stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נחליאל
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ספר במדבר, פרק כ"א, פסוק י"ט
↑  אילן בכר, יובל נאמן ואלי תבין אישרו 7 ישובים חדשים, מעריב, 23 ביולי 1984
1 2  שרי ארליך, התיישבות־חאפ - סיבוב שני, מעריב, 25 במאי 1990
↑  מתנחלי שכם רכשו, מעריב, 16 בספטמבר 1984
↑  בנה ביתך בנחליאל, מעריב, 27 בספטמבר 1985
↑  נדב העצני, איכלוס - עוברים לבני ברק, חדשות, 13 בדצמבר 1985
↑  בית משיח גיליון 229, כתבה על הקהילה והישיבה החבדי"ת בשבועון בית משיח, באתר אוצר החכמה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538158805171  LCCN: nr90016119  VIAF: 144680575   WorldCat (עם VIAF): 144680575
ישיבת תפארת צבי

| --- | --- |

 ישיבה
 תקופת הפעילות:  העשור של 1920 – הווה 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°47′26″N 35°13′28″E﻿ / ﻿31.790638888889°N 35.224555555556°E﻿ / 31.790638888889; 35.224555555556
  (למפת ירושלים מוגדלת) ישיבת תפארת צבי(למפת ירושלים רגילה) ישיבת תפארת צבי(למפת הרי ירושלים רגילה) ישיבת תפארת צבי(למפת הרי ירושלים מוגדלת) ישיבת תפארת צבי
 
ישיבת תפארת צבי היא ישיבה בירושלים. היא נוסדה בשנות ה-20 של המאה ה-20 כישיבה הקטנה הראשונה של היישוב החדש בירושלים. הישיבה הייתה הראשונה בירושלים שפעלה במתכונת ישיבות ליטא והשתייכה לאסכולת סלובודקה. היא נסגרה בשנת ה'תשמ"א.
לאחר מספר שנים, בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 נפתחה ישיבה חדשה תחת אותו השם. היא פועלת במתכונת של ישיבה גבוהה חרדית המיועדת בעיקר לבוגרי ישיבות תיכוניות מהזרם הדתי לאומי ומהזרם החרדי.
היסטוריה

הישיבה הוקמה בשנת תרפ"ח, ונקראת על שם הרב נתן צבי פינקל "הסבא מסלבודקה". מסוף שנות ה-30 החלה לשמש כישיבה קטנה שתכליתה להכין בחורים צעירים לישיבת חברון בירושלים. ראש הישיבה הראשון היה הרב ראובן טרופ (בנו של הרב נפתלי טרופ, שלאחר מכן התמנה לראש ישיבת היישוב החדש בתל אביב). בהמשך התמנו לראשי ישיבה הרב שלמה צימבליסט (בנו של הרב יהושע צימבליסט), הרב מיכל דוד שלפוברסקי והרב יחזקאל פרצוביץ (חותנו של ראש הישיבה הרב אפרים צוקרברג). בסוף שנת תשמ"א נסגרה הישיבה.
מבוגרי הישיבה:
הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, ראש ישיבת מרכז הרב והרב הראשי לישראל
הרב אשר אליעזר כהנא שפירא, דיין בית הדין הגדול לערעורים
הרב חיים קמיל, ראש ישיבת אופקים
הרב ישעיהו גולדשמידט אב"ד תל אביב
הרב צבי רוטברג, ראש ישיבת בית מאיר
הרב שמואל יעקב בורנשטיין, ראש ישיבת קריית מלך בבני ברק
הרב משה מרדכי פרבשטין, ראש ישיבת חברון
הרב שלמה כץ, ראש ישיבת חברון
הרב דוד כהן, ראש ישיבת חברון וחבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה
הרב אליהו ברוך פינקל, מראשי ישיבת מיר
הרב רפאל שמואלביץ, מראשי ישיבת מיר
ישיבת תפארת צבי החדשה

בשנת תשמ"ט נפתחה ישיבה חדשה תחת השם "תפארת צבי" בשכונת סנהדריה המורחבת בירושלים על ידי הרב אפרים צוקרברג (שהיה אחד הר"מים בישיבת תפארת צבי הראשונה), בוגר ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה, ישיבת סלבודקה וישיבת מיר בירושלים. הרב צוקרברג כיהן כראש הישיבה עד לפטירתו בשנת ה'תשע"ו. בגלגולה החדש מיועדת הישיבה לבוגרי ישיבות תיכוניות.
תלמידי השנה הראשונה לומדים בחברותות עם אברכים, חלקם בוגרי הישיבה שהפכו לאברכים מישיבת מיר.
ראש הישיבה הוא הרב אברהם קרמר שליט"א.
הרב אשר אריאלי, ממגידי השיעורים המרכזיים בישיבת מיר, מוסר בישיבה שיעורי עיון בגמרא פעמיים בשבוע (שלישי ושישי). הר"מים הם הרב רפאל רוט, הרב אסף רחבי, הרב יאיר גרינבוים והרב יואל צבי גליק - ר"מ בסדר שני. כולם חתנים ותלמידים של הרב צוקרברג.
המשגיח בישיבה הרב גדי סלומון שליט"א.
בעבר העבירו שיעורים בישיבה הרב מרדכי נויגרשל והרב אביגדר נבנצל.
עד שנת תשס"ט שכנה הישיבה בשכונת סנהדריה המורחבת. כיום היא שוכנת בפאתי שכונת בית ישראל ולומדים בה כ-60 בחורים.
בוגר הישיבה החדשה שהתפרסם:
ידידיה מאיר, עיתונאי
הערות שוליים

