stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שבת ראשון שני
הנפשות הפועלות

אנטוניו – הסבא
רוזה – בתו
פפינו – בעלה
רוברטו, רוקו וג'ולינלה – ילדיהם של רוזה ופפינו
דודה ממה (אמיליה) – אחותו של פפינו
רפאל - אחיו של פפינו
אטיליו – בנה של דודה ממה
פדריקו – ארוסה של ג'ולינלה
מריה – אשתו של רוברטו
וירג'יניה – המשרתת
מיקלה – אחיה של וירג'יניה
לואיג'י יאניילו – מנהל חשבונות, שכן
אלנה יאניילו – אשתו של לואיג'י
קאטיילו – החייט
צ'פרקולה - הרופא
תקציר העלילה

העלילה מתרחשת בהווה, בביתם של רוזה ופפינו בנאפולי במשך שלושה ימים: מערכה ראשונה ביום שבת, מערכה שנייה ביום ראשון, מערכה שלישית ביום שני.
המשפחה מתכנסת לארוחה ובמרכזה הראגו האגדי של רוזה. לסעודה מגיעים שלושת הילדים: רוברטו, רוקו וג'ולינלה. פפינו האב כועס על בנו רוקו, בגלל שהוא פתח חנות באזור יוקרתי ולא המשיך את המסורת המשפחתית של חנות הכובעים והבגדים, שייסד אנטוניו הסבא ומנהל פפינו הבן. רוזה כועסת על רוקו כי הוא לא מפגין כלפיה מספיק אהבה. ג'ולינלה רוצה לפתוח בקריירה משלה בטלוויזיה, אבל ארוסה פדריקו מתנגד לכך ולכן הם מסתכסכים. רוקו, שפדריקו הוא חברו הטוב ביותר, לא מוכן להשתתף בארוחה, אם פדריקו לא ישתתף בה ודורש מג'ולינלה שתשלים איתו. הסב אנטוניו, אינו מוכן להשתתף בסעודה אם רוקו נכדו האהוב לא ישתתף בה.
הדודה מאמא, אחותו של פדריקו מצדדת בג'ולינלה, שרוצה קריירה עצמאית ואומרת שכל משפחתה הם אנאלפביתים. היא מלווה בבנה אטיליו, שהוא כבר בוגר, אבל תלוי באימו כמו ילד קטן. וירג'יניה המשרתת, שהוריה הלכו לעולמם משגיחה על אחיה מיקלה, שמגיע אף הוא לבית. מיקלה נוהג להרביץ לאנשים שלועגים לקרחתו ונכנס בשל כך לכלא פעמים רבות ויש חשש שהוא יתפרץ גם בסעודה. אנטוניו הסב, מעצב הכובעים האגדי, פרש לפנסיה, אבל מתכנן לשוב לעסקים ושוקד על המצאתם של כובעים חדשים. לארוחה מגיעים גם השכנים, מנהל החשבונות לואיג'י ואשתו אלנה. פפינו חושד שיש רומן בין רוזה אשתו ללואיג'י ורב איתו בשל כך.
תרגומים לעברית בדפוס

אדוארדו דה פיליפו, שבת ראשון שני, נוסח עברי: דני הורוביץ, תל אביב: אור-עם, תשנ"א 1991.
המחזה בתיאטרון המקצועי הישראלי

1.	תיאטרון הבימה, הצגת בכורה : 1 במאי 1977
יוצרים - תרגום : עדה בן-נחום, בימוי : אילן אלדד, תפאורה ותלבושות : לידיה פינקוס גני, תנועה : עזרא דגן.
שחקנים - אנטוניו : רפאל קלצ'קין, רוזה בתו : מרים זוהר, פפינו בעלה : נחום בוכמן, רוברטו : אסי הנגבי, רוקו : חיים חובה, ג'ולינלה : יונה אליאן קשת, דודה ממה : עדה טל, רפאלה : עזרא דגן, אטיליו : רפי תבור, פדריקו : שמעון כהן, מאריה : דינה לימון, ורג'יניה : טינה לוינשטין (טולין), מיקלה : מייק גולדשטיין, לואיג'י : ברוך דוד, אלנה : יעל דרויאנוב, קטיילו : מוסקו אלקלעי, צ. פרקולה : יגאל בן אור.
2.	תיאטרון חיפה, הצגת בכורה : 13 ביוני 1991
יוצרים – נוסח עברי : דני הורוביץ, בימוי : עודד קוטלר, תפאורה ותלבושות : פרידה שהם, מוזיקה – דורי פרנס, תאורה – יחיאל אורגל.
שחקנים - אנטוניו : קונסטנטין אנטול, רוזה – חנה רוט, פפינו – יוסף אבו ורדה, רוברטו – בנצי חברוני, רוקו – יואב בר-לב, ג'ולינלה – יונת מתן, דודה ממה – רות סגל, רפאל – אלכס מונטה, אטיליו – אסף גיל, פדריקו – אמיר לוי, מריה – אסתי ירושלמי, וירג'יניה – שרון סיטון, מיקלה – גדעון שירין, לואיג'י – מכרם ח'ורי, אלנה – רינה רוזנבאום, קאטיילו – יוסף באשי, צ'פרקולה – יובל כרמי.
שומלוסלש

