stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רדיוס בוהר
ראו גם

מודל האטום של בוהר
הערות שוליים

1 2  המספר המופיע בסוגריים הוא השגיאה הנכתבת בצורה: 0.1234±0.0056 = (56)0.1234
↑  David J. Griffiths, Introduction to Quantum Mechanics, Prentice-Hall, 1995, p. 137. ISBN 0-13-124405-1
↑  Modern physics, by Serway, Moses, Moyer, Example 8.9, p284 הערך 1.5a0 הוא קירוב, ולא במדויק, עקב הזנחת מסה מצומצמת, תיקוני המבנה הדק ועוד תיקונים יחסותיים קטנים דומים
קווינולין צהוב

| --- | --- |

 
 שם סיסטמטי:  Sodium 2-(1,3-dioxoindan-2-yl)quinolinedisulfonate
 שמות נוספים:  Food Yellow 13, D&C Yellow No. 10, Acid yellow 3, Quinidine Yellow KT, Japan Yellow 203, Lemon Yellow ZN 3, C.I. 47005
 כתיב כימי:  C₁₈H₉NNa₂O₈S₂ 
 מסה מולרית:  477.38 גרם/מול
 מראה:  אבקה צהובה-ירקרקה
 מספר CAS:  8004-92-0
 טמפרטורת היתוך:  150 °C   423.15 K
 
קווינולין צהוב (באנגלית: Quinoline yellow, Quinoline Yellow WS) הוא צבע מאכל צהוב.
שימושים

קווינולין צהוב משמש כצבע מאכל צהוב ירקרק במדינות מסוימות, ומסומן באמצעות מספר E באירופה כ-E104. באיחוד האירופי ואוסטרליה מותר להשתמש בו במשקאות ומאכלים כמו רטבים, וקישוטי מאכלים. בארצות הברית וקנדה הוא נאסר לשימוש במאכלים, אך נמצא בשימוש ברפואה וקוסמטיקה.
השפעות בריאותיות

קווינולין צהוב לא נקשר להשפעות ארוכות טווח או לסרטן ולא נמצא ראיות שהוא משפיע על מערכת הרבייה או קצב ההתפתחות. אך הוא חשוד כגורם להיפראקטיביות.
ג'ינג'י (שיר)

גִ'ינְגִ'י הוא שיר ילדים של המשוררת הישראלית מרים ילן-שטקליס. את השיר הלחין מרטין מוסקוביץ'. בין היתר, דקלמו את השיר חנה'לה הנדלר ודליה פרידלנד.
מילותיו הראשונות של השיר הן:
"אִמָּא אוֹמֶרֶת תָּמִיד: מַחְמַדִּי,

לְיַלְדִּי רֹאשׁ־זָהָב,

רֹאשׁ־זָהָב לְיַלְדִּי.."...
השיר "ג'ינג'י" של מרים ילן-שטקליס הוקדש לדני "ג'ינג'י" פומרנץ ז"ל בעודנו ילד ואף הוכנס ל"ספר לדני" שהופיע לאחר מכן.
מרים ילן שטקליס הייתה ידידת משפחת פומרנץ, ומסופר ששמעה את אימו של דני, רבקה פומרנץ, מספרת כי דני חלם חלום ובחלומו שערו שחור …והוא מאושר. ובבוקר כשהתעורר …. הביט במראה וראה שהוא עדיין ג'ינג'י. ייתכן וסיפור חלום זה היווה ההשראה לשיר.
דני פומרנץ ז"ל, בנם של רבקה ואריה פומרנץ, נולד בתל אביב בט"ו בחשוון תרצ"ז, 31/10/1936 שרת בנח"ל, חטיבת הצנחנים יחידה: נח"ל מוצנח – גד' 50, גד' 101. התגייס ב-אוקטובר 1954 נפל בקרב בכ"ו בחשוון תשי"ז, 31/10/1956 במבצע קדש מקום נפילה: מעבר המיתלה באזור סיני ותעלת סואץ.
השיר הופיע בקובץ "בחלומי".
כמו כן, צורף גם כעשרים שנה לאחר פטירתה של ילן-שטקליס לספר פרח נתתי לנורית, ספר שירי ילדים של הסופרת מרים ילן-שטקליס, אשר ראה אור בהוצאת דביר, כנרת זמורה-ביתן באור יהודה בשנת 2005.
בשיר זה מתאר הילד ששערותיו אדמוניות, כיצד הילדים האחרים רודפים אחריו וקוראים לו "ג'ינג'י" אך אמו מנחמת אותו "ראש זהב לילדי". הילד מתאר את היותו ג'ינג'י, המתלונן על גורלו כילד "צהוב", השיר ממשיך ומספר כי אליהו הנביא לוקח את הילד אל המרום, שם יושב דוד המלך האדמוני על כס מלכותו, ואף הוא ג'ינג'י - "ויאמר המלך דוד: גש אלי קטנטוני / פתי שלי, / וראה - גם אני - ג'ינג'י".
השיר משמש לאמצעי לימוד לילדי בית הספר לקבלת השונה.
מילות השיר

