stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הר

ערך זה עוסק בגוש של סלעים ואדמה המתנשא לגובה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
נוף אווירי של המאצ'אפוצ'רה, מהרי האנאפורנה, שבהימלאיה
רכס הרים בפארק הלאומי טורס דל פיינה
האוורסט, ההר הגבוה בעולם
החרמון, הגבוה בהרי ישראל
הר מהרי אלפים של אוסטריה
הר הוא מבנה גאולוגי הבנוי מסלעים ואדמה המתנשא לגובה של כמאות מטרים מעל לסביבתו. רוב ההרים בעולם אינם פסגות יחידות, אלא הם ערוכים בצורת רכסים. הר נחשב לצורת נוף גבוהה יותר מאשר גבעה, אך ההבדל ביניהם לא מוגדר בצורה חד משמעית.
חלק גדול מההרים הגבוהים בעולם נמצאים בתוך רכסי הרים, שנוצרים כתוצאה מפעילות טקטונית. רכסי ההרים הגבוהים בעולם ערוכים בשתי חגורות גדולות: "החגורה העולמית", המקיפה את האוקיינוס השקט, וחגורה הנמשכת ממזרח למערב על פני אסיה ואירופה. רכס ההרים הגבוה בעולם הוא ההימלאיה, ובו הפסגה הגבוהה ביותר, האוורסט, שגבהה 8,848 מטר מעל פני הים.
היווצרות ההרים

ממיינים את ההרים והגבעות לשלושה סוגים עיקריים, לפי אופן התהוותם. הרי הקמטים נוצרו על ידי התקפלות או התקמטות שכבות סלע במעבה האדמה בגלל לחצים שמקורם בתנועת היבשות על פני כדור הארץ. הרכסים הגבוהים בעולם: ההימלאיה, הרי האנדים, הרי האלפים וחלק גדול מהרי הרוקי באמריקה הצפונית – נוצרו כך. כמה מן הצעירים ברכסי הקמטים האלה עודם מתרוממים והולכים בימינו.
הסוג השני הם הרים שנוצרו על ידי הערמות של סלעים ואפר. הגבוהים שבהם הם הרי געש, שנוצרו על ידי לבה ואפר געשי שנערמו מסביב לפתח בקרום כדור הארץ שממנו בקעו.
ההרים מן הסוג השלישי נוצרו על ידי סביבתם – שהיא בדרך כלל רמה שבותרה על ידי חתירה של נהרות וקרחונים לאורך קווי חולשה (לדוגמה, סדקים או מפגש בין סוגי מסלע שונים). הם עצמם הושפעו במידה פחותה מפעולת המים והקרח. הרים מסוג זה הם בדרך כלל הרים יחידים.
התבלות ההרים

צורת ההרים בהווה שונה מצורתם בעבר. שינויים רבים התחוללו בהם, והם מוסיפים להתחולל עקב פעולת המים, חילופי מזג האוויר והרוח. אחד הגורמים הפעילים בהרס ההרים הוא הכפור. כאשר שלג נמס מחום השמש בהרים הגבוהים, מחלחלים מי השלג לתוך סדקי הסלעים, ובקור הלילה קופאים ונהפכים לקרח. עקב כך גדל נפחם בכמעט 10 אחוזים והקרח יוצר לחץ בסדק, מרחיב ומפוצץ בסוף את הסלע.
ההרים במדבריות, שהצומח בהם מועט, כמו הרי הנגב, נתונים להשפעת המים, אך גם להשפעת הבדלי הטמפרטורה הגדולים שבין היום, החם מאוד, ובין הלילה, הקר מאוד. בשעות היום מתחממים פני הסלע ומתפשטים, ובלילה הם מתכווצים בהשפעת הקר ונסדקים, ושברים ניתקים מן הסלעים. גם הרוח גורמת להריסת הסלע בנשבה על פניו. פעולתה של הרוח הרסנית ביותר כאשר היא נושאת גרגרי חול, אלה פועלים על הסלע כפצירה חדה. במדרון נושבות רוחות ההר הייחודיות לו – רוח אנאבטית ורוח קטבטית.
סוגי הרים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ניתן לאפיין הרים במספר דרכים; צורתם החיצונית, סוג האבן שמרכיבה אותם, ומאפיינים נוספים.
סוגי הרים > הרי געש

קלדרה
מתפרצי-על
חרוט סקוריה או חרוט אפר
חרוט מגן
חרוט לבה
הר געש בוצי
הר געש שכבתי (Stratovolcano)
הר געש תת-ימי
הר געש של קרח
הר געש תת-קרחוני
סוגי הרים > הרים אחרים

