stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נטיעת אילנות בארץ ישראל
איזה עץ לנטוע

מצווה לטעת חמישה עצים בארץ ישראל, שמעלתו גדולה שמחזיר מעורכי המלחמה (ראה בהמשך פטור משירות צבאי)[דרוש מקור][מפני ש...].
אין לו אפשרות לחמישה עצים יטע אפילו עץ אחד החביב עליו שייהנה מפרותיו, כדי שיוכל לקיים בו מצוות התלויות בארץ.
ישנה מעלה לטעת עץ משבעת המינים שהשתבחה בהם ארץ ישראל.
אין לו אפשרות לנטוע עצי מאכל, יטע עצי ריח או עצים שיופיים מביא נחת רוח לבריות. שזה הוא שבחה של ארץ ישראל, שהרואים אותה בישובה מברכים את ה' על הארץ הטובה שנתן לבניו.
אם אין לו אפשרות לנטוע עצי מאכל או עצי ריח, מצווה שיטע עצי סרק ולא ישאיר את ארץ ישראל ריקה ושוממה.
בגאולה

נבואות הגאולה מתאפיינות בנטיעת כרמים כנאמר (ירמיהו לא, ד) ”עוֹד תִּטְּעִי כְרָמִים בְּהָרֵי שֹׁמְרוֹן נָטְעוּ נֹטְעִים וְחִלֵּלוּ”. ייחד הכתוב את שומרון, משום שבמשך הגלות לא היו כרמים בשומרון רק זיתים, ורק בגאולה יצליחו לטעת כרמים שיתנו יין טוב.
וכן נמצא בנבואת עמוס: ”הִנֵּה יָמִים בָּאִים נְאֻם יְיָ וְנִגַּשׁ חוֹרֵשׁ בַּקֹּצֵר וְדֹרֵךְ עֲנָבִים בְּמֹשֵׁךְ הַזָּרַע וְהִטִּיפוּ הֶהָרִים עָסִיס וְכָל הַגְּבָעוֹת תִּתְמוֹגַגְנָה: וְשַׁבְתִּי אֶת שְׁבוּת עַמִּי יִשְׂרָאֵל וּבָנוּ עָרִים נְשַׁמּוֹת וְיָשָׁבוּ וְנָטְעוּ כְרָמִים וְשָׁתוּ אֶת יֵינָם וְעָשׂוּ גַנּוֹת וְאָכְלוּ אֶת פְּרִיהֶם: וּנְטַעְתִּים עַל אַדְמָתָם וְלֹא יִנָּתְשׁוּ עוֹד מֵעַל אַדְמָתָם אֲשֶׁר נָתַתִּי לָהֶם אָמַר יְיָ אֱלֹהֶיךָ” הרי שהצלחת הכרם מסימני הגאולה הוא.
גם בתהילים (קז, לה-לח) ”יָשֵׂם מִדְבָּר לַאֲגַם מַיִם וְאֶרֶץ צִיָּה לְמֹצָאֵי מָיִם: וַיּוֹשֶׁב שָׁם רְעֵבִים וַיְכוֹנְנוּ עִיר מוֹשָׁב: וַיִּזְרְעוּ שָׂדוֹת וַיִּטְּעוּ כְרָמִים וַיַּעֲשׂוּ פְּרִי תְבוּאָה”
לפי הספר קול התור לא רק שנטיעת עצים היא סימן לגאולה, אלא בעצם נטיעת העצים מקרבים את הגאולה. וכך מובא על הגר"א שאמר "יזכני השי"ת לנטוע במו ידי עצי פרי בסביבות ירושלים לקיים כי תבואו".
פטור משירות צבאי

בפרשת המלחמה (דברים כ, ו) נאמר ”וּמִי הָאִישׁ אֲשֶׁר נָטַע כֶּרֶם וְלֹא חִלְּלוֹ יֵלֵךְ וְיָשֹׁב לְבֵיתוֹ פֶּן יָמוּת בַּמִּלְחָמָה וְאִישׁ אַחֵר יְחַלְּלֶנּוּ”. חז"ל למדו שלא רק כרם, אלא כל הנוטע חמישה אילנות מאכל ועדין לא הגיעה השנה הרביעית, או שכבר הגיע השנה הרביעית והוא חילל אך עוד לא הסתיימה השנה הרביעית, והוא נקרא לשירות מילואים – פטרה אותו התורה משירות צבאי. בירושלמי מבואר שדין זה נוהג רק בארץ ישראל, וכן נפסק להלכה ברמב"ם.
באורים רבים נאמרו במפרשים לטעם הפטור של נוטע עצים. יש מסבירים, שכשם שהלוחם עוזר ליישוב הארץ, כך הנוטע כרם עוזר ליישוב הארץ, לכן פטרה אותו התורה[דרוש מקור][מפני ש...].
מנהגי נטיעה

החל משנת ה'תרמ"ד (1884) התחיל מנהג ישראלי לטעת נטיעות בט"ו בשבט. ישנם הטוענים שבעבר היו נוהגים לעשות כך בט"ו באב, היות שזה היום האחרון על פי ההלכה למניין שנות ערלה. והיום העבירו את המנהג לט"ו באב שהוא מקביל בלוח העברי והקשור בהופכיותו האסטרונומית לתאריך ט"ו בשבט.
מנהגי נטיעה > לטעת בעצמו

