stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל
אירועים בחלק הראשון > פברואר 2024

ב-8 בפברואר 2024 נפצעו 3 חיילים באורח קל עד בינוני בקריית שמונה ובירנית כתוצאה מירי טיל נ"ט לעבר מרחבים אלו. לאחר מספר שעות ביצע כטב"ם של צה"ל סיכול ממוקד בנבטיה שבו נהרג עבאס א-דבס, מפקד גזרה בחזבאללה שהיה מעורב בבניית מערך הנ"מ בגזרה ופיקד על שיגור טיל הנ"ט על קריית שמונה. מאוחר יותר, מטח כבד של כ-30 רקטות מדרום לבנון נורה לעבר הגליל העליון. צה"ל הגיב בירי ארטילרי לעבר מקורות השיגורים. ביום זה חזבאללה נטל אחריות על כ-9 פעולות.
בבוקר 9 בפברואר יורטה מעל המרחב הימי של חיפה מטרה אווירת חשודה, ככל הנראה כטב"ם שהיה בדרכו לעבר יעד רגיש במפרץ חיפה. מאוחר יותר, נורה מטח של כ-40 רקטות לבסיס בצפון רמת הגולן. צה"ל מסר כי השמיד את אחד המשגרים שמהם בוצע הירי. ביום זה חזבאללה נטל אחריות על כ-8 פעולות.
בצהרי 10 בפברואר בוצע סיכול ממוקד בכלי רכב צפונית לצידון, עשרות קילומטרים מהגבול עם ישראל. בתקיפה נהרגו 3–4 מחבלים, מתוכם אחד לפחות הוא פעיל בארגון הטרור חזבאללה. יעד התקיפה היה בכיר חמאס בלבנון ששמו באסל א-סלאח.
ב-13 בפברואר ירה חזבאללה טיל נ"ט לעבר קריית שמונה. לטענת הארגון, הירי כוון לעבר תחנת המשטרה שבעיר. בעקבות ירי זה נפצעו שני אנשים באורח בינוני וקשה, אם ובנה.
בבוקר 14 בפברואר ירה חזבאללה רקטות לעבר צפת והסביבה. הירי כוון בין היתר לעבר בסיס צה"ל באזור. כתוצאה מירי זה נהרגה חיילת צה"ל. באירוע נפצעו שמונה חיילים נוספים, בהם חייל שבמילואים באגף התקשוב באורח קשה. באותו לילה ביצע צה"ל בתגובה גל תקיפות אוויריות נרחב בלבנון. באחת התקיפות נהרג בסיכול ממוקד עלי מוחמד אלדבס, מפקד בכיר בכוח רדואן, וסגנו.
בערב 15 בפברואר שיגר חזבאללה מטחים רבים לעבר קריית שמונה, לפחות 25 רקטות וטילים, ונגרם נזק רב לבתים בעיר. במרגליות נפגע לול ובו 9,000 עופות. במהלך היום תקף צה"ל מטרות חזבאללה בדרום לבנון.
ב-22 בפברואר ביצע צה"ל סיכול ממוקד בדרום לבנון נגד פעילי חזבאללה. בסיכול נהרגו 3–4 מחבלים, אחד מהם הוא חסן "ג'עפר" סאלח, מומחה טילים בכיר בחזבאללה.
בערב 23 בפברואר מת מפצעיו מפקד מרחב מארון א-ראס בחזבאללה מוחמד עבד עלוויה, כתוצאה מתקיפה ממוקדת שהתבצעה באזור בינת ג'בייל שבדרום לבנון, כשבוע וחצי קודם לכן.
ביום זה חזבאללה נטל אחריות על כ-5 פעולות בגבול ישראל–לבנון.
ב-26 בפברואר הצליח חזבאללה להפיל כטב"ם זיק באמצעות טיל קרקע-אוויר. בתגובה צה"ל תקף לראשונה מטרות בעומק לבנון בהם באזור בעלבכ. באותו היום נהרג בסיכול ממוקד אחראי גזרת חג'יר בחזבאללה, חסן חסין סלאמי.
ב-29 בפברואר חזבאללה שיגר כלי טיס בלתי מאויש לאזור חיפה (המרחק הגדול ביותר שחזבאללה שיגר אליו מתחילת המלחמה). הכטב"ם הופל על ידי צה"ל.
אירועים בחלק הראשון > מרץ 2024

בבוקר 2 במרץ הותקפה חוליה בת שלושה אנשים בעיירה א-נאקורה שבדרום לבנון המשתייכת לדיוויזיית האימאם חוסיין, מילצייה פרו-איראנית שנלחמת לצד חזבאללה.
ב-4 במרץ ביצע חזבאללה ירי נ"ט לעבר מטע באזור מושב מרגליות שכתוצאה ממנו נהרג עובד זר מהודו ונפצעו 7 נוספים, שמתוכם כשניים באורח קשה.
מאוחר יותר בשעות אחר הצהריים, הותקף מרכז בריאות של "הרשות הבריאות האסלאמית" הקשורה לארגון חזבאללה. כתוצאה מתקיפה זו נהרגו שלושה בני אדם מהרשות הזו.
ב-7 במרץ פרסם העיתון הלבנוני תומך חזבאללה אל-אח'באר שישראל הציבה אולטימטום להסדר מדיני עם לבנון עד 15 במרץ, שאחריו היא צפויה לפלוש ללבנון. היה זה דיווח כזב.
