stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל אלדד
ספריו

המוצא: ממשלת חירום, מלחמת שחרור, נייטרליות פוליטית / מאת ישראל אלדד (שייב), ירושלים: סולם, תשט"ז.
מעשר ראשון: פרקי זכרונות ומוסר השכל / ישראל שייב (אלדד), תל אביב: המתמיד, תש"י. (מהדורה ב': חוג ותיקי לח"י, תשכ"ג; מהדורה ג: הדר, תשל"ו-1975; מהדורה ד': יאיר, תשנ"ט-1999.) זכרונות על תקופת המחתרת והשנים הראשונות במדינת ישראל.
דברי הימים / ד"ר ישראל אלדד, כרך א' בהוצאת "ארוא" כרך ב' הוצאת יאיר ע"ש אברהם שטרן.
מנשרים קלו מאריות גברו: מפי המבצעים / על ידי אלדד, תל אביב: שלח (ספרית המרד; ו), תש"י. (הדפסה נוספת: הדר, תשל"ה.)
פצצנו מטוסים בריטיים: מפי המבצעים / על ידי אלדד, תל אביב: שלח (ספרית המרד; ז), תשי"א.
מדינת ישראל ראש גשר למלכות ישראל / מאת ישראל אלדד, ירושלים: סולם, תשי"ח.
הגיונות מקרא / ישראל אלדד, ירושלים: סולם, תשי"ט-1958. (מהדורה ב': תשכ"א-1961; הדפסה ג': כרטא, 1972; מהדורה ג מאוירת: כרטא, 1984; מהדורה ו מאוירת: תל אביב: "יאיר" ע"ש אברהם שטרן, תשס"א-2001.) פירוש על התורה.
הקדשת נביא על רקע תקופתו ואפיו / מאת ישראל אלדד, תל אביב: החברה לחקר המקרא בישראל סניף תל אביב: על ידי הוצאת ניב, [תשכ"ד], מתוך: ספר קורנגרין, תשכ"ד.
ירושלים - אתגר: בין הסבך והמזבח / ישראל אלדד ואריה אלדד, ירושלים: כרטא, 1978. (תורגם לאנגלית.)
קובצי מאמרים בעיתון "הארץ":
הגיונות ישראל / ישראל אלדד (הביא לדפוס: א. שפילמן), תל אביב: המדרשה הלאומית והוצאת יאיר, תשמ"א-1980.
הגיונות יהודה / ישראל אלדד, תל אביב: המדרשה הלאומית: הוצאת יאיר, תשמ"א-1981.
הגיונות חג / ישראל אלדד (הביא לדפוס: א. שפילמן), תל אביב: המדרשה הלאומית והוצאת יאיר, תשמ"א-1981.
פולמוס - החורבן ולקחיו: כיצד נתייחס לחורבן הבית ולמרד בר כוכבא / ישראל אלדד. עיון היסטורי / דוד רוקח, ירושלים: מוסד ון ליר, 1982.
דגש חזק / ישראל אלדד, ירושלים: שוקן, תשמ"ט-1989. לקט מאמרים בנושאי ציונות, יהדות וישראליות.
דמע ונוגה, דם וזהב: עיונים בשירת אורי צבי גרינברג / ישראל אלדד (איסוף החומר ועריכתו: קרני ואריה אלדד), ירושלים: הוצאת שוקן, תשס"ג-2003.
הלילה יוצאים ממצרים! / הגדה של פסח בעריכת יהודה עציון (איורי ההגדה: שוש ציוני; רישומים בחלק השני: רוני אלדד; הקדמה: אריה אלדד) (א. הגדה והגדים: הגדת ישראל אלדד; ב. מאמרים: הגיונות פסח), בית אל: שילה/ברכץ, תשס"ט.
מכתבים נבחרים - 1944 - 1995, בעריכת זאב גולן, הוצאת יאיר, תשע"ה/2015. אוסף איגרות שכתב ישראל אלדד למגוון אישים
The Jewish revolution; Jewish statehood / Translated from Hebrew by Hannah Schmorak, New York: Shengold Publishers, 1970 - ספר שפורש את השקפתו האידאולוגית וההיסטורית, שנכתב עבור יהדות ארצות הברית.
The Jewish revolution, Jewish statehood / Israel Eldad; updated with an introduction, afterword and notes by Arieh Eldad (translated from Hebrew by Hannah Schmorak, Jerusalem: Gefen Pub. House, 2007 5767.
The challenge of Jerusalem: Betwixt thicket and altar / Israel Eldad, Arieh Eldad (translated by Eleora Eldad), Tel Aviv: Simanei Dfus, [1992?].
The first tithe: memoirs and edifying discourses of the Hebrew war for freedom / Israel Eldad; translated with a foreword and notes by Zev Golan, Tel Aviv: Jabotinsky Institute in Israel, 2008.
ספריו > בעריכתו או בהשתתפותו

