stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוהנס השני, קיסר אתיופיה

יוהנס השני (געז: ዮሓንስ, עברית: יוחנן השני) קיסר אתיופיה 7 במאי - 18 באוקטובר 1769, מקיסרי השושלת הסולומונית, בנו של ייאסו הגדול ואחיהם של הקיסרים תקלה היימנות הראשון, דווית השלישי ובקפה.
בעקבות רצח יואס הראשון, ראס מיכאל סהול שחרר מבית הכלא המלכותי בוואחני את דודו של יואס הראשון, יוהנס, שהיה זקן והציגו למועצה בתור הקיסר הבא. כשחבר המועצה הסתייג מהכתרתו מכיוון שכשיוהנס ניסה לברוח מוואחני כרתו לו את אחת מידיו, השיב ראס סהול שאם הקיסר יתקשה לעלות על גב סוסו, סהול עצמו יעזור לקיסר.
סהול חיתן את יוהנס עם אחת מנכדותיו הצעירות וולאטה סלאסי.
וואליס באדג' כותב ש:
ג'ון שנא כל מה שקשור לעניינים צבאיים, וסירב לצעוד עם צבאו ואפילו ביקש ממיכאל להחזיר אותו לוואחני. מיכאל שצעד עם חייליו לא אהב את הרעיון שהקיסר יישאר בגונדר ולכן הרעיל אותו בוקר אחד בעת הארוחה.
| השושלת הגונדרית |
| --- | --- | --- |
| תקופת התחייה | פאסילידס • יוהנס הראשון • ייאסו הראשון • יסחק ייאסו • ייאסו הראשון • תקלה היימנות הראשון • עמדה ציון • תקלה היימנות הראשון • טאוופלוס • נאבחנה יוהנס • טאוופלוס • יוסטוס (אינו מהשושלת) • דווית השלישי • בקפה • ייאסו השני • חאזקאיס • ייאסו השני • יואס הראשון |  |
| תקופת השופטים | יוהנס השני • תקלה היימנות השני • סוסניוס השני • סלומון השני • תקלה גיורגיס הראשון • ייאסו השלישי • תקלה גיורגיס הראשון • חאזקאיס • תקלה גיורגיס הראשון • באדה מריאם השני • תקלה גיורגיס הראשון • סלומון השלישי • יונס • תקלה גיורגיס הראשון • סלומון השלישי • דמטריוס תקלה גיורגיס הראשון • דמטריוס • אגוולה ציון • יואס השני • ג'יגר • באדה מריאם השלישי • ג'יגר • ייאסו הרביעי • גברה קראסטוס • סהלה דנגל • גברה קראסטוס • סהלה דנגל • יוהנס השלישי • סהלה דנגל • יוהנס השלישי • סהלה דנגל • יוהנס השלישי • סהלה דנגל |  |
האימפריה האתיופית
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: יואס הראשון | קיסר אתיופיה  8 במאי - 15 באוקטובר 1769 | הבא: תקלה היימנות השני |
יוהנס מטגר

| --- | --- |

 לידה:  15 בדצמבר 1850 Groothusen, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  24 בינואר 1926 (בגיל 75) קיל, הרייך הגרמני 
 מקצוע נוסף:  מורה
 מדינה:  גרמניה
 
יוהנס מטגר (בגרמנית: Johannes Metger;‏ 15 בדצמבר 1850, גרוטהוזן - 24 בינואר 1926, קיל) היה שחמטאי גרמני.
למד ספרות ומתמטיקה באוניברסיטת גטינגן. עבד כמורה בלייפציג, בהנובר ומשנת 1882 בקיל.
בשנת 1876 ניצח מטגר בתחרות המרכזית של קונגרס השחמט הגרמני. מטגר חלק מקום 2–4 בתחרות קלן 1877 וניצח במשחקו מול מנצח התחרות יוהנס צוקרטורט, הגיע למקום התשיעי בתחרות לייפציג 1877 (ניצח: לואיס פאולסן), הגיע שביעי בתחרות פרנקפורט 1878 (ניצח: לואיס פאולסן) וניצח בתחרויות שוורין 1883, רוסטוק 1884 וויסמר 1886.
בשנת 1884 ייסד מטגר את מועדון השחמט של קיל, והמשיך במשך 34 שנים להנהיג את המועדון. ליד המועדון פעל בית הספר לשחמט בה למדו בין היתר היינריך וגנר, אוסקר אנטצה ואלפרד ברינקמן.
מטגר חלק מקום 14–16 בתחרות פרנקפורט 1887 (ניצח: ג'ורג' הנרי מקנזי), הגיע למקום השישי בתחרות נירנברג 1888 (ניצח: זיגברט טאראש), חלק מקום 4–6 בתחרות קיל 1893 (ניצחו: קורט פון ברדלבן וקארל אוגוסט ואלברודט), הגיע למקום ה-12 בתחרות ברלין 1897 (ניצח: רודולף שארושק), ניצח בתחרות אלטונה בשנת 1897, הגיע שלישי בתחרות קיל 1900, חלק מקום ראשון בתחרות קיל 1901 וחלק מקום 23–24 בתחרות אוסטנדה 1907 (ניצחו: אוסיפ ברנשטיין ועקיבא רובינשטיין).
על שמו קרויה הסתעפות מטגר בפתיחת ארבעת הפרשים (C47).
עמדה זו מתקבלת לאחר המסעים 1. ה4 ה5 2. פו3 פג6 3. פג3 פו6 4. רב5 רב4 5. 0-0 0-0 6. ד3 ד6 7. רז5 ר:ג3 8. ב:ג3 מהה7 9. צה1 פד8 10. ד4 פה6. מטגר החל לשחק בשיטה זו בשנת 1893.
מטגר חיבר שני ספרים Die Schachschule בשנת 1886 ו-Der achte Kongress des Deutschen Schachbundes בשנת 1894.
טושיקאזו יאמאנישי

