stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כדוריד באולימפיאדת סיאול (1988)
תחרות הנשים > שלב הבתים > הבית העליון

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  קוריאה הדרומית | 3 | 2 | 0 | 1 | 63 | 61 | 2 | 4 |
|  נורווגיה | 3 | 1 | 1 | 1 | 59 | 57 | 2 | 3 |
|  ברית המועצות | 3 | 1 | 1 | 1 | 56 | 55 | 1 | 3 |
|  יוגוסלביה | 3 | 1 | 0 | 2 | 52 | 57 | 5- | 2 |
תחרות הנשים > הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה |
| --- | --- |

1:  קוריאה הדרומית
2:  נורווגיה

3:  ברית המועצות
4:  יוגוסלביה
5:  צ'כוסלובקיה
6:  הרפובליקה העממית של סין
7:  ארצות הברית
8:  חוף השנהב
יחסי החוץ של מצרים

יחסי החוץ של מצרים הם היחסים הבינלאומיים של הרפובליקה הערבית של מצרים בזירה הדיפלומטית עם מדינות העולם אשר פועלים לקידום ענייני מצרים בעולם וקידום כוחה של מצרים כמעצמה בעולם הערבי והמוסלמי, בין השאר כמנהיגת העולם הערבי ומובילת ארגון המדינות הבלתי-מזדהות והמארחת של הליגה הערבית.
יחסים בילטרליים

מצרים מקיימת יחסים דיפלומטים ויחסי מסחר עם מגון מדינות בהיותה מדינת מפתח בעולם הערבי ובעקבות מיקומה ההיסטורי כציר סחר בין אפריקה דרך אסיה לאירופה.
למצרים גבול עם לוב, סודאן וישראל ויחסים דיפלומטיים עם שלוש המדינות.
יחסים בילטרליים > לוב

יחסי מצרים-לוב ידעו היחסים עליות ומורדות בעקבות סכסוכים ובעקבות מלחמת לוב-מצרים, בין היתר, היחסים נותקו ושבו מספר פעמים במהלך השנים, כיום היחסים הם יחסים דיפלומטים מלאים.
יחסים בילטרליים > סודאן

יחסי מצרים-סודאן נשארו חיובים לאורך השנים אך בין המדינות מתקיים סכסוך טריטוריאלי על משולש חלאיב.
יחסים בילטרליים > ישראל

לישראל ומצרים יחסים דיפלומטים מלאים הכוללים שגרירויות ושיתופי פעולה כלכליים ומודיעיניים, היחסים ידעו עליות ומורדות לאורך השנים בעקבות אירועים שונים במצרים ובעולם הערבי.
יחסים בילטרליים > הסכסוך הישראלי - פלסטיני

מצרים רואה בעצמה כמעצמה אשר מובילה ומתווה דרך לפתרון הסכסוך הישראלי-פלסטיני, בין היתר מילאה מצרים תפקיד בוועידת מדריד ב-1991 כנותנת חסות אזורית המנסה לקדם את השלום, המשיכה בוועידת שארם א-שייח' ב-1996 שאורחה על ידי נשיא מצרים חוסני מובארכ ובהשתתפות נשיא ארצות הברית ביל קלינטון.
בשנת 2000 אורגנה ועידה נוספת בשארם א-שייח' וכן ועידה בטאבה בניסיון לחדש את המשא ומתן בקמפ דייוויד שהושעה ביולי של אותה שנה.
ביוני 2003 אירח מובארכ את הנשיא האמריקני ג'ורג' ווקר בוש לפסגה נוספת בנושא תהליך השלום במזרח התיכון. פסגה נוספת כונסה בשארם א שייח' בתחילת 2005, בה השתתפו מצרים, ישראל, הרשות הפלסטינית וירדן. ראש המודיעין המצרי, הגנרל עומאר סולימאן, מילא תפקיד משמעותי במשא ומתן בין הצדדים הישראליים והפלסטינים, בשל כבודו וההסכמה בשני הצדדים על סמכותו.
ביולי 2018 פורסם כי מצריים מונעת מאסמאעיל הנייה, ראש הלשכה המדינית של חמאס, לצאת מרצועת עזה.
אפריקה

