stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרס הווידאו קליפים של MTV לקליפ הטוב ביותר של אישה
שיאים / סטטיסטיקות

הכי הרבה זכיות:
1. ביונסה, מדונה, טיילור סוויפט - 3 זכיות
2. קלי קלרקסון, ג'נט ג'קסון, ליידי גאגא - 2 זכיות
מרבית המועמדויות, נכון לשנת 2016 (כולל מועמדויות לאמנית השנה)
|  | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אמנית | מדונה | ביונסה | ג'נט ג'קסון קייטי פרי | בריטני ספירס ריהאנה | כריסטינה אגילרה סינדי לאופר טיילור סוויפט | אנני לנוקס ג'ניפר לופז קלי קלרקסון מריה קארי ניקי מינאז' פינק ליידי גאגא שאקירה |
| סך הכול | 12 | 10 | 6 | 5 | 4 | 3 |
ראו גם

פרסי המוזיקה של MTV אירופה לאישה הטובה ביותר
צימאון (אלבום)

צימאון הוא האלבום ה-22 של הזמר היוצר הישראלי שלמה ארצי שיצא ב-22 במרץ 2002.
הפקה

האלבום יצא שנתיים אחרי אלבומו הקודם של ארצי אהבתיהם, ושש שנים אחרי אלבומו הקודם שהכיל שירים מקוריים שהוא כתב והלחין - שניים. הוא הוזמן מראש במאה אלף עותקים ובעקבות צאתו לחנויות הגיע ל-132 אלף עותקים בתור 17 ימים, שלושה שירים מהאלבום הגיעו למצעד השנתי תשס"ב (2002), וארצי עצמו זכה בתואר "זמר השנה" באותה שנה. לאלבום צורף הקליפ של הסינגל - "בשקט בשקט" בתור הרצועה ה-16 באלבום.
האלבום כולל בתוכו שיר "נסתר", ששמו הוא: "ימי הולדת". השיר מתנגן לאחר הרצועה האחרונה באלבום (לא לקחתי ללב).
רשימת רצועות

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי שלמה ארצי.
| צימאון> מס' | צימאון> שם | צימאון> משך | צימאון>  | צימאון>  | צימאון>  | צימאון>  | צימאון>  | צימאון>  | צימאון>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | פה ושם  | 4:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | בשקט בשקט  | 4:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | דבר איתי על המצב  | 3:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | על פי תנועת הרכבות  | 4:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | להציל אותך (דואט עם טל שגב)   | 4:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | שיר הקרבה  | 3:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | כל אחד והסיפור שלו (דואט עם טל שגב)   | 4:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | בדרך (דואט עם שלומי שבת)   | 4:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | געגועי  | 3:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | עשרים וארבע שעות  | 4:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | הבית שלך  | 3:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | פצצת אטום בשמים  | 3:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | הו לעזאזל  | 4:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | צימאון  | 4:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | לא לקחתי ללב  | 9:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 67:14 |  |  |  |  |  |  |  |
משתתפים באלבום

שלמה ארצי - שירה, הפקה מוזיקלית
טל שגב - פסנתר, קלידים, בס, קולות, עיבודים, הפקה מוזיקלית
ערן וייץ - גיטרות, תכנות תופים, קולות, עיבודים, הפקה מוזיקלית
גיל פלדמן - אקורדיון, קלידים, עיבודים, הפקה מוזיקלית
אבי סינגולדה - גיטרות, בוזוקי, עיבודים
בנצי גפני - בס
אלון הלל - תופים
בן ארצי - פסנתר
ניצן עין-הבר - חליליות
רוני עברין - כלי הקשה
וידאו קליפים

