stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איליה רסולוב
הערות שוליים

1 2  Союз Писателей Москвы, soyuzpisateley.ru
↑  РАБОТЫ, scholar.google.com
↑  Рассолов, Илья Михайлович - Право и интернет: теоретические проблемы : диссертация ... доктора юридических наук : 12.00.14 - Search RSL, search.rsl.ru (ב־)
↑  Рассолов Илья Михайлович - МГПУ, web.archive.org, ‏2024-11-13
↑  Кафедра информационного права и цифровых технологий, web.archive.org, ‏2020-02-17
↑  Ilya RASSOLOV | Head of Department | Plekhanov Russian University of Economics, Moscow | Information, Entrepreneurial and Trade Law | Research profile, ResearchGate (באנגלית)
↑  https://msal.ru, יום השנה של אוניברסיטת יונקרס: איליה רסולוב, ‏28.02.2025
↑  «Право и Интернет. Теоретические проблемы» — читать в электронно-библиотечной система Znanium, znanium.ru (ב־)
↑  Илья Михайлович Рассолов, Интернет-право: Учеб. пособие для студентов вузов, обучающихся по специальности 021100 "Юриспруденция", Москва: ЮНИТИ Закон и право, 2004, Высшее профессиональное образование. Юриспруденция, ISBN 978-5-238-00796-0
↑  Илья Михайлович Рассолов, Право и Интернет: Теорет. проблемы, Москва: Изд-во Норма, 2003, ISBN 978-5-89123-711-7
↑  Информационное право - Рассолов И.М., 2010, ISBN 978-5-91768-102-3. (ברוסית)
↑  I. M. Rassolov, S. G. Chubukova, Institution of Legal Support for the Turnover of Genetic Information: Paradigm of the Future of Information Law, Lex Russica 74, 2021-11-30, עמ' 92–101 doi: 10.17803/1729-5920.2021.180.11.092-101
↑  LEGAL PROBLEMS OF GENETIC INFORMATION BANKS IN SCIENTIFIC RESEARCH: EUROPEAN EXPERIENCE, ResearchGate (באנגלית)
↑  Московское Бюро по правам человека, web.archive.org, ‏2013-09-27
↑  Арбитражный центр при РСПП, РАССОЛОВ Илья Михайлович, Арбитражный центр при РСПП (ברוסית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "איליה רסולוב".
ראסולוב, משפט ואינטרנט. בעיות תאורטיות. מהדורה ראשונה. 2003.
מאיר הלר

הרב מאיר הלר (סמניצר, תרל"ח, 1878 – ז' באלול תרצ"ט, אוגוסט 1939) היה רב הונגרי-ירושלמי. נודע בשל קנאותו ובשל מלחמתו ברב קוק.
ביוגרפיה

מאיר הלר נולד למלכה ולרב משה שכיהן ברבנות בעיירה סמניץ, על גבול הונגריה-צ'כיה. בשנות התר"נ עלה עם שלושת ילדיו והיה לתלמידו של המהרי"ל דיסקין. הרב משה ייסד את ועד "משמרת הקודש" על עירובין, מעשרות והחינוך, בנשיאות המהרי"ל דיסקין, הרב שמואל סלנט והרב שניאור זלמן מלובלין. לפני שתוקן עירוב בירושלים החדשה היה עומד בשבתות בשערי העיר העתיקה עם שוטר טורקי, ובודק שאין בכיסי היוצאים חפצים. הרב משה הלר נפטר בשנת תרפ"ח.
בצעירותו היה הלר, עם הרבנים יעקב משה חרל"פ ועקיבא פרוש, תלמידו של הרב הערש מיכל שפירא, ולמד ממנו את דרכי הפרישות. הרב ותלמידיו שהו במשך השבוע במחסנים בהם אחסנו תושבים דפנות סוכה. הוא שימש כבעל תוקע אצל המהרי"ל דיסקין. לפי עדות, הרב חיים ברלין רצה למנותו לרבה של שערי חסד אך הוא סירב.
הלר נהג להסתגר כל השבוע בגבעת שאול שהייתה שכונה מרוחקת, ובהמשך בחצר שטרויס. מדי מוצאי שבת לקח שתי חלות למאכלו במשך השבוע. בשנת תר"צ עבר לבתי אונגרין עקב פרעות תרפ"ט, וקבע את מקום לימודו בבתי נייטין. הוא נהג להתענות בעשרת ימי תשובה, בבה"ב, בשובבי"ם, בערב ראש חודש ובתענית צדיקים. לא ישן על מיטה אלא על דרגש עץ שהיה מכוסה בסדין. הוא נהג לערוך תענית דיבור מראש חודש אלול ועד לאחר יום כיפור. ביום כיפור עצמו נהג לעמוד על רגליו במשך כל היממה. בשמחת תורה רקד במשך כל היום. מסופר שכשביקר הרבי מסאטמאר בארץ ישראל בשנת תרצ"ב, רצה לפוגשו. נאמר לו שחייב למהר לפני ראש חודש אלול, כי לא יוכל לדבר עמו לאחר מכן.
במכתב לאחד ששלח לו פיצוי כספי על רדיפותיו נגדו הוא כותב שהוא מוחל מיד לכל מנאציו כדין תורה, כפי שהתחנך על ידי הרב שפירא, ואינו מסכים לקבל את הכסף. בצוואתו ביקש שלא לכתוב על מצבתו תוארי כבוד. הגהותיו והערותיו על ארבעה טורים נדפסו במהדורת "שירת דבורה".
ביוגרפיה > משפחתו

