stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קו סוקולניצ'סקאיה
היסטוריה

מכיוון שקו סוקולנצ'סקאיה הוא הקו הראשון במערכת, היסטוריית התפתחותו חופפת עם היסטוריית התפתחות הרכבת התחתית של מוסקבה. הקו התחיל בפארק סוקולניקי, והמשיך דרך כיכר קומסומולסקאיה, ואחר כך דרך צמתות התנועה המרכזיות בעיר: צומת השער האדום, קירובסקאיה, הלוביאנקה וכיכר מנז'. משם התחילה הסתעפות חדשה דרך רחוב ארבאט, ומאוחר יותר תחנת הרכבת קייבסקי. ב-1938 ההסתעפות הזאת נקראה כקו חדש: קו ארבטסקו פוקרובסקאיה. ואחר כך ב-1958, קו פיליובסקאיה. החלק שנשאר מהסתעפות פרונזנסקאיה המשך לכיוון החומה המערבית של הקרמלין ליד מוזיאון המדינה הרוסית ליד אתר הבנייה המתוכנן של ארמון הסובייטים על גדת נהר המוסקבה ליד פארק גורקי.
אף על פי שהמטרו המוסקבאי מתגאה בארכיטקטורה הסטליניסטית הטובה ביותר, וניסיונות מוקדמים של סגנון האומנות האר דקו, התחנות הראשונות היו מאוד רחוקות מכך. במקום זאת, יש להן עיצוב מאוד קלאסי, שמשתלב בצורה נחמדה עם האווירה הנאו קלאסית של אמצע שנות השלושים.כול עבודות התכנון והעיצוב של התחנות הראשונות הללו, נתנו השראה לתחנות המטרו שנבנו ב-שנות הארבעים והחמישים. רוב התחנות הללו נחשבות היום כמורשת ארכיטקטונית.
התפתחות נוספת בקו נראתה בסוף שנות החמישים בזמן הבנייה של מקטע פרונזנסקי. הקו הורחב לתוך מחוז חמובניקי ובשנת 1957 לאצטדיון לוז'ניקי ואחר כך בשנת 1959 הקו הגיע לאוניברסיטת מוסקבה הנמצאת על גבעת הדרור. כדי להגיע לשם היה צורך לחצות את נהר המוסקבה על גשר משולב המשמש גם לכלי רכב וגם לרכבת התחתית. בנוסף לכך, נבנתה תחנה על הגשר. למרות זאת, בגלל הצורך בבניה מחדש של הגשר ב-1984, נסגרה התחנה והיא נפתחה מחדש בשנת 2002. מקטע פרונזנסקי נשלם בשנת 1964 וההרחבה האחרונה שלו נעשתה לתוך ערי שינה חדשות לאורך שדרות ורנדסקי בדרום מערב מוסקבה.
בקצה ההפוך, היו שתי הרחבות: אחת ב-1965 ברחבי נהר היאוזה (דרך גשר) לכיכר פראוברז'נסקאיה והשנייה ב-1990 לתוך מחוז בוגורודסקאיה.
היסטוריה > התפתחויות אחרונות ותוכניות עתידיות

נכון לעכשיו כולל הקו את התחנות הישנות ביותר שעוד נמצאות בשימוש. השינויים האחרונים כוללים כניסה שנייה ל תחנת "קרופוטקינסקאיה". ב-1998, ושיפורי תאורה ל-תחנת אוחוטני ריאד וקרופוטקינסאיה.
בדרום, התקיימה הרחבה של הקו מתחנת יוגו-זפאדנאיה ב-2016, נוספו התחנות: טרופאריובו בדצמבר 2014, רומיאנצבו בינואר 2016 וסלאריבו בפברואר אותה השנה.
בנוסף לכך, ב-20 ביוני 2019 נוספה הרחבה חדשה באורך של 11.6 קילומטרים ליישוב קומונארקה. ארבע תחנות נוספו: פילאטוב לוג, פרוקשינו, אולחובאיה, וקומונרקה. בעתיד תהיה אפשרות למעבר משם דרך הסתעפות סטולבובו לקו הטבעתי הגדול.
ההרחבות מתוכננות בצפון מופרעות על ידי המיקום של התחנות צ'רקיזובסקאיה ובולוואר רוקוסובסקובו שנבנו במחשבה להיות חלק מהקו הטבעתי השני שנמצא בתכנון משנות ה-60. במנהרות של תחנת צ'רקיזובסקאיה יש הכנה לעוד תחנה שתתחבר עם הקו הטבעתי הגדול. מה שיאפשר לקו להגיע מזרחה לכיוון מחוז גוליאנובו ולהצטלב עם קו ארבטסקו-פוקרובסקאיה בתחנת שיולקובסקאיה. ההרחבה הזאת למרות הכול, לא מתוכננת להיבנות בקרוב.
היסטוריה > ציר זמן

