stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תיבת פנדורין
עיבודים לקולנוע, לטלוויזיה ולתיאטרון > תיאטרון

"אראסט פנדורין", 2002 (בימוי: אלכסיי בורודין; פיוטר קראסילוב מגלם את פנדורין)
"יין ויאנג. הגרסה הכהה", 2006 (בימוי: אלכסיי בורודין; אלכסיי וסיולקין, כפנדורין)
"יין ויאנג. הגרסה הצחורה", 2006 (בימוי: אלכסיי בורודין; אלכסיי וסיולקין, כפנדורין)
"לוויתן", 2010 (בימוי: טטיאנה ודוביצ'נקו; דמיטרי פלמארצ'וק מגלם את פנדורין)
"הרפתקאותיו של פנדורין", משנת 2012 (בימוי: טטיאנה ודוביצ'נקו; דמיטרי פלמארצ'וק מגלם את פנדורין; משנת 2019 גילם אותו קיריל זייצב)
הערות שוליים

↑  לעיתים נקרא ברוסית בשם Приключения Эраста Фандорин, הרפתקאות אראסט פנדורין
↑  Facebook borisakunin
| ספרים מאת בוריס אקונין |
| --- | --- | --- |
| ספרי תיבת פנדורין | עזאזל (סרט • סדרת טלוויזיה) • גמביט טורקי (סרט) • לוויתן • מות אכילס • משימות מיוחדות (סרט) • יועץ ממלכתי (סרט) • הכתרה • אהובת המוות • אהוב המוות • מרכבת היהלום • ין ויאנג • מחרוזת הירקן • כל העולם במה • העיר השחורה • כוכב המים • איני נפרד • פשוט מאסה • בור |  |
| ספרים נוספים | רומן ריגול (סרט) • הרפתקאות המגיסטר • פלאגיה והבולדוג הלבן (סדרת טלוויזיה) • תולדות המדינה הרוסית |  |
קבלת החלטות נתמכת

קבלת החלטות נתמכת היא הסדר משפטי בישראל המסייע במימוש כשרותו המשפטית וקיום רצונותיו והעדפותיו של האדם הנתמך, תוך שמירת עצמאותו וקידום זכויותיו. המנגנון מתמקד בחובתה של החברה לסייע לאדם להתגבר על הקשיים הנובעים ממוגבלותו תוך מתן ייעוץ, ליווי, סיוע והנגשה של ההחלטות איתן הוא אמור להתמודד, לפי יכולותיו האינדיבידואליות. מנגנון קבלת החלטות נתמכת מוקבל ל"קו ראשון"[דרושה הבהרה] ורק אם הוא איננו אפשרי בשל מגוון מצבים בריאותיים, תפקודיים, קוגניטיביים, חברתיים ואחרים או אז תהיה פנייה למנגנוני התערבויות אחרים, לפי מדרג של חוּמרה, והכול תוך התאמה של מידת הסיוע ואופיו לצורך הענייני.
הצורך בקבלת החלטות נתמכת

חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, תשכ"ב-1962 מסדיר את אחת מהזכויות הבסיסיות של האדם - הזכות לכשרות משפטית. כשרות משפטית משמעה היכולת ליהנות מזכויות ולשאת בחובות שיש בצדן משמעות משפטית. החוק קובע הגדרות ודינים הנוגעים לאפוטרופסות הן ביחס לקטינים ככלל, והן ביחס לבגירים המתקשים בקבלת החלטות או שישנה ירידה במסוגלותם לדאוג בכוחות עצמם לענייניהם. מדי שנה מתמנים בידי בית המשפט כ–10,000 אפוטרופוסים, רובם הגדול לאנשים הנמצאים כמי "שאינם מסוגלים לדאוג לענייניהם". קבוצה זו מונה בעיקר אנשים עם מוגבלויות נפשיות או שכליות ואנשים זקנים אשר מפאת מחלה או תאונה, ישנה ירידה ביכולתם לדאוג לענייניהם.
מינוי אפוטרופוס טומן בחובו פגיעה קשה בחירות האדם. האפוטרופוס רשאי, ולעיתים אף חייב, לקבל החלטות בתחומי המינוי, לרבות בחירת מקום מגוריו של האדם הנתון לאפוטרופסות, קבלת טיפול רפואי או ניהול חשבון הבנק, אלא שלעיתים ההחלטות תתקבלנה מבלי לברר את דעתו של האדם בעניינן. האפוטרופסות, אשר נועדה במקורה לסייע לאנשים שאינם מסוגלים לדאוג לענייניהם ולהגן עליהם מפני ניצול ופגיעה של אחרים, או מפני פגיעה שלהם בעצמם, הפכה לא אחת לכלי המגביל את זכויותיו ואת חירותו של מי שמונה לו אפוטרופוס מעבר לנדרש, בכל הקשור לקבלת החלטות בנוגע לגופו או לרכושו או לבצע פעולות בקשר להם. ואולם, מאז נחקק החוק חלו שינויים מרחיקי לכת בתפיסות החברתיות בישראל ובעולם, הן בנוגע לאנשים זקנים והן בנוגע לאנשים עם מוגבלויות. במסגרת שינויים חברתיים אלה, ובמיוחד נוכח העלייה בתוחלת החיים בעולם כולו, שהביאה לגידול במספר הזקנים באוכלוסייה, התפתחה גישה השמה דגש על כבודם ועל זכויותיהם של אנשים מקבוצות אלה, תוך העצמת האוטונומיה האישית. בנוסף, הגישה האמורה שמה דגש על השונות ועל הנבדלות של כל אדם, על קיומן של מגוון מוגבלויות שאין להתייחס אליהן כאל מקשה אחת, וכן על הצורך בכיבוד רצונו של האדם עד כמה שאפשר, ושיתופו בהחלטות הנוגעות אליו.
בהתאם לכך, מנגנון קבלת החלטות נתמכת הוא פועל יוצא של הגישה החדשה אשר התפתחה בחברה, ובתיקון 18 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, אשר אושר בכנסת בחודש מרץ 2016, נוספה האפשרות למנות לאדם 'תומך בקבלת החלטות'.
אפוטרופסות