↑  הישיבות שפעלו בירושלים עד אז, כמו ישיבת עץ חיים וישיבת מאה שערים, השתייכו ליישוב הישן, והיו שונות בסגנונן מן המבנה שהתפתח בליטא. ישיבות "ליטאיות" נפתחו בארץ קודם לכן ביפו ("אור זורח") ובחיפה (תפארת ישראל).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311507105171  VIAF: 131892388   WorldCat (עם VIAF): 131892388
נחל נעמן

| --- | --- |
נחל נעמן סמוך למקורותיו בשמורת עין אפק
נחל נעמן סמוך למקורותיו בשמורת עין אפק
 מידע כללי
 אורך:  12 ק"מ
 אגן ניקוז:  70 קמ"ר 
 מוצא:  עין אפק
 יובלים:  נחל חילזון, נחל עכו, נחל אבליים 
 שפך:  מפרץ עכו
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל ישראל
 
 
נַחַל נַעֲמָן, או בשמו העתיק בלוס (משמו של בעל), הוא נחל איתן הזורם בעמק זבולון בישראל ונשפך למפרץ עכו. עד שנות ה־50 של המאה ה־20 הייתה בנחל זרימה ניכרת, אך ניצול מימיו ומקורות המים המזינים אותו הפחיתו את זרימתו, ובעשור השני של המאה ה־21, הזרימה בו מעטה.
שמות

שמו העתיק של הנהר נשמר אצל פסאודו־סקילקס ופליניוס הזקן בצורתו הלועזית "בלוס"; מקור שם הנחל העתיק הוא בשם האל בעל, והצורה הזאת לשם האל ידועה למשל גם משמו של המלך בעל־בלוס (אנ') (בלטינית Belus) אבי דידו, ומאזכור פולחן בלוס (כלומר הבעל, כבסיפור המקראי; ביוונית (בהטיה) Βελίαν) מצד איזבל אצל יוסף בן מתתיהו.
יש המזהים את הנחל עם "מי קרמיון" המוזכר במשנה.
שם הנחל המודרני, נחל נעמן, נגזר מהמילה הערבית א־נעמין, שפירושו הזמנה. האגדה מספרת כי כאשר הנביא מוחמד עבר בארץ, אף אחד מן הנחלים לא התיר לו לעבור דרכו, פרט לנחל הנעמן שהזמינו לעבור בתוכו. היו שקישרו אותו לנעמן שר צבא מלך ארם, וזיהו את הנחל עם שיחור לבנת.
תיאור

מי הנחל נובעים ממעיינות באזור עין אפק (כורדני), כקילומטר צפונית לצומת אבליים. מקורות הנחל שופעים מים רבים, מצויים בלב העמק, וסביבם התפתחו ביצות. בראשית המאה ה־20 יובשו הביצות ובמקום הושארה שמורת טבע שבה נוף של צמחי מים ומעט מהביצות שנותרו סביב אגם קטן. בתחילה זורם הנחל מערבה כארבעה קילומטר, ואז פונה צפונה כשישה ק"מ, במרחק של כשני ק"מ מהחוף, עוקף מצפון את עין המפרץ ומשם מערבה לים. אורכו הכולל של הנחל הוא כ־12 קילומטר. לנחל מספר יובלי אכזב מאזור הגליל המערבי התחתון.
אזכורים עתיקים

פסאודו־סקילקס תיאר את המקום כעיר פיניקית־צורית בין עכו לכרמל. פליניוס הזקן, בתיאורו את פיניקיה, הזכירוֹ כנהר צר הזורם מביצות "קנדביה" למרגלות הכרמל בקרבת עכו, שעל גדותיו חול ממנו נוצרת זכוכית. איזידורוס מסביליה הרחיב וסיפר שמקור ייצור הזכוכית הוא בנהר בלוס שבפיניקיה, כאשר אניה עמוסה בסודה נפגעה, נוצר בעקבות הסוחרים באניה מגע בין הסודה לחול, וזה היה המקור לזכוכית.
זיהום בנחל

