stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסף אלימלך כהנא
ביוגרפיה

נולד ברוסנוביץ', לרב יצחק אייזיק כהנא, רב העיר ורבה של זשדני. אמו היא בת הרב יצחק אייזיק ביליצר, רב נאג'י אידה.
בצעירותו למד אצל סבו, הרב ביליצר. לאחר מכן עבר לאונגוואר, שם למד אצל הרב חיים צבי מנהיימר והרב שלמה גנצפריד, מחבר קיצור שולחן ערוך, שסמך אותו לרבנות. בתקופת לימודו אצלו אף סייע לו בעריכת הספר קיצור שולחן ערוך. לאחר כן עבר לישיבת פרשבורג, שם למד אצל הרב שמחה בונם סופר, מחבר שו"ת "שבט סופר".
נישא ליוטל יונגרייז, בת הרב משה, רבה של קאשוי, שנפטרה בתר"פ. בזיווג שני נישא לשרה בת הרב יאיר קאלוש ממזלבורץ.
עם פטירת אביו (תרנ"ב) התמנה לרבה של זשדני, קהילה קטנה שסייעה בידו להקים שם ישיבה, בה החל לכתוב את ספריו. בה'תרע"ו התמנה לרבה של בוניהד. בה'תרפ"ג נבחר לרבה של צעהלים, לשם העביר את ישיבתו, שמנתה 90 תלמידים. רבנותו התאפיינה בהערכה הדדית בין הרב לקהלו ודאגה לתלמידיו.
בתרצ"א התמנה לרבה של אונגוואר, לאחר מערכת בחירות סוערת, בה התמודד מול בנו של הרב הקודם, נבחר ברוב גדול ואף זכה בדין תורה אצל הרבי ממונקץ'.
תקופת רבנותו הייתה תקופה של פריחה לקהילת אונגוואר. הוא פעל רבות לביסוס מוסדות הקהילה, כגון בית חולים ובית תמחוי, וחיזוק לימוד התורה ושמירת מסורת ישראל. לשם כך הקים חברה בשם "לומדי תורה", שארגנה שיעורים בערבים לאנשים שעבדו במשך היום. עוד שימש כנשיא ועד הרבנים ברוסיה הקרפטית, שריכז את הקהילות האורתודוקסיות באזור. עמד בקשרים טובים עם שלטונות צ'כוסלובקיה ועם אנשי כמורה בעירו, מה שתרם לריסון האנטישמיות.
עם היבחרו כרב העיר התמנה לנשיא כולל שומרי החומות בארץ ישראל, שתמך בעניים ולומדי תורה בירושלים.
התמסר לישיבתו במתן שיעורים רבים, והנהיג בה סדרי לימוד קפדניים ובחינות. את דרך לימודו מתאר תלמידו, הרב מנשה קליין: "ודכירנא כד הוינא טליא ויצקתי מים על ידי מו"ר הגאון הקדוש מרן יוסף אלימלך כהנא הי"ד, למדנו בכל שבוע 6 דפים גמרא עם מפרשים, ש"ע אורח חיים עם מגן אברהם ויורה דעה עם ט"ז וש"ך, ועוד והיה ניסיון בכל שבוע על כל השיעורים שלמדו. ובסוף הזמן עשו חזרה על כל מה שלמדו בכל הזמן, והיו ממש משימים לילות כימים אז לעבור הכל לערך שלשים יום או חמש שבועות" (שו"ת משנה הלכות חלק ח סימן רמז).
בד בבד עמד בקשרי מכתבים עם רבנים מקהילות רבות שהפנו אליו שאלות.
נספה באושוויץ בי"א בסיון תש"ד, במשלוח האחרון של יהודי אונגוואר, עם אשתו וקבוצה מקהילתו ותלמידיו. ברגעיו האחרונים אמר בהתלהבות וידוי עם קהלו.
ילדיו

פריידא, נישאה לרבי משה נתן נטע יונגרייז, שנספה בשואה.
רבי שרגא פייש כהנא, נפטר בצעירותו (תרע"ט).
רבי יצחק אייזיק כהנא, רבה של פאררא-ענטש, נספה בשואה.
רבי יהושע כהנא, נספה בשואה.
מתלמידיו

הרב שמואל הלוי ואזנר, מחבר שו"ת שבט הלוי.
הרב מנשה קליין, מחבר שו"ת משנה הלכות, שייסד את "קהילת אונגוואר" בברוקלין ובירושלים.
רבי יחזקאל שרגא ליפשיץ הלברשטאם, האדמו"ר מסטראפקוב.
הרב משה דב וולנר - רבה של אשקלון.
ספריו

חידושי מהרי"א כהן - לקט משרידי תשובותיו וחידושיו, יצא לאור על ידי נכדו, יצחק אייזיק יונגרייז, ירושלים תשכ"ט.
שו"ת פני יוסף הוכן לדפוס אך אבד בשואה.
לקריאה נוספת