הלר נישא ללאה בת בנימין רבינוביץ משכונת "קריית משה". להם נולדו בן אחד וחמש בנות.
הרב רפאל צבי מיכל - נישא למרים בת הרב בן ציון ידלר. היה מגיד מישרים, מו"צ וראש ישיבת קרלין.
חיה איטה מלכה - נישאה לרב אברהם בן ציון שרלין.
רחל, נישאה לאברהם חיים ברנשטיין, בעל דפוס "חורב" בירושלים.
באשה - נישאה לרב אליהו דוד סלוטקי בנו של הרב אהרן סלוטקי, מקובל ומחבר הספר "יד דוד".
רבקה - נישאה לרב אברהם יעקב טורנהיים.
בריינדל גולדברג
נכדו הרב משה הלר היה מו"צ בולט בירושלים והתמחה במיוחד בהלכות ארבעת המינים. בנו הוא הרב מאיר הלר, מרבני קהילת תפארת ירושלים ורב קריית חסידים בבית שמש. נכד נוסף, חתנו של הרב צבי מיכל, היה הרב מנדל כהן, אף הוא מו"צ בעדה החרדית. נכד נוסף היה הרב מאיר ברנשטיין מחבר ספרי "פירוש לפירושו" על הש"ס.
פרשות הקנאות

הלר נודע בקנאותו הגדולה עוד מימיו ב"אגודת הקודש", ובעיקר במעשיו נגד הרב קוק. יש לציין שאת דרכו זו ירש מאביו ר' משה. קודם בוא הראי"ה לירושלים וקל וחומר לאחר מכן, הלך והתעצם מאבק קנאי העיר כנגד הרבנות בירושלים. עם עליית הרב קוק ארצה באלול תרע"ט, לפני טקס "קבלת פנים" בהשתתפות מאות אנשים ונכבדי ציבור בתחנת הרכבת בלוד, עברה הרכבת בתחנת העיר עזה. לשם הגיע אביו של הלר, ר' משה סמניצר ומסר לרב קוק כתב מחאה בשם "אגודת הקודש" לפיו קנאי ירושלים מתנגדים לרבנותו בעיר.
עם זאת, באותו פרק נמנע הלר מליטול חלק במאבקים, ואף ביקש לייסד "ועד חשאיים" להתכתבות עם הרב קוק "בדרך הכבוד והנימוס". לדבריו, המהפך בגישתו אירע לאחר פרסום ספר אורות בשלהי שנת תרפ"א (1921). יצוין כי בשנים שקודם לכן תמכו כלכלית בהלר שלמה זלמן קוק ושמואל קוק, אביו ואחיו של הראי"ה קוק. מאז והלאה סירב הלר להנות מכספי הצדקה שהוענקו לו. באותה עת שלח מכתב חריף אל חברו לשעבר הרב יעקב משה חרל"פ, תלמידו של הראי"ה.
הרב שמואל אבידור הכהן ציין כי הלר הבן מנע פגישות בין הרב יוסף חיים זוננפלד והרב יצחק ירוחם דיסקין לרב קוק בתחבולות שונות.
פרשות הקנאות > כרוז "קול גדול"

