stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סוציולוגיה של הדת
תפישת הדת בסוציולוגיה קלאסית > מקס ובר

ובר ביקש להראות שאפשר להבין את ההתנהגויות השונות של בני האדם רק בתוך הקשר תפיסת המציאות הכללית שלהם. כדי להבין התנהגות כלכלית מסוימת, או התנהגות אישית או קבוצתית יש להבין את התפיסה הדתית של הקבוצה - במה היא מאמינה ואיך היא מפרשת את העולם. ובר גם רצה להראות איך תפיסה דתית מכוננת תפיסה כלכלית, ושינוי בתפיסה דתית מוביל לשינוי כלכלי. במאמרו המפורסם "האתיקה הפרוטסטנטית ורוח הקפיטליזם", ובר אומר שיש כמה סוגים של חברות קפיטליסטיות, כל אחת ביחס למבנה שלה, אבל הוא מבקש למצוא את הקווים המשותפים בין חברות אלו לשירטוט דמות משותפת של קפיטליזם. 
רווחים גדולים וצבירה אינסופית + ארגון רציונלי של הייצור הם המאפיינים הייחודיים של הקפיטליזם ע"פ וובר.  כלומר השגת הרווח הכספי באמצעות משמעת שיכלית ולא באמצעות הרפתקאה או מלחמה. הקפיטליזם הוא איפה, עידון רציונלי של יצרים אלו. הארגון הרציונלי מודרני של המפעל הקפיטליסטי כרוך בהנהלת חשבונות ובהפרדת משק הבית מהעסק. השכרת כוח העבודה הפרטי לבעלי היצור נעשית באמצעות מערכת בירוקרטית שמתפתחת עם השוק, לא חשוב אם היא נמצאת בידיים פרטיות או לא (בנקודה זו נעוץ ההבדל בין וובר למרקס).
ובר שיער כי הבנה מסוימת של הפוסטטנטיזם היה חלק מהגורמים להתפתחות הקפיטליזם.
ראו גם

פסיכולוגיה של הדת
דת
חילוניות
פוסט-חילוניות
לקריאה נוספת

Kevin J. Christiano, et al, (2001), Sociology of Religion: Contemporary Developments, AltaMira Press, U.S. Max Weber, Sociology of Religion
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531785805171  BnF: cb119523366 (data)  LCCN: sh85112587  LNB: 000049519  NDL: 00572414  NKC: ph135564
מתן חרוש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 באוגוסט 1979 (בן 45)
 קבוצות כמאמן
 2003-2005   2005-2006   2006-2010   2010-2011   2011-2013   2013   2013   2014-2016   2016-2019   2019-2020   2020   2020-2022   2022   2022-2023   2024-:  הפועל ירושלים (עוזר מאמן)   אורל גרייט (עוזר מאמן)   הפועל ירושלים (עוזר מאמן)   אריס סלוניקי (עוזר מאמן)   מכבי ראשון לציון (עוזר מאמן)   בני הרצליה   מכבי ראשון לציון   הפועל ירושלים (עוזר מאמן)   הפועל רמת גן גבעתיים   הפועל חולון (עוזר מאמן)   אליצור "איתו" אשקלון   הפועל רמת גן גבעתיים   הפועל רמת גן גבעתיים (מנהל מקצועי)   הפועל רמת גן גבעתיים   מכבי ראשון לציון (מנהל מקצועי)
 
מתן חרוש (נולד ב־1 באוגוסט 1979) הוא מאמן כדורסל ישראלי המשמש כמנהל הספורטיבי של מכבי ראשון לציון. חרוש החל את דרכו במחלקת הנוער של הפועל ירושלים ומאוחר יותר השתלב בצוות האימון של קבוצת הבוגרים של המועדון והיה שותף לזכייתה של הפועל ירושלים באליפות המדינה, שני גביעי מדינה ובגביע יול"ב. כמו כן שימש חרוש כמאמנה הראשי של מכבי ראשון לציון ובני הרצליה בליגת העל ושל הפועל רמת גן גבעתיים בליגה הלאומית. חרוש הרבה לשתף פעולה עם שרון דרוקר והוא שימש כעוזרו במספר קבוצות בישראל ובאירופה. הוא אחיינו של מאמן הכדורסל יורם חרוש.
קריירת אימון

