stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המחאה נגד הרפורמה המשפטית
עמדות > אישי ציבור נוספים

קולות המביעים חשש מפגיעה קשה בדמוקרטיה הישראלית נשמעו בעיקר מצד אישי ציבור בשמאל ובמרכז, אבל גם מצד אנשי ימין ליברלים, ובהם שרים וחברי כנסת לשעבר מהליכוד: שאול מופז, משה (בוגי) יעלון, זאב בנימין בגין, דן מרידור, אהוד אולמרט, ראובן ריבלין, לימור לבנת, ציפי לבני, גדעון סער, מאיר שטרית, עמרי שרון, זאב אלקין, דן תיכון ועוד.
שר הביטחון והרמטכ"ל לשעבר משה יעלון טען כי מדינת ישראל בדרך לדיקטטורה: אם ראש הממשלה, ששולט היום בכנסת, רוצה להשתלט על הרשות השופטת, הגוף היחיד שעוד עצמאי על ידי מינוי שופטים – ברור שזו דיקטטורה. זה קרה בהונגריה, בפולין, זה גם קרה בגרמניה בשנות ה-30. אני יודע שזה רגיש, אבל אני חייב להגיד את זה.
יאיר גולן צייץ בטוויטר: כנגד ממשלת הזדון והרשע יש רק דרך אחת – מרי אזרחי רחב היקף. בריאיון לרשת 13 הוסיף כי יש שתי דרכים למרי בלתי אלים: הפגנה ושביתה.
עורך הדין דוד חודק הצהיר: "אם מישהו יכריח אותי לחיות בדיקטטורה ולא תהיה לי ברירה לא אהסס לפתוח באש חיה". המשטרה פתחה בחקירה בעקבות התבטאות זו.
ראש הממשלה לשעבר אהוד אולמרט כתב: זמן לעבור למלחמה – קרב פנים אל פנים. בתגובה, כתב ראש הממשלה נתניהו כי דברי אולמרט מהווים דברי הסתה מסוכנים. אני קורא לראשי האופוזיציה: גנו את ההסתה ותפסיקו לדרדר בכוונה את המדינה לאנרכיה.
רון חולדאי אמר במהלך הפגנה: דיקטטורות חוזרות להיות דמוקרטיות רק בשפיכות דמים. בציוץ שכתב לאחר מכן ניסה להסביר את עצמו: בריאיון דיברתי על אמת היסטורית כואבת. האחריות למניעת שפיכות דמים היא על אלו שמחליטים בכנסת והופכים את ישראל לדיקטטורה. עליהם החובה להפסיק את תהליך החקיקה, להגיע להידברות ולמנוע זאת. עוד הוסיף בראיון לערוץ 12 כי לא הייתה כוונה של הסתה בדבריו, וכי אמר דברים אלה בתור אזרח החרד לעתידה של מדינת ישראל כפי שנוסדה על פי מגילת העצמאות.
אל"ם במילואים זאב רז, בעל צל"ש הרמטכ"ל על תפקידו כמוביל תקיפת הכור הגרעיני בעיראק, זומן לחקירה משטרתית בעקבות פוסט שפרסם בפייסבוק ובו כתב: אם יקום ראש ממשלה ויטול לעצמו סמכויות דיקטטוריות, ראש הממשלה הזה הוא בן מוות, פשוט כך, יחד עם שריו ועושי דברו. גם לנו צריך להיות דין רודף. דין הרודף שלי אומר – אם על ארצי השתלט אדם, זר או ישראלי, ומנהיג אותה באופן לא דמוקרטי, חובה להרוג אותו. לא מנומס, מעורר חלחלה, אבל הברירה היא הרבה מתים חפים מפשע, ומוטב להרוג קודם את הפושעים. עורך דינו מסר כי "זאב רז לא קרא לפגוע באיש לרבות נתניהו. הוא שיתף פוסט שהתמקד בתסריט שבו הופכת מדינת ישראל לדיקטטורה. כך או אחרת, הוא חזר בו, מחק את הדברים והסתייג מהם מפורשות".
ההיסטוריון יובל נח הררי טען בראיון לאולפן שישי, כי אם חוקי הרפורמה יעברו לא יהיו עוד בחירות דמוקרטיות בישראל, שכן לא יהיה מי שיגביל את כוחה של הממשלה לשנות את חוקי הבחירות כרצונה.
ביולי 2023 הכריז ראש עיריית תל אביב-יפו, רון חולדאי, על שינוי שמו של מחלף קפלן, הצומת המהווה את מוקד המחאה, לכיכר הדמוקרטיה.
נושאים נוספים

