המיתוס של עשרת השבטים האבודים
הערות שוליים

↑  עלי יסיף, בארץ עשרת השבטים: השיח על אופי הגולה ומשמעותה, מחשבת הספר - מחקרים בספרויות יהודיות, אוניברסיטת בר אילן, 2020, עמ' 427 - 443
↑  יוסף דן, הסיפור העברי בימי הביניים, ירושלים: בית הוצאה כתר, 1974, עמ' ע'מ 47–61
↑  חז"ל גזרו מתוך החוק המקראי ארבע שיטות הוצאה להורג: סקילה, שרפה, הרג וחנק. (משנה מסכת מכות פרק א) על פי ההלכה ניתן להטיל עונש מיתה רק כאשר סנהדרין יושב בלשכת הגזית ולכן מאז חורבן בית שני אין ענישה זו מתקיימת.
1 2 3 4 5 6  איגרת אלדד הדני נוסח תימן
↑  יום טוב לוינסקי, העקבות עשרת השבטים, באתר דעת – מכללת הרצוג לימודי יהדות ורוח
↑  סיפור דוד הראובני, באתר דעת – אתר לימודי יהדות ורוח
↑  אליעזר יערי "סיני" כרך שישי ת"ש עמ' קע'-קעז'
↑  מסעות מירושלים אל עשרת השבטים במאה ה-19
↑  איגרת אל עשרת השבטים, באתר sefaria
↑  מדרשים על עשרת השבטים, טופס הכתב ששלח פרישטי יואן לאפיפיור ברומאה, באתר sefaria
↑  ספור דוד הראובני, באתר דעת לימודי יהדות ורוח
↑  גרשם שלום, שבתי צבי והתנועה השבתאית בימי חייו, תל אביב: עם עובד, תשי"ז, עמ' כרך א' עמ' 266–284
1 2  מקום משכן עשרת השבטים
↑  יש הבדלי נוסח מסוימים בין אגרת תימן ואיגרת ספרד
↑  אלדד הדני, סיפור ב י. ד. אייזנשטיין שגר אגרות הללו מר אלדד זה לספרד שנת ארבעים ושלש (ד"א תרמ"ג 883, באתר דעת מכללת הרצוג
↑   עלי יסיף, המיתוס המסתורי של עשרת שבטי ישראל האבודים, באתר הארץ, 9 באוגוסט 2013
↑  הלל ויס, עשרת השבטים, בני משה ובני רכב מאז ועד היום: בין אוטופיה לדיסטופיה ביצירת עגנון, עי"ן גימ"ל ב', תשע"ג-2013
↑  S. Baron, A Social and Religious History of the Jews, vi, 1958, עמ' 433-34
↑  אלדד הדני סיפור ב', באתר דעת מכללת הרצוג
↑  סיפור דוד הראובני, על פי כתב-יד אוכספורד בצירוף כתבים ועדויות מבני הדור, עם מבוא והערות, ערוך בידי א"ז אשכולי, מבואות – משה אידל ואליהו ליפינר, מוסד ביאליק, ירושלים, תשנ'ג 1993.
↑  חיים שוארצבוים, התנועות המשיחיות של אלרואי, מולכו והראובני, באתר דעת מכללת הרצוג ליהדות
↑  Germany Ma'ase Akdamut Bodleian Laibrary, Oxford, MS Opp.714. fol. 22a-34b (MHM F20496)Edited synoptically with a printing from
↑  גרשם שלום, שבתי צבי והתנועה השבתאית בימי חייו, תל אביב: עם עובד, תשי,ז, עמ' כרך א' עמ'271
↑  התיאור הפיזי הזה מתאים למראה החיצוני של היהודים החבאנים: גבוהי קומה, שיער ארוך פזור או קלוע בצמות, ושבריה תקועה בחגורה.
↑  מקום גלותם של עשרת השבטים מוזכר במקרא "וַיֶּגֶל אֶת-יִשְׂרָאֵל אַשּׁוּרָה וַיֹּשֶׁב אֹתָם בַּחְלַח וּבְחָבוֹר נְהַר גּוֹזָן וְעָרֵי מָדָי", בתקופת חז"ל עדיין ידעו להצביע על מקום זה: חלח – זה חלזון, וחבור – זו חדייב, נהר גוזן – זו גינזק, וערי מדי – זו חמדן וחברותיה, ואמרי לה: זו ניהר וחברותיה. חברותיה מאן? אמר שמואל: כרך מושכי חידקי ודומקיא. תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ט"ז עמ' ב'
↑  "ואבדתם בגויים" – אלו עשרת השבטים שגלו למדי (ספרא, בחוקותי פח, א').

וישליכם אל ארץ אחרת כיום הזה" – מה יום מאפיל ומאיר, אף עשרת השבטים שאפל להם כך עתיד הקב"ה להאיר להם

"עשרת השבטים אינם עתידים לחזור, שנאמר וישליכם אל ארץ אחרת כיום הזה. מה היום הולך ואינו חוזר, אף הם הולכים ואינם חוזרים – דברי רבי עקיבא. (סנהדרין ק"י, ב').
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת סנהדרין, פרק י' הלכה ה'
↑  מדרש רבה, במדבר טז
↑  פליניוס הזקן, תולדות הטבע, ספר 31, פרק 18.
↑  אם כי על פיו הנהר דווקא יבש כל השבוע וזורם דווקא בשבת.

יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ז, פרק ה, פסקה א. תרגום: יעקב נפתלי שמחוני.
↑  הרי החושך נזכרים באגדה המספרת על מפגש בין אלכסנדר הגדול ובין חכמי התלמוד. הוא שואל אותם איך להגיע לאפריקי והם מסבירים לו שהיא נמצאת מעבר להרי החושך – הרים שאין בהם אור לעולם (מסכת תמיד [דף לב]) אפריקי (שאינה מזוהה עם יבשת אפריקה) נזכרת בתלמוד כמקום שאליו הוגלו עשרת השבטים. (סנהדרין צד,א) הדעות חלוקות בשאלה לאן הוגלו: "מר-זוטרא אמר – לאפריקי; ורבי חנינא אמר – להרי סלוג
↑  https://www.daat.ac.il/daat/history/tkufot/eldad1-2.htmאלדד הדני סיפור ב' י.ד. אייזנשטיין בית המדרש ג', דעת מכללת הרצוג
↑  בראשית, פרק ב', פסוק י"א
↑  המיקום של ארץ כוש היה נתון במחלוקת. לרוב זיהו אותה במזרח אפריקה. אך בפירוש למגילת אסתר על אחשוורוש המולך מהודו ועד כוש יש מחלוקת בין רב ושמואל בפירושו של הפסוק: מֵהדּוּ וְעַד כּוּשׁ – רב ושמואל: חד אמר: הודו בסוף העולם וכוש בסוף העולם, וחד אמר: הודו וכוש גבי הדדי הוו קיימי (זו לצד זו עומדות), כשם שמלך על הודו וכוש – כך מלך מסוף העולם ועד סופו (תלמוד הבבלי מסכת מגילה דף יא עמוד א).
↑  גרשם שלום, שבתי צבי והתנועה השבתאית בימי חייו, תל אביב: עם עובד, תשי"ז, עמ' כרך א' עמ' 266
↑  בנימין מטודלה, שיצא למסעותיו מספרד במאה ה-13, דיווח כי יהודי פרס אמינו שהשבטים אשר, דן, נפתלי וזבולון חיים בכמה עיירות מעבר לנהר גוזן, באזור הררי בשם ניסאבור, במרחק עשרים ימי מסע. גם הרב עובדיה בן אברהם מברטינורו (1440–1450) טען ששמע מיהודי עדן בתימן, וגם מסוחרים מוסלמים, כי השבטים האבודים חיים מעבר לסמבטיון, שאליו אפשר להגיע במסע של חמישים יום אל פנים מדבר עדן. יצחק עקריש בספרו "קול מבשר" (1577) מספר שבביקורו במצרים שמע על ממלכת השבטים בחבש. יעקב ספיר מספר מעשה ברבי גד הדיין שיצא מירושלים בשנת 1646 בשליחות לערי פרס ומדי ומצא ארבעה שבטים החיים מעבר לסמבטיון (אבן ספיר, ע' צ"ו-צ"ח):
↑  Andrew Gow Gog and Magpg on Mapaemundi and Early Printed World Maps Orientalizaing Ethnography in the Apocaliptic Tradition ,Journal of Early Modern History, 1998
↑  A.A. Seyed-Gohrab, F. Doufikar-Aerts and S. McGlinn (eds.), In Europe W.P. Gerritsen, Gog and Magog in Medieval and Early, Embodiment fo Evel: Gog and Magog, Leiden University Press, 2011
↑  [https://storymaps.arcgis.com/stories/268f053b71b647fa92dfc6dbd0483bbf John Mandeville
Chapters 29-34], Chapter 29-
↑  Andrew Gow Gog and Magpg on Mapaemundi and Early Printed World Maps Orientalizaing Ethnography in the Apocaliptic Tradition ,Journal of Early Modern History, 1998
↑  מקוה ישראל / מהרב החוקר ... מנשה בן ישראל ... חקירה על מקום חניית עשרת השבטים ... ועל הנהר סמבטיון ... ועוד יחקור על ראשית מושב חלק הארץ החדשה (אמעריקא) ...

הספרייה הלאומית, ירושלים
↑  חיים גיזלי, מיתוס עשרת שבטי ישראל האבודים, באתר בית התפוצות
↑  יום טוב לוינסקי, בעקבות עשרת השבטים, באתר דעת – מכללת הרצוג – לימודי יהדות ורוח, ‏תשכ"ב
↑  יחזקאל, פרק ל"ז פ' 21
↑  יום טוב לוינסקי, עשרת השבטים שמעבר הסמבטיון, באתר דעת – מכללת הרצוג לימודי יהדות ורוח, ‏תשכ"ב
↑  י.ד. אייזנשטיין, אותות המשיח, באתר דעת – מכללת הרצוג לימודי יהדות ורוח
↑  גרשום שלום, שבתי צבי והתנועה השבתאית בימי חייו, תל אביב: עם עובד, תשי"ז, עמ' חלק א' עמ' 266–284
↑  ילקוט שמעוני ב, תתקפ"ה
↑  הרב ברוך אפרתי, היחס לעליית עשרת השבטים, באתר ערוץ 7, ‏2016
↑  פרקי דרבי אליעזר פרק י"ז
↑  עשרת השבטים מתגלים, באתר חב"ד – אור אין סוף
צבא של עשרת השבטים, המכונים כאן "יהודים אדומים" ניצבים מאחורי נהר הסמבטיון. חיתוך עץ בעלון מאוגסבורג, גרמניה, 1523
נתן הנביא מוליך את צבא עשרת השבטים. איור שהופיע בעלונים שהופצו בגרמניה 1659 Wolfenbütteler Digitalen Bibliothek der Herzog August Bibliothek