stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נעם יעקובסון
ביוגרפיה

יעקובסון נולד וגדל בפתח תקווה לאב שעסק במחשבים ולאם פסיכולוגית. למד בישיבת נחלים, באמי"ת גוש דן, בישיבת הר עציון ובישיבת עתניאל. שירת בגולני במסגרת ישיבת הסדר. בתום השירות עסק בהדרכת טיולים. למד בבית ספר רימון, ובמקביל לתואר ראשון במוזיקולוגיה באוניברסיטת בר-אילן. במהלך הלימודים שיתף פעולה עם מורתו ריקי גל והם כתבו יחדיו את השיר "בסוף היום אני צריכה אותך" שיצא כסינגל ב-2008 ובמסגרת אלבומה רואים את השנים ב-2009. מאוחר יותר השתתפה באלבום הסולו הראשון של יעקובסון.
יעקובסון הוא סולן ומנהל להקת החתונות "עניין אחר", שהקים עם חברים מבית הספר רימון בשנת 2000. החתונה הראשונה שבה ניגנה הלהקה הייתה חתונת בתו של הרב מנחם פרומן, לצד אהוד בנאי.
בשנת 2012 הוציא אלבום סולו ראשון בשם "ארבעים יום".
בסוף שנת 2012 התחיל להגיש ברדיו גלי ישראל תוכנית רדיו שבועית בשם "משחק הכיסאות" עם מתן צור, חבר ההרכב אנדרדוס. משנת 2014 מגיש ברדיו גלי ישראל את התוכנית "מ'מצב?" עם גדי וייסברט.
היה שחקן ראשי במהדורת החדשות הסאטירית של לאטמה "מהדורת השבט". בשנת 2013 הגיש פינה יומית על ספירת העומר ששודרה מדי ערב בערוץ הראשון, במסגרת פרויקט המחלקה למורשת ישראל של הערוץ. בשנת 2014 הגיש את התוכנית "בשביל ישראל" בערוץ מאיר, שעסקה במפגשים עם מקומות ואנשים בארץ ישראל בבימויו של נעם דמסקי. ב-2015 שיחק בסדרת הטלוויזיה "הכל שפיט" ששודרה בערוץ הראשון. ב-2017 שיחק בסדרה מעמול בערוץ מאיר לילדים.
ב-2022 שיחק את נועם אבא של איתמר בסדרה "רצים לגמרא" של הרב רימון.
לקראת הבחירות לכנסת ה-22 הופיע בתשדירים של מפלגת ימינה.
בשנת 2023 התחיל להפיק סרטונים על פרשת השבוע ועל נושאים שעל סדר היום. באחד הסרטונים טען כי הדור השלישי עלול לאבד את הישגי הדורות הקודמים, תופעה שהתרחשה לדבריו בעבר עם חורבן בית ראשון, אובדן העצמאות של ממלכת החשמונאים וחורבן בית שני. בשבעה באוקטובר 2024 הוציא שיר בשם "כמה שיש לנו להפסיד" ליום הזיכרון לשבעה באוקטובר 2023. באותה שנה שיחק בסרט הקצר המוסד: ברית ואף מילה בתור ליצן שנלחם בסוכן מוסד.
נשוי ואב לארבעה, מתגורר באפרת.
דיסקוגרפיה

2009 - עניין אחר לגמרי (עם להקת "עניין אחר")
2012 -  ארבעים יום
הערות שוליים

↑  https://www.facebook.com/mamatzav/
↑  הפינות על ימי ספירת העומר בערוץ היוטיוב של המחלקה למורשת ישראל.
↑  אתר התוכנית
↑  https://www.makorrishon.co.il/judaism/750303/
↑  https://www.youtube.com/watch?v=v_WVWB3znBw
↑  Shomron, shomron-cinema.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007593022105171  VIAF: 279144782718524432400   WorldCat (עם VIAF): 279144782718524432400
ספארי (דפדפן)

| --- | --- |


ספארי 12 במערכת ההפעלה macOS Mojave
 מפתח:  אפל מחשבים
 גרסה אחרונה:  14.1 (26 באפריל 2021) 
 מערכת הפעלה:  macOS,‏ iOS
 נכתבה בשפות:  C++, Objective-C, אלפבית, שפת סף, C, JavaScript 
 סוג רישיון:  תוכנה חינמית, מספר רכיבים ברישיון LGPL
 קטגוריה:  דפדפן
 apple.com/safari
 
ספארי (באנגלית: Safari), הוא דפדפן אינטרנט מתוצרת אפל. ספארי זמין כחלק ממערכת ההפעלה OS X, הגרסה העדכנית של מערכת ההפעלה MacOS של מחשבי מקינטוש; ספארי כלול כדפדפן ברירת המחדל ב-OS X 10.3.
הדפדפן הוצג ב-7 בינואר 2003, עבור מחשבי מקינטוש, והחליף את אינטרנט אקספלורר, שהיה עד אז הדפדפן עמו הגיעו מחשבים אלו. מאז שהוצג האייפון ב-2007, הספארי הוא דפדפן המובנה בו. נתח השוק העולמי של ספארי נכון לדצמבר 2020 הוא כ-17.5%, כאשר במחשבים שולחניים נתח השוק הוא כ-9%, במכשירים ניידים כ-23%, ובמחשבי טאבלט כ-56%.
בדומה לדפדפנים אחרים, ספארי מאפשר גלישה באמצעות לשוניות (טאבים) ו"סימניות" (Bookmark). בדפדפן משולבים גם מנוע חיפוש של גוגל, אפשרות לגלישה באמצעות המקלדת, תמיכה בעדכוני RSS, צפייה בקובצי PDF ללא יציאה מהתוכנה וכן חוסם חלונות קופצים ("פופ אפס", popups).
היסטוריה

