stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קארוי אטווש

| --- | --- |

קארוי אטווש בשנת 1905
 לידה:  11 במרץ 1842 Mezőszentgyörgy, הונגריה 
 פטירה:  13 באפריל 1916 (בגיל 74) בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מדינה:  הונגריה 
 תפקיד:  חבר האסיפה הלאומית של הונגריה (3 בספטמבר 1872–24 במאי 1875)  חבר האסיפה הלאומית של הונגריה (25 בנובמבר 1896–5 בספטמבר 1901)  חבר האסיפה הלאומית של הונגריה (26 באוקטובר 1901–3 בינואר 1905)  חבר האסיפה הלאומית של הונגריה (17 בפברואר 1905–19 בפברואר 1906)  חבר האסיפה הלאומית של הונגריה (28 בספטמבר 1887–3 באוקטובר 1896)  חבר האסיפה הלאומית של הונגריה (19 באוקטובר 1878–1 ביוני 1881)  חבר האסיפה הלאומית של הונגריה (26 בספטמבר 1881–19 במאי 1884)  חבר האסיפה הלאומית של הונגריה (30 ביולי 1906–21 במרץ 1910) 
 מפלגה:  Party of Independence and '48, '48 Independence Party, מפלגת דיאק, Independence Party, New Part 
 
קארוי אטווש בשנת 1882 בימי משפט עלילת הדם בטיסה אסלאר
קארוֹי אֶטוֶוש "ראצקֶווי" (בהונגרית: "Ráczkevi" Eötvös Károly, ‏ 11 במרץ 1842 מזהסנטגיירג' – 13 באפריל 1916 בודפשט) היה עורך דין, פוליטיקאי וסופר הונגרי, אחד מעמודי התווך של חיי התרבות בבודפשט בסוף המאה ה-19. אטווש כיהן כחבר בפרלמנט של הונגריה בימי השלטון האוסטרו-הונגרי. הצטיין כסנגור היהודים שעמדו במרכז עלילת הדם בטיסאסלאר והשיג את זיכוים. הוא כתב בהמשך את סיפור המשפט.
ביוגרפיה

קארוי אטווש נולד ב-1842 במזה-סנטגיירג', שבנפת אניינג שבמחוז פייר (בתקופתו במחוז (רוזנות) וספרם). במשפחת אצילים הונגרים. אביו היה לאיוש אטווש ראצקווי (בגלל היות משפחתו בעלת אחוזה ביישוב ראצקווה) ואמו נקראה לידיה לבית אויהיי.
אטווש עשה לימודי תיכון במכללה הרפורמית בפאפה ואחר כך למד משפטים באקדמיה הרפורמית למשפטים בפאפה, אחר כך בקצ'קמט ובפשט. סיים את התואר בשנת 1865 ולימד זמן מה פילוסופיה באקדמיה למשפטים בפאפה, שבה למד.
בהמשך עבד כעורך דין בעיר וספרם, בה הקים גם שבועון שעורר את תשומת ליבו של פרנץ דיאק, אחד מראשי הפוליטיקאים בממלכה. בעזרת דיאק התמנה אטווש לעורך ראשי של היומון "פשטי נאפלו" (Pesti Napló) שייצג את עמדות מפלגתו של דיאק. אטווש עצמו פרסם בו מאמרים פוליטיים.
בשנת 1872 נבחר אטווש לאספה הלאומית ההונגרית ואחר כך נבחר פעמים חורזות עד לשנת 1906. אטווש ישב לרוב בשורות נציגי האופוזיציה, כשהוא תמך באידיאלים של המהפכה ההונגרית ב-1848 ובמאבק לעצמאות של הונגריה. כשחסידיו של דיאק התמזגו עם מפלגתו של קלמן טיסה, דבר שלא היה לרוח, עזב אטווש זמנית את הזירה הפוליטית.
ב-1878 הוא הצטרף למפלגת "שנת 1848 והעצמאות" והקים משרד עריכת דין משלו בבודפשט.
הוא התפרסם במיוחד כסניגור של אותם היהודים שהואשמו בעלילת הדם בכפר טיסה אסלאר כי רצחו נערה הונגריה נוצריה כדי להשתמש בדמה בהכנת מצות לחג הפסח. המשפט עורר הדים רבים בכל אירופה. אטווש זכה במשפט ונאום ההגנה הסופי שלו נמשך שבע שעות תמימות. הצלחתו במשפט זה הביאה לו יוקרה מחוץ לגבולות ארצו, אולם בהונגריה התנהלו סביבו מחלוקות סוערות.
כעבור שלוש שנים נבחר אטווש בשנית באספה הלאומית של הונגריה. ב-1892 הוא נבחר במקומו של דניאל איראני ליושב ראש "מפלגת שנת 1848 ושל העצמאות". באותה שנה הוא ביקר אצל לאיוש קושוט בגלות.
ב-1893 עזב את מפלגת העצמאות והקים מפלגה חדשה אך היא לזכתה בהצלחה בקרב דעת הקהל. אז הוא הציג את מועמדותו כנציג עצמאי ונבחר שוב ושוב. בשנת 1910 כשלא עלה בידו להיבחר עוד פעם עזב אטווש את החיים הפוליטיים.
דמותו הסמכותית הייתה מוכרת מאוד בחוגי התרבות של בודפשט, בהם רכש את הכינוי "הווייבוד" (Vajda). במיוחד כרוך שמו בחוג מבקרי בית הקפה "אבאציה" שבבירת הונגריה.
אטווש נפטר בבודפשט בשנת 1916 בימי מלחמת העולם הראשונה.
הנצחה