נונאטאק
טויה
הורסט
הר שולחן
ההרים והאדם

ההרים נוחים פחות מן המישורים לפעילות אנושית יום-יומית. קשה, למשל, לבנות יישוב גדול בהרים. אמנם יש ערים גדולות בגובה 2,000 מטרים ואף יותר (מקסיקו סיטי למשל), אך הן בנויות בדרך כלל ברמה הררית, שלפעמים היא מישורית לא פחות מן השפלה. אזורים הרריים רבים משמשים אתרי נופש וספורט בזכות האוויר הטוב שלהם ונופיהם המרהיבים. ההעפלה אל ההרים היא ספורט פופולרי מאוד, וכך גם הגלישה על השלג בהרים הגבוהים. נהרות היורדים מן ההרים בכוח רב נרתמו להפקת אנרגיה חשמלית.
מאז ומעולם היו ההרים מחסום לתנועתם של בני האדם, בעלי חיים וצמחים – כמעט כמו האוקיינוסים. במשך אלפי שנים הפרידו הרי ההימלאיה בין תרבויות הודו לאלו של סין ומנעו נדידת עמים וכיבוש. עד שנת 1910 לא חצתה מסילת רכבת את האנדים. זמן רב ניתקו הרי הפירנאים כמעט לגמרי את ספרד משאר חלקי אירופה, והאלפים היו למחיצה בין איטליה לגרמניה. כיוון שההרים משמשים חיץ טבעי בין ארצות והגנה מסוימת מפני פלישות מבחוץ, התוו גבולות רבים בין מדינות לאורך קווי הרכס של הרים גבוהים. הפירנאים, למשל, הם הגבול בין צרפת לספרד, הרי מול הלבנון בין סוריה ללבנון, ההימלאיה בין טיבט לנפאל, והאנדים בין ארגנטינה לצ'ילה. יש גאוגרפים הסוברים שהר אלברוס שייך לאסיה, ולא לאירופה. לפי גישתם, המון בלאן שבאלפים הוא ההר הגבוה ביותר באירופה.
החי והצומח

הפאונה והפלורה של ההרים צריכים להסתגל לתנאי מחיה קשים של קור קיצוני (או חום בקיץ) אל מול הרוחות העזות והטמפרטורות הנמוכות ושל אוויר דליל עם מעט מאוד חמצן. הצמחים צריכים לצבור אור שמש רב הנדיר בהרים ולהימלט מהקור, כך שרבים מהם רדומים או עמידים לתנאי קור כמו עצים מחטניים. עם זאת בקו גובה מסוים המשתנה על פי הטמפרטורה, התלילות הלחץ והלחות, העצים לא יכולים לצמוח עוד. קו זה מכונה קו העצים וגם רוב החיות לא עוברות אותו. רק מעט צמחים מסתגלים של טונדרה הררית יכולים לשרוד בהם. לרוב החיות ישנם ריאות ולבבות העוזרים להם לנשום בקלות יותר. רבים מהם מכוסים בפרווה או בנוצות מבודדות והם נאלצים להתקיים מארוחות מזדמנות ולנדוד למרחקים בחיפוש מזון או כדי להימלט ממזג האוויר.
החי והצומח > צמחים

צמחי ההרים הם לעיתים קרובות צמחים החיים גם באזורים קרים, אף באזורים הטרופיים, אם כי מספר יערות גשם גדלים על הרים נמוכים. במורדותיהם העצים גדלים לגובה נמוך יותר ויותר וכשעולים בגובה הם נהיים מירוקי עד לנשירים ובהמשך למחטניים ודומים עד שלבסוף מגיעים לקו העצים, מעליו אף עץ אינו יכול לצמוח עקב הקור ומיעוט אנרגיית השמש. הרים מסוימים גורמים גם ליובש יתר לעצים החיים לצידם ובכך גורמים להם להיות נמוכים יותר ולצידם גדלים שיחים היוצרים מעין בתות. מעל קו העצים ישנו אזור של "טונדרה אלפינית", הנשלט בעיקר בידי פרחים קרקעיים, עשבים, טחבים וחזזיות.
גלריית צמחי הרים:
יער אורנים בהר בגרמניה
יער גשם הררי במורדות הר קניה
צמחי Argyroxiphium sandwicense בהרי הוואי
פרחי רודודנדרון
תורמוסים בהרי האנדים
החי והצומח > בעלי חיים

חיות המבלות זמן רב בגבהים צריכים גם להצליח לטפס על אבנים מתדרדרות או הרים תלולים, כמו היעל שפרסותיו בעלות כריות רכות. בהרים נפוצים כמה טורפים גדולים כמו הפומה, נמר השלג, דוב גריזלי, דוב המשקפיים והגרגרן. פרסתנים רבים בעלי פרווה עבה כמו היאק, הקיאנג, איילי מושק, אייל האנדים, טפיר הרים, זברת הרים ובני קבוצת היעלים המתמחים בחיי הרים. עופות דורסים רבים חיים או מבקרים בהרים כמו קונדור האנדים, עיט זהוב, פרס ומיני העוזנייה. באזורים אלה קל להבחין בטרף ויש הרבה אוויר תרמי עליו הם יכולים לעוף. גם כמה פרימטים חיים בהרים כמו גורילת הרים, מקוק יפני וקופי החרומף הניזונים בעיקר מחזזית.
יונקים קטנים רבים חיים בהם כמו הפיקות, מרמיטות וכמה ארנביים וכן חולדי השק ובוני הרים וגם כמה עופות קטנים כמו הכותלי, העורביים וכמה פרושיים כמו פרוש הרים וגם עופות גדולים יותר כמו כמה פסיוניים ושכווים ובכמה אזורים גם אגמיות ענק או עופות פלמינגו. בהרי ניו זילנד ישנם עופות כמו דבלולניים, תוכיי ניו זילנד ועוף הטאקאהה.
בקצוות ההרים צומחים לעיתים יערות נמוכים ובהם אפיפיטים כמו סחלביים שולטים. ביערות כאלה נמצאים קוליבריים, עופות הקצאל וכמה טוקניים, מיני סנאיים וקופים וטורפים כמו הנמר הערפילי או הטאירה.
גלריית חיות הרים:
כבש גדול-קרניים
בבונים זנובים
פומה בצ'ילה
קונדור האנדים
שפני סלע
ראו גם

