stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סמל צרפת

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  הרפובליקה הצרפתית
 תאריך אימוץ:  1953 
 
סמל הרפובליקה הצרפתית מוכר כסמלה הרשמי של צרפת מאז שנת 1953. ענפי הזית מסמלים שלום, ענפי האלון מסמלים תמידיות, ראשי התיבות "RF" הם קיצור של République Française (הרפובליקה הצרפתית, בצרפתית), והפסקס המשולב בענפי הבוקיצה מייצג צדק.
סמל צרפת מורכב מהרכיבים הבאים:
מגן רחב ובו בצד אחד יש ראש אריה ובצד השני יש ראש עיט. מעל המגן נמצאת מונוגרמה של האותיות R ו-F המייצגת את המילים "הרפובליקה הצרפתית" (République Française).
ענף עץ דפנה המסמל את ניצחון הרפובליקה.
ענף עץ אלון המסמל תמידיות.
פסקס המסמלים את כוחה של המדינה ואת זכותה לשפוט משפט צדק.
ראו גם

דגל צרפת
המנון צרפת
הערות שוליים

↑  The French Connection: The Church's "Eldest Daughter" and the Condemnation of Modernism.
↑  Aubert de La Chesnaye-Desbois, Dictionnaire de la noblesse, contenant les généalogies, l'histoire & la chronologie des familles nobles de la France, Schlesinger frères, 1866
↑  « Cachet de la sous-préfecture de Dinan, 6 décembre 1943, État français (Régime de Vichy) », Académie de Rennes.
| סמלי מדינות אירופה |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • ותיקן • טורקיה • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונקו • מונטנגרו • מלטה • מקדוניה • נורווגיה • סלובניה • סלובקיה • סן מרינו • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קזחסטן • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| שטחים תלויים | אבחזיה • אג'ריה • אולדרני • אולנד • איי פארו • גגאוזיה • גיברלטר • ג'רזי • גרנזי • דרום אוסטיה • האי מאן • הרם • טרנסניסטריה • סרק • צפון קפריסין |  |
אירופה • אפריקה • אסיה • אוקיאניה • אמריקה הדרומית • אמריקה הצפונית
ספירקול

ספירקולות בגוף זחל
ספירקולות בגוף חיפושית
סְפּירָקוּל (מלטינית: Spiraculum, מהמילה Spirare = לנשום) או סטיגמָה (Stigma, מיוונית: כתם) הוא פתח בשלד החיצוני של חרקים וחלק מהעכבישים המאפשר כניסת אוויר למערכת הנשימה בעזרת מערכת צינורות הנקראות טרכאות (Tracheae).
בניגוד לבעלי החוליות הנושמים חמצן בעיקר דרך הפה. מערכת הנשימה של חרקים מבוססת על צינורות טרכאה המצויים לרוב בבטן או החזה של בעל החיים. צינורות אלו הן המנגנון העיקרי להעברת חמצן ישירות לרקמות. את הספירקול ניתן לפתוח ולסגור בצורה יעילה, להפחתת אובדן מים, בעזרת כיווץ שרירים הקרובים לפתח הספירקול. לכמה חרקים ימיים יש שיטות סגירה דומות או חלופיות כדי למנוע כניסת מים לטרכאה. העיתוי ומשך סגירת הספירקל יכולים להשפיע על קצב הנשימה של האורגניזם. לעיתים הספירקולות מוקפות בשערות כדי למזער את תנועת האוויר סביב הפתח, וכך למזער את אובדן המים.
הערות שוליים

↑  Wilmer, Pat, Graham Stone, and Ian Johnston (2005). Environmental Physiology of Animals. United Kingdom: Blackwell Publishing. pp. 171–172.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
ספירת זרע

תאי זרע תחת המיקרוסקופ
ספירת זרע היא בדיקה רפואית המיועדת למדידת הפריון בגבר. בבדיקה נספרים תאי זרע ביחידת נפח של נוזל הזרע. ספירת זרע בין 20 מיליון ל-150 מיליון תאי זרע למיליליטר היא תקינה. ספירת זרע מתחת ל-20 מיליון תאי זרע למיליליטר היא נמוכה ועשויה להצביע על בעיה בפריון (עקרות).
ספירת זרע היא בדיקה מקובלת לאבחון בעיות בפריון אצל זוגות המתקשים להרות. אף בגברים שלהם ספירת זרע נמוכה, עדיין ניתן להפרות ביצית ולהיות לאב לילד. ספירת הזרע תלויה אף במועד האחרון שבו הגבר חווה פליטת זרע (אורגזמה). חשיפת שק האשכים לטמפרטורות קיצוניות, חמות או קרות, יכולה לגרום לתמותת תאי הזרע במהירות ולהוריד את ספירת הזרע אף לאפס.
ברבים מהמקרים בהם קיימת ספירת זרע נמוכה, הדבר נובע מתופעת וריקוצלה המוגדרת כתקלה מכנית במערכת הניקוז של האשכים. מחקרי הפוריות האחרונים מגלים כי וריקוצלה נפוצה בכ-90% מהסובלים מספירת זרע נמוכה. 
עם זאת, בשנים האחרונות העלו חוקרים את הטענה שבמהלך 50 השנים האחרונות ישנה ירידה משמעותית בספירת הזרע של גברים פוריים ובריאים. ישנם חוקרים שקושרים את התופעה הזו עם אורח החיים המודרני והחשיפה לכימיקלים ומזהמים סביבתים שהוא מביא.
ראו גם