| --- | --- |
סמל שומלוסלשסמל שומלוסלש

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מרכז טרנסדנוביה
 מחוז:  וספרם (מחוז) וספרם
 נפה:  נפת דווצ'ר
 שטח:  19.46 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  640 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°10′13″N 17°21′26″E﻿ / ﻿47.170330555556°N 17.35735°E﻿ / 47.170330555556; 17.35735 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://somloszolos.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.שומלוסלש(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.שומלוסלש  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שומלוסלש (בהונגרית: Somlószőlős) הוא כפר קטן במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו כפרים רבים באירופה גם בשומלוסלש מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 830 תושבים, ובשנת 2019 רק 640 תושבים.
יהודי שומלוסלש

בשומלוסלש חיו יהודים בתקופות זמן שונות.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 12 |  |
| 1880 | 29 | 1,472 |
| 1910 | 26 |  |
| 1920 | 24 |  |
| 1930 | 16 |  |
| 1941 | 15 | 1,401 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת דווצ'ר |
| --- | --- | --- |
| יישובים | דווצ'ר • אדוריאנהאזה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • אגראליה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה • ויד • טישקוואר |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שאנג'לה לקוויפה וודלי

| --- | --- |

 לידה:  22 בנובמבר 1981 (בן 42) פריז (טקסס), ארצות הברית 
 שם לידה:  Darius Jeremy Pierce 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום מגורים:  לאס וגאס 
 תקופת הפעילות:  מ-2009 
 www.shangela.com
 
די. ג'יי. פירס (באנגלית: D.J. Pierce, נולד ב-22 בנובמבר 1981) ידוע בתור דמות הדראג שלו, שאנג'לה לקוויפה וודלי (באנגלית: Shangela Laquifa Wadley) הוא מלכת דראג, קומיקאי ושחקן.
התפרסם עקב השתתפותו במספר עונות של המרוץ הדראג של רופול והמירוץ לדראג: אולסטארס.
שאנג'לה היא המתמודדת הראשונה להשתתף בשלוש עונות: עונה 2 (מקום 12), עונה 3 (מקום 6), אולסטרס עונה 3 (מקום 4).
ביוגרפיה > חיים אישיים וקריירה מוקדמת

פירס נולד וגדל בפריס, טקסס, בן יחיד לאם חיילת בצבא ארצות הברית, לכן גדל במשפחת אומנה. היה מעודד בבית הספר התיכון שלו, והתחיל להתלבש כמלכת דראג לצורך שיעורים יצירתיים בשיעורי אנגלית.
פירס הוא הומוסקסואל ומוצאו אפרו אמריקאי וסעודי.
"אם הדראג" שלו היא אליסה אדוורדס, משתתפת העונה החמישית של המירוץ לדראג.
פירס התחיל לעסוק בדראג כמקצוע, בפעם הראשונה שבה הופיע בדראג, רקד לSingle Ladies של ביונסה, המועדון בלוס אנג'לס בו הופיע נרשם מההופעה והציע לו להופיע גם בשבועות הבאים. הוא הוכתר "בדרן השנה של קליפורניה", כאשר סגנו היה מנצח העונה הראשונה של המירוץ לדראג: אולסטארס, צ'אד מייקלס.
ביוגרפיה > המירוץ לדראג של רופול

