stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמעום עולמי
מחקר > פרויקט אינדואקס

בסוף שנות ה-90 נערך פרויקט בינלאומי של מדידות באוקיינוס ההודי בשם פרויקט אינדואקס (INDOEX). הפרויקט, שבו השתתפו עשרות מדענים ושבראשו עמד ורבהדרן רמתהן, כלל אלפי מדידות מסוגים שונים, ארך ארבע שנים, ועלה 25 מיליון דולר. הוא נועד לבדוק כיצד משפיעים המזהמים המאקרוסקופיים שהוסעו דרומה מהודו על עמעום השמש באיים המלדיביים.
השוואה בין אזור האיים הצפוניים לאזור האיים הדרומיים הראתה שהזיהום מהודו גרם להיווצרות שכבת עננים בעובי שלושה קילומטרים. דבר זה הוביל לעמעום של כ-10% מאור השמש שהגיע לפני השטח באזור מתחת לענן – הפחתה גדולה בהרבה ממה שהמדענים שיערו. המודלים של רמהתן לדוגמה, חזו עמעום של כחצי אחוז עד אחוז לכל היותר. הפרויקט הראה באופן מפורט כיצד תערובת של סולפות, פיח, ומזהמים אחרים חוסמת באופן ישיר את השמש, וחשוב מכך, גורמת ליצירת עננים המתפקדים כמחזירי אור שמש לחלל.
מחקר > פסי התעבות

כמה מדעני אקלים העלו תאוריות לפיהן פסי התעבות של מטוסים קשורים לעמעום העולמי, אבל ההשפעה המתמשכת של תעבורה אווירית לפני כן פירושה שלא ניתן לבדוק דבר זה. הקרקוע המוחלט כמעט של תעבורה אווירית אזרחית בשלושת הימים לאחר הפיגוע של 11 בספטמבר, העניק הזדמנות נדירה שבה ניתן לצפות באקלים של ארצות הברית ללא ההשפעה של פסי התעבות. במשך תקופה זו, נצפתה עליה של למעלה ממעלת צלזיוס בשינוי הטמפרטורה היומי בכמה מקומות בארצות הברית, כלומר, פסי התעבות של מטוסים עלולים להגדיל את הטמפרטורה הלילית או להוריד את הטמפרטורה היומית בשיעור גדול בהרבה ממה שחשבו לפני תצפיות אלה.
ההשפעות על דפוסי ירידת גשמים

ייתכן שהעמעום העולמי גרם לשינויים מאסיביים בדפוסי מזג האוויר. מודלים אקלימיים מצביעים על האפשרות שההפחתה בכמות קרינת השמש המגיעה לפני השטח תרמה לעצירתם של גשמי המונסון באפריקה שמדרום למדבר סהרה בשנות ה-70 וה-80, דבר שתרם לבצורת ולרעב המוני באזור הסאהל באפריקה.
רצועת הגשם הטרופית נעה צפונה ודרומה בהתאם לעונות השנה, ועם עלייתה צפונה היא מביאה את גשמי המונסון לאפריקה ולאסיה. לפי ההשערה, זיהום אוויר שמקורו באירופה ובאמריקה הצפונית הביא להתקררות של אזורים מעל האוקיינוס האטלנטי, אוויר קר זה הקשה על רצועת הגשם הטרופית לנדוד צפונה, ועקב כך גרם להעתקת גשמי המונוסון לקווי רוחב דרומיים יותר. דבר זה הוביל לבצורת מתמשכת באזור אפריקה. הרעב ההמוני באזור הסהל הוביל למותם של מיליון איש, והשפיע על חייהם של 50 מיליון איש. טענה זו אינה מקובלת על כולם וקשה מאוד לבדוק אותה.
כמו כן קיים חשש שמנגנון דומה עלול לשנות את דפוסי גשמי המונסון באזור הודו והמזרח הרחוק, דבר שישפיע על מילארדי אנשים.
מדענים הגיעו גם למסקנה לפיה חוסר האיזון בין העמעום העולמי וההתחממות העולמית בפני השטח מוביל לזרמי מערבולות חום חלשים יותר אל האטמוספירה. פירוש הדבר הוא התאדות עולמית קטנה יותר ולכן משקעים המתרחשים בעולם עמום יותר וחם יותר, דבר שעלול להוביל לאטמוספירה לחה יותר בעלת פחות משקעים.
הערות שוליים

