stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רביב צולר
הערות שוליים

↑  גליה ימיני, רביב צולר מנכ"ל נס טכנולוגיות, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2005
↑  מניית טכנולוגיות נס תיסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב, באתר "אנשים ומחשבים", 1 בספטמבר 2009
↑  אלי שמעוני, נס ואלאופ - בין מקבלות פרס ביטחון ישראל, באתר ynet, 13 ביולי 2005
↑  חוזר לשורשים: רביב צולר, מנכ"ל נס לשעבר, ימונה ליו"ר כלל חיתום, באתר גלובס, 22 ביולי 2007
↑  אבי שאולי, רביב צולר מונה ליו"ר כלל פיננסים חיתום, באתר ynet, 22 ביולי 2007
↑  דיאנה בחור־ניר, רביב צולר: "לא שאלתי על שכר. אמרתי, רוצים אותי? אני בא", באתר כלכליסט, 24 בדצמבר 2018
↑  רחלי בינדמן, ביטוח ישיר השלמת תוכנית הבראה הנפקה בבורסה בת"א ושילוש הערך, באתר כלכליסט, 5 בפברואר 2018
↑  עומרי כהן, ‏יו"ר כיל: בחרנו מנכ"ל מצוין; ההנהלה תדע להשלים את הפערים, באתר גלובס, 8 במרץ 2018
↑   יורם גביזון, כיל מתכננת להגדיל את הרווח התפעולי ב-50% עד 2025, באתר TheMarker‏, 23 בספטמבר 2020
↑  עדיאל איתן מוסטקי, אחרי 7 שנים: מנכ"ל איי.סי.אל רביב צולר פורש, באתר כלכליסט, 5 בדצמבר 2024
↑  גלית חתן, ‏מה חיפשה מנכ"לית איגוד הדשנים העולמי בישראל, באתר גלובס, 2 במאי 2023
↑  International Fertilizer Association elects new chair and board directors, World Fertilizer, ‏2023-06-26 (באנגלית)
↑  פרס ממרכז מקס פרלמן של בית הספר למוסמכים בפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב על מצוינות בניהול גלובלי לרביב צולר
↑  כתבי כלכליסט, המנהלים הטובים: מקומות 4–12, באתר כלכליסט, 28 בדצמבר 2016
↑  אתי אפללו, "בישראל מנהלים רק לטווח הקצר, וארגונים פועלים בגישת 'אחריי המבול'", באתר כלכליסט, 25 בדצמבר 2017
↑  רביב צולר, באתר דירוג 50 המנהלים הטובים בחברות הציבוריות של כלכליסט - 2021
↑  50 המנהלים הטובים 2022 | רביב צולר, באתר כלכליסט
רדיו תל אביב

| --- | --- |

 פרטי התחנה
 סוג:  רדיו אזורי
 שפה:  עברית
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1 בספטמבר 1996 
 אזורי קליטה ותדרים
 אזור קליטה:  מחוז תל אביב
 נקלט בתדר:  102FM
 
 http://www.102fm.co.il
סמליל רדיו תל אביב עד 2025
רדיו תל אביב היא תחנת רדיו אזורית שמרכזה בתל אביב ואולפניה ממוקמים ברמת החייל. רדיו תל אביב משלב בין תוכניות מלל, העוסקות בתחומי האקטואליה הרכה וההומור, ובין מוזיקת להיטים המשודרים ברצף. התחנה משדרת בתדר 102FM, המהווה חלק מהמיתוג שלה. רדיו תל אביב נמצא בשליטתם של אנשי העסקים צבי שלום, יוסי סבן ודני נישליס.
אופי התחנה

התחנה מתאפיינת בקו מוזיקלי של רוק לועזי ועברי, לרבות אמנים ישראליים צעירים.
אוה מדז'יבוז' מנהלת התחנה בשנים 2004–2006, מספרת:
האמת היא שאני והצוות הניהולי החלטנו שאנחנו הופכים מרדיו לתל אביב לרדיו מתל אביב. כמו שבארצות הברית וושינגטון היא עיר הבירה, אבל הבשורה התרבותית מגיעה מניו יורק, כך גם אצלנו. תל אביב היא עיר הבירה של החו"ל, הבשורה, החידוש. פסקול החיים מגיע מכאן. אנחנו לא משדרים רק למי שגר בשינקין פינת מלצ'ט, אלא גם למי שגר באשדוד ובבאר שבע ורוצה לינוק את המהות הזו
התחנה התבלטה בכך שהייתה בין הראשונות שהנהיגו חזרה מהירה יחסית למתכונות שידורים רגילה לאחר פיגועים (מה שהוביל גם להאשמתה באסקפיזם), ובכך ששילבה גם שירים לועזיים ועדכניים בימי זיכרון.
תוכנית נודעת ששודרה בעבר בתחנה, היא תוכנית המערכונים הלילית היפופוטם, שממשיכה להתקיים עד היום באתר האינטרנט Flix.
ברשימת השדרנים של רדיו תל אביב, בעבר אפשר למצוא את שמוליק טיאר, מיכל ניב, רפי רשף, דנה ספקטור, עמנואל רוזן, רשף לוי, עודד קטש, שי ודרור, עינב גלילי, דורי בן זאב, טל ברמן, אביעד קיסוס, ארז טל, בעז גורן, מרב מיכאלי ממקימי התחנה, יחד עם המנכ"ל הראשון, ראודור בנזימן.
התכנית הבולטת בתחנה בעשור הראשון של המאה הייתה תוכנית הבוקר של טל ברמן ואביעד קיסוס, משנת 2002 ועד סוף 2009. בהמשך בלטה גם התוכנית "היום שעכשיו" של שלישיית מה קשור (ששודרה דרך ערוץ 24), ומהתוכניות המרכזיות בתחנה היא גם התוכנית הוותיקה ביותר מיומה הראשון של התחנה, "גומרים הולכים", בהגשת דני סידס ואודי סגל.
הערות שוליים