יש שכתבו שיש מצווה לאדם לטעת בעצמו עצים, ולא לעשות את כל המצווה על ידי שליח. כמו שמצאנו בגמ' (ב"ב יד, א), שספרו בשבחו של האמורא רבי ינאי שהתחיל את הנטיעה בארבע מאות כרמים בארץ ישראל. אף על פי שאת רוב הכרם נטעו הפועלים דאג הוא בעצמו לעשות גם חלק בכרם. משום שמלבד מצוות ישוב הארץ שיש בנטיעה, שזה יכול להתקיים על ידי שליח, יש בזה גם מצווה של חיבת הארץ שזה חייב האדם לעשות בעצמו.
החתם סופר סבר שגם תלמיד חכם יכול לבטל קצת מלימודו בשביל עבודת האדמה בארץ ישראל (עכ"פ באדמתו), היות שמצוות ישוב הארץ, היא מצווה המוטלת על האדם והיא כמו מצוות תפילין, שלא יכול האדם לומר, שמחמת שהוא עוסק בתורה הוא נפטר ממנה.
מנהגי נטיעה > תפילת הנוטע

בימי העלייה השנייה, חיבר ר' שלום חיים שרעבי נוסח תפילה בשם תפילה לעבודת אדמה לאומרה בעת נטיעה, מאת רבי שלום חיים שרעבי זצ"ל:
"כזה הוא הסדר לומר בשעה שמחזיק במעדר לחפור חפירה לנטיעה:
לשם יחוד קודשא בריך הוא ושכינתיה, בדחילו ורחימו, הריני נוטל מעד"ר זה העולה בגימטריה שד"י,
להכרית בו החוחים והקוצים, ולחצוב בו כל הניצוצים מתוך אדמתנו אדמת הקודש.
יהי רצון מלפניך ה' אלוהינו ואלוהי אבותינו המציב גבול והמשיב בנים לגבולם,
כי תחזקנו ותצליח דרכינו בעבודתנו עבודת הקודש על אדמת הקודש,
ונזכה לראות בטהרת אדמת ישראל מטומאתה בעת שינערו רשעים ממנה.
ותשוב אל בעלה הראשון, עם בנין ציון וירושלים. אמן, כן יהי רצון."
תפילת הנוטע המוכרת יותר שהתקבלה בנטיעות הקק"ל חוברה על ידי הראשון לציון, הרב בן ציון חי עוזיאל:
"אָבִינוּ שֶׁבַּשָׁמַיִם, בּוֹנֶה צִיּוֹן וִירוּשָלַיִם – וּמְכוֹנֵן מַלְכוּת יִשְׂרָאֵל. 
רְצֵה ה' אַרְצֶךָ וְהַשְׁפַּע עָלֶיהָ מִטּוּב חַסְדֶּךָ.
תֶּן טַל לִבְרָכָה
וְגִשְּׁמֵי רָצוֹן הוֹרֵד בְּעִתָם
לְרַוּוֹת הָרֵי יִשְׂרָאֵל וַעֲמָקֶיהָ
וּלְהַשְׁקוֹת בּהֶם כָּל צֶמַח וָעֵץ.
וּנְטִיעוֹת אֵלֶה
אֲשֶׁר אֲנַחְנוּ נוֹטְעִים לְפָנֶיךָ הַיּוֹם
הַעֲמֵק שָׁרְשֵׁיהֶם וְגַדֵּל פְּאֵרָם
לְמַעַן יפְרְחוּ לְרָצוֹן
בְּתוֹךְ שְׁאָר עֲצֵי יִשְׂרָאֵל 
לִבְרָכָה וּלְתִפְאָרָה.
וְחַזֵּק יְדֵי כָּל אַחֵינוּ
הָעֲמֵלִים בַּעֲבוֹדַת אַדְמַת הַקֹּדֶשׁ
וּבְהַפְרָחַת שִׁמְמָתָהּ.
בָּרֵךְ ה' חֵילָם
וּפֹעַל יָדָם תִּרְצֶה.
הַשְׁקִיפָה מִמְּעוֹן קָדְשְׁךָ מִן הַשָׁמַיִם
וּבָרֵךְ אֶת עַמְּךָ אֶת יִשְׂרָאֵל 
וְאֵת הָאֲדָמָה אֲשֶׁר נָתַתָּ לָנוּ
כַּאֲשֶׁר נִשְׁבַּעְתָּ לַאֲבוֹתֵינוּ.
אָמֵן."
נוסח מקוצר יותר נכתב לימים על ידי הרב שאר ישוב הכהן:
ריבון כל העולמים

אדון כל המעשים

ברך עלינו

את כל נטיעותינו

ורצה נא תפילתנו

לשים שלום טובה וברכה

על פני האדמה

ותזכנו יחדיו עם כל יושבי תבל

לנטוע עצים על אדמת ישראל

לראות בצמיחת האילנות

ולהנות בהם את הבריות

ברוך אתה שומע תפילה

אמן כן יהי רצון."
בעקבות מיזם ה'יער החברתי הראשון בעולם' שהקימה קרן קיימת לישראל באינטרנט. פנו איחוד בתי הכנסת בישראל ובתפוצות, לרבנות הראשית לישראל בשאלה האם ניתן לומר התפילה לנוטע גם למי שנוטעים באמצעות שליח באמצעות האינטנרט. בתשובה פסקה הרבנות כי "גם מי שנוטע עץ באמצעות האינטרנט יכול לברך את תפילת הנוטע.".
ראו גם

