת עי"ן שנים לטובה אילן, תל אביב, הקיבוץ המאוחד, 1999, עמ' 267
↑  אביגדור הורוויץ עולם התנ"ך: תהילים ב', תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 231
↑  שמואל ורגון, בארצות המקרא : מחקרים בנבואה, בהיסטוריה ובהיסטוריוגרפיה נבואית, רמת גן, בר-אילן, 2015, עמ' 273
↑  אביגדור הורוויץ, עולם התנ"ך: תהילים ב', תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 227
↑  רמ"א, אורח חיים, סימן רצ"ב, סעיף ב'; סדר עבודת ישראל, רעדלהיים תרכ"ח, עמ' 269.
↑  וידאו של מקהלת קהל עדת ישורון בניו יורק שרים מזמור זה בניגון ששרים אותו בכל מוצאי שבת בבית הכנסת.
↑  הביצוע של אילנה רובינא
↑  הביצוע של צמד רעים
↑  הביצוע של דודו פישר
↑  הביצוע של שלמה ארצי
↑  הרב אליעזר מלמד, ההוצאות לקראת החגים בפניני הלכה
מגילת תהילים
תעשיות ברד'ר

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בטוקיו (21 בינואר 1963–6448) 
 תקופת הפעילות:  1908–הווה (כ־116 שנים) 
 חברות בנות:  Brother Sales  XING  Nissei Corporation 
 מיקום המטה:  נגויה 
 ענפי תעשייה:  מדפסת 
 מוצרים עיקריים:  מדפסת, מכונת סריגה, תוכנה, multifunction printer, overlock sewing machine, מכונת תפירה, מחשב שולחני, פקס, סורק, רקמה ממוחשבת 
  
 global.brother
 
תעשיות ברד'ר (באנגלית: .Brother Industries, Ltd) היא חברת אלקטרוניקה יפנית העוסקת בפיתוח, תכנון, ייצור ומכירה של ציוד הדפסה וציוד אלקטרוני אחר. החברה נוסדה בשנת 1908 בנגויה, יפן, והחלה את דרכה כספקית שירותי תיקון למכונות תפירה. עם השנים, התפתחה החברה והרחיבה את מגוון המוצרים שלה, הכולל כיום מדפסות, סורקים, פקסים, מכונות תפירה ביתיות ותעשייתיות, מכונות חיתוך וכלי מכונה. החברה מפעילה מתקני ייצור, מכירות ושירות ברחבי העולם, כולל יפן, אמריקה, אירופה, אסיה, המזרח התיכון ואפריקה. תעשיות ברד'ר מחויבת לאחריות חברתית וסביבתית, ופועלת לפי עקרונות הקיימות. נכון לשנת 2023, הכנסות החברה עמדו על 6.1 מיליארד דולר
היסטוריה

היסטוריית תעשיות ברדר החלה בשנת 1908 כשהחברה נקראה במקור "Yasui Sewing Machine Co" בנגויה, יפן. שם החברה נגזר מדגם מוקדם של מכונת תפירה, ה-Brother, שנקראה על שם האחים יסואי, מסיושי וג'יצואיצ'י. בשנת 1955 הוקם הסניף הראשון של תעשיות ברדר, וב-1958 הוקמה חברת מכירות אזורית באירופה בדבלין אירלנד. שם החברה שונה לתעשיות ברדר בע"מ בשנת 1962. ברדר נכנסה לשוק המדפסות במהלך שיתוף הפעולה הארוך שלה עם מספר חברות בין-לאומיות.
בשנת 1968 העבירה החברה את המטה הבריטי שלה לאודנשאו, מנצ'סטר, לאחר רכישת חברת מכונות התפירה הבריטית הוותיקה "Jones".
במרץ 2005 נפתח "Brother Communication Space" (שהפך למוזיאון Brother), מוזיאון תאגידי המשמש גם כמתקן יחסי ציבור, בנגויה.
בדצמבר 2011 גיוונה ברד'ר את הצעותיה על ידי רכישת Nefsis, חדשנית בתוכנת שיתוף פעולה מרחוק ואמצעי ועידה מבוססי רשת.
ברד'ר התחרתה רבות בשוק מכונות הכתיבה העולמי, בתחילה עם מכונות הכתיבה הידניות האישיות שלה מהמפעל בנגויה ולאחר מכן עם מפעלים משלה בחו"ל.
בנובמבר 2012 הודיעה ברד'ר כי ייצרה את מכונת הכתיבה האחרונה שיוצרה בבריטניה במפעל בצפון ויילס. היא ייצרה 5.9 מיליון מכונות כתיבה במפעל וורקסהאם מאז שנפתח ב-1985. ברד'ר תרמה את המכונה האחרונה למוזיאון המדע בלונדון.
בספטמבר 2022 חגגה ברד'ר אבן דרך של ייצור 70 מיליון מכונות תפירה ביתיות מאז שהחלה בייצור המוני ב-1932.
הערות שוליים

