stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הנרי ג'ון סמית
הערות שוליים

↑  תוצאות על 2,3,4 ו-6 ריבועים כבר היו ידועות.
↑  פתרונו זה נשכח עד אשר הוא נתגלה מחדש באופן בלתי תלוי על ידי הרמן מינקובסקי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007271555705171  BnF: cb12390893v (data)  CiNii: DA01482836  GND: 117634646  ISNI: 0000 0001 0902 4066  LCCN: n86872352  NKC: jx20080702017  NTA: 107352001  RERO: 02-A003839337  SNAC: w60612sd  SUDOC: 077695186  VcBA: 495/317006  VIAF: 54231117   WorldCat (עם VIAF): 54231117
הנרי ג'יינוויי הארדנברג

| --- | --- |

 לידה:  6 בפברואר 1847 ניו ברנזוויק, ארצות הברית 
 פטירה:  18 במרץ 1918 (בגיל 71) ניו יורק, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  קונטיקט 
 יצירות ידועות:  Palmer Stadium, הדקוטה, Plaza Hotel (New Mexico) 
 חתימה:   
 
הנרי ג'יינוויי הארדנברג (באנגלית: Henry Janeway Hardenbergh;‏ 6 בפברואר 1847 – 18 במרץ 1918) היה אדריכל אמריקני. תכנן עשרות מבנים בארצות הברית, המוכרים ביותר הם הדקוטה ומלון פלאזה, שניהם במנהטן.
ביוגרפיה

הארדנברג נולד בניו ברונסוויק שבניו ג'רזי. בין השנים 1865–1870 רכש השכלה וניסיון מעשי באדריכלות, עת שימש כשוליה במשרדו של האדריכל הגרמני דטלף לינאו (אנ') בניו יורק. בשנת 1871 פתח משרד עצמאי. את דרכו המקצועית החל בתכנון של ספרייה, כנסייה ומבנה נוסף עבור אוניברסיטת רטגרס בעיירת הולדתו בניו ג'רזי. את העבודות הללו קיבל בעזרת קשריו המשפחתיים במוסד הלימודים.
בהמשך שנות השבעים של המאה ה-19 קיבל חוזה לתכנון מבנה מגורים במנהטן, ה-"Vancorlear". יצירה זו הביאה לו את תשומת לבו של היזם אדוארד קאבוט קלארק (אנ'), באותה עת יו"ר תאגיד סינגר לייצור מכונות תפירה. קלארק רכש קרקעות באפר וסט סייד, ושכר את הארדנברג לתכנון מספר מבני מגורים (שחלקם נהרסו בינתיים); המפואר בהם הוא מבנה הדירות היוקרתי "הדקוטה". בניין זה, בדומה לתכנון הפלאזה שנבנה בסגנון רנסאנס גרמני, כולל מוטיבים האופייניים לסגנון הרנסאנס הצרפתי כאלמנטים המופיעים בטירת שאמבור ובטירות נוספות של עמק הלואר. יצירתו זו הפכה את הארדנברג לאדריכל בעל שם, והביאה לו חוזים לתכנון שני מלונות עבור משפחת אסטור: מלון ולדורף (1893) ומלון אסטוריה (1897), שהפכו למלון וולדורף-אסטוריה. שני המלונות נהרסו בשנת 1929 על-מנת לפנות מקום לבנייתו של בניין אמפייר סטייט.
יצירתו המפורסמת ביותר של הארדנברג היא מלון פלאזה, שהושלם בשנת 1907 והיה לאחד המלונות המפורסמים בעולם ולאחד מסמליה של מנהטן. יצירות נוספות שלו הן בניין שרמרהורן (אנ') ו"המרטיניק" (The Martinique) בניו יורק; אצטדיון פאלמר (אנ') באוניברסיטת פרינסטון בניו ג'רזי (נהרס בשנת 1997); "המוהיקני" (The Mohican) בקונטיקט; מלון ויליארד (אנ') בוושינגטון די. סי., ומלון קופלי פלאזה (אנ') בבוסטון שבמסצ'וסטס.
הארדנברג נפטר בניו יורק בגיל 71.
גלריה

היטל גרפי של חזית מבנה הדקוטה
מלון קופלי פלאזה, בוסטון
המארג - התוכנית הלאומית להערכת מצב הטבע בישראל

המארג – התוכנית הלאומית להערכת מצב הטבע בישראל הוא גוף הפועל כשותפות של מדענים וגופים ממלכתיים העוסקים בניהול השטחים הפתוחים בישראל במטרה ליצור מאגר ידע מבוסס מחקר לשימוש קובעי המדיניות בנוגע לשטחים אלה. השטחים הפתוחים כוללים שמורות טבע, גנים לאומיים, יערות, שטחי חקלאות ושטחי מרעה.
המארג נוסד ב-2006 לאחר כעשור של עבודה בתחנות מחקר אקולוגי ארוך-טווח (Long Term Ecological Research – LTER), ומאז 2011 פועל במסגרת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
הגופים השותפים במארג הם המשרד להגנת הסביבה, רשות הטבע והגנים והקרן הקיימת לישראל. התוכנית מקבלת תמיכה נוספת מתוכנית מורשת במשרד ראש הממשלה.
מטרות המארג

