stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2022/2023 בליגה הלאומית בכדורסל
פרסים > השחקן הישראלי של הסיבוב

| סיבוב | שחקן | קבוצה | נק' | מדד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | גל גילינסקי | אליצור "איתו" אשקלון | 12 | 19.4 |
פרסים > מאמן הסיבוב

| סיבוב | מאמן | קבוצה | נ–ה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ישראל רועי פרל | הפועל עפולה | 10 - 3 |
מצטייני העונה

| שם | קבוצה | ניצחונות | הפסדים | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ישראל רועי פרל | הפועל עפולה | 19 | 7 | 1 |
| שם | קבוצה | נק' | אס' | ריב' | חט' | מדד ממוצע>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ישראל גיא פלטין | מכבי ראשון לציון | 10.2 | 4.7 | 4.5 | 3.3 | 16 |
| שם | קבוצה | נק' | אס' | ריב' | חט' | מדד ממוצע>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ישראל בן שרף | אליצור נתניה | 14 | 2.9 | 3.3 | 0.6 | 11.7 |
בן שרף זכה בתואר השחקן השישי ובתואר תגלית העונה.
מצטייני העונה > חמישיית העונה

| שם | קבוצה | נק' | אס' | ריב' | חט' | מדד ממוצע>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ישראל איתן בורג | אליצור נתניה | 18.2 | 4.6 | 4.5 | 1.6 | 18.5 |
| שם | קבוצה | נק' | אס' | ריב' | חט' | מדד ממוצע>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית ג'ימי הול | הפועל עפולה | 18.2 | 10.4 | 3.1 | 1.5 | 26.3 |
| שם | קבוצה | נק' | אס' | ריב' | חט' | מדד ממוצע>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ישראל גל גילינסקי | אליצור "איתו" אשקלון | 10.7 | 6.6 | 6 | 1.1 | 16.7 |
| ארצות הברית אדי אקיור | מכבי מעלה אדומים | 20.5 | 2.8 | 10.3 | 1.2 | 28.3 |
| ישראל תומר אסייג | הפועל עפולה | 13 | 4.7 | 2.4 | 1 | 13.5 |
תומר אסייג זכה גם בתואר פריצת העונה.
הערות שוליים

↑  סוכר יורה: לא התפטרתי, ביטון מנסה לחסוך עליי
↑  https://sports.walla.co.il/item/353295
↑  אהרלה ויסברג, ‏‏החל מעונת 2023/24: הליגה הלאומית בכדורסל תקטן ל-12 קבוצות, באתר ספורט1, 2 במאי 2022
↑  הליגה הלאומית תחל ב-11 באוקטובר, ראשון לציון תפתח מול שומרון
אימרה בירו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 באוקטובר 1905 אוראדיה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  19 באוקטובר 2000 (בגיל 95) בודפשט, הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד 
 תפקידים:  רופא, רופא עיניים 
 
אימרה בירו (במקור: בראון, בהונגרית: Bíró Imre;‏ נאג'ווארד, 9 באוקטובר 1905 – בודפשט, 19 באוקטובר 2000) היה דוקטור לרפואה (MD), רופא עיניים יהודי-הונגרי, היסטוריון של הרפואה, קנדידט למדעי הרפואה, דוקטורט מלא גם במדעי הרפואה ופרופסור חיצוני באוניברסיטה. מחקריו פורסמו בארבע שפות והוא זכה במספר רב של עיטורים ואותות הוקרה.
קורות חייו

אימרה בירו נולד במשפחה יהודית כבנם של מארק בירו (בראון) (1879–1945) מנהל בית ספר תיכון ושל מריה הירשל (1882–1969). הוא השלים את לימודיו התיכוניים בעיר הולדתו, ולאחר מכן הפך לסטודנט בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת פאזמאן פטר (שהיא כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד) וקיבל תואר ב-1931. הוא הושפע מאוד מרופא העיניים הפרופסור היהודי אמיל גרוס, שהזמין אותו למרפאתו ברחוב מריה, שם מ-1 בספטמבר 1931 עבדו ביחד במשך חמש שנים. תקופה זו קבעה את הקריירה המאוחרת של בירו כרופא עיניים. בירו נשאר אמנם במרפאה עד 1939, שלוש שנים נוספות לאחר פרישת גרוס לגמלאות, אבל אז פוטר (בשל חקיקת החוקים היהודיים). מנהל המרפאה ביקש ממנו לעזוב.
בירו עבר למרפאת העיניים של בית החולים היהודי (כיום שמו המרכז הרפואי הלאומי) של הקהילה היהודית של פשט. בין השנים 1941–1944 הוצב כעובד כפייה במחלקת הרנטגן של בית החולים מגדולנה בדרך פיומה, משם נלקח מספר פעמים למחנות שירות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי), אך למרבה המזל הוחזר תמיד לבית החולים מגדולנה. שם הצליח לשרוד עד סוף מלחמת העולם השנייה ואז לחזור למרפאה ברחוב מריה. אביו ואחיו נספו בשואה.
קריירה