רכס הרים
הר געש
אורוגנזה
הר געש באורגון
הר גלדהפיגן
וספרם (מחוז)

וספרם (בהונגרית: Veszprém) הוא מחוז במרכז טרנסדנוביה שבהונגריה. מצפון הוא גובל במחוזות גיור-מושון-שופרון וקומארום-אסטרגום, ממזרח במחוז פייר, מדרום הוא גובל באגם בלטון ובמחוז שומוג' וממערב במחוזות זאלה וואש. בירת המחוז היא העיר וספרם.
מבחינת פני השטח המחוז מתחלק לשלושה אזורים עיקריים: החלק הצפוני, מישורי ברובו ובו נמצא חלקו הדרומי של המישור ההונגרי הקטן. החלק המרכזי, שבו משתרעים הרי באקון (Bakony), הוא הררי ברובו. והחלק הדרומי, כולל את חופו הצפוני של אגם הבלטון, ורכסי הגבעות שמעליו.
כ-30% משטח המחוז מכוסה ביערות. אדמת המחוז עשירה במחצבים - העיקריים שבהם הם פחם ובוקסיט.
מחוז וספרם ההיסטורי (בגרמנית: Wesprim) נוסד עוד בתקופת ממלכת הונגריה על ידי אישטוון הראשון, מלך הונגריה. גבולותיו השתנו במהלך השנים, אך רובו כלול במחוז וספרם של היום, שגבולותיו נקבעו ב-1950. במחוז 15 ערים, ובסך הכל 108 יישובים.
המשא ומתן בין ישראל לפלסטינים (2010)

בנימין נתניהו, אבו מאזן, ג'ורג' מיטשל והילרי קלינטון בעת תחילת השיחות הישירות ב-2 בספטמבר 2010.
נתניהו ואבו מאזן בוושינגטון, 2010
משא ומתן ישיר בין ישראל לבין הפלסטינים התנהל בשנת 2010 כדי להגיע להסכמה על הסדר סופי ורשמי לסכסוך הישראלי-פלסטיני על ידי יישום פתרון מסוג שתי מדינות לשני עמים עבור העם היהודי והעם הפלסטיני בשטחים של ארץ ישראל אשר ממערב לנהר הירדן. השיחות נערכו בהשתתפות נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, ויושב ראש הרשות הפלסטינית, מחמוד עבאס. זוהי הפעם הראשונה מאז כישלון שיחות אולמרט-אבו מאזן בה הידברו מדינת ישראל והפלסטינים במטרה להגיע לפתרון זה.
13 קבוצות מיליטנטיות פלסטיניות החלו סדרת מתקפות טרור נגד אזרחים ישראלים, אשר כללו סדרה של אירועי ירי על מכוניות ישראליות וירי רקטות על יישובים ישראליים, בניסיון לטרפד את השיחות. בסוף אותו חודש, הפלסטינים ביקשו להאריך את ההקפאה הבנייה הישראלית ביהודה ושומרון, אחרת יעזבו את המשא ומתן. ישראל קראה לפלסטינים להמשיך במשא ומתן, והציעה בהמשך אף לחדש את הקפאת הבנייה בתמורה לכך שהרשות הפלסטינית תכיר בישראל כמדינת הלאום של העם היהודי. הצעה זו נדחתה על ידי ההנהגה הפלסטינית ובכך נקטע המשא ומתן.
רקע