↑  אביבה קרול, ‏רדיו תל-אביב: סקר חדש - מצב חדש, באתר גלובס, 2 במרץ 1997
↑  אביבה קרול, ‏הוארך זיכיון רדיו ת"א ו-99BU, באתר גלובס, 24 במאי 2000
↑  רוני קורן-דינר, מנכ"לית רדיו תל אביב, יהלומה לוי, פורשת מתפקידה לאחר שש שנים וחצי, באתר TheMarker‏, 8 בדצמבר 2004
↑  מור שני‏, מדז'יבוז' עוזבת את רדיו ת"א, באתר וואלה, 3 ביוני 2006
↑  אופיר בר-זהר, רדיו תל אביב וערוץ ONE ישתפו פעולה בתוכנית ספורט חדשה, באתר TheMarker‏, 15 באוגוסט 2011
↑  יעל גאוני , ‏קוטנר עובר מערוץ 24 ל"רדיו ת"א", באתר גלובס, 24 באוקטובר 2007
↑  עופר מתן, איך הפך רדיו תל אביב לעוד גוף תקשורת ריק מתוכן?, באתר הארץ, 10 באפריל 2010
↑  גורי אלפי וגלית חוגי בבוקר, באתר 102FM
↑  לי-אור אברבך , ‏רדיו ת"א עוזב את נמל ת"א ועובר לאולפנים חדשים ברמת-החי"ל, באתר גלובס, 24 במרץ 2010
↑  פרופ' יריב יוגב והד"ר רונית אלמוג ברדיו תל אביב בנושאי פריון, היריון, לידה ורפואת נשים 102fm.co.il/shows/88
↑  רומי בן צבי, זווית, 22 הנבחרים: אלו אנשי הסביבה של ישראל השנה, באתר ynet, 6 באוקטובר 2023
↑  רן בוקר, פרסום ראשון: דידי הררי מונה לתפקיד מנכ"ל רדיו תל אביב, באתר ynet, 12 במרץ 2024
↑  יעל גאוני, ‏"אחרי 8 שנים רדיו ת"א עובר לרווח", באתר גלובס, 27 בנובמבר 2005
↑  ענת באלינט, לנסוע רחוק להרגיש קרוב, באתר העין השביעית, 1 במאי 2002
↑  נייגר, מאיירס וזנדברג, אתם זוכרים עם השירים: תרבות פופולרית, זיכרון קולקטיבי ושידורי הרדיו בישראל ביום הזיכרון לשואה ולגבורה, 1993–2002, החוג לתקשורת - הפקולטה למדעי החברה, באתר אוניברסיטת חיפה, 7 ביולי 2009 (לקוח ממגמות - כרך מו, מספר 1–2, פברואר 2009)
| ישראל שידור רדיו בישראל |
| --- | --- | --- |
| תאגיד השידור הישראלי (קול ישראל) | כאן תרבות • כאן ב • כאן גימל • רדיו מַכַּאן • VoisFarsi • כאן רק"ע • כאן 88 • כאן קול המוזיקה • כאן מורשת • הרדיו החינוכי |  |
| צה"ל | גלי צה"ל • גלגלצ |  |
| הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו (רדיו אזורי) | אקו 99FM • רדיו א-שמס • רדיו 90FM • רדיו דרום • רדיו חיפה • רדיו ירושלים • רדיו לב המדינה • 103fm • רדיו קול ברמה • רדיו קול הים האדום • רדיו קול חי • רדיו קול רגע • רדיו תל אביב • 104.5FM רדיו צפון • רדיו א-נאס • רדיוס 100FM • תדרי הפיצול: 99.5 חמ-אש • הדיבור החם בדרום • פרוויה רדיו • קול פליי • קול חי מיוזיק |  |
| הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו – איו"ש | גלי ישראל |  |
| שידורי רדיו באינטרנט | הקצה |  |
| תחנות רדיו שנסגרו | תחנות רדיו שנסגרו |  |
| רשות השידור (קול ישראל) | רשת א' • רשת ב' • רשת ג' • רשת ד' (קול ישראל בערבית) • רשת ה' (קול ישראל בפרסית) • רק"ע • 88FM • קול המוסיקה • רשת מורשת • הרדיו החינוכי • קול ציון לגולה • הגל הבטוח |  |
| רדיו פיראטי | ערוץ 7 • קול השלום • רדיו כל האמת |  |
| שידורי רדיו באינטרנט | רדיו ynet |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: ac28d173-b6d2-46b4-bb7b-c6854b7cb068
לאה לופטין

| --- | --- |
מימין לשמאל: ירדנה ארזי, לאה לופטין ורותי הולצמן. להקת "שוקולד מנטה מסטיק" באירוויזיון 1976.
מימין לשמאל: ירדנה ארזי, לאה לופטין ורותי הולצמן. להקת "שוקולד מנטה מסטיק" באירוויזיון 1976.
 לידה:  26 ביולי 1951 (בת 73) ישראל קיבוץ אפיקים, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1969
 שפה מועדפת:  עברית 
 בן או בת זוג:  אריק רודיך (1980–2002) 
 