בדיקת זרע
סימגה

| --- | --- |

 לידה:  8 באוגוסט 1981 (בת 43) שישלי, איסטנבול, טורקיה
 שם לידה:  סימגה
 מוקד פעילות:  טורקיה
 תקופת הפעילות:  מ-2011
 מקום לימודים:  האוניברסיטה הטכנית של איסטנבול
 עיסוק:  זמרת, זמרת-יוצרת, מלחינה
 סוגה:  פופ • דאנס
 שפה מועדפת:  טורקית 
 כלי נגינה:  קול, גיטרה
 חברת תקליטים:  קאיה • DMC
 http://simgesagin.com.tr
 פרופיל ב-IMDb
 
סימְגֶה סָאֶן (בטורקית: Simge Sağın; נולדה ב-8 באוגוסט 1981) היא זמרת-יוצרת ומלחינה טורקייה. את הקריירה שלה החלה בשנת 2011, כאשר הוציאה את המיני-אלבום הראשון שלה Yeni Çıktı. בין היתר הוציאה את אחד מהשירים הטורקיים המצליחים ביותר בכל הזמנים "Miş Miş".
היא נולדה בשישלי, איסטנבול ולאחר שהחליטה שהיא רוצה לעסוק במוזיקה ובתמיכת אביה, נרשמה לקונסרבטוריון הממלכתי הטורקי של איסטנבול באיסטנבול ולמדה מוזיקה. לאחר סיום לימודיה, הייתה סולנית גיבוי עבור זמרי פופ רבים לפני שהוציאה את המיני-אלבום הראשון שלה Yeni Çıktı בשנת 2011, בעזרתו של ארדם קיני. הופעת הבכורה שלה לא הנפיקה לה את ההצלחה לה ציפתה והפריצה שלה הגיעה ארבע שנים לאחר מכן, עם הסינגל "Miş Miş", שהפך ללהיט מספר אחד בטורקיה טופ 20, שם שהה במשך ארבעה שבועות. לאחר צאתם של "Yankı" ו-"Ben Bazen", היא המשיכה לזכות להצלחה חסרת תקדים וזאת בנוסף לכך ששירה "Öpücem" הפך ללהיט מספר אחד במצעד של טורקיה גם כן. אלבום האולפן הראשון שלה, Ben Bazen, יצא בשנת 2018 והיא זכתה לשבחים ממבקרי המוזיקה על הגוון המוזיקלי הייחודי שלה.
סימגה, שהושפעה בעיקר מסזן אקסו, הוציאה בדרך כלל שירי דאנס-פופ. מאז 2015 שיריה זכו להצלחה רבה בטורקיה תוך שהיא עצמה הפכה לאמנית השנייה המושמעת ביותר בטורקיה מבחינת סטרימינג והשמעות. היא זכתה בשלושה פרסי פרפר הזהב ובשני פרסי המוזיקה של רדיו בוגאזי וקיבלה מועמדויות בטקסי פרסים נוספים.
קריירה

