stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המכון למדיניות ואסטרטגיה

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל
 מקום פעילות:  בית ספר לאודר לממשל, דיפלומטיה ואסטרטגיה, אוניברסיטת רייכמן
 תקופת הפעילות:  2000–הווה (כ־25 שנים)
 אתר רשמי
 קואורדינטות:  32°10′32″N 34°50′07″E﻿ / ﻿32.175444444444°N 34.835333333333°E﻿ / 32.175444444444; 34.835333333333
 he
 
המכון למדיניות ואסטרטגיה (The Institute for Policy and Strategy) הוא מכון מחקר לחשיבה ולדיון בנושאי אסטרטגיה לאומית של ישראל ומגמות גאו-אסטרטגיות במזרח התיכון. המכון פועל בבית ספר לאודר לממשל, דיפלומטיה ואסטרטגיה באוניברסיטת רייכמן.
ראשי המכון:
2000–2009 - פרופ' עוזי ארד
2009–2013 - אלוף (מיל.) דני רוטשילד
2013–2017 - פרופ' אלכס מינץ
2017– אלוף (מיל.) עמוס גלעד
פעילות

המכון נוסד בשנת 2000 במרכז הבינתחומי הרצליה על ידי פרופ' עוזי ארד במטרה לתרום לסדר היום ולמדיניות הביטחון הלאומי. עבודת המכון מתבססת על ראייה אינטגרטיבית, שבמרכזה ההבנה שההתמודדות של מדינת ישראל עם האתגרים האסטרטגיים והביטחוניים מולם היא ניצבת, מחייבת את ביצורה של העוצמה החברתית-לאומית ולכידותה.
המכון בוחן את השפעתם ההדדית של המרכיבים השונים בפסיפס החוסן הלאומי הכולל, בשאיפה להציג תמונה מדויקת ומעודכנת ולייצר תובנות וחלופות מדיניות ואסטרטגיה עבור מקבלי ההחלטות, מעצבי דעת קהל ושותפים נוספים לעיצוב המדיניות בישראל ובעולם.
המכון פועל תחת המסגרת האקדמית של אוניברסיטת רייכמן ומקיים ימי עיון, מסגרות דיון מיוחדות, צוותי חשיבה, סימולציות ואת כנס הרצליה, היוצרים יחד זירה לדיון באתגרי המאה ה-21, בפניהם ניצבים ישראל בפרט והמזרח התיכון בכלל. הפעילות מתבצעת על ידי גרעין קטן של חוקרים קבועים, קבוצת עמיתי מחקר, עוזרי מחקר מקרב הסטודנטים באוניברסיטת רייכמן, ובשיתוף פעולה עם חוקרים ומכוני מחקר בישראל ובעולם.
בעבודת המכון שני מוקדים מרכזיים:
הראשון והעיקרי עוסק בזיהוי הזדמנויות וסיכונים לישראל, בזירה המזרח תיכונית ובסביבה הגלובלית. המכון חותר לאפיין מגמות גיאו-אסטרטגיות וגאו-פוליטיות, המעצבות את המזרח התיכון, לרבות מעורבוּת המעצמות הגדולות ושחקנים אזוריים מרכזיים. דגש מיוחד מושם על זיהוי שינויים אזוריים המעצימים את האיום הנשקף מצד איראן, לצד התפתחות מערכות יחסים אסטרטגיות חדשות של ישראל עם מדינות ערב.
המוקד הנוסף הוא חוסנה החברתי של מדינת ישראל כעמוד תווך בביטחון הלאומי. במוקד זה, חותר המכון לקדם הבנה של סיכונים הנובעים מערעור יסודות הדמוקרטיה הליברלית בישראל, לצד תהליכים דמוגרפיים המעצבים מחדש את פניה של החברה הישראלית.
נושאי ליבה בעבודת המכון

האיום האיראני
הזירה הפלסטינית
מערכות יחסים אסטרטגיות עם מדינות ערב
רוסיה במזרח התיכון
יחסי ישראל - ארצות הברית
יחסי ישראל עם יהדות ארצות הברית והשפעתם על הביטחון הלאומי
חוסן חברתי כעמוד תווך בביטחון הלאומי של מדינת ישראל
ימי עיון ואירועים

