stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קידוח
מיון התהליכים > קידוח מרכוז

מקדח מרכוז הוא כלי שמורכב ממקדח ספירלי קצר ואחריו שקען קוני בזווית 60°.
הקידוח מבוצע בחלק צילינדרי על שני המצחים, כדי לאפשר את דפינת החלק על מחרטה או משחזת בין שני עוקצים קוניים המבטיחים שהחלק מסתובב סביב הציר של הצילינדר.
מיון התהליכים > קידוח מיקרו

קידוח מיקרו מתייחס לקידוח של חורים בקוטר פחות מ-0.5 מילימטרים (0.020 אינץ'). קידוח בקוטר קטן מחייב מהירויות מקדח גבוהות ביותר כ־10,000 סל"ד ויותר, סיבוב במהירויות אלה עלול לגרום לאי יציבות ורעידות. ומחייב שימוש במחזיקי כלים מאוזנים.
מיון התהליכים > קידוח שיניים

רופאי שיניים משתמשים במקדחת שיניים שמסובבת מקדח בעזרת טורבינת אוויר דחוס במהירות של עשרות אלפי סל"ד.
מיון התהליכים > קידוח בסיוע רטט

עיקרון העבודה בקידוח זה הוא תנודות ציריות במהלך התקדמות המקדח. כדי לרסק את השבבים ולהקל על סילוקם מאזור העבודה.
ישנן שתי טכנולוגיות עיקריות של קידוח רטט: מערכות רטט עצמאיות ומערכות רטט מאולצות. רוב טכנולוגיות קידוח הרטט עדיין נמצאות בשלב מחקר. במקרה של קידוח רטט עצמאי, נעשה שימוש בתדר העצמי של הכלי כדי לגרום לו לרטוט באופן טבעי תוך כדי חיתוך; התנודות נשמרות על ידי מערכת קפיצית בתוך מחזיק הכלים.
מיון התהליכים > קידוח באינטרפולציה מעגלית

בכרסום אצבע בקוטר קטן אשר מבצע תנועה פלנטרית כדי לקבל את הקוטר הנדרש. היתרון בשיטה זו הוא שבעזרת כלי חיתוך אחד ניתן לייצר קדחים במידות שונות ובטיב שטח טוב יותר מקידוח.
בעת קידוח בחומרים מרוכבים יש סכנה להפרדת שכבות – דלמינציה. בכרסום פלנטרי אין בעיית דלמינציה.
פרמטרים בקידוח עמוק

בקידוח רגיל ניתן לקדוח עד לעומק פי 6–8 מקוטר הקדח. ביצוע קידוח עמוק יותר מוגדר "קידוח עמוק"  ביצוע קדחים כאלה לדוגמה, קנה תותח או קנה רובה מחייבים שימוש במכונות ובציוד מיוחד. תהליך זה משפר ומבטיח את :
היכולת לבצע קדח ארוך.
היכולת לחלץ מן הקדח את השבבים.
קבלת קדח בטולרנס הנדרש.
השגת הטולרנסים הגאומטריים כמו עיגוליות וישירות.
קבלת טיב שטח טוב.
מאפייני התהליך:
סוג המקדח – trapening או gun drill,
מה מסתובב? המקדח או החלק.
נוזל חיתוך מוזרם דרך לב המקדח או מחוצה לו.
סוג המכונה.
שיטת הוצאת השבבים.
סוג נוזל החיתוך – שמן או אמולסיה.
תהליכים חדישים כמו מקדח רוטט לשבירת השבבים.
פרמטרים בקידוח עמוק > קידוח עמוק – gun drilling

קידוח gun drilling פותח במקור לקידוח הקדח בקנה כלי נשק כמו אקדח או רובה. יחס העומק לקוטר יכול להיות גדול אפילו עד 300: 1.
המאפיין העיקרי של קידוח זה הוא שראש החיתוך ארוך מדויק ומשמש כמוביל בהתקדמות המקדח. קידוח זה מאופיין במהירות חיתוך גבוהה ובערכי קידמה נמוכים. מתבצע לרוב במהירות גבוהה ובשיעורי הזנה נמוכים.
למקדח חריץ חיצוני לכל אורכו, זרימת הנוזל מתבצעת דרך קנה המקדח שהוא חלול, והשבבים זורמים החוצה עם הנוזל דרך החריץ החיצוני.
קוטר מקדח זה מ-2 מ"מ ועד כ-15 מ"מ.
פרמטרים בקידוח עמוק > קדוח עמוק – trepaning