ביישוב הולדתו, מזה- סנט-גיירג', רחוב, בית ספר, בית התרבות והספרייה המקומית נושאים את שמו והוצב לפניה פסל עשוי שיש של אטווש, יצירת הפסל קארוי פיישיש.
פסל דיוקן נוסף בשיש לבן, שהוזמן בזמנו על ידי הקהילה היהודית בפשט על מנת שיוצב בעיר, וישב עשרות שנים במוזיאון היהודי ברחוב דוהאן, הוענק ב-1957 במתנה למרחצאות בלטון והוא מוצב מאז שם, מול בית החולים למחלות לב.
1968- הספרייה המחוזית בעיר וספרם נקראה על שמו
2003 - קרן סורוס הקימה את המכון קארוי אטווש לפוליטיקה EKINT
ספרים

1900 - Utazás a Balaton körül (מסע מסביב לאגם בלטון) - קובץ סיפורים
1904 - A nagy per (המשפט הגדול, הנמשך זה אלף שנה ועוד לא נגמר) -ב-3 כרכים - ספר על משפט טיסה אסלאר, אותו פרסם קודם פיליטון ואחר כך בספר
A balatoni utazás vége - (סיום המסע בבלטון) - המשך לקובץ הסיפורים על מסע מסביב לבלטון
1909 - A Bakony - על יער באקון
Gróf Károlyi Gábor feljegyzései (רשימות הרוזן גאבור קארוי) - אנקדוטות
Deák Ferenc és családja (פרנץ דיאק ומשפחתו) - ביוגרפיה
Magyar alakok (דמויות הונגריות) - על מספר אישים הונגרים
1915 - Böthök uram szerencséje (ברכות אושר לאדוני) מחזה
Nazarénusok על הכנסייה הנזרנית ועל התארגנותה בהונגריה
בשנים 1901–1909 - פורסמו כל כתביו ב-24 כרכים
המכון לרפואה ימית

| --- | --- |
סמל המכון לרפואה ימית
סמל המכון לרפואה ימית
 פרטים
 כינוי:  מר"י
 כינוי עבר:  המדור לרפואה תת-מימית
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:  חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי
 סוג:  מרכז רפואי
 בסיס האם:   בסיס חיפה
 אירועים ותאריכים
 מקים היחידה:  בנימין תלם
 מלחמות:    מלחמת לבנון הראשונה    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן    מבצע צוק איתן  מלחמת חרבות ברזל
 נתוני היחידה
 ייעוד:  מיון רפואי לצוללים וטיפול במטופלים בעלי שלל אינדיקציות שהבולט בהם הוא נפגעי צלילה
 כוח אדם:  כ-40 רופאים חובשים וטכנאים.
 ציוד עיקרי:  תא לחץ
 פיקוד
 דרגת המפקד:   סגן-אלוף רופא מומחה ברפואת צלילה
 מפקד נוכחי:  סא"ל ד"ר אורלי קנול
 עיטורים
 פרס "אלקלס" ל-1993 - הצטיינות בתחומי הרפואה
המכון לרפואה ימית (מר"י) הוא יחידה של חיל הים הישראלי הנמצאת בבסיס חיפה המבצעת טיפולי תא לחץ צבאיים ואזרחיים בגזרת הצפון.
משימות המכון

הפעלת לוחמים בתווך התת-מימי מחייבת מידע רב והוראות ברורות עד גבול היכולת. מדי פעם קורות תקלות המחייבות טיפול מיידי בשיטה מיוחדת שגובשה במחקר ונוסתה בהצלחה. אזרחים העוסקים בצלילה להנאתם מגזימים לעיתים ומגיעים למצב של נפגע צלילה.
חיל הים מפעיל לוחמים בתווך התת-מימי בשלושה תחומים עיקריים:
בצוות צוללת - צוללנים חייבים לדעת ולתרגל מצבי חילוץ מצוללת שקועה בעומק משתנה. שיטת החילוץ מצוללת מביאה את הנחלצים למצב של נפגעי צלילה המחייבים טיפול מיידי.
צוללים פושטים- הפעילות התת-מימית הנדרשת מהלוחמים כוללת תקיפה בנמלי אויב, פשיטות קומנדו שמחייבות מעבר בצלילה.
צוללים הגנתיים – הנדרשים לבדוק את הנמל ותחתיות כלי השיט להגנה מתקיפות קומנדו ימי של האויב.
צוללי עבודות תת-מימיות בתחתיות כלי שיט וביסודות המשוקעים של המעגנים, עבודות שונות בלב הים ובעומקים גדולים, חיפוש גופות אנשים שטבעו או טייסים שנטשו למים ומטוסם שקע. כולל השפעות עבודה במשך זמן ארוך מתחת למים בעומקים השונים תוך הפעלת ציוד המיועד לכך.
בפעילויות האלה נמצא הצולל בתווך עוין לגוף האדם. לשם כך פותחו שיטות עבודה שמאפשרות תפקוד. המצב הוא גבולי בכל חריגה יש השפעות פיזיולוגיות, ורפואיות שונות שיש להתכונן אליהן, ברמה של מניעה וברמה טיפולית.
מבנה ופעילות