עוד לפני ההכרזה על הרפורמה נערכו הפגנות נגד נושאים שנויים במחלוקת המופיעים בקווי היסוד של ממשלת ישראל השלושים ושבע.
במרץ 2023 פרסם מטה המאבק שלטי חוצות בערים רבות ובהם חוזר הסלוגן "חובה להתנגד" עם תמונת אגרוף מונף, כשהמשך הסלוגן מקיף את הנושאים המשמשים למחאה, בהם: חובה להתנגד לדיקטטורה, חובה להתנגד להרס ההייטק, חובה להתנגד לרדיפת להט"ב, חובה להתנגד להרס בג"ץ, וחובה להתנגד לדיכוי נשים.
במחאה לקחה חלק גם קהילת הקמפיינים "זזים" שקראה להפסקת הכיבוש, בין היתר באמצעות הנפת דגלי פלסטין ושימוש בסלוגן "אין דמוקרטיה עם כיבוש". כתגובה להנפת דגלי פלסטין בתחילת המחאה, חולקו בהפגנות הבאות דגלי ישראל והם הפכו לסמל מרכזי של המחאה.
נושאים נוספים > התוכנית לסגירת תאגיד השידור הציבורי

עם השבעת הממשלה השלושים ושבע העלה שר התקשורת החדש שלמה קרעי הצעת חוק להפרטה ולפירוק תאגיד השידור הישראלי "כאן", ובעיקר לפירוק חטיבת החדשות של ערוץ כאן 11. אומנים, יוצרים, אנשי הפקה וטכנאים מחו נגד המהלך. ב-25 בינואר נערכה הפגנה של מאות אנשי תקשורת בכירים בהובלת ארגון העיתונאים והעיתונאיות נגד תוכניתו של קרעי. המוחים חסמו את התנועה ברחוב קפלן בתל אביב.
ב-2 בפברואר 2023 דווח כי ראשי הקואליציה מעדיפים להתמקד ברפורמה ולכן יקפיאו את תוכניתו של שר התקשורת קרעי לסגירת תאגיד השידור הציבורי. אך בהמשך דווח כי קרעי מנסה להכניס את המהלך נגד תאגיד השידור כסעיף בחוק ההסדרים ולהפריט חלק מתחנות הרדיו.
ב-22 במרץ 2023, על רקע המחאה המתמשכת נגד הממשלה, הציג קרעי את תוכניתו לשוק התקשורת הכוללת את ביטול הרשות השנייה ומועצת הכבלים והלוויין וכן ביטול הצורך ברישיון לשידור חדשות. סגירת תאגיד השידור הציבורי לא נכללה בתוכנית שהוצגה. כשנשאל על כך השיב קרעי כי לגבי אופיו ופעילותו של התאגיד, ובפרט בתחום החדשות והאקטואליה, נבחן את הנושא בהמשך ונודיעכם דבר.
נושאים נוספים > מחאת הקהילה הגאה

ב-29 בדצמבר 2022 התקיימה מחאה בקריית הממשלה בתל אביב על הכללתה של מפלגת נעם בממשלה, על העברת סמכויות ממשרד החינוך לידי אבי מעוז, ועל ההסכמים הקואליציוניים המאפשרים לבעל עסק למנוע שירות אם השירות נוגד את מצפונו הדתי. בבית החולים רמב"ם התקיימה מחאה בעקבות אמירות של חברי הכנסת אורית סטרוק ושמחה רוטמן בעניין זה.
נוהלי משרדי ממשלה המיטיבים עם קהילת הלהט"ב לא בוטלו לדרישתו של מעוז. מסיבה זו ומסיבות אחרות ב-27 בפברואר 2023 התפטר מעוז מתפקידו כסגן שר בממשלה. ב-21 במרץ התקיימה עצרת לציון 35 שנים לביטול האיסור על יחסי מין הומוסקסואליים, שבה הובעה התנגדות לרפורמה וליוזמות נוספות של הממשלה. ב-23 במרץ אמרה האגודה למען הלהט"ב כי הסכנה לקהילה הגאה ולזכויות הפרט לא הוסרה מן השולחן וכי המחאה תימשך. ב-27 במרץ התפרסם נייר עמדה של פורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה, המנמק את החששות לפגיעה בזכויות להט"בים בעקבות החקיקה הצפויה של הממשלה.
בתחילת חודש מאי פורסמה הוראה חדשה של משרד ראש הממשלה, כחלק מקיום ההסכמים הקואליציוניים בין הממשלה למפלגת נעם. לפי הוראה זו, בנוסף לטפסים שנכתב בהם "הורה 1" ו"הורה 2", בכל מוסדות המדינה יימצאו גם טפסים רשמיים שרישום ההורות בהם יהיה תחת הכותרת "אבא" ו"אמא". פרסום הוראה זו גרר ביקורות מארגונים להט"בים.
נושאים נוספים > אי-גיוס בני ישיבות לצה"ל

המחאה נגד הרפורמה התייחסה גם לאי-גיוס בני ישיבות. רבים טענו כי חלק מהרצון להעביר את חוקי הרפורמה נובע מהרצון להסדיר בחוק את אי-גיוסם של בני הישיבות. ארגון אחים לנשק התייחס לסוגיה בסיסמה "בלי גיוס אין פיוס". הארגון החליט למחות בבני ברק כדי לקדם את הסוגיה הזאת, אף שפעולה זאת עוררה התנגדות מצד ארגוני מחאה אחרים כגון עומדים ביחד.
חלק מהמפגינים מחו גם נגד הצעת חוק יסוד: לימוד תורה, שמטרתו להסדיר באופן חוקתי את הפטור משירות צבאי של בני ישיבות.
גלריית תמונות

