רבקה ש"ץ אופנהיימר
הערות שוליים

↑  רחל אליאור, האנציקלופדיה העברית, כרך מילואים ג'.
1 2  רחל אליאור ויוסף דן, "פתח הדבר", קולות רבים, ספר הזיכרון לרבקה ש"ץ אופנהיימר, כרך א' (מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, כרך י"ב), ירושלים: האוניברסיטה העברית בירושלים, הפקולטה למדעי הרוח, בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי והמרכז לחקר הקבלה ע"ש גרשם שלום, תשנ"ו-1996, עמ' ז'.
↑  ראו למשל לקט מקורות לתרגיל בשבתאות, לוקט על ידי רבקה ש"ץ, ירושלים: האוניברסיטה העברית - הפקולטה למדעי הרוח - למודי יסוד, תשט"ו-1954; לקט מקורות לתנועת השבתאות, לפגישת החוג להשתלמות מדריכים בתולדות ישראל ביום ט"ז-י"ז תמוז תשט"ז (25.6.56 - 26.6.56) בת"א, לוּקט על ידי רבקה ש"ץ, ירושלים: הסוכנות היהודית לארץ-ישראל, המחלקה לעלית ילדים ונוער, המדור להדרכה, תשט"ז-1956; לקט מקורות לראשית הקבלה, לוקט על ידי רבקה שץ, ירושלים: האוניברסיטה העברית, הפקולטה למדעי הרוח, תשי"ח-1957; קטעים מספר הזוהר, מתורגמים לעברית על ידי ישעיה תשבי (בספרו משנת הזוהר), לקטה רבקה ש"ץ, ירושלים: האוניברסיטה העברית - הפקולטה למדעי הרוח - החוג לפילוסופיה עברית, תשי"ט-1958.
↑  ראו בפרק: פרסומים, הרצאותיו של גרשם שלום.
1 2  ראו בדף המידע על רבקה ש"ץ אופנהיימר, באתר האוניברסיטה העברית - רשות למחקר ולפיתוח.
↑  רחל אליאור ויוסף דן, "פתח הדבר", קולות רבים, ספר הזיכרון לרבקה ש"ץ אופנהיימר, כרך א' (מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, כרך י"ב), ירושלים: האוניברסיטה העברית בירושלים, הפקולטה למדעי הרוח, בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי והמרכז לחקר הקבלה ע"ש גרשם שלום, תשנ"ו-1996, עמ' ט'.
↑  ראו אברהם – פָּצִ'י – שפירא, "יוחנן ויינהובן, המרת שם – או השתרשות בזהות חדשה, עם זכרו של מורנו – פרופ' ש"ה ברגמן", חדשות בן עזר, גיליון מס' 492, מיום כ"ט בחשון תש"ע, 16 בנובמבר 2009.
↑  מפעל הזהר של רבקה ש"ץ-אופנהיימר.: | פריט NNL_ARCHIVE_AL004432568 | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  המצבה ומקום הקבר של רבקה ש"ץ אופנהיימר, באתר "פרויקט גלעד"
↑  אודי אברמוביץ, הפנקסים הנעלמים (הראי"ה קוק, קבצים מכתב יד קדשו, בעריכת בועז אופן, ירושלים: מכון להוצאת גנזי הראי"ה, תשס"ו). על ש"ץ אופנהיימר, עמ' 3, ועמ' 4 (הערת שוליים 12). ראו גם עמ' 2 (הערת שוליים 7), עמ' 3–4 (הערת שוליים 11), עמ' 4 (הערת שוליים 12) ועמ' 7 (הערת שוליים 27).
↑  קטלוג רבקה ש"ץ (V 3600), באתר הספרייה הלאומית.
↑  פרשת השבתאות, הרצאות של ג' שלום, בעריכת רבקה ש"ץ, ירושלים: הוצאת מפעל השכפול, תשט"ו.
↑  "ציצת נובל צבי ומהדורתו השלמה", בחינות 10 (תשט"ז), עמ' 50 - 67.
↑  ספר ציצת נובל צבי לרבי יעקב ששפורטש, בצירוף מבוא, הערות וחילופי נוסחאות, מוסד ביאליק, ירושלים, תשי"ד.
