stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אחלגורי

| --- | --- |
ארמון קניאז אריסטוב באחלגורי, 1886
ארמון קניאז אריסטוב באחלגורי, 1886
 מדינה:  גאורגיה גאורגיה
 מחוז:  מצחתה מתיאנתי
 נפה:  נפת אחלגורי
 חבל ארץ:  כארתלי
 שפה רשמית:  אוסטית, גאורגית 
 תאריך ייסוד:  המאה ה-2 לפנה"ס-המאה ה-3 לפנה"ס
 על שם:  ולדימיר איליץ' לנין 
 שטח:  7 קמ"ר
 גובה:  788 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  1,033 (2015)
 קואורדינטות:  42°07′30″N 44°29′06″E﻿ / ﻿42.125°N 44.485°E﻿ / 42.125; 44.485
 אזור זמן:  UTC +4
 http://www.akhalgori.com
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גאורגיה מוגדלת) טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור אחלגורי(למפת גאורגיה רגילה) טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור אחלגורי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אחָלגוֹרי (בגאורגית: ახალგორი, מילולית: "גורי החדשה) היא עיירה במזרח גאורגיה, המשמשת כמרכז המנהלתי של נפת אחלגורי במחוז מצחתה מתיאנתי. היא ממוקמת במזרח דרום אוסטיה ההיסטורית, בחלקה המערבי של רכס אלוואני על הגדה השמאלית של נהר כסאני (ქსანი). בשנת 1960 היא קיבלה מעמד של דבה (עיירה) ואוכלוסייתה מנתה בשנת 2002, 2,500 איש.
אחלגורי נוסדה בתקופת שלטונו של סאורמג הראשון, המלך השני של ממלכת איבריה (234 לפנה"ס לערך - 159 לפנה"ס לערך). ההיסטוריון הגאורגי, וחושטי מציין אותה בכתוביו כעיר קטנה בה שכנו גאורגים וארמנים. בתקופה פיאודלית מאוחרת יותר, במאה ה-15, נכללה אחלגורי בתחום דוכסות כסאני (ქსნის საერისთავო). בתקופת גאורגיה הסובייטית, בין השנים 1935-1991, נקראה העיירה של שמו של לנין, לנינגורי (ლენინგორი) ונכללה בתחום האובלסט האוטונומי של דרום אוסטיה. עם הכרזת העצמאות של גאורגיה הכריזה דרום אוסטיה על ניתוקה מגאורגיה, ולאחר המלחמה האוסטית הראשונה ומלחמת האזרחים שבאה בעקבותיה, 1991-1992, נותרה אחלגורי תחת השליטה הגאורגית בקרבת הגבול עם הרפובליקה הבדלנית, והיותה אחת מסלעי המחלוקת בסכסוך הגאורגי-אוסטי.
Uh, jeg ville ønske jeg var dig

"Uh, jeg ville ønske jeg var dig" (בעברית: "הלוואי שהייתי אתה") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הדנית, בירטה וילקה. השיר ייצג את דנמרק באירוויזיון 1959. השיר נכתב על ידי קרל אנדרסן והולחן על ידי אוטו לינגטון.
רקע

בדומה לשירי התקופה, השיר הוא בלדת אהבה. במרכז מילות השיר, עומדת וילקה שמייחלת להיות אהובה על ידי מישהו.
באירוויזיון

ב-11 במרץ 1959, השיר בוצע על ידי וילקה באירוויזיון. השיר הושר שני בסדר ההופעות, לפני איטליה ואחרי צרפת. השיר זכה במקום החמישי עם 12 נקודות.
באירוויזיון > נקודות שהוענקו לדנמרק

| 10 נקודות | 9 נקודות | 8 נקודות | 7 נקודות | 6 נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| 5 נקודות | 4 נקודות | 3 נקודות | 2 נקודות | 1 נקודות |
|  |  שוודיה שוודיה |  |  אוסטריה אוסטריה בריטניה בריטניה |  איטליה איטליה הולנד הולנד מונקו מונקו שווייץ שווייץ |
הערות שוליים

↑  Eurovision Song Contest 1959
↑  Eurovision 1959 Results: Voting & Points
Uh Huh