תחילה של חסימת כביש איילון דרום, תל אביב, 4 במרץ 2023
מיצג נשים לבושות כשפחות מהסדרה "סיפורה של שפחה", תל אביב, 13 בפברואר 2023.
מחאה בירושלים, 13 בפברואר 2023
חרדי נושא שלט ביידיש: "אונדזער שטעטל ברענט!". ירושלים, 13 בפברואר 2023
ההפגנה בתל אביב ב-19 בפברואר 2023
מחאה בתל אביב, 28 בינואר 2023
"מחאת הרולקסים"
הפגנה בחיפה, כיכר חורב 11 בפברואר 2023
כיכר הבימה, 14 בינואר 2023
ראו גם

פורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה
בונות אלטרנטיבה
הגוש נגד הכיבוש
אחים לנשק
התמיכה ברפורמה המשפטית
לקריאה נוספת

קים ליין שפלי, "רודנות בחסות החוק", 2023.
זאב תשבי

| --- | --- |

 לידה:  15 באוקטובר 1915 ביאליסטוק, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  19 באפריל 1953 (בגיל 37) הרצליה, ישראל 
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים 
 תחום יצירה:  ציור 
 
זאב תשבי (זיצר; 15 באוקטובר 1915 – 19 באפריל 1953) היה צייר ישראלי.
חייו

תשבי נולד בביאליסטוק שבפולין.
בשנת 1925 עלה לארץ ישראל עם הוריו ואחותו. תחילה התגוררו בחיפה ואחר כך עברו לירושלים. למד ציור בבצלאל אצל פרופסור בוריס שץ ואחר כך למד רישום וגרפיקה אצל יעקב שטיינהרדט, השתלם בצרפת, באיטליה ובבלגיה. למד זמן קצר במחיצתו של אנרי מאטיס ועבד בהכנת תפאורות באופרה לה סקאלה במילאנו.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה התנדב לצבא הבריטי והשתתף במסע לצפון אפריקה ובקרבות באיטליה בבריגדה היהודית (חי"ל). משנוסדה הלהקה הצבאית נטל בה חלק פעיל בציור וכשחקן והשתתף בהצגות לניצולי המחנות בברגן-בלזן ובמקומות אחרים. פגישתו עם שואת ישראל ושארית הפליטה ורושמן מצא ביטוי חזק בכמה מתמונותיו. הווי הצבא, חורבן היהדות והשארית החיה היוו מעכשיו נושאי תמונותיו.
עם שחרורו מהצבא, בשנת 1946, חזר לירושלים, הקים בית בנווה עוז והיה מורה לציור בבית הספר פיק"א בפתח תקווה. בינתיים פרצה מלחמת העצמאות ותשבי השתתף בה. עם תום הקרבות הוא חזר להוראה וליצירה.
ב-19 באפריל 1953 טבע למוות בחוף הרצליה.
תערוכות יחיד נבחרות

1943 – מועדון "מנורה", ירושלים. תערוכת רישומים מהצבא;
1944 – מחנה הצבא בטוברוק;
1947 – אפריל. גאלריה לאומנות שרמן, תל אביב. עשרים תמונות שמן;
1950 – יוני–יולי. מקרא-סטודיו, תל אביב. עשרים ושתים תמונות שמן;
1951 – יולי, בית האמנים, ירושלים. עשרים ושבע תמונות שמן;
1953 – יום העצמאות. בית יד לבנים, פתח-תקוה
1954 – יום השנה לפטירתו. תערוכת זיכרון ביד לבנים בפתח תקווה
כן השתתף תשבי בתערוכות הכלליות במוזיאון תל אביב, בבית האומנים ובמקרא סטודיו בתל אביב (1948: החייל והצייר).
הערות שוליים

↑  זאב תשבי למנוחות, על המשמר, 20 באפריל 1953
↑  ישורון קשת, תערוכת זאב תשבי בירושלים, הארץ, 24 באוגוסט 1951
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301450205171  VIAF: 97427609   WorldCat (עם VIAF): 97427609 
זאב תשבי – ילדים בשלג 1950
זקן תימני 1952
שלמה זלמן ריבלין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 באוגוסט 1884 ט"ו באב תרמ"ד ירושלים
 פטירה:  4 באפריל 1962 (בגיל 77) י"ב בניסן תשכ"ב ירושלים
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 צאצאים:  שמואל ריבלין 
 
שלמה זלמן ריבלין (1884–1962) היה חזן, מלחין ומורה לחזנות. העמיד דורות של חזנים במכון "שירת ישראל" ובמקהלת בית הכנסת "שירת ישראל" בירושלים שייסד וניהל, וכונה "רבם של החזנים". היה פעיל ציבור בירושלים, דרשן, וכן עסק בחקר תולדות היישוב האשכנזי הפרושי בירושלים.
ביוגרפיה