| מדינה | כינון היחסים | הערות |
| --- | --- | --- |
| גינאה ביסאו גינאה ביסאו |  |  מצרים מיוצגת על ידי שגרירות מצרים בקונאקרי שבגינאה ולגינאה ביסאו אין נציגות במצרים.  שתי המדינות חברות באיחוד האפריקאי. |
| סאו טומה ופרינסיפה סאו טומה ופרינסיפה |  | מצרים מיוצגת בסאו טומה ופרינסיפה על ידי שגרירותה שבלואנדה בירת אוגנדה. |
| דרום אפריקה דרום אפריקה | 1942 |  למצרים שגרירות בפרטוריה ולדרום אפריקה שגרירות בקהיר.  המדינות חברות ב-G77 ובארגון המדינות הבלתי-מזדהות. |
אמריקה

| מדינה | כינון היחסים | הערות |
| --- | --- | --- |
| ארגנטינהארגנטינה | 1947 |  למצרים שגרירות בבואנוס איירס  לארגנטינה שגרירות בקהיר |
| ברזיל ברזיל | 1924 |  לברזיל יש שגרירות בקהיר.  למצרים שגרירות בברזיליה וקונסוליה הכללית בריו דה ז'ניירו |
| קנדה קנדה | 1954 |  לקנדה שגרירות בקהיר  למצרים שגרירות באוטווה וקונסוליה כללית במונטריאול |
| צ'ילה צ'ילה |  |  לצ'ילה שגרירות בקהיר  למצרים שגרירות בסנטיאגו דה צ'ילה |
| קולומביה קולומביה |  |  למצרים שגרירות בבוגוטה  לקולומביה שגרירות בקהיר |
| מקסיקו מקסיקו | 1958 |  למקסיקו שגרירות בקהיר.  למצרים שגרירות במקסיקו סיטי |
| ארצות הברית ארצות הברית | 1882 |  יחסי ארצות הברית–מצרים  היחסים בין המדינות כוננו כאשר מצרים הייתה תחת ההאימפריה העות'מאנית, היחסים נותקו בין המדינות בעקבות מלחמת ששת הימים ונוהלו מגעים דרך מדינה שלישית כאשר מצרים פעלה בעזרת שגרירות הודו בארצות הברית וארצות הברית פעלה דרך שגרירות ספרד בקהיר, היחסים חודשו בשנת 1973.  ב-1974, בעקבות התחממות היחסים בין המדינות, גירשה מצרים כ-20,000 טכנאים סובייטיים שפעלו במדינה.  בעקבות הסכם השלום עם ישראל, הגדילה ארצות הברית את מענקי הסיוע למצרים. בין 1979 ל-2003, העניקה ארצות הברית למצרים כ-19 מיליארד דולר כסיוע צבאי, מה שהופך את הסיוע למצרים לשני בגודלו עבור מדינה שאינה חברה בנאט"ו, אחר ישראל. מלבד סיוע צבאי, קיבלה מצרים כ-30 מיליארד דולר בתור סיוע כלכלי באותן השנים. בשנת 2009 לבדה, ארצות הברית סיפקה סיוע צבאי למצרים בשווי של 1.3 מיליארד דולר, וכן סיוע כלכלי בסך של 250 מיליון דולר. בשנת 1989 הפכה מצרים, יחד עם ישראל ומדינות נוספות, לבעלת ברית עיקרית שאינה חברה בנאט"ו (Major non-NATA Ally) של ארצות הברית, מיד לאחר שנוצרה הגדרה משפטית זו. מעמד זה לא מעניק למצרים ברית הגנה עם ארצות-הברית, אך מאפשר לה שיתוף פעולה צבאי נרחב. |
| פרו פרו |  |  לפרו שגרירות בקהיר  למצרים שגרירות בלימה |
| אורוגוואי אורוגוואי |  |  למצרים שגרירות במונטווידאו  לאורוגוואי שגרירות בקהיר וקונסוליה באלכסנדריה  בין המדינות קיים הסכם סחר משנת 2004. |
אירופה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אוקיאניה