חרוש החל את דרכו במחלקת הנוער של הפועל ירושלים וב-2003 הוביל את קבוצת הנערים של המועדון לזכייה בגביע המדינה. לאחר מכן שימש כעוזרו של דן שמיר בקבוצת הנוער של המועדון והשניים אף חלקו דירה משותפת בירושלים. בעונת 2003/4 התמנה לעוזרו של שרון דרוקר בקבוצת הבוגרים של הפועל ירושלים. חרוש שימש כעוזרו של דרוקר בירושלים במשך שתי עונות וזכה עם הקבוצה בגביע יול"ב ב-2004. בעונת 2005/6 עבר דרוקר לאמן את אורל גרייט וצירף אליו את חרוש שהיה שותף לזכייתה של הקבוצה ביורוצ'לנג'.
לאחר מכן חזר חרוש לירושלים, הפעם כעוזרו של דן שמיר וזכה עם הקבוצה בגביע המדינה ב-2007 ו-2008. חרוש נשאר בעמדת עוזר המאמן בירושלים עד 2010 ושימש גם כעוזרם של זיו ארז וגיא גודס. לקראת עונת 2010/11 שב חרוש לשתף פעולה עם דרוקר כאשר מונה לעוזרו באריס סלוניקי, אך בינואר 2011 פוטרו דרוקר וחרוש מתפקידם. לאחר מכן התמנה חרוש לעוזרו של אפי בירנבוים במכבי ראשון לציון במקומו של רועי חגאי. לאחר שהשתתף עם ראשון לציון בפיינל פור של ליגת העל ובגמר גביע המדינה, החליט חרוש בינואר 2013 לעזוב את הקבוצה בעקבות פיטוריו של בירנבוים.
במרץ 2013 התמנה חרוש למאמנה הראשי של בני הרצליה במקומו של אריאל בית הלחמי שהתפטר. בהדרכתו ניצחה הקבוצה שני משחקים מתוך שישה ונמנעה מירידת ליגה. לקראת פתיחת עונת 2013/14 מונה חרוש למאמנה הראשי של ראשון לציון במקומו של רוני בוסאני. בדצמבר 2013, לאחר שהקבוצה השיגה שלושה ניצחונות ב-11 מחזורים פוטר חרוש מתפקידו והוחלף על ידי צביקה שרף, שהצליח להשאיר את הקבוצה בליגה. בשנים 2012–2014, במקביל לעבודתו בליגת העל, שימש חרוש כעוזרו של דרוקר בנבחרת העתודה.
ב-2014 שב חרוש לירושלים כאשר מונה לעוזרו של דני פרנקו. בתפקיד זה שימש שתי עונות והיה שותף לזכייתה ההיסטורית של ירושלים באליפות ב-2015. בשנים 19–2016 שימש חרוש כמאמנה הראשי של הפועל רמת גן גבעתיים בליגה הלאומית. בעונתו הראשונה הוביל חרוש את הקבוצה לרבע גמר הפלייאוף ובעונתו השנייה הגיע עם הקבוצה לחצי גמר הפלייאוף שם הודחה על ידי הפועל באר שבע. בעונתו האחרונה בהפועל רמת גן גבעתיים נאבקה הקבוצה בתחתית והבטיחה את הישארותה בליגה לקראת סיום העונה.
חרוש החל לאמן את קבוצת הנוער של עירוני נס ציונה אך באוקטובר 2019 עזב את התפקיד כאשר מונה לעוזרו של שרון דרוקר בהפועל חולון. לאחר פיטוריו של דרוקר שימש חרוש כמאמנה הזמני של חולון. בהדרכתו ניצחה הקבוצה משחק ליגה אחד מתוך שלושה והפסידה בשני משחקים במסגרת ליגת האלופות בכדורסל. חרוש שב לעמדת עוזר המאמן כאשר היווני סטפאנוס דדאס מונה למאמנה של חולון. בפברואר 2020 עזב חרוש את חולון ומונה למאמנה של אליצור "איתו" אשקלון מהליגה הלאומית במקומו של רועי חגאי. זמן קצר לאחר מכן הופסקה פעילות הליגה בשל התפרצות הקורונה בישראל.
ביולי 2020 מונה למאמנה של הפועל רמת גן גבעתיים. הקבוצה סיימה את עונת 2020/21 במקום התשיעי וחרוש הוחתם לעונה נוספת. עונה לאחר מכן סיימה הפועל רמת גן גבעתיים את העונה הסדירה במקום ה-13, התמודדה בבית התחתון והצליחה לשרוד בליגה. בתחילת עונת 2022/23 מונה עמית תמיר למאמנה של הקבוצה וחרוש עבר לשמש מנהל מקצועי. בנובמבר 2022, לאחר פתיחת עונה מאכזבת, שב חרוש לאמן את הקבוצה במקומו של תמיר. בסיום העונה נשרה הפועל רמת גן גבעתיים לליגה הארצית. לאחר סיום העונה מונה אילן ברקוביץ' למאמן-שחקן.
במקביל לעבודתו כמאמן בוגרים שימש חרוש כמנהל מקצועי של מחלקת הנוער של מכבי הוד השרון. ב-2024 מונה חרוש למנהל הספורטיבי של מכבי ראשון לציון המתמודדת בליגה הלאומית.
הערות שוליים

