stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שותא רוסתוולי

ערך זה עוסק במשורר גאורגי. אם התכוונתם להר בגאורגיה, ראו .
| --- | --- |

שותא רוסתוולי, ציור קיר במנזר המצלבה בירושלים
 לידה:  1172 רוסתווי, ממלכת גאורגיה ממלכת גאורגיה 
 פטירה:  1216 (בגיל 44 בערך) ירושלים, השושלת האיובית השושלת האיובית 
 מדינה:  ממלכת גאורגיה 
 מקום קבורה:  מנזר המצלבה 
 מקום לימודים:  מנזר גלאתי 
 שפות היצירה:  גאורגית 
 סוגה:  שירה עלילתית 
 יצירות בולטות:  עוטה עור הנמר 
 תקופת הפעילות:  המאה ה־12 – המאה ה־13 (כ־100 שנה) 
 
בול בהנפקה מיוחדת של ישראל וגאורגיה המבוסס על ציור קיר ממנזר המצלבה. ברקע הפתיח של עוטה עור הנמר בעברית בתרגומו של דב גפונוב ובגאורגית (למטה)
שוֹתַא רוּסתָווֶלִי (בגאורגית: შოთა რუსთაველი) היה משורר גאורגי שחי במאה ה-12 (1165 – 1220 לערך). רוסתוולי, הנחשב לאחד מן המייצגים החשובים ביותר של ספרות ושירת ימי הביניים של גאורגיה, ואחד מגדולי המשוררים בכל הזמנים, כתב את הפואמה האפית הלאומית הגאורגית, "עוטה עור הנמר", שהפכה לחלק מהתודעה הלאומית הגאורגית.
רוסתוולי היה נסיך גאורגי אשר שימש כשר האוצר של המלכה תמר. על פי המסורת הגאורגית, נאלץ רוסתוולי לעזוב את גאורגיה בשנת 1185 לאחר שהואשם בפרשית אהבים עם המלכה תמר, אהבה שהייתה בלתי אפשרית. כך או אחרת, הוא התיישב במנזר המצלבה בירושלים למשך תקופה ארוכה, כתב את הפואמה עוטה עור הנמר וצייר ציורי קיר. על אחד מעמודי המנזר יש פורטרט שסוברים כי הוא דמות פני המשורר, ואם כן זהו כנראה התיעוד המהימן ביותר שלו. ביוני 2004 הושחת הפרסקו ונמחקו פניו של המשורר, בעקבות כך הגישה גאורגיה מחאה רשמית לממשלת ישראל. בשנת 2005 קראה על שמו עיריית ירושלים את שם הדרך העוברת בסמוך למנזר המצלבה.
מעבר לכך ידוע מעט מאוד על חייו ואף זמן לידתו ומותו המדויקים אינם ידועים. בשנת 1960, נשלחה משלחת שמומנה על ידי האקדמיה למדעים של גאורגיה הסובייטית. המשלחת גילתה את הפורטרט של רוסתוולי, שנחשב עד אז לאבוד.
משמעות השם "רוסתוולי" היא "אדון רוסתווי" או "איש רוסתווי".
רוסתוולי למד באקדמיית גלאתי, ולאחר מכן ביוון, שם למד את השפות יוונית, ערבית ופרסית.
הנצחה

הפרס הגבוה ביותר שניתן ברפובליקה של גאורגיה בתחומי האמנות והספרות הוא פרס שותא רוסתוולי. הרחוב הראשי של טביליסי הבירה נקרא "רוסתוולי" גם הוא, ומוסדות רבים נקראים על שמו: התיאטרון האקדמי הממלכתי, המכון ע"ש רוסתוולי לספרות גאורגית, האקדמיה הגאורגית למדעים, תחנת הרכבת התחתית רוסתוולי ונמל התעופה הבין-לאומי טביליסי.
רחוב על שמו נמצא גם במרכז קייב שבאוקראינה, שם (שותא רוסתוולי מס' 13) נמצא בית הכנסת ברודצקי. על שמו רחוב גם בירושלים, בסמוך לעמק המצלבה.
גלריה

הנצחה בגאורגיה ובעולם
בול סובייטי מ-1938
שטר 100 לארי גאורגי מ-2016
פסל ברומא
פסל בטשקנט
פסל בבודפשט
גן ע"ש שותא רוסתוילי בחולון
אנדרטה לזכר שותא רוסתוולי - סמוך לכניסה למנזר המצלבה
הלוח על האנדרטה לזכר שותא רוסתוולי
רחוב שותא רוסתבילי, ירושלים
ראו גם

