חיים שירמן
הערות שוליים

↑  שירים חדשים מן הגניזה - שיחה עם פרופ' שירמן ז"ל, איגרת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים 26, 2004, עמ' 29–35, (להלן: "שירמן, ראיון"), בעמ' 29.
↑  לפי שירמן, ראיון, בעמ' 29, אביו היה שומר מצוות.
↑  ראו Isaac E. Barzilay, "Hayyim (Jefim) Schirmann (1904–1981)", Proceedings of the American Academy for Jewish Research 49 (1982), pp. XXV-XXXI. (להלן: "ברזילאי, שירמן").
1 2  שירמן, ראיון, עמ' 29.
↑  לפי שירמן, ראיון, עמ' 30, כינור החל ללמוד על ידי מורה פרטי מגיל 12. בנוסף לימד עצמו לנגן בפסנתר.
1 2 3  ראו ברזילאי, שירמן, עמ' XXV.
↑  כמו כן למד שירמן רוסית ואכדית. עוד על לימודיו באוניברסיטה ראו אצל שירמן, ראיון, עמ' 29 - 30.
↑  שירמן, ראיון עמ' 30.
↑  Die hebräische Übersetzung der Maqamen des Hariri, (Schriften der Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaft des Judentums 37), Frankfurt am Main: J. Kaufmann Verlag, 1930.
↑  ראו קובץ הוצאת שוקן לדברי ספרות, תל אביב: חנוכה ה'תש"א, "רשימת הספרים של הוצאת שוקן", בסוף הספר, עמ' 17.
↑  אם כי המשיך לפרסם חלק ממאמריו במסגרת המכון.
↑  שירמן, ראיון, עמ' 31.
↑  נבחרו לאקדמיה ללשון העברית, דבר, 4 בינואר 1955; חברים חדשים ב"אקדמיה ללשון", על המשמר, 4 בינואר 1955.
↑  לפרטים נוספים ראו בדף "חיים שירמן", באתר האקדמיה ללשון העברית.
↑  ראו רשימת מקבלי הפרס בשנת תשי"ז, באתר פרס ישראל.
↑  ראו הכרטיס האישי של שירמן, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
↑  שירמן, ראיון, עמ' 32.
↑  ראו עזרא פליישר, המפעל לחקר השירה והפיוט, שלושים וחמש שנות פעילות, איגרת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים 23, נובמבר 2002, עמ' 12 - 16.
↑  תולדות השירה העברית בספרד המוסלמית, עדכן והשלים (וליווה בהערות), עזרא פליישר, ירושלים: הוצאת מאגנס ומכון בן צבי, תשנ"ו-1995 (להלן: "שירמן-פליישר, תולדות השירה העברית בספרד"), עמ' 9.
↑  "פרס לייב יפה" – לפרופ' שירמן, מעריב, 11 באפריל 1968; פרס יפה לפרופ' שירמן, דבר, 18 באפריל 1968.
↑  המידע לפי אתר הספרייה הלאומית, ביבליוגרפיה של הספר העברי ר"ל-תש"כ, ערך: "שירמן, חיים (יפים)".
↑  על הנצחתו ראו גם בפרק: "פרסומים לכבודו או לזכרו".
↑  רחוב חיים שירמן, באר שבע, ישראל, בגוגל מפות.
↑  בשנת 1932 פרסם שירמן את מאמרו השני על פיוטים מהגניזה.
↑  שירמן, ראיון, עמ' 31. ראו גם עמ' ו' - ז' להקדמה של שירמן לספרו: שירים חדשים מן הגניזה, יוצאים לאור בצירוף מבואות, חילופי גרסאות וביאורים בידי חיים שירמן, ירושלים: האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, תשכ"ו-1965 (להלן: "שירמן, שירים חדשים"). בספר זה הוא כותב שביקר לראשונה בקיימברידג' בשנים 1930 ו-1931.
↑  תרגום לעברית של המאמר הופיע בשם: "קומדיה עברית־איטלקית מן המאה השש־עשרה", ופורסם בכרך ב' של קובץ מאמריו: לתולדות השירה העברית והדראמה העברית, מחקרים ומסות, ירושלים: מוסד ביאליק, תשל"ט-1979 (להלן: "שירמן, לתולדות השירה"), עמ' 95 - 114; שירמן ביקש לחקור את כתבי היד של הקומדיה כנושא הדוקטורט שלו, אך התבקש לבחור טקסט הקשור גם בערבית. ראו שירמן, ראיון, עמ' 30.
↑  שירמן, עמ' 114 לתרגום העברי של מאמרו הנ"ל.
↑  לפרטים נוספים על העיבודים למחזה ראו בערך: צחות בדיחותא דקידושין.
↑  לקריאה במאמר ובכל הכרכים של ידיעות המכון לחקר השירה העברית ראו בפרק: "קישורים חיצוניים", "למאמריו".