נולד בירושלים, בנו של יוסף ריבלין. למד בתלמוד תורה ובישיבת עץ חיים. הוכשר לחזן במכון לחזנות של פרופסור אברהם צבי אידלסון ואצל החזן אייזנר. בשנת 1901 נישא לקרובת משפחתו הדסה בת שניאור זלמן ריבלין.
היה פעיל ציבור ביישוב הישן בירושלים. היה חבר ועד העיר האשכנזי ליהודי ירושלים, מנהל בוועד הכללי "כנסת ישראל", יו"ר ועד כולל רייסין, ממייסדי ומנהלי "בית היתומות הכללי", מזכיר ומנהל בחברת "בנין היישוב". ייסד את חברת "עליית שבטים" לבניין בית כנסת מרכזי גדול לכל עדות ישראל בירושלים.
היה חבר ופעיל באגודת אחוה. בביקוריו באנגליה פעל לייסוד לשכת "משה מונטיפיורי" בלונדון ולשכה במנצ'סטר לאגודת "אחוה" העולמית. בהופעותיו הציבוריות באנגליה השפיע על יהודי אנגליה לסייע למען ענייני התורה והדת ולהשתתף ברכישת קרקעות בארץ ישראל.
בשנת 1925 חיבר מלון עברי-אנגלי-אידי.
ביוגרפיה > חזן ומורה לחזנות

במשך עשרות שנים שימש חזן ראשי בירושלים. בשנת 1902 ייסד יחד עם פרופסור אידלסון את המכון והמקהלה "שירת ישראל". כונה "רבם של החזנים". הכשיר דורות של מאות חזנים, שרבים מהם תפסו משרות חזנות בארץ ובתפוצות. בין תלמידיו: צבי הלפרין, אליהו גרינבלט, חיים אדלר, פרופסור אליהו שלייפר, יצחק רקובסקי ושלמה וייספיש.
כמו כן הקים בית ספר לדרשנות בשם "מדרש שלמה".
בשנת 1931 חיבר ספר תווים בשם "שירי שלמה" לחזנים וכן אוסף נעימות עממיות לזמירות ולתפילות כל השנה. ייצר סגנון מוזיקלי שאיחד ושילב מסורות אירופאיות ומזרחיות. פרסם בעיתונות מאמרים לקביעת זמרת-קודש בין-עדתית אחידה.
ביוגרפיה > היסטוריון של תולדות היישוב האשכנזי

ריבלין היה היסטוריון חובב של תולדות היישוב האשכנזי בירושלים מאז עליית תלמידי הגר"א בשנת 1809, ומומחה בתולדות בני משפחת ריבלין ורבניה.
פרסם סדרת ספרים בנושא: "חזון ציון - שקלוב וירושלים", "מוסד היסוד", "דורש לציון". נמנע להציג את עצמו כמחבר ספרים אלו והציג אותם כערוכים בידי בנו.
כמו כן חיבר את הספר "מדרש שלמה" ובו ליקט דרשות של מייסדי היישוב בארץ ישראל מבית מדרשו של הגר"א.
חיים אישיים

נישא בתרס"א להדסה, בתו של שניאור זלמן ריבלין, ולהם תשעה ילדים:
יוסף יצחק ריבלין -כיהן במנהל החברה הא"י לנאמנות ופיננסים, ופעיל בהנהלת הסתדרות הציונים הכלליים.
אברהם בנימין ריבלין.
משה ריבלין - עורך דין.
שמואל ריבלין - רב צבאי במלחמות ישראל, וממשיך דרכו המוזיקלית של אביו, היה שותף בחקר תולדות היישוב באשכנזי הפרושי בארץ ישראל.
חיים ריבלין - סוחר.
אשר אליעזר ריבלין - איש חינוך ומורה לספרות, מפקד בהגנה ובצבא.
דוד ריבלין - עיתונאי.
יוכבד - נישאה לישראל הוכשטיין.
חיה - נישאה לעו"ד ישראל פלדמן.
לקריאה נוספת

ראובן גפני, החזן הטוב הוא נשמת בית הכנסת: ר' שלמה זלמן ריבלין, שירת ישראל ועיצוב עולם החזנות והדרשנות בירושלים, עת־מול גיליון 207, עמ' 23-20.
גפני, ר. (2010). חינוך, תפילה ודרשנות : מפעליו החינוכיים של ר' שלמה זלמן ריבלין בירושלים במחצית הראשונה של המאה העשרים. בתוך: תלמידי הגר"א בארץ ישראל : היסטוריה, הגות, ריאליה : קובץ מחקרים בעקבות יום העיון במכללת אפרתה לציון מאתיים שנה לעליית תלמידי הגר"א (תק"ע-תש"ע), עמ' 86-73.
יוסף אביב"י, "קול התור - דור אחר דור", מכילתא א (תש"פ), עמ' 159–336.
הערות שוליים