ספר רמת גן: תרפ"ו-תשט"ו / העורכים: ישראל אלדד, יוסף נדבה), רמת גן: הוצאת עירית רמת-גן, תשט"ו.
חיילים אלמונים: ספר מבצעי לח"י / מאת יעקב בנאי (מזל); בעריכת ישראל אלדד, תל אביב: הוצאת חוג ידידים, תשי"ח.
ספר תהלים / עם פירוש מאת רבי שמשון רפאל הירש; תרגם מגרמנית: הרב יחיאל זאב ליפשיץ; ערך והביא לדפוס: י. אלדד), ירושלים: מוסד הרב קוק, תשכ"ב.
מבצעים במחתרת (התוכן: [א]. פצוץ הבולשת הבריטית/ אריה מליץ [=מנחם מלצקי] -- לילה במחתרת/ אליעזר פדהצור (גד) -- מטוסים עולים באש/ י. אלדד -- [ב]. המסתנן ליפו/ ס. דרוד -- נשק בריטי למחסני אצ"ל/ ס. דרור -- רכבת הכסף/ אריה מליץ [=מנחם מלצקי] -- [ג]. כבוש המבצר/ י. חורגין -- בני ערובה/ ש. אלידן -- 17 בג’יפ/ אליעזר פדהצור (גד)), תל אביב: הדר, תשכ"ה.
ספר ראשוני רמת גן (1923–1965) / העורכים: ישראל אלדד, יוסף פפר, רמת גן: עירית רמת גן, תשכ"ה.
ספריו > תרגומים > כתבי ניטשה

מעבר לטוב ולרוע: לגניאלוגיה של המוסר / פרידריך ניטשה (תרגם: ישראל אלדד), ירושלים ותל אביב: שוקן, תשכ"ח-1967.
דמדומי שחר: כיצד מועילה ומזיקה ההיסטוריה לחיים / פרידריך ניטשה ; (תרגם ישראל אלדד), ירושלים ותל אביב: שוקן, תשכ"ח.
הולדת הטרגדיה; המדע העליז / פרידריך ניטשה (תרגם: ישראל אלדד), ירושלים ותל אביב: שוקן, תשכ"ט.
כה אמר זרתוסטרא / פרידריך ניטשה; (תרגם: ישראל אלדד), ירושלים ותל אביב: שוקן, תש"ל.
שקיעת האלילים (התוכן: פרשת ואגנר. - שקיעת האלילים. - הנה האיש. - אנטיכריסט. - אגרות.) / פרידריך ניטשה (תרגם: ישראל אלדד), ירושלים ותל אביב: שוקן, תשל"ג.
הרצון לעצמה / פרידריך ניטשה (תרגם: ישראל אלדד), בשני כרכים, ירושלים ותל אביב: שוקן, תשל"ט-1978.
ספריו > תרגומים > תרגומים נוספים

קשר השתיקה: רוסיה בכור ההיתוך של הטיהור / אלכסנדר ווייסברג-ציבולסקי (עברית: ישראל אחידוב), רמת גן: דרור, תשי"ג.
פילוסופיה בדרכי נועם / וויל דוראנט (מאנגלית: י' אלדד), שני כרכים, תל אביב: המתמיד, תשי"ז.
כינוס הבוגרים: רומן / פרנץ וורפל; עברית: י' אלדד, תל אביב: המתמיד, תשט"ז.
שמחה בנימין הוניג, סנהדרין גדולה: תולדותיו ופעולותיו של בית דין הגדול בימי הבית השני (תרגם מאנגלית: ישראל אלדד), ירושלים: מוסד הרב קוק, תשכ"א.
רובספייר והמהפכה הצרפתית / מאת י"מ [ג'יימס מתיו] תומפסון (עברית: י' אלדד; עריכה מדעית: גבריאל כהן), תל אביב: הדר (ספרי מופת להיסטוריה; הוצאה מקוצרת), תשכ"א.
חכמת ישראל בראשיתה: 1918-1823: (שלשה מאמרים / מאת ל. צונץ וע. וולף); תרגם: ישראל אלדד, ירושלים: האוניברסיטה העברית - החוג להיסטוריה של עם ישראל (קֻנטרסים לתלמידים: מקורות ומחקרים; 9), תשל"ג. (נדפס לראשונה באוניברסיטה בשנת תשכ"ג.)
אברהם ביכלר, עם הארץ הגלילי (תרגם מגרמנית: ישראל אלדד), ירושלים: מוסד הרב קוק (ספרית יעקב מיכאל; יב), תשכ"ד.
הרצאות על כתבי יד עבריים / משה שטיינשניידר; תרגם מגרמנית: ישראל אלדד; ערך: א"מ הברמן, ירושלים: מוסד הרב קוק (ספרית יעקב מיכאל; טו), תשכ"ה.
דוד קויפמן, מחקרים בספרות העברית של ימי הביניים (תרגם מגרמנית: ישראל אלדד) (כולל ביוגרפיה של המחבר מאת שמואל קרויס), ירושלים: מוסד הרב קוק, תשכ"ב. (הדפסה ב': תשכ"ה.)
גלות / יצחק בער; תרגם מגרמנית: ישראל אלדד, ירושלים: מוסד ביאליק, תש"מ-1980.
קיצה של מהפכה ראשיתה של מהפכה / פנחס האלר (תרגם מגרמנית: ישראל אלדד), תל אביב: יאיר, תש"ם.
ניטשה: פילוסוף, פסיכולוג, אנטכריטס / ואלטר קאופמן (תרגם: ישראל אלדד), ירושלים: שוקן, תשמ"ג-1982.
לקריאה נוספת

