stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ראבפורדאן
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד תושבים יהודיים באזור צ'ורנה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת צ'ורנה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | צ'ורנה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • צקוהאזה • דר • אגייד • פאראד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד  • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סאן • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • ואג |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531170805171  LCCN: n94086958  VIAF: 158430361   WorldCat (עם VIAF): 158430361 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הפיגוע באוטובוס בנמל התעופה בורגס

| חלק מהסכסוך האיראני-ישראלי |
| --- | --- |

מקום הפיגוע
 תאריך:  18 ביולי 2012
 מקום:  נמל התעופה בורגס
 מטרה:  אוטובוס ישראלים
 קואורדינטות:  42°34′00″N 27°31′13″E﻿ / ﻿42.566666666667°N 27.520277777778°E﻿ / 42.566666666667; 27.520277777778
 סוג:  פיגוע התאבדות
 הרוגים:  6
 פצועים:  32
 מבצע:  חזבאללה חזבאללה
  (למפת בולגריה מוגדלת) סופיה פלובדיב וארנה בורגס רוסה פלבן סטארה זאגורה טורקיה יוון מקדונ. הצפו.  סרביה רומניה הים השחור הפיגוע(למפת בולגריה רגילה) סופיה פלובדיב וארנה בורגס רוסה פלבן סטארה זאגורה טורקיה יוון מקדונ. הצפו.  סרביה רומניה הים השחור הפיגוע(למפת מחוז בורגס רגילה) בורגס אייטוס קרנובט נסבר סרדץ צארבו שומן וארנה הים השחור טורקיה ימבול ח. סליבן טר.הפיגוע(למפת מחוז בורגס מוגדלת) בורגס אייטוס קרנובט נסבר סרדץ צארבו שומן וארנה הים השחור טורקיה ימבול ח. סליבן טר.הפיגוע
 
יושב ראש הכנסת ראובן ריבלין מודה לנשיא בולגריה רוסן פלבנלייב על הסיוע הבולגרי באירוע, אוקטובר 2012
הפיגוע באוטובוס בנמל התעופה בורגס אירע ב-18 ביולי 2012, בשעה 17:30, כאשר מחבל מתאבד בשם מוחמד חסן אל-חוסייני התפוצץ באוטובוס במגרש החנייה של נמל התעופה בורגס שבבולגריה ובו 42 תיירים ישראלים, רובם בני נוער, בדרכם מנמל התעופה למלונות שלהם, לאחר שהם הגיעו לבולגריה בטיסה של אייר ויאה מתל אביב שנחתה בשעה 16:50. בפיגוע נרצחו חמישה ישראלים ואזרח בולגרי אחד, ונפצעו יותר מ-30.
רקע

בחודשים שקדמו להתקפה, נעשו מספר פיגועים וניסיונות לביצוע פיגועים או התקפות נגד אזרחים ישראלים בחו"ל ונגד דיפלומטים ישראלים בהודו, בגאורגיה, בתאילנד ובקפריסין. ארגון חזבאללה ואיראן נמצאו מעורבים בחלק גדול מההתקפות הללו. בניסיון פיגוע בקפריסין, שנערך ימים ספורים לפני ההתקפה בבולגריה, היה מעורב אדם שעבד עבור ארגון חזבאללה. בינואר 2012 נמצאה חבילה חשודה באוטובוס שהסיע תיירים ישראלים מטורקיה לבולגריה.
הפיגוע

ב-18 ביולי 2012, בשעה 17:30 בערב, מחבל מתאבד התפוצץ באוטובוס במגרש החנייה של נמל התעופה בורגס שבבולגריה ובו תיירים ישראלים.
האוטובוס ובו 42 ישראלים, רובם בני נוער, המתין להסעה משדה התעופה למלונות שלהם, לאחר שהגיעו לבולגריה בטיסה של אייר ויאה מתל אביב שנחתה בשעה 16:50. אל-חוסייני השתמש ברישיון נהיגה מזויף על שם ג'ק פיליפ מרטין. בפיגוע נרצחו שישה בני אדם - נהג האוטובוס מבולגריה וחמישה תיירים מישראל, ואושפזו 32 פצועים. שני אוטובוסים נוספים ניזוקו בפיצוץ ועלו באש, בנוסף למספר כלי רכב סמוכים אחרים.
לפי השלטונות הבולגריים, נגרם הפיצוץ על ידי מחבל מתאבד אשר תועד על ידי מצלמות האבטחה של שדה התעופה בעת שהוא חיכה במגרש החניה כשעה שלמה.
בעקבות הפיגוע שדה התעופה בורגס נסגר לתנועה. יורדנקה פנדקובה, ראש עיריית סופיה, בירת בולגריה, הורתה להגביר את הנוכחות המשטרתית בכל המקומות הציבוריים הקשורים לקהילה היהודית בעיר.
למחרת הפיגוע הועברו מרבית הפצועים הישראלים לבתי חולים בישראל, לאחר שהוטסו מבולגריה במטוס של חיל האוויר הישראלי. שלושה פצועים קשה נותרו בבולגריה.
חקירת הפיגוע

