stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אורלי בן-ארי
הערות שוליים

↑  רשימת בוגרי מחזור מ"ה 2017/18, באתר המכללה לביטחון לאומי.
↑  ענת שיחור-אהרונסון, כתב אישום נגד טלי פחימה, באתר nrg
↑  משוואה עם אזרח נעלם, באתר ישראל היום, ‏14.02.2013
↑  צבי הראל, השופטים בתיק רצח שטיירמן סיירו בזירת הרצח, באתר הארץ, 5 ביולי 2001
1 2  גלעד מורג וטובה צימוקי, ביטחוניסטית ופעילה בלשכת עורכי הדין: ממלאת המקום של ניצן, באתר ynet, 18 בדצמבר 2019
↑  צבי הראל, זכריה עמרם הורשע ברצח אשתו ובתו בראש העין, באתר הארץ, 16 בינואר 2003
↑  ורד לוביץ', אישום: הרופא רצח את בנו החורג והלך להתקלח, באתר ynet, 5 בדצמבר 2006
↑  גלעד גרוסמן‏, אישום: ירה 13 כדורים ורצח את הנער מרמלה, באתר וואלה, 15 באוקטובר 2009
↑  גלעד גרוסמן‏, משרד המשפטים: "הרג החייל לא היה מתוכנן", באתר וואלה, 1 באוקטובר 2009
↑  שלמה פיוטרקובסקי, כתב אישום נגד חברי ארגון הפשיעה של אבו מור, באתר ערוץ 7, ‏11/07/13
↑   השר אוחנה הכריז על המועמדים למ"מ פרקליט המדינה - מנדלבליט רוצה את למברגר, באתר TheMarker‏, 2 בדצמבר 2019
↑  משה גורלי, מי ימנה את פרקליט המדינה, באתר כלכליסט, 3 בדצמבר 2019
↑  צח שפיצן ותמר אלמוג, בניגוד לעמדת היועמ"ש: אוחנה מינה ממלאת מקום לשי ניצן, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 17 בדצמבר 2019
↑  טובה צימוקי וגלעד מורג, היועמ"ש לאוחנה: מינוי בן-ארי חורג באופן קיצוני ממתחם הסבירות, קיימת מניעה לאשרו, באתר ynet, 17 בדצמבר 2019
↑  מתן וסרמן, אריק בנדר, אנה רייבה ברסקי, ‏אורלי בן ארי־גינצברג: "לא מתכוונת לוותר, מאוכזבת ממנדלבליט”, באתר מעריב אונליין, 18 בדצמבר 2019
↑  אריה יואלי, ‏צפו: אורלי בן ארי מקבלת את ההודעה שמינויה הוקפא, באתר "סרוגים", 18 בדצמבר 2019
↑  בג"ץ 8410/19 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' שר המשפטים ואחרים, ניתן ב־18 בדצמבר 2019
↑  גיא פלג, ‏המינוי של אוחנה נכשל: בן ארי הודיעה כי תוותר על המינוי לתפקיד מ"מ פרקליטת המדינה, באתר ‏מאקו‏, 20 בדצמבר 2019
↑  מאיה הורודניצ'אנו וטל שלו‏, בעקבות סערת המינוי: בן-ארי גינזברג ויתרה על תפקיד מ"מ פרקליט המדינה, באתר וואלה, 20 בדצמבר 2019
פרנסיס בארט

איור מתוך הספר "המאגוס".
פרנסיס בארט (באנגלית: Francis Barrett;‏ 1774–1830) היה מיסטיקן אנגלי שעסק בתורת הנסתר. הוא נחשב לחלק מתחייתה המחודשת של תורת הנסתר במאה ה-19 ושל מסורות המאגיה המודרניות. בארט למד לעומק קבלה, פילוסופיה, מטאפיזיקה, ותחומים נוספים כמו כימיה.
ב-1801, בארט הוציא לאור את הספר המאגוס. הספר עסק בתורת הנסתר, מגנטיזם, אלכימיה, מאגיה, נומרולוגיה, אסטרולוגיה, ונושאים נוספים. הספר אינו מציע מידע חדש, אך הוא אוסף מידע ממקורות מרכזיים כמו אגריפה ומפתחות שלמה ומציג אותם בצורה מסודרת, מאורגנת, מקוטלגת וכמעט מדעית. את רוב החומר לקח בארט מטקסטים וכתבי יד פרי עטם של סופרים אחרים בתחום, בעיקר מהטקסטים של היינריך קורנליוס אגריפה, אך גם מטקסטים של הרמס טריסמגיסטוס, ג'ון די, ואחרים. בהערות השוליים של הספר, בארט מציע את עצמו כמורה למאגיה, ומזמין את מי שרוצה ללמוד את הנושא ליצור איתו קשר.
הערות שוליים

