stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסף כהן-צדק

ערך זה עוסק בחוקר, סופר ומו"ל עיתונות יהודי גליציאני-אנגלי. אם התכוונתם לחוקר פולקלור ומוזיקה אספרנטיסט ישראלי, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 ביוני 1827 לבוב, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  29 בדצמבר 1903 (בגיל 76) לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 צאצאים:  דוד כהן-צדק 
 
יוסף כהן-צדק (ה'תקפ"ז, 1827, למברג – ה'תרס"ג, 1903, לונדון) היה סופר וחוקר עברי ותורני, ועורך כתבי-עת גליציאני-אנגלי.
קורות חיים

נולד בלמברג (כיום אוקראינה) במשפחה שהתייחסה למהרש"ל ולרמ"א. התחנך בחינוך מסורתי ולמד אצל רבי יוסף שאול נתנזון ורבי יוסף יעקל'ס רבה של יבורוב.
בלמברג פרסם כמה שירים בעלי אופי פטריוטי בעברית. הוא גם ערך כרך בשם 'נוה תהילה' לכבודו של משה מונטיפיורי (למברג תרכ"ט). בהמשך ערך את כתבי העת התורניים: 'מגד ירחים' (1855–1857) ו'אוצר חכמה' (1859–1865). ואת כתב העת 'היהודי הנצחי' (תרכ"ו) שנמנים עם כתבי העת של הדור השני לתנועת ההשכלה בגליציה. בתקופה זו הוציא לאור את השבועון "המבשר" שהיה העיתון העברי הראשון בגליציה (1861–1866).
כהן-צדק היה גם דרשן בעברית ושימש במשרות זמניות בקרקוב ובאלטונה. זמן מה עשה בפרנקפורט שם ערך את הגליונות הראשונים של כתב עת תורני אחר בשם "אור תורה" (פפד"מ תרל"ד).
בשנת ה'תרל"ה, 1875, היגר לאנגליה, בה המשיך בפעילות המחקר שלו ובהדפסת ספרים.
לקריאה נוספת

'יוסף כהן-צדק', בתוך: נחום סוקולוב, אישים, ג, תל אביב: א. י. שטיבל, תרצ"ה, עמ' 205–215. ובמהדורת הספרייה הציונית, ירושלים 1958 בעריכת גצל קרסל, עמודים 205–213.
שמואל אבא הורודצקי, חג השבעים, ב"הצפירה", 18 ביוני 1897.
יסעור גדול

| יסעור גדול |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: יסעוראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: יסעוריים
סוג:: יסעור קורי
מין:: יסעור גדול
שם מדעי
 Calonectris diomedea ‏סקופולי, 1769
תחום תפוצה


יסעור גדול מקנן באי זמברה, תוניסיה
יסעור גדול (שם מדעי: Calonectris diomedea), הוא מין של עוף ימי ממשפחת היסעוריים והוא קרובם לסוג של יסעור קורי ויסעור מפוספס.
Calonectris diomedea
עוף זה מגיע לאורך 50 ס"מ ובעל מוטת כנפיים באורך 115 ס"מ. הוא בעל נוצות אפורות כהות והכנפיים חומות. הראש אפור ובעל מקור גדול וצהוב. ליסעור ישנה בליטה מעל המקור העוזרת לסנן מלח מהמים, כך שהוא יכול לשתות מי ים ולהפריש אותם אחר כך.
היסעור מסוגל לדאות על זרמי האוקיינוס ולנדוד ללא מאמץ. הוא עף לאורך האוקיינוס האטלנטי מחופי מערב אפריקה עד לחופי מזרח ברזיל, ומצוי בעיקר סביב האזורים הטרופיים. בעונת הרבייה היסעור מעדיף להתרבות באיים וחופים שונים בים התיכון, בעיקר סביב איי יוון.
בישראל הוא חורף וחולף נדיר, אבל נצפה בקביעות בסתיו ובאביב, עונות הנדידה.
היסעורים ניזונים מלהקות דיונונים אותם הם חוטפים כאשר הם עולים על פני המים. יסעורים המוצאים ספינות דיג נמשכים אליה כדי לחטוף מזון קל מרשתות דיג.
הערות שוליים

↑  יסעור גדול באתר הרשימה האדומה של IUCN
יחסי טאיוואן–צ'כיה

| יחסי טאיוואן–צ'כיה |
| --- | --- |
טאיוואן: צ'כיה


טאיוואן: צ'כיה
שטח (בקילומטר רבוע)
35,980: 78,867
אוכלוסייה
23,188,420: 10,703,802
תמ"ג (במיליוני דולרים)
: 330,858
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 30,910
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה

יחסי טאיוואן–צ'כיה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הסינית לבין הרפובליקה הצ'כית.
היסטוריה