פעמוני עין כרם
הערות שוליים

↑  מופיע גם בספרה של נירית שלו-כליפא, "אל גן נעול" העוסק במנזרים בארץ ישראל.
↑  האפוס עוטה עור הנמר אינה העבודה היחידה שלו, אבל בוודאי האחרונה שלו. רוסתוולי עצמו מציין, בפרולוג לאפוס, כי הוא ממשיך לפאר אותה כפי שפאר אותה קודם. מתוך ספרם של, א"  ברמידזה וד"מ גמאזרדאשווילי, הספרות הגאורגית, עמ' 18.
↑  ש.הר-גיל, חידת האביר בירושלים, דבר, 2 בדצמבר 1960, המשך
↑  ורה אלישיב, עקבות משורר גרוּזיני מהמאה ה-12 נמצאו במנזר בירושלים, דבר, 11 בנובמבר 1960
↑  הרחוב באתר עיריית ירושלים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267445805171  PLWABN: 9810532435005606  BIBSYS: 90666989  BNC: 000243645  BNE: XX1148728  BnF: cb130916428 (data)  CANTIC: a11672274  CiNii: DA02188685  GND: 119468638  ISNI: 0000 0001 2145 1992  LCCN: n80032198  LNB: 000134007  MusicBrainz: 08e39185-b201-41f1-b94a-539c09cf132d  NDL: 00455020  NKC: jn20031230011  NLG: 172787  NLK: KAC201608469  NSK: 000313551  NTA: 074527207  RERO: 02-A000140639  SELIBR: 88541  SUDOC: 027115739  Trove: 1075643  VcBA: 495/43865  VIAF: 100218337   WorldCat (עם VIAF): 100218337
קרייג ארמסטרונג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 באפריל 1959 (בן 65) שטלסטון, גלאזגו, סקוטלנד
 מוקד פעילות:  סקוטלנד, הממלכה המאוחדת 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  אסטרלוורקס 
 פרסים והוקרה:  פרס באפט"א למוזיקה הטובה ביותר לסרט (1997)  פרס סטלייט לפסקול המקורי הטוב ביותר (2001)  פרס גלובוס הזהב לפסקול הטוב ביותר (2002)  פרס באפט"א למוזיקה הטובה ביותר לסרט (2001)  קצין במסדר האימפריה הבריטית 
 craigarmstrong.com
 פרופיל ב-IMDb
 
קרייג ארמסטרונג (באנגלית: Craig Armstrong; נולד ב-29 באפריל 1959) הוא מלחין סקוטי של מוזיקה תזמורתית מודרנית, אלקטרוניקה וסרטים. הוא סיים את לימודיו באקדמיה המלכותית למוזיקה ב-1981, ומאז הלחין שירים עבור הלהקה השייקספירית המלכותית, התזמורת הסקוטית הלאומית והסינפונייטה של לונדון.
הפסקול של ארמסטרונג לסרט "רומיאו וג'ולייט" (1996) מאת באז לורמן זיכה אותו בעיטור BAFTA להישגים במוזיקה לקולנוע ובאייבור נובלו (אנ'). הוא שיתף פעולה בשנית עם לורמן בשני הסרטים הבאים שלו, "מולין רוז'" (2001) ו"גטסבי הגדול" (2013). הפסקול שלו עבור הראשון זיכה אותו בפרס "מלחין השנה" של מכון הסרטים האמריקאי לשנת 2001, פרס גלובוס הזהב בקטגוריית "הפסקול הטוב ביותר" ותואר נוסף מ-BAFTA. ארמסטרונג זכה בפרס גראמי עבור "הפסקול המקורי הטוב ביותר" בשנת 2004 עבור הסרט הביוגרפי "ריי" (2004). קרדיטים נוספים ליצירותיו כוללים את "אהבה זה כל הסיפור" (2003), "מגדלי התאומים" (2006) מאת אוליבר סטון, "אליזבת: תור הזהב" (2007) ו"הענק הירוק" (2008). והבריחה הגדולה (2023).
הערות שוליים

1 2  Craig Armstrong | Composer, Music Department, Soundtrack, IMDb (באנגלית אמריקאית)
1 2 3 4  Craig Armstrong – COMPOSER (באנגלית בריטית)
↑  Craig Armstrong | Artist | GRAMMY.com, www.grammy.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007454410705171  PLWABN: 9810560592005606  BNE: XX1487960  BnF: cb14015557g (data)  GND: 135066344  ISNI: 0000 0001 0783 7450  LCCN: no00012906  LNB: 000115307  MusicBrainz: 8f7bf43e-2a13-431a-a274-19e28965fe07  NKC: mzk2003203084  SUDOC: 067125646  VIAF: 74049521   WorldCat (עם VIAF): 74049521
מת לצעוק (סדרת סרטים)

| --- | --- |

 בימוי:  קינן אייבורי ויינס, דייוויד צוקר, מלקולם ד. לי 
 מוזיקה:  דיוויד קיטיי 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  דיימנשן פילמס 
 חברה מפיצה:  מירמקס 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט קומדיה, פרודיה 
 