הלר נהג להדפיס פשקווילים חתומים בשמו בנושאים שונים. בחודש אייר של שנת תרפ"ב הדפיס חוברת בשם "קול גדול" יחד עם הרב יוסף הופמן כנגד הרב קוק. בחוברת דברים קשים כנגד הראי"ה קוק, חברי מועצת הרבנות הראשית (המכונה בחוברת, בעיוות מכוון, "הרבנות הרשות" - כלומר "רבנות מטעם") וחברי בתי הדין בירושלים. דייני העיר הרב צבי פסח פרנק והרב פישל ברנשטיין זוכים אף הם לקיתונות בוז ונאצות, בשל תמיכתם ברב קוק. לצד זאת החוברת מעתירה שבחים על הרב יוסף חיים זוננפלד, שהוא בעיני הכותבים רבה האמיתי של העיר, וחברי בית הדין שלו הרב משה נחום ולנשטיין והרב יצחק פרנקל, "שלא הטו אחר הבצע ולא נפלו בעצת המרגלים", וכן הרב מרדכי לייב רובין. בחוברת נדפסו בין השאר ציטוטים מקוטעים מכתבי הראי"ה קוק, המוכיחים לכאורה כי אמונתו פסולה, וכן מכתבי רבנים שונים אודותיו.
קצין המשטרה דוד תדהר הצליח למנוע חלקית את הדפסת הכרוז, והוא לא הושלם מעולם והופץ חלקית. בצעד נדיר אסר אף בית הדין של הרב זוננפלד על הפצת הקונטרס וקרא לגנוז אותו. הלר נקרא עם הרב יוסף הופמן לדין תורה ברבנות הראשית, ומשלא הגיעו נערכה אספת רבנים בירושלים בה הוחלט לנדותם. בהמשך נאסרו השניים על ידי המשטרה, הועמדו לדין, הורשעו ונידונו למאסר או לקנס. ערעורם בפני ערכאה נוספת נדחה, והשניים בחרו במאסר. עיתון אגודת ישראל בירושלים "קול ישראל" יצא במחאה על כך, ורבני העדה החרדית פרסמו מכתב לתפילה לשחרורם וקראו לבטל את העונש שהושת עליהם.
לאחר פסק הדין, בתיווכו של הראשון לציון הרב יעקב מאיר, הוצע בפני השניים להצהיר שלא ישובו על מעשיהם ועונשם יבוטל. סמניצר ניאות לכך אולם הופמן סירב. בהמשך שילם אחד מחבריהם הקנאים חלק מן הקנס והשניים שוחררו מבית הכלא. אביו של האסיר, הרב משה סמניצר, פרסם כרוז תמיכה בבנו היושב בבית הכלא. בהמשך ניסו הראי"ה קוק ועמיתו הראשון לציון הרב מאיר להשלים את תשלום החוב של שני משמיציהם, והראשון אף התיר להשלים את הסכום מכספים שנמסרו לכתחילה לצדקה לעניים.
פרשות הקנאות > הכרוז נגד האדמו"ר מגור והרב קוק

הפרשה המפורסמת ביותר שנקשרה בשמו היא פרשת הפשקוויל נגד האדמו"ר מגור, ה"אמרי אמת". בקיץ של שנת תרפ"ז הגיע האדמו"ר מגור לביקור בארץ ישראל, בין השאר כדי לנסות לפייס בין הרב קוק לעדה החרדית. לקראת בואו ניסו קנאי ירושלים למנוע מפגש ידידותי בין האדמו"ר והראי"ה קוק, והרב ישעיה אשר זליג מרגליות כתב אף הוא מכתב חריף לאדמו"ר מגור, אולם ללא הועיל. ה"אמרי אמת" ביקר אצל הרב קוק ואצל הרב יוסף חיים זוננפלד ולמעשה לא הצליח להשכין שלום בין הצדדים. לאחר פגישת האדמו"ר והראי"ה הדפיס הלר פשקוויל מבזה במיוחד כנגד שניהם.
ב"ה במקום שיש חלול השם אין חולקין כבוד לרב. / המסביר פנים לרשע הרי זה ממרגיזי אל. / אברהם-אברהם לגזירה שוה. / לא לחינם הלך הזרזיר אצל העורב... אלא מפני שהוא מינו-ת. / יום ד' לסדר הבדלו מתוך העדה הזאת. / שנת תרפ"ז, התחלה, הכסף יענה את הכל.
על פי המסופר בקרב חוגי הקנאים, ביום הדפסת הפשקוויל התענה סמניצר והלך לטבול במקווה. אגודת ישראל בירושלים התנערה מסמניצר. במקביל אגודת הרבנים בפולין, בה היו חברים יותר משש מאות נושאי משרה רבנית, נידתה את סמניצר כדין "מבזה תלמידי חכמים". חסידי גור תבעו מהרב זוננפלד ובית הדין של העדה החרדית להחרים את השניים ולהוציאם מוועד העיר האשכנזי. בתגובה הוציא בית הדין מכתב התנערות חריף יחסית, אולם הוא לא סיפק את חסידי גור. בשל מאורעות אלו חל נתק בין חסידות גור לעדה החרדית. בהמשך[דרושה הבהרה] הגיע הלר לבקש את מחילת ה"אמרי אמת", אולם בנו הרב ישראל (בעל "בית ישראל"), שפתח את הדלת - גירשו מן הבית.[דרוש מקור]
פרשות הקנאות > פעילויות נוספות

בקיץ של שנת תרצ"ה פרסם הלר פשקוויל בו כתב כי ראשי אגודת ישראל בירושלים אשר ערכו משא ומתן עם הוועד הלאומי, עשו זאת על דעת עצמם ופועלם הוא "נגד תורתנו הקדושה". בדצמבר 1935 פרסם הלר פשקוויל נגד "הרבנים הפורצים שפרצו גדרן של חכמים ונכנסו לוועד הלאומי בעד אגורת כסף". לדבריו, רבנים אלה "דינם כדין כהני הבמות ואין עומדין מפניהם ואין קורין אותם רבי ומכ"ש [=ומכל שכן] שאין לסמוך על הוראתם - ובפרט בענייני שחיטות ובדיקות". כשלוש שנים לאחר מכן פרסם פרסם פשקוויל נוסף תחת הכותרת "לאפרושי מאיסורא", בו כתב כי הצורך בשר בכשרות הרבנות "מתחבר ומחזיק ידי עוברי עבירה".
לקריאה נוספת

