stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכנה משבת לחול
הערות שוליים

↑  רש"י שם ד"ה אסור בקניבת ירק. תוספות שם, ד"ה אלא: ""נראה לר"י דאסמכתא בעלמא הוא".
↑  רש"י שם ד"ה "אסור": "דאסור משום שבות, דקטרח משבת לחול". משנה ברורה, סימן שכ"ג, ס"ק כ"ח.
1 2  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק כ"ג, הלכה ז'
↑  מרכבת המשנה, פרק כ"ג הלכה ז'
↑  מעם לועז, ישעיהו פרק נ"ח אות ק"ט, "ובכלל האיסור לזלזל בשבת הכנה משבת לחול"
↑  ארחות שבת, פרק כ"ב סעיף קנ"ט-ק"ס
↑  מחמיר: תורת שבת ס"ק י"א 
 מקל: מקור חיים, קיצור הלכות סוף סעי' ו', "להציע מטתו בספק שישן בו"
↑  הרב יצחק יוסף, ילקוט יוסף קש"ע, סימן שכג' - הכנה משבת לחול, ס"ק ט'
↑  הרב יצחק יוסף, ילקוט יוסף קש"ע, סימן שכג' - הכנה משבת לחול, ס"ק ד'
↑  הרב יצחק יוסף, ילקוט יוסף קש"ע, סימן שכג' - הכנה משבת לחול, ס"ק ו'
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
חוק בתי המשפט
ראו גם

חוק בתי המשפט (עבירות שענשן מוות)
הערות שוליים

↑  פורסם בספר החוקים של מדינת ישראל תשמ"ד, 195
↑  נחום רקובר "המשפט העברי בחקיקת הכנסת – המקורות היהודיים בשילובם בדיוני הכנסת ובחוקי מדינת ישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 400-409: חוק בתי המשפט, באתר דעת.
משל גרגר החרדל

תחריט עץ של האמן ההולנדי יאן לויקן, בהשראת הבשורה הקדושה על-פי מרקוס פרק ד פסוקים 30–32
משל גרגר החרדל הוא אחד המשלים הקצרים של ישו. הוא מופיע בנוסחים דומים בספרי הבשורה מתי, מרקוס ולוקאס.
סיפור המשל

המשל אומר כי אף על פי שגרגר "חרדל" (הכוונה כנראה לצמח הנקרא בימינו כרוב שחור) הוא זרע בעל ממדים קטנים מאוד, לאחר שהוא נובט הוא גדל לממדי עץ גדול. כך גם קהילת המאמינים המכונה מלכות אלוהים, או מלכות שמים שהיא הקטנה מבין הקהילות הדתיות בארץ ישראל תגדל להיות הקהילה הגדולה.
וישם לפניהם משל אחר ויאמר "מלכות השמים דומה לגרגר של-חרדל אשר לקחו איש ויזרע בשדהו: והוא קטן מכל-הזרועים וכאשר צמח גדול הוא מן-הירקות והיה לעץ עד-אשר יבאו עוף השמים וקננו בענפיו
ויאמר למה דומה מלכות האלהים ואל-מה אמשילנה: דומה היא לגרגר של-חרדל אשר לקחו איש וישימהו בגנו ויצמח ויהי לעץ גדול ועוף השמים יקנן בענפיו
ויאמר אל-מה נדמה את-מלכות האלהים ובאי-זה משל נמשילנה: כגרגר של-חרדל אשר יזרע באדמה והוא קטן מכל-הזרעים אשר על-הארץ: ואחרי הזרעו יעלה ויגדל על-כל-הירקות ועשה ענפים גדולים עד-אשר יקננו עוף השמים בצלו.
ופעם נוספת בבשורה על פי תומא
”יאמרו התלמידים אל ישוע: הגד לנו, למי דומה מלכות השמיים. ויאמר אליהם: כגרגר החרדל היא, קטן מכל זרע אך אם יפול על אדמה חרושה יעשה ענפים גדולים ויהיה מחסה לעוף השמים.”.
פרשנות

