stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רפי בן שטרית
חיים אישיים

בן שטרית נשוי בשנית ואב לחמישה. בנו אלרואי שירת כלוחם ביחידת האיסוף הקרבי 414 בבסיס נחל עוז, ונהרג בקרב מוצב נחל עוז בטבח שבעה באוקטובר.
הערות שוליים

↑   טלי חרותי-סובר, קורות החיים המשופצים של ראש העיר בית שאן, באתר הארץ, 14 באפריל 2016
↑  רועי רובינשטיין ומורן אזולאי, משפחת לוי חוזרת: סגן שר השיכון ניצח בבית שאן, באתר ynet, 31 באוקטובר 2018
↑  נטלי מתוקו, ועדת החקירה האזרחית: רפי בן שטרית יצא לחקור את נפילת בנו ב-7 באוקטובר, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 30 בנובמבר 2024
א-זובארה

מראה במצודה
אַ-זֻּבַּארַה (בערבית: الزبارة) היא אתר ארכאולוגי בצפון-מערב קטר, השוכן כקילומטר מחופו של המפרץ הפרסי. באתר שכנה עיר המסחר א-זובארה, אשר הגיעה לשיאה סביב 1760 לערך, עד לחורבנה ב-1811. מאחר שא-זובארה חרבה וננטשה, שרד תוואי העיר והשתמר מתחת לחולות המדבר, ובשנת 2013 היא הוכרזה כאתר מורשת עולמית.
היסטוריה

בצפונו של חצי האי קטאר נמצאו שרידי אמנות סלע ואתרי קבורה העשויים להעיד על קיומו של יישוב עונתי פרהיסטורי באזור, אולם הראיות לכך מועטות. הממצאים המוקדמים ביותר המעידים על התיישבות קבע בפנים חצי האי הם מהמאה ה-9, עת נשלט בידי העבאסים, וייתכן שעובדה זו נקשרה לסחר בפנינים. לאורך חופי חצי האי הופיע מספר ניכר של יישובים רק בין המאות ה-14 וה-18. יישובים אלה בוצרו, והם מראים כי תושביהם עסקו בדיג ובשליית פנינים. בסביבתה של מצודת א-זובארה נמצאו כפרים רבים, מאחזים ומאהלים, התואמים את ההתפתחות ההיסטורית האלה - תחילה בפנים הארץ, ולאחר מכן בקרבת החוף. א-זובארה עצמה נוסדה, ככל הנראה, במאה ה-18 כעיר חקלאית שקמה באתר בו שכן קודם לכן כפר קטן. ייסודה נזקף להגירת שבטי בני עותבה (بني عتبة) מכווית, אשר ביקשו לנצל את מרבצי הפנינים בחופי קטאר, וביצוריה מעידים על כך שיריבות שררה בינה לבין ערי חוף סמוכות. העיר התפתחה כתוצאה מזרם הגירה של סוחרים מבצרה שבעיראק ומכווית, אשר נמשכו אליה בשל מעמדה כנמל חופשי ואשר העניק להם פטור ממיסוי. בשנות ה-70 של המאה ה-18 הייתה א-זובארה לעיר הגדולה במפרץ הפרסי.
באותה עת נתגלעו מחלוקות בין בני עותבה לבין המושל הפרסי של בחריין הסמוכה, ואלה הובילו לסדרה של התנגשויות; אך ב-1783 פלשו בני עותבה לבחריין בחסותה של כווית, והגדילו את תחום השפעתם גם אליה. בני עותבה נהנו ממעמד עצמאי דה פקטו, והעבירו את נאמנותם בין עומאן, איראן ושבטים והאבים שונים מחצי האי ערב, עד שב-1811 התקיף הסולטאן של עומאן את א-זובארה ושרף אותה עד היסוד. היישוב בעיר התחדש אך היה קטן פי שלושה מזה שלפני החורבן, והעיר איבדה את בכורתה באזור. ב-1895 הייתה העיר מעורבת במאבק בין האימפריה העות'מאנית ובחריין, ובמהלכו הוטבעו 44 ספינות דאו בנמלה. עקב כך ננטשה העיר כמעט לחלוטין.
המחקר בעיר החל בראשית שנות ה-80 של המאה ה-20 ונמשך בשנים 2002-2003, אך רק כ-2.5% משטחה נחקרו. ב-2009 החל פרויקט בן עשר שנים לחקר האתר, והממצאים שנחשפו בשתי עונות החפירה הראשונות שפכו אור רב על תולדות העיר וקשריה עם סביבתה.
האתר > חומות העיר

לעיר שתי חומות שהשתרעו לאורך כולל של מספר קילומטרים. החומה החיצונית הקיפה א-זובארה בשיאה, ובה קבועים 22 מגדלי שמירה. החומה עשויה מאבן גיר וממלט שמקורם באלמוגים. החומה הפנימית נמוכה מהחיצונית ובה 11 מגדלים בלבד. חלק מהמגדלים שוחזר, ולפי מחקרים מאוחרים נראה כי חומות העיר היו חלק ממערך ביצורים נרחב יותר שהיקפו המדויק עדיין אינו ידוע.
האתר > המאפיינים העירוניים

