stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראלית שפה יפה
הערות שוליים

↑  הספר הופיע ברשימת רבי-המכר של העיתון "הארץ", למשל ב-31 בדצמבר 2008, 7 בינואר 2009, 14 בינואר 2009, 21 בינואר 2009.
↑  רוביק רוזנטל, הזירה הלשונית: סיכום העשור בלשון העברית, באתר nrg‏, 31 בדצמבר 2009
1 2 3 4 5 6  מבוסס על גלעד צוקרמן, ישראלי, דבר ישראלית!, באתר הארץ, 28 באפריל 2009
↑  "לשון עתיקה במציאות חדשה", לשוננו לעם, האקדמיה ללשון העברית, 1953
↑  (רוביק רוזנטל, הזירה הלשונית, nrg מעריב, 18.12.08
↑  יצחק לאור, בחרו להם כתב אשורי ולשון עברי, באתר הארץ, 9 בינואר 2009
↑  אהרן פורת, "מקור ראשון", 9.1.09
↑  יוסי שריד | קוף לקוף יביע אומר, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2008
↑  צוקרמן נמצא בארץ שלושה-ארבעה חודשים בשנה, כך אמר ב"7 ימים", 12 בדצמבר 2008
↑  בני ציפר, בני ציפר נגד הוולקנו, באתר הארץ, 19 בדצמבר 2008
↑  לדוגמה, ב-2005 כתב צוקרמן ב"מעריב": "מוטב שנשתחרר מעט מכבלי ההיסטוריה, ונגדיר את עצמנו כישראלים".
↑  נועם אורדן, שמע ישראל או שמע ישראלית, באתר הארץ, 24 בדצמבר 2008
H-S Precision Pro Series 2000 HTR

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  רובה צלפים
 נגזרות:  "ברק"
 תכנון:  H-S Precision
 מדינה מייצרת:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת השימוש:  2008 – הווה
 מדינות המשתמשות:  ישראל ישראל (צה"ל) ארצות הברית כוחות משטרה בארצות הברית
 מחיר ליחידה:  בין 1,900 ל-3,070 דולר
 מידע טכני
 קליבר:  HTR 2000‏: מוצע במספר קליברים, בהם 0.308 וינצ'סטר ו-0.338 לפואה מגנום.  ברק: 0.338 לפואה מגנום.
 פעולה:  רובה בריחי
 חירוק קנה:  6 סלילים, מעלה סליל 1:10
 הזנה:  מחסנית חיצונית בת 7 כדורים
 כוונות:  כוונת טלסקופית
 אורך כולל:  1,270–1,320 מילימטרים (50–52 אינץ')
 אורך קנה:  HTR 2000‏: מוצע במספר אורכים של 20–28 אינץ' (510–710 מילימטרים).  ברק: 711 מילימטרים (28.0 אינץ').
 משקל ריק:  כ-5 קילוגרם (11 ליברות)
 קצב אש:  בודדות
 מהירות לוע:  906 מטר לשנייה
 טווח אפקטיבי:  1,200 מטרים (1,300 יארד)
 טווח מקסימלי:  1,500 מטרים (1,600 יארד)
 דיוק:  בקליבר 0.308: 0.8–0.4 דקת קשת, ברק 0.338: 1.0–0.5 דקת קשת.
מערכת נשק צלפים (Sniper Weapon System) "ברק" הכוללת רובה צלפים H-S Precision Pro Series 2000 HTR בקליבר 0.338 לפואה מגנום לצד כוונות מא"כ קליפ-און MUNS, כוונת אקילה X6, וטלסקופ תצפית של ליאופולד X12-40.
רובה צלפים "ברק" (HTR 2000)
H-S Precision Pro Series 2000 HTR הוא רובה צלפים בריחי תוצרת חברת H-S Precision האמריקנית. פירוש השם HTR הוא Heavy Tactical Rifle. הרובה מוצע במספר קליברים, בהם 0.308 וינצ'סטר ו-0.338 לפואה מגנום.
גרסה משופרת של הרובה נמצאת בשירות צה"ל תחת השם "ברק" שנקרא לעיתים קרובות HTR 2000 או 338. רובה ה"ברק" הצה"לי מדויק מאוד: צלפים מוכשרים מסוגלים לפגוע איתו בדיוק של 0.5 דקת קשת עם תחמושת Match Grade.
מאפיינים כלליים

