stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לו יהי (אלבום)
הערות שוליים

↑   חוה אלברשטיין - לו יהי, סרטון  באתר יוטיוב, 15 בפברואר 2011
↑  ראו למשל: "שמרי נפשך" - בריאות נפשית בקרב נשים בישראל.
↑   חוה אלברשטיין - שיר משמר, סרטון  באתר יוטיוב, 28 בפברואר 2011
↑   להפוך ענבים ליין, סרטון  באתר יוטיוב, 13 ביוני 2021
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  מילות השיר, באתר שירונט
| חוה אלברשטיין |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | "האבן מיר א ניגונדל" • "שירי עם ביידיש" • "בשירים עבריים" • "צעצועיה של אסנת" • "מות הפרפר" • "שירי רחל" • "אנדנדינו" • "מארגאריטקעלעך" • "מירדף" • "משירי ארץ אהבתי" • "לאט, לאט, לאט..." • "חוה ועודד בארץ הקסמים" • "לו יהי" • "חוה אלברשטיין והפלטינה" • "כמו צמח בר" • "טיקיליטון" • "צוללת צברית" • "הלילה הוא שירים" • "קרוסלה" • "התבהרות" • "קרוסלה 2" • "קרסולה לחגים" • "מה קרה בארץ מי" • "אני הולכת אליי" • "חוה זינגט יידיש" • "שיר במתנה" • "קולות" • "שירו אחרי" • "נמל בית" • "מהגרים" • "עוד שירים ביידיש" • "הצורך במילה, הצורך בשתיקה" • "לונדון" • "האהבה מאלתרת" • The Man I Love • "מארגאריטקעלעך" • "דירה אחת" • "יונת האהבה" • The Well‏ • Foreign letters • "מוצאי חג" • "קוקוס" • "לעמעלע" • "שביל החלב – שירי ערש" • "טבע האדם" • "ברוך הבא" • "ילדת טבע" • "ואיך אצלך" • "סרנדה" • "בוא המורה" • "ערב אחר" |  |
| מיני-אלבומים | "חוה אלברשטיין בשירי נחום היימן" • "אין יידישע פאלקס-לידער" • "צעצועיה של אסנת" • "ירושלים של זהב" • "טוביה ושבע בנותיו" • "הבובה ימימה" |  |
| אלבומי אוסף | "להיטי זהב" • "משירי ארץ אהבתי – האוסף הראשון" • "החיטה צומחת שוב – האוסף השני" • "אדבר איתך" • Crazy Flower: A Collection‏ • Yiddish Songs • "תיכף אשוב" • "סיפור אינטימי" • "עץ הכוכבים" • "סיפור חיים – אנתולוגיית שירי משוררים" |  |
| אלבומי הופעה | "בתוכנית יחיד – חלק א'" • "בתוכנית יחיד – חלק ב'" • "חוה והגיטרה – הופעה חיה בצוותא" • "בהופעה חיה – מבחר שירים מתוך המופע "לונדון"" • "בהופעה" • "חוה שרה ושלומי מנגן – בהופעה (Live)" |  |
| מארזי תקליטורים | "האוסף" • "חוה אלברשטיין שרה לילדים" • "השנים הראשונות" |  |
| חוה אלברשטיין – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-1960 | "בא אלי נער" |  |
| שנות ה-1970 | "מירדף" • "עץ הכוכבים" • "משירי ארץ אהבתי" • "שחמט" • "אליעזר בן-יהודה" • "שבע" |  |
שנות ה-1980: 
שנות ה-1990: 
שנות ה-2000: 
שנות ה-2010: 
שנות ה-2020: 
| סינגלים אחרים | "נחל התנינים" • "נשים רוקדות" • "ליידי גודייבה" • "הנביא" • "שיר לאוהבים הנבונים" • "לא ידע איש מי היא" • "נפט" • "אמא אל תהיי עצובה" • "לו ידעת" • "ספינתנו" • "תרגיל בהתעוררות" • "אין לך זכות חנינה בעולם" |  |
| שירים | "רבנו תם" • "מקהלה עליזה" • "פרח הלילך" • "כנרת" • "פנס בודד" • "פרחי זהב" • "מה שיש לי לומר לך" • "ירושלים של זהב" • "מות הפרפר" • "חיוכים" • "כפל" • "בשביל אל הבריכות" • "רק על עצמי" • "בגני נטעתיך" • "עקרה" • "אני" • "זמר נוגה" • "אל ארצי" • "מתי" • "ספר שירי" • "שי" • "הבובה ימימה" • "ילדי איננו ילד עוד" • "אישה באבטיח" |  |
חוה ועודד בארץ הקסמים

