stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מתקן פונגיי-רי

המתקן מצילום לווין
מתקן פונגיי-רי (בקוריאנית: 풍계리 핵 실험장; בהנג'ה: 豊溪里核實驗場) היה אתר ניסויים גרעיניים בקוריאה הצפונית ואתר הניסויים הגרעיניים הגלוי היחיד במדינה. ניסויים גרעיניים נערכו באתר באוקטובר 2006, מאי 2009, פברואר 2013, ינואר 2016, ספטמבר 2016 וספטמבר 2017.
גאוגרפיה

האתר הוקם בתחילת שנות ה-2000 ומכיל 3 כניסות גלויות. על פי צילומי לוויין, המיקום המדויק של האתר הוא 41°16′47.87″N 129°5′10.51″E, על גבעות הרים בנפת קילג'ו (אנ'), צפון האמגיונג. הוא נמצא כ-2 קילומטר דרומית למנטפסן (אנ'), 2 קילומטר מערבית למחנה הוואסונג ו-12 קילומטר צפונית לכפר פונגי-רי. (אנ') היישוב הקרוב ביותר לאתר הניסויים התת-קרקעי הגרעיני הוא צ'יק-טונג, מקום מאוכלס קטן הממוקם ב-41°16′00″N 129°06′00″E.
היסטוריה

בינואר 2013, גוגל מפות עודכנה בעדכון אשר הוסיף וכלל מיקומים שונים בקוריאה הצפונית. ב-8 באפריל 2013, דווח שקוריאה הדרומית צפתה בפעילות בפונגי-רי, ורמזה על כך שהולך להיות ניסוי רביעי, אך הניסוי התרחש רק בינואר 2016.
ב-6 בינואר 2016, התקשורת הממלכתית של קוריאה הצפונית הודיעה על ניסוי גרעיני רביעי שבוצע בהצלחה במתקן באמצעות פצצת מימן. תמונות לוויין שצולמו באתר בין ינואר לאפריל 2017 העלו כי ניסוי גרעיני הוכן באתר, שבוצע ב-3 בספטמבר 2017.
על פי מקורות, נאסר על אנשים מאתר הניסויים הגרעיניים פונגי-ריי להיכנס לפיונגיאנג מאז הניסוי שבוצע בשל החשש מזיהום רדיואקטיבי. על פי דיווח העריקים, כ-80% מהעצים נבלו וכל הבארות התת-קרקעיות התייבשו באתר לאחר הניסוי הגרעיני השישי.
ב-3 וב-23 בספטמבר 2017 זוהו רעידות אדמה שנראות כמו קריסות של מנהרות בעוצמת מגניטודה של 4.1 ו-3.6 בהתאמה. מחקר ב-17 באוקטובר 2017 שפורסם על ידי מכון ארצות הברית-קוריאה באוניברסיטת ג'ונס הופקינס, העלה כי הבדיקה האחרונה גרמה ל"נזק משמעותי לרשת המנהרות הקיימת מתחת להר מנטפסן".
ב-30 באוקטובר 2017, בעדות בפני הפרלמנט קוריאה הדרומית, הזהיר מנהל המינהל המטאורולוגי של קוריאה הדרומית כי "בדיקות נוספות במתקן עלולות לגרום להתמוטטות ההר ולשחרור רדיואקטיביות לסביבה." כמו כן, מדענים סינים הזהירו שאם ההר יתמוטט, הנשורת הגרעינית עלולה להתפשט על פני חצי מכדור הארץ.
ב-1 בנובמבר 2017 דיווחה תחנת הטלוויזיה היפנית TV Asahi כי על פי דיווחים לא מאומתים, כמה מנהרות קרסו באתר הניסוי ב-10 באוקטובר 2017. ונאמר כי התמוטטות ראשונית הרגה 100 עובדים, כאשר עוד 100 מצילים נהרגו בהתמוטטות שנייה.
ב-20 באפריל 2018 הודיעה ממשלת צפון קוריאה כי תשהה את הניסויים הגרעיניים ותסגור את אתר הניסויים הגרעיניים במתקן.
עם זאת, על אף שנהרסו פתחי המנהרות הפעילים, המנהרות עצמן לא נהרסו והמנהרות שמעולם לא שימשו לבדיקה לא היו חלק מההריסה, ופעילויות טיפול התגלו לאחרונה ב-25 בנובמבר 2020.
דייוויד אולברייט מהמכון למדע וביטחון בינלאומי ציין כי "הפעולה של צפון קוריאה עדיפה על הקפאה ומייצגת השבתה של אתר הבדיקה. עם זאת, כמו שלבי השבתה רבים, צפון קוריאה עשויה לחדש את הבדיקות באתר לאחר מספר שבועות או חודשים של עבודה. אף על פי שסביר להניח שההר הראשי לא יהיה בשימוש, ניתן יהיה להשתמש בהרים סמוכים אחרים. ושניים מהכניסות (מספרים 3 ו-4, באמצעות המינוח הצפון קוריאני) היו ככל הנראה שלמים וניתנים לשימוש לפיצוצים גרעיניים נוספים לפני הפירוק צעדים שנעשו".
הערות שוליים

