stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הנס קיילסון

| --- | --- |

 לידה:  12 בדצמבר 1909 באד פריינוואלדה, גרמניה 
 פטירה:  31 במאי 2011  (בגיל 101) הילברסום, הולנד 
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה, גרמניה 
 לאום:  גרמני
 עיסוק:  רופא, פסיכיאטר, פסיכואנליטיקאי, סופר
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין 
 שפות היצירה:  הולנדית וגרמנית
 נושאי כתיבה:  מלחמת העולם השנייה
 תקופת הפעילות:  1933–2011 (כ־78 שנים)
 פרסים והוקרה:  Knighthood of the Order of Orange-Nassau
 
הנס אלכס קיילסון (בגרמנית: Hans Keilson;‏ 12 בדצמבר 1909 – 31 במאי 2011) היה סופר, משורר, פסיכואנליטיקאי ופסיכולוג ילדים יהודי-גרמני. הוא ידוע בעיקר בזכות הרומנים שלו המתארים את תקופת מלחמת העולם השנייה, שבמהלכה היה פעיל במחתרת ההולנדית.
לאחר המלחמה עבד קיילסון עם יתומים נפגעי טראומה, ועיקר כתיבתו היה בנושא זה. הרומן הראשון שלו, פורסם בשנת 1934, אולם מרבית יצירותיו פורסמו לאחר המלחמה והתבסו על אירועי המלחמה. הרעיונות של קיילסון בספריו היו בסיס לתאוריה של "טראומה מתמשכמת" של האיו מאייר.
בשנת 2010 תואר קיילסון על ידי הניו יורק טיימס כ"אחד הסופרים הדגולים ביותר בעולם", תוך ציון יום הולדתו ה-101.
קורות חיים > 1928–1940: גלות

בשנים 1928 עד 1934 למד קיילסון פרמקולוגיה בברלין, אך בשל האיסור שהטילו הנאצים על העסקת יהודים, עבד קיילסון כמורה להתעמלות בבתי-ספר יהודיים פרטיים, ומעת לעת התפרנס כמוזיקאי. במהלך תקופה זו גם פגש את אשתו הראשונה, הגרפולוגית גרטרוד מאנץ.
בשנת 1936 נמלטו בני הזוג לגלות בהולנד. בתקופת שהותו בארץ זו כתב קיילסון כמה ספרים בשפה ההולנדית, שאותם פרסם תחת השם הבדוי בנג'מין קופר.
קורות חיים > 1941–1969: לאחר מלחמת העולם השנייה

ב-1941 נאלץ קיילסון להיפרד מאשתו הלא-יהודייה ההרה ועבר למקום מסתור. כשילדה אשתו באותה שנה את בתם ברברה, היא טענה שאבי הילדה הוא קצין גרמני כדי לא לעמוד לדין. קיילסון עצמו עבר להתגורר בביתו של זוג נשוי בדלפט, כשהוא מאמץ זהות חדשה של רופא ושמו ד"ר ואן-דר לינדן. באותה תקופה הוא נתבקש על ידי המחתרת ההולנדית לבקר ילדים יהודים שהופרדו מהוריהם והועברו למקומות מסתור. חוויות אלו היוו אחר כך את ההשראה העיקרית ליצירותיו של קיילסון.
בתום המלחמה שב קיילסון אל אשתו ובתו. לפני המלחמה לא יכלו הוא וגרטרוד להינשא בגרמניה בגלל מוצאו היהודי, ואילו בהולנד לא יכול קיילסון להינשא בהיותו אזרח גרמני. וכך, בתום המלחמה נישא הזוג בקהילה היהודית הליברלית של אמסטרדם. אחרי המלחמה הסבירה גרטרוד לשכניה ההולנדים שבעלה אמנם היה גרמני, אבל ממוצא יהודי, ובכך נמנעה מפגיעה. על מנת לעבוד בהולנד כרופא נאלץ קיילסון לעבור מחדש את בחינות ההרשאה והתמחה כפסיכיאטר ופסיכואנליטיקאי. גרטרוד נפטרה בשנת 1969.
הוריו של קיילסון נשלחו במהלך המלחמה לאושוויץ, שם נספו. בראיונות עמו הביע קיילסון צער עמוק על שלא הצליח להציל את הוריו.
קורות חיים > 1970–2009: נישואים שניים

ב-1970 נישא קיילסון להיסטוריונית של הספרות, מריטה לאוריץ (גר'), שהייתה צעירה ממנו ב-25 שנה ואשר ילדה ב-1974 את בלומה, בתו השנייה וגם בתה השנייה. קיילסון פרסם כמה יצירות נוספות אשר זכו לתשומת לב תקשורתית מועטה בלבד. התקשורת ההולנדית קיימה מספר ראיונות איתו רק לרגל ימי הולדת עגולים שלו, כשמלאו לו 70, 80 ו-90 שנה.
קורות חיים > 2010–2011: הכרה עולמית

