stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סרנדה

ערך זה עוסק ביצירה או הופעה מוזיקלית לכבוד אדם. אם התכוונתם לעיר באלבניה, ראו .
סרנדה, ציור מאת ג'ודית לייסטר
סרנדה או רמשית בעברית (באנגלית: Serenade, באיטלקית: Serenata) היא יצירה או הופעה מוזיקלית לכבודו של אדם.
יש שלוש קטגוריות של סרנדה בהיסטוריה של המוזיקה:
סרנדה היא יצירה מוזיקלית המושמעת לכבוד אדם אהוב, חבר/ה, או אדם מוערך אחר, לרוב בערב ומתחת לחלון ביתם. משמעות זו למילה, שנמצאת בשימוש עד היום, מקורה בתקופת ימי הביניים או הרנסאנס. היצירה המוזיקלית שבוצעה לא נצמדה לסגנון מסוים, חוץ מהעובדה שאדם יחיד ביצע אותה, מלווה בכלי נגינה נישא כלשהו, כמו גיטרה או אקורדיון. יצירות בסגנון זה נוצרו גם בתקופות מאוחרות יותר, אך לרוב בהקשר שמתייחס ספציפית לתקופות מוקדמות יותר, כמו אריות באופרה. אחת הדוגמאות המפורסמות לכך היא האופרה "דון ג'ובאני" של מוצרט, בה שר הגיבור סרנדה מתחת לחלונה של דונה אלווירה.
סרנדה באיטלקית משמעה "שיר ערב", ובתקופת הבארוק משמעותה הייתה יצירה מסוג קנטטה שמבוצעת מחוץ למבנה, תחת כיפת השמיים, ולעת ערב או לילה, בליווי קולות וכלי נגינה שונים. מלחינים נודעים שחיברו יצירות מסוג זה היו אלסנדרו סטראדלה, אלסנדרו סקרלטי, יוהאן יוזף פוקס, יוהאן מאתזון ואנטוניו קלדרה. בדרך כלל היו אלו יצירות בקנה מידה רחב, בבימוי מינימלי, בתווך שבין קנטטה לבין אופרה. יש המבחינים בין קנטטה לסרנדה בכך שסרנדה מושמעת מחוץ למבנה, ולפיכך ניתן להשתמש במהלכה בכלי נגינה בעלי עוצמות גבוהות שנשמעים רועשים מדי במהלך קנטטה (המושמעת במבנה סגור), כלים כמו חצוצרה, קרן יער ותופים.
סרנדה במשמעותה החשובה ביותר בהיסטוריה של המוזיקה, היא יצירה מוזיקלית לאנסמבל כלי נגינה נרחב בתנועות מוזיקליות רבות, המתייחסת לסגנון הדיברטימנטו, שהולחנה בעיקר במהלך התקופה הקלאסית והרומנטית (אם כי קיימות מספר דוגמאות שלה גם במאה ה-20. יצירה זו היא קלילה ומבדרת יותר יחסית ליצירות המאופיינות במגוון סגנונות מוזיקליים לאנסמבל נרחב, כמו הסימפוניה. בדרך כלל המלודיות חשובה בה יותר מאשר התפתחות של תימות או עוצמה דרמטית. רוב היצירות האלה מקורן באיטליה, גרמניה, אוסטריה ובוהמיה.
ספריית הפחתה

ספריית הפחתה (באנגלית: Subtraction Library) היא שיטה בביולוגיה מולקולרית בה ניתן לבחון 'עלייה' או 'ירידה' (תלוי לאיזה כיוון עושים אותה) של גנים ספציפיים כתגובה לשינוי מסוים כגון: טמפרטורה, חומרים שונים, ותנאי סביבה קיצוניים.
כללי

קיימות שיטות מולקולארית שונות בהן ניתן לחפש שינויים גנטיים כתגובה לגירוי חיצוני או פנימי. ספריית הפחתה היא אחת משיטות אלו, והיא מבוססת על היברידיזציה בין מולקולות ה-RNA לפני הטיפול לבין מולקולות ה-RNA אחרי הטיפול, כך שרק אלו שלא עברו הכלאה (עקב אי נוכחות ביטוי הגנים לפני הטיפול) יוגברו ב-PCR. ישנן שיטות מולקולריות מדויקות יותר לבחינת עלייה או ירידה של גנים, כמו למשל microarray. אולם עבור שיטה זו ודומות לה, יש לדעת את רצף הגנום כולו של הייצור הנבדק, מידע שלא קיים עבור רוב היצורים. מבצעים ספריית הפחתה כאשר אין ידע רב על הגנום של הייצור הנבדק, ובכל זאת מעוניינים לגלות אילו גנים קשורים לתופעה מסוימת על ידי כך שבוחנים את עלייתם/ירידתם כתגובה לתופעה זו.
השיטה

