stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ואסל טאהא
הערות שוליים

↑  שרון רופא אופיר, ח"כ טאהא פורש: אפשר לתרום גם בלי כסא, באתר ynet, 13 בדצמבר 2008
↑  רשימת המועמדים לכנסת השמונה עשרה לפי חוק הבחירות לכנסת, ילקוט הפרסומים 5909, תשסט, 29 ביונאר 2009, עמ' 2092
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517374705171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא חברי הכנסת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ויליאם הנדרסון

ערך זה עוסק באיש ממשל ומנהל. אם התכוונתם לצייר, אדריכל ומעצב, ראו .
ויליאם ג'. הנדרסון (באנגלית: William J. Henderson;‏ נולד ב-16 ביוני 1947) הוא איש ממשל ומנהל עסקי אמריקאי, שכיהן כמנהל הכללי של דואר ארצות הברית בשנים 1998–2001.
ביוגרפיה

הנדרסון סיים לימודי יחסי עבודה באוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל. הוא שירת בצבא ארצות הברית.
לאחר שנים בהם התקדם בדרגים הניהוליים של שירות הדואר של ארצות הברית מונה הנדרסון על ידי מועצת המנהלים של השירות לתפקיד המנהל הכללי של דואר ארצות הברית ונכנס לתפקידו ב-16 במאי 1998. הוא היה המנהל הכללי החמישי של הדואר שהגיע משורות הארגון. ב-31 במאי 2001 הסתיימה תקופת כהונתו בתפקיד.
בחודש ינואר 2006, היה הנדרסון למנהל התפעול הראשי של חברת נטפליקס. הוא גם חבר במועצת המנהלים של חברת לייב רמפ .
בשנת 2011, ייסד הנדרסון את חברת Hold The Eye Images.
בשנת 1997, קיבל הנדרסון את פרס ג'ון ואנאמייקר מטעם שירות הדואר. ב-1998 הוא קיבל את פרס רוג'ר ו. ג'ונס למנהיגות ניהולית מטעם אמריקן יוניברסיטי ואת פרס הצטיינות הכבוד בתחום הדואר מטעם פורום הדואר הלאומי.
הערות שוליים

1 2 3 4  "TopVet: William J. Henderson, Netflix & USPS". veteransadvantage.com. March 1, 2006.
↑  "List of Postmasters General". usps.com. February 2015.
↑  Campanelli, Melissa (January 26, 2001). "Update: Henderson Officially Will Call It Quits as PMG". dmnews.com.
↑  William J. Henderson, End of the Route, The Washington Post, September 2, 2001
↑  "Netflix Names Former PMG Henderson Operations Chief". chiefmarketer.com. January 19, 2006.
↑  William Henderson Net Worth - Wallmine
↑  "Hold The Eye Images". hteiw.com.
וילפרד באדלי

| --- | --- |

 לידה:  11 בינואר 1872 ברומלי, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  24 בינואר 1929 (בגיל 57) מנטון, צרפת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת
 פעילות כמקצוען:  1887–1903 (כ־16 שנים) 
 יחידים
 מאזן קריירה:  23-93
 זכיות בטורנירים:  3
 זוגות
 זכיות בטורנירים:  4
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 7
 וימבלדון:  זכייה (1891, 1892, 1895 (גברים)
 
וילפרד באדלי (באנגלית: Wilfred Baddeley; ‏ 11 בינואר 1872 – 24 בינואר 1929) היה טניסאי בריטי. הוא זכה 3 פעמים באליפות וימבלדון cתחרות גברים ו-4 פעמים בתחרות זוגות.
ביוגרפיה

וילפרד באדלי נולד בלונדון בשנת 1872. היה לו אח תואם שגם גדל לטניסאי בולט. בבעלות המשפחה היה משרד לעריכת דין.
בשנת 1888 אחים באדלי עברו מבחני איגוד המשפטנים של הממלכה והחלו להתמחות בתחום במשרד בבעלות המשפחה.
בשנת 1890 באדלי לראשונה שיחק באליפות וימבדון והפסיד ברבע הגמר. בשנת 1891 הוא ניצח בתחרות בהיותו בגיל 19 בלבד (שיא זה נשבר רק בשנת 1985 על ידי בוריס בקר). באותה תחרות האחים ניצחו גם בתחרות זוגות.
בתחרות 1892 באדלי זכה בתחרות גברים אך בגמר האחים הפסידו.
לאחר הפסקה של מספר שנים אחים באדלי חזרו לתחרות זוגות בשנים 1904 ו-1905 אך ללא הצלחה יתרה.
בסך הכול וילפרד באדלי זכה ב-3 תחרויות גברים (3 פעמים הפסיד בגמר), ו-4 תחרויות זוגות (פעמים הפסיד בגמר).
אחים באדלי היו שותפים במשרד למשפטים עד לשנת 1919. וילפרד באדלי נפטר בשנת 1929.
הישגים

