stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיוטי הושענות
הערות שוליים

↑  סי' תרס
↑  לגבי הגבולות המדויקים, ראו ערך נוסח אשכנז.
↑  הסדר מופיע בספר הלבוש, או"ח סימן תרס"ג. וכן נזכרים ההסבר לסדר, כדלקמן.
↑  מחצית השקל, סימן תרס"ג סעיף א'
↑  ספר התודעה
↑  שער השמים, אמשטרדם תע"ז, [https://bookreader.nli.org.il/NliBookViewer/?ie_pid=IE137191316#page/n624/mode/2up דף שט, עמוד ב'.
↑  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, מחזור לסוכות ולשמיני עצרת ושמחת תורה כמנהג בני רומא, מהדורה שנייה, ירושלים תשע"ה, עמוד 146.
↑  ראו מחזור גולדשמידט/פרנקל עמ' לט במבוא.  וראו גם שם עמ' 207 ואילך שמביא את הפיוטים עצמם. וראו עוד יעקב ישראל סטל, "שלושה פיוטי הושענות הנדפסים לראשונה מתוך כתבי יד", בתוך ירושתנו יא (תשפ"א).
↑  דף תד ע"ב
↑  דף תח ע"ב
↑  הכוונה לאברהם אבינו שנאמר בו ספר בראשית, פרק כ"א, פסוק ל"ג ויקרא בשם ה'.
↑  הכוונה ליצחק אבינו ולפסוקי עקדת יצחק.
↑  הכוונה בבית זה ליעקב אבינו. שכם אחד - על פי הפסוק ספר בראשית, פרק מ"ח, פסוק כ"ב "וַאֲנִי נָתַתִּי לְךָ, שְׁכֶם אַחַד עַל אַחֶיךָ".
↑  על פי הכתוב בספר בראשית, פרק ל"ב, פסוק ט': "אִם־יָב֥וֹא עֵשָׂ֛ו אֶל־הַמַּחֲנֶ֥ה הָאַחַ֖ת וְהִכָּ֑הוּ וְהָיָ֛ה הַמַּחֲנֶ֥ה הַנִּשְׁאָ֖ר לִפְלֵיטָֽה".
↑  סדר לשלש רגלים כמנהג ק"ק קארפינטראץ, אמשטרדם תצ"ט, דף קכו ע"א ואילך.
| סוכות |
| --- | --- | --- |
| מהלך החג | יום טוב ראשון • חול המועד סוכות • הושענא רבה • שמיני עצרת/שמחת תורה |  |
| סוכה | סכך • אכילה בסוכה • שינה בסוכה • ברכת לישב בסוכה • אושפיזין • מצטער פטור מן הסוכה • תשבו כעין תדורו • מעמיד • דופן עקומה • הלכות סוכה |  |
| ארבעת המינים | אתרוג, לולב, הדס וערבה • הלכות ארבעת המינים • קוישיקלך |  |
| מנהגים | הושענות • הקפות • חיבוט ערבה • זכר לשמחת בית השואבה • תיקון ליל הושענא רבה |  |
| מצוות הנוהגות  בזמן בית המקדש | מצוות ערבה במקדש • הקפת המזבח • ניסוך המים • שמחת בית השואבה • הקהל • שמחת הרגלים |  |
| שמיני עצרת ושמחת תורה | תפילת הגשם • וזאת הברכה • דגל שמחת תורה • הקפות בשמחת תורה • הקפות שניות |  |
| תפילות ופיוטים | פיוטי הושענות (כהושעת אלים) • פיוטי הגשם (אף ברי · זכור אב · שפעת רביבים) • מפי אל • סוכה ולולב לעם סגולה • משה אמת |  |
| שירי החג | אורחים לחג • שלומית בונה סוכה |  |
| שונות | שמחת הרגלים • מסכת סוכה • שלומית בונה סוכה • סהרנה |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש הרגלים 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
הושענא רבא בבית הכנסת החורבה
עמוד מסדר הושענות לפי מנהג תימן. נדפס בליבורנו בשנת תרס"ב. מאוספי הספרייה הלאומית
פסטיבל מחול כרמיאל

| --- | --- |

ריקוד חסידי בביצוע הורה אביב פרדס חנה כרכור במהלך שירה של מירי אלוני - מתוך מופע הפתיחה של הפסטיבל ביולי 2011
 סוג:  פסטיבל ריקוד 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  כרמיאל 
 מועדים
 תאריכי פעילות:  1988–הווה (כ־37 שנים) 
 קואורדינטות:  32°54′N 35°17′E﻿ / ﻿32.9°N 35.28°E﻿ / 32.9; 35.28
 www.karmielfestival.co.il
 he
 
סמל פסטיבל מחול כרמיאל 2007 - יובל ה-20 לפסטיבל
פסטיבל מחול כרמיאל הוא פסטיבל מחול וריקודי עם שנתי המתקיים בעיר כרמיאל מדי קיץ.
היסטוריה

