stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רם כרמי
הערות שוליים

↑  אברהם רותם, במקום שיכונים יש לבנות שכונות, מעריב, 25 בנובמבר 1975
↑  פרס רכטר הוענק לר. כרמי, דבר, 20 בפברואר 1967
↑  פרופ' רם כרמי, בית הספר לארכיטקטורה, אוניברסיטת אריאל
1 2  ורד לי, אלכס ליבק, צילום:, ספריות | רם כרמי, באתר הארץ, 1 באפריל 2009
↑  גלי גינת, מגדל בלי פיקוח: הבניינים המאיימים להרוס את הנוף בחוף הכרמל, באתר nrg‏, 17 בדצמבר 2008
↑  רשימת ביקורת הכוללת מספר רב של מקורות נוספים
↑  רם כרמי, ארכיטקט הבימה, מגיב לטענות: "שיישקו לי בתחת", באתר TheMarker‏, 7 באוקטובר 2010
↑  מיכאל יעקובסון: סקירה אדריכלית על בית הספר עמל ע"ש ליידי דייוויס, באתר 'חלון אחורי', 2 באפריל 2013
↑  האדריכל אשר הזניק את הבניין אל־על, קול העם, 15 באפריל 1964
| זוכי פרס ישראל בתחומי האמנות החזותית |
| --- | --- | --- |
| פיסול | זאב בן-צבי (1953) • יצחק דנציגר (1968) • אריה ארוך (1971) • ראובן רובין (1973) • דני קרוון (1977) • בתיה לישנסקי, יחיאל שמי (1986) • מנשה קדישמן (1995) • יגאל תומרקין (2004) • מיכה אולמן (2008) |  |
| ציור | יוסף זריצקי (1959) • מרדכי ארדון (1963) • מרסל ינקו (1967) • יוסל ברגנר, אנה טיכו, פנחס ליטבינובסקי (1980) • יחזקאל שטרייכמן (1990) • לאה ניקל (1995) • משה קופפרמן (2000) • פנחס כהן גן (2008) |  |
| ציור ופיסול | זהרה שץ • (1955) בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים (1958) • מיכאל גרוס (2000) |  |
| אדריכלות | דב כרמי (1957) • אריה שרון (1962) • דורה גד, אלפרד מנספלד (1966) • בנימין אידלסון (1968) • יעקב רכטר (1972) • אריה אלחנני (1973) • אברהם יסקי (1982) • דוד רזניק (1995) • ליפא יהלום, דן צור (1998) • רם כרמי (2002) • יעקב יער, עדה כרמי-מלמד (2007) • אדם מזור (אדריכלות ועיצוב; 2013) |  |
| עיצוב | יונה פישר, אלישבע כהן (1977) • דן ריזינגר (1998) • דוד טרטקובר (2001) • ירום ורדימון (2007) |  |
| תולדות האמנות | בצלאל נרקיס (1999) • זיוה עמישי-מייזלש (2004) |  |
| צילום | דוד רובינגר (תקשורת; 1997) • מיכה בר-עם (2000) • אלכס ליבק (2005) • פטר מירום (2010) |  |
| אמנות פלסטית | יעקב דורצ'ין (2011) • מיכל נאמן (2014) • שרה ברייטברג-סמל (2020) • מיכל רובנר (2023) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 279972  NLI: 987007298897905171  GND: 122125886  ISNI: 0000 0000 8007 7673  LCCN: no95003135  SUDOC: 149621620  ULAN: 500078420  VIAF: 96239445   WorldCat (עם VIAF): 96239445
חטיבה 401 במלחמת חרבות ברזל