קהלת צעהלים וחכמיה עמ' 194 - 200.
הרב פרופ' יצחק לוין (עורך), אלה אזכרה: אוסף תולדות קדושי ת"ש-תש"ה, חלק ג', "המכון לחקר בעיות היהדות החרדית", ניו יורק תשי"ט, עמ' 9 - 16.
עצה לבעל תשובה, דברים בשם רבה של אונגוואר, הרב יוסף אלימלך כהנא הי”ד - אתר תורתך לא שכחתי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007520999005171  LCCN: no2012089892  VIAF: 260113588   WorldCat (עם VIAF): 260113588
יחסי גרמניה–שווייץ

| יחסי גרמניה–שווייץ |
| --- | --- |
גרמניה: שווייץ


גרמניה: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
357,022: 41,277
אוכלוסייה
84,431,715: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,456,081: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
52,777: 99,060
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי גרמניה–שווייץ הם יחסי החוץ המתקיימים בין גרמניה לשווייץ. לגרמניה יש שגרירות בברן, ושווייץ מחזיקה שגרירות בברלין.
גרמניה היא השותפה המסחרית החשובה ביותר של שווייץ, ושליש מכלל היבוא לשווייץ מגיע מגרמניה (יותר מאיטליה, צרפת, הולנד וארצות הברית יחד). שווייץ היא גם המשקיע הזר השלישי בגודלו בגרמניה (אחרי מדינות האיחוד האירופי וארצות הברית), וחברות שווייצריות מעסיקות 260,000 איש בגרמניה. גרמניה היא המשקיע החמישי בגודלו בשווייץ, וחברות גרמניות מעסיקות 94,000 איש בשווייץ.
אזרחים בשתי המדינות מרבית לבקר זו בזו, ושווייץ היא יעד הגירה מועדף עבור גרמנים. האוכלוסייה הגרמנית בשווייץ היא הקבוצה הזרה השנייה בגודלה (אחרי האיטלקים) ומספר השווייצרים בגרמניה מגיע ל-80,000. שתי המדינות חולקות גבול ושפה (גרמנית היא אחת מארבע השפות הרשמיות של שווייץ). יותר מ 44,000 גרמנים נוסעים לאורך הגבול כל יום ויש שיתוף פעולה חוצה גבולות ביניהן, במיוחד על הריין העליון ועל אגם קונסטנץ. קיימים יותר מ-200 הסכמים ביניהן. עם זאת, היחסים בין השתיים מתוחים מעט בגלל בעיות מס שלא נפתרו, והגבלות גרמניות על טיסות לציריך.
יחסי בחריין–הודו

| יחסי בחריין–הודו |
| --- | --- |
בחריין: הודו


בחריין: הודו
שטח (בקילומטר רבוע)
760: 3,287,263
אוכלוסייה
1,616,117: 1,454,183,987
תמ"ג (במיליוני דולרים)
43,205: 3,549,919
תמ"ג לנפש (בדולרים)
26,734: 2,441
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה סוציאליסטית פדרלית

יחסי בחריין–הודו (בערבית: علاقات بحرينية هندية, בהינדי: बहरीन–भारत सम्बन्ध, באנגלית: Bahrain–India relations) הם היחסים הבילטרליים בין ממלכת בחריין ובין הרפובליקה של הודו.
רקע

בחריין והודו כוננו יחסים דיפלומטיים ב-12 באוקטובר 1971.
הודו היא בעלת ברית קרובה של בחריין. לדברי פקידים הודיים, פקידי בחריין הם בין התומכים הבולטים ביותר של הודו באשר למועמדותה במושב קבוע במועצת הביטחון של האו"ם. פקידים בבחריין קראו להודו למלא תפקיד גדול יותר בעניינים בינלאומיים, כגון מעורבותה בתוכנית הגרעין האיראנית, כאשר נסיך בחריין ביקש מהודו שתמלא תפקיד בפתרון המשבר.
יחסים בין שתי המדינות מתוארכים כמה דורות אחורה. דמויות בולטות מבחריין נודעו בשל קשריהן עם הודו, כמו המשורר איברהים אל-עריצ' אשר נולד וגדל בבומביי ושני התאולוגים מהמאה ה-17 – שיח' צלאח אל-קרזקאני ושיח' ג'אפר בן כמאל א-דין שהיו דמויות משפיעות במיוחד בממלכת גולקונדה (אנ') ובהתפתחות החשיבה השיעית בתת-היבשת ההודית.
חידושי הריטב"א

| --- | --- |

צילום דף מתוך הדפסה ראשונה של חידושי הריטב"א (על מסכת קידושין), סביונטה ה'שי"ג (1553). חידושי הריטב"א מופיעים בשולי הגיליון, מתחת לתוספות רי"ד.
 מידע כללי
 מאת:  ריטב"א
 סוגה:  פרשנות התלמוד הבבלי 
 