הפסטיבל הוא פרי יוזמתו של ברוך וונגר, ראש העירייה הראשון של כרמיאל. הוא נוסד בשנת 1988 על ידי שניים מגדולי מחברי ריקודי העם בארץ, יונתן כרמון ותרצה הודס. הודס הייתה גם ממארגני כנס מחולות העם בדליה, אשר קדם לפסטיבל מחול כרמיאל והיה ההשראה לייסודו.
אורכו של פסטיבל המחולות הוא שלושה ימים. לצד ההופעות בסגנונות המחול השונים מתקיימות בו הרקדות רבות הפתוחות לכול, וכן השתלמות שנתית למרקידים המגיעים ממדינות אחרות. נוסף על אלה מתקיימות במהלך הפסטיבל שלוש תחרויות: תחרות הכוריאוגרפיה המרכזית על-שם אייל בן יהושע ליצירה ללהקת מחול פולקלוריסטי, תחרות הג'אז ותחרות לבחירת הריקוד המוצלח ביותר לאותה שנה. בזו האחרונה מתמודדים ריקודים אשר נוצרו לצורך הרקדות של הקהל הרחב.
בתפקיד המנהל האומנותי של הפסטיבל שימש ב-12 שנותיו הראשונות יונתן כרמון. בשנים 2000–2021 שימש בתפקיד זה שלמה ממן ובשנת 2022, מילא את התפקיד גדי ביטון. מנכ"ל הפסטיבל לאורך כל שנותיו הוא אהרון סלומון. יו"ר עמותת הפסטיבל (בהתנדבות) הוא שלום כרמי.
הוועדה האמנותית של הפסטיבל מונה שישה מנהלים אמנותיים, כוריאוגרפים ויוצרים: דגנית רום, איציק כהן, שוקי הופמן, דדו קראוס, ליאור תבורי וליאת כץ-פרחן.
פסטיבל המחולות מתקיים במספר במות ברחבי כרמיאל, בבמת האמפיתיאטרון הגדולה, באצטדיון, בפארק אופירה, בהיכל הספורט הורוביץ ובהיכל התרבות, אשר נמצאים באזור הנחשב לקריית הפסטיבל. מופעי מחול רבים מוקדשים להוקרה ולהצדעה למלחינים רבים וגדולים מהארץ, כגון סשה ארגוב, נעמי שמר אביהו מדינה ויצחק נבון.
היסטוריה > מועדי הפסטיבל

בשנת 2006 נדחה פסטיבל המחולות לחול המועד סוכות עקב קיומה של מלחמת לבנון השנייה במהלך הקיץ של אותה שנה.
בקיץ 2007, לרגל יובל ה-20 לפסטיבל, הוא הוארך לארבעה ימים. הדבר אפשר לייחד את יומו השני של האירוע לנושא הילדים והנוער וכך, הופיעו בו בעיקר להקות "אפרוחים" ונוער. במופע הפתיחה של שנה זו, אשר נערך בט"ו באב וזכה לכותרת "אהבה בת 20", הופיעו רקדנים בקטעים מיצירות שהועלו לאורך כל שנותיו של הפסטיבל.
בערב נעילת הפסטיבל בשנת 2011 הוכרז כי לרגל חגיגות חצי היובל לפסטיבל בשנה הבאה הוא יארך חמישה ימים, אך לבסוף, עקב מחסור בתקציב, בוטלו התוכניות והפסטיבל התקיים במתכונתו הרגילה, שלושה ימים בלבד.
בשנת 2020, לראשונה מאז נוסד, בוטל הפסטיבל בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל, אך בשנת 2022 התקיים שוב במתכונתו המלאה ללא הגבלות הקורונה.
בשנת 2024 לא התקיים הפסטיבל המסורתי בעקבות המשך מלחמת חרבות ברזל והלחימה בלבנון הזכה לשם (מבצע חיצי הצפון)
זוכי הפסטיבלים > תחרות המחול העממי

החל משנת 1988 מתקיימת במסגרת הפסטיבל תחרות המחול העממי. אלה הזוכים במקומות הראשונים במהלך השנים.
| שנה | שם הריקוד | מחבר | צורה |
| --- | --- | --- | --- |

| 2022 | עם ישראל חי | שלומית רדה | מעגל |
| 2021 | החאן של עותמאן | אור בלילטי | מעגל |
| 2020 | לא התקיים |  |  |
| 2019 | איזון | גליה בוארון | מעגל |
| 2018 | דבקה שכזאת | רחל ויצמן | מעגל |
| 2017 | חייך אל החיים | בארי אבידן | מעגל |
| 2016 | ילדות נשכחת | ישראל שיקר | מעגל |
| 2015 | ארקוד למענך | איילה בומשטיין | זוגות |
| 2014 | אני עף אליחך | רחל ויצמן | מעגל |
| 2013 | דבקה למשה | רחל ויצמן | מעגל |
| 2012 | הרועה מתימן | תמיר שלו | מעגל |
| 2011 | יש בה משהו | אלעד שטמר | זוגות |
| 2010 | דבקה באבא | בארי אבידן | מעגל |
| 2009 | נכון שאת כאן | נורית גרינפלד ומ. בן שמעון | זוגות |
| 2008 | בלדה על סוס | ליאור כהן ודורון כהן | מעגל |
| 2007 | נווה מדבר | שלמה ממן | מעגל |
| 2006 | הורה שובבה | אורן אשכנזי | מעגל |
| 2005 | מחול מדברי | חיים וקנין | מעגל |
| 2004 | אחד | גדי ביטון | מעגל |
| 2003 | הרקדן האוטומטי | רחל ויצמן | מעגל |
| 2002 | לא ידוע |  |  |
| 2001 | לא ידוע |  |  |
| 2000 | כמה את יפה | גדי ביטון | זוגות |
| 1999 | מיקצבהלה | בארי אבידן | מעגל |
| 1998 | לא ידוע |  |  |
| 1997 | סערה | גדי ביטון | מעגל |
| 1996 | חמסה | גדי ביטון | מעגל |
| 1995 | חלון משקיף | אפי תירוש | מעגל |
| 1994 | דבקה תורוק | אפי תירוש | מעגל |
| 1993 | לא ידוע |  |  |
| 1992 | יבורך היום | צבי הילמן | מעגל |
| 1991 | לא ידוע |  |  |
| 1990 | לא ידוע |  |  |
| 1989 | לא ידוע |  |  |
| 1988 | מה אומרות עיניך | שלמה ממן | זוגות |
זוכי הפסטיבלים > תחרות המחול עכשווי

