stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טרייסי צ'יילדס
ביוגרפיה > חיים אישיים

מ-1990 עד 1998 הייתה צ'יילדס נשואה לשחקן טוני אנהולט, שכיכב לצדה בסדרה "Howards' Way". ב-1991 ו-1992 שיחקה לצדו בסיבוב הופעות במחזה "Private Lives" מאת נואל קאוורד יחד עם מארק סינדן וג'מה קרייבן.
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1975 | על אדונים ומשרתים | Upstairs, Downstairs | ג'ניפר שיברס | בפרק "Wanted - a Good Home" |
| 1975 | חיי בלזאק | Prometheus: The Life of Balzac | ויקטרין דה ברני | מיני-סדרה |
| 1976 | מלכת השלג | The Snow Queen | נסיכה | סרט טלוויזיה |
| 1977 | מזמור חג המולד | A Christmas Carol | פאן | סרט טלוויזיה |
| 1978 | אביבה של מיס ברודי | The Prime of Miss Jean Brodie | רוז סטנלי | סדרת טלוויזיה |
| 1978 |  | The Devil's Crown | מרגריט | בפרק "The Hungry Falcons" |
| 1979 |  | The Strange Affair of Adelaide Harris | מרי האריס | סדרת טלוויזיה |
| 1980 |  | Richard's Things | ג'ואנה |  |
| 1980 | זרים | Strangers | קייט | בפרק "You Can't Win Them All" |
| 1980 |  | BBC2 Playhouse | הנרייטה | בפרק "The Happy Autumn Fields" |
| 1981 |  | Jackanory Playhouse | הנסיכה ססיליה | בפרק "The Maze of Mistra" |
| 1981 | תבונה ורגישות | Sense and Sensibility | מריאן דשווד | מיני-סדרה |
| 1981 |  | Omnibus | ליידי אמילי | בפרק "Landseer: A Victorian Comedy" |
| 1982 |  | Baal | ג'ואנה | סרט טלוויזיה |
| 1982 |  | Play for Tomorrow | שינה | בפרק "Shades" |
| 1980–1982 |  | Flesh and Blood | בטי מק'קלר | סדרת טלוויזיה |
| 1982 | סקרלט פימפרנל | The Scarlet Pimpernel | סוזן | סרט טלוויזיה |
| 1983 | ברז'ראק | Bergerac | אמה פרסקוט | בפרק "A Perfect Recapture" |
| 1983 |  | A Married Man | ג'ילי מסקול | מיני-סדרה |
| 1983 | ג'יין אייר | Jane Eyre | ג'ורג'יאנה ריד |  |
| 1984 |  | Aladdin and the Forty Thieves |  | סרט טלוויזיה |
| 1984 |  | A Talent for Murder | פמלה הריסון | סרט טלוויזיה |
| 1984 |  | Captain Zep - Space Detective | פרופרסור ואנה | סדרת טלוויזיה |
| 1984 |  | Cold Warrior | סופי פיצג'רלד | בפרק "Hook, Line and Sinker" |
| 1984 |  | Morgan's Boy | לואיז גיבס | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 1985 | ויקטוריה ווד בטלוויזיה | Victoria Wood: As Seen on TV | באבס | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 1985 |  | Deceptions | ריטה מקמילן |  |
| 1985 | דמפסי ומייקפיס | Dempsey and Makepeace | לוסי גרטרל | סדרת טלוויזיה (2 פרקים) |
| 1989 |  | Gems | ג'סיקה | סדרת טלוויזיה |
| 1989 |  | Streetwise | קאמילה | בפרק "Money Talks" |
| 1985–1990 |  | Howards' Way | לין הווארד / לין דופונט | סדרת טלוויזיה |
| 1993 |  | Runaway Bay | קלייר ואן מורן | בפרק "Sink or Swim" |
| 1996–1998 |  | The Bill | מיס הארט / לורה הוסקינס | בפרק "Out of Hand" / בפרק "Runners Up" |
| 2003–2004 | הוליאוקס | Hollyoaks | גברת קורנוול | סדרת טלוויזיה |
| 2002–2005 |  | Born and Bred | לינדה קוסגרוב | סדרת טלוויזיה |
| 2008 | דוקטור הו | Doctor Who | מאטלה | בפרק "להבות פומפיי" |
| 2010–2012 | רופאים | Doctors | פולה מאלון / סוזן מאתסון |  |
| 2013 | ברודצ'רץ' | Broadchurch | סנ"ץ איליין ג'נקינסון |  |
הקלטות

הקלטות אודיו עבור חברת ההפקות Big Finish Productions:
Colditz
A Thousand Tiny Wings
Survival of the Fittest
The Architects of History
UNIT Dominion
Persuasion
Starlight Robbery
Daleks Among Us
הערות שוליים