אף גורם לא נטל אחריות לפיגוע, אך ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, הצהיר כי "כל הסימנים מצביעים על איראן" כגורם האחראי לפיגוע. על פי עיתון "הארץ" טענה זו מגובה במידע מודיעיני מפורט, לפיו הגנרל קאסם סולימאני, ראש כוח קודס של משמרות המהפכה האסלאמית האיראניים, עמד מאחורי הפיגוע וכי משמרות המהפכה האסלאמית האיראניים, המשרד למודיעין ולביטחון לאומי של איראן, וארגון חזבאללה סייעו להוציא לפועל את הפיגוע. הפיגוע התרחש ביום השנה ה-18 של הפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה שכוון גם הוא נגד מטרות ישראליות ויהודיות, ויוחס אף הוא לאיראן ולחזבאללה.
יום למחרת הפיגוע פורסם כי המחבל מבורגס היה אזרח שוודי, מהדי מוחמד רזאלי, איש "הג'יהאד האיסלאמי העולמי", שאומן בפקיסטן ובאפגניסטן, ונכלא במשך שנתיים בגואנטנמו.
חקירה של המועצה לביטחון לאומי בבולגריה מצאה כי חזבאללה היה אחראי לפיגוע. ביולי 2013 פרסמה בולגריה מידע על שני חשודים בפיגוע. כשלושה חודשים לאחר מכן, אמר גורם ביטחוני אמריקני למגזין הניו יורקר כי את הפיגוע ביצע ארגון חזבאללה לבדו, ללא ידיעה מוקדמת של סולימאני ואנשיו. באפריל 2014 פורסם שהמחבל המתאבד הוא אלג'יראי שאומן בלבנון.
ב-18 ביולי 2014, מלאת שנתיים לפיגוע, פורסם כי סוכנות הביון הבולגרית מצאה בבדיקת DNA שאזרח לבנוני בשם מוחמד חסן אל-חוסייני הוא שביצע את פיגוע ההתאבדות. אל-חוסייני שיתף פעולה עם חסן אל חאג'-חסן בעל אזרחות קנדית ומליאד פרח המחזיק באזרחות אוסטרלית.
ההליך המשפטי

בחודש יולי 2016, כארבע שנים לאחר קרות הפיגוע, נפתח הליך פלילי בבית המשפט המיוחד לפשעים בסופיה בירת בולגריה, במסגרתו הוגש כתב אישום כנגד שני המחבלים אשר היו שותפים בביצוע הפיגוע. הואיל והמחבלים לא נתפסו, נפתח המשפט בהיעדרם ומונו להם עורכי דין בולגרים מטעם הסניגוריה הציבורית הבולגרית. בחודש מרץ 2017, הגישו קורבנות הפיגוע הישראליים, הן המשפחות השכולות והן פצועי הפיגוע, בקשה להצטרף להליך הפלילי כתובעים אזרחיים, אליה כרכו תביעת פיצויים.
בספטמבר 2020 בית המשפט הבולגרי הטיל מאסר עולם על שני המחבלים הלבנוניים שהיו שותפים לפיגוע, השניים נשפטו כשהם עצמם נעדרו מהדיון.
ראו גם

