stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפארק הלאומי פטריפייד פורסט
לקריאה נוספת

Ash, Sidney (2005). Petrified Forest: A Story in Stone (2nd rev. ed.). Petrified Forest National Park, Arizona: Petrified Forest Museum Association. ISBN 978-0-945695-11-0.
Jones, Anne Trinkle (1993). Stalking the Past: Prehistory at the Petrified Forest. Petrified Forest National Park, Arizona: Petrified Forest Museum Association. ISBN 978-0-945695-04-2.
Hansen, Monica L.; Thomas, Kathryn A. (2006). "The Flora of a Unique Badland and Arid Grassland Environment: Petrified Forest National Park, Arizona".  In Parker, William G; Thompson, Patricia A. (eds.). A Century of Research at Petrified Forest National Park: Bulletin No. 63. Flagstaff, Arizona: Museum of Northern Arizona. ISBN 978-0-89734-133-2.
Van Riper, Charles,  III; Lamow, Marg (2006). "A 2006 Bird Checklist for Petrified Forest National Park".  In Parker, William G; Thompson, Patricia A. (eds.). A Century of Research at Petrified Forest National Park: Bulletin No. 63. Flagstaff, Arizona: Museum of Northern Arizona. ISBN 978-0-89734-133-2.
ביאורים

↑  הצעת פרופסור שובאל למונח האנגלי butte
↑  באנגלית Archaic–Early Basketmaker Era, תקופה תרבותית בדרום-מערב ארצות הברית המתוארכת בדרך כלל מ-7,000 לפנה"ס ועד 1,500 לפנה"ס כחלק מהתקופה הארכאית באמריקה הצפונית
↑  באנגלית Early Basketmaker II Era, מתוארכת משנת 1,500 לפנה"ס ועד שנת 50 לספירה
↑  באנגלית pit-house, בית מקורה שחלקו חפור בקרקע
הערות שוליים

↑  Petrified Forest NP
1 2  National Park Service Land Resources Division Listing of Acreage
↑  "Petrified Forest National Wilderness Area". Wilderness.net. אורכב מ-המקור ב-2013-05-18. נבדק ב-2019-05-20.
1 2 3 4  Weather
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Geology and the Painted Desert
↑  From Trees to Stone
↑  מחקר מ-2007 טוען שמדובר בפועל ב-3 מינים שונים של עצים
1 2 3 4 5 6 7 8 9  Grassland
1 2 3  Mammals
↑  Modern reptiles
↑  Modern Amphibians
1 2  Birds
↑  "Messages on Stone" (PDF). National Park Service. ארכיון (PDF) מ-7 בנובמבר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  History
↑  "Petrified Forest Shrinks, One Stolen Piece at a Time". The New York Times. 28 בנובמבר 1999. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Research Activities". National Park Service. 2007. ארכיון מ-7 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Operating Hours & Seasons
1 2  Visitor Centers
↑  >"Science and Education Center Lecture Series, April 2008". National Park Service. 2008. ארכיון מ-7 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Painted Desert Inn
↑  Rainbow Forest Complex
↑  "The National Register of Historic Places". National Park Service. 2007. אורכב מ-המקור ב-7 בנובמבר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Eating & Sleeping
↑  Backpacking
↑  Getting Around
↑  Trails
↑  Horseback Riding
↑  "Programs, Activities, and Events". National Park Service. 2010.
↑  "Calendar of Events". National Park Service. 2010. אורכב מ-המקור ב-7 באוקטובר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Cultural Demonstrations". National Park Service. 2010. ארכיון מ-17 ביוני 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Education". National Park Service. 2010. ארכיון מ-6 בספטמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Artist-in-Residence
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538726005171  GND: 4406824-4  LCCN: no2017074862  NARA: 10043449  SUDOC: 027557847  VIAF: 236541927   WorldCat (עם VIAF): 236541927 
מבט אווירי דרומה משמורת נאוואחו בקדמת התמונה לאורך המדבר הצבוע, הפארק הלאומי פטריפייד פורסט, ואדמנה באריזונה
מינרלים צבעוניים בתוך גזע שבור
בתרונות המדבר הצבוע כפי שהם נראים מנקודת טאווה (Tawa Point)
המדבר הצבוע וגזעים מאובנים כפי שהם נראים מבלו מסה
גזע עץ מאובן ביער המאובן
שלדים משוחזרים של בעלי חיים מהטריאס שנתגלו במדבר הצבוע
צמחייה עבותה בנקודת טיפוני (Tiponi Point) בשולי המדבר הצבוע מנוגדת לבתרונות הצחיחות שמתחתיה
זאבי ערבות הם אוכלי-כול שהתזונה שלהם מגוונת מאוד, כולל מינים רבים של מכרסמים
לטאת קולר היא הלטאה הגדולה ביותר בפארק
סטורנלה נגלקטה, ציפור שיר מוערכת מרבה לבקר בשטח הפארק
פטרוגליפים נחרתו על פטינה מדברית בפארק הלאומי פטריפייד פורסט
נחל האכזב ליתודנדרון ואש באזור הטבע הבראשיתי בחלק הצפוני של הפארק. אמיאל ויפל ערך סקר לאורך הערוץ ב-1853.
מוצג המנציח את כביש 66, כביש חוצה יבשת היסטורי שעבר דרך הפארק
מפת הפארק
הסלעים המכונים הטיפי
פואבלו בית אגט
ולדימיר שקולניק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1947 (בן 77 בערך) הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית, ברה"מ 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בוקרשט, האוניברסיטה העברית בירושלים 
 עיסוק:  מלחין, מוזיקולוג, פסנתרן, מורה למוזיקה
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  פסנתר
 פרסים והוקרה:  פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים (2004)  פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים (2017) 
 