| מדינה | כינון היחסים | הערות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה אוסטרליה | 1950 |  מצרים משמשת כנקודת מעבר לסחורות בין אוסטרליה לאירופה ובעיקר לממלכה המאוחדת.  לאוסטרליה ומצרים שיתוף פעולה בנושא הלוחמה בטרור.  לאוסטרליה שגרירות בקהיר.  למצרים שגרירות בקנברה וקונסוליות בסידני ובמלבורן. |
| ניו זילנד ניו זילנד | 1974 |  יחסי מצרים-ניו זילנד  בשנת 2015, הסחר בין מצרים וניו זילנד הסתכם בסכום של כ-341 מיליון דולר. היצוא העיקרי של מצרים לניו זילנד כולל: כלי רכב, הלבשה, שטיחים ודשנים, בעוד שהיצוא של ניו זילנד אל מצרים כולל: מוצרי חלב, ביצים, דבש, מוצרי אוכל ומוצרים מן החי.  לניו זילנד שגרירות בקהיר שנפתחה ב-2007.  למצרים שגרירות בוולינגטון החל משנת 2010, בעבר הייתה שגרירות בוולינגטון בין השנים 1974 עד 1988 שנסגרה עקב אי פתיחת שגרירות ניו זילנד במצרים.  עד 2010 היו 27 חיילים ניו זילנדים בכוח המשקיפים הרב-לאומי במצרים. |
לולואה

| --- | --- |
 מדינה:  טובאלו טובאלו
 מחוז:  ננומאה
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  215 (2010)
 קואורדינטות:  5°40′25″S 176°06′54″E﻿ / ﻿5.6736944444444°S 176.115°E﻿ / -5.6736944444444; 176.115 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת טובאלו מוגדלת) פונאפוטי נוקופטאו נוקולאלאה האוקיינוס השקטלולואה(למפת טובאלו רגילה) פונאפוטי נוקופטאו נוקולאלאה האוקיינוס השקטלולואה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
לולואה (באנגלית: Lolua) הוא כפר המשמש כבירתו של אטול ננומאה בצפון־מערב טובאלו. נכון לשנת 2010, הכפר מונה 215 תושבים. הכפר ממוקם כ־465 קילומטרים צפונית־מערבית לבירת המדינה, פונאפוטי.
הערות שוליים

↑  Lolua Village. auf Citipedia.info, 19 November 2010 retrieved 28 July 2014.
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים באוקיאניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לאונרד וולף

| --- | --- |

 לידה:  25 בנובמבר 1880 קנזינגטון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  14 באוגוסט 1969 (בגיל 88) סאסקס, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 השכלה:  טריניטי קולג' (1903)  בית הספר סנט פול (1899) 
 תקופת הפעילות:  מ-1913 
 מפלגה:  מפלגת הלייבור 
 בן או בת זוג:  וירג'יניה וולף (10 באוגוסט 1912–1941)   Trekkie Parsons 
 
לאונרד סידני ווּלף (באנגלית: Leonard Sidney Woolf;‏ 25 בנובמבר 1880 – 14 באוגוסט 1969) היה תאורטיקן פוליטי, סופר, מו"ל ועובד ציבור יהודי-בריטי. בעלה של הסופרת וירג'יניה וולף.
ביוגרפיה

וולף נולד בלונדון למשפחה יהודית. היה השלישי מבין עשרת ילדיהם של מארי (née de Jongh) ושל ריס סידני וולף (הידוע כסידני וולף), שהיה עורך דין ויועץ של המלכה (Queen's Counsel). בשנת 1892, לאחר מות אביו, נשלח ללמוד בבית ארלינגטון שליד ברייטון אשר בסאסקס. משנת 1894 עד 1899 למד בבית הספר של סנט פול, ובשנת 1899 זכה במלגה למכללת טריניטי בקיימברידג', שם נבחר לחוג הקרוי Cambridge Apostles, והתחבר אל לייטון סטראשי, ג'ון מיינרד קיינס, GE מור וא.מ פורסטר. תובי סטיפן (אחיה של אשתו לעתיד) היה מיודד עם חברי החוג, אף כי לא השתייך רשמית לחוג. וולף קיבל תואר ראשון בשנת 1902, אך נשאר שם שנה נוספת כדי להתכונן לבחינות של שירות המדינה.
באוקטובר 1904 עבר וולף לציילון (כיום סרי לנקה) כצוער בשירות המדינה, תחילה בג'פנה ובהמשך בקאנדי. באוגוסט 1908 מונה לעוזר הנציב הממשלתי במחוז הדרום וניהל את המחוז המבנטוטה. במאי 1911 חזר וולף לאנגליה לשנת חופש ובתחילת 1912 התפטר משירות המדינה. באותה שנה התחתן עם וירג'יניה סטיפן.
לאונרד ווירג'יניה וולף גרו תחילה בריצ'מונד שעל התמזה, בבית בכתובת 17 The Green ובתחילת מרץ 1915 עברו לבית האוגרט הסמוך, בדרך גן העדן.
בשנת 1919 רכשו בני הזוג וולף את הבית העגול ב-Pipe Passage ב-Lewes, אך תוך זמן קצר מכרו אותו, ווירג'יניה רכשה את בית מונק שליד רודמל, בית שהיה מוקף בגינה ובבוסתן.
ללאונרד ולוירג'יניה נודעה השפעה רבה על חוג בלומסברי, שכלל גם את החברים הוותיקים של לאונרד מ-Cambridge Apostles, מתקופת לימודיו. בדצמבר 1917 היה וולף מהמייסדים של מועדון 1917 שנפגש ברחוב ג'רארד שבסוהו.
כתיבה

