stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צבר מצוי
גידול מסחרי בישראל > בתרבות המקומית

בראשית המאה ה-20, עם ראשית העלייה הציונית, הפך שם הצמח והפרי לכינוי לדור הבנים של העולים. רבים משייכים את טביעת הביטוי לעיתונאי אורי קיסרי, שפרסם, ב-1931, בעיתון "דואר היום", פיליטון בשם "אנחנו עלי הצבר". אבל קדמה לו בשנים ארוכות הציירת אירה יאן, שעלתה בעלייה השנייה, וכבר בעשור הראשון של המאה ה-20 ציירה דמות שעשויה מעלי צבר. דמות הצבר הייתה מזוהה תרבותית עם מי שדיבר עברית במבטא מקומי, והשתייך למוסדות המזוהים עם תנועת העבודה: קיבוצים ומושבים, תנועות נוער, ארגונים צבאיים (בעיקר הפלמ"ח), וייצג דמות לא-גלותית. בשנות ה-40 וה-50 בלטה היצירה התרבותית הצברית בספרות, בתיאטרון, באמנות הפלסטית ובשפת העיצוב. כך למשל נולדה דמותו של שרוליק, פרי מכחולו של הקריקטוריסט דוש.
ההזדהות עם דמותו התרבותית של הצבר הלוחם, המחוסר מאפיינים גלותיים, החלה לאבד מכוחה עם מלחמת ההתשה, ועוד יותר לאחר מלחמת יום כיפור, כאשר הניצחונות במלחמה חדלו להיות חד-משמעיים. לאחר "המהפך" הפוליטי ב-1977, עם התמורות החברתיות בישראל והתפוררות אתוס הסוציאליזם, עלייתם של רעיונות השוק החופשי ומימושם החל משלהי שנות ה-70 של המאה ה-20, איבד מושג הצבר את בכורתו לטובת מגוון דימויים חדש וגלובלי. בצד התמורות בחברה הישראלית, עבר העולם כולו מהפך תרבותי, עם התפשטות החשיבה הפוסט מודרניסטית, שגם היא הציגה את מיתוס הצבר כרדוד.
עם זאת, בצד היצירה התרבותית הפורה מאוד באמנות של תקופת היישוב וראשית שנות המדינה, הותיר מיתוס הצבר אחריו כמה וכמה סמלים: את קישקשתא, גיבור הסדרה "מה פתאום", בובת יד בצורת צמח צבר שקיבלה, מאז ששודרה בשלהי שנות ה-70, אזכורים ושידורים חוזרים רבים; את ליקר הסברה, שמייצר יקב בנימינה כבר יותר מ-50 שנה; את טנק סברה שפיתחה ישראל בעשור הראשון של האלף לשימוש חיל השריון הטורקי; וגם גיבורת-על בחוברות הקומיקס יקום מארוול.
גלריה

סברסים, פירות הצבר
מוכר סברסים במרוקו
חתך הסברס
פרח צבר
סיידר מסברס
ראו גם

צבר (כינוי)
צבריים
סוקולנטים
הערות שוליים

↑  צבר מצוי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  {{{מחבר}}}, צבר, ויקימילון, 2020-12-30
1 2 3  אברהם אופיר שמש, עדויות הסטוריות להתאזרחותו של הצבר בארץ ישראל במאות האחרונות, מחקרי יהודה ושומרון, המכללה האקדמית יהודה ושומרון אריאל, 2001
↑  M. P. Griffith, The origins of an important cactus crop, Opuntia ficus-indica (Cactaceae): new molecular evidence, American Journal of Botany 91, 2004-11-01, עמ' 1915–1921 doi: 10.3732/ajb.91.11.1915
↑  Domenico Prisa, Opuntia ficus-indica the key plant in climate change: characteristics, cultivation and uses, GSC Biological and Pharmaceutical Sciences 17, 2021-11-30, עמ' 094–105 doi: 10.30574/gscbps.2021.17.2.0333
↑  זהר עמר, התרעת צבע אדום, עת-מול 25, יד בן צבי, 1979, עמ' 17-16
↑  גידי נאמן, שיח הצבר המצוי בישראל, באתר כלנית, ‏2022-04-07
↑  מירי כתבן, סברס | צבר | הסופר פוד שגדל בישראל | ד"ר גיל יוסף שחר (M.D), באתר המרכז לרפואת הרמב"ם, ‏2021-03-03
↑  צבר מצוי : תבלין,צמח רפואי,צמח מיובא, באתר www.wildflowers.co.il
1 2  N Pasiecznik, Opuntia ficus-indica (prickly pear), CABI Compendium CABI Compendium, 2022-01-07 doi: 10.1079/cabicompendium.37714
1 2  מועצת הצמחים מידע כללי, באתר www.plants.org.il
1 2  צביקה מנדל, מלכי ספודק, ג'ורג' קרווליו, התמודדות עם כנימת המגן אצברית ממאירה, המחסלת את צמחי הצבר, עלון "הנוטע", אוגוסט ספטמבר 2017, עמ' 51-48
↑  עמירה שגב, הסברס הטעים בעולם, באתר הארץ, 13 ביוני 2001
1 2 3  עוז אלמוג, הצבר - דיוקן, תל אביב: עם עובד, 1997
↑  מוקי צור בתוך: ישראל רוזנסון, יוסי שפנייר, ואישונים זורחים מתוך העלטה, ירושלים: ראובן מס, 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536371705171  GND: 4153855-9  LCCN: sh85106626 
פרי הצבר (סָבְּרֶס)
אבי מוגרבי