| --- | --- |

תג היחידה של חטיבה 401
 סוג היחידה:  חטיבת שריון סדירה
 שייכות חיילית:   חיל השריון   חיל ההנדסה הקרבית
 מדינת מוצא:  ישראל ישראל
 מפקדים:    אלוף-משנה מאיר בידרמן (המפקד הנוכחי)    אלוף-משנה בני אהרון (עד יוני 2024)    אלוף-משנה אחסאן דקסה (יוני 2024 - אוקטובר 2024)
 יחידת האם:   עוצבת הפלדה
 יחידות משנה:  הגדודים בצק"ח לאורך המלחמה:  גדוד 52   גדוד 601   גדוד 932 ("גרניט" של נח"ל)   גדוד 424 ("שקד" של גבעתי)  גדודי החטיבה בשגרה:  גדוד 9   גדוד 46   גדוד 52   גדוד 601
 עימות:  מלחמת חרבות ברזל
 גזרת פעילות:  רצועת עזה
 קרבות:  טבח שבעה באוקטובר  הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל קרב ג'באליה  קרב עזה  הקרב במחנות המרכז  קרב רפיח
 לחם נגד:   גדודי עז א-דין אל-קסאם   פלוגות אל-קודס
 אמל"ח עיקרי:  טנק מרכבה סימן 4מ, נמ"ר הנדסי, דחפור D9 (הנדסה), נמ"ר (גבעתי), נגמ"ש איתן (נח"ל), רובה תבור X-95 פלאט-טופ (חי"ר)
 אבדות:  39 לוחמים נהרגו בקרבות
במלחמת חרבות ברזל לחמה חטיבה 401 במספר רב של קרבות, במתקפת הפתע על ישראל, ביום הראשון של המלחמה, שבו סייעה החטיבה בהדיפת מתקפת הטרור של חמאס. בשלב השני של הלחימה, עם תחילת התמרון הקרקעי בעומק שטח רצועת עזה, הייתה החטיבה בין הראשונות להיכנס לשטח הרצועה מכיוון צפון, כבר ב-27 באוקטובר.
החטיבה השתתפה בקרבות בצפון הרצועה, כמו בכיתור העיר עזה כשבועיים לאחר תחילת התמרון, המשיכה במבצעים צפון הרצועה גם חודשים לאחר מכן, ואף הובילה אחדים מהם, כמו את הלחימה במרחב בית החולים רנטיסי.
בשלב השלישי של הלחימה, החל מאמצע חודש פברואר 2024, הובילה החטיבה מספר קרבות אזוריים שבהם צה"ל השתמש במסדרון נצרים כדי להגיע במהירות ליעדים בסביבה. המוצלח שבהם היה מבצע ניתוח מקומי, שכלל השתלטות מחודשת על בית החולים שיפא, אך לפניו היו מבצעים בשאטי ובזייתון, ואחריו בנוסייראת.
בקרב רפיח הובילה החטיבה את כוחות אוגדה 162, כבשה את מעבר רפיח, התקדמה לאורך ציר פילדלפי כולו, עד קו החוף, ולחמה במספר גדודי חמאס לאורך הציר. באוקטובר 2024 פתחו כוחות החטיבה, יחד עם יתר כוחות האוגדה, בקרב ג'באליה השלישי. מפקד החטיבה אחסאן דקסה נפל בקרב זה ב-20 באוקטובר. החטיבה הובילה מבצעים מיוחדים, כמו הפשיטה לבית החולים כמאל עדואן.
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
בעקבות מתקפת הפתע הכריזה ישראל על יציאה למלחמת חרבות ברזל לשם חיסול החמאס ברצועת עזה, החזרת החטופים, והסרת האיום הביטחוני מהרצועה על ישראל.
מתקפת הפתע

החל מיום שבת בבוקר לוחמי חיל השריון בגזרה הדרומית נלחמו בארגון הטרור חמאס. לוחמי החטיבה לקחו חלק בהדיפת עשרות מחבלים אשר פלשו ליישובים ממספר פרצות שונות, וגבו מחיר כבד בירי טנקים לתוך רצועת עזה. ביום המתקפה החטיבה הייתה באמצע של אימון שגרתי ברמת הגולן, במקביל היו כוחות פרוסים בנחשולים, ועם קבלת הידיעות הורה מפקד החטיבה בני אהרון לבצע העלאת טנקים על מובילים, ובמקביל לנסוע על זחלים עד לעוטף עזה.
עם הגעת כוחות החטיבה לעוטף, בפיקודו של המח"ט בני אהרון, הם הגיעו לקיבוץ בארי שם היו עשרות מחבלים. הכוח חבר לכוחות, וספג ירי RPG תוך לחימה מאסיבית. אחרי לחימה אינטנסיבית בבארי התרכזו כוחות החטיבה ביכיני, ומשם הצטרפו הלוחמים לשוטרים ולכוחות צה"ל בהדיפת המחבלים אשר פלשו לעיר שדרות והתבצרו בתחנת המשטרה העירונית.
פלוגת המילואים של גדוד 46, פלוגה א' בפיקודו של רס"ן במיל' גולן קריגר הגיעה לקיבוץ כפר עזה, בבוקר 8 באוקטובר לאחר נסיעה של 12 שעות על הזחלים, חלקה בשטח וחלקה בכביש 6. הפלוגה השתתפה בלחימה, בהשמדת מחבלים בשטחי הקיבוץ ובחילוץ אזרחים שניצלו מהטבח בשיתוף פעולה עם לוחמי גבעתי.
תמרון קרקעי

ב-10 באוקטובר במהלך ההכנות לקראת התמרון הקרקעי, בעוד המשיכו קרבות בשטחי עוטף עזה, נהרג מ"פ בפלוגה הכירורגית 5377 של חטיבת 401 רס"ן ד"ר יאיר זלוף.
תמרון קרקעי > הקרבות בצפון רצועת עזה

