stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בתאל קולמן
חיים אישיים

נשואה לטובאל קולמן ואם לארבעה. מתגוררת במאחז שדה בועז בגוש עציון.
הערות שוליים

↑    בתאל קולמן, ‏בין בג"ץ לצה"ל: המאבק להריסת בית המחבל שרצח את גיסי, בעיתון מקור ראשון, 29 בדצמבר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007597980305171  LCCN: no2016026851  VIAF: 53146461683527730579   WorldCat (עם VIAF): 53146461683527730579
בסינה

| --- | --- |

בסינה מתורינגיה. פרנסואה-סרפין דלפש (אנ'), הרבע הראשון של המאה ה-19.
 לידה:  438? 
 פטירה:  477? (בגיל 39 בערך) 
 בן או בת זוג:  כילדריך הראשון באסין 
 
בסינה (Basina; סביבות 438 – 477 לספירה) נזכרת כמלכת תורינגיה באמצע המאה ה-5 לספירה, על ידי סופרים מאוחרים כמו גרגוריוס מטור. עם זאת, מכיוון שגרגוריוס תיאר את ממלכת תורינגיה כנמצאת בצד הגאלי או המערבי של נהר הריין, יש הסבורים שמדובר במחוז המנהלי Civitas Tungrorum (אנ'), כיום בבלגיה.
ביוגרפיה

גרגוריוס מטור דיווח שכילדריך הראשון הוגלה מגאליה הרומית לתקופה מסוימת, ובמהלכה הוא נסע לממלכת תורינגיה. כשחזר, בסינה באה איתו, למרות שהייתה נשואה למלך תורינגיה, ביסינוס (אנ'). היא עצמה לקחה את היוזמה לבקש את ידו של כילדריך הראשון, מלך הפרנקים, ונישאה לו. שכן כפי שהיא עצמה אמרה: "אני רוצה את הגבר החזק ביותר בעולם, גם אם אצטרך לחצות את האוקיינוס בשבילו".
לפי החיבור "מעשיהם של הבישופים של קמבריי" ("Gesta episcoporum Cameracensium") (אנ'), המלך הפרנקי רגנכאר (Ragnachar) (רגנאריוס), ואחיו ריכאר, מאזור קמבריי היו קרובי משפחתה של בסינה.
ביוגרפיה > נישואים וילדים

בשנת 463 נישאה בסינה לכילדריך הראשון, בנם של מרובך ואשתו, והביאו לעולם את הילדים הבאים:
כלוביס הראשון (466–511) – מייסד ממלכת הפרנקים.
אודופלדה (Audofleda) (467–511) – מלכת האוסטרוגותים ואשתו של תיאודריך הגדול
לנטכילדיס (Lantechildis) (468 – ?)
אלבופלדיס (Albofledis) (470 – ?)
באמנות

המלכה בסינה מתורינגיה היא הדמות האנטגוניסטית המרכזית בסרט "האחים גרים" (אנ') משנת 2005.
הערות שוליים

1 2  ביוגרפיה של בסינה
↑  Rachel Singer, Gregory’s forgotten rebel: the portrayal of Basina by Gregory of Tours and its implications
↑  Deeds of the Bishops of Cambrai
כילדריך ובסינה. שארל מנש (Charles Moench), 1822.
ב'לאנה טורס

| --- | --- |
לוטננט ב'לאנה טורס, מתוך "מסע בין כוכבים: וויאג'ר"
לוטננט ב'לאנה טורס, מתוך "מסע בין כוכבים: וויאג'ר"
 תוכנית טלוויזיה:  "מסע בין כוכבים: וויאג'ר"
 הופעה ראשונה:  פרק הבכורה של "מסע בין כוכבים: וויאג'ר"
 הופעה אחרונה:  Endgame, פרק סיום הסדרה של "מסע בין כוכבים: וויאג'ר"
 גילום הדמות:  רוקסן דוסון
 מידע
 תאריך לידה:  2349
 גזע:  חצי אנושית (מצד האב) חצי קלינגונית (מצד האם)
 מין:  נקבה
 מקצוע:  מהנדסת
 שיוך:  מאקי
 אזרחות:  פדרציית הכוכבים המאוחדת
 דמויות קשורות
 משפחה:  ג'ון טורס - אביה האנושי מיראל - אמה הקלינגונית ל'נאאל - סבתא קרליק - סבתא-רבתא טום פאריס - בעל מיראל - בת (נקראת על שם אימה של ב'לאנה)
לוטננט ב'לאנה טורס (באנגלית: B'Elanna Torres) היא דמות בדיונית ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים", המופיעה בסדרת הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: וויאג'ר". היא מתוארת כחצי קלינגונית חצי אנושית אשר נולדה בשנת 2349 במושבת הפדרציה קסיק IV. טורס הצטרפה אל המאקי בשנת 2370 ושירתה על סיפון הואל ז'אן כאשר נלקחה אל רביע דלתא. מאוחר יותר, כאשר הצטרפה אל ספינת החלל "וויאג'ר", הוענקה לה דרגה זמנית של לוטננט זוטר והיא הוצבה לשרת כמהנדסת. לאחר זמן מה, היא קודמה לדרגת לוטננט ומונתה לתפקיד המהנדסת הראשית. בשנת 2377 היא נישאה לטום פאריס וילדה את בתם מיראל בתחילה השנה שלאחר מכן, בה "וויאג'ר" חזרה הביתה, לרביע אלפא. את דמותה מגלמת השחקנית רוקסן דוסון.
יצירה ופיתוח הדמות