לאה לוּפָּטין (נולדה ב-26 ביולי 1951 באפיקים) היא זמרת ישראלית, שעיקר פעילותה התרכז בשנות השבעים, השמונים והתשעים.
לופטין הייתה חברה במספר הרכבים מוזיקליים, בראשם שלישיית "שוקולד מנטה מסטיק", והקליטה שירים באופן עצמאי שזכו להצלחה.
ראשית חייה

לופטין נולדה וגדלה בקיבוץ אפיקים לאסתר לבית חלווה שגדלה בלבנון ובסוריה ולצבי לופטין, בעל שורשים רוסיים, שנולד ברומניה. 
בסוף 1969 התגייסה ללהקת הנח"ל. עם החברים ששירתו איתה במחזור זה נמנים ירדנה ארזי, רותי הולצמן, תמי עזריה, דני סנדרסון, אפרים שמיר, מירי אלוני, אלון אולארצ'יק, מאיר פניגשטיין, עמוס טל שיר וגידי גוב שהיה בן זוגה לתקופה קצרה.
לופטין השתתפה יחד עם מחזור זה של להקת הנח"ל בתוכנית "שא לשלום", שאותה ביים דני ליטאי וניהל מוזיקלית יאיר רוזנבלום. השם "שא לשלום" הוחלף לאחר מכן והיא נקראה "בהיאחזות הנח"ל בסיני" על שם אחד מלהיטי התוכנית. שירים נוספים בתוכנית היו : "שיר לשלום", "הבן יקיר לי", "אנחנו ואתם", "שיר רחוב" ו"טרנטלה", שבו שרה לופטין סולו קצר.
חיים אישיים

לאחר שחרורה מצה"ל לופטין הייתה נשואה מספר שנים לרופא השניים ויקטור חסון. ב-1980 לופטין נישאה למוזיקאי אריק רודיך ונולדו להם בת ובן. בשנת 2002 השניים התגרשו.
בנה יובל נפטר בדצמבר 2012 מסרטן אלים. לזכרו כתבה לופטין שיר.
בתה מעיין בזוגיות עם השחקן והרקדן אסף גורן ולהם בן שנולד באפריל 2022.
לופטין מתגוררת בשדרות רוטשילד בתל אביב.
דיסקוגרפיה

קו הטירוף - 1988
פנטזיה - 1992
זמן אמת - 1993
הארץ המובטחת (עם עופר לוי) - 1995
הערות שוליים

↑  יעקב בר-און, ‏לאה לופטין חוגגת 70 וחוזרת לרגעים הבלתי נשכחים בקריירה, באתר מעריב אונליין, 30 ביולי 2021
↑  אריק רודיק ולאה לופטין בעת הקלטת השיר "רגע של חולשת" בגלי־צה"ל, על המשמר, 24 בנובמבר 1978
↑  בנימין הדר, שלושה לילות של פופ, דבר, 1 בספטמבר 1978
↑  הדירוג 'הסופי של שידי הפסטיבל, דבר, 31 במרץ 1980
↑  "קדם־אירוויזיון 1985",, כל העיר, 22 במרץ 1985
↑  לאה לופטין, 'דם הגפן' 'אור מחושך', תקליטון חדש. לחנים: בעלה, אריק רודיך, חדשות, 22 בפברואר 1985
↑  טל פרי, תקליטים חדשים - לופטין: שירים נפוליטנ"ם, מעריב, 10 ביולי 1991
↑  יואב בירנברג, קדם־ארוויזיון 92 - לאה לופטין תשיר את "לו היו לי חלומות", חדשות, 24 בפברואר 1992
↑  ynet, אומרות שלום: לראשונה מאז שנות ה-70, שוקולד מנטה מסטיק חוזרות במופע חדש, באתר ynet, 24 בדצמבר 2024
↑  זמירות האהבה, "העולם הזה", גיליון 2174 מ-1 במאי 1979, עמוד 78
↑  לאה לופטין, זמרת, ובעלה אריק דודיך, מוסיקאי, מצפים בעוד חודש ללידת ילדם השני, "העולם הזה", גיליון 2645 מ-11 במאי 1988, עמוד 13
↑  דינה חלוץ, אובדן כפול: לאה לופטין על מות בעלה לשעבר אריק רודיך ובנם יובל, באתר Xnet‏, 21 באפריל 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305225405171  ISNI: 0000 0001 0828 7489  MusicBrainz: a7d56434-f5b6-4ef3-a691-70d6bbb081a5  VIAF: 160768598   WorldCat (עם VIAF): 160768598
פאוזי סלו

