stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פסגת בוריס ילצין
שם

לדברי מושל מחוז איסיק-קול שבקירגיזסטן אמילבק אנפיאייב, הרעיון לקרוא לפסגת ההר על שם נשיא רוסיה לשעבר בא בעת ביקורו של ילצין עם רעייתו באגם סונקל הסמוך.
באוקטובר 2002 משלחת בינלאומית, בהיקף של 18 אנשים הגיעה לפסגת ההר והורכבה מאזרחים קירגיזים ורוסיים. הם הביאו עמם לפסגת ההר קפסולה ובה דברי החלטת ממשלת מחוז איסיק-קול להענקת השם בוריס ילצין.
ראו גם

פסגת ולדימיר פוטין
הערות שוליים

↑  "«Пик Ельцина» - вершина в горах Алатау". yeltsincenter.ru. ארכיון מ-2012-05-27. נבדק ב-2012-02-28.
↑  "Тольяттинская альпинистка покорила пик Ельцина". ארכיון מ-2012-12-17. נבדק ב-2012-10-17.
| בוריס ילצין |
| --- | --- | --- |
| משפחה | ניקולאי ילצין (אב) • קלאבדיה ילצינה (אם) • נאינה ילצינה (רעיה) • טטיאנה דיאצ'נקו (בת) • ילנה אוקולובה (בת) |  |
| מקומות מגורים | סברדלובסק • הבית הלבן • גורקי-9 |  |
| פעילות מוקדמת | המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות • מושל מחוז סברדלובסק • יושב ראש הסובייט העליון • ניסיון ההפיכה הסובייטי • רוסיה ביתנו |  |
| הנצחה | מרכז ילצין • אוניברסיטת אורל על שם ילצין • פסגת בוריס ילצין • רחוב בוריס ילצין • הספרייה הנשיאותית על שם בוריס ילצין |  |
| בחירות | הבחירות הפרלמנטריות ברוסיה 1990 • הבחירות לנשיאות רוסיה 1991 • הבחירות לנשיאות רוסיה 1996 |  |
| נשיא רוסיה הראשון | נשיא רוסיה הראשון |  |
| מערכות בחירות | הבחירות לנשיאות 1991 • הבחירות לנשיאות 1996 |  |
| מדיניות | מדיניות החוץ • מדיניות הפנים של הממשל |  |
| קבינט | יגור גאידר, ויקטור צ'רנומירדין, סרגיי קיריינקו, סרגיי סטפאשין, יבגני פרימקוב, ולדימיר פוטין (ראשי ממשלה) • אלכסנדר רוצקוי (סגן נשיא רוסיה) • אנדריי קוזירב (שר החוץ) • פאבל גרצ'וב, איגור סרגייב (שרי ההגנה) • אנטולי צ'ובאיס, אלכסנדר ליבשיץ (שרי האוצר) |  |
| אירועים מרכזיים | התפרקות ברית המועצות (1991) • הקמת חבר המדינות (1991) • החתימה על האמנה לצמצום הנשק האסטרטגי (1991) • המשבר החוקתי ברוסיה (1993) • כינון חוקת הפדרציה הרוסית (1993) • הבחירות הראשונות לדומה (1993) • הקמת האספה הפדרלית, המורכבת מדומה ומועצת הפדרציה (1993) • יום שלישי השחור (1994) • הבחירות השניות לדומה (1995) • קבלה לארגון המדינות המתועשות (1997) • מלחמת צ'צ'ניה הראשונה (1994-1996) • משבר הרובל (1998) • מלחמת צ'צ'ניה השנייה (1999-2009) • סגירת תחנת החלל מיר (1999) • פיצוץ בנייני הדירות (1999) • הבחירות השלישיות לדומה (1999) |  |
שלום שמואלי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1918 יזד, פרס
 פטירה:  29 ביוני 2024  (בגיל 106 בערך) כ"ג בסיוון ה'תשפ"ד ירושלים, ישראל
 כינוי:  זקן המקובלים "הסבא קדישא"
 מקום קבורה:  בית הקברות סנהדריה
 מדינה:  ישראל
 תקופת הפעילות:  ? – 29 ביוני 2024 
 תחומי עיסוק:  קבלה
 רבותיו:  הרב מרדכי שרעבי
 בת זוג:  הרבנית שולמית רחל
 צאצאים:  הרב בניהו שמואלי הרב מאיר שמואלי
 
 נשיא ישיבת "נהר שלום"
 
הרב שלום שמואלי (1918 – 29 ביוני 2024, כ"ג בסיוון ה'תשפ"ד) היה מקובל ישראלי, מתלמידי הרב מרדכי שרעבי.
ביוגרפיה