ב-10 במרץ שיגר חזבאללה מטח של 20 רקטות לעבר הצפון ובתגובה צה"ל תקף מטרות בבעלבכ. ב-12 במרץ בבוקר שיגר חזבאללה מטח של כמאה רקטות לעבר רמת הגולן ואצבע הגליל. בתגובה תקף צה"ל מטרות טרור נוספות בבעלבכ, 100 ק"מ בעומק לבנון, כאשר לפי ההערכות מדובר באתרים אסטרטגיים של חזבאללה הקשורים למערך האווירי של הארגון וכנראה כללו גם מחסני כלי טיס בלתי מאוישים וטילים.
חזבאללה החל לנטוש את ירי טילי הנ"ט – ועבר לשיגור מטחים כבדים של רקטות ארטילריות לעבר יישובי הגליל והגולן.
בבוקר יום שלישי, 12 במרץ, חזבאללה פתח במטח ירי של מאה רקטות לעבר קו העימות ורמת הגולן, תוך התרכזות בניסיונות פגיעה בבסיסי צה"ל. כמו כן, באותו ערב פרסם דובר צה"ל שמאז שבעה באוקטובר נהרגו לכל הפחות 300 פעילי חזבאללה, ונפצעו עוד 750 מחבלים, הותקפו 4,500 מטרות טרור (מתוכן 1,200 בתקיפות אוויריות ורובן כ-3,100 תקיפות יבשתיות), ומתוכם הושמדו 450 תשתיות התקפיות של כוח רדואן, 50 תשתיות שיגור רקטות כבדות, 150 עמדות תצפית על קו הגבול ו-70 מפקדות מאוישות.
ב-16 במרץ בוצע שיגור כושל לעבר ישראל מכיוון סוריה, שבעקבותיו צה"ל הגיב באש תותחנים.
ב-26 במרץ שיגר חזבאללה רקטות לעבר יב"א 506 בהר מירון. בתגובה תקף צה"ל מטרות בבעלבכ בעומק לבנון. בסביבות 16:20 שיגר חזבאללה למעלה מ-60 רקטות אל עבר צפון ישראל.
ב-27 במרץ שיגר חזבאללה 40 רקטות אל עבר ישראל. רקטה אחת פגעה בבית חרושת בקריית שמונה והרגה את אחד הפועלים. ביומיים אלו (עד הערב) הרג צה"ל 12 מחבלים בלבנון: 5 מהם פעילי חזבאללה ו-7 מהם פעילי ארגון טרור פלסטיני שמשמש פרוקסי לחזבאללה ותכננו לבצע פיגוע בהר דב. מאוחר יותר בערב הרג צה"ל שתי חוליות חזבאללה בא-נאקורה, בשתי התקיפות נהרגו 9 מחבלים נוספים. ב-27 במרץ אלוף הפיקוד גורדין הודיע: "אנחנו במלחמה. [...] אנחנו פעלנו הלילה מול ג'מעה איסלאמיה, סיכול מוצלח, פגיעה בכמות פעילים גדולה, וחזבאללה עצמו מחליט הבוקר להגיב נגד קריית שמונה. אנחנו תוקפים באופן משמעותיות נגד חזבאללה, ואנחנו נמשיך ונהיה אגרסיביים כדי לפגוע ולדחוק את חזבאללה ולפגוע בו באופן משמעותי." עוד הוסיף גורדין: "אם נבין שאנחנו נצטרך לפעול – אנחנו נפעל גם הלילה, והמוכנות היא קיימת".
ב-29 במרץ, במהלך שעות הלילה, בוצעה תקיפה בעיר חלבּ שבסוריה, שיוחסה לישראל, ונהרגו בה עשרות רבות של בני אדם, ביניהם גם בכיר בחזבאללה הלבנונית. התקיפה כוונה לעבר מכון למחקרים מדעיים הנמצא בעיר ולעבר אזור שסמוך לנמל התעופה.
מאוחר יותר בשעות הבוקר, נהרג בסיכול ממוקד בעיירה באזוריה שנמצאת באזור העיר צור שבלבנון, סגן יחידת הרקטות והטילים בארגון הטרור חזבאללה, עלי עבד אל-חסן נעים.
ב-31 במרץ הרג צה"ל בסיכול ממוקד את אסמאעיל א-זין, פעיל מרכזי ביחידת הנ"ט של כוח רדואן.
אירועים בחלק הראשון > יולי 2024

ב-3 ביולי תקף כטב"מ ישראלי את הרכב שבו נסע מפקד יחידת "עזיז" של חזבאללה (תפקיד המקביל למפקד אוגדה), אבו נעמה נאסר, והרג אותו. בתגובה חזבאללה שיגר לישראל 100 רקטות ולמחרת (4 ביולי) שיגר 200 רקטות ארטילריות ו-20 כטב"מים שמהם נהרג חייל צה"ל במילואים.
צה"ל הודיע ב-6 ביולי כי הרג באזור בעלבכ את מיית'ם מוסטפא אל-עטאר, בכיר במערך ההגנה האווירית של חזבאללה.
ב-7 ביולי בבוקר נורה מטח של עשרים רקטות לעבר הגליל התחתון. פצוע אחד באורח קשה פונה לבית החולים. מספר שריפות פרצו בקדמת גליל, כפר זיתים, לביא והזורעים באזור טבריה. בצהריים נורה מטח לבסיס יב"א 506 שבהר מירון ובשעה 18:00 נורה מטח לחצור הגלילית וצפת. בחזבאללה טענו כי שיגרו עשרות רקטות לעבר בסיס נמרה מערבית לטבריה.