אפוטרופסות היא סטטוס משפטי, שבו ממונה אדם או תאגיד כמקבל ההחלטות הנוגעות לענייניו של אדם כלשהו, ומייצג את האדם בכל פעולה משפטית ובכל עניין בהתאם לסמכויות שאישר בית המשפט וכמי שנכנס לנעליו במקומו, תוך שמירה מתמדת על טובתו. עד לתיקון ה-18 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות ב-2016, אדם אשר מונה לו אפוטרופוס נקרא "חסוי", ביטוי המוחק את משמעותו כאדם. כעת המונח החוקי הרשמי הוא "אדם אשר מונה לו אפוטרופוס".
כחלק מהמגמה לצמצם את הפגיעה הכרוכה בשימוש בכלי האפוטרופסות פותחו במשך השנים חלופות נוספות המאפשרות הגנה לאדם מבלי לשלול את זכויותיו באופן פוגעני יתר על המידה, כגון: ייפוי כוח מתמשך ושימוש באמצעים להגבלה ולמניעת ניצול (הערת אזהרה, הוספת שותף לחשבון, הגבלות בחשבון לפי העניין, הגנות מכוח דיני הצרכנות).
קיימים הבדלים משמעותיים בין החלופות לבין מוסד האפוטרופסות: בעוד החלופות יוצרות הגבלות שהן צרות ונקודתיות הרי האפוטרופסות יוצרת, לרוב, מגבלה כוללנית וגורפת על האפשרות לקבלת החלטות (עניין הצפוי להשתנות לאור תיקון 18 לחוק וההגדרות החדשות לתחום זה); בנוסף, בעוד האפוטרופוס יכול לקבל ולבצע החלטות ללא אישור האדם שמונה לו אפוטרופוס, הרי שההגבלות שהחלופות יוצרות נועדו לסייע לאדם בקבלת ההחלטות תוך מניעת פגיעה לא מידתית וניצול, אך מותירות מרחב החלטה משמעותי לאדם, ולרוב גם מחייבות בחינה נקודתית בכל עניין, בו האדם מבקש שלא לקיים את ההגבלה. אם כן, ניתן לראות מגמה להסדרים מאוזנים ומתונים יותר ממוסד האפוטרופסות, המאפשרים לאדם לשמור על עצמאותו ועל זכויותיו בקבלת החלטות הנוגעות לחייו..
אמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות

סעיף 12 לאמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות, אותה אשררה מדינת ישראל בשנת 2012, מצהיר על מעבר ממודל של קבלת החלטות חלופית שביסוד מנגנון האפוטרופסות למודל של קבלת החלטות נתמכת. אמנת האו"ם לא מתייחסת מפורשות לקבוצת האנשים הזקנים כקבוצה בפני עצמה לתחום זה במצבים מסוימים.
עיגון משפטי פסיקתי