בשנת 2010 הכתירה פרנסין פרוז את קיילסון בניו יורק טיימס כ"אחד הסופרים הדגולים ביותר בעולם". התקשורת בארצות הברית והולנד הקדישה תשומת לב רבה לעובדה שקיילסון זכה להכרה בגיל 100, וקיילסון הוזמן לתוכניות טלוויזיה רבות וכיכב בראיונות ובמאמרים רבים. ספרו Der Tod des Widersachers ("מותו של היריב") תורגם ל-20 שפות, ובהן עברית. ספר נוסף שלו, קומדיה בסולם מינורי" תורגם גם כן לעברית.
הנס קיילסון נפטר בהילברסום, הולנד, בגיל 101.
מספריו

Life Goes On [novel; Das Leben geht weiter], 2012
Der Tod des Widersachers: Roman. 2010. "מותו של היריב".
Komödie in Moll. 2010. "קומדיה בסולם מינורי".
הערות שוליים

↑  "Author Hans Keilson dies at 101". Radio Netherlands Worldwide. 2 ביוני 2011. אורכב מ-המקור ב-2011-06-03. נבדק ב-2017-03-05. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Francine Prose, "As Darkness Falls," New York Times Sunday Book Review, 5 August 2010.
↑  William Grimes (2 ביוני 2011). "Hans Keilson, Novelist of Life in Nazi-Run Europe, Dies at 101". The New York Times. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263634005171  BIBSYS: 90075572  BNE: XX5052933  BnF: cb123245163 (data)  BPN: 46846035  CANTIC: a11077165  GND: 12003784X  ISNI: 0000 0003 6861 0908  LCCN: nr89010306  NLG: 336260  NLK: KAC201116269  NTA: 069095183  SUDOC: 032160194  VIAF: 39447763   WorldCat (עם VIAF): 39447763
הקומונה החדרתית

"הקומונה החדרתית" הייתה הגרעין המייסד של קבוצת דגניה. הקבוצה מנתה שתי חברות ועשרה חברים.
חברי הקבוצה החליטו ליזום הקמה של תנועה המתבססת על עקרונות של שיתוף ושל עזרה הדדית. הם התארגנו באנייה בדרך לישראל בשנת 1908, ובארץ ישראל נדדו בין תחנות רבות עד שהגיעו לאום ג'וני, שבה הקימו בה את דגניה, וממנה לנקודת הקבע של היישוב, ליד מוצא הירדן מהכנרת.
תולדות הקומונה

חברי הקבוצה החליטו ליזום הקמה של תנועה המתבססת על עקרונות של שיתוף ושל עזרה הדדית. הם התארגנו באנייה בדרך לישראל בשנת 1908. מיד עם הגיעם ארצה עבדו יחד בפתח תקווה, בבן שמן ולאחר מכן בחוות כנרת. החווה נתקלה בקשיים כלכליים, ורופין נאלץ לפטר את הפועלים - ביניהם חברי הקומונה הרומנית בניהולו של יוסף בוסל. בוסל וחבריו עזבו לחדרה, ושם הקימו קומונה חדשה, שאליה הצטרפו חלוצים נוספים. שמה החדש של הקומונה היה "הקומונה החדרתית".
בעטיים של הקשיים הרבים שאליהם נקלעה חוות כנרת, החליט מנהלה, ד"ר ארתור רופין, להעניק לקבוצת פועלים אחרים, שהגיעו מאזורים שונים, שטח אדמה לניהול עצמי שעליו יגדלו גידולי שדה במשך שנה, שבסופה יבדקו את המאזן. ואכן, בשנת 1910 הפועלים הצליחו לעמוד ביעדים הכלכליים שהציבו לעצמם: מאזן גידולי השדה נהיה לחיובי, והרווח היה ניכר. משכך, שכנע ד"ר רופין את חברי הקומונה החדרתית לחזור ולעבוד בחוות כנרת. מחוות כנרת עברה הקומונה לאום ג'וני, שם התגוררה בבקתות ובחושות של הפלאחים הערביים המקומיים ועסקה בהכשרת קרקעות.
על מנת להקל על החלוצים נבנה צריף בידי הנגר הטמפלרי במושבה הגרמנית בחיפה (ואכן המדרגות החיצוניות של הצריף משקפות אדריכלות טמפלרית). בסיום בנייתו הועלו חלקי הצריף על רכבת העמק והובל לנקודת ההתיישבות, שם שימש כמגדל שמירה, מחסן כלים, מטבח ומקום ללינה מזדמנת בנוסף לחושות. עשרות שנים מאוחר יותר, הוגבה הצריף לסמל של דגניה בראשית דרכה.
חברי הקומונה החדרתית התבססו באום ג'וני, ועמלו קשה על מנת לחזק את המשק. החברים בקומונה הכריזו על נוהלי עבודה ודרכי ארגון, וכך התחילו להתגבש חיי הקבוצה. בקומונה באה לידי ביטוי גם מודעות לסוגיית מעמדה של האישה, והועלתה דרישה לשוויון מלא בין המינים, בזכויות ובחובות. בעת ישיבתם באום ג'וני החליטו החברים לקרוא ליישובם בשם "דגניה", כפי שכתבו במברק שיועד לד"ר ארתור רופין: "קראנו את מושבתנו דגניה על שם חמשת מיני הדגנים הגדלים אצלנו".
שמות חברי הקומונה החדרתית: תנחום תנפילוב, ישראל בלוך, יוסף אלקין, שרה מלכין, יוסף ברץ, מרים אוסטרובסקי-ברץ, יוסף בוסל, צבי יהודה זלצמן, חיים צודיקוב, יהושע אקר, אהרון יוסילביץ וירוחם קליבנוב. אליהם הצטרפו בשלב מאוחר יותר : יצחק בן-יעקב, שמואל דיין, נח סלוצקי, אברם גרינשפון ויעקב ברקוביץ וחיים ברקוביץ, אחיו של יעקב.
הערות שוליים

