stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
APL
היסטוריה > המשך פיתוח הסימון לשפת תכנות

הניסיון הראשון להשתמש בסימון כדי לתאר מערכות מחשב שלמות ב־IBM התחיל בשנת 1962, אחרי שפלקוף שוחח עם ויליאם קַרְטֶר על עבודתו להגדרת סט פקודות אחיד בסדרת המחשבים שנודעה בהמשך בשם IBM System/360.
בשנת 1963 הֶרְבֶּרְט הֶלֶרְמַן, שעבד אז במכון המחקר של IBM, מימש חלק מהסימון של APL על מחשב IBM 1620. המימוש החלקי של הלרמן שימש בקורס תיכוני מיוחד שעסק בחישוב ערכי פונקציות טרנסצנדנטיות באמצעות טורים. התלמידים ניסו את הקוד שלהם במעבדתו של הלרמן. מימוש חלקי זה של הסימון נקרא אז Personalized Array Translator (PAT)‏.
ב־1963, פלקוף, אייברסון, ואדוארד ה' סַאסֶנְגוּת' ג'וניור (כולם עובדי IBM) השתמשו בסימון לתיאור פורמלי של הארכיטקטורה והפונקציונליות של סדרת המחשבים IBM System/360. עבודתם פורסמה כמאמר בכתב העת של IBM,‏ IBM Systems Journal, בשנת 1964. לאחר פרסום המאמר, הצוות החל לעבוד על מימוש מלא של APL על מחשבי IBM.
אחרי שלורנס מ' בְּרִיד ופיליפ ס' אַבְּרַמְס מאוניברסיטת סטנפורד הצטרפו לצוות באגף המחקר של IBM, הם המשיכו את עבודתם הקודמת על מימוש חלק מהסימון בעזרת FORTRAN IV על מחשב IBM 7090 שהריץ את מערכת ההפעלה IBSYS. עבודתם הושלמה בסוף 1965 וכונתה IVSYS (קיצור ל־"Iverson System" על שם אייברסון). בסיס המימוש הוסבר בפירוט על ידי אברמס בדו"ח טכני של אוניברסיטת סטנפורד, "An Interpreter for Iverson Notation" ב־1966. ההיבט האקדמי של הפרסום היה תחת פיקוחו של ניקלאוס וירת. כמו עבודתו הקודמת של הלרמן (מערכת ה־PAT), גם מימוש זה לא כלל את מערכת הסימנים של APL, אלא השתמש במילים שמורות מהשפה האנגלית עבור כל הפונקציות והאופרטורים של APL. המערכת הותאמה בהמשך למערכות מרובות משתמשים, וב־1966 הופעלה על מחשבי IBM System/360 Model 50 ונעשה בה שימוש פנימי ב־IBM‏.
היסטוריה > חומרה

הפיתוח החשוב ביותר שאיפשר שימוש יעיל ב-APL לפני זמינותם של מסופים מבוססי שק"ק היה פיתוח מכונת הכתיבה החשמלית של IBM (באנגלית: IBM Selectric), שנודעה בשם "כדורית". במכונה זו ניתן היה להחליף את ראש ההדפסה (הכדור, באנגלית: "Typing element" או בשפת סלנג "Typeball") הרגיל, שהכיל את התווים האלפביתיים, בראש אחר שכלל את הסימנים הנחוצים ל־APL. פיתוח זה איפשר שימוש ב-APL עם מסופים כמו IBM 1050 ו־IBM 2741 שהדפיסו את הפלט שלהם על גבי נייר. בנוסף, היה אפשר להניח מדבקות על גבי המקשים הרגילים של המקלדת כדי להציג איזה סימן כל מקש מייצג בראש ההדפסה של APL. באופן זה התאפשרו לראשונה כתיבה והדפסה של קוד APL עם הסימון המתמטי המקורי של אייברסון במקום מילות מפתח מסורבלות המייצגות אותם בשפה האנגלית. פלקוף ואייברסון הגדירו שני ראשי הדפסה עבור APL‏, 987 ו־988, עוד לפני המימוש של APL כתוכנת מחשב.
גם עם השימוש במכונת הכתיבה הכדורית, סימני APL רבים עדיין הודפסו בעזרת שני סימנים קיימים זה על גבי זה. לדוגמה הסימן ⍋ (ששמו grade up) נכתב בעזרת השימוש בסימן דלתא (shift-H) ועל גביו פס אנכי (shift-M). מצב זה היה בלתי נמנע מאחר שמספר הסימנים ב־APL היה גדול בהרבה ממספר התווים שראש ההדפסה היה יכול להכיל (88 תווים), אף שתווים אלפביתיים רגילים הוגבלו לאותיות גדולות בלבד.
היסטוריה > מיקרו־מחשבים