לאחר נישואיו לווירג'יניה פנה וולף לכתיבה ופרסם את הרומן הראשון שלו, הכפר בג'ונגל (The Village in the Jungle, 1913), המבוסס על שנותיו בציילון. מאז פרסם ספרים בתדירות של אחת לשנתיים לערך.
במהלך מלחמת העולם הראשונה, לא גויס וולף לשירות צבאי מטעמים רפואיים. הוא פנה לפוליטיקה ולפעילות חברתית והצטרף למפלגת הלייבור ולאגודה הפביאנית, וכתב דרך קבע בעבור המגזין New Statesman. בשנת 1916 כתב את ממשל בינלאומי והציע שסוכנות בינלאומית תאכוף שלום על העולם.
וולף הקדיש חלק ניכר מזמנו לטיפול בווירג'יניה, שבריאותה הנפשית הידרדרה, והוא עצמו סבל מדיכאון. בשנת 1917 קנו השניים בית דפוס קטן והקימו את הוצאת הוגארת. הפרויקט הראשון שלהם היה עלון, שהודפס ידנית ונכרך בידיהם, ובתוך עשור שנים הפכו לבית הוצאה לאור במלוא מובן המילה. באמצעותו הוציאו לאור את הרומנים של וירג'יניה, את כתביו של לאונרד ובין היתר, גם את המהדורה הראשונה של ארץ הישימון מאת ת"ס אליוט. וולף המשיך לנהל את בית ההוצאה לאור עד מותו. וירג'יניה סבלה מקשיים נפשיים לאורך כל חייה ולבסוף התאבדה בטביעה בשנת 1941. מאוחר יותר, התאהב לאונרד באמנית טרקי פרסונס, שהייתה נשואה.
לקריאה נוספת

Natania Rosenfeld, Outsiders Together: Virginia and Leonard Woolf, Princeton University Press, 2000 (הספר בקטלוג ULI)
Fred Leventhal, Peter Stansky, Leonard Woolf: Bloomsbury Socialist, Oxford University Press, 2019 (הספר בקטלוג ULI)
Judith Adamson (ed.), Love Letters: Leonard Woolf and Trekkie Ritchie Parsons, Chatto & Windus, 2001 (הספר בקטלוג ULI)
Peter Wilson, The International Theory of Leonard Woolf: a Study in Twentieth Century Idealism, Palgrave Macmillan, 2003 (הספר בקטלוג ULI)
Helen Southworth, Leonard and Virginia Woolf, the Hogarth Press and the Networks of Modernism, Edinburgh University Press, 2010 (הספר בקטלוג ULI)
Claire Battershill, Modernist Lives: Biography and Autobiography at Leonard and Virginia Woolf's Hogarth Press, Bloomsbury Academic, 2018 (הספר בקטלוג ULI)
Victoria Glendinning, Leonard Woolf: a Biography, Counterpoint, 2008 (הספר בקטלוג ULI)
Duncan Wilson, Leonard Woolf: a Political Biography, Hogarth Press, 1978 (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  WOOLF, LEONARD SIDNEY, Cambridge University
↑  "Letter", Daily News, LK, 2 באוקטובר 2002, אורכב מ-המקור ב-14 בינואר 2011 {{citation}}:  (עזרה)
↑  "Virginia Woolf (1882-1941) and Hogarth House"
↑  "Virginia’s Round House in Lewes up for sale"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269971605171  PLWABN: 9810575336205606  BIBSYS: 90071687  BNE: XX1161906  BnF: cb12284196j (data)  CANTIC: a11279102  CiNii: DA03033629  GND: 118635166  ICCU: CFIV116061  ISNI: 0000 0001 1035 3422  LCCN: n79058751  NDL: 00527447  NKC: kup19960000112593  NLA: 36528485  NLG: 163591  NSK: 000753574  NTA: 068433387  RERO: 02-A003985702  SELIBR: 212620  SNAC: w6891dvz  SUDOC: 030629942  Trove: 1274420  VIAF: 2534183   WorldCat (עם VIAF): 2534183 
וירג'יניה ולאונרד וולף, 1912
הבית העגול, Lewes, ב-2017
The Green Richmond 17, 2017
יחסי ונואטו–יפן