ב'לאנה טורס היא חצי-אנושית/חצי-קלינגונית בשנות ה-20 לחייה, שותפה למרד של ארגון המחתרת המכונה "המאקי".
המפיקים רצו שחקנית שתוכל להביע את המאבק הפנימי של ב'לאנה בין האנושיות שבה לבין הקלינגונית שבה. לאחר שרוקסן דוסון נבחנה לתפקיד, היא הייתה הראשונה מבין צוות שחקני "מסע בין כוכבים: וויאג'ר" אשר לוהקה לסדרה.
במקור, האיפור של דוסון בפועל היה שונה מזה שבעיצוב המתוכנן הסופי. היא הסבירה שבמקור, היה לה מצח ואף קלינגוניים הרבה יותר בולטים והיא נאלצה ללבוש סט של שיניים קלינגוניות, שגרמו לה להרגיש לא בנוח. היא ביקשה מהמפיקים ומהמאפר מייקל ווסטמור להפוך אותה לאטרקטיבית יותר, ולמתן את האיפור הקלינגוני. בסופו של דבר הועלה עיצוב שרוקסן הייתה מרוצה ממנו, משהו שהיא תיארה כ-"איפור מפלצת יופי".
דוסון הייתה ספקנית בנוגע לתסריט של הפרק "Faces" מהעונה הראשונה; היא הרגישה שאירועי הפרק (מפורטים בהמשך) קורים עבורה מוקדם מדי בסדרה ושהיא עדיין לא מכירה מספיק טוב את הדמות כדי לשחק אותה כשני אנשים נפרדים. אבל היא ניצלה את האירוע כחוויה לימודית ולמדה עוד על הדמות שלה, ובסופו של דבר - פרק זה הפך לאחר מהפרקים האהובים עליה ביותר. אחרי שהפרק שודר, דוסון התקשרה אל ההורים שלה כדי לשאול את דעתם על הפרק, והם השיבו לה: "את היית טובה, אבל הבחורה ששיחקה את הקלינגונית הייתה באמת נהדרת!"; דוסון קיבלה זאת כמחמאה.
אף על פי שדמותה של טורס הייתה בת 25 כאשר הסדרה החלה, דוסון הייתה למעשה בת 36.‏
במהלך צילומי העונה הרביעית של התוכנית, דוסון נכנסה להריון עם הילד הראשון שלה. הכותבים החליטו שהם לא רוצים שב'לאנה טורס תיכנס להריון, ולכן למשך תקופת ההריון של דוסון, ניתן לה חלוק מעבדה, ששימש לכיסוי הריונה הגובר. עם זאת, במהלך הפרק "The Killing Game", שבו ההירוג'נים משתלטים על וויאג'ר ומאלצים את הצוות לקחת חלק באימוני לחימה שונים על ההולודק, אשר כללו את מלחמת העולם השנייה באירופה, דמות ההולודק בגילומה של ב'לאנה טורס מוצגת כבהריון עם תינוקו של קצין נאצי.
במהלך עונתה החמישית של "וויאג'ר", דוסון נפגשה עם המפיקים והכותבים של התוכנית כדי לדון בדמות שלה. דוסון הסבירה להם שהיא מרגישה שלב'לאנה יש צד אפל קיצוני שטרם נחקר, וכתוצאה מפגישה זו, נוצר הפרק "Extreme Risk". דוסון סיפרה כי לאחר שהפרק שודר היא קבלה מכתבי מעריצים המשבחים את העלאתן של בעיות כגון דיכאון וקונפליקט פנימי, אשר אנשים רבים הזדהו עימן.
בפרק "Barge of the Dead" של עונה 6, דוסון סוף סוף קיבלה את ההזדמנות לחקור את המורשת הקלינגונית של ב'לאנה בזכות פרק אשר במקור נהגה על ידי רונלד ד. מור עבור "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9". בפרק זה, לב'לאנה יש חוויית סף מוות בה היא מגיעה אל גרת'ור (Grethor), הגיהנום הקלינגוני, שם היא פוגשת את אמה, מיראל. ב'לאנה מגלה כי הביאה קלון על משפחתה, ועל כן על אמה להישאר לנצח בגרת'ור. הפרק בוחן כמה היבטים מרתקים באופיה של ב'לאנה, כמו גם מעניק תובנה נוספת למיתולוגיה הקלינגונית. דוסון מאמינה כי לפרק יש הרבה שכבות, וכי זה בעצם סיפור ההתבגרות של ב'לאנה וקבלתה הסופית של המורשת הקלינגונית שלה.
במהלך העונה השביעית, עלילת הריון נכתבה עבור דמותה של ב'לאנה.
בסוף הסדרה, דוסון תארה את התהליך שעברה דמותה של ב'לאנה לאורך כל הסדרה כמו זה של אישה צעירה ופרועה שמתבגרת ומבשילה במשך שבע שנים.
סקירה