עשור לאביב הערבי: לאן מועדות פני המזה"ת? פאנל מומחים המנתח את מקורות הטלטלה האזורית והשלכותיה על ישראל - דצמבר 2020 בפאנל השתתפו: ד"ר מיכאל מילשטיין, ראש הפורום ללימודים פלסטינים, מרכז משה דיין; ד"ר משה אלבו, חוקר בכיר, מרכז דדו ולשעבר ראש זירה באמ"ן; סמדר פרי, פרשנית לענייני העולם הערבי, ידיעות אחרונות; אלוף (מיל.) עמוס גלעד.
פני השטח: הפלסטינים - מבט מבפנים "דיון משולש" לרגל הספר "פני השטח: הפלסטינים - מבט מבפנים" מאת אוהד חמו, עם אלוף (מיל) עמוס גלעד וד"ר מיכאל מילשטיין - ספטמבר 2020
הכנס השנתי השלישי על יחסי ישראל-סין האסטרטגיה הבינלאומית של סין: פרספקטיבות גלובליות, הזדמנויות ואתגרים לישראל - נובמבר 2018
שובו של ה"דב הרוסי" משמעויות למזרח התיכון ערב עיון - פברואר 2018
סין כמעצמת-על: משמעויות אסטרטגיות לישראל הכנס השנתי בנושא יחסי ישראל-סין - דצמבר 2017
יחסי ישראל מצרים בראי ההיסטוריה ובמבט לעתיד במלאת 40 שנה לביקור הנשיא סאדאת בירושלים - נובמבר 2017
סימפוזיון בנושא קבלת החלטות בממשל האמריקאי לרגל פרסום ספרו של פרופ' אלכס מינץ, בהשתתפות קתלין קנדי - ינואר 2017
סדנת הכנה לחברי הכנסת המחזור השני של סדנת הכנה לחברי הכנסת החדשים - מרץ 2015
הכנס הבינלאומי הראשון לאנרגיה וביטחון בישראל כנס בשיתוף ישראל דפנס, אונ' קלגארי ומכון האנרגיה - דצמבר 2013
Lecture by Senator George J. Mitchell The Importance of Resolving Conflicts in Divided Societies - October 2013
40 שנה למלחמת יום הכיפורים: תפיסת הביטחון הלאומית של ישראל - אז והיום יום עיון 1 במסגרת פורום הרצליה לגיבוש תפיסת הביטחון | אוקטובר 2013
הסכם ישראלי-פלסטיני - היום שלפני - סימולציה - אוגוסט 2013 הסימולציה בחנה מהם התנאים, במערכות הפוליטיות הישראליות והפלסטיניות וכן את התנאים במערכת האזורית והבינלאומית, לאור ההתפתחויות באזור וחידוש שיחות השלום בין ישראל והפלסטינים, שצריכים להתקיים על מנת לקדם את הצדדים לקראת הסכם. בתוך כך, התמקדה הסימולציה בבחינת הדילמות הצפות אצל השחקנים השונים ובדינמיקות הפנימיות, האזוריות והבינלאומיות הנוצרות כתוצאה מהתנעת תהליך השלום.
40 שנה למלחמת יום הכיפורים: היבטים פסיכולוגים מושב במסגרת הכנס הבינלאומי השנתי של האגודה לפסיכולוגיה פוליטית (ISPP) | יולי 2013
נדין בודו-טרכטנברג

| --- | --- |

 לידה:  14 במרץ 1956 (בת 68) מונטריאול, קנדה 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת מונטריאול  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת אוקספורד  קולג' ברייזנוז 
 מעסיק:  בנק ישראל 
 תפקיד:  משנה לנגיד בנק ישראל
 בן זוג:  מנואל טרכטנברג
 פרסים והוקרה:  מלגת רודס (1978) 
 
נדין בּוֹדוֹ-טְרַכְטֶנְברג (באנגלית: Nadine Baudot Trajtenberg; נולדה ב-14 במרץ 1956) היא כלכלנית ישראלית, הייתה משנה לנגיד בנק ישראל. במסגרת תפקידה קידמה את הקמת מאגר נתוני האשראי לעידוד התחרות בשוק האשראי בישראל, וריכזה את היערכות בנק ישראל להקמת הקרן לאזרחי ישראל ("קרן העושר"). היא משנה ליו"ר הדירקטוריון של בנק אש ישראל.
ביוגרפיה

בודו-טרכטנברג נולדה במונטריאול שבקנדה. היא בעלת תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת מונטריאול (1978), תואר שני בפילוסופיה, כלכלה ומדע המדינה מאוניברסיטת אוקספורד בבריטניה אותו עשתה במסגרת מלגת רודס, ותואר דוקטור בכלכלה מאוניברסיטת הרווארד שבארצות הברית (1986). התמחתה במימון ציבורי ומקרו-כלכלה. עבודת הדוקטור שלה, שנעשתה בהנחייתו של שר האוצר האמריקני לשעבר, פרופ' לארי סאמרס, הייתה בנושא "ניתוח של עיוותי מס: המקרה של מס הקנייה הפדרלי בקנדה".
בין השנים 1984–1985 שימשה יועצת למשרד האוצר הקנדי, וסייעה בגיבוש רפורמה במערכת המס הקנדית. בשנת 1987 עברה לבנק הפועלים ככלכלנית במחלקת המחקר של הבנק, ועסקה בניתוח ותחזיות מקרו-כלכליים. בהמשך מילאה תפקידי ניהול במטה הבנק, בין השאר כמנהלת מחלקת המחקר לניירות ערך ומנהלת ייעוץ ומסחר ללקוחות מוסדיים. בשנים 2003–2009 הייתה מנהלת קשרי משקיעים בחטיבה הפיננסית של הבנק.
בשנת 2009 בודו-טרכטנברג הצטרפה לסגל האקדמי של אוניברסיטת רייכמן (המרכז הבינתחומי), שם היא מלמדת מקרו כלכלה ומדיניות כלכלית. בין השנים 2010–2014 כיהנה כדירקטורית חיצונית בחברות מנורה מבטחים גמל ומנורה מבטחים פנסיה, וכדירקטורית ויו"ר ועדת השקעות בחברת מנורה ביטוח. בין השנים 2012–2014 כיהנה כדירקטורית חיצונית וראש ועדת תגמול בחברת גזית גלוב, וכיו"ר בנק לאומי לוקסמבורג ודירקטורית בבנק לאומי שווייץ.
בודו-טרכטנברג חברה בוועד המנהל של האוניברסיטה העברית בירושלים משנת 2020 ובוועדת ההשקעות של האוניברסיטה. היא מכהנת כדירקטורית חיצונית בחברת סלברייט הנסחרת בנסד"ק בארצות הברית משנת 2021. היא משנה ליו"ר הדירקטוריון בבנק אש ישראל.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית > משנה לנגידת בנק ישראל

