stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי מין
מין בתרבויות העולם > בתרבות המערב

בקרב המקבלים את הערכים החברתיים והמשפחתיים שהתגבשו במערב לאחר המהפכה המינית, תרבות הנגד של שנות השישים ונגזרותיהן, רווחות גישות כלפי מין שראשית חלקן עוד בעידן הנאורות:
ערכים הומניסטים וליברלים, המקדשים את זכויות האדם, בייחוד הזכות לחירות, חופש הדת והזכות לפרטיות. על פי ערכים אלו אין למקור סמכות חיצוני כלשהו, דתי או אחר, הזכות להכתיב את אופן ומועד יחסי המין, וכן אין לו זכות לאסור או להגביל יחסי מין בין אנשים בגירים, כל עוד יחסים כאלה מתקיימים מתוך בחירה חופשית וכבוד הדדי וללא פגיעה באנשים אחרים. מערכים אלו נובעת למשל הלגיטימציה ליחסי מין בין אנשים לא נשואים, או ליחסים הומוסקסואליים.
גישות הומניסטיות אנתרופוצנטריות אשר חוגגות את היופי של גוף האדם, אפילו יופי ארוטי, ביצירות ספרות ואמנות, ורואות צרכים ויצרים אנושיים בסיסיים, כמו היצר המיני, כיצרים טבעיים אשר אין סיבה לדכאם או להתבייש בהם כל עוד אינם פוגעים באנשים אחרים. מגישות כאלו נובעת למשל ההתנגדות לדיני צניעות רבים בהלכה היהודית, ושלילת הטומאה של דם הווסת.
תפיסות רומנטיות, הרואות במימושה של אהבה רומנטית כסיבה מרכזית לנישואים, ואת המגע הגופני בין בני הזוג, המשיכה המינית והסיפוק המיני ההדדי כמרכיבים מרכזיים בחיי הנישואים. מתפיסות אלו נובע למשל הצורך לבדוק התאמה מינית בין בני זוג גם לפני הנישואים.
מחקר מדעי בתחומי הפסיכולוגיה והסקסולוגיה הביא לתגליות חדשות, למשל בדבר קיומה ומאפייניה של האורגזמה הנשית. מחקרים אלו מדגישים את החשיבות של חינוך מיני ותקשורת פתוחה בין בני זוג על מנת לוודא סיפוק מיני. בהתאם לכך יהודים חילוניים רבים אינם שוללים או אף רואים בחיוב שיחה גלויה על מין בין בני הזוג, גירוי מיני הדדי, קיום יחסים באור וללא כיסוי, ובכל תנוחה מינית המקובלת על שני בני הזוג.
מאז ראשית האמנציפציה ליהודים בשלהי מאה ה-18, נטשו מרבית היהודים את אורח החיים המסורתי, ובכלל זה איסורי ההלכה לגבי יחסי מין. מנקודת הראות של ערכים וגישות כאלו, הלכות רבות הנוגעות ליחסי מין נתפסות כשרירותיות, שמרניות ואף בלתי-מוסריות, בעיקר אצל אנשים שאינם מאמינים בסמכות ההלכה מלכתחילה.
לעומת זאת, גורמים דתיים ושמרניים רואה בגישה המתירנית דרך שמביאה בעקבותיה אסונות רבים לעוסקים בכך: מבחינה רפואית – הידבקות במחלות מין, והפרעות חמורות בפוריות; מבחינה חברתית – הריסת התא המשפחתי, יצירת משפחות חד-הוריות, הפקרת החינוך של הילדים, הגברת האלימות בין האנשים הנוהגים בחופשיות יתר בתחום המיני, הרס המטרות הנלוות למין, שהן פריה ורבייה, ואהבה אמיתית בין בני הזוג. כמו כן, ככל שהיצר המיני משוחרר ללא רסן, ללא המטרות החיוביות שבו, וללא רגשות האהבה והקשר הבסיסי שבין בני הזוג – הרי זה מביא לאכזבות קשות, ולהפרעות בתפקוד המיני מסוג הפרעה בזקפה וקרירות מינית.
בספרו תולדות המיניות, יוצא חוקר התרבות והפילוסוף מישל פוקו נגד ההיפותזה שטוענת שהשיח על אודות המיניות החל מהמאה ה-17 היה דכאני ורק במאה העשרים החלה פתיחות בנידון. פוקו טוען שהחברה המערבית אובססיבית בנושא המין, וזו אובססיה שהחלה עם המצאת הפרקטיקה הכנסייתית של הוידוי, והלכה והשתכללה עם הפסיכיאטריה והפסיכואנליזה. לדידו המערב תופס את המין כסוד כמוס שנמצא בתוך כל אדם ומעניק לו משמעות.
המין והדת > בתרבויות אליליות