↑  Latest News: Kelly stars in Woolf at the Trafalgar Studios
↑  25. COLDITZ
↑  130. A THOUSAND TINY WINGS
↑  DOCTOR WHO - UNIT: DOMINION
↑  175. PERSUASION
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007333348305171  PLWABN: 9810577126005606  BnF: cb14071335w (data)  GND: 173044212  ISNI: 0000 0003 6189 5939  LCCN: no93033986  MusicBrainz: 782532bb-87cf-4c80-b4bd-5298578e680d  VIAF: 223176822   WorldCat (עם VIAF): 223176822
טל סנונית

| --- | --- |

טל סנונית, 1990
 לידה:  27 ביולי 1962 (בן 62) עין החורש, ישראל 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 ספורט
 ענף ספורט:  שחייה תחרותית, כדורמים 
 
טל סנונית (נולד ב-27 ביולי 1962 בעין החורש) הוא שחקן כדורמים לשעבר, הישראלי המקצועני הראשון בענף, קפטן נבחרת ישראל בכדורמים במשך שמונה שנים, שיאן התארים (18 אליפויות ו-7 גביעים) ומלך השערים של הליגה הישראלית.
ביוגרפיה

סנונית, בן קיבוץ עין החורש ובנה של המשוררת מיכל סנונית, הגיע לענף הכדורמים בילדותו בזכות הקרבה הגאוגרפית למעצמת הכדורמים הישראלית שבקיבוץ השכן גבעת חיים. קודם שהחל לשחק כדורמים בגיל 14, התחרה בשחייה והיה אלוף ישראל לנוער ב-100 מטר חופשי. בגיל 16 כבר שיחק בנבחרת הלאומית. את שירותו בצה"ל עשה כמדריך ספורט בשייטת ולאחר מכן עבד בעבודות שונות במקביל לאימוני ומשחקי הכדורמים.
בבריכה היה שחקן התקפה מהיר ובעל כושר גופני גבוה. יחד עם הפועל גבעת חיים זכה ב-13 אליפויות ו-7 גביעים וכן להצלחה באירופה ובמסגרות בינלאומיות עם הנבחרת. ב-1986 הצטרף למועדון סורי (איט') מהליגה האיטלקית והיה השחקן הזר הראשון שהחתים המועדון. בשתי העונות (1987-1986), בהן שיחק כמקצוען בסורי (אנ'), בסמוך לג'נובה, היה מלך השערים של הקבוצה ונבחר לאחד מעשרת השחקנים הזרים הטובים בליגה. לאחר מכן חזר לישראל ולגבעת חיים והיה לשחקנה הראשון שקיבל שכר. מקץ שנתיים נוספות עבר לקבוצת מכבי קריית אונו, יריבתה הגדולה של גבעת חיים, והוביל אותה לארבע אליפויות.
לאחר שפרש ממשחק הכדורמים ב-1995 עבר לעסוק בביטוח וכמרצה למצוינות בעסקים ובספורט. מתגורר במושב חניאל ומתחרה בתחרויות למאסטרס במשחי מים פתוחים.
לקריאה נוספת

איתי גודר, שגרירי הספורט האלמונים, "שם המשחק" גיליון 139, מרץ 2008, עורך: אורי שרצקי, עמ' 96–97.
הערות שוליים

↑  טל סנונית אמר לא לאיטלקים, מעריב, 24 בינואר 1988
טרייסי קולקינס

טרייסי אן קולקינס סטוקוול (באנגלית: Tracy Anne Caulkins Stockwell; נולדה ב-11 בינואר 1963) היא שחיינית אמריקאית בעבר. היא אלופה אולימפית אלופת עולם ושיאנית עולם. התבלטה ברב גוניות שלה כשהתמחתה בכל ארבעת הסגנונות. קבעה שיאים אמריקאים בכל ארבעת הסגנונות.
ביוגרפיה

קולקינס נולדה בווינונה, מינסוטה באותו היום בדיוק כמו פטרה שניידר שחיינית ממזרח גרמניה ששברה את שיאה האחרון של קולקינס. קולקינס שחתה במועדון השחייה של נאשוויל תחת הדרכתם של פול ברגן ודון טלבוט. היא למדה באוניברסיטת פלורידה והתאמנה תחת הדרכתו של רנדי ריס. ג'ואן פנינגטון שלמדה באותה אוניברסיטה זכתה גם היא במדליית זהב באליפות העולם בשחייה בברלין 1978.
ביוגרפיה > תחרות השיא שלה

