stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המצפה האירופי הדרומי
המצפים בצ'ילה

אף שהמטה המרכזי של איס"ו נמצא בגרמניה, הטלסקופים והמצפים שלה נמצאים בצפון צ'ילה. המצפים של איס"ו בצ'ילה כוללים את מצפה לה סייה, הכולל את טלסקופ הטכנולוגיה החדשה (NTT), מצפה פרנאל, בו נמצא הטלסקופ הגדול מאוד (VLT), ומצפה יאנו דה צ'חננטור, הכולל את טלסקופ התת-מילימטר APEX, ואת המערך המילימטרי הגדול באטקמה (ALMA). הטלסקופ הגדול במיוחד (ELT) עתיד לקום בסרו ארמסונס. אתרים אלו הם בין האתרים המתאימים ביותר לתצפיות אסטרונומיות בחצי הכדור הדרומי.
כ-2000 בקשות לתצפית בטלסקופים של איס"ו מתקבלות מדי שנה, כמות הגדולה פי ארבעה בערך מזמן התצפית האפשרי. הבקשות מדורגות בתהליך של ביקורת עמיתים, בסופו נבחרות הבקשות שתזכינה לצאת אל הפועל. המחקרים המבוססים על התצפיות האלה מתפרסמים בכתבי עת מדעיים לאחר ביקורת עמיתים. כך, לדוגמה, בשנת 2016 פורסמו 936 מאמרים מדעיים המבוססים על תצפיות במתקנים השונים של איס"ו.
| שם | קיצור | גודל | סוג | אתר | שנה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| טלסקופ ה-3.6 מטר של איס"ו | ESO 3.6m | 3.57 מ' | אופטי ותת-אדום | לה סייה | 1977 |
| טלסקופ ה-2.2 מטר של איס"ו ומכון מקס פלאנק | MPG | 2.20 מ' | אופטי ותת-אדום | לה סייה | 1984 |
| טלסקופ הטכנולוגיה החדשה | NTT | 3.58 מ' | אופטי ותת-אדום | לה סייה | 1989 |
| הטלסקופ הגדול מאוד | VLT | 8.2x4 מ' 1.8x4 מ' | אופטי עד תת-אדום בינוני,  מערך | פרנאל | 1998 |
| ניסוי פאת'פיינדר באטקמה | APEX | 12 מ' | אורכי-גל בתחום המילימטרי/תת-מילימטרי | צ'חננטור | 2005 |
| טלסקופ הסקר האסטרונומי בתחום האור הנראה והתת-אדום | VISTA | 4.1 מ' | תת-אדום קרוב, סקר | פרנאל | 2009 |
| טלסקופ הסקר של ה-VLT | VST | 2.6 מ' | אופטי, סקר | פרנאל | 2011 |
| המערך המילימטרי הגדול באטקמה | ALMA | 12x50 מ' 7x12 מ' 12x4 מ' | אורכי-גל בתחום המילימטרי/תת-מילימטרי מערך אינטרפרומטרי | צ'חננטור | 2011 |
| הטלסקופ הגדול במיוחד | ELT | 39.3 מ' | אופטי עד תת-אדום בינוני | סרו ארמסונס | 2024 |
  ↑  ALMA הוא שיתוף פעולה בין אירופה, ארצות הברית, קנדה, מזרח אסיה, וצ'ילה.  מתקני מחקר נוספים של איס"ו נמצאים בסנטיאגו דה צ'ילה, וכוללים ספריה, משאבי מחשוב, ותוכניות עבור מדענים אורחים.
המצפים בצ'ילה > לה סייה

מצפה לה סייה
המצפה הראשון של איס"ו, מצפה לה סייה (La Silla), ממוקם בחלקו הדרומי של מדבר אטקמה, כ-600 ק"מ צפונית לסנטיאגו דה צ'ילה, ומתנשא לגובה של כ-2400 מטרים. בדומה למצפים אחרים בסביבה, לה סייה מרוחק ממקורות של זיהום אור, והלילות בו הם מהחשוכים על פני כדור הארץ. איס"ו מפעילה שלושה טלסקופים בלה סייה: טלסקופ בקוטר 3.6 מטר, טלסקופ הטכנולוגיה החדשה, וטלסקופ ה-2.2 מטר של איס"ו ומכון מקס פלאנק.
לטלסקופים במצפה ניתן לחבר מכשור אורח, המוסר בתום סבב התצפיות. המצפה מארח גם טלסקופים לאומיים, כמו טלסקופ ה-1.2 מטר השווייצרי וטלסקופ ה-1.54 מטר הדני.
בשנים האחרונות, פורסמו כ-200–250 מאמרים מדעיים בשנה המבוססים על תצפיות שנערכו בלה סייה.
המצפים בצ'ילה > לה סייה > טלסקופ ה-3.6 מטר של איס"ו