↑  "North Korea Demolishes Its Nuclear Test Site In A 'Huge Explosion'". NPR.org (באנגלית). נבדק ב-2021-11-03.
↑  Punggye-ri Nuclear Test Facility | Facilities | NTI, web.archive.org, ‏2013-10-29
↑  Chik-tong, P'unggye-yok / Punggye-ri (Kilju / Kilchu / Kisshu / Gilju), www.globalsecurity.org
↑  LOOK: Google Unveils Detailed Maps Of North Korea, HuffPost, ‏2013-01-29 (באנגלית)
↑  Activity at North’s nuke test site-INSIDE Korea JoongAng Daily, web.archive.org, ‏2013-04-17
↑  New Tunneling Activity at the North Korean Nuclear Test Site, 38 North, ‏2013-06-25 (באנגלית)
↑  North Korea claims Hydrogen Bomb test - Britains Cold War, web.archive.org, ‏2016-01-07
↑  Broad, William J.; Davis, Kenan; Patel, Jugal K. (2017-04-12). "North Korea May Be Preparing Its 6th Nuclear Test". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2021-11-03.
↑    Nicola Smith, ‏North Korea's nuclear test site is 'a wasteland with deformed babies', The Telegraph, 7 November 2017
↑  Aaron Genin, Stagnant Congress, Active President: Korean Talks Continue, The California Review, ‏2019-01-27 (באנגלית אמריקאית)
↑  Jesse Byrnes, Up to 200 killed in North Korean nuclear test site collapse: report, TheHill, ‏2017-10-31 (באנגלית)
1 2 3    Julian Ryall, ‏Collapse at North Korea nuclear test site 'leaves 200 dead', The Telegraph, 31 October 2017
↑  Fears of Radiation Leak Soar After North Korea Nuclear Site Collapse Kills 200, Common Dreams (באנגלית)
↑  Reuters, North Korea kills 200 North Koreans testing nukes, New York Post, ‏2017-10-31 (באנגלית אמריקאית)
↑  Alex Lockie, A tunnel collapsed at a North Korean nuclear test site, reportedly killing 200 people, Business Insider (באנגלית אמריקאית)
↑  "North Korea nuclear test tunnels at Punggye-ri 'destroyed'". BBC News (באנגלית בריטית). 2018-05-24. נבדק ב-2021-11-03.
↑  Jacob Bogle, AccessDPRK: Punggye-ri Nuclear Facilities Still Stand, AccessDPRK, ‏2019-09-03
↑  North Korea’s Punggye-ri Nuclear Test Site: No Change in Status - 38 North: Informed Analysis of North Korea, 38 North, ‏2019-07-19 (באנגלית)
↑  North Korea’s Punggye-ri Nuclear Test Site: Bridge and Roadway Repairs Noted Along Recently Flood-Damaged Roads - 38 North: Informed Analysis of North Korea, 38 North, ‏2020-11-25 (באנגלית)
↑  intern, Institute Statement on the Dismantlement of Punggye-ri | Institute for Science and International Security, isis-online.org (באנגלית)
כלכלת אתיופיה

| --- | --- |

 דירוג עולמי:  תמ"ג: 59; תמ"ג לנפש: 187
 מטבע:  Birr (ETB, ብር)
 סטטיסטיקה
 תמ"ג:  $354.604 billion (2023 est.) (PPP)
 תמ"ג לנפש:  1,226
 צמיחה כלכלית:  6.5% (2023 est.) (דירוג: 2; הערכה לשנת 2015)
 אינפלציה (מה"ל):  30.22% (2023 est.)
 אוכלוסייה מתחת לקו העוני:  23.5% (2015 est.)
 מדד ג'יני:  35 (2015 est.) (דירוג: 105; 2011)
 כוח עבודה:  61.664 million (2023 est.) (הערכה לשנת 2015)
 אבטלה:  3.5% (2023 est.)
 קשרי מסחר
 יצוא:  $10.865 billion (2023 est.)
 יבוא:  $22.951 billion (2023 est.)
 חשבון שוטף:  - $4.788 billion (2023 est.)
 מימון ציבורי
 גירעון תקציבי:  $21.522 billion (2022 est.)
 