ב-9 ביולי כטב"ם צה"לי הרג בסיכול ממוקד את יאסר קרנבש במערב סוריה. קרנבש היה בעברו שומר ראשו של חסן נסראללה, וטרם סיכולו היה אחראי על הברחת אמל"ח לחזבאללה דרך סוריה. חזבאללה שיגר כ-40 רקטות לרמת הגולן, שמהן נפגע כלי רכב אזרחי בפגיעה ישירה ושני נוסעיו נהרגו.
ב-11 ביולי בשעה 11:01 פתח חזבאללה במתקפת כטב"מים על הגליל המערבי, שממנה נהרג חייל מילואים ושניים נפצעו, נגרם נזק רב לרכבים ולבית בקיבוץ כברי.
ב-16 ביולי, דווח על חמישה סורים שנהרגו בתקיפות ישראליות בלבנון, מתוכם שלושה ילדים, כולל שני אחים בני 7 ו-10.
במהלך חודשי יוני ויולי שיגר חזבאללה מספר פעמים את כטב"ם הודהוד לעבר צפון ישראל במטרה לצלם אזורים רגישים ובעלי חשיבות אסטרטגית, ובכללם את בסיס רמת דוד.
בבוקר 27 ביולי, יירטה ספינת סער 6 של חיל הים כטב"ם של חזבאללה שנע לכיוון אסדת כריש, באמצעות כיפה ימית. מאוחר יותר באותו יום, רקטת פלק 1 ששיגר ארגון הטרור חזבאללה פגעה במגרש כדורגל במג'דל שמס שברמת הגולן, וגרמה למותם של 12 ילדים ופציעתם של 34 נוספים.
ב-30 ביולי נהרג אזרח מפגיעה ישירה של רקטת חזבאללה בהגושרים. מספר שעות לאחר מכן, הרגה ישראל בסיכול ממוקד את פואד שוכר, מפקד הזרוע הצבאית של חזבאללה, בתגובה על הירי למג'דל שמס, בביירות. ו-85 אנשים נפצעו. משרד הבריאות בלבנון הודיע כי בתקיפה נהרגו גם אישה ושני ילדים דווח כי האישה שנהרגה הייתה מאהבת של שוכר.
אירועים בחלק הראשון > ספטמבר 2024

ב-1 בספטמבר 4 אנשים נפגעו בתקיפה של צה"ל במרחב עייתא א-שעב, צה"ל דיווח שהמטרה שהותקפה הייתה משגר שהיה מוכן עם טילים לירות אל ישראל, בתגובה חזבאללה ירה לכיוון כפר יובל.
בבוקר 2 בספטמבר תקף חזבאללה בפגיעה ישירה בית באביבים וגרם לנזק כבד. צה"ל תקף רכב ומבנים במרחבים יארון, עייתא א-שעב, חאנין, טיר חרפא ובלידא שבדרום לבנון. לקראת הערב מטוסי קרב תקפו מבנה צבאי של חזבאללה במרחב מרכבא שבדרום לבנון.
ב-3 בספטמבר תקף חיל האוויר הישראלי מחבל חזבאללה שנכנס למבנה צבאי של הארגון במרכבא. בנוסף מטוסי קרב תקפו תשתית צבאית של חזבאללה בריחאן.
ב-4 בספטמבר כוח מאוגדה 91 זיהה מספר מחבלים מחזבאללה שפעלו במבנה צבאי במרחב חולא. מטוסי קרב תקפו את המבנה שבו פעלו המחבלים. ביום זה זוהו כ-30 שיגורים שחצו משטח לבנון, חלקם יורטו וחלקם נפלו בשטחים פתוחים. כוחות כיבוי פעלו לכיבוי שריפה שפרצה במרחב כפר בלום בעקבות נפילה במרחב.
ב-5 בספטמבר צה"ל דיווח כי יורטה מטרה אווירית חשודה במרחב כברי, ליד נהריה. בלבנון דווח על הרג מחבל חזבאללה בכפר כפרא שבדרום המדינה.
אירועים בחלק השני > נובמבר 2024 – הרחבת התמרון

ב-2 בנובמבר ליל שבת נורו טילים מלבנון אל עבר ערי השרון, והתרעות הופעלו בהרצליה, הוד השרון כפר סבא והמשולש. מהמטח נפגע בניין בטירה ו-22 תושבים נפצעו.
בשבת זו בצפון לבנון, כ-140 ק"מ מהגבול, כוח קומנדו שהיה מורכב מיותר מ-25 חיילים לכד את פעיל החזבאללה עמאד אמהז. בערוץ הלבנוני "אל-ג'דיד" נטען כי אמהז הוא קצין בחיל הים הלבנוני.
ב-3 בנובמבר דובר צה"ל חשף כי בחודש יולי כוח מיחידת אגוז פלש לדרום סוריה במהלך הלילה והחיילים עצרו פעיל תשתית טרור של איראן בסוריה.