יצירת מאגר מידע על בסיס אפיון מתמשך, כמותי ואיכותי, של מערכות אקולוגיות מרכזיות בישראל, תוך קיום מחקרים ושיתופי פעולה בין-ארגוניים עם גופי הטבע המרכזיים בארץ.
מאגר זה ישמש לכמה מטרות עיקריות:
חיזוק הקשר בין ידע מדעי לבין קביעת מדיניות בתחום ניהול משאבי טבע ושטחים פתוחים, תכנון שימושי קרקע, ושמירת טבע, לטובת רווחת האדם ולקיימות ארוכת-טווח של הטבע.
זיהוי בזמן של שינויים לרעה במערכות האקולוגיות ומציאת דרכים אפשריות לבלימת הפגיעות מתוך הידע הנאסף.
הפקה תקופתית של דוח מצב הטבע והפצתו לקהילת מקבלי ההחלטות ולמנהלי השטחים הפתוחים.
חשיבות פעילות המארג – מצב הטבע והשטחים הפתוחים בישראל

בפני הקהילה המדעית עומד כיום אתגר משמעותי: בניית יסוד מדעי מבוסס להבנת יחסי הגומלין בין הסביבה לבין האדם. בסיס אשר יוכל לספק את הידע הנדרש אודות המבנה והתפקוד של מערכות אקולוגיות ושינויים בהם. הדבר דרוש על-מנת להבטיח שבני האדם פועלים בתוך מערכות תומכות-חיים אלה באופן השומר על המגוון הביולוגי ומונע את הידרדרותן.
מגוון רחב של בתי גידול מול איומים מורכבים

כמה מאפיינים ייחודיים חברו להם יחדיו בישראל ליצירת אזור גאוגרפי קטן יחסית שבו מגוון רחב של בתי גידול:
ריבוי סוגי אקלים ותצורות גאולוגיות, היוצרים מגוון רחב של טיפוסי שטחים פתוחים.
במיקומה בצומת המקשר בין אפריקה, אסיה ואירופה, ישראל נמצאת בקצה גבול התפוצה של מינים רבים.
ישראל היא ציר נדידה מרכזי עבור ציפורים ומינים ימיים.
מאפיינים אלה תורמים להימצאותו של מגוון ביולוגי עשיר ביותר, הכולל למעלה מ-2000 מיני צמחים, יותר מ-500 מיני עופות, כ-100 מיני יונקים, יותר מ-1700 מיני דגים ימיים, ועשרות אלפי מינים של חסרי חוליות.
מגוון זה חשוף בעשורים האחרונים לירידה חדה ומתמשכת בהיקף השטחים הפתוחים בישראל, במיוחד במרכז הארץ – מהאזורים עם צפיפות האוכלוסין הגבוהה ביותר בעולם המערבי. השטחים הפתוחים בישראל מקוטעים ומופרדים זה מזה. איומים נוספים על השטחים הפתוחים ועל המגוון הביולוגי בישראל כוללים גם לחצי פיתוח, שינויי אקלים, זיהום הסביבה, ניצול יתר של משאבים, ומינים זרים פולשים.
לשם ניהול בר-קיימא של המשאבים הטבעיים של ישראל ולשמירה על המגוון הביולוגי והשטחים הפתוחים הנותרים יש לפעול על-פי מדיניות מבוססת מידע ומחקר. כך ניתן להבטיח את המשך אספקת השירותים והתועלת ממערכות אקולוגיות לאוכלוסיית ישראל.
על רקע איומים ומגמות אלה ולאור המטרות שהוגדרו לעיל, הוגדרו פעילויות המארג במספר תחומים.
תחומי פעילות המארג > תוכנית לאומית לניטור מגוון ביולוגי

מטרות תוכנית הניטור הן לעקוב אחר שינויים בזמן ובמרחב במצבם של מערכות אקולוגיות והמגוון הביולוגי בתוכם ולזהות את הגורמים לשינויים. תוכנית הניטור פעילה החל מתחילת שנת 2011. התוכנית נועדה לתת מענה למצב הנוכחי שבו המידע אודות מצב המגוון הביולוגי הוא מוגבל, ורוב פעולות הניהול ושמירת הטבע מתבססות על ידע ללא ביסוס מדעי.
אחד מיעדי התוכנית המרכזיים הוא זיהוי מוקדם של בעיות לפני התפתחות מצב משבר. יעד זה יושג על ידי קיום מעקב ארוך טווח (ניטור) שיביא למודעות תמידית אודות מצב הסביבה על בסיס רחב, שיטתי ומתמשך ויאפשר זיהוי מוקדם ככל האפשר של מגמות ושינויים.
תוכנית ניטור המגוון הביולוגי מתקיימת בשני מישורים:
תחומי פעילות המארג > תוכנית לאומית לניטור מגוון ביולוגי > ניטור יבשתי