המיקרו־מחשבים החלו להופיע בשנות ה־70 והשפה הנפוצה בהם הייתה BASIC. עם זאת, מיקרו־מחשבים מסוימים הציעו את APL כתחליף - הראשון היה ה־MCM/70, שהיה מבוסס על Intel 8008 והושק ב־1974, והשימוש המרכזי בו היה בתחום החינוך וההוראה. מיקרו־מחשב נוסף שהציע מפרש APL היה ה־VideoBrain Family Computer שהושק ב־1977 עם תוכנת APL/S.
ה־Commodore SuperPET שהושק ב־1981 כלל מפרש APL שפותח על ידי אוניברסיטת ווטרלו.
בשנת 1976 טען ביל גייטס במכתבו הפתוח לחובבי מחשבים, ש־Microsoft עבדה על מימוש APL עבור Intel 8080 ו־מוטורולה 6800, אבל היה לה "מעט מאוד תמריץ להפוך אותו לזמין עבור חובבי מחשבים" לנוכח הפופולריות של פיראטיות תוכנה שמיקרוסופט חוותה עם מפרש ה-BASIC שלה. מפרש ה־APL של מיקרוסופט אכן מעולם לא הושק.
היסטוריה > APL2

מתחילת שנות ה־80 קבוצת הפיתוח של APL ב-IBM תחת הנהגתו של ג'ים בראון פיתחה גרסה חדשה של APL שהחידוש המרכזי בה היה קינון מערכים, כלומר תיאור מערכים המכילים מערכים אחרים בתוכם, ומספר חידושים נלווים של השפה כדי לשלב בה את המערכים המקוננים. קנת' אייברסון, שכבר לא היה בשליטה על הפיתוח של APL, עזב את IBM והצטרף ל־I. P. Sharp Associates (IPSA), שם תרם רבות לפיתוחה של Sharp APL לפי השקפתו וחזונו. APL2 עדיין זמינה עבור מחשבים מרכזיים, והושקה לראשונה עבור מערכות CMS ו־TSO בשנת 1984.
כשיצרניות אחרות התחילו לפתח מפרשי APL עבור חומרה חדשה, במיוחד עבור מיקרו־מחשבים מבוססי יוניקס, APL2 הייתה לרוב הבחירה הסטנדרטית. אפילו כיום, מפתחי APL מצהירים על תאימות עם APL2 בשיווק המוצרים שלהם. IBM ציטטה את השימוש בה עבור פתרון בעיות, עיצוב מערכות, פיתוח אבות טיפוס, חישובים הנדסיים ומדעיים, מערכות מומחות, לימוד מתמטיקה ונושאים אחרים, הדמיה, וגישה למסדי נתונים. מהדורת ה־Workstation של APL2 עבור המערכות Windows, OS/2, AIX, Linux, ו־Solaris הושקה רק בשנות ה־90.[דרוש מקור]
בשנת 2021 מכרה IBM את APL2 לחברת Log-On Software, אשר מפתחת ומוכרת אותה בשם Log-On APL2.
היסטוריה > מימושים מודרניים

מימושי APL של APLX, Dyalog ואחרים כוללים הרחבות לשפה כמו תמיכה בתכנות מונחה-עצמים, תמיכה ב־‎.NET Framwork, טיפול בקובצי XML, הדפסת תרשימים, ממשקים למערכת ההפעלה, וביטויי תחשיב למדא.
היסטוריה > שפות תכנות נגזרות

APL היא הבסיס או השפיעה באופן ניכר על שפת תכנות אחרות:
A ו־A+ - אלטרנטיבה ל־APL, השנייה מציעה הרחבות גרפיות.
FP - שפת לתכנות פונקציונלי.
J - שפה נוספת שעוצבה על ידי אייברסון. ומשתמשת בתווי ASCII ומילות מפתח במקום הסימון המתמטי המקורי של APL.
K - גרסה קניינית של APL שפותחה על ידי ארתור וִיטְנִי.
LYaPAS - ניב APL בשפה הרוסית שפותח בברית המועצות.
MATLAB - כלי לחישובים נומריים.
Nial - שפת תכנות מערכים עילית עם סימון האופייני לתכנות פונקציונלי.
PPL - (ראשי תיבות Polymorphic Programming Language) שפת תכנות שפותחה באוניברסיטת הרווארד.
S - שפת תכנות לחישובים סטטיסטיים (מוכרת בגרסת הקוד הפתוח שלה, R).
Speakeasy - סביבה אינטראקטיבית לחישובים נומריים.
Wolfram Language - שפת התכנות של Mathematica, מערכת למתמטיקה חישובית.
תכונות השפה > מערכת תווים