אִמָּא אוֹמֶרֶת תָּמִיד: ”מַחְמַדִּי,
לְיַלְדִּי רֹאשׁ־זָהָב,
רֹאשׁ־זָהָב לְיַלְדִּי.”
וּבָרְחוֹב הֵם קוֹרְאִים לִי . . . גִּ’ינְגִּ’י.
בַּכִּתָּה הֵם קוֹרְאִים לִי גִּ’ינְגִּ’י.
אֲפִלּוּ בַּלַּיְלָה, בְּתוֹךְ־תּוֹךְ כָּרִי,
יִבְעַר שְׂעָרִי!
גִּ’ינְגִּ’י . . .
רַבִּים הַצְּבָעִים עִמְּךָ, אֲדֹנַי –
תְּכֵלֶת פָּרַשְׂתָּ עַל פְּנֵי־הַשָּׁמַיִם,
וּלְאִמָּא שֶׁלִּי חוּמוֹת הָעֵינַיִם,
יָרֹק לֶעָלֶה, וְלַוֶּרֶד וָרֹד,
אוֹ לָבָן, אוֹ אָדֹם, וְעוֹד יֵשׁ, וְעוֹד!
רַבִּים הַצְּבָעִים עִמְּךָ, אֲדֹנַי,
יָפִים וּמְרֻבִּים!
וְלָמָּה בָּרָאתָ לְךָ יְלָדִים צְהֻבִּים,
אֲדֹנַי, צְהֻבִּים?
בָּכִיתִי הָעֶרֶב, לִפְנֵי הַשֵּׁנָה,
וְאִמָּא נִגְּשָׁה, וְדִמְעָה בְּעֵינָהּ.
”מַחְמַדִּי,” לָחֲשָׁה, ”מַחְמַדִּי . . . ”
וּבַלַּיְלָה־בַּלַּיְלָה וַיָּבֹא אֵלִיָּהוּ,
וְיַעֲמֹד עַל־יָדִי,
וַיֹּאמַר: ”קוּמָה, קוּמָה, יַלְדִּי!”
וּבִכְנַף־אַדַּרְתּוֹ עֲטָפַנִּי
וּנְשָׂאַנִּי –
אֶל עַל.
וְשָׁם, בַּמָּרוֹם, בְּגַן־עֵדֶן – הֵיכָל,
וּבוֹ בַּהֵיכָל – כִּסֵּא־הַמַּלְכוּת,
וְיוֹשֵׁב לוֹ הַמֶּלֶךְ דָּוִד,
וּבְיָדוֹ הַשַּׁרְבִיט,
וַאֲרִי מִימִינוֹ וַאֲרִי מִשְּׂמֹאלוֹ,
וְעוֹמְדִים לְפָנָיו מְשָׁרְתָיו וְשָׂרָיו,
וְעוֹמְדִים לְפָנָיו רִבְבוֹת חֵילוֹתָיו,
וְהַכֹּל – זָהָב.
וּמִתַּחַת לַכֶּתֶר יוֹרְדִים תַּלְתַּלָּיו –
צְהֻבִּים תַּלְתַּלָּיו שֶׁל הַמֶּלֶךְ דָּוִד,
צְהֻבִּים תַּלְתַּלָּיו!
וְכֻלּוֹ אַדְמוֹנִי.
וַיֹּאמֶר הַמֶּלֶךְ דָּוִד:
”גַּשׁ אֵלַי, קְטַנְטֹנִי,
פֶּתִי שֶׁלִּי,
וּרְאֵה – גַּם אֲנִי גִּ’ינְגִּ’י!”
וְהִבִּיט אֶל עֵינַי,
וְהִבִּיט אֶל תּוֹכִי,
וַיִּלְחַשׁ: ”אֶפְרוֹחִי, אֶפְרוֹחִי,
גִּ’ינְגִּ’י שֶׁלִּי!”
כָּךְ אָמַר לִי דָּוִד, כָּךְ אָמַר לִי הַמֶּלֶךְ.
וְאִמָּא שֶׁלִּי –
גַּם הִיא שָׁם הָיְתָה עִמָּדִי,
וְלָחֲשָׁה: ”מַחְמַדִּי,
מַחְמַדִּי . . . ”
הערות שוליים

↑  דליה פרידלנד
↑  דגם הוראה בספרות - "ג'ינג'י" - מרים ילן-שטקליס, באתר משרד החינוך, התרבות והספורט
אפקט קומפטון