↑  Steven Dark, Magus – Steven Dark Entertainments (באנגלית)
↑  מכושפים: 10 ספרי הכישוף המשפיעים ביותר בהיסטוריה, באתר nrg
↑  טקס הקסם: הגדרה וסוג, באתר iw.eferrit.com
↑  thebritishacademy
↑  The Magus, by Francis Barrett Index, www.sacred-texts.com
↑  The Magus - eBook, Walmart.com (באנגלית)
↑  המכשפה בפגאניזם עתיק
↑  Magic and Astrology of Francis Barrett, www.renaissanceastrology.com
↑  Lee, The Magus, or Celestial Intelligencer… Francis Barrett (1801), Rare Books & Manuscripts Blog (באנגלית)
↑  Barrett, Francis (fl. nineteenth century), encyclopedia.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273311105171  ISNI: 0000 0000 6315 3240  LCCN: n87131016  VIAF: 2697156919251254970004   WorldCat (עם VIAF): 2697156919251254970004
יום טוב חזן

| --- | --- |

יום טוב חזן, 2017
 לידה:  1941 טורקיה 
 פטירה:  24 בינואר 2019 (בגיל 78 בערך) י"ח בשבט תשע"ט נהריה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 רס"ר, סמח"ט ב' חטיבת גולני
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון
 
יום טוב חזן (1941, טורקיה – 24 בינואר 2019, נהריה) היה קצין ורס"ר בולט בחטיבת גולני. מסוף שנות ה-50 ועד סוף שנות ה-80 שירת חזן בחטיבה. הוא היה רס"ר גדוד 12 ("ברק") ובשנים 1978–1986 כיהן כסמח"ט ב'[דרושה הבהרה].
לאחר שחרורו ניהל את מוזיאון גולני ואת אתר ההנצחה של גולני במשך 27 שנים.
ביוגרפיה

יום טוב חזן נולד בטורקיה ועלה עם הוריו לישראל בגיל שמונה. המשפחה התגוררה בתחילה במעברת כורדני ואחר כך במעברה בנהריה. בגיל 11 נבחר להדריך קבוצות בתנועת הנוער העובד והלומד ונשבע לשרת את הדגל.
התחתן עם אילנה ונולדו להם שלושה ילדים, לזוג גם 6 נכדים.
שירות צבאי

ב-1958 התגייס והחל לשרת בגדוד 12 של חטיבת גולני. בתחילה כסמל מחלקה, אחר כך חתם קבע ומונה לרב-סמל פלוגתי ולפני מלחמת ששת הימים החליף את דוד רוקני (מפקד טקס הדלקת המשואות בהר הרצל ביום העצמאות) בתפקידו כרס"ר המשמעת של הגדוד. חזן היה ידוע בקשיחותו הרבה כרס"ר ובהקפדה רבה על כל פרט במשמעת הצבאית. לא פעם נקט בשיטות אשר חרגו מהפקודות הצבאיות, עם זאת, היה מסור לחייליו ודאג לכל מחסורם.
לאחר סיום תפקידו כרס"ר, יצא לקורס קצינים והתקדם בשרשרת הפיקוד במגוון תפקידים בחטיבה, הועלה לדרגת סא"ל ומונה לסמח"ט ב' של החטיבה. את דרגות האל"ם קיבל חזן כאות הוקרה על פועלו בחטיבה. בשנת 1987 השתחרר משירות קבע והמשיך לשמש כסמח"ט החטיבה במילואים, עד שמונה למפקד אתר ההנצחה של חטיבת גולני.
לחזן מיוחסת ההצלחה של החלפת צבע הכומתה של גולני מצבע הזית של בה"ד 4, לצבע החום המייחד מאז את החטיבה.
שירות צבאי > מלחמת ששת הימים

במלחמת ששת הימים היה חזן רס"ר גדוד 12. ביום הראשון של מלחמת ששת הימים, בזמן שגדוד 12 חנה בשטח הכינוס שבצומת נבי יושע (מצודת כ"ח), נכנס חזן לאוטובוס ביחד עם רס"ל ליאון אימברן, ככל הנראה כדי להאזין לחדשות ברדיו, ושם מסיבה לא ידועה התפוצצו שני הרימונים שהיו בחגור של ליאון אשר נהרג במקום. על אף שחזן ישב ממש בצמוד לאימברן, הוא יצא ללא פגע. היה זה החלל הראשון של חטיבת גולני במלחמת ששת הימים.
ב-9 ביוני יצא הגדוד אל קרב תל פאחר. חזן נע בסוף השיירה שעשתה את דרכה לכיבוש התל לאורך תעלת ההטיה הסורית. כאשר הקרב הסתבך, טיפל בנפגעים הרבים לאורך הדרך. קרב תל פאחר, בו איבד הגדוד מטובי מפקדיו וחייליו, השאיר חותם עז על חזן, והיה בין הגורמים אשר דחפו אותו לעסוק בהנצחת לוחמי החטיבה.
שירות צבאי > מלחמת יום הכיפורים

