stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קפריסין במשחקים האולימפיים לנוער

קפריסין משתתפת בכל המשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער מקפריסין שתי מדליות כסף בענף האתלטיקה. קפריסין משתתפת גם במשחקי החורף האולימפיים לנוער. אולם, עד כה לא זכה ספורטאי נוער אולימפי מקפריסין במדליה במשחקי החורף.
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ

המשלחת הראשונה של קפריסין למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור. המשלחת כללה תשעה ספורטאים שהתחרו בארבעה ענפי ספורט. המשלחת זכתה במדליית כסף יחידה בענף האתלטיקה ביידוי פטיש לנערים ודורגה במקום הרביעי בגמר קפיצה לגובה נערות. בענף ההתעמלות ספורטאי המשלחת העפילו לגמר הקרב רב לנערים בהתעמלות מכשירים אולם דורגו במקום השמונה עשרה. המשלחת לא הגיעה להישגים בענפים אופניים ושחייה. המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מנתה שישה ספורטאים שהתחרו בארבעה ענפי ספורט. המשלחת, בדומה לאולימפיאדת הנוער סינגפור, זכתה במדליית כסף יחידה בענף האתלטיקה בריצת 100 מטר לנערות. ספורטאי המשלחת העפילו לגמר ריצת 100 מטר משוכות נערות בה סיימו במקום השביעי. המשלחת לא הגיעה להישגים בענפים התעמלות, טניס ושחייה.
השתתפות במשחקים > משחקי החורף

קפריסין השתתפה לראשונה במשחקי החורף האולימפיים לנוער באולימפיאדת הנוער אינסברוק ושלחה משלחת המונה ספורטאי יחיד שהתחרה בענף סקי אלפיני. המשלחת לא הגיעה להישגים משמעותיים. המשלחת לאולימפיאדת הנוער לילהאמר כללה ספורטאית יחידה שהתחרתה בענף סקי אלפיני. בדומה, לאולימפיאדת הנוער אינסברוק, ספורטאי המשלחה לא הגיעו להישגים משמעותיים.
מדליות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מדליות במשחקים האולימפיים לנוער
ראו גם

קפריסין במשחקים האולימפיים
קפריסין במשחקים הפאראלימפיים
| מדינות העולם במשחקים האולימפיים לנוער |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין   • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי הבתולה הבריטיים • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארובה • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל  • ברמודה • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי • האנטילים ההולנדיים • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פוארטו ריקו • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי קוק  • איי שלמה • גואם • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • סמואה האמריקנית • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
ק. דאגלס באק

קלייטון דאגלס באק (באנגלית: Clayton Douglass Buck;‏ 21 במרץ 1890 –  27 בינואר 1965) היה מהנדס ופוליטיקאי אמריקאי מדלאוור, איש המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כמושל דלאוור ה-58 בשנים 1929–1937, וכסנאטור מטעמה בשנים 1943–1949.
ראשית חייו

ק. דאגלס באק נולד ליד ניו קאסל שבדלאוור, כבנם של פרנסיס נ. ומרגרט דאגלס באק. אביו היה מפילדלפיה ואמו הייתה קרובת משפחה של הסנאטור ומזכיר המדינה של ארצות הברית ג'ון קלייטון. הוא נשא לאישה את אליס האונספילד דו פונט, בתו של הסנאטור ט. קולמן דו פונט, ולשניים נולדו בן ובת. באק התחנך בבית הספר של הקווייקרים בווילמינגטון, ולמד בבית הספר להנדסה של אוניברסיטת פנסילבניה במשך שנתיים. במלחמת העולם הראשונה הוא שירת בצבא ארצות הברית.
קריירה מקצועית

בראשית המאה ה-20, הפכה חברת דופונט מווילמינגטון לאחד התאגידים הגדולים בעולם, שהניבה רווחים עצומים לבעליה, וסיפקה תעסוקה והזדמנויות נוספות למדינת האם שלה. אחד משלושת הבעלים המרכזיים שלה היה ט. קולמן דו פונט, אדם מיומן, אנרגטי ושאפתני, שהיה חמו של באק. לדו פונט היה חזון לסלילת כביש מהיר לאורכה של דלאוור, ולרשותו עמדו השאיפה, הכישרון והכספים להפוך חזון זה למציאות. עבודות הסלילה החלו ב-1917, ובאותה שנה הוקמה מחלקת הכבישים של דלאוור כדי לפקח על העבודות. יתר על כן, דו פונט המשיך לממן את העבודות, בסכומים שהסתכמו ב-4 מיליון דולר עד 1924. בזכות השכלתו כמהנדס, ובזכות קשריו המשפחתיים, מונה באק לעבוד במיזם, והיה למהנדס הראשי שלו ב-1921, תפקיד בו הוא שימש עד 1929.
מושל דלאוור

