stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בגדי היריון
הערות שוליים

1 2  recollections, בגדי הריון בתקופה הוויקטוריאנית, באתר recollections.biz, ‏9 בפברואר 2012
1 2  Stephie Grob Plante, Dressing for Two: The prudish, sexy, shaming, expensive history of maternity clothes, www.racked.com, ‏30 בינואר 2018
↑  דבי סשנס, Vintage Maternity Clothes History, vintagedancer.com, ‏3 באפריל 2014
↑  Dressing for Two The three sisters who invented modern maternity wear קימברלי כריסטיאן קמבל, מדור סקירת ספרות של אתר The Slate, מתאריך 12 ביולי 2013
בגדי היריון צמודים
דוגמה לבגדי היריון בעידן האליזבתני
בית אהרון גלעדי

| --- | --- |

בית הצייר אהרון גלעדי
 מידע כללי
 סוג:  מבנה
 על שם:  אהרון גלעדי 
 כתובת:  הי"ד 19,חולון
 מיקום:  חולון 
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1952–הווה (כ־72 שנים)
 מידות
 קומות:  2
 קואורדינטות:  32°00′41″N 34°46′02″E﻿ / ﻿32.011420126144°N 34.767091479167°E﻿ / 32.011420126144; 34.767091479167
  (למפת גוש דן מוגדלת) בית אהרון גלעדי(למפת גוש דן רגילה) בית אהרון גלעדי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית אהרון גלעדי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית אהרון גלעדי
 
בית אהרון גלעדי הוא המבנה בשיכון ותיקים בחולון, בו התגורר הצייר אהרון גלעדי מאז שנת 1955 ועד פטירתו בשנת 1993, מייצג במראהו את אופיו הצנוע של הצייר אשר העדיף להתגורר בסביבה של אנשים עובדים ממעמד הפועלים. אהרון גלעדי הטביע את חותמו בחזית דירת השיכון הקטנה, ועיטר אותה ביצירת אמנות מעשה ידיו.
בתי שיכון ותיקים בחולון

שיכון ותיקים שוכן מדרום לשכונות הראשונות של העיר חולון, באזור שהחל להיבנות בתקופה שלאחר מלחמת העצמאות. בחלקה המערבי השכונה גובלת עם רחוב אילת ובמזרח עם רחוב אהרונוביץ', בצפון עם רחוב הופיין ובדרום עם רחוב ג'סי כהן. בתי השכונה הוקמו על ידי חברת הבניין ההסתדרותית שיכון עובדים, במטרה לספק פתרונות דיור לוותיקי ההסתדרות אשר עלו לארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי וטרם מצאו דיור הולם.
בדומה למפעלי הבנייה האחרים של חברת "שיכון עובדים", "שיכון העולים" ו-"השיכון העממי", גם הדירות שהוקמו במסגרת "שיכון ותיקים" היו דירות קטנות וצנועות, שנבנו בסטנדרט בנייה נמוך ונמכרו במחירים נוחים ובתנאי אשראי נדיבים. כדי לזכות ולהתגורר באחת הדירות נדרשו הקונים הפוטנציאלים להיות בעלי "פנקס אדום" של ההסתדרות, להשתתף בהגרלה שנערכה בין הזכאים לדיור, ולהמתין בתור לסיום הבנייה של השיכון בו זכו.
אהרון גלעדי

אהרון גלעדי נולד ברוסיה בשנת 1907, ובין השנים 1923–1926 למד ציור באוניברסיטה של לנינגרד. עקב פעילותו הציונית הוא נאסר ונשלח לגלות בסיביר, שם היה תקופה של שלוש שנים. בשנת 1929 עלה אהרון גלעדי לארץ ישראל ונקלט בקיבוץ כנרת עם הגרעין בו היה חבר. בשנת 1932 נמנה עם מקימי קיבוץ אפיקים, שם פגש בשנת 1934 את דבורה סטיפלמן ונשא אותה לאישה. אהרון גלעדי עבד בקיבוץ כטייח, ונאלץ להיאבק על מנת שיתנו לו לעסוק גם בציור. על רקע מאבקים אלו החליט גלעדי לעזוב בשנת 1947 את הקיבוץ.
משפחת גלעדי עברה לגור בכפר סבא, ומשם לשכונת קריית שלום בתל אביב. בשנת 1955 עברה המשפחה להתגורר בשיכון ותיקים בחולון.
משך מספר שנים המשיך אהרון גלעדי לעבוד לפרנסתו כטייח, ולאחר מכן כמדריך עולים חדשים לעבודה בטיח מטעם חברת "סולל בונה". לאורך כל התקופה המשיך לעסוק גם בציור: "כל הזמן ציירתי, למדתי ולימדתי ציור, עד שבאו סוחרים וגלריות והתחלתי להתפרנס רק מהציור".
פעילותו של אהרון גלעדי בחולון

