stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תאוריית המערכת הקוגניטיבית רגשית של האישיות
היחידות הקוגניטיביות-רגשיות

על פי המודל, המערכת האישיותית מורכבת מיחידות קוגניטיביות-רגשיות או ייצוגים מנטליים של האדם. המודל מזהה חמש יחידות קוגניטיביות-רגשיות מרכזיות:
קידוד: קטגוריות (בונות) עבור העצמי, אנשים, אירועים ומצבים (חיצוניים ופנימיים).
אמונות וציפיות: אמונות וציפיות עבור העולם החברתי, תוצאות עבור התנהגות במצבים מסוימים, מסוגלות עצמית.
העולם הרגשי: תחושות, רגשות ותגובות רגשיות למצבים שונים.
מטרות וערכים: מטרות, ערכים, תוצאות רצויות והרגשות הנלוות אליהן, תוצאות מרתיעות והרגשות הנלוות אליהן.
מיומנויות ותוכניות ויסות עצמי: התנהגויות פוטנציאליות ותחזיות אפשריות להתנהגות, תוכניות ואסטרטגיות לארגון פעולה ולהשפעה על התוצאות, ולבסוף התנהגות האדם בפועל ומצבו הפנימי.
היסודות של מערכת האישיות

לכל אדם יש מערכת ייחודית של קשרים פנימיים בין יחידות של קוגניציה ורגש. כפי שחוש הראייה קולט כיסא, המוח מעבד זאת ונותן הוראה לרגליים לזוז הצידה כדי לא למעוד, כך מערכת האישיות פועלת בתגובה למצבים שונים. כלומר מאפייני המצב נקלטים ומקודדים, היחידות הקוגניטיביות רגשיות מעבדות את מאפייני המצב ונותנות "הוראה" להוציא לפועל את ההתנהגות המתאימה ביותר למצב. כלומר, היחידות הקוגניטיביות רגשיות משמשות כמתווכות בין מאפייני המצב לבין סט נוסף, משני, של יחידות הגורמות לאקטיבציה של קוגניציה, רגש והתנהגות בתגובה למצב הנתון. ליחידות המתווכות מספר מאפיינים:
המבנה הייחודי של ארגון הקשרים, בין היחידות השונות, משפיע על אילו יחידות מתווכות ואילו יחידות מתווכות משניות, יהיו באקטיבציה.
בהתאם למאפייני הסיטואציה, היחידות המתווכות יכולות להיות במצב של אקטיבציה, דה-אקטיבציה (דיכוי) או לא להיות מושפעות כלל.
הגברת האקטיבציה של יחידה מתווכת נקראת קשר חיובי וירידה באקטיבציה נקראת קשר שלילי.
ביטויי התנהגות: פרופילים של "אם... אז..." התנהגות-מצב

לפי התאוריה האדם נפגש במצבים פסיכולוגיים שונים במהלך חייו, עם הזמן הוא יוצר פרופילים מובחנים של "אם.. אז"- קשר בין מצב להתנהגות המנחה אותו כיצד לפעול בהינתן מצב מסוים (סוג של כללי אצבע אישיותיים). דרכי פעולה אלו שונים בין אדם לאדם וקשורים מאוד לדפוס האישיותי של כל פרט. לדוגמה, אדם א' הוא מאוד חברותי, כאשר הוא יחווה התעלמות מהסביבה הדבר עלול לגרום לו לעצבנות וחוסר מנוחה. אדם ב', לעומת זאת, הוא אדם מופנם ומתבודד וכאשר ירגיש קרבה מאחרים והבעת עניין בו, עלול גם כן להרגיש עצבני וחסר מנוחה. כלומר, א' ו-ב' הם בעלי פרופילים הפוכים של "אם... אז..." בהתאם למשמעויות הקוגניטיביות והרגשיות השונות שנרכשו. זאת אומרת שגם אם א' ו-ב' מראים תוצאה דומה- עצבנות וחוסר מנוחה, הם נבדלים בפרופילים של "אם... ואז..." שנוצרו בהם במהלך השנים. על כן, ניתן לראות שלכל אדם יש תבנית פעולה המופעלת על פי מאפייני המצב מצד אחד והמצב מעורר או מדכא רגשות ומחשבות שונות כתוצאה מהתבנית שנוצרה, מצד שני.
הייחודי לתאוריה, בניגוד למודלים אחרים של האישיות, הוא שהיא משקפת את מיפוי הבחירות שעושה הפרט, בהתאם למאפייני המצב, ואת הארגון הייחודי, לפיו הקוגניציה והרגש מובילים לאקטיבציה האחד של השני. כלומר, בניגוד לתפיסה שהתנהגות עקבית במצבים שונים היא עדות למערכת האישיות עצמה ולכן ניתנת לניבוי, תיאורית ה-CAPS נשענת על ההנחה כי מה שניתן לניבוי הם דפוסי וריאציות של התנהגויות, במצבים שונים.
הבדלים בין אישיים