| שנה | מקום ראשון | מקום שני | מקום שלישי |
| --- | --- | --- | --- |

| 2022 | "תן בליבנו", להקת מחולה, כוריאוגרפיה: דורית הופמן ונועה הופמן - שמש | "היי", להקת "צבעי מחול" חדרה, כוריאוגרפיה: איציק כהן ויוגב בלום, ניהול אמנותי: איציק כהן | "Closure", להקה ייצוגית דוליארט, כוריאוגרפיה: תומר ברקו, ניהול אמנותי: דולי זורניצר |
| 2021 | התחרות לא התקיימה עקב משבר הקורונה |  |  |
| 2020 (אולסטארס) | "פה זה לא אירופה", להקות "כרמי מחול" כרמיאל ו"סינופסיס" טבריה, כוריאוגרפיה: דורון גואטה | "וידוי", להקת "הורה רעים חולון", כוריאוגרפיה: ליאור תבורי | "שיר ארץ", "אורות הבמה" מבשרת ציון, כוריאוגרפיה: לירן זכריה |
| 2019 | "שיר ארץ", "אורות הבמה" מבשרת ציון, כוריאוגרפיה: לירן זכריה | "שני קילו", "צבעי מחול" חדרה, כוריאוגרפיה: איציק כהן | "האמנם", להקות "כרמי מחול" כרמיאל ו"סינופסיס" טבריה, כוריאוגרפיה: דורון גואטה |
| 2018 | "מנקודת מבט", "דוליארט" שוהם, כוריאוגרפיה: תומר ברקו | לא ידוע | "קווים אדומים", "חולית" באר שבע, כוריאוגרפיה: לירן מיכאלי |
| 2017 | "בצד השני", הלהקה הייצוגית של משגב, כוריאוגרפיה: דגנית רום ומושיק סרדינס | "שלדים", להקת "מחולה" ירושלים, כוריאוגרפיה: נועה הופמן | "בתוך", להקת "הורה פרדס חנה כרכור", כוריאוגרפיה: רוני גלפרט רובינשטיין |
| 2016 | Daw Da Hiya", להקת "צבעי מחול" חדרה, כוריאוגרפיה: איציק כהן ולוטם רגב | "בצעד תימני", להקת "סינופסיס" טבריה, כוריאוגרפיה: דורון גואטה | "סרגינו", להקת "מחולה" ירושלים, כוריאוגרפיה: לי יפרח-סגן |
| 2015 | "סעיד", הלהקה הייצוגית של משגב, כוריאוגרפיה: דגנית רום ומושיק סרדינס | "אופרת רוק", להקת "חולית" באר שבע, כוריאוגרפיה: לירן מיכאלי | "שיגעון המקהלה", להקת "ספקטור-דנסינג" כוריאוגרפיה: דנה פישינזון |
| 2014 | "יאוו'לי", להקת "מחולה" ירושלים, כוריאוגרפיה: שוקי הופמן וצוות מורי הלהקה | "בעקבות פנטזיה", להקת "צבעי מחול" חדרה, כוריאוגרפיה: איציק כהן | "Happines", להקת "ארט דאנס קלאב" כפר סבא, כוריאוגרפיה: טל סוואיד |
| 2013 | "Flowers", הלהקה הייצוגית של גבעתיים, כוריאוגרפיה: שרון רובינוב | "עכשיו מעונן", להקת "נעורים ייצוגית-שוהם", כוריאוגרפיה: מור בר-זכאי ודולי זורניצר | "מבול בלב מדבר", להקת "אורות הבמה" מבשרת ציון, כוריאוגרפיה: לירן זכריה |
זוכי הפסטיבלים > תחרות ההיפ-הופ

בתחרות הארצית בשנת 2017 זכו: במקום הראשון - "Breakdance SCHOOL", במקום השני - "MEGA k MDC" ובמקום השלישי "mess" - להקת "מחולה" ירושלים ובקעת אונו, כוראוגרפיה: גל ליברפרוינד
בתחרות הארצית בשנת 2016 זכו: במקום הראשון - "Tabasco Studio-New Generation", במקום השני - "Chopskick" ובמקום השלישי - "Sunrise Dc"
בתחרות הארצית בשנת 2015 זכו: במקום הראשון - "Mind Funkers", במקום השני - "Mega zoo" ובמקום השלישי - "Tabasco Studio"
בתחרות הארצית בשנת 2014 זכו: במקום הראשון - "V-Spot", במקום השני - "Sunrise Dc" ובמקום השלישי - "Reflax"
בתחרות הארצית בשנת 2013 זכו: במקום הראשון - "Sunrise Dc", במקום השני - "Tabasco Studio" ובמקום השלישי - "Reflax"
ראו גם