| יחסי ונואטו–יפן |
| --- | --- |
ונואטו: יפן


ונואטו: יפן
שטח (בקילומטר רבוע)
12,189: 377,915
אוכלוסייה
329,625: 123,588,993
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,126: 4,212,945
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,417: 34,088
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי ונואטו–יפן הם היחסים הדיפלומטיים בין רפובליקת ונואטו לבין יפן. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים בינואר 1981, כחצי שנה לאחר עצמאותה של ונואטו.
נציגויות דיפלומטיות

ונואטו אינה מיוצגת ביפן, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
יפן אינה מיוצגת בוונואטו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. יפן האמינה את שגרירותה שבסובה, בירת פיג'י, על ונואטו.
סחר

בשנת 2018 שוויו של הייצוא היפני לוונואטו עמד על 1,210 מיליון ין. באותה השנה, הייבוא היפני מונואטו עמד על 7,430 מיליון ין.
יפנים בוונואטו

על פי הלשכה היפנית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2018 התגוררו בוונואטו שבעים ושישה אזרחים יפניים.
לבלר

ערך זה עוסק בפקיד העוסק בעבודות רישום שונות. אם התכוונתם למין של דורס יום, ראו .
לבלר כותב קודקס בחצר שליט, ימי הביניים
פסל הלבלר היושב, מצרים העתיקה
לַבְלָר היה איש מקצוע שידע קרוא וכתוב ועסק לפרנסתו בכתיבת מכתבים רשמיים, כרוניקות, טקסטים ארוכים, כמו גם מסמכים משפטיים כגון חוזים, צוואות וחוקים. לבלרים הועסקו בתפקידי כתיבה בחצרות מלכים ואצילים, אצל בעלי מקצועות חופשיים, בבתי משפט ובכל מוסד שנזקק לרישום כמות גדולה של טקסט או מכתבים רשמיים. כמו כן הועסקו לבלרים על ידי סופרים ומחזאים, שהכתיבו להם את עבודותיהם.
לבלרים ידועים עוד מן העת העתיקה. במצרים העתיקה, למשל, היה תפקידו של הלבלר תפקיד רם דרג בהיררכיה המדינית ובחצר הפרעה. המשרה הייתה שמורה לאישים ממשפחת המלך והעוסק בה נגע בניהול הממלכה, תיעוד אירועים, כתיבת מכתבים, יצירת קשרים מדיניים, קשרי מסחר חוץ ופנים, וטיפול בענייני דת בקברים ובמקדשים. ידועה אף באמנות מצרים העתיקה סוגה של פסלי לבלרים ובהם פסל הלבלר היושב (2620–2500 לפנה"ס, נמצא במוזיאון הלובר).
במילה "לבלר" נעשה שימוש לראשונה בעברית במשנה לפי הלטינית: librarius, סופר, מעתיק (מן המילה הלטינית liber, "ספר"). בלשון המקרא נקרא האדם הכותב "סופר".
הניסיון בכתיבת מסמכים משפטיים הקנה ללבלרים אפשרות לנסח בעצמם חוזים ולשמש כעורכי דין בלתי-מוסמכים עבור פשוטי העם שידם אינה משגת.
בספרות המודרנית מופיע הלבלר כדמות של צעיר דלפון הנאלץ להעתיק מכתבים רשמיים משמימים במשרד עורכי דין למחייתו בסיפור הקצר "בארטלבי" של הרמן מלוויל.
ראו גם