Trepanning משמש בדרך כלל לקידוח קטרים גדולים (עד 915 מילימטרים (36.0 אינץ')). למקדח Trepanning מחזיק בצורת צינור, ובקצהו ראש חותך. המקדח חותך למידת הקוטר החיצוני ונוזל החיתוך מוזרם ברווח בין המקדח לקדח. והנוזל עם השבבים חוזר דרך הצינור מחזיק המקדח.
בקידוח קטרים גדולים ניתן לקדוח בצורת צינור ולהשאיר "לב" בצורת גליל. לדוגמה בקידוח לקוטר 100 מ"מ, ניתן יהיה להשאיר גלי פנימי בקוטר 60 מ"מ.
פרמטרים בקידוח עמוק > קידוח מנהרות

קידוח מנהרות מבוצע עם מכונה לכריית מנהרות והוא סוג של קידוח עמוק. כלי הקידוח יכול להיות בקוטר בין מטר אחד ל־18 מטר. הכלי הוא קרון שנע על פסי רכבת. בקידוח מנהרת הרכבת לירושלים הקרון נושא כלי עגול בקוטר 10 מטר והכלי מרסק וטוחן בתנועתו קדימה מעגל בקוטר 10 מטר. חומר הכרייה נאסף בעזרת מערכת מסועים אל קרון שנמצא מאחורי המקדח.
מערכת הבקרה להתקדמות המקדח מבוססת על מערכת ניווט GPS כדי להבטיח שבמנהרה שנקדחת משני כוונים, יהיה מפגש כמתוכנן.
פרמטרים בקידוח עמוק > קידוח סלעים

בקידוח סלעים הקדח מתבצע עם כלי קידוח ארוך אשר בקצהו ראש קידוח. תהליך הקידוח יכול להיות בתנועה סיבובית על ידי מקדח מסתובב או על ידי כלי אשר חודר לסלע על ידי רעידות ומכות. פעולת ניקוז החומר מאזור החיתוך מבוצעת בעזרת סילון מים.
קיימים כלי קידוח מיוחדים אשר יכולים לקדוח חורים בעלי פרופיל מרובע משושה וכדומה.
החומר המעובד

הפרמטר החשוב ביותר בתהליך קידוח הוא סוג החומר המעובד. בעולם הייצור בכלל ובתעשיית חלקי התעופה בפרט יש כיום סגסוגות עילית שמאופיינות בתכונות מכניות שנשמרות בעמידה בחום. חומרים אלה מכילים חומרים כניקל טונגסטן ונדיום וכו' אשר מקשים מאוד על היכולת לבצע קידוח.
החומר המעובד > קידוח במכונות

כדי להתגבר על בעיית הצטברות שבבים בין המקדח לקדח, מבוצע נוהל הקידוח במכונת (CNC) שמכיל תפריט שנותן למקדח תנועה עם הפסקות ונסיגה לפינוי השבבים. בדרך כלל מקפידים לא לקדוח על המכונה לעומק גדול מ-5 פעמים קוטר הקדח.  ]
החומר המעובד > קידוחים בעץ

עץ הוא חומר רך. קידוח בעץ קל ומהיר בהרבה מאשר קידוח במתכת. ואין שימוש בנוזלי קירור.
הנושא העיקרי בקידוח עץ הוא הבטחת קדחי כניסה ויציאה נקיים משברים ומסימני שרפה. זה מתקבל על ידי הקפדה על כלי חיתוך חדים ובזויות החיתוך המתאימות לעץ.
תהליכי גימור לקדחים

להשלמת גימור הקדח פעילות גימור יכולה להיות:
חריטה פנימית של הקדח.
קידוד
השחזה
הונינג
לפינג
מכונות לביצוע קידוח

את הקידוח ניתן לבצע על מכונות רבות ומגוונות
מחרטה, כרסומת, מכונות CNC לחריטה וכירסום. מכונת קידוח, מקדחת עמוד, מקדחת יד
מקדחה עם בסיס מגנטי-כאשר לא ניתן להביא את החומר למכונת הקידוח, ניתן להשתמש במכונת קידוח עם בסיס מגנטי. שימוש במכונה מחייב שיהיה מתקן פלדה עליו יהיה ניתן להצמיד את הבסיס המגנטי. המקדחה יכולה להיות חשמלית, פניאומטית וניתן להפעילה בכל כוון אופקי או אנכי. ידוע על קידוח בקטרים 12–200 מ"מ.קידוח עם מכונה בעלת בסיס מגנטי
ראו גם