חידושי הריטב"א הוא חיבורו של רבי יום טוב בן אברהם אַשֵּׂבִילִי על התלמוד הבבלי. חיבור זה הוא מהבולטים שבמפרשי הש"ס, ונחשב כספר יסוד בלימוד התלמוד בעיון.
חידושי הריטב"א נכתבו על מסכתות רבות מהתלמוד, אך לא נשמרו והודפסו בצורה מסודרת. הריטב"א עצמו כתב שתי מהדורות שונות לחיבורו, וברוב המסכתות לא שרדה אלא אחת מהן, פעמים זו ופעמים זו. בחיבורו הוא מביא דברים רבים מראשונים שקדמו לו, ובפרט מרבו הרא"ה וכן מרבו הרשב"א. הדפסת חידושי הריטב"א החלה בראשית המאה ה-17, והשלמתם במתכונת הקיימת כיום הושלמה רק בראשית המאה ה-21.
תוכן

חידושי הריטב"א כוללים פירושים וחידושים, הן פירושים שהוא מביא בשם רבותיו, הן פירושים של ראשונים נוספים שהוא מצטט, והן חידושים שלו עצמו. כל אלו מעורבים ושזורים יחד כפירוש רציף ואחיד על התלמוד.
בשל אופי ומבנה זה נתן רבי יהושע בועז העדפה לחידושי הריטב"א על פני ראשונים אחרים.
בשונה מרבותיו ומחידושים של ראשונים שקדמו לו, שהתמקדו רק בשאלות העיקריות העולות בסוגיא, ולא פרשו אותה כמהלכה, חידושי הריטב"א דומים יותר לפירוש שוטף על הסוגיה, שאינו מתעלם גם מהשלבים המרכזיים פחות בסוגיא או מקושיות מקומיות, ולמרות שהוא מקדיש את עיקר עיסוקו לשאלות העקרוניות בסוגיא, הוא אינו מדלג על שלבי הביניים במסגרת חידושיו, ומפרש גם אותם, גם אם בקיצור.
פעמים רבות לאחר שהריטב"א מביא מדברי ראשונים שקדמו לו, הוא מביא את פירוש חדש ועצמאי לדברי התלמוד. חידושיו מאופיינים בסגנון שונה במעט משאר הראשונים, והם מצטיינים במקוריותם. לרוב מופיעות המילים "כן נראה לי" בסיום חידושיו העצמאיים, אך לפעמים כלל אינו מזכיר שהם חידושיו. בסוגיות תלמודיות סבוכות, מציין הריטב"א בדרך כלל את דעתו להלכה עם פתיחת התיבות "ולעניין פסק", כדרכו של רבו הרשב"א.
מאפיין ייחודי נוסף, בחידושי הריטב"א לעומת חידושי קודמיו, הוא התעניינותו גם בתחומי האגדה והמחשבה (לרבות תורת הסוד). אף שגם הוא כקודמיו, מדלג בדרך כלל על סוגיות אגדיות ארוכות בכתיבת חידושיו, בקטעי אגדה קצרים הוא נוטה לדון גם בדברי האגדה, שלא כקודמיו. בכעשרים מקומות בחידושיו הוא מזכיר נושאים מתורת הקבלה, נושא שחידושי קודמיו התעלמו ממנו לגמרי. לעיתים הוא רומז גם לשאלות מתחום הפילוסופיה היהודית, ומשלב שיקולים לוגיים (שבתקופה זו נחשבו כחלק מלימוד הפילוסופיה) כחלק מהכרעת ההלכה.
הריטב"א כתב הקדמה לחיבורו, ובה ביאר את דרכו בכתיבת החידושים, אך זו לא שרדה.
קיימות סתירות רבות בין חידושי הריטב"א לבין תשובותיו, ולדעת הרב יוסף קאפח הדבר נובע מכך שבחידושיו כתב הריטב"א את מה שהיה נראה לו לנכון, ואילו בתשובותיו נמנע מלהורות למעשה נגד דעת רבו הרא"ה.
תוכן > מקורותיו של הריטב"א