מבוססים על כך שבני אדם שונים מפנים את הקשב שלהם לאלמנטים שונים של מצב נתון. כלומר קיים שוני באופן בו אותו המצב, עבור אנשים שונים, מקודד קוגניטיבית ורגשית לקטגוריות שונות ובאופן בו יש אקטיבציה של הקידוד, האינטראקציה וההשפעה שלו על מערכת האישיות.
התאוריה נשענת על העקרונות עליהם מבוססים רוב המודלים של עיבוד מידע חברתי- הבדלים בין אישיים נובעים מהנגישות של ייצוגים מנטליים (לדוגמה- הייצוג "העצמי כאמא" יהיה נגיש יותר עבור חלק מהנשים אך פחות נגיש עבור אחרות). תיאורית ה-CAPS מוסיפה על כך שקיימת מערכת יחסים בין הקוגניציה לרגש. הבדלים בין אישיים יציבים נובעים מהארגון השונה והמובחן של מערכת יחסים זו. במילים אחרות, בני אדם נבדלים בנגישות של הרגש ושל הקוגניציה; בארגון הייחודי של היחס בין הקוגניציה לרגש ובאופן בו הם מקודדים אלמנטים ספציפיים של מצב מסוים. ההנחה היא שקיים ארגון פנימי של היחס בין הקוגניציה לרגש ושארגון זה מהווה את הבסיס הייחודי של האישיות. כאשר, בסופו של דבר, המטרה היא להוביל להתנהגות פוטנציאלית, בהתאם למאפייני המצב, כפי שהם קודדו על ידי האדם.
התפתחות האישיות לפי תיאורית ה-CAPS

השערת הבסיס של התאוריה היא שכל מערכת אישיות מאופיינת בארגון ייחודי של יחידות הקוגניציה-רגש, התפתחות האישיות מבוססת על האופן בו נוצר ארגון זה.
צורת הארגון של היחידות הקוגניטיביות-רגשיות וזמינותם, מושפעת ממשתנים ביוכימיים (תורשה) וממשתני למידה (חברתי-תרבותי). צורת ארגון זו היינה המערכת האישיותית. כלומר, לפי התאוריה, התפתחות האישיות היא תהליך בו נוצר הארגון של הפרופילים של "אם... אז..."- קשרים בין התנהגות למצב. הבדלים בין אישיים בגנטיקה או בסביבה, המשפיעים על הלמידה המוקדמת יבואו לידי ביטוי בארגון זה של מערכת האישיות. כאשר מתחולל שינוי, עקב שינויים ביולוגיים או אירועי חיים משמעותיים, השינוי ההתנהגותי יהיה ביטוי לשינוי ביחסי ה-"אם... אז..." בין המצב להתנהגות.
ויסות עצמי לפי תיאורית ה-CAPS

באמצעות עבודה על ויסות עצמי והבנת המערכת נוכל לבצע שינוי ולייצר התפתחות אישיותית רצויה. על ידי ההבנה, אילו סיטואציות להיחשף אליהם ואילו לא, ניתן לייצר אלטרנטיבות לקידוד מחשבות ורגשות לסיטואציות העלולות לגרום להתנהגות לא רצויה ובכך לשנות את תבנית "אם.. אז" הלא רצויה שעוצבה עם השנים בכל אחד. לדוגמה, פרט יכול להימנע מחשיפה לסיטואציות מעוררות רגש לא רצוי, כגון צפייה בסרטי אימה עם בן זוג, כיוון שרגשות החרדה גורמים לפרט לענות בצורה תוקפנית. על כן, פרט אשר יודע על כך ימנע מצפייה בסרטי אימה עם אנשים חדשים על מנת למנוע תפיסה שלילית לגביו. בנוסף, ניתן לבצע ויסות עצמי באמצעות ההבנה כי תחושת פחד יוצרת תוקפנות ועל כן ניתן לשלוט בדבר על ידי קידוד הסיטואציה בצורה אחרת כך שלא תגרום לתחושת פחד. כתוצאה מכך, לאחר מספר חזרות על הניסיונות להתגבר על הבעיה, תהיה אקטיבציה של מחשבות, רגשות והתנהגויות שונות, מאלו שהיו קיימות עד כה בתגובה לאותו המצב. כלומר, יוצר שינוי בארגון היחידות הקוגניטיביות-רגשיות.
הערות שוליים