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא שבפסקה פירוט רב ומעמיק שלא מתאים לתיאור אנציקלופדי, שאמור לתאר את ההפניה בכלליות ולהפנות למקורות אקדמיים מרחיבים.
במהלך השנים הוזרמו מי קולחין ברמת טיהור נמוכה וגרמו לזיהום אורגני כבד בנחל. המערכת האקולוגית הכוללת היבטים פיזיים (הערוץ, הגדות, הסביבה הסמוכה לגדות), המים, המרכיבים הביולוגיים (חי וצומח) ויחסי הגומלין שביניהם נפגעה קשות. הדבר בא לידי ביטוי במפגעים אסתטיים, במטרדים תברואתיים ובעיקר בהיעלמות חי וצומח בנחל ובסביבתו.
נחל נעמן הוא למעשה תעלת ניקוז שנחפרה בשנות ה־30 של המאה ה־20 במסגרת המלחמה בקדחת. בהמשכו מתאחד נעמן עם נחל חילזון, הזורם ממזרח למערב. הנחל המאוחד נשפך לים בחופה של עכו.
עד שנות ה־40 שפעו מעיינות אפק, המזינים את נחל נעמן, כ־50 מיליון מ"ק מים בשנה. ב־1942 החלו בתי הזיקוק הסמוכים לשאוב את מי המעיינות. בשנות ה־60 קדחה מקורות לרגלי ההרים. שאיבה זאת דלדלה כמעט לגמרי את המעיינות הנוספים שהזינו את הנחל.
לצד שאיבת המים, הוזרמו מזהמים לאפיק המתייבש – שפכי מפעלי תעשייה ובהם מפעלי מילואות, שפכי מזבלות, שפכים חקלאיים, פלט בריכות דגים ובעיקר שפכים גולמיים וקולחין שלא טוהרו לרמה מספיקה. שפכים אלה זרמו לים התיכון ועם הזמן הביאו לסגירתם של חופי עכו לרחצה.
זיהום בנחל > דירוג מחוללי הזיהום

אתר ההטמנה שפעל בחצר האחורית של מפעל הקומפוסט, הוא גורם הזיהום הבעייתי ביותר, נוכח העובדה שגוף הפסולת נמצא על שטחי ביצת נעמן. בחורף טבלת מי התהום עולה, נכנסת לתוך גוף הפסולת, ושוטפת מתוך הפסולת את מחוללי הזיהום. רק פינוי הפסולת וחציצה מוחלטת של גוף הפסולת מהסביבה הרוויה, יסירו את מקור הזיהום מהמזבלה.
הזרמת השפכים אל הנחל מהווה זיהום שאפשר לחסל לחלוטין ובקלות יחסית, על ידי הכשרת מערכות טיהור, שמאפשרות קבלת קולחים באיכות המאפשרת הזרמה בנחל.
הזרמת עודפי הנגר משטחי החקלאות על ידי מערכת האיסוף התת־קרקעית מזהמת אף היא, כיוון שמים אלה מכילים מלחים, דשנים וחומרי הדברה הנשטפים מהקרקע החקלאית. אין בידנו נתונים כמותיים, אך אי אפשר להתעלם מהמשמעות האיכותית של מקור זה, כמו גם מעצם הקונפליקט בין פיתוח לצורכי תיירות ופנאי ובין חקלאות עד גדות הנחל. חקלאות אורגנית עשויה לפתור את שני ההיבטים.
עודפי המים המוזרמים מבריכות הדגים עלולים להוות זיהום נוסף אם שחרור המים אינו מבוקר ובמנות גדולות. בקרה על שחרור המים תאפשר מיהול בר־קיימא.
פסולת ועודפי עפר המוצאים דרכם אל גדות הנחל מפירים את הזרימה הטבעית ומזהמים את המים. הסדרת הנחל חייבת לכלול אמצעים למניעת גישה של מחוללי זיהום זה, לדוגמה פיקוח על השוק העירוני ואזור התעשייה ביאליק צפון.
זיהום בנחל > שיקום הנחל