ולדימיר שְקוֹלניק (נולד ב-1947) הוא מלחין, מוזיקולוג, פסנתרן ומורה למוזיקה ישראלי.
ביוגרפיה

ולדימיר שקולניק נולד בשנת 1947 באוקראינה הסובייטית. הוא השלים לימודי קומפוזיציה באוניברסיטת בוקרשט שברומניה ב-1972. בשנת 1977 עלה לישראל. בשנת 1994 קיבל תואר דוקטור בציון מעולה (Summa Cum Laude) מהאוניברסיטה העברית בירושלים. הדיסרטציה שהגיש הייתה בנושא "ארגון גובה הצליל בקונטרפונקט אליאטורי במוזיקה של לוטוסלבסקי משנות השישים".
שקולניק משמש כדקאן הפקולטה לקומפוזיציה, ניצוח וחינוך מוזיקלי של האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים.
בשנת 2002 זכה בפרס מאוניברסיטת ניו יורק. בשנת 2004 זכה בפרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים.
המוזיקה של שקולניק כוללת יצירות לתזמורת סימפונית, תזמורת קאמרית, תזמורת מיתרים, יצירות לסולן ולתזמורת ועוד. יצירותיו מבוצעות תדיר במדינות רבות בעולם.
ביצירותיו פיתח שיטות הלחנה המבוססות על שילוב מרכיבים לא סימטריים בתהליכים פלינדרומיים. כמוזיקולוג, בנה שיטת ניתוח מקורית למוזיקה בת זמננו. כמורה, פיתח שיטה לפיתוח שמיעה.
פרסים

2004 - פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים
2017 - פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים
רשימת יצירות מובחרות

Selected Compositions - Vladimir Scolnic.pdf
הערות שוליים

↑  אמיר מנדל, ג'זיסט וחמישה מוזיקאים קלאסיים יחלקו 300 אלף שקל, פרס רה"מ, באתר הארץ, 8 בספטמבר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304940505171  GND: 1089776411  LCCN: no2005009576  VIAF: 24325750   WorldCat (עם VIAF): 24325750
הקאנון של מסע בין כוכבים

הקאנון של מסע בין כוכבים הוא האוסף של כל החומר הקאנוני ביקום של "מסע בין כוכבים". בדרך כלל, הוא מוגדר כאוסף סדרות הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית", "מסע בין כוכבים: סדרת האנימציה", "מסע בין כוכבים: הדור הבא", "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9", "מסע בין כוכבים: וויאג'ר", "מסע בין כוכבים: אנטרפרייז", "מסע בין כוכבים: דיסקברי", "מסע בין כוכבים: פיקארד", "מסע בין כוכבים: סיפונים תחתונים" וסרטי הקולנוע של הזיכיון. עם זאת, אתר אינטרנט רשמי של "מסע בין כוכבים" מכיר בכך שהגדרה זו איננה חקוקה באבן, וכי ההגדרה של מה בדיוק מהווה חלק מהקאנון הרשמי של "מסע בין כוכבים" היא נזילה, פתוחה לפרשנות ולהתדיינות.
סרטי הקולנוע