אפקט קומפטון או פיזור קומפטון הוא תופעה פיזיקלית בה קרני X וקרני גמא מתפזרות מחומר תוך כדי שאורך הגל שלהן גדל.
את התופעה גילה ב-1922 הפיזיקאי האמריקני ארתור קומפטון בניסוי שערך. השינוי באורך הגל סתר את ההסבר הקלאסי לפיזור קרינה, וקומפטון הראה שניתן להסביר אותו אם מקבלים את האופי החלקיקי של האור, מניחים שהפיזור הוא אוסף של התנגשויות אלסטיות בין פוטונים לבין אלקטרונים חופשיים, ומתארים כל התנגשות כזו על פי תורת היחסות הפרטית. לפי הסברו, השינוי באורך הגל נובע מכך שבהתנגשות חלק מהאנרגיה של הפוטון עובר לאלקטרון, והופך לאנרגיה קינטית שלו.
החשיבות ההיסטורית של גילוי פיזור קומפטון הייתה בכך שהיא איששה את ההנחה של אלברט איינשטיין בדבר האופי החלקיקי של האור, הנחה שטרם הייתה מקובלת באותם ימים.
גילוי האפקט זיכה את קומפטון בפרס נובל לפיזיקה לשנת 1927.
גילוי האפקט

התופעה של פיזור קרינה אלקטרומגנטית, בה הקרינה פוגעת במטרה ומתפזרת לכיוונים שונים, הייתה ידועה היטב לעולם המדע בתחילת המאה העשרים. אולם בכל הניסויים וההסברים התאורטיים (פיזור תומסון, פיזור ריילי) אורך הגל בקרינה המפוזרת היה זהה לאורך הגל המקורי.
הציפייה הייתה שגם קרינת X - קרינה אלקטרומגנטית בעלת אורכי גל קצרים, תתנהג בצורה דומה. אולם החשד שאין זה כך התעורר כאשר בניסויים שערך צ'ארלס גלובר ברקלה התברר שקרני ה-X המפוזרות נבלעות בחומר יותר מאשר הקרינה המקורית. קומפטון החליט לבדוק את הדבר על ידי סדרת ניסויים שביצע בשנים 1919–1922 בהם השתמש במקור רדיואקטיבי של קרני גמא ובחן את הספקטרום של הקרינה המפוזרת.
התוצאות הראו שבספקטרום של הקרינה המפוזרת היו שני שיאים. שיא אחד באורך הגל של הקרינה המקורית - כמצופה. אולם היה גם שיא שני באורך גל ארוך יותר, שהלך והתארך עם זווית המדידה.
ב-1922 זיהה קומפטון את אופי השינוי בקרינה: אם הקרינה המקורית הייתה באורך גל  \ \lambda , אורך הגל של השיא השני של הקרינה שהתפזרה בזווית  \ \theta  היה:
כאשר הערך של  \ \lambda _{C} הוא 0.0243 אנגסטרם ללא תלות באורך הגל המקורי או בחומר המפזר, בתנאי שהפיזור נעשה על ידי אלקטרונים.
ההסבר התאורטי

בשביל להסביר את התופעה השתמש קומפטון בשתי התאוריות המהפכניות של אותה התקופה: בתורת הקוונטים שהייתה עוד בחיתוליה ודיברה רק על קוונטים של קרינה אלקטרומגנטית,
ובתורת היחסות הפרטית. מתורת הקוונטים הוא לקח את הרעיון שיש תופעות (כמו האפקט הפוטואלקטרי) שעל מנת להסביר אותן צריך לתאר את הקרינה האלקטרומגנטית כשטף של חלקיקים (פוטונים) שכל אחד מהם פוגע באלקטרון אחד ומעביר לו אנרגיה ותנע. כמו כן הוא השתמש בכך שלכל פוטון יש אנרגיה:
ותנע:
כאשר
\ \nu  - תדירות הקרינה
\ \lambda  אורך הגל של הקרינה.
\ h - קבוע פלאנק
\ c - מהירות האור
מתורת היחסות הוא לקח את הביטוים עבור התנועה של האלקטרון אחרי הפגיעה - מכיוון שהאנרגיה של פוטונים של קרינת X מתקרבת ואף עולה על אנרגיית המנוחה של האלקטרון, הוא מגיע למהירויות בהן יש להשתמש בנוסחאות היחסותיות.
קומפטון כתב את המשוואות שמתארות התנגשות אלסטית בין פוטון לבין אלקטרון חופשי (בעל מסת מנוחה  m_{e}) שנמצא במנוחה לפני ההתנגשות: משוואה לשימור האנרגיה שנובעת מההנחה של התנגשות אלסטית, ומשוואה לשימור התנע. ממשוואות אלה הוא קיבל את הקשר בין אורך הגל  \ \lambda ' שיש לפוטון אחרי ההתנגשות לבין הזווית  \ \theta  שבין כיוון התנועה החדש שלו לכיוון המקורי:
הצבת הערכים של הקבועים בביטוי : \lambda _{c}={\frac {h}{m_{e}c}} נתנה את ההסחה שנמדדה בניסוי. בכך הראה קומפטון שניתן להסביר את התופעה כאוסף של התנגשויות אלסטיות בין פוטונים לאלקטרונים חופשיים במנוחה.
אם מציבים בביטוי במקום את מסת האלקטרון מסה גדולה יותר, ההסחה באורך הגל קטנה יותר. לכן התנגשות בגרעין, כמעט שלא תגרום להסחה באורך הגל, והפוטונים המוסחים מהתנגשות בגרעין יהוו חלק מהשיא הלא מוסח.
הביטוי
מכונה היום אורך גל קומפטון, ויש לו חשיבות מעבר לתופעה של פיזור קומפטון.
כמעט בו זמנית לקומפטון, גם פטר דביי גילה את ההסבר התאורטי לאפקט (המאמר של דביי התפרסם ראשון, אם כי קומפטון שלח את המאמר שלו שבועות ספורים לפני דביי). למשך תקופה מסוימת האפקט נקרא אף "אפקט דביי-קומפטון", אולם דביי התעקש על כך שראוי שהאפקט יקרא על שם קומפטון בלבד שכן הוא עשה את רוב העבודה.
פיזור קומפטון כתופעה של קרני X