↑  אלופות ומחזיקות גביע נערים א’, נערים ב’, וילדים, באתר ספסל
↑  אושרי דודאי, ‏וידיאו סטאר, באתר גלובס, 26 בפברואר 2007
↑  אור שקדי‏, חרוש יהיה עוזרו של דרוקר באריס סלוניקי, באתר וואלה, 1 ביולי 2010
↑  אור שקדי‏, מכבי ראשון לציון: מתן חרוש מונה לעוזר מאמן, באתר וואלה, 16 ביוני 2011
↑  אור שקדי‏, מכבי ראשון לציון: מתן חרוש עזב את הקבוצה, באתר וואלה, 2 בינואר 2013
↑  דובי פיק, ‏דרוקר וחרוש צפויים להודיע על עזיבת נב' העתודה, באתר ONE‏, 28 ביולי 2014
↑  יעקב מאיר, מתן חרוש מונה לעוזר מאמן הפועל חולון, באתר ישראל היום, 25 באוקטובר 2019
↑  כפיר אדר, ‏רועי חגאי פוטר מאשקלון, מתן חרוש יחליף אותו, באתר ONE‏, 21 בפברואר 2020
↑  חוזר למקורות, מתן חרוש יאמן את רמת גן גבעתיים
↑  כפיר אדר, ‏רועי חגאי פוטר מאשקלון, מתן חרוש יחליף אותו, באתר ONE‏, 21 בפברואר 2020
↑  ציוץ בטוויטר של מועדון הפועל רמת גן גבעתיים, באתר טוויטר, ‏28 בנובמבר, 2022
↑  פוסט בעמוד הפייסבוק של הפועל רמת גן גבעתיים, באתר פייסבוק, ‏16 ביוני, 2023
↑  פוסט בדף הפייסבוק של מכבי הוד השרון, באתר Facebook, ‏9 ביולי, 2022
↑  ברוך שובך מתן!, באתר מכבי ראשון לציון, ‏7 באוגוסט, 2024
אדוארד גריי

אדוארד גריי
אדוארד גריי, ויקונט גריי הראשון מפולודון (באנגלית: Edward Grey, 1st Viscount Grey of Fallodon;‏
25 באפריל 1862 - 7 בספטמבר 1933) היה פוליטיקאי ואורניתולוג בריטי, אשר נודע בעיקר עקב כהונתו כשר החוץ של בריטניה במהלך מלחמת העולם הראשונה.
קורות חיים

גריי נבחר לבית הנבחרים הבריטי לראשונה ב-1885 מטעם המפלגה הליברלית. הוא נתמנה לשר החוץ בממשלה הליברלית החל ב-1905 ונשאר בתפקידו זה במשך 11 שנים - הכהונה הארוכה ביותר בתולדות משרד החוץ הבריטי. עוד לפני המלחמה נודע גריי כשר חוץ בעל יכולות מרשימות, ובין הישגיו נרשמו ההסכם האנגלו-רוסי, אשר הביא לסיומו של המשחק הגדול, ייצג את בריטניה במהלך המשבר המרוקאי השני וכן במשא ומתן הדיפלומטי הבינלאומי בעקבות מלחמות הבלקן ב-1913.
לקראת מלחמת העולם הראשונה היה גריי מעורב במספר פרשיות אשר, בסופו של דבר, הובילו לפריצתה. כך, למשל, ניסה ללא הצלחה לגשר בין האימפריה האוסטרו-הונגרית וסרביה. מחדלו הגדול הוא אולי בכך שלא הבהיר את עמדת בריטניה לגרמניה באותה העת, כי על האחרונה לקיים ולהגן על עמדתה הנייטרלית של בלגיה. כאשר העביר את המסר לבסוף, כוחות גרמנים כבר החלו להתאסף לקראת פלישה לבלגיה והקבינט הבריטי הכריז מלחמה על הגרמנים. בתחילת המלחמה, אימרתו, "האורות כבים", זכתה לתשומת לב רבה.
במהלך המלחמה עצמה המשיך גריי לכהן כשר החוץ הבריטי. בנצלו את יכולותיו הדיפלומטיות הוא ניהל משא ומתן עם מספר מדינות אשר סייעו למדינות ההסכמה. כך למשל סייע בכניסתה של איטליה למלחמה וכן הבטיח לאימפריה הרוסית שטחים מהאימפריה העות'מאנית.
במרץ 1916, כשנה וחצי לפני הצהרת בלפור, היה זה גריי שהציע לשתי מעצמות ההסכמה האחרות, צרפת ורוסיה, להוציא הצהרת תמיכה משותפת בציונות. בזמנו לא זכתה הצעתו זו להתייחסות של שתי בנות הברית הללו של בריטניה.
גריי איבד את משרתו כשר החוץ של בריטניה בטרם נסתיימה המלחמה, בעקבות חילופי השלטון בממשלה הבריטית. הוא המשיך בקריירה הפוליטית, עתה באופוזיציה. במהלך תקופה זו קיבל על עצמו את תואר האצולה ויקונט גריי הראשון, אך שושלתו של תואר זה נסתיימה עם מותו. בשנים 1919–1920 כיהן כשגריר בריטניה בארצות הברית.
טו הולוואי

