stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לנארט מרי
חייו > משפחתו

לנארט מרי היה נשוי פעמיים. לאשתו הראשונה רגינה נישא במרץ 1953 ונולדו להם שני בנים. מאשתו השנייה הלֵה (Helle), שחקנית תיאטרון, נולדה לו בת אחת. מבניו היו לו ארבעה נכדים.
למרי אח צעיר הינדרק-פטר (Hindrek-Peeter) שנולד בברלין ובשנים 1990–1997 שימש בתפקיד מבקר המדינה. בן דודו, ארנולד מרי, לחם כקצין בשורות הצבא האדום במלחמת העולם השנייה וזכה לעיטור גיבור ברית המועצות. לאחר המלחמה שימש ארנולד מרי כפקיד בכיר ובשיא הקריירה שלו מונה לסגן שר החינוך בממשלת הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של אסטוניה.
באמצע שנת 2005, לאחר שסבל מכאבי ראש חזקים, אובחן גידול במוחו והוא נותח בחודש אוגוסט. מרי נפטר מסרטן במרץ 2006 לאחר אשפוז ממושך
בבית חולים בטאלין.
פרסים ואותות הוקרה

הסופר הנבחר של הרפובליקה הסובייטית האסטונית, 1979
דוקטור לשם כבוד של אוניברסיטת הלסינקי, 1986
חבר האקדמיה האירופית למדעים, אמנות וספרות משנת 1989
דוקטור לשם כבוד של אוניברסיטת טורקו, 2000
חבר האקדמיה האסטונית למדעים משנת 2001
מרי גם זכה לעיטורי כבוד רבים ממדינות שונות, ביניהם: אות לגיון הכבוד הצרפתי וצלב מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
הנצחתו

ב-29 במרץ 2009 נקרא נמל התעופה הבינלאומי של טאלין על שמו.
תחנות מספרים

The Lincolnshire Poacher
תחנות מספרים הן תחנות רדיו מסתוריות ששידוריהן כוללים הקראה של מספרים, אותיות (על פי רוב באלפבית צלילי), או מילים. העומדים מאחורי הפעלתן וסיבת פעולתן אינה ברורה ברוב המקרים, אך הסברה הרווחת היא שמדובר באמצעי שמטרתו ליצור קשר עם מרגלים. הסברה היא כי התחנות משדרות באמצעות צופן המכונה "פנקס חד-פעמי", ששבירתו בלתי אפשרית, כל עוד נעשה שימוש יחיד בכל מפתח.
על פי רוב תחנת המספרים משדרת אותיות באלפבית צלילי באמצעים אוטומטיים, כגון רשמקול או מחשב. בדרך כלל משדרות התחנות בגלים קצרים.
במקרה אחד לפחות אושרה באופן רשמי זהותה של תחנת מספרים. היה זה בארצות הברית, בעת משפטם של חברי רשת ריגול קובנית, שנתפסו שם בשנת 1998. חברי הרשת הואשמו במשפטם כי קיבלו מסרים באמצעות תחנת מספרים המכונה "Atención". במקרה אחר השתמשו חובבים בציוד לאיתור שידורי רדיו, בעזרתו איתרו כי תחנת מספרים משדרת מתוך מתקן צבאי בפלורידה שבארצות הברית.
ידוע גם לפחות על מקרה אחד נוסף של אישור "רשמי" לתחנת מספרים השייכת לאנגליה ומשדריה ככל הנראה ממוקמים בחוות המשדרים הנמצאת באי קפריסין אשר משמשת עד היום באופן חלקי את ה-BBC.
תחנות מספרים ידועות וזהותן המשוערת

אנשים המתעניינים בתחנות אלה העניקו כינויים לרבות מתחנות המספרים. להלן חלק מהידועות שבהן:
The Lincolnshire Poacher - מזוהה עם ארגון הביון הבריטי, ה-MI6.
E10 - מזוהה עם המוסד. שידוריה נקלטו עד מרץ 2011.
Atención - שייכת לקובה.
ראו גם

קריפטוגרפיה, שיטה להעברת מידע סודי באופן גלוי, כך שלא יובן אלא רק על ידי מי שבידו מפתח ההצפנה ואלגוריתם הפענוח
פנקס חד-פעמי
הערות שוליים