הצמח הנזכר כאן נחשב בדרך כלל לחרדל שחור (Brassica nigra), צמח שנתי בצומח עד לגובה של 2.7 מטרים, אך הזרע עצמו זעיר באופן מובהק (הזעירות הזאת משמשת גם להתייחסות לאמונה במתי י"ז 20 ולוקאס י"ז 6). על פי מקורות רבניים, היהודים לא נהגו לגדל את הצמח בגנים, וזה עולה בקנה אחד עם התיאור של מתי על גידולו בשדה. במשל של לוקאס הצמח גדל בגן, נראה שהבדל זה משרת את הסיפור עבור קהל השומעים שמחוץ למזרח התיכון.
אי. הווארד מרשל מפרש את המשל כעל " צמיחת מלכות האלוהים מההתחלה קטנה מאוד לממדים עולמיים". במשותף למשל השאור (אשר מופיע בבשורות מתי והבשורה על פי לוקאס מיד לאחר משל זה) שם גם מסופר על גדילה התחלות קטנות. כמו במשל הזורע, אשר מופיע בבשורות מתי ובמרקוס מוקדם יותר באותו פרק, האדם הזורע את הזרע מייצג את ישו, והצמח מייצג את מלכות האלוהים.
הציפורים המקננות עשויות להתייחס לטקסטים בתנ"ך, המדגישים את ההתרחבות האוניברסלית של מלכות אלוהים, כמו בדניאל ד' 12. עם זאת, צמח חרדל אמיתי לא סביר שימשוך עופות לקינון, "נראה כך, שישו מפריז בכוונה ברעיון האנלוגיה שלו." פרשנים אחרים הציעו כי הציפורים מייצגות גויים המבקשים מקלט משותף עם עם ישראל או "החוטאים" וגובי המיסים שבגללם הועברה על ישו כביקורת כיוון שהתרועע עמם. פרשנים אחרים רואים את העופות בצורה שלילית, כמייצים מורי שקר שפלשו לקהילת המאמינים.
היו שזיהו אלמנט זה כ"חתרני ושערורייתי", בכך טבעו של צמח החרדל הגדל במהירות הופך אותו ל"עשב ממאיר" עם "מאפייני השתלטות מסוכנים". פליניוס הזקן, כותב ב"תולדות הטבע" שלו ("Natural History" שפורסם בסביבות 78 לספירה) ש"חרדל ... מועיל מאוד לבריאות, הוא נעשה פראי לגמרי, אך הוא משתפר על ידי נטיעתו מחדש: אבל מצד שני כאשר הוא נזרע פעם אחת, זה כמעט בלתי אפשרי להיפטר ממנו באותו מקום, כמו הזרע כאשר נופל ונובט בבת אחת".
בן וותרינגטון מציין כי ישו יכול היה לבחור עץ אמיתי לתיאור המשל, וכי צמח החרדל מוכיח כי "למרות שמלכות במהלך חייו של ישו נראתה קטנה כמו זרע חרדל, היא תהפוך עם הזמן למשהו גדול ומושרש היטב, אשר יהיו כאלה שימצאו בה מקלט, בעוד אחרים ינסו להשמיד ולשרש אותה החוצה."
ראו גם

משלי ישו
משל הזורע
משל החיטים והזונין
משל השאור בעיסה
הערות שוליים

1 2 3 4 5  I. Howard Marshall, The Gospel of Luke: A commentary on the Greek text, Eerdmans, 1978, ISBN 0-8028-3512-0, pp. 561.
1 2  John Nolland, The Gospel of Matthew: A commentary on the Greek text, Eerdmans, 2005, ISBN 0-8028-2389-0, p. 551.
1 2  Joel B. Green, The Gospel of Luke, Eerdmans, 1997, ISBN 0-8028-2315-7, p. 526.
↑  Richard N. Longenecker, The Challenge of Jesus' Parables, Eerdmans, 2000, ISBN 0-8028-4638-6, p. 141.
1 2 3 4  Richard N. Longenecker, The Challenge of Jesus' Parables, Eerdmans, 2000, ISBN 0-8028-4638-6, p. 141.
1 2  Ben Witherington, The Gospel of Mark: A socio-rhetorical commentary, Eerdmans, 2001, ISBN 0-8028-4503-7, pp. 171–172.
↑  Herbert Lockyer, All the Parables of the Bible, Zondervan, 1988, ISBN 0-310-28111-3, p. 188.
↑  Pliny the Elder, Natural History, translated by Harris Rackham, Loeb, 1950, Book XIX, Chapter LIV.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555874705171  BnF: cb16502981n (data)  LCCN: sh85089116 
גרגירי חרדל (Brassica nigra)
חוק יסודות המשפט

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  31 ביולי 1980
 תאריך חקיקה עברי:  י"ח באב תש"ם
 גוף מחוקק:  הכנסת התשיעית
 תומכים:  48
 מתנגדים:  15
 נמנעים:  4
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 978, עמ' 163
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד המשפטים
 מספר תיקונים:  1
 נוסח מלא:  חוק יסודות המשפט, תש"ם-1980
 