 הנתונים מבוססים בעיקר על:  ספר העובדות העולמי של ה-CIA הסכומים הנקובים בדולרים בערך זה, הכוונה לדולר אמריקאי, אלא אם כן צוין אחרת
כלכלת אתיופיה היא כלכלת מעורבת ומעברית עם מגזר ציבורי גדול. הממשלה מקדמת תהליכי הפרטה של עסקים בבעלות המדינה ומעבר לכלכלת שוק. מגזרי הבנקאות, התקשורת והתחבורה במשק נשלטים על ידי חברות בבעלות ממשלתית.
לאתיופיה יש את אחת הכלכלות הצומחות ביותר בעולם והיא המדינה השנייה בגודלה באפריקה. נכסים רבים שהיו בבעלות הממשלה בתקופת המשטר הקודם הופרטו כעת או נמצאים בתהליך של הפרטה וליברליזציה של המגזר הפיננסי שלו בעתיד הקרוב. עם זאת, מגזרים מסוימים כגון טלקומוניקציה, שירותים פיננסים וביטוח, שירותי תחבורה אווירית ויבשתית וקמעונאות, נחשבים למגזרים אסטרטגיים וצפויים להישאר בשליטה של המדינה בעתיד הנראה לעין. כמעט 50% מאוכלוסיית אתיופיה היא מתחת לגיל 18. אף על פי שכמות הנרשמים לחינוך ברמה היסודית והשלישית גדלה באופן משמעותי, יצירת מקומות עבודה לא הדביקה את התפוקה המוגברת ממוסדות החינוך. המדינה חייבת ליצור מאות אלפי מקומות עבודה מדי שנה רק כדי לעמוד בקצב הגידול באוכלוסייה.
בשנת 2023 אתיופיה הגיעה לסולם תוצר מקומי גולמי מוערך של 156.1 מיליארד דולר נומינלי, ועבור מונחי כוח קנייה (PPP), המדינה הגיעה ל-354.604 מיליארד דולר. זה נובע בעיקר מכלכלה מבוססת שירותים עם חקלאות. בנתונים העדכניים ביותר משנת 2019 כללו שותפות הסחר המובילות של אתיופיה בעולם, סין, ארצות הברית, איחוד האמירויות הערביות, צרפת, בריטניה, דרום קוריאה, ערב הסעודית, גרמניה, יפן, שווייץ, הולנד, בלגיה, טורקיה, הודו ומצרים. בשנת 2021, החקלאות היוותה 37.5% מהתפוקה הכלכלית של המדינה, בעוד השירותים 36.25% והתעשייה היוו 21.85% מהכלכלה. לשנת 2020, כלכלת אתיופיה מדורגת במקום ה-159 מתוך 190 מדינות שנספרו, ב'קלות עשיית עסקים'. אתיופיה היא גם חלק מאזור הסחר החופשי היבשתי של אפריקה, השוק המשותף למזרח ודרום אפריקה, הרשות הבין-ממשלתית לפיתוח, ה־G24 וארגון הסחר העולמי כמשקיפה, ובקרוב היא תצטרף לברית הכלכלית של BRICS, עם סין, הודו, רוסיה, ברזיל, דרום אפריקה והחברות החדשות הבאות: בינואר 2024.
אמנם לאתיופיה אין כיום בורסה, אך הייתה לה בורסה בעבר בתקופת שלטונו של הקיסר היילה סלאסי הראשון, הנקראת 'גביה אקיסייוני'. כיום, לאתיופיה יש בורסת סחורות באדיס אבבה בשם בורסת הסחורות של אתיופיה, שהוקמה בשנת 2008.
לכלכלת אתיופיה יש חוב חיצוני גדול, עם חוב חיצוני כולל של 28 מיליארד דולר כאשר סין מחזיקה במעל ל-13 מיליארד דולר מהחוב שלה. יחס החוב לתוצר שלה קטן יותר בהשוואה למדינות דומות ושכנות. לאתיופיה יש כיום יתרות חוץ של 2.4 מיליארד דולר, המהווה ירידה בהשוואה לשנים קודמות.
אתיופיה מצפה מעצמה להגיע לרמת דירוג כמדינה בעלת הכנסה בינונית בתוך כמה שנים, בעיקר ב-2025.
מגזרים > חקלאות, ייעור ודיג