↑  E10, Priyom.org
משקל אטומי

מסה אטומית יחסית (relative atomic mass) או כשמה הקודם משקל אטומי (atomic weight), המסומן Ar, היא נתון פיזיקלי וכימי המייצג את הממוצע המשוקלל של המסות האטומיות של האיזוטופים של יסוד מסוים ביחס לאטום המימן, לפי שכיחותם בטבע. לכל יסוד יש משקל אטומי מסוים, המאפיין אותו. אין שני יסודות בעלי אותו משקל אטומי.
נתון זה נדרש מכיוון שלאיזוטופים שונים של אותו יסוד יש מסה אטומית שונה, כך שעבור כל יסוד המופיע בטבע כיותר מאיזוטופ אחד, לא ניתן להסתפק במסה האטומית של אחד האיזוטופים כדי לייצג את המסה האטומית הממוצעת של היסוד עצמו. נדרש שקלול של המסות האטומיות של האיזוטופים השונים, לפי שכיחותם. שקלול זה מפיק מספר מייצג עבור כל יסוד, הוא המסה האטומית היחסית. לכן, היא תופיע לעיתים קרובות, תחת שמו של היסוד בטבלה המחזורית. המסה האטומית היחסית היא גודל חסר ממד המייצג את היחס בין הממוצע המשוקלל של המסות האטומיות לבין יחידת מסה אטומית מאוחדת אחת (1 u).
לדוגמה, היסוד חמצן מופיע בטבע כתערובת של שלושה איזוטופים: האיזוטופ 16O
(חמצן-16), האיזוטופ 17O
(חמצן-17) והאיזוטופ 18O
(חמצן-18). לכל אחד מהאיזוטופים יש מספר מסה שונה (16, 17 ו-18, בהתאמה). לכן, גם המסה האטומית של כל אחד מהם שונה: 15.99491461957 u עבור חמצן-16, 16.9991317565 u עבור חמצן-17 ו-17.99915961286 u עבור חמצן-18. ידועה גם השכיחות היחסית של כל אחד מהאיזוטופים: חמצן-16 מהווה 99.757% מהחמצן בטבע, חמצן-17 מהווה 0.038% מהחמצן בטבע וחמצן-18 מהווה 0.205% מהחמצן בטבע. עם נתונים אלו, ניתן לחשב את המסה האטומית היחסית של חמצן:
Ar(O) = 15.99491461957 × 0.99757 + 16.9991317565 × 0.00038 + 17.99915961286 × 0.00205 = 15.9994049243182779
מכיוון שאין צורך, או דיוק, במספר גבוה מדי של ספרות לאחר הנקודה, המסה האטומית היחסית של חמצן מוצגת לעיתים קרובות כ-15.9994. לעיתים, הנתון מוצג עם טווח אי-ודאות במדידה, הנובע מאי-ודאות במדידה של נתוני המסה האטומית והשכיחות היחסית של האיזוטופים השונים. בשיטת הצגה זו, המשקל האטומי של חמצן הוא 15.9994 ± 0.00037.
נתון המסה האטומית היחסית משמשת גם לחישובים של מסה מולרית או מסה מולקולרית. זאת, על ידי הכפלת מספר האטומים של יסוד מסוים, הנמצאים במולקולה, במסה האטומית היחסית של אותו יסוד וחיבור התוצאות עבור כל היסודות השונים הנמצאים במולקולה.
מסה אטומית יחסית סטנדרטית (Standard relative atomic mass) היא משקל אטומי של יסוד כשהוא מחושב על בסיס השכיחות היחסית של האיזוטופים בדגימות שנלקחו מכדור הארץ בלבד.
ראו גם

מספר אטומי (Z) – מספר הפרוטונים בגרעין של אטום מסוים; קובע את היסוד של האטום.
מספר מסה (A) – מספר הנוקליאונים (פרוטונים ונייטרונים) בגרעין של אטום מסוים; קובע את האיזוטופ של האטום.
יחידת מסה אטומית מאוחדת (u) – יחידת מידה קבועה של מסה, השווה 1⁄12 מהמסה של אטום אחד של פחמן-12.
מסה אטומית (ma) – מסה של אטום מסוים; משתנה עם שינוי האיזוטופ; ניתנת למדידה ביחידות u.
מסה מולקולרית (m) – מסה של מולקולה מסוימת; ניתנת למדידה ביחידות u.
מסה מולרית (M) – מסה של כמות נתונה של חלקיקים מסוימים; נמדדת ביחידות g/mol.
הערות שוליים

↑  "Atomic Weights and Isotopic Compositions with Relative Atomic Masses". NIST. ביולי 2015. נבדק ב-7 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295881605171  BnF: cb11978880x (data)  LCCN: sh85009327
בן כושים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ריצ'רד רייט
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  אוטוביוגרפיה
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1945
 סדרה
 ספר קודם:  12 Million Black Voices 
 הספר הבא:  The Outsider 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002072830, 002072833
 
בן כושים (Black Boy) הוא ספר אוטוביוגרפי מאת  ריצ'רד רייט אשר יצא לאור בשנת 1945. הספר מספר על ילדותו של הסופר בצל האפליה הגזעית בדרום ארצות הברית, ואודות שאיפתו להגיע לצפון המדינה ולחירות.
עלילה

