stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חורבת אשון
רקע

ההקמה והפיתוח של העיר מודיעין, הוביל לביצוע סקרים רבים באזור שחלקם כללו חפירות ארכאולוגיות וחפירות הצלה, לאור הממצאים שהתגלו. האזור היה מיושב בצפיפות גבוהה, כאשר על רוב הגבעות נמצאו שרידים ארכאולוגים שונים, שהעידו על אופי ההתיישבות היהודית באזור. ככלל, מתגלה ששיא פריחת היישוב באזור היה במהלך תקופת בית שני ועד מרד בר כוכבא. החפירה בחורבת אשון נעשתה במסגרת פיתוח התשתיות וההכנה להקמת שכונת מורשת במודיעין.
ארכאולוגיה

בחורבת אישון נתגלו שרידים החל מהתקופה הפרסית דרך התקופה ההלניסטית, הרומית, הממלוכית ועד לתקופה האומאית והעות'מאנית. מהתקופה הפרסית נתגלו שרידים אדריכליים מועטים. החל מתחילת התקופה ההלניסטית יש באתר בית חווה, שבתקופת החשמונאית וימי בית שני הופכת לחווה מבוצרת כאשר לקראת המרד הגדול מתווספת גם מערכת מסתור. לאחר כישלון המרד בתקופה הרומית החווה הופכת לחווה חקלאית עם מבנים שמתווספים לבית האחוזה. בתקופה האומאית והעות'מאנית האתר הופך לאזור של חלקות חקלאיות.
ממצאים

באתר נתגלו שרידי בית חווה שתחילתה בתקופה ההלניסטית המוקדמת, מלבד שרידים אלו, נתגלו מספר מקוואות טהרה, בריכות מים קטנות, אזור תעשייתי, גיתות, בית בד ובודדה למיצוי שמן. כמו כן נחשפו מחסנים תת-קרקעיים שבהם לקראת המרד הגדול נחצבה מערכת מסתור. בתקופה שלאחר המרד הגדול, הרומים הופכים את החווה לבית אחוזה חקלאית. באתר נתגלה גם מטמון של מטבעות נדיר מהתקופה החשמונאית. על המטבעות שנטבעו בעיר צור, מופיעות הדמויות של המלך אנטיוכוס השביעי ושל אחיו דמטריוס השני.
הערות שוליים

1 2 3  גיליון 129 לשנת 2017מודיעין, חורבת אשון, באתר www.hadashot-esi.org.il
1 2  admin, חורבת אשון, באתר מוזיאון מורשת החשמונאים, ‏2022-02-06
↑  חנוכת חורבת אשון בשכונת מורשת, באתר mcity.co.il
↑  רשות העתיקות, אין סיכוי שתמצאו בארנק שלכם את השקל הזה, באתר www.facebook.com, ‏2024
זדנק שטיבר

| --- | --- |

שטיבר ב-2017
 לידה:  11 בדצמבר 1985 (בן 38) פלאנה, צ'כיה
 גובה:  183 ס״מ 
 משקל:  68 ק"ג 
 תחום:  רב גוני
 התמחות:  כביש
 קבוצות עבר:  קוויק סטפ (2022-2011)   קבוצת ג'ייקו - אלולה (2023)
 הישגי שיא:  סטראדה ביאנקה 2015   E3 בינקבנק קלאסיק 2019   אנקו טור 2013   אומלופ הט ניוסבלד 2019  
 www.zdenekstybar.com
 
זדנק שטיבר (בצ'כית: Zdeněk Štybar; נולד ב-11 בדצמבר 1985) הוא רוכב סייקלו - קרוס ואופני כביש צ'כי. שטיבר נחשב לאחד הרוכבים הצ'כים הבולטים והטובים במאה ה-21, הן בסייקלו - קרוס והן באופני כביש. בזכות הישגיו, שכוללים זכייה באליפות העולם בסייקלו - קרוס בשנת 2010, 2011, 2014, ניצחון בסטראדה ביאנקה (2015), אומלופ הט ניוסבלד (2019), E3 בינקבנק קלאסיק (2019). בנוסף לכך שטיבר ניצח בקטע בטור דה פראנס, ובוואלטה אספנייה.
קריירה

שטיבר נולד ב-1985 בפלאנה (צ'כיה). הוא התחיל את דרכו כרוכב סייקלו - קרוס, בשנת 2005 ו-2006 ניצח את אליפות העולם בסייקלו - קרוס עד גיל 23. ובשנת 2008 ו-2009 זכה במדליית כסף באליפות העולם בסייקלו - קרוס במקצה העלית. בשנת 2010 ניצח שטיבר את אליפות העולם בסייקלו - קרוס, שהתקיימה במולדתו, צ'כיה.
קריירה > קוויק סטפ (2011 - 2022)