"חוה ועודד בארץ הקסמים" הוא אלבום האולפן ה-12 של הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין בהשתתפות עודד תאומי. הוא ראה אור בשנת 1973 בהוצאת CBS ישראל.
שירים

האלבום מתחיל בנעימת פתיחה, שאורכה כדקה וחמישים שניות. "את כל פלאי הקיץ" מתאר כמיהה לחוויות ולפלאי החיים, ומראה את היופי שבפרטים הקטנים והגדולים שבטבע, הן במראות העיר והן בקשרים האנושיים. "החולם הקטן" מבטא את רצונה של הדוברת לנסוע לעולם דמיוני וקסום שבו תוכל להיות חופשית כמו ענן, פרפר או קוסמת. "יום אחד הייתי קוסם" נכתב והולחן על ידי עודד בורלא, והיה שיר הפתיחה של תוכנית הטלוויזיה "טיול בספרי אגדות" בהגשת דליה פרידלנד. "הגמל הנחמד" מספר על גמל בודד שמטייל במדבר ומביע את בדידותו בתקווה למצוא בן-זוג לחלוק אתו את הדרך. בתחילה הוא שר שיר עצוב מתוך תחושת ריקנות, אך לאחר שמוצא מזון, תחושותיו משתנות לשמחה ולסיפוק. "שבע" מתאר את אהבתה של רחל אמנו לגדי שחור שטיפחה וליוותה, כאשר דאגתה אליו מסייעת לה לעבור את שבע שנות ההמתנה ליעקב.
"דוד רדיו" מספר על מכשיר רדיו המדומה כדמות חיה, חכמה ומשפחתית. דרך תיאוריו, השיר מעביר תחושת חיבור ואמון בילדותיות, כאשר הרדיו מספק מידע, שירים וברכות, ומעורר תחושת ביטחון וחום, כמעט כמו בן משפחה נוסף. הפחד של הרדיו מהחושך והצורך באור מדגישים את התלות שלו באנשים סביבו, באופן שמאניש את המכשיר. "החללית" מתאר כמיהה לאהבה ייחודית וקסומה, המיוצגת על ידי דמות דמיונית של אדם מחללית. הדוברת שומרת על סוד רגשותיה ומחפשת קשר עם מישהו יוצא דופן, שמגיע מעולם אחר ואולי יביא אתו הבנה עמוקה ומשמעות לחייה. "עץ הכוכבים" עוסק ביחס שבין קניינים רוחניים לגשמים, ובין ערכי הדור המבוגר לעומת ערכי הדור הצעיר, המקדש את החומרנות. שם השיר, "עץ הכוכבים", הוא אוקסימורון שכן עץ הוא אובייקט נטוע וקרוב לקרקע ואילו הכוכבים ממוקמים בחלל ומרוחקים מאוד. הכוכבים מסמלים רעיונות או ערכים נשגבים שאינם תלויים בזמן. "עוג מלך הבשן" נכתב על ידי נתן אלתרמן והולחן על ידי משה וילנסקי.
"כן גורו לא גורו" נכתב והולחן על ידי אברהם שלונסקי. "אישה באבטיח" מתאר אישה המתגוררת בתוך אבטיח, ומקימה בו חלל ביתי עם רהיטים וחתול. כשהעונת פריחתו מסתיימת, היא נאלצת לעבור לגזר קטן, ומגלה שעם הצפיפות החדשה, קשה לה להכיל את רהיטיה ואת עצמה. "המפוזר מכפר אז"ר" היה עיבוד לספרה של לאה גולדברג, "המפוזר מכפר אז"ר". הרצועה ה-14 היא מחרוזת של "והנה באה התזמור", "הסירים על הקיר" ו"מקהלה עליזה".
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | פתיחה  | 1:50 |
| 2. | את כל פלאי הקיץ  | 1:29 |
| 3. | החולם הקטן  | 3:00 |
| 4. | יום אחד הייתי קוסם  | 4:12 |
| 5. | הגמל הנחמד  | 1:38 |
| 6. | שבע  | 1:51 |
| 7. | הרדיו - דוד רדיו  | 7:18 |
| 8. | החללית  | 2:19 |
| 9. | עץ הכוכבים  | 1:51 |
| 10. | עוג מלך הבשן  | 6:13 |
| 11. | כן גורו לא גורו  | 1:54 |
| 12. | אישה באבטיח  | 1:17 |
| 13. | המפוזר מכפר אז"ר  | 6:21 |
| 14. | מחרוזת סיום  | 3:40 |
| משך כולל: | משך כולל: | 45:02 |
הערות שוליים

↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑   יום אחד הייתי קוסם, סרטון בערוץ "Chava Alberstein - חוה אלברשטיין", באתר יוטיוב, 31 באוקטובר 2022
↑   חוה אלברשטיין - הגמל הנחמד, סרטון בערוץ "Chava Alberstein - חוה אלברשטיין", באתר יוטיוב, 24 באוקטובר 2011
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  עץ הכוכבים/לייב מורגנטוי,חנניה בלס ,לב לדעת
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑   חוה אלברשטיין ועודד תאומי - עוג מלך הבשן, סרטון בערוץ "zemershir", באתר יוטיוב, 19 באוקטובר 2010
↑  מילות השיר, באתר שירונט
| חוה אלברשטיין |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | "האבן מיר א ניגונדל" • "שירי עם ביידיש" • "בשירים עבריים" • "צעצועיה של אסנת" • "מות הפרפר" • "שירי רחל" • "אנדנדינו" • "מארגאריטקעלעך" • "מירדף" • "משירי ארץ אהבתי" • "לאט, לאט, לאט..." • "חוה ועודד בארץ הקסמים" • "לו יהי" • "חוה אלברשטיין והפלטינה" • "כמו צמח בר" • "טיקיליטון" • "צוללת צברית" • "הלילה הוא שירים" • "קרוסלה" • "התבהרות" • "קרוסלה 2" • "קרסולה לחגים" • "מה קרה בארץ מי" • "אני הולכת אליי" • "חוה זינגט יידיש" • "שיר במתנה" • "קולות" • "שירו אחרי" • "נמל בית" • "מהגרים" • "עוד שירים ביידיש" • "הצורך במילה, הצורך בשתיקה" • "לונדון" • "האהבה מאלתרת" • The Man I Love • "מארגאריטקעלעך" • "דירה אחת" • "יונת האהבה" • The Well‏ • Foreign letters • "מוצאי חג" • "קוקוס" • "לעמעלע" • "שביל החלב – שירי ערש" • "טבע האדם" • "ברוך הבא" • "ילדת טבע" • "ואיך אצלך" • "סרנדה" • "בוא המורה" • "ערב אחר" |  |
| מיני-אלבומים | "חוה אלברשטיין בשירי נחום היימן" • "אין יידישע פאלקס-לידער" • "צעצועיה של אסנת" • "ירושלים של זהב" • "טוביה ושבע בנותיו" • "הבובה ימימה" |  |
| אלבומי אוסף | "להיטי זהב" • "משירי ארץ אהבתי – האוסף הראשון" • "החיטה צומחת שוב – האוסף השני" • "אדבר איתך" • Crazy Flower: A Collection‏ • Yiddish Songs • "תיכף אשוב" • "סיפור אינטימי" • "עץ הכוכבים" • "סיפור חיים – אנתולוגיית שירי משוררים" |  |
| אלבומי הופעה | "בתוכנית יחיד – חלק א'" • "בתוכנית יחיד – חלק ב'" • "חוה והגיטרה – הופעה חיה בצוותא" • "בהופעה חיה – מבחר שירים מתוך המופע "לונדון"" • "בהופעה" • "חוה שרה ושלומי מנגן – בהופעה (Live)" |  |
| מארזי תקליטורים | "האוסף" • "חוה אלברשטיין שרה לילדים" • "השנים הראשונות" |  |
| חוה אלברשטיין – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-1960 | "בא אלי נער" |  |
| שנות ה-1970 | "מירדף" • "עץ הכוכבים" • "משירי ארץ אהבתי" • "שחמט" • "אליעזר בן-יהודה" • "שבע" • "לו יהי" • "שיר משמר" • "בלדה על סוס עם כתם על המצח" |  |
שנות ה-1980: 
שנות ה-1990: 
שנות ה-2000: 
שנות ה-2010: 
שנות ה-2020: 
| סינגלים אחרים | "נחל התנינים" • "נשים רוקדות" • "ליידי גודייבה" • "הנביא" • "שיר לאוהבים הנבונים" • "לא ידע איש מי היא" • "נפט" • "אמא אל תהיי עצובה" • "לו ידעת" • "ספינתנו" • "תרגיל בהתעוררות" • "אין לך זכות חנינה בעולם" |  |
| שירים | "רבנו תם" • "מקהלה עליזה" • "פרח הלילך" • "כנרת" • "פנס בודד" • "פרחי זהב" • "מה שיש לי לומר לך" • "ירושלים של זהב" • "מות הפרפר" • "חיוכים" • "כפל" • "בשביל אל הבריכות" • "רק על עצמי" • "בגני נטעתיך" • "עקרה" • "אני" • "זמר נוגה" • "אל ארצי" • "מתי" • "ספר שירי" • "שי" • "הבובה ימימה" • "ילדי איננו ילד עוד" • "אישה באבטיח" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: b84b521a-38ca-48a8-95b5-a378d0fa8309
נבחרת לבנון בכדורגל

