stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בני פרידמן

| --- | --- |
בני פרידמן ב-2018
בני פרידמן ב-2018
 לידה:  3 בדצמבר 1984  (בן 40) ארצות הברית סיינט פול, מינסוטה, ארצות הברית
 שם לידה:  בן ציון הכהן פרידמן
 מוקד פעילות:  סיינט פול, ברוקלין
 תקופת הפעילות:  מ-1998
 עיסוק:  זמר
 סוגה:  מוזיקה חסידית
 שפה מועדפת:  אנגלית, עברית, יידיש
 שיתופי פעולה בולטים:  מרדכי שפירא, אלי מרקוס, אברהם פריד, ישי ריבו, מאט דאב, ארי גולדוואג
 בת זוג:  חנה גופין
 מספר צאצאים:  4
 פרסים והוקרה:  אלבום פלטינה
 https://www.bennysmusic.com/
 פרופיל ב-IMDb
בני פרידמן (שם מלא: בן ציון הכהן פרידמן; נולד בט' בכסלו תשמ"ה, 3 בדצמבר 1984) הוא זמר חסידי-אמריקאי. הקליפים והשירים שלו צברו עשרות מיליוני צפיות ברחבי הרשת, והוא אחד הזמרים החסידיים הפופולריים בעולם. הוא ידוע בזכות קולו הייחודי, הקליפים המצליחים שלו, וסגנונו המוזיקלי המשלב בין מוזיקה חסידית מסורתית לזרמים מודרניים וחילונים. כבר מגיל צעיר גילה כישרון מוזיקלי יוצא דופן, החל לשיר ולהופיע בפני קהילות יהודיות ברחבי ארצות הברית, ונחשב לאחד הזמרים החסידיים הפופולריים ביותר כיום. הוא פרח בז'אנר הפופ החסידי עם אלבומו הראשון ב-2009, מאז הוא עורך מסעי הופעות רבים בכל רחבי העולם. בשנת 2018 זכה באלבום פלטינה על אלבומו "מלאו את העולם באור". הוא רואה במוזיקה שלו כלי שליחות, במטרה לקרב יהודים ליהדות. פרידמן זכה לחשיפה גדולה עם שירים כגון עברי אנכי (יותר מ-27 מיליון צפיות ביוטיוב) ותודה (יותר מ-18 מיליון צפיות).
ביוגרפיה

בני פרידמן נולד בסיינט פול, מינסוטה, שם אביו, הרב מאניס פרידמן, היה שליח חב"ד. דודו הוא כוכב הזמר היהודי-אורתודוקסי אברהם פריד; הוא גם בן דודם הראשון של שמואל ובנצי מרקוס (בנים של אחותו של אביו, איטה), חברי להקת היום השמיני. הוא הבן העשירי מתוך 14 אחים. למד בישיבות חב"ד בפוסטוויל, איווה ובצפת. הוא הוסמך לרבנות ושימש כשליח חב"ד בטוסון באריזונה כמה שנים.
סגנון מוזיקלי וקול

המוזיקה של פרידמן מוגדרת כ-"פופ חסידי". קולו נחשב לייחודי מאוד, ומאוד תרם להצלחתו במקצוע. הוא שר בעיקר בעברית ובאנגלית, אך לפעמים גם ביידיש ואף ברוסית.
הופעות צדקה

פרידמן הופיע בשלושה סינגלים לגיוס כספים: "חשוף", התומך בבנייה מחדש של בית חב"ד שנפגע בפיגועי מומבאי ב-2008, ומשפחות הקורבנות; "אחדות", הפקה של 30 מפיקים מובילים, שירים לטובת הגנתו המשפטית של שלום רובשקין; ו"ברחמים", שהכנסותיהם יועדו להוצאות רפואיות של אילן טוקר, תושב ניו יורק שסבל מפגיעה מוחית טראומטית. בשנת 2014 שר פרידמן באלבום "שיר", אוסף של 18 שירים שהלחין שלמה רכניץ ובביצוע האמנים המוזיקליים המובילים בעולם היהודי האורתודוקסי. האמנים כולם תרמו את כישרונותיהם, וההכנסות ממכירת אלבומים נתרמו לקרן שבייס, התומכת בחקלאים ישראלים ובשמירה על חוקי שמיטה.
פרידמן מרבה להופיע באירועי חב"ד. בשנת 2009 היה סולן אורח באנדרטת יום השנה הראשון לשליחי חב"ד שנרצחו בפיגועים במומבאי ב-2008. בשנת 2013 שר הן למבוגרים והן לנוער בכנס כינוס השלוחים השנתי בניו יורק בטיימס סקוור. בדצמבר 2013 הוא שר את ההמנון הלאומי של ארצות הברית במשחק של הברוקלין נטס.
בשנת 2014 הופיע בהופעה של Chasdei Soul II Soul לטובת תלמידים בעלי צרכים מיוחדים בקראון הייטס.
קליפים