↑  Mischel, Walter; Shoda, Yuichi, A Cognitive-Affective System Theory of Personality: Reconceptualizing Situations, Dispositions, Dynamics, and Invariance in Personality Structure., Psychological Review 102, עמ' 246-68
↑  Bem, Daryl J. Allen, Andrea, On predicting some of the people some of the time: The search for cross-situational consistencies in behavior., Psychological Review 81, עמ' 506-520
↑  .Shoda, Yuichi Mischel, Walter Wright, Jack c, Intraindividual stability in the organization and patterning of behavior: Incorporating psychological situations into the idiographic analysis of personality., Personality and Social Psychology 67, עמ' 674-687
האופן בו היחידות הקוגניטיביות-רגשיות מייצרות התנהגות שבתורה משפיעה על מאפייני המצב וחוזר חלילה. מאפייני המצב גורמים לאקטיבציה (קווים מלאים), לדה-אקטיבציה (קווים מקווקווים) או שאינם משפיעים על היחידות הקוגניטיביות-רגשיות, בתהליך קידוד. יחידות אלו מפעילות או מעכבות יחידות משניות המייצרות התנהגות הרלוונטית למצב.
תוכנית הגרעין הרוסית

תוכנית הגרעין הרוסית היא תוכנית הגרעין הצבאית והאזרחית של הפדרציה הרוסית כיום והיא יורשת תוכנית הגרעין הסובייטית.
תוכנית הגרעין הרוסית מתחלקת לשני חלקים וכוללת את התוכנית לאנרגיה אטומית (שמתרכזת בייצור חשמל באמצעות אנרגיה גרעינית) ואת מאגר כלי הנשק הגרעיניים, הנכללים בתוכנית הצבאית ומפוקחים על ידי המודיעין האטומי של רוסיה. על המחקרים הגרעיניים מופקד תאגיד המדינה רוסאטום. הפיקוח על התעשייה הגרעינית הרוסית מבוצע באמצעות השירות הפדרלי לפיקוח אקולוגי, טכני ואטומי - זרוע פדרלית של הרשות המבצעת האחראית לביטחון הגרעין ומניעת תקריות אסון הדומות לזה שהתרחש באסון צ'רנוביל.
ארסנל

פצצת האטום הרוסית הראשונה הופיעה ב-29 באוגוסט 1949, בעקבות מאמץ מודיעיני כביר. כיום, תוכנית הגרעין הרוסית מנוהלת בידי המינהל ה-12 של משרד ההגנה הרוסי.
בינואר 2009 מאגר כלי הנשק הגרעיניים של הפדרציה הרוסית עמד על 634 ראשי קרב אסטרטגיים בעלי יכולת לשאת 2,825 פצצות גרעיניות. ביולי אותה שנה הכוחות האסטרטגיים הרוסיים כבר החזיקו ב-608 ראשי קרב אסטרטגיים, בעלי יכולת לשאת 2,683 פצצות גרעיניות. לפי אומדן זה, צמצום מאגר הנשק הגרעיני ברוסיה מגיע ל-5% בתוך חצי שנה.
על פי הסכם שנחתם במאי 2002 עם ארצות הברית, רוסיה וארצות הברית אמורים עד ה-31 בינואר 2012 לצמצם את מאגר כלי הנשק הגרעיני שלהן עד לכדי שליש, כ-1,700 עד 2,200 ראשי קרב גרעיניים לכל אחת מהמעצמות.
הדוקטרינה הצבאית אודות השימוש בנשק הגרעיני

הדוקטרינה הצבאית הרוסית (כפי שהוכרזה בידי מועצת הביטחון של רוסיה בשנת 2008) מצהירה, כי הפדרציה הרוסית שומרת לעצמה את הזכות להגיב בנשק גרעיני כנגד מתקפה עליה בנשק להשמדה המונית, או כמתקפה חמורה על ביטחונה הלאומי של רוסיה.
מבנה תוכנית הגרעין הרוסית

התוכנית מנוהלת על ידי "מרכז הגרעין הפדרלי" שכולל שורת מכוני מחקר, כשהעיקרי שבהם הוא מכון קורצ'אטוב למחקר גרעיני במוסקבה.
מבנה תוכנית הגרעין הרוסית > מכון קורצ'אטוב לאנרגיה אטומית