בחודש אפריל 2015 הכיר בית המשפט לראשונה במנגנון קבלת החלטות נתמכת בצורה מפורשת בהתאם לאמנה, ויישם לראשונה ובאופן ישיר את המנגנון על אוכלוסיית הזקנים. באותו מקרה, נדון עניינה של אישה בסוף שנות השבעים לחייה אשר אובחנה כחולה בדמנציה. בשל הירידה הקוגניטיבית נדרשה מחלקת הרווחה ליתן לה מענה, כשעד אז המענה האפשרי והמוכר היה במינוי אפוטרופוס. במקרה זה, בהיעדר בני משפחה קרובים, ככל הנראה היה מוצע אפוטרופוס זר או תאגיד אפוטרופסות. על מנת להימנע מתוצאה זו, הוגשה באמצעות הקליניקה לזכויות זקנים וניצולי שואה בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן בשיתוף עמותת "יד ריבה – סיוע משפטי לקשיש" בקשה לבית המשפט לצורך עיגון מינויה של תומכת בקבלת החלטות עבור האישה, כאשר חברתה הקרובה הוצעה, לבקשתה, לתפקיד התומכת. בהחלטתה, אישרה השופטת אספרנצה אלון מבית המשפט לענייני משפחה בחיפה את הבקשה והורתה על צו לתמיכה בקבלת החלטות למבקשת, למרות התנגדות המחלקה המשפטית של משרד הרווחה, תוך הכרה במודל ככלי משפטי מתוך הסתמכות על האמנה. השופטת אמרה בדיון למתנגדים, כי ה"רכבת" כבר "יצאה מהתחנה" לעניין זה, ולכן אין טעם בעיכובים נוספים עד להכרה בקבלת החלטות נתמכת, כאשר את המנגנון יש ללמוד "תוך כדי תנועה". בפסק הדין כתבה השופטת אלון:
מאז התקבלו עוד כשש החלטות למינוי תומכים בקבלת החלטות תוך הכרה מפורשת במנגנון ובאפשרויות שבצדו. כך, למשל, במקרה אשר נדון בבית המשפט לענייני משפחה בנצרת בחודש יולי 2015. שם, אדם כבן 53 אשר היה בעל מגבלות קוגניטיביות ואובחן כחולה בסכיזופרניה פרנואידית, ביקש באמצעות עורכת דין במינוי האגף לסיוע משפטי של משרד המשפטים למנות תומכת בקבלת החלטות, מתוך חשש, כי מינוי אפוטרופוס יביא לפגיעה בחופש התנהלותו הכלכלית. בית המשפט לענייני משפחה בנצרת, מפי סגן נשיא השופט אסף זגורי, אימץ את מודל קבלת החלטות נתמכת כפי שנתקבל בפסיקתה של השופטת אלון בפסק דין ארוך ומנומק, וקבע, כי תמונה לאדם תומכת בקבלת החלטות. במקרה זה מונתה לתפקיד עורכת דין מטעמו של האדם. בית המשפט פירט בהחלטתו באופן נרחב את תפקידה של התומכת בסיוע לאדם, הן בעניינים האישיים והן בעניינים הרכושיים, ככל הנחוץ למניעת ניצול ואת פרק הזמן לביצוע התפקיד.
כחלק ממגוון האפשרויות לתחום זה, ובהקשר של ניהול כלכלי, מינה בית המשפט בהסכמה רואה חשבון מלווה כגורם מסייע ותומך בשכר. אותו מקרה היה בעניינה של אישה בת 37 עם מוגבלות שכלית, אשר מונה לה אפוטרופוס שנים קודם. השופטת אספרנצה אלון ביטלה את האפוטרופסות ומינתה רואה חשבון מלווה בהסכמת כל הצדדים, לרבות מחלקת הרווחה. נטען באמצעות ארגון ”בזכות”, כי גם אם מתקשה בניהול ענייניה הכספיים לבד, אין מקום למנות מישהו אחר שינהל אותם במקומה, אלא לסייע לה בניהולם..
לסיכום, מכל האמור לעיל ניתן להצביע על מגמה ברורה אשר התפתחה בפסיקה לאימוץ מנגנון קבלת החלטות נתמכת וחלופות נוספות של ליווי וסיוע לפי העניין, עוד בטרם תיקון חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות. הפרקטיקה המשתנה בתחום זה בעוצמה גוברת והולכת במהלך השנה שקדמה לתיקון החוק, יחד עם הצרכים הברורים בתחום זה, בכל הקשור לפיתוח, ליצירה ולהעשרת האפשרויות עבור האנשים – היו בבסיס השינוי החקיקתי אשר עיגן את המנגנון בחוק.
עיגון משפטי חקיקתי