המכון לרפואה ימית מתמודד עם מספר דרישות ולכן מתחלק לארבעה מדורים: מדור קליני תת-מימי (מדור טיפולי) המתעסק ככלל בתא לחץ לנפגעי צלילה ולחולים אחרים ובנוסף מענה כשירות רפואית לצלילה, מדור רפואת שגרה וחירום (מדור טיפולי) הנותן מענה רפואה ראשונית לחיילים בזירה הן מבחינת שגרה והן מבחינת חירום, מדור למחקר בפיזיולוגיה של הצלילה (מדור מחקר) המתעסק במחקרים בתחומי המכון ואחרון הוא מדור תפקוד האדם בים (מדור טיפולי) הנותן טיפול לחיילים שצריכים מענה במצב שנקרא בשפה העממית "מחלת ים".
מפקד המכון הוא קצין בוגר עתודת רפואה בדרגת סא"ל. סגל המכון מונה כ-40 אנשי צוות: רופאים, אחים, חובשים וטכנאי תא הלחץ אשר תופסים כוננות במשך כל שעות היממה לטיפולים בתא הלחץ.
המכון עומד בקשר מקצועי עם יחידות תאי הלחץ במרכז רפואי יצחק שמיר בצריפין, בית חולים אלישע בחיפה והמרכז הרפואי יוספטל באילת.
היסטוריה

המדור לרפואה תת-מימית שהיה קיים עד 1975, ושעליו פיקד ד"ר בני פלד, שודרג על ידי מפקדו ד"ר יהודה מלמד כמכון הלאומי לרפואת צלילה ולרפואה היפרברית.
המכון נעשה מוסד קליני מחקרי בתחומי רפואת הצלילה, הפיזיולוגיה והרפואה ההיפרברית. המכון הוכר ככזה על ידי משרד הבריאות בשנת 1982. קיבל הכרה בין לאומית כעומד בשורה הראשונה של מוסדות בתחום זה בעולם.
מפקדי חיל הים הכירו בחשיבות המכון לרפואה ימית בכל הנושאים התת-מימיים וקיבל את ותמיכתם לפי הצורך. בשיתוף פעולה עם מפקדי שייטת 13 ומפקדי שייטת הצוללות הגדרו תפקידי המכון לרפואה ימית ונקבעה מסגרתו המקצועית.
היסטוריה > הרחבת תחומי טיפול

בשיתוף עם פרופ' שמעון בורשטיין מבית החולים רמב"ם הורחב הטיפול בתא לחץ גם להוריות טיפול שאינן קשורות בצלילה. בתמיכתו של תא"ל ד"ר ערן דולב, שהיה קצין רפואה ראשי, הכיר משרד הבריאות בשנת 1982 במכון לרפואה ימית של חיל הים ובשיתוף בית החולים רמב"ם כמכון הלאומי לרפואת צלילה ורפואה היפרברית ובהמשך לכך קיבל המכון הכרה בין לאומית.
ב-1986 כתבו ד"ר יהודה מלמד, סגנו ד"ר דני שרמן פרופ' שמעון בורשטיין את הוריות הטיפול בתא לחץ. הייתה זו הפעם הראשונה בה נכתבו הוריות כאלו, חמש-עשרה במספר שנכנסו לסל השירותים, הוריות אלה קיבלו ב-1994 תוקף ונכללו בחוק הבריאות הממלכתי. ההוריות הללו קימות בסל הבריאות עד היום וקופות החולים השונות מחויבות לממנן למטופלים.
היסטוריה > ציון הערכה

בשנת 1993 קיבל המכון הוקרה על תרומתו למדע הרפואה וזכה בפרס לקלס מטעם הקרן הקיימת.
מפקדי המכון

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
מפקדי המכון לרפואה ימית
| דרגה ושם | תקופת הפיקוד | נושאים לציון | תמונה |  |
| אל"ם ד"ר יהודה מלמד | 1974–1995 |  |  |  |
סא"ל ד"ר אבי צ'ופק: 
סא"ל ד"ר אמיר אברמוביץ': 
סא"ל ד"ר יוחאי אדיר: 
סא"ל ד"ר יואב יניר: 
| סא"ל ד"ר רונן בר | 2014–2019 |  |  |  |
| סא"ל ד"ר ינון מצליח | 2019–2021 |  |  |  |
| סא"ל ד"ר אורלי קנול | נוכחית |  |  |  |
גלריה

