stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלחמת המפרץ
מהלך המלחמה > מערכה קרקעית > שחרור כווית

במהלך הלילה שקדם לפלישה אל כווית הכבושה, ליל 23 בפברואר 1991, בוצעו תקיפות רבות על ידי כוחות אוויריים וימיים, בתור פעולת הסחה שתגרום לכוחות העיראקיים להאמין שמתקפת הקואליציה העיקרית תהיה במרכז כווית. ב-23 בפברואר פלשו אל כווית כוחות אמריקניים שכללו את דיוויזיות הנחתים הראשונה והשנייה יחד עם דיוויזיית החי"ר הממוכן הראשונה, כשמטרתם היא כווית סיטי, בירת כווית, בניגוד לציפיות העיראקים. הכוחות האמריקניים פלשו אל העיר וכבשו בתוך שעות מעטות את התעלות והמכשולים העיראקיים שמוקמו בעיר והיו מתוכננים היטב, אך ללא הגנה מספקת. במהלך הקרב נתקלו הכוחות האמריקניים בכוחות קטנים של שריון עיראקי שכותרו במהרה ולא היוו איום ממשי. לאחר הפלישה האמריקנית הראשונית אל כווית, תקפו כוחות כוויתים גדולים את כווית סיטי ושחררו אותה לאחר שהתגברו על התנגדות עיראקית קלה, במחיר של הרוג אחד ופגיעה אחת בכלי טיס. מרבית הכוחות העיראקיים העדיפו להיכנע על-פני לחימה.
ב-26 בפברואר החלו כוחות עיראקיים לסגת מכווית, תוך-כדי הבערת בארות הנפט בשטחה. במהלך הנסיגה, הופצצה בצורה נרחבת שיירת כוחות עיראקיים נסוגים על הכביש המהיר של כווית-עיראק, בתקרית שנודעה כאוטוסטרדת המוות. בתקרית נהרגו מאות חיילים עיראקיים. כוחות הקואליציה המשיכו לדחוף את הכוחות העיראקיים עמוק אל תוך שטח עיראק, כך שלפני הסגת כוחות הקואליציה הם היו במרחק של כ-240 ק"מ בלבד מבגדאד.
כ-100 שעות לאחר שהתחילה המערכה הקרקעית, ב-28 בפברואר, הכריז הנשיא האמריקני ג'ורג' בוש על שחרור כווית והפסקת אש.
מהלך המלחמה > מערכה קרקעית > ניתוח צבאי לאחר המלחמה

על אף שבתקשורת נהגו לאמוד את הצבא העיראקי כאחד מהצבאות הגדולים בעולם, ואף לנקוב במספרים של בין 545,000 ל-600,000 חיילים אותם היו אמורים לפגוש צבאות הקואליציה, היום נוטים חוקרים לטעון שהמספרים הללו הופרזו וכללו גם מספרים משוערים של חיילים זמניים וחיילי סיוע.[דרושה הבהרה] מרבית החיילים שבאמת פגשו בצבאות הקואליציה, היו למעשה צעירים חסרי מוטיבציה, שעברו אימונים עלובים ושלחמו על פי תורת לחימה סובייטית מיושנת אל מול תורת הלחימה המערבית והמודרנית. בנוסף לכך, בתחילת המלחמה פרס צבא טורקיה כ-100,000 חיילים לאורך הגבול עם עיראק, דבר שגרם לפריסה נגדית של חיילים עיראקים לאורך הגבול והעניק לצבאות הקואליציה שפלשו אל דרום עיראק עליונות מספרית.
הצבא העיראקי היה צבא מיושן שהתבסס בעיקר על בנייתו ותהליכי הסטנדרטיזציה המהירים שעבר במהלך מלחמת איראן–עיראק כשקנה נשק מסוחרי נשק רבים למטרות המלחמה. כוחות השריון של הצבא היו מבוססים על טנקים סובייטים מגרסת T-55 ומגרסת ייצוא של T-72 שהיו חסרי כל ציוד טכנולוגי עדכני, כגון מערכות ראייה תרמית ואיכון לייזר. טנקים אלו נאלצו להתמודד עם טנקים חדישים, בעלי יכולת איתור והשמדת טנק אויב ממרחק הגדול פי שלושה מהמרחק ממנו יכול היה טנק עיראקי לאתר ולהשמיד טנק אויב, מצבאות הקואליציה. גורם זה, כמו גם גורם הסיוע האווירי הצמוד לכוחות, הביא לכך שלא פעם הושמדו כוחות עיראקיים עוד לפני שפגשו כלל כוחות קרקעיים של הקואליציה. גם התקיפות האוויריות של הקואליציה, פגעו קשות במרכזי הפיקוד והשליטה של הצבא העיראקי, דבר שהשפיע באופן ניכר על תפקודו.
כישלון נוסף של העיראקים בהגנה על כווית סיטי נבע מהכישלון בתיעול העיר ללחימה אורבנית, בה היה להם יתרון ראשוני על צבאות הקואליציה, דבר שהיה גורם לכמות נפגעים בלתי מבוטלת אצל הכוחות התוקפים. לחימה אורבנית מוצלחת הייתה יכולה לבטל חלק נכבד מהיתרונות הטכנולוגיים שהיו לצבאות הקואליציה.
סיום המלחמה ותוצאותיה