הרובה תוכנן במקור למטרות ציד חיות גדולות מרחוק, אך H-S Precision משווקת אותו גם לכוחות משטרה. הרובה ידוע בזכות הקנה העבה, הכבד והאיכותי שלו (רמת גימור Match Grade), העשוי מפלדת אל-חלד. הרובה מיוצר לפי מפרט שמזמין המשתמש, ובו הוא יכול לבחור בין השאר בקליבר ובאורך הקנה, כאשר הקנה הסטנדרטי שהחברה מציעה הוא באורך 24 אינץ'. החברה מציעה גם ערכת צלפים הכוללת כוונת טלסקופית, דורגל, מחסנית חיצונית, מסילות עזרים טקטיים, כלי תחזוקה ותיק נשיאה.
הרובה נחשב למדויק מאוד ובקליבר 0.308 וינצ'סטר מקבץ בפיזור זוויתי של 0.8 דקת קשת (MOA) עם תחמושת M118 Special Ball רגילה ולמטה מ-0.4 דקת קשת עם תחמושת איכותית ברמת Match Grade. הרובה מסוגל לקבץ אף למטה מכך עם תחמושת איכותית במיוחד. הרובה נחשב למדויק מאוד גם בקליברים גדולים ומקבץ בפיזור זוויתי של 0.5–1.0 דקת קשת (MOA) עם תחמושת 250 גריין תואמת, ובידי צלף מיומן יכול לקבץ לעיתים גם בדיוק של 0.25 דקת קשת.
בשירות צה"ל > השינויים שבוצעו ברובה לטובת צה"ל

צה"ל רכש את הרובה כרובה צלפים לירי מדויק לטווחים ארוכים, בקליבר 0.338 לפואה מגנום, וכיום הוא נקרא "ברק". צה"ל, בשיתוף חברת H-S Precision, ביצע ברובה מספר התאמות ושינויים על מנת להתאימו לשירות בצה"ל. שינויים אלה כללו:
קנה - בחירת קנה באורך 711 מילימטרים (28.0 אינץ') להגברת הדיוק.
סתרשף - הוספת בלם לוע מחברת Gemtech שהקטין בצורה משמעותית את הרתע, ואפשר לצלף לירות מהר יותר את הכדור השני.
גוף הנשק - שינוי המעצה (Stock) למעצה אחוד, במקום קת מתקפלת, כדי להקטין בעיות טכניות שעלולות להיווצר.
תמוכת לחי - שינוי של צורת תמוכת הלחי, כדי שתתאים לימניים ושמאליים.
דו-רגלים - Harris קצרים (ולא ארוכים כמו ב-M24 SWS) כדי להצמיד את הצלף קרוב יותר לקרקע, וכך להוסיף לדיוק הירי (ככל שהיורה צמוד יותר לקרקע, כך הוא יציב יותר).
ניצרה - שינוי מנגנון הניצרה מ-3 שלבים (ירי, נצור, ונצור + נעילה של הבריח) לניצרת 2 שלבים, כדי למנוע טעויות אפשריות של הצלף בתפעול הניצרה.
בריח - הגדלת הידית בבריח כדי לאפשר לצלף לתפעל אותו מהר יותר בתנאי קרב.
מתאם לחצובה - הוספת מסילת פיקטיני בחלק התחתון של המעצה, כדי לאפשר חיבור הנשק לחצובת ירי.
כחלק מערכת הצלף ארוך טווח רכש צה"ל גם מנשאים, חצובות מנפרוטו, וכוונת לילה MUNS של חברת FLIR.
רובה "ברק" צה"לי (H-S Precision Pro Series 2000 HTR 0.338 Lapua Magnum)
בשירות צה"ל > היסטוריה בצה"ל

רובה ה-HTR 2000 בקליבר 0.338 לפואה מגנום נבחר כדי לגשר על הפער בין הרמינגטון M24, רובה צלפים מדויק ואמין בקליבר 7.62x51 מ"מ נאט"ו שיעיל עד לטווח של 800 מטר, לבין רובה הבארט M82A1, רובה צלפים כבד בקליבר 12.7x99 מ"מ נאט"ו (0.5 אינץ') שיעיל עד לטווח של 1,000 מטר למטרת דמות ו-1,800 מטר למטרת חומר וציוד, אך נחשב ללא נוח ולא מדויק מספיק לרובה צלפים (הוא בעל דיוק ממוצע של 1 דקת קשת עם תחמושת Match Grade ודיוק של 3–1.5 דקות קשת עם תחמושת רגילה). צה"ל ערך סקר שוק והחליט לרכוש את ה-H-S Precision Pro Series 2000 HTR עקב ביצועיו הטובים ומחירו הזול יחסית. צה"ל וחברת H-S Precision הסבו את ה-HTR 2000 בקליבר 0.338 אינץ' לרובה צלפים צבאי.
בשנת 2007 מספר רובי HTR 2000 נרכשו לניסוי ביחידות מובחרות בצה"ל. בעקבות הניסוי, הרובה נכנס לשירות במערך הצליפה של חיל הרגלים בצה"ל בשנת 2008 תחת השם "אוהד". ה-HTR 2000 זכה לטבילת אש מבצעית במבצע עופרת יצוקה וזכה לביקורות טובות. בעקבות ההצלחה הוחלט להגביר את ההצטיידות בו, ושמו של הרובה שונה ל"ברק".
בשנת 2011 הוחלפה התחמושת מ-Black-Hills לתחמושת Nammo-Talley, למרות שהתחמושת החדשה הייתה איכותית מאוד, היו לה בעיות קיצוניות של שינוי מהירות הלוע ביחס לשינוי בטמפרטורה החיצונית (מעבר לתקן). לאחר ניסוי (בו זוהה הכשל) שנערך בבית הספר לקליעה וצליפה הוחלט לדרוש מהחברה בארצות הברית לבצע את השינויים הנדרשים, וב-2013 הגיעו הסדרות החדשות שעמדו בתקן ונכנסו לשירות. ב-2015 הציגה התעשייה הצבאית תחמושת 0.338 לפואה מגנום 250 גריין שאמורה לשפר את הדיוק של הרובה.
צלף חי"ר של צה"ל עם ה"ברק" באליפות הצליפה בצה"ל, 2019
צלף יחידת דובדבן מתאמן במטווח במתקן אדם בירי ברובה ה"ברק".
צלף חי"ר של חטיבת גבעתי עם ה"ברק" בתרגיל חטיבתי
ראו גם