הרפובליקה הסינית וצ'כיה לא מקיימות כיום יחסים דיפלומטיים רשמיים, עם זאת, הן ניהלו בגלגוליהן הקודמים אינטראקציה אחת עם השנייה. משנת 1931 עד שנת 1949 ניהלו הרפובליקה הסינית והרפובליקה הצ'כוסלובקית הראשונה יחסים דיפלומטיים מלאים ותקינים. בשתי המדינות הפך המשטר לקומוניסטי בתאריכים קרובים.
לאחר ההפיכה בסין ניתקה צ'כוסלובקיה את יחסיה עם הרפובליקה הסינית היושבת בטאיוואן והחלה לנהל יחסים לא רשמיים עם הרפובליקה העממית של סין. בשנת 1979 החלו הרפובליקה העממית של סין וצ'כוסלובקיה לקיים יחסים דיפלומטיים רשמיים ומלאים כאשר צ'כוסלובקיה הסכימה להכיר במדיניות סין האחת, היחסים בין טאיוואן לצ'כוסלובקיה נותקו כליל ולא התקיימו אף מגעים בין המדינות. כיום בין טאיוואן לצ'כיה ישנם יחסים כלכליים לא רשמיים ושתי המדינות מחזיקות נציגויות בשנייה.
נציגויות דיפלומטיות

טאיוואן אינה מיוצגת בצ'כיה בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. היא מיוצגת בצ'כיה באמצעות משרד ייצוגי ללא דרג דיפלומטי הממוקם בבירה פראג.
צ'כיה אינה מיוצגת בטאיוואן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. היא מיוצגת בטאיוואן באמצעות משרד ייצוגי ללא דרג דיפלומטי הממוקם בבירה טאיפיי.
יוסף כהן-צדק (ירושלים)

יוסף כהן-צדק, 1962
יוסף כהן בעת ביקורו אצל נשיא המדינה יצחק בן צבי בשנת 1958
יוסף כהן צדק מקבל את אות יקיר ירושלים מידי נשיא המדינה אפרים קציר
יוסף כהן-צדק (י' בחשון תרס"ה, 19 באוקטובר 1904 וילנה - י"ד בטבת תשנ"ב, 21 בדצמבר 1991) היה מחנך, מתמטיקאי, מוזיקאי ואספרנטיסט ישראלי. יקיר העיר ירושלים.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
כתב ותרגם עשרות שירים, בעיקר מרוסית (כגון "קפיטן, קפיטן") ומיידיש, ואף הלחין מנגינות (למשל, לשיר תל-חי). מבין שירי הילדים מוכר שירו "לרותי יום הולדת", וקצת פחות מוכר השיר "לדודי ישנה קרחת". את שני השירים הלחין יצחק לוי.
הוא התמסר לחקר הפולקלור המוזיקלי היהודי, ליקט מאות שירים וניגונים של בני עדות שונות ותיעד אותם בתווים. כך גם רשם ניגוני זמירות ופרקי תפילה ששמע מפי חזנים בבית הכנסת בווילנה בימי ילדותו. כמו כן כתב מאמרים על נושאים שונים בזמר העממי היהודי ("אליהו הנביא בזמר העממי"; "השלום בזמר עם"; "האבות והאימהות בזמר", ועוד). בתוּרוֹ אחר שירים המשקפים מציאות והווי, הגיע עד לשירי רחוב ובתי מרזח. כך, למשל, פרסם לראשונה את המילים והתווים של "אין יאטקעווער געסל" ("בסמטת האטליזים"), שיר של אנשי העולם התחתון בווילנה. הלחין את המנגינה למלא השיר של שטיינר "ארור האומר פה גזורו" (ראה אתר "זמרשת").
משנות ה-60 הקדיש את מרב עתותיו לאספרנטו. הוא תרגם לאספרנטו יצירות מן השירה העברית והארצישראלית, בהן את ההמנון הלאומי "התקווה", את "בארץ אהבתי" של לאה גולדברג, את "עוד לא אהבתי די" של נעמי שמר, ועוד.
על מפעל חייו, בעיקר בתחום החינוך, זכה בתואר יקיר העיר ירושלים. היה מורה בגימנסיה העברית "רחביה" שבירושלים.
כהן-צדק היה קרוב-משפחתו של עמנואל כ"ץ, אשר תרגם עמו את השיר קפיטן קפיטן.
יוסף כהן-צדק הלך לעולמו ב-1991, בן 87 במותו. הוא הובא לקבורה בהר המנוחות בירושלים.
הערות שוליים