יעקב אגמון, שאלות אישיות - מבחר ראיונות - ריאיון עם ישראל אלדד (שייב) שנערך בתאריך 10 בפברואר 1979, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1994, עמ' 39–50
עדה אמיכל ייבין, סמבסטיון - אידאולוגיה במבחן תמיד: ביוגרפיה של ד"ר ישראל אלדד, הוצאת "בית-אל", תשנ"ה 1995.
שי חורב, פובליציסט ולוחם - השקפת עולמו ומקומו האידאולוגי של ישראל אלדד (שייב), הוגה דעות וחולם, מימי הנהגת לח"י לרעיון מלכות ישראל, דוכיפת הוצאה לאור, 2013.
נחמיה בן-תור, נושאי לפיד החירות, קיצור תולדות חייהם של ראשי לח"י; עמ' 367 - 461, הוצאת "יאיר", 2008(הספר בקטלוג ULI)
יצחק פס, מורשת לח"י: ישראל אלדד, נתן ילין־מור והמערכה על הזהות, ההיסטוריה והזיכרון, מוסד הרצל לחקר הציונות באוניברסיטת חיפה, 2021
הערות שוליים

↑  כך סיפר אלדד במכתב אל דן אלמגור, המצוטט במאמר אלדד ומידד מאת אלמגור
↑  במשפטו של ד"ר שייב, דבר, 9 בדצמבר 1952
↑  ד"ר שייב מערער, דבר, 9 באפריל 1952
↑  רשימת לוחמים, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה
↑  מדוע נדחתה בקשת ד"ר י. שייב, דבר, 15 בנובמבר 1950
↑  בג"ץ 144/50 שייב נ' שר הביטחון, פ"ד ה-399
↑  החזית השנייה של ד"ר אלדד-שייב, למרחב, 19 בדצמבר 1968
↑  רשימת המועמדים לכנסת השביעית, ילקוט הפרסומים 1563, 20 באוקטובר 1969, עמ' 234
↑  עפרה לקס, המכללה עולה כיתה - בגליון השבוע, באתר ערוץ 7, 13 בנובמבר 1987
↑  אתר עיריית ירושלים
↑  רחוב "סולם אלדד", המזכיר גם את הירחון "סולם" שכתב
↑  ארכיון ישראל אלדד, בספרייה הלאומית
↑  חנן חבר,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'אלדד קורא אצ"ג, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2003
↑  עדי ערמון,'"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'מסרתוסתרא לזרתוסתרה, מניטשע לניטשה, באתר הארץ, 19 בנובמבר 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260888805171  BnF: cb15003975z (data)  GND: 1053426054  ISNI: 0000 0000 8543 9784  LCCN: n83003282  NLA: 35060398  NTA: 097470740  SUDOC: 096353341  Trove: 815093  VIAF: 91385445   WorldCat (עם VIAF): 91385445 
שלט על הברחתו של "אלדד", ברחוב הנביאים 48 בירושלים
שלט הנצחה ברמת גן ליד המקום בו הוסתר אלדד לאחר חילוצו
ישראל אלדד במהלך מסע בחירות, גבעת שאול, ירושלים, 1969
מנהלת תיאום וקישור

| --- | --- |
סמל מתפ"ש לו כפופה מנהלת תיאום וקישור

מת"ק קדומים (קלקיליה)
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 משרד אחראי:  משרד הביטחון
 סוכנות אם:  המנהל האזרחי
 תאריך הקמה:  1993
 מטה מרכזי:  בית אל   מעבר ארז
 אתר המתפ"ש
 
הכניסה למנהלת התיאום והקישור לעזה, הסמוכה למעבר ארז, בתחילת מלחמת חרבות ברזל. ניתן לראות שיירים מהנזק ההיקפי ובהם סימני ירי, שער הרוס ורכב שרוף.
מנהלת תיאום וקישור (ר"ת: מת"ק, באנגלית: DCL – District Coordination and Liaison) היא נציגות של יחידת תיאום פעולות הממשלה בשטחים באזור יהודה ושומרון ורצועת עזה המקשרת בין עובדי הממשלה וצה"ל לבין התושבים הפלסטינים ונציגי הרשות הפלסטינית.
אופן הפעילות