↑  "השקפה חדשה על התנועה השבתאית", הארץ, מדור תרבות וספרות, מיום 22 במרץ 1957.
↑  "לדמותה הרוחנית של אחת הכיתות השבתאיות", ספונות ג' - ד', ירושלים: תשי"ט - תש"ך, עמ' שצ"ה - תל"א. המאמר התבסס על כתב יד "פירוש 'לך לך' לר' יהודה לוי טובה', שתורגם מלדינו על ידי יצחק ר' מלכו; "פירוש 'לך לך' ליהודה לוי טובה", יצחק מלכו ורבקה ש"ץ, ספונות ג' - ד', ירושלים: תשי"ט - תש"ך, עמ' תל"ג - תקכ"א. את כתב היד תרגם כאמור מלכו ואילו ש"ץ אופנהיימר ערכה השוואה בין שפת המקור לתרגום הנ"ל והוסיפה הערות וביאורים.
↑  מבוא לכתב היד השבתאי, הפרוש על פרשת לך לך של בן כת המומרים, עבודת גמר (מ.א), ירושלים: האוניברסיטה העברית בירושלים, תשי"ח.
1 2 3 4 5 6  הפרטים על פועלה של ש"ץ אופנהיימר בתחום חקר החסידות מבוססים בעיקר על מאמריה של רחל אליאור, "רבקה ש"ץ-אופנהיימר ומחקר החסידות", מדעי היהדות, 32 (תשנ"ב), עמ' 71 - 74.; "רבקה ש"ץ ומחקר החסידות", דבר 22.5.1992 (י"ט באייר תשנ"ב), עמ' 26 - 27.; רחל אליאור ויוסף דן, "פתח הדבר", קולות רבים, ספר הזיכרון לרבקה ש"ץ אופנהיימר, כרך א' (מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, כרך י"ב), ירושלים: האוניברסיטה העברית בירושלים, הפקולטה למדעי הרוח, בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי והמרכז לחקר הקבלה ע"ש גרשם שלום, תשנ"ו-1996, עמ' ז' - י"א; וכן על צביה רובין, "כתביה של פרופ' רבקה ש"ץ-אופנהיימר", קולות רבים, ספר הזיכרון לרבקה ש"ץ-אופנהיימר, כרך ב' (מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, כרך י"ג), ירושלים: האוניברסיטה העברית בירושלים, הפקולטה למדעי הרוח, בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי והמרכז לחקר הקבלה ע"ש גרשם שלום, תשנ"ו, עמ' 611 - 620.
↑  "למהותו של הצדיק בחסידות - עיונים בתורת הצדיק של ר' אלימלך מליזנסק", מולד, כרך י"ח, חוברת 144 - 145 (תש"ך), עמ' 365 - 378.
↑  "אנטי ספירטואליזם שבחסידות - עיונים בתורת שניאור זלמן מלאדי", מולד, כרך כ', חוברת 171 - 172 (תשכ"ג), עמ' 513 - 528.
↑  "אוטונומיה של הרוח ותורת משה - עיונים בתורת הרבי מרדכי יוסף מאיזביצא", מולד, כרך כ"א, חוברת 183 - 184 (תשכ"ד), עמ' 554 - 561.
↑  ראו למשל "היסוד המשיחי במחשבת החסידות - היש צביון משיחי היסטורי לרעיון הגאולה בחסידות?", מולד, סדרה חדשה, כרך א' (כ"ד), חוברת 1 (221) (תשכ"ז), עמ' 105 - 111; Contemplative Prayer in Hasidism, מחקרים בקבלה ובתולדות הדתות, מוגשים לגרשם שלום על ידי תלמידיו, חבריו וידידיו, ירושלים: תשכ"ח, עמ' 209 - 226; Self Redemption in Hasidic Thought, Type of Redemption, contribution to the theme of study-conference held at Jerusalem, Leiden: 1970, pp. 207 - 212; "בעיות יסוד במחשבה החסידית", אורות י"ג (תשל"ב), עמ' 50 - 61; "פירושו של הבעש"ט למזמור ק"ז - מיתוס וריטוס של יריד לשאול", תרביץ, כרך מ"ב, חוברת א' - ב' (תשל"ג), עמ' 154 - 184; "רשימותיו של חסיד אגנוסטיקן", מולד, סדרה חדשה, כרך ה' (כ"ח), חוברת 25 - 26 (235 - 236) (תשל"ג), עמ' 135 - 145 ועוד.