היו תרבויות קדומות כמו התרבות הכנענית שבהן היו "כוהנות אהבה" במקדשים, וחלק מהפולחן היה לקיים איתן יחסים, ואף אורגיות במהלך עבודת האליל. כמו גם פולחני מין בין כהני וכוהנות אלילים שונים במה שמכונה "חתונה קדושה". היו מקומות בעולם בהם הגברים היו מאוננים על האדמה ו"מפרים" אותה כחלק מסימולציה פולחנית שתגרום לשנה ברוכה ביבול.
לעומתן קיימות תרבויות אליליות שמרניות מינית באופן בלתי מתפשר, המענישות בחומרה כל סטייה מהנורמות הנהוגות בהן.
מין פולחני מתואר בתנ"ך בכמה מקומות. "כוהני אהבה" כאלו כונו בתנ"ך "קדש" או "קדשה", ואחת המצוות היא איסור על מין פולחני שכזה לצורך עבודה זרה: "לֹא תִהְיֶה קְדֵשָׁה מִבְּנוֹת יִשְׂרָאֵל וְלֹא יִהְיֶה קָדֵשׁ מִבְּנֵי יִשְׂרָאֵל" (ספר דברים, פרק כ"ג, פסוק י"ח)
המין והדת > בנצרות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הנצרות הקתולית ונגזרותיה נחשבות לדת, שהיחס שלה כלפי המין הוא השמרני והחריף ביותר. המיניות נחשבת לחטא ואסמכתא לכך היא הפסוק בתהילים "הן בעוון חוללתי ובחטא יחמתני אימי" (תהילים פרק נ"א פסוק ז'). על פי הנצרות, קיום היחסים נועד להולדה והתרבות בלבד, ואסורים יחסים לשם הנאה בלבד. לאנשי הדת של הנצרות הקתולית אסור להינשא, ובכנסייה האורתודוקסית רק לכמרים הזוטרים מותר להינשא. התנזרות מיחסי מין נחשבת למעלה גדולה בנצרות.
המין והדת > באסלאם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
באסלאם היחס למין יותר מתירני מאשר ביהדות, ויש היתר לפוליגמיה, אם כי יש איסור על מין אנאלי. אין הבדל מבחינת האיסורים בין שני המינים אם כי בחברות שמרניות כדוגמת חברות ערביות ואפריקאיות יש זכויות יתר לגברים, אף על פי שהדת עצמה אינה מבדילה בין המינים. לפי הקוראן, האהבה בין הגבר לאישה הוא מעשה ידי אלוהים. גם הגבר וגם האישה צריכים להגשים את צורכיהם המיניים של האחר.
בזמן הווסת אסור לקיים יחסי אישות, אבל מגע מיני אחר, כגון נשיקות וכל פעילות מינית שאינה כוללת מגע בנרתיק - מותר במפורש.
בתרבויות אסלאמיות מסוימות, קיום יחסי מין שלא במסגרת נישואים עלול להוביל לרצח על חילול כבוד המשפחה של האישה, אף שאין לכך היתר רשמי בקוראן.
המין והדת > בבודהיזם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בבודהיזם, מי שבוחר לתרגל ושהוסמך להיות נזיר או נזירה, גם בוחר לחיות חיי פרישות, המניעה מיחסי מין נתפסת כצורך כדי להגיע להארה. קיום יחסי מין הוא אחת מארבע עבירות עיקריות שיש על נזיר. אמנם, בוג'ריאנה, קיום יחסי מין יכול אפילו להיות חלק מהדרך אל ההארה. בודהיסטים הדיוטות (שאינם נזירים) אינם צריכים לפרוש מיחסי מין, שכן מין הוא חלק טבעי מאוד של חברה עם משפחה וילדים. כמו כן, הבודהיזם אינו נכנס לפרטים לגבי מה נכון ומה לא נכון בתוך פעילויות החיים. פרטים של התנהגות מקובלת או לא מקובלת ביחסי מין אינה מוזכרת במפורש באף אחד מהכתבים הדתיים.
מין בחוק הישראלי