בשנת 2002 אושרה תוכנית נחל נעמן לשיקום הנחל.
בראשית 2007 נטלה על עצמה עמותת "צלול" את המשימה להביא לניקוי הנחל ולהפסקת הזרמת המזהמים לים. בשיתוף עם תושבי העיר עכו, שסבלו מהזיהום סבל רב, ניהלה העמותה קמפיין שהביא בסופו של דבר להקמת מכון לטיהור שפכי המפעלים מילובן, מילועוף ומילומור. הקמת מכון הטיהור הביאה להפסקת הזרמת המזהמים לנחל ולפתיחת חופי הרחצה של עכו, שכן עומס המזהמים פחת במידה ניכרת.
לאחר הפסקת הזרמת שפכי המפעלים, מי הנחל ממשיכים להיות מזוהמים בעיקר בפלט ברכות דגים של הקיבוצים אפק ועין המפרץ. מי פלט אלה עמוסים בחומרי זיהום הכוללים הפרשות דגים וחומרי הזנה. העדר מים שפירים בנחל גורם לכך שבנעמן זורמים אך ורק מים מזוהמים.
הזרמת השפכים ארוכת השנים גורמת גם בעשור השני של המאה ה־21 לתדמיתו השלילית של הנחל. הגורמים לכך הם שכנותו של הנחל לאזור התעשייה צור שלום, המאופיין בתעשייה כבדה. בסמוך לגדת הנחל שוכן מפעל קומפוסט שתורם לכלוך רב לסביבתו. גם קיומם של מפעלי מילואות ומתקני טיהור השפכים שלהם אינם תורמים לחוויית הבילוי לאורכו.
ב־2009 בהנחיית ד"ר יעל מייסון, ראש אגף קרקעות מזוהמות במשרד להגנת הסביבה, החלו עבודות פינוי בוצה וקרקעות מזוהמות מהנחל לאתר שיקום במישור רותם. הקרקע המזוהמת עברה תהליך של טיפול ביולוגי באמצעות חיידקים מיוחדים בעלי יכולת פירוק מזהמים.
במסגרת שיקום הנחל הועבר חלק ממי הקידוחים בעיינות נחל נעמן לשמורת עין אפק ומשם המים זורמים בנחל והוא שב להיות נחל איתן. למי המעיינות הצטרפו גם מי ברֵכות הדגים ומי נקז מהשדות. כחלק מתהליך שיקום הנחל הופסקה הזרמת שפכים ומזהמים לתוכו; הבוצה והחומרים המזהמים הוצאו ממנו; הוקמו מעליו שלושה גשרים למטיילים ולידם הוכשרו שבילי אופניים, שבילים להליכה ברגל ופינות ישיבה. ב־2011 הנחל הוכרז כנקי על ידי קק"ל.
דרכים באזור הנחל

סמוך לשפך הנחל לים התיכון חוצים את הנחל כביש חיפה-עכו (כביש 4), כביש חיפה-עכו הישן (כביש 8510) ומסילת החוף. הגשרים פוצצו במהלך הקרבות באזור הגליל המערבי במלחמת העצמאות, ושוקמו לאחריה. פיצוץ גשר הרכבת הוביל להשבתת פעילות הרכבת בקו חיפה-עכו-נהריה בין השנים 1948–1950. בראשית העשור השני של המאה ה־21 נבנה גשר רכבת חדש על הנחל, במסגרת הכפלת ויישור תוואי מסילת החוף בין קריית מוצקין לנהריה, ובמסגרת קו הרכבת לכרמיאל הוחלפו גשרי כביש 4 ו־8510, ונבנה גשר רכבת נוסף למסילה לכרמיאל העובר מעל לנחל ומתחת לגשר כביש 4. גשר כביש 8510 נבנה כגשר ארוך וגבוה כדי לבטל את מפגש הרכבת הישן בקו הרכבת לעכו, בשביל הפרדה מפלסית לקו החדש לכרמיאל, ולשיפור הגישה ופתיחת האזור הטבעי שבשפך הנעמן. הגשר נבנה עם מדרכות להולכי רגל משני צידיו והודות לגובהו מספק מבט מרשים אל העיר עכו ואל אזור הנחל.
סמוך לנחל שוכן גן רידוואן הקדוש לדת הבהאית.
הערות שוליים

1 2  Edward Lipiński (2004). Itineraria Phoenicia. Peeters Publishers. p. 15.; גיא דרשן, אחר המבול, מוסד ביאליק, עמ' 67
1 2  פסאודו־סקילקס, הפריפלוס של פסאודו-סקילקס, פסקה 104 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
1 2  פליניוס הזקן, תולדות הטבע, 5.17 (ראו במקור הלטיני ובתרגום לאנגלית)
↑  ורגיליוס, אינאיס, ספר 1 (ראו במקור הלטיני ובתרגום לאנגלית) שו' 621, 729–730
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, 8.13.1 (ראו במקור היווני ובתרגום)
↑  משנה, מסכת פרה, פרק ח', משנה א'
↑  בן יהושע, מן הפולקלור הערבי – ה. נהר נעמן, ⁨הארץ⁩, 4.2.1940⁩, עמ' 5
↑  איזידורוס מסביליה, אטימולוגיות, ספר 16 פסקה 16
↑  המשרד להגנת הסביבה, נחל נעמן
1 2  צלול, עמות לאיכות הסביבה, נחל נעמן ונחל חלזון (ארכיון)
1 2  "תוכנית שיקום נחל נעמן" - יעד אדריכלים ומתכנני ערים ונוף, 2002
↑  מערכת, איזיטופ טהרה את הקרקע במתחם אורתם בבני ברק, אקולוגיה וסביבה, אוקטובר 2009
↑  נחל נעמן - ממפגע לחגיגה, באתר קק"ל, 19 ביולי 2011
↑  יחודש קו הרכבת חיפה - נהריה, מעריב, 24 במאי 1950
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007475966005171  VIAF: 316601954   WorldCat (עם VIAF): 316601954 
נחל נעמן כפי שצויר בשנת 1848 על ידי משלחתו של ויליאם פרנסיס לינץ'
שפך נחל נעמן, מרץ 2022
י"ח באדר