טושיקאזו יאמאנישי (ביפנית: 山西 利和; נולד ב-15 בפברואר 1996) הוא אתלט יפני, זוכה מדליית ארד אולימפית (טוקיו 2020) ופעמיים ברציפות אלוף עולם (דוחה 2019 ויוג'ין 2022) בהליכה ל-20 ק"מ.
ביוגרפיה > 2019 > אלוף עולם

באליפות העולם שנערכה באוקטובר בדוחה, קטר זכה יאמאנישי במדליית זהב בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:26:34 שעות, לפני וסילי מיזינוב שהשתתף כאתלט נייטרלי מורשה (1:26:49 שעות) ופרסס קרלסטרם משוודיה (1:27:00 שעות).
ביוגרפיה > 2021 > מדליית ארד אולימפית

באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט זכה במדליית ארד בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:21:28 שעות, אחרי מאסימו סטאנו מאיטליה (1:21:05 שעות) וקוקי איקדה מיפן (1:21:14 שעות).
ביוגרפיה > 2022 > אלוף עולם בפעם השנייה ברציפות

באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית זכה במדליית זהב בפעם השנייה ברציפות בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:19:07 שעות, לפני קוקי איקדה (1:19:14 שעות) ופרסס קרלסטרם משוודיה (1:19:18 שעות).
שיאים אישיים

20 ק"מ הליכה: 1:17:15 שעות (2019)
35 ק"מ הליכה: 2:26:18 שעות (2022)
יובל אלוביץ

| --- | --- |

 לידה:  1966 (בן 58 בערך) באר שבע, ישראל 
 ענף מדעי:  הנדסת חשמל 
 מקום מגורים:  מושב ערוגות
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב  אוניברסיטת תל אביב 
 מנחה לדוקטורט:  ניב אחיטוב 
 מוסדות:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב  דויטשה טלקום 
 תלמידי דוקטורט:  Rami Puzis, עופר חרמוני, Polina Zilberman 
 בת זוג:  אורנית אלוביץ
 tlabs.bgu.ac.il/yuval
 
יובל אלוביץ (נולד ב-5 ביולי 1966), פרופסור במחלקה להנדסת מערכות מידע באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
ביוגרפיה

נולד בבאר שבע לדן ולמירלה אלוביץ.
אלוביץ למד לתואר ראשון ולתואר שני באוניברסיטת בן-גוריון במחשבים והנדסת חשמל. את התואר השלישי עשה בהנחייתו של פרופ' ניב אחיטוב באוניברסיטת תל אביב, בפקולטה לניהול, במסלול מערכות מידע.
אלוביץ משמש כמנהל מעבדות דויטשה טלקום וראש תחום סייבר במחלקה להנדסת מערכות מידע באוניברסיטת בן-גוריון. שימש כמרצה באוניברסיטת בן-גוריון בתחום אבטחת מידע. תחום התמחותו הוא מחשוב וביטחון ברשת, פרטיות ואנונימיות בחברה אלקטרונית, רשת חברתית מאובטחת, רשתות מורכבות וזיהוי של קוד זדוני באמצעות טכניקות למידת מכונה.
בשנת 2013 מצאו אלוביץ ועמיתיו פרצה במכשירים הסלולרים של תאגיד האלקטרוניקה סמסונג. בעקבות ממצאיהם, פרסמה החברה הודעת התנצלות וחסמה את הפרצה.
בשנת 2014 מצאו אלוביץ ועמיתיו באוניברסיטת בן-גוריון דרך לפרוץ למחשבים ללא חיבור לאינטרנט. בעקבות תגלית זו החל אלוביץ לשקוד על פיתוח סטרטאפ בסינגפור, מטעם חברת דויטשה טלקום.
אלוביץ מתגורר במושב ערוגות יחד עם אשתו אורנית אלוביץ וארבעת ילדיו.
הערות שוליים