בחוק העונשין מפורטות עבירות מין אחדות, שעיקרן קיום יחסי מין בכפייה, כולל מצבים של קיום יחסי מין עם קטין, שגילו מתחת לגיל ההסכמה, ויחסי מין בין מטפל נפשי למטופל.
החוק הישראלי מחלק את עבירות קיום יחסי מין בכפייה לפי סוגי האקטים המיניים שנכפו:
בפקודת החוק הפלילי, שנחקקה על ידי שלטונות המנדט הבריטי ועם הקמת המדינה נכללה בחוקי מדינת ישראל, ובחוק העונשין שהחליף אותה, נכללו איסורים על סוגים אחדים של יחסי מין, גם כאשר הם נעשים מרצון בין בוגרים. זו לשונו של סעיף 351 לחוק העונשין (בגרסתו הראשונה, משנת 1977)‏:
העושה אחת מאלה, דינו - מאסר עשר שנים:
למעשה אסר סעיף זה יחסי מין הומוסקסואליים, וכן אסר מין אוראלי ומין אנאלי, גם במסגרת יחסי מין הטרוסקסואליים. במסגרת תיקון מס' 22 לחוק העונשין, שאושר בכנסת בשנת 1988, בוטל איסור זה.
השידול לזנות אינו חוקי. בהתאם לכך אסורה הפעלתם של בתי בושת ומכוני ליווי המספקים שירותי מין בתשלום, ואסור פרסום שירותי זנות בעיתונים. חוק העונשין אוסר קיום יחסי מין עם קטין בתמות תשלום: סעיף 203ג לחוק העונשין קובע כי "המקבל שירות של מעשה זנות של קטין, דינו - מאסר שלוש שנים", וחוק איסור צריכת זנות מטיל עונש על צריכת שירותי זנות.
פתולוגיה מינית

פתולוגיות מיניות, או הפרעות בהעדפות מיניות, מתייחסות לעניין מיני מתמשך ועז המופנה כלפי גירויים לא טיפוסיים. ההתנהגויות הנלוות לכך, הפנטזיות או הדחפים יכולים ליצור מצוקה, קשיים בינאישיים וקשיים בתפקוד. הם כוללים בדרך־כלל אנשים שלא מסכימים לאקט המיני, חפצים, קטינים או גרימה של בושה וסבל.
פדופיליה וזואופיליה הן פאראפיליות המוגדרות כסטיות מיניות ואסורות על פי חוק ברוב מדינות העולם, משום שהפרטנר אינו כשיר להביע הסכמה חוקית ליחסים אלה. בנוסף לכך מימוש הפנטזיה הפדופילית בצורת יחסי מין עם ילדים עשויה לגרום נזק ארוך טווח לקורבן - הילד או הילדה. פדופיליה נחשבת לפשע חמור הן בעיני החוק ברוב העולם והן מבחינה חברתית ותרבותית. עם זאת, במדינות מסוימות, ניתנה גושפנקא חוקית לפדופיליה והותר להתחתן עם בנות צעירות במיוחד והן מותרות לבעליהן. נקרופיליה נחשבת גם היא לסטייה מינית חמורה.
אקסהיביציוניזם היא פאראפיליה הנחשבת כסטייה מינית, ובמקרים מסוימים גוררת עונשים בחוק. מציצנות, מעבר להיותה סטייה מינית, פוגעת בפרטיותו של הקורבן, וקבועים נגדה עונשים בחוק.
יחסים סאדו-מזוכיסטים אינם נחשבים כיום כסטייה, כל עוד הם לא גורמים למצוקה נפשית או גופנית. אם יחסים אלו נעשים בהסכמה מלאה, הם אינם אסורים בחוק.
לקריאה נוספת

טל תמיר (עורכת): נשים לגופן: בריאות, גוף, מיניות, יחסים. מודן 2011
הביקורת על מוחמד

החל מראשיתה של דת האסלאם, שהופיעה בחצי האי ערב במאה ה-7, החלה להישמע כנגדה ביקורת מצד המתנגדים לה. ביקורת זו הופנתה כנגד יסודותיה ועקרונותיה של דת האסלאם בכלל, וכנגד העומד בראשה, מוחמד בן עבדאללה (המכונה בפי המוסלמים "הנביא מוחמד"). לאור המעמד המיוחד שזוכה לו מוחמד בקרב המוסלמים, הרואים בו שליחו של האל, לפגיעה בשמו התייחסו בחומרה רבה והיא נחשבה למעשה השמצה או הכפשת שמו של הנביא, ולכן עוררה תגובות סוערות בקרב המוסלמים.
אירועים מרכזיים שאירעו במהלך ההיסטוריה