ב'לאנה מוצגת כמי שנולדה בשנת 2349 במושבה של הפדרציה על קדיק IV. לטורס הייתה ילדות קשה; אביה האנושי, ג'ון טורס, ואימה הקלינגונית, מיראל, היו רבים לעיתים קרובות ובסופו של דבר אביה עזב את הבית כשהייתה בת שש שנים (הצהרות סותרות גם מצביעות על כך שהיא הייתה אולי בת 12). הוא חזר לכדור הארץ, והשאיר אותה לגדול אצל אמה.
עם גנטיקה מעורבת של בני אדם ושל קלינגונים, טורס מוצגת כנוטה להתפרצויות אגרסיביות. פעם היא תקפה את חברה ללימודים דניאל בירד, אחרי שהוא שוב ושוב לעג לה, וקרא לה "ראש צב" בשל רכסי גולגולתה. טורס בעלת התנהגות תוקפנית זו לאורך כל החיים שלה, אבל לבסוף היא למדה לשלוט בה.
סקירה > אקדמיית צי הכוכבים והמאקי

בעודה באקדמיה, ב'לאנה נתקלה כל זמן בבעיות עם כללי צי הכוכבים, וכתוצאה מכך עמדה לדין משמעתי 4 פעמים, והושעתה מלימודיה פעם אחת. טורס הייתה חברה מוערכת בקבוצת ספורט הקרב עשר של האקדמיה, וגרמה לזעם רב בקרב מאמן האתלטיקה, בנוסף לפרופסורים רבים אחרים, שלא היו מרוצים מבחירתה, בסופו של דבר, החליטה טורס לנשור מן הלימודים ולעזוב את האקדמיה. בזמן המסע בוויאג'ר, גילתה טורס שלמרות הזעם שגרמה לפרופסורים רבים, רבים מהם כתבו עליה המלצות ושבחים.
טורס עזבה את האקדמיה של צי הכוכבים בשנת 2368 בהיותה בגיל 19. כמה שנים מאוחר יותר היא הפכה לחברה בקבוצת העריקים המאקי, והחלה לפתח שנאה עמוקה כלפי הקרדאסים. טורס התיידדה עם קפטן של המאקי בשם צ'קוטי, ושירתה תחתיו כמהנדסת ראשית בספינתו, ואל ז'אן, כאשר הובאו, יחד עם אנשי צוות נוספים, אל רביע דלתא על ידי ה-Caretaker.
במהלך שירותה עם המאקי, טורס תכנתה-מחדש טיל קרדאסי המכונה "דרדנוט" (Dreadnought). הטיל, שנבנה עם בינה מלאכותית, היה ממוקד במקור נגד מתקנים של המאקי. טורס תכנתה-מחדש את מסלולו של הטיל אל עבר מתקן קרדאסי, אבל "דרדנוט" נסחף לרביע דלתא על ידי ה-Caretaker.
תאריך לידה

בפרק "Extreme Risk" טורס אומרת כי הייתה בת 19 כאשר פרשה מצי הכוכבים, וכי נכון לשנת 2376 - חלפו לכל הפחות 10 שנים מאז שהחלה לימודיה באקדמיה ומאז ששוחחה לאחרונה עם אמא שלה. טורס עזבה את האקדמיה בשנה השנייה ללימודיה בגיל 19 בשנת 2368, כלומר שנת הלידה שלה היא 2349.
הערות שוליים