קידוח לייזר
אסדת קידוח
ליבת קרח
הערות שוליים

1 2 3 4  Todd, Robert H.; Allen, Dell K.; Alting, Leo (1994), Manufacturing Processes Reference Guide, Industrial Press Inc., pp. 43–48, ISBN 978-0-8311-3049-7.
↑  Paris, Henri (2005). "Modelling the Vibratory Drilling Process to Foresee Cutting Parameters". Cirp Annals. 54: 367–370. doi:10.1016/S0007-8506(07)60124-3.
↑  Orbital Drilling Goes Mainstream for the Dreamliner, Aerospace Engineering & Manufacturing, SAE International Publications, March 2009, p. 32
↑  Bralla, James G. (1999). Design for manufacturability handbook. New York: McGraw-Hill. p. 4‐56. ISBN 978-0-07-007139-1.
↑  "What Is Deep Hole Drilling? An Overview".
↑  Wolfram (mathematical software) website: Drilling a square hole
↑  Smid, Peter (2003), CNC programming handbook (2nd ed.), Industrial Press, p. 199, ISBN 978-0-8311-3158-6.
↑  Mattson, Mike (2009), CNC Programming: Principles and Applications (2nd ed.), Cengage Learning, p. 233, ISBN 978-1-4180-6099-2.
מקדחים עם קנה מורס
מקדח עם ציפוי יהלום לעיבוד חומרים קשים
מקדחה לשימושים דנטליים
שבבי טיטניום ארוכים בקידוח רגיל לעומת שבב מרוסק בקידוח רטט.
עקרון הקידוח המסלול
מקדח gun drill עם הקצה החותך וקדח להזרמת נוזל החיתוך
ראש הקידוח של מנהרת הרכבת לירושלים דקות ספורות לאחר פריצתה
קידוח עם מקדח ספירלי באלומיניום
כלי לביצוע בורינג מדויק.
שלבים בביצוע תבריג, לחיצה, קידוח בחיכוך תיברוז
צור הדסה

| --- | --- |

מראה היישוב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: ירושלים
מעמד מוניציפלי: מועצה מקומית
גובה ממוצע: ‎732 מטר
תאריך ייסוד: 1960
סוג יישוב: יישוב 10,000‏–19,999 תושבים
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף דצמבר 2024 (אומדן)
  - אוכלוסייה: 10,445 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 10,419 תושבי ישראל
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-0.3% בשנה
 (למפת הרי ירושלים מוגדלת) צור הדסה(למפת הרי ירושלים רגילה) צור הדסה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צור הדסה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צור הדסה31°43′02″N 35°05′44″E﻿ / ﻿31.7171286650421°N 35.0954576776696°E﻿ / 31.7171286650421; 35.0954576776696
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10
אתר רשמי
צור הדסה היא מועצה מקומית בפרוזדור ירושלים, הממוקמת כ-12 ק"מ דרומית-מערבית לירושלים, בגובה כ-730 מטרים מעל פני הים. המועצה שוכנת סמוך לכביש 375, מערבית לביתר עילית, כקילומטר אחד מערבית לקו הירוק. היא בנויה בחלקה על שלוחת הר כיתרון. ביישוב מתגוררים כ-12,091 תושבים (נכון לדצמבר 2023).
גאוגרפיה

האזור בו שוכנת המועצה הוא אזור מיוער, ובו שמורות טבע ופארקים מוכרזים. בצפון: פארק בגין, שמורת הר גיורא ושמורת נחל שורק. בצפון־מערב: פארק עצמאות ארצות הברית ושמורת נחל דולב. במערב: יער מטע. בדרום־מערב, בצמוד ליישוב, נמצאת שמורת סנסן, הכוללת את הר כיתרון, הר סנסן, וח'ירבת סנסן.
שם

במקור היישוב נקרא על שם הסתדרות הנשים הציוניות באמריקה "הדסה" בשל קרבתו לבית החולים הדסה עין כרם.
היסטוריה