בהסתמך על הקוראן והסירה (הביוגרפיה של הנביא מוחמד), הביקורות הראשונות על אישיותו של מוחמד הופנו כלפיו מכיוונם של המקורבים לו ותושבי עירו מכה, שהיו פוליתאיסטים והתנגדו לרעיונות שהביא עמו ולדת החדשה שיצר.
לאחר הפצת הקריאה האסלאמית באל-מדינה, מספר יהודים האשימו את מוחמד בכך שציטט באופן מסולף מהתורה, ושפרישת חסותו על אל-מדינה נעשתה מתוך אינטרס אישי לצבור כוח. לדבריהם, לנוכח האינטרס שעמד לנגד עיניו - להעמיק את ההיכרות שלו עם היהדות, הוא החל להתיידד עמם ולהתקרב אליהם וחיקה את טקסיהם, אולם נסוג מכך בשלב מאוחר יותר.
באשר לביקורת הנוצרית על מוחמד, הרי שזו החלה כבר בתקופת ימי הביניים המוקדמים על ידי יוחנן הדמשקאי שנמנה עם הראשונים שכתבו ספר שלם כנגד מוחמד והאסלאם. בספרו, שנקרא "De Haeresbius", נכתב שנזיר נסטוריאני, הנזיר בחירי, סייע למוחמד בכתיבת הקוראן. בנוסף, הוא האשים את השליח בכך שהוא העתיק כמה מכתבי "מגילות בן נופל" לאחר שאותו נזיר נסטוריאני תרגם חלק מהברית החדשה לערבית.
במהלך תור הזהב של האסלאם בספרד, שחל בימי הביניים, החלה הכנסייה שם לכתוב כתבים שמציגים את מוחמד כמי שהשתלט עליו השטן ומתנגד למשיח. רעיונות אלו נפוצו בקרב עמי אירופה, והיה להם תפקיד גדול באיחוד כוחותיהם של האירופים במהלך מסעות הצלב. מי שכתב כתבים חריפים במיוחד כלפי מוחמד בתקופה זו הוא מרטין לותר, שכתב באחד ממאמריו: "מוחמד הוא השטן והוא הראשון מבניו של אבליס" וטען שמוחמד סבל ממחלת הנפילה (אפילפסיה) ושקולות הנבואה האלוהית אשר טען ששמע היו תופעת לוואי של מחלתו.
בעידן המודרני, לאחר פיגועי 11 בספטמבר 2001, שנערכו בידי מוסלמים, החל גל נוסף (שחלקים בעולם המוסלמי ראו בו מתקפה מתואמת ומאורגנת היטב להכפשת שמו של מוחמד). עוצמת האירועים גברה עד כדי כך שמזכ"ל האו"ם, קופי אנאן, יצא בשנת 2004 בקריאה עולמית לשים קץ לתופעה[דרוש מקור].
תקופת ראשית האסלאם

תושבי מכה עובדי האלילים, שהתנגדו לרעיונותיו הדתיים החדשניים של מוחמד, נקטו בשיטות רבות על-מנת להיאבק בשליחותו ולהטיל דופי באישיותו. הללו הציגו אותו כמי שלוקה בסוג של שיגעון, ובהזדמנויות שונות אף אמרו כי "יש לו שד או שטן שירדו עליו כשם שירדו השדים והשטנים על מגדי-העתידות". הם פעלו במגמה למנוע מתושבי העיר עובדי האלילים לשמוע את הקוראן. כשצעדים אלה לא צלחו, הם החליטו לאחר התייעצות משותפת להעניש את אלו שכפרו בדת האלילית ועברו לאסלאם. כל ראש שבט העניש את בני שבטו ששיעבדו את עצמם לאסלאם, וכמה מהם אף העליבו את מוחמד ופגעו בו פעמים רבות. בנוסף, היו גם ניסיונות אחדים להתנקש בחייו.
תקופת ראשית האסלאם > אירועים נבחרים בתקופה זו

על-פי האמונה האסלאמית, בימי חייו של מוחמד הוריד אללה למוחמד את הדברים הבאים במסגרת נבואתו:
213"הזהר את בני שבטך הקרובים ביותר:214 קם שליח אללה (עליו התפילה והשלום) ושלח אל בני עבד אל-מטלב והגיעו והיה ביניהם אבו להב, וכאשר יידע אותם במה שהוריד אללה עליו אמר: מי ייתן ותבוא עליך כליה, הלשם כך קיבצת אותנו? ולקח אבן כדי להשליך עליו ואמר : לא ראיתי אף אחד אשר באו בני אביו ושבטו ומבשר את מה שאתם בישרתם. והשתתק שליח האל עליו התפילות ולא דיבר במהלך המועצה הזו."
עבד אללה בן מסעוד סיפר את הדבר הבא:
אדם נוסף שנודע בהיסטוריה כאיש שפגע בשמו הטוב של הנביא הוא אמיה בן ח'לפ בן והב בן חד'אפה בן ג'מח. מעשיו היו כה חמורים עד שעל-פי האמונה האסלאמית נטען כי בעקבותיהם, כאשר ראה הנביא שאותו אדם משמיץ אותו, הוריד אללה את האמרה הבאה מתוך: סורת "המלעיז" בקוראן: ”1אבוי לכל מלעיז חורץ לשון”. אביו של בן ח'לף ניגש באחת מההזדמנויות אל מוחמד כשבידו עצם בלויה שנוטה להתפורר ואמר לו: "מוחמד, אתה טוען שאללה יחיה את העצם לאחר שנרקבה?" לאחר מכן, פורר אותה בידו ונשף רוח לכיוונו של מוחמד. בתגובה, מוחמד השיב לו: "אכן, אני אומר זאת. יחיה אותה האל ואתה תהיה כך. אחר כך ישלח אותך אללה לגיהנום". על-פי האמונה האסלאמית, אללה הוריד בתגובה לתקרית זו את הדברים הבאים, מתוך: "סורת י.ס." המופיעה בקוראן:”78הוא שכח ממה נברא והביא לנו משל באומרו, מי יוכל להחיות עצמות מתפוררות?79אמור, יחיה אותן זה אשר יצר אותן לראשונה. הוא יודע את כל אשר נברא”.
דמויות נוספות שנודעו בתקופה זו כמי שדיברו בגנותו של הנביא מוחמד היו: אבן אלזבעארי, אשר היה גדול אויביו של הנביא מוחמד, ואבן ואיל ואל-ווליד בן אלמע'ירה.
הערות שוליים

