stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רובוקופ
הזיכיון > רובוקופ 2014

רימייק של הסרט הראשון יצא לאקרנים בפברואר 2014 ונקרא גם הוא בשם "רובוקופ". העלילה בסרט זה שונה מהעלילה בסרט המקורי. בסרט זה השחקן ג'ואל קינמן מגלם את דמותו של רובוקופ/אלכס מרפי. לצדו של קינמן, אבי קורניש גילמה את אשתו של מרפי, גארי אולדמן גילם את המדען שפיתח את אלכס כרובוט-אדם, ד"ר דנט נורטון; ובנוסף, מייקל קיטון, שגילם את ריימונד סלארס, מנכ"ל OCP שמאוחר יותר נחשף בתור הנבל הראשי בעלילה.
רובוקופ מכוון את האקדח שלו, אוטו-9 (המבוסס על Beretta 93R), אל עבר פושע
רובוקופ מכניס את אקדחו לתוך נרתיק מיוחד בתוך הירך הימנית שלו.
כרזת הסרט המקורי: רובוקופ (סרט, 1987).
שורש 52

שורש 52, או יאו בּוּ (בסינית: 幺部, פיניין: Yāo bù) הוא השורש החמישים-ושניים של הכתב הסיני. פירושו "קצר" או "קטנטן" והוא אחד מתוך 31 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משלושה קווים.
במילון קאנגשי יש 50 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
התפתחות

השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500–3,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 幺
+1: 幻
+2: 幼
+6: 幽
+9: 幾
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy: from pictograph to ideogram: the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
רפואה מותאמת אישית

רפואה מותאמת אישית (באנגלית: Personalized medicine) היא מגמה מתפתחת בעולם הרפואה. מגמה חדשה זו דוגלת בהתאמה אישית של טיפולים רפואיים על פני הגישה הקונבנציונלית של "מידה אחת המתאימה לכולם". גישה זו פועלת למניעת מחלות ולטיפול ממוקד במחלות קיימות בהתבסס על ההתקדמות הטכנולוגית המאפשרת ריצוף של הגנום האנושי יחד עם ירידה מתמשכת בעלויות הפענוח של הגנום, במקביל להתפתחות יכולות מחשוב מתקדמות המאפשרות ניתוח נתונים מסוגים שונים ובכמויות גדולות מאוד (ביג דאטה). יכולות מחשוב אלו תורמות ליצירת כלים טכנולוגיים המאפשרים להפיק תועלת משמעותית מהמידע הרפואי הקיים במערכת הבריאות ולרתום אותו לטובת מחקר רפואי.
ניתוח נתוני עתק, לרבות נתונים קליניים, גנטיים והתנהגותיים, מאפשר את ההתאמה של הטיפול הרפואי היעיל ביותר בעבור הפרט, מה שמביא לשיפור משמעותי של סיכויי הצלחת הטיפול ושיעורי ההישרדות, וכן לצמצום מספר הטיפולים שאינם חיוניים.
"מעבדה על שבב" היא אחת מהחלופות לניסויים בבעלי חיים. היכולת להפוך בהנדסה גנטית תאי סומטיים (לרוב מהעור) לתאי גזע ומשם לגדלם להיות תאים אחרים, מאפשרת ליצור מודלי מחלה על "מעבדה על שבב", ישירות מתרומה מאנשים שצריך לבחון את המחלה שלהם עצמם, וכן לבחון אפשרויות לריפוי.
הקדמה