היישוב הוקם ב-1960 כמרכז שירותים ליישובי מועצה אזורית האלה: מבוא ביתר, מטע, בר גיורא, ונס הרים, ובו גם שכנו משרדי המועצה ובית ספר אזורי. בשנת 1963 החל לפעול במקום מפעל "מקשת כסף", שנסגר לאחר כשנה. הבתים שנבנו נותרו ריקים ולא נמצאו מתיישבים שהסכימו לבוא לגור במקום שהיה ליד הגבול. הצעה לקבוצת אקדמאים מירושלים לעבור לגור במקום נדחתה על ידיהם בגלל הריחוק מירושלים. רק בשנת 1964 נמצאו מתיישבים ראשונים שהסכימו לעבור לגור בצור הדסה, ובתחילת אוגוסט 1964 פורסם שביישוב מתגוררות 5 משפחות. מתיישבים נוספים הצטרפו לאורך שנות ה-60. הבתים במקום הושכרו למתיישבים, תוך שלטענתם הובטח להם שמדובר על שכירות כמו בעלות, והם השקיעו כספים בשיפוץ הבתים השכורים.
בתחילת 1970 היו בצור הדסה 36 משפחות, ביניהן משפחתו של אהוד אולמרט. בשנת 1972 הועברה הבעלות על היישוב לידי מועצה אזורית מטה יהודה, כדי שישמש לייעודו המקורי כמרכז לנותני שירותים ליישובי האזור. במקביל הוכנו תוכניות להקמת יישוב פרברי בסמוך ליישוב. בשנת 1979 שונה רשמית ייעוד היישוב ממרכז שירותים לשכונה פרברית. באותה עת התגוררו במקום כ-200 נפשות.
המעבר לא פתר את בעיות היישוב והתושבים התלוננו על ריחוק, העדר שירותים בסיסיים וחוסר יכולת להרחיב את בתיהם באופן חוקי. בשנת 1983 התאפשר לתושבים לרכוש את הבתים בהם גרו ורבים מהבתים הורחבו. באותה שנה אישרה המועצה הארצית לתכנון ובנייה את הרחבת היישוב בכ-2,000 תושבים, ודחתה את ההצעה להרחיב את היישוב בכ-10,000 תושבים עד שנת 2010, בין השאר כדי למנוע עזיבה של ירושלים על ידי אוכלוסייה יהודית ובגלל התנגדות המועצה האזורית מטה יהודה ליישובים גדולים בתחומה.
בשנת 1985 שווקו 65 מגרשים ביישוב לבנייה עצמית לבני מושבים. לאחר שלא הייתה התעניינות, נחתם הסכם עם קבוצה של ירושלמים, שהתאגדו בעמותה להתיישבות בערכי תנועת העבודה, על העברת ההרחבה לידי העמותה. העמותה, שנקראה העמותה להתיישבות בצור הדסה, בנתה את הבתים במשותף וגייסה חברים נוספים להתיישבות. הבנייה של ההרחבה התבצעה בסביבות שנת 1990, ועד אז תואר המקום כ"כפר זעיר ונידח". שיווק הבתים של העמותה נמשך לפחות עד אמצע 1992.
בשנת 1993 פורסם תוכנית מתאר לשכונת הר כיתרון, עבור עד 370 יחידות דיור.
בשנים 2004–2008 נוספו ליישוב 158 יחידות דיור חדשות. בשנים 2009–2013 נוספו רק מעט דירות חדשות ביישוב ובשנת 2013 עמדה אוכלוסיית היישוב על כ-7000 תושבים.
באוקטובר 2014 החלו רשות מקרקעי ישראל ומשרד הפנים לקדם תוכנית להקמת יישוב עירוני חדש בשם "בת הרים" בשטח של כ-14 אלף דונם, שיכילו את צור הדסה ומבוא ביתר, ולכלול עד 20 אלף יחידות דיור ו-100 אלף תושבים. שר הפנים גלעד ארדן התנגד למהלך.
בעשור השני של המאה ה-21 החל פרויקט בנייה ואכלוס של שכונת הסנסן ב-1, שכוללת כ-1,100 יחידות דיור על שטח של כ-350 דונם. נכון ל-2022 מתקיימות עבודות להקמת שכונת סנסן ב-2 שכוללת כ-500 יחידות דיור נוספות.
ב-14 באפריל 2022, שרת הפנים איילת שקד חתמה על החלטה עקרונית להקים רשות מקומית עצמאית בצור הדסה, עם תאריך יעד של 14 באפריל 2023. באוקטובר 2022 הקדימה השרה שקד את ההכרזה על המועצה המקומית. בעקבות זאת עתר הוועד המקומי לבג"ץ בדרישה לעכב את ההפיכה למועצה מקומית עד שיימצא מקור תקציבי למימון המועצה המקומית. התנגדות היישוב להגדרתו כמועצה מקומית נובעת מחוסר מקורות מימון עצמיים, אין בו אזור תעשייה משמעותי או מנועי צמיחה אחרים. במרץ 2023 הוציא בג"ץ צו זמני שאסר על הקמת המועצה. במאי 2023 דחה בג"ץ את העתירה וב-23 במאי 2023 הודיע שר הפנים משה ארבל על מינוי תומר מוסקוביץ ליו"ר הוועדה הממונה של המועצה.
שכונות