קלינה קרומובה
הערות שוליים

↑  India’s Blast Inquiry Tests Ties to Israel and Iran, NY Times, March 16, 2012
↑  Thailand: Iranians planned to attack Israelis – USATODAY.com
↑  Man detained in Cyprus was planning attack on Israeli targets for Hezbollah - Israel News | Haaretz Daily Newspaper
↑  7 dead in bombing of Israeli bus in Bulg... JPost - International
↑  Атентатът в Бургас почерни и Юруково
↑  הותרו לפרסום שמות חמשת ההרוגים בפיגוע בבורגס, באתר וואלה, 19 ביולי 2012
↑  אוהד חמו, שליח חדשות 2 לבורגס וברהנו טגניה |, ‏ראש ממשלת בולגריה: "מחבל מתאבד ביצע את הפיגוע", באתר ‏מאקו‏, 19 ביולי 2012
↑  Bulgaria: Sofia Tightens Security in Wake of Terror Attack on Israeli Tourists - Novinite.com - Sofia News Agency
↑  עמוס הראל, בירושלים אין ספק: טהראן מאחורי הפיגוע בבורגס, באתר הארץ, 19 ביולי 2012
↑  דיווח: המחבל בבורגס - אזרח שוודי שנכלא בגואנטנמו, באתר וואלה, 19 ביולי 2012
↑  כתבה באתר news1
↑  בולגריה: נחשפו תמונות החשודים בפיגוע בבורגס, באתר nrg‏, 25 ביולי 2013
↑  דקסטר פילקינס, מפקד הצללים, ניו יורקר, 30 בספטמבר 2013 (באנגלית)
↑  דיווח: המתאבד מהפיגוע נגד ישראלים בבולגריה - אלג'יראי שאומן בלבנון, באתר הארץ, 7 באפריל 2014
↑  יוסי נכטיגל, ‏הפיגוע בבורגס: מאסר עולם לרוצחי 5 הישראליים, באתר כיכר השבת, 21 בספטמבר 2020
| פיגועי טרור נגד ישראלים בעשור השני של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | תקיפת שגרירות ישראל במצרים (9 בספטמבר 2011) • הפיגועים נגד הדיפלומטים הישראלים בהודו ובגאורגיה (13 בפברואר 2012) • פיגוע הירי בטולוז (11 במרץ 2012) • הפיגוע באוטובוס בנמל התעופה בורגס (18 ביולי 2012) • פיגוע ההתאבדות באיסטנבול (מרץ 2016) (19 במרץ 2016) • התקרית בשגרירות ישראל בעמאן (23 ביולי 2017) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
הגירה לארצות הברית