לצד היותה בעלת ברית עיקרית של ישראל, ארצות הברית אימנה, ציידה, וממנה את כוחות הביטחון הפלסטינים, אשר משתפים פעולה עם צה"ל והשב"כ במטרה לסכל פעילות טרור איסלמיסטי, ובפרט את חמאס. נשיא ארצות הברית ברק אובמה, דחף את הקפאת הבנייה בהתנחלויות, פתיחת מעברי הגבול של עזה, וקיום משא ומתן על סיום הסכסוך הישראלי-פלסטיני ולהקמת מדינה פלסטינית.
במרץ 2009 ביקרה מזכירת המדינה האמריקאית הילרי קלינטון בישראל וטענה כי ההתנחלויות הישראליות והריסת בתי ערבים במזרח ירושלים מזיקים לתהליך השלום. קלינטון הביעה את תמיכתה בהקמת מדינה פלסטינית, בניגוד לעמדה שהחזיק בה אז ראש הממשלה המיועד, בנימין נתניהו. עם הגעת השליח המיוחד למזרח התיכון,ג'ורג' מיטשל, נתניהו ציין כי התקדמות כלשהי לעבר משא ומתן עם הפלסטינים תהיה מותנית בכך שהפלסטינים יכירו במדינת ישראל כמדינה יהודית. ב-19 במאי נתניהו נפגש עם נשיא ארצות הברית ברק אובמה בבית הלבן. אובמה ציין כי פתרון שתי המדינות עומד בראש סדר העדיפויות, אך נתניהו סירב לתמוך בהקמת מדינה פלסטינית.
ב-4 ביוני אובמה נשא נאום באוניברסיטת קהיר במצרים שנועד להציג את שינוי המדיניות של הממשל החדש כלפי העולם הערבי והמוסלמי. במהלך הנאום קרא אובמה להפסקת הבנייה בהתנחלויות הישראליות וקרא להשכנת שלום בין הישראלים לפלסטינים. בעקבות הנאום כינס נתניהו באופן מידי פגישה מיוחדת של הממשלה. עשרה ימים לאחר מכן נשא נתניהו את נאום בר-אילן, בו הביע הסכמה להקמת מדינה פלסטינית מפורזת ובהכרה של הפלסטינים בישראל כמדינת העם היהודי. נתניהו הדגיש בנאומו כי יהיה מוכן לקבל מדינה פלסטינית רק אם ירושלים תישאר בירתה המאוחדת של מדינת ישראל, אם לפלסטינים לא יהיה צבא, ואם הפלסטינים יוותרו על תביעותיהם לזכות השיבה של הפליטים הפלסטינים. כמו כן נתניהו הדגיש גם כן לישראל הזכות ל"צמיחה טבעית" בהתנחלויות היהודיות בגדה המערבית והסטטוס הסופי שלהם יקבע רק במהלך משא ומתן. באופן כללי, הנאום של נתניהו בבר-אילן היווה תפנית משמעותית לעמדות הניציות שהפגין לפני כן.
חידוש שיחות השלום

ב-23 באוגוסט 2009 הודיע נתניהו כי המשא ומתן עם הפלסטינים מתוכנן לחול בספטמבר 2009. באותו היום, דובר הרשות הפלסטינית ציין כי לא יתקיים שום משא ומתן עם ישראל כל עוד לא הבנייה בהתנחלויות תימשך. בעידוד הממשל האמריקאי, אישר הקבינט המדיני ביטחוני את הצעת נתניהו להקפאת הבנייה בהתנחלויות ל-10 חודשים. פעולה זו ספגה ביקורת מהימין ומשמאל. ראשי הרשות הפלסטינית הודיעו בתגובה, שהחלטת הממשלה איננה ממלאת אחרי "מפת הדרכים" של הנשיא בוש, שמועצת הביטחון נסמכה עליה בהחלטותיה. במקביל, נתניהו קרא לפלסטינים להגיב למהלך ולהיכנס לשיחות. עם זאת, הפלסטינים דחו את הקריאה להיכנס לשיחות מיידית. באוגוסט 2010 ברק אובמה והילרי קלינטון הצהירו כי ניתן יהיה להקים מדינה פלסטינית בתוך שנה.
ב-2 בספטמבר 2010, השיקה ארצות הברית את המשא ומתן בין ישראל לבין הרשות הפלסטינית בוושינגטון. ב-14 בספטמבר החל סבב השיחות השני של המשא ומתן בין ישראל לבין הרשות הפלסטינית בשארם א-שייח' שבמצרים. במהלך תהליך זה, נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס ציין כי הפלסטינים וישראל הסכימו על עיקרון של חילופי שטחים תמורת שמירה על גושי ההתנחלויות, אך קיימת מחלוקת על היחס.
חידוש שיחות השלום > דרישה להכרה במדינת ישראל כמדינת העם היהודי

ישראל דחתה כל הסכם אפשרי כל עוד הצד הפלסטיני מסרב להכיר בישראל בתור מדינה יהודית. באופן היסטורי סירבו הפלסטינים לתביעה זו. היא נתפסת כוויתור על זכות השיבה של הפליטים הפלסטינים לתחומי מדינת ישראל.
ב-21 ספטמבר 2010 התפוצצה ועידת המדינות התורמות והסתיימה ללא הצהרת סיכום. זאת בשל מחלוקת שהתפתחה בין סגן שר החוץ הישראלי דני אילון לראש הממשלה הפלסטיני סלאם פיאד, אשר סירב להזכיר את הרעיון "שתי מדינות לשני עמים", והסכים ל"שתי מדינות" בלבד. ב-13 באוקטובר 2010, הצהיר מזכ״ל הוועד הפועל באש״ף, יאסר עבד רבו, כי אש"ף תכיר בישראל כ"מדינה יהודית" תמורת ריבונות פלסטינית בגבולות 1967 הכוללת את מזרח ירושלים. הצהרותיו של עבד רבו זכו לגינויים בפוליטיקה הפנים-פלסטינית. תנועת הפת"ח קראה להתפטרותו המידית של עבד רבו[דרוש מקור]. חבר הפת"ח נביל שעת' גינה את הצהרותיו וקבע כי אינן מייצגות את אש"ף, פת"ח או את אבו מאזן. ממשלת חמאס בעזה קראה להתפטרות עבד רבו.
ב-11 באוקטובר 2010, הצהיר נתניהו כי יהיה מוכן לחדש את הקפאת הבניה אם הרשות הפלסטינית תכיר במדינת ישראל בתור המולדת של העם היהודי. הרשות הפלסטינית דחתה את הצעתו.
חידוש שיחות השלום > מתקפות טרור פלסטיניות