ניטור המגוון הביולוגי היבשתי כולל מעקב מתמשך אחר מצב החי והצומח על-פי תוכנית שגובשה ב-2011 על ידי צוות רב-מקצועי. התוכנית נועדה לתת מסגרת של הבנה לאיתור מגמות ושינויים ולזיהוי הסיבות האפשריות לשינויים אלה. לשם כך יבנה בסיס נתונים רחב אליו יוזנו הנתונים שיתקבלו מיחידות הניטור.
מעקב מתמשך זה יתרום לניהול ויעיל יותר של משאבי טבע ולהעלאת פתרונות לעצירת הידרדרות המערכות האקולוגיות והמגוון הביולוגי בישראל.
מעל 70 מדענים, אנשי מקצוע מתחומים שונים ומנהלי שטחים פתוחים היו מעורבים בגיבוש התוכנית הלאומית לניטור מגוון ביולוגי יבשתי במהלך תקופה של שנתיים. התהליך כלל חלוקה של ישראל ל-13 יחידות של מערכות אקולוגיות. לכל יחידה הוקם צוות מומחים לשם עיצוב תוכנית ניטור מותאמת עבור אותה יחידה; בכך, הניטור מתבצע הן בסקלה הלאומית והן בסקלה המערכתית.
גיבוש התוכנית הושלם ב-2011, וניטור מספר מערכות החל בתחילת 2012. בין המערכות שיכללו בתוכנית הניטור: צמחייה שנתית ורב-שנתית, יונקים, עופות, זוחלים ופרוקי רגליים. הניטור יעשה באמצעות טכנולוגיות ושיטות מדעיות מתקדמות כגון מצלמות חישה מרחוק שיהיו פזורות בעשרות מיקומים ויופעלו על ידי חיישני תנועה, שימוש בצילומי לוויין ועוד.
תחומי פעילות המארג > תוכנית לאומית לניטור מגוון ביולוגי > ניטור ימי

לאורך חוף הים התיכון של ישראל ישנו מגוון ביולוגי שעליו ידוע אך מעט. ידע זה חשוב לשם ניהול נכון יותר של המערכת הטבעית.
על המערכות האקולוגיות בים התיכון פועלים איומים שונים: מינים פולשים, זיהום, ניצול יתר ושינויי אקלים. זאת לצד ההשפעות השליליות הפוטנציאליות של תשתיות מתוכננות בים (כגון מתקני התפלה וקידוחי גז טבעי).
לאור איומים אלה ישנה חשיבות להשגת הבנה יסודית של המגוון הביולוגי הימי מכיוון, ושל שינויים ומגמות לאורך זמן לשם ניהול המערכות האקולוגיות ומשאבי טבע אלה באופן יעיל ובר-קיימא.
תחום הניטור הימי הוא חדש במארג, ונכון ל-2012 נמצא בשלבי פיתוח.
תחומי פעילות המארג > תוכנית לאומית להערכת מערכות אקולוגית

"שרותי מערכת" מייצגים את התועלת שבני אדם מפיקים, באופן ישיר או עקיף, ממערכות אקולוגיות מתפקדות. המארג החל להפעיל תוכנית לאומית להערכת מערכות אקולוגית, בעקבות עבודה מקדימה באיסוף ידע על תוכניות לאומיות דומות ברחבי העולם ומחקר הנעשה בתחום זה בישראל.
לשם הבנת המונח שירותי מערכת אקולוגית יש להגדיר קודם מהי מערכת אקולוגית (אקוסיסטמה): הסביבה הביולוגית של אזור גאוגרפי מסוים, הכוללת את כל היצורים החיים בו, והיבטי סביבה איתם באים האורגניזמים הללו במגע, כגון קרקע, אוויר, מים, שמש. דוגמאות למערכות אקולוגיות: יער, שונית אלמוגים, אוקיינוס, מדבר.
שירותים ממערכות אקולוגיות הם התועלות שבני האדם מפיקים, במישרין או בעקיפין, ממערכות אקולוגיות פעילות.
תחומי פעילות המארג > תוכנית לאומית להערכת מערכות אקולוגית > סוגי תועלות