| --- | --- |

 לידה:  9 במאי 1956 (בן 68) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  במאי קולנוע
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 בן או בת זוג:  תמר ברגר 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס קונרד וולף (2009)  פרס שולמית אלוני (2021) 
 פרופיל ב-IMDb
 
אברהם מכאל (אבי) מוגרבי (נולד ב-9 במאי 1956) הוא במאי קולנוע ואמן ישראלי, המתרכז ביצירת קולנוע תיעודי, לעיתים בעל אופי ניסיוני, ולרוב בעל אמירה ביקורתית נוקבת על החברה הישראלית.
ביוגרפיה

מוגרבי, בנם של רבקה, ילידת גרמניה ואשת העלייה החמישית, וגבריאל מוגרבי, יליד סוריה, איש אצ"ל, מאנשי העלייה הרביעית, ומבעלי קולנוע מוגרבי בתל אביב, למד פילוסופיה באוניברסיטת תל אביב בין 1979 ל-1982, ואמנות במדרשה לאמנות ברמת השרון. במלחמת לבנון הראשונה סירב לשרת ונשלח לכלא.
מוגרבי שימש עוזר במאי במספר הפקות בינלאומיות כסרטו של קוסטה גברס "חנה ק." והסרט "מחץ הדלתא", ובמספר סרטים ישראליים, בהם "אבא גנוב", או "צעד קטן" (2002) של הבמאי שחר סגל, ותסריטאי הסרט "סיפור שמתחיל בלוויה של נחש" (1992). מוגרבי הוא גם אמן ויוצר במדיום הוידאו. עבודת וידאו שלו בשם "מאחור" הוצגה במוזיאון הרצליה. הוא מורה לווידאו ארט בבית הספר בצלאל, מורה לקולנוע בבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה ומנחה בסדנת בימוי תיעודי במכללה האקדמית ספיר בשדרות.
בשנת 1989 התחיל ביצירת סרטים תיעודיים, בהם הוא לרוב המפיק, הצלם והבמאי, אשר זכו לשבחים רבים ולפרסים ישראליים ובינלאומיים.
סרטו "יום הולדת שמח מר מוגרבי" זכה בפרס היוצר המצטיין בפסטיבל דוקאביב בשנת 1999, ובמקום השני בפסטיבל הסרט הדוקומנטרי ביאמאגאטה. "נקם אחת משתי עיני" זכה בפרס אמנסטי לסרטים העוסקים בזכויות אדם, המוענק במסגרת פסטיבל רוטרדם לקולנוע, כן זכה בפרס חבר השופטים בפסטיבל הקולנוע של מרסיי ונבחר להציג במסגרת רשמית בפסטיבל קאן (מחוץ לתחרות). הסרט "אוגוסט" זכה בפרס בקטגוריית "סרט השלום" בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין.
בשנת 2003, צילם בעיירה הפלסטינית עזמוט סרט תיעודי קצר, שהוקרן במסגרת פסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין בשנת 2004.
מוגרבי הוא חתן פרס קונרד וולף לשנת 2009 הניתן מטעם האקדמיה לאמנויות בברלין.
חבר דירקטוריון בארגון "שוברים שתיקה".
בשנת 2015, היה בצוות השיפוט של הסרטים הקצרים בפסטיבל ברלין.
בשנת 2021 זכה בפרס שולמית אלוני על סרטו "54 השנים הראשונות".
חיים אישיים