מערכת התווים הייחודית והלא מוכרת של APL הייתה עבורה מקור לביקורת ושבח כאחד. התופעה שמתכנתים שלומדים ומסתגלים אליה הופכים לחסידים נלהבים שלה יכולה לרמוז שאכן קיים משקל מהותי לסימון המתמטי המקורי של אייברסון וזהו חלק בלתי נפרד מהשפה. בשנות ה־60 וה־70 מעט מסופים יכלו להציג את הסימנים של APL. הפופולריים ביניהם ניצלו את התמיכה של מכונת הכתיבה IBM Selectric בעזרת החלפת ראש ההדפסה. המסוף הראשון שידע להציג את כל התווים של APL היה מסוף החד־שורה TI Model 745 של Texas Instruments שהושק ב־1977.
עם הופעת הצגים הגרפיים, המדפסות, וקידוד ה־Unicode, בעיית התווים של APL כמעט נעלמה. עם זאת, כתיבת APL עדיין דורשת עורכי טקסט שתומכים בשיטת קלט ייחודית לה, מיפוי מקלדות, לעיתים שימוש במקלדת וירטואלית, או הדבקת תווים מודפסים על גבי המקלדת, פתרונות מתסכלים עבור מתכנתים עם רקע משפות תכנות אחרות. אצל מתחילים שאין להם רקע קודם בתכנות, מחקר שנוסה על תלמידי תיכון הראה שכתיבת תווי APL לא הפריעה לתלמידים לתכנת באופן ניכר.
טענה לטובת השימוש ב־APL היא שהכתיבה בה דורשת פחות הקלדה, ושמתכנתים משננים את מפת התווים שלה עם הזמן. כמו כן, מקלדות ייעודיות ל־APL מיוצרות כיום ונמצאות בשימוש, גופנים ייעודיים ל־APL זמינים להורדה עבור מערכות הפעלה כמו חלונות ולינוקס.
תכונות השפה > מינוח

APL עושה הבדלה ברורה בין פונקציות (שגרות) ואופרטורים (פעולות). פונקציות מקבלות מערכים (מתוך משתנים, קבועים, או ביטויים) כפרמטרים, בזמן שאופרטורים (בדומה לשפות פונקציונליות) יכולים לקבל כפרמטרים גם פונקציות וגם מערכים ולהחזיר פונקציה חדשה משילוב של פונקציות ופעולות קיימות. לדוגמה פונקציית סיכום מערכים ב־APL נוצרת מהחלת פונקציית החיבור (+) בעזרת אופרטור הצמצום (ב־APL מילולית: reduction או בסימון המתמטי של אייברסון /) על מערך. אופרטור הצמצום מפעיל את הגורם משמאל, במקרה זה: פונקציית החיבור, בין כל שני פריטים בתוך המערך שנמצא מימין, ובכך מביא לחיבור של כל הפריטים בתוכו ומחזיר את סכומם. כדוגמה נוספת, הפעלת פונקציית המקסימום (⌈, המחזירה את הערך הגדול מהשניים) בעזרת פעולת הצמצום (/) על גבי מערך תפעיל את הפונקציה בין כל שני פריטים בתוכו ובכך תחזיר את הערך הגדול מכל הפריטים בו. מאוחר יותר בשפת J, אייברסון שינה את המינוח ל־פוֹעַל (באנגלית: verb) עבור פונקציות; ול־תואר פועל או ל־מילת חיבור (באנגלית: adverb או conjunction) עבור אופרטורים.
חלוקה זאת היא חלק בלתי נפרד מהשפה עצמה, ורוב הפרימיטיבים שלה גם מתחלקים לשתי הקטגוריות האלה, למעט מספר מועט של חריגים שאינם פונקציות ואינם אופרטורים, כגון פעולת ההשמה (←). כתיבת קוד חדש ב־APL היא לרוב פיתוח פונקציות חדשות, ורק לעיתים רחוקות אופרטורים חדשים.
מונחים מסוימים ב־APL לעיתים אינם תואמים את השימוש הנהוג בהם בספרות הקשורה למתמטיקה ובכלל במדעי המחשב.
| מונח | תיאור |
| --- | --- |
function (פונקציה): פעולה או מיפוי, אשר מקבלת פרמטר אחד (מימין), או שני פרמטרים (מימין ומשמאל), או שאניה מקבלת אף פרמטר. הפרמטרים יכולים סקלרים, מערכים או מבנים מורכבים יותר. פרימיטיב (באנגלית: primitive) - מובנית בשפה ומיוצגת בעזרת סימן בתו בודד.  מוגדרת (באנגלית: defined) - הוגדרה על ידי המשתמש עם שם חדש בסביבת העבודה.  נגזרת (באנגלית: derived) - נוצרה כתוצאה משילוב של אופרטור ופונקציה.
array (מערך): נתונים המסודרים באפס או יותר ממדים אורתוגנליים בשורות (בניגוד לסדר בטורים), כשכל פריט הוא סקלר פרימיטיבי או מערך אחר.
niladic: לא מקבל או דורש פרמטרים.
monadic (פעולה אונארית): דורש פרמטר אחד בלבד, מימין עבור פונקציות, משמאל עבור אופרטורים.
dyadic (פעולה בינארית): דורש שני פרמטרים, משמאל ומימין.
ambivalent או monadic: מאפשר שימוש עם פרמטר בודד או זוג פרמטרים. מאפשר להשמיט את הפרמטר השמאלי.
operator (פעולה): פעולה שלוקחת פרמטר אחד (משמאל) או שניים (מימין ומשמאל) שהם פונקציה או מערך, ומחזירה פונקציה חדשה. בניגוד לפונקציות, קיימים רק אופרטורים פרימיטיביים ומוגדרים, אך לא נגזרים.
תכונות השפה > תחביר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תכונות השפה > דוגמאות > "Hello World"