"Uh Huh" הוא סינגל של הזמרת-יוצרת האמריקאית, ג'וליה מייקלס, שנמצא במיני-אלבומה, Nervous System. השיר נכתב על ידי ג'וליה מייקלס, ג'סטין טרנטר ומאטמן & רובין, והופק על ידי מאטמן & רובין. השיר יצא, על ידי ריפבליק רקורדס ויוניברסל מיוזיק גרופ, ב-2 ביוני 2017.
נכון לדצמבר 2021, השיר הושמע למעלה מ-79 מיליון פעמים בספוטיפיי.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הלירי של השיר יצא בערוץ היוטיוב של ג'וליה מייקלס ב-11 ביוני 2017. נכון לדצמבר 2021, הווידאו קליפ הלירי נצפה למעלה מ-5 מיליון פעמים.
הווידאו קליפ של השיר, שצולם ברחבי לוס אנג'לס, קליפורניה, ובוים על ידי אמיל נאוה, יצא בערוץ היוטיוב של ג'וליה מייקלס ב-25 ביולי 2017. נכון לדצמבר 2021, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-12 מיליון פעמים.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 88 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 38 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 5 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 88 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 84 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך | פורמט | חברת תקליטים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולמי | 2 ביוני 2017 | הורדה דיגיטלית | ריפבליק רקורדס, יוניברסל מיוזיק גרופ |  |
| ארצות הברית | 27 ביוני 2017 | 40 שירי הרדיו המובילים | ריפבליק רקורדס |  |
הערות שוליים

↑  Uh Huh, 2017-07-28, ארכיון מ-2021-07-23, נבדק ב-2021-12-25
↑  "Julia Michaels - Uh Huh (Lyric Video)". YouTube. ארכיון מ-2021-08-11. נבדק ב-11 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Anna Tingley (25 ביולי 2017). "Watch Julia Michaels' Playful Music Video for 'Uh Huh'". Billboard. ארכיון מ-2018-08-05. נבדק ב-25 ביולי 2017. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Julia Michaels - "Uh Huh" Footnotes". Vevo. 26 ביולי 2017. ארכיון מ-2017-08-26. נבדק ב-5 באוגוסט 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Julia Michaels - Uh Huh". YouTube. ארכיון מ-2021-07-17. נבדק ב-24 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑ Worldwide digital release of "Uh Huh":
"Uh Huh - Single by Julia Michaels on Apple Music". iTunes Store (US). ארכיון מ-2017-06-07. נבדק ב-11 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
"Uh Huh - Single by Julia Michaels on Apple Music". iTunes Store (UK). ארכיון מ-2021-12-25. נבדק ב-11 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
"Uh Huh - Single av Julia Michaels på Apple Music" (בשוודית). iTunes Store (SE). ארכיון מ-2021-12-25. נבדק ב-11 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
"Uh Huh - Single by Julia Michaels on Apple Music". iTunes Store (ZA). ארכיון מ-2021-12-25. נבדק ב-11 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
"Uh Huh - Single by Julia Michaels on Apple Music". iTunes Store (AU). ארכיון מ-2017-07-31. נבדק ב-11 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Top 40/M Future Releases - Mainstream Hit Songs Being Released and Their Release Dates". AllAccess Music Group. 27 ביוני 2017. אורכב מ-המקור ב-28 ביוני 2017. נבדק ב-11 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
| ג'וליה מייקלס |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Not in Chronological Order |  |
| מיני-אלבומים | Nervous System • Inner Monologue Part 1 • Inner Monologue Part 2 |  |
| סינגלים | "Issues" • "Uh Huh" • "Worst in Me" • "Hurt Somebody" • "Heaven" • "Jump" • "Anxiety" • "What a Time" • "Okay" • "If You Need Me" • "Heartless" • "Give It to You" • "Lie Like This" • "Kissin' in the Cold" • "All Your Exes" • "Love Is Weird" • "Fingers Crossed" • "Only One" • "Sorry to Me Too" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Carry Me" • "Friends" • "I Miss You" • "Coming Home" • "There's No Way" • "Lie to Me" • "Peer Pressure" • "If the World Was Ending" • "Cool Anymore" |  |
| סינגלים שיווקים | "Help Me Out" • "Just One Look" |  |
| שירים אחרים | "In This Place" |  |
| סיבובי הופעות | Inner Monologue Tour |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: c4839dc4-3900-43d2-80a5-e6ea021504e3
Uh Baby