באליפות העולם בשחייה שנערכה בברלין, גרמניה המערבית בשנת 1978, בהיותה בת 15 בלבד, זכתה קולקינס ב-5 מדליות זהב עם 4 שיאי עולם חדשים ובמדליית כסף אחת. מדליות זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:09.87 דקות (השוואת השיא העולמי) לפני בת ארצה ננסי הוגסהד (2:11.30 דקות) ואנדריאה פולק ממזרח גרמניה שיאנית העולם (2:12.63 דקות), במשחה ל-200 מעורב אישי בתוצאה של 2:14.07 דקות לפני פנינגטון (2:14.98 דקות) ושיאנית העולם היוצאת ממזרח גרמניה אולריקה טאובר (2:15.99 דקות), במשחה ל-400 מעורב אישי בתוצאה של 4:40.83 דקות לפני טאובר, שיאנית העולם היוצאת (4:47.52 דקות) ופטרה שניידר ממזרח גרמניה (4:48.56 דקות) במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:43.43 דקות לפני מזרח גרמניה (3:47.37 דקות) וקנדה (3:49.59 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בשיא תחרות חדש (היא שחתה את סגנון החזה) בתוצאה של 4:08.21 דקות, לפני מזרח גרמניה (4:09.13 דקות) וברית המועצות (4:14.91 דקות). מדליית כסף במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:10.77 אחרי יוליה בוגדנובה מברית המועצות שקבעה שיא עולם חדש בתוצאה של 1:10.31 דקות, גם היא שיפרה את השיא העולמי הקודם.
בשנת 1979 במשחקים הפאן אמריקאיים שנערכו בסן חואן בפוארטו ריקו זכתה קולקינס ב-4 מדליות זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי, במשחה ל-400 מטר מעורב אישי ובמשחי השליחות וכן בשתי מדליות כסף במשחה ל-100 מטר חזה ובמשחה ל-400 מטר חופשי.
קולקינס נבחרה לייצג את ארצות הברית באולימפיאדת מוסקבה (1980) שהייתה אמורה להיות הגדולה שלה, אך היא לא השתתפה בה בגלל החרם האמריקאי.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בגואיאקיל, אקוודור בשנת 1982 זכתה קולקינס בשתי מדליות ארד במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:15.91 דקות, אחרי שניידר (2:11.79 דקות) ואוטה גווינגר שיאנית העולם ממזרח גרמניה (2:13.38 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:44.64 דקות שוב אחרי שניידר שקבעה שיא עולם חדש (4:36.10 דקות) וקאתלין נורד ממזרח גרמניה (4:43.51 דקות).
בשנת 1983 במשחקים הפאן אמריקאיים שנערכו בקראקס, ונצואלה זכתה קולקינס ב-2 מדליות זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי. כמו כן היא זכתה במדליית כסף במשחה ל-200 מטר פרפר אחרי שיאנית העולם מארצות הברית מרי טי מאהר.
באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) זכתה קולקינס ב-3 מדליות זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא אולימפי חדש של 2:12.64 דקות לפני הוגסהייד (2:15.17 דקות), במשחה ל-400 מעורב אישי בתוצאה של 3:39.24 דקות לפני סוזאן לנדס מאוסטרליה (3:48.30 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב (היא שחתה את סגנון החזה) בתוצאה של 4:08.34 דקות לפני מערב גרמניה (4:11.97 דקות) וקנדה (4:12.98 דקות). בנוסף, היא השתתפה במשחה ל-100 מטר חזה וסיימה במקום רביעי בתוצאה של 1:10.88 דקות, המנצחת הייתה פטרה ואן סטברן מהולנד שקבעה שיא אולימפי חדש (1:09.88 דקות).
אחרי המשחקים האולימפיים פרשה קולקינס משחייה תחרותית. היא התחתנה עם השחיין מרק סטוקוול מאוסטרליה בעל 3 מדליות אולימפיות בהן מדליית כסף במשחה היוקרתי ל-100 מטר חופשי, לזוג ארבעה ילדים והם חיים בבריזביין, אוסטרליה.
תארים

קולקינס שברה 5 שיאי עולם, שיפרה 63 פעמים את השיא האמריקאי יותר מכל שחיין או שחיינית אחרת בהיסטוריה, זכתה ב-48 תוארי אליפות ארצות הברית ו-12 תוארי NCAA.
בשנת 1990 זכתה קולקינס להכלל בהיכל התהילה הבינלאומי של השחייה.
קולקינס זכתה בשנת 1978 בפרס ג'יימס א' סאליבן, פרס לספורטאי החובבן הטוב ביותר.
בשנת 1978 זכתה קולקינס בתואר שחיינית השנה בעולם.
קולקינס זכתה בתואר שחיינית השנה בארצות הברית בשנים 1980, 1981, 1982 ו-1984.
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
התפתחות שיא העולם במשחה ל-200 מטר פרפר
התפתחות שיא העולם במשחה ל-200 מטר מעורב אישי (ויקיפדיה האנגלית)
התפתחות שיא העולם במשחה ל-400 מטר מעורב אישי (ויקיפדיה האנגלית)
הערות שוליים

↑  TRACY CAULKINS (USA) - 1990 Honor Swimmer, באתר International Swimming Hall of Fame
↑  James E. Sullivan Award
↑  Swimming World Magazine Presents: Swimming World's - WORLD SWIMMERS OF THE YEAR, באתר SwimmingWORLD
טסל