ב-2011 שטיבר הצטרף לקוויק סטפ הבלגית, והפך לרוכב הבלגי היחיד בקבוצה. הוא לא רשם הישגים בולטים בענף הכביש, אך ניצח בגרמניה את אליפות העולם בסייקלו - קרוס בפעם השנייה ברציפות.
קריירה > קוויק סטפ (2011 - 2022) > 2012: השתתפות ראשונה בגרנד טור

את עונת 2012 פתח שטיבר עם מקום שני במרוץ ארבעת הימים של דנקרק, ואף ניצח בקטע הרביעי במרוץ. הוא ניצח את הקטע השלישי בטור של פולין. שטיבר נבחר לוואלטה אספנייה, ושימש בעיקר כפועל של חברי קבוצתו.
קריירה > קוויק סטפ (2011 - 2022) > 2013: ניצחון בקטע בוואלטה אספנייה

בעונת 2013 שטיבר החל להתנסות בקלאסיקות האביב, בעיקר בתור פועל של תום בונן, סילביאן שאבנל ואחרים. אך בפריז - רובה רשם את אחת התוצאות גדולות שלו בעונת 2013, מסיים במקום ה-6, 39 שניות אחרי פביאן קנצ'לרה המנצח. ניקי טרפסטרה, בן קבוצתו של שטיבר, סיים שלישי.
בחודש אוגוסט, ניצח שטיבר את אנקו טור, לאחר שגם ניצח את הקטע ה-3 וה-7. כשישה ימים לאחר ניצחונו באנקו טור, זינק שטיבר לוואלטה אספנייה בפעם השנייה ברציפות. וגם ניצח את הקטע ה-7, לאחר שגבר על פיליפ ז'ילבר בספרינט. אבל בניגוד לפעם קודמת, הפעם שטיבר לא סיים את המרוץ ופרש במהלך הקטע ה-15.
קריירה > קוויק סטפ (2011 - 2022) > 2014: אלוף צ'כיה

שטיבר המשיך להראות יכולת טובה בקלאסיקות האביב, מסיים שביעי במילאנו - סן רמו, ו-5 בפריז - רובה. הוא ניצח את אליפות צ'כיה במרוץ כביש, את הקטע השני באנקו טור ואת המרוץ החד יומי "בינץ' - שימאי - בינץ'". הוא ניצח גם את אליפות העולם בסייקלו - קרוס, בפעם השלישית.
קריירה > קוויק סטפ (2011 - 2022) > 2015: ניצחון בסטראדה ביאנקה ובקטע בטור דה פראנס

עונת 2015 נחשבת לאחת העונות הטובות בקריירה של שטיבר, היא התחילה עם מקום שלישי במרוץ החד יומי "וולאטה מורסיה", ואחרי זה מקום 7 באומלופ הט ניוסבלד. ב-7 במרץ, ניצח שטיבר את המרוץ החד יומי היוקרתי סטראדה ביאנקה, לאחר שגבר על גרג ואן אוורמאט. הוא סיים שני בE3 הארלבקה, בפיגור של 25 שניות מהמנצח גריינט תומאס. שטיבר סיים תשיעי ברונדה ון פלנדרן, ושני בפריז - רובה, לאחר שהפסיד לג'ון דגנקולב בספרינט. בחודש יולי נבחר לראשונה לטור דה פראנס, וניצח את הקטע ה-6 במרוץ לאחר בריחת יחיד, הוא סיים את הטור במקום ה-103 הכללי. בטור של צ'כיה, ניצח את הקטע הרביעי והאחרון במרוץ, וסיים שלישי כללי.
קריירה > קוויק סטפ (2011 - 2022) > 2016

שטיבר סיים שני בסטראדה ביאנקה, לאחר שהפסיד לפביאן קנצ'לרה בספרינט. הוא ניצח את הקטע השני וסיים שביעי בטירנו - אדריאטיקו. ברונדה ון פלנדרן הגיע שטיבר שוב בעשירייה הראשונה, הפעם במקום השמיני. לאחר שבשנתיים הקודמות היה חלק משמעותי מהמרוץ, בשנה הזאת שטיבר סיים במקום ה-110. שטיבר התחרה באופני כביש באולימפיאדת ריו, אך לא סיים את המרוץ. הוא התחרה בוואלטה אספנייה בפעם השלישית, וסיים במקום ה-60 הכללי. לקראת סוף העונה, סיים שני במרוץ "בינץ' - שימאי - בינץ'".
קריירה > קוויק סטפ (2011 - 2022) > 2017: שני בפריז - רובה

שטיבר סיים תשיעי בקורן-בריסל-קורן, ורביעי בסטראדה ביאנקה. בפריז - רובה, שטיבר נכנע לגרג ואן אוורמאט וסיים שני מתוך ספרינט בקבוצה של חמישה רוכבים. זה היה ההישג הטוב של שטיבר במרוץ עד כה. הוא ניצח בפעם השנייה את אליפות צ'כיה במרוץ כביש, הישגים אלו עזרו לשטיבר להיבחר לטור דה פראנס, בו סיים במקום ה-102 הכללי.
קריירה > קוויק סטפ (2011 - 2022) > 2018