עד לשנת 1997, נמכרו מחשבי מקינטוש עם דפדפני נטסקייפ נביגטור. גרסת הדפדפן אינטרנט אקספלורר של מיקרוסופט שהותאמה למחשבי מקינטוש החליפה בהמשך את הנטסקייפ כדפדפן ברירת המחדל, במסגרת הסכם חמש השנים בין אפל למיקרוסופט. זו האחרונה הוציאה חמש גרסאות עיקריות של האינטרנט אקספלורר שהותאמו למקינטוש, כשהאחרונה יצאה ב-11 ביולי 2003.
ב-7 בינואר 2003, מנכ"ל אפל, סטיב ג'ובס, הודיע כי אפל מפתחת דפדפן משלה, שייקרא ספארי (Safari). ביום ההכרזה, הוציאה אפל גרסת בטא ראשונה, ולאחר מכן מספר גרסאות בטא נוספות, עד ליציאת גרסה 1.0 של הדפדפן ב-23 ביוני 2003. בתחילה, היה הדפדפן זמין להורדה נפרדת בלבד, אך הוא היה מובנה כדפדפן ברירת המחדל במערכת ההפעלה OS X v10.3 שיצאה לשוק ב-24 באוקטובר 2003, כשהאינטרנט אקספלורר היווה רק דפדפן אלטרנטיבי. מאז יציאת מערכת ההפעלה OS X v10.4 ב-29 באפריל 2005, ספארי הוא הדפדפן היחיד שמותקן עם מערכות ההפעלה של מחשבי מקינטוש.
ספארי משתמש בטכנולוגיית WebKit של אפל עבור הרצת דפי אינטרנט עם JavaScript. ה-WebKit מורכב מ-WebCore (הבנוי ממנוע ה-KHTML של Konqueror) ו-JavaScriptCore (המבוסס על מנוע kjs JavaScript של KDE). כמו ה-KHTML וה-kjs, גם ה-WebCore וה-JavaScriptCore הם תוכנות חופשיות, והם יוצאים תחת רישיון ה-GNU Lesser General Public License. חלק מהשיפורים שאפל הכניסה לקוד המקור של KHTML מוזגו חזרה לתוך פרויקט Konqueror.
ב-5 ביוני 2005, בעקבות ביקורת של מפתחי KHTML בנוגע לחוסר יכולת גישה לרשימת השינויים, העבירה אפל את הפיתוח ואת המעקב אחרי תקלות ל-OpenDarwin.org. ה-WebKit עצמו יצא כקוד פתוח. אבל חלקי קוד המקור בדפדפן שלא קשורים להרצה, כמו החלק של ממשק המשתמש, נשאר מסחרי.
גרסה 2.0 של דפדפן הספארי יצאה ב-29 באפריל 2005, וכללה תמיכה מובנית ב-פורמט הקובץ RSS וקורא ATOM. שיפורים אחרים כוללים אפשרות דפדוף פרטי (מצב בו הדפדפן לא שומר את היסטוריית הגלישה של המשתמש); היכולת לארכיב דואר אלקטרוני ודפי אינטרנט; והיכולת לחיפוש בין הלשוניות (טאבים) השונים.
בחודש אפריל 2005, ערך דייב הייאט, חבר בצוות הפיתוח של ספארי באפל, בדפדפן מספר תיקוני באגים, כדי שיעבור את מבחן Acid2, מבחן וירטואלי לדפדפני אינטרנט. ב-27 באפריל 2005 עברה הגרסה המתוקנת שלו את המבחן. בתחילה גרסה מתוקנת זו לא הייתה זמינה לכל המשתמשים, אולם ב-31 באוקטובר 2005 הוציאה אפל את גרסה 2.0.2 של ספארי, שכללה את השינויים שערך הייאט.
ב-9 בינואר 2007 הכריז סטיב ג'ובס על ה-אייפון, שמשתמש בגרסה של ספארי שידועה בכינוייה MobileSafari.
ב-2011 הופיע סקר שבו נכתב שספארי הוא הדפדפן העשירי ברשימה עם 1.07% מסך השוק.
היסטוריה > ספארי ל־Windows