פרידמן הוציא קליפים רבים, ורובם מקוריים ומצליחים מאוד, והם גם אלה שקידמו אותו בקריירה שלו. בקליפ של "יש תקווה" משנת 2012 הוא שר על רקע נוף עירוני לילי ולאחר מכן עובר לשדה שטוף שמש בליווי מקהלת ילדים. בקליפ ב-2013 ל"מעלה אני", פרידמן שר ליד קו החוף של מאליבו, קליפורניה, בעוד גיטריסט, גיטריסט בס ומתופף, מנגנים מתחת למים בבריכת שחייה. פרידמן בסופו של דבר קופץ לבריכה לבוש במלואו בחליפה השחורה, החולצה הלבנה והעניבה שלו - מוחא כפיים, מתופף ומנגן עם הלהקה. בקליפ שלו לשיר "ימה" מ-2022, הוא רץ בכל רחבי ארץ ישראל, מצפון לדרום.
שירים וסינגלים

| שם סינגל | תאריך יציאה |
| --- | --- |
עברי אנכי: 5 בפבר׳ 2017
תודה: 21 ביוני 2015
יש תקווה: 19 בנוב׳ 2012
כולם שרים (קליפ): 10 באוקטובר 2017
חראשו (Хорошо - Charasho): 21 ביולי 2021
Evolution Of Jewish Music: 9 ביולי 2017
מעלה אני: 17 בינו׳ 2013
הריני מקבל: 4 בספט׳ 2019
A Yid: 14 בפברואר 2021
כולם שרים (מקורי): 7 ביולי 2016
It's A Rebbe's Life: 30 באפריל 2021
No Time Like Now: 28 בדצמבר 2018
יש תקווה מחודש (2020): 4 במרץ 2020
ר' יהושע אומר: 9 בינואר 2018
My Dear Rebbe: 12 באפריל 2020
ימה: 19 במאי 2022
לא לפחד: 6 בינואר 2024
דיסקוגרפיה > אלבומים

טעמו וראו כי טוב ה' (2010)
נגילה ונשמחה (2011)
יש תקוה (2013)
בני היכלא (שירי שבת) (2014)
כל הנשמה שלי (2014)
למלא את העולם באור (2016)
כולנו נלך (2019)
Whispers of the Heart‏ [לחישות הלב] (ווקאלי) (2020)
Whispers of the Heart‏ 2 [לחישות הלב 2] (ווקאלי) (2021)
It Sounds Like Purim! [זה נשמע כמו פורים!] (2022)
It Sounds Like Chanukah [זה נשמע כמו חנוכה] (2022)
Whispers of the Heart‏ 3 [לחישות הלב 3] (ווקאלי) (2023)
עם ישראל חי (2023)
דיסקוגרפיה > אלבומים בהם השתתף

האסק (2009)
A Time For Music 24 - של האסק (2011)
קומזינג 2 - של תזמורת המנגנים (2012)
ריקוד שני 2 (2015)
שיר - מלחניו של שלמה יהודה רכניץ (2012)
אוהל קונצרט (2012)
Believe - של להקת Six13 (2013)
חי - של החבר'ה (2013)
עם אחד - של ארי גולדוואג (2013)
One Day More - של המכביטס (2014)
A Cappella Soul 2 - של ארי גולדוואג (2014)
שמחת החיים 3 (2015)
שירי פנחס - מלחניו של פנחס וולף (2016)
שיר 2 - מלחניו של שלמה יהודה רכניץ (2016)
Storm The World - של רובי ניו (2017)
מתנה טובה - מלחניו של שלמה יהודה רכניץ (2018)
The Great Farby - של חוני מילקי (2018)
אשריך - של איתן כ"ץ (2019)
טביעת אצבע - של ישראל באדאנסקי (2019)
לב אל הנשמה - של משה חזקי' וייס (2019)
אש 3 - של אייבי רוטנברג ושלמה שמחה (2020)
How Aw Ya Reb Yid? - של יוסף ניוקומב (2020)
Off The Record - של ברוך לוין (2020)
אמת - של פרחי ניו יורק (2020)
שיר 3 - מלחניו של שלמה יהודה רכניץ (2021)
שמע בני - של צבי זילברשטיין (2021)
טהר ליבי - של נפתלי כלפה (2021)
Journeys 5 - אייבי רוטנברג, (2022)
תנועות, 2022
דיסקוגרפיה > סינגלים