↑  Dreamwatch Magazine 1997
1 2 3  Dawson, Roxann (interviewee) (2004-11-09). Star Trek: Voyager Season 5 DVD Box Set – Voyager Time Capsule: B'Elanna Torres (DVD). Paramount Home Entertainment. נבדק ב-2009-06-05.
↑   ב'לאנה טורס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  Star Trek Voyager Complete Season 4, Star Trek Magazine Interview
↑  Complete Star Trek Voyager Season Five/Six DVD. Star Trek Magazine Interview
↑  Star Trek.Com 2001, Voyager Wrap Party Interview.
↑  הפרק "Equinox, Part II".
↑  הפרק "Barge of the Dead".
↑  http://www.adherents.com/lit/startrek.html
| מסע בין כוכבים: וויאג'ר |
| --- | --- | --- |
| יוצרי הסדרה | ריק ברמן • ג'רי טיילור • מייקל פילר • על-פי "מסע בין כוכבים" מאת ג'ין רודנברי |  |
| שחקנים ראשיים | קייט מאלגרו • רוברט בלטרן • רוקסן דוסון • רוברט דאנקן מקניל • אית'ן פיליפס • רוברט פיקארדו • טים רוס • ג'רי ראיין • גארט וונג • ג'ניפר ליאן |  |
| דמויות ראשיות | קתרין ג'יינוויי • צ'קוטי • ב'לאנה טורס • טום פאריס • ניליקס • הדוקטור • טובוק • שבע מתשע • הארי קים • קס |  |
| דמויות משנה | אוון פאריס • איצ'ב • רג'ינלד בארקלי • בות'בי • נעמי וויילדמן • סמנתה וויילדמן • ססקה • מיראל פאריס • לואיס צימרמן |  |
| גזעי חייזרים | אוקמפה • בורג • גזע 8472 • הולוגרמה • וולקנים • הירוג'נים • וידיאנים • טלקסיאנים • פוטונים • קיו • קייזון • קלינגונים |  |
| מושגים | הולוגרמה רפואית לשעת חירום • הולודק • וויאג'ר • טכנובאבל • טרנספורטר • טרקי • מאקי • מנוע עיוות • משכפל • מתרגם אוניברסלי • פדרציית הכוכבים המאוחדת • הצו העליון • צי הכוכבים • רביע גלקטי • סוגיות מוסריות |  |
| פרקים בולטים | Threshold • Endgame |  |
| ראו גם | זיכיון מסע בין כוכבים |  |
"הצד האנושי" של ב'לאנה טורס (משמאל) מתעמת עם "הצד הקלינגוני" שבה; מתוך הפרק "Faces",‏ 1995.
בנימין נחום סילקינר

| --- | --- |

 לידה:  1 בדצמבר 1882 וילקי, ליטא 
 פטירה:  6 בנובמבר 1933 (בגיל 50) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 שפות היצירה:  עברית 
 
בנימין נחום סילקינר (1 בדצמבר 1882 - 6 בנובמבר 1933) היה משורר וסופר עברי יליד ליטא שפעל בניו יורק.
תולדות חייו

נולד בי"ט בכסלו תרמ"ג (1 בדצמבר 1882) בעיירה וילקי שבפלך קובנה בליטא. חונך על ברכי היהדות, אולם באווירה האוהדת את תנועת ההשכלה היהודית. בשנת 1900 עבר לאודיסה להמשך לימודיו, והושפע ביותר מאחד העם ומחיים נחמן ביאליק. שם הוא החל בכתיבת שיריו הראשונים. בשנת 1908 עבר לארצות הברית יחד עם בן-דודו אהרון דוד מרקסון, וסיים את חוק לימודיו במשפטים באוניברסיטת ניו יורק. כל העת עסק סילקינר בהוראת העברית בבית המדרש למורים בניו יורק, ליד בית המדרש לרבנים באמריקה מיסודו של שניאור זלמן שכטר. בשנותיו האחרונות אף שימש מנהלו של בית מדרש זה.
בשנת 1903 יצא לאור שירו הראשון בכתב העת "הזמן", אך הוא לא המשיך לפרסם עד להתבססותו בארצות הברית, שם הוא היה הפותח של השירה העברית המודרנית בארצות הברית. המעבר לכרך הגדול של העולם החדש העיק עליו והוא ביקש לעצמו פינת סתר של רוך פיוטי, שהתבטאה בנעימה הלירית והענוגה של שיריו. בספרו הראשון "מול אוהל תמורה: שברי פואמה מזמן שלטון הספרדים באמריקה", ביצע סילקינר ניסיון נועז לחדור לקדמי אמריקה הראשונית, והיא התמודדות ראשונה של השירה העברית עם נושא אמריקאי מובהק - הווי האינדיאנים בימי שלטון הספרדים באמריקה. הספר סימן מפנה בשירה העברית ופתח תקופה חדשה בספרות העברית בארצות הברית. לאחר שמילא בכתביו את מרבית הקובץ "סנונית" שהוציא ראובן בריינין בשנת 1910, השתתף החל משנת 1911 בעריכת כתב העת האמריקאי העברי "התורן" יחד עם אברהם גולדברג, שמעון גינצבורג, שלום בר מקסימובסקי ודניאל פרסקי. בשנת 1927 כינס את מרבית שיריו לאסופה "שירים".
סילקינר הוציא מספר ספרי-לימוד לעברית מאנגלית, והיה שותף לחיבור המילון האנגלי-עברי הגדול יחד עם ד"ר יהודה אבן שמואל וישראל אפרת שיצא לאור לראשונה בשנת 1929. הוא גם עסק בתרגום כתביו של ויליאם שייקספיר לעברית: תרגם את "מקבת'" בשנת 1929 והוסיף הערות לתרגום "הסוחר מוונציה" לשמעון הלקין.
סילקינר נפטר בניו יורק בי"ז בחשוון תרצ"ד, ה-6 בנובמבר 1933 בהיותו בן 51.
הערכת פועלו