| קטע | תאריך הפתיחה | אורך |
| --- | --- | --- |
| סוקלוניקי - פארק קולטורי | 15 במאי 1935 | 8.4 קמ |
| פארק קולטורי - ספורטיבנאיה | 1 במאי 1957 | 2.4 קמ |
| ספורטיבנאיה - אוניברסיטת | 1 בדצמבר 1959 | 4.5 קמ |
| אוניברסיטת - יוגו-זאפדנאיה | 30 בדצמבר 1963 | 4.5 קמ |
| סוקולניקי - פראוברז'נסקאיה פלושאד | 31 בדצמבר 1965 | 2.5 קמ |
| פראוברז'נסקאיה פלושאד - בולבאר רוקוסובסוקובו | 3 באוגוסט 1990 | 3.8 קמ |
| וורוביובי גורי (לאחר השחזור) | 14 בדצמבר 2002 | לא ידוע |
| יוגו-זאפדנאיה - טרופריובו | 8 בדצמבר 2014 | 2.1 קמ |
| טרופריובו - רומיאנטסבו | 18 בינואר 2016 | 2.5 קמ |
| רומיאנטסבו - סלארייבו | 15 בפברואר 2016 | 1.8 קמ |
| סלאריבו - קומונארקה | 20 ביוני 2019 | 11,6 קמ |
| סה"כ | 26 תחנות | 44,5 קמ |
| תחנה | שמות קודמים) | שנים |
| --- | --- | --- |
| קרסניה וורוטה | קרסניה וורוטה | 1935–1962 |
| קרסניה וורוטה | לרמונטובסקאיה | 1962–1986 |
| צ'יסטי פרודי | קירובסקאיה | 1935–1990 |
| לוביאנקה | דזרז'ינסקאיה | 1935–1990 |
| אוחוטני ריאד | אחותני ריאד | 1935–1955 |
| אוחוטני ריאד | אימני לאזר קגנוביצ'ה | 1955–1957 |
| אוחוטני ריאד | אוחוטני ריאד | 1957–1965 |
| אוחוטני ריאד | פרוספקט מרקסה | 1965–1990 |
| קרופוטקינסקאיה | דבורץ סובטוב | 1935–1957 |
| פארק קולטורי | צנטרלני פארק קולטרי אי אוטדיחה אימני גורקובו | 1935–1980 |
| וורוביובי גורי | לנינסקי גורי | 1957–2002 |
| בולוואר רוקוסובסקוגו | אוליצה פודלסקוגו | 1990–2014 |
העברות

| מעבר ל | ב |
| --- | --- |
קו זמוסקבורצקאיה (2): אוחוטני ריאד
קו ארבטסקו-פוקרובסקאיה (3): ביבליאוטקה אימני לנינה
קו פיליובסקאיה (4): ביבליאוטקה אימני לנינה
קו קולצבאיה (5): קומסומולסקאיה, פארק קולטורי
קו קאלוז'סקו-ריז'סקאיה (6): צ'יסטייה פרודי
קו טגאנסקו-קרסנופרסנסקאיה (7): לוביאנקה
קו סרפוכובסקו-טימיריזבסקאיה (9): ביבליאוטקה אימני לנינה
קו ליובלינסקו-דמיטרובסקאיה (10): צ'יסטייה פרודי
סוג הקרונות בשימוש

לקו זה יש שני דפו, הראשון "סברנויה" והשני "צ'רקיזובו".
משנת 1997 שני הדפו שודרגו לקרונות החדשים 81-717.5M/714.5M. כל הקרונות מסוג EF,EF1,EM-508,EM509 יצאו משימוש.
עם פתיחת הקו בשנת 1935, הרכבות כללו ארבעה קרונות בלבד. באמצע המאה העשרים התרחב מספר הקרונות לשבעה קרונות. בשנת 2018 תוכנן להרחיב את כל הרכבות בקו לשמונה קרונות. מהלך זה יוסיף לקיבולת של הרכבת יותר מ-186,000 אנשים כול יום.
אלריק ממלניבונה

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  מייקל מורקוק
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה
 הוצאה
 הוצאה:  Hutchinson 
 תאריך הוצאה:  1972
 מספר עמודים:  174
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת ינשוף
 תאריך:  2005
 תרגום:  אינגה מיכאלי
 פרסים
 פרס סיון לספר המתורגם הטוב ביותר (1986) 
 סדרה
 סדרת ספרים:  הסאגה של אלריק
 הספר הבא:  אלריק בים הגורל
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002513494
 