כדי לבחון אילו גנים חדשים עלו יש להפיק mRNA משני סוגי רקמות - כזו שעברה טיפול וכזו שלא עברה. זו שלא עברה טיפול תיקרא Driver וזו שעברה תיקרא Tester. את ה-Tester מחלקים לשתי דוגמאות. הופכים את ה-mRNA של שתי הדוגמאות  ל-cDNA יחד עם פרוב שונה לכל אחת. בנוסף עושים הגברה ל-Driver עם  RTPCR. אחרי הכנות אלו מתחילים בהיברידיזציות והגברות: תחילה עושים היברידיזאציות בין ה-Driver לשני ה-Testers ואחר כך בין ה-Tester ל-Tester. בסופו של דבר תתקבלנה מולקולות cDNA המכילות את שני הפרובים השונים משני הצדדים על אותו הגדיל, והן היחידות שיוגברו (עם תחלים ספציפיים לפרובים) בעת עשיית PCR מחודש. המולקולות האלו יהיו רק אלו שלא עברו היברידיזציה עם ה-Driver משום שלא היו להן התאמות עם מולקולות מקבילות שלו, מה שמעיד על עלייתן כתוצאה מהטיפול. אם עושים את ה-Driver וה-Tester הפוך ניתן לדעת אילו גנים 'ירדו' כתגובה לטיפול.
סולם אולפורט

סולם אוֹלפּוֹרְט הוא מדד לביטוי של דעות קדומות בחברה אנושית, שקבע הפסיכולוג האמריקאי גורדון אולפורט, בספרו "טבעה של דעה קדומה" משנת 1954.
בסולם מתוארים חמישה שלבים:
גינוי לשוני (Antilocution): חברי קבוצת הרוב מדברים בגנאי חברי קבוצת המיעוט, בין אם מדובר בהתבדחות עליהם ובין אם בהתייחסות אליהם במונחים של סטריאוטיפים ודימויים שליליים. גם אם חברי קבוצת המיעוט לא נעלבים בשלב זה, הדרך נפתחת לפגיעות רציניות יותר.
הימנעות: כשמתחזקת הדעה הקדומה, מנסים חברי קבוצת הרוב להימנע ממגע עם חברי הקבוצה הדחויה, גם אם עליהם לקחת בחשבון שבכך תיגרם להם אי נוחות ניכרת.
אפליה: מצב שבו הדעה הקדומה באה לידי ביטוי פעיל, כאשר קבוצת הרוב מנסה לפגוע במיעוט הלכה למעשה; הם מעוניינים לשלול או להרחיק את חברי הקבוצה הדחויה מעבודות מסוימות, מאזורי מגורים מסוימים, מזכויות פוליטיות, הזדמנויות חינוכיות ופעילויות פנאי ומוסדות חברתיים אחרים. הפרדה גזעית היא צורה ממוסדת של אפליה גזעית.
אלימות פיזית: כאשר הרגשנות מתגברת, מובילה הדעה הקדומה אצל חברי קבוצת הרוב לפרצי אלימות ופשעי שנאה; כגון חילול אבני מצבות בבתי קברות יהודיים, לינץ' נגד שחורים, משיחה בזפת ובנוצות באמריקה של נאמנים למלך האנגלי במהלך המאה ה-18 ושל מורמונים במאה ה-19.
השמדה: הדרגה הגבוהה ביותר של אלימות הנובעת מדעה קדומה, באה לידי ביטוי כאשר קבוצת הרוב מבקשת להשמיד או לסלק את המיעוט. דוגמאות היסטוריות: תוכנית הפתרון הסופי של הנאצים להשמדת העם היהודי, רצח העם ברואנדה, והטיהור האתני בבוסניה והרצגובינה.
ראו גם

סובלנות
יחסי רוב ומיעוט
לקריאה נוספת

Gordon W. Allport, The Nature of Prejudice, Perseus Books, 1979, ISBN 0201001799
הערות שוליים