טלסקופ ה-3.6 מטר של איס"ו החל את פעילותו בשנת 1977. בשנים שחלפו מאז הוא עבר שדרוגים, כולל התקנת מראה משנית חדשה. הטלסקופ, לו מעמד פרסה רגיל, נועד במקור לתצפיות ספקטרוסקופיות בתחום התת-אדום. כיום מותקן עליו הספקטרוגרף HARPS, המשמש לחיפוש כוכבי לכת חוץ-שמשיים ולאסטרוסייסמולוגיה.
המצפים בצ'ילה > לה סייה > טלסקופ הטכנולוגיה החדשה

טלסקופ הטכנולוגיה החדשה (New Technology Telescope, או NTT בקיצור) הוא טלסקופ Ritchey–Chrétien בקוטר 3.58 מטר, עם מעמד Alt-Az. הטלסקופ, שנחנך בשנת 1989, היה הראשון בעולם לו מראה ראשית נשלטת מחשב. למראה צורה גמישה הניתנת להתאמה תוך כדי התצפית על מנת להבטיח את איכות התמונה. מיקום המראה המשנית ניתן לכוונון בשלושה כיוונים. טכנולוגיה זו, שפותחה על ידי איס"ו ומכונה אופטיקה פעילה (active optics), מיושמת כיום בכל הטלסקופים המובילים, כולל הטלסקופ הגדול מאוד והטלסקופ הגדול במיוחד העתידי.
עיצוב מבנה ה"כיפה" המתומן של טלסקופ הטכנולוגיה החדשה היה חדשני אף הוא. כיפת הטלסקופ קטנה יחסית, ומאווררת על ידי מערכת פתחים המפנים את זרם האוויר בצורה חלקה על פני המראה ומפחיתים את מערבולות האוויר, מה שתורם לחדות התמונות.
המצפים בצ'ילה > לה סייה > טלסקופ ה-2.2 מטר של איס"ו ומכון מקס פלאנק

טלסקופ ה-2.2 מטר פועל בלה סייה החל משנת 1984, ונמצא כרגע בהשאלה לזמן בלתי מוגבל מאיס"ו למכון מקס פלאנק. זמן התצפית בטלסקופ נחלק בין מכון מקס פלאנק לאיס"ו, בעוד שהפעלת ותחזוקת הטלסקופ הן באחריות איס"ו.
המכשור שלו כולל מצלמת שדה-רחב בעלת 67 מיליון פיקסלים (WFI), לה שדה ראייה בגודל של הירח המלא. מכשירים אחרים הנמצאים בשימוש בטלסקופ הם GROND (גלאי התפרצות גמא בתחום האופטי והתת-אדום הקרוב), המחפש זוהר מאוחר (afterglow) של התפרצויות קרינת גמא - הפיצוצים האנרגטיים ביותר ביקום, והספקטרוגרף בעלת הרזולוציה הגבוהה FEROS, המשמש למחקר מדוקדק של כוכבים.
המצפים בצ'ילה > לה סייה > טלסקופים אחרים

מצפה לה סייה מארח מספר טלסקופים נוספים, שאינם מופעלים על ידי איס"ו:
טלסקופ ה-1.2 מטר השווייצרי
טלסקופ ה-1.54 מטר הדני
טלסקופ מעמד העין המהירה (REM)
TRAPPIST
TAROT
המצפים בצ'ילה > פרנאל

מצפה פרנאל (Paranal) ממוקם בפסגת סרו פרנאל במדבר אטקמה בצפון צ'ילה. סרו פרנאל הוא הר בגובה 2635 מטר, הנמצא במרחק של כ-120 ק"מ דרומית לאנטופגסטה ו-12 ק"מ מחוף האוקיינוס השקט.
המצפה כולל שישה טלסקופים עיקריים הפועלים בתחום האופטי והתת-אדום: ארבעת טלסקופי ה-8.2 מטר של הטלסקופ הגדול מאוד, טלסקופ הסקר VST בקוטר 2.6 מטר, וטלסקופ הסקר VISTA בקוטר 4.1 מטר. בנוסף, פועלים ארבעה טלסקופי עזר בקוטר 1.8 מטר, שיוצרים יחד מערך המשמש לתצפיות אינטרפרומטריות.
המצפים בצ'ילה > פרנאל > הטלסקופ הגדול מאוד