נולד בעיר יזד שבאיראן. בהיותו בן חודש משפחתו עלתה לארץ ישראל.
היה תלמידו של הרב מרדכי שרעבי, שייסד את ישיבת המקובלים נהר שלום ועמד בראשה.
לאורך שנים רבות מסר שיעורים בספר הזוהר ובספר פרי עץ חיים.
לביתו במחנה יהודה היו מגיעים אדמו"רים ורבנים, בהם האדמו"ר מבעלז והראשון לציון הרב שלמה משה עמאר, הרב אליעזר ולדינברג (בעל הציץ אליעזר), הרב חשין, משפחת הרב מנצור בן שמעון ועוד רבים שהעריכו את גדולתו התורנית.
סרב להתלבש בלבוש רבני והתפרנס רוב שנותיו מסנדלריה שפתח לאחר נישואיו.
התרחק מכל מעמד ציבורי, ומינה את בנו הרב בניהו שמואלי לעמוד בראש ישיבת המקובלים נהר שלום במקומו.
בחודש האחרון לחייו התאשפז בבית חולים, במצב קשה. נפטר בכ"ג בסיוון ה'תשפ"ד, בגיל 106, ונטמן בבית הקברות סנהדריה.
משפחתו

הרב שמואלי נישא לרבנית שולמית רחל, בת הרב נחמיה עזרא מזרחי. גיסו היה החזן עזרא ברנע.
הערות שוליים

↑  שלום שמואלי באתר GRAVEZ
↑  ישיבת המקובלים, חוברת לזכרו של רבי שלום שמואלי, 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 48156674895633580971   WorldCat (עם VIAF): 48156674895633580971
פארק אשדוד-ים

| --- | --- |

האגם המלאכותי במרכז הפארק
 מידע כללי
 סוג:  פארק
 תאריך הקמה:  2013 
 אדריכל:  לב וקסמן 
 נתונים ומידות
 שטח:  0.2 קמ"ר
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:   אשדוד
 קואורדינטות:  31°47′48″N 34°38′08″E﻿ / ﻿31.79662°N 34.63552°E﻿ / 31.79662; 34.63552
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אשדוד מוגדלת) פארק אשדוד-ים(למפת אשדוד רגילה) פארק אשדוד-ים(למפת השפלה רגילה) פארק אשדוד-ים(למפת השפלה מוגדלת) פארק אשדוד-ים  he פארק אשדוד-יםhe פארק אשדוד-יםמפת  __ אשדוד  __ גן יבנה [‌למפה דינמית של השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממזרח: __ מועצה אזורית חבל יבנה ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית באר טוביה ממערב: הים התיכון tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פארק אשדוד-ים הוא הפארק העירוני הגדול בעיר אשדוד. הוא ממוקם בסמוך לאזור המרינה וחוף הקשתות בעיר. הפארק, שנפתח בשנת 2013, משתרע על שטח של כ-200 דונם.
מאפייני הפארק

במרכזו של המקום ישנו אגם מלאכותי בשטח של 11 דונם, הכולל מזרקה מוזיקלית צבעונית. שלוש פעמים בכל ערב, המזרקה מקיימת מופע המשלב מים, אור ומוזיקה, בדומה ל"מזרקות מוזיקליות" אחרות בעולם.
הפארק כולל את אמפי אשדוד – אמפיתיאטרון פתוח אשר מיועד למופעים גדולים ומכיל למעלה מ-6,400 מקומות. בנוסף, הפארק כולל גן מוזיקלי לילדים, נקודת תצפית גבוהה על חופה של אשדוד, מגרשי ספורט מגוונים לכדורסל ולכדורגל, מתקני כושר מתקדמים ואזורים מוצלים בהם מתקני שעשועים.
בשל השטח הרחב של הפארק מתקיימים בו אירועים ציבוריים רבים, בהם הקרנות סרטים, ערבי שירה בציבור, אירועי ספורט עממיים ועוד.
בפארק קיימים מספר מגרשי ספורט למשחקי כדור, בהם מגרש כדורגל ומגרש כדורסל. קיימת גינת כושר, בה ישנם מתקני כושר ובתוך האגם המלאכותי ישנו מתחם למשחקי פולו-קיאק. כמו כן, נבנה בפארק מתחם סקייטפארק.
מתחמים

גן הסלעים
מצפה האמפי – נקודת תצפית פנורמית על העיר, הממוקמת בצפון הפארק, בסמוך לאמפי אשדוד
אנדרטת "מקום בלב" – אנדרטה להנצחת קורבנות טבח שבעה באוקטובר וחללי מלחמת חרבות ברזל בני העיר אשדוד
שביל הפירות – שדרת פסלים של אדוארד דולקרט
האגם המלאכותי
סקייטפארק
מגרשי הספורט
הגן המוזיקלי
גלריה

גשר האורות
גבעת מצפה האמפי
שביל הפירות – פסלים מאת אדוארד דולקרט
גן הסלעים, צפון הפארק
מצפה האמפי
מרכז הפארק, לקראת שקיעה
שקיעה בחוף הקשתות במבט מגבעה בפארק
הערות שוליים