אלריק ממלינבונה הוא ספר פנטזיה שנכתב על ידי הסופר הבריטי מייקל מורקוק. עלילת הספר עוקבת אחרי אלריק ממלינבונה, בעל עיני הארגמן, שליט מלינבונה, ומסעו בשאול ומחוצה לו. הספר תורגם לעברית על ידי אינגה מיכאלי ויצא לאור בהוצאת "ינשוף", בשנת 2005.
הספר הוא חלק מסדרה של ספרים ונובלות פרי עטו של מורקוק העוסקים בדמותו של אלריק ומסעותיו. ספרים אחרים שתורגמו לעברית הם "אלריק בים הגורל", "גורלו של הזאב הלבן", "מגילת החרבות", "חרב השאול", ו-"אבי-סער".
עלילת הספר

עלילת הספר מתחילה באימריר, העיר האחרונה שנותרה במלינבונה. אימריר מהודרת בבניינים יפהפיים בעלי סגנון בנייה ייחודי ומיוחד, והיא גם בירתה של מלינבונה, המדינה העתיקה ביותר בעולם.
שליט מלינבונה, אלריק, הוא גיבור הספר. עלילת הספר עוסקת תחילה בבגידה של דודנו של אלריק, ירקון, באלריק עצמו, תוך כדי שהוא בוגד באלריק, ולוקח לעצמו את "כס האודם" - המלוכה על מלינבונה. 
יחד עם "כס האודם", לקח ירקון גם את אהובתו של אלריק, סימוריל.
מסעו של אלריק למצוא נקמה בדודנו ירקון התחיל לאחר שירקון בגד בו והשליכו לים. 
אלריק מצא עצמו בממלכת השדים, כשהוא מחפש את הנקמה.
בממלכת השדים הוא מצא את חרבו, "אבי-סער", ששימשה אותו גם בספרים המאוחרים של סיפוריו של אלריק.
שביל יזרעאל

סימון שביל יזרעאל
שביל יזרעאל הוא טרק בעמק יזרעאל. תוואי השביל הראשי שלו הוא באורך של כ-120 קילומטר, ויחד עם שבילי משנה אורכו הוא כ-200 קילומטר. את השביל יזמו המועצה האזורית עמק יזרעאל יחד עם בני נוער מהמועצה, והוא סומן על ידי הוועדה לשבילי ישראל. השביל עובר בין מצפורי נופים, אתרים ארכאולוגיים, אתרי מורשת, גנים לאומיים ושמורות טבע. מטרות השביל הן להציג את ה"יזרעאליות", להוות אתר תיירותי, להוסיף לעמק מבחינה אקולוגית בערך הסביבתי ולהוות אתר חינוכי לנוער. צבעי סימון השביל מיוחדים בסימון לבן כתום לבן. רוב השביל כבר מוכן, אך ישנם חלקים מתוכננים הנמצאים בשלבי הכנה.
מסלול שביל יזרעאל

מעיינות, אתרי מורשת, יישובים, תלים תנ"כיים, שמורות ומצפורים לאורך השביל (המוכן) ממערב למזרח:
בית שערים, מצפה ברק, אלונים, עין חזין, באר אבא, נחל נהלל, נהלל, הסליק של נהלל, עין שפן, עין סייפן, עין בידיה, רמת דוד, גבת, שמורת הטבע שימרון, בריכת תל שימרון, סינגל תמרת, אבן שבת, גן לאומי שמרון, יער כפר החורש, הר בהרן, עין מקב, יפיע, יער בלפור, מצפור לעמק, גניגר, עין גדעון, שמורת הטבע בלפוריה, עין עדשים, גבעת הג'מוסים, חרבת עדשים, נחל עדשים, אחוזת ברק, דברת.
הערות שוליים

↑    ישראל מושקוביץ, שביל חדש: חוויה יזרעאלית, באתר "ידיעות אחרונות", 9 ביוני 2016
↑  שביל יזרעאל - קק"ל, באתר קרן קיימת לישראל (ארכיון)
↑  בארי אורן, עמק יזרעאל: נחנך שביל יזרעאל – קק"ל, באתר עמקניוז, ‏12/06/16
↑  שביל יזרעאל, באתר המועצה האזורית עמק יזרעאל (ארכיון)
↑  יואב עציון, עמק יזרעאל: השביל הזה מתחיל כאן, באתר ycom, ‏04/11/14
↑  שביל יזרעאל, באתר המועצה האזורית עמק יזרעאל, ‏5/06/2016
שביל יזרעאל באזור תל שמרון
הרמוניום

| --- | --- |

הרמוניום
 
 סיווג:  קורדופוניים
 קבוצה:  כלי מפוח, כלי מקלדת
הרמוניום הוא כלי מקלדת אירופי במקורו. כמו העוגב הוא כלי נשיפה, אבל הצליל בהרמוניום מופק על ידי לשוניות (כמו באקורדיון, מפוחית יד ובנדונאון) ולא כמו בעוגב - שבו מופק הצליל בחלילים.
להרמוניום יש מפוח שמופעל באמצעות דוושה או שתי דוושות.
ההרמוניום הגיע להודו במאה ה-19 וכיום מקובל שם מאוד. בגרסתו ההודית מופעל המפוח ביד אחת, כשהשנייה מנגנת בקלידים.
אנטונין דבוז'אק, ג'ואקינו רוסיני, סזר פרנק ואחרים שילבו אותו וכתבו לו מוזיקה קלאסית.
אפשר לשמוע דוגמה טובה לשימוש בהרמוניום בשיר "לך לך" של פורטיסחרוף, שבו מנגן שלומי שבן על הרמוניום.
בגלל הצלילים הארוכים שניתן לנגן בו, קל לבלבל בינו לבין העוגב.
הרמוניום הודי
נחל גלילות