ספארי נכתב במקור עבור מערכת ההפעלה macOS, אולם החל מגרסה 3.0 קיימת גם גרסה שלו למערכת ההפעלה Windows.
בשנת 2007, בכנס המפתחים הבינלאומי של אפל (WWDC), הציג ג'ובס את ספארי 3 ל-Microsoft Windows XP ול-Windows Vista. בהכרזה, הוא הציג בוחן ביצועים שבוסס על מערכת מבחן לדפדנים iBench וטען שספארי היה הדפדפן המהיר ביותר באותה תקופה. בבדיקה חיצונית על גבי פלטפורמת Windows נבדקה מהירות טעינת דפי HTTP, וספארי היה הדפדפן המהיר ביותר גם ב־Windows, בטעינת מידע מהאינטרנט. בטעינת מידע מזיכרון מטמון (cache) היה הספארי איטי מאינטרנט אקספלורר 7 ו-פיירפוקס[דרוש מקור].
ב-22 ביוני 2007 הוציאה אפל את גרסה 3.0.2, שבה נפתרו מספר באגים ובעיות בביצועים ובבטיחות. גרסה 3.1 ל-Windows הוצעה בהורדה חינמית מאתר אפל ב-18 במרץ 2008. ביוני 2008, אפל הוציאה את גרסה 3.1.2, שפתרה פגיעות בטיחותית בגלישה באתרי אינטרנט, שכופים הורדה של קבצים מזיקים אל המחשב.
היסטוריה > ספארי 4

ב-2 ביוני 2008 צוות פיתוח ה-WebKit הכריזה על מפרש JavaScript בשם "SquirrelFish", שמשפר משמעותית את מהירות פיענוח סקריפט בספארי. מפרש זה הוא אחת מהתכונות החדשות בספארי 4, שיצא למפתחים ב-11 ביוני 2008. גרסת בטא ציבורית לספארי 4 יצאה ב-24 בפברואר 2009. בגרסה 4 נוספו לספארי תכונות נוספות רבות: "Top Sites", תצוגה תלת־ממדית לדפים הנצפים ביותר של המשתמש, בדומה ל-"Speed Dial" בדפדפן האינטרנט אופרה. Cover Flow, תכונה שמשמשת ב-macOS, הוכנסה גם לספארי. בגרסת הבטא, לשוניות הגלישה (טאבים) הופיעו בסרגל הכותרת, בדומה למיקומן בגוגל כרום, אך בגרסה הסופית הן הוחזרו למיקומן המסורתי, מתחת לסרגל הסימניות (Bookmarks Bar). בגרסה ל-Windows, אימצה אפל את המראה ה"מולד" של מערכת ההפעלה - לעומת מראה Mac OS בגרסאות הקודמות. ספארי 4 יצא רשמית ב-8 ביוני 2009. בעקבות ספארי 4 הופיעו עדכונים שהציעו תיקונים מינוריים - 4.0.1 ב-17 ביוני 2009, 4.0.2 ב-8 ביולי 2009 ו-4.0.3 ב-11 באוגוסט 2009.
נכון לעכשיו, ספארי 4 הוא הדפדפן היחיד שעבר את מבחן Acid3, אף על פי שיציאת הדפדפן הוקדם רק במעט על ידי יציאת המבחן.
היסטוריה > ספארי 5

ביוני 2010 הוציאה אפל את ספארי 5, גרסה חדשה לדפדפן בה נוסף לו Safari Reader, שמאפשר לקרוא כתבות באינטרנט ללא הפרעות, ביצועים מהירים ב-30% מבגרסה הקודמת, ואפשרויות בחירה במנוע החיפוש (Google,‏ Yahoo! או Bing). בגרסה החדשה נוספו כלים שונים למפתחי האתרים, וטכנולוגיות HTML5 חדשות. בספארי 5 נוספה האפשרות ליצור Safari Extensions (תוספות) לשיפור חוויית הגלישה. גרסתו האחרונה של דפדפן הספארי ל-Windows היא גרסה 5. בעוד ל-mac ים למיניהם שוחררו גרסאות חדשות יותר.
גרסאות