יש כמה סיבות בעטיין פיזור קומפטון מתגלה רק בקרני X, ולא בקרינה אלקטרומגנטית באורכי גל ארוכים יותר כמו אור נראה. הסיבה הראשונה היא, שהתוספת באורך הגל היא משמעותית רק בקרינה בעלת אורך גל קצר. עבור פוטונים של אור נראה, שאורך הגל שלהם נמדד באלפי אנגסטרמים, התוספת של מאיות אנגסטרם אינה משמעותית.
סיבה חשובה נוספת היא ההנחה שהאלקטרונים חופשיים. הנחה זו אינה מדויקת כמעט אף פעם, שכן האלקטרונים בחומר קשורים לאטומים או לפחות לגביש כולו. אבל חוזק הקשר הזה נמדד באלקטרון-וולטים בודדים. כאשר פוטון של קרני X (שהאנרגיה שלו היא מאות אלפי אלקטרון-וולט ויותר) פוגע באלקטרון, אנרגיית הקשר שלו כל כך זניחה שמוצדק להתייחס אליו כאל אלקטרון חופשי. לעומת זאת, לפוטונים של אור נראה יש אנרגיה בסדר הגודל של אנרגיית הקשר, ולכן אי אפשר להתעלם ממנה.
החשיבות ההיסטורית של אפקט קומפטון

ב-1922, כאשר ארתור קומפטון גילה את אופי ההסחה באורך הגל, ונתן לה את ההסבר הנכון, תורת הקוונטים הייתה בחיתוליה. למעשה, היא הסתכמה בקביעה שקרינה אלקטרומגנטית נפלטת או נבלעת בחומר במנות בדידות של אנרגיה, שכונו קוונטים. המילה "פוטון" הומצאה רק ב-1926. רוב המדענים חשבו שדבר זה לא מעיד כלל על תכונות האור, אלא קורה בגלל התכונות של החומר. אלברט איינשטיין היה כמעט בודד בדעה שהקוונטים של הקרינה הם ממש חלקיקים של אור.
הגילוי של קומפטון היה זה שהיטה את הכף בקרב הקהילה המדעית לטובת קבלת הרעיון שלאור יש גם אופי חלקיקי. אך גם זה לקח מספר שנים. ב-1924, נילס בוהר, שעדיין התנגד בחריפות לרעיון של חלקיקי אור, פרסם עם הנדריק קראמרס וג'ון סלייטר תאוריה (תאוריית BKS) שהסבירה את אפקט קומפטון ללא צורך בהנחה של קיום אופי חלקיקי לקרני ה-X. רק ב-1925, כאשר הוכח בניסויים שערכו ולתר בותה והנס גייגר שהפיזור של הפוטונים אכן מלווה בפליטה בו זמנית של אלקטרונים בכיוון ובתנע המתאימים למה שנחזה בתאוריה של קומפטון (דבר שסתר את התאוריה של בוהר ושותפיו), הרעיון שלקרינה האלקטרומגנטית יש אופי חלקיקי הפך למקובל.
ועדיין, גם כאשר ב-1927 ניתן לקומפטון פרס נובל לפיזיקה, הוא ניתן על "גילוי האפקט הקרוי על שמו", אך לא על ההסבר לו .
אפקט קומפטון ובליעה

אפקט קומפטון הוא אחת משלוש התופעות העיקריות שתורמות לבליעה של קרני X וקרני גמא בחומר, יחד עם האפקט הפוטואלקטרי ויצירת זוגות. אפקט קומפטון הוא דומיננטי עבור פוטונים עם אנרגיות של כ 0.5 - 5 MeV (דבר זה תלוי גם בסוג החומר, והתחום רחב יותר ככל שהמספר האטומי של הבולע נמוך יותר), בעוד האפקט הפוטואלקטרי דומיננטי באנרגיות נמוכות יותר, ויצירת זוגות באנרגיות גבוהות יותר.
למרות שאפקט קומפטון הוא בעקרון אפקט של פיזור ולא של בליעה (והיה יותר נכון להשתמש במושג ניחות), הוא נחשב כתורם לבליעה. זאת משתי סיבות: כאשר מדובר בקרן מרוכזת, הוא מוציא את הפוטון מהקרן והיא לא מגיעה לגלאי; הפוטונים המפוזרים הם בעלי אנרגיה נמוכה יותר, וככל שהאנרגיה נמוכה יותר עולה הסיכוי לעבור פיזורי קומפטון נוספים, או בליעה פוטואלקטרית, כך שאירוע שמתחיל בפיזור מסתיים בבליעה.
אפקט קומפטון הפוך