פירוש רש"י לתלמוד משמש כפירוש בסיס בחידושי הריטב"א, ורש"י מופיע בו בשמו או בתואר "מרן ז"ל". פירוש רש"י לתלמוד נכתב על ידי רש"י במספר מהדורות שונות, ופעמים רבות דברי רש"י המובאים בריטב"א הם ממהדורה שונה מהמהדורה הקיימת כיום. בדבריו הוא מזכיר גם הרבה מהתוספות, ומדבריו נראה שהיו בידיו מספר מהדורות של התוספות. התוספות המוזכרים בדבריו הם לרוב אינם דברי התוספות שלפנינו, והם קיימים אצלנו בתוך תוספות אחרים, כמו תוספות שאנץ, תוספות הרא"ש, או תוספות טוך ועוד. דברי הרי"ף, המכונה על ידו בשם "רבנו אלפסי", מובאים בחיבור בדרך קבע, ובדרך כלל הוא נוקט להלכה כדבריו.
הריטב"א בחידושיו מביא הרבה בשם רבותיו, ודבריהם מהווים בסיס לחידושיו. בעיקר מביא הוא מרבו המובהק הרא"ה (המכונה לרוב: "מורי", "רבינו"; פעמים רבות בתוספת תארים, כמו "נר"ו"), שאת דבריו שמע ממנו או שראה אותם בחיבורו. הריטב"א מביא גם בשם רבו הרשב"א (המכונה לרוב: "רבותי", "יש אומרים", ולפעמים גם "מורי" עם הזכרת שמו), מדברים ששמע ממנו או שראה אותם בחיבורו ובתשובותיו, אם כי לא באותה הכמות בה הוא מביא מדברי הרא"ה. לעיתים הוא מביא מדברי הרשב"א בלא לציין שהוא מקור הדברים. התייחסות רחבה קיימת גם לרמב"ן (המכונה גם בתארים "רבינו הגדול" או "אדוננו הרמב"ן"), שהיה רבם של רבותיו הרא"ה והרשב"א. הריטב"א מזכיר בחיבורו רבות את "מורי הר"ם" או "מורי המובהק (מ"ה) הר"ם". זיהוי "הר"ם" זה אינו ברור, והועלו בכך כמה השערות: יש שכתב שהוא היה רב נוסף של הריטב"א מלבד הרא"ה והרשב"א, ורבי מלאכי הכהן אכן זיהה אותו עם הרמ"ה, ויש מי שזיהה אותו עם הרמב"ן, ויש מי שכתב שלפעמים הכוונה לרא"ה ולפעמים לרמ"ה, ויש מי שזיהה אותו כתואר לרא"ה, כשהוא נע בין "הריני כפרת משכבו" (הכ"מ, וכך היא הגרסה בכמה מקומות, ויש גם שהגרסה היא "הרכ"מ"), לבין מילת תואר מלשון רוממות וחשיבות.
יש ראשונים המופיעים באופן עקבי לאורך החיבור, ויש מהם שמופיעים רק במסכתות מסוימות. כמו כן המשקל שניתן לדברי ראשונים מסוימים משתנה ממסכת למסכת, כך שבסופו של דבר כל מסכת בחידושי הריטב"א היא חטיבה נפרדת.
השפעה ומעמד

למרות שהחיבור לא היה מצוי באופן נרחב אצל הראשונים, הוא הוזכר רבות בתוך דברי ראשונים אחרים, ובכך הוא נחשב בולט בין הפוסקים הראשונים. כך גם הוא מובא מאות פעמים בחיבורו של רבי יוסף קארו "בית יוסף", ולדבר השלכה על הפסיקה בשולחן ערוך. מעמדו זה היה קיים גם אצל האחרונים, והתייחסות זהה קיימת גם לדבריו שהודפסו ופורסמו בתקופה מאוחרת יותר, שאף עליהם הסתמכו אחרונים לקבוע הלכה; וכך הוא מופיע מאות פעמים בחיבורו של רבי ישראל מאיר הכהן "משנה ברורה", שנותן משקל הלכתי גם לחיבורים שהודפסו לראשונה בתקופתו.
חידושי הריטב"א על הש"ס מהווים חלק מרכזי ובסיסי מלימוד התלמוד בעיון, לצד חידושי ראשונים אחרים כמו התוספות, הרמב"ן, הרשב"א והר"ן. החיבור הודפס במספר מהדורות המקיפות חלק גדול מהתלמוד, ומפורסמת בהן המהדורה המוערת של מוסד הרב קוק. החיבור נחשב כחובה בכל ספרייה תורנית של ישיבה או בית מדרש, וכן כספר בסיס לסקירת סוגיה או ניתוחה, כמו בשיעור כללי.
לקריאה נוספת

ישראל משה תא-שמע, הספרות הפרשנית לתלמוד באירופה ובצפון אפריקה, חלק שני: 1200–1400, הוצאת מאגנס, ירושלים תשס"ד, עמ' 70–74.
יחיא א-שהרי

יחיא סולימאן עלי א-שהרי (בערבית: يحيى سليمان علي الشهري; נולד ב-26 ביוני 1990) הוא כדורגלן סעודי המשחק בא-ראד מליגת העל הסעודית בעמדת הקיצוני.
קריירת מועדונים

א-שהרי התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אל-איתיפאק, ובגיל 20 הצטרף לקבוצה הבוגרת. ב-1 ביוני 2013 חתם בא-נסר תמורת 48 מיליון ריאל סעודי, והפך לכדורגלן היקר בתולדות הכדורגל הסעודי. לזכותו של א-שהרי, שתי אליפויות וגביע אחד במדי הקבוצה.
בינואר 2018 הושאל ללגנס מליגת העל הספרדית, כחלק מהסכם בין ההתאחדות לכדורגל בערב הסעודית להתאחדות לכדורגל בספרד לפיו יושאלו מספר שחקנים מובילים מנבחרת ערב הסעודית לליגה הספרדית, על מנת שיישתפרו לקראת מונדיאל 2018. בלגנס, א-שהרי לא קיבל דקות משחק ובסיום העונה חזר לא-נסר.
קריירה בינלאומית

בצעירותו, א-שהרי שיחק בכל הנבחרות הצעירות של ערב הסעודית. ב-14 באוקטובר 2009, א-שהרי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ערב הסעודית במשחק ידידות נגד תוניסיה.
א-שהרי נכלל בסגל הנבחרת לקראת גביע אסיה בכדורגל 2015, מונדיאל 2018 וגביע אסיה בכדורגל 2019.
תארים