צילום לווין של האי טסל
טסל (בהולנדית: Texel) הוא אי השייך להולנד ונמצא בסמוך אליה.
זהו האי הגדול והמאוכלס ביותר מתוך שרשרת האיים הפריזיים בים ואדן הרדוד בצפון הולנד, שהוא חלק מהים הצפוני, שרשרת איים המתמשכת עד דנמרק טסל הוא האי המערבי ביותר בשרשרת. שטחו כ-463.2 קמ"ר ואוכלוסייתו כ-13 אלף נפש (נכון לינואר 2007).
איותו של השם טסל בעזרת האות הלטינית "x" הוא יוצא דופן בהולנדית, ונכתב כך מסיבות היסטוריות.
טסל ידוע במה שמכונה "הקרב האחרון של מלחמת העולם השנייה": מרד של גדוד חיילים גאורגים מהלגיון הגאורגי על האי, כנגד הכוחות הגרמנים במהלך מלחמת העולם השנייה, בקרב שנמשך, באופן יוצא דופן, אף מעבר לתאריך כניעתה של גרמניה.
ראו גם

ההתקוממות הגאורגית בטסל
טוואקאן

| --- | --- |
סמל טוואקאןסמל טוואקאן

 מדינה:  מקסיקו מקסיקו
 מדינה:  פואבלה (מדינה) פואבלה
 תאריך ייסוד:  1660 
 שטח:  553.58 קמ"ר
 גובה:  1,600 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  319,375 (2015)
 קואורדינטות:  18°27′46″N 97°23′39″W﻿ / ﻿18.462777777778°N 97.394166666667°W﻿ / 18.462777777778; -97.394166666667 
 http://www.tehuacan.gob.mx
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מקסיקו מוגדלת) מקסיקו סיטי גוודלחרה מונטריי פואבלה טיחואנה לאון סיודאד חוארס סלטיו סן לואיס פוטוסי ארצות הברית גוא. ב. הונ. האוקיינוס השקט  מפרץ מקסיקו טוואקאן(למפת מקסיקו רגילה) מקסיקו סיטי גוודלחרה מונטריי פואבלה טיחואנה לאון סיודאד חוארס סלטיו סן לואיס פוטוסי ארצות הברית גוא. ב. הונ. האוקיינוס השקט  מפרץ מקסיקו טוואקאן(למפת פואבלה רגילה) פואבלה אטליסקו טסיוטלאן מפרץ מקסיקו  גררו ואחאקה וראקרוס טלקסקלה אידלגו מ. ס.  מקסיקו מורלוסטוואקאן(למפת פואבלה מוגדלת) פואבלה אטליסקו טסיוטלאן מפרץ מקסיקו  גררו ואחאקה וראקרוס טלקסקלה אידלגו מקסיקו סיטי  מקסיקו מורלוסטוואקאן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טוואקאן (בספרדית: Tehuacán) היא העיר השנייה בגודלה במדינת פואבלה שבמקסיקו, בקרבת הגבולות עם מדינות ואחאקה ווראקרוס. בשנת 2010 התגוררו בעיר כ-248,716 תושבים. שטח העיר הוא 390.36 קמ"ר. העיר ידועה כמארחת פסטיבלים רבים.
טוואקאן הייתה במקור יישוב אינדיאני, והיא הפכה רשמית לעיר במלכות המשנה של ספרד החדשה ב-1660.
הענף הכלכלי הבולט בעיר הוא ייצור העופות. לאחר חתימת הסכם הסחר החופשי של צפון אמריקה צמחה בעיר תעשיית טקסטיל שגרמה לצמיחה דמוגרפית משמעותית ביותר. הנצרות הקתוליות היא הדת הדומיננטית בעיר. בנוסף על כך, חיים בעיר גם אוונגליסטים, עדי יהוה, וקבוצות פרוטסטנטיות אחרות. יש גם מיעוט של יהודים משיחיים, ומעט חסרי דת.
הערות שוליים

↑  "The World's Leading Broiler, Turkey and Egg Producers". www.wattagnet.com.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562370905171  BnF: cb11948292n (data)  LCCN: n84231101  MusicBrainz: 4ea37710-d912-4cb0-98f9-b55b937d4d63  VIAF: 154827139   WorldCat (עם VIAF): 154827139 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים במקסיקו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חתיכה נעשית נבלה

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  מסכת חולין, דף ק', עמוד א', מסכת חולין, דף ק"ח, עמוד א'
 משנה תורה:  ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק ט', הלכה ח'
 שולחן ערוך:  יורה דעה סימן צב סעיף ב-ד
 
