stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ריקן

ג'ריקן (באנגלית: Jerrycan) הוא מכל מלבני קשיח, בעל ידית נשיאה ופייה דמוית משפך ובעלת כיסוי אטום, המיועד להובלת מים, דלק ונוזלים אחרים במשקל הניתן לנשיאה על ידי אדם אחד או שניים. ג'ריקנים עשויים ממתכת או מחומר פלסטי ונפחם נע בדרך כלל בין חמישה לעשרים ליטר.
הג'ריקן פותח ערב מלחמת העולם השנייה, ובמהלכה נעשה בו שימוש נרחב על ידי צבאות גרמניה ובעלות הברית. מאז ועד היום יש לו שימושים צבאיים נרחבים למעשה בכל צבא בעולם. יש לו גם שימושים אזרחיים, במיוחד במחנאות.
כבר מראשית השימוש בג'ריקן נהוג היה לסמן את תכולתו באותיות (מים, בנזין וכו'), בין השאר על מנת להימנע ממילוי מים בג'ריקן שהכיל לפני כן דלק, מחשש להרעלה. כיום מקובל בחלק ממדינות העולם להבדיל בין ג'ריקנים לסוגי נוזלים שונים על ידי ייצורם בצבעים שונים.
המצאת הג'ריקן

הג'ריקן הומצא בגרמניה בשלהי שנות השלושים. שמו הרשמי שם היה Wehrmachtskanister (בתרגום חופשי מגרמנית: "מכל לשימוש צבאי"). הג'ריקן הגרמני המקורי היה עשוי מתכת ובראשו הותקנו שלוש ידיות נשיאה אופקיות מקבילות. אלו איפשרו לשאת אותו בנוחות על ידי אדם אחד (בידית האמצעית) או שניים (בשתי הידיות החיצוניות). שקעים דמויי צורת האות X בשתי הדפנות הגדולות איפשרו לנפח המכל מידה של הרחבה.
שמו של הג'ריקן ניתן לו על ידי חיילים בריטים במהלך מלחמת העולם השנייה (Jerry – כינוי לחייל גרמני בפי החיילים הבריטים (על בסיס German) ‏; Can – פחית או מכל).
המצאת הג'ריקן היוותה שיפור ניכר בהשוואה למכלי הנוזלים הצבאיים שהיו בשימוש בעת המצאתו. אלו היו עשויים לרוב פח, לא היו נוחים לנשיאה ונטו לנזילות. המכלים הצבאיים הבריטים היו ידועים לשמצה במיוחד בזירת המלחמה בצפון אפריקה. שם גרמו הנזילות מהם לאובדן עשרות אחוזים מקיבולתם, עד כדי כך שמבצעים צבאיים בריטיים בזירה זו נפגעו בשל מחסור בדלק.
יתרונות הג'ריקן על פני המכלים האחרים בני זמנו היו רבים:
נוחות הנשיאה;
נוחות הוצאת הנוזל ממנו באמצעות הפייה (ללא צורך בכלי עבודה לשם פתיחתה);
נוחות האחסון ללא בזבוז מקום – ובכלל זה על גבי כלי רכב - בזכות צורתו בעלת הזוויות הישרות;
היכולת לערום ג'ריקנים רבים בערימה זה על גבי זה מבלי לחשוש שהמכלים התחתונים בה יתעוותו או יתבקעו בלחץ המשקל שמעליהם;
עיצוב המכל הותיר חלל מלא אוויר בחלקו העליון. כיס אוויר זה איפשר למכל לצוף על פני מים.
השימוש בג'ריקן בצבאות בעלות הברית

כבר ב-1939 הגיע ככל הנראה ג'ריקן גרמני לידי צבא ארצות הברית, אשר החליט שלא להעתיקו ולהעדיף על פניו מכל צבאי אחר שפותח שם באותה עת.
הבריטים, שהתוודעו לעיצובו של הג'ריקן הגרמני לראשונה במהלך קרבות עם הגרמנים בנורווגיה ב-1940 הבינו מיד את עדיפותו והחלו להשתמש בו. עד 1942 הם הסתמכו על ג'ריקנים גרמניים שנלקחו שלל. לאחר מכן החל ייצור בריטי המוני של הג'ריקן. 2 מיליון מכלים הגיעו לזירת צפון אפריקה בראשית 1943. בהמשך החלו גם האמריקנים ליצרו.
עיצוב הפייה הגרמני של הג'ריקן אומץ גם על ידי הבריטים. מכסה הפייה הגרמנית היה שטוח, נע על גבי ציר והודק למקומו באמצעות אביזר דמוי מנוף. ניתן היה לפותחו בקלות ללא צורך במכשירי עזר. העיצוב האמריקני החליף פיה זו במכסה עגול בעל ארבע "אזניים", שהיה מתברג לתוך הדופן העליונה של המכל. מכסה זה נפתח פחות בקלות והיה מועד לנזילות יותר מעיצוב הפייה המקורי.
עד לסיום המלחמה באירופה במאי 1945 הצטיידו צבאות בעלות הברית בזירה זו ב-21 מיליון ג'ריקנים. נשיא ארצות הברית רוזוולט העריך את תרומתו של הג'ריקן למאמץ המלחמה של בעלות הברית כאשר ציין בנובמבר 1944, כי "ללא מכלים אלו לא היו צבאותינו מסוגלים לפלס את דרכם לרוחב צרפת בקצב בזק, אשר עלה על זה של הבליץ הגרמני ב-1940".‏
חבלה