"Uh Baby" (בעברית: "הו מותק") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הקוסובו-אלבנית קידה, בהשתתפות הזמרת האלבנית ג'נסילה. הוא יצא לאור ב-9 בנובמבר 2016, בהוצאת חברת התקליטים ZzapnChriss Onrecords, כסינגל שלא מתוך אלבום. את השיר כתבה קידה.
השיר הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים האלבני וזכה להצלחה רבה במדינה.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי קידה והופק על ידי ZzapnChriss. את הבית הראשון מבצעת קידה והיא חוזרת על השורות: ”הו מותק – אני, לא זו לא אשמתי”. בהמשך לכך, היא אומרת: ”אין לך סיבה לסחוט אותי / כל השנים שקרו בינינו” ואחריה מתחילה לשיר ג'נסילה: ”התאהבתי בך כי אנחנו צריכים אחד את השני”.
בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-5 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-9 בנובמבר 2016.
נכון לאוגוסט 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-55 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אלבניה | Albanian Music Charts | 1 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 9 בנובמבר 2016 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | ZzapnChriss Onrecords |  |
הערות שוליים

1 2 3 4  ZzapnChriss Onrecords (2016-11-09), Kida ft. Xhensila - Uh Baby, נבדק ב-2024-08-03
1 2 3  Kida (Ft. Xhensila) – Uh Baby, נבדק ב-2024-08-03
↑  20/11/2016 | Top Awards | Top Channel, web.archive.org, ‏2020-02-16
↑  Uh Baby, 2017-10-24, נבדק ב-2024-08-03
אוהנוב

| --- | --- |
סמל אוהנובסמל אוהנוב

כנסייה באוהנוב
 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 מחוז:  מחוז לבוב לבוב
 שטח:  2.48 קמ"ר
 גובה:  214 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  939 (1 בינואר 2022)
 קואורדינטות:  50°22′N 23°44′E﻿ / ﻿50.367°N 23.733°E﻿ / 50.367; 23.733
 אזור זמן:  UTC+2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםאוהנוב(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםאוהנוב(למפת מחוז לבוב רגילה) לבוב צ'רבונוהראד דרוהוביץ' סטרי בוריסלב סמביר זלוטשוב ברודי ז'ובקבה ווהלין רובנו טרנופול איוואנו-פרנקיבסק זקרפטיה פוליןאוהנוב(למפת מחוז לבוב מוגדלת) לבוב צ'רבונוהראד דרוהוביץ' סטרי בוריסלב סמביר זלוטשוב ברודי ז'ובקבה ווהלין רובנו טרנופול איוואנו-פרנקיבסק זקרפטיה פוליןאוהנוב  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אוהנוב (באוקראינית: Угнів, אוהניב; בפולנית: Uhnów; ביידיש: היוונעוו) היא עיירה במחוז לבוב שבמערב אוקראינה, בסמוך לגבול פולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

בשנת 1462 העניק קז'ימייז' הרביעי, מלך פולין, זכויות עיר לאוהנוב, וזו נקראה עד שנת 1648 בשם "הובנוב". בסמוך לעיירה נבנתה טירה מבוצרת.
בתחילת המאה ה-17 נפגעה העיירה מפלישת הטטרים, ובשנים שלאחר מכן פגעו בה מגפות ושרפות. מהמאה ה-18 נודעה העיירה בתעשיית הסנדלרות והפרוונות בה, ומגפיה ופרוותיה נמכרו ברחבי פולין.
יהודי אוהנוב

התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא מאמצע המאה ה-16, ובתחילת המאה ה-17 החל היישוב היהודי בה לגדול. עם זאת, כתוצאה מעלילת דם שהופצה נגד יהודי העיירה, מהשריפות שאירעו בה, ומפרעות ת"ח ות"ט, כמעט שחוסלה הקהילה במקום. מסוף המאה ה-18 חזר היישוב היהודי בעיירה לגדול, והגיע לכמחצית ממספר תושביה. מאמצע המאה ה-19 פשטה באוהנוב החסידות, ורבים מיהודיה נמנו על חסידות בלז.
בשנת 1902 נערך פוגרום ביהודי העיירה בידי אוקראינים מקומיים, במהלכו הוכו יהודים, ורכושם נשדד. במהלך מלחמת העולם הראשונה, פרעו ביהודי העיירה יחידות הקוזקים, תוך ביצוע מעשי שוד, גזיזת זקנים ופאות, ואונס נשים. כמו כן, אולצו יהודי העיירה לבצע עבודות כפייה משפילות. בשנת 1915 פרצה בעיירה מגפת כולרה, בה נספו יהודים רבים. עם כינון השלטון הפולני בעיירה בשנת 1919, התנכלו גם החיילים הפולנים ליהודי העיירה. לאחר תום המלחמה, עזבו את אוהנוב רבים מיהודיה, ומצבם הכלכלי של הנותרים בה הוחמר.
בין מלחמות העולם היוו יהודי אוהנוב רוב בקרב תושביה, אך סבלו ממעשי התנכלות אנטישמיים, כאשר במקרה אחד, במאי 1928, נרצחה בעיירה משפחה יהודית שלמה. בתקופה זו התגברה הפעילות הציונית בעיירה.
בין רבני העיירה, היה הרב אברהם יהושע השיל פרנקל, חתנו של רבי דוד פלאם מאלעסק ומחותנו של רבי אהרן רוקח מבעלז. צאצאיו משושלת ליסקא מכהנים כאדמו"רי היבנוב בארצות הברית.
יהודי אוהנוב > בשואה