בתחילת 2014 אישרה ממשלת ישראל את המלצת נגידת בנק ישראל, קרנית פלוג, למנות את בודו-טרכטנברג למשנה לנגידה. מתוקף תפקידה כמשנה לנגידת בנק ישראל, בודו-טרכטנברג הייתה חברה בוועדה המוניטרית ובמועצה המנהלית של בנק ישראל. היא הייתה אחראית על חטיבת המידע והסטטיסטיקה בבנק ישראל ונציגת הבנק בפורומים בינלאומיים. בודו-טרכטנברג ריכזה את הטיפול בהיערכות בנק ישראל למשבר הפיננסי. במסגרת תפקידה היא הובילה צוות בין-משרדי שבחן חלופות לקשרי הסליקה בין ישראל והרשות הפלסטינית. המלצות הצוות אושרו בוועדת השרים לענייני ביטחון לאומי.
החל מ-14 בנובמבר 2018 ועד 23 בדצמבר 2018 כיהנה כממלאת מקום הנגיד בפועל. בנובמבר 2018, שלוש וחצי שנים לאחר העלאת הריבית האחרונה, קיבלה הוועדה המוניטרית של בנק ישראל שבראשה עמדה בודו-טרכטנברג, החלטה להעלות את הריבית לשיעור של 0.25%. היא סיימה את כהונתה כמשנה לנגיד בפברואר 2019.
בודו-טרכטנברג קידמה את הקמת מאגר נתוני אשראי, בהתאם לחוק נתוני אשראי, התשע"ו-2016, שנועד לסייע להגברת התחרות ולהרחבת הנגישות לאשראי למשקי בית. היא עמדה בראש ועדת ההיגוי הבין משרדית שליוותה את התהליך ביחד עם מנכ"ל משרד האוצר. בודו-טרכטנברג ריכזה את היערכות בנק ישראל להקמת הקרן לניהול הכנסות המדינה מהיטל על רווחי גז ונפט, במסגרת תפקידה כיו"ר ועדת ההיגוי בבנק ישראל להיערכות להקמת הקרן.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית > חברות בוועדות ציבוריות

בודו-טרכטנברג הייתה חברה בשלוש ועדות ציבוריות. בשנת 2015 היא ייצגה את בנק ישראל בוועדה לקביעת חלק המדינה במשאבי טבע לאומיים ('ועדת שישינסקי 2') ובשנת 2015 ייצגה את הבנק בוועדה להגברת התחרותיות בשירותים הבנקאיים והפיננסיים הנפוצים בישראל ('ועדת שטרום'). בשנת 2020 מונתה כחברה בוועדה ציבורית לבחינת סוגיית ההוצאות הישירות בפנסיה, בראשות פרופסור ישי יפה. בין היתר המליצה הוועדה לפשט את מבנה העמלות בקרנות הפנסיה.
ביוגרפיה > פעילות חברתית

בודו-טרכטנברג משמשת כחברה בוועדת הקבלה של מלגת רודס. היא מתנדבת ומרצה במסגרות הפועלות לקידום נשים – עמותת Prowoman לקידום נשים לתפקידים בכירים ועמותת UPWARD המסייעת לקידום יזמות נשית-טכנולוגית. בודו טרכטנברג כתבה פרק בספרה של אפרת ליאני "נוכחות. משפיעות. מובילות" (הוצאת כנרת זמורה ביתן) המציג את סיפורי ההתמודדות, הנפילות וההצלחות של נשים בכירות אשר בנו קרירה מצליחה.
ביוגרפיה > פעילות אקדמית

בודו-טרכטנברג משמשת כמרצה למקרו כלכלה, כלכלה ציבורית וכלכלת ישראל במספר מוסדות אקדמיים בישראל ובעולם. היא לימדה כלכלה ומקרו-כלכלה באוניברסיטת תל אביב ובמכללה האקדמית תל אביב-יפו.
בסוף 2009 פרשה מעבודתה בבנק הפועלים והצטרפה לסגל המרכז הבינתחומי הרצליה, שם שימשה כראש תוכנית Global MBA וסגנית הדיקאן בבית הספר למנהל עסקים עד לשנת 2014. בהמשך מונתה למנהלת התוכניות לתואר השני במנהל עסקים במרכז הבינתחומי. בשנת 2019 חזרה כחברת סגל בבי"ס לכלכלה.
ביוגרפיה > חיים אישיים

