קהילת יהודי המבורג
הערות שוליים

1 2  יוסף קפלן, הפזורה הספרדית המערבית, משרד הבטחון, 1994, עמ' 60, מסת"ב 978-965-05-0754-1
↑  פנקס הקהילות: אנציקלופדיה של היישובים היהודיים למן היווסדם ועד לאחר שואת מלחמת העולם השנייה. גרמניה, יד ושם, רשות הזיכרון לשואה ולגבורה, 1972, עמ' 533
↑  מורשת ספרד, הוצאת ספרים ע״ש י״ל מאגנס, האוניברסיטה העברית, 1992, עמ' 565
↑  רות ססיל, תולדות האנוסים, עם עובד, 1951, עמ' 162
↑  Arno Herzig: Frühe Neuzeit. In: Das Jüdische Hamburg. (Hg. Institut für die Geschichte der deutschen Juden), Göttingen 2006, S. 82.
1 2  קהילת יהודי המבורג, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי"
↑  Antonio De Vasconcelos, The Portuguese Jews in the business network of Glückel of Hameln (1646-1724), Conference: International Congress Sephardic Identity and Memory, Bragança, Portugal
↑  יצחק לאור, אינטר-טקסטואליות של א יידישע מאמע, באתר הארץ, 15 ביוני 2006
↑  An Ashkenazic-Sephardic Marriage against the Father’s Will, Key Documents of German-Jewish History (באנגלית אמריקאית)
↑  יוסף קפלן, מנוצרים חדשים ליהודים חדשים, מרכז זלמן שזר, 2002, עמ' 104
↑  רבקה שפק ליסק, התחיינה העצמות האלה?: אנוסי ספרד ופורטוגל בהעבר ובהווה : מהמרת דת לחיפוש אחר השורשים היהודיים, צפריר, 2008, עמ' 80
↑  אלי צור, שומר לישראל: פרקי חייו של דוד שאלתיאל, משרד הביטחון, 2001, עמ' 53, מסת"ב 978-965-05-1118-0
↑  פנקס הקהילות: אנציקלופדיה של היישובים היהודיים למן היווסדם ועד לאחר שואת מלחמת העולם השנייה; גרמניה, יד ושם, רשות הזיכרון לשואה ולגבורה, 1972, עמ' 215
↑  Zeev Hayam, ספינות מספרות: תולדות הספנות הישראלית, אחיאסף, 1968, עמ' 27
↑  חיים ביינארט, מורשת ספרד, הוצאת ספרים ע״ש י״ל מאגנס, האוניברסיטה העברית, 1992, עמ' 567
↑  Arno Herzig: "Frühe Neuzeit". In: Das Jüdische Hamburg (Hg. Institut für die Geschichte der deutschen Juden), Göttingen 2006, S. 81f
↑  Arno Herzig: "Frühe Neuzeit". In: Das Jüdische Hamburg (Hg. Institut für die Geschichte der deutschen Juden), Göttingen 2006, S. 83
↑  כך למשל, בשנת 1784 הורחב האישור למסחר מ-12 ל-20 איש וכן הורחבו תחומי המסחר (המאסף, יום ראשון, אוקטובר 03, 1784)
↑  Heinrich Graetz, Geschichte der Juden von den ältesten Zeiten bis auf die Gegenwart: 11 Bde., Leipzig: Leiner, 1900, Bd. 11: 'Geschichte der Juden vom Beginn der Mendelssohnschen Zeit (1750) bis in die neueste Zeit (1848)', p. 317. Fettsatz nicht im Original. Nachdruck der Ausgabe letzter Hand: Berlin: arani, 1998, ISBN 3-7605-8673-2.