↑  מרדכי קידר, הרצאה על הקוראן וההשפעה היהודית, https://m.youtube.com/watch?v=PZHoSpGuEMM
↑  אבליס- ראש השדים על פי האמונה הנוצרית
↑  מתוך: החדית'ים- כתבי הקודש המוסלמים
↑  הקוראן, תרגום אורי רובין, ההוצאה לאור של אוניברסיטת תל אביב, 2005
↑  הקוראן, תרגום אורי רובין, ההוצאה לאור של אוניברסיטת תל אביב, 2005
לטאות

ערך זה עוסק בתת-סדרה של זוחלים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| לטאות |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: לטאות
קבוצה:: לטאות
שם מדעי
 Lacertilia ‏אוון, 1842
תחום תפוצה


לטאות (שם מדעי: Lacertilia) היא קבוצה של זוחלים המוגדרת ככוללת את כל הזוחלים בעל-סדרת הלפידוזאוריה, למעט מחודקי הראש והנחשים. בעבר נחשבה קבוצת הלטאות תת-סדרה, אולם בגלל היותה פרפילטית היא נחשבת כיום כקבוצה שאינה חלק מהטקסונומיה. קיימים כ-7,810 מינים של לטאות מ-36 משפחות, החל מלטאות זעירות ועד ללטאות דרקון קומודו הענקיות.
רוב הלטאות הן טורפות, אך חלקן גם צמחוניות. ככל הנראה, הלטאה הנדירה בעולם היא האיגואנה הג'מייקנית (Cyclura collei). ללטאות קוסמות יש יכולת לנתק את זנבן ולגדלו מחדש.
לרוב סוגי הלטאות יש זנב וארבע רגליים פרט למינים מסוימים שבהם הגפיים חסרות. דוגמה ללטאה חסרת-גפיים המצויה בטבע בישראל היא הקמטן. ישנן לטאות מתאפיינות בכושר שחייה מצוין ולחלקן לשון ארוכה מאוד, המשמשת לחישה וללכידת פרודות ריח המועברות לאיבר יעקובסון המשמש להרחה.
מיון הלטאות הנפוצות ביותר

סדרת קשקשאים (Squamata)
תת-סדרה לטאות (Sauria)
משפחת חרדוניים (Agamidae)
משפחת אין שם עברי (Alopoglossidae)
משפחת קמטניים (Anguidae)
משפחת אנוליסיים (Anolidae)
משפחת קרפודטיליים (Carphodactylidae)
משפחת זיקיתיים (Chamaeleonidae)
משפחת קורדיליים (Cordylidae)
משפחת בסיליסקיים (Corytophanidae)
משפחת לטאות קולר (Crotaphytidae)
משפחת דיבמיים (Dibamidae)
משפחת דיפלודקטיליים (Diplodactylidae)
משפחת קמטני זכוכית (Diploglossidae)
משפחת אובלפריים (Eublepharidae)
משפחת שממיתיים (Gekkonidae)
משפחת גרוזאוריים (Gerrhosauridae)
משפחת לטאות ממושקפות (Gymnophthalmidae)
משפחת הלודרמיים (Helodermatidae)
משפחת הופלוצרטיים (Hoplocercidae)
משפחת איגואניים (Iguanidae)
משפחת לטאיים (Lacertidae)
משפחת לנתנוטיים (Lanthanotidae)
משפחת לטאות מסולסלות-זנב (Leiocephalidae)
משפחת לטאות דרווין (Leiosauridae)
משפחת ליולמיים (Liolaemidae)
משפחת איגואנות מדגסקר (Opluridae)
משפחת לטאות מקרינות (Phrynosomatidae)
משפחת פילודקטיליים (Phyllodactylidae)
משפחת פוליצרוטיים (Polychrotidae)
משפחת פיגופודיים (Pygopodidae)
משפחת חומטיים (Scincidae)
משפחת סיניזאוריים (Shinisauridae)
משפחת ספארוקטיליים (Sphaerodactylidae)
משפחת טגואיים (Teiidae)
משפחת כוחיים (Varanidae)
משפחת לטאות לילה (Xantusiidae)
משפחת קסנוקזאוריים (Xenosauridae)
גלריה

