stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מורין נהדר

| --- | --- |

מורין נהדר בהופעה
 לידה:  11 בספטמבר 1979 (בת 45) אספהאן, איראן 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1995
 סוגה:  שירה פרסית, שירה פיוטית, אתני, מוזיקת עולם
 סוג קול:  מצו סופרן
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  סטאר פרסי
 שיתופי פעולה בולטים:  רונה קינן, אהוד בנאי, אתי אנקרי
 פרסים והוקרה:  פרס אורי אורבך לתרבות יהודית בתחום המוזיקה לשנת 2023, פרס נוווה שכטר וקרן רבינוביץ' ליצירה ישראלית מקורית 2019
 פרופיל ב-IMDb
 
מורין נהדר (נולדה ב-11 בספטמבר 1977) היא זמרת, יוצרת, פייטנית ומלחינה ישראלית, עוסקת בפיוטים, בעיקר בנוסח יהודי אירן. זוכת פרס אורי אורבך לתרבות יהודית בתחום המוזיקה לשנת 2023.
ביוגרפיה

מורין נולדה באספהאן שבאיראן ועלתה לארץ עם משפחתה בעקבות המהפכה האיראנית ועלייתו של רוחאללה ח'ומייני לשלטון.
בילדותה הצטרפה למקהלת הילדים "אנקור", וכבר אז נודעה בכשרונה המוזיקלי ובקולה המרשים. בצעירותה (גילאי 10 ועד 18) למדה בקונסרבטוריון של האקדמיה למוסיקה בירושלים והייתה מראשוני הזמרים במקהלת אנקור, עמה הופיעה ברחבי העולם בתחרויות למקהלות ילדים ונוער.
מורין, בוגרת האקדמיה למוזיקה ולמחול בירושלים, סיימה בהצטיינות שני תארים במחלקה הווקאלית ובמחלקה לקומפוזיציה, חינוך מוזיקלי וניצוח מקהלות. היא מתמחה בשירה פרסית עממית ואף עוסקת במחקר המוזיקה של יהודי איראן באוניברסיטה העברית.
רשימת אלבומים

2014 - "ישנה בחיק ילדות"
2016 - "גולה גנדום (פרח החיטה)"
2018 - "למה תעמוד רחוק"
2023 - "טולואה מן״
הערות שוליים

1 2 3 4  נעם בן זאב, המוסיקאית מורין נהדר חוזרת לאיספהאן, באתר הארץ, 21 ביוני 2012
1 2   חגי חיטרון, כמה טוב שהזמרת מורין נהדר, ישראלית איראנית, בחרה לעשות דוקטורט חי, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2017
↑  ליה פן, פסטיבל העוד: עוד להיט, באתר הארץ, 11 בנובמבר 2010
↑  עמית גולדנברג, מורין נהדר מחזירה את הפיוט הפרסי לבמה, באתר nrg‏, 24 בנובמבר 2008
↑  אלמוג בהר, ידיד נפש, או אורח לרגע, באתר הארץ, 6 באוקטובר 2008
↑   בן שלו, מורין נהדר התגעגעה לאיראן ועשתה מזה אלבום משובח, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2014
↑   בן שלו, ממזרח נפתחה הבשורה, באתר הארץ, 21 במאי 2014
↑   בן שלו, מתי בפעם האחרונה שמעתם ג'יבריש פרסי?, באתר הארץ, 3 בספטמבר 2016
↑  ביקורות:
אורלי נוי, הפריחה הנהדרת של החיטה: מורין נהדר באלבום חדש, סוחף ומפתיע, באתר "שיחה מקומית", 13 בנובמבר 2016
 בן שלו, האלבום הפרסי של מורין נהדר עוצר נשימה, באתר הארץ, 1 באוקטובר 2016
↑  בן שלו, יזהר אשדות אקספרימנטלי, מורין נהדר לא במקסימום, באתר הארץ, 23 ביוני 2018
↑   אינס אליאס, מה מביא זמרת ישראלית לשיר שירים איראניים מלפני המהפכה?, באתר הארץ, 18 בנובמבר 2021
↑   בן שלו, מורין נהדר שרה היטב בהופעה, אבל עדיף לחכות לאלבום שלה, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2021
אורלי נוי, פסטיבל העוד 2021: פחות עוּד, יותר גיוון תרבותי, באתר "שיחה מקומית", 18 בנובמבר 2021
קיואו ודאצ'י

| --- | --- |

 לידה:  8 בספטמבר 1902 נגויה, יפן 
 פטירה:  5 בינואר 1995 (בגיל 92) טוקיו, יפן 
 ענף מדעי:  סייסמולוגיה
 מקום מגורים:  יפן
 מקום לימודים:  אוניברסיטת טוקיו 
 מוסדות:  אוניברסיטת סאיטאמה 
 פרסים והוקרה:  מסדר התרבות (1985)  פרס ההצטיינות בתרבות (1971)  פרס האימפריה של האקדמיה היפנית (10 במאי 1932) 
 תרומות עיקריות
 מחקר רעידות אדמה עמוקות מוקד באזור ודאטי-בניוף
 