חוק יסודות המשפט, תש"ם-1980, הוא חוק ישראלי, הבא לקבוע את הדרך בה מחויב בית משפט ישראלי לפסוק בשאלה העומדת בפניו, ואינה ניתנת להכרעה ברורה לפי לשון החוק הקיים או לפי תקדימים משפטיים. חוק יסודות המשפט מעניק מעמד מיוחד ל"עקרונות החירות, הצדק, היושר והשלום של המשפט העברי ומורשת ישראל" כמקור לפסיקה במקרים אלו.
במערכת המשפט הישראלית ישנה מחלוקת רבת שנים בשאלת מעמדו של המשפט העברי כמקור למשפט הישראלי, מחלוקת המוצאת את ביטויה גם במחלוקת בפרשנות חוק זה.
המצב שקדם לחוק

לאחר כיבוש ארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה, ועם כינון השלטון הבריטי האזרחי פורסם דבר המלך במועצה על ארץ ישראל, דבר חקיקה מנדטורי שהיה בעל תוקף חוקתי, וכלל את סעיף 46 המותיר את המשפט העות'מאני (המג'לה) בתוקפו, בהסתייגות של "התאמה לתנאי הארץ ולתושביה". עם זאת קבע 'דבר המלך' כי במקרים שאינם מוסדרים בחקיקה העות'מאנית יפסקו בתי המשפט בהתאם למשפט המקובל ודיני היושר האנגליים.
עם הקמת מדינת ישראל, פורסם במעמד הכרזתה "מנשר", שהיווה את הבסיס עליו ניסתה המדינה החדשה לבסס את מערכת המשפט שלה, ואשר קבע כי מועצת העם היא הרשות המחוקקת, וכי המשפט שהיה קיים ערב הקמת המדינה יוותר על כנו, בכפוף לחריגים מסוימים. בכך אימץ המנשר את המשפט הבריטי הקיים, אך גם קבע את הדרך לשינויו - בדבר חקיקה של הרשות המחוקקת, אשר לימים תיקרא הכנסת.
ב-19 במאי 1948 הוחלף המנשר בפקודת סדרי השלטון והמשפט, שחוקקה מועצת המדינה הזמנית. פקודה זו קבעה בסעיף 11 כי: "המשפט שהיה קיים בארץ ישראל ביום ה' באייר תש"ח (14 במאי 1948) יעמוד בתקפו, עד כמה שאין בו משום סתירה לפקודה זו או לחוקים האחרים שיינתנו על ידי מועצת המדינה הזמנית או על פיה, ובשינויים הנובעים מתוך הקמת המדינה ורשויותיה".
קביעה זו הותירה בתוקף את סימן 46, ששימש כ"צינור יבוא" דרכו המשיכה מערכת המשפט של המדינה החדשה לשאוב את המשפט האנגלי גם לאחר הכרזת העצמאות.
מקום המדינה ועד שנת 1980, חוקקה הכנסת שורה של חוקים ישראליים ייחודיים בסוגיות עיקריות המתאימות למשפט הארץ - כגון חוק המכר, תשכ"ח-1968, חוק החוזים (תרופות בשל הפרת חוזה), תשל"א-1970, חוק החוזים (חלק כללי), תשל"ג-1973, חוק חוזה קבלנות, תשל"ד-1974 וחוקים נוספים. חוקים אלו היוו, בעיקרם, חקיקה ישראלית מקורית, אשר שאבה עקרונותיה הן מהפסיקה שהתפתחה בארץ, הן משיטות משפט זרות, ובמיוחד מן המשפט הגרמני.
לאור מלאכת החקיקה הרבה שנעשתה במהלך השנים מקום המדינה, ההתרחקות הרבה מהמשפט הבריטי, פנייה לפרשנות דברי חקיקה שמקורם אם במשפט הקונטיננטלי ואם במשפט העברי או בעקרון עצמאי שהתפתח בפסיקה, הפניה לחוק הבריטי נראתה מלאכותית. לאחר המהפך השלטוני של שנת 1977, הוחל בחקיקת 'חוק יסודות המשפט'.
לשון החוק