מת לצעוק (באנגלית: Scary Movie) היא סדרת סרטים פארודית אמריקאית מהסוגות קומדיית אימה, קומדיה שחורה, מדע בדיוני ובלשים (משתנה מסרט לסרט), שלועגת לסרטי אימה שונים, ביניהם "צעקה", "אני יודע מה עשית בקיץ האחרון", "החוש השישי", "מטריקס", "הצלצול", "8 מייל" ו"המסור". שתי השחקניות הראשיות בסדרה הן אנה פריס ורג'ינה הול, המגלמות את סינדי קמפבל וברנדה מיקס שמופיעות ברוב סרטי הסדרה, ואליהן מצטרפים שחקנים ודמויות שחוזרים ונשנים אף הם ברוב הסרטים, עם תוספת שחקנים חדשה בכל סרט. כלל הסרטים בסדרה גרפו למעלה מ-818 מיליון דולר ברחבי העולם.
סדרת הסרטים > מת לצעוק (2000)

מת לצעוק הוא הסרט הראשון בסדרת הסרטים. מת לצעוק היה הסרט הריווחי ביותר בסדרת הסרטים - הוא גרף מעל ל-278 מיליון דולרים ברחבי העולם. בסרט ישנם פרודיות רבות לסרטים וסדרות טלוויזיה שונות משנות ה-90, ובמיוחד פרודיה על סדרת סרטי "צעקה" ו"אני יודע מה עשית בקיץ האחרון".
עלילת הסרט עוקבת אחר שישה חברים בתיכון מגלים כי רוצח סדרתי הגיע לעיר, והחבורה חושדת כי הרוצח הוא האיש אשר דרסו בקיץ שעבר. הגיבורה סינדי קמפבל, מנסה לפתור את התעלומה אך למרות ניסיונותיה הרוצח ממשיך לברוח בכל פעם. לבסוף נפתרת התעלומה ומתברר שהרוצח הוא לא אחר מאשר השוטר הכי מפוקפק באזור עירם. אך לרוע המזל השוטר הספיק לברוח. העלילה דומה ברובה לסרטי הצעקה שכן הרוצח מתהדר באותו לבוש אופייני לרוצח מסדרת סרטי האימה: חלוק שחור ומסיכה של פנים מוארכות ולבנות.
סדרת הסרטים > מת לצעוק 2 (2001)

מת לצעוק 2 הוא השני בסדרת הסרטים. הסרט גרף מעל ל-141 מיליון דולרים ברחבי העולם. זה היה הסרט האחרון בסדרת הסרטים בו היו מעורבים האחים ויינס. בסרט ישנם פרודיות רבות על סרטים בולטים בהם מגרש השדים (1973), ופולטרגייסט (1982).
חבורה של צעירים (הכוללת את סינדי קמפבל וברנדה מיקס) מוזמנת לבלות לילה באחוזה מפחידה. פרופסור אולדמן משכנע אותם שזה בשביל פרויקט בית ספרי, אך החבורה לא יודעת שהטירה רדופה ברוח אחת שמנסה לרצוח אותם, אבל הם לא יודעים שכל הסיפור הוא חלק מניסוי שעורך בעל הטירה.
סדרת הסרטים > מת לצעוק 3 (2003)

מת לצעוק 3 הוא הסרט השלישי בסדרת הסרטים. הסרט גרף מעל ל-220 מיליון דולרים ברחבי העולם. בסרט ישנם פרודיות רבות על סרטים בולטים בהם "הצלצול" ו"סיינס".
בסרט השלישי שבסדרה, סינדי קמפבל היא כתבת חדשות, המנסה לגלות מה גורם לאנשים שצופים בקלטת מסתורית, למות תוך שבעה ימים. בעזרתם של ג'ורג' וטום, בעל החווה, היא מצליחה להתגבר על הקלטת המסתורית, וגם להציל את העולם משליטת חייזרים.
סדרת הסרטים > מת לצעוק 4 (2006)

מת לצעוק 4 הוא הסרט הרביעי בסדרת הסרטים. הסרט גרף מעל ל-178 מיליון דולרים ברחבי העולם. בסרט ישנם פרודיות רבות על סרטים בולטים בהם "מלחמת העולמות", "המסור", "הכפר" ו"הטינה".
בסרט הקודם בסדרה סינדי קמפבל (אנה פאריס) גלמה כתבת טלוויזיה, שנאלצה להגן על אחיינה חסר המזל מילדה קטנה ורצחנית, ובדרך גם להזהיר את העולם ממעגלי תבואה ומחייזרים. עכשיו, אחרי שבעלה ג'ורג' נפטר בעקבות תאונה בתחרות אגרוף, סינדי עוזבת את הבית, ושומרת על בית מפחיד המאוכלס ברוחות רפאים יפניות. השכן שלה, טום ראיין, הוא אב חד הורי, לא מהמבריקים שבאבות, ולשניים יש הרבה במשותף. בעוד אהבתם פורחת, העולם מותקף שוב על ידי חייזרים, שנראים כמו מכשירי iPod ענקיים. טום וילדיו בורחים, וסינדי וחברתה ברנדה נותרות להתמודד לבדן עם הפלישה. השתיים בורחות ומוצאות מקלט בכפר מבודד שנראה כאילו נתקע מאה שנים בעבר, ובמקביל סוגרות חשבון עם הרוצח הסדרתי של "המסור" שלא יודע עם מי הוא הסתבך.
סדרת הסרטים > מת לצעוק 5 (2013)