ניכר כי העיר התאפיינה בתכנון עירוני ובחלוקה לשכונות, ושכנו בה שני מתחמי ארמונות מובחנים שלצידם כיכרות נרחבות. ליד אחת הכיכרות שכן מסגד, ומחקר באחד מהארמונות גילה כי נבנה בצורת מצודה, שלה מגדלי הגנה עגולים בגובה של עד ארבעה מטרים.
בעיר נחשפו כ-500 עד 600 מבנים, ולפי הערכות יכלו אלה לשכן אוכלוסייה של כ-5,000 עד 6,000 תושבים. המבנים הנפוצים ביותר נבנו סביב חצר פנימית, וחלקם היו גדולים למדי והתאפיינו בפורטיקו ובאולם כניסה. לעיתים עוטרו הבתים בעיטורי גבס המעידים על שפע כלכלי. אחד מבתי החצר נחקר לעומק ונתגלתה בו חלוקה לאזורי רחצה, חדר ובו 20 תנורי אפייה ושטח לעיבוד דגים. ליד המבנה התגלה מתקן לייצור סילאן, ענף כלכלי שרווח בעיר. בקרבת החוף התגלו ראיות למבנים בעלי אופי ארעי יחסית, אשר נבנו מעץ וכוסו בכפות תמרים. ייתכן שאלה שמשו שולי פנינים ודייגים. מבנים ארעיים דומים, כמו גם אוהלים, אפיינו את הבנייה בעיר בתקופה שקדמה לתור הזהב שלה במאה ה-18. בתי הקברות של העיר שכנו מחוץ לחומות.
האתר > הנמל והשוק

בליטה בחומת העיר הגנה על הנמל מצפון, וזו חדרה מרחק של כחמישים מטרים לתוך מי הים והסתיימה במגדל עגול. במי הנמל עדיין שוכנים שרידיהן של ספינות הדאו של העיר אשר הוטבעו בשנת 1895. לצד הנמל שכן שוק ובו מבני אחסנה שבהם התגלו עדויות לחיי המסחר, דוגמת כדים, כלי חרסינה כחולה, חרוזי זכוכית, משקולות עשויות המטיט ששימשו צוללנים, וכן עדויות לתעשיית ברזל. עדויות נוספות לחיי המסחר בעיר התגלו בערימות פסולת שבהם אותרו כמויות ניכרות של פירות וזרעים מהודו ומאיראן.
האתר > מצודת מורייר

המצודה הקטנה הוקמה בשנת 1768 על גבעה וצפתה אל העיר. היא נהרסה בשנות ה-60 של המאה ה-20 וכל ששרד ממנה הוא מספר בארות, בור מים גדול, ומספר מתחמים מגודרים סמוכים שייתכן ושימשו למשק החי. תעלה ברוחב של עשרים מטרים ובעומק של מטר וחצי עד שני מטרים הובילה ממצודת מורייר אל הים והקלה את התחבורה אל המצודה. אורכה של התעלה עמד על כ-1.76 קילומטר, אך לפי תצלום לוויין ייתכן שהייתה ארוכה בכ-300 מטרים נוספים. לאורך התעלה הוקמו בשלב מאוחר יותר שני קירות מיסוך שנועדו להגן על אספקת המים אל המצודה. בקירות נקבעו מגדלים עגולים במרחקים קבועים.
האתר > מצודת א-זובארה

מצודת א-זובארה אשר הוקמה בשנת 1938, שוכנת מחוץ לתחומי העיר ואינה קשורה לתולדותיה. המצודה שימשה כוחות משטרה וצבא ונבנתה בהתאם למאפיינים האדריכליים באזור המפרץ הפרסי.
ערמונית הסוסים

| ערמונית הסוסים |
| --- | --- |
 פריחת ערמונית הסוסים
מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: סבוננאים
משפחה:: סבונניים
סוג:: ערמונית
מין:: ערמונית הסוסים
שם מדעי
 Aesculus hippocastanum ‏לינאוס, 1753
תחום תפוצה