↑  RealClimate: Global dimming II. Real Climate.org
↑  Rodrigo A. F. de Souza, Ulrich Pöschl, Mira L. Pöhlker, Christopher Pöhlker, Substantial convection and precipitation enhancements by ultrafine aerosol particles, Science 359, 2018-01-26, עמ' 411–418 doi: 10.1126/science.aan8461
↑   צפריר רינת, סוף העולם מתרחק? המחקר שעשוי לשנות את תחזית מידת התחממות כדור הארץ, באתר הארץ, 18 בינואר 2019
↑  Indoex
↑  NOVA | Dimming the Sun | Discoveries in Global Dimming (non-Flash) | PBS
↑  David J. Travis ,Carleton, Andrew M. & Lauritsen, Ryan G. Climatology: Contrails reduce daily temperature range. Nature, p601 v 418, 2002
↑  http://www.ldeo.columbia.edu/news/2006/04_14_06.htm Could Reducing Global Dimming Mean a Hotter, Dryer World?
ישראל שור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 באפריל 1886 חירוב, אוקראינה 
 פטירה:  9 באפריל 1935 (בגיל 49) ארצות הברית 
 
ישראל הכהן שור (באנגלית: Israel Schorr;‏ 18 במאי 1886 – 9 באפריל 1935) היה חזן ומלחין חזנות, יליד גליציה שפעל באימפריה האוסטרו-הונגרית, בפולין ובארצות הברית
קורות חיים

שור נולד בעיר חירוב שבאוסטריה (כיום באוקראינה) למשפחה חסידית. בילדותו שר כילד פלא בחצר הרבי מסדיגורה ברימנוב, ובגיל 16 נתמנה לחזן שם. כעבור שנתיים (1904) נקרא ללמברג, להחליף את קרובו ברוך שור שנפטר. כיהן בלמברג 10 שנים עד פרוץ מלחמת העולם הראשונה. במלחמה הוצב על ידי הצבא האוסטרי בתפקיד לא קרבי בגלל עקרונותיו הדתיים. בתום המלחמה כיהן כחזן בעיר ברון בצ'כוסלובקיה בין השנים 1917–1919, לאחר מכן בעיר קרקוב בפולין בין השנים 1919–1921, ולאחר מכן מונה לחזן הראשי בעיר פיסטיאן (Piestyan) בהונגריה (כיום סלובקיה) (1921–1924).
בעקבות הזמנות מידידים, ביקש להגר לאמריקה. אך חוקי ההגירה המגבילים של ארצות הברית וחוסר הרצון לעזור של השלטונות האוסטריים, עכבו אותו. לאחר כמה תפילות מבחן מוצלחות בעיר ציריך שבשווייץ, התפרסם בעיר, עד כדי שהקונסול האוסטרי בציריך העניק לו אשרת אמן, בעזרתה יכל להגר לאמריקה. בבואו לאמריקה ב-1924, מונה לחזן ב"ישיבת הארלם" בניו יורק. בין המתפללים בקהילה זו היה חבר הקונגרס סול בלום, שעזר לשור להביא את אשתו וילדיו לאמריקה.
בשנת 1928, התפלל את תפילות הימים הנוראים בשיקגו. בעקבות כך, קיבל הצעה מבית האופרה של שיקגו, להופיע באופרה, אך הוא סירב משום שלא מתאים לחזן לשיר ולהציג באופרה.
הוא שב לניו יורק וכיהן כחזן בקהילת "עדת ישורון" בברוקלין (1928–1931). אחר כך עבר לרובע הברונקס וכיהן שם בקהילת "קהילת ישראל" (1931–1934). בשנים אלה הרבה להופיע בקונצרטים בין היתר עם החזן יוסל'ה רוזנבלט. הופעתו האחרונה כחזן הייתה בימים נוראים של שנת 1934 בקהילת "חובבי תורה" בברוקלין.
למרות הצלחתו כחזן, מצבו הכלכלי היה תמיד בכי רע. בשנים אלו שרר בארצות הברית השפל הגדול, ושור נאלץ לשיר בקרנות הרחוב ולקבץ נדבות[דרוש מקור]. הוא נפטר ב-9 באפריל 1935 מהתקף לב.
יצירתו

שור חיבר מספר יצירות חזנות מפורסמות ואף הקליט את חלקן כמו כן חיבר כמה ניגונים חסידיים. בין יצירותיו בולטת היצירה "שיבנה בית המקדש" יצירה הנחשבת ליצירה המוכרת ביותר בחזנות. יצירה זו (שהייתה אהובה מאוד על רבי מנחם מנדל שניאורסון האדמור השביעי מליובאוויטש וחסידיו). ויצירה אחרת – "הטה אלוקי אזנך" פורסמו במיוחד על ידי החזן משה קוסביצקי.
שומר ישראל

רחבת הכותל המערבי מלאה במעמד אמירת סליחות בערב יום הכיפורים תשע"א 2010
שׁוֹמֵר יִשְׂרָאֵל הוא פיוט הנאמר בתפילת הסליחות, לפני אמירת הקדיש. לפי מנהג אשכנז כיום, הקטע משמש גם כסיום לסדר ה"תחנון", הנאמר ברוב ימות החול של השנה בשחרית ובמנחה. הפיוט חובר על ידי מחבר לא ידוע.
המשורר מבקש מה' לממש את הבטחתו הקדומה לשמור את ישראל, והוא מזכיר את מלות הייחוד והשבח שאומרים ישראל בכל יום בקריאת שמע, בקדושה, ולפי נוסח הספרדים גם בקדיש.
מבנה ותוכן הפיוט > נוסח הספרדים