לאחר הודעת הנשיא האמריקני, ג'ורג' בוש, על סיום המלחמה וגירוש הכוחות העיראקיים מכווית, נפתחה ועידת שלום בשטחי עיראק הכבושים על ידי כוחות הקואליציה, בה ניהלו שני הצדדים משא ומתן אינטנסיבי, ובסופו הושג הסכם הפסקת אש. בוועידה הושגה הסכמה לפיה עיראק תוכל להשתמש במסוקים גם באזורים הכבושים עד צאת כוחות הקואליציה, כביכול למטרות ממשלתיות, בשל התשתיות האזרחיות שנהרסו במהלך המלחמה. מיד לאחר מכן, מרבית המסוקים וכוחות הצבא העיראקי הפחות פגועים, הופנו למטרת דיכוי המרד השיעי שפרץ בדרום המדינה. המרידה השיעית עודדה על ידי ארצות הברית, בשידור רדיופוני של ארגון ה-CIA ב-2 בפברואר 1991, שידור שנקרא "קול עיראק החופשית".
כמו כן, על עיראק היה לפרק את כל המיזמים הקשורים בפיתוח ושיגור נשק להשמדה המונית, ופקחי האו"ם פיקחו על כך. בין השאר נהרס גם אב הטיפוס של פרויקט בבל, וחלקי התותח הגדול הושמדו.
בצפון, מנהיגי המיעוט הכורדי הקשיבו להכרזה האמריקנית לפיה ארצות הברית תתמוך במרד, והחלו במרד, מתוך כוונה לגרום להפיכה. אך לאחר שתמיכה אמריקנית מובטחת לא הגיעה, החזיר הצבא העיראקי את הסדר לאזור, וריסק באכזריות את המרד הכורדי. מיליוני כורדים הפכו לפליטים ועברו דרך הרי הגבול אל טורקיה ואיראן. בעקבות אירועים אלו, נקבעו שני אזורים אסורים לטיסה על ידי הקואליציה, מדרום לקו הרוחב 32 (בהמשך הורחב האזור למדרום לקו הרוחב 33) ומצפון לקו הרוחב 36, על-מנת לנסות לעזור למיעוטים על ידי ביטול העליונות האווירית העיראקית עליהם, ולנסות לעודד מרידות חוזרות. בעקבות החלטה מספר 688 של האומות המאוחדות, מדינות הקואליציה קיבלו את האישור להשתמש בכוח על-מנת לשמור על תוקף ההחלטה. ההחלטה הביאה למעשה למתן עצמאות למיעוט הכורדי בצפון עיראק.
בכווית הושבה משפחת המלוכה לשלטון, וכ-400,000 איש שנחשדו כמשתפי פעולה של השלטון העיראקי גורשו מהמדינה, ובהם כ-150,000 פלסטינים שרבים מהם היוו עורף כלכלי של ארגון אש"ף, שבסופו של דבר נאלץ לקלוט רבים מהם בשטחי יהודה ושומרון וחבל עזה. ב-2005, הממשלה החדשה שהוקמה אחרי הפלת משטרו של חוסיין, החליטה לשקם את היחסים ולשלוח שגריר לכווית. האחרונה, שלא סלחה על המלחמה, סירבה בתוקף. אבל שר החוץ העיראקי לא ויתר, והציע שגריר שהוא נקי לחלוטין מכל חשד שיתוף פעולה עם משטרו של חוסיין. המדובר באחד מגדולי מתנגדיו, שרבים ממשפחתו וחבריו נרצחו בידי המשטר, בשם חמיד אלשריפי. רק אז ניאותה כווית לשקם את היחסים. כמו כן, עיראק שילמה לכווית פיצויים בגובה של 52.4 מיליארד דולר בגין הפלישה.
ביקורת הוטחה בבוש על התנהלותו ועל העובדה שלא הורה על כיבוש בגדאד והפלת שלטונו של סדאם. להצדקת התנהלות בוש נטען בין היתר שהפלת שלטון סדאם הייתה גורמת לפירוק הקואליציה, לנזקים פוליטיים לא הכרחיים ולנפגעים רבים. ב-1992, דיק צ'ייני, מזכיר ההגנה האמריקני במהלך המלחמה, הציג גם הוא את תמיכתו באי-הפלת שלטון סדאם:
אני משער שאם היינו נכנסים לשם, כוחותינו עדיין היו נמצאים היום בבגדאד. לא הייתה לנו היכולת להוציא את כולם ולהחזיר אותם הביתה...