זכיות באליפות וימבלדון - תחרות יחידים
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שנה | יריב בגמר | תוצאה |
| 1891 | הממלכה המאוחדת ג'ושוע פים | 6–4, 1–6, 7–5, 6-0 |
| 1892 | הממלכה המאוחדת ג'ושוע פים | 4–6, 6–3, 6–3, 6-2 |
| 1893 | הממלכה המאוחדת ג'ושוע פים | 6–3, 1–6, 3–6, 2-6 |
| 1894 | הממלכה המאוחדת ג'ושוע פים | 8–10, 2–6, 6–8 |
| 1895 | הממלכה המאוחדת וילברפורס איווס | 4–6, 2–6, 8–6, 6-2, 6-3 |
| 1896 | הממלכה המאוחדת הרולד מהוני | 2–6, 8–6, 7–5, 6-8, 3-6 |
ויד

ערך זה עוסק בכפר בהונגריה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
סמל וידסמל ויד
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מרכז טרנסדנוביה
 מחוז:  וספרם (מחוז) וספרם
 נפה:  נפת דווצ'ר
 שטח:  3.17 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  112 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°12′49″N 17°20′11″E﻿ / ﻿47.213561111111°N 17.336511111111°E﻿ / 47.213561111111; 17.336511111111 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.vid.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.ויד(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.ויד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ויד (בהונגרית: Vid) הוא כפר קטן במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו כפרים רבים באירופה גם בוויד מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 138 תושבים, ובשנת 2019 רק 112 תושבים.
יהודי ויד

בוויד חיו יהודים בתקופות זמן שונות.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 8 | 268 |
| 1920 | 8 |  |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת דווצ'ר |
| --- | --- | --- |
| יישובים | דווצ'ר • אדוריאנהאזה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • אגראליה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה • ויד • טישקוואר |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הרומן הזעיר

הרומן הזעיר הייתה הוצאה לאור שפעלה בישראל כשלושה עשורים, בין השנים 1939–1961. מבית ההוצאה יצאו לאור קרוב ל-1000 חוברות שכללו סיפורים מתורגמים, בדרך כלל מהונגרית. הסיפורים היו מסוגת "רומנים למשרתות". ספרי ההוצאה יצאו לאור החל משנת 1952 תחת השם: "הקולמוס".
היסטוריה

את ההוצאה הקימה משפחת פרגו (Faragó), בהונגריה בשנות ה-30. הם פרסמו ספרונים בפורמט של חוברות – כל חוברת הכילה סיפור אחד שנכתב והתפרש על פני כ-60 עמודים. במשך שנים אחדות היו ספרי ההוצאה פופולריים מאוד ומשכו אליהם סופרים צעירים רבים שהחלו בה את דרכם. בשלהי העשור, עקב התגברות החוקים האנטישמיים בהונגריה, נאלצה משפחת פרגו לצמצם את פעילותה.
בשנת 1946, האב ומייסד ההוצאה, מיקלוש פרגו, עלה לארץ וחבר לבניו אברהם וישראל (אנדראש ואישטוואן) פרגו שהעפילו לארץ בתחילת מלחמת העולם השנייה, כשהם נוטלים עימם חוברות וגלופות דפוס. הבנים הקימו בארץ את ההוצאה לאור שהפיקה סדרת חוברות במתכונת דומה למתכונת המקורית בהונגריה. רוב הסיפורים תורגמו מהונגרית על ידי האחים פרגו ששינו את שמות המחברים לשמות עט, וגם שמות הגיבורים הותאמו לנוחיות הקורא העברי.
הקולמוס