בשקט בשקט - (במאים:יריב הורוביץ ושלמה ארצי)
להציל אותך
הערות שוליים

↑  צחי לוי, איך להיות שלמה ארצי ב-10 צעדים פשוטים, באתר ynet, 14 במרץ 2002
↑  עמוס אורן, מכירות דיסקים בפסח: סיפוק מהול בדאגה, באתר ynet, 8 באפריל 2002
| שלמה ארצי (דיסקוגרפיה) |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | שלמה ארצי (1970) • על אנשים (1971) • פתאום אחר ימים רבים (1972) • אומרים ישנה ארץ (1973) • לכל החברים מהמסע מים אל ים (1974) • את ואני (1975) • משחקי 26 (1975) • עת שערי רצון להפתח (1975) • יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב (1976) • רומנסה ופיוט (1977) • גבר הולך לאיבוד (1978) • דרכים (1979) • חצות (1981) • מקום (1982) • תרקוד (1984) • לילה לא שקט (1986) • חום יולי אוגוסט (1988) • כרטיס ללונה פארק (1990) • ירח (1992) • שניים (1996) • אהבתיהם (2000) • צימאון (2002) שפויים (2007) • אושר אקספרס (2012) • קצפת (2016) |  |
| אלבומי ילדים | הטיול לארץ התווים (1972) • שלמה ארצי שר ומספר לילדים על יאן הגמד (1976) • סיפורי התנ"ך לילדים (1982) |  |
| מיני-אלבומים | פתאום עכשיו פתאום היום (1970) • את ואני (1975) • ציונות בלי מירכאות • מממ-נננ\פנדל • חיוכו של ילד • Ich kann mich nicht ändern / Ich sah ein Lächeln • Ich kann mich nicht ändern / Ich sah ein Lächeln • אחרי שנואיבה נגמרה (1977) • אהבתיה (1994) • גבר הולך לאיבוד (1995) • אנחנו לא צריכים (1999) |  |
| אלבומי הופעה | שלמה ארצי ואצ'י בהופעה חיה בצוותא (1983)  • ההופעה 97 (1997) • שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה (2005) • עונת ההופעות (2010) |  |
| אוספים ומארזים | אוסף שירים מתורגמים לגרמנית (1975)  • שלמה ארצי השירים היפים (1976) • השירים 1 (1990) • השירים 2 (1990) • שירים 3 (1991) • האוסף המשולש (1993) • שירי אהבה שלי (2003) • השנים הראשונות (2008) • תתארו לכם (2013) • אלבומי המופת (2013) • אוסף השירים שהסתתרו (2016) • פעם תורי, פעם תורך (2017) • אתמול היה טוב (2019) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: ef8a77a8-b7e1-3cad-8f57-912f2c4d4e0b
רוברט מרקריאן

רוברט ברטונוביץ' מרקריאן (ברוסית: Роберт Вартанович Маркарян; בארמנית: Ռոբերտ Մարգարյան; נולד ב-20 באפריל 1949 בבאקו) הוא דיפלומט רוסי, אשר כיהן כשגריר רוסיה בקרואטיה (23 ביולי 2009 – 30 ביוני 2015) וכשגריר רוסיה בסוריה (13 באוגוסט 1999 – 10 בנובמבר 2006). בוגר המכון ללימודי אסיה ואפריקה של אוניברסיטת מוסקבה.
הוא היה חבר בוועדה הסובייטית להגנת השלום. כמו כן, הוא היה חוקר במכון ללימודי המזרח של האקדמיה למדעים של ברית המועצות, עמית מחקר במכון לכלכלה עולמית ויחסים בין-לאומיים, ועוזרו של המדינאי יבגני פרימקוב במועצה הנשיאותית של ברית המועצות ובקהילת המודיעין הרוסית. הוא גם היה מזכיר בכיר של שר החוץ של רוסיה.  ולו הייתה דרגת אלוף, והוא דובר רוסית, ערבית ואנגלית.
קלצ'ה

| --- | --- |
סמל קלצ'הסמל קלצ'ה

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  סבולץ'-סטמאר-ברג סבולץ'-סטמאר-ברג
 נפה:  נפת פהרגיארמט
 שטח:  28.26 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,402 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  48°03′02″N 22°43′01″E﻿ / ﻿48.050555555556°N 22.716944444444°E﻿ / 48.050555555556; 22.716944444444 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://kolcse.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.קלצ'ה(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.קלצ'ה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קלצ'ה (בהונגרית: Kölcse) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית קלצ'ה עלתה משמעותית במפנה המאה ה-21, מ-1,460 תושבים בשנת 1990 עד 1,402 תושבים בשנת 2020.
הכפר והאזור הסובב לכפר מיושבים לסירוגין החל מהמאה ה-14.
יהודי קלצ'ה