חוק יסודות המשפט הוא חוק בעל תוכן קצר ביותר, ובו שני סעיפים בלבד.
סעיף 1 לחוק, שהוא הסעיף העיקרי בו, קבע:
ניסוח זה דומה ללשון הכרזת העצמאות:
להשלמת מלאכתו קבע המחוקק הישראלי בסעיף 2 לחוק שני עקרונות נוספים הכרחיים מהמצב המשפטי החדש שנוצר:
לאחר חקיקת חוק זה העקרונות שנקבעו למקורות אליהם יפנה בית המשפט בבואו לדון בשאלה משפטית העומדת לפניו הם: ראשית, לשון החוק. שנית - אם לא מצא תשובה בדבר חקיקה, יפנה לתקדים המחייב שנוצר בפעולת בתי משפט אחרים במדינה, ושלישית - באין תשובה בחקיקה או בפסיקה - יבדוק את ההיקש - אנלוגיה למקרים אחרים שנדונו אם בחוק ואם בפסיקה (מקום בו אין תשובה בדין, ואילו ישנה הלכה פסוקה קרובה אך לא בסוגיה המשפטית המתעוררת, יופעלו 'כללי ההיקש' הידועים בפרשנות, כמתחייב מאותו עניין - כגון: "על אחת כמה וכמה", "מכלל הן הינך שומע לאו"), ורק אם כל אלו לא הביאו לפתרון, כלומר המציאות מוכיחה כי קיימת לאקונה, חסר בחוק, יש לפנות אל "עקרונות החירות, הצדק, היושר והשלום של מורשת ישראל".
לקריאה נוספת

אהרן ברק, "חוק יסודות המשפט ומורשת ישראל", שנתון המשפט העברי י"ג 265 (תשמ"ז)
שמואל שילה, "על חוק יסודות המשפט – הערות והארות", שנתון המשפט העברי י"ג 351–369 (תשמ"ז)
אליאב שוחטמן, "על ההיקש כדרך פסיקה במשפט העברי ובזיקה לחוק יסודות המשפט, התש"ם-1980" שנתון המשפט העברי יג (תשמ"ז) 307
יצחק זמיר, בית המשפט העליון, הוצאת שוקן, 2022, הפרק "מקורות המשפט", עמ' 25–28
טלי פרידמן, שמואל ליימן-ווילציג, חופש הביטוי של רבני הציונות הדתית: בין הלכה, משפט ותקשורת בדמוקרטיה הישראלית, ניב, 2024
הערות שוליים

↑  חוק יסודות המשפט (תיקון), התשע"ח–2018, באתר הכנסת
↑  משה גורלי, ‏אלון נגד ברק: הוויכוח האמיתי, באתר גלובס, 13 במאי 2001
↑  ד"נ 13/80 - אליעזר הנדלס נ' בנק קופת עם בע"מ ואח' - פ"ד לה(2), 785
↑  ד"נ 40/80 קניג נ. כהן, פ"ד לו (3)701.
↑  בג"ץ 1635/90 ז'רז'בסקי נ. ראש ממשלת ישראל ואחרים, פ"ד מה(1) 749
↑  נחום רקובר "המשפט העברי בחקיקת הכנסת – המקורות היהודיים בשילובם בדיוני הכנסת ובחוקי מדינת ישראל", כרך ראשון, בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), עמ' 3–104, באתר דעת.
ירדן שועה

ירדן שוּעה (נולד ב-16 ביוני 1999) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדות הקשר ההתקפי והחלוץ בבית"ר ירושלים, בה הוא גם משמש כקפטן, ובנבחרת ישראל.
קריירת מועדונים

שועה נולד וגדל בתל אביב. הוא החל לשחק כדורגל בקבוצות הילדים של גדנ"ע יהודה, ובגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של מכבי תל אביב. בהמשך עבר למחלקת הנוער של הפועל תל אביב, וכשהיה בן 16 וחצי עבר למחלקת הנוער של בני יהודה תל אביב.
קריירת מועדונים > בני יהודה תל אביב

ב-1 באוקטובר 2016, בגיל 17, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של בני יהודה תל אביב מליגת העל, כשנכנס כמחליף במשחק נגד מ.ס. אשדוד שהסתיים בתיקו 2–2, במסגרת המחזור השישי של עונת 2016/2017 בליגת העל. בסך הכל ערך שתי הופעות במדי הקבוצה הבוגרת בעונה זו, ובעונת 2017/2018 ערך שמונה הופעות בליגת העל. ב-16 במאי 2018 כבש את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון החוץ 5–0 על מכבי נתניה.
את עונת 2018/2019 החל כשחקן הרכב בקבוצה הבוגרת של בני יהודה תל אביב וב-1 באוקטובר 2018 כבש לראשונה צמד שערים בליגת העל, בניצחון 3–0 על הפועל רעננה. בתחילת ינואר 2019 הוביל שועה את טבלת מלך שערי ליגת העל עם תשעה שערים.
קריירת מועדונים > מכבי חיפה