בית המגורים הקטן בחולון שימש את אהרון גלעדי גם כסדנה בה המשיך לצייר וליצור. על גג הבית היה "אולם קטן דחוס במאות ציורי שמן כהים, בתמונות שהן צירופים של מחזור תמונות, ואקוורלים בהירים שובי עין. הציורים מתארים משפחות ופועלים ובתים וחצרות וחמורים".
ציורי משפחות היוו את סימן ההיכר של יצירתו, ואהרון גלעדי הסביר זאת ברקע של המשפחה הגדולה בה גדל ואליה התגעגע. "לסבא ולסבתא היו 18 ילדים, היינו 68 נכדים ונינים כשעזבנו את רוסיה, ובתמונות אני תמיד חוזר לתקופה ההיא. עד גיל 14 גרנו בבית הגדול של סבא, חמש משפחות עם כל הילדים. לכן, כשאני פוגש בן אדם אני שואל אותו על המשפחה שלו ומאיפה הם באו".
לדבורה ואהרון גלעדי היו שבעה נכדים ושני בנים אשר התגוררו בשכונה. "ליפעת, הנכדה הבכורה, המגלה כשרון לגרפיקה, משמש ביתם של סבא וסבתא גם עיר מקלט והיא זכתה לחדר משלה בביתם".
בנוסף לעבודתו כאמן יוצר נרתם אהרון גלעדי בתחילת שנות ה-90 לסייע לעיריית חולון בקליטת העולים החדשים שהגיעו ממדינות ברית המועצות לשעבר. "ראש העיר חולון ביקש ממני לבקר אותם, להמליץ, לעזור. את מבינה? בא בנאדם שמדבר רק רוסית ומרגיש כמו דג על היבשה, לי יש השפה והקשרים, אז נותנים לו את מספר הטלפון שלי ואני עוזר".
על מעקה מרפסת הבית בו התגורר (רחוב הי"ד מספר 19) יצר אהרון גלעדי בטיח יצירת אמנות בסגנון האופייני לו. יצירה דומה ביצע גלעדי גם על מעקה מרפסת הבית של השכן שמעבר לכביש (רחוב הי"ד מספר 18).
בנוסף, יצר אהרון גלעדי עבור עיריית חולון ציור קיר גדול בשם "יוסף ואחיו" על חזית בית הספר "שלום עליכם" שבצפון העיר.
היצירה "יוסף ואחיו" בחזית בית הספר "שלום עליכם" בחולון
חתימתו של אהרון גלעדי על היצירה "יוסף ואחיו"
לקריאה נוספת

רמי אהרוני, מדריך לרחובות חולון, הוצאת עיריית חולון
הערות שוליים

↑  פנקס אדום, באתר נוסטלגיה
↑  חולון - שיכון ותיקים
1 2 3 4 5 6 7  צייר המשפחות, מעריב, 31/10/1984
1 2  רמי אהרוני, מדריך לרחובות חולון, הוצאת עיריית חולון
אהרון גלעדי מצייר בקיבוץ אפיקים, 1940
אהרון גלעדי בסטודיו שלו, 1961
יצירתו של אהרון גלעדי על מעקה מרפסת הבית בו התגורר
בית האבות היילברון

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית אבות 
 מיקום:  היילברון 
 מדינה:  גרמניה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1907
 תאריך פתיחה רשמי:  1907 
 קואורדינטות:  49°06′55″N 9°11′33″E﻿ / ﻿49.115175°N 9.192563°E﻿ / 49.115175; 9.192563
  (למפת באדן-וירטמברג מוגדלת) שטוטגרט מנהיים קרלסרוהה פרייבורג היידלברג היילברון אולם פפורצהיים רויטלינגן בוואריה צרפת שווייץ ריינלנד פפאלץ  הסןבית האבות היילברון(למפת באדן-וירטמברג רגילה) שטוטגרט מנהיים קרלסרוהה פרייבורג היידלברג היילברון אולם פפורצהיים רויטלינגן בוואריה צרפת שווייץ ריינלנד פפאלץ  הסןבית האבות היילברון
 