בתחילת חודש אוקטובר של שנת 1973, היה חזן עסוק בעצרת חטיבת גולני במלאת 25 שנה להקמתה. העצרת הייתה אמורה להתקיים לאחר יום הכיפורים בפארק הירקון. חיילים רבים מהחטיבה עסקו בהקמת אוהלי ענק לצורכי לינה של אנשי החטיבה, שהיו אמורים להתקבץ ולבוא מכל רחבי הארץ. רוב לוחמי החטיבה לא היו באותה העת בפעילות מבצעית, והתכוננו להגיע לעצרת החגיגית.
כסמח"ט ב' של חטיבת גולני, עבר יום טוב עם החטיבה את מלחמת יום הכיפורים וסייע בשיקומה לאחר המלחמה. ב"מבצע קינוח", הקרב לכיבוש החרמון, בלילה שבין ה-21 ו-22 באוקטובר, עסק יום טוב בפינוי פצועים ובין השאר היה זה שפינה את המח"ט אמיר דרורי.
שירות צבאי > לאחר המלחמה

ב-1976, בתקופתו של חיים בנימיני כמפקד החטיבה, היה חזן שותף מלא בהחלפת הכומתה הירוקה לכומתה החומה של גולני. הוא עבר עם החטיבה את מלחמת לבנון הראשונה ואת תקופת השהייה ברצועת הביטחון.
בשנת 1987 השתחרר משירות קבע, תוך שהוא ממשיך לשרת כסמח"ט ב' במילואים ובהמשך מונה למפקד אתר ההנצחה של החטיבה.
קריירה אזרחית

עם שחרורו התמנה למנהל אתר ההנצחה של חטיבת גולני בצומת גולני ולמנהל המוזיאון, תפקיד אותו מילא במשך 27 שנים עד לפרישתו ב-2018. כן שימש כיו"ר צוות - ארגון גמלאי צה"ל בגליל המערבי.
נפטר ב-24 בינואר 2019.
לקריאה נוספת

יזם: יום טוב חזן, מחקר ותיעוד: מוטה הר-לב, כומתה חומה - סיפורם של לוחמי גולני, עריכה והוצאה לאור: שבתאי גל-און, כפר תבור.
הערות שוליים

↑  צבי פרל, כשתדי התעמת עם יום טוב, באתר נעמוש, ‏15 באוגוסט 2019
1 2  לירז כהן, מפגש פרידה מקצין גולני המיתולוגי, אל"ם (מיל') יום טוב חזן, באתר צה"ל, ‏1 בספטמבר 2017
↑  רותם כבסה, נושא הדגל, באתר blinker, ‏18 באפריל 2018
1 2  אלי אשכנזי‏, "אין חייל שלא יודע מי זה יום טוב": אחד מסמלי חטיבת גולני הלך לעולמו, באתר וואלה, 24 בינואר 2019
↑  שלמה מן, כמה שהוא היה יפה, באתר נעמוש, ‏21 ביולי 2017
↑  שלמה מן, שמתי לסורי בעיטה לפרצוף, באתר נעמוש, ‏8 בספטמבר 2015
↑  אחיקם משה דוד, 40 שנה אחרי: נחשפים יומני מלחמת יום כיפור, באתר nrg‏, 22 ביוני 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289947005171  ISNI: 0000 0004 0281 1325  VIAF: 298688893   WorldCat (עם VIAF): 298688893
ארז צדוק (מאייר)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 ביולי 1980 (בן 44) נתניה, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 לאום:  ישראלי
 עיסוק:  קומיקסאי
 מקום לימודים:  בית הספר לאומנויות בצלאל
 שפות היצירה:  עברית אנגלית
 תחום כתיבה:  קומיקס
 סוגה:  קומדיה אוטוביוגרפיה מתח
 יצירות בולטות:  מיקו בל: נער השיקויים טרנקילו
 
ארז צדוק (נולד בשנת 1980) הוא מאייר וקומיקסאי ישראלי, בוגר בית הספר לאומנויות בצלאל. הוא ידוע באיור ספרי הקומיקס מיקו בל: נער השיקויים שהצליחו מאוד ובספרו טרנקילו. כתב את סדרת חוברות הקומיקס "מקס" שפורסמו בין היתר במגזין זבנג! ובמעריב לנוער. שיתף פעולה עם יוצרים ישראלים חשובים, בהם ולדיק סנדלר, אסף חנוכה, אורי פינק ועוד.
ביוגרפיה