| --- | --- |

נחל גלילות, שביל הליכה ואופניים לאורך הנחל במקביל לרחוב נעמי שמר בהרצליה
 מידע כללי
 מוצא:  גליל ים 
 שפך:  הים התיכון 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת גוש דן מוגדלת) נחל גלילות(למפת גוש דן רגילה) נחל גלילות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל גלילות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל גלילות
 
מנהרת נחל גלילות בראשית המאה העשרים
נחל גלילות (ואדי אלע'רבי) הוא נחל אכזב קצר המנקז את חלקו הצפוני של עמק גלילות לים התיכון וחלק ממערבה של הרצליה (אזור הרצליה פיתוח ואזור התעשייה) במקביל לנחל אחיה המנקז את חלקו הדרומי של עמק גלילות לירקון, יחודו של הנחל הוא במנהרה שנחצבה בתקופה הרומית-ביזנטית שבה הנחל חוצה את רכס הכורכר בתחומה של הרצליה.
מקור השם

בתקופה הרומית-ביזנטית היה באזור כפר שומרוני בשם כפר גלילות, הכפר נתן את שמו לכפר הערבי שקם באתרו-הכפר אל ג'ליל ובעקבות זאת לעמק גלילות, לנחל ולקיבוץ גליל ים שקם במקום.
אגן הניקוז

אגן הניקוז של נחל גלילות הוא החלק הצפוני של עמק גלילות הכולל את צפון מערב רמת השרון, קיבוץ גליל ים ודרומה של הרצליה וכן האבוס שבין רכס הכורכר הראשון לשני בחלקה הדרומי של אזור הרצליה פיתוח.
האגן נמצא בין אגן הניקוז של נחל רישפון המתנקז לנחל פולג ובין אגן הניקוז של נחל אחיה המתנקז לירקון.
בעבר היה האבוס שבין רכס הכורכר השני לרכס הכורכר השלישי באזור גלילות ללא ניקוז לים, עקב כך נוצרה ביצה שבדורות מאוחרים יותר נקראה בירכת קטוריה או אל באסה, במהלך התקופה הביזנטית נחצבה מנהרה ברכס הכורכר על מנת לנקז את הביצה, המנהרה התחברה מצדו המערבי של רכס הכורכר השני לאפיק טבעי, שניקז את האבוס שבין רכס הכורכר השני לרכס הכורכר החופי (הראשון) באזור שהיום נמצאת בו החלק הדרומי של הרצליה פיתוח ואזור התעשייה.
לאחר התקופה הביזנטית כאשר ניטש האזור נסתמה המנהרה והביצה נוצרה שוב.
בתחילת המאה העשרים, בעקבות הקמת הרצליה נוקתה המנהרה והוסדר אפיק הנחל על מנת לאפשר ניקוז העמק שוב, עקב הגדלת השטח הבנוי והגדלת הספיקה של שיטפונות החורף נוצר צורך בבניית מנהרת ניקוז נוספת תחת הרכס.
הקמת מתחם הכוכבים בהרצליה ומתחם ממערב לו בשטח רמת השרון חייבה שינוי נוסף באפיק הנחל וכיום מתנהל ויכוח על מוצאו לים.
מהלך הנחל

בעבר היו ערוצים רבים מתנקזים לברכת קטוריה (אל באסה) וממנה הייתה יוצרת תעלה למנהרה תחת רכס הכורכר.
כיום תחילתו של הנחל בגבולו המזרחי של קיבוץ גליל ים, שם הוא זורם בתוך שדרת אקליפטוסים דרומה.
דרומית לקיבוץ בוצעו שינויים רבים בערוץ וכיום הוא נכנס לתעלה המוליכה אותו מערבה עד לגן הנמצא בפיתוח, בגן הוא משנה את כיוון זרימתו צפונה במקביל לדרך הרב עובדיה יוסף, חוצה את דרך שבעת הכוכבים, מגיע לפארק הרצליה בה הוא חובר ליובל המנקז את שטח הפארק ונכנס למנהרת ניקוז החדשה בה הוא חוצה את רכס הכורכר.
הנחל מגיח שוב בגבול שבין אזור התעשייה להרצליה פיתוח, וזורם בקשת דרום מערב במקביל לרחובות שלום עליכם, דוד המלך ונעמי שמר כאן הוא זורם שוב בין שדרת אקליפטוסים ומשם הוא נשפך לאורכו של רחוב אבא אבן לחוף אכדיה.
חי וצומח