קִיוֹאוֹ וַדָאטי (ביפנית: 和達 清夫,‏ 8 בספטמבר 1902 – 5 בינואר 1995) היה פרופסור לסייסמולוגיה בסוכנות המטאורולוגית של יפן. מחקריו על רעידות אדמה עמוקות קשרו את שמו באזור ודאטי-בניוף – תחום של מוקד רעידות האדמה המצוי באזורי הפחתה.
מחקרי רעידות אדמה

במחקריו על רעידות אדמה ביפן גילה ודאצ'י כי ככל שרעידות האדמה התקרבו לשוליים המזרחיים של אסיה, כך גדל עומקן. בשנת 1928 פרסם את הראשון מבין דוחות תצפיותיו, והמשיך לפרסמם עד שנת 1936. עבודתו סיפקה עדויות משכנעות לקיומן של רעידות אדמה עמוקות, והובילה לבנייתם של מודלים שעסקו במבנה התנועה במעטפת כדור הארץ.
השפעת מחקריו

בראיון משנת 1980 סיפר צ'ארלס ריכטר כי מצא מאמר של ודאצ'י בו נערכה השוואה בין רעידות אדמה רדודות לעמוקות, המראה הקבלה בין תזוזת הקרקע המקסימלית לבין המרחק ממוקדי רעידות האדמה. מאמר זה סייע לריכטר בפיתוח הסולם הסייסמי הקרוי על שמו: סולם ריכטר.
מחקריו של ודאצ'י – ששימשו תמיכה יסודית לתאוריית טקטוניקת הלוחות – היו הסיבה העיקרית להחלטת עורכי המגזין "Journal Of Geophysical Research" להקדיש לו חלק נרחב בגיליון שיצא ב-10 בדצמבר 1987.
הערות שוליים

↑  Wadati, Kiyoo, באתר encyclopedia.
↑  ריאיון עם צ'ארלס ריכטר
↑  גיליון המוקדש לוודאצ'י
| --- | --- |
בקרת זהויות :  CiNii: DA00717071  GND: 1281069604  ISNI: 0000 0000 3234 9603  LCCN: n82250205  NDL: 00090094  VIAF: 3836200   WorldCat (עם VIAF): 3836200
אופיר עוז

| --- | --- |

אופיר עוז
 לידה:  1977 (בן 48 בערך) באר שבע, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית
 תחום כתיבה:  פרוזה
 סוגה:  ספרות יפה
 יצירות בולטות:  הטוב מכל העולמות שם של התחלה
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 פרסים והוקרה:  מקום ראשון בתחרות הסיפור הקצר של סדנאות הבית ואוצרות, בנושא געגוע הסיפור: "שוקולד" 2023 פרס משרד התרבות לסופרים בראשית דרכם, על הרומן: "שם של התחלה" 2014 מקום שני בתחרות Short Story Project, הסיפור: "פושעת" 2018 מקום שלישי בתחרות Flash Fiction - London Independent Story Prize, הסיפור: "Love" 2018 מקום ראשון בתחרות סיפורים קצרים של עכבר העיר וסטימצקי. הסיפור: "פושעת"  מקום ראשון בתחרות הסיפור הקצר של עמק חפר. הסיפור: "געגועים לבית ראש הממשלה" 2021
 https://ofiroz.co.il/
 
אופיר עוז (נולד ב-1977) הוא סופר ובלוגר ישראלי.
קורות חייו

אופיר עוז נולד בבאר שבע בינואר 1977 וכיום מתגורר בקיבוץ מעברות.
ספרים

ספרו הראשון, "אני הורגת אותך", יצא לאור ב-2007
ספרו השני "שם של התחלה" זכה בפרס משרד התרבות לסופרים בראשית דרכם ב-2015, יצא ב-2013.
ספרו השלישי "הטוב מכל העולמות" יצא לאור בהוצאת "אפיק", 2020.
הסיפור הפותח את הרומן "פושעת" מתוך הספר הארוך "שם של התחלה" זכה בתחרות הסיפור הקצר של עכבר העיר וסטימצקי. ובמקום השני בתחרות הבינלאומית של Short Story Project, פורסם בכתבי העת: Michigan Quarterly Review, ובאתר Nebesht בשפה הפרסית.
החל משנת 2011 אופיר כותב ומנהל את הבלוג "לשבור את המגירה", המסייע לכותבים וליוצרים בתחום הפרוזה והשירה להוציא את ספרם לאור.
כותרים