שטיבר המשיך להיראות טוב בקלאסיקות האביב אך זה עדיין לא הספיק לו לניצחון באחת מהן, כאשר סיים שביעי בסטראדה ביאנקה, שמיני בגנט - וולגם, שישי בדווארס דור פלנדרן ותשיעי בפריז - רובה. הוא התחרה בג'ירו ד'איטליה 2018 שיצא לדרך מישראל, שימש כפועל של אליה ויוויאני וסייע לו לנצח בקטעים במרוץ. הוא סיים במקום ה-13 בבינקבנק טור, וניצח את קטגוריית הנקודות במרוץ. הוא סיים שישי בקלאסיקת ברטאן ובגרנד פרי קוויבק.
קריירה > קוויק סטפ (2011 - 2022) > 2019:ניצחון בE3 בינקבנק קלאסיק ובאומלופ הט ניוסבלד

בתחילת 2019 ניצח שטיבר את אומלופ הט ניוסבלד, לאחר שגבר על גרג ואן אוורמאט, טים ולנס, אלכסיי לוצנקו ודילן טונס בספרינט סיום. שטיבר רשם עוד הצלחה גם בE3 בינקבנק קלאסיק, מנצח בספרינט סיום את ווט ואן ארט, גרג ואן אוורמאט, ואלברטו בטיול. שטיבר סיים שמיני בפריז - רובה, וזינק בפעם הרביעית לוואלטה אספנייה. ההישג הבכיר שלו במרוץ היה מקום 3 בקטע ה-19.
הערות שוליים

↑  E3 Harelbeke, procyclingstats.com
שטיבר (מקדימה) עובד עבור תום בונן (במרכז, במדי אלוף בלגיה) בE3 הארלבקה בשנת 2013
שטיבר, משמאל, על הפודיום של מרוץ E3 הארלבקה. במרכז גריינט תומאס, ובימין מטאו טרנטין.
טאריק עבדול-ואהד

| --- | --- |

 לידה:  3 בנובמבר 1974 (בן 49) Maisons-Alfort, צרפת 
 עמדה:  קלע
 גובה:  1.98 מטר
 מכללה:  אוניברסיטת מישיגן
 דראפט:  בחירה מספר 11, 1997 סקרמנטו קינגס
 קבוצות כשחקן
 1997-1999   1999-2000   2000-2001   2001-2005:  סקרמנטו קינגס   אורלנדו מג'יק   דנוור נאגטס   דאלאס מאבריקס
 
טאריק עבדול-ואהד (בצרפתית: Tariq Abdul-Wahad; נולד כאוליבר מייקל סיינט-ג'ין ב-3 בנובמבר 1974) הוא כדורסלן צרפתי ששיחק בעבר בליגת ה-NBA.
קריירה

עבדול-ואהד נולד בצרפת להורים שהיגרו מגיאנה הצרפתית. הוא שינה את שמו לטאריק עבדול-ואהד לאחר שהתאסלם בשנת 1997. טאריק היה השחקן הצרפתי הראשון ששיחק ב-NBA. בתחילה שיחק עבדול-ואהד באוניברסיטת מישיגן, אך לאחר מכן עבר למכללה בסן-חוזה ובשנת 1997 נבחר בדראפט על ידי הסקרמנטו קינגס. הוא נודע כשחקן הגנתי אך בעקבות פציעות רבות מהן סבל הספיק לשחק רק 236 משחקים מתוך 788 במדי הקינגס. בשנת 2005 נכלל עבדול-ואהד ברשימת שחקני המילואים של הדאלאס מאבריקס אך שוחרר במחנה האימונים שקדם לעונת 2005/2006. עבדול-ואהד הוזמן בנובמבר 2006 לקבוצה האיטלקית קלימאמיו בולוניה למבחנים, אך לא הוחתם לבסוף.
חולצתו במכללה שבסן-חוזה עם הסיפרה 3 הוצאה בשנת 2002 משימוש והיא תלויה בהיכל התהילה של המכללה עם שמו הראשון, השם שבו השתמש כשהיה במכללה.
עונתו הטובה ביותר של טאריק עבדול-ואהד בליגת ה-NBA הייתה עונת 1998/1999 בקבוצת סקרמנטו קינגס. הוא שיחק בחמישייה הפותחת בשנה בה נחשבה הקבוצה למלהיבה, אם לא המלהיבה ביותר, ב-NBA. הקינגס הצליחו להפעיל לחץ על הפייבוריטית, היוטה ג'אז, אך לבסוף הפסידו להם במשחק החמישי והאחרון של הסדרה.
חורבת אל עין