ייתכן מצב בו פוטון מתנגש באלקטרון שאינו נמצא במנוחה, אלא הוא בתנועה במהירויות גבוהות. במקרה כזה יכול להתרחש "אפקט קומפטון הפוך" בו דווקא הפוטון יקבל אנרגיה מההתנגשות ואורך הגל שלו יתקצר. תופעה זו הרבה יותר נדירה, אך היא יכולה להשפיע על ספקטרום הקרינה הנפלט מחורים שחורים, ואף על ספקטרום קרינת הרקע הקוסמית.
תיאור של ניסוי פיזור
התנגשות אלסטית בין פוטון לבין אלקטרון במנוחה
התרומה של שלושת הגורמים העיקרים לבליעת קרני X בעופרת
עוד מחכה לאחד

"עוד מחכה לאחד" הוא שיר בביצוע הזמרת הישראלית עפרה חזה. סשה ארגוב הלחין את השיר, ואהוד מנור כתב אותו. השיר נכלל באלבום הסולו התשיעי של חזה, "אדמה", שהתפרסם ב־1985.
ב־2010 ביצעה אביגייל רוז גרסת כיסוי לשיר, שזכתה להצלחה במצעדים.
ב־2020 סימפל וייב איש את גרסת רוז בשירו "ג'ולי". מתמודדת העונה השנייה של תוכנית המציאות "The Voice ישראל" אופיר בן שטרית (אנ') ביצעה את השיר בתוכנית.
על השיר

השיר "עוד מחכה לאחד" נוצר לאחר ביקור של הפזמונאי אהוד מנור בביתו של המלחין סשה ארגוב, שם שמע מנור את המנגינה של השיר, אהב אותה ולקח על עצמו לכתוב לה מילים. במקביל קרא מנור בעיתון ריאיון עם חזה שבו משכו את תשומת ליבו המילים "עוד מחכה לאחד". סביב מילים אלה בנה מנור את השיר. השיר המוגמר מצא חן בעיני עפרה חזה, והיא הקליטה אותו (תוך שמלחין השיר, סשה ארגוב, מלווה אותה בפסנתר). מנור סיפר שבפגישה בין חזה לארגוב (שמנור נכח בה) חזה "שרה את השיר במכה ראשונה, בניקיון מוחלט. ומזה סשה מאוד התרשם".
ב־2010 הקליטה הזמרת אביגייל רוז גרסת כיסוי לשיר בעיבודם של דודו טסה וניר מימון. גרסתה זכתה להשמעות ולהצלחה ונכללה באלבומה "חצי נחמה", שהתפרסם ב־2011, וכן באלבום האוסף "קול הנשמה: שרים עפרה חזה".
ביקורת

יוסי חרסונסקי העניק לביצוע של חזה חמישה כוכבים (מתוך 5) וכתב: ”כשאופיר בן שטרית שרה את השיר הזה ב־"The Voice", בניקיון נפלא, נזכרתי בביצוע של עפרה חזה. המילים, הלחן, העיבוד. הטון החם. הביצוע שמרגיש את חסרונה של האהבה שעדיין לא הגיעה, משחר לאחד שחותם שפתיו יוטבע בה לעד. שליבו ופיו שווים. מהי אהבה עצומה – אם לא תחושת חסרונה.
המנגינה הארגובית הבלעדית, ליווי הפסנתר – מעניקים למילים של מנור את הכוח שלהן. והנה עפרה חזה: להיזכר בה באמצעות השיר הזה. מביצועיה היפים. ריגוש. געגוע. עצב מזכך. תבחרו”.
חרסונסקי שיבח גם את גרסת הכיסוי של אביגייל רוז לשיר: ”שרה את הסיפור האישי שלה בשיר הזה בצורה הכי לא קונבנציונאלית”.
מיקומי שיא (גרסת אביגייל רוז)

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2010)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2010)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2010)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2010)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 8 |  |
הערות שוליים