ד"ר מלמד כמפקד המכון, עומד בפתח תא לחץ "דרגר" במכון לרפואה ימית בבסיס חיפה בראשית 1978
מברכים לרגל קבלת פרס "אלקלס" למכון לרפואה ימית הצטיינות בתחומי הרפואה ל-1993
תא לחץ ישן של המכון במוזיאון ההעפלה וחיל הים.
ד"ר מלמד עם תא לחץ ישן
מקורות וקריאה נוספת

רותי אליאב, רופא בעולם הדממה, במחנה 1980
אלינא קרמר, טיפול בלחץ גבוה, הלחץ שעושה רק טוב, 'בין גלים' ינואר 2014
Shlomo Cohen, Red Sea Diver's Guide Red Sea Diver's (publications) 1975.
Richard Lincoln, The Israel Naval Medical Institute Publicaions Volume I and II, 1992.
Frank M. Best Israeli Hyperbaric Unit Treats Civilians Most U.S. MEDICINE, December 1998.
ראו גם

יחידת רפואה אווירית
רפואה היפרברית
תא לחץ
ביאורים

↑  המכון לרפואה ימית אינו משמש כמרפאה של בסיסי חיל הים בחיפה
↑  ד"ר יהודה מלמד עם מי שהיה קצין רפואה ראשי של חיל הים אל"מ ד"ר חיים שהם ומי שהיה מפקד שייטת הצוללות תא"ל מיל ישראל לשם וקציני רפואה חילית לשעבר סא"ל ד"ר טרייבר
הערות שוליים

↑  Frank M. Best, U.S. MEDICINE
↑  פרסום ראשון בחוזר משרד הבריאות מס' 86\32 מיום 31.3.1986 ואישור על פי חוק הבריאות - חוזר משרד הבריאות מס. 99\37 מתאריך 23.8.1999
|  זרוע הים  |
| --- | --- | --- |
| מפקדת זרוע הים | מספן הים • מספן המטה • מספן המודיעין • מספן הציוד • מספן כוח האדם |   |
| בסיסים | בסיס חיפה • בסיס אשדוד • בסיס אילת • בסיס עתלית • מספנת זרוע הים • בסיס ציוד ותובלה • בה"ד זרוע הים |   |
| שייטות | שייטת ספינות הטילים (שייטת 3) • שייטת הצוללות (שייטת 7) • שייטת 13 |   |
| פלגות הבט"ש | פלגה 916 • פלגה 915 • פלגה 914 • יחידת סנפיר |   |
| יחידות נוספות | יחידת האיתור התת-מימית • יחידת השליטה הימית • המכון לרפואה ימית • יחידת מפת"ח • יחידה 663 • היחידה למשימות תת-מימיות • שייטת הנחתות • גף סיורי ים |   |
| בתי ספר לפיקוד | קורס חובלים • בית הספר לפיקוד ימי |   |
| יחידות שפורקו | שייטת המשחתות (שייטת 1) • פלגות הטרפדות • פלגה 788 (חוליית הכנרת) • יחידת הנצלה ימית • מרכז תקשו"ב |   |
| בריאות בישראל |
| --- | --- | --- |
| משרד הבריאות | שר: אוריאל בוסו • מנכ"ל: משה בר סימן טוב • רשות בתי החולים הממשלתיים • המרכז הלאומי להשתלות • אפליקציית המגן • מעבדה לבריאות הציבור • מרכז ידע תנודע |  |
| קופות חולים | מאוחדת • מכבי • לאומית • כללית • בעבר: הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה • פועלי הגליל • פועלי השומרון • עממית • אסף • הציונים הכלליים |  |
| ארגונים, עמותות ואיגודי בריאות בישראל | מגן דוד אדום • איחוד הצלה • יד שרה • האיגוד הישראלי לרפואת הפה • עזר מציון • טרם • האגודה למלחמה בסרטן • ההסתדרות הרפואית בישראל • רופאים לזכויות אדם • עמותת אדי • רחשי לב • יוסי אמבולנס |  |
| מכוני מחקר העוסקים בבריאות בישראל | מכון גרטנר • המכון לרפואה ימית  • המרכז הלאומי לרפואה משפטית • המרכז הלאומי לבקרת מחלות • הלכתיים: מכון פוע"ה • מכון שלזינגר |  |
| חקיקת בריאות בישראל | פקודת בריאות העם • חוק ביטוח בריאות ממלכתי • ועדת השירותים הציבוריים • חוק זכויות החולה • חוק החולה הנוטה למות • חוק טיפול בחולי נפש • חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות • תקנות שעת חירום למאבק בנגיף הקורונה • תקנות סימון מוצרי המזון • ועדת גרין • ועדת מור יוסף • ועדת הקורונה • קבינט הקורונה |  |
| רפואה בתקופת היישוב | רופא נודד • אגודת רופאים מדברי עברית • בית הבראה החלמה • בית החולים הירקון • תחנת הבריאות העברית • מכון פסטר |  |
| אירועים בתחום הבריאות בישראל | פרשת חולי הנפש היהודים בבית לחם • השתלת הלב הראשונה בישראל • פרשת הדם • פרשת רמדיה • שביתת הרופאים • התפרצות החצבת  בישראל • התפרצות נגיף הקורונה בישראל |  |
| לימודי רפואה בישראל | בחינת רישוי ברפואה • הפקולטה לרפואה ע"ש עזריאלי • לימודי ניהול מערכות בריאות בישראל |  |
| בצה"ל | חיל הרפואה • מסלול צמרת • מסלול בינה • פרופיל רפואי • מש"ק תברואה • בריאות הנפש בצה"ל |  |
| שונות | היריון ולידה בישראל • תרומת דם בישראל • טופס 17 • סל הבריאות • גורמי התמותה השכיחים בישראל • חוסה • פנקס הפסיכולוגים • פנקס הרופאים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313320505171 
תעודת פרס אלקלס למכון על הצטיינות בתחום הרפואה, 17 באוקטובר 1993.
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
ספר פרסומי המכון לרפואה ימית, כרך ראשון ינואר 1992.
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
די ג'יי