לאחר 5 חודשים בלוס אנג'לס, ב-2012, שאנג'לה נבחרה להיות אחד מ-12 מלכות דראג להשתתף בעונה השנייה של תוכנית הריאליטי, המירוץ לדראג של רו פול, היא הודחה ראשונה בשל ניסיון מועט. לאחר שנבחנה מחדש, חזרה לעונה השלישית של הסדרה, שם הגיעה למקום 6, וניצח 2 אתגרים במהלך התחרות, היא הופיעה בפרק ה-"Snatch game" של עונת האולסטארס השנייה של התוכנית.
ב-2017, הוכרז כי שאנג'לה תשוב לעונת האולסטארס השלישית של התוכנית, והפכה למתחרה הראשונה בתוכנית להשתתף ב-3 עונות. היא ניצחה בשלושה אתגרים והייתה אחת המתמודדות המובילות לניצחון. בפרק הגמר, עקב הדחתה על ידי מתמודדות עבר של העונה, לא עברה לשלב הליפסינק לניצחון והגיעה למקום השלישי. הדחתה של שאנג'לה וניצחונה של טריקסי מאטל עוררו מחולקת בקרב מעריצי הסדרה.
ביוגרפיה > הופעות נוספות

שאנג'לה הופיעה בפרקים של הסדרות Glee, בונז, קומיוניטי, רקדניות קטנות, מרוששות והמנטליסט. ואף בפרסומת של מנהל המזון והתרופות האמריקאי נגד עישון יחד עם משתתפות נוספות של המירוץ לדראג, ובניהן טריקסי מטאל.
היא לקחה חלק בסרטים נשק אותי, הרוג אותי, הוריקן ביאנקה והוריקן ביאנקה 2: מרוסיה בשנאה שבה ככבה מנצחת העונה השישית של המירוץ לדראג, ביאנקה דל ריו.
יחד עם השופט במירוץ לדראג, רוס מת'יוס, קריינה שאנג'לה את אירוויזיון 2018 שנערך בליסבון, פורטוגל.
באפריל 2018 הגיעה שאנג'לה לישראל והופיעה במועדון הדופלס בתל אביב.
בשנת 2022 הגיעה למקום הרביעי בעונה ה־31 של תוכנית המציאות האמריקאית, רוקדים עם כוכבים.
הערות שוליים

↑  "Catching Up With Shangela" (באנגלית). 2011-11-17. נבדק ב-2018-08-24.
↑  'Halleloo' for D.J. Pierce! Getting to Know the Man Behind Drag Sensation Shangela | AfterElton.com, ‏2012-01-12
↑  "California EOY 2010 - The Recap - Calpernia Addams". Calpernia Addams (באנגלית אמריקאית). 2010-01-16. נבדק ב-2018-08-24.
↑  "'RuPaul's Drag Race All Stars' eliminated queens' shocking vote tallies revealed". EW.com (באנגלית). נבדק ב-2018-08-24.
↑  This Free Life (2016-05-03), Be Known for Your Flawless | This Free Life, נבדק ב-2018-08-24
↑  Logo to air Eurovision 2018 Grand Final live in the United States - Eurovision Song Contest Lisbon 2018, eurovision.tv
↑  "מלכה שלנו: ראיון מדהים עם שאנג'לה שמגיעה לישראל". טיים אאוט. 2018-04-04. נבדק ב-2018-08-24.
↑  שאנג'לה בגמר "רוקדים עם כוכבים": "אנחנו בכל מקום", באתר ‏מאקו‏, 22 בנובמבר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2020093795  MusicBrainz: 155597ae-5af8-4ad6-bef5-94ff6acd188e  VIAF: 13159761263907881304   WorldCat (עם VIAF): 13159761263907881304
שדרות המאירי

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  הרב משה אוסטרובסקי-המאירי
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 עיר:  ירושלים
 שכונה:  קריית משה
 קואורדינטות:  31°47′13″N 35°11′41″E﻿ / ﻿31.786805555556°N 35.194833333333°E﻿ / 31.786805555556; 35.194833333333
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ירושלים מוגדלת) שדרות המאירי(למפת ירושלים רגילה) שדרות המאירי(למפת הרי ירושלים רגילה) שדרות המאירי(למפת הרי ירושלים מוגדלת) שדרות המאירי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שדרות המאירי היא שדרה מרכזית בשכונת קריית משה בירושלים. השדרה, שתוכננה במקור כחלק משכונת גנים, נקראת על-שם הרב משה אוסטרובסקי-המאירי (1947-1886), ממנהיגי תנועת המזרחי בארץ ישראל, מורה ועסקן ציבורי, שהתגורר בה. כיום זוהי שדרה להולכי רגל אשר מהווה את מרכז השכונה, משני צדיה נטועים עצי ברוש ולאורכה ספסלי ישיבה.
היסטוריה ומבנים לאורך הרחוב