כנס מחולות העם בדליה
פסטיבל הריקוד של קנדה
הערות שוליים

↑  "האמא של ריקודי העם", רימונה שיף, יקינתון MB, גיליון 292, תשרי-חשון תשע"ט, ספטמבר-אוקטובר 2018, עמוד 18
↑  י. אבירם ואחרים, אנציקלופדיה לספורט ולתרבות הגוף, עם עובד 1959, עמ' 594 - 597
↑   רוקדת - ביצוע: ליטל ממן; מחווה לכוריאוגרף שלמה ממן בסיום 20 שנה כמנהל אמנותי של פסטיבל כרמיאל, סרטון בערוץ "ערוץ המחול הישראלי - Israeli Dance Channel", באתר יוטיוב, אוגוסט 2019
↑  פסטיבל מחול כרמיאל - פירוט אנשי הצוות של הפסטיבל, ‏יולי 2022
↑  אתר קצת תרבות, פסטיבל כרמיאל 2022 - מי ישתתף השנה? ואיפה קונים כרטיסים? -, באתר www.kzat-tarbut.com, ‏2022-06-19
↑  ירון מישר, ריקודי התחרויות בפסטיבל כרמיאל, באתר מגזין רוקדים, ‏2023
כרזת הפסטיבל בשנת 2006
כרטיס אשראי

כרטיסי אשראי
כרטיס אשראי (באנגלית: Credit card) הוא סוג של כרטיס חיוב המשוך על חשבון בנק, המשמש כאמצעי תשלום חליפי למזומנים, כשלרוב הלקוח מחויב בו עבור העסקה במועד מאוחר ממועד ביצוע העסקה.
בישראל, מוסדר השימוש בכרטיסי אשראי בחוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019.
על פי סקר הלמ"ס ל־2013, ל־84% ממשקי הבית בישראל ישנו לפחות כרטיס אשראי אחד, כאשר אחוז זה גבוה משמעותית בציבור היהודי בהשוואה לציבור הערבי.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הרומן האוטופי של אדוארד בלאמי מ-1887, "מבט לאחור", היה בין האזכורים הראשונים שניתן למצוא לתשלום באמצעות כרטיס.
בראשית המאה ה-20 היה נהוג שימוש ב"מטבעות גבייה" (charge coins) ואמצעים דומים שאינם מטבעות רגילים - אמצעי תשלום אלו ניתנו ללקוחות שהיה להם חשבון בעסקים כגון מלונות. לאמצעי תשלום אלו היה מספר החשבון וסימון של בית העסק. אמצעי זה איפשר להעתיק בזריזות ובצורה מדויקת את מספר החשבון וכך תהליך התשלום, שנעשה בכתב יד והיה חשוף לטעויות, קוצר והפך ליותר אמין. עם זאת, שם הלקוח לא הופיע על אמצעי זה ולכן ניתן היה לגנוב אותו ולעשות בו שימוש לרעה. במהלך שנות השלושים, סוחרים עברו לאמצעי אחר ששמו Charga-plate שהיה נהוג עד לסוף שנות החמישים. ב-1934 השיקו אמריקן איירליינס ואיגוד התעבורה האווירית כרטיס לטיסות אוויריות, שהפך ב-1948 למקובל בכל חברות איגוד התעבורה האווירית הבינלאומי. ב-1950 ייצרה חברת דיינרס קלאב את כרטיס החיוב הראשון ל"שימוש כללי" וב-1958 ייצרה חברת אמריקן אקספרס רשת בינלאומית של כרטיסי חיוב שהפכה בהמשך לרשת כרטיסי אשראי.
עד 1958 היו פעילים כרטיסי חיוב שונים שהנפיקו סוחרים וכן היו ניסיונות שונים של בנקים בארצות הברית להשיק כרטיסים אך אלו כשלו משום שסוחרים לא מיהרו לאמץ כרטיס שהיה בשימוש של מעט לקוחות ולקוחות לא אימצו משום שהיו בשימוש של מעט סוחרים. בספטמבר 1958 השיק בנק אוף אמריקה את הכרטיס BankAmericard, שהיה הכרטיס הראשון שאומץ בהצלחה. הכרטיס הושק בפרזנו שבקליפורניה, בה 45 אחוז מתושבי העיר היו לקוחות הבנק. הבנק שלח כרטיסים בו זמנית ל-60 אלף התושבים וכך הסוחרים השתכנעו לאמץ אותו. בנקים נוספים הוציאו ברישיון את אותו הכרטיס בארצות הברית ובהמשך מסביב לעולם וב-1976 כל בעלי הרישיון להנפקת הכרטיס התאחדו תחת המותג "ויזה". ב-1966 קבוצת בנקים התאחדו והשיקו את "Master Charge" (שקדם ל-"Mastercard") כדי להתחרות ב-BankAmericard וב-1969 הצטרף אליהם הבנק סיטיבנק ואיחד את כרטיס ה-"Everything Card" שלו. ב-1966 הושק באנגליה כרטיס האשראי הראשון מחוץ לארצות הברית.
עד למחשוב התהליך, הרכש באמצעות כרטיס אשראי היה מסורבל ביותר. בכל רכש, הסוחר היה צריך להתקשר לבנק, משם התקשרו לחברת האשראי, שם העובד היה צריך לחפש את שם הלקוח ידנית ולבדוק את מאזן האשראי שלו. ב-1973[דרושה הבהרה] מיחשבה חברת ויזה את התהליך וקיצרה את זמן העסקה משמעותית לפחות מדקה.
מאפייני כרטיסי אשראי