↑  אתר מפה, פארק אשדוד-ים
↑  פארק אשדוד-ים, באתר inature
↑  פעילויות בפארק אשדוד ים, באתר אשדודנט
↑  אטרקציות בפארק אשדוד-ים
↑  קינדרלנד אטרקציות ופעילויות לילדים, באתר קינדרלנד
נחל עין גב II

ערך זה עוסק באתר ארכיאולוגי בסמוך לנחל עין גב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 היסטוריה
 תרבויות:  התרבות הנאטופית 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°46′59″N 35°39′23″E﻿ / ﻿32.782958°N 35.656261°E﻿ / 32.782958; 35.656261
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) נחל עין גב II(למפת הגליל העליון רגילה) נחל עין גב II(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל עין גב II(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל עין גב II
 
נחל עין גב II הוא אתר ארכאולוגי פרהיסטורי בצפון ישראל, בו נחשף כפר משלהי התרבות הנאטופית. האתר ממוקם בטרסה הצפונית של נחל עין גב, כשני ק"מ ממזרח לכנרת, על השיפולים הדרומיים של רמת הגולן. החפירות באתר חשפו כפר נאטופי הכולל מבנה בית קברות גדול ומורכב, מספר גדול של מבני אבן ומתקנים ייחודיים.
לפי שלושה תאריכי פחמן-14, האתר מתוארך לתקופה שבין 12,550 ו-12,000 שנה לפני זמננו (תאריכים מכוילים). תיארוך זה מעיד על שיוך האתר לתרבות הנאטופית המאוחרת, כפי שעולה גם ממחקר כלי הצור וממאפיינים נוספים של התרבות החומרית באתר.
חשיבותו של האתר הוא באופי הממצא הארכאולוגי ובמיקום הגאוגרפי שלו. הממצא שנחשף באתר מעיד על סממנים נאטופיים מובהקים, אך גם יש בו אלמנטים המזכירים את תרבויות ראשית התקופה הנאוליתית של הלבנט. בבקע הירדן אתרים נאטופיים אחרים בני אותה התקופה, שייתכן ומשקפים אוכלוסייה מקומית בבקע לקראת סוף הנאטופית ותחילת התקופה הנאוליתית. בשל כך נחל עין גב II הוא אתר מפתח לחקר המעבר מאורח חיים של ציד ולקט שמאפיין את התקופה האפיפלאוליתית לחיים של חקלאות וגידול בעלי חיים שמאפיינים את התקופה הנאוליתית.
פרויקט החפירות והמחקר באתר נמשך בימים אלו על ידי משלחת חפירות מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
היסטוריית החפירות באתר

האתר התגלה לראשונה על ידי דודי בן-עמי מקיבוץ עין גב, שהרבה לטייל באזור והיה אחראי לגילוי של אתרים רבים. האתר נחשף בשל חפירתה של עמדה צבאית שפנתה לגבול הסורי, ויצרה חתך עמוק שבו התגלו ממצאים רבים. בשנת 1973 בוצעה חפירת בדיקה על ידי עופר בר-יוסף. תוצאות בדיקה זו פורסמו במאמר בשנת 2000.
החפירות בנחל עין גב II חודשו בשנת 2010 על ידי ליאור גרוסמן מהאוניברסיטה העברית בירושלים, בשיתוף פעולה עם חוקרים מישראל ומחוצה לה ותלמידי מחקר.
ארכיטקטורה

החפירות באתר חשפו שרידים אדריכליים מרובים שמשקפים תוכנית יישובית מורכבת. השרידים הארכיטקטוניים הם ברובם של מבנים מעוגלים גדולים, המגיעים לכ-5 מטר בקוטרם ובנויים משילוב של אבן גיר ובזלת. במקרים רבים המבנים נבנו עם שני קירות חיצוניים מקבילים, ובמקרים אחדים אבנים שטוחות הונחו בצורה אופקית על ראש הקיר הפנימי על מנת ליצור ספסל.
עד כה נחפרו כשישה מבנים, וידועים מעל עשרה בשטח האתר.
כלי הצור

חומרי הגלם לסיתות כלי הצור הם בעיקר חלוקי נחל שמקורם בוואדי ובחופי הכנרת. מכלול הצור כולל עדויות לכל שלבי הסיתות.
מרבית תוצרי הסיתות באתר הם נתזים (אנ'), דבר המאפיין את התרבות הנאטופית והתרבויות של הנאולית הקדם-קראמי א' באזור. אחוזי הלהבים והלהבונים שווים בתדירותם, מאפיין טיפוסי יותר לתעשיות הנאולית הקדם-קראמי א' מאשר לאפיפלאולית.
כלי הצור השכיחים ביותר הם כלי הקידוח (מקדחים ומרצעים). אחריהם הכלים השכיחים ביותר הם המיקרוליתים, והלהבונים המשובררים ובעלי הגב. יתר הכלים כוללים נקרים, שקערוריות וכלים משוננים, קטימות ומגרדים. לא התגלו באתר כלים טיפוסיים לנאולית הקדם-קראמי א'.
התמחות במלאכות