ב-1952, בתקופת הצנע הכלכלי, ובלחץ של גופים רשמיים, התבקשו האחים לשנות את כותרת הסדרה לשם עברי מכובד יותר, והם בחרו בשם: "הקולמוס". עם הכותרת העברית שהייתה למותג חדש המשיכו האחים פרגו להוציא לאור חוברות שכללו אותו הז'אנר הספרותי.
הרומנים והסיפורים בתרבות הישראלית

סדרת הרומן הזעיר כללה כותרים רבים בעלי שמות כמו: "בערפילי לונדון", "רגב רווי דם" "וכסף תעשה לך" "אהבה בלבן", "עוד תזרח השמש", בין היתר של הסופר היהודי-הונגרי ינה רייטו (Rejtő Jenő) שנספה בשואה.
החוברות של הרומן הזעיר, כמו גם החוברות של "הקולמוס", נחשבו לספרות זולה, אך זכו לתפוצה רבה. חנויות ספרים רבות סירבו להחזיק על מדפיהן את החוברות והן זכו לתפוצה נרחבת בקיוסקים ברחובות הערים.
לקריאה נוספת

גבריאל רוזנבאום, "הרומן הזעיר" ו"הקולמוס": ספרות פופולרית הונגרית מבודפשט לתל אביב", קשר 26 (1999), עמ' 88–107.
הפזורה הפלסטינית

הפזורה הפלסטינית (בערבית: الشتات الفلسطيني, תעתיק לעברית: א-שתאת אל-פִלסטיני), הם הפלסטינים החיים מחוץ לשטחי "פלסטין ההיסטורית", כלומר מחוץ לשטחי המנדט הבריטי מטעם חבר הלאומים על פלשתינה (א"י), לשעבר, שטחים שהיום נמצאים בשליטת ישראל והרשות הפלסטינית.
היסטוריה

לאחר חתימת הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות ב-1949, מנתה האוכלוסייה הפלסטינית, תושבי קבע ופליטים, כ-1,316,000 נפש, מפוזרים בשישה אזורים: כ-670 אלף ב"גדה המערבית" (כמחצית מכלל האוכלוסייה הפלסטינית), כ-240 אלף ברצועת עזה, 146 אלף במדינת ישראל (מוסלמים ונוצרים בלבד), כ-100 אלף בלבנון, כ-70–80 אלף בעבר הירדן ("הגדה המזרחית") וכ-70 אלף בסוריה. אלפים בודדים עקרו למדינות ערביות מרוחקות יותר, כגון מצרים ועיראק. כ-80% מכלל האוכלוסייה הפלסטינית, למעלה ממיליון נפש, התגורר באותה שנה בתחומי ארץ ישראל המנדטורית.
מאז מלחמת העצמאות ומעבר ארץ ישראל משלטון המנדט הבריטי לשלטון ישראלי, ירדני ומצרי, אוכלוסיית הפלסטינים, שרבים מהם הפכו לפליטים, חוותה כמה גלים של הגירה והתפשטה למדינות שונות ברחבי העולם. לאחר מלחמת ששת הימים התגברה ההגירה הפלסטינית, במיוחד למדינות אמריקה הדרומית. להגירה היו סיבות שונות, שביניהן: עקירה עקב מלחמה, הזדמנויות תעסוקתיות, חינוך ורדיפה דתית. בין השנים 1967–1977 היגרו בממוצע 21,000 פלסטינים מדי שנה.
בשנת 1970 נתפלגה הפזורה הפלסטינית כך: 900,000 בירדן, 610,300 בגדה המערבית, 440,000 בישראל, 372,000 ברצועת עזה, 240,000 בלבנון, 155,700 בסוריה, 132,900 בכווית, 33,000 במצרים, 20,000 בערב הסעודית, 15,000 במדינות המפרץ, 15,000 בגרמניה המערבית, 14,000 בעיראק, 7,000 באמריקה הלטינית, 7,000 בארצות הברית, 5,000 בלוב.
בסוף 1987 מנתה האוכלוסייה הפלסטינית בכללותה, בארץ ישראל ומחוצה לה, כ-4.6 מיליון נפש.
אוכלוסייה

