stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוטו מבמברג

| --- | --- |

אוטו מבמברג, במנזר מיכאל הקדוש בבמברג
 לידה:  1060 מיסטלבאך
 פטירה:  30 ביוני 1139 (בגיל 79 בערך) פומרניה
 קדוש עבור:  הכנסייה הקתולית
 תארים:  בישוף וכומר וידוי; השליח אל פומרניה; ראש הארכידיוקסיה של במברג
 קאנוניזציה:  1189, רומא על ידי האפיפיור קלמנס השלישי
 מקום פולחן עיקרי:  מנזר מיכאל הקדוש בבמברג שבבוואריה
 חג:  2 ביולי
הקדוש אוטו הראשון מבמברג או אוטו ממיסטלבאך (בגרמנית: Otto I. von Bamberg,‏ Otto von Mistelbach;‏ 1060 או 1061 – 30 ביוני 1139) היה בישוף גרמני ימי-ביניימי ומיסיונר אשר ניצר, כנציג האפיפיור, רבים מתושבי פומרניה.
אוטו נולד למשפחת אצולה מהעיירה מיסטלבאך שבאימפריה הרומית הקדושה. שירת בתחילה במשק ביתו של ולדיסלב הראשון הרמן, דוכס פולין, ובשנת 1090 החל בשירותו אצל היינריך השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, וב-1101 נתמנה לקנצלר האימפריה. בשנת 1102 מינה והסמיך אותו הקיסר לראש הארכידיוקסיה של במברג בפרנקוניה (כיום בשטח מדינת בוואריה), ובכך נעשה אוטו לאחד מן הנסיכים המובילים בגרמניה של ימי הביניים. במהלך כהונתו כבישוף עלתה במברג, ואוטו זכה לתהילה כמיסיונר וכן כדיפלומט וכפוליטיקאי, במיוחד במהלך הסכסוך בין הקיסר היינריך הרביעי ובין האפיפיור – שבמהלכו נותר נאמן לקיסר. כתוצאה מכך, הוא הושעה על ידי הוועידה אפיפיורית בסינוד של פריצלאר, ב-1118. בקונגרס וירצבורג (1121) ניהל אוטו בהצלחה הסכם שלום, אשר נחתם בשנת 1122 בוורמס, ואשר נודע כקונקורדט של וורמס.
כבישוף היווה אוטו מודל לחיקוי וחי חיי פשטות וחיסכון, אך בד בבד עשה רבות לשיפור מעמדו הדתי ואת שליטתו הארצית כאחד. הוא השלים את בניית קתדרלת במברג, לאחר שזו נהרסה בשריפה בשנת 1081, שיפר את בית הספר הקתדרלי, ייסד מנזרים ובנה כנסיות בשטחי ממלכתו ובפומרניה, והרחיב באופן ניכר את העיירה במברג.
עם הישגיו הגדולים נמנית עבודתו המיסיונרית השלווה והמוצלחת בקרב הפומרנים, שעלתה יפה לאחר שכשלו מספר ניסיונות כוחניים שעשו הפולנים והאיטלקים להמיר את תושבי פומרניה לנצרות. אוטו נעשה לשליח האפיפיור, המיר את דתם של פומרנים רבים – בעיקר בעיירות פיז'יצה (Pyrzyce), קמיין פומורסקי (Kamień Pomorski), שצ'צ'ין ויוּלין (Julin) – הקים 11 כנסיות, ונודע בכינוי "השליח אל פומרניה". לאחר ששב לבמברג ב-1125, החלו כמה מנהגים פגניים לשוב ולצוץ על פני השטח, ועל כן נסע אוטו לפומרניה פעם נוספת ב-1128. בדיאט של אוזדום (אי בים הבלטי, בתחומי פומרניה) עלה בידו של אוטו לנצר את כל בני האצולה, לנצר קהילות נוספות, ולשלוח כמרים מבמברג לשרת בפומרניה. כוונתו להקדיש בישוף לפומרניה סוכלה על ידי הבישופים של הארכידיוקסיה של מגדבורג ושל הארכידיוקסיה של גנייזנו, שטענו לזכויות מטרופוליניות על פומרניה. רק לאחר מותו (1139) הוקדש ידידו אדלברכט כבישוף מיולין (ווֹלין, אי בים הבלטי, בתחום פומרניה), בשנת 1140. ב-1188 עבר מושבה של דיוקסיית ווֹלין לעיירה קמין, והיא הוכפפה ישירות לכס הקדוש.
אוטו נפטר ב-30 ביוני 1139, נקבר במנזר מיכאל הקדוש בבמברג, ועבר קאנוניזציה ב-1189 בידי האפיפיור קלמנס השלישי. אף על פי שנפטר ב-30 ביוני, היום המוקדש לו הוא 2 ביולי.
אוניברסיטת א-שהבאא