תיקון 18 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות מהווה דריסת רגל ראשונה של מוסד קבלת החלטות נתמכת בחקיקה הישראלית, לאחר שהוזכר לא פעם בפסיקת בתי המשפט בישראל. לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות נוסף סעיף 67ב המפרט את תפקיד התומך בקבלת החלטות, סמכויותיו ומגבלותיו. בהתאם להוראת סעיף 53(4) לתיקון 18, נדחתה כניסתו לתוקף של סעיף 67ב לחוק בעשרים וארבעה חודשים ממועד אישור החוק (29.3.16) עד להתקנת תקנות מפורטות. עם זאת, קובע סעיף 53(4) כי עד לכניסתו לתוקף של הסעיף האמור, רשאי שר המשפטים לקבוע נוהל זמני המסדיר את השימוש במנגנון התמיכה בקבלת החלטות. כמו כן, עוד לפני כניסת התקנות המפורטות לתוקף ניתן היה למנות תומכים בקבלת החלטות כפי שנעשה עד כה – דהיינו על-פי סעיף 68 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, שעניינו נקיטת אמצעים לשמירת עניינו של אדם.
בהתאם לסעיף 67ב לחוק יתייחסו התקנות, בין היתר, לסמכויותיו של התומך, אשר יכללו, לפי העניין: לסייע, ככל שעזרה זו נחוצה, לקבל מידע מכל גוף ולפנות לכל גורם ולקבל מידע בשמו של האדם לו מונה; לסייע לאדם בביטוי רצונותיו והחלטותיו כלפי צדדים שלישיים; במקרים המתאימים לבצע בשם האדם, יחד עמו ולבקשתו, פעולות לשם מימוש החלטותיו ולמימוש זכויותיו. כמו כן, יהיה מתפקיד התומך לסייע לאדם בהבנת מידע הנדרש לו לצורך קבלת החלטות, לרבות החלופות האפשריות העומדות בפניו והשלכותיהן, והכול תוך מתן הסבר בשפה פשוטה וברורה המובנת לאדם, תוך שימוש באמצעי עזר שברשות התומך ובכל דרך אחרת אפשרית וסבירה בנסיבות העניין. החוק מדגיש, כי תומך בקבלת החלטות לא יקבל החלטות בשמו של האדם שהוא מסייע לו.
בנוסף למנגנון התמיכה בקבלת החלטות, עוגן במסגרת תיקון 18 לחוק הכלי המשפטי התכנוני של ייפוי כוח מתמשך. במסגרת התיקון לחוק הוסדרו ופורטו כל היבטי ייפוי הכוח החל ממינוי מיופה כוח, סמכויותיו, וכלה בהגבלות המוטלות על מיופה הכוח ובביטול מינויו.
תיקון 18 מאפשר מספר חלופות שכולן בעלות תכלית אחת - לאפשר לאדם לממש את זכויותיו באופן הממצה ביותר ללא מינוי אפוטרופוס, השאלה באיזה כלי משפטי יש להשתמש תלויה ביכולת האדם לנהל את ענייניו תוך התחשבות במצבו הבריאותי, התפקודי, הקוגניטיבי והחברתי. זאת תחת הסדר בדמות אחת של אפוטרופסות קבועה לכל, לגופו ולרכושו של אדם, ללא הגבלת זמן, ואשר אין בה התייחסות להבדלים הרבים בין האנשים, להם נחוצים העזרה והסיוע. התיקון גם הגדיר מחדש את זכויותיו של האדם שמונה לו אפוטרופוס, לרבות זכות האדם לקבל אינפורמציה בעניין ניהול ענייניו לצורך קבלת ההחלטות וכן את הזכות להישמע או להיות מיוצג בהליך שנועד לכפות על האדם הליך רפואי, בעוד הוא מתנגד או לא ניתן לברר דעתו..
ייעוץ והכוונה

בהתמודדויות ובהליכים בתחום הכשרות המשפטית ניתן לקבל ייעוץ וייצוג משפטי באמצעות עורכי דין עם הכשרה לתחום זה באמצעות האגף לסיוע משפטי של משרד המשפטים. האגף לסיוע משפטי הקים מערך מייצגים לתחום ייצוג זקנים בכלל, ולתחום ייצוג בגירים (לרבות זקנים) בתחום הכשרות המשפטית בפרט. המדובר במערך ייחודי וראשוני במגזר הציבורי, שהוקם על מנת ליתן מענה בסוגיות רוחב של אנשים זקנים ושל זיקנה בכלל, וכן לשם מתן מענה לפרקטיקה המשתנה והמתחדשת בסוגיות של כשרות משפטית ולצרכים של האנשים בתחום. המטרה היא לסייע במציאת מנגנון משפטי מותאם לנסיבות האישיות של כל אדם שישנה ירידה ביכולותיו, לרבות באמצעות קבלת החלטות נתמכת. המענה באגף לסיוע משפטי של משרד המשפטים ניתן בתחום זה בהיקף מקרים גדל ועולה, בכל אחד ממחוזות האגף ברחבי הארץ, ללא עלות, ובכפוף למבחני הזכאות הקבועים בחוק ובתקנות לקבלת הייצוג המשפטי.
ראו גם