הדפסת השורה "Hello World" ב־APL תעשה כך:
'Hello, world!'
ב־APL מקובל להגדיר פעולות ברירת מחדל במקרים שבהם לא מצוינת אף פעולה או פונקציה אחרת. המחרוזת 'Hello, world!' מודפסת כפלט מכיוון שפעולת ברירת המחדל ב־APL היא הדפסת פלט.
תכונות השפה > דוגמאות > העלאה בחזקה

העלאה בחזקה ב־APL נעשית בעזרת הפונקציה ⋆ כך: 2⋆3, כלומר 2 בחזקת 3 (זה יכתב כ־2^3 במספר שפות אחרות, וכ־2**3 בשפות כמו פייתון ו־Fortran). עם זאת, במקרה שלא צוין בסיס (כגון ⋆3), APL תניח שהבסיס הוא הקבוע e‏ (...2.71828), ולכן ⋆3 יהיה שקול ל־2.71828⋆3.
תכונות השפה > דוגמאות > סטטיסטיקה פשוטה

נניח ש־X הוא מערך מספרים, אז הביטוי (+/X)÷⍴X מחזיר את הממוצע החשבוני שלהם. בקריאה מימין לשמאל (כפי שהקדימות ב־APL עובדת), ⍴X נותן את מספר הפריטים במערך X, ומאחר ש־÷ היא פעולה דיאדית (בינארית), הערכה מלאה של הביטוי משמאל דרושה לפני הפעלתה. הביטוי משמאל מוקף בסוגריים כי אחרת X לבדו יילקח כפרמטר לפני פעולת הסיכום +/X המחברת כל הפריטים בתוך X. בהתבסס על זה, הביטוי ((+/((X - (+/X)÷⍴X)*2))÷⍴X)*0.5 מחשב את סטיית התקן. יתר על כן, מאחר שהשמה למשתנה (←) נחשבת לפעולה, ניתן להשתמש בה בתוך הקוד גם כן ולקבל:
SD←((+/((X - AV←(T←+/X)÷⍴X)*2))÷⍴X)*0.5
דבר שיאפשר שימוש חוזר במשתנים SD, AV, ו־T. באופן שגרתי, מתכנת APL יגדיר את הביטוי כפונקציה במקום לכתוב אותו כל פעם מחדש.
תכונות השפה > דוגמאות > בחירת 6 מספרים להגרלה

הביטוי הבא מציג דוגמה לבחירת 6 מספרים שלמים פסודו־אקראיים להגרלה הנעים בין 1 ל־40, שאינם חוזרים על עצמם, ומדפיס אותם בסדר עולה.
x[⍋x←6?40]
הקוד התמציתי לעיל משלב את הפונקציות הבאות:
הראשונה שתעבור הערכה (מאחר ש־APL מעריכה ביטויים בקדימות מימין לשמאל) תהיה הפונקציה הדיאדית ? (מכונה באנגלית deal כשנעשה בה שימוש דיאדי), שתחזיר מערך שגודלו לפי הפרמטר משמאל (במקרה זה: 6) ובו מספר/ים בטווח לפי הפרמטר מימין מימין (במקרה זה: 40), כלומר היא תחזיר מערך בגודל 6 פריטים שערכם מוגרל בין 1 ל-40 באופן אקראי.
פעולת ההשמה ← תקלוט את המערך שהחזירה ? לתוך המשתנה x.
המערך יעבור מיון מחדש בסדר עולה על ידי הפונקציה המונאדית ⍋ שתיקח את כל מה שתחום בסוגריים המרובעים (המתייחסים בפועל לאינדקס המערך x) כפרמטר לימינה.
הסוגריים המרובעים יקלטו את הסידור החדש מ־⍋ עבור המערך x.
מאחר שלא צוינה אף פונקציה משמאל ל־x שתנחה מה לעשות עם הפלט, המפרש פשוט ידפיס אותו בשורה אחת כשכל פריט במערך מופרד ברווח בלי הנחיה נוספת.
הפונקציה ? יכולה גם להיות מונאדית (כלומר אונארית, במקרה זה היא מכונה "roll" באנגלית), ואז היא תחזיר מספר אקראי בודד לפי טווח הפרמטר שמשמאל. לדוגמה ?20 תחזיר מספר אקראי בין 1 ל־20.
תכונות השפה > דוגמאות > מספרים ראשוניים