ב-6 בנובמבר, יום ה-40 למבצע סדר חדש שבו נהרג נסראללה, ירה חזבאללה מטחים נרחבים על צפון הארץ, נהריה, הקריות, וכן לתל אביב וגוש דן, נתניה והשרון ולוד והשפלה. תועדה פגיעה בסמוך לנמל התעופה בן-גוריון וחלקי מיירטים נפלו ברעננה, פתח תקווה וקריית אונו. במטח לגליל המערבי נהרג צעיר מכפר מסריק ובמטח לאביבים נהרג חייל. בתגובה הפציץ צה"ל ברובע הדאחייה בביירות ובסמוך לנמל התעופה הבינלאומי בעיר ובבקעת הלבנון.
ב-7 בנובמבר נורו מטחי טילים מלבנון אל עבר קריית שמונה, הגליל המערבי, חיפה והקריות. בשטחים אלו ניזוקו בניין מגורים ורכבים בקריית ים ובקריית מוצקין. צה"ל תקף מבנים בצור, בבעלבכ ובצידון.
ב-10 בנובמבר, יום ראשון בשעות הצהריים, התבצעה תקיפה בדמשק, בתקיפה מפקד תיק הגולן עלי מוסא דקדוק נהרג.
ב-11 בנובמבר, הרמטכ"ל רשמית אישר תוכניות להעמקת התמרון לשורות הכפרים השלישית, הרביעית, ובחלק מהנפות לשורה החמישית. לאחר מכן צה"ל קרא להתפנות לתושבים מהכפרים עיינאתא, בינת ג'בייל, כונין, בני חיאן, א-טייבה, אל-ג'יביין, שיחין, א-נאקורה, אבו שאש, שַמַע, מג'דל זון, אל-ביאדה ומנסורי. חלק מכפרים אלו מהווים את השורה השלישית, הרביעית ובחלק החמישית בנפת צור, וחלק מהכפרים מהווים את השורה השנייה והשלישית בנפות מרג' עיון ובינת ג'בייל.
ב-12 בנובמבר נהרגו שני אזרחים מפגיעה ישירה בנהריה בעקבות מטח של 10 רקטות. במקביל שיגר חזבאללה 3 טילים למרכז (גוש דן והשרון), שיורטו בהצלחה. מוקדם יותר פגע כטב"ם מתאבד של חזבאללה בגן ילדים בנשר ללא אזעקה אך חיי הילדים ניצלו עקב תושייתן של הגננות שהחליטו להכניס את הילדים לממ"ד בכל מקרה.
ב-12 בנובמבר פרסם צה"ל הערכה כי הושמדו מרבית אתרי ייצור הטילים ומחסני האמל"ח שההקים חזבאללה מתחת לרובע הדאחייה בביירות.
אירועים בחלק השני > נובמבר 2024 – הרחבת התמרון > השלב השני של התמרון הקרקעי

ב-16 בנובמבר בערב נורה מטח אל עבר העיר חיפה. בית כנסת במרכז הכרמל וכן כלי רכב בקריית אתא נפגעו ישירות במטח זה.
ב-17 בנובמבר הודיע צה"ל כי דובר חזבאללה מוחמד עפיף נהרג בסיכול ממוקד.
ב-18 בנובמבר נפגע בניין בשפרעם מירי טילים לאזור. אישה תושבת העיר נהרגה ממטח זה. בערבו של יום זה נורה מטח טילים אל עבר גוש דן והשרון. חלקי טיל נפלו ברמת גן סמוך למגדלי משרדים ולקניון איילון. ממטח זה נפצעו חמישה אזרחים, מהם אחת באורח קשה.
ב-19 בנובמבר נורה מטח אל עבר השרון, לרבות חדרה, עמק חפר, נתניה, הרצליה, רעננה והוד השרון. במטח זה נפצעה אישה ונזק נגרם לתשתיות במושב בצרה. חייל נהרג מפגיעת כלי טיס בלתי מאויש בדרום לבנון. במהלך היום הפציץ צה"ל בביירות ובצור. יוניפי"ל אמרו שארבעה מחייליה נפצעו מפגיעת רקטה בבסיס, אחת משלוש תקריות נפרדות שבהן חייליו ובסיסיה נפגעו כתוצאה מירי של "שחקנים לא ממלכתיים בלבנון".
ב-20 בנובמבר נהרגו חייל וקצין מילואים בדרום לבנון בהיתקלות עם מחבלים. נפתחה חקירה האם קצין המילואים זאב חנוך ארליך, חוקר תנ"ך וידיעת הארץ, שנהרג בלבנון באותו יום, היה אכן בשירות מילואים וכניסתו ללבנון אושרה כנדרש. ביום זה טען השליח האמריקאי עמוס הוכשטיין כי נרשמה התקדמות בשיחות בדבר הסדרה בחזית הצפונית.
ב-21 בנובמבר הפציץ צה"ל בביירות ובצור. במקביל נורה מטח כבד אל עבר העיר נהריה, שממנו נהרג אזרח.
כוחות יוניפי"ל מאיטליה ומגאנה נפצעו באורח קל במספר תקריות בנובמבר כתוצאה מירי חזבאללה על מוצבי הכוח.
ב-23 בנובמבר נעשה ניסיון חיסול של אחד מבכירי חזבאללה, מוחמד חיידר. ניסיון זה ככל הנראה כשל.