עולם הרפואה מזה שנים רבות, מתעד בבסיס מידע עצום את הבדיקות והטיפולים לאוכלוסיות רבות. טיפולים שחלקם הם תוצר של התארכות אורך החיים והמחלות המודרניות. כמו כן, הגלובליזציה מאפשרת שיתוף של המידע כתשתית למחקר ופריצת דרך באופן אספקת השירותים הרפואיים לחולים.
בסיס מידע זה יכול להיות גורם משמעותי בבינה מלאכותית וסיוע לרופאים באיתור מחלות נדירות והתאמת טיפולים למחלה בהתבסס על פרמטרים רבים וניסיון גלובלי במדינות רבות.
כמו כן, יכולות הטכנולוגיה והעיבוד מאפשרים לנו לזהות מנגנונים בגוף האדם ומיפוי גנומי שהוא בסיס למחקרים ופיתוחים של תרופות וטיפולים אישיים.
עולם הבריאות עומד בפני מהפכה היסטורית והמערכת הרפואית העולמית זקוקה כיום לשינוי רדיקלי. שינוי שייתן מענה לאוכלוסיית העולם הגדלה והמתבגרת, מענה להיקפי הביקוש בשירותי רפואה והמענה לגידול בתחלואה ובמחלות נדירות, שכיחות או במחלות כרוניות וגישה לרפואה איכותית לכל דכפין. שינויים מהותיים אלו וקצב הגילויים המדעיים והטכנולוגיים, מסמנים את תחילתו של עידן חדש ברפואה - 'רפואה מותאמת אישית'. מערכות הבריאות בעולם נדרשות לשינויים ופעולות, על מנת להבטיח את מתן התרופה הנכונה לחולה הנכון בזמן הנכון.
רפואה מותאמת אישית יכולה להביא לא רק לשיפור בריאותי, אלא גם עשויה לחסוך עלויות כבדות למערכת הבריאות ולשפר את איכות חייהם של חולים רבים.
מאיר ברנד, מנכ"ל גוגל ישראל ומנהל אזורי אפריקה ויוון, התייחס לנושא השפעת טכנולוגית עיבוד המידע על הרפואה בכנס "גו מובייל" שנערך בשנת 2012: "בעוד 10 שנים הטכנולוגיה תהיה חלק פיזי מהגוף שלנו והיא תרחיב את היכולות שלנו - נוכל לטפל בבעיות רפואיות עוד לפני שהן מתגלות, בצורה מניעתית ועוד כדומה. אנחנו הולכים לעולם שבו עיבוד המידע, עם הזמינות והיכולת שלו, מביאה אותנו לפריצות דרך בכל מיני תחומים".
התפתחות

הרפואה הקונבנציונלית, קובעת ישימות של תרופה כמתאימה לטיפול בכאב או מחלה בהתבסס על ניסויים קליניים שמוכיחים הן את הבטיחות בשימוש בה והן את האפקטיביות על קבוצת מבחן. בפועל, הרופאים בוחנים את ההתאמה על המטופל בהתייחס למקרה נתון. במידה ונמצא שחולה לא מגיב לתרופה מסוימת, אז הוא מועבר לתרופה מסוג אחר, ככל שקיימת. הרפואה בעיקרה, מטפלת בתופעות ובמחלות מתוך מגמה למנוע התפתחות או לריפוי המחלה.
בשנים האחרונות, וכחלק מההתפתחות הטכנולוגיות, קיימת התאמה של תרופות לתת קבוצות חולים – זוהי הרפואה המרובדת (Starfield medicine).
הרפואה המרובדת מבוססת על זיהוי תת-קבוצות של חולים עם מנגנוני מחלה מובהקים, או תגובות ספציפיות לטיפולים. הרפואה המרובדת מאפשרת לנו לזהות ולפתח טיפולים היעילים לקבוצות מסוימות של חולים. בסופו של דבר, רפואה מרובדת תבטיח כי המטופל הנכון יקבל את הטיפול הנכון בזמן הנכון.
הכרה בחיוניות הצורך בהבנת המנגנונים העומדים בבסיס המחלה היא הגורם שמאפשר מענה מהיר וטוב יותר למטופלים. ככל שההבנה של החריגות המבניות, התפקודיות והכימיות המתרחשות בתאים וברקמות מתרחבת ומעמיקה כתוצאה מהשיפורים והיכולות הטכנולוגיות, אנו מתקדמים למיפוי רחב יותר של תתי קבוצות הן של מחלות והן של מטופלים ומתקדמים לעבר רפואה מותאמת אישית. מתברר כי מחלות הן למעשה תת-קבוצות של מומים שונים ולכן, הבנתם, מאפשרת לנו מענה מהיר וטוב יותר ובמקרים מסוימים, גם רפואה מונעת. גישת הרפואה המרובדת מסייעת בפיתוח הבנה עמוקה יותר של תת-קבוצות אלה, שיכולה להביא לזיהוי יעדים חדשים ואסטרטגיות טיפול בדרך לרפואה המותאמת אישית.
רפואה מונעת מבוססת בינה מלאכותית וטיפול מותאם אישית מבוסס מידע קליני וגנומי