ארצות הברית מקמילן TAC-338 - רובה צלפים נוסף בקליבר 0.338 לפואה מגנום, נחשב לאחד הטובים מסוגו בעולם. נמצא בשירות הכוחות המיוחדים של ישראל וארצות הברית.
הממלכה המאוחדת AWM - רובה צלפים נוסף בקליבר 0.338 לפואה מגנום, תוצרת אקורסי אינטרנשיונל, נחשב לאחד הטובים מסוגו בעולם. בעבר נטען כי הוא בשימוש ישראל.
צרפת PGM 338 - רובה צלפים נוסף בקליבר 0.338 לפואה מגנום, תוצרת צרפת
ארצות הברית בארט MRAD - רובה צלפים אמריקאי מודולרי שתומך גם בקליבר 0.338 לפואה מגנום, בשירות הימ"מ ויחידות מובחרות בצה"ל
ישראל IWI DAN - רובה צלפים ישראלי, תוצרת IWI, בקליבר 0.338 לפואה מגנום. נמצא בשירות הקומנדו הבריטי SAS (קומנדו).
כוכב כחול

ערך זה עוסק במשחק מחשב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

עטיפת המשחק
 כללי
 תאריך הוצאה:  בעולם: 1998 ישראל: אוגוסט 1999
 סוגה:  משחק סימולציית טיסה
 פיתוח:  פיקסל מולטימדיה
 הוצאה לאור:  ג'יינס
 הפצה:  אלקטרוניק ארטס הד ארצי (בישראל)
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  שחקן יחיד מרובה משתתפים
 פלטפורמות:  מחשב אישי (חלונות)
 מדיה:  CD
 דרישות מערכת
 מעבד:  אינטל פנטיום 200 MHz עם תמיכה ב-MMX
 זיכרון:  32MB RAM (מומלץ: 64MB RAM)
 כרטיס מסך:  תואם Direct3D 5 עם 4MB זיכרון
 מקום פנוי:  351 MB שטח פנוי בכונן הקשיח בשביל התקנה מינימלית (735 MB בשביל ההתקנה המקסימלית),
 מערכת קול:  כרטיס קול
 בקרים:  מקלדת, ג'ויסטיק ועכבר
כוכב כחול (באנגלית: Jane's IAF: Israeli Air Force) הוא משחק מחשב ישראלי המדמה הטסת כלי טיס של חיל האוויר של צה"ל. המשחק כולל שחזור של מבצעים אחדים של חיל האוויר במלחמות ישראל. תפקידו של השחקן במשחק הוא הטסת המטוס.
המשחק יצא לחנויות בשנת 1998. הוא פותח על ידי החברה הישראלית "פיקסל" ושווק בחו"ל על ידי Electronic Arts כחלק מסדרת "ג'יינס קומבט סימוליישן" (Jane's Combat Simulations). בישראל המשחק שווק על ידי הד ארצי.
המשחק

