stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חומר דוב (סרט)
הערות שוליים

↑  Rebecca Rubin, Rebecca Rubin, Ray Liotta Finished Filming ‘Cocaine Bear’ and Apple’s True-Crime Series ‘Black Bird’ Before Death, Variety, ‏26 במאי 2022 (באנגלית)
↑  The true story of Cocaine Bear, The Independent, ‏2022-12-17 (באנגלית)
↑  "Cocaine and a Dead Bear". The New York Times (באנגלית אמריקאית). 1985-12-23. ISSN 0362-4331. נבדק ב-2023-01-09.
↑  Adam Roy, Cocaine Bear: The True Story Behind the Ultimate Party Animal, Backpacker, ‏26 באפריל 2021 (באנגלית)
↑  Meet Our New Mascot: Cocaine Bear, KY for KY Store (באנגלית)
↑  Ethan Anderton, Phil Lord & Chris Miller To Produce A Bear-Driven Horror Comedy From 'Ready Or Not' Directors, /Film, ‏17 בדצמבר 2019 (באנגלית)
↑  Justin Kroll, Justin Kroll, Keri Russell, O’Shea Jackson, Ray Liotta, Alden Ehrenreich and Jesse Tyler Ferguson To Star in Elizabeth Banks’ ‘Cocaine Bear’ For Universal, Deadline, ‏1 ביולי 2021 (באנגלית)
↑  Matt Grobar, Matt Grobar, Margo Martindale, Kristofer Hivju, Christian Convery, Brooklynn Prince & Others Round Out Cast Of Elizabeth Banks’ ‘Cocaine Bear’, Deadline, ‏2 באוגוסט 2021 (באנגלית)
↑  Kyle Osterman, Elizabeth Banks' Cocaine Bear Set Photo Reveals Movie's Bold Logo As Filming Starts, ScreenRant, ‏21 באוגוסט 2021 (באנגלית)
↑  Cocaine Bear to double Ireland for Georgia, US, www.kftv.com
↑  Rahul Malhotra, Elizabeth Banks' 'Cocaine Bear', Story of Kentucky's Legendary Pablo EskoBear, Has Wrapped Filming, Collider, ‏17 באוקטובר 2021 (באנגלית)
↑  Natalie Holt Scoring Elizabeth Banks’ ‘Cocaine Bear’ | Film Music Reporter (באנגלית)
↑  Mark Mothersbaugh Scoring Elizabeth Banks’ ‘Cocaine Bear’ | Film Music Reporter (באנגלית)
↑  Condé Nast, The 'Cocaine Bear' Trailer Is as Insanely Fun as It Sounds, GQ, ‏30 בנובמבר 2021 (באנגלית)
↑  Anthony D'Alessandro, Anthony D'Alessandro, Universal’s Elizabeth Banks-Directed Thriller ‘Cocaine Bear’ Sets Winter 2023 Release, Deadline, ‏2 במאי 2022 (באנגלית)
↑  Zoe Sottile, Yes, the viral 'Cocaine Bear' movie is based on a true story (kinda), CNN, ‏3 בדצמבר 2022 (באנגלית)
↑  Yasmin Tayag, Cocaine Bear: Why?, The Atlantic, ‏5 בדצמבר 2022 (באנגלית)
↑  "'Cocaine Bear' is based on a true story: Pablo Eskobear, who overdosed". Washington Post (באנגלית). ISSN 0190-8286. נבדק ב-2023-01-09.
↑  Holpuch, Amanda (2022-12-01). "Yes, 'Cocaine Bear' Was Real. Here's the Back Story". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2023-01-09.
↑  San Diego Film Critics, 2023 San Diego Film Critics Society Award Winners, San Diego Film Critics Society, ‏2023-12-19 (באנגלית אמריקאית)
↑  Patrick Hipes, Annie Awards: ‘Spider-Man: Across The Spider-Verse’ Takes Best Feature And Tops Winners List; ‘Blue Eye Samurai’ Dominates TV, Deadline, ‏2024-02-18 (באנגלית אמריקאית)
↑  Taylor Swift, 'Barbie' and 'Grey's Anatomy' Score at 2024 People's Choice Awards: See the Full List of Winners, Peoplemag (באנגלית)
הפוחלץ של "דב הקוקאין" בתצוגה בקניון בלקסינגטון, קנטקי.
אליזבת בנקס משמשת כבמאית הסרט.
אורי סלונים

| --- | --- |

 לידה:  17 באוקטובר 1942 (בן 82) תל אביב, פלשתינה (א"י) המנדט הבריטי 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  הפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב 
 