ב-1928 נבחר באק כמושל דלאוור, לאחר שהביס את מועמד המפלגה הדמוקרטית צ'ארלס מ. וורטון. הוא כיהן כמושל מ-15 בינואר 1929 ועד 19 בינואר 1937. במהלך תקופתך כהונתו, קרסה הבורסה בניו יורק, ובכך סימלה את תחילתו של השפל הגדול. למרבה המזל, באותו זמן בערך, החל אלפרד א. דו פונט במאמציו למתן סיוע פיננסי לזקוקים לו ביותר. לאחר שכשל בהשגת חקיקה מתאימה באספה הכללית של דלאוור, החל דו פונט ב-1 בנובמבר 1929 לשלוח בדואר המחאות אישיות בסכום של 16 דולר לכ-800 איש. לאחר שהוציא כ-300,000 דולר מכספו האישי, דו פונט, שמונה על ידי באק כיושב ראש הוועדה לרווחת האזרחים הוותיקים, שכנע בסוף 1930 את האספה הכללית לקחת תחת חסותה את התוכנית. כאשר המשיך המצב הכלכלי להתדרדר, כינס באק את האספה הכללית למושב מיוחד בנובמבר 1932, ושכנע את חבריה להעביר תקציב חירום של 2 מיליון דולר.
ב-1932 נבחר באק לתקופת כהונה שנייה כמושל, לאחר שהביס את המועמד הדמוקרטי לנדרת' ל. לייטון, וכך הוא היה למושל דלאוור הראשון שנבחר לתקופת כהונה שנייה על פי חוקת דלאוור של 1897. ביוני 1932, הייתה דלאוור למדינה השביעית שאשררה את התיקון ה-21 לחוקת ארצות הברית, שהתיר מכירת משקאות אלכוהוליים. באק מינה את נציב המס המדינתי פייר ס. דו פונט לעמוד בראש נציבות המשקאות המדינתית החדשה לניהול גביית המס החדש על אלכוהול.
באק המשיך לדאוג לרווחת עניי המדינה, ובאוקטובר 1933 כינס שוב את האספה הכללית למושב מיוחד כדי לשקול לקיחת הלוואות מהממשלה הפדרלית. משעה שהיה ברור שהאספה הכללית לא תגיע לידי הסכמה על אישור צעד זה, נקט באק בצעד חסר תקדים ופיזר את מושב האספה. זמן קצר לאחר מכן הופחת שכר המורים ועובדי המדינה. ב-1935 הורה באק למחלקת הכבישים המדינתית לקבל על עצמה את האחריות על הכבישים במדינה שאחזקתם בוצעה קודם לכן על ידי המחוזות.
סנאטור

ב-1942 נבחר באק לסנאט של ארצות הברית לאחר שהביס את מועמד הדמוקרטים א. אנאלס ברל. במושב הקונגרס של השנים 1947–1949 הוא שימש כיושב ראש ועדת הסנאט לענייני מחוז קולומביה. ב-1948 הוא נוצח בניסיונו להתמודד על תקופת כהונה שנייה בסנאט על ידי הדמוקרט ג'. אלן פריר הבן.
שנותיו האחרונות

בשנים 1953–1957 היה באק נציב המס של דלאוור, משרה נוספת שהוחזקה לעיתים קרובות על ידי בני משפחת דו פונט. עד יומו האחרון הוא נותר רפובליקני שמרן, ותמך בסנאטור מאוהיו רוברט טאפט ובסנאטור מאריזונה בארי גולדווטר בניסיונותיהם להתמודד בנשיאות ארצות הברית.
ק. דאגלס באק נפטר בביתו שליד ניו קאסל ב-27 בינואר 1965. הוא נטמן בבית הקברות עמנואל האפיסקופלי שבעיר. ביתו, בואנה ויסטה, נתרם למדינת דלאוור וכיום משמש כמרכז כנסים. ב-1971 הוסף הבית אל המרשם הלאומי של מקומות היסטוריים. על שמו של באק קרוי כביש בעיר גרינוויל שבדלאוור.
לקריאה נוספת

Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 1, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 240-241.
הערות שוליים

↑  Leon deValinger, Jr. (January 1970). "National Register of Historic Places Inventory/Nomination: Buena Vista". National Park Service.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1194895220  LCCN: n2006165691  SNAC: w6xh3dmj  US Congress: B001013  VIAF: 16662856   WorldCat (עם VIAF): 16662856
צ'קבק סטיימן