נכון לשנת 2019, כל סרטי "מסע בין כוכבים" המקוריים נחשבים לחלק מהקאנון. אמנם הדבר לא נאמר במפורש, מה שנחשב להיות בקאנון הוא הגרסה הרשמית והמלאה ביותר של כל אחד מן הסרטים, לרבות סצנות שירדו בעריכה, סצנות שנכללו רק בגרסה הביתית וגרסת הבמאי. כזה הוא המקרה, למשל, של סצנה החושפת כי פיטר פרסטון הוא אחיינו של מונטגומרי סקוט ב-"מסע בין כוכבים 2: זעמו של חאן". פיטר פרסטון כלול במסד הנתונים הקאנוני באתר הרשמי של "מסע בין כוכבים" StarTrek.com‏.
מה שמוסיף בלבול לנושא היא העובדה שג'ין רודנברי צוטט כאומר שהוא לא אוהב את הסרטים, ו-"לא מחשיב אותם כקאנוניים במיוחד". לא קיימת רשימה סופית של סרטים שרודנברי לא אהב במיוחד, או אילו אלמנטים מסוימים הוא לא החשיב כקנוניים. למשל, הספר Star Trek Chronology מציין כי רודנברי החשיב אלמנטים מתוך "מסע בין כוכבים 5: הגבול האחרון" ו-"מסע בין כוכבים 6: הארץ הלא נודעת" המפוקפקים, אך לא מצוין לאלו אלמנטים מסוימים בסרטים אלו התנגד רודנברי.
מעולם לא נעשתה התייחסות רשמית, באופן מפורש, לקאנוניזציה של התוספות המיוחדות שנמצאות במהדורות DVD ביתיות, כגון סצנות שנמחקו.
סרטי הקולנוע > הבחנה בין ציר זמן פריים לציר זמן קלווין

בעוד שעשרת הסרטים הראשונים ביקום נחשבו קאנוניים, סרטי האתחול משנת 2009 ואילך יצרו ציר זמן חדש, מקביל לציר הזמן המקורי אך אינו משיק לו. על מנת שלא ליצור בלבול, הוחלט לכנות את שני צירי הזמן בשמות שונים.
ציר הזמן הקאנוני המקורי שכולל את כל הסדרות והסרטים משנת 1966 עד 2005 (מהסדרה המקורית ועד אנטרפרייז), וכן את הסדרות החדשות החל מדיסקברי משנת 2017 נקרא "יקום פריים".
ציר הזמן שכולל את שלושת סרטי האתחול מחדש משנת 2009 ועד 2016 נקרא "יקום קלווין".
החלוקה בוצעה על מנת להבדיל בין העלילות השונות וההיסטוריות השונות בין היקומים.
הוצאות לאור > רומנים בדיוניים

רבים מהרומנים המקוריים שפורסמו על ידי הוצאת הספרים Pocket Books אינם נחשבים לחלק מהקאנון. זה היה קו המנחה שנקבע בשלב מוקדם על ידי ג'ין רודנברי, אשר חזר עליו פעמים רבות בפני אנשים שעבדו איתו.
כל זמן שג'ין רודנברי היה מעורב בזה, הוא המילה האחרונה על מה הוא מסע בין כוכבים. לכן, עבורנו כאן - רון מור, ג'רי טיילור, כל מי שעובד על תוכנית - ג'ין הוא הסמכות. וכשהוא אומר שהספרים, והמשחקים, והקומיקס וכל דבר אחר, הם לא הבשורה, אלא רק תוספת למה שהוא מסע בין כוכבים, אבל בפועל - לא חלק מהיקום של מסע בין כוכבים שהוא יצר... הם סתם, אתה יודע, די כיף להעביר את הזמן בין הפרקים ובין הסרטים... אבל הוא לא רוצה שזה ייחשב כמקורות מידע עבור תסריטאים, שעובדים על תוכנית זו, הוא לא רוצה שזה ייחשב כחלק מהקאנון של כל מי שעובד על כל פרויקטים אחרים.
עם זאת, גם כלל זה אינו נטול חריגים נדירים. שני רומנים אודות וויאג'ר שנכתבו על ידי ג'רי טיילור (שותפה ליצירה ולאחר מכן מפיקה של וויאג'ר), Mosaic ו-Pathways, נכתבו כבר במהלך עונותיה המוקדמות של וויאג'ר, בהם מפורט הרקע של הדמויות הראשיות של הסדרה. אלה היו אמורים להיות חלק מהקאנון, ולשמש כהפניות עבור התסריטאים של התוכנית, כאשר היה צורך לעבות את הדמויות. לעיתים, מתייחסים אל שני הרומנים הללו כאל החריגים מהכלל "ספר איננו חלק מהקאנון". עם זאת, מאחר שחלק מהמידע המוזכר בספרים האלה אף פעם לא צוטט או נסתר באף אחד מפרקי "מסע בין כוכבים: וויאג'ר" שנכתבו לאחר שהספרים פורסמו, מעמדם כחלק מהקאנון עדיין פתוח לדיון.
הוצאות לאור > רומנים מבוססים פרקים/סרטים

