מיתולוגיה כנענית
הערות שוליים

↑  Tallay Ornan, “Let Baʿal Be Enthroned”: The Date, Identification, and Function of a Bronze Statue from Hazor, Journal of Near Eastern Studies 70, 2011, עמ' 253–280 doi: 10.1086/661261‏, JSTOR 10.1086/661261; Schroer, Silvia (2011). Die Ikonographie Palastinas/Israels und der Alte Orient: eine Religionsgeschichte in Bildern, Band 3: Die Spätbronzezeit (בגרמנית). Academic Press Fribourg. p. 362.
↑  כ"דנאל" בלי י', בניגוד לדניאל היהודי ששמו נכתב תמיד עם י', והיה בן זמנו של יחזקאל
↑  אנציקלופדיה עולם התנ"ך: יחזקאל, רביבים, 1984, עמ' 66–67
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 401–422
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 423–433
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 682–697 – לוח UT 607
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 699, 703 – לוח UT 608
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 646–649 – לוח UT 601 = KTU2 1.114
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 655–660 – לוח UT 602 = KTU2 1.108
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 664–667 – לוח UT 603 = KTU2 1.101
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 678–681 – לוח UT 606 = KTU2 1.124
↑  לוח KTU2 1.92, ראו Rüdiger Schmitt, Astarte, Mistress of Horses, Lady of the Chariot: The Warrior Aspect of Astarte, Die Welt des Orients 43, 2013, עמ' 216, וכן André Caquot, Jean-Michel de Tarragon, Jesús-Luis Cunchillos, Textes ougaritiques, tome II: Textes religieux et rituels; Correspondance, les Éditions du Cerf, 1989, עמ' 31
↑  KTU2 1.82 (ראו André Caquot, Un recueil Ougaritique de formules magiques: KTU 1.82, SEL 5, 1988, עמ' 31–43)
↑  KTU2 1.169
↑  KTU2 1.161 (צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 742–748)
↑  KTU2 1.113 (ראו צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 674–676)
↑  KTU2 1.40, 1.43, 1.84, 1.115, 1.121, 1.122, 1.148, 1.164, 1.168 (ראו צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 709–717, 723–725)
↑  KTU2 1.41, 1.46, 1.87, 1.109, 1.112, 1.119, 1.130, 1.138 (צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 726–738)
↑  KTU2 1.47, 1.102 1.118, 1.123 (ראו צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 718–722, 739–741)
↑  KTU2 1.27, 1.39, 1.48, 1.49, 1.50, 1.53, 1.106, 1.134, 1.139, 1.162, 1.170, 1.171, 1.173
↑  KTU2 1.71, 1.72, 1.85, 1.97
↑  KTU2 1.141, 1.142, 1.143, 1.144, 1.155
↑  KTU2 1.78 (ראו Stanislav Segert, A Basic Grammar of Ugaritic Language: With Selected Text and Glossary, University of California Press, 1984, עמ' 156)
↑  KTU2 1.127 (ראו Stanislav Segert, A Basic Grammar of Ugaritic Language: With Selected Text and Glossary, University of California Press, 1984, עמ' 156)
↑  KTU2 1.163
↑  KTU2 1.103+1.145, 1.140 (ראו גם Dennis Pardee, The Ugaritic šumma izbu Text, Archiv für Orientforschung 33, 1986, עמ' 117–147; ואולם לפי צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 749–761 לוח 1.103 מתאר את מעשי האויב ואת העונשים שהשית המלך על האויב)
↑  לוח KTU2 1.86 (ראו Rüdiger Schmitt, Astarte, Mistress of Horses, Lady of the Chariot: The Warrior Aspect of Astarte, Die Welt des Orients 43, 2013, עמ' 216)
↑  KTU2 1.79–1.80 (ראו Stanislav Segert, A Basic Grammar of Ugaritic Language: With Selected Text and Glossary, University of California Press, 1984, עמ' 156)