ליגת העל הסעודית: 2013/2014, 2014/2015
גביע כתר הנסיך הסעודי: 2013/2014
יחיא א-רסאני

יחיא עלי סעיד א-רסאני (בערבית: يحيى علي سعيد الغساني, בתעתיק מדויק: יחיא עלי סעיד אלע'סאני; נולד ב-18 באפריל 1998 בשארג'ה שבאיחוד האמירויות הערביות) הוא כדורגלן אמירתי המשחק בעמדת קשר הכנף מליגת העל של איחוד האמירויות הערביות ובנבחרת איחוד האמירויות.
קריירת מועדונים

א-רסאני גדל במחלקות הנוער של שבאב אל-אהלי ואל-וחדה. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של אל-וחדה במסגרת ליגת העל של איחוד האמירויות הערביות, ובסך הכל ערך 34 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע ארבעה שערים.
ב-4 בינואר 2021 חתם א-רסאני על חוזה לארבע שנים בשבאב אל-אהלי מליגת העל של איחוד האמירויות הערביות.
קריירה בינלאומית

ב-27 בינואר 2022 ערך א-רסאני את הופעת הבכורה שלו בנבחרת איחוד האמירויות הערביות, בניצחון 2-0 על נבחרת סוריה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת.
נכלל בסגל נבחרת איחוד האמירויות הערביות לטורניר גביע אסיה 2023.
הערות שוליים

↑  رسمياً.. شباب الأهلي يتعاقد مع يحيى الغساني قادماً من الوحدة באתר Sport360, ‏ 4 בינואר 2021 (בערבית)
↑  AFC Asian Cup 2023™ Qatar squad lists באתר הרשמי של קונפדרציית הכדורגל של אסיה, 4 בינואר 2024 (באנגלית)
| נבחרת איחוד האמירויות הערביות – גביע אסיה בכדורגל 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 ח'סיף •  2 אידריס •  3 סולטאן •  4 אל-האשמי •  5 סאלמין •  6 ראשד •  7 מבח'ות •  8 א-זעאבי •  9 על. סאלח •  10 לימה •   11 קאנדו •  12 אל-חמאדי • 13 אל-עטאס •  14 חמד • 15 נאדר • 16 עבאס • 17 עיסא • 18 רמדאן • 19 אבראהים • 20 א-רסאני • 21 ח. עבדאללה • 22 תווחיד • 23 עאדל • 24 א. עבדאללה • 25 עב. סאלח • 26 נאסר • מאמן: בנטו |  1 ח'סיף •  2 אידריס •  3 סולטאן •  4 אל-האשמי •  5 סאלמין •  6 ראשד •  7 מבח'ות •  8 א-זעאבי •  9 על. סאלח •  10 לימה •   11 קאנדו •  12 אל-חמאדי • 13 אל-עטאס •  14 חמד • 15 נאדר • 16 עבאס • 17 עיסא • 18 רמדאן • 19 אבראהים • 20 א-רסאני • 21 ח. עבדאללה • 22 תווחיד • 23 עאדל • 24 א. עבדאללה • 25 עב. סאלח • 26 נאסר • מאמן: בנטו | איחוד האמירויות הערביות |
יוסף אלמאליח

| --- | --- |
 לידה:   רבאט
 פטירה:  1823 ה'תקפ"ג גיברלטר
 מקום פעילות:  רבאט, גיברלטר
 תקופת הפעילות:  ?–1823 
 השתייכות:  אחרונים
 תחומי עיסוק:  דיין
 תפקידים נוספים:  אב בית דין, רב 
 חיבוריו:  תקפו של יוסף
 
רבי יוסף אלמלאליח (נפטר בי"א אלול ה'תקפ"ג), היה אב בית דין וראש ישיבה בעיר רבאט שבמרוקו ורבה של גיברלטר, מחבר שו"ת "תקפו של יוסף".
ביוגרפיה

רבי יוסף אלמאליח נולד בעיר רבאט שבמרוקו לאביו רבי עיוש, מדייני המקום ולאמו בתו של הדיין רבי שמואל קארו. נישא לנכדת רבי אליעזר די אבילה. לפני שנת ה'תקמ"ח מונה לדיין ברבאט ובהמשך כיהן במשרת אב בית דין. נחשב לפוסק הלכה גם של בני העיר סלא הסמוכה לרבאט. במקביל כיהן כראש ישיבה בעיר. כשביקר רבי מוסא בן דוד וחיון בישיבתו, כינה אותו 'סיני' הודות לבקיאותו. לעת זקנותו עבר לגיברלטר וכיהן כרב המקום. מתלמידיו בגיברלטר היה רבי ישראל בן ישעיה שכיהן אחריו ברבנות המקום.
רבי יוסף נפטר ונקבר בגיברלטר בי"א באלול שנת ה'תקפ"ג (1823).
יצירותיו

