stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמוס פוקורני
קריירה > השתתפות באולימפיאדות

פוקורני שיחק בנבחרתה האולימפית של צ'כיה בשלוש אולימפיאדות רשמיות ובאחת בלתי רשמית:
באולימפיאדת השחמט 1927, האולימפיאדה הראשונה שהתקיימה בלונדון, בלוח הרביעי השיג תוצאה של +5 -5 =2 (+ ניצחונות – הפסדים = תוצאות תיקו)
באולימפיאדת השחמט 1928, האולימפיאדה השנייה שהתקיימה בהאג, בלוח השלישי השיג תוצאה של +4 -3 =5
באולימפיאדת השחמט 1930, האולימפיאדה השלישית שהתקיימה בהמבורג, בלוח המילואים השיג תוצאה של +6 -5 =3
באולימפיאדת השחמט 1936, אולימפיאדת השחמט הלא רשמית השלישית שהתקיימה במקביל לאולימפיאדת ברלין (1936), בלוח השמיני השיג תוצאה של +8 -5 =3
במהלך מלחמת העולם השנייה, הגיע פוקורני למקום ה-11 בתחרות רקובניק 1940 (אליפות בוהמיה ומורביה, ניצח: יאן פולטיס וחלק מקום 9–10 בתחרות זלין 1943 (ניצח: צנק קוטנאור).
הערות שוליים

↑  NED-ch08 The Hague/Leiden 1933, באתר Roger Paige's Chess Site
↑  Men's Chess Olympiads - Pokorný, Amos (Czechoslovakia)‎,, באתר אולימפבייס (באנגלית)
↑  1st Chess Olympiad: London 1927, Czechoslovakia, באתר אולימפבייס (באנגלית)
↑  2nd Chess Olympiad: The Hague 1928, Czechoslovakia, באתר אולימפבייס (באנגלית)
↑  3rd Chess Olympiad: Hamburg 1930, Czechoslovakia, באתר אולימפבייס (באנגלית)
↑  unofficial Chess Olympiad: Munich 1936, Czechoslovakia, באתר אולימפבייס (באנגלית)
↑  Bad Elster 1940, באתר Roger Paige's Chess Site
↑  1943, באתר Roger Paige's Chess Site
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1245481169  ISNI: 0000 0000 5862 9232  NKC: jk01100025  NTA: 121278980  VIAF: 83864175   WorldCat (עם VIAF): 83864175
ה

ערך זה עוסק באות באלפבית העברי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
ה' היא האות החמישית באלפבית העברי, ושמה ה"א (הֵא).
הגיית האות

ה' היא אחת מארבע אותיות אהו"י, שהן אמות הקריאה. ה' משמשת אם קריאה במרבית המקרים שבהם היא מופיעה בסוף מילה. כאשר מופיע מפיק בהּ' בסוף מילה, וכאשר היא מופיעה שלא בסוף מילה, היא נהגית כמו האות H במילה האנגלית לדוגמה hot.
בהתאם לחלוקת אותיות האלפבית העברי לחמשת מוצאי הפה, ה' נמנית עם ארבע האותיות הגרוניות: אהח"ע. מבחינה פונולוגית היא מייצגת עיצור סדקי, חוכך, אטום (/h/ ‏:IPA).
הגיית האות > בעברית ישראלית

רבים מדוברי העברית החדשה מבטאים אותה תמיד כמו האות אלף ובסוף מילה היא תמיד לא נהגית (גם ה"א מופקת). בניגוד למה שחושבים השמטת ה"א היא לא תופעה חדשה והיא כנראה מעולם לא נהגתה בעקביות בעברית הישראלית. אפשר לשמוע זאת בסרטים ישנים. כבר בספרו "המבטא העברי" מ-1930 מזהיר זאב ז'בוטינסקי  את הקוראים מבליעת הה"א ומפנה את האזהרה לדוברי הרוסית ולדוברי יידיש מפודוליה ומבסרביה. הוא גם טוען שאין כמעט אחד בארץ שמבטא מַפּיק בה"א כהלכה.
יצחק אבינרי בספרו "יד הלשון" שיצא לאור ב-1964 כתב על דוברים שהוגים "זעיר" ו"זהיר", "נהם" ו"נאם" אותו דבר. גם על סוגיית "אפעלה" או "הפעלה" כתב ב-1946 "ובכלל, מה הרוחנו על ידי חלוף הא באלף, מלבד קצת בלבול-מח. אין בזה אלא מעין מתן הכשר למבטא המשובש, שהרי בדבור בין כה וכה אין אנו מבחינים, "ברוך השם", בין הא לאלף, ונמצא שכל אותה התגלית וה"אמצאה"- אינה אלא יגיעת שוא: בדבור אין מעשה "המהפכה" הזאת מורגש כלל...". גם אבא בנדויד דרש מאורחים ב"קול ישראל" הגיית ה"א, מה שלא היה נדרש אילו הייתה נהגית בציבור. ראובן סיוון הגדיר את ההשמטה כמכת מדינה ודוד ילין חשב שהיא נובעת משמיעה לא מפותחת.
בישיבה על שיבושי לשון בכנסת מ-1976 נאמר: "באספת הייסוד של הסתדרות המורים בשנת תרס"ג הוחלט לאמץ את המבטא הספרדי מפאת ציל­צולו הנעים לאוזן. אנו זנחנוהו לחלוטין ואיננו מב­חינים כבר בין ע' ל­א'. אבל בזה לא נעצר הדבר. הגיעו הדברים עד כדי כך שדוברים מעל הבמות ומעל הדוכנים אינם מבחינים בין ה׳ ל­א׳." ציטוט זה מעיד שגם השכבה המשכילה לא ביטאה ה"א.
חלק מהאשכנזים לא הגו ה"א (המילה "מוהל" לדוגמה נהגית  [ˈmɔɪ.əl]) וגם ספרדי הבלקן לא הגו אותה בהשפעת הלדינו וייתכן שבגלל זה האות מושמטת בעברית ישראלית. כיום ניתן לשמוע אותה בעיקר אצל ערבים ויהודים עולים מצפון אמריקה וגם אצלם לא בעקביות. ראיה לכך שהעיצור זר לעברית כיום, היא ההשתהות שניתן לשמוע אצל דוברים כאשר נדרש מהם לבטא ה"א במילים הומופוניות ובמילים לועזיות. בכך הם כאילו מכינים את השומע לה"א שעומדת להישמע כדי שלא להישמע מוזרים לאוזן הישראלית.
ייצוג האות

