stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
החדקרן האחרון

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  פיטר ביגל
 שפת המקור:  אנגלית
 תורגם לשפות:  יותר מ-20 שפות
 סוגה:  פנטזיה
 הוצאה
 הוצאה בשפת המקור:  Viking Press
 תאריך הוצאה:  1968
 מספר עמודים:  218 בגרסה הראשונה, 208 בגרסה העברית
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  ספריית הפועלים
 תאריך:  2008
 תרגום:  רון פוקס (בעריכת דורית פרידמן)
 פרסים
 100 ספרי המדע הבדיוני והפנטזיה הטובים ביותר של NPR 
 סדרה
 הספר הבא:  שני לבבות
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 0-345-02892-9
 הספרייה הלאומית:  002629520
 
החדקרן האחרון הוא רומן פנטזיה אשר נכתב בידי פיטר ביגל ופורסם ב-1968 בארצות הברית. הספר מספר את עלילותיה של חד-קרן שמאמינה כי היא החד-קרן האחרונה בעולם ועוקב אחר מסעה בניסיון להבין מה קרה לשאר בני מינה.
הספר מכר מעל לחמישה מיליון עותקים מאז הוצאתו הראשונה ברחבי העולם, ותורגם ללפחות 20 שפות שונות. ב-1987, המגזין לוקוס דירג את "החדקרן האחרון" כמקום חמישי בין 33 "ספרי הפנטזיה הטובים ביותר של כול הזמנים", בהתבסס על הצבעה של עוקבים של העיתון. ב-1998 בוצעה ההצבעה מחדש, ולאחר שהספר הוכלל כאחד עם המשכו "שני לבבות", קיבל הספר את המקום ה-18.
ביגל הקדיש את הספר לזכרו של הגאוגרף ההולנדי בן המאה ה-17, אולפרט דאפר, שהיה שותף בכתיבת הספר "אמריקה" (1671) בו נמסרה ידיעה על מציאות חד-קרן בגבול קנדה ואליה צורף ציור דמיוני שלו.
הסרט

בשנת 1982 הופק סרט מונפש בעל אותו שם אשר התבסס על הספר, והתסריטאי של הסרט היה ביגל בעצמו. המוזיקה נכתבה והולחנה בידי ג'ימי ווב ובוצעה בידי להקת אמריקה. ביגל וחברת ההפקה של הסרט נמצאים בסכסוך על הזכויות לסרט.
אלביס ג'ייקוב שטר הבן

אלביס ג'ייקוב שטר הבן (באנגלית: Elvis Jacob Stahr Jr.;‏ 9 במרץ 1916 – 11 בנובמבר 1998) היה פקיד ממשל אמריקאי, שגם כיהן בתפקידים ניהוליים בתחום האקדמיה. לאחר שסיים את לימודיו ב-1936 באוניברסיטת קנטקי, שם הוא היה חבר באחוות "סיגמה-כי" ובאחוות "רובאי פרשינג", הוא למד בקולג' מרטון של אוניברסיטת אוקספורד על בסיס מלגת רודס. במלחמת העולם השנייה הוא שירת כלוטננט קולונל בצבא ארצות הברית. לאחר המלחמה הוא שב לאוניברסיטת קנטקי והיה לפרופסור ולאחר מכן לדקאן בקולג' למשפטים שלה, ולאחר מכן היה לנשיא אוניברסיטת וירג'יניה המערבית. בין השנים 1961–1962 הוא כיהן כמזכיר הצבא של ארצות הברית ולאחר מכן ועד 1968 הוא שימש כנשיא אוניברסיטת אינדיאנה. לאחר מכן ועד 1981 הוא היה נשיא "אגודת אודובון הלאומית".
ראשית חייו

אלביס שטר נולד בהיקמן, קנטקי, לאביו אלביס שטר האב, שופט במחוז פולטון, ולאמו, מרי מק'דניאל שטר. בגיל 16 הוא החל ללמוד באוניברסיטת קנטקי. הוא סיים את לימודיו ב-1936 ובמהלך לימודיו היה חבר באחוות "סיגמה-כי" וב"רובאי פרשינג", אחווה להכשרת קציני מילואים לשירות צבאי. הוא המשיך את לימודיו בקולג' מרטון של אוניברסיטת אוקספורד על בסיס מלגת רודס, שם הוא למד משפטים. שטר נודע באוקספורד בכינוי "הקולונל" והוא סירב ליטול על עצמו השפעות בריטיות. הוא עסק בעריכת דין בניו יורק ולמד את השפה הסינית באוניברסיטת ייל. במלחמת העולם השנייה הוא שירת ביחידות קרביות בסין כקצין בדרגת לוטננט קולונל בצבא ארצות הברית.
ראשית הקריירה