בראשית ימי הפעילות של הפת"ח שימש הג'ריקן כמנשא נוח לחומרי חבלה ומטעני נפץ.
הערות שוליים

↑  ‏ http://www.americanheritage.com/articles/magazine/it/1987/2/1987_2_62.shtml. ‏
↑  פעילות חוליות החבלה מירדן, מעריב, 28 במאי 1965
רפאל בשן, דרך המוקשים של קצין חבלה, מעריב, 3 בפברואר 1967
שורת התקפות משטח ירדן, דבר, 24 באוקטובר 1968
י. וקסמן, סולק מטען חבלה ליד עמוד חשמל של קיבוץ חמדיה, מעריב, 26 ביוני 1969
אישה נהרגה בחבלה במושב אלקוש, מעריב, 22 בפברואר 1970
מתיחה בטחונית של שני חברי קיבוץ, מעריב, 15 באוקטובר 1967
ג'ריקן גרמני מקורי
ג'ריקנים בשימוש הצבא האמריקני, אפריל 1944
ג'ריקן בעיצוב אמריקני ממלחמת העולם השנייה
גמדות פרימורדיאלית

לוסיה סראטה, האישה הנמוכה ביותר בהיסטוריה, הראשונה שאובחנה כבעלת גמדות פרימורדיאלית מדרגה שנייה
גמדות פרימורדיאלית (באנגלית Primordial dwarfism) היא צורה נדירה של גמדות שגורמת לממדי גוף קטנים מאוד בכל שלב בחיים, והיא מתחילה עוד בתקופת ההריון, אצל העובר. ליתר דיוק, גמדות פרימורדיאלית היא קטגוריה שלמה של אבחנות שכוללת סוגים מסוימים של גמדות בה הפרופורציות נשמרות, של אנשים בעלי ממדים קטנים באופן קיצוני לגילם, אפילו בתור עוברים. רוב האנשים בעלי גמדות פרימורדיאלית לא מאובחנים עד גיל שלוש.
רופאים מומחים לרוב מאבחנים בשלב ההריון גודל חריג, או בעיות גדילה תוך-רחמיות בבדיקת אולטרה סאונד. לרוב, אנשים בעלי גמדות פרימורדיאלית נולדים במשקל נמוך מאוד. אחרי הלידה, גדילתם ממשיכה להתעכב, מותירה אותם הרבה מאחורי שאר בני גילם מבחינת גובה ומשקל.
ברוב המקרים, קומה נמוכה היא תוצאה של הפרעה שלדית או אנדוקרינית. חמשת התת-סוגים של גמדות פרימורדיאלית הם החמורים ביותר מתוך 200 סוגים של גמדות, ולפי הערכה, חיים בכל העולם רק 100 אנשים בעלי הפרעה כזאת. נדיר מאוד שאנשים בעלי גמדות פרימורדיאלית עוברים את גיל 30.
צ'אנדרה בהדור דנגי היה בגובה של 54.6 ס"מ בלבד.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ציון מרילי

ציון מרילי (נולד ב-11 בפברואר 1957 בירושלים) הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל ישראלי, ששיחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצות הפועל ירושלים ומכבי חיפה.
קריירה