כרטיס אשראי הוא כרטיס פלסטיק עם פס מגנטי ולרוב גם שבב, המכילים את נתוני הזיהוי של הכרטיס, הנקראים בעת השימוש בכרטיס (על ידי קופה רושמת, כספומט וכדומה). במרבית הכרטיסים, בעיקר אלו המיועדים לשימוש בינלאומי, מובלטים נתוני הכרטיס על גבי הכרטיס מסיבה היסטורית: בעבר, קריאת הנתונים נעשתה באופן מכני לשובר נייר באמצעות נייר קופי (שיטת סליקה אשר כונתה "גיהוץ").
ניתן לעשות שימוש בכרטיס גם בעסקה מרוחקת (כדוגמת עסקה טלפונית או אינטרנטית) באמצעות מתן פרטי הכרטיס לעסק. פרטי הכרטיס כוללים את מספרו המלא של הכרטיס, מועד פקיעת תוקפו ובנוסף שלוש או ארבע ספרות ביטחון (CVV) המודפסות בדרך כלל בגב הכרטיס. מסלקות מסוימות עשויות לדרוש גם את מספר הזהות של בעל הכרטיס.
עסקה שכזו (מכונה "עסקה במסמך חסר" או "עסקה טלפונית") טומנת בחובה סיכון רב יותר של שימוש לרעה בכרטיס האשראי, ולכן לרוב תביא לעמלת סליקה גבוהה יותר. נוסף על כל אלה, משמש פרוטוקול 3-D Secure כמנגנון אבטחה נוסף לעסקאות אינטרנטיות בכרטיסי אשראי. מימושים של פרוטוקול זה אומצו על ידי רשתות הכרטיסים השונות. (עם Visa Secure אשר משמש את לקוחות ויזה, SecureCode אשר משמש את לקוחות מסטרכארד, ProtectBuy המשמש את רשת דיסקאבר ועוד).
גודל כרטיס אשראי הוא 85.60 על 53.98 מילימטר ופינות מעוגלות ברדיוס 2.88 עד 3.48 מילימטר.
בישראל, במרבית כרטיסי האשראי מחויב הלקוח בכל התשלומים במועד חודשי קבוע לפי בחירתו, כלומר הכרטיס משמש לחיוב דחוי (Deferred Charges). מקובל כי עבור האשראי בהמתנה לחיוב עד למועד החודשי מיום ביצוע העסקה הלקוח אינו מחויב בריבית. אשראי זה ממומן מהעמלה שמשלם בית העסק לחברת כרטיסי האשראי. בקשת דחיית תשלומים נוספת כן כרוכה בתשלום ריבית. עם זאת, חשוב להבדיל בין עסקת תשלומים בה מעניק המוכר את האשראי, לרוב ללא ריבית, לבין עסקת קרדיט שבה חברת האשראי מעניקה את האשראי ונושאת ריבית.
ברוב העולם, נפוץ שהחברות המנפיקות את כרטיסי האשראי הן בנקים. בישראל, לעומת זאת, שלוש חברות האשראי הפועלות בשוק, ישראכרט, כ.א.ל ומקס, אינן בנקים אך הן משמשות בתפקיד אותו ממלא הבנק המנפיק (Issuing bank) במרבית העולם. יוצא שחברות אלה עשויות לא לדעת האם יש ללקוח סכום מספק כדי לכסות את התחייבויותיו, ורק בסוף מחזור החיוב לגלות כי בקשת התשלום מחשבון הבנק של הלקוח נדחתה. עם זאת, קיימים בישראל גם כרטיסי אשראי בנקאיים. בכרטיס שהונפק על ידי הבנק, הבנק קובע את תנאי הכרטיס, לרבות מסגרת האשראי, והוא מחויב לפרוע את השימוש בכרטיס גם אם במועד החיוב אין יתרה מספקת בחשבון. כרטיס אשראי בנקאי יכול לשמש גם ככרטיס הפעלה של מכשירים אוטומטיים של הבנק המנפיק, לצורך ביצוע פעולות בחשבון (למשל, שימוש בכספומט, או בירור מידע על החשבון במכונות אוטומטיות). בכרטיס חוץ-בנקאי (כלומר כזה שהונפק על ידי חברת האשראי לפי הסכם בינה לבין הלקוח), אין לבנק ידיעה או שליטה על תנאי הכרטיס, והחיוב מתבצע לפי הרשאה לחיוב חשבון. הרשאה לחיוב חשבון ניתנת לביטול על ידי הלקוח, וככלל הבנק אינו מחויב לפרוע תשלומים במקרה שיש מניעה חוקית או שמצב החשבון אינו מאפשר זאת. לרוב, השימוש בכרטיס אשראי מלווה בדמי כרטיס אשר משולמים לחברת האשראי או לבנק, בהתאם לזהות מנפיק הכרטיס.
סליקת כרטיסי אשראי