לאחר המלחמה עסק שטר בעריכת דין בניו יורק וב-1946 הוא נשא לאישה את דורותי האולנד ברקפילד, בת למשפחה מהמעמד הגבוה מניו יורק. ב-1947 הוא היה לפרופסור למשפטים באוניברסיטת קנטקי. בהמשך הוא מונה כדקאן בית הספר למשפטים של האוניברסיטה, תפקיד בו הוא שימש עד 1956. יחד עם נשיא האוניברסיטה, השופט ת'ורגוד מרשל, שהיה שופט בית המשפט העליון של ארצות הברית האפרו אמריקאי הראשון, הוא סייע לביטול ההפרדה הגזעית בבית הספר למשפטים. במלחמת קוריאה הוא עזב את האוניברסיטה ל-16 חודשים ושירת כעוזר מיוחד למזכיר הצבא, פרנק פייס. ב-1956 היה שטר למנהל צוות ועדת הנשיא אייזנהאואר לחינוך על-תיכוני. בשנים 1957–1958 הוא היה סגן נגיד אוניברסיטת פיטסבורג, ולאחר מכן נשיא אוניברסיטת וירג'יניה המערבית עד שמונה כמזכיר הצבא על ידי הנשיא קנדי.
מזכיר הצבא

שטר כיהן כמזכיר הצבא בשנים 1961–1962, במהלך משבר ברלין ובמהלך הפלישה למפרץ החזירים, שבחסות ה-CIA כוונה להפלתו של פידל קסטרו מהשלטון בקובה. בתקופתו כמזכיר הצבא בוצעה תוכנית לארגון מחדש של הצבא, מבנה הדיוויזיה הקרבית אורגן מחדש, כוחות הלוחמה המיוחדים הקהילתיים הורחבו, ובמהלך משבר ברלין התחזק הצבא. שטר גם גייס את המשמר הלאומי של אלבמה כאשר ב-1961 הוביל ממשל קנדי את ביטול ההפרדה הגזעית באוניברסיטת אלבמה. ב-1962 התפטר שטר כדי לשמש כנשיא אוניברסיטת אינדיאנה.
קריירה מאוחרת

שטר היה הנשיא ה-12 של אוניברסיטת אינדיאנה. בתקופת נשיאותו מוזגו הקמפוסים של גריי וקאלומט לקמפוס צפון-מערב, בפורט ויין הוקם קמפוס משותף עם אוניברסיטת פרדו, הוקם בית הספר לספרנות ומידענות, ובית הספר לאומנויות הרון שבאינדיאנפוליס סונף לאוניברסיטה.
ב-1968 פרש שטר מאוניברסיטת אינדיאנה וקיבל על עצמות את נשיאות "אגודת אודובון הלאומית", אגודה ארצית לסביבתנות שקרויה על שמו של חוקר הציפורים ג'ון ג'יימס אודובון. בהנהגתו של שטר, הובילה האגודה מערכה להרחבת השפעתה ולהגדלת מספר חבריה, ובעשר שנים הכפילה את מספרם ביותר מפי ארבעה לכמעט 400,000 איש. כנשיא האגודה הוביל שטר מאמצים להגן על הפארק הלאומי אוורגליידס מפני פיתוח מסחרי ותעשייתי, לחם למען הנהגתם של הסדרים בינלאומיים בנוגע לציד לווייתנאים והוביל מערכה מוצלחת לליברליזציה בחוקי המס בארצות הברית כך שיאפשרו לארגוני צדקה לבצע פעילות שדלנות בנושאי מדיניות ציבורית.
ב-1981 פרש שטר מאודובון. בשנים הבאות הוא עסק בעריכת דין בוושינגטון די. סי. ובניו יורק כשהוא מוביל נושאי סביבה. הוא שימש כחבר דירקטוריון של כמה חברות, כולל בנק צ'ייס מנהטן וחברת הביטוח אקדייה. במשך חייו הוענקו לו יותר מ-27 תוארי דוקטור לשם כבוד ממגוון של מכללות ואוניברסיטאות.
אלביס שטר נפטר ממחלקת הסרטן בגריניץ', קונטיקט, ביום הווטרנים, 11 בנובמבר 1998. הוא נקבר בבית הקברות הלאומי ארלינגטון.
פארק המילניום

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  16 ביולי 2004 
 נתונים ומידות
 שטח:  24.5 אקר
 גובה ממוצע:  175 מ' 
 מיקום
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מיקום:  שיקגו, מחוז קוק, אילינוי 
 קואורדינטות:  41°52′57″N 87°37′21″W﻿ / ﻿41.8825°N 87.6225°W﻿ / 41.8825; -87.6225
 אתר רשמי
  (למפת שיקגו מוגדלת) פארק המילניום(למפת שיקגו רגילה) פארק המילניום
 