↑  עמ' 28 להקדמת שירמן, לספרו: מבחר השירה העברית באיטליה, ברלין: הוצאת שוקן, תרצ"ד. לפרטים נוספים על הספר ראו חיים בראדי, ראש דבר, ידיעות המכון לחקר השירה העברית, כרך שלישי, ברלין: הוצאת שוקן, תרצ"ז-1936, עמ' VII - XII, באתר היברובוקס, בעמ' X - XI.
↑  לקריאת המאמרים ראו בפרק: קישורים חיצוניים.
↑  המאמר הראשון: "מלחמות שמואל הנגיד", פורסם בכתב העת: "ציון", א' (תרצ"ו-1936), עמ' 261 - 283, 357 - 376; בתוספת "השלמות למלחמות שמואל הנגיד", "ציון" ב' (תרצ"ז-1937), עמ' 185 - 187; המאמר פורסם שוב אצל שירמן, לתולדות השירה, כרך א', עמ' 149 - 189; המאמר השני: "שמואל הנגיד כמשורר", פורסם בכתב העת: "כנסת", כרך ב' (תרצ"ז-1936), עמ' 393 - 416; ופורסם שוב אצל שירמן, לתולדות השירה, כרך א', עמ' 190 - 215; המאמר השלישי: "שמואל הנגיד, רשימה ביבליוגרפית", פורסם בכתב העת: "קריית ספר", י"ג (תרצ"ז-1936), עמ' 373 - 382.
↑  "חיי יהודה הלוי", תרביץ ט' (תרצ"ח-1938), עמ' 35 - 54, 219 - 240, 284 - 305; נלווה למאמר זה המאמר: "איפה נולד יהודה הלוי?", תרביץ י' (תרצ"ט-1939), עמ' 237 - 239; המאמרים פורסמו שוב אצל שירמן, לתולדות השירה, כרך א', עמ' 247 - 249 ("איפה נולד יהודה הלוי"), 250 - 318 ("חיי יהודה הלוי").
↑  ראו משה גיל ועזרא פליישר, יהודה הלוי ובני חוגו, ירושלים: האיגוד הלאומי למדעי היהדות, תשס"א, עמ' 19 - 20.
↑  "השלמות ל'חיי יהודה הלוי'", שירמן, לתולדות השירה, כרך א', עמ' 319 - 341.
↑  ראו דברי פליישר ב"פתח דבר", אצל שירמן-פליישר, תולדות השירה העברית בספרד, עמ' 9.
↑  שירמן, שירים חדשים, עמ' ז'. על השתלשלות פרסום הספר ופרטים נוספים עליו ראו התכתבותו של שירמן עם גרשם שלום, אצל שירמן, ראיון, עמ' 33 - 35.
↑  לפירוט הערכים האנציקלופדים והמאמרים האחרים שכתב ראו חיים שירמן (1904 - 1981), כתבים, ערכו: דן פגיס ועזרא פליישר, עדכן: יונה דוד, ירושלים: מוסד ביאליק, תשמ"ג-1983.
↑  לפרוט המהדורות וההדפסות ראו להלן, בפרק: "רשימת ספריו", ובהערות השוליים הנלוות לספרים אלה.
↑  למידע נוסף ראו בערך: "התפילה בישראל בהתפתחותה ההיסטורית".
↑  ח. שירמן, "עם הספר", התפילה בישראל בהתפתחותה ההיסטורית, תרגם מגרמנית על פי המהדורה השלישית: יהושע עמיר, ערך והשלים: יוסף היינמן, בהשתתפות ישראל אדלר, אברהם נגב, יעקב פטוחובסקי וחיים שירמן; תל אביב: הוצאת דביר, תשל"ב-1972, עמ' ז'.
↑  ראו למשל ספרו של אליעזר הלוי, יסודות התפילה, מחקר על תולדות התפלה, מקורותיה, מנהגיה וטעמיה, עד עריכתה בימי הגאונים; תל אביב, הוצאת ביתן הספר בסיוע מוסד הרב קוק, תש"ז, ברשימת המקורות בהם השתמש, כמפורט בסוף הספר, אחרי עמ' 318; וכן ספרו של הרב ישככר יעקבסון, נתיב בינה, פירושים, בירורי הלכות ועיונים ב"סידור", כרך ראשון, תל אביב, הוצאת סיני, הדפסה אחת עשרה, תשס"ב-2002, כמפורט במפתח המחברים והספרים, עמ' 417.
↑  Jewish liturgy, a comprehensive history, translated by Raymond P. Scheindlin; Philadelphia & Jerusalem: Jewish Publication Society, 1993.
↑  שירמן-פליישר, תולדות השירה העברית בספרד, עמ' 9 - 10.