הנקודה האחרונה, אני חושב, צריכה להיות שאלת הנפגעים. אני לא חושב שהיינו עושים את זה בלי תוספת נפגעים אמריקניים משמעותית. כולם מתרשמים מהמחיר הנמוך של הסכסוך, אך עבור 146 אמריקנים שנהרגו בפועל ומשפחותיהם, זאת לא הייתה מלחמה זולה. והשאלה במוחי היא, עוד כמה נפגעים נוספים סדאם שווה? והתשובה היא, לא כל-כך הרבה. כך, אני חושב עשינו נכון, גם כשהחלטנו לגרש אותו מכווית, אך גם כשהנשיא החליט שהשגנו את יעדנו ושאנחנו לא עומדים להתבוסס בבעיות בניסיון להפיל את השלטון העיראקי.
לקריאה נוספת

הדילמות האסטרטגיות והתפעוליות של ישראל במלחמת המפרץ הראשונה והפתרונות להן, באתר צה"ל, 15 בנובמבר 2021
פסח מלובני, מלחמות בבל החדשה - עלייתו ונפילתו של הצבא העיראקי, הוצאת משרד הביטחון, 2010
"סופת מדבר", קוסובו ואתגר השינוי, מערכות 374-375, פברואר 2001 , מאת דגלס מקגרגור
שמעון גולן, טילים על ישראל - קבלת ההחלטות ברמה האסטרטגית במלחמת המפרץ הראשונה, בן שמן: מודן, צה"ל - המחלקה להיסטוריה, 2020 (הספר בקטלוג ULI)
שמעון גולן, "הדילמות והבעיות של ישראל במלחמת המפרץ הראשונה והפתרונות להן", יסודות – כתב־העת של המחלקה להיסטוריה בצה"ל, גיליון 3, 2021
מבצעי צבא הגנה לישראל

נוסף על המלחמות שידעה מדינת ישראל, ביצע צה"ל מספר גדול של מבצעים צבאיים, כחלק ממלחמה כוללת או בנפרד ממנה, מהם נקודתיים ביותר (כמה פעולות תגמול) ומהם שהתפתחו לממדים של מלחמה (למשל מלחמת שלום הגליל).
רשימה זו מרכזת את כל המבצעים הצבאיים של צה"ל ושל כוחות הביטחון הישראליים (שפרסומם הותר) בסדר כרונולוגי, בחלוקה לפי מלחמות ולפי תקופות.
מלחמת סיני

(29 באוקטובר – 5 בנובמבר 1956)
| שם המבצע | מטרת המבצע | מיקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| מבצע תרנגול | הפלת מטוס תובלה מצרי איליושין Il-14, בו היו אמורים לטוס הרמטכ"ל המצרי, עבד אל-חכים עאמר, וקצינים בכירים בדרכם חזרה מסוריה לפגישת תיאום כריתת ברית-הגנה בין מצרים, סוריה וירדן. | הים התיכון | 28 באוקטובר 1956 |
| מבצע מכבש | הצנחת גדוד 890 של הצנחנים במעבר המיתלה | מעבר המיתלה, סיני, מצרים מצרים מצרים | 29 באוקטובר 1956 |
| מערכת אום כתף – אבו עגילה | סדרת קרבות בין אוגדה 38 לבין כוחות מצריים. הקרבות שנערכו במהלך מלחמת סיני במתחם אום כתף – אבו עגילה, במזרח סיני, הסתיימו בניצחון ישראלי, למרות כישלונות מקומיים שנרשמו לצה"ל. | אום כתף - אבו עגילה, סיני, מצרים מצרים מצרים | 30 באוקטובר – 2 בנובמבר 1956 |
| קרב המיתלה | קרב בין חטיבת הצנחנים של צה"ל לבין כוחות צבא מצרים, שנערך במהלך מלחמת סיני במעבר המיתלה ובסמוך לו במערב חצי האי סיני. קרב זה התקבע במורשת הקרב של צה"ל כמופת גבורה, הקרבה ודבקות במטרה, ומשמש לחינוך דורות רבים של לוחמים, לדבוק בערכים הצבאיים הללו. | מעבר המיתלה, סיני, מצרים מצרים מצרים | 31 באוקטובר – 1 בנובמבר 1956 |
| קרב רפיח (1956) | מערכה שהתנהלו בה קרבות בין אוגדה 77 לבין כוחות צבא מצרים. הקרבות נערכו בפתחת רפיח, מזרח סיני, הסתיימו בניצחון ישראלי. | רפיח, רצועת עזה המצרית, מצרים מצרים מצרים | 31 באוקטובר – 1 בנובמבר 1956 |
בין מלחמת סיני למלחמת ששת הימים