מוגרבי נשוי לד"ר תמר ברגר, חוקרת ופעילת שמאל, ולהם שני בנים.
פילמוגרפיה

"גירוש" (1989) - סרט קצר בן 12 דקות
"השחזור" (1994), עוסק בפרשת רצח דני כץ. סרט בן 50 דקות.
"איך הפסקתי לפחד ולמדתי לאהוב את אריק שרון" (1997), מתאר כיצד מוגרבי, איש שמאל כהגדרתו העצמית, נשבה בקסמיו של אריק שרון, בשנים בהן היה שרון סמל לימין הישראלי. סרט בן 61 דקות.
"יום הולדת שמח, מר מוגרבי" (1999) - סרט תיעודי על ציון שנת היובל למדינת ישראל (בתאריך יום הולדתו של מוגרבי), ובמקביל ציון שנת היובל לאירועי הנכבה.
"אוגוסט" (2002) - "פורטרט הזוי, מוטרף, משעשע וקודר של חודש אוגוסט".
"חכה, זה חיילים, אני חייב לנתק עכשיו" (2002). יצירת וידאו בת 13 דקות.
"Detail" (ללא כותרת בעברית) (2004)
"נקם אחת משתי עיני" (2005) - מסע אישי תיעודי בעקבות מיתוס המצדה, מיתוס שמשון הגיבור, ועיסא, תושב אל בירה הנצור בביתו בימי מבצע חומת מגן, ומזדהה עם המחבלים המתאבדים.
Z32 ‏ (2008) - דרמה מוזיקלית. הסרט התחרה בפסטיבל הסרטים של ונציה.
"פעם נכנסתי לגן" (2012).
"בין גדרות" (2016) - תיעוד סדנת תיאטרון של מבקשי מקלט מאריתריאה וסודאן, הכלואים במתקן חולות. הסרט הוצג בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין.
"54 השנים הראשונות" (2021) - הסרט הוצג בברלינלה, פסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין.
הערות שוליים

↑  "אוגוסט", סרטו של אבי מוגרבי, יוקרן בבכורה בפסטיבל ברלין, באתר הארץ, 16 בינואר 2002
↑  דנה גילרמן, עדות מצונזרת מצומת עזמוט, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2003
↑  ציפי שוחט‏, לראשונה: סרט ישראלי פותח את המסגרת "פנורמה" בפסטיבל הקולנוע בברלין, באתר וואלה, 6 בפברואר 2004
↑  פרס קונרד וולף יוענק לאבי מוגרבי, באתר ynet, 18 באוקטובר 2009
↑  נירית אנדרמן, אבי מוגרבי יהיה בצוות השיפוט של הסרטים הקצרים בפסטיבל ברלין, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2015
↑  אתר פרס שולמית אלוני
↑  אורי קליין, מוגרבי בסדר, אנחנו בסדר, באתר הארץ, 27 ביולי 2005
↑  יהושע סימון, ‏תמות נפשי עם מצלמת וידיאו, באתר גלובס, 18 ביולי 2005
↑  אורי קליין, מופע האימים של אבי מוגרבי, באתר הארץ, 22 באוגוסט 2008
↑  מרב יודילוביץ', סרטו של אבי מוגרבי יתחרה בפסטיבל ונציה, באתר ynet, 29 ביולי 2008
↑  אורי קליין, פנטסיית המזרח התיכון הישן של אבי מוגרבי, באתר הארץ, 29 בנובמבר 2012
אביה כהן, פנטזיה לא מהגלקסיה שלנו, באתר "העוקץ", 19 בינואר 2013
↑  ורד לי, אבי מוגרבי לא מוכן לוותר על הצופים, באתר הארץ, 23 ביוני 2016
 מיכאל הנדלזלץ, "תיאטרון מחוקק חולות": בעיית הפליטים, באתר הארץ, 28 במאי 2016
↑  נירית אנדרמן, סרטים של אבי מוגרבי ודנאי אילון יוקרנו בפסטיבל ברלין, באתר הארץ, 20 בינואר 2016
↑   שני ליטמן, אף סרט ישראלי שלי לא הצליח לחדור לישראל, באתר הארץ, 29 בספטמבר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 274319  NLI: 987007265566205171  PLWABN: 9812480229505606  BIBSYS: 9025554  BnF: cb145399523 (data)  GND: 128459433  ISNI: 0000 0000 7843 2699  LCCN: no2001007895  NTA: 29797047X  RERO: 02-A012756538  RKD: 305225  SUDOC: 075228602  ULAN: 500615157  VIAF: 64243922   WorldCat (עם VIAF): 64243922
תעודת סל