מבט על הפארק מראש גורד השחקים "340 על הפארק"
פארק המיליניום (באנגלית: Millennium Park) הוא פארק בשיקגו, אילינוי שבארצות הברית. הפארק ממוקם במרכז הלופ של שיקגו, ונבנה לכבוד המילניום החדש בשנת 2000. שטח הפארק הוא כמאה אלף מ"ר, והוא למעשה חלקו הצפון-מערבי של פארק גרנט הגדול, ונמצא בסמיכות לחופי ימת מישיגן.
מבנים ומוצגים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בפארק מוצגים מספר רב של אמנות סביבתית ומבנים שונים:
מבנים ומוצגים > פביליון ג'יי פריצקר

פביליון ג'יי פריצקר הוא פביליון המשמש כקונכיית מוזיקה, כשלפניו 11,000 מקומות ישיבה (4,000 קבועים והשאר נבנים לפי הצורך). המבנה והרחבה שלפניו עוצבו על ידי פרנק גרי, ונחנכו בקונצרט של טורי איימוס ב-31 באוגוסט 2005.
הפביליון משמש כמרכז הפארק, ומהווה מוקד משיכה לאירועים מוזיקליים רבים.
מבנים ומוצגים > הפסל שער העננים

הפסל ההודי-בריטי יהודי אניש קאפור עיצב עבור הפארק את הפסל האליפטי הנקרא "שער העננים", מפני שהוא משקף את הנוף והשמים שסביבו. עלות הקמת הפסל הייתה כ-23 מיליון דולר, כפי ארבעה מהעלות המקורית.
מבנים ומוצגים > מזרקת קראון

מזרקת קראון הוא אמנות סביבתית ופסל וידאו המוצב בפארק המילניום. הפסל עוצב על ידי האמן הקטלוני ג'ומה פלנזה, ונחנך ביולי 2004. הפסל מורכב מבריכת השתקפות העשויה מאבן גרניט שחורה, הממוקמת בין שני לבנות זכוכית בגובה 15.2 מטר, שעליהם מוקרנים קטעי וידאו באמצעות מסכי LED.
תיירות ואירועים

בפארק מבקרים מדי שנה כ-4 מיליון תיירים, והוא מהווה אחד ממוקדי התיירות הגדולים של העיר. בפארק מתקיים מדי שנה, בין החודשים יוני-אוגוסט בכל יום רביעי-ראשון, פסטיבל המוזיקה פארק גרנט, המשתמש בפביליון ג'יי פריצקר כמרכזו.
ביקורות

למרות שהפארק נבנה לכבוד המילניום החדש, הוא נחנך בפועל רק בשנת 2004, ארבע שנים אחר המועד המתוכנן. גם עלות הקמת הפארק, הייתה גבוהה בהרבה מהמתוכנן. בתחילה הוערכה עלות ההקמה בכ-30 מיליון דולר. בפועל, התקציב הכולל של הקמת הפארק היה למעלה מ-500 מיליון דולרים.
איזביצה קויאווסקה

| --- | --- |
סמל איזביצה קויאווסקהסמל איזביצה קויאווסקה
בית הכנסת היהודי באיזביצה קויאווסקה
בית הכנסת היהודי באיזביצה קויאווסקה
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  קויאוויה-פומרניה קויאוויה-פומרניה
 תאריך ייסוד:  המאה ה-11
 שטח:  2.24 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  2,526 (31 במרץ 2021)
 קואורדינטות:  52°25′N 18°47′E﻿ / ﻿52.417°N 18.783°E﻿ / 52.417; 18.783
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.izbica-kujawska.com
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיאיזביצה קויאווסקה (למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיאיזביצה קויאווסקה (למפת פרובינציית קויאוויה-פומרניה רגילה) בידגושץ' טורון ולוצלאווק גרודז'ונדז לודז' פומרניה ורמ.-מזור. פולין גדול מזוביהאיזביצה קויאווסקה (למפת פרובינציית קויאוויה-פומרניה מוגדלת) בידגושץ' טורון ולוצלאווק גרודז'ונדז לודז' פומרניה ורמיה-מזוריה פולין גדול מזוביהאיזביצה קויאווסקה   he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
איזביצה קויאווסקה (בפולנית: Izbica Kujawska) היא עיירה קטנה הנמצאת בקרבת לודז' בנפת ורטיאו אשר בפולין. העיירה הקטנה, בה חיו יהודים החל מן המאה ה־18, הייתה בין העיירות הראשונות בהן הוקם גטו, ליהודים בתקופת השואה.
יהודי העיירה בשואה