תועלות חומריות, כגון: מזון, מים, חומרי בנייה
תועלות תרבותיות, כגון: נופש ותיירות
תועלות בקרה, כגון: בקרת אקלים, מניעת שיטפונות, מניעת סחף קרקע, האבקה מבוקרת.
מטרת גישת שירותי המערכת היא להעריך את התועלות ואת חשיבותן של מערכות אקולוגיות. לשם כך מתבצע הליך של ייחוס ערך מדיד לשירותים שהמערכות מספקות לאדם.
בשנים האחרונות יש עליה בתשומת הלב המדעית המופנית אל שירותי המערכת מצד תחומים כגון מדעי הסביבה וקביעת מדיניות בניהול השטחים הפתוחים. עליה חלה גם במודעות לתלות ההדדית שקיימת בין מערכות חברתיות לבין מערכות אקולוגיות ולמשובים ביניהן.
תחומי פעילות המארג > תוכנית לאומית להערכת מערכות אקולוגית > מטרת התוכנית לשירותי מערכת אקולוגית במארג

התוכנית עוסקת בפיתוח וביישום תוכנית לאומית לשירותי מערכת ולהעברת ממצאיה אל קובעי המדיניות בתחומים הרלוונטיים ואל הציבור.
לשם כך התוכנית מסתמכת על מידע הנאסף בתוכניות אחרות במארג: תוכנית ניטור המגוון הביולוגי ורשת תחנות ה-LTER.
המארג נמצא נכון ל-2012, בשלבי גיבוש מסגרת קונספטואלית לתוכנית, לאור ידע שנאגר מבחינת תוכניות לאומיות דומות ברחבי העולם ולאור מחקרי עבר או עבודה מחקרית מההווה בתחום זה בישראל.
תחומי פעילות המארג > רשת תחנות מחקר אקולוגי ארוך-טווח

האתגרים הסביבתיים המורכבים של היום דורשים מחקרים ארוכי-טווח חדשניים בסוגי בתי-גידול רבים ושטחים נרחבים. כלי מרכזי אשר משתמשים בו להתמודדות עם אתגרים אלה הוא תחנות ורשתות LTER ‏(Long-Term Ecological Research). המארג הוא ארגון הגג של ה-LTER בישראל.
ניהול הסביבה הופך להיות יותר ויותר מורכב, בד בבד עם עליה ברמת רמת האתגרים הניצבת בפני מקבלי ההחלטות. בהתאם לכך יש עליה בנחיצות במידע מדויק ורב תחומי, המושג ממחקרים ארוכי טווח המקיפים בתי גידול רבים ושטחים נרחבים.
אחת הדרכים להשגת מידע זה היא ניהול תחנות ורשתות LTER. תחנות אלה אוספות ומנתחות מידע הנאסף בהתאם למדדים (אינדיקטורים) עליהם הוחלט מראש. ניתוח המידע מאפשר זיהוי מגמות ושינויים לאורך זמן.
תחומי פעילות המארג > רשת תחנות מחקר אקולוגי ארוך-טווח > ראשית ה-LTER

רשת LETR הוקמה לראשונה בארצות הברית ב-1980, ומאז הקמתה הפיקה הרשת (על 26 תחנותיה) מידע ותובנות רבי ערך ששימשו להתייעלות ביכולת התגובה של חוקרים ומקבלי החלטות בנוגע לנושאים סביבתיים דחופים כגון: שינוי אקלים, שינויים בשימושי קרקע, שיפור תוכניות פיתוח עירוני ותוכניות חקלאיות.
להגדרת מערך התחנות כרשת כמה יתרונות: פלטפורמה לשיתוף פעולה בין חוקרים מתחנות שונות בשאלות מחקר הרלוונטיות לאזורים שונים; יצירת מאגר מידע משותף; יצירת סביבת עבודה צוותית בין חוקרים מתחנות מחקר נפרדות.
בשנת 1993 הורחב מערך התחנות למערך בינלאומי של רשתות תחנות מחקר במדינות שונות – ILTER. נכון ל-2012, יש חלוקה ל-5 אזורי רשתות בעולם.
תחומי פעילות המארג > רשת תחנות מחקר אקולוגי ארוך-טווח > ישראל – תחנות ופלטפורמות

רשת ה-LTER הישראלית הוקמה בשנת 1997 ומשויכת לרשת האזורית האירופית. כעשור לאחר מכן הוקם המארג כפרויקט שנועד לקשר בין ידע אקדמי לבין ניהול ומדיניות בנוגע לשטחים הפתוחים בישראל.
נכון ל-2012 קיימות בישראל 13 תחנות LTER הפרוסות לאורך מפל הגשמים מצפון לדרום, מכסות את כל סוגי האקלים שונים (טווח של 100–900 מ"מ בממוצע הגשמים השנתי) ואת רוב סוגי המערכות האקולוגיות ומגוון רחב של שימושי קרקע.
מחקר בשלבי תכנון לפני הוצאה לפועל: חקר השפעות שינויי אקלים על מגוון ביולוגי, שירותי מערכת אקולוגית ותפקוד השטחים הפתוחים לאורך מפל הגשמים של ישראל. המחקר אמור לתת מענה על המצב הנוכחי של חוסר במידע קוהרנטי ועל הצורך לפתח בגישות אפשריות להתמודדות עם השינויים הללו, שידרשו סוגי ממשק חדשים עבור שמורות טבע, יערות ושאר השטחים הפתוחים בישראל.
תחומי פעילות המארג > הפקת דוח מצב הטבע בישראל