| --- | --- |

טו הולוואי במדי אוניברסיטת קסבייר
 לידה:  21 באוגוסט 1989 (בן 35) המפסטד, ניו יורק, ארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.83 מטר
 מכללה:  קסבייר
 קבוצות כשחקן
 2012-2013   2013-2014   2014   2014   2014-2015   2015   2015   2015-2016   2016   2016-2017   2017   2017   2017-2018   2018-2019   2019   2019   2019-2020   2020-2021   2021   2021-2022   2022   2023-2022   2023:  אליאג'ה פטקים   לובן ברס   אתלטיקוס דה סן חרמן   גוארוס דה לארה   הלקונס רוחוס ורה קרוז   גוארוס דה לארה   מטה דה גיאנאבו   טקסס לג'נדס   גוארוס דה לארה   קרמונה   הפועל חולון   פיראטס דה קברדיאס   הפועל חולון   איסטנבול BSB   פיראטס דה קברדיאס   אינצ'ון   ריטאס וילנה   אורמנספור   פיראטס דה קברדיאס   מכבי ראשון לציון   זאמלק   ריאל אסטלי   קאגרחרוס דה סנטורסה
 הישגים כשחקן
 שחקן העונה בליגת האטלנטיק-10 (2011)   אליפות הליגה הפוארטו-ריקנית (2017)   גביע המדינה בכדורסל (2018)
טרל "טו" הולוואי (באנגלית: Terrell "Tu" Holloway; נולד ב-21 באוגוסט 1989) הוא שחקן כדורסל אמריקאי המשחק בעמדת הרכז. הולוואי שיחק כדורסל באוניברסיטת קסבייר (אנ') באוהיו ולאחר מכן שיחק במספר קבוצות באירופה ובאמריקה הלטינית. שיחק שתי עונות בהפועל חולון,עמה זכה בגביע המדינה בכדורסל ב-2018 ועונה אחת במכבי ראשון לציון.
קריירת משחק

הולוואי גדל ושיחק כדורסל בבית ספר תיכון בהמפסטד (אנ'), ניו יורק. לאחר מכן עבר לבית ספר תיכון בסינסינטי, אוהיו. הולוואי התחייב בתחילה לשחק כדורסל באוניברסיטת אינדיאנה אך לאחר שמאמנה של אינדיאנה התפטר בחר לשחק באוניברסיטת קסבייר שבאוהיו, שם שיחק בשנים 2008 - 2012 ושיתף פעולה עם ג'ורדן קרופורד ומארק ליונס. הולוואי הצטיין בשורות קסבייר וב-2017 נבחר להיכל התהילה של המכללה כאשר הוא מדורג במקום השישי ברשימת קלעי המכללה בכל הזמנים, שלישי באסיסטים וראשון באחוזי דיוק מקו העונשין.
ב-2011 נבחר הולוואי לשחקן השנה של ליגת האטלנטיק-10 (אנ'). בשנתו האחרונה בקסבייר השתתף הולואיי במשחק נגד אוניברסיטת סינסינטי במסגרתה פרצה קטטה המונית, בה היה מעורב גם יינסי גייטס ששיחק אז בסינסינטי. לאחר שלא נבחר בדראפט ה-NBA ב-2012, שיחק הולוואי בליגת הקיץ, בתחילה במדי הטורונטו ראפטורס ולאחר מכן בדאלאס מאבריקס, אך הוא שוחרר מהקבוצה לפני תחילת העונה הסדירה.
בעונת 2012/2013 חתם הולוואי חתם על החוזה המקצועני הראשון שלו כאשר הצטרף לקבוצת אליאגה פטקים בליגת העל הטורקית. את העונה הבאה, עונת 2013/2014, התחיל הולואיי בקבוצת לובן ברס (אנ') בליגה הבלגית אך הוא שוחרר ממנה במהלך העונה. בהמשך נדד הולוואי בקבוצות בפאורטו ריקו, ונצואלה ומקסיקו.
ב-2015 הצטרף הולוואי לאימוני טרום-העונה של הדאלאס מאבריקס ואחר כך עבר לקבוצת הבת שלה בליגה הפיתוח, הטקסס לג'נדס, ואף השתתף במשחק האול-סטאר של הליגה ב-2016. בקיץ 2016 שב הולואיי לוונצואלה. הולואווי התחיל את עונת 2016/2017 בקרמונה בליגה האיטלקית במדיה רשם 15.5 נקודות ו-4.4 אסיסטים בממוצע למשחק, אך הוא שוחרר מממנה לאחר שלא הסתדר עם מאמן הקבוצה.
בפברואר 2017 הצטרף להפועל חולון במקומו של קאליף וייאט הפצוע. לאחר מספר משחקים בהם עלה מהספסל, השתלב הולואיי בחמישייה הפותחת ועד תום העונה הסדירה העמיד ממוצע של כ-15 נקודות למשחק. בסדרת רבע גמר הפלייאוף, בה הודחה חולון על ידי מכבי חיפה, קלע בממוצע של 21.5 נקודות למשחק. בקיץ 2017 הצטרף הולואיי לקבוצת פיראטס דה קברדיאס (שם שיתף פעולה עם דונטה סמית' ומייק רוסאריו) וזכה עמה באליפות פוארטו ריקו. באותה עונה, לאחר מכן שב הולואיי לחולון לעונה נוספת, עונת 2017/2018 והעמיד ממוצעים של כ-15 נקודות למשחק במהלך העונה הסדירה ו-19 נקודות למשחק בפלייאוף. בפברואר 2018 היה שותף הולואיי לזכייתה של הפועל חולון בגביע המדינה בכדורסל לאחר ניצחון במשחק הגמר על מכבי תל אביב. הולואיי קלע 18 נקודות במשחק הגמר למרות פגיעה בקרסול. באותה עונה, הגיעה הקבוצה לגמר הפיינל פור, שם נוצחה על ידי מכבי תל אביב.
בקיץ 2018 חתם הולואיי בקבוצת איסטנבול BSB מליגת העל הטורקית. באיסטנבול העמיד הולואווי ממוצעים של כ-20 נקודות בליגה הטורקית וכ-16 נקודות ביורופקאפ. בקיץ 2019 חזר הולוואי לקבוצת פיראטס דה קברדיאס והגיע עמה לחצי גמר הפלייאוף של הליגה הפוארטו-ריקנית. לאחר מכן עבר לתקופה קצרה לקבוצת אינצ'ון מהליגה הדרום-קוריאנית. לקראת עונת 2019/20 הצטרף הולוואי לריטאס וילנה המתמודדת בליגת העל הליטאית. בקיץ 2020 עבור הולוואי לקבוצת אורמנספור המתמודדת בליגת העל הטורקית. בקיץ 2021 שב הולוואי לפיראטס וזמן קצר לאחר פתיחת עונת 2021/22 חזר הולוואי לישראל כאשר הצטרף למכבי ראשון לציון. הולואווי שוחרר מהקבוצה שבוע לפני תום העונה לאחר שאפסו סיכוייה של הקבוצה להישאר בליגה.
ב-2022 שיחק הולוואי בקבוצת זאמלק בליגה המצרית למשך תקופה קצרת ולאחר מכן עבר לריאל אסטלי מניקרוגאה. בקיץ 2023 הצטרף לאגרחרוס דה סנטורסה בליגה הפורטו ריקנית.
הערות שוליים

