בית כנסת
הערות שוליים

↑  בית הכנסת הגדול ביותר בכל פריז וצרפת
↑  Pummer, Reinhard. "How to Tell a Samaritan Synagogue from a Jewish Synagogue". Biblical Archaeology Review. May/June 1998 (24:03). אורכב מ-המקור ב-2018-09-03 – via Center for Online Judaic Studies, cojs.org.
↑  

"ואת כל בתי ירושלם". אילו ארבע מאות ושמונים בתי כניסיות שהיו בירושלם. דאמ' ר' פינחס בשם ר' הושעיה. ארבע מאות ושמונים בתי כניסיות היו בירושלם וכל אחת ואחת היה לה בית ספר ובית תלמוד. בית ספר למקרא ובית תלמוד למשנה. וכולהם עלה אספסיינוס. "ואת כל בית הגדול שרף באש". זה מדרשו שלרבן יוחנן בן זכיי. ששם היו מתנין גדולותיו שלהקב'ה. כגון "ספרה נא לי את כל הגדולות אשר עשה אלישע".

— תלמוד ירושלמי, מסכת מגילה,  פרק ג', הלכה א', על פי כתב יד ליידן
↑  בכתבי היד: "אמ' ר' יוחנן".
↑  כתב יד קיימברידג': "הייגיע". כתב יד בולוניה: "היגיע".
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ה', הלכה א'
↑  להרחבה ראו: הרב ישראל דנדרוביץ, היגע בתלמודו בבית הכנסת, בתוך: בית אהרן וישראל, גיליון קלו, ירושלים, ניסן תשס"ח, עמ' קו-קטז.
↑  לפי השולחן ערוך חייבים עשרה גברים. אמנם, בהלכות תפילה של הרמב"ם, לא צוין שצריך דווקא עשרה גברים, הרמב"ם כותב לגבי מניין עשרה לתפילה "אין עושין כן בפחות מעשרה גדולים ובני חורין" (הלכות תפילה פרק ח, ד) ובהלכות שביתת עשור פרק ב, יא כותב במפורש שגם בת וגם בן מוגדרים כגדולים: "בת שתים עשרה שנה.. ובן שלוש עשרה שנה... הרי הם גדולים לכל המצוות". כך שייתכן שלדעת הרמב"ם אשה נמנית למניין. גם בשולחן ערוך הרב של ר' שניאור זלמן מלאדי מובאת הדעה שאפשר לצרף אשה או קטן: "יש מתירין לומר דבר שבקדושה בתשעה וצירוף עבד או אשה או קטן, לפי שעל כל עשרה בני ברית השכינה שורה". (שו"ע הרב, אורח חיים, נה, הלכה ה). אמנם למעשה העדיף לא לפסוק כך.
↑  אגרות משה, אורח חיים א:לט
↑  מנחת שי, סימן קנ"ג, סעיף ז'.
↑  נצחיה יעקב, יצחק טסלר, שמואל מוניץ, קובי נחשוני, קורין אלבז-אלוש, הכי ביהדות: התנ"ך הזעיר, המגילה הארוכה ובית הכנסת ל-30 אלף מתפללים, באתר ynet, 20 באפריל 2023
| חיי הקהילה היהודית |
| --- | --- | --- |
| תפקידים על-קהילתיים | חכם באשי • שד"ר • אדמו"ר • גדול הדור • רב ראשי |  |
| תפקידים מקומיים | מרא דאתרא • רב • דיין •  פרנס • שליח ציבור • גבאי • גבאי צדקה • בעל קורא • מוהל • שוחט • מלמד • דרשן  • סופר סת"ם • בלנית • משגיח • משגיח כשרות |  |
| מוסדות | תלמוד תורה • ישיבה • ישיבה קטנה • ישיבה גדולה • כולל אברכים • מקווה • בית כנסת • בית מדרש • חברה קדישא |  |
| דברים שבקדושה | מניין • היכל/ארון קודש • חזנות • תפילת עמידה • שחרית • מנחה • ערבית • מוסף • קריאת התורה • שמע ישראל • ברכה • קידוש • רשימת תפילות וברכות |  |
| ניהול חיי הקהילה | בית דין • תקנות הקהילה • פדיון שבויים  • כתב מגידות |  |
| תפקידים היסטוריים | אב הכנסת |  |
כלי קודש ופרנסים • מוסדות יהודיים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555943505171  BNE: XX526950  BnF: cb11960521f (data)  GND: 4184221-2  HDS: 011382  LCCN: sh85131580  NKC: ph126360 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
כתובת תאודוטוס בן וטנוס מעיר דוד, המעידה על פעילות בתי כנסת בירושלים בתקופת בית שני
ההליכה לבית הכנסת, חלק מההווי היהודי. איור מהספר The spirit of the Ghetto, על חיי היהודים בארצות הברית, שנת 1902
תפילת שחרית בבית כנסת החורבה שבירושלים
בית כנסת אשכנזי ברעננה. מול הארון ניצב "עמוד", ובין ספסלי המתפללים עומדת הבימה.
הש"ץ מתפלל מעל לבימה. לפניו עומד ארון הקודש
בית הכנסת הגדול בניו יורק. ישיבה אופיינית לבית כנסת אשכנזי: הארון ניצב בקצה, ועזרת הנשים ממוקמת בקומה עליונה המקיפה את המבנה.
רצפת פסיפס של בית כנסת מתקופת התלמוד שנתגלתה בבית שאן
שרידי בית הכנסת העתיק בקצרין שברמת הגולן
שרידי בית הכנסת העתיק בברעם שבגליל העליון