נטיעה
קרן קיימת לישראל
מצוות יישוב ארץ ישראל
לקריאה נוספת

ספר ונטעתם - מצוות נטיעת אילנות בארץ ישראל. באתר היברו בוקס
ספר נטיעות הארץ, הוצאת מכון התורה והארץ.
נחלת ה' (עלון) (אורכב 10.06.2020 בארכיון Wayback Machine) גיליון 39 - מעלת נטיעת אילנות בארץ ישראל
הרב יהודה שביב, נטיעה, עלון שבות בוגרים 1, באתר ישיבת הר עציון.
נטיעת כרמים כמצוות ישוב ארץ ישראל
הרב עוזי קלכהיים, נטיעת אילנות כאתחלתא דגאולה, באתר מכון התורה והארץ
מעלת הנטיעה - הרב חיים דרוקמן
הרב שמואל אליהו, הלכות נטיעת עצים, באתר ישיבה
מאמר על תפילת הנוטע
שיעורים על מצוות נטיעת אילנות - באתר קול הלשון
הערות שוליים

↑  בתלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף י"ד, עמוד א' מובא שרב ינאי נטע ארבע מאות כרמים בא"י, וכתב הריטב"א שם: "ומאי דאסהיד דנטע ארבע מאה כרמי סיפרו בשבחו דעביד הכי משום יישוב א"י".
↑  ויקרא רבה, פרשה כ"ה, פסקה ג'; ובתנחומא קדושים ח, ואור החיים שם ו.
↑  ויקרא רבה, פרשה כ"ה, פסקה ה'.
↑  בראשית פרק כו, א-ב
↑  פסיקתא זוטרתא בראשית פרשת תולדות פרק כו
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ק"א, עמוד ב'; שולחן ערוך, חושן משפט, סימן קס"ח, סעיף א'.
↑  יהודה טאוב, ונטעתם, אתר הקול החמישי, תשפ"א, עמ' פרק שני
↑  מסכת אבות דרבי נתן פרק לא
↑  ויקרא רבה פרשת קדושים פרשה כה סימן ג
↑  מדרש אגדה שמות פרשת שמות פרק א, וגמ' סוטה י, א
↑  ראה באריכות בגיליון נחלת ה' מס' 39
↑  ראה ריטב"א ומאירי בסוגיה שם
↑  ספר ונטעתם, כתבה במוסף שבת יתד נאמן בא תשפא, מצוות נטיעת אילנות בארץ ישראל, באתר הקול החמישי - ההודיה לה', ‏ט"ו בשבט תשפ"א
↑  עמוס פרק ט, יג-טו
↑  פרק א' אות ט' ובמבוא לספר קול התור נאמר: ואציע כאן מה שפירש רבנו הגר"א במאמר זה, כפי שנעתק אלינו על ידי תלמידו הגאון רבי הלל בספרו זה, הנה היות ארץ ישראל נותנת פריה בעין יפה לבניה – לישראל היושבים עליה ועובדים אדמתה, לאו סימן גרידא הוא לקירוב קץ הפלאות, אלא פעולה גדולה וחזקה המסורה בידי ישראל לעשות, שסגולתה היא קירוב הקץ, שככל שישראל מרבים לעלות ולהתקבץ לארצם, ועובדים אדמתה ובונים חרבותיה ומיישבים שממונה, כן הקץ האחרון מתקרב ובא לקראתם
↑  חזון ציון עמ' 139
↑  גמרא סוטה מ"ג, ב
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת סוטה,  פרק ח', הלכה ד'; משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק ז', הלכה י"ד.
↑  ספר נטיעות הארץ עמ' 280
↑  אמונת עיתיך תש"ע עמוד 86 מאמרו של הרב אברהם סוחובולסקי
↑  חת"ס מסכת סוכה דף לו עמוד א
↑  לקראת טו בשבט: גלגוליה של תפילת הנוטע,  באתר כיפה, 20 בינואר 2016
| חיבת הארץ |
| --- | --- | --- |
| בניין הארץ | ירושה • יישוב • נטיעה |  |
| יישוב הארץ | הליכה • קבורה • יציאה |  |
| שבח הארץ | ארץ ישראל ביהדות • אהבתה • קדושתה  • שירי ארץ ישראל • דיבתה |  |
| מתנות הארץ | שבעת המינים • עפרה • פירותיה |  |
נוטעים כרמים ביישוב יצהר בשומרון
סמל רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית

| --- | --- |

 פרטים
 תאריך אימוץ:  1976 
 התקנים
 ציצה:  כוכב וסהר
 תומכים:  עלי זית זהובים
 מוטו:  حرية ديمقراطية وحدة חירות, דמוקרטיה, אחדות
 אלמנטים נוספים:  שני נשקים מוצלבים, אשר מכל אחד מהם יוצא דגל רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית.
 פרטים נוספים
 גרסאות קודמות:  
 