המת"קים פועלים בשני אופנים: רשות מול רשות, ורשות מול תושב. בתחילת הסכמי אוסלו עיקר הפעילות התבצעה ישירות בין משרד התיאום והקישור הישראלי למקבילו הפלסטיני. המשרד הפלסטיני ריכז את בקשות הצד הפלסטיני והגישם לאישור ישראלי. בתחילה התקיימו שני מערכי קישור נפרדים: אזרחי (DCL) שכפוף למתאם פעולות הממשלה בשטחים, וצבאי (DCO) שכפוף לאלוף הפיקוד האזורי (אלוף פיקוד הדרום או אלוף פיקוד המרכז).
עם הידרדרות היחסים בין ישראל לרשות הפלסטינית, בעקבות האינתיפאדה השנייה ומעורבות הרש"פ בטרור, פסק הקשר בערוץ הקישור הצבאי. בהמשך אוחדו המנגנון הצבאי והאזרחי תחת המנגנון האזרחי שבמשרד הביטחון. לאחר הכרזת ממשלת ישראל על ממשלת חמאס ברצועת עזה כ"ישות עוינת" ב-19 בספטמבר 2007, חודשה העבודה מול גורמי הקישור הפלסטיני הנמצא בשליטת אש"ף. זאת, למעט בקשות להנפקת כרטיס נלווה לפלסטינים (כרטיס הנלווה להיתרי תעסוקה/מסחר בישראל).
לצורך קבלת היתר כניסה לישראל, התושבים הפלסטינים פונים בגפם לחלון קבלת הקהל במנהלות הקישור. זאת, למעט מקרים ייחודיים בהן הבקשות עוברות באמצעות המשרד לעניינים אזרחיים ברשות הפלסטינית. המשרד הפלסטיני האחרון, שהיה סמוך ליריחו, נסגר ב-2006.
למת"ק האזורי מספר תחומים בהם הוא עוסק בעבודת היום-יום:
מבצעים - ריכוז מידע ודיווחים מבצעיים אודות אירועים רלוונטיים בגזרה.
תיאום אזרחי – הנפקת היתרי כניסה לישראל ורישיונות תעסוקה, רישום אוכלוסין. (ארגוני שמאל טוענים שהשב"כ משתמש במנגנון זה לצורך "גיוס" משתפי פעולה).
תיאום ביטחוני – תיאום של מנגנוני הביטחון הפלסטיני עם צה"ל.
קשרי חוץ וארגונים בינלאומיים – תיאום פעילות ארגונים בינלאומיים בשטחים שבשליטת צה"ל.
תשתיות – אחריות על התשתיות האזרחית בגזרה, בדגש על תכנון ובניה בשטחי C, פיקוח ואכיפת בנייה בלתי חוקית של מתנחלים ופלסטינים ביהודה ושומרון.
ייעוץ לענייני פלסטינים – איסוף מודיעין ויצירת תמונת מצב אזרחית בגזרה.
המת"קים

כלל המת"קים כפופים למפקדת המנהל האזרחי, למעט מת"ק עזה אשר כפוף ישירות למטה מתפ"ש.
מת"ק ג'נין - ליד הכפר סאלם.
מת"ק שכם - סמוך לכפר חווארה מדרום לשכם.
מת"ק אפרים - סמוך להתנחלות צופים. הועבר מהחטיבה המרחבית אפרים בקדומים. למת"ק נציגות מדרום לעיר טולכרם.
מת"ק רמאללה - סמוך לבית אל.
מת"ק עוטף ירושלים - סמוך למעלה אדומים, במפקדת מג"ב עוטף ירושלים. למת"ק נציגויות סמוך לאבו דיס ולקלנדיה.
מת"ק בית לחם - סמוך לצומת עציון מדרום לירושלים.
מת"ק חברון - בהר מנוח מדרום לחברון.
מת"ק יריחו - ליד ורד יריחו מדרום-מערב ליריחו, למת"ק נציגות גם בגשר אלנבי.
מת"ק עזה - סמוך לגבול עם רצועת עזה, בסמוך למעבר ארז. למת"ק ישנה נציגות הנמצאת במעבר כרם שלום. משנת 2021 למת"ק יש גם מפקדה חלופית לעתות חירום בבסיס שדה תימן באזור באר שבע. במת"ק יש מחלקות לוגיסטיקה, תקשוב ומשאבי אנוש.
בעבר היו קיימות גם נציגויות במעבר הגבול ברפיח ובחטמ"ר דרומית, אך אלה בוטלו לאחר ביצועה של תוכנית ההתנתקות.
פיגועים במת"קים

המת"קים, כחלק ממנגנון השליטה הישראלית ביהודה ושומרון, מהווים מטרות לפגיעה על ידי ארגוני טרור פלסטיניים.
ב-23 בנובמבר 2000 הוטמן מטען חבלה במשרדי ה-DCO הדרומי בח'אן יונס, בפיצוץ נהרג סגן אדוארד מצ'ניק, קצין תאום ב-DCO הדרומי ומשרדי התאום המשותף נהרסו לחלוטין.
ב-10 באוקטובר 2003 בוצע פיגוע התאבדות במת"ק טול-כרם, בפיגוע נפצעו שני חיילים.
ב-14 בינואר 2004 אירע הפיגוע במעבר ארז בו פוצצה את עצמה מחבלת מתאבדת, רים סלאח אלריאשי, והרגה 4 ישראלים ופצעה 10.
ב-27 באוגוסט 2007 הותקף הש"ג של מת"ק ארז.
ב-7 באוקטובר 2023, במסגרת מלחמת 'חרבות ברזל' פרץ קרב במת"ק עזה ומעבר ארז הסמוך. בקרב זה נהרגו שלושה מחיילי המת"ק ושלושה נוספים נחטפו לרצועת עזה. במהלך התמרון הקרקעי של צה"ל אותרו הגופות של שניים מהחיילים החטופים.
ראו גם