דוח מקיף זה יופק מדי 3 שנים במטרה לתת לקובעי מדיניות בנוגע לשטחים הפתוחים בישראל תמונת מצב עדכנית ומהימנה של מצב הטבע בישראל. מיפוי המידע הקיים בנושא מגוון ביולוגי הוא שלב מקדים הכרחי לביצוע תוכניות ניטור. המהדורה הראשונה של דוח מצב הטבע הופקה במרץ 2011, ונועדה לשמש כבסיס נתונים מקיף על המצב הנוכחי ועל מגמות במערכות האקולוגיות ובמגוון הביולוגי של ישראל וכקנה מידה להשוואה לנתונים שיאספו במסגרת הניטור.
המארג יפיק באופן תקופתי מהדורות נוספות של הדוח, בהן ישולבו נתונים חדשים שיתקבלו מתוכניות הניטור (יבשתי וימי), תחנות ה-LTER והתוכנית לשירותי מערכת אקולוגית.
תחומי פעילות המארג > תחום ים תיכון

החל מ-2016, תחום מחקר אקולוגי ארוך טווח (LTER) במזרח הים התיכון יצא מהמארג ועבר לתחנת מוריס קאהן לחקר הים, השייכת לבית הספר למדעי הים ע"ש צ'רני באוניברסיטת חיפה.
מזרח הים התיכון הוא סביבה אקולוגית ייחודית ומורכבת, המשתנה בקצב מהיר בארבעת העשורים האחרונים. הוא משמש בית גידול למגוון גדול של בעלי חיים ומספק שירותים רבים, כגון: מזון (דגים) ומים, טיהור פסולת, תיירות, נופש ואנרגיה. סביבה זו מושפעת מגורמי לחץ אנושיים רבים, כגון: דיג יתר, הרס בתי גידול, בניית תשתיות, זיהומים שונים, הגירת מינים חדשים ועוד. למרות חשיבותו, המודעות הציבורית והמחקרית למצב הטבע בים התיכון הייתה מועטה, הידע ברובו דל, והמידע הכמותי חסר (שיינין ואחרים, 2013 – דוח מצב הטבע בים התיכון). לאור גילויי מקורות הגז בקרקעית הים התיכון והפיכתו למקור מים עיקרי למדינת ישראל, חל שינוי הדרגתי במודעות ובפעילות המחקר והניטור בו. מסיבות אלו החלטנו להקים מרכז ניטור ומחקר למזרח הים התיכון, בבית הספר למדעי הים ע"ש ליאון צ'רני באוניברסיטת חיפה.
במסגרת התחנה, התוכנית לניטור המגוון הביולוגי בים התיכון פועלת החל מ-2014 (כשראשיתה על ידי המארג) ועד ימים אלו. תוכנית זו היא הפעם הראשונה שמבוצע בים התיכון בישראל ניטור שיטתי של החי והצומח בשוניות הסלע בעומקים של 10, 25 ו-45 מטר באמצעות צלילה טכנית עם מערכות סגורות אשר אינן פולטות בועות. פעילות התחנה מבוססת על עקרונות תוכנית הניטור במפרץ אילת והמחקר המשלים שמבוצע במכון הבינאוניברסיטאי למדעי הים באילת. התאמתו לים התיכון מבוצע תוך בחינת מרכזי ותוכניות הניטור בים התיכון, תוכניות ניטור נוספות מהעולם והצעת רשות הטבע והגנים לניטור ביולוגי בים התיכון. בשלב זה התוכנית מתוכננת לנטר עד לעומק של כ-100 מטר.
פעילות הניטור של התחנת מוריס קאהן לחקר הים מתוכננת כך שתשתלב בתוכנית הניטור הלאומית של אגף ים וחופים במשרד להגנת הסביבה, ותבוצע תוך שיתוף פעולה עם רשות הטבע והגנים ועם הגופים העוסקים בניטור בים תיכון ומעוניינים בכך: משכן אוספי הטבע ע"ש שטיינהרדט באוניברסיטת תל אביב, עמותת אקואושן, חקר ימים ואגמים והאגף לדיג ולחקלאות מים במשרד החקלאות.
הערות שוליים

↑  תחנת מוריס קאהן לחקר הים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 668149366086985600846   WorldCat (עם VIAF): 668149366086985600846
היררכיה