י"ח באדר הוא היום השמונה עשר בחודש השישי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השמונה עשר בחודש השנים עשר 
למניין החודשים מניסן.
אירועים היסטוריים

ה'תרע"ח – זאב ז'בוטינסקי ויוסף טרומפלדור מקימים את הגדוד העברי באלכסנדריה
ה'תש"ח (אדר א') – מוקמת חטיבת כרמלי
ה'תשכ"ט – מלחמת ההתשה: גמאל עבד אל נאצר מודיע על ביטול הפסקת האש בין ישראל ומצרים
ה'תשמ"ח – הפיגוע באוטובוס האמהות
ה'תש"ן – ממשלת יצחק שמיר נופלת בהצבעת אי אמון בכנסת  במסגרת מה שמכונה "התרגיל המסריח"
ה'תשנ"ח – האפיפיור יוחנן פאולוס השני מתנצל באופן רשמי על אי-פעילותה של הכנסייה הקתולית כנגד השמדת היהודים בשואה
ה'תשס"ב – 11 הרוגים בפיגוע התאבדות בשכונת בית ישראל בירושלים
ה'תשפ"ד (אדר א') – הבחירות לרשויות המקומיות בישראל
נולדו

ה'תקצ"ח – יואל משה סלומון, ממיסדי העיתונות העברית, ממקימי נחלת שבעה ופתח תקווה (נפטר ה'תרע"ב)
ה'תרכ"ז (אדר ב') – ארטורו טוסקניני, מנצח איטלקי. ניצח על הקונצרט הראשון של התזמורת הפילהרמונית הישראלית (נפטר ב-ה'תשי"ז)
ה'תרפ"ז (אדר א') – גרשום הרפנס, סופר ועורך חרדי (נפטר בה'תשע"ג)
ה'תרפ"ט (אדר א') – פרנק גרי, אדריכל אמריקאי יהודי
ה'תרצ"ד – דניאל כהנמן, פסיכולוג ישראלי, חתן פרס נובל לכלכלה
ה'תשט"ו – איוב קרא, חבר הכנסת מטעם הליכוד
ה'תשכ"ב (אדר ב') – ריטה, זמרת ישראלית
נפטרו

ה'תקנ"ד (אדר ב') – רבי אלכסנדר זיסקינד מהוראדנא, רב ומקובל ליטאי, מחבר ספר "יסוד ושורש העבודה".
ה'תר"ל (אדר ב') – רבי חנוך הניך הכהן לוין, אדמו"ר מאלכסנדר לודז', בעל חשבה לטובה.
ה'תר"נ – הרב אברהם דוד לבוט,  מחסידי חב"ד, רב העיר ניקולייב.
ה'תשמ"ד (אדר א') – מיכאיל שולוחוב, סופר רוסי, חתן פרס נובל לספרות (נולד בה'תרס"ה).
ה'תש"ס (אדר א') – עפרה חזה, זמרת ישראלית (נולדה בה'תשי"ח).
ה'תש"ס (אדר א') – הרב משה ובר, היה מראשי ישיבות "חת"ם סופר" ו"אוהל משה", מחזיר בתשובה ומשפיע חב"די בישראל. (נולד בה'תרע"ד)
ה'תשס"א – הרב יצחק שלמה זילברמן, רב, מחנך והוגה דעות, הוגה "שיטת זילברמן" בלימוד תורה ומייסד קהילת אדרת אליהו על פי שיטת הגר"א (נולד בה'תרפ"ט).
י"ז באדר – י"ט באדר
אדר
יוסף טרומפלדור במדי קצין של הצבא הרוסי
צופים (יישוב)

| --- | --- |
סמל היישוב צופים
מבט פנורמי
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: שומרון
גובה ממוצע: ‎163 מטר
תאריך ייסוד: 1989
סוג יישוב: יישוב 2,000‏–4,999 תושבים
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף דצמבר 2024 (אומדן)
  - אוכלוסייה: 2,621 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 2,610 תושבי ישראל
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎+2.0% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) צופים(למפת נתניה רגילה) צופים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צופים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צופים32°11′53″N 35°00′35″E﻿ / ﻿32.1980547495095°N 35.0098316357078°E﻿ / 32.1980547495095; 35.0098316357078  heמפת היישובים של מועצה אזורית שומרון באדום - צופים בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10
www.zufim.org.il
סמל ישן של צופים
צוּפִים (נקראת גם צופין) היא התנחלות במערב השומרון, שהוקמה בשנת 1989 על ידי ארגון אמנה. היישוב ממוקם צפונית לאלפי מנשה ודרום-מזרחית לכוכב יאיר צור יגאל, בין קלקיליה לג'יוס. היישוב משתייך למועצה אזורית שומרון ומהווה את היישוב המערבי ביותר בה.
צופים ממוקמת ממערב לגדר ההפרדה וצמוד לכביש 6 ולמחלף אייל.
אופי היישוב

