stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הישרדות הפיליפינים
מאפיינים ייחודיים

מספר מתמודדים - בעונה זו השתתפו 25 מתמודדים לעומת 20 בעונות הקודמות, וכל שבט כלל 9 מתמודדים לעומת 10 בעונות הקודמות.
רביעיית גמר - בעונה זו הגיעו 4 מתמודדים לגמר במקום 3 כמו בעונות הקודמות.
האי הנעלם - אי שבו נמצאים 7 מתמודדים שהודחו בפרק הראשון ולא נכנסו למשחק באופן ישיר, אך ניתנה להם הזדמנות להיכנס למשחק בהמשך. בכל פעם שהודח מישהו מהמשחק, הוא הצטרף לאי הנעלם ובמקומו מודח מישהו מהאי הנעלם. בסופו של דבר מי שהוחזרו למשחק אלו ריקי שמש, טל כהן, ליעד פרקש ואביטל אייסמן.
חלוקה לשבטים - נעשתה על ידי המתמודדים בשונה מהעונות הקודמות בהן ההפקה בחרה את חלוקת השבטים.
דו-קרב - בשלב השבטים הנפרדים, כל שבט בחר מתמודד אחד שיצא למשימה מול המתמודד של השבט השני, המתמודדים שנבחרו מתמודדים על פרס והמתמודד שזוכה מביא לשבטו את הפרס. בשלב השבט המאוחד, נבחרו שני מתמודדים לשחק בדו-קרב כאשר המנצח זוכה בחצי פסלון חסינות. הוא יכול להשתמש בו אם ינצח גם במשימת הדו-קרב הבאה או אם ישתף פעולה עם מחזיק חצי הפסלון השני כאשר כל חצי פסלון תקף לשתי מועצות בלבד.
משימת וטו - בדומה לעונה השנייה, הזוכה במשימה זו, היה יכול למנוע את זכות ההצבעה לאחד מחברי השבט במועצת השבט.
אירועים בולטים

שלושה מתמודדים פרשו מיוזמתם בעקבות התנאים הקשים, ומתמודדת אחת נאלצה לפרוש עקב פציעה.
רופרט בונהם, אחד המתמודדים הפופולריים ביותר בתוכנית המקור האמריקאית, התארח בתוכנית.
מתמודדים

בעונה זו השתתפו 25 מתמודדים כאשר 7 מתמודדים הודחו ולא נכנסו לאף אחד מהשבטים. ולבסוף כל שבט כלל 9 מתמודדים.
| מתמודד | שבט מקורי | חילוף שבטים | שבט מאוחד | הדחה | האי הנעלם |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אורי לפיד 32, תל אביב-יפו | ללא |  |  | 01 !הודחה יום 1 | 01 !מפסידה קרב 1 יום 3 |
| איתן ברנט 23, הרצליה | ללא |  |  | 05 !לא קיבל אמון יום 2 | 02 !פרש יום 6 |
| לירן גלעדי 23, קיסריה | ללא |  |  | 03 !לא קיבל אמון יום 2 | 03 !מפסיד קרב 2 יום 9 |
| נועה ווינטראוב 26, רעננה | קאראו |  |  | 09 !מודחת שנייה יום 7 | 04 !מפסידה קרב 3 יום 12 |
| מיטל בן דוד 31, קריית אונו | קאראו |  |  | 08 !מודחת ראשונה יום 4 | 05 !הפסידה באתגר יום 14 |
| יעל צוקר 23, תל אביב-יפו | קאראו |  |  | 11 !מודחת רביעית יום 13 | 06 !הפסידה באתגר יום 14 |
| מירב פישלזון 44, תל אביב-יפו | ללא |  |  | 06 !לא קיבלה אמון יום 2 | 07 !הפסידה באתגר יום 14 |
| טל (טלכו) כהן שב למשחק | ללא |  |  | 07 !לא קיבל אמון יום 2 | 08 !מנצח 1 יום 14 |
| אביטל אייסמן שבה למשחק | ללא |  |  | 04 !לא קיבלה אמון יום 2 | 09 !מנצחת 2 יום 14 |
| ליעד פרקש שבה למשחק | ללא |  |  | 02 !לא קיבלה אמון יום 2 | 10 !מנצחת 3 יום 14 |
| ריקי שמש שבה למשחק | טינאגו |  |  | 10 !מודחת שלישית יום 10 | 11 !מנצחת 4 יום 14 |
| יעקוב קריספל 40, חיפה | טינאגו | טינאגו |  | 12 !פונה רפואית יום 20 | 12 ! |
| אינה בקלמן 19, גן יבנה | טינאגו | קאראו |  | 13 !מודחת חמישית יום 20 | 13 ! |
| אביטל אייסמן 23, חדרה | ללא | קאראו |  | 14 !פונתה רפואית יום 21 | 14 ! |
| נטלי ניב 28, נהריה | קאראו | טינאגו |  | 15 !פרשה יום 23 | 15 ! |
| טל בן דוד 29, שדות ים | טינאגו | טינאגו |  | 16 !מודח שישי יום 26 | 16 ! |
| אבי רז 27, מבשרת ציון | קאראו | קאראו |  | 17 !מודח שביעי יום 29 | 17 ! |
| טל אנגלנדר 30, תל אביב-יפו | טינאגו | קאראו | מנסאקה | 18 !מודח שמיני מושבע 1 יום 33 השורד האהוב | 18 ! |
| חנוך בודין 46, נס ציונה | קאראו | קאראו | מנסאקה | 19 !מודח תשיעי מושבע 2 יום 36 | 19 ! |
| זיו גלברט 39, מגדים | קאראו | טינאגו | מנסאקה | 20 !מודח עשירי מושבע 3 יום 39 | 20 ! |
| ריקי שמש 33, גן שורק | טינאגו | קאראו | מנסאקה | 21 !מודחת אחת עשרה מושבעת 4 יום 42 | 21 ! |
| אביגיל פרל 25, תל אביב-יפו | טינאגו | טינאגו | מנסאקה | 22 !מודחת שתים עשרה מושבעת 5 יום 45 | 22 ! |
| אוהד טייב 23, ראשון לציון | טינאגו | טינאגו | מנסאקה | 23 !מודח שלושה עשר מושבע 6 יום 45 | 23 ! |
| ליעד פרקש 22, רמת ישי | ללא | טינאגו | מנסאקה | 24 !מודחת ארבע עשרה מושבעת 7 יום 48 | 24 ! |
| הדס הורנבלס 27, אלקנה | קאראו | קאראו | מנסאקה | 25 !מודחת חמש עשרה מושבעת 8 יום 51 | 25 ! |
| טל (טלכו) כהן 29, חיפה | ללא | טינאגו | מנסאקה | 26 !מודח שישה עשר מושבע 9 יום הגמר | 26 ! |
| ליאורה גולדברג 50, רעננה | טינאגו | קאראו | מנסאקה | 27 !מקום שלישי | 27 ! |
| טום (טומי) אלתגר 23, גני תקווה | טינאגו | טינאגו | מנסאקה | 28 !מקום שני | 28 ! |
| שי אראל 31, קריית אתא | קאראו | קאראו | מנסאקה | 29 !השורד האחרון | 29 ! |
הופעות עתידיות