מרכז המחקר הרוסי - מכון קורצ'טוב (Роcсийский научный центр "Курчатовский Институт") הוא המכון למחקר גרעיני בכיכר קורצ'טוב 1, במוסקבה האחראי לכל המחקר הגרעיני ברוסיה בתחום הצבאי והמדעי (בעיקר). המכון הוקם בשם המכון לאנרגיה אטומית על שם איגור קורצ'אטוב (Институт Атомной Энергии им. И.В. Курчатова). עד 1955 נודעה בשם "המעבדה מס' 2 של האקדמיה הסובייטית למדעים". הוקם ב-1943. המכון כפוף לממשלת רוסיה ומנהל המכון ממונה על ידי הנשיא וראש הממשלה בהמלצת רוסאטום. החברה מובילה בתחום המחקר הננו-טכנולוגי.
ראו גם

נשק להשמדה המונית ברוסיה
הערות שוליים

↑  כך על פי נתונים מאתר http://russianforces.org/rus/current/
↑  הדוקטרינה הצבאית של הפדרציה הרוסית - http://www.iss.niiit.ru/doktrins/doktr02.htm
תאוריית הקשר הערכי

בכימיה, תאוריית הקשר הערכי (Valence bond theory) היא אחת משתי תאוריות מדעיות בסיסיות, כאשר השנייה היא תאוריית האורביטלים המולקולריים, שפותחו כדי להסביר קשרים כימיים באמצעות מכניקת הקוונטים. תאוריה זו מסבירה כיצד האורביטלים של אטומים שונים מתחברים יחד ליצירת קשרים כימיים כאשר נוצרת מולקולה. להבדיל, תאוריית האורביטלים המולקולריים מתארת את האורביטלים כשייכים לכל המולקולה.
היסטוריה

ב-1916 ניסח גילברט ניוטון לואיס את הרעיון כי קשרים כימיים נוצרים על ידי אינטראקציה של שני אלקטרונים משותפים, והציע לשם כך הצגה של מולקולות באמצעות מבנה לואיס. ב-1927 ולטר הייטלר ופריץ לונדון ניסחו תאוריה שאפשרה לראשונה חישוב של תכונות קשרים של מולקולת H2 בהסתמך על שיקולים של מכניקת הקוונטים. הייטלר קבע כיצד להשתמש במשוואת הגל של שרדינגר (1925) כדי להראות כיצד פונקציות הגל של שני אטומי מימן מתחברות יחד ליצירת קשר קוולנטי. מאוחר יותר השתמש לינוס פאולינג ברעיונות של לואיס יחד עם התאוריה של הייטלר-לונדון ופיתח שני מושגים נוספים בתאוריית הקשר הערכי: רזוננס (1928) והכלאה אורביטלית (1930).
התאוריה

על פי תאוריה זו קשר קוולנטי נוצר בין שני אטומים על ידי חפיפה של אורביטלי ערכיות אטומים חצי מלאים של כל אחד מהאטומים המכילים אלקטרון לא מזווג יחיד. מבנה קשר ערכיות זהה למבנה לואיס, אך כשלא ניתן לכתוב מבנה לואיס יחיד, נעשה שימוש במספר מבנים של קשרי ערכיות. כל אחד ממבנים אלו מייצג מבנה לואיס ספציפי. שילוב זה של מבני קשרי ערכיות הוא הנקודה המרכזית בתאוריית הרזוננס. על פי תאוריית הקשר הערכי האורביטלים האטומים החופפים של האטומים המשתתפים יוצרים קשר כימי. בגלל החפיפה, ההסתברות המרבית היא שהאלקטרונים יימצאו באזור הקשר. תאוריית האורביטלים הערכיים רואה את הקשרים כאורביטלים הקשורים באופן חלש (חפיפה מעטה).
האורביטלים האטומיים החופפים עשויים להיות שונים. שני הסוגים של אורביטלים אטומים חופפים הם סיגמא ופי. קשרי סיגמא קורים כאשר האורביטלים של שני אלקטרונים משותפים חופפים ראש אל ראש. קשרי פאי נוצרים כאשר שני אורביטלים חופפים צד אל צד. במושגים של סדר קשר, בקשרים יחידים יש קשר סיגמא אחד, קשרים כפולים מורכבים מקשר סיגמא וקשר פאי, וקשרים משולשים מכילים קשר סיגמא ושני קשרי פאי. האורביטלים האטומים של הקשר עשויים לעבור הכלאה.
תאוריית הקשר הערכי ותאוריית האורביטלים המולקולריים