1 2  תקליט שדרים "עוד מחכה לאחד", באתר סטריאו ומונו
↑  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־18 ביולי 2023
↑  "עוד מחכה לאחד" בביצוע אביגייל רוז, באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־1 באוגוסט 2023
↑  "עוד מחכה לאחד" בביצוע רוני גינוסר, באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־18 ביולי 2023
↑  "עוד מחכה לאחד" בביצוע אופיר בן שטרית, באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־19 ביולי 2023
1 2   בן שלו, מתי בפעם האחרונה ראיתם ראפר שמצייר תמונה ישראלית כל כך קשה ונוגעת?, באתר הארץ, 25 באפריל 2020
↑  "ג'ולי" בביצוע וייב איש (עם סימפול השיר בגרסת אביגייל רוז), באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־19 ביולי 2023
1 2  יוסי חרסונסקי, עפרה חזה עוד מחכה לאחד, באתר yosmusic.com, ‏5 בספטמבר 2021, בדיקה אחרונה ב־18 ביולי 2023
↑  ליאל לייבוביץ', ‏An Orthodox Star Is Born, באתר tabletmag.com, ‏, 11 בפברואר 2013, בדיקה אחרונה ב־18 ביולי 2023
1 2  עוד מחכה לאחד, באתר הספרייה הלאומית
↑   עפרה חזה – עוד מחכה לאחד, סרטון  באתר יוטיוב
↑  אביגיל רוז - "עוד מחכה לאחד", באתר וואלה, 17 בנובמבר 2010
↑  גרסת אביגייל רוז | מיקום שיא במצעד השבועי של רשת ג' (8), באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־18 ביולי 2023
| עפרה חזה – שירים |
| --- | --- | --- |
| בשיר השירים בשעשועים | "שיר השירים בשעשועים" • "בלדה למלך" • "היפה בנשים" |  |
| על אהבות שלנו | "שיר הפרחה" • "כמו ציפור" • "פלאש גורדון" • "הגשם" • "על אהבות שלנו" • "שיר אהבה לחייל" |  |
| בוא נדבר | "אין זמן לתעות" • "סימנים של אוהבים" • "כשנהיה בני 73" • "תפילה" |  |
| פיתויים | "כל יום מתחילה שנה" • "מלכת הקסמים" • "מכתב אהבה" • "גבריאל" |  |
| חי | "סוף קיץ" • "עכשיו" • "אחרי החגים" • "אמן למילים" • "חי" |  |
| שירי מולדת | "יד ענוגה" / "נעמה" |  |
| בית חם | "יד ביד" / "במנגינת הלב" • "בית חם" • "עזור לי" • "בן פרבר" • "אתך הלילה" / "אתה הבטחת" |  |
| אדמה | "רוח צפונית רוח דרומית" • "גורל אחד" • "מישהו הולך תמיד איתי" • "אדמה" • "רחמים" / "עוד מחכה לאחד" |  |
| שירי מולדת ב' | "אל נא תאמר לי שלום" / "בכרם תימן (אל תפחדי תמר)" • "שבעת המינים" • "הנערים הספנים" |  |
| ימים נשברים | "ימים נשברים" • "בוא ונגן אותי" • "הכאב הזה" • "כל הקלפים" / "ליידי" • "להמשיך לצעוד" |  |
| Shaday | "Galbi" • "Im Nin'alu" • "Galbi" • "Shaday" • "Eshal" |  |
| Desert Wind | "Wish Me Luck" • "I Want to Fly" • "Ya Ba Ye" • "Fata Morgana" |  |
| Kirya | "Daw Da Hiya" • "Innocent – A Requiem for Refugees" |  |
| כל הנשמה | "ליד באר מולדתי" • "כל הנשמה" • "לאורך הים" • "זה יבוא פתאום" • "מיליון" • "רוח האדם" |  |
| Ofra Haza | "Show Me" • "Give Me a Sign" |  |
| סינגלים אחרים | "שבת המלכה" • "הליכה לקיסריה" • "אם אשכחך ירושלים" • "שלאגר" • "Aime Moi" • "שיר המאה" • "שביל תפוח הזהב" • "ארבעים" • "השנה אינשאללה" • "Ya Hilwi" •‏ "Today I'll Pray" •‏ "Elo Hi" • "קופסת הצבעים" • "Mata Hari" • "Love Song" •‏ "ירושלים של זהב" • "The Queen of Tel Aviv" • "לתת" • "כאן לעולם" |  |
| שירים אחרים | "Deliver Us" • "שחרחורת" • "מוכר הפרחים" • "זמר נוגה" |  |
מעשה בראשית

ערך זה עוסק בספרות מתורת הסוד. אם התכוונתם למעשה בריאת העולם, ראו .
מעשה בראשית הוא כינוי לספרות אזוטרית, הקשורה לתורת הסוד היהודית; כשהיא מתייחסת לדברים שאלוהים ברא בתחילת העולם, או למהות השמימית או לגורמי הטבע. ספרות זו מופיעה לרוב בסמיכות למעשה מרכבה. אזכורה הראשון הופיע בתקופת התנאים, ולפי הדעה המקובלת, היא מהווה כיום חלק מספרות הפרדס ותורת הסוד.
ניתנו לה לרוב שני פרושים מרכזיים: אלו הקושרים אותה עם ספרות מיסטית יהודית ייחודית, כדוגמת ספר היצירה; או לספרות הקשורה בענייני הטבע והפיזיקה.
המקרא

לעומת מעשה מרכבה, מעשה בראשית לא זכה תמיד לאפיונים מקראיים; אולם האפיון הברור מתייחס לפרקי הבריאה בתחילת ספר בראשית. לרוב מסווגים הפרקים א-ד ככלולים בענייני "מעשה בראשית", אולם יש המכלילים אף את פרק ה. הפרקים עוסקים בבריאת העולם והאדם, ובשלביו הראשונים. ההתייחסות הראשונית למעשה בראשית, מופיע במסכת חגיגה פרק שני הלכה א.
צורת לימוד מעשה בראשית