בית אבות היילברון המשוחזר, 2006
יוליוס פיקרד
בית האבות היילברון היה בית אבות בעיר היילברון, אשר שימש את יהודי מחוז באדן-וירטמברג שבגרמניה. בית האבות הוקם בהיילברון בשנת 1907 ונהרס במהלך הפוגרומים בליל הבדולח ב-1938. לאחר הריסתו, התגוררו הניצולים מהמהומות בביתו של יוליוס פיקרד, רופא בית האבות ממוצא יהודי גרמני (בגרמנית: Julius Picard‏; 24 בינואר 1866 - 7 בדצמבר 1940; נולד ברנדאג אשר באוסטריה תחתית, אוסטריה). על אף מאמציו של פיקרד, נספו כל דיירי בית האבות ואף פיקרד עצמו, במהלך מלחמת העולם השנייה, במחנות הריכוז.
לודוויג אסינגר היה רופא יהודי איש היילברון שעבד בבית האבות היילברון אשר שירת את יהודי וירטמברג.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
מותם של דיירי בית האבות היילברון במחנות ההשמדה
| שנה | מחנה ריכוז | נספים |
| 1938 | מחנה הריכוז גטו טרזיינשטט: | 18 |
| 1939 | מחנה הריכוז  מינסק: | 4 |
| 1939 | מחנה הריכוז אושוויץ: | 2 |
| 1940 | מחנה הריכוז ריגה לטביה: | 1 |
| 1942 | מחנה הריכוז גטו טרזיינשטט: | 22 |
בן יוריק

| --- | --- |

בן יוריק, כפי שהופיע בחוברת Defenders Vol.5 #4 מאוגוסט 2017, אמנות מאת דייוויד מרקז.
 סוג:  דמות משנה
 הוצאה לאור:  מארוול קומיקס
 הופעה ראשונה:  Daredevil #153 (יולי 1978)
 יוצרים:  רוג'ר מקנזי ג'ין קולן
 גילום הדמות:  ג'ו פנטוליאנו, "דרדוויל (סרט)" וונדי קרטיס-הול, "דרדוויל (סדרת טלוויזיה)
 מידע
 שם אמיתי:  בן יוריק
 סטטוס:  פעיל
 מקצוע:  כתב
 כוחות:  ללא כוחות על
 חבר בקבוצה:  מערכת העיתון "פרונט ליין"
 חבר לשעבר בקבוצה:  מערכת העיתון "הדיילי ביוגל"
 אזרחות:  ארצות הברית 
 דמויות קשורות
 משפחה:  ארנולד יוריק (אח) מינדי יוריק (גיסה) דוריס יוריק (אשה, מתה) קן ופיל יוריק (אחיינים)
 
בן יוריק (באנגלית: Ben Urich) הוא דמות משנה בדיונית המופיעה בחוברות הקומיקס דרדוויל וספיידרמן ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת Daredevil #153 מיולי 1978 ונוצרה על ידי הכותב רוג'ר מקנזי והמאייר ג'ין קולן.
בן יוריק הוא עיתונאי חוקר קשוח שעבד במערכת העיתון "הדיילי ביוגל" בעיר ניו יורק. הוא הצליח לגלות את זהותו הסודית של דרדוויל, ומשתמש בו כמקור למידע. כך גם במקרה של ספיידרמן, כאשר פיטר פארקר מתלווה אליו למשימות, כצלם עבור ה"ביוגל". יוריק השתמש בקשריו אלו כדי לחשוף נבלי-על כקינגפין והגובלין הירוק.
יוריק משחק תפקיד חשוב במיני סדרה Circle of Blood בקומיקס המעניש. בסיפור זה, פרנק קאסל הוא עדיין חסר ניסיון וצעיר, אשר מאמין כי הרג את הקינגפין ושולח לבן יוריק מסר. אולם בהמשך מתגלות גופותיהם של מספר אנשי מאפיה וכן עשרות חפים מפשע, מה שמלמד שהקינגפין עדיין חי וקיים.
לאחר אירועי מלחמת האזרחים, ולאחר שסיקר את מעורבותו של איירון מן, יוריק עוזב את מערכת העיתון "הדיילי ביוגל" בברכתו של העורך הראשי ג'יי ג'ונה ג'יימסון ומקים מערכת עיתון עצמאית בשם "פרונט ליין" (קו החזית).
דמותו של בן יוריק הופיעה בסרט הלייב אקשן "דרדוויל", אותו גילם השחקן ג'ו פנטוליאנו. את דמותו בסדרת הלייב אקשן "דרדוויל" גילם השחקן והבמאי וונדי קרטיס-הול.
בטיחות סוג