בפיוט לפי נוסח הספרדים יש ארבעה בתים בני חמישה פסוקים. הבתים בנויים במתכונת אחת, וחמש שורותיהם מקבילות :
פנייה אל ה' (תוארו של ה' הוא צירוף סמיכות שבו הנסמך קבוע – 'שומר' והסומך משתנה – 'ישראל', 'גוי אחד', 'גוי קדוש' ו'גוי רבא');
בקשה על שמירת העם: 'שמור', והמושא הוא צירוף סמיכות שבו הנסמך קבוע – 'שארית', והסומך משתנה וזהה לנסמך בתוארו של ה' בשורה הקודמת – 'ישראל', 'גוי אחד', 'גוי קדוש' ו'גוי רבא';
תחינה לבל יאבד העם: אף בו מוגדר העם באותם תארים;
ייחודו של העם האומרים בכל יום שבחו של מקום;
שבחו של מקום הוא באותם מבעים שבהם הוגדרו בשורות 1–3 שבחי ישראל.
השורה הרביעית זהה בכל הבתים ויש בה חצי משפט ובו נושא – 'האומרים', ותיאור זמן – 'בכל יום'. המשכו של המשפט הוא השורה האחרונה שהיא מושא המשפט ותחילתו בשורה הקודמת; מושא המציג את תוכן אמירתם של ישראל.
מבנה ותוכן הפיוט > נוסח אשכנז

בפיוט לפי נוסח אשכנז הושמט 'גוי רבא' ו'גוי מבורך'. נוסף על כך, במקום "שארית גוי אחד" אומרים "שארית עם אחד", במקום "שארית גוי קדוש" אומרים "שארית עם קדוש", במקום "האומרים בכל יום 'שמע ישראל ה' אלוהינו ה' אחד'" אומרים "המייחדים שמך 'ה' אלוהינו ה' אחד'" ובמקום "האומרים בכל יום 'קדוש קדוש קדוש'" אומרים "המשלשים בשלוש קדושות לקדוש".
התייחסות בתרבות > במוזיקה

מספר זמרים שרו את הפיוט:
הזמר איתן מסורי ביצע ב-1981 את השיר בפסטיבל הזמר החסידי, וזכה איתו במקום השלישי. כלל את השיר גם באלבומו "לפני שנה", בשנת 1983.
הזמר שלמה ארצי כלל את השיר באלבום עת שערי רצון להפתח.
עוזיה צדוק - המפיק דוד פדידה לקחו תחת חסותו והוציא איתו את האלבום הראשון "שומר ישראל" ובו 11 שירים. שיר הנושא "שומר ישראל", הולחן לזכר שלושת הנערים החטופים. האלבום זכה להצלחה רבה, ובמצעד שנתי של רדיו קול ברמה הוכתר כזמר השנה.
גם מנחם פיליפ הוציא אלבום בשם "שומר ישראל" עם השיר (1998) - נבחר לאלבום השנה במצעד הזמר החסידי.
מקהלת הרבנות הצבאית ביצעה ב-2009 בחידון התנ"ך העולמי לנוער את השיר "שומר ישראל" עם החזן הצבאי הראשי לצהל סא"ל שי אברמסון.
שחקניות הסרט הסודות שרו את השיר שנכלל גם בפסקול הסרט.
התייחסות בתרבות > בספרות

ישראל אנטון צולי, רבה של יהדות רומא בשנות השואה (1945-1939) שב-13 בפברואר 1945 המיר את דתו לנצרות קתולית, כתב בזכרונותיו (מתורגם מהמקור באיטלקית):
”מאבי למדתי את האומנות העצומה של תפילה בדמעות. במהלך רדיפות הנאצים ועוד שנים ארוכות לאחר מכן, אני מוצא עצמי גר בחדר קטן, במרכז רומא. שם, בחושך, רעב וקר, אני מתפלל ובוכה: 'הו, שומר ישראל, שמור שארית ישראל, ואל יאבד עם ישראל...!'”
לקריאה נוספת

ד"ר יצחק ספיר, עיונים בסידור התפילה - שומר ישראל מאמר על הפיוט, באתר מכללת אורות ישראל
הערות שוליים