מרילי החל את דרכו בכדורגל במחלקת הנוער של מועדון הפועל ירושלים. ב-1974, בהיותו בן 17 בלבד, הוא קודם לקבוצה הבוגרת של ירושלים, ושיחק בה יחד עם אחיו, יצחק. אולם, בשל העובדה שאחיו שיחק גם הוא כמגן שמאלי, מרילי לא קיבל דקות משחק רבות. לאחר פציעה קשה שעבר אחיו של מרילי שהכריחה אותו לפרוש מכדורגל, הוא קיבל דקות משחק רבות יותר מהמאמן אמציה לבקוביץ'.
מרילי שיחק בהפועל ירושלים במשך כעשר שנים, והיה משחקני ההגנה הבולטים של הקבוצה. הוא כיהן כקפטן של הפועל ירושלים מאז שנת 1978. בעקבות יכולתו הטובה היה מרילי מועמד למעבר למספר מהקבוצות הבכירות בכדורגל הישראלי.
באמצע עונת 1983/1984 עבר מרילי למכבי חיפה. הגעתו של מרילי לחיפה הכניסה תנופה בקבוצה, והוא לקח חלק חשוב בזכייתה באליפות ישראל הראשונה בתולדותיה. הוא אף בישל בבעיטת קרן את שער הניצחון של משה סלקטר במשחק האחרון מול מכבי רמת עמידר, שהעניק לקבוצה את האליפות. בעונת 1984/1985 הוא זכה באליפות שנייה ברציפות. תחת המאמן שלמה שרף, היה מרילי אחד ממנהיגי הקבוצה במכבי חיפה, והיה בועט העונשין הקבוע שלה.
למרות זאת, החמצת בעיטת עונשין של מרילי מול הפועל פתח תקווה התבררה לבסוף כקריטית באובדן האליפות של חיפה ב-1986. באותה שנה עמד מרילי בפני עזיבה לקבוצת הפועל תל אביב, אך לבסוף נשאר במכבי חיפה. בעונת 1988/1989 זכה מרילי עם קבוצתו באליפות השלישית בקריירה, תוך שכבש לזכותה חמישה שערים במהלך העונה. ב-1990, לאחר שבע שנות משחק במכבי חיפה, החליט שלמה שרף לשחרר את מרילי מהקבוצה בשל גילו המבוגר, ובכך שם סוף לקריירה שלו.
בעונת 1993-1992 אימן בהפועל אשדוד.
בנבחרת הלאומית של ישראל שיחק מרילי בין השנים 1985 ו-1987. הוא השתתף עם הנבחרת בטורניר מוקדמות מונדיאל 1986, ובסך הכול ערך 6 הופעות במדי הנבחרת וכבש שער אחד.
צ'ויבלסאן

| --- | --- |
גשר על נהר חירלן החוצה את העיר, 1972
גשר על נהר חירלן החוצה את העיר, 1972
 מדינה:  מונגוליה מונגוליה
 איימאג:  דורנוד דורנוד
 על שם:  הורלוגין צ'ויבלסאן 
 שטח:  281 קמ"ר
 גובה:  747 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  38,150 (2008)
 קואורדינטות:  48°4′42″N 114°32′6″E﻿ / ﻿48.07833°N 114.53500°E﻿ / 48.07833; 114.53500
 אזור זמן:  UTC+8
 www.dornod.gov.mn
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מונגוליה מוגדלת) אולן בטור ארדנט דרחאן מורון חובד אולגי באיינחונגור ארבאיחר אולאנגום רוסיה סיןצ'ויבלסאן(למפת מונגוליה רגילה) אולן בטור ארדנט דרחאן מורון חובד אולגי באיינחונגור ארבאיחר אולאנגום רוסיה סיןצ'ויבלסאן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
צ'ויבלסאן (במונגולית: ᠴᠣᠶᠢᠪᠠᠯᠰᠠᠩ,‏ Чойбалсан, בעבר נקראה באיין טומאן (Баян Түмэн)) היא העיר הרביעית בגודלה במונגוליה, משמשת כבירת מחוז דורנוד שבמזרח המדינה. העיר שוכנת על גדות נהר חירלן (Хэрлэн), כ-565 ק"מ מזרחית לאולן בטור. בשנת 1941 שונה שם העיר לצ'ויבלסאן, על שם הרודן המונגולי הורלוגין צ'ויבלסאן.
היסטוריה

מיקום העיר היה על נתיב מסחר במשך מאות שנים. במאה התשע עשרה הפכה לעיר, ובמאה העשרים הייתה למרכז המסחרי של מזרח מונגוליה. לאחר הדמוקרטיזציה שנערכה במדינה בשנת 1992, עזבו העובדים הרוסים את העיר, וחלק גדול מכלכלת העיר התמוטט. מאז, סובלת העיר מאחוזי אבטלה מהגבוהים במדינה.
בשל קרבתה של העיר לאזור בו התרחש קרב חלקין גול, הוקם בה מוזיאון על שם גאורגי ז'וקוב, גיבור הקרב.
אוכלוסייה

בשנת 1994 התגוררו בעיר 45,490 תושבים, מספרם ירד ל-41,714 בשנת 2000, ול-36,142 בשנת 2003. בשנת 2008 התגוררו בעיר 38,150 תושבים, אשר היוו 51.2% מכלל אוכלוסיית המחוז.
תחבורה

את העיר משרת שדה התעופה של צ'ויבלסאן, שדה תעופה צבאי-סובייטי לשעבר, שבו מסלול טיסה יחיד באורך 2,600 מטרים. משדה התעופה יוצאות טיסות להאי-לאר, מנג'ואולי ואולן בטור.
אל תחנת הרכבת בעיר מגיעה רכבת טראנס-הבאיקל.
אקלים