↑  חוקרים במעבדות הסייבר: "מצאנו פרצת אבטחה בטלפונים הניידים של סמסונג", באתר אוניברסיטת בן-גוריון, 24 בדצמבר 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007603714105171  BIBSYS: 14052192  BnF: cb172133665 (data)  dblp: 38/4086  ISNI: 0000 0003 7061 5783  LCCN: no2012069482  MGP: 170339  ORCID: 0000-0002-9641-128X  VIAF: 233376017   WorldCat (עם VIAF): 233376017 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יוהנס טינגס בו

יוהנס טינגס בו (בנורווגית: Johannes Thingnes Bø; נולד ב-16 במאי 1993 בסטרין), הוא ביאתלט נורווגי מצליח. הוא אלוף אולימפי בעל 5 מדליות מהמשחקים האולימפיים, מהן מדליית זהב אחת מאולימפיאדת פיונגצ'אנג 2018 בקטגוריית היחיד (Individual). אלוף העולם בעל 24 מדליות, מהן 12 מדליות זהב. הוא בעל 51 ניצחונות במסגרת סבב גביע העולם, שבו זכה שלוש שנים ברציפות (2019-2021). בעונת 2018-2019 זכה בהישג יוצא הדופן של זכייה בכל אחת מארבע הקטגוריות של ענף הביאתלון - יחיד, ספרינט, מרדף וזינוק המונים.
חייו האישיים

אחיו הוא הביאתלט הנורווגי טרייה בו.
בו נשוי לזוגתו הדה קולשטד דהיל מאז 2018. בשנת 2020 נולד בנם הבכור גוסטב.
טרקטור

טרקטור למגוון עבודות בשדה ולעיבודי קרקע קלים
מפעל טרקטורים בצ'ליאבינסק
טרקטור (מלטינית: Trahō, "גורר" או "מושך") הוא כלי רכב כבד, שייעודו העיקרי הוא גרירת ומשיכת כלים אחרים שנועדו למשימות ייעודיות שונות. כיום השימוש הנפוץ ביותר בטרקטור הוא בחקלאות (לא כולל ציוד מכני הנדסי ייעודי).
נהג הטרקטור מכונה טרקטוריסט.[דרוש מקור] הלשונאי והבלשן יצחק אבינרי הציע ב-1957 תחת המילה הזו, שצורתה רוסית, את התחדיש טְרַקְטְרָן, מילה שמשקלה כמשקל פסנתרן.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
עוד לפני המצאת הטרקטור ואף לפני שהאוטומוביל הפך לנפוץ, היו ניסיונות מיכון של העיבוד החקלאי. אחד מהם שנעשה במאה ה-18 ביצע באופן מעשי את הפעולה שמאוחר יותר עשה הטרקטור. הציבו מנוע קיטור גדול בצד השדה, חיברו אליו חבל או כבל שבקצהו להב מחרשה. את הסכין (סכין בודדת נקראה סוק) היו נועצים בצד המרוחק של השדה והמנוע (בעזרת גלגל) היה מושך את הכבל ובעקבותיו את הסכין וכך היה מתבצע חריש. היו אף ניסיונות לשכלל את הפעולה על ידי סיבוב הכבל על תוף בקצה המרוחק ושימוש בשתי סכינים (כמו במחרשת ביסוק) ואף בשני מנועים משני צידי השדה.
טרקטור בקציר
מכונת חרישה ג'ון פולר 1916
טרקטור גורר מכסחת דשא
טרקטור קיטור מ-1908 גורר אחריו קרון מגורים
טרקטור קיטור בעל גלגל קדמי יחיד
טרקטור זחלי ישן מסוג קטרפילר. מסוגל (היה) למשוך כלים כגון מחרשה, דיסקוס וכו'.
היסטוריה > לוקומוביל

הטרקטורים הראשונים שהיו מונעים על ידי מנוע קיטור ונקראו לוקומוביל (קטר דרכים), מלשון לוקומוטיב, החליפו, החל בשנות ה-50 של המאה ה-19 את השוורים שמשכו את המחרשות בשדה ואת סוסי העבודה שמשכו ציוד כבד בדרכים. אותן מכונות היו איטיות, כבדות, רועשות אולם בעלות כושר גרירה רב.
בשל משקלם הכבד, על מנת להתגבר על קרקע בוצית או קרקע רכה הטרקטורים היו מצוידים בגלגלים גדולים העשויים ברזל, או בזחלים או בשילוב של זוג גלגלים בחזית להיגוי וזחל מאחור (זחלי למחצה). לטרקטורים אלו היה מוט חיבור אליו חיברו את הכלים החקלאיים.
הטרקטורים התפתחו והפכו גדולים יותר, חזקים יותר ובעלי עבירות גבוהה יותר.
לחלק ניכר מהטרקטורים של אותה תקופה היה גלגל תמסורת (לרוב בצד המנוע) אליו חיברו חגורות לשם העברת הכוח לציוד נייח כמו מכונות דיש ואף למנסרה.
היסטוריה > טרקטור מנוע בעירה פנימית