↑  מילות השיר "קפיטן, קפיטן" והאזנה לו, באתר זמרשת.
↑  המצבה ומקום הקבר של יוסף כהן צדק, באתר "פרויקט גלעד".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263834405171  GND: 1100576487  ISNI: 0000 0000 7058 927X  LCCN: n81071659  MusicBrainz: b01a35e8-7858-4565-866b-753325bb93a8  NTA: 189793635  VIAF: 97967415   WorldCat (עם VIAF): 97967415
יחסי טאיוואן–צ'אד

| יחסי טאיוואן–צ'אד |
| --- | --- |
טאיוואן: צ'אד


טאיוואן: צ'אד
שטח (בקילומטר רבוע)
35,980: 1,284,000
אוכלוסייה
23,188,420: 20,474,457
תמ"ג (במיליוני דולרים)
: 13,149
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 642
משטר
רפובליקה עממית: דמוקרטיה נשיאותית

יחסי טאיוואן–צ'אד הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה הסינית לבין רפובליקת צ'אד.
היסטוריה

היחסים בין שתי המדינות כוננו בשנת 1962, לפני שצ'אד בחרה לשנות את הכרתה מטאיוואן לרפובליקה העממית של סין ב-1972. בשנות ה-90 הגדילה טאיוואן את כמות הסיוע הכלכלי לצ'אד והקשרים נרקמו מחדש בשנת 1997. בשנת 2000 הפך נשיא טאיוואן צ'ן שואי-ביאן, למנהיג המדינה הלא-אפריקאית הראשון שביקר בצ'אד. ביולי 2006 ביקר שר החוץ הטאיוואני ג'יימס הואנג בנג'מנה ונועד עם מנהיגי צ'אד למען שיפור היחסים בין שתי המדינות. ב-6 באוגוסט 2006 בחרה צ'אד בשנית להכיר ברפובליקה העממית של סין, וכך נותקו היחסים בין המדינות.
כלכלה

טאיוואן סייעה לצ'אד בפיתוח התשתיות שלה והציעה לה שתסייע בהרחבת תעשיית הנפט במדינה. בינואר 2006 חתמה חברת הנפט הלאומית של טאיוואן הסכם עם ממשלת צ'אד בנוגע לזכותה לחקור שדות נפט וגז.
יחסי אנדורה–הונגריה

| יחסי אנדורה–הונגריה |
| --- | --- |
אנדורה: הונגריה


אנדורה: הונגריה
שטח (בקילומטר רבוע)
468: 93,028
אוכלוסייה
82,180: 9,665,063
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,728: 212,389
תמ"ג לנפש (בדולרים)
45,360: 21,975
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

יחסי אנדורה–הונגריה הם יחסי החוץ בין אנדורה והונגריה.
היסטוריה

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-1 במרץ 1995. בנובמבר 2017 פיטר שייארטו, שר החוץ והמסחר ההונגרי, ערך ביקור רשמי בן יומיים בנסיכות אנדורה, שם נפגש עם ראש ממשלת אנדורה, אנטוני מרטי פטיט, שרת החוץ מריה אובאך פונט ויו"ר הפרלמנט של אנדורה ויצ'ן מטאו זמורה. באוקטובר 2021 ביקר פיטר שייארטו, שר החוץ והמסחר ההונגרי, שוב באנדורה, שם חתם על הסכם למניעת כפל מס והימנעות מהעלמת מס. במהלך הביקור הוא אמר כי שיתוף הפעולה בין הונגריה ואנדורה צובר תאוצה בשנים האחרונות ושתי המדינות תומכות זו בזו בארגונים בינלאומיים, במיוחד בנושאי הגנת מיעוטים וריבונות על מיסוי.
נציגויות דיפלומטיות

אנדורה אינה מיוצגת בהונגריה לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה.
הונגריה מיוצגת באנדורה באמצעות שגרירותה במדריד, ספרד, ובנוסף מחזיקה קונסוליה בברצלונה.
יחסי טאיוואן–סלובקיה

| יחסי טאיוואן–סלובקיה |
| --- | --- |
טאיוואן: סלובקיה


טאיוואן: סלובקיה
שטח (בקילומטר רבוע)
35,980: 49,035
אוכלוסייה
23,188,420: 5,498,707
תמ"ג (במיליוני דולרים)
: 132,794
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 24,150
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה

יחסי טאיוואן-סלובקיה הם היחסים הבילטרליים בין טאיוואן לסלובקיה.
סלובקיה איננה מכירה בטאיוואן, אם כי היא בוחנת אפשרות זאת.
היסטוריה