נבחרת לבנון בכדורגל (בערבית: منتخب لبنان لكرة القدم) היא נבחרת הכדורגל הלאומית של לבנון.
הדירוג הנוכחי של נבחרת לבנון ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-112 בעולם, נכון ל-28 בנובמבר 2024; הניקוד הוא 1,168.10 – עלייה של 3 נקודות לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 77 נמדד לראשונה בספטמבר 2018, והדירוג הנמוך ביותר 178 נמדד לראשונה באפריל 2011. הנבחרת מעולם לא העפילה לגביע העולם בכדורגל.
כל גביעי העולם

1930 עד 1982 - לא נכנסה
1986 - פרשה בזמן העפלה
1990 - לא נכנסה
1994 עד 2026 - לא העפילה
כל גביעי אסיה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
הונג קונג (1876–1959) 1956: לא נרשמה
קוריאה הדרומית 1960: לא נרשמה
ישראל 1964: לא נרשמה
איראן (1964–1979) 1968: לא נרשמה
תאילנד 1972: לא העפילה
איראן (1964–1979) 1976: פרשה
כווית 1980: לא העפילה
סינגפור 1984: פרשה
קטר (מדינה) 1988: לא נרשמה
יפן 1992: לא נרשמה
איחוד האמירויות הערביות 1996: לא העפילה
| לבנון 2000 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 2 | 1 | 3 | 7 |
הרפובליקה העממית של סין 2004: לא העפילה
אינדונזיה מלזיה תאילנד וייטנאם 2007: פרשה
קטר (מדינה) 2011: לא העפילה
אוסטרליה 2015: לא העפילה
| איחוד האמירויות הערביות 2019 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 5 |
| קטר (מדינה) 2023 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 5 |
ערב הסעודית 2027: 
| סה"כ | 3/18 | 9 | 1 | 3 | 5 | 8 | 17 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
אליפות פדרציית הכדורגל של מערב אסיה

2000 עד 2007 - סיבוב ראשון
2008 - פרשה
2010 - פרשה
2012 עד 2014 - סיבוב ראשון
שיאי שחקנים

נכון ל-22 בינואר 2024.
שיאי שחקנים > שיאני ההופעות

| דירוג | שחקן | הופעות | שערים | שנים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | חסן מעתוק | 119 | 23 | 2006–הווה |
| 2 | מוחמד חיידר | 92 | 5 | 2011–הווה |
| 3 | עבאס עטאווי | 88 | 8 | 2002–2016 |
| 4 | רודה ענתאר | 82 | 20 | 1998–2016 |
| 5 | יוסף מוחמד | 81 | 3 | 1999–2016 |
| 6 | ג'מאל טאהא | 71 | 12 | 1993–2000 |
| 7 | וליד אסמאעיל | 69 | 1 | 2010–2019 |
| 8 | נאדר מטר | 67 | 3 | 2012–הווה |
| 9 | ורדאן גאזריאן | 66 | 21 | 1995–2001 |
| 9 | נור מנסור | 66 | 3 | 2010–הווה |
שיאי שחקנים > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | שערים | הופעות | יחס | שנים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | חסן מעתוק | 23 | 119 | 0.19 | 2006–הווה |
| 2 | ורדאן גאזריאן | 21 | 66 | 0.32 | 1995–2001 |
| 3 | רודה ענתאר | 20 | 82 | 0.24 | 1998–2016 |
| 4 | מוחמד גאדר | 19 | 46 | 0.41 | 2006–2017 |
| 5 | לבון אלטוניאן | 18 | 18 | 1 | 1956–1967 |
| 6 | היית'ם זן | 17 | 50 | 0.34 | 1997–2004 |
| 7 | ג׳וסף אבו מראד | 16 | 26 | 0.62 | 1953–1967 |
| 8 | מחמוד אל עלי | 12 | 46 | 0.26 | 2007–2012 |
| 8 | ג'מאל טאהא | 12 | 71 | 0.17 | 1993–2000 |
| 10 | מרדיק צ'פאריאן | 11 | 12 | 0.92 | 1956–1963 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
חסן מעתוק שיאן ההופעות (117) ומלך השערים (23) במשותף בנבחרת לבנון בכל הזמנים.
פרידריך מקסימיליאן קלינגר

| --- | --- |

 לידה:  17 בפברואר 1752 פרנקפורט, האימפריה הרומית הקדושה 
 פטירה:  13 בפברואר 1831 (יוליאני) לוח שנה לא מוגדר, ככל הנראה יוליאני טרטו, מחוז ליבוניה, האימפריה הרוסית 
 מדינה:  העיר החופשית פרנקפורט 
 מקום קבורה:  בית הקברות הלוטרני סמולנסקי 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 זרם ספרותי:  סער ופרץ 
 פרסים והוקרה:  מסדר ולדימיר הקדוש, דרגה 2 (1809)  דרגה רביעית במסדר גאורגיוס הקדוש 
 
