stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טמפרטורה
יישומים > יישומים מפורסמים

מינוס 80 צלזיוס – הקפאה עמוקה, למשל לשמירה של חומר ביולוגי למשך שנים ארוכות.
מינוס 20 צלזיוס – מקפיא ביתי.
4 צלזיוס – מקרר. זו הטמפרטורה שבה המים תופסים הכי פחות נפח והאוכל שבמקרר לא ניזוק מבחינת יצירת גבישי קרח בתוכו (במקרר קר מדי, הביצים, למשל, נשברות בגלל התרחבות קרח בתוכן). טמפרטורה זו כוללת גם טווח ביטחון שמאפשר סטיות קלות מטה לפני התגבשות קרח.
25 צלזיוס – טמפרטורת החדר בה נעים לאנשים לשהות כאשר מזג האוויר מחוץ לבית נוח גם הוא. מבחנה במעבדה בה מגודלים טפילים בחום זה מדמה את מצבם מחוץ לגוף האדם.
36.6 צלזיוס – חום גוף האדם וחומן של מבחנות המדמות אותו.
100 צלזיוס – הרתחת מים.
100 עד 250 צלזיוס – בישול.
450 צלזיוס – הלחמה.
450 עד 2,800 צלזיוס – ריתוך.
ראו גם

טמפרטורה שלילית
מפל טמפרטורה
התרמומטר של גלילאו
פרדריק קנפלר

| --- | --- |

 לידה:  12 באפריל 1824 ארד, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  14 ביוני 1901 (בגיל 77) אינדיאנפוליס, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית הקברות קראון היל 
 מדינה:  פולין, האימפריה הרוסית 
 השתייכות:  צבא האיחוד 
 דרגה:  בריגדיר גנרל 
 פעולות ומבצעים
 מלחמת האזרחים האמריקנית 
 
פרדריק (פרידייש) קנפלר (בהונגרית: Knefler Frigyes; באנגלית: Frederick Knefler; ארד, ממלכת הונגריה, 12 באפריל 1834 – אינדיאנפוליס, אינדיאנה, 14 ביוני 1901) היה חייל יהודי-הונגרי שנאלץ להגר לארצות הברית והועלה שם לדרגת בריגדיר גנרל בתום מלחמת האזרחים האמריקנית (Brevet).
ביוגרפיה

פרידייש קנפלר נולד במשפחה יהודית. אביו היה נתן קנפלר, רופא, שם משפחתו היה בעצם Knöfler. הילד למד בווינה והיה בקושי בן 15 כאשר הפסיק את לימודיו והצטרף לצבא במהפכת 1848 בהונגריה. גם אביו השתתף במה שמכונה בהונגריה "מלחמת העצמאות של 1848" בדרגת קפטן וכרופא. לאחר הכניעה של צבא הונגריה בווילאגוש (Világos) בשנת 1949 כל המשפחה נאלצה לברוח. הם הגיעו לנמל ניו יורק בשנת 1850. בניו יורק, פרידייש קנפלר למד את המקצוע של נגרות אוניות ועבד גם כנגר בתעשיית העץ. כשבני משפחתו עברו לאינדיאנפוליס, בירת מדינת אינדיאנה עם אביו הקים קהילה יהודית באינדיאנפוליס ומועדון עברי. לצד עבודתו למד משפטים במשרד עורכי הדין Jonathan W. Gordon. עד מהרה התחיל לעבוד במשרדי מחוז ריפלי (Ripley County, Indiana), אחר כך במחוז מריון בפלורידה. לבסוף הוזמן למשרדו של ג'ון סי. ניו - John C. New ((ג'ון קלפנט ניו - 6 ביולי 1831 – 4 ביוני 1906 - היה בנקאי ועורך דין בארצות הברית שמילא מגוון תפקידים ממשלתיים. הוא היה בין היתר הגזבר של ארצות הברית (Treasurer of the United States) בין השנים 1875 עד 1876).
החיים הבורגניים השקטים של קנפלר הסתיימו כאשר התרחשה הפצצת פורט סאמטר, בקרוליינה הדרומית, ב-12 באפריל 1861 ומלחמת האזרחים האמריקנית החלה. קנפלר עזב את תפקידו והתגייס לגדוד המתנדבים ה-11 של האיחוד כבר ב-15 באפריל 1861 כטוראי, במהירה הועלה לדרגת קפטן. טבילת האש שלו במלחמת האזרחים האמריקנית הייתה בקרב ליד רומני (Romney) במערב וירג'יניה.
לואיס וואלס, מחבר הרומן המפורסם בן חור, הפך לגנרל במלחמת האזרחים האמריקנית. בעצת רבים מידידיו הוא לקח את פרדריק קנפלר כשלישו. קנפלר נשאר עם וואלס עד לארגון גדוד חי"ר המתנדבים ה-79 של אינדיאנה והפך למפקדו בדרגת קולונל. הוא כיהן בתפקיד זה החל מה-27 באוגוסט 1862 ועד סוף מלחמת האזרחים. בתום מלחמת האזרחים, ב-13 במרץ 1865, הועלה לדרגת בריגדיר גנרל (כבוד) על שירותו הראוי.
כמנהיג צבאי דרש פרדריק קנפלר משמעת חזקה מאוד מחייליו, אך יחד עם זאת הוא היה סולידרי עמם במלוא מובן המילה. הוא חלק את כל הקשיים עם פקודיו, ודאג לחייליו אפילו בתוך הסכנות הגדולות ביותר. הוא מעולם לא ישן בבית מחוץ למחנה שלו ושאף לספק את הטיפול הטוב ביותר האפשרי לחייליו. כשאלה פגשו אותו מדי פעם וזיהו אותו, הריעו לו בהתלהבות.
קנפלר עסק בעריכת דין באינדיאנפוליס לאחר מלחמת האזרחים. ולאחר מכן מונה על ידי הנשיא ה-19 של ארצות הברית רתרפורד הייז לראש משרד הגמלאים (הפנסיה) המחוזי וקנפלר עבד בתפקיד זה שמונה שנים. אחר כך נבחר ליו"ר הוועדה להקמת האנדרטה לחיילים ולימאים. הוא נפטר ב-14 ביוני 1901, בביתו באינדיאנפוליס. כל העיר נפרדה ממנו באהדה רבה ובכבוד. במאמר המערכת של העיתון של אינדיאנפוליס נפרדו ממנו ושיבחו את מעלותיו במלחמת האזרחים. הוא הובא למנוחות בבית העלמין קראון היל באינדיאנפוליס.
קנפלר ויהודי הונגרי אחר, גנרל אף הוא במלחמת האזרחים, דיולה שטאהל-סאמוולד, הגיעו לדרגה הצבאית הגבוהה ביותר שיהודי יכל להגיע אז בצבא ארצות הברית.
חייו הפרטיים