מנדל גרליץ, מרא דארעא ישראל, כרך ב, עמ' שב-שי
צבי ויהודה משי זהב, יעקב ישראל דה האן, ירושלים תשמ"ו, עמ' 139-145
מנחם פרידמן, חברה ודת: האורתודוקסיה הלא-ציונית בארץ-ישראל: תרע"ח-תרצ"ו 1936-1918, יד יצחק בן-צבי 1978, עמ' 277 ואילך
מנחם פרידמן וניצה בהרוזי ברעוז, פשקווילים - מודעות קיר וכרזות פולמוס ברחוב החרדי, יד יצחק בן-צבי ומוזיאון ארץ ישראל, 2005
נתן אנשין, שביבים ירושלמים, קהילות המבשר מס' 281, כ"ג בטבת תשע"ה
אוריאל ברק, 'על יחסי הרב יעקב משה חרל״פ וקנאי ירושלים: איגרת לא ידועה מאת ר' מאיר הלר', עלי ספר, כ"ד-כ"ה, אלול תשע"ה, עמ' 285-295
הערות שוליים

↑  בטוב ירושלים - זכרונות המגיד הירושלמי, רבי בן ציון יאדלר, פרק י', עמ' רנח (הוצאת נצח, ה'תשכ"ז)
↑  הרב משה סמניצר, הארץ, 5 באוגוסט 1928, עמ' 1.
↑  על פי יעקב גליס, בית אבא.
↑  בהקדמת הטור:"אזכיר במיוחד את ידידי החשוב הרה"ג ר' משה הלר ז"ל שהועיל למסור לנו ספרי ארבעה טורים של מר זקינו הרה"ג הצדיק ר' מאיר הלר (סעמניצער) זצ"ל אשר תוך כדי לימודו ציין רבבות מראי מקומות בכל ד' טורים וב"י ותיקן תיקונים רבים שהאירו עינינו בעבודתינו".
↑  הרב צבי יהודה קוק, "לכבודו של גאון ישראל", הצופה, 30 באוגוסט 1946, חלק א וחלק ב; לנתיבות ישראל, כרך ב, בית אל תשע"א, עמ' תעה; מתורתו של רבי פנחס [אפשטיין], כרך ב, מכון ירושלים תשע"ח, עמ' תרב.
↑  ראו עדותו אצל: צבי הירש פרידמן, צבי חמד, קונטרסים לח-לט-מ, ברוקלין תש"ך, עמ' נח-ס.
↑  אוריאל ברק, 'על יחסי הרב יעקב משה חרל״פ וקנאי ירושלים: איגרת לא ידועה מאת ר' מאיר הלר', עלי ספר, כ"ד-כ"ה, אלול תשע"ה, עמ' 285-295.
↑  הרב שמואל אבידור הכהן, האיש נגד הזרם, ירושלים תשכ"ב, עמ' קנט-קסא.
↑  חלול השם, דואר היום, 16ביוני 1922, עמ' 3.
↑  צילום פסק הדין המקורי (י"ב אב תרפ"ב), בכתב ידם של חברי בית הדין - הרבנים רובין, פרנק ומשה חיים קריוואינסקי - באתר בית המכירות בידספיריט.
↑  שלמה זלמן זוננפלד, האיש על החומה, כרך ג, ירושלים תשס"ו, עמ' 417-418.
↑  החרמת מחברי כתב-הפלסתר, דואר היום, 20 ביוני 1922, עמ' 3.
↑  היאומן כי יסופר?, דואר היום, 7 ביולי 1922, עמ' 3.
↑  נוסח פסק-הדין, דואר היום, 1 באוגוסט 1922, עמ' 4.
↑  הערעור של מחברי כתב הפלסתר, הארץ, 21 באוגוסט 1922, עמ' 3.
↑  למשפט מחברי כתב הפלסתר, הארץ, 21 באוגוסט 1922, עמ' 4.
↑  מכתב העדה החרדית.
↑  ניסיון לבטל את המשפט, דואר היום, 21 באוגוסט 1922, עמ' 3.
↑  אצל ראש הרבנים, דואר היום, 29 באוגוסט 1922, עמ' 3.
↑  מנחם מנדל וצבי משי זהב, האיש על העדה: נוהג כצאן יוסף, ירושלים תש"ע, עמ' ת-תא.
↑  יצוין כי לפי עדות הרב משה צבי נריה, הראי"ה קוק שידע על מצבו הכלכלי הקשה, היה שולח אל סמניצר בצנעה מדי חודש תמיכה כלכלית. בתקופה בה שהה בארצות הברית, אף שלח מכתב אל מזכירו הרב שמואל אהרן שזורי, בו פקד עליו להמשיך בהענקת הכספים (בשדה הראי"ה, תל אביב תשמ"ז, עמ' 405.
↑  המחלוקת בין החרדים מתחדדת, דבר, 5 ביולי 1927, עמ' 4.
↑  גם בספרו אשרי האיש, עמודים כח - לב, כותב על הנושא ברמזים.
↑  מנשה אונגר, המחלוקת "לשם שמים" בירושלים: אחרי ביקורו של האדמו"ר מגור, הארץ, 26 ביולי 1927, עמ' 3
↑  הד ההתנפלות על הרבי מגור בירושלים, הארץ, 3 באוקטובר 1927
↑  קונטרס עיתונאי, וורשה כסלו תרפ"ח, עמ' ב.
↑  מן המקור, כרך ב, עמ' 84. מסמכים הנוגעים בביקור ובמפגש נדפסו אצל מנחם פרוש, שרשרת הדורות בתקופות הסוערות, כרך ג, ירושלים תשס"א, עמ' 281-287.
↑  בנימין קלוגר, מן המקור, כרך ד, ירושלים תשמ"ה, עמ' 51. במקביל שלח יחד עם חבריו הרב דוד בהר"ן והרב ברוך הולמינר מכתב מחאה בנושא אל ראשי הוועד האשכנזי (מרא דארעא דישראל, כרך ב, "נספחים לפרק כיבוש הקהילות", מסמך 8).
↑  תורת רבי עמרם, כרך ב, ירושלים תשל"ז, סי' לח; קימי קפלן, עמרם בלוי, ירושלים תשע"ז, עמ' 141.
↑  מן המקור, שם, עמ' 26; תורת רבי עמרם, שם, סי' מ.
משחקי ספורט ממוחשבים