את הקריירה שלה החלה סימגה בשנת 2011, כאשר הוציאה את מיני-אלבום הבכורה שלה, Yeni Çıktı. המיני-אלבום זכה להצלחה מתונה, אך לא להצלחה לה היא כיוונה. בעקבות כך, היא חדלה מלהוציא מוזיקה עד שבשנת 2014 הוציאה את סינגל הבכורה שלה "Bip Bip", שכשל מבחינה מסחרית. בשנת 2015, הגיעה הפריצה הגדולה שלה כאשר הוציאה את הלהיט "Miş Miş", שהפך לאחד מהשירים הטורקיים המצליחים ביותר בכל הזמנים. הקליפ של השיר צבר למעלה מ-200 מיליון צפיות, מה שהופך אותו לאחד מהקליפים הטורקיים הנצפים ביותר בכל הזמנים. השיר עצמו כבש את פסגת מצעד טורקיה טופ 20 ושהה שם במשך ארבעה שבועות; אחד מהשירים הבודדים באותם הזמנים שהצליחו לעשות זאת.
בשנת 2016, הוציאה את הלהיט "Yankı", שהצליח להגיע למקום השני במצעד של טורקיה טופ 20 והפך ללהיט ענק בטורקיה. באותה השנה הוציאה את הלהיט "Kamera". בשנת 2017, יצא השיר "Prens & Prenses" שזכה להצלחה נאה, אך לא הצליח לשחזר את הצלחת הסינגלים הקודמים שלה. בהמשך, הוציאה את הלהיט "Üzülmedin mi?". השיר צבר למעלה מ-135 מיליון צפיות.
את המשך הקריירה שלה עשתה כאשר הוציאה את הסינגל "Ben Bazen", שהפך לאחד מהשירים הטורקיים המצליחים ביותר בשנת 2018. השיר צבר למעלה מ-60 מיליון צפיות ותיפקד כסינגל הראשון מתוך אלבום הבכורה המצליח שלה בעל אותו השם, Ben Bazen. מיד לאחר מכן הוציאה את הלהיט "Öpücem", שהפך גם הוא לאחד מהשירים הטורקיים המצליחים והנצפים ביותר בכל הזמנים וזאת בנוסף לעובדה שצבר למעלה מ-135 מיליון צפיות. בשנת 2019, הוציאה את הסינגל המצליח "As Bayrakları", שהגיע למקום הרביעי בטורקיה טופ 20.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

| --- | --- |
 2018: Ben Bazen מיני-אלבומים 2011: Yeni Çıktı סינגלים 2014: "Bip Bip"  2015: "Miş Miş"  2016: "Yankı"  2016: "Kamera"  2017: "Prens & Prenses"  2017: "Üzülmedin mi?"  2018: "Ben Bazen"  2018: "Öpücem"  2019: "As Bayrakları"  2021: "Sevmek Yüzünden"  2022: "Kısaca":  השתתפות בסינגלים 2017: "Adem Olan Anlar"  2018: "Zaten Aşığım" (מתוך האלבום Yıldız Tilbe'nin Yıldızlı Şarkıları, Vol. 2)  2019: "Ne Zamandır"  2020: "Bi Gideni Mi Var"
פילמוגרפיה

2016: "Her Şey Aşktan" 2 9 16 23 - 30 aug 2022 saat 20:00 show tv'de basliyor
הערות שוליים

1 2 3  Michael Kuyucu :: Müzik Haberleri :: Simge 'YENİ ÇIKTI', web.archive.org, ‏2016-06-02
1 2  Simge "Yeni Çıktı" :: SözMüzik.Com :: Yeni Çıkan Albümler, Yeni Single, Şarkı Sözleri, Müzik Haberleri, Yeni Klipler, web.archive.org, ‏2016-06-10
1 2  YouTube Stats of Simge - Miş Miş, kworb.net
1 2  YouTube - Most Viewed Music Videos by Turkish Artists, kworb.net
1 2  Ben Bazen, נבדק ב-2020-09-23
↑  Simge Sagin, IMDb
↑  MusicTopTR on Twitter: "MusicTopTR Resmi Listesinde 32. haftanın Lideri.. MIŞ MIŞ - @simgesagin @doganmusic @SamsunDemir http://t.co/f1nriSOXp5", web.archive.org, ‏2015-12-06
↑  YouTube Stats of Simge - Yankı, kworb.net
↑  YouTube Stats of Simge - Kamera, kworb.net
↑  YouTube Stats of Simge - Prens & Prenses, kworb.net
1 2  YouTube Stats of Simge - Üzülmedin mi?, kworb.net
↑  YouTube Stats of Simge - Ben Bazen, kworb.net
↑  YouTube Stats of Simge - Öpücem, kworb.net
↑  https://twitter.com/musictoptr/status/1174997915338772480, Twitter
| סימגה |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | Ben Bazen |  |
| מיני-אלבומים | Yeni Çıktı |  |
| סינגלים | "Bip Bip" • "Miş Miş" • "Yankı" • "Kamera" • "Prens & Prenses" • "Üzülmedin mi?" • "Ben Bazen" • "Öpücem" • "As Bayrakları" • "Sevmek Yüzünden" • "Kısaca" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Adem Olan Anlar" • "Zaten Aşığım" • "Ne Zamandır" • "Bi Gideni Mi Var" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 6630 041X  MusicBrainz: 9d5ee57f-bec4-46ac-a7c3-8fad1ed2ee3d
סימבסטטין

| --- | --- |

 
 שם IUPAC
 (1S,3R,7S,8S,8aR)-8-{2-[(2R,4R)-4-hydroxy-6-oxotetrahydro-2H-pyran-2-yl]ethyl}-3,7-dimethyl-1,2,3,7,8,8a-hexahydronaphthalen-1-yl 2,2-dimethylbutanoate
 שמות מסחריים בישראל
 אינג'י, סימוביל, סימבקור, סימבסטאטין, סימבקסון
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C25H38O5 
 מסה מולרית:  418.566 גרם למול
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  5%
 זמן מחצית חיים:  שעתיים
 בטיחות
 מעמד חוקי:  בישראל ניתנת כתרופת מרשם
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון D (אוסטרליה), קטגוריית סיכון X 
 מזהים
 קוד ATC:  C10AA01 
 מספר CAS:  79902-63-9
 PubChem:  54454
 ChemSpider:  49179
 