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| שינויים | גרסת Webcore | גרסת  Mac OS | תאריך יציאה | גרסת ספארי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| גרסת בטא חופשית. יצאה תחילה בתערוכת מקוורלד. | 48 | 10.2 | 7 בינואר 2003 | 0.8 |
| גרסת בטא חופשית שנייה. אפשרות דפדוף בטאבים, השלמה אוטומטית של סיסמאות וטפסים, אפשרות אתחול הדפדפן (הסרת עוגיות ומטמון), תמיכה משופרת בסטנדרטים של אתרי אינטרנט. | 73 | 10.2 | 14 באפריל 2003 | 0.9 |
| הגרסה הראשונה שאינה בטא. גרסה זו הייתה דפדפן ברירת המחדל של מערכת ההפעלה macOS. לשוניות (טאבים) מהירות יותר, תמיכה ב-ISync, תמיכה בכל שפות ה-macOS, יותר סקריפטים של אפל (AppleScripts) שמאפשרים שליטה בדפדפן, תמיכה משופרת בסטנדרטים של אתרי אינטרנט. | 85 | 10.2 | 23 ביוני 2003 | 1.0 |
| הופץ יחד עם OS X v10.3.. מהירות משופרת, תמיכה משופרת בסטנדרטים של אתרי האינטרנט, תמיכה משופרת ב-CSS. | 100 | 10.3 | 24 באוקטובר 2003 | 1.1 |
| תאימות משופרת עם אתרי אינטרנט ובקשות של רשת. תמיכה באימות אישי. יכולת לחדש ולהפסיק הורדות. | 125 | 10.3 | 2 בפברואר 2004 | 1.2 |
| יצא עם עדכון מערכת ההפעלה 10.3.9. כולל את רוב שיפורי התאימות והמהירות שנכללו בגרסה 2.0. | 312 | 10.3 | 15 באפריל 2005 | 1.3 |
| יצא עם גרסה Mac OS X v10.4 של מערכת ההפעלה של המקינטוש. תיאום משופר עם אתרי אינטרנט ומהירות גלישה גבוהה יותר. כולל תמיכה בפורמט הקובץ RSS ובקורא ATOM, וכן קורא PDF. אפשרות דפדוף פרטי ושמירת אתרי אינטרנט בארכיון. | 412 | 10.4 | 29 באפריל 2005 | 2.0 |
| יצא עם גרסה Mac OS X v10.5 של מערכת ההפעלה של המקינטוש. כולל את האפשרות לסדר את הלשוניות על ידי גרירתן, שיפור התמיכה בסטנדרטים של האינטרנט, היכולת לצפות בתמונות SVG,איטגרציה של הדפדפן עם Dashboard. | 522.12.1 | 10.4 | 26 באוקטובר 2007 | 3.0 |
| יצא רשמית עם גרסה Mac OS X v10.5.4 של מערכת ההפעלה של המקינטוש. | 525.21 | 10.4 ומעלה | 30 באוקטובר 2008 | 3.1.2 |
| נוספה תכונה שמאפשרת חשיפת "פישינג", תמיכה ב־EV ושיפורים שונים בתחום בטיחות הגלישה. | 525.26 | 10.4, 10.5 | 13 בנובמבר 2008 | 3.2 |
| מפרש JavaScript בשם "SquirrelFish". שמירת אתר אינטרנט, וגלישה בו, ללא צורך בחיבור לאינטרנט. Cover Flow במועדפים ובהיסטוריה + חיפוש בדפי ההיסטוריה, חלון "Top Sites" המציג תצוגות מקדימות המקשרות לאתרים שקיבלו מספר כניסות גבוה דרך הדפדפן | 526.11.2 | 10.4 ומעלה, תתואם לגרסה 10.6 | 8 ביוני 2009 | 4.0 |
| שיפור התיאום עם iPhoto 09', תיקוני בטיחות וייצוב מפרש הג'אווה. | 530.20 | 10.4 ומעלה | 11 באוגוסט 2009 | 4.0.1 - 4.0.3 |
| שיפור קריאת ה-JavaScript ומהירות החיפוש בהיסטוריה. תיקוני בטיחות, עבודה עם Yahoo! Mail. | 531.21.10 | 10.4 ומעלה | 11 בנובמבר 2009 | 4.0.4 |
| Safari Reader, חיפוש Bing, כלי פיתוח חדשים. | 533.16 | 10.5 ומעלה | 7 ביוני 2010 | 5.0 |
גרסאות > ספארי לאייפון

| אפשרויות | גרסת Webcore | מערכת ההפעלה | תאריך יציאה | גרסת ספארי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אפשרות לשמור קישורים לאתר אינטרנט על מסך הבית. | 419.3 | iPhone OS 1.1.5 | 18 ביולי 2008 | 3.0 |
| אפשרות לשמור תמונות אל יישום המערכת photos, וחלק מדפי האינטרנט יכולים להופיע על מסך מלא. | 525.20 | iPhone OS 2.0.2 | 4 באוגוסט 2008 | 3.1.1 |
| סרגל החיפוש של גוגל ויאהו והשדה המיועד לכתובות עוצבו מחדש. יציבות הדפדפן שופרה משמעותית. | 525.20 | iPhone OS 2.2 | 21 בנובמבר 2008 | 3.2 |
| גזירה, העתקה והדבקה, מילוי שדות אוטומטי, כולל סיסמאות (AutoFill), אנטי-פישינג, פיענוח JavaScript מהיר יותר, עברית. | 528.16 | iPhone OS 3.0 | 17 ביוני 2009 | 4.0 |
| תמיכה באייפד | 531.21.10 | iPhone OS 3.2 | 3 באפריל 2010 | 4.0.4 |
| תמיכה בריבוי-יישומים, תמיכה טובה יותר ב־HTML5 ו־CSS3. | 6531.22.7 | iPhone OS 4.0 | 21 ביוני 2010 | 5.0 |
ראו גם

מקינטוש
אפל
מלחמת הדפדפנים
הערות שוליים

↑  לפי אתר StatCounter
↑  ספארי ב2011, באתר ערוץ 7
| דפדפנים |
| --- | --- | --- |
| למחשב | גוגל כרום •‏ מוזילה פיירפוקס •‏ אינטרנט אקספלורר •‏ מיקרוסופט אדג' •‏ ספארי •‏ אופרה •‏ Midori •‏ QupZilla •‏ מקסתון •‏ Avant Browser •‏ Konqueror •‏ Web •‏ קמינו •‏ נטסקייפ •‏ Flock • יאנדקס. דפדפן • Brave |  |
| לנייד | פיירפוקס לאנדרואיד •‏ ספארי •‏ גוגל כרום •‏ מיקרוסופט אדג' •‏ אופרה מיני •‏ Bolt •‏ UC Browser • יאנדקס. דפדפן • Brave |  |
תמונת מסך של הדפדפן בגרסה 10 לנייד
פלקנסטרו פורלי