.
תרשים אופייני המתאר היררכיה מעלה–מטה.
 עיגול מייצג אובייקט. מתחתיו מחוברים אליו אובייקטים משלב נמוך יותר בהיררכיה
קצין בצה"ל נותן הוראה ללוחמיו. דוגמה להיררכיה אנושית בצבאות.
קופי מקוק יפני בעלי היררכיה ברורה. רק הפרטים הנחשבים זוכים להיכנס לבריכות החמימות של יפן.
הִיֶּרַרְכְיָה (מִדְרָג, מיוונית ἱεραρχία "שלטון הכהן העליון") היא מערכת של דירוג וארגון. היררכיות הן משני סוגים:
אלה שבהם השלבים העליונים הם "עליונים על" התחתונים באופן כלשהו. דוגמה: המבנה הארגוני של חברה מסחרית: המנכ"ל הוא מעל למנהלים המחלקתיים, והם מעל לראשי הצוותים שהם מעל לעובדים הרגילים.
אלה שבהם השלבים התחתונים "כלולים" בעליונים באופן כלשהו. דוגמה: מיון של בעלי חיים: "עופות" כולל את "דורסי יום", שכולל את בני קבוצת ה"עיטמים", שכולל את המין "עיטם קירח".
תיאור כללי (לא פורמלי)

לא ניתן כאן הגדרה מתמטית מדויקת של מדרג. סעיף זה ינסה להסביר את הרעיונות שמאחורי ההגדרה הפורמלית.
היררכיה היא יחס טרנזיטיבי, אנטי-רפלקסיבי ואנטי-סימטרי, כגון "גדול מ" "חלק מ", או "גבוה מ":
טרנזיטיבי – אם א' נמצא במדרג מעל ב', וב' נמצא במדרג מעל ג', אז א' נמצא במדרג מעל ג'.
אי-רפלקסיבי – אי אפשר שמשהו ימצא במדרג מעל עצמו.
אנטי-סימטרי – אם א' נמצא במדרג מעל ב', אז ב' לא נמצא במדרג מעל א'. במקרה שבו יש קשר בין שני דברים, אחד נחשב ל"עליון" (ולפעמים ה"הורה"), ואחד ל"תחתון" (ולפעמים ה"ילד").
היחס האסימטרי של היררכיה יכול לחבר בין ישויות בשלוש דרכים: ישירות, באופן עקיף, או בכלל לא.
קשר ישיר – הבוס שלי אחראי עלי ישירות.
קשר עקיף – המנהל של החברה אחראי על העובד רק דרך הניהול הזוטר.
אין קשר – למשל, שני עובדים, שאף אחד מהם איננו הבוס של השני.
בכלים של תורת הגרפים, היררכיה מתוארת באמצעות עץ. במדעי הניהול, העוסקים בהיררכיה של ארגון, קרוי העץ בשם "עץ ארגוני". תרשים דמוי עץ משמש פעמים רבות לתיאור עצם שמתקיימת בו היררכיה.
לעיתים המציאות מעט מורכבת מהמוצג בתיאור בסיסי זה:
ראש הממשלה נמצא בהיררכיה הממשלתית מעל שר המשפטים, ולכן, כאשר ראש הממשלה מחזיק גם בתיק המשפטים, נפגע העיקרון של אי-רפלקסיביות.
בארגון פרויקטלי, ייתכן שבו בפרויקט מסוים א' נמצא בהיררכיה מעל ב', ובפרויקט אחר ב' נמצא בהיררכיה מעל א'. בכל פרויקט בנפרד נשמרת האסימטריה, אך בארגון כולו אי אפשר להצביע על אנטי-סימטריות.
דוגמאות לחשיבה באמצעות היררכיות

היבטים רבים של העולם נבחנים מנקודת מבט היררכית. לפיכך, מושג ההיררכיה הוא בין-תחומי. המדע מספק את הדוגמאות הבאות:
בביולוגיה, אורגניזמים מתוארים כאוסף של חלקים (איברים) שהם עצמם אוסף של חלקים קטנים יותר, וכן הלאה.
בפיזיקה, המודל הסטנדרטי מפרק גופים עד לחלקיקים הקטנים ביותר המרכיבים אותם.
בבלשנות, מילים או משפטים המפורקים למדרגים של חלקים ושלמים.
באתיקה, מידות טובות מאורגנות לעיתים באופן היררכי על פי תאוריה כלשהי.
בכל הדוגמאות האלה, היחס האסימטרי הוא של "כלול ב".
היררכיה חברתית