שני שחקנים משחקים טניס אחד נגד השני במשחק Wii Sports שבקונסולת המשחקים Wii
משחקי ספורט ממוחשבים היא סוגה של משחקי וידאו המדמים עיסוק בענפי ספורט שונים.
המשחקים בסוגה היו פופולריים עוד מאז שקונסולות המשחקים והמחשבים אישיים הפכו זמינים לציבור. לאורך השנים פותחו משחקי וידאו לרוב ענפי הספורט, כולל לספורט קבוצתי, אתלטיקה, ספורט אתגרי וספורט לחימה. בעוד שבחלק מהמשחקים השחקן ממוקד בלשחק את משחק הספורט עצמו (כגון במשחקים eFootball ו-NBA 2K), במשחקים אחרים השחקן ממוקד בניהול של קבוצות ספורט (כגון במשחקים Football Manager ו- Out of the Park Baseball).
חלק מסדרות משחקי הספורט מכילים כוללים את השחקנים האמיתיים שמשחקים באותן הקבוצות, והקבוצות מתעדכנות מדי שנה כאשר יוצאת הגרסה החדשה של המשחק על מנת לשקף את השינויים שחלו בעולם האמיתי.
היסטוריה

משחקי ספורט ממוחשבים קיימים עוד מימיה הראשונים של תעשיית משחקי הווידאו. אחד ממשחקי הספורט הראשונים שפותחו היה המשחק "Tennis for Two" שפותח ב-1958 על ידי הפיזיקאי וויליאם היגינת'ם. עם זאת, רק בסוף שנות ה-70 ותחילת שנות ה-80 זכו משחקי הספורט הממוחשבים לפופולריות עצומה בתקופה בה מכונות הארקייד וקונסולות המשחקים הביתיות הפכו נפוצים.
משחקים בולטים בז'אנר שיצאו במהלך שנות ה-80 כוללים בין היתר את המשחקים "Tecmo Bowl"(אנ')‏, "Double Dribble"(אנ')‏ ו-"Track & Field"(אנ') אם כי הגרפיקה ומכניקת המשחק של המשחקים הללו היו פשוטים יחסית בהשוואה לסטנדרטים המודרניים.
במהלך שנות ה-90, עם ההתפתחות של טכנולוגיית המחשוב, נוצרו כמה מהזיכיונות הפופולריים ביותר בז'אנר כמו "FIFA Soccer"‏, "NBA Jam"(אנ')‏, "Madden NFL"(אנ')‏, וזיכיון משחקי הסקייטבורד של טוני הוק.(אנ') המשחקים הללו השתמשו בגרפיקה תלת-ממדית ובמכניקת משחק מתקדמת, וסיפקו לשחקנים חוויית משחק מציאותית וסוחפת יותר אשר העלו באופן ניכר את הפופולריות של המשחקים בז'אנר.
במהלך שנות ה-2000 נוספו אפשרויות מתקדמות נוספות למשחקים בז'אנר כמו גרפיקה מציאותית יותר, היכולת לשחק במשחקים מרובי משתתפים באינטרנט, ומערכות בקרת תנועה אפשרו גם לשחק במשחקי ספורט כאשר משתמשים בגוף עצמו.
בשנים האחרונות מפותחים גם משחקי ספורט אשר מבוססים על טכנולוגיות מתקדמות כמו מציאות מדומה (VR) ומציאות רבודה (AR) אשר מספקים לשחקנים חוויות אפילו עוד יותר אינטראקטיביות.
סוגי המשחקים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
משחקי ארקייד - משחקי הספורט באולמות הארקייד זכו לאורך השנים לפופולריות רבה. משחקי הארקייד הם בדרך כלל פחות מציאותיים ומתמקדים יותר בחוויית משחק מופשטת ומהירה יותר.
משחקי סימולציה - במשחקי סימולציה מושם דגש רב יותר על יצירת משחקים שדומים יותר למשחקי הספורט במציאות מאשר במשחקי הארקייד. המשחקים הללו נוטים להיות איטיים יותר, מדויקים יותר ונוטים להקפיד על הכללים הרגילים, בעוד שמשחקי הארקייד נוטים להיות מהירים יחסית. דוגמאות למשחקים מהסוג הזה כוללים את EA Sports FC, eFootball, NHL, EA Sports WRC, F1, MotoGP, PGA Tour, PGA Tour 2K, MLB The Show, Madden NFL ו- NBA 2K.