תאוריית הקשר הערכי משלימה את תאוריית האורביטלים המולקולריים, שבניגוד אליה לא מניחה כי זוגות אלקטרונים הם מקומיים בין שני אטומים ספציפיים במולקולה אלא הם מתפזרים בקבוצות של אורביטלים מולקולריים אשר יכולים להתפרש על המולקולה כולה. תאוריית האורביטלים המולקולריים מסוגלת לנבא תכונות מגנטיות בצורה ישירה, בעוד שתאוריית הקשר הערכי מביאה תוצאות דומות אך בצורה מסובכת יותר. המתמטיקה עליה מסתמכת תאוריית הקשר הערכי מורכבת יותר ומגבילה את התאוריה למולקולות קטנות, אולם תאוריית הקשר הערכי מספקת תמונה מדויקת בהרבה של ארגון מחדש של מטען אלקטרוני שקורה כאשר קשרים נשברים ונוצרים במהלך תגובה כימית. בפרט תאוריית הקשר הערכי מנבאת בהצלחה את התפרקות של מולקולות דו אטומיות בעלות אטומים זהים לאטומים נפרדים, בעוד שתאוריית האורביטלים המולקריים מנבאת את ההתפרקות לתערובת של אטומים ויונים.
שימושים בתאוריית הקשר הערכי

היבט חשוב של תאוריית הקשר הערכי הוא התנאי לחפיפה מקסימלית אשר מובילה ליצירת הקשרים החזקים ביותר האפשריים. תאוריה זו משמשת להסבר יצירת הקשר הקוולנטי במולקולות רבות.
לדוגמה במקרה של מוקולת F2 קשר הF - F נוצר על ידי חפיפה של אורביטלי pz של שני אטומי ה- F, כל אחד מכיל אלקטרון לא מזווג. מאחר שטבעה של חפיפת האורביטלים שונה ב H2 וב F2, חוזק הקשר ואורכו שונים בין מוקלות H2 לF2‏.
במולקולת HF הקשר הקוולנטי נוצר על ידי חפיפה של האורביטל הראשון של H והאורביטל 2pz של F, כל אחד מכיל אלקטרון לא מזווג. שיתוף האלקטרונים בין H ו-F מוביל לקשר קוולנטי ב HF‏.
בשורה העליונה: אורביטלים אטומים, בתחתונה: אורביטלים מולקולריים עם קשר סיגמא של שני אורביטלי s, קשר סיגמא של שני אורביטלי p וקשר פאי של שני אורביטלי p
תזכורות (יישום)

| --- | --- |

 מפתח:  אפל
 מחזור חיים:  12 באוקטובר 2011 – הווה (13 שנים)
 מערכת הפעלה:  iOS
 סוג רישיון:  תוכנה חינמית
 קטגוריה:  אפליקציה
 תזכורות באתר אפל
 
תזכורות (באנגלית: Reminders) הוא יישום במערכת ההפעלה iOS שמאפשר למשתמשים ליצור תזכורות ורשימות לעצמם. היישום נוסף במערכת ההפעלה iOS 5 למכשירי הiOS, ובמערכת ההפעלה OS X 10.8 "Mountain Lion" למחשבי המקינטוש.
תכונות

היישום יכול ליצור כמה רשימות של תזכורות שנוצרו על ידי המשתמש. לכל תזכורת יש כותרת והיא יכולה להיות מסומנת כ"מבוצעת" ואז היא אוטומטית מוסתרת. בנוסף לכך, כל תזכורת יכולה להיות בעלת האפשרויות הבאות:
עדיפות, מ"נמוך" ל"גבוה".
הערה אודות התזכורת.
שעון שמצלצל בזמן מסוים ובתאריך מסוים שנקבעו. הצלצול יכול לחזור כל יום, שבוע, שבועיים, חודש או שנה.
התרעה שמופעלת בעת עזיבת תחום מסוים ("כשאני יוצא מהמסיבה" או "כשאגיע הביתה").
דרך Siri

במערכת ההפעלה iOS 5, נוספה מערכת הזיהוי הקולי Siri. בעקבות כך, הפעולות הבסיסיות במכשיר יכולות להתבצע באופן קולי על ידי המשתמש. לדוגמה, המשתמש יכול לבקש מ-Siri ליצור תזכורת בשעה מסוימת, על ידי נתינת הפקודה: Remind me at 7 o'clock pm to go to the party., והתזכורת תיווצר; או תזכורת בעזיבה או הגעה אל מקום מסוים על ידי הפקודה: Remind me to go to the supermarket when I leave my home. כדי לאפשר את האפשרות של תזכורת כאשר משתמש עוזב או מגיע אל מקום מסוים, יש להפעיל שירותי מיקום ליישום התזכורות, אחרת היישום לא יוכל להזכיר למשתמש.
תמחור בטפטוף