יהודים חיו בקלצ'ה בתקופות זמן שונות ובמקום קיים בסמוך לבית הקברות הכללי בית קברות יהודי ובו מצבות רבות, רובן די מוזנחות.
באפריל 1944 גורשו לכפר יהודים מפילשד ומסטמארצ'קה, משם גורשו כל היהודים לגטו במאטסלקה והוחזקו במקום בתנאים קשים יחד עם 17,000 יהודי המחוז. במאי 1944 גורשו למחנה ההשמדה אושוויץ.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 18 |  |
| 1880 | 85 | 1,018 |
| 1910 | 84 |  |
| 1920 | 66 |  |
| 1930 | 47 |  |
| 1941 | 43 | 1,256 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  בית הקברות היהודי בקלצ'ה
↑  תיעוד יהודי קלצ'ה שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת פהרגיארמט |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פהרגיארמט • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • הרמאנסג • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טיוודר • טוניוגמטולץ' • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • אוסקה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987013081575405171
פרנק ווגל

| --- | --- |

ווגל בשנת 2014
 לידה:  21 ביוני 1973 (בן 51) ויילדווד קרסט שבניו ג'רזי
 מכללה:  אוניברסיטת קנטקי
 קבוצות כמאמן
 2001–2004 2004–2005 2007–2011 2011–2016 2016–2018  2019–2022  2023-הווה:  בוסטון סלטיקס (עוזר) פילדלפיה 76' (עוזר) אינדיאנה פייסרס (עוזר) אינדיאנה פייסרס אורלנדו מג'יק לוס אנג'לס לייקרס פיניקס סאנס
 הישגים כמאמן
 זכייה באליפות ה-NBA‏ (2020) מאמן נבחרת המזרח במשחק האולסטאר (2014)
פרנק פול ווגל (באנגלית: Frank Paul Vogel; נולד ב-21 ביוני 1973) הוא מאמן כדורסל אמריקאי, אשר משמש כמאמן הראשי של קבוצת פיניקס סאנס מליגת ה-NBA.
ראשית חייו

ווגל גדל בניו ג'רזי, והתעניין בכדורסל מגיל צעיר. בהיותו בבית ספר, אירח אותו דייוויד לטרמן בתוכנית הלילה הפופולרית שלו כשהוא מבצע פעלול - מסובב כדור על מברשת שיניים תוך כדי שהוא מצחצח את שיניו.
ווגל שיחק כרכז במכללת חואניטה מפנסילבניה. בשנת 1994 עבר לאוניברסיטת קנטקי, שיחק בקבוצה המשנית של האוניברסיטה וסיים תואר ראשון בביולוגיה. לאחר הלימודים עבד בצוות האימון של קבוצת הכדורסל הראשית.
קריירת אימון > השנים הראשונות

ווגל החל לעבוד בבוסטון סלטיקס ב-1997 כאנליסט וידאו ראשי. ב-2001 קודם לעוזר מאמן וב-2004 עבר לשמש עוזר מאמן בפילדלפיה 76'. ב-2005 מונה לסקאוט בלוס אנג'לס לייקרס וב-2006 לסקאוט בוושינגטון ויזארדס. ב-2007 מונה לעוזר מאמן באינדיאנה פייסרס.
קריירת אימון > אינדיאנה פייסרס