מת לצעוק 5 הוא הסרט החמישי והאחרון בסדרת הסרטים, והסרט הראשון בו לא כיכבו אנה פאריס ורג'ינה הול. הסרט גרף מעל ל-72 מיליון דולרים ברחבי העולם. זה היה הסרט הכי פחות רווחי בסדרת הסרטים.
ג'ודי (אשלי טיסדייל) ודן סנדרס (סיימון רקס) עוברים לבית חדש לאחר שהם אימצו שלושה ילדים מסתוריים. ג'ודי ודן מגלים בהמשך שיצור חזק המכונה "אמא" רודף אותם, ומנסה לתבוע בעלות על הילדים המאומצים שלהם.
צוות השחקנים

| שחקן/שחקנית | סרט> מת לצעוק | סרט> מת לצעוק 2 | סרט> מת לצעוק 3 | סרט> מת לצעוק 4 | סרט> מת לצעוק 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אנה פריס | סינדי קמפבל | סינדי קמפבל | סינדי קמפבל | סינדי קמפבל |  |
| רג'ינה הול | ברנדה מיקס | ברנדה מיקס | ברנדה מיקס | ברנדה מיקס |  |
| מרלון ויינס | שורטי מיקס | שורטי מיקס |  |  |  |
| שון ויינס | ריי וילקינס | ריי וילקינס |  |  |  |
| צ'רלי שין |  |  | טום לוגאן | טום לוגאן | בתפקיד עצמו |
| סיימון רקס |  |  | ג'ורג' לוגן | ג'ורג' לוגן | דן סנדרס |
| אנתוני אנדרסון |  |  | מאהאליק | מאהאליק |  |
| קווין הארט |  |  | סי ג'יי | סי ג'יי |  |
| לזלי נילסן |  |  | הנשיא האריס | הנשיא האריס |  |
| דרו מיקוסקה |  |  | קודי | קודי |  |
| דייב שרידן | דופי "דופוס" גילמור / Ghostface |  |  |  |  |
| שאנון אליזבת | באפי גילמור |  |  |  |  |
| ג'ון אברהמס | בובי פרינז |  |  |  |  |
| לוכלין מונרו | גרג פיליפה |  |  |  |  |
| ריק דוכומון | ניל קמפבל |  |  |  |  |
| שרי אוטרי | גייל היילסטורם |  |  |  |  |
| קורט פולר | שריף בורק |  |  |  |  |
| כרמן אלקטרה | דרו דקר |  |  | הולי |  |
| כריסטופר מאסטרסון |  | באדי |  |  |  |
| קתלין רוברטסון |  | תיאו |  |  |  |
| דויד קרוס |  | דווייט הרטמן |  |  |  |
| ג'יימס וודס |  | האב מקפילי |  |  |  |
| טים קארי |  | פרופסור אולדמן |  |  |  |
| כריס אליוט |  | הנסון |  | יחזקאל |  |
| טורי ספלינג |  | אלכס |  |  |  |
| אנדי ריכטר |  | האב האריס |  |  |  |
| ריצ'רד מול |  | יו קיין |  |  |  |
| מרני אנג |  |  | טאביתה |  |  |
| קמרין מנהיים |  |  | השוטר צ'מפלין |  |  |
| קווין לטיפה |  |  | דודה שניקווה / האורקל |  |  |
| אדי גריפין |  |  | אורפיאוס |  |  |
| ג'ורג' קרלין |  |  | האדריכל |  |  |
| פמלה אנדרסון |  |  | בקה קוטלר |  |  |
| ג'ני מקארתי |  |  | קאת'י אמברי |  |  |
| קרייג ביירקו |  |  |  | טום רייאן |  |
| בו מירצ'וף |  |  |  | רובי ראיין |  |
| קונצ'יטה קמפבל |  |  |  | רייצ'ל רייאן |  |
| לורה דאש (מפעילת הבובה)קרייג מזין (דיבוב הבובה) |  |  |  | בילי הבובה |  |
| גארט מסודה |  |  |  | טושיו סאקי |  |
| ביל פולמן |  |  |  | הנרי הייל |  |
| מולי שאנון |  |  |  | מרילין | הת'ר דארסי |
| אשלי טיסדייל |  |  |  |  | ג'ודי סנדרס |
| אריקה אש |  |  |  |  | קנדרה ברוקס |
הכנסות הסרטים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
סרט: סכום הכנסות
| סרט | ארצות הברית | מחוץ לארצות הברית | כלל עולמי | תקציב |
| "מת לצעוק" | $157,019,771 | $121,000,000 | $278,019,771 | $19,000,000 |
| "מת לצעוק 2" | $71,308,997 | $69,911,681 | $141,220,678 | $45,000,000 |
| "מת לצעוק 3" | $110,003,217 | $110,670,000 | $220,673,217 | $48,000,000 |
| "מת לצעוק 4" | $90,710,620 | $87,552,000 | $178,262,620 | $45,000,000 |
| "מת לצעוק 5" | $32,015,787 | $46,362,957 | $78,378,744 | $20,000,000 |
| סכום כולל | $461,058,392 | $435,496,638 | $896,555,030 | $177,000,000 |
מועמדויות ופרסים

