stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סקסארד
ילידי המקום

מארטון זלד במקור מוריץ גרינהוט (1865 – 1946) היה גנרל צבא ממלכת הונגריה יהודי-הונגרי.
קלרה קובאץ' (1912 – 1982) הייתה רופאת ילדים (MD), דוקטור למדעי הרפואה (PhD) (1968) וניצולת שואה.
הוגו דרי (במקור עד 1904 קליין 1887 – 1949) היה שחקן, סטנדאפיסט יהודי-הונגרי.
אוסקר גאטי (1949) הוא שחקן יהודי-הונגרי זוכה פרס מארי יאסאי (הפרס הגבוה למשחק בהונגריה).
אנדרה קלמן (1921 – 2000) היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי, המטולוג, פרופסור באוניברסיטה. נשיא הקרן להשתלות מח עצם.
ערים תאומות

| --- | --- |
 סרביה בצ'יי, סרביה  צרפת Bezons, צרפת  גרמניה Bietigheim-Bissingen, גרמניה  רומניה Făget, רומניה:  רומניה לוגוז', רומניה  איטליה רוונה, איטליה  פינלנד Tornio, פינלנד  בלגיה Waregem, בלגיה
הערות שוליים

↑  המפקד איפשר לכל נפקד להשתייך ליותר מלאום/קבוצה אתנית אחת. לכן סכום האחוזים יכול לעבור את ה-100%.
↑  אוכלוסייה היסטורית, 1870 - 2001, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ההונגרית KSH
↑  Detailed Gazetteer of Hungary
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552693805171  GND: 4290063-3  LCCN: n83052255  MusicBrainz: e0f69753-e698-4d79-a613-364270168181  NKC: ge1135469  VIAF: 157141674   WorldCat (עם VIAF): 157141674 
מרכז העיר
עמוס פיאט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בדצמבר 1956 (בן 67) חיפה, ישראל 
 ענף מדעי:  מדעי המחשב, computer algorithm, קריפטוגרפיה, תורת המשחקים 
 מקום לימודים:  מכון ויצמן למדע 
 מנחה לדוקטורט:  עדי שמיר 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב 
 תלמידי דוקטורט:  יובל רבני, Meital Levy, דן פלדמן, Yiftach Ravid, Manor Mendel, Amos Fiat 
 פרסים והוקרה:  פרס פריס קנלאקיס (2016)  עמית ACM (2021) 
 
עמוס פיאט (נולד ב-1 בדצמבר 1956 בחיפה) הוא מדען מחשב ישראלי ופרופסור באוניברסיטת תל אביב.
בין השנים 1976 ל-1982 שירת בצה"ל. בשנת 1987 סיים דוקטורט במכון ויצמן בהנחיית עדי שמיר. בשנים 87–89 היה בפוסט-דוקטורט באוניברסיטת קליפורניה בברקלי אצל מנואל בלום וריצ'רד קארפ ובשנת 1989 הצטרף לסגל אוניברסיטת תל אביב.
יחד עם עדי שמיר ואוריאל פייגה פיתח את פרוטוקול פייגה-פיאט-שמיר.
ב-1987 ייסדו פיאט ויוסי טולפן את חברת אבטחת המידע "מחקר אלגוריתמים". ב-1997 נמכרה החברה לסיילינק האמריקנית תמורת כ-83 מיליון דולר במזומן ובמניות.
זכה בשנת 2016 בפרס פריס קנלאקיס של ה-ACM.
הערות שוליים

↑  ACM Paris Kanellakis Award
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007436797305171  ACM DL: 81100374469  dblp: 06/894  GND: 140450769  ISNI: 0000 0000 4531 6106  LCCN: n98068254  MGP: 19320  NKC: ntk20241237630  NTA: 173161502  ORCID: 0000-0002-5748-9519  VIAF: 7617809   WorldCat (עם VIAF): 7617809
עונת 1991/1992 בליגה הלאומית בכדורסל

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  1 באוקטובר 1991 
 תאריך סיום:  אפריל 1992 
 מספר משתתפות:  12
 זוכה:  מכבי תל אביב
 סגנית:  הפועל תל אביב
 מלך הסלים:  ג'ו דאוסן (הפועל אילת/אילות)  27.6 (עונה סדירה) למשחק
 http://basket.co.il
 → 1990/19911992/1993 ←
 