סימבסטטין (אנגלית: Simvastatin) היא תרופה ממשפחת הסטטינים לטיפול בדיסליפידמיה (מצב המאופיין על ידי עלייה ברמות כולסטרול וטריגלצרידים בדם) והיא מבין התרופות הוותיקות בשוק.
פיתוח התרופה החל בשנת 1981 והיא יצאה לשוק התרופות (בשוודיה) בשנת 1988. בשנת 1991 אושרה לשיווק על ידי מנהל התרופות והמזון האמריקאי (FDA). התרופה מיוצרת בעזרת הפטריה Aspergillus terreus.
תרופה זאת שכיחה מאוד בשימוש בקרב אנשים הסובלים מרמות כולסטרול גבוהות בדם.
בישראל, התרופה משווקת במינונים של 10, 20, 40 ו-80 מ"ג.
מנגנון הפעולה

סימבסטטין, בדומה לכל התרופות ממשפחת הסטטין, מעכבת את האנזים HMG-CoA reductase, שהוא אנזים שמשתתף בייצור כולסטרול בגוף. עיכוב האנזים גורם לכך שפחות כולסטרול מסוג VLDL ו-LDL מיוצר בכבד. וכך נצפית ירידה ברמות כולסטרול בדם. סימבסטטין גם גורמת להפחתה ברמות טריגליצרידים בדם על ידי ירידה ברמות כולסטרול VLDL.
יעילות בהורדת רמות כולסטרול

לתרופה סימבסטטין יש השפעה על הכולסטרול הכללי בדם וכן על רמות כולסטרול מסוג LDL, HDL וכן על רמות טריגלצרידים. היעילות תלויה גם במינון התרופה.
תופעות לוואי

תופעות הלוואי השכיחות, בדומה לתרופות נוספות ממשפחת הסטטינים כוללות בעיקר הפרעה באנזימי כבד וכאבי שרירים.
התוויות נגד

במקרים הבאים אין לקחת את התרופה סימבסטטין:
רגישות יתר לסימבסטטין או לאחד מהמרכיבים הלא פעילים בכדור - אסור לשימוש
מחלת כבד פעילה - אסור לשימוש
עלייה גבוהה ברמות תפקודי כבד (בהתייעצות עם רופא)
הריון - אסור לשימוש
הנקה - אסור לשימוש
תגובות בין תרופתיות

סימבסטטין עוברת מטאבוליזם על ידי האנזים CYP 3A4 ולכן רמות של התרופה בדם עלולות לעלות בעיקר עם נטילת תרופות המדכאות אנזים זה.
תרופות שמדכאות את האנזים CYP 3A4 כוללות את משפחת נוגדי הפטריות עם סיומת azole (בעיקר itraconazole, ketoconazole) אנטיביוטיקות ממשפחת המקרולידים (כגון אריתרומיצין, קלריתרומיצין), נוגדי פרוטאזות וחוסמי תעלות סידן (verapamil and diltiazem). יש להימנע משימוש בו זמנית בין תרופות אלו עם סימבסטטין מאחר שזה עלול להגביר את רמות סימבסטטין בדם ולגרום לרעילות.
תגובות עם מזון

יש להימנע משתיית מיץ אשכוליות במהלך הטיפול בתרופה זאת. במיץ אשכוליות קיים חומר בשם ברגמוטין, שעלול לעכב את פירוק התרופה ולכן הוא יכול להעלות את רמות התרופה בדם. מצב זה עלול להגביר לתופעות לוואי וכן לגרום לרעילות מהתרופה.
סלנגה

סלנגה (במונגולית: Сэлэнгэ аймаг) הוא אחד מ-21 האיימאגים (מחוזות) של מונגוליה. האיימאג ממוקם בצפון המדינה ובירתו היא סוחבאטאר, על שם דמדין סוחבאטאר, הגיבור המונגולי בעל אותו שם.
סומים (תת מחוזות)

אלטנבולג (Altanbulag)
ברונבורן (Baruunbüren)
ביינגול (Bayangol)
חודר (Hüder)
חושט (Hushaat)
ג'ווחלנט (Javhlant)
מנדל (Mandal)
אורחון (Orhon)
אורחונור (Orhonnuur)
סנט (Sant)
סאיחן (Sayhan)
שמר (Shaamar)
סוחבאטאר (Sühbaatar)
צגנור (Tsagaannuur)
טושיג (Tüshig)
יורו (Yöröö)
זונבורן (Züünbüren)
ספירת מכתשים