כותב בקשות
אוריינות
הערות שוליים

↑  יהודית ויינשטיין, אמנות מצריים העתיקה, משרד החינוך
↑  טקסט הסיפור הקצר בעברית (תרגום: דפנה לוי)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4165276-9  NKC: ph124865
כדוריד במשחקים האולימפיים

משחק הכדוריד נכלל לראשונה במשחקים האולימפיים באולימפיאדת ברלין (1936). הוא לא נכלל באולימפיאדות הבאות, ורק באולימפיאדת מינכן (1972) הושב למשחקים. טורניר לנשים נערך לראשונה באולימפיאדת מונטריאול (1976).
שיטת הטורניר > גברים

בטורניר שנערך במסגרת אולימפיאדת ברלין השתתפו 6 נבחרות שהתחלקו לשני בתים. שתי הנבחרות הראשונות בכל בית עלו לבית הגמר, וארבע הנבחרות שיחקו כל אחת נגד השנייה.
באולימפיאדת מינכן השתתפו 16 נבחרות שחולקו לארבעה בתים בני ארבע נבחרות. שתי הנבחרות הראשונות מכל בית העפילו לסיבוב השני, שכלל שני בתים בני ארבע נבחרות. נבחרות שעלו יחדיו מהבית המוקדם לא שיחקו שוב זו נגד זו, והתוצאה במשחק ביניהם בסיבוב הראשון נחשבה גם לצורכי הסיבוב השני. שתי הנבחרות שסיימו ראשונות בבית שיחקו זו נגד זו במשחק הגמר, אלו שדורגו במקום השני שיחקו על מדליית הארד, אלו שדורגו במקום השלישי בכל בית שיחקו על המקום החמישי ואלו שדורגו במקום הרביעי בכל בית שיחקו על המקום השביעי. משחקי דירוג למקומות 9-16 התקיימו בין הנבחרות שהודחו בסיבוב הראשון.
מאז אולימפיאדת מונטריאול משתתפות במשחקים 12 נבחרות המחולקות לשני בתים בני 6 נבחרות (באולימפיאדת מונטריאול עצמה השתתפו רק 11 נבחרות). שתי הנבחרות שדורגו במקום הראשון בכל בית שיחקו זו מול זו במשחק הגמר, אלו שסיימו במקום השני בכל בית שיחקו זו מול זו במשחק על המקום השלישי, וכן הלאה.
באולימפיאדת ברצלונה (1992) שוב שונתה השיטה. גם במשחקים אלה השתתפו 12 נבחרות שחולקו לשני בתים, אלא שנוסף שלב חצי הגמר. הנבחרת שסיימה ראשונה בבית האחד שיחקה נגד הנבחרת שסיימה שנייה בבית השני בשלב חצי הגמר. המנצחות בשלב חצי הגמר העפילו למשחק הגמר, והמפסידות שיחקו זו מול זו על מדליית הארד. יתר הנבחרות שיחקו במשחקי דירוג על המקומות 5 עד 12.
מאז אולימפיאדת סידני (2000) נערך גם שלב רבע גמר. בשלב רבע הגמר משחקת הנבחרת שסיימה ראשונה בבית האחד נגד הנבחרת שסיימה במקום הרביעי בבית השני, וזו שסיימה שנייה משחקת נגד הנבחרת שסיימה במקום השלישי.
שיטת הטורניר > נשים