עונת 1991/1992 בליגה הלאומית בכדורסל  הייתה עונתה ה-38 של ליגת הכדורסל הבכירה בישראל. הליגה כללה 12 קבוצות. מתכונת התחרות עם פורמט פלייאוף לא השתנה מהעונה הקודמת. ארבע הראשונות התמודדו זו מול זו בסדרות של הטוב מחמישה משחקים, כשלקבוצה בעלת המיקום הגבוה יותר יתרון ביתיות. מנצחות סדרות חצי הגמר התמודדו בסדרת גמר של טוב מ-5 כאשר המנצחת בסדרת הגמר זוכה באליפות.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו הפועל אילת ומכבי חדרה.
העונה הסדירה החלה ב-1 באוקטובר 1991 הסתיימה ב-23 במרץ 1992. לאחר הפלייאוף, העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב בפעם ה-23 ברציפות.
בהתאם לתוצאות העונה הפועל רמת השרון ובית"ר תל אביב ירדו ליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב | 22 | 19 | 3 | 2283 | 1853 | 430 | 41 |
| 2 | מכבי ראשון לציון | 22 | 14 | 8 | 2023 | 1930 | 93 | 36 |
| 3 | הפועל תל אביב | 22 | 13 | 9 | 1889 | 1814 | 75 | 35 |
| 4 | הפועל גליל עליון | 22 | 12 | 10 | 1987 | 1923 | 64 | 34 |
| 5 | הפועל ירושלים | 22 | 12 | 10 | 1915 | 1912 | 3 | 34 |
| 6 | הפועל חולון | 22 | 12 | 10 | 1969 | 1983 | 14- | 34 |
| 7 | מכבי חיפה | 22 | 11 | 11 | 1995 | 2002 | 7- | 33 |
| 8 | הפועל אילת | 22 | 11 | 11 | 2031 | 2027 | 4 | 33 |
| 9 | מכבי רמת גן | 22 | 10 | 12 | 1908 | 1984 | 76- | 32 |
| 10 | מכבי חדרה | 22 | 7 | 15 | 1750 | 1970 | 220- | 29 |
| 11 | הפועל רמת השרון | 22 | 7 | 15 | 1819 | 1976 | 157- | 29 |
| 12 | בית"ר תל אביב | 22 | 4 | 18 | 1767 | 1960 | 193- | 26 |
פלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |
 
|   |  1 |   מכבי תל אביב | 89 | 84 | 82 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   הפועל גליל עליון | 84 | 64 | 59 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   הפועל גליל עליון | 84 | 64 | 59 |  |  |   |   |  1 |   מכבי תל אביב | 72 | 82 | 81 | 82 | 81 |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  1 |   מכבי תל אביב | 72 | 82 | 81 | 82 | 81 |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  2 |   הפועל תל אביב | 69 | 88 | 64 | 86 | 63 |
|  |  2 |   מכבי ראשון לציון | 89 | 95 | 83 | 74 |  |   |   |  2 |   הפועל תל אביב | 69 | 88 | 64 | 86 | 63 |
|  |  2 |   מכבי ראשון לציון | 89 | 95 | 83 | 74 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  3 |   הפועל תל אביב | 97 | 110 | 72 | 81 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
כדורסלנים מצטיינים

ג'ו דאוסן מהפועל אילת עם 27.5 סלים למשחק ו-10.7 ריבאונדים השיג בעונה הסדירה מדד הגבוה בין כל הכדורסלנים.
ג'ו דאוסן מהפועל אילת היה מלך הסלים עם 27.5 סלים למשחק.
דורון שפע מהפועל ירושלים היה מלך הסלים הישראלי עם 19.5 סלים למשחק
ראו גם

גביע המדינה בכדורסל 1991/1992
עונת 1991/1992 בלה ליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  31 באוגוסט 1991 – 7 ביוני 1992 (282 ימים)
 מספר משתתפות:  20
 הזוכה:  ברצלונה
 מספר משחקים:  380
 מספר שערים:  913 (2.4 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ספרד מנולו, אתלטיקו מדריד   (27 שערים)
 → 1990/19911992/1993 ←
 
עונת 1991/1992 הייתה העונה ה-61 של לה ליגה שהיא הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-31 באוגוסט 1991 והסתיימה ב-7 ביוני 1992.
הליגה כללה 20 קבוצות. שתי הקבוצות האחרונות ירדו לליגת המשנה בסוף העונה. הקבוצות שזכו במקומות 17-18 השתתפו במשחקי המבחן עם קבוצות מליגת המשנה.
מליגת המשנה עלו דפורטיבו לה קורוניה ואלבסטה.
ברצלונה זכתה בתואר וזאת בפעם ה-12 בתולדות המועדון. היא זכתה גם בהסופר קאפ הספרדי תוך ניצחון על אתלטיקו מדריד בסיכום מפגש כפול - 2:1, 3:1.
ריאל ואיאדוליד ומיורקה ירדו לליגת המשנה בסוף העונה. קדיס ודפורטיבו לה קורוניה השתתפו במשחקי המבחן. כתוצאה מהם שרדו והמשיכו לשחק בליגה הבכירה.
כדורגלנים מצטיינים