↑  KTU2 1.91
↑  KTU2 1.96 (ראו Michael C. Astour, Remarks on KTU 1.96, SEL 5, 1988, עמ' 13–24)
↑  KTU2 1.104
↑  KTU2 1.65
↑  KTU2 1.77
↑  KTU2 1.26, 1.30, 1.32+1.33, 1.34, 1.35+1.36+1.37, 1.42, 1.44, 1.51, 1.52, 1.54, 1.59, 1.60, 1.64, 1.68, 1.110, 1.111, 1.116, 1.120, 1.125, 1.128, 1.131, 1.132, 1.135, 1.149+1.150
↑  KTU2 1.67, 1.69, 1.70, 1.73 (להרחבה: Stanislav Segert, Die Orthographie der alphabetischen Keilschrifttafeln in akkadischer Sprache aus Ugarit, SEL 5, 1988, עמ' 189–205)
↑  ח. א. גינזברג, כתבי אוּגרית, מוסד ביאליק, 1936, עמ' 7
1 2 3  A. Bernard Knapp, An Alashiyan Merchant at Ugarit, Tel Aviv 10, 1983, עמ' 39–40
↑  KTU2 2.1, 2.4, 2.6, 2.11, 2.13, 2.14, 2.21, 2.30, 2.34, 2.38, 2.41, 2.44, 2.46, 2.63, 2.68, 2.70, 2.71, 2.72
↑  KTU2 2.16
↑  KTU2 2.42
↑  KTU2 2.23
↑  KTU2 2.44
↑  KTU2 4.15
↑  KTU2 4.29, 4.761
↑  KTU2 4.36, 4.38, 4.47, 4.68, 4.69 VI, 4.99, 4.126, 4.412 II 4.416, 4.633, 4.745, 4.752
↑  KTU2 4.357
↑  KTU2 4.17
↑  KTU2 3.9, 4.399, 4.642
↑  KTU2 6.6, 6.7, 6.8, 6.9, 6.10; Claude Schaeffer-Forrer, Les fouilles de Minet-El-Beida et de Ras Shamra (campagnes du printemps 1929), Syria 10, 1929, עמ' 295 doi: 10.3406/syria.1929.3407‏, JSTOR 4236959; Charles Virolleaud, Les inscriptions cunéiformes de Ras Shamra, Syria 10, 1929, עמ' 306 doi: 10.3406/syria.1929.3411‏, JSTOR 4236960
↑  Charles Virolleaud, Les inscriptions cunéiformes de Ras Shamra, Syria 10, 1929, עמ' 306 doi: 10.3406/syria.1929.3411‏, JSTOR 4236960
↑  Greek Religion and Culture, the Bible and the Ancient Near East, Jan Bremmer, BRILL, 448 pages, page 6 Philo's primeval mother interpreted by him as Night
↑  [Encyclopedia of Ancient Deities. Edited by Charles Russell Coulter, Patricia Turner. "Bau Ba'u (Akkadian, Babylonian, Phoenician, Sumerian) Also known as: Baau, Bahu, Bohu" ]
↑  Bau. MESOPOTAMIAN DEITY. WRITTEN BY: THE EDITORS OF ENCYCLOPÆDIA BRITANNICA
↑  The Phenomenology of Symbol: Genesis I and II. FK Flinn - Phenomenology in Practice and Theory, 1985 - Springer, "tohu-wa-bohu… these verses mythologically by relating tehom to Ti-amatu, the Mesopotamian dragonness of the deep, and bohu to Baau, the Phoencian goddess of darkness"
↑  Watson, Wilfred GE. "Philo of Byblos, the Phoenician History: Introduction, Critical Text, Translation, Notes (CBQMS 9)." (1983): 652-654.," equation of "Baau" with Hebrew bôhû "
↑  [Cosmogonic Affinities in Genesis 1:2 . Journal of Near Eastern Studies. Volume 43, Number 3 Apr., 1927]
↑  במהדורת אטרידג' ואודן, עמ' 35.
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000031-QINU`"'אדמיאל קוסמן,'"`UNIQ--nowiki-00000032-QINU`"'לעשות אהבה כדי לברוא את העולם, באתר הארץ, 13 בספטמבר 2015.
↑  F. Jacoby. Die Fragrnenie tier Griechisehen Historiker, iii (Leiden. 1958), pp. 802 24.
↑  השוו ספר'"`UNIQ--nowiki-00000035-QINU`"'בראשית,'"`UNIQ--nowiki-00000035-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000035-QINU`"'נ','"`UNIQ--nowiki-00000035-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000035-QINU`"'כ"א.
↑  השוו ספר'"`UNIQ--nowiki-00000037-QINU`"'בראשית,'"`UNIQ--nowiki-00000037-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000037-QINU`"'א','"`UNIQ--nowiki-00000037-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000037-QINU`"'ט"ו.