יהודי העיירה מנו לפני מלחמת העולם השנייה כ־1500 איש בלבד.
כבר עם כניסת הגרמנים הנאצים אל העיירה, הוקם בה גטו ליהודים. חלק מן הגברים הצעירים גורשו כבר בחורף 1940-1939 אל המזרח לעבודות פרך. רובם מתו כבר בשלב הזה של השואה.
הגטו ריכז בתוכו יהודים נוספים תושבי הסביבה.
הקרבה של העיירה אל מחנה ההשמדה הקבוע הראשון, חְלְמְנו, הביאה לכך שהיו בין המושמדים הראשונים במשאיות הגז. הם נקברו בחלקה 77 שביער.
ב-16 בינואר 1942, כחודש לאחר הפעלת המחנה וכארבעה ימים לפני ועידת ואנזֶה, רוכזו היהודים של הגטו הקטן בכנסייה המקומית. חלקם נספו בדרך אל הכנסייה. למחרת גורשו היהודים מהכנסייה אל מחנה ההשמדה חלמנו ושם הומתו במשאיות גז.
הקהילה היהודית באיזביצה הושמדה כמעט לחלוטין, פרט לבודדים ששרדו.
קתרינה סמרז'ובה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 בספטמבר 1980 (בת 44) פראג, צ'כוסלובקיה 
 מדינה:  צ'כיה צ'כיה
 פרופיל ב-IMDb
 
קתרינה סמרז'ובה (בצ'כית: Kateřina Smržová; נולדה ב-26 בספטמבר 1980) היא שחקנית ודוגמנית צ'כית.
ביוגרפיה

סמרז'ובה נולדה בפראג וב-1995 החלה לדגמן.
בתחרות מיס צ'כיה 2002 נבחרה למקום השני.
עקב זאת שהזוכה במקום הראשון במיס צ'כיה אינה דוברת אנגלית, סמרז'ובה ייצגה את צ'כיה בתחרויות יופי בינלאומיות.
היא ייצגה את צ'כיה במיס עולם 2002 שנערכה בלונדון.
בטקס בחירת מיס תבל 2003 בפנמה עלתה לשלב עשר המועמדות של חצי הגמר ודורגה במקום השמיני.
אחרי תחרות מיס תבל היא נסעה לעבוד בניו יורק, בעליה של התחרות דונלד טראמפ התרשם ממנה והציעה לה להיות מיוצגת בסוכנות הדוגמנות שלו.
בנוסף היא עבדה כדוגמנית בין היתר במילאנו, היא דגמנה לארמני והשתתפה בגרמניה בתצוגת אופנה של מותג הביגוד הגרמני "Escada".
היא מנהלת אורח חיים צמחוני.
הערות שוליים

↑  czechmisses, Miss Czech Republic 2002, Blog.cz (בצ׳כית) (ארכיון)
↑  Fotobanka ČTK - Titulní stránka : Kateřina PRŮŠOVÁ Kateřina SMRŽOVÁ Radka KOCUROVÁ MISS ČR, multimedia.ctk.cz
↑  Katka Smržová odjíždí pracovat pro Donalda Trumpa, Dáma.cz (בצ׳כית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מעיין ארזי מלינרסקי

| --- | --- |

 לידה:  15 בספטמבר 1974 (בת 50)
 מדינה:  ישראל 
 תפקיד:  מנכ"לית עמותת שוות
 
מעיין ארזי מלינרסקי (נולדה ב-15 בספטמבר 1974) מכהנת מ-2021 כמנכ"לית עמותת שוות, הפועלת לשינוי חברתי וצמצום פערי מגדר.
ביוגרפיה

ארזי מלינרסקי נולדה וגדלה בראשון לציון. בשנת 1996 סיימה ארזי מלינרסקי תואר ראשון בתקשורת וניהול במכללה למנהל ולאחר מכן תואר שני במנהל עסקים למנהלים (EMBA) באוניברסיטת תל אביב.
היא החלה את דרכה במשרדי פרסום כתקציבאית ומנהלת לקוחות. בשנים 2016 עד 2020 שימשה כמנהלת מחלקת השיווק של בינ"ה - התנועה ליהדות חברתית. במסגרת תפקידה פרסמה טורי דעה חברתיים על פרשת השבוע, פיתחה את תחום פעילות החינוך הזהותי-פלורליסטי והייתה חלק מצוות הפיתוח של בתי בינ"ה למטיילים בהודו ובפרו.
משנת 2021 מכהנת ארזי מלינרסקי כמנכ"לית עמותת שוות. בתקופת כהונתה הכפילה העמותה את היקף פעילותה פי שישה. כמו כן, ארזי מלינרסקי קידמה את מיזם שבוע הנערה הישראלית בו נפגשות אלפי נשים בכירות מכלל המגזרים עם עשרות אלפי בנות ובני נוער ברחבי הארץ לשיחות השראה, אודות דרכי ההגשמה והקריירה השונות, במטרה לעודד נערות לשאוף ולחלום גבוה, לשאוב השראה ולקדם יחד שיח אודות שוויון הזדמנויות ושוויון מגדרי בחברה.
במרץ 2022 זכתה ארזי מלינרסקי באשת השיווק של איגוד השיווק הישראלי בעקבות פעילות העמותה בשבוע הנערה הישראלית. קמפיין שבוע הנערה הישראלית גם זכה במקום הראשון בתחרות הפרסום אפי בקטגוריות עמותות בשיתוף עם משרד הפרסום מנצ' ודבי תקשורת.
במלחמת חרבות ברזל, יזמה ארזי מלינרסקי יחד עם סיון מורג פרויקט בינלאומי הקורא לשחרור הילדים החטופים, ובו השתתפו אומנים רבים מהארץ ומהעולם, ביניהם ג'ייסון אלכסנדר, ג'ניפר גודווין, משתתפי הסדרה "פאודה" ועוד. הפרויקט יצא לאור לקראת יום הילד הבינלאומי.
ארזי-מלנירסקי הייתה חלק מצוות המטה לשחרור בנות משפחת כץ-אשר אשר נחטפו ביומה הראשון של המלחמה.
בינואר 2024 יזמה יחד עם בן זוגה יניב מלינרסקי פרויקט להנצחת נרצחי מסיבת הנובה וחללי המלחמה, שיתוף פעולה בין יהורם גאון והרכב הטראנס אסטרל פרוג'קשן, שהיו אמורים לנגן במסיבה.
חיים אישיים