רומנים, אשר עלילתם נגזרת מתוך פרקים ו/או סרטים - אינם נחשבים לחלק מהקאנון. זוהי מסורת שקבע ג'ין רודנברי בעצמו. רודנברי כתב רומן המבוסס על הסרט "מסע בין כוכבים: הסרט", שכלל הרבה קווי עלילה וחומר חדשים, שלא היו חלק מהסרט, כמו למשל: האישה שמתה בתאונת הטרנספורטר הייתה המאהבת של קירק. בעוד הרומן ממלא חורי עלילה רבים שנותרו בסרט, רודנברי צוטט כאומר שזה לא צריך להיחשב לחלק מהקאנון.
הוצאות לאור > ספרי עיון

יוצאי-דופן הם ספרי עיון שאינם עלילתיים, כגון The Star Trek Encyclopedia,‏ Star Trek Chronology,‏ TNG Technical Manual, ו-DS9 Technical Manual. בניגוד לרומנים (מקוריים או המבוססים על פרקים/סרטים), מעולם לא נקבע במפורש כי ספרי עיון אלו הם אינם חלק מהקאנון, ועובדה היא שהם היו מאושרים רשמית על ידי סרטי פרמאונט וניתנים לתסריטאים בתור מדריכים, שיסייעו להם בכתיבה אמינה. רודנברי עצמו החשיב אותם כחלק מה"רקע" של מסע בין כוכבים. בינתיים, מייקל אוקודה וריק שטרנבך, שני יועצים טכניים מאז "מסע בין כוכבים: הדור הבא" והמחברים של כמה מספרי עיון אלו, מחשיבים את עבודתם ל"די רשמית". עם זאת, הם מעולם לא קבעו כי ספריהם הם חלק מהקאנון, והשאירו את הדיון פתוח.
תסריטאי מסע בין כוכבים ומפיק-שותף רונלד ד. מור דוחה חומרים רשמיים בטענה כי מדובר ב-"ספקולציות", ואומר כי צוות הכתיבה מעולם לא התייחס לספרי העיון כאל קאנון. עם זאת, נראה כי ויאקום, חברת האם של סרטי פרמאונט, סבורה אחרת. בסדרה של הודעות בפורומים של האתר הרשמי של מסע בין כוכבים, הארי לאנג, מנהל בכיר בויאקום, לא הותיר ספק שהוא מתייחס לספרי העיון כאל קאנון.
הוצאות לאור > הוצאות לאור אחרות

ספרי קומיקס ומגזינים של מסע בין כוכבים אינם נחשבים לחלק מהקאנון.
חומרים אחרים

שום דבר שמתרחש במשחקי המחשב של מסע בין כוכבים, במתקן השעשועים Star Trek: The Experience ובהפקות של מעריצים (טרקי) נחשב לקאנון.
חומרים אחרים > חומרים המאושרים על ידי רודנברי

בהתבסס על רמת השליטה היצירתית שג'ין רודנברי הפעיל במהלך יצירת העונות הראשונות של "מסע בין כוכבים", יש אנשים הטוענים כי רק חומרים אשר אושרו על ידי רודנברי צריכים להיחשב כחלק מהקאנון. גישה כזו הייתה מונעת מכל דבר שרודנברי לא אהב מלהיכנס לקאנון, כמו גם כל דבר אשר נעשה לאחר מותו, לרבות 6 סרטי קולנוע ו-3 סדרות טלוויזיה.
עם זאת, רודנברי עצמו הסתייג מראש מגישה שכזו. הוא קיווה ש-"מסע בין כוכבים" תמשיך גם אחרי מותו. כפי ש-"מסע בין כוכבים" השתפרה עם הזמן, דור אחרי דור, רודנברי ציפה שאנשים יסתכלו אחורה, על ההתחלה הצנועה שלה, כעל ראשיתו הפשוטה של משהו גדול יותר וטוב יותר. רודנברי בבירור לא התכוון מעולם להגביל את "מסע בין כוכבים" לעבודה האישית שלו בלבד, אלא קיווה לכלול גם את כל העבודה של הדורות הבאים.
חומרים אחרים > השפה הקלינגונית

השפה הקלינגונית נולדה לראשונה על ידי ג'יימס דוהאן עבור סרט הקולנוע "מסע בין כוכבים: הסרט", אשר כלל רק כמה מילים בשפה החדשה. מאוחר יותר, מארק אוקרנד המשיך לעבות את אוצר המילים הדלות לשפה אמיתית, תוך השלמת כללי דקדוק ופונולוגיה, והרחיק לכת עד כדי כך שפרסם את המילון הקלינגוני - The Klingon Dictionary; המכון לחקר השפה הקלינגונית - The Klingon Language Institute - נוצר זמן קצר לאחר מכן. בשפה הקלינגונית שאוקרנד המציא נעשה שימוש בדיאלוגים קלינגונית שנשמעו בכמה סרטי "מסע בין כוכבים" ופרקים של הסדרות השונות. למרות כל העובדות הללו, רונלד ד. מור הצהיר כי בין אם (תסריטאי של מסע בין כוכבים) עושה או לא שימוש בשפה (הקלינגונית), בדיוק כפי שהיא מתוארת במילון של מארק, זה תלוי בו (בתסריטאי) בלבד", כי הוא סבור כי "המילון מסורבל, ובדרך כלל קל יותר להמציא (את השפה) פונטית".
זולטן זבסקן