אביגיל פרל וטל אנגלנדר חזרו להתחרות בעונה הרביעית של התוכנית; הישרדות אולסטארס: אוהדים נגד שורדים.
↑  נועה, ריקי ואורי הפסידו באתגר הראשוני; הן התחרו באתגר שני שבו שתי הזוכות יהפכו לקפטניות של השבט, בעוד המפסידה תישלח אל האי הנעלם.
טבלת הצבעות > האי הנעלם

הצבעות שנערכו באי הנעלם:
| האי הנעלם> פרק # | האי הנעלם> 1 | האי הנעלם> 2 | האי הנעלם> 3 | האי הנעלם> 4 | האי הנעלם> 9 | האי הנעלם> 9 | האי הנעלם> 9 | האי הנעלם>  | האי הנעלם>  | האי הנעלם>  | האי הנעלם>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יום # | 3 | 6 | 9 | 12 | 14 | 14 | 14 |  |  |  |  |
| מודח | אורי | איתן | לירן | נועה | מיטל | יעל | מירב |  |  |  |  |
| הצבעות | 0–3 | ללא | 0–3 | 1–3 | ללא | ללא | ללא |  |  |  |  |

| מצביע | הצבעה | הצבעה | הצבעה | הצבעה | תוצאה | תוצאה | תוצאה |  |  |  |  |
| טלכו | אורי |  | – | ללא | ללא | ללא | ללא |  |  |  |  |
| ליעד | אורי |  | לירן | נועה | ניצחה | ניצחה | חזרה |  |  |  |  |
| ריקי |  |  |  | נועה | ניצחה | ניצחה | חזרה |  |  |  |  |
| אביטל | – |  | לירן | – | ניצחה | ניצחה | חזרה |  |  |  |  |
| מירב | ללא |  | לירן | נועה | ניצחה | ניצחה | הפסידה |  |  |  |  |
| יעל |  |  |  |  | הפסידה | הפסידה |  |  |  |  |  |
| מיטל |  |  | ללא | טלכו | הפסידה | הפסידה |  |  |  |  |  |
| נועה |  |  | – | ללא |  |  |  |  |  |  |  |
| לירן | אורי |  | ללא |  |  |  |  |  |  |  |  |
| איתן | – |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| אורי | ללא |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
↑  ללא הצבעה; איתן פרש מהמשחק.
↑  שבעת תושבי האי הנעלם האחרונים התמודדו באתגר דו-שלבי כדי לחזור למשחק.
1 2 3 4 5  כאשר שלושה קולות נקראו לגירוש שורד מהאי הנעלם, לא היה בצורך לקרוא את קול זה.
1 2 3 4 5 6  שורד זה הועמד לגירוש מהאי הנעלם, לכן נפסל מלהצביע.
↑  שבעת תושבי האי הנעלם האחרונים נשאלו לבחור ביניהם את "השחקן החברתי הטוב ביותר". טלכו נבחר ולכן חזר אוטומטית למשחק.
1 2 3  חזרה למשחק לאחר שניצחה במשימה האחרונה של האי הנעלם.
הערות שוליים