בחלקו המזרחי ובחלקו המערבי נמצאות שדרות אקליפטוסים לאורך הנחל.
במערה מתקיימת אוכלוסייה גדולה של עטלפי פירות. בשטח הגן מעל למערה נמצאו מגוון מיני עופות כגון: נקר סורי, סבכי שחור-ראש, עלווית אפורה ועלווית חורף, הצומח בפתח המערה מורכב מצמחיית גדת נחל ובית גידול לח כגון: עבקנה שכיח ודיכונדרה זוחלת.
לאורכו של רחוב נעמי שמר, המדע ודוד המלך נמצאו מיני צומח טבעיים (חצב מצוי), מינים נדירים (צמרנית הסלעים) ומגוון מיני עופות כמו: שלדג לבן-חזה, נץ מצוי ועלווית חורף.
ארכאולוגיה

המנהרה הרומית היא שריד ייחודי למאמץ שהושקע בתקופה הרומית-ביזנטית להכשרת שטחי חקלאות במישור החוף.
חשיבות אקולוגית

הנחל יוצר מקבץ של אתרי טבע עירוניים בתחום הרצליה:
במנהרה מתחת לרכס הכורכר קיימת מושבה ייחודית של עטלפי פרי וחרקים, זו גם הסיבה שהכניסה למערה אסורה.
ערוץ הנחל עצמו יוצר מסדרון אקולוגי בין פארק הרצליה, גבעת הרצליה, השטח הפתוח שלאורך שדרות אבא אבן וחוף הים.
השפעת הנחל על תוכניות הבנייה באזור

כאמור לנחל גלילות אגן ניקוז עצמאי והוא אינו מתנקז לאף נחל אחר. כיום המוצא של הנחל הוא דרך המנהרה הרומית הסתומה למחצה ומנהרת הניקוז החדשה. תוכניות הפיתוח העתידיות של הרצליה ורמת השרון יצרו מי נגר רבים (מים שאינם נספגים בקרקע) היות שהכבישים, המדרכות, רחבות החניה אינם חדירים למים.
הספיקה הנוכחית של מנהרת הניקוז אינה מסוגלת להתמודד עם תוספת מי הנגר ואילו המשך תוכניות הפיתוח מחייב פתרון בעיה זו.
הפתרון שהוצע הוא לפתוח לנחל גלילות ניקוז (נקז) חדש לים, פתרון שנדחה על מנת להגן על הסביבה החופית, נקזים הם מוקדי זיהום, במיוחד לאחר גשם ראשון והשפעתם על החוף שלילית.
לאור זאת מוצע להקים בארות החדרה למים ושטחי חלחול למים בשטחים הפתוחים, פתרונות אלו בצד פתרון בעיית הניקוז ישפרו את מצב מי התהום.
ראו גם

עמק גלילות
נחל אחיה
הערות שוליים

↑   מדוע איזור השרון מוצף כל שנה בחורף? - הכירו את האמבטיה של המדינה | בשביל הסיפור, סרטון בערוץ "כאן | דיגיטל - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 10:43)
↑  ענת דניאלי, התוכנית שטבעה: מדוע הוקפאה בניית 35 אלף דירות בהרצליה ורמת השרון, באתר כלכליסט, 27 בפברואר 2018
↑  סקר טבע עירוני הרצליה, נחל גלילות
↑  המנהרה העתיקה של הרצליה, באתר בית ראשונים הרצליה, ‏13/07/2017
↑  מערת העטלפים בהרצליה, באתר מועדון המערות הישראלי
↑  סקר טבע עירוני הרצליה אתר מס' 12 מערת הרצליה
↑  סקר טבע עירוני הרצליה עמ' 136 ואילך
↑  סקר טבע עירוני הרצליה אתר מספר 19
↑  ענת דניאלי, הרצליה בולמת בניית 400 דירות מחיר למשתכן
↑  נספח ניקוז מהדורה 9 מתחם 5 הוד השרון
נחל גלילות, ברכת קטוריה (אל באסה) ורכסי הכורכר כפי ששורטטו במפת ה PEF בסביבות 1880
נחל גלילות סביבות 1940, הביצה (בירכת קטוריה/אל באסה) נוקזה
תוואי נחל גלילות ממערב לרכס הכורכר בתחומי הרצליה פיתוח, שימו לב לשדרת האקליפטוסים המלווה את תוואי הנחל
שלדג לבן חזה בעמדת תצפית בנחל גלילות בסמוך לקיבוץ לגליל ים
אליהו מזרחי