נדין בודו-טרכטנברג נשואה לפרופ' מנואל טרכטנברג, כלכלן וחבר הכנסת לשעבר מטעם המחנה הציוני, ולהם שלוש בנות ונכדים.
הערות שוליים

↑  רעות שפיגלמן, מאגר נתוני האשראי יוצא לדרך: הבנקים יחלו היום באיסוף המידע, באתר כלכליסט, 21 ביוני 2016
1 2  המשנה לנגיד בנק ישראל, ד"ר נדין בודו-טרכטנברג, פורשת, באתר ynet, 30 בינואר 2019
↑  ריאיון עם נדין בודו-טרכטנברג, באתר קרן רודז
1 2 3  אביטל להב, פלוג תמליץ למנות את אשתו של טרכטנברג למשנה לנגידה, באתר ynet, 16 בינואר 2014
↑  "An Analysis of Tax Distortions: The Case of the Canadian Federal Sales Tax".
↑  קבוצת esh מציגה: דירקטוריון בנק שוויוני-מגדרי, באתר כלכליסט, 22 באוגוסט 2023
↑   מוטי בסוק, אושר מינוי נדין בודו טרכטנברג לתפקיד המשנה לנגידת בנק ישראל, באתר TheMarker‏, 23 בפברואר 2014
1 2  אחרי 5 שנים בתפקיד: המשנה לנגיד נדין בודו-טרכטנברג פורשת, באתר גלובס, 30 בינואר 2019
↑  עמרי מילמן, אחרי 7 וחצי שנים: העלאת ריבית ראשונה - ל-0.25%, באתר כלכליסט, 26 בנובמבר 2018
↑  תומר ורון, הבנקים ישלמו ביוקר על הפרידה מחברות האשראי שבשליטתם, באתר כלכליסט, 1 ביוני 2015
↑  רון שטיין, ‏מה יקרה עם ההוצאות הישירות בפנסיה? ברקת מינה ועדה חיצונית, באתר גלובס, 19 בפברואר 2020
↑   אסא ששון, יותר שקיפות ודמי ניהול ידועים מראש: האם שוק החיסכון לפנסיה לקראת מהפכה?, באתר TheMarker‏, 28 ביוני 2021
↑  איתי פת-יה, "בארץ לא נדרש שינוי ריבית משמעותי. בארה"ב תתכן העלאה מהירה ל-2%", באתר ביזפורטל, 12 בספטמבר 2021
↑  עדי אהרוני מילשטיין, ‏הספר שחושף את הסודות של הנשים הבכירות במשק, באתר גלובס, 11 בספטמבר 2021
↑   מוטי בסוק, ועדת טירקל אישרה המינוי של ד"ר בודו-טרכטנברג למשנה לנגידה, באתר TheMarker‏, 16 בפברואר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258342805171  ISNI: 0000 0001 0841 3342  LCCN: no2010202795  VIAF: 2002160668351103560004   WorldCat (עם VIAF): 2002160668351103560004
ארכיון ראש פינה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  ארכיון
 מיקום:  ראש פינה 
 מדינה:  ישראל 
 מייסדים:  ראש פינה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1987
 תאריך פתיחה רשמי:  1987 
 
 קואורדינטות:  32°58′13″N 35°32′05″E﻿ / ﻿32.970361111111°N 35.534611111111°E﻿ / 32.970361111111; 35.534611111111
 דף הבית
  (למפת צפת מוגדלת) ארכיון ראש פינה(למפת צפת רגילה) ארכיון ראש פינה(למפת הגליל העליון רגילה) ארכיון ראש פינה(למפת הגליל העליון מוגדלת) ארכיון ראש פינה
 
שילוט על הבניין המתאר את תולדות בית פיק"א
ארכיון ראש פינה הוא ארכיון היסטורי וחינוכי המנוהל על ידי העמותה לשימור ושחזור מורשת הראשונים בראש פינה.
היסטוריה

ארכיון ספרייה ע"ש אברהם בלום בראש פינה נוסד בשנת 1987 ביוזמה ובסיוע משפחת בלום ומועצה מקומית ראש פינה. הארכיון שוכן במבנה היסטורי בית פיק"א, במתחם בתי פקידות של הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד אשר ברחוב העליון במושבת הראשונים.
הוגי רעיון הקמת ארכיון במושבה היו מנחם בן אריה  שבעזרת יהודה עצבו יצר לראשונה כרטסת תיקי רשומות,  ונחמה בלום (לבית הראל), אשת אברהם בלום, הרוח החיה בהקמה.
אוספי הארכיון

הארכיון מכיל אוספים אישיים, זכרונות, יומנים, תמונות, תיעוד וסיקור מבנים ואתרים היסטוריים, קלטות של שירי ראשונים, אוסף קטעי עיתונים וספרי זכרונות, עבודות מחקר, מוצגים, פרוטוקולים, פנקסים ורשומות,  מתולדות ראש פינה. מסמכים רבים נשרפו בתקופת שלטון האימפריה העות'מאנית. 
בארכיון מתקיימת פעילות מחקרית וחינוכית, מוצגות תערוכות מתחלפות, מתקיימים כנסים, ימי עיון וסדנאות. את הארכיון מנהלת מאז תחילת שנות ה-80 חנה שופן.
הערות שוליים