| --- | --- |

קולומבריום בחורבת אל עין
 היסטוריה
 תקופות:  תקופה ההלניסטית התקופה החשמונאית התקופה הרומית  
 אתר ארכאולוגי
 חפירות:  אגף העתיקות אוניברסיטת תל אביב
 ארכאולוגים:  בועז זיסו איתן קליין שמש יערן יותם זיסו
 מצב:  חורבה
 גישה לציבור:  כן
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 מיקום:  שפלת יהודה
 קואורדינטות:  31°37′31″N 34°54′49″E﻿ / ﻿31.62525°N 34.913527777778°E﻿ / 31.62525; 34.913527777778
  (למפת השפלה מוגדלת) חורבת אל עין(למפת השפלה רגילה) חורבת אל עין(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת אל עין(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת אל עין
 
חורבת אל עין הוא אתר ארכאולוגי השוכן בצמוד לדרך הרומית העתיקה מבית גוברין לירושלים, שלושה ק"מ צפונית-מזרחית לבית גוברין וק"מ דרום-מזרחית לתל גודד. האתר מתחלק למעשה לשניים, אתר עליון שככל הנראה שימש כחווה חקלאית ואתר תחתון הצופה על נחל גודד ונמצא בסמוך לבאר רסק.
סקירה היסטורית

חורבת אל עין נסקרה לראשונה בין השנים 1899 – 1900 על ידי מקאליסטר, מטעם הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל, כשבמקביל הוא מבצע חפירות בתל גודד. המחקר שביצע במקום היה ראשוני ובחלק מהמקרים הוא לא ידע לזהות בצורה מדויקת את אופן השימוש במערות. להוציא חפירת שוד של מערת קבורה באמצע שנות התשעים, לא זכה האתר לשום התייחסות. בשנת 2017 בוצעה למעשה הסקר והמחקר הראשון והמקיף ביותר עד עתה של האתר והחללים התת-קרקעיים שבו.
ממצאים ארכאולוגיים

בשני חלקי האתר, העליון והתחתון כמעט ולא נמצאו יסודות של מבנים וגם הממצא הקרמי על פני השטח היה מועט ותוארך לתקופה הרומית, הביזנטית והאיסלמית הקדומה. האתר כולל מספר מערות פעמון, חלקן אף מחוברות, אשר כולן החלו כמחצבות ולאחר מכן, הוסב השימוש שלהן למערות קולומבריום, מערת בית בד, מערות קבורה ועוד. בתקופת מרד בר כוכבא נחצבו במערות מחילות מסתור, חלקן עם אמצעי נעילה, תוך שימוש בחללים הקיימים ו/או חצייתם. כמו כן' נתגלו במקום מערות קבורה אשר נשדדו בעבר ולא נותר בהם כל ממצא משמעותי. בחלקו התחתון של האתר נמצאה אבן המייל השנייה מבית גוברין לירושלים.
ניתוח ארכאולוגי

על פי הממצאים שנתגלו בשטח ובחללים התת-קרקעיים, בשני חלקי האתר הייתה התיישבות החל מהתקופה ההלניסטית ועד לתקופה האיסלמית הקדומה. במקום היה יישוב יהודי מהתקופה הרומית ועד למרד בר כוכבא. זאת על פי כלי האבן שנתגלו באתר ועל פי מערכות המסתור וחלק ממערות הקבורה במקום, שחלקן מתוארכות לתקופה החשמונאית ומאופיינות במנהגי קבורה יהודיים. לאחר המרד יושב האתר על ידי אוכלוסייה נוצרית עד לכיבוש האיסלמי והוא ניטש לחלוטין בתקופה האיסלמית הקדומה.
הערות שוליים

1 2 3 4  בועז זיסו, איתן קליין, שמש יערן, עמרי גסטר, סקר חללים תת־קרקעיים חצובים בחורבת אל־עין שמצפון־מזרח לבית גוברין, באתר www.ariel.ac.il, ‏2020
חוף סופת השלגים

| --- | --- |


 מיקום:  פלורידה, ארצות הברית
 תאריך פתיחה:  1 באפריל 1995
 אתר נופש:  דיסניוורלד
 תמה:  אתר סקי נמס
 מפעיל:  חברת וולט דיסני
 אתרי מפעיל נוספים:  וולט דיסני
 קואורדינטות:  28°21′06″N 81°34′31″W﻿ / ﻿28.3518°N 81.5754°W﻿ / 28.3518; -81.5754
 אתר רשמי
  (למפת אורלנדו מוגדלת) חוף סופת השלגים(למפת אורלנדו רגילה) חוף סופת השלגים
 
חוף סופת השלגים (באנגלית: Blizzard Beach) היא פארק מים הממוקם באתר הנופש דיסניוורלד במדינת פלורידה שבארצות הברית.
הקמת הפארק