סמל רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית הוא סמל רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית, מדינה לא מוכרת בצפון-מערב אפריקה, שהכריזה על עצמאותה בשנת 1976.
כותרת

הסמל מורכב מזוג רובים מוצלבים, מכל אחד מהם יוצא דגל רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית. לצדי הרובים תומכים זוג עלי זית מוזהבים. המוטו של הסמל, הנמצא מתחת לרובים ולעלים הוא: "حرية ديمقراطية وحدة", חירות, דמוקרטיה, אחדות. מעל הסמל מוצבים כוכב וסהר אדומים.
ראו גם

דגל רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סמדר רייספלד

| --- | --- |

 לידה:  תל אביב-יפו
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  סופרת ועיתונאית
 
סמדר רייספלד היא סופרת, עיתונאית ב"הארץ" ומנחת סדנאות כתיבה.
ביוגרפיה

רייספלד נולדה בתל אביב לאב ניצול שואה ולאם שעלתה לישראל מפולין כתינוקת לפני מלחמת העולם השנייה.
למדה בתיכון אליאנס, שירתה ב-צה"ל ב-8200, עשתה דוקטורט בביולוגיה מולקולרית באוניברסיטת תל אביב. עבודת הדוקטורט שלה עסקה בתפקיד המגע הבין-תאי בבקרת ביטוי גנים במהלך ההתפתחות העוברית. לאחר סיום התואר התגוררה במשך שנתיים בצרפת, שם החלה לעסוק בספרות.
ב-2009 החלה לכתוב ביקורות ספרים למוסף "ספרים" ואחר כך כתבות למוסף סוף השבוע של "הארץ". מראיינת מדענים עבור "הקרן הלאומית למדע" ומנחת סדנאות כתיבה. מגישה בגלי צה"ל את ההסכת "אנושי, אנושי מדי".
נשואה ואם לבת ובן.
ספריה

קבלו אותי במחיאות כפיים, כתר, 1999 - ספר ילדים
גלגל החיים: תופעות, מבנים ותהליכים בעולם החי - רבייה והתפתחות, המרכז הישראלי לחינוך מדעי וטכנולוגי ע"ש עמוס דה-שליט, 1998 (בשיתוף ליאת טיבר בן-דוד). הספר תורגם גם לערבית.
שתיים, כתר, 2001 – מיועד לבני נוער. זכה בציון לשבח על ידי ועדת "פרס זאב לספרות ילדים".
רמת הנדיב - הדברים הנסתרים מן העין: על יחסי הגומלין בפארק הטבע, מט"ח - המרכז לטכנולוגיה חינוכית, 2004 (בשיתוף גידי זנד ונורית קינן)
היה היה פעם סוס ננסי: כיצד משתנים יצורים חיים, משרד החינוך, 2006 (בשיתוף לולי שטרן)
דרווין באיילון דרום, כתר, 2007 – רומן.
לקריאה נוספת

על הספר "דרווין באיילון דרום"
אריק גלסנר, בשבחה של החמלה, מעריב, 18 באוגוסט 2007
אבנר שץ, אחות לנו יפה, ידיעות אחרונות, 31 באוגוסט 2007
צבי עצמון, דרווין בפגייה, גליליאו 111, 2007
על הספר "שתיים"
יעל דר, כל אחת לחוד, באתר הארץ, 16 בספטמבר 2001
על הספר "קבלו אותי במחיאות כפיים"
יעל דר, שניים שהם אחד, הארץ, 27 באוקטובר 1999
הערות שוליים

↑   סמדר רייספלד, האופטימיות של אבא שלי ניצחה את השואה, באתר הארץ, 15 באפריל 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286864005171  ISNI: 0000 0000 6693 9548  LCCN: no2001006808  VIAF: 16867688   WorldCat (עם VIAF): 16867688
סטיב סוולו

| --- | --- |

סוולו ב-2006
 לידה:  4 באוקטובר 1940 (בן 84) פייר לואן, ניו ג'רזי, ארצות הברית
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1960 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ייל, מכללת ברקלי למוזיקה 
 עיסוק:  מוזיקאי, מלחין
 סוגה:  ג'אז, פוסט-בופ, ג'אז חופשי
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה בס
 חברת תקליטים:  Palmetto Records, ECM 
 שיתופי פעולה בולטים:  קרלה בליי, ג'ון סקופילד, ג'ים הול, צ'יק קוריאה
 בן או בת זוג:  קרלה בליי 
 www.wattxtrawatt.com
 פרופיל ב-IMDb
 
סטיב סוולו (באנגלית: Steve Swallow; ‏ נולד בניו ג'רזי ב-4 באוקטובר 1940) הוא מוזיקאי ג'אז, נגן גיטרה בס ומלחין. סוולו זוכה תדיר במשאלי "נגן הגיטרה בס הטוב ביותר בג'אז" של קוראי ומבקרי המגזין דאון ביט. מנגן בסגנונות פוסט-בופ וג'אז חופשי.
ביוגרפיה