ב-9 בינואר 2019 נמכר שועה למכבי חיפה, תמורת כ-1.3 מיליון יורו תמורת 60% כרטיס השחקן שלו, ו-40% מסכום מכירתו העתידית שיועבר לבני יהודה תל אביב. שועה חתם על חוזה לחמש שנים במועדון. ב-22 בינואר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה וב-14 באפריל כבש את שערו הראשון במדי מכבי חיפה, בניצחון 2–1 על מכבי נתניה. בסך הכול כבש במדי הקבוצה שלושה שערים עד תום העונה.
במהלך התקופה במכבי חיפה היה מעורב במספר אירועים משמעתיים, בעקבותיהם הורחק מספר פעמים מאימונים ואף ממשחק ליגה. בתחילת דצמבר היה מעורב בעבירת משמעת נוספת לאחר תקרית עם מאמן הקבוצה מרקו בלבול ובעקבות התקרית נוּפּה מהסגל וביקש לעזוב את המועדון. ביוני 2020, בעקבות מספר תקריות נוספות עם צוות האימון והפרות כללי הבידוד של שחקני ליגת העל בתקופת מגפת הקורונה, הושעה מהקבוצה עד תום העונה. לאחר מינויו של ברק בכר לתפקיד מאמן הקבוצה, הובטח לו כי ייקח חלק משמעותי יותר בתוכניות המקצועיות לעונה הקרובה, אך שועה החליט לעזוב מיידית את מכבי חיפה.
קריירת מועדונים > בית"ר ירושלים

ב-16 באוקטובר 2020 חתם על חוזה לשלוש שנים בית"ר ירושלים, אשר רכשה את כרטיס השחקן שלו תמורת 1.4 מיליון יורו. את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה ערך שועה ב-31 באוקטובר 2020, בה פתח בהרכב ובישל למיכאל אוחנה את שער השוויון במשחק חוץ בליגה מול הפועל תל אביב. ב-7 בדצמבר 2020 כבש את שער הבכורה שלו במדי הקבוצה בהפסד ביתי 1–2 להפועל באר שבע במסגרת הליגה.
את עונת הבכורה שלו בקבוצה סיים שועה עם עשרה שערים ושישה בישולים, מתוכם שבעה שערי ליגה ושלושה בגביע המדינה. כל ששת הבישולים היו במסגרת הליגה. את העונה השנייה בקבוצה, עונת 2021/2022, סיים עם מעורבות בעשרה שערים, כשלזכותו שישה שערי ליגה וארבעה בישולים.
בעונת 2022/2023, סיים שועה כ"מלך הבישולים של ליגת העל", עם 16 בישולים (רחוק בישול אחד משיא כל הזמנים בליגה הישראלית, אותו מחזיק כדורגלן העבר גילי ורמוט), בנוסף לשלושה שערים בליגה. שועה אף הוביל את הקבוצה לזכייה השמינית בתולדותיה בגביע המדינה – זאת לאחר ניצחון 3–0 על מכבי נתניה במשחק הגמר, בו רשם שער ובישול. בעונה זו היה מעורב ב-21 שערים של הקבוצה. בסיום אותה עונה, ב-20 באוגוסט 2023, האריך את חוזהו במועדון בשלוש שנים נוספות, עד 2026.
את עונת 2023/2024 סיים עם 12 שערים, שמונה בישולים, זכייה בתואר שחקן החודש ושלוש פעמים בתואר שחקן השבוע. הוא סיים בפעם השנייה ברציפות כמלך הבישולים של ליגת העל, בצוותא עם אנטוניו ספר מהפועל באר שבע.
בעונת 2024/2025 מונה לקפטן הקבוצה.
נבחרות ישראל