בפעם הראשונה בהיסטוריה, מערכת רפואית יכולה לחקור את מטופליה באופן סטטיסטי ולאורך זמן, וכן לספק תובנות ממאגרי נתונים גדולים, כדי לחזות טוב יותר מחלות ומומים. רפואה מונעת מקבלת מקום מרכזי באקו סיסטם הביו-רפואי בישראל, כאשר חברות הזנק ויוזמות שנולדות בארגוני הבריאות מפתחות פתרונות דיגיטליים שיסייעו ויגנו על בני אדם ממחלות כרוניות כבר עם לידתם. זאת בנוסף לגילויים האפשריים בבדיקת מי שפיר ותג גנטי המאפשרים זיהוי מחלות בקרב עוברים.
כבר היום, בסיס המידע מאפשר לקופות החולים להתאים טיפול תרופתי אישי טוב יותר לחולים הסובלים מיתר לחץ דם או לתת המלצות רפואיות לבדיקות ומעקב על בסיס הנתונים הקיימים על החולים במערכת הבריאות.
קופות החולים משולבות בתהליכי פיתוח כלים ללקוחותיה בהתבסס על עיבוד מידע כגון: קופת חולים כללית מפתחת כלים לניטור מחלות ולניבוי סיכון למחלה הלוקמיה, קופת חולים מכבי מציגה מערכת בינה מלאכותית המסוגלת לספק הסתברות לנוכחות סרטן המעי הגס בעזרת בדיקת דם פשוטה. לצידם, חברות הנזק עוסקות בפיתוח טיפולים ע"ב גנטיקה באמצעות מינוף בינה מלאכותית לזיהוי דפוסים פיזיולוגיים החושפים שינויים גנטיים שגורמים למחלות. לצידם, קיימים מחקרים רפואיים לזיהוי פגמים גנטיים ופיתוח האפשרות לבצע תיקון ממוקד.
פריצות דרך רפואיות המבוססות על ביג דאטה (BIG DATA) ובינה מלאכותית

הנתונים שנצברו ברשומה רפואית של המטופלים מהווים בסיס למערכות תומכות החלטה ומערכות מסייעות לרופא. מערכות אלו מספקות תובנות רפואיות והמלצות לטיפול מתאים בהתבסס הן על ניסיון רב ותובנות של מיליארדי רשומות שנותחו באלגוריתם בינה מלאכותית. אחת המערכות הראשונות שכבר היום נמצאים בשירות הרפואה בתחום מידע זה היא ווטסון תוצרת חברת IBM.
שימושי מערכת ווטסון בתחום הרפואה:
פריט רשימה עם דגשים רלוונטיים למטופל
התאמת תרופה לחולה האונקולוגי
פענוח בדיקות דימות תהודה מגנטית
סיוע לחברות תרופות בגילוי מוקדם של יעילות תרופות ותופעות לוואי
ניתוח מידע גנטי בתהליך הריצוף של מבנים גנטיים מלאים
מעקב הריון בהתאם לממצאים לאורך הבדיקות
מיפוי הגנום ופיתוח תרופות

האפיון המולקולרי, בעידן הנוכחי, מאפשר מיפוי מדויק של כל השינויים הגנומיים ב-DNA של החולה ומביאות לידי התאמת טיפול אישי לכל חולה וחולה בהתאמה. יתירה מזאת, הרפואה מאפשרת לבצע בדיקות כאשר עדיין המחלה לא התפרצה ולזהות אותה מבעוד מועד. ביואינפורמטיקה, הוא תחום מדעי המשלב עקרונות ביולוגיה, רפואה, מתמטיקה ומדעי המחשב. תחום מדעי זה משמש להעמקת בסיס הידע הביולוגי שבו, טמון פוטנציאל טיפולי-קליני, כגון: גילוי ואבחון מחלות גנטיות מולדות, אבחון מוקדם של מחלות נרכשות עם בסיס גנטי מובהק כדוגמת הסרטן ואף בפיתוח תרופות.
המחקר והפיתוחים עוד בראשיתם אף שכבר יש יישומים קליניים. כבר כיום ישנם מחקרים רבים ופתרונות לתרופות ממוקדות, טכנולוגיות עריכה גנטית כגון קריספר, מערכות בינה מלאכותית ומערכות תומכות החלטה מתקדמות ביותר.
איגודים ורשויות רגולטוריות בעולם מדגישים את חשיבות המיפוי והאפיון המולקולרי במחלות שונות כאשר הנושא, כיום, בא לידי ביטוי בעיקר בתחום האונקולוגי המטולוגי.
אתגר זה, בו פיתוח התרופות יתבסס על התאמה למטופל ספציפי, תייצר גיוון גדול של מינוני והרכבי תרופות ובהתאם, תשנה את התפיסה למחקרים קליניים ותהליכי אישור תרופות. מסתמן כי הרגולטור יידרש לקביעת מדיניות מותאמת שתכלול שינויים רגולטורים, התאמות בעשייה הקלינית, מציאת דרכים למימון תרופות מותאמות אישית ובדיקות גנטיות כחלק מתהליך השימוש בתרופה ולאו דווקא במחקר קליני שרק לאחריו יינתן האישור לשימוש בתרופה.
ראו גם