סוולו החל לנגן מילדות וניגן בחצוצרה ובפסנתר לפני שעבר לקונטרבס בגיל 14. הוא למד הלחנה באוניברסיטת ייל אותה עזב ב-1960 על מנת להתחיל לעבוד בניו יורק בשלישייה של נגן כלי הנשיפה מעץ ג'ימי ג'ופרה יחד עם הפסנתרן פול בליי. הם חקרו את הג'אז החופשי לא בסגנון הרעשני של אורנט קולמן או ארצ'י שפ אלא בסגנון שקט וממוקד המזכיר מוזיקה קאמרית. בשנים 1962–1965 ניגן בשלישיית ארט פארמר והחל לכתוב, בשנים 1965 - 1967 ניגן בלהקתו של סטן גץ ובשנים 1967 - 1970 התחילה שותפותו ארוכת השנים עם גארי ברטון.
בראשית שנות השבעים החליף את הקונטרבס בגיטרה בס בת חמישה מיתרים. הוא התקין מיתר דו גבוה בבס שלו ואימץ נגינה במפרט, כאשר אלתוריו מתמקדים ברגיסטרים הגבוהים של הבס.
בין השנים 1974–1976 שימש כמורה במכללת ברקלי למוזיקה בבוסטון ובין תלמידיו היה גם הגיטריסט ג'ון סקופילד. שמועה עקשנית טוענת שבאותה עת ערך (ללא קרדיט) את המהדורה הראשונה של ה-Real Book (ספר המכיל תווים לסטנדרטים ולקטעי סולו נודעים, מבלי להקפיד הקפדה יתרה על זכויות יוצרים), וזאת כיוון שמספר גדול יחסית של לחנים שלו נכללים במהדורה הראשונה של הספר. ב-1976 הוציא תקליט בשם Real Book.
משנת 1978 הוא שותף של קרלה בליי, שהפכה לבת זוגו, במספר פרויקטים שלה, בהם הביג בנד של קרלה בליי והרכבים קטנים. כמו כן שותפים השניים בחברת התקליטים שהקימו, wattxtrawatt. סוולו מרבה לשתף פעולה עם ג'ון סקופילד, ג'ים הול, צ'יק קוריאה ואחרים.
הערות שוליים

↑  Berendt, Joachim E (1976). The Jazz Book. Paladin. pp. 123
↑  אתר החברה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007329595405171  PLWABN: 9810642205705606  BIBSYS: 1466412054107  BnF: cb139002100 (data)  CiNii: DA12252510  GND: 134534905  ICCU: UBOV514172  ISNI: 0000 0001 1442 6465  LCCN: n81072974  MusicBrainz: d94cd4f9-3178-4cc5-9e96-c9306385ffb0  NKC: xx0120713  NLK: KAC201937706  NTA: 073763756  RERO: 02-A003878516  SNAC: w63f59g4  SUDOC: 15200419X  VIAF: 42026809   WorldCat (עם VIAF): 42026809
סטיב סידוול

סטיב סידוול (באנגלית: Steve Sidwell;‏ נולד ב-14 בדצמבר 1982) הוא כדורגלן עבר אנגלי ששיחק בעמדת הקשר.
קריירה

סידוול היה חלק מקבוצת הנוער של ארסנל שזכתה בגביע האנגלי לנוער בשנים 2000 ו-2001. לאחר שהושאל למספר קבוצות, עבר לרדינג בינואר 2003. ב-2004 נבחר על ידי המגזין "Four Four Two" כשחקן הטוב ביותר באנגליה שלא משחק בפרמייר ליג.
סידוול הצטרף לצ'לסי ב-1 ביולי 2007, לאחר תום החוזה עם רדינג. שער הבכורה שלו בקבוצה היה ב-26 בספטמבר 2007, בניצחון 0-4 מול האל סיטי בסיבוב השלישי של גביע הליגה.
ב-10 ביולי 2008 חתם סידוול באסטון וילה לשלוש שנים. בשנת 2011 עבר לפולהאם. ב-9 ביוני 2014 חתם בסטוק סיטי לשנתיים. ב-25 בינואר 2016 הושאל לברייטון אנד הוב אלביון עד לסוף העונה, וב-11 ביוני חתם בקבוצה באופן קבוע.
סידוול החמיץ את כל עונת 2017/2018 עקב פציעות, ובאוגוסט 2018 הודיע על פרישה ממשחק פעיל וקיבל תפקיד מקצועי במחלקת הנוער של ברייטון.
חיים אישיים

סידוול נישא לקריסטין ב-19 ביוני 2005. בנם הראשון נולד באפריל 2006, ולאחר שנתיים, ב-4 בדצמבר 2008, נולד בנם השני.
ספנסר הוז

| --- | --- |

הוז (משמאל) במדי פילדלפיה 76'
 לידה:  28 באפריל 1988 (בן 36) סיאטל, וושינגטון, ארצות הברית
 עמדה:  סנטר
 גובה:  2.16 מטרים
 מספר:  00, 10, 31, 32
 מכללה:  אוניברסיטת וושינגטון
 דראפט:  בחירה עשירית, 2007 סקרמנטו קינגס
 קבוצות כשחקן
 2007–2010   2010–2014   2014   2014–2015   2015–2017   2017   2019:  סקרמנטו קינגס   פילדלפיה 76'   קליבלנד קאבלירס   לוס אנג'לס קליפרס   שארלוט הורנטס   מילווקי באקס  סאות' ביי לייקרס
ספנסר מייסון הוז (באנגלית: Spencer Mason Hawes; נולד ב-28 באפריל 1988) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בעמדת הסנטר. גובהו 2.16 מטרים.
קריירת תיכונים ומכללות