צדוק נולד ב-19 ביולי 1980 בנתניה.
הוא סיים את לימודיו בבית הספר התיכון ופרסם סיפורי קומיקס קצרים. סיפורי הקומיקס שלו "מקס" ו"zooלה" הצליחו מאוד ופורסם במגזינים שונים לנוער. הוא אף הוציא חוברות של הקומיקסים, ומכר אותן בכנסי קומיקס שונים כדוגמת פסטיבל אייקון, אנימיקס ועולמות.
הוא למד בבית הספר לאומנויות בצלאל במגמת תקשורת חזותית וסיים את לימודיו שם ב-2014, וכפרויקט הגמר שלו הוציא את הספר טרנקילו המספר על הטיול שלו אחרי הצבא בדרום אמריקה, שהצליח גם כן. ניסים חזקיהו הצביע על הספר כאחד מחמשת הקומיקסים הישראליים הטובים ביותר.
מלבד על הנייר, מפרסם צדוק את סיפורי הקומיקס שלו באינסטגרם וכיום עמוד האינסטגרם שלו כולל כמעט 10,000 עוקבים.
בשנת 2015 שיתף פעולה עם הסופרת ליאת רוטנר ויחד השניים יצרו את ספר הקומיקס לנוער מיקו בל: נער השיקויים.
בשנת 2019 הוציא "הגדה של פסח" מאויירת אשר נכתבה על ידי ג'ורדן ב. גורפינקל.
נשוי ללינה, ולהם בת, והם מתגוררים בנתניה.
הערות שוליים

↑  המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, באתר www.cartoon.org.il
↑  ארז צדוק | בצלאל - תערוכת בוגרים 2014, באתר 2014.bezalel.ac.il
↑  נסים נוסקו חזקיהו – מתוך ההסכת (פודקאסט) "אחת + 5" | כאן, נבדק ב-2020-09-26
↑  ארז צדוק - erezadok, באתר אינסטגרם (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007581017005171  ISNI: 0000 0005 0013 812X  LCCN: no2019035235  VIAF: 316604989   WorldCat (עם VIAF): 316604989 
ערך זה הוא קצרמרבנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ממעמקים (סיבוב הופעות)

ממעמקים הוא סיבוב ההופעות השני של ההרכב המוזיקלי הישראלי "הפרויקט של עידן רייכל", אשר התבסס בעיקר על אלבומו השני "ממעמקים". סיבוב ההופעות נמשך כשנה, משנת 2005 ועד שנת 2006, וכלל עשרות הופעות ברחבי ישראל, ארצות הברית ואירופה, ובפסטיבלים מובילים למוזיקת עולם, בהם הפסטיבל הבין-לאומי למוזיקה, אמנות וריקוד באנגליה ובסינגפור והפסטיבל הבין-לאומי של סרוונטינו (אנ') במקסיקו. מרבית ההופעות נמכרו מראש.
רקע

בדצמבר 2004 יצא לאור אלבומו השני של הפרויקט של עידן רייכל, "ממעמקים", שהצליח, תוך ימים ספורים, למכור סך של 20,000 עותקים ולזכות במעמד "אלבום זהב". האלבום כלל, בין היתר, את הלהיטים "ממעמקים", "יש בי עוד כוח" ו"מילים יפות מאלה", שהגיעו לצמרת מצעדי הפזמונים.
השירים

המופע כלל את מיטב השירים מתוך שני האלבומים של ההרכב, הן האלבום הראשון "הפרויקט של עידן רייכל", והן האלבום השני "ממעמקים" שהיווה את עיקר המופע.
הפקה

קלידים - עידן רייכל
סמפלרים - עידן רייכל
שירה - עידן רייכל, מאיה אברהם, כברה קסאי, ווגדרס אבי וואסה
תופים - גלעד שמואלי
כלי הקשה - איתמר דוארי
גיטרה בס - גולן זוסקוביץ'
גיטרות - יענקל'ה סגל
ביקורת

יוסי חרסונסקי נתן למופע ביקורת חיובית: "השעתיים עם חבורת רייכל הססגונית עברו בקלות מענגת. החוכמה והתחכום שלו מתמצים באיך להגיע אל מועדון הדאנס הקוסמופוליטי, ואז לחזור לפינת הליריות הישראלית בשני שירים חפים מאתניות. החוכמה המסחרית שלו זה להציב על הבמה את הצירופים האתנו מוזיקליים הנכונים. המלמול האמהרי של ווגדרס אבי וואסה, יחד עם הסלסול האוריינטלי היפהפה של מיה אברהם, וביניהם כברה קסאי שהיא כבר זמרת הפופ המערבית שיודעת להתאים את עצמה גם לרצפת הדאנס קלאב, זזה בקלילות סקסית וגם נותנת קולה באקצנט נקי".
הערות שוליים