| מת לצעוק> שנה | מת לצעוק> טקס | מת לצעוק> קטגוריה | מת לצעוק> מועמדות | מת לצעוק> הערות | מת לצעוק>  | מת לצעוק>  | מת לצעוק>  | מת לצעוק>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | פרסי בחירת הנוער | הסרט של הקיץ | מת לצעוק | זכייה |  |  |  |  |
| 2000 | גרמניהGolden Screen | פרס מסך הזהב על מכירת 3 מיליון כרטיסים תוך 18 חודשים | מת לצעוק | זכייה |  |  |  |  |
| 2000 | גרמניהBogey Awards | פרס בוגי על 2 מיליון צופים תוך 20 ימים | מת לצעוק | זכייה |  |  |  |  |
| 2001 | World Stunt Awards | הפעלול הטוב ביותר עם כלי רכב | לסלי מקמייקל, איב קמרון | מועמדות |  |  |  |  |
| 2001 | Nielsen EDI Gold Reel Awards | הכנסות של 100 מיליון דולר בארצות הברית תוך שנה | מירמקס | זכייה |  |  |  |  |
| 2001 | פרסי הקולנוע של MTV | הקמע הטוב ביותר בסרט | ג'יימס ואן דר ביק | זכייה |  |  |  |  |
| 2001 | פרסי הקולנוע של MTV | הופעה פורצת של שחקנית בסרט | אנה פאריס | מועמדות |  |  |  |  |
| 2001 | פרסי הקולנוע של MTV | הנשיקה הטובה ביותר בסרט | ג'ון אברהמס ואנה פאריס | מועמדות |  |  |  |  |
| 2001 | Blockbuster Entertainment Awards | שחקנית משנה אהובה בסרט קומי | שרי אוטרי | זכייה |  |  |  |  |
| 2001 | Blockbuster Entertainment Awards | שחקן אהוב בסרט קומי | מרלון ויינס | מועמדות |  |  |  |  |
| 2001 | Blockbuster Entertainment Awards | שחקן אהוב בסרט קומי | שון ויינס | מועמדות |  |  |  |  |
| 2001 | BMI Film and TV Awards | המוזיקה הטובה ביותר בסרט | דייוויד קיטאיי | זכייה |  |  |  |  |
מת לצעוק 2
| 2001 | פרסי בחירת הנוער | סרט ללא רשות ההורים | מת לצעוק 2 | זכייה |  |  |  |  |
| 2001 | גרמניהBogey Awards | פרס בוגי על מיליון צופים תוך 10 ימים | מת לצעוק 2 | זכייה |  |  |  |  |
| 2002 | קנדהCanadian Comedy Awards | הופעה נשית מצחיקה בסרט | קת'לין רוברטסון | מועמדות |  |  |  |  |
| 2002 | ALMA Awards | איפור מוצלח בטלוויזיה וקולנוע | רבקה דה הררה | מועמדות |  |  |  |  |
מת לצעוק 3
| 2004 | פרסי בחירת הנוער | סרט ללא רשות ההורים | מת לצעוק 3 | מועמדות |  |  |  |  |
| 2004 | פרסי הקולנוע של MTV | הקמע הטוב ביותר בסרט | סיימון קאוול | זכייה |  |  |  |  |
| 2004 | פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | שחקנית קולנוע אהובה | קווין לטיפה | מועמדות |  |  |  |  |
| 2004 | BMI Film and TV Awards | המוזיקה הטובה ביותר בסרט | ג'יימס ל. ונאבל | זכייה |  |  |  |  |
מת לצעוק 4
| 2006 | פרסי בחירת הנוער | הסרט הקומי הטוב ביותר | מת לצעוק 4 | מועמדות |  |  |  |  |
| 2006 | Fangoria Chainsaw Awards | בחורה שלא כדאי להתעסק איתה (הגיבורה הטובה ביותר) | אנה פאריס | מועמדות |  |  |  |  |
| 2007 | פרס ראזי | שחקנית המשנה הגרועה ביותר | כרמן אלקטרה | זכייה |  |  |  |  |
מת לצעוק 5
| 2013 | Golden Schmoes Awards | סרט השנה הגרוע ביותר | מת לצעוק 5 | מועמדות |  |  |  |  |
| 2013 | Houston Film Critics Society Awards | הסרט הגרוע ביותר | מת לצעוק 5 | מועמדות |  |  |  |  |
| 2014 | פרס ראזי | שחקנית המשנה הגרועה ביותר | לינדזי לוהן | מועמדות |  |  |  |  |
| 2014 | פרס ראזי | הזוג הגרוע ביותר על המסך | צ'ארלי שין ולינדזי לוהן | מועמדות |  |  |  |  |
| 2014 | פרס ראזי | סרט ההמשך, סרט התחדיש או הסרט הגנוב הגרוע ביותר | מת לצעוק 5 | מועמדות |  |  |  |  |
נחמן פרקש