"פרס פיצ'צ'י" למלך השערים של העונה הוענק:  מנולו (ספרד ספרד), אתלטיקו מדריד, שכבש 27 שערים ב-36 משחקים.
"פרס זאמורה" לשוער הטוב ביותר הוענק:  פרנסיסקו בויו (ספרד ספרד), ריאל מדריד, שספג 27 שערים ב-36 משחקים.
פרס דון בלון הוענק על ידי העיתון דון בלון:
הספרדי המצטיין:  אגוסטין אלדואיין (ספרד ספרד)
הזר המצטיין: מיכאל לאודרופ (דנמרק דנמרק)
מאמן העונה: יוהאן קרויף (הולנד הולנד)
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ברצלונה (אלופה) | 38 | 23 | 9 | 6 | 87 | 37 | 50 | 55 | העפלה לליגת האלופות |
| 2 | ריאל מדריד | 38 | 23 | 8 | 7 | 78 | 32 | 46 | 54 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3 | אתלטיקו מדריד | 38 | 24 | 5 | 9 | 67 | 35 | 32 | 53 | זכייה בגביע המלך הספרדי  העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע |
| 4 | ולנסיה | 38 | 20 | 7 | 11 | 63 | 42 | 21 | 47 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5 | ריאל סוסיאדד | 38 | 16 | 12 | 10 | 44 | 38 | 6 | 44 | העפלה לגביע אופ"א |
| 6 | ריאל סרגוסה | 38 | 17 | 7 | 14 | 40 | 41 | 1- | 41 | העפלה לגביע אופ"א |
| 7 | אלבסטה | 38 | 16 | 8 | 14 | 45 | 47 | 2- | 40 |  |
| 8 | ספורטינג חיחון | 38 | 15 | 8 | 15 | 37 | 43 | 6- | 38 |  |
| 9 | ריאל בורגוס | 38 | 12 | 13 | 13 | 40 | 43 | 3- | 37 |  |
| 10 | לוגרונייס | 38 | 13 | 10 | 15 | 36 | 51 | 15- | 36 |  |
| 11 | ריאל אוביידו | 38 | 14 | 8 | 16 | 41 | 46 | 5- | 36 |  |
| 12 | סביליה | 38 | 13 | 8 | 17 | 48 | 45 | 3 | 34 |  |
| 13 | טנריפה | 38 | 12 | 10 | 16 | 46 | 50 | 4- | 34 |  |
| 14 | אתלטיק בילבאו | 38 | 13 | 7 | 18 | 38 | 58 | 20- | 33 |  |
| 15 | אוססונה | 38 | 10 | 13 | 15 | 30 | 40 | 10- | 33 |  |
| 16 | אספניול | 38 | 12 | 8 | 18 | 43 | 60 | 17- | 32 |  |
| 17 | דפורטיבו לה קורוניה | 38 | 8 | 15 | 15 | 37 | 48 | 11- | 31 | משחקי המבחן |
| 18 | קדיס | 38 | 7 | 14 | 17 | 32 | 55 | 23- | 28 | משחקי המבחן |
| 19 | ריאל ואיאדוליד | 38 | 7 | 13 | 18 | 31 | 53 | 22- | 27 | ירדה ליגה |
| 20 | מיורקה | 38 | 10 | 7 | 21 | 30 | 49 | 19- | 27 | ירדה ליגה |
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| # | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ספרד מנולו | אתלטיקו מדריד | 27 |
| 2 | ספרד פרננדו היירו | ריאל מדריד | 21 |
| 3 | בולגריה חריסטו סטויצ'קוב | ברצלונה | 17 |
| 4 | הולנד רונאלד קומאן | ברצלונה | 16 |
| 5 | ספרד גרגוריו פונסקה | ריאל ואיאדוליד | 15 |
| 5 | ארגנטינה חואן אנטוניו פיצי | טנריפה | 15 |
עודד פילבסקי

| --- | --- |

עודד פילבסקי
 לידה:  4 בספטמבר 1932 ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  אפריל 2011 (בגיל 78) 
 מדינה:  ישראל 
 
עודד "עודיק" פילבסקי (4 בספטמבר 1932, ירושלים – אפריל 2011) היה פעיל חברתי ופוליטי ישראלי, ממייסדי הארגון הסוציאליסטי הישראלי - מצפן.
ביוגרפיה > שנותיו הראשונות