בטורניר הנשים התחרו בתחילה 6 נבחרות בלבד, ששיחקו זו נגד זו בבית אחד. באולימפיאדת סיאול (1988) השתתפו 8 נבחרות, שחולקו לשני בתים בני ארבע נבחרות. שתי הראשונות בכל בית העפילו לבית הגמר, בו שיחקו נגד שתי הנבחרות מהבית השני. באולימפיאדת ברצלונה הומר בית הגמר בשני חצאי גמר ומשחק גמר. באולימפיאדת סידני עלה מספר המשתתפות ל-10, שחולקו לשני בתים בני חמש נבחרות כל אחת. הנבחרת שדורגה אחרונה בכל בית הודחה, והיתר העפילו לרבע הגמר. הנבחרת שדורגה ראשונה בבית האחד שיחקה בשלב זה נגד הנבחרת שסיימה במקום הרביעי בבית השני, וזו שסיימה שנייה שיחקה נגד הנבחרת שסיימה במקום השלישי.
מאז אולימפיאדת בייג'ינג (2008) משתתפות בטורניר הנשים 12 נבחרות, בפורמט זהה לזה בו מתחרות נבחרות הגברים.
זכיות > גברים

12 התארים האולימפיים התחלקו בין 8 נבחרות: צרפת זכתה 3 פעמים, ברית המועצות, יוגוסלביה, וקרואטיה זכו פעמיים כל אחת, ואילו נבחרות גרמניה, גרמניה המזרחית, רוסיה והמשלחת המאוחדת זכו פעם אחת. נבחרת שוודיה העפילה לשלב הגמר 4 פעמים, יותר מכל נבחרת אחרת, אך הפסידה בכולן. 8 נבחרות נוספות זכו במדליות אולימפיות.
| אולימפיאדה | מדליית זהב | מדליית כסף | תוצאת הגמר | מדליית ארד | מקום רביעי | תוצאת המשחק על המקום השלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אולימפיאדת ברלין (1936) | גרמניה הנאצית גרמניה | אוסטריה אוסטריה | (בית גמר) | שווייץ שווייץ |  הונגריה | (בית גמר) |
| אולימפיאדת מינכן (1972) | יוגוסלביה יוגוסלביה | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 16-21 | רומניה (1867-1947) רומניה | גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | 16-19 |
| אולימפיאדת מונטריאול (1976) | ברית המועצות ברית המועצות | רומניה רומניה | 15-19 | פולין פולין | גרמניה המערבית גרמניה המערבית | 18-21 |
| אולימפיאדת מוסקבה (1980) | גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | ברית המועצות ברית המועצות | 22-23  לאחר הארכה | רומניה רומניה | הונגריה הונגריה | 18-20 |
| אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) | יוגוסלביה יוגוסלביה | גרמניה המערבית גרמניה המערבית | 17-18 | רומניה רומניה | דנמרק דנמרק | 19-23 |
| אולימפיאדת סיאול (1988) | ברית המועצות ברית המועצות | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 25-32 | יוגוסלביה יוגוסלביה | הונגריה הונגריה | 23-27 |
| אולימפיאדת ברצלונה (1992) |  המשלחת המאוחדת | שוודיה שוודיה | 20-22 | צרפת צרפת | איסלנד איסלנד | 20-24 |
| אולימפיאדת אטלנטה (1996) | קרואטיה קרואטיה | שוודיה שוודיה | 26-27 | ספרד ספרד | צרפת צרפת | 25-27 |
| אולימפיאדת סידני (2000) | רוסיה רוסיה | שוודיה שוודיה | 26-28 | ספרד ספרד | סרביה ומונטנגרו יוגוסלביה | 22-26 |
| אולימפיאדת אתונה (2004) | קרואטיה קרואטיה | גרמניה גרמניה | 24-26 | רוסיה רוסיה | הונגריה הונגריה | 26-28 |
| אולימפיאדת בייג'ינג (2008) | צרפת צרפת | איסלנד איסלנד | 23-28 | ספרד ספרד | קרואטיה קרואטיה | 29-35 |
| אולימפיאדת לונדון (2012) | צרפת צרפת | שוודיה שוודיה | 21-22 | קרואטיה קרואטיה | הונגריה הונגריה | 26-33 |
| אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) | דנמרק דנמרק | צרפת צרפת | 26-28 | גרמניה גרמניה | פולין פולין | 25-31 |
| אולימפיאדת טוקיו (2020) | צרפת צרפת | דנמרק דנמרק | 23-25 | ספרד ספרד | מצרים מצרים | 31-33 |
| אולימפיאדת פריז (2024) | דנמרק דנמרק | גרמניה גרמניה | 26-39 | ספרד ספרד | סלובניה סלובניה | 22-23 |
זכיות > נשים