המתקן העיקרי בפרנאל הוא הטלסקופ הגדול מאוד (VLT), הכולל ארבעה טלסקופים כמעט זהים, בקוטר 8.2 מטר. כל אחד מהטלסקופים כולל שניים או שלושה מכשירי תצפית. ארבעת הטלסקופים יכולים לעבוד יחד בקבוצות של שניים או שלושה כאינטרפרומטר ענק. השילוב שלהם, המכונה האינטרפרומטר של הטלסקופ הגדול מאוד (VLTI), מאפשר לאסטרונומים לראות פרטים ברזולוציה טובה פי 25 לעומת זו המתקבלת משימוש באחד הטלסקופים בלבד. אלומות האור מאוחדות ב-VLTI בעזרת מערכת מראות מורכבת בתעלות תת-קרקעיות. הרזולוציה שניתן להשיג בעזרת ה-VLTI היא של אלפיות שניית קשת, רזולוציה השקולה ליכולת להבחין בפנסי מכונית הנמצאת על הירח.
הראשון מבין ארבעת הטלסקופים נחנך במאי 1998, והועמד לשימוש הקהילה האסטרונומית ב-1 באפריל 1999. שלושת הטלסקופים האחרים הצטרפו ב-1999 וב-2000, והכניסו את ה-VLT לפעילות מלאה. ארבעת טלסקופי העזר בקוטר 1.8 מטר הותקנו בין 2004 ל-2007, והוסיפו ליכולות ה-VLTI, בו ניתן להשתמש כעת גם כאשר הטלסקופים הגדולים עוסקים בתצפיות אחרות.
בממוצע מתפרסם יותר ממאמר מדעי אחד ביום המבוסס על תצפיות מהטלסקופ הגדול מאוד. בשנת 2016 פורסמו 565 מאמרים מדעיים כאלה. התגליות המבוססות על נתונים שהתקבלו בעזרת הטלסקופ הגדול מאוד כוללות תמונה של כוכב לכת חוץ-שמשי, מעקב אחר תנועת כוכבים מסביב לחור השחור העל-מסיבי במרכז שביל החלב, ותצפית בזוהר מאוחר (afterglow) של התפרצות הגמא המרוחקת ביותר הידועה.
המצפים בצ'ילה > פרנאל > טלסקופי סקר

טלסקופ הסקר האסטרונומי בתחום האור הנראה והתת-אדום (VISTA), לו מראה ראשית בקוטר 4.1 מטר, ממוקם על הפסגה הקרובה לזו עליה נמצא הטלסקופ הגדול מאוד.
טלסקופ הסקר של ה-VLT (בקיצור, VST) הוא טלסקופ בקוטר 2.6 מטר, המצויד ב-OmegaCAM, מצלמה בעלת 268 מיליון פיקסלים, לה שדה ראייה גדול פי ארבעה משטח הירח המלא. ה-VST משלים את VISTA בתחום האור הנראה.
המצפים בצ'ילה > יאנו דה צ'חננטור

יאנו דה צ'חננטור (Llano de Chajnantor) היא רמה בגובה 5100 מטר במדבר אטקמה, במרחק של כ-50 ק"מ מזרחית לסן פדרו דה אטקמה. האתר גבוה ב-750 מטרים ממצפה מאונה קאה שבהוואי, וב-2400 מטרים ממצפה פרנאל. האקלים בצ'חננטור יבש ולא נוח לבני אדם, אך מצוין לאסטרונומיה בתחום התת-מילימטר: מאחר שמולקולות אדי מים באטמוספירה של כדור הארץ בולעות ומנחיתות קרינה בתחום התת-מילימטרי, אקלים יבש הוא הכרחי לסוג זה של אסטרונומיית רדיו. האתר כולל, בין היתר, שני טלסקופים המופעלים על ידי איס"ו: APEX והמערך המילימטרי הגדול באטקמה.
המצפים בצ'ילה > יאנו דה צ'חננטור > ניסוי הפאת'פיינדר באטקמה

טלסקופ ניסוי הפאת'פיינדר באטקמה (APEX) מופעל על ידי איס"ו בשיתוף עם מכון מקס פלאנק לאסטרונומיית רדיו בבון שבגרמניה, ומצפה החלל אונסלה שבאונסלה, שוודיה. זהו טלסקופ בקוטר 12 מטר, הצופה באורכי גל בתחום המילימטר והתת-מילימטר, הגדול מסוגו בחצי הכדור הדרומי.
המצפים בצ'ילה > יאנו דה צ'חננטור > המערך המילימטרי הגדול באטקמה

המערך המילימטרי הגדול באטקמה (ALMA) הוא אינטרפרומטר אסטרונומי חדשני, המורכב מ-66 אנטנות בעלות דיוק גבוה, המתאימות לאורכי גל של 0.32 עד 3.6 מ"מ. המערך המרכזי מהווה אינטרפרומטר המורכב מ-50 אנטנות בקוטר 12 מטר כל אחת, הפועלות יחד. בנוסף פועל מערך קומפקטי יותר, הכולל ארבע אנטנות בקוטר 12 מטר, ו-12 אנטנות בקוטר 7 מטרים. המרחק המרבי בין האנטנות נע בין 150 מטר ל-16 ק"מ, מה שמעניק ל-ALMA יכולת ליצור תמונות תקריב במרחק משתנה.
המצפים בצ'ילה > סרו ארמסונס