השכונה הוותיקה: נקראת גם צור הדסה הישנה, מאוכלסת בעיקר על ידי אנשים מבוגרים ומקימי היישוב.
שכונת הר כיתרון: ממוקמת במערב היישוב, בנויה כולה מבתים פרטיים על חלק מדרך קדומה שהובילה מכביש 375 שהיה דרך רומאית לכוון יישוב קדום בשם ח'ירבת גֶרֶס - (ח'ירבת ג'וּרִיש) על פסגת הר כיתרון, שם נמצא המשך הדרך הקדומה, שרידי מבנים, בורות סיד, גתות, בורות מים ומערות קבורה.
שכונת העמק: נקראת גם צור הדסה החדשה. השכונה החלה להיבנות לקראת סוף 1998.
שכונת הסנסן: בשכונה שווקו 1,100 יחידות דיור, החל משנת 2011. הבתים הראשונים אוכלסו בשנת 2016, אך בניית רוב הבתים בשכונה החלה רק משנת 2016 ואילך.
צור הדסה הוא היישוב השלישי בגודלו בפרוזדור ירושלים (אחרי ירושלים עצמה ומבשרת ציון).
בתי ספר

במועצה ישנם כ-4 בתי ספר יסודיים - שני בתי ספר ממלכתיים בשם צורים והדסים, בית ספר ממלכתי דתי בשם לביא ובית ספר ממלכתי משלב בשם מעיינות.
בנוסף יש ביישוב תיכון שש-שנתיי:
"בית החינוך השש-שנתי אור ברנקו וייס" - השוכן בקריית החינוך על יד שכונת העמק.
טבע

גן בוטני צור הדסה הוא גן בוטני לצמחי בר ארץ-ישראליים מחבלי הארץ הים-תיכוניים. הגן אינו מגודר ופתוח לביקורים בכל ימות השנה ובכל שעות היממה. הגן הוקם ב-2016 בידי מתנדבים תושבי היישוב, בתמיכת הוועד המקומי, והוא ממוקם במדרון הצפוני של ראש נחל סנסן, המדרון היורד מהר כיתרון. הגן ייחודי בכך שהוא משמר במידה רבה את אופיו הטבעי של המקום- הפיתוח בו מוגבל, וכך הוא נותן למבקר תחושה שהוא משוטט בשטח בר, טבעי, ועם זאת מזמן לו מפגש עם מגוון צומח עשיר. ההתערבות בשטח כוללת פריצת שבילים, שתילה וזריעה של מיני צמחים הגדלים בחבלים הים-תיכוניים של ארץ ישראל (חרמון, גולן, גליל, כרמל, גלבוע, שומרון, יהודה, השפלה ומישור החוף) שלא נמצאו בו באופן טבעי, שילוט צנוע והשקיה מעטה עבור צמחים המצויים בשלבי קליטה.
בגן שגודלו דונמים אחדים צומחים מאות מיני צמחים שרובם גדלו בשטח מאז ומתמיד, ויש בו גם פעילות בעלי חיים. הוא כולל את כל צורות הצומח - עצים, שיחים, מטפסים, בני שיח, עשבוניים רב שנתיים, חד שנתיים, גאופיטים, טפילים, טחבים ושרכים (שרכרך ריחני, דנדנה רפואית). בין המינים המקוריים בשטח גם אחדים נדירים - טופח כדורי, תמריר בינוני (חד שנתיים, ולכן הופעתם לא סדירה) ופרט אחד של סחלב קדוש.
שטח הגן נמצא על המפנים המזרחי והדרומי. חלקו התחתון שטוח למדי וכולל אזורים של קרקע עמוקה ושלולית חורף. באזור זה נוף הצומח הוא בתה וגריגה. חלקו העליון מאופיין במדרונות מעט תלולים יותר, טרשים ומדרגות סלע, ושם ישנם גם טלאים קטנים של חורש סבוך.
לאורך השנים הוכנסו לגן מינים רבים למדי של צומח ארץ ישראלי, שרובם נקלטו. ביניהם מינים נדירים (בוצין אופקי, שום החורשים, מרווה רחבת גביע, בן חצב החורש) ומינים בולטים ומיוחדים כגון שושן צחור (טרם הגיע לפריחה), איריס הארגמן, מרווה כחולה, אצבוע אירופי, רומוליאה צידונית ועוד.
טבע > גן יובל

במרכז היישוב, בוואדי שבין שכונת הר כתרון ושכונת המאה, ממוקם גן יובל שהוקם בשנת 2013 ביוזמת משפחת יוחנן ולזכרה של יובל יוחנן. ועד היישוב הכיר בגן כמרכז פנאי לתושבי היישוב ומהווה מוקד תרבות עיקרי ביישוב והפך למרכז תרבות היישוב בו מתקיימות הופעות חיות.
ארכאולוגיה