תעודת סל היא נייר ערך שמונפק על ידי תאגיד פיננסי (כגון בית השקעות). התעודה נסחרת בבורסה לניירות ערך ומאפשרת למשקיע לעקוב אחר נכס בסיס כגון: מדדי מניות, מדדי איגרות חוב, שערי מטבע חוץ, סחורות ועוד.
למשל, רכישת תעודת סל העוקבת אחר מדד נאסד"ק 100, הכולל את 100 חברות הטכנולוגיה הגדולות והסחירות ביותר בבורסת נאסד"ק, דומה לרכישת כל 100 המניות הנכללות במדד על פי משקלן היחסי במדד, בניכוי דמי ניהול, כאשר אלו קיימים, וללא כל צורך בהמרת המטבע ובעלויות הנובעות מהמרה זו. מחירה של תעודת סל נגזר ממחיר נכס הבסיס אליו היא צמודה ועל פי נוסחה הקבועה מראש בתשקיף התעודה. יש קשר הדוק בין מחיר התעודה למחיר נכס הבסיס אחריו היא עוקבת.
מנפיק התעודה מבטיח לקונה להחזיר לו את כספו בכל רגע נתון או בתום תקופה מסוימת, בתוספת השינוי בנכס הבסיס אחריו התעודה עוקבת, ובניכוי עמלות. פרעון התעודה בכל רגע נתון ניתן בדרך כלל רק לגבי סכומים משמעותיים החל ממאות אלפי שקלים. ברגע הרכישה, על המנפיק לרכוש את נכס הבסיס כדי ליצור מצב של אחידות בין התחייבויותיו (תעודות הסל שנמכרו) לבין הנכסים אותם הוא מחזיק כנגדן. פעולת הרכישה של המנפיק נקראת "התכסות". מרגע שהמנפיק התכסה והתחייבויותיו שוות בכל רגע לנכסים אותם הוא מחזיק, יכול המנפיק לפרוע את התעודות על פי דרישה וללא קשר לשינויי המחיר בנכס הבסיס.
הרעיון ממנו "נולדו" תעודות הסל החל במחקרים בתחומי ההשקעות הטוענים כי עיקר התשואה בתיק ההשקעות נובע מהקצאת הכספים לאפיקים השונים (Asset Allocation) וכי חלק שולי ממנה נובע מבחירה מדויקת של ניירות ערך. מחקרים אלו טענו כי בחירת הנכסים (Stock / Bond Picking) על ידי הערכות מסוימות, אינה הגורם המבדל את התשואות של מנהל השקעות אחד ממשנהו. שינוי התפיסה הוליד את תעודות הסל שתכליתן היא מעקב אחרי נכסי בסיס שונים כדוגמת מדדים, מטבעות, סחורות וכולי.
תעודות סל מונפקות בבורסות שונות ברחבי העולם. בישראל הונפקה תעודת הסל הראשונה בבורסה לניירות ערך בתל אביב במאי 2000 על ידי חיים אבן זהב בתפקידו כמנכ"ל פסגות אופק מוצרים פיננסיים (מקבוצת בנק לאומי). שמה של תעודת הסל הראשונה היה "תאלי 25" והיא עקבה אחר מדד ת"א 25, לראשונה ניתן היה להשתמש בתעודת הסל "תאלי 25" כנכס בסיס למסחר באופציות על מדד ת"א 25. מאז התפתח הענף ובשנת 2013 כלל למעלה מ-530 תעודות שונות שניהלו סך נכסים של כ-113 מיליארד ש"ח.
בארצות הברית מכונות תעודות הסל בשם Exchange-traded note‏ (ETN), אך המסחר בהן נפוץ פחות בהשוואה למסחר במכשיר דומה בשם קרן סל Exchange-traded fund‏ (ETF) שההשקעה בו מגלמת סיכון מנפיק קטן יותר.
מבנה ומנגנון פעולה

תעודות הסל נסחרות בבורסה במסחר רציף בדומה למסחר המתנהל במניות מדד ת"א 125. מחירן נקבע על ידי הביקוש בשוק, שמותנה בהיצע, המושפע ממנגנון תמחור פשוט. מנגנון זה מתבסס על נוסחה הנמצאת בתשקיף של כל תעודה. לרוב, משמשים מנפיקי תעודות הסל כעושי שוק המצטטים היצע וביקוש של המחירים הנאותים, בהתאם להתנהגות נכס הבסיס אחריו עוקבת תעודת הסל. כלומר, מנפיקי תעודות הסל דואגים שבמהלך יום המסחר, ההיצע והביקוש בשוק יאפשר לסוחרים לרכוש את תעודת הסל במרחק קרוב ככל הניתן לנכס הבסיס שאחריו היא עוקבת.
בהתאם לתשקיף התעודה, מחזיק מנהל תעודת הסל ניירות ערך של המדד המסוים, חוזים או כל מכשיר פיננסי אחר. כלומר, אם מדובר במדד מניות אז תעודת הסל תחזיק במניות המדד על פי משקלן היחסי.
מבנה ומנגנון פעולה > התייחסות לדיבידנדים וריביות

לרוב, נייר ערך מפיק תשואה באמצעות דיבידנד (מניות) או ריבית (איגרות חוב).
מנהלי תעודת הסל יכולים להתייחס להכנסות אלה בשלושה אופנים:
להשקיע את התשואה בחזרה במדד - Reinvest (מדיניות זו מכונה: "מדד השקעה")
לחלק את התשואה בין המשקיעים (מדיניות זו מכונה: "מדד מחיר")
העברת התשואה למנהלי התיק, כדמי ניהול (במקום עמלת ניהול).
מדיניות תעודת הסל מופיעה בתשקיף המתפרסם טרם ההנפקה.
עלויות