הטוב מכל העולמות, אפיק, 2020
שם של התחלה, פרדס, 2013
אני הורגת אותך, גוונים, 2007
סיפורים קצרים נבחרים

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
אופיר עוז, ברשת החברתית פייסבוק
פושעת, מקום שני בתחרות Short Story Project, פורסם בכתב העת Michigan Quarterly Review, ובאתר Nebesht בשפה הפרסית, מקום ראשון בתחרות הסיפור הקצר של עכבר העיר וסטימצקי.
שמחתי לא להכיר אותך, פורסם בפרויקט הסיפור הקצר בעברית ובאנגלית, ובכתב העת re-levant.de בשפה הגרמנית.
למה אנחנו לא עושים את זה? פורסם באתר Short Story Project.
געגועים לבית ראש הממשלה, מקום ראשון בתחרות סיפורים קצרים של עמק חפר, פורסם בכתב העת "מאוזניים" של אגודת הסופרים.
אהבה, מקום שלישי בתחרות של London Independent Story Prize, פורסם בכתב העת "מוטיב", גיליון 42.
סימולציה, פורסם בכתב העת ספקולציה 2.
אוסקר, בחירת העורכת במהדורה ה-14 של כתב העת jewishfiction.net.
כדורת

ערך זה עוסק במשחק כדורת. אם התכוונתם למשחק כדורת דשא, ראו .
מסלול באולינג. בסופו ישנם עשרה פינים
כדור באולינג בעת גלגולו לעבר הפינים
אולם באולינג
כדורת (כַּדֹּרֶת) (בלעז: באולינג; מאנגלית: Bowling) הוא משחק כדור ליחיד או לקבוצה, הדורש מיומנות, דיוק וריכוז. מטרת המשחק היא לצבור מקסימום נקודות על ידי הפלת מרב הפינים. תוך כדי משחק עם שולי המגרש עשרת הפינים מסודרים בסוף המסלול והפלתם נעשית על ידי גלגול כדור כבד לעברם. גלגול מדויק וחזק יביא להפלת כל הפינים.
ליגת הכדורת הטובה בעולם היא Professional Bowlers Association (אנ') ובקיצור PBA המתקיימת בארצות הברית.
שחקן הכדורת הטוב בהיסטוריה הוא וולטר ריי ויליאמס המחזיק ב-47 תארים. אור אבירם הוא שחקן הכדורת הישראלי היחיד שזכה בגביע העולם (2013) והיה אלוף אירופה.
בכדורת מקובל לגלגל את הכדור ביד אחת אולם ניתן גם לגלגלו בשתי הידיים. הטכניקה המקובלת לגלגלו בשתי ידיים הומצאה על ידי ג'ייסון בלמונטי (אנ') מאוסטרליה.
מושגי יסוד

מסלול - שביל עץ ארוך, מלוטש היטב ותחום משני צדדיו בתעלות (ראו להלן), שבסופו עומדים הפינים (ראו להלן).
תעלה - (באנגלית: Gutter), מצויות משני צדי המסלול ונמוכות ממנו. משמשות כמלכודות לכדור (ראו להלן). אם הוא נופל לתוכן, כבר אין ביכולתו לחזור למסלול, והתוצאה היא הפלת אפס פינים בזריקה (ראו להלן) זו.
פינים - ישנם 10 פינים, המסודרים בסוף המסלול בצורת משולש שווה-צלעות מרווח (שאחד מקודקודיו פונה אל הזורק; דהיינו פין יחיד, אחריו 2 פינים בשורה, אחריהם 3 פינים בשורה ואחריהם 4).
כדור - כדור באולינג הוא כדור גדול, לרוב כבד, בעל 3 חורים לאצבעות לאחיזתו. ישנם כדורים במשקלים שונים, החל מ-6 ליבראות (כ-2.7 ק"ג) ועד 16 ליבראות (כ-7.2 ק"ג), המסומנים על גבי הכדור.
זריקה - גלגול של כדור לאורך המסלול, בניסיון להפיל באמצעותו כמה שיותר פינים.
משחקון/פריים - כולל 2 זריקות להפלת מרב הפינים (3 זריקות במשחקון/פריים האחרון ב"משחק מושלם"; הזריקה השנייה לא מבוצעת אם בראשונה הושג "סטרייק" (ראו להלן)).
משחק - כולל 10 משחקונים (פריימים).
סטרייק - הפלת כל הפינים בזריקה הראשונה בפריים. מעניק בונוס (אופציונלי) בניקוד.
דאבל סטרייק - 2 סטרייקים רצופים.
סטרייק משולש - 3 סטרייקים רצופים ידוע כ"סטרייק טורקי".
4 סטרייקים ומעלה ברצף - 4 סטרייקים ומעלה ברצף, ידועים כ"פור באגר" ("four bagger" - "ארבעה בשק"), "פייב באגר" ("five bagger" - "חמישה בשק") וכן הלאה, ובהתאם לשמות ומניית המספרים בשפה האנגלית.
ספייר - הפלת יתרת הפינים שנותרו עומדים אחרי הזריקה הראשונה בזריקה השנייה בפריים. מעניק בונוס (אופציונלי) ניקוד.
ספליט (פיצול) - הפלת חלק מהפינים כך שיישארו פינים (חוץ מהפין המרכזי (1)) עם רווח ביניהם.
באולינג קנדי - באולינג המשוחק עם 5 פינים ועם כדור קטן במיוחד .
משחק מושלם - משחק שבו הושג סטרייק בכל הזריקות (12 במספר: 9 בתשעת הפריימים הראשונים ו-3 בפריים העשירי) ומזכה בניקוד המקסימלי האפשרי: 300 נקודות.
אופן המשחק