בשעה שהלקוח משלם על קנייה באמצעות כרטיס האשראי, חברת האשראי מעבירה את הכסף לספק הסחורה/השירות בהתאם לתנאי הסכם הסליקה בין השניים, ואילו הלקוח מחויב על פי רוב במועד עתידי.
בנוסף, מציעות חברות האשראי תוכניות המאפשרות לבית העסק מועדי זיכוי גמישים ושירותי ניכיון למיניהם, המקדימים את מועד הזיכוי הסטנדרטי תמורת עלות נוספת.
יתרונות השימוש בכרטיסי אשראי

מרבית יתרונות כרטיס האשראי משותפים לכרטיסי אשראי ולכרטיסי חיוב אחרים, כמו כרטיסי חיוב מיידי וכרטיסים נטענים. מבחינת הלקוח השימוש בכרטיס חיוב חוסך את הצורך לשאת מזומנים או המחאות, ולכן הוא בטוח יותר. היות שהלקוח מקבל דיווח על כל הקניות שהוא מבצע בכרטיס אשראי, השימוש בכרטיס אשראי יכול לסייע לו לעקוב אחרי הוצאותיו ולבטל חיובים במקרה של אי-קבלת מוצרים. גם בית העסק נהנה מביטחון רב יותר, כי הוא פטור מהסיכון של חוסר כיסוי הכרוך בהמחאות של אדם פרטי, ומהסיכון של שוד הכרוך בתשלום במזומנים. נחסך לו גם המאמץ הכרוך בגביית המחאות מלקוחות. כרטיסי חיוב מאפשרים גם רכישה באמצעות הטלפון והאינטרנט, תוך מתן פרטי כרטיס האשראי כאמצעי תשלום. צורות רכישה אלה אינן מתאפשרות ברכישה במזומנים או בהמחאה.
יתרון נוסף בשימוש בכרטיסי אשראי הוא באפשרות שהם מעניקים ללקוח לדחות את התשלומים, אם עד סוף החודש, ואם לזמן רב יותר. זאת באמצעות עסקאות תשלומים או באמצעות כרטיס אשראי מתגלגל.
כרטיסי אשראי מסוימים מעניקים ללקוחותיהם הנחות ומתנות, כגון ביטוח נסיעות לחו"ל חינם או הנחות בכניסה למוסדות תרבות. בארצות הברית קיימים כרטיסי אשראי המכונים "Cash Back" המחזירים ללקוחות 1%-5% מסך הקניות הנעשות בהם. האפשרות הזו מוגבלת בישראל וקיימת בעיקר בכרטיס American Express Blue (בו ההחזר נע בין 0.25% לאחוז, לפי סכום ומאפייני ההוצאות החודשיות), או בכרטיסי מועדון, עבור רשתות המועדון.
חסרונות, בעיות וביקורת > שליטה על הוצאות

קונים רבים מעידים, שהשימוש בכרטיסי אשראי גורם לניתוק פסיכולוגי אצל הקונה בין הקנייה והוצאת הכסף בפועל. זאת בניגוד לשימוש במזומנים שנתפס באופן מוחשי יותר כ"הוצאת כסף". כתוצאה מכך, הלקוחות מוצאים את עצמם מופתעים בסוף החודש לנוכח סכום החיוב בכרטיס האשראי. לכן בתוכניות המחנכות לשיפור השליטה על התקציב הביתי, ממליצים לעיתים לבטל את כרטיסי האשראי או להימנע משימוש בהם, לפחות לתקופת זמן מסוימת.
חסרונות, בעיות וביקורת > מרמה בכרטיסי אשראי

ככל אמצעי תשלום, גם כרטיסי אשראי חשופים למעשי מרמה. במקרה של הונאה בכרטיס אשראי, עיקר הנזק מוסב לחנות בה בוצעו הרכישות ולחברת האשראי, ואילו בעל הכרטיס נושא בנזק קטן יחסית (אם בכלל). במקרה של גנבת כרטיס אשראי, למשל, קובע חוק בישראל כי "הלקוח לא יהיה אחראי בשום מקרה לשימוש לרעה שנעשה אחרי שנמסרה הודעה על גניבה".
חברות האשראי מקדישות מאמצים מרובים לאיתור מהיר של מעשי מרמה, אך הן אינן מפרסמות נתונים על היקף הנזק הנגרם להן. חלק מאמצעי איתור הגניבה המוקדמים של חברות האשראי הוא בשיטות סטטיסטיות של כריית מידע תוך ניסיון למניעה עוד בטרם ביצוע העסקה, על ידי בחינת קנייה מוחשית מול צפי קנייה של אותו לקוח, לפי פרופיל התנהגות צרכנית והרגלי קנייה. לדוגמה, אם הלקוח רוכש כביכול מוצרי אלקטרוניקה בשווי עשרות אלפי שקלים במהלך כמה ימים, בעוד שהוא אינו מבצע בדרך כלל עסקאות שכאלו, הוא עשוי להיתקל בהקפאה של הכרטיס או לקבל שיחה טלפונית ממוקד הונאות של חברת האשראי, לבירור האם הוא עושה שימוש מודע בכרטיסו, או שכרטיסו נגנב.
גורם סיכון נוסף, שהיה נפוץ בראשית ימי האינטרנט אך קיים גם כיום, הוא הימצאות מאגרי נתונים המכילים פרטים של כרטיסי אשראי ברשת האינטרנט, ומהווה כר פורה לגניבה רחבת היקף, על ידי שימוש בפרטי הכרטיסים בעת ביצוע רכישות מקוונות.
משנת 2016 ואילך נרשם גידול במקרי גנבה מקוונת של אמצעי תשלום, בהם נגנבים פרטי כרטיס האשראי באמצעות אתר תשלומים המתחזה לאתר לגיטימי.
חסרונות, בעיות וביקורת > עמלות