נכון לשנת 2023, החקלאות מהווה כ-35.8% מהתמ"ג של אתיופיה, 80 אחוזים מהייצוא, ו-85 אחוזים מכוח העבודה.
נכון לשנת 2008, מדינות המייבאות את רוב המזון שלהן, כמו ערב הסעודית, החלו לתכנן רכישה ופיתוח של שטחי אדמה חקלאית נרחבים במדינות מתפתחות כמו אתיופיה. תופעת השתלטות הקרקעות הזו עוררה חששות מכך שהמזון ייוצא למדינות עשירות יותר בעוד שהאוכלוסייה המקומית תתמודד עם מחסור במזון.
מוצרי יער הם בעיקר בולי עץ המשמשים בבנייה. המאפיינים הטבעיים משמשים בבנייה ובייצור, וכמקורות אנרגיה. הדיג באתיופיה מתקיים במים מתוקים לחלוטין, מכיוון שאין לה קו חוף ימי. אף על פי שהייצור הכולל גדל ברציפות מאז 2007, תעשיית הדיג עודנה חלק קטן מאוד מהכלכלה. הדיג הוא בעיקר אומנותי. בשנת 2014, כמעט 45,000 דייגים הועסקו במגזר כאשר רק 30% מהם מועסקים במשרה מלאה.
אתיופיה הפיקה בשנת 2022:
10.2 מיליון טון תירס (היצרן ה-17 בגודלה בעולם);
7 מיליון טון חיטה ;
2.4 מיליון טון שעורה (היצרן ה-17 בגודלה בעולם);
1 מיליון טון בטטה (היצרנית החמישית בגודלה בעולם);
392 אלף טון של קני סוכר ;
1.128 מיליון טונות של שעועית רחבה ;
1.15 מיליון טון דוחן ;
1.294 מיליון טון תפוחי אדמה ;
510 אלף טון ירק ;
492 אלף טון חומוס (היצרן השישי בגודלה בעולם);
מיליון טון בננה ;
496 אלף טון קפה (היצרן השישי בגודלה בעולם);
482 אלף טון כרוב ;
400 אלף טון אפונה (המפיק ה-20 בגודלה בעולם);
268 אלף טון בצל ;
180 אלף טון שומשום (היצרן ה-7 בגודלה בעולם);
329 אלף טון פלפל ;
134 אלף טון עדשים (היצרן ה-11 בגודלה בעולם);
208 אלף טון אורז ;
172 אלף טון כותנה ;
218 אלף טון שום ;
152 אלף טון מנגו (כולל מנגוסטן וגויאבה);
בנוסף להפקות קטנות יותר של מוצרים חקלאיים אחרים.
מגזרים > תעשיית הטקסטיל

עובדי מפעלי בגדים אתיופיים, שעובדים עבור מותגים כמו Guess, H&M או קלווין קליין, מקבלים משכורת חודשית של 26 דולר לחודש. שכר נמוך מאוד זה הוביל לפריון נמוך, שביתות תכופות ותחלופת עובדים גבוהה. כמה מהמפעלים החליפו את כל עובדיהם בממוצע כל 12 חודשים, על פי דו"ח 2019 של מרכז שטרן לעסקים וזכויות אדם באוניברסיטת ניו יורק.
בדו"ח נכתב: "במקום כוח העבודה הצייתן והזול שמקודם באתיופיה, ספקים זרים פגשו עובדים שאינם מרוצים משכרם ומתנאי החיים שלהם ורוצים למחות יותר ויותר על ידי הפסקת עבודה או אפילו פרישה. הלהיטות ליצור מותג 'תוצרת אתיופיה', הממשלה, מותגים גלובליים ויצרנים זרים לא שיערו ששכר הבסיס פשוט נמוך מכדי שעובדים יוכלו להתפרנס ממנו".
מגזרים > מינרלים וכרייה

כרייה היא חשובה לכלכלה של אתיופיה כגיוון מעבודות חקלאיות. נכון לעכשיו, כרייה מהווה רק 1% מהתמ"ג. זהב, אבני חן (יהלומים וספירים) ומינרלים תעשייתיים הם סחורות חשובות למטרת הצמיחה המכוונת לייצוא של המדינה.
למדינה יש מרבצים של פחם, אופל, אבני חן, קוֹלין, עפרות ברזל, אפר סודה ותנטלום, אבל רק זהב נכרה בכמויות משמעותיות. חילוץ מלח ממיטות מלח בעמק אפר, כמו גם ממעיינות מלח במחוזות דיר ואפר בדרום, יש רק חשיבות פנימית ורק כמות זניחה מיוצאת.
כריית תנטלום הייתה גם רווחית. דווח כי בסוף שנות ה-80, התעשייה המינרלית חסרה חשיבות נוכח העובדה שהיא תרמה פחות מ-0.2 אחוז מהתמ"ג של אתיופיה. כריית זהב היא מגזר פיתוח מרכזי במדינה. ייצוא זהב, שהיה רק 5 מיליון דולר בשנת 2001, הראה עלייה גדולה ל-602 מיליון דולר בשנת 2012. ייצור זהב בשנת 2001 הסתכם בכ-3.4 טון.
מגזרים > אנרגיה