פְרִידְרִיךְ מַכְּסִימִילְיַן פוֹן קְלִינְגֶר (בגרמנית: Friedrich Maximilian von Klinger;‏ 17 בפברואר 1752 – 9 במרץ 1831) היה מחזאי וסופר גרמני. מחזהו "סער ופרץ" (Sturm und Drang‏; 1776) נתן את שמו לתנועה הספרותית, הפילוסופית והאמנותית הגרמנית סער ופרץ. הוא היה חבר ילדות של יוהאן וולפגנג פון גתה ולעיתים קרובות הוא קשור קשר הדוק עם יאקוב מייקל ריינהולד לנץ (אנ'). קלינגר עבד כמחזאי עבור חבורת התיאטרון סיילר (אנ') (Seylersche Schauspiel-Gesellschaft) במשך שנתיים, אך בסופו של דבר עזב את ממלכת פרוסיה כדי להפוך לגנרל בצבא הרוסי הקיסרי.
הערות שוליים

↑  Friedrich Maximilian von Klinger Edinburgh: Encyclopaedia Britannica.
1 2 3  Harris, Edward P. (1990).  James N. Hardin and Christoph E. Schweitzer (ed.). "Friedrich Maximilian von Klinger." in German Writers in the Age of Goethe: Sturm und Drang to Classicism (7th ed.). Detroit: Gale Research. Dictionary of Literary Biography, Vol. 94. נבדק ב-3 ספט' 2012. {{cite book}}:  (עזרה)
1 2 3  Klinger, Friedrich Maximilian von, 1911 Encyclopædia Britannica
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263863505171  PLWABN: 9810671688805606  BIBSYS: 90538435  BnF: cb12030876h (data)  GND: 118563319  ISNI: 0000 0001 1042 2416  LCCN: n81097939  LNB: 000096154  NKC: jn20040301009  NLA: 35692081  NLG: 275273  NTA: 069902844  SELIBR: 358889  SNAC: w65459h3  SUDOC: 027513815  Trove: 1044802  VcBA: 495/205274  VIAF: 19692845   WorldCat (עם VIAF): 19692845
רויטל לוי-חברוני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  ירושלים, ישראל
 לאום:  ישראל
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
 התמחות:  רפואת ילדים
 תפקידים:  מנהלת המרכז הרפואי יוספטל
רויטל בר-אושר היא רופאה ישראלית, מומחית ברפואת ילדים ובמנהל רפואי כיהנה כמנהלת המרכז הרפואי יוספטל.
ביוגרפיה

בר-אושר נולדה וגדלה בירושלים. ב-1983 התיישבה עם בני גרעין "אפיקים" של בני עקיבא בירוחם. היא סיימה לימודי רפואה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, את הסטאז' והתמחות ברפואת ילדים עשתה בבית החולים סורוקה. היא שימשה במשך שמונה שנים מנהלת מרפאת ירוחם של שירותי בריאות כללית, לאחר מכן שימשה במשך חמש שנים רכזת רפואת ילדים של מחוז ירושלים. בתפקידה הבא שימשה סגנית המנהלת הרפואית של שירותי בריאות כללית במחוז ירושלים. ב-2015 מונתה לסגנית מנהל המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה.
בדצמבר 2019 מונתה למנהלת המרכז הרפואי יוספטל. בספטמבר 2023 היא סיימה את תפקידה כמנהלת בית החולים וכיום היא מנהלת מינהלת במחוז דרום בכללית.
היא בעלת תואר שני (MHA) בניהול מערכות בריאות מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ובוגרת המחזור הראשון של תוכנית ענב"ר של משרד הבריאות המכשירה עתודה ניהולית ברפואה. היא משרתת במילואים בהתנדבות כמודיעת נפגעים ויושבת ראש שותפות 2000 בין ירוחם ומיאמי. ב-2010 נבחרה למועצת העיר ירוחם מטעם רשימת הליכוד בראשותו של מוטי אביסרור.
הערות שוליים

↑   רוני לינדר, סיירת מטכ"ל רפואית: 12 הרופאות והרופאים שנבחרו להיות חוד החנית של מערכת הבריאות, באתר TheMarker‏, 10 בספטמבר 2015
↑  אורי בינדר, יום הבוחר: מי יחליף את עמרם מצנע בראשות מועצת ירוחם?, באתר nrg‏, 21 בנובמבר 2010
↑  עפרה לקס, שאלת הגרעין, באתר ערוץ 7, 13 באוקטובר 2011
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הפועל ראשון לציון (כדוריד)