באתר התגלו מכלולים עשירים של פריטי אמנות ומלאכות ייחודיות, למשל תכשיטים, כלי אבן מגיר וכן כלי אבן ועצם בעלי חריטות. כמות החרוזים, יחד עם מכלול כלי הקידוח ופריטים קדוחים נוספים, מראים על תעשייה נרחבת של ייצור תכשיטים.
התמחות במלאכות > חרוזים

רבים מהתכשיטים הם חרוזי דיסק או חרוזים בעלי צורה גלילית העשויים ממגוון רחב של חומרים, אך רובם עשוי מצדפים. חרוזי הדיסק עשויים לרוב מצדפי Cardium שמקורם מן הים התיכון וממחשוף גאולוגי בסמוך לאתר. באתר התגלו פסולות ייצור וחרוזים בשלבים שונים של ייצור ועיבוד, מה שמעיד על כך שייצרו את החרוזים באופן מקומי. מכלולים דומים של חרוזי-דיסק התגלו בעינן ובחוזוק מוסא, גם הם אתרים מהנאטופית המאוחרת בעמק הירדן.
התמחות במלאכות > אמנות

מעל 20 פריטי אמנות שלמים ושבורים התגלו באתר. מכלול פריטי האמנות כולל פריטי עצם בעלי חריטות, פריטי אבן עם חריטות ייחודיות וכן ממצא נדיר: פנים אנושיות מפוסלות בחלוק אבן. התכשיטים ופריטי האמנות שהתגלו בנחל עין גב II משקפים סגנונות מקומיים, עם היבטים ייחודיים לאתר. פריטי האמנות חולקים מאפיינים רבים עם ממצאים מהתרבות הנאטופית הקדומה, אך יש להם גם מאפיינים סגנוניים המשותפים להם ולאמנות של תרבויות הנאולית הקדום.
התמחות במלאכות > ייצור טיח-גיר

החפירות בנחל עין גב II חשפו מופע מוקדם של פיתוח טכנולוגי חדשני: ייצור של טיח גיר באיכות מעולה ובכמות גדולה. טיח הגיר, באיכויות ושיטות הפקה שונות, ידוע בדרך כלל מהתקופה הנאוליתית הקדם-קירמית ב' בלבנט. לאחר מחקר במספר שיטות גאו-ארכאולוגיות (מינרלוגיות ומיקרומורפולוגיות), שוחזר רצף הייצור של הטיח באתר.
דיאטה

מכלול עצמות בעלי-החיים בנחל עין גב II משקף ניצול מוגבר של הסביבות הטבעיות בעמק הירדן ודרום הגולן. שיטות הציד האינטנסיביות משתקפות בניצול מגוון רחב של מינים, שפע של מיני בעלי-חיים קטנים (צבים וארנבות) ודגש על ציד צבאים צעירים. באתר ישנם גם שפע של עדויות לניצול של בעלי-חיים ממקורות המים הקרובים (דגים ועופות מים).
קבורות

קבורות נמצאו במספר אזורים באתר, אך ריכוז הקבורות המשמעותי ביותר נמצא בצפון האתר, במבנה 5.
במבנה 3 נמצאה קבורה יחידה של אישה, מתחת לקיר המבנה, שכנראה היה כבר נטוש בעת הטמנתה. מקום הקבורה נבחר בקפידה, וכלל את פירוק קיר האבן, הנחת הגופה ובניית הקיר מחדש. מנח הקבורה של האישה היה מכווץ עד מאוד, מה שמעלה את האפשרות כי הגוף נכבל או נעטף בחומר אורגני בעת ההטמנה.
במבנה 5 התגלה בית קברות גדול ומורכב. לפחות ארבעה נקברים נחשפו בבור קבורה שנחפר בחתך הבדיקה. בבסיס הבור נקברה אישה צעירה במנח מכווץ. סביב כל גופה, ובמיוחד מתחת לראשה, היה חומר לבן קשה, שמעיד כי בעת הטמנתה כוסתה בטיח גיר. עצמותיהם של שני נקברים אחרים נמצאו מפוזרות מסביב לקבורה.
נקברים רבים נוספים נמצאו בבורות קבורה שנחפרו אל תוך שכבת הטיח המכסה את כל שטח בית הקברות. בורות אלה מהווים את השלב השני של קבורות במבנה. עד כה, החפירות אפשרו להגדיר את גבולות שכבת הטיח שמכסה את כל אזור הקבורה וניגשת לקיר המונומנטלי של מבנה 5. ההיקף המלא של בית הקברות ועומק השכבות בו טרם ידועים בשלמותם.
הערות שוליים