ספרו "תקפו של יוסף" מכיל שאלות ותשובות בנושאים שונים ובעיקר בנושאי חושן משפט. עבור רבני ודייני מרוקו נחשב הספר לאבן יסוד בפסיקה ההלכתית. הספר נדפס בליבורנו בשני כרכים: הכרך הראשון נדפס בשנת ה'תקפ"ג והשני נדפס בשנת ה'תרט"ו.
צאצאיו

בנו רבי עמרם היה קונסול איטליה בעיר אסואירה שבמרוקו, הניח בן בשם יוסף שכיהן כדיין בעיר. בתו נישאה לרבי אהרן אלמאליח מהעיר דמנאת, ברבות הימים מילא רבי אהרן את מקומו של רבי יוסף ברבנות רבאט, בנם רבי יוסף כיהן גם הוא בתפקיד.
ראו גם

יהדות גיברלטר
לקריאה נוספת

שלמה דיין, תוקפו של יוסף א, מבוא, ירושלים, תשס"ד.
אליעזר בשן, "קהילת גיברלטר - חכמיה, יצירותיהם וקשריהם עם חכמי מרוקו" בתוך: סיני, כרך קכג - קכד, עמ' פב, מוסד הרב קוק, תש"ס.
הערות שוליים

↑  ראו: לדוד ללמד עמ' פ, בתוך ספר לדוד ברוך.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298511505171  ISNI: 0000 0001 1193 4405  NTA: 407771883  VIAF: 44152961   WorldCat (עם VIAF): 44152961 
| רבני מרוקו |
| --- | --- | --- |
| רבני אסואירה | אברהם רפאל קורייאט • חיים פינטו (מרוקו) • אהרן בן חסין • משה ויזגאן |  |
| רבני דבדו | שלמה הכהן צבאן (ארבי לקביר) • שלמה הכהן צבאן • דוד הכהן סקלי • אברהם בן סוסאן • אברהם הכהן צבאן • שמואל מרציאנו |  |
| רבני מקנס | יעקב טולידאנו (מהרי"ט) • חיים טולידאנו • משה טולידאנו • יקותיאל בירדוגו • יעקב בירדוגו (השופריה דיעקב) • רפאל בירדוגו • משה מאימראן • פתחיה מרדכי בירדוגו • מימון בירדוגו • יוסף בירדוגו (מקנס) • יהודה טולידאנו • שמואל עמאר • חיים משאש • חיים בירדוגו • שלום עמאר • יעקב טולידאנו (בן יוסף) • יעקב טולידאנו (קהלת יעקב) • יהושע בירדוגו • יצחק סבאג • רפאל ברוך טולידאנו • ברוך אברהם טולידאנו • יוסף משאש |  |
| רבני מרקש | יצחק קורייאט (הראשון) • מאיר דלויה (רב) • יצחק דלויה (המאה ה-17) • שלמה עמאר (מרקש) • אברהם אזולאי (מרקש) • יוסף אוסעדון • דוד בן מאמאן • יעקב פינטו • אברהם קורקוס • יצחק חרוש • אברהם פינטו • שלמה אסבאג • מוסא בן דוד וחיון • שלמה אוזנקוט • משה אסבאג • אברהם פינטו (הקטן) • משה רוזיליו (הראשון) • דוד חיים צבאח • רפאל מסעוד אבן מוחא • אלעזר חזן • יעקב בטאן • שלמה אסבאג (השני) • מרדכי הצרפתי • רפאל יוסף חרוש • שלמה אבן חיים • דוד שלוש • יעקב דהאן • אלעזר הלוי • אברהם אביטבול • מכלוף אבוחצירא • יהושע מאמאן |  |
| רבני פאס | יהודה הכהן אבן סוסאן • יוסף בן יהודה אבן עקנין • אברהם אדרוטיל • שלמה אבן מלך • חיים גאגין • רבי שמואל חאגיז • יוסף אלמושנינו • יהודה עוזיאל (השני) • אהרן אבן חיים • ישעיה בקיש • שמואל אבן דנאן (השלישי) • שאול שמואל סירירו • וידאל הצרפתי (הצוף דבש) • יעקב אבן דנאן • יצחק הצרפתי השני (פאס) • וידאל הצרפתי (השלישי) • מנחם סירירו • שמואל הצרפתי • יהודה בן עטר • יעקב אבן צור • שמואל אבן אלבאז • אליהו הצרפתי • רפאל עובד אבן צור • יהודה בן עטר (השני) • רפאל אהרן מונסונייגו • ידידיה מונסוניגו • יצחק אבן דנאן • וידאל הצרפתי (החמישי) • משה אבן דנאן • שלמה אבן דנאן • אהרן בוטבול • יוסף בן נאיים • חיים דוד סירירו • |  |
| רבני צפרו | שאול ישועה אביטבול • שלמה אביטבול • עמור אביטבול • יהודה אלבז • רפאל משה אלבאז • אבא אלבז • אלישע אפריאט • ישועה שמעון חיים עובדיה • דוד עובדיה |  |
| רבני קזבלנקה | משה מאיר חי אליקים • חיים דוד בן סוסאן • שלום משאש • משה מלכה • רחמים בן עמארה • חיים רפאל שושנה • יצחק חזן • שמעון ברוך אוחיון |  |
| רבני רבאט וסלא | חיים בן עטר (הראשון) • שמואל די אבילה • אליעזר די אבילה • רבי חיים בן עטר • חיים טולידאנו (סאלי) • יוסף אלמאליח • יוסף בירדוגו (רבאט) • רפאל אנקווה • חיים רפאל עטייא • חיים יקותיאל בירדוגו • דוד צבאח • מיכאל יששכר אנקווה • שאול אבן דנאן • מימון אוחיון |  |
| רבני מחוז תאפילאלת | מסעוד אבוחצירא • יעקב אבוחצירא • דוד אבוחצירא • משה תורג'מן |  |
| רבני תטואן והאזור הספרדי | יעקב הלוי (בית יעקב) • יעקב מארג'י • חסדאי אלמושנינו • מנחם עטיאה • יעקב אבן מלכא • אפרים מונסונייגו • יצחק קורייאט (השני) • יצחק בן וואליד • שמואל נהון • מרדכי בן ג'ו • יעקב כלפון • רפאל חיים משה בן נאים • יהודה ליאון כלפון |  |
| רבנים נוספים | כליפא בן מלכא • מכלוף אוחיון • יחייה בן הראש (קניטרא) • רפאל הצרפתי • אברהם דוד ריווח |  |
יהוא (שם פרטי)