שלישיית הדי ג'ייז מייג'ור לייזר מופיעים בגרמניה
דימיטרי וגאס ולייק מייק צמד DJ`s מובילים במהלך הופעה
הדי ג'יי Lost Frequencies במהלך הופעה
תקליטנית
דִּי-גֵ'יי (תעתיק עברי לראשי התיבות DJ מאנגלית: Disc jockey; בריבוי: די ג'ייז) או בעברית: תַּקְלִיטָן, הוא אדם הבוחר ומנגן מוזיקה מוקלטת מראש וקטעי מוזיקה אותם הוא יוצר בדרך זו או אחרת.
היסטוריה

המונח Disc Jockey שימש בתחילה לתיאור שדרני רדיו אשר הציגו וניגנו תקליטים.
לאחר שהדיסקוטקים החליפו את מועדוני הריקודים, עבר המונח לתיאור האדם אשר ניגן את התקליטים. כיום מקצוע הדי ג'יי קיבל מעמד של יוקרה, בעיקר בקרב צעירים וכתוצאה מכך, די ג'ייז המובילים בעולם משתכרים לעיתים אף יותר מהאמנים שאת יצירותיהם הם משמיעים.
המונח העברי המקביל הוא תַּקְלִיטָן, ששימש בישראל בעבר בעיקר כדי לתאר תקליטנים המופיעים באירועים פרטיים כגון חתונות אך כיום הוא בשימוש נפוץ.
סוגים

די ג'ייז מובדלים לפי קהל היעד, אופן הביצוע, האמצעי המועדף והפעלת מניפולציות על המוזיקה המושמעת.
סוגים > מוזיקה אלקטרונית

תקליטנים שעיקר עיסוקם הוא הופעה במקומות המשמיעים מוזיקה אלקטרונית: מועדונים, פסטיבלים וכו'. חלק מהם גם משמשים כיוצרים וכמפיקי מוזיקה אלקטרונית בנוסף לעיסוקם כדי ג'ייז, או שיצירת מוזיקה היא עיסוקם העיקרי לצד התקליטנות.
סוגים > היפ הופ

די ג'יי בהיפ הופ עובד עם מערכת ציוד של שתי מערכות השמעה ומספר אמצעים מיוחדים המשמשים לשליטה על אלו והוספת אפקטים. הדי ג'יי משתמש בתבניות ריתמיות המצויות בתקליטים קיימים, עושה עליהן מניפולציות במימד הזמן (כגון האטה או האצה של השיר וחזרה על קטעים מהשיר), מוסיף להן אפקטים, כגון סקראצ'ינג, והכל בצורה חיה וספונטנית.
תרבות הדי ג'ייז בהיפ הופ התפתחה ברחובות ניו יורק, בעיקר ברובע הברונקס, שם היו מתאספים חבורות של אפרו אמריקנים ומבצעים מניפולציות בשירי היפ הופ, היו שרקדו ברייקדאנס לצלילי מוזיקה אותה יצר הדי ג'יי והיו שהנחו את הטקס ושרו שירי ראפ (MC). הדי ג'ייז ומסיבות הרחוב צמחו מתוך תרבות הרגאיי ותרבות מסיבות הרחוב הג'מייקנית, שהונהגו על ידי חבורות של תקליטנים שהופיעו עם רמקולים עצומים וניידים, שנקראו Sound System. במסיבות רגאיי והיפ הופ, עד היום, ישנו די ג'יי הבוחר את השירים שיתנגנו במסיבה (selecta) ויחד איתו עובד אם סי, מעין ראפר שאחראי על הגשת השירים. הגשת השירים, שהתפתחה מג'מייקה לאמריקה ומשם לשאר העולם, הייתה אבן יסוד שהובילה להתפתחות ז'אנר ההיפ הופ בסופו של דבר. דוגמה טובה לכך אפשר לראות בשיר Umbrella של ריהאנה, אותו מגיש ג'יי זי בסגנון מסורתי.
טרנטבליזם