1 2 3 4  Grosman, L., Munro, N.D. Abadi, I., Boaretto, Shaham, D., Belfer-Cohen, A. & Bar-Yosef, O., 2016. Nahal Ein Gev II, a late Natufian community at the sea of galilee, PLoS ONE, 11(1), pp. 1–32
↑  Bar-Yosef, O. and Belfer-Cohen, A. 2000. Nahal Ein Gev II - A Late Epi-Paleolithic Site in the Jordan Valley’, Journal of the Israel Prehistoric Society, 30, pp. 49–71
↑  Abadi, I., and L. Grosman. 2019. Sickle blade technology in the Late Natufian of the Southern Levant. In Near Eastern Lithic Technologies on the Move. Interactions and Contexts in Neolithic Traditions, edited by L. Astruc, C. McCartney, F. Briois and V. Kassianidou. Nicosia: Astrom Editions Limited.
↑  Grosman, L., Shaham, D., Valletta, F. Abadi, I., Goldgeier, H., Klein, N., Dubreuil, L. & Munro, N.D., 2017 ‘A human face carved on a pebble from the Late Natufian site of Nahal Ein Gev II’, Antiquity, 91(358).
↑  Shaham, D., and L. Grosman. 2019. Engraved stones from Nahal Ein Gev II – portraying a local style, forming cultural links. In Near Eastern Lithic Technologies on the Move. Interactions and Contexts in Neolithic Traditions, edited by L. Astruc, C. McCartney, F. Briois and V. Kassianidou. Nicosia: Astrom Editions Limited.
1 2  Friesem, D. E., Abadi, I., Shaham, D. & Grosman, L., 2019. Lime plaster cover of the dead 12,000 years ago – new evidence for the origins of lime plaster technology, Evolutionary Human Sciences 1
| אתרי התרבות הנאטופית בישראל |
| --- | --- | --- |
| אתרים בכרמל | מערת הנחל • מערת כבארה • מערת רקפת • נחל אורן |  |
| אתרים בגליל | מערת היונים • מערת חילזון תחתית • עינן |  |
| אתרים בבקע הירדן | נחל עין גב II • חוף שחף |  |
| אתרים ביהודה | מערת שוקבא • חתולה |  |
| אתרים בנגב | ראש חורשה • ראש צין |  |
| אתרים פלאוליתיים ואפיפלאוליתיים בארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| אתרים מהתקופה הפלאוליתית התחתונה | ביצת רוחמה • בריכת רם • ג'לג'וליה • גשר בנות יעקב • מחצבת עברון • מחצבת רבדים • מערת גמל • מערת היונים • מערת זוטייה • מערת מיסליה • מערת קסם • מערת תנור • עובדייה |  |
| אתרים מהתקופה הפלאוליתית התיכונה | האתר המוסטרי בשפך נחל מחניים • הר כרכום • מערת הגדי • מערת היונים • מערת זוטייה • מערת כבארה • מערת מיסליה • מערת מנות • מערת עמוד • מערת רקפת • מערת שוקבא • מערת תנור • נשר רמלה |  |
| אתרים מהתקופה הפלאוליתית העליונה | אוהלו II • הר כרכום • מערת היונים • מערת הנחל • מערת כבארה • מערת מנות • מערת ספונים • מערת קפזה • מערת רקפת • נחל אורן • נחל עין גב I • ערק אל-אחמר • תל רקית |  |
| אתרים מהתקופה האפיפלאוליתית | מדרגות הירדן • מערת היונים • מערת הנחל • מערת חילזון תחתית • מערת כבארה • מערת ספונים • מערת רקפת • מערת שוקבא • נווה דוד • נחל אורן • חתולה • נחל עין גב II • עין גב I • עינן • תל יריחו • תל רקית |  |
פאלרי נובי

| --- | --- |

שער הכניסה לפאלרי נובי
 היסטוריה
 תרבויות:  פאליסקים 
 תקופות:  רומא העתיקה 
 מיקום
 מדינה:  איטליה 
 קואורדינטות:  42°17′58″N 12°21′33″E﻿ / ﻿42.299534°N 12.359121°E﻿ / 42.299534; 12.359121
  (למפת איטליה מוגדלת) בארי נאפולי בולוניה רומא מילאנו טורינו קליארי פלרמו פירנצה ונציה קטנזארו סיציליה סרדיניה קור. צרפת שווייץ אוסטריה סלובניה הונגריה קרואטיה בוסניה והרצגובינה  מ. תוניסיה אלג'יריה הים האדריאטי  הים הטירני הים הליגורי  הים התיכוןפאלרי נובי(למפת איטליה רגילה) בארי נאפולי בולוניה רומא מילאנו טורינו קליארי פלרמו פירנצה ונציה קטנזארו סיציליה סרדיניה קור. צרפת שווייץ אוסטריה סלובניה הונגריה קרואטיה בוסניה והרצגובינה  מ. תוניסיה אלג'יריה הים האדריאטי  הים הטירני הים הליגורי  הים התיכוןפאלרי נובי
 