אחיזת הכדור מתבצעת עם שתי האצבעות האמצעיות (אמה וקמיצה) והאגודל, שמיועד לתמיכה בלבד (מומלץ שלא להכניס את האגודל לגמרי, על מנת שהזריקה תהיה קלה). ישנה אפשרות לכפפת -יד, אשר אוחזת את פרק כף -היד, כדי לשלוט טוב יותר בכדור.
מיקום הפגיעה המומלץ הוא בצידו הימני של הפין הראשון ובזווית אליו. זריקה זאת (בעוצמה מספקת) יכולה לגרוף איתה את כל הפינים.
בתחילת המסלול מצויר קו, אשר נקרא "קו פסילה". בעת הטלת הכדור אין לעבור אותו, כיוון שמשטח המסלול משומן וחלק ודריכה עליו עשויה להביא למעידה.
ציוד

לציוד כדורת יש תקן שנקבע על ידי קונגרס הכדורת של ארצות הברית, United States Bowling Congress,USBC ופדרציית הכדורת הבינלאומית, IBF.
ציוד > כדור

כדור תקני שוקל פחות מ־16 פאונד (7.3 ק"ג), והקוטר שלו נע בין 8.5 אינצ'ים (21.59 ס"מ) ל-8.595 אינצ'ים (21.83 ס"מ). ישנן מגבלות בנוגע לקושי החומר שממנו מורכב הכדור, מרקם החומר, מיקום החורים והמשקולת, סימונים חיצוניים, וגם מגבלות הנדסיות בנוגע לרדיוס סיבוב מקסימלי ומינימלי ומקדם חיכוך (≤0.32). בחלק מהכדורים ישנה משקולת המאפשרת סטייה של הכדור באופן מבוקר לאחר הזריקה. מרכז הכובד של המשקולת מופיע עם סימון על דופן הכדור. ככל שהמרחק בין המשקולת לחורי האצבעות גדול יותר, כך הכדור נוטה להסתובב יותר לכיוון המשקולת. אם המשקולת נמצאת בקו ישר מול החורים, הכדור ייטה לתנועה ישרה.
ישנם סוגים רבים של כדורים, אך ישנם הבדלים משמעותיים בין כדורים אישיים (שנקנו על ידי השחקן והותאמו לצורת הזריקה והיד שלו) לבין כדור בית (Houseball). כדורי בית הם כדורים הנמצאים במתקן הכדורת, הם בנויים לרוב עם משקולת מרכזית, ללא סטייה, וקידוח החורים לאצבעות יהיה על פי ממוצע של יד המתאימה לאותו משקל כדור. לרוב הם מיוצרים מחומרים פשוטים יותר, כגון פלסטיק או פוליאוריטן. כדורים אישיים נקדחים על פי סוג הזריקה של השחקן, ויכולים להיות שונים במיקום המשקולת, צורת החורים, מיקום החורים, צבע, ולחלקם ישנם "אינסרטים" מגומי בתוך החורים בכדי להגן על האצבעות.
ציוד > פינים

פין באולינג תקני שוקל 1.6 קילוגרם (עם סטייה מקסימלית של 57 גרם). גובה הפין הוא 380 מ"מ ורוחבו המקסימלי הוא 121 מ"מ. פין באולינג עשוי לרוב מעץ מייפל שנחתך על ידי סיבוב במחרטה. לאחר החריטה הוא מצופה בפלסטיק, נצבע ומכוסה בשכבה של חומר מבריק. בשל נדירותו היחסית של עץ המייפל, ישנם תחליפים סינתטיים לחומר הגלם של הפין.
ציוד > מסלול

המסלול בנוי מעץ או מתחליפי עץ סינתטיים העומדים בתכונות ההנדסיות שהוגדרו על ידי ארגון ה־IBF.
ציוד > מסלול > חלקי המסלול