↑  Rick Broering, New Xavier Hall of Fame Class Includes Tu Holloway, 247Sports, ‏August 8, 2017
↑  אור שקדי‏, הפועל חולון: טרל "טו" הולוואי חתם עד סוף העונה, באתר וואלה, 7 בפברואר 2017
↑  מצאו מחליף לווייאט: טו הולוואי סיכם את תנאיו בהפועל חולון, באתר ישראל ספורט, ‏7 בפברואר, 2017
↑  רוני כהן, ‏‏הגארד מייק רוסאריו חתם בהפועל אילת לעונה אחת, באתר ספורט1, 5 באוקטובר 2017
↑  בפעם השנייה: גביע המדינה נוסע לחולון!, באתר מנהלת הליגה, ‏15 בפברואר, 2015
↑  כפיר חודרה, ‏דריון אטקינס חוזר לחולון, הולוואי עוזב לטורקיה, באתר ONE‏, 28 ביולי 2018
↑  יצחק ויסהוף, ‏‏בית חדש: טו הולוואי חתם בריטאס וילנה, באתר ספורט1, 31 באוגוסט 2019
↑   אריה ליבנת, חוזר לישראל: טו הולוואי חתם במכבי ראשון לציון, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2021
נמל התעופה קטניה-פונטנרוסה

נמל התעופה קטניה - וינצ'נצו בליני (באיטלקית: Aeroporto di Catania-Fontanarossa Vincenzo Bellini), שוכן בסמוך לעיר קטניה, השנייה בגודלה באי האיטלקי סיציליה. נמל התעופה נקרא על שמו של מלחין האופרה וינצ'נצו בליני, שנולד בקטניה.
פעילות

נמל התעופה קטניה הוקם בשנת 1924. נמל זה שימש בתחילה את צבא ארצות הברית במלחמת העולם השנייה. בשנות ה-40 המאוחרות היה ברור כי שדה התעופה עמוס ויש צורך להרחיבו. בשנת 1950 נפתח נמל התעופה קטניה גדול ומשופר יותר. לאחר 20 שנה של צמיחה בלתי צפויה במספר הנוסעים, בשנת 1981 היה שוב צורך לבנות מחדש את נמל התעופה כדי להתמודד עם הדרישה. ב-8 במאי 2007 נפתח הטרמינל החדש, המצויד ב-22 שערים ו-6 גשרים במקום הטרמינל הישן.
נמל התעופה ממוקם ליד הכביש המהיר A19, המקשר את קטניה לפלרמו ולמרכז סיציליה. שירותי הסעות מבצעים נסיעות מהנמל אל מרכז העיר ולתחנת הרכבת המרכזית, בעוד שאוטובוסים שונים אחרים הנוסעים לחלקים אחרים באי זמינים גם כן ישירות מנמל התעופה. בנמל ישנם גם שירותי מוניות.
נמל תעופה זה הוא העמוס בסיציליה והשישי באיטליה עם 6,794,063 נוסעים ב-2011, אולם, מבחינת תנועת המטוסים השדה דורג שלישי, אחרי נמל התעופה לאונרדו דה וינצי-פיומיצ'ינו ונמל התעופה מילאנו-לינאטה.
סוציולוגיה