צ'קבק סטיימן Checkback Stayman, באנגלית: Checkback Stayman היא קונבנצית הכרזה בברידג' המשתמשת בהכרזה מלאכותית של ♣2 על מנת לחפש התאמה של 8 קלפים בסדרת מייג'ור. הרעיון דומה לרעיון של קונבנציית סטיימן. ההבדל העיקרי הוא שהשימוש בקונבנצית סטיימן מתבצע אחרי פתיחה של 1NT או פתיחה של 2NT בעוד שבCheckback Stayman הפותח הכריז סדרה בגובה 1. המשיב הכריז סדרה בגובה 1 ואז הפותח הכריז 1NT.
אופן ההכרזה

הכרזת צ'קבק סטיימן מתבצעת אחרי שהפותח הכריז סדרה בגובה 1 והמשיב הכריז סדרה בגובה 1. הפותח הכריז בהכרזה השנייה שלו 1NT. הכרזת ♣2 היא שאלה על מספר הקלפים בסדרת מייג'ור. דוגמה: הפותח פתח ♦1 המשיב הכריז ♥1. הפותח הכריז 1NT והמשיב ♣2.


המשיב מבטיח 11 נקודות וחמישה קלפים בסדרת מייג'ור שהכריז. הפותח תומך בסדרת השותף עם שלושה קלפים או מראה ארבעה קלפים בסדרת המייג'ור השנייה. כשאין לו שלושה קלפים בסדרה בה הכריז המשיב ואין לו ארבעה קלפים בסדרת המייג'ור השנייה הוא מכריז ♦2.
אופן ההכרזה > דוגמה

שחקן מחזיק את היד הבאה: 

 AKJ98 ♠

 QJT7 ♥

 87 ♦

 86 ♣




השותף פתח ♦1 הכרזתם ♠1 הכרזה המבטיחה בדרך כלל לפחות 4 קלפים בסדרה המוכרזת ולפחות 6 נקודות. ההכרזה הבאה של הפותח הייתה 1NT המראה בדרך כלל יד מאוזנת עם 12–14 נקודות.

 במצב זה ידוע שלפותח ולשותפו יש ברוב המקרים בין 23 נקודות ל 25 נקודות.
שתי השאלות שצריך לשאול הן:
האם יש לשותפות מספיק נקודות להכרזת משחק מלא? 25 נקודות מספיקות. 23 נקודות אינן מספיקות.
האם כדאי לשחק בחוזה ללא שליט או שיש התאמה באחת מסדרות המייג'ור ועדיף לשחק בחוזה בסדרה זו?
באופן עקרוני המצב דומה למצב בהכרזת סטיימן סטנדרטית: בשני המצבים לאחד השחקנים יד מאוזנת עם טווח נקודות צר וידוע (בסטיימן סטנדרטי הטווח הוא 15–17 נקודות ובמקרה זה 12–14 נקודות), בשני המצבים צריך לענות על שתי השאלות המופיעות לעיל ( מספר נקודות והתאמה או אי-התאמה בסדרת מייג'ור). הכרזת צ'קבק סטיימן לוקחת את הדמיון בין שני המצבים צעד אחד קדימה: אותה הכרזה לא טבעית של ♣2 שהכרנו בסטיימן הסטנדרטי משמשת לאותה מטרה גם במצב זה.

תנאים נדרשים להכרזת ♣2 של צ'קבק סטיימן:
11 נקודות או יותר
חמישה קלפים בסדרת המייג'ור שהוכרזה בהכרזה הראשונה. תנאי זה שונה מהתנאי הנדרש בסטיימן סטנדרטי המחייב רק ארבעה קלפים בסדרת מייג'ור.
אופן ההכרזה > וריאציה ראשונה להכרזת צ'קבק סטיימן

תשובות להכרזת ♣2 כאשר ההכרזה הראשונה של המשיב הייתה ♥1:
♦2 - אין שלושה קלפים או יותר ב ♥. אין ארבעה קלפים ב ♠. אין 14 נקודות.
♥2 - יש 3 קלפים ב ♥.לא שולל 4 קלפים ב ♠. אין 14 נקודות.
♠2 - יש 4 קלפים ב ♠. שולל 3 קלפים ב ♥. אין 14 נקודות.
2NT - אין 3 קלפים ב ♥.אין 4 קלפים ב ♠ יש 14 נקודות.
♥3 - יש 3 קלפים ב ♥.לא שולל 4 קלפים ב ♠. יש 14 נקודות.
♠3 - יש 4 קלפים ב ♠. שולל 3 קלפים ב ♥. יש 14 נקודות.
תשובות להכרזת ♣2 כאשר ההכרזה הראשונה של המשיב הייתה ♠1:
♦2 - אין שלושה קלפים או יותר ב ♠. אין ארבעה קלפים ב ♥. אין 14 נקודות.
♥2 - יש 4 קלפים ב ♥. לא שולל 3 קלפים ב ♠. אין 14 נקודות.
♠2 - יש 3 קלפים ב ♠. שולל 4 קלפים ב ♥. אין 14 נקודות.
2NT - אין 4 קלפים ב ♥.אין 3 קלפים ב ♠ יש 14 נקודות.
♥3 - יש 4 קלפים ב ♥.לא שולל 3 קלפים ב ♠. יש 14 נקודות.
♠3 - יש 3 קלפים ב ♠. שולל 4 קלפים ב ♥. יש 14 נקודות.
אופן ההכרזה > וריאציה שנייה להכרזת צ'קבק סטיימן