שירות רפואי פרטי
רשת מוסדות המחקר הצרפתיים מחוץ לצרפת

| --- | --- |
 פעילות:  מחקר והוראה אקדמית
 תחום:  מדעי הרוח והחברה
 שפה רשמית:  צרפתית
 מדינה:  צרפת צרפת
 מקום פעילות:  עולמי
 תקופת הפעילות:  1920–הווה (כ־104 שנים)
 UMIFRE
 קואורדינטות:  48°50′10″N 2°22′18″E﻿ / ﻿48.836053°N 2.371667°E﻿ / 48.836053; 2.371667
  (למפת פריז מוגדלת) רשת מוסדות המחקר הצרפתיים מחוץ לצרפת (למפת פריז רגילה) רשת מוסדות המחקר הצרפתיים מחוץ לצרפת  he
 
רשת מוסדות המחקר הצרפתיים מחוץ לצרפת (בצרפתית: Le réseau des Unités mixtes des instituts français de recherche à l’étranger, בראשי תיבות: UMIFRE, לשעבר: IFRE) היא רשת שיתוף פעולה של מוסדות מחקר צרפתיים, הפועלים מחוץ לצרפת בהנחיתם הכפולה של המרכז הלאומי למחקר מדעי (CNRS) ומשרד החוץ ואירופה, הפועלים ככלי לדיפלומטיה מדעית. מוסדות אלה נוצרו במספר גלים, החל מ־1920 ועד סוף המאה ה־20.
רשת מרכזי ומכוני המחקר הצרפתיים משתפים פעולה עם המוסדות האקדמיים והמחקר של המדינות המארחות וארגוני המחקר הצרפתיים בתחומי מדעי הרוח, מדעי החברה והארכאולוגיה, כגון: מכון המחקר לפיתוח (IRD) (אנ'), בית למדעי האדם (MSH) (צר'), אקול פראטיק דה אוטז אטיד (EHPE), בית הספר ללימודים גבוהים במדעי החברה (EHESS) ואוניברסיטאות צרפתיות (צר').
כל הפעילויות המדעיות וההפקות של רשת מוסדות המחקר הצרפתיים ברחבי העולם מוצגות בפורטל אינטרנט ייעודי של UMIFRE (אג'נדה, חדשות, פרסומים, תוכניות מחקר, משאבים אלקטרוניים וכו'), ניראות ברשתות חברתיות, ייעוץ דיגיטלי ומגזין הנגיש אונליין. נכון לשנת 2020, שיתופי הפעולה כוללים 150 חוקרים, 350 סטודנטים לתואר שלישי, 800 אירועים, פרסום כ־45,000 מאמרים מדעיים במנוע החיפוש ו־180 שותפיות מקומיות.
המרכזים והמכונים