מנישואיו השניים נולדו לו 6 ילדים.
לקריאה נוספת

Lincoln's Hungarian heroes; the participation of Hungarians in the Civil War, 1861-1865 / by Edmund Vasvary. Washington, D.C., The Hungarian Reformed Federation of America, 1939 פרדריק קנפלר
גזה קנדה : הונגרים באמריקה. ההיסטוריה של ההונגרים האמריקאים. כרך א'. קליבלנד, אוהיו, 1927. פרדריק קנפלר
טיבדאר אץ' : הונגרים במלחמת האזרחים בצפון אמריקה : 1865-1861. בודפשט, 1964. פריגייס קנפלר
Frederick Knefler: Hungarian Patriot and American General by Stephen Beszedits
הערות שוליים

↑  Knefler Frigyes jellemzését Eli F. Ritter, Knefler adjutánsa leírása nyomán adja elő Vasváry Ödön Lincoln magyar hősei című forrásokban idézett művében.
↑  Frederick Knefler
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 3284 1307  LCCN: n91107410  SNAC: w6qn93rd  VIAF: 21324368   WorldCat (עם VIAF): 21324368 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פרדריק קנפלר".
אדם נגייטיס

| --- | --- |

 לידה:  7 ביוני 1985 (בן 39) לנקשייר, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה  בית הספר למשחק סטלה אדלר 
 פרופיל ב-IMDb
 
אדם מתיו נגייטיס (באנגלית: Adam Matthew Nagaitis; [nəˈɡaɪtɪs] נולד ב-7 ביוני 1985) הוא שחקן בריטי. הוא מוכר בעיקר מהופעתו בתפקיד קורנליוס היקי בסדרת הטלוויזיה "האימה" של ערוץ AMC, ובתפקיד הכבאי וסילי איגנאטנקו במיני-סדרה "צ'רנוביל" של HBO.
ביוגרפיה