↑  רות מרום. ראשוני פינת ההר. אוסף מנחם בן אריה – האיש והאוסף. שבילים בהר. גיליון מספר 1, פברואר 2001. עמודים 25-34.
↑  חנה שופן. דיוקנו של ארכיון ראש פינה. שבילים בהר. גיליון מספר 1, פברואר 2001. עמודים 34-36.
↑  אברהם בלום, איש האדמה והספר. שבילים בהר. גיליון מספר 1, פברואר 2001. עמוד 45.
↑  אילנה ברגר וחנה שופן. זרקור לארכיון. שבילים בהר. גיליון מספר 1, פברואר 2001. עמודים 37-42.
הדגל

הדגל, דגליים, דגלים, כיבוש דגלים, שני דגלים, תפוס את הדגל או כבוש את הדגל הוא משחק קבוצות מלחמתי בו המשתתפים מחולקים לשתי קבוצות, ומסומנים באופן חזותי בולט (למשל באמצעות סרטי מצח או סרטי יד בצבעים שונים). במהלך המשחק לכל קבוצה דגל, עליו עליה להגן. בו זמנית, על כל קבוצה להשיג את הדגל השייך לקבוצה השנייה.
לשחקנים אפשרות לפסול שחקנים אחרים, כתלות באמצעי הזיהוי המקובלים: על ידי תלישת סרטים בגרסה הקלאסית, בנגיעה בשחקן הקבוצה היריבה. או על ידי ירי כדורי צבע בגרסאות שונות. גרסאות אחרות כוללות שבייה של שחקן הנתפש בשטח האויב, כאשר יש לו אפשרות להשתחרר רק על ידי 'כיף' מצד שחקן מקבוצתו. עד אז עליו לחכות בקרבת הדגל, בעומק שטח האויב.
אסטרטגיה נפוצה היא חלוקת הכוח לתוקפים ולמגנים, כאשר תפקיד המגנים להישאר בקרבת הדגל, ולתפוס את שחקני האויב הפולשים לשטח, ותפקיד התוקפים להשיג את דגל היריבים.
המשחק עשוי להימשך עד ל"גנבת הדגל" על ידי אחת הקבוצות, או שהוא קצוב בזמן. במקרה שהזמן הסתיים מבלי שאחת הקבוצות השיגה את דגל היריבה, תנצח זו שברשותה יותר שבויים או סרטי היריבה.
על מנת למנוע משחק סביל (פאסיבי) של התגוננות בלבד, לעיתים מתגמלים הגעה אל דגל היריבה, גם ללא גנבתו, בשווה ערך לכמות מוגדלת של שבויים או סרטים.
זהו משחק קלאסי עבור "פעולה צופית" בתנועת נוער.
ידוע גם כי בימי הולדת, נהוג כי חתן/כלת יום ההולדת מחויבים במשחק שני דגלים המתקיים באותו היום (קרי, אם יש לי יום הולדת, ובמקביל מתקיים משחק הדגל, עליי להשתתף במשחק).
המשחק נפוץ גם במשחקי מחשב מסוג ירי בגוף ראשון ומכונה Capture the flag ‏(CTF). מטרת השחקן להביא את דגל הקבוצה היריבה מספר פעמים למקום הדגל של הקבוצה שלו, כאשר הדגל נמצא במקומו. המפות של סוג משחק זה הן בדרך כלל סימטריות.
ראו גם

בו-טאושי
הערות שוליים

↑  מערכת אריאל, דגליים, באתר תנועת אריאל
↑  המשחק כבוש את הדגל, באתר משחקים ברשת
סאן אקספרס

סאן אקספרס (באנגלית: SunExpress; בטורקית Güneş Ekspres Havacılık A.Ş) היא חברת תעופה טורקית שבסיסה הראשי נמצא בנמל התעופה הבינלאומי של אנטליה.
סאן אקספרס מבצעת טיסות סדירות וטיסות שכר ליעדים פנימיים בטורקיה וטיסות בינלאומיות לאירופה. החברה נמצאת בבעלות משותפת של טורקיש איירליינס ולופטהנזה.
תולדות החברה

החברה הוקמה בשנת 1989 במיזם משותף לחברות טורקיש איירליינס ולופטהנזה. החברה החלה לפעול במרץ 1990 בטיסה בין נמל התעופה הבינלאומי של אנטליה לפרנקפורט.
חברות בת

בשנת 2011 הקימה החברה חברת בת בשם סאן אקספרס דויטשלנד אשר הפעילה טיסות מערים בגרמניה ליעדי פנאי ונופש בדרום אירופה והמזרח התיכון. קוד היאט"א של החברה היה XG, קוד האיקא"ו היה SXD, ואות הקריאה היה SUNRISE.
ב-23 ביוני 2020, הוכרז כי חברת הבת הגרמנית תפסיק את פעילותה ותחוסל. צי המטוסים שלה חולק בין סאן אקספרס ויורווינגס.
צי המטוסים