↑  Allport, Gordon (1954). The Nature of Prejudice. Addison-Wesley.
↑  Watson, Peter (2007). Psychology and Race. Transaction Publishers. pp. 45–46. ISBN 0-202-30929-0.
ספריית המטכ"ל ע"ש רא"ל חיים לסקוב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום:  מחנה רבין, הקריה, תל אביב-יפו
 סוג:  ספרייה צבאית
 תאריך ייסוד:  1964
 על שם:  חיים לסקוב 
 גודל האוסף:  30,000 כותרים
 מנהל:  אביבה צוויג
 קואורדינטות:  32°04′33″N 34°47′26″E﻿ / ﻿32.07575°N 34.790653°E﻿ / 32.07575; 34.790653
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) ספריית המטכ"ל ע"ש רא"ל חיים לסקוב(למפת תל אביב רגילה) ספריית המטכ"ל ע"ש רא"ל חיים לסקוב(למפת גוש דן רגילה) ספריית המטכ"ל ע"ש רא"ל חיים לסקוב(למפת גוש דן מוגדלת) ספריית המטכ"ל ע"ש רא"ל חיים לסקוב  he ספריית המטכ"ל ע"ש רא"ל חיים לסקובhe ספריית המטכ"ל ע"ש רא"ל חיים לסקובמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ספריית המטכ"ל ע"ש רא"ל חיים לסקוב היא הספרייה הראשית והמרכזית של צבא הגנה לישראל (צה"ל). הספרייה שוכנת במחנה רבין שבתל אביב-יפו וכפופה למחלקת ההיסטוריה של חטיבת תורה והדרכה של המטה הכללי של צה"ל (המטכ"ל). ברשות הספרייה כ-30,000 כותרים בשפות שונות, בהם אוסף ספריו של רב-אלוף חיים לסקוב אשר נתרם לספרייה על ידי אלמנתו, כ-100 כתבי עת עליהם מנויה הספרייה וכן ספרים נדירים מהמאה ה-19.
ספריית המטכ"ל נחשבת למאגר המשמעותי ביותר בישראל לספרות צבאית מקצועית[דרוש מקור]. הנושאים העיקריים אותם מאגדת הספרייה:
אומנות המלחמה, פילוסופיה צבאית, ארגון צבאות, טקטיקה ואסטרטגיה.
היסטוריה צבאית, היסטוריה של מלחמות, עימותים וסכסוכים בינלאומיים, ביוגרפיות של מצביאים.
טכנולוגיה של כלי נשק ואמצעי לחימה.
מדעי המדינה, יחסים בינלאומיים, חוזי שלום והסכמים בינלאומיים לשלום.
ניהול ומנהל, פיקוד ומנהיגות.
את הספרייה מנהלת כיום (2011) הספרנית אביבה צוויג אשר עובדת בספרייה משנת 1983. שירותי עיון והשאלה ניתנים לחיילים בסדיר, במילואים ובדימוס, ולעובדי מערכת הביטחון, וכן ניתנים שירותי עיון בלבד לעובדי משרדי הממשלה ולסטודנטים.
היסטוריה

הספרייה הוקמה בשנת 1964 ברחוב דוד אלעזר באזור דרום הקריה, ובמהלך השנים שונה מיקומה מספר פעמים. ב-2004 הועברה הספרייה מחוץ לבסיס ומספר המבקרים בה הצטמצם מאוד. בשנת 2008, כחלק מפינוי מוסדות צה"ל מאזור המושבה שרונה לטובת שימור המבנים, עמדה הספרייה בפני סגירה והועלתה הצעה להעביר את רוב תכולתה לספרייה חדשה במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה (פו"ם) בגלילות ולהשאיר מספר מצומצם של ספרים בספרייה קטנה במחנה מטכ"ל. תוכנית זו לא יצאה אל הפועל, ובמרץ 2009 עברה הספרייה למיקומה הנוכחי בתוך מחנה המטכ"ל.
הערות שוליים

↑  ניר קוסטי, רק עשרה חיילים ביום מבקרים בספריית מטכ"ל, 7 במרץ 2008, באתר שבוז.
↑  ארנון בן-דרור, צו קריאה: הספרייה המטכ"לית עברה לבסיס הקריה באתר יד לשריון (הקישור המקורי לאתר צה"ל אינו זמין)
סכר בלו מונטה

| --- | --- |

 מיקום:  פארה, ברזיל
 סוג:  סכר הידרו-אלקטרי
 סוכר את:  נהר שינגו
 אורך:  3.545 מטר
 ייצור חשמל:  11,000 מגה-ואט
 תקופת הבנייה:  2011 – מתוכנן ל-2020
 קואורדינטות:  3°07′40″S 51°46′33″W﻿ / ﻿3.1277777777778°S 51.775833333333°W﻿ / -3.1277777777778; -51.775833333333
  (למפת ברזיל מוגדלת) ברזיליה ריו דה ז'ניירו סאו פאולו סלבדור פורטלזה בלו הוריזונטה קוריטיבה מנאוס רסיפה פורטו אלגרה בלםאורוגוואי ארגנטינה צ'ילה פרגוואי בוליביה פרו קולומביה ונצואלה גויאנה האוקיינוס האטלנטיסכר בלו מונטה(למפת ברזיל רגילה) ברזיליה ריו דה ז'ניירו סאו פאולו סלבדור פורטלזה בלו הוריזונטה קוריטיבה מנאוס רסיפה פורטו אלגרה בלםאורוגוואי ארגנטינה צ'ילה פרגוואי בוליביה פרו קולומביה ונצואלה גויאנה האוקיינוס האטלנטיסכר בלו מונטה(למפת פארה רגילה) בלם סנטרם מרבה פראואפבס קמטה אמאפה מרניאו טוקנטינס מאטו גרוסו אמזונאס האוקיינוס האטלנטי סכר בלו מונטה(למפת פארה מוגדלת) בלם סנטרם מרבה פראואפבס קמטה אמאפה מרניאו טוקנטינס מאטו גרוסו אמזונאס האוקיינוס האטלנטי סכר בלו מונטה he
 