אתר מצפה סרו ארמסונס ממוקם בפסגת סרו ארמסונס (בספרדית: Cerro Armazones), שהוא הר בסיירה וויקונה מקנה (בספרדית: Sierra Vicuña Mackenna) על רכס החוף הצ'יליאני, כ-130 ק"מ דרום-מזרחית לאנטופגסטה, במחוז אנטופגסטה, צ'ילה. לפני תחילת הבניה של אתר הטלסקופ הגדול במיוחד, הפסגה שימשה כתחנת טריאנגולציה בגובה 3,064 מטר. בעקבות השטחת ההר כהכנה לבנית פרויקט הטלסקופ הגדול במיוחד, הגובה החדש הוא 3,046 מטר מעל פני הים. האתר ממוקם באזור בעל ראות אסטרונומית עדיפה עם 89% לילות ללא עננים. באתר יש טלסקופ 1.5 מטר הקספודה (Hexapod-Telescope, ר"ת: HPT), וטלסקופים נוספים. בתאריך 26 באפריל 2010, מועצת המצפה האירופי הדרומי, בחרה באתר עבור הטלסקופ הגדול במיוחד והבניה החלה בתאריך יוני 2014.
המצפים בצ'ילה > סרו ארמסונס > הטלסקופ הגדול במיוחד

הטלסקופ הגדול במיוחד (ELT), שתכנונו החל בשנת 2005, עתיד להיות הטלסקופ האופטי/תת-אדום קרוב הגדול ביותר בעולם, עם מראה ראשית בקוטר 39 מטר. חנוכת הטלסקופ צפויה בשנת 2024.
מחקר ותגליות עיקריות > יעדי מחקר

הטלסקופים של המצפה האירופי הדרומי מספקים את הנתונים לתוצאות פריצות הדרך הרבות באסטרונומיה, ומובילים למספר רב של פרסומים מדעיים מדי שנה. אסטרונומים משתמשים בתצפיות חדישות אלה כדי ללמוד על גרמי שמיים בתוך מערכת השמש ועד למרחק הגדול ביותר ביקום. טלסקופי מצפי הכוכבים של המצפה האירופי הדרומי הם למעשה המתקנים האסטרונומיים הפרודוקטיביים ביותר בעולם כשבכל יום מתפרסמים שני מאמרים מדעיים.
מחקר ותגליות עיקריות > יעדי מחקר > חיפוש כוכבי לכת מחוץ למערכת השמש

החיפוש אחר כוכבי לכת חוץ שמשיים מהווה נדבך מרכזי בשאלה שהיא אולי השאלה העמוקה ביותר לאנושות שטרם נענתה: האם יש חיים במקום אחר ביקום? מצפי הכוכבים של המצפה האירופי הדרומי מצוידים בארסנל ייחודי של מכשירים לגילוי, מחקר ומעקב אחר מה שמכונה כוכבי לכת חוץ שימשיים. באמצעות הטלסקופ הגדול מאוד (VLT), אסטרונומים הצליחו לראשונה לאתר את הזוהר הקלוש של כוכב לכת מחוץ למערכת השמש, וצילמו את התמונה הראשונה אי פעם של כוכב לכת חוץ-שימשי. העולם החדש הזה הוא ענק ומסיבי פי חמישה מצדק. תצפית זו מסמנת צעד חשוב ראשון לעבר אחת המטרות החשובות ביותר של האסטרופיזיקה המודרנית: לאפיין את המבנה הפיזי וההרכב הכימי של כוכבי לכת ענקיים ובסופו של דבר כוכבי לכת יבשתיים. המצפה האירופי הדרומי מילא גם תפקיד מכריע בגילוי מערכת של שבעה כוכבי לכת דמוי ארץ, המקיפים כוכב במרחק 40 שנות אור בלבד, TRAPPIST-1. שלושה מכוכבי הלכת שוכנים באזור הישיב ויכולים להכיל אוקיינוסים של מים עליהם, מה שמגדיל את האפשרות שמערכת הכוכבים תוכל לאפשר חיים. מערכת זו כוללת הן את המספר הגדול ביותר של כוכבי לכת דמוי גודל כדור הארץ שטרם נמצאו והן את המספר הגדול ביותר של עולמות שיכולים לתמוך במים נוזליים עליהם.
בעזרת (מחפש כוכבי לכת במהירות גבוהה) (באנגלית: High Accuracy Radial Velocity Planet Searcher ,ר"ת: HARPS), מהירות רדיאלית גבוהה, גילו אסטרונומים לא פחות מארבעה כוכבי לכת המקיפים כוכב סמוך עם מסה מתחת לזו של נפטון, כולל כוכב לכת מסיבי דמוי כדור הארץ - הקטן ביותר שהתגלה אי פעם - וכוכב שביעי דמוי כדור הארץ אשר שוכן באזור הישיב של כוכבו. כוכב לכת זה מקיף את הכוכב המארח שלו בכ-66 יום. אסטרונומים חושבים שכוכב לכת זה מכוסה על ידי אוקיינוסים - עולם המים. תגלית זו מסמנת תוצאה פורצת דרך בחיפוש אחר כוכבי לכת שיכולים לתמוך בחיים.
בנוסף בעזרת HARPS, אסטרונומים מצאו עדויות ברורות לכך שכוכב לכת מקיף את הכוכב הקרוב ביותר לכדור הארץ, פרוקסימה קנטאורי. לעולם הסלעי הזה, קצת יותר מסיבי מכדור הארץ, יש טמפרטורה המתאימה למים נוזליים על פני השטח שלו.
טלסקופ נוסף בלה סייה, עבד בטכניקה חדשנית המכונה עידוש כבידתי, כחלק מרשת טלסקופים ברחבי העולם. שיתוף פעולה זה גילה כוכב לכת חיצוני חדש הדומה באופן משמעותי יותר לכדור הארץ מכל כוכב לכת אחר שנמצא עד כה. כוכב הלכת, המסיבי רק כחמש פעמים מכדור הארץ, סובב את כוכב האם שלו בערך כל 10 שנים, ובוודאי שיש לו פני שטח מוצקים (סלעי/קרח).
מחקר ותגליות עיקריות > יעדי מחקר > זיהוי מקורות גלויים של גלי כבידה