ב-1946 קיבל את התואר פרופסור (חיצוני, לא חלק מסגל האוניברסיטה).
ב-1949 היה מעורב בהקמתו המחודשת של כתב העת Ophthalmology ("רפואת עיניים"), שהוא היה העורך שלו עד 1952.
בשנת 1951 מונה לארגן את הבדיקות הנדרשות מטייסים ברפואת עיניים ב"מכון הלאומי לבריאות הספורט" (הו') (המכון לרפואת ספורט הוא בית חולים גדול לספורט ולספורטאים. הוא גוף מתוקצב ממשלתי הפועל ומנוהל באופן עצמאי בהונגריה תחת המשרד למשאבי אנוש. בית החולים מתמחה בטיפול ברפואת ספורט ובעיקר של ספורטאים מקצועיים).
בין השנים 1951–1975 עבד כרופא הראשי של בית החולים, ובתקופות מסוימות אף שימש כמנהל בית החולים.
הוא היה העורך של הירחון Sportkórházi Figyelő ומרכז הפגישות המדעיות הקבועות של בית החולים ברפואת ספורט.
עבד כרופא עיניים במכון לאונקולוגיה ברציפות משנת 1952.
בשנת 1978 קיבל תואר דוקטורט מלא גם במדעי הרפואה.
היה מומחה בעל שם והכרה בינלאומית למחלות עיניים תורשתיות, והשיג תוצאות משמעותיות בתחום ניוון הרשתית והגלאוקומה.[דרושה הבהרה] תוצאות מחקריו על גנטיקה אופתלמית ותופעות כלי דם של קרקעית העין נחשבות כחשובות. עסק רבות גם בשינויים בכלי הדם בקרקעית העין ובהערכתם האבחנתית.
פרסם את מחקריו גם בכתבי עת זרים בגרמנית, באנגלית ובצרפתית.
אימרה בירו הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט. (4-45-5).
חברויות

בירו היה חבר בגופים הבאים:
האגודה ההונגרית לרפואת עיניים (גם חבר כבוד) (Societas Ophthalmologica Hungarica)
האגודה ההונגרית להיסטוריה רפואית (הו')
מדור הנוירולוגיה של World Federation of Neurology (אנ')
חייו הפרטיים

אשתו הייתה ג'ורג'ינה ז'וז'אנה לוי (1914–1997), רופאה. בתם של עורך הדין ד"ר ג'רג' לוי ושל בלנקה פרלמוטר, אותה נשא לאישה ב-1937 בבודפשט. בנו אדם בירו.

אחיו, יוז'ף בירו (1907–1945), היה היסטוריון אמנות שנספה בשואה.
מחקריו ופרסומיו העיקריים

בשפת המקור (ראו תרגום לעברית, להלן):
Az adaptatioról (Budapest, 1945)
Adatok az astigmia öröklődéséhez (Budapest, 1947)
Grósz Emil és orvostudományunk nemzetközi kapcsolatai (Budapest, 1947)
Szemészeti tanulmányok (társszerzőkkel., Budapest, 1948)
A degeneratio pigmentosa retinae kérdésének mai állása (Budapest, 1948)
Adatok az ideghártya központi elfajulásának klinikumához (Budapest, 1964)
Egy klinika nem halhat meg. Grósz Emil arcképéhez (Budapest, 1964)
Az öregedő szem problémái (Budapest, 1970)
Szemészet (Budapest, 1973)
Adatok a magyar kultúra zsidó mártírjainak történetéhez. Scheiber Sándor (szerk.): Évkönyv (Budapest, 1974)
Öröklődő szembetegségek (Budapest, 1977)
תרגום שמות המאמרים מהונגרית לעברית:
על ההסתגלות (בודפשט, 1945)
נתונים על תורשה של אסטיגמיה (בודפשט, 1947)
אמיל גרוס והיחסים הבינלאומיים של הרפואה שלנו (בודפשט, 1947)
מחקרי עיניים (עם מחברים שותפים, בודפשט, 1948)
המצב הנוכחי של ניוון הרשתית (בודפשט, 1948)
נתונים עבור המרפאה לניוון מרכזי של קרום העצב,(אנ') מחלה קרובה, אך שונה מהיפרדות רשתית (בודפשט, 1964)
מרפאה לא יכולה למות. לדיוקנו של אמיל גרוס (בודפשט, 1964)
בעיות של העין המזדקנת (בודפשט, 1970)
רפואת עיניים (בודפשט, 1973)
נתונים לתולדות הקדושים היהודים של התרבות ההונגרית. הרב אלכסנדר שייבר (עורך): שנתון (בודפשט, 1974)
מחלות עיניים תורשתיות (בודפשט, 1977)
פרסים והוקרה