ערמונית הסוסים (שם מדעי: Aesculus hippocastanum) היא מין עץ נשיר גדול, שמקורו באזורים הרריים בבלקן. הוא נפוץ כיום ברוב האזורים הממוזגים.
העץ גדל לגובה של עד 35 מטר, בעל נוף עבות. עליו דמויי כף יד בעלי 5–7 עַלְעַלים, באורך 10–25 ס"מ, כך שהעלה כולו מגיע לאורך של כ-50 ס"מ ורוחב כ-20 ס"מ. הפריחה באביב, במַכְבֵּדים זקופים באורך של 10–20 ס"מ, הנושאים 20–50 פרחים לבנים מנוקדים באדום. פרי הערמונית הוא מפוחית (קפסולה) ירוקה וקוצנית, המכילה בדרך כלל זרע בודד (לעיתים רחוקות 2–3 זרעים), בצבע חום מבריק. זרע הערמונית מזכיר במראהו את פרי הערמון, ומכאן שם העץ. למרות הדמיון, אין קשר בין שני סוגי העצים, הנמנים עם משפחות שונות; הערמונית קרובה יותר דווקא לעץ האדר, המשתייך לאותה משפחה.
הזרעים, במיוחד הצעירים והרעננים, רעילים במקצת, והם מכילים סאפונינים אלקלואידים וגלוקוזידים. אמנם אינם מסוכנים בנגיעה, אולם אכילתם עלולה לגרום חולי; כשנאכלים על ידי סוסים, יכולים לגרום רעידות וחוסר קואורדינציה.
מלבד ערמונית הסוסים, מונה הסוג ערמונית כ-20 מינים נוספים, הנפוצים באזורים הממוזגים בחצי הכדור הצפוני.
פרי ערמונית הסוסים שימש את בריטניה בזמן מלחמת העולם הראשונה להפקת אצטון (וממנו הופק אבק שרפה) בעצתו של חיים ויצמן. ילדים מכל רחבי בריטניה יצאו ליערות ואספו את פרי הערמון על מנת לעזור במאמץ המלחמתי.
הערות שוליים

↑  ערמונית הסוסים באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Lewis, Lon D. (1995). Feeding and care of the horse. Wiley-Blackwell. ISBN 9780683049671. Retrieved 2011-10-21
↑  Saul David,‏ Did Conkers help win the first world war?, מגזין History של ה-BBC, מהדורת נובמבר 2011.
↑  Conkers - collected for use in two world wars, BBC 4
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565301405171  BnF: cb12348686x (data)  GND: 4129909-7  LCCN: sh85062098  NKC: ph626803 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערמונית הסוסים באסקס, אנגליה
עלי ערמון באביב
TU דרזדן

| --- | --- |


בניין גיאורג שומאן (אנ')
 אוניברסיטת מחקר ציבורית
 מוטו:  Wissen schafft Brücken – Bildung verbindet Menschen. 
 תקופת הפעילות:  1828–הווה (כ־197 שנים)
 בעלי תפקידים
 רקטור:  אורסולה שטאודינגר 
 צוות:  2,470
 סגל:  5,751
 סטודנטים
 :  32,389
 שונות
 הון עצמי:  577.8 מיליון אירו
 מיקום
 מיקום:  דרזדן, סקסוניה, גרמניה
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 קואורדינטות:  51°01′41″N 13°43′36″E﻿ / ﻿51.028055555556°N 13.726666666667°E﻿ / 51.028055555556; 13.726666666667
 tu-dresden.de
 he
 
TU דרזדן (בגרמנית: Technische Universität Dresden; בראשי תיבות: TUD) היא אוניברסיטה ציבורית הממוקמת בדרזדן שבגרמניה אשר הוקמה בשנת 1828. האוניברסיטה הטכנית היא למעשה המוסד האקדמי הגדול בסקסוניה ואחת מן הגדולות בגרמניה, עם כ-32,000 סטודנטים.
TU דרזדן חברה ב-TU9 ובועידת בתי הספר האירופיים לחינוך ומחקר הנדסי מתקדם. בנוסף על כך, TU דרזדן מקיימת שיתופי פעולה עם מוסדות אקדמיים רבים, ובהם אוניברסיטת בוסטון, אוניברסיטת ג'ורג'טאון ואוניברסיטת הרווארד.
מבין האישים שקיבלו תואר דוקטור לשם כבוד מהמוסד, ניתן למנות את פרדיננד פון צפלין, קונראד צוזה, ואצלב האוול, וולטר קוהן וקופי אנאן. מבין אנשי הסגל הבולטים במוסד ניתן למנות את מריה רייכה וריכרד פון מיזס.
היסטוריה

שורשיה של האוניברסיטה נמצאים במכללה טכנית שהוקמה בשנת 1828, ובכך היא מהווה אחת המכללות הטכנולוגיות הוותיקות ביותר בגרמניה. המכללה הוקמה על מנת לענות על הצרכים החדשים שנוצרו בעקבות המהפכה התעשייתית. בסוף המאה ה-19 החלו לעסוק באוניברסיטה בנושאים שאינם טכניים בהכרח. לאחר איחוד גרמניה מחדש בשנת 1990 הוקמו פקולטות רבות, ובהן הפקולטה לטכנולוגיות מידע (1991), משפטים (1991), חינוך (1993) וכלכלה (1993).
פקולטות