בתחילת הספר רייט מתאר את ילדותו המוקדמת במיסיסיפי, ואת ההגירה בגיל צעיר לממפיס. בממפיס אב המשפחה נוטש אותם, והמשפחה נקלעת לעוני ולרעב. בעקבות העוני, נאלצת המשפחה לעבור לחיות אצל סבתו בג'קסון. אצל סבתו הנוהגת כנוצרייה אדוקה, נכפה עליו אורח חיים דתי ושמרני.
במהלך נעוריו הוא חוסך כסף על מנת להגר צפונה, במקום בו נמצא החופש, לכאורה. לבסוף, הוא מהגר לממפיס ומאוחר יותר ביחד עם משפחתו לשיקגו הצפונית.
במהלך הספר, מתאר רייט כיצד נחשף לתאוריות כמו מרקסיזם ואתאיזם וכיצד חושל אופיו, והוא למד לפתח דעה עצמית. בסוף הספר, מבקר רייט לא רק את הממסד הלבן, אלא גם את הציבור השחור, אשר מאפשר לאפליה כנגד השחורים להתקיים.
בעברית נתפרסם הספר בשם "בן־כושים" ויצא לאור בשנת 1947 בהוצאת עם עובד בתרגומו של נח שטרן. בתקופה בה התפרסם הספר בעברית, המילה "כושי" עוד נחשבה תקינה פוליטית.
הערות שוליים

↑  כמה שנים מאוחר יותר, ב-1961, נכלל הספר בסדרה ד' של הספריה לעם, ומספרו 42.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11962743s (data)  GND: 4130148-1
אטלוס (בן אנדרומנס)

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־4 לפנה״ס 
 פטירה:  316 לפנה״ס 
 מדינה:  מוקדון 
 בן או בת זוג:  אטלנטי 
 פעולות ומבצעים
 מלחמות הדיאדוכים 
 
אַטָּלוֹס (ביוונית: Ἄτταλος‏; ?–316 לפנה"ס) היה מצביא מוקדוני בצבאו של אלכסנדר הגדול, ולאחר מכן דמות שולית במלחמות הדיאדוכים.
ביוגרפיה

שנת לידתו המדויקת אינה ידועה. הוא היה בנו של אציל מוקדוני בשם אנדרומנס, וידוע על שלושה אחים שהיו לו, אשר כולם שירתו בצבא המוקדוני,  סימיאס, פולמון ואמינטס. הוא שירת בצבאו של פיליפוס השני, מלך מוקדון, והגיע לדרגה של סומאטופילקס בצבאו. כאשר פיליפוס נרצח בשנת 336 לפנה"ס, הוא היה אחד מהחיילים שדלקו אחרי הרוצח פאוסניאס והרגו אותו. לאחר מכן המשיך לשרת בצבאו של אלכסנדר הגדול. בשנת 330 לפנה"ס, במהלך קשר פילוטאס, נחשדו הוא ושלושת אחיו במעורבות בקשר על סמך ידידותם הקרובה עם פילוטאס. פולמון נמלט אל הפרסים ולאחר מכן נרצח, אולם שלושת האחרים נותרו להמתין למשפטם. הם זוכו, הודות להתגוננותו העיקשת של אמינטס שהוכיח את חפותם. בתחילת שנת 328 לפנה"ס, במהלך כיבושי אלכסנדר הגדול באסיה התיכונה, הוא פיקד על טקסיס (מקביל בערך לחטיבה) שהיה תחת פיקודו העליון של קרטרוס, והשתתף בדיכוי מרידות בבאקטריה. אריאנוס מספר שבשנת 323 לפנה"ס הוא ושישה קצינים נוספים ישנו לילה במקדש סראפיס כדי לבקש רחמים מהאל עבור אלכסנדר החולה. מקטע שהשתמר מחיבורו האבוד של אריאנוס, "אירועים לאחר מותו של אלכסנדר", ניתן ללמוד שהיה לו חלק בהבאת גופתו של אלכסנדר לקבורה, אולם הטקסט בקטע זה קטוע עד מאוד.
במהלך הסכמי בבל, צידד אטלוס בפרדיקס, ואף נשא לאשה את אטלנטה, אחותו של זה. עם פרוץ מלחמת הדיאדוכים הראשונה בשנת 322 לפנה"ס, התייצב לימינו של פרדיקס והתלווה אליו במסעו כנגד תלמי. הוא קיבל ממנו פיקוד על הצי העוגן בפלוסיום, ולא נכח כאשר פרדיקס נרצח בידי חייליו בשנת 320 לפנה"ס. במסגרת הסכם טריפרדיסוס שנערך בין המנצחים, הוצא גזר דין מוות על כל תומכיו לשעבר של פרדיקס, ואשתו של אטלוס, אטלנטה, נרצחה. אטלוס הפליג אל העיר צור בפיניקיה, והמושל המוקדוני של העיר, ארכלאוס, קיבל את פניו בברכה והחזיר לו 800 טלנטים כסף שהופקדו בידיו על ידי פרדיקס. אטלוס נשאר זמן מה בצור, וקיבץ סביבו את תומכיו של פרדיקס שנמלטו ממצרים. הצבא שלו כלל בסופו של דבר 10,000 חי"ר ו־800 פרשים. עם כוח זה הוא תקף את רודוס, אולם הרודים בהנהגת האדמירל דמרטוס, הדפו אותו.
אטלוס הפליג לפסידיה, במטרה לאחד כוחות עם שאר תומכיו לשעבר של פרדיקס. הוא התאחד עם צבאו של אלקטס, ומלאכת השמדתם הופקדה בידי אנטיגונוס מונופתלמוס. אנטיגונוס הביס אותם בקרב, ובעוד אלקטס הצליח להימלט (ומאוחר יותר נתפס בטרמסוס), נפלו אטלוס וקצינים נוספים בשבי. הם נכלאו בטירה מבודדת בתחומי ממלכתו של אנטיגונוס יחד עם אסירים נוספים. בשנת 317 לפנה"ס מרדו הוא ושאר האסירים, והצליחו להכריע את שומריהם. הם השתלטו על הטירה, ואנשיו של אנטיגונוס, בהנהגתה של המלכה סטרטוניקה בעצמה, הטילו עליהם מצור שנמשך שנה וארבעה חודשים, שלאחריו נהרג אטלוס.
הערות שוליים