התחרות בשוק תעודות הסל הישראלי יצרה מצב של עלויות קניה ומכירה נמוכות יחסית.
מנפיקי תעודות סל מציינים כי מדובר באפיק השקעה טוב לטווח ארוך עבור מי שאינו בקיא בשוק ההון. כמו כן, הן נמצאות בשימוש שוטף על ידי הגופים המקצועיים בשוק ההון, המשתמשים בהן לצורכי אסטרטגיות השקעה שונות.
סוגי תעודות סל > תעודות סל מניות

תעודות העוקבות אחר מדדי מניות. לדוגמה מדד ת"א 35, מדד הניפטי ההודי או מדד הניקיי היפני. במקרה של תעודה המשקיעה במדד של מדינה אחרת, ישנן תעודות סל הנסחרות במונחי המטבע של מדינת המדד (לדוגמה, מחירה של תעודת סל ישראלית העוקבת אחר מדד היורוסטוקס 50 האירופאי, יושפע הן משינויים במחיר המדד והן משינויים בשער האירו-שקל) וישנן תעודות סל העוקבות אחר מדדים בינלאומיים ונסחרות במונחי המטבע המקומי, כך שלמטבע החוץ אין השפעה על מחיר התעודה.
סוגי תעודות סל > תעודות סל איגרות חוב (אג"ח)

תעודות העוקבות אחר מדדי איגרות חוב, הן ממשלתיות (המונפקות על ידי מדינה) כמו מדד גילונים בישראל, והן קונצרניות (המונפקות על ידי חברות) כמו מדד תל בונד 20. במקרה של מדדי איגרות חוב, ישנו מגוון תעודות גם לפי משך החיים הממוצע של איגרות החוב (מח"מ).
סוגי תעודות סל > תעודות סל סחורה

תעודות העוקבות אחר מחירי סחורות שונות כגון: זהב, נפט, כסף, גז ותירס. כיוון שקיים לעיתים קושי בהחזקת הסחורה עצמה (כגון חבית נפט או גז), נכס הבסיס הוא לרוב חוזים עתידיים. למשל, מחירה של תעודת סל העוקבת אחר מחיר מטילי הכסף, ישקף את מחיר החוזה הקצר ביותר על מטילי הכסף. לכן, מחזיקה החברה המנפיקה את תעודת הסל את חוזי הנכס הקצרים ביותר ולפני פקיעתם מגלגלת את החוזים (כלומר, מוכרת את החוזים שעומדים לפקוע ורוכשת את החוזים הבאים אחריהם).
סוגי תעודות סל > תעודות סל מטבע חוץ (מט"ח)

תעודות סל מסוג מטבע חוץ נקראות גם "תעודות התחייבות". הן עוקבות אחר שערי מטבע ונושאות ריבית (לרוב שבועית), המחושבת באופן יומי (כקבוע בתשקיף התעודה). אחד ערך נקוב של תעודת סל מט"ח, שווה ערך למאה מטבעות בתוספת הריבית. כלומר, מחיר של תעודת סל מסוג זה, משקף שני פרמטרים: האחד הוא שער המטבע הרציף והשני הוא הריבית.
סוגי תעודות סל > תעודות פיקדון

תעודות אלו דומות ל"תעודות התחייבות" מסוג מטבע חוץ אשר עוקבות אחר שער השקל. מאחר שגם הן נקובות בשקלים (כמו רוב תעודות הסל), הרי שבפועל הפרמטר היחיד בהן הוא הריבית. כספי המשקיעים בתעודות מסוג זה מושקעים בפיקדונות בנקאיים מסוג ג'מבו אשר מניבים למשקיעים בתעודות הפיקדון תשואה הקרובה מאוד לריבית בנק ישראל. יתרונן ביחס לפיקדון בנקאי הוא בשיעור הריבית ובנזילותן הגבוהה, כמו גם בגמישות גבוהה יותר לתזמן אירוע מס. כמו כן, בתקופות של אינפלציה נמוכה שיעור המס האפקטיבי עליהן נמוך יותר ואז הן עדיפות גם על פני קרנות נאמנות כספיות.
סוגי תעודות סל > תעודות סל מורכבות

תעודות סל מורכבות עוקבות אחר מספר נכסי בסיס ועל פי חלוקה ידועה. תעודות סל מסוג זה מתחלקות לשני סוגים עיקריים:
תעודות סל בעלות הרכב קבוע - תעודות סל הבנויות כתיק השקעות ונועדו לאפשר למשקיע לרכוש מספר מדדים נפוצים יחדיו בעזרת מוצר יחיד ובכך לחסוך בעלויות ובזמן הרכבת התיק.
תעודות סל בעלות הרכב משתנה - תעודות סל הבנויות כתיק השקעות כאשר משקל הנכסים בתעודה משתנה לאורך חיי התעודה על פי נוסחה קבועה מראש.
סוגי תעודות סל > תעודות סל בחסר (שורט)