↑  Corporate Data of Brother Industries, Ltd., global.brother
1 2 3  globaldata, Brother Industries Ltd: Overview
1 2 3 4 5 6  History of Brother, brother.ee
↑  Brother Industries, Ltd, Accumulated Production of Home Sewing Machines Has Reached 70 Million Units
| --- | --- |
בקרת זהויות :  CiNii: DA09130887  ISNI: 0000 0004 0440 4950  NDL: 00629141  VIAF: 251501201   WorldCat (עם VIAF): 251501201
תיאטרון פלייבק

שחקן פלייבק ברחוב רוטשילד תל אביב
תיאטרון פלייבק הוא סוג מקורי של תיאטרון אימפרוביזציה המשתף את הקהל בהופעה. נחשב לסוגה של תיאטרון פרינג'. המופע נוצר תוך שיתוף פעולה בין הקהל לשחקנים - מתנדב מהקהל מספר סיפור או רגע מחייו, בוחר בשחקנים שיגלמו את התפקידים השונים וצופה בסיפור המוצג על הבמה מיד לאחר מכן.
היסטוריה

להקת הפלייבק המקורית נוסדה ב-1975 בעמק נהר הדסון שבמדינת ניו יורק, על ידי ג'ונתן פוקס ואשתו ג'ו סאלס. פוקס למד תיאטרון אימפרוביזציה, סיפור סיפורים ופסיכודרמה, והלהקה הייתה חלק מזרם של תיאטרון ניסיוני שקרא תגר על הקונבנציות של התיאטרון הרפרטוארי וחיפש דרך לקרב את התיאטרון למציאות היומיומית והחוויה הספונטנית.
פוקס, ממציא השיטה, הושפע בראשית דרכו מהפסיכודרמה, אומנות הסיפור ותיאטרון אימפרוביזציה ואחרי שביקר באוסטרליה גרמניה ויפן הופץ סוג זה של תיאטרון ברחבי העולם.
פוקס העיד על עבודתו:
מבנה הופעה

כל הופעה מבוססת על כחמישה סיפורים היוצרים את הרצף והמקצב הדרמטי של המופע. לכל הופעת פלייבק יש ריטואל קבוע, על אף שאין בה תסריט ידוע מראש. המנחה הוא 'המארח' המנתב את התהליך ולאחר הקדמה וחימום עם הקהל הוא מזמין מתנדב לספר סיפור מחייו מהעבר הקרוב או הרחוק והשחקנים מאלתרים סצנות ודימויים המשקפים את החלקים הגלויים או הסמויים של הסיפור .
לעיתים מתנהלת הופעת הפלייבק לפי נושא מכוון והסיפורים קשורים לתוכן מסוים. ולעיתים ההופעה מתנהלת ללא 'כותרת' ותחומי עניין ונושאים המעסיקים את הקבוצה/קהל יעלו וייטוו ברשת הסיפורים המסופרים באופן ספונטני.
הכשרת השחקנים