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

| ה' ("הַוְ"/"הְלּ"=הילול) באלפבית הפרוטו-כנעני | ה' באלפבית הפיניקי | ה' באלפבית הארמי |
בקוד ASCII מיוצגת האות ה' בערך E4, ובקוד יוניקוד היא מיוצגת בערך 05D4.
בקוד מורס מיוצגת האות ה' באמצעות הרצף: --- (קו קו קו).
הוא ייצוגה של האות ה' בכתב ברייל.



באלפבית צלילי מיוצגת האות ה' באמצעות המילה "הגר".
באיתות בדגלי סמפור ה' מיוצגת על ידי דגל אחד הפונה דרומה (כלפי מטה) ודגל שני הפונה צפון-מזרחה.
שימושים

בגימטריה ערכה 5, ובהתאם לכך יום ה' הוא יום חמישי וכיתה ה' היא הכיתה החמישית בבית הספר. כאשר האות ה' מופיעה בראש תאריך עברי, פירושה 5,000, למשל: שנת ה'תשס"ה היא השנה ה-5765 בלוח העברי.
בשפה עברית מודרנית שכיחות השימוש באות ה' היא כ־8.18% מכלל אותיות האלפבית העברי.
האות ה' משמשת כקיצור של השם המפורש של אלוהים, ומבוטאת השם כתחליף למילה אדונָי או יהוה, בקרב אלו המעדיפים לא להגותה בשיחת חולין מטעמים דתיים. היא משמשת גם כקיצור של המילה "האדון".
בקבלה מסמלת האות ה' את העולם הזה ואת הניסויים והפיתויים שבו.
האות ה' היא אחת מאותיות השימוש, והיא מצטרפת למילה במשמעויות שונות, התלויות בהקשר:
ה"א הידיעה: מציינת שמדובר בעצם מסוים, ידוע, למשל "הילד" לעומת "ילד".
ה"א השאלה: מופיעה בראש משפט שאלה, למשל במשפט הידוע: "הרצחת וגם ירשת?"
ה' המצטרפת בסוף שמו של מקום קרויה "ה"א המגמה", והיא מציינת תנועה בכיוון זה, למשל: ירושלימה = אל ירושלים. הביתה = אל הבית.
ראו גם

ه – האות הַא בערבית
ﺓ – הסימן תא מרבוטה בערבית
הערות שוליים

↑  סיגל שלמה, שיר התנועות: לימוד גובה התנועות בעברית הישראלית, עברית בקוונה תחילה, 2016
↑  יצחק אבינרי, ענייני כתיב - בין עין לאלף, משמר, 19 בספטמבר 1946
↑  הישיבה השלוש­ מאות­ ושבע של הכנסת השמינית, 21 ביוני 1976
↑  מ. אלטבאואר, לשוננו לעם, הארץ, 26 באוקטובר 1945
האות ה' מוצגת בגופנים הבאים (מימין לשמאל): פרנק-ריהל, אריאל, דוד, כתב רש"י, כתב סת"ם, כתב, חיים
המכללה הטכנולוגית באר שבע