משחקי ניהול קבוצות ספורט - במשחקים הללו השחקן הוא המנג'ר של קבוצת ספורט, אשר אחראי הן על הפן הספורטיבי והן על הפן הכלכלי והניהולי של הקבוצה, ואשר צריך להביס את קבוצות הספורט האחרות באותה הליגה שנשלטות לרוב על ידי המחשב.
ראו גם

ערכים על משחקי ספורט ממוחשבים
משחק התעמלות ממוחשב
הערות שוליים

↑  Yu, Patrick (18 בינואר 2023). "What Are Sports Games?". Acer. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Fontana, Scott (2020-09-25). "How NFL Blitz Became the Best Arcade Football Game Ever Made". Den of Geek (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-06-22.
↑  "At 25 years old, 'NBA Jam' is still 'on fire'". The Oklahoman (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-06-22.
↑  jeffrey.creech (2021-06-17). "History of Esports | The University of New Haven Online". University of New Haven (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-06-22.
| סוגות משחקי וידאו |
| --- | --- | --- |
| משחקי פעולה | משחק מכות (Hack and slash) • משחק לחימה • משחק פלטפורמה (משחק ריצה אינסופית) • משחק יריות (משחק ירי בגוף ראשון • Shoot 'em up • משחק יריות טקטי • משחק ירי בגוף שלישי • משחק באטל רויאל) |  |
| משחקי פעולה-הרפתקאות | משחק דמוי GTA • משחק התגנבות • משחק מטרוידבניה • משחק הישרדות-אימה |  |
| משחקי הרפתקה | משחק הרפתקאות גרפי • משחק הרפתקאות מבוסס טקסט • סרט אינטראקטיבי • רומן חזותי |  |
| משחקי תפקידים | משחק פעולה-תפקידים • Dungeon crawler • משחק תפקידים המוני ברשת • משחק תפקידים טקטי |  |
| משחקי אסטרטגיה | משחק אסטרטגיה בזמן אמת (הגנת מגדלים) • משחק אסטרטגיה מבוסס תורות • 4X • משחק ארטילריה ממוחשב • משחק זירת קרב מרובת משתתפים • משחק אסטרטגיה מקוון מרובה משתתפים בזמן אמת • משחק טקטיקה בזמן אמת • משחק טקטיקה מבוסס תורות • משחקי מלחמה ממוחשבים |  |
| משחקי סימולציה | סימולציות ניהול ובנייה (משחקי בניית ערים) • סימולציות חיים (סימולציות חברתיות • חיות מחמד וירטואליות) • משחק אלוהות • משחק ספורט ממוחשב • משחקי סימולציית כלי רכב (סימולציות טיסה • סימולציות טיסה בחלל • סימולציות מרוצים • משחקי מרוצי קארטינג • סימולציות רכבות) |  |
| סוגות אחרות | משחק חשיבה • משחק חינוכי • משחק התעמלות  • משחק וידאו מוזיקלי • משחק חברה ממוחשב • משחק שולחן ממוחשב |  |
| כללי | היסטוריה של משחקי הווידאו • משחק וידאו לשחקן יחיד • משחק מרובה משתתפים (Co-op • PVP) • משחק קונסולה • משחק מחשב • משחק ארקייד • משחק מובייל • משחק וידאו המבוסס על מיקום גאוגרפי • משחק מציאות מדומה • משחק רשת (משחק דפדפן • משחק רשת מרובה משתתפים • משחק רשת חברתית) • משחק מבוסס טקסט • משחק גלילה צדדית • משחקי עולם פתוח • משחק אינדי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1042402515 
שחקנים משחקים במשחק "FIFA Soccer"
התפוצצות אוכלוסין