עם תחילת שלב התמרון הקרקעי הייתה חטיבה 401 בין החלוצות בתמרון יחד עם כוחות חטיבת גבעתי. דובר צה"ל פרסם בהמשך המלחמה שטנק של החטיבה היה הטנק הראשון שנכנס לרצועת עזה.
ב-2 בנובמבר במהלך פעילות במרחב אל-עטאטרה פעלה החטיבה. במהלך הפעולה השמידה תשתיות טרור, אמצעי נשק וחיסלה עשרות מחבלים. במהלך הקרבות כתוצאה מפגיעות ירי טילי נ"ט על ידי מחבלי חמאס נהרגו סמ"ר איתי סעדון מפקד טנק בגדוד 52, רס"ר (במיל') אוריה מש לוחם שריון בגדוד 52 של החטיבה, רס"ם (במיל') גיל פישיץ נהג טנק בגדוד 9 של החטיבה ורס"ר (מיל׳) יהונתן יוסף ברנד אף הוא לוחם בגדוד 52.
ב-5 בנובמבר המשיכו כוחות החטיבה לפעול במרחב אל עטאטרה. במהלך הקרב נהרג סמ"ר שחר כהן מבטח, לוחם שריון מגדוד 9 של חטיבה 401.
ב-7 בנובמבר, אחר הצהריים פשטו לוחמי חטיבה 401 על בית ספר ששימש כבסיס לשיגורים ולפעילות טרור, הלוחמים הרגו מספר מחבלים ומצאו בורות שיגור רקטות ואמצעי חבלה בשטח בית הספר. כוחות החטיבה זיהו חוליות מחבלים שתכננו לבצע ירי נ"ט לעבר הכוחות. הלוחמים הכווינו כלי טיס שתקף וחיסל מספר מחבלים שאחראים על ירי רקטות לשטח הארץ. בנוסף לוחמי חטיבה 401 איתרו והשמידו מכולה שמוקמה בחוף הים של עזה ובה כ-20 משגרי רקטות שיועדו לשטח ישראל. במהלך התקלות נהרג רס"ל (במיל') יעקב עוזרי לוחם שריון בגדוד 52 של חטיבה 401.
ב-10 בנובמבר במהלך הלילה לאחר קרב של 10 שעות, לוחמי חטיבה 401 יחד עם חטיבת הנח"ל, השלימו מבצע השתלטות על מוצב 17, מעוז צבאי של ארגון הטרור חמאס במערב ג'באליה שבצפון הרצועה. במהלך ההשתלטות על המוצב הלוחמים ניהלו קרב מול מחבלים מארגוני הטרור חמאס וגא"פ ששהו במוצב, הן מעל פני הקרקע והן בתוואי תת-קרקעי במרחב. במהלך ההשתלטות הלוחמים חיסלו 20 מחבלים ללא אבדות לצה"ל, תפסו אמצעי לחימה, חשפו פירי מנהרות טרור לרבות פיר שנמצא סמוך לגן ילדים ומוביל לתוואי תת-קרקעי נרחב. במהלך הפעילות בצפון רצועת עזה נהרג סמ"ר גלעד רוזנבליט, חובש קרבי בגדוד 52 של חטיבה 401.
ב-14 בנובמבר כוחות צק"ח 52 מסייעים לשייטת 13 בכיבוש בית החולים ראנטיסי. במהלך חילופי אש מול מחבלים נהרג סרן ידידיה לב קצין בגדוד שקד ששימש כסגן מפקד פלוגה בפחת"ק גדוד 52.
ב-15 בנובמבר, במהלך הקרבות בצפון רצועת עזה נהרגו סרן אסף מסטר, מפקד מחלקה בגדוד הנדסה 601, וסרן כפיר יצחק פרנקו, מפקד מחלקת טנקים בגדוד 52 של החטיבה.
ב-18 בנובמבר פשט צק"ח 401 על פאתי ג'באליה, שם ממוקם מרכז הפיקוד והשליטה של חטיבת צפון רצועת עזה ובו נמצאים ארבעה גדודי חמאס. במהלך הקרבות נהרגו מחבלים והכוחות פגעו בתשתיות טרור, לרבות תשתיות תת-קרקעיות ויעדים נוספים של ארגון הטרור.
באותו היום מחבלי חמאס ירו טיל נ"ט לעבר טנק של גדוד 52 כתוצאה מכך נהרגו סרן עדן פרוביזור, מפקד מחלקת טנקים בגדוד 52, וסמ"ר שלמה גורטובניק חובש קרבי מגדוד 46 של חטיבה 401.
ב-21 בנובמבר השלים צוות הקרב החטיבתי, יחד עם חטיבת הנח"ל, את כיתור ג'באליה, במהלכו ניהלו חילופי אש מול מחבלים, ואיתרו והשמידו מנהרות.
תמרון קרקעי > הקרב בשאטי