לפי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף שנת 2013 עמד מספר הפלסטינים מחוץ לשטחי הגדה המערבית ורצועת עזה על 7.3 מיליון.
רובין כהן בספרו "תפוצות בעולם" (1997), כתב כי לפלסטינים, בדומה לארמנים, ליהודים ולקהילות שונות באפריקה, יש למונח "פזורה" "משמעות מרושעת ואכזרית, המסמלת טראומה קולקטיבית, גירוש, מצב שבו אדם חולם על הבית, אבל חי בגלות."
צ'ילה היא ביתם של יותר מ-500,000 אנשים בעלי מורשת פלסטינית. ב-2011, צ'ילה הכירה בפלסטין כ"מדינה חופשית, עצמאית וריבונית".
סוגיית זכות השיבה היא בעלת חשיבות מרכזית לפלסטינים. רבים בפזורה הפלסטינית שואפים לחזור לבית משפחתם, בעיקר תושבי מחנות הפליטים הפלסטיניים. במחנה הפליטים הפלסטיני הגדול ביותר בלבנון, עין אל-חילווה, ישנן שכונות הקרויות על שם ערים וכפרים בגליל שמהם הגיעו הפליטים המקוריים, ביניהם צפצאף וחיטין. אף על פי ש-97% מתושבי המחנה לא ראו מעולם את הערים והכפרים של אבותיהם, רובם מצהירים שזכות השיבה היא זכות מובנת מאליה ושהם לעולם לא יוותרו עליה.
פיזור הפזורה הפלסטינית

הרשימה להלן מונה את המדינות מחוץ לארץ ישראל שיש בהן אוכלוסייה פלסטינית משמעותית, לפי פרסומי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה[דרוש מקור: חסר ציון מקור] ולפי פרסומים שצוטטו בעיתון לה מונד:[דרושה הבהרה]
ירדן 3,240,000
סוריה 630,000
צ'ילה 500,000
לבנון 402,582
סעודיה 280,245
מצרים 270,245
ארצות הברית 255,000
הונדורס 250,000
מקסיקו 120,000
קולומביה 100,000–120,000
קטר 100,000
גרמניה 80,000
כווית 80,000
אל סלוודור 70,000
ברזיל 59,000
עיראק 57,000
תימן 55,000
קנדה 50,975
אוסטרליה 45,000
לוב 44,000
בריטניה 20,000
דנמרק 19,000
פרו 15,000
פקיסטן 10,500
הולנד 9,000
שוודיה 7,000
אלג'יריה 4,030
ביבשת אירופה יש מעל ל-100,000 פלסטינים, בעיקר בצרפת, גרמניה, יוון, איטליה, הולנד, ספרד, שוודיה, נורווגיה, שווייץ ובבריטניה.
בבירה הגרמנית ברלין, לפי אותם מקורות, נמצאת אחת מקבוצות הפלסטינים הגדולות ביותר מחוץ למזרח התיכון, המונה כ-40,000–35,000 תושבים - קרוב ל-1% מכלל האוכלוסייה. רובם גרים ברובע נויקלן שבעיר, שבו יש ריכוז של מהגרים ממדינות ערביות נוספות בעולם, כגון לבנון, מרוקו ועיראק. אולם, לפי סקר אוכלוסין רשמי של אוכלוסיית ברלין, גרים בעיר 197 פלסטינים בלבד.
ראו גם

הפזורה הערבית
החלטה 181
החלטה 194 של העצרת הכללית של האו"ם
ערביי ארץ ישראל במלחמת העצמאות
הנכבה
יום הנכבה
יום האדמה
יום הנכסה
בעיית הפליטים הפלסטינים
יוזמת ז'נבה – שכללה ניסיון לפשרה בדרישה לזכות השיבה לפלסטינים ולבני משפחותיהם
הבנות ביילין–אבו מאזן
אונר"א
נציבות האו"ם לפליטים
הערות שוליים