ארזי מלינרסקי נשואה ואם לשניים, מתגוררת ברמת השרון.
הערות שוליים

1 2  פרק 182 בפודקאסט השיווק בסימן מהלך שבוע הנערה הישראלית: מעיין ארזי מלינרסקי, מנכ"לית עמותת שוות, באתר מנהלי שיווק מצייצים, ‏23 בדצמבר 2021
↑  כבוד למגדר | פרשת יתרו, ‏13 בפברואר 2020
↑  צוות שוות, באתר עמותת שוות
↑  דו"ח פעילות שנתי לשנת תשפ"ג 2022–2023, באתר עמותת שוות
↑  מעיין ארזי מלינרסקי, מנכ"לית עמותת שוות, היא אשת השיווק של מארס 2022, באתר איגוד השיווק הישראלי, ‏מרץ 2022
↑  פרסים
↑  גיל משעלי, ‏"שחררו אותם, עכשיו": היוזמה המרגשת לרגל יום הילד הבינלאומי, באתר ‏מאקו‏, 18 בנובמבר 2023
↑  מאיה כהן, בהשתתפות ניצולי מסיבת נובה: צפו ביהורם גאון בקליפ חדש ומצמרר, באתר ישראל היום, ‏3 בינואר 2024
↑  כרמל קרמן, "נערות נוטות לייחס משקל יתר לכישלונות ומשקל חסר להישגים שלהן", באתר ynet, 11 בדצמבר 2022
לנה אגלי

| --- | --- |

 לידה:  27 במרץ 1987 (בת 37) סטוונגר, נורווגיה 
 מדינה:  נורווגיה נורווגיה
 
לנה אגלי (בנורווגית: Lene Egeli; נולדה ב-2 במרץ 1987) היא דוגמנית נורווגית.
ביוגרפיה

אגלי נולדה בסטוונגר.
בשנת 2004 לקחה חלק בתחרות "הפנים של השנה", לאחר מכן השתתפה במספר תחרויות דוגמנות נוספות.
ב-2006 השתתפה בתוכנית "Top Model Norge" (הטופ מודל הבאה של נורווגיה) וזכתה במקום השני.
בשנת 2008 זכתה בתואר מיס נורווגיה, היא ייצגה את נורווגיה במיס עולם 2008.
היא הופיעה בפרסומות בטלוויזיה לחברת הקוסמטיקה רבלון.
הערות שוליים

↑  Camilla Flaatten, - Vil slå Top Model-plassering, Nettavisen (בנורווגית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא נורווגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Happiness

| --- | --- |
 שיר בביצוע טיילור סוויפט
 מתוך האלבום Evermore
 יצא לאור:  11 בדצמבר 2020
 תאריך הקלטה:  2020
 סוגה:  מוזיקת אמביינט 
 שפה:  אנגלית
 אורך:  5:15
 חברת תקליטים:  ריפבליק
 כתיבה:  טיילור סוויפט, ארון דסנר
 הפקה:  ארון דסנר
 
"Happiness" (בעברית: "שִׂמְחָה" או "אֹשֶׁר") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט, מתוך אלבום האולפן התשיעי שלה, Evermore. השיר יצא לאור ב-11 בדצמבר 2020, על ידי חברת התקליטים ריפבליק רקורדס, ביחד עם שאר שירי האלבום. השיר נכתב על ידי סוויפט וארון דסנר והופק על ידי דסנר גם כן. השיר זכה להצלחה בינלאומית מבלי שיצא כסינגל, תוך שנבחר גם לא לצאת כסינגל ולא נשלח לשום פורמט של רדיו הלהיטים העכשוויים.
עם יציאתו, "Happiness" זכה לביקורות חיוביות מטעם מבקרי המוזיקה. גם במצעדי הפזמונים זכה להצלחה רבה, כאשר דורג במקום ה-52 במצעד הבילבורד הוט 100, תוך שדורג במקום התשיעי במצעד שירי הרוק & האלטרנטיביים, ובמקום התשיעי במצעד השירים האלטרנטיביים.
רקע וכתיבה