תקליטור המשחק ומדריך ההתקנה כוללים הסברים על טכניקות שונות ליירוט מטוסי קרב, ומלווים באיורים ובמידע על המבצעים ההיסטוריים של חיל האוויר הישראלי במלחמות ישראל.
המשחק כולל 5 סוגי פעילות:
קורס בסיסי – בקורס הבסיסי לומד השחקן להמריא, לנחות, לנווט את המטוס, ליירט מטוסים, להפציץ מטרות קרקע נייחות וניידות ולהכיר מערכות ממוחשבות לזיהוי מטרות אוויריות וקרקעיות ואת מערכת זיהוי עמית־טורף. בכל משימה ניתן לבחור את סוג המטוס בו ייעשה שימוש במשימה מבין מספר דגמים שנמצאים או שהיו בשירות חיל האוויר: מיראז' 3, כפיר, F-4 פנטום ("קורנס 2000"), F-15 איגל ("בז"), F-16 פייטינג פלקון ("ברק") ולביא.
קורס מתקדם – בקורס המתקדם לומד השחקן ליירט מטוסי אויב בעזרת טילי אוויר־אוויר ולהפציץ מבנים ומטרות בעזרת פצצות חכמות, כגון פצצות מונחות לייזר ופצצות מונחות טלוויזיה. בהמשך מתרגל השחקן סימולציה בה ישמש חלק ממבנה טיסה לצד סימולציה בה מתפקד השחקן כמפקד מבנה.
מלחמות – מחולקות לשני חלקים:
מלחמות עבר – שחזור מתקפות חיל האוויר הישראלי בשלוש מלחמות: מלחמת ששת הימים, מלחמת יום הכיפורים ומלחמת לבנון הראשונה. בשחזורים נכללים, בין השאר, הפצצת חיל האוויר המצרי בעודו על הקרקע (המתקפה על בסיס אינשאס) שהייתה חלק ממבצע מוקד, הגנה על בסיסים ממטוסי אויב, השמדת המפקדה הסורית בדמשק, קרב אוויר עם טייסי ברית המועצות שסייעו למצרים מעל תעלת סואץ, השמדת מערך ההגנה האווירי של סוריה ועוד.
מלחמות בדיוניות – סימולציה של מערכות בדיוניות, בהן ניתן להילחם מול אחת משלוש חזיתות: העיראקית, הסורית והלבנונית. הסימולציות כוללות, בין השאר, הגנה על הכור הגרעיני בדימונה מפני חיל האוויר העיראקי, הגנה על תחנת הכוח בחדרה, תקיפת תחנת הכוח הגדולה בדמשק, נחיתה בבסיס אויב והפצצת מטרה מוסווית שעליו, יירוט מטוסי תובלה הנושאים ראשי נפץ גרעיניים ועוד. בקטגוריה זו, בניגוד לקטגוריית מלחמות העבר, ניתן להתקדם לשלב הבא רק לאחר השלמת המשימה בהצלחה.
הזנקות – הדמיות למצבים בהם מוזנק השחקן מבסיסו ומקבל הנחיות בקשר לגבי מועד התקיפה ומטרתה. בהדמיות: הגנה על תל אביב ממסוקי אויב, הגנה על מפרץ חיפה מספינות אויב, הפלת מטוסי מיג־25 שחדרו לשטח ישראל, הפלת מטוסי מטען, עזרה למסוק חילוץ בדרכו לצפון ישראל ועוד.
משחק מרובה משתתפים – מצב זה מאפשר לשחקן להתחרות נגד שחקנים אחרים במשחק משותף על־גבי רשת מקומית או דרך רשת האינטרנט על ידי שימוש בפרוטוקול IPX/SPX או בפרוטוקול TCP/IP.
במשחק 66 משימות: 5 משימות אימון בסיסי, 6 משימות אימון קרבי, 7 משימות הזנקה, 6 משימות של משחק רב משתתפים, ו־7 משימות בכל אחת מהמלחמות (שלוש שהן שיחזור מערכות היסטוריות ושלוש בדיוניות).
את השחקן החדש מדריכה במהלך משימות האימונים דמותו של טייס קרב – רס"ן יהונתן עוז, בהדרכתו לומד השחקן כיצד להמריא, לנחות, לנווט את המטוס, לשגר טילים ולשחרר פצצות.
משימות בולטות

| כלי הנשק במשחק> כוחות ישראל.מטוסי קרב | כלי הנשק במשחק> כוחות האויב.מטוסי קרב |
| --- | --- |
F-15: מיג־17
F-16: מיג־21
פנטום, קורנס, F-4: מיג־23
כפיר: מיג־25
לביא: מיג־29
מיראז' 3: סוחוי 22
סקיהוק: סוחוי 24
מסוקים
יסעור (CH-53): Mi-24 הינד
UH-60 בלק הוק: Mi-8
מטוסי תובלה
בואינג 707: איליושין Il-76
C-130 הרקולס: טופולב־26 (טופולב־22M)‏
טנקים וכלי רכב
טנק מרכבה: BMP-1
M-113: BRDM-2
: M-1974
: T-55
: T-62
: T-72
ספינות קרב
סער 5: ספינת טילים סורית (OSA)
טילי קרקע־אוויר
סוללת טילי הוק: SA-2
: SA-3
: SA-5
: SA-6
: 9K33 Osa
: SA-13
: גאנדיש, ZSU
טילי אוויר־אוויר
AIM-120 אמראם: AA-2
AIM-7 ספארו: AA-6
AIM-9 סיידווינדר: AA-8
פיתון 3: AA-10
פיתון 4: AA-11
שפריר: 
טילי אוויר־קרקע
AGM-62: AS-14
AGM-65: AS-16
AGM-88 הארם: RBK-500
GBU-15: 
CBU-87: 
CBU-97: 
MK-82: 
MK-83: 
MK-84: 
M117: 
פופאי:
משימות בולטות > "סיכת ראש"

מטרת המשימה היא להדריך את הטייס כיצד לשגר נשק מונחה ופצצות חכמות. במשימה זו ניתן להטיס אחד משלושה מטוסים: F-16C ("ברק"), F-4 פנטום ("קורנס 2000") או לביא, המסוגלים לשגר נשק מונחה ופצצות חכמות. מרכיבי המשימה:
בנ"צ 1 המטרה היא פגיעה במשאית שיגור של טיל סקאד בעזרת טיל אוויר־קרקע מסוג AGM-65 מאווריק.
בנ"צ 2 המטרה היא בניין קטן המדמה מקלט של מחבלים הנמצא בסביבה אזרחית (ולכן יש לפגוע רק בבניין זה ואסור לפגוע בבניינים השכנים), שאותו יש להרוס בעזרת פצצה מונחית טלוויזיה מדגם GBU-15.
בנ"צ 3 המטרה היא מכ"ם של משגר טילי קרקע־אוויר מסוג SA-6, שאותו יש להשמיד בעזרת פצצה מונחית לייזר.
שלא כמו במשימות אחרות, מדריך הטיסה יכול להכשיל את השחקן לפי שיקול דעתו. אם השחקן יתקרב יתר על המידה אל שתי המטרות הראשונות ויעבור את המרחק המזערי שממנו אפשר לשגר את הנשק המונחה, אפילו אם במטרים ספורים, יהונתן ייתן לו אזהרה אחת ולאחריה יכשילו.
משימות בולטות > "קרב כנגד הזמן"