סמל הקבוצה לציון 50 שנים להיסוודות המועדון
הפועל ראשון לציון היא קבוצת כדוריד מליגת העל הישראלית, שנוסדה ב-1968, והיא הקבוצה המעוטרת ביותר בכדוריד הישראלי ונחשבת לאחת הקבוצות הבכירות כיום. החל מעונת 2016/2017 הקבוצה משחקת באולם הספורט נחלת יהודה, אולם הספורט של חטיבת הביניים והתיכון "מקיף יב'" המוכר גם כביה"ס "המעיין" בשכונת נחלת יהודה שבראשון לציון, שתכולתו כ-600 מקומות.
לקבוצה יש שלוש קבוצות משנה המשחקות בליגה השנייה ובליגה השלישית בכדוריד.
היסטוריה

הקבוצה שיחקה בליגה הלאומית ובליגה הארצית בשנות ה-70 של המאה ה-20, וב-1979 עלתה לליגה הלאומית (אז הליגה הבכירה) שבה היא משחקת מאז. בשנות ה-80 של המאה ה-20 היא הצליחה להתברג בצמרת הליגה באופן קבוע וביססה את מעמדה בליגה העליונה, ובעונת 1987/1988 זכתה באליפות ראשונה בהיסטוריה שלה. באותה עונה זכו בדאבל גם קבוצות הנוער, הנערים והילדים של הקבוצה. עונה אחת לאחר מכן (1988/1989) היא זכתה לראשונה בגביע המדינה. הקבוצה הצליחה לזכות בדאבל ראשון בתולדותיה בעונת 1989/1990, ובדאבל שני עונה לאחר מכן. הקבוצה הגיעה לשיאה בשנות ה-90 וה-2000 כאשר בין 1993 ל-2001 זכתה הקבוצה ב-9 אליפויות רצופות (שיא ישראלי לאליפויות רצופות), בין 1988 ל-1999 זכתה הקבוצה ב-11 גביעים רצופים (שיא ישראלי לגביעים רצופים), ובין 1993 ל-1999 היא משלימה שבע זכיות רצופות בדאבל (שיא ישראלי לדאבלים רצופים).
השחקן הבולט בקבוצה בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 היה עידן מימון, ולאחר עזיבתו לליגת המשנה בגרמניה התקשתה הקבוצה למלא את מקומו, ואיבדה הקבוצה את האליפות לאס"א ת"א. לאחר חזרתו של מימון הצליחה הקבוצה לזכות באליפויות בעונות: 2002/2003 ו-2003/2004, כאשר יריבתה העירונית מכבי ראשון לציון זוכה בשני גביעים. בין 2004 ל-2007 הקבוצה לא הצליחה לזכות בתארים, עד שבעונת 2007/2008 היא הצליחה לשוב ולזכות באליפות לאחר סדרת גמר מול יריבתה העירונית מכבי.
בעונת 2011/2012 היא עלתה לגמר לאחר ניצחון על מכבי ראשון לציון ברבע הגמר ואס"א ת"א בחצי הגמר, ובגמר ניצחה הפועל ראשון לציון את מכבי תל אביב בתוצאה 28-24 וזכתה בגביע המדינה בכדוריד בפעם ה-13. באותה עונה, העפילה הקבוצה לגמר ליגת העל בכדוריד ושיחקה נגד מכבי ראשון לציון, היריבה העירונית אולם במשחק החמישי הפסידה 25-22 והפסידה את האליפות. בעונת 2012/2013 זכתה הקבוצה באליפות ה-16 שלה.
בעונת 2014/2015 זכתה הקבוצה בגביע ובאליפות והשלימה דאבל אחרי 14 שנה.
בעונת 2015/2016 זכתה הקבוצה בגביע המדינה. באותו העונה עידן מימון פרש מכדוריד והחל לאמן את הקבוצה.
בעונת 2016/2017 סיימה הקבוצה עונה ללא תואר, הדחה מוקדמת בחצי גמר הפלייאוף והפסד בגמר הגביע.
בעונת 2017/2018 זכתה הקבוצה בגביע ובאליפות והשלימה את הדאבל ה-12 בהיסטוריה שלה.
טורנירים אירופיים