| --- | --- |


רחבת הכניסה למכללה
 מוסד אקדמי
 תקופת הפעילות:  1954–הווה (כ־70 שנה) 
 בעלי תפקידים
 יו"ר:  יו"ר הוועד המנהל: פיני בדש יו"ר האספה הכללית: דב פ. תמיר
 מנכ"ל:  יעקב דור
 סטודנטים
 :  מכינות 110 הנדסאים 1,620 השתלמויות 550 סה"כ סטודנטים: 2,280
 מיקום
 מיקום:  באר שבע
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°15′02″N 34°47′29″E﻿ / ﻿31.2505°N 34.7914°E﻿ / 31.2505; 34.7914
 http://info.tcb.ac.il/
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת באר שבע מוגדלת) המכללה הטכנולוגית באר שבע (למפת באר שבע רגילה) המכללה הטכנולוגית באר שבע (למפת צפון הנגב רגילה) המכללה הטכנולוגית באר שבע (למפת צפון הנגב מוגדלת) המכללה הטכנולוגית באר שבע   he המכללה הטכנולוגית באר שבעhe המכללה הטכנולוגית באר שבעמפת  __ באר שבע (in English: Beersheba) [‌צפון הנגב‌]מצפון, ממזרח ומערב: __ מועצה אזורית בני שמעון (in English: Bnei Shimon Regional Council) ממזרח: __ עומר (יישוב) (in English: Omer, Israel), __ תל שבע (in English: Tel Sheva) מדרום: __ שגב שלום (in English: Shaqib al-Salam), __ מועצה אזורית מרחבים (in English: Merhavim Regional Council) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מבנה במכללה
המכללה הטכנולוגית באר שבע היא מכללה בבאר שבע אשר מכשירה הנדסאים בתחום הטכנולוגי משנת 1954. במכללה לומדים כ-2,300 סטודנטים לתואר הנדסאי. משנת 2000 פועלת המכללה כעמותה רשומה.
היסטוריה

המכללה הטכנולוגית באר שבע נוסדה ב-31 בדצמבר 1954 על ידי שרת העבודה גולדה מאיר, כמרכז ראשון להכשרה מקצועית במדינת ישראל. בראשית דרכה קלטה עולים צעירים והכשירה אותם לתעשייה ולמלאכה, ולימים נקלטו הבוגרים בקריה למחקר גרעיני ובתעשייה האווירית עם היווסדם.
בתחילת שנות השישים, העביר משרד העבודה את הפעילות לאחריות הטכניון והוחל בהכשרת טכנאים בעיקר במגמות מכונות ובניין. בית הספר שינה את שמו לבית הספר להנדסאים וטכנאים באר שבע, והחל גם בהכשרת הנדסאים. בשנת 1970 נחתם הסכם בין משרד העבודה לאוניברסיטת הנגב (כיום אוניברסיטת בן-גוריון בנגב), ולאחר מספר שנים שונה שם המוסד ל"מכללה הטכנולוגית באר שבע".
במשך שנים ארוכות היה במכללה מועדון סיף אשר הגיע להישגים כולל אליפויות הארץ, ונבחרת היאבקות שלה אלופי ישראל.
גולת הכותרת הייתה בית הספר למלונאות בערד, אשר הוקם בשנת 1992 בשיתוף הסוכנות היהודית והתאחדות בתי המלון בים המלח.
בשנת 1991 הקימה המכללה הטכנולוגית באר שבע את בית הספר התיכון העירוני השש שנתי (ניסוי) מקיף ח', יחד עם עיריית באר שבע ומשרד החינוך. בית הספר פעל עד לשנת 2014 וזכה בשנת 2007 בפרס החינוך הארצי.
בשנת 1995 ייסדה המכללה הטכנולוגית באר שבע את בית הספר להנדסה להכשרת מהנדסים לתואר B.Tech, המוסד פועל עד היום במימון הות"ת והמועצה להשכלה גבוהה ומכשיר מהנדסים לתואר B.Sc. בית הספר להנדסה שינה שמו למכללה האקדמית להנדסה בנגב וכיום נקרא על שמו של הנדבן סמי שמעון. המכללה האקדמית פועלת משנת 1997 כעמותה רשומה נפרדת מהמכללה הטכנולוגית באר שבע.
בשנת 2000, הקימה המכללה הטכנולוגית באר שבע עמותה רשומה, מלכ"ר ובשנת 2003 העניקה עיריית באר שבע למכללה הטכנולוגית את פרס מצוינות בחינוך, כהערכה להישגיה.
ייעודה העיקרי של המכללה הוא הכשרת הנדסאים. למכללה מעל 65,553 בוגרים, מחציתם הנדסאים וטכנאים. כ-98% מן הסטודנטים הם תושבי מטרופולין באר שבע, 40% מתוכם הן נשים. 22% מהחברה הבדואית.
בשנת 2015, ארגון World ORT-קדימה מדע, באמצעות סניף טורונטו קנדה, חתם על הסכם לפיתוח המכללה בציוד, שדרוג ההוראה והשתלמויות.
בשנת 2019 נפתחה במכללה תוכנית הדגל של "פעמי עתידים" בשיתוף המכללה האקדמית להנדסה SCE, מנהלת עתידים וצה"ל.
המסלול כולל הכשרה בתחום ההנדסה ברמה העיונית ומזכה בדיפלומת הנדסאי (פעימה ראשונה) ובתואר ראשון בהנדסה (פעימה שנייה).
התלמידים משובצים בהמשך ביחידות המודיעין וביחידות טכנולוגיות, וקיימת אפשרות להמשיך לשלב שני של השלמת לימודים אקדמיים לתואר הנדסה תוך כדי השירות.
מתקיימים במכללה שלושה מסלולים במסגרת "פעמי עתידים" בשיתוף צה"ל במגמות: הנדסאי תוכנה, הנדסאי אלקטרוניקה, הנדסאי תעשייה וניהול במגמת משנה מערכות מידע. לאור הצלחת התוכנית, התרחבה פעילותה גם למגזר החרדי במגמת הנדסאי תוכנה לחרדים.
משנת 2021 מפעילה המכללה את התוכנית הלאומית להכשרת הנדסאים בה מבצעים הסטודנטים בשנת הלימודים השנייה התנסות מעשית בשכר בתעשייה, בשיתוף מפעלים רבים באזור הדרום.
משנת 2021, מנכ"ל המכללה הוא יעקב דור, קדם לו דב פ' תמיר.
מסלולי לימוד לתואר הנדסאי