↑  מחבר לא ידוע, קבוצת דגניה - היסטוריה, מו"ל לא ידוע
↑  ספור אום ג'וני (דגניה), באתר מלון בכל מקום
↑  מחבר לא ידוע, קבוצת דגניה -דמויות ראשוניות, מו"ל לא ידוע
הצי של קוריאה הדרומית

| --- | --- |

 바다로, 세계로 
 פרטים
 מדינה:  קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
 בסיס האם:  Gyeryong 
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  11 בנובמבר 1945 – הווה (79 שנים) 
 
חיל הים של הרפובליקה של קוריאה או ROKN או ROK Navy (ראשי תיבות של Republic Of Korea Navy, בהנגול: 대한민국 해군, הנג'ה: 大韓民國海軍) הוא ענף הלוחמה הימית של הכוחות המזוינים של הרפובליקה של קוריאה, האחראי על ביצוע פעולות ימיות ולוחמה אמפיבית. חיל הים כולל את כח הנחתים, אשר פועל כמנגנון סמי-אוטונומי. חיל הים, שהוקם בשנת 1945, הוא הענף הוותיק ביותר של הכוחות המזוינים של דרום קוריאה.
נכון ל-2016, חיל הים מונה כ-70,000 חיילים סדירים, כולל כ-29,000 נחתים. בנוסף, ישנן כ-170 ספינות וכלי שיט, כולל כ-10 צוללות, ו-110 ספינות, ספינות סיור ולוחמה, 10 ספינות לוחמה אמפיבית, 10 כלי שיט נגד מוקשים.
כל התעופה של חיל הים כולל של כ-70 כלי טיס. לנחתים יש כ-500 כלי רכב קרביים,  כולל ארטילריה ותותחים מתנייעים.
ROKN מצהיר על כוונה להפוך ל"חיל ים כחול" (כלומר שמתפקד גם במשימות במרחקים גדולים אל תוך האוקיינוס) עד שנת 2020.
גלריה

בסיס חיל הים בוסאן
שלוש קצינות (לי סו-ג'ונג משמאל, יו נה-יונג וקים-קוי-לי) שהיו הנשים הראשונות שמונו לפיקוד על ספינות סיור מסוג צ'מצ'ורי.
"מנמו הגדול" (DDH 976) משחתת מסדרת צ'ונגמוגונג אי סון-סין
- ROKN P-3 אוריון לוקח חלק בחיפוש אחר טיסת אייר אסיה 8501 באינדונזיה
וסטלנד לינקס נגד צוללות הילו
בלאק הוק SSU לאימון
כוח משימה ימי
לוחמי הקומנדו הימי
נגמ"ש אמפיבי
הערות שוליים

↑  "Duty of the ROK Navy". Republic of Korea Navy Official Website. נבדק ב-10 במרץ 2007. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "해병대 조직". Republic of Korea Marine Corps Official Website. אורכב מ-המקור ב-27 בספטמבר 2007. נבדק ב-26 במרץ 2007. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Defense of Japan 2016". Ministry of Defense Official Website. Retrieved February 7, 2017.
↑  "국방백서 2008 (Defense White Paper 2008)" (PDF). 2009-02-23.
↑  "해군의 미래". Republic of Korea Navy Official Website. Retrieved September 24, 2011.
↑  "South Korea’s Blue-water Ambitions". The Diplomat
. Retrieved June 21, 2012.
↑  "The Emerging Republic of Korea Navy: A Japanese Perspective". Naval War College Review. אורכב מ-המקור ב-2016-03-05. נבדק ב-8 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 0618 6141
עונת 2020/2021 בליגה הבלקנית בכדורסל