במדעי המחשב, בטיחות סוג ותקינות סוג הן המידה שבה שפת תכנות מרתיעה או מונעת שגיאות סוג. שפות תכנות שונות מגדירות איך לטפל בסתירות או בעיות בהגדרות הסוגים בשפה. כאשר נתקלים בבעיה שכזו, היא תוכל לגרור למשל שגיאה, אזהרה או פשוט התעלמות מהבעיה. ההתנהגויות המסווגות כשגיאות סוג על ידי שפות תכנות שונות נובעות בדרך כלל מניסיונות לבצע פעולות על ערכים שאינם מסוג הנתונים המתאים. למשל, הוספת מחרוזת למספר שלם כאשר אין הגדרה כיצד לטפל במקרה זה. שפות תכנות שונות מגדירות תחביר שונה, וביטוי או פעולה שמותרת בשפת תכנות מסוימת עלולה לגרום לשגיאת סוג בשפה אחרת.
אכיפת סוגים יכולה להיות סטטית, כלומר, לתפוס שגיאות פוטנציאליות בזמן הידור, או דינמית, כלומר לשייך מידע על הסוגים השונים לערכים בזמן ריצה ולהשתמש בסוגים הקיימים לפי הצורך כדי לזהות שגיאות קרובות, או שילוב של שתיהן. אכיפה דינאמית מאפשרת לעיתים קרובות להפעיל תוכניות שיהיו לא חוקיות במסגרת אכיפה סטטית.
בהקשר של מערכות סטטיות (זמן הידור), בטיחות סוג כרוכה בדרך כלל (בין היתר) בהבטחה שהערך הסופי של כל ביטוי יהיה לגיטימי בסוג הסטטי של אותו ביטוי. הדרישה המדויקת היא מורכבת יותר מכך, למשל, במקרים שבהם השפה תומכת בתת-טיפוסים ופולימורפיזם.
הגדרות

באופן אינטואיטיבי, תקינות הטיפוס נתפסת על ידי האמירה של רובין מילנר:
במילים אחרות, אם מערכת טיפוס היא "הגיונית", אז ביטויים המתקבלים על ידי מערכת טיפוס זו חייבים להיות מהסוג המתאים (במקום לייצר ערך מסוג אחר, לא קשור או לקרוס עם שגיאת סוג). Vijay Saraswat מספק את ההגדרה הקשורה הבאה:
עם זאת, מה בדיוק המשמעות של תוכניות "מוגדרות היטב" או "עושות טעויות" זו מאפיין של הסמנטיקה הסטטית והדינאמית של כל שפת תכנות. כתוצאה מכך, הגדרה מדויקת של תקינות כל סוג ספציפי תלויה בסגנון הסמנטיקה וההגדרות שכל שפת תכנות למה תקין ואינו תקין. בשנת 1994, אנדרו רייט ומתיאס פלייזן ניסחו את מה שהפך להגדרה וטכניקת ההוכחה הסטנדרטית לבטיחות סוגים בשפות המוגדרות על ידי סמנטיקה תפעולית, שהיא הקרובה ביותר למושג בטיחות סוג כפי שרוב המתכנתים מבינים אותה. לפי גישה זו, הסמנטיקה של שפת תכנות חייבת להיות בעלת שני המאפיינים הבאים כדי להיחשב תקינה מבחינת טיפוסיות:
קשר לצורות בטיחות אחרות

לבדה, תקינות טיפוס היא תכונה חלשה יחסית, שכן היא בעצם קובעת שהכללים של מערכת טיפוסים עקביים ואי אפשר לערער עליהם. עם זאת, בפועל, שפות תכנות מתוכננות כך שכתיבת קוד עם בטיחות סוג גבוהה טומנת בחובה גם תכונות אחרות וחזקות יותר, שחלקן כוללות:
מניעת פעולות בלתי חוקיות. לדוגמה, מערכת טיפוס יכולה לדחות את הביטוי 3 / "Hello, World" כלא חוקי, מכיוון שאופרטור החלוקה אינו מוגדר עבור מחלק מחרוזת.
בטיחות זיכרון
מערכות טיפוס יכולות למנוע מצבים שבהם מצביע בזיכרון מתייחס לאובייקס מהסוג הלא נכון.
מערכות מסוגים מתוחכמות יותר, כגון אלו התומכות בסוגים תלויים, יכולות לזהות ולדחות גישה מחוץ לתחום, ולמנוע גלישת חוצץ פוטנציאלית.
שגיאות לוגיות שמקורן בסמנטיקה מסוגים שונים. לדוגמה, אינץ' ומילימטרים עשויים להיות מאוחסנים כמספרים שלמים, אך אין להחליף ביניהם. מערכת טיפוס יכולה לאכוף עבורם שני סוגים שונים של מספר שלם.
שפות עם בטיחות סוג חזקה וחלשה