↑  נח זבולוני, מכון ומקהלת "שירת ישראל" חידשו את פעילותם, באתר חרות, ‏14/02/1964
↑  דוד תדהר (עורך), "שמואל ריבלין", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יב (1962), עמ' 4084
↑  הרב שמחה כהן, איגוד בתי הכנסת העולמי
↑  פרס 'לכבודה של תורה' לחזן אליהו גרינבלט, חרדים 10
↑  אליהו אריה שלייפר, המרכז לחקר המוזיקה היהודית
↑  ד.תדהר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299133105171  VIAF: 298332414   WorldCat (עם VIAF): 298332414
דקדוקי סופרים

| --- | --- |

שער "דקדוקי סופרים" למסכת ברכות
 מידע כללי
 מאת:  רפאל נתן נטע רבינוביץ 
 נושא:  תלמוד בבלי 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1959 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001028242
 
דקדוקי סופרים (מכונה גם בראשי תיבות: דק"ס) הוא שמה של סדרת ספרים שכתב והוציא לאור רבי רפאל נתן נטע רבינוביץ, המביאה חילופי גרסאות לתלמוד הבבלי מתוך כתב יד מינכן (שנכתב בשנת 1342, והוא כתב היד היחיד המקיף את כל התלמוד בבלי), ומתוך השוואה לכתבי יד אחרים, דפוסים ישנים וספרות הראשונים. בנוסף מובאות לעיתים גם חילופי גרסאות לפירוש רש"י, לרי"ף ולראשונים אחרים שנדפסו עם התלמוד. הרב רבינוביץ כלל בספרו את השוואת הנוסחאות בהערות למדניות המבהירות את משמעותם של הבדלי הנוסח ולעיתים אף מסבירות איזו מהנוסחאות עדיפה לדעתו.
ההכנות לעבודה ותחילתה

בסוף שנת 1863 ( תרכ"ג ), בעת ביקור שערך רבינוביץ בווינה, שמע מאהרן ילינק, על כתב יד מינכן, המצוי בספרייה הממלכתית של העיר. בעקבות זאת החליט לנסוע לשם כדי לראותו. במינכן נאלץ להמתין למעלה מחודש ימים לחזרת כתב היד, מאחר שנשלח בפקודת הממשלה לשטיינשניידר. בינתיים עיין במספר כתבי יד בספרייה, ולבסוף גם בכתב יד מינכן. משסיים לבדוק את כתב יד מינכן ועמד על חשיבותו, גמר אומר להוציאו לאור. בטרם יחל במלאכה פנה לרב יוסף שאול נתנזון וקיבל את ברכתו לתוכניתו. כמו כן, פנה לבנקאי ולאספן הספרים אברהם מרצבכר בבקשה לסיוע כספי. מרצבכר, שהיה אדם בעל השפעה ויכל לערוב לו בפני ראשי הספרייה, סייע לו לא רק בהיבט הכספי אלא גם איפשר לו להוציא את כתב היד וכתבי יד וספרים אחרים מהספרייה ולהביאם לביתו ובכך לזרז את סיום המלאכה. בכל זאת נדרשו לרבינוביץ שנתיים ימים כדי להעתיק את כתב היד כולו, מיום ג' באלול תרכ"ג עד לראש חודש אלול תרכ"ה. עם סיום המלאכה, החליט לשעות לעצתם של הרב נתנזון, מתי סודו וריעיו ולעכב את ההוצאה לאור של כתב היד, כדי להשוותו לנוסחים קיימים אחרים. לאחר שהשקיע עבודה רבה וממון רב, הן מכיסו הפרטי והן מכספו של מרצבכר (שבזכותו הוא רכש במשך השנים 156 כתבי יד וכן 43 אינקונבולות), הוא הוציא לאור, בשנת תרכ"ח, את הכרך הראשון.
שם הספר

שם הספר מבוסס על מונח תלמודי שמשמעותו היא: דיוקיהם של החכמים הקדמונים בדברי התורה. אצל הרב רבינוביץ קיבל המושג משמעות חדשה, המתקשרת לדקדוק בנוסח של הסופרים המעתיקים.
יפים בהקשר זה גם דבריו של א"מ הברמן:
אם הראשונים נקראו סופרים משום שהיו סופרים כל האתיות שבתורה - הרי כינוי זה מתאים ביותר לר' רפאל נתן נטע ראבינאוויטץ. הוא ספר את אותיותיהם של דברי חכמים ועשה אזנים לתורה שבעל פה.
מתכונת הספר

הספר ערוך בצורה של השוואה, טור מול טור, של "נוסחת הדפוס" לעומת "נוסחת הכתב יד" (דהיינו, כתב יד מינכן), כאשר לא מובא כל הנוסח אלא רק הקטע הרלוונטי שבו יש שינוי. בנוסף, לא העיר הרב רבינוביץ על כל שינוי שהוא, אלא רק על אלו שלדעתו יש להם משמעות. בתחתית מובא אפאראט של הערות בשם "דברי סופרים" (במסכת מנחות נקראו ההערות "זיכרון אברהם", על שם ידידו הבנקאי אברהם מרצבכר, שתמך בהוצאת ספריו), ובו כלולים חילופי נוסח מכתבי יד ודפוסים אחרים ומראשונים אחרים, הערות למדניות על משמעות ההבדלים, התאמתם לשיטות הראשונים, ועל הנוסח הנראה מתוקן יותר, וכן חילופי נוסח לרש"י ולראשונים אחרים.
סדר הוצאת הכרכים לאור