פלארי נובי (באיטלקית: Falerii Novi) הייתה עיר מוקפת חומה בעמק נהר הטיבר, כ- 50 קילומטרים (31 מיל) צפונית לרומא וכ- 6 קילומטרים (3.7 מיל) מערבית לצ'יביטה קסטלנה. העיר נוסדה על ידי הרומאים כחלופה לעיר צ'יביטה קסטלנה שמרדה ברומא בשנת 241 לפני הספירה. העיירה ממוקמת על מישור וולקני קל[דרושה הבהרה]. העיר הייתה מיושבת עד 700 לספירה, אז ננטשה ברובה.
היסטוריה

על פי ההערכה, פאלרי נובי נוסדה כאשר הרומאים החליפו את אחד משבטי הפאליסקים בעקבות מרד נגד הרומאים בסביבות 241 לפנה"ס. במהלך המאות השלישית והרביעית לפני הספירה, היו בעיר כ-2,500 תושבים. בתקופות השיא חיו בעיר כ-15,000 אנשים
האתר

האתר הוא מישור שטוח, עם נופים של שדות חקלאיים ומטעי זיתים, ונמצאים בו חלקים מהחומות המקוריות של העיר.
בשנת 2000 נחקר אתר העיירה כחלק מפרויקט עמק הטיבר, שבדק את היקף העיור באזור בתקופה הרומאית. התוכנית שהפיק בית הספר הבריטי ברומא באמצעות מגנטומטריה חושפת בפירוט רב את המאפיינים הארכאולוגיים הנמצאים מתחת לפני השטח של העיר.
בשנת 2020, סריקת מכ"ם חודר קרקע של אוניברסיטאות קיימברידג' וגנט חשפה מבנים לא ידועים (כמו מרחצאות, אמפיתיאטרון, חנויות ומקדשים). ושכמה סלעים גדולים של האנדרטאות הוסרו מהעיר. מהמחקר אפשר להבין כי בניית העיר לא עקבה אחר הקווים הכלליים של הערים הרומאיות שנחקרו עד כה בפירוט. המקדש, בניין השוק ומתחם המרחצאות גם הם מורחבים הרבה יותר מבחינה אדריכלית ממה שניתן היה לצפות מעיירה קטנה.
בין הבניינים ישנו מבנה גדול עם צורה מלבנית המחוברת לאמה דרך סדרה של צינורות מים. אבל הצינורות עוברים מתחת לעיר ולא, כפי שניתן היה לצפות, לאורך הרחובות. מחקרים מוקדמים טוענים שהבניין היה בריכת שחייה חיצונית שהייתה חלק ממתחם רחצה ציבורי גדול.
באתר נמצאו חלקי קרמיקה היכולים לשפוך אור על התאריכים אליהם הם משוייכים, על דרכי ייבוא ועוד. בנוסף התגלו כלי זכוכית, מטבעות ברונזה, כלי חרס אפריקנים משקולות ועוד, מהמאות החמישית והשישית.
מבנים בולטים > כנסיית סנטה מריה דה פאלרי

הכנסייה היא האתר הבולט ביותר שנשאר מההריסות.
מבנים בולטים > מקדש פאלרי

האתר מכיל גם שרידי מקדש רומי גדול שקדם ליישוב, אורכו 120 מטרים ורוחבו 60 מטרים. יסודותיו של מקדש זה התגלו על ידי מכ"ם חודר קרקע והם נמצאים כמה מטרים מתחת לשרידים אחרים שהתגלו במקום.
הערות שוליים

1 2  Keating, Fiona (18 במרץ 2017). "Ancient Roman temple the size of St Paul's Cathedral discovered in Italy". ibtimes.co.uk. International Business Times. נבדק ב-20 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  יוגב ישראלי, נחשף סיפורה של עיר רומית, שנוסדה לפני כ-2,250 שנה, באתר ynet, 28 בספטמבר 2022
↑  Keay, Simon; Millett, M.; Poppy, S.; Robinson, J.; Taylor, J.; Terrenato, N. (2000). "Falerii Novi: a New Survey of the Walled Area". Papers of the British School at Rome. 68: 1–93. doi:10.1017/S0068246200003871.
↑  Verdonck, Lieven; Launaro, Alessandro; Vermeulen, Frank; Millett, Martin (2020). "Groundpenetrating radar survey at Falerii Novi: A new approach to the study of Roman cities". Antiquity. Cambridge University Press. 94 (375): 705–723. doi:10.15184/aqy.2020.82.
↑  משי אייד וניר כהן, עיר התגלתה באמצעות מכ"ם: החדשות הטובות, באתר ynet, 11 ביוני 2020
↑  "Rivoluzione nell'archeologia: portata 'alla luce' un'intera città Romana senza alcuno scavo". it.businessinsider.com. it.businessinsider.com. 9 ביוני 2020. נבדק ב-9 ביוני 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 316404487   WorldCat (עם VIAF): 316404487
ספר קרבנות