♦2 - אין שלושה קלפים או יותר בסדרת המייג'ור שהוכרזה. אין ארבעה קלפים בסדרת המייג'ור שלא הוכרזה.
2 בסדרת המייג'ור שהוכרזה -לפחות שלושה קלפים בסדרה
2 בסדרת המייג'ור שלא הוכרזה - לפחות 4 קלפים בסדרה
2NT - לפחות שלושה קלפים בסדרה סדרת המייג'ור שהוכרזה ולפחות 4 קלפים בסדרת המייג'ור שלא הוכרזה. אין 14 נקודות.
♣3 - לפחות שלושה קלפים בסדרה סדרת המייג'ור שהוכרזה ולפחות 4 קלפים בסדרת המייג'ור שלא הוכרזה. יש 14 נקודות.
אופן ההכרזה > דוגמה

| משיב | פותח |
| --- | --- |
KJ843♠: AQT♠
QJ3♥: K862♥
T65♦: KJ98♦
A2♣: J5♣
מהלך ההכרזה:
| דרום South | מזרח East | צפון North | מערב West |
| --- | --- | --- | --- |
| Pass | (1) ♠1 | Pass | ♦1 |
| Pass | (3) ♣2 | Pass | (2) 1NT |
| Pass | (5) ♠3 | Pass | (4) ♥3 |
| Pass | Pass | Pass | ( 6)♠4 |
 לפחות 4 קלפים ב ♠ ולפחות 6 נקודות  יד מאוזנת עם 12–14 נקודות  צ'קבק סטיימן. חמישה קלפים ב ♠ולפחות 11 נקודות.  14 נקודות ו 4 קלפים ב ♥. ייתכן שיש גם 3 קלפים ב ♠.  4 קלפים ב ♥ . מבקש מהשותף לבחור בין משחק מלא ב NT למשחק מלא ב ♠.  שלושה קלפים ב ♠ מול חמישה קלפים של השותף.
Two Way Checkback

הכרזת ♣2 של המשיב הבטיחה לפחות 11 נקודות. אם למשיב יש 13 נקודות או יותר צריך להכריז משחק מלא ובמקרים פחות שכיחים גם סלאם. 
העיקרון הבסיסי של Two Way Checkback הוא הפרדה בין המצב בו המשיב מזמין את הפותח למשחק מלא לבין המצב שבו המשיב מחייב למשחק מלא.


במצב בו המשיב מזמין למשחק מלא הוא מכריז ♣2 כמו בצ'קבק סטיימן רגיל. במצב בו המשיב מחייב משחק מלא הוא מכריז ♦2.
ראו גם

סטיימן (ברידג')
ג'קובי טרנספר
סמולן (ברידג')
New minor forcing
XYZ
לקריאה נוספת

מוטי גלברד, ברידג' הכרז בדרך הנכונה חלק ג' , פרק 3: Checkback Stayman,הוצאה עצמית של המחבר, 2010
הערות שוליים

↑  בדרך כלל הפותח יכריז ♠1 ולא 1NT בהכרזה השנייה עם 4 קלפים בסדרת ה ♠ אבל ישנם מצבים בהם מכריזים בכל זאת 1NT.
קרל אמדאוס הרטמן

| --- | --- |

 לידה:  2 באוגוסט 1905 מינכן, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  5 בדצמבר 1963 (בגיל 58) מינכן, גרמניה המערבית 
 מקום קבורה:  ולדפרידהוף מינכן 
 מוקד פעילות:  גרמניה 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנות יפה, מינכן 
 סוגה:  אופרה, סימפוניה 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 בן או בת זוג:  Elisabeth Hartmann 
 פרסים והוקרה:  מסדר ההצטיינות הבווארי (1959)  פרס האמנות של ברלין (1961)  פרס האמנות של שוואבינג (1961) 
 פרופיל ב-IMDb
 