ב-24 בנובמבר ירה חזבאללה את מטחי הטילים הכבדים ביותר לעבר צפון הארץ ומרכזה. התרעות הופעלו שוב ושוב בצפת, קריית שמונה, נהריה, הקריות, חיפה, חדרה, נתניה, עמק חפר, הרצליה, ראש העין, הוד השרון ופתח תקווה. אזרח נפצע אנוש בכפר בלום ואישה נפצעה בינוני בפתח תקווה ממטח זה. בנייני מגורים נפגעו בנהריה, שכונת ורדיה בחיפה, שכונת הדר גנים בפתח תקווה, ומושב רינתיה. לעת ערב החל צה"ל בהפצצה מסיבית של רובע הדאחייה בביירות. צה"ל יזם גל תקיפות בדאחייה נגד יחידת טילי החוף-ים, יחידה 4400 ומטה המודיעין.
ב-25 בנובמבר, המשיך חזבאללה לירות בעיקר ליישובי הגליל העליון והגולן. במקביל, תקף צה"ל באופן מסיבי בכל רחבי לבנון, בין השאר בבעלבכ, צור, צידון, כפרי דרום לבנון והדאחייה בביירות. בשעות הלילה של אותו יום, שיגר חזבאללה מטח כבד לנהריה, שממנו נפצעו שני בני אדם באורח קשה וקל.
ב-26 בנובמבר, בשעות הבוקר המוקדמות, שיגר חזבאללה כטב"ם שנפל בחרמון ופצע חיילת באורח קשה. בנוסף, ירה לעבר שורת יישובים בגליל העליון ובגולן, בקריית שמונה נגרם נזק לרכוש. במהלך יום זה, ביצע צה"ל את התקיפה הגדולה ביותר בביירות מתחילת המלחמה, ותקף עשרות רבות של מטרות במספר גלי תקיפה. בנוסף, בתמרון הקרקעי הגיעו כוחות צה"ל עד לנהר הליטני. אזעקות רבות נשמעו בצפון. צה"ל תקף בדאחייה ובמקומות נוספים בלבנון. ב-26 בנובמבר תקף צה"ל מפעל ייצור טילי קרקע-קרקע של חזבאללה סמוך לגבול סוריה-לבנון באזור הבקאע, כ-63 ק"מ מגבול ישראל–לבנון. האתר נבנה מתחת לקרקע והיה מפעל ייצור הטק"ק הגדול ביותר של חזבאללה. לצידו תקף צה"ל תשתיות מעטפת, בהן מחנה אימונים של כוח רדואן, שבתקיפתו נהרגו עשרות מחבלים.
במהלך יום זה, אושרה הפסקת אש שנחתמה בהסכם ישראל–לבנון 2024. היא החלה בשעה 4:00 לפנות בוקר, ב-27 בנובמבר 2024.
לאחר הפסקת האש > החלק הראשון של הפסקת האש

על פי ערוץ 7 הפרו בצד הלבנוני את ההסכם כבר ב-27 בנובמבר, מספר שעות לאחר כניסת הסכם הפסקת האש לתוקף, כאשר מספר אנשים החשודים כפעילי חזבאללה נכנסו לשטח האסור בכניסה קרוב לכפר כילא הסמוך למטולה. כוחות צה"ל הרחיקו אותם בירי אזהרה. באחת מהתקריות כוחות צה"ל עצרו ארבעה מחבלים.
ב-28 בנובמבר 2024 מטוס קרב ישראלי הפציץ מתקן לייצור רקטות לטווחים בינוניים של חזבאללה במרחב אלביסריה שבאזור צידון, לאחר שלפי דובר צה"ל "זוהתה פעילות טרור במקום" שהיוותה הפרה של הסכם הפסקת האש. גם ב-30 בנובמבר בוצעו מספר הפרות של ההסכם על ידי מחבלי חזבאללה, שגררו תגובות של צה"ל.
ב-1 בדצמבר 2024 צרפת טענה כי ישראל הפרה את ההסכם 52 פעמים ללא שעידכנה את המנגנון שנקבע, אך הודתה כי חזבאללה מנסה לחזור ולהעביר אמצעי לחימה לדרום לבנון. פעולות אלו הביאו למותם של שלושה אזרחים לבנונים. גם ארצות הברית הזהירה את ישראל כי היא מפירה את תנאי ההסכם.
ב-2 בדצמבר 2024 נורו שתי רקטות מלבנון לעבר הר דב. חזבאללה קיבל אחריות על הירי, שבוצע לדבריו כ"תגובה הגנתית ראשונה להפרות הישראליות, בתור אזהרה". בהודעתו המלאה טען הארגון כי ההפרות הישראליות מתנהלות בצורות שונות כמו ירי לעבר אזרחים ותקיפות אוויריות באזורים שונים בלבנון, וכי המרחב האווירי של לבנון ממשיך להיות מופר על ידי כלי טיס ישראלים עוינים. בתגובה לירי צה"ל תקף מחבלים, 20 משגרים ותשתיות של חזבאללה ברחבי לבנון.
ב-3 בדצמבר 2024 צה"ל תקף רכב בדמשק והתנקש בסלמאן נימר ג'ומעה, שליח חזבאללה בצבא סוריה.
ב-8 בדצמבר 2024 במהלך הלילה צה"ל תקף שיירה של מחבלי חזבאללה בגבול לבנון–סוריה שנסוגו לתוך לבנון, בתקיפה עשרות מחבלים מכוח רדואן נהרגו.
כשלושה שבועות לאחר שנכנסה לתוקפה הפסקת האש בגבול הצפון, החל צבא לבנון להיפרס בדרום המדינה.