↑  יוני פרת, ‏"הישרדות 3" תעלה ב-29 באוגוסט, באתר ‏מאקו‏, 11 באוגוסט 2009
↑  יפעת הללי, ‏נשבענו זה לזו ברגע של פרידה, באתר ‏מאקו‏, 25 בפברואר 2009
↑  ערן סויסה, הסתיימו צילומי העונה השלישית של "הישרדות", באתר nrg‏, 2 במאי 2009
↑  מערכת הישרדות, הכירו את השבטים, נענע 10, 20 באוגוסט 2009
↑  טל אנגלנדר, חנוך, זיו, ריקי, ליעד, טל כהן
↑  אביגיל, אוהד, הדס
↑  גיא גולד, החיים קשים בפיליפינים, באתר nrg‏, 22 ביוני 2009
| הישרדות |
| --- | --- | --- |
| מנחה | גיא זו-ארץ (2007–) |  |
| עונות | 2007–2008: האיים הקריביים • 2008–2009: איי הפנינה • 2009: הפיליפינים • 2010: אולסטארס • 2011: איי קמרינס • 2012: VIP • הונדורס • 2017: פאלאוון • 2019: VIP‏ 2 • 2020: VIP‏ 3 • 2021: VIP‏ 4 • 2022–2023: מנילה |  |
| זוכים | נעמה קסרי (האיים הקריביים) • אריק אלפר (איי הפנינה) • שי אראל (הפיליפינים) • נתן בשבקין (אולסטארס) • אירית רחמים-בסיס (איי קמרינס) • איתי שגב (VIP) • לירון (טילטיל) אורפלי (הונדורס) • ענבר פיניאבסקי-בסון (פאלאוון)  • ג'ובאני רוסו (VIP 2) • אסי בוזגלו (VIP 3) • אלה אייבינדר (VIP 4) • אלית מוסאיוף (מנילה) |  |
המטבח השוודי

צלחת בארוחת סמרגוסבורד
המטבח השוודי (שוודית:  Svenska köket)הוא כינוי לסגנון המאכלים המקובל בשוודיה, המטבח השוודי הוא עשיר בטעמיו וייחודי למדי בסגנונו. במטבח השוודי נעשה שימוש רב בחומרי הגלם הטבעיים המצויים בארץ, ובמקורות המים במדינה - חופי הים נהרות ואגמים, ובנוסף בחומרי גלם המצויים ביערות רחבי הידיים במדינה. המנות המסורתיות הנאכלות בשוודיה כוללות במרכיביהן לרוב: דגים, בשר, פירות יער (לרבות מרק אוכמניות) ותפוחי אדמה. למרות שהמטבח השוודי חולק מאפיינים דומים רבים עם מטבחים סקנדינבים אחרים, ניתן למצוא מספר מאפיינים ייחודיים במטבח השוודי אשר אינם מצויים במטבחים אחרים למשל: חביתיות שוודיות.
ארוחה שוודית