"Right Where You Left Me" ו-"Happiness" נכתבו כמה ימים לפני שסיימו לעבוד על Evermore. דסנר עבד על הלחן של "Happiness" מאז 2019 וחשב שזה יהיה שיר של ביג רד משין; עם זאת, סוויפט אהבה אותו והחליטה לכתוב לו מילים ולהקליט אותו בעצמה. הוא נחשב לשיר הארוך ביותר באלבום.
"Happiness", הוא בלדה אמביינטית, שעוסקת בפרידה או גירושים, עם עיבוד המורכב מסינתיסייזרים שתוארו כ"מעורפלים", כינור, בס, עוגבים, ופסנתר. בשיר שירה איטית ומכוונת, שנועדה להעצים את הנושא עליו הוא מדבר. המילים של השיר מאזכרות בתוכן את מילות השיר "Seven", הלקוח מאלבומה השמיני של סוויפט, Folklore.
משמעות

שמו של השיר "Happiness" מטעה במכוון, היות שסוויפט מדברת בו על מערכת יחסים שהתפוררה לכאורה, תוך שהיא מציגה את נוכח העובדה שלפעמים דברים רעים שאנשים חווים במערכות יחסים עשויים במרוצת הזמן להיראות כחיוביים וטובים; דבר שמצביע על הרסנות. היא ציינה שזהו השיר האחרון שנכתב עבור Evermore.
משמעות > בית ראשון

את הבית הראשון היא פותחת בשורה "מותק, כשאני מעל העצים", המתקשרת בעצם לשיר "Seven" מ-Folklore. בנוסף לכך, זו יכולה להיות גם התייחסות לעולם המוזיקלי החדש שלה, אותו היא מכנה "היער הפולקלורי". זמן קצר לאחר שהכריזה על צאת האלבום הזה, הסבירה סוויפט כי: ”זה כאילו שאנו עומדים בקצה היער הפולקלורי ויש לנו אפשרות בחירה: להסתובב וללכת בחזרה [להפסיק להוציא מוזיקה] או להמשיך הלאה ביער הזה [להוציא מוזיקה]. לבסוף, בחרנו להמשיך עמוק יותר”. היא ממשיכה ושרה "אבל עכשיו אני ממש בתוכו, כל השנים שנתתי; זה פשוט דבר רע שאנחנו מחלקים". ייתכן והיא מדברת על נישואים שהתפרקו לאחר שנים רבות יחד, מכיוון שהיא מתארת בשורות האלה אהבה עזה כלפי מישהו, עד כדי כך שהיא לא יכלה לחשוב על קץ היחסים ביניהם. בנוסף לכך, השורות מדברות על כך שמנקודת מבט רחבה יותר, היא יכולה לראות שהיה ויהיה אושר לפני מערכת היחסים הזו ואחריה, אך ברגע האמת היא מרגישה כאילו כל מה שנתנה וכל מה שהם חלקו במהלך מערכת היחסים או הנישואים הללו, הצטמצמו לערימות של דברים שהם נאלצים לנפות בכאב ולחלק אותם לפני שהם יכולים להמשיך כיחידים.
בהמשך הבית, היא שרה "רקדתי כשהמוזיקה נעצרה". מוזיקה, מייצגת את הקסם שבמערכת יחסים (נישואים), וסוויפט ממשיכה לרקוד גם אם המוזיקה נעצרת כי אף על פי שהקשר הסתיים, היא עדיין לא מודעת לכך, לכאורה. השורה הזו מראה כיצד סוויפט לא מודעת לכך שמערכת היחסים עומדת להגיע לקצה. היא חושבת שהכול בסדר, רוקדת ונהנית עם אהובה, אך לא מודעת למה שקורה באמת ופתאום הכל מסתיים. כתוצאה מכך, היא נותרת המומה, היות שהיא לא ראתה את זה מגיע. היא מוסיפה כי מרוב שמערכת היחסים הזו הייתה קריטית עבורה, היא כמעט ולא זוכרת מי היא בלעדיה. כמו כן, שורה זו מקבילה לשורה "נשמטה לך היד תוך כדי ריקוד" המופיעה בשיר "Champagne Problems".
משמעות > פזמון

את הפזמון היא פותחת בשורות "יהיה אושר אחריך; אבל היה אושר בגללך". הכתיבה כאן היא ניגודית שכן, סוויפט מתארת מצב בו היה לה אושר בגלל האהוב שלה, אך מסבירה כי גם אחריו יהיה אושר. היא ממשיכה ושרה "שני הדברים האלה יכולים להיות נכונים" ובעצם מאששת את הטענה הניגודית שהוצגה לעיל. היא בוחרת לסגור את הפזמון בנימה אופטימית לכאורה, "ישנו אושר".
משמעות > פוסט-פזמון