רופא מצטיין (1963)
מדליית הזיכרון של זולטאן דלמאדי (הו') (1970)
מדליית זיכרון איגנץ הירשלר (1974)
עיטור מסדר הכשרון של העמל דרג זהב (1975)
מדליית הצטיינות ספורט של הרפובליקה העממית ההונגרית (1977)
פרס מרקושובסקי (הו') (1981)
לקריאה נוספת

Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגרי המוזיאון הספרותי ע"ש פטפי)
Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János (פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים - סדרה חדשה I-XIX. בודפשט: אגודת הספרנים והארכיונאים ההונגרים. 1939–1944, 1990–2002)
Salacz György: Bíró Imre (1905-2000) (2003. április 27.) Orvosi Hetilap, 144. évfolyam, 17. szám, 821–822. o. (לזכרו של אימרה בירו-דרוש מינוי)
Új magyar életrajzi lexikon I. (A–Cs). Főszerk. Markó László. Budapest: Magyar Könyvklub. 2001. ISBN 963-547-414-8 (לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש)
הערות שוליים

↑  "Elhunyt Bíró Imre". Népszabadság. 2000-10-25. p. 19.
↑  "Bíró Márk halotti bejegyzése a Budapest IV. kerületi (belvárosi) polgári halotti akv. 17/1947. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-02-11.
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest IV. kerületi (belvárosi) polgári házassági akv. 213/1937. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-02-11.
↑  עיטור ומדליה של רופא מצטיין, פרס משרד הבריאות ההונגרי
↑  "Érdemes Orvos". Magyar Nemzet. 1963-07-02. נבדק ב-2021-02-11.
↑  זוכי פרס איגנץ הירשלר שמחולק לרופא עיניים אחד בלבד כל שנה
↑  "Hirschler-emlékérem". Szemészet. 1974. נבדק ב-2021-02-11.
↑  החלטת ממשלת הונגריה משנת 1948 על הקמת העיטור הממשלתי
↑  החלטת ממשלת הונגריה על הענקת מדליית הצטיינות הספורט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7966 9399  VIAF: 121417588   WorldCat (עם VIAF): 121417588 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אימרה בירו".
לוטון

ערך זה עוסק בעיר באנגליה. אם התכוונתם לעיר במדינת אוקלהומה בארצות הברית, ראו .
| --- | --- |
סמל לוטוןסמל לוטון
עיריית לוטון
עיריית לוטון
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 אומת הבית:  אנגליה אנגליה
 אזור:  מזרח אנגליה
 מחוז:  בדפורדשייר
 תאריך ייסוד:  המאה ה-6
 שטח:  43.35 קמ"ר
 גובה:  160 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  213,052 (2019)
  ‑ צפיפות:  4696 נפש לקמ"ר (2009)
 קואורדינטות:  51°53′39″N 0°25′02″W﻿ / ﻿51.894279°N 0.417182°W﻿ / 51.894279; -0.417182
 אזור זמן:  UTC
 www.luton.gov.uk
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים לוטון(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים לוטון(למפת אנגליה רגילה) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי לוטון(למפת אנגליה מוגדלת) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי לוטון  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
לוטון (באנגלית: Luton, ‏האזנהקובץ:En-uk-Luton.ogg‏Ⓘ‏) היא עיירה במחוז בדפורדשייר שבאנגליה, הממלכה המאוחדת. בשנת 2009 מנתה אוכלוסיית העיר 203,600 תושבים. לוטון מהווה גם מועצה מקומית (Borough) ואזור רשות אחודה (Unitary Authority Area, רשות המקצה משאבים עירוניים למספר יישובים במחוז מסוים). לוטון ממוקמת כ-50 ק"מ צפון צפון-מערבית ללונדון. קבוצת הכדורגל של לוטון, לוטון טאון, מתמודדת בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, ולזכותה זכייה אחת בגביע הליגה ב-1988.
בלוטון ממוקם נמל התעופה לונדון לוטון, שהוקם בשנות השלושים של המאה ה-20 ומשמש כאחד מנמלי התעופה הראשיים של לונדון הסמוכה. בתקופת מלחמת העולם השנייה שימש שדה התעופה כבסיס לחיל האוויר המלכותי.
בעבר הייתה ידועה העיר בתעשיית הכובענות שבה, ועל אף שהתעשייה הזו כמעט ונעלמה רבים ממוסדות העיר קרויים על שם כובעים וכובענים.
קרנבל לוטון הוא אירוע הקרנבל החד-יומי הגדול ביותר באירופה, ומתרחש מדי שנה ביום ויטסאן (חופשה מיוחדת בממלכה המאוחדת ואירלנד) החל בקירוב לחג השבועות. הקרנבל כולל תחפושות, מופעים ומוזיקת רחוב, ומושך כ-150,000 עד 200,000 מבקרים מדי שנה.
גאוגרפיה