סכר בֶּלוֹ מוֹנְטֶה (בפורטוגזית: Hidrelétrica de Belo Monte, באנגלית: Belo Monte Dam), בעבר כונה "קַרַארַאוֹ" (Kararaô) הוא מתחם סכר הידרו-אלקטרי בבניה על נהר שינגו שבמדינת פארה, ברזיל. ההספק המתוכנן של הסכר עומד על 11,233 מגה-ואט, השני בגודלו בברזיל ואחד הגדולים בעולם מבחינת הספק, אחרי סכר שלושת הערוצים שבסין וסכר איטייפו המשותף לברזיל ופרגוואי.
בהתחשב בתנודות של הנהר, ההספק המינימלי ה"מובטח" מהסכר הוא 4,571 מגה-ואט, כ-39% מההספק המקסימלי. קווי חשמל יחברו את טורבינות הסכר אל רשת החשמל הברזילאית ויפיצו אותו לתצרוכת ביתית ומסחרית כדי לתת מענה לתעשיות מתפתחות בברזיל, כגון תעשיית טרנספורמציית אלומיניום ומטלורגיה. הנסיקה המהירה של ברזיל בעשור האחרון הביאה עמה דרישה עצומה למקור אנרגיה יציב במיוחד לתעשיות. בברזיל, 46% מהחשמל 
מיוצר על ידי מקורות אנרגיה מתחדשת. בנייה של סכרים הידרו-אלקטריים נחברה כאסטרטגיה על ידי ממשלת ברזיל כדי להבטיח משטר חשמל תקין.
באוקטובר 2019 יחידות בהספק של 10,800 מגוו"ט כבר מייצרות חשמל. הבנייה הסתיימה בסוף שנת 2019.
הערות שוליים

↑  https://agenciabrasil.ebc.com.br/en/politica/noticia/2019-11/brazil-unveils-worlds-fourth-biggest-hydropower-plant
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2013116667  VIAF: 305372769   WorldCat (עם VIAF): 305372769 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ברזיל ובנושא מבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סמואל סטולר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 באוגוסט 1915 סינסינטי, ארצות הברית 
 פטירה:  29 במאי 1985 (בגיל 69) מחוז ברוורד, פלורידה, ארצות הברית 
 מידע כללי
 שם לידה:  Samuel Stanley Stoller 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 השכלה:  אוניברסיטת מישיגן 
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 מועדון:  אוניברסיטת מישיגן
 
סמואל "סם" סטולר (באנגלית Samuel "Sam" Stoller;‏ 8 באוגוסט 1915 – 29 במאי 1985) היה אצן אמריקאי-יהודי, שיאן עולם בריצת 60 יארד (1936). חבר נבחרת ארצות הברית באולימפיאדת ברלין (1936), שברגע האחרון, נמנע ממנו ומחברו היהודי מארטי גליקמן לרוץ בריצת השליחים 4x100 מטר, כדי לא להביך את אדולף היטלר, לפי אחת הסברות. בכך לא היו שותפים לזכייה במדליית זהב האולימפית, שבה זכו חבריהם לנבחרת ובהם ג'סי אוונס.
קורות חיים

סטולר גדל בסינסינטי, אוהיו. הוא למד באוניברסיטת מישיגן. חברו ויריבו לריצה ג'סי אוונס שלמד והתאמן באוניברסיטת המדינה של אוהיו ניצח אותו בכל הריצות (יותר מ-20) פרט לאחת.
בתחרות שנערכה בשיקגו ב-20 ביוני 1936 הישווה סטולר את שיא העולם בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.3 שניות.
במבחנים האמריקאיים לאולימפיאדת ברלין (1936) שנערכו ביולי סיים סטולר במקום שישי בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.8 שניות וניכלל בנבחרת האמריקאית להשתתף בריצת השליחים 4x100 מטר. ברגע האחרון, במשחקים עצמם הוחלפו שני האתלטים היהודים, גליקמן וסטולר, על אף שהתאמנו במשך שבועיים,  בשני האצנים המהירים במשחקים, זוכי מדליות הזהב והכסף בריצת 100 מטר ג'סי אוונס וראלף מטקלף, שלא היו אמורים לרוץ בשליחים ואף לא התאמנו לכך. הרביעייה האמריקאית ניצחה בפער גדול בשיא עולם חדש של 39.8 שניות, לפני איטליה (41.1 שניות) וגרמניה (41.2 שניות).
באליפות ארצות הברית שנערכה באותה שנה הוא זכה במדליית ארד בריצת 100 מטר, אחרי ג'סי אוונס (10.4 שניות) וראלף מטקלף (10.6 שניות).
לאחר התקרית במשחקים האולימפיים הוא החליט שלא להשתתף יותר בתחריות ריצה. אך למרות זאת, באליפות המכללות שנערכה ברקלי קליפורניה ב-19 ביוני 1937 הוא זכה במדליית זהב בריצת 100 יארד בתוצאה של 9.7 שניות.
שיאים אישיים