ארוחה שוודית טיפוסית תכלול במרכזה לרוב: דגים, בשר, ביצים וירקות כגון: סלק, בטטה ולפת. בנושא השתייה השוודים הם צרכנים נלהבים של משקאות כהילים, ורשת מכירת האלכוהול במדינה נמצאת בבעלות הממשלה והצריכה מעוגנת בחוקים נוקשים. משקאות מסורתיים הם מסוג ברנווין (Brännvin, "יין שרוף"), הקרוב לוודקה, ובאירועי חג נוהגים לשתות אותם כשנאפס (כוס קטנה של משקה מחוזק ולעיתים מתובל). אקווביט (Akvavit) הוא ברנווין עם תוספת קימל ושמיר. נוסף על משקאות חריפים נהוג להגיש בארוחת הצהריים השוודיות כוס חלב. ארוחת הדגל השוודית היא קציצות הבשר המפורסמות שלה (בשוודית: köttbullar), את קציצות הבשר נהוג להגיש עם רוטב, פירות יער או ריבה בעיקר מסוג "blåbar", פירה וחמוצים. בשר הקציצות משתנה בהתאם לטעם אישי: יש הנוהגים להכינו מבשר חזיר, בקר ואף אייל הצפון.
בארוחות הבוקר השוודיות לרוב יוגשו כריכים וקרקרים למריחה, לצד ממרח של ביצי דגים או דג הרינג. הכריכים והלחמים השוודיים הנפוצים הם Knäckebröd - הלחם השוודי המסורתי. הלחם השוודי הוא קרקר חום קשיח שעליו נוהגים למרוח: ממרח דגים, חמאה, גבינות קשות ונקניקיית פאלון מדלרנה - בצפון המדינה נהוג להכין את הנקניק מבשר איילים. בנוסף הכריך השוודי המסורתי הנקרא "smorrebröd" הוא כריך מלחם שיפון חום, אשר נהוג להניח עליו ביצה, חסה, עגבניות, מיונז, שרימפס קר ורוטב שמיר. המנות הנפוצות בממלכה בעיקר בארוחות בוקר ובוהוריים.
מאכל נוסף המאופיין עם המטבח השוודי הוא כרוב שוודי - כרוב אדום קצוץ בתוספת מיונז, השוודים אוכלים אותו כתוספת למגוון גדול של מנות, כגון בשרים, דגים, כריכים ועוד.
בנוסף, בארוחות הנאכלות בעיקר בחודשי החורף נהוג להגיש מרקים כאשר המרק המוכר של השוודים הוא מרק הכופתאות "Kroppkaka" את הכופתאות נוהגים להכין לרוב מקמח ומתפוחי אדמה, והוא מאוד מזכיר קניידלך. אך לרוב נוהגים להגיש את הכופתאות ללא המרק, אלא בצלחת יחד עם ריבת פירות יער. כמו כן בחודשי החורף נפוצים מאוד בשוודיה תבשילי הקדרה, וביום מרטין הקדוש החל בנובמבר נוהגים להכין אווז ממולא ורסק תפוחי עץ ירוקים.
נקניק מסוג פרינסקורב ידוע מהמאה ה-19 ומוגש עם מנת חרדל.
ארוחת מנחה בשוודיה - Fika, היא זמן בילוי נפוץ בשוודיה במהלך היום בו נהוג לשתות קפה או כל משקה מעורר אחר לצד מאפים מתוקים, כגון; דניש קינמון, כדורי שוקולד, פשטידות ועוגות גבינה.
קינוחים שוודים נפוצים מאוד במדינה, ביניהם ממתקים העשויים מעצמות דגים הנקראים "Polkagris". הממתק נאכל בעיקר בימי שבת על פי המסורת העממית, ונקרא בהתאם "godis-dagen" (יום הממתקים). בנוסף, נוהגים השוודים להגיש את עוגת הנסיכה השוודית "prinsesstårta" בתום כל ארוחה. קינוחים נוספים בשוודיה הנאכלים גם במועדים מיוחדים בשנה: מאפה "Semla" המזכיר מעט סופגניה, ונאכל בעיקר ב"יום שלישי השמן" הנקרא בשוודית "Fettisdagen". חביתיות (פנקייקים) בתוספת קרמל וופל שוודי נוהגים לאכול בעשרים וחמישה במרץ חג הבשורה, אשר נקראה בהתאם בשוודיה יום הוופל "våffeldagen". קינוח נוסף הוא "Lussebulle" מאפים ממולאים בזעפרן הנאכלים ב-13 דצמבר ביום חגה של לוצ'יה הקדושה.
סמרגוסבורד

גולת הכותרת של הקולינריה השוודית היא הסמרגוסבורד (Smörgåsbord), הגרסה השוודית לארוחת בופה. זו סעודת מזנון עשירה הכוללת שלל מנות חמות וקרות, גבינות, דגים ובשרים. אף על פי שסמרגוסבורד יכול להיות מוגש לאורך כל השנה, באופן מסורתי נוהגים להגישו בעיקר בחורף, במשך העונה של חג המולד.
ארוחת סמרגוסבורד שוודית מסורתית כוללת הן מאכלים קרים הן חמים. בדרך כלל יהיו בה מאכלים שוודיים מובהקים: בתבשילים קרים יהיו לרוב סוגי הרינג, סלמון, צלופח ודגים אחרים. כמו כן יוגשו מאכלים חמים הכוללים בין היתר שוטבולר (Köttbullar) - כדורי הבשר השוודיים המפורסמים - נקניקיות ובשרים אחרים. לחם, חמאה וגבינה הם תמיד חלק מהארוחה. לעיתים כלולות בסמרגוסבורד גם מנות קינוח.
בחגים ומועדים > חג המולד