ב-2011, לאחר שג'ים אובריאן פוטר מתפקידו, ווגל מונה כמאמן זמני של הפייסרס. הוא הוביל את הפייסרס לפלייאוף בפעם הראשונה מאז 2006. ווגל הוכרז באופן רשמי כמאמן ראשי ב-6 ביולי 2011, לאחר ששחקנים ביקשו מהמנהל המקצועי לארי בירד למנותו לתפקיד. הישג השיא של הקבוצה תחת ווגל היה העפלה לגמר המזרח בעונות 2013 ו-2014, בהן הפסידה למיאמי היט. ב-6 במאי 2016, למרות שהקבוצה הגיעה לשלב הפלייאוף, הודיעה הנהלת הקבוצה כי חוזהו של ווגל לא יוארך ומאמן אחר ימונה במקומו.
קריירת אימון > אורלנדו מג'יק (2016-2018)

בעונות 2017 ו-2018 אימן את אורלנדו מג'יק, אשר רשמה תחתיו מאזן מצטבר של 54 ניצחונות ו-110 הפסדים.
קריירת אימון > לוס אנג'לס לייקרס (2019-2022)

במאי 2019 מונה למאמנה הראשי של לוס אנג'לס לייקרס, במקומו של לוק וולטון. בעונתו הראשונה עם הלייקרס הוליך אותה למקום הראשון באזור המערבי, עם מאזן ניצחונות 52–19, בהובלתם של השחקנים לברון ג'יימס ואנתוני דייוויס. בפלייאוף 2020 גברו הלייקרס על פורטלנד טרייל בלייזרס (4–1), יוסטון רוקטס (4–1), דנוור נאגטס (4–1) ומיאמי היט (4–2), בדרך לזכייתה ה-17 של הקבוצה באליפות ה-NBA.
ב-11 באפריל 2022 פוטר ווגל לאחר סיום העונה הסדירה בה סיימו הלייקרס במקום ה-11 במערב ולא הצליחו להעפיל לפליי-אין עם מאזן 33–49 שלילי.
קריירת אימון > פיניקס סאנס (2023- הווה)

ב-6 ביוני 2023 מונה ווגל למאמנה הראשי של קבוצת פיניקס סאנס.
הערות שוליים

↑  SUNS NAME FRANK VOGEL AS HEAD COACH, www.nba.com (באנגלית)
קריסטל – באווירה ים תיכונית

"קריסטל – באווירה ים תיכונית" הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמר הישראלי בני אל. את האלבום הוציאה בשנת 1992 לאור חברת התקליטים האחים ראובני על גבי תקליט ותקליטור. זהו אחד משלושת האלבומים היחידים של אל הזמינים בשירותי הסטרימינג השונים, דוגמת ספוטיפיי, דיזר ואפל מיוזיק.
רשימת רצועות

| קריסטל – באווירה ים תיכונית> מס' | קריסטל – באווירה ים תיכונית> שם | קריסטל – באווירה ים תיכונית> משך | קריסטל – באווירה ים תיכונית>  | קריסטל – באווירה ים תיכונית>  | קריסטל – באווירה ים תיכונית>  | קריסטל – באווירה ים תיכונית>  | קריסטל – באווירה ים תיכונית>  | קריסטל – באווירה ים תיכונית>  | קריסטל – באווירה ים תיכונית>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | קריסטל  | 4:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | אהבת אמת  | 5:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | הבלגן חוגג  | 3:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | זכרי את העבר  | 4:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | לא יכול  | 3:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | מתמכר לאהבה  | 3:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | קריסטל-גרסה עברית  | 4:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | העיקר הבריאות  | 4:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | רגע האמת  | 3:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | עני לי  | 4:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | יום חדש  | 3:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | קיטה  | 4:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 50:49 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  בני אל בקיוב איי.אל
| בני אל |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: קיץ מסוכן • משהו מהסרטים • ממא-מיה • קריסטל – באווירה ים תיכונית • בחפלה משגעת • אל תלכי רחוק • שירים לאוהבים • מתי תביני
אלבומי אוסף: בני אל בלהיטי זהב 97
אלבומי גרסאות כיסוי: בני אל בלהיטים הגדולים 95
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 9c43d96d-2ac1-478d-ae35-166136b22835
עין הילד

| --- | --- |
 מטה הארגון:  לילונגווה 
 תקופת הפעילות:  28 בפברואר 1995 – הווה (29 שנים) 
 eyeofthechild.org
 