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  13 באוקטובר 2020
 תאריך סיום:  29 באפריל 2021
 מספר משתתפות:  18
 זוכה:  ישראל הפועל חולון
 סגנית:  בולגריה אקדמיק פלובדיב
 www.balkanleague.net
 
 → 2019/20202021/2022 ←
 
עונת 2020/2021 בליגה הבלקנית בכדורסל (BIBL) הייתה העונה ה-13 של תחרות אירופית זו לקבוצות כדורסל.
המשחק הראשון במסגרת שלב הבתים התקיים ב-13 באוקטובר 2020. בתחרות השתתפו 18 קבוצות, 12 קבוצות מישראל, 2 מבולגריה, 2 ממונטנגרו ו-2 ממקדוניה הצפונית. הקבוצות הישראליות הודיעו על הצטרפותן לליגה ב-2 באוקטובר, לאחר שנאסר עליהן להתאמן ולשחק במסגרת ליגת העל בכדורסל בשל התפרצות מגפת הקורונה בישראל. בעונה זו זכתה הפועל חולון לאחר שגברה במשחק הגמר על אקדמיק פלובדיב מבולגריה.
מתכונת התחרות

18 הקבוצות מחולקות ל-5 בתים. 12 הקבוצות הישראליות מחולקות ל-4 בתים (א'–ד') ובית ה' כולל את 6 הקבוצות הבלקניות. הקבוצות הישראליות ישחקו ארבעה משחקים בשלב הבתים, ו-4 הקבוצות שיסיימו במקום הראשון בבית יתחרו ביניהן על שני מקומות בשלב הבא, מול הקבוצות הבלקניות. מהבית הבלקני יעלו ארבע הקבוצות הראשונות מתוך השש לשלב הבא.
מתכונת התחרות > הקבוצות

| שלב הבתים |
| --- | --- | --- | --- |
| ישראל בני הרצליה | ישראל הפועל חולון | ישראל מכבי חיפה | מונטנגרו תאודו טיווט |
| ישראל הפועל באר שבע | ישראל הפועל ירושלים | ישראל מכבי ראשון לציון | מקדוניה הצפונית קומאנובו 2009 |
| ישראל הפועל אילת | ישראל הפועל תל אביב | בולגריה אקדמיק פלובדיב | מקדוניה הצפונית טא.אפ.טא סקופיה |
| ישראל הפועל גלבוע גליל | ישראל עירוני נהריה | בולגריה ברואה |  |
| ישראל הפועל חיפה | ישראל עירוני נס ציונה | מונטנגרו איבר רוז'ייה |  |
שלב הבתים > בית א'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ישראל הפועל תל אביב | 4 | 3 | 1 | 333 | 312 | 21+ | 7 |
| 2. | ישראל בני הרצליה | 4 | 2 | 2 | 327 | 311 | 16+ | 6 |
| 3. | ישראל הפועל חיפה | 4 | 1 | 3 | 314 | 351 | 37- | 5 |
שלב הבתים > בית ב'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ישראל הפועל גלבוע גליל (ב) | 4 | 4 | 0 | 358 | 324 | 34+ | 8 |
| 2. | ישראל עירוני נהריה | 4 | 2 | 2 | 334 | 341 | 7- | 6 |
| 3. | ישראל מכבי חיפה | 4 | 0 | 4 | 324 | 351 | 27- | 4 |
שלב הבתים > בית ג'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ישראל הפועל חולון | 4 | 4 | 0 | 393 | 330 | 63+ | 8 |
| 2. | ישראל הפועל אילת | 4 | 2 | 2 | 358 | 373 | 15- | 6 |
| 3. | ישראל עירוני נס ציונה | 4 | 0 | 4 | 326 | 374 | 48- | 4 |
שלב הבתים > בית ד'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ישראל מכבי ראשון לציון | 4 | 3 | 1 | 360 | 346 | 11+ | 7 |
| 2. | ישראל הפועל ירושלים | 4 | 2 | 2 | 339 | 328 | 11+ | 6 |
| 3. | ישראל הפועל באר שבע | 4 | 1 | 3 | 323 | 348 | 25- | 5 |
שלב הבתים > שלב ההצלבה בתים א', ב', ג, ד'