קרל אמדאוס הרטמן (בגרמנית: Karl Amadeus Hartmann;‏ 2 באוגוסט 1905, מינכן – 5 בדצמבר 1963, מינכן) היה מלחין גרמני. יש הרואים בו את גדול הסימפוניקאים הגרמנים במאה ה-20.
ביוגרפיה

הרטמן למד באקדמיה של מינכן בשנות ה-20. הוא עזב כליל, מרצונו החופשי, את חיי המוזיקה בגרמניה במשך התקופה הנאצית, בלי לעזוב את גרמניה ואף אסר לנגן שם את יצירותיו. השלטון הנאצי גינה יצירה מוקדמת שלו, "מיזררה" (1933-1934), שבוצעה לראשונה בפראג ב-1935); אולם המוזיקה שלו נוגנה ופרסומו המשיך וגדל בארצות שמחוץ לגרמניה. בראשית שנות ה-30 החל בקשר של מדריך-בן חסות עם הרמן שרכן, שנמשך עד סוף חייו, ובתקופת המלחמה היה לתלמידו של אנטון וברן.
אחרי מלחמת העולם השנייה, הרטמן סיים מספר יצירות איכותיות, מהן ידועות ביותר שמונה סימפוניות. המוכרת ביותר היא אולי הראשונה, המוכתרת בשם "ניסיון ליצור רקוויאם" (Versuch eines Requiems). ראשיתה של יצירה זו בשנת 1936 כקנטטה לאלט סולו ותזמורת, מבוססת פחות או יותר על כמה שירים נבחרים של וולט ויטמן. תוך זמן קצר נודעה בשם "חיינו: קטע סימפוני" (Unser Leben: Symphonisches Fragment) וכוונה כאמירה על מצבם העגום של אמנים ובעלי השקפות ליברליות בראשית המשטר הנאצי. אחרי תבוסת הרייך השלישי במלחמת העולם השנייה, התבררה לאשורה זהות קורבנותיו האמיתיים של המשטר ושם הקנטטה שונה ל-"קטע סימפוני: ניסיון ליצור רקוויאם" בכוונה לחלוק כבוד למיליוני הנספים בשואה. הרטמן עיבד את היצירה בשנים 1954-1955 לסימפוניה הראשונה שלו ולבסוף פרסם אותה בשנת 1956.
סגנונו של הרטמן לקטני. ביצירותיו המוקדמות ניכרת בבירור השפעתם של מאהלר ואנטון ברוקנר, כמו גם הניב הקונטרפונקטי של מקס רגר. בהמשך אימץ אי-אילו תכונות סגנון של המלחינים הנאו-קלאסיים כדוגמת פאול הינדמית וסטרווינסקי בתקופתו הביניים ביצירתו. אף כי למד אצל וברן והבין את שנברג, השפעתו של ברג בולטת ביצירתו יותר מאלה של שני החברים האחרים באסכולה הווינאית השנייה.
הרטמן היה לאישיות חשובה אחרי מלחמת העולם השנייה כמארגן סדרת הקונצרטים "מוזיקה ויוה" במינכן, גרמניה. הוא יצר את הסדרה כדי לחדש את היכרותה של החברה הגרמנית עם היצירות המודרניות, שהשמעתן נאסרה בכפוף למדיניות האסתטיקה של המפלגה הנאציונל-סוציאליסטית.
קיט מלא

עיקרון הקיט המלא הוא שיטה לניהול משימות, הגורסת כי בטרם התחלת ביצוע משימה יש לוודא הימצאות כל מה שדרוש להשלמת המשימה - כלי עבודה, חומרי גלם, רכיבים, חומר טכני, מידע וכיוצ"ב.
על אף שהשיטה נמצאת בשימוש שנים רבות (למשל בתחומי התעופה ובניתוחים אלקטיביים), המונח נטבע בשנת 1992 על ידי בעז רונן.
הגדרה וסוגים