1 2  ראו בדף המידע על ש"ץ אופנהיימר, באתר של אנציקלופדיה בריטניקה.
↑  יסודות קויאטיסטיים במחשבה החסידית במאה השמונה-עשרה, דיסרטציה, ירושלים: האוניברסיטה העברית בירושלים, תשכ"ו-1966.
1 2  לפרוט נוסף על הספר (באנגלית) ראו בדף הספר את תיאור הספר, ופרקי הספר, באתר הוצאת הספרים של אוניברסיטת פרינסטון.
↑  Martin Buber - Master of Hasidic Teaching, Judaism 9 (1960), pp. 227 - 281.
↑  "אדם נוכח אלוהים ועולם במשנת בובר על החסידות", מולד, כרך י"ט, חוברת 149 - 150 (תשכ"א), עמ' 596 - 609.
↑  Die Stellung des Menschen zu Gott und Welt in Bubers Drastellung des Chassidismus,, Martin Buber, Paul Arthur Schilpp and Maurice Friedman (eds.), Stuttgart: 1963, pp. 275 - 302.
↑  Man's Relation to God and the World in Buber's Rendering of the Hasidic Teaching, The philosophy of Martin Buber, Paul Arthur Schilipp and Maurice Friedman (eds.), Illinois: La Salle 1967, pp. 403 - 434.
↑  Martin Buber, Paul Arthur Schilpp and Maurice Friedman (eds.), Stuttgart: 1963, pp. 626 - 635.
↑  גרשם שלום, "פירושו של מרטין בובר לחסידות", אמות א', חוברת ו' (תשכ"ג), עמ' 29 - 42. פורסם שוב בקובץ מאמריו דברים בגו, פרקי מורשת ותחיה, ערך אברהם שפירא (פצ'י), תל אביב: הוצאת עם עובד, תשל"ו-1975 (מהדורה מתוקנת של שני כרכים, תשל"ו-1976), עמ' 361 - 382.
↑  ראו על כך בערך: מרטין בובר, היחס למפעל הסיפורים החסידיים של בובר – ביקורת מול אהדה.
↑  ראו למשל "ראשית המסע נגד הרב קוק", מולד, סדרה חדשה ו' (ל'), חוברת 32 (242), (תשל"ד), עמ' 251 - 262; "אוטופיה ומשיחיות בתורת הרב קוק", כיוונים 1 (תשל"ט), עמ' 15 - 27. המאמר הופיע במקור בגרמנית ותורגם גם לאנגלית; "עמדת הרב קוק בשאלת התחיקה הדתית בשנת 1920", כיוונים 33 (תשמ"ז), עמ' 197 - 199; "תרומתה של משנת הרב קוק להגות היהודית המתחדשת" (סימפוזיון), יובל אורות - הגותו של הרב יצחק הכהן קוק זצ"ל, עורכים: ב' איש שלום וש' רוזנברג, ירושלים: תשמ"ח, עמ' 349 -384. המאמר תורגם גם לאנגלית.
↑  ראו מאמרה "לפרסם במלואם את כתבי הרב קוק", נקודה  114 (תשמ"ח), עמ' 45 - 46; ראו גם מאמרו של אודי אברמוביץ, הפנקסים הנעלמים (הראי"ה קוק, קבצים מכתב יד קדשו, בעריכת בועז אופן, ירושלים: מכון להוצאת גנזי הראי"ה, תשס"ו), בעמ' 3 - 4 (הערת שוליים 11).
↑  ראו למשל מאמריה "פולמוס נגד עליה בראשית הציונות", זאת הארץ 5, כ"ה בסיוון תשכ"ח - 21.6.1968, עמ' 4 - 5; "עימות הספרות החרדית עם הציונות", נתיב 5 (תשמ"ט), עמ' 49 - 52; וכן "הציונות היא משיחיות (בדיעבד לא מלכתחילה)", נקודה 145 (תשנ"א),עמ' 24 - 28.