בסוף המאה ה-19, במקביל לפיתוח המכונית פותחו טרקטורים בעלי מנוע בעירה פנימית. במהלך מספר שנים בתחילת המאה ה-20 שווקו הן טרקטורי מנוע קיטור והן טרקטורי מנוע בעירה פנימית עד שמנועי הבעירה הפנימית השתלטו על השוק.
בשנת 1927 פיתחו האחים פרנצ'סקו ויוג'ניו קסאני מאיטליה את דגם קסאני 40 HP, הטרקטור הראשון בעולם שצויד במנוע דיזל.(הקישור אינו פעיל)
שימוש > בחקלאות

השימוש הנפוץ ביותר עבור הטרקטור הוא בחוות חקלאיות. הטרקטור מיועד להפעלת כלים חקלאיים שונים כגון מרססים שונים, מדשנות, מלגזות אחוריות במטעים, מכסחות, מרסקות גזם ועוד, וגם לעיבודים שונים בגידולי שדה כגון מחרשה, דיסקוס, מזרעה. טרקטור יכול למשוך או לדחוף כלים שונים (עגלות, אפרונים ונגררים שונים אחרים) בעזרת היצול האחורי או הקדמי המותקנים בו. מאפיינים:
יכולת בלימה נפרדת לכל אחד מהגלגלים האחוריים (והפיכתו על ידי כך למעין ציר סביבו סובב הטרקטור כולו - על מנת להקטין את קוטר הסיבוב) או לחלופין נעילת דיפרנציאל ההנעה וחיוב כל הגלגלים לנוע יחד על מנת להיחלץ ממצבי שקיעה.
יחידת ההינע החיצונית (Power take off) אשר מעבירה כוח ממנוע הטרקטור אל ציוד חיצוני נגרר כמו קומביין או מרסס.
האפשרות להניף ציוד חיצוני כמו מחרשה ומשדדה על זרועות אחוריות הידראוליות.
היכולת לקבע את מהירות סיבובי המנוע על מנת לאפשר עיבוד ומהירות אחידים, זאת בשילוב עם ההילוך המתאים לכל עבודה.
בנוסף, על הטרקטורים הותקנו כפות ו"סכינים" למיניהן בשביל לבצע עבודות עפר. ומהם התפתח ציוד מכני הנדסי. בפרט, מטרקטורים זחליים עליהם הותקנו התוספות התפתח הדחפור - טרקטור זחלי מסיבי ייעודי לעבודות עפר גדולות, שמצויד בכף "סכין" חזקה ובדרך כלל הוא גדול וכבד.
שימוש > כלים המתחברים לטרקטור

מחרשה
קלטרת
דיסקוס
מדשנת
מערג
משתת
שימוש > בטיחות ותקנים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
שימוש > בטיחות ותקנים > בישראל

שלושת סוגי הטרקטורים החקלאיים העיקריים בישראל הם:
טרקטור מטעים - כלי צר ונמוך, 40 עד 100 כוחות סוס, יכולת הרמה של כאלף קילוגרם.
טרקטור גידולי שדה קטן - 100 עד 150 כ"ס, לשטחי ירקות בינוניים (מספר מאות דונמים), יכולת הרמה של כשתי טונות.
טרקטור גידולי שדה גדול - מעל 150 כ"ס, לעיבודי שדה נרחבים של אלפי דונמים של חיטה, כותנה וכדומה, יכולת הרמה של כעשר טונות. לגדולים שבהם, מנועי ענק המגיעים ל-550 כ"ס (410 קילוואט).
בשל שימושו הרב בחקלאות ובהתיישבות היהודית והציונית ברחבי ארץ ישראל הפך הטרקטור לאחד הסמלים של הציונות וסמל של קיבוצים ומושבים חקלאיים. גם כיום, קיבוצים ומושבים רבים מציגים טרקטורים ישנים כפיסול סביבתי בכניסה ליישוב. עד היום כּלֵי ציוד מכני הנדסי לעבודות עפר – כגון דחפורים, שופלים ומחפרונים – מכונים בישראל "טרקטורים", מאחר שהמרכב שלהם מבוסס על שלדת טרקטור (זחלי או אופני).
עם כניסת טרקטורים מודרניים לעבודה בישראל, בנוסף להתמעטות מספר החקלאים הפעילים, הפך העיסוק בשיפוץ ושחזור טרקטורים עתיקים לתחביב נפוץ בהתיישבות העובדת בישראל. כמו כן מבוצעים מעת לעת מסעות טרקטורים עתיקים בארץ על ידי יחידים.
כלי רכב דומים