קיט מלא (בעברית: ערכה) הוא אוסף כל הפריטים הנדרשים להשלמת משימה. הגדרת הקיט המלא היא ייחודית למשימה, ולסוגים שונים של משימות נדרשים סוגים שונים של ערכות. עם זאת, תיתכן הגדרה אחידה של הקיט למשימות שונות המתבצעות תוך שימוש במשאבים קבועים - למשל, על מנת להתחיל דיון בבית משפט נדרש התובע להציג את כל המסמכים על פי רשימה שנדרשת מראש, אך רשימת המסמכים הנדרשים אינה ייחודית לדיון מסוים אלא נדרשת לכל דיון ודיון כתנאי להתחלתו.
כאשר מדובר במשימות רב-שלביות, שהשלמת שלב אחד במשימה הכרחית להתחלת השלב הבא, יוגדר הקיט המלא לכל שלב בנפרד. במקרה כזה יוגדרו לכל שלב שני סוגי קיט מלא: inKit - אלו הם הפריטים הנדרשים להתחלת השלב, ו-outKit - קיט מלא של התפוקות של כל שלב. ה-outKit של שלב מוקדם יהיה חלק מה-inKit של השלב הבא.
במשימות בהן קיימת רמה גבוהה של אי-ודאות (למשל בתהליכי פיתוח) תכולת הקיט היא ברובה מידע - מפרטים, דרישות ואפיונים. במקרים כאלה ייתכן מצב שלא ניתן לקבל מראש את כל המידע. במצב זה נקבע קיט מנדטורי, שהוא המידע המינימלי הדרוש להתחלת המשימה.
יישום

יישום עקרון הקיט המלא דורש מספר תנאים:
יישום שיטות ניהול מתקדמות כגון תורת האילוצים, ייצור רזה, אסטרטגיה עסקית, ניהול איכות כוללני ועוד.
גיבוי ניהולי מלא לשימוש בשיטה - האפשרות "לעגל פינות" מאוד מפתה (להלן), ועל מנת שהשיטה תצליח נדרשת הקפדה ללא פשרות.
הסברת השיטה לכל "שרשרת" הנוגעים לה - לקוחות, מבצעי המשימות, ספקים.
מינוי "שומר שער" (gater) לאישור התחלת תהליכים. שומר השער אחראי על וידוא התקיימות הקיט המלא (למשל על ידי רשימת תיוג), וללא אישורו לא ניתן להתחיל בתהליך.
מעקב, מדידה ובקרה מתמידים על התהליכים, ניתוח ומתן פתרון לבעיות שמתגלות.
תכנון קיט "ישים" מחייב בחינה ותכנון של היקף המשימה. הגדרה של משימה מורכבת הדורשת קיט מסובך מדי עלולה להקשות על הרכבת הקיט המלא.
יישום > עיגול פינות

קיימות מספר סיבות עיקריות המובילות אנשים שלא להקפיד על קיט מלא:
שאיפה להפעלת משאבים קיימים, מתוך תחושה כי משאבים "בטלים" מהווים בזבוז, וככל שהמשאבים ינוצלו יותר כן תגדל תפוקת המערכת.
רצון "להרוויח זמן" - מחשבה כי התחלה מוקדמת יותר של משימה תוביל בהכרח לסיום מוקדם יותר.
כניעה ללחץ חיצוני (למשל מצד מזמין העבודה) לפעולה מיידית.
השקפת עולם אישית הגורסת כי לא ניתן להגיע לשלמות בביצועים, ולכן הגעה לקיט מלא אינה אפשרית.
יתרונות

צמצום כמויות עבודה בתהליך. משימות אינן "נתקעות" בשל צורך להמתין להגעת רכיב או מידע, וכך גם נמנעת הנטייה להתחיל מספר משימות במקביל.
צמצום משך הזמן של המשימה ולפיכך הגדלת התפוקה.
צמצום הוצאות תפעוליות, למשל על ידי מניעה של אובדן ופחת חומרי גלם, המחולקים מראש לגדלים הנדרשים למשימה.
שליטה בלוחות הזמנים.
בקרה פשוטה יותר על התהליך.
שיפור תזרים המזומנים והקטנת הדרישה להון חוזר - מכיוון שהעבודה בקיט מלא מאפשרת השלמה מהירה יותר של המשימה, היא מקדימה את מועד התשלום עליה, ובמקביל מתפנה זמן לביצוע מטלות נוספות המגדילות את ההכנסות.
הגברת המוטיבציה אצל העובדים: העבודה בקיט מלא מצמצמת את תחושת הלחץ והדרישות לביצועים מהירים תוך אלתורים, ומאפשרת סיפוק בגין השלמה מוצלחת של משימות.
מחויבות לעבודה מסודרת על פי נהלים.
צמצום העומס על הקשב שנוצר במקרה של משימות שהופסקו בטרם הסתיימו.
דוגמה