(6 בנובמבר 1956 – 5 ביוני 1967)
| שם המבצע | מטרת המבצע | מיקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| מבצע לקט | מבצע של צה"ל בו הועבר ציוד צבאי והנדסי מצרי מסיני לישראל, לקראת נסיגת צה"ל מסיני. | סיני, מצרים מצרים | דצמבר 1956 |
| מבצע עמורה | מבצע משולב של חיל ההנדסה וחטיבה 7 של השריון להריסת תשתיות של מצרים בסיני, בעקבות נסיגת צה"ל. | סיני, מצרים מצרים | דצמבר 1956 |
| מבצע חרגול | מבצע של כוח משולב מחטיבת גולני לכיבוש הכפר הסורי תאופיק והריסתו, כתגובה על ירי מהכפר אל תל קציר. | תאופיק, רמת הגולן, סוריה סוריה | 31 בינואר 1960 |
| מבצע סנונית | מבצע של כוח מחטיבת גולני ושייטת 13 כנגד כפרים ומוצבים סורים ברמת הגולן, כתגובה לירי מהמוצבים ומהכפר נוקייב על דייגים בכנרת. | נוקייב, רמת הגולן, סוריה סוריה | 16–17 במרץ 1962 |
| מבצע חלוץ | מבצע לאיסוף מודיעין של סיירת מטכ"ל וחיל האוויר בעומק מצרים כהכנה לקראת "מבצע שרקרק". | עומק מצרים מצרים | 10–11 באוגוסט 1963 |
| מבצע שרקרק | מבצע לאיסוף מודיעין של סיירת מטכ"ל וחיל האוויר בעומק מצרים. | עומק מצרים מצרים | 4–5 במרץ 1964 |
| מבצע רוטב ומבצע דורבן | סדרת גיחות של חיל האוויר לתימן לשם הצנחת כלי נשק וציוד למורדים המלוכניים, שנלחמו נגד צבא מצרים בתקופת מלחמת האזרחים של צפון תימן. | צפון תימן תימן | 31 במרץ1964  5 במאי1966 |
| מבצע שלדג | מבצע לאיסוף מודיעין של סיירת מטכ"ל וחיל האוויר בעומק מצרים. | עומק מצרים מצרים | 13–14 בנובמבר 1964 |
| מבצע צוק סלע | מבצע של כוח משולב מחטיבות צנחנים וגולני כנגד יעדים שונים בירדן במטרה ללחוץ על שלטונות ירדן להפסיק את פעילות המחבלים מתחומה. | ג'נין וקלקיליה הגדה המערבית-ירדנית ירדן | 27–28 במאי 1965 |
| ליל הבארות | פעולת תגמול שערך צה"ל בעיירה קלקיליה שבשטח ירדן. בפעולה הרסו כוחות צה"ל 11 משאבות מים. | קלקיליה, הגדה המערבית-ירדנית ירדן | 4-5 בספטמבר 1965 |
| מבצע חולה | מבצע של חטיבת גולני בכפר חולה שבירדן, כתגובה על הסתננות מחבלי "אל פת"ח" מירדן לישראל וביצוע פח"ע. | חולא, ירדן ירדן | 27 אוקטובר 1965 |
| מבצע כחל | מבצע לאיסוף מודיעין של סיירת מטכ"ל וחיל האוויר בעומק מצרים | עומק מצרים מצרים | 1–2 בדצמבר 1965 |
| מבצע נקר | מבצע לאיסוף מודיעין של סיירת מטכ"ל וחיל האוויר בעומק מצרים | עומק מצרים מצרים | 1–2 במרץ 1965 |
| מבצע קלעת | פשיטה של כוח מחטיבת גולני על בסיס מחבלים בקלעת שבעמק הירדן | כפר קלעת ליד גשר שייח' חוסיין, ירדן ירדן | 29 באפריל 1966 |
| חילוץ ספינת המשמר בכנרת | חילוץ ספינת המשמר של פלגה 788 שעסקה באבטחת הדיג בכנרת ועלתה בלילה על החוף המזרחי של הכנרת, שהוחזק בידי סוריה. | חוף הכנרת, סוריה סוריה | 14–26 באוגוסט 1966 |
| מבצע מגרסה | פשיטה משולב של כוחות שריון, צנחנים וסיירת מטכ"ל על הכפר א-סמוע, בעקבות פעולות חבלה שנעשו כנגד מטרות ישראליות. | א-סמוע, הגדה המערבית-ירדנית ירדן | 13 בנובמבר 1966 |
| מבצע ירגזי | מבצע לאיסוף מודיעין של סיירת מטכ"ל וחיל האוויר בעומק מצרים | עומק מצרים מצרים | 20–21 בפברואר 1967 |
מלחמת ששת הימים