המנהל האזרחי
מתאם פעולות הממשלה בשטחים
הערות שוליים

↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:אתר צה"ל 
סוג לא תואם [ 3 ]  המפקדה החלופית של מנהלת התיאום והקישור לעזה נחנכה, באתר צה"ל, 8 בפברואר 2021
↑  עמוס הראל,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'שני חיילי צה"ל נפצעו בפיגוע התאבדות בטול-כרם, באתר הארץ, 9 באוקטובר 2003
↑  טלוויזיה של חמאס מראיינת את ילדיה של המחבלת המתאבדת, פל-ווטש, 8 במרץ 2007
↑  חנן גרינברג ואפרת וייס,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'מחבלת מתאבדת התפוצצה במעבר ארז; 4 הרוגים, באתר ynet, 14 בינואר 2004
↑  חנן גרינברג,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'"הרימון התפוצץ מטר ממני", באתר ynet, 25 באוגוסט 2007
↑   עשרות מחבלים מול חיילים בלי נשק: הסיפור הבלתי נתפס של מת"ק עזה, באתר חדשות 13, 18 בדצמבר 2023
Soulseek

| --- | --- |


צילום המסך של סולסיק
 מפתח:  ניר ארבל
 מחזור חיים:  1999\2000–הווה (כ־26 שנים)
 גרסה אחרונה:  2019.7.22 (22 ביולי 2019) 
 מערכת הפעלה:  Cross-platform
 נכתבה בשפות:  C++, Qt 
 סוג רישיון:  Freeware
 קטגוריה:  שיתוף קבצים
 www.slsknet.org
 
סולסיק היא תוכנה לשיתוף קבצים באינטרנט. התוכנה פותחה על ידי ניר ארבל,ממפתחי "נאפסטר". בדומה ל"נאפסטר", רשת זו מסתמכת על שרת מרכזי אחד ועובדת בשיטת (P2P (Peer to peer. סולסיק שונה מרוב תוכנות שיתוף הקבצים האחרות בכך שהיא מאפשרת להוריד תיקי קבצים ולא רק קבצים בודדים. התוכנה פועלת עד היום ומשמשת בעיקר להעברת מוזיקה.
סולסיק מציעה חדרי צ'ט בהם המשתמשים השונים דנים בנושא הקבצים אותם הם מורידים. רוב החדרים מוקדשים לסגנונות מוזיקליים או אזורים גאוגרפיים. התוכנה גם מאפשרת לראות את תיקיות השיתוף של משתמשים ספציפיים.
היסטוריה

סולסיק נוצרה לראשונה בסביבות שנת 2000, המשתמשים הראשונים היו בעיקר אנשים בקהילת ה-IDM. והמוזיקה שהייתה בעיקר בתחילת ימיה של התוכנה הייתה מוזיקה אנדרגראונד אלקטרונית ושיתפה הרבה מוזיקה שיצרו המשתמשים של התוכנה. היזם ניר ארבל היה משחרר גרסאות חדשות בתדירות גבוהה בתגובה לבקשות של המשתמשים. נתוני שימוש רשמיים של התוכנה לא פורסמו אך בשנת 2002, לאחר סגירת אתר שיתוף הקבצים Audiogalaxy אשר היה פופולרי באותה תקופה, סיפר ניר ארבל בראיון כי באותו זמן הצטרפו לתוכנה כמיליון משתמשים חדשים ובשעות שיא של התוכנה ישנים כ-80-100 אלף משתמשים.
בשנת 2002 הקימו מפיקים מוזיקליים אשר היו חלק מקהילת המשתמשים בתוכנה חברת תקליטים בשם סולסיק רקורדס שהתמחתה במוזיקה אלקטרונית.
סולסיק יצרה בתוכה קהילות של חובבי מוזיקה, חדרי הצ'אטים בתוכנה אפשרו למשתמשים בעלי טעם מוזיקלי דומה לדון אחד עם השני על מוזיקה לשתף שירים ואלבומים פחות מוכרים. בשנת 2004 נערך מפגש של משתמשי סולסיק מכל העולם באוגסבורג, גרמניה. מפגשים כאלו עדיין נערכים במסגרת פסטיבל האמנות הדיגיטלית Lab30 בעיר.
בשנת 2008 הוגשה תביעה על ידי שתי קבוצות של חברות תקליטים צרפתיות אך התוכנה עדיין פועלת עד היום.
מבנה התוכנה > שרת מרכזי

לתוכנה שני שרתים מרכזיים, הראשו שתומך בגרסה המקורית והשנה שתומך ברשת החדשה יותר של התוכנה. שני השרתים משמשים בעיקר לתיאום חיפושים ואירוח חדרי צ'אטים. העברת הקבצים נעשית בין משתמשים ולא על שרתי התוכנה, בדומה לנפסטאר.
מבנה התוכנה > חיפוש