ב-10 בנובמבר צוות קרב חטיבתי של חטיבה 401 תקף במרחב גדוד שאטי של ארגון הטרור חמאס. לוחמי החטיבה השיגו שליטה על מוצב "באדר" – המוצב המרכזי של גדוד שאטי הממוקם בקרבת מחנה פליטים ומבנים אזרחיים. במסגרת הפשיטה על המוצב השמידו כוחות חטיבה 401 מפקדות צבאיות ועמדות שיגור וחיסלו כ-150 מחבלים. זהו המוצב האחרון שנותר על גבול שאטי וגם הוא - הושמד. הכוחות שהו בבית ספר במרחק 3 ק"מ מבית החולים שיפא, יצאו משם לפשיטות ונערכו להמשך הקרבות.
ב-13 בנובמבר בשעות הלילה פשטו צוותי הקרב של חטיבה 401 על שכונת שאטי העזתית ונלחמו להשמדת תשתיות טרור הממוקמות בין היתר במוסדות שלטוניים מרכזיים בלב אוכלוסייה אזרחית ביניהם: בתי ספר, מוסדות אקדמיים, מסגדים ובתים של פעילי חמאס. במהלך הפעילות לוחמי 401 החרימו וחשפו עשרות כלי נשק, ציוד לחימה ותוכניות מבצעיות של חמאס. בנוסף כוחות צוות קרב חטיבתי 401 וכוח שייטת 13 פשטו על בית החולים רנתיסי במרכז העיר עזה, במהלך הפשיטה נחשפה תשתית טרור של חמאס בבית החולים. מספר שבועות לאחר פעילות 401 במרחב, בדצמבר 2023 חשפו כוחות יהל"ם, שייטת 13 וצק"ח 14 רשת מנהרות טרור ארוכה ומסועפת מתחת לבית החולים א-רנתיסי, ובה תשתיות חמאס אסטרטגיות ופירים רבים. המנהרה חיברה את בית החולים למספר אזורים ברחבי עזה. ב-27 בדצמבר 2023, אחרי מיפוי המנהרות על ידי לוחמי סמו"ר, פוצצו כוחות חיל ההנדסה הקרבית את מנהרות הטרור.
ב-15 בנובמבר צוותי הקרב של חטיבת גבעתי וחטיבה 401 השמידו בפאתי שאטי מטרות מהיבשה ומהאוויר, בהן מבנים מרכזיים ומוסדות שלטון השייכים לחמאס. לוחמי חטיבת הנח"ל השתלטו על מוצב שאטי, השמידו תשתיות טרור, חיסלו מחבלים ואיתרו חמישה פירי מנהרות. במהלך הפעילות, הלוחמים תפסו מחבלי חמאס שהועברו לחקירה בשטח ישראל.
תמרון קרקעי > הקרב בשאטי > 2024

ב-6 בפברואר 2024, פתחה אוגדה 162 בפיקודו של תא"ל איציק כהן במבצע נרחב במחנה שאטי. צוותי הקרב של חטיבת הנח"ל וחטיבה 401 חזרו לאזורים בהם כוחות צה"ל פעלו בתחילת התמרון, לצורך "טיפול" ביעדי הטרור. כוחות חיסלו מאות מחבלים ועצרו עשרות מחבלים לצורכי חקירה. בנוסף, בפשיטות יזומות על יעדי הטרור אותרו אמצעי לחימה.
תמרון קרקעי > הקרב ברימאל

ב-3 בדצמבר, בהיתקלות שאירעה במבנה בצפון הרצועה, ירו מחבלי חמאס לעבר לוחמי גדוד 601 של חטיבה 401, במהלך ההיתקלות נהרגו רס"ל (במיל') בן זוסמן לוחם במחלקת הסיור של גדוד 601; וסמל בנימין יהושע נידהם, לוחם בגדוד 601 בחטיבה 401. בנוסף שני לוחמים נוספים נפצעו.
ב-7 בדצמבר כבשה חטיבה 401, יחד עם גדוד שקד של חטיבת גבעתי, את כיכר פלסטין אשר בשכונת רימאל במרכז העיר העתיקה של עזה. הכיכר הפכה לסמל במלחמה בעקבות התיעודים של העברות חטופים לידי הצלב האדום שהתבצעו בה. שם הדליק מפקד החטיבה אל"ם בני אהרון נר ראשון של חנוכה עם חייליו.
ב-15 בדצמבר, בפשיטה משותפת לצוות הקרב של חטיבה 401 ולשייטת 13, בשכונת רימאל בעזה, פשטו הכוחות על בתי הספר "אל-מעתצם באללה" ו"אל-פאראבי" שבהם הסתתרו מחבלי חמאס. במהלך הפשיטה הלוחמים חיסלו מחבלים בקרבות, ומחבלים שהסתתרו בתוך בתי ספר נכנעו ונעצרו על ידי הכוחות. במהלך הפשיטה נהרג רס"ל (במיל') שי אוריאל פיזם מפקד טנק בגדוד 9.
ב-17 בדצמבר בערב הותר לפרסום כי במהלך הבוקר לאחר פיצוץ מטען וירי נ"ט במהלך היתקלות עם מחבלים נהרג סמ"ר בוריס דונבצקי לוחם שריון מגדוד 46 של חטיבה 401.
ב-20 בדצמבר צוות הקרב של חטיבה 401 יחד עם יחידת שלדג, שייטת 13 ויהל"ם השלימו את ההשתלטות על "רובע הבכירים" של חמאס בכיכר פלסטין אשר בשכונת רימאל במרכז העיר עזה. הרובע היווה מרכז המוקד השלטוני והביטחוני של חמאס. המתחם כולל רשת מנהרות מסועפת המחברת בין לשכות הבכירים, דירות מסתור, משרדים ודירות מגורים של הזרוע הצבאית וההנהגה הצבאית של חמאס ברצועה.
תמרון קרקעי > הקרב ברימאל > מבצע ניתוח מקומי