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  רמב"ם
 סדרה
 סדרת ספרים:  משנה תורה
 ספר קודם:  ספר עבודה
 הספר הבא:  ספר טהרה
 קישורים חיצוניים
 היברובוקס:  58963
 
ספר קורבנות או ספר הקורבנות הוא הספר התשיעי בסדרת ספריו ההלכתיים של הרמב"ם. בספר זה עוסק הרמב"ם בדיני קורבנות היחיד, לאחר שאת קורבנות הציבור כלל הרמב"ם כבר בספר הקודם, ספר עבודה.
הרמב"ם מגדיר את נושאי הספר: "ספר תשיעי - אכלול בו מצוות שהן בקרבנות היחיד. וקראתי שם ספר זה ספר קרבנות".
מבנה הספר ותוכנו > הפסוק הפותח את הספר

כדרכו בספרי משנה תורה פותח הרמב"ם גם את ספר הקורבנות בפסוק. הפסוק איתו בוחר הרמב"ם לפתוח את הספר הוא פסוק מספר תהילים: "תִּכּוֹן תְּפִלָּתִי קְטֹרֶת לְפָנֶיךָ, מַשְׂאַת כַּפַּי מִנְחַת עָרֶב".
מבנה הספר ותוכנו > הנושאים הכלולים בספר

הלכות קרבן פסח.
הלכות חגיגה.
הלכות בכורות.
הלכות שגגות.
הלכות מחוסרי כפרה.
הלכות תמורה.
מבנה הספר ותוכנו > המצוות המבוארות בספר

בספר זה מתבארים 39 מצוות, מתוכם 20 מצוות עשה ו-19 מצוות לא תעשה.
חלוקת המצוות לפי סדר ההלכות:
הלכות קרבן פסח נכללו בו 16 מצוות מתוכם 4 מצוות עשה ו-12 מצוות לא תעשה: (א) לשחוט הפסח בזמנו. (ב) שלא לזבוח אותו על החמץ. (ג) שלא תלין אימוריו. (ד) לשחוט פסח שני. (ה) לאכול בשר הפסח על מצה ומרור בלילי חמישה עשר. (ו) לאכול בשר פסח שני על מצה ומרור בלילי חמישה עשר לחודש השני. (ז) שלא יאכל נא ומבושל. (ח) שלא יוציא מבשר הפסח חוץ לחבורה. (ט) שלא יאכל ממנו משומד. (י) שלא יאכיל ממנו לתושב או שכיר. (יא) שלא יאכל ממנו ערל. (יב) שלא ישבור בו עצם. (יג) שלא ישבור עצם בפסח שני. (יד) שלא ישאיר ממנו לבוקר. (טו) שלא ישאיר מפסח שני לבוקר. (טז) שלא ישאיר מבשר חגיגת ארבעה עשר עד יום שלישי.
הלכות חגיגה נכללו בו 6 מצוות, מתוכם 4 מצוות עשה ו-2 מצוות לא תעשה: (א) להיראות פני ה'. (ב) לחוג בשלושה רגלים. (ג) לשמוח ברגלים. (ד) שלא ייראה ריקם. (ה) שלא יעזוב לוי מלשמחו וליתן לו מתנותיו ברגלים. (ו) להקהיל את העם בחג הסוכות במוצאי שמיטה.
הלכות בכורות נכללו בו 5 מצוות, 2 מצוות עשה 3 מצוות לא תעשה: (א) להפריש בכורות. (ב) שלא ייאכל בכור תמים חוץ לירושלים. (ג) שלא ייפדה הבכור. (ד) להפריש מעשר בהמה. (ה) שלא ייגאל מעשר בהמה.
הלכות שגגות נכללו בו 5 מצוות עשה: (א) שיקריב היחיד קרבן חטאת קבוע על שגגתו. (ב) שיקריב אשם מי שלא נודע לו אם חטא אם לא חטא עד שייוודע לו ויביא חטאתו, וזה הוא הנקרא אשם תלוי. (ג) שיקריב החוטא אשם על עבירות ידועות, וזה הוא הנקרא אשם ודאי. (ד) שיקריב החוטא קרבן על עבירות ידועות, אם היה עשיר בהמה ואם היה עני עוף או עשירית האיפה, וזה הוא הנקרא קרבן עולה ויורד. (ה) שיקריבו הסנהדרין קרבן, אם טעו והורו שלא כהלכה באחת מן החמורות.
הלכות מחוסרי כפרה נכללו בו 4 מצוות עשה: (א) שתקריב הזבה כשתטהר קרבן. (ב) שתקריב היולדת כשתטהר קרבן. (ג) שיקריב הזב כשיטהר קרבן. (ד) שיקריב המצורע כשיטהר קרבן. ואחר שיקריבו קרבנותיהן, תיגמר טהרתן.
הלכות תמורה נכללו בו 3 מצוות, מתוכם מצות עשה אחת ו-2 מצוות לא תעשה: (א) שלא ימיר. (ב) שתהיה התמורה קודש, אם המיר. (ג) שלא ישנה הקודשים מקדושה לקדושה.
מבנה הספר ותוכנו > המצוות המבוארות בספר > הכללת מעשר בהמה בדיני בכור בהמה