1 2  Bar Zecharya, Zionist Authenticity: The Debate over Gush Emunim (Rivka Schatz Uffenheimer, pp. 5 - 6).
↑  תוקם קרית חברון היהודית מיד!, מעריב, 19 ביוני 1970.
1 2 3  הרעיון המשיחי מאז גירוש ספרד (קובץ מאמרים), הקדמה מאת רחל אליאור, ירושלים: הוצאת ספרים מאגנס, תשס"ה-2005. לרשימת המאמרים ולהקדמה של הספר, מאת רחל אליאור, ראו באתר הוצאת מאגנס.
1 2  ראו מהדורה ראשונה של המאמר: "וידוי על סף המשרפות - רב חסידי מכה על חטא", מולד, סדרה חדשה, כרך ב' (כ"ה), חוברת 7 (217), תשכ"ח, עמ' 18 - 24; מהדורה שנייה: "וידוי על סף המשרפות ו'אחרית דבר', רב חרדי מכה על חטא", כיוונים 23 (תשמ"ד-1984), עמ' 49 - 62; ובאנגלית: Confession on the brink of the crematoria, The Jerusalem Quarterly 34 (1985), pp. 126-141; המאמר פורסם שוב בתוך קובץ מאמריה של ש"ץ אופנהיימר: הרעיון המשיחי מאז גירוש ספרד, ירושלים: הוצאת ספרים מאגנס, תשס"ה-2005, עמ' 197 - 210.
↑  "השפעות הספרות הגנוסטית על ס' המפואר של שלמה מולכו", דברי הכנס הבינלאומי הראשון לתולדות המיסטיקה היהודית, המיסטיקה היהודית הקדומה (מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, כרך ו', חוברות א' - ב'), ירושלים: תשמ"ז, עמ' 235 - 267.
↑  "עמדתו של מנשה בן ישראל כלפי המשיחיות במערך היהודי - נוצרי", ספר השנה של אוניברסיטת בר-אילן (ספר משה שוורץ), כ"ב - כ"ג (תשמ"ח), עמ' 429 - 447. המאמר תורגם גם לאנגלית.
↑  ראו מאמריה "התפיסה המשפטית של המהר"ל - אנתיטזה לחוק הטבעי", דעת 2 - 3 (תשל"ח - תשל"ט), עמ' 147 - 157. המאמר תורגם גם לאנגלית; "תורת המהר"ל בין אכזיסטנציה לאכסטולוגיה", כיוונים 8 (תש"ם), עמ' 11 - 28. המאמר תורגם גם באנגלית.
↑  "הגותו של רמח"ל על רקע ספרות התיאודיציאה", דברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, כרך ז', חוברת י"ב, ירושלים: האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, תשמ"ח, עמ' 275 - 291; "המטאפיזיקה של רמח"ל בהקשרה האתי - עיון בטרקטאט הראשון של 'קל"ח פתחי חכמה', ספר היובל לשלמה פינס במלאת לו שמונים שנה, כרך ב' (מחקרי ירושלים במחשבת ישראל ט'), ירושלים: תש"ן, עמ' 361 - 396.
↑  ראו למשל "המשיח: לדמותם של כמה חולמי גאולה, ועל המשיחיות בתולדות המחשבה היהודית", סקירה חודשית, כרך 27, מס' 8 (1980), עמ' 11 - 19; "קוים לדמותה של ההתעוררות הפוליטית משיחית לאחר גירוש ספרד", דעת 11 (תשמ"ג), עמ' 53 - 66.
↑  ראו למשל "ר' משה קורדובירו והאר"י - בין נומינליזם לריאליזם", מחקרי ירושלים במחשבת ישראל א', חוברת ג', ירושלים: תשמ"ב, עמ' 122 - 36; ומאמרה האחרון (שיצא לאור לאחר מותה): "הקבלה - מסורת או חידוש (דיון היסטורי והשלכותיו)", משואות, מחקרים בספרות הקבלה ובמחשבת ישראל מוקדשים לזכרו של פרופ' אפרים גוטליב ז"ל, עורכים מ' אורון וע' גולדרייך, ירושלים: מוסד ביאליק, תשנ"ד, עמ' 447 - 458.