ב-18 במרץ 2024 החל מבצע ניתוח מקומי שבו פשטו כוחות מיוחדים של צה"ל ושירות הביטחון הכללי שכללו את שייטת 13 ויחידה 504 של אמ"ן על בית החולים שיפא לאחר שהתקבל מודיעין שלפיו חמאס הקים מפקדה בבית החולים והשתמש בו לצורכי טרור. כוחות של אוגדה 162, בהובלת צק"ח 401, הכולל גדודים של חטיבת הנח"ל וחטיבת גבעתי, כיתרו את המתחם. במהלך הפעילות התנהלו חילופי אש כבדים במתחם שבו שהו אלפי עקורים, שבהם נהרגו שלושה חיילים.
בפעולה נהרגו כ-200 מחבלים, ביניהם פאא'ק מבחוח, ראש מנהלת המבצעים בביטחון הפנים של חמאס, ונעצרו כ-800 חשודים, מהם מעל 500 מחבלים, בהם בכירים רבים בחמאס ובגא"פ כגון מחמוד קוואסמה, שהיה מעורב בחטיפת שלושת הנערים ב-2014, מפקדי מטה הגדה של חמאס, מפקדים בגא"פ ובכירים נוספים.  בסריקות נמצאו בבית החולים אמל"ח רב וכספים (למעלה מ-11 מיליון ש"ח) שיועדו לטרור. בנוסף תפסו כוחות צה"ל והשב"כ בבית החולים חומר מודיעיני רב ואיכותי. במקביל לפעולה הצבאית, הכניס צה"ל סיוע הומניטרי לבית החולים, שכלל מי שתייה, מזון, ציוד רפואי וגנרטור. המבצע הסתיים ב-1 באפריל 2024.
בימים שלאחר יציאת כוחות צה"ל מהאזור, ההגנה האזרחית בעזה דיווחה על כ-400 הרוגים שנמצאו במתחם בית החולים ובאזור ח'אן יונס.
במהלך הקרבות נהרג רס"ב סבסטיאן איון, מפקד בחפ״ק מח״ט 401.
תמרון קרקעי > הקרב בשייח' רדואן

בפשיטה ממוקדת של כוחות צוות הקרב של חטיבה 401 ולוחמי שייטת 13, אותרו מאות כלי נשק ואמצעי לחימה בבתי ספר בשכונת שייח' רדואן בעיר עזה. במהלך הפשיטה חיסלו הכוחות מחבלים ששהו במתחם.
תמרון קרקעי > הקרב בדרג'-תופאח

ב-27 בדצמבר לחמה החטיבה כחלק מכוחות אוגדה 162 בגזרת דרג'-תופאח. במהלך פשיטה בפאתי דרג'-תופאח, נהרג מפקד פלגה בגדוד 52, סרן (במיל') נריה זיסק.
ב-2 בינואר כבשה החטיבה את "המוצב המזרחי" של חמאס, שכלל חדר מבצעים ענק תת-קרקעי, ממנו חמאס ניהל את הלחימה. במהלך הקרבות נהרג סמ"ר סופיאן דגש לוחם גדוד הנדסה 601 של החטיבה.
ב-22 בינואר השמידה החטיבה את מוצב אל-ג'עברי שנמצא בדרג', ואת תשתית אימוני המנהור שהייתה תחתיו.
תמרון קרקעי > הקרב בשאטי ותל אל-הווא

ב-6 בפברואר אוגדה 162 פתחה במבצע נרחב במחנה שאטי בעיר עזה. צק"חי חטיבת הנח"ל ו-401 חזרו לאזורים בהם פעלו בתחילת התמרון, לצורך "טיפול" ביעדי הטרור. הכוחות חיסלו מאות מחבלים ועצרו עשרות מהם לצורכי חקירה. בנוסף, בפשיטות יזומות על יעדי הטרור, אותרו אמצעי לחימה. המבצע הושלם לאחר עשרה ימים. במהלך הפשיטה נהרג רס"ן דוד שקורי, סגן מפקד גדוד הנדסה 601 של החטיבה.
ב-10 בפברואר בהובלת צוות הקרב החטיבתי של 401, יחד עם לוחמי שייטת 13, יחידת שלדג ויחידת עוקץ ושירות הביטחון הכללי פשטו על המטה המרכזי של אונר"א בשכונת תל אל-הווא והרגו בה כ-120 מחבלים. הכוחות חשפו מפקדה מרכזית של חמאס שמוקמה מתחת למטה אונר"א. במפקדה וגם במשרדי אונר"א ומשרדי ארגונים הומניטריים שהיו ליד נתפסו אמצעי לחימה, מטעני חבלה וחומר מודיעיני רב. המפקדה של חמאס קיבלה אספקת חשמל מהמטה של אונר"א ופעלה תוך עצימת עין מצד הארגון. באונר"א התנערו מאחריות וטענו שלא ידעו מה היה בתוואי התת-קרקעי מתחת למטה שלהם.
תמרון קרקעי > הקרב בזייתון