10 התארים האולימפיים לנשים התחלקו בין 5 נבחרות. דנמרק זכתה בתואר 3 פעמים, ברית המועצות, נורווגיה וקוריאה הדרומית פעמיים כל אחת, ויוגוסלביה פעם אחת. 8 נבחרות נוספות זכו במדליות.
| אולימפיאדה | מדליית זהב | מדליית כסף | תוצאת הגמר | מדליית ארד | מקום רביעי | תוצאת המשחק על המקום השלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אולימפיאדת מונטריאול (1976) | ברית המועצות ברית המועצות | גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | (בית אחד) | הונגריה הונגריה | רומניה רומניה | (בית אחד) |
| אולימפיאדת מוסקבה (1980) | ברית המועצות ברית המועצות | יוגוסלביה יוגוסלביה | (בית אחד) | גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | הונגריה הונגריה | (בית אחד) |
| אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) | יוגוסלביה יוגוסלביה | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | (בית אחד) | הרפובליקה העממית של סין  סין | גרמניה המערבית גרמניה המערבית | (בית אחד) |
| אולימפיאדת סיאול (1988) | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | נורווגיה נורווגיה | (בית גמר) | ברית המועצות ברית המועצות | יוגוסלביה יוגוסלביה | (בית גמר) |
| אולימפיאדת ברצלונה (1992) | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | נורווגיה נורווגיה | 21-28 |  המשלחת המאוחדת | גרמניה גרמניה | 20-24 |
| אולימפיאדת אטלנטה (1996) | דנמרק דנמרק | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 33-37 לאחר הארכה | הונגריה הונגריה | נורווגיה נורווגיה | 18-20 |
| אולימפיאדת סידני (2000) | דנמרק דנמרק | הונגריה הונגריה | 27-31 | נורווגיה נורווגיה | קוריאה הדרומית | 21-22 |
| אולימפיאדת אתונה (2004) | דנמרק דנמרק | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 34-34 2-4 (זריקות עונשין) | אוקראינה אוקראינה | צרפת צרפת | 18-21 |
| אולימפיאדת בייג'ינג (2008) | נורווגיה נורווגיה | רוסיה רוסיה | 27-34 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | הונגריה הונגריה | 28-33 |
| אולימפיאדת לונדון (2012) | נורווגיה נורווגיה | מונטנגרו מונטנגרו | 23-26 | ספרד ספרד | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 29-31 |
| אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) | רוסיה רוסיה | צרפת צרפת | 19-22 | נורווגיה נורווגיה | הולנד הולנד | 26-36 |
| אולימפיאדת טוקיו (2020) | צרפת צרפת | הוועד האולימפי הרוסי הוועד האולימפי הרוסי | 25-30 | נורווגיה נורווגיה | שוודיה שוודיה | 19-36 |
| אולימפיאדת פריז (2024) | נורווגיה נורווגיה | צרפת צרפת | 21-29 | דנמרק דנמרק | שוודיה שוודיה | 25-30 |
מדליות

|  | מדינה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | צרפת צרפת | 4 | 2 | 1 | 7 |
| 2. | ברית המועצות ברית המועצות | 4 | 1 | 1 | 6 |
| 3. | דנמרק דנמרק | 4 | 1 | 0 | 5 |
| 4. | יוגוסלביה יוגוסלביה | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 5. | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 2 | 4 | 1 | 7 |
| 6. | נורווגיה נורווגיה | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 7. | רוסיה רוסיה | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 8. | קרואטיה קרואטיה | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 9. | גרמניה גרמניה | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 9. | גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 11. |  המשלחת המאוחדת | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 12. | שוודיה שוודיה | 0 | 4 | 0 | 4 |
| 13. | רומניה רומניה | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 14. | הונגריה הונגריה | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 15. | אוסטריה אוסטריה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 15. | איסלנד איסלנד | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 15. | גרמניה המערבית גרמניה המערבית | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 15. | מונטנגרו מונטנגרו | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 15. | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 20. | ספרד ספרד | 0 | 0 | 5 | 5 |
| 21. | אוקראינה אוקראינה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 21. | הרפובליקה העממית של סין  סין | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 21. | פולין פולין | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 21. | שווייץ שווייץ | 0 | 0 | 1 | 1 |