ב-2001 נפתח משרד אינטרסים סלובקי בטאיוואן.
מרטין פודסטבק מונה לנציג  סלובקיה בטאיוואן ב-2017. ב-2022 הוענקה לפודסטבק מדליית הדיפלומטייה הגדולה של טאיוואן.
במהלך מגפת הקורונה העניקה טאיוואן מסכות לסלובקיה. בתמורה, סלובקיה העניקה חיסונים לטאיוואן.
ב-2021 קיימו סלובקיה וטאיוואן דיונים באשר להעמקת שיתוף הפעולה הכלכלי ביניהן. באותה שנה הביעו הנציגים הסלובקיים את תמיכתם בהשתתופתה של טאיוואן בארגון הבריאות העולמי.
יחסי סאו טומה ופרינסיפה – ספרד

| יחסי סאו טומה ופרינסיפה – ספרד |
| --- | --- |
סאו טומה ופרינסיפה: ספרד


סאו טומה ופרינסיפה: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
964: 505,370
אוכלוסייה
236,716: 47,905,341
תמ"ג (במיליוני דולרים)
603: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,548: 32,996
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי סאו טומה ופרינסיפה–ספרד הם היחסים הדו-צדדיים והדיפלומטיים בין סאו טומה ופרינסיפה וספרד.
יחסים דיפלומטיים

היחסים בין ספרד לסאו טומה ופרינסיפה מצוינים מבחינה פוליטית, אם כי הם מאופיינים במגעים חלשים (אין כמעט ביקורים רשמיים לשני הכיוונים) ובקשרי מסחר ושיתוף פעולה חלשים, במיוחד מאז שפסקה להיות מדינה מועדפת לשיתוף פעולה ספרדי (לאחר שנכללה בתוכנית האב 2005–2008).
יחסים כלכליים

מאזן הסחר של סאו טומה ופרינסיפה היה בגירעון בשנים האחרונות. המוצרים שסאו טומה מייצאת לשאר העולם הם בעיקר קקאו וקפה, תוך ייבוא מוצרי מזון, דלקים, טקסטיל ומכוניות.
שיתוף פעולה

במסגרת תוכנית האב השנייה לשיתוף פעולה ספרדי (2005–2008), שכללה את סאו טומה ופרינסיפה כמדינה מועדפת, נוצרה תוכנית הפעולה המועדפת (2006–2008), שהולידה את הוועדה המעורבת השלישית (2007–2010). החל מתוכנית המתאר השלישית של שיתוף הפעולה הספרדי 2009–2012, סאו טומה ופרינסיפה חדלה להיות מדינה מועדפת של שיתוף הפעולה הספרדי, עמדה שנשמרה בתוכנית האב IV‏ (2013–2016) על ידי השפעה חזקה על הריכוז הגאוגרפי.
הסיוע המיועד לסאו טומה ופרינסיפה בתקופה 2007–2010 היה 6.1 מיליון אירו, מתוכם AECID, באמצעות פרויקטים ישירים של פיתוח דו-צדדי וארגונים לא ממשלתיים, מימן סיוע בשווי 4 מיליון אירו. החל משנת 2010, AECID אינה מאשרת כל התערבות במדינה זו למעט פרויקט שיתוף פעולה משולש עם כף ורדה בשנת 2014.
ענפי הפעולה העיקריים היו מים ותברואה, דיג ותיירות. באופן כללי הם אפשרו נוכחות של שיתוף הפעולה הספרדי. באופן ספציפי, בתחום המים והתברואה, הייתה השפעה עצומה על פרויקטים לפתיחת מקורות מים, צינורות מים והטמנות סניטריות. הפעולות בתחום הדיג נמשכו עם השלמת המימון הספרדי בתמיכת האיחוד האירופי ל-CETMAR, מוסד שקיבל כספי AECID עבור תחום עבודה זה. בתחום התיירות נרשמו גם ביצועים בעלי השפעה מסוימת באמצעות ביצוע פרויקט על ידי KOAN CONSULTING.
שיתוף פעולה תרבותי

ברמת שיתוף הפעולה התרבותי, בשנת 2011 ובמקביל לחגיגת החג הלאומי, ארגנה שגרירות ספרד את פעילות התרבות הרשמית הראשונה שלה בסאו טומה. בשנת 2013 הציגה השגרירות בהצלחה רבה שני קונצרטים של הגיטריסט נונו גרסיה וקבוצתו. פעילויות אלה התאפשרו הודות לתמיכת חברות ספרדיות וחברת מלונות מקומית.
נציגויות דיפלומטיות

סאו טומה ופרינסיפה מיוצגת בספרד באמצעות שגרירותה בליסבון, פורטוגל וקונסוליה כללית במדריד.
ספרד מיוצגת בסאו טומה ופרינסיפה באמצעות שגרירותה בליברוויל, גבון.
יוסוף פאולסן