רווחי חברות האשראי מתחלקים לשניים:
עמלות שהיא גובה ממקבלי התשלום (המוכרים)
עמלות, דמי שימוש וריבית במקרה של שימוש באשראי הנגבים מבעלי הכרטיסים (הקונים)
מותגי כרטיסי אשראי בעולם

כרטיס האשראי הראשון לשימוש כללי היה דיינרס קלאב, שהונפק לראשונה בארצות הברית ב-1950. בשנת 1958 נכנסו לשוק המתחרים הראשונים, אמריקן אקספרס, קרט בלנש ובנק אמריקארד (לימים ויזה). ב-1967 הונפקו לראשונה כרטיסי מאסטר-צ'ארג', ששמם שונה לאחר מכן למסטרקארד. מותגים אלה הפכו למותגים בינלאומיים באמצעות רכישה של חברות זרות וכן באמצעות הנפקת זיכיונות מקומיים. לדוגמה, מסטרקארד רכשה את אקסס קארד הבריטית ואת יורופיי האירופאית, שהנפיקה את כרטיסי יורוקארד. מותגים אלה הוחלפו במותג מסטרקארד. בישראל, כל הכרטיסים משווקים באמצעות זיכיונות (ראו להלן).
לצד כרטיסים בעלי תפוצה עולמית אלה, ממשיכים להתקיים מותגים מקומיים חזקים במקומות שונים בעולם. לדוגמה, הכרטיס הרביעי בתפוצתו בארצות הברית הוא כרטיס דיסקבר (Discover), שאינו מונפק וכמעט שאינו מכובד מחוץ לה. מותג נוסף הוא JCB היפני (לשעבר, ראשי תיבות של: Japan Credit Bureau).
שוק כרטיסי האשראי בישראל

כרטיסי אשראי הוצעו לתושבי ישראל לראשונה בשנות השבעים על ידי חברת דיינרס קלאב ישראל, ברישיון מדיינרס קלאב העולמית. כיום בישראל ישנן שלוש חברות המנפיקות וסולקות כרטיסי אשראי:
ישראכרט – הוקמה ב-1975, והייתה בחסות בנק הפועלים. ישראכרט מעניקה שירותי תפעול גם לחברה האחות, פרימיום אקספרס (בעבר "פועלים אקספרס") שמשווקת את המותג בארץ מאז 1995.
Cal (כרטיסי אשראי לישראל בע"מ) – בבעלות בנק דיסקונט והבנק הבינלאומי; הוקמה ב-1978. כא"ל רכשה את דיינרס קלאב ישראל ב-1992, שהוקמה בשנות השישים על ידי בנק דיסקונט הפועלת תחת רשת Diners העולמית, המוחזקת בידי הרשת האמריקאית Discover.
מקס איט פיננסים – בבעלות ורבורג פינקוס, לשעבר "לאומי קארד"; הוקמה בשנת 2000 על ידי בנק לאומי על בסיס התשתית של חברת "אלפא קארד", אשר הוקמה ב-1996 ופורקה בשנת 2000 בשל הפסדים כספיים. "לאומי קארד" החלה להנפיק כרטיסים ב-2001, ולפניה "אלפא קארד" החלה להנפיק ולסלוק ב-1998.
ראו גם

כרטיס חיוב
ארנק דיגיטלי
טרנזילה
RFID
הערות שוליים

↑  חוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019 באתר הכנסת
↑  בעלות על נכסים פיננסיים של משקי בית - ממצאים מתוך סקר ארוך טווח 2013, אתר הלמ"ס
↑  לפי תקן ISO/IEC 7810 ID-1
↑  הסבר על בלוכארד מאתר אמריקאן אקספרס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531259105171  BNE: XX528019  BnF: cb11973341f (data)  GND: 4032937-9  LCCN: sh85033865  NDL: 00567024
שלמה דוד פוזנר

הרב שלמה דוד פוזנר
הרב שלמה דוד פוזנר (בז'שקובסקי) (ח' בכסלו ה'תרי"ב - ט"ז באב ה'תרצ"ה, 1851–1935) היה רב פולני־אמריקאי, מרבני העיר ולוצלאווק ורב בג'רזי סיטי, ניו ג'רזי. מחבר "אשד הנהר". פעיל ציוני.
ביוגרפיה