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 אוניברסיטה
 תקופת הפעילות:  2005–הווה (כ־19 שנים)
 מיקום
 מיקום:  חלב, מחוז חלב, סוריהסוריה
 מדינה:  סוריה סוריה
 קואורדינטות:  36°13′07″N 37°06′52″E﻿ / ﻿36.2185°N 37.114388888889°E﻿ / 36.2185; 37.114388888889
 www.su-aleppo.com
  (למפת חלב מוגדלת) אוניברסיטת א-שהבאא(למפת חלב רגילה) אוניברסיטת א-שהבאא
 
אוניברסיטת א-שהבאא (בערבית: جامعة الشهباء; באנגלית: Al-Shahba University) היא אוניברסיטה פרטית, אשר ממוקמת בעיר חלב שבסוריה.
האוניברסיטה הוקמה במהלך שנת 2005, כאשר שמה עד לחודש פברואר 2012 היה "אוניברסיטת המפרץ" (בערבית: جامعة الخليج), אז שונה שמה לשם הנוכחי.
אוניברסיטת א-שהבאא מקיימת שיתוף פעולה אקדמי עם אוניברסיטת ג'ורג' מייסון ואוניברסיטת בנטלי בארצות הברית.
פקולטות האוניברסיטה

לאוניברסיטה 2 פקולטות:
הפקולטה להנדסה ולטכנולוגיה
הפקולטה לכלכלה וניהול
הערות שוליים

↑  הידיעה בדבר שינוי השם
ערך זה הוא קצרמרבנושא אוניברסיטאות ומכללות ובנושא סוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אובראמרגאו

| --- | --- |
סמל אובראמרגאוסמל אובראמרגאו
אובראמרגאו ממעוף הציפור
אובראמרגאו ממעוף הציפור
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 מדינה:  בוואריה בוואריה
 מחוז:  גרמיש-פארטנקירשן
 מושל:  Arno Nunn
 שטח:  30.06 קמ"ר
 גובה:  837 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  5,392 (31 בדצמבר 2022)
 קואורדינטות:  47°35′48″N 11°03′52″E﻿ / ﻿47.596666666667°N 11.064444444444°E﻿ / 47.596666666667; 11.064444444444 
 אזור זמן:  UTC+1
 http://www.gemeinde-oberammergau.de
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גרמניה מוגדלת) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניאובראמרגאו(למפת גרמניה רגילה) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניאובראמרגאו(למפת בוואריה רגילה) מינכן נירנברג אאוגסבורג וירצבורג רגנסבורג אינגולשטאדט פירט ארלנגן ביירוית במברג צ'כיה אוסטריה שווייץ באדן וירטמברג  הסן תורינגיה סקסוניהאובראמרגאו(למפת בוואריה מוגדלת) מינכן נירנברג אאוגסבורג וירצבורג רגנסבורג אינגולשטאדט פירט ארלנגן ביירוית במברג צ'כיה אוסטריה שווייץ באדן וירטמברג  הסן תורינגיה סקסוניהאובראמרגאו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אוֹבֶּרְאָמֶרְגאוּ (גרמנית: Oberammergau, מילולית: אזור האמר העליון) היא עיירה במדינת בוואריה שבגרמניה, במחוז גרמיש-פרטנקירשן. העיירה נמצאת בעמק נהר האמר, ואוכלוסייתה מונה 5,364 תושבים (נכון ל-2005). אובראמרגאו ידועה במיוחד בשל קרבתה לטירת לינדרהוף; בשל בית הספר של נאט"ו בעיירה ובשל מחזות הפסיון המועלים בה. העיירה גם ידועה בשל ציורי הקיר על חזיתות הבתים, בסגנון 'חיקוי המציאות' האופייני לבוואריה עילית. ציורים מסוג זה מתקופת הבארוק נמצאים למשל על בית מוסלדומה (Mußldomahaus) ועל בית פילאטוס (Pilatus-Haus).
מחזות הפסיון באובראמרגאו