| --- | --- |

נחמן פרקש, 5 באפריל 2007
 לידה:  7 בנובמבר 1935 הונגריה
 נהרג:  5 באוגוסט 2014 (בגיל 78) הר מירון, ישראל
 ידוע בשל:  "אלוף הבריחות" מהכלא
 בת זוג:  רחל אלקובי
 מספר צאצאים:  1
נחמן פרקש בצעירותו
נחמן פרקש בידי המשטרה לאחר שנמלט, 1961
מודעת אבל פיוטית שפרסם אהוד בנאי בעיתונות ב-6 באוגוסט 2014
נחמן פרקש (7 בנובמבר 1935 – 5 באוגוסט 2014) היה אלוף ישראל באגרוף ועבריין ישראלי שפעל בעיקר משנות ה-50 עד שנות ה-70, וכונה "אלוף הבריחות" עקב בריחותיו הנועזות מהכלא.
הערות שוליים

↑  משה ויניצקי, פרקש גרם צרות לסוהרי קאהיר שהסיעוהו לעזה ושילחוהו לישראל, מעריב, 12 בינואר 1965
↑  הדר בן-יהודה, השביל הזה מתחיל כאן: הסיפור מאחורי שיר המסע של אהוד בנאי, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 10.07.2018
↑  יאיר קראוס, חשד: אלוף הבריחות מהכלא נחמן פרקש נרצח, באתר nrg‏, 5 באוגוסט 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007399283605171  VIAF: 16156988911561001931   WorldCat (עם VIAF): 16156988911561001931
זאב בן-צבי

| --- | --- |

זאב בן-צבי בתערוכתו בגלריה מתיזן (Matthiesen) בלונדון, דצמבר 1938 (תצלום מאוסף מרכז המידע לאמנות ישראלית)
 לידה:  1904 ריקי, האימפריה הרוסית
 פטירה:  16 באוקטובר 1952  (בגיל 48 בערך) ירושלים, ישראל
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 לאום:  ישראלי
 מקום לימודים:  בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות (1925)  האקדמיה לאמנויות היפות, ורשה (1923) 
 תחום יצירה:  פיסול
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1953)  פרס דיזנגוף לאמנות הציור והפיסול (1952) 
 
זאב בן-צבי (קוּיַבסקי; 1904 – 16 באוקטובר 1952) היה פסל ישראלי יליד האימפריה הרוסית. יצירתו הפיסולית נחשבת לאחת מהדוגמאות הראשונות של מודרניזם בפיסול הארץ-ישראלי. על יצירתו זכה לאחר מותו, בשנת 1953, בפרס ישראל לפיסול לשנת תשי"ג (השנה הראשונה שבה חולק הפרס).
ביוגרפיה