חרדון מוואנזה
Lialis burtonis
Coleonyx Variegatus
לטאת קולר מצויה
רב חומט
כוח ענק
קמטן שביר
הערות שוליים

↑  THE REPTILE DATABASE, reptile-database.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533597405171  LCCN: sh85077831  LNB: 000104093  NKC: ph114836 
ערך זה הוא קצרמרבנושא זוחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רות וסרמן-לנדה

רות וסרמן-לנדה (נולדה ב-28 בפברואר 1976) היא חברת הכנסת לשעבר מטעם סיעת כחול לבן, דיפלומטית ישראלית, דוקטורנטית ליחסים בין-לאומיים ופעילה חברתית ישראלית. הייתה סגנית השגריר במצרים, יועצת הנשיא שמעון פרס לענייני חוץ ותפוצות, סמנכ"לית מרכז השלטון המקומי בישראל וראשת האגף לקשרי חוץ שלו.
ביוגרפיה

וסרמן-לנדה נולדה באשדוד, לפנחס וסופיה לנדה, עולים מליטא. בשנת 1985 עברה יחד עם משפחתה לקייפטאון, דרום אפריקה. למדה בבית הספר התיכון "הרצליה" בקייפטאון. בשנת 1993, כשסיימה את לימודי התיכון, שבה לישראל לבדה, ולמדה במסגרת העתודה האקדמית לתואר ראשון במדע המדינה ובתקשורת באוניברסיטת בר-אילן. בשנת 1997 השלימה את לימודיה בהצטיינות והתגייסה לחטיבת המחקר של אגף המודיעין. השתחררה בשנת 2000 בדרגת סרן. למדה לתואר שני ביחסים בין-לאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים וסיימה בהצטיינות יתרה.
בינואר 2001 החלה לשרת במשרד החוץ כראש הדסק העוסק באנגליה, אירלנד והמדינות הנורדיות. לאחר מכן עבדה באגף האסטרטגי במשרד החוץ והתמחתה בנושאי בקרת נשק והמלחמה בטרור. למדה ערבית ונשלחה בשנת 2003 למצרים, שם שרתה כדיפלומטית מדינית. במקביל שימשה כממלאת מקום נספח כלכלה וסחר, בתקופת הקמתו של הסכם הסחר החופשי בין ישראל-מצרים וארצות הברית, ובשנת שירותה השלישית בקהיר הייתה ממלאת מקום סגנית השגריר.
בשנת 2006 התקבלה לתואר שני נוסף באוניברסיטת הרווארד במסגרת מלגת קרן וקסנר.
בשנת 2007 מונתה ליועצת נשיא מדינת ישראל שמעון פרס לענייני החוץ והתפוצות, תפקיד אותו מילאה עד לשנת 2009, אז החלה בכתיבת דוקטורט באוניברסיטת אוקספורד על היעדר הנורמליזציה ביחסי ישראל–מצרים.
בשנת 2010 מונתה לסמנכ"ל קשרי חוץ של מרכז השלטון המקומי בישראל. במסגרת תפקידה, עסקה באיתור משקיעים זרים ופילנתרופים עבור רשויות מקומיות בישראל, יצרה הזדמנויות להעצמת נשים ובני נוער וקידמה קשר עם גורמים בינלאומיים עבור מיזמים ברחבי ישראל.
במקביל, קידמה במשך ארבע שנים מיזם לקידום הכפר הבדואי שבלי - אום אל-גנם, תוך רתימת שותפים מהמגזרים הפרטי, הציבורי והשלישי, והקמת מסגרת של עשרות מתנדבים בולטים מהמגזר הציבורי בישראל.
וסרמן-לנדה מרצה בנושא המזרח התיכון ויחסי ישראל-ערב, כמו גם באשר למגמות בחברה הערבית בישראל וכן מפרשנת בתדירות גבוהה בנושאים אלה בערוצי הטלוויזיה השונים בעברית, אנגלית ובערבית. במהלך 2019 החלה לכתוב טור קבוע במעריב בנושא החברה הערבית בישראל, ונוסף על כך אף כותבת בג'רוזלם פוסט ובג'רוזלם ריפורט.
בפברואר 2019 הצטרפה לרשימת "חוסן לישראל" לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת ושובצה במקום ה-24. לאחר האיחוד עם "יש עתיד", הוצבה במקום ה-43 ברשימת "כחול לבן". היא הוצבה שוב באותו מקום בבחירות לכנסת ה-22 וה-23, ובשלוש הפעמים, לא נבחרה לכנסת.
ב-8 בינואר 2021, בעקבות סדרת התפטרויות של חברי כנסת מרשימת כחול לבן לקראת הבחירות לכנסת ה-24, נכנסה לכנסת לחמישה ימים, עד התפטרותו של יזהר שי מהממשלה, במסגרת החוק הנורווגי. ב-31 בינואר חזרה לכנסת, לאחר התפטרותו של רם שפע וכיהנה בה במשך כ-10 שבועות, עד התפזרות הכנסת העשרים ושלוש.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע הוצבה וסרמן-לנדה במקום ה-10 ברשימת כחול לבן והיא לא נכנסה לכנסת. עם זאת, לאחר פרישת השר חילי טרופר מהכנסת, היא הפכה לחברת הכנסת העשרים וארבע.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, הוצבה במקום ה-22 ברשימת המחנה הממלכתי מטעם רשימת "כחול לבן" ברשימה המאוחדת.
החל מהרבעון השלישי של 2024 היא משתתפת קבועה בפאנל התוכנית "הערביסטים" המשודרת בערוץ I24NEWS, בהנחייתו של צבי יחזקאלי.
חיים אישיים