בעונת חג המולד מוגש סוג מיוחד של סמרגוסבורד היא יוּלבורד (בשוודית: julbord) - ארוחת חג המולד המקובלת בסקנדינביה. המילה julbord מורכבת מהמילים jul - פסטיבל החורף שמקורו פגאני אשר התמזג והפך להיות מזוהה עם חג המולד, ו-bord : שולחן. היולבורד הוא גולת הכותרת של המטבח השוודי ומכיל את כל מטעמיו. כמו בסמרגוסבורד, יולבורד טיפוסי כולל שלוש מנות. התבשילים מייצגים התמחויות מקומיות ומשפחתיות. המנה הראשונה תכלול לרוב מגוון דגים, בעיקר מליח כבוש (סורסטרומינג) וגרבלקס. ישנם שילובים מקובלים כגון מליח עם תפוחי אדמה מבושלים וביצים קשות ולצידו משקה חריף כגון שנאפס, ברונבין או אקווביט, לעיתים בתוספת תבלינים. תבשילים מסורתיים אחרים הם צלופח מעושן, רולמופס, סלט מליח, מליח אפוי, כריכוני סלמון מעושן וסרטן, המלווים ברטבים ומטבלים.
בצלחת בארוחת סמרגוסבורד המנה השנייה כוללת לרוב מגוון בשרים קרים פרוסים, העיקרי שבהם הוא "שינקן חג המולד" המוגש עם חרדל. בנוסף מוגשים נקניקיות ביתיות, Leverpostej - פטה כבד חזיר ומספר סוגי בשר ראש חזיר. מקובל להגיש לצד הבשרים גבינות פרוסות, מלפפונים חמוצים, לחם, קרקרים וחמאה.
המנה השלישית כוללת תבשילים חמים. נהוג להתחיל את המנה השלישית בטבילת לחם בציר של "שינקן חג המולד". מקור מנהג זה בזמנים בהם הלחם אוחסן לתקופות ארוכות והתקשה. מנות חמות מקובלות הן köttbullar- כדורי בשר שוודים, prinskorv - נקניקיות מטוגנות קטנות, revbenspjäll - צלעות חזיר צלויות, וקדרת תפוחי אדמה חמה, המכונה "Janssons frestelse" - "פיתויו של יאנסון", הכוללת שכבות של "גפרורי" תפוח אדמה, שמנת, בצל ודגי סרדין. מנות נוספות הן fläskkorv - נקניקיות חזיר, חזיר מעושן, נקניקיות isterband (המכילות בשר חזיר, תפוחי אדמה וגריסי שעורה), kåldolmar - כרוב ממולא, שעועית אפויה, אומלט ממולא שרימפ או פטריות מוקרם ברוטב בשמל. בין התוספות המוגשות לצד המנות החמות: סלט סלק במיונז ונזיד כרוב חם. תבשיל נפוץ פחות הוא קריש רגלי חזיר. לוטפיסק הוא דג משומר (העשוי למשל מבקלה) שלצידו תפוחי אדמה מבושלים, רוטב בשמל סמיך ואפונה ירוקה, מוגש עם המנה השלישית או כמנה רביעית נפרדת. הוא מוגש גם בארוחת הערב ביום שלאחר היולבורד. לקינוח היולבורד מגישים risgrynsgröt - פודינג אורז זרוי אבקת קינמון. מקובל לטמון שקד בקערת הפודינג ומי שמוצא אותו זוכה בפרס קטן או נחשב כבר-מזל. יולבורד מוגש במסעדות במהלך חודש דצמבר עד חג המולד, ובבתים פרטיים מסוימים - עד חג ההתגלות.
בחגים ומועדים > חג הפסחא

חג הפסחא הנקרא בשוודית "Påsk" חל בשוודיה בחודשי מרץ-אפריל. אופיו של החג שונה מחג המולד. בעוד שבחג המולד נוהגים לסעוד בארוחת ערב גדולה עם כל המשפחה. ארוחה הפסחא החגיגית נאכלת בשעות הבוקר. הסיבה לכך היא כיוון שיום ראשון בו חל חג הפסחא סימל בעבר בקרב נוצרים-קתולים את שבירת צום ארבעים הימים התענית שנקראת גם לנט. אף על פי שבשוודיה מנהג צום הארבעים חדל לפני שנים רבות עם הרפורמציה, המנהג של לסעוד בחיק המשפחה בבוקר חג הפסחא נותר. ארוחת הפסחא השוודית המסורתית כוללת איפוא בעיקר אכילה של ביצים ממולאות בבשר, צלי של בשר לבן אפוי בציפורן, גבינות קשות, לחם מתוק אפוי, סלטים עם ירקות עונתיים בעיקר מלפפונים, עגבניות וחסה. קינוח מסורתי בחג הפסחא נקרא "Finska påskrätten" לרוב מתייחס לגלידה או מילקשייק המוגשים עם כדורי שוקולד.
בחגים ומועדים > ליל הוולבורי

ליל הוולבורי (Valborgsmässoafton, ערב מיסת ליל הוולבורי) הוא מועד מסורתי הנחוג ב-30 באפריל במדינות צפון גרמניות. את החג מציינים בהדלקת מדורות, ולפיכך המרכיב המרכזי הנאכל בו הוא בשר על האש. נוהגים לאכול גם תפוחי אדמה, קרקרים עם גבינות קשות ונקניק מיובש. הבשר הנצרך בחג בעיקר הוא בשר איילים והמשקה הנפוץ, בעיקר בצפון, הוא מיד (mid), משקה חריף ותוסס מדבש או מפירות יער.
בחגים ומועדים > אמצע הקיץ

חגיגות אמצע הקיץ בשוודיה מצוינות במשך שבוע שתחילתו ב-21 ביוני. אחד המאכלים האופייניים לחגיגות אלה הוא ה"סמרגוסטורטה" (Smörgåstårta, "עוגת כריך"), שמקורו בשוודיה אולם הוא פופולרי בכל ארצות סקנדינביה והים הבלטי. זוהי כעין עוגה מלוחה או כריך, אך יש בה כמויות גדולות של מילויים ועיטורים, כמו עוגת שכבות וקרם. היא עשויה לרוב כמה שכבות של לחם לבן או לחם שיפון עם מילויים שונים ביניהן. בדרך כלל המילויים מבוססים על ביצים ומיונז. מילויים נוספים אפשריים הם פטה כבד, זיתים, שרימפס, האם, מגוון סוגי נקניק, קוויאר, עגבניות, מלפפונים, ענבים, פרוסות לימון, גבינה וסלמון מעושן. המאכל עשוי לכלול דג, בשר או שילוב של בשר וגבינה או להיות צמחוני. סמרגסטורטה מוגשת קרה וחתוכה כמו עוגה. העיטורים בציפוי משקפים על פי רוב את המרכיבים ששימשו למילוי.
מאכלים נוספים האופייניים לחג הם עוגות שמנת עם תותים, פירות ים ופירות טריים, בשר על האש, כדורי תפוחי אדמה, סלט כרוב, סלט סלק, דגים מלוחים כגון הרינג ושתייה חריפה כמו וודקה ושנאפס.
בחגים ומועדים > מסיבת סרטן הנהרות