משימה זו משחזרת את המתקפה האווירית על בסיס חיל האוויר המצרי אינשאס, שהייתה חלק מ"מבצע מוקד". השחקן מוביל את שלושת מבני התקיפה שהפציצו את הבסיס – כולם מורכבים ממטוסי מיראז' 3. בכל מבנה שני מטוסים, בעלי אותות הקריאה "אלפא", "בראבו" ו"צ'ארלי". על מבנה "אלפא" להפציץ מטוסי מיג־21 שחונים על מסלול ההמראה, ולאחר מכן להפציץ את ההצטלבות המזרחית של מסלולי התעופה. תפקידו של מבנה "בראבו" הוא להפציץ את ההצטלבות המערבית של מסלולי ההמראה, ומבנה "צ'ארלי" – שורה של מטוסי מיג־21 החונים על מסלול ההמראה 03. כמו כן יש להשמיד שני מטוסי תובלה מדגם איליושין Il-76‏ החונים בבסיס, ומטוס תובלה נוסף שאמור לנחות בבסיס. הזמן המוקצב למשימה הוא 7 דקות בלבד, שכן לאחר פרק זמן זה סוללת טילי נ"מ מדגם SA-2 תתחיל לשגר טילים לעבר המטוסים. המשימה מדגימה את עבודת המודיעין לפני מבצע שנעשתה ואת יכולתו של חיל האוויר לתכנן משימות מורכבות. המשימה מראה גם את הקושי שהיה לחיל האוויר בשנות השישים, כאשר מטוסיו היו מוגבלי טווח, זמן טיסה וכמות חימוש. בשחזור זה אי אפשר לפגוע במכ"מים של סוללת הטילים כי אין מספיק פצצות. על השחקן להימנע מאיומי הקרקע, להימלט מהם על ידי שחרור מוץ או נורים וביצועי תמרוני התחמקות.
משימות בולטות > "חלום בלהות"

במשימה זו מוטל על השחקן להשתתף בתרחיש בדיוני, במסגרתו עליו להגן על הכור הגרעיני בדימונה מפני ניסיון הפצצה של חיל האוויר העיראקי. ביכולתו להטיס שלושה מבני תקיפה שונים: "אלפא" – המורכב מצמד מטוסי F-16, "בראבו" המורכב מצמד מטוסי "לביא", ו"צ'ארלי" המורכב מצמד מטוסי F-15 ("בז"). צוות "אלפא" צריך לסייר צפונית לכור, "בראבו" ממזרח לו ו"צ'ארלי" מדרום לכור. על השחקן ליירט מטוסי קרב מדגם מיג־29, מיג־25 ומיג־23. מטוסי ההפצצה שנראים בהדמיה הם מהדגמים SU-24, SU-22 ודגמי הפצצה של מיג־23. פגיעה של האויב בכור הגרעיני תיצור נשורת רדיואקטיבית שתפגע בחלק גדול מישראל. המשימה ממחישה את ההכרח בהגנת הכור – אם הכור יפגע, הקרינה הרדיואקטיבית תגיע אל האוכלוסייה האזרחית בתוך דקות. במהלך המשימה, טסים המפציצים העיראקים ישר לעבר המטרה כשהם מלווים במטוסי קרב. מטוסי הקרב ינסו להיכנס לקרב אווירי ארוך עם מטוסי חיל האוויר הישראלי, שבמהלכו המטוסים ינסו להינעל זה על זה. כך השחקן יהיה עסוק במטרה המשנית והפחות חשובה, והמפציץ יוכל להמשיך במשימתו ולתקוף את הכור.
חוויית המשתמש

זירת המשחק כוללת את שטחי ישראל, סוריה, לבנון, עיראק ומצרים. בשל מגבלות ביצועים ההדמיה אינה כוללת כבישים ובניינים.
השחזורים של משימות העבר ממחישים את הקושי שהיה לחיל האוויר הישראלי וברמת התרחיש הם קרובים במידה רבה למציאות. עם זאת, רמת הקושי אינה מדויקת: ניתנה עליונות רבה מדי לחיל האוויר הישראלי, ויכולות התמרון והביצועים של מטוסי האויב ירודים יחסית, כתוצאה ממנוע האינטליגנציה המלאכותית.
כל שינוי בפעולת השחקן מוביל לניקוד ודירוג ביצועים שונה עם תום המשימה, כך שאף אם חוזרים על אותה המשימה, אך מבצעים פעולות שונות (כגון טיסה בגבהים שונים או נתינת הוראות שונות למספר 2), ניקוד המשימה ישתנה.
אזור הטיסה מוגבל. שחקן המנסה לטוס לעבר אירופה, אפריקה או אסיה נתקל במערבולת רוחות. כמו כן האזורים שמחוץ לאזור הטיסה אינם ממופים.
השיחות בין הטייסים, ההוראות מממגדלי הפיקוח ושורות הטקסט שמראות את תמליל השיחות כולן באנגלית.
כלי הנשק