הביטוי הבא יחשב את כל המספרים הראשוניים מ־1 עד R. סיבוכיות החישוב תהיה  O(R^{2}) גם בזמן הריצה וגם בצריכת הזיכרון.
(~R∊R∘.×R)/R←1↓ιR
הביטוי מפורש מימין לשמאל כך:
הפונקציה ι (יוטא) יוצרת מערך חדש של מספרים שלמים מ־1 עד R בסדר עולה. (כך שאם R=6 בתחילת הריצה אז ιR יחזיר את המערך  [1,2,3,4,5,6].
השמט את הפריט הראשון מהמערך שנוצר (כלומר את 1) בעזרת הפונקציה ↓, כך שבהמשך הדוגמה לעיל 1↓ιR יחזיר את המערך  [2,3,4,5,6].
הגדר את המשתנה R להיות המערך החדש שהתקבל מ־↓ בעזרת פעולה הייחוס ←.
פעולת הצמצום / תכריח את אגף שמאל (המוקף בסוגריים) לעבור הערכה מלאה קודם כל לפני החלתו בין כל שני פריטים במערך שהתקבל עד כה באגף ימין.
צור מטריצה דו־ממדית המתארת את תוצאות מכפלת כל הפריטים במערך R אופקית ואנכית על ידי הפעולה °.× (הנמצאת בין R ו־R). התוצאה שתתקבל תהיה:
{\begin{bmatrix}4&6&8&10&12\\6&9&12&15&18\\8&12&16&20&24\\10&15&20&25&30\\12&18&24&30&36\\\end{bmatrix}}
בעזרת פעולת ∈ (מכונה פעולת אפסילון או בדיקת שייכות), בנה מערך חדש באותו האורך של R, כשכל פריט במערך יהיה 1 אם הפריט באותו מיקום במערך R המקורי נמצא בתוך הטבלה שהתקבלה לעיל, אחרת הפריט יהיה 0. למעשה הפעולה ∈ מחזירה משוב על איזה פריטים במערך משמאל כלולים במבנה מימין. התוצאה תהיה  [0,0,1,0,1] כי רק 4 ו־6 הופיעו בטבלה.
שלול לוגית את כל הערכים במערך שהתקבל מ־∈ בעזרת הפעולה ∼ המייצגת שלילה לוגית ב־APL. התוצאה עד כה תהיה  [1,1,0,1,0].
חזור והשלם את פעולת הצמצום / אחרי ששני האגפים עברו הערכה מלאה. במקרה זה, כשיש מערך בוליאני מימין ומערך כלשהו משמאל, פעולת הצמצום תחזיר מערך חדש ובו מסוננים רק הפריטים מהמערך מימין (R) עבורם הופיע ערך חיובי (1) במערך משמאל (התוצאה של ∼). התוצאה הסופית תהיה  [2,3,5], שלושת המספרים הראשוניים בטווח כש־R=6.
תכונות השפה > דוגמאות > מיון

הדוגמה הבאה תמיין מערך מחרוזות בסדר עולה לפי מספר התווים בכל מחרוזת.
X[⍋X+.≠' ';]
תכונות השפה > דוגמאות > משחק החיים

הפונקציה הבאה (life), כתובה ב־Dyalog APL, לוקחת מטריצה בוליאנית ומחשבת את הצעד הבא לפי האלגוריתם של משחק החיים. הדוגמה הזאת מפגינה את היכולת של APL לבטא תהליכים מורכבים במעט קוד. עם זאת היא קשה להבנה ללא ידע מתקדם ב־APL.
life←{↑1 ⍵∨.∧3 4=+/,¯1 0 1∘.⊖¯1 0 1∘.⌽⊂⍵}
תכונות השפה > דוגמאות > הסרת תגיות HTML

הדוגמה הבאה, גם כתובה ב־Dyalog APL, מראה קליטת טקסט HTML אקראי לתוך המשתנה txt ואז משתמשת בביטוי הכתוב ב־APL על מנת להפשיט את הקלט מכל תגיות ה־HTML שמעורבים בו ואז מדפיסה פלט ללא התגיות.
txt←'<html><body><p>This is <em>emphasized</em> text.</p></body></html>'
 {⍵ /⍨ ~{⍵∨≠\⍵}⍵∊'<>'} txt
This is emphasized text.
שימושיות