אדם נגייטיס נולד בצ'ורלי שבלנקשייר לבארי וסוזן נגייטיס. יש לו אחות גדולה בשם קייט. ב-2002 נפטר אביו אחרי שנפגע מאוטובוס במנצ'סטר.
בגיל 19 עזב נגייטיס את הממלכה המאוחדת כדי ללמוד בקונסרבטוריון סטלה אדלר בניו יורק. הוא סיים את הלימודים בשנת 2007. בהמשך למד באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (RADA) בלונדון. ב-2012 סיים תואר BA במשחק מ-RADA.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 |  | '71 | ג'ימי |  |
| 2014 | קרועים 2 | The Inbetweeners 2 | פיט |  |
| 2014 |  | Peterman | דייב | שם מקורי In The Blood |
| 2015 | סופרג'יסטיות | Suffragette | מר קאמינס |  |
| 2017 | האיש עם לב הברזל | The Man with the Iron Heart | קארל צ'ורדה |  |
| 2018 | הנוסע | The Commuter | ג'ימי |  |
| 2021 | מילקשייק אבק שרפה | Gunpowder Milkshake | וירג'יל | סרטו של נבות פפושדו |
| 2021 | הדו-קרב האחרון | The Last Duel | אדם לובאל |  |
| 2024 |  | American Star | ריאן |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | עמק האושר | ברט מקנדריק | סדרת טלוויזיה |
| 2015 | אתה, אני והאפוקליפסה | טוד ג'וניור | פרק: "Right in the Nuts" |
| 2015 | Code of a Killer | איאן ונבי | מיני-סדרה |
| 2015 | Banished | טוראי באקלי | מיני-סדרה |
| 2016 | הודיני ודויל | ג'ורג' גאדג'ט | מיני-סדרה |
| 2016 | To Walk Invisible | ברנוול ברונטה | סרט טלוויזיה |
| 2018 | האימה | קורנליוס היקי | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2019 | צ'רנוביל | וסילי איגנאטנקו | מיני-סדרה |
| 2020 | מזמור חג המולד | פרד | פרק: "The Human Beast" |
| 2022 | Red Rose | ריק בנט | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2023 | הזהב (אנ') | מיקי מק'אבוי | תפקיד ראשי; 6 פרקים |
| 2023-הווה | המתים המהלכים: דאריל דיקסון | קווין | תפקיד ראשי; 6 פרקים |
| 2024 | הסוכנות (אנ') | "סבתא" | 5 פרקים |
תפקידים ברדיו

| שנה | שם | תפקיד | ערוץ |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Une Vie | ז'וליין | BBC Radio 4 |
| 2012 | The Loving Ballad of Captain Bateman | דרק / רכב | BBC Radio 4 |
| 2012 | 55 and Over | סם | BBC Radio 4 |
| 2012 | The Christmas Diaries | ג'וזף | BBC Radio 4 Extra |
| 2017 | The Archivist | בן | BBC Radio 4 |
הערות שוליים

↑  "60 seconds With... Adam Nagaitis". BAFTA Guru. 14 באוקטובר 2015. נבדק ב-6 ביוני 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  CelebSiren (2019-05-23). "Adam Nagaitis Bio, Age, Life, Ethnicity, Religion, Nationality, Affair, Wife, Net Worth, Trivia, Vasily of Chernobyl, Wiki". CelebSiren (באנגלית אמריקאית). אורכב מ-המקור ב-22 בספטמבר 2019. נבדק ב-2019-09-22. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "For the love of it – Glass talks to rising star British actor Adam Nagaitis". The Glass Magazine (באנגלית בריטית). 2015-04-15. נבדק ב-2018-05-27.
↑  "Rebecca Doran, b: -". s126831022.websitehome.co.uk. נבדק ב-2019-09-22.
↑  "Kate Nagaitis on Instagram: "The only sibling I'll ever have And a ladder • • • #Siblings #Brother #Family #Ladder #Life"". Blazing Adam. אורכב מ-המקור ב-2019-09-22. נבדק ב-2019-09-22.
↑  "Second tragedy for family - brother". www.chorley-guardian.co.uk (באנגלית). אורכב מ-המקור ב-2019-09-22. נבדק ב-2019-09-22.
↑  "ADAM NAGAITIS". www.nuitmagazine.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-05-27.
↑  "ADAM NAGAITIS ('07) STARS IN HBO MINISERIES "CHERNOBYL"". Stella Adler Studio of Acting. 6 במאי 2019. אורכב מ-המקור ב-2019-09-22. נבדק ב-22 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Adam Nagaitis — RADA". www.rada.ac.uk (באנגלית בריטית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1141935554  LCCN: no2017050400  VIAF: 27150868203722072190   WorldCat (עם VIAF): 27150868203722072190
גאון על הירקון

גאון על הירקון הוא אלבומו של הזמר יהורם גאון, שיצא בשנת 1995 בהפקה מוזיקלית של דני מוסקו.
בשנת 1995 הוציא יהורם גאון את האלבום "גאון על הירקון" שכולל הקלטות חדשות לשירי שלישיית גשר הירקון שהוא עצמו היה חבר בהרכב הראשון שלה.
האלבום יצא על גבי תקליטור (CD) וקלטת כרום.
שירי האלבום