ב-24 בפברואר חזרו לוחמי צוות הקרב של חטיבה 401 להילחם בשכונת זייתון שמדרום לעיר עזה. הלוחמים זיהו באמצעות רחפן חוליית מחבלים שהתכוננה לשיגור נ"ט לעבר הכוחות, זמן קצר לאחר מכן הוכוונו כלי טיס לעבר החוליה - והיא חוסלה. במסגרת הפשיטה על זייתון, חיסלו הלוחמים מחבלים בתקיפות אוויריות ובהיתקלויות בשטח. בנוסף, הכוחות איתרו אמצעי לחימה, בהם רובי קלצ'ניקוב ומחסניות, מטען מוכן להפעלה וכן וסטים ומסמכים של חמאס. במשך כשבועיים פעל הצק"ח במרחב זייתון להשמדת תשתיות תת-קרקע, בורות שיגור רקטות, אתרי ייצור ואחסון של אמצעי לחימה ותשתיות נוספות של חמאס וגא"פ. במהלך הקרב חיסלו כוחות החטיבה יותר מ-100 מחבלים. כמו כן זוהה שימוש של מחבלים באמבולנסים למחסה. תחת הצק"ח פעלו גדודים 52, ו-601 של החטיבה, גדוד 932 של חטיבת הנח"ל, גדוד 424 של חטיבת גבעתי, יחד עם יחידות נוספות מיוחדות. במהלך הקרב בזייתון נפל רס"ן אייל שומינוב ז"ל מפקד פלוגת החוד בגדוד שקד שתחת הצק"ח. שומינוב היה מפקד נערץ ומוביל בחטיבה כולה.
תמרון קרקעי > הקרב בנוסייראת

ב-11 באפריל 2024, פורסם כי צה"ל החל בפעולה במחנה הפליטים נוסייראת שבמרכז רצועת עזה. בהודעת צה"ל נאמר כי אוגדה 162 החלה במהלך הלילה במבצע ממוקד במרכז הרצועה.
ב-14 באפריל פורסם כי כוחות צה"ל בפיקוד חטיבה 401 הקימו גשר הנדסי לחציית נחל הבשור, העובר בתוך רצועת עזה, במסגרת המבצע ולצורך תקיפת יעדים בעברו השני של הנחל. לימים שימש את הכוחות שפעלו במבצע ארנון לחילוץ החטופים שנכלאו בנוסייראת.
תמרון קרקעי > קרב רפיח

ב-6 במאי לפנות בוקר, חטיבות 401 וגבעתי של אוגדה 162, כבשו את הצד העזתי של מעבר רפיח. במהלך כיבוש המעבר נהרגו 20 מחבלים, אותרו שלושה פירי מנהרות טרור והושמדה מכונית תופת.
לכל אורך הקרב, החטיבה הובילה את התמרון לאורך ציר פילדלפי. הכוחות איתרו לאורך הציר מנהרות, משגרי רקטות ארוכות טווח וציוד לחימה נוסף, ופעלו להשמדת תשתיות האויב. תחת החטיבה פעלו הגדודים 52, 601, 932 ו-424, כמו בקרבות הקודמים שניהלה החטיבה. לדברי המח"ט בני אהרון החטיבה פעלה במרחב עמוס במלכודים ותחת אש אויב מצאה אמצעי לחימה והשמידה תשתיות תת-קרקעיות, בהם מנהרה באורך קילומטר וחצי.
במהלך חודש יוני התקדמה החטיבה לאורך ציר פילדלפי עד לשטח גדוד תל א-סולטאן של גדודי עז א-דין אל-קסאם, המערבי ביותר ברפיח, והגיעה עד הים והכפר השוודי הסמוך אליו. החטיבה פעלה בשטח הגדוד, חיסלה עשרות מחבלים והמשיכה בהשמדת התשתיות.
ב-15 ביוני במהלך פעילות בתל א-סולטאן נמ"ר הנדסי של גדוד 601 של חיל ההנדסה הקרבית הפועל תחת חטיבה 401 נפגע ממטען גחון או טיל נ"ט ששיגר חמאס. כתוצאה מהפגיעה נהרגו סגן מפקד פלוגה בגדוד הנדסה 601 סרן ווסים מחמוד ו-7 לוחמי הנדסה נוספים ביניהם סמל אליהו משה צימבליסט, סמל איתי עמר, סמ"ר סטניסלב קוסטרב, סמ"ר אור בלומוביץ, סמ"ר עז ישעיה גרובר, סמל שלום מנחם, וסמל יקיר יעקב לוי .
ב-23 ביוני השמיד הצק"ח מוצב אימונים של חמאס במרחב גדוד תל א-סולטאן, בשם מוצב אבו סעיד. המוצב כלל גם את משרדו של מפקד הגדוד, ומספר משרדים נוספים של גורמי טרור
ב-26 ביוני התקיים בתוך רפיח טקס החלפת מפקד החטיבה, בה נכנס לתפקידו אל"ם אחסאן דקסה, במקום אל"ם בני אהרון שפיקד על החטיבה מתחילת המלחמה.
ב-25 ביולי הותר לפרסום כי במהלך פעילות החטיבה ברפיח, סמ"ר נועם דואק לוחם גדוד 9 של החטיבה מת לאחר שישן בחדר בקרבת גנרטור פועל וככל הנראה נהרג כתוצאה משאיפת גזים רעילים. בנוסף באותה תקרית נפגעו עוד שני לוחמי הגדוד, שטופלו מיד ופונו במסוק לבית החולים כשמצבם קשה. שלושת החיילים אותרו ללא הכרה לפנות בוקר. בעקבות האירוע פתחה מצ"ח בחקירה.
ב-22 באוגוסט כוח של גדוד 46 של החטיבה פעל במרחב רפיח. במהלך הפעילות, נהרג סמל אורי אשכנזי לוחם הגדוד כאשר מחבל הגיח מפיר ושיגר טיל נ"ט לעבר טנק של הכוח. סמל אשכנזי נהרג במקום. באותה אירוע נפצע לוחם נוסף של הגדוד. ב-27 באוגוסט פורסם שהחטיבה השתתפה בחילוץ פרחאן קאדי ביחד עם היחידה המבצעית בשב"כ, שייטת 13 ויחידת יהל"ם.
בחודשים אוגוסט-ספטמבר 2024 חיסלו לוחמי צק"ח 401 כ-300 מחבלים, כולל רוב שרשרת הפיקוד של גדוד תל א-סולטאן של חמאס, והשמידו תשתיות טרור בהן מנהרות, משגרי רקטות ומצבורי אמל"ח.
ב-11 באוקטובר במהלך פעילות של גדוד 46 של החטיבה במחנה שאבורה שברפיח, נהרג סמ"ר איתי פוגל, מפקד טנק בגדוד, לאחר שנפגע מירי מחבלים.
תמרון קרקעי > קרב ג'באליה השלישי