זולטן זבסקן (בגרמנית: Zoltán Sebescen, בהונגרית: Sebestyén Zoltán, נהגה שבשצ'ן, נולד ב-1 באוקטובר 1975 באהינגן שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ממוצא הונגרי ששיחק בעמדות המגן הימני והקשר הימני, והצליח בעיקר בבאייר לברקוזן, עמה השתתף בגמר ליגת האלופות 2002. לזבסקן הופעה אחת במדי נבחרת גרמניה.
קריירת מועדונים

זבסקן החל את הקריירה בשטוטגרטר קיקרס, בה שיחק מאז שהיה בן שבע. בשנת 1994 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של שטוטגרטר קיקרס, ששיחקה אז בליגה השלישית בגרמניה. בעונת 1995/96 העפיל זבסקן עם שטוטגרטר קיקרס לבונדסליגה השנייה. זבסקן שיחק שלוש עונות נוספות עם שטוטגרטר קיקרס בבונדסליגה השנייה, אך לא הצליח להעפיל עם הקבוצה לבונדסליגה. בקיץ 1999 עזב זבסקן את שטוטגרטר קיקרס, בה שיחק 17 שנים, וחתם בוולפסבורג מהבונדסליגה. עונת הבכורה של זבסקן בוולפסבורג, 1999/00, הייתה מוצלחת במיוחד, כאשר הוא הבקיע שישה שערי ליגה וסייע לקבוצתו לסיים במקום השביעי המפתיע, כשהוא משתף פעולה עם אנדז'יי יוסקוביאק, ג'ונתן אקפובורייה, דורינל מונטאנו ויורגן רישה. בעונת 2000/01 הבקיע זבסקן ארבעה שערי ליגה, וקבוצתו סיימה במקום התשיעי.
בקיץ 2001, לאחר שתי עונות בוולפסבורג, חתם זבסקן בבאייר לברקוזן שהייתה באותן שנים המתחרה העיקרית של באיירן מינכן בצמרת הבונדסליגה, ושיתף פעולה בקישור עם מיכאל באלאק, ברנד שניידר, זה רוברטו, קארסטן ראמלו ויילדיריי בשטורק. עונת הבכורה של זבסקן בבאייר לברקוזן, 2001/02, הייתה מוצלחת מאוד עבורו מבחינה אישית, כאשר הוא ערך 25 הופעות ליגה והבקיע שלושה שערים. עם זאת, עונה זו הסתיימה במפח נפש עבור באייר לברקוזן, שאיבדה את כל התארים על אף שהייתה קרובה אליהם. זבסקן ובאייר לברקוזן איבדו את ההובלה בבונדסליגה במחזור האחרון, והפסידו הן בגמר הגביע הגרמני בתוצאה 4-2 לשאלקה 04, במשחק בו זבסקן לא שיחק, והן בגמר ליגת האלופות 2002 לריאל מדריד. בגמר זה זבסקן פתח בהרכב, והוחלף בדקה ה-65 במצב של 2-1 לריאל מדריד על ידי אולף קירסטן, אך התוצאה נשארה בעינה. בעונת 2002/03 ערך זבסקן שבע הופעות ליגה בלבד במדי לברקוזן, מאחר שסבל מפציעות רבות בברכיו, שנגרמו בין השאר כתוצאה ממחלת ליים. הופעתו האחרונה של זבסקן בבונדסליגה נערכה בפברואר 2003, בהפסד באייר לברקוזן בתוצאה 2-1 לבוכום. באוגוסט 2005 הצהיר זבסקן על פרישתו ממשחק פעיל באופן סופי בגיל 29 בלבד, לאחר שלא שיחק תקופה ארוכה.
קריירה בינלאומית

זבסקן הוא השחקן הראשון בהיסטוריה של מועדון הכדורגל וולפסבורג ששיחק בנבחרת גרמניה. משחקו היחיד של זבסקן בנבחרת גרמניה היה בהפסד 2-1 מול נבחרת הולנד במשחק ידידות. זבסקן פתח בהרכב במשחק זה והוצב בעמדה זרה לו. הופעתו של זבסקן במשחק זה הייתה חלשה, כאשר כשל בשמירתו על ההולנדי בודווין זנדן, והוחלף במחצית המשחק. לאחר משחק זה, לא זומן זבסקן שוב לנבחרת. לזבסקן שלוש הופעות בנבחרת המשנה של גרמניה.
לאחר הפרישה