ריצת 100 יארד: 9.5 שניות (1936)
ריצת 100 מטר: 10.3 שניות (1936)
ראו גם

יהודים במשחקים האולימפיים
הערות שוליים

↑  אליפות ארצות הברית 1936, באתר Track and Field Statistics (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2006063575  VIAF: 36347802   WorldCat (עם VIAF): 36347802
נתיב אווירי

קטע ממפת נתיבי תובלה נמוכים (לפי כללי טיסת ראיה מבוקרת CVFR) - פירוט נתיבים ומעברי קשר באזור המרכז. גובה הטיסה בכל כיוון בנתיב מסומן בתוך חץ צהוב. נקודות דיווח חובה מסומנות במשולשים צהובים, שדות תעופה בעיגולים צהובים, ומעברי הקשר מצוינים בסגול
מפה המיועדת לטיסת מכשירים באזור נמל התעופה בן-גוריון. נתיבי הטיסה מסומנים בשחור וכוללים את ציון גובה הטיסה בנתיב. הקווים הירוקים מציינים את גבולות אזור בקרת TMA של השדה
נתיב אווירי הוא רצועה צרה ומאורכת במרחבי האוויר שמעל לכדור הארץ, אשר נקבעה בידי רשויות פיקוח התעופה, המקומיות והבינלאומיות, כנתיב לתנועת כלי טיס מנקודה לנקודה.
הצורך בנתיבים

כלי טיס טסים במרחב תלת־ממדי - "השמים". עם התרבות כלי הטיס במהלך המאה ה-20, הוגדרו נתיבים אוויריים ואזורים אוויריים שונים על מנת ליצור סדר בתנועה האווירית הרבה ולמנוע תאונות. אזורים ונתיבים אוויריים מורכבים מנפח אווירי, הכולל גובה מזערי ומרבי מעל פני הים (במינוח מקצועי מקובל - מעפ"י או QNH) או מעל פני השטח (מעפ"ש), ותיחום גאוגרפי. במקומות מסוימים, ולכלי טיס מסוימים, יש אזורי טיסה שמותר לטוס בהם חופשי - בלי לשמור על נתיב מסוים (למעשה אין "כביש", רק אזור). אזורים אלו משמשים לאימונים או לטיסות כיף שונות.
נתיבים אוויריים בדרך כלל משמשים לתעבורה - להגיע מנקודה A לנקודה B.
סוגי נתיבים אוויריים

הנתיבים האוויריים מתחלקים לנתיבים של טיסת ראייה (VFR - VISUAL FLIGHT RULES) ולנתיבים לטיסת מכשירים (IFR - INSTRUMENT FLIGHT RULES).
סוגי נתיבים אוויריים > נתיבי טיסת ראייה

נתיבי טיסת ראייה מחייבים את צוות תא הטייס להיות בקשר עין עם הקרקע במשך כל זמן הטיסה. הניווט בטיסה כזו מתבצע באמצעות זיהוי של נקודות על מפה. למשל, בנתיב האוויר שבין חיפה לתל אביב טסים המטוסים על קו חוף, ומזהים את תוואי הקו ואת הערים הגדולות לאורכו - חיפה, חדרה, נתניה ותל אביב. טיסת ראייה יכולה להיות מבוקרת בבקרת מכ"ם או לא מבוקרת, ואז היא באחריות מלאה של צוות המטוס לטיסה על-פי הנהלים.
בתנאי מזג אוויר קשים, שבהם קשה לראות את הקרקע מתחת למטוס או לפניו, חייבים לעבור לטיסת מכשירים, או לחלופין, אם אין במטוס מכשירים מתאימים, לטפס לגובה שמעל לעננים (טיסה בתוך עננים מסוכנת), ולטוס לפי הוראות בקר (למשל - ימינה 90 מעלות), עד שנוצר קשר עין מחודש עם הקרקע. בהיעדר קשר עין עם הקרקע, וללא הכוונה - קיימת סכנת התנגשות בהרים, למשל.
סוגי נתיבים אוויריים > נתיבי טיסת מכשירים