| מס' | שם | מילים | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אל תעברי לבד  | חיים חפר | רוז'ה בורז'ואה | 3:02 |
| 2. | לילה בחוף אכזיב  | נעמי שמר | נעמי שמר | 3:39 |
| 3. | איזה יום יפה  | חיים חפר | רוברט קאמפ וסמואל רוברט גיבסון | 4:01 |
| 4. | אותך  | אורי אסף | יגאל גורדון | 3:03 |
| 5. | סרנדה לך  | נעמי שמר | נעמי שמר | 3:29 |
| 6. | כשאור דולק  | עמוס אטינגר | סשה ארגוב | 3:50 |
| 7. | הגביע  | יורם טהרלב | נחום היימן | 3:01 |
| 8. | הכל בגלל האהבה  | דפנה אילת | מספוסרויקו | 3:03 |
| 9. | העיר באפור  | נעמי שמר | נעמי שמר | 3:19 |
| 10. | אהבת פועלי הבניין  | נעמי שמר | נעמי שמר | 2:43 |
| 11. | איפה הפרחים  | חיים חפר (עברית) | פיט סיגר | 4:43 |
| 12. | איילת אהבים  | נעמי שמר | מאנוס חג'ידאקיס | 3:28 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 41:11 |
עיבודים: שירים: 1–3 - אלדד שרים, שירים: 4–6 - עמיקם קימלמן, שירים: 9–10 - אורי חודורוב, שיר 7 - ננסי ברנדס, שיר 8 - אורי קריב, שיר 11 - ירון גוטפריד, שיר 12 - ירוסלב יעקובוביץ'.
בקלטת: שירים: 1–6 - צד 1, שירים: 7–12 - צד 2.
משתתפים באלבום

הפקה מוזיקלית, ניהול וארגון הקלטות: דני מוסקו.
משתתפים באלבום > נגנים

תופים וכלי הקשה: רן ורד. (מלבד: "סרנדה לך" ו-"כשאור דולק" - תופים: רוני הולן).
גיטרות (קלאסית, חשמלית, ספרדית, אקוסטית, גיטרה 12 מיתרים): אבי סינגולדה.
גיטרה בס: אריה וולניץ.
פסנתר, אורגן האמונד: ירון גוטפריד.
אלט סקסופון: עמיקם קימלמן.
טנור סקסופון: ניצן עין-הבר.
חצוצרות: דורון סילשי, דני מוסקו, אריק דוידוב.
טרומבון: גיל וולפוס, ויטלי אסטרין.
באס טרומבון: שי סביר.
אקורדיאון: איתן שפירא, עוזי רוזנבלט.
בוזוקי: סטאלוס (ב-"הכל בגלל האהבה").
קרנות: דייוויד דותן, מייקל סלטקין (שניהם ב-"איפה הפרחים").
קלרינטים: מיכל באך, שלי דייוויס (שתיהן ב-"איפה הפרחים).
מיתרים: ירון פרנסקי, מירון שוורץ, לב אוצ'יטל, ולדימיר בוגדנובסקי, מרינה גולדפלד, פאבל רשקובסקי, גריגורי ינובסקי, דוד גיחוקיצה, מריאן שוורצבארט, מישה מילנר, אמה מילמן.
ליווי קולי: שמיניית ווקאל (ב-"לילה בחוף אכזיב"), מקהלת העבריים מדימונה (ב-"איזה יום יפה")
סינטיסייזר Yamaha WX7: ירוסלב יעקובוביץ' (ב-"איילת אהבים").
זמרת אורחת: קרן הכט (ב-"איילת אהבים").
משתתפים באלבום > קרדיטים

יצוג וניהול אישי: "טבת הפקות".
מפיק: יהודה רביבו.
הוקלט באולפני "סיגמא", 1995.
עריכה דיגיטלית: דודי רוזנטל.
טכנאי הקלטה ומיקס: גיל בראון.
טכנאי הקלטה: גרי גני.
תאום הפקה: אייל לב.
עוזרת הפקה: מירב לחיאני.
יחסי ציבור: גיל שפר.
עיצוב גרפי: יגאל רפפורט.
תודה ליוסי אלפי.
הערות שוליים

↑  שם המלחין שגוי. המלחין הוא וסיליס קרפטאקיס
דיסוציאציה

ערך זה עוסק במונח מתחום הפסיכולוגיה. אם התכוונתם למונח מתחום הכימיה, ראו .
דיסוציאציה (בעברית: היפרדות או ניתוק) מתארת קשת מצבים בין ריחוק עד לניתוק המודע מרגשות, תחושות, זיכרונות ומסגרות מחשבתיות. דיסוציאציה יכולה לתאר פגיעה זמנית, קלה או חמורה, בקשר המודע של האדם אל המציאות הפיזית או התחושתית שלו אך משמשת גם ככלי טיפולי. במהלך פגיעה דיסוציאציטיבית קיימת פגיעה באינטגרציה בין אחד או יותר ממרכיבי המודעות: זהות, התנהגות, רגש, תחושות וידע.
מצבים דיסוציאטיביים עשויים להופיע במצבים נורמטיביים (כגון שקיעה בהרהורים או בספר, היפנוזה), כתוצאה משימוש בסמים הזייתיים, או בשל מצבים גופניים (כגון אפילפסיה או הרעלה), אולם בצורתם הנפוצה ביותר מופיעים מצבים אלו כתוצאה ממצב דחק או מאורע טראומטי, ועל כן מופיעה בעיקר בצמידות להפרעת דחק פוסט טראומטית. דיסוציאציה מהווה תסמין מרכזי בהפרעות הדיסוציאטיביות.
גורמים