הרשת כוללת 27 מרכזי ומכוני מחקר צרפתיים מחוץ לצרפת, הפרושים ב־34 מדינות בכל היבשות והמכסים את כל תחומי מדעי הרוח והחברה. להלן רשימת המרכזים והמכונים המסונפים למשרד החוץ הצרפתי:
המרכז הצרפתי למחקר בירושלים (CRFJ) (צר') - ירושלים
המרכז למדעי הרוח והמדעים (CSH) - ניו דלהי
המרכז ללימודי כלכלה, משפטים, חברה ותיעוד (CEDEJ) (צר') - קהיר וח'רטום
המרכז ללימודי סין הצרפתית העכשווית (CEFC) (צר') - הונג קונג וטאיפיי
המרכז ללימודי מקסיקו ומרכז אמריקה (CEMCA) (צר') - מקסיקו סיטי וגואטמלה
המרכז הצרפתי לחקר מדעי החברה (CEFRES) (צר') - פראג
המרכז הצרפתי ללימודי אתיופיה (CFEE) (צר') - אדיס אבבה
המרכז הצרפתי לארכאולוגיה ומדעי החברה בצנעא (CEFAS) (צר') - צנעא
מרכז מוסקבה ללימודי פרנקו-רוסיה (CEFR) (צר') - מוסקבה
מרכז ז'אק-ברק (CJB) (צר') - רבאט
מרכז מארק-בלוך (CMB) (צר') - ברלין
המשלחת הארכאולוגית הצרפתית באפגניסטן (DAFA) (אנ') - קאבול
המכון למחקר במגרב העכשווית (IRMC) (צר') - תוניס
מכון המחקר העכשווי של דרום מזרח אסיה (IRASEC) (צר') - בנגקוק
המכון הצרפתי של פונדיצ'רי (IFP) (אנ') - פונדיצ'רי
המכון הצרפתי למחקר באפריקה - ניגריה (IFRA-ניגריה) - איבדאן וזאריה
המכון הצרפתי למחקר באפריקה - ניירובי (IFRA-ניירובי) (צר') - ניירובי
המכון הצרפתי למחקר באיראן (IFRI) (אנ') - טהראן
המכון הצרפתי למזרח הקרוב (IFPO) (אנ') - דמשק - ביירות - עמאן
המכון הצרפתי של דרום אפריקה (IFAS) (צר') - יוהנסבורג
המכון הצרפתי ללימודי אנטוליה ז'ורז' דומזיל (IFEA) (צר') - איסטנבול
המכון הצרפתי ללימודי האנדים (IFEA) (צר') - לימה (משרד בקיטו)
המכון הצרפתי ללימודי מרכז אסיה (IFEAC) - בישקק
בית אוקספורד פרנץ' (MFO) (אנ') - אוקספורד
בית פרנקו-יפני (MFJ) (צר') - טוקיו
המכון הפרנקו-גרמני למדעי ההיסטוריה והחברה (לשעבר המכון הצרפתי להיסטוריה בגרמניה) (IFA/IFHA) - פרנקפורט
המחלקה הצרפתית של עתיקות סודאן (SFDAS) (צר') - ח'רטום
בתי הספר

ברשת יש גם חמישה בתי ספר צרפתיים (צר') מחוץ לצרפת, המסונפים למשרד להשכלה גבוהה, מחקר וחדשנות ולא למשרד החוץ.
בית ולאסקס (אנ') - מדריד, ספרד
בית הספר הצרפתי באתונה (EFA) - אתונה
בית הספר הצרפתי ברומא (EFR) (צר') - רומא (בהדרכתה של האקדמיה לכתובים ולספרות (צר'))
בית הספר הצרפתי למזרח הרחוק (EFEO) (אנ') - פריז (ל־EFEO יש 15 מרכזים במדינות אסיה השונות)
המכון הצרפתי לארכאולוגיה אוריינטלית (IFAO) (אנ') - קהיר
ראו גם

המכון של צרפת
המכון הצרפתי
המרכז הצרפתי למחקר בירושלים (Centre de recherche français à Jérusalem) ברחוב שמשון 3
שלט המרכז הצרפתי למחקר בירושלים
שורש 49

שורש 49 או ג'י בּוּ (בסינית: 己部; בפיניין: Jǐ bù) הוא השורש ארבעים-ותשעה של הכתב הסיני. פירושו "עצמי", והוא אחד מתוך 31 (מתוך סך הכול 214 שורשי קאנגשי) שורשים המורכבים משלושה קווים.
במילון קאנגשי יש 20 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
באסטרולוגיה הסינית, 巳 מייצג את הענף הארצי השישי ומתאים לנחש שבגלגל המזלות הסיני. במערכת המספרים הסינית המחזורית העתיקה, tiāngān, 己, מייצג את הגזע השמימי השישי.
ג'י (己) הוא שם פרטי נפוץ בסין.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500–3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 己 (עצמי) 已 (כבר) 巳 (גזע שמימי שישי)
+1: 巴
+4: 巵
+5: 巶
+6: 巷巸巹巺(= 巽)巻JP (=卷->卩)
+7: 巼KO
+9: 巽
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
שורש 56