↑  דיודורוס, ספר שישה עשר, 94.
↑  אריאנוס, "אנבסיס", ספר שלישי, 27.
↑  אריאנוס, "אנבסיס", ספר רביעי, 16.
↑  אריאנוס, "אנבסיס", ספר רביעי, 22.
↑  אריאנוס, "אנבסיס", ספר שביעי, 26.
↑  אריאנוס, "אירועים אחרי מותו של אלכסנדר". בתוך: יעקובי, פרגמנטים, 156, 10.
↑  דיודורוס, ספר שמונה עשר, 37.
↑  אריאנוס, "אירועים אחרי מותו של אלכסנדר". בתוך: יעקובי, פרגמנטים, 156, 11.
↑  דיודורוס, ספר שמונה עשר, 44.
↑  פוליאנוס, "סטראטגמטה", ספר רביעי, 6, 7.
אדנירם

| --- | --- |

המון זועם סוקל את אדנירם באבנים, ציור מאת יאן קולארט האב
 אב:  עבדא
 נרצח:  המאה ה-10 לפנה"ס שכם
 עיסוק:  שר 
 
אֲדֹרָם או אֲדֹנִירָם בֶּן עַבְדָּא. היה שר בממלכת ישראל המאוחדת, בתקופת דוד, שלמה ותחילת תקופת רחבעם. אדנירם היה אחראי על המס בממלכה, כלומר גבית המיסים למלך או על עבודות שונות של העם למלך.
בזמן נאום ההכתרה של רחבעם על ממלכת ישראל ("נאום השוטים והעקרבים" שאירע בשכם), שלח רחבעם את אדנירם לגבות מס, כנראה על מנת להביע בכך את שלטונו הנוקשה שהבטיח לעם ישראל. אולם העם רגם את אדנירם באבנים והוא מת. בכך בעצם פרץ המרד, שהוביל בסופו של דבר לפילוג בין ממלכת ישראל וממלכת יהודה.
שמו ומוצאו

בתנ"ך אין שום התייחסות למוצאו של אדנירם, ועל כן כנראה שהיה ישראלי. 
אולם חלק מהחוקרים סוברים שהוא היה כנעני, מכיוון שבעמי כנען גביית מיסים הייתה מקובלת, בעוד בתורת ישראל אין אזכור למס, ולכן הגיוני שדוד לקח כנעני כדי שיארגן לו את המס. כחיזוק לדבריהם הם גם מציינים את הדמיון בין השם אדרם לשם האל הכנעני הדד.
פירוש נוסף לשמו מסביר ש'אדני' או 'אד' הכוונה ל'אב' ומכאן ששמו מקביל לשמו של אבי האומה הישראלית אברהם.
הערות שוליים

↑  ספר שמואל ב', פרק כ', פסוק כ"ד
↑  ספר מלכים א', פרק ד', פסוק ו'
↑  ”אָבִי הִכְבִּיד אֶת עֻלְּכֶם, וַאֲנִי אֹסִיף עַל עֻלְּכֶם; אָבִי יִסַּר אֶתְכֶם בַּשּׁוֹטִים, וַאֲנִי אֲיַסֵּר אֶתְכֶם בָּעַקְרַבִּים”
↑  ספר מלכים א', פרק י"ב, פסוק י"ח
↑  אנציקלופדיה מקראית, ערך "אדרם" עמודים 116-117
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007511751805171  VIAF: 173139997   WorldCat (עם VIAF): 173139997
התצפית בעב"מים במהלך טיסה 1628 של ג'פאן איירליינס