APL משמשת כשפה תכנות כללית ורב תחומית ונעשה בה שימוש מסחרי ומדעי נרחב בעבר, בין היתר ליישומים בתחום הפיננסי, ניהול השקעות, ביטוח, בינה מלאכותית, למידת מכונה, רובוטיקה, ניהול נכסים,[דרוש מקור] שרותי בריאות, זיהוי DNA, ועל ידי חובבי תכנות. יש הטוענים כי APL אינה שפת תכנות אלא כלי חישוב מאחר שהאופי הסימבולי ויכולת הטיפול שלה במערכים עיצבו אותה ואת אופן השימוש שלה מן היסוד ולכן היא הפכה לכלי ייעודי עבור מדעני נתונים ואנשי מחקר המתמחים בתחומים ממוקדים ואינם נדרשים בהכרח לכישורים של הנדסת תוכנה.
APL מתאימה מאוד לעיבוד תמונות מגמתי והנפשה ממוחשבת שבהם טרנספורמציות גרפיות יכולות להיות ממומשות כמכפלת מטריצות. אחד מאולפני הגרפיקה הממוחשבת המסחריים הראשונים בארצות הברית, Digital Effects, פיתחו ב־APL את Visions, ויצרו בעזרתה את פרסומות הטלוויזיה והאנימציות לסרט Tron (1982). מאוחר יותר, סימולטור השייט Stormwind מיישם את כל רכיבי הליבה שלו, את מנוע ההדמיה התלת־ממדית, ואת רוב סימולציית הפיזיקה שלו בעזרת APL.
מימושים בולטים > APL\360

המימוש הראשון של APL שהתאפיין במערכת הסימנים של אייברסון היה APL\360 שרץ על מחשבי IBM System/360, והושלם בנובמבר 1966 אף על פי שבאותו הזמן השימוש בו היה פנימי בלבד בתוך IBM. בשנת 1973 היוצרים שלו, לַארי בְּרִיד, דִיק לַאתְ'װֶל, ורוֹגֶ'ר מוּר זכו בפרס גרייס מאריי הופר של ה-ACM על "עבודתם בתכנון ומימוש APL\360, קביעת סטנדרטים חדשים בפשטות, יעילות, אמינות, וזמן תגובה למערכות אינטראקטיביות.".
ב־1975, מיקרו־מחשבים מסוג IBM 5100 הציעו את APL\360 כאחת משתי השפות המובנות בזיכרון ה־ROM שלהם, יחד עם מקלדת וצג שתמכו בכל סימני APL.
פיתוחים משמעותיים ב־APL\360 היו CMS/APL, שהשתמשה בזיכרון הווירטואלי של מערכת ה־CMS; ו־APL.SV אשר הציגה לראשונה את המשתנים המשותפים, משתנים ופונקציות לתיווך בין APL ומערכת ההפעלה. מאוחר יותר APL\360 עברה התאמה עבור מחשבי ה־IBM System/370 ו־VSPC. פיתוחה המשיך עד גרסתה האחרונה שהושקה ב־1983, ולאחר מכן היא הוחלפה ב־APL2.
מימושים בולטים > APL\1130

בשנת 1968 הושק APL\1130, מימוש ה־APL הראשון שהיה זמין לציבור הרחב מחוץ למעבדות של IBM. המימוש פותח על ידי IBM עבור מחשבי ה־IBM 1130. היא הפכה לתוכנת ה־IBM Type-III Library הפופולרית ביותר ש־IBM השיקה אי פעם.
מימושים בולטים > APL*Plus ו־Sharp APL

APL*Plus ו־Sharp APL הן גרסאות של APL\360 עם הרחבות שהיו חיוניות עבור חברות מסחריות באותו הזמן. ההרחבות כללו עיצוב תבניות עבור נתונים, ואמצעים לשמירת מערכי APL בקבצים חיצוניים. שני המימושים פותחו בשתי חברות נפרדות שהעסיקו עובדים מהצוות המקורי ב־IBM שפיתח את APL\360.
שתי החברות היו I. P. Sharp Associates (IPSA), חברת שירותי APL\360 שנוסדה ב־1964 על ידי אִיאַן שַארְפּ, רוֹגֶ'ר מוּר ואחרים, והשנייה הייתה Scientific Time Sharing Corporation (STSC) חברה לשירותי שיתוף משאבים ושירותי ייעוץ שנוסדה ב־1969 על ידי לורנס בְּרִיד ואחרים. שתי החברות פיתחו יחד את APL*Plus, הן המשיכו לעבוד יחד אף על פי שבהמשך הזמן הפיתוח שלהן התפצל לשני מימושים נפרדים: Sharp APL ו־APL*Plus.
STSC ייצאה את APL*Plus להרבה פלטפורמות, ביניהן VAX 11, מחשבים אישיים, ו־Unix, ואילו IPSA בחרה להפוך את המימוש שלה (Sharp APL) זמין למחשבים אישיים בעזרת PC-XT/360, רכיב חומרה שסיפק שכבת תאימות למחשבים אישיים עבור תוכנות שפותחו במקור למחשבים מרכזיים של IBM.
ב־1993, נוסדה החברה הקנדית Soliton Incorporated כדי לתמוך ב־Sharp APL והמשך פיתוחה. היא פיתחה את SAX (ראשי תיבות Sharp APL ל־Unix). נכון ל־2018, APL+Win הוא המימוש ההמשכי ל־APL*Plus.
ב־1985, זכה איאן שארפ בפרס אייברסון מטעם קבוצת SIGPAL ב־ACM על עבודתו ותרומתו לשפת APL.
מימושים בולטים > APL2