כבר בהקמת שכונת קריית משה בשנת 1924 השדרה היוותה חלק בלתי נפרד ממנה, שכן היא תוכננה כשכונת גנים בידי האדריכל ריכרד קאופמן (שתכנן שכונות גנים נוספות כגון תלפיות, בית הכרם, רחביה ובית וגן), ועל פי עקרון התכנון הסטנדרטי של עיר גנים, הייתה שדרה מרכזית שחצתה את השכונה מצפון לדרום, ובקצה עמד מבנה ציבור. השדרה היא שדרות המאירי, ומבנה הציבור שבסופה הוא "בית הכנסת אוהל יצחק", בתכנונם של האדריכלים אליעזר ילין ווילהלם הקר.
האדריכלים ילין והקר חברו לריכרד קאופמן בתכנון השדרה ונקבע כי לכל אורכה יינטעו עצי ברוש. ראשיתה של השדרה היא בפינת הרחובות הרב צבי יהודה (לשעבר בן-דור)-העילוי-ימין אבות-המאירי, וסופה בהצטלבות עם רחוב קוסובסקי, שם עומד המבנה הציבורי - בית הכנסת. כיום רציפותה של השדרה נקטעת בהצטלבות עם רחוב קריית משה בשל קיוסקים שנבנו על השדרה וכיום היא מחולקת לשני חלקים קטנים וחלק אחד גדול כאשר כיכר מחבר בניהם.
לאורך השדרה ובסביבתה מספר מבני ציבור, בהם ישיבת המאירי, קופת חולים כללית, מכון מאיר, מכבסה, גן משחקים (״גן הסוס״), מינימרקטים, חנות כלבו (״רונית״), בתי כנסת, בית קפה חברתי-קהילתי והקיוסקים ״מדיצ׳י בכיכר״ ו״פלאפל דני״.
בשנת ה'תשפ"ב, כאשר נערכו עבודות תשתית לרכבת הקלה בצומת הרחובות הרב צבי יהודה ושדרות הרצל, למשך כמה חודשים הפך הרחוב לרחוב מרכזי דרכו היה מעקף מרחוב הרב צבי יהודה דרך רחוב קריית משה אל רחוב שדרות הרצל. לשם כך בוטלו החניות לארכו, ואף נוספה בו תחנת אוטובוס, בעקבות של העברתם של קווי התחבורה הציבורית דרכו.
תוכניתו המקורית של האדריכל ריכרד קאופמן לשכונת קריית משה מאפריל 1924. במרכז התמונה, ממזרח למערב, השדרה המרכזית (שדרות המאירי של היום). המבנה השחור והגדול שבסופה הוא המבנה המרכזי של השכונה, בית הכנסת "אוהל יצחק"
רוקפורד

רוקפורד (באנגלית: Rockford) היא עיר הממוקמת על שתי גדות נהר רוק שבצפון מדינת אילינוי שבארצות הברית, מושב המחוז של מחוז ווינבאגו. העיר מכונה לעיתים קרובות "עיר היערות" והיא בירת מחוז ווינבאגו שבאילינוי. כפי שדווח במפקד האוכלוסין של ארצות הברית בשנת 2010, בעיר התגוררו 152,871 תושבים ובאזור המטרופולין של העיר התגוררו 348,360 תושבים. רוקפורד היא העיר ה-160 בכמות האוכלוסייה בארצות הברית.
במהלך המחצית השנייה של המאה ה-20, רוקפורד הייתה העיר השנייה בגודלה במדינת אילינוי. נכון לשנת 2014, העיר עדיין הכי מאוכלסת מחוץ למטרופולין של שיקגו.
היסטוריה

בשנים 1834 – 1835 הגיעו לראשונה מתיישבים אל רוקפורד, ג'רמניקוס קנט, תאצ'ר בלייק, ולואיס למון. הם הגיעו מגלנה והחלו להתיישב בגדה המערבית של נהר רוק.
אזור זה שהיה בין שיקגו לגלנה נקרא בקיצור Midway (אמצע הדרך) אך נודע במהרה כרוקפורד בגלל ה-Ford (מעבר) נהר שחוצה את נהר רוק. בשנת 1837 הוקם סניף דואר, בשנת 1839 ההתיישבות הפכה לכפר ובשנת 1852 אושרה כעיר. העיתון השבועי הראשון פורסם בשנת 1840 והעיתון היומי המצליח הראשון הופיע ב-1877. בין 1830 עד 1930 היו לעיר כבר שלושה עיתונים יומיים מקומיים.
היסטוריה > המחצית הראשונה של המאה ה-20 ומלחמות העולם