סילקינר מצטיין בין המשוררים העבריים שפעלו בארצות הברית. במבוא לאנתולוגיה של השירה העברית באמריקה לריבולוב נכתב עליו:
עיקר החידוש של סילקינר וחבריו שבאו איתו ואחריו הוא, שהם אחזו בחוט השני של השירה העברית החדשה ברוסיה ובשאר הארצות והתחילו טווים את המטווה שלה גם באמריקה. סילקינר יצר פה את השיר הלירי הקטן והדק. לא המקוריות המרעשת היא הקו האופייני שלו, כי אם הכנות והפשטות. לא הסבך שבחיים, עם אלפי הקיפולים והסתרים שלו, הוא המוצא ביטוי והתרה בשיריו, כי אם החוטים הבודדים המהווים את הריקמה
כתביו > ספריו

מול אהל תמורה: שברי פואמה מזמן שלטון הספרדים באמריקה, דפוס לעווי ושותפיו, ירושלים, 1910
מתודה להורות שפת עבר על פי שטת התרגום עברית - באנגלית, ש' דרוקערמאן, 1910 (בשיתוף חיים אליהו גולדין)
להורות את הקריאה ואת השפה העברית, הוצאת בלוך, ירושלים, 1926 (בשיתוף חיים אליהו גולדין וברנרד אייזקס)
שירים, הוצאת חברים באמריקה על יד דביר : דפוס אחדות, 1927
מלון אנגלי-עברי, הוצאת דביר, 1929 (בשיתוף ישראל אפרת ויהודה אבן שמואל)
כתביו > תרגום

מקבת' לויליאם שייקספיר, ורשה: אברהם יוסף שטיבל, 1939
לקריאה נוספת

אברהם אפשטיין, ב. נ. סילקינר : ציון, בספרו: סופרים: דברי מסה וביקורת, הוצאת עוגן, 1934.
בעריכת מנחם ריבולוב, ספר-זיכרון לב. נ. סילקינר, ניו יורק, 1934.
ד"ר שמעון גינצבורג, סילקינר הליריקן (במלאת שנה למותו), ספר השנה של א"י, 1935
מנחם ריבולוב, סופרים ואישים, ניו יורק, 1936
מנחם ריבולוב, מבוא לאנתולוגיה של השירה העברית באמריקה, ניו יורק, 1938
ש"י פנואלי, שירת ב.נ. סילקינר, גיליונות, כרך ט"ו, 1944
בלסינג אלקה

בלסינג צ'יבויקה אלקה (באנגלית: Blessing Chibuike Eleke; נולד ב-5 במרץ 1996) הוא כדורגלן ניגרי בעמדת החלוץ המשחק באיסטיקלול דושנבה.
קריירה

אלקה התחיל את הקריירה שלו באקדמיית פליינג ספורט ובגיל 18 הצטרף למחלקת הנוער של גוריצה מליגת העל הסלובנית. ב-7 בדצמבר 2014 אלקה ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-2 נגד קרקה. ב-28 בפברואר 2015 אלקה הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה בהפסד 5-1 למריבור. בעונת 2015/2016 אלקה הספיק להבקיע 12 שערים עד המחזור ה-19.
בינואר 2016 חתם באולימפיה ליובליאנה. את העונה אלקה סיים רביעי ברשימת מלך שערי הליגה עם 15 שערי ליגה ב-31 משחקי ליגה. בנוסף, אלקה זכה עם אולימפיה באליפות.
את עונת 2017/2018 התחיל באולימפיה, אך ב-28 באוגוסט 2017 חתם במ.ס. אשדוד מליגת העל. באותו יום, אלקה ערך את הופעת הבכורה שלו באשדוד בהפסד 4-1 לבית"ר ירושלים. ב-21 באוקטובר אלקה הבקיע את שער הבכורה שלו באשדוד בניצחון 1-2 נגד בני יהודה.
ב-26 ביולי 2018 אלקה חתם בלוצרן מליגת העל השווייצרית. במדי הקבוצה כבש 17 שערי ליגה ב-58 הופעות.
ב-11 באוגוסט 2020 חתם אלקה בבירסחוט הבלגית.
ב-1 בספטמבר 2021 אלקה הושאל לגנצ'לרבירלי.
ב-5 באוגוסט 2022 חתם אלקה קאשימה אנטלרס היפנית.
ב-21 במרץ 2024 חתם לעונה באיסטיקלול דושנבה מליגת העל הטג'יקית.
הערות שוליים