נתיבים אלו תמיד מבוקרים בבקרת מכ"ם. בטיסת מכשירים מטיס צוות תא הטייס את המטוס לנקודות במרחב בעזרת עזרי ניווט. עזרי ניווט הם מכשירים שנמצאים בנקודות שונות ומשדרים אות תמידי, שכל מטוס בעל מכשיר מתאים מסוגל לקלוט ולפענח אותו, וגם להצליב מידע מכמה מכשירים. בטיסה מסוג זה אין הכרח להביט בקרקע ולזהות את נתיב הטיסה בעין. לכן כשיש עננים שלא מאפשרים לראות את הקרקע, או בטיסה מעל ים (חלק ניכר מן הטיסות הבינלאומיות) יש לטוס ב"טיסת מכשירים".
תכנון נתיבי אוויר

גובהם של נתיבי אוויר מתוכן בהתאם למכשולים שיש בשטח (אנטנות, הרים), וכן בהתאם לסוג המטוסים שטסים: מטוסי נוסעים יטוסו גבוה יותר, ובהתאם ליעדי הטיסה הקיימים.
ראו גם

מרחב פיקוח תעופתי
הערות שוליים

↑  פרסום מידע תעופתי פנים ארצי (פמ"ת) המפורסם על ידי מנהל התעופה האזרחית מכח הוראות תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ"ב-1981. מפות נתיבי טיסה (נתיבי התובלה הנמוכים ו- ATS) מהוות חלק בלתי נפרד מהפמ"ת
↑  פרסום מידע תעופתי פנים ארצי (פמ"ת) המפורסם על ידי מנהל התעופה האזרחית מכח הוראות תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ"ב-1981. מפות נתיבי טיסה (נתיבי התובלה הנמוכים ו- ATS) מהוות חלק בלתי נפרד מהפמ"ת
| תעופה אזרחית  • תעופה • תעופה צבאית |
| --- | --- | --- |
| ארגוניםבין-לאומיים | הארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית • יאט"א |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| נמל תעופה | טרמינל • עלייה למטוס • שער עלייה למטוס • גשר עלייה למטוס • מדרגות ניידות • טרקלין נייד • קרוסלת מטען • הנחיית כלי טיס על הקרקע • שירותי קרקע למטוס נוסעים • מִנחת |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| חברת תעופה | חברת דגל • חברה לטיסות חסך • חברה לטיסות שכר • מועדון הנוסע המתמיד • בסיס פעולה מרכזי • רשימת חברות תעופה |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| ברית חברותתעופה | סטאר אלייאנס • Oneworld • סקייטים • התאחדות חברות התעופה הערביות • קבוצת TUI • ונילה אליינס • LATAM |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כרטוס | כרטיס טיסה • כרטיס טיסה אלקטרוני • בידוק ביטחוני • כרטיס עלייה למטוס • עמדה אחודה לבידוק עצמי • כרטיס מסביב לעולם • רישום לטיסה • מחלקת טיסה • שותפות קוד • היטל דלק |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| מטוס נוסעים | עלייה למטוס • הסעה • צוות אוויר • טייס • טייס אוטומטי • מהנדס טיסה • דייל אוויר • ארוחת טיסה • קופסה שחורה • בידור בטיסה • מושב מטוס • בטיחות בטיסה • רשימת מטוסי נוסעים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| בקרה | פיקוח טיסה • אזור בקרה מרחבית • מרחב פיקוח תעופתי • נתיב אווירי • מגדל פיקוח |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כללי | תעופה כללית • הסכם שמיים פתוחים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כבישים ודרכים ארציות ובינלאומיות |
| --- | --- | --- |
| צורות דרכים | כביש • מסילת רכבת • נתיב ימי • נתיב אווירי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292909005171  LCCN: sh85003003  NDL: 00566390
סן סטאה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כנסייה 
 על שם:  אוסטתיוס הקדוש 
 מיקום:  ונציה 
 מדינה:  איטליה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – המאה ה־12
 תאריך פתיחה רשמי:  המאה ה־12 
 חומרי בנייה:  לבנה 
 אדריכל:  דומניקו רוסי 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות הבארוק האיטלקית 
 קואורדינטות:  45°26′29″N 12°19′51″E﻿ / ﻿45.441444°N 12.330778°E﻿ / 45.441444; 12.330778
  (למפת ונציה מוגדלת) סן סטאה(למפת ונציה רגילה) סן סטאה
 
פנים הכנסייה
סן סטאה (באיטלקית: San Stae) היא כנסייה הממוקמת ברובע סנטה קרוצ'ה של העיר ונציה שבאיטליה, על גדת התעלה הגדולה.
היסטוריה

הכנסייה, המוקדשת לאאוסטתיוס הקדוש (באיטלקית: סן סטאה) נבנתה בשלהי המאה ה-17 על פי תכנונו של ג'ובאני גראסי, בסגנון פאלאדיאני. חזית הכנסייה נבנתה בשנת 1709 על גדת התעלה הגדולה על ידי דומניקו רוסי.
תיאור הכנסייה