פאוזי סלו (בערבית: فوزي السلو, תעתיק מדויק: פוזי אלסלו; 1905 – 1972) היה קצין צבא ומדינאי סורי, אשר כיהן כנשיא סוריה מ-3 בדצמבר 1951 עד 1 ביולי 1953.
| נשיאי סוריה |
| --- | --- | --- |
| הרפובליקה הסורית הראשונה והשנייה | שוכרי אל-קוותלי • חוסני א-זעים • סאמי חינאווי • האשם אל-אתאסי • אדיב שישכלי • פאוזי סלו • אדיב שישכלי • מאמון אל כוזברי • האשם אל-אתאסי • שוכרי אל-קוותלי | דגל סוריה כיום |
| הרפובליקה הערבית המאוחדת | גמאל עבד אל נאצר | דגל סוריה כיום |
| הרפובליקה הערבית הסורית | מאמון אל כוזברי • עיזאת אל נוס • נאזים אל קודסי • לואיי אל-אתאסי • אמין אל-חאפז • נור א-דין אל-אתאסי • אחמד אל חטיב • חאפז אל-אסד • עבד אל-חלים ח'דאם • בשאר אל-אסד • אחמד א-שרע | דגל סוריה כיום |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009440575205171  GND: 1054784698  ISNI: 0000 0000 5267 1624  LCCN: nr96002366  VIAF: 24495885   WorldCat (עם VIAF): 24495885 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא סוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גבעת היקבים

גבעת היקבים הוא אתר ארכאולוגי ליד חרשה שבגוש טלמונים ובו שרידי יישוב יהודי מתקופת הברזל ובית שני עם ארבעה בתי בד וגת משוחזרת מימי בית ראשון.
באתר נשתמרו רחובות, קירות בתים ומערכת בורות תת-קרקעית הכוללת כ-30 בורות פעמון חצובים בסלע (בקבוקונים) המכונים במחקר "בורות גבעון", מפני שבורות מסוג זה נמצאו והוגדרו לראשונה על ידי פריצ'רד ב-1956 בחפירות אל ג'יב המזוהה כגבעון המקראית. הם שימשו כיקבים לאחסון של קנקני יין ושמן זית בימי בית ראשון.[דרוש מקור]
אולם בימי בית שני נעשה שימוש בבורותיו כמחסנים וקולומבריום. בזמן מרד בר-כוכבא הבורות שימשו למסתור מפני הרומאים, פתחיהם נאטמו באבנים והם חוברו במחילות.
האתר נמצא בסמוך לחורש ירון ושיח' עיסא. הוא נקרא כיום "גבעת היקבים" בהשראת דברי רש"י ”"וּלְיֹגְבִים" – חופרי הארץ, לשון יקבים, שהם חפירות בקרקע.”
גלריה

הנוף מגבעת היקבים
בור בגבעת היקבים
הערות שוליים

↑  דביר רביב, הישוב בדרום השומרון בתקופות ההלניסטית והרומית לאור תוצאות סקר ארכיאולוגי, כרך ב', חיבור לשם קבלת תואר דוקטור באוניברסיטת בר אילן,
↑  ספר מלכים ב', פרק כ"ה, פסוק י"ב
↑  רש"י על ספר מלכים ב', פרק כ"ה, פסוק י"ב
| אתרים בבנימין |
| --- | --- | --- |
| עמק שילה | בור הציפורים באחיה • בור יישוב הדעת • בור עדי-עד • בור קידה • המזבח בגבעת הראל • ואדי רשאש • חניון הגדודים העבריים • מעיין הגבורה • מצפור קידה • נחל שילה • עין א-דהרה • עין דח"ש • עין עוז • קובת א-נג'מה • שילה הקדומה •  תצפית הר כוכב |  |
| מערב בנימין | גבעת ההליסטון • גבעת היקבים • הכוורת • המצודה הבריטית בנוה צוף • חורבת פצה • שמורת עיינות נטוף (ואדי זרקא) • ואדי חרמיה • חובלתא • חורבת תיבנה • יער אום צפא • לטרון • מחצבות נטוף • מעיין דולב • מעיין הקשת • מעיין חרשה • מעיין טלמון • מעיין עטרת • חורבת טרפין • מערת עאבוד • מערת שוקבא • נבי סמואל • עין אגוז • עין בובין (מעיין דני) • עין מזור • עין ריא • עינות ענר • פארק קנדה • שמורת אלוני שמואל • שמורת דלבים (ובכללה ואדי דילב) • תצפית גג הארץ • מבצר ארטבה |  |
| גב ההר | סנה ובוצץ • בור מגרון • הר בעל חצור • ואדי שיבן • חורבת ניסיה • יקב פסגות • מעיין הכרמים • נחל מכמש • עין ביתין • קבר בני ישראל |  |
| מדבר בנימין | בקעת סמיא • מערת הנמרים • חורבת אל-קיליה • טאריק אבו ג'ורג' (דרך יריחו-בית אל) • נחל ייטב (עוג'א) • שמורת נחל פרת • מוזיאון השומרוני הטוב |  |
תחנת הרכבת בית שמש