יוסוף יורארי פאולסן (בדנית: Yussuf Yurary Poulsen, נולד ב-15 ביוני 1994 בקופנהגן שבדנמרק) הוא כדורגלן דני המשחק בר.ב. לייפציג ובנבחרת דנמרק בעמדת החלוץ.
חיים אישיים

פאולסן הוא בן לאב ממוצא טנזני ואם ממוצא דני. אביו היה נווד באוניות, שעגן באחת מעצירותיו בדנמרק, והתאהב באישה מקומית שהייתה לאמו של יוסוף פאולסן. האב נפטר מסרטן כאשר פאולסן היה בן שש.
קריירת מועדונים

פאולסן החל את קריירת הנוער במועדון הדני ב.ק. סקיולד, ושיחק תחילה כקשר הגנתי, כאשר חברו לקבוצה ולנבחרת דנמרק הצעירה קנת זוהורה תופקד כחלוץ. עם עזיבתו של זוהורה לפ.צ. קופנהגן, עבר פאולסן לשחק בעמדת החלוץ, ולאחר מכן עבר למועדון הדני לינגבי בולדקלוב. פאולסן לא הצליח להתאקלם מיד בלינגבי, וערך רק חמש הופעות בעונת 2011/12, שבסיומה ירדה הקבוצה לליגה הדנית השנייה. בעונת 2012/13 הפך פאולסן לשחקן קבוע במועדון, והבקיע 11 שערים, אך לא הצליח לחזור עמו לליגת העל הדנית.
הצלחתו של פאולסן בלינגבי עוררה עניין במועדונים רבים, והוא חתם בקיץ 2013 בר.ב. לייפציג, מועדון שנבנה באותה תקופה וגייס לשורותיו כישרונות צעירים. ר.ב. לייפציג שיחקה בליגה הגרמנית השלישית בעונת 2013/14, ופאולסן העפיל עם המועדון אל הבונדסליגה השנייה, כשהוא מבקיע עשרה שערי ליגה. בעונת 2014/15 פאולסן ולייפציג כשלו להעפיל אל הבונדסליגה כשסיימו במקום החמישי, למרות 11 שערים של פאולסן. בעונת 2015/16 הצליחו פאולסן ולייפציג להעפיל לראשונה בהיסטוריה לבונדסליגה כאשר סיימו במקום השני בבונדסליגה השנייה אחרי פרייבורג. פאולסן הבקיע בעונה זו שבעה שערים, כשהוא משתף פעולה בהתקפה עם מרסל זביצר, דייבי זלקה, אמיל פורסברג ודומיניק קייזר. במחזור השישי של עונת 2016/17 הבקיע פאולסן את שער הבכורה שלו בבונדסליגה, שהיה שער ניצחון ב-1–2 על אאוגסבורג.
קריירה בינלאומית

פאולסן שיחק בכל הנבחרות הצעירות של דנמרק, ובאוקטובר 2014 ערך את הופעת הבכורה בנבחרת דנמרק הבוגרת, במשחק מול נבחרת אלבניה. במוקדמות יורו 2016 הבקיע פאולסן שני שערים, אך נבחרת דנמרק לא הצליחה להעפיל ליורו 2016 עצמו.
בשנת 2018 פאולסן זומן לסגל של דנמרק למונדיאל 2018. במשחק הראשון של דנמרק בשלב הבתים מול נבחרת פרו, בו ניצחה דנמרק 0–1, גרם פאולסן פנדל, אותו החמיץ כריסטיאן קואבה. בהמשך המשחק, הבקיע פאולסן את שער הניצחון. במשחק מול נבחרת אוסטרליה, שהסתיים בתיקו 1-1, גרם פאולסן פנדל נוסף, אותו הבקיע מילה ידינאק. שני הפנדלים שגרם פאולסן נשרקו לאחר התערבות של עוזר שופט וידאו. פאולסן ודנמרק עלו לבסוף לשמינית הגמר, שם הפסידו לנבחרת קרואטיה בפנדלים והודחו מהמונדיאל.
נכלל בסגל נבחרת דנמרק לטורניר מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת דנמרק לטורניר יורו 2024.
תארים

ר.ב. לייפציג
הגביע הגרמני: 2021/2022, 2022/2023
הסופר קאפ הגרמני: 2023
הערות שוליים