ערך זה עוסק ברבי אליהו מזרחי (הרא"ם). אם התכוונתם לרופא גריאטר, פרופסור, ראו .
.
| --- | --- |
 לידה:  1435 האימפריה הביזנטית קושטא, האימפריה הביזנטית
 פטירה:  1526  (בגיל 91 בערך) האימפריה העות'מאנית (1453–1844) קושטא, האימפריה העות'מאנית
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית 
 תקופת הפעילות:  ?–1526 
 תחומי עיסוק:  פרשנות רש"י
 רבותיו:  רבי אליהו הלוי בן רבי משה הלוי האשכנזי  מרדכי כומטינו, אצלו למד מתמטיקה ואסטרונומיה הרב יהודה מינץ
 חיבוריו:  פירוש על רש"י
 
 תפקידים נוספים:  מתמטיקאי ואסטרונום
 
רבי אליהו מזרחי (הרא"ם; 1435–1526, רפ"ו) היה פוסק הלכה, איש מדע, סופר קומנטר ומדינאי יהודי-טורקי. רבה הראשי של יהדות האימפריה העות'מאנית ומנהיגה, ראש ישיבה ואחד משלושת פרשניו העיקריים של פירוש רש"י לתורה.
תולדות חייו

הרא"ם נולד בקושטא בין השנים 1435 - 1437 (או 1450), למשפחה רומניוטית מן הבלקן. למד תורה אצל רבי אליהו הלוי בן רבי משה הלוי האשכנזי, ואצל מרדכי כומטינו למד מתמטיקה ואסטרונומיה.
העמיד תלמידים רבים, בחכמת התורה ובחכמות אחרות (הרא"ם שלט גם בערבית וביוונית ונאמר עליו כי היה הראשון שגילה שיטה למציאת שורש ריבועי). בין התלמידים שהעמיד היו גם תלמידים קראים וזאת למורת רוחו של הרב משה אליהו קפשאלי, שהיה הסמכות התורנית העליונה באימפריה העות'מאנית באותה עת. בכך ובנושאים נוספים הגיע לעימות עם הרב קאפסלי. עם זאת, על אף הוראתו של הרב קולון (המהרי"ק) שלא לציית לרב קאפסלי בתפקידו כחכם באשי (תפקיד שכלל גם סמכויות לגבית כספים שונים מהיהודים עבור השולטן), נמנע הרא"ם בעצת רבו, הרב יהודה מינץ, מלהביע עמדה בסוגיה. אחד מתלמידיו היה רבי אליהו הלוי מחבר הספר 'זקן אהרן', והוא גם החליפו בתפקיד רבה של קושטא החל משנת ה'רפ"ה (1525).
תולדות חייו > חכם באשי

לאחר מות הרב משה אליהו קפשאלי ב-1495 מונה במקומו הרא"ם לחכם באשי, ולמעשה היה לחכם הבאשי האחרון. ביטל את החרמות שהוטלו על לימוד תורה לקראים ונימק את הדבר בכך שקנאת תלמידים תרבה חכמה. בסובלנותו לקראים היה הרא"ם יוצא מן הכלל בזמנו ומקומו. למרות ביטול החרם כלפיהם, הוסיף לשמור על היחס התקיף כנגד דעותיהם וביסס את איסור החיתון עימם.
הרא"ם גילה יחס מקל להתרת עגונות מטעמי צניעות. הרא"ם קבע בדעת מיעוט כי גם לאחר חרם דרבנו גרשום, מקום בו יפקיד בעל את הגט והכתובה בידי בית הדין, יהיה פטור מתשלום דמי מזונות לאשתו. הלכת מיעוט זו אומנם לא אומצה על ידי מרבית הרבנים, אך אומצה בבתי משפט לדיני משפחה, במקום בו קיים פירוד ארוך בין בני זוג, והאשה דוחה אפשרות חזרה לחיי משפחה.
הרא"ם התנגד בחריפות למנהגים שנתפסו בעיניו כגרועים ואמר כי "מנהג גרוע שאינו על פי העיקר, מנהג בטל הוא אצל כל אדם ואין מחייבים ללכת אחריו אף על גב דאתפשט אסוריה לכולא מתא (=אף על גב שהאיסור פשט בכל אותה העיר) ואף על גב דהוי גבי אסורא...". ועוד כתב "דאין כח המנהג יכול להתפשט על מי שאינו רוצה באותו מנהג בעל כרחו".
הרא"ם התפרסם בידענותו, ועסק הרבה בצרכי ציבור למרות חולשתו הגופנית, ועם מינויו לחכם באשי היה מיועצי השולטן באיזמיר, והיה לו מקום בדיואן עם הפטריארך והמופתי. בימיו התחילה כניסת המוני יהודים לטורקיה בעקבות גירוש ספרד, והרא"ם עשה מאמצים להקל על הבאים את כניסתם לארץ החדשה.
הרא"ם נפטר בגיל מופלג בקושטא בשנת 1526. חתנו, רבי משולם מוולטירה הביא לביטול הרבנות הראשית בתוגרמה (טורקיה) לאחר פטירתו.[דרוש מקור][מפני ש...] הראשון לציון רבי ניסים חיים משה מזרחי, אחיו רבי ישראל מאיר מזרחי והרב ראובן מזרחי מצאצאיו.
ספריו