במהלך המחצית הראשונה של המאה ה-20, רוקפורד עברה מספר שינויים שהרחיבו את נוכחותה מבחינה אזורית ולאומית. במחצית הראשונה של המאה ה-20, רוקפורד ראתה נהירה של מהגרים מאיטליה וממזרח אירופה. בנוסף, גורמים כלכליים בזמנו הובילו את העיר לגוון את הבסיס התעשייתי שלה. בשנת 1910 נוסד זיכיון הארלי דוידסון בפריפורט, אילינוי, על ידי ג'וזף קגל. ג'וזף קגל והחברה שהקים עברו לרוקפורד בשנת 1923. בשנת 1917 הקים צבא ארצות הברית את מחנה גרנט, אחד ממתקני האימונים הגדולים ביותר בארצות הברית, במטרה לאמן את חיל הרגלים במלחמת העולם הראשונה. לאחר המלחמה, המתקן שגודלו היה 73 קמ"ר נסגר. במהלך מלחמת העולם השנייה, מחנה גרנט שירת כלשכת גיוס עבור צבא ארצות הברית וכמו כן גם כבית מעצר לשבויים. ספינת המלחמה 'USS Rockford' נקראה על שם העיר ובמרץ 1944 קיבלה שני 'כוכבי שירות' עבור שירותה במלחמת העולם הראשונה.
גאוגרפיה ואוכלוסין

השטח הכולל של העיר הוא 160.4 קמ"ר אשר מתוכם 158.2 קמ"ר יבשה ו-2.3 קמ"ר מים. קהילות סמוכות שגובלות עם רוקפורד ונחשבות בתוך אזור המטרופולין של רוקפורד הם הערים: לאבס פארק, מצ'אסני פארק, בלווידר.
נכון למפקד האוכלוסין של ארצות הברית בשנת 2010, בעיר היו 152,871 תושבים ו-66,700 משקי בית.
גאוגרפיה ואוכלוסין > חלוקה אתנית בעיר

לבנים - 65.1%
אפרו-אמריקנים - 20.5%
אינדיאנים - 0.4%
אסיאתים - 2.9%
אחר - 7.5%
משני גזעים או יותר - 3.6%
כלכלה > מרכזי התעסוקה הגדולים

על פי הדו"ח הפיננסי שנתי מקיף של העיר משנת 2009, המעסיקים הגדולים ביותר בעיר הם:
| # | מעסיק | מועסקים |
| --- | --- | --- |
| 1 | מחוז הלימודים הציבורי ברוקפורד | 4,800 |
| 2 | קרייזלר (מפעל הרכבה) | 4,700 |
| 3 | Swedish American Hospital, בי"ח | 2,600 |
| 4 | מערכת הבריאות ברוקפורד | 2,500 |
| 5 | UTC מערכות תעופה וחלל | 2,200 |
| 6 | OSF מרכז רפואי סנט אנתוני | 2,000 |
| 7 | United Parcel Service (יו.פי.אס) | 2,000 |
| 8 | מחוז ווינבאגו | 1,602 |
| 9 | וודוורד | 1,200 |
| 10 | עיריית רוקפורד | 1,135 |
ערים תאומות

אוקראינה ברובארי, אוקראינה
הרפובליקה העממית של סין צ'אנגזאו, הרפובליקה העממית של סין
שוודיה בורגהולם, שוודיה
רומניה קלוז'-נאפוקה, רומניה
איטליה פרנטינו, איטליה
צרפת וו לה פניל, צרפת
גרמניה שוויברדינגן, גרמניה
קירגיזסטן טומוק, קירגיזסטן
הונגריה טסזאר, הונגריה
תיאטרון קורונדו שבעיר
שועל-מעופף מנומר-כנף

| שועל-מעופף מנומר-כנף |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
תת־סדרה:: דמויי עטלפי פרי
משפחה:: עטלפי פרי
סוג:: שועל-מעופף מנומר-כנף
מינים
 3-2
שם מדעי
 Desmalopex ‏מילר, 1907