כוח מזרימת מים ויערות הם מקורות האנרגיה העיקריים של אתיופיה. המדינה שואבת כ-90 אחוז מצרכי החשמל שלה מכוח המים, מה שאומר שייצור חשמל, כמו בחקלאות, תלוי בשפע של גשמים. ההספק המותקן הנוכחי מוערך בכ-2000 מגה וואט, עם הרחבה מתוכננת ל-10,000 מגה וואט. באופן כללי, האתיופים מסתמכים על יערות כמעט לכל צורכי האנרגיה והבנייה שלהם; התוצאה הייתה כריתת יערות של חלק גדול מהאזורים הגבוהים במהלך שלושת העשורים האחרונים. אתיופיה פרסמה תוכניות להשקיע 40 מיליארד דולר ל-71 פרויקטי אנרגיה עד 2030
פחות ממחצית מהעיירות והערים באתיופיה מחוברות לרשת הלאומית. דרישות הנפט מתמלאות באמצעות יבוא של מוצרים מזוקקים, אם כי חלק מהנפט מועבר בצורה יבשתית מסודן. חיפושי נפט באתיופיה נמשכים כבר עשרות שנים, מאז שהקיסר היילה סלאסי הראשון העניק זיכיון ל-50 שנה ל־SOCONY-Vacuum בספטמבר 1945.
תגליות נפט וגז אחרונות ברחבי מזרח אפריקה גרמו לאזור להפוך לשחקן חדש בתעשיית הנפט והגז הגלובלית. על אף ששדות הגז של מזרח אפריקה הם הענקיים, הירידה החזקה במחירי הנפט והציפיות להתאוששות עם מחירים נמוכים בשנים הקרובות מאתגרות יותר ויותר את הכדאיות הכלכלית של התעשייה באזור זה. העתודות מוערכות ב 4 ביליון cubic feet (110 מיליארד מטר מעוקב), בזמן שחיפושים אחר גז ונפט מתבצעים באזור גמבלה הגובל בדרום סודן. התגליות היו צפויות להניב השקעות שנתיות של מיליארדי דולרים לאזור במהלך העשור הבא. על פי הערכות BMI, הממצאים בשנים האחרונות גבוהים מזה של כל אזור אחר בעולם, והתגליות צפויות להימשך בשנים הקרובות. עם זאת, ירידת מחירי הנפט העולמית מאיימת על הכדאיות המסחרית של רבים מהאפשרויות הללו.
מגזרים > ייצור

תוכנית להפרטת מפעלים בבעלות המדינה מתנהלת מאז סוף שנות ה-90. באתיופיה חלה גידול גדול בייצור. נבנו מספר פארקי תעשייה תוך התמקדות בטקסטיל.
מגזרים > תחבורה

לפני פרוץ מלחמת אריתריאה-אתיופיה בשנים 1998–2000, אתיופיה חסרת ים הסתמכה בעיקר על נמלי הים של אסב ומאסאווה באריתריאה לצורך סחר בינלאומי.
נכון ל-2005, אתיופיה משתמשת בנמלי דיג'בוטי, שמחובר לאדיס אבבה באמצעות מסילת הרכבת של אדיס אבבה–דיג'בוטי, ובמידה פחותה גם בנמל סודן. במאי 2005, ממשלת אתיופיה החלה במשא ומתן לשימוש בנמל ברברה בסומלילנד. עד 2030, הממשלה מצפה להשקעה של 74 מיליארד דולר בתשתיות תחבורה.
נכון ל-2023, לרשתה של המדינה עומדות 12 אוניות מסחר כאשר 10 מהן למטען כללי ו-2 מכליות נפט.
מגזרים > תחבורה > מערכת כבישים

נכון לשנת 2023, ישנם 180 אלף ק"מ כבישים בכל מזג אוויר.
מגזרים > תחבורה > תעופה

אתיופיאן איירליינס, היא חברת התעופה הגדולה והרווחית באפריקה. הוא משרת 132 יעדים ויש לו גודל צי של 141 מטוסים.
כמו כן, לרשותה של אתיופיה כ-57 שדות תעופה נכון ל-2024.
מגזרים > תחבורה > רכבות

רשת הרכבות האתיופית התרחבה במהירות. בשנת 2015 נפתחה באדיס אבבה הרכבת הקלה הראשונה באפריקה. בשנת 2017 החלה לפעול הרכבת החשמלית של אדיס אבבה-ג'יבוטי. שתי מסילות רכבת חשמליות אחרות נמצאות בבנייה: אווש-וולדיה ו - וולדיה-מקל.
מגזרים > תקשורת וטכנולוגיה

התקשורת מסופקת על ידי מונופול בבעלות המדינה, "אתיו-טלקום", לשעבר חברת התקשורת האתיופית.
בשנת 2020 קבעו השרים אסטרטגיית טרנספורמציה לאומית בשם "אתיופיה דיגיטלית 2025". מטרתו להכין את המדינה לפיתוח כלכלה המבוססת על טכנולוגיה דיגיטלית.
מגזרים > תיירות

