עמנואל (אונייה)
הערות שוליים

↑  על ספינה עברית זאת ואחרות ראו רב-חובל זאב הים, ספינות מספרות, אחיאסף, תל אביב, 1968, עמ' 44–45.
↑  הלל ירקוני, 75 שנות ספנות עברית בארץ ישראל, אפי מלצר בע"מ, מודיעין, 2005, עמ' 1.
1 2 3 4  יוסף בלומנפלד, לפרשת הספינה עמנואל, הארץ 30 במאי 1935.
↑  נייר המכתבים של החברה לא נשא את כתובתה של החברה, אלא ת.ד. 876 ותליפון 363. (מכתב מבלומנפלד לגב. עליזה רוזין, אחותו של מכונאי הספינה, מתוארך 03.08.34).
↑  הימאי הישראלי - ביטאון איגוד הימאים בישראל, מס. 24, אוגוסט 1953, עמ' 26
↑  בספרות ובעיתונות מוצגת הספינה כאילו נבנתה בשנת 1882. דבר שהקשה על זיהויה ברשומות של מרשם לוידס.
↑  העיתונות והספרות העברית סיפרו שגרבנוב נתן לספינה את השם הסמלי "עמנואל" - אך לא כן הדבר. למעשה בלומנפלד רצה לקרוא לה "קלרה", על שם בתו היחידה, אך זה נדחה עד להגעתה לארץ ישראל. (יוסף בלומנפלד, לפרשת הספינה עמנואל, הארץ, 30.05.35).
↑  מנחם תלמי, "מלכה צללה בעקבות עמנואל", מעריב, 24.01.1975.
↑  זאב הים, ספינות מספרות - תולדות הספנות הישראלית, אחיאסף, תל אביב 1968, עמ' 101.
↑  גלוית הדואר האחרונה ששלח בנימין לוין לביתו מנמל פול, אנגליה, 29 בינואר 1934. ארכיון ד"ר רפאל שפר, קיבוץ רביבים.
↑  י' הלפרן, תחיית הימאות העברית, הדר, תל אביב תשכ"א, עמ' 335 ומקורות אחרים.
↑  עדות לתיארוך השגוי נמצאת גם בגלויה ששלח אליהו רוזין לאמו מנמל היציאה להפלגה אורהוס-דנמרק ביום 27.09.1933 ובה כתב לה שבראש השנה התפלל בבית הכנסת המקומי.
↑  י' הלפרן, תחיית הימאות העברית, הדר, תל אביב, תשכ"א, עמ' 336.
↑  בכתובים נכרך בטעות שמו עם זה של יחזקאל ירדן (ירחובסקי) (1963-1911) לימים מראשוני רבי החובלים בחברת צים.
↑  רמגל, י', נספחות לפרשת א/מ עמנואל, הימאי הישראלי - ביטאון האיגוד הארצי לימאים, 25, דצמבר 1953, עמ' 28-25
↑  יוסף בלומנפלד, לפרשת הספינה עמנואל, הארץ, 30.05.35. גם: רוזין-וולוך, ע., אליהו רוזין, 1934-1909, דף לזכרו, שנכתב בתאריך לא ידוע. ארכיון אמציה וולוך. שתי הגירסות מקורן אצל מר בלומנפלד וראו אור בזמנים שונים.
↑  רנה רנר, יהודי יליד גרמניה, פוטר ברוטרדם מאונייה בטרם עלה לבקשתו על "עמנואל" מששמע 'על האונייה העברית'. הוא היגר לארצות הברית עם תום מלחמת העולם השנייה, כפי שסיפר עת נפגש בחיפה עם רב חובל זאב הים בשנות ה-50 של המאה ה-20 ולדברי האחרון, סיפר "בצורה שקטה ומרתקת את תולדות חייו הימיים והפלגתו בספינה." זאב הים, ספינות מספרות - תולדות הספנות הישראלית, אחיאסף, תל אביב, 1968, עמ' 99–100. פרטי השיחה אבדו עם גריסת ארכיונו של זאב הים באוניברסיטת חיפה.