- אזור הגישה (Approach), האזור שבו השחקן מבצע את ההליכה והזריקה.
- קו העונשין (Foul Line), הקו שבתחילת המסלול, שאותו אין לעבור.
- המסלול עצמו.
- אזור הפינים והמכונה (Pin Deck).
אורכו של המסלול מקו העונשין ועד הפין האחרון הוא 62.848 רגל, או 19.15 מטרים.
טכניקת ההטלה

טכניקת הטלת הכדור כוללת בדרך כלל 4 צעדים מדודים בתיאום עם טלטול הכדור והטלתו. על משטח הגישה למסלול יש 3 קווים. הקו הראשון במרחק שלושה צעדים מהמסלול, השני ארבעה והשלישי חמישה.
משמעות הצעדים הנוספים היא הנפה גבוהה יותר של הכדור לאחור בזמן הטלטול לקבלת תיזמון טוב יותר, מה שיאפשר דיוק רב יותר. אין חשיבות רבה לעוצמת הגלגול אל הפינים, הדיוק וזווית כניסת הכדור (6.8 מעלות) חשובים יותר. אין לרוץ עם הכדור אלא לבצע הליכה רציפה תוך טלטולו ושיחוררו בצעד האחרון שהוא צעד הגלישה וההתייצבות.
עבור 3 צעדים יש לפתוח ברגל שמאל, להמשיך בימין תוך הרמת הכדור אחורה, ולסיים שוב עם רגל שמאל תוך הורדת הכדור חזרה והטלתו אל המסלול.
מומלץ להטות את רגל ימין שמאלה מאחורי הגוף עם ההטלה על-מנת לשמור על שיווי משקל ועל-מנת להטות את הגוף כך שיהיה כמעט מאונך למסלול.
עבור 4 צעדים יש להוסיף רגל ימין פותחת, ועבור 5 רגל שמאל פותחת (שמאל, ימין, שמאל, ימין תוך הרמה, שמאל תוך הטלה).
על גבי המסלול יש 7 חיצים. החצים מסייעים בכיוון הכדור אל מיקום הפגיעה הרצוי בפינים. בזריקה להפלת כל הפינים כדאי לכוון אל השליש הימני של הפין האמצעי כשהכדור חולף כשני לייסטים מימין לחץ האמצעי.
גלגול דרך החץ האמצעי לפין האמצעי ישאיר בדרך כלל את שני הפינים שבקצוות (7,10) או אף את 4 הפינים שבקצוות (4,7,6,10) ללא סיכוי להפלת כולם בזריקה השנייה (ספליט).
טכניקת ההטלה > בחירת כדור

שחקנים קבועים משחקים בכדור קבוע משלהם, ואף מזמינים כזה במיוחד. שחקנים מזדמנים דואגים להימצאות של לפחות כדור אחד המתאים להם בין הכדורים במסלול בו הם משחקים.
יש לוודא כי האצבעות אוחזות בנוחות בחורי הכדור, לא נמתחות מדי כדי להגיע לחורים (כי הכדור מיועד ליד גדולה יותר) ולא עלולות להיתפס בחור האגודל, אבל מסוגלות להיכנס לחור.
יש לבחור כדור שניתן להרימו כלפי מעלה בנוחות. מספר הכדור, המייצג את משקלו בליברות (2.2 ליברות = 1 ק"ג), רשום על הכדור ומיוצג בדרך כלל גם צבעו (באותו אולם כדורת יהיו בדרך כלל כל הכדורים באותו משקל גם באותו צבע).
לאחר כמה זריקות ניתן לברר האם המשקל באמת מתאים: אם הקטנת משקל הכדור מביאה לשיפור היכולת לכוון, הרי שהכדור כבד מדי. מצד שני, אם הכדור כבד מספיק, והשחקן מצליח לכוונו באופן סביר, גם אם מהירות הכדור נמוכה, יש לכדור סיכוי טוב להפיל פינים רבים. ככלל, משקל הכדור צריך להיות כ-10% ממשקל הזורק.
טכניקת ההטלה > טכניקת הכדור המסובב

טכניקת הכדור המסובב היא טכניקה שמטרתה להפיל כמה שיותר פינים בפעם אחת. זוהי טכניקה מתקדמת שלרוב שחקנים מתקדמים משתמשים בה, ולוקח זמן ללמוד אותה.
כך היא פועלת: השחקן זורק את הכדור כשהזרוע ישרה אך כף היד מתעקמת עם זריקת הכדור. לאחר שהכדור נזרק לצידו של המסלול הוא נכנס במהירות למרכז המסלול ומפיל יותר פינים מבמכה רגילה.
הכדור מסתובב מכיוון שיש בתוכו משקולת לצד הנגדי, כלומר אם אדם ימני זורק אז המשקולת בצד שמאל, כך שהוא זורק את הכדור רחוק אז הכדור יחזור ויכנס דרך צד שמאל ולכן הטכניקה נקראת סיבוב.
הטכניקה מתקדמת ודורשת ריכוז רב וגם חישובים מדויקים.
שיטת הניקוד