אוֹרי סלונים (באנגלית: Ory Slonim; נולד ב-17 באוקטובר 1942) הוא עורך דין ופעיל ציבור ישראלי, כיהן כיועצם של מספר שרי ביטחון לענייני השבויים והנעדרים. כיהן כיו"ר ארגון "וראייטי" ישראל מאז 1995 ועד פרישתו באפריל 2022, וכנשיא וכיו"ר וראייטי העולמי בשנים 2003–2007. זוכה עיטור נשיא מדינת ישראל (2012).
ביוגרפיה

סלונים נולד בתל אביב ליצחק ואסתר סלונים, צאצא למשפחת סלונים מחברון ולרב שניאור זלמן מלאדי. בוגר תיכון עירוני ה' בתל אביב.
ב-1960 התגייס לצה"ל במסגרת גרעין נח"ל. לאחר טירונות להכשרה בקיבוץ חצרים, הוצב בגדוד 50, הנח"ל המוצנח. עבר קורס מ"כים. בהמשך התנדב לעבור הכשרה למדריך צניחה. שירת בתפקיד זה בהמשך וכן במילואים במשך יותר משלושים שנה.
לאחר השירות הצבאי עבד במשך תקופה בתור ימאי בצי הסוחר.
קריירה מקצועית

בשנת 1968 סיים תואר ראשון במשפטים בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה. התמחה אצל עורכי הדין צבי לידסקי ויצחק אדרת. בשנת 1970 פתח משרד עורכי דין עצמאי בתל אביב, עובד במשרדו
בכפר סבא יחד עם בנו עו"ד ארז סלונים המתמחים גם בניהול סיכונים משפטיים עם חברות גדולות בישראל ובעולם.
קריירה מקצועית > לקוחות בולטים

יצחק רפאל (במשפט נגד העיתונאית סילבי קשת)
נסים משעל (בפרשת האופציות שחילק מיכאל אלבין)
שלושת חוטפי השר הניגרי
עמוס ירון (בוועדת כהן)
יצחק מרדכי (בפרשת קו 300)
ראש אגף האבטחה בשב"כ (בוועדת שמגר)
סוחר הקרקעות שמואל עינב, שהורשע בתיווך לשוחד למפלגת הליכוד בבחירות לכנסת האחת עשרה.
מיכאל דקל, שהיה חבר הכנסת וסגן שר בממשלת ישראל מטעם הליכוד, והורשע בשוחד ובמרמה והפרת אמונים.
הקבלן אברהם רובינשטיין שזוכה מכל אשמה לאחר שהואשם במירמה, באופן נדיר אף נזקף לזכותו פיצויים מהמדינה על העמדתו לדין.
רפי גינת שזוכה ב-1991 מאשמת שוחד
שודד הבנקים "האופנובנק" רוני ליבוביץ, שנידון לעשרים שנות מאסר
כמו כן ייצג חברות מסחריות גדולות, ובהן בנק לאומי (בוועדת בייסקי), טמפו ותדיראן.
משמש כמפקח חיצוני על חברת "סימנס" מטעם מדינת ישראל, לאחר שנחתם הסדר טיעון עם החברה, בו הורשעה בביצוע עבירה של קשירת קשר לביצוע פשע ותשלומי שוחד בהתקשרויותיה מול חברת החשמל.
קריירה מקצועית > תיקים מיוחדים

ממייצגי הבנקים במשפט ויסות המניות
השתתף בוועדות חקירה ממלכתיות בנושאי סברה ושתילה, קו 300 ורצח רבין
תפקידים ציבוריים

ב-1980 מונה כחבר בעמותת אלמנות ויתומים של חללי הצנחנים
ב-1982 מונה לחבר בתי הדין העליונים של ההתאחדות לכדורגל ואיגוד הכדורסל
ב-1986 מונה כחבר הנהלת מוזיאון ארץ ישראל
ב-1990 מונה לחבר הנהלה באגודת ידידי מכון ויצמן
ב-1993 מונה לחבר בית הדין של מכבי שירותי בריאות
ב-1994 מונה לנשיא וראייטי ישראל
ב-1994 מונה ליושב-ראש בית הדין לאתיקה של מועצת העיתונות
ב-1996 מונה לחבר בית הדין המשמעתי הארצי של לשכת עורכי הדין
ב-1997 מונה ליושב ראש זמני של חברת הביטוח מגדל
ב-2001 שימש כשופט בתחרות הארצית של מלכת היופי
ב-2003 מונה לנשיא "וראייטי" העולמי
שימש חבר בדירקטוריונים של בז"ן, הראל, א. דורי חברה לעבודות הנדסיות, בתי זיקוק חיפה, מגדל חברה לביטוח, הבינלאומי הראשון השקעות וחיתום, במועצת המנהלים של"טבע" תעשיות פרמצבטיות בשנים 2008–2014. פעל גם כחבר הנהלת קופ"ח "מכבי" והיה יו"ר המועצה המייעצת של בנק HSBC בישראל.
יועץ שר הביטחון למען שבויי ונעדרי צה"ל