במשחק מוצגים גם טנקים, טילי אוויר־אוויר ואוויר־קרקע, סוללות נ"מ, מסוקים, מטוסי תובלה וספינות. על ידי לחיצה על תווית בשם "חומר עיון" יכול השחקן לראות תמונה אמיתית של כלי הנשק, הדמיה תלת־ממדית שלו וכן לקרוא מעט מידע עליו מתוך מאגר החימוש של Jane's. הטבלה מציגה את כל כלי הנשק המופיעים במשחק בהתאם לצדדים הלוחמים.
גרסת הדמו

בשנת 1998 שוחררה גרסת דמו חינמית של "כוכב כחול". גרסת הדמו מאפשרת לשחק רק במטוס הלביא ורק במשימה אחת, על מנת להמחיש את חוויית המשתמש במשחק.
ראו גם

מבצע אופרה
בסיס טיסה
קורס טיס
חיל האוויר הישראלי הווירטואלי
הערות שוליים

↑  זהו אי־דיוק של יוצרי המשחק, שכן ה־Tu-26 הוא מפציץ ולא מטוס תובלה
↑  . נקודה זו היא אי־דיוק היסטורי של יוצרי המשחק, שכן ה־Il-76 טס לראשונה רק בשנת 1971
טיסה מעל הכנרת – צילום מסך מהמשחק
התקיפה הישראלית בסודאן (2009)

התקיפה הישראלית בסודאן הייתה תקיפה משולבת של חיל האוויר הישראלי ושל כוחות הקומנדו הימי בסודאן, בסוף או לאחר מבצע עופרת יצוקה, שבמהלכה תקפו שני מטוסי קרב או כלי טיס בלתי מאוישים ישראליים שיירת משאיות שהסיעה אמצעי לחימה ששלחה איראן אל ארגון חמאס דרך סודאן. בנוסף לתקיפה על שיירת המשאיות, תקפה ישראל ספינת נשק איראנית בעזרת כוח נוסף מחיל האוויר או כוח של שייטת 13.
דבר התקיפה פורסם ב-26 במרץ 2009 ברשת הטלוויזיה CBS האמריקנית, ורוב פרטיה נשארו מעורפלים. מועד התקיפה המדויק אינו ידוע, ולפי בכיר סודאני שתיים משלוש התקיפות בוצעו ב-17 בינואר 2009 וב-11 בפברואר 2009.
רקע

לאחר מבצע חורף חם ישראל חתמה על הסכם רגיעה עם החמאס למשך כחצי שנה. בתום תקופת הרגיעה פתח חמאס בירי מסיבי של רקטות על יישובי עוטף עזה ואשקלון. כתגובה ישראל יצאה למבצע עופרת יצוקה. במהלך המבצע נהרסו חלקים רבים ברצועת עזה וארגוני הטרור שבה (ובראשם החמאס) ספגו מכה קשה.
על פי הערכות המודיעין בישראל ובעולם[דרוש מקור], איראן החליטה לשלוח אמצעי לחימה לחמאס במסלול שתחילתו בסודאן, עובר דרך מצרים, ומסתיים בגבול המצרי עם עזה. סודאן ככל הנראה העלימה עין מההברחות, בתמורה לתשלום.
התקיפה

אמצעי הנשק הגיעו אל נמל פורט סודאן ומשם הועלו על שיירת משאיות[דרוש מקור]. באמצע המסלול של השיירה, כשהיא נמצאת באזור מדברי, נוסעיה שמו לב לשני כלי טיס, שזמן קצר לאחר מכן תקפו אותם. שני כלי הטיס היו ככל הנראה מטוסי קרב ישראליים או כלי טיס בלתי מאוישים בעלי יכולת תקיפה מסוג הרמס 450‏.
על מספר ההרוגים בתקיפה קיימים דיווחים סותרים, הנעים בין 39 הרוגים, דרך 100, ועד לטענות של בכירים מצריים האומדות את ההרוגים בכ-300 איש במספר תקיפות של חיל האוויר הישראלי בסודאן[דרוש מקור].
על-פי רשת ABC האמריקנית, חיל האוויר הישראלי תקף בשני מועדים שונים שתי שיירות נשק. בנוסף לתקיפת שיירת המשאיות, היו דיווחים על תקיפת ספינת נשק איראנית שעגנה בפורט סודאן והותקפה על ידי חיל האוויר הישראלי או על ידי כוח של שייטת 13.
ב-24 בפברואר 2009 זומן הממונה על שגרירות ארצות הברית למשרד החוץ בח'רטום, שם נמסרה לו מחאה רשמית על התקיפות, שלהערכת הסודאנים בוצעו בידי חיל האוויר האמריקני. נמסר לו שבתקיפה הראשונה נהרגו 43 איש, ובשנייה נהרגו 45 איש.
פרסום התקיפה ותגובות בעולם