אפוטרופסות
האפוטרופוס הכללי
אפוטרופוס
הערות שוליים

1 2  מיטל סגל-רייך ומיכאל (מיקי) שינדלר, אפקט הפרפר: מפרקטיקה של אפוטרופסות בזיקנה אל קבלת החלטות נתמכת באמצעות עריכת דין לשינוי חברתי, מעשי משפט ז, 129
↑  סגל-רייך ושינדלר, עמ' 136
↑  חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, תשכ"ב- 1962, באתר "נבו"
1 2  דברי הסבר להצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון מס' 19), התשע"ה-2014, ה"ח הממשלה 890 מ-27 באוקטובר 2014.
1 2  משרד המשפטים, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, הסבר על תיקון 18 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, באתר gov.il - שירותי ממשלה ומידע רשמי במקום אחד, ביום 11 באפריל 2016 פורסם תיקון נרחב לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות. נוספו לחוק חלופות מלבד אפוטרופסות, כדי לאפשר לאדם לממש את רצונו ובחירותיו, באופן התואם את עקרונות זכויות האדם., ‏27.06.2021 (בעברית)
↑  קבלת החלטות נתמכת: היבטים יישומיים, הגנות ופיקוח ותמיכה מיטבית – סקירה בין-לאומית, באתר מכון ברוקדייל, ‏2020
↑  מהי קבלת החלטות נתמכת?, באתר קשר הבית של המשפחות המיוחדות
↑  ישיבת ועדת חוקה, חוק ומשפט, דיון בנושא "פיתוח חלופות לאפוטרופסות" לקראת היום הבינלאומי לזכויות אדם של אנשים עם מוגבלויות, מדבריו של עו"ד יותם טולוב, מנכ"ל "בזכות", ר' אתר הכנסת: http://www.knesset.gov.il/protocols/heb/protocol_search.aspx.
↑  האמנה בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות.
↑  אפ (חי') 43640-01-15 א.ב נ' היועץ המשפטי לממשלה (08.04.2015).
↑  הקליניקה לזכויות זקנים וניצולי שואה ע"ש מרטי ג'ייקוב פועלת כחלק ממערך של 11 קליניקות לייעוץ ולייצוג משפטי בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן. הקליניקה מעניקה באמצעות סטודנטים בשנה ג' בפקולטה וצוות הקליניקה, הכולל עורכי דין ועו"ס, ייעוץ משפטי וייצוג לזקנים ולבני משפחותיהם, ופועלת לקידום זכויות זקנים ברמה המערכתית, לרבות בשינויי חקיקה ובעשייה קהילתית וציבורית.
↑  עמותת "יד ריבה – סיוע משפטי לקשיש" פועלת לסייע משפטית לאוכלוסיית הזקנים במימוש זכויותיהם במגוון נושאים כגון אפוטרופוס, צרכנות, ביטוח לאומי, ביטוח סיעוד ועוד, ובמגוון תוכניות. העמותה פועלת ברחבי הארץ ומסייע מדי שנה לאלפי זקנים. העמותה פועלת בשיתוף פעולה עם "יד שרה" ומתוך סניפיה.
↑  עמ' 5–6 לפסק הדין.
↑  אפ (נצ') 34820-03-15 היועץ המשפטי לממשלה נ' א.ח (08.04.2015).
↑  אפ (חי') 50389-02-13 היועמ"ש נ' פלונית (לא פורסם) 26.8.2013.
↑  שם, בעמ' 56-57.
↑  ראו ה"ש 4, סעיף 67ב (א),(ב),(ג).
↑  אבולוציה של חקיקה חברתית - המקרה של תיקון 18 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, באתר משרד המשפטים, ‏15 באפריל 2019
↑  ייפוי כוח מתמשך: למה חשוב לחתום עליו כבר עכשיו?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏19 במאי 2024
↑  מיכאל (מיקי) שינדלר "הגנה על שלום הזקן ומינוי אפוטרופוס" חברה ורווחה כז (2) 315, 319 (2007).
↑  דורון "הבלתי נראים, זקנים בצל אפוטרופוס משפטית", הדרה חברתית וזכויות אדם בישראל 205 (יאיר רונן, ישראל דורון, ורד סלונים-נבו עורכים, 2008).
↑  ר' מיטל סגל-רייך, ממונה ארצית לתחום ייצוג זקנים ולתחום ייצוג בהליכי כשרות משפטית, הנהלת האגף לסיוע משפטי, משרד המשפטים, פרוטוקול ועדת החוקה, חוק ומשפט, דיון מיום 21.2.16, באתר הכנסת, בכתובת: http://www.knesset.gov.il/protocols/heb/protocol_search.aspx. לעניין ביטול המונח "חסוי", ר' רונן גיל, מנכ"ל אס"י ומיטל סגל-רייך, פרוטוקול ועדת החוקה, חוק ומשפט, דיון מיום 15.3.16, באתר הכנסת, שם.
↑  מיכאל (מיקי) שינדלר "הגנה על שלום הזקן ומינוי אפוטרופוס" לעיל.
↑  ראו ה"ש 1, בעמ' 137.
↑  ראו ה"ש 1, בעמ' 139.
תקן FIDO