צי המטוסים של החברה נכון למרץ 2023:
| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים> Y | נוסעים> סה"כ | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בואינג 737-800 | 53 | — | 189 | 189 |  |
| בואינג 737 MAX 8 | 9 | — | 189 | 189 |  |
| סה"כ | 62 | 0 |  |  |  |
הערות שוליים

↑  Aviation24.be, Lufthansa shuts down SunExpress Deutschland; Turkish branch stays active, Aviation24.be, ‏2020-06-23 (באנגלית בריטית)
↑  Fleet Overview | SunExpress, SunExpress EN (באנגלית בריטית)
↑  SUN EXPRESS FLEET DETAILS, airfleets (באנגלית)
| קבוצת לופטהנזה |
| --- | --- | --- |
| חברות | לופטהנזה • אוסטריאן איירליינס • סוויס • יורווינגס • לופטהנזה קרגו | לוגו לופטהנזה |
| לופטהנזה רגיונל | לופטהנזה סיטי ליין • אייר דולומיטי | לוגו לופטהנזה |
| חברות בבעלות חלקית | בראסלס איירליינס • סאן אקספרס • AeroLogic | לוגו לופטהנזה |
הפשוטע

| --- | --- |
 סוג:  עמוד פייסבוק עמוד אינסטגרם
 תקופת הפעילות:  21 בינואר 2017 – הווה (8 שנים)
 מייסדים:  בר אלמליח דונצוב
 https://www.facebook.com/hapshuta/
 
הפשוטע היא דמות רשת אינטרנטית פארודית הומוריסטית ישראלית, שהופיעה לראשונה ברשת החברתית Facebook, ב-21 בינואר 2017, ומדמה בוגרת-צעירה ילידת דור ה-Y טיפוסית. הדמות כותבת ומביעה דעה על אירועי היום-יום שלה ואירועים אקטואליים שונים באמצעות טקסטים וממים הכוללים אזכורים לתרבות הפופ בשנות צעירותה (העשור הראשון של המאה ה-21) ובתקופה הנוכחית.
תמונת הפרופיל המשויכת לדמות היא תמונה של השחקנית לואיסנה לופילטו, בתור דמותה מיה קולוצ'י מתוך דרמת הנעורים "המורדים", שהייתה פופולרית בישראל בשנים 2002–2003.
לדמות עוקבים רבים בשכבת הגיל שלה, על בסיס החיבור לחומר המקור ולהזדהות עם המצבים המתוארים בערוצי המדיה שלה. בעקבות ההשפעה הציבורית, נוצרו מספר שיתופי פעולה של מותג הדמות, בין היתר בשיתוף גלי צה"ל ו-MTV ישראל.
נכון ל-25 באוקטובר 2023, לעמוד הפייסבוק היו יותר מ-332 אלף עוקבים. עמוד האינסטגרם של הפשוטע הוקם ב-22 במרץ 2019, ונכון ל-15 בינואר 2025 היו לו כ-670 אלף עוקבים.
בינואר 2025 פורסם שסדרת טלוויזיה על בסיס הדמות תשודר בערוץ כאן 11.
מאפייני הדמות

בפרק זה יש מקורות, אולם ניתן וכדאי לשפר את המקורות שכבר קיימים בו. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים.
על פי מייסד העמוד בר אלמליח דונצוב, הפשוטע היא "רווקה נצחית בת 22, שיוצאת כל יום עם מישהו אחר. היא בזבזנית, לא אחראית, עצלנית, מאחרת כל הזמן", ובמקור מקריית גת. בנוסף לכך, ציין שמקור השם "הפשוטע" הוא כינוי שקיבל מחבר קרוב, ושמדובר ב"סלנג להומו שלא מבין בקהילה".
הפרסומים הראשונים של הדמות נשאו מסרים של פמיניזם והעצמה נשית, וכללו קליפים עם תרגום מדומה של שירים בספרדית.
כיום, הפשוטע בולטת בעיקר בזיקתה הרבה לעשור בו גדלה (העשור הראשון של המאה ה-21) ולתוכן השונה בתרבות הפופ בשנים אלו, לרבות במוזיקה ובטלוויזיה. במגוון פרסומיה, נוהגת לפזר הדמות אזכורים כלפי התוכן האהוב עליה.
בפרסומים שונים הוזכר כי הדמות היא סטודנטית, וכי היא מעריצה אמנים שונים במוזיקה הישראלית, לרבות נועה קירל, מרגי, נטע ברזילי, אלה לי, רן דנקר, טונה ועוד. בנוסף, היא מעריצה בנוסטלגיה רבה את סדרות הטלוויזיה הארגנטינאיות ששודרו בערוץ הילדים החל מסוף שנות ה-90, לרבות "המורדים".
בפרסומיה נוהגת הדמות להציג אירועים מחייה הטיפוסיים ומעוררי ההזדהות בשילוב תמונות ואזכורים לתוכן עליו גדלו בני גילה, לרבות סדרות זרות (כגון המורדים, כמעט מלאכים וקטנטנות), סדרות ישראליות לילדים ונוער (כגון הפיג'מות, השיר שלנו והשמיניה), הפסטיגל וסדרות רכש מדובבות (כגון ארתור, בובספוג ובראץ).
בנוסף לתוכן הנוסטלגי, השתלבו בתדמיתה ובשפתה של הדמות תכנים המתאימים לאופייה ולגילה מהעידן הנוכחי כגון הסדרות קופה ראשית, הכוכב הבא, זאת וזאתי, הישרדות, והאח הגדול
מדי פעם, מפרסמת הדמות פסקאות דעה ארוכות מהרגיל המתייחסות לאירועים אקטואליים המתרחשים בישראל או בתרבות הפופ העולמית, הכוללים אף הם אזכורים בסגנון הכתיבה המוכר.
הדמות המוצגת בדף מכונה בישירות על פי שם העט "הפשוטע", ולא מיוחסים לה שם פיקטיבי או חזות פיזית של שחקנית בתחפושת. באופן ויזואלי הדמות מיוצגת על ידי תמונה של השחקנית לואיסנה לופילטו.
ההסרה הזמנית מפייסבוק