חמאס וחזבאללה איימו לטרפד את שיחות השלום אם הצדדים יתקדמו לעבר הסכם. 13 קבוצות מיליטנטיות פלסטיניות, בהן הג'יהאד האסלאמי, ועדות ההתנגדות העממית ופלג של הפת"ח, איחדו כוחות בהובלת חמאס, ופתחו בסדרת מתקפות טרור נגד אזרחים ישראלים, במטרה לשבש את שיחות השלום. ההתקפות על האזרחים הישראלים גברו והחמירו במהלך השיחות הישירות, וכלל מספר אירועי ירי על מכוניות ישראליות כמו גם ירי רקטות ופצצות מרגמה, כולל ירי של פצצת זרחן, על יישובים ישראליים. ממשלת ישראל הצהירה כי שלום לא יתקיים כל עוד הנוכחות של חמאס חזבאללה מאיימת על ההתקדמות של הסדר השלום באזור. בסדרת פיגועי הטרור נהרגו ונפצעו שמונה ישראלים.
פיגועי הירי
31 באוגוסט 2010: חמושים פלסטינים ירו למוות בארבעה אזרחים ישראלים, תושבי בית חגי, ברכבם. חמאס נטל אחריות לירי והכריז כי הוא חלק מסדרת פיגועים מתוכננת.
1 בספטמבר 2010: חמושים פלסטינים ירו בשני ישראלים ברכבם סמוך לרימונים, אחד מהם נפצע אנושות. חמאס נטל אחריות לירי, וציין כי הפיגוע היה מסר לאלו אשר התחייבו בפני "האויב הציוני" שלא יהיו יותר מתקפות טרור.
26 בספטמבר 2010: חמושים פלסטינים ירו לעבר אישה בהיריון ובעלה ברכבם סמוך לטנא עומרים, ופצעו את שניהם. החמושים ירו גם לעבר מכונית אחרת, שהתחמקה ללא פגע. הפת"ח והג'יהאד האסלאמי נטלו אחריות לפיגוע.
חידוש שיחות השלום > חידוש הבנייה בהתנחלויות

לקראת סיום עשרת חודשי הקפאת הבנייה בהתנחלויות, דרש אבו מאזן להאריכה, אחרת ינטוש את המשא ומתן. ב-25 בספטמבר הוא הצהיר בעצרת הכללית של האו"ם כי ההתנחלויות הישראליות בגדה המערבית הן סוגיה מרכזית. וקבע כי "על ישראל לבחור בין שלום לבין המשך ההתנחלויות". במקביל, ארצות הברית החלה ללחוץ על ישראל להאריך את ההקפאה של הבנייה בהתנחלויות. למחרת פגו עשרת החודשים, כאשר ישראל דחתה את הדרישות הבינלאומיות להאריכה. החלטה זו גררה ביקורת מצד ארצות הברית, מדינות אירופה והאו"ם. חידוש הבנייה בהתנחלויות גרמה להפסקת שיחות השלום. ב-4 באוקטובר 2010, נתניהו ציין כי ישראל פועלת מול ארצות הברית כדי לחדש את השיחות, אך הן לא חודשו.
ב-8 באוקטובר 2010 הצהירו נציגי הליגה הערבית כי הם תומכים בהחלטת יו"ר הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס להפסיק את שיחות השלום עם ישראל בשל הפסקת הקפאת הבנייה בהתנחלויות. הם הציבו לארצות הברית אולטימטום בן חודש, בו עליה ללחוץ על ישראל לעצור את הבנייה ולחזור למשא ומתן.
תגובות > תגובות בינלאומיות

איראן איראן - ב-3 בספטמבר נשיא איראן מחמוד אחמדינז'אד קרא לפלסטינים להמשיך את המאבק המזוין בישראל והביע ביקורת על מנהיגי המדינות המוסלמיות אשר אינם תומכים במאבק של הפלסטינים בישראל.
לבנון לבנון - ב-26 בספטמבר נשיא לבנון מישל סולימאן, הזהיר בנאומו בעצרת הכללית של האו"ם, כי לבנון לא תקבל כל הסכם ישראלי-פלסטיני שנוגד את האינטרסים שלה. הוא דרש כי כל הסכם עתידי יכלול את הפליטים הפלסטינים שבמדינות ערב.
מצרים מצרים - ב-1 באוקטובר, שר החוץ המצרי אחמד אבו אל-רייט מתח ביקורת על ההתעקשות הפלסטינית להארכת הקפאת הבנייה בהתנחלויות, וציין כי הסוגיה החשובה ביותר היא הסדרי הגבול.
תגובות > תגובות מקומיות