הטלסקופים של המצפה האירופי הדרומי בצ'ילה זיהו וחקרו את המקבילה הגלויה הראשונה למקור גל כבידה. תצפית היסטורית זו מצביעה על כך שאסטרונומים רואים את התוצאה של מיזוג שני כוכבי נייטרונים. בעקבות מיזוג מסוג זה - אירועים חזויים ארוכים המכונים קילונובה מפזרים יסודות כבדים כמו זהב ופלטינה ברחבי היקום. תגלית זו מספקת גם את העדויות החזקות ביותר כי פרצי קרני גמא למשך זמן קצר נגרמים על ידי מיזוגים של כוכבי נייטרונים.
לראשונה אי פעם, אסטרונומים צפו בגלי הכבידה וגם באור (קרינה אלקטרומגנטית) מאותו אירוע, הודות למאמץ שיתופי עולמי והתגובות המהירות של מתקני המצפה האירופי הדרומי ושל מצפים אחרים ברחבי העולם.
תצפיות אלה מסמנות את תחילתה של אסטרונומיה "מרובת מסרים".
מחקר ותגליות עיקריות > יעדי מחקר > החור השחור במרכז שביל החלב

מה נמצא במרכז שביל החלב? במשך זמן רב חשדו האסטרונומים כי חור שחור מסתתר במרכז שהיל החלב, אך לא היו יכולים להיות בטוחים בכך. לאחר שנים של מחקר סדיר על המרכז הגלקטי עם טלסקופים של המצפה האירופי הדרומי במצפה הכוכבים לה סייה, סוף סוף הגיעו המדענים לראיות חותכות.
כוכבים במרכז שביל החלב ארוזים בצפיפות רבה עד כי נדרשו טכניקות תצפית מיוחדות כמו אופטיקה מסתגלת (אנ') כדי לשפר את הרזולוציה של הטלסקופ הגדול מאוד. אסטרונומים הצליחו לצפות בכוכבים בודדים ברמת דיוק חסרת תקדים כשהם מסתובבים במרכז הגלקטי. דרכיהם הראו כי אין ספק שהם מסתובבים באחיזת הכבידה העצומה של חור שחור על-מסיבי, כמעט פי שלושה מיליון מסיבי יותר מהשמש שלנו. תצפיות הטלסקופ הגדול מאוד חשפו גם הבזקי אור אינפרא אדום שהגיחו מהאזור בפרקי זמן קבועים. אף על פי שהגורם המדויק לתופעה אינו ידוע, הציעו החוקרים שהחור השחור עשוי להסתובב במהירות. לא משנה מה קורה, חיי החור השחור אינם שקט ושלווה.
אסטרונומים משתמשים גם בטלסקופ הגדול מאוד כדי להציץ למרכזי הגלקסיות שמעבר לגלקסיית שביל החלב, שם הם שוב מוצאים סימנים ברורים לחורים שחורים סופר-מסיביים. בגלקסיה הפעילה NGC 1097 (אנ') הם יכלו לראות בפרטים חסרי תקדים רשת מורכבת של חוטים המסתובבים למרכז הגלקסיה ואולי לספק לראשונה מבט מפורט על תהליך ההתקשרות של החומר, מהחלק העיקרי של הגלקסיה. עד קצהו בגרעין.
שיאו של קמפיין תצפית בן 16 שנה באמצעות הטלסקופ הגדול מאוד היה האישור בשנת 2018 להשפעות שחזתה תורת היחסות הכללית של איינשטיין על תנועת כוכב העוברת בשדה הכבידה הקיצוני בסמוך לחור השחור העל-מסיבי במרכז גלקסיית שביל החלב.
מחקר ותגליות עיקריות > יעדי מחקר > התפרצויות קרינת גמא