חשוף - עם איצי ספינר וישראל ורדיגר (2008)
ברחמים - עם ארי גולדוואג (מופיע גם באלבומו "יש תקווה") (2010)
מי שמאמין (גרסת קאבר לאייל גולן) (2011)
Light One Candle (2014)
כולם שרים (מופיע גם באלבומו "למלא את העולם באור") (2016)
ר' יהושע אומר (מופיע גם באלבומו "למלא את העולם באור") (2018)
והערב נא - עם ברוך לוין (2018)
ליכטיג און ווארעם (2018)
ותחזינה (2018)
No Time Like Now (2018)
בפי ישרים - עם איתן כ"ץ (2019)
My Dear Rebbe - עם איצי וולדנר (2019)
הריני מקבל (מופיע גם באלבומו "כולנו נלך") (2019)
וזכני - עם ברוך לוין, פרחי ניו יורק ופרחי שיר ושבח (2020)
בשיר - עם שרולי גרין (2020)
מחרוזת ל"ג בעומר - עם עמי כהן (2020)
מי כעמך ישראל- עם יוסף ניוקומב (2020)
איך בין דיינס - עם דובי מייזעלס (2020)
25,000 Candles (2021)
We May All Be Different - עם יוסף ניוקומב (2021)
A Yid (2021)
Many Voices One Song - עם ברוך לוין, מרדכי שפירא ובערי וועבער (2021)
פותח - עם צבי זילברשטיין (2021)
It's A Rebbe's Life (2021)
ניגון שמחה (מתוך פרויקט צמאה) (2021)
החיינו א-ל - עם החזן אריה הורוויץ (2021)
אבינו מלכנו (מתוך פרויקט חיזוק של אלי גרסטנר) (2021)
אורייתא (2021)
Thank You Rabbi - עם איצי וולדנר (2021)
Stand Up for our Morahs (תורה ומסורה) (2021)
שיר הצדקה - עם שוקי סלומון, 2021
ימה (2022)
טו טו טו (2023)
לא לפחד (2024)
ניסים גלויים (2024)
חיים אישיים

פרידמן נשוי לחנה לבית גופין, אב לארבעה ומתגורר בברוקלין, ניו יורק.
הערות שוליים

↑  כיכר מוזיקה, דירוג: אלו השירים והאמנים הכי מו.., באתר כיכר השבת, ‏2017-04-15
↑  יאיר טוקר, בני פרידמן מופתע עם אלבום פלטינה.., באתר כיכר השבת, ‏2018-08-12
↑  מורשת חי עם דבורה גוטמן קיציס | בני פרידמן, מגדולי הזמר החסידי, עכשיו איתנו באולפן "מורשת חי". איזה כיף אצלנו!!! Dvora Kitsis Gutman Oded Setter Benny Friedman - בני פרידמן Shira Maidany | By כאן מורשתFacebook, נבדק ב-2024-05-06
↑  תוצאות המצעד השנתי של קול פליי תשפ"ב 🏆 – קול פליי | kol-play
↑  נתנאל לייפר, ‏ההישג האדיר, התופעה וההפתעה | 'המבקר' מסכם את שנת תשפ"ג, באתר כיכר השבת, 21 בספטמבר 2023
↑  המצעד השנתי הגדול לשנת תשפ"ג - התוצאת שאתם בחרתם - קול ברמה, באתר קול ברמה, ‏4 באוקטובר 2023
↑  תוצאות המצעד השנתי של קול פליי לשנת תשפ"ג 🏆 - קול פליי | kol-play, באתר קול פליי | kol-play, ‏5 באוקטובר 2023
↑  נתנאל לייפר, ‏הצבעתם וקבעתם: אלו אנשי השנה במוזיקה לשנת תשפ"ג | המצעד של 'כיכר השבת', באתר כיכר השבת, 1 באוקטובר 2023
↑  גולשי 'המחדש' קבעו: אלו אנשי השנה במוזיקה היהודית | המחדש, באתר המחדש, ‏3 באוקטובר 2023
↑  ישראל כהן, ישראל שומע ומדווח, קול פליי 43, 2024, עמ' 57
↑  שירה קורן, אלבום רביעי לבני פרידמן: "מלאו את העולם באור!", 27 בנובמבר 2016, באתר כל הזמן.
↑  בני פרידמן באלבום מקפיץ לפורים, 09 במרץ 2022, באתר הגאולה.
↑  Joey Newcomb (2020-12-19), MI K'AMCHA YISROEL - Joey Newcomb feat. Benny Friedman (Official Music Video), נבדק ב-2024-07-17
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: cd2a8c6d-6c11-414b-89da-3bead475d86a  VIAF: 237144783023065966849   WorldCat (עם VIAF): 237144783023065966849 
פרידמן בקונצרט בארצות הברית ב-2010
פרידמן בהופעה ב-2022
יחסי ארצות הברית – ברית המועצות