עין הילד הוא ארגון לא ממשלתי העוסק בשמירה על זכויות הילד והגנה משפטית במלאווי ובאזור אפריקה הדרומית. הארגון הוקם ב-28 בפברואר 1995 כמענה לתופעות התעללות, ניצול ואלימות כלפי ילדים המתמודדים עם עוני וחולי קשה. הארגון נודע בשל מעורבותו הפעילה בקידום זכויות ילדים במלאווי ומאבקו בתופעת אימוצי החסד הבלתי חוקיים של ידוענים מהוליווד. הארגון מנוהל כיום בידי מקסוול מאטוורא (Maxwell Matewere).
הרקע להתפתחות הארגון

מאחר שהחקלאות מהווה את עיקר כלכלת האזור, ילדים מנוצלים בגיל צעיר לצורכי עבודה בתנאים קשים ובשכר נמוך. מחקרים מצביעים על כך ששעות עבודה מרובות באיסוף משאבים מאלצות את מרבית הילדים במלאווי להיעדר מבתי הספר. בנוסף על כך, נכון לשנת 2018 חיים במלאווי כמיליון תושבים עם נגיף HIV (מקום 9 בעולם) ועל פי הערכות קיימים כ-670 אלף ילדים יתומים כתוצאה מכך. כמו כן, תוחלת החיים במלאווי, הניצבת במקום ה-163 במדד איכות החיים של האו"ם, היא 37 שנים. זאת משום שבנוסף למגפת האיידס ישנם מקורות מים מזוהמים, מחסור קבוע בתרופות ובטיפול רפואי הולם ושיעור התמותה השנתי הוא 140 תינוקות מתוך 1,000. יתומים, בהיותם אוכלוסיית ילדים פגיעה לניצול, מוגנים כיום בחוק הלאומי במלאווי על בסיס עקרון "האינטרס הטוב ביותר". לעיקרון זה 3 מאפייני מפתח:
טובת הילד מעל כל שיקול פוליטי, דתי וסוציאלי
יחס אינדיבידואלי לכל ילד ושמיעת קולו
התייחסות לצרכים ההתפתחותיים של הילד
בין מאפיינים אלו ייתכנו שיקולים סותרים. קיים צורך בניהול השיקולים הללו מבחינה משפטית כאשר הדיון עוסק בנושאים כמו אימוץ בין-יבשתי אשר עלול להרחיק את הילד מסביבתו הטבעית.
הארגון הוקם כשנתיים לאחר הפיכתה של מלאווי ממשטר חד-מפלגתי למשטר דמוקרטי כאשר באותה העת התפתחה במלאווי התודעה המערבית לזכויות האדם והילד.
פעילות