↑  גד גילבר, מגמות בהתפתחות הדמוגרפית של הפלסטינים – 1987-1870 (ספטמבר 1989), בתוך: התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה?, משרד הביטחון 1996, עמ' 203–204.
↑  אטלס כרטא לתולדות מדינת ישראל: עשור שני, עמ' 92.
↑  גד גילבר, מגמות בהתפתחות הדמוגרפית של הפלסטינים – 1987-1870, עמ' 205.
↑  "פלסטינים בסוף 2013" (בערבית ובאנגלית), הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה
↑  Maria Koinova, Palestinian Transnational Social Field and Diaspora Entrepreneurs, Oxford University PressOxford, 2021-03-25, עמ' 146–163, ISBN 0-19-884862-5
↑  מאמר 1, מאמר 2.
↑  Bala Chambers, How the Palestinian diaspora contributed to Chile's social fabric, How the Palestinian diaspora contributed to Chile's social fabric (באנגלית)
↑  Tiempo, Casa Editorial El (2019-03-07). "Los palestinos que encontraron un segundo hogar en el centro de Bogotá". El Tiempo (בספרדית). נבדק ב-2022-06-18.
↑  ריכוזי אוכלוסיית המהגרים בברלין בחלוקה לרבעים ועל פי ארצות מוצא נמצאת בסקר אוכלוסין שנעשה בברלין. אפשר למצוא את הסקר המלא בקישור הבא: https://www.statistik-berlin-brandenburg.de/Publikationen/Stat_Berichte/2013/SB_A01-05-00_2012h02_BE.pdf
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012976819505171
התאוריה המודרנית של תיקי השקעות

התאוריה המודרנית של תיקי השקעות (אנגלית: Modern Portfolio Theory או בקיצור MPT) היא תאוריה מתחום המימון שפותחה על ידי הארי מרקוביץ', המנסה למקסם את תשואת תיק ההשקעות בהינתן רמת הסיכון המקסימלית בתיק או לחלופין, למזער את הסיכון בתיק, בהינתן רמת התשואה המבוקשת, וזאת על ידי בחירה מדוקדקת של היחסים הכמותיים בין נכסים שונים בתיק.
למרות השימוש הנרחב שנעשה ב-MPT בענף הפיננסי והעובדה כי כמה מיוצריו זכו בפרס נובל לכלכלה, הרי שבשנים האחרונות הנחות היסוד של MPT התערערו באופן נרחב על ידי תחומים כמו כלכלה התנהגותית.
התאוריה טוענת כי בהינתן מידע על התפלגות התשואות של נכסים, ניתן לבנות תיק השקעות "יעיל", שמשמעותו היא תיק השקעה בעל תשואה מרבית עם סיכון נתון, או לחלופין תיק השקעה בעל תשואה נתונה בסיכון מינימלי.
את רמת הסיכון של תיק ההשקעות ניתן להקטין באמצעות פיזור השקעה בין מספר נכסים שונים. באמצעות פעולה זו השונות של תשואת של נכס ספציפי תתקזז בשונות התשואה של נכס אחר בתיק. ככל שהשונות המשותפת של הנכסים נמוכה יותר, כך האפקט גדול יותר. כך משקיע יכול לקבל תשואה גבוהה יותר בהינתן שונות מוגדרת, ממה שהיה משיג אם היה משקיע בנכס אחד. המידע ההיסטורי על תשואה של ניירות הערך מוגדר כמשתנה מקרי. התוחלת של הפיזור מהווה את ממוצע התשואה, וסטיית התקן מהווה את רמת הסיכון.
הנחות התאוריה

המשקיע הוא רציונלי ושואף להגדיל את רווחיו.
המשקיע הוא בעל ידע מושלם על נתוני שוקי ההון.
החלטות השקעה מתקבלות לאחר שקלול של התשואות ווהסיכונים.
המשקיע שואף להקטין את הסיכון ולהגדיל את התשואה.
מיסים ותשלומי העברה אינם נלקחים בחשבון.
ממצאי התאוריה

פיזור של השקעות מביאה להקטנת הסיכון בתיק.
ככל שהשונות המשותפת של הנכסים נמוכה יותר, כך הפיזור יעיל יותר בהקטנת הסיכון בתיק.
"תיק יעיל" קיים וניתן להשגה.
התיק האופטימלי אינו תלוי ברמת הסיכון הנדרשת על ידי המשקיע.
רמת הסיכון הנדרשת על ידי המשקיע משפיעה רק על הרכב התיק ביחס להשקעה חסרת סיכון.
ראו גם