↑  Ortwin Pelc: "Kaiserreich und Weimarer Republik (1871-1933)". In: Das Jüdische Hamburg (Hg. Institut für die Geschichte der deutschen Juden), Göttingen 2006, S. 153
↑  Ina Lorenz, "Die Hamburger Juden im Deutschen Kaiserreich", in: Vierhundert Jahre Juden in Hamburg: eine Ausstellung des Museums für Hamburgische Geschichte vom 8. November 1991 bis 29. März 1992, Ulrich Bauche (Hrsg.), Dölling und Galitz, Hamburg 1991, (Die Geschichte der Juden in Hamburg; Bd. 1), S. 318seq., ISBN 3-926174-31-5
↑  Alle Zahlen 1811–1933 cf. Ina Lorenz, "Die jüdische Gemeinde Hamburg 1860-1943: Kaiserreich – Weimarer Republik – NS-Staat", in: Die Geschichte der Juden in Hamburg: wissenschaftliche Beiträge der Universität Hamburg zur Ausstellung »Vierhundert Jahre Juden in Hamburg«, Arno Herzig mit Saskia Rohde (Hrsg.), Hamburg: Dölling und Galitz, 1991, (Die Geschichte der Juden in Hamburg 1590–1990; Bd. 2), pp. 77–100, hier p. 80. ISBN 3-926174-25-0.
1 2  Vgl. 'Schreiben der Geheimen Staatspolizei - Staatspolizeileitstelle Hamburg - an den Oberfinanzpräsidenten, Vermögensverwaltungsstelle vom 1. Juni 1943', Staatsarchiv Hamburg, Bestand Oberfinanzpräsident, Arb. Sign. 31/1 A, wiedergegeben nach: Vierhundert Jahre Juden in Hamburg: eine Ausstellung des Museums für Hamburgische Geschichte vom 8. November 1991 bis 29. März 1992, Ulrich Bauche (Hrsg.), Dölling und Galitz, Hamburg 1991, (Die Geschichte der Juden in Hamburg; Bd. 1), S. 492, ISBN 3-926174-31-5
↑  Vgl. 'Schreiben des Reichs - und Preußischen Ministers für die kirchlichen Angelegenheiten an das Hamburgische Staatsamt vom 15. Januar 1937' Berlin, Staatsarchiv Hamburg, Bestand 113-5, Akte EIV B1, wiedergegeben nach: Vierhundert Jahre Juden in Hamburg: eine Ausstellung des Museums für Hamburgische Geschichte vom 8. November 1991 bis 29. März 1992, Ulrich Bauche (Hrsg.), Dölling und Galitz, Hamburg 1991, (Die Geschichte der Juden in Hamburg; Bd. 1), S. 444, ISBN 3-926174-31-5
↑  Beate Meyer: "Deportationen". In: Das Jüdische Hamburg (Hg. Institut für die Geschichte der deutschen Juden), Göttingen 2006, S. 55
↑  Gabriela Fenyes: "Jüdische Gemeinde nach 1989". In: Das Jüdische Hamburg (Hg. Institut für die Geschichte der deutschen Juden), Göttingen 2006, S. 135
1 2   Gabriela Fenyes: "Jüdische Gemeinde nach 1989". In: Das Jüdische Hamburg (Hg. Institut für die Geschichte der deutschen Juden), Göttingen 2006, S. 136, 137 und 138
↑   Gabriela Fenyes: "Jüdische Gemeinde nach 1989". In: Das Jüdische Hamburg (Hg. Institut für die Geschichte der deutschen Juden), Göttingen 2006, S. 142
↑   Archivlink (Memento vom 19. Dezember 2008 im Internet Archive)
↑  גרמניה: רב פוטר מאחר שהציג מסמכים מזויפים, באתר בחדרי חרדים, 14 בספטמבר 2008
↑  מנחם כהן, סערה בהמבורג: הרב הודח; הסמכויות הועברו לשליח חב"ד, באתר COL חב"ד און ליין, ‏15 בספטמבר 2008
↑  מנחם כהן, הרב שלמה ביסטריצקי נבחר לרבה של המבורג ● חג בחב"ד, אתר חב"ד און ליין, י' בחשוון תשע"ב
↑  Das Jüdische Hamburg (Hg. Institut für die Geschichte der deutschen Juden), Göttingen 2006, S. 138
בית הכנסת נווה שלום באלטונה
בית הקברות היהודי העתיק באלטונה
בית החולים היהודי העתיק שהוקם בשנה 1843 על ידי סלומון היינה
לוח הזיכרון בכיכר היהודים המגורשים
בית הספר תלמוד תורה משנת תרס"א - 1911