שפות תכנות מסווגות לרוב בבטיחות סוג חזקה או בטיחות סוג חלשה (שנקראת גם בבטיחות סוג רופפת) כאשר מתייחסים להיבטים מסוימים של בטיחות סוג. בשנת 1974, ליסקוב וזילס הגדירו שפה עם בטיחות סוג חזקה ככזו שבה "בכל פעם שאובייקט מועבר מפונקציה קוראת לפונקציה שנקראת, הסוג שלו חייב להיות תואם לסוג שהוכרז בפונקציה הנקראת". בשנת 1977, כתב ג'קסון, "בשפה עם בטיחות סוג חזקה לכל שדה נתונים יהיה סוג נפרד וכל תהליך יציין את דרישות התקשורת שלו במונחים של סוגים אלה." לעומת זאת, שפה עם בטיחות סוג חלשה עשויה להניב תוצאות בלתי צפויות או לבצע המרת סוג מרומזת (כלומר שההמרה תתבצע ללא הצהרה מכוונת של כותב הקוד שהוא מתכוון לשנות את סוג האובייקט).
ניהול זיכרון ובטיחות סוג

בטיחות סוג קשורה קשר הדוק לבטיחות זיכרון. כך למשל, ביישום של שפה שיש לה סוג כלשהו בשם  t המאפשר דפוסי סיביות מסוימים אך לא אחרים, שגיאת זיכרון מסוג מצביע תועה מאפשרת כתיבת תבנית סיביות שאינה מייצגת ייצוג לגיטימי של  t לתוך משתנה מת מסוג  t, מה שגורם לשגיאת סוג כאשר המשתנה נקרא. לעומת זאת, אם השפה בטוחה מבחינת ניהול זיכרון, היא לא יכולה לאפשר שימוש במספר שלם שרירותי כמצביע, ולכן חייב להיות סוג מיוחד עבור מצביעים והפניות שרירותיות.
כתנאי מינימלי, שפה שמאופיינת בבטיחות סוג גבוהה, לא מאפשרת מצביעים תועים בהקצאות מסוגים שונים, אבל רוב השפות אוכפות שימוש נכון בסוגי נתונים מופשטים שהוגדרו על ידי מתכנתים גם כאשר הדבר אינו הכרחי לבטיחות הזיכרון או למניעת כל סוג של כשל קטסטרופלי. כל אובייקט שמוקצה מקבל סוג המתאר את תוכנו, וסוג זה קבוע למשך ההקצאה. דבר זה מאפשר לניתוח כינוי מבוסס טיפוס להסיק שהקצאות מסוגים שונים הן שונות.
רוב השפות המתאפיינות בבטיחות סוג חזקה משתמשות באיסוף זבל. פירס אומר, "קשה מאוד להשיג בטיחות סוג בנוכחות פעולת deallocation מפורשת", עקב בעיית המצביע התועה. עם זאת, ראסט נחשבת באופן כללי לשפה שמתאפיינת בבטיחות סוג חזקה ומשתמשת באלגוריתם הבודק כל השאלה של משתנה כדי להשיג בטיחות זיכרון, במקום איסוף אשפה.
בטיחות סוג בשפות מונחות עצמים

בשפות מונחות עצמים בטיחות סוג בדרך כלל מובנית במערכת הטיפוסים של השפה. תכונה זו מתבטאת בהגדרת המחלקות.
מחלקה מגדירה את מבנה האובייקטים הנגזרים ממנה וממשק API כ"חוזה" לשימוש באובייקטים אלו. בכל פעם שנוצר אובייקט חדש הוא "יעמוד" בחוזה זה.
כל פונקציה המחליפה אובייקטים שמקורם במחלקה מסוימת, או מיישמת ממשק ספציפי, תעמוד בחוזה הזה: מכאן שבפונקציה זו הפעולות המותרות על אותו אובייקט יהיו רק אלו המוגדרות בשיטות של המחלקה שהאובייקט מיישם. זה יבטיח כי שלמות האובייקט תישמר.
חריגות לכך הן שפות מונחות עצמים המאפשרות שינוי דינמי של מבנה האובייקט, או שימוש ברפלקציה כדי לשנות את התוכן של אובייקט כדי להתגבר על האילוצים המוטלים על ידי מבנה המחלקה.
ראו גם