פארק השעשועים נפתח ב-1 באפריל 1995 והיה השלישי שבין פארקי המים שהוקמו באתר הנופש (לאחר ארץ הנהר של דיסני ולגונת טייפון). התמה של הפארק היא אתר סקי שנבנה בפלורידה לאחר סופת שלגים, אולם לאחר תום הסופה החל השלג להימס, ומסלולי הסקי הפכו למסלולי שלג נמס ומים זורמים - והפכו מאתר סקי לפארק מים.
במרכז הפארק נמצא "הר גאשמור" המלאכותי, שגובהו 27 מטרים (והוא ההר החמישי בגובהו במדינת פלורידה). בהר שלושה "מסלולי סקי" בצבעים שונים - המחלקים את הפארק לשלושה אזורים: ירוק, אדום וסגול. בתוך מבנה ההר הוסתרו צינורות המים של מתקני הפארק.
מבנה הפארק > המורד הירוק

באזור המורד הירוק מספר מגלשות מים. ניתן להגיע אליהם בטיפוס במדרגות או באמצעות רכבל-כיסא. אזור זה נמצא בסמוך לפסגת הר גאשמור. באזור נמצאים המתקנים הבאים:
ה"נפילה מהפיסגה" (באנגלית: Summit Plummet) הכולל נפילה חופשית מגובה 36 מטרים, כאשר המחליקים במגלשה יכולים להגיע למהירות של 89 קמ"ש. מתקן זה נחשב למתקן הנפילה החופשית הארוך והמהיר בעולם, והוא מוזכר בספר השיאים של גינס.
מעיינות טימבואוט (Teamboat Springs - מעיינות סירת הקבוצה). מתקן זה כולל נסיעה במורד אשדות שאורכם 426 מטרים. ההפלגה מתבצעת ברפסודת גומי בה בין 4 ל-6 נוסעים.
סלאש גאשר (Slush Gusher) - מגלשת מים שגובהה 27 מטרים, ואורכה 76 מטרים. הגולשים מגיעים למהירות של 56 קמ"ש. המגלשה כוללת שתי "מדרגות" ושלושה אזורי החלקה.
מבנה הפארק > המורד הסגול

באזור המורד הסגול מספר מתקנים בהם שתי מגלשות צמודות - דבר המאפשר מרוצים בין הגולשים:
טבילה כפולה במורד הגבעה (Downhill Double Dipper) שתי מגלשות מים צמודות המאפשר מרוץ בין שני גולשים. גובה המגלשות 15 מטרים, ואורך הגלישה 70 מטרים. הגולשים מגיעים למהירות של 40 קמ"ש. שעונים מודדים את משך המירוץ ושערים אוטומטיים נפתחים בתחילת המרוץ ומונעים ירידת גולשים לפני הזמן.
סופות השלג (Snow Stormers) הוא מתקן הכולל שלוש מגלשות מים מפותלות, בהן מחליקים על מחצלת. אורכן של כל אחת מהמגלשות 107 מטרים.
מרוצי טובוגאן (Toboggan Racers) שמונה מגלשות מים צמודות שאורכן 76 מטרים. במגלשה זו מחליקים על מזרנים.
מבנה הפארק > המורד האדום

אזור המורד האדום נמצא בחלקו האחורי של הפארק. באזור זה מתקן אחד בלבד שאינו משמש למרוצי גלישה, מאחר שמסלולי הגלישה שונים זה מזה:
אשדות נמלטים (Runoff Rapids) הוא מגלשת מים שאורכה 180 מטרים. המתקן כולל שלוש מגלשות - שתים שאינם מקורות ואחת מקורה.
מבנה הפארק > בסיס ההר

באזור בסיס ההר של הפארק מספר מתקנים:
המפרץ הנמס (Meltaway Bay) הוא בריכת גלים ששטחה 4,000 מ"ר, הנמצאת לרגלי הר גאשמור.
העמק חוצה הארץ (Cross Country Creek) הוא אשד איטי המקיף את שטח הפארק. אורכו של הנהר 910 מטרים והוא זורם באיטיות ומאפשר שיט אבובים עליו. הנהר מוביל את השטים לתוך מנהרות קרח בהם המים קפואים (האזור היחיד בפארק בו המים אינם מחוממים). משך זמן ההקפה של הפארק - בין 20 ל-30 דקות.
אזור פטרול הסקי (Ski Patrol) הוא אזור המיועד לילדים קטנים וכולל בריכת פעוטות, מגלשת מים פתוחה קטנה המותאמת לילדים, ומגלשה סגורה מהירה יותר, וכן פסגת טייק (Tike's Peak) - אזור של מגלשות מים איטיות יותר המיועדות לילדים.
הערות שוליים