1 2  אודות, באתר The Idan Raichel Project
↑  בואי, תני לי יד ונלך, באתר nrg
↑  ממעמקים, באתר "פזמונט"
↑  מוזיקה - המורשת השחורה של עידן רייכל - פינת גורדון, באתר www.habama.co.il
↑  "ממעמקים" ההופעה, באתר יוסמיוסיק, ‏2006-03-15
| עידן רייכל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי סולו | היד החמה • רייכל - פסנתר - שירים • ואם תבואי אליי • The Idan Raichel Symphonic Project (Live In Buenos Aires) |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל • ממעמקים • The Idan Raichel Project ‏• בין קירות ביתי • הביתה, הלוך חזור • רבע לשש • מגדל של אור |  |
| טורה-רייכל קולקטיב | The Tel Aviv Session ‏• The Paris Session |  |
| בוטן מתוק בקרקס | כל מה שנשאר |  |
| סיבובי הופעות | ממעמקים • בין קירות ביתי • מנגנים בשקט 2011 - המופע האקוסטי • Open Door • רבע לשש • רייכל - פסנתר - שירים |  |
| ערכים קשורים | הליקון • קומבנצ'ה • שחור על לבן • הביתה, הלוך חזור |  |
| עידן רייכל – שירים |
| --- | --- | --- |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | "בואי" • "אם תלך" • "הנך יפה" • "מדברים בשקט" • "שושנים עצובות" |  |
| ממעמקים | "עלה נישא ברוח" • "שובי אל ביתי" • "יש בי עוד כוח" • "ממעמקים" • "מילים יפות מאלה" • "מכל האהבות" |  |
| בין קירות ביתי | "Todas las Palabras" • "שאריות של החיים" • "מי נהר" • "חלומות של אחרים" • "רוב השעות" • "מינהאר לי משיתי" • "הכל עובר" • "מנעי קולך מבכי" |  |
| הביתה, הלוך חזור | "אמא, אבא וכל השאר" • "הביתה, הלוך חזור" • "מחכה" |  |
| רבע לשש | "יורד הערב" • "עכשיו קרוב" • "בלילה" • "Sabe Deus" • "עד שאין יותר לאן" • "בקרוב" • "אם היית רואה" |  |
| מגדל של אור | "תחזור" • "כל יום מחדש" • "עד שתחזרי אליי" |  |
| סינגלים אחרים | "Petit Roi" • "איזה יום טוב" • "על הספסל שבשכונה" • "דרישת שלום מחיים אחרים (מילי)" |  |
| סולו | סולו |  |
| היד החמה | "היד החמה" • "מעגלים" • "געגוע" • "בחמש שניות" • "לפני שייגמר" |  |
| רייכל - פסנתר - שירים | "לסלוח ולשכוח" |  |
| ואם תבואי אליי | "גלגל מסתובב" • "אהבה כזו" • "ואם תבואי אליי" • "בראשית" • "למה זה מגיע לנו" • "את לא נשארת לבד" |  |
| סינגלים אחרים | "קוצים" • "בובות" • "שבט אחים ואחיות" • "עכשיו נשארנו שנינו" • "כתוב מלמעלה" • "Lumiére" • "אם רק תסכימי" • "למה ככה עצובה" • "מכל הכוכבים בלילה" • "מתגעגעת אותך" • "ככה מיום ליום" • "להאמין" • "אין לך דאגות" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Po co" |  |
אריאל צבל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  14 בספטמבר 1967 (בן 57) ישראל 
 מקום לימודים:  המכון להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות ע"ש כהן
 מוסדות:  מכללת אורנים
 תחומי עניין:  אתיקה, יחסי אדם-חיה
 מדינה:  ישראל 
 http://arieltsovel.com
 
אריאל צׂבל (נולד ב-14 בספטמבר 1967) הוא תאורטיקן ישראלי של יחסי אדם-חיה ופעיל זכויות בעלי חיים, המתמחה בניתוח ידע טכנולוגי ומדעי בנושא בעלי-חיים באמצעות כלים ביקורתיים המקובלים במדעי הרוח ובמדעי החברה.
עבד כעורך, ככותב וכמחנך בעמותת אנימלס, וכצפר בחברה להגנת הטבע; מלמד על יחסי אדם-חיה במכללת אורנים ועובד במכון אדם וחיה.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אריאל צבל גדל בתל אביב ומתגורר ביבנה.
עבד כרכז נתונים של סקרי נדידה במרכז המידע על עופות דורסים (כיום מרכז הצפרות הישראלי) בחברה להגנת הטבע (1988–1991) ופרסם דוח"ות על סקרי נדידת ציפורים, המשמשים כמקורות על נדידה בישראל.
למד אמנות במדרשה לאמנות ברמת השרון (1990–1993), ולימד ציור במסגרות שונות. בתקופת לימודיו השתתף בהקמת כתב-העת הד הגרונד ושימש כעורכו. שימש כעורך מדעי של אסופת המאמרים שהופקה לתערוכה בשר ודם במוזיאון על התפר.
ב-1998 החל לעסוק בהיבטים היסטוריים ופילוסופיים של יחסי אדם-חיה, במסגרת לימודי התואר השני במכון להיסטוריה ולפילוסופיה של המדעים והרעיונות באוניברסיטת תל אביב, ובשנת 2012 קיבל שם תואר דוקטור לפילוסופיה, על העבודה "מעמדו של ידע אמפירי באתיקה הבין-מינית" שכתב בהנחייתו של פרופ' גדעון פרוידנטל.
מאז 2018 מלמד על יחסי אדם-חיה במכללת אורנים.
ב-2020 החל לנהל במשותף עם הפסיכולוגית גל חכים-אשר את מכון אדם וחיה לקידום דו-קיום בינינו ובין בעלי-החיים.
עבודה בארגונים להגנה על בעלי-חיים