עודד פילבסקי נולד בירושלים בשנת 1932 לנחום וברכה פילבסקי.
אביו היה פועל בחברת האשלג הארץ-ישראלית בים המלח, השתייך מפלגתית לפועלי ציון שמאל, והיה ביקורתי כלפי תפקידה של ההסתדרות הכללית, שנהגה באותה התקופה להיות מתואמת עם חברת האשלג, ועצרה בכל פעם מחדש את מאבקי העובדים בחברה למען שיפור תנאיהם ושכרם (שהיו גרועים מאוד).
עודד העיד על אביו כי היה אינטרנציונליסט בנשמתו, אהד את ברית המועצות, אך ביקר את מדיניות הגירוש של התושבים הגרמניים מהחלקים המערביים של רוסיה, פולין, וצ'כוסלובקיה, בסוף מלחמת העולם השנייה.
עודד הצעיר הושפע מזווית הראייה הפועלית של אביו, ומגיל צעיר היה ברור לו כי הוא תומך במאבקם של פועלים, מדוכאים ומנוצלים בכל העולם.
את ימי ילדותו העביר בחולון, אז הצטרף לתנועת הנוער העובד בסניף שכונת קריית עבודה.
ביוגרפיה > עזיבת המפלגה הקומוניסטית והקמתה של מצפן

בשנת 1962 החליטו ארבעה מחברי מק"י, עקיבא אור (שהיה באותה התקופה סטודנט למתמטיקה ופיזיקה), ומשה מחובר (מי שהיה באותה התקופה מרצה למתמטיקה באוניברסיטה העברית) מסניף מק"י בירושלים, עודד פילבסקי וירמיהו קפלן מסניף מק"י בתל אביב, לשלוח מכתב לוועד המרכזי של מק"י.
במכתב ביקשו לפתוח את דפי הביטאונים קול העם וזו הדרך בפני ויכוח פוליטי פנים-מפלגתי, והוסיפו כי אם דבר זה לא אפשרי, יש לפתוח ביטאון פנימי הגלוי רק לחברי המפלגה, בו כל חבר מפלגה יוכל להעלות שאלות על הכתב, להביע את דעתו ולקרוא את דעותיהם של חברים אחרים במפלגה.
הארבעה ראו בוויכוח הפנים-מפלגתי צורך קיומי, זאת בשל הגילויים החדשים שנחשפו בוועידות ה-20 וה-22 של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות, גילויים אשר חשפו את מדיניותו של סטלין בתקופת שלטונו בברית המועצות, ולוו בהעברת ביקורת נוקבת על מדיניותו ועל פולחן האישיות אותו טיפח. בקשתם זו נדחתה.
בהמשך, לאחר שהצעתם נדחתה, העבירו שניים מן הארבעה (מחובר ואור) ביקורת חריפה וקוהרנטית יותר על המפלגה הקומוניסטית הישראלית, במכתב אותו שלחו לחברי סניף מק"י בירושלים.
במכתבם מתחו השניים ביקורת על הגופים הרשמיים של המפלגה, על כך שלא התוו תוכנית מגובשת על הדרך הישראלית להגעה לסוציאליזם, על החוסר בביקורת עצמית הקיים בתוך המפלגה, ועל גניזת ואי פרסום מאמרי ביקורת שחיברו הארבעה (מאמרים שביקרו את הקו הרשמי של המפלגה) בידי העיתונים הרשמיים של המפלגה, זו הדרך וקול העם.
החברים בסניף ירושלים איימו על מחובר ואור בגירוש מן המפלגה, וראו בהם אויבי מעמד הפועלים, הניסיונות של אור ומחובר לאתגר את החשיבה המונוליטית הרשמית בסניף, נענו בבוז ובאיומים.
בשל כך, פרשו-סולקו הארבעה מן המפלגה, וחברו לפלג טרוצקיסטי חיפאי שפרש מן המפלגה הקומוניסטית הישראלית כמה שנים קודם לכן ולקבוצה של אוהדי המפלגה הקומוניסטית לשעבר - ויחדיו הקימו את הארגון הסוציאליסטי הישראלי (אס"י), שנודע על שם ביטאונו - מצפן.
עודד פילבסקי היה לעורכו של הביטאון שעליו עמלו חברי הארגון.
בסרטו התיעודי של ערן טורבינר אודות מצפן: "מצפן : ישראלים אנטי-ציוניים", מספר פילבסקי איך בעודם חברי מק"י, דנו הארבעה על מצבה של המפלגה, על חוסר הדמוקרטיה ששרר בתוכה, ועל כך שהיא למעשה פועלת כ"תנועה לידידות עם ברית המועצות, ולא כתנועה מהפכנית שיש לה מטרות לשינוי החברה".
ביוגרפיה > פעילותו במצפן