ב-28 בספטמבר, שר החוץ הישראלי אביגדור ליברמן, הציג בפני העצרת הכללית של האו"ם תוכנית שלום לפיה חלקים מסוימים משטחה של ישראל המאוכלסים בערבים יועברו לידי המדינה הפלסטינית לכשתוקם, בתמורה לסיפוח של ההתנחלויות הישראליות בגדה המערבית או חילופי אוכלוסייה.
ראו גם

המשא ומתן בין ישראל לפלסטינים (2013)
הפקולטה לכימיה (הטכניון)

| --- | --- |

 פקולטה
 תקופת הפעילות:  1954–הווה (כ־70 שנה) 
 מייסדים:  דוד גינצבורג 
 תלמידים
 :  100 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°46′39″N 35°01′33″E﻿ / ﻿32.777611111111°N 35.025861111111°E﻿ / 32.777611111111; 35.025861111111
 chemistry.technion.ac.il
  (למפת חיפה מוגדלת) הפקולטה לכימיה(למפת חיפה רגילה) הפקולטה לכימיה(למפת הגליל המערבי רגילה) הפקולטה לכימיה(למפת הגליל המערבי מוגדלת) הפקולטה לכימיה
 
אולם הרצאות מספר 1 בפקולטה, ובו קיר התהילה
מעבדה בפקולטה לכימיה
הפקולטה לכימיה על שם שוליך של הטכניון בחיפה נוסדה בשנת 1954, והיא עוסקת בהכשרה של מדענים בתחום הכימיה. דקאנית הפקולטה היא פרופ' אפרת ליפשיץ. פרופ' הפקולטה יצחק אפלויג כיהן כנשיא הטכניון בשנים 2001 עד 2009.
היסטוריה

בשנת 1954 הוטלה על פרופ' דוד גינצבורג המשימה לפתח את המחלקה לכימיה בטכניון שכללה מספר חוקרים בתחומי הכימיה האנליטית והפיזיקלית. לאחר תקופה של פיתוח וביסוס, קיבלו מחלקות המדע הבסיסי בטכניון, שכללו את מחלקות הכימיה, הפיזיקה והמתמטיקה, מעמד של פקולטות. בשנת 1959 התמזגה הפקולטה לכימיה תעשייתית עם הפקולטה לכימיה. הפקולטות הופרדו שוב בשנת 1962, כל סגל הפקולטה לכימיה תעשייתית (פרט לאחד) נשאר בפקולטה לכימיה. בשנת 1964 המחלקה לכימיה עברה לקומפלקס הבניינים על שם ברנשטיין, קנדה וקומפטון, בו היא שוכנת עד היום.
בשנת 2006 תרם איש העסקים סימור שוליך 20 מיליון דולרים לפקולטה לכימיה. זו אחת התרומות הגדולות שקיבל הטכניון מאז היווסדו. בעקבות תרומה זו שונה שם הפקולטה לפקולטה לכימיה ע"ש שוליך.
הפקולטה כיום

כיום בפקולטה 29 חברי סגל, ושמונה חברי סגל בגמלאות. מעל 380 תלמידים לומדים בפקולטה לתארים ראשונים ומעל 150 לתארים גבוהים, כשליש מתוכם לתואר דוקטור. חברים מסגל הפקולטה עומדים בראש המכונים למחקר מים, אנרגיה, ננוטכנולוגיה וכן מכהנים כסגני המשנה הבכיר לנשיא.
מסלולי לימוד