את פוסט-הפזמון היא פותחת בארבע השורות "בחלוף הדם והחבורות; בחלוף הקללות והבכי; מעבר לאימה בשעות הלילה; רדוף מהמבט בעיניים שלי". סוויפט אימצה לעיתים קרובות דימויים של לילות סוערים, כדי לתאר את האנדרלמוסיות שחלו במהלך מערכות היחסים שלה; ב-"The Archer", היא משתמשת בדימוי של חדר בוער כדי להרהר ביחסי העבר שלה, תוך שדבר דומה תואר גם ב-"Dancing with Our Hands Tied". השורה האחרונה היא אזכור לשירה "Haunted" משנת 2010 וזאת, בנוסף לכך שהיא מדברת על הייסורים שנגרמים כתוצאה ממערכת יחסים.
היא סוגרת את פוסט-הפזמון בשתי השורות "השאר את הכל מאחור; ויש אושר". שתי השורות האלה ספגו ביקורות חיוביות שכן, הדבר הצביע על התבגרות מצידה של סוויפט הן כאדם והן כיוצרת. בשורות אלה, היא מסבירה כי לאחד פרידה תחושות העצב והכעס מובנות, אך רצוי להתקדם הלאה על מנת לחוש אושר מחדש. בנוסף לכך, הן מקבילות לשתי שורות מהפואמה "In Memoriam A.H.H.", של אלפרד טניסון.
משמעות > בית שני

בבית השני, היא שרה את שתי השורות "תגיד לי, מתי החיוך המנצח שלך; התחיל להיראות כמו גיחוך?" והדבר מתאר את התודעה האופפת את סוויפט. היא מתחילה להבין ש"החיוך המנצח" של בן הזוג שלה הפך ל"גיחוך" והדבר מצביע על מצב שלילי במערכת היחסים שלהם. היא ממשיכה ושרה "מתי כל השיעורים שלנו התחילו להיראות כמו כלי נשק; המצביעים על הכאב העמוק ביותר שלי?". שתי השורות האלה דומות בחלקן לשורות "אתה, עם המילים שלך כמו סכינים; וחרבות וכלי נשק שאתה משתמש נגדי" מהשיר "Mean", הלקוח מ-Speak Now. אף על פי שהמצבים בכל שיר שונים, בשניהם האדם האחר עליו סוויפט מדברת משתמש במילותיו כדי לאתר את חוסר הביטחון והחולשה שלה. בשיר הזה, היא חשה כי בן זוגה לשעבר מפנה האשמות שונות כלפיה לשווא. שלוש השורות "אני מקווה שהיא תהיה טיפשה ויפה; [בתור] מי שתופסת את מקומי לידך; לא, לא התכוונתי לזה", מדברות על ההבנה שבן זוגה לשעבר, הוא לא כל עולמה לכאורה.
סוויפט מתמודדת עם המצב באמצעות התגוננות וזלזול בבת זוגו הבאה של בן זוגה לשעבר. צמד המילים "טיפשה ויפה" נטבע לראשונה ברומן "גטסבי הגדול" משנת 1925. בהקשר, הדמות דייזי ביוקנן, שמכירה בטעויות שהיא עשתה בחייה, מקווה שבתה תגדל להיות "טיפשה – זה הדבר הטוב ביותר שילדה יכולה להיות בעולם הזה, טיפשה קטנה ויפה". לטענתה, כל עוד היא שומרת על הכריזמה והזוהר שלה, שום דבר אחר לא צריך להיות חשוב בחברה שלה. הפגנת תסכול רגעית זו, תוארה ככזו המדגימה את הצמיחה שחוותה סוויפט לאורך הקריירה שלה. שירים כמו "Better than Revenge" משנת 2010, מציגים הערות מזלזלות על בנות הזוג החדשות של בני הזוג לשעבר של סוויפט. עם זאת, השיר "Mad Woman" משנת 2020 מסתייג מהזלזול הזה ובמקום זאת דן ברעיון שנשים המסתכסכות זו עם זו רק מסייעות לפטריארכיה. סוויפט מתייחסת לאותו הרומן גם בשורה "מרגישה כל כך גטסבי במשך כל השנה ההיא" הלקוחה מתוך שירה "This Is Why We Can't Have Nice Things", שנכלל באלבום האולפן השישי שלה, Reputation.
לפני שהבית השני מסתיים, היא מצהירה "מצטערת, אני לא יכולה לראות עובדות דרך כל הכעס שלי" והדבר משקף את החרטה שהיא חשה אחרי שאמרה משהו מתוך "טירוף" כביכול, אף על פי שלא התכוונה לזה. אותו המסר מופיע גם בשתי השורות "והמילים שלי נורות במטרה להרוג כשאני כועסת; יש לי הרבה חרטות על זה", המופיעות בשיר "This Is Me Trying" מ-Folklore. היא סוגרת את הבית בשורה "עוד לא פגשת את האני החדשה", המקבילה לשתי השורות "הייתי רוצה להיות אני הישנה שוב; אבל אני עדיין מנסה למצוא את זה" מ-"All Too Well", ולשורה "אני מצטערת, טיילור הישנה לא יכולה לבוא לטלפון כרגע; למה? אה, כי היא מתה!", מ-"Look What You Made Me Do". בנוסף לכך, שורה זו עוסקת בהתפתחות העצמית שעליה לעבור לאחר פרידה, מכיוון שאחרי התפוררות מערכת היחסים שלה, תחושת ההערכה העצמית שלה נעלמה כליל. עם זאת, היא יודעת שיש לקח ללמוד ואושר חדש שעתיד להגיע אם תעבוד על עצמה וזאת, בנוסף לכך שהיא עדיין לא הרפתה ממערכת היחסים הזו, דבר המונע ממנה להתקדם הלאה ורק כאשר תיוולד מחדש לכאורה, היא תסלח לבן זוגה לשעבר שפגע בה ותמשיך הלאה.
משמעות > פזמון שני