.
המזרחי - פירוש על פרש"י שעל התורה (ויניציא 1526, 1545) - ספר שבו העמיק לפרש את דברי רש"י, להגן עליהם מהשגות המפרשים האחרונים (ובמיוחד מהשגות הרמב"ן) אך גם לחלוק עליו במקומות רבים. הספר נחשב לאחד הפירושים המרכזיים לרש"י. הספר מביא למעשה את המקורות מהתלמוד ומהמדרש עליהם ביסס הרש"י את פירושו. תמציתו מופיעה בספר "שפתי חכמים" (עם פירושו של המהר"ל מפראג). מפאת חשיבותו של הפירוש, הפכו כמה מפרשני רש"י המאוחרים לספרי פרשנות העוקבים ומפרשים גם את חיבורו של אליהו מזרחי (למשל: ספר זיכרון משה, לובלין שע"א - חיבור על פירושי רש"י והמזרחי, מאת משה בן זבולון אלעזר הלפרין, חותנו של המהרש"א הוא ר' שמואל אליעזר הלוי איידלס.) הרא"ם הגדיר את מטרת פרשנותו בהגנה על פרשנות רש"י "ופרט בהתרת הספקות הנופלות מן האחרונים הקמים עליו ובפרט מהארי הגדול והנורא הרמב"ן לאשר 'יבטח כי יגיח ירדן אל פיהו' לפיכך לא יכולתי להניח עיוני זה" (שו"ת רא"ם סימן פ, עמ' רנח). שיטתו הפרשנית בביאור רש"י על דרך פשט - דרך המיישבת קושי במקרא, ודרך המדייקת בלשון הכתוב,
ספר המספר - על חוכמת המספר (קושטא 1534) - מטרת ספר זה היא ללמד כל אדם את יסודות החשבון ואת ארבע פעולות החשבון: קיבוץ (חיבור), חיסור, הכאה (כפל) וחילוק, במספרים שלמים, בשברים ובשברי התכונה. בנוסף יש בספר פרק על יחסים ופרק עם בעיות מילוליות. את הספר הוציא לאור בנו של הרא"ם, רבי ישראל, לאחר פטירתו. הספר כתוב עברית. גרסה מקוצרת של הספר נכתבה מאוחר יותר. גרסה זו הודפסה בבזל ב-1546 עם הערות וביאורים בללטינית. התפרסם בחשיבותו ושימש כספר יסוד להוראת החשבון. בהדפסה חדשה של הגרסה מקוצרת ב-1809 כלול גם פרק על לימודי השח.
תוספי סמ"ג (קושטא 1541) - חידושים בספר מצוות גדול.
צורת הארץ - חיבור על צורת הארץ ותמונתה.
שאלות ותשובות  (קושטא 1560) - מאה שאלות ותשובות בשבתו על כס ההוראה.
מים עמוקים (ויניציה 1647) - שאלות ותשובות חלק ב'.
פסקים שפורסמו בספר בית יוסף לרבי יוסף קארו
ספריו > ספרים שלא נדפסו

באור על ספר אלמגיסטי - ספר על תנועת גרמי השמים - הספר, ביאור לספר אלמגסט (יצירת הפאר של האסטרונומיה היוונית הקדומה), לא נדפס אך קיים כתב יד בסנט פטרבורג.
פירוש ליסודות של אוקלידס - הספר אבד.
ההומניסט וההבראיסט הגרמני סבסטיאן מינסטר הדפיס בבזל כמה מספריו של רבי אליהו מזרחי, בין השנים 1529-1524.
לקריאה נוספת

א' עובדיה, כתבים נבחרים, כרך א', ירושלים תש"ב, עמ' 98-63.
מ' פיליפ, חומש הרא"ם, ספר בראשית, פתח תקווה תשנ"ד, מבוא עמ' ה-כג.
מרים ג'ייקובס הגנת רא"ם על רש"י מפני השגות הרמב"ן על פי פרושיו לספר בראשית באתר ספריית אסיף
הערות שוליים

↑  משרת החכם באשי, כמשרה רשמית באישור השלטונות, נוסדה רק ב-1835. על הקמת מוסד החכם באשי באיסטנבול החליט הסולטאן מהמוט השני ב-1826 וההחלטה מומשה בשנת 1835.
↑  שו"ת הרא"ם סימן נז.
↑  שו"ת הרא"ם סימן נח.
↑  דוגמה לפסק דין בנושא פירוד ארוך
↑  ראו מרים ג'ייקובס ,הגנת רא"ם על רש"י מפני השגות רמב"ן על פי פירושו לספר בראשית חיבור לשם קבלת התואר "דוקטור לפילוסופיה, תשע"ט
↑  עליו ראו: שמואל יוסף פין, הערך "הר"ר ישראל בהר"ר אליהו מזרחי", בתוך: כנסת ישראל עמ' 698, באתר היברובוקס.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301756405171  PLWABN: 9810592912005606  BIBSYS: 13022648  BNE: XX4662682  BnF: cb12377294t (data)  GND: 118970879  ISNI: 0000 0000 6647 3688  LCCN: n88263242  NKC: zmp2013776344  NTA: 151379300  RERO: 02-A024136798  SUDOC: 082471770  VcBA: 495/37778  VIAF: 177498528   WorldCat (עם VIAF): 177498528
אהבה מקוללת