משנת 1995 נאבקים פעילי ארגון Eye of the Child) EYC) בחטיפת ילדים לצורכי עבדות ותעשיית המין, התעללות מינית, סחר בבני אדם ומסורות אלימות נוספות כמו נישואי קטינים בכפייה. פעילי הארגון פועלים על מנת שחוקי המדינה ידאגו שילדים שעברו התעללות וניצול יקבלו טיפול, שיקום והגנה בפני האנשים שהפרו את זכויותיהם. בנוסף, דואגים הפעילים שהחוקים במלוואי הנוגעים לאימוץ והגנת הילד מתוקננים ומיושמים, זאת כדי להגן על יתומי האומה וילדיה הפגיעים.
הארגון עובד במגוון מישורים המשלבים הגנה משפטית של זכויות אדם יחד עם סיפוק שירותים חברתיים לקורבנות. הם מציעים הכשרה לקהילות ולתלמידים בנוגע לשמירה על זכויות ילדים, ביצוע עבודות משפטיות בשם ילדים מנוצלים ועבודה ישירה לשיקום ילדים שעברו התעללות.
ב-2007, EYC ארגנו אסיפות ב-26 מקומות ציבוריים שונים ברחבי המדינה בהן לימדו על הסכנה בעבדות בקרב ילדים. בנוסף, הם הכשירו כ-30 ארגונים מקומיים ויצרו ועדות שמירה קהילתיות כדי לפקח על אותם ילדים בקהילות המקומיות. בעזרת ועדות השמירה הללו, עד 2010, הצילו כמעט 300 ילדים שזוהו כקטינים בעבדות. ועדות השמירה דאגו להרחיק את הילדים ממסגרות העבודה המסוכנות והמנצלות ולהחזירם למסגרות מגינות ומקדמות. 123 ילדים הוחזרו לבתי הספר ו-164 ילדים בוגרים יותר החלו הכשרות מקצועיות במקצועות כמו נגרות, חייטות ועבודות מתכת על מנת להקל את השתלבותם בשוק העבודה מאוחר יותר. במעקב אחרי אותם ילדים 3 שנים לאחר תחילת הפרויקט, נמצא כי הישגים אלו נשמרו גם לאורך זמן – 90 אחוז מהילדים שהורחקו מהעבודות המנצלות נותרו בבתי הספר ושליש מהנערים בהכשרה המקצועית מצאו עבודה בתחומי ההכשרה שלהם.
בנוסף, ב-2010 התחיל הארגון בקמפיין שנועד למנוע מילדות צעירות לעזוב את בתי הספר וקידם חוק חדש שנועד להגביל את גיל הנישואין בקטינים, כדי למנוע מהורים למכור את בנותיהם עבור תשלומי נדוניה.
ב-2015 הציג מנהל הארגון תוכנית דו-שנתית שנועדה לעצור את הסחר בילדים במדינה. מתוך נתונים כי קטינות רבות מובאות מאזורים כפריים לערים כדי לעבוד בפאבים, הצוות המוביל של הארגון נפגש עם מנהיגים רוחניים במחוזות שונים כדי להעלות את המודעות והרגישות של אותם מנהיגים לסחר בקטינות ובכך לנסות ולמגר את התופעה.
ב-2018 פרסם הארגון אסטרטגיית סיוע לאומי לשנים 2018–2022 שמטרתה למנוע מגורים ועבודה של ילדים ברחוב. בעיית מגורי ילדים ברחוב נותרה אחת הבעיות החברתיות הקריטיות במלאווי, ולכן התוכנית שמה דגש על התערבות מכוונת הגנה, דאגה ושילוב של ילדי הרחוב בחברות שלהם. התוכנית מציגה פלטפורמות וחלופות שונות ליצירת הרתעה שתמנע מילדים לחזור לרחובות. בנוסף, ראש הארגון, מקסוול מטוור, נבחר על ידי הממשלה להיות חלק מוועדה לאומית האחראית על פיתוח חקיקה נגד סחר בבני אדם.
כיום, ניתן לראות פעילות רבה של הארגון בדף הפייסבוק של הארגון בו הם מבקרים את הממשלה על פועלה בנושא קידום הזכויות של הילדים במלאווי ומפרסמים כתבות בנושא זכויות ילדים: חוקים שנחקקים, הצהרות פוליטיות, נתונים סטטיסטים, הצהרות והפגנות של פעילים מהארגון ועוד.
התערבות הארגון מובילה לשינויים מהותיים ברשויות האכיפה הנוגעות לענייני זכויות הילד במלאווי. הפרסומים והכתבות שמפיץ הארגון מעלות לסדר היום של ממשלת מלאווי את הנושא ומפעילות לחץ כדי לעודד אכיפה ותשומת לב לאומית. הארגון עוקב בצורה אדוקה אחרי התפתחויות משפטיות ומדיניות בנושא של זכויות ילדים וכמו כן גם בפעילויות של ארגונים לא ממשלתיים נוספים שמתמקדים בשיפור חינוך, צמצום אלימות, הדרכות והעלאת מודעות הציבור במלאווי.
אימוץ בין לאומי