היישוב מאופיין בבנייה של בתים צמודי קרקע בשיטת "בנה ביתך". על פי נתוני הלמ"ס, בשנת 2012 היישוב מנה 1,484 נפש. ביישוב קהילה מעורבת (דתיים 45%, חילונים 55%) המנהלים אורח חיים משותף. ביישוב מרפאת שירותי בריאות כללית, גני-ילדים, מעונות-יום ומרכז רב-תכליתי בו מתקיימים חוגים ופעילויות העשרה לילדים, נוער ומבוגרים.
אופי היישוב > חינוך

מערכת החינוך בצופים כוללת מעון וגני ילדים. בספטמבר 2021 נפתח ביישוב בית ספר יסודי. ביישוב פועל סניף של תנועת הנוער בני עקיבא.
אופי היישוב > מבני ציבור ומסחר

ביישוב מרכז מסחרי, מכיל סופרמרקט, מרפאות, ספרייה ועוד. מעון, גני ילדים, בית ספר יסודי ויריד בגדים יד שנייה.
גלריה

מרכז היישוב צופים. במרכז נראה בית הכנסת הנבנה וברקע קיבוץ אייל והים התיכון. דצמבר 2007
היישוב במבט על ממזרח
אחד מרחובות היישוב
בניין בית הכנסת בלב השכונה הדתית ביישוב
פנים בית הכנסת המרכזי ביישוב
ביתן בפינת חי
גדר ביטחון
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
1 2  אורן כהן, מיכאל קדם, חוליית מחבלים מסוכנת נחשפה בשטחים, כמה מחבריה נהרגו, חדשות, 7 בספטמבר 1990
↑  אורון מאיר, ארבע משפחות עלו לצופים ליד קלקיליה, חדשות, 10 באפריל 1989
↑  משה ליכטמן, ‏איש העסקים המסתורי שמחזיק קרקעות ביו"ש בעשרות מ' ש', באתר גלובס, 3 ביוני 2015
↑  משה ליכטמן, ‏תחקיר "גלובס": מחיר ההסתבכות של היישוב צופים, באתר גלובס, 12 באפריל 2015
1 2  מנחם שיזף, הצו נגד פיתוח "צופים" בוטל ללא דיון בבג״ץ: עבודות הפיתוח יתחילו ביום אי, חדשות, 6 בספטמבר 1987
יוסי ורטר, "מכשיל את ׳צופים׳ בדרכים לא הוגנות", חדשות, 18 באוגוסט 1987
↑  אלי דנון, סוחרי קרקעות יהודים ייעצרו בקרוב בפרשת ההונאות ביו"ש, מעריב, 18 בספטמבר 1985
משה ליכטמן, דוד לוי היה שותף, כותרת ראשית, 15 בינואר 1986
↑  רשימת שמות מאת ועדת השמות הממשלתית, י"פ 3165 מ-24 בפברואר 1985
↑  ילקוט הפרסומים 5488 מיום 2 בפברואר 2006: בזאת בטלה החלטת הוועדה בדבר השם "צופין" מיום 24.2.1985
↑  אלעזר לוין, דירה בשטחים ? לא תודה, חדשות, 16 במרץ 1988
↑  ארבעה קראוונים ראשונים (תמונה), מעריב, 22 במרץ 1989
אורון מאירי, 4 קרוונים הועלו להתנחלות צופים סמוך לקלקיליה, חדשות, 22 במרץ 1989
1 2  משה ליכטמן, גור מגידו, ‏תחקיר "גלובס": מחיר ההסתבכות של היישוב צופים, 5 דקות מכפר-סבא, באתר גלובס, 12 באפריל 2015
↑  יצחק דנון, ‏יהודה לייזרוביץ תובע 3.6 מיליון שקל משותפו לשעבר בחברת לידר, באתר גלובס, 23 באוגוסט 1998
↑  יצחק דנון, ‏לב לבייב העיד בבית המשפט: חתמתי על חוזה בלי לקרוא אותו, באתר גלובס, 11 בספטמבר 2005
↑  יצחק דנון, ‏הכסף הקטן של לבייב, באתר גלובס, 11 בספטמבר 2005
↑  נורית רוט, בית המשפט דחה על הסף את תביעתו של לב לבייב וחברת לידר נגד הגיאולוג שמעון גילר, באתר TheMarker‏, 14 בנובמבר 2007
↑  הדס מגן, ‏ניצח את הטייקון: מיהו הגיאולוג שהוציא מלבייב 4 מיליון שקל?, באתר גלובס, 10 באוקטובר 2010
↑  אמנון ברזילי, גדר ההפרדה תהפוך את קלקיליה למובלעת עם יציאה אחת מזרחה, באתר הארץ, 20 ביוני 2002
↑  שירות YNET, ‏בג"ץ: לפרק 5 ק"מ מגדר ההפרדה באזור ההתנחלות צופים בשומרון, באתר גלובס, 15 ביוני 2006
↑  יובל יועז, תוואי הגדר ליד ההתנחלות צופין יפורק. בג"ץ: המדינה הסתירה שהתוואי נועד להרחבת היישוב, באתר הארץ, 19 ביוני 2006
מקרה מבחן: ההתנחלות  צופין, באתר "בצלם"
↑  ההתנחלות צופים ביקשה לבטל צו לסגירת שער גדר ההפרדה, באתר ynet, 11 ביולי 2005
↑  מתי גולן, ‏להשעות את האלוף, באתר גלובס, 11 בינואר 2006
↑  חיים לוינסון, שוטרת נפצעה באורח בינוני בעימות בהתנחלות צופים, באתר הארץ, 16 בדצמבר 2009
↑  שבתי בנדט‏, בנייה בלתי חוקית ומינוי תמוה: התנחלות תחת חקירה, באתר וואלה, 2 בינואר 2015
↑  שלומית צור, ‏היישוב צופים: עשרות משפחות בנו בתים ולא יכולות למכור אותם, באתר גלובס, 29 במאי 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590409505171 
מבט על צופים מגבעה בצור יגאל
שימי ראש עליי