לאוניברסיטה יש 17 פקולטות. כמעט כל הפקולטות ממוקמות בקמפוס הראשי מדרום למרכז העיר, למעט הפקולטה לרפואה שיש לה קמפוס משלה ליד נהר האלבה ממזרח למרכז העיר והמחלקה ליערנות בתראנדט (אנ').
הפקולטה למתמטיקה
הפקולטה לביולוגיה
הפקולטה לכימיה
הפקולטה לפיזיקה
הפקולטה לפסיכולוגיה
הפקולטה לאדריכלות
הפקולטה להנדסה אזרחית
הפקולטה למדעי המחשב
הפקולטה להנדסת חשמל וטכנולוגיות מידע
הפקולטה למדעי הסביבה
הפקולטה להנדסת מכונות
הפקולטה למדעי התחבורה
הפקולטה למנהל עסקים וכלכלה
הפקולטה לחינוך
הפקולטה לשפות, ספרות ותרבות
הפקולטה לפילוסופיה
הפקולטה לרפואה
דירוגים בין-לאומיים

דירוג שאנגחאי - מקום 201–300 (2023)
Times Higher Education - מקום 161= (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות - מקום 246 (2024)
ערמון

ערך זה עוסק במין של עץ. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| ערמון |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: אלונאים
משפחה:: אלוניים
סוג:: Castanea
מין:: ערמון
שם מדעי
 Castanea sativa ‏מילר, 1768
תחום תפוצה

Castanea sativa
דוכן למכירת ערמונים, מרכז וינה 2016
עַרְמוֹן (שם מדעי: Castanea sativa) הוא מין עץ נשיר בעל פרי אכיל שמוצאו מדרום אירופה וטורקיה. מקור המילה "קסטנייטה" - כלי ההקשה, הוא במילה הספרדית "Castanaeta" או "Castañuelas" שנגזרות מהמילים בספרדית castaño (עץ ערמונים) או castaña (פרי הערמון). הקסטנייטות דומות בצורה וצבע לפרי הערמון.
מאפיינים

הערמון האכיל הוא עץ גדול מידות, היכול להגיע לגובה של 20–25 מטרים וגזעו יכול להגיע לקוטר של שני מטרים. עליו ארוכים ומחורצים, אורכם 16–28 סנטימטרים ורוחבם 5–9 סנטימטרים. הפרחים חד-מיניים, ומצויים על אותו עץ, רק בנפרד. הפרחים של שני המינים נמצאים במישורים שונים, הפרחים הזכריים בחלק העליון של העץ והנקביים בחלק התחתון. לפרחים יש ניחוח אופייני אשר מושך חרקים מאבקים. הפריחה מופיעה בחודש יוני עד תחילת יולי. העץ זקוק לאקלים נוח עם לחות מספקת אך לא מופרזת.
השם "ערמון" אמנם נזכר במקרא (ספר בראשית, פרק ל', פסוק ל"ז, על פי רש"י שם), אך ככל הנראה הכוונה שם היא לעץ הדולב, שכן ערמון הוא שם נרדף לעץ דולב. אם כי הרלב"ג בביאורו על המקרא שם, כותב כי "ערמון הוא עץ עושה ערמונים", כפי הלשון בזמנינו. יהודה פליקס חוקר הבוטניקה והזואולוגיה במקרא ובתלמוד מביא בספרו "עולם הצומח המקראי", את הדעות השונות לגבי זיהוי העץ.
פרי הערמון הוא אגוז המוגן על ידי קליפה קשיחה בעלת צבע חום נאה-מבריק, הנפתחת בהדרגה לפי הבשלת הפרי. השלמת ההבשלה מתרחשת באמצע חודש אוקטובר. הפרי נמכר כְּפְּרִי טרי וכְּפְּרִי קלוי בשווקים באירופה.
דרך הכנה מפורסמת היא קליית הערמונים באש. את הקלייה מבצעים בצורה שונה בהתאם למסורות המקומיות השונות. במרוקו חורצים שני חריצים, בתוניסיה אחד ארוך, באירופה ארבעה חריצים ואילו ברוסיה אך ורק חריץ אחד. מהפרי מייצרים ממרח המשמש בתעשיית הממתקים. בצרפת ובאיטליה מטגנים את הפירות. בקורסיקה מכינים מהפרי הטחון פולנטה, מין ממליגה מקומית ובהונגריה מכינים קינוח הנקרא פירה ערמונים גסטנייה פורה (בהונגרית Gesztenyepüré) בצרפת מכינים עוגת ערמונים.
העץ המופק מהאילן נאה וחזק ומשמש בתעשיית הרהיטים, לייצור חביות ולבניית גדרות. קליפת הערמון היא מקור חשוב לטאנין.
לפני אכילת ערמון שנקטף מעץ, יש לוודא שאין מדובר במין דומה לו, אך רעיל במקצת, ערמונית הסוסים.
הערות שוליים

↑  ערמון באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  יהודה פליקס, עולם הצומח המקראי, רמת גן: מסדה, 1968, עמ' 120
↑  עופר ורדי, ערמון המלך - מחית ערמונים בעיטור קצפת, באתר ynet, 29 בנובמבר 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285688905171  GND: 4151034-3  HDS: 013935  NKC: ph281333 
פרי ערמונים בדוכן, מַקְרִינִיצָה  Makrinitsa, יוון 2019
פרי הערמון האכיל
ערמוני מאכל
ערמונים קלויים מוכנים לאכילה, נמכרים ברומא
פוגים