מפת התפלגות אוכלוסיית ארצות הברית לפי מוצא בהתאם לנתוני מפקד האוכלוסין לשנת 2000
גלוית שנה טובה מתחילת המאה ה-20 בה מהגרים יהודים מרוסיה לבושים בלבוש מסורתי עם מטלטליהם בוהים בקרובי משפחתם האמריקאים הקוראים להם לעבור לארצות הברית. קרוב לשני מיליון יהודים היגרו לארצות הברית בין השנים 1881–1924.
ההגירה לארצות הברית נחשבת לאחד הגורמים לצמיחתה של ארצות הברית מפרובינציה בריטית בצפון אמריקה לכדי מעצמת-על. ארצות הברית קלטה הגירה המונית עוד לפני היווסדה ועד שנת 1914, עת הוחל בהשמת מגבלות על ההגירה. אך אף על פי שהמגבלות, שהגיעו לשיאן בשנת 1924 עם חקיקת חוק ג'ונסון, ארצות הברית המשיכה להיות יעד מרכזי בתנועת ההגירה העולמית וגם במאה ה-21 היא קולטת יותר הגירה חוקית מכל שאר מדינות העולם גם יחד.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בימיה הראשונים של ארצות הברית היא לא היוותה יעד הגירה מועדף. מוערך שבין 1787–1820 הגיעו כ-6,000 מהגרים בשנה בממוצע, בעת שאוכלוסיית ארצות הברית גדלה מ-4 ל-10 מיליון תושבים. המהפכה הצרפתית ומלחמות נפוליאון באירופה הקשו מאוד על ההגירה מאירופה, המקור העיקרי של הגירה לארצות הברית עד למאה ה-20. על פי ההערכות, רק 1.4% מאוכלוסיית ארצות הברית בשנת 1815 לא נולדו בה.
החל משנת 1820 החלה ההגירה לארצות הברית להתגבר, מ-8,385 מהגרים בשנת 1820 ל-23,322 בשנת 1830 ולממוצע של כמעט 60,000 מהגרים לשנה בעשור שבין 1830–1840. עיקר ההגירה הגיעה בעשור זה מאירלנד הקתולית שהייתה חלק מבריטניה וסבלה מעוני ואפליה (207,000 מהגרים), מדינות גרמניה (152,000 מהגרים), האי הבריטי (76,000 מהגרים) וצרפת (46,000 מהגרים). בעשור הבא, בין השנים 1841–1850 הגיעה סך ההגירה ל-1,713,000 בני אדם, שכללו 781,000 אירים שנמלטו מארצם מוכת הרעב. כישלון המהפכות של 1848 הביא גם הוא להגברת ההגירה שכללה 435,000 גרמנים, 267,000 בריטים ו-77,000 צרפתים. הדומיננטיות האירית בהגירה הביאה לירידת אחוז הפרוטסטנטים בארצות הברית ממעל 95% בתחילת דרכה לפחות מ-90% ב-1850. הסכם גואדלופה אידלגו שסיפח לארצות הברית את שטחי מדינות דרום המערב (בהן אריזונה וקליפורניה) הביא עמו 60,000 תושבים חדשים ממוצא מקסיקני שהתגוררו בשטחים המסופחים. הבהלה לזהב שהחלה באותו זמן עוררה הגירה ממדינות רבות כולל מקסיקו, סין ואמריקה הדרומית, בנוסף להגירה מאירופה.
בשנים 1850–1880 נמשכה ההגירה המסיבית מגרמניה, בריטניה ואירלנד ונוספה עליה הגירה מאיטליה וסין. הגירה גדולה נוספת של כ-1.5 מיליון בני אדם הגיעה משוודיה ונורווגיה. ההגירה מסין כללה כוח עבודה זול שהגיע בעקבות הבהלה לזהב ולמבצע בניית מסילות הברזל מחוף לחוף. 123,201 מהגרים סינים נרשמו בין השנים 1871–1880 ו-61,711 בין השנים 1881–1890.
שונותם של המהגרים הביאה להקמתן של תנועות שהתנגדו להגירה. ההגירה האירית הקתולית הביאה להקמתה של תנועה שביקשה להגביל את ההגירה, אולם ללא הצלחה. ההגירה הסינית, לעומת זאת, הביאה לחקיקת חוק למניעת הגירה סינית בשנת 1882.
בין השנים 1820–1870 הייתה ההגירה ממזרח אירופה לארצות הברית מועטה ביותר. במהלך חמישים השנים הללו הגיעו מהקיסרות האוסטרו-הונגרית כ-8,000 מהגרים ומהאימפריה הרוסית כ-7,000 מהגרים בלבד, כאשר חלק ממהגרים אלו היו יהודים.
לקראת הרבע האחרון של המאה ה-19 החלה הגירה גדולה ממזרח אירופה להגיע לארצות הברית. בין השנים 1870–1880 הגיעו כ-125,000 מהגרים מהאימפריה הרוסית ומאוסטרו הונגריה, בין 1880–1890 הגיעו מעל 600,000 מהגרים ובעשור האחרון של המאה ה-19 הגיעו קרוב ל-1.2 מיליון מהגרים מארצות אלו. ההערכות הן שבין 26%–30% מהמהגרים מארצות אלו היו יהודים. ההגירה היהודית התייחדה באחוז גבוה של נשים וילדים ואחוז נמוך מאוד של חזרה לארץ המוצא. זאת לעומת ההגירה האיטלקית, למשל, אשר רובה כללה מהגרים זמניים אשר חזרו לארצותיהם לאחר מספר שנים. בין המהגרים הלא-יהודים ממזרח אירופה היוו הפולנים את הקבוצה הגדולה ביותר.
בשנת 1921 העביר הקונגרס את חוק החירום להגבלת ההגירה (אנ'), שקבע מכסות על ההגירה לארצות הברית, על פי ארצות מוצא של תושבי ארצות הברית בשנת 1910. בשנת 1924 הועבר חוק ג'ונסון ריד שהיה הרבה יותר נוקשה וקבע מכסות על פי מפקד האוכלוסין של 1890 בו היה ייצוג קטן ליוצאי דרום ומזרח אירופה.
בתקופת השפל הגדול קטן מאוד מספר המהגרים לארצות הברית וההגירה הגיעה לשיא שלילי של 23,000 בשנת 1933.
בתקופת שואת יהודי אירופה, ככלל, להמוני היהודים לא התאפשר להגר לארצות הברית.
דעת הקהל על ההגירה

סקרים שונים, שהוזמנו על ידי גופים בעלי עמדות שונות בעד ונגד המשך ההגירה לארצות ברית, מציגים עמדות שונות לגבי דעת הקהל ביחס להגירה. בסיכום סקר משנת 2006 שהוזמן על יד ארגון המתנגד להגירה נטען ש-68% מאזרחי ארצות הברית טוענים שמספר המהגרים לארצות הברית גבוה מדי ורק 2% טוענים שהוא נמוך מדי. בנוסף נטען ש-70% מהמשיבים אמרו שישקלו שלא להצביע למועמד התומך בהגדלת ההגירה. לעומת זאת, סקר משנת 2002, זמן לא רב לאחר פיגועי התאומים, קבע ש-55% בעד צמצום ההגירה אך 15% בעד הגדלתה וסקר משנת 2004 הציג תוצאות על פיהן רק 41% בעד צמצום ההגירה, אל מול 18% התומכים בהגברת ההגירה. ההתנגדות הגבוהה ביותר להגירה מופיעה אצל מובטלים.
ראו גם