בסרטו של טורבינר, סיפר פילבסקי כי במרוצת הזמן נראה להם ארגונו של נאיף חוואתמה, החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין, כארגון הפלסטיני הקרוב ביותר ל"מצפן" מבחינה רעיונית, ועל כן ניסו חבריו ליצור קשר עם הארגון, ולארגן פגישה בין נציגים מטעם שני הארגונים, פגישה שבאותו זמן יכולה הייתה להתקיים רק בחו"ל.
חליל הינדי, פעיל פוליטי פלסטיני של "החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין" שחי בלונדון, נפגש עם נציגים של "מצפן" בלונדון, והעביר את רשמיו מן הביקור לידיעת אנשי החזית.
אנשי החזית התרשמו עמוקות מן הדברים שנמסרו להם על ידי הינדי, והרגישו כי אנשי "מצפן" הם חבריהם למאבק המשותף של השמאל הסוציאליסטי בפלשתינה-א"י, במאבק למען מדינה אחת, חילונית, סוציאליסטית ודמוקרטית.
בעקבות אסון מעלות ב-1974, כתבו אנשי "מצפן" מכתב פתוח אל אנשי "החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין" שהייתה אחראית על ההרג, בשלוש שפות (אנגלית, עברית וערבית), מכתב אשר הופץ גם במדינות ערב ובאירופה.
את המכתב חתמו החברים במילים: ”מעשה מעלות מחבל במאבק המהפכני, והופך כל חלקה טובה למדבר שממה, בו צומחים קוצי הלאומנות למכביר, ונובלים פרחי הסוציאליזם”.
בסרטו של טורבינר אמר פילבסקי כי "פעולת מעלות הייתה פעולה שאי אפשר לתמוך בה, מפני שלא הייתה זו פעולה כנגד כוח כיבוש, היא נעשתה בתוך שטח ישראל, ולא הייתה חלק ממאבק כנגד הממסד הציוני או הכובש".
בתגובה על המקרה, אמר בסרט מנהיג הארגון, נאיף חוואתמה, כי "החזית הדמוקרטית" התנגדה תמיד לפגיעה באזרחים חפים מפשע, וראתה הבדל בין חיילי הצבא הישראלי והמתנחלים החמושים, לבין האוכלוסייה בישראל, אך אמר כי "לעיתים, כאשר כוח הלחימה מוצא עצמו בבעיה בשטח ובתנאים מסוימים מול אוכלוסייה אזרחית, אין להנהגה הפוליטית יכולת שליטה מלאה על הסיטואציה".
בהמשך לדברים, אמר בנושא זה פילבסקי, כי חברי "מצפן" גרסו כי "לעם כבוש יש זכות להילחם מול הכיבוש, ואנחנו לא נכתיב לו באילו אמצעים להשתמש ובאיזה לא להשתמש, אנחנו לא חייבים להסכים עם כל פעולה שהם עושים...למשל אני לא מסכים שישליכו פצצות בסופרמרקטים או באוטובוסים, אבל כל פעולה בין אם היא אלימה או בלתי אלימה נגד כוחות הכיבוש, נגד סמלי הכיבוש, או נגד המשרדים של הממשל הצבאי באזורים הללו, או נגד כל זרועות השליטה היא התנגדות לגיטימית".
ב-1965, לאחר הוויכוחים הסוערים במצפן, הצטרף פילבסקי יחד עם רוב חברי הארגון לתנועת העולם הזה-כוח חדש בהנהגתם של אורי אבנרי ושלום כהן, עורכי השבועון העולם הזה.
ביוגרפיה > מותו

באפריל 2011, מת עודד פילבסקי בגיל 79, הוא השאיר אחריו אישה ושני בנים. הוא תרם את גופתו למדע.
אחיו הגדול היה מאיר פעיל.
הערות שוליים

↑  לזכרו של עודד פילבסקי, באתר הגדה השמאלית
↑  מתוך: מצפן, המהדורה הראשונה,21 בנובמבר 1962,עמוד 2.
↑  http://israeli-left-archive.org/greenstone/collect/matzpen/index/assoc/HASH1e3b.dir/doc.pdf
↑  סרטו של ערן טורבינר
עם אחד שיר אחד

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אמנים שונים
 יצא לאור:  ספטמבר 1985
 שפה:  עברית 
 חברת תקליטים:  איסטרוניקס
 כתיבה:  אלון אבידר
 לחן:  דוד קריבושי
 עטיפה אלטרנטיבית
 
 עטיפת הסינגל משנת 2023
 
"עם אחד שיר אחד" הוא פזמון ישראלי משנת 1985 שכתב אלון אבידר, הלחין דוד קריבושי וביצעו זמרים ישראלים שהיו פופולריים באותה התקופה.
הפקה