לימודי יום – שנתיים.
לימודים משולבים – שלוש שנים
המסלולים:
הנדסת כימיה – התמחויות: מעבדתית תעשייתית, גרעין
הנדסת מכונות – התמחויות: תיב"מ (תכנון וייצור ממוחשב), מכטרוניקה, מערכות אנרגיה וגז טבעי
הנדסת חשמל
הנדסת אלקטרוניקה – התמחויות: מחשבים, תקשורת
הנדסת קירור ומיזוג אוויר
אדריכלות ועיצוב פנים
תקשורת חזותית (עיצוב מדיה)
אדריכלות נוף
עיצוב תעשייתי
הנדסה אזרחית - התמחויות: ניהול הבנייה, תכנון מבנים
הנדסת תעשייה וניהול – התמחויות: מערכות ייצור, רכש ולוגיסטיקה, מערכות מידע
הנדסת תוכנה – כולל התמחויות בפיתוח אפליקציות וסייבר
הנדסה רפואית- מכשור רפואי
הנדסת בקרה ואוטומציה
מכינה טכנולוגית להנדסאים
לקריאה נוספת

שתיל יצחק, באר-שבע זה אנחנו. 2014, עמוד 27
אלוש צבי, 60 שנות עשיה בנגב. צבי תקשורת והוצאה לאור, 2008, עמודים 174–175
עמר יוסי, הנגב - חזון. הוצאת מי ומה בתקשורת מקומית בע"מ, עמוד 90
אהרוני מאיר, Israel Directory. מקסם בע"מ, 2003, עמודים 190–191
הערות שוליים

↑  ספר באר שבע. הוצאת כתר, 1979
↑  ירחון העבודה והביטוח הלאומי, כרך ד', 1952
↑  באר שבע 50 שנות ספורט. יצחק שתיל, 2000
↑  ברוך דגון, אלופים עם דיפלומה במכללה הטכנולוגית של באר-שבע, דבר, 18 בפברואר 1979
↑  תכנית "פעמי עתידים", באתר המכללה הטכנולוגית באר שבע
↑  תכנית פעמי עתידים לחרדים, באתר המכללה הטכנולוגית באר שבע
↑  משה ניר, מי ומהבאר שבע ובנגב 1987 התשמ"ז. הוצאת כל בי, עמוד 175
↑  מסלולי לימוד, באתר המכללה הטכנולוגית באר שבע
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303195205171  VIAF: 150633419   WorldCat (עם VIAF): 150633419
ליקוטי מוהר"ן

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  נחמן מברסלב 
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  תורת החסידות 
 הסכמות:  רבי יעקב יצחק הורביץ (החוזה מלובלין), רבי ישראל מקוז'ניץ, רבי אברהם חיים מזלוטשוב, רבי מאיר מברוד, רבי אפרים זלמן מרגליות
 הוצאה
 הוצאה:  נתן מנמירוב 
 תאריך הוצאה:  1808
 תאריך הופעה ראשונה:  תקס"ח
 עורך:  נתן מנמירוב 
 
ליקוטי מוהר"ן  הוא חיבורו החשוב ביותר של רבי נחמן מברסלב, ספר היסוד של חסידות ברסלב. חלקו הראשון של הספר נדפס לראשונה בשנת תקס"ח (1808).
מבנה הספר

הספר הוא אוסף של דרשות (כל פרק דרשה נקרא 'תורה' או 'סימן' או 'מאמר') שנשא ר' נחמן, ואשר לוקטו בידי תלמידו רבי נתן מברסלב. חלקו הראשון של הספר הודפס בשנת תקס"ח (1808), בחיי רבי נחמן, ואילו חלקו השני נדפס, בנפרד, רק לאחר פטירתו, בשנת תקע"א (1811). במתכונתו הנוכחית, שני החלקים יחדיו, הודפס הספר על ידי רבי נתן מברסלב בשנת תקפ"א (1821). הספר מחולק לשני חלקים וכולל 411 סימנים:
ליקוטי מוהר"ן קמא או ליקוטי מוהר"ן חלק א - כולל רפ"ו (286) סימנים או 'תורות'.
ליקוטי מוהר"ן תנינא או ליקוטי מוהר"ן חלק ב - כולל קכ"ה (125) סימנים או 'תורות'.
בין שאר הנושאים הרבים, הספר כולל גם סדרת דרשות על אגדות רבה בר בר חנה ומאמרי ה"משתעי" במסכת בבא בתרא, דרשות על אגדות "סבי דבי אתונא" (מסכת בכורות דף ח'), וביאורים בספרא דצניעותא.
נוסח השער (דפוס ראשון)