| קבוצה 1 | תוצאה | קבוצה 2 |
| --- | --- | --- |
| ישראלהפועל חולון | 77 - 66 | ישראל הפועל תל אביב |
| ישראלהפועל גלבוע גליל | 85 - 78 | ישראלמכבי ראשון לציון |
שלב הבתים > בית ה'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בולגריה אקדמיק פלובדיב (ב) | 10 | 8 | 2 | 818 | 800 | 18+ | 18 |
| 2. | מקדוניה הצפונית קומאנובו 2009 (ב) | 10 | 6 | 4 | 824 | 814 | 10+ | 16 |
| 3. | בולגריה ברואה (ב) | 10 | 5 | 5 | 878 | 803 | 75+ | 15 |
| 4. | מקדוניה הצפונית טא.אפ.טא סקופיה | 10 | 4 | 6 | 853 | 866 | 13- | 14 |
| 5. | מונטנגרו תאודו טיווט | 10 | 4 | 6 | 807 | 841 | 34- | 14 |
| 6. | מונטנגרו איבר רוז'ייה (ה) | 10 | 3 | 7 | 750 | 806 | 56- | 13 |

ב
ה
שלב הבתים השני

לשלב הבתים השני העפילו הפועל חולון והפעול גלבוע/גליל שניצחו בשלב ההצלבה, ואליהן הצטרפו ארבע הקבוצות שסיימו ראשונות בבית הבלקני.
מתכונת סיבוב זה זהה לסיבוב הבתים הראשון, כאשר כל קבוצה תפגוש את צמד יריבותיה בבית לצמד משחקים, בית וחוץ.
שתי קבוצות מאותה מדינה לא ישובצו לאותו הבית בשלב זה. שתי הקבוצות אשר יסיימו במקום הראשון והשני בכל בית יעפילו לשלב הפיינל פור בצורת הצלבה, כאשר מקום 1 בבית ו' נגד מקום 2 בבית ז' ומקום 1 בבית ז' נגד מקום 2 בבית ו'. במקרה של שתי קבוצות מאותה מדינה יעפילו לשלב הפיינל פור, הן ישחקו אחת כנגד השנייה בשלב חצי הגמר, על מנת למנוע ממדינה אחת לשלוח צמד נציגות לגמר.
ב-6 בפברואר נערכה הגרלת שלב הבתים השני בבולגריה.
שלב זה נפתח ב-24 בפברואר 2021, כאשר טא.אפ.טא סקופיה אירחה את ברואה במסגרת בית ו'.
| שלב הבתים השני |
| --- | --- |
בולגריה אקדמיק פלובדיב: בולגריה ברואה
ישראל הפועל גלבוע גליל: ישראל הפועל חולון
מקדוניה הצפונית קומאנובו 2009: מקדוניה הצפונית טא.אפ.טא סקופיה
שלב הבתים השני > בית ו'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ישראל הפועל גלבוע גליל (ח) | 4 | 3 | 1 | 369 | 282 | 87+ | 7 |
| 2. | בולגריה ברואה (ח) | 4 | 3 | 1 | 321 | 343 | 22- | 7 |
| 3. | מקדוניה הצפונית טא.אפ.טא סקופיה (ה) | 4 | 0 | 4 | 312 | 377 | 65- | 4 |
שלב הבתים השני > בית ז'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ישראל הפועל חולון (ח) | 4 | 4 | 0 | 373 | 33 | 40+ | 8 |
| 2. | בולגריה אקדמיק פלובדיב (ח) | 4 | 2 | 2 | 346 | 330 | 16+ | 6 |
| 3. | מקדוניה הצפונית קומאנובו 2009 (ה) | 4 | 0 | 4 | 308 | 364 | 56- | 4 |
ח
ה
מצטייני העונה הסדירה

| שם | קבוצה | נק' | אס' | ריב' | מדד ממוצע>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| טיי האריס | טא.אפ.טא סקופיה | 18.6 | 7.5 | 3.8 | 20.3 |
| שם | קבוצה | מדד ממוצע>  |
| --- | --- | --- |
| אקיל מיטשל | מכבי ראשון לציון | 23.4 |
| שם | קבוצה | נק' בממוצע>  |
| --- | --- | --- |
| ג'ו אלכסנדר | עירוני נהריה | 21.5 |
| שם | קבוצה | ריב' בממוצע>  |
| --- | --- | --- |
| אקיל מיטשל | מכבי ראשון לציון | 11.4 |
| שם | קבוצה | אס' בממוצע>  |
| --- | --- | --- |
| וולט למון ג'וניור | הפועל תל אביב | 7.7 |
פיינל פור

לשלב זה העפילו 4 הקבוצות שסיימו בשני המקומות הראשונים בבתים ו' ו-ז'.
| פיינל פור |
| --- | --- |
ישראל הפועל גלבוע גליל: בולגריה ברואה
בולגריה אקדמיק פלובדיב: ישראל הפועל חולון