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך ייסוד:  2015 
 מדינה:  איטליה איטליה
 אולם ביתי:  Unieuro Arena (5,675 מושבים)
 מיקום:  פורלי, אמיליה-רומאניה
 ליגה:  הליגה האיטלקית השנייה בכדורסל 
 מאמן:  איטליה אנטימו מרטינו
 צבעי תלבושת:  אדום, לבן
 
 אתר רשמי
 
פלקנסטרו פורלי 2.015 (באיטלקית: Pallacanestro Forlì 2.015) הוא מועדון כדורסל איטלקי מפורלי, אמיליה-רומאניה, המתמודד בליגה האיטלקית השנייה בכדורסל.
היסטוריה

המועדון הוקם במאי 2015 לאחר פירוק כדי להשלים את הפער שנותר לאחר פירוק פולגור ליברטאס פורלי (אנ'), קבוצת הכדורסל של העיר בה שיחקו בעבר בין היתר בוב מקאדו, אוסטין פרימן, אנדריאה ז'יז'יץ', בראד וונאמייקר, דריל דוקינס, מאנוט בול וקני ויליאמס.
הקבוצה החלה לשחק בסרייה ב', הליגה השלישית באיטליה, וכבר בעונתה הראשונה הצליחה לעלות לסרייה א'2, ליגת המשנה, וזכתה בגביע הליגה.
ב-2017 חתם בקבוצה הישראלי יובל נעימי.
ב-2023 העפילה הקבוצה לגמר הפלייאוף אך הובסה 0–3 בידי ונולי קרמונה ופספסה הזדמנות לעלות לליגת העל האיטלקית בכדורסל. בעונה הבאה הודחה הקבוצה בחצי גמר הפלייאוף בידי פלקנסטרו טריאסטה, אך זכתה בגביע הליגה לאחר ניצחונות על פלקנסטרו קאנטו ופורטיטודו בולוניה.
ב-22 באוגוסט 2024 חתם בפורלי הישראלי שון דאוסון.
שחקנים בולטים

ישראל יובל נעימי
ארצות הברית קאדים אלן
ישראל שון דאוסון
הערות שוליים

↑  דובי פיק, ‏יובל נעימי חתם בפורלי מהליגה האיטלקית השנייה, באתר ONE‏, 20 ביולי 2017
↑  נועה פופלינגר, ‏שון דאוסון חתם בפורלי האיטלקית, באתר ערוץ הספורט, 21 באוגוסט 2024
דין רדין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 בפברואר 1952 (בן 72) 
 ענף מדעי:  פאראפסיכולוגיה 
 www.deanradin.com
 
ד"ר דין רדין (באנגלית: Dean Radin) נולד ב-29 בפברואר 1952. הוא מדען אמריקאי הנודע בניסויים חדשניים שערך בחקר התודעה ותופעות פאראפסיכולוגיות. הוא מדען ראשי במכון למדעים נואטיים (IONS), פרופסור לפסיכולוגיה אינטגרלית וטרנספרסונלית במכון קליפורניה למחקרים אינטגרליים (CIIS) ויושב ראש חבר המנהלים של "קוגניג'ניקס", חברה העוסקת במחקר הביוטכנולוגי ומפתחת תרופות על בסיס RNA לטיפול בבעיות נפשיות.
רעיונותיו ועבודתו של רדין ספגו ביקורת על ידי מדענים ופילוסופים ספקנים לגבי טענות פאר-נורמליות.   הביקורת על ספרו הראשון של ראדין "היקום המודע", שהופיעה ב-Nature רדין התעלם מתרמיות ידועות בתחום, עשה שגיאות סטטיסטיות והתעלם מהסברים לא-פארא-נורמליים סבירים לנתונים פרא-פסיכולוגיים.
תולדות חיים וקריירה