↑  דור ביטון, ‏מכוונת גבוה: בלסינג אלקה חתם במ.ס אשדוד, באתר ONE‏, 28 באוגוסט 2017
↑  עמית קרקו, ‏אלקה עזב ללוצרן, אשדוד החתימה את קנזביץ', באתר ONE‏, 26 ביוני 2018
↑  העברות בעולם - 12.8: מודריץ' מוכן לקצץ, פוגבה מצפה להארכת חוזה ביונייטד, באתר וואלה, 11 באוגוסט 2020
במצולות הים עם דלפי

| --- | --- |

 סוגה:  אנימציה
 יוצרים:  אנטוני דוקון
 מדבבים בעברית:  אורית ירון/ אור אזולאי (דלפי), אורית פרוכטר (דולפינה), נחמן אשכנזי (מירשוע), שמעון כהן (השוטר אברומה), אוהד שחר (בוינג, כרישי, דן), דן תורן (פני צפרדע, רודי),שחר צרפתי
 ארץ מקור:  ספרד
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  91
 הפקה
 מפיק:  אנטוני דוקון 
 מוזיקה:  Josep Roig Boada 
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  La 1 
 רשת שידור בישראל:  הטלוויזיה החינוכית
 תקופת שידור מקורית:  18 באפריל 1992 – 21 בנובמבר 1992
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
במצולות הים עם דלפי (בספרדית: Delfy y Sus Amigos, "דלפי וחבריו") היא סדרת אנימציה ספרדית. הסדרה בת 52 הפרקים (בגרסה הספרדית המקורית היו 91 פרקים) הופקה במקור לטלוויזיה ב-1992.
הסדרה שודרה בישראל בטלוויזיה החינוכית ב-1994.
את שיר הפתיחה והסיום העברי של הסדרה ביצעה חני נחמיאס.
עלילה

הסדרה מתמקדת בדלפי הדולפין וחבריו ובהרפתקאותיהם ברחבי הים כאשר בכל פרק הם נאלצים להגן על הסביבה המימית שלהם מפני מזימותיו של נשר חמדן בשם מירשוע והעוזר שלו בוינג הקנגורו וקבוצת כרישים.
הדמויות הראשיות > הטובים

דלפי (Delfy) – דולפין חכם ואמיץ. הדמות הראשית בסדרה.
דולפינה (Chees) – החברה של דלפי.
פני צפרדע (Froggy) – דג ירוק דמוי צפרדע ומכאן שמו. חברו הטוב ביותר של דלפי.
הדמויות הראשיות > הרעים

רב חובל מירשוע (Captain Vinager) – נשר חמדן. דמות הנבל הראשית בסדרה.
בוינג (Boing) – קנגורו טיפש. עוזרו של מירשוע.
כרישי (Sharky) – כריש-שודד ים ושכיר חרב של מירשוע.
כרישון (Sharko) – ידידו של כרישי שמבין שדלפי יגבר עליו ומנסה לשמור מרחק ממזימותיו של כרישי ולהזהיר אותו. הוא מיואש מהאפשרות לטרוף דגים ואוכל פצפוצי תירס.
בן ציון שטרנפלד

הרב בן ציון שטרנפלד (נפטר ה'תרע"ז) היה רב ליטאי מגדולי פוסקי ההלכה בדורו. רבן של שש עיירות וערים במרחב הליטאי, מהן: איישישוק, חסלביץ' ובילסק.
ביוגרפיה

נולד לרב אריה לייב שטרנפלד, בילדותו התגורר בוולקוביסק ובה קיים קשרים עם מהרי"ל דיסקין. כיהן במשך שישים שנים כרב ברוסלאביצי, במרטש שבמחוז אליטא, בקלווריא ובשרשוב שבפלך גרודנה, ובה למד אצלו יצחק יעקב רבינוביץ, לימים רבה של פוניבז'. התמנה כרבה של איישישוק אחרי הרב אברהם שמואל מחבר שו"ת "עמודי אש" שנפטר בשנת תרכ"ט. לאחר פטירת הרב אריה לייב ילין, רבה של בילסק, התמנה תחתיו לרבנות העיר. הוא היה מגדולי רבני ליטא בזמנו, והסכמותיו מעטרות ספרים רבים, הבולטים בהם הם הספר הלמדני-ליטאי הקלאסי "המאיר לעולם" של רבי מאיר מיכל רבינוביץ; והמפורסם יותר, ספר ההלכה הנודע "משנה ברורה" של רבי ישראל מאיר הכהן מראדין. בעקבות פנייתו אל ה"חפץ חיים", פעל האחרון להקדים את החלקים העוסקים ב"בין אדם לחברו" ב"תפילה זכה" הנאמרת לפני תפילת "כל נדרי" בליל יום הכיפורים, לתחילת התפילה, בשל חשיבות עניינים אלו והאפשרות שאנשים לא יאמרו את התפילה כולה והמודעות לחשיבות המצוות שבין אדם לחברו תיפגע.
הרב שטרנפלד נפטר בשנת תרע"ז במהלך מלחמת העולם הראשונה.
משפחתו