↑  ספר תהלים, פרק קכ"א, פסוק ד': הִנֵּה לֹא יָנוּם וְלֹא יִישָׁן שׁוֹמֵר יִשְׂרָאֵל.
↑  ספר ירמיהו, פרק ל"א, פסוק ו': ...רָנּוּ לְיַעֲקֹב שִׁמְחָה וְצַהֲלוּ בְּרֹאשׁ הַגּוֹיִם הַשְׁמִיעוּ הַלְלוּ וְאִמְרוּ הוֹשַׁע ה' אֶת עַמְּךָ אֵת שְׁאֵרִית יִשְׂרָאֵל
1 2  בנוסח אשכנז, אין אומרים את המילים "בכל יום".
↑  ראו קריאת שמע
↑  תפילת דוד בספר דברי הימים א', פרק י"ז, פסוק כ"א: וּמִי כְּעַמְּךָ יִשְׂרָאֵל גּוֹי אֶחָד בָּאָרֶץ אֲשֶׁר הָלַךְ הָאֱלֹהִים לִפְדּוֹת לוֹ עָם לָשׂוּם לְךָ שֵׁם גְּדֻלּוֹת וְנוֹרָאוֹת לְגָרֵשׁ מִפְּנֵי עַמְּךָ אֲשֶׁר פָּדִיתָ מִמִּצְרַיִם גּוֹיִם.
1 2  בנוסח אשכנז, אומרים פה "עם" במקום "גוי".
↑  בנוסח אשכנז אומרים פה "המיחדים שמך" במקום "האומרים".
↑  בנוסח אשכנז, אין אומרים את המילים "שמע ישראל".
↑  עם ישראל, המכונים כך בדברי ה' (שמות, י"ט, ו'), הבאים לפני מעמד הר סיני: וְאַתֶּם תִּהְיוּ לִי מַמְלֶכֶת כֹּהֲנִים וְגוֹי קָדוֹשׁ אֵלֶּה הַדְּבָרִים אֲשֶׁר תְּדַבֵּר אֶל בְּנֵי יִשְׂרָאֵל.
↑  ספר ישעיהו, פרק ו', פסוק ג': ...קָדוֹשׁ קָדוֹשׁ קָדוֹשׁ ה' צְבָאוֹת מְלֹא כָל הָאָרֶץ כְּבוֹדוֹ
↑  בנוסח אשכנז, אומרים "המשלשים בשלש קדשות לקדוש", או לפי מנהג פפד"מ, "המשלשים בשלש קדשות קדוש קדוש קדוש" במקום "הָאוֹמְרִים בְּכָל יוֹם קָדוֹשׁ קָדוֹשׁ קָדוֹשׁ".
↑  לפי נוסח אשכנז, אין אומרים חרוז זה, ולא הבא.
1 2  ראו קדיש
↑  בסידורי אשכנז הישנים, פיוט זה נאמר רק בתענית ציבור.  עיין סידור אזור אליהו, מהדורה ששית, ירושלים תשס"ח, עמ' סז.  על כל פנים, כיום הוא נתקבל ברובן ככולן של הקהילות בכל יום שאומרים תחנון.
↑  ד"ר יצחק ספיר, עיונים בסידור התפילה - שומר ישראל מאמר על הפיוט, באתר מכללת אורות ישראל
↑  , page 79 Eugenio Zolli, "Before the Dawn," quoted in, Sweet Honey from the Rock, edited by Roy Shoeman
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: d70a7081-278a-407e-9e4f-b5ee8e4d9a28 
שלט בתל אביב עם הכיתוב "אין עוד מלבדו - שומר ישראל" במהלך מלחמת חרבות ברזל
חיילי צעצוע

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  ספרו של ויליאם פ. קנדי
 בימוי:  דניאל פטרי ג'וניור
 הופק בידי:  מריו קאסר מארק בורג
 תסריט:  דייוויד קפ   דניאל פטרי ג'וניור
 עריכה:  מייקל קהאן
 שחקנים ראשיים:  שון אסטין   ויל ויטון   קיית קוגן   אנדרו דיבוף   דנהולם אליוט   לואיס גוסט ג'וניור
 מוזיקה:  רוברט פולק
 צילום:  תומאס בורשטיין
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  סרטי טריסטאר
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 26 באפריל 1991
 משך הקרנה:  111 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית   ספרדית
 סוגה:  סרט פעולה 
 תקציב:  10 מיליון דולר
 הכנסות:  15 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   toysoldiers
 דף הסרט ב־IMDb
 
חיילי צעצוע (באנגלית: Toy Soldiers) הוא סרט פעולה אמריקאי משנת 1991 אשר ביים דניאל פטרי ג'וניור ובכיכובם של שון אוסטין, ויל ויטון, קיית קוגן, אנדרו דיווף, דנהולם אליוט ולואיס גוסט ג'וניור.
העלילה סובבת סביב בית הספר התיכון רג'יס לבנים שנחטף על ידי חוליית מחבלים קולומביאניים. הרשויות נשארות חסרות אונים, אך מספר תלמידים מרדנים מחליטים לקחת את העניינים לידיים ומצליחים להעביר מידע על הנעשה בתוך כותלי בית הספר ובכך לשחררו.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| שון אוסטין | בילי טפר |  |
| ויל ויטון | ג'ואי טרוטה |  |
| לואיס גוסט ג'וניור | אדוארד פארקר | מנהל בית הספר |
| אנדרו דיבוף | לואיס קאלי | ראש חוליית הטרוריסטים |
| קית קוגן | ג'ונתן ברדברי |  |
הפקה