האקלים בעיר הוא צחיח למחצה (BSK), החורף קר ויבש מאוד, והקיץ חם ורטוב יותר. הטמפרטורות קיצוניות אף הן, הטמפרטורה הנמוכה ביותר שתועדה עמדה על 41.6- מעלות צלזיוס, והגבוהה ביותר עמדה על 41.2 מעלות.
| אקלים בצ'ויבלסאן> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בצ'ויבלסאן> ינואר.-14.4.-25.5.2 | אקלים בצ'ויבלסאן> פברואר.-10.7.-23.9.2 | אקלים בצ'ויבלסאן> מרץ.-0.5.-14.8.3 | אקלים בצ'ויבלסאן> אפריל.10.5.-4.1.6 | אקלים בצ'ויבלסאן> מאי.19.0.3.8.14 | אקלים בצ'ויבלסאן> יוני.24.9.10.8.39 | אקלים בצ'ויבלסאן> יולי.26.6.14.4.57 | אקלים בצ'ויבלסאן> אוגוסט.24.4.12.1.43 | אקלים בצ'ויבלסאן> ספטמבר.18.0.4.9.27 | אקלים בצ'ויבלסאן> אוקטובר.8.8.-4.2.8 | אקלים בצ'ויבלסאן> נובמבר.-3.4.-15.2.3 | אקלים בצ'ויבלסאן> דצמבר.−11.8.-22.7.3 | אקלים בצ'ויבלסאן> שנה.7.7.-5.3.207 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי
הערות שוליים

↑  NOAA
פרימיום

פְרִימְיוּם (הלחם של המילים האנגליות free, חינם, ו-premium פרימיום, יקר, יוקרתי; בתעתיק לעברית: פרימיום) הוא מודל עסקי נפוץ בעולם הדיגיטלי. הוא נטבע בשנת 2006 על ידי פרד וילסון, שותף בחברת קרן הון-סיכון. על פי המודל מוצעים בחינם מוצרים או שירותי-אינטרנט בסיסיים, ואילו תכונות מתקדמות או מיוחדות של מוצרים ושירותים אלו מוצעות בתשלום, מתוך הנחה שאחוז מסוים מהמשתמשים במוצר בחינם ירכשו את השירותים הנוספים. את המודל הזה ניתן למצוא, לרוב, בחברות סטארט-אפ שונות של ייצור אתרים וכן באפליקציות לסלולרי, שם נמכרים השדרוגים לאפליקציות דרך חנויות האפליקציה (app store).
לעיתים קרובות מדובר בגרסה מוגבלת בזמן או פיצ'ר מוגבל כדי לקדם גרסה בתשלום.
מודל זה הופך בהדרגה לפופולרי יותר ועסקים רבים נוטים להשתמש בו.
קבוצת משנה של מודל הפרימיום נמצאת בשימוש בתעשיית משחקי הווידאו ונקראת: Free To Play.
מקור

מודל עסקי זה נכנס לשוק תעשיית התוכנה, בתחום רישוי תוכנות, כבר בשנת 1980. המודל מתאים במיוחד לתוכנה, שכן עלות ההפצה היא זניחה. המונח "פרימיום" לתיאור מודל זה נוצר הרבה יותר מאוחר, בתגובה לבלוג שפורסמה ב-2006 על ידי פרד וילסון, שותף בחברת קרן הון סיכון ”Union Square Ventures”. בתגובתו הוא מסכם את המודל העסקי האהוב עליו: "תן שירות בחינם, נתמך על ידי פרסומות או לא, תרכוש קהל לקוחות רחב בצורה אפקטיבית דרך הפנייה לרשתות, מפה לאוזן, קידום אתרים במנועי חיפוש וכדומה, לאחר מכן תציע שירותים בעלי ערך מוסף או גרסה משופרת של השירות ללקוחות שלך במחיר פרימיום". ג'ריד לוקין, אחת מחברות הפורטפוליו של וילסון, הציעה אז את המונח "פרימיום" למודל זה, ווילסון בחר להשתמש בו.בשנת 2009, כריס אנדרסון פרסם את הספר "חינם" ("Free"), אשר בוחן את הפופולריות של המודל העסקי הזה. הוא ציין כי עד כה מודל זה שימש חברות תוכנה וכאלו שנותנות שירותים מסורתיים, וכיום המודל משמש גם חברות Web 2.0 וקוד פתוח. בשנת 2014 פרסם אריק זופרט את הספר "Freemium Economics" המנסה לפרק את העקרונות הכלכליים של מודל הפרימיום ולקבוע מסגרת ליישום במוצרי תוכנה.
מטרות השימוש במודל

שימוש במודל עסקי זה מאפשר הפצת גרסה חינמית ברשת בשאיפה לאסוף קהל משתמשים רחב ולזכות בחשיפה מרבית. לאחר צבירת כמות משתמשים גדולה, מוסיפים שירות פרימיום כלשהו בתשלום ומפרסמים אותו בשירות החינמי שניתן. הרווח המתקבל מהמודל תלוי בעצם בהצלחת האפליקציה/אתר/שירות. עצם העובדה שמדובר במוצר חינמי גורם לרבים להתקין את המוצר אך בסופו של דבר רק כמה אחוזים מתקינים את המוצר המשודרג. מכיוון שמדובר על כמות רבה של משתמשים, האחוז הקטן מספק סכום שמחזיר את ההשקעה ומאפשר לחברה להרוויח משימוש במודל העסקי.
יתרונות המודל וחסרונותיו