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | גמר | גמר |  |

|  | חצי גמר 1 היכל טוטו חולון 27 באפריל | חצי גמר 1 היכל טוטו חולון 27 באפריל |  |  |  |  |  |
|  |  בולגריה ברואה |  62 |   |  |  |  |  |
|  |  בולגריה אקדמיק פלובדיב |  68 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | גמר היכל טוטו חולון 29 באפריל | גמר היכל טוטו חולון 29 באפריל |  |
|  |   |   |   |   |  ישראל הפועל חולון |  91 |  |
|  |   |   |   |   |  בולגריה אקדמיק פלובדיב |  75 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |

|  | חצי גמר 2 היכל טוטו חולון 27 באפריל | חצי גמר 2 היכל טוטו חולון 27 באפריל |   |  | מקום 3 היכל טוטו חולון 29 באפריל | מקום 3 היכל טוטו חולון 29 באפריל |  |
|  |  ישראל הפועל גלבוע גליל |  77 |   |  |  ישראל הפועל גלבוע גליל |  84 |  |
|  |  ישראל הפועל חולון |  81 |   |  |  בולגריה ברואה |  67 |  |
הערות שוליים

↑  הבטיחה העפלה לסיבוב הבא בטרם הושלמו משחקי הבית
↑  הקבוצה איבדה את הסיכוי להעפיל לשלב הבא בטרם שוחקו כלל משחיקה עקב נחיתות פנימית אל מול תאודו טיויט
↑  הקבוצה הבטיחה את עלייתה לחצי הגמר טרם סיימה את משחקיה בשלב זה
↑  הקבוצה איבדה את סיכוי ההעפלה לחצי הגמר טרם סיימה את משחקיה בשלב זה
המשרד ההונגרי לחלל

| --- | --- |
לוגו הסוכנות
 מידע כללי
 תחום שיפוט:  הונגריה הונגריה
 תאריך הקמה:  ינואר 1992
 מנהל:  אלוד בוט'
 מטה מרכזי:  בודפשט, הונגריה
 www.hso.hu
 
המשרד ההונגרי לחלל (בהונגרית: Magyar Űrkutatási Iroda ובר"ת: MŰI) הוקם על ידי ממשלת הונגריה בינואר 1992 . המשרד הראשי ממוקם בעיר בודפשט. מטרת הארגון היא תיאום הפעולות השונות של הונגריה בתחום החלל, ושיתוף פעולה עם מדינות אחרות. נכון להיום (2012) בראש המשרד עומד אלוד בוט' שמכהן בתפקיד זה משנת 1997.
היסטוריה

מאז 1965 ועדת חקר החלל בהונגריה נקראה ועדת ההיגוי לחקר החלל שעבדה ישירות תחת פיקוח הממשלה ההונגרית. בשנים 1978-1991 תפקיד זה הועבר לידי האקדמיה ההונגרית למדעים ובשנת 1992 הוקם המשרד ההונגרי לחלל שאליו עבר תפקיד חקר החלל בהונגריה. בין 1992-2005 ראה המשרד את תפקידו כשרות עצמאי, תחת פיקוח של הממשלה ההונגרית אך החל מהתאריך 1 בינואר 2006 האוטונומיה של המשרד חדלה ופעילותו הפכה להיות תחת פיקוח משרד התקשורת והאינפורמציה, למרות הפיקוח שומר המשרד על אוטונומיה בתחום שיתופי הפעולה החלליים של הונגריה עם מדינות אחרות.
משימות/תפקידים

על פי המשרד הלאומי למחקר קניין תעשייתי בהונגריה משנת 2008 משימות המשרד ההונגרי לחלל הן:
תיאום של יחסים מקומיים ובינלאומיים.
מימון פרויקטים במסגרת מבצע הפנימי של המחקר ההונגרי.
ראשי הארגון