עבד בעמותת אנימלס (בעבר: אנונימוס לזכויות בעלי-חיים) שבה ייסד ביולי 2001 את כתב-העת האלקטרוני "זכויות בעלי-חיים השבוע", ועבד כעורכו וככותבו העיקרי עד יולי 2013. השבועון הופץ ליותר מ-40,000 מנויים, וכתבות השבועון עובדו למאמרים ופורסמו באתר העמותה. כ-500 המאמרים שיצרו צבל ושותפיו באתר העמותה מהווים את מאגר המידע המקיף ביותר על זכויות בעלי-חיים בשפה העברית.
במסגרת עבודתו בעמותת אנימלס תכנן צבל הרצאת מבוא לזכויות בעלי-חיים עבור מסגרות חינוך שונות. הגרסה המוקדמת של ההרצאה הופקה בשנת 2003, ומאז הועברו גרסאות שונות שלה בפני מאות אלפי תלמידים.
צבל העביר הרצאות רבות לקהל הרחב, לרבות קורס "החברה הרב-מינית" (2013-2011, בהפקת זנגביל – מרכז קהילתי לצמחונות), והוא מנהל דף פייסבוק תחת כותרת זו.
במכון אדם וחיה עוסק בפיתוח תוכניות לימודים ש"נועדו לפתח את יכולתם של תלמידים לראות את בעל-החיים כזולת מורכב, רגיש ובעל ערך, להרגיש אמפתיה וחמלה כלפיו ולקיים עמו יחסי כבוד והדדיות", בהכשרה לבעלי מקצוע בתחום החינוך ובהכשרת פעילי הגנה על בעלי-חיים.
הערות שוליים