הסרט התבסס על ספרו של ויליאם פ קנדי ועל התסריט היה אחראי דניאל פטרי ג'וניור ודייוויד קפ, מי שהיה אחראי בין היתר גם על התסריט בשובר הקופות "פארק היורה".
במנהטן, ניו יורק, קיים בית ספר פרטי אמיתי בשם רג'יס, אך כמובן שהוא אינו דומה בדבר לבית הספר הדמיוני המוצג בסרט עצמו. גם מיקומה של הפנימייה בסרט נשמר בסוד והוא אינו מוגדר מבחינה גיאגרפית. הצילומים נערכו בבית ספר הנמצא בשרלוטסוויל, שבוירג'יניה. צילומים נוספים נערכו בסן אנטוניו, טקסס וריצ'מונד.
פרסים ומועמדויות

על תפקידם בסרט היו מועמדים שון אסטין, ויל ויטון, קית' קוגן וג'ורג' פרז לפרס האנסמבל בטקס פרסי הקולנוע ה-13 לשחקנים צעירים. הם זכו בסופו של דבר במקום השלישי באותה שנה אחרי "נערי השכונה" שזכו בפרס ו"אל תגיד לאמא שהבייביסיטר מתה" שהגיע למקום השני.
ביקורות

הסרט קיבל ביקורות שליליות למדי וזכה לציון הנמוך של 38% מתוך 13 ביקורות באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes.
רוב טענות המבקרים היו שהסרט רווי באלימות רבה שעלולה לגרום לנוער להאמין שבעזרתה ניתן לפתור בעיות.
הערות שוליים

↑  Youngartistawards.org
↑  "Toy Soldiers (1991) ‎", באתר ביקורות הסרטים Rotten Tomatoes (באנגלית)
↑  Kehr, Dave (1991-04-26). "Rambo Joins The Dead Poets Society In `Toy Soldiers`". Chicago Tribune. נבדק ב-2010-10-11.
↑  "Bad Boys Turn Good In Slick `Toy Soldiers`". Sun Sentinel. נבדק ב-2010-10-11.
↑  Wilmington, Michael (1991-04-26). "Toy Soldiers as Ludicrous as Its Premise". The Los Angeles Times. נבדק ב-2010-10-11.
פיגמנט

פיגמנטים למכירה בשוק בגואה, הודו
המורפו הכחול נקרא כך בזכות כנפיו הכחולות, המושגות באמצעות צבעוניות מבנית. אולם הפיגמנט על כנפיו הוא דווקא חום.
פִּיגְמֶנְט (בעברית: צִבְעָן) הוא חומר המשפיע על צבע האור הפוגע בו על ידי החזרה ובליעה סלקטיביים. בתעשייה, פיגמנטים משמשים לצביעת חומרים שונים כגון: דיו, צבע, פלסטיק, טקסטיל, מזון ועוד.
בביולוגיה, פיגמנט הוא כל תרכובת צבעונית המצויה בתאיהם של יצורים חיים.
כמעט כל סוגי התאים בבעלי חיים, כמו תאי עור, עין, פרווה ושיער מכילים פיגמנטים. יצורים שיש להם חסר חמור בפיגמנטציה מכונים לבקנים.
בצביעת צבע (חומר), דיו, פלסטיק, בד וחומרים אחרים, פיגמנט הוא צבען יבש, בדרך כלל אבקה לא-מסיסה. ישנם פיגמנטים טבעיים ומלאכותיים, אורגניים ואי-אורגניים.
תרשים המראה את תהליכי הפיגמנט
פיגמנטים פועלים על ידי בליעה בררנית של חלקים מהספקטרום הנראה והחזרת חלקים אחרים. ברוב הפיגמנטים האורגניים יש שרשראות ארוכות של פחמימנים, בהן אטומי הפחמן קשורים זה לזה בקשרים קוולנטיים כפולים ויחידים לסירוגין. סידור זה גורם לאלקטרונים לרחף סביב כל המולקולה (ולא רק סביב שני אטומי הקשר), דבר המביא לספיגת האור הבררנית.
בדרך כלל מבדילים בין פיגמנט, שהוא לא-מסיס, לבין צבע, שהוא אבקה מסיסה או נוזל. אין חלוקה מוגדרת היטב בין פיגמנטים לצבעים, ויש גורמי צביעה שמשתמשים גם בפיגמנטים וגם בצבע. במקרים מסוימים, פיגמנט ייוצר על ידי עיבוי צבע מסיס עם מלח מתכתי. הפיגמנט שייווצר נקרא "lake".
רשימת פיגמנטים > מבוססי הם/פורפירין

כלורופיל
בילירובין
המוציאנין
המוגלובין
רשימת פיגמנטים > פולטי אור

לוציפרין
רשימת פיגמנטים > ליפוכרומים

קרוטנואידים
אלפא ובטא קרוטן
ליקופן
רודופסין
קנתקסנטין
זקסנטין
לוטין
ציאנינים
רשימת פיגמנטים > פוטוסינתטיים