לוטון ממוקמת בבקע בין גבעות צ'ילטרן, שנוצרו ממשקעי מדף הקרח שנסג בעידן הקרח האחרון. הקרקע עתירת סלעי משקע כגון חימר, חרסית וגיר, דבר שהשפיע רבות על אופן הבניה באזור לוטון שהוא רובו ככולו בניית לבנים שיוצרו מאדמת הגבעות ממזרח לעיר. באזור ליגרייב בעיר נובע הנהר לי, שהוא חלק מאגן התכנסות נהר התמזה. העיר מוקפת ביער עתיק (שלפי תיעוד הוא בן כ-400 שנה לפחות) בשם ברמינהאם.
הערים והיישובים הקרובים מונים את בדפורד מצפון, מילטון קינז מצפון מערב, המל המפסטד מדרום, היצ'ין מצפון מזרח, סטיבנג' ממזרח, הרפנדן מדרום מזרח, ברקהמפסטד מדרום מערב ודנסטבל ממערב.
אתרים ורחובות

לוטון היא עיירה היסטורית, וקיימים בה מבנים ומוסדות הקיימים זה מאות בשנים, כמו גם מוזיאונים ואחוזות פרטיות הפתוחות לציבור וגנים ציבוריים רחבי ידיים.
אתרים ורחובות > מוזיאון לוטון

מוזיאון לוטון ממוקם בפארק וורדאון שעל גדת הנהר לי. המוזיאון כולל מוצגים רבים מהתקופה הטרום-תעשייתית של לוטון וכולל מוצגים גם מהתקופה התעשייתית והמאה ה-21. בין השאר יש דגש רב על תעשיית הכובענות שפרחה בעיר ותעשיית רקמת התחרה, כולל דוגמאות לתחרה עבודת יד מהמאה ה-17. המוצגים כוללים גם תחפושות מקרנבל לוטון, מכוניות מתוצרת ווקסהול המקומית וציורים ותרשימים רבים.
אתרים ורחובות > לוטון הו

לוטון הו (Luton Hoo) היא אחוזה רחבת ידיים ועתיקת יומין, שנשתמרה כדוגמה לאדריכלות המאה ה-18 ועוצבה על ידי האדריכל רוברט אדם. הגנים רחבי הידיים עוצבו בידי אדריכל הנוף קפביליטי בראון. הבניין שופץ בתחילת המאה ה-20, ועבר ידיים רבות בין משפחות אצולה מקומיות, עד שבשנת 2007 הוסב חלק מהאחוזה לבית מלון מפואר הכולל מגרשי גולף וספא. אחוזת לוטון הו שימשה כרקע לעשרות סדרות וסרטים שדרשו אחוזות אנגליות, כגון ארבע חתונות ולוויה אחת, לעולם אל תאמר לעולם לא, עיניים עצומות לרווחה, העולם אינו מספיק ועוד.
אתרים ורחובות > פארק וורדאון

וורדאון הוא גן ציבורי רחב ידיים, ובו אגם מלאכותי, שלוחה של הנהר לי, כרי דשא, גנים פורמליים, שבילי הליכה ואופניים ועוד. הפארק הוא מקום מושבו של מוזיאון לוטון, וכולל בחודשי הקיץ פעילויות רבות לילדים כגון טירה מתנפחת ומופעים.
שכונות