מערכת טיפוסים
הערות שוליים

↑  "What to know before debating type systems | Ovid [blogs.perl.org]". blogs.perl.org. נבדק ב-2023-06-27.
↑  Milner, Robin (1978), "A Theory of Type Polymorphism in Programming", Journal of Computer and System Sciences, 17 (3): 348–375, doi:10.1016/0022-0000(78)90014-4
↑  Saraswat, Vijay (1997-08-15). "Java is not type-safe". נבדק ב-2008-10-08.
↑  Wright, A. K.; Felleisen, M. (15 בנובמבר 1994). "A Syntactic Approach to Type Soundness". Information and Computation (באנגלית). 115 (1): 38–94. doi:10.1006/inco.1994.1093. ISSN 0890-5401. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Henriksen, Troels; Elsman, Martin (17 ביוני 2021). "Towards size-dependent types for array programming". Proceedings of the 7th ACM SIGPLAN International Workshop on Libraries, Languages and Compilers for Array Programming. Association for Computing Machinery. pp. 1–14. doi:10.1145/3460944.3464310. ISBN 9781450384667. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Liskov, B; Zilles, S (1974). "Programming with abstract data types". ACM SIGPLAN Notices. 9 (4): 50–59. CiteSeerX 10.1.1.136.3043. doi:10.1145/942572.807045.
↑  Jackson, K. (1977). "Parallel processing and modular software construction". Design and Implementation of Programming Languages. Lecture Notes in Computer Science. Vol. 54. pp. 436–443. doi:10.1007/BFb0021435. ISBN 3-540-08360-X.
↑  "CS1130. Transition to OO programming. – Spring 2012 --self-paced version". Cornell University, Department of Computer Science. 2005. נבדק ב-2023-09-15.
↑  Pierce, Benjamin C. (2002). Types and programming languages. Cambridge, Mass.: MIT Press. p. 158. ISBN 0-262-16209-1.
↑  Type safety is hence also a matter of good class definition: public methods that modify the internal state of an object shall preserve the object itegrity
בגדי מעצבים

בגדי מעצבים הוא ביגוד המתויג בשמם של מעצבי אופנה נודעים.
לרוב, ה"מעצב" אשר שמו מופיע על התווית של הבגד יהיה:
מעצב על אירופי, כגון, שאנל, כריסטיאן דיור איב סן לורן ופראדה.
מותג של מוצרי בית אירופאים יוקרתיים כגון גוצ'י לואי ויטון ועוד.
מותג ביגוד ספורט אמריקאי כגון קלווין קליין, דונה קארן וראלף לורן.
המונח "בגדי מעצבים", לרוב איננו מתייחס לביגוד יוקרתי שהוכן והותאם באופן אישי על ידי מעצבי על (ראו אופנה עילית) אלא לבגדים אשר נמכרים בשיווק המוני ואשר נושאים את שמם של מעצבי העל בשל הסכם רישוי בין המעצב ליצרנית הבגד.
הסכמים אלה מאפשרים ליצרני פריטי הלבשה למכור את תוצרתם במחיר גבוה והם מספקים למעצב מקור הכנסה נוסף.
איכות הבגדים והדמיון (או היעדר הדמיון) לסגנון הביגוד של המעצב יכולים להשתנות במידה ניכרת בהתאם ליצרנית הביגוד המחזיקה ברישיון על המותג ובהתאם לתנאי ההסכם עם המעצב. חלק מן ההסכמים הללו עשויים לכלול הגבלות על מספר הסגנונות השונים של הבגדים אשר יופקו, או סעיף אשר מעניק למעצב את היכולת להטיל וטו על עיצובים אשר לא מוצאים חן בעיניו.
מתן רישוי לשימוש בשמות מעצבי אופנה הפך למנהג נפוץ בתעשיית האופנה העולמית החל משנות ה-70 של המאה ה-20.
בנוסף לבגדים עצמם, מתלווה לבגדי המעצבים קו אבזרים (אקססוריס) ואבזרים הנושאים אף הם את חתימתו של המעצב.
בגדי מעצבים בישראל