בשנים 1989-2006 שימש סלונים יועץ שר הביטחון לענייני השבויים והנעדרים, תחת שרי הביטחון יצחק רבין ומשה ארנס. אהוד ברק, יצחק מרדכי, שאול מופז, בנימין בן אליעזר, בין השנים 1994 - 1996 שימש יועץ גם לשר הביטחון שמעון פרס. פעל ויזם מבצעים בנושא בארץ ובעולם, העלה את נושא השבויים ונעדרי צה"ל לסדר היום, עסק במשא ומתן ובמגעים עם ארגוני טרור, ומדינות, והיה קשוב ותומך במשפחות.
יו"ר ארגון וראייטי

סלונים הצטרף לוראייטי ב-1992. היה יו"ר הארגון בישראל מאז 1995 ועד פרישתו באפריל 2022. בשנים 2003–2007 כיהן כנשיא וכיו"ר וראייטי העולמי, הישראלי הראשון והיחידי עד כה בתפקיד זה.
ספרו

בשנת 2019 יצא ספרו הראשון, "בשליחות הלב", על פעולותיו למען השבויים והנעדרים.
ובשנת 2022 יצא הספר באנגלית בארצות הברית וקנדה A knock at the Door בהפצת Simon and Schuster בעולם .
חיים אישיים

סלונים נשוי לעורכת הדין תמי סלונים, בעלת משרד עצמאי בכפר סבא, ולהם שלושה ילדים ושבעה נכדים. מתגורר במושב חניאל. סלונים ורעייתו תמי נפצעו בפיגוע בקולנוע חן בתל אביב. בנו, עו"ד ארז סלונים, עובד במשרדו.
פרסים והוקרה

1992 - אות הנשיא למתנדב
1993 - פרס ז'בוטינסקי למתנדב
2001 - הדלקת משואה ביום העצמאות
2001 - "אות המתנדב" רעננה
2001 - "אות הנאמן החברתי" משרד ראש הממשלה
2007 - "איש המופת" מועדון "ליונס"
2008 - פרס לשכת עורכי הדין
2010 - אות "יקיר צופי ישראל"
2012 - "איש המופת" של מועדון "ליונס ישראל"
2012 - היה בקבוצה הראשונה של חמשת האישים שהוענקה להם עיטור נשיא מדינת ישראל. (עיטור אותו קיבלו במהלך השנים הנשיאים קלינטון ואובמה, הקנצלרית מרקל, קיסינג'ר, זובין מהטה, ועוד)
הערות שוליים

↑  TheMarker digital, עו"ד אורי סלונים, נשיא וראייטי ישראל, מונה לנשיא וראייטי הבינלאומי, באתר TheMarker‏, 6 במאי 2002
↑  בכירי המשק הגיעו לתרום - לא לכולם היה כסף מזומן, באתר הארץ, 4 בספטמבר 2010
1 2  בשליחות הלב - אורי סלונים, באתר www.e-vrit.co.il
↑  משה פרל, שמואל עינב הורשע במתן שוחד לאבי צור, חדשות, 6 ביולי 1987
↑  אירית ורד, סניגורו שר מיכאל דקל בפתיחה: הוא נהג כמו כולם, חדשות, 19 במרץ 1990
חן דגן, מיכאל דקל נקנס ב־50 אלף שקל ומרגיש שהוא קורבן, חדשות, 2 ביוני 1993
↑  משה פרל, הקבלן רובינשטיין זוכה מכל אשמה, חדשות, 13 בנובמבר 1987
↑  משה פרל, רובינשטיין יפוצה, המדינה לא תערער, חדשות, 30 בדצמבר 1987
↑  ענת אבניאלי, רפי גינת זכאי. "יש כמה אנשים שצריכים לבקש ממני סליחה", חדשות, 14 ביוני 1991
↑  בוקי נאה, האופנובנק, הודה, הורשע וחייך, חדשות, 11 בדצמבר 1990
שרגא ציינר, ייתכן שיופחת עונשו של האופנובנק, חדשות, 7 בפברואר 1992
↑  עודד ארבל, אורי סלונים: "חלק גדול מהדירקטורים לא מבינים עד כמה תפקידם מסוכן", באתר TheMarker‏, 2 ביולי 2006
↑   אפרת נוימן, הסכם טיעון עם סימנס: האישום בשוחד יוסר, החברה תיקנס ב-63 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 6 בנובמבר 2017
↑  עו"ד סלונים - יו"ר זמני למגדל, באתר גלובס, 17 בספטמבר 1997
↑  עו"ד אורי סלונים - נשיא וראייטי הבינ"ל, באתר גלובס, 22 במאי 2002
↑  שירי חביב ולדהורן, ‏לנדא וחשין מתנגדים למינויו מחדש של עו"ד סלונים לדירקטור ולכיסוי ביטוחי דירקטורים, באתר גלובס, 6 ביולי 2014
↑  דפנה צוקר, ‏עו"ד אורי סלונים - יו"ר המועצה המייעצת של בנק HSBC בישראל, באתר גלובס, 5 בספטמבר 2000
↑  איה אורן, עו"ד אורי סלונים פורש מהטיפול בשבויים והנעדרים, מעריב, 6 במרץ 1990
↑  אלה לוי-וינריב, ‏"מדינה חייבת להגן על אזרחיה וחייליה, כולל השבתם מהשבי", באתר גלובס, 21 באוגוסט 2015
↑  אלה לוי-וינריב, ‏"יש אמת מוסרית-ערכית אחת: מדינה חייבת להגן על אזרחיה וחייליה כולל השבתם הביתה מהשבי", באתר גלובס, 20 באוגוסט 2015
↑  בשליחות הלב - אורי סלונים, באתר e-vrit
↑  אות הנשיא למתנדב, באתר בית הנשיא
↑  כוננות שיא בישראל לקראת יום העצמאות, באתר וואלה, 24 באפריל 2001
↑  לשכת עורכי הדין תעניק את פרס הלשכה לשנת תשס"ח לעו"ד אורי סלונים, באתר לשכת עורכי הדין
↑  כתב מקומונט, התאחדות הצופים והצופות בישראל העניקה את אות יקיר הצופים, באתר מקומונט גבעתיים - חדשות מקומיות גבעתיים, ‏2010-09-09
↑  אנשי המופת - חלק ראשון, באתר ליונס ישראל
↑  פרס מפרס: הוכרזו הזוכים הראשונים בעיטור הנשיא, באתר חדשות 13
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007411355505171  VIAF: 240155104027976202228   WorldCat (עם VIAF): 240155104027976202228
מנחם הופנונג