תחנת הרכבת בית שמש היא תחנת רכבת בצפון העיר בית שמש באזור התעשייה הצפוני.
התחנה נפתחה ב־13 בספטמבר 2003 ומשמשת כיום כתחנת נוסעים של רכבת ישראל בקו הבין-עירוני לתל אביב - סבידור מרכז ובקו לנתניה דרך תל אביב.
היסטוריה

תחנת בית שמש נבנתה עוד בתקופת השלטון העות'מאני בארץ, עם הקמת קו הרכבת הראשון בארץ, בין יפו לירושלים. מאז נשאה התחנה ארבעה שמות שונים - דיר־אבאן היה שמה המקורי, שהוחלף בשלהי תקופת המנדט הבריטי ל־Artuf ובעברית "הַר־טוּב" על שם המושבה היהודית הסמוכה. מיקומה של התחנה נשאר קבוע לאורך תקופה זו, בנקודה שנמצאת כיום גבולה הצפוני של העיר בית שמש, בסמוך לכביש 38. בניין התחנה, לעומת זאת, הוחלף לפחות פעמיים מאז נפתחה התחנה ולמעשה, ממרבית הבחינות, פניה של התחנה הנוכחית הם חדשים לחלוטין ובעלי קשר רופף בלבד לעברה העשיר.
התחנה נסגרה לתנועת רכבות נוסעים בחודש יולי 1998 עת הופסקה הפעלתן לירושלים בגלל מצבה הירוד של המסילה בקו לשם, וזמן מה לאחר מכן אף הופסקה פעילות קרוניות ההנדסה שהופעלו בקו על מנת לשמור על שלמותו. במסגרת שדרוג קו הרכבת לירושלים הוחלט גם לשדרג את התחנה ולצרפה לרשת הרכבות הפרבריות של גוש דן. שדרוג הקו בוצע בשני חלקים - הראשון, שהושלם ב־13 בספטמבר 2003, כלל את הפעלת המסילה עד לבית שמש, והשני שהסתיים ב־9 באפריל 2005, האריך את הקו לירושלים.
היסטוריה > פיצול הקו

כשהושלם הקו עד ירושלים ב־9 באפריל 2005, שירות הרכבות בקו תל אביב - בית שמש היה על ידי רכבות IC3 בלבד, מפני שרכבות מסוג אלה היו הרכבות עם המרחק הקטן ביותר בין החוגונים.
בעקבות סדקים רבים שנגלו בחוגוני הרכבות כתוצאה מהעיקולים והשיפועים במסילה ומחיר תפעול גבוה לצורך תיקון החוגונים, הוחלט להשתמש בקו לירושלים בשני מערכי IC3 בלבד. בשנת 2006 פוצל הקו לשניים: תל אביב - בית שמש ובית שמש - ירושלים לתקופת ניסיון. לאחר הפיצול היה ניתן להפעיל רכבת נוסעים דו־קומתית עד לבית שמש ומשם ועד ירושלים על ידי מערכי IC3. בגלל זמן ההמתנה הממושך בבית שמש - 45 דקות לכיוון תל אביב ו־15 דקות לכיוון ירושלים, ירד באופן ניכר מספר נוסעי הרכבת אל ירושלים וממנה.
בשנת 2007 הוחלט להעביר את מפגש הרכבות של הקו תל אביב - בית שמש לתחנת הרכבת נחל שורק, במקום המפגש בתחנת הרכבת נען. כתוצאה מכך התארך זמן הנסיעה בשלוש דקות לכל כיוון בקו, אבל זמן ההמתנה להחלפת הרכבת אל ירושלים וממנה צומצם לחמש דקות. בעקבות צמצום זמן הנסיעה חלה עליה הדרגתית בכמות הנוסעים.
ב־15 במרץ 2008 בוטל הפיצול. משנת 2014 ועד השבתתו בשנת 2020, הקו הסתיים בתחנת הרצליה, ממנה יוצא לדרכו גם הקו המהיר לירושלים.
בספטמבר 2017 הקו פוצל שוב וכשהיה פעיל היווה רכבת פרברית לירושלים היוצאת מתחנת בית שמש ורכבת בינעירונית היוצאת לכיוון הרצליה.
במרץ 2020 הופסקה תנועת הרכבות בין בית שמש לירושלים ביחד עם תנועת רכבות הנוסעים בכל הארץ כחלק מהגבלות שהטילה הממשלה על התחבורה הציבורית עקב התפשטות נגיף הקורונה, הקו נשאר מושבת גם אחרי 22 ביוני 2020, כאשר חזרה הרכבת לפעול בשאר הקווים. במסגרת התמודדות עם משבר כלכלי בעקבות התפשטות נגיף הקורונה, משרד האוצר הציע לבטל את הקו מבית שמש לירושלים עקב תפוסה נמוכה מאוד. עם כניסתם לשירות של קרונות סימנס החשמליים בסוף 2021, יצאו קרונות ה-IC3 משימוש כליל. תחנת בית שמש אינה "מחושמלת" ועקב כך רק רכבות דיזל מסוג בומברדיה דאבל דק קוץ' משמשות את התחנה.
מבנה התחנה