תעודות העוקבות בצורה הפוכה אחר נכסי הבסיס. כלומר, משקיע בתעודת סל בשורט מרוויח כאשר נכס הבסיס יורד ולהפך. תעודות סל אלו הן כלי המאפשר למשקיע לגדר את תיק ההשקעות שלו מפני ירידות או לחלופין להרוויח מירידות בשווקים. תעודות סל מסוג זה מתחלקות לשניים: תעודות סל שורט בנקודות ותעודות סל שורט באחוזים.
סוגי תעודות סל > תעודות סל ממונפות

תעודות סל ממונפות הן סוג של תעודות סל ששואפות להשיג תשואה יומית של מדד, בהכפלה בקבוע שהוגדר מראש, בעזרת מינוף.
תעודת סל לעומת קרן סל

תעודות סל וקרנות סל נועדו לתת חשיפה רוחבית לשוק ההון, להבדיל מחשיפה לנייר ערך בודד. חשיפה כזו מתקבלת באמצעות הצמדה למדד, במקרה של תעודת סל, או באמצעות עקיבה אחר המדד באמצעות החזקה במספר רב של ניירות ערך המרכיבים את המדד, במקרה של קרן סל, שהיא קרן נאמנות.
ההבדלים המהותיים בין תעודת סל לבין קרן סל הם המעמד החוקי שלהן ואופן הניהול, מהם נגזרים הבדלים נוספים:
תעודת סל היא איגרת חוב המונפקת בידי תאגיד. המחזיק חשוף לסיכון של חדלות פרעון של המנפיק, העשויה להיגרם, לדוגמה, מקריסה של בית השקעות, מהפסדים מצטברים או כתוצאה ממעילה. להקטנת הסיכון, נרשם לרוב לטובת מחזיקי תעודת הסל שעבוד שוטף מדרגה ראשונה ללא הגבלה על כל הנכסים המגבים את התעודה. כמו כן, בדומה לכל סדרת אג"ח סחירה אחרת, לסדרת תעודות סל ישנו נאמן האמור לייצג את האינטרסים של מחזיקי ההתחייבות מול התאגיד.
קרן סל היא קרן נאמנות, כלומר קופת נכסים הכוללת לרוב ניירות ערך, פיקדונות ומזומנים. נכסי הקרן נרשמים על שם נאמן לטובת מספר רב של אנשים הרוכשים יחידות. כל אחד מהם נחשב למחזיק של חלק מסוים מנכסי הקרן, ביחס ישיר למספר היחידות שברשותו. מנהל הקרן, שהוא לרוב בית השקעות, רשאי לנהל את הקופה המשותפת לטובת בעלי היחידות, ונכסי הקופה אינם רשומים על שמו או לטובתו. במקרה של קריסת מנהל הקרן, בעלי היחידות ממשיכים להיות בעלי הנכסים שבקרן.
העובדה שתעודת סל היא התחייבות לשלם מדד מסוים (ללא תלות בנכסים המוחזקים בפועל על ידי המנפיק) מאפשרת למשקיע עקיבה מדויקת יותר אחר מדד הייחוס, לעומת קרן סל, שבה המשקיע תלוי בכישוריו של מנהל הקרן להחזיק במדויק נכסים המשקפים מדד מסוים, במקרה של קרן המנסה לחקות מדד ייחוס, או בכישוריו הכלליים בשוק ההון, במקרה של קרן בעלת מדיניות השקעה אחרת, כגון קרן מניות/אג"ח כללית.
דמי הניהול הנגבים בקרנות הסל לרוב גבוהים יותר מאלו הנגבים בתעודות הסל.[דרוש מקור] תעודות הסל וגם קרנות הסל סחירות באופן שוטף במהלך היום, בדומה למניות.
ראו גם