החל מיולי 2007 זבסקן מועסק במועדון נעוריו שטוטגרטר קיקרס כמתאם נוער.
הפער הדיגיטלי

ילדים בנפאל משתמשים במחשב ממיזם "One Laptop Per Child" - אחד מהפרויקטים לצמצום הפער הדיגיטלי
מדד גיני לקיבולת תקשורת (ב-kbit/s) בקרב בני אדם ברחבי העולם
פער דיגיטלי הוא תופעה חברתית וכלכלית הקשורה להתפתחויות הטכנולוגיות הדיגיטליות של עידן המידע. המונח שמתאר פער בין אוכלוסיות המתגוררות באזור מוגדר, קהילה או מדינה, שיש להן גישה, כישורים, התקנים, תקשורת או מיומנויות לעשות שימוש בטכנולוגיות החדשות, לבין אוכלוסיות אחרות ללא כל אלה. מדובר באי-שוויון כלכלי וחברתי בין קבוצות של בני אדם בנגישות ובשימוש בטכנולוגיה דיגיטלית.
פער דיגיטלי נוצר בגלל סיבות אחדות. ברוב המקרים, פער דיגיטלי נובע מעוני וממחסומים כלכליים. עם זאת, מחקרים מראים כי הפער הדיגיטלי הוא יותר מסתם נושא גישה ולא ניתן להקל רק על ידי מתן הציוד הדרוש. יש לפחות שלושה גורמים במשחק: נגישות מידע, ניצול מידע ופתיחות מידע.
רקע

המונח "פער דיגיטלי" התפתח מתוך אסכולת "פער הידע", אשר שמה דגש על התפיסה שידע הוא כוח. תומכי האסכולה יצאו מתוך הנחה שמידע הוא נכס חשוב לחברה; ידע מעניק עוצמה ומשפר את היכולת להתמודד עם מצבים חברתיים. נגישות גבוהה יותר למידע תורמת ליכולת של האדם לפקח ולשלוט בסביבתו בצורה יותר טובה. השערת היסוד של אסכולת פער הידע טוענת כי פערי הידע רק הולכים וגדלים. הסיבה לכך היא שחברות מפותחות טכנולוגית מגדילות את ידיעותיהן, בעוד חברות לא-מפותחות סובלות מחוסר היכולת להיחשף או להשתמש באמצעים הטכנולוגיים, וכך גדל פער הידע שלהן.
גישת "פער הידע" צמחה בין שנות ה-40 לשנות ה-60 של המאה ה-20. המונח מתאר התפתחות תודעתית לפיה לכל אדם פוטנציאל תקשורתי המורכב מידע או מטען אישי מוקדם (ידע אישי, תרבותי), מחשיפה סלקטיבית למידע, מקשרים חברתיים וכן מתנאים כלכליים. הפוטנציאל התקשורתי מושפע מנתונים כגון רמת הכנסה, השכלה, גיל, מעמד חברתי ותחומי עניין. בשנות ה-60 עד שנות ה-90 דיברו על "פער טכנולוגי", שמשמעותו היא הבדל בחשיפה ובשימוש בטכנולוגיה. הבנת פער זה והדיון בו, התחזקו עם הופעת הטלוויזיה וכניסתה לשימוש רחב. השאלה המהותית שנשאלה היא "האם ישנה טלוויזיה?" בבתים הפרטיים וכיצד היא משפיעה על אורח החיים והצריכה של האוכלוסייה. לאחר חדירת הטלוויזיה לבתים הפרטיים, התגבשה ההבנה כי פער טכנולוגי נובע במידה רבה מזמינות טכנולוגיית התקשורת - מאחר שממנה מתקבל המידע.
המונח "פער דיגיטלי" הופיע לראשונה באמצע שנות ה-90 של המאה ה-20 במינהל האמריקאי לתקשורת ומידע. המונח הפך לפופולרי ונטמע לאחר סדרת דו"חות שהגיש סגן שר המסחר והיועץ טכנולוגי לארי אירווינג לממשל קלינטון בנושא.
המונח אינו מחלק את החברה באופן ברור וחד משמעי לעניים ועשירים. שכן, אפשר למצוא אנשים עשירים שאין להם כל זיקה לטכנולוגיה דיגיטלית. הבדל זה יכול להתקיים בין חתכי האוכלוסייה השונים, שמתקיימים ביניהם הבדלים חברתיים, תרבותיים, כלכליים וגאוגרפיים.
רקע > פער דיגיטלי מדרגה שנייה