על כל פין שנופל מקבלים נקודה.
על ספייר וסטרייק מקבלים תוספת ניקוד באופן הבא:
ספייר – מזכה את הפריים בתוספת ששווה למספר הפינים שייפלו בזריקה הבאה אחרי פריים זה. דהיינו, ספייר בפריים אחד ובפריים שאחריו 5 בזריקה ראשונה ו-3 בזריקה שנייה, נותן 10 נקודות (על 10 הפינים של הספייר עצמו) ועוד 5 על הזריקה הבאה של הפריים שבא אחריו. כלומר, התוספת שהפריים של הספייר קיבל היא 5 נקודות, ביחד 15 נקודות. הפריים השני יקבל 8 נקודות (על 8 הפינים בו). סך הכל, שני הפריימים יקבלו 23 נקודות ביחד.
סטרייק – הפריים יקבל תוספת השווה לכמות הפינים שייפלו בתור הבא (להבדיל מהזריקה הבאה בספייר), יוצא מן הכלל הוא התור העשירי והאחרון שבו הסטרייק שבוצע לא יזכה הכפלה בניקוד. בדוגמה הנ"ל, תוספת הניקוד לפריים הראשון תהייה 8 נקודות, מספר הפינים שהופלו בפריים השני, כך שהפריים הראשון יקבל 18 נקודות. יחד עם הפריים השני (8 נקודות), שני הפריימים יקבלו 26 נקודות.
דאבל סטרייק – נותן בסך הכל 30 נקודות, והסטרייק הבא יהיה שווה 30 נקודות.
סטרייק משולש – נותן 60 נקודות בסך הכל, וכל סטרייק נוסף שישמור על רצף הסטרייק יהיה שווה 30 נקודות.
מרב הנקודות שאפשר להגיע אליהן בבאולינג הוא 300. משחק זה מכונה "משחק מושלם", ועל-מנת להגיע לתוצאה זו, יש לזכות בסטרייק בכל הזריקות.
הערות שוליים

↑  50 Greatest Players in PBA History | PBA.com, PBA.com (באנגלית) (ארכיון)
↑  The Official Website of Jason Belmonte, Official Website of Jason Belmonte (באנגלית)
↑  אין קשר למדינה טורקיה.
↑  עם השנים, נוספו כינויים נוספים באנגלית לרצפי סטרייקים, הנפוצים בעיקר בארצות הברית, אך אלו הנפוצים והמקובלים ביותר.
1 2  [https://web.archive.org/web/20181229031504/https://bowl.com/uploadedFiles/Equipment_Specs/Information/2012FebESManualWEBINTERACTIVE.pdf USBC Equipment Specifications
and Certifications Manual], Bowl.com, ‏פברואר 2012 (ארכיון)
↑  Steven Andrews, Making a Bowling Pin, Bowling2U, ‏2019-11-23 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4121042-6  NKC: ph135642 
כדור אישי שבו רואים סימני שמן מהמסלול, מה שמעיד על זריקה לא ישרה.
כדור אישי עם אינסרטים.
פין באולינג בשלבים שונים של ייצור (מימין לשמאל).
רגולציה של סיכונים

רגולציה של סיכונים הוא מונח מתחום מדעי החברה בכלל ומדיניות ציבורית בפרט העוסק ביישום כלים רגולטוריים לשם עיצוב משטרי סיכון והערכתם. רגולציה של סיכונים נעשית הן על ידי המדינה והן על ידי שחקנים עסקיים ואזרחיים.
ניהול הסיכון