מסוף ספטמבר 1939 ועד סוף יוני 1941, הוחזקה אוהנוב בידי הצבא האדום. עם כניסת הגרמנים לעיירה, נכלאו יהודיה בבית כנסת ובשני בית מדרש בה, בהם הוחזקו כשלושה שבועות, תוך הוצאה להורג של 8 מהם. לאחר מכן, הוקם בעיירה יודנרט, אשר נצטווה לספק לגרמנים כוח אדם לעבודות כפייה, ולהעביר כסף ודברי ערך. בנובמבר 1941 נשלחו 40 גברים יהודים מהעיירה לרווה רוסקה, ומשם הועברו למחנות עבודה. בתחילת אוקטובר 1942 הועברו כל יהודי העיירה לגטו רווה רוסקה, וגורלם היה כגורל יתר יהודי המקום.
אוהליה

| --- | --- |

 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 מחוז:  זקרפטיה זקרפטיה
 תאריך ייסוד:  1544 
 שטח:  24.1 קמ"ר
 גובה:  286 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  3,211
 קואורדינטות:  48°09′07″N 23°37′47″E﻿ / ﻿48.151944444444°N 23.629722222222°E﻿ / 48.151944444444; 23.629722222222 
 אזור זמן:  UTC +1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםאוהליה(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםאוהליה(למפת זקרפטיה רגילה) אוז'הורוד מוקצ'בו חוסט וינוהרדיב סבליאבה רחיב לבוב איוואנו-פרנקיבסק רומניה הונגריה סלובקיה פוליןאוהליה(למפת זקרפטיה מוגדלת) אוז'הורוד מוקצ'בו חוסט וינוהרדיב סבליאבה רחיב לבוב איוואנו-פרנקיבסק רומניה הונגריה סלובקיה פוליןאוהליה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אוּהְליָה (באוקראינית Угля; בהונגרית: Uglya, אוגליה; ביידיש: איגלא) הוא כפר במחוז זקרפטיה שבמערב אוקראינה מצפון לעיר טיאצ'יב.
היסטוריה

עד שנת 1918 היה האזור במחוז מרמורש שבממלכת הונגריה, ומשנת 1919 עד 1939 ברפובליקה הצ'כוסלובקית. בימי מלחמת העולם השנייה היה המחוז תחת כיבוש הונגרי ובשנת 1945 סופח לאוקראינה, אז רפובליקה בברית המועצות.
יהודי אוהליה