מחפרון
דחפור
טרקטורון
יעה אופני
טרקטורון כיסוח
הערות שוליים

↑  יצחק אבינרי, יד הלשון, יזרעאל, 1964, עמ' 222, פורסם במקור בפינת הלשון של אבינרי, ג ניסן תשי"ז, 4 באפריל 1957
↑  Cassani 40 HP, SDF Historical Archives and SAME Museum
| אמצעי תחבורה |
| --- | --- | --- |
| חלליים | מעבורת חלל • חללית • רכב הנחיתה הירחי • רכב הנדידה הירחי • תרמיל ריחוף |  |
| אוויריים | אוויריים |  |
| ממונעים | מטוס (מטוס סילון · מטוס קרב · מטוס מנהלים · מטוס מטען · מטוס קל · מטוס דו-כנפי) •  מסוק • ספינת אוויר • צפלין • תרמיל ריחוף |  |
| לא ממונעים | כדור פורח • דאון  • מצנח רחיפה • גלשן אוויר |  |
| ימיים | ימיים |  |
| ממונעים | אונייה (מכלית · מכלית נפט · אוניית צובר · אוניית נוסעים · משחתת · נושאת מטוסים) • סירת מנוע • אופנוע ים • יאכטה  • צוללת (צוללת גרעינית) • מעבורת (נחתת) • רחפת • ואפורטו |  |
| לא ממונעים | מפרשית (דאו) • גלשן רוח • סירה (סירת הצלה · קיאק · קאנו · גונדולה) • רפסודה • חסקה • אַרְבָּה • בוצית • ג'ונקה • אוניית מפרשים • אוניית קיטור |  |
| יבשתיים | יבשתיים |  |
| מכוניות | מכונית מיקרו •  מכונית מיני •  סופרמיני •  משפחתית •  משפחתית גדולה •  מונית • ניידת משטרה • גראן טוריסמו • מכונית משוריינת  • מיניוואן • אמבולנס • קרון מתים • קלנועית • מכונית ספורט • רודסטר • קבריולה • מכונית-על • מעונוע |  |
| רכבות | רכבת מהירה • רכבת פרוורית • רכבת בין-עירונית • רכבת נוסעים דו-קומתית • רכבת קלה • רכבת תחתית • מונורייל • פוניקולר • רכבל • חשמלית • גונדולה • קטר • קרון |  |
| אוטובוסים | אוטובוס מפרקי • אוטובוס קומתיים • אוטובוס נמוך-רצפה • מיניבוס • אוטובוס תלמידים • טרוליבוס • מערכת אוטובוסים מהירה |  |
| דו-גלגלי ממונע | אופנוע • קורקינט ממונע • קטנוע  • רכינוע |  |
| רכבי שטח | טרקטור • ג'יפ • SUV • טרקטורון • באגי • תומקאר • גארדיום • אוונגרד • רכבי שלג (אופנוע שלג · חתול שלג · מפלסת שלג) • רכב קרבי משוריין (טנק · נגמ"ש · שריונית · זחל"ם) • ציוד מכני הנדסי (דחפור · מחפר · יעה אופני · מיני-מעמיס · מחפרון · מפלסת) |  |
| משאיות | טנדר (מטענית) • מסחרית (ואן) • טיולית • כבאית • משאית עפר • משאית סמי-טריילר • פול-טריילר • רכבת כבישים |  |
| מונעים בכוח אדם | אופניים (אופני טנדם · חד-אופן · אופנוח · תלת-אופן) • קורקינט • גלגיליות • סקייטבורד  • אפריון • ריקשה • מגלשיים • עגלת תינוק |  |
| מונעים בכוח בהמה | כרכרה • מרכבה • מזחלת •  קוודריגה •  דיליז'נס • עגלה • קרון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543824105171  BnF: cb11933690n (data)  GND: 4052673-2  LCCN: sh85136466  NARA: 10646580  NDL: 00573291  NKC: ph116473 
לוקומוביל זחלי
ילדים יושבים על טרקטור המשמש לחקלאות
טרקטוריסט בחגיגות 25 שנה לדגניה ב', 1945
טרקטור בבקעת בית שאן
טרקטור בגן החקלאים שבפתח תקווה
יאק-3

יאק-3 (ברוסית: Як-3) הוא מטוס קרב סובייטי ששימש את חיל האוויר הסובייטי במלחמת העולם השנייה. המטוס פותח על ידי משרד תכנון יאקובלב במהלך מלחמת העולם השנייה, נכנס לשירות פעיל ב-1944, ושירת עד לסוף מלחמת העולם השנייה.
התכנון בוצע על בסיס מטוס יאק-1 תוך ביצוע מספר שינויים ושיפורים. במהלך התכנון נלקחו בחשבון הערות טייסים על בסיס לקחים של קרבות אוויר בתחילת מלחמת העולם השנייה. המטוס נבנה במפעל למטוסים בעיר טביליסי ובסך הכול נבנו 4848 יחידות עד להפסקת ייצור בשנת 1946. לדעת מרסל אלבר, שהיה בין טובי טייסי צרפת בתקופת המלחמה מטוס זה היה עדיף על P-51 מוסטנג וספיטפייר שתוכננו עוד לפני המלחמה. הטייסת נורמנדי-ניימן צוידה במטוס זה בשנת 1944. 41 מטוסים הועברו לצרפת ביחד עם הטייסים ושירתו בחיל האוויר הצרפתי עד לשנת 1947.
דגמים של יאק-3