↑  ראו תיאור וצילומים בערך מאיר גורביץ
↑  דרומית לחוף מציצים, ידוע היה כחוף שרתון ת"א
↑  במקור טעו ורשמו הנרייטה סולד, אך הכוונה להנרייטה דיאמונד "ערכה ביקור בספינה... אכן 'עמנואל' הייתה אתחלתא לחזון הגדול". (י' הלפרן, 'תחיית הימאות העברית', הדר, תל אביב תשכ"א, עמ' 336)
↑  ירחמיאל שורץ, חייו ותעלומת מותו של זאב-ים יהודי, דבר, 23 במרץ 1950.
↑  Lloyd's Register of Shipping, לונדון, 1935.
1 2  מ. גורביץ, היקיצה הימית, דבר, 19 במאי 1937. מאמר זה הוא מקור ללא מעט אי-דיוקים ושיבושים של הפרשה.
↑  רופוס דניאל אייזקס, המרקיז הראשון מרדינג
↑  על פי תאריכי הדיווח משרותי המידע של לוידס
↑  Jewish Ship's Flag Stolen, פלסטיין פוסט, 13 בדצמבר 1933
↑  All-Jewish Vessel at Southampton, פלסטיין פוסט, 10 בדצמבר 1933
↑  מכתב בדוא"ל, 4 בספטמבר 2008, גב. ג'ניס ורהאם, נאמנות נמל פול, אל אברהם אריאל. ארכיון אברהם אריאל.
↑  חימר זה קרוי באנגלית china clay, ומאחר שהמילה china, כשלעצמה, היא באנגלית גם שם נרדף לכלי חרסינה, תורגם בעבר הרחוק china clay ל"כלי חרסינה" והמעתיקים משרשרים שגיאה שכיחה זו.
↑  ד"ר מאיר גורביץ, מורו למתמטיקה ולימאות מהגמנסיה הרצליה מאז היה גרבנוב כבן 16 לפחות, האדם הקרוב אליו שליווה את קורותיו עד היעלמותו בים, ומי שהיה ממייסדי הימאות העברית בארץ ישראל, כתב עליו במאמרו "היקיצה הימית" שהוגש להוריו השכולים, ופורסם בעיתון 'דבר', כך: "גרבנוב ז"ל וחברו לוין ז"ל, קציני ים מוסמכים... השיגו מעט כסף להשקיעו בספינת-משא להובלה בחופים הקרובים... במעט הכסף שהיה בידיהם קנו ספינה שהייתה גרועה מאוד עד שלא הייתה ראויה לשימוש ושלטונות הנמל אסרו להפליג בה. אולם מרצם של הימאים הצעירים היה רב מיכולתם. לפניהם התנוסס בדמיונם הרעיון של ספינה כולה עברית. הם כינו את ספינתם בשם עמנואל ובלילה ברחו מהנמל. יצאה נגדם פקודת מאסר, אבל כבר לא השיגה אותם. אין עד לגורלם ולגורל הספינה. יצאו ולא נודעו עקבותיהם"
↑  מכתב מיום 4 באוקטובר 1934, ממושל מחוז הצפון של ממשלת פלשתינה-א"י לד"ר חיים לוין (אחיו של בנימין לוין), ארכיון אמציה וולוך.
↑  פרטי התקלות נאספו מהספרות, אך למעשה מראיונות, או כתביהם של מי שעזבו את "עמנואל" והרבה שנים אחרי היעלמותה. גם מהעיתונות שניזונה מאותם מספרים ומתראיינים ומספרים שנכתבו מאוחר יותר. פרטים מנהליים ידועים מדיווחי סוכני לוידס בנמלים השונים, כפי שפורסמו ב-Lloyd's List.
↑  בתקופה הנידונה טרם נכנסו לתוקפן תקנות בינלאומיות בנושאי ציוות כלי שיט. בריטניה הייתה אז המעצמה הימית המובילה ומרבית מדינות העולם יישרו קו עמה. סדר הגודל האמור נשאב מרשימות צוות של ספינות בריטיות בעלות פרמטרים דומים לאלו של ה"עמנואל". ארכיון צי הסוחר הבריטי מצוי בממוריאל יוניברסיטי אוף ניופאונדלנד, סנט-ג'ונס, ניופאונדלנד, קנדה. הספינה הארץ-ישראלית גוזל - שהניפה דגל בריטי - הייתה מצוותת בשישה אנשי צוות.