ספר ליקוטי מוהר"ן
ממאמרות טהורות של הרב החסיד המפורסם
 בוצינא קדישא מו"ה נחמן נ"י, כאור הבהיר נכדו של הרב הקדוש הבעש"ט זצוק"ל. לקטנו מאמר אחר מאמר אמרות ה' טהורות, צפנת פענח מגלה נסתרות, לעורר ישנים ולהוציא אסורים בכושרות, בתוכחת מגולה ואהבה מוסתרת לסקל הדרכים ולפקוח עיניים עורות, חצובים מאבני מחצב אבנים יקרות. כל הרוצה לסמוך עליהם בנינים גדולים ע"פ הקדמות ישרות דברי חכמים, נטועים כמסמרות, בהם ימצא מרגוע לנפשו ועצות ישרות ויזכו לראות בביאת מורה צדק לקבץ מפוזרות ויכונן על משפטם ק"ק והיכל ואולם ועזרות. בדפוס מוהר"ר שמואל במוהר"ר ישכר בער סגל לסדר ולפרט ה'נ'נ'י נ'ו'תן ל'ו את ב'ריתי ש'ל'ו'ם' לפ"ק
דפוסים

א) הספר נדפס לראשונה בשנת תקס"ח באוסטראה. נדפס אז רק חלק ראשון.
בשנת תקע"א הדפיס ר' נתן את החלק השני במאהלוב. הספר מכיל הקדמה קצרה.
ב) בשנת תקפ"א סידר ר' נתן את הספר בתוספת מראה מקומות. הספר נדפס בבית ר' נתן בלי רישיון הצנזורה. בשער הספר כתוב דפוס מאהלוב, אך הדבר נעשה במכוון כדי שהדפוס הבלתי-חוקי לא יתגלה. הספר מכיל הקדמה גדולה, ובצירוף הסכמות מהרב אברהם חיים מזלוטשוב, ומהרב מאיר אב"ד ברוד, ומהרב אפרים זלמן מרגליות.
ג) בשנת תק"צ (בערך) נדפס הספר בלמברג.
ד) בשנת תרל"ד נדפס בירושלים על ידי ר' פסח זסלבסקי, תלמיד ר' נתן.
ה) בשנת תרל"ו נדפס בלמברג על ידי הרב נחמן גולדשטיין, בתוספת מראי מקומות בשולי הגיליון. נוספו גם הסכמות החוזה מלובלין והמגיד מקוז'ניץ.
ו) בשנת תר"ע נדפס בירושלים.
ז) בשנת תרפ"ד נדפס בוורשה, התחיל בהדפסה הרב יהודה לייב רוזנפלד, שהדפיס חמש בויגין והוא מסרם להרב אהרן לייב ציגלמן, אשר גמר את ההדפסה.
ח) בשנת תרצ"ו נדפס על ידי הרב אהרן לייב ציגלמן והדפיס אז כאלפיים ספרים. אלף ספרים קנה הרב יהודא לייב רוזנפלד, ולכן הדפיסו בשער כאלף ספרים מהדפסה זו "ירושלים", והם נשלחו לירושלים.
ט) בשנת תרצ"ח נדפס בירושלים על ידי הרב שמואל הורוויץ.
י) בשנת תרצ"ח נדפס בוורשה על ידי הרב ישראל פריד. בשער כתוב "אפטא", הספר נדפס באותיות דפוס.
יא) בשנת תש"ז נדפס ברגנסבורג על ידי הר"ר צבי רייכמאן באותיות מרובעות.
יב) בשנת תשי"ח נדפס בניו־יורק על ידי הר"ר בירך רובינזהן והר"ר יצחק מנחם רוטנברג והר"ר צבי וואסילסקי.
יג) בשנת תשכ"ו נדפס על ידי ישיבת ברסלב בני־ברק.
יד) בשנת תשכ"ו נדפס על ידי הרב אליעזר שלמה שיק, בהוצאות הרב צבי אריה רוזנפלד ותלמידיו.
מושגים בהשקפת הליקוטי מוהר"ן > מחשבה

רבי נחמן כותב שהאדם יכול לשלוט במחשבותיו (ליקוטי מוהר"ן תנינא סימן נ): "המחשבה ביד האדם להטותה כרצונו למקום שהוא רוצה וכמבואר במקום אחר שאי אפשר שיהיו שתי מחשבות ביחד כלל. ואפילו אם לפעמים הולכת מחשבתו ופורחת ומשוטטת בדברים אחרים וזרים הוא ביד האדם לחזור ולהטותה בעל כורחה אל הדרך הישר לחשוב מה שראוי והוא ממש כמו סוס שפונה מן הדרך וסר לדרך אחר שתופסין אותו באפסר וכיוצא ומחזירין אותו בעל כורחו אל הדרך הישר כמו כן במחשבה ממש שיכולין לתופשה בעל כורחה להשיבה אל הדרך הראוי".
מושגים בהשקפת הליקוטי מוהר"ן > שמחה

בעניין השמחה ידועה במיוחד אמרתו של רבי נחמן "מצווה גדולה להיות בשמחה תמיד" (ליקוטי מוהר"ן תנינא סימן כ"ד).
מושגים בהשקפת הליקוטי מוהר"ן > התבודדות