↑  אריאל צבל, "נדידת ציפורי שיר בחוף תל-אביב", צופית 3, החברה להגנת הטבע, 1985, עמ' 79-66
↑  דן אלון, יוסי לשם, אהוד דברת ואריאל צבל, נדידת הסתיו של העופות הדואים, סקר חוצה שומרון והעמקים הצפוניים (1991-1982), העזניה 20, 1992, עמ' 80-1
↑  David Yekutiel (ed.), Ariel Tsovel and Dan Allon, "Soaring Bird Migration Survey in the Northern Valleys of Israel, Autumns 1988-90", Raptors in Israel – Passage and Wintering Populations, Eilat: International Birdwatching Center Eilat, 1991, עמ' 31-45
↑  Ron Frumkin, Berry Pinshow and Shani Kleinhaus, A Review of Bird Migration over Israel, Journal für Ornithologie 136 (2), 1995, עמ' 147-127
↑  מי אנחנו, באתר מכון אדם וחיה
↑  זכויות בעלי-חיים השבוע, באתר האתר של ד"ר אריאל צבל, ‏3.8.2020
↑  יחסי חיה-אדם: מסמכים נוספים, באתר האתר של ד"ר אריאל צבל, ‏3.8.2003
↑  הרצאות לתלמידים על זכויות בעלי-חיים, באתר אנימלס, ‏3.8.2020
↑  לאה רודיטי, להתגפף עם החתול ולעשות על האש? זה לא עובד, באתר nrg
↑  הפעילות שלנו, באתר מכון אדם וחיה
↑  דף הבית, באתר האתר של ד"ר אריאל צבל, ‏3 באוגוסט 2020
↑  בנימין ארבל, יוסף טרקל וסופיה מנשה (עורכים), אריאל צבל, "מגע מנוכר: שינויים ביחס לחיות בבריטניה ובארצות-הברית מהמאה השמונה-עשרה עד תחילת המאה העשרים", בני-אדם וחיות אחרות באספקלריה היסטורית, ירושלים: כרמל, 2007, עמ' 387-333
↑  Ariel Tsovel, “The Untold Story of a Chicken and the Missing Knowledge in Interspecific Ethics”, Science in Context 19 (2), June 2006, עמ' 237-267
↑  Ariel Tsovel, The Status of Empirical Knowledge in Interspecific Ethics (PhD Dissertation), Tel-Aviv: Tel-Aviv University, April 2012
↑  אריאל צבל, "חיות בניהול אוטומטי: עבר, הווה ועתיד", חיות וחברה 47, דצמבר 2012, עמ' 68-55
↑  דן תמיר, בעלי-החיים מגיעים למדעי הרוח, באתר הארץ, 8 באפריל 2008
↑  אריאל צבל, מצב השליטה בגוף החי כיום: ערכים אל-זמניים וטכנולוגיות ימי-הביניים (הרצאה מצולמת), פסטיבל פרינט סקרין לאמנות ולתרבות דיגיטלית, סינמטק חולון, 2017
↑  Ariel Tsovel, “What Can a Farm Animal Biography Accomplish? The Case of Portrait of a Burger as a Young Calf", Society and Animals 13 (3), August 2005, עמ' 245-262
↑  עמיחי שלו ויוחאי עתריה (עורכים), אריאל צבל, "חתולים, משוגעים ופועלים: לספר את סיפורם של מי שלא הותירו עדות היסטורית", העידן הפוסט-אנושי: בין פנטזיה לחיי נצח לבהלה קיומית, חיפה: פרדס, 2016, עמ' 116-91
↑  אריאל צבל, "טיפול בעזרת בעלי-חיים: הערכה מוסרית", חיות וחברה 50, מאי 2014, עמ' 65-55
↑  טיפול רגשי הנעזר בבעלי-חיים, ייחודיות התכנית, באתר אורנים המכללה האקדמית לחינוך
↑  אריאל צבל, "מדוע סימטריה אתית במערכת טיפולית המערבת חיות מחייבת מאמץ מוגבר לטובת החיות?" (הרצאה מצולמת), המכללה האקדמית לחינוך אורנים, 2018
↑  רוחמה וייס, מהזונה התנ"כית ועד הוליווד: אין שום זוהר בזנות, באתר ynet, 21 ביוני 2019
↑  אריאל צבל, "כבוד בפינת החי? השלכות חינוכיות של מפגש תלמידים עם חיות שבויות", דברים 12, אוקטובר 2019, עמ' 265-247
↑  גל חכים-אשר ואריאל צבל, מפגשים הדדיים: חושבים מחדש על המפגש בין אנשים לבעלי-חיים, מכון אדם וחיה, 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309377805171  ISNI: 0000 0004 0242 5897  VIAF: 297971685   WorldCat (עם VIAF): 297971685
אצטדיון אל-ירמוכ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום:  עזה, הרשות הפלסטינית
 קואורדינטות:  31°30′55″N 34°27′21″E﻿ / ﻿31.515306°N 34.45575°E﻿ / 31.515306; 34.45575
 תקופת הפעילות:  1952–הווה (כ־73 שנים)
 שופץ:  2009
 הורחב:  2009
 מושבים:  9,000 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת עזה מוגדלת) אצטדיון אל־ירמוכ (למפת עזה רגילה) אצטדיון אל־ירמוכ   he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אצטדיון אל-ירמוכ (בערבית: ملعب يرموك) הוא אצטדיון כדורגל השוכן בעזה, אצטדיון אל-ירמוכ הוא אחד מהאצטדיונים הפלסטינים הוותיקים, האצטדיון נפתח בשנת 1952 כאשר רצועת עזה הייתה תחת שלטון מצרי, האצטדיון שוחזר ושופץ תחת פיקוח ישיר של עיריית עזה ב-2009. אצטדיון ירמוכ הוא האצטדיון הביתי של מועדון הספורט בעזה, מלבד מועדון הספורט בעזה האצטדיון משמש קבוצות שונות ובגלל היותו אחד האצטדיונים הגדולים ברצועת עזה הוא מארח באופן תדיר אירועי ספורט ופסטיבלים. האצטדיון מכיל כ-9,000 מושבים.
היסטוריה

בדצמבר 2004 היה אמור להיערך באצטדיון טקס מטעם החמאס לציון 17 שנה להיווסדו של הארגון אך בגלל חשש לתקיפה ישראלית הוחלט לבטל את האירוע.
האצטדיון נפגע קשות בעת מבצע עופרת יצוקה ובעקבות כך הוחלט לשפץ אותו, לאחר השיפוץ נחנך האצטדיון בהשתתפות ראש ממשל חמאס ברצועת עזה, אסמאעיל הנייה.
ב-2009 בעת שתושבי הרצועה חגגו את עיד אל-פיטר לקראת חידוש המשא ומתן בין ישראל לפלסטינים נאם באצטדיון אסמאעיל הנייה ותקף את ממשלו של נשיא ארצות הברית החדש, ברק אובמה ואמר בהצהרה לתקשורת "לאף אחד אין זכות לוותר על ירושלים או על הפליטים. לא אש"ף ולא שום גורם אחר רשאי לחתום על הסכם הפוגע בזכויות הפלסטיניות ובעקרונותיו. כל הסכם כזה שיושג הוא בטל ואינו מחייב את עמנו".
במאי 2011 הנייה נפצע במהלך משחק כדורגל ששיחק במקום, הניה משחק באופן שגרתי באצטדיון עם מספר שחקני כדורגל ותיקים שגרים ברצועה.
במבצע עמוד ענן ניזוק החלק הדרומי של האצטדיון וכן היציע המזרח שלו כתוצאה מתקיפה של חיל האוויר הישראלי, גם באוקטובר 2018 תקף חיל האוויר את האצטדיון.
בסוף אוקטובר 2024 הוסב האצטדיון למאהל בו שוכנות משפחות שנעקרו מצפון רצועת עזה בעקבות המלחמה.
ראו גם