בחודשי הקיץ של אוגוסט נפתחת עונת הציד של סרטן הנהרות, הנחגגת בסוף הקיץ במסיבת סרטן הנהרות. נאכלים בה סרטנים, שרימפס ושאר פירות הים. סרטן הנהרות מבושל בהרתחה במי מלח ומתובל בשמיר טרי שנקצר לאחר פריחתו. הסרטן מוגש קר ונאכל בידיים. הארוחה מלווה בדרך כלל באקווביט (משקה מזוקק) ושאר סוגי שנאפס, בירה, לחם, גבינת וסטרבוטן חריפה, פשטידת פטריות (קיש) וסלטים.
מסעדות שוודיות בעולם

למרות שפע הטעמים הייחודיים למטבח השוודי, אין הרבה מסעדות שוודיות מחוץ לשוודיה כמו מסעדות של מטבחים אחרים כגון: איטלקי, צרפתי, תאילנדי ועוד. עם זאת, בעשורים האחרונים חלה עלייה בעולם במודעות למטבח השוודי, בין היתר בשל התפוצה הגדולה של חנויות הכלבו השוודיות איקאה, אשר ברבים מהם מצויים מסעדות שוודיות וחנויות מזון שוודי. גם בחנויות איקאה בישראל ישנם מסעדות שוודיות וחנויות לממכר מטעמים שוודיים.
ארוחת כדורי בשר שוודית מסורתית המוגשת עם פירה או כדורי פירה, ריבת פירות יער לרוב אוכמניות, רוטב וחמוצים.
ארוחת יולבורד בחג המולד בשוודיה. משמאל לימין: לחם, גבינות, תפוחי אדמה, הרינג כבוש, בשר ראש, "שינקן חג המולד" וחרדל, נקניקיות, סלט סלק, שעועית, "פיתויו של יאנסון", אומלט, נקניקיות, כרוב שוודי וכדורי בשר.
יולבורד - ארוחת חג מולד שוודית מסורתית.
סמרגוסטורטה. בין המרכיבים על הציפוי: ביצה קשה, שרימפ, מלפפון, עגבנייה
סרטן הנהרות וחסילונים מוגשים במסיבת סרטן הנהרות
הרמינה, נסיכת רויס-גרייץ

הרמינה, נסיכת רויס-גרייץ (בגרמנית: Hermine, Prinzessin Reuß zu Greiz;‏ 17 בדצמבר 1887 - 7 באוגוסט 1947) הייתה נסיכה גרמנייה מבית רויס אשר נישאה ליוהאן, נסיך שנאייך-קרולאט, ולאחר מותו לווילהלם השני, קיסר גרמניה, ארבע שנים לאחר ויתורו של וילהלם על הכס הגרמני.
ביוגרפיה