בכנסייה מוצגות יצירות מעשה ידי ניקולו באמביני, ג'וזפה קאמראטה ואנטוניו באלסטרה. בקפלות הכנסייה יצירות מעשה ידי ג'וזפה טורטו, פייטרו באראטה, פראנצ'סקו מיליורי ויאקופו אמיוני. בחדר הכמורה יצירות מעשה ידי ברתולומאו לטריני, ג'וזפה אנגלי והיצירה "מות הקדושים של ברתולומאוס הקדוש" מעשה ידי ג'אמביטסטה טייפולו משנת 1721 (אחת היצירות הראשונות של האמן).
בחדר חפצי הקודש מוצגות היצירות: "מות ישו" מעשה ידי פייטרו דלה וקיה ו"טרויאנוס מורה ליוסטסיוס הקדוש להתפלל לאלילים" מעשה ידי ג'אמבאטיסטה פיטוני.
ספריית הנוער הבין-לאומית

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  youth library 
 כתובת:  Kaulbachstraße 11a, Schloss Blutenburg, Seldweg 15, 8127 München 
 מיקום:  מינכן 
 מדינה:  גרמניה 
 מייסדים:  ילה לפמן 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1949
 תאריך פתיחה רשמי:  1949 
 קואורדינטות:  48°09′47″N 11°27′23″E﻿ / ﻿48.1631°N 11.4564°E﻿ / 48.1631; 11.4564
 www.ijb.de
  (למפת מינכן מוגדלת) ספריית הנוער הבין-לאומית(למפת מינכן רגילה) ספריית הנוער הבין-לאומית
 
טירת בלוטנבורג, בה שוכנת הספרייה
ספריית הנוער הבין-לאומית (בגרמנית: Internationale Jugendbibliothek) היא ספרייה בעיר מינכן שבגרמניה, המתמחה באיסוף ספרי ילדים ונוער מכל רחבי העולם. הספרייה, שנפתחה ב-1949, היא הגדולה מסוגה בעולם.
הקמת הספרייה

הספרייה נוסדה על ידי העיתונאית והסופרת היהודיה ילה לפמן. לפמן ביקשה לקדם באמצעות הספרייה סובלנות, פיוס והבנה בין תרבויות שונות, במיוחד על רקע הטראומה של מלחמת העולם השנייה. חזונה מנחה את פעילות הספרייה עד היום.
לפמן, תושבת גרמניה, נמצאה במהלך המלחמה בגלות בבריטניה. לאחריה נשכרה על ידי שלטונות אזור הכיבוש האמריקאי בגרמניה לשמש שם כיועצת לענייני חינוך ותרבות. ב-1946 ארגנה לפמן במינכן תערוכת ספרי ילדים נוער על בסיס תרומות ספרים שהצליחה לקבל מבתי הוצאה בינלאומיים. אוסף התערוכה, שמנה 4,000 כרכים, היווה את הבסיס הראשוני לאוסף הספרייה. לפמן שימשה כמנהלת הספרייה עד 1957.
עד 1983 שכנה הספרייה בבית פרטי ברובע שוואבינג (Schwabing) במינכן. מאז היא פועלת בטירת בלוטנבורג (Schloss Blutenburg) בעיר.
אוסף הספרייה

בעת הקמתה כלל אוסף הספרייה 8,000 כרכים. כיום בידי הספרייה אוסף ייחודי של ספרים, הכולל כ-600 אלף כרכים ב-150 שפות ויותר, וביניהם מהדורות רבות ערך ונדירות של ספרי ילדים היסטוריים. הספרים פתוחים לעיון בתוך הספרייה וכ-30 אלף מהם זמינים להשאלה. בספרייה גם למעלה מ-30 אלף כרכים של ספרות מחקר על ספרות ילדים וגיליונות מ-150 כתבי עת בשפות שונות, וכן מקורות אלקטרוניים. האוסף מתרחב על ידי קבלת תרומות ספרים מארגונים ומאישים ובכלל זה תרומות ועיזבונות מאוספיהם האישיים של סופרי ילדים. קטלוג הספרייה נגיש דרך האינטרנט.
בספרייה מצויים מספר חדרי תצוגה המשמשים כמוזיאונים ספרותיים לסופרים ובכללם אריך קסטנר ומיכאל אנדה. בנוסף לספרים מוצגים בהם יומנים, מכתבים וכתבים אחרים של הסופרים.
הפעילויות בספרייה