יהודים תועדו לראשונה בשנת 1746 אז ישבו שם שלושה יהודים בלבד. במפקד שנערך בשנת 1768 התפקדו בכפר שלוש משפחות יהודיות (12 נפשות) וב-1830 עלה מספר היהודים ל-72, כולם באו מגליציה ושמרו על אורח חיים מסורתי.
הקהילה היהודית החלה להתארגן במהלך המאה ה-19, נבנה בה מקווה ונוסדה חברה קדישא. באמצע המאה ה-19 נבנה בית כנסת עשוי עץ ובמרוצת השנים הוקמו שלושה בתי מדרש. אחד שימש את חסידי ספינקה, באחר התפללו חסידי דולינה, והשלישי היה של חסידי ויז'ניץ, סיגט ואחרים. בשנת 1910 ישבו בכפר 707 יהודים. במפקד משנת 1930 ישבו בכפר 600 יהודים מתוך 4,862 תושבי הכפר.
בשנת 1941 התפקדו באיגלה 669 יהודים ובקיץ של אותה השנה גירשו ההונגרים יהודים חסרי אזרחות הונגרית. גם יהודים שהיו אזרחים הונגרים פותו להצטרף למסע מזרחה בתקווה למצוא מקומות עבודה פנויים. תוך שבועות אחדים גורשו וברחו מהאזור כ-450 יהודים. רוב המגורשים נרצחו באתר ההריגה של יהודי הונגריה ליד העיר קמניץ-פודולסקי. משפחה אחת שוחררה וכמה יהודים שהכדורים לא פגעו בהם נמלטו.
ב-19 במרץ 1944 נכנס הצבא הגרמני להונגריה והיהודים המעטים שנותרו בכפר נאספו באיסרו חג פסח לבית הכנסת ומשם הובלו לתחנת הרכבת של בושטינה, כ-20 ק"מ מהכפר, ולאחר מכן הוסעו לגטו בעיר מאטסלקה, שם הוחזקו כ-17,000 יהודים רובם תחת כיפת השמיים. במאי 1944 שולחו יושבי הגטו למחנה השמדה אושוויץ.
רוב הניצולים מבין יהודי הכפר עלו אחרי המלחמה לארץ ישראל.
לקריאה נוספת

אוגל'א, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 11–12. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים ברובם על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
אולגה קנרד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 במרץ 1924 בודפשט, ממלכת הונגריה 
 פטירה:  מרץ 2023  (בגיל 98)
 שם לידה:  Weisz Olga 
 ענף מדעי:  קריסטלוגרפיה
 מקום מגורים:  בריטניה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קיימברידג'  קולג' ניונהאם, אוניברסיטת קיימברידג' 
 פרסים והוקרה:  מדליית גמלין ביילשטיין (2007)  Ewald Prize (2021)  קצינה במסדר האימפריה הבריטית 
 בן או בת זוג:  ארנולד בורגן 
 מספר צאצאים:  2 
 תרומות עיקריות
 הקמת מאגר המידע המבני הממוחשב של קיימברידג', המכיל נכון ל-2010 מעל ל-400,000 מבני מולקולות.
 
אולגה קנרד (באנגלית: Olga Kennard;‏ 23 במרץ 1924 – מרץ 2023) הייתה קריסטלוגרפית בריטית יהודייה. מנהלת מאגר המידע המבני של קיימברידג' בשנים 1965–1997.
קריירה

קנרד נולדה בשם אולגה וייס (Weisz). לאחר סיום לימודיה בקולג' ניוהאם הצטרפה לצוות המחקר בראשות מקס פרוץ שחקר את מבנה ההמוגלובין במעבדת קוונדיש. ב-1948 עברה ללונדון ועבדה במכון הלאומי למחקר מדעי (National Institute for Medical Research). ב-1963 חזרה לקיימברידג' כחברה שלא מן המניין מטעם מועצת המחקר הרפואי במחלקה לכימיה. במחלקה הקימה את קבוצת הקריסטלוגרפיה הכימית שחקרה מולקולות מורכבות. קנרד יצאה לגמלאות ב-1997.
תרומתה העיקרית בתחום הקריסטלוגרפיה הייתה הקמת מאגר המידע המבני של קיימברידג' המכיל את תיאור המבנה הגבישי של מעל ל-400,000 מולקולות. היוזמה לרעיון הייתה של הקריסטלוגרף הבריטי ג'ון דזמונד ברנל שפגש את קנרד בכנס של החברה המלכותית ב-1948. הוא הציע לקנרד, שעבדה אז במכון הלאומי למחקר מדעי, לרכז את כל המידע על המבנים, משום שהאמין ששילוב שיטתי של מידע ממחקרים אינדיבידואליים יוביל לתובנות חדשות. קנרד פיתחה שיטה לקטלוג המבנים המבוססת על שימוש בכרטיסים מנוקבים. כמה שנים אחר כך, כשלקנרד היו כ-300 מבנים, הציע ברנל כי תפרסם אותם בספר. ב-1965 הקימה קנרד את מרכז המידע הקריסטלוגרפי של קיימברידג', ארגון המסונף לאוניברסיטת קיימברידג', האחראי על מאגר המידע המבני של קיימברידג' (Cambridge Structural Database) ועמדה בראשו עד צאתה לגמלאות ב-1997.
קנרד נבחרה כעמית של החברה המלכותית (FRS) ב-1987 וזכתה בתואר מסדר האימפריה הבריטית (OBE) ב-1988. כהכרה בעבודתה מחלקת החברה המלכותית מענק מחקר בתחום הקריסטלוגרפיה על שמה, "מענק המחקר על שם אולגה קנרד" (Olga Kennard Research Fellowship).
נישואיה הראשונים של קנרד היו לדייוויד קנרד (David Kennard). לאחר גירושיה ממנו נישאה קנרד לסר ארנולד ברגן (Arnold Burgen), ממנו התאלמנה ב-2022. הוא שימש כדיקן (Master) של קולג' דרווין בקיימברידג' וכסגן נשיא אוניברסיטת קיימברידג'.
אחייניתה היא השחקנית רייצ'ל וייס.
קנרד נפטרה במרץ 2023.
הערות שוליים