התחנה כוללת אולם נוסעים גדול, מעבר תת־קרקעי, רציף צד אחד (שלמעשה משמש כיום כרציף מפרץ עקב השבתת הקו לי-ם) ורציף אי.
תחנת רכבת תפעולית ומתחם ציוד הנדסי מסילתי

בסמוך לתחנת נוסעים נמצאת תחנת רכבת תפעולית, המסילות של התחנה משמשות לדיור רכבות. התחנה כוללת מספר עקלתונים המשמשים לעיתוק רכבות ולמפגש רכבות. בקצה המזרחי של התחנה נמצא מתחם ציוד הנדסי מסילתי עם מבנה מסילאים. המסילה שמובילה למתחם מתפצלת מהמסילה הראשית באזור רציפי הנוסעים של התחנה.
בשנות ה-50 וה-60 יצאה מאזור התחנה שלוחת מסילה תעשייתית למפעל מלט הר טוב.
שירות רכבות בתחנה

מהתחנה יוצאת רכבת פעם בשעה לכיוון נתניה.
נוסף על כך, יוצאות רכבות מהתחנה ללוד בשעות 06:06 ו-08:06 ומלוד לבית שמש בשעות 16:56 ו-18:56.
עד סגירת הקו יצאה רכבת לכיוון ירושלים: פעם בשעתיים בימי א'–ה' ופעם בשעה בימי ו' וערבי חג.
שירות רכבות בתחנה > 2005–2006, 2014–2017

בעבר שימשה תחנה זו כתחנת ביניים של קו י"ם – בית שמש – ת"א – הרצליה. בזמן שהקו היה מאוחד, הקו כבר היה מוגדר כשימושי משום שלא היה דאז בצורך להחליף בתחנת בית שמש. אולם החיסרון היחידי היה התחזוקה והחוזר של החוגונים, דבר שבגרם לפיצולו הראשון והשני של הקו בשנים 2006-2014 ו-2017 ומאז. לולא הפיצול לא היה קיים השימוש בתחנה היה נשאר גבוה או בינוני, אך החוגונים היו מגיעים לשפל מדבר זה.
שירות רכבות בתחנה > 2006–2014, 2017–2020

בשנים אלו הקו פוצל ל-2 קווים שונים. החלק המזרחי של הקו (מתחנת מלחה ועד בית שמש) שימש כקו פרוורי. החלק המערבי של הקו (מבית שמש) חובר לקו שהוארך לנתניה, שגם כיום פעיל בתור קו בית שמש – ת"א – נתניה. עד אז שימשה תחנת בית שמש כתחנת החלפה בין שני הקווים ששורתו בתחנה זו. זמני ההחלפות ברכבות השפיעו לרעה על השימוש בתחנה(כ־45 דקות המתנה), דבר שגרם לירידה ניכרת בשימוש של החלק המזרחי הישן של הקו. החלק המזרחי של הקו הושבת בשנת 2020 עד להודעה חדשה. בהמשך הוחלט שהחלק המזרחי לא ישוב לפעול כקו מסחרי.
שירות רכבות בתחנה > 2020–הווה

כיום בתחנה עובר קו נתניה – תל אביב – בית שמש.
אין שירות רכבתי ישיר בין בית שמש לירושלים.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת בית שמש — נתניה   בית שמש • רמלה • לוד • כפר חב"ד • תל אביב – ההגנה • תל אביב – השלום • תל אביב – סבידור מרכז • תל אביב – האוניברסיטה - אקספו • הרצליה • בית יהושע • נתניה |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת בית שמש — ירושלים – מלחה (מושבת)   בית שמש • ירושלים – גן החיות התנכ"י • ירושלים – מלחה |  |
קווי אוטובוס היוצאים מהתחנה