פרצי קרינת גמא (GRMA) הם פרצי קרני גמא אנרגטיות ביותר שנמשכות פחות משנייה למספר דקות - כהרף עין על טווחי הזמן הקוסמולוגיים. ידוע שהם מתרחשים במרחקים אדירים מכדור הארץ, לעבר גבולות היקום הנצפה.
הטלסקופ הגדול מאוד צפה בזריחה של פרץ קרני גמא שהוא הרחוק ביותר שנודע אי פעם. עם הסחה לאדום מדודה של 8.2, לאור ממקור אסטרונומי מרוחק זה לקח יותר מ 13,000 מיליון שנים להגיע אלינו. התפרצות קרינת גמא נראית אפוא כאשר היקום היה בן פחות מ -600 מיליון שנה, או פחות מחמישה אחוזים מגילו הנוכחי. זה בטח שחרר פי 300 אנרגיה בכמה שניות מאשר השמש שלנו תשחרר בכל חייה של יותר מ-10,000 מיליון שנה. התפרצויות קרינת גמא הם אפוא הפיצוצים החזקים ביותר ביקום אחרי המפץ הגדול.
חוקרים ניסו לגלות את טיב הפיצוצים הללו במשך זמן רב. תצפיות מראות כי התפרצויות קרינת גמא מגיעים בשני סוגים - משך זמן קצר (קצר מכמה שניות), ומשך זמן ארוך - ועל פי החשד, שני סוגים שונים של אירועים קוסמיים גרמו להם. בשנת 2003, אסטרונומים המשתמשים בטלסקופים של המצפה האירופי הדרומי מילאו תפקיד מפתח בקישור התפרצויות קרינת גמא לאורך זמן לבין פיצוצים מוחלטים של כוכבים מאסיביים, המכונים היפרנובות. על ידי מעקב אחר התפוצצות במשך חודש שלם, הם הראו כי לאור היו תכונות דומות לזו של סופרנובה, שנגרמה כאשר כוכב מסיבי התפוצץ בסוף חייו.
בשנת 2005, טלסקופים של המצפה האירופי הדרומי זיהו, לראשונה, את האור הנראה בעקבות פרץ של משך זמן קצר. על ידי מעקב אחר אור זה במשך שלושה שבועות, אסטרונומים הראו כי פרצי המשך הקצר - שלא כמו אלה עם משך הזמן הארוך - אינם יכולים להיגרם על ידי היפרנובה. במקום זאת, נהוג לחשוב שהם נגרמים על ידי מיזוגים אלימים של כוכבי נייטרונים או חורים שחורים.
מחקר ותגליות עיקריות > ארכיונים דיגיטליים

קבוצת תפעול ארכיון המדע קולטת ומפיצה מחדש את נתוני המצפה האירופי הדרומי ומספקת תמיכה ארכיונית. כ-200 טרה-בייטים של מידע ציבורי מופצים כל שנה דרך ארכיון המצפה האירופי הדרומי. הארכיון מכיל כ-1.01 פטה-בייטים עם עדכון מידע של כ-131 טרה-ביטיים כל שנה, ומוגדל בגודל של פקטור 10 בערך בגלל קצב ייצור הנתונים של הטלסקופים הסורקים.
פריצות דרך בטלסקופים, גלאים וטכנולוגיית מחשבים מאפשרות כעת לסקרים אסטרונומיים לייצר מספר רב של תמונות, ספקטרונומים וקטלוגים. מערכי נתונים אלה מכסים את השמיים בכל אורכי הגל, החל מקרני גמא וקרינת איקס ועד גלי אור נראה, אינפרא אדום וגלי רדיו. אסטרונומים מפתחים דרכים להנגיש את כמות הנתונים הגדולה. טכניקות אלה משתמשות בפרדיגמת הרשת של חישוב מבוזר עם גישה חלקה ושקופה לנתונים באמצעות מצפה כוכבים וירטואלי (אנ'). במצפים פיזיים, טלסקופים עם מכשירים אסטרונומיים ייחודיים, המצפה הווירטואלי מורכב ממרכזי נתונים עם אוספים ייחודיים של נתונים אסטרונומיים, מערכות תוכנה ויכולות עיבוד. יוזמה גלובלית מבוססת קהילה זו מפותחת תחת ברית מצפה כוכבים וירטואלי בינלאומי (אנ') ובאירופה כחלק מפרויקט המצפה האירופי הווירטואלי (אנ').
פרויקטי VO הוכיחו את יעילותם במספר דרכים, לדוגמה, גילוי של 31 מועמדים קוואזרים קלושים, מעורפלים באופן אופטי, בסקרים עמוקים מקוריים של מצפה הכוכבים הגדול (אנ') (פי ארבעה במספר שנמצא בעבר). פירוש הגילוי הוא, כי סקרים של חורים שחורים סופר-מסיביים המעיטו את מספרם בפקטור של שניים עד חמש.
מחקר ותגליות עיקריות > תגליות עיקריות

תצפיות עם טלסקופים של המצפה האירופי הדרומי הובילו לפריצות דרך רבות באסטרונומיה, ובמשך השנים היו אחראים לכמה ממצאים מדהימים. להלן רשימת עשר התגליות האסטרונומיות המובילות של המצפה האירופי הדרומי עד כה:
כוכבים מקיפים את החור השחור במרכז שביל החלב
האצת היקום
גילוי כוכב לכת באזור הישיב סביב הכוכב הקרוב ביותר, פרוקסימה קנטאורי
אסטרונומים לוכדים תמונה ראשונה של חור שחור
תמונה מהפכנית מהמערך המילימטרי הגדול באטקמה (ALMA) חושפת קדם מערכת פלנטרית
צילום תמונה ראשונה של כוכב לכת חוץ שימשי
אור ראשון ממקור גל כבידה
מדידות ספקטרום ואטמוספירה של כוכבי לכת חוץ-שמשיים
מדידה עצמאית של טמפרטורה קוסמית
מערכת פלנטרית שוברת שיאים
הנגשה לקהל הרחב