חתיכת בשר שנבלע בה חלב ביחס גדול מ־1:60, נעשית כל החתיכה אסורה כנבלה וצריכה שישים כנגדה כדי לבטלה, במקרה והתבשלה בקדרה חמה של מאכלים המותרים.
דין חנ"ן
חתיכה נעשית נבלה, או בשם המלא - חתיכה עצמה נעשית נבלה, (בראשי תיבות חנ"נ או חענ"נ) הוא מושג הלכתי בתחום איסור והיתר שעיקרו בהלכות בשר וחלב, ומשמעו שחתיכת אוכל כשר שהתערב בו אוכל אסור, אף אם התערב בחלק קטן ממנו, נאסר כולו (=נעשה "נבלה"). כלומר, חתיכת ההיתר נחשבת על פי ההלכה כאילו הייתה בעצמה דבר איסור, ולא רק כאילו התערב בה טעם איסור.
משמעותו ההלכתית של כלל זה היא שאם חתיכה זו מתערבת בחתיכות אוכל אחרות המותרות לאכילה היא אוסרת את כולן אם אינה בטלה בשישים, ואין מתחשבים בכך שמלכתחילה הייתה החתיכה מותרת ורק התערב בה איסור. לדוגמה: אם חתיכת בשר נפלה לקדרה של חלב חם בנפח פי שלושה מחתיכת הבשר (יחס של 1:3 בין הבשר לחלב, ויחס של 1:4 בין הבשר לתערובת כולה), נאסרה כל תכולת הקדרה עקב תערובת איסור בשר בחלב (המתבטלת רק ביחס קטן מ־1:60). אם לאחר מכן נפלה אותה חתיכת בשר לקדרה חמה אחרת של מאכל, היא אוסרת אותו שוב אם אין בקדרה החדשה כמות גדולה פי שישים או יותר מחתיכת הבשר, ואין מתחשבים בכך שגם לאחר בליעת החלב רוב החתיכה הוא בשר.
עיקרו של מושג זה בהלכות בשר וחלב, ונחלקו ראשונים האם הוא תקף גם כאשר מדובר במאכלים אסורים אחרים.
מקור הדין

מקור הדין בגמרא בדברי האמורא רב שאמר: ”כיון שנתן טעם בחתיכה” ('נתינת טעם' משמעה עירוב ביחס קטן מ־1:60) - ”חתיכה עצמה נעשית נבלה, ואוסרת כל החתיכות כולן מפני שהן מינה”.
במקום אחר בתלמוד נחלקו אמוראים בדין "אפשר לסוחטו מותר או אסור", רש"י וראשונים נוספים ביארו שנידון המחלוקת הוא מקרה בו נבלע איסור במאכל, ולאחר מכן בטל מהמאכל טעם האיסור הבלוע, (כגון שחזרו ובישלו את המאכל בתבשיל היתר שהיה בו כדי לבטלו בשישים), האם החתיכה עדיין עומדת באיסורה: לסוברים ש'אפשר לסוחטו מותר', לאחר שהוצא טעם האיסור מהחתיכה, שוב החתיכה מותרת. (וממילא לא אומרים דין חנ"ן). ולפי הסוברים ש'אפשר לסוחטו אסור', אף שאנו יודעים בוודאות שיצא טעם האיסור מהחתיכה, עדיין החתיכה עומדת באיסורה, ולא זו בלבד, אלא אין להתחשב רק לחלק האוסר, אלא לשער כנגד כל החתיכה שנאסרה מול כל התערובת בקדירה, (דין חנ"ן). ראשונים אחרים פירשו את המושג אפשר לסוחטו באופן אחר. בדברי הראשונים ובשולחן ערוך נפסק להלכה כדעה ש'אפשר לסוחטו אסור'.
לדעת הראב"ד דין זה נאמר בתלמוד רק לדעת רבי יהודה הסבור שמין במינו לא בטל כלל, ולפי פרשנותו זו, מכיוון שלדעתו אין הלכה כדעת ר' יהודה, סבור הוא שאין חתיכה נעשית נבלה להלכה. אך רוב ככל הראשונים חלקו על דעתו, פירשו שגם לפי חכמים חתיכה נעשית נבלה, ופסקו כן להלכה.
הגבלות לאיסור