לרב שטרנפלד היו בן, ר' חיים דוד שהדפיס את החלק השלישי בסדרת ספריו של אביו "שערי ציון". ובת יחידה, אלטע, שנישאה לרב משה אהרן בן דעת (בנדס) שהיה עוזרו ולאחר פטירתו ממשיכו ברבנות בילסק, הוא נספה עם בני קהילתו בשואה.
הערות שוליים

↑  יהדות ליטא, להלן קישורים חיצוניים בערכו.
↑  דוד שלמה שוטנשטיין, ברכה לנישואיו עם לאה בת שבח לעווינזאן בד' ניסן תרנ"ג בדרוזגניק, המליץ, 27 במרץ 1893.
↑  אחיו של רבי זליג ראובן בנגיס. ראו עליו עוד בספר בילסק עמ' 170 ואילך (ספר יזכור לקהילת ביילסק פודלסקי, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 174 ואילך). ובערך רבי משה אהרן בן דעת, בלקסיקון הרבני "אישי ישראל".
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בנייה מתועשת

בניית גורדי שחקים בתל אביב
בנייה מתועשת היא מכלול של שיטות בנייה המייעלות את תהליך הבנייה באמצעים תעשייתיים. רוב הבנייה המודרנית היא מתועשת במידה כזו או אחרת והיא שונה במהותה משיטת הבנייה הטרומית.
עיקרה של הבנייה המתועשת היא ייצור סדרתי של רכיבי בניין באמצעים שונים, אך בניגוד לבנייה טרומית בה הייצור מתבצע במפעל ומובא לאתר, בבנייה המתועשת מיוצרים הרכיבים באתר הבנייה עצמו ולרוב כחלק אינטגרלי מבניית השלד.
בבנייה קונבנציונלית, בה נבנה השלד מבטון מזוין, נוצקים חלקי המבנה בעזרת טפסות עץ המורכבות בכל פעם לטובת היציקה. בבנייה מתועשת נעשה לרוב שימוש בטפסות פלדה רב-שימושיות אותן ניתן בקלות יחסית לצקת שורה של רכיבים בקצב תעשייתי. ניתן להשוותה לפס ייצור המתקדם ומשאיר את התוצר במקום.
לרוב, כאשר מדובר בבנייה מתועשת, נעשה שימוש רב יותר בכלים מכנים הנדסיים משוכללים כדי לייעל את הבנייה בהגברת קצב הבנייה והגדלת איכותה.
שימוש בטכנולוגיית בנייה מתועשת משתלם כאשר נבנה מבנה בעל מאפיינים חזרתיים וכאשר שוק הבנייה מורכב מכח עבודה יקר יחסית.
אחת משיטות הבניה המתועשת המתאימה דווקא למבנים קטנים היא שיטת ICF (‏Insulated concrete Forms) שבה בונים את הבית מלבני קלקר שבהם חללים להכנסת בטון וברזל. כך מתקבל מבנה חזק עם בידוד מצוין. יתרון נוסף של שיטה זו היא הקלות והזמן הקצר בו בונים את המבנה (מלבנים קלות מאד שמשתלבות כמו לגו) ואז יוצקים.
הכנת קומה ליציקה בשיטת ICF
ג'ייסון דונובן

| --- | --- |

 לידה:  1 ביוני 1968 (בן 56) מלבורן, ויקטוריה, אוסטרליה 
 שם לידה:  Jason Sean Donovan 
 סוגה מועדפת:  מוזיקת פופ 
 מדינה:  אוסטרליה 
 תקופת הפעילות:  מ-1980 
 מקום לימודים:  De La Salle College 
 בן או בת זוג:  אריקה פאקר 
 מספר צאצאים:  3 
 http://www.jasondonovan.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ייסון דונובן בשנת 2007
ג'ייסון דונובן (באנגלית: Jason Donovan; נולד ב-1 ביוני 1968 במלבורן) הוא שחקן וזמר אוסטרלי.
במערב אין כל חדש (סרט, 1930)