↑  DE SIDSTE FEM SPILLERE TIL VM-TRUPPEN ER UDTAGET באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הדנית, 13 בנובמבר 2022 (בדנית)
↑  Hjulmand har udtaget truppen til EM באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הדנית, 30 במאי 2024 (בדנית)
| נבחרת דנמרק – מונדיאל 2018 |
| --- | --- | --- |
|  1 שמייכל •  2 קרון דהלי •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 קנודסן •  6 כריסטנסן •  7 קוויסט •  8 דילייני •  9 נ. יורגנסן •  10 אריקסן •   11 ברייטווייט •  12 דולברג • 13 מ. יורגנסן •  14 דלסגארד • 15 פישר • 16 לוסל • 17 סטריגר לארסן • 18 לרגר • 19 שונה • 20 פאולסן • 21 קורנליוס • 22 רונו • 23 סיסטו • מאמן: הריידה |  1 שמייכל •  2 קרון דהלי •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 קנודסן •  6 כריסטנסן •  7 קוויסט •  8 דילייני •  9 נ. יורגנסן •  10 אריקסן •   11 ברייטווייט •  12 דולברג • 13 מ. יורגנסן •  14 דלסגארד • 15 פישר • 16 לוסל • 17 סטריגר לארסן • 18 לרגר • 19 שונה • 20 פאולסן • 21 קורנליוס • 22 רונו • 23 סיסטו • מאמן: הריידה | דנמרק |
| נבחרת דנמרק – יורו 2020 |
| --- | --- | --- |
|  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 מיילה •  6 כריסטנסן •  7 סקוב •  8 דילייני •  9 ברייטווייט •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 מ. יורגנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 לוסל • 17 סטריגר לארסן • 18 ואס • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 קורנליוס • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 ינסן • 25 כריסטיאנסן • 26 בוילסן • מאמן: יולמן |  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 מיילה •  6 כריסטנסן •  7 סקוב •  8 דילייני •  9 ברייטווייט •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 מ. יורגנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 לוסל • 17 סטריגר לארסן • 18 ואס • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 קורנליוס • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 ינסן • 25 כריסטיאנסן • 26 בוילסן • מאמן: יולמן | דנמרק |
| נבחרת דנמרק – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 נלסון •  4 קר •  5 מיילה •  6 אנ. כריסטנסן •  7 ינסן •  8 דילייני •  9 ברייטווייט •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 ר. כריסטנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 או. כריסטנסן • 17 סטריגר לארסן • 18 ואס • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 קורנליוס • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 סקוב • 25 לינדסטרום • 26 בה • מאמן: יולמן |  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 נלסון •  4 קר •  5 מיילה •  6 אנ. כריסטנסן •  7 ינסן •  8 דילייני •  9 ברייטווייט •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 ר. כריסטנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 או. כריסטנסן • 17 סטריגר לארסן • 18 ואס • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 קורנליוס • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 סקוב • 25 לינדסטרום • 26 בה • מאמן: יולמן | דנמרק |
| נבחרת דנמרק – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 מיילה •  6 א. כריסטנסן •  7 ינסן •  8 דילייני •  9 הוילון •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 ר. כריסטנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 הרמנסן • 17 כריסטיאנסן • 18 בה • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 ברון לארסן • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 מ. יולמן • 25 נלסון • 26 דרייר • מאמן: ק. יולמן |  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 מיילה •  6 א. כריסטנסן •  7 ינסן •  8 דילייני •  9 הוילון •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 ר. כריסטנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 הרמנסן • 17 כריסטיאנסן • 18 בה • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 ברון לארסן • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 מ. יולמן • 25 נלסון • 26 דרייר • מאמן: ק. יולמן | דנמרק |
יחסי טאיוואן–פלאו

| יחסי טאיוואן–פלאו |
| --- | --- |
טאיוואן: פלאו


טאיוואן: פלאו
שטח (בקילומטר רבוע)
35,980: 459
אוכלוסייה
23,188,420: 17,688
תמ"ג (במיליוני דולרים)
: 263
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 14,870
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה

נשיאת טאיוואן צאי יינג-ון סועדת עם נשיא פלאו סורנגל ויפס ג'וניור בעת ביקורו בטאיוואן, מרץ 2021
יחסי טאיוואן–פלאו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הסינית לבין הרפובליקה של פלאו.
היסטוריה

פלאו היא אחת מהמדינות המעטות בעולם שמכירות ברפובליקה הסינית ומנהלות עמה יחסים דיפלומטיים רשמיים. הרפובליקה הסינית מקדמת בברכה תלמידים פלאואנים ומעניקה מלגות ללימודים באוניברסיטאות טאיוואניות נחשבות.
בשנת 2008 אמר שר החינוך הפלאואני מריו קאטוסנג כי טאיוואן תרמה רבות למערך הטכנולוגי-חינוכי בפלאו כשנתנה מאה יחידות של מחשבים ניידים עם Windows XP למשרד החינוך במקום מחשבי המקינטוש הישנים משנות השמונים של המאה העשרים שבהם השתמשו בפלאו עד כה.
בשנת 2018 החלה הרפובליקה העממית של סין בלחץ אדיר על הרפובליקה של פלאו על מנת שתנתק את יחסיה עם הרפובליקה הסינית ותכונן יחסים עמה. בחודש מאי באותה השנה סירבה פלאו ללחצים הסינים בהצהרתו של נשיא פלאו טומי רמנגסאו: "היינו שמחים להכיר גם ברפובליקה הסינית וגם ברפובליקה העממית של סין אפילו מחר...אך, בהתחשב ביחסים ובחפיפה באידיאלים ובערכים בינינו לבין טאיוואן אנחנו מעדיפים להמשיך את היחסים עם הרפובליקה הסינית."
באותה השנה החלו חיכוכים בין הרפובליקה העממית של סין לפלאו כאשר הרפובליקה הסינית מגבה את פלאו.
נציגויות דיפלומטיות