הפעילות החינוכית מתבצעת על ידי מחלקת חינוך ופרויקט חינוכי ציבורי של המצפה האירופי הדרומי (ESO education and Public Outreach Department, ר"ת: Outreach). הפעילות כוללת תוכניות, אירועים ומוצרים, השואפים לעמוד בדרישות התקשורת, מתקני המדע והציבור, כגון הודעות לעיתונות, תמונות, קטעי וידאו וחומר מודפס. המחלקה מנהלת את מרכז המבקרים והפלנטריום "סופרנובה" הנמצא באתר מטה המצפה האירופי הדרומי בגרכינג ליד מינכן, שנחנך ב־26 באפריל 2018.
המצפה האירופי הדרומי מפרסם דו"ח שנתי החל משנת 1964 הנגיש אונליין והכולל פעילויות מרחבי הארגון ומתווה דגשים מדעיים, טכניים וארגוניים. פרסום הודעות לעיתונות המתארות התפתחויות מדעיות, טכניות, ארגוניות, הישגים ותוצאות שהושגו על ידי מדענים עם מתקני המצפה האירופי הדרומי. המצפה מפרסם שלושה סוגי פרסומים; פרסום מדעי המתאר תוצאות מהמידע המחקרי של החוקרים או ממצפי הכוכבים, פרסום פעילות ארגונית הכולל חדשות על מצפה כוכבים עכשווי, מכשירים אסטרונומיים חדשים והודעות על תערוכות ברחבי העולם. בחירת מיטב התמונות האסטרונומיות והצגתן בפומבי במהדורות צילום תקופתיות, כשכל ההודעות לתקשורת נגישות אונליין משנת 1985. לפרסום יש גרסה ידידותית לנוער וכל ההודעות מפורסמות בכל השפות של המדינות השותפות. כתב העת "השליח" (The Messenger), מפרסם את הפעילות וההודעות משנת 1974 ונגיש אונליין באתר הרשמי. פרסום גליונות כתב העת (Communicating Astronomy with the Public journal) CAPjournal באתר האינטרנט להנגשת הקהל. כתב העת משמש קישור חשוב בין הקהילה האסטרונומית המדעית והקהל, תומך בחינוך מדעי פורמלי ובלתי פורמלי תוך מתן נראות לסיפורים מדעיים. פרסום הודעות בעלי חשיבות לקהילה ותמונות בגלריה הציבורית המפרסמות צילומים יפים מהטלסקופים וכל זאת באתר הרשמי.
המצפה מפרסם גם מכתבים המיועדים למדענים ולקהל הרחב המנוי בלבד. חדשות המדע מוצגות באתר הרשמי בהודעות לעיתונות (ESOcast) וכן בדו"ח השנתי של המצפה האירופי הדרומי. ESOcast הם סדרות וידאו-פודקאסט המוקדשות לדיווח על חדשות ומחקרים מאת המצפה האירופי הדרומי. בשנת 2013 פורסם סרט IMAX בשם "היקום הנסתר בתלת מימד", (Hidden Universe 3D) שהופק בשיתוף פעולה של פילם ויקטוריה (אנ') והמרכז לאסטרופיזיקה ומחשוב-על (אנ') באוניברסיטת סווינבורן לטכנולוגיה עם המצפה האירופי הדרומי. הסרט הוא הרפתקה תיעודית לתוך עומק החלל על המסך הענק במדיום הקולנועי IMAX 3D של יקום מתעורר לחיים בבהירות חסרת תקדים באמצעות תמונות אמיתיות שנלכדו על ידי הטלסקופים החזקים ביותר בעולם, הנצפים על המסך ובתלת מימד.
גלריית תמונות

תמונות אלה הן מרשימת 100 המובילות של איס"ו.
צילום באינפרא אדום של ערפילית אוריון על ידי הטלסקופ VISTA
ערפילית הסליל
צביר כדורי אומגה בקנטאור
שביל החלב ברזולוציה של 340 מיליון פיקסל מממצפה הכוכבים פרנאל
מרכז גלקסיית שביל החלב
ערפילית ראש הסוס
השתקפות ערפילית M87 באוריון
"השריפות הנסתרות" של ערפילית הלהבה
ערפילית אומגה
קנטאור A
ערפילית שדרית
צילום פנורמי של שביל החלב
צילום של גלקסיה MACS1149-JD1 עם גילוי חמצן (באדום)
מסגד אל-בוראק

| --- | --- |
הירידה מתוך הר הבית אל תוך מסגד אל-בוראקהירידה מתוך הר הבית אל תוך מסגד אל-בוראק
 מידע כללי
 סוג:  מסגד 
 על שם:  אל-בוראק 
 מיקום:  ירושלים 
 מדינה:  ישראל
 