ספירת מכתשים
ספירת מכתשים היא שיטה להערכת גיל פני השטח של כוכב לכת או ירח. השיטה מבוססת על הנחת היסוד ששכבות חדשות על פני השטח נוצרות ללא מכתשי פגיעה, ושמכתשי הפגיעה מצטברים בקצב ידוע. כיול השיטה מסתמך על מדידות הגיל של דגימות סלעים שהובאו מהירח, במשימות אפולו.
ראו גם

הירח
מכתש פגיעה
הערות שוליים

↑  Che, Xiaochao; Nemchin, Alexander; Liu, Dunyi; Long, Tao; Wang, Chen; Norman, Marc D.; Joy, Katherine H.; Tartese, Romain; Head, James; Jolliff, Bradley; Snape, Joshua F, Age and composition of young basalts on the Moon, measured from samples returned by Chang’e-5, Science, ‏7 באוקטובר 2021
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ספירת בלוך

ספירת בלוך
במכניקת הקוונטים, ספירת בלוך היא הצגה גאומטרית של מרחב המצבים הטהורים של מערכת שתי רמות קוונטית (קיוביט), הקרויה על שם הפיזיקאי פליקס בלוך.
מכניקת הקוונטים מבוססת מתמטית על מרחב הילברט. המרחב של מצבים טהורים של מערכת נתון על ידי תת-מרחב חד־ממדי של מרחב ההילברט המתאים. במרחב הילברט דו־ממדי זוהי ספירת רימן.
ספירת בלוך היא ספירת יחידה דו־ממדית, בה כל שתי נקודות נגדיות מתאימות למצבים אורתוגונליים. הקטבים הצפוני והדרומי של הספירה נבחרים כמצבי הבסיס של המערכת,  |0\rangle  ו-  |1\rangle , המתאימים למשל לספין של אלקטרון, אך בחירה זו היא שרירותית. הנקודות על הספירה מתאימות למצבים טהורים של המערכת, בעוד נקודות בתוך הספירה מייצגות מצבים מעורבים. ספירת בלוך ניתנת להכללה למערכת קוונטית N-ממדית, אך ההצגה שלה פחות שימושית.
באופטיקה, ספירת בלוך ידועה גם כספירת פואנקרה, המייצגת את הסוגים השונים של הקיטוב.
הגדרה

בהינתן בסיס אורתונורמלי, כל מצב טהור  |\psi \rangle  של מערכת שתי רמות קוונטית יכול להיכתב כסופרפוזיציה קוונטית של וקטורי הבסיס  |0\rangle  ו-  |1\rangle , כאשר המקדמים יכולים להיות מספרים מרוכבים. היות שרק לפאזה היחסית בין המקדמים יש משמעות פיזיקלית, ניתן לקבוע כי המקדם של  |0\rangle  יהיה ממשי אי-שלילי. כמו כן, מכניקת הקוונטים אומרת כי ההסתברות הכוללת של מערכת היא 1, כלומר  \langle \psi |\psi \rangle =||\psi \rangle |^{2}=1. בהינתן מגבלה זו, ניתן לכתוב את  |\psi \rangle  באמצעות הייצוג הבא:
|\psi \rangle =\cos \left({\tfrac {\theta }{2}}\right)|0\rangle \,+\,e^{i\phi }\sin \left({\tfrac {\theta }{2}}\right)|1\rangle =\cos \left({\tfrac {\theta }{2}}\right)|0\rangle \,+\,(\cos \phi +i\sin \phi )\,\sin \left({\tfrac {\theta }{2}}\right)|1\rangle
כאשר  0\leq \theta \leq \pi  וכן  0\leq \phi <2\pi .
פרט למקרה שבו  |\psi \rangle  היא אחת ממצבי הבסיס  |0\rangle  או  |1\rangle , הייצוג הוא יחיד. ניתן לחשוב על הפרמטרים   \theta \, ו-  \phi \, כעל אפיון של הנקודה
{\vec {a}}=(\sin \theta \cos \phi ,\;\sin \theta \sin \phi ,\;\cos \theta ) בספירת היחידה ב  \mathbb {R} ^{3}.
עבור מצב מעורב, יש צורך להתחשב באופרטור הצפיפות. כל אופרטור צפיפות דו־ממדי  \rho  ניתן להרחבה על ידי אופרטור הזהות ומטריצות פאולי הרמיטיות וחסרות עקבה:
\rho ={\frac {1}{2}}\left(I+{\vec {a}}\cdot {\vec {\sigma }}\right)
כאשר  {\vec {a}}\in \mathbb {R} ^{3} נקרא וקטור בלוך של המערכת. זהו הווקטור שמצביע על הנקודה בספירה שמתאימה למצב המעורב. הערכים העצמיים של אופרטור הצפיפות הם  {\frac {1}{2}}\left(1\pm |{\vec {a}}|\right). ומתכונות אופרטור הצפיפות נקבל  |{\vec {a}}|\leq 1. כמו כן, עבור מצב טהור מתקיים:
\mathrm {tr} (\rho ^{2})={\frac {1}{2}}\left(1+|{\vec {a}}|^{2}\right)=1\quad \Leftrightarrow \quad |{\vec {a}}|=1
בהתאמה לתוצאה הקודמת. על כן, המשטח של ספירת בלוך מייצג את כל המצבים הטהורים של מערכת קוונטית דו־ממדית, בעוד שפנים הספירה מייצג את כל המצבים המעורבים.
הערות שוליים