משתמשים יכולים לחפש פריטים שונים, התוצאות חוזרים למשתמש בצורת רשימת קבצים ותיקיות, את המשתמשים המשתפים כל קובץ ואת מהירות ההורדה הממוצעת של כל משתמש.
מבנה התוכנה > מקור יחיד להורדה

התוכנה עובדת באותה שיטה כמו נאפסטר, ההורדה מתבצעת ממשתמש אחד ולא מכמה משתמשים במקביל. על כן אם המשתמש מתנתק מהתוכנה - הצד השני לא יכול להמשיך להוריד וצריך לחכות שהמשתמש בצד השני יתחבר מחדש. כמו כן, אם המשתמש בצד השני משתף באותו הרגע קבצים למשתמשים אחרים, יש לעמוד בתור להורדה מאותו משתמש. התוכנה מאפשרת גם לראות אילו קבצים שיתפת ומי המשתמש שהוריד אותם. משתמש אשר אינו משתף בעצמו קבצים ומוריד קבצים ממשתמשים אחרים עלול להיחסם.
מבנה התוכנה > פרופיל משתמש

לצד כל משתמש מופיע דגל המדינה אותה הכניס לפרופיל שלו והתוכנה מאפשרת לשמור משתמשים פייבוריטים ולכתוב הערות ליד שמם (לעיתים כדי לציין איזה סוג מוזיקה אותו משתמש משתף), התוכנה מאפשרת לכל משתמש להגביל ולשתף קבצים רק לאחר בקשת אישור ממשתמש אחר.
מבנה התוכנה > חדרי צ'אט

החלון הראשי של התוכנה בנוי ממספר רב של חדרי צ'אטים, אלו בדרך כלל מחולקים לז'אנרים ותתי ז'אנרים רבים וכמו כן שמות של מדינות או שפות שונות וכך יכולים המשתמשים לדון אחד עם השני על מוזיקה. חדרי הצ'אט מאפשרים גם לראות את החברים בכל צ'אט וכך יכול המשתמש לשער כי משתמשים אלו מתעניינים בנושא הצ'אט ולחפש את המוזיקה אותם הם משתפים.
הערות שוליים

↑  Bryan Menegus, Download Utopia: A 17-Year-Old File-Sharing Program Is Still The Best Place To Find Obscure Music, Gizmodo Australia, ‏2016-04-07 (ב־Australian English)
↑  עידו הרטוגזון, "מארב",'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'שיתוף קבצים: מה האידיאולוגיה שלכם?, באתר ynet, 26 ביולי 2005
איקה זהר

| --- | --- |

איקה זהר
 לידה:  10 בינואר 1960 (בן 65)
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
איקה זהר (נולד ב-10 בינואר 1960) הוא שחקן, במאי תיאטרון, מחזאי ומחנך ישראלי.
ביוגרפיה

זהר הוא בנם הבכור של האתלט אורי זהר ואשתו דבורה. חי עם יעלה ברוור, אשת תקשורת ויזמית חברתית, ולהם שלושה ילדים - גילי, דניאל ואיתמר שהוא שחקן. אחיו הצעיר הוא הזמר דדי זהר. זהר החל את קריירת המשחק בגיל 11, ובכתה ז' הצטרף כשחקן לתיאטרון נוער. בגיל 15 הנחה וארגן מופעים, ובנוסף עסק במוזיקה. בגיל 17 הלחין מוזיקה להצגות ב"תיאטרון סדנה" בו השתתף בהדרכתו ובימויו של אברהם קלינגר.
את שירות הצבאי עשה בלהקה צבאית[דרושה הבהרה], שם השתתף במחזה "תעודת בגרות" - שכתב עבורם הלל מיטלפונקט, ביים דני ליטאי, את השירים כתבו אבי קורן ואילן גילבוע. המחזה הועלה 17 פעמים בלבד. במקום ההצגה, יצר זהר עבור להקתו מופע של שירי להקות ומערכונים, איתו הופיעו כ-100 פעמים. בהמשך שירותו הצבאי פיקד על להקה נוספת בה גם השתתף במופע שירי נתן אלתרמן.
ביוגרפיה > שנות השמונים

לאחר שירותו הצבאי, השתתף זהר בפסטיבל הזמר החסידי. בין היתר, הלחין שיר לפסטיבל ויצא לסיבוב ההופעות שלו בארצות הברית. אחר כך הצטרף לתיאטרון חיפה והשתתף בהצגה "סיפורו של סוס".
בשנת 1984 החל את לימודיו באוניברסיטת תל אביב. באותה שנה ביים את "צוות הווי נחל" ואת "להקת צה"ל 84". לאחר סמסטר אחד באוניברסיטה, התקבל לתפקיד ראשי במחזה המבוסס על סיפורו של חיים נחמן ביאליק, "מאחורי הגדר" בתיאטרון הבימה בבימויו של אורי פסטר. בהמשך השתתף ב"סנג'ר". שנה לאחר מכן לוהק לתפקיד הראשי בסרט "כפפות", על פי ספרו של דן צלקה בבימוי רפי אדר.
משנת 1985 החל בעבודה עם נוער בלהקות ותיאטרון.
לוהק לתפקיד הראשי בסרט "לא שם זין" בשנת 1987, שם שיחק לצידה של ענת וקסמן. לאחר מכן השתתף בקומדיה "איך להיות אמא יהודיה" בבימויו של ישראל גוריון, לצידם של רבקה מיכאלי, מני פאר וגילת אנקורי.
ב-1988 השתתף בקברט הסאטירי "פצצת תום" בו השתתפו גם דורי בן זאב, נתן נתנזון ורינת עמנואל. באותה שנה, העלה את מחזהו "גן עדן" המבוסס על הסיפור הנחשול. ההצגה שילבה עבודת שחקנים מקצועיים עם נוער - היא צולמה לטלוויזיה ושודרה פעמים רבות.
השתתף ב"המבשר" מאת יוסי אשדות בפסטיבל עכו, עם יפתח קצור ודן תורג'מן. הקים מחדש את להקת פיקוד המרכז עם יאיר רוזנבלום ב-1990.
ביוגרפיה > שנות התשעים