אם לשתי בנות ובן מבן זוגה לשעבר אביב וסרמן. עמו  הקימה את "הקרן לפיתוח לוד". בשנת 2018 עברה עם משפחתה להתגורר במושב גן יאשיה שבעמק חפר.
הערות שוליים

↑  נינה פוקס ומורן אזולאי, סגנית מלכת היופי, ראש העיר אילת והדרוזי הראשון מגרעין נח"ל - הח"כים החדשים, באתר ynet, 14 ביוני 2021
↑  יואב קרקובסקי, חוסן לישראל חשפה את רשימתה המלאה לכנסת, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 19 בפברואר 2019
↑  הערביסטים" עם צבי יחזקאלי, באתר www.i24news.tv, ‏12 באוקטובר 2024
↑  בילי מוסקונה-לרמן, תחנה אחרונה, לוד, באתר nrg‏, 15 באוקטובר 2010
↑  רות וסרמן לנדה, באתר הכנסת
פאנל חברי כנסת מהמרכז ומהשמאל: אמילי מואטי (העבודה), רות וסרמן-לנדה (כחול לבן), מוסי רז (מרצ), רם בן ברק (יש עתיד), שרון קנטור (מנחה). גן שמואל, מרץ 2021
קוקון 2: החזרה

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  דניאל פטרי
 הופק בידי:  ריצ'רד ד. זאנוק 
 תסריט:  Stephen McPherson 
 עריכה:  מארק ורנר 
 שחקנים ראשיים:  דון אמיצ'י   וילפורד ברימלי   יום קרונין   ג'ק גילפורד   מורין סטייפלטון   ג'סיקה טנדי   גוון ורדון   איליין סטריץ'   סטיב גוטנברג   טהני וולש   קורטני קוקס   בארט אוליבר
 מוזיקה:  ג'יימס הורנר 
 צילום:  טאק פוג'ימוטו 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20, נטפליקס, דיסני+ 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 23 בנובמבר 1988
 משך הקרנה:  116 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט דרמה, סרט קומדיה 
 מקום התרחשות:  פלורידה 
 הכנסות באתר מוג'ו:   cocoon2
 פרסים:  מועמד לפרס סטורן
 סרט קודם:  קוקון
 דף הסרט ב־IMDb
 
קוקון 2: החזרה (במקור: Cocoon: The Return) הוא סרט מדע בדיוני אמריקאי משנת 1988 בבימויו של דניאל פטרי.
תקציר העלילה

לאחר שהם פוגשים בחייזרים בשנית, שלושת זוגות הקשישים מהסרט המקורי אינם בטוחים אם הם מעוניינים לעבור לכוכב אנטריה ולחיות לנצח או אם הם מעדיפים להישאר על כדור הארץ ולהישאר בני תמותה. ג'ו (מגולם על ידי יום קרונין) לומד בהמשך כי הלוקמיה שלו חזרה והוא מבין כי הוא יבריא שוב רק אם הוא ועלמה (מגולמת על ידי ג'סיקה טנדי) יעזבו את כדור הארץ. עם זאת, כאשר עלמה נפגעת על ידי מכונית, ג'ו נותן את שארית כוחו על מנת להצילה. ארתור ובס (דון אמיצ'י וגוון ורדון) לומדים כי בס בהריון, ומחליטים לגדל את הילד בכוכב אנטריה על מנת שהם יוכלו לחיות מספיק זמן כדי לראות אותו גדל. בן ומרילין (וילפורד ברימלי ומורין סטייפלטון) מחליטים כי הם מעדיפים להישאר עם המשפחות שלהם בכדור הארץ מאשר לחיות לנצח בכוכב אנטריה.
החייזרים והקשישים צריכים בהמשך לפרוץ למעבדה על מנת שהחייזרים יוכלו לקחת עימם גולם חיזרי שנלקח על ידי צוות חוקרים לכוכב אנטריה.
בסוף הסרט ג'ק (מגולם על ידי סטיב גוטנברג) לוקח אותם בספינתו ללב הים, שם הם נאספים על ידי ספינת חלל של החייזרים.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| דון אמיצ'י | ארתור "ארט" סלווין |  |
| וילפורד ברימלי | בן לוקט | בעלה של מרי |
| יום קרונין | ג'ו פינלי | בעלה של אלמה |
| קורטני קוקס | שרה |  |
| בריאן דנהי | וולטר | חייזר |
| ג'ק גילפורד | ברני לפקוביץ' | בעלה של רוזי |
| סטיב גוטנברג | ג'ק בונר |  |
| מורין סטייפלטון | מרי לוקט | אשתו של בן |
| ג'סיקה טנדי | אלמה פינלי | אשתו של ג'ו |
| גוון ורדון | בס מק'קרתי |  |
| הרטה ור | רוזי לפקוביץ' | אשתו של ברני |
| טהני וולש | קיטי |  |
| בארט אוליבר | דייוויד |  |
| לינדה הריסון | סוזן |  |
| טיירון פאואר ג'וניור | פילסבורי |  |
| קלינט הווארד | ג'ון דקסטר |  |
| צ'ארלס למפקין | "פופס" |  |
ביקורות ותגובות