↑  Bloch, Felix (אוק' 1946). "Nuclear induction". Phys. Rev. 70(7-8) (460). {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Nielsen, Michael A.; Chuang, Isaac L. (2004). Quantum Computation and Quantum Information. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-63503-5.
↑  http://www.quantiki.org/wiki/Bloch_sphere
ספירת דם מלאה

ספירת דם מלאה (באנגלית: Complete blood count או  Full blood count) היא אחת מבדיקות הדם הנפוצות ביותר. הבדיקה נערכת לפני ניתוחים וכבדיקה בסיסית ושגרתית המסייעת בין היתר לאבחון של אנמיה, פוליציטמיה, זיהום, דלקת, הפרעה בקרישת הדם, מחלות מח עצם ועוד.
הערכים הנבדקים

תאי דם אדומים (RBC) – המרכיב העיקרי של הדם. התאים הם אלו המקנים לדם את צבעו האדום, והם אחראים לתפקידו העיקרי של הדם: נשיאת חמצן אל כל תאי הגוף וסילוק פחמן דו-חמצני מהם.
התפלגות גודל תאי דם אדומים (RDW)
נפח ממוצע של כדורית דם אדומה (MCV)
המוגלובין (HGB) – חלבון הנושא חמצן אל תאי הגוף במערכת הדם.
כמות ההמוגלובין הממוצעת בכדורית דם אדומה (MCH)
ריכוז ההמוגלובין הממוצע בכדורית דם אדומה (MCHC)
המטוקריט (HCT) – מדד לנפח תאי הדם האדומים ביחס לנפח כלל דגימת דם המבוטא באחוזים (נפח כדוריות אדומות כפול מאה לחלק לנפח דגימה).
טסיות (PLT) תאים חסרי גרעין המעורבים בקרישת הדם.
נפח ממוצע של טסיות (MPV)
רטיקולוציטים (Reticulocytes) – תאי דם אדומים צעירים, שרק השתחררו ממח העצם אל זרם הדם, לאחר יום בו שהו בזרם הדם הם מסיימים את תהליך התבגרותם והופכים לכדוריות דם אדומות רגילות.
תאי דם לבנים (WBC ) – תא דם השייך למערכת החיסון, ומשתתף – באופן פעיל או סביל – בהגנת הגוף מפני פולשים ומזיקים (פתוגנים). תאי דם אלה מיוצרים במח עצמות, והם נוטלים חלק בהתמודדות עם זיהומים שונים כחיידקים, נגיפים, פטריות וטפילים.
נויטרופילים (Neutrophil) – הם תאים השייכים למערכת החיסון. תפקידם העיקרי בליעה וחיסול חיידקים או פטריות ומניעת הזיהום שנגרם מהם. הנויטרופילים מהווים אחד משלושת סוגי הפגוציטים במערכת החיסון, וכן אחד משלושת סוגי הגרנולוציטים.
לימפוציטים (Lymphocytes) – הלימפוציטים גוררים את המזהמים אל קשרי הלימפה, שם הם מושמדים באופן סופי.
מונוציטים (Monocytes) – תאים השייכים למערכת החיסון. המונוציטים זורמים בדם ובולעים פתוגנים.
באזופילים (Basophils) – הם תאי מערכת החיסון, אשר תפקידם העיקרי הרחבת כלי הדם בזמן זיהום. הבאזופילים מהווים אחד משלושת סוגי הגרנולוציטים במערכת החיסון.
אאוזינופילים (Eosinophiles) – תא דם לבן, אשר תפקידו העיקרי במערכת החיסון הוא חיסול זיהומים הנגרמים על ידי טפילים.
הערות שוליים

↑  CBC
↑  FBC
↑  Red Blood Cells
↑  Red Cell Distribution Width
↑  Mean Corpuscular Volume
↑  Hemoglobin
↑  Mean Corpuscular Hemoglobin
↑  Mean Cell Hemoglobin Concentration
↑  Hematocrit
↑  Platelets
↑  Mean Platelet Volume
↑  בדיקה זו אינה נכללת תמיד בספירת דם שגרתית.
↑  White Blood Cells
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283113405171  BnF: cb167640639 (data)  GND: 4146064-9  LCCN: sh85014967  SUDOC: 17820711X 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
סוזן קלנסי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  המאה ה־20 
 ענף מדעי:  פסיכולוגיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הרווארד 
 מוסדות:  אוניברסיטת הרווארד 
 