דבר התקיפה פורסם ב-26 במרץ 2009 על ידי כתב רשת הטלוויזיה CBS האמריקנית. בתחילה רק בכירים סודאנים הודו שמדינתם הותקפה על ידי חיל אוויר עוין, שהם משערים כי היה ישראלי או אמריקני, ואמרו כי התקיפה הייתה רצח עם ובמהלכה נרצחו מאות פליטים מסודאן ומאריתריאה. בהמשך הגיבו גם בכירים מצרים כי ידעו על התקיפה מיד לאחר התרחשותה, אך לא הודיעו על כך משום שלא רצו להביך את סודאן. בנוסף לבכירים המצרים, גם בכירים בארצות הברית אישרו כי ידעו על התקיפה, אך לא ידעו אילו סוגי תחמושת היו בשיירה. מאוחר יותר גם דווח ברשת ABC האמריקנית כי ארצות הברית הזהירה את הממשל הסודאני שעליו להפסיק את ההברחות במדינתו משום שיש צדדים העוקבים אחריהן. בשל האזהרה הזאת החשד המיידי של השלטון הסודאני היה כי חיל האוויר האמריקני הוא שהיה אחראי לתקיפות.
פרסום התקיפה ותגובות בעולם > תגובת ישראל לדיווחים

למרות האישור של בכירים מצרים וסודאנים, לא ניתן אישור רשמי לתקיפה מפי בכיר ישראלי.
עם זאת, יש המוצאים רמז בדבריו של ראש הממשלה דאז, אהוד אולמרט, שאמר ביום שבו פורסמה התקיפה:
"במקומות קרובים ובמקומות פחות קרובים, בכל מקום שבו אנחנו יכולים לפגוע בתשתיות הטרור אנחנו פוגעים בהם... מי שצריך לדעת יודע שאין מקום שבו מדינת ישראל לא יכולה לפעול. אין מקום כזה"
בנאום כ-12 יום לפני פרסום התקיפה, במהלך סיכום של הקדנציה הממשלתית שלו, אמר אהוד אולמרט כי במהלך תקופת שלטונו "היו אינספור פעילויות גדולות. לא ארחיב. מה שידוע ידוע".
לאחר ההכרזה על הסכם ישראל–סודאן באוקטובר 2020, רה"מ בנימין נתניהו הודה כי נשק איראני שיועד לחמאס הוברח דרך סודאן ושישראל ביצעה פעולות על מנת למנוע זאת.
ראו גם

תקיפת מפעל התחמושת "ירמוכ" בסודאן (2012)
הערות שוליים

↑  דן מרגלית ורונן ברגמן, "הבור - הסודות האפלים מאחורי משבר המנהיגות החמור בתולדות צה"ל", כנרת, זמורה-ביתן, 2011, עמוד 187.
1 2  רועי נחמיאס, בכירים בסודן מאשרים: הותקפה שיירת נשק, באתר ynet, 26 במרץ 2009
↑  ynet, דיווח: התקיפה בסודן בוצעה על ידי מל"טים, באתר ynet, 29 במרץ 2009
↑  דיווח: ישראל תקפה בסודן שלוש פעמים, באתר ynet, 28 במרץ 2009
↑  "כוחות של השייטת השתתפו בתקיפה בסודן", באתר ynet, 8 באפריל 2009
↑  מברק סודי מהשגרירות בח'רטום למחלקת המדינה בוושינגטון, אתר ויקיליקס
↑  U.S. Accused Of Killing 39 In Sudan Strike
↑  רועי נחמיאס, בכירים בסודן מאשרים: הותקפה שיירת נשק, באתר ynet, 26 במרץ 2009
↑  רועי נחמיאס, דיווח: ארה"ב הזהירה את סודן לפני התקיפה, באתר ynet, 30 במרץ 2009
↑  רוני סופר, אולמרט אמר באחרונה: היו פעולות גדולות, באתר ynet, 26 במרץ 2009
↑  מורן אזולאי, נתניהו על עסקת ה-F-35 עם האמירויות: רק ביום שישי נתנו את הסכמתנו, באתר ynet, 25 באוקטובר 2020
ג'רמי טיילר