↑  תיאור מתקן הנפילה מהפיסגה
↑  תיאור מתקן מעיינת טימבואוט.
↑  תיאור מתקן הסלאש גאשר
↑  תיאור מתקן טבילה כפולה במורד הגבעה
↑  תיאור מתקן סופות השלג.
↑  תיאור מתקן מרוצי טובוגאן.
↑  תיאור מתקן אשדות נמלטים
↑  תיאור המפרץ הנמס
↑  תיאור מתקן העמק חוצה הארץ.
| פארקים ואתרי נופש של חברת וולט דיסני |
| --- | --- | --- |
| אתר הנופש דיסנילנד | דיסנילנד • ההרפתקה הקליפורנית של דיסני • דאונטאון דיסני |  |
| אתר הנופש דיסניוורלד | ממלכת הקסם • אפקוט • אולפני הוליווד של דיסני • ממלכת החיות של דיסני • חוף סופת השלגים • לגונת הטייפון • דאונטאון דיסני • ארץ הנהר* |  |
| אתר הנופש טוקיו דיסני | דיסנילנד טוקיו • דיסניסי |  |
| אתר הנופש דיסנילנד פריז | דיסנילנד פריז • פארק אולפני וולט דיסני • כפר דיסני |  |
| אתר הנופש דיסנילנד הונג קונג | דיסנילנד הונג קונג |  |
| אתר הנופש דיסני שאנגחאי | דיסנילנד שאנגחאי |  |
| קו הספנות דיסני | דיסני וונדר • דיסני מג'יק • דיסני דרים • דיסני פנטזי • קאסטאווי קי |  |
| פארקים מתוכננים שלא הוקמו | וסטקוט** • אמריקה של דיסני** |  |
| שונות | דולר דיסני |  |
| הערות | * פארקים שנסגרו   ** פארקים שלא הוקמו |  |
פורטל דיסני
מתקן ה"נפילה מהפסגה".
מעיינות טימבואוט.
המעלון בפארק ומבט על אזור פטרול הסקי.
חופשי ומאושר

| --- | --- |

 בימוי:  ויליאם מורגן, ביל רוברטס, ג'ק קני, המילטון לוסק 
 הופק בידי:  וולט דיסני
 תסריט:  הומר ברייטמן, אלדון דדיני, טום אורב, לאנס נולי, הארי ריבס, טד סירס, סינקלר לואיס 
 עריכה:  Jack Bachom 
 שחקנים ראשיים:  קליף אדוארדס אדגר ברגן לואנה פטן וולט דיסני קלרנס נאש פינטו קולביג בילי גילברט אניטה גורדון דינה שור דניס דיי
 מדבבים:  קלרנס נאש (דונלד דאק) The Starlighters (עצמו/עצמה) דינה שור (עצמו/עצמה) וולט דיסני (מיקי מאוס) ג'ימי מקדונלד (מיקי מאוס) The Dinning Sisters (עצמו/עצמה) אניטה גורדון (Golden harp) The King's Men (עצמו/עצמה) קליף אדוארדס (ג'ימיני הצרצר) בילי גילברט (ווילי הענק) פינטו קולביג (גופי) 
 מוזיקה:  אוליבר ולאס פול סמית' אליוט דניאל צ'ארלס וולקוט
 צילום:  צ'רלס פ' בויל 
 אנימטור:  וורד קימבל, Harvey Toombs, מרק דייוויס, John Sibley, Hal King, Jack Campbell, Ken O'Brien, George Rowley, ארט באביט, Phil Duncan, ג'ון לונסברי, לס קלארק, Wetzel Whitaker, פרד מור, Hugh Fraser, וולפגנג ריית'רמן, Jack Boyd 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  וולט דיסני הפקות
 חברה מפיצה:  RKO Radio Pictures
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית27 בספטמבר 1947 ישראל18 בפברואר 1950 ישראל24 בנובמבר 2022 (גרסה מדובבת מלאה בדיסני+)
 משך הקרנה:  73 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מוזיקלי, סרט פנטזיה, קומדיה רומנטית, סרט ילדים, סרט מונפש למחצה 
 הכנסות:  3.165 מיליון דולר (השכרות ברחבי העולם)
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
חופשי ומאושר (באנגלית: Fun and Fancy Free, נקרא בהפצה הראשונה בארץ אף לי אף לך ולאחר מכן נקרא עולם השעשועים, אך בהפצת ה-DVD המתורגמת נקרא חופשי ומאושר, ובגרסה המדובבת של דיסני+ נקרא כיף בלי דאגות) הוא סרט חבילה פנטזיה מוזיקלי מונפש אמריקאי שיצא בשנת 1947, הופק על ידי וולט דיסני והופץ על ידי RKO Radio Pictures. זהו סרט ההנפשה התשיעי של דיסני והרביעי מבין סרטי החבילה שהאולפן הפיק בשנות ה-40 כדי לחסוך כסף במהלך מלחמת העולם השנייה. סרטי חבילה אלו עזרו לחברה לממן את הסרט מסוף שנות ה-40 - "סינדרלה" (1950), כמו גם הסרטים שבאו לאחר מכן כגון "עליסה בארץ הפלאות" (1951) ו"פיטר פן" (1953).
הסרט הוא אוסף של שני סיפורים: בונגו, מסופר על ידי דינה שור ומבוסס באופן רופף על הסיפור הקצר "בונגו הדב הקטן" מאת סינקלר לואיס, ומיקי ואפון הקסם, מסופר על ידי אדגר ברגן ומבוסס על סיפור העם האנגלי "ג'ק ואפון הפלא". למרות שהסרט מונפש בעיקרו, הוא משתמש גם בקטעי לייב אקשן כדי לשלב את שני הסיפורים שלו. המקטע מיקי ואפון הקסם סימן את הפעם האחרונה בה וולט דיסני דיבב את מיקי מאוס, מכיוון שהוא היה עסוק מדי בפרויקטים אחרים בכדי להמשיך לדבב את הדמות. את תפקידו של דיסני לקח אמן האפקטים הקוליים ג'ימי מקדונלד.
פרקים בסרט > בונגו