אצטדיון פלסטין
מרתון עזה
הערות שוליים

↑  http://www.worldstadiums.com/middle_east/countries/palestine.shtml
↑  NRG מעריב, בחמאס חששו - וביטלו את הכנס, באתר nrg‏, 15 בדצמבר 2004
↑  ynet, צפו: איסמעיל הנייה קורע את הדשא בעזה, באתר ynet, 8 באוגוסט 2009
↑  ניר יהב‏, הניה: "לאש"ף אין זכות לוותר על ירושלים", באתר וואלה, 20 בספטמבר 2009
↑  ניר יהב‏, הניה כדור: ראש ממשלת חמאס נפצע במשחק כדורגל, באתר וואלה, 19 במאי 2011
↑  תיעוד: תקיפת חיל האוויר ליד אצטדיון ירמוך, ‏27 באוקטובר 2018
ערך זה הוא קצרמרבנושא הרשות הפלסטינית ובנושא אצטדיונים ומתקני ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Extraordinary Machine

Extraordinary Machine הוא אלבום האולפן השלישי של הזמרת האמריקאית פיונה אפל. האלבום יצא לאור ב-4 באוקטובר 2005 דרך חברת התקליטים אפיק רקורדס. האלבום תוכנן תחילה לצאת לאור בשנת 2003, אך הוצאתו נדחתה מספר פעמים ללא הסבר מטעם חברת התקליטים, מה שהוביל להשערות לגבי סכסוך בין החברה לבין אפל, ואף נעשו ניסיונות מצד מעריציה לשכנע את חברת התקליטים להוציא את האלבום.
האלבום הועמד לפרס גראמי לאלבום הפופ הווקאלי הטוב ביותר בשנת 2006.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Extraordinary Machine  | 3:43 |
| 2. | Get Him Back  | 5:24 |
| 3. | O' Sailor  | 5:35 |
| 4. | Better Version of Me  | 2:59 |
| 5. | Tymps (The Sick In the Head Song)  | 4:03 |
| 6. | Parting Gift  | 3:34 |
| 7. | Window  | 5:31 |
| 8. | Oh Well  | 3:40 |
| 9. | Please Please Please  | 3:33 |
| 10. | Red Red Red  | 4:08 |
| 11. | Not About Love  | 4:19 |
| 12. | Waltz (Better Than Fine)  | 3:46 |
| משך כולל: | משך כולל: | 50:15 |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2005)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2005)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2005)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 53 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 7 |
|  ארצות הברית | Top Internet Albums | 3 |
|  ארצות הברית | Top Digital Albums | 1 |
|  צרפת | SNEP | 61 |
הערות שוליים

↑  לשחרר את פיונה: מה קרה לקריירה של פיונה אפל?, באתר nrg
↑  פיונה אפל, באתר GRAMMY.com, ‏2019-11-19 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 81c98a74-56ba-355e-8d63-83e12a63dace
מגוון נוירולוגי

תמונה שמציגה כביכול, את המגוון האנושי והעצבי של בני האדם
מגוון נוירולוגי או גיוון עצבי (באנגלית: Neurodiversity) הוא מונח שטבעה הסוציולוגית ג'ודי זינגר בשנת 1998 במטרה להגדיר מחדש את השונות העצבית האוטיסטית כחלק טבעי ובעל ערך מהמגוון האנושי, ולא כלקות או כהפרעה. כיום משמש המונח לציון וריאציות עצביות וקוגניטיביות המשפיעות על תפקודים מנטליים כגון התנהלות חברתית, למידה וקשב, והוא מתייחס גם לסוגים אחרים של חריגות נוירולוגית המאובחנת כפתולוגית, בהם הפרעות קשב, דיספרקסיה, דיסלקסיה, טורדנות כפייתית, תסמונת טורט ועוד.
המושג "מגוון נוירולוגי" אומץ על ידי אוטיסטים בוגרים רבים ועל ידי חלק מההורים לילדים אוטיסטים, ונודעת לו השפעה הדרגתית גם על התפיסות המחקריות והטיפוליות של אוטיזם ושל חריגויות עצביות אחרות.