| --- | --- |

 מבוסס על:  במערב אין כל חדש 
 בימוי:  לואיס מיילסטון 
 הופק בידי:  קארל למל (הבן)
 תסריט:  מקסוול אנדרסן, לואיס מיילסטון, ג'ורג' אבוט, ס. גרדנר סאליבן 
 עריכה:  אדגר אדמס 
 שחקנים ראשיים:  לואיס וולהיים, לו אייריס.
 מוזיקה:  דייוויד ברוקמן
 צילום:  ארתור אדסון, קרל פרוינד, טוני גאידאו 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי יוניברסל 
 חברה מפיצה:  סרטי יוניברסל
 שיטת הפצה:  הפצה לאולמות הקולנוע, וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  21 באפריל 1930
 משך הקרנה:  136 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מלחמה, סרט דרמה, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 תקציב:  1.2 מיליוני דולרים
 הכנסות:  3 מיליוני דולרים
 הכנסות באתר מוג'ו:   allquietonthewesternfront
 פרסים:  פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר פרס אוסקר לבימוי
 דף הסרט ב־IMDb
 
במערב אין כל חדש (באנגלית: All Quiet on the Western Front) הוא סרט קולנוע בשחור-לבן מ-1930 בבימויו של לואיס מיילסטון, אשר זכה בפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר ובפרס אוסקר על הבימוי. הסרט התבסס על הספר "במערב אין כל חדש" שנכתב ב-1929, על ידי הסופר הגרמני אריך מריה רמרק ומתאר את חוויותיו כחייל במלחמת העולם הראשונה. הסרט הפציפיסטי מראה את הזוועה של המלחמה ואת חוסר ההיגיון שבה. חוליות אס אה נאציות מנעו בכוח את הקרנת הסרט באולמות עוד עם יציאתו ב-1930, וב-1933 הספר היה אחד מהספרים שנאסרו לקריאה על ידי הנאצים ונשרפו בהפגנתיות.
ב-1990 צורף הסרט למאגר הסרטים לשימור של ארכיון הסרטים הלאומי של ארצות הברית על רקע היותו נכס תרבותי והיסטורי. ב-1998, נכלל הסרט במקום 54 ברשימת 100 הסרטים הטובים ביותר מטעם מכון הסרטים האמריקאי, אך בדירוג השני שנערך ב-2007 לא נכלל הסרט ברשימה זו.
ב-1979 הופק בממלכה המאוחדת סרט טלוויזיה באותו השם שהתבסס אף הוא על הספר של אריך מריה רמרק.
עיבוד נוסף של הספר יצא לאקרנים בשנת 2022.
עלילה

הסרט מתחיל בכיתתו של הדמות הראשית, פול באומר, שבה המורה נואם בהתלהבות נאום פטריוטי לתלמידיו המסיימים את לימודיהם והולכים להתגייס לצבא. ההזיות הרומנטיות על הצבא של חברי הכיתה נשברות במהירות במהלך האימון הקצר אבל קפדני שלהם תחת רב"ט פוגעני בשם הימלסטוס, אשר מודיע להם ישירות, "אתם הולכים להיות חיילים-וזה הכל."
לאחר מכן, הם מגיעים לקו החזית, שבו שוררת אנרכיה רבה וחוסר סדר. מיד הם מתחילים להילחם ורבים מהחיילים נהרגים. אחרי הקרב החיילים ששרדו הולכים לאכול וכל אדם מקבל מנה כפולה, בגלל מספר ההרוגים הרב.
יום אחד, רב"ט הימלסטוס מגיע לחזית ונהרג מיד. בהתקפה על בית קברות, פול דוקר חייל צרפתי, אך מוצא את עצמו לכוד בתוך בור עם אדם גוסס במשך לילה שלם. במשך כל הלילה, הוא מנסה נואשות לעזור לצרפתי, אבל נכשל והצרפתי מת מפצעיו. הוא בוכה בכי מר ומתחנן לסליחה מהגופה.
אחרי שחזר לקרבות, פול נפצע ומפונה לבית חולים קתולי. הוא חוזר לחופשה בביתו, ונדהם על חוסר ההבנה של האזרחים בנוגע למלחמה - הוא שומע מהם כי הם חושבים שפריז הולכת להיכבש בקרוב, מה שרחוק מהמציאות. פול רואה את מורו מהתיכון נואם נאום פטריוטי בהתלהבות רבה בדומה לנאום בתחילת הסרט, דבר המכעיס ומעציב אותו.
בסצנה האחרונה, פול חוזר לקרבות בקו החזית. הוא רואה פרפר ממש מעבר לחפירה שלו. פול מחייך ומושיט יד כלפי הפרפר, אך הוא נחשף, והוא נורה ונהרג בידי צלף.
לקריאה נוספת

דני מוג'ה, אהבנו כל כך – 100 סרטי מופת, מפה - מיפוי והוצאה לאור, 2003, הערך "במערב אין כל חדש", עמ' 9–11