גרף של אוכלוסיית העולם מ-10,000 לפני הספירה ועד 2,000 לספירה
מפה של מדינות על פי צפיפות אוכלוסין לקילומטר רבוע בשנת 2007
תחומי צפיפות אוכלוסייה גבוהה בעולם, מחושבים ב-2005
מפה של מדינות וטריטוריות על פי שיעור פריון
שיעור אוכלוסיית אדם בעולם, צמיחה באחוזים, עם המשתנים של לידה, פטירות, הגירה, והגירה – 2013
התפוצצות אוכלוסין אנושית היא חריגה של כמות האוכלוסייה האנושית וצרכיה מכושר הנשיאה, המשאבים והתשתיות של אזור מסוים. בפרספקטיבה ארוכת טווח, התפוצצות אוכלוסין עלולה להתרחש גם כאשר אוכלוסייה קיימת איננה יכולה להמשיך ולהתקיים בלי שתגרום לדלדול מהיר של משאבים מתכלים, או בלי שהקיבולת הסביבתית תפחת עד שלא תוכל עוד לתמוך בה.
התפוצצות אוכלוסין יכולה לנבוע מעלייה בילודה, ירידה בשיעורי תמותה, גידול בהגירה, או דלדול בר קיימא של משאבים. היא עשויה להיות מתוחמת באזור גאוגרפי מקומי כמו מדינה או חבל ארץ, ואף אזור גלובלי כמו כדור הארץ, כולו או חלקו. התוצאה של התפוצצות אוכלוסין עלולה להיות משבר כלכלי, תברואתי, חברתי ומדיני. כמו כן, עלולים להיווצר עוני, מחלות ורעב.
בסוף המאה ה-20 ירד מאוד קצב גידול האוכלוסייה במדינות מתפתחות, ואוכלוסיית העולם צפויה להתייצב ואף לפחות, כבר במהלך המאה ה-21. על פי נתוני האו"ם, הילודה בעולם ירדה דרסטית מממוצע של 4.97 ילדים למשפחה בשנות ה-50 של המאה ה-20 ל־2.5 ילדים למשפחה בממוצע בשנים 2010–2020.
היסטוריית גידול האוכלוסייה

אוכלוסיית העולם עברה מספר תקופות של גידול מאז שחר הציוויליזציה בתקופת ההולוקן, בסביבות 10,000 לפני הספירה. ראשיתה של הציוויליזציה עולה בקנה אחד עם נסיגת הקרח לאחר סיום עידן הקרח האחרון. החקלאות אפשרה גידול אוכלוסיות בחלקים רבים של העולם, בעיקר בסין, תת היבשת ההודית ואגן הים התיכון. מדי פעם האוכלוסייה התכווצה בעקבות אסונות טבע, רעב ומגפות. כך למשל בעקבות המוות השחור אוכלוסיית העולם הצטמצמה ב-20% במהלך המאה ה-14.
לאחר תחילת המהפכה התעשייתית, במהלך המאה ה-18, קצב גידול האוכלוסייה החל לעלות. בסוף המאה ה-18, אוכלוסיית העולם נאמדה בקצת פחות ממיליארד . בתחילת המאה ה-20, אוכלוסיית העולם הייתה בערך 1.6 מיליארד . צמיחה דרמטית החלה לאחר מלחמת העולם השנייה. אז החל גידול אוכלוסיית העולם בקצב של מעל 1.8% בשנה במקביל להגדלת ייצור המזון כתוצאה מתיעוש החקלאות שהביאה המהפכה הירוקה . קצב גידול האוכלוסייה האנושית הגיע לשיא ב-1964, בערך 2.1% בשנה. כל תוספת של מיליארד בני אדם לקחה פחות ופחות זמן: 33 שנים להגיע לשלושה מיליארד ב-1960, 14 שנים עבור ארבעה מיליארד ב-1974, 13 שנים עבור חמישה מיליארד ב-1987, 12 שנים עבור שישה מיליארד ב-1999, 12 שנים עבור שבעה מיליארד ב-2011 ו-11 שנים עבור שמונה מיליארד בסוף 2022.
החשש מפיצוץ אוכלוסין לאורך ההיסטוריה