 קואורדינטות:  31°46′35″N 35°14′04″E﻿ / ﻿31.77642°N 35.23452°E﻿ / 31.77642; 35.23452
  (למפת ירושלים העתיקה מוגדלת) מסגד אל-בוראק(למפת ירושלים העתיקה רגילה) מסגד אל-בוראק(למפת ירושלים רגילה) מסגד אל-בוראק(למפת ירושלים מוגדלת) מסגד אל-בוראק
 
מסגד אל-בוראק (בערבית: مسجد البراق) או מקאם אל-בוראק הוא מסגד תת-קרקעי בתוך הר הבית הצמוד לשער ברקלי מצידו המזרחי של הכותל המערבי של הר הבית. שמו של מסגד זה מגיע מהשם "כותל אל-בוראק" (حائط البراق) אשר המוסלמים החלו להשתמש בו עבור הכותל המערבי בעיקר לאחר הצהרת בלפור כמשקל נגד להבלטתו כסמל לאומי על ידי הציונות. הכניסה הפתוחה היחידה למסגד זה היא דרך פתח מתחת לאכסדרת הקשתות (ריוואק) המערבית מתוך הר הבית.
המסגד נפתח למתפללים בימי שישי ולרגל אירועים מסוימים, אך לרוב בשאר הזמן נשאר סגור.
ארכיטקטורה

כיום, הכניסה למסגד אל-בוראק הוא מתוך מתחם הר הבית. בצמוד לשער המוגרבים שבכותל המערבי ישנו גרם של 38 מדרגות שיורדות למסגד עצמו.
לפי קלוד קונדר, רוחב המתחם הוא 5.5 מטרים, והקיר החוסם נמצא במרחק של 11.6 מטרים מזרחה מהכותל המערבי. גובה רצפת המתחם הוא 6.7 מטרים מעל מפתן שער ברקלי.
גלריה

מבט לכיוון דרום-מערב על המתחם מתוך הר הבית בשנות ה-40 של המאה ה-20.
מבט לכיוון מזרח בתוך המתחם בשנות ה-40 של המאה ה-20. ניתן לראות את הקיר החוסם המפריד בין שער ברקלי להמשך המעבר (שהפך לבור מים) ואת המדרגות המובילות כיום אל תוך המתחם.
מבט מערבה בתוך המתחם בשנות ה-40 של המאה ה-20. בצד שמאל למטה ניתן לראות את שער ברקלי החסום.
מבט מזרחה על המחראב והקיר החוסם
ראו גם

שער ברקלי
לקריאה נוספת

Shimon Gibson, David M. Jacobson, Below the Temple Mount in Jerusalem: A Sourcebook on the Cisterns, Subterranean Chambers and Conduits of the Ḥaram Al-Sharīf, Tempus Reparatum, 1996, עמ' 59–79
הערות שוליים

↑  יובל ברוך, ארכיאולוג מחוז ירושלים, הסיפור האמיתי, באתר רשות העתיקות
↑  קדמוניות היהודים, ספר ט"ו, 410-411
↑  דן בהט, לזיהוי שערי הר הבית בתקופה המוסלמית הקדומה וה'מערה', קתדרה, 2002, עמ' 62-86
↑  Shimon Gibson, David M. Jacobson, Below the Temple Mount in Jerusalem: A Sourcebook on the Cisterns, Subterranean Chambers and Conduits of the Ḥaram Al-Sharīf, Tempus Reparatum, 1996, עמ' 59-79
↑  الباب المزدوج, ادارة اوقاف القدس وشؤون المسجد الاقصى المبارك
↑  מוג'יר א-דין, الأنس الجليل بتاريخ القدس والخليل, כרך 2, עמ' 69
↑  معالم المسجد الأقصى (الخارطة التفاعلية), ادارة اوقاف القدس وشؤون المسجد الاقصى المبارك
↑  נדב שרגאי, עלילת 'אל-אקצא בסכנה', ספריית מעריב • המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, 2012, עמ' 39
↑  Shimon Gibson, David M. Jacobson, Below the Temple Mount in Jerusalem: A Sourcebook on the Cisterns, Subterranean Chambers and Conduits of the Ḥaram Al-Sharīf, Tempus Reparatum, 1996, עמ' 64
↑  محمد أبو الفيلات, مسجد البراق بالأقصى يشكو قلة العُمّار, אל-ג'זירה, ‏6 בנובמבר 2016
↑  Shimon Gibson, David M. Jacobson, Below the Temple Mount in Jerusalem: A Sourcebook on the Cisterns, Subterranean Chambers and Conduits of the Ḥaram Al-Sharīf, Tempus Reparatum, 1996, עמ' 74
נמרוד ברגמן

| --- | --- |

נמרוד ברגמן בהצגה "איפיגניה", בבימויו של גדי רול, בתיאטרון באר שבע, 2012
 לידה:  1976 (בן 49 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 
נמרוד ברגמן (נולד ב-1976) הוא שחקן ישראלי.