ב-18 במאי 2019, ערב תחרות הזמר של האירוויזיון לשנת 2019 אשר התקיימה בישראל, עלה פוסט בעמודי המדיה החברתית של הפשוטע, ובו נכתב:
רגע לפני ששבוע האירוויזיון נגמר, אני לא יכולה להתעלם מכך שמדינת ישראל בחרה לשים בקדמת הבמה דמויות כמו אסי עזר, דנה אינטרנשיונל ויזהר כהן, שמשתייכים בגאווה לאחת הקבוצות המדוכאות בחברה הישראלית. לאהוב את השונה, לקבל את האחר, ולא לשכוח שאף אחד לא בחר להיות תימני.
לאחר פרסום הפוסט, הוא הופץ בקבוצת הפייסבוק "הקסם התימני", ורבים מהמשתתפים בה נפגעו מהפוסט. הדעות בקבוצה זו נעו בין פגיעה על רקע גזעני בעקבות קריאה חסרת הקשר, או על רקע דתי בתפיסת ההשוואה בין העדה התימנית לבין הקהילה הגאה כפוגענית. כתוצאה מכך, קראו חברי הקבוצה אחד לשני לדווח בהמונים על העמוד, מה שהוביל את פייסבוק באופן אוטומטי להסיר אותו. בנוסף, ציין מייסד העמוד שקיבל איומים והודעות נאצה על פוסט זה.
בעקבות הסרת העמוד וללא כל יכולת ערעור זמינה, נאלץ בר, מייסד העמוד, לחשוף את זהותו בקיר הפרטי שלו בתור המפעיל שמאחוריו, בפוסט שהפך ויראלי, ואף הוביל לראיונות בחדשות 12 ובתוכנית "הצינור". משתמשים רבים אף קראו לחבריהם לשלוח דיווחים לפייסבוק להחזיר את הדף.
מספר ימים לאחר מכן, ב-23 במאי 2019, הודיעו פייסבוק ישראל שיחזירו את העמוד לפעילות. בתגובתם הרשמית מסרו כי העמוד "הוסר בעקבות טעות טכנית. מתנצלים". מספר שעות לאחר מכן, העמוד הוחזר לפעולה והועלתה בו תמונת פרופיל חדשה יחד עם טקסט המודה לכל העוזרים להחזיר את העמוד לפעולה, בשילוב הבהרה כי לא הייתה בפוסט המקורי כוונת פגיעה, עם הפנייה "בני ובנות העדה התימנית, אני חולה עליכם".
טקס פרסי הפשוטע בגלי צה"ל > היסטוריה

ב-25 בדצמבר 2018 פורסם בעמוד הפייסבוק של הפשוטע טופס סקר לקראת השנה האזרחית החדשה, המזמין את עוקבי העמוד להצביע עבור המועמדים המועדפים עליהם במגוון קטגוריות ברוח העמוד, במצעד שכונה "טקס פרסי עמודי המימז ההומואיים לשנת 2018". תוצאות הסקר פורסמו ב-2 בינואר 2019.
כשנתיים לאחר מכן, ב-15 בדצמבר 2020, נפתחה הצבעה נוספת לטקס פרסים לקראת סוף השנה האזרחית, שכונה "טקס נבחרי הפשוטע 2020". בעוד שהכוונה המקורית הייתה לפרסם את תוצאות הסקר בעמוד הדמות, לאחר פרסום הסקר קיבל מפעיל העמוד פנייה מגלי צה"ל להפיק טקס מוקלט בשיתוף פעולה. כתוצאה מכך, הופק טקס פרסי הפשוטע בגלי צה"לֹ.
טקס פרסי הפשוטע בגלי צה"ל > טקס הפרסים 1.0 (2020)