תיאטרון הפלייבק פועל בטווח רחב של הקשרים אומנותיים, חברתיים וטיפוליים. שחקני פלייבק בקבוצות השונות בישראל ובעולם מגיעים מרקע מקצועי מגוון: יש בהם שחקנים מקצועיים ויש הבאים מרקע טיפולי כמו מדריכים לדרמה ופסיכודרמה, מורים, עובדים סוציאליים, ועוד.
המשחק בתיאטרון הפלייבק מאתגר את השחקנים לעבודת צוות יצירתית ולמשחק מתוך תחושה של שירות למספר ולקהל. השחקנים מחויבים להקשיב באופן לא שיפוטי ולהתייחס בכבוד ואמפתיה לכל מספר. בתהליך ההכשרה וההתפתחות של שחקני הפלייבק מושם דגש על פיתוח מודעות עצמית והקשבה פנימית בנוסף למיומנויות תיאטרון ואימפרוביזציה.
ארגון הפלייבק העולמי (IPTN) נוסד בשנת 1990 על מנת לתמוך בפעילות פלייבק ברחבי העולם. החל משנת 2004 חברות בארגון 100 קבוצות, למעלה מ-300 יחידים מכ-40 מדינות. ועידות פלייבק עולמיות נערכות כיום במקומות שונים בעולם.
איגוד תיאטרון הפלייבק בישראל קם בשנת 2011 ושם לו למטרה בין היתר לשמור על רמה מקצועית ואתית של השחקנים, המנחים והקבוצות.
פלייבק כשירות חברתי

לצד העקרונות הבסיסיים של טקסיות ותיאטרליות, תיאטרון פלייבק מפנה אוזן קשבת לאינטראקציות חברתיות ומאפשר חוויה חיובית של התנסות קבוצתית שיש לה פוטנציאל לטרנספורמציה וריפוי. תבנית תיאטרלית זו מציעה דרך יצירתית לתקשורת והבנה בין אנשים.
גמישותו של תיאטרון הפלייבק מאפשרת עבודה תוך רגישות לצרכים של קבוצות ספציפיות, כגון טיפול בנפגעי פעולות איבה, שיקום אסירים או העצמה לקבוצות מיעוט. במגזר העסקי-ארגוני נעשית עבודה בשיתוף עם תיאטרוני פלייבק לטיפוח מנהלים ותוכניות הדרכה לעובדים, הובלת תהליכי שינוי, גיבוש חברתי, טיפוח חזון.
איגוד תיאטרון הפלייבק בישראל

בישראל פועלות היום כ-50 קבוצות פלייבק, חלקן מקצועיות המופיעות בפני ארגונים וקהלים שונים וחלקן קבוצות חובבים. כאמור, בשנת 2011 הקימו קבוצת מנחים את האיגוד. ליו"ר האיגוד, נבחרה לאה צ'סטרמן. האיגוד יזם קוד אתי המחייב את החברים בו. כיום מונה האיגוד כ 200 חברים.
איגוד הפלייבק בישראל מפעיל פורום מנחים אשר בו נפגשים באופן תדיר מנחי הקבוצות ומקיימים ביניהם קשרי עבודה והפריה הדדית. בנוסף, מפעיל האיגוד מיזמים התנדבותיים חברתיים.
אחת לשנה מתקיים כנס מקצועי בן 3 ימים. בשנתיים האחרונות הכנס פנה לאפיקים קהילתיים ומתקיים במקומות בהם יש דיאלוג בין קבוצות שונות בחברה הישראלית. קבוצות לימודיות מתקיימות ברוב חלקי הארץ.
תיאטרון פלייבק ומדע

החל משנת 2011 הוקמה מעבדה לחקר תיאטרון פלייבק בתוך מכון ויצמן למדע, רחובות. המעבדה, בניהולו של פרופסור אורי אלון ובהשתתפות של אנסמבל קרטושקס, עוסקת בחקירה מדעית של תיאטרון פלייבק במטרה להביאו למלוא הפוטנציאל שלו ולהשתמש בו כמעבדה בה ניתן לחקור עקרונות בסיסיים בהתנהגות אנושית.