בתקופת התיכון שיחק הוז עבור קבוצת "סיאטל פרפ" עמה זכה בעונת 2005/2006 באליפות התיכונים של מדינת וושינגטון, תוך שהוא נבחר לשחקן המצטיין בליגה לאותה עונה.
בעונת 2006/2007 שיחק הוז בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת וושינגטון מליגת המכללות, בה קלע 14.9 נקודות והוריד 6.4 ריבאונדים בממוצע למשחק.
קריירה מקצועית

בדראפט ה-NBA‏ 2007 נבחר הוז בבחירה העשירית, על ידי קבוצת סקרמנטו קינגס. בעונתו הראשונה בקבוצה פתח הוז כשחקן חמישייה ראשונה ב-8 משחקים בלבד מתוך 71 בהם נטל חלק, והעמיד עד לסוף העונה ממוצעים של 4.7 נקודות ו-3.2 ריבאונדים למשחק. בעונת 2008/2009, בעקבות העברתו של הסנטר בראד מילר לשיקגו בולס, זכה הוז לדקות משחק רבות יותר והעמיד ממוצעים של 11.4 נקודות, 7.1 ריבאונדים ו-1.2 חסימות למשחק.
בסוף עונת 2009/2010 הועבר הוז עם אנדרס נוצ'יוני בטרייד לפילדלפיה 76', תמורת הסנטר סמואל דלמברט. ב-3 וחצי עונותיו בפילדלפיה קלע 10.0 נקודות ואסף 7.0 ריבאונדים בממוצע למשחק, לרוב כשחקן חמישייה. בעונת 2011/2012 סייע לקבוצה להעפיל לסיבוב הפלייאוף השני, לראשונה מזה 9 עונות, ובמהלך אותו הפלייאוף רשם ממוצעים של 9.3 נקודות ו-6.6 ריבאונדים למשחק.
בפברואר 2014 הועבר בטרייד לקליבלנד קאבלירס, בתמורה לארל קלארק, הנרי סימס ושתי בחירות דראפט עתידיות. לאורך אותה עונה קבע שיאי קריירה של 13.2 נקודות, 8.3 ריבאונדים ו-3.0 אסיסטים בממוצע למשחק.
לקראת עונת 2014/2015 חתם על חוזה ל-3 עונות בלוס אנג'לס קליפרס, עבור כ-17 מיליון דולר. בעונתו היחידה בקבוצה קלע 5.8 נקודות למשחק, כמחליפו מהספסל של דיאנדרה ג'ורדן.
ביוני 2015 נשלח עם מאט בארנס בטרייד לשארלוט הורנטס, בתמורה ללאנס סטיבנסון.
בפברואר 2017, לאחר כעונה וחצי עם ההורנטס, הועבר עם רוי היברט בטרייד למילווקי באקס, בתמורה למיילס פלאמלי. בסיום עונת 2016/2017 שוחרר מהבאקס ומאז לא חזר לשחק ב-NBA.
בעונת 2018/2019 השתתף בתשעה משחקים עם קבוצת סאות' ביץ' לייקרס מליגת הפיתוח של ה-NBA, ולאורך התקופה העמיד ממוצעים של 14.2 נקודות, 7.2 ריבאונדים ו-4.0 אסיסטים למשחק.
סטטיסטיקות הקריירה ב-NBA > בעונה הסדירה

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007/2008 | סקרמנטו | 71 | 8 | 13.1 | 0.459 | 0.190 | 0.655 | 3.2 | 0.6 | 0.2 | 0.6 | 4.7 |
| 2008/2009 | סקרמנטו | 77 | 51 | 29.3 | 0.466 | 0.348 | 0.662 | 7.1 | 1.9 | 0.6 | 1.2 | 11.4 |
| 2009/2010 | סקרמנטו | 72 | 59 | 26.4 | 0.468 | 0.299 | 0.689 | 6.1 | 2.2 | 0.4 | 1.2 | 10.0 |
| 2010/2011 | פילדלפיה | 81 | 81 | 21.2 | 0.465 | 0.243 | 0.534 | 5.7 | 1.5 | 0.4 | 0.9 | 7.2 |
| 2011/2012 | פילדלפיה | 37 | 29 | 24.9 | 0.489 | 0.250 | 0.727 | 7.3 | 2.6 | 0.4 | 1.3 | 9.6 |
| 2012/2013 | פילדלפיה | 82 | 40 | 27.2 | 0.464 | 0.356 | 0.777 | 7.2 | 2.2 | 0.3 | 1.4 | 11.0 |
| 2013/2014 | פילדלפיה | 54 | 53 | 31.3 | 0.451 | 0.399 | 0.782 | 8.5 | 3.3 | 0.6 | 1.3 | 13.0 |
| 2013/2014 | קליבלנד | 27 | 25 | 29.8 | 0.468 | 0.448 | 0.784 | 7.7 | 2.4 | 0.5 | 1.0 | 13.5 |
| 2014/2015 | קליפרס | 73 | 15 | 17.5 | 0.393 | 0.313 | 0.647 | 3.5 | 1.2 | 0.3 | 0.7 | 5.8 |
| 2015/2016 | שארלוט | 57 | 6 | 18.2 | 0.405 | 0.373 | 0.831 | 4.3 | 1.9 | 0.4 | 0.5 | 6.0 |
| 2016/2017 | שארלוט | 35 | 1 | 17.9 | 0.477 | 0.291 | 0.882 | 4.2 | 1.8 | 0.4 | 0.7 | 7.3 |
| 2016/2017 | מילווקי | 19 | 0 | 9.0 | 0.508 | 0.346 | 0.778 | 2.4 | 1.0 | 0.1 | 0.2 | 4.4 |