| --- | --- |

 לידה:  12 ביולי 1950 (בן 74) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 אתר רשמי
 
מנחם הופנונג (נולד ב-12 ביולי 1950) הוא חוקר מדע המדינה, משפטן ישראלי, פרופסור אמריטוס באוניברסיטה העברית.
ביוגרפיה

הוריו ניצולי השואה מפולין, עלו לישראל ב-1950; בתחילה שוכנו במעברה, אחר-כך התיישבו בקיבוץ רמת השופט, אותו עזבו בשלהי 1950 לבאר שבע, שם כיהן אביו כמזכיר מועצת הפועלים. כשמנחם היה בן שנתיים וחצי אביו נפטר, אמו חזרה לרמת השופט ונישאה בשנית לחבר הקיבוץ נתן זולטי.
מנחם הופנונג גדל ברמת השופט, שירת בשירות החובה בצה"ל בשנים 1969–1972 והשתחרר משירות המילואים בדרגת רב-סרן. לאחר שחרורו מהצבא עבד בתפקידים ביטחוניים שונים, ביניהם שנה כקצין ביטחון בצי הסוחר.
הופנונג עשה את מרבית לימודיו האקדמיים במחלקה למדע המדינה באוניברסיטה העברית: תואר ראשון (1978-1976) ושני (1983-1978). הוא בוגר תואר ראשון במשפטים (1980–1984) ובעל רישיון לעריכת דין. עבודת הדוקטור במדע המדינה בנושא "ישראל – דרישות ביטחון המדינה מול דרישות שלטון החוק", נעשתה בהדרכת הפרופסורים דן הורוביץ ושמעון שטרית (1990-1984) באוניברסיטה העברית ועובדה לספר בעברית "ישראל – דרישות ביטחון המדינה מול דרישות שלטון החוק 1948 – 1991" בהוצאת נבו בשנת 1991.
עשה פוסט-דוקטורט במחלקה למדע המדינה באוניברסיטת קליפורניה באירוויין בהדרכת פרופ' הארי אקשטיין (1990-1989). מינוייו האקדמיים היו במחלקה למדע המדינה באוניברסיטה העברית: התמנה למרצה ב-1990, למרצה בכיר ב-1995 ולפרופסור חבר ב-2006.
היה עמית מחקר במכון הישראלי לדמוקרטיה (1994-1992), שהה כחוקר אורח בבית הספר למשפטים באוניברסיטת קליפורניה בברקלי (1998-1997), כפרופסור אורח באוניברסיטת פריז בנאנטר (2007) ובאוניברסיטת סידני, אוסטרליה (2010). לימד באוניברסיטת סן פרנסיסקו סטייט (1998), באוניברסיטת פלורידה (2003-2002) באוניברסיטת מוסקבה (2009 ו-2013), באוניברסיטת קליפורניה באירוויין (2010 – 2011) ובאוניברסיטת קליפורניה בברקלי (2011).
עמד בראש האגודה הישראלית למשפט וחברה (ILSA) (2001-1999 ,2010-2007).
עמד בראש ועדת מחקר בינלאומית בנושא מימון פוליטי ושחיתות פוליטית במסגרת International Political Science Association‏ (IPSA)‏(אנ')‏ (2009-2006).
פרופ' הופנונג כיהן כיושב ראש הנהלת "בצלם" (1997-1996).
כיהן בוועדה לחקר מימון פעילות פוליטית בישראל בראשות השופט דב לוין, שהוקמה לאחר התפוצצות פרשת עמותות ברק בשנת 2000. היה חבר בוועדת מגידור, ועדת נשיא המדינה לבחינת שיטת הממשל בישראל (2006-2005).
ב-2013 התמנה מנחם הופנונג לנשיא האגודה ללימודי ישראל וכיהן בתפקיד זה עד 2015.
בשנים 2015-2017 כיהן כראש המחלקה למדע המדינה באוניברסיטה העברית בירושלים.
נשוי לרחל, מחנכת ומורה, ולהם ארבעה ילדים.
מחקריו