The FIDO Alliance Logo
תקן FIDO (קיצור של Fast IDentity Online) הושק ב-2013 במטרה לקדם סטנדרט מאובטח, שעיקרו הקטנה או ביטול התלות בסיסמאות לצורכי אימות והזדהות.
ארכיטקטורת האימות של FIDO מקטינה את החיכוך שחווה המשתמש בתהליך הלוגין(אנ') (כגון שכחה או טעות בהקלדת סיסמה), מקטינה משמעותית את איומי הסייבר מתקיפות פישינג ומפחיתה את סיכוני הפגיעה בפרטיות על ידי הימנעות מאחסון מידע ביומטרי של המשתמשים בשרתי הארגונים.
בארגון FIDO שותפות חברות גלובליות כגון PayPal, Google, Microsoft, eBay, Facebook, Alibaba, חברות מובילות מתחום כרטיסי האשראי, הבנקאות, הטלקום ועוד, וכן גופים פדרליים שונים. מטה FIDO Alliance ממוקם בקליפורניה, ארצות הברית.
סקירה

תפיסת ההפעלה של FIDO מבוססת על שימוש בהתקני אימות מאובטחים הנמצאים ברשות המשתמש. לדוגמה סורק טביעת אצבע או מצלמה בסמארטפון, התקן אימות מובנה במחשב נייד או התקן לביש. היתרון בכך הוא שניתן להקל או לבטל את הצורך בשימוש בסיסמה כדי ליצור חיבור מאובטח לאתר, לאפליקציה או למחשב. הנתונים האישיים והמפתחות הפרטיים נשמרים אצל המשתמש ונשארים בבעלותו ולפיכך אינם מאוחסנים בשרתים ארגוניים או ציבוריים. בנוסף ארכיטקטורת FIDO מאפשרת תאימות בין תהליכי האימות של מערכות שונות (interoperability).
FIDO תומך במגוון של טכנולוגיות אימות, כולל ביומטריה כגון טביעת אצבע, זיהוי קשתית, זיהוי קולי וזיהוי תווי פנים, ופתרונות סטנדרטיים ותקניים כדוגמת רכיב אבטחת חומרה TPM, טוקן אבטחה USB, רכיב אבטחה משובץ (eSE), כרטיסים חכמים ותקשורת טווח אפס (NFC). כיום תקן FIDO נתמך בדפדפנים (Chrome, Firefox ובאמצעות Webkit בספארי) באנדרואיד, במערכת ההפעלה Windows 10 ועוד.
FIDO מגדיר שלושה מפרטים טכניים לאימות משתמש המאפשרים אימוץ חלקי או מלא של התקן (נכון לאוקטובר 2019).
Universal Second Factor פקטור אוניברסלי שני (FIDO U2F) - שימוש בפקטור שני כדוגמת טוקן אבטחה שמזוהה דרך USB, NFC או BLE בנוסף לקוד המשתמש והסיסמה. U2F מאפשר לפשט את הסיסמה (לקוד של 4 ספרות לדוגמה) מבלי להתפשר על רמת האבטחה.
Universal Authentication Framework מסגרת אימות אוניברסלית (FIDO UAF) - מאפשרת אימות ללא סיסמה באמצעות רישום של מכשיר אימות אישי כגון סמארטפון לשירות האימות של FIDO. האימות מבוצע לרוב באמצעים ביומטריים הנשמרים מקומית. מפרט זה מאפשר גם שימוש משולב של PIN קוד יחד עם אמצעי ביומטרי.
FIDO2 הושק ב-2018 וכולל שלושה מפרטים. שניים מתוכם UAF, CTAP הוכרו על ידי ITU כסטנדרט בינלאומי:
(Web Authentication (W3C WebAuthn - סטנדרט של API אינטרנטי הקיים בדפדפנים ובפלטפורמות התומכות בתקן FIDO.
(Client to Authenticator Protocol (CATP2 - מאפשר שימוש בהתקני אימות ששייכים למשתמש כגון סמארטפון או טוקן אבטחה, כדי לבצע לוגין באמצעות דפדפנים או מערכות הפעלה תומכי FIDO2. מפרט זה מאפשר הזדהות ללא סיסמה, כפקטור שני (2FA) או כפקטור נוסף לחיזוק הזדהות (MFA).
CTAP1 - השם החדש של מפרט U2F המתואר לעיל.
תהליך האימות

בעת רישום המשתמש (Sign up) לשירות FIDO, נוצר זוג מפתחות במכשיר המשתמש. המפתח הציבורי נשלח לשרת והמפתח הפרטי מאוחסן בצורה מאובטחת בהתקן האימות (FIDO Authenticator). הגישה להתקן האימות מבוצעת מקומית באמצעים ביומטריים (לדוגמה, סריקה של איריס או טביעת אצבע), באמצעות טוקן אבטחה כגון USB, NFC ,Bluetooth או בשיטות אחרות.
בתהליך ההזדהות (Log in), התקן האימות של FIDO מצפין את בקשת השרת באמצעות המפתח הפרטי שמאוחסן אצלו, ושולח לשרת תשובה מוצפנת. השרת יכול כעת לבדוק ולאמת את האותנטיות של המשתמש באמצעות המפתח הציבורי שמוחזק אצלו.
חברי ארגון FIDO