סוציולוגיה – "תורת החברה"
סוֹצְיוֹלוֹגְיָה (או תורת החברה; באנגלית: Sociology) היא חקר מכלול היחסים האנושיים והסביבה האנושית, ומשמשת כענף מדעי מרכזי בתוך מדעי החברה. הסוציולוגיה מתמקדת בדפוסי הקשרים החברתיים, הגורמים וההשלכות שלהם על התנהגות האדם. בנוסף לכך, הסוציולוגיה מתבוננת גם בהיבטים התרבותיים של יחידים וקבוצות הקשורים בחיי היומיום.
הסוציולוגיה היא תחום משתנה שאינו שוקט על שמריו ומתפתח תדיר. בעוד מוקדי המחקר המסורתיים של הסוציולוגיה כללו לרוב נושאים כמו ריבוד חברתי, מעמד חברתי, ניידות חברתית, דת, חילון, חוק, מיניות, מגדר וסטייה חברתית. מכיוון שהפעילות האנושית הכוללת מושפעת מיחסי הגומלין שבין המבנה החברתי ובין האדם הפרטי, הרחיבה הסוציולוגיה באופן הדרגתי את טווח העיסוק שלה גם אל נושאים נוספים כמו בריאות ורפואה, צבא, משטר וממשל, ענישה, תקשורת, חינוך, הון חברתי, תרבות ומדע.
מבחינה מתודולוגית, שימוש בשיטות של מחקר אמפירי יחד עם ניתוח פרשני וביקורתי מאפשר את יצירת גוף הידע הסוציולוגי באשר למבנה החברתי, הסדר החברתי והשינוי החברתי. בעוד חלקים מהמחקר הסוציולוגי הם בעלי השלכות ישירות ומעשיות על הדיון והעשייה הפוליטית, ישנם חלקים אחרים הממוקדים בהבנה והמשגה של התהליכים והמבנים החברתיים. מושאי המחקר הסוציולוגי יכולים לנוע בטווח שבין רמת המיקרו, כמו האינטראקציה החברתית של האינדיבידואל, ועד רמת המאקרו העוסקת במחקר המערכות החברתיות הכוללות. יתרה מזאת, שיטות מחקר בתחום הסוציולוגיה הן רבות ומגוונות. ההתמקדות הרעיונית והמחקרית בשפה ובתרבות שהחלה לתפוס תאוצה באמצע המאה ה־20, פתחה שער לגישות פרשניות, הרמנויטיות ופילוסופיות יותר ויותר כלפי לחקר החברה. לעומת זאת, המאה ה־21 הביאה לפריחה של כלי מחקר חדשים ומדויקים אנליטית, מתמטית וחישובית, כגון מודלים מבוססי סוכנים (ABM) וניתוח של רשתות חברתיות.
מעבר לעיסוק אינטלקטואלי טהור, יש לסוציולוגיה ולמחקר הסוציולוגי השפעה רחבה על הפעילות האנושית – החל מבניית בסיס שיקולים וההחלטות של פוליטיקאים, בעלי תפקידים ומוסדות ציבוריים כמו ביצוע מחקרי הערכה כדי להעריך מראש את היעילות והמחיר של כל תוכנית או מדיניות ציבורית שבכוונתם לנקוט בה ועד תכנון וביצוע של תוכניות מדיניות המשפיעות על חייהם של מיליוני בני אדם; הכשרה למקצועות העוסקים ביחסים עם בני אדם מגוון גדול של משרות בתחומים רבים דורש כיום הכשרה בנושאים סוציולוגיים: חינוך, בריאות, אכיפת חוק, פרסום, יחסי ציבור ותקשורת; עידוד של מודעות חברתית – בנקודה זאת קיימת מחלוקת בתוך הסוציולוגיה עד כמה הסוציולוגים אמורים לפעול בעצמם למען רפורמות חברתיות או שינוי חברתי.
אטימולוגיה

מקורו של המונח הוא בהלחם של שתי מילים: "socius" (מלטינית – "חבר") ו־"logy" (סיומת יוונית [-λογία] שמשמעותה "תורה"); הוא נטבע לראשונה בשנת 1870 על ידי הפוליטיקאי והוגה הדעות הצרפתי עמנואל ז'וזף סיאייס בכתב יד שלא פורסם.
חידוש המונח מיוחס לפילוסוף והסוציולוג אוגוסט קונט בשנת 1838 – "sociologie" (בצרפתית), קונט שנחשב לאחד ממייסדי הסוציולוגיה כדיסציפלינה מדעית נפרדת וזהו השם שהעניק למדע חדש שפיתח.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
היסטוריה > היסטוריה קדומה