רבינוביץ הוציא לאור את מסכת ברכות עם משניות סדר זרעים, וכן את סדר מועד, סדר נזיקין (ללא מסכת אבות) וסדר קדשים (מסכתות זבחים ומנחות בלבד ולאחר מותו מסכת חולין). בנוסף פרסם מבוא לכרך הראשון, הוא החיבור: מאמר על הדפסת התלמוד (שהופיע בגרסה מלאה בכרך השמיני).
הוא החל להוציא את הכרכים בשנת ברכו"ת (תרכ"ח לפ"ק), לפי הסדר הבא:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  כרך א': ספר דק"ס, ברכות, נוסח ראשון של מאמר על הדפסת התלמוד, זרעים, מינכען, תרכ"ח-1867; כרך ב': ספר דק"ס, ביצה, חגיגה, מועד קטן, מינכען, תרכ"ט-1869; כרך ג': ספר דק"ס, תענית, סוכה, מינכען, תר"ל-1870; כרך ד': ספר דק"ס, ראש השנה, יומא, מינכען, תרל"ב-1872; |  כרך ה': ספר דק"ס, עירובין, מינכען, תרל"ג-1873; כרך ו': ספר דק"ס, פסחים, מינכען, תרל"ד-1874; כרך ז': ספר דק"ס, שבת, מינכען, תרל"ה-1875; כרך ח': ספר דק"ס, מגילה, שקלים, תוספות לחגיגה, מועד קטן וראש השנה, נוסח מלא של "מאמר על הדפסת התלמוד", מינכען, תרל"ז-1877; |  כרך ט': ספר דק"ס, סנהדרין, מגנצא, תרל"ח-1878; כרך י': ספר דק"ס, עבודה זרה, מכות, שבועות, הוריות, עדיות, מינכען, תרל"ט-1879; כרך י"א: ספר דק"ס, בבא בתרא, מינכען, תרמ"א-1881; כרך י"ב: ספר דק"ס, בבא קמא, מינכען, תרמ"ב-1882; |  כרך י"ג: ספר דק"ס, בבא מציעא, מינכען, תרמ"ג-1883;  כרך י"ד: ספר דק"ס, זבחים, מינכען, תרמ"ד-1884; כרך ט"ו: ספר דק"ס, מנחות, מינכען, תרמ"ו-1886; כרך ט"ז (יצא לאחר מות המחבר מתוך עיזבונו על ידי רבי חנוך ארנטרוי): ספר דק"ס, חולין, פרעמישלא, תרנ"ז-1897. |
השלמת הפרויקט