באוקטובר 2024, פתחה חטיבה 401 כחלק ממבצע של אוגדה 162 בפשיטות בג'באליה ומרחב צפון הרצועה. בפעילות, כוחות החטיבה חזרו למרחב ג'באליה ומחנה הפליטים שבה, לאחר שפעלו בה בתחילת המלחמה בקרב ג'באליה הראשון ולאחר קרב שני במרחב של אוגדה 98. במסגרת הפשיטות חוסלו עשרות מחבלים בתקיפות מדויקות ובקרבות פנים אל פנים והושמדו אמצעי לחימה רבים ומבנים שהאויב התבצר בהם לפעילויות טרור. כחלק מהפעילות, הלוחמים איתרו בבית ספר המצוי בשכונה אזרחית עשרות אמצעי לחימה, מטענים, תחמושת לכלי נשק, לבנות חבלה ומרגמות. בנוסף, באחת הכיתות אותר לוח גיר ששימש את המחבלים ועליו כיתובים בערבית המשבחים את טבח השבעה באוקטובר.
ב-19 באוקטובר במהלך פעילות צק"ג 52 בג'באליה, טיל נ"ט של חמאס פגע בטנק של הגדוד, כתוצאה מפגיעת הטיל נפגעו ונהרגו שני לוחמי גדוד 52 של החטיבה: סמ"ר אופיר ברקוביץ', וסמל אלישי יונג. ב-20 באוקטובר נהרג מפקד החטיבה אל"ם אחסאן דקסה בעת שהטנק בו נסע עלה על מטען, באירוע בו נפצע קשה גם מפקד גדוד 52 של החטיבה, יהודה שלו. ב-30 בנובמבר במהלך פעילות הצק"ח בג'באליה טיל נ"ט ששוגר על ידי מחבלי חמאס פגע בD-9, כתוצאה מכך נהרג מפקד כיתת צמ"ה של גדוד הנדסה 601 סמ"ר זמיר בורק.
בסוף דצמבר 2024 נכנסה החטיבה למבצע בבית החולים כמאל עדואן, כיתרו את מתחם בית החולים תוך פחות משעה, הרגו כ-20 מחבלים ועצרו עוד כ-240 נוספים, אחד מהמעצרים הגדולים מתחילת המלחמה. במהלך המבצע ניטרלו כוחות ההנדסה של החטיבה זירת מטענים גדולה, סיננו בין החולים למחבלים, שחלקם ניסו להתחזות לחולים ולאנשי צוות, והעבירו את החולים לטיפול בבית החולים האינדונזי שכבר טוהר לפני כן. כמו כן, בחודש דצמבר החטיבה פעלה לחקר והשמדה של מנהרה באורך שני קילומטרים לאורך צפון הרצועה.
בלילה שבין 29 ל-30 בדצמבר חיסלו כוחות אוגדה 162 והיחידה הרב-ממדית, שהציבו מארבים סביב מחנה הפליטים, 106 מחבלים חמושים שניסו להימלט ממחנה הפליטים בחסות הגשם הכבד. האוגדה פרסה 4 חטיבות במארב, בציפייה לניצול של מזג האוויר בידי האויב, בהם חטיבה 401 שהרגה לבדה 65 מחבלים תוך 4-5 שעות.
תמרון קרקעי > קרב בית חאנון

ב-8 בינואר 2025 במהלך פעילות גדוד 46 של החטיבה הפועל תחת צוות הקרב החטיבתי של חטיבת הנח"ל בבית חאנון, טנק של הגדוד נפגע מפיצוץ מטענים שהטמינו מחבלי חמאס. כתוצאה מכך נהרגו 3 לוחמי גדוד 46 בהם סמ"ר מתתיהו יעקב פרל סמ"ר נבו פישר, וסמ"ר קנאו קאסה.
אבדות