תופעת האימוץ הבין-לאומי נעשתה רחבה יותר לאחר מלחמת העולם השנייה. אמצעי התקשורת נעשו מתקדמים יותר ותמונות של ילדים מורעבים ונטושים מאזורי מלחמה הופצו באופן נרחב יותר מבעבר. תמונות אלו ביססו תהליך של תמיכה באימוץ רב לאומי. מלחמת קוריאה היוותה השראה לעידוד האימוץ וראייתו כעבודת סיוע. קוריאה היוותה את האתר הראשון ובמשך זמן מה גם לאתר הגדול ביותר לאימוץ רב לאומי. אימוץ מאזורי קונפליקט אחרים באסיה כמו קמבודיה, וייטנאם וסין נתפס כהצלה בעיני רבים. כמו כן גם במקומות בהן שיעור העוני ומקרי האלימות הוא גבוה כמו אמריקה הלטינית ואפריקה.
מדינות רבות מטיפות מגבלות חדשות ונוקשות יותר לגבי אימוץ בינלאומי. המתנגדים לאימוץ זה טוענים כי הוא שולל את זכויות הילדים לחיות תחת המורשת שלהם ולעיתים כרוך בפעולות פוגעניות כגון הזנחה או התעללות. מדינות רבות טוענות לזכויות להחזיק בילדים בגבולות המדינה בה נולדו ואחרות תומכות בזכויות הילד לגדול במשפחות קבע שלעיתים יימצאו רק באמצעות אימוץ בינלאומי.
בשנת 1993 ועידת האג בנושא אימוץ בינלאומי הכריעה כי אימוץ מסוג זה עדיף על פני אומנה ומוסדות פנים ארציים, ובעקבות כך מספר האימוצים הבינלאומיים עלה והגיע לכדי 45,000 בשנה. עם זאת, בשנים האחרונות חלה מגמה הפוכה ומספר האימוצים צנח בצורה דרמטית. מדינות רבות סגרו או הגבילו את תוכניות האימוץ. מומחים לרווחת ילדים ומחקרים בנושא התפתחות הילד מראים כי החזקת תינוקות בטיפול מוסדי למשך יותר מכמה חודשים מציבה אותם בסיכון לנזק לכל החיים, גם אם הם מאומצים בסופו של דבר, כאשר הסיכון מוגבר באופן יחסי לאורך משך השהות. פסיכולוגים התפתחותיים מסבירים עד כמה חיוני טיפוח האינטראקציה האנושית עבור תינוקות להתפתחות תקינה. נתונים מדעיים חדשים בנוגע להתפתחות מוחית מוקדמת מדגימים עד כמה שונה המוח של ילדים שגדלו במשך שנתיים בבית יתומים לעומת מוחם של ילדים שגדלו עם הורים.
ארגוני זכויות אדם, וארגוני ילדים מקדמים את הרעיון כי יש לשמור על ילדים חסרי הורים כמעט בכל מחיר במדינת מוצאם. ארגונים אלה פועלים לתמיכה בהורים עניים, אומנה ואימוץ ביתי בתוך המדינה. מלחמתם של ארגונים אלו התעוררה בעקבות קנייה, הונאה וחטיפה של תינוקות. בנוסף הם טוענים כי אימוץ בינלאומי מהווה פגיעה בזכויות האדם ושולל מאותם ילדים מאומצים את המורשת שלהם. בשירות למען הילד ביוהנסבורג טענו כי בעבר היו יתומים כאלו נקלטים במשפחה המורחבת אך כיום, בגלל היקף הפגיעה של מחלת האיידס ביבשת, אין מי שיספק את התמיכה המסורתית הזו והיתומים מוצאים עצמם ברחובות ובבתי יתומים. עוד הם מוסיפים כי בשל מספרם המועט יחסית של תינוקות בריאים לאימוץ בעולם המערבי, והפיכת האִמהוּת החד-הורית לנפוצה יותר ויותר, הביקוש לתינוקות ממדינות מתפתחות גדל.
הערות שוליים