ילדים משחקים פוגים
פוגים הוא משחק ילדים, שמקורו בהוואי, והוא נוצר שם ב-1925.
בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 החל המשחק להיות פופולרי בארצות הברית, ובמדינות רבות בהן ישראל.
מקור השם

מקור השם הוא במשקה שנקרא Passion Fruit, Orange, Guava (פסיפלורה, תפוז וגויאבה), או בראשי תיבות POG, שמכסי הבקבוקים שלו היוו את דיסקיות המשחק.
מטרת המשחק ומהלכו

מטרת המשחק היא איסוף דיסקיות קרטון מאוירות, הקרויות "פוֹגים". במהלך המשחק מניחים השחקנים ערימת דיסקיות על משטח מאוזן. לפי תור, באמצעות הטלת דיסקת פלסטיק הנקראת "פצץ" מנסה כל שחקן להפוך מספר רב ככל הניתן של פוגים. הפוגים שהתהפכו הופכים לרכושו של השחקן שהפכם.
כל פוג - מסגרתו צבועה בצבע מסוים, כלומר, הוא שייך לסדרה ("הסדרה האדומה", "הסדרה הכחולה", "הסדרה הכתומה"). יש סדרות הנחשבות יוקרתיות מאחרות. הפוגים ה"שווים" ביותר נקראים "ג'וקר".
מדובר בשילוב של תחביב איסוף, משחק מיומנות ומזל.
פוגים בישראל

משחק הפוגים הישראלי שווק על ידי נ.ב. שיווק אלבומים בע"מ ונמכר בין השנים 1994–1995 וכלל 1030 דיסקיות קרטון, אך בפועל שווקו רק 722 פוגים שונים (מפוגים מספר 421 עד 450, מספר 541 עד 600, מספר 661 עד 720 ומספר 841 עד 1,000 לא שווקו פוגים).
המשחק הפך בישראל לאמצעי שיווקי, כאשר חברות מסחריות כדוגמת "בנק הפועלים", "דומינוס פיצה", "באדי" וחברת הדלק "סונול" ותוכניות טלוויזיה "הקומדי סטור", "הופה היי" ו"קופיקו" הפיקו פוגים המפרסמים אותן.
כמו כן במקביל הופקו פוגים של הסדרה האמריקאית "מייטי מורפין פאוור ריינג'רס" שיוצרו ושווקו בשנת 1995 וכללו 110 דיסקיות קרטון.
בשנת 2021 שבו הפוגים  לארץ תחת השם "בומים", שהכילה שני סוגים של חבילות: "הירוקה" שהכילה פוגים בלבד ו"הכחולה" שהכילה מספר מועט של פוגים ופצץ. דבר זה בסוף לא צלח ושיווקו הופסק תוך מספר חודשים.
פוגים בישראל > אזכורים במדיה הישראלית

בתוכנית "זהו זה!" הופק פרק על הפוגים בדצמבר 1994.
הפוגים היו נושא למספר עלילות קצרות בקומיקס "זבנגל'ה!".
בפרק הפותח של העונה השנייה של הסדרה "שנות התשעים" הוזכרו הפוגים בתור השיגעון התורן של אותה תקופה.
חיקויים

בעקבות הפוגים שווקו לאחר מכן הפליקים שנוצרו על ידי חברת לגין והיו דיסקיות מתכת. בהמשך הופיע טרנד של דיסקיות לאיסוף שהוטמנו בשקיות חטיפים, ועליהם הופיעו מגוון דמויות אנימציה פופולריות (כגון "יו-גי-הו!" ו"גיבורי מארוול") וכן גם דיסקיות של יצרנים נוספים (כדוגמה "פוקימון" טאזוס, נוקס, בוינקס, "דרגון בול Z")
ראו גם

גולות
גוגואים
פצץ ישראלי
פוגים ישראלים
סטיוארט ארמסטרונג

סטיוארט ארמסטרונג (באנגלית: Stuart Armstrong; נולד ב-30 במרץ 1992) הוא כדורגלן סקוטי המשחק בעמדת הקשר בשפילד ונסדיי ובנבחרת סקוטלנד.
קריירה