נולד בולוצלאווק, פולין, ליצחק וגיטל. למד בחדרים, וכן אצל רב העיר הרב יוסף חיים קרא מחבר "מנחת שבת" ו"קול אומר קרא", רבו המובהק, שהיה מפורסם בפולין גם בהשכלתו הכללית.
כבן 12 נפטר אביו. עד גיל 15 למד בישיבת לנטשיץ, אצל הרב אברהם שלזובר מחבר "באר יהודה" ואצל הרב יעקב קוצ'ינסקי. למד שלוש שנים נוספות בישיבת קולו (קויל) אצל הרב שלמה הלוי (ר"ש פוזנר, תלמיד ר' עקיבא איגר) ואצל בנו הרב אברהם, לימים אב"ד זגורוב. באותה תקופה השתלם בעברית וגרמנית. לאחר מכן שב לעיר מולדתו ולוצלאווק ולימד תלמידים שונים.
לאחר נישואיו בתרל"ב התפרנס מחותנו, המשיך ללמוד וללמד, ודרש בקביעות בפני ציבור בולוצלאווק. כאשר פרנסת חותנו הצטמצמה, מיאן להפצרת רבו רי"ח קרא לשמש ברבנות, ופתח חנות. לאחר שישה חודשים ירד מנכסיו, והוא מונה בידי רבו ופרנסי הקהל לשו"ב. הוא החזיק במשרה זו 28 שנה ונקרא על שמה "ר' שלמה דוד שוחט", אולם רוב יומו הוקדש ללמוד וללמד תורה. בערך בשנת תרס"ד חלה בידו והחל לשמש כמשגיח ומו"צ בלבד.
בשנת ה'תרמ"א כתב: ”נדחפתי על ידי כח טמיר לתנועה הציונית, ומאז ועת עתה לא חדלתי מחשוב ולפעול לטובת הרעיון הקדוש – משאת נפשי”. היה מראשי הציונים בעירו. ייסד אגודות למענה בוורשה, לוד'ז, לובלין, פלוצק ועוד ערים ועיירות. שימש כציר לקונגרס החמישי הציוני בבזל תרס"ב (1901). ביקר בארץ ישראל מפעם לפעם.
על יחסו לתנועה הציונית ניתן ללמוד מתוך מכתבו אל הרב חיים הירשנזון, ביחס להצהרת בלפור:
”כל שאינו נבהל ברוחו יודע ומבין כי עוד רב ממנו הדרך טרם נבוא אל המנוחה ואל הנחלה... בכל אופן אנחנו הולכים וקרובים יום יום אל המטרה שאליה הננו נושאים את נפשינו זה אלפים שנה, וכל המאמין בעתידות עמנו מרגיש ברוחו ונשמתו כי קרב היום – בעזר שדי – שבו נזכה להיות עם שוקט ובוטח על אדמת אבותינו הקדושים” (מלכי בקודש חלק ד, סנט לואיס תרפ"ח, עמ' 231)
בקיץ תרס"ז (1907), לאחר ששישה מילדיו היגרו לארצות הברית, ובעקבות חשדנות הולכת וגוברת של השלטונות הרוסים נגד פעילות ציונית, עזב אף הוא את פולין והחל לשמש כרב, מורה ודיין בקהילת "תפארת ישראל", ג'רזי סיטי, ניו ג'רזי. נחשב כאחד "מזקני וחשובי הרבנים באמריקה". תמך בתנועת המזרחי באמריקה, והיה חבר ב"עזרת תורה".
בשנת ה'תרצ"ב הדפיס בניו יורק את ספרו "אשד הנהר". בספרו הרבה לדרוש אודות נושאים אקטואליים הקשורים לתחיה הלאומית בארץ ישראל. לדעתו חיי יהדות שלמים מורכבים משלשה חלקים: תורה, חכמות כלליות, ולאומיות: ”ואפילו אם יבא איש אדוק בתורה ובאמונה וחי חיי שמים עלי ארץ ויאמר מה לי לחכמות או להיות לאומי אנכי אחזיק בשתי ידי בדברי תורה הקדושה. דע כי גם באיש כזה לא בחר ה'” (אשד הנהר, עמ' 116)
בשנותיו בפולין פרסם מאמרים תורניים ב'המגיד', 'המליץ', 'המאספים', 'תורה מציון', 'אור תורה' ו'הפסגה', לעיתים תחת שם העט דב"ש. בשנותיו באמריקה פרסם מאמרים ב'אוצר ישראל', 'שומר ישראל', 'יגדיל תורה', 'המצפה' ו"דער אידישער וועכטער". כן נותרו ממנו כתבי יד רבים. התכתב בהלכה עם הרב שלום אלחנן יפה, הרב אברהם אהרון יודלביץ, הרב יוסף שוורץ, ועוד.
חיים אישיים

החל מתרל"ב ובמשך יותר מ-50 שנה היה נשוי לגיטל, בת עירו (לבית מייזנר). ממנה תשעת ילדיו: אהרון, אריה ליב, יצחק (נפטר בן 45 על פני אביו), מרדכי יוסף, חנוך, פרידא (נישאה לאלחנן יוסף בורנשטיין), שרה (נישאה לנוח אונגר), פיגה (נישאה לדוב בער נוטקיס), יוטא (נישאה לדוד סמט). בשנת תרפ"ח נישא בשנית לגולדה, בת דודו (אחי אמו) יחזקאל הלוי.