הרמינה נולדה ב-17 בדצמבר 1887 בעיר גרייץ. היא הייתה בתם החמישית של היינריך העשרים ושנים, נסיך רויס-גרייץ ושל אידה, נסיכת שאומבורג-ליפה. אביה היה השליט של נסיכות רויס-גרייץ - נסיכות קטנה בתחומי הקיסרות הגרמנית (במדינת תורינגיה המודרנית). אמה הייתה בתו של אדולף הראשון, נסיך שאומבורג-ליפה ונכדתו של גאורג השני, נסיך ולדק ופירמונט. אחיה הגדול הוכתר ב-1902 כהיינריך העשרים וארבעה, נסיך רויס-גרייץ.
ב-7 בינואר 1907 נישאה הרמינה ליוהאן גאורג לודוויג אוגוסט, נסיך שנאייך-קרולאט (11 בספטמבר 1873 - 7 באפריל 1920). הרמינה ילדה לו חמישה ילדים. יוהאן מת ב-1920. בינואר 1922 שלחה הרמינה את אחד מבניה אל העיר דורן שבהולנד כדי לברך את וילהלם השני, קיסר גרמניה, לשעבר לרגל יום הולדתו. הקיסר לשעבר הזמין את הילד ואמו לביקור באחוזתו שבדורן. וילהלם, שרק לפני תשעה חודשים התאלמן מאשתו הראשונה אוגוסטה ויקטוריה משלזוויג-הולשטיין, נהנה מאוד מחברתה של הרמינה, ולשניהם היה הרבה במשותף. וילהלם חפץ להתחתן עם הרמינה, אולם הצעד ספג התנגדות מצד בניו כמו גם מצד מלוכנים גרמנים רבים. חרף זאת, ב-5 בנובמבר של אותה שנה נערכו הנישואים בין וילהלם בן ה-63 והרמינה בת ה-33.
מערכת יחסיהם הייתה מאושרת. הרמינה ליוותה את וילהלם בנאמנות לכל מקום, וסייעה בטיפול בנכסי בית הוהנצולרן בגרמניה ובהולנד. היא גם עמדה בקשר עם חוגים מלוכניים ולאומניים בגרמניה. לאחר עליית הנאצים לשלטון, התעוררו בקרב המלוכנים הגרמנים תקוות להשבת הקיסרות, והרמינה שלחה להיטלר מכתב בנושא בשם בעלה, אולם לא זכתה לתגובה. ב-1927 היא פרסמה את זיכרונותיה תחת השם "קיסרית בגלות". ב-1940 התחתנה בתה הנרייטה עם נכדו של וילהלם, קרל פרנץ, נסיך פרוסיה (הם התגרשו ב-1946). וילהלם נפטר ב-1941. לא היו להם ילדים. לאחר מותו עזבה הרמינה את הולנד ועברה לגור באחת מהאחוזות של בעלה הראשון בסאבור שבשלזיה תחתית. בתחילת 1945, בעקבות מבצע ויסלה-אודר, נמלטה הרמינה מאימת הצבא האדום אל אחוזתה של אחותה ברוסלה, בתורינגיה.
לאחר סיום מלחמת העולם השנייה היא הוחזקה במעצר בית בפרנקפורט על האודר בידי כוחות הכיבוש הסובייטיים. מאוחר יותר היא נכלאה במחנה מעצר, אולם לאחר מכן הוחזרה למעצר בית. היא נפטרה בדירה קטנה בפרנקפורט על האודר ב-7 באוגוסט 1947 בגיל 59 כשהיא תחת שמירה קפדנית של חיילים סובייטים. היא נקברה במקדש העתיקות בסנסוסי, פוטסדאם, היכן שגם אשתו הראשונה של וילהלם נקברה. אזור זה הפך מאוחר יותר לחלק מגרמניה המזרחית.
משפחתה

מנישואיה ליוהאן גאורג לודוויג אוגוסט, נסיך שנאייך-קרולאט נולדו לה חמישה ילדים:
הנס גאורג היינריך לודוויג פרידריך הרמן פרדיננד, נסיך שנאייך-קרולאט (1907–1943), נהרג בחזית המזרחית במלחמת העולם השנייה
גאורג וילהלם, נסיך שנאייך-קרולאט (1909–1927)
הרמינה קרולינה ונדה אידה לואיזה פאודורה ויקטוריה אוגוסטה, נסיך שנאייך-קרולאט (1910-1959), התחתנה עם הוגו הרברט הרטונג
פרדיננד יוהאן גאורג הרמן היינריך לודוויג וילהלם פרידריך אוגוסט, נסיך שנאייך-קרולאט (1913–1973), התחתן עם רוזה ראוך ולאחר מכן עם הברונית מרגרט פון סקנדורף.
הנרייטה הרמינה ונדה אידה לואיזה, נסיכת שנאייך-קרולאט (1918–1972), התחתנה עם קרל פרנץ, נסיך פרוסיה.
הקתדרלה הגרמנית

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כנסייה, מוזיאון, simultaneum 
 כתובת:  מִיטֶה 
 מיקום:  מיטה 
 מדינה:  גרמניה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1785
 תאריך פתיחה רשמי:  1785 
 חומרי בנייה:  לבנה 
 אדריכל:  מרטין גרינברג, קארל פון גונטרד 
 סגנון אדריכלי:  נאו-בארוק 
 קואורדינטות:  52°30′46″N 13°23′33″E﻿ / ﻿52.512755555556°N 13.392505555556°E﻿ / 52.512755555556; 13.392505555556
 אתר רשמי
  (למפת ברלין מוגדלת) הקתדרלה הגרמנית(למפת ברלין רגילה) הקתדרלה הגרמנית
 
הקתדרלה הגרמנית (בגרמנית: Deutscher Dom - "דויטשר דום") היא קתדרלה הממוקמת במרכז ברלין בצדה הדרומי של כיכר הז'נדארמנמארקט למול הקתדרלה הצרפתית.
הקתדרלה נבנתה בשנת 1705 על פי תכנונו של מרטין גרינברג (אנ') ובביצועו של ג'ובני סימונטי. בשנת 1785 שופצה הכנסייה ונוספה לה הכיפה בתכנונו של קארל פון גונטארד.
הכנסייה נהרסה לחלוטין במלחמת העולם השנייה. בין השנים 1977–1988 נבנתה הכנסייה מחדש, ובשנת 1996 נפתחה מחדש לציבור כמוזיאון להיסטוריה של גרמניה.
היסטוריה