רבי נחמן מאוד מדגיש את החשיבות של תפילה ללא טקסט קבוע, אלא תפילה הנובעת מרצונו של האדם ובאופן אישי - תפילה זו נקראת "התבודדות". על ההתבודדות כתב בליקוטי מוהר"ן: "ההתבודדות היא מעלה עליונה וגדולה מן הכל" (ליקוטי מוהר"ן תנינא סימן כ"ה)
מושגים בהשקפת הליקוטי מוהר"ן > התקשרות לצדיק

בעניין התקשרות לצדיק נאמר בספר: העיקר והיסוד שהכל תלוי בו, לקשר עצמו להצדיק שבדור, ולקבל דבריו על כל אשר יאמר כי הוא זה, דבר קטן ודבר גדול. ולבלי לנטות חס ושלום מדבריו ימין ושמאל, כמו שאמרו רבותינו זכרונם לברכה (ספרי פרשת שופטים): 'אפילו אומר לך על ימין שמאל' וכו'. ולהשליך מאיתו כל החכמות, ולסלק דעתו כאלו אין לו שום שכל בלעדי אשר יקבל מהצדיק והרב שבדור. וכל זמן שנשאר אצלו שום שכל עצמו, אינו בשלמות, ואינו מקישר להצדיק: (ליקוטי מוהר"ן ח"א סימן קכג)
מושגים בהשקפת הליקוטי מוהר"ן > אזמרה - נקודות טובות

“דע כי צריך לדון את כל אדם לכף זכות, ואפילו מי שהוא רשע גמור, צריך לחפש ולמצוא בו איזה מעט טוב, שבאותו המעט אינו רשע. ועל ידי זה שמוצא בו מעט טוב, ודן אותו לכף זכות, על ידי זה מעלה אותו באמת לכף זכות, ויוכל להשיבו בתשובה ... כי על ידי שמוצאין בו עוד מעט טוב, איזה נקדה טובה, ודנין אותו לכף זכות, על ידי זה מוציאין אותו באמת מכף חובה לכף זכות.
וכן צריך האדם למצוא גם בעצמו, כי זה ידוע שצריך האדם לזהר מאד להיות בשמחה תמיד, ולהרחיק העצבות מאד מאד (כמבאר אצלנו כמה פעמים). ואפילו כשמתחיל להסתכל בעצמו ורואה שאין בו שום טוב, והוא מלא חטאים, ורוצה הבעל דבר להפילו על ידי זה בעצבות ומרה שחורה חס ושלום, אף על פי כן אסור לו ליפול מזה, רק צריך לחפש ולמצוא בעצמו איזה מעט טוב, כי איך אפשר שלא עשה מימיו איזה מצווה או דבר טוב, ואף שכשמתחיל להסתכל באותו הדבר הטוב, הוא רואה שהוא גם כן מלא פצעים ואין בו מתום, היינו שרואה שגם המצוה והדבר שבקדשה שזכה לעשות, הוא גם כן מלא פניות ומחשבות זרות ופגמים הרבה, עם כל זה איך אפשר שלא יהיה באותה המצוה והדבר שבקדושה איזה מעט טוב, כי על כל פנים איך שהוא, על כל פנים היה איזה נקדה טובה בהמצוה והדבר טוב שעשה, כי צריך האדם לחפש ולבקש למצוא בעצמו איזה מעט טוב, כדי להחיות את עצמו, ולבוא לידי שמחה כנ"ל - ועל ידי זה שמחפש ומוצא בעצמו עדין מעט טוב, על ידי זה הוא יוצא באמת מכף חובה לכף זכות ויוכל לשוב בתשובה” (ליקוטי מוהר"ן ח"א סימן רפב)
לימוד במחזור קבוע

יש מחסידי ברסלב אשר נוהגים לסיים את ליקוטי מוהר"ן אחת לחודש. הרב אליעזר שלמה שיק תיקן לוח מיוחד המחלק את הספר לימות החודש ועורר את תלמידיו על זה.
בל"ג בעומר תשנ"ז יזמו הרב נתן ליברמנש והרב יעקב מאיר שכטר סדר לימוד יומי קבוע של עמוד ליום בליקוטי מוהר"ן.
בשנת ה'תשפ"א החל פרויקט לטייל בתורתו בו כשלושה חודשים מעיינים בתורה אחת מליקוטי מוהר"ן
פירושים