| יחסי ארצות הברית – ברית המועצות |
| --- | --- |
ארצות הברית: ברית המועצות


ארצות הברית: ברית המועצות
משטר
רפובליקה נשיאותית פדרלית: מדינה חד מפלגתית לניניסטית

יחסי ארצות הברית – ברית המועצות היו היחסים הדיפלומטיים שבין ארצות הברית לברית המועצות בשנות קיומה של ברית המועצות (1922-1991). המאפיין המרכזי של היחסים היה מתיחות רבה בין המדינות, שבא לידי ביטוי במלחמה הקרה שהתרחשה בשנים 1945–1991.
היסטוריה > המהפכה הרוסית

עם פרוץ מהפכת פברואר ברוסיה בשנת 1917, ארצות הברית התנגדה לאידאולוגיה שהובילה את המהפכה ותמכה במלוכנים. האמריקאים לא הכירו בברית המועצות בין היתר בשל מדיניות "המהפכה המתמדת", שכללה ניסיונות לייצא מהפכה קומוניסטית לעולם, אידאולוגיה שארצות הברית התנגדה לה באופן נחרץ.
היסטוריה > כינון יחסים

האיבה בין ארצות הברית לברית המועצות התמתנה בשנות השלושים. בשנות ה-30, סטלין החל להפחית את הדגש על מהפכה עולמית והתרכז בבניית "סוציאליזם בארץ אחת". זה תרם להפשרת המתחים מול מדינות מערביות. בנוסף, בתקופת השפל הגדול, וארצות הברית חיפשה שווקים חדשים לייצוא ויחסים כלכליים חדשים. הכרה בברית המועצות נתפסה כהזדמנות לפתח קשרים מסחריים עם המדינה הענקית הזו. קבוצות עסקיות בארצות הברית, כמו גם פוליטיקאים וארגונים מסוימים, לחצו על הממשל להכיר בברית המועצות מתוך אינטרס כלכלי ותקווה לשיתוף פעולה בינלאומי. רוזוולט גם ראה את ברית המועצות ככוח שאפשר לשלב במערכת הדיפלומטית העולמית, כדי להתמודד עם האתגרים העולמיים הגוברים, כולל עליית הנאצים לשלטון ושאיפותיה האימפריליות של יפן. ב-16 בנובמבר 1933 נפגש הנשיא רוזוולט עם מקסים ליטבינוב, שר החוץ הסובייטי, והשניים סיכמו על כינון יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות. ההכרה כללה הבנות הדדיות, כמו התחייבות סובייטית לא לתמוך בתנועות חתרניות בתוך ארצות הברית, על אף שסוגיות אלה נותרו מקור למתחים לאורך השנים. ב-1934 הצטרפה ברית המועצות אל חבר הלאומים.
ארצות הברית, אשר הייתה שקועה בשפל הגדול ובאותו זמן נקטה במדיניות של התבדלות ונמנעה מלהתערב בצרותיהן של מדינות אירופה. מדיניות הפיוס שנקטו מדינות המערב כלפי גרמניה הנאצית, אשר הגיעה לשיא עם הסכם מינכן, הדאיגה את סטלין והביאו אותו לחתום על הסכם ריבנטרופ–מולוטוב. ההסכם, שהיה ברית אי-התקפה בין גרמניה הנאצית לברית המועצות, נחתם שבוע לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה. היה לו סעיף סודי שחילק את מזרח אירופה לאזורי השפעה בין השתיים, מה שאפשר את פלישת גרמניה הנאצית לפולין. ההסכם חיזק את הדימוי השלילי של ברית המועצות בארצות הברית, במיוחד בשל חלוקת פולין והאיום על המדינות הבלטיות. ארצות הברית ראתה במהלך זה צעד ציני של סטלין, וכדוגמה לנטייה של ברית המועצות לפעול מתוך אינטרסים חד-צדדיים. לאור זאת הועמקה החשדנות כלפי מוסקבה, והיריבות האידאולוגית, שהייתה קיימת עוד קודם, קיבלה משנה תוקף.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