היררכיה חברתית מוגדרת כסידור מעמדי של פרטים (או קבוצות פרטים), מרומז או גלוי, ביחס לציר (dimension) חברתי בעל ערך. סידור מעמדי מתייחס לכך שלפחות פרט אחד (או קבוצה אחת) מצוי בכפיפות, כלומר בעמדה נחותה יותר, ביחס ללפחות פרט אחד אחר (או קבוצה אחת אחרת). המונח ציר חברתי בעל ערך מתייחס לכך שקיים ציר מובן ומובחן, שלפיו שלפיו אנשים מסודרים באופן מעמדי. ציר זה חייב להכיל ערך סובייקטיבי לפרט (או לקבוצה), ומעמד גבוה יותר מחזיק יותר מאותו ציר מוערך, בהשוואה למעמד נמוך. ייתכן כי ישנם כמה צירים חברתיים בעלי ערך, המשחקים תפקיד בקביעת ההיררכיה יחדיו, כאשר ההקשר (Context) קובע מי יהיה הרלוונטי ביותר לקביעת אבחנה היררכית בכל רגע נתון.
ארגונים אנושיים רבים, כגון עסקים, כנסיות נוצריות, צבאות ותנועות פוליטיות מובנים באופן היררכי, לפחות מבחינה רשמית; בדרך כלל לאנשים העליונים יש יותר כוח מאשר הכפופים להם (מעמדות). לפיכך, היחס האסימטרי הוא "יש כוח על" (אמנם, יש אנליסטים שאינם בטוחים בכך שכוח באמת פועל כפי שתרשימי הארגון המסורתיים מציעים).
ביקורת חברתית רבה כוללת טענות נגד המדרג החברתי, שנטען כי אינו צודק. הפמיניזם, לדוגמה, עוסק פעמים רבות בהיררכיה של המגדר, שבו התרבות רואה את הגברים או את התכונות הגבריות כטובות יותר מנשים או התכונות הנשיות. האנרכיזם מתנגד לעצם קיומה של היררכיה חברתית, ותומך בביזור הכוח בצורה שוויונית וביצירת מנגנונים שימנעו הצטברות של כוח בידי מיעוט.
היררכיה חברתית נפוצה גם בטבע בחבורות של שימפנזים, צבועים, זאבים ועוד. הפרטים הבכירים לוקחים חלק גדול יותר במזון ובשלל ומורשים להזדווג עם הנקבות הטובות בעוד שהזוטרים מפנים להם את הדרך.
מינוחי היררכיה באמנויות ובמדעים

מדרוג חשוב לקטגוריזציה ולארגון של כמויות גדולות של דברים. טקסונומיות, לדוגמה, כגון טקסונומיות ביולוגיות, בנויות על מדרג. מדרוג משמשת לעיתים גם כאמצעי לשליטה בעניינים מורכבים במבצעים הנדסיים. לדוגמה, מכשירים אלקטרוניים גדולים כגון מחשבים בדרך כלל מורכבים מחלקים שונים, שהם עצמם מורכבים מחלקים קטנים יותר, שגם הם מאורגנים באופן מודרג.
גם במדעי המחשב ובתאוריית המידע נעשה שימוש במדרגים, למשל באחסון קבצים בתיקיות ברוב מערכות ההפעלה. באינטרנט, כתובות ה־IP מסודרות בזמן האחרון במדרג על פי הנתבים, כך שהמערכת תמשיך לפעול גם כשהאינטרנט יגדל.
במוזיקה, מאורגנים גובה הצליל והתבנית של מוזיקה בהיררכיה שבה כל הגבהים מקבלים את משמעותם מיחסם למפתח הטונאלי, ונושאים שניוניים במפתחות אחרים חוזרים למפתח הראשון כששבים לנושא הראשוני.
אלטרנטיבות

ישנן דרכים נוספות לארגון שאינן היררכיות. שיטת ההיררכיה נתונה לביקורת רבה בעיקר בהקשר החברתי. בין האלטרנטיבות המוצעות ניתן למצוא:
רשימה
רשת
אנרכיזם כתאוריה ומעשה חברתי או פוליטי
ראו גם

סטטוס חברתי
סמכות
הולרכיה
הולון
הערות שוליים

↑  Blau, P. M., & Scott, W. R. 1962. Formal organizations: A comparative approach. San Francisco, CA: Chandler.
1 2  Magee, J. C., & Galinsky, A. D. (2008). 8 social hierarchy: The self‐reinforcing nature of power and status. The academy of management annals, 2(1), 351-398.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557893605171  GND: 4024842-2  LCCN: sh85060646
המרד על הקיין

| --- | --- |

הספר – "המרד על הקיין"
 מידע כללי
 מאת:  הרמן ווק 
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן
 נושא:  מלחמת העולם השנייה 
 מקום התרחשות:  המערכה באוקיינוס השקט 
 הוצאה
 הוצאה:  דאבלדיי 
 תאריך הוצאה:  1952
 מספר עמודים:  מהדורה ראשונה – 525 מהדורה שנייה – 558
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  מהדורה ראשונה – הוצאת נ. טברסקי מהדורה שנייה – הוצאת משרד הביטחון
 תאריך:  מהדורה ראשונה – 1954 מהדורה שנייה – 1984
 תרגום:  מהדורה ראשונה – צבי טל מהדורה שנייה –  עמשי לוין
 פרסים
 פרס פוליצר לסיפורת (1952) 
 סדרה
 ספר קודם:  City Boy: The Adventures of Herbie Bookbinder 
 הספר הבא:  מרג'ורי מורנינגסטאר 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  000971763, 001895232, 001894764, 002562653
 