זאב בן-צבי נולד בשנת 1904 בעיירה ריקי (Ryki) שבמזרח פולין, אז בתחום המושב היהודי של האימפריה הרוסית. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה ברחה משפחתו לרוסיה, השתקעה בעיר יקטרינוסלב והתגוררה בה כארבע שנים. בשנת 1921 שב בן-צבי לוורשה והשתתף בשיעורי אמנות בבית הספר לאמנות בעיר. בשנת 1923‏ עלה בן-צבי לארץ ישראל, ולמד בשנים 1923–1924 ב"בצלאל". בין מוריו היה בוריס שץ. בן-צבי אף הפך למורה לפיסול במוסד. בשנת 1928 נסע ללימודים בצרפת, שם נחשף לקוביזם של פיקאסו וז'ורז' בראק. בשנים הבאות פיסל בן-צבי דיוקנאות (פרוטומות) ריאליסטיים רבים, המעוצבים עם נטייה לסגנון קוביסטי בעיצוב תווי הפנים. עיצוב זה, בצירוף עם מידתם הגדולה של הדמויות שפיסל, יצרו תחושה של מונומנטליות.
בשנת 1932 הציג בן-צבי את תערוכתו הראשונה בבית-הנכות הלאומי "בצלאל", ושנה מאוחר יותר הציג תערוכה במוזיאון תל אביב. פסלו של בן-צבי "החלוץ הזורע" הוצג ב"יריד המזרח" בתל אביב בשנת 1934.
בשנת 1935 הוצג פסלו "דיוקן שמריהו לוין" ב"בצלאל". הנציב העליון ארתור ווקופ, שביקר במקום הביע את התפעלותו מן הפסל. עם מותו של ווקפ נתרם הפסל מעזבונו למוזיאון תל אביב.
בשנים 1937–1938 שהה בן-צבי בפריז ובלונדון ואף השתתף בתערוכה ב"רויאל אקדמי" בלונדון ובמכון לאמנות יפה בגלאזגו. עם שובו לארץ ישראל, בשנת 1939, הוא פיסל מצבה לזכר בת קיבוץ קריית ענבים, ויצר סדרה של מסכות בטכניקה של ריקוע.
בשנת 1945 עיצב בן-צבי אנדרטה גדולה שנייה – "יד לילדי הגולה" בקיבוץ משמר העמק, שנבנתה כמצבת זיכרון לילדים שנרצחו בשואה. האנדרטה נוצרה בשיתוף פעולה עם תלמידי המוסד החינוכי בקיבוץ. בתהליך העבודה החינוכי ביקש בן-צבי להפוך את תהליך העבודה לאקט חינוכי של עיצוב הזיכרון הפרטי והקולקטיבי של חברי הקבוצה.
תהליך בעל רוח חינוכית דומה יצר בן-צבי ביחד עם קבוצה של כ-50 מעפילים שגורשו למחנות המעצר בקפריסין. בן-צבי הקים במחנה סדנת פיסול וריקוע נחושת, שבה יצרו המעפילים יצירות ששיקפו את חוויית הפליטות והעקירה שעברו. תלמידיו של בן-צבי יצרו דגמי אנדרטאות להנצחת משפחותיהם, ויצירות אחרות שנועדו לעורר יסודות נפשיים מודחקים בתוך מסגרת אמנותית. בין תלמידיו במחנה היה גם שלמה שוורץ. לצד בן-צבי פעל במקום גם האמן נפתלי בזם, שיצר עם המגורשים אלבום הדפסים ובו דימויים מחיי המחנה.
החל משנת 1949 שימש בן-צבי כמורה ב"בצלאל החדש". בין תלמידיו היה דוד פלומבו. בשנת 1952 היה מנהל בצלאל, ובאותה שנה נפטר בירושלים לאחר מחלה קצרה. נקבר בבית העלמין בגבעת שאול. הותיר אישה, אסתר לבית צוקרבלאט, ובת, רות.
בשנת תשי"ג (1953), לאחר מותו, הוענק לו פרס ישראל לפיסול (שחולק לראשונה באותה שנה) על האנדרטה "יד לילדי הגולה" שבקיבוץ משמר העמק.
גלריה

הגירוש מגן העדן, 1929
תבליט אבן לא גמור מאת זאב רבן וזאב בן-צבי
בית האמנים בירושלים
דיוקן גברת תלמה ילין-בנטוויץ', 1931 בקירוב
ברונזה
מוזיאון תל אביב לאמנות / תיכון תלמה ילין, גבעתיים
דיוקן שמריהו לוין, 1935
אבן ירושלמית
גובה 53 ס"מ
מוזיאון תל אביב לאמנות
חלוץ (1936)
ברונזה
המשכן לאמנות על שם חיים אתר, עין חרוד
דיוקן שמריהו לוין, שנות השלושים
אבן
המשכן לאמנות על שם חיים אתר, עין חרוד
פסל אשת לוט ביריד המזרח, 1934
תצלום מאוסף מרכז המידע לאמנות ישראלית
פסל הזורע ביריד המזרח, 1934
תצלום מאוסף מרכז המידע לאמנות ישראלית
אישה יושבת, לא מתוארך
ברונזה
גובה 61 ס"מ, אורך 52 ס"מ
אוסף פרטי
דיוקן אהרון מסקין
ברונזה
גובה 36 ס"מ
 מוזיאון ישראל
יד לילדי הגולה (פרט), 1945
אבן
משמר העמק
דיוקן מאיר דיזנגוף (?)
ברונזה
בית המשפט המחוזי, תל אביב-יפו
פסל לזכר צילה בקיבוץ קריית ענבים
חתימת בן צבי בתחתית הפסל לזכר צילה
לקריאה נוספת