דיסוציאציה היא תגובה הסתגלותית, מנגנון הגנה המופיע במצבי דחק ובמצבים טראומטיים, בהם האדם מוצא את עצמו חסר אונים וחסר יכולת להילחם או לברוח, ולכן משתמש בניתוק על מנת להגן על עצמו. במצבים אלו עשויה להופיע דיסוציאציה על מנת להגן על הנפש ולמנוע את האינטגרציה של החוויה הטראומטית (או היבטים מסוימים שלה) אל תוך המודעות. כאשר השימוש במנגנון זה הופך לדפוס קבוע לאורך זמן, התגובה הדיסוציאטיבית עלולה להפוך להפרעה דיסוציאטיבית - כלומר למצב בו הדיסוציאציה הופכת לפתולוגיה, מופיעה במצבים שאינם טראומטיים בפני עצמם אלא מזכירים ממדים כלשהם של החוויה הטראומטית, ואינה תורמת עוד להגנה על הנפש כי אם פוגמת באיכות החיים ולעיתים אף יוצרת סכנת חיים.
ממצאים מחקריים מצביעים על כך ש-90% מהאנשים הסובלים מהפרעות דיסוציאטיביות דיווחו על היסטוריה טראומטית, וכן על כך שככל שעוצמת הטראומה גבוהה יותר מופיעות יותר תופעות ניתוק. הפרעות אלו שכיחות במיוחד בקרב אנשים שהיו קורבנות לניצול מיני בילדות המוקדמת.
שני מודלים עוסקים בקשר בין הדיסוציאציה הנורמלית לבין זו הפתולוגית: המודל הטיפולוגי שהציע פייר ז'אנה, טוען כי הן שונות זו מזו באופן מהותי וכי דיסוציאציה פתולוגית מופיעה אצל אנשים בעלי נטייה מולדת לכך, שנחשפו לאירוע טראומטי רב עוצמה. לעומת זאת, מודל הרצף טוען כי הדיסוציאציה הנורמלית והדיסוציאציה הפתולוגית הן דרגות שונות של התופעה הממוקמות על רצף אחד.
מודל הרצף מצביע על ארבעה היבטים מרכזיים המשותפים לכל רמות הדיסוציאציה:
מידור - היבט זה מתייחס לתופעה לפיה מידע עולה למודעות רק בהקשרים ספציפיים ואינו נגיש למודעות בהקשרים אחרים. דוגמה למידור נורמטיבי היא היכולת לשכוח טרדות הקשורות בחיים האישיים בעת השהות בעבודה. במצבי טראומה חריפים, המידור יכול להופיע כשתי מערכות נפרדות של ידיעה, זהות ורגש, המאפשרות למשל לראות בגורם הפוגע גם גורם מיטיב, או לאמץ סיפור חיים שלא כולל את הטראומה ולדבוק בו על פני סיפור החיים האמיתי.
אוטומטיזציה - היכולת לבצע משימה ללא מודעות לשלבי הביצוע. דוגמה לכך היא נהיגה אוטומטית המתבצעת תוך כדי נדידת המחשבות לעניינים אחרים. אנשים שחוו טראומה מדווחים לעיתים שהצליחו לתפקד במהלכה מבלי לחשוב על כך ומבלי יכולת לשחזר את מחשבותיהם ורגשותיהם באותה העת.
דמיון והיפנוזה - היכולת להתרכז בגירוי אחד ולסנן גירויים שאינם רלוונטיים, למשל בעת חלימה בהקיץ או הרהורים. יכולת זו מפותחת במיוחד בקרב ילדים. בעת אירוע טראומטי עשויים הקורבנות, בעיקר ילדים, לשקוע בדמיונות ובאמצעותם להתרחק מהמציאות, וכן לדמיין שפגיעות גופניות אינן קיימות ובכך להרחיק את הכאב מן המודעות.
מצבי אני - מערכים מאורגנים ומובחנים של התנהגויות וחוויה, שמרכיביהם קשורים אלה לאלה סביב עקרון משותף. באופן נורמטיבי קיימים במקביל מצבי "אני" שונים, כגון התנהגות שונה בבית ובבית הספר או בעבודה, אך הגבולות ביניהם חדירים, כלומר - בעת השהות במצב אחד קיימת מודעות למצבים האחרים. לעומת זאת, כתוצאה ממצבים טראומטיים מתמשכים, עלולים להופיע מצבי אני שונים שהגבולות ביניהם נוקשים ובלתי חדירים, כלומר ללא מודעות הדדית.
מצבים רפואיים כמו פגיעת ראש קשה (Traumatic brain injury), יכולים גם הם לגרום לסוגים שונים של חוויות דיסוציאטיביות (בעיקר אמנזיה).
מצבי דיסוציאציה פתולוגיים