מכיוון שמדובר במוצר שניתן בחינם, הוא זוכה לחשיפה נרחבת משום שאנשים מוכנים להתנסות בו. מתוך שפע האנשים שמחליטים להתנסות, מחליטים כמה אחוזים, אשר מהווים לא מעט אנשים, לשלם עבור המוצרים המשלימים ואלו מאפשרים לחברה לצבור רווח. כמו כן, ניתן לייצר הכנסה נוספת מלקוחות אשר משתמשים במוצר החינמי- במרבית המקרים הרווח נוצר על ידי פרסומות ולפעמים ניתן לחסוך בעלויות משום שגרסת החינם לא מספקת תמיכה.
החסרונות של המודל הם שאחוזי ההמרה מלקוחות שאינם משלמים לכאלו שמשלמים, הם נמוכים ולכן צריך לצבור כמה שיותר לקוחות שכן משתמשים בשירותים הנוספים ומשלמים עבורם. עומס הלקוחות שאינם משלמים עלול לגרום להוצאות תחזוקה ותפעול שבטווח רחוק עלולים להיות הפסדיים.
חסרונות נוספים של המודל הם שלפעמים המעבר בין הגרסאות אינו נוח למשתמש ולכן הוא מוותר ולא רוכש את המוצר ורמת המחויבות של לקוח אשר משתמש במוצר החינמי היא נמוכה יותר מרמת המחויבות של לקוחות שמשלמים תמורת המוצר.
הערות שוליים

↑  Kumar, Vineet. "Making" freemium" work." Harvard business review 92.5 (2014): 27-29
↑  Pujol, Nicolas. "Freemium: attributes of an emerging business model." (2010).
↑  Hayes, Tom. Jump point: How network culture is revolutionizing business. McGraw-Hill, Inc., 2008.
↑  https://www.entrepreneur.com/article/218107 נדלה בתאריך 09.03.2018
↑  http://money.cnn.com/magazines/business2/business2_archive/2006/10/01/8387115/index.htm נדלה בתאריך 09.03.2018
↑  http://www.pocketgamer.biz/feature/57185/i-wrote-freemium-economics-to-encourage-better-f2p-games-not-more-says-eric-seufert/ נדלה בתאריך 09.03.2018
צ'וי הונג-הי

זהו שם קוריאני; שם המשפחה הוא .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 בנובמבר 1918 Myongchon County, הכיבוש היפני בקוריאה 
 פטירה:  15 ביוני 2002 (בגיל 83) פיונגיאנג, קוריאה הצפונית 
 מידע כללי
 מדינה:  קוריאה הצפונית, קוריאה הדרומית 
 השכלה:  אוניברסיטת צ'ואו 
 ספורט
 ענף ספורט:  טאקוונדו 
 
צ'וי הונג-הי (בקוריאנית: 최홍희;‏ 9 בנובמבר 1918 – 15 ביוני 2002), המוכר גם כגנרל צ'וי, היה גנרל בצבא קוריאה הדרומית, אמן לחימה, ודמות שנויה במחלוקת בהיסטוריה של אמנות הלחימה הקוריאנית טאקוונדו.
צ'וי נחשב כ"מייסד הטאקוונדו" – בעיקר בידי ארגוני International Taekwon-Do Federation ‏ (ITF). ארגונים אחרים, כמו World Taekwondo Federation ‏ (WTF) מתארים את צ'וי כדמות חסרת חשיבות ומגונה בהיסטוריה של הטאקוונדו או שמשמיטים אותו מגרסתם להיסטוריה של הטאקוונדו.
שנותיו הראשונות

צ'וי נולד ב-9 בנובמבר 1918 ב- Hwa Dae, Myŏngch'ŏn county, בזמן הכיבוש היפני בקוריאה, במה שהוא היום חלק מקוריאה הצפונית. אביו של צ'וי שלח אותו ללמוד קליגרפיה אצל האן איל דונג, שהיה "מאסטר בטאי קיון, האמנות הקוריאנית העתיקה של לחימה ברגליים
צ'וי נסע ליפן, שם למד אנגלית, מתמטיקה וקראטה.
בקיוטו הוא פגש עמית קוריאני ששם משפחתו קים, שהיה מדריך קראטה ולימד את צ'וי אמנות לחימה זו.
צ'וי גם למד קראטה שוטוקאן תחת הדרכתו של גיצ'ין פונאקושי.
זמן קצר לפני שעזב את קוריאה, נקלע צ'וי לוויכוח עם המתאבק הו, והאפשרות של עימות עתידי דחפה אותו להשקיע בלימודי הקראטה, במילותיו שלו: "דמיינתי לעצמי שיהיו אלה הטכניקות שבעזרתן אני אגן על עצמי נגד המתאבק, מר הו, אם הוא ינסה לממש את איומו ולתלוש מגופי איבר אחרי איבר כששבתי לבסוף לקוריאה".
צ'וי הגיע לדרגת דאן 1 בקראטה ב-1939 ולדאן 2 זמן מועט לאחר מכן.
הקריירה הצבאית