↑  Andrew Brown, J. D. Bernal The Sage of Science, p. 296
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007325475805171  BIBSYS: 90282958  CiNii: DA03592733  ISNI: 0000 0001 1626 6274  LCCN: n50045339  NLA: 35265872  NTA: 097680540  RERO: 02-A003449341  SUDOC: 19794373X  ULAN: 500234666  VIAF: 40618730   WorldCat (עם VIAF): 40618730
אחלהזאורים

אחלהזאורים הוא אלבום אשר יצא לאור ב-1993 כאלבום שירי ילדים בהפקתם של האמנים ארקדי דוכין ומיכה שטרית. מבין שירי האלבום המפורסם מביניהם הוא "בית קפה של דינוזאורים", שיר המספר על בית קפה מיוחד של דינוזאורים ששוכן "על צלע הר ליד כיכר" לפני מיליוני שנים. בבית הקפה דמויות שונות שמייצגות את שטרית, דוכין, חלקים בחברה הישראלית ואף את משפחתו של דוכין עצמו. האלבום נכתב בשיתוף עם במאי הקולנוע חיים בוזגלו, שכתב את המילים לחלק מהשירים.
רשימת שירים

| אחלהזאורים> מס' | אחלהזאורים> שם | אחלהזאורים> משך | אחלהזאורים>  | אחלהזאורים>  | אחלהזאורים>  | אחלהזאורים>  | אחלהזאורים>  | אחלהזאורים>  | אחלהזאורים>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בראשית (קטע קישור)  | 2:04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | התעוררות  | 2:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | בית קפה של דינוזאורים  | 4:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | התאהבות (קטע קישור)  | 0:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | סיפור אהבה שלה  | 3:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | סיפור אהבה שלו  | 2:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | קשה להיות דינוזאור (קטע קישור)  | 0:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | בכיתי אוקיינוס  | 3:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | עצוב לי  | 4:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | יום הולדת (קטע קישור)  | 1:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | אחלה זאור  | 3:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | בתור לבנק (קטע קישור)  | 1:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | דינוזאורוק כבד  | 3:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | שיר ערש  | 2:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | להתראות בעוד 65 מיליון שנה (קטע קישור)  | 2:47 |  |  |  |  |  |  |  |
אוטאנס (בן פארנאספס)

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־6 לפנה״ס 
 פטירה:  המאה ה־5 לפנה״ס 
 