ב-24 בדצמבר 2024 לבנון הגישה למועצת הביטחון של האו"ם תלונה רשמית נגד ישראל, בטענה להפרות חוזרות ונשנות של ההסכם. בתלונה נטען כי בין 27 בנובמבר ל-22 בדצמבר נרשמו יותר מ-816 הפרות צבאיות – באוויר וביבשה, ומצוינים בין היתר הפצצת כפרים בגבול, הנחת מטענים בבתים, הרס אזורי מגורים וחסימת דרכים.
ב-21 בינואר 2025 נהרג בכיר חזבאללה, השייח' מוחמד חמאדי, מירי מתנקשים כאשר שהה בעיירה משע'רה במערב הבקאע, מוחמד פיקד על מרחב הבקאע. ישראל לא לקחה אחריות על ההתנקשות ולא ברור מי עומד מאחוריה.
עקב כך שצבא לבנון וחזבאללה לא צייתו לחלק מההסכם וצבא לבנון לא נכנס וטיהר חלקים מדרום לבנון שאליהם היה אמור להיכנס ולטהר אותם, צה"ל נכנס לאזורים חדשים. ב-30 בדצמבר 2024 צה"ל נכנס וכבש את טייבה ואת פאתי דיר סיריאן. ב-6 בינואר 2025 צה"ל התפנה מא-נאקורה ופינה חלק קטן מכוחותיו במוצב רותם.
מכניסת הפסקת האש לתוקף ועד ל-25 בדצמבר 2024 הרגו כוחות צה"ל מעל 45 מחבלי חזבאללה שהפרו את הפסקת האש וביצעו פעילות טרור בדרום לבנון.
לאחר הפסקת האש > העימותים בדרום לבנון

ב-24 בינואר 2025 ישראל הודיע כי צה"ל לא ייסוג מלבנון בתום הפסקת האש, בתגובה חזבאללה איים כי בתום ה-60 ימים הוא יתקוף את ישראל.
במהלך היום ניסו מאות לבנונים לחזור לכיוון הדרום, וצה"ל ירה לעברם. לדברי צה"ל מדובר בפרובוקציה של חזבאללה, והשבים אינם תושבי המקום אלא פעילי חזבאללה, וכי כוחות צה"ל ירו רק לעבר מי מהם שהיווה איום על כוחות צהל באזור. לעומת זאת לדברי ממשלת לבנון מדובר בתושבי כפרים בדרום לבנון שניסו לחזור לבתיהם, וצה"ל לא אפשר זאת. לפי משרד הבריאות הלבנוני, מהירי נהרגו 21 תושבים, וכ־124 נפצעו.
לקראת הערב ארצות הברית הודיעה על הארכת הפסקת האש ל-18 בפברואר לאחר שצה"ל לא נסוג מדרום לבנון כפי שנקבע בהסכם בנובמבר, בטענה כי צבא לבנון עדיין אינו ערוך להתפרס באזור.
ב-28 בינואר חיל האוויר הישראלי ביצע 3 פשיטות אוויריות באזור א-נבטיה. בתקיפות הושמד אמל"ח ונהרג ד"ר מהדי עבאס נחלה, שאחראי על העברת כספים לחזבאללה מאיראן ללבנון.
ב-29 בינואר, 2 אנשים שניסו להיכנס אל מארון א-ראס נעצרו.
ב-30 בינואר, חיל האוויר תקף כלי הנדסי של חזבאללה שניסה לשקם תשתיות טרור בדרום לבנון. לאחר מכן לראשונה מתחילת הפסקת האש חזבאללה שיגר כטב"ם איסוף לכיוון ישראל, הכטב"ם יורד מעל שטח לבנון.
ב-31 בינואר חיל האוויר הישראלי תקף תשתיות תת-קרקעיות לפיתוח וייצור אמצעי לחימה באזור הבקעא.
ב-1 בפברואר חזבאללה שיגר כטב"ם נוסף שיורט זמן קצר לאחר שנכנס למרחב האווירי של ישראל.
ב-2 בפברואר, חיל הים ביצע פשיטה בא-נאקורה וחטף דייג. שר הביטחון ישראל כ"ץ איים שאם חזבאללה ישגר עוד כטב"מים ישראל תשמיד את הארגון.
לאחר הפסקת האש > הלחימה בגבול סוריה-לבנון, הפלישה הסורית ללבנון ואיבוד השליטה האיראנית בלבנון

בין 4 ל-10 בפברואר 2025, ארגון היאת תחריר א-שאם ניהל מבצע בגבול לבנון–סוריה שבו הביס את חזבאללה, השתלט בחזרה על הגבול וכבש את העיירה קַסר (אנ'). ניסיונות השיקום של יחידה 4400 נכשלו ועשרות מחבלי חזבאללה נהרגו.
ב-7 בפברואר, עבאס חיידר שהוא מפקד שטח בחזבאללה וקרוב משפחה של רמטכ"ל חזבאללה מוחמד חיידר נהרג מפיצוץ מטען חבלה שהיה שייך לארגון ונועד לפיגוע נגד ישראל.
ב-9 בפבואר ישראל הרגה בתקיפה אווירית מחבלים שלפי הערכות ניסו ליצור אמל"ח לקרבות בצפון לבנון.