קטע זה מבוסס על סיפור "בונגו הדוב הקטן" של סינקלר לואיס (חתן פרס נובל לספרות לשנת 1930), אשר עוקב אחר הרפתקאותיו של דוב קרקס בשם בונגו אשר מעוניין לחיות בחופשיות בטבע. בונגו, אשר נמצא בשבי זוכה לשבחים על הופעותיו בקרקס, אבל זוכה לטיפולים ברמה נמוכה מחוץ לבמה.
תוך כדי נסיעה ברכבת, האינסטינקטים הטבעיים של בונגו קוראים לו לצאת לחופשי. ברגע שהוא בורח אל היער, בונגו מתחיל להסתגל לתנאים החדשים שלו בטבע. למחרת בבוקר, הוא פוגש דובה בשם לולובל. השניים מתאהבים, אך בונגו נקלע לצלע נוספת באהבה ללולובל, לאמפג'ו הדוב המרושע. בונגו מפרש לא נכונה את סטירתה של לולובל אשר בעבור דובים משמעותה שהיא מחזירה לו אהבה, ומוביל לכך שלאמפג'ו סוטר ללולובל, דבר שגורם לכל הדובים ביער לחגוג לכבוד הזוג החדש. לאחר שבונגו מבין את משמעות הסטירה אצל דובי הטבע, הוא קורא תיגר על לאמפג'ו. בונגו מנצח את לאמפג'ו, אשר נסחף אל מותו והופך לבן זוגה של לולובל.
הסיפור מלווה בקריינותה של דינה שור.
פרקים בסרט > מיקי ואפון הקסם

קטע זה הוא עיבוד לסיפור ג'ק ואפון הפלא הכולל בתוכו את הדמויות מיקי מאוס, דונלד דאק וגופי בתור איכרים אשר מגיעים אל טירתו של וילי הענק דרך אפון פלא שקיבל מיקי בתמורה לפרה.
הקטע מלווה בקריינותו של אדגר ברגן, אמן הפיתום.
מיקי, דונלד וגופי חיים במקום שנקרא "עמק אושר", אשר נקטע אושרו עקב ביקור של ענק שגנב את נבל הזהב המזמר מטירת. השלישייה, הסובלת מרעב, בונה על פרתם שתניב להם חלב, שממנו יוכלו להרוויח כסף, אך מיקי מוכר אותה בתמורה לאפוני קסם אשר דונלד משליך אותן. באותו לילה, גדל נבט ענק שמעלה את מיקי, דונלד וגופי אל הענן שבו גר הענק. ברגע שהם נכנסים לטירת הענק, מיקי, דונלד וגופי אוכלים מהאוכל שנמצא על שולחנו. דבר זה מעורר את זעמו של וילי הענק, בעל היכולת להפוך עצמו לכל דבר. כאשר וילי מבין כי מיקי מנסה להערים עליו ולהפוך אותו לזבוב על מנת שהוא יצליח להרוג אותו, וילי הכועס לוכד מיקי, דונלד וגופי ונועל אותם בקופסה. מיקי מצליח לברוח, וכדי להציל את דונלד וגופי, על מיקי למצוא את המפתח לקופסה. מיקי משתמש בנבל הזהב ששר ומרדים את הענק. כשמיקי מצליח להציל אותם, בורחים הארבעה, מיקי, דונלד, גופי ונבל הזהב אל עמק האושר, אך הענק עוקב אחריהם אל העמק, שם נופל מן הנבט אל מותו.
הסרט מסתיים בקטע שמערב אנימציה ושחקנים חיים כשוילי הענק (שמסתבר ששרד את הנפילה) רוקע דרך רחובות הוליווד ומחפש את מיקי מאוס וחבריו.
צוות שחקנים