יאק-3 - הדגם המבצעי הראשון.
יאק-1П - מצויד ב-2 תותחים ללא מקלעים
יאק-1K - מצויד בתותח 45 ממ"ר
דגמים רבים בעלי מנועים שונים. מטוס מדגם זה הגיע למהירות 745 קמ"ש והיה המטוס הסובייטי המהיר ביותר טרום מטוסי סילון.
מפעילים אחרים

פרט לחיל האוויר הסובייטי סופק המטוס לצבא הפולני ולצבא יוגוסלביה. בשנים 1944-1945 השתמשה במטוסים אלו הטייסת הצרפתית נורמנדי-ניימן, שלחמה במסגרת הצבא האדום ומטוסים הועברו לחיל האוויר הצרפתי לאחר המלחמה.
טק מהינדרה

| --- | --- |

משרדי טק מהינדרה בהיידראבאד
משרדי טק מהינדרה בהיידראבאד
 נתונים כלליים
 בורסה:  הבורסה הלאומית ההודית לניירות ערך (TECHM) 
 מייסדים:  מהינדרה ומהינדרה 
 תקופת הפעילות:  1986–הווה (כ־38 שנים) 
 חברת אם:  Mahindra Group 
 מיקום המטה:  מומבאי 
 ענפי תעשייה:  ניהול שירותי מערכות מידע, ייעוץ טכנולוגית מידע 
 הכנסות:  5.3 מיליארד דולר (2020)
 רווח:  570 מיליון דולר (2020)
 הון עצמי:  5.2 מיליארד דולר (2020)
 עובדים:  125,236 (2020)
  
 אתר רשמי
 
טק מהינדרה היא חברה רב לאומית שבסיסה בהודו, המספקת שירותי טכנולוגיית מידע ומיקור חוץ של תהליכים עסקיים (BPO). טק מהינדרה היא חברת בת של קבוצת מהינדרה, מטה החברה נמצא בפונה ומשרדה הרשום במומבאי. נכון לאפריל 2020, מחזור המכירות השנתי של החברה הוא 5.3 מיליארד דולר, והיא מעסיקה 125,236 עובדים ב-90 מדינות.
היסטוריה

החברה הוקמה בשם Mahindra British Telecom כמיזם משותף של חברת "מהינדרה ומהינדרה" וחברת בריטיש טלקום, כחברת מיקור חוץ לשירותי טכנולוגיית מידע. תחילה עבדה בעיקר עבור חברת בריטיש טלקום, שהחזיקה 30% מהמניות. "מהינדרה ומהינדרה" עצמה היא יצרנית כלי רכב בבעלות "קבוצת מהינדרה" שהיא  קונגלומרט שנוסד על ידי יגדיש צ'נדרה מהינדרה ואחיו קאילש צ'נדרה מהינדרה בשנת 1945.
במהלך שנות ה-90 גדלה החברה במהירות באמצעות אספקת שירותי טכנולוגיית מידע לחברות תקשורת באירופה וארצות הברית. בהמשך נכנסה גם לתעשיית הפיננסים, וענפי תעשייה נוספים.
בשנת 2009 רכשה את חברת "סאטיאם" (Satyam Computer Services) חברת הודית מתחרה, שנקלעה לקשיים בעקבות חשיפת ההונאה בחברה. תחילה המשיכה חברת "סאטיאם" לפעול כחברה עצמאית, ובמרץ 2012 מוזגו החברות באופן מלא. בדצמבר 2012 מכרה חברת בריטיש טלקום את יתרת החזקתה בחברה. בינואר 2013 שונה שם החברה ל"טק מהינדרה".
פעילות בישראל