דין רדין נולד ב-29 בפברואר 1952 לג'רום והילדה רדין. הוא גדל בבית יהודי, אך הוא אגנוסטי ואינו מחזיק באמונות דתיות.
רדין החל את הקריירה המקצועית שלו ככנר, ניגן במשך חמש שנים. הוא סיים תואר ראשון ושני בהצטיינות יתרה בהנדסת חשמל ופיזיקה באוניברסיטת מסצ'וסטס (אמהרסט) ובאוניברסיטת אילינוי, אורבנה-שמפיין (UIUC). בשנת 1979 סיים תואר דוקטור בפסיכולוגיה, גם הוא מ-UIUC.
לאחר לימודיו בין השנים 1979–1993, הוא עבד במעבדות של חברות טלקומוניקציה, תחילה מעבדת בל (Bell) של AT&T ואחר כך ב-GTE (אנ'), ועסק במחקר ופיתוח מתקדם. כבר בתקופת עבודתו במעבדות בל, התחיל רדין לפרסם כמה מהניסויים שלו בפאראפסיכולוגיה, ובהמשך עבד באוניברסיטאות ומכונים שונים. בשנת 2001 הצטרף לצוות המכון למדעים נואטיים (IONS), ב-2016 החל את עבודתו במכון קליפורניה למחקרים אינטגרליים, ומ-2018 משמש רדין גם כיושב ראש חבר המנהלים של קוגניג'ניקס. הוא חבר באגודה הפאראפסיכולוגית (אנ') וכיהן כנשיאהּ בשנים 1988, 1993, 1998 ו-2005.
הוא מחברם, או מחבר שותף, של מאות מאמרים אקדמיים, מדעיים, טכניים ופופולריים, 47 פרקים בספרים שונים, ושישה ספרים, מתוכם ארבעה רבי מכר: "היקום המודע" (1997 ,The conscious universe), "מוחות שזורים" (2006 ,Entangled Minds), "מעבר לנורמלי" (2013 ,Supernormal), ו"קסם אמיתי" (2018 ,Real Magic). ספרים אלה תורגמו לחמש עשרה שפות.
רדין הוא מרצה אורח מבוקש באוניברסיטאות רבות, חברות מסחריות, וכן בגורמים ממשלתיים וצבאיים בארצות הברית ובמדינות אחרות. כמו כן, הוא מרואיין פופולרי במגוון תוכניות טלוויזיה ותוכניות דוקומנטריות.
עבודתו

רדין חוקר אינטראקציות בין הנפש לחומר, ריפוי מרחוק, טלפתיה, תחושות מוקדמות ותקשור. רדין היה שותף במחקר "תודעת שדה", אשר הצביע על כך שהתגובה הנפשית של מיליוני אנשים לאירועים דרמטיים בעולם יכולה להשפיע על הסביבה. ניסוייו נערכו על פי הסטנדרטים המחמירים ביותר במדע, תחת סמיות כפולה ותוך בקרה מרבית על פרצות אפשריות במחקר, וכן תחת ביקורת עמיתים. ניסוייו שוחזרו בהצלחה על ידי חוקרים רבים אחרים, תוך שימוש במגוון מדדים פיזיולוגיים, כגון קצב לב והרחבת אישונים.
בדומה לחוקרים אחרים בתחום הפאראפסיכולוגיה, רדין ספג תכופות התקפות של ספקנים, ביניהם הסטטיסטיקאי אי ג'יי גוד (אנ'), הפסיכולוג ריי היימן (אנ'), הפיזיקאי ויקטור ג'יי שטנגר (אנ') והסופר רוברט טוד קרול (אנ'), אשר טענו כי מחקר פאראפסיכולוגי הוא הונאה, אינו נתמך על ידי מדענים, חשוף להטיות ולשגיאות סטטיסטיות, ונעדר תיאוריה אודות מנגנוני הפעילות הפאראפסיכולוגיים.
בתגובה, רדין מכיר בכך שרוב האנשים הטוענים שיש להם יכולות פאראפסיכולוגיות הם כנראה "הזויים, חולי נפש או רמאים". עם זאת, הצטברות של ראיות אמפיריות, שנאספו על ידי רדין ומדענים אחרים, בתנאים מבוקרים היטב ופורסמו בכתבי עת מדעיים עם ביקורת עמיתים, השתכנע רדין כי כמה מטענות אלו הן מבוססות, ומעידות על פערים בתפיסת העולם המדעית הספקנית הרווחת. לטענת רדין, המחקרים הפאראפסיכולוגיים מתבצעים בתנאים מחמירים ביותר, והתוצאות, במקרים רבים, מובהקות במידה רבה יותר בהשוואה למחקרים בתחומים אחרים. חרף זאת, ממצאים אלו נתקלים בחומת הכחשה ואף האשמה בתרמית.
ספריו > היקום המודע (1997)

בספר זה, עורך רדין מטה-אנליזה (טכניקה סטטיסטית לניתוח והשוואת תוצאות מחקרים) של כ-מאה שנות מחקר פאראפסיכולוגי. רדין שולל את האפשרות שאלפי חוקרים ביצעו ומבצעים הונאה וקשירת קשר מסיבית במשך עשרות שנים, וטוען שטלפתיה, ראיה מרחוק, ראיית הנולד (אנ'), טלקינזיס (המכונה גם אינטראקציה נפש-חומר), ואולי תופעות פאראפסיכולוגיות אחרות (למשל, אינטראקציות נפשיות עם אורגניזמים חיים) הן ללא עוררין תופעות ממשיות.
ספריו > מוחות שזורים: חוויות חוץ-חושיות במציאות קוונטית (2006)