בשנת 2015 שיחק שועה בשתי קטגוריות הגיל של נבחרות ישראל לנערים עד גיל 16 ועד גיל 17. בשנת 2017 שיחק בשתי קטגוריות הגיל של נבחרות ישראל לנוער עד גיל 18 ועד גיל 19, כשלזכותן כבש שישה שערים בתשע הופעות בכל המסגרות.
הנוהל המקובל לאורך מרבית השנים היה ששחקן שלא השלים את שירותו הצבאי לא יכול לשחק בנבחרת, דבר שהוביל לכך ששועה לא זומן לנבחרת הצעירה ולנבחרת הבוגרת כשגם בקשתו להתנדב לשירות לאומי, על תקן ספורטאי מצטיין, הוקפאה ב-2019 על ידי מינהל הספורט שהחליט לא לאפשר לו לאחר שכבר נמצא לו מקום, כל זאת עקב בעיות משמעת במועדון בו שיחק באותה העת מכבי חיפה.
ב-7 בנובמבר 2024 החליט המאמן הלאומי רן בן שמעון לזמן לראשונה את שועה לסגל הנבחרת הבוגרת של ישראל לצמד המשחקים מול נבחרות צרפת ובלגיה במסגרת ליגת האומות, לאחר ששועה החל בשירות לאומי. ב-17 בנובמבר 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת כשנכנס כמחליף בדקה ה-74 מול נבחרת בלגיה במסגרת המחזור האחרון של ליגת האומות 2024/2025, ובדקה ה-86 אף כבש את שער הבכורה שלו שקבע את ניצחונה של הנבחרת בתוצאה 1–0.
תארים

גביע המדינה: 2018/2019
גביע המדינה: 2022/2023
מלך הבישולים של ליגת העל: 2022/2023, 2023/2024
שחקן החודש בליגת העל: ינואר 2024
הערות שוליים

↑  שועה חתם ל-5 שנים במכבי חיפה: "זו קפיצה גדולה", באתר ערוץ הספורט, 9 בינואר 2019
↑  אורן יוסיפוביץ‏, תיק שועה, באתר וואלה, 26 בספטמבר 2019
↑  מוטי פשכצקי, ‏שועה נופה מהסגל: "נמאס לי, אני לא רוצה להיות פה", באתר ערוץ הספורט, 8 בדצמבר 2019
↑  ירדן שועה הושעה עד לתום העונה משאר הקבוצה במכבי חיפה, בתום העונה יוחלט על המשך עתידו - חדשות רוטר, באתר Rotter.net
↑  גיא בן זיו, ‏מהכרמל לבירה: ירדן שועה עבר לבית"ר ירושלים, באתר ONE‏, 16 באוקטובר 2020
↑  Israel - Y. Shua - Profile with news, career statistics and history - Soccerway, int.soccerway.com
↑  ירדן שועה - עונת 2020/2021, באתר מנהלת הליגות לכדורגל, ‏2017-03-20
↑  player, מנהלת הליגות לכדורגל, ‏2017-03-20
↑  player, מנהלת הליגות לכדורגל, ‏2017-03-20
↑  סיקור המשחק, ספורט 5. ירדן שועה מבשל בדקה ה-76 לפרד פריידיי את השער השני, בדקה ה-95 מכניס בעיטת עונשין וקובע 0–3 ואת תוצאת המשחק.
↑  אוהב מכל הלב: ירדן שועה חתם לשלוש שנים בבית״ר ירושלים, באתר בית״ר ירושלים, ‏20 באוגוסט 2023
↑  עמית קרקו, ‏בצעירה מחפשים חלופה לשירות הצבאי של שועה, באתר ONE‏, 28 באוקטובר 2018
↑  דורון בן דור, ‏ירדן שועה יהיה חייב להתגייס כדי לשחק בנבחרת, באתר ONE‏, 16 בספטמבר 2019
↑  מיכאל וייסרמן, ‏‏גורמים בנבחרת מסרו לירדן שועה: "לוקחים אותך בחשבון", באתר ספורט1, 13 באוגוסט 2019
↑  מוטי פשכצקי, ‏השירות הלאומי של שועה הוקפא. "לא מהווה דוגמא", באתר ערוץ הספורט, 10 בדצמבר 2019
↑  אופיר סער‏, ירדן שועה זומן לראשונה, באתר וואלה, 7 בנובמבר 2024
↑  ynet ספורט, סיימה בטעם מתוק: 0:1 יוקרתי לנבחרת ישראל על בלגיה בליגת האומות, באתר ynet, 17 בנובמבר 2024
הסבה