(5–10 ביוני 1967)
| שם המבצע | מטרת המבצע | מיקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| מבצע מוקד | השמדת חיל האוויר המצרי בפתיחת מלחמת ששת הימים | סיני, מצרים מצרים | 5 ביוני 1967 |
| פעולת פורט סעיד | פשיטה של שייטת 13 על נמל פורט סעיד על גבי כלי רכב תת-מימיים מסוג "חזיר" במטרה לפגוע בכוחות ימיים מצריים שבו | פורט סעיד, מצרים מצרים | 5–6 ביוני 1967 |
בין מלחמת ששת הימים למלחמת ההתשה

(11 ביוני 1967 – 7 במרץ 1969)
| שם המבצע | מטרת המבצע | מיקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| מבצע מירון | מבצע איתור ישראלי שנחטף לחוות שבעא בלבנון | הר חרמון וחוות שבעא ישראל לבנון | 22 ביוני - 23 ביוני 1967 |
| קרב רומני | קרב בין אח"י אילת ל-2 טורפדות מצריות שהוטבעו | רומני, סיני, מצרים מצרים | 11 ביולי 1967 |
| מבצע אבוקה | מבצע של כוחות חטיבה 401 להחרבת בתי הזיקוק המפעלים הפטרוכימיים נמל הנפט ומפעלי הדשנים המצריים בסואץ בתגובה לטיבוע המשחתת אילת שלושה ימים קודם. | סואץ, מצרים מצרים | 24 באוקטובר 1967 |
| מבצע תופת | פשיטה משולבת של כוחות שריון, צנחנים וחיל האוויר על הכפר הירדני כראמה שבדרום בקעת הירדן, שנערכה כנגד מפקדת הפת"ח בכפר והעומד בראשה, יאסר ערפאת. | כראמה, ירדן ירדן | 21 במרץ 1968 |
| מבצע הלם | פשיטה של סיירת הצנחנים על שלושה יעדי תשתית חשובים בעיר נגע חמאדי בדרום מצרים. | נגע חמאדי, מצרים מצרים | 31 באוקטובר 1968 |
| מבצע אירון | פשיטה של כוחות צנחנים מגדוד 890 ו-50 בדרום ירדן, במהלכה פוצצו שני גשרים שעליהם עבר הכביש העיקרי ומסילת הברזל בין עמאן לבין עקבה. | מחוז עקבה, ירדן ירדן | 1 בדצמבר 1968 |
| מבצע תשורה | פשיטה משולבת של כוחות צנחנים וסיירת מטכ"ל על נמל התעופה בביירות, במסגרתו הושמדו 14 מטוסי נוסעים של חברות תעופה ערביות. | נמל התעופה ביירות, ביירות, לבנון לבנון | 28 בדצמבר 1968 |
בין מלחמת ההתשה למלחמת יום הכיפורים

(9 באוגוסט 1970 – 5 באוקטובר 1973)
| שם המבצע | מטרת המבצע | מיקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| מבצע סבנה | השתלטות של סיירת מטכ"ל על המטוס החטוף "סבנה" ושחרור בני הערובה | נמל התעופה לוד, ישראל ישראל | 9 במאי 1972 |
| מבצע ארגז | השתלטות של סיירת מטכ"ל על סיור של קציני צבא בכירים סורים וחטיפת חמישה מהם, במטרה שישמשו כקלפי מיקוח לצורך שחרור הטייסים גדעון מגן ובועז איתן והנווט פיני נחמני שהיו שבויים בידי סוריה. | גבול לבנון–סוריה לבנון סוריה | יוני 1972 |
| מבצע קלחת 4 מורחבת | מבצע משולב של חטיבה 188, בשילוב כוחות מחטיבות גולני, צנחנים, סיירת אגוז וכוח הנדסה בדרום לבנון כנגד ארגוני מחבלים בתגובה לשורת פעולות טרור ובהם טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן. | דרום לבנון, לבנון לבנון | 16–17 בספטמבר 1972 |
| מבצע ברדס 54–55 | פשיטה של כוחות צנחנים ושייטת 13 על יעדי מחבלים כ־180 ק"מ בעומק לבנון, מצפון לעיר טריפולי. | נפת טריפולי, לבנון לבנון | 20–21 בפברואר 1973 |
| מבצע אביב נעורים | מבצע משולב של סיירת מטכ"ל, שייטת 13 וחטיבת הצנחנים לתקיפת מספר יעדי פת"ח והחזית העממית בביירות ובאזור צידון, כתגובה לגל התקפות טרור שביצעו ארגונים פלסטיניים. | ביירות ונפת צידון, לבנון לבנון | 9–10 באפריל 1973 |
| מבצע עמלק | ניסיון כושל לחטוף את ג'ורג' חבש, ראש ארגון הטרור "החזית העממית לשחרור פלסטין" בפעולה משולבת של חיל האוויר וסיירת מטכ"ל. | נמל התעופה ביירות, ביירות, לבנון לבנון | 10 באוגוסט 1973 |
| ההשתלטות על המטוס הלבנוני | השתלטות של כוח מסיירת חרוב על מטוס נוסעים חטוף שהונחת בשדה התעופה בלוד, ושחרור כל הנוסעים ואנשי הצוות לאחר עצירת חוטף המטוס (צעיר לובי). | נמל התעופה לוד, ישראל ישראל | 16 באוגוסט 1973 |
מלחמת יום הכיפורים