לצד תפקידה של תופעת הדיסוציאציה בארגון חוויית המציאות האנושית, ישנן מספר תופעות דיסוציאטיביות המוגדרות כהפרעות נפשיות:
הפרעת דפרסונליזציה / דה-ראליזציה: בעבר (DSM-IV-TR) נחשבו שתי ההפרעות לנפרדות זו מזו. ב-DSM-5 הן אוחדו להפרעה אחת עם שתי צורות הופעה, זו של דפרסונליזציה וזו של דראליזציה. דפרסונליזציה היא מצב בו האדם חש כאילו הוא מתבונן בגופו מבחוץ. בדה-ראליזציה ישנם עיוותים שונים בתפיסת הזמן והמרחב (לדוגמה תחושה שהמציאות עברה להילוך איטי).
הפרעת זהות דיסוציאטיבית: הפרעה קשה זו המכונה גם בשם העממי "פיצול אישיות" מתאפיינת בהיווצרות אישיויות נפרדות המתקיימות בו זמנית אצל אותו אדם.
אמנזיה דיסוציאטיבית: היא סוג מסוים מאוד של שכחה, או חוסר יכולת לזכור אירועים הקשורים לאירוע טראומטי. אמנזיה רטרוגריידית - מתייחסת לתקופה שקדמה לאירוע, בעוד שאמנזה אנטרוגריידית מתייחסת לתקופה שמהתרחשות האירוע ואילך.
פוגה דיסוציאטיבית: פוגה בצרפתית משמעותה בריחה. מצב זה מתאפיין בכך שהאדם עוקר מההקשר הקודם של חייו, נוסע הרחק ומתחיל חיים חדשים, ללא כל יכולת לזכור פרטים מחייו הקודמים (גם לא שמות ילדיו או תמונותיהם). ב DSM IV TR נחשבה הפוגה להפרעה עצמאית. ב DSM 5 היא הפכה למאפיין (Specifier) של אמנזיה דיסוציאטיבית.
לקריאה נוספת

Sar, Vedat - editor; Middleton, Warwick - editor; Dorahy, Martin J, Global perspectives on dissociative disorders: individual and societal oppression / edited by Vedat Şar, Warwick Middleton and Martin Dorahy, Routledge 2014
מיקי דורון; טראומה והטיפול בה הוצאת המחבר, 2016
יעל להב וזהבה סולומון (עורכות), משחזור לזיכרון, טיפול בטראומה נפשית, רסלינג, 2019.
חידת הדיסוציאציה, אליעזר ויצטום (מחברים שותפים: נצר דאי, ד"ר אילה דאי-גבאי), אור עקיבא: איתי בחור - הוצאה לאור, 2020.
על הבסיס המוחי לדיסוציאציה ראו: Vesuna, S., Kauvar, I.V., Richman, E. et al. Deep posteromedial cortical rhythm in dissociation. Nature 2020
הערות שוליים

1 2  ענת גור, השלכות נפשיות ארוכות טווח בנשים נפגעות תקיפה מינית
↑  טראומה והמוח האנושי
↑  דיסוציאציה, בלקסיקון הפסיכולוגי בטיפולנט
↑  ספקטרום ההפרעות הדיסוציאטיביות: סקירה של אבחון וטיפול
1 2 3 4 5 6  אלי זומר, טראומות ילדות והפרעות ניתוק
↑  American Psychiatric Association, Dissociative Disorders, Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM–5), WDC: American Psychiatric Association, 2013, עמ' 291-308
| טראומה נפשית |
| --- | --- | --- |
| מצבי טראומה | סכנת חיים • אלימות • התעללות • אונס • אלימות מינית • מלחמה • טרור  • קרב • תאונת דרכים • טראומה גופנית • שכול • שוד  • אסון טבע • שרפה • הגירה |  |
| מאפייני טראומה | מצוקה נפשית • חרדה • פחד • דאגה • בכי • חוסר אונים • אימה • תבהלה • עוררות • טריגר •  הימנעות • התמודדות ממוקדת הימנעות • רומינציה • מחשבות פולשניות • מחשבות אילו • אשמת שורדים • האשמה עצמית (אנ') • האשמה (אנ') • אשמה (רגש) |  |
| תגובת דחק | דחק • תגובת הילחם או ברח • מערכת העצבים הסימפתטית • ציר ה-HPA • עומס אלוסטטי |  |
| הפרעות | הפרעות הקשורות לטראומה וגורמי דחק • נפגע חרדה • הפרעת דחק חריפה • הפרעת דחק פוסט-טראומטית • הפרעה פוסט-טראומטית מורכבת • טראומה משנית • הפרעת הסתגלות • הפרעת חרדה • התקף חרדה • ביעותי לילה • נדודי שינה • דיסוציאציה • פלשבק • הפרעת דה-פרסונליזציה • הפרעת דה-ריאליזציה |  |
| גורמי חוסן | חוסן נפשי • רשת חברתית • דתיות • מודל רגישות-דחק • מודלים של תורשה, סביבה והתפתחות • סטטוס חברתי • שונות קצב לב |  |
| התמודדות | התמודדות • צמיחה פוסט-טראומטית • תמיכה חברתית • עזרה עצמית • פעילות גופנית • טכניקות הרפיה • מדיטציה טרנסצנדנטלית • אימוני נשימה • הסחת דעת • אסקפיזם |  |
| תרופות | תרופות נוגדות דיכאון • סרטרלין • פרוקסטין • ונלפקסין • פלואוקסטין • קנאביס |  |
| טיפול נפשי | טיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית • עזרה ראשונה פסיכולוגית • מודל מעש"ה • קבוצת תמיכה • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי ממוקד בטראומה (אנ') • טיפול בעיבוד קוגניטיבי • EMDR • תרפיית חשיפה ממושכת |  |
| עמותות | ער"ן • נט"ל |  |
בניין סנסור