אוטאנס (המאה ה-6 לפנה"ס) היה אציל פרסי חשוב שיזם את הקשר נגד גאומתה.
ביוגרפיה

אוטאנס היה בנו של פארנאספס אציל פרסי מהשושלת האחמנית. הייתה לו אחות בשם קסנדני שנישאה לכורש, וילדה לו את כנבוזי השני, שנישא לפידימי, בתו של אוטאנס.
לפני שיצא כנבוזי למצרים מינה את אחיו ברדיה כעוצר. אולם חשש שברדיה מתכוון למרוד בו ולכן רצח אותו בחשאי. אולם דבר הרצח נודע אך למעטים. ניצל זאת אמגוש בשם גאומתה שהיה דומה דמיון מפליא לברדיה המת, כדי להתחזות לו. כאשר כנבוזי שמע על כך הוא התאבד, וגאומתה הפך למלך החדש. הוא לקח את נשותיו של המלך הקודם ביניהם את פידימי והסתגר בארמונו. מה שהיה חשוד בעיני אוטאנס. הוא שאל את פידימי האם זה ברדיה האמיתי. פידימי ענתה שאינה יודעת כיוון שמעולם לא ראתה את ברדיה. על כן ביקש ממנה אוטאנס למשש את אוזניו של בעלה שכן לגאומתה הייתה חסרה אוזן. פידימי הסתכנה והצליחה לגלות שאכן חסרה לבעלה אוזן. היא ספרה זאת לאביה שהחל לתכנן את הקשר.
אוטאנס צרף אליו עוד שישה אצילים פרסיים רבי השפעה, גובריאס, הידרנס, מגבזוס, אספתינס, אינטפרנס, ודריווש. פרצו ביניהם חילוקי דעות, אוטאנס סבר שיש לשקול היטב את צעדיהם בטרם יפעלו. בעוד גובריאס ודריווש תמכו בהתנקשות בהקדם האפשרי. בסופו של דבר נכנע אוטאנס והשבעה החלו להתקדם לכיוון הארמון. בדרך נודע להם על התאבדותו של פריכסספס, אחד מקציניו של כנבוזי שגאומתה ניסה לשכנע אותו לתמוך בו. הם פרשו זאת כסימן טוב ונכנסו לארמון. השומרים שהכירו אותם נתנו להם להיכנס הם הגיעו במהירות אל חדרו של גאומתה לאחר שהרגו את השומרים. חמישה מהם נאבקו באחיו של גאומתה, בעוד גובריאס ודריווש דלקו אחרי גאומתה. דריווש הרג אותו לבסוף. לאחר מכן ערפו את ראשיהם של האמגושים. ובעזרת תושבי העיר טבחו באמגושים עד הערב. מאז נהגו הפרסים לחגוג את חג הרג האמגושים, במהלך החג נאסר על האמגושים לצאת מבתיהם ואמגוש שהפר את ההוראה נרצח.
לאחר חמישה ימים פרצו ביניהם חילוקי דעות בקשר לשיטת המשטר שיש לנקוט כעת. אוטאנס תמך בדמוקרטיה מלאה לאזרחים, מגבזוס תמך באוליגרכיה מצומצמת, בעוד דריווש רצה להחזיר את המונרכיה. הצעתו של דריווש התקבלה לבסוף והוא הפך למלך. אולם אוטאנס התנה עמו תנאי שלא הוא ולא בני משפחתו יהיו מחויבים להישמע להוראות המלך. דריווש מינה אותו בשנת 517 לפנה"ס לסטרפ של לידיה, עד שהוחלף בשנת 513 לפנה"ס בידי ארטפרנס.
לקריאה נוספת

הרודוטוס. היסטוריה. תרגמו וכתבו מבואות: בנימין שימרון ורחל צלניק-אברמוביץ. פפירוס, בית ההוצאה - אוניברסיטת תל אביב, 1998.
כתבי הירודוטוס. מתורגמים מיוונית עם מבוא והערות מאת ד"ר אלכסנדר שור. ירושלים, ראובן מס, תרצ"ה. העתק דיגיטלי באתר "דעת".
כתובת ביסותון בתרגום לאנגלית
הערות שוליים

↑  כתובת ביסותון, טור ראשון, שורה 10.
↑  הרודוטוס, ספר ג', 61.
↑  כתובת ביסותון, טור ראשון, שורה 11.
↑  הרודוטוס, ספר ג', 67.
↑  הרודוטוס, ספר ג', 69.
↑  הרודוטוס, ספר ג', 70.
↑  הרודוטוס, ספר ג', 75.
↑  הרודוטוס, ספר ג', 78.
↑  הרודוטוס, ספר ג', 79.
↑  הרודוטוס, ספר ג', 80.
↑  הרודוטוס, ספר ג', 81.
↑  הרודוטוס, ספר ג', 82.
↑  הרודוטוס, ספר ג', 83.
אופן ווב טכנולוגיות

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  נדב שובל, רועי גולדברג, ישי גרין
 תקופת הפעילות:  מרץ 2012 – הווה (כ־12 שנים)
 מיקום המטה:  ניו יורק 
 משרד ראשי:  תל אביב
 ענפי תעשייה:  אינטרנט 
 מוצרים עיקריים:  תוכנה לקיום שיח באתרי תוכן
 מנכ"ל:  נדב שובל
 עובדים:  יותר מ-300 (נכון לאוקטובר 2022)
  