כמו ערים רבות אחרות בבריטניה, לוטון התפתחה באופן הדרגתי, וניכסה אליה כפרים ואחוזות שהפכו לשכונות (Wards). נכון לשנת 2014, שכונות לוטון מונות את:
לימבורי קם ביסקוט (Limbury Cum Biscot) - כפר קטן שמנה במאה ה-19 כמה חוות בודדות, ובימינו שכונה ובה מעל 7,000 תושבים בלב לוטון. כפי ששמה של השכונה מרמז, בעבר היא הייתה דרך הגישה לכפר ביסקוט, בימינו שכונה נוספת סמוכה בלוטון. רק יישובים ספורים בבריטניה המודרנית שימרו את המילה הארכאית Cum (אנגלית תיכונה שמשמעותה "יחד עם" או "בסמוך ל", כגון צ'ולטון קם הארדי (Chorlton-cum-Hardy) או קוקשוט קם פטון (Cockshutt-cum-Petton).
סיינטס (Saints) - שכונה עשירה הסמוכה לדרך בדפורד החדשה, שזכתה לשמה בזכות רצף של רחובות הקרויים על שם קדושים בנצרות.
בארנפילד (Barnfield) - שכונה עירונית המאופיינת בבתים צמודי קרקע ואזור גנים סביב גדותיו של הנהר לי, הזורם דרכה. בשכונה זו מצויים קולג' בארנפילד וקולג' לוטון סיקס-פורם.
צ'ולני (Challney) - שכונה שקטה הסמוכה לכביש ה-M1, וכוללת שני בתי ספר תיכוניים בהפרדת המינים - בית הספר צ'ולני לבנים ובית הספר צ'ולני לבנות. עד שנות ה-90 של המאה ה-20 המעסיק הגדול ביותר בצ'ולני היה מפעל אלקטרולוקס, אך לאחר שהמפעל נסגר התעסוקה במקום השתנתה (אם כי הנהלת אלקטרולוקס עדיין קיימת בשכונה).
ליגרייב (Leagrave) - בעבר כפר קטן עם היסטוריה של התיישבות החל מהתקופה הנאוליתית. בכפר זה מצוי מוצא הנהר לי, שנשפך בסופו לאגן התמזה. כיום הכפר הפך לשכונה בפאתי לוטון. ההיסטוריה העשירה של השכונה כוללת אחוזת בני משפחת לוסי, שעל שמם נקרא האזור (Lewsey), ותחנת רכבת שנבנתה בשלהי המאה ה-19 ושוחזרה בשנות השמונים של המאה ה-20.
קרולי (Crawley) - אזור בדרום מזרח בעיר שהיה בעבר נחלתה של משפחת קרולי. כיום הוא בעיקר אזור מגורים, עם מספר מפעלים בודדים מתקופת ווקסהול. בשכונה ממוקם בית ספר תיכון אחד (אשקרופט) ומספר מוסדות לימוד לגילאים צעירים יותר.
דאלו (Dallow) - שכונה גדולה בדרום מערב העיר, שרובה מוקדש לשמורת טבע מיוערת.
היסטוריה > היסטוריה מוקדמת

העדויות המוקדמות ביותר להתיישבות באזור לוטון היו מהתקופה הפלאוליתית, ולאחריהן הפסקה ארוכה עד נסיגת הקרח בתקופה המזוליתית. עדויות רבות יותר נמצאו מהתקופה הנאוליתית, כולל אתרי קבורה. העיירה הרומית הראשונה שהתבססה באזור הייתה דורוקובריוס (Durocobrivis) באזור בו מצויה העיר דנסטבל כיום. ברחבי לוטון עצמה לא היו יישובים רומים אלא רק כמה אחוזות מבודדות.
הקמת לוטון עצמה על גדות נהר הלי מתוארכת למאה השישית, על ידי סקסונים. לוטון רשומה בספר יום הדין בשני תעתיקים שונים. לפי הרשום, באותה תקופה התגוררו במקום כשמונה מאות איש והתעשייה העיקרית הייתה חקלאות.
בשנת 1121 החלה עבודת הבניה על כנסיית סיינט מרי במרכז העיר, עבודת בנייה שהסתיימה ב-1137. בניינים נוספים שנבנו בסמוך כללו טירה גדולה, שנהרסה עוד במאה ה-12. במהלך ימי הביניים הייתה לוטון מקומן של שש טחנות מים.
בשנת 1336 נהרסה מרבית לוטון בשרפת ענק. במהרה לאחר מכן נבנתה העיירה מחדש.
במאה ה-16 עברה לוטון מעיסוק בחקלאות לעיסוק בחומרי בניין, בעיקר ייצור לבנים לבניה. במאה ה-18 החלה פורחת בעיר תעשיית הכובעים, ושם העיר הפך שם נרדף לכובענות האנגלית. אף על פי שתעשייה זו הצטמצמה משמעותית במהלך המאה ה-20 וה-21, בלוטון יש עדיין בתי מלאכה ומוזיאונים המוקדשים לאומנות זו.
היסטוריה > מהמהפכה התעשייתית עד מלחמת העולם השנייה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
היסטוריה > אחרי המלחמה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
חינוך