הארי מרקוביץ'
CAPM
הערות שוליים

↑  Harry M. Markowitz - Autobiography, The Nobel Prizes 1990, Editor Tore Frängsmyr, [Nobel Foundation], Stockholm, 1991
| ניירות ערך והשקעות בשוק ההון |
| --- | --- | --- |
| ניירות ערך הוניים | הון מניות • מניה • מניה רגילה • כתב אופציה • כתב זכויות • מניות הטבה • כתב זכויות • מניית בכורה • מניית שליטה • מניות באוצר • יחידת השתתפות • בעל מניות |  |
| ניירות ערך התחייבותיים | איגרת חוב (איגרת חוב קונצרנית • איגרת חוב ממשלתית • איגרת חוב מוניציפלית) • אג"ח אופציה |  |
| ניירות ערך אחרים | קרן נאמנות • קרן מחקה • תעודת סל • תעודת סל בחסר • קרן סל • נייר ערך המיר • המירות • אג"ח להמרה |  |
| קבוצות ניירות ערך | שטר הון • מניית בכורה |  |
| השקעות שאינן נייר ערך | מוצר מובנה • פיקדון • חיסכון • חשבון בנק • קרן הון סיכון • קרן גידור • קרן השקעות פרטיות • מימון המונים • הלוואת בעלים • קרן נדל"ן |  |
| חסכונות פנסיוניים | קופת גמל (קרן פנסיה • קרן השתלמות) • קופת גמל להשקעה • ביטוח מנהלים • קופת גמל בניהול אישי |  |
| נגזרים | אופציה • חוזה עתידי • אופציה אקזוטית (אופציה בינארית • אופציה אסייתית) • CDO • CDS • עסקת החלף |  |
| סחורות נפוצות | סחורה • זהב • כסף (יסוד) • נפט |  |
| מטבעות דיגיטליים | הצעת מטבע ראשונית • מטבע מבוזר • ביטקוין |  |
| ניתוח ניירות ערך | ניתוח טכני • מודל בלאק ושולס • בטא (מדד) • ארביטראז' • רווח למניה |  |
| בורסות מרכזיות | הבורסה לניירות ערך בתל אביב • נאסד"ק • הבורסה לניירות ערך בניו יורק • הבורסה לניירות ערך בלונדון • Euronext |  |
| מדדים מרכזיים | מדד תל אביב 35 • מדד נאסד"ק 100‏ • מדד דאו ג'ונס • CAC 40 • DAX • FTSE 100 • S&P 500 |  |
| תאגידים | מיזוגים ורכישות • הערכת שווי • בדיקת נאותות • הצעת רכש • השתלטות עוינת • רכישה ממונפת • מנוף פיננסי • דיבידנד • מיזוג חברות • פירוק חברות • דיני תאגידים • שליטה |  |
| דוחות כספיים | יחסים פיננסיים • דו"ח כספי • רואה חשבון • תקן דיווח כספי בין-לאומי • תשקיף • הערת עסק חי |  |
| רגולציה וגופים רגולטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • הפיקוח על הבנקים • חוק ניירות ערך • הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) • מועצה לפיקוח על הביקורת בחברות ציבוריות • פדרל ריזרב • חוק גלאס-סטיגל • רפורמת בכר • חוק החברות |  |
| היסטוריה | השפל הגדול • משבר הסאבפריים • משבר מניות הבנקים |  |
| תחומים אקדמיים קשורים | מימון • חשבונאות • כלכלה • מנהל עסקים |  |
| דירוג אשראי | דירוג אשראי • דירוג אג"ח • מודי'ס • סוכנות הדירוג פיץ' • סטנדרד אנד פורס |  |
| ערכים נוספים | הנפקה • ערך ריאלי וערך נקוב • הנפקה ראשונה לציבור • השוק הראשוני • השוק המשני • בנק השקעות • חיתום • רכישה עצמית • בורסה לניירות ערך • נייר ערך • ברוקר • דילר • חוזה הפרשים • מסלקת הבורסה • נייר ערך מגובה משכנתה • איגוח • עושה שוק • מעבר לדלפק • ספר הפקודות • מכירה בחסר • שורט סקוויז • קסטודיאן • שוק המעו"ף • בקדייטינג • מידע פנים • Dark Pool • הרצת מניות • ויסות שערי ניירות ערך • סיכון אשראי • נזילות פיננסית • EBITDA • אמות מידה פיננסיות • פירמידת שליטה • עקום התשואה • אזהרת רווח |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph180952
ועדת המסחר הבין-מדינתית

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תחום שיפוט:  ארצות הברית 
 תאריך הקמה:  4 בפברואר 1887
 תאריך פירוק:  1 בינואר 1996
 סוכנות מחליפה:  Surface Transportation Board 
 