חוק ההגירה של 1924
הערות שוליים

↑  U.S. population hits 300 million, Chinaview, October 17, 2006
↑  ליבמן הרש, ההגירה היהודית לארצות הברית, 1899–1925; ניתוח דמוגרפי, בתוך: סוגיות בתולדות עם ישראל 5, ההגירה היהודית הגדולה וגיבושה של יהדות אמריקה, אריה גורן ויוסף ונקרט, עורכים, מרכז זלמן שזר, ירושלים, תשל"ז, עמוד 26
↑  ליבמן הרש, ההגירה היהודית לארצות הברית, 1899-1925; ניתוח דמוגרפי, בתוך: סוגיות בתולדות עם ישראל 5, ההגירה היהודית הגדולה וגיבושה של יהדות אמריקה, אריה גורן ויוסף ונקרט, עורכים, מרכז זלמן שזר, ירושלים, תשל"ז, עמודים 26-27
↑  New Poll Shows Immigration High Among US Voter Concerns, Michael Bowman, October 17, 2006
↑  Immigration, Worldviews
↑  Immigration, NPR/Kaiser/Kennedy School Poll
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563467505171  BnF: cb12005829k (data)  LCCN: sh85140040
מרצדס-בנץ G-קלאס

| --- | --- |

מרצדס-בנץ G-קלאס
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  מרצדס-בנץ, Mercedes-AMG
 שנות ייצור:  1979-הווה, (דור נוכחי מ-2018)
 הרכבה:  גראץ, אוסטריה
 מודל קודם:  W460
 מודל אחריו:  מרצדס EQG
 סיווג:  רכב שטח, SUV
 פלטפורמה:  W463
 אורך:  4817-4873 מ"מ
 רוחב:  1931-1984 מ"מ
 גובה:  1966-1969 מ"מ
 משקל:  2429-2560 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2890 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  3.0 ליטר טורבו-דיזל OM656 4.0 ליטר V8 ביטורבו M176 4.0 ליטר V8 ביטורבו M177
 הילוכים:  9G-TRONIC, AMG Speedshift TCT 9G
מרצדס-בנץ G-Class (נקרא גם G-Wagen כקיצור של Geländewagen בין השנים 1979 ל-1994) הוא רכב כביש-שטח SUV, בעל הנעה כפולה 4x4, המיוצר על ידי החברה הגרמנית מרצדס-בנץ משנת 1979 עד היום. הדגם פותח במקור לשימושים צבאיים ובהמשך הוחלט על פיתוח וייצור של דגם סדרתי W460 שהוצע לקהל הרחב. ב-20 באפריל 2023 ירד מקו הייצור ה-G-Class ה-500,000 שיוצר מאז השקת הדגם.
דור ראשון

הפיתוח של מרצדס G החל בתחילת שנות השבעים של המאה העשרים כשיתוף פעולה בין מרצדס-בנץ לבין שטייר-דיימלר-פוך בעיר גראץ שבאוסטריה. מטרת שיתוף הפעולה הייתה לפתח סוג חדש של רכב שטח שיהיה בעל יכולות שטח לצד ניהוג, נוחות נסיעה ובטיחות ברמה גבוהה בכביש. המרכיבים המרכזיים עליהם התבסס הדגם החדש היו הנעה לכל הגלגלים, 3 נעילות דיפרנציאל ושלדת סולם קשוחה. בשנת 1975 התקבלה ההחלטה להתחיל בייצור סדרתי ובמקביל נבנה מפעל חדש בעיר גראץ באוסטריה לטובת ייצור דגמי ה-G.
רכב השטח של מרצדס הוצג לציבור לראשונה בשנת 1979 עם גרסאות קבריולה בעלות בסיס גלגלים קצר או גרסאות סגורות עם בסיס גלגלים קצר וארוך, בשלב ראשון עם מנועים בטווח הספקים שבין 71-156 כוחות סוס: בגרסאות 280 GE, 230 G, 300 GD ו-240 GD. בשנת 1983 זכה הנהג האגדי ג'קי איקס במרוץ הפאריז-דקאר המפרך כשהוא נוהג במרצדס 280 GE.
לאורך השנים זכה ה-G להחלפה של מנועים ותיבות הילוכים, לשינויים עיצוביים קלים ולשדרוג של האבזור, הבטיחות, תא הנוסעים וסביבת הנהג במסגרת שורה של מתיחות פנים, המרכזיות שבהן בשנת 1989 (שלדה חדשה W463), 1997 (מנועי 6 צילינדרים), 2007 (היצע מנועים, תא נוסעים) ו-2012 (מערכות בטיחות). מאז שנת 1993 הדגם מכונה G-Class.
דור ראשון > גרסאות מיוחדות