מלבד מסחר סיטונאי וקמעונאי, תחבורה ותקשורת, מגזר השירותים מורכב כמעט כולו מתיירות. התיירות, התפתחה בשנות ה-60, אך חוותה ירדה גדולה במהלך שנות ה-70 המאוחרות ובשנות ה-80 תחת הממשל הצבאי. ההתאוששות החלה בשנות ה-90, אך הצמיחה הוגבלה בשל המחסור בבתי מלון מתאימים ותשתיות אחרות, למרות פריחה בבניית בתי מלון ומסעדות קטנים ובינוניים, ועל ידי השפעת הבצורת, מלחמת 1998–2000 עם אריתריאה, ואיום הטרור. בשנת 2002 נכנסו למדינה יותר מ-156,000 תיירים, רבים מהם אתיופים שביקרו מחו"ל, והוציאו יותר מ-77 מיליון דולר. בשנת 2008 עלה מספר התיירים שנכנסו למדינה ל-330,000. עשור לאחר מכן, ב-2019, אתיופיה רשמה שיא של 812,000 תיירים שביקרו במדינה, והביאו להכנסות של 3.55 מיליארד דולר (4.2 אחוז מהתוצר הלאומי הגולמי).
מגמות מאקרו כלכליות

התוצר הנוכחי (USD) לנפש של אתיופיה התכווץ ב-43% בשנות ה-90. הכלכלה ראתה צמיחה רציפה של התמ"ג הריאלי של לפחות 5% מאז 2004.
הטבלה הבאה מציגה את האינדיקטורים הכלכליים העיקריים בשנים 1980–2023.
| שנה | תמ"ג (במונחי כוח קניה PPP דולר אמריקאי) | תמ"ג לנפש במונחי קנייה PPP דולר אמריקאי) | תמ"ג נומינלי | צמיחת תמ"ג | אינפלציה באחוזים | גרעון ממשלתי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1980 | 10.5 | 324 | 7.4 | 4.0 | 12.4 | N/A |
| 1985 | 12.8 | 339 | 9.8 | 11.4- | 18.4 | N/A |
| 1990 | 19.1 | 432 | 12.6 | 2.6 | 5.2 | N/A |
| 1995 | 22.7 | 435 | 7.9 | 6.1 | 13.4 | 125.6 |
| 2000 | 32.2 | 537 | 8.2 | 9.8 | 0.7 | 80.2 |
| 2005 | 48.5 | 711 | 12.4 | 12.6 | 11.7 | 70.1 |
| 2010 | 90.0 | 1,141 | 26.9 | 10.6 | 8.1 | 35.3 |
| 2015 | 167.1 | 1,876 | 63.1 | 10.4 | 10.1 | 45.8 |
| 2020 | 282.9 | 2,838 | 96.6 | 6.1 | 20.4 | 50.3 |
| 2023 | 393.3 | 3,719 | 155.8 | 6.1 | 29.1 | 36.1 |
כלכלת אתיופיה חוותה צמיחה חזקה ורחבה בממוצע של 9.4% בשנה מ-2010/11 עד 2019/20. צמיחת התוצר המקומי הגולמי הריאלי (תמ"ג) של אתיופיה הואטה ל-6.1% ב-2019/20 בגלל מגפת הקורונה. התעשייה, בעיקר הבנייה, והשירותים היוו את רוב הצמיחה. החקלאות לא הושפעה מהמגפה ותרומתה לצמיחה השתפרה מעט ב-2019/20 בהשוואה לשנה הקודמת. הצריכה הפרטית וההשקעות הציבוריות מסבירות את הצמיחה בצד הביקוש, כשהאחרון מקבל תפקיד חשוב יותר ויותר.
מגמות מאקרו כלכליות > עוני

אתיופיה עשתה צעדים משמעותיים לקראת הקטנת העוני מאז 2000, כאשר הוערך כי שיעור העוני שלה היה אחד מהגבוהים ביותר בין כל המדינות האחרות. המידע הכי עדכני לעוני הוא רק משנת 2015 כאשר הוערך על ידי ה־CIA ב-23.5%.
המדינה עשתה התקדמות רבה בתחומים שונים של יעדי הפיתוח של המילניום, כולל חיסול מחלות שונות והפחתת שיעור התמותה אצל ילדים. למרות השיפורים הללו, העוני עדיין גבוה מאוד במדינה. אחד הגורמים המרכזיים בהפחתת העוני היה ההתרחבות של מגזר החקלאות. חקלאים עניים הצליחו להעלות את מחירי המזון כדי להגדיל את מכירותיהם והכנסותיהם, אך התרחבות זו באה במחיר אזרחי המדינה העניים ביותר, שכן הם לא יכלו להרשות לעצמם את המזון היקר יותר. אחד האתגרים הגדולים ביותר במאבק בעוני הוא שינוי המבנה של הכלכלה האתיופית מכלכלה מבוססת חקלאות לכלכלה מבוססת תעשייה יותר. האסטרטגיה הנוכחית לטיפול בעוני באתיופיה היא להסתמך על מערכות ממשלתיות קיימות ותוכניות פיתוח שכבר קיימות במדינה.
סחר חוץ