 www.openweb.com
 
אופן ווב טכנולוגיות בע"מ היא חברת תוכנה ישראלית המפתחת תוכנה לקיום שיח באתרי תוכן.
החברה הוקמה במרץ 2012 על ידי נדב שובל (מנכ"ל החברה), רועי גולדברג (מנהל תפעול ראשי) וישי גרין (שפרש מהחברה). בשנותיה הראשונות נקראה החברה Spot.IM. החברה מפתחת תוכנה לאתרי תוכן, שמאפשרות לקיים באתר התוכן את הדיון בתכנים המוצגים בו (זו הרחבה של רעיון התגובית), בלי שהגולשים יעברו לשם כך לרשתות החברתיות. המשרד הראשי של החברה שוכן בתל אביב ולה משרדים גם בניו יורק ובקייב. עם לקוחות החברה נמנות יותר מאלף חברות מדיה, ובהן פוקס ניוז, Yahoo!, TechCrunch, סלון, אמריקה און ליין (AOL), ו-The Times.
בגיוסי הון ראשונים גייסה החברה 10 מיליון דולר. בנובמבר 2017 גייסה החברה 25 מיליון דולר. במאי 2019 גייסה החברה 25 מיליון דולר.
בנובמבר 2021 גייסה החברה 130 מיליון דולר, ובכך הגיע שווי החברה ליותר ממיליארד דולר והיא הפכה לחד-קרן. בנוסף 20 מיליון דולר גויסו לרכישת מניות של עובדים ומשקיעים ותיקים.
באוקטובר 2022 גייסה החברה 170 מיליון דולר לפי שווי של 1.5 מיליארד דולר.
הערות שוליים

↑  עידן בן טובים, ‏נלחמת בפייסבוק: Spot.IM מגייסת 25 מיליון דולר, באתר Geektime‏, 29 בנובמבר 2017
↑  הילה חיימוביץ', ‏חברת Spot.IM מגייסת 25 מיליון דולר כדי להתחרות בפייסבוק וטוויטר, באתר Geektime
↑  מאיר אורבך, חברת OpenWeb גייסה 150 מיליון דולר והפכה ליוניקורן, באתר כלכליסט, 9 בנובמבר 2021
↑  מאיר אורבך, OpenWeb גייסה 170 מיליון דולר: השווי קפץ ב-50% בשנה, באתר כלכליסט, 27 באוקטובר 2022;
יניב אביטל, ‏משבר? סטארטאפ ישראלי גייס עכשיו 170 מיליון דולר לפי שווי של 1.5 מיליארד דולר, באתר Geektime‏, 27 באוקטובר 2022
אחכה לך בשדות

| --- | --- |

 סינגל בביצוע משינה
 מתוך האלבום העמותה לחקר התמותה
 יצא לאור:  1990
 סוגה:  רוק
 שפה:  עברית 
 אורך:  3:53
 חברת תקליטים:  NMC
 כתיבה:  יובל בנאי, שלומי ברכה
 לחן:  שלומי ברכה
 עטיפה אלטרנטיבית
 
 
"אחכה לך בשדות" הוא סינגל של להקת הפופ רוק הישראלית משינה שיצא בשנת 1990. השיר נכתב על ידי יובל בנאי ושלומי ברכה והולחן על ידי שלומי ברכה.
רקע

השיר נכלל באלבומה הרביעי של הלהקה, "העמותה לחקר התמותה".
במצעד הפזמונים העברי השנתי השנתי של רשת ג' לשנת תשנ"א (1991) דורג השיר במקום ה-32.
השיר נכלל באלבומי האוסף שהוציאה משינה "האוסף השני" בשנת 1995, ו"עסקי הרוקנ'רול" בשנת 2010. כמו כן השיר נכלל באלבום האוסף הכפול "גבירותי ורבותי: האוסף השלם", שהכיל את אלבום האוסף הראשון שהוציאה הלהקה, ואת אלבום האוסף השני.
אולגה קורובובה

| --- | --- |

 לידה:  15 בספטמבר 1978 (בת 46) בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה, רוסיה 
 מדינה:  רוסיה 
 השכלה:  האוניברסיטה הממלכתית של קלוגה (2001) 
 תפקיד:  חבר הדומה הממלכתית 
 מפלגה:  רוסיה המאוחדת 
 
אולגה ולדימירובנה קורובובה (ברוסית:Ольга Владимировна Коробова‏ נולדה ב-15 בספטמבר 1978 בבלאשיחה) היא דמות פוליטית וציבורית רוסית. בבחירות לדומה השמינית של הדומה הממלכתית של הפדרציה הרוסית בספטמבר 2021, היא נבחרה לראשונה לכהן כחברת פרלמנט. היא חברה במפלגת רוסיה המאוחדת.