סוזן קלנסי (באנגלית: Susan Clancy) (נולדה ב-1950) היא פסיכולוגית מחקר באוניברסיטת הרווארד, הידועה בעקבות מחקריה בתחום הזיכרון.
עבודתה

קלנסי עוסקת מזה שנים רבות בתחום חקר הזיכרון. עוד בהיותה סטודנטית לתואר שני במחלקה לפסיכולוגיה, התעניינה בתוצאות מחקר המראות רגישות ואימות פרטים מעברו של האדם כאשר מבוצע תהליך היזכרות באירועים ישנים. עם השנים שחלפו, בעקבות תוצאות מחקרים שערכה, החלה קלנסי לתמוך בעמדה לפיה אירועים מעברו של האדם לא התקיימו בהכרח כפי שהם נזכרים אצלו במאגר הזיכרון.
עבודתה > מחקרי זכרונות טראומטיים

הדעה הרווחת בנושא, לפי רבים מהפסיכולוגים הקליניים, היא כי לעיתים אנשים מדחיקים זכרונות טראומטיים, אך הם יכולים לשחזרם בטיפול פסיכולוגי לאחר שנים; לעומת זאת, רוב הפסיכולוגים הקוגניטיביים טוענים שלא ניתן לבצע שחזור לזכרונות אלו בטיפול. קלנסי ערכה מחקר על מטופלים שלטענתם הצליחו לשחזר זיכרון מודחק של התעללות מינית אחרי שנים בהן היה מודחק. במחקר ביצעה לנבדקים מבחן זיכרון סטנדרטי, בו הציגה להם רשימת מילים בעלות קשר מבחינת משמעותן (למשל "סוכרייה", "חמוץ", "סוכר"), וכשנתבקשו להיזכר במילים מתוך רשימה, הם נטו לבחור במילים שלא היו ברשימה המקורית אך היו דומות להן מבחינת ההקשר (למשל "מתוק"), כלומר זכרו מתוך הקשר מילים שלא היו. זאת בניגוד לקבוצת ביקורת של אנשים שללא ספק חוו התעללות - קבוצה זו נטתה לזכור מילים מתוך הקשר ברמה ממוצעת בלבד. קלנסי הגיעה למסקנה כי לאנשים בעלי זכרונות משוחזרים יש נטייה לזכרונות שגויים, ולפיכך נראה כי לא בהכרח התקיימו זכרונותיהם הטראומטיים בצורה כה קשה, אם בכלל התקיימו.
עבודתה פורסמה בכתב העת המדעי "Psychological Science", וב-2010 פורסמו טענותיה בספרה "The Trauma Myth: The Truth about the Sexual Abuse of Children—and its Aftermath". היא ספגה ביקורת קשה, בין השאר על עצם העלאת ההשערה כי זכרונות טראומטיים עלולים להיות שגויים, ועל מסקנותיו שעלולות להגביר התעללות בילדים, לטענת המבקרים. היא אף קיבלה מכתבי נאצה רבים מהמתנגדים לעמדתה.
עבודתה > מחקרי חוויות חטיפה על ידי חייזרים

קלנסי עסקה בהקשר לזכירת אירועים גם בנושא השנוי במחלוקת המתמקד באנשים הטוענים כי נחטפו על ידי חייזרים. קלנסי פרסמה בעיתוני העיר בוסטון מודעת דרושים למחקר, עבור נבדקים אשר עברו חוויות חטיפת על ידי חייזרים. היא אספה 11 נבדקים, ובעקבות בדיקתם במבחן זיכרון המילים הסטנדרטי, הגיעה למסקנה כי בניגוד לזכרונותיהם, חטיפות החייזרים שתיארו לא התרחשו במציאות. טענותיה פורסמו ב-2005 בספרה "Abducted: How People Come to Believe They Were Kidnapped by Aliens". נבדקים רבים טענו בעקבות המחקר כי חשו שרומו ונבגדו על ידי קלנסי.
מנגד לקלנסי עומד ג'ון מאק, חבר סגל המחלקה לרפואה של אוניברסיטת הרווארד, אשר החל בשנות השבעים של המאה העשרים לעסוק במיסטיקה. בשנת 1994 פורסם ספרו "חטיפה" (Abduction), שעורר עניין והפך לרב-מכר ידוע, ואף שימש בהכנת סדרת המתח הפופולרית "תיקים באפלה"; האישור שהעניקה אוניברסיטת הרווארד לפרסום ספרו העניק אמינות גבוהה לסיפורי החטיפה השונים בידי חייזרים. מאק טוען כנגד מחקריה של קלנסי כי לא ניתן להשתמש במבחן מילים קצר שערכה על הנבדקים, וממנו להסיק מסקנות.
הערות שוליים