כלורופיל
פיקובילין
רשימת פיגמנטים > אחרים

המטוכרום
מלנין
אוראה
ראו גם

ריכרד וילשטאטר - כימאי יהודי-גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1915 על עבודתו בתחום הפיגמנטים הצמחיים, ובפרט כלורופיל.
צבעוניות מבנית
הערות שוליים

↑  צִבְעָן במילון צבעות (תשנ"ג), באתר האקדמיה ללשון העברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548571505171  BnF: cb11976099n (data)  GND: 4132245-9  LCCN: sh85102093  NDL: 00562237  NKC: ph124075
רחמים מהדר

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1894 ה'תרנ"ד האימפריה העות'מאנית לוב
 פטירה:  17 ביוני 1976 (בגיל 82 בערך) ה'תשל"ו ישראל ישראל
 מקום קבורה:  בית העלמין הדרום (בת ים)
 מקום פעילות:  בנגאזי שבלוב, איטליה ובת ים
 תקופת הפעילות:  ? – 17 ביוני 1976 
 תחומי עיסוק:  רבנות, דיינות, חזנות ודרשנות
 בן זוג:  אין
 בת זוג:  מרים קריצי
הרב רחמים מָהדָּר (1894 – 17 ביוני 1976, י"ט בסיוון ה'תשל"ו) היה חזן, דרשן, אב בית דין ורבה הראשי האחרון של בנגאזי שבלוב. לפני שעלה ארצה בסוף ימיו, כיהן כרב באיטליה.
קורות חיים

נולד למיסה ולראובן מהדר בלוב. כשבגר נישא  לפורטונה סנדלר, וכיהן כחבר בית הדין של בנגאזי תחת הרב כמוס פלאח.
לאחר פטירת הרב כמוס פלאח, מונה הרב מהדר לסגנו של הרב יוסף ג'יעאן, שמונה לכהן כרבה של בנגאזי. לאחר עליית יהודי לוב לישראל ובתוכם הרב יוסף ג'יעאן בשנת 1949, מונה הרב מהדר לכהן תחתיו כרבה הראשי של בנגאזי, שם, בין יתר פעולותיו, נהג לדרוש מדי יום לאחר תפילת ערבית בפני באי בית הכנסת.
לאחר פטירת אשתו ב-1950, נישא למרים קריצי.
בשנת 1967, לאור הרעת היחס כלפי היהודים, עבר הרב מהדר להתגורר עם חלק מבני קהילתו באיטליה, שם מונה לכהן במשרה רבנית.
בשנת 1974 עלה לישראל והתיישב בבת ים.
נפטר ב-17 ביוני 1976.
ביאורים

↑  לעיתים נקרא "מדר"
הערות שוליים

↑  לפי אילן היוחסין של גמילה מימון, באתר MyHeritage
↑  לפי פרופיל הנפטר שלו באתר בית העלמין חולון, עלה לישראל בשנת 1971
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: הרב יוסף ג'יעאן | רבנים ראשיים של בנגאזי שבלוב | הבא: אין |
יואל ברשד

יואל ברשד, 1873-1943 צפת
יואל ברש"ד (ט"ו באדר תרל"ג, מרץ 1873 – ז' באדר תש"ג, 1943) היה איש צפת, מחלוצי היישוב.
קורות  חייו