בספר זה, דן רדין בעדויות עדכניות של המחקר הפאראפסיכולוגי, וממקם אותן בהקשר של שזירה קוונטית (Quantum Entanglement), תופעה בה חלקיקים נפרדים ומרוחקים זה מזה מקיימים קשר אינטראקטיבי האחד עם השני - כך ששינוי באחד החלקיקים משפיע על שינוי בשני. עם גילוי תופעה זו לראשונה, היו שסברו כי השזירה חלה רק על חלקיקים, אך מאז שנות ה-70 הצטברו עדויות כי האפקט מופיע גם ברמות מקרו. מומחי קוואנטים כמו הנרי סטאפ (אנ') טוענים שתופעה זו יכולה להתקיים גם בתהליכים מוחיים באופן שיוביל להשלכות על התודעה. על פי רדין, טענה זו היא הבסיס להבנת תופעות פאראפסיכולוגיות: אם ניתן להסב את המודעות ולהתמקד בזיכרון במוח, אפשר גם להתמקד בנקודה מרחבית רחוקה, כמו בצפייה מרחוק; והיות שקשרים קוונטיים אינם כבולים למרחב או לזמן, המודעות יכולה להתמקד גם באירועים עתידיים, כמו תחושה מוקדמת וראיית הנולד.
ספריו > מעבר לנורמלי: מדע, יוגה והעדות ליכולות נפשיות יוצאות דופן (2013)

בספר זה, חוקר רדין את טבען של תופעות פאראפסיכולוגיות בהקשר של יוגה והמסורת היוגית של סידהים (אנ'), כוחות על טבעיים. בסוטרות היוגה של פטנג'לי, ה"סידהים" מוצגים לא כקסומים או אלוהיים, אלא כתוצאה טבעית של תרגול מדיטציה אינטנסיבי. רדין מציע כי ניתן לחקור במעבדה, בניסויים מבוקרים, חלק מכוחות אלו. הספר דן אפוא בראיות שהצטברו לראיית הנולד, טלפתיה, ראיה מרחוק, ואינטראקציות נפש-חומר, וכן בניסויים שבוצעו עם מודטים מנוסים. כמו בספריו הקודמים של רדין, ספרו "מעבר לנורמלי" כולל תגובה נרחבת לדעות וביקורות ספקניות. הוא מסתיים בדיון כיצד הבנה טובה יותר של תופעות פאראפסיכולוגיות, המושגת באמצעות מחקר ניסויי, עשויה לתרום לפיתוח הבנה חדשה של המציאות בחשיבה המערבית.
ספריו > קסם אמיתי: חוכמה עתיקה, מדע מודרני ומדריך לכוחו הסודי של היקום (2018)

בספר זה רדין משתמש במונח קסם כמטאפורה למגוון תופעות פאראפסיכולוגיות, וטוען כי ניתן להשיג ידע באופן ספונטני או להביא לתוצאות מסוימות של אירועים על ידי השפעה מנטלית. על אף שחקר תופעות אלו נחשב לשנוי במחלוקת, ישנן עדויות מן העבר כי דבר-מה שנחשב מאגי, לא שגרתי, או אפילו לא הגיוני, התגלה בסופו של דבר כבעל-ערך עם התפתחות והעמקת המחקר אודותיו. בחלקו הארי של הספר דן רדין במחקרים מדעיים אשר תוצאותיהם מטילות ספק משמעותי על הרעיון שיכולות על-טבעיות אינן אמיתיות, זאת על סמך הסבירות הנמוכה בכך שמחקרים כה רבים יגיעו למסקנות דומות מתוך מקריות סטטיסטית בלבד.
לסיום, רדין מציע שראוי להעמיק בחקר הפאראפסיכולוגיה כדי למצוא את הדרכים האפשריות שבהן קסם (במובן הפאראפסיכולוגי) עשוי להשתלב במודל עתידי של המציאות הפיזית. לשם כך, הוא בוחן חלק מהגישות התאורטיות והפילוסופיות הפוסט-מטריאליסטיות (אנ'), העוסקות במפגש האפשרי בין התודעה לעולם הפיזי, אשר מתייחסות לתודעה כתכונה יסודית מטבעה של המציאות הפיזית, באותה רמה בסיסית ובלתי ניתנת לצמצום כמו חומר ואנרגיה. בעוד שגישות אלו הן עדיין גולמיות יחסית בניסוחן, רדין טוען כי כניסתן לתחום המדעי מעידה על שינוי בולט בחשיבה על התודעה, שעשוי להיות חשוב בשנים הבאות.
הערות שוליים

1 2 3  Dean Radin, MS, PhD, Institute of Noetic Science
1 2 3 4 5  CURRICULUM VITAE, California Institute of Integral Studies, ‏March 2021
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Dean Radin, Psi Encyclopedia
↑  Milton, Julie and Richard Wiseman, Guidelines for Extrasensory Perception Research (Guidelines for Research in Parapsychology), University Of Hertfordshire Press., April 28, 1997, ISBN 0900458747
↑  Marc kreidler, Meta-Analysis and the Filedrawer Effect | Skeptical Inquirer, ‏2002-12-01 (באנגלית אמריקאית)
↑  Debating psychic experience: human potential or human illusion?, Santa Barbara, California: Praeger, 2010, ISBN 978-0-313-39261-0
↑  I. J. Good, Where has the billion trillion gone?, Nature 389, 1997-10, עמ' 806–807 doi: 10.1038/39784
↑  Dean Radin, The conscious universe: The scientific truth of psychic phenomena, ResearchGate, 2009
1 2 3  Bryan J William, Real Magic: Ancient Wisdom, Modern Science, and a Guide to the Secret Power of the Universe by Dean Radin, ResearchGate, 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463683005171  PLWABN: 9810705295405606  BnF: cb13574828f (data)  CiNii: DA15967673  GND: 1066900205  ISNI: 0000 0001 1755 6724  LCCN: n84167072  LNB: 000147674  MusicBrainz: 8991d888-1312-410e-952d-b06e003ad6a5  NDL: 01101074  NKC: xx0216914  NLK: KAC201886038  NTA: 173722768  SNAC: w6rk97hj  SUDOC: 053451643  VIAF: 30945706   WorldCat (עם VIAF): 30945706
אוהד קדוסי