בדצמבר 2014, רכשה טק מהינדרה את חברת לידקום הישראלית תמורת 240 מיליון דולר. לידקום הוקמה ב-1982 על ידי האחים משה ואלי שושן והאחים גדי ודב סלוק, כחברת בת של קבוצת אלגדקום בה היו בעלי השליטה. החברה עסקה בתכנון, הקמה ותחזוקה של רשתות תקשורת, סלולריות וקוויות. בין לקוחותיה היו מפעילות סלולר דוגמת קבוצת וודאפון, ויצרניות ציוד דוגמת נוקיה וסימנס. החברה צמחה במהירות לאחר שזכתה במספר פרויקטים גדולים להקמת רשתות תקשורת באפריקה ובהודו. באפריל 2005 הונפקה בבורסת AIM, בורסת משנה של הבורסה לניירות ערך בלונדון, וגייסה 22.6 מיליון דולר לפי שווי שוק של 58 מיליון. במרץ 2006 מכרה קבוצת אלגדקום את מלוא אחזקתה בחברה (42%) תמורת 53 מיליון דולר, כששוויה באותה עת היה 127 מיליון דולר. בסוף 2009 הייתה החברה על סף פשיטת רגל, עקב קשיי נזילות. לאחר תוכנית הבראה עסקי החברה התאוששו, היא נרכשה על ידי חברת התקשורת האמריקאית LCC, וכעבור מספר חודשים על ידי טק מהינדרה.
באפריל 2015, חתמה טק מהינדרה על הסכם עם חברת קומברס, שבמסגרתו עברו העובדים המועסקים במחלקת השירותים הדיגיטליים העסקיים של קומברס, 600 בסך הכל, לטק מהינדרה. מתוכם, 400 בישראל והיתר בארצות הברית.
בפברואר 2018, הודיעה החברה על הקמת מרכז פיתוח בישראל לטכנולוגיה פיננסית. באוקטובר 2018, חתמה על הסכם לשיתוף פעולה עם התעשייה האווירית לישראל בתחום אבטחת המידע.
ביולי 2019, הודיע החברה כי זכתה בפרויקט בשווי מאות מיליוני שקלים, להחלפת כל מערכת המחשוב של בנק אגוד לישראל. בספטמבר 2019, זכתה בפרויקט להקמת מערכת שוק ההון, למסחר בניירות ערך ונגזרים עבור בנק מזרחי טפחות.
הערות שוליים

↑  שירות רויטרס, ‏בהודו כבר לא הכול נשאר במשפחה, באתר גלובס, 16 באוגוסט 2010
↑  בלומברג, השליטה בסאטיאם ההודית נמכרה ב-352 מיליון דולר לטק מהינדרה, באתר הארץ, 13 באפריל 2009
סוכנויות הידיעות, סאטיאם - שכונתה "אנרון ההודית" - שילמה מסים על הכנסות שקריות, באתר TheMarker‏, 10 במאי 2009
↑   אמיר טייג, לידקום מחליפה בעלים: LCC השולטת בחברה נמכרה ל-Mahindra ההודית, באתר TheMarker‏, 8 בדצמבר 2014
↑  טלי ציפורי, ‏לידקום, מקבוצת אלגדקום, גייסה בלונדון 22.6 מיליון דולר לפי שווי של 58 מיליון ד', באתר גלובס, 3 באפריל 2005
↑  אפרת נוימן, אקזיט ענק לקבוצת אלגדקום: מכרו האחזקות בלידקום שנסחרת בלונדון תמורת 53 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 9 במרץ 2006
↑  טלי ציפורי, ‏הפעם רק נס ימנע מפגש של לידקום עם השופטת אלשיך, באתר גלובס, 24 בנובמבר 2009
טלי ציפורי, ‏שושן על לידקום: "משהו התפספס בדרך", באתר גלובס, 4 בפברואר 2010
↑  רון שטיין, ‏חברת התקשורת LCC תרכוש את לידקום ב-32 מ' ד', באתר גלובס, 26 במרץ 2014
↑   ענבל אורפז, חיים ביאור, 400 עובדי קומברס בישראל יועברו לחברת טק מהינדרה ההודית, באתר TheMarker‏, 15 באפריל 2015
שירי חביב ולדהורן, ‏קומברס תפטר עד 570 עובדים; חלקם ייקלטו בטק מהינדרה ההודית, באתר גלובס, 15 באפריל 2015
↑  נתי יפת, ‏"אנחנו בודקים חברות פינטק בישראל במטרה לרכוש", באתר גלובס, 19 בפברואר 2018
↑  רפאל קאהאן, תע"א חתמה על הסכם שיתוף פעולה בתחום הסייבר עם ענקית ה-IT ההודית טק-מהינדרה, באתר כלכליסט, 3 באוקטובר 2018
↑  יוסי הטוני, ‏טק מהינדרה תחליף את מערכת המחשוב של בנק אגוד – בפרויקט ענק , באתר "אנשים ומחשבים", 3 ביולי 2019
↑  יוסי הטוני, ‏טק מהינדרה תיישם מערכת שוק ההון במזרחי-טפחות – בעשרות מיליונים , באתר "אנשים ומחשבים", 2 בספטמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 1773 7017
טקווארצ'לי

ערך זה עוסק בעיר בגאורגיה. אם התכוונתם למחוז, ראו .
| --- | --- |
סמל טקווארצ'ליסמל טקווארצ'לי