הקבוצה שיחקה גם בטורנירים האירופיים השונים, וב-1998 הצליחה להעפיל לראשונה לליגת האלופות לאחר שהדיחה במוקדמות את אלופת צרפת איברי פריז. בשלב הבתים היא התמודדה עם בראגה (פורטוגל), וירום (דנמרק) וברצלונה שהייתה סגנית אלופת אירופה המכהנת. ראשון גברה על וירום פעמיים, ניצחה בבית את בראגה והפסידה לה בחוץ, והפסידה פעמיים לברצלונה.
בעונת 1999/2000 היא חזרה להופיע בליגת האלופות לאחר היעדרות של שנה ולאחר שהדיחה בשלב המוקדמות את אלופת פורטוגל פורטו. היא סיימה את שלב הבתים במאזן של 4 ניצחונות ושני הפסדים, והעפילה לרבע הגמר מהמקום השני בבית. ברבע הצליחה הקבוצה להפתיע את קיל החזקה מגרמניה 26 - 24, אך במשחק הגומלין בגרמניה הפסידה 22 - 26 והודחה. במשחקי הדירוג הבאים היא דורגה במקום החמישי.
בשנת 2001 לא הצליחה הקבוצה להעפיל לליגת האלופות, והודחה גם במוקדמות גביע EHF המקביל לליגה האירופית בכדורגל. בשנת 2002 היא שיחקה שוב בליגת האלופות, אך הפעם הפסידה בכל ששת המשחקים. מאז לא הצליחה הקבוצה להעפיל בחזרה לליגת האלופות.
מחלקת הנוער ובית הספר לכדוריד

מחלקת הנוער של המועדון מורכבת מ-11 קבוצות בגילאי כיתות ז' - י"ב, שבהן 200 שחקנים. קבוצות הגיל השונות מרבות לזכות באליפויות ובגביעים.
קבוצות מחלקת הנוער של הפועל ראשון לציון מתאמנות ומשחקות באולם הספורט נחלת יהודה והיכל מרדכי רוזנשטיין (הידוע בשם אולם ספורט נאות אשלים)
בעונת המשחקים 2013/2014 קבוצת הנוער בהדרכת סער פרנקל זכתה באליפות המדינה לנוער בליגת נוער עילת ללא שחקן מכיתה י״ג (שחקני נבחרת שקיבלו ספורטאי מצטיין) והיו הקבוצה הכי צעירה בליגה. בעונת המשחקים 2021/2022 קבוצת הנוער עילית בהדרכת אסף סיטון זכתה באליפות המדינה לנוער בליגת נוער עילית ללא הפסדים עם תוצאת תיקו אחת ובגביע המדינה לנוער עילית ועונה אחר כך, עונת 2022/2023 קבוצת הנוער עילית בהדרכת אמיתי דיין זכתה באליפות המדינה לנוער בליגת נוער עילית ללא הפסדים וללא תוצאות תיקו וזכתה בגביע המדינה לנוער עילית.
הקבוצה מפעילה בית ספר לכדוריד המיועד לילדים בכיתות א' - ו'. בית הספר כולל 22 קבוצות עם 500 ילדים המתאמנים ב-8 בתי ספר ומרכזים קהילתיים בראשון לציון. גם קבוצות אלה מצליחות לזכות בתארים השונים.
קבוצות מחלקת הנוער ובית הספר לכדוריד פועלות (מלבד אולם רוזנשטיין) בבתי הספר עמית עמל, טביב, ניצנים, נאות שקמה ובן-גוריון. הן פועלות גם בשכונות קריית ראשון, נאות כרמים, נווה דקלים, קריית חתני פרס נובל וקריית גנים.
את קבוצות בית הספר לכדוריד של הקבוצה, מאמנים חברי הנהלה כמו ניר יעיש ורן עפרון, אך בחלק נכבד מהקבוצות מאמנים גם שחקני הקבוצה.
אולם הבית

אולם הבית של הקבוצה ששימש אותה מ-2001 עד 2016 היה אולם הספורט של חטיבת הביניים ותיכון מקיף ט' בשכונת נאות אשלים שבמערב העיר. היכל מרדכי רוזנשטיין קרוי על שמו של מרדכי רוזנשטיין שהקים את הקבוצה ב-1968 והיה למאמנה הראשון. האולם הוקם בשנת 2001, ובו נערכו משחקי הבית של קבוצת הבוגרים ושל קבוצות המשנה שלה, בנוסף לאימונים הסדירים גם של מחלקת הנוער. באולם יש 400 מקומות ישיבה.
קודם לכן שיחקה הקבוצה במגרש הבלטות (1968 - 1978), בו אירחה את משחקיה הראשונים בליגות הנמוכות, בית הפועל (1979 - 1986) שנמצא במרכז העיר, והיכל גן נחום (1987 - 2000) בו שיחקה בכל שנות ההצלחה הישראלית והאירופאית.
כמסורת מאז שנת 2005, בכל עונה הקבוצה עורכת את אימון הפתיחה בהיכל גן נחום, בשל שיפוצים בפרקט בהיכל מרדכי רוזנשטיין.[דרושה הבהרה]
בתחילת עונת 2014/15, הודיעה הקבוצה כי תעבור לקראת חודש ינואר לאולם הספורט נחלת יהודה החדש שנבנה בשכונת נחלת יהודה. הקבוצה עברה לאולם על שם ספי ריבלין בעונת 2016/2017. באולם החדש כ-600 מקומות ישיבה והוא חלק ממתנ"ס מקומי ולצידו גם הוקמה בריכת שחייה חצי אולימפית ואמפיפארק קטן ל-800 צופים. מרכז הספורט משמש גם את בתי הספר הסמוכים "המעיין" (מקיף יב') ו"בן-גוריון". בניית הקומפלקס כולו עלתה כ-48 מיליון שקלים.
תארים