דין חנ"ן נאמר רק במקרים מסוימים. למשל, בתלמוד נאמר שכל דין זה נאמר רק כאשר הטיפה נפלה על החתיכה ולא התערבה בשאר החתיכות, אולם אם ניער את הקדירה או הניח עליה כיסוי, שוב לא אומרים את דין זה, ומשערים את ביטול הטיפה כנגד כל הקדירה.
כמו כן לדעת רבנו יצחק הזקן המובאת בתוספות, כל דין זה נאמר דווקא כאשר החתיכה מונחת מעל החתיכות שבקדירה, אולם במקרה וחלק מהחתיכה טבולה ברוטב, לא נאמר דין חנ"ן, מאידך לדעת רש"י האיסור נאמר גם באופן זה ורק אם כולה טבולה ברוטב לא נאמר איסור זה. לפי פרשנות הש"ך הרמ"א פסק כשתי הדעות לחומרא.
לדעת השולחן ערוך, כאשר המפגש בין החתיכות האוסרת והנאסרת נערך בסביבה יבשה (ללא רוטב), ואף אחת מן החתיכות אינה שומנית, לא נאמר דין זה. קביעה זו מסבירה הלכה אחרת המתעלמת לכאורה מדין חנ"ן.
בכלל, ישנה מחלוקת ראשונים המופיעה בתוספות בין רבינו תם לרבינו אפרים, לגבי תחולת מושג זה בהלכות איסור והיתר שונות מאיסור בשר וחלב. לפי רבינו אפרים, דין זה שנדרש שישים כנגד כל המאכל שנבלע בו איסור, נוהג רק באיסור בשר בחלב, ואילו לדעת רבינו תם, דין זה נוהג אף בשאר איסורים. רבינו אפרים מסביר שאיסור זה קיים רק בבשר בחלב מכיוון שכאשר בשר מתערב בחלב כל אחד מהם הוא היתר, ורק בהתערבם יחד נהפכים לאיסור, אם כן ניתן בהחלט להבין כי החתיכה נהפכה כולה לאיסור בפני עצמה אף אם נפל לקדירה אחרת של היתר. לעומת זאת בדבר היתר אחר שנאסר על ידי איסור, אין הוא עצמו סיבה לאסור ולכן אינו מוגדר איסור אלא דבר היתר ש"ספוג" בו איסור.
 כדעת ר' אפרים פסקו הרשב"א, הרא"ש, והשולחן ערוך ולדבריו דין זה נוהג אך ורק בבשר בחלב מדאורייתא ולא בכל האיסורים. אולם הרמ"א חולק וסובר שדין זה נוהג בכל האיסורים, אם כי שמורה הזכות לרב הפוסק להקל בתערובת לח בלח, ואף בזאת, רק במקרה שלולי התרת המאכל ייגרם לשואל הפסד מרובה מחמת איסורו. וכן ביבש ביבש שאין חנ"ן בכל האיסורים אף לדעת הרמ"א.
לפי רוב הפוסקים הסוברים שדין זה נוהג בכל האיסורים, אין הוא נוהג בהם אלא מדרבנן, ועל כן, באופנים מסוימים, חל הכלל של ספק דרבנן לקולא. אך ישנם ראשונים הסוברים שאף בשאר איסורים הדין נוהג מדאורייתא.
לקריאה נוספת

אנציקלופדיה תלמודית, כרך י"ח, ערך "חתיכה נעשית נבלה", טור ר"ח-שט"ז.
ש"ס מתיבתא, חולין, כרך ו', אוצר עיונים, "חתיכה נעשית נבלה", מערכה סב, עמ' קכה-קמא.
הערות שוליים

↑  שולחן ערוך יורה דעה סימן צב סעיף ד
1 2  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ק', עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ק"ח, עמוד א'
↑  רש"י, מסכת חולין דף קח עמוד א ד"ה ומאי קסבר.
↑  דעת הרמב"ן, מובא בחידושי הרשב"א, מסכת חולין דף קח עמוד ב ד"ה קסבר, (לקראת סוף הדיבור).
↑  חידושי הרשב"א שם, בתחילת הדיבור.
↑  ראו שולחן ערוך, יורה דעה, סימן ק"ה, סעיף ד'.
↑  על כל זה ראו בש"ך סימן צ"ב ס"ק ג. הסבר אחר, בסימן ק"ה מדובר כאשר האוסר הוא איסור גוש
↑  חידושי הרשב"א, שם, (באמצע הדיבור). וכן בתורת הבית בית ד שער א.
↑  ארבעה טורים יורה דעה סימן צב.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן צ"ב, סעיף ד'.
↑  כלומר באופן שהנאסר הוא רוטב ולא חתיכה
↑  ש"ך יורה דעה, צב, ס"ק יב.
↑  שו"ת מהרי"ק סימן קנב. הגהות רבי עקיבא איגר על שולחן ערוך יורה דעה סימן צח בדעת רבנו תם.
טומאת כלי מתכות

דלת של מתכת, אינה מקבל טומאה כי היא מחוברת לקרקע
רדיד של אלומניום
פסולת מתכת שלא ידוע אם שימשו ככלים לפני כן, בעייתי במיוחד ועל כך קיימת מחלוקת בין בית שמאי ובית בית הלל
בהלכות טומאת כלים, כלי מתכת הם כלים שסווגו בסיווג מיוחד לעניין דיני קבלת הטומאה, וקיימים הבדלים רבים בינם לבין החומרים האחרים בהלכות קבלת הטומאה.
דיני כלי מתכת