לוטון היא אחד מאתרי הקמפוס של אוניברסיטת בדפורדשייר. קיים קמפוס גדול לאוניברסיטה במרכז העיר, ובנוסף ליד גבול העיר קיים קמפוס קטן יותר בבית אחוזת פטרידג' בורי, מעון ויקטוריאני. הקמפוס האחר של האוניברסיטה ממוקם בבדפורד. בלוטון ממוקמים גם מוסדות החינוך העל-תיכוניים סיקס-פורם וברנפילד.
מבחינת השכלה פורמלית, בלוטון יש שבעה מעונות ילדים, 70 בתי ספר יסודיים (כולל 2 לילדים עם צרכים מיוחדים), ו-13 בתי ספר תיכון (מתוכם אחד עם תוכניות לנערים עם צרכים מיוחדים).
ספורט

לוטון הוא מקום מושבה של קבוצת הכדורגל לוטון טאון, שכינויה "הכובענים" (The Hatters), כזכר לימים בהם לוטון הייתה מוקד תעשיית כובענות גדולה. בסיום עונת 2022/2023 העפילה הקבוצה לראשונה בתולדותיה לפרמייר ליג אך נשרה בחזרה לליגת המשנה בעונה שלאחר מכן.
כמו כן, בלוטון שוכנים שלושה מועדוני רוגבי: מועדון הרוגבי סטוקווד פארק, מועדון הרוגבי לוטון, ומועדון הרוגבי ווקסהול מוטורס.
ממשל

לוטון מיוצגת על ידי שני חברי פרלמנט בבית הנבחרים, המייצגים את אזורי הבחירה לוטון צפון ולוטון דרום. כהונתו של חבר הפרלמנט של לוטון צפון קלווין הופקינס החלה ב-1997 ונמשכת עד יום זה, בעוד גווין שוקר מלוטון דרום מכהן בתפקידו מאז 2010 ועד היום.
לוטון מקבלת שירותי משטרה ממשטרת מחוז בדפורדשייר, שמפכ"לה מתגורר בעיר.
מועצת העיר לוטון מחולקת ל-19 רבעים המיוצגים על ידי סך הכול 48 חברי מועצה. בחירות למועצה מתקיימות מדי ארבע שנים. בבחירות שהתקיימו ב-2011 לכהונה שתסתיים ב-2015 המפלגה השלטת במועצה היא מפלגת הלייבור עם 36 נציגים, בעוד המפלגות האחרות קיבלו שמונה נציגים (ליברלים דמוקרטים) וארבעה נציגים (השמרנים).
אקלים

| אקלים בלוטון> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בלוטון> ינואר.6.3.0.9.69.5 | אקלים בלוטון> פברואר.6.7.0.7.47.3 | אקלים בלוטון> מרץ.9.5.2.3.54.0 | אקלים בלוטון> אפריל.11.9.3.6.53.1 | אקלים בלוטון> מאי.15.7.6.3.49.8 | אקלים בלוטון> יוני.18.6.9.2.60.4 | אקלים בלוטון> יולי.21.4.11.4.41.2 | אקלים בלוטון> אוגוסט.21.4.11.4.53.6 | אקלים בלוטון> ספטמבר.18.0.9.5.60.9 | אקלים בלוטון> אוקטובר.13.8.6.7.74.4 | אקלים בלוטון> נובמבר.9.4.3.3.66.0 | אקלים בלוטון> דצמבר.7.2.1.9.67.6 | אקלים בלוטון> שנה.13.4.5.6.697.8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: Met Office
דמוגרפיה