במהלך השנתיים הראשונות של מלחמת העולם השנייה, ברית המועצות נתפסה כשותפה זמנית של גרמניה, מה שהרחיק את ארצות הברית מלקדם את יחסיהן. במלחמת העולם השנייה, בעקבות כיבושי מדינות הציר באירופה, ארצות הברית החלה במדיניות השאל-החכר לתמיכה במדינות בעלות הברית, ובייחוד לבריטניה. רק לאחר מבצע ברברוסה, וכתגובה לחשש מהתמוטטות ברית המועצות לידי גרמניה הנאצית, השתנתה הדינמיקה. ארצות הברית שינתה את עמדתה כלפי ברית המועצות והחלה במתן תמיכה כלכלית והעברת סחורות וציוד צבאי לברית המועצות, מתוך הכרה בצורך לתאם מאמצים נגד האויב המשותף. משלוח ראשון של ציוד הועבר באמצעות שיירה ארקטית באוגוסט 1941. בדצמבר 1941, לאחר המתקפה על פרל הארבור, ארצות הברית הצטרפה למלחמה נגד יפן וגרמניה. המאמץ העיקרי של ארצות הברית בשלב זה היה בלימת היפנים בחזית האוקיינוס השקט. עם זאת בוועידת קזבלנקה הכירה הנהגת ארצות הברית בזירה האירופית כחשובה יותר. ניצחון האמריקאים בקרב מידוויי ביוני 1942 היטה את הכף לטובת ארצות הברית ואפשר להם להתפנות לזירה האירופית. בוועידת טהראן בחורף 1943, סיכמו בעלות הברית על הפלישה לנורמנדי ובמקביל סטלין הבטיח לפלוש לבלארוס באופן מתואם. בשלב זה של המלחמה, סטלין החל לחשוב קדימה על עיצוב מחדש של מפת אירופה שלאחר המלחמה, במטרה להפוך את ברית המועצות לכוח הדומיננטי ביבשת ולמעצמה עולמית מובילה.
היסטוריה > חלוקת גרמניה

בוועידת יאלטה, שנערכה ב-1945 לקראת סיום מלחמת העולם השנייה, עסקה בעיצוב סדר עולמי חדש שלאחר המלחמה, ובחלוקת אירופה וגרמניה בין המעצמות. סטלין הגיע לוועידה מעמדת כוח, כשהצבא הסובייטי שלט על רוב שטח פולין ומדינות הבלקן והיה קרוב לברלין. ארצות הברית ביקשה את שיתוף הפעולה של ברית המועצות במלחמה נגד יפן, מהלך שהתגשם מאוחר יותר. מעצמות המערב נאלצו להכיר בשליטת הצבא האדום בשטחי מזרח אירופה. סטלין הבטיח לקיים בחירות דמוקרטיות במדינות אלו, אך בפועל קמו במזרח גרמניה, פולין, רומניה, הונגריה, צ'כוסלובקיה ובולגריה משטר בובות קומוניסטי. מצב זה הוביל ליצירת "הגוש הסובייטי". החלוקה לגושים הביא את צ'רצ'יל לתאר את ההתפתחויות כ"מסך ברזל" שירד על אירופה. הוא היה המתנגד התקיף היותר כנגד המדיניות הסובייטית, בעוד האמריקאים דגלו במדיניות "השכן הטוב". סטלין מצידו, זעם על נוכחות כוחות בעלות הברית במערב ברלין ועל הפסקת הסיוע.
גרמניה חולקה לארבעה אזורי כיבוש. המערב שאף לשקם אותה כלכלית ופוליטית, כלקח מהסכם ורסאי, בעוד הסובייטים ניסו לנצל את משאביה, להוציא את האמריקנים מברלין, ולערער את השליטה האמריקנית במערב גרמניה. המערב התנגד, ושאף לאחד את גרמניה מחדש. תוך זמן קצר הפך חלקה המערבי של גרמניה ליחידה כלכלית משותפת, כאשר החלקים של בריטניה וארצות הברית התאחדו לכדי "Bizone", שעודדו את שיקום גרמניה. ב-1948, יזמו ארצות הברית ובריטניה מהלך כפול לשיקום גרמניה: החלפת מטבע והכנת חוקה חדשה לחלקה המערבי. המהלך הראשון ייצב את האינפלציה והפסיק את נזילת הכסף המערבי לידיים סובייטיות. לאחר מכן הוחלט על כינון חוקה חדשה לחלקה המערבי של גרמניה, שתעודד את הלאומית הגרמנית ותקדם הקמת ממשל אוטונומי. המהלך הכלכלי התקבל באי נוחות בברית המעוצות, אולם המהלך הפוליטי היה משבר אמיתי. הסובייטים לא הסכימו לחזות על גבולותיהם את קימתה מחדש של גרמניה, כמדינה חזקה ובעלת מודעות לאומית. העימות התפתח להטלת הסגר על ברלין, אך במאמץ עיקש של המערב, שארגן רכבת אווירית לעיר לאורך מספר חודשים, גרם לסטלין לוותר על הסגר.
היסטוריה > המלחמה הקרה