| --- | --- |
בניין סנסור וכיכר ציון, 2008
בניין סנסור וכיכר ציון, 2008
 מידע כללי
 סוג:  בניין 
 שימוש:  משרדים ומסחר
 מיקום:   ירושלים
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1929
 תאריך פתיחה רשמי:  1931 
 סגנון אדריכלי:  הסגנון האקלקטי בארץ ישראל
 מידות
 קומות:  3
 
 קואורדינטות:  31°46′55″N 35°13′10″E﻿ / ﻿31.78203333°N 35.21938333°E﻿ / 31.78203333; 35.21938333
  (למפת ירושלים מוגדלת) בניין סנסור(למפת ירושלים רגילה) בניין סנסור(למפת הרי ירושלים רגילה) בניין סנסור(למפת הרי ירושלים מוגדלת) בניין סנסור
 
בית סנסור, כיכר ציון בשנות ה-30
חזית בית סנסור
שם הבניין ומקימיו מעל הכניסה לבנק לאומי
בניין סנסור הוא בניין משרדים ומסחר בכיכר ציון, בפינת הרחובות יפו ובן-יהודה במרכז העיר ירושלים. הבניין נבנה בשנים 1928–1931 על ידי איש העסקים הפלסטיני נוצרי כמאל מיכאיל סנסור, ובמשך שנים רבות היה מהגדולים והמפוארים שבבנייני המשרדים בירושלים. המבנה הוא דוגמה לבנייה הערבית בירושלים בתחילת המאה ה-20, המתבססת על ערכים ואדריכלות אירופאיים.
רקע היסטורי

בתקופת המנדט הבריטי התפתחה ירושלים לעיר מרכזית ומודרנית השואפת לאמץ סטנדרטים אירופאים, לאחר שבתקופה העות'מאנית הייתה עיר שדה משנית בחשיבותה. מוסדות חיוניים לעיר מודרנית, כגון משרדים, בנקים, בתי קולנוע, חנויות מלונות ובתי קפה נפתחו עבור אוכלוסיית העיר, תיירים ופקידי הממשל החדש.
מרכז העיר החדשה החל להתפתח, בתחילה לאורך רחוב יפו, שהיה גם בתקופה העות'מאנית עורק החיים והמסחר של ירושלים שמחוץ לחומות. חנוכת רחוב המלך ג'ורג החמישי ורכישת הקרקעות באזור הידוע כ"משולש" (רחוב יפו - רחוב המלך ג'ורג' - רחוב בן-יהודה) על ידי חברת הכשרת היישוב מידי הכנסייה היוונית-אורתודוקסית הובילה ליצירת מרכז העיר המוכר היום.
חברת הכשרת היישוב שכרה את שירותי האדריכל ריכרד קאופמן לנהל את חלוקת השטח לחלקות. לאחר דחיות ועיכובים, שנבעו בעיקר מחילוקי דעות עם הרשויות המקומיות נמכרו החלקות למשקיעים.
את המגרש עליו נבנה בניין סנסור רכשה חברה "קהיליית ציון" שבבעלות יהודים אמריקאים. בתחילת שנות ה-20 נקלעה החברה לקשיים כלכליים והמגרש נמכר למרי ויניק, מיליונרית אמריקאית. את העסקה חתם עורך הדין דב יוסף, לימים שר בממשלות ישראל.
בשנת 1928 מכרה מרי ויניק את החלקה לאיש עסקים ערבי ויצרן סיגריות מבית לחם, כמאל מיכאיל סנסור. סנסור היגר לסן סלוודור ושם הקים בית חרושת לסיגריות, ואחרי שהתעשר חזר לארץ והקים בבית לחם מפעל לסיגריות בשם "צ'מפיון". מרווחיו אלו הוקם בית סנסור. הוצאות לרכישת השטח והבנייה הסתכמו ב-1,500,000 דולר, סכום עתק באותו זמן.
תכנון ובנייה

