אנטרופיה בתרמודינמיקה ובתורת האינפורמציה
הערות שוליים

1 2  L. Brillouin, Maxwell's Demon Cannot Operate: Information and Entropy. I, Journal of Applied Physics 22, 1951-03, עמ' 334–337 doi: 10.1063/1.1699951
↑  L. Brillouin, Physical Entropy and Information. II, Journal of Applied Physics 22, 1951-03, עמ' 338–343 doi: 10.1063/1.1699952
↑  F. Alexander Bais, J. Doyne Farmer, Philosophy of Information, Elsevier, 2008, עמ' 609–683, ISBN 978-0-444-51726-5
↑  Wojciech H. Zurek, Complexity, Entropy And The Physics Of Information, 2018-03-08 doi: 10.1201/9780429502880
↑  הגדרה זו נוחה משום שהיא נכונה לכל מערכת, כלומר הפיתוח עבור כל צבר מוביל אליה באמצעות השימוש בהגדרת האנטרופיה עבור הצבר המסוים.
↑  Feyman, R.P., Statistical Mechanics (A Set of Lectures), Addison-Wesley, 1972, עמ' 6, ISBN 0-8053-2509-3
↑  Mark M. Wilde, Quantum information theory, Cambridge University Press, 2013, עמ' 28-29, ISBN 978-1-107-03425-9
↑  E. T. Jaynes, Information Theory and Statistical Mechanics, Physical Review 106, 1957-05-15, עמ' 620–630 doi: 10.1103/physrev.106.620
↑  Schrödinger, Erwin., 6, What is life? the physical aspect of the living cell with Mind and matter & Autobiographical sketches, Cambridge University Press, 1992
↑  L. Brillouin, The Negentropy Principle of Information, Journal of Applied Physics 24, 1953-09, עמ' 1152–1163 doi: 10.1063/1.1721463
1 2  Brillouin, Léon, 1889-1969., 12,14, Science and information theory. Léon Brillouin, ..., Academic Press, 1956
↑  Rolf Landauer, The physical nature of information, Physics Letters A 217, 1996-07, עמ' 188–193 doi: 10.1016/0375-9601(96)00453-7
1 2  J. Machta, Entropy, information, and computation, American Journal of Physics 67, 1999-12, עמ' 1074–1077 doi: 10.1119/1.19085
1 2 3  Charles H. Bennett, The thermodynamics of computation—a review, International Journal of Theoretical Physics 21, 1982-12, עמ' 905–940 doi: 10.1007/bf02084158
1 2 3  W. H. Zurek, Algorithmic randomness and physical entropy, Physical Review A 40, 1989-10-01, עמ' 4731–4751 doi: 10.1103/physreva.40.4731
↑  Ram Avinery, Micha Kornreich, Roy Beck, Universal and Accessible Entropy Estimation Using a Compression Algorithm, Physical Review Letters 123, 2019-10-22 doi: 10.1103/physrevlett.123.178102
↑  Seth Lloyd, Ultimate physical limits to computation, Nature 406, 2000-08, עמ' 1047–1054 doi: 10.1038/35023282
↑  R. Landauer, Irreversibility and Heat Generation in the Computing Process, IBM Journal of Research and Development 5, 1961-07, עמ' 183–191 doi: 10.1147/rd.53.0183
↑  Antoine Bérut, Artak Arakelyan, Artyom Petrosyan, Sergio Ciliberto, Experimental verification of Landauer’s principle linking information and thermodynamics, Nature 483, 2012-03, עמ' 187–189 doi: 10.1038/nature10872
↑  Feynman, Richard Phillips, 5, Feynman lectures on computation, 1996
↑  Charles H. Bennett, Demons, Engines and the Second Law, Scientific American 257, 1987-11, עמ' 108–116 doi: 10.1038/scientificamerican1187-108
דוגמאות לייצוג פיזיקלי של זיכרון בינארי. למעלה: מיקום של חלקיק, בצידו השמאלי או הימני של התא, קובע את ערך התא. באמצע: ערך התא נקבע לפי כיוון הספין של החלקיק. למטה: תרגום אפשרי של המצב הפיזיקלי בתא מסוים לערך בינארי.
השד של מקסוול מוציא את מערכת משיווי משקל, תוך סתירה של החוק השני של התרמודינמיקה.
תיאור סכמטי של מנוע סילארד. תחילה, החלקיק נע בתא באופן חופשי. לאחר מכן, השד מבצע מדידה (a) ומניח מחיצה, כך שהוא יודע באיזה צד נמצא החלקיק. באמצעות הידע שלו לגבי מצב המערכת, הוא מאפשר למחיצה לנוע בהשפעת הלחץ ומפיק מכך עבודה (b). בסוף, המחיצה מסיימת לנוע לצד, והמערכת חוזרת למצב ההתחלתי.
מנוע סילארד: המחיצה נעה בהשפעת הלחץ של הגז שנמצא רק מצידה האחד. ניתן לנצל זאת על מנת לבצע עבודה. הקווים מייצגים באופן סכמטי את תנועת החלקיק בתא, תוך פגיעה במחיצה מדי פעם.