לספר נכתבו פירושים רבים, החל מתלמידיו הקרובים ועד ימינו אלה. בין הפירושים ניתן למנות את הספרים הבאים:
ליקוטי הלכות - דרושים על-פי לקוטי מוהר"ן אשר נכתבו על ידי רבי נתן, המבוססים על סדר השולחן ערוך. ישנם עניינים רבים שלא מבוארים בלקוטי מוהר"ן, המוסברים היטב בלקוטי הלכות.
ספריו של רבי נחמן מטשערין:
פרפראות לחכמה - הפירוש השיטתי הראשון על ליקוטי מוהר"ן. מביא בין השאר פירושים ששמע מפי ר' נתן מברסלב.
יקרא דשבתא - פירוש המקשר כל מאמר בלקוטי מוהר"ן ליום השבת
ירח האתנים - פירוש המקשר כל מאמר בלקוטי מוהר"ן לראש השנה
נח"ת השולחן - פירוש על כל חלקי השולחן ערוך על פי מאמר א' בלקוטי מוהר"ן
חידושים וביאורים מאת גדולי החסידים:
ביאור הליקוטים - מאת רבי אברהם בן נחמן.
באבי הנחל - מאת ר' ברוך אפרים.
מי הנחל - מאת רבי אלתר טפליקר.
רינת ציון - מאת רבי אברהם שטרנהרץ.
תורת נתן - חלק הפירוש והביאור לליקוטי מוהר"ן מתוך ספרי ליקוטי הלכות של ר' נתן. ליקט: הרב נתן צבי קעניג.
מכלל יופי - מאסף לכל החידושים של שאר זקני החסידים מזמן ר' נתן ועד הדור האחרון. ליקט: הרב שלמה יהודה ויצהנדלר.
בחוקותי תלכו - מאת רבי עמרם יוסף הלוי הורוביץ.
מעיינים בנחלים - חידושים על תורה א, ג, ותורה ט"ו מאת הרב שמואל משה קרמר.
מעדני מלך - חידושים מאת הרב אברהם נחמן שמחה ויצהנדלר וממה ששמע וקיבל מזקני ברסלב.
דרכי נועם - חידושים על תורה לכו חזו ועל ה"שיר נעים" מאת הרב ניסן דוד קיוואק.
אורח מישור - חידושים על כמה תורות מאת הרב יצחק מאיר ברלב.
מקור חכמה - חידושים על תורה א, ותורה קפ"ח מאת הרב אברהם יצחק כרמל, לאחרונה יצאו 4 כרכים בהם התבארו תורות א-כ"ב.
יש מאין - חידושים הערות והארות על הליקוטי מוהר"ן בטעם של ברסלב עם שמועות והנהגות מזקני אנ"ש, מאת הרב שמעון יוסף ויזנפלד.
שיעורים על ליקוטי מוהר"ן - שיעוריו של הרב שמעון גרשון רוזנברג בהם הוא פורש את משנתו של ר' נחמן, ובאמצעותה גם את משנתו שלו (ב' כרכים) .
ספרי עזר ללימוד ליקוטי מוהר"ן (כעין לימוד בחברותא משולב עם פירושים והבנות של המחברים):
ליקוטי מוהר"ן עם מפרשים - ביאורים אשר ביארו לנו גדולי אנשי שלומינו, כל אחד כפי דרכו
פאר הליקוטים - חברותא לליקוטי מוהר"ן בעריכת כמה מתלמידי הרב יצחק בזנסון
נעימות נצח - פירוש מאת הרב חיים מנחם קרמר
שלום מלכות - פירוש מאת הרב שלום ארוש
ליקוטי מוהר"ן המבואר - פירוש מאת הרב יהושע גרוס בהוצאת אבן שתי"ה.
שפת הנחל - פירוש רחב היקף מאת הרב אליעזר שלמה שיק
מסילת הקשרים - כיצד ללמוד ליקוטי מוהר"ן, מאת הרב ישראל יצחק בזנסון.
שערי ציון - כיצד ללמוד ליקוטי מוהר"ן - הסברה שווה לכל נפש צעד אחר צעד לכל מבקשי השם ותורתו, על מעלת הלימוד וכיצד לכנוס לעיון בספר הקדוש ליקוטי מוהר"ו - מאת הרב אביעד עמרמי.
עוטה אור - פירוש מאת הרב אליהו עטיה
הערות שוליים

↑  מהגימטריה של הפסוק שהובא בשער (עיין 'נוסח השער') עולה כי הספר נדפס בשנת תקס"ט, אך נראה שאת השער הדפיסו אחר גמר הספר שהיה סמוך לראש השנה תקס"ט
↑  הספר לא נדפס בחיי המחבר, חלק קטן (תורות א - כג) נשלח לארץ ישראל ונמסר לידי נכד המחבר ר' אברהם שטרנהארץ ז"ל אשר מסר אותם לתלמידו ר' גדליה קניג ז"ל והוא אשר טיפל בהדפסת הספר. עיין נווה צדיקים עמ' קסה.
| חסידות ברסלב |
| --- | --- | --- |
| אתרים | אומן • ברסלב • קבר רבי נחמן מברסלב |  |
| רבנים | נחמן מברסלב • נתן מברסלב • נחמן מטולטשין • נחמן מטשערין • אברהם חזן • אברהם שטרנהרץ • אלתר טפליקר • ישראל קרדונר • ישראל דב אודסר • לוי יצחק בנדר • שמואל שפירא • גדליהו אהרן קניג • יחיאל מיכל דורפמן • אלעזר מרדכי קניג • יעקב מאיר שכטר • אליעזר ברלנד • אליעזר שלמה שיק • ישראל יצחק בזנסון • שלום ארוש • ארז משה דורון • ניסן דוד קיוואק • יצחק לעזער |  |
| ספרות | ליקוטי מוהר"ן • ספר המידות • סיפורי מעשיות משנים קדמוניות • שיחות הר"ן • מגילת סתרים • ליקוטי עצות • ליקוטי תפילות • ליקוטי הלכות • עלים לתרופה • שבחי הר"ן • חיי מוהר"ן • משיבת נפש • ספרים נוספים |  |
| קהילות | קהילת ברסלב צפת • ישיבת שובו בנים • מוסדות חוט של חסד • נ נח נחמ נחמן מאומן • השול |  |
| מנהגים | תיקון הכללי • התבודדות • הקיבוץ באומן • ניגוני ברסלב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007509534305171  LCCN: n85389173   WorldCat (עם LCCN): n85-389173 
ליקוטי מוהר"ן עם פירוש שפת הנחל
ביסה באטלר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1973 (בת 51 בערך) אורנג', ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הווארד  אוניברסיטת המדינה מונטקלייר  תיכון קולומביה 
 תחום יצירה:  אמנות סיבים 
 הושפעה על ידי:  פיית רינגולד 
 