נהוג להבחין בין שתי רמות של פער דיגיטלי:
פער דיגיטלי ברמה ראשונה הוא בנגישות לאמצעי טכנולוגי, למשל האם יש או אין לאדם מחשב. היעדר נגישות לאמצעים טכנולוגיים הוא פער דיגיטלי מרמה ראשונה.
פער דיגיטלי ברמה שנייה חל אצל אלו שיש להם פיזית את האמצעי הטכנולוגי, אך אין להם את הידע הדרוש על מנת להשתמש בו ולהפיק ממנו תועלת.
הפער הדיגיטלי מראה כי לתקשורת השפעה רבה, שנובעת מהיכולת להשיג ידע דרך התקשורת עצמה, זאת מתוך התפיסה כי ידע הוא עוצמה, המהווה מפתח להתפתחות. נגישות לטכנולוגיות תקשורת מודרניות אמנם מועילה לצמצום הפער הדיגיטלי, אך היא אינה מספיקה, משום שגם כאשר ישנה נגישות, הפוטנציאל התקשורתי שונה. למעשה, מעבר לנגישות ישנה דרגה שנייה לפער הדיגיטלי והיא מיומנות. משמעות המיומנות היא ניצול הפוטנציאל של הרשת. עם זאת, נגישות לאינטרנט לא מעידה על היכולת להשתמש בו, כאשר ישנם משתנים שונים בעלי השפעה משתנה על מיומנויות הגלישה כגון גיל, מגדר, השכלה, ניסיון קודם וכן תדירות שימוש.
הפער הדיגיטלי ברמה השנייה, המכונה גם פער הייצור, מתאר את הפער שמפריד בין הצרכנים של תוכן באינטרנט מיצרני תוכן. כפי שהפער הדיגיטלי הטכנולוגי הולך ופוחת בין אלו עם גישה לאינטרנט לבין אלה שאין להם גישה. בעבר, מחקר הפער הדיגיטלי התמקד בנגישות לצריכת האינטרנט. אולם כאשר הנגישות התפשטה באוכלוסייה נתונה, החוקרים החלו לבחון כיצד אנשים משתמשים באינטרנט כדי ליצור תוכן, ומהי ההשפעה החברתית-כלכלית שיש לכך על התנהגות המשתמש. יישומים חדשים אפשרו לכל מי שיש לו מחשב וחיבור לאינטרנט להיות יוצר של תוכן. טכנולוגיות כמו פייסבוק, YouTube וטוויטר, מאפשרות למשתמשים להשתתף באינטרנט וליצור תוכן, מבלי להבין כיצד הטכנולוגיה עובדת, מה שהוביל לפער דיגיטלי הולך וגובר בין אלה שיש להם הכישורים והבנת אינטראקציה באופן מלא יותר עם הטכנולוגיה ואלה שהם צרכנים פסיביים שלה.
סיבות אחרות לפער הדיגיטלי ברמה השנייה (מיומנות השימוש באינטרנט) כוללות גורמים תרבותיים, הקשורים לעיתים קרובות למעמד ומצב סוציו-אקונומי. משתמשים ממעמד סוציו-אקונומי נמוך נוטים פחות להשתתף ביצירת תוכן, בשל חסרונות בחינוך ובחוסר הזמן הפנוי הדרוש לעבודה הכרוכה ביצירת בלוג או אתר אינטרנט ותחזוקתו.
במחקר שנעשה לבדיקת הפער הדיגיטלי מדרגה שנייה (מיומנות השימוש באינטרנט), בחנו את יכולת הפרט להפיק את המקסימום בניצול האינטרנט לצרכיו, לאינטרסים שלו ולרצונותיו בקרב 54 נבדקים מעל גיל 18. הממצאים הראו כי משתנה הגיל הוא גורם משפיע, כאשר משתתפים צעירים מיומנים יותר ממבוגרים מהם. כמו כן, נמצא כי משתנה המגדר אינו משפיע. נוסף לכך משתנה ההשכלה מראה כי המיומנים ביותר הם בעלי תואר שני, אך משתתפים ללא ההשכלה אקדמית גילו מיומנות גדולה יותר מבעלי תואר ראשון, כך שניתן לראות את השפעת הגיל על המיומנות. וכצפוי, נמצא שככל שהניסיון בשימוש ברשת רב יותר ותדירות השימוש גבוהה יותר, המיומנות גבוהה יותר. אף על פי שכל המשתתפים במחקר בעלי נגישות לאינטרנט, קיימת שונות ביכולת לנצלו. כך שיש אנשים שמפתחים את המיומנות שלהם, כשמנגד יש שמתקשים ולכן נוטים להתרחק מהטכנולוגיה ונותרים מאחור. כך, מסקר שנערך בקרב מדגם מייצג שלך האוכלוסייה הבוגרת בארצות הברית ב-2016 עולה שבעוד 97% מהאוכלוסייה הבוגרת שמעו על ויקיפדיה, 83% ביקרו בה, ו-68% היו מודעים לכך שהיא ניתנת לעריכה על-ידי משתמשיה. לבסוף רק 8% דיווחו שערכו אותה בפועל. מניתוח הנתונים עולה שהשכלה וכישורי אינטרנט הם מנבאים חיוביים של עריכה (יותר השכלה וכישורי אינטרנט טובים יותר מגבירים את הנטייה לערוך) וגיל הוא מנבא שלילי של עריכה (צעירים נוטים לערוך יותר).
סיבות > גורמים התורמים לפער דיגיטלי