הסרט קיבל ביקורות שליליות ולציון 36% באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes, מתוך 11 ביקורות.
מועמדויות וזכיות בפרסים

| שנה | פרס | קטגוריה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1990 | פרס סטורן | יום קרונין - השחקן הטוב ביותר | מועמדות |
| 1990 | פרס סטורן | ג'סיקה טנדי - השחקנית הטובה ביותר | מועמדות |
| 1990 | פרס סטורן | ג'ק גילפורד - שחקן המשנה הטוב ביותר | מועמדות |
| 1990 | פרס סטורן | סרט המדע בדיוני הטוב ביותר | מועמדות |
הערות שוליים

↑  "With 'Cocoon' Sequel, Guttenberg Repays Favor". The Morning Call. נבדק ב-2010-11-07.
↑  "Cocoon: The Return‎", באתר ביקורות הסרטים Rotten Tomatoes (באנגלית)
נוסייר יאסין

| --- | --- |

 לידה:  9 בפברואר 1992 (בן 33) עראבה, ישראל 
 שם לידה:  نصير ياسين 
 מדינה:  ישראל, סנט קיטס ונוויס 
 מקום מגורים:  איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות[דרוש מקור]
 כינויים נוספים:  NAS
 השכלה:  אוניברסיטת הרווארד 
 תקופת הפעילות:  מ-2013 
 השקפה דתית:  אסלאם, ערבים-מוסלמים 
 בת זוג:  אלין תמיר (2017–2023)
 nasdaily.com
 
נוסייר יאסין (בערבית: نصير ياسين; בתעתיק מדויק: נציר יאסין; נולד ב-9 בפברואר 1992) הוא בלוגר ערבי-ישראלי המפרסם קטעי וידאו קצרים מדי יום בפייסבוק וביוטיוב תחת השם Nas Daily. מגדיר את עצמו גם כישראלי-פלסטיני.
ביוגרפיה

יאסין נולד בכפר עראבה, ישראל, למשפחה ערבית-מוסלמית, ומגדיר את עצמו גם כ"פלסטיני". הוא השני מבין ארבעה ילדים, אמו אומימה יאסין היא מורה בבית ספר יסודי, ואביו זיאד יאסין הוא פסיכולוג. שפת האם שלו היא ערבית, אם כי הוא דובר גם אנגלית, ועברית לא-שוטפת.
הוא למד בבית ספר חצי פרטי בסכנין. עם סיום לימודיו רצה ללמוד אווירונאוטיקה, אך חשב שכערבי ישראלי, שלא שירת, סיכוייו להתקבל ללימודים בענף זה בישראל נמוכים. הוא ניסה להתקבל לאחת האוניברסיטאות של ליגת הקיסוס בארצות הברית, ובגיל 19 התקבל ללימודי אווירונאוטיקה באוניברסיטת הרווארד. אם כי, בסופו של דבר, בחר ללמוד כלכלה ומדעי המחשב.
במהלך לימודיו היה שותף בהקמת Kindify, "אתר לשיתוף וניתוב פעולות חסד ברחבי העולם החברתי". ב-2014 סיים את לימודיו, ובספטמבר אותה שנה החל לעבוד כמפתח תוכנה עבור Venmo, שירות תשלום סלולרי בבעלות PayPal.
בשנת 2021 הקים את Nas Academy, במטרה להיות בית ספר ליוצרי תוכן ברשת. ביולי 2021 הודיע על גיוס כ-11 מיליון דולר לטובת המיזם.