במהלך התמרון הקרקעי איבדה חטיבה כ-39 מלוחמיה וממפקדיה, הבכיר שבהם הוא מפקד החטיבה אחסאן דקסה שנהרג ב-20 באוקטובר 2024 בקרב בג'באליה. (נכון ל-8 בינואר 2025)
| אבדות | גדוד 9 | גדוד 46 | גדוד 52 | גדוד הנדסה 601 | מפקדה | חפ"ק מח"ט | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| טבח שבעה באוקטובר | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 לוחמים |
| התמרון הקרקעי ברצועת עזה | 4 | 7 | 10 | 15 | 3 | 1 | 39 לוחמים |
ב-26 ביוני, המח"ט היוצא בני אהרון אמר כי צוות הקרב החטיבתי 401 הכולל כוחות חי"ר בין היתר סך הכל איבד במלחמה 56 מלוחמיו עד נקודה זו.
אטלס (ספר מפות)

תמונת העולם, מתוך האטלס של אברהם אורטליוס
אַטְלָס הוא אוסף של מפות שלרוב נכרך בפורמט של ספר. כינוי זה ניתן על ידי הגאוגרף ושרטט המפות גרארדוס מרקטור. בחלק מהאטלסים (בייחוד הראשונים) שורטטה דמותו של אטלס המיתולוגי הנושא את העולם על כתפו.
היסטוריה > Theatrum Orbis Terrarum – תיאטרון העולם

כאטלס המודרני הראשון נחשבת יצירת של הקרטוגרף והגאוגרף הפלמי אברהם אורטליוס, Theatrum Orbis Terrarum (לטינית: התיאטרון של העולם) שיצא לאור בשנת 1570, תורגם במשך השנים לשבע שפות והופץ ב-31 מהדורות. שמו מרמז כי העולם שהיה ידוע באותם זמנים, אינו ניתן רק לצפייה באטלס זה, אלא מהווה גם מעין במה לתגליות האדם. הוא היה שונה במהותו מכל ספרי המפות שיצאו לאור לפניו. בטרם יציאתו של האטלס לאור, נכרכו יחדיו במשך השנים, מסמכים שתיעדו את הגילויים של הפורטוגזים במאה ה-14 ובמאה ה-15 ומפות קיר שונות, שהופיעו בפורמטים שונים כספרי מפות, אך הם חסרו את המעוף, את המחשבה השיטתית ואת החידושים שבאו לידי ביטוי באטלס שיצר אורטליוס.
הוא העניק משקל שווה לכל האלמנטים המופיעים באטלס. הן המפות, הן הנרטיב ההיסטורי והן המקורות בהם השתמש, הוצגו באופן אחיד. הדיוק במפות היה אחד הגורמים המכריעים בבחירתן. כאשר היו בידי אורטליוס מספר מפות מאותה מדינה, הוא בחר להציג את המפות העדכניות ביותר. הוא פיתח גם גישה חדשנית בהתייחסותו ליוצרי המפות, בכך שדאג להעניק קרדיט לכל יוצר ויוצר. אם שמותיהם של יוצרים מסוימים לא אוזכרו במפות, הוא השקיע מאמצים רבים בהכנת גלופות חדשות, על-מנת לשלבם בהן ולהעניק ליוצרים את הכבוד הראוי להם. כמי שהתייחס לגאוגרפיה כאל אשנב להיסטוריה, הוסיף אורטליוס נספח לאטלס (Catalogus auctorum tabularum geographicarum), מעין מילון גאוגרפי המאזכר את שמותיהם העתיקים של המדינות והערים לצד שמותיהן המודרניים. כמו כן הוסיף לאטלס קטלוג של מפות (tabularum geographicarum), בו מופיעים גם שמותיהם של 91 מיוצרי המפות שחיו לפני שנת 1570. אזכור שמות היוצרים בקטלוג, מהווה עד היום תרומה מכרעת להיסטוריה של הקרטוגרפיה, שכן זהו המקור היחיד לשמותיהם.
היסטוריה > אטלס שטילר

אטלס שטילר (ע"ש אדולף שטילר) נקרא באופן רשמי "Hand-Atlas über alle Theile der Erde und über das Weltgebäude" (אטלס כיס לכל אזורי העולם והיקום), היה האטלס הנפוץ ומדויק ביותר במהלך המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20. בשנים 1816–1944 יצאו לאור עשר מהדורות כאשר כל אחת מהן פורסמה בחלקים.
המהדורה הראשונה פורסמה בשנים 1817–1823 והכילה 50 מפות, אך מפות אילו צוירו ברובן בצורה לא מדעית. איכותו הגבוהה ודיוקו המדעי של האטלס הופיעו רק במהדורה השישית (1871–1875) שכללה 90 מפות.
המהדורה התשיעית (1901–1905) היא הראשונה שהודפסה באמצעות מכבש גלילי בשיטת הדפס אבן. המהדורה העשירית, 1920–1925, כללה 108 מפות, הייתה המקיפה ביותר לתקופתה ותורגמה לשפות רבות, בהן אנגלית, איטלקית וספרדית.