"אהבה מקוללת" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית שירי מימון. את השיר הוציאה ב-13 באוגוסט 2018 לאור חברת התקליטים הליקון כסינגל השביעי מתוך אלבומה השישי של מימון, "נשימה".
על השיר

"אהבה מקוללת" נכתב והולחן על ידי צליל קליפי, והופק על ידי מתן דרור. השיר מתאר חוויה רגשית עמוקה של אהבה נכזבת ובדידות. הדוברת מוצאת את עצמה שוב ושוב נשברת מול השתקפותה במראה ומתמודדת עם מערכת יחסים שלה, שמלווה בתחושת חוסר ויציבות רגשית. היא מתארת את החיים שלה ככאוטיים, כאשר מחשבותיה נודדות כמו רכבות, והכאב שולט בלילות החשוכים. תיאורי היין והסיגריה משמשים כסמלים לניסיונות להקל על הכאב ולהתמודד עם הבדידות.
בחלקו השני, השיר מתמקד בדמות האהוב, שמופיע ונעלם כמו בסצנה מתוך סרט. הוא משאיר אחריו רק שאריות מהבושם שלו וזיכרונות עמוסים ברגשות מעורבים. הדוברת חווה חיבור עוצמתי, אך גם התאהבות "מקוללת" שמביאה איתה יותר כאב מאשר נחמה.
ביקורות והצלחה מסחרית

מבקר המוזיקה הישראלי יוסי חרסונסקי העניק לשיר שלושה וחצי כוכבי זהב וכתב: ”מימון ממשיכה באזורי הנוחות שלה. עוד מלודרמה לייט על שברון אהבה. קצב מידטמפו מעלה אותה למסלול הראשי בנתיב מיינסטרים צפוי. לא מאמין למימון בשיר הזה”.
"אהבה מקוללת" הגיע למקום העשירי במצעד מדיה פורסט TV.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט TV | 10 |  |
הערות שוליים

↑   שירי מימון - אהבה מקוללת, סרטון  באתר יוטיוב, 13 באוגוסט 2018
↑  אהבה מקוללת – שירי מימון, באתר של יוסי חרסונסקי
גורו (ראפר)

| --- | --- |

 לידה:  17 ביולי 1961 בוסטון, ארצות הברית 
 פטירה:  19 באפריל 2010 (בגיל 48) ניו יורק, ארצות הברית 
 שם לידה:  Keith Edward Elam 
 שם במה:  Guru 
 מוקד פעילות:  רוקסברי, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1985–2010 (כ־25 שנים)
 מקום לימודים:  המכון הטכנולוגי לאופנה, Cohasset High School, מורהאוס קולג', Noble and Greenough School 
 סוגה:  ראפ, היפ-הופ
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  Wild Pitch/EMI Records   Chrysalis/EMI Records   Virgin/EMI Records   Ill Kid Records   7 Grand
 www.gurutributes.com
 פרופיל ב-IMDb
 
קית' אדוארד אלאם (באנגלית: Keith Edward Elam ; ‏17 ביולי 1961 – 19 באפריל 2010), ידוע גם בשם הבמה גורו (Guru), היה ראפר וחבר בלהקת ההיפ הופ גאנג סטאר שכללה, מלבדו, את די ג'יי פרמייר. שם הבמה גורו (Guru) הוא ראשי תיבות של Gifted Unlimited Rhymes Universal. הוא ידוע גם בכך שדובב את השחקן "8-בול" במשחקים Grand Theft Auto III ו-Grand Theft Auto: Liberty City Stories.
ביוגרפיה > תחילת חייו

גורו נולד ברוקסברי ששוכנת ליד בוסטון, מסצ'וסטס. אביו של גורו, אהרי, היה שופט ואימו ברברה הייתה ספרנית בספריה של בית ספר ציבורי בבוסטון. גורו למד ב-Noble and Greenough School ולאחר מכן למד בתיכון Cohasset High School. גורו סיים את לימודיו עם תואר במנהל עסקים ב־Morehouse College שבאטלנטה והתחיל תואר שני ב-Fashion Institute of Technology שבמנהטן. גורו עזב באמצע התואר כדי להגשים את קריירת ההיפ הופ שלו. בין היתר גורו עבד בשרות הסוציאלי.