ממערב ליישוב נמצאות הריסות הכפר העתיק חורבת גרס שזוהתה על ידי הארכאולוג בועז זיסו כגרסה, עיירה יהודית עתיקה שנחרבה על ידי הרומאים והוזכרה על ידי ההיסטוריון יוספוס. במקום נמצאו 3-4 מקוואות, מערכת מסתור ומערות קבורה.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  מספר שלילי משמעו הקטנת האוכלוסייה
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  כבישים חדשים מירושלים ליישובי הפרוזדור וללכיש, הצופה, 27 בינואר 1960
↑  סוללים שבילים בצור הדסה, מעריב, 9 באוגוסט 1961
↑  מפעלים חדשים יוקמו בכפרים, למרחב, 6 בפברואר 1963
↑  לא רוצים "מכסות ייצור" - רוצים רק בית עם גינה, מעריב, 8 במרץ 1964
↑  בצור־הדסה יש כבר 5 משפחות, מעריב, 11 באוגוסט 1964
↑  אהרן דולב, מתיישבי צור הדסה יכולים ללכת, מעריב, 6 באפריל 1973; המשך
↑  "צור הדסה הוקמה בטעות...", מעריב, 12 באוקטובר 1979
↑  צבי זינגר, יעבירו מושבם — סמלית — מעבר לקו הירוק כדי לזכות בתשומת לב וסיוע, מעריב, 15 בפברואר 1980
צור־הדסה בין פטיש השכנות לסדן המועצה האזורית, כל העיר, 29 באוגוסט 1980
1 2  רולי רוזן, הלהיט: צור־הדסה, כל העיר, 16 בנובמבר 1990
↑  למשל: מחיר מציאה, כל העיר, 1 באוגוסט 1986
↑  איך שומרים על רוב יהודי, כל העיר, 9 בדצמבר 1983
↑  מינהל מקרקעי ישראל, בנייה עצמית ב"צור הדסה", חדשות, 22 ביולי 1985
↑  לעבוד בעיר ולגור בכפר, כל העיר, 17 בפברואר 1989
↑  צור הדסה, כל העיר, 11 במאי 1990
↑  טלי מורן, צייד אבנים מחפש תקציב, מעריב, 21 במרץ 1990
↑  חלום שאפשר להגשים, חדשות, 27 במרץ 1992
↑  הודעה בדבר אישור תכנית, חדשות, 3 ביוני 1993
↑  עשר המבוקשות: אלו הערים שהכי צמחו בעשור האחרון, באתר ‏מאקו‏, 6 בדצמבר 2019
↑   נמרוד בוסו, ירושלים ערים סביב לה: תוכנית חדשה להקמת עיר של 100 אלף תושבים, באתר TheMarker‏, 16 באפריל 2015
↑   אסתר זנדברג, בשביל מה לבנות עוד יישוב ליד ירושלים?, באתר הארץ, 29 באפריל 2015
↑   נמרוד בוסו, משרד הפנים: "מתנגדים בתוקף לקידום תוכנית בת הרים", באתר TheMarker‏, 19 באפריל 2015
↑  ניהול ביצוע ופיקוח שכונת סנסן ב-1, באתר קבוצת מלמד
↑  מבוא ביתר תובע את משרד השיכון: פגעו במטעי הזית שלנו, אתר בקיצור, 13 ביולי 2022
↑  עדו בן פורת, שרת הפנים שקד הכריעה: צור הדסה תהפוך למועצה מקומית, באתר ערוץ 7, 14 באפריל 2022
↑  יורי ילון ואריאל כהנא, מועצה מקומית חדשה בישראל: צור הדסה נפרדת ממטה יהודה, באתר ישראל היום, 14 באפריל 2022
↑  אמיתי גזית, מדוע משרד הפנים רוצה שצור הדסה יהפוך למועצה למרות התנגדות התושבים?, באתר כלכליסט, 7 במרץ 2023
↑  בג"ץ 6924/22 וועד מקומי צור הדסה נ' שרת הפנים, ניתן ב־21 במאי 2023
↑   טלי חרותי-סובר, בג"ץ מסרב להתערב בפרשת צור הדסה: תוקם מועצה מקומית עצמאית, באתר TheMarker‏, 22 במאי 2023
↑  תומר מוסקוביץ מונה לראש המועצה המקומית צור הדסה, באתר ערוץ 7, 12 ביוני 2023
↑  שלומית צור, ‏"אין דירת 4 חד' חדשה ב-1.4 מ' ש' בי-ם או מודיעין", באתר גלובס, 24 במאי 2016
השכונה הוותיקה
שכונת העמק
| דגל ישראל מחוז ירושלים |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת ירושלים חופפת את שטח המחוז | מפת מחוז ירושלים |
| ערים | בית שמש • ירושלים | מפת מחוז ירושלים |
| מועצות מקומיות | אבו גוש • מבשרת ציון • צור הדסה • קריית יערים • (רמת רחל) | מפת מחוז ירושלים |
| מועצות אזוריות | (אבן העזר • גיזו • האלה • הרי יהודה) • מטה יהודה | מפת מחוז ירושלים |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007412411705171 
מערכת מערות הקבורה בחורבה
נורא אל-מטרושי

| --- | --- |

 לידה:  1993 (בת 32 בערך) שארג'ה, איחוד האמירויות 
 מידע כללי
 השכלה:  אוניברסיטת איחוד האמירויות הערביות 
 