| קריירה |  | 630 | 367 | 23.4 | 0.456 | 0.353 | 0.708 | 5.9 | 1.9 | 0.4 | 1.0 | 8.9 |
↑  בשל שביתת שחקנים ב-NBA התקיימו בעונת 2011/2012 66 משחקים בלבד
סטטיסטיקות הקריירה ב-NBA > בפלייאוף

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | פילדלפיה | 5 | 5 | 19.6 | 0.364 | 0.000 | 0.500 | 3.8 | 1.8 | 0.0 | 0.4 | 5.2 |
| 2012 | פילדלפיה | 13 | 12 | 25.5 | 0.463 | 0.400 | 0.731 | 6.6 | 1.6 | 0.3 | 0.8 | 9.3 |
| 2015 | קליפרס | 8 | 0 | 7.1 | 0.529 | 0.500 | 1.000 | 1.6 | 0.6 | 0.3 | 0.4 | 2.9 |
| 2016 | שארלוט | 5 | 0 | 10.6 | 0.462 | 0.250 | 0.833 | 3.2 | 0.6 | 0.2 | 0.4 | 3.6 |

| קריירה |  | 31 | 17 | 17.4 | 0.450 | 0.375 | 0.737 | 4.3 | 1.2 | 0.2 | 0.6 | 6.1 |
הערות שוליים

↑  הסטטיסטיקות של הוז בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  הוז ונוצ'יוני נשלחים בטרייד לפילדלפיה, באתר הקבוצה, 17 ביוני 2010
↑  קליבלנד מצרפת את הוז, באתר הקבוצה, 20 בפברואר 2014
↑  הקליפרס מחתימים את הוז ופארמאר, באתר הקבוצה, 9 ביולי 2014
↑  שארלוט מצרפת את הוז ובארנס, באתר הקבוצה, 15 ביוני 2015
↑  מילווקי מצרפת את הוז והיברט, באתר הקבוצה, 2 בפברואר 2017
↑  הסטטיסטיקות של הוז בליגת הפיתוח, באתר basketball-reference.com
סומלילנד הבריטית

סומלילנד הבריטית (באנגלית: British Somaliland) הייתה פרוטקטורט בחסות האימפריה הבריטית בחלקה הצפוני של סומליה של ימינו (סומלילנד). הפרוטקטורט הוקם ב-1888, וב-1960 קיבל השטח עצמאות, ואוחד עם סומליה האיטלקית, ליצירת מדינת סומליה. המדינה הבלתי מוכרת "סומלילנד" הדורשת כיום עצמאות מסומליה, נמצאת על שטחה של סומלילנד הבריטית ההיסטורית.
היסטוריה

החל מ-1840 החלו הבריטים בקשרי מסחר עם אזור סומליה, בשטחי צפון סומליה, וזאת באמצעות חברת הודו המזרחית. המרוץ לאפריקה הביא למעורבות של המעצמות באזור. בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-19 השתלטה צרפת על שטח בצפון סומליה שהפך לאחר מכן למושבה בשם סומלילנד הצרפתית. ב-1888 חתמה בריטניה על הסכם עם צרפת שתיחם את שטחי המושבות של שתי המעצמות, והקימה פרוטקטורט בשם "סומלילנד הבריטית". בסוף המאה ה-19 הייתה סומליה מחולקת למעשה לשטח סומלילנד הבריטית, לשטח סומלילנד הצרפתית, ולשטח סומלילנד האיטלקית שהפך לחלק ממזרח אפריקה האיטלקית שכללה את שטחי סומלילנד האיטלקית, אתיופיה ואריתריאה. בתחילה הייתה בירת המושבה ברברה, אך לאחר שנת 1941 הוחלפה בהרגייסה.
בין 1899 ל-1920 לחמו הבריטים, לצד האתיופים והאיטלקים ב"מולה המשוגע" מוחמד עבדאללה חסאן, שייסד מדינה איסלמית עצמאית בשטחי סומליה ואתיופיה.
בתקופת מלחמת העולם השנייה הכריזה איטליה הפשיסטית מלחמה על הבריטים. ב-5 באוגוסט 1940 פתחו האיטלקים במתקפה, בפיקודו של הגנרל גוליילמו נאסי שהובילה לכיבוש שטחי סומלילנד הבריטית ב-19 באוגוסט. ב-16 במרץ 1941 שבו הבריטים וכבשו את סומלילנד הבריטית, בפלישה ימית מעדן אל ברברה, שכונתה "מבצע מראית עין" (Operation appearance). המערכה במזרח אפריקה שהתחילה עם המתקפה על סומלילנד הבריטית, הוכרעה בנובמבר 1941 בכיבוש כל מושבות איטליה במזרח אפריקה על ידי הבריטים.
ב-1957 הוקמה בסומלילנד הבריטית מועצה מחוקקת ממונה, וב-1958 נערכו בחירות לחלק מחברי המועצה. ב-1960 נערכו בחירות לכל חברי המועצה, והגוף הנבחר החליט כי הוא דורש עצמאות. ב-26 ביוני 1960, קיבלה סומלילנד הבריטית את עצמאותה, וקראה לעצמה "סומלילנד". המדינה החדשה הכריזה מייד על איחודה עם שטחי סומלילנד האיטלקית שזכו לעצמאות. ב-1 ביולי 1960 הוקמה המדינה המאוחדת סומליה בראשותו של עדן עבדוללה עוסמאן דאר.
ב-1991 בעקבות התפרקותו של השלטון המרכזי בסומליה, הכריזה מדינת "סומלילנד" עצמאות. המדינה נמצאת בשטח בו נמצאה סומלילנד הבריטית לשעבר.
ראו גם