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"שימי ראש עליי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי שלומי שבת. את השיר הוציאה ב-18 בפברואר 2025 לאור חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.
רקע

"שימי ראש עליי" נכתב והולחן על ידי שלום מיכאלשווילי, אור מילשטוק ועמרי קסטן. על הפקתו המוזיקלית היה אחראי ליעד גרושקה. השיר מתאר תחושות של קושי, בדידות ומאבק פנימי, תוך שימוש בדימויים של לילה, ירח ואטימות רגשית. ברגעים הקשים, מופיעה דמות נשית שמביאה אור ותקווה, ומעניקה נחמה ומשמעות. הדובר מתמסר אליה, מוכן לתת לה את כל כולו כדי לשמור עליה מפני המציאות הקשה. הוא רואה בה רגע של שפיות בתוך הכאוס, וכאשר המשקל נעשה כבד מדי, היא משמשת לו עוגן, שמזכיר שיש אפשרות אחרת, דרך יציאה מהחושך.
הצלחה מסחרית

"שימי ראש עליי" הפך ללהיט ברחבי ישראל. הוא דורג בשיאו במקום השלישי במצעד הפזמונים של מדיה פורסט ישראל, המבוסס על נתוני איירפליי שבועיים במדינה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |  |
הערות שוליים

↑   שלומי שבת – שימי ראש עליי, סרטון  באתר יוטיוב
4 בפברואר

4 בפברואר הוא היום ה-35 בשנה, בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 330 ימים (331 בשנה מעוברת).
אירועים היסטוריים ביום זה

211 – בעקבות מותו של קיסר רומא ספטימיוס סוורוס בעיר יורק באמצע מבצע כנגד הקלדונים (אנ'), האימפריה הרומית נותרת בשליטת שני בניו המסוכסכים, קרקלה וגטה. מאוחר יותר באותה שנה ירצח קרקלה את גטה
1738 – יהודי החצר יוזף זיסקינד אופנהיימר מוצא להורג בווירטמברג
1789 – ג'ורג' וושינגטון נבחר לנשיאה הראשון של ארצות הברית
1794 – העבדות בוטלה באופן רשמי בצרפת ובכל השטחים בשליטתה
1861 – מדינות הדרום שפרשו מארצות הברית מקימות את קונפדרציית המדינות של אמריקה
1899 – נוסד מועדון הכדורגל הגרמני ורדר ברמן
1899 – פורצת מלחמת ארצות הברית–הפיליפינים
1905 – הנסיך הגדול סרגיי אלכסנדרוביץ', בנו של הצאר אלכסנדר השני, נרצח
1912 – החייט והממציא פרנץ רייכלט נהרג כאשר קפץ ממגדל אייפל בניסיון להוכיח יעילותה של חליפת מצנח שהמציא
1932 – האימפריה היפנית כובשת את חרבין
1936 – דוד פרנקפורטר, מתנקש בחייו של הדיפלומט הנאצי הבכיר וילהלם גוסטלוף בדאבוס שבשווייץ
1939 – כוחותיו של פרנקו משתלטים על ז'ירונה
1945 – נפתחה ועידת יאלטה
1948 – סרי לנקה מקבלת עצמאות מהממלכה המאוחדת
1965 – רעידת אדמה באזור אלסקה, חוזקה מוערך בכ-8.7 לפי סולם ריכטר
1966 – שרפת ענק פורצת בבית צים בתל אביב. הבניין נהרס כליל, אדם אחד נהרג ו-67 נפצעים
1997 – 73 קצינים וחיילים נהרגים באסון המסוקים
1998 – 2,323 הרוגים ברעידת אדמה באפגניסטן
2003 – הפרלמנט היוגוסלבי מחליט להפוך את המדינה מפדרציה לאיחוד בין שתי מדינות – סרביה ומונטנגרו
2004 – מארק צוקרברג ייסד את הרשת החברתית המקוונת פייסבוק
2022 – פתיחת אולימפיאדת בייג'ינג (משחקי החורף)
נולדו