בגדי המעצבים בישראל נושאים שמות של מעצבים ישראלים ומותאמים לתרבות המקומית, לצו האופנה ולטעם הקהל הישראלי. בגדי המעצבים המקומיים צברו פופולריות רבה במיוחד בתעשיית האופנה הישראלית במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 והפכו לענף בפני עצמו בתחום האופנה. ביטוי להצלחה הניכרת של בגדי מעצבים בישראל הם מרכזי האופנה וחנויות הבגדים הרבים שהוקמו במהלך עשור זה במרכזי הקניות השונים בכל רחבי ישראל.
על אף שבגדי המעצבים המעוצבים בישראל מושפעים לרוב מהמגמות העולמיות, הם מותאמים לרוב לתרבות המקומית ובחירת הבדים של הבגדים נעשית לפי מזג האוויר בעונה.
ראו גם

עיצוב
אופנה
בית ניר

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: יואב
גובה ממוצע: ‎241 מטר
תאריך ייסוד: 1957
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 616 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎0.0% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) בֵּית נִיר(למפת השפלה רגילה) בֵּית נִיר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בֵּית נִיר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בֵּית נִיר31°38′52″N 34°52′24″E﻿ / ﻿31.6476628450553°N 34.8733025443178°E﻿ / 31.6476628450553; 34.8733025443178  heמפת היישובים של מועצה אזורית יואב (in English: Yoav Regional Council) באדום - בית ניר בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10
http://www.beit-nir.org.il
בֵּית נִיר הוא קיבוץ מזרם הקיבוץ הארצי הממוקם בחבל לכיש.
חדר האוכל של הקיבוץ
מגדל המים בקיבוץ
נקרא על שם מַקס אִיזִידוֹר בּוֹדנְהיימֶר (לפי תרגום שמו מגרמנית לעברית), מעוזריו הראשונים של בנימין זאב הרצל, ממייסדי ההסתדרות הציונית וממנהליה הראשונים של קק"ל.
הקיבוץ שוכן בסמיכות למספר אתרים ארכאולוגיים מרכזיים בשפלת יהודה. כקילומטר מדרום לו נמצא תל בורנה, המזוהה עם העיר המקראית לבנה, וכקילומטר מצפון מערב לו נמצאת חרבת ד'כרין, המזוהה עם העיירה התלמודית הגדולה כפר דיכרין.
היסטוריה

היישוב הוקם לראשונה ביולי 1955 כמושב שיתופי על ידי גרעין של בני הארץ בלתי מפלגתיים בני חקלאים מאזור ראשון לציון ובאר יעקב. היישוב עסק בגידול בקר, והתושבים התייחסו לתפקיד הבוקרים בצורה רומנטית ובמקום נתלו שלטים: "מסבאה", "באר" ו-"שריף".. במקום היו זוג אחד, בחורים ומעט בחורות.
במקום התעוררו קשיים חברתיים קשים, לפי גרסה אחת בגלל פיצול לשתי קבוצות יריבות, ולפי גרסה אחרת בגלל שלטון יחיד של אחד החברים. על כל פנים, רוב החברים עזבו ונשארו רק 13 מהם. ב-10 באוקטובר 1956 הודיעו 9 מהם להנהלת החבל שהם מסתלקים מהמקום ומאחריותם עליו. בעקבות זאת הוחלט בסוכנות להעביר את המקום לידי השומר הצעיר, שתבעו לקבל את המקום. ארבעת החברים שנותרו לא ויתרו, וניסו להביא גרעין אחר השייך לתנועת חירות. כעבור כשבוע, 10 אנשים מתנועת החירות נכנסו למקום ללא רשות המחלקה להתיישבות, הם פונו לבסוף בהתערבות המשטרה, ובו ביום נמסר המקום לגרעין של השומר הצעיר. גרעין הקבע של השומר הצעיר עלה על הקרקע ב-11 באוגוסט 1957.
כלכלה

כלכלת הקיבוץ נשענת בעיקר על חקלאות, ומתחלקת לענפים אחדים: גידולי שדה ומטעים" לקיבוץ ענף גידולי שדה גדול מאוד, שכולל גידולי פלחה כגון חיטה וחמצה, וגידולי שלחין, כגון כותנה.
גידולי השדה מתפרסים על שטחים נרחבים (מעל 10,000 דונם) ומהווים חלק מכלכלת הקיבוץ. בנוסף לגידולי השדה, לקיבוץ גם פרדסים וכרמי זיתים.
בנוסף לעדר הבקר במרעה ישנה גם מפטמה.
בנוסף לענפי החקלאות והייצור, בקיבוץ קיימים גם מספר ענפי שירות הנותנים שירות לתושבי הקיבוץ והסביבה כגון מוסך וכלבו (מינימרקט).
בקיבוץ נמצא מוזיאון משה שק, גלריה לאמנות להנצחת הפסל הישראלי משה שק, שהעביר בקיבוץ את מרבית שנותיו
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, משרד החינוך ומטח, 2010
↑  נוער ישראלי התנחל בלכיש, דבר, 21 ביולי 1955
↑  פ. גילון, הפרולטריון - של הבקר, מעריב, 28 בנובמבר 1957
↑  מ. אחידורון, בית ניר הבלתי תלוי נתפרק, מעריב, 24 באוקטובר 1956
↑  אנשי "חרות" פונו בכח מבית ניר, הַבֹּקֶר, 23 באוקטובר 1956
יצחק יעקבי, אנשי "חרות" ניסו לפלוש במרמה למשק "בית ניר", דבר, 24 באוקטובר 1956
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465876205171  LCCN: n2008079238  VIAF: 149154606   WorldCat (עם VIAF): 149154606
בלז נקופו