היסטוריה של סומליה
הערות שוליים

1 2  רועי סמיוני, הן לא יהיו באו"ם: מקפריסין התורכית לסומלילנד, באתר ynet, 21 בספטמבר 2011
↑  חיים מסינג, אנציקלופדיה היסטורית של מדינות העולם, הוצאת עמיחי, 1966, עמ' 704
↑  בריגדיר פיטר יאנג, מלחמת העולם 1939 - 1945, הוצאת מערכות, 1969 עמ' 90
↑  ד"ר ד. סואן, י. שמעוני וי.ש. בלוך, "אפריקה אחרי 1945", תולדות המאה ה-20, כרך שני, הוצאת יזרעאל, 1963, עמ' 301.
↑  יובל אליצור, התיכנע סומליה לנאצר?, מעריב, 28 ביוני 1960
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552973705171  GND: 4090132-4  LCCN: n83057007  SUDOC: 050665782  VIAF: 155870596   WorldCat (עם VIAF): 155870596
סיפור העם העברי

סיפור העם העברי או הספרות העממית העברית, היא תת-סוגה של הספרות העברית העוסקת בסיפורים עממיים, בהם חידות, מעשיות, משלים וכו׳. ניתן גם לחלק אותה לפי אינדקס המוטיבים של הספרות העממית.
חלוקה לתקופות

בספרות המחקרית מקובל לחלק את הספרות העממית העברית לתקופות, כשלכל תקופה מאפיינים שונים. מקובל להבחין בין הספרות העממית העברית לבין הספרות העממית היהודית, הכוללת את סיפורי העם שסופרו על ידי יהודים בשפות שונות, בעיקר בשפות יהודיות (יידיש, לדינו, יהודית-ערבית ועוד).
חלוקה לתקופות > תקופת בית שני

בתקופת בית שני ניתן למצוא סיפורי עם עבריים בספרים החיצוניים והגנוזים, אלא שבניגוד לתנ״ך, כתבים אלה נשמרו פחות, והם מצויים בידינו בתרגומים שונים ורק קטעים במקור העברי. ארבע סוגות של הספרות העממית מופיעות לראשונה בתקופה זו: המעשייה המגית, סיפור המסגרת, הסיפור המרטירי והסיפור המקראי המורחב.
חלוקה לתקופות > תקופת חז"ל

ספרות חז"ל מתקופה זו היא מגוונת וכוללת את המשנה, התלמוד הירושלמי, התלמוד הבבלי, התוספתא ומדרשים. ניתן למצוא בספרות חז"ל כ-40 מחזורי סיפורים הכוללים למעלה מ-350 סיפורים.
חלוקה לתקופות > תקופת ימי הביניים

תקופת ימי הביניים מתאפיינת בשינויים סוגתיים בסיפור העממי העברי, כך לדוגמה המיתוס והמשל נעלמו כמעט לחלוטין וגם הסיפור המקראי המורחב הצטמצם. סוגות ספרותיות אחרות שזכו לפופולריות בתקופה זו הן האכסמפלום הדתי, מחזור השבחים על גדולי ישראל, הנובלה ובעיקר סיפורם מחדש של סיפורי חז״ל. תופעה אחרונה זו, מצביעה על כך שסיפורי האגדה סופרו בעל פה במסורות העממיות של התקופה, והם מהווים כשני שלישים מהסיפורים במקבצים הגדולים של התקופה: חיבור יפה מן הישועה, ספר המעשים כתב יד אוקספורד וספר המעשיות מהדורת גסטר.
חלוקה לתקופות > הסיפור החסידי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
חלוקה לתקופות > העת החדשה

במאות השנים האחרונות לא הייתה העברית שפה מדוברת בקרב היהודים. עם הקמת מדינת ישראל, הביאה עלייתן של קבוצות מארצות מוצא מגוונות לתרגום של סיפורים עממיים רבים, על מנת להעבירם בעברית לדור הבא. מחקר הספרות העממית העברית, שהתגלגל מתוך מחקר הספרות העממית העולמית כחלק מחקר הפולקלור, הוליד בין היתר תהליך מואץ של תמלול סיפורים עממיים. אחד מהמפעלים החשובים לשימור הסיפור העממי העברי, ונקודת מפתח בתחום המחקר שלו, הוא ארכיון הסיפור העממי בישראל.