סנסור בנה בניין גדול השוכן מדרום וממזרח לרחוב יפו, וממערב לרחוב לונץ אליו פתוחה אחת מכניסות הבניין, ומצפון לרחוב בן יהודה, אליו פונה הכניסה השנייה. הבניין תוכנן מלכתחילה לשמש כבניין משרדים, וזאת בניגוד לבניינים אחרים במרכז העיר שתוכננו לשמש כבנייני מגורים (עם חנויות בקומת קרקע).
הבניין תוכנן ונבנה על ידי חברת האחים סמאחה מלבנון ונבנה בסגנון אקלקטי. שולבו בו אלמנטים קישוטיים בסגנון רוקוקו - כותרות מסוגננות, עיטורים מעולם הצומח והחי, ועיטורים המזכירים בתים מתקופת הרנסאנס, סגנון פופולרי בבנייה הערבית באותה תקופה. בעת בנייתו נחשב הבניין למפואר ביותר. למבקרים בו שמורה החוויה של השוטטות במסדרונות צרים, שדלתות לחדרי משרד ניצבים משני צידי המסדרון הנמתח במעגל סביב חדר מדרגות מרכזי.
בחזית הפונה לכיכר ציון, מעל הפתח הראשי הפונה לכיכר ציון, מוצב לוח אבן סגלגל ועליו מונצח שמו של מקים הבניין.
שלטונות המנדט נתנו לכיכר המרכזית עליה צופה הבניין את השם "רחבת סנסור", אולם השם "כיכר ציון" דבק בכיכר בזכות קולנוע ציון הפופולרי.
תכנון ובנייה > הגבהת הבניין

בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 חברת "הכשרת הישוב", שרכשה את הבניין, יזמה תוכנית להוסיף עוד ארבע קומות על השלוש הקיימות. עיריית ירושלים הסכימה עקרונית, אך הציבה שורת תנאים: להכשיר מקומות חניה נוספים במרכז העיר, לשפץ את בניין "סנסור" מבחוץ ולנקותו בחול, לשפץ את המסדרונות בבניין, להתקין בו מעלית וכן ליצור מעבר ציבורי בין רחוב בן יהודה לרחוב לונץ דרך הבניין. האדריכל דוד קרויאנקר, שעבד אז במחלקת מהנדס העיר, הכין תוכנית כללית להגבהת הבניין ולפיה תימשך הבנייה באותו אופן, שבו נבנו הקומות התחתונות ובאותו אופי. הקשתות והקישוטים המעטרים את קומתו העליונה של הבניין, יוסרו בשלמותם יועתקו, לפי אותה תוכניות אל הקומה העליונה החדשה. ביולי 1989, ועדת המישנה לתכנון ובנייה של עיריית ירושלים אישרה להפקדה להתנגדויות את התוכנית להגבהת הבניין בארבע קומות, שיוסיפו לבניין 5,000 מ״ר של משרדים. אך חברת "הכשרת הישוב", לא מימשה תוכנית זו.
בתחילת העשור השני של המאה ה-21 ביקשה "הכשרת היישוב" לאשר תוכנית חדשה להגבהת הבניין, הפעם פי שלושה. במטרה להקים מלון של 114 חדרים וכן דירות מגורים זעירות של 45 מ"ר על גבי הבניין. לפי תוכנית זו הבניין המקורי יישאר שלם, ובשטח החצר הפנימית יוקם מבנה חדש, שיוסיף שש קומות לבניין. הוועדה המקומית אישרה את התכנית, אך הוועדה המחוזית דחתה אותה עקב חשיבותו ההיסטורית של המבנה.
על פי דיווחי חברת "הכשרת היישוב" לבורסה לניירות ערך בתל אביב במאי 2022, היא עדיין מבקשת לקדם תוכנית בניין עיר לתוספת זכויות בשטח של כ-35,000 מ"ר למגורים מעל הבניין.
לקריאה נוספת

ג' ביגר 'קווים בהתפתחותה של ירושלים בעשור הראשון לשלטון הבריטי' א' שאלתיאל (עורך), פרקים בתולדות ירושלים בזמן החדש יד בן צבי, ירושלים תשמ"א.
ד' קרויאנקר, אדריכלות בירושלים – הבנייה בתקופת המנדט הבריטי כתר, מכון ירושלים, ירושלים 1989.