המשנה קובעת שמותר ללמד מעשה בראשית רק בתלמיד יחיד "ולא במעשה בראשית בשניים". כשמעשה בראשית מסווג מעל רמת הסודיות הנדרשת בעיסוק בעריות, אך פחות מרמת הסודיות במעשה מרכבה. ההקשר התלמודי (חגיגה יד ע"ב), מקשר את מעשה בראשית לחכמת הסוד, ואמנם שהפרדס מיוחס רק למעשה מרכבה, אלא שנראה ששניהם נחשבים כחלק מתורת הסוד.
הגדרת מעשה בראשית

המקור הראשוני המתייחס למושג "מעשה בראשית" הוא במשנה (חגיגה ב,א). ההקשר האסוציאטיבי הראשוני, מקשר עניין זה למעשים שנעשו בראשית העולם, בבריאתו. אולם קיים דיון ודעות שונות בפרשנות של פרקים אלו ובמשמעותם הפנימית.
הגדרת מעשה בראשית > הגישה המיסטית

הגישה המיסטית זיהתה את מעשה בראשית בספרות מיסטית וקבלית. כך היא ראתה בספרות זו עיסוק במעשה הבריאה בדרכי הנסתר, המובנות לחוג מצומצם; כאשר המטרה היא חשיפת הרבדים הנסתרים של התיאור המקראי. מטרת ספרות זו היא הבנת השתלשלות הבריאה, כשדוגמה מובהקת לכך היא שיטת "הספירות", המזהה השתלשלות של עשר ספירות (כתר, חכמה, בינה, דעת, חסד, גבורה, תפארת, נצח, הוד, יסוד, מלכות [למעשה מדובר בעשר ועוד אחד שמעל כולם]).
הגדרת מעשה בראשית > הגישה המיסטית > התנגדות

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא ניסוח קלוקל ולא קוהרנטי, המשפטים והקשרים ביניהם אינם ברורים.
ההתנגדות למעשה בראשית, הייתה בעצם ההתנגדות לקבלה, ולספרות מיסטית בכלל. כך היו שראו בתיאורים השונים כפירה, והשלכה של גופים שונים המהווים חלק מיצירת העולם; לדעת המתנגדים כגון שהנצרות כוללת "שילוש קדוש", שיש בו כפירה מערכת הספירות והפרשנות למעשה בראשית, כוללת "עשריות" (כלומר עשר ספירות).
הגדרת מעשה בראשית > הגישה הרציונלית

אנשי הגישה הרציונלית טענו שמעשה בראשית משמעותו הדברים שהתרחשו בראשית העולם; כלומר תיאור חוקי הטבע, שנקבעו בראשית העולם ומתפקדים עד היום. כך הרמב"ם טען שיש ללמוד את הפיזיקה, ואת מכלול החכמות ההכשריות. תפיסה זו גם זיהתה בעיון בחוקי הטבע, בסיס להוכחת קיום האל, ומידע כלשהו אודות מהותו (תוארי פעולותיו), מקור להתפעלות מגודלו ועצמתו של האל; ומניע לאהבת האל ויראתו. הרמב"ם פירש את דברי חז"ל על העיסוק ב'מעשה בראשית' כמכוונים ללימוד מדעי הטבע. את חשיבותם הדתית של מדעי הטבע הבין הרמב"ם כבסיס חיוני ומרכזי לתורת האלהות, אותה זיהה עם 'מעשה מרכבה'. ברוח זו נטה הרמב"ם להבין גם את תיאור מעשה הבריאה הפותח את תורת משה, כניסוח מוסווה ליסודות מדעי הטבע.
הגדרת מעשה בראשית > הגישה הרציונלית > התנגדות

אנשי המיסטיקה התנגדו לגישה רציונלית זו, שהפכה את "מעשה בראשית" לספרות אוניברסלית. לדעתם מעשה בראשית, כמו מעשה מרכבה, מהווה ספרות ייחודית, שהוענקה לעם ישראל; לכן ספרות זו היא ייחודית וסודית.
הגדרת מעשה בראשית > ההבדל בין מעשה בראשית למעשה מרכבה

בדיקה של הפרשנות למעשה בראשית לעומת מעשה מרכבה, ביחס לדעות השונות, מראה שיש כאן מצב הפוך; בו אלו שפרשו במעשה בראשית פרשנות יותר "פשטנית", בתיאור מעשה מרכבה בחרו יותר את הפרשנות ה"אלגורית".
כך הרמב"ם, ואנשי הגישה הרציונלית בעניין מעשה בראשית, מתייחסים יותר לפשט הדברים, ורואים בתיאור תהליכי הבריאה, באמת כוונה לתאר את תהליכי הבריאה, אלא שהדברים מופיעים כרמזים; כאשר הדבר מתייחס לפיזיקה. לעומת זאת המקובלים שפרשו את מעשה מרכבה בצורה יחסית פשטנית יותר, שהמרכבה היא תיאור "המרכבה של האל"; פרשו את "מעשה בראשית" בצורה אלגורית, שאין כוונתו לראשית הבריאה, אלא להשתלשלות הבריאה מהאל, ולעשר הספירות.
ראו גם