מחזה הפסיון באובראמרגאו הוא מחזה הפסיון הגדול והמפורסם ביותר. מסורת העלאתו החלה במאה ה-17, לאחר שתושבי העיירה ניצלו ממגפת דבר והחליטו להעלות את מחזה הפסיון פעם בעשור. המחזה הועלה לראשונה ב-1634, ומאז, הוא מועלה בשנות עשור "עגולות", למעט חריגה בשנת 1984, שבה הועלה במיוחד לרגל יובל ה-350 שנים להעלאתו לראשונה. המחזה הועלה לאחרונה בשנת 2010 וצפוי לעלות שוב בשנת 2020.
אורך המחזה שבע שעות ומשתתפים בו כ-2,500 אנשים: שחקנים, זמרים, נגנים, תפאורנים, סדרנים וכיוצא בזה, שכולם תושבי העיירה, מתוך כ-6000 התושבים. כל ילד בעיירה גדל על במת התיאטרון, וכישוריו, באשר הם, זוכים לפיתוח במהלך כל חייו. יש תפקידים מסוימים במחזה שעוברים בירושה מאב לבן ומאם לבת. זוהי הפקת ענק  מרשימה. במספר חודשים בהם מוצג המחזה צופים בו כחצי מיליון איש, המגיעים לאוברמרגאו מכל רחבי העולם הנוצרי.
הטקסט של הפסיון של אובראמרגאו היה רווי בעבר אנטישמיות נוצרית. עם עלייתה של האנטישמיות במאה ה-19, החריפו הבמאים את המוטיבים האנטישמיים בדמויות היהודים. אדולף היטלר הגיע פעמיים לצפות במחזה: ב-1930 וב-1934. ב-1934  הגיעו בעידודה של התעמולה הנאצית כ-400,000 איש לצפות במחזה האנטישמי, לאחר שהכרטיסים הוזלו לחצי מחיר, ומחירי הרכבות בגרמניה היו בעלות מינימלית. בעקבות החלטת ועידת הוותיקן השנייה בשנת 1965 על שינוי היחס ליהודים, החלו הארגונים היהודיים השונים להרים קול צעקה בדרישה לשינוי הטקסטים במחזה ופנו בעניין זה לכנסייה, לגרמניה ולתקשורת. לקראת מופע המילניום של מחזה הפסיון של אוברמרגאו בשנת 2000 הגיעה הליגה נגד השמצה להידברות עם מארגני המחזה על שיכתוב קטעים ממנו למיתון הטונים האנטי-יהודיים שבו. בהפקות האחרונות ניתן לראות במחזה טליתות, כיפות ומנורת שבעת קנים, ומושמעים בו קידוש ושמע ישראל בעברית.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539026305171  GND: 4042879-5  LCCN: n84154173  MusicBrainz: 25b80a81-a69f-4493-b9e7-3e70c2307f87  NARA: 10044970  NKC: ge293071  VIAF: 145470111   WorldCat (עם VIAF): 145470111 
↑  יסכה הרני, מחזה הפסיון באובראמרגאו - סיפורה של ההצגה המוזרה בתבל, באתר "הבשורה" - ניוזלטר מאת יסכה הרני, ‏ספטמבר 2019
בימת הפסיון באובראמרגאו בשנת 2000
מתוך הפסיון באובראמרגאו בשנת 1900
אוניברסיטריו דה דפורטס

קלוב אוניברסיטריו דה דפורטס (בספרדית: Club Universitario de Deportes), המכונה בקיצור אוניברסיטריו, או "לַה אוּ" ‏(La U, ה-"U"), הוא מועדון ספורט מהעיר לימה הנחשב לאחד מהמובילים בפרו. המועדון נוסד ב-7 באוגוסט 1924 על ידי סטודנטים מהאוניברסיטה הלאומית הראשית סן מרקוס תחת השם "פדרסיון אוניברסיטריה", ועיקר פרסומו בשל קבוצת הכדורגל שלו המשחקת בליגת העל הפרואנית, ליגה שבה מחזיקה הקבוצה בשיא רצף ההשתתפויות בעונותיה - מאז הקמת הליגה ב-1928, ובשיא הזכיות בה - 26.
המועדון נחשב לאחד משלושת המועדונים הגדולים בפרו, יחד עם אליאנסה לימה, איתה היא חולקת את ה"סופרקלאסיקו של הכדורגל הפרואני", וספורטינג קריסטל, שהמפגשים מולה מכונים "הקלאסיקו המודרני".
ברמה הבינלאומית, אוניברסיטריו הופיעה ב-31 מהדורות של גביע ליברטדורס (נכון לעונת 2020), כשהישגה הגדול ביותר היה ההגעה לגמר הטורניר ב-1972, אז הפסידה לאינדפנדיינטה מארגנטינה.
ץ
כמו כן, הקבוצה זכתה בשנת 2011 בעונה הראשונה של גביע ליברטדורס עד גיל 20, כשגברה על בוקה ג'וניורס הארגנטינאית.
החל משנת 2000, אצטדיונה הביתי של הקבוצה הוא אצטדיון המונומנטל U, אשר מכיל 80,093 מקומות ישיבה והוא הגדול באצטדיוני אמריקה הדרומית.
מלבד כדורגל גברים ונשים, המועדון מיוצג גם בענפים נוספים, בהם כדורסל, כדורעף וקטרגל.
תארים

ליגת העל הפרואנית (27) - 1929, 1934 1939, 1941, 1945, 1946, 1949, 1959, 1960, 1964, 1966, 1967, 1969, 1971, 1974, 1982, 1985, 1987, 1990, 1992, 1993, 1998, 1999, 2000, 2009, 2013, 2023
סגנויות (14) -	1928, 1932, 1933, 1940, 1955, 1965, 1970, 1972, 1978, 1984, 1988, 1995, 2002, 2008
גביע ליברטדורס
סגנות (1) - 1972
גביע ליברטדורס עד גיל 20 (1) - 2011
הערות שוליים

↑  על שם הרחוב בו שכן אצטדיונה הישן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2015073159  VIAF: 232145542553596641323   WorldCat (עם VIAF): 232145542553596641323 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מועדוני כדורגל ובנושא פרו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אובראג

אובראג (בגרמנית: Oberegg) הוא מחוז בקנטון אפנצל אינר-רודן שבשווייץ. המחוז מורכב משתי מובלעות קטנות הנפרדות משטחו העיקרי של הקנטון ונמצאות מספר ק"מ מצפון-מזרח לו.
היסטוריה