הקתדרלה הוקמה בין השנים 1701–1708 בהתבסס על תוכניותיו של האדריכל מרטין גרינברג בסגנון הבארוק.
בשנת 1785, בהוראת פרידריך השני שופצה כיכר הז'נדארמנמארקט ולקתדרלה הצרפתית ולקתדרלה הגרמנית נוספו כיפות תואמות בתכנונו של האדריכל קארל פון גונטארד.
בשנים 1881–1882 שופצה הכנסייה בפיקוח משרד האדריכלים פון דר הודה והניקה (von der Hude & Hennicke) בסגנון נאו-בארוק.
לאחר מהפכת 1848 נערכה בכנסייה הלוויה ל-183 הרוגי המהפכה, כאשר לאחר הטקס הפרוטסטנטי נערכה בכנסייה טקסים על ידי אנשי דת קתולים ויהודים.
בשנת 1943 נהרסה הכנסייה בהפצצות מלחמת העולם השנייה. עבודות השיקום החלו בשנת 1982 והסתיימו בשנת 1996. עם סיום העבודות, ובעקבות החלפת נכסים עברה הכנסייה לבעלות ממשלת גרמניה, והחל משנת 2002 מוצגות בבניין תערוכות המציגות את ההיסטוריה של גרמניה ואת התפתחות הדמוקרטיה הפרלמנטרית בגרמניה.
ואדאן

ואדאן (בערבית: وادان; בצרפתית: Ouadane) היא עיירה קטנה מבוצרת (קסר) ברמת אדראר בצפון מאוריטניה. ואדאן ושלוש הערים האחרות, תישית, שינגטי וולאתה, הן ארבע הערים היחידות ששרדו במאוריטניה מאז ימי הביניים.
הערים הוקמו לאורך נתיבי השיירות שחצו את הסהרה, ושימשו כמרכזי דת מוסלמיים. העיר התפתחה סביב מסגד ונבנו בה בתי מגורים למורים ולתלמידים, וכן מחסנים ואחסניות לסוחרים ולעוברי אורח. בתי העיר נבנו בצורה אופיינית כך שיוכלו להעניק מענה לתנאי האקלים המדבריים. בשנת 1996 הכריז ארגון אונסק"ו על ואדאן ועל שלוש ערי מצודות נוספות במדינה כעל אתר מורשת עולמית.
העיר שוכנת בגובה 433 מטרים, ונכון לשנת 2000 מונה אוכלוסיית העיר 3,695 תושבים.
היסטוריה

לפי המסורת נוסדה העיר על ידי שלושה קדושים בשנים 1141–1142 במקום בו שכנו שרידיו של מקום יישוב נטוש מהמאה ה-8. העיר הייתה עד מהרה לנקודת המסחר החשובה ביותר בסהרה המערבית, אך ב-1450 בשל מאבק בין שני שבטים, נהרס המסגד הראשון במקום. מרכז העיר החדש קם מעט מזרחה למיקומו הקודם והעיר המבוצרת שגשגה שוב. ב-1487 ניסו הפורטוגזים להקים נקודת מסחר בוואדאן, אך ללא הצלחה. העיר החלה שוקעת החל במאה ה-16 עם עליית חשיבותה של שינגטי. לאחר הכיבוש הצרפתי ב-1909 קם רובע חדש סמוך ממזרח לעיר העתיקה.
מבנה העיר

במרכזה של העיר ניצבות הריסות המסגד הישן ממנו שרדו רק בסיסי העמודים. המסגד החדש שלידו מינרט רבוע נבנה לפי תוכנית דומה לקודמו. הבתים והחצרות הולכים וגדלים ככל שהם מרוחקים מהמסגד, ולאורך הרחובות חומות מתמשכות שבהן קבועים חלונות בגובה הקרקע ודלתות. הרחובות הצרים והמפותלים יוצרים אזורים מוצלים. בתי העיר בנויים מאבן, עץ או חומר, וקירותיהם מעוטרים לעיתים בדוגמאות אבן. רוב הבתים שימשו את התושבים הנוודים למגורים במשך תקופה קצרה בשנה, ועל כן שימשו בעיקר לאחסון. לחדרי הבתים אין ייעוד מוגדר וזה משתנה בהתאם לצרכים. מביצורי העיר שסימנו את קו הגבול בין העיר העתיקה לרבעים החדשים נותרו מקטעים בודדים בלבד.
צפונית לעיר נמצא מבנה רישאת.
המגדל הישן בוואדאן
הקשת הקפריסאית

הקשת הקפריסאית היא שקע בצורת קשת הנמצא מדרום לקפריסין. הקשת נמצאת באזור המפגש בין שני לוחות טקטוניים: הלוח האפריקאי ולוח אנטוליה. הלוח האפריקאי נע צפונה ביחס ללוח אנטוליה ויוצר אזור הפחתה. השקע מהווה חלק מאזור ההפחתה הנוצר בהתנגשות בין הלוח האפריקאי והלוח האירואסייתי.
כתוצאה מהתנגשות הלוחות אזור הקשת הקפריסאית פעיל מאוד מבחינה סייסמית ומתרחשות בו רעידות אדמה המורגשות גם בישראל. בשנת 1996 התרחשה באזור רעידת אדמה בעוצמה של 6.5 בסולם ריכטר, הרעידה החזקה ביותר שתועדה באזור. מוקד הרעידה היה דרום-מערבית לאי.
ראו גם

הקשת ההלנית
הערות שוליים

↑   (הקישור אינו פעיל, 13.03.2023)
↑  המכון הגיאולוגי לישראל, באתר www.gov.il