האירוע התרחש בין הנקודות שבמפה המופיעה לעיל.
מטוס דומה למטוס המעורב באירוע
התצפית בעב"מים במהלך טיסה 1628 של ג'פאן איירליינס הוא אירוע נודע של מפגש מהסוג הראשון שהתרחש לכאורה ביום שני ה-17 בנובמבר 1986 כאשר שלושה עצמים בלתי מזוהים טסו בקרבת מטוס מטען יפני מסוג בואינג 747 במשך 50 דקות, בעת שהמטוס עבר מעל לאלסקה.
התצפית זכתה לסיקור נרחב בתקשורת הבינלאומית, בעיקר משום שהעב"מים נצפו הן במכ"מים על הקרקע והן במכ"ם מוטס, כשבנוסף לכך העב"מים נצפו על ידי טייסים מנוסים. לאחר האירוע קפטן טראוצ'י התראיין בתוכניות רדיו וטלוויזיה רבות, בנוסף לשבועון האמריקאי פיפל.
התקרית

ביום שני בערב של ה-17 בנובמבר 1986 מטוס מטען יפני של חברת ג'פאן איירליינס מסוג בואינג 747, שהיה בדרכו מצרפת לטוקיו, נכנס לתחום האווירי של אלסקה במהירות 909 קמ"ש ובגובה של 11,000 מטרים בעת שהמטוס היה בדרכו לתחנת בניים באנקורג' שבאלסקה לצורך תדלוק. שלושת אנשי הצוות שהיו במטוס הם קפטן קנג'ו טראוצ'י, טייס קרב לשעבר עם ניסיון של מעל ל-10,000 שעות טיסה, טייס המשנה טאקאנורי טאמפוג'י ומהנדס הטיסה יושיו טסוקובה.
בשעה 17:11 הבחין סרן טראוצ'י לראשונה בשני עצמים בלתי מזוהים לשמאלם, שנמצאו במרחק של כ-610 מטר מתחת למטוס. טראוצ'י היה סבור בתחילה כי מדובר בכלי טיס צבאיים. בסביבות 17:18 שני העצמים סטו בפתאומיות ממסלולם ועלו במהירות כלפי מעלה, נצמדו למטוס וליוו אותו במרחק של בין 150 - 300 מטרים.
ב-17:19 קפטן טראוצ'י יידע לראשונה את בקרת התעבורה האווירית על העב"מים, אך להם לא היה ידוע על הימצאות כלי טיס במיקום זה. לאחר 3 עד 5 דקות העצמים שינו את עמדתם באופן שבו הם טסו זה לצד זה, מבנה בו נשארו במשך 10 דקות.
בסביבות השעה 17:23 שני העצמים שליוו את המטוס נעו במהירות עצומה מזרחה עד שנעלמו בקו האופק.
לאחר שהעצמים הראשונים נעלמו, קפטן טראוצ'י הבחין בעצם ענק שהחל להתקדם לעבר המטוס.
לאחר שקפטן טראוצ'י שינה את מכ"ם המטוס לטווח 46 ק"מ הוא ציין בפני בקרת התעבורה האווירית באנקורג' כי עצם זה נמצא במרחק של כ-13.9 ק"מ מהמטוס. בקרת התעבורה האווירית באנקורג' בדקה ולא זיהתה את העצם במכ"ם שלהם.
בשלב זה, בעת שאורות העיר פיירבנקס החלו להאיר את העצם בחשכת הלילה, לטענתו של קפטן טראוצ'י הוא הצליח להבחין בקווי המתאר של חללית ענקית שלטענתו הייתה בצורת דיסק ובגודל כפול מזה של נושאת מטוסים. עצם זה היה מחוץ לטווח הראייה של טייס המשנה טאמפוג'י. קפטן טראוצ'י ביקש באופן מיידי אישור לשנות כיוון על מנת להתרחק מהעצם. עם זאת העצם המשיך לעקוב אחר המטוס באותו המיקום היחסי במשך כל הזמן שבו המטוס ביצע סיבוב של 45 מעלות, וירד מגובה של 11,000 מטרים ל-9,500 מטרים, וביצע לבסוף סיבוב של 360 מעלות.
בקרת התעבורה האווירית באנקורג' הציעה בשלב זה לשלוח למקום מטוסי קרב, אך קפטן טראוצ'י התעקש כי לא יעשו כן. העצם לא זוהה על ידי שני המטוסים שעברו בהמשך באותו הנתיב ולבסוף העצמים נעלמו גם מטווח הראייה של טיסה 1628.
בשעה 18:20 בערב המטוס הגיע בבטחה לאנקורג' שבאלסקה.
אחרית דבר