קודם שנברא העולם
פרדס (יהדות)
קבלה
מעשה מרכבה
ספר יצירה
לקריאה נוספת

יוסף דן, תולדות תורת הסוד העברית: העת העתיקה, פרק שנים עשר: "מעשה בראשית" בספרות חז"ל - חגיגה פרק שני, מרכז זלמן שזר, תשס"ט
גרשם שלום, פרקי יסוד בהבנת הקבלה וסמליה, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, 1980
הערות שוליים

↑  רמב"ם, מורה נבוכים, חלק א פרק נד - תוארי הפעולה הם תשובת האל למשה לגבי ידיעת עצמותו. וכן: הקדמה לחלק ב - ההוכחות למטפיזי נשענות על הנחות ממדעי הטבע. השוה: שמונה פרקים, פרק חמישי: "כָּל מַה שֶּׁיִּלְמָדֵהוּ מִן הַחָכְמוֹת וּמִן הַדֵּעוֹת שֶׁיַּשִּׂיג. מַה שֶּׁהוּא מֵהֶן דֶּרֶךְ לַתַּכְלִית...זֶה הַדֶּרֶךְ שֶׁיַּגִּיעַ בּוֹ לִידִיעַת אֲמִתַּת מְצִיאוּת הַשֵׁם יִתְבָּרָךְ".
↑  רמב"ם, משנה תורה, הלכות יסודי התורה, פרק ד הלכה יט
↑  כאשר הרמב"ם בהלכות יסודי התורה מגדיר את ההבדל בין מעשה מרכבה למעשה בראשית, הוא כולל במעשה מרכבה (פרקים א–ב) את תורת האלוהות והמלאכים ובמעשה בראשית (פרקים ג–ד) את הגלגלים והכוכבים ומה שלמטה מהם, אך בו זמנית הוא טוען שלגלגלים ולכוכבים יש דעה הגדולה מדעת בני אדם וקטנה מדעת המלאכים
| קבלה |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | אבי"ע • ספירות • קליפות • אינסוף (קבלה) • תורת הצמצום • תורת השמיטות • עץ החיים • סדר השתלשלות • מעשה בראשית • מעשה מרכבה • מדיטציה יהודית • אסטרולוגיה קבלית • מיסטיקה יהודית • פרדס (יהדות) | תרשים עשר הספירות |
| ספרות | ספר יצירה • ספר הזוהר • ספר הבהיר • ספרות ההיכלות • ספר רזיאל המלאך • עץ חיים (ספר) | תרשים עשר הספירות |
| קטגוריות | קבלה • יהדות • מיסטיקה יהודית | תרשים עשר הספירות |
| אישים | רבי שמעון בר יוחאי • רבי יצחק סגי נהור • הרבנים עזרא ועזריאל בני שלמה • רבי עזריאל בן מנחם • רבי משה בן נחמן • רבינו בחיי בן אשר • רבי משה קורדובירו • האר"י • רבי חיים ויטאל • רבי נפתלי כ"ץ • רבי יהונתן אייבשיץ • רבי יעקב עמדין • רבי חיים בן עטר • הרמח"ל • הגאון מווילנה • הרב שלום שרעבי • הרב חיד"א •  הרב נתן אדלר • הרב יעקב אבוחצירא • רבי יוסף חיים • הרב שלמה אלישיב • הרב ישראל אבוחצירא | תרשים עשר הספירות |
מושגים בקבלה
מקבילית הכוחות

הדגמה למקבילית הכוחות: הכוח השקול של שני הכוחות הפועלים (המיוצגים בכחול) הוא הווקטור החום, הנמתח לאורך אלכסון המקבילית שנוצרה.
מקבילית הכוחות היא שיטה לחישוב כוח שקול בהינתן שני כוחות הפועלים על הגוף בו זמנית.
הכוחות מיוצגים בעזרת וקטורים: קווים בעלי אורך וכיוון. השיטה משתמשת בכלל המקבילית: משרטטים את הווקטורים כך שיצאו מאותה נקודה. מעתיקים אותם מהקודקודים, לקבלת מקבילית. הכוח השקול הוא הווקטור שנמתח לאורך אלכסון המקבילית, מקצה לקצה.
ניתן גם למצוא את השקול הכוחות על ידי חיבור הווקטורים (פירוק רכיבים לצירים X;Y) והתשובה צריכה להיות זהה בגודל ובכיוון של השקול.
דוגמה: אם נתונים וקטורים A + B שזוויותים בהתאמה  \alpha ,  \beta  אז רכיבי הכוח השקול יהיו:
X=A\cdot \cos(\alpha )+B\cdot \cos(\beta )
Y=A\cdot \sin(\alpha )+B\cdot \sin(\beta )
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.