↑  פאול קריגל ניצל אמנם מטביעה ב"עמנואל", אך לא נמלט ממר גורלו. שמונה שנים לאחר מכן שירת כחובל ראשון באונייה תקווה, וטבע יחד עם עוד ארבעה ימאים, כאשר נטרפה בליל סופה על סלעי החוף ליד לאטקייה שבסוריה. ראו ירקוני הלל, הים, האנייה ועם ישראל, פרדס הוצאה לאור, חיפה, 2009, עמ' 246.
↑  במקומם התקבל לעבודה ארנסט יורדן, יהודי יליד גרמניה.
↑  נספחות לפרשת א/מ עמנואל, ריאיון עם ארנסט יורדן, הימאי הישראלי, ביטאון איגוד הימאים הישראלי, מס. 25, דצמבר 1953, עמ' 25-28.
↑  באדיבות המדור ליחסי חוץ, האקדמיה הימית, אנטוורפן, בלגיה.
↑  י' הלפרן, 'תחיית הימאות העברית', הדר, תל אביב תשכ"א, עמ' 335.
↑  האקדמיה הימית באנטוורפן
1 2  תכתובת דוא"ל עם מר אריק דה-בונדט, מנהל יחסי הציבור של האקדמיה, 11.02.2011, 26.04.12.
↑  שפר (לוין) רחל, סיפור המשפחה, כתב יד 1985, יבנאל. באדיבות ארכיון ד"ר רפאל שפר, רביבים.
↑  ד"ר חיים לוין עבד כמהנדס כימאי בבתי הזיקוק בחיפה. בנו, רפאל לוין, הוא חתן פרס ישראל למדעים מדויקים, 1974.
↑  בנה של רחל שפר הוא ד"ר להיסטוריה רפאל שפר, מרביבים.
↑  וולוך עליזה, אליהו רוזין 1909-1934, דפי קורות חיים עבור המשפחה - טיוטה ומוצר סופי. ללא תאריך. באדיבות ארכיון אמציה וולוך, חיפה. גב. וולוך הייתה אחותו הצעירה של רוזין.
↑  גלויות דואר ומכתבים רבים נשתמרו בארכיון אמציה וולוך, חיפה.
↑  לדוגמה: מכתב מרוזין לאמו, סוטהמפטון 8.12.33, ארכיון אמציה וולוך, חיפה.
↑  עדות אמציה וולוך, בנה של עליזה, 14.03.2015. ארכיון אברהם אריאל, הרצליה.
↑  מכתב של אליהו רוזין לעליזה רוזין, פול, אנגליה, 29.01.34, ארכיון אמציה וולוך, חיפה.
↑  כרטיס הקבר של עמנואל, באתר  הר הזיתים
↑  ג' ל', אריה לא חזר לביתו..., מעריב, 19 באפריל 1949
↑  י' צדדי, על רומאנטיקן של הים, הצופה, 16 במאי 1944
↑  "[נציג העיתון] התקבל בברכה על ידי רב חובל א. גרבנוב, צעיר פלשתינאי גבה-קומה ונאה, שחרחר פנים ובעל שיער שחור מתולתל. הוא לבש סוודר מקושט ורגליו היו תחובות במגפי גומי לבנים, שהגיעו עד לירכיו... רב חובל גרבנוב, למרות הופעתו הצעירה, הוא בעל ניסיון ימי עשיר בכמה סוגים של אניות והפליג בכל הימים שבעולם." (Jewish Trader at Southampton, Southampton Daily Echo, 7 December, 1933).
↑  בול החלוץ, שהונפק בשנת 2012
↑  הלל ירקוני, 75 שנות ספנות עברית בארץ ישראל 2002-1927, אפי מלצר בע"מ, מודיעין 2005, עמ' 5-1.