השיר נכתב כשיר צדקה שנועד לאסוף תרומות ממכירת התקליט ומתמלוגים למען נכים ומוגבלים, והוקלט באולפני סינטרון ברמת גן ב־9 באוגוסט 1985. התקליט יצא כסינגל חודש אחר כך, והיה חלק ממבצע התרמה שהובילה לאה רבין, למען שבעה ארגונים שונים הפועלים למען נכים ואנשים עם מוגבלויות. עם זאת כמה זמרים שפנו אליהם סירבו או לא יכלו להשתתף, ביניהם יהודה פוליקר, שלום חנוך, נורית גלרון ואריק איינשטיין.
השיר נכתב בהשראת שיר הצדקה האמריקאי We Are the World ושיר הצדקה הבריטי Do They Know It's Christmas?‎. בדומה להצלחת השירים האלו, זכה השיר להגיע לפסגת המצעד העברי השבועי ברשת ג', בדצמבר 1985, לכמה שבועות. השיר הגיע למקום ה־35 במצעד הפזמונים העברי השנתי של שנת ה'תשמ"ו באותה רשת.
לאחר פרסום השיר נוצר וידאו קליפ עבורו, ששודר בתוכנית הפופולרית ״סיבה למסיבה״ בערוץ הראשון ב־25 באוקטובר 1985.
גרסאות נוספות

ב־8 בנובמבר, שבועיים לאחר שהשיר שודר, שודרה ב״סיבה למסיבה״ הפרודיה ״עם אחד – שר אחד״ (הכוונה לאריאל שרון), שבה הופיע טוביה צפיר בדמויותיהם של שמעון פרס, יצחק שמיר, אבא אבן, אריאל שרון, דוד לוי, יצחק רבין, יוסף בורג, שמואל פלאטו־שרון, אברהם יוסף שפירא ומנחם בגין. את השיר הפרודי כתב קובי לוריא. אולפני סינטרון פנו לרשות השידור ותבעו שגרסת הפרודיה לא תשודר יותר מאחר שיש להם זכויות יוצרים על השיר.
ב־2009 יצרה חברת ״כאל״ גרסה שיווקית לשיר במסגרת מסע הפרסום שלה, לפרסומת גויסו זמרים משנות ה־80: דני ליטני, אילנה אביטל, שולה חן (שלושתם גם השתתפו בהקלטה המקורית), שי אביבי (פרזנטור של כאל), אדם ועוד.
ב־2015 נעשה שימוש בשיר בפרסומת של שניצל ״תפוגן״.
ב־2019, סמוך ליום העצמאות, ביצעה הקבוצה כל מה שמצחיק בעולם פרודיה נוספת על שיר זה (ומיזמים דומים אחרים). בין המשתתפים היה גם ישי סוויסה, נכדה של יפה ירקוני, שהשתתפה בביצוע המקורי. באותה שנה יצא גם ביצוע לשיר בגרסת כיסוי של הפה והטלפיים, באלבומם ״קו המשווה״. הביצוע הוא גרסת כיסוי לשיר ישראלי פטריוטי, מאלה הסוגרות כל אלבום של הלהקה לפי הקוד שלה.
ב־2020, בטקס הדלקת המשואות לציון יום העצמאות ה־72 בהר הרצל, שרו את השיר שמעון בוסקילה וירדנה ארזי יחד. ארזי השתתפה גם בביצוע המקורי.
ב־2023, בעקבות מלחמת חרבות ברזל, התכנסו עשרות אמנים ושחקנים עם ילדים מעוטף עזה והקליטו גרסה מחודשת לשיר. לגרסה הוסף בית שכתב כותב השיר המקורי, אלון אבידר. עם האומנים נמנו ציפי שביט, שולה חן וחנה לסלאו שהשתתפו גם בביצוע המקורי. כמו כן בקליפ הופיעו רבים מאומני הילדים בארץ כמו חיים אוסדון, גילי בא לבקר, עופר בן שבת, מאור הרוש וקצפת ותות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1985)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1985)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1985)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1985)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 35 |  |
מיקומי שיא > גרסת 2023

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 10 |  |
|  ישראל | היטליסט | 53 |  |
ראו גם