ערך זה עוסק בתנוחת ישיבה או שכיבה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
שחקן צעיר מצולם בתנוחת הסבה
איש לועס גת בתנוחת הסיבה, צנעא, 2009
אישה בתנוחת הסיבה, ברזיל, 1879
הֲסִבָּה (בכתיב מלא: הֲסִיבָּה) היא תנוחת הישענות בישיבה או חצי-שכיבה, על פי רוב על רהיט רך כמו מיטה או כורסה. ההסיבה נעשית בדרך כלל לכיוון שמאל, כדי לאפשר במקביל תנועה ביד ימין.
תנוחת ההסיבה מבטאת נינוחות וחופש ואינה מקובלת בפני מקור סמכות. היהדות הרבנית אימצה את ההסיבה כאחת ממצוות ליל הסדר מכיוון שהיא מסמלת חירות.
היסטוריה

התנוחה נפוצה בתרבות הערבית כיום[דרוש מקור], הייתה נפוצה בעת העתיקה במזרח התיכון, והייתה נהוגה בעיקר בזמן האכילה. התנוחה בזמן אכילה כבר מוזכרת בספר עמוס (מהמאה ה-8 לפנה"ס). התנוחה היא מעין שכיבה, שהייתה נפוצה בעיקר בקרב המעמדות המכובדים יותר ביוון וברומא העתיקות, וסימלה סטטוס של נוחות וכבוד. גם ברחבי המזרח התיכון נהגו אכילת הסיבה באותן תקופות בקרב המעמדות הגבוהים. מסיבה זו, לא היה מקובל שעבד או בן מעמד נחות אחר, יסב כשהוא נמצא יחד עם אדונו או בעל מעמד גבוה ממנו.
התנוחה מבוצעת לרוב כשההשענות היא על צד שמאל, משתי סיבות עיקריות:
רוב בני האדם משתמשים בידם הימנית על מנת לאכול, ובתנוחה זו ההישענות היא על יד שמאל, בעת שהימנית נשארת פנויה.
כאשר ההישענות היא על צד ימין, קיימת סכנה שהאוכל יכנס לקנה הנשימה ויגרום לחנק.
בהלכות ליל הסדר

ההלכה אימצה את תנוחת ההסיבה כתקנה מרכזית שתקנו חכמים בהלכות ליל הסדר, והיא באה להמחיש את היציאה לחירות משעבוד מצרים. זאת בהתאם לעיקרון ש"חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים". המשנה במסכת פסחים מדגישה ש"אפילו עני בישראל לא יאכל עד שיסב" - כדי לבטא את חירותו, אף על פי שבדרך כלל אינו רגיל להסב.
מרכזיותה של ההסיבה בליל הסדר באה לידי ביטוי בכך שהמשתתפים בליל הסדר קרויים לעיתים "מסובים", כפי שנאמר בהגדה של פסח: "מעשה ברבי אליעזר ורבי יהושע ורבי אלעזר בן עזריה ורבי עקיבא ורבי טרפון - שהיו מסובין בבני ברק".
יש להסב בזמן אכילת המצה, ה"כורך" ושתיית ארבע הכוסות, אך לא בשעת אכילת המרור, כיוון שאכילתו היא על שם השיעבוד ועל שם שמיררו המצרים את חיי בני ישראל. הידור מצווה הוא להסב בכל שעת אכילת הסעודה. בשעת אמירת ההגדה - אין להסב, אלא יש לשבת בכובד ראש.
לדעת ראבי"ה, חובה זו אינה נוהגת היום, שהרי בני חורין אינן מסובים בימינו, ואדרבה - הישיבה על הכיסאות היא דרך חירות.
אדם היושב בנוכחות אדם שמוראו מוטל עליו - אינו מיסב, משום שההסיבה מבטאת מידת מה של קלות ראש, ולכן תלמיד היושב בנוכחות רבו - אינו מיסב, אולם בן היושב אצל אביו - צריך להסב. בתלמוד נאמר ש"אשה אינה צריכה הסיבה", אולם "אשה חשובה" - צריכה להסב. בטעם הדבר נאמרו שני טעמים: האחד - האשה כפופה לבעלה, ולכן היא אינה מסבה, בעוד שאשה חשובה שאינה כפופה לבעלה - מסבה; השני - אין דרך נשים להסב, ולכן הסיבה שלהן אינה מבטאת חירות. כמה מפוסקי אשכנז בתקופת הראשונים קבעו כי "כל הנשים שלנו מיקרו (=נקראות) חשובות", אולם להלכה נפסק בכל זאת שנשים אינן חייבות להסב, בנימוק שהנשים מסתמכות על הדעה שאין חובה כלל להסב בזמן הזה (ראו לעיל).
הערות שוליים