טקווארצ'לי ממבט על
 מדינה:  גאורגיה גאורגיה
 מחוז:  אבחזיה / מחוז טקווארצ'לי
 נפה:  נפת גאלי
 חבל ארץ:  אבחזיה אבחזיה
 שטח:  16.85 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  5,097(שנוי במחלוקת) (2020)
 קואורדינטות:  42°51′0″N 41°41′0″E﻿ / ﻿42.85000°N 41.68333°E﻿ / 42.85000; 41.68333
 אזור זמן:  UTC +4
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גאורגיה מוגדלת) טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור טקווארצ'לי(למפת גאורגיה רגילה) טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור טקווארצ'לי    מחוז גאלי באבחזיה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
ההרים סביב טקווארצ'לי ומפעל הפחם
טקווארצֶ'לי (בגאורגית: ტყვარჩელი; באבחזית: Тҟəарчал, טקווארצ'אל) היא עיירה באבחזיה, מחוז בדלני של גאורגיה. בשנת 1942 היא הוכרזה לעיר.
מיקום

טקווארצ'לי שוכנת על גדת נהר הר'אלידזגה (ღალიძგა) או אאלדזגה (Аалдзга) (במפות הסובייטיות מופיעה כ"גאלידזה"), ומחוברת לאוצ'מצ'ירה בקו מסילת ברזל (26 ק"מ), המסילה העוברת לאורך חופי אבחזיה ומחברת את גאורגיה ורוסיה. היא ממוקמת בסמוך להר גידז'ירקה בעל מרבצי הפחם.
אקלים

האקלים בעיירה הוא סובטרופי. הקיץ חם עם טמפרטורה ממוצעת של °C‏20 בחודש יולי וחורפים קרים במתינות עם טמפרטורה ממוצעת של °C‏6 בחודש ינואר. כמות המשקעים השנתית עומדת על כ-2,000 מ"מ.
היסטוריה

טקווארצ'לי הפכה לעיר בשנת 1942. כריית הפחם ביישוב החלה כבר בשנת 1935, ובתקופת מלחמת העולם השנייה, כאשר עלתה חשיבותה של כריית הפחם, ומכרות הפחם הראשיות בבקעת דונץ (Донецький басейн) נפלו לידי הגרמנים.
במהלך מלחמת אבחזיה (1992-1993) עמדה טקווארצ'לי במצור קשה מפני הכוחות הגאורגיים. בשנת 1995, הפכה העיירה למרכז מחוז טקווארצ'לי החדש, שנוסד על ידי הבדלנים האבחזים ואינו קיים בחלוקה המנהלתית של גאורגיה.
כלכלה

הענף הכלכלי הראשי של טקווארצ'לי היה מאז ומעולם כריית פחם, אף על פי שכיום מכרות הפחם הסובייטיות סגורים ופחם נחצב ממחצבה רק על ידי חברת טאמסאש, בבעלות טורקית-אבחזית, המשמשים בשיטת "חפירה פתוחה". תשלומי המס של חברת טאמסאש מהווים 75% מהכנסות מחוז טקווארצ'לי כולו. יחד עם זאת, נמתחה ביקורת על החברה בגין הזנחת ענייני איכות הסביבה.
בנוסף לכך מתוכננת בנייתו של מבנה מלט חדש, לקראת אולימפיאדת סוצ'י שתערך בחורף 2014. גאורגיה אינה מכירה בהשקעות אלה באבחזיה ורואה אותן כבלתי חוקיות והפרה של ההגבלות שהוטלו על ידי חבר המדינות בשנת 1996, ואף עצרה, במים הטריטוריאליים של גאורגיה, מספר ספינות שהחזיקו מטען של פחם שהוטען בטקווארצ'לי, פעולה שהביאה את חברת טאמסאש לסף פשיטת רגל.
דמוגרפיה

במפקד אוכלוסין שנערך בשנת 1989 התגוררו בטקווארצ'לי 21,744 מתוכם 9,202 (42.3%) אבחזים, 5,086 (23.4%) גאורגים, 5,321 (24.5%) רוסים, 337 (1.5%) ארמנים ו-1,798 אחרים (יוונים, אסטונים ואוקראינים). כתוצאה מהמלחמה באבחזיה (1992-1993) נהרסה תעשיית העיירה וכמות האוכלוסייה ירדה בצורה קיצוני ועומד, על פי הערכות מסוימות על כ-7,000-8,000 ועל פי הערכות אחרות על 4,800 איש.
| ההתפלגות האתנית של אוכלוסיית טקווארצ'לי על פי מפקדים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1979 | 1989 |  |  |  |  |  |  |  |
| אבחזים | 7,958 | 9,202 |  |  |  |  |  |  |  |
| גאורגים | 5,141 | 5,086 |  |  |  |  |  |  |  |
| רוסים | 6,168 | 5,321 |  |  |  |  |  |  |  |
| ארמנים | 306 | 337 |  |  |  |  |  |  |  |
| יוונים | 144 | אין נתונים |  |  |  |  |  |  |  |
| אסטונים | אין נתונים | אין נתונים |  |  |  |  |  |  |  |
| אוקראינים | אין נתונים | אין נתונים |  |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | 21,549 | 21,744 |  |  |  |  |  |  |  |