| --- | --- |

 לידה:  21 ביוני 1991 (בן 33) סן דייגו שבקליפורניה
 עמדה:  פאוור פורוורד, סנטר
 גובה:  2.11 מטר
 מכללה:  סן דייגו (תיכון)
 דראפט:  בחירה מספר 39, 2011 שארלוט בובקאטס
 קבוצות כשחקן
 2009-2010   2010-2011   2011-2012   2012   2012-2013   2013   2013   2013 - 2014   2014 -:  מכבי חיפה   טוקיו אפאצ'י   גולדן סטייט ווריורס   ←דאקוטה וויזארדס   ←סנטה קרוז ווריורס   אטלנטה הוקס   סנטה קרוז ווריורס   ניו יורק ניקס   לוס אנג'לס לייקרס
ג'רמי טיילר (באנגלית: Jeremy Tyler; נולד ב-21 ביוני 1991 בסן דייגו, קליפורניה) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר בקבוצת לוס אנג'לס לייקרס מליגת ה-NBA. טיילר הוא הזר הצעיר ביותר ששיחק בליגת העל הישראלית בכל הזמנים, זאת לאחר ששיחק במדי מכבי חיפה בגיל 18 בלבד.
טיילר שיחק בליגת התיכונים של ארצות הברית, במדי תיכון סן דייגו בין השנים 2005–2009, כשבעונתו האחרונה בליגה הוא קולע 28.7 נקודות בממוצע למשחק. הוא החליט לוותר על כיתה י"ב והמכללה וכבר בגיל 18 יצא לאירופה. לאחר מספר שבועות בהם ניסו כמה מקבוצות היבשת לצרפו אליהן, חתם במכבי חיפה הישראלית, בתקווה שמאמני הקבוצה יכינו אותו ל-NBA. בכך הפך לשחקן הזר הצעיר בהיסטוריה של ליגת העל.
טיילר החל את העונה עם ציפיות גדולות, אך כבר במשחק הפתיחה של העונה נגד מכבי תל אביב, גילה חוסר תיאום עם שאר הקבוצה והוחלף על ידי עידו קוז'יקרו לאחר 10 דקות בלבד. במשחקו השלישי בקבוצה מצבו הידרדר אף יותר כאשר נגח בפניו של שחקן הפועל גלבוע גליל, מוטי מוסקוביץ'. הוא הורחק מיידית מהמשחק והושעה מהמשחק הבא נגד הפועל חולון. בנוסף, נקנס ב-10 אלף שקלים בפועל וב-20 אלף שקלים על תנאי. בעקבות המקרה ובעיות משמעת קודמות של טיילר, אמר עליו מאמנו אבי אשכנזי: "אני גמרתי להתעסק עם בעיות ההתנהגות שלו. השקעתי בזה הרבה מעבר למה שצריך ואני לא מתכוון להתעסק בזה יותר. הוא יישפט רק על פי הפן המקצועי - לא יהיה טוב, לא ישחק. ההתנהגות שלו דוחה." גם כלי התקשורת לא נשארו אדישים למקרה הנגיחה והחלו להתפרסם מאמרים רבים על הכישלון שבהחתמת השחקן ועל אי יכולתו להעתיק את יכולותיו מהתיכונים לכדורסל המקצועני. לאחר חזרתו מההשעיה שיפר במעט את יכולתו ובארבעת המשחקים שלאחר המקרה קבע ממוצעים של 4.2 נקודות ו-2.5 כדורים חוזרים למשחק. למרות זאת, הלך ודעך מעמדו בקבוצה ולאחר שלא נכלל בסגל הקבוצה במשך ארבעה משחקים רצופים, עזב את מכבי חיפה ב-19 במרץ 2010, פיטר את סוכנו וחזר לארצות הברית.
ב-29 ביולי 2010 חתם טיילר בקבוצת טוקיו אפאצ'י היפנית.. ביוני 2011 נבחר טיילר בדראפט ה-NBA על ידי שארלוט בובקאטס בבחירה ה-39. שארלוט העבירה את זכויות ההחתמה שלו לגולדן סטייט ווריורס, שהודיעה כי תחתים אותו על חוזה.
במהלך עונת 2011-2012 שיחק טיילר בגולדן סטייט ווריורס, במהלך העונה (27 בפברואר 2012) נשלח לקבוצת הדאקוטה וויזארדס מליגת הפיתוח של ה-NBA (קבוצת פיתוח הכישרונות של הווריורס), אך הוחזר לסגל גולדן סטייט ב-6 במרץ 2012.
הערות שוליים

1 2  טיילר הצטרף רשמית לחיפה, 13.08.09, אתר "ספסל"
↑  סטטיסטיקות קליעה של טיילר בעונת 2008/2009(הקישור אינו פעיל) באתר maxpreps.com
↑  שי לוי, ‏דיווח בארה"ב: ג'רמי טיילר חתם במכבי חיפה, באתר ONE‏, 16 ביוני 2009
↑  יצחק ויסהוף, ג'רמי טיילר נקנס ב-10 אלף שקל, 19.11.09, אתר nrg
↑  תומר לוי, אבי אשכנזי: "טיילר מתנהג בצורה דוחה", 08.11.09, אתר ספורט 5
↑  נדב כהן, ג'נינגס הוא לא, 30.11.09, אתר "ספסל"
↑  כרוניקה של כישלון: ג'רמי טיילר עזב את חיפה, באתר ynet, 19 במרץ 2010
↑  מחיפה ליפן: ג'רמי טיילר חתם בטוקיו, באתר ynet, 29 ביולי 2010
↑  אייל גרוסברד, ‏ראשי גולדן סטייט: "בונים על ג'רמי טיילר", באתר ערוץ הספורט, 25 ביוני 2011