לאורך השנים זכה ה-G לאינספור גרסאות מיוחדות, אלו חלק מהבולטות שבהן:
1980 פופמוביל, האפיפיור ג'ון פול II נוסע לראשונה ברכב הייחודי על בסיס 230 G.
1999 גרסת AMG ראשונה לרכב השטח: G 55 AMGעם מנוע 8 צילינדרים בנפח 5.5 ליטר והספק מרבי של 354 כ"ס.
2002 לראשונה G-Class עם מנוע V12 בגרסת G 63 AMG עם מנוע בעל הספק של 444 כ"ס.
2013 גרסה מיוחדת בעלת 3 סרנים G63 AMG 6X6 המצוידת במנוע עם הספק מרבי של 544 כ"ס וב-5 נעילות דיפרנציאל.
2015 :G 500 4x42 גרסה מיוחדת בעלת סרנים פורטליים.
2017 גרסת מייבאך ראשונה: G 650 Landaulet מייבאך עם מנוע v12 וגג בד.
דור שני (נוכחי)

הדור השני של מרצדס G-Class הוצג בינואר 2018 במסגרת תערוכת הרכב של צפון אמריקה בדטרויט. הדגם החדש זכה לממדים מוגדלים (תוספת של 53 מ"מ לאורך ו-121 מ"מ לרוחב), מערכת מתלים חדשה, סביבת נהג חדשה עם Widescreen Cockpit ותיבת הילוכים עם מצב G ייעודי. מבחינה עיצובית, גם הדגם החדש שימר אלמנטים איקוניים של הדגם כמו ידיות הדלתות, הפנסים העגולים, הגלגל הרזרבי בדלת האחורית והעיצוב הזוויתי והקובייתי.
יכולות השטח של ה-G לא נפגעו והוא ממשיך להציע שלדת סולם, 3 נעילות דיפרנציאל והילוכי כוח. זווית הגישה היא 31 מעלות, זווית הנטישה 30 מעלות, מרווח הגחון עומד על 24.1 ס"מ וכושר הצליחה הוא של 70 ס"מ. הדגם החדש הציג שינוי ביחס לעבר הוא מתלים קדמיים עצמאיים (עצמות בינה כפולה) לעומת סרן חי, הסרן האחורי נותר סרן חי. הדגם הוצג במקור בגרסת G500 עם מנוע V8 ביטורבו בנפח 4.0 ליטרים עם הספק מרבי של 422 כוחות סוס ומומנט מרבי של 62.2 קג"מ בשידוך לתיבת 9G-TRONIC בעלת 9 יחסי העברה. כחודש לאחר מכן הושקה גרסת Mercedes-AMG G 63 עם מנוע V8 ביטורבו 4.0 ליטר 585 כ"ס. בסוף אותה שנה (2018) הוצגה גרסת G350 d עם מנוע טורבו-דיזל 6 צילינדרים בנפח 3.0 ליטר עם הספק מרבי של 286 כ"ס ומומנט מרבי של 61.6 קג"מ. בשנת 2020 הצטרפה גרסת G400 d עם מנוע טורבו-דיזל 3.0 ליטר והספק מרבי של 330 כ"ס.
בשנת 2020 עבר ה-G-Class עדכון קל שכלל תוספות אבזור והרחבה של אפשרויות ההתאמה האישית.
גרסאות

(1991-1979) סדרת ה-460
(1979-הווה) סדרת ה-461
(1990-הווה) סדרת ה-463
(2013-2015) מרצדס-בנץ G63 AMG 6x6
(2015-הווה) סדרת ה-500
סדרת ה-460
סדרת ה-461
סדרת ה-463
במשטרת דובאי

דגם "מרצדס-בנץ G-קלאס" מופעל כניידת משטרה במשטרת דובאי.
ויקיפדיה הקרואטית

| --- | --- |


 סוג:  אנציקלופדיית אינטרנט חופשית
 הקמה:  16 בפברואר 2003 
 בעלות:  קרן ויקימדיה 
 שפה:  קרואטית 
 הרשמה:  לא חובה
 ערכים:  224,218
 https://hr.wikipedia.org/ 
 הסטטיסטיקה של ויקיפדיה הקרואטית
  סטטיסטיקת צפיות של ויקיפדיה הקרואטית ב-30 הימים האחרונים   קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני –  ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
 