ישנן שיטות שונות לניהול סיכונים או להקצות את הסיכון ברמת המדינה.
מניעת הסיכון במקור: מדיניות רגולטורית אשר אינה מאפשרת פעילות אנושית או עסקית כלשהי כגון מכירת מוצר שאינו מאושר. לרוב מדיניות זו תוסדר על ידי רישוי פעילות כלכלית או אזרחית כלשהי. דוגמאות מתאימות הן איסור מכירת ונשיאת נשק במדינות מסוימות, איסור שימוש בסמים, איסור על שימוש בחומרים מסוכנים כגון אזבסט. מדיניות מניעת הסיכון עשויה להינקט מראש או לאחר הוכחה של מעשה או מוצר כמסוכן מדי.
Precaution Principal – עקרון הזהירות המונעת, עיקרון זה מנחה כי הגוף אשר בידו הסמכות לתת היתר/ רישוי, אינו מאשר מוצר או טכנולוגיה חדשה לפני שהוכח שהוא לא מסוכן. גישה זו היא הפוכה לגישה בה מוצר או טכנולוגיה מאושרים לשימוש עד שהוכח כי הם הסיכון בהם גבוה מדי.
צמצום הסיכון: מדיניות רגולטורית השואפת להקטין את רמת הסיכון, לרוב על ידי קביעת סף למוצר או עיסוק מסוים. למשל, חיוב לעמידה בתו תקן של חומרים מסוימים, חיוב לחגירת חגורת בטיחות.
פיזור הסיכון: צעד אשר לרוב מתבצע באמצעות ביטוח צד כלכלי כלשהו כנגד הסיכון. חברת הביטוח מהווה מנגנון אשר ביכולתו להתמודד עם העלויות הכלכליות במקרה של התממשות הסיכון באופן סביר מבחינה סטטיסטית. במקרים קיצוניים וחריגים מבחינה סטטיסטית ניתן לפזר את הסיכון בדרג שני לקבוצה רחבה יותר של שותפים על ידי ביטוח של הביטוח.
העברת הסיכון: מדיניות רגולטורית אשר קובעת במפורש כי הסיכון אשר נשא צד כלכלי א' ערב המדיניות יועבר לצד כלכלי ב'. לרוב לצד ב' ישנה השפעה מהותית בפעילותו על מידת הסיכון הקיים ויכולתו לבטח עצמו או להקטין את הסיכון במקור. ישנו היגיון רב במדיניות רגולטורים, להצמיד את הסיכון לצד אשר יכול להשפיע עליו בצורה הטובה ביותר.
אחריות לאחר התממשות: גישה זו אינה מנסה לשלוט ברמת הסיכון באופן ישיר אלא מטילה אחריות חוקית על אחד הצדדים. אם הסיכון מתממש, כלומר התרחש מפגע כגון תאונה או כישלון כלשהו, הצד הנפגע רשאי לתבוע פיצויים מן הצד האחראי.
ניהול הסיכון > תחומים מרכזיים לרגולציה סיכונים

בריאות : בהקשר סיכון הבריאות פועלת הרגולציה בשני מישורים עיקריים:
רגולציה להפחתת הסיכון של כשל בטיפול או ייצור תרופה כלשהי. המדינה שומרת לעצמה את הסמכות לאשר ולהגביל ייצור והפצה של תרופות וטיפולים.
רגולציה המסדירה את מידת הסיכון הבריאותי להם חשופים אזרחים. למשל מתן אפשרות להצטרף לביטוח בריאות, סבסוד ביטוח הבריאות או חיוב לביטוח בריאות.
עבודה: רגולציה בהקשר יחסי עובדים ומעסיקים מסדירה את מידת הסיכון לו עובדים חשופים בתוך עבודתם, למשל על ידי חיוב המעסיק לרכוש ביטוח תאונות או כתיבת כללי בטיחות מחייבים בתעשייה. תחום אחר נוגע לסיכון של איבוד מקום העבודה. הרגולציה בנושא זה לרוב קשורה בהסדרת פרטי ביטוח האבטלה ברמה הלאומית.
פיננסים: רגולציה של מכשירים פיננסים בשל יצירת סיכונים גדולים למשקיעים או גופים אחרים אשר אינם מבינים את מידת הסיכון לה הם חשופים או שהסמכות לקבל את החלטת הסיכון אינה בידי מי שצפוי לחוות את המפגע.
מוצרים/צרכנות: רגולציה בתחום הצרכנות קשורה בעיקר להפחתת הסיכון למפגעים אפשריים לבריאות או לרכוש כתוצאה מחומרים או הרכבה לא איכותית. שווקים עיקריים הם: מוצרי מזון, משחקי ילדים, מוצרים חשמליים, מוצרים כימיים לבנייה, ייצור או ניקיון ועוד.
סביבה: רגולציה המופנית לסיכונים סביבתיים אשר קשורים בדרך כלל למפגעים סביבתיים כגון זיהום מקורות מים, זיהום אוויר, הצפות, שריפות ועוד. לרוב מנסה רגולציה זו להגביל את מידת ההשפעה של פסולת מוצרי צריכה או תהליכים תעשייתיים.
מדיניות רגולציה של סיכונים