מנחם הופנונג עוסק במחקריו בשלושה נושאים עיקריים: המתח שבין מערכות החקיקה והשפיטה לבין שיקולי מדיניות המעוגנים בנימוקי ביטחון המדינה; שאלת הביקורת השיפוטית מצד שופטים נבחרים על פעולות חקיקה וביצוע של פוליטיקאים נבחרים; ומימון מפלגות ומערכות בחירות; מחקרו הנוכחי עוסק בשאלת המחיר שמשלמת מדינת ישראל עבור שימוש נרחב ב"סייענים" - משתפי פעולה ערבים במדינות ערב ובפרט בשטחים שנכבשו לאחר מלחמת ששת הימים ב-1967. הסייענים שנחשפו משוקמים עם בני משפחותיהם ביישובים בתוך מדינת ישראל.
הופנונג ערך מחקר בו בדק מהו המחיר שמשלמת החברה הישראלית עבור שיקומם של משתפי הפעולה. המחקר מבוסס על מידע גלוי שנאסף מכאלף ושלוש מאות תיקים משפטיים, מתוכן כ-750 עתירות לבג"ץ, בהם פלסטינים הגישו עתירות בדרישה להעניק להם מעמד של סייענים או מאוימים (אנשים שנמלטו לישראל ומבקשים היתר שהיה בשל המצאם בסכנת חיים שמקורה בחשד או בשמועה אודות היותם משתפי פעולה עם ישראל). בישראל יושבו מאז הסכמי אוסלו בין 4,000–6,000 בתי אב של סייענים. חבילת הסיוע לכל סייען נעה בין 2 ל-5 מיליון שקל וכוללת סיוע בדיור, שיקום, חינוך לילדים והוצאות המנגנון. הם נקלטו בעיקר ביישובים חלשים, בערים מעורבות או בישובי פריפריה.
ספרים

מנחם הופנונג, ישראל - ביטחון המדינה מול שלטון החוק 1948 – 1991 . ירושלים: הוצאת נבו, 1991.
שני פרקים מתוך הספר הודפסו בספר: אילן בן עמי, בנימין נויברגר ואריאלה גרוס-רופא (עורכים), דמוקרטיה וביטחון לאומי בישראל : מקורות ראשוניים. רעננה : האוניברסיטה הפתוחה, תשס"ז 2007; עמ' 313–338 וכן עמ 535–549.
הפרק "חופש הדיבור" הודפס מחדש בספר: דן כספי ויחיאל לימור, אמצעי תקשורת המונים בישראל. תל אביב. האוניברסיטה הפתוחה, 1998, עמ' 292–311.
מנחם הופנונג, מימון מפלגות ומימון בחירות בישראל. ירושלים, המכון הישראלי לדמוקרטיה, 1993.
Menachem Hofnung. Democracy, Law and National Security in Israel. Aldershot: Dartmouth Publishing Co, 1996.
מנחם הופנונג, מחאה וחמאה : השפעת הפגנות הפנתרים השחורים על הקצאות לצורכי חברה ורווחה. ירושלים: הוצאת נבו, 2006.
הערות שוליים

↑  מחיר המידע: קליטה ושיקום של סייעני מערכת הביטחון בערי ישראל, כתב העת משפט וממשל (טרם פורסם) כרך י"ח.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262718105171  GND: 170518884  ISNI: 0000 0000 8144 3567  LCCN: n88291162  NLA: 35562847  VIAF: 64420020   WorldCat (עם VIAF): 64420020
בריאר (סדרת ספרים)