תמחור בטפטוף (באנגלית: Drip pricing) היא טקטיקת תמחור, הרווחת בעיקר בקמעונאות המקוונת, ובה חלק מהמחיר הסופי של מוצר או שירות מתגלה לצרכן רק בשלב מאוחר יותר בתהליך הקנייה.
הטקטיקה מקשה על מנועי חיפוש ייעודיים להשוואת מחירים לבצע את עבודתם ובכך להשיג עבור הצרכנים מחירים נמוכים יותר כתוצאה מתחרות. תועלת כלכלית נוספת של השיטה, עבור החברות, טמונה בכך שהיא מאפשרת למשוך לקוחות באמצעות מחירים נמוכים לכאורה, כאשר בפועל המחיר הסופי גבוה יותר. עובדה זו מעוררת ביקורת בקרב צרכנים ובקרב רשויות הרגולציה במדינות שונות. במדינות האיחוד האירופי (האזור הכלכלי האירופי) יש חקיקה האוסרת על שימוש מטעה בתמחור בטפטוף וחובה להציג את העלויות הסופיות בפועל לצרכן בטרם ביצוע העסקה. וגם במדינות אחרות, דוגמת בריטניה, הותקנו תקנות וקיימים פיקוח ואכיפה כנגד חברות העושות שימוש מופרז בשיטה.
תמחור בטפטוף נפוץ בענפי התעופה והמלונאות בשל העובדה שחבילות שירותים ומוצרים הנמכרים בענפים אלו מורכבים בדרך כלל מכמה סעיפים, שניתן לתמחר חלק מהם בנפרד מחוץ לחוזה הראשוני המוצג ללקוח. למשל בתשלום נפרד על כבודת יד, או דמי שירות שאינם כלולים מראש במחיר האירוח המוצג באתר החברה.
ראו גם

תמחור דינמי
תזכיה

תזכּיה (בערבית: تزكية) הוא מושג אסלאמי אשר משמעותו המילולית היא "טיהור" או "הִזדַכְּכוּת", ומשמעותו הדתית היא "טיהור הנפש". מושג זה מצביע למעשה על התהליך הרוחני של טיהור הנפש, והמעבר מהרמות הנמוכות החייתיות של האדם לעבר הרמות העליונות והרוחניות. הבסיס של תהליך זה הוא למידת השריעה, ויישומה בחיי היום-יום, דבר שאמור לכאורה לפתח את מודעותו של המאמין אל הבורא, לזכור ולהזכירו בכל עת ובכל מקום. האדם שמטהר את עצמו נקרא זכּי (בערבית: زكيّ).
התזכייה בקוראן

המושג מוזכר כ-18 פעמים בקוראן, למשל בפסוקים שלהלן:
"ריבוננו! שלח אליהם שליח מקרבם למען יקרא בפניהם את אותותיך וילמדם את הספר ואת החכמה ויטהרם, כי אתה העזוז והחכם" (פרק 2 פסוק 129)
"כשם ששלחנו אליכם שליח מקרבכם הקורא בפניכם את אותותינו, ומטהרכם, ומלמד אתכם את הספר ואת החכמה, ומלמדכם את אשר לא ידעתם" (פרק 2 פסוק 151)
"אלה אשר מסתירים את מה שהוריד אלוהים בספר בתמורה זולה, אינם ממלאים בטנם אלא באש, וביום תחיית המתים, לא ידבר אליהם אלוהים ולא יטהרם, עונש כואב ממתין להם" (פרק 2 פסוק 174) .
"אלה הקונים בברית אלוהים ואת שבועותיהם בעד מחיר קטן, אלה אין להם חלק בעולם הבא, לא ידבר אליהם אלוהים, ולא יביט בהם ביום תחיית-המתים, ולא יטהרם, ועונשם יהיה מאד כואב" (פרק 3 פסוק 77)
התזכייה במסורת הסופית

על פי המסורת המיסטית באסלאם אשר נקראת "סופיות", או סופיזם, רמת השלמות האנושית נקבעת על ידי משמעת ומאמץ. האדם עומד בין שני קצוות, התחתון הוא מתחת לבהמות והגבוה ביותר עולה על המלאכים. פילוסופים מוסלמים מסורתיים האמינו כי ללא אתיקה וטיהור (תזכייה), שליטה על מדעים אחרים אינה רק נטולת ערך, אלא גם מפריעה לתובנה.
מסורת טיהור הנפש הסופית מקבל תמיכה גם ממוחמד אבן עבד אל-והאב, מייסד התנועה הווהאבית, אשר אמר "איננו שוללים את דרכם של הסופים לטיהור הנפש מרשעותם של אותם חטאים הקשורים לגוף וללב, כל עוד שהאדם מקפיד על דבקות בשריעה".
הערות שוליים

↑  Tazkiyah: Purification of the Soul, www.muhajabah.com
↑  Tazkiah ▪ The complete information and online sale with free shipping, Maria Online
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TDVİA: taharet
תקן ביקורת 3500