יוליוס טופלבי (1992-1997)
בוט' אלוד (1997-מכהן)
פיקוח ממשלתי

בעשורים האחרונים התבצעו שורה של שינויי חקיקה בהונגריה, ולכן הממשלה ההונגרית החליטה לפקח על חקר החלל, וזה כולל פיקוח על המשרד ההונגרי לחלל באמצעות הצבת שר ייעודי. לעיתים מסוימות אף קרה שמספר שרים פיקחו על המשרד במהלך מחזור בחירות אחד.
רשימת השרים המפקחים ותקופת פיקוחם להלן:
| רשימת השרים המפקחים ותפקידם - תקופת התחלה כהונה - תקופת סיום כהונה |
| --- | --- | --- |
| פרופ. Pungor Ernő, שר בלי תיק העוסק במדע | 6 בינואר 1992 | 14 ביולי 1994 |
| דר. Lotz Károly, שר התחבורה התקשורת והמים | 15 ביולי 1994 | 7 ביולי 1998 |
| Katona Kálmán, שר התחבורה התקשורת והמים | 8 ביולי 1998 | 31 במאי 2000 |
| Nógrádi László, שר התחבורה והמים | 1 ביוני 2000 | 30 בנובמבר 2000 |
| דר. Fónagy János, שר התחבורה והמים | 1 בדצמבר 2000 | 26 במאי 2002 |
| Kovács Kálmán, שר התקשורת | 27 במאי 2002 | 8 ביוני 2006 |
| Kóka János, שר הכלכלה והתחבורה | 9 ביוני 2006 | 31 ביולי 2006 |
| דר. Persányi Miklós, השר לאיכות הסביבה ולמים | 1 באוגוסט 2006 | 6 במאי 2007 |
| דר. Fodor Gábor, השר לאיכות הסביבה ולמים | 7 במאי 2007 | 30 באפריל 2008 |
| דר. Gráf József שר החקלאות ופיתוח הכפר | 1 במאי 2008 | 4 במאי 2008 |
| Szabó Imre, השר לאיכות הסביבה ולמים | 5 במאי 2008 | 31 בדצמבר 2008 |
| פרופ. Molnár Károly, שר בלי תיק האחראי על מחקר ופיתוח | 1 בינואר 2009 | 15 באפריל 2009 |
| Hónig Péter, שר האנרגיה התחבורה והתקשורת | 16 באפריל 2009 | 28 באפריל 2009 |
| Varga István, שר הכלכלה והפיתוח הלאומי | 29 באפריל 2009 | 29 במאי 2010 |
| Fellegi Tamás, שר לפיתוח הלאומי | 30 במאי 2010 | 14 בדצמבר 2011 |
| דר. Fónagy János השר לפיתוח הלאומי והמזכיר הפרלמנטרי | 15 בדצמבר 2011 | 19 בדצמבר 2011 |
| דר. Navrasics Tibor שר המשפטים | 20 בדצמבר 2011 | 22 בדצמבר 2011 |
| Németh Lászlóné השר לפיתוח הלאומי | 23 בדצמבר 2011 | מכהן |
מיקום המשרד

החל משנת הקמת המשרד (1992) נדד המשרד ממקום אחד למשנהו, אך החל משנת 2009 המשרד מצא לו מקום קבע בעיר בודפשט בהונגריה. הכתובת של המשרד לשליחת דואר היא: NKTH MŰI, 1117 Budapest, Neumann János u. 1/c.
יחסים בינלאומיים

חוץ מהחובות החוקיות של המשרד להסכמים בינלאומיים עם ארגונים אירופאים (כגון סוכנות החלל האירופית, הנציבות האירופית, ועדת החלל החיצון של האו"ם, וכו'), קבע המשרד ההונגרי לחלל גם שיתופי פעולה יחד עם מדינות בודדות,
ולהלן שמותם:
אוקראינה סוכנות החלל הלאומית של אוקראינה (החל משנת 1994-היום)
רוסיה סוכנות החלל הרוסית (החל משנת 1995-היום)
הודו סוכנות החלל ההודית (החל משנת 1995-היום)
פולין האקדמיה הפולנית למדעים (החל משנת 1997-היום)
רומניה סוכנות החלל הרומנית (החל משנת 1998-היום)
הערות שוליים

↑  3/1992. צו ההקמה של המשרד
↑  הסכמי שיתוף הפעולה של המשרד
הערכת נזקי לחימה

הערכת נזקי לחימה או הערכת נזקי הפצצה (באנגלית: Bomb Damage Assessment,‏ בקיצור: BDA) הוא מונח מהתחום הצבאי המתאר תהליך של אומדן הנזק שנגרם למטרה (אנ') לאחר תקיפה צבאית, לרוב לאחר תקיפה אווירית כמו הטלת פצצה או שיגור טיל אוויר-קרקע.
את המידע עבור ההערכה ניתן להשיג באמצעים רבים כגון מצלמות המותקנות במערכות הנשק, מערכות צילום המותקנות במטוס התקיפה, כוחות שנמצאים על הקרקע בקרבת המטרה, תמונות לוויין, וגיחות נוספות לַמטרה לצורך תצפית.
צילום הערכת נזק לאחר הפצצה בבצרה, עיראק
מטרות

תהליך הערכת נזק משמש למספר מטרות:
בחינת פעילות מערכת הנשק בהתאם למתוכנן.
בחינת היקף הנזק הפיזי כתוצאה מהפגיעה. זה שנצפה או שעוד צפוי במקרה שהנזק מתפשט.
בחינת מחודשת של האיום או ערכה הצבאי של המטרה. בהתאם ייתכן שתידרש התקפה נוספת להשלמת המשימה.
היסטוריה