'בן־צבי (קויַוסקי), זאב', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 94. (הספר בקטלוג ULI)
אליאס ניומן, Art in Palestine, ניו יורק, 1939.
קרל שוורץ, האמנות היהודית החדשה בארץ ישראל, ירושלים: ראובן מס, 1941.
מרדכי נרקיס, זאב בן-צבי 1904 - 1952, בית הנכות בצלאל, ירושלים, 1953 (קטלוג תערוכת הזיכרון, באנגלית).
קרל שוורץ, פסלים יהודים, הוצאת מפעלי אמנות ירושלים, 1954.
חיים גמזו, הפסל בן-צבי, תל אביב: הוצאת הצבי, 1955.
גדעון עפרת (אוצר), מקורות הפיסול הארצישראלי, הרצליה: מוזיאון הרצליה, 1990.
אליק מישורי, מ"אפקים חדשים" ל"רוח אחרת" אמנות ישראלית 1988-1948, למדא הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, רעננה, 2019.
הערות שוליים

↑  לפי גמזו, ובעקבותיו עפרת, עלה בשנת 1924.
↑  ראו: עומר, מרדכי (עורך), המוזיאון מציג את עצמו, אמנות ישראלית מאוסף המוזיאון, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב-יפו, 2011, עמ' 39.
↑  ראו: בר אור, גליה; עפרת, גדעון, העשור הראשון: הגמוניה וריבוי, משכן לאמנות עין-חרוד, 2008, עמ' 124–127.
↑  ירושלים: זאב בן צבי – למנוחות, דבר, 19 באוקטובר 1952; זאב בן-צבי למנוחות בבירה, על המשמר, 19 באוקטובר 1952.
↑  זאב בן-צבי באתר GRAVEZ
↑  החלוקה הראשונה של "פרס ישראל", דבר, 21 באפריל 1953; חולקו תשעה פרסי ישראל, על המשמר, 21 באפריל 1953.
| זוכי פרס ישראל בתחומי האמנות החזותית |
| --- | --- | --- |
| פיסול | זאב בן-צבי (1953) • יצחק דנציגר (1968) • אריה ארוך (1971) • ראובן רובין (1973) • דני קרוון (1977) • בתיה לישנסקי, יחיאל שמי (1986) • מנשה קדישמן (1995) • יגאל תומרקין (2004) • מיכה אולמן (2008) |  |
| ציור | יוסף זריצקי (1959) • מרדכי ארדון (1963) • מרסל ינקו (1967) • יוסל ברגנר, אנה טיכו, פנחס ליטבינובסקי (1980) • יחזקאל שטרייכמן (1990) • לאה ניקל (1995) • משה קופפרמן (2000) • פנחס כהן גן (2008) |  |
| ציור ופיסול | זהרה שץ • (1955) בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים (1958) • מיכאל גרוס (2000) |  |
| אדריכלות | דב כרמי (1957) • אריה שרון (1962) • דורה גד, אלפרד מנספלד (1966) • בנימין אידלסון (1968) • יעקב רכטר (1972) • אריה אלחנני (1973) • אברהם יסקי (1982) • דוד רזניק (1995) • ליפא יהלום, דן צור (1998) • רם כרמי (2002) • יעקב יער, עדה כרמי-מלמד (2007) • אדם מזור (אדריכלות ועיצוב; 2013) |  |
| עיצוב | יונה פישר, אלישבע כהן (1977) • דן ריזינגר (1998) • דוד טרטקובר (2001) • ירום ורדימון (2007) |  |
| תולדות האמנות | בצלאל נרקיס (1999) • זיוה עמישי-מייזלש (2004) |  |
| צילום | דוד רובינגר (תקשורת; 1997) • מיכה בר-עם (2000) • אלכס ליבק (2005) • פטר מירום (2010) |  |
| אמנות פלסטית | יעקב דורצ'ין (2011) • מיכל נאמן (2014) • שרה ברייטברג-סמל (2020) • מיכל רובנר (2023) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 271776  NLI: 987007258563705171  ICCU: VEAV068131  ISNI: 0000 0000 7741 7358  LCCN: no2016006208  VIAF: 120137535   WorldCat (עם VIAF): 120137535
1994 בטלוויזיה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1994  בטלוויזיה |  |
< · 1992 · 1993 — 1994 — 1995 · 1996 · >
כל ערכי השנים בטלוויזיה במאה ה-20 · כל ערכי השנים בטלוויזיה במאה ה-21 · פורטל הטלוויזיה
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1994 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
30 באפריל – תחרות האירוויזיון התקיימה בדבלין שבאירלנד. בתחרות זכתה אירלנד, עם השיר "Rock 'n' Roll Kids" ("ילדי הרוק'נרול") בביצוע הזמרים האירים פול הרינגטון וצ'ארלי מק'גטיגן.
1 ביוני – ערוץ הטלוויזיה FX מתחיל את שידוריו בארצות הברית.
17 ביוני – לאחר מרדף טלוויזיוני מתוקשר, נעצר או. ג'יי. סימפסון בחשד שרצח את אשתו לשעבר, ניקול בראון סימפסון ואת חברה רונלד גולדמן.