סדרת בריאר (באנגלית: Vorkosigan Saga) היא סדרת נובלות וסיפורים קצרים, השייכים לסוגה של מדע בדיוני ומתרחשת ביקום דמיוני. הסדרה עוסקת במשפחת וורקסיגן ומספרת את ההרפתקאות הרבות והשונות של בני המשפחה. בני המשפחה ממלאים תפקידים מרכזיים בניהול כוכב לכת בריאר, שעל שמו קרויה הסדרה בעברית. הסדרה נכתבה על ידי הסופרת האמריקאית לויס מקמסטר בוז'ולד. הספר הראשון "רסיסים של כבוד" פורסם ב-1986 והספר האחרון "Gentleman Jole and the Red Queen" פורסם באוקטובר 2015.
הסדרה עוסקת בתככים ובמזימות המתרחשים בממשל כוכבי ובין כוכבי כאשר במרכז ניתן למצוא תמיד אחד מבני משפחת וורקסיגן המושך בחוטים ומשפיע בדרך כלשהי על התוצאות הסופיות. הסופרת כותבת את העלילה בצורה מעניינת ובשפה קולחת תוך שימוש במונחים מעולם הפיזיקה ובהמצאת שמות להמצאות טכנולוגיות שונות. הסדרה מתאפיינת בדמויות ססגוניות ומורכבות המושכות את הקורא אל תוך הסיפור עצמו. הסדרה זכתה בפרסים שונים ביניהם פרס הוגו היוקרתי עבור הסדרה הטובה ביותר.
נכון לשנת 2019, תורגמו לעברית שישה ספרים מהסדרה.
רקע

כוכב לכת בריאר שבסדרה הוא מושבה אנושית שיושבה לפני כ-600 שנה לפני האירועים המופיעים בספר "רסיסים של כבוד". האנושות הגיעה אל בריאר דרך חור תולעת הקיים במערכת השמש של כוכב בריאר, אך לצערם של המתיישבים, חור התולעת קרס זמן קצר לאחר יישוב הכוכב, והם נותקו משאר המושבות ביקום. רק כעבור כ-500 שנים, התגלה חור תולעת חדש שקישר אותם לשאר היקום. כתוצאה מתגלית זו, כוכב לכת בריאר נכבש על ידי מושבה אנושית אחרת בשם סטיגנדה, שמבחינה טכנולוגית הייתה מתקדמת יותר. כתוצאה מהבידוד, תושבי בריאר התדרדרו טכנולוגית והם איבדו את היכולת לטוס בחלל. רק לאחר 50 שנים של כיבוש, הצליחו הבריארים לגרש את הסטיגנדים, וכך רכשו מחדש את היכולות לטוס במרחבי היקום.
במהלך הבידוד, תושבי בריאר סיגלו לעצמם סגנון ממשל ייחודי, כל הלוחמים, קיבלו מעמד של אצולה, כאשר הקיסר הוא בעצם ראש המטה הכללי של הצבא. תושבי בריאר פוחדים מאוד ממוטציות, מאחר שקיימים מקומות עוינים ומלאים בקרינה רעילה בכוכב הלכת כלפי בני אדם, ולכן, על מנת להבטיח את הישרדות המין האנושי בבריאר, נוצר מנהג לנטוש או להרוג תינוקות שהראו סימנים למוטציה. לאחר שבריאר נכבשה על ידי סטיגנדה, החלו לנטוש את המנהג הזה, ואחרי כמעט 100 שנים ניתן היה להיתקל במנהג זה רק בכפרים מרוחקים רק לעיתים רחוקות מאוד, הודות לענישה מוסדרת של הממשל הבריארי. עם זאת, פחד זה מושרש בתרבות הבריארית, כך שלמרות ההתקדמות הטכנולוגית, כאשר בריארים נפגשים עם מוטציות או עם כל מה ששונה מהם, הם נרתעים אינסטינקטיבית ומביעים זלזול, פחד וחשש ברמות שונות.
לורד ארל וורקסיגן ממלא בסדרה את תפקיד העוצר הקיסרי עבור הקיסר גרגורי וורבה. ביחד עם אשתו, קפטן קורדיליה נייסמית ממושבת בטא המתקדמת, הם מסייעים לקיסר הילד להתמודד עם מזימות ותככים שונים הזוממים להפילו מהשלטון ולבצע הפיכה. בהמשך הסדרה, נולד לארל וקורדיליה בן, העונה לשם מיילס וורקסיגן, ומהספר השלישי בסדרה, הוא מופיע לרוב כדמות הראשית. כאשר מיילס היה עוד עובר, אמו, קורדיליה נחשפה לגז עצבים, שפגע במיילס עוד ברחם, כתוצאה מכך, מיילס סבל מפגיעות מערכתיות רבות, הוא הועבר מרחם אמו לרחם מלאכותי ושהה שם שנה נוספת תוך כדי תיקון פגמים קשים כתוצאה מהפגיעה של הרעל. כאשר נולד בסופו של דבר, מיילס נאלץ לעבור אינספור ניתוחים על מנת לחזק את מבנה השלד שלו כדי שיוכל לעמוד. כתוצאה מכך, הוא נראה מעוות וגובהו עומד על פחות ממטר וחצי. למרות הפגיעות הפיזיות הקשות שמהם סבל, מוחו של מיילס נשאר חד, הוא נחשב כגאון, אבל בגלל המראה החיצוני שלו, התייחסו אליו בבריאר כאל מוטציה.
התפתחות סדרת בריאר