↑  מר רוג'רס "התייחס בחיוב למועמדותו של א' הים, שיבח את תכונותיו הטובות ומעלותיו, השכלתו מספיקה, ואחרי בדקו את תעוודת ה' זאב הים ומסמכיו, אמר שהוא מוכן לתת לה' הים את התואר רב-חובל לספנות חופית." מתוך פרוטוקול ועד הנאמנים של בית הספר הימי בחיפה, בתוך: שמחה בינות, יובל לבית הספר לקציני ים עכו, 2003.
↑  1968, 68 נעדרים.
↑  1967, 21 נעדרים.
↑  1981, 24 נעדרים וטבועים.
↑  במאי שנת 1937, כשלוש שנים אחרי היעלמות העמנואל וצוותה, מסר גורביץ לסוניה וחיים גרבנוב בביתם, הורי תלמידו הנעדר אריה גרבנוב, מסמך שכתב במכונת כתיבה הכרוך בכריכה קלה, ושמו "היקיצה הימית". מאוחר יותר הועבר עותק ממנו לעיתון "דבר (עיתון)" שפרסם אותו.
↑  מכתב מיום 1 במארס 1950, ד"ר חיים בוגר לוועדת השמות של עירית תל אביב, ארכיון עיריית תל אביב, תיק א04-2627.
↑  ד"ר מאיר גורביץ נפטר (3 בפברואר 1950) והמהנדס עמנואל טובים נהרג בתאונת דרכים (1 במרץ 1950).
"עמנואל" במרשם לוידס, 1934. באדיבות "קרן לוידס רג'יסטר", לונדון.
שחזור גרפי של הדגל העברי בעיצובו של אריה גרבנוב, כפי שנראים שני הדגלים בצילומים המקוריים בדנמרק ובאנגליה. במרכז המגן דוד מופיעה האות H לציון שם חברת הספנות הארץ ישראלית חופיה בע"מ.
דגל צי הסוחר של פלשתינה-א"י תחת המנדט הבריטי בשנים 48–1927. אונייה הרשומה במרשם האוניות של ארץ ישראל המנדטורית הייתה מחויבת מ-1935 להניפו, אף שתקנה זו הותקנה כבר ב-1927 אך לא נאכפה מאז ועד 1935, עת נרשמה האונייה "הר כרמל" בנמל חיפה. דגל קולוניאלי-בריטי זהה הונף במושבות בריטניה השונות של האימפריה הבריטית בעולם. השוני בין הדגלים היה בשם המושבה בעיגול הלבן. עוצב על בסיס הנס אדום
גרבנוב וחבריו על עמנואל
מפת מסע הספינה "עמנואל" שטבעה בשנת 1934
אריה גרבנוב אוחז בדגל ה"עמנואל" בנמל סאות'המפטון, דצמבר 1933. מימין – בנימין לוין. משמאל – ארנסט-יששכר יורדן. מתחת לדגל – ימאי לא ידוע.
צוות ה"עמנואל" בסאות'המפטון 07.12.1934: ראשון מימין: בנימין לוין. אמצעי: אריה גרבנוב. שני משמאל: אליהו רוזין. ציון הדמויות בכתב ידו של לוין. התמונה באדיבות העורך, Southampton Daily Echo, סאות'המפטון.
מפה סינופטית של האוקיינוס האטלנטי הצפוני, 3 בפברואר 1934. מקום הטביעה המשוער של ה"עמנואל" - במעגל האדום. באדיבות "הספרייה והארכיון המטאורולוגי הלאומי, הממלכה המאוחדת".
מרשם התלמידים, אקדמיה ימית אנטוורפן, דף 15 (אחד מתוך שניים), 1931. אריה גרבנוב במסגרת אדומה.
אריה גְרֵבנוֹב "במדי קדט"
בנימין לוין, דצמבר 1930
אליהו רוזין בשנת 1930 (בקירוב)
מכתבו של דר' חיים בוגר לעיריית תל אביב בעניין קריאת רחוב על שמו של אריה גרבנוב. באדיבות הארכיון העירוני, תל אביב.
הזמנה לאזכרה מטעם אגודת יורדי ים זבולון, מרץ 1944.