איסטסימה בלז נקופו (בצרפתית: Isetsima Blaise Nkufo, נולד ב-25 במאי 1975) הוא כדורגלן עבר שווייצרי ששיחק בעמדת החלוץ. הקבוצה בה נקופו רשם את הצלחתו הגדולה ביותר בקריירה הייתה טוונטה אנסחדה ההולנדית. נקופו ערך 34 הופעות והבקיע שבעה שערים במדי נבחרת שווייץ, עמה השתתף במונדיאל 2010.
נקופו נולד בזאיר, כיום הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, והיגר עם משפחתו לשווייץ בגיל שבע, ובהמשך קיבל אזרחות שווייצרית.
קריירה בינלאומית

נקופו ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת שווייץ בשנת 2000, אך לא הצליח לתפוס מקום של קבע בנבחרת בשנים הבאות ועד לשנת 2007 ערך הופעות ספורות בלבד. נקופו לא זומן אמנם לסגל השווייצרי ליורו 2008 שנערך בשווייץ על אף כושרו הטוב באותה תקופה, אך במוקדמות מונדיאל 2010 רשם נקופו קמפיין מצוין, אותו פתח עם חמישה שערים בששת המשחקים הראשונים של שווייץ, חלקם היו שערים מכריעים כמו השער השני בתיקו 2-2 מול ישראל, שער ניצחון ב-2-1 על לטביה, שער שהקנה ניצחון חוץ 2-1 מול יוון, ושער נוסף בניצחון 2-0 על מולדובה. כמו כן, הבקיע נקופו את השער לשווייץ בהפסד הביתי המפתיע 2-1 ללוקסמבורג, שהיה ההפסד היחיד של שווייץ באותו קמפיין. בשנת 2010 זומן נקופו לסגל השווייצרי למונדיאל 2010. נקופו שיחק בהרכב 90 דקות בניצחון המפתיע 1-0 על ספרד במחזור הראשון של שלב הבתים, ופתח בהרכב והוחלף בשני המשחקים הנותרים, בהפסד 1-0 לצ'ילה ובתיקו 0-0 מול הונדורס. שווייץ ונקופו הודחו מהמונדיאל כבר בתום שלב הבתים, על אף הניצחון על ספרד, שבהמשך זכתה במונדיאל זה. לאחר מונדיאל 2010, נקופו לא שיחק עוד בנבחרת שווייץ, וסיים קריירה בה ערך 34 הופעות בהן הבקיע שבעה שערים.
בית נחמיה

| --- | --- |
בית נחמיה מתל חדיד
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: חבל מודיעין
גובה ממוצע: ‎82 מטר
תאריך ייסוד: 1950
תנועה מיישבת: העובד הציוני
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 897 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎0.4% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) בית נחמיה(למפת גוש דן רגילה) בית נחמיה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית נחמיה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית נחמיה31°58′36″N 34°57′18″E﻿ / ﻿31.9766576831072°N 34.9549672910272°E﻿ / 31.9766576831072; 34.9549672910272  heמפת היישובים של מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council) באדום - בית נחמיה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10

בֵּית נְחֶמְיָה הוא מושב עובדים באזור המרכז ליד היישוב שוהם, כארבעה ק"מ מזרחית לנמל התעופה בן-גוריון, השייך למועצה אזורית חבל מודיעין. היישוב ממוקם בין שני כבישים ראשיים - כביש 6 ממזרח לו וכביש 444 ממערבו. קיימת תוכנית להאריך את כביש 453, צפונית למושב בית נחמיה, מצומת הכבישים 453/444 עד למחלף בכביש 6 שיקרא "מחלף בית נחמיה.
שטח היישוב כ-2,000 דונם.