אובראג מוזכר לראשונה במסמך משנת 1470 ככפר. בערך באותה תקופה נבנתה הכנסייה (נחנכה ב-1655) ואובראג גדל לשטח המקיף את הכפר.
ב-1872, כאשר הצטרף אליו הכפר הירשברג, הוקם המחוז באופן רשמי. הירשברג מוזכר לראשונה במאה ה-11 בשם Hirsberg. הירשברג חולק במהלך פיצולו של קנטון אפנצל בימי הרפורמציה הפרוטסטנטית. כמה מהקהילות המשיכו להחזיק באמונה הישנה ואחרים פנו לאמונה החדשה. כאשר פוצל הקנטון ב-1597 לקנטון קתולי ולקנטון פרוטסטנטי, רצה הרוב הקתולי של הירשברג להישאר בתוך הקנטון אפנצל אינר-רודן והמיעוט הפרוטסטנטי רצה להשתייך לקנטון אפנצל אוסר-רודן. במסגרת חלוקה זו, הקרקעות שהיו בבעלותם של הפרוטסטנטים הופרדו מהירשברג וסופחו לקנטון הפרוטסטנטי, שם הם היו לכפר ראויתה (Reute). הירשברג הקתולית הפכה מאוחר יותר לחלק מאובראג.
גאוגרפיה ודמוגרפיה

שטח מחוז אובראג הוא 14.7 קמ"ר. מתוכם 51.8% משמשים לחקלאות, 42.5% הם שטחים מיוערים, 5.5% הם שטחים מיושבים ו-01.1% הם שטחים בלתי מעובדים. המחוז הוא החלק הקרוב ביותר של הקנטון אל עמק נהר הריין. הוא כולל את הכפר אובראג והכפרים הקטנים ביריסוילן, קפף, אשנמוס, סנקט אנטון וכמה חוות בודדים.
נכון ל-2014 מנתה אוכלוסיית המחוז 1,900 תושבים.
הערות שוליים

1 2  משרד הסטטיסטיקה הפדרלי של שווייץ
↑  הערך אובראג במילון ההיסטורי של שווייץ (בגרמנית)
↑  הערך הירשברג במילון ההיסטורי של שווייץ (בגרמנית)
↑  משרד הסטטיסטיקה הפדרלי של שווייץ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4559722-4  HDS: 001318  VIAF: 236113999   WorldCat (עם VIAF): 236113999
אובר מאגה

קוטוקו אובר מאגה (בצרפתית: Coutoucou Hubert Maga; ‏10 באוגוסט 1916 - 8 במאי 2000) היה נשיאה הראשון של דהומיי (כיום בנין). כיהן בין עצמאותה של המדינה ב-1960 עד 1963 ובין 1970 ל-1972.
תולדות חייו

נולד בפאראקו אשר בצפון מושבת דהומיי הצרפתית. ב-1947 נבחר למועצה הטריטוריאלית של דהומיי כחבר (ולאחר מכן מנהיג) מפלגת "התנועה הדמוקרטית של דהומיי" (Mouvement Démocratique Dahoméen). ב-1951 נבחר לחבר האספה הלאומית בצרפת, במסגרת זו כיהן פרק זמן קצר כשר העבודה בממשלת צרפת. ב-1959 היה למנהיג העצרת הדמוקרטית של דהומיי (Rassemblement Démocratique du Dahome), קואליציית המפלגות הלאומיות במדינה. בבחירות שנערכו ב-22 במאי 1959 נבחר מאגה לפרמייר (ראש הממשלה) של הטריטוריה האוטונומית. עם קבלת העצמאות ב-1 באוגוסט 1960 היה לנשיאה הראשון של הרפובליקה של דהומיי ואיחד את מפלגתו עם מפלגת האופוזיציה, מפלגת האיחוד של דהומיי (Parti Dahoméen de l'Unité).
בקיץ 1963 התעוררה מחאה ציבורית נגד שלטונו, והחלו התנגשויות אלימות בין מתנגדיו לתומכיו, ברובם אנשי הצפון, שעוררו חשש מהידרדרות למלחמת אזרחים על רקע אתני. הרמטכ"ל כריסטוף סוגלו הפיל את שלטונו של מאגה בהפיכה צבאית ב-28 באוקטובר 1963. תחילה שיתף סוגלו את מאגה ואת יריביו ז'וסטן אהומדגבה-טומטן (Justin Ahomadegbé-Tomêtin (אנ')) וסורו-מגאן אפיתי (Sourou-Migan Apithy (אנ')) במוסדות השלטון הזמני, אך כעבור זמן קצר התפטר מאגה ונשלח למעצר בית, וב-1965 יצא לגלות בטוגו ובהמשך בפריז.
ב-7 במאי 1970 חזר על מנת לכהן בטריומווירט (שלישית הנהגה) לצד אהומדגבה-טומטן ואפיתי, יריביו משכבר. לאחר שנתיים הדיח מתייה קרקו (Mathieu Kérékou (אנ'))את השלישייה בהפיכה צבאית וחבריה נכלאו. מאגה שוחרר ב-1981.
ב-9 במרץ 1990 הקים קריקו את "המועצה העליונה לרפובליקה" (Haut Conseil pour la République), כחלק מצעדי הדמוקרטיזציה במדינה. הוא הזמין את מאגה לכהן במועצה לצד בכירי עבר. בהמשך כיהן מאגה גם כחבר בית המשפט לחוקה.
נפטר בקוטונו הבירה ונקבר בעיר הולדתו. עם מותו הוכרזו שבעה ימי אבל לאומי.
בית החולים האוניברסיטאי המרכזי בקוטונו קרוי על שמו.
יחסיו עם מדינת ישראל