קפטן טראוצ'י ציין בדו"ח ה-FAA הרשמי כי העצם שבו צפה היה עב"ם. בדצמבר 1986, טראוצ'י העניק ריאיון לרשת החדשות היפנית קיודו ניוז. בעקבות כך ג'פאן איירליינס השעו את טראוצ'י מתפקידו משום שהוא העניק ראיונות לתקשורת, והעבירו אותו לתפקיד משרדי. מספר שנים לאחר מכן טראוצ'י חזר לעבוד כטייס, ובסופו של דבר הוא יצא לגמלאות בחלקו הצפוני של מחוז קאנטו שביפן.
ב-24 בדצמבר 1986 רשת החדשות היפנית קיודו ניוז יצרה קשר עם פול סטאוסקי (Paul Steucke), מנהל צוות ההסברה של רשות התעופה הפדרלית האמריקאית (FAA) באנקורג', וקיבלה ממנו אישור על אמיתות האירוע, וב-29 בדצמבר סטאוסקי אישר את אמיתות האירוע גם בפני סוכנות הידיעות הבינלאומית UPI.
לאחר חקירה רשמית שנמשכה שלושה חודשים, ה-FAA פרסם את תוצאות החקירה במסיבת עיתונאים שערך ב-5 במרץ 1987. במסיבת העיתונאים פול סטאוסקי הכחיש כי בקרי הטיסה של ה-FAA הבחינו בעב"ם באופן וודאי וייחס את התקרית ל"פיצול בתמונת המכ"ם" שאירע בעיתוי גרוע. הוא הבהיר כי אין ברשות ה-FAA מספיק חומר שיכול לאמת שמשהו אכן היה שם, ועל אף שה-FAA איננו פוסל את "התיאורים של צוות הטיסה" הסוכנות לא יכולה לאמת את מה שצוות הטיסה טוען שראה.
התצפית זכתה לסיקור נרחב בתקשורת הבינלאומית, בעיקר משום שהעב"מים נצפו הן במכ"מים על הקרקע והן במכ"ם מוטס, כאשר בנוסף לכך העב"מים נצפו על ידי טייסים מנוסים, בעוד שלאחר האירוע ראש חטיבה של ה-FAA אישר את אמיתות האירוע. לאחר האירוע קפטן טראוצ'י התראיין בתוכניות רדיו וטלוויזיה רבות, בנוסף לשבועון האמריקאי פיפל.
תצפיות נוספות באלסקה בשנה העוקבת > טיסה AS-53

ב-29 בינואר 1987 בשעה 18:40 בערב, טיסה AS-53 של אלסקה איירליינס הבחינה במכ"ם בעצם שנע במהירות עצומה. על אף שצוות הטיסה לא הצליח להבחין בעצם כלשהו, הם הבחינו כי העצם שהופיע על המכ"ם האיץ במהירות. לפי הדיווח של הטייס העצם טס במהירות של 5800 קמ"ש. העצם היה מחוץ לטווח המכ"ם של מגדל הפיקוח של אנקורג'. נתוני המכ"ם האחרים שכיסו אזור זה לא הצליחו לבסס את הטענה של הטייסים.
תצפיות נוספות באלסקה בשנה העוקבת > התצפית בעב"ם ממטוס בואינג KC-135

ב-30 בינואר 1987 במהלך טיסה של מטוס בואינג KC-135 של חיל האוויר האמריקני מאנקורג' לפיירבנקס אנשי הצוות במטוס הבחינו בעצם גדול מאוד בצורת דיסק. הטייס דיווח כי העצם היה במרחק 12 מטרים מן המטוס. לאחר מכן העצם נעלם.
הערות שוליים

1 2  Shincho, Shukan. "Terauchi's London interview of December 1986". JAL Pilot's UFO Story Surfaces after 20 Years. JapanToday, ufocasebook. נבדק ב-2011-05-08.
1 2 3  Bernton, Hal (6 במרץ 1987). "FAA has no conclusion about UFO". Anchorage Daily News. Anchorage. p. 1. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Maccabee, Bruce. "The Fantastic Flight of JAL1628". Fsplanet. אורכב מ-המקור ב-2011-10-04. נבדק ב-23 במאי 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  F.A.A. PRESSES INVESTIGATION OF LIGHTS SEEN OVER ALASKA - The New York Times January 5, 1987 (Retrieved on July 11, 2009)
↑  The 1987 UFO Chronology
| עב"מולוגיה ועב"מים |
| --- | --- | --- |
| טענות בולטות למקרים לכאורה של מפגשים מהסוג הראשון | תצפית העב"ם של הטייס קנת' ארנולד (1947) • תקרית מנטל (1948) • תקרית וושינגטון (1952) • תצפית העב"ם של הטייס רולנד יוז (1952) • תקרית קקסבורג (1965) • תקרית טהראן (1976) • היעלמותו של פרדריק ולנטיץ' (1978) • תקרית יער רנדלשם (1980) • התצפית בעב"מים במהלך טיסה 1628 של ג'פאן איירליינס (1986) • גל תצפיות העב"מים בבלגיה (1990) • אורות פיניקס (1997) • סרטוני העב"מים של הפנטגון (2004, 2014, 2015 ו-2019) • התצפית בעב"ם בנמל התעופה שיקגו או'הייר (2006) |  |
| טענות בולטות למקרים לכאורה של מפגשים מהסוג השני | הבעירות הספונטניות בעיירה קנטו (סיציליה) (2003-2005) |  |
| טענות בולטות למקרים לכאורה של מפגשים מהסוג השלישי | תקרית אורורה (1897) • תקרית רוזוול (1947) |  |
| טענות בולטות למקרים לכאורה של מפגשים מהסוג הרביעי | חטיפתו של אנטוניו וילאס בואס (1957) • חטיפתם של בטי ובארני היל (1961) • חטיפת פסקגאולה (1973) • חטיפתו של טרוויס וולטון (1975) |  |
| גזעי חוצנים | אפורים • רפטיליאנים • אינסקטואידים (איש העש) • פליאדיאניים |  |
| תאוריות קשר בולטות | אזור 51 • גברים בשחור |  |
| שונות | חוצנים • חטיפה בידי חוצנים • נתיחת גופת חוצן (סרטון תרמית) • כדור ברק • בילי מאייר • בוב לזר • דייוויד גראש • הסיווג של היינק • פרויקט הספר הכחול • מעגלי תבואה |  |
טופולוגיית זריצקי