מדיניות רגולטורית לגבי סיכון נחלקת לשלושה שלבים עיקריים: הערכת הסיכון, ניהול סיכונים והסברת הסיכון (Risk Communication). הערכת הסיכון היא תהליך טכני בעיקרו אשר נעשה על ידי מומחים, פעמים רבות גם למומחים קשה להעריך בצורה נכונה את הסיכונים הקיימים במציאות. שלב ניהול הסיכונים הוא שלב בו נבחרת ומנוהלת המדיניות בהתאם לממצאי הערכת הסיכונים, העדפות חברתיות ופוליטיות ולחצים מצד אינטרסים שונים. מדיניות ניהול הסיכונים הוא לב רגולציית הסיכון וקיימות שיטות שונות כמפורט ליישומה. השלב השלישי הוא ההסברה לציבור או לצדדים המושפעים מן הכללים הרגולטורים שנקבעו. קיימת בעייתיות דמוקרטית בהקשר זה מאחר שנושאים של סיכון: הערכת סיכון ומדיניות ניהול הסיכון לרוב מסובכים ומצריכים ידע סטטיסטי וידע מתקדם אחר. לכן, פעמים רבות הציבור הרחב אינו מבין את הסיבות, ההחלטות וההשפעות הקשורות ברגולציית הסיכון.
מדיניות רגולציה של סיכונים > משמעויות כלכליות וחברתיות מרגולציה של סיכונים

משמעויות כלכליות
לצמצום הסיכון ולמניעתו ישנן עלויות גבוהות מצד אזרחים או המדינה. עלויות עלו עשויות להיות: עלויות פיקוח ישיר, עלויות אלטרנטיביות אשר נוצרות בשל ירידה בפעילות כלכלית בשל ההגבלות, עלויות ישירות על יצרני מוצרים או יבואנים אשר נוצרות בשל חיוב שימוש בחומרים או תהליכים יקרים יותר - עלויות אלו מגולגלות חלקן או רובן לצרכן בהתאם לגמישות הביקוש של המוצר.
מבחינה נורמטיבית כלכלית יש להתחשב באלוקציה נכונה של הסיכון בין יחידות כלכליות שונות בשוק נתון. לכל יחידה כלכלית יש העדפה שונה לסיכון. מעבר לכך, להתממשות הסיכון תיתכן השפעה כלכלית שונה על כל גוף כלכלי ועל כן ניתן לומר כי יש להסדיר את רמת הסיכון שחווים האזרחים או גוף כלכלי בהתאם לרמת הסיכון האופטימאלית עבורם (להבדיל מרמת הסיכון המרבית).
קיימת תחלופה בין פיזור סיכון ובין מפגע מוסרי. לרוב, מנגנוני פיזור סיכון מאופיינים בא-סימטריה במידע בין הצדדים המוערבים. בנוסף, לצדדים השונים המעורבים במנגנון פיזור סיכון (כגון ביטוח) יש אינטרס להתנהג בצורה מסוכנת יותר מכיוון שהסיכון שלהם מפוזר בין יחידות כלכליות רבות ולכן כמעט לא קיימת התאמה בין התנהגותם ובין ההשפעה על מידת הסיכון לה הם נתונים.
להבדיל מהפרספקטיבה הנורמטיבית, ניתן לטעון כי מבחינה חברתית על המדינה לנקוט במדיניות רגולטיבית אשר מקצה את הסיכון בין האזרחים והגופים הכלכליים באופן שונה מן האופטימום הכלכלי אלא בהתאם להעדפות חברתיות ותרבותיות.
הקשר בין סיכון וצמיחה: הקטנת סיכונים היא מדיניות אשר עשויה להגביל את הצמיחה הכלכלית של מדינה. זאת לאור התפיסה כי צמיחה כלכלית מונעת מיזמות אשר זו האחרונה מושפעת מרמת הסיכון לה צפויים היזמים.
משמעויות חברתיות
ניתן להשוות את מדיניות רגולציית הסיכון בהקשר החברתי אל מול מדיניות רווחה או מדיניות קפיטליסטית. מדיניות רווחה עוסקת בעיקר בהשפעת מדיניות על רווחתם הכלכלית הבריאותית וכדומה של האזרחים ומדיניות קפיטליסטית עוסקת במידת הצמיחה הכלכלית והזדמנויות עסקיות, שתיהן קשורות בהקצאת משאבים, והקצאת זכויות והזדמנויות. מדיניות רגולציית הסיכון עוסקת בדרכים השונות בהן ניתן לשלוט על הקצאת הסיכונים ועל השפעות הקצאת סיכונים אלו על החברה והכלכלה.
עודף רגולציה

סיכון מרכזי בתחום הרגולציה הוא עודף רגולציה, מצב בו עלות הרגולציה עולה על תועלתה. במצב קיצוני עודף רגולציה עשוי לגרום להפסקת פעילות כלכלית ואף לקיפאון של המשק אם המגזר הלא פעיל הכרחי לפעילויות כלכליות נוספות (למשל - עודף רגולציה במגזר פיננסי). הטענה הרווחת בישראל היא שיש עודף רגולציה בתחומים רבים במשק.