ארמסטרונג שיחק במחלקות נוער חובבניות מקומיות, וב-2009 עבר למחלקת הנוער של דנדי יונייטד. בנובמבר 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, בניצחון 1–0 על המילטון אקדמיקל.
בדצמבר 2011 כבש את שער הבכורה שלו, בתיקו 2–2 עם סנט מירן. באוקטובר 2012 האריך את חוזהו בשלוש עונות נוספות. בפברואר 2013 היה מועמד לתואר שחקן החודש בליגת העל הסקוטית. באותה עונה היה מועמד לתואר "הכדורגלן הצעיר של השנה בליגה הסקוטית", בו זכה לבסוף לי גריפית'ס. עם זאת, ארמסטרונג זכה באותה עונה בתואר "הכדורגלן הסקוטי הצעיר של השנה".
בתום עונת 2013/2014 היה מועמד שוב לתואר "הכדורגלן הצעיר של השנה בליגה הסקוטית", ונכנס לנבחרת העונה בסקוטלנד. במדי דנדי רשם ארמסטרונג 150 הופעות (109 מתוכן בהרכב) וכבש 22 שערים בכל המסגרות.
בינואר 2015 דחתה דנדי שתי הצעות עליו מסלטיק, אך בפברואר אושרה העסקה וארמסטרונג עבר לסלטיק. הוא לא היה יכול להשתתף בגמר גביע הליגה הסקוטית, בו שיחקה סלטיק במרץ 2015 נגד קבוצתו לשעבר, דנדי, וזכתה בגביע לאחר ניצחון 2–0.
בפברואר 2015 כבש את שער הבכורה שלו בהופעת הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 3–0 על פרטיק ת'יסל. בתום העונה נבחר שוב לנבחרת העונה בסקוטלנד.
בעונת 2016/2017 כבש 17 שערים בכל המסגרות, כשסלטיק זוכה בטרבל מקומי, ונכנס בפעם השלישית לנבחרת העונה בסקוטלנד. גם בעונה הבאה זכתה הקבוצה בטרבל, אך ארמסטרונג נעדר מחלקה בשל פציעות.
ביוני 2018 נרכש על ידי סאות'המפטון מהפרמייר ליג ב-7 מיליון פאונד, וחתם על חוזה לארבע עונות. ב-12 באוגוסט 2018 ארמסטרונג ערך את הופעת הבכורה שלו בתיקו 0–0 מול ברנלי. ב-24 בנובמבר הבקיע את שערו הראשון בקבוצה, בהפסד 3–2 לפולהאם בליגה.
ב-1 בינואר 2021 האריך את חוזהו בשלוש עונות וחצי.
ב-3 בספטמבר 2024 חתם בונקובר וייטקאפס מה-MLS.
ב-31 בינואר 2025 חתם בשפילד ונסדיי.
תארים

אליפות סקוטלנד (4): 2014/2015, 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018
הגביע הסקוטי (2): 2016/2017, 2017/2018
גביע הליגה הסקוטית (2): 2016/2017, 2017/2018
השחקן הסקוטי הצעיר של העונה (1): 2012/2013
נבחרת העונה בסקוטלנד (3): 2013/2014, 2014/2015, 2016/2017
שחקן החודש בליגה הסקוטית (1): אוקטובר 2012
השחקן הצעיר של החודש בליגה הסקוטית (1): ספטמבר 2013
הערות שוליים

↑  "Armstrong cash leaves club in 'shock'". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-06-07.
↑  BBC Sport - St Mirren 2-2 Dundee Utd, web.archive.org, ‏2016-01-27
↑  "Dundee Utd extend duo's contracts". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-06-07.
↑  Euan McArthur, Dundee United boss Peter Houston tips Stuart Armstrong to be next big thing, Daily Record, ‏2012-10-24 (באנגלית)
↑  "Celtic dominate player of year list". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-06-07.
↑  "Terrors and Celtic trios in PFA team". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-06-07.
↑  "Celtic and Burnley bid for Armstrong". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-06-07.
↑  "Armstrong denies United exit request". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-06-07.
↑  "Celtic complete deals for United duo". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-06-07.
↑  Craig Swan, Partick Thistle 0 Celtic 3: Mackay-Steven and Armstrong off to a flier for Hoops, Daily Record, ‏2015-02-12 (באנגלית)
↑  "Brown & Armstrong ruled out for Scots". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-06-07.
↑  "Armstrong closer to Southampton move". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-06-07.
↑  "I don't miss Scottish game - Armstrong". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-06-07.
↑  "Armstrong 'excited' by Southampton move". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-06-07.
↑  Southampton 0-0 Burnley: Alex McCarthy and Joe Hart shine in stalemate, Sky Sports (באנגלית)
↑  "Mitrovic double earns Ranieri first win". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-06-07.
↑  New deal for Armstrong, Southampton FC (באנגלית)
| נבחרת סקוטלנד – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 גאן •  2 רלטסון •  3 רוברטסון •  4 מקטומיניי •  5 הנלי •  6 טיירני •  7 מקגין •  8 מקגרגור •  9 מורגן •  10 אדמס •   11 כריסטי •  12 קלי • 13 הנדרי •  14 גילמור • 15 פורטאוס • 16 קופר • 17 טיילור • 18 ארמסטרונג • 19 שנקלנד • 20 ג'ק • 21 ז. קלארק • 22 מקרורי • 23 מקלין • 24 קונווי • 25 פורסט • 26 מקנה • מאמן: ס. קלארק |  1 גאן •  2 רלטסון •  3 רוברטסון •  4 מקטומיניי •  5 הנלי •  6 טיירני •  7 מקגין •  8 מקגרגור •  9 מורגן •  10 אדמס •   11 כריסטי •  12 קלי • 13 הנדרי •  14 גילמור • 15 פורטאוס • 16 קופר • 17 טיילור • 18 ארמסטרונג • 19 שנקלנד • 20 ג'ק • 21 ז. קלארק • 22 מקרורי • 23 מקלין • 24 קונווי • 25 פורסט • 26 מקנה • מאמן: ס. קלארק | סקוטלנד |
מרוץ סמכויות