↑  "'חרות על לוחות' - תאולוגיה בסימן משבר של סמכות", ידיעות אחרונות, מדור ספרות, כ"ב בכסלו תשל"ח - 2.12.1977, עמ' 4, 6; "גרשם שלום 1897 - 1982, דברים לזכרו", כיוונים 14 (תשמ"ב), עמ' 1 - 3; "הרוח של סודות הבריאה (זכרונות 'שבעה')", דבר, מדור "משא", ג' באדר תשמ"ב - 26.2.1982, עמ' 18; "פירוש החסידות כביטוי להשקפה האידיאליסטית של גרשם שלום", גרשם שלום - על האיש ופועלו, דברים שנאמרו ביום השלושים להסתלקותו, עורך נתן רוטנשטרייך, ירושלים: תשמ"ג, עמ' 48 - 62.
↑  ראו "זכרונות על ש. ה. ברגמן", חוברת זיכרון לש. ה. הרגמן, עיון כ"ו (תשל"ו), עמ' 71 - 75.
↑  "על חקר השבתאות בכתבי זלמן שזר - דברים שנאמרו במשכן נשיאי ישראל במלאת שלוש שנים לפטירתו", זאת הארץ 242, ט"ו בכסלו תשל"ח - 5.11.1977, עמ' 4 - 5.
↑  ראו "דרכו של הלל צייטלין אל המיסטיקה היהודית", כיוונים 3 (תשל"ט), עמ' 81 - 91.
↑  "תרומתו של אפרים גוטליב לחקר הקבלה", דעת 61 (תשמ"ו), עמ' 5 - 10.
↑  "פרופסור רפאל מאהלר היסטוריון לוחם", כיוונים 33 (תשמ"ז), עמ' 197 - 199.
↑  "החרוז והקדוח: דברים לכבודו של חתן פרס ביאליק לחכמת ישראל תשמ"ח - פרופ' ישראל אלדד", נתיב 2 (תשמ"ח), עמ' 52 - 54; ראו גם מאמרה הנ"ל, "הציונות היא משיחיות (בדיעבד לא מלכתחילה)", נקודה 145 (תשנ"א),עמ' 24 - 28.
↑  המאמר נדפס גם בקובץ מאמריה: הרעיון המשיחי מאז גירוש ספרד, ירושלים: הוצאת ספרים מאגנס, תשס"ה-2005, עמ' 70 - 104.
↑  המאמר נדפס גם בקובץ מאמריה: הרעיון המשיחי מאז גירוש ספרד, ירושלים: הוצאת ספרים מאגנס, תשס"ה-2005, עמ' 105 - 138.
↑  המאמר תורגם לאנגלית ופורסם כנספח לספרה "החסידות כמיסטיקה" במהדורתו האנגלית, שיצא לאור בשנת 1992.
↑  המאמר נדפס גם בקובץ מאמריה: הרעיון המשיחי מאז גירוש ספרד, ירושלים: הוצאת ספרים מאגנס, תשס"ה-2005, עמ' 224 - 238.
| גרשם שלום |
| --- | --- | --- |
| הגותו של גרשם שלום | ביבליוגרפיה של גרשם שלום • זרמים ראשיים במיסטיקה היהודית • משנתו של גרשם שלום |  |
| שונות | בית גרשם שלום • פרס גרשם שלום • ספריית גרשם שלום • הנצחתו של גרשם שלום |  |
| מתלמידיו | רבקה ש"ץ אופנהיימר • ישעיה תשבי  • מתי מגד • יהודה ליבס • יוסף דן • אפרים גוטליב • יוסף בן שלמה • מאיר בניהו • מלאכי בית-אריה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267632405171  PLWABN: 9810616322705606  BnF: cb14621268k (data)  CiNii: DA09922513  GND: 13761246X  ISNI: 0000 0001 0867 6214  LCCN: no90020448  NTA: 109497953  RERO: 02-A027673582  SELIBR: 333567  SUDOC: 114391378  VIAF: 7641194   WorldCat (עם VIAF): 7641194