טקס פרסי הפשוטע בגלי צה"ל הראשון, המתייחס למועמדים לשנת 2020, בהנחיית בר אלמליח דונצוב ושיר הדס מאיר בהשתתפות מגוון אמנים אורחים מתרבות הפופ במוזיקה הישראלית ובטלוויזיה הישראלית, צולם ב"באולינג סיטי" בראשון לציון, ושודר בשידור חי בעמוד פייסבוק של הפשוטע ובמקביל בתחנת הרדיו גלי צה"ל ב-31 בדצמבר 2020. הטקס עלה לערוץ היוטיוב של גלי צה"ל ב-1 בינואר 2021.
בטקס התארחו כמנחות משנה השחקניות אושרית סרוסי וענת מגן-שבו בתור הדמויות מילעל (מהסדרה זאת וזאתי) ואילנית (מהסדרה אחד העם 1) בהתאמה. בנוסף, התארחו בטקס הזמרת אלה לי להב שזכתה בפרס שיר השנה של זמרת ישראלית ("זוט עני"), הזמרת עדי ביטי שזכתה בפרס העין של השנה (אזכור ל"זאת וזאתי") וביצעה בביצוע חי אקוסטי את שירה "חשה", השחקנית והזמרת אליאנה תדהר שביצעה את השיר "Será de Dios" מתוך המורדים והזמרת נועה קירל שזכתה ב-3 פרסים.
זוכי הפרסים השונים שלחו נאומי זכייה קצרים שהוקלטו מראש ושולבו בטקס.
| איחוד השנה בזום | שיר השנה של זמר ישראלי |
| --- | --- |
זוכה: "הפיג'מות - איחוד בבידוד" איחוד השמיניה  איחוד השיר שלנו: זוכה: "רסיסים" (רביב כנר)
מגיש/ת החדשות של השנה: שיר השנה של זמרת ישראלית
זוכה: הילה קורח: זוכה: "זוט עני" (אלה לי להב)
עוכרת השנה: חיסון השנה
זוכה: דואה ליפה: זוכה: "נסיכת פופ" בביצוע רוני דואני סופרסטאר ונועה קירל ב-My פסטיגל פייזר  מודרנה
מערכת הבחירות של השנה: העין של השנה
זוכה: מערכת הבחירות הרביעית בשנתיים (טרם הכרזתה הרשמית): זוכה: העין של עדי ביטי (אזכור לזאת וזאתי) העין של אליאנה תדהר ותובל שפיר על הילדים של 2020 (אזכור ל-i פסטיגל 2011)  העין של קארין ומור על גל (אזכור לעונה ה-11 של האח הגדול ישראל)
תוכנית המציאות של השנה: זמרת השנה
זוכה: "המירוץ למיליון" הישרדות: זוכה: נועה קירל
שיר השנה של זמרת השנה: שיתוף הפעולה של השנה
זוכה: "מיליון דולר" (נועה קירל): זוכה: "אמבולנס" (נועה קירל ויהונתן מרגי)
השורד/ת האהוב/ה: השיר הכי טוב בעלייתו ונפילתו של שם טוב האבי
זוכה: ירדן ג'רבי: זוכה: "האזרח הקטן" "סם הרדמה"  "באים להרים"  "עם אחד"
עובד שפע יששכר של השנה: פרס מפעל חיים
זוכה: ראמזי עבד ראמזי (אמיר שורוש): זוכים: רוני דואני וגיורא חמיצר
טקס פרסי הפשוטע בגלי צה"ל > טקס הפרסים 2.0 (2021)

טקס פרסי הפשוטע בגלי צה"ל 2.0, המתייחס למועמדים לשנת 2021 / תשפ"א, צולם באוגוסט 2021 בבאולינג סיטי בראשון לציון בדומה לטקס הקודם ועלה לשידור בעמוד הפייסבוק של הפשוטע ובגלי צה"ל ב-8 בספטמבר 2021, צאת ראש השנה תשפ"ב. ההצבעה לקטגוריות הטקס נפתחה ב-4 באוגוסט 2021.
ב-17 באוגוסט 2021 הועלו פעילויות ברשתות החברתיות המציעות לצופי הטקס הזדמנות להשתתף בתור קהל בצילומי קליפ של עיבוד חדש של אחד משירי הפיג'מות בביצוע ההרכב "עודד פז והקסדות", שיוצג בהקרנת בכורה בטקס. הפעילויות השונות עלו בעמוד האינסטגרם של "עודד פז והקסדות", עמוד האינסטגרם של גלי צה"ל, וקבוצת הפייסבוק "זה כמו בפרק הזה ב-"הפיג'מות"".
ב-2 בספטמבר 2021, במהלך מהדורת החדשות שש עם עודד בן עמי בחדשות 12, הופתע כתב הפלילים של המערכת ברהנו טגניה בהודעה שזכה בפרס כתב השנה בטקס, בזכות מקצועיותו במבצע שומר החומות.
ב-4 בספטמבר 2021 פורסמו תמונות מצילומי הטקס, החושפות את הידוענים שיתארחו בו, ובהם רן דנקר, נועה קירל, נועה קולר ואמיר שורוש (מהסדרה קופה ראשית), אסף זמיר ומאיה ורטהיימר, עודד פז ואילן רוזנפלד (הפיג'מות), עדן אלנה ורוני דואני.
ב-6 בספטמבר 2021, ערב ראש השנה תשפ"ב, פורסם בעמודי הפשוטע וגלי צה"ל עיבוד מוזיקלי של הסינגל "אפס מאמץ" של נטע ברזילי והצמד סטטיק ובן-אל, מבוצע על ידי הזמר רן דנקר, שהוקלט כחלק מהטקס.