במתמטיקה, טופולוגיית זריצקי היא טופולוגיה המוגדרת על המרחב האפיני, כך שהיריעות האלגבריות הן קבוצות סגורות. הכלים הטופולוגיים שטופולוגיית זריצקי מזריקה לחקר הפולינומים, הופכת אותה לטופולוגיה הסטנדרטית בגאומטריה אלגברית ובתחומים הנושקים לה, כמו חבורות אלגבריות. היא הוצגה לראשונה על ידי המתמטיקאי אוסקר זריצקי.
הגדרה ותכונות יסודיות

טופולוגיית זריצקי מוגדרת על מרחב אפיני מממד סופי  V=F^{n}, כאשר  F שדה כלשהו. יריעות האפסים  \{x\in V:f(x)=0\} עבור הפולינומים  f\in F[x_{1},\dots ,x_{n}] מהוות בסיס של קבוצות סגורות לטופולוגיה; לחלופין, הקבוצות  U_{f}=\{x\in V:f(x)\neq 0\} מהוות בסיס לטופולוגיה (וזהו אכן בסיס, משום ש- U_{f}\cap U_{g}=U_{fg}). מכיוון שחוג הפולינומים נותרי, הקבוצות הסגורות הן קבוצות מהצורה  \{x:f_{1}(x)=f_{2}(x)=\cdots =f_{m}(x)=0\} עבור מספר סופי של פולינומים  f_{1},\cdots ,f_{m}. מסיבה זו, כל קבוצה סגורה בטופולוגיית זריצקי היא קומפקטית.
טופולוגיית זריצקי היא הטופולוגיה הקטנה ביותר שעבורה כל הפונקציות הפולינומיות  f:F^{n}\rightarrow F הן רציפות, ביחס לטופולוגיה הקו-סופית על  F. אכן, הטופולוגיה הקו-סופית היא טופולוגיית זריצקי של  F עצמו.
באופן כללי יותר כל העתקה פולינומית בין מרחבים וקטוריים היא רציפה בטופולוגיית זריצקי.
תכונות > קבוצות האפסים

תהי  A=k[x_{1},...,x_{n}] אלגברת הפולינומים מעל שדה סגור אלגברית  k, ויהי  I\subset k[x_{1},...,x_{n}] אידיאל כלשהו. נגדיר
אזי:
{\mathcal {V}}(0)=k^{n}\,\ {\mathcal {V}}(A)=\emptyset .
כל הקבוצות מהצורה  {\mathcal {V}}(I) הן קבוצות סגורות בטופולוגיית זריצקי.
"הופך סדר הכלה":  I_{2}\subset I_{1}\implies {\mathcal {V}}(I_{2})\supset {\mathcal {V}}(I_{1}).
{\mathcal {V}}(I_{1}I_{2})={\mathcal {V}}(I_{1}\cap I_{2})={\mathcal {V}}(I_{1})\cup {\mathcal {V}}(I_{2}).
{\mathcal {V}}\left(\sum _{\lambda }I_{\lambda }\right)=\bigcap _{\lambda }{\mathcal {V}}(I_{\lambda }).
כל נקודה  a\in k^{n} היא קבוצה סגורה (היא מאפסת את האידיאל המקסימלי שנוצר על ידי  (x_{1}-a_{1},...,x_{n}-a_{n}), ראו משפט האפסים של הילברט).
תכונות > אידיאלים מאפסים