ויקיפדיה הקרואטית (בקרואטית: Wikipedija na hrvatskome jeziku) היא הגרסה הקרואטית של ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית. היא הושקה ב-16 בפברואר 2003.
נכון ל-3 בינואר 2025 ישנם בוויקיפדיה הקרואטית 224,218 ערכים ו-489 משתמשים פעילים (משתמש פעיל הוא משתמש שביצע עריכה בוויקיפדיה ב-30 הימים האחרונים).
בשנת 2013, ויקיפדיה הקרואטית זכתה לתשומת לב בתקשורת העולמית על כך שהיא כללה בתכניה אידאולוגיה פשיסטית, דעות קדומות נגד הסרבים בקרואטיה, תעמולה נגד קהילת הלהט"ב, שכתוב של ההיסטוריה, והכחשה או הקטנה של פשעים שבוצעו על ידי משטר האוסטאשה.
מחקר אמינות בשנת 2011

בשנת 2011 נערך מחקר המשווה את אמינותה של ויקיפדיה הקרואטית לאנציקלופדיה הקרואטית - האנציקלופדיה הקרואטית הלאומית. עשרים וארבעה מבקרים, מומחים בתחומים שונים, ניתחו מבחר מייצג של ערכים על פי קריטריונים של אינפורמטיביות, דיוק במידע המופיע בערך, איכות ונייטרליות. ערכים נותחו ב-11 קטגוריות שונות: אמנות ותרבות, היסטוריה וביוגרפיות, בריאות ורפואה, טכנולוגיה ומדע יישומי, גאוגרפיה, דת, מדעים, מתמטיקה ולוגיקה, פילוסופיה; ספורט וחברה, ומדעי החברה. סך הכל 500 ערכים, 250 זוגות, נבחרו באקראיות ומוינו לקטגוריות כדי לשמש דוגמאות מייצגות.
בשתי הדוגמאות העובדות נספרו באופן ידני - 3015 באנציקלופדיה הקרואטית ו-3315 בוויקיפדיה הקרואטית. בהשוואה על דיוק בעובדות התגלה שעל כל טעות באנציקלופדיה הקרואטית היו 2.25 טעויות בוויקיפדיה הקרואטית. ניתוח על פי קטגוריות הראה שכמות הטעויות הגדולה ביותר בוויקיפדיה הקרואטית נמצאת בקטגוריית הפילוסופיה, כאשר בממוצע נמצאו 2 טעויות בכל 10 ערכים. הקטגוריה היחידה בה לאנציקלופדיה הקרואטית היו יותר טעויות הייתה מדעי החברה, כאשר היחס היה 1.25:0.75 לטובת ויקיפדיה הקרואטית. מתוך טעויות אלו, היחס בטעויות משמעותיות היה 21:12, ו-34:23 לטעויות קלות. היחס הכללי לטעויות עובדתיות קלות היה קטן יותר, יוצא הדופן היחידי הוא קטגורית מדעי החברה, כאשר היחס הכללי לטעויות קלות הוא 3:1.
ניתוח האמינות לוויקיפדיה הקרואטית הצביע על כך ש-74% מהערכים הם ללא טעויות, ו-11% בעלי טעויות קלות. טעויות עובדתיות משמעותיות נמצאו ב-5% מהערכים, כאשר ב-4% ישנן גם טעויות משמעותיות וגם טעויות קלות. 85% מהערכים בוויקיפדיה הקרואטית נחשבו ל-"איכותיים" (ללא טעויות וכאלה עם טעויות קלות), בהשוואה ל-92% מהערכים באנציקלופדיה הקרואטית. 40% מהערכים בוויקיפדיה הקרואטית הוערכו כמכילים מידע בכמות מספקת, לעומת 62% מהערכים באנציקלופדיה הקרואטית. 16% מהערכים בוויקיפדיה הקרואטים הוערכו כמכילים מידע בכמות לא מספקת, לעומת 5% מהערכים באנציקלופדיה הקרואטית. 91% מהערכים בוויקיפדיה הקרואטית הוגדרו ככתובים מנקודת מבט נייטרלית לעומת 98% מהערכים באנציקלופדיה הקרואטית. שני אחוזים מהערכים בוויקיפדיה הקרואטית הוערכו כלא נייטרליים, לעומת אפס אחוזים באנציקלופדיה הקרואטית. העדפתם האישית של המבקרים נטתה לטובת האנציקלופדיה הקרואטית, כאשר 53% מהמבקרים העדיפו את גרסתה של האנציקלופדיה הקרואטית לערכים, לעומת 19.5% מהמבקרים שהעדיפו את גרסתה של ויקיפדיה ו-27% שראו בשתי הגרסאות שוות באיכותן.
מחלוקת על הטיה ימנית > דיווחים בתקשורת על דעות קדומות