בשנת 1990 השתתף בתוכניות לימוד האנגלית "Candy Can Do It" בטלוויזיה החינוכית.
ב-1992 העלה את מחזהו "במקום כנפיים" אשר חצה את קו 1,000 ההצגות וירד מהבמות ביוני 2009. בצוות הראשון של ההצגה השתתפו דדי זהר, גלית גיאת ואיקה זהר עצמו. שנתיים לאחר מכן, ב-1994, העלה את "מעבר לקו האדום".
כתב עבור ערוץ 2 את הסדרה "מגרות הלב", אותה ביים שמואל אימברמן, ואף השתתף באחד הפרקים.
בשנת 1996 העלה את המחזה "והילד הזה הוא אנחנו" על פי שיריו של יהודה אטלס, עם מוזיקה מקורית מאת נעם ואוריאל אטלס. באותה שנה החל לביים 3 עונות של "בראבו" עבור הזכיינית טלעד. בהמשך ביים 6 הפקות ללהקת צופי תל אביב והעלה את המחזה "ריתוק" על פי "מועדון ארוחת הבוקר".
בין השנים 1998–2002 ביים את להקת "צופי תל אביב", עמה יצא גם לסיבוב הופעות בממלכה המאוחדת.
ביוגרפיה > שנות ה-20 של המאה ה-21

ביוני 20 עזבה סדנת התיאטרון את מרכז הבמה בגני תקווה ויצאה לדרך חדשה. הסדנה מתקיימת כיום במרכז התרבות בסביון. בספטמבר 2021 כתב וביים את חג ה-100 לקיבוץ עין חרוד עם שירים שהלחינה נורית הירש במופע השתתפו כמאתיים מחברי הקיבוץ. באפריל 22 העלה את "המרה"  על פי ספרה של אמילי דנפורת' בביצוע אנסמבל סדנת תיאטרון איקה זהר, "בין אתמול למחר" - מופע ה-70 לקיבוץ געש, לו גם כתב את שיר הנושא בהלחנת קובי אשרת ובהשתתפות חברי הקיבוץ. ביולי 2022 יצר וביים עבור "אבגי הפקות"את {ללא גבולות}, שילוב של סרט ומונודרמה את המונולוג כתב איקה זהר. ההצגה מספרת את סיפורה הטראגי של נערה העוברת שיימינג שמביא אותה את מותה.באוקטובר 22 ביים את "זה איננו חלום" - מופע שנת ה-70 לקיבוץ "להב" בו השתתפו כ-120 חברי קיבוץ בגילאי 5 - 90. למופע כתב את שיר הנושא באותו שם.  שנת 2024 הביאה עימה ילדים ונוער שחווים את המלחמה הקשה בתולדות העם היהודי. סדנת התיאטרון עומלת ללא לאות להוות בית ומוצא יצירתי המאפשר עיבוד המתח, הפחד ואי הוודאות. מאוקטובר 23 עלו בסדנת תיאטרון איקה זהר מופעים ותרגילים ההצגה "שלום לך ארץ" העוסקת בנושא ירידת הצעירים המחפשים עתיד טוב יותר, ערב הצדעה לשיריו של יהונתן גפן, הקומדיה "קוויאר ועדשים"
שביים בסגנון קומדיה דל ארטה והפיג מתחים, זהר עיבד למחזמר מקורי את ספרו של אריך קסטנר "פעמיים אורה" בו משולבים 18 שירים חדשים, כמו כן הוא ביים מחזמר שכתב על פי ספרה של לאה גולדברג "ניסים ונפלאות", עוד יצר מופע תיאטרון מסוגנן בשם "פלסטיק" הבוחן ללא מילים את מערכת היחסים בין האדם המודרני לסביבה הנעטפת בפלסטיק עד חנק, קבוצת האנסמבל מעלה בשנה זו 6 מחזות ויוצרת "מיני פסטיבל תיאטרון" שאחריו גרסה בועטת למחזמר הבלתי קורקטי בעליל - "אווניו קיו" המשלב אמירות נוקבות על קבלת השונה ועבודת בובנאות שירה ומשחק. שנת 24-25 - כתיבה בימוי והנחיה של מופע הפרידה לציפי ליבמן, נשיאת מכללת סמינר הקיבוצים, בימוי המחזות "מקווה" מאת הדר גלרון ו"מזריץ'" מאת אפרים סידון ואיציק ויינגרטן, בימוי חדש למחזמר "אוליבר" בביצוע 70 תלמידי ובוגרי סדנת תיאטרון איקה זהר, עם איתמר זהר בתפקיד פייגין.
הערות שוליים

↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000000-QINU`"'להקת פיקוד מרכז 1991 - שחרור ירושלים - מאשאפ (מחרוזת שירים), נבדק ב-2021-12-21
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000002-QINU`"'Candy Can Do It - Episode 2: The bus Song, נבדק ב-2021-12-21
↑  על ההצגה "ריתוק" באתר "הבמה"
↑  על ההצגה "חלומות מרקש" באתר "הבמה"
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000006-QINU`"'1EIN HAROD MEUHAD עין חרוד מאוחד מופע חג ה 90 1, נבדק ב-2021-12-21
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000008-QINU`"'סדנת תאטרון איקה זהר - ילדות קטנטנות מתוך המחזמר אנני, נבדק ב-2021-12-21
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000000A-QINU`"'האקונה מטטה - גלגל החיים - סדנת התיאטרון של איקה זהר - מאי 2013, נבדק ב-2021-12-21
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000000C-QINU`"'בדידותו של אדם - מאור כהן ועדי דרוקר- גרסת חג המחזמר בת ים 2013, נבדק ב-2021-12-21
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000000E-QINU`"'הרפתקאות תום סוייר סדנת תיאטרון איקה זהר 2014, נבדק ב-2021-12-21
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000010-QINU`"'סדנת תיאטרון איקה זהר - הלהקה 2015 - חזרה על שיר לשלום, נבדק ב-2021-12-21
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000012-QINU`"'סיפורו של צעצוע - המחזמר! - פרומו (וודי ובאז), נבדק ב-2021-12-21
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000014-QINU`"'סדנת תיאטרון איקה זהר המחזמר אוליבר כייס כיסים יוני 16, נבדק ב-2021-12-21
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000016-QINU`"'אוליבר - "פייגין - חשבון נפש" - סדנת התיאטרון של איקה זהר, יוני 2016, נבדק ב-2021-12-21
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000018-QINU`"'אל תקרא לי שחור - סדנת תיאטרון איקה זהר, נבדק ב-2021-12-21
↑  תומר קרן,'"`UNIQ--nowiki-0000001A-QINU`"'אחרי 16 שנות פעילות הסדנה של איקה זהר בגני תקוה על סף סגירה| שתפו | אתר אונו NEWS, באתר אונו News, ‏2019-12-15
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000001C-QINU`"'סדנת תיאטרון איקה זהר: "יש בי אהבה והיא תנצח", נבדק ב-2021-12-21
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000001E-QINU`"'100 לעין חרוד | המופע "אגדה על מעיין והר", נבדק ב-2021-12-21
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007499214505171  VIAF: 308278996   WorldCat (עם VIAF): 308278996 
אופרת הרוק - "מלחמה". מאת קובי ויטמן, בבימויו של איקה זהר, בתיאטרון תמונע.
קולוסוס (מחשב)

| --- | --- |

מחשב קולוסוס סימן 2. לוח הבקרה בצד שמאל שימש לקביעת דפוסי היתדות למכונת הלורנץ. מנגנון סרט הנייר מצוי מימין.
 מידע כללי
 סוג:  מחשב 
 מפתח:  טומי פלוורס 
 תאריך הפצה:  1943 
 תאריך הפסקת שיווק:  2000 
 
מחשב הקולוסוס היה התקן מחשוב מוקדם ששימש את מפענחי הצפנים הבריטיים בקריאת הודעות מוצפנות של הגרמנים במהלך מלחמת העולם השנייה. הקולוסוס נחשב אחד המחשבים האלקטרוניים הספרתיים הראשונים.
הקולוסוס תוכנן על ידי המהנדס טומי פלוורס בתחנת המחקר שברשות הדואר שבדוליס היל, בעזרתו של המתמטיקאי מקס ניומן מבלצ'לי פארק. אב הטיפוס שכונה קולוסוס סימן 1, היה פעיל בבלצ'לי בפברואר 1944. ביוני של אותה שנה הותקן לראשונה הדגם המשופר קולוסוס סימן 2 ועד סוף המלחמה יוצרו 10 מכונות קולוסוס.
מחשבי הקולוסוס סייעו בפענוח הודעות מכשירי הטלפרינטר שהוצפנו באמצעות מכונת לורנץ SZ40/42. קולוסוס השווה בשני זרמי נתונים כל התאמה בהתבסס על פונקציה בוליאנית. ההודעה המוצפנת נקראה במהירות גבוהה מסרט נייר. הזרם השני יוצר באופן פנימי, והיווה סימולציה אלקטרונית למכונת הלורנץ בתצורות ניסוי מגוונות. אם ספירת ההתאמות עבור תצורה מסוימת הייתה מעל סף שנקבע מראש, היה הזרם יוצא כפלט במכונת כתיבה חשמלית.