עד 2013, היבול העיקרי של הייצוא החקלאי היה קפה, שסיפק כ-26.4% מרווחי המט"ח של אתיופיה. בתחילת 2014, יצוא זרעי השמן היה חשוב יותר. קפה הוא קריטי לכלכלת אתיופיה. יותר מ
15 מיליון בני אדם (25% מהאוכלוסייה) מתפרנסים מתחום הקפה. יצוא אחר כולל בעלי חיים, עור ומוצרי עור, כימיקלים, זהב, קטניות, זרעי שמן, פרחים, פירות וירקות וקאת, שיח עלים בעל איכויות פסיכואקטיביות בעת לעיסה. סחר חוצה גבולות על ידי פסטורליסטים הוא לעיתים קרובות לא פורמלי ומעבר לשליטה ולרגולציה של המדינה. במזרח אפריקה, למעלה מ-95% מהסחר חוצה הגבולות מתבצע בערוצים לא רשמיים והסחר הלא רשמי של בקר חיים, גמלים, כבשים ועיזים מאתיופיה הנמכרים לסומליה, קניה וג'יבוטי מייצר ערך כולל משוער של בין 250 ל-300 מיליון דולר אמריקאי בשנה (פי 100 מהנתון הרשמי). סחר זה מסייע בהורדת מחירי המזון, הגברת הביטחון התזונתי, הפגת מתחים בגבולות וקידום אינטגרציה אזורית. עם זאת, ישנם גם סיכונים מכיוון שהאופי הבלתי מוסדר והבלתי מתועד של סחר זה טומן בחובו סיכונים, כמו לאפשר למחלות להתפשט ביתר קלות ברחבי האזור. יתרה מזאת, ממשלת אתיופיה כביכול לא מרוצה מאובדן הכנסות ממסים והכנסות ממטבע חוץ. יוזמות אחרונות ביקשו לתעד ולהסדיר את המסחר הזה.
אתיופה תלויה בכמה יבולים פגיעים לרווחי המט"ח שלה ובנוסף נשענת על נפט מיובא, ולכן ישנו פגיעה ומחסור במטבע חוץ. הממשלה השמרנית מבחינה פיננסית נקטה באמצעים כדי לפתור בעיה זו, כולל בקרת יבוא מחמירה והפחתת סובסידיות על מחירי הדלק הקמעונאיים. אף על פי כן, הכלכלה הקיומית ברובה אינה מסוגלת לתמוך בהוצאות צבאיות גבוהות, סיוע בבצורת, תוכנית פיתוח שאפתנית ויבוא הכרחי כמו נפט; לכן זו תלויה בסיוע חוץ.
בדצמבר 1999 חתמה אתיופיה על עסקת מיזם משותף של 1.4 מיליארד דולר עם חברת הנפט המלזית, Petronas, לפיתוח שדה גז טבעי ענק באזור סומליה. אולם עד שנת 2010, היישום לא התקדם ופטרונאס איבדה את רישיונה לפתח את השדה, שבו משקיעה כעת החברה הסינית. אתיופיה כבר החלה לייצא חשמל לקניה, דרום סודן וג'יבוטי. הרווחים מזה הניבו 300 מיליון דולר בשנה. לאחר השלמת סכר הרנסאנס הגדול באתיופיה (GERD) היצור הכולל של יצוא למדינות שכנות צפוי להכניס לכלכלה מיליארד דולר בשנה. הסכר יהיה תחנת הכוח ההידרואלקטרית הגדולה ביותר באפריקה כשיושלם, וכן בין 20 הגדולות בעולם.
2019 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2019  במדע |  |
< · 2017 · 2018 — 2019 — 2020 · 2021 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2019 ונוגעים לעולם המדע.
אסטרונומיה וחקר החלל

1 בינואר – הגשושית ניו הורייזונס חלפה בקרבת 2014 MU69  (שלימים נקרא 486958 ארוקות'), הנמצא בחגורת קויפר, בדרכה אל מחוץ למערכת השמש.
התגלה כי טבעות שבתאי נוצרו לפני פחות ממאה מיליון שנים.
21 בפברואר – הגשושית "בראשית" של SpaceIL, משימתה הראשונה של ישראל לירח, שוגרה לחלל. ב-11 באפריל נכשלה הנחיתה על הירח.
6 באפריל נמדדו ונקלטו לראשונה רעידות אדמה על פני מאדים.
אפריל - צוות חוקרים בינלאומי חשף לראשונה בהיסטוריה של המדע צילום של חור שחור, בו מתועד מרכז הגלקסיה האליפטית M87.
2 ביולי – ליקוי חמה מלא נראה בדרום אמריקה.
יולי - התגלה המנגנון האסטרופיזיקלי שמאפשר התפרצות גמא.
ספטמבר - התגלו אדי מים באטמוספירה של כוכב הלכת K2-18b, הגילוי בפעם הראשונה בכוכב לכת חוץ-שמשי.
אוקטובר - עולה ל-82 מספר ירחי שבתאי הידועים למדע, לאחר גילוי 20 חדשים, ועובר את מספר ירחי צדק הידועים.
פיזיקה