ועדת המסחר הבין-מדינתית (באנגלית: Interstate Commerce Commission; בראשי תיבות: ICC) הייתה גוף מאסדר שפעל בארצות הברית והוקם מכוח חוק שנחתם בשנת 1887 על ידי נשיא ארצות הברית גרובר קליבלנד. מטרתה המקורית של הוועדה הייתה להסדיר את מסילות הברזל כדי להבטיח תעריפים הוגנים, לבודד את האפליה בתעריפים ולהסדיר היבטים אחרים של ספקים נפוצים, כולל קווי אוטובוס בין-מדינתיים וחברות טלפון. הקונגרס של ארצות הברית הרחיב את סמכות הוועדה כדי שתוכל להסדיר אופני מסחר אחרים החל משנת 1906. הוועדה פורקה בסוף 1995 וסמכויותיה הועברו למועצה לתחבורה יבשתית (אנ').
חברי הוועדה (חמישה בסך הכל) מונו על ידי הנשיא בהסכמת הסנאט של ארצות הברית.
הערות שוליים

↑  Interstate Commerce Commission, Federal Register
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269258305171  BnF: cb12044058j (data)  CiNii: DA01022053  GND: 35635-9  ISNI: 0000 0001 0657 3860  LCCN: n80126245  SUDOC: 092279961  Trove: 999081  VIAF: 125433678   WorldCat (עם VIAF): 125433678
וונדר מן

| --- | --- |

וונדר מן, כפי שהופיע על עטיפת החוברת New Avengers Annual Vol.2 #1 מספטמבר 2011, אמנות מאת גבריאל דל'אוטו, מארק באגלי, אנדי לאנינג ופרנק מרטין.
 סוג:  גיבור על
 הוצאה לאור:  מארוול קומיקס
 הופעה ראשונה:  The Avengers #9 (אוקטובר 1964)
 יוצרים:  סטן לי ג'ק קירבי דון הק
 מידע
 שם אמיתי:  סיימון ויליאמס
 כינויים:  וונדי
 סטטוס:  פעיל
 מקום לידה:  פטרסון 
 מקצוע:  שחקן, תעשיין, פעלולן, גיבור-על, security consultant
 כוחות:  כוח, מהירות וסיבולת-על, רפלקסים מוגברים, מונע באנרגיה יונית, תעופה, אריכות ימים.
 חבר בקבוצה:  האוונג'רס
 חבר לשעבר בקבוצה:  הרוונג'רס הלגיון הקטלני האוונג'רס העוצמתיים האוונג'רס המופלאים האוונג'רס מהחוף המערבי S.H.I.E.L.D אדוני הרשע
 אזרחות:  ארצות הברית 
 דמויות קשורות
 משפחה:  סנפורד ויליאמס (אב, מת) מרתה ויליאמס (אם) אריק ויליאמס (אח) ויז'ן (תעתיק מחשבתי/"אח")
 אויבים:  גרים ריפר (קומיקס) 
 