שורש 56, או יִי בּוּ (בסינית: 弋部, פיניין: Yì bù) הוא השורש החמישים-ושישה של הכתב הסיני. פירושו "קליעה" או "חץ" והוא אחד מתוך 31 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משלושה קווים.
במילון קאנגשי יש 15 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 弋
+1: 弌(=一->一, one)
+2: 弍(=二->二/貳-> שורש, two)
+3: 弎(=三->一, שלוש)式(סוג, טקס, נוסחה, וכו ')弐(=貳->貝)
+9: 弑SC/variant (=弒)
+10: 弒
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
שמואל-לייב בלנק

ש. ל. בלנק, בין משתתפי כתב העת "העולם", 1926
לתמונת הכותבים המלאה לחצו כאן
שמואל-לייבּ בְּלַנְק (או בלאנק) (ידוע לרוב כש"ל בלנק; באנגלית: Samuel Leib Blank;‏ 20 באוקטובר 1891, דונייבצי, אוקראינה (האימפריה הרוסית) – 16 באוקטובר 1962, פילדלפיה) היה מורה לעברית וסופר עברי.
קורות חיים

שמואל-לייב בלנק נולד בשנת 1891 בדונייבצי שבאוקראינה, באימפריה הרוסית, ובגיל 18 עבר לבסרביה. הוא עבד כמורה לעברית שעבר בין היישובים החקלאים של יהודי בסרביה. ב-1917 התחיל לפרסם סיפורים מהווי יהודי היישובים האלה ומתקופת מלחמת האזרחים ברוסיה. לאחר סיפוח בסרביה לרומניה ב-1923, היגר לארצות הברית, שם לימד עברית בגראץ קולג' שבפילדלפיה.
בלנק המשיך לפרסם יצירות ספרותיות, למבוגרים ולילדים, כולל רומנים, סיפורים ומחזות לבני הנעורים. יצירתו סובבת סביב מפעל ההתיישבות של יהודי בסרביה, שעברו מעיסוקים גלותיים אופייניים, לעיסוק בעבודת האדמה והתחברות לטבע תוך כיבוש הערבה המזרח-אירופית.
מספריו

"ערבה" (ניו יורק : ההסתדרות העברית באמריקה, תרפ"ו)
"צאן" (ברלין-שרלוטנבורג ; ווילנא : א"י שטיבל : דפוס ראם, תר"ץ)
"בלילה ההוא", קומדיה לפורים, (ניו יורק ; ירושלם : שילה : דפוס ארץ ישראל, תרצ"א)
"יום הפרחים" (ניו יורק : חמו"ל, תרצ"א)
"אם הבנים" חיזיון מימי החשמונאים במערכה אחת (ניו יורק ; תל אביב : שילה : דפוס הארץ, תרצ"א)
"ילדי ירושלים", חיזיון לחנכה, (ניו יורק ; ירושלים : שילה, 1931)
"אדמה", רומן, (תל אביב : מצפה, תרצ"ב 1931)
"בשעת חירום", סיפורים מימי מלחמת העולם הראשונה עם הקדמה מאת מנחם ריבולוב, (פילדלפיה : הר ציון, תרצ"ב)
"נחלה", רומן, (תל אביב : א"י שטיבל, תרצ"ג)
"מיסטר קוניס", רומן מן ההווי האמריקאי, (תל אביב : א"י שטיבל, תרצ"ד)
"מושבה", סיפור, (תל אביב : א"י שטיבל, תרצ"ו)
"אי הדמעות", סיפורים, (ניו יורק : עגן, על יד ההסתדרות העברית באמריקה, 1941)
"ביד הגורל", שלשה ספורים (ניו יורק : עגן, 1944)
"במערבלת החיים", סיפורים, (ניו יורק : עגן, 1954)
"על אדמת אמריקה", סיפור, (תל אביב : א' ציוני, תשי"ח)
"עץ השדה", ספורים, (ירושלים : קריית ספר, 1961)
לקריאה נוספת