כאמור, לא הספיק הרב רבינוביץ להשלים את עריכת הספרים על כל התלמוד, אלא רק על מסכת ברכות ומשניות סדר זרעים, סדר מועד, סדר נזיקין (ללא מסכת אבות) ותחילתו של סדר קדשים. למרות התמיכה נדיבה שקיבל ממרצבכר, הוצאותיו על הדק"ס היו מרובות, מאחר שהיה צריך לנסוע פעמים רבות לחו"ל כדי להעתיק כתבי יד או לשלם למעתיקים ובנוסף צריך היה לדאוג לכלכלת משפחתו. בכרכים שהוציא לאור הוא מתאר את קשיי פרנסה ומבקש מהקוראים לתמוך בו ולרכוש את שאר ספריו. כדי להתגבר במעט על קשיים אלה, הוא החל לעבוד למחייתו כסוחר ספרים וכתבי יד ובאחת מנסיעותיו לצורכי פרנסתו, כשעבר דרך קייב, רוסיה, הוא חלה בדלקת ריאות. ביום 28 בנובמבר 1888, א' דחנוכה תרמ"ט, נפטר.
אחרי מותו הוציא רבי חנוך ארנטרוי את הכרך על מסכת חולין, אשר הרב רבינוביץ היה בעיצומה של עבודת הכנתו לדפוס, לפני שהלך לעולמו. נאמר כי מלבד חמישה עשר הכרכים שהדפיס, אמר המחבר כי נמצאים תחת ידו עוד שבעה כרכים בכתב יד, אך לא זכו לראות אור ואבדו.
במשך השנים החלו מפעלים שונים במלאכת השלמת הסדרה. בין היתר יצאו לאור מסכת תענית (לצבי מלטר), מסכת פסחים (לר' ברוך נאה והר"מ כשר), מסכת גיטין (לר' מאיר שמחה הכהן פלדבלום) ומסכת סוטה (לר' חיים דוב שעוועל). פרסומים אחרים, אם כי לא באותו היקף, הם מסכת ברכות (לנחמיה פערעפערקאוויטש), מסכת מגילה, מסכת נדרים ונזיר (ר' מרדכי אריה היימאן).
המפעל הבולט בקרב מפעלי השלמה אלה הוא מפעל "דקדוקי סופרים השלם" של מכון התלמוד הישראלי השלם שעל יד יד הרב הרצוג בירושלים. במסגרתו יצאו לאור עד כה ספרים על סדר נשים וכן יצאו לאור משניות סדר זרעים. לחלק מהכרכים מצורף גם "מסורת הש"ס השלם" המפנה למספר רב יותר של סוגיות מקבילות מאשר זו המודפסת בש"ס הרגיל. בכרטסות המכון אצור מידע נוסף של חילופי נוסח לשאר התלמוד. מאמר ביקורת רחב על מפעל ההמשך 'דקדוקי סופרים השלם' כתב פרופ' שמא פרידמן, שבשנים האחרונות הוציא לאור מאגר ממוחשב של עדויות הנוסח התלמודיות באמצעות מכון ליברמן. מפעל דיגיטלי הממשיך במידה רבה את מפעל 'דקדוקי סופרים' הוא מפעל 'הכי גרסינן לשינויי נוסחאות של התלמוד הבבלי' בפורטל אגודת פרידברג לכתבי יד יהודיים.
ניסיון למפעל מקביל, על התלמוד הירושלמי, נעשה לראשונה על ידי יעקב נחום אפשטיין, כבר בשנת תרפ"ד, על בסיס כתב יד ליידן (להלן: "כי"ל"). גם הרב מרדכי יהודה ליב זק"ש, ביקש להוציא לאור דק"ס על הירושלמי, ואף החל בהוצאת חלק ראשון מסכת ברכות, ירושלים: תש"ג, גם הוא בהתבסס על כי"ל ובהשוואה לנוסח הדפוס. בימינו אנו, החל מכון דרכי שמחה, להוציא מהדורה חדשה של הירושלמי, הכוללת מדור דקדוקי סופרים (על בסיס כי"ל ודפוס ראשון).
דנצ'ו ארנון

| --- | --- |

דנצ'ו ארנון
 לידה:  1935 (בן 90 בערך) המנדט הבריטי קריית חיים, פלשתינה (א"י)
 כינוי:  דנצ'ו
 שם לידה:  דן ארנון
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  בית הספר החקלאי כדורי
 עיסוק:  צלם, עיתונאי, מורה דרך
 צאצאים:  ארנה רביב
דן (דנצ'ו) ארנון (נולד ב-1935 בקריית חיים) הוא צלם, עיתונאי, מרצה ומורה דרך ישראלי.
ביוגרפיה

ארנון נולד בשכונת קריית חיים שבחיפה. הוריו היו האגרונום וחתן פרס ישראל יצחק ארנון והלדה גינציג. למד בבית הספר החקלאי כדורי וסיים את לימודיו שם ב-1953.
בשנת 1962 סיים את לימודי התואר השני בחקלאות, אולם החליט לעסוק בגרפיקה וצילום. משנת 1988 כתב ופרסם בעיתון ידיעות אחרונות, ב"מסע אחר" וב"נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל".
בתו הבכורה היא הבמאית ארנה רביב.
מספריו

"רק בירושלים" – פינות וצדדים לא ידועים של העיר. הוצאת משרד הביטחון, 1989.
"כובעים בראש" – על כיסויי ראש בארץ ישראל. הוצאת עם עובד, 1995.
"השומרונים" – בישול, מסורות ומנהגים. הוצאת ראש ירוק, 1999.
"יום יום חג" – טקסים ופולחנים בישראל של ימינו. הוצאת כנרת, 2004.
סרטיו

"אקסטזה" – שישה סרטים על טקסים בישראל, בהפקת נשיונל ג'יאוגרפיק, 2001.
"גלימות לבנות וג'ינס כחולים" – על השומרונים בהפקת נשיונל ג'יאוגרפיק, 2002.
"כובעים בירושלים" – על פי הספר "כובעים בראש", הפקת קרן ירושלים, 2005.
הערות שוליים

↑  דנצ'ו ארנון, באתר ראש ירוק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308233005171  BnF: cb146291656 (data)  ISNI: 0000 0000 6656 968X  LCCN: n89121082  VIAF: 19936029   WorldCat (עם VIAF): 19936029
גרר (כוח)