בנקודה זו החל לצוף על פני השטח מאבק אידאולוגי בין המדינות, שהיו שתי מעצמות העל היחידות שנותרו לאחר תום מלחמת העולם. הסובייטים שאפו להשליט את הקומוניזם בעולם, וברית המועצות ניסתה להרחיב את מעורבותה במדינות כמו טורקיה, יוון ואיראן, והשליטה את מרותה על מדינות אירופה שהיו תחת חסותה, בפרט על הונגריה וצ'כוסלובקיה. מנגד, גם ארצות הברית חיזרה תחת מדינות שונות, עליהן חיפשה להשפיע, אם כדי לבלום את התפשטות הקומוניזם, עידוד המשטרים החופשיים והקפיטליזם, עמדה שבאה לידי ביטוי בהכרזה על דוקטרינת טרומן. החרדה מפני התפשטות הקומוניזם התבטאה במקארתיזם ותאוריית הדומינו, לפיה התפשטות הקומוניזם למדינה אחת תביא להתפשטות הקומוניזם למדינות אחרות. שני העימותים הסמויים הבולטים בין המדינות היו מלחמת קוריאה ומלחמת וייטנאם, במסגרתן ארצות הברית נלחמה בכוחות פרו-סובייטים וקומוניסטיים באסיה.
למרות העימותים בשנות ה-50 של המאה ה-20 החלו להתרחב קשרי תרבות. אמנים החלו לבקר ולתת הופעות. בשנת 1956 חודשה הפצת מוגבלת של ירחון "אמריקה" בברית המועצות וירחון "חיים בברית המועצות" בארצות הברית.
בשנים 1969–1980 התרחשה כמעין דטאנט בין המדינות והמתיחות הורגעה במעט. תקופת ההרגעה חדלה לאחר פלישת ברית המועצות לאפגניסטן בשנת 1979 והחרם על אולימפיאדת מוסקבה.
בשנת 1981 הושבע לתפקידו נשיא ארצות הברית רונלד רייגן אשר קיים מדיניות ניצית ביותר כלפי ברית המועצות. בפברואר 1985 הכריז עך "דוקטרינת רייגן" שמטרתה הייתה להפיל משטרים פרו-סובייטים בעולם. במקביל, מנהיג ברית המועצות מיכאיל גורבצ'וב הנהיג רפורמות כלכליות ופוליטיות (פרסטרויקה וגלאסנוסט) שניסו להבריא את המצב בברית המועצות. בנוסף על כך, השלטון הסובייטי הכריז דוקטרינת סינטרה ונסיגה פוליטית מארצות מזרח אירופה. תהליכים אלו הובילו בסופו של דבר לקריסת הקומוניזם במזרח אירופה ואף להתפרקות ברית המועצות עצמה. ההסכם האחרון ששתי המדינות חתמו היה האמנה לצמצום הנשק האסטרטגי.
מבחינה משפטית, את ברית המועצות ירשה רוסיה, שניהלה גם היא יחסים דיפלומטיים מורכבים עם ארצות הברית.
ראו גם