כבר באלף השלישי לפני הספירה, סופרי החכמה במצרים העתיקה אפיינו התנהגויות חברתיות והעלו אותן על הכתב, בז'אנר הנקרא "הספרות הדידאקטית". הטקסט הקדום ביותר הידוע לנו הוא קובץ הוראות הווזיר פתחותפ, שושלת 5, שבו מאובחנת ההתנהגות האנושית בחברה המצרית עם הוראות דידאקטיות לגבי ההתנהגות הרצויה ביותר לקיומה של החברה.
ביוון העתיקה, הפילוסוף סוקרטס תהה על אופייה של החברה האנושית וניסח מספר הבחנות לגביה. כתבים הכוללים היבטים סוציולוגיים נכתבו כבר בימי יוון העתיקה – המשורר והפילוסוף קסנופנס מתח ביקורת בשירתו על התפיסה המקובלת של האלים כעשויים בצלמו ובדמותו של האדם. הוא טוען שכל עם מיחס לאלים את תכונותיו הגופניות שלו: התראקים מתארים את האלים כאדומי־שיער ותכולי־עיניים, ואילו האתיופים רואים אותם ככהי־עור ופחוסי־אף. הוא הוסיף כי לו היו לסוסים ולשוורים ידיים לפסל בהם אלילים, היו יוצרים אלו את אליהם בדמות סוסים, ואלו – בדמות שוורים.
אבן ח'לדון, היסטוריון ערבי, כתב במאה ה־14 את ה־"אקדמות למדע ההיסטוריה", אשר נחשב לאחד הספרים הראשונים המדברים על מדעי החברה, על לכידות חברתית וקונפליקט חברתי. הספר רחב היריעה נכתב כ־150 שנה לפני שבכלל צצו מדעי החברה באירופה, ועד היום רעיונות סוציולוגים רבים שמקורם בכתביו של אבן ח'לדון.
היסטוריה > המאה ה־19 – ייסוד הסוציולוגיה המודרנית > עידן הנאורות באירופה

שורשיה של הסוציולוגיה נטועים בעידן הנאורות. פילוסופים רבים – ביניהם תומאס הובס, ג'ון לוק וז'אן-ז'אק רוסו – החלו לעסוק במבנה החברה, בסיבות צמיחתה ובאפשרות קיומה של חברה אחרת.
בשנת 1813 פרסם ההוגה והתאורטיקן קלוד-אנרי דה סן-סימון את "Physiologie sociale". סן-סימון היה מזרם הסוציאליזם האוטופי והקדיש חלק ניכר בהגותו לדרכים בהן ניתן לקדם את החברה האנושית. בכתביו הראשונים ביקש סן-סימון לייסד דת חדשה – "דת ניוטון", שתבוסס על חוק המשיכה ושכוהניה יהיו מדעני כל העולם. מאוחר יותר, החל דוגל ברעיון שמנהיגי החברה צריכים להיות "מעמד התעשיינים" שכלל בנקאים, מדענים, פועלים ובעלי המפעלים ולא האצולה, הכמורה והבירוקרטיה שנתפשו בעיניו כטפילים. בגלגולו השלישי, זמן קצר לפני מותו, החל סן-סימון מפתח חזון סוציאליסטי שבו מוקמת "נצרות חדשה" אשר מטרתה העיקרית הוא שיפור מצבם של המעמדות הנמוכים חברתית וכלכלית.
הרברט ספנסר היה סוציולוג ופילוסוף בריטי, שעסק בפוליטיקה תאורטית־חברתית. ספנסר פיתח רעיונות בדבר אבולוציה חברתית ותרבותית.
היסטוריה > המאה ה־19 – ייסוד הסוציולוגיה המודרנית > אוגוסט קונט והפוזיטיביזם

אוגוסט קונט נחשב לאחד ממניחי היסוד לדיסציפלינה הסוציולוגית כמדע שיטתי ופוזיטיביסטי, והיה זה שטבע לראשונה את המונח "סוציולוגיה". נקודת המוצא של קונט היא שעל חברה להכיל הרמוניה בין תחושות, מחשבות ופעולות ורק מתוך הרמוניה שכזו, טען, החברה יכולה להתנהל בצורה בריאה. מתוך ההבנה הזו ניסח את "חוק שלושת השלבים" בשנת 1844, ששורשיו נובעים מעבודותיו של סן-סימון אצלו עבד קונט כמזכיר. במסגרת הכלל, החברה האנושית עוברת מבחינה תאורטית שלושה שלבים של התפתחות: התאולוגי, המטאפיזי והמדעי.
היסטוריה > המאה ה־19 – ייסוד הסוציולוגיה המודרנית > קרל מרקס והמטריאליזם ההיסטורי

במקביל פעל באירופה קרל מרקס, שאמנם לא הגדיר עצמו כסוציולוג אך אבחנותיו לגבי החברה האנושית השפיעו על רבים מהסוציולוגים שבאו בעקבותיו. לפי השקפתו של מרקס, המציאות היא קונפליקטואלית, בין שני כוחות מרכזיים – מדכאים ומדוכאים. המדכאים (המעמד הבורגני) הם בעלי אמצעי הייצור והמדוכאים (מעמד הפועלים, הפרולטריון) הם אלה שאינם בעלי אמצעי הייצור. בשלב הנוכחי הבורגנות מדכאת את הפרולטריון. לפי השקפתו המטריאליסטית של מרקס, מבנה העל הוא השתקפות של התשתית הכלכלית, דהיינו, התודעה היא תוצר של הוויה. מרקס טען שהמהפכה בוא תבוא, בין השאר כתוצאה מכך שהקפיטליזם יביא אותה על עצמו, בהיותו מכיל סתירה פנימית שאינה ניתנת ליישוב. מעמד הפועלים, לכשיתאחד ויגיע למצב בו לא יוכל עוד לחיות (מרקס מתאר זאת בכך שמעמד הפועלים לא יפסיד דבר "למעט כבליו"), ישתחרר מהתודעה הכוזבת וישנה את תנאי חייו באמצעות מהפכה שתמוטט את הסדר החברתי הקיים: במהפכה זו ישתלט מעמד הפועלים על אמצעי הייצור ויקים את החברה הסוציאליסטית, בה אין מנצלים ומנוצלים, קניין פרטי, כסף, מדינה או משפחה.
היסטוריה > המאה ה־19 – ייסוד הסוציולוגיה המודרנית > התפתחות התחום באירופה