אליפויות (18):
גביע המדינה :
זכייה (16): 1988/1989, 1989/1990, 1990/1991, 1991/1992, 1992/1993, 1993/1994, 1994/1995, 1995/1996, 1996/1997, 1997/1998, 1998/1999, 2000/2001, 2011/2012, 2014/2015, 2015/2016, 2017/2018
סגנית (9): 1986/1987, 1987/1988, 2001/2002, 2004/2005, 2005/2006, 2009/2010, 2010/2011, 2012/2013, 2016/2017
דאבל (12):
סגל הקבוצה לעונת 2022/2023

מעודכן ל-22 באוגוסט 2022:
סגל הקבוצה לעונת 2022/2023 > צוות מקצועי

מאמן ראשי: הרבויה פאז׳ין
מנהל: שחר פלח, עופר טלית-מכר, תומר בן אדרת
עוזר מאמן: פז בן-הרואה
לקריאה נוספת

ספר: הפועל ראשון לציון כדוריד - 40 שנות פעילות והשגים (מוטי רוזנבלום). אפריל 2008.
ליגת העל הטורקית בכדורגל

| --- | --- |

 כינוי:  סופרליג
 תחום:  כדורגל
 ארגון:  התאחדות הכדורגל הטורקית
 מדינות:  טורקיה טורקיה
 קונפדרציה:  אופ"א
 קבוצות:  18
 תקופת הפעילות:  1959–הווה (כ־65 שנים)
 שמות קודמים:  הליגה הלאומית (1937–1951)
 אלופה נוכחית:  גלאטסראיי (2023/2024)
 מירב הזכיות:  גלאטסראיי (24)
 מפעל מקביל:  הגביע הטורקי
 מפעל נמוך:  ליגת המשנה הטורקית 
 אתר רשמי
 
גביע הסופרליג שחולק בין השנים 1999 - 2004
לוגו הליגה בין השנים 2005 - 2010
ליגת העל הטורקית (בטורקית: Süper Lig) היא ליגת הכדורגל הבכירה בטורקיה. הליגה מנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל הטורקית.
הליגה נערכת מדי שנה בין אוגוסט למאי. כל קבוצה משחקת נגד הקבוצות האחרות בבית ובחוץ, ובסך הכל נערכים 34 מחזורים. בתום כל עונה שלוש הקבוצות האחרונות בטבלה יורדות לליגת המשנה, ושלוש הקבוצות הראשונות בליגת המשנה עולות לליגה הטורקית הבכירה. בתום כל עונה מעפילות האלופה והסגנית לליגת האלופות, כאשר האלופה מעפילה אוטומטית לשלב הבתים ואילו הסגנית מעפילה לשלב ההעפלה השני מתוך שלושת שלבי ההעפלה. הקבוצה שסיימה שלישית בטבלה, וכן זוכת הגביע הטורקי, מעפילות לליגה האירופית.
הליגה הוקמה בשנת 1959 בניסיון לאחד את הליגות האזוריות שהיו נהוגות לפני כן. עם התפתחות הקמת ערוצי טלוויזיה פרטיים בשנות ה-90 התחזקו זמני השידור והפרסום לה זכתה הליגה הטורקית והוזרמו משאבים וכסף רבים יותר לליגה והיא התפתחה מאוד בתקופה זו.
שלושת המועדונים הבכירים בטורקיה הם פנרבחצ'ה, גלאטסראיי ובשיקטש. שלוש הקבוצות, הפועלות בעיר איסטנבול, זכו כל אחת במספר רב של אליפויות (גלאטסראיי 24, פנרבחצ'ה 19 ובשיקטש 16), והן גם שלוש הקבוצות היחידות בטורקיה שמעולם לא ירדו לליגה השנייה. המועדונים היחידים הנוספים שזכו באליפות הטורקית הם טרבזונספור (6 אליפויות), בורסאספור ואיסטנבול בשאקשהיר (אליפות אחת שתיהן).