יחסי ארצות הברית–רוסיה
רובי הרובוט

| --- | --- |
 סוגה:  סדרת טלוויזיה לילדים
 יוצרים:  מנואל רוזן
 מדבבים בעברית:  דולב סלע, אליענה מגון, בר סביר, שון גיטלמן, דן שצברג
 ארץ מקור:  קנדה קנדה סינגפור סינגפור
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  104
 הפקה
 אורך פרק:  11 דקות
 שידור
 רשת שידור:  TVOntario
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הופ!
 תקופת שידור מקורית:  7 בספטמבר 2010 – 17 בינואר 2017
 תקופת שידור בישראל:  2011
 קישורים חיצוניים
 robtherobot.com
 דף התוכנית ב-IMDb
 
רובי הרובוט (באנגלית: Rob the Robot) היא סדרת טלוויזיה בהנפשה ממוחשבת קנדית-סינגפורית לילדים שנוצרה על ידי מנואל רוזן. הסדרה הופקה על ידי Amberwood Entertainment ו-One Animation.
הסדרה שודרה לראשונה ב-7 בספטמבר 2010 בערוץ TVOntario. בישראל הסדרה שודרה בשנת 2011 בערוץ הופ!. הסדרה היא בת 2 עונות ו-104 פרקים באורך 11 דקות.
עלילה

הסדרה עוקבת אחר רובי הרובוט וחבריו, אשר טסים בכל פרק סביב גלקסיית הרובוטים בחללית לכוכבי לכת שונים כדי לפתור משימות שונות.
דמויות

רובי (Rob) – הדמות הראשית בסדרה. רובוט לבן, סקרן והרפתקני.
ביבה (Ema) – חייזרית ירוקה עם סרבל ורוד.
אייקיו (TK) – רובוטית אדומה. תמיד יש לה חיוך רחב.
סיבובי (Orbit) – רובוט כתום עם שתי תחבושות מודבקות לחלקו האחורי של ראשו.
מדבבים

הדיבוב העברי בוים על ידי דן שצברג, והופק על ידי יונית עוזרי מנחם.
| שם הדמות | מדבב/ת באנגלית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| רובי | סטייסי דפאס | דולב סלע |
| ביבה | קמדן אנג'ליס | אליענה מגון |
| אייקיו | ג'ורדי מנד | בר סביר |
| סיבובי | ג'ייק ביל | שון גיטלמן |
Revolution (אלבום)

Revolution (באנגלית: "מַהְפֵּכָה") הוא אלבום האולפן המשותף הראשון של המפיק המוזיקלי הישראלי הנרי והזמרת ניקה. האלבום יצא לאור בסוף שנת 2006, על ידי חברת התקליטים הנרי מיוזיק פרודקשנס. האלבום כלל את להיטי המועדונים "Naked in the Wind" ו-"See Me Now" שזכו להשמעות רבות בפלטפורמות הסטרימינג השונות.
באלבום נכללה גרסה מחודשת לשירה של ריטה "בגידה". ב-2009 הוציאה ניקה כזמרת סולנית סינגל ראשון בשם "משהו אחר", את שכתב, הלחין ועיבד הנרי, אך הפעם לא הוצגו השניים כהרכב. לאחר יציאתו של Revolution חדלו הנרי וניקה להוציא אלבום משותף נוסף, אך הוציאו יחד סינגלים ושירים נוספים במהלך הקריירה שלהם.
רשימת רצועות

| Revolution> מס' | Revolution> שם | Revolution> משך | Revolution>  | Revolution>  | Revolution>  | Revolution>  | Revolution>  | Revolution>  | Revolution>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Revolution  | 5:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | See Me Now  | 6:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Ego's Be Destroyed  | 4:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | I'll Be Fine  | 4:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | בגידה  | 3:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Anybody but Me  | 3:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | The Things I'm Saying  | 5:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Naked in the Wind  | 4:04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Airport  | 4:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | World News  | 0:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Silently Load  | 4:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | על המסך שלי  | 4:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 51:02 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