בספטמבר 1961 ביקר נשיא מאגה בישראל ובמהלך הביקור נחתמה ברית ידידות בין המדינות. בדצמבר 1961 הגיש שגריר דהומיי בישראל את כתב האמנתו. בהמשך ביקרו בישראל בכירים בשלטונות דאהומיי, בהם שר הביטחון, הרמטכ"ל ושר החוץ, שהביע בעת ביקורו תמיכה בעמדה הישראלית בסכסוך הישראלי ערבי. בספטמבר 1963 קיים נשיא דאהומיי ביקור שני בישראל.
הערות שוליים

↑  דף הבית של המרכז הרפואי
↑  הנשיא הוברט מאגה - המנהיג האפריקני ה־4 המבקר בישראל, חרות, 22 בספטמבר 1961
↑  נחתמה ברית ל"ידידות עולם" בין מדינת ישראל ודאהומיי, חרות, 29 בספטמבר 1961
↑  שגריר דאהומיי הגיש כתב האמנתו, חרות, 6 בדצמבר 1961
↑  הגיע שר הבטחון של דאהומיי, דבר, 18 ביולי 1962
שר הבטחון של דאהומיי המריא אתמול בדרכו חזרה לארצו, חרות, 26 ביולי 1962
↑  הגיע הרמטכ"ל של דאהומיי, דבר, 5 בספטמבר 1963
↑  רחוב דאהומיי ייחנך היום בבירה, על המשמר, 1 באוגוסט 1962
↑  דאהומי ובנות בריתה תדרושנה מו"מ ישיר בין ישראל והערבים, חרות, 8 באוגוסט 1962
↑  נשיא דאהומיי בא לביקור של 4 ימים, על המשמר, 30 בספטמבר 1963
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1314641557  ISNI: 0000 0003 7895 8115  LCCN: no2012094422  NTA: 304124222  SUDOC: 183566106  VcBA: 495/201270  VIAF: 256829879   WorldCat (עם VIAF): 256829879 
מאגה בשדה בוקר עם דוד בן-גוריון, שלמה הלל (משמאלו) ויצחק נבון (מימינו)
מאגה לוחץ את ידו של נשיא מדינת ישראל, יצחק בן-צבי. משמאלו - אבא אבן ומימינו - רחל ינאית בן-צבי
אברהם ליס

| --- | --- |

אברהם ליס, תל אביב 1937
 לידה:  31 במאי 1913 ביאליסטוק, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  24 באוקטובר 1998 (בגיל 85) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל, פלשתינה (א"י), פולין 
 מקום קבורה:  בית העלמין הדרום 
 שפות היצירה:  יידיש 
 פרסים והוקרה:  פרס איציק מאנגר ליצירה ספרותית ביידיש 
 
אברהם לִיס (31 במאי 1913, ביאליסטוק, פולין – 24 באוקטובר 1998, תל אביב) היה מבקר ספרות ומסאי יידי ישראלי.
ביוגרפיה

אברהם בן זלמן ליס נולד באביב 1913 בעיר ביאליסטוק שבפולין. למד בגימנסיה העברית בעירו. בשנת 1933 היה ממייסדי האגודה לתרבות יהודית (יידישער קולטור-געזעלשאפט) בעירו. ב-1935 פרסם מאמר ביקורת ראשון, בעיתון הביאליסטוקי החשוב "אונזער לעבּן" ('חיינו').
בשנת 1936 עלה לארץ ישראל. לאורך עשרות שנים פרסם מאמרי ביקורת ספרות ומסות בעיתונות היידית בישראל, בפולין, בברית המועצות, בדרום אמריקה ובדרום אפריקה.
מאביב 1940 ועד 1949 (תש"ט) ערך יחד עם א' ריוועס את כתב העת הספרותי "אונדזערס: זאַמלונג פֿאַר ליטעראַטור און קריטיק" ('משלנו: מאסף לספרות וביקורת').
במשך 28 שנה כיהן כעורך תוכנית רדיו על ספרות יידיש ב"קול ישראל".
בין השנים 1962–1968 כיהן כמנהל ועורך הוצאת הספרים היידית בתל אביב הוצאת י"ל פרץ (י. ל. פּרץ־פֿאַרלאַג). משנת 1967 ועד מותו ב-1998 כיהן כמנהל המרכז לתרבות יידיש בתל אביב בית שלום עליכם ועורך הוצאת הספרים שלו.
בשנת 1985 זכה בפרס איציק מאנגר ליצירה ספרותית ביידיש, שבאותה שנה הוענק לראשונה בחסות קרן תל אביב לספרות ולאמנות.
בשנת תשמ"ז זכה בפרס מנדלי מוכר ספרים לספרות בלשון יידיש, המוענק מטעם עיריית תל אביב-יפו, על הישגיו בשדה הביקורת והמסות בספרות יידיש.
אברהם ליס נפטר בסתיו 1998, ונקבר בבית עלמין הדרום בחולון. כעבור כעשור נפטרה אלמנתו סוניה (1912–2008), ונקברה לצדו.
ספריו