לחששות לגבי גודל או צפיפות האוכלוסייה יש היסטוריה ארוכה: טרטוליאנוס, תושב העיר קרתגו במאה השנייה לספירה, מתח ביקורת על האוכלוסייה בזמנו וטען שמספרם הרב של בני האדם מקשים על התמודדות עם רעב המוני, מגפות ואסונות טבע. למרות חששות אלה, חוקרים לא מצאו ציווילזציות שקרסו בשל פיצוץ אוכלוסין.
בתחילת המאה ה-19, אינטלקטואלים כמו תומאס מלתוס טענו שהמין האנושי יגדל יותר מכמות משאבי המזון הנדרשים לקיומו. מכיוון שכמות סופית של קרקע לא תהיה מסוגלת לתמוך באוכלוסייה בעלת פוטנציאל גידול בלתי מוגבל. במהלך המאה ה-19, עבודתו של מלתוס, במיוחד מאמר על עקרון האוכלוסין, פורשה לעיתים קרובות באופן שהאשים רק את העניים במצבם, ונאמר שעזרה להם מחמירה את התנאים בטווח הארוך. זה הביא, למשל, לחוקי העוני באנגליה (אנ') ב-1834 ולתגובה מהוססת לרעב תפוחי האדמה הגדול באירלנד.
ספרו של פול ארליך "פצצת האוכלוסין" הפך לרב מכר עם יציאתו לאור ב-1968, ויצר עניין מחודש באוכלוסיות יתר. הספר טען שגידול האוכלוסין יוביל לרעב, להתמוטטות חברתית ולסכסוכים חברתיים, סביבתיים וכלכליים אחרים בעשורים הקרובים, ודגל במדיניות לבלימתו. המועדון של רומא פרסם את הספר המשפיע The Limits to Growth בשנת 1972, אשר השתמש באופן דומה במודלים ממוחשבים כדי לטעון כי מגמות מתמשכות של גידול אוכלוסייה יובילו לקריסת מערכתית גלובלית. הרעיון של פיצוץ אוכלוסין היה גם נושא לכמה יצירות של מדע בדיוני וסיפורת דיסטופית במהלך שנות ה-60 של המאה-20. מדיניות אוכלוסייה אנושית ותכנון משפחה אומצו על ידי כמה מדינות בסוף המאה ה-20 במאמץ לבלום את גידול האוכלוסייה, כולל בסין ובהודו.
עם זאת, תחזיות רבות של אוכלוסיות יתר במהלך המאה ה-20 לא התממשו. ב"פצצת האוכלוסין" הצהיר ארליך שבסוף המאה ה-20 מאות מיליונים יגוועו מרעב, למרות שהודה שחלק מהתחזיות המוקדמות שלו לא התממשו, ארליך ממשיך לתמוך בכך שאוכלוסיית יתר היא נושא מרכזי.
ככל שפרופיל הבעיות הסביבתיות העומדות בפני האנושות גדל במהלך סוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21, חלקם הסתכלו על גידול האוכלוסייה כגורם שורש. סקר מ-2015 ממרכז המחקר פיו מדווח כי 82% מהמדענים הקשורים לאגודה האמריקאית לקידום המדע היו מודאגים מגידול האוכלוסייה. בשנת 2017, יותר משליש מ-50 מדענים זוכי פרס נובל שנסקרו על ידי ה-Times Higher Education במפגשי חתני פרס נובל בגרמניה אמרו שאוכלוסיית יתר אנושית והידרדרות סביבתית הם שני האיומים הגדולים ביותר העומדים בפני האנושות. בנובמבר באותה שנה, נחתמה "אזהרת המדענים העולמית לאנושות": הודעה שנייה, שנחתמה על ידי 15,364 מדענים מ-184 מדינות, ציינה שגידול אוכלוסייה אנושי מהיר הוא "הגורם העיקרי מאחורי איומים אקולוגיים רבים ואף חברתיים". ארליך ומדענים אחרים בכנס בוותיקן על הכחדת מינים עכשוויים קשרו את הנושא לגידול האוכלוסייה ב-2017, ודגלו בשליטה באוכלוסיית האדם, מה שמשך מחלוקת מצד הכנסייה הקתולית. בשנת 2019, אזהרה על שינויי אקלים שנחתמה על ידי 11,000 מדענים מ-153 מדינות אמרה כי גידול האוכלוסייה האנושית מוסיף 80 מיליון בני אדם מדי שנה, ו"יש לייצב את אוכלוסיית העולם - ובאופן אידיאלי, לצמצם בהדרגה - במסגרת שמבטיחה שלמות חברתית" כדי להפחית את ההשפעה של "גידול האוכלוסייה על פליטת גזי חממה ואובדן המגוון הביולוגי."
| אוכלוסייה> שנה | אוכלוסייה> מיליארד | אוכלוסייה>  | אוכלוסייה>  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1804 | 1 |  |  |
| 1927 | 2 |  |  |
| 1959 | 3 |  |  |
| 1974 | 4 |  |  |
| 1987 | 5 |  |  |
| 1999 | 6 |  |  |
| 2011 | 7 |  |  |
| 2022 | 8 |  |  |
טענות להשפעות של פיצוץ אוכלוסין > עוני ותמותת תינוקות וילדים

למרות שמבקרים רבים הביעו דאגה שגידול האוכלוסייה יוביל לעלייה בעוני העולמי ובתמותת תינוקות, שני המדדים ירדו במהלך 200 השנים האחרונות של גידול האוכלוסייה.