משפחתו עלתה בראשית המאה ה-19 ב"עליית החסידים" והתיישבה בצפת ובטבריה. סבו היה ר' שמואל דיין מטבריה המופיע גם במפקדי מונטיפיורי משנת 1849. יש הגורסים כי שם המשפחה ניתן על שם ברשד, עיר ידועה בפודוליה.
בשנת 1904 ייסד יחד עם צבי ברזל את הבנק הראשון בצפת, בנק ברשד ברזל. ב-1909 מכר את חלקו בבנק לאליהו קלינגר.
בשנת 1909 היה מיוזמי הקמת אגודת אחדות היהודים העות'מאנים בצפת שהוקמה במטרה לשפר את תנאי חייהם של היהודים בעיר, ונבחר על ידי תושבי העיר לאחד הנציגים.
בשנת 1910, נפתח בצפת סניף של בנק אנגלו-פלשתינה. יואל ברש"ד נענה לבקשתו של זלמן דוד ליבונטין, מנהל הבנק, לשמש כגזבר וסגן-מנהל. עבודתו בבנק נמשכה עד המחצית השנייה של שנות ה-20. בתקופת מלחמת העולם הראשונה סבלה צפת מרעב וממחלות ולבנק אפ"ק היה תפקיד משמעותי בסיוע לתושבים.
בערך בשנת 1911 עזב את הרובע היהודי העתיק והיה היהודי הראשון שבנה את ביתו מחוץ לגבולותיו. לאחר מלחמת העולם הראשונה עבר משכנו של סניף בנק אנגלו-פלשתינה מהרובע העתיק לבית זה.
יואל ברש"ד ושותפו עמנואל פרידמן יחד עם בן ציון ברוכשטיין היו הקבלנים שהשתתפו בבניית בית החולים רוטשילד – בית החולים היהודי המודרני הראשון בצפת. הבניין המודרני והמפואר נחנך בשנת 1912 (כיום משמש את המכללה האקדמית צפת, ברחוב ירושלים).
בשנת 1913 הוקמה אגודת "בוני בתים" שנענתה להצעתו של ליבונטין לסייע לתושבי צפת לרכוש אדמות בהר כנען על מנת לבנות פרוור חדש לעיר. יואל ברש"ד היה מראשי ועד האגודה, שבחזונה תכננה לבנות פרוור לצפת במתכונת עיר גנים.
הוא אהד את התנועה הציונית ולא פעם התנגש על רקע זה עם ראשי העדות החרדיות בצפת. שלח את ילדיו ללמוד בבית ספר כי"ח, בקולג' הסקוטי ומאוחר יותר בגימנסיה "הרצליה" עודד את ילדיו לרכוש השכלה כללית ורחבה וידיעת שפות, דבר שלא היה מקובל בעירו בראשית המאה ה-20.
היה חבר המג'ליס (עירייה) בצפת, בעל השפעה רבה על אנשי צפת הסביבה וזכה לאמונם, נהג לפתור סכסוכים בין איכרי הסביבה ובין נציגי הממשל. ושנים רבות היה חבר ועד העיר ליהודי צפת, ופעיל בבני ברית.
במאורעות תרפ"ט מצאו מקלט בביתו יהודים שהצליחו להימלט מפני הפורעים. על ההסתה של הערבים שהגיעו מחוץ לעיר, והאירועים שהתרחשו בצפת העיד בפני ועדת החקירה שהוקמה על ידי הבריטים לאחר האירועים.
נשא את ציפורה דוקטרוביץ הלוי, בתו של נפתלי חנהל'ס מצאצאי הבעש"ט. לזוג נולדו 8 ילדים. אשתו ציפורה נפטרה בגיל 42, בשנת 1917, אשתו השנייה, טאובה, גידלה את ילדיו הצעירים.
בתו הבכורה: חנה פרל, אשת זאב מתתיהו פרל,מנחם, נחמה, מרים, משה, שאול, יצחק, ושמואל שנפטר בילדותו.
בניה של אחותו הינדה ברשד ויסברג: אשר ברשד (1901–1953) היה המוכתר של צפת והקפיד על רישום ספרי הלידות הפטירות ומרשם התושבים. ויעקב ברשד (1903-1979) היה שוטר במשטרה הבריטית, חבר בארגון השומר ואחראי על השמירה במפעל החשמל של רוטנברג בנהריים.
הערות שוליים

↑  שם המשפחה ברש"ד נגזר מראשי התיבות של בן ר' שמואל דיין, ואומץ על ידי בנו אשר מנחם, כפי שנהגו רבים בסוף המאה ה-19 בצפת .
↑  החבצלת 26 בפברואר 1909
↑  דוד תדהר (עורך), "נפתלי חנה'לס (דוקטורוביץ)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 125.
↑  דוד תדהר (עורך), "חנה פרל", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יג (1963), עמ' 4343.
↑  דוד תדהר (עורך), "זאב פרל", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 364.
מצבת קברו של ר' מנחם אשר אביו של יואל ברש"ד
ביתו של יואל ברש"ד ששימש גם כסניף בנק אפ"ק בצפת. ברקע נכדו דניאל פרל ונינו זאב פרל
שריון לכלי רכב

רכב קרבי משוריין של צה"ל. שורה עליונה: נגמ"ש מרכבה ומרכבה סימן 4מ בעלי שריון מרוכב מודולרי ומערכת הגנה אקטיבית לטנקים. שורה תחתונה: דחפור D9 משוריין עם שריון פסיבי, חלונות מזכוכית משוריינת ומיגון כלוב; משגר רקטות M-270 MLRS מנתץ עם שריון פסיבי.
שריון לכלי רכב מתייחס למיגון פסיבי לכלי רכב ובעיקר לרכב קרבי משוריין (רק"ם). עקרון הפעולה שלו הוא פשוט: בניית דופן קשיחה ובעלת עובי גדול יחסית לכלי, כך שחימוש שנורה על השריון לא יחדור אותו ויפגע באנשי הצוות או במערכות המכניות. ההגדרה מקיפה צורות מיגון נוספות פרט לשריון, אך ערך זה יעסוק רק בשריון פסיבי. קיימות גישות משלימות לשריון פסיבי בהן הסוואה צבאית, מיגון ריאקטיבי ומיגון אקטיבי, אך אף אחת מהן לא מוותרת על השריון הפסיבי כמיגון הכרחי וכשכבת גיבוי.
המיגון הפסיבי כולל מספר סוגים: עטיפת הרכב בלוחות שריון עשויים פלדה או חומרים מרוכבים (כגון צ'ובהם או חומרים קרמים אחרים) שחוזקם הפיזי וגמישותם מאפשרים להם להדוף קליעים, רימונים, רסס, פיצוצים ואף נשק נ"ט (תלוי בסוג השריון). ניתן לשפר את רמת המיגון באמצעות שינוי הגאומטריה של השריון (כגון שריון משופע) או בנייתו ממספר שכבות של חומרים שונים (שריון מרוכב), לעיתים עם מרווחי אוויר ביניהן. קיימים סוגי שריון שנקראים באופן גנרי שריון מרוכב, העשויים מחומרים שהם קשים יותר מפלדה כגון סיבים קרמיים וחומרים מרוכבים. סוגי החומרים משתנים ממדינה למדינה ואופן ייצור לוחות השריון המתקדמים נחשב במרבית המדינות לסוד צבאי. במקרים בהם יש צורך לשמור על שדה ראייה עבור מפעילי הכלי עושים שימוש בזכוכית משוריינת ליצירת חלונות או פריסקופ כדי ליצור פתח שאינו מאפשר מעבר ישר דרך השריון.
מבנה השריון > חומרים