פלאו מיוצגת בטאיוואן בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בטאיפיי, בירת המדינה.
טאיוואן מיוצגת בפלאו בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בקורור, העיר הגדולה ביותר במדינה.
יחסי טאיוואן–ספרד

| יחסי טאיוואן–ספרד |
| --- | --- |
טאיוואן: ספרד


טאיוואן: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
35,980: 505,370
אוכלוסייה
23,188,420: 47,905,341
תמ"ג (במיליוני דולרים)
: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 32,996
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: מונרכיה חוקתית

יחסי טאיוואן–ספרד הם היחסים הדו-צדדיים והדיפלומטיים בין טאיוואן וספרד. מאחר שטאיוואן אינה מוכרת כמדינה ריבונית והרפובליקה העממית של סין היא שמנהלת רשמית את ענייני החוץ של טאיוואן, לספרד יש משרד קונסולרי בטאיפיי כחלק משגרירות מנילה, הפיליפינים.
יחסים היסטוריים

מכיוון שהאפיפיור אלכסנדר השישי העניק את האדמות שנותרו ממערב לאיים האזוריים לספרד ואת אלה של המזרח לפורטוגל, כפי שסוכם חוזה טורדסיאס (1494), פורטוגל הייתה הראשונה שיצרה קשרים עם סין.
הגישה הספרדית לסין הייתה דרך הפיליפינים (1565). הקולוניה במנילה, שהוקמה על ידי מיגל לופס דה לגאספי, שם הספרדים באו במגע עם הרשתות המסחריות שהגיעו מהחוף הסיני. שנים אחר כך, בשנת 1626, הספרדים כבשו את האי היפה (טאיוואן) ונשארו שם עד שבשנת 1642 הם גורשו על ידי ההולנדים.
יחסים דיפלומטיים

במרץ 1973 נותקו היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה הסינית (טאיוואן) לספרד, ובאוגוסט אותה שנה הקימה ממשלת ספרד את מרכז סון יאט-סן במדריד, כדי לקיים ולפתח יחסים מהותיים דו-צדדיים ששמו הוחלף למשרד הכלכלה והתרבות של טאיפיי בשנת 1991.
ספרד היא אחת המדינות שאינן מכירות ברפובליקה הסינית, אך מקיימת עמה יחסים לא רשמיים. ספרד הייתה אחת המדינות שהצביעו נגד בעצרת הכללית של האו"ם ביחס להחלטה 2758 (1971), אשר דרשה כי כל שינוי בייצוג סין באו"ם ייקבע ברוב של שני שלישים.
יסעור אפור

| יסעור אפור |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: יסעוראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: יסעוריים
סוג:: יסעור אפור
שם מדעי
 Ardenna ‏רייכנבאך, 1853

יסעור אפור (שם מדעי: Ardenna) הוא סוג של עופות ימיים ממשפחת היסעוריים החיים בימים והאוקיינוסים הפתוחים. בעבר מיני הסוג השתייכו לסוג יסעור (Puffinus).
מאפיינים

היסעורים דואים על הרוחות של האוקיינוס במשך שבועות מבלי לנוח. הם גדולים יותר מבני הסוג יסעור ובעלי ראשים גדולים יותר.
רבים מהמינים נודדים בקיץ לאזורים הארקטיים והאנטארקטיים שם יש הרבה מזון בים.
מינים

יסעור מחודד-זנב (Ardenna pacifica)
Ardenna bulleri
יסעור כהה (Ardenna grisea)
יסעור קצר-זנב (Ardenna tenuirostris)
Ardenna creatopus
Ardenna carneipes
יסעור שחור-כיפה (Ardenna gravis)
יחסי טאיוואן–צ'ילה

| יחסי טאיוואן–צ'ילה |
| --- | --- |
טאיוואן: צ'ילה


טאיוואן: צ'ילה
שטח (בקילומטר רבוע)
35,980: 756,102
אוכלוסייה
23,188,420: 19,788,712
תמ"ג (במיליוני דולרים)
: 335,533
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 16,956
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה דמוקרטית