↑  כך הן הצורות הנהוגות בלשון חז"ל. הצורה הסטנדרטית בעברית המודרנית היא הֲסָבָה. ראו האקדמיה ללשון העברית: משקל הַפְעָלָה בגזרות ע"ו והכפולים
↑  עמוס, ו', ד'
↑  Matthew B. Roller, "Dining Posture in Ancient Rome: Bodies, Values, and Status

", 2017 Princeton University Press.
↑  ראו ר' מנחם המאירי, בית הבחירה, על פסחים קח עמוד א
↑  רשב"ם, בפירושו על תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ק"ח, עמוד א' בשם רבותיו
↑  Why do we recline to our left side at the seder?, www.chabad.org (באנגלית)
↑  משנה, מסכת פסחים, פרק י', משנה א'
↑  ראו רשב"ם תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ק"ח, עמוד א'.
↑  כמובא בדברי הרמ"א, שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תע"ב, סעיף ד'.
| חג הפסח |
| --- | --- | --- |
| ערב פסח | קמחא דפסחא • אפיית מצות • שבת הגדול • הגעלת כלים • בדיקת חמץ • ביטול חמץ • ביעור חמץ • מכירת חמץ • תענית בכורות • ערב פסח שחל בשבת |  |
| סיפור יציאת מצרים | שעבוד מצרים • עשר מכות מצרים • יציאת מצרים • קריעת ים סוף • שירת הים |  |
| ליל הסדר | הלכות ליל הסדר • קערת ליל הסדר • חרוסת • כרפס • מצה • מרור • זרוע • ארבע כוסות • כוס של אליהו • הסבה • אפיקומן |  |
| סדר ההגדה | סימני הסדר • הא לחמא עניא • מא כ'בר • מה נשתנה • עבדים היינו • ארבעה בנים • והיא שעמדה • דצ"ך עד"ש באח"ב • דיינו • אמונים ערכו שבח • קריאת ההלל (התחלה) • שפוך חמתך • הלל (המשך) • הלל הגדול • ברכת השיר • חסל סידור פסח • לשנה הבאה בירושלים • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא |  |
| מצוות החג | איסור חמץ • קורבן פסח • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה • אכילת מרור • ארבע כוסות • מנחת העומר |  |
| מהלך החג | ערב פסח • ליל הסדר • חול המועד פסח • שביעי של פסח • פסח שני |  |
| מנהגים | סעודת אסתר • סהרנה • אמירת שירת הים • סעודת משיח • מימונה |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אבוא בחיל להתיצבה • תפילת טל • ליל שמורים אותו אל חצה |  |
| חמץ ומצה | מצה עשירה • מצה שמורה • שרויה • קטניות בפסח • חמץ נוקשה • חמץ שעבר עליו הפסח |  |
| שונות | מסכת פסחים • לא בד"ו פסח • מטבח פסח • רומפלנאכט |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
תיאור של הסבה בליל הסדר, מתוך הגדת רוטשילד, הגדה של פסח, כמנהג אשכנז
תסמונת קורו

ערך זה עוסק בתסמונת פסיכיאטרית. אם התכוונתם למחלה פריונית, ראו .
| --- | --- |
 תחום:  פסיכיאטריה 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D016911
 
תסמונת קורו (באנגלית: Koro) היא תסמונת חרדתית-פסיכיאטרית תלוית תרבות, שנצפית בעיקר בדרום-מזרח אסיה. תסמונת זו מאופיינת אצל גברים באמונה פתאומית כי איבר מינם מתכווץ פנימה אל תוך בטנם ובעקבות זאת ימותו, למרות היעדר כל שינוי פיזי באיברי מינו. אצל נשים האמונה היא כי השדיים או איבר מינן נעלמים פנימה אל תוך הגוף ויובילו למוות. תסמונת קורו מוכרת גם בשם "התכווצות הפין" והיא תסמונת רשומה במדריך האמריקאי לאבחון וסטטיסטיקה להפרעות נפש (DSM). התופעה מוכרת ומתרחשת ברמה העולמית.
להיסטריה המונית של נסיגת והיעלמות איברי מין ושדיים יש היסטוריה באפריקה, אסיה ואירופה. בארצות הברית ובאירופה, התופעה מוכרת כ"סינדרום נסיגת איבר המין". ניתן לאבחן את התופעה באמצעות הערכה פסיכולוגית ביחד עם בדיקה גופנית כדי לשלול הפרעות אמיתיות באיברי המין, שאכן יכולות לגרום לנסיגת איבר המין.