צ'וי נאלץ לשרת בצבא היפני במהלך מלחמת העולם השנייה, אבל היה מעורב במרד והושם במעצר, במהלך הזמן הזה הוא המשיך לתרגל אמנויות לחימה. בעקבות המלחמה, בינואר 1946, הוסמך צ'וי לסגן משנה בצבא קוריאה. בשנים 1946–1951 קודם צ'וי לדרגות סגן ואחר-כך לסרן, רב-סרן, סגן-אלוף, אלוף-משנה ותת-אלוף (brigadier general)
צ'וי קודם לדרגת אלוף (major general) בשנת 1954.
טאקוונדו

צ'וי הצהיר שהוא צירף את המרכיבים של טאי קיון וקראטה כדי ליצור את אמנות הלחימה אותה כינה "טאקוונדו" (태권도) שמשמעה "רגל, יד, אמנות" או " אמנות היד והרגל" וכך היא נקראה ב-11 באפריל 1955.
צ'וי ייסד את הארגון "הו דו קוואן" (Oh Do Kwan) והחזיק בדרגה של כבוד דאן 4 בארגון "צ'ונג דו קוואן" (Chung Do Kwan). מכיוון שהוא הואשם במרמה, הוסרו דרגותיו בארגון "צ'ונג דו קוואן".
במהלך שנות השישים, צ'וי ונאם טאי הי (Nam Tae Hi), המאסטרים המקוריים של הטאקוונדו קידמו את הטאקוונדו ברחבי העולם ומאז הרבו לסייר ברחבי תבל ולעשות נפשות לאמנות הלחימה. ארגוני הטאקוונדו. ארגון ITF זקף לזכות צ'וי את תחילת ההפצה בעולם של הטאקוונדו בכך שחנך מדריכי טאקוונדו ברחבי תבל,
וכתב בספר הלימוד שלו שסגנון הטאקוונדו של ITF הוא הסגנון האותנטי היחידי של טאקוונדו.
צ'וי גם היה המחבר של הספר הראשון להוראת הטאקוונדו בשפה האנגלית, "Taekwon-Do" שפורסם בידי ההוצאה לאור Daeha ב-1965.
במקביל כיהן גם כשגריר קוריאה הדרומית במלזיה בשנים 1962–1965.
ב-1972 צ'וי גלה בקנדה וממשלת קוריאה הדרומית הקימה את World Taekwondo Federation ‏(WTF) ב-1973.
הוא התגורר בטורונטו עד ששב לקוריאה הצפונית ב-2000.
מותו

צ'וי הלך לעולמו מסרטן ב-15 ביוני 2002 בפיונגיאנג, קוריאה הצפונית.
הוא מונצח בהיכל התהילה של הטאקוונדו בתארים רבים, ביניהם: "מייסד ונשיא ראשון של פדרציית הטאקוונדו הבינלאומית", ו"מייסד האו דו קוואן".
צ'וי השאיר אחריו אשה, צ'וי ג'ון הי ובן, צ'וי ג'ונג הווא, שתי בנות, סאני ומיון, ומספר נכדים.
הערות שוליים

↑  אתר פדרציית הטאקוונדו הבינלאומית של אוסטריה
↑  אתר פדרציית הטאקוונדו הבינלאומית של אוסטריה
1 2  אתר פדרציית הטאקוונדו הבינלאומית של קנדה
↑  אתר פדרציית הטאקוונדו הבינלאומית של קוריאה הצפונית
↑  על גנרל צ'וי בהתאחדות הבינלאומית של הטאקוונדו
↑  Park, 1993, p. 241
↑  Park, S. H. (1993): About the author. In H. H. Choi: Taekwon-Do: The Korean art of self-defence, 3rd ed. (Vol. 1, pp. 241–274). Mississauga: International Taekwon-Do Federation.
↑  ARI L. GOLDMAN,
Choi Hong Hi, 83, Korean General Who Created Tae Kwon Do,
New York Times,
June 29, 2002
↑  Park, S. H. (1993): About the author.
↑
↑  Park, 1993, p. 242
1 2 3 4  Park, S. H. (1993): About the author.
↑  Kim, S. J. (2007):
History of Taekwondo
↑  Son, D. S. (1959
): Letter in Seoul Shinmoon newspaper (16 June
↑  Park, S. H. (1993): About the author
↑  Franks, A. (1993): Taekwon-Do and imitators. In H. H. Choi: Taekwon-Do: The Korean art of self-defence, 3rd ed. (Vol. 1, pp. 10–11). Mississauga: International Taekwon-Do Federation.
↑  דברים לזכרו של גנרל צ'וי הונג-הי, הגארדיאן, 9 באוגוסט 2002
↑  Goldman, A. L. (2002):
1 2  Goldman, A. L. (2002)
↑  Taekwondo Hall of Fame
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9812697351605606  BNE: XX1184695  GND: 1055774580  ISNI: 0000 0000 4773 9145  LCCN: n2006012656  NKC: js20061124001  NLK: KAC201848975  NTA: 364145927  VIAF: 1892245   WorldCat (עם VIAF): 1892245
בעז אוקון

| --- | --- |

בעז אוקון
 לידה:  7 באוקטובר 1958 (בן 65) 
 מדינה:  ישראל 
 תפקידים בולטים:  שופט, מנהל בתי המשפט
 