יֵהוּא הוא שמם של חמישה אישים במקרא. הבולט בהם הוא יהוא בן יהושפט בן נמשי מלך ישראל, הידוע גם ממקורות חיצוניים בני התקופה. נראה שמעיקרו הוא שם תאופורי המורכב מן היסוד יוֹ- (< יהו-), המתייחס כרגיל לה', בתוספת כינוי הגוף הוּא, במתכונת דומה לשמות המקראיים אֲבִיהוּא ואֱלִיהוּא. אולי הוא קיצור של צירוף מעין "ה' הוא (אלי)" או כיוצא בו. הצורה יֵהוּא במקום *יוֹהוּא (< *יהוהוא) משקפת כנראה בידול פונטי שחל ברצף של שתי תנועות מעוגלות: o-u > e-u. תופעה מקבילה מתועדת בשם יְהוֹשֻׁעַ, שבימי הבית השני התגלגל לצורה יֵשׁוּעַ (במקום *יוֹשׁוּעַ).
עדות למבטא השם במאה התשיעית לפני הספירה מצויה באובליסק השחור של שלמנאסר השלישי, שבו מוזכר יהוא מלך ישראל כשליט וסאל המעלה מס למלך אשור. שמו מופיע שם בצורה ia-ú-a. קשה לשחזר את צורת ההגייה העברית הקדומה המדויקת העומדת בבסיס תעתיק זה (אולי *יַוְהוּאַ [yawhūʔa]), אבל נראה שהתנועה הסופית משקפת הגייה קדומה של כינוי הנסתר  הפרוד בצורה הוּאַה, מסורת הידועה גם ממגילות מדבר יהודה מאות שנים אחר כך.
לקריאה נוספת

תדמור, חיים. "יֵהוּא". טורים 472–473 בתוך אנציקלופדיה מקראית: אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו, כרך ג. ירושלים: מוסד ביאליק, תשכ"ה.
Halpern, Baruch. "Yaua, Son of Omri, Yet Again". Bulletin of the American Schools of Oriental Research 265 (1987): 81–85.
יחסי אוקראינה–אורוגוואי

| יחסי אוקראינה–אורוגוואי |
| --- | --- |
אוקראינה: אורוגוואי


אוקראינה: אורוגוואי
שטח (בקילומטר רבוע)
603,550: 176,215
אוכלוסייה
38,139,491: 3,386,108
תמ"ג (במיליוני דולרים)
178,757: 77,241
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,687: 22,811
משטר
רפובליקה

יחסי אוקראינה–אורוגוואי הם יחסי החוץ בין אוקראינה ואורוגוואי.
היסטוריה

אורוגוואי הכירה בעצמאות אוקראינה ב-26 בדצמבר 1991, וב-18 במאי 1992 כוננו יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות.
הגירה

בשנות ה-20 של המאה ה-20 היה גל הגירה נרחב מאוקראינה לאורוגוואי, וכיום חיים באורוגוואי כ-10,000 אנשים ממוצא אוקראיני.
נציגויות דיפלומטיות

אוקראינה מיוצגת באורוגוואי באמצעות שגרירותה בבואנוס איירס, ארגנטינה.
אורוגוואי מיוצגת באוקראינה משגרירותה במוסקבה, רוסיה, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד בקייב.
יחסי אוקראינה–איסלנד

| יחסי אוקראינה–איסלנד |
| --- | --- |
אוקראינה: איסלנד


אוקראינה: איסלנד
שטח (בקילומטר רבוע)
603,550: 103,000
אוכלוסייה
38,139,491: 394,617
תמ"ג (במיליוני דולרים)
178,757: 31,020
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,687: 78,608
משטר
רפובליקה