↑  מהדורה שנייה: תש"ט–1949; הדפסות נוספות: תשי"ג–1952; תשט"ז–1956; תשי"ט–1959; תש"ך–1960; תשכ"א–1960; תשכ"א–1961; תשכ"ב–1962; תשכ"ג–1962; תשכ"ד–1963; תשכ"ד–1964; תשכ"ה–1965; תשכ"ו–1966; תשכ"ז–1967; תשכ"ח–1968; מהדורה שלישית (סידור חדש): תש"ל–1969; תשל"א–1971; תשל"ב–1972; תשל"ו–1976.
↑  מהדורה שנייה מתוקנת ומושלמת: ירושלים: ספרי תרשיש, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה–1965.
↑  הדפסות נוספות: תשי"ג–1952; תשט"ז–1956; תשי"ח–1958; תשי"ט–1959; תשכ"א–1961; תשכ"ב–1962; תשכ"ג–1963; תשכ"ד–1964; תשכ"ה–1965; תשכ"ו–1966; תשכ"ז–1967; תשכ"ח–1968; מהדורה שנייה (סידור חדש): תש"ל–1969; תש"ל–1970; תשל"א–1971; תשל"ד–1973; תשל"ה–1975; תשל"ז–1977; מהדורה שלישית מורחבת: תשל"ח–1978.
↑  ביקורות: אברהם רגלסון, ילקוט גדול של שירת ספרד, על המשמר, (טור אחרון), 17 בדצמבר 1954, המשך, המשך; מ. אגף, השירה העברית בספרד ובפרובאנס, חרות, 31 בדצמבר 1954; פינחס פלאי, שירת ספרד ופרובאנס, מעריב, 8 בפברואר 1957; יעקב פיכמן, קטעי שירה ופרוזה, דבר, 15 במרץ 1957; י. ד. אברמסקי, שירת ספרד ופרובנס, חרות, 18 באוקטובר 1957.
1 2  מהדורה שנייה מתוקנת, תשי"ט–1959; הדפסות נוספות: תשכ"א–1961; תשל"א; תשס"ו–2006.
1 2  מהדורה שנייה מתוקנת, תשכ"א–1960; תשל"ב; תשס"ו–2006.
↑  ביקורת: ארי אבנר, אור מן הגניזה, דבר, 14 בספטמבר 1966.
↑  יצא לאור גם באנגלית: Problems in the study of post-Biblical Hebrew poetry, Jerusalem: 1967.
↑  יצא לאור גם באנגלית: The battle between Behemoth and Leviathan, according to an ancient Hebrew piyyut, Jerusalem: Israel Academy of Sciences and Humanities, 1970.
↑  תדפיס מתוך: "פרקים" ב', ספר השנה של מכון שוקן למחקר היהדות ליד בית המדרש לרבנים באמריקה.
↑  הספר מתבסס על הרשימות הביבליוגרפיות שהוציא שירמן לאור בכל שנה: פרסום ראשון בשנת 1942 ("חקר השירה העברית הספרדית (בתקופה שבין מלחמה למלחמה 1919–1939)", סדרים, מאסף סופרי ארץ ישראל, תל אביב: תש"ב–1942, עמ' 475–482; רשימה שנייה בשנת תש"י ("חקר השירה והפיוט בשנים 1948 ו-1949), רשימה ביבליוגרפית", קריית ספר כ"ו, תש"י, עמ' 195–200; ומאז באופן רציף בכל שנה.
↑  תרגום של שירים נבחרים מתוך הספר: השירה העברית בספרד ובפרובאנס.
↑  הדפסה שנייה: תשנ"ט–1998. למידע על הספר ראו: תולדות השירה העברית בספרד המוסלמית, באתר הוצאת מאגנס.
↑  ראו מידע על הספר: תולדות השירה העברית בספרד הנוצרית ובדרום צרפת, באתר הוצאת מאגנס.
↑  מהדורת פקסימילה מצומצמת של שלוש מאות עותקים. אוסף של 538 פיוטים.
↑  המאמר פורסם לראשונה בכתב העת "מאזנים", כרך ח', בשנת תרצ"ט–1938, עמ' 48–58; ושנית בקובץ מחקריו, שירמן, לתולדות השירה, כרך א', עמ' 234 0 246.
↑  מהדורה ראשונה פורסמה בספר שירמן: דן פגיס ועזרא פליישר, "כתבי חיים שירמן", רשימה ביבליוגרפית (1930–1969), עמ' 413–427.
↑  שם המאמר בעברית: "לתולדות השירה העברית באפוליה וסיציליה", ידיעות המכון לחקר השירה העברית, כרך ראשון. הכרך, לרבות המאמר, הופיע בגרמנית בלבד.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267609205171  BNE: XX1435084  BnF: cb12200609j (data)  CANTIC: a19928440  CiNii: DA19980185  GND: 102699143  ICCU: PALV027442  ISNI: 0000 0000 7357 8066  LCCN: n82054857  NKC: zmp20221154735  NLA: 35058640  NTA: 072757477  SUDOC: 128292628  Trove: 814563  VcBA: 495/84283  VIAF: 54195266   WorldCat (עם VIAF): 54195266