הטרנטבליזם היא אומנות לפעלולים שהדי ג'יי מבצע על הדיסקים והתקליטים.
האפקט המפורסם ביותר מהטרנטבליזם הוא הסקראצ'ינג שבו הדי ג'יי מעביר את התקליט קדימה או אחורה באמצעות מגע ישיר בתקליט ועל ידי כך נוצרים צלילים מעוותים הנשמעים לרוב כ"שריטות" (scratch).
קיימים לטרנטבליזם עוד רבדים רבים כמו ה-Beat juggling, מונח המתאר את להטוטיו של הדי ג'יי על שני תקליטים זהים לחלוטין של אותו שיר, המתנגנים בו זמנית.
בשנים האחרונות נוסף תפקיד נוסף לסקראצ'ינג של הדי ג'יי והוא משמש ככלי נגינה לכל דבר, כחלק מההרכב. דוגמה ישראלית לכך ניתן לראות בלהקת התפוחים ששניים מחבריה הם תקליטנים שכלי הנגינה שלהם הוא פטיפון.
ציוד

לדי ג'ייז המקצועיים יש ציוד משוכלל, יקר ומתקדם. לדי ג'ייז בתחום המוזיקה האלקטרונית נדרשות מערכות השמעה (נגן MP3 או נגן קומפקט דיסק - CDJ), מיקסר דיגיטלי, אוזניות (על מנת לשמוע את השיר הבא ולשלב אותו למיקס) ולעיתים גם מחשב. די ג'ייז מקצועיים המנגנים סגנונות אלקטרוניים כגון האוס, טכנו או ברייקביט, לעיתים ישתמשו בפטיפון מקצועי.
ציוד של די ג'יי מקצועי מוערך בשווי עשרות אלפי שקלים.[דרוש מקור]
איגודי תקליטנים

במקומות רבים בעולם קיימים איגודים מקצועיים המאגדים תקליטנים אך לרוב הם סוג של תאגיד מסחרי שמספק חבילות שירות ופרסום. בבריטניה ובקנדה קיימים איגודים בתחום זה המתנהלים במתכונת דומה לזו שבישראל.
בישראל פועל איגוד תקליטני ישראל, מוסד ללא כוונת רווח השואף לשמור על זכויות הדי ג'יי בישראל.
איגוד התקליטנים הישראלי נוסד בשנת 1989 על ידי קבוצת יזמים חלוצים פרטיים ופועל במסגרת עמותה רשומה. בצעדיו הראשונים שם האיגוד למטרה את תנאי וסביבת עבודתו של הד' ג'יי, המנגן באולמות וגני אירועים, כחלק עיקרי בפעילותו. עם זאת, ניסה למצב עצמו בתודעה הציבורית כארגון שחברים בו האליטה שבענף באמצעות תקליטנים ידועים וותיקים שהיו עמוד התווך של הארגון בשחר ימיו.
איגוד תקליטני ישראל, החל לפעול בתחומים ציבוריים רבים תוך השתתפות בוועדות הכנסת שדנו בנושאים בהם נציגי האיגוד תרמו מניסיונם הרב ובהתנדבות בנושאים כמו "השפעת קרני לייזר על בני נוער וילדים במועדונים", השתתפו בהליך החקיקה והתקנות המקצועיות לחוק למניעת רעש באולמות, ובהליך החקיקה בחוק זכויות יוצרים החדש 2007.
ראו גם

רשימת השמעה
מפיק מוזיקלי
ביטבוקס
תקליטנים
תקליטנים ישראלים
מוזיקת דאנס אלקטרונית
אמני מוזיקה אלקטרונית
עמדת די ג'יי
ישראל אהרוני בעמדת ה-DJ, במסיבה ברחבת מוזיאון תל אביב, 26 בדצמבר 2014
פאן צ'ונג גרהאם

| --- | --- |

 לידה:  9 באוקטובר 1949 (בת 75) גאושיונג, טאיוואן 
 ענף מדעי:  קומבינטוריקה, תורת הגרפים 
 מקום מגורים:  גאושיונג 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פנסילבניה  האוניברסיטה הלאומית של טאיוואן 
 מנחה לדוקטורט:  הרברט וילף 
 מוסדות:  אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו 
 תלמידי דוקטורט:  פול הורן, מרי רדקליף, Alexander Tsiatas, Wenbo Zhao, ג'ייקוב טיילור יוז, מארק קמפטון, Franklin Hardin Jones Kenter, אוליביה סימפסון, Sinan Güven Aksoy, Mohammad Shoaib Jamall, ריד אנדרסן, צ'או יאנג, סטיב באטלר, רוס מונה ריצ'ארדסון, רוברט ביירון אליס השלישי, ג'ושוע נתן קופר, Linyuan Lincoln Lu, ג'וש טובין 
 פרסים והוקרה:  מדליית אוילר (2017)  עמית החברה למתמטיקה תעשייתית ושימושית (2015)  עמית האגודה האמריקאית למתמטיקה (2013)  עמיתת האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים (1998) 
 בן או בת זוג:  רונלד גראהם (1983–6 ביולי 2020) 
 