1480 – פרדיננד מגלן, מגלה ארצות פורטוגלי (נפטר ב-1521)
1495 – פרנצ'סקו ספורצה השני, הדוכס האחרון של מילאנו (נפטר ב-1535)
1495 – זא'ן דה לה ולט, הגראנד מאסטר ה-49 של מסדר אבירי יוחנן הקדוש מירושלים (נפטר ב-1568)
1682 – יוהאן פרידריך בטגר, אלכימאי גרמני, מפתח עיבוד הפורצלן באירופה (נפטר ב-1719)
1746 – תדיאוש קושצ'ושקו, לוחם פולני לחירות ארצות הברית ופולין (נפטר ב-1817)
1840 – היירם מקסים, ממציא ומהנדס אמריקאי (נפטר ב-1916)
1869 – ביל הייווד, מנהיג פועלים אמריקאי אחד ממייסדי איגוד פועלי התעשייה של העולם (נפטר ב-1928)
1871 – פרידריך אברט, מדינאי גרמני, נשיאה הראשון של רפובליקת ויימאר (נפטר ב-1925)
1881 – אלכסנדר שור, היסטוריון יהודי (נפטר ב-1943)
1892 – אלפונס גבריאל, גאוגרף אוסטרי (נפטר ב-1976)
1897 – לודוויג ארהארד, קנצלר גרמניה המערבית (נפטר ב-1977)
1902 – צ'ארלס לינדברג, מחלוצי התעופה, הראשון שחצה את האוקיינוס האטלנטי בטיסת סולו ישירה (נפטר ב-1974)
1906 – דיטריך בונהופר, תאולוג גרמני, ממתנגדי הנאצים (הוצא להורג ב-1945)
1906 – קלייד טומבו, אסטרונום אמריקאי שגילה גם את כוכב הלכת הננסי פלוטו (בזמנו נחשב כוכב לכת תשיעי) (נפטר ב-1997)
1913 – רוזה פארקס, פעילה בתנועה לזכויות האזרח של ארצות הברית (נפטרה ב-2005)
1921 – בטי פרידן, פמיניסטית ופעילה חברתית אמריקאית (נפטרה ב-2006)
1923 – בליסריו בטנקור, נשיא קולומביה (נפטר ב-2018)
1925 – אברהם הרשלום, יזם, מייסד ונשיא קבוצת חברות אריאל, יקיר העיר רמת גן ויקיר התעשייה (נפטר ב-2024)
1927 – ארתור כהן, מפיק סרטים יהודי שווייצרי
1928 – קים יונג-נאם, מדינאי צפון קוריאני
1930 – יוסף נוימן, פרופסור לביולוגיה ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב (נפטר ב-2017)
1931 – הלן אילון, אמנית מולטימדיה אקו-פמיניסטית (נפטרה ב-2020)
1931 – איסבל פרון, אשתו של חואן פרון ונשיאת ארגנטינה בשנים 1976-1974
1932 – יהודית חנוך, עיתונאית וסופרת
1933 – דוד גולומב, חבר הכנסת מטעם המערך והתנועה הדמוקרטית לשינוי (נפטר ב-2019)
1933 – טושי איצ'יאנאגי, מלחין יפני של מוזיקת אוונגרד (נפטר ב-2022)
1934 – משה שכטר, ראש מועצה וראש עירייה של מועצה מקומית ועיריית מודיעין, עיריית מודיעין-מכבים-רעות (נפטר ב-2015)
1937 – ג'ון דוויט, שחיין אוסטרלי (נפטר ב-2023)
1947 – דן קווייל, סגן נשיא ארצות הברית לשעבר
1961 – סלבה ביברגל, שחקן, תסריטאי ובמאי ישראלי-רוסי
1948 – אליס קופר, זמר אמריקאי
1948 – שרהל'ה שרון, זמרת ישראלית
1950 – שם טוב לוי, זמר ומלחין
1953 – איציק בן מלך, אתלט ומאמן ישראלי
1955 – מיקי רוזנטל, חבר הכנסת, לשעבר עיתונאי, עורך, מפיק ומנחה טלוויזיה
1960 – ג'ונתן לארסון, מחזאי ומלחין אמריקאי (נפטר ב-1996)
1962 – נפתלי מנשה, קריין, מגיש ועורך חדשות בקול ישראל
1964 – אולג פרוטאסוב, כדורגלן סובייטי
1970 – האנטר ביידן, עורך דין
1975 – נטלי אימברוליה, זמרת, דוגמנית ושחקנית אוסטרלית
1989 – יון איזאגירה, רוכב אופני כביש ספרדי בסקי
1990 – נאירו קינטנה, רוכב אופני כביש קולומביאני
1994 – מיגל אנחל לופס, רוכב אופני כביש קולומביאני