הספרייה מקיימת ויוזמת פעילויות מגוונות, וביניהן מפגשי קריאה, מפגשי דיון, סדנאות כתיבה, תערוכות ומפעלי פיתוח. היא מקיימת פעילויות רבות בשיתוף פעולה עם בתי ספר. הספרייה מפעילה תוכנית מלגות מחקר לחוקרי ספרות ילדים ונוער ממדינות שונות, אשר ממומנת על ידי משרד החוץ של גרמניה.
מדי שנה מפרסמת הספרייה את "קטלוג העורבים הלבנים" ובו כ-200 ספרי ילדים ונוער חדשים מומלצים ממדינות שונות ובשפות שונות. ב-2010 ייסדה הספרייה את "פסטיבל העורבים הלבנים" לספרות ילדים, המתקיים מדי שנתיים. ב-2013 העניקה הספרייה לראשונה את הפרס על שם סופר הילדים הגרמני ג'יימס קרוס (James Krüss). הפרס מוענק מדי שנתיים לסופרים בתחילת דרכם על מנת לעודד את פעילותם.
סריג אטומרי

סריג אטומרי הוא מבנה של סריג ענק הבנוי מאטומים הקשורים זה לזה בקשרים קוולנטיים חזקים, והוא מאפיין חומרים אטומריים. בשל חוזקם של הקשרים הללו, כל החומרים האטומריים הם מוצקים בטמפרטורת החדר ומאופיינים בנקודות התכה ורתיחה גבוהות במיוחד. כמו כן, החומרים האטומריים אינם נמסים במים או בממסים אורגניים, והם אינם מוליכים חשמל (למעט גרפיט).
חומרים אטומריים

החומרים האטומריים הם מעטים למדי, וישנם רק שני יסודות שמסוגלים להרכיב סריג אטומרי והם פחמן (C) וצורן (Si) הם היחידים שמסוגלים להרכיב סריג אטומרי בגלל שהם האל- מתכות היחידות בטור הרביעי ולכן יש להם אפשרות להתרכב עם עוד ארבעה אטומי פחמן או צורן נוספים וליצור סריג. בנוסף ישנם כמה חומרים תרכובתיים ותערובתיים שבנויים מסריג אטומרי ובהם:
צורות אלוטרופיות של פחמן:
יהלום - כל אטום פחמן מצוי במרכז ארבעון (טטראדר) וקשור לארבעה אטומי פחמן שכנים המצויים בקדקדיו של הארבעון.
גרפיט - כל אטום פחמן קשור לשלושה אטומי פחמן שכנים. אטומי הפחמן יוצרים שכבות מישוריות, אשר ביניהן מתקיימים קשרי פאי חלשים. אלקטרון הערכיות הרביעי אינו משתתף בקשר, ולכן הוא נייד ומאפשר מוליכות חשמלית.
גרפן- שכבה דקיקה אחת של אטומי פחמן מסודרים בצורה של כוורת, מוליך חום וחשמל טוב, שקוף, חזק ודחוס.
ננו-צינורית פחמן- שכבה אחת יחידה של אטומי פחמן מגולגלים לצינור, כאילו גרפן גולגל לגליל. חומר חזק, מוליך חום וחשמל טוב.
צורן - Si.
קרביד הצורן - SiC.
צורן דו-חמצני (סיליקה) - SiO2.
גרמניום - Ge.
בורון ניטריד BN.
קרבורונדום - סריג מלאכותי שנוצר במעבדה בחימום לטמפרטורות גבוהות והעברת זרם חשמלי מחול, פחמן וסיליקון.
ראו גם

קשר קוולנטי
יהלום
חומר מולקולרי
סריג יוני
סריג מתכתי
ספריית המדינה בברלין

| --- | --- |


 תאריך ייסוד:  1661 
 מנהל:  ברברה שניידר-קמפף 
 קואורדינטות:  52°30′26″N 13°22′15″E﻿ / ﻿52.507222222222°N 13.370833333333°E﻿ / 52.507222222222; 13.370833333333
 https://staatsbibliothek-berlin.de/
  (למפת ברלין מוגדלת) ספריית המדינה בברלין(למפת ברלין רגילה) ספריית המדינה בברלין
 
בניין הספרייה בשדרת אונטר דן לינדן
החצר הפנימית של בניין הספרייה שבשדרת אונטר דן לינדן
בניין הספרייה בקולטורפורום, בפוטסדאמר שטראסה (רחוב פוטסדאם)
ספריית המדינה בברלין (בגרמנית: Staatsbibliothek zu Berlin) היא ספרייה הנמצאת בעיר ברלין, בירת גרמניה. הספרייה מוגדרת כספרייה הרשמית של ברלין (ברלין היא אחת מ-16 מדינות גרמניה בנוסף להיותה עיר הבירה).
בספרייה למעלה מ-10 מיליון ספרים, מהם 250,000 ספרים חתומים, 450,000 דפי תווים, 960,000 מפות ואטלסים, 38,000 כתבי עת ו-180,000 עיתונים, 2.3 מיליון צילומי מיקרופישים ומיקרופילמים ולמעלה מ-13.5 מיליון תמונות.