המרד על הקיין (באנגלית: The Caine Mutiny) הוא ספרו של הסופר היהודי הרמן ווק, אשר יצא לאור בשנת 1952. הספר הוסרט פעמיים, והומחז. כן זכה הספר בפרס פוליצר בשנת 1952.
כרזת הסרט משנת 1954
זהו סיפורו של צעיר בן טובים, המשרת כקצין על שולת מוקשים באוקיינוס השקט במלחמת העולם השנייה, תחת פיקודו של מפקד קשוח ומעורער בנפשו. המדובר ביצירתו המוערכת ביותר של ווק, ובתיאור אותנטי ומהימן של החיים על סיפונה של ספינה בעת מלחמה, של היחסים האנושיים הנוצרים בין אנשי הצוות, והרגשות שחשים האנשים המנותקים מביתם וממשפחתם, ונמצאים בשוליו של העימות האנושי הגדול בהיסטוריה – מלחמת העולם השנייה. הספר הוא למעשה שיר הלל לצי האמריקני ולמשרתים בו, כאשר המסר העולה מדפי הספר הוא כי כאשר בימי השלום האזרחים עושים למחייתם וחיים את חייהם, אנשי הקבע של הצי שומרים על המולדת, ועושים את העבודה הקשה והבלתי זוהרת, אך ההכרחית. מסר זה, והפטריוטיזם העולה מן הספר (כמרבים מספריו של ווק), כמו גם סיפור האהבה השגרתי למדי המשמש לספר כמסגרת, אינו מצליח לטשטש את ההישג הספרותי שביצירת הדמויות הבלתי נשכחות המאכלסות את הספר, ובראשן דמותו של הקפטן פיליפ פרנסיס קוויג, אשר טירופו, פחדנותו, והתעמרותו בכפופים לו, דוחפים את אנשי הצוות של הספינה למרד כנגדו. המצבים המתוארים בספר מוכרים היטב לכל מי ששירת אי פעם בצבא, בים, ביבשה או באוויר.
הנקודה היהודית

כברבים מספריו של ווק, לספר "נקודה יהודית"[דרוש מקור]. עורך הדין שממונה להגן על הגיבור, הוא היהודי בארני גרינוולד. הוא מצליח לזכות את הגיבור מאשמת המרד, במשפט הצבאי שנערך לו, תוך השחרת דמותו של המפקד קוויג, וגורם לו להראות על דוכן העדים כאדם בלתי שפוי, אשר אינו ראוי לפיקוד. לאחר מכן במסיבה שעורכים הקצינים המורדים לרגל זיכוים מאשמת המרד מסרב גרינוולד להשתתף בשמחה, ומסביר לגיבור הספר כי אמנם על מנת להציל את הקצינים המורדים היה עליו להשחיר את דמותו של המפקד קוויג, איש צבא הקבע (רובם של הקצינים הם אנשי מילואים בעלי קריירות אזרחיות), אך קוויג הוא הגיבור האמיתי, שכן בזמן שקדם למלחמה, בעת שכל הקצינים היו שקועים בחייהם האזרחיים ובקריירות שלהם, שירת קוויג על סיפונן של ספינות קרב כאיש צבא הקבע, והיה בין הגורמים היחידים שמנעו, כדברי גרינוולד, מהרמן גרינג, להפוך את אמו של גרינוואלד "לסבון בו ינקה את עכוזו השמן". הצגת דמותו של ברני גרינוולד כפרקליט יהודי ממולח באופן סטריאוטיפי מחד, ומצד שני כאדם בעל ראיה חודרת, ואזכורה של השואה, והמלחמה באדולף היטלר, באנטישמיות ובגזענות כמטרה האנושית האמיתית במלחמה, הופכים את הספר ליצירה בעלת משמעות יהודית מיוחדת[דרוש מקור].
נקודה זו בולטת עוד יותר במחזה "המשפט הצבאי של המרד על הקיין", עיבוד לתיאטרון של ווק לספרו, בו הופך גרינוולד לדמות הראשית, בעוד שבספר הוא מופיע רק לקראת סיומו[דרוש מקור].
תרגומי הספר לעברית

הספר יצא לאור במהדורה עברית מספר פעמים. לראשונה בשנת 1954 בהוצאת נ. טברסקי, בתרגומו של צבי טל . בשנת 1984 יצאה לאור בהוצאת משרד הביטחון מהדורה בתרגומו של עמשי לוין בסדרת "אדם בקו האש".