יחסי אוקראינה–איסלנד הם יחסי החוץ בין אוקראינה ואיסלנד.
יחסים פוליטיים

בשונה ממדינות סקנדינביה אחרות, הדיאלוג הפוליטי של אוקראינה עם איסלנד מאופיין בחוסר סדירות ובעוצמה נמוכה. נראה כי הצד האיסלנדי מעוניין יותר בקיום יחסים דו-צדדיים מאשר האוקראיני. הביקור האחרון ברמה גבוהה מאוקראינה באיסלנד התקיים במאי 2002, כאשר שר החוץ האוקראיני אנטולי זלנקו ביקר במדינה. לאחר מכן ביקר באוקראינה בביקור רשמי ראש ממשלת איסלנד דוד אודסון (פברואר 2004) והשרה לענייני חוץ וסחר חוץ של הרפובליקה של איסלנד גברת סברריסדירה (נובמבר 2006).
יחסי מסחר וכלכלה

יחסי הסחר והכלכלה עם איסלנד מאז 2009 מוגבלים לייבוא דגים טריים וקפואים איסלנדיים לאוקראינה. היקף הייבוא, ובהתאם, היקף המסחר הדו-צדדי בשנת 2009 הגיע ל-38.75 מיליון דולר. בשנים קודמות, אוקראינה ייצאה לאיסלנד בכמויות קטנות, מוצרים תעשייתיים. עם זאת, איסלנד מדורגת במקום ה-40 בקרב 123 משקיעים מבחינת השקעה ישירה באוקראינה. השקעה ישירה מאיסלנד - 25 מיליון דולר קיבלו החל משנת 2009 11 מפעלים באוקראינה. הגדולה בהשקעות האיסלנדיות באוקראינה הייתה רכישת בנק ההשקעות הבינלאומי הפרטי האיסלנדי בשנת 2006 יחד עם משקיעים אחרים של שליטה (92.5%) במניות הבנק המסחרי האוקראיני לבוב בסך 8 מיליון דולר.
נציגויות דיפלומטיות

אוקראינה מיוצגת באיסלנד באמצעות שגרירותה בהלסינקי, פינלנד.
איסלנד מחזיקה באוקראינה שגרירות בקייב.
טיהור הקומוניסטים באינדונזיה

עלוני תעמולה משנת 1965 נגד המפלגה הקומוניסטית באינדונזיה
טיהור הקומוניסטים באינדונזיה התרחש בשנים 1965–1966, במהלכן נרצחו בין חצי מיליון למיליון בני אדם על ידי גורמי ממשל ובמהומות רחוב. הקורבנות היו חברי המפלגה הקומוניסטית של אינדונזיה, אזרחים שתמכו בקומוניזם או נחשדו כאנשי שמאל, נשות ארגון "גרוואני" שפעלו למען זכויות האישה לצד המפלגה הקומוניסטית, ובני מיעוטים סינים, נוצרים ומוסלמים. כמיליון איש נוספים נעצרו ונכלאו.
הטיהור החל לאחר ניסיון הפיכה כושל של קבוצת חיילים בצבא אינדונזיה. גורמים בצבא הכריזו שהמפלגה הקומוניסטית עומדת מאחורי ניסיון ההפיכה, ומיד החלו הפגנות אנטי-קומוניסטיות ומהומות רחוב אלימות. פוליטיקאים ואנשי צבא שזוהו כקומוניסטים הודחו ונכלאו, חלקם נרצחו. כוחות צבא נשלחו למרכזי הערים, שם עצרו ורצחו כל פעיל קומוניסטי, בעזרת התושבים המקומיים. במזרח ג'אווה ובבאלי בוצעו רוב הרציחות על ידי חברי תנועת הנוער של מפלגת השלטון.
הטיהור חיסל, פשוטו כמשמעו, את המפלגה הקומוניסטית באינדונזיה, דבר שהחליש את כוחה של התנועה הקומוניסטית העולמית והשפיע על המלחמה הקרה. האירועים האלימים גרמו לפרישת הנשיא סוקרנו, שנאלץ להעביר את סמכויותיו לסוהארטו, שהוביל את "הסדר החדש" באינדונזיה, כינוי לשורת שינויים רחבי-היקף שהובילו לשלטון טוטליטרי במדינה.
אירועי הטיהור אינם מוזכרים ברוב ספרי הלימוד באינדונזיה, ודיווחים עליהם צונזרו בתקופת שלטונו של סוהארטו, שבתקופת שלטונו טיפח בקרב התושבים פחד מפני "האיום הקומוניסטי", הרווח במדינה גם כיום.
ארצות הברית הכחישה כל קשר לאירועים, אך בשנת 2017 נחשפו מסמכים לפיהם היו קשרים עמוקים בין קציני צבא אנטי-קומוניסטים לאנשי CIA, שהכשירו מעל ל-1,200 קצינים אינדונזיים, בהם אנשי צבא בכירים, וכן סיפקו לצבא נשק, סיוע כלכלי, ורשימות של פעילים קומוניסטים.