כתונת פסים
שבט אחים ואחיות
הערות שוליים

1 2  הקלטה - עם אחד - שיר אחד, אולפני סינטרון, רמת גן, חדשות, 11 באוגוסט 1985
1 2  איציק יושע, יותר משלושים זמרים ישראלים באו לשיר בהתנדבות "עם אחד - שיר אחד", חדשות, 11 באוגוסט 1985
↑  עם אחד - שיר אחד, מעריב, 24 בספטמבר 1985
↑  איציק יושע, תגובה - הזהרו מחיקויים, חדשות, 27 באוקטובר 1985
↑  נעמי רון, רק בשביל זה כדאי טלוויזיה, חדשות, 10 בנובמבר 1985
↑  שגיא בן נון‏, טעויות עובדתיות מביכות הוצגו במהלך הענקת פרס מפעל חיים בטקס פרסי הטלוויזיה, באתר וואלה, 18 במרץ 2017
↑  נעמה כהן, טלוויזיה - טוביה צפיר עושה גלים, חדשות, 21 בנובמבר 1985
↑   כל בדרני ישראל - אתה לי אח יא אח, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 1:30)
↑  מאיה כהן, צפו: אמני ישראל מבצעים את "עם אחד שיר אחד" עם ילדי העוטף, באתר ישראל היום, 7 בנובמבר 2023
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏20 בנובמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 7e463c4d-87c8-45ae-b1b0-c13c907cb265
פאסילידס, קיסר אתיופיה

.
פַאסִיל (געז: ፋሲልደስ ובתעתיק לעברית :פסילידס) היה קיסר אתיופיה בשנים 1632–1667, תחת שם ההכתרה "עלם סגד" (געז: ዓለም ሰገድ, עברית: "לו סוגד העולם") נודע גם בשם ״אבא זובל״. עלם סגד היה בנו של הקיסר הקודם סוסוניוס מאשתו סולטאנה מוגסה ונולד במגזז שבשאווה במועד שלא ידוע במדויק, אולם לפני ה-10 בנובמבר 1603. כמבשר תקופת התחייה האתיופית, ייסד פאסיל את עיר הבירה החדשה גונדר ואת הענף הגונדרי של השושלת הסולומונית.
פאסיל גמב, ארמון הקיסר פאסיל, הוכרז אתר מורשת עולמית על ידי ארגון אונסק"ו.
הקיסר עלם סגד הוכתר במהלך מרד שהובל על ידי סרצה קראסטוס, מינוי שהצליח רק כאשר הקיסר סוסניוס מת ב-1632. כאשר קיבל את מושכות השלטון החזיר עלם סגד באופן מיידי את כוחה של הכנסייה האורתודוקסית האתיופית, ביקש מפטריארך אלכסנדריה אבונא (הגמון) חדש והחזיר את השליטה המצרית על ראשות הכנסייה. כאשר שמע שמומבסה מופגזת על ידי הפורטוגזים, חשד הקיסר כי הפטריארך הקתולי אפונסו מנדש (Alfonso Méndez) עמד מאחורי המהלך. הוא ניצל זאת לגירוש יתרת היישועים מאדמת אתיופיה בשנת 1633 . ברשומות נכתב כי "הפרנג'י מנדש שב לארצו שלו", אך בפועל עשו מנדש ומרבית תומכיו את דרכם לגואה שבהודו ונטען כי נשבו ונשדדו מספר פעמים בדרכם.
אחד משני הגשרים על פני הנילוס הכחול שנבנו בימי פאסיל. הגשר פוצץ במלחמת העולם השנייה במטרה לעכב את הצבא האיטלקי.
ממקום מושבו בגואה ניסה מנדש לתאם התערבויות צבאיות קתוליות נוספות נגד קיסר אתיופיה, אך ללא הועיל. מנגד, ביקש הקיסר עלם סגד משכניו המוסלמיים - מסולטאן סנאר (אנ') באזור הנילוס הכחול, משליט מוח'א (אנ') שלחוף תימן, מהפחה של עיר הנמל סואכין (אנ') לחופי סודאן ומהשלטונות המצריים בקהיר - לא להתיר לפרנג'ים או לאירופאים אחרים לעבור בשטחם לכיוון אתיופיה. הקיסר רדף את המאמינים הקתוליים הנותרים באתיופיה וזכה לקיתונות של גידופים בספרות הקתולית של ימיו. ב-1665 הורה הקיסר להעלות באש את "ספרי הפרנג'ים" - כינוי לכתבי הקודש הקתוליים.
פאסיל גם ייסד את העיר גונדר, קבע בה את ארמונו פאסיל גמב והפכהּ לבירת האימפריה האתיופית על מנת לחזק את ההגמוניה הנוצרית במחוז דאמבייה, ששם הייתה קהילה יהודית גדולה. מהלך זה של הקיסר גרם לאמהריזציה של האזור ובתקופתו החלו יהודי אתיופיה להתבלט בעסקי ההלוואות, הבנייה, הנגרות ואומנויות נוספות הנדרשות על ידי תושבי האזור בעלי האדמות. עד היום משמש השם פַסִיל, לצד השם פֶקָדוּ ("רצון/פקודה" בעברית), שם פרטי לילודים זכרים בקרב יהודי אתיופיה.
עלם סגד ניהל מערכה צבאית כנגד האגאווים ב-1637 וקרבות כנגד האורומו שהחלו לפשוט על אתיופיה ומערכות נוספות כנגד האגאווים. בתקופתו נפתחה שגרירות אתיופיה בהודו ומשלחת דיפלומטית אתיופית הגיעה לברך את אאוראנגזב לרגל הכתרתו לקיסר האימפריה המוגולית.
ב-1666 אסר עלם סגד את בנו דווית בכלא וואחני לאחר שזה מרד בו. בכך חידש הקיסר את המסורת של כליאת צאצאי הקיסרים על מנת להגן על הקיסר מפני טוענים אחרים לכתר (ראו: אָמְבַּ גשן).
עלם סגד מת באזאזו הנמצאת דרומית לגונדר ונקבר במנזר סטפן הקדוש באי דגה שבאגם טאנה. בשנת 1965 תיאר החוקר נתניאל ט. קני (Nathaniel T. Kenney) בכתב העת נשיונל ג'יאוגרפיק את ביקורו במנזר, ודיווח כי ראה את המומיה של פאסיל יחד עם מומיה נוספת שהייתה בנו של פאסיל, יסור בן השבע. בניגוד לקיסרים האחרים ולמרות חשיבותו אין בנמצא כרוניקה בשפת הגאז של הקיסר סביר שלא שרדה עד ימינו.
הערות שוליים