"שמואל ליב בלאנק", הדואר, י"ח, תשכ"ג.
חיים ליף, "בלאנק המספר" (קווים לדמותו), בספרו כתבים ודיוקנאות, תל אביב: טרקלין, תשנ"ח 1998, עמ' 218–223. (הרשימה פורסמה במקור ב"בצרון", 1963.)
אהרן בן-אור (אורינובסקי), תולדות הספרות העברית בדורנו, תל אביב: יזרעאל, תשט"ו 1955, כרך ב: "מספרים, מבקרים, פובליציסטים".
יעקב קופל מיקלישנסקי, תולדות הספרות העברית באמריקה, ניו יורק: עוגן שליד ההסתדרות העברית באמריקה, תשכ"ז 1967.
שורש 5

שורש 5 או יִיבּוּ (乙部, פיניין: Yǐbù) הוא השורש החמישי של הכתב הסיני. פירושו "שני" או "קרס דיג", הוא אחד מתוך 6 (מתוך 214 סה"כ שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מקו אחד בלבד. במערכת התווים המחזורית הסינית העתיקה, 乙 מייצג את הגזע השמימי (天干tiāngān) השני.
בסין, 乙 יחד עם 14 סימנים אחרים קשורים, כולל 亅,乚וכו', מותאמים לשורש חדש 乛 (או 乛部), שהוא רכיב האינדקס העיקרי החמישי בטבלת אינדקס רכיבי התווים הסיניים שאומצו בעיקר על ידי מילוני סינית מפושטת. בדרך כלל, רק כמה מתוך 15 המרכיבים השונים רשומים תחת השורש 乛באינדקסים של מילונים.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.
Leyi, Li (1993). Tracing the Roots of Chinese Characters: 500 Cases. Beijing. ISBN 978-7-5619-0204-2.
הערות שוליים

↑  GF 0011-2009 汉字部首表 (The Table of Indexing Chinese Character Component )
| 214 שורשי הכתב הסיני (部首) על פי מילון קאנגשי |
| --- | --- | --- |
| קו אחד | 1 一   •   2 丨   •   3 丶   •   4 丿   •   5 乙   •   6 亅 |  |
| 2 קווים |  7 二   •   8 亠   •   9 人   •   10 儿   •   11 入   •   12 八   •   13 冂   •   14 冖   •   15 冫   •   16 几   •   17 凵   •   18 刀   •   19 力   •   20 勹   •   21 匕   •   22 匚   •   23 匸   •   24 十   •   25 卜   •   26 卩   •   27 厂   •   28 厶   •   29 又  |  |
| 3 קווים |  30 口   •   31 囗   •   32 土   •   33 士   •   34 夂   •   35 夊   •   36 夕   •   37 大   •   38 女   •   39 子   •   40 宀   •   41 寸   •   42 小   •   43 尢   •   44 尸   •   45 屮   •   46 山   •   47 巛   •   48 工   •   49 己   •   50 巾   •   51 干   •   52 幺   •   53 广   •   54 廴   •   55 廾   •   56 弋   •   57 弓   •   58 彐   •   59 彡   •   60 彳  |  |
| 4 קווים |  61 心   •   62 戈   •   63 戶   •   64 手   •   65 支   •   66 攴   •   67 文   •   68 斗   •   69 斤   •   70 方   •   71 无   •   72 日   •   73 曰   •   74 月   •   75 木   •   76 欠   •   77 止   •   78 歹   •   79 殳   •   80 毋   •   81 比   •   82 毛   •   83 氏   •   84 气   •   85 水   •   86 火   •   87 爪   •   88 父   •   89 爻   •   90 爿   •   91 片   •   92 牙   •   93 牛   •   94 犬  |  |
| 5 קווים |  95 玄   •   96 玉   •   97 瓜   •   98 瓦   •   99 甘   •   100 生   •   101 用   •   102 田   •   103 疋   •   104 疒   •   105 癶   •   106 白   •   107 皮   •   108 皿   •   109 目   •   110 矛   •   111 矢   •   112 石   •   113 示   •   114 禸   •   115 禾   •   116 穴   •   117 立  |  |
| 6 קווים |  118 竹   •   119 米   •   120 糸   •   121 缶   •   122 网   •   123 羊   •   124 羽   •   125 老   •   126 而   •   127 耒   •   128 耳   •   129 聿   •   130 肉   •   131 臣   •   132 自   •   133 至   •   134 臼   •   135 舌   •   136 舛   •   137 舟   •   138 艮   •   139 色   •   140 艸   •   141 虍   •   142 虫   •   143 血   •   144 行   •   145 衣   •   146 襾  |  |
| 7 קווים |  147 見   •   148 角   •   149 言   •   150 谷   •   151 豆   •   152 豕   •   153 豸   •   154 貝   •   155 赤   •   156 走   •   157 足   •   158 身   •   159 車   •   160 辛   •   161 辰   •   162 辵   •   163 邑   •   164 酉   •   165 釆   •   166 里  |  |
| 8 קווים |  167 金   •   168 長   •   169 門   •   170 阜   •   171 隶   •   172 隹   •   173 雨   •   174 靑   •   175 非  |  |
| 9 קווים |  176 面   •   177 革   •   178 韋   •   179 韭   •   180 音   •   181 頁   •   182 風   •   183 飛   •   184 食   •   185 首   •   186 香 |  |
| 10 קווים |  187 馬   •   188 骨   •   189 高   •   190 髟   •   191 鬥   •   192 鬯   •   193 鬲   •   194 鬼  |  |
| 11 קווים |  195 魚   •   196 鳥   •   197 鹵   •   198 鹿   •   199 麥   •   200 麻  |  |
| 12 קווים |  201 黃   •   202 黍   •   203 黑   •   204 黹  |  |
| 13 קווים |  205 黽   •   206 鼎   •   207 鼓   •   208 鼠  |  |
| 14 קווים |  209 鼻   •   210 齊 |  |
| 15 קווים |  211 齒  |  |
| 16 קווים |  212 龍   •   213 龜  |  |
| 17 קווים | 214 龠 |  |
שורש 57