כל החומרים הללו מקבלים טומאה רק אם הם כלי קיבול (שניתן לתת בתוכם נוזלים, למשל, ולא ישפכו), פרט למתכת, שמקבלת טומאה גם אם היא כלי שטוח ("פשוטי כלי מתכת"). סיבה אפשרית לדבר: היתרון המרכזי של המתכת הוא בחוזק שלה, ולכן היא משמשת ככלי עבודה, ולאו דווקא ככלי קיבול.
לפי דעה מסוימת, לכלי מתכת יש חומרא נוספת, המבדילה אותם משאר הכלים, בכך שכאשר הם נטמאים ממת או מאדם שנטמא במת, אין טומאתם בדרגה פחותה יותר. לדוגמה: מת, נחשב ל"אבי אבות הטומאה" בעוד שאדם שנטמא ממנו על ידי נגיעה או נשיאתו נחשב כ"אב הטומאה", כלים שנגעו במת יחשבו באותה דרגה כמו המת עצמו - "אבי אבות הטומאה". מסיבה זו, סתם "כלים" בהלכות טומאה וטהרה הכוונה לכלי מתכת, שלהם חומרא מיוחדת. יש אומרים שדין זה קיים גם בשאר סוגי הכלים, פרט לכלי חרס.
כלי מתכת נחשב לכלי רק אם משמש לצורך כל שהוא, כמובן. לפי חידושו של רבי יוחנן גם כלי הנועד להשמיע קול נחשב לכלי. בתלמוד מובא כי כלי העשוי לנוי ולתכשיט נקרא גם הוא כלי אך רק לנוי אדם, ולא לנוי בהמה.
בשונה משאר מיני הכלים, פשוטי כלי מתכת יש להם טומאה מהתורה. בגדר כלי הוא כל דבר שנגמרה מלאכתו, ויש לו שם בפני עצמו למשל פטיש, מסמר לעומת זאת חתיכת ברזל המיועדת להרכיבה בבניין או לתשמיש עראי ואין להם שם מיוחד ככלי מסוים אינה נחשבת לכלי. כלים שמיועדים לקביעה בקרקע, כמו דלת ציר או צינור שיוצר לכתחילה כדי לקובעו בקרקע אינו מקבל טומאה כי דינו כקרקע.
גזירת טומאה ישנה

חכמים גזרו שכל כלי המתכת, גם אם ניתכו ועשו מהם כלי שוב, יחזרו לטומאתם הישנה. המקור הראשוני לתקנה זו נמסר על ידי רב יהודה בשם רבו רב:
מעשה בשל ציון (שלומציון) המלכה שעשתה משתה לבנה ונטמאו כל כליה ושברתן ונתנתן לצורף וריתכן ועשה מהן כלים חדשים ואמרו חכמים יחזרו לטומאתן ישנה
במשנה הובאו שתי דעות הלכתיות בגדר התקנה, ופרשנויות שונות לסיבת התקנה בהתאם לגדריה:
דעה אחת אומרת כי תקנה זו היא רק כאשר הטומאה הראשונה היא טומאת מת. לפי גישה זו הטעם הוא כדי שלא תתבטל תקנת מי חטאת שהיא הזאת מי פרה אדומה על כלים, שהרי על ידי תקנה קלה זו אין צורך לטרוח להשיג מי חטאת.
דעה שנייה אומרת כי תקנה זו תוקנה בנוגע לכל הטומאות. לפי זה לא ניתן לומר שהתקנה היא בגלל מי חטאת (שמטהרים רק מטומאת מת), ולפי זה פירש אביי כי הטעם הוא שחכמים חשש שמא בעל הכלי יקוב בו נקב קטן שאינו מטהר אותו ויחשוב שהכלי כבר נטהר מטומאתו. לפי פרשנותו של רבא טעם התקנה הוא שמא כאשר יראה הרואה שהכלי נטמא ומשתמשים בו באותו יום עצמו - לאחר שניתך ותוקן מחדש - שטבילה מועילה לטהרת הכלי בו ביום, דבר שאינו נכון (אלא רק לאחר הערבת השמש).
גזירת טומאה ישנה > גדר טומאה ישנה

חקירה למדנית מופיעה באחרונים, האם כאשר הכלים נשברו פקעה מהם הטומאה ונעשו טהורין אלא שזו חוזרת כאשר נעשו מהם כלים חדשים, או שמא התקנה הייתה שהתוצאה תישאר גם כאשר הכלים נשברו למרות שאינם כלים והטומאה אינה חלה למעשה כי אינה נוגעת לשום דבר. יש שכתבו שהתקנה היא שהטומאה תחזור ותחול למרות שנפקעה בשעה שנשברה, כראיה הביאו את המשנה האומרת שכאשר שלומציון המלכה חזרה ותיקנה את כליה תיקנו חז"ל שיחזרו לטומאתם הראשונה, ולמרות שבשעה שהכלים נשברו היה זאה לפני התקנה ואז בוודאי לא חלה טומאה על כלים שנשברו.
גזירת טומאה ישנה > דיני טומאה ישנה