בעז אוקון (נולד ב-7 באוקטובר 1958), הוא משפטן ישראלי. כיהן כשופט בשנים 1996–2006 ומנהל בתי המשפט בשנים 2004–2006.
ביוגרפיה

עם שחרורו מצה"ל למד משפטים באוניברסיטת תל אביב, ובשנת 1985, לאחר התמחות תחת פיקוחו של עורך דין אמנון גולדנברג במשרד ש. הורוביץ, הוסמך כעורך דין. בשנים 1985-1996 היה עורך דין שכיר, ובהמשך שותף במשרד ש. הורוביץ.
בשנת 1996 מונה לכהונת שופט בבית משפט השלום. בשנת 2000 מונה לרשם בית המשפט העליון. בשנת 2002 מונה לשופט בבית המשפט המחוזי בירושלים, ובשנת 2004 מונה למנהל בתי המשפט.
נחשב לבן טיפוחיו של נשיא בית המשפט העליון, אהרן ברק. עם פרישתו לגמלאות של הנשיא ברק בשנת 2006 פרש גם אוקון מכהונתו כמנהל בתי המשפט, וסירב אף להצעה להמשיך ולכהן כשופט מחוזי ולפניות אליו מטעם הנשיא ברק ואחרים להסכים שמועמדותו לבית המשפט העליון תעלה. בתקשורת הוסברה הפרישה על רקע יריבות בינו לבין מחליפתו של ברק כנשיאת בית המשפט העליון, דורית ביניש, שנוצרה בפרשת נילי כהן. אוקון נחשב למקורבו של שר המשפטים לשעבר דניאל פרידמן.
בשנת 2007 החל לשמש כפרשן משפטי בעיתון "ידיעות אחרונות". במאמריו נוקט אוקון קו ברור כלפי אירועים שהוא רואה בהם הפרת זכויות אדם. באחד ממאמריו שהתפרסם בעמוד הראשון של עיתונו ב-10 ביוני 2008 כינה את כביש 443 "כביש אפרטהייד" בשל האיסור שהוטל על פלסטינים לנוע בו, וקרא לציבור להחרים את הכביש עד שיוסרו המגבלות.
בשנים האחרונות עוסק אוקון בבוררות בקרב הקהילה העסקית בישראל.
פסיקותיו כשופט

במהלך כהונתו כשופט, עסק אוקון רבות בתחום זכויות הצרכן, ובין היתר ביקר בחריפות שופטי שלום, שפסקו בתביעות קטנות בלא שהקפידו במידה מספקת על זכויות אלה. כמו כן כתב פסקי דין תקדימיים שעסקו בחופש הביטוי, זכויות אדם ועוד. בין פסיקותיו:
ביחד עם השופטים מוסיה ארד ועוני חבש, כתב שיש לבחון את מדיניות הריסות הבתים וטען ששורש הבעיה בקושי להשיג רישיונות בנייה.
בשנת 2006 סירב לבקשה שמדינת ישראל תאכוף פסיקה של בית משפט ישראלי נגד מוכתר של כפר ברשות הפלסטינית, בנימוק שהרשות היא דה פקטו מדינה ריבונית ולכן נהנית מחסינות דיונית (פסיקתו זו נהפכה על ידי בית המשפט העליון).
הערות שוליים

↑  הדס מגן, ‏בועז אוקון - בורר האלפיון העליון; התעריף: כ-2,000 שקל לשעה, באתר גלובס, 19 בפברואר 2010
↑  ע"פ (י-ם) 7437/03 חסן סוואחרה נ. מדינת ישראל - הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה
↑  ת"א (י-ם) 4049/02 אגודת מדרשת אלון מורה נ' מדינת ישראל, ניתן ב-23.4.06
↑  ע"א 5093/06 אגודת מדרשת ארץ ישראל (קדומים) אלון מורה נ' מדינת ישראל ואחרים, ניתן ב־6 באוגוסט 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007416411505171  VIAF: 47156675132033582555   WorldCat (עם VIAF): 47156675132033582555
בעדינות

בעדינות הוא שמו של אלבום האולפן השלישי של הזמרת איגי וקסמן אשר יצא בשנת 2000, בחברת התקליטים הד ארצי.
רקע והפקה