תקן ביקורת 3500 – דוחות מיוחדים של רואי חשבון הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בנוגע לביקורת של דוחות מיוחדים. מדובר במקרה שלקוח של רואה חשבון מבקר זקוק לאישור רואה חשבון עבור דו"ח מיוחד, כגון דוח ביצוע, בקשות למענקים ועוד. התקן קובע כיצד יש לבקר את הדוח וכיצד צריך לנסח את חוות הדעת המצורפת אליו.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 7 (שפורסם בשנת 1972) ותקן ביקורת 70 (שפורסם בשנת 1999) שעסקו באותו נושא ועל.
תורת ההחלטות

תורת ההחלטות היא תורה מתחום המתמטיקה הגובלת בפילוסופיה וסטטיסטיקה ועוסקת בזיהוי ערכים להחלטות שונות בתנאי אי ודאות, במטרה להגיע לקבלת החלטה אופטימלית. זהו תחום קרוב מאוד לתורת המשחקים.
התנאים המקובלים לשימוש בתורת ההחלטות הם כי אין דרך פשוטה לכמת באופן מתמטי ידע או השלכות של אירוע וכי המידע הקיים אינו שלם, ולכן יש להעריך, לרוב באופן הסתברותי, את המידע החסר. ההחלטות בתורת ההחלטות מונחות ונורמטיביות, משמע הן נוגעות בזיהוי ההחלטה הטובה ביותר בהנחה שמקבל ההחלטה רציונלי ובעל יכולת חישוב מדויקת.
סוגי החלטות > החלטות בתנאי אי-ודאות

החלטות בתנאי אי-ודאות הן החלק העיקרי של תורת ההחלטות, ורוב ההחלטות בהן התורה עוסקת הן בתנאים כאלו. תחום זה נחקר עוד במאה ה-17 על ידי בלז פסקל. בתנאי אי ודאות התוצאות של כל החלטה אינן ידועות אך ניתן להעריכן על ידי כלים הסתברותיים. הפרוצדורות בהחלטות אלו מחשבות את הערך הצפוי של ההחלטה על ידי ניתוח סיכון-תועלת. הרעיון מאחורי פרוצדורות אלו הוא שכאשר אנו ניצבים מול מספר פעולות אפשריות, כשכל פעולה מובילה למספר תוצאות שונות אפשריות ולכל אחת הסתברות שונה, הפרוצדורה הרציונלית תחשב אם מדובר בתוצאה חיובית או שלילית ותעריך הסתברות לתוצאה, תכפיל את שני ערכים אלו ולבסוף נקבל את ערך התוצאה. ההחלטה שתיבחר תהיה בעלת הערך הגבוה ביותר.
מודל קלאסי להחלטה בתנאי אי ודאות הוא ההימור של פסקל. פסקל דן בהחלטה אם להאמין באלוהים או לאו. הוא גורס שהערך שיש לכך שאלוהים אכן קיים, אם אדם מאמין בקיומו, הוא ערך אין סופי, ולכן לא משנה כמה קטנה ההסתברות לקיומו של אלוהים, הערך הצפוי שמתקבל מההחלטה להאמין באלוהים הוא הגבוה ביותר, וההחלטה להאמין היא העדיפה.
במרוצת השנים הלכה והתפתחה תורת ההחלטות בתחום של החלטות בתנאי אי ודאות, במיוחד ככלי ניתוח שכיח במודלים כלכליים, מכיוון שבמחקרים כלכליים נהוג להניח שהאדם הוא מקבל החלטות רציונלי ותנאי אי הוודאות מאפיינים תנאים של שווקים.
סוגי החלטות > החלטות בין זמניות

סוג נוסף של החלטות נובע מכך שפעולות שונות יובילו לתוצאות שונות בעיתויים שונים. לדוגמה, אם אדם זוכה בפרס כספי של כמה אלפי דולרים, הוא יכול להוציא אותם על חופשה ולקבל מכך סיפוק מיידי או להשקיע את הכסף בפיקדון מובנה ובכך לקבל סכום כסף גדול יותר בתקופה מסוימת בעתיד. ההחלטה שעל אדם זה לקבל תלויה במגוון משתנים, כגון ריבית, מדד ותוחלת חיים, אך עדיין, גם אם יילקחו בחשבון כל המשתנים האלו, לא ניתן לצפות לחלוטין התנהגות אנושית, שכן כל אדם נוטה לתעדף משתנים שונים בצורה שונה. כתוצאה מכך התפתחו מודלים מגוונים של תורת ההחלטות.
קבלת החלטות סטטיסטית