דוגמה מוכרת למשימה הדורשת קיט מלא לביצועה היא נתינת משכנתה. תהליך הבדיקה והאישור ארוך, מחד דורש כמויות גדולות של מידע ומאידך כרוך עבור הלווה בדחיפות רבה (שכן תנאי העסקה לא פעם מוגבלים בזמן) ועבור המלווה בסיכון גדול. על מנת למנוע שגיאות בתהליך, אך לבצעו במהירות רבה ככל הניתן - שתי מטרות שעלולות לסתור זו את זו, מבצעים בנקים רבים את תהליך פתיחת תיק המשכנתה בשיטת הקיט המלא - רק אחרי קבלת כל הנתונים והמסמכים הנדרשים לביצוע התהליך. דוגמה לרשימת מסמכים כזו:
הוכחת הון עצמי להשלמת העסקה
תעודת זהות
תלושי שכר אחרונים/ שומת מס אחרונה / אישור רואה חשבון
תדפיסי חשבון עובר ושב
תדפיס יתרת הלוואות קיימות
חוזה רכישה של הנכס
נסח טאבו
תעודת זכאות/בדיקת זכאות לסיוע מהמדינה
שמאות של הנכס
חלק מהמסמכים הללו ניתנים להפקה באופן מיידי, אך חלקם דורש שכירת שירותיהם של בעלי מקצוע שונים - שמאי מקרקעין, עורך דין, רואה חשבון, וחלקם דורש את הנפקתם מגופים ממשלתיים, כך שהזמן הדרוש להשגת המסמכים שונה מאוד ממסמך למסמך. העבודה בקיט מלא מוודאת את "איפוס" זמן השגת המסמכים, והוצאתו אל מחוץ לתהליך המבוצע על ידי הבנק, דבר שמאפשר לבנק להתחייב על מסגרת הזמן בה תינתן המשכנתה.
ראו גם

הבטחת איכות
מיז אן פלאס
לקריאה נוספת

בעז רונן, שמעון פס, ניהול ממוקד: לעשות יותר עם מה שיש, הוצאת הוד-עמי, 2004 - פרק 12
הערות שוליים

↑  Ronen, b., The complete Kit Concept, International Journal of Production Research, 30(10), pp 2457-2466
↑  http://boazronen.org/PDF/The%20Complete%20Kit%20Concept.pdf
↑  משכנתא בבנק הפועלים - איך זה עובד? 4 השלבים בדרך למשכנתא, באתר www.bankhapoalim.co.il
קורפוס האס אס ה-12

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 שיוך:  אס אס ואפן אס אס
 סוג:  קורפוס
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1 באוגוסט 1944 – 17 באפריל 1945 (260 ימים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקדים
 
קורפוס האס אס ה-12 (בגרמנית: XII. SS-Armeekorps) היה קורפוס של הוואפן אס אס שלחם במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

הקורפוס הוקם ב-1 באוגוסט 1944, על בסיס יחידות מהקורפוס ה-53 אשר הושמד במהלך מבצע בגרטיון. כמפקדו הראשון מונה מתיאס קליינהייסטרקאמפ, אשר הוחלף כעבור כמה ימים בקורט פון גוטברג. הקורפוס נכלל בתחילה במסגרת ארמיית הפאנצר השלישית, והוצב בקורלנד כחלק מקבוצת ארמיות מרכז. לאחר מכן הועבר לחזית המערבית, והוצב בהולנד במסגרת ארמיית הצנחנים הראשונה אשר הייתה חלק מקבוצת ארמיות B. בנובמבר הועבר לגרמניה והוצב באאכן במסגרת ארמיית הפאנצר החמישית. במרץ 1945 השתתף הקורפוס במאמצים לחסל את ראש הגשר האמריקאי מעל הריין בגשר לודנדורף. לבסוף כותרה הארמייה כולה בכיס הרוהר, ונכנעה ב-17 באפריל 1945.
מפקדים

אוברגרופנפיהרר מתיאס קליינהייסטרקאמפ (1 באוגוסט 1944 - 6 באוגוסט 1944)
אוברגרופנפיהרר קורט פון גוטברג (6 באוגוסט 1944 - 18 באוקטובר 1944)
אוברגרופנפיהרר קרל מריה דימלובר (18 באוקטובר 1944 - 20 באוקטובר 1944)
גנרל חיל הרגלים גינתר בלומנטריט (20 באוקטובר 1944 - 20 בינואר 1945)
גנרלוטננט פריץ ביירליין (20 בינואר 1945 - 29 בינואר 1945)
גנרלוטננט אדוארד קרזמן (29 בינואר 1945 - 17 באפריל 1945)
קופאן

הכפר המודרני קופאן
מראה בקופאן
פסל אל השמש מקופאן
קופאן (Copán) הוא אתר ארכאולוגי בקצה המערבי של  הונדורס בו ניצבה בעבר עיר המאיה העתיקה ובירת ממלכת שוקפי (Xukpi). משמעות השם היא "אבן פינה", ושם זה מבטא את העובדה שהעיר שכנה בקצה הדרום-מזרחי של תרבות המאיה. העיר הוקמה במאה ה-2 לפחות ושגשגה בתקופה הקלאסית של המאיה, בין המאה ה-5 והמאה ה-9. בשנת 1980 הוכר המקום כאתר מורשת עולמית.
מיקום וגאוגרפיה