וונדר מן (באנגלית: Wonder Man, בתרגום לעברית: "איש הפלא") הוא דמות בדיונית של גיבור-על (לעיתים נבל-על) המופיעה בחוברות הקומיקס ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת The Avengers #9 מאוקטובר 1964 ונוצרה על ידי הכותב סטן לי והמאייר ג'ק קירבי.
וונדר מן הוא האלטר אגו של סיימון ויליאמס, בנו של תעשיין עשיר, אשר ירש את מחסן הנשק שבבעלות אביו לאחר מותו. אולם, רווחי החברה צנחו בעקבות התחרות עם "תעשיות סטארק". הוא מנסה למעול בכספי החברה, אך נתפס ונכלא. סיימון מאשים בכך את סטארק, ומסכים לעסקה עם ברון זמו שתאפשר לו להסתנן לשורות קבוצת האוונג'רס. הוא משנה צורה לישות על-אנושית המונעת בידי אנרגיה יונית. ברון זמו משתמש בשירותיו של סיימון - אותו הוא מכנה "וונדר מן" - לתועלתו הזדונית, תוך שהוא מזהיר אותו שעליו להזריק לעצמו מנות של נסיוב כדי לשרוד, שאותו מחזיק זמו.
בהמשך, סיימון מוחזק בהקפאה קריוגנית למשך שנים. במהלכה, אולטרון - יצירתו המרושעת של הנרי פים - גונב את גלי המוח שלו לשימוש באנדרואיד ויז'ן. הוא מוחזר לחיים והופך לכלי משחק בידיהם של אחרים, ביניהם הנבלים קאנג הכובש, הלייזר האנושי, בלאק טאלון וגרים ריפר. הוא בוחר לבסוף להישאר עם האוונג'רס.
במהלך אירועי "מלחמת האזרחים", סיימון משוחד לעבוד עבור סוכנות S.H.I.E.L.D לצד אלה התומכים בחוק רישום העל-אנושיים, ומגויס לקבוצת האוונג'רס העוצמתיים של טוני סטארק. הוא החל במערכת יחסים רומנטית עם מנהיגת הקבוצה, קרול דנברס. עם הקמתה של קבוצת האוונג'רס האפלים באירועי "שלטון אפל", נורמן אוסבורן מוציא את וונדר מן לפרישה. וונדר מן הצטרף לקבוצת האוונג'רס המופלאים, ונהרג בחוברת Uncanny Avengers #14 מנובמבר 2013, כשהעביר את כל האנרגיה שלו למכשפת השני. הוא חזר לחיים, אך נותר תקוע במוחה של רוג. במהלך משימתם של האוונג'רס המופלאים לחילוץ מכשפת השני ואחיה, קוויקסילבר, ויליאמס הופרד מרוג בידי מדעניו של הוד התפתחותו ועזב את הקבוצה.
כוחות ויכולות

סיימון ויליאמס השיג את כוחותיו העל-אנושיים עקב טיפולים כימיים וקרינת אנרגיית "יוניק" שהופעלה בידי הברון זמו, והעניקה לו כוח על אנושי: מהירות, סיבולת, עמידות, זריזות ורפלקסים. בעוד שהמטרה הראשונית של זמו היא להשתמש בטיפולי האנרגיה "יוניק" כדי להפוך את וונדר מן ל"שווה ככל נוקם אחר", הטיפולים שלו עלו על ציפיותיו והעניקו לוונדר מן כוח דומה לזה של ת'ור. בחוברת הקומיקס "Avengers: The Children's Crusade #3", קפטן אמריקה מתאר את וונדר מן כבעל כוח ברמה מאוד גבוהה, כרמת המפקד. הטיפולים של זמו גם מעניקים וונדר מן חוסר פגיעות וירטואלית, פיזיות משופרת המשולה לסיבולת רבה יותר, זריזות, מהירות, רפלקסים מיידיים, ואת עצם העובדה שהוא בן אלמוות. זמו גם מצמיד את וונדר מן עם חבילת רקטות בחגורתו כדי להעניק לו גם יכולת תעופה.
לפני מותו בידי הקרי, גילה וונדר מן יכולות חדשות. בשנותיו הראשונות, ויליאמס לבש לפעמים מנגנון המופעל על אנרגיה "יוניק" שאיפשר לו תעופה מדומה. במהלך הקריירה שלו הוא הרוויח מעוף אמיתי ללא צורך במערכת דחף. יכולות נוספות שהיו לו כוללות פליטת כוח או קרני להבה מידיו ומעיניו. החלפת צורתו הפיזית בדרכים שלא התגלו, או שינוי גודלו (מאפשר לו לגדול גבוה יותר מיריבו גוליית). מניעת האנרגיה ביד כדי להגביר את כוח ההשפעה של המכות הפיזיות שלו. הוא יכול אפילו להעניק כוחות-על לאנשים שאינם בעלי כוח על-ידי הענקת הכוח היוני שלו עליהם ויכול באותה קלות לספוג אותו בחזרה לתוך עצמו, שכן הדבר מחליש במידת מה את היכולות העל-אנושיות שלו.
סיימון הוא לוחם יוצא דופן, לאחר שקיבל הכשרה של הנוקמים בקרב בו ניכר כי היה סיימון אינו חמוש נגד קפטן אמריקה. בעל תואר מתקדם בהנדסת חשמל, פעלולן מנוסה ושחקן מוכשר. הוא גם עשיר במיוחד, בהיותו הבעלים של חברת הנשק הפרטית שלו וכן כוכב קולנוע מצליח.