פלדה הומוגנית – השריון הפשוט ביותר המורכב מלוחות פלדה עבים. הפלדה היא סגסוגת חזקה ולוח פלדה מספיק עבה מבטיח הגנה מנשק קל וקליעים שקוטרם עד 0.5 אינץ'.
אלומיניום – השריון קל יותר באופן ניכר מפלדה, אך פחות עמיד. שריון אלומיניום משמש בעיקר כאשר הפחתת המשקל שנושא הכלי היא שיקול מרכזי, כגון בנגמ"ש יביל-אווירית שמתוכנן כך שיהיה ניתן להעביר ולנייד אותו במטוסי תובלה.
טיטניום – מתכת חזקה וקלה יותר מהפלדה, אך יקרה ממנה באופן ניכר. משמשת כאשר נדרשים חוזק ומשקל קל, ויש אפשרות תקציבית לכך, כגון בכלי טיס.
אורניום מדולדל – מתכת כבדה וחזקה באופן ניכר מפלדה. בשל הקשר שלה לרדיואקטיביות השימוש בה שנוי במחלוקת.
שריון קרמי – שריון המבוסס על חומרים קרמיים, נועד בעיקר נגד מטען חלול.
שריון מרוכב – שריון המשלב סגסוגות פלדה, מתכות אחרות וחומרים קרמיים כדי ליצור שריון שהוא קל יותר מפלדה הומוגנית אך אפקטיבי יותר. סוגי והרכב החומרים משתנים ממדינה למדינה ואופן ייצור לוחות השריון המתקדמים נחשב במרבית המדינות לסוד צבאי.
זכוכית משוריינת – במקרים מסוימים נדרשים למגן כלי בלי לפגוע בראות של מפעיליו, כגון בכלי צמ"ה. מאחר שפלדה אטומה לאור יש הכרח בשילוב חלונות במעטפת המשוריינת סביב הכלי. את החלונות מייצרים מזכוכית משוריינת שבנויה בטכניקות וחומרים מיוחדים כדי להקנות לה עמידות נגד נשק קל ברמות שונות (החל מעמידות נגד כדורי אקדח וכלה בעמידות נגד כדורי רובה ומקלעים).
מבנה השריון > גאומטריה

שריון משופע – לוחות השריון מוצבים בזווית אלכסונית, דבר המגדיל את עובי השריון האפקטיבי עבור קליע הנורה חזיתית אל עבר הכלי.
שריון מרווח – לוחות שריון שביניהם יש רווח, נועד בעיקר נגד מטען חלול.
שריון מודולרי - שריון הבנוי ממודולים פריקים הניתנים להחלפה (כל אחד לחוד) בהתאם לצרכים (כגון תיקונים או שדרוגים). דוגמה לשריון מודולרי הוא השריון של טנק המרכבה סימן 4.
שריון מדורג - שריון בו כל שכבה מקבלת זווית שונה מה שמוריד משמעותי את ביצועי הפגז החודר ככול שעוברים שיחבה. שריון זה נפוץ בחלק מטנקים מסדרת T, הטנק השוודי 103 בו מפוזרים "מדרגות" לאורך כל הטנק בזווית מנוגדת לזו של עיקר השריון ודוגמה בולטת במיוחד היא לואפרד 2 עם שריון קדמי בזווית חדה כדי להטות את הפגז לפני פגיעה בשריון המורכב המרכזי
מעיל שריון/תוספת שריון (Appliqué armour או Add-on armor) – הוספת לוחות שריון ומיגונים שונים מעבר לשריון הסטנדרטי של הכלי.
סוגי שריון פסיבי > שריון לוחות

צורת המיגון הבסיסית והנפוצה ביותר. לוחות שריון עבים מחומרים חזקים ועמידים המכסים את גוף הרכב, תא הנוסעים והמערכות המכניות.