↑  Erlikh, Hagai, The Nile Histories, Cultures, Myths, Lynne Rienner Publishers, 2000, עמ' 50
↑  Stuart Munro-Hay
, Pamela Taor Ethiopia, the Unknown Land: A Cultural and Historical Guide (סטוארט מונרו-האי ופמלה טאור, אתיופיה, הארץ הבלתי נודעת: מדריך תרבותי וחברתי), 2002, ISBN 1860647448, עמ' 72-73
↑  סולומון גאטמון, ההיסטוריה של העיר גונדר, (History of the City of Gondar ), 2005, עמודים 1–4. ISBN 1569021953
↑  אביבה שיפמן וטל איגרא, ‏שמות פרטיים במגזר יוצאי אתיופיה, בארכיון האינטרנט של אתר "אנשים ישראל"
↑  נתניאל ט. קני, הרפתקה אתיופית, נשיונל ג'יאוגרפיק, 127 (1965) עמוד 557.
| השושלת הגונדרית |
| --- | --- | --- |
| תקופת התחייה | פאסילידס • יוהנס הראשון • ייאסו הראשון • יסחק ייאסו • ייאסו הראשון • תקלה היימנות הראשון • עמדה ציון • תקלה היימנות הראשון • טאוופלוס • נאבחנה יוהנס • טאוופלוס • יוסטוס (אינו מהשושלת) • דווית השלישי • בקפה • ייאסו השני • חאזקאיס • ייאסו השני • יואס הראשון |  |
| תקופת השופטים | יוהנס השני • תקלה היימנות השני • סוסניוס השני • סלומון השני • תקלה גיורגיס הראשון • ייאסו השלישי • תקלה גיורגיס הראשון • חאזקאיס • תקלה גיורגיס הראשון • באדה מריאם השני • תקלה גיורגיס הראשון • סלומון השלישי • יונס • תקלה גיורגיס הראשון • סלומון השלישי • דמטריוס תקלה גיורגיס הראשון • דמטריוס • אגוולה ציון • יואס השני • ג'יגר • באדה מריאם השלישי • ג'יגר • ייאסו הרביעי • גברה קראסטוס • סהלה דנגל • גברה קראסטוס • סהלה דנגל • יוהנס השלישי • סהלה דנגל • יוהנס השלישי • סהלה דנגל • יוהנס השלישי • סהלה דנגל |  |
האימפריה האתיופית
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: סוסניוס | קיסר אתיופיה  7 בספטמבר 1632 - 18 באוקטובר 1667 | הבא: יוהנס הראשון |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007357960005171  GND: 114723163X  VIAF: 4986150382212413500004   WorldCat (עם VIAF): 4986150382212413500004
פאולה סלינג

| --- | --- |

 לידה:  25 בדצמבר 1978 (בת 45) באיה מארה, רומניה 
 מוקד פעילות:  רומניה 
 תקופת הפעילות:  מ-1998 
 מקום לימודים:  Faculty of Journalism and Communication Sciences of the University of Bucharest 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 סוג קול:  סופרן 
 שפה מועדפת:  רומנית 
 כלי נגינה:  פסנתר אפרייט 
 www.paulaseling.ro
 פרופיל ב-IMDb
 
פאולה סלינג (ברומנית: Paula Seling; נולדה ב-25 בדצמבר 1978) היא זמרת רומנייה. ייצגה, כחלק מצמד, את רומניה באירוויזיון 2010 ובאירוויזיון 2014.