APL2 היה מימוש מחודש של APL\360 מאת IBM שהפיתוח שלו החל ב־1971 והושק לראשונה ב־1984. APL2 הציגה שיפורים חשובים לשפה והבולט בהם היה קינון מערכים (הכלת מערכים בתוך מערכים). נכון ל־2018, APL2 זמינה עבור מחשבים מרכזיים שרצים על z/OS או z/VM, או תחנות עבודה שרצות על AIX, Linux, Solaris וחלונות.
כל הצוות שהיה אחראי על הפיתוח והתחזוקה של APL2 זכה בפרס אייברסון משותף בשנת 2007.
מימושים בולטים > Dyalog APL

המימוש Dyalog APL הושק לראשונה מאת Dyalog Ltd הבריטית ב־1983. נכון ל־2018 הוא זמין ל־Linux (כולל על ה־Raspberry Pi),AIX, macOS, וחלונות. הוא מבוסס על APL2, ומציע הרחבות ל־APL בשביל תכנות מונחה עצמים ותכנות פונקציונלי. הרישיון שלו הוא חינמי עבור שימוש פרטי ולא מסחרי.
ב־1995, שניים מחברי צוות הפיתוח של Dyalog APL - ג'ון סקוֹלְס ו־פיטר דוֹנֶלי - זכו בפרס אייברסון עבור עבודתם על המפרש.
מימושים בולטים > NARS2000

NARS2000 (ראשי תיבות "Nested Arrays Research System") הוא מפרש APL חופשי וקוד פתוח מאת בּוֹבּ סְמִית', מפתח וותיק מהצוות של STSC שעבדו על המימוש של APL*Plus בשנות ה־70 וה־80. NARS2000 כולל טיפוסי נתונים חדשים עבור השפה וחידושים אחרים.
מימושים בולטים > APLX

APLX הוא ניב חוצה-פלטפורמות של APL, מבוסס על APL2 עם מספר הרחבות כמו תכנות מונחה עצמים ותמיכה ב־NET Framework.. הוא הושק לראשונה על ידי MicroAPL הבריטית ב־2002. APLX אינו נמצא יותר בשימוש מסחרי והפיתוח שלו הפסיק. ניתן להשיג אותו בחינם מהאתר של Dyalog.
מימושים בולטים > GNU APL

GNU APL הוא מימוש חופשי מטעם המיזם של GNU עבור APL המורחבת כפי שאופיינה ב־ISO/IEC 13751:2001, ולכן הוא דומה ל־APL2. המימוש רץ על GNU\Linux ועל חלונות בעזרת Cygwin ומשתמש ב־Unicode. הוא פותח על ידי יורגן זאוארמן.
ריצ'רד סטולמן, מייסד מיזם GNU, היה מהראשונים שאימצו את APL. סטולמן נעזר ב־APL כדי לכתוב עורך טקסט כשהיה בתיכון בקיץ 1969.
הידור ופירוש

APL היא שפה מפורשת בהתאם למסורת שלה, תכונותיה כגון טיפוסיות דינמית הופכים אותה לשפה שאינה מתאימה להידור למרות זאת, מהיותה שפת תכנות מערכים המציבה את המערך במרכז השימוש בה, היא נותנת הזדמנות למיטוב תהליך הפרוש שלה בעזרת עיבוד מקבילי של כל המערכים ובעזרת VLSI. מיטובים אלה הפכו את APL לשפת ביצועים גבוהים,לדוגמה APL מצטיינת בביצועיה בפעולות מורכבות עם מטריצות מאחר שהיא פועלת על גבי מערכים בלי בקרת זרימה ופעולות ביניים שמאטות שפות אחרות.
עם זאת, APL אינה שפה מפורשת גרידא, וקטעים מהקוד עוברים תהליך הידור חלקי בשיטות ורמות שונות. דוגמאות להידור ב־APL כוללות:
הידור ופירוש > זיהוי צרופים

