מיוקלונוס
סוגים

באפילפסיה מיוקלונית של גיל הנעורים ההתקפים כוללים, לרוב, את הצוואר, הכתפיים ואת החלק העליון של הזרועות. התקפים אלה מתרחשים בדרך כלל זמן קצר אחרי התעוררות משינה. הם מתחילים, בדרך כלל, בין תחילת ההתבגרות המינית והבגרות המוקדמת. ניתן לשלוט בה, בדרך כלל על ידי תרופות אבל חייבים ליטול תרופות במשך כל החיים.
במקרים נדירים עלולים התקפים מיוקלוניים להיות סימפטומים של תסמונת לנוקס-גסטו, כשהם מתחילים בילדות המוקדמת ומערבים את הפנים, הצוואר, הכתפיים ואת החלק העליון של הזרועות. במקרים כאלה ההתקפים הם חזקים וקשים לשליטה.
אפילפסיה מיוקלונית מתקדמת (כלומר, התסמינים שלה הולכים ומחמירים) כוללת גם התקפים מיוקלוניים וגם התקפי טוני-קלוני. הטיפול לא תמיד מצליח על פני תקופת זמן ארוכה.
קשה למיין את הצורות השונות של מיוקלונוס משום שהסיבות, התוצאות והתגובות לטיפול מגוונות מאוד. להלן רשומות רק הצורות השכיחות ביותר:
מיוקלוס של פעולה מאופיין בקפיצת שרירים הנגרמת או מוגברת על ידי תנועה רצונית או אפילו כוונה לנוע. היא עלולה להחמיר על ידי ניסיונות לביצוע תנועות מדויקות ומתואמות. מיוקלונוס של תנועה הוא הצורה המיוקלונית המגבילה ביותר והיא עלולה להשפיע על הזרועות, הרגליים, הפנים ואפילו על הקול. סוג זה של מיוקלונוס נגרם, לעיתים קרובות, על ידי נזק במוח הנגרם ממחסור בחמצן ואספקת דם למוח כאשר נשימה או הלב נעצרים באופן זמני.
מיוקלוס של רפלקס קורטיקלי נחשב לסוג של אפילפסיה שמתחילה בקליפת המוח – השכבה החיצונית או "החומר האפור" של המוח, האחראית לרוב תהליך עיבוד הנתונים במוח. בסוג זה של מיוקלונוס הקפיצות כוללות רק שרירים מעטים בחלק אחד של הגוף, אך עלול לקרות שהקפיצות יכללו שרירים רבים. מיוקלונוס של רפלקס קורטיקלי עלול להתגבר כאשר החולה מנסה לנוע בדרך מסוימת או לחוש תחושה מסוימת.
מיוקלונוס ראשוני קורה כאשר אין אפילפסיה או חריגויות אחרות במוח. הוא יכול לקרות באופן אקראי אצל אנשים בלי שום היסטוריה משפחתית של בעיה כזאת אבל הוא יכול לקרות גם אצל חברים באותה משפחה. דבר זה מרמז על כך שלעיתים הוא יכול להיות לקות תורשתית. מיוקלונוס ראשוני נוטה להיות יציב בלי עלייה בחומרת ההתקפים. מדענים אחדים סבורים שצורות מסוימות של מיוקלונוס ראשוני יכולות להיות סוג של אפילפסיה בלי סיבה ידועה.
מיוקלונוס של החך היא התכווצות סדירה, ריתמית של שני צדי אחורי גג הפה הנקרא החך הרך. התכווצויות אלה יכולות להיות מלוות במיוקלונוס בשרירים אחרים, כולל אלה שבפנים, בלשון, גרון ובסרעפת. ההתכווצויות מאוד מהירות והן מתרחשות עד 150 פעמים בדקה ועלולות להמשיך גם בשינה. מצב זה מופיע בדרך כלל אצל מבוגרים ויכול להימשך עד אין סוף. אנשים שיש להם מיוקלונוס של החך רואים בכך, בדרך כלל בעיה שולית, למרות שיש כאלה המתלוננים על צליל תקתוק באוזן, קול הנוצר כשהשרירים בחך הרך מתכווצים.
אפילפסיה מיוקלונית מתקדמת (PME) היא קבוצה של מחלות המאופיינות במיוקלונוס, התקפים אפילפטיים וסימפטומים חמורים אחרים כמו בעיה בהליכה או בדיבור. תסמונות נדירות אלה מחמירות עם הזמן ולעיתים הן גורמות למוות, כמו למשל, במחלת לָפוֹרָה. מחלת לָפוֹרָה Lafora disease היא תורשתית. מחלה זו מתפרצת כשהילד יורש שני עותקים של גן פגום, אחד מכל הורה. מחלת לפורה מתאפיינת במיוקלונוס, התקפי טוני-קלוני, פגיעה קוגניטיבית קשה ופרכוסים מוקדיים.
קבוצה אחרת של מחלות PME המסווגות כהתנוונות מערכתית מלווה, לעיתים קרובות, במיוקלונוס של תנועה, התקפים ובעיות בשיווי משקל והליכה. רבות ממחלות PME אלה מתחילות בילדות או בגיל ההתבגרות.
מיוקלונוס של רפלקס רשתי נחשב כסוג של אפילפסיה כללית שמתחילה בגזע המוח, החלק במוח המתקשר לחוט השדרה ושולט בתפקודים החיוניים כמו נשימה ודופק הלב. קפיצות מיוקלוניות משפיעות, בדרך כלל, על כל הגוף כשהשרירים משני צדי הגוף מושפעים בו זמנית. אצל אנשים מסוימים יהיו קפיצות מיוקלוניות רק בחלק מן הגוף, כמו ברגליים, כשכל השרירים באותו חלק מעורבים בכל קפיצה. מיוקלונוס של רפלקס רשתי יכול להיגרם על ידי תנועה רצונית או על ידי גירוי חיצוני.
מיוקלונוס של חוט השדרה הוא מיוקלונוס שתחילתו בחוט השדרה. לעיתים קרובות הוא נגרם על ידי גירוי עם השהיה בשל איטיות הפעולה של סיבי העצב בחוט השדרה.
מיוקלונוס של גירוי-רגישות נגרם על ידי מגוון של אירועים חיצוניים כולל: רעש, תנועה ואור. הפתעה עלולה להגדיל את רגישותו של החולה.
מיוקלונוס של שינה מתרחש בשלבים הראשונים של השינה, במיוחד ברגע ההירדמות. נראה שיש כמה צורות שהן רגישות לגירוי. אנשים מסוימים שיש להם מיוקלונוס של שינה כמעט לא מוטרדים מזה ולא צריכים טיפול תרופתי. עם זאת המיוקלונוס יכול להיות סימפטום של הפרעת שינה בעייתית כמו תסמונת הרגליים העצבניות וייתכן שאדם שיש לו מיוקלונוס מסוג זה יהיה זקוק לטיפול תרופתי על ידי רופא.