שועל-מעופף מנומר-כנף או שועל-מעופף לבן-כנף (שם מדעי: Desmalopex) הוא סוג של עטלף ססגוני במשפחת עטלפי הפירות, בו 2 או 3 מינים שאנדמיים לאיי הפיליפינים. הסוג הוקם במקור בשנת 1907 על ידי הזואולוג האמריקני גריט סמית מילר, אולם דעתו של מילר לא התקבלה בתחילה והעטלף נחשב לחלק מהסוג שועל-מעופף במשך 100 השנים הבאות; בשנת 2008, מחקר גנטי ומורפולוגי העלה שהוא זכאי לסוג בפני עצמו, ואגב כך התגלה מין נוסף. מבחינה פילוגנטית, הוא קרוב יותר לסוגים אקרודון וקוף-מעופף מאשר לסוג שועל המעופף.
תיאור ואנטומיה

לשועל המעופף המנומר גוף גדול למדי, ראש חרוטי דמוי שועל, וחרטום צר וארוך. אוזניו המשולשות קטנות למדי, ועיניו ואפו גדולים. הסוג פוצל בעיקר על בסיס מאפיינים אנטומיים בגולגולת ומורפולוגיה שונה של נוסחת השיניים. כך למשל, הוא נבדל מהסוג שועל-מעופף בכך שחרטומו רחב יותר וארובות העין פונות מעט מעלה; החותכות העליונות שלו גדולות ומופרדות זו מזו, והניבים קצרים יחסית. הקדם-טוחנות שלו מפותחות היטב, ולטוחנות יש צורה מרובעת ולא מלבנית.
אורך הראש והגוף של השועל המעופף המנומר 13–24 ס״מ, אורך הזרוע 9–14 ס״מ ואורך האוזן 2–3 ס״מ. משקלם 129–375 גרם. כפי שאופייני לשועלים המעופפים, הסוג חסר זנב וקרום התעופה האחורי קצר ביותר ומסתכם בזוג רצועות בצידי הרגליים. המינים בסוג נבדלים זה מזה במידות הגוף.
הפרווה של המינים בסוג ארוכה, צפופה וצמרירית. הצבע הכללי של השועל המעופף המנומר בהיר למדי ונע בין צהבהב חיוור לזהב עד אוכרה או חום בהיר. הרגליים שעירות בצידן העליון וכמעט חשופות בצידן התחתון. אוזניו של העטלף שחורות, חוטמו ורוד ועיניו חומות. כפי שמרמז שמו, סוג זה בולט בעיקר בצביעה הייחודית של כנפיו; הצבע הבסיסי שלהן ערמוני-אדמדם או חום-בהיר כשהקצוות לעיתים קרובות לבנות לחלוטין. נוסף על כך, הכנפיים מנומרות בכתמים וחברבורות לבנות, ורודות ואדמדמות שהופכות אותו לססגוני במיוחד.
תפוצה וביולוגיה

מיני השועל המעופף אנדמיים לאיי פיליפינים ואין ביניהם חפיפה. האיים שבהם הם מצויים כוללים את לוזון, מינדורו, דינאגאט ופולילו. בית הגידול שלהם מורכב מיער עננים, יער גשם טרופי שפלתי, מטעים ושטחי מרעה מנוקדים בכיסי יער, כשהם נמצאים הן בשפלות והן ברכסים הרריים עד רום 1,480 מטר מעל פני הים.
אין מידע רב על האקולוגיה של הסוג; השועלים המעופפים פעילים בלילה, ניזונים מתאנים ובננות ומבלים את שעות היום בשינה בחללי עצים בבדידות או בקבוצות קטנות. המינים בסוג נוטים לעוף בגובה רב יותר מעטלפים אחרים, ונודדים מדי פעם בהתאם לזמינות המזון. הם מתרבים אחת לשנה, והנקבה ממליטה גור אחד או תאומים.
השועלים המעופפים המנומרים סובלים במיוחד מבירוא יערות שפלה וציד לבשר שמוביל לירידה באוכלוסייה שלהם, והם נתפסים בטבע לעיתים רחוקות. מין אחד מסווג כפגיע (VU) ומין אחד בסכנת הכחדה (EN), ואצל שניהם מגמת האוכלוסייה בירידה. המינים נמצאים במספר אזורים מוגנים, אך ברובם אין פיקוח או הגנה משמעותית.
מינים