הריסות קופאן שוכנות במישור בשטח של 13 קמ"ר בעמק הנהר קופאן ובצמוד לצידו המזרחי של הכפר המודרני של קופאן. גובהו של האתר הוא 600 מטר מעל פני הים, והעמק מוקף בהרים הנישאים עד לגבהים של כ-2,000 מטר ומגוננים עליו ויוצרים אקלים טרופי חמים. הנהר סיפק מי שתייה לעיר אך לאחר המאה ה-8 הציף חלקים מהמישור עליו שכנה, תוך שהוא משקיע במקום קרקע פורייה. במרחק של כחצי קילומטר מהעיר נמצאת אדמת טוף בה עשו המאיה שימוש לבניית אסטלות, פסלים ומבנים. מרבצים נרחבים של ירקן ובמידה פחותה גם של זכוכית געשית סיפקו את החומר הדרוש לתושבים לעשיית תכשיטים וכלים. גרניט מהסביבה שימשה ליצירת אבני ריחיים וקרמיקה שימש לכלי חרס.
האתר

בקופאן כולה נתגלו 4,509 מבנים ורובם המכריע שוכן בשטח של 24 קמ"ר סביב האתר המרכזי. האתר המרכזי הוא קבוצת בניינים המשתרעים על שטח של כ-12 הקטאר, וזהו חלקה העתיק והמרשים של העיר. האתר המרכזי שימש כאזור המנהלי והטקסי של קופאן, והמבנים המוקדמים בו מתוארכים לתחילת המאה ה-5 לערך. במשך השנים נהרסו המבנים באתר המרכזי ומבנים חדשים קמו תחתיהם. בחלקו צפוני של האתר שוכנת הכיכר הגדולה, ומדרום לה האקרופוליס שערוך בתורו סביב שתי כיכרות קטנות יותר - המזרחית בה שוכנים קבריהם של חלק ממלכי העיר, והמערבית שבה ניצב מזבח Q. שלושת המקדשים החשובים והשמורים ביותר כיום הם מקדשים 11 ו-26 הניצבים בין הכיכר המרכזית לשתי הכיכרות באקרופוליס, ומקדש 16 שמדרום לכיכר המזרחית והמתוארך לשנת 800 לערך. דרומה מהאקרופוליס שוכן האזור הידוע כ"בית הקברות" (Cemeterio) ואשר שימש כאזור מגורים למשפחת המלוכה. ארבע דרכים מוליכות מהאתר המרכזי אל ארבעה רובעי מגורים בארבע רוחות השמיים, ואלה שימשו למגורי האצולה. מערך זה ייצג את תפיסת המאיה באשר לסדרי הייקום והארץ. באתר היה גם מגרש טלאצ'טלי.
האתר סבל מפגעי מזג האוויר ומרעידות אדמה במאות השנים שחלפו מנטישתו ועד גילויו מחדש. נהר קופאן שינה את תוואי זרימתו והרס חלק מהאתר המרכזי, במיוחד בצידו המזרחי, ואף לא אחד מגגות מבני האבן השתמר בשלמותו. עוד סבל האתר משריפות שהתחוללו ביער שכיסה אותו. במאמץ לגלות מבנים נוספים, נחפרו מנהרות באורך כולל של 4 ק"מ מתחת לאתר המרכזי, וההערכה היא ששרידי מבנים נוספים נותרו מתחת לפני הקרקע, וייתכן שחלקם מהתקופה הפרה-קלאסית, דהיינו לפני המאה ה-5.
מקדש 26
מגרש הטלאצ'טלי
שחזור מאת הנרי סאנדהאם של גרם המדרגות הצפוני של מקדש 11 (1898)
אסטלה באתר
מזבח Q

מזבח Q הניצב בכיכר המערבית הוא אחד הממצאים החשובים באתר אם לא החשוב שבהם. למרות ממדיו הצנועים, איפשר מזבח זה המתאר את 16 מלכיה של העיר, לשחזר את ההיסטוריה של קופאן באופן עצמאי, מבלי להיעזר כמעט במקורות אחרים. 16 המלכים מיוצגים על ידי תחריטים בארבעת צדדיו של המזבח, ובצידו המערבי נראים המלך ה-16 והאחרון של העיר בסמוך למלכה הראשון הנחשב למייסדה. בצידו העליון של המזבח מופיעה כתובת ארוכה המספקת מידע על מספר אירועים היסטוריים מתולדותיה של העיר.