פאן צ'ונג גרהאם (Fan Chung Graham, נולדה ב-9 באוקטובר 1949), היא מתמטיקאית, פרופסור למתמטיקה ומדעי המחשב באוניברסיטת קליפורניה שבסן דייגו.
פאן צ'ונג עוסקת בתורת הגרפים ובקומבינטוריקה ומתרכזת בעיקר בתורת הגרפים הספקטרלית, תורת הגרפים האקסטרימלית וגרפים מקריים וקוואזי מקריים. היא מחזיקה בקתדרה על שם פאול ארדש בקומבינטוריקה.
משפחה

פאן צ'ונג נולדה בשנת 1949 בתשעה באוקטובר בעיר גאושיונג בטאיוואן. אמה הייתה מורה לכלכלה ואביה של פאן צ'ונג היה מהנדס- הוא היה זה שעודד אותה ללמוד מתמטיקה - הוא אמר לה:
"...כל מה שצריך במתמטיקה זה רק דף ועט".
היא התחתנה וילדה שני ילדים לפני שהתגרשה בשנת 1982. בשנת 1983 היא נישאה לרונלד (רון) גרהאם.
השכלה

כסטודנטית לתואר ראשון במתמטיקה היא נמשכה לקומבינטוריקה, בשנת 1970 היא קיבלה את התואר שלה באוניברסיטה הלאומית של גאושיונג.
כסטודנטית פאן צ'ונג הייתה מוקפת מתמטיקאיות אחרות שעודדו אותה לפתח קריירה בתחום המתמטיקה.
לאחר מכן היא המשיכה לאוניברסיטת פנסילבניה במטרה לבנות קריירה במתמטיקה, בבחינות המוקדמות היא השיגה את הציון הגבוה ביותר מבין הנבחנים בפער גדול, ותפסה את תשומת הלב של פרופסור הרברט וילף שלימים יהפוך ליועץ הדוקטורט שלה. וילף הציע לפאן צ'ונג את משפט רמזי כנושא שהיא יכולה לחקור, לאחר שבוע אחד בלבד היא מצאה הוכחות חדשות לתוצאות קיימות בתחום.
בשנת 1972 סיימה צ'ונג תואר שני ושנתיים לאחר מכן השלימה דוקטורט. בזמן בו למדה לדוקטורט, פיקח עליה הרברט וילף, עליו צ'ונג מעידה כי הוא מורה מעולה עם כישרון לבחירת בעיות וגם מתמטיקאי מצוין.
לאחר שסיימה את הדוקטורט, צ'ונג החלה לעבוד במעבדות בל שם פגשה את פאול ארדש (Erdos), שעזר לה רבות במחקרה. צ'ונג וארדש פרסמו מספר מאמרים יחד, אבל היא אמרה שארדש הוא כמו ציפור, אוסף בעיות כמו זרעים ממקומות שונים, וכשהוא מגיע הוא מציין את חלקן, וכשארדש מתעניין בבעיה אז יש עוד יותר מוטיבציה לפתור אותה.
במעבדות בל פאן צ'ונג פגשה את רונלד גרהאם, שותפה למחקר ויחד איתו היא פרסמה מאמרים רבים ואת הספר, Erdős on Graphs: His Legacy of Unsolved Problems.
בשנת 1983 כשחברת הטלפונים בל התפצלה, צ'ונג התבקשה להפוך למנהלת מחקר, שלוש שנים לאחר מכן היא קודמה בשנית למנהלת מחלקת מתמטיקה, מידע מדעי ומחקר.
בשנת 1989 צ'ונג הפכה לפרופסור אורח בפרינסטון ובשנת 1990 היא קיבלה על עצמה את הרעיון החדש של בל, לשלוח מישהו לאוניברסיטה, וכך צ'ונג בילתה שנה שלמה בהארוורד ובסופה הפכה לפרופסור אורח במחלקה למתמטיקה.
לאחר שנה זו פאן צ'ונג חזרה לעולם האקדמי. אך רק בשנת 1994 היא עזבה את בל באופן רשמי. בשנת 1995 צ'ונג קיבלה על עצמה פרופסורה באוניברסיטה של פנסילבניה שם הייתה פרופסור למתמטיקה ומדעי המחשב במשך שלוש השנים. לאחר מכן היא מונתה לפרופסור למתמטיקה ופרופסור למדעי המחשב והנדסה באוניברסיטת קליפורניה שבסן דייגו.
מחקר