1 2 3  Revolution (feat. Nikka) by Henree (באנגלית אמריקאית), 2014-01-01, נבדק ב-2022-06-26
↑  First Time, נבדק ב-2021-07-02
↑  ניקה - משהו אחר, נבדק ב-2022-06-26
↑  הנרי, באתר Spotify
ציון כהן יהונתן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1872 ה'תרל"ב ג'רבה, תוניסיה 
 פטירה:  9 באוגוסט 1931 (בגיל 59 בערך) כ"ו באב ה'תרצ"א
 מקום קבורה:  ג'רבה 
 מדינה:  הבייליק של תוניסיה, תוניסיה הצרפתית 
 תקופת הפעילות:  ? – 9 באוגוסט 1931 
 צאצאים:  יוסף הכהן יהונתן  דוד הכהן יהונתן 
 
הרב ציון כהן יהונתן (ה'תרל"ב, 1872 – כ"ו באב ה'תרצ"א, 9 באוגוסט 1931) היה ראב"ד האי ג'רבה שבתוניסיה.
ביוגרפיה

הרב ציון, בנו של שושן כהן יהונתן ובן אחיו של הרב סאסי מעתוק הכהן יהונתן ממשפחת כהן יהונתן, נולד והתגורר בג'רבה שבתוניסיה. אביו כלכל אותו כדי שיוכל לפנות את זמנו ללימוד והתעלות בתורה.
למד שחיטה מהרב בנימין חדאד (השוחט של הרובע הגדול - "חארה צגירה"). בגיל 25 נתמנה הרב ציון לדיין בג'רבה על ידי דודו הרב סאסי מעתוק, ובגיל 40 הוא נתמנה לראב"ד בג'רבה, והיה בתפקיד זה עד מותו בחוליו ב-1931. חיבר את הספרים "שערי ציון" ו"ציון במשפט תפדה", שעל שמם נקרא לפעמים. היה חותם בשם צ"ב ש"ך (ציון בן שושן כהן).
הרב ציון תואר כרב גאון שמעלותיו עיון ישר, סברה ישרה, פיקחות וענווה. הרב חיים חורי העיד עליו: "רב מובהק ומופלא בעיונו ובענוונותו הוא מורנו הרב". סופר עליו שהיה מתמיד גדול ושלמד את כל התלמוד שלוש פעמים בעיון[דרוש מקור].
קבע שיעורי תורה (שמם המפורסם היה "ארבע אמות הלכה") רבים, שמקומם היה בביתו של הרב או בישיבת דודו הרב סאסי מעתוק.
לרב ציון הייתה משפחה מרובת ילדים (שבעה בנים ושתי בנות), וכל בניו היו תלמידי חכמים. גדול האחים הוא הרב דוד הכהן יהונתן, וצעיר האחים הוא הרב יוסף הכהן יהונתן.
הרב ציון כהן יהונתן נפטר ממחלתו ב-1931 ונקבר בג'רבא. בשנת 2010 הועלו עצמותיו ארצה על ידי צאצאיו, והובאו לקבורה במושב ברכיה.
ספריו

ספריו יצאו לאור רק לאחר מותו.
"ציון במשפט תפדה" - ספר חידושים על פרשת השבוע ועל פרקי אבות בשלושה חלקים.
"שערי ציון" - חידושי המחבר על הש"ס.
"שו"ת שיבת ציון" – שו"ת על ארבעה חלקי שולחן ערוך
חלק א' של הספר "ציון במשפט תפדה" יצא לאור בארץ בהדפסה מחודשת בשנת 1995. שני חלקיו הנוספים של הספר עתידים להיות מודפסים. הספר "שערי ציון" יצא לאור בארץ בהדפסה מחודשת בשנת 2000.
הערות שוליים

↑  ראו חכם בנימין חדאד, באתר החכם היומי
↑  עצמות רבה הראשי של ג'רבה - היום לקבורה, באתר ערוץ 7, 15 באפריל 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305573405171  LCCN: n92034237  VIAF: 299324293   WorldCat (עם VIAF): 299324293
זאב רוטשטיין

| --- | --- |

 לידה:  30 ביולי 1950 (בן 74) ישראל 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת תל אביב
 תפקידים:  רופא, מנהל כללי 
 מחלקות ובתי חולים:  מנכ"ל המרכז הרפואי הדסה  מנכ"ל המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר
 
זאב יהושע רוטשטיין (נולד ב-30 ביולי 1950) הוא רופא ישראלי, המשמש כפרופסור חבר קליני באוניברסיטת תל אביב וכיו"ר ועדת סל התרופות. כיהן כמנהל הכללי של המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר ושל המרכז הרפואי הדסה.