הרמב"ם כולל את דיני מעשר בהמה עם דיני בכור בהמה משתי סיבות: (א) כיוון שמעשה שניהם אחד. (ב) שהכתוב כללם יחד, שנאמר: "ואת דמם תזרוק" וכך למדו מפי השמועה, ש"דמם" מלשון רבים זה דם מעשר ודם בכור.
מבנה הספר ותוכנו > פסקים ייחודיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מבנה הספר ותוכנו > פסקים ייחודיים > קרבן פסח שאבד

בדין קרבן פסח שאבד ואחרי שהפריש הבעלים פסח אחר מצא את פסחו הראשון. פוסק הרמב"ם שיקריב איזה מהם שירצה לשם קרבן פסח והשני יוקרב כקרבן שלמים. הראב"ד משיג על הרמב"ם וכותב שדבר זה שיבוש הוא, אלא הדין הוא שהפסח השני ירעה עד שייפסל ויביא בדמיו קרבן שלמים.
פרשני הספר

נושאי כליו של הרמב"ם:
כסף משנה
לחם משנה
משנה למלך
מהר"י קורקוס
אחרונים:
אור שמח - הרב מאיר שמחה הכהן.
מהדורות מבוארות:
משנה תורה להרמב"ם המבואר - מפעל משנה תורה.
משנה תורה להרמב"ם המבואר - הרב עדין אבן ישראל (שטיינזלץ).
הרמב"ם המבואר - מהדורת חיטריק.
הערות שוליים

↑  בהקדמה למשנה תורה
↑  מזמור קמא, פסוק ב.
↑  ספר במדבר, פרק י"ח, פסוק י"ז
↑  הקדמת הרמב"ם לספר משנה תורה.
| כתבי הרמב"ם - רבי משה בן מימון |
| --- | --- | --- |
| כתבים הלכתיים | פירוש המשנה • ספר המצוות • תשובות הרמב"ם • משנה תורה: ספר המדע • ספר אהבה • ספר זמנים • ספר נשים • ספר קדושה • ספר הפלאה • ספר זרעים • ספר עבודה • ספר קרבנות • ספר טהרה • ספר נזיקין • ספר קניין • ספר משפטים • ספר שופטים |  |
| כתבים פילוסופיים | מילות הגיון • מורה הנבוכים |  |
| הקדמות לפירוש המשנה | הקדמה לפירוש המשנה • הקדמה לפרק חלק • הקדמה למסכת אבות - "שמונה פרקים" |  |
| איגרות | איגרת השמד • איגרת תימן • איגרת תחיית המתים |  |
| כתבים רפואיים | פרקי משה • קיצורי גלינוס • על שמות הרפואות • תשובות רפואיות • ספר הסמים וההישמרות מפני הסממנים הקטלניים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007420635505171  VIAF: 176925010   WorldCat (עם VIAF): 176925010 
הדמיה של הקרבת קרבן פסח
צוק ארתורסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  70°45′00″S 166°04′59″E﻿ / ﻿70.75°S 166.083°E﻿ / -70.75; 166.083
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיצוק ארתורסון(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיצוק ארתורסון
 
צוק ארתורסון או מצוק ארתורסון (באנגלית: Arthurson Bluff) הוא צוק מכוסה קרח המתנשא ממזרח לנקודת המפגש בין קרחון לודביג וקרחון קירקבי, בין כף ויליאמס וכף אדייר בחוף פנל - חוף הצפוני של ארץ ויקטוריה באנטארקטיקה.
היסטוריה

משלחת החקר הלאומית האנטארקטית של אוסטרליה (ANARE) השתמשה בראש המצוק כמנחת מסוקים עבור משלחת החקר מטעם ANARE שהוביל פיליפ לואו שחקרה את האזור בשנת 1962.
ANARE נתנה למצוק את שמו, והוא נקרא על שם קפטן ג'י. ארתורסון, טייס מסוקים שסייע למשלחת החקר.
לקריאה נוספת

• Edmund Stump, , P 74