קרן מחקה
הערות שוליים

1 2  רחלי בינדמן, רשות ני"ע פרסמה תזכיר חוק להפיכת תעודות הסל לקרנות סל - והכפפתן לפיקוח, באתר כלכליסט, 9 בספטמבר 2016
| ניירות ערך והשקעות בשוק ההון |
| --- | --- | --- |
| ניירות ערך הוניים | הון מניות • מניה • מניה רגילה • כתב אופציה • כתב זכויות • מניות הטבה • כתב זכויות • מניית בכורה • מניית שליטה • מניות באוצר • יחידת השתתפות • בעל מניות |  |
| ניירות ערך התחייבותיים | איגרת חוב (איגרת חוב קונצרנית • איגרת חוב ממשלתית • איגרת חוב מוניציפלית) • אג"ח אופציה |  |
| ניירות ערך אחרים | קרן נאמנות • קרן מחקה • תעודת סל • תעודת סל בחסר • קרן סל • נייר ערך המיר • המירות • אג"ח להמרה |  |
| קבוצות ניירות ערך | שטר הון • מניית בכורה |  |
| השקעות שאינן נייר ערך | מוצר מובנה • פיקדון • חיסכון • חשבון בנק • קרן הון סיכון • קרן גידור • קרן השקעות פרטיות • מימון המונים • הלוואת בעלים • קרן נדל"ן |  |
| חסכונות פנסיוניים | קופת גמל (קרן פנסיה • קרן השתלמות) • קופת גמל להשקעה • ביטוח מנהלים • קופת גמל בניהול אישי |  |
| נגזרים | אופציה • חוזה עתידי • אופציה אקזוטית (אופציה בינארית • אופציה אסייתית) • CDO • CDS • עסקת החלף |  |
| סחורות נפוצות | סחורה • זהב • כסף (יסוד) • נפט |  |
| מטבעות דיגיטליים | הצעת מטבע ראשונית • מטבע מבוזר • ביטקוין |  |
| ניתוח ניירות ערך | ניתוח טכני • מודל בלאק ושולס • בטא (מדד) • ארביטראז' • רווח למניה |  |
| בורסות מרכזיות | הבורסה לניירות ערך בתל אביב • נאסד"ק • הבורסה לניירות ערך בניו יורק • הבורסה לניירות ערך בלונדון • Euronext |  |
| מדדים מרכזיים | מדד תל אביב 35 • מדד נאסד"ק 100‏ • מדד דאו ג'ונס • CAC 40 • DAX • FTSE 100 • S&P 500 |  |
| תאגידים | מיזוגים ורכישות • הערכת שווי • בדיקת נאותות • הצעת רכש • השתלטות עוינת • רכישה ממונפת • מנוף פיננסי • דיבידנד • מיזוג חברות • פירוק חברות • דיני תאגידים • שליטה |  |
| דוחות כספיים | יחסים פיננסיים • דו"ח כספי • רואה חשבון • תקן דיווח כספי בין-לאומי • תשקיף • הערת עסק חי |  |
| רגולציה וגופים רגולטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • הפיקוח על הבנקים • חוק ניירות ערך • הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) • מועצה לפיקוח על הביקורת בחברות ציבוריות • פדרל ריזרב • חוק גלאס-סטיגל • רפורמת בכר • חוק החברות |  |
| היסטוריה | השפל הגדול • משבר הסאבפריים • משבר מניות הבנקים |  |
| תחומים אקדמיים קשורים | מימון • חשבונאות • כלכלה • מנהל עסקים |  |
| דירוג אשראי | דירוג אשראי • דירוג אג"ח • מודי'ס • סוכנות הדירוג פיץ' • סטנדרד אנד פורס |  |
| ערכים נוספים | הנפקה • ערך ריאלי וערך נקוב • הנפקה ראשונה לציבור • השוק הראשוני • השוק המשני • בנק השקעות • חיתום • רכישה עצמית • בורסה לניירות ערך • נייר ערך • ברוקר • דילר • חוזה הפרשים • מסלקת הבורסה • נייר ערך מגובה משכנתה • איגוח • עושה שוק • מעבר לדלפק • ספר הפקודות • מכירה בחסר • שורט סקוויז • קסטודיאן • שוק המעו"ף • בקדייטינג • מידע פנים • Dark Pool • הרצת מניות • ויסות שערי ניירות ערך • סיכון אשראי • נזילות פיננסית • EBITDA • אמות מידה פיננסיות • פירמידת שליטה • עקום התשואה • אזהרת רווח |  |
הטבח בכביש 232

| חלק מטבח שבעה באוקטובר, מלחמת חרבות ברזל |
| --- | --- |

רכב הקופרה של בן שמעוני וברקע קיר המכוניות
 תאריך:  7 באוקטובר 2023
 תאריך עברי:  כ"ב בתשרי, שמחת תורה ה'תשפ"ד
 מקום:  כביש 232
 מטרה:  אזרחים וחיילים ישראלים
 סוג:  פיגוע ירי, אונס, חטיפה, שרפה, שוד, טבח ועוד
 נשק:  נשק קל לרבות רובי קלאצ'ניקוב, רקטות RPG, רימוני יד
 הרוגים:  כמעט 400
 מבצע:  חמאס חמאס  הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני[דרוש מקור]  החזית העממית לשחרור פלסטין החזית העממית לשחרור פלסטין[דרוש מקור]  החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין[דרוש מקור]   גדודי חללי אל-אקצא
 מספר מפגעים:  חוליות בנות עשרות מחבלים
 מניע:  טרור אסלאמי
הטבח בכביש 232 (מכונה גם: כביש הדמים) התרחש במסגרת טבח שבעה באוקטובר, במהלכו מאות מחבלי כוח נוח'בה של הזרוע הצבאית של חמאס טבחו בעשרות רבות של אזרחים וחיילים שנעו על כביש 232, לאחר שהשתלטו על הכניסות לכביש.
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
הטבח > פסטיבל נובה