מרוץ סמכויות הוא מונח משפטי המתאר מצב בו סכסוך בין שני בעלי דין יכול להידון בפני שני מוסדות שיפוט שונים ויש לבעלי הדין תחושה שהתוצאה תהיה תלויה במוסד שידון בסכסוך. במצב זה, נהוג שהמוסד הראשון אליו מובאת התביעה לדון בסכסוך הוא שידון בו ועל כן יש לבעלי הדין אינטרס למהר ולהגיש תביעה במוסד הנראה להם עדיף מבחינתם. בישראל מתייחס "מרוץ הסמכויות" לתחומים שונים ובהם הכרת אבהות וקביעת מעמד אישי, אך לרוב הוא מתייחס למחלוקות בין בני זוג הנמצאים בהליך גירושים, היכולות להידון בפני בית משפט לענייני משפחה או בפני בית דין רבני.
רקע: הסמכויות

בישראל, קיימות שני סוגי ערכאות העוסקות בעניינים הנוגעים לגירושים, בתי הדין הרבניים ובתי המשפט לענייני משפחה.
לפי סעיף 1 לחוק שיפוט בתי דין רבניים, נישואים וגירושים של יהודים בישראל, אזרחי המדינה או תושביה, נמצאים בסמכותם הייחודית של בתי הדין הרבניים. בתי הדין מוסמכים לדון גם בעניינים שונים הנלווים לגירושים ו'כרוכים' עם תביעת גירושין, אך בנושאים אלו קיימת סמכות מקבילה למערכת האזרחית, ובפרט לבית המשפט לענייני משפחה. העניינים העיקריים המצויים בסמכות מקבילה של הערכאות הם: מזונות האישה, מזונות ילדים, משמורת ילדים וחלוקת רכוש.
תתכן הבחנה בין הערכאה הדנה לבין הדין שלפיו תדון. בהתאם לסימן 51 לדבר המלך במועצתו, בענייני המעמד האישי יחול הדין האישי (הדתי). כך למשל, מזונות הם חלק מענייני המעמד האישי, ועל כן, גם בית המשפט לענייני משפחה, כאשר הוא דן בתביעת מזונות, אמור להחיל את הדין הדתי. מאידך, חוקים טריטוריאליים (אזרחיים) כדוגמת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, עוסקים בנושאים שבסמכות בתי הדין, וממילא מחייב גם אותם. בבג"ץ בבלי פסק נשיא בית המשפט העליון אהרן ברק, כי פרט לענייני המעמד האישי, על בית הדין תמיד להחיל את הדין האזרחי. למרות זאת, במקרים רבים בתי הדין פוסקים לפי ההלכה תוך התעלמות מהוראות חוק אזרחיות. כמו כן, ההחלה של הדין המהותי היא שונה[דרושה הבהרה]. בנוסף, הערכאות השונות אוטונומיות ביצירת סדרי דין - אופי הראיות הנדרש להוכחת טענות ואופן הגשתן. ההבדלים בסדרי הדין עשויים להשפיע על תוצאתו, וככאלה מהווים חלק ממרוץ הסמכויות.
המרוץ

כאשר בני זוג נמצאים במצב העלול להוביל לגירושין, ובהגיעם למסקנה כי אין מנוס אלא לפנות לערכאה משפטית, ינסה כל אחד מהצדדים לפתוח את המאבק בעמדת פתיחה שתהיה נוחה לו. עורכי דין העוסקים בענייני אישות מנחים את לקוחותיהם בבחירת הערכאה המועדפת ומייעצים להם למהר ולהגיש את התביעה לאחת משתי הערכאות, לפני שיוקדמו בידי בן/בת הזוג. התפיסה הרווחת היא שלבעל, או לבן הזוג המעוניין בהתמשכות הקשר הזוגי, עדיף שעניינו ידון בפני בית הדין הרבני, ואילו לאישה, או לבן הזוג המעוניין בפירוק מהיר של המשפחה, עדיף שעניינו ידון בפני בית משפט למשפחה.
במקרים רבים פותחים שני בני הזוג בהליכים מקבילים, עם או בלי ידיעה מה עושה בן הזוג האחר. כך נוצרת כפילות סמכויות, ולשם כך נקבעו כללים מנחים מי תהיה הערכאה שתדון בעניין.
הלכת מרוץ הסמכויות