מכיוון שכלים של מתכת חוזרים לטומאתן הישנה, נוצרת בעיה כאשר יוצרים כלי מכלים ישנים שלא ידוע אם נטמאו. ההלכה היא כי כמובן שהעושה כלי מחתיכות מתכת שלא היו כלי מעולם טהורות, וכלים שנעשו משברי כלים טמאות. נחלקו בית שמאי ובתי הלל אודות כלים שנעשו ממסמרות, ולא ידוע האם היו כלים לפני כן ונשברו ונעשו כלים או שהיו לפני כן גולמי כלי מתכת שאינם מקבלים טומאה, שבית שמאי מטמאין ובית הלל מטהרין. ברזל טמא שבללו עם ברזל טהור - הולכים לפי רוב החומר אם טמא או טהור, ואם מחצה למחצה הכלי טמא, שכן כאשר אין רוב שיבטלו מטומאתו - משפיעה הטומאה הישנה גם על הכלי החדש שנוצר מהחומר המשותף.
כלי שנשבר אך עדיין ראוי למלאכה אחרת, לא סרה ממנו טומאתו הראשונה. כך למשל "קוליגרפון" הוא כלי מברזל ארוך, שקצהו האחד משמש לגריפת האפר מהתנור וקצהו השני משמש כמזלג להוציא על ידו את הלחם מהתנור, ואם אחד מחלקיו אינו ראוי לשימוש עוד, נחשב עדיין הכלי לכלי שלם מכיוון שקצהו השני השלם מחשיב אותו לכלי. "מכחול" הוא כלי מתכת שקצהו האחד עגול ועשוי לחתוך בו כמו סכין וקצהו השני עשוי להוציא בו את הכחול מהכלי או לנקות בו את האוזן ונקרא "זכר", שגם אם אחד משני חלקיו לא פעיל הוא עדיין נחשב לכלי לא שבור מפני חלקו השני. לעומת זאת נחלקו החכמים אודות כלי שנשבר והשבר ראוי לשמש ככלי אחר, כדוגמת מגריפה, שכאשר ניטלה חלקה הרחב הוא יכולה לשמש כפטיש, שרבי מאיר סובר שגם אז היא עדיין נחשבת לכלי שלם אך חכמים מטהרין כלי כזה.
הערות שוליים

↑  משנה מסכת כלים פרק ב משנה א ופרק יא משנה א. לגבי פשוטי כלי עץ, יש שני סייגים לטהרתם: א. כלי המיועד לשכיבה או לישיבה - מקבל טומאה מן התורה גם אם הוא שטוח ללא דפנות, כמו כיסא (תלמוד בבלי מסכת בכורות דף לח עמוד א: "בהנך דחזו למדרסות"). ב. כלי רחב ונוח לשימוש הן לאדם עצמו והן להנחת חפצים עליו ("משמש אדם ומשמשיו"), מקבל טומאה מדרבנן (רמב"ם, משנה תורה, הלכות כלים פרק ד הלכה א).
↑  ר"ש בתחילת מסכת אהלות.
↑  רמב"ם הלכות טומאת מת פרק ה הלכה ג, וכן דעתו של רבי יצחק מאורלייני"ש המובאת בר"ש שם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ס"ג, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף נ"ח, עמוד ב'.
↑  משנה, מסכת כלים, פרק י"ב, משנה א'.
↑  משנה, מסכת כלים, פרק י"א, משנה ב'.
↑  משנה, מסכת כלים, פרק י"א, משנה א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ט"ז, עמוד ב'.
↑  רבי משה פיינשטיין, דברות משה על מסכת שבת עמ' קצ"ד.
↑  רבי משה פיינשטיין שם "וקצת יש להוכיח".
↑  משנה, מסכת כלים, פרק י"א, משנה ג', ורמב"ם בפירוש המשניות שם בשם התוספתא בשם רבי אליעזר ברבי יוסי.
↑  משנה, מסכת כלים, פרק י"א, משנה ד'.
↑  משנה, מסכת כלים, פרק י"ג, משנה ב'.
↑  משנה, מסכת כלים, פרק י"ג, משנה ד'.
| טומאה וטהרה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| דרגות טומאה | אבי אבות הטומאה • אב הטומאה • ולד הטומאה (ראשון • שני • שלישי ורביעי) |  |
| דרגות קבלת טומאה | חולין • מעשר שני • תרומה • קודש • חטאת |  |
| קבלת טומאה | אוהל • מגע • משא • היסט • מדרס • ביאה • בועל נידה • ביאה לבית • מדף • בליעה • עיסוק |  |
| מטמאים מן התורה | מת • נבלת חיה ובהמה • נבלת עוף טהור • נבלת השרץ • בעל קרי • פולטת שכבת זרע • מטמאי משכב ומושב - נידה, יולדת, זבה, זב • צרעת (אדם, בתים, בגדים) • שכבת זרע • חטאות המטמאות • מי חטאת |  |
| מטמאים מן דרבנן | ידיים • ארץ העמים • בית הפרס • כתבי הקודש • גויים • עבודה זרה • טבילה במים שאובים |  |
| נטמאים | אדם • כלים (כלי מתכות, כלי עץ, כלי חרס, בגדים, כלי עור, שק, וכלי עצם) • אוכלים •  משקין |  |
| אחרים | טומאת מקדש וקדשיו  • האיסור לכהן להיטמא למת • הכשר לקבל טומאה • טומאה רצוצה • טומאה הותרה בציבור |  |
| טהרה | טבילה • פרה אדומה • מקווה • חציצה • טבול יום • מחוסר כיפורים • טהרת מצורע • טבילת עזרא |  |
| סדר טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקוואות • נידה • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.