יחסי צ'ילה–טאיוואן הם היחסים ההיסטוריים והנוכחיים בין רפובליקת צ'ילה לרפובליקה הסינית.
כמו רוב המדינות בעולם, צ'ילה מקפידה על מדיניות סין האחת, ולכן היא אינה מכירה בטייוואן כמדינה אלא מכירה רק ברפובליקה העממית של סין כישות היחידה. עם זאת, זה לא מונע משתי המדינות לעבוד בצמוד, מכיוון ששתי המדינות הן דמוקרטיות, בעלות ביצועים כלכליים חזקים ובעלות ברית של ארצות הברית. שתי המדינות קוראות להרחיב את שיתוף הפעולה שלהם יחד.
צ'ילה מחזיקה בטאיוואן נציגות תרבות בטאיפיי ואילו טייוואן מחזיקה בצ'ילה נציגות תרבות בסנטיאגו דה צ'ילה.
היסטוריה

הילידים בצ'ילה עשויים למצוא חלקים משותפים תרבותיים עם האבוריג'ינים הטייוואנים על מורשתם האוסטרונזית.
בשנת 1915 כוננה צ'ילה את היחסים עם הרפובליקה הסינית. לאחר מלחמת האזרחים בסין שמרה צ'ילה על היחסים עם ה-ROC כנציגה הלגיטימית של הרפובליקה הסינית עד נובמבר 1970, אז הכירה ממשלת סלבדור אלנדה בסין הקומוניסטית.
במרץ 1975, במהלך הדיקטטורה הצבאית של הגנרל אוגוסטו פינושה, צ'ילה וטאיוואן כוננו מחדש את היחסים באופן לא רשמי, בסנטיאגו דה צ'ילה הוקמה קונסוליה של טאיוואן בצ'ילה, בעוד טייפה הקימה את משרד הנציגות והתרבות של צ'ילה בטאיוואן. באותה תקופה הגיעו אלפי טאיוואנים לצ'ילה כמהגרים לעבודה.
יחסים כלכליים

צ'ילה וטאיוואן הרחיבו את יחסי הסחר, אמנם לא באופן דרמטי, אך הם חזקים מאוד ופורחים.
יחסי בולגריה–סלובניה

| יחסי בולגריה–סלובניה |
| --- | --- |
בולגריה: סלובניה


בולגריה: סלובניה
שטח (בקילומטר רבוע)
110,879: 20,273
אוכלוסייה
6,746,791: 2,118,287
תמ"ג (במיליוני דולרים)
101,584: 68,217
תמ"ג לנפש (בדולרים)
15,057: 32,204
משטר
רפובליקה

יחסי בולגריה–סלובניה הם יחסי החוץ בין בולגריה לסלובניה.
היסטוריה

במהלך מלחמת העולם הראשונה לחמה ממלכת בולגריה לצד מעצמות המרכז, אשר סלובניה הייתה חלק מהם, בשל היותה חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית. במהלך מלחמת העולם השנייה חברה בולגריה למדינות הציר, וסייעה בכיבוש יוגוסלביה באפריל 1941. בשנת 1944 התרחשה הפיכה צבאית בבולגריה, ובעקבות כך היא חברה לברית המועצות, ואף סייעה לה בשחרור שטחי סלובניה מידי הגרמנים.
בשנת 1991 הכריזה סלובניה על עצמאותה, וזמן קצר לאחר מכן כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים ביניהן. כיום שתי המדינות הן חברות האיחוד האירופי, ונאט"ו.
היחסים בין המדינות טובים מאוד, ללא נושאים טעונים, פוליטיים או אחרים. המדינות חולקות את אותן יעדים של מדיניות חוץ, והחשוב ביותר בהן הוא חברות באיחוד האירופי ובנאט"ו, ושתיהן בעד ייצוב היחסים בדרום מזרח אירופה ומניעת טרור בינלאומי. הדיאלוג הפוליטי בין המדינות נמשך - בשנה שעברה נשיא הפרלמנט הבולגרי ג'ורדן סוקולוב ביקר ביקור רשמי בסלובניה, וכך גם ד"ר סולומון פסי, שר החוץ של בולגריה.
יחסי סחר

רמת הסחר בין המדינות נמוכה. בשנת 2001 הוא הסתכם ב 63.2 מיליון דולר והיה מאוזן עם היצוא הסלובני בשווי 32.3 מיליון דולר (מדד 116) והיבוא מבולגריה הסתכם ב 31 מיליון דולר (מדד 68). בתוך CEFTA קיימות אפשרויות רבות להגברת שיתוף הפעולה הכלכלי.