(6–24 באוקטובר 1973)
| שם המבצע | מטרת המבצע | מיקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| מבצע דוגמן 5 | תקיפת מערכי הטילים נגד מטוסים של צבא סוריה על ידי חיל האוויר הישראלי | רמת הגולן הסורית, סוריה סוריה | 7 באוקטובר 1973 |
| מבצע תגר | מבצע של חיל האוויר להשמדת סוללות טילים מצריים בגזרת תעלת סואץ | תעלת סואץ, מצרים מצרים | 7 באוקטובר 1973 |
| מבצעי מגבית | ארבע פשיטות של שייטת 13 להשמדת שתי ספינות טילים מצריות במעגן ע'רדקה. | ע'רדקה, מצרים מצרים | 9–22 באוקטובר (לא רציף) |
| הפגזת החוף הסורי | הפגזת יעדים צבאיים ואסטרטגיים סוריים על ידי סטי"לים של חיל הים | לטקיה, סוריה סוריה | 11 באוקטובר 1973 |
| מבצע פונטיאק | פשיטה מוסקת של סיירת מטכ"ל וכח מחיל התותחנים בג'בל עתקה שבעומק מצרים. | ג'בל עתקה, מצרים מצרים | 11 באוקטובר 1973 |
| מבצע כותונת | מבצע של סיירת צנחנים להריסת גשר באזור משולש הגבולות סוריה-עיראק-ירדן. | משולש הגבולות סוריה-עיראק-ירדן סוריהעיראקירדן | 12 באוקטובר 1973 |
| מבצע דוידקה | פשיטה מוסקת של סיירת צנחנים בקטייפה שבעומק סוריה. | קטייפה, סוריה סוריה | 13 באוקטובר 1973 |
| תקיפת מעגן ראס-ע'ריב | תקיפת כלי שיט וכוחות במעגן ראס-ע'ריב שבגזרה המרכזית של מפרץ סואץ על ידי ספינות דבור של חיל הים. | מפרץ סואץ ישראל מצרים | 14–15 באוקטובר 1973 |
| מבצע אבירי לב | צליחת תעלת סואץ על ידי אוגדה 143 של אריאל שרון. | תעלת סואץ ישראל מצרים | 15–18 באוקטובר 1973 |
| הפשיטה על בסיסי הטילים | פשיטה של גדוד משוריין מחטיבה 421 של צה"ל לעומק מצרים והשמדת שלושה בסיס טילים. | מצרים מצרים | 16 באוקטובר 1973 |
| מבצע ליידי | פשיטה של שייטת 13 על נמל פורט סעיד. | פורט סעיד, מצרים מצרים | 16–17 באוקטובר |
| מבצעי מפצח | תקיפת מערכי הטילים נגד מטוסים של צבא מצרים באזור תעלת סואץ על ידי חיל האוויר הישראלי. | תעלת סואץ, מצרים מצרים | 18–22 באוקטובר 1973 |
| מבצע קינוח | מבצע של צה"ל לכיבוש מוצב החרמון בסיומו הצליחה חטיבת גולני לכבוש מחדש את ההר ובמקביל כבש כוח משולב של צנחנים במילואים וחיל ההנדסה את החרמון הסורי | החרמון הסורי, ישראל-סוריה ישראל סוריה | 21–22 באוקטובר 1973 |
בין מלחמת יום הכיפורים למלחמת לבנון הראשונה