על פי מפקד האוכלוסין של שנת 2011, האוכלוסייה בלוטון השתנתה משמעותית הן מהבחינה האתנית והן הדתית בעשור מאז 2001. מהבחינה הדתית אחוז הנוצרים ירד מ-60% לכ-47%, ואחוז המוסלמים עלה מ-15% ל-25%.
| שנה | אוכלוסייה |
| --- | --- |
1801: 2,985
1851: 11,067
1901: 31,981
1911: 49,315
1921: 57,378
1931: 66,762
1941: 84,516
1951: 106,999
1961: 132,017
1971: 162,928
1981: 163,208
1991: 174,576
2001: 184,390
2011: 203,201
| מוצא/אתניות | אוכלוסייה | מהווים אחוז |
| --- | --- | --- |
| לבנים | 111,079 | 54.6 |
| מעורבים | 8,281 | 4.1 |
| יוצאי אסיה | 60,952 | 30.0 |
| שחורים | 19,909 | 9.8 |
| אוכלוסייה אחרת | 2,980 | 1.5 |
| דת | אוכלוסייה | מהווים אחוז |
| --- | --- | --- |
| נצרות | 96,271 | 46.4 |
| אסלאם | 49,992 | 25.6 |
| הינדואיזם | 6,749 | 3.3 |
| סיקיזם | 2,347 | 1.1 |
| בודהיזם | 652 | 0.3 |
| יהדות | 326 | 0.2 |
| דת אחרת | 898 | 0.4 |
| ללא דת | 33,594 | 16.5 |
| לא נרשמה | 12,373 | 6.1 |
תחבורה

לוטון ממוקמת כ-30 מייל צפונית ללונדון, ומקושרת אליה באמצעות רשת כבישים ומערכת הרכבות הלאומית. קיימים מספר קווי אוטובוס הפועלים בעיר כמו גם מוניות פרטיות.
בעיר נמצא נמל התעופה לונדון לוטון, שמשרת כנמל תעופה ראשי באזור דרום מזרח המדינה.
כרשות עירונית ללוטון שמורה הסמכות לספר רישיונות למוניות הפעילות בתחום, כמו גם תחזוק מערכת הכבישים.
כלכלה

כלכלת העיר לוטון הייתה בעבר מבוססת על ייצור, הן ידני (כובענות) והן ממוכן (רכבים). עם הזמן, עברה כלכלת העיר להתבסס כמעט בלעדית על מתן שירותים. עסקים רבים נבנים על נמל התעופה של לוטון וקשורים אליו, אם כי עדיין קיימות מספר חברות ייצור בעיר. בין העסקים הבולטים ניתן למנות את הנהלת חברת התעופה איזיג'ט המתמחה בטיסות לואו-קוסט וחברת הרכב ווקסהול שהנהלתה עדיין מבוססת בעיר. יש משרדים רבים של חברות כגון ארנסט אנד יאנג וסימנס בעיר, כמו גם חברות אלקטרוניקה ותעופה רבות.
ערים תאומות

ללוטון יש הסכמי ערים תאומות, או "הסכמי ידידות", עם מספר ערים.
גרמניה ברגיש גלדבך, נורדריין וסטפאליה, גרמניה (מ־1956)
צרפת בורון ז'ליו, רון-אלפ, צרפת (מ־1956)
שוודיה אסקילסטונה, סודרמנדלנד, שוודיה (מ־1949)
גרמניה שפנדאו, ברלין, גרמניה (מ־1959)
גרמניה וולפסבורג, סקסוניה התחתונה, גרמניה (מ־1950)
הערות שוליים

↑  בפעם הראשונה בתולדותיה: לוטון טאון עלתה לפרמייר-ליג, באתר ynet, 27 במאי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4111438-3  MusicBrainz: fce4afff-8d49-4f1f-977a-10edbe839331  NKC: ge958013  VIAF: 242579687   WorldCat (עם VIAF): 242579687
כלי קורדופוני

פסנתר ביתי
כלי נגינה קורדופוני הוא מילה נרדפת לכלי המיתר בשימוש בסיווגים מסוימים של כלי הנגינה ומציינת כל כלי נגינה אשר הדרך העיקרית שבה הצליל שלו מופק היא הרעדת מיתר או קבוצת מיתרים המתוחים בין שתי נקודות. קבוצה זו זה היא אחת מארבע הקבוצות הראשיות של כלי הנגינה לפי שיטת החלוקה המקורית של הורנבוסטל-זקס.
רוב כלי המיתר המערביים מסווגים תחת קבוצה זו, כגון הכינור, הגיטרה והנבל. אולם, תחת סיווג זה נכללים גם כלים אשר במבט ראשון אינם נמנים עליו. לדוגמה – הפסנתר (אשר מסווג לעיתים גם ככלי הקשה או כלי מקלדת).
כיצד כלים קורדופונים מפיקים צליל