↑  ייסוד התרבויות במסורת העברית, הכנענית והשומרית מתוך: עולם התנ"ך - בראשית > בראשית > פרק ד
↑  רומא אמפריאליזם ואימפריה, האוניברסיטה הפתוחה, ישראל שצמן, רחל צלניק-אברמוביץ, עמ' 105
↑  אליה שמואל הרטום, איוב, יבנה, 1992, תורה נביאים כתובים – מפורשים פרוש חדש בצרוף מבואות, עמ' 107
↑  בפיניקית: "מפחרת אל גבל קדשם" (אספת אלי גבל הקדושים) בכתובת יחמלך, באוגריתית "מפחֿרת בנ אִל" (אספת בני אל), ראו צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 72
↑  באוגריתית: "פחֿר מעד" (קהל מועד), "פחֿר בנ אִלם" (קהל בני אלים), "פחֿר קבץ דתן" (אספת קיבוץ דותן = הרפאים הקבורים בדותן), "פחֿר ככבם" (קיבוץ כוכבים), "פחֿר אִלם" (קיבוץ האלים), "פחֿר בעל" (KTU2 1.87, 1.162, 1.39) – חלק מפחֿרים אלה נכללו ברשימות ישויות המקריבים להם קרבנות, יחד עם אלים וצורות נוף; ראו צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 72, 179, 353, , 490, 714
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 72
↑  יצחק אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, א. רובינשטיין, 1979, עמ' 135
↑  בכתובת אזתוד, בכתובת נאו-פונית שנתגלתה בלָפּטיס-מַגְנָה ועוד
↑  כתובות ספירה
1 2 3 4 5 6 7 8 9  משה דוד קאסוטו, שלישי, האלה ענת: שירי עלילה כנעניים מתקופת האבות
↑  דוד אמיר, אלים וגיבורים, עמ' 159
↑  מוטיב אישה בחלון באתר מטח
↑  "נמצא בלוח האוגריתי ש“ש, שו' 14, רמז למנהג כנעני של בישול גדי בחלב: טב[ח ג]די בחלב, טלה בחמאה (עיין גם למעלה, ג, 8). המדובר הוא כנראה בטקס פולחני שהיה מכוון למשוך את ברכת הפריון לאדמה" (קאסוטו, האלה ענת)
↑  שמואל א', פרק ה
↑  פרחיה נחשוני, מחקר על נוהגי פולחן בכנען http://aranne5.bgu.ac.il/others/NahshoniPirhiya3.pdf
↑  המולך מוזכר בספר מלכים (מ"א יא ז) "אז יבנה שלמה במה לכמוש שקוץ מואב ולמולך שקוץ בני עמון". על פי אבן עזרא נראה שהוא שהוא מלכום תועבת בני עמון (מ"ב כג יג) וכן אומר הרמב"ן בפירושו לויקרא י"ח, כ"א.
↑  עיינו גם שופטים י"א כ"ד, וירמיהו מ"ח פסוק ז' ופסוק מ"ו
| אלים במיתולוגיה הכנענית |
| --- | --- | --- |
| מפחרת האלים | אל (אל קונה ארץ) • אשרה • בעל־הדֻּ/הדד • ענת • עשתרת • דגן • אדון • בעלת גבל • בוהו • מוֹת • בעל פעור • ים • שמש • ירח  • כושר וחסיס • כושרות • רשף • חורון • קדש • אשמון • עשתר • כמוש • מלך • קוס • יהוה • שחר • שלם • צד • נכל ואב • שכמן ושנם • לויתן • תנין (אנ') • מלקרת • תנת • בעל חמון • פמי (אנ') • סכן • צדק (אנ') • מישור (אנ') • שלמן • גד • רפאים |  |
| אתרים מקודשים | מרום צפון • חכפת • כפתר • עשתרות • תותול |  |
| ספרוּת | שירה אוגריתית: עלילות בעל וענת ‧ עלילת אקהת ‧ עלילת כרת ‧ הולדת שחר ושלם ‧ חתונת ירח ונכל ‧ לחש עלילת האלים הנאבקים בנחש • כתבי סכניתן |  |
| פולחן | במות • מרזח • פסלים מצבות • מצבות נדר • בית אל • כס עשתרת • מקדש מגדול • תרפים • נסך וקטורת • מזבחות אבן ונחושת • קורבנות, זבחים, מנחות, זבח חלב, שלמים, כליל ועולות • העלאה באוב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007470408705171  NKC: ph598940 
צלמית כנענית של אל יושב, לראשו כתר גבוה עם מוטיב העץ והיעלים (מוטיב המזוהה עם פריון אלות נקביות); האל היושב הוא מוטיב המזוהה עם שלטון, וצלמית זאת מזוהה עם האל בעל
לוח הולדת שחר ושלם
כתובת על קרדום: "חֿרצנ רב כהנם", חרצן רב־הכהנים
כס כרובים שנמצא במקדש אשמון שבצידון; כס הכרובים הוא מוטיב אמנותי דתי־מלכותי כנעני־פיניקי נפוץ, ורמזים לו נמצאו במקרא