ב-13 בפברואר לאחר שישראל קיבלה מודיעין על מטוס שבו שהו בכירים בכוח קודס ועשרות מיליוני דולרים שהיו בדרך לחזבאללה, ישראל איימה על לבנון שתעצור את המטוס או שתפיל אותו. בתגובה לכך לבנון מנעה מהמטוס להגיע לביירות. תומכי חזבאללה הגיעו בערב לנמל התעופה בלבנון על מנת להפגין אך פוזרו תוך פחות משעה על ידי צבא לבנון.
ב-14 בפברואר איראן איימה שלא תיתן למטוסים לבנוניים לנחות בשטח איראן עד שהמטוסים שלה יורשו לנחות בביירות. לקראת הערב, לאחר איומים מהממשל האמריקאי, הוחלט רשמית שלמטוסים של חברות איראניות ושלכל מטוס שמגיע מאיראן אסור יהיה לנחות בשטח ביירות עד 18 בפברואר ואם יוחלט אז גם אחרי.
בערב, תומכי חזבאללה התחילו לתקוף את צבא לבנון ואת יוניפי"ל, שרפו כבישים וניסו להרוג את סגן המפקד של יוניפי"ל. בתגובה לכך הארגון האשים את תומכי חזבאללה בפשעי מלחמה. בנוסף חזבאללה הודיע רשמית כי בתקיפה שהרגה את האשם ספי א-דין נהרג גם ראש מערך המודיעין חוסיין עלי הזימה.
לאחר הפסקת האש > סיכולים ממוקדים בלבנון ויצירת המוצבים בלבנון

ב-16 בפברואר חיל האוויר הישראלי הרג בסיכול ממוקד בכיר ביחידת הכטב"מים של חזבאללה, עבאס אחמד חמוד.
ב-17 בפברואר חיל האוויר הישראלי הרג בסיכול ממוקד את מוחמד שאהין, אחראי המבצעים של חמאס בלבנון.
ב-18 בפברואר צה"ל נסוג רשמית מרוב לבנון, מלבד מחמש נקודות שולטות-טופוגרפית שבהן צה"ל הקים מוצבים פלוגתיים במרחק מאות מטרים מהגבול, והודיע שיישאר בהם עד להחלטה חדשה: אל-חמאמס, מרכבא–חולא, ג'ל א-דיר, ג'בל בלאט, א-לאבונה.
ב-19 בפברואר צה"ל הרג בסיכול ממוקד פעיל חזבאללה בכיר ששהה בניגוד להסכם בדרום לבנון.
ב-20 בפברואר חיל האוויר הישראלי תקף והשמיד מספר נקודות במעברי הגבול בין סוריה ללבנון לאחר שזוהו במקום ניסיונות להברחות נשק לחזבאללה.
ב-23 בפברואר במהלך הבוקר התרחשו הכנות להלוויית חסן נסראללה והאשם ספי א-דין. בזמן ההכנות חיל האוויר הישראלי פתח בגלי תקיפות בדרום לבנון והבקאע והשמיד מטרות טרור. בצהריים התקיימה ההלוויה עם טקס באצטדיון העירוני של ביירות. בהלוויה השתתפו עשרות אלפי אנשים עם דגלי חזבאללה. ארבעה מטוסים של חיל האוויר הישראלי חגו מעל ביירות בזמן הטקס.
ב-4 במרץ כטב"ם של חיל האוויר הישראלי תקף רכב ברשכנאניה שבאזור צור, בתקיפה נהרג ח'דר האשם, מפקד הכוחות הימיים של כוח רדואן יחד עם בכיר אחר.
ב-7 במרץ הותקפו עשרות מטרות בהם אתרים צבאיים ומשגרי רקטות, בגל שנמשך 20 דקות. גל זה הוא גל התקיפות הכי גדול מאז תחילת הפסקת האש.
ב-8 במרץ צה"ל הרג בסיכול ממוקד באל-ג'מיג'מה בכיר שפעל לשיקום תשתיות טרור של חיזבאללה.
ב-11 במרץ צה"ל הרג בסיכול ממוקד בכיר ביחידת בדר ששימש כאחראי מערך ההגנה האווירית ביחידה.
הכניסה הקרקעית לסוריה

לאחר נפילת משטר אל-אסד בסוריה בעקבות מתקפת המורדים הסורים ופלגים שונים נוספים, פתח צה"ל במבצע חץ הבשן שבמהלכו השתלט על עמדות אסטרטגיות בחרמון הסורי, תפס את אזור החיץ בגבול ישראל–סוריה, והשמיד מהאוויר ומהים מעל 70% מיכולותיו של הצבא הסורי, כולל מטוסי קרב, מטוסי תובלה, מסוקים, סוללות הגנה אוויריות, טילי קרקע-קרקע, טנקים, ספינות קרב וכלי שיט נוספים, מפעלי טילים, מפעלי אמל"ח, מחסני נשק ומפעלי חקר ופיתוח נשק כימי. במהלך המבצע השתתפו כ-350 מטוסי קרב שתקפו 320 מטרות שונות בשטח סוריה בתוך יומיים בלבד. לאורך המבצע כבש צה"ל אזורים בהם לא היה מאז מלחמת יום הכיפורים בשנת 1973.
ב-23 בפברואר ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו דרש כי יהיה פירוז מלא מדרום לדמשק של כוחות הצבא הסורי החופשי והמיליציות שבברית איתם.