הצליל מופק בכלים קורדופוניים באמצעות הרעדה של מיתר מתוח, המיתר יוצר כתוצאה מרעידתו הד המפיק צליל, הגברת הצליל נעשית בהם לרוב על ידי תיבת תהודה או פיקאפ אלקטרוני. הרעדת המיתר יכולה להתבצע במגוון דרכים. לדוגמה: פריטה (גיטרה או נבל), הקשתה (כינור או צ'לו) או הקשה (פסנתר, סנטור).
לפיכך בהתאם לדרך הפקת הרעדת המיתרים הכלים הקורודפוניים או כלי המיתר מתחלקים לשלוש קבוצות
א. כלי פריטה:
בעזרת אצבעות – למשל, גיטרה, לאוטה
בעזרת מפרט – למשל מנדולינה, שמיסן
באמצעות מנגנון המבוקר בעזרת מקלדת – צ'מבלו
ב. כלי מקלדת המשתמשים בהקשה או לחיצה על מיתרים:
בעזרת מקלונים – למשל דולצימר, צימבלום
בעזרת לשוניות המתחככות במיתרים – קלוויקורד
בעזרת פטישים מרופדים – פסנתר
ג. כלי קשת – כל סוגי הפידל העממיים, ויולות, משפחת הכינור
חלוקה משנית

שיטת הורנבוסטל-זקס מחלקת את כלי הנגינה הקורדופוניים לשתי קבוצות עיקריות:
קורדופוניים חופשיים – כלים בהם רכיב התהודה אינו מתפקד כחלק בלתי נפרד מן הכלי. כך לדוגמה הפסנתר, שאף אם נפרק את מסגרת העץ שלו, לא תיפגע היכולת לנגן בו.
קורדופוניים מורכבים – כלים בהם רכיב התהודה הוא חלק בלתי נפרד מן הכלי ונגינה לא תתאפשר בלעדיו. כלי הקשת הם דוגמה מייצגת לקבוצה זו משום שאם נפריד מהם את תיבת התהודה, לא יישמע כל צליל, כי הוא מופק רק על ידי ההרעדה של העץ. רוב כלי הנגינה המערביים מסווגים תחת הקבוצה השנייה.
חלוקה נוספת

לפי רכיבי הכלים קיימת עוד חלוקה די נפוצה
עם מסגרת וללא מקלדת: נבל, וינה, פסלתריום
עם מסגרת ומקלדת: צ'מבלו, קלוויקורד, פסנתר
עם שחיף והפקת צלילים על ידי פריטה באצבעות או מפרט: לאוטה, גיטרה, מנדולינה
עם שחיף וקשת – מגוון רחב של כלי קשת עממיים מסוג "פידל" כמו רבאב, סראנגי, ארהו, ויולות, משפחת הכינור הקלאסי
לקריאה נוספת

, 2000 The Illustrated Encyclopedia of Musical Instruments – from all eras and regions of the world, Könemann Köln
(translation from Bulgarian)
הערות שוליים

↑  The Illustrated Encyclopedia עמוד 12
↑  The Illustrated Encyclopedia עמוד 13
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX527361
דברה ג'ו ראפ

| --- | --- |

 לידה:  24 בפברואר 1951 (בת 73) גלנדייל, קליפורניה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1980 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת רוצ'סטר (1974)  Masconomet Regional High School 
 פרופיל ב-IMDb
 
דברה ג'ו ראפ (באנגלית: Debra Jo Rupp; נולדה ב-24 בפברואר 1951) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית, הידועה ביותר בתפקידה כקיטי פורמן בסדרת הטלוויזיה "מופע שנות ה-70". היא גם ידועה בתפקידה כאליס, אשתו של פרנק ג'וניור, אחיה של פיבי בסיטקום "חברים".
ביוגרפיה

ראפ נולדה בגלנדייל, קליפורניה אך גדלה וחונכה בבוקספורד (אנ'), מסצ'וסטס. יש לה שתי אחיות. בשנת 1974 סיימה תואר ראשון באוניברסיטת רוצ'סטר. ראפ היא רווקה, מתגוררת לבדה ואין לה ילדים. ראפ מחלקת את זמנה בין מסצ'וסטס, ובין לוס אנג'לס. ראפ היא נוצרייה מתודיסטית.