בוגר בכימיה - תוכנית בסיסית תלת שנתית בכימיה. תוכנית הלימודים מספקת רקע בכל ענפי הכימיה, וכן בתחומים משלימים כמו פיזיקה, מתמטיקה וביולוגיה. התוכנית מעניקה תואר ראשון בכימיה.
בוגר בביוכימיה מולקולארית - תוכנית משותפת עם הפקולטה לביולוגיה, תוכנית תלת שנתית המספקת רגע בענפי הכימיה וביולוגיה. התוכנית מעניקה תואר ראשון בביוכימיה מולקולארית
מסלול משולב כימיה והנדסת חומרים - תוכנית משותפת עם הפקולטה להנדסת חומרים, התוכנית אורכת כארבע וחצי שנים. לימוד מעמיק של מקצועות היסוד (מתמטיקה, פיזיקה, כימיה ומחשבים). וכן, התמחות באחד מהתחומים הבאים: חומרים אלקטרוניים, פולימרים, מטלורגיה וחומרים קרמיים. התוכנית מעניקה תואר ראשון בכימיה ותואר ראשון בהנדסת חומרים: "בוגר למדעים בכימיה" (B.A) ו"מוסמך למדעים בהנדסת חומרים" (B.Sc.)
מסלול משולב כימיה והנדסה כימית - מסלול לימודים משולב עם הפקולטה להנדסה כימית, התוכנית אורכת כארבע שנים. תוכנית זאת נועדה להכשיר כימאים בעלי הבנה מעמיקה בהנדסה כימית.
מסלול משולב כימיה והנדסת מזון וביוטכנולוגיה - תוכנית משותפת עם הפקולטה להנדסת ביוטכנולוגיה ומזון. התוכנית מעניקה תואר ראשון בכימיה ותואר ראשון בהנדסת מזון וביוטכנולוגיה
מסלול משולב כימיה ופיזיקה - תוכנית משותפת עם הפקולטה לפיזיקה, מסלול לימודים משולב של כימיה ופיזיקה, התוכנית אורכת כארבע שנים. התוכנית מכשירה את הסטודנטים כחוקרים עבור התעשייה המיקרואלקטרונית והאלקטרואופטית.
בוגר בכימיה ותעודת הוראה - בשיתוף עם המחלקה להוראת הטכנולוגיה והמדעים. לימודים באחת משבע מגמות ההתמחות: הוראת מתמטיקה, הוראת פיזיקה, הוראת כימיה, הוראת ביולוגיה, הוראת מדעי המחשב, הוראת טכנולוגיה-מכונות, הוראת אלקטרוניקה-חשמל. משרד החינוך מעניק למקבלי תואר זה רישיון הוראה בבתי ספר על יסודיים בתחום ההתמחות.
בוגרי הפקולטה

לפקולטה יותר מ-2630 בוגרים, מתוכם כ-1691 בוגרי תואר ראשון, 543 בוגרי תואר שני, ו-398 בוגרי תואר דוקטור לפילוסופיה.
בוגרי הפקולטה עובדים בתחומים שונים כמו: פיתוח תרופות, עבודה במרכזיים רפואיים, פיתוח חומרים פולימרים, התעשייה הפטרוכימית, תעשיית הדשנים, ייצור רכיבים בתעשיית ההייטק, ניטור סביבתי וכו'. חלק מהבוגרים ממשיכים את לימודיהם במחקר לתואר שני. סטודנטים שקיבלו גם תעודת הוראה, יכולים לפנות לתעסוקה במערכת החינוך.
קיר התהילה

באמצע שנות ה-50 הוקם עבור הפקולטה לכימיה בניין. זמן קצר לאחר שהושלם הבניין, התגלה סדק גדל בקיר שלפניו עומד המרצה באולם ההרצאות מספר 1. דיקאן הפקולטה פרופ' דוד גינצבורג הציע להפוך את הקיר לקיר שבו שמות גדולי הכימיה של כל הזמנים. בתחילה היו על הקיר שמות של שתי קבוצות – שמות גדולי הכימיה שכבר לא היו בחיים, וחתימות של כימאים דגולים ופעילים. מלכתחילה נקבע ששמות של מדענים ישראלים יוספו לקיר הכבוד רק אם יזכו בפרס נובל בכימיה. פרופ' גינצבורג המשיך והוסיף חתימות על הקיר עד יום מותו.
פרופסור יצחק אפלויג, כדיקאן, החליט כי יתנוססו על הקיר רק חתימותיהם של כלות וחתני פרס נובל בכימיה. בשנת 2004 נוספו ישראלים לרשימה ולקיר התהילה נוספו חתימותיהם של הפרופסורים אברהם הרשקו ואהרן צ'חנובר, בשנת 2008 התווספה לקיר חתימתה של פרופסור עדה יונת, ובשנת 2011 חתימתו של פרופסור דן שכטמן. כיום מתנוססים 385 שמות קיר התהילה בפקולטה לכימיה בטכניון.
פרויקטים עם תלמידי בתי ספר

פרויקט ארכימדס - הוא פרויקט שמטרתו הענקת חינוך אקדמי גבוה בכימיה לתלמידי תיכון. הפרויקט קולט כל שנה כ-50 תלמידי תיכון מצטיינים ונמשך על פני כשלוש שנים, עד לסיום בית הספר התיכון. במסגרת הפרויקט לומדים התלמידים קורסים טכניוניים בפקולטה לכימיה בטכניון וזוכים בנקודות קרדיט, אשר יעמדו לרשותם אם יחליטו בשלב כלשהו להמשיך את לימודיהם בטכניון, או בכל מוסד אקדמי אחר בארץ.
כימיאדה – תחרות בתי ספר ארצית בכימיה המתקיימת בפקולטה לכימיה בטכניון משנת 2000. זוכי התחרות מייצגים את ישראל באולימפיאדת הכימיה הבינלאומית. ישראל משתתפת בתחרות משנת 2005, מאז החלה להשתתף, זכו חברי המשלחות הישראליות בכל שנה במדליות ותעודות הצטיינות.
פרס קולטהוף