FIDO הושקה ב-2012 על ידי Agnitio, Infineon, Lenovo, Nok Nok Labs, PayPal ו-Validity Sensors.
בסוף 2014 הארגון כלל בין 150 החברות את Alibaba Group, Bank of America, Blackberry, Google Inc., MasterCard, Microsoft, NXP Semiconductors, Oberthur, Qualcomm, RSA Security, Samsung, Synaptics, Visa Inc.
בשנת 2019 קיימות בארגון FIDO יותר מ-260 חברות, רובן גלובליות. רשימה מלאה זמינה באתר הרשמי.
מפרטים

ניתן לקבל את המפרטים הפתוחים מאתר FIDO.
הערות שוליים

↑  FIDO® Certified, FIDO Alliance (באנגלית)
↑  Specifications Overview, FIDO Alliance (באנגלית)
↑  FIDO Alliance Specifications Now Adopted As ITU International Standards, FIDO Alliance, ‏2018-12-18 (באנגלית)
↑  FIDO2: Web Authentication (WebAuthn), FIDO Alliance (באנגלית)
↑  History of FIDO Alliance, FIDO Alliance (באנגלית)
↑  FIDO Alliance Member Companies & Organizations, FIDO Alliance (באנגלית)
↑  Download Specifications, FIDO Alliance (באנגלית)
שאנדור לשטיאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בפברואר 1896 קאריי, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  11 בנובמבר 1956 (בגיל 60) יוז'פווארוש (רובע 8), הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 בן או בת זוג:  פרנציסקה גאל (1922–1933) 
 
מחוז סאטמאר דאז (בצבע כהה יותר) בממלכת הונגריה
שאנדור לשטיאן (בהונגרית: Lestyán Sándor;‏ נאג'קארוי, 1 בפברואר 1896 – בודפשט, 11 בנובמבר 1956) היה סופר, עיתונאי, מתרגם יהודי-הונגרי שנכלל בצו סופרים אסורים (הונגריה 1944) שכתביהם נועדו להשמדה.
ביוגרפיה

שאנדור לשטיאן נולד בעיר שבמחוז סאטמאר (טרנסילבניה), כבנם של לאיוש לשטיאן ושל אתלקה ויליין. לאחר מלחמת העולם הראשונה החל את הקריירה העיתונאית שלו בעיתון "וילאג" שפירושו "עולם" (Világ), ולאחר מכן עבד בעיתוני אשט ופשטי נפלו כל העיתונים הנ"ל היו אז בבעלות יהודית. מ-1925 עד 1928, הפך לכתב של "העיתון" (Az Újság), ובשנים 1933–1944, שימש כהעורך הראשי של "העיתון הטרי" (Friss Újság). בשנת 1944 נאסרו כתביו וכתיבתו. לאחר מלחמת העולם השנייה בשנת 1945, היה כתב של העיתון "חירות" (Szabadság), ובין השנים 1945–1947 היה העורך האחראי כלומר העורך הראשי של הירחון "בודפשט", ובין השנים 1949–1950 היה העורך הראשי של היומון "העיתון הטרי" (Friss Újság) עד סגירתו על ידי השלטון הקומוניסטי.
הוא כתב יצירות פופולריות רבות בנושאים היסטוריים. בשנותיו האחרונות עסק בעיקר בספרות נוער, למשל, מנובמבר 1952, הייתה לו סדרה ב"רדיו הילדים" (Gyermekrádió) בשם "בהרים ובעמקים במולדתנו היפה".
חיים אישיים

ב-11 ביוני 1922 נשא לאישה את השחקנית היהודייה-הונגרייה פרנציסקה גאל (שמכונה לעיתים קרובות ה"גרטה גרבו ההונגרית" בבודפשט, הם התגרשו ב-1933.
עבודותיו העיקריות