שורש 57 או גוֹנְג בּוּ (בסינית: 弓部; בפין-יין: Gōng bù) הוא השורש החמישים-ושבעה של הכתב הסיני. פירושו "קשת" והוא אחד מתוך 31 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משלושה קווים.
במילון קאנגשי יש 165 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 弓
+1: 弔引弖
+2: 弗弘
+3: 弙弚弛弜
+4: 弝弞弟张SC (張)
+5: 弡弢弣弤弥弦弨弩弪
+6: 弧弫弬弭弮弯SC /弯JP (= 彎)
+7: 弰弱弲弳SC (=弳)
+8: 弴張弶強弸弹SC (= 彈)
+9: 强弻弼弽弾
+10: 弿彀彁"תו "רפאים "彂(=發->癶)
+11: 彃彄彅JP
+12: 彆彇彈彉
+13: 彊(= 強)彋
+14: 彌
+15: 彍
+19: 彎
+20: 彏
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
שולחנות נפרדים

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  Separate Tables 
 בימוי:  דלברט מאן
 הופק בידי:  הארולד הכט
 תסריט:  טרנס רטיגן   ג'ון גיי   ג'ון מייקל הייז (ללא ציון קרדיט)
 עריכה:  פרג'ורי פולר 
 שחקנים ראשיים:  ריטה הייוורת'   דברה קר   דייוויד ניבן   ברט לנקסטר   ונדי הילר
 מוזיקה:  דייוויד ראסקין
 צילום:  צ'ארלס לאנג
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Hecht-Hill-Lancaster Productions 
 חברה מפיצה:  יונייטד ארטיסטס
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  18 בדצמבר 1958
 משך הקרנה:  100 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  פילם נואר, סרט דרמה, סרט רומנטי 
 הכנסות:  3.1 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   separatetables
 פרסים:  שני פרסי אוסקר
 דף הסרט ב־IMDb
 
שולחנות נפרדים (באנגלית: Separate Tables) הוא סרט דרמה אמריקאי בבימויו של דלברט מאן משנת 1958. תסריט הסרט מבוסס על מחזה בעל שם זהה של טרנס רטיגן. בסרט משחקים ריטה הייוורת', דברה קר, דייוויד ניבן, ברט לנקסטר ו-ונדי הילר. הסרט זכה בשני פרסי אוסקר ובפרס גלובוס הזהב.