אדגר ברגן - בתפקיד עצמו, צ׳ארלי מקארתי ומורטימר שנרד.
לואנה פאטן - בתפקיד עצמה.
דינה שור - קריינית וזמרת בקטע "בונגו".
קליף אדוארדס - ג'ימיני הצרצר.
וולט דיסני וג'ימי מקדונלד - מיקי מאוס.
קלרנס נאש - דונלד דאק.
פינטו קולביג - גופי.
בילי גילברט - וילי הענק.
אניטה גורדון - הנבל המזמרת.
גרסה עברית

שני הקטעים; "בונגו" ו"מיקי ואפון הקסם" יצאו בגרסה עברית. אולם, בגרסאות שדובבו נעשו מספר שינויים כמו החלפת הקטעים של אדגר ברגן בקטעים בקריינותו של לודוויג פון דרייק. כתוצאה מכך, הסרט מעולם לא דובב בשלמותו בעברית. "בונגו" בגרסתו העברית הופץ רק על קלטת, בעוד "מיקי ואפון הקסם" זכה להפצה עברית גם ב-DVD "אגדות דיסני - חלק 6" ביחד עם הקטע "הדרקון הסרבן" שהופיע במקור בסרט "הדרקון העקש". במאית הדיבוב העברי של שני הקטעים הייתה שפרירה זכאי. בגרסאות העבריות לא קיימת דמותו של ג'ימיני הצרצר, ולכן, ישראל גוריון לא שב לדבב את דמותו של ג'ימיני, כפי שעשה בסרט "פינוקיו". להלן רשימת המדבבים בגרסה העברית;
לימור שפירא - קריינית וזמרת בקטע "בונגו", הנבל המזמרת ב"מיקי ואפון הקסם".
יהויכין פרידלנדר - לודוויג פון דרייק (מחליף את הקטעים של אדגר ברגן).
אוהד שחר - מיקי מאוס.
שי נובלמן - דונלד דאק.
עמי מנדלמן - גופי.
יובל זמיר - וילי הענק והעורבים המזמרים.
בנובמבר 2022, הסרט יצא לדיבוב במלואו בדיסני+ כששני הקטעים מדובבים במלואם. להלן הרשימת המדבבים בגרסה העברית המחודשת:
יובל בינדר - ג'ימיני הצרצר.
בר קליין - דינה שור.
ניר רון - אדגר ברגן / צ׳ארלי מקארתי / מורטימר.
דניאלה דאון - לואנה פאטן.
אוהד שחר - מיקי מאוס.
ניר נדיר - דונלד דאק.
יורם יוספסברג - גופי.
ערן מור - וילי הענק.
אלונה אלכסנדר - הנבל המזמרת.
חורבת אל כום

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 אתר ארכאולוגי
 חפירות:  1968–1971
 ארכאולוגים:  ויליאם דיוור
 מיקום
 מדינה:  מדינה פלסטינית 
 מיקום:  מערב הר חברון
 קואורדינטות:  31°32′05″N 34°58′00″E﻿ / ﻿31.534716°N 34.966564°E﻿ / 31.534716; 34.966564
  (למפת הר חברון מוגדלת) חורבת אל כום(למפת הר חברון רגילה) חורבת אל כום(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת אל כום(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת אל כום
 
חורבת אל כום (חירבת אל כום) היא תל ארכאולוגי הממוקם בשיפוליהם המערביים של הרי חברון. על פי ממצאיו, התל היה מיושב בתקופת הברונזה הקדומה 2–3 והמשיך להתקיים בתקופת בית ראשון ובית שני. בית קברות גדול מתקופת ממלכת יהודה נמצא בצדו הדרומי של התל.
באתר התגלו שלוש כתובות קבורה יהודאיות מהמאות ה-8-7 לפנה"ס (שתיים מהן מוצגות במוזיאון ישראל), וכן אוסטרקונים בארמית, עברית ויוונית מתקופת בית שני, האחד מהם הוא שטר חוב הכתוב בשני נוסחים - עברי ויווני.
האתר נחפר בשנים 1968–1971 על ידי הארכאולוג האמריקאי ויליאם דיוור.
זיהויו ההיסטורי של האתר איננו ודאי. אחת האפשרויות שהוצעו היא העיר המקראית מקדה, שנמצאת על פי המקור המקראי בנחלת שבט יהודה בקרבת תל לכיש. אפשרות אחרת היא העיר שפיר המוזכרת בספר מיכה (על סמך שם הנחל הסמוך - ואדי א-סיפר).
כיום האתר שוכן בשטח היישוב אל-כום שברשות הפלסטינית כשנים עשר ק"מ ממערב לחברון, כשלושה ק"מ מהיישוב שקף וכארבעה ק"מ מן ההתנחלויות אדורה ונגוהות.