איכות התשתיות הפיזיות והנגישות אליהן, שמשמעותן העדר הגישה לטכנולוגיית המידע.
מצב סוציו-אקונומי שלא מאפשר קניית מחשב או חיבור לאינטרנט.
חוסר מודעות לחשיבות הטכנולוגיה ולהשפעת העולם הדיגיטלי ומכאן חוסר המודעות לצורך בשימוש ההולך ומתרחב בטכנולוגיות המידע.
חוסר התאמה של הטכנולוגיה לדפוסי תרבות נתונה.
חוסר שליטה בשפת הרשת - מאחר שהרשת בעיקרה מתנהלת בשפה האנגלית ולדובריה קל יותר.
חוסר מיומנות באופן השימוש בטכנולוגיות הדיגיטליות, מיומנות הנרכשת בדרכי סיוע והדרכה, שמשמעותה התמצאות אפקטיבית (פער דיגיטלי אינו תלוי רק בגישה הטכנית למחשב ולאינטרנט).
טכנופוביה - רתיעה מהעולם הדיגיטלי שאינה מאפשרת את ההתוודעות לשימוש בו והגישה לתכנים שעולם זה מציע.
הימצאות בחברה המתווה דרך חיים שמתנגדת לשימוש במחשב, לחיבור ושימוש ברשת האינטרנט.
טכנולוגיה דיגיטלית ממלאת את מקומם של עובדים בני המעמד הנמוך, מה שגורע עוד יותר מהאפשרות לצמצם את הפער שכבר קיים.
סיבות > מקורות אפשריים לבעיית הפער הדיגיטלי > קהל

אפשרותו של אדם לדלות ידע מן התקשורת משתנה מאדם לאדם. לאנשים משכבות גבוהות יש פוטנציאל תקשורתי גבוה. מיומנויות תקשורתיות של השכלה, קריאה, הבנה וזיכרון. אוכלוסייה זו טובה יותר במיון וחשיפה סלקטיבית (בחירת תכנים) לעומת השכבות החלשות.
סיבות > מקורות אפשריים לבעיית הפער הדיגיטלי > פוטנציאל תקשורתי

מושג המגדיר את מכלול המשאבים המאפשרים לפרט לקלוט מידע, לעכלו, לאחסנו ולהפוך אותו לידע זמין. ישנם ארבעה גורמים לפוטנציאל תקשורתי:
פערים אישיים או חברתיים: פערים כלכליים, מקום מגורים, שפת דיבור ועוד משפיעים על הידע של האדם.
תהליכי חשיפה וקליטה של זכירה ואחסון מידע המושפעים רבות מתחומי התעניינות: ככל שהפרט מגלה יותר עניין בתחום מסוים כך הוא ידרוש לספוג יותר מידע בנושא.
הבדלים בידע המוקדם של הנמענים: מתחבר לגורם הראשון (פערים אישיים).
קשרים ומגעים חברתיים משמעותיים יותר של בני המעמד הגבוה: במחקר שנערך על איידס בהודו נמצא כי בני נוער ממעמד סוציו-אקונומי גבוה שזכו להשכלה גבוה יותר צברו יותר ידע מהחברה משום שהם היו נגישים יותר לאנשים בעלי סמכות, מומחים ועוד.
סיבות > מקורות אפשריים לבעיית הפער הדיגיטלי > המדיה

פערי הידע הם גלובליים. למחצית האנושות אין בכלל גישה למחשב, יכולת לממן שירותי רשת, ידיעת אנגלית וכו'. פערי הידע חופפים פערים מגדריים, גזעיים וגילאים. המדיה אשמה משום שהתכנים המשודרים רלוונטיים רק לאליטות. רעיון זה מדגיש כי התקשורת מרבה לעסוק בנושאים שוליים שאינם נותנים ידע וכן מעדיפים להזדהות עם בעלי ההשכלה הגבוה.