היים און דויער: וועגן שריַיבער און ווערק, תל אביב: י"ל פּרץ ביבליאָטעק, 1960. ('מולדת והמשך: על סופרים ויצירה')
אין זכות פֿון וואָרט: (עסייען און שמועסן), תל אביב: פֿאַרלאַג י. ל. פּרץ, תשכ"ט. ('בזכותה של מילה: מסות ושיחות')
אין דער מחיצה פֿון שאָפֿער, תל אביב: פֿאַרלאַג י. ל. פּרץ, תשל"ח 1978. ('במחיצת היוצר')
שמועסן בכתב, תל אביב: פֿאַרלאַג י. ל. פּרץ, תשמ"ה 1985. ('שיחות בכתב')
ספריו > בעריכתו

א’ ליס (רעדאַגירט), ד"ר י’ רובין-רבקאי: אָפּשאַצונגען און זכרונות, תל אביב: אגודת שוחרי יִיוואָ בישראל, 1963. (כולל מאמרים אחדים בעברית)
אברהם ליס (עורך), זלמן שזר, נשיא וסופר: ילקוט מאמרים ומסות ... על ... זלמן שזר בהגיעו לגבורות, תל אביב: הוצאת י"ל פרץ, תש"ל 1969. (ספר יובל) (עברית ויידיש)
אברהם ליס (רעדאַגירט), ספר ראובן רובינשטיין, תל אביב: איגוד יוצאי ליטא בישראל, תשל"א. (דברים משלו ולזכרו) (עברית ויידיש)
שזר זלמן, אָפּשאַצונגען און עסייען; צוגעגרייט צום דרוק: אברהם ליס, תל אביב: פֿאַרלאַג י. ל. פּרץ, תשל"ו.
* אברהם ליס (עורך), שלום עליכם: חייו בתמונות: זיַין לעבן אין בילד, תל אביב: בית שלום עליכם, תשמ"ט 1988. (אלבום תמונות ופקסימילים עם מבואות ודברי הסבר בעברית, יידיש ואנגלית)
כה אמר – אַזוי האָט געזאָגט שלום עליכם: טיפּן, בילדער ווערטלעך און טיַיטשווערטלעך, תל אביב: פֿאַרלאַג י. ל. פּרץ, תשנ"א 1991. (לקט מתוך כתבי שלום עליכם, מסודר לפי נושאים ובלווית מבוא מאת אברהם ליס)
שלום עליכם, בריוו: 1879–1916; רעדאַקטאָר: אברהם ליס, תל אביב: בית שלום עליכם, תשנ"ה 1995.
הערות שוליים

↑  כך על פי החקוק על מצבתו.
↑  הערב: חלוקת פרס מנגר, מעריב, 8 ביולי 1985.
↑  הזוכים בפרס מנדלי מוכר ספרים לספרות יידיש עד כה (הקישור אינו פעיל), באתר עיריית תל אביב-יפו.
↑  דף הנפטרת באתר חברה קדישא ת"א–יפו והמחוז.
↑  על הספר: יוסף פרידלנדר, שלשה ספרי אידיש, מעריב, 31 ביולי 1970.
↑  ביקורת קצרה: במחיצת היוצר, מעריב, 15 בספטמבר 1978.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007447313405171  BnF: cb144435757 (data)  GND: 1158117884  ISNI: 0000 0000 7841 8897  LCCN: nr91001508  VIAF: 102464649   WorldCat (עם VIAF): 102464649
Vegan Friendly

ערך זה עוסק בעמותה ישראלית. אם התכוונתם ללהקה, ראו .
| --- | --- |

 שמות קודמים:  העמותה למען עתיד טבעוני
 פעילות:  קידום טבעונות וזכויות בעלי חיים
 התאגדות:  עמותה
 מדינה:  ישראל ישראל
 משרד ראשי:  שמעון התרסי 49, תל אביב, ישראל
 מקום פעילות:  ישראל, אנגליה, ארצות הברית
 מייסדים:  עמרי פז
 מנכ"ל:  עמרי פז
 תקופת הפעילות:  2012–הווה (כ־12 שנים)
 http://www.vegan-friendly.co.il/
 