השורשים של סאגת בריאר טמונים באוסף סיפורים מוקדם על ידי בוז'לוד בשם Dreamweaver's Dilemma. סיפור המסגרת כולל בתוכו את מושבת בטא, בנוסף, הסיפור מכיל דמות בשם קורדיליה נייסמית, המשמשת אולי כ-אב קדמון רחוק של דמות ה-וורקוסיגן. כאשר נכתב הרומן הראשון שלה, רסיסים של כבוד, בוז'לוד שילבה את היסודות האלה, אבל הרחיבה אותם מאוד. היא עקבה אחרי העלילה עם הרומן השני עם אותם קווי עלילה, שוליית הלוחם, ואז עבדה על Ethan of Athos. לאחר שנדחו על ידי ארבעה מו"לים, שוליית הלוחם התקבל על ידי הוצאת ספרים Baen, שהסכימו לעסקה של שלושה ספרים כדי לכלול את שני הרומנים האחרים.
התפתחות סדרת בריאר > סדר כרונולוגי פנימי

הכרונולוגיה הפנימית של הסאגה אינה תואמת את הסדר שבו נכתבו הספרים. בוז'לוד הצהירה בבלוג שלה כי היא בדרך כלל בעד קריאת הספרים בסדר כרונולוגי פנימי. פרטי כרונולוגיה מפורטים יותר ניתן למצוא ב-Vorkosigan Companion.
סדר הקריאה המומלץ לסאגת בריאר היא:
| שם הספר | שנת ההוצאה | תרגום לעברית |
| --- | --- | --- |
| Dreamweaver's Dilemma | 1996 |  |
| Falling Free | 1988 |  |
| Shrads Of Honor | 1986 | רסיסים של כבוד, מאנגלית: בועז וייס, הוצאת זמורה ביתן, סדרת מדע בדיוני, 1998. |
| Barrayar | 1991 | בריאר, מאנגלית: בועז וייס, הוצאת זמורה ביתן, סדרת מדע בדיוני 2000. |
| The Warrios Apprentice | 1986 | שוליית הלוחם, מאנגלית: עמנואל לוטם, הוצאת זמורה ביתן, סדרת מדע בדיוני, 2001. |
| Mountains of Mourning | 1989 |  |
| The Vor Game | 1990 | משחקי אצולה, מאנגלית: דוד חנוך, הוצאת מודן, סדרת מדע בדיוני, 2003. |
| Cetaganda | 1995 | סיטגנדה, מאנגלית: דוד חנוך, הוצאת מודן, סדרת מדע בדיוני, 1996. |
| Ethan of Athos | 1986 |  |
| Labyrinth | 1989 |  |
| Borders of Infinity | 1987 |  |
| Borders of Arms | 1989 |  |
| Mirror Dance | 1994 |  |
| Memory | 1996 |  |
| Komarr | 1998 |  |
| A Civil Campagin | 1999 |  |
| Winterfair Gifts | 2004 |  |
| Diplomatic Imunnity | 2002 |  |
| Captain Vorpatril's Alliance | 2012 | הברית של קפטן וורפטריל, מאנגלית: יונתן בר, הוצאת סיאל, 2014. |
| Cryoburn | 2010 |  |
| Gentleman Jole and the Red Queen | 2016 |  |
התפתחות סדרת בריאר > "Dreamweaver's Dilemma" (סיפור קצר)

"Dreamweaver's Dilemma" היא סיפור קצר שמתחיל בתחילת עידן החלל של כדור הארץ ותחילת המניפולציה הגנטית. הספר יצא לאור באותו שם, הוא אוסף של סיפורים קצרים ומאמרים של בוז'לוד, שלא פורסמו קודם לכן ושהיא אספה לפני הופעתה בכנס של NESFA. הספר מכיל את האזכור הראשון של המושבה בטא. זה גם הסיפור היחיד בסאגת "בריאר" שלא פורסם מחדש על ידי הוצאת Baen.
התפתחות סדרת בריאר > Falling Free

200 שנה לפני לידתו של מיילס וורקוסיגן, המהנדס ליאו גראף פוגש לראשונה את הקואדיס, אשר מהונדסים גנטית כך שיש להם זוג נוסף של זרועות במקום רגליים כדי לעבוד טוב יותר בסביבה חסרת כבידה של החלל.
התפתחות סדרת בריאר > רסיסים של כבוד