מקרא סימנים:
♿ - אוטובוס עירוני נגיש
🔄 - קו סיבובי (מעגלי)
| קו | מפעיל | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | בית שמש אקספרס | רכבת בית שמש - מרכז בית שמש - גבעת שרת - רמת בית שמש ב - רמת בית שמש א - רמת בית שמש ג - רמת בית שמש ד - | ♿ |
| 3 | בית שמש אקספרס | רכבת בית שמש - מרכז בית שמש - גבעת שרת רמת בית שמש א - נווה שמיר | ♿ |
| 4/4א | בית שמש אקספרס | רכבת בית שמש - רמת בית שמש א - רמת בית שמש ג - רמת בית שמש ד | ♿ |
| 5 | בית שמש אקספרס | רכבת בית שמש - רמת בית שמש ג | ♿ |
| 7 | בית שמש אקספרס | רכבת בית שמש - מרכז בית שמש - שדרות בן זאב - המכללה הלאומית לשוטרים | ♿ |
| 8 | בית שמש אקספרס | אזור תעשייה הר טוב - רכבת בית שמש - רמבם - הגפן - השבעה - גבעת שרת - מסוף דרך חיים | ♿ |
| 10 | בית שמש אקספרס | רכבת בית שמש ← מרכז בית שמש ← הגפן ← גבעת שרת ← שדרות בן זאב ← הגפן ← מרכז בית שמש ← רכבת בית שמש | ♿🔄 |
| 12 | בית שמש אקספרס | רכבת בית שמש - קָנה בושם - בנה ביתך - רמת בית שמש ב - רמת בית שמש א - שזר | ♿ |
| 13 | בית שמש אקספרס | רכבת בית שמש - חפציבה - נחלה ומנוחה - רמת בית שמש ב - רמת בית שמש א - רמת בית שמש ג | ♿ |
| 14 | בית שמש אקספרס | רכבת בית שמש - מרכז בית שמש - הגפן - גבעת שרת - נחלה ומנוחה - רמת בית שמש ב - רמת בית שמש א | ♿ |
| 15 | בית שמש אקספרס | רכבת בית שמש - מרכז בית שמש - שדרות בן זאב - רמת בית שמש ב - רמת בית שמש א - רמת בית שמש ג | ♿ |
| 17 | בית שמש אקספרס | רכבת בית שמש - הגפן - פסגת השבע - נחלה ומנוחה - רמת בית שמש ב - רמת בית שמש א - רמת בית שמש ג - | ♿ |
| 18 | בית שמש אקספרס | רכבת בית שמש - מרכז בית שמש - פסגת השבע - שדרות בן זאב - גבעת שרת | ♿ |
| 28 | בית שמש אקספרס | רכבת בית שמש - אזור תעשייה הר טוב | ♿ |
| 32 | אגד | רכבת בית שמש - מחלף שמשון - תעוז - תרום - כפר אוריה - גיזו - צלפון - צומת נחשון - רכבת מזכרת בתיה |  |
| 33 | קווים | קריית מלאכי - בית שמש - נחם | עוצר בשד' יגאל אלון |
| 137 | קווים | בית שמש - בר גיורא - צור הדסה - מבוא ביתר - ביתר עילית |  |
| 138 | קווים | בית שמש - צור הדסה - ביתר עילית | קו המיועד לציבור החרדי. |
| 182 | קווים | בית שמש - נס הרים - בר גיורא - צור הדסה - מטע |  |
| 324 | בית שמש אקספרס | בית שמש - צומת ליאון שריגים - קריית גת |  |
| 409 | אפיקים | בית שמש - צומת עציונה - כפר עציון - אלון שבות - אפרת - נווה דניאל |  |
| 445 | דן בדרום | בית שמש - בית קמה - נתיבות | סופ"ש בלבד. קו המיועד לציבור החרדי. |
| 459 | מטרופולין | בית שמש - צומת ליאון שריגים - באר שבע - ירוחם - דימונה | סופ"ש בלבד. קו המיועד לציבור החרדי. |
| 485 | דן בדרום | בית שמש - תפרח - אופקים | סופ"ש בלבד. קו המיועד לציבור החרדי. |
הערות שוליים

↑  מפת אזור ירושלים, 1901, עם ציון שם התחנה 'דיר אבאן' (באנגלית), באתר הספרייה הלאומית, אוסף אמיר כהנוביץ
↑  בתמונה מתקופת המנדט הבריטי הנמצאת במוזיאון המושבה הר־טוב נראה שלט התחנה בשלוש שפות בו כתוב בעברית הַר טוּב (עם ניקוד) ובאנגלית ARTUF
↑  עם קרונות ריקים: הרכבת חזרה אחרי 89 ימי השבתה, באתר ynet, 22 ביוני 2020
↑   משה גלעד, שנתיים הרכבת לא נסעה כאן. הגיע הזמן לשינוי, באתר הארץ, 25 באפריל 2022
המבנה הישן של תחנת הרכבת בית שמש
תחנת רכבת הרטוב, 1948
מבט אווירי על התחנה, אוקטובר 2020, ניתן גם לראות מתחם ציוד הנדסי מסילתי במזרח התחנה
מערך IC3 חונה בתחנה
משחזת פס מספר 876 חונה בתחנת הרכבת בית שמש, באחת ממסילות הדיור
רכבת ברציף 2, אפשר לראות את הרכבת שהגיעה מתל אביב, וברציף 3, אפשר לראות את הרכבת שאמורה לצאת למלחה בירושלים.