ביסה באטלר (במקור Mailissa Yamba Butler; נולדה ב-1973) היא אמנית טלאים ואקטביסטית אפרו-אמריקאית שיצרה ז'אנר חדש של טלאים שנחשב מהפכני ויצר שינוי במלאכת אמנות הטלאים.
רקע

שמיכות טלאים נחשבות למלאכת יד מקובלת כבר שנים רבות, אך השיטות הבינתחומיות של באטלר ויצירת השמיכות הנראות כמו ציורים, הזניקו את מלאכת הטלאים לתחומי האמנויות היפות. באטלר ידועה בזכות הדיוקנאות הצבעוניים והעשירים שמציגים בצורה שופעת וחיובית את חיי השחורים, ומציגים לא רק אנשים ודמויות מן השורה אלא גם דמויות היסטוריות בולטות. יצירותיה נמנות כעת בין האוספים הקבועים במוזיאון הלאומי להיסטוריה ותרבות אפרו-אמריקאית, במכון האמנות של שיקגו, במוזיאון פרז לאמנות במיאמי, ובמוזיאונים נוספים לאמנות ברחבי ארצות הברית.  בנוסף עבודותיה הוצגו במרכזים שונים שאינם מוזיאליים, בין היתר במוזיאון הלאומי להיסטוריה אמריקניית, בפארק השעשועים אפקוט ומרכז הרכבת התחתית הלאומית. בשנת 2020, היא הוזמנה ליצור תצלומי יצירות טלאים שלה עבור שערים של טיים (מגזין) כולל שער גיליון "איש השנה" ושער גיליון "100 הנשים של השנה". . עבודותיה פופולריות וקיימת רשימת המתנה ארוכה לרכישה מהיצירות שלה ואף ואחת מיצירות הטלאים של באטלר נמכרה במכירה פומבית ב-2021 תמורת 75,000 דולרים.
ביוגרפיה

נולדה בשם מייליסה ימבה באטלר באורנג' ניו ג'רזי, גדלה בדרום אורנג', וסיימה את לימודיה בתיכון קולומביה בשנת 1991. אימה היא מורה לצרפתית במקור מניו אורלינס ואביה היה נשיא קולג' נולד בגאנה. ביסה היא בת הזקונים במשפחתה ויש לה שלושה אחים בוגרים. כבר בילדותה היא הפגינה משיכה לתחום האמנויות ואף זכתה בתחרות אמנות כשהייתה בת ארבע.
באטלר התמחתה באמנות יפה וסיימה בהצטיינות את לימודיה לתואר ראשון באוניברסיטת הווארד, שם חקרה את היצירה של האמן רומרה בירדן, השתתפה בהרצאות של אמנים שחורים בולטים כמו לואיס מיילו ג'ונס, ולמדה אצל מרצים בתחום כמו אליזבת' קטלט, ג'ף דונלדסון וארני ברנס. למרות שעשתה את התואר הראשון שלה בציור היא הצהירה שהיא מעולם לא באמת התחברה למדיום הזה ולאחר סיום הלימודים אכן החלה בעבודת יצירה עם בד והכנה של קולאז' על גבי קנבס.
באטלר עשתה תואר שני בחינוך לאמנות באוניברסיטת מונטקלייר סטייט אותו סיימה בשנת 2004. היא השתתפה בשיעור אמנות סיבים שהיווה השראה לבחירתה בשמיכות טלאים כמדיום אמנותי. היא סיפרה בראיון שהמקור לבחירה זו טמון גם בילדותה: "כילדה תמיד הסתכלתי על אמא וסבתא שלי תופרות, והן לימדו אותי. אחרי השיעור הזה הכנתי שמיכה לסבתא שלי כשהייתה על ערש דווי, ומאז אני יוצרת בטלאים".  לפרויקט הגמר שלה היא יצרה שכפול של תמונות החתונה של סבתא שלה וקראה ליצירה: "פרנסיס וויולט". יצירה זו בעצם הייתה צורה חדשה של שימוש באמנות הטלאים.
לצד היותה אמנית במהלך שנות ההתמחות שלה לימדה באטלר אמנות בבתי ספר ציבוריים בניוארק במשך למעלה מעשור. מתגוררת ועובדת בווסט אורנג' ניו ג'רזי.