קפטן קורדילה נייסמית אחראית על משלחת מדעית הנשלחת לחקור כוכב לכת חדש היכול להתאים להתיישבות חדשה מטעם המושבה האנושית בטא. במהלך הסקר שהם ערכו על כוכב הלכת, הם מופתעים על ידי סיור בריארי שהשמיד את מחנה האם שלהם, וגרם למות אחד מחברי הצוות. קפטן נייסמית נשארת מאחור עם חבר צוות נוסף ונופלת בשבי של לורד ארל וורקוסיגן, הממלא את תפקיד מפקד הספינה הבריארית. וורקוסיגן בעצמו נתקל בבעיה עם אנשי צוותו, הוא הותקף על ידי אנשיו במטרה להורגו ולהפיל את האשמה על המשלחת המדעית. במהלך המרידה וורקוסיגן נפגע מרובה הלם והושאר למות באתר מחנה המחקר. וורקוסיגן ונייסמית יחד עם איש הצוות הנוסף שלה שנפגע ממשבש עצבי, יוצאים למסע מפרך למחנה אספקה בריארי הנמצא במרחק של כ-200 ק"מ מהם. בדרך הם נקלעים לסכנות שונות מצד בעלי החיים המקומיים ולומדים לסמוך אחד על השני. כאשר הם מגיעים למחנה האספקה הבריארי, וורקוסיגן בעזרתה של נייסמית מצליח להשיג שליטה חזרה על המצב ולטפל ברוב המורדים בצורה משביעת רצון. נייסמית נלקחת על ידי וורקוסיגן אל הספינה שלו, שם היא מגלה את הסיבה האמיתית של הבריאריים לנוכחותם בכוכב הלכת בו היא נתפסה, הם רוצים להשתמש בכוכב זה כנקודת קפיצה לצורך מסע כיבוש של כוכב הלכת אסקובר. נייסמית נמלטת בעזרתם של חבריה לצוות שחזרו במטרה להצילה. במהלך מבצע ההצלה, נייסמית מצילה את וורקוסיגן וצוותו ממוות וודאי כתוצאה מחנק על ידי המורדים שלא נתפסו. בזכות הבריחה הנועזת של נייסמית, היא מיידעת את כוכב הלכת אסקובר ואת כוכב הלכת שלה על תוכניותם של הבריארים, כך שהם מצליחים לתכנן תוכנית הגנה מתאימה. כאשר הבריארים בסופו של דבר יוצאים למבצע הכיבוש שלהם, הם בתחילה לא נתקלים בהתנגדות, אך לאחר חודש מגיעה התשובה ממושבת בטא בהובלתה של קפטן נייסמית. נייסמית העבירה לאסקובר כלי נשק חדיש שמטרתו הייתה לנצח במלחמה. במהלך ההעברה של הנשק, נופלת נייסמית שוב לידיהם של הבריארים ושם היא חווה התעללות מצד אחד מהאדמירלים. היא ניצלת במפתיע על ידי וורקוסיגן וצוותו. במהלך שאר המלחמה היא נשארת השבויה שלו. לאחר מכן היא מועברת למחנה שבויים בהמתנה לשחרורה. וורקוסיגן, ונייסמית ממשיכים בקשר האישי שלהם במהלך שהייתה במחנה השבויים שם וורקסיגן מציע לה נישואין. כאשר וורקוסיגן מבקש תשובה לגבי הצעת הנישואין שלו, נייסמית מסרבת לו למרות אהבתה אליו וחוזרת לביתה כגיבורת מלחמה. לצערה הרב, היא מקבלת המון תשומת לב לא רצויה מצד השלטונות שחושדים שהיא עברה שטיפת מוח מצד הבריאריים שהפכו אתה למרגלת שלהם. נייסמית, לאחר שהבינה שהשלטונות הולכים לאשפז אותה בכפייה לצורך גילוי מה ידוע לה, נתקפת ייאוש רב ובורחת לביראר שם נמצא אהובה וורקוסיגן. וורקוסיגן ונייסמית מתחתנים ושוהים באחוזה הכפרית של המשפחה עד שהם מקבלים זימן מהקיסר הזקן לפני מותו. בפגישה הקיסר מבקש מוורקוסיגן, לקבל עליו את תפקיד העוצר הקיסרי על מנת לאפשר לנכדו לשרוד כדי שיוכל למלא את תפקיד הקיסר הבא.
התפתחות סדרת בריאר > "Aftermaths" (סיפור קצר)

שני אנשים מחזירים גופות מהחלל ליד אסקובר לאחר כישלון הפלישה הבריארית. במקור, הסיפור נועד להיות חלק מרסיסים של כבוד אבל נכלל בסופו של דבר במהדורה הכוללנית של Cordelia's Honor.