(25 באוקטובר 1973 – 5 ביוני 1982)
| שם המבצע | מטרת המבצע | מיקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| ההשתלטות במעלות | מבצע כושל של סיירת מטכ"ל לחילוץ תלמידים מבית הספר במעלות-תרשיחא עליו השתלטו מחבלים, במהלכו נהרגו 21 תלמידים. | מעלות-תרשיחא, ישראל ישראל | 15 במאי 1974 |
| ההשתלטות במלון סבוי | השתלטות של כוח מסיירת מטכ"ל על מלון סבוי בתל אביב, לאחר ששמונה מחבלי פת"ח הגיעו מהים בסירות גומי וחדרו למלון לשם לקיחת בני ערובה. | מלון סבוי, תל אביב-יפו, ישראל ישראל | 5–6 במרץ 1975 |
| מבצע יונתן | מבצע משולב של חטיבות צנחנים, גולני וסיירת מטכ"ל באנטבה שבאוגנדה להצלת נוסעי מטוס אייר פראנס (ואנשי הצוות) שנחטפו על ידי טרוריסטים במהלך טיסתם מישראל לצרפת | נמל התעופה הבין-לאומי אנטבה, אנטבה, אוגנדה אוגנדה | 4 ביולי 1976 |
| מבצע ליטני | מבצע רחב היקף של צה"ל בדרום לבנון, במטרה לפגוע בתשתיות ארגוני הטרור הפלסטינים בדרום לבנון, ובכך להפחית את פעילותם כנגד מדינת ישראל ואזרחיה. | דרום לבנון, לבנון לבנון | 14–21 במרץ 1978 |
| מבצע שלכת | פשיטה של שייטת 13 וכוח מחטיבת הצנחנים על בסיס אימונים של הפת"ח בראס דהר אל-בורג' שבלבנון. | ראס דהר אל-בורג', לבנון לבנון | 8–9 ביוני 1978 |
| מבצע מנורה | פשיטה משולבת של כוחות מחטיבות צנחנים וגולני על בסיס מחבלים בכפרים ארנון, עיישיה ואל-נבטיה שבלבנון. | דרום לבנון, לבנון לבנון | 18–19 בינואר 1979 |
| ההשתלטות במשגב עם | השתלטות של סיירת מטכ"ל על בית הילדים בקיבוץ משגב עם, לאחר שחמישה מחבלים מארגון החזית העממית חדרו לקיבוץ ולקחו כבני ערובה שבעה ילדים וחבר קיבוץ ששהה עימם. | משגב עם, ישראל ישראל | 7–8 באפריל 1980 |
| מבצע מתח גבוה | פשיטה של שייטת 13 על בסיס מחבלים בכפר ראס-א-שק בדרם לבנון, ממנו עמדו לצאת מחבלים לפיגוע מיקוח בישראל. | ראס א-שק, לבנון לבנון | 17 באפריל 1980 |
| מבצע איש דמים | פשיטה מוסקת של כוחות צנחנים ויחידת שלדג על יעדים של חזית השחרור הערבית בעומק לבנון. | קאסמייה, לבנון לבנון | 29–30 ביוני 1980 |
| מבצע מוביל | פשיטה משולבת של כוחות מחטיבות גולני וצנחנים על בסיסי מחבלים בכפרים ארנון ואל-נבטייה שבלבנון. | נבטייה וארנון, דרום לבנון, לבנון לבנון | 18–19 באוגוסט 1980 |
| מבצע לבלוב | פשיטת לוחמים חטיבת הצנחנים וחטיבת גולני על בסיס מחבלים בלבנון, במטרה לפגוע במחבלים ולהרוס תשתיות טרור. | עישייה, דרום לבנון, לבנון לבנון | 16-17 באוקטובר 1980 |
| מבצע סיגל | פשיטה של כוחות מחטיבת הצנחנים על בתי מחבלים בכפר עישייה שבלבנון. | עישייה, דרום לבנון, לבנון לבנון | 18–19 בדצמבר 1980 |
| מבצע ערבית | פשיטה משולבת של כוחות מחטיבת הצנחנים, סיירת גולני וסיירת מטכ"ל על בסיסי מחבלים בכפרים ארנון ואל-נבטיה שבלבנון. | א-נבטיה וארנון, דרום לבנון, לבנון לבנון | 9–10 באפריל 1981 |
| מבצע אופרה | הפצצת הכור העיראקי על ידי מטוסי חיל האוויר הישראלי | עיראק עיראק | 7 ביוני 1981 |
| מבצע צלצל | פשיטה של כוחות מחטיבת הצנחנים מפקדת מחבלים מארגון החזית העממית לשחרור פלסטין, דרומית לשפך הזהרני שבלבנון. | לבנון לבנון | 19–20 ביולי 1981 |
| מבצע הולנדי מעופף | מבצע חילוץ של ספינת הטילים אח"י געש מדגם סער 3 של חיל הים, לאחר החפה לא-רצויה בחוף הסעודי בדרכה לשיפוץ במספנת חיל הים באילת. | ערב הסעודית ערב הסעודית | 22–27 בספטמבר 1981 |
מלחמת לבנון הראשונה

(6 ביוני – 29 בספטמבר 1982)
| שם המבצע | מטרת המבצע | מיקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| מבצע ערצב 19 | מבצע של חיל האוויר להשמדת כל מערך טילי הקרקע-אוויר של צבא סוריה בבקעת הלבנון. | בקעת הלבנון, לבנון לבנון | 9 ביוני 1982 |
| מבצע דרייפוס | מבצע צבאי של שייטת הצוללות של חיל הים, שמטרתו הייתה לאתר ולזהות ספינות אויב באמצעות צוללות, במהלך המבצע, פגעה צוללת של חיל הים בספינה אזרחית שעליה פליטים, בשל חשד שמדובר במחבלים. בתקרית נהרגו 25 בני אדם. | הים התיכון, חופי לבנון | 15 ביוני 1982 |
| מבצע טרף | מבצע יזום של צה"ל בגזרה המזרחית נגד הצבא הסורי, בעקבות ריבוי הפיגועים ותקריות האש ביוזמת ארגוני הטרור והצבא הסורי. | בקאע, לבנון לבנון | 22 ביולי 1982 |
| מבצע גוזל | מבצע יירוט אווירי של מטוס מיג-25 של חיל האוויר הסורי על ידי חיל האוויר הישראלי. | ג'בל בארוכ, לבנון לבנון | 31 באוגוסט 1982 |
האינתיפאדה השנייה