הפזמון השני כולל בתוכו ארבע שורות שונות מהראשון, "יהיה אושר אחרי; אבל היה אושר בגללי; אני מאמינה לשני הדברים האלה; ישנו אושר". הליריקה הזו משקפת את התפתחות החשיבה של סוויפט לגבי השקפתה על אהבה וחיים. בעוד שהבית השני של השיר נועד לייצג את המרירות שלה ביחס לסיום הקשר, בפזמון הזה היא מפרטת כיצד היחסים (שהעניקו לה בעבר שמחה), אינם הדבר היחיד שהיא מוצאת בו ערך. כמו כן, ייתכן והיא מתכוונת לפרשה עם סקוט בורצ'טה שמכר את הבעלות שלה על ששת אלבומי האולפן הראשונים שלה (מ-Taylor Swift ועד Reputation), ובעצם מתארת את תהליך הריפוי לכאורה, שעברה עם עצמה בנוגע לכך. מעבר לכך, סוויפט מציגה את נוכח העובדה שהיא מבינה כי היה לה אושר לפני ואחרי הקשר עם בן זוגה לשעבר, כמו העובדה שגם לו היה ויהיה אושר אחרי הקשר עימה. היא בוחרת להבין שהדבר הבוגר לעשות הוא להמשיך הלאה בחיים.
משמעות > פוסט-פזמון שני

פוסט-הפזמון השני כולל בתוכו חמש שורות, תוך ששתיים מתוכן "בהיסטוריה שלנו, על פני החלוקה הגדולה שלנו; יש זריחה מפוארת", מדברות על החלוקה הגדולה, שהיא בעצם החלוקה היבשתית בין המים באמריקה שנשפכים לעבר האוקיינוס השקט לבין אלה שנשפכים לאוקיינוס האטלנטי. סוויפט מרבה להשתמש במטפורות לאמריקה כדי לתאר את מערכות היחסים שלה. בהמשך השיר, מתייחסת סוויפט לאור הירוק בו גטסבי (מ"גטסבי הגדול") בוהה. אור זה מופיע על המזח של דייזי מעבר לאגם. כל אותן המטפורות מדברות על הכמיהות של האדם להיות מאושר, למצוא אהבה ולחיות בכבוד.
משמעות > גשר מוזיקלי

הגשר המוזיקלי כולל בתוכו את השורה "אני מניחה שזה המחיר ששילמתי במשך שבע שנים בגן עדן", ומבצעת משחק מילים כאשר היא משתמשת בשמו של המשחק שבע דקות בגן עדן, שהוא משחק חברה שמשוחק במסיבות במהלכו שני אנשים נבחרים מסיבוב בקבוק, משליפת פתקים מכובע או מהצבעות. שני המשתתפים שנבחרו נכנסים לחדר חשוך, שבו הם יכולים לעשות את מה שהם רוצים במשך שבע דקות. בהקשר, כמו מערכת היחסים המוזכרת בשיר, גם למשחק יש נקודת סיום מוגדרת שהמעורבים מודעים לה. שורה זו בולטת גם משום שסוויפט עזבה את חברת התקליטים לשעבר שלה, ביג משין רקורדס, לפני שהוציאה את אלבומה השביעי.
מעבר למה שצוין לעיל, השימוש בספרה שבע נעשה כאות ציון העובדה שמדובר ברצועה השביעית ב-Evermore, כמו גם העובדה שמדובר בשיר המקביל ל-"Seven" מ-Folklore.