נורא אל-מטרושי (בערבית: نورا المطروشي; נולדה בשנת 1993) היא אסטרונאוטית אמירתית. היא תעבור הכשרה בקבוצת האסטרונאוטים ה-23 של נאס"א (אנ') לתפקיד מומחית משימה בינלאומית.
היא בעלת תואר ראשון בהנדסת מכונות מאוניברסיטת איחוד האמירויות הערביות, ועובדת כמהנדסת בחברה הלאומית לנפט באיחוד האמירויות. היא חברה באגודה האמריקאית להנדסת מכונות. היא התמודדה באולימפיאדה הבינלאומית למתמטיקה 2011 באמסטרדם, בה הגיעה למקום הראשון.
ב-21 באפריל 2021 הכריז ראש ממשלת איחוד האמירויות מוחמד בן ראשד אאל מכתום כי שני אסטרונאוטים נוספים מהאמירויות יטוסות לחלל: נורא אל-מטרושי ומוחמד אל-מולא. שני האסטרונאוטים הקודמים שסיימו את הכשרתם היו הזאע אל-מנסורי שהמריא לחלל למשימה בת 8 ימים וסולטאן א-ניאדי שטס לחלל לחצי שנה במרץ 2023.
הערות שוליים

↑  UAE announces the Arab world’s first woman astronaut
↑  אישה ערבייה ראשונה בדרך לחלל, באתר ynet, 10 באפריל 2021
↑  8 Things to Know About Nora Al Matrooshi, the First Female Arab Astronaut, Vogue Arabia, ‏2021-04-13 (באנגלית בריטית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא איחוד האמירויות הערביות ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משה גבעתי (היסטוריון)

| --- | --- |

 לידה:  ספטמבר 1948 (בן 76) קריית חיים, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת חיפה 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1967–1990 (כ־23 שנים)
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 קמב"ץ של גולני  קצין אג"ם של עוצבת ברעם  קמב"ץ של פיקוד הצפון  סגן מפקד חטיבת החרמון  מפקד בא"ח גולני  מפקד חטיבת יהודה  מפקד מחוז דן בהג"א
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים     מלחמת ההתשה     מלחמת יום הכיפורים     מלחמת לבנון   האינתיפאדה הראשונה     מלחמת לבנון השנייה     מבצע צוק איתן
 תפקידים אזרחיים
 היסטוריון צבאי
 
משה גבעתי (נולד בספטמבר 1948) הוא היסטוריון צבאי ישראלי וקצין צה"ל במילואים בדרגת אל"ם. שימש מפקד חטיבת יהודה ומפקד מחוז דן בעורף פיקוד המרכז.
ספרים פרי עטו

(רשימה חלקית, בנוסף כתב כמה מחקרים מסווגים למחלקת היסטוריה של צה"ל)
שלוש לידות בספטמבר (אוטוביוגרפיה), הוצאת מערכות ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1990.
בין המשברים - שירים של חייל, הוצאת מסדה, 1993.
קשר של שתיקה - דילמות מוסריות של לוחמי צה"ל, הוצאת גבעתי.
בדרך המדבר והאש - תולדות גדוד 9, הוצאת מערכת הביטחון ומערכות, תשנ"ד-1994.
בידיהם חושלה הפלדה , הוצאת משרד הביטחון, תשנ"ח-1997.
גשר של אהבה, הוצאת רעות, תשס"א-2001.
אביר 21 - סיפורו של אלי אברם, מפקד יחידת המסתערבים, הוצאת רעות, תשס"ג-2003.
בודדים על התל - קרב תל א-סקי במלחמת יום הכיפורים, הוצאת רעות, תשס"ט-2009.
הישרדות בספטמבר - לקחים מבצעיים ממלחמות ישראל, הוצאת רעות, תשע"ג-2013.
שלוש משפחות - סיפורו של יוסק'ה נווה, הוצאת רעות, תשע"ה-2014.
המערכה בחרמון - הקרבות ברכסי החרמון במלחמת יום הכיפורים ולאחריה, הוצאת מערכות ומודן, תשע"ה-2015.
מבקיע חומות - סיפור חייו ופועלו של תא"ל דוד לסקוב, הוצאת ידיעות ספרים, תשע"ה-2015.
שורשי הביקורת בצה"ל, בהוצאת יחידת מבקר צה"ל, תשע"ו-2015.
ויהי מה - מאיר הר-ציון חייו ופועלו, הוצאת כנרת-זמורה-דביר, תשע"ט-2019.
אסופת מאמרים בנושאי צבא וביטחון, הוצאת רעות, תשפ"ד-2024.
בדרך לא נודעת - יומנו של חולה סרטן הוצאת רעות, תשפ"ה-2025.
הערות שוליים