בספטמבר 2013, תלונות על הטיה ימנית מכוונת על ידי המנהלים והעורכים בוויקיפדיה הקרואטית החלה לקבל תשומת לב בתקשורת, עם יצירתו של דף פייסבוק בשם 'Razotkrivanje sramotne hr.wikipedije' (בעברית: חושפים את ויקיפדיה הקרואטית המבישה) שנוצר כדי לעלות מודעות בנושא. דיווחים על דוגמאות להטיה כוללות שכתוב ההיסטוריה הכולל הכחשה או המעטה בחומרתם של פשעים הבוצעו על ידי משטר האוסטאשה, והשוואת האידאולוגיה האנטי-פאשיסטית עם צורות של טוטליטריזם. בעיות נוספות שעלו כוללות דעות קדומות נגד סרבים בקרואטיה וקהילת הלהט"ב. עורכים שניסו להסיר את הדעות הקדומות מהערכים דווחו והוטרדו על ידי המנהלים וקיבלו במהירות חסימה לצמיתות תחת תירוצים שונים. הנושא דווח על ידי העיתון היומי הקרואטי Jutarnji list (בעברית: עיתון הבוקר) ואפילו תפס את דף השער של הגרסה המודפסת של העיתון ב-11 בספטמבר 2013.
מחלוקת על הטיה ימנית > אמירותיו של ז'לקו יובאנוביץ'

יומיים לאחר מכן, שר המדע, החינוך והספורט הקרואטי, ז'לקו יובאנוביץ', קרא לתלמידים וסטודנטים בקרואטיה להימנע משימוש בוויקיפדיה הקרואטית במהלך ריאיון לעיתון 'Novi list' (בעברית: עיתון חדש). בנוסף, יובאנוביץ' הגיב גם לעורכים של ויקיפדיה הקרואטית וכינה אותם "מיעוט שתפס בכוח את הזכות לערוך בוויקיפדיה בשפה הקרואטית".
מחלוקת על הטיה ימנית > ראיונות עם היסטוריונים

בריאיון לאתר החדשות הקרואטי Index.hr, רוברט קורליק, פרופסור להיסטוריה באוניברסיטת פולה, אמר ש-"ויקיפדיה הקרואטית היא רק כלי המשמש את המנהלים שלו לקידום האג'נדה הפוליטית שלהם, ופרסום עובדות מעוותות ושגויות". שתי דוגמאות בולטות במיוחד שהוא ציין הן ההגדרה של ויקיפדיה הקרואטית למושג "Istrijanstvo" (רגיונליזם איסטרי), "תנועה שנוצרה כדי להפחית את מספר הקרואטים", והערך אנטי-פאשיזם, שלטענתו מגדיר בדיוק ההפך מההגדרה של המושג. קורליק הוסיף והמליץ "זה יהיה טוב אם מספר גדול יותר של אנשים ירתמו לנושא ויתחילו לכתוב בוויקיפדיה", כיוון ש-"מפעילי המערכת רוצים לנצל את התלמידים והסטודנטים שהם המשתמשים הנפוצים ביותר בוויקיפדיה, כדי לשנות את הדעות והגישה שלהם, מה שיוצר בעיה רצינית".
אבני דרך

25 באפריל 2003 — נוצר הערך הראשון
8 בפברואר 2004 — 1,000 ערכים
8 באוקטובר 2005 — 10,000 ערכים
3 בדצמבר 2008 — 50,000 ערכים
7 ביולי 2011 — 100,000 ערכים
2 בדצמבר 2014 — 150,000 ערכים
סמלים

30,000 ערכים
40,000 ערכים
50,000 ערכים
גרסת חג המולד לסמל 50,000 ערכים
70,000 ערכים
90,000 ערכים
100,000 ערכים
150,000 ערכים
5 שנים לוויקיפדיה הקרואטית
מאוריציוס במשחקים האולימפיים לנוער

מאוריציוס משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). היא מעולם לא השתתפה במשחקי החורף האולימפיים לנוער. לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער ממאוריציוס מדליית זהב יחידה בקאנו/קיאק. עם זאת, ההשתפות של ספורטאי הנוער המאוריציוסים היא סמלית.