Mary – Mariska. Emlék; Kellner, Budapest, 1921
Munkácsy Mihály: Emlékeim; franciából ford. Lestyán Sándor, bev. Feleky Géza; Amicus, Budapest, 1921
Vah-ta-vah és a somos erdő mohikánjai; Amicus, Budapest, 1923
Botrány a múzeumban. Regény; Világvárosi Regények Kiadóvállalat, Budapest, 1933 (Világvárosi regények)
A levegő királya. Regény; Világvárosi Regények Kiadóvállalat, Budapest, 1933 (Világvárosi regények)
Marusja. Regény; Világvárosi Regények Kiadóvállalat, Budapest, 1933 (Világvárosi regények)
Eltűnt az arany. Regény; Révész Géza, Budapest, 1933 (Gong. Révész Géza)
Halálfejes pillangó (regény, Budapest, 1935)
Gyuri, a hős repülő. Ifjúsági regény; Általános Ny., Budapest, 1936 (Friss újság színes regénytára)
Hatalmas ököl. Regény; Általános Ny., Budapest, 1939 (Friss újság színes regénytára)
Jóskönyv, álomfejtés. Régi magyar kalendáriomi furcsaságok; Officina, Budapest, 1940
Pest-budai regélő (Budapest, 1940)
Cigánymuzsika. Rigó Jancsi és Chimay hercegné regényes szerelme; Bokor-Vajna, Budapest, 1940
Gróf Sándor Móricz az ördöglovas (regény, Budapest, 1941)
Kiskutya, nagykutya; Vajna-Bokor, Budapest, 1941
Repülj fecském (Reményi Ede regényes élete, Budapest, 1942)
Gróf Sándor Móric, az ördöglovas; Vajna és Bokor, Budapest, 1942
József nádor. Egy alkotó élet írásban és képben, 1776-1847; Posner Ny., Budapest, 1943
Az ismeretlen Táncsics (tanulmány, Budapest, 1945)
Pesti kávéház; Budapesti Kávésok Ipartestülete, Budapest, 1946
A fekete batár; Szikra Ny., Budapest, 1947 (Forintos regény)
1848 március 15. A Pilvax forradalma; Officina, Budapest, 1948
Muzsikál a Bükk (elbeszélés, Budapest, 1950)
Vadállatokból háziállatok; Ifjúsági, Budapest, 1951 (Nézzetek körül!)
Utazás az új Magyarországon; szerkesztette: Lestyán Sándor; Ifjúsági, Budapest, 1951
Teleki Blanka (Budapest, 1951)
Zúg a nádas (elbeszélés, Budapest, 1951)
A nyolcadik pont; Ifjúsági, Budapest, 1952
Úttörő zsebkönyv; Ifjúsági, Budapest, 1953
Hej, halászok! Regény; Szépirodalmi, Budapest, 1953 (Az ötéves terv kiskönyvtára)
Vadászrepülő leszek. Regény az ifjú repülők életéből; Ifjúsági, Budapest, 1954
Utazás a fehér asztal körül (a hazai vendéglátóipar története, Budapest, 1955)
Medve anyó születésnapja; Móra, Budapest, 1959 (Kispajtások mesekönyve)
Az ismeretlen Lestyán; bev., vál. Buza Péter, jegyz. Fodor Béla; Bp-i Városvédő Egyesület–Summa Artium Alapítvány, Budapest, 2009 (Budapest könyvek)
הנצחה

דמותו מופיעה כדמות אפיזודית חשובה ברומן הפשע של הסופר ההונגרי וילמוש קונדור "בודפשט בנובמבר"
לקריאה נוספת

Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
Magyar irodalmi lexikon I–III. Főszerk. Benedek Marcell. Budapest: Akadémiai. 1963–1965. (לקסיקון ספרותי הונגרי)
מותו של שאנדור לשטיאן (Esti Hírlap, 1956)
אנדור קלר: סופר במגדל (בודפשט, 1958)
הערות שוליים

↑  "Halotti bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári halotti akv. 2332/1956. folyószáma alatt".
↑  Budapest I. ker. állami házassági akv. 399/1922.
↑  26.P.36161/1933. sz. budapesti kir. törvsz. ítélet.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810691156605606  GND: 1089285418  ISNI: 0000 0001 1577 3063  LCCN: nb2009003721  RERO: 02-A013629916  SUDOC: 168147165  VcBA: 495/211635  VIAF: 89176472   WorldCat (עם VIAF): 89176472
פסק דין מישל מלכה נגד התעשייה האווירית לישראל

| --- | --- |

 מידע החלטה
 ערכאה:  בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב-יפו
 תאריך החלטה:  2 באוגוסט 2013
 החלטה
 טענות התובע בדבר אפליה על רקע מוצא מזרחי בעת קבלה לעבודה התקבלו.
 חברי המותב
 חברי המותב:  השופטת סיגל דוידוב-מוטולה, נציגת ציבור (עובדים) גילה שהרבני, נציג ציבור (מעבידים) עמירם מילר.
 דעות בפסק הדין
 דעת רוב:  אפליית מזרחים היא תופעה קיימת ועל בתי המשפט להכיר בקיומה כצעד ראשון בדרך למיגורה.
 
תע"א 3816/09 מישל מלכה ואח' נגד התעשייה האווירית לישראל בע"מ הוא פסק דין שניתן על ידי בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב בשנת 2013 והיה הראשון שהכיר באפליה על רקע עדתי בעת קבלה לעבודה. בפסק הדין נקבע כי התובע הופלה על רקע מוצאו המזרחי, וניתן תוקף משפטי לאיסור האפליה על רקע זה.