חלק גדול מהנרצחים בכביש 232 נרצחו בעת הימלטם מהטבח שאירע במסיבת נובה ליד רעים, שם מחבלי חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני פשטו על המסיבה, רצחו 364 אזרחים ופצעו מאות אחרים. מלבדם, 44 ממשתתפי המסיבה נחטפו על ידי המחבלים לרצועת עזה.
הטבח > הטבח בנוסעים בכביש

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
במהלך מתקפת הפתע בבוקר שמחת תורה, התמקמו מאות מחבלים של חמאס וארגוני טרור נוספים מרצועת עזה לאורך כביש 232 ותפסו את הצמתים שלאורך הכביש, כדי לטבוח בכל הנוסעים ולמנוע או להקשות על כוחות הצבא וההצלה מלהגיע. עשרות אזרחים שנעו בכביש נורו במכוניותיהם. על פי עדות דובר זק"א, "סרקנו את כביש 232... וכל 10–15 מטר היה רכב בצד, הפוך או שרוף. בכל רכב כזה היו נרצחים ששכבו לאחר שרצחו אותם וגם וידאו הריגה... היו רכבים שהמחבלים זרקו לתוכם רימונים אחרי שרצחו את הנוסעים. ראינו שם גופות שרופות וכלי רכב שעדיין היו רותחים לאחר שבערו. מצאנו נרצחים שהיו בתעלות בצידי הכביש שברחו וירו בהם". גם נעם דוד, שהגיע מכיוון אשקלון לחלץ נפגעים, העיד כי "לאורך כל הציר היו רכבים שעלו באש או שהיו מנופצים מירי". לאחר מספר שעות מאז תחילת מתקפת הפתע סגרה משטרת ישראל את הכניסות לכביש על מנת למנוע מישראלים להיכנס לכביש.
באחד המקרים, רון בנימין, שבבוקר ה-7 באוקטובר יצא עם חבריו לרכיבת בוקר מוקדמת על כביש 232. כשהגיע סמוך לקיבוץ מפלסים, הוא נרצח על ידי מחבלי חמאס ונחטף לרצועת עזה. במשך שבועות ארוכים משפחתו של רון לא ידעה מה עלה בגורלו, בהמשך דווח להם כי הוא נחטף, ורק במאי 2024, כשאותרה גופתו בג'באליה, לצד גופתה של שני לוק וחטופים נוספים, הוברר כי הוא נרצח עוד ב-7 באוקטובר.
על פי תחקיר של הניו יורק טיימס, לעיתים מעשי הטבח שבוצעו לאורך כביש 232 כללו גם אונס ותקיפה מינית של הקורבנות או גופותיהם.
הכביש נשאר סגור כשבועיים לאחר המתקפה מחשש שמחבלים עדיין מתחבאים בקרבתו ועלולים לפגוע בנוסעים בו. לאחר שבועיים התאפשרה תנועה בכביש דרך מחסומים שהציב צה"ל בכניסות אליו. תוכנות נווט הפנו נוסעים לדרכים חלופיות עד תחילת ינואר 2024.
הטבח > הטבח במיגוניות

במיגונית ליד רעים, ליד עלומים וליד בארי, על כביש 232, הסתתרו עשרות מבין באי פסטיבל נובה. מחבלי הנוח'בה הגיעו למיגוניות ורצחו את רוב השוהים בהן, ביניהם ענר שפירא שהדף 8 רימונים שהושלכו לעבר המיגונית ליד רעים, עד שנהרג לאחר שהחמאס ירה טיל RPG. הרש גולדברג-פולין נחטף יחד עם אזרחים נוספים לעזה מהמיגונית. 3 המיגוניות קיבלו את השם "מיגוניות המוות".
הטבח > הטבח בעיקול מפלסים

מול אנדרטת חץ שחור, וקיבוץ מפלסים בצד השני, ישנו עיקול בכביש 232. המחבלים ניצלו את האטת המכוניות בעיקול ורצחו בו כ-50 ישראלים, תוך שהם מבצעים וידוא הריגה. באחד המקרים עדת ראייה העידה כי אחת הנרצחות עברה אונס טרם הרצחה. עדי ראייה העידו כי אשה נוספת נאנסה בידי המחבלים במקום אחר בכביש.
הטבח > הנצחה

לאורך כביש 232 הוקמו מספר אנדרטאות המנציחות את הנרצחים על הציר, בעיקר הנרצחים במיגוניות הפרוסות לאורך הכביש. ליד תקומה ישנו מיצג קיר המכוניות שרובן נלקחו משולי כביש 232.