1 2  ברוס גריסון, הזיכרונות הטראומטיים של סוזן קלנסי, באתר הארץ, 10 בספטמבר 2003
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303567505171  BnF: cb16561971b (data)  ISNI: 0000 0000 6702 1499  LCCN: n2005037399  NTA: 297394444  SUDOC: 098415727  VIAF: 41247552   WorldCat (עם VIAF): 41247552
סוכי מערבי

| סוכי מערבי |
| --- | --- |
 זכר של סוכי מערבי
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: סוכיים
סוג:: Chlamydera
מין:: סוכי מערבי
שם מדעי
 Chlamydera guttata ‏גולד, 1862

סוכי מערבי (שם מדעי: Chlamydera guttata) הוא מין של סוכי אנדמי לאוסטרליה מהסוג Chlamydera. תחום התפוצה של הסוכי המערבי מקוטע, והוא נפוץ במרכז אוסטרליה ובאזור פילבארה שבמערב אוסטרליה.
מיון

במין שני תת-מינים:
Chlamydera guttata guttata, נמצא ברוב תחום תפוצת המין
Chlamydera guttata cateri, נמצא בכף הצפון-מערבי של אוסטרליה.
הסוכי המערבי הובא לאירופה לראשונה בשנת 1861. משמעות שם המין, guttata, היא "מנוקד" בלטינית, והוא מתייחס לגופו המנוקד של הסוכי.
מאפיינים

בטנו של הסוכי חומה-צהבהבה, וזנבו חום.
אורכו של הסוכי כ-24 עד 28 ס"מ. רוב גופו של הסוכי (מלבד בטנו וזנבו) מנוקד בשחור ובחום, ועל עורפו של הזכר יש ציצת נוצות ורודה. הזכר והנקבה זהים בגודלם ובמידותיהם מלבד בזנב, שארוך יותר אצל הנקבה.
הסוכי המערבי ניזון מפירות, בעיקר מהצמחים הבאים: פיקוס הסלע, אלגום, Trichosanthes cucumerina (המכונה "דלעת הנחש") ודבקון. הסוכי המערבי ניזון גם מצוף, פרחים, עכבישים וחרקים כגון נמלים, עשים, חיפושיות וחגבים. הסוכיים שותים לעיתים קרובות, וכמעט אף פעם לא ניתן למוצאם רחוק ממקור מים.
רבייה

כמו רוב מיני הסוכיים, הסוכי המערבי הוא פוליגמי: הזכר מזדווג עם כמה וכמה נקבות, בעוד הנקבות בלבד אחראיות לקינון ולגידול הגוזלים, ללא סיוע הזכר. הסוכי המערבי, כמו אצל כל מיני הסוכיים, הזכר בונה מבנה ייחודי, הקרוי "סוכה" (ומכאן שמו), על מנת להרשים את הנקבה. זכר הסוכי המערבי בונה מזרדים מבנה הדומה לשדרה עם קירות משני צדדיה; גובהה כ-20 עד 25 ס"מ, ורוחבה כ-25 עד 35 ס"מ. השטח שמסביב לסוכה מקושט בעצמים לבנים וירוקים, כמו פירות בכלל ופירות יער בפרט, קליפות עצים, חלוקי נחל ועצמות. הסוכי משתמש גם בחומרים מעשה ידי אדם, כמו זכוכית, תרמילי אקדח, פקקי בקבוקים ועצמים שונים מברזל ומפלסטיק. סוכות יכולות להמשיך לפעול כמה וכמה שנים, ואם סוכה חדשה נבנית, הסוכה הקודמת ממוחזרת. הזכר מושך את הנקבות על ידי קריאות, וכשהיא מגיעה הוא "מסתתר" ומציץ לפעמים ממקום מחבואו - כנראה כדי לסקרן אותה. לאחר שלב זה, הוא מניף את זנבו, קופץ וטופח בכנפיו, וממשיך לקרוא בקול. בזמן הריקוד הוא פורש כמה וכמה פעמים את ציצת הנוצות שלו מול עיניה של הנקבה.
הנקבה בונה לבדה קן פשוט בצורת כוס על ענפים גבוהים יחסית הקרקע של עץ, בדרך כלל על סבך של דבקונים. הנקבה מטילה שתי ביצים מבריקות בצבע ירוק-צהבהב ומכוסות בקווים שחורים בכל תטולה, ודוגרת עליהן במשך פרק זמן לא ידוע.
הערות שוליים

↑  סוכי מערבי באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2 3  על פי הסרט "סוכיים: אומנות הפיתוי" מאת דייוויד אטנבורו.