ישנם כלים סטטיסטים המסייעים בהערכת סיכון וארגון המידע הנוגע בקבלת החלטות. ניתן לעשות זאת על ידי סיווג כל טעות (טעויות מסוג ראשון וטעויות מסוג שני) באמצעות כלים סטטיסטיים, כגון הסתברות, עלות ותוחלת. דוגמה לניתוח הסתברותי של משפט:
|  |  | במציאות> אשם | במציאות> זכאי |
| --- | --- | --- | --- |
| פסק הדין | אשם | ערך אמת | טעות מסוג ראשון: אשם למרות חפותו |
| פסק הדין | זכאי | טעות מסוג שני: זוכה למרות היותו אשם | ערך אמת |
ראו גם

קבלת החלטות
תורת המשחקים
פרדוקס הבחירה
תאוריית פער-ידע לקבלת החלטות
תקן ביקורת 220

תקן ביקורת 220 – בקרת איכות על ביקורת דוחות כספיים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה דן בחובותיו הספציפיות של רואה החשבון המבקר בקשר לנוהלי בקרת איכות על ביקורת של דוחות כספיים. התקן מתייחס גם לחובותיו של סוקר בקרת האיכות של התקשרות במקרים שהן חלות. חובות אלו כוללות כללים בעת קבלה והתקשרות עם לקוחות, המשך קשר עמם, התנהלות שותף התקשרות מול לקוח, השמת צוותי התקשרות, ביצוע התקשרות, ניטור, תיעוד, דרישות אתיקה ועוד.
התקן פורסם בשנת 2020 ועודכן פעמיים בשנת 2021 ובשנת 2022. התקן חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2022 או 31 בדצמבר 2023 (בהתאם למקרה).
התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 220 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 220, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 220, באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 230

תקן ביקורת 230 – תיעוד ביקורת הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בנושא תיעוד ושמירת החומרים ששימשו לעבודת הביקורת. תיעוד זה נועד לשמש ראיה לכך ש- (1) מסקנתו של רואה החשבון המבקר ראויה, (2) עבודת הביקורת נעשתה באופן שתואם נעשתה בהתאם לתקני ביקורת ולדרישות רגולטוריות שונות.
בהתאם לכך, התקן קובע כי על רואה החשבון להכין ולשמור תיק ביקורת המכיל בצורה מסודרת את כל ראיות הביקורת וניירות העבודה הנלווים לכך. השלמת תיק הביקורת צריכה להיעשות תוך זמן זמן בסמוך לסיום עבודת הביקורת, ולסיים את התהליך המנהלי של הרכבת התיק במועד סביר לאחר הגשת דוח רואה החשבון המבקר. כמו כן, התקן מציין כי תיעוד הביקורת הוא קניינו של רואה החשבון (ולא של לקוחו).
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס ברובו על תקן ביקורת 101 (שפורסם בשנת 2009) שעסק באותו נושא של תיעוד ביקורת ומקצתו על תקן ביקורת 114 (שפורסם בשנת 2016) שעסק בנושא מהותיות בתכנון ובביצוע של ביקורת. כמו כן, תקן 230 מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 230 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 230, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 101, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 114, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 230 באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תמחיר תקן

תמחיר התקן התחיל בחצי הראשון של המאה העשרים, כאשר מחשבים עוד לא היו בנמצא בייחוד על מנת להוות שיטה שתחסוך איסוף רב של נתונים על מנת להבין מהי העלות האמיתית של מוצרים. מאז המצאת המחשב השיטה מהווה כנקודת מידוד מול העלות בפועל של המוצר. ניתן להשתמש בתמחיר תקן על מנת לעמוד בדרישות ה-GAAP וה-IFRS.
תמחיר התקן נקבע בראשית התקופה כמחיר המקובל להזמנת חומרי הייצור (בשקלול כמות מוזמנת, הסכמי הנחות וכדומה) כאשר על מחיר זה יש להעמיס את עלות ההוצאות העבודה הישירות והעקיפות.
מפעל מייצר 100 יחידות בשנה. מחיר קנייה של כל יחידה הוא 10 שקלים.
במפעל ישנם עובדי הרכבה ועובדי מחסן בלבד. עלות עובדי ההרכבה לשנה היא 120 שקלים ועלות עובדי המחסן 80 שקלים.
עלות ההעמסה של עלויות ישירות – להלן הרכבה: 120 חלקי 100 (יחידות בשנה) = 1.2
עלות ההעמסה של עלויות עקיפות – להלן מחסן: 80 חלקי 100 (יחידות בשנה) = 0.8
סה"כ עלות ההעמסה: 2 שקלים למוצר לשנה.
תמחיר התקן יהיה: 10+2 = 12 שקלים.