רוב מפרשי APL תומכים בזיהוי צרופים (באנגלית: idioms) הטיפוסיים לשפהומעריכים צרופים כאלה כפעולה אחת וחוסכים את צעדי הביניים.לדוגמה, כשהמפרש מזהה צרוף מהצורה BV/⍳⍴A (היכן ש־BV הוא ערך בוליאני ו־A הוא מערך), הוא מיד מעריך את כל הביטוי כפעולה אחת במקום לפרש את הביטוי צעד אחר צעד, ובכך הוא בעצם חוסך את יצירתם של שני מערכים נוספים בפעולות הביניים על מנת להשלים את הביטוי.
הידור ופירוש > בייטקוד ממוטב

הטיפוסיות הדינמית של APL מאפשרת למשתנים להצביע על מערכים (מכל טיפוס), פונקציות, או פעולות (אופרטורים). באופן הכללי המפרש לא יכול לדעת באיזה טיפוס מדובר בלי לבצע ניתוח תחבירי ובדיקת טיפוסיות בזמן ריצה.עם זאת, במקרים מסוימים ניתן להסיק באיזה טיפוסיות (יהיה) מדובר עוד לפני הריצה ולהכין בייטקוד ממוטב מראש שייעל את הביצועים. את הבייטקוד ניתן למטב בעזרת שיטות מיטוב ידועות כגון זיהוי והידור מראש של ביטויים קבועים שאינם משנים את ערכם לאורך כל זמן הריצה (באנגלית: Constant folding), והחלפת והשמטת ביטויים השקולים זה לה במשתנה המצביע לביטוי המשותף לכל המקרים (באנגלית: Common subexpression elimination).בזמן הריצה המפרש יריץ את מקטע הבייטקוד שהוכן מראש אך ורק אם ההנחות בנוגע לטיפוסיות היו אכן נכונות. Dyalog APL נותנת תמיכה מלאה למיטובי בייטקוד עבור השפה.
הידור ופירוש > הידור

הידור APL היה נושא למחקר וניסויים משחר הופעת השפה. המהדר הראשון עבור APL היה ה־APL-700 מאת Burroughs שהושק בסביבות 1971. כדי לאפשר הידור של APL נדרשות מגבלות מסוימות.
APEX הוא מהדר APL מחקרי שפותח על ידי רוברט בֶּרְנֶקִי (שהיה חלק מצוות הפיתוח של IPSA ו־Sharp APL) וזמין כתוכנה חופשית תחת הרישיון הציבורי הכללי של GNU.
STSC APL Compiler (מהדר ל־APL מאת STSC, המפתחת של APL*Plus) מבצע שילוב של מיטוב בייטקוד והידור, אך לא הידור מלא. הוא מאפשר הידור לשפת מכונה רק עבור פונקציות שכל שאר הפונקציות והמשתנים שהן תלויות בהם כבר הוכרזו וידועים מראש. אך המפרש עדיין מספק את כל הפונקציות והפעולות עבור ספריית הליבה של השפה, ומשמש כנסיגה עבור פונקציות שאינן עומדות בתנאים הנחוצים להידור.
תקינה

APL עברה תקינה על ידי קבוצת העבודה X3J10 מטעם מכון התקנים האמריקני (ANSI) על ידי ארגון התקינה הבינלאומי (ISO) וע"י הנציבות הבינלאומית לאלקטרוטכניקה (IEC) בוועדה הטכנית המשותפת של ISO/IEC מס' 1, תת־וועדה מס' 22, קבוצת עבודה מס' 3. ליבת APL מאופיינת ב־ISO 8485:1989, ו־APL המורחבת מאופיינת ב־ISO/IEC 13751:2001.
How Did You Love

"How Did You Love" (בעברית: "האופן שבו אהבת") הוא הסינגל הרביעי והאחרון מתוך Threat to Survival, אלבום האולפן החמישי של להקת הרוק האמריקאית, שיינדאון.
רקע

ברנט סמית, סולן הלהקה ומי שכתב את השיר, סיפר על משמעותו בראיון למגזין הבילבורד:
How Did You Love מדבר על הצורך להכיר ולכבד את עובדת היותך בת תמותה. לא בצורה מורבידית ושלילית, אלא בדרך שמעוררת בך השראה לחיות כל יום בצורה המלאה ביותר וללא חרטות, בעיקר בכל הקשור למערכות היחסים שלך ולעצמיות שלך. אתה צריך לחיות עם עצמך בשלום ולהיות גאה בעצמך כשאתה מסתכל לאחור על חייך ושואל את עצמך 'איך אהבת?'
מצעדים > מצעדים שבועיים

| מצעד (2017) | מיקום שיא |
| --- | --- |
US Mainstream Rock (Billboard): 1
US Rock Airplay (Billboard): 11
US Hot Rock & Alternative Songs (Billboard): 17
Canada Rock (Billboard): 29
מצעדים > מצעדים שנתיים

| מצעד (2017) | מיקום |
| --- | --- |
US Hot Rock Songs (Billboard): 58
US Rock Airplay (Billboard): 45