↑  Flora J. Nankhuni, Jill L. Findeis, Natural resource-collection work and children's schooling in Malawi, Agricultural Economics 31, 2004, עמ' 123–134 doi: 10.1111/j.1574-0862.2004.tb00251.x
1 2  Philip H. Cook, Sandra Ali, Alister Munthali, Starting from strengths : community care for orphaned children in Malawi; a final report, 1999
↑  Eye of the Child: Making Malawi a Safer Place for Children, Firelight Foundation (באנגלית אמריקאית)
↑  Elizabeth Bartholet, International Adoption: Thoughts on the Human Rights Issues, 2007-11-02
1 2  Elizabeth Bartholet, International Adoption: The Human Rights Position, Global Policy 1, 2010, עמ' 91–100 doi: 10.1111/j.1758-5899.2009.00001.x
קונגסברג

קונגסברג (בנורווגית: Kongsberg) היא עיירה היסטורית במחוז ויקן שבנורווגיה הממוקמת לאורך נהר נומדלסלוגן בחלק הדרומי של עמק נומדל. נכון ל-2021 העיירה מנתה כ-27,694 תושבים.
היסטוריה

העיר נוסדה בשנת 1624 על ידי מלך דנמרק כריסטיאן הרביעי בעקבות גילוי הכסף באזור. במהלך המאה ה-18, בשיא ההצלחה של תעשיית הכסף בקונגסברג, הועסקו אלפי עובדים במכרות הכסף של היישוב וקונגסברג הייתה היישוב השני בגודלו בנורווגיה אחרי ברגן.
בשנת 1686 הוקמה המטבעה הנורווגית המלכותית בתחומי קונגסברג.
מכרות הכסף של קונגסברג נסגרו לבסוף בשנת 1957. בתחומי העיירה נמצא מוזיאון הכרייה הנווגי אשר במסגרתו עדיין נערכים סיורים מודרכים במכרות הכסף של קונגסברג.
לאורך השנים הפכה קונגסברג ממרכז כרייה למרכז תעשייה וטכנולוגיה מודרני.
בתחומי העיירה פועלים מספר חברות גדולות, כולל חברת Kongsberg Gruppen המתמחה בתעשיות ביטחוניות, תעופה וחלל וימיות. כמו כן, בתחומי העיירה נמצאת גם אוניברסיטת דרום-מזרח נורווגיה.
העיירה נודעת כיום גם בזכות פסטיבל הג'אז השנתי שנערך בה.
ב-13 באוקטובר 2021 אירע בתחומי העיירה פיגוע טרור במסגרתו אספן אנדרסן בראת'ן, אזרח דני שהמיר את דתו לאסלאם, ירה בחץ וקשת במספר עוברי אורח והצליח לרצוח חמישה מתוכם ולגרום לפציעתם של שלושה נוספים.
ערים תאומות

יפן צ'יטוס, יפן
פינלנד אספו, פינלנד
הולנד חאודה, הולנד
דנמרק קוגה, דנמרק
שוודיה קריסטיאנסטאד, שוודיה
איסלנד סקגאפיורדור, איסלנד
גלריה

מכרות הכסף של קונגסברג
איור של מרכז היישוב משנת 1848
תמונה של מרכז היישוב מסוף המאה ה-19
תחנת הרכבת של קונגסברג
הערות שוליים

↑  Kongsberg Silver Mining District
↑  "Man kills several people in Norway in bow and arrow attacks, police say". Reuters. 13 באוקטובר 2021. נבדק ב-13 באוקטובר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Francis, Ellen; Cunningham, Erin; Pannett, Rachel; Noack, Rick (13 באוקטובר 2021). "Norway bow-and-arrow attack that killed five people appears to be 'terrorist act,' police say". The Washington Post. נבדק ב-14 באוקטובר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4268035-9  KulturNav: 48b4dba5-c5b8-4eb5-a836-c3cd33b338ef  MusicBrainz: c02b20ba-fb21-413e-9298-7ff79e6ea2d2