במהלך מלחמת העולם הראשונה, ועם התפתחות התעופה הצבאית, בוצעו מספר רב של תקיפות אוויריות לעבר מטרות צבאיות ואזרחיות. עם זאת היכולת של הטייס להסיק האם פגע במטרה או יתרה מכך השמיד אותה הייתה מוגבלת מאוד. בעיקר משום שמייד לאחר הפיצוץ העשן הסתיר את המטרה ומטוסי התקיפה נדרשו לחזור לבסיסם לצורך חזרה לסביבה בטוחה, מילוי דלק ותחמושת.
בתחילה לצורך כך פעלו כוחות קרקעיים בסמוך לאתר התקיפה. פעולה זו הייתה מסוכנת שכן היו עלולים להיפגע מהקרבה לאויב ומהתקיפה עצמה.
בשל כך הוסבו מטוסי תקיפה למטוסי סיור ופעלו באופן נרחב כבר במלחמת העולם השנייה.
בשנות ה-50 של המאה ה-20 היו זמינים לארצות הברית לוויני ריגול ומטוסי ריגול שטסו בגובה רב כמו לוקהיד SR-71 ולוקהיד U-2 שתרמו להערכת נזק.
במהלך מלחמת וייטנאם נדרשו למשימת הערכה נזק כוחות מיוחדים אמריקאים שנכחו בקרקע.
ניתן להשיג מידע אודות הערכת נזק גם באמצעות איסוף מודיעין בכלל ובמודיעין גלוי בפרט. לדוגמה, לאחר המתקפה על פרל הארבור פרסמה סוכנות הידיעות United Press International (UPI) מידע אודות הנזק הרב שנגרם. במאמר פרסמה נתונים מספריים אודות ספינות קרב ותשתיות שנפגעו ששימשו את היפנים בתהליך הערכת הנזק.
בתחילת שנות ה-2000 החל צבא ארצות הברית לעשות שימוש במסגרת הערכת נזק בכלי טיס בלתי מאוישים כמו RQ-4 גלובל הוק.
שיתופי פעולה בין צבאות כולל לעיתים גם העברת מידע מודיעיני המשמש להערכת נזקי לחימה.
השאלה

המונח BDA הושאל למגזר האזרחי בתחום הניהול והבקרה במשמעות של מעקב אחר ביצוע משימה ומדד להצלחה.
במסגרת מגפת הקורונה בישראל השב"כ עשה שימוש במונח BDA כמדד להצלחת השימוש באמצעים הטכנולוגיים לאיתור חולים מאומתים.
הערות שוליים

↑   גל פלוק רוה, מבולבלים? אלה כל ראשי התיבות והקיצורים החדשים בצה"ל, באתר צה"ל, 12 באפריל 2021
↑  סיכום כנס של ה-INSA בנושא האוסינט וקהילת המודיעין האמריקנית, המרכז למורשת מודיעין, מאי 2021
↑  Greg Wilsbacher (Fall 2010). "Al Brick: The Forgotten Newsreel Man at Pearl Harbour". The Moving Image: The Journal of the Association of Moving Image Archivists. אוניברסיטת מינסוטה. 10 (2): 36.
↑   אל"ם (מיל') בני מיכלסון היה רמ"ח היסטוריה בצה"ל. כיום יו"ר העמותה הישראלית להיסטוריה צבאית., שיתוף פעולה בין צבאות שלא במסגרת ברית - אל"ם (מיל') בני מיכלסון, באתר צה"ל, 1 במרץ 2020
↑  פרסום דוח ביניים מיוחד בנושא התמודדות מדינת ישראל עם משבר הקורונה, מבקר המדינה, התשפ"א, 2020
הנס האלדורסון

הנס ת'ור האלדורסון (באיסלנדית: Hannes Þór Halldórsson; נולד ב-27 באפריל 1984) הוא במאי איסלנדי וכדורגלן עבר ששיחק בעמדת השוער.
קריירה במועדון

הנס שיחק כדורגל במועדונים האיסלנדיים: לייקניר, אפטורלדינג, פראם וקיי. אר. רייקיאוויק.
ב-28 במרץ 2012, הוא הצטרף למועדון הכדורגל הנורווגי בראן בחוזה לטווח קצר, כמחליף לשוער הפצוע פיוטר לסיוג'ובסקי.
בדצמבר 2013, הנס הצטרף למועדון הנורווגי סאנס אולף, והתאמן עם הקבוצה באוקטובר 2013 כהכנה למשחק של איסלנד מול קרואטיה במונדיאל.
ב-6 ביולי 2015, קבוצת העל ניימכן הודיעה שהיא החתימה את הנס על חוזה לשנתיים.
ב-15 ביולי 2016, מועדון הכדורגל הדני ראנס החתימו את הנס על חוזה לשלוש שנים.