בסוג זה 2 מינים מוכרים:
שועל-מעופף מנומר-כנף גדול (Desmalopex leucopterus) - מצוי בלוזון ופולילו.
שועל-מעופף מנומר-כנף קטן (Desmalopex microleucopterus) - אנדמי למינדורו.
על פי מספר חוקרי טבע, האוכלוסייה המבודדת באי דינאגאט ליד מינדנאו מייצגת בסבירות גבוהה מין שלישי שטרם תואר מדעית.
שיחת השבוע

| --- | --- |

גיליון ה-1590 של שיחת השבוע
 מו"ל:  צעירי אגודת חב"ד בישראל 
 מדינה:  ישראל 
 
גיליון ה-1000 של שיחת השבוע
שיחת השבוע הוא עלון שבת בהוצאת צעירי אגודת חב"ד המופץ בארץ ובעולם. הוא עלון השבת בתפוצה הגדולה ביותר בישראל.
עורך העלון הוא מנחם ברוד, דובר חב"ד בישראל. העלון יוצא לאור בכל שבוע, מאז כסלו ה'תשמ"ז (דצמבר 1986).
היסטוריה ועמדות

בשנת תשמ"ו הוציא מנחם ברוד דוגמה של העלון ושלח אותה לאישים בחב"ד כדי שיחוו את דעתם. לאחר שצעירי חב"ד העדיפו שלא להצטרף לפרויקט הודיע ברוד על הוצאת העלון בעצמו, אולם הרבי מלובביץ' תמך בהפצתו הרשמית ובעקבות כך לקחו צעירי חב"ד את חסותם על העלון. העלון הראשון הופיע לקראת י"ט בכסלו חג הגאולה, ה'תשמ"ז (1986). מבנה העלון לא השתנה כמעט במהלך השנים (על המבנה ראו להלן).
העלון מרבה להתייחס לבעיות אקטואליה הקשורות לנושאי שלמות ארץ ישראל, מלחמה ושלום ומאבקי דת ומדינה. בכל אלו נוקט העורך דעות ימניות, כמקובל בחב"ד.
העלון משויך לזרם המתון ולכן מתייחס לפטירתו של הרבי כעובדה. עם זאת, העלון המודפס בישראל לא מציג שום תואר בהתייחסו לרבי, לא שליט"א, ולא זצ"ל, כדי להקל גם על אנשי הזרם המשיחיסטי להפיץ אותו. בשנה הראשונה שאחרי פטירת הרבי הוצמד לשמו התואר "זי"ע".
גיליון ה-500 (חודש אב ה'תשנ"ו) צוין בגיליון מורחב ובאירוע חגיגי במוזיאון ישראל.
הגיליון ה-1,000 (חודש אדר ה'תשס"ו) צוין בגיליון מורחב ובעיצוב חדש. מאז מוזכרים בו שמות כותבי המדורים בראשיהם.
החל מגיליון מספר 1253 יצא העלון בעיצוב אחיד וצבעוני עם תמונה לצד המאמר השבועי.
עד שבט תשפ"ב העלון היה בן שני דפים, ארבעה עמודים. באותו חודש העלון שינה צורה בגיליון מספר 1828, והחל לצאת בשמונה עמודים בהם נוסף מדורים חדשים והעלון התאחד עם עלון הילדים "ממתק לשבת"..
הפצת העלון

העלון מופץ בעיקר בבתי כנסת על ידי מנויים ועל ידי בתי חב"ד מקומיים. הוא מחולק גם על ידי חסידי חב"ד, בפרט תלמידי ישיבות חב"ד, המניחים תפילין לעוברים ושבים מדי יום שישי בחוצות הערים. הוא נחשב בין העלונים התורניים הנפוצים. לפי העיתון מקור ראשון בשנת 2005 הוא הופץ בכ-180,000 עותקים במגוון שפותיו. לפי המבשר בשנת 2023 הוא מודפס בכ-200,000 עותקים בארץ מדי שבוע. מלבד זאת הוא מודפס גם במדינות נוספות.
מערכת העלון מאפשרת התאמה של העלון לצרכים מקומיים של בתי חב"ד, וכך מודפסות עבורם מהדורות מקומיות עם פרסומת מקומיות, שם הסניף המקומי וכדומה.
העלון יוצא לאור גם בצרפתית, אנגלית ורוסית.
מבנה העלון