אוהד קדוסי (נולד ב-24 בספטמבר 1985) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת החלוץ וכיום עוזר מאמן מכבי נתניה.
קריירה

בצעירותו שיחק קדוסי במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה. בעונת 2004/2005 שיחק מספר משחקים בקבוצה הבוגרת בליגת העל, ובעונת 2005/2006 הושאל למכבי הרצליה ששיחקה אז בליגה הלאומית. בעונה שלאחר מכן הושאל לבני סכנין מהליגה הלאומית, במדיה הבקיע 22 שערים, היה מלך השערים של הליגה הלאומית והוביל את הקבוצה לרבע גמר גביע המדינה, לאחר שבסיבוב ט' כבש צמד בניצחון 1–2 על מכבי נתניה בהארכה, ובשמינית הגמר כבש שער בניצחון 1–2 על מכבי תל אביב בהארכה. בעונת 2007/2008 חזר לשחק במכבי פתח תקווה, וכבש במדיה חמישה שערי ליגה.
בעונת 2008/2009 חתם אוהד קדוסי בהפועל באר שבע מהליגה הלאומית לחמש שנים. קדוסי כבש 18 שערי ליגה בהפועל באר שבע בעונה זו וסיים עם תואר מלך השערים של הליגה הלאומית. בעונה שלאחר מכן כבש במדי הקבוצה חמישה שערים בליגת העל.
ב-18 ביוני 2010 חתם קדוסי בהפועל פתח תקווה, ובעונה שלאחר מכן חזר לבני סכנין, הפעם בליגת העל, וכבש במדיה עשרה שערים. בעונת 2012/2013 שיחק בקבוצת הפועל עכו, וכבש במדיה 14 שערי ליגה.
ב-23 ביוני 2013 חתם קדוסי על חוזה לשנתיים בקבוצת לוזאן מליגת העל השווייצרית, תמורת 130 אלף אירו לעונה. ב-18 באוגוסט 2013 כבש את שעריו הראשונים בשווייץ, עם רביעייה בניצחון 7–0 על קורנול מהליגה השלישית במסגרת הגביע השווייצרי.
לאחר חצי עונה בשווייץ חזר קדוסי לישראל, וב-16 בינואר 2014 חתם לשנתיים וחצי בקבוצת בני יהודה תל אביב. קדוסי כבש שישה שערים עד תום העונה, אך לא הצליח לסייע לקבוצה להינצל מירידה לליגה הלאומית. בעונה שלאחר מכן כבש שישה שערים במדי הקבוצה בליגה הלאומית, והעפיל עמה בחזרה לליגת העל. בעונת 2015/2016 כבש שער אחד ב-12 הופעות בליגת העל.
ב-3 ביולי 2016 חתם בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית, ובמדיה כבש 12 שערים ב-29 הופעות בעונת 2016/2017.
ב-22 ביוני 2017 חתם בהפועל חדרה, העולה החדשה לליגה הלאומית. בעונת 2017/2018 שימש קדוסי בעיקר כמחליף, כבש ארבעה שערים ב-29 הופעות, ובסופה עלה עם הקבוצה לליגת העל.
ב-5 באוגוסט 2018 חתם בהפועל באקה אל-גרבייה מליגה א'. הוא כבש במהלך העונה 27 שערים, בישל 12 נוספים, סיים את העונה כמלך שערי ליגה א' צפון וכמעט עלה עם קבוצתו לליגה הלאומית.
ב-26 ביוני 2019 חתם קדוסי בהפועל כפר שלם מליגה א'.
ב-20 ביוני 2020 חתם קדוסי בהפועל אדומים אשדוד מליגה א', עמה העפיל לליגה הלאומית. ב-14 בנובמבר 2021 זכה בתביעה שהגיש כנגד הקבוצה, בשל אי תשלום משכורת ומענקים.
ב-1 ביוני 2022 שב להפועל כפר שלם, כשחתם לעונה אחת במדי הקבוצה. ב-11 במאי 2022, לאחר סיום משחק המבחן על העלייה לליגה הלאומית מול הפועל ראשון לציון שהסתיים בהפסד 1–3, הודיע על פרישה מכדורגל.
ב־26 ביולי 2022 חתם קדוסי בקבוצת הוותיקים של מכבי אבשלום פתח תקווה.
ב-26 במאי 2023 מונה למאמן קבוצת הנוער של הפועל תל אביב.
ב-17 ביוני 2024 מונה לעוזר מאמן במכבי נתניה
חיים אישיים

קדוסי הוא בעל תואר ראשון מהקריה האקדמית אונו.