↑  משה גבעתי, המלחמה שלי, מערכות, גיליון 391, ‏ אוקטובר 2003.
↑  גל פרל, "התנסות קשה בתחום המנהיגות, בכושר העמידה וביכולת הספיגה", הבלוג על הכוונת, ‏ 15 באוקטובר 2015.
↑  נחום ברנע, המח"ט לקח על עצמו, כותרת ראשית, 17 באוגוסט 1988
↑  אמנון סטרשנוב, צדק תחת אש, הוצאת ידיעות אחרונות, עמ' 160
↑  "משה+גבעתי"-------------1 ראיון בעיתון כל העיר, באתר העיתונות ההיסטורית של הספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313397505171  BnF: cb169738854 (data)  GND: 140366253  ISNI: 0000 0000 8228 369X  LCCN: nr91022419  VIAF: 49641233   WorldCat (עם VIAF): 49641233
זאב ספראי

| --- | --- |

 לידה:  27 ביולי 1948 (בן 76)
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן 
 
זאב ספראי (נולד ב-27 ביולי 1948)  הוא מרצה וחוקר של ארץ ישראל בתקופת בית שני, פרופסור אמריטוס במחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן. מפעל חייו הוא כתיבת פירוש למשנה, "משנת ארץ ישראל" אותו התחיל ביחד עם אביו פרופ' שמואל ספראי ואחותו פרופ' חנה ספראי.
תולדות חייו

נולד בירושלים ולמד בישיבת נתיב מאיר, שימש כקומונר בבני עקיבא, שירת בצה"ל, והיה בגרעין שייסד את קיבוץ מעלה גלבוע. את תואר הדוקטור קיבל באוניברסיטה העברית בירושלים בנושא "גאוגרפיה היסטורית של ארץ שומרון" בהנחייתם של פרופ' מנחם שטרן ופרופ' זכריה קלאי.
עם נישואיו בשנת 1974 לדינה מקבוצת יבנה, עבר לגור בקיבוץ, ומאז הוא חבר קבוצת יבנה.
תולדות חייו > תפקידים

החל משנת 1977, מילא שלל תפקידים באוניברסיטת בר-אילן, כולל ראש המחלקה ללימודי ארץ ישראל, סגן הרקטור של האוניברסיטה ומנחה סטודנטים לתארים מתקדמים. היה במזכירות נאמני תורה ועבודה, במרכז המפד"ל, ובוועדת הרישיונות של המועצה הארכאולוגית. שימש יו"ר הוועדה להכשרת מורי דרך במשרד התיירות. כיום הוא חבר בוועדת השמות הממשלתית, וחבר בוועד המנהל של מכללת אשקלון, המכללה האקדמית אחוה, מכללת גבעת וושינגטון ומרכז יעקב הרצוג. ממלא תפקידים שונים בקיבוצו, קבוצת יבנה, ושימש במשך שלוש שנים כמזכיר הקבוצה.
תולדות חייו > מחקריו

מחקריו של ספראי עוסקים בהיבטים שונים של תקופת המשנה והתלמוד, ובעיקר בתחומים בהם נדרש שילוב של מקורות וגישות שונות, כגון מקורות חז"ל וממצא ארכאולוגי, או מקורות חז"ל וגישה סוציו-היסטורית.[דרוש מקור]. כחוקר גאוגרפיה היסטורית של ארץ ישראל, הוא עוסק, בנוסף לזיהוי מקומות, גם בחקר תפרוסת יישובית של התקופה ובחלוקה המנהלית של הארץ. כתב ספר וסדרת מאמרים בנושא הכלכלה בארץ ישראל הקדומה ובמזרח התיכון כולו, ופיתח מתודולוגיות חדשות לחקר כמותי של הכלכלה הקדומה על פי נומיסמטיקה כמותית, על-פי בוחן של מספר דרכים קדומות ובאמצעות ניתוח מדדים כמותיים של חפירות ההצלה.