אולימפיאדת הפיזיקה הבינלאומית ה-50 התקיימה לראשונה בישראל.
כימיה

שנה זו הוכרזה על ידי האומות המאוחדות כשנה בינלאומית של הטבלה המחזורית.
טכנולוגיה

9 בינואר – הכרזה על כרטיס Secure Digital עם יכול אחסון של 1 טרהבייט
22 במאי – מדענים מאוניברסיטת שיקגו דיווחו על גילוי חומר בעל עם תכונות מוליכות על בטמפרטורת 23 מתחת לאפס (השיא הקודם היה 73- מעלות)
רפואה

באוניברסיטת תל אביב פותחה שיטה להדפסה תלת-ממדית של רקמת לב מתפקדת על בסיס התאים מגוף החולה עצמו.
ארכאולוגיה

במהלך חפירה ארכאולוגית לפני סלילת כביש 16 נחשף יישוב מהתקופה הנאוליתית בארץ ישראל אשר מנה בין 2,000 ל-3,000 תושבים.
במערת קסם נמצאו עדויות לשימוש בעצמות ככלי שימור לפני 200 אלף שנה.
באינדונזיה התגלה הציור הפיגורטיבי המוקדם ביותר, מוערך שגילו הוא 44 אלף שנים.
10 ביולי – גילוי שרידי בן אדם שהיה חי 170 לפני 210 אלף שנים באזור יוון.
זואולוגיה

אפריל – בקניה התגלה סימבאקובוואה קוטוקאפריקה, יונק נכחד אוכל בשר הכי גדול שמוכר למדע שחי בתקופת המיוקן 23 מיליון שנה לפני זמננו.
מדעי הארץ

21 בינואר – קצב המסת הקרח בגרינלנד הוא פי 4 מקצב שהיה בשנת 2003.
פרסים

פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה – החוקר ג'יימס פיבלס (ארצות הברית/קנדה) על תגליות בפיזיקה תאורטית של היקום. החוקרים מישל מאיור ודידיה קלו משווייץ זכו בשל גילוי הכוכב לכת חוץ-שמשי הראשון (51 Pegasi b).
פרס נובל לכימיה – ג'ון גודאינף (ארצות הברית), מנלי סטנלי וויטנגהם (הממלכה המאוחדת/ארצות הברית)  ואקירה יושינו (יפן) על תרומתם בפיתוח של סוללת ליתיום-יון.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – ויליאם קיילין (ארצות הברית), סר פיטר ג'יי. רטקליף (הממלכה המאוחדת) וגרג ל. סמנזה (ארצות הברית) על תגליתם בתהליכים לחישת רמות חמצן של התאים הנחוצים לקיום החיים.
פרס נובל לכלכלה - אבהיג'יט בנרג'י (ארצות הברית), אסתר דופלו (ארצות הברית), מייקל קרמר (ארצות הברית) על גישתם הניסויית להפחתת העוני העולמי.
פרס אבל – קארן אולנבק (ארצות הברית) על תרומותיה למשוואות דיפרנציאליות חלקיות גאומטריות, תורת כיול ומערכות אינטגרביליות ועל השפעת עבודתה על אנליזה מתמטית, גאומטריה ופיזיקה מתמטית
פרס טיורינג - אדווין קטמול (ארצות הברית), פט הנרהן (ארצות הברית) על תרומות יסודיות לגרפיקה ממוחשבת תלת־ממדית ולהשפעה המהפכנית של טכניקות אלה על הדמיות ממוחשבות (CGI) בהפקת סרטים ויישומים אחרים.
נפטרו

1 במרץ – ז'ורס אלפרוב, פיזיקאי רוסי, חתן פרס נובל (נולד ב-1930)
5 באפריל – סידני ברנר, ביולוג דרום אפריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1927)
6 באפריל – דייוויד ג'יימס ת'אולס, פיזיקאי בריטי, חתן פרס נובל (נולד ב-1934)
13 באפריל – פול גרינגרד מדעם מוח אמריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1925)
3 במאי – גורו שימורה, מתמטיקאי יפני, ידוע בזכות השערת טניאמה-שימורה, שממנה נובע כמקרה פרטי המשפט האחרון של פרמה, (נולד ב-1930)
24 במאי – מארי גל-מאן, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1929)
7 באוגוסט – קארי מוליס, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1944)