נגדיר לכל  H\subset k^{n} את
זהו אידיאל ב- A. אזי:
זהו אידיאל רדיקלי:  {\sqrt {{\mathcal {I}}(H)}}={\mathcal {I}}(H).
משפט האפסים של הילברט:
{\mathcal {V}}({\mathcal {I}}(H))={\overline {H}} (הסגור של H).
לכל אידיאל  I\subset A מתקיים  {\mathcal {I}}({\mathcal {V}}(I))={\sqrt {I}}.
"הופך סדר הכלה":  H_{1}\subset H_{2}\implies {\mathcal {I}}(H_{1})\supset {\mathcal {I}}(H_{2})
{\mathcal {I}}({\mathcal {V}}(I_{2}))\subset {\mathcal {I}}({\mathcal {V}}(I_{1}))\iff {\sqrt {I_{2}}}\subset {\sqrt {I_{1}}}\iff {\mathcal {V}}(I_{2})\supset {\mathcal {V}}(I_{1}).
{\mathcal {I}}({\mathcal {V}}(I_{2}))={\mathcal {I}}({\mathcal {V}}(I_{1}))\iff {\sqrt {I_{2}}}={\sqrt {I_{1}}}\iff {\mathcal {V}}(I_{2})={\mathcal {V}}(I_{1}).
מתכונות אלה מסיקים שיש התאמה חד-חד-ערכית ועל בין הקבוצות הסגורות של  k^{n} לבין האידיאלים הרדיקליים של  A=k[x_{1},...,x_{n}]. ניתן להכליל זאת ל- k-אלגברה כללית  A כאשר את  k^{n} מחליפה  \mathrm {Max} (A) שהיא קבוצת האידיאלים המקסימליים של  A. במקרה ש- A היא אלגברת הפולינומים  k[x_{1},...,x_{n}] ניתן להראות באמצעות משפט האפסים של הילברט (בגרסתו החלשה) ש- \mathrm {Max} \left(k[x_{1},...,x_{n}]\right)\cong k^{n}.
הכללה

מהאמור לעיל,  \mathrm {Max} \left(k[x_{1},...,x_{n}]\right)\cong k^{n}. במקרה הזה, ניתן לראות שההתאמה בין אידיאל מקסימלי ל"נקודה" במרחב האפיני ניתנת על ידי
כאשר הסוגריים באגף ימין מסמלים את האידיאל הנוצר על ידי הפונקציות הללו. למעשה,
כעת, יהי  I אידיאל בחוג  k[x], אזי  a\in {\mathcal {V}}(I) אם ורק אם לכל  f\in I מתקיים ש- f(a)=0, כלומר: לכל  f\in I מתקיים  (x-a)|f(x), כלומר: האידיאל הנוצר על ידי  f מוכל באידיאל המקסימלי הנוצר על ידי  (x-a). נכליל זאת:  x\in {\mathcal {V}}(I)\iff I\subset M_{x} כאשר  M_{x} הוא האידיאל המקסימלי המתאים ל- x.
באמצעות הכללה זו אפשר להגדיר עבור  k-אלגברה  A טופולוגיית זריצקי לא רק על  \mathrm {Max} (A) אלא גם על  \mathrm {Spec} (A) - אוסף האידיאליים הראשוניים של  A. ההכללה נעשית באמצעות ההגדרה הבאה:
ואז מגדירים את הקבוצות מהצורה  {\mathcal {V}}(I) להיות הקבוצות הסגורות ב- \mathrm {Spec} (A). הכללה זו מובילה למושג הסכמה (ראו סכמה אפינית).
המרחבים הטופולוגיים המתקבלים כספקטרום של חוג קומוטטיבי נקראים מרחבים ספקטרליים (אנ').
ראו גם

גאומטריה אלגברית
יריעה אלגברית
משפט האפסים של הילברט
לקריאה נוספת

T.A. Springer, Linear Algebraic Groups, chapter 1
פול נרס

| --- | --- |

סר פול מקסים נרס
 לידה:  25 בינואר 1949 (בן 75) נוריץ', נורפוק, אנגליה, הממלכה המאוחדת
 ענף מדעי:  גנטיקה, מחזור התא, ביולוגיה של התא
 מקום מגורים:  הממלכה המאוחדת, ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ברמינגהם (BSc)  אוניברסיטת מזרח אנגליה (PhD)
 מנחה לדוקטורט:  אנטוני פ. סימס (Anthony P. Sims)
 מוסדות:  החברה המלכותית  אוניברסיטת פרנסיס קריק  אוניברסיטת רוקפלר  אוניברסיטת בריסטול  אוניברסיטת אדינבורו  אוניברסיטת אוקספורד  מכללת לינאקר  החברה למחקר הסרטן בבריטניה  אוניברסיטת סאסקס
 תלמידי דוקטורט:  אליסון וולארד 
 פרסים והוקרה:  פרסים והכרה
 בת זוג:  אן תרזה נרס (Anne Teresa Nurse)
 
סר פול מקסים נרס (באנגלית: Paul Maxime Nurse; נולד ב-25 בינואר 1949, נוריץ', אנגליה) הוא גנטיקאי, כימאי וביוכימאי אנגלי.