מבנה מסילאים במתחם ציוד הנדסי מסילתי בקצה המזרחי של התחנה
סבזי חורדאן

צלחת סבזי - פטרוזיליה, כוסברה, טרגון, בצל ירוק וצנוניות.
ארוחה פרסית עם צלחות סבזי מפוזרות על השולחן
סבזי חורדאן (בפרסית: سبزی خوردن, מילולית: אכילת ירוקים), היא תוספת מקובלת לארוחה במטבח הפרסי הכורדי, האפגני, האזרבייג'ני והארמני, המוגשת לצד כל ארוחה. בניגוד לסלטים חתוכים, במטבחים אלה נהוג להגיש צלחת ובה תערובת ירק-עלים חיים, ללא חיתוך, שהסועדים נוטלים ואוכלים ממנה ירק לאורך הארוחה.
בין הירקות הנפוצים על צלחת הסבזי: ריחן פרסי (פרסית: ריחן ریحان), פטרוזיליה (פרסית: ג'עפרי جعفری), כוסברה (פרסית: ג'יסניז گشنیز), גרגיר הנחלים (שהי شاهی או טרטיזק ترتیزک), עלי חילבה (פרסית: שמבלילה شنبلیله), בצל ירוק (פרסית: פיאזחה پیازچه), כרישה צעירה (פרסית: טרה تره), לענה דרקונית (טרגון או בפרסית טרחון ترخون), נענע (בכתיב פרסי: نعناع), שמיר (פרסית: שביד شوید), צתרה (פרסית: מרזה مرزه) וצנוניות (טרובחה تربچه).
בארמנית מכונה התוספת קנאצ'י (կանաչի), באזרבייג'נית גוי (Yemax goyü) ובכורדית פינג'ר (pinçar). בחלק ממטבחים אלו מוגשים הירקות לצד גבינת פטה, סוגים שונים של לחם נאן ואגוזי מלך על מנת לכרוך אותם יחדיו ל'לוקמה' (פרסית لقمه - 'ביס מגולגל') או  נאן פניר סבזי (פרסית: نان پنیر سبزی - לחם, גבינה וירק).
הירקות הירוקים המשמשים טריים בסבזי חורדאן, נפוצים גם במנות מבושלות במטבח הפרסי דוגמת חורשט סבזי וקוקו סבזי (חביתת ירק).
נענע, פטרוזיליה, כרישה צעירה וצנוניות
בצל ירוק, פטרוזיליה ונענע
ריחן פרסי, בצל ירוק וצנוניות
ראו גם

חורשט סבזי
קוקו (מאכל)
גונדי
אלעד שמחיוף

| --- | --- |

 לידה:  27 במאי 1985 (בן 39) רמת השרון, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מעסיק:  חברת החדשות
 מספר צאצאים:  3 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  eladchannel2news
 טוויטר (X):  Elad_Si
 
אלעד שמחיוף (נולד ב־27 במאי 1985) הוא עיתונאי ישראלי המשמש כשליח חברת החדשות לאירופה. זוכה פרס בני ברית לעיתונות (2024).
ביוגרפיה

שמחיוף נולד בחולון. הוא גדל והתחנך ברמת השרון. בן לאב ממוצא בוכרי ואם ממוצא רומני. הוא צאצא של מלאבוי שמחיוף, שהיה מוכר בקרב בני קהילת יהודי בוכרה ומכובד על ידם מאד. בנעוריו שיחק בקבוצת הכדורסל של רמת השרון. בצבא שירת בגלי צה"ל.
לאחר שירותו הצבאי, במהלך מלחמת לבנון השנייה בשנת 2006 הצטרף לחברת החדשות של ערוץ 2. הוא שימש כאחראי על הכתוביות הרצות בתחתית המסך, עורך מבזקי הבוקר, עורך כלכלי ועורך משנה במהדורת החדשות המרכזית. בשנת 2007 מונה כמגיש מבזקי חדשות. בנוסף הגיש את פינת הנדל"ן ב"תוכנית חיסכון", והיה לכתב כלכלי בחדשות 2.
בשנת 2013 מונה לשליח חברת החדשות באירופה, והחליף את קודמו ליאור פרידמן. לפיכך העתיק את מגוריו לשם והוא מתגורר בלונדון.
בפברואר 2021 החל להגיש את הפודקאסט "אחד ביום", עם כתבי חברת החדשות. בעבודתו הוא מסקר את האנטישמיות באירופה, ואת השינויים לרעה שחלו בעקבות מלחמת חרבות ברזל.
ב-2024 זכה בפרס העיתונות מטעם ארגון "בני ברית", על "סיקור מעמיק על האנטישמיות הגואה מאז 7 באוקטובר והפודקאסט 'אחד ביום'".
שמחיוף נשוי לנעמה ואב לשתי בנות ובן. הוא מתגורר בלונדון.
הערות שוליים

1 2 3  פרס "בני ברית" לעיתונות יוענק לכתב חדשות 12 אלעד שמחיוף, באתר ‏מאקו‏, 10 באפריל 2024
↑  איתי גודר, חמש דקות בגן עדן: זרקור על מבזקני ישראל, באתר nrg‏, 26 ביוני 2009
↑  לי-אור אברבך, אלעד שמחיוף מצטרף למבזקני חדשות 2, באתר nrg‏, 16 ביולי 2007
↑  אמילי גרינצווייג‏, חדשות 2: אלעד שמחיוף יחליף את אורן אהרוני, באתר וואלה, 12 בדצמבר 2011
↑  חדשות 2: אלעד שמחיוף ימונה לכתב בלונדון במקום ליאור פרידמן, באתר גלובס, 15 בספטמבר 2013
↑  רן בוקר, אלעד שמחיוף מתחתן, באתר ynet, 9 באפריל 2012
↑  יפעת הללי, ‏אומר זאת כך יונית: אלעד שמחיוף התחתן, באתר ‏מאקו‏, 23 באוגוסט 2012
↑  ערן סויסה, סויסה כבר יודע, באתר ישראל היום, 21 בדצמבר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303739505171  VIAF: 297884273   WorldCat (עם VIAF): 297884273 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.