ההתפתחות המשמעותית של הסוציולוגיה התרחשה בסוף המאה ה־19 ובתחילת המאה ה־20, בעקבות פעולתם של שני סוציולוגים שחותמם ניכר עד ימינו: אחד מהם הוא אמיל דורקהיים מצרפת, שטבע את המונח "עובדה חברתית" וניסח מתודה מקיפה לחקר החברה והשני מקס ובר מגרמניה, שהקים בעשור הראשון של המאה ה־20, את המכון הראשון למחקר סוציולוגי.
אמיל דורקהיים, סוציולוג צרפתי יהודי, הקים בשנת 1895 את המחלקה האקדמית הראשונה לסוציולוגיה, וב־1896 ייסד את אחד מכתבי העת הראשונים המוקדשים למדעי החברה. דורקהיים התעניין בעיקר במה שהוא ראה כהתמוטטותן של נורמות חברתיות וחוסר האנושיות הגוברת של החיים החברתיים. כדי לחקור את החברה בתרבות המודרנית, הוא פיתח את אחת הגישות המדעיות הראשונות לתופעות חברתיות. דורקהיים היה פוזיטיביסט וטען כי לימוד של האדם ושל התנהגותו חייב להימנע מגישה שמביאה בחשבון אלמנטים הנעוצים במבנה האישיות או בתורשה ובגנטיקה שלו. לטענתו, לימוד האדם וניסיון להסביר את חייו והתנהגותו חייב קודם כול, ובעיקר, לקחת בחשבון את השפעת החברה עליו. לפי דורקהיים, בחברה המודרנית יש חלוקה מסובכת של העבודה, האינדיבידואלים שמרכיבים את החברה פועלים בתחומים מוגדרים, והם תלויים בעבודתם של אחרים בתחומים אחרים. הקישור בין האינדיבידואלים הוא התלות ההדדית שלהם אחד בשני, וזה מה שמאפשר לחברה לתפקד בהרמוניה.
מקס ובר, היה כלכלן פוליטי, סוציולוג ופילוסוף גרמני, גם הוא נחשב לאחד ממייסדי הסוציולוגיה המודרנית וכן גם תורת המינהל הציבורי. ובר, שהשתייך לזרם הרציונליסטי, עסק בעיקר בתחומי הדת והממשל ושאף להסביר את ההתפתחויות המטריאליות־כלכליות המתרחשות בעולם, כפונקציה של השינויים שחלו בתרבות ובתפיסה האנושית. ובר עסק רבות בקפיטליזם ותיאר אותו כגישה חברתית שלמה, שאיננה רק כלכלית. תחומים נוספים שנכללו בהגותו של ובר היו רציונליזם, סמכות, משפט ובירוקרטיה – שם פיתח לדוגמה את "המודל הטהור של הבירוקרטיה".
יוסף קרוק שלמד בין השאר סוציולוגיה באוניברסיטה של ציריך בין השנים 1909–1913, כתב בזכרונותיו על מעמדה המפוקפק של הסוציולוגיה באותה תקופה:
בימים ההם סוציולוגיה הייתה בכלל עניין שרוי במחלוקת. רוב האוניברסיטאות לא הכירו בסוציולוגיה כבמדע. רק שתי אוניברסיטאות מערביות היו להן פרופיסורים למדע הסוציולוגיה, האחד גומפלוביץ' היהודי (המומר) מגאליציה לימד באינסברוק שבאוסטריה, והשני היהודי הגרמני גיאורג זימל לימד בברלין. העולם המתקדם והסוציאליסטי שיווה לסוציולוגיה משמעות גדולה. ועל כן היה מובן, שרחשנו אהדה לאַליאוּטוֹרוֹפוֹלוֹס. הוא אף הוציא במסירות-רבה וערך כתב-עת מיוחד בשם "סוציולוגיה" ולחם הרבה למען הכללת הענף הזה באוצר המדעי המודרני העולמי.
שני סוציולוגים גרמנים משפיעים נוספים היו גאורג זימל שחקר את הקונפליקט ועסק בנושאים כמו מודרניות, כסף ועיור, ופרדיננד טניס שעסק בקהילתיות והבחין בין שני סוגים: הגֵּמַיְינְשַׁאפְט שהיא חברה חקלאית טרום־תעשייתית וגֵּזֶלְשַׁאפְט שמאפיינת את החברה המודרנית לאחר תהליכי העיור והתיעוש שעברה החברה באירופה בשלהי המאה ה־19 ותחילת המאה ה־20.
היסטוריה > המאה ה־19 – ייסוד הסוציולוגיה המודרנית > צמיחת הסוציולוגיה בארצות הברית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.