לאחר שלוש שנות הפסקה ביניהן התגרשה וקסמן מחמי רודנר, שהיה אחראי על הפקת שני אלבומיה הראשונים, הופץ הסינגל המוביל מתוך בעדינות לקראת סוף יולי 2000.
לקראת יציאתו של "צופה בך", התראיינה וקסמן למספר גופי תקשורת. היא השיבה שלא נעלמה והצהירה: ”אנשים חושבים שנעלמת כי אתה לא בתקשורת, אבל לא נעלמתי. ישבתי וכתבתי את השירים, עשיתי הופעות עם ההרכב וחייתי כרגיל”. בריאיון לגלובס סיפרה על הרקע להקלטות האלבום ואמרה: ”זה הכיוון שרציתי. זמר יוצר חייב להתפתח ולשנות. בשלוש השנים האלה קרו לי המון דברים. שיניתי גישות, ויצא הדיסק הזה, שהוא מאוד טבעי לי”.
ארבעה סינגלים נוספים "רק רגע", "איש קטן למטה", "עוד קצת" ו"בעדינות" הופצו באוגוסט, בספטמבר, בנובמבר ובדצמבר 2000.
רשימת רצועות

| בעדינות> מס' | בעדינות> שם | בעדינות> משך | בעדינות>  | בעדינות>  | בעדינות>  | בעדינות>  | בעדינות>  | בעדינות>  | בעדינות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | צופה בך  | 4:49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | עוד קצת  | 3:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | איש קטן למטה  | 3:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | מי שידע אותה יודע  | 3:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | כוכבים ושמיים  | 3:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | בעדינות  | 3:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | טעות במגרש הביתי  | 3:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | רק רגע  | 3:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | נדנדות  | 3:47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | שמים מופלאים  | 3:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 34:15 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  בעדינות - איגי וקסמן, באתר he.israel-music.com
1 2  שלומציון קינן, לאן נעלמה איגי וקסמן?, באתר ynet, 2 באוגוסט 2000
↑  שוש מיימון, ‏רוצות להיות מותק, באתר גלובס, 2 באפריל 2001
↑  3.9.2000 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  5.11.2000 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
| איגי וקסמן |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אדום • לא מחכה יותר לדוור • בעדינות • מסתובבים |  |
| ערכים קשורים | איפה הילד? • אשלי וקסמן בקשי (בת דודה) • חמי רודנר • ישי אדר • "היכל התהילה" • "יפה לך" |  |
| איגי וקסמן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| אדום | "תישא אותי לאשה" • "תהרוג אותי לאט" • "אדום" • "אין לי מה לומר לך" • "מאוד פרוע" • "פחד" • "יש לי חברה" |  |
| לא מחכה יותר לדוור | "לא מחכה יותר לדוור" • "בדרך למילווקי" • "קח את מה שיש בי" • "שיר הנגב" • "לעצום עיניים" • "תיפצע כשתרוץ אלי שוב" |  |
| בעדינות | "צופה בך" • "רק רגע" • "איש קטן למטה" • "עוד קצת" • "בעדינות" |  |
| מסתובבים | "תמיד אוהב תמיד נפגע" • "משחקת עם בובות" • "דולי פרטון" |  |
| סינגלים אחרים | "בטי בם" • "יש בו אש" • "רק בשביל לקבל חיבוק" • "יש עוד סיכוי" • "אורות וצללים" • "בוא איתי" • "הלכנו לאיבוד" • "הספוט עליי" • "כלום לא קרה" |  |
גמדות פסיכוסוציאלית

| --- | --- |
 תחום:  אנדוקרינולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  C535569
 סיווגים
 ICD-10:  E34.3 
 
גמדוּת פסיכוסוציאלית (באנגלית: Psychosocial short stature או PPS, מכונה גם תסמונת קספר האוזר), היא הפרעה התפתחותית בגדילה של ילד, העשויה להתרחש בגילאים 15-2 ונובעת מחסך רגשי קיצוני או דחק מתמשך. ההפרעה מוגדרת במדריך האבחוני ICD-10 כהפרעה בבלוטות האנדוקריניות שמביאה לגובה אדם נמוך ואינה מוסברת באמצעות קריטריונים אחרים.
התסמינים כוללים הפרשה מופחתת של הורמון גדילה, קומה נמוכה, משקל שאינו מתאים לגובה וגיל שלד לא בוגר. המחלה היא פרוגרסיבית - ככל שהילד ממשיך להיות בתנאים מעוררי הדחק, ההתפחתותו הולכת ומתדרדרת. בדרך כלל, גדילה נורמלית חוזרת לאחר היציאה ממצב הדחק.
מספר מקרים של קומה נמוכה על רקע פסיכוסוציאלי זכו לפרסום. קיימת השערה כי הסופר ג'יימס מתיו ברי סבל מגמדות פסיכוסוציאלית עקב הזנחה מתמשכת של אימו לאחר שאחיו בן השש נפטר; גובהו של ברי היה 1.6 מטר ומדווח כי מעולם לא מימש את נישואיו, דבר העשוי להעיד על חוסר בשלות מינית. ייתכן כי מצב זה היווה עבורו את ההשראה לחיבורו המפורסם ביותר, על הילד שמעולם לא גדל, "פיטר פן".
הערות שוליים

↑  E34.3 Short stature, not elsewhere classified, במדריך ICD-10
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.