כסטודנטית, צ'ונג פתרה את בעיית מספרי רמזי רבת הצבעים (multicolor Ramsey number problem) ועד היום הדרך בה היא פתרה את הבעיה נחשבת לטובה וליעילה ביותר במשולש רב צבעים. צ'ונג אומרת שבעת שפתרה את החידה לא היה לה מושג שזה מה שיקרה, היא רק שיחקה עם החידה.
במהלך חייה פרסמה צ'ונג מאות מאמרים ושלושה ספרים:
Spectral Graph Theory
Erdős on Graphs: His Legacy of Unsolved Problems
Complex Graphs and Networks
הספר הראשון של צ'ונג מבוסס על עשר הרצאות שהיא העבירה בנושא גרפים ספקטרליים, הוא ראה אור לראשונה בשנת 1992 וכן במהדורה שנייה בשנת 1997.
ספרה השני, שנכתב בשיתוף פעולה עם רון גרהאם, מספר על המתמטיקאי פאול ארדש שהיה בין השאר חבר של בני הזוג ויצא לאור לאחר מותו בשנת 1996.
ספרה השלישי והעדכני ביותר פורסם בשנת 2006 ונכתב בשיתוף עם ליניואן לו. כשמו כן הוא, ספר מדעי אודות גרפים מסובכים ורשתות בתורת הגרפים.
פרסים

בשנת 1990 הוענק לפאן צ'ונג פרס אלנדורפר על ידי הארגון האמריקאי למתמטיקה.
בשנת 2009 זכתה בפרס Noether Lecture.
בשנת 2017 זכתה צ'ונג במדליית אויילר.
ראו גם

תורת הגרפים
פאול ארדש
לקריאה נוספת

הביוגרפיה של פאן צ'ונג
ראיון עם פאן צ'ונג - The intrepid Mathematician
Spectral Graph Theory Chapter 1
הערות שוליים

1 2 3  Fan Chung Graham
1 2 3 4  Interview with a mathematician: Fan Chung Graham
↑  biography
1 2 3 4 5 6 7  Fan Rong K Chung Graham
↑  math ucsd
↑  SPECTRAL GRAPH THEORY (revised and improved)
↑  Erdös on Graphs: His Legacy of Unsolved Problems
↑  Complex Graphs and Networks by Fan Chung and Linyuan Lu
↑  PAST NOETHER LECTURERS
↑  The ICA Medals
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007604511305171  BnF: cb136242565 (data)  dblp: c/FRKChung  GND: 112177042  ISNI: 0000 0001 1620 177X  LCCN: n91096888  MGP: 23154  NKC: stk2008429004  NLA: 36667774  NTA: 180873938  SUDOC: 070729166  S2AuthorId: 1718206  Trove: 1379441  VIAF: 36098917   WorldCat (עם VIAF): 36098917
נפת רחובות

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 מחוז:  מחוז המרכז
 בירת הנפה:  רחובות
 עיר אם:  רחובות
 שטח:  324 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בנפה:  678,000 (2023)
  ‑ צפיפות:  2,092.47 נפש לקמ"ר (יולי 2023)
 קואורדינטות:  31°53′29″N 34°48′28″E﻿ / ﻿31.891388888889°N 34.807777777778°E﻿ / 31.891388888889; 34.807777777778 
  מפת מיקום  מפה מפורטת    לחצו כדי להקטין חזרה   לחצו להגדלה    מפת מחוז המרכז. למידע על אזור, לחצו עליו   he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
נפת רחובות היא נפה במחוז המרכז במדינת ישראל. 

בירת הנפה היא רחובות, והעיר הגדולה ביותר בה היא ראשון לציון.                           
נפת רחובות נחלקת לשני אזורים:
אזור רחובות
אזור ראשון לציון ונס ציונה
שטח הנפה הוא 324 קמ"ר. מבחינה גאוגרפית היא מוכלת במישור החוף והשפלה.
ב־1959 נגרעו מהנפה מרבית השטחים שנועדו לאשדוד והועברו לנפת אשקלון.
נתונים סטטיסטיים

על-פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה נכון לשנת 2023 אוכלוסיית הנפה מונה כ-678,000 נפש. מתוך אוכלוסיית הנפה 676,800 הם יהודים ואחרים, ו-1,200 הם ערבים.
| ערים | מועצות מקומיות | מועצות אזוריות |
| --- | --- | --- |
|  יבנה  נס ציונה  ראשון לציון  רחובות |  בני עי"ש  גדרה  גן יבנה  מזכרת בתיה  קריית עקרון |  מועצה אזורית ברנר  מועצה אזורית גדרות  מועצה אזורית גזר  מועצה אזורית גן רווה  מועצה אזורית חבל יבנה  מועצה אזורית נחל שורק |