ב-24 בפברואר רשמית דווח כי ישראל מתכוננת להעסיק עובדים דרוזים ברמת הגולן. בהר הדרוזים מספר מיליציות שונות הכריזו על הקמת חדר מבצעים משותף שיעבוד עם חדר המבצעים הדרומי על מנת להקים מדינה דרוזית בדרום סוריה בדומה לכורדים בצפון סוריה, בנוסף המנהיג של חדר המבצעים החדש אמר שהם ישתפו פעולה עם ישראל אם תסכים.
ב-28 בפברואר כוחות המשטר החדש בסוריה התחילו להילחם עם דרוזים בעיירה ג'רמאנה הדרוזית, ביום לאחר מכן כוחות גדולים נשלחו לעיירה והדרוזים התחילו להילחם, הרגו 6 חיילים סורים ולקחו בשבי עשרות. בתגובה ללחימה ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו ושר הביטחון, ישראל כ"ץ הורו לצה"ל להתכונן להגן על העיירה.
אבדות צבאיות

בלחימה בצפון נהרגו 84 חיילי צה"ל ונפצעו כמה מאות.
לחזבאללה נהרגו בין 3,000 ל-4,000 מחבלים, כאשר ההערכה היא שמדובר בכ-3,823 הרוגים, בהם כמעט כל ההנהגה הבכירה וצמרת הפיקוד. בין הבכירים שנהרגו בסיכולים ממוקדים נמנים חסן נסראללה (ראש הארגון), פואד שוכר (מפקד הזרוע הצבאית), אבראהים עקיל (מפקד מערך המבצעים וכוח רדואן), עלי כרכי (מפקד החזית הדרומית) והאשם ספי א-דין (ראש המועצה המבצעת). בנוסף, נפצעו למעלה מ-7,000 מחבלים.
בנוסף לפגיעה בסד"כ, השמיד צה"ל תשתיות טרור רבות שבנה חזבאללה במשך שנים בהם טילי קרקע-קרקע, טילי קרקע-אוויר (נ"מ), טילי חוף-ים (נגד ספינות) וטילי שיוט. בונקרים תת-קרקעיים גדולים של כוח רדואן הושמדו בדרום לבנון וכך גם מפקדות חזבאללה בביירות, צור ובעלבכ. בנוסף, הושמדו סניפים רבים של אל-קרד אל-חסן, בנקים ועמותו שמימנו את פעילות חזבאללה והחזיקו כסף רב במזומן.
בסוף אוקטובר 2024 לפי הערכה של צה"ל נשארו לחזבאללה כ-30 אלף רקטות ארטילריות, שהן כ-20% מהרקטות שלחזבאללה היה בתחילת המלחמה, ורק כמה מאות כטב"מים כאשר כ-70% מהכטב"מים של חזבאללה הושמדו במהלך המלחמה.
במהלך הלחימה הועברו מלבנון לישראל 85 אלף פריטי לחימה שנלקחו שלל. רוב אמצעי הלחימה שנתפסו הושמדו בשטח על ידי כוחות הנדסה קרבית ופלוגות פלחה"ן של חטיבות החי"ר.
השפעת הלחימה על אזרחים > אוכלוסיית צפון ישראל

מספר האזרחים ההרוגים בישראל עומד על 46.
מתחילת המלחמה כ-68,500 מתושבי הצפון נעקרו מביתם.
על פי דו"ח של מנהלת "אופק צפוני" במשרד הביטחון, מתחילת המלחמה ועד כניסת הסכם הפסקת האש בין ישראל ללבנון ב-27 בנובמבר 2024, 2,874 מבנים ניזוקו ביישובי הצפון. 841 מהם ספגו נזק בינוני או כבד ותידרש להם בנייה מחודשת. העיר קריית שמונה, השוכנת על קו הגבול, ספגה את המכה הקשה ביותר עם 382 נזקים למבנים. מתוך כלל המבנים שניזוקו - 1,669 הם מבני מגורים, 213 מבני ציבור, 104 תשתיות ועוד כ-150 מבנים חקלאיים. כ-14% מכלל הנזק נגרם על ידי פעילות צה"ל בשטח במהלך המלחמה.
נכון ל-22 באוגוסט 2024, כ-200 אלף דונם של שטחי שמורות וטבע נשרפו עקב ירי של חזבאללה. מנהל מרחב צפון בקק"ל העריך כי שיקום הצפון ייקח בין 30 ל-40 שנים עקב זאת הממשלה אישרה סכום של כ-6.5 מיליארד שישומש לאחר המלחמה על מנת לשקם את הצפון. השטחים שנשרפו נרחבים יותר מאשר במלחמת לבנון השנייה, שבה נשרפו 7,000 דונם. 90% מיער הרי נפתלי נשרף.
השפעת הלחימה על אזרחים > אוכלוסיית לבנון

מאות אזרחים נהרגו בלבנון, בהם 248 ילדים ו-736 נשים. מספר העקורים עומד על למעלה מ-1,600,000.
ב-29 בספטמבר צה"ל התקיף בניין בן שש קומות בכפר עין אל-דלב שבדרום לבנון, והרג 73 בני אדם. הצבא טען כי רוב ההרוגים בתקיפה היו מחבלים, וכי הבניין שימש בתור "מרכז פיקוד" של חזבאללה. לטענת ה-BBC, רוב ההרוגים היו אזרחים, בהם 23 ילדים ו-20 נשים.
לפי יוניסף, נכון ל–4 באוקטובר, יותר מ–400 אלף ילדים לבנונים נעקרו מבתיהם ומתמודדים עם חרדה, מראות הרס ומוות.