ערך זה עוסק בכוח אווירודינמי. אם התכוונתם למשמעויות אחרות, ראו .
הכוחות האווירודינמיים הפועלים על הפרופיל בזרימה
במכניקת הזורמים, כוח הגְּרָר הוא הכוח המתנגד לתנועת גוף הנע בתוך זורם (נוזל או גז). מבחינה מתמטית, זהו הרכב המאמצים המופעלים על הגוף בכיוון ההפוך למהירות היחסית של הגוף ביחס לזורם.
באווירודינמיקה, כוח הגְּרָר, יחד עם כוח העילוי, מהווה את אחד משני הכוחות החשובים והמשמעותיים ביותר בתחום. סוגים שונים של תופעות מקושרות לגרר הכללי וניתן להפריד בין גרר צורה וגרר חיכוך (לרוב, משמעותי יותר) אשר שניהם תולדה של גרר אשר יוגדר בתור גרר טפילי. לעומת הגרר הטפילי, קיים גם גרר מושרה, המושפע בעיקר מצורת הגוף (הגאומטריה) הנע בזורם. התנהגות הגרר תלויה בצורת כלי הטיס (או הגוף הנע בזרימה), בזווית בין הגוף לכיוון הזרימה (נקרא גם זווית התקפה) ובתנאי הזרימה, המאופיינים על ידי מספר ריינולדס ומספר מאך. כוח גרר פועל הן בין גוף לבין זורם, והן בין שני זורמים שונים. באופן כללי, כוח הגרר תלוי בעיקר במהירות.
הנוסחה הכללית

באופן כללי, מאנליזת ממדים על משוואות הזרימה, משוואות נאוויה-סטוקס, במצב של זרימה שאינה דחיסה, ניתן לבטא את כוח הגרר בצורה הבאה:
F_{x}={\frac {1}{2}}\rho SC_{x}v^{2}
כאשר:
F – כוח הגרר. כאמור, בכיוון  x
\rho  – צפיפות הזורם בתוכו נע הגוף
S – שטח הצורה המוטל למישור הניצב לכיוון התקדמות הגוף
C_{x} – מקדם הגרר
v – המהירות היחסית של הגוף ביחס לזורם
נוסחה זו, בדומה להרבה נוסחאות באנליזת ממדים ומכניקת זורמים, מאפשרת לסדר באופן רציונלי תוצאות ניסוי עם מקדם הגרר, שהוא מספר חסר-ממדים. נוסחה זו אינה תקפה לכל התנאים, ובמקרים מסוימים הגרר פרופורציוני למהירות ולא למהירות בריבוע (כפי שמופיע בנוסחה). נוסחה זו תקפה עבור מספרי ריינולדס לא נמוכים.
סוגים שונים של גרר

באופן כללי, סוגי הגרר השונים מופרדים לפי ההגדרות הבאות:
גרר טפילי
גרר חיכוך
גרר צורה
גרר מושרה
גרר פרופיל
מערבולות קצה כנף
המונח "גרר טפילי" משמש בעיקר באווירודינמיקה, מאחר שלצורך הרמת כנף מעלה כוח הגרר קטן באופן כללי בהשוואה לכוח העילוי. בזרימה סביב גופים בעלי צורה שאינה אווירודינמית, הגרר הוא לרוב הכוח השולט. סוגים שונים אלה מסווגים בתור אבני יסוד שונים של כוח הגרר הכללי, הכולל את כולם.
יתר על כן, גרר מושרה נמצא רלוונטי ומשמעותי כאשר כנפיים, או גוף הרמה בעל צורה דומה, מתקדמים בתוך זורם. לכן בדרך כלל גרר מושרה נידון מנקודת מבט אווירודינמית תעופתית, או בתכנון מערכות המושפעות מכך כגון כלי רכב וספינות בעלי כנף. גרר גלים, שהוא ביטוי ל"גרר צורה", יתרחש כאשר גוף קשיח מתקדם דרך זורם בסמוך למהירות הקול של אותו זורם או במקרה בו קיים משטח זורם חופשי הנע יחד עם גלי שטח המוקרנים מהגוף המתקדם. לדוגמה, אונייה.
| צורה וזרימה | גרר צורה | גרר חיכוך |
| --- | --- | --- |
|  | 0% | 100% |
|  | ~10% | ~90% |
|  | ~90% | ~10% |
|  | 100% | 0% |
סוגים שונים של גרר > גרר חיכוך

גרר החיכוך מושפע ישירות מהמהירות היחסית של הגוף לעומת הנוזל. גרר זה מחייב בזבוז אנרגיה ההופכת לחום בדיסיפציה. גרר זה יהיה הגרר הדומיננטי ביותר כאשר צורת הגוף תדמה כמה שיותר לפלטה שטוחה ודקה.
סוגים שונים של גרר > גרר צורה

ככל שצורת הגוף הנע בזורם שונה מצורתה של פלטה דקה, כך קטנה השפעת גרר החיכוך ביחס להשפעת גרר הצורה. גרר הצורה במהותו הפיזיקלית נוצר עקב גלים המתקדמים בזורם והפרשי לחצים הפועלים על הגוף.
סוגים שונים של גרר > גרר מושרה

בגופים דמויי כנף, הגרר המושרה ייווצר כתוצאה מפילוג ערבולים הנפרשים לאורך הכנף. השפעתם תוכרע מאופן פרישתם על גבי הכנף ועוצמתם. כאשר פרופיל הכנף יהיה סופי, תהיה גם השפעה מורגשת למערבולות קצת הכנף.