Vegan Friendly (ויגן פרנדלי; בעברית: ידידותי לטבעונים), לשעבר העמותה למען עתיד טבעוני, היא עמותה ישראלית הפועלת לקידום טבעונות וזכויות בעלי חיים, אשר הוקמה בספטמבר 2012 על ידי עמרי פז.
העמותה פועלת בשני מישורים עיקריים:
הנגשת אורח חיים טבעוני באמצעות סימון מוצרים טבעוניים ובתי עסק בתו ויגן פרנדלי, עידוד בתי עסקים להוסיף אופציות טבעוניות והפקת אירועי ענק.
העלאת מודעות, הסברה וחינוך, באמצעות הוצאה לפועל של פרויקטים חדשניים ופורצי דרך בתחומים מגוונים במסגרת מועדון התומכים – Vegan Active.
בין הפרויקטים בלטו במיוחד: פסטיבל הטבעונות הגדול בעולם – Vegan Fest; פרסומת הטבעונות הראשונה בישראל; פרויקט "עדות של אמא" בהשתתפות רותם סלע; פרויקט "מהנדסי מזון"; ביקורו של גארי יורופסקי וסבב הרצאותיו בישראל; הקונגרס הטבעוני.
תו ויגן פרנדלי > פרויקט סימון בתי עסק

תו ויגן פרנדלי נועד ליצור היצע של מסעדות ובתי עסק ידידותיים לטבעונים בישראל ובכך להפוך את הטבעונות לנגישה, זמינה ואפשרית יותר עבור מי שבוחר לעשות את המעבר לטבעונות או שפשוט רוצה להתנסות בטבעונות.
כשהפרויקט קם בשנת 2012 היו כ-20–25 עסקים ידידותיים לטבעונים בתחום המזון (לפי הסטנדרט של ויגן פרנדלי) בכל ישראל. היום, העמותה מציגה מעל 1,000 מסעדות ומעל 2,500 עסקים בתחום המזון שהם ויגן פרנדלי, ובהן רשתות בתי קפה ומסעדות מובילות עם עשרות סניפים בפריסה ארצית.
בנוסף, פעלה העמותה גם להכניס לכל האינדקסים המובילים של מסעדות ושירותי משלוחים באינטרנט קטגוריה של מסעדות ויגן פרנדלי, על מנת להנגיש את הטבעונות גם באינדקסים של כלל האוכלוסייה. כמו כן ועל מנת לחזק את בעלי העסקים ונותני השירות הטבעונים, הקימה העמותה אינדקס נוסף: אינדקס לבעלי עסקים ונותני שירותים שהם טבעונים בתחומים שונים.
תו ויגן פרנדלי > פרויקט סימון מוצרים

החל מפברואר 2013 החלה העמותה את פרויקט סימון המוצרים הארצי. במסגרת פרויקט זה פועלת העמותה לסימון מוצרי מזון, טיפוח ולבוש טבעוניים בסימון "Vegan Friendly", ברשתות השיווק הגדולות ובחברות שונות בשוק הישראלי. מטרת הפרויקט היא להנגיש את הטבעונות לציבור הרחב, ולהפוך את חוויית הקניה של מוצרים טבעוניים לפשוטה ונעימה יותר. במסגרת הסימון העמותה מקיימת בדיקות קפדניות לרכיבי המוצרים על מנת לוודא שהם אכן טבעוניים. נכון להיום, קיימות מעל ל-700 חברות שונות בשוק אשר מסמנות למעלה מ-8,000 מוצרים בתו הארצי.
במסגרת הסימון העמותה מקיימת שיתופי פעולה עם רשתות מזון ועסקים גדולים במשק כדי להפוך אותם לטבעוניים וידידותיים לטבעונים; מתן ייעוץ לעסקים שמעוניינים להפוך לויגן פרנדלי ועוד.
תו ויגן פרנדלי > פרויקט סימון מעסיקים וחברות

החל משנת 2020 הרחיבה העמותה את הסימון בתו, גם לתחום חברות ומעסיקים. התו מסמל את החברה כידידותית לסביבה, לבעלי החיים ולאורח חיים טבעוני אורח חיים בריא. הדבר מעודד אורח חיים ותזונה בריאה בחברה, מהווה תחושת בית לעובדים ומעניק תחושה טובה במיוחד לעובדים ומועמדים טבעונים וצמחונים.
מועדון Vegan Active

החל משנת 2017 העמותה הקימה את מועדון ויגן אקטיב. המועדון הוא פרויקט רחב דרכו העמותה מצליחה להוציא לפועל פרויקטים גדולים ורחבי היקף לקידום טבעונות בארץ. הפרויקט מתקיים על ידי תרומה חודשית של החברים בה הבוחרים בפרויקט בו ירצו לתמוך ומקבלים מגוון הטבות קבועות ומתחלפות. ישנם פרויקטים קבועים ופרויקטים מתחלפים:
מועדון Vegan Active > פרויקטים קבועים