מאמר ראשי - בעמוד הראשון מופיע מאמר ראשי אקטואלי (נכתב על ידי העורך מנחם ברוד). המאמרים עוסקים בדרך כלל בנושאים כלל יהודיים, אך לקראת תאריכים מיוחדים לחסידות חב"ד (כמו חג הגאולה) המאמר מיוחד לאותו תאריך. רבים מהמאמרים מתאפיינים בקו חשיבה של חזון ארץ ישראל השלמה על פי שיטתו של הרבי מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד, קו הנחשב עמדה ימנית.
יש חדש - חדשות מעולם היהדות, כולל אירועים, ואף מוזיקה חסידית. לעיתים מופיע במקומו מדור ספרים חדשים.
שולחן שבת - קטע מעובד מלקוטי שיחות של הרבי מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד או מאחד משאר ספריו על פרשת השבוע המתאים להקראה בשולחן השבת, נכתבו במשך 20 שנה על ידי צירה (צירי) לבנוני וכיום על ידי לוי שייקביץ.
מן המעיין - ליקוטי רעיונות מספרי התלמוד ובעיקר מספרי חסידות, בעלונים הראשונים (עד סביבות העלון ה-500) המאמרים היו קשורים לפרשה, אך לא בהכרח קשורים זה לזה; מן העלון ה-500 השתנתה המגמה ובכל שבת המאמרים מתמקדים בנושא אחד. את המדור כתב מיום היווסדו עד אדר ב' תשפ"ב הרב אליעזר ברוד רבו של כרמי יוסף.
אמרת השבוע - אנקדוטה (לרוב חסידית) עם מוסר השכל חריף.
פתגם חסידי - פתגם קצר המבטא אמירה חסידית כלשהי.
מעשה שהיה - לרוב זה סיפור חסידי, אך לעיתים הסיפור אינו קשור לחסידים, והוא עוסק במגוון נושאים כמאורעות מהשואה, מלחמות ישראל ועוד. המדור נכתב במשך 14 שנה על ידי זלמן רודרמן, עד חודש אלול תשס"ז. לאחר מכן הוא נכתב על ידי נחמיה קפלון, לאחר מכן על ידי לוי שייקביץ משנת תשפ"ב נכתב על ידי אחיו מנחם מנדל.
גאולהפּדיה (בעבר: לומדים גאולה) - מאמר על סוגיה בנושא הגאולה וביאת המשיח. נכתב על ידי העורך מנחם ברוד. בעבר היה בשם "מושגים בחסידות" "מושגים בתניא" (בעריכת הרב יקותיאל גרין) ועוד.
חיים יהודיים - ריאיון עם אישיות כלשהי, כגון: דמות תורנית, חוזר בתשובה או בעל מיזם תורני (כגון מפעל הש"ס). במדור מוצגים אישים חרדים ודתיים לאומיים. הוא נכתב בעבר על ידי זלמן רודרמן, לאחר מכן על ידי אליעזר שולמן, עורך בעיתון "משפחה" וכיום הוא נכתב על ידי מנחם כהן.
פינת ההלכה - פינת שאלה הלכתית ומקורות למנהגים, מאת הרב יוסף גינזבורג, רב אזורי עומר.
מושג ברגע - מושג ביהדות (המדור היה קיים במשך כשנתיים, עד שבט תשפ"ב)
רציתי לשאול - פינת שאלה מחיי היום יום, ותשובה מדמות רבנית מתחלפת. (המדור התחיל בשבט תשפ"ב)
ספרים המבוססים על מדורים בעלון

שולחן שבת - שישה כרכים ובהם רעיונות לפרשת השבוע, מעובדים מתורתו של הרבי, שהופיעו במדור 'שולחן שבת' בעלון
שולחן חג - כרך המכיל רעיונות לחגי ומועדי ישראל, שהופיעו גם במדור 'שולחן שבת' בעלון
שו"ת פינת ההלכה - שני כרכים ובהם תשובות הלכתיות של הרב יוסף שמחה גינזבורג
צדיקים למופת - שני כרכים ובהם סיפורים על צדיקים מכל העדות שהתפרסמו במדור 'מעשה שהיה'
ימות המשיח. מהדורה ראשונה 1993, מהדורה מורחבת 2013.
פינת ההלכה, מאות תשובותיו ההלכתיות של הרב יוסף שמחה גינזבורג בנושאים שונים שנדפסו בעלון, שלושה כרכים, בהוצאת צעירי אגודת חב"ד, שבט תשפ"ג