הפקולטה לכימיה נוהגת להעניק פרס שנתי על שם הכימאי היהודי יליד הולנד איזק קולטהוף. הפרס מוענק לכימאי ישראלי (מחוץ לטכניון) על הישגים מדעיים בולטים בכל תחומי הכימיה. בין השאר הוענק פרס קולטהוף לעדה יונת, דורון אורבך ואברהם ניצן.
דקאני הפקולטה לדורותיהם

| שם | תקופת כהונה |
| --- | --- |
דוד גינצבורג: 1955–1959
דב בן-ישי: 1962–1963
דוד גינצבורג: 1963–1967
פרנק הרבשטיין: 1967–1972
מיכאל קאיס: 1972–1976
מרדכי פולמן: 1976–1979
אמיתי הלוי: 1984–1986
שמאי שפייזר: 1991–1994
יצחק אפלויג: 1995–1998
נמרוד מויסייב: 1998–2001
יצחק עורף: 2002–2003
אהוד קינן: 2003–2005
מוריס אייזן: 2008–2012
אלון הופמן: 2012–2016
נעם אדיר: 2016–2019
מוריס אייזן: 2020–2022
נעם אדיר: 2022–2024
אפרת ליפשיץ: 2024–מכהנת
הערות שוליים

↑  אבי בליזובסקי, ‏היזם והפילנתרופ הקנדי סיימור שוליך תרם 20 מיליון דולר לפקולטה לכימיה בטכניון, באתר "הידען", 20 בספטמבר 2006
↑  הטכניון, ‏מדלית כסף ושלוש מדליות ארד באולימפיאדת הכימיה – לנבחרת ישראל שיצאה מהטכניון, באתר "הידען", 10 באוגוסט 2012
↑  פרס קולטהוף
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007408462305171 
קיר התהילה בפקולטה לכימיה בטכניון
ולדימיר ארנולד

| --- | --- |

 לידה:  12 ביוני 1937 אודסה, ברה"מ 
 פטירה:  3 ביוני 2010 (בגיל 72) הרובע השנים-עשר של פריז, צרפת 
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  רוסיה
 מקום קבורה:  בית הקברות נובודוויצ'יה 
 מקום לימודים:  הפקולטה למכניקה ולמתמטיקה של אוניברסיטת מוסקבה  אוניברסיטת מוסקבה 
 מנחה לדוקטורט:  אנדריי קולמוגורוב 
 מוסדות:  אוניברסיטת אוטרכט (1 במאי 1990–1 באוגוסט 1990)  אוניברסיטת מוסקבה (1963–1987)  מכון סטקלוב למתמטיקה  אוניברסיטת פריז-דופין 
 תלמידי דוקטורט:  Alexander Varchenko, Aleksey Davydov, Elena Evgenievna Landis, Maksim Kazaryan, Andrei Mikhailovich Leontovich, Ilya Aleksandrovich Bogaevsky, V. I. Bachtin, Vladimir Vladimirovich Fock, Ernesto Rosales González, Gianmarco Capitanio, Oleg Gennadievich Galkin, Aleksandr Kh. Rakhimov, Francesca Aicardi, Fabien Napolitano, Adriana Ortiz-Rodríguez, Oleg Mikhailovich Myasnichenko, Emmanuel Ferrand, Yurii Vitalievich Chekanov, Mikhail Borisovich Mishustin, Vyacheslav Dmitrievich Sedykh, Sergey Lando, Eduard Grigorievich Belaga, Mikhail Borisovich Sevryuk, Boris Shapiro, ולדימיר פוק, Viktor Vasilyev, Sabir Gusein-Zade, Alexander Givental, Emil Horozov, Vladimir Zakalyukin, Victor Goryunov, אינה שצ׳רבק, Jacques-Olivier Moussafir, Petr Evgen'evich Pushkar', Oleg Nikolaevich Karpenkov, Rivkut Bogdanov, Alexander Shoshitaishvili, Sergei Vladimirovich Chmutov, Michael Z. Shapiro, Mauricio Demian Garay, Vadim I. Matov, Ricardo Uribe-Vargas, Emmanuel Ferrand 
 פרסים והוקרה:  חתן פרס וולף לשנת 2001
 www.mi.ras.ru/~arnold
 תרומות עיקריות
 גילוי משפט קולמוגורוב-ארנולד-מוזר המטפל בתורת היציבות של מערכות המילטוניות. תרם רבות במספר תחומים לרבות: תורת המערכות הדינמיות, תורת הקטסטרופות, טופולוגיה, גאומטריה אלגברית, מכניקה קלאסית ותיאורית הסינגולריות
 
ולדימיר ארנולד (רוסית: Владимир Игоревич Арнольд; ‏12 ביוני 1937 – 3 ביוני 2010), היה מתמטיקאי יהודי-רוסי. ידוע בעיקר בזכות משפט קולמוגורוב-ארנולד-מוזר המטפל בתורת היציבות של מערכות המילטוניות. תרם רבות גם בתורת המערכות הדינמיות, תורת הקטסטרופות, טופולוגיה, גאומטריה אלגברית, מכניקה קלאסית ותיאורית הסינגולריות. בשנת 1957 הציג את הפתרון לבעיה השלוש-עשרה של הילברט.