מהנדסי מזון – מטרת הפרויקט היא לסייע ליצרני מזון להפוך את המוצרים שלהם לטבעוניים ללא פגיעה בטעם, במרקם ובמראה. התהליך כולל את פיתוח המוצר, ליווי, ומעטפת שיווקית. המוצרים לרוב זולים יותר מהמוצר המקורי עקב שימוש ברכיבים מן הצומח אשר עלותם זולה יותר מרכיבים מן החי. במסגרת הפרויקט החברה נהנית מהגדלת פלח השוק לטבעונים, צמחונים, מפחיתים במוצרים מן החי, משפחות מעורבות, אלרגים ורגישים.
אדם וחיה – פרויקט חינוכי שנועד לחבר מחדש אל בעלי החיים ולקדם חמלה. במסגרת הפרויקט העמותה מציעה ימי תוכן שיראו את הקשר בין יחס החברה לבעלי החיים לבין כל רובדי החיים: מוסר, בריאות, ספורט, סביבה, דת, חוק ועוד. ימי התוכן הם ללא עלות. העמותה מעבירה מדי שנה הרצאות לכ-6,000 משתתפים.
משפיעים מבפנים – מטרת הפרויקט היא קידום את זכויות בעלי החיים בישראל באמצעות חקיקה על ידי ההתפקדות למפלגות והשפעה מבפנים. בכך המתפקדים מהווים קבוצת לחץ המשפיעה על פועלם של חברי הכנסת בתחום קידום זכויות בעלי החיים, על מנת שיהנו מתמיכת המתפקדים ביום הפריימריז. בין היוזמות: סימון אריזות ביצים ועופות, הגדלת התקציב לעיקורים וסירוסים של חתולי רחוב, העברת הסמכויות למשרד להגנת הסביבה וסימון מוצרי בשר מעובד כמסרטנים.
הרצאת ה-10 מיליון – הרצאה העוסקת בחיבור בין תזונה מן החי, פגיעה בבעלי חיים, בריאות ומשבר האקלים. ההרצאה נתמכת במחקרים מאוניברסיטאות מובילות בארץ ובעולם, ומלווה בסיפורים אישיים, של עמרי ומסבירה איך ניתן להקל על המעבר לטבעונות. ההרצאה תורגמה לשש שפות וזמינה לצפייה ביוטיוב.
מועדון Vegan Active > פרויקטים מתחלפים

נכנסים לפריים טיים – בספטמבר 2021 העלתה העמותה את הפרסומת הראשונה שקידמה טבעונות בפריים טיים – "טרי טרי". הפרסומת עלתה כאחת מפרסומות הזהב של תוכנית הריאליטי "הישרדות" – זו המשודרת רגע לפני ההכרזה על הזוכה ונחשבת ליוקרתית במיוחד. הפרסומת הגיעה ליותר מ-100 מדינות בכל רחבי העולם וצברה למעלה מ-10 מיליוני צפיות. 1 מתוך 3 ישראלים צפו בפרסומת ועשרות אלפים מכל העולם הצהירו שיעברו לטבעונות ולצמחונות.
VEGAN FEST – הפסטיבל התקיים ב-5–6 ביוני 2019 בו נכחו כ-50,000 משתתפים. באירוע, שהוגדר כ"גן עדן טבעוני" השתתפו כ-100 דוכנים של מזון טבעוני ומוצרים, מתחם הופעות, מתחם הרצאות ובריאות, מתחם בישול, מתחם הוליסטי, מתחם ילדים עם הופעה של טל מוסרי. ההשתתפות באירוע הייתה בחינם.
טבעונות על המסך – העמותה הפיקה תוכנית בישול 100% טבעונית אליה נחשפו כשני מיליון צופים. התכנית שודרה בערוצי האוכל מובילים בישראל ובטלוויזיה האיטלקית.
פורצים לחו"ל – העמותה ביצעה גיוס במטרה לפתוח סניף נוסף בבריטניה לקידום הפעילות. שנתיים לאחר מכן הרחיבה פעילותה גם לארצות הברית.
עצמאות לכולם – קמפיין "עצמאות לכולם" שחל ביום העצמאות כלל שלטי חוצות, אוטובוסים ושלטי תחנות אוטובוסים, הקורא לאנשים להפסיק לאכול בשר. בשלטים נראו בעלי חיים מהתעשייה, עטופים בניילון וברקוד עם הכיתוב – "חוגגים עצמאות, לא לוקחים עצמאות" ו"בבקשה אל תאכלו אותי". הפרויקט זכה לסיקור תקשורתי נרחב.
עולים על התדר – קמפיין מאסיבי של פרסומות ברדיו בנושא טבעונות.
מצעד בעלי החיים – מצעד בעלי החיים הכי גדול בהיסטוריה, התקיים בכיכר רבין ואליו הגיעו כ-30 אלף מפגינים.
דרך העיניים שלהם – פעילות שטח באמצעות טכנולוגית משקפי מציאות מדומה. במשקפיים העוברים ושבים רואים ב-360 מעלות את המציאות דרך העיניים של בעלי החיים במשקים והתעשייה.
כובשים את איילון – שבוע לפני חג השבועות המתאפיין בקמפיינים גדולים לצריכת חלב, העלתה העמותה שלט חוצות ענק על שתי פאות של "בית אגד" בתל אביב המשקיף על נתיבי איילון. בשלט נראתה פרה מנשקת עגל קטן מבעד לסורגים, והכיתוב היה: "היום הראשון והאחרון שלנו ביחד". בפאה השנייה נכתב "תעשיית החלב מפרידה תינוקות מאימהות ושולחת אותם לשחיטה".