(27 בספטמבר 2000 – 5 במרץ 2005)
| שם המבצע | מטרת המבצע | מיקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| מבצע סכין קהה | כניסה של צה"ל ל-6 ערים פלסטיניות, חיפוש אמצעי חבלה, תפיסת מבוקשים, מודיעין ומיפויים. | שטח A, הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית | אוגוסט 2001 |
| מבצע בית מוגן | מטרת המבצע בבית ג'אלא למנוע פיגועים וירי רקטי מאותה עיר לעבר שכונת גילה שבירושלים | בית ג'אלא, נפת בית לחם, הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית | 28–30 באוגוסט 2001 |
| מבצע תיבת נוח | השתלטות שייטת 13 על ספינת הנשק קארין איי סמוך לשארם א-שייח' | ים סוף, חופי שארם א-שייח', מצרים מצרים | 3 בינואר 2002 |
| מבצע מסע בצבעים | מבצע שבוצע במטרה להביא לפגיעה בתשתיות טרור במחנה הפליטים בלאטה שבשכם. המבצע נחל הצלחה וסלל את הדרך התורתית למבצע חומת מגן. | בלאטה, שכם, הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית | 26 בפברואר 2002 – 2 במרץ 2002 |
| מבצע אחים לנשק | מבצע שבוצע בעקבות הפיגוע במסעדת סיפוד מרקט והפיגוע בקפה מומנט, במסגרתו כוחות צה"ל כבשו את בית ג'אלה, מערב בית לחם ואזורים נוספים | נפת בית לחם, הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית | 7 במרץ 2002 – 12 במרץ 2002 |
| מבצע חומת מגן | מבצע רחב היקף של צה"ל והשב"כ בשטחי יהודה ושומרון לפגיעה בתשתיות הטרור הפלסטיני, בעקבות הפיגוע במלון פארק בנתניה, בו נרצחו 30 אזרחים ישראלים. | יהודה ושומרון | 29 במרץ – 10 במאי 2002 |
| מבצע דרך נחושה | מבצע מצומצם יותר של צה"ל (בהשוואה לחומת מגן) למיגור תשתיות טרור ביהודה ושומרון, כתגובה לטרור הפלסטיני שהכה את ישראל מאז פריצת האינתיפאדה השנייה. | יהודה ושומרון | 22 ביוני – יולי 2002 |
| מבצע אולי הפעם | מבצע שהתמקד בעיר שכם ונועד להשלים את ההישגים של המבצעים שלפניו | שכם, הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית | 1 באוגוסט 2002 – ? |
| מבצע משפחה במצור | מבצע בשכונת שג'אעייה שברצועת עזה נגד פעילי חמאס שעסקו בייצור ושיגור רקטות לעבר יישובי עוטף עזה. | שג'אעייה, עזה, רצועת עזה הרשות הפלסטינית | 1 במאי 2003 |
| מבצע קטיף כלניות | מבצע שמטרתו להרוג את צמרת החמאס ברצועת עזה, אשר הייתה אחראית לסדרת פיגועים ברחבי ישראל. | א-רימאל, רצועת עזה הרשות הפלסטינית | 6 בספטמבר 2003 |
| מבצע קשת בענן | מבצע משולב של צה"ל באזור רפיח וציר פילדלפי כנגד תשתית הטרור של רפיח, לרבות מניעת משלוח אמל"ח לסיני ואיתור מנהרות. | רפיח, רצועת עזה הרשות הפלסטינית | 18–25 במאי 2004 |
| מבצע אישית לוחצת | מבצע משולב של חטיבת הצנחנים, גדוד חרוב ושייטת 13 להשמדת תשתיות טרור ולפגוע בפעילי טרור בעיר שכם. | שכם, הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית | מאי–יולי 2004 |
| מבצע ימי תשובה | מבצע משולב של צה"ל בעזה כנגד אתרי השיגור העיקריים של רקטות קסאם, כתגובה על הריגת 2 ילדים תושבי העיר שדרות על ידי רקטת קסאם. | בית חאנון, ג'באליה ובית לאהיה - צפון עזה, הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית | 30 בספטמבר – 15 באוקטובר 2004 |