ב"פרשת 15 הדקות" קבע בית המשפט מבחנים לעניין מרוץ הסמכויות. המבחן החשוב ביותר לקביעה היכן יידון סכסוך שהוגשו בעניינו תביעות לבית הדין ולבית המשפט הוא המבחן הכרונולוגי, היינו: הערכאה אשר אליה הוגשה התביעה בראשונה, תהיה הערכאה שתדון בעניין. בית הדין הרבני הגדול פסק שתביעות המוגשות באותו יום הן דינן כתביעות שהוגשו בעת ובעונה אחת, ואז יקודם במרוץ הסמכויות בית הדין הרבני שסמכותו לדון בנושא הגירושין הכלול בתביעה היא ייחודית, ולא בית המשפט האזרחי שסמכותו היא שיורית. בג"ץ דחה גישה זו, ופסק כי גם הפרש של כמה דקות לטובת ערכאה מסוימת, מספיק לצורך רכישת הסמכות.
מבחן הכריכה

באותו פסק דין פסק בג"ץ שגם במקרה בו התביעה לבית הדין קודמת כרונולוגית, עדיפותו כפופה למבחני הכריכה. "כריכה" היא צירוף של נושאים נוספים הנוגעים לגירושין, האמורים להידון בבית הדין הרבני דווקא, לתביעת הגירושין עצמה. במקרה שנושאים כאלו נכרכו לתביעת הגירושין, תינתן עדיפות לבית הדין הרבני ללא התחשבות במבחן הכרונולוגי. היות שהכריכה מאפשרת אילוץ דיון דווקא בית הדין הרבני, עלול כלי זה להיות מנוצל לרעה על ידי הצד המעוניין שהדיון יתקיים בבית הדין הרבני. על מנת להקשות על אפשרות זו, נקבע מבחן לבירור תוקף הכריכה לתביעת גירושין בבית הדין, התלוי בשלוש שאלות:
האם תביעת הגירושין שהוגשה כנה? - כלומר, האם קיימת עילת גירושין מבוססת לפי ההלכה?
האם נעשתה כריכה כדין? - האם מדובר בנושאים הניתנים לכריכה? למשל מזונות ילדים (מזונות ילדים כן ניתנים לכריכה, ראו דנג"ץ 6454/14) וברית מילה אינם ניתנים לכריכה. האם התבצעה כריכה מפורשת - כלומר, האם צוין במפורש בכתב התביעה כי בית הדין מתבקש להכריע בעניין?
האם הכריכה עצמה כנה? - כלומר, האם עצם הכריכה אינה צעד טקטי מצד בעל דין המבקש להיבנות מהכריכה?
אם התשובה לאחת השאלות היא שלילית, לא תינתן עדיפות לתביעה המוקדמת בבית הדין, אלא תיקבע על פי המבחן הכרונולוגי.
בית הדין הרבני הגדול פסק שבאופן דומה חל מבחן הכנות גם על תביעות שהוגשו לבית המשפט לענייני משפחה, כך שתביעה מוקדמת שאינה כנה לא תזכה לעדיפות. אולם בג"ץ, בפרשת 15 הדקות, דחה גישה זו וצמצם את הכנות הנדרשת בהגשת תביעה לבית משפט, כך שרק במקרה של חוסר תום לב דיוני, לרבות בהמצאה מאוחרת של מסמכי התביעה לנתבע, יש מקום להעניק את הסמכות לבית הדין למרות שהתביעה בבית המשפט לענייני משפחה הייתה מוקדמת יותר.
בבג"ץ פלמן, בית המשפט נדרש לשאלה של סמכות הדיון בכנות הכריכה עצמה. נפסק כי שתי הערכאות מוסמכות להכריע בשאלה. השופטת דורית ביניש הבחינה בין שני מצבים שונים:
כאשר טרם התקבלה הכרעה בנוגע להתקיימות תנאי הכריכה - מסור בידי כל ערכאה שיקול דעת לעכב את הדיון על מנת לאפשר לערכאה האחרת להכריע בשאלת הסמכות.
כאשר הוכרעה שאלת הסמכות על ידי אחת מן הערכאות - הערכאה השנייה לא תיזקק לתביעה. אין לאפשר קיומם של הליכים מקבילים, באותם הנושאים, בשתי ערכאות השיפוט.
השופטת ביניש הותירה מקום לחריגים, "טעמים מיוחדים", אשר בהתקיים אחד מהם, תוכל ערכאת שיפוט להיזקק לתביעה, על אף שהערכאה הנגדית הכריעה בשאלת הסמכות. טעמים מיוחדים אלו, הם מקרים בהם ערכאה כלל לא קיימה דיון בהתקיימות תנאי הכריכה, או לחלופין אם ההחלטה נגועה בפגם חוקי או יורדת לשורש הסמכות. כך למשל: בית דין קבע כי הכריכה כדין למרות שנכרך עניין שאינו ניתן לכריכה על פי טיבו.
ראו גם

כריכת מזונות