stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סמרו

| --- | --- |
הר סמרו 1985
הר סמרו 1985
 מידע כללי
 סוג הר:  הר געש
 גובה:  3,676 מטר
 מדינה:  אינדונזיה אינדונזיה
 מיקום:  ג'אווה
 רכס הרים:  הרי ברומו
 מספר הר געש:  =0603-30
 קואורדינטות:  8°6′28.8″S 112°55′12″E﻿ / ﻿8.108000°S 112.92000°E﻿ / -8.108000; 112.92000
  (למפת אינדונזיה מוגדלת) ג'קרטה נוסאנטארה סורבאיה מדן מקאסאר פונטיאנאק ג'איאפורה מ האוקיינוס ההודי האוקיינוס השקט מלזיה פסמרו(למפת אינדונזיה רגילה) ג'קרטה נוסאנטארה סורבאיה מדן מקאסאר פונטיאנאק ג'איאפורה מ האוקיינוס ההודי האוקיינוס השקט מלזיה פסמרו
סמרו (באינדונזית: Semeru), הוא ההר הגבוה ביותר באי ג'אווה באינדונזיה ואחד מהרי הגעש הפעילים בעולם. מורדות ההר, הנישא לגובה של 3,676 מטר במזרח האי, תלולים והוא מהווה חלק ממסיב טנגר (Tengger), הכולל גם את הר הגעש ברומו.
להר פעילות געשית ענפה. מאז שנת 1818 תועדו בהר 55 התפרצויות, כאשר כתוצאה מעשר מהן אף היו הרוגים. מאז שנת 1967 נמצא ההר במצב של התפרצות כמעט רציפה. בדצמבר 2021 התפרץ ההר מספר פעמים וגרם ל-57 הרוגים
ההר מהווה אתר טיפוס פופולרי, יחד עם זאת הטיפוס על ההר מסוכן. בשנת 1969 נהרג סו הוק ג'י, פוליטיקאי אינדונזי משאיפת גז רעיל כאשר טיפס על ההר.
מיתולוגיה

על פי המיתולוגיה המקומית הגיע ההר לאידונזיה מהודו. אגדה שהועלתה על הכתב במאה ה-16 מציינת שההר שכן תחילה בחלקו המערבי של האי, אך בשל משקלו החל האי לנטות ולכן הועבר ההר לחלקו המזרחי. אגדה זו מסבירה את שרשרת האיים לאורך דרום האי, אשר נוצרו בעת מעבר ההר מזרחה, ואת הקלדרה שבראשו, אשר אף היא נוצרה בעת התמוטטות שאירעה במהלך המעבר.
הערות שוליים

↑  אתר Global Volcanism Program
↑  התפרצות הר הגעש באינדונזיה: 14 נהרגו, כפרים כוסו באפר, באתר ynet, 5 בדצמבר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 170339936   WorldCat (עם VIAF): 170339936 
הר הגעש סמרו, יולי 2004
מעבר מונקמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  אלכסנדר מונקמן 
 גובה:  1,061 מ' 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  קולומביה הבריטית, קנדהקנדה
 קואורדינטות:  54°33′N 121°15′W﻿ / ﻿54.55°N 121.25°W﻿ / 54.55; -121.25
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי מעבר מונקמן(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי מעבר מונקמן(למפת קולומביה הבריטית רגילה) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפ. מע יוקון אלסקה האוקיינוס השקט מעבר מונקמן(למפת קולומביה הבריטית מוגדלת) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפון-מערביות יוקון אלסקה האוקיינוס השקט מעבר מונקמן
 
מעבר מונקמן (באנגלית: Monkman Pass) הוא מעבר הרים שגובהו 1,061 מטרים מעל פני הים, בהרי הרוקי הקנדיים, בפרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה.
גאוגרפיה

המעבר ממוקם ברכסי הארט, דרומית מערבית לעיירה טאמבלר רידג'. ונחשב לגבול הדרומי של הרי הרוקי הצפוניים.
מעבר מונקמן ממוקם על קו פרשת המים של אמריקה, והוא נמוך בגובהו ממעבר ילוהד וממעבר פיין.
מעבר מונקמן הוא מוצאו של נהר מארי (Murray River).
מעבר מונקמן, כמו גם מפלי מונקמן מצויים בשטח הפארק הפרובינציאלי מונקמן.
היסטוריה

בעקבות הצעה לבנות כביש מהיר שיעבור דרך מעבר מונקמן, נערך בשנים 1937-1939 סקר באזור. התוכנית לא הושלמה ולבסוף הכביש (הכביש המהיר ג'ון הארט) עובר דרך מעבר פיין.
כיום עובר דרך מעבר מונקמן "השביל ההיסטורי מעבר מונקמן" שנבנה בשנים 2006-2007, ונפתח לציבור בשנת 2008.
היסטוריה > גילוי ומקור השם

המעבר התגלה על ידי אלכסנדר מונקמן (על שמו קרוי המעבר), סוחר פרוות שחצה אותו בשנת 1922. שמו של המעבר ניתן לו רשמית ב-6 באוקטובר 1925.
הערות שוליים

↑  היסטוריה ומקור השם
פארק לאומי לנגטאנג

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1976 
 נתונים ומידות
 שטח:  1,710 קילומטר רבוע
 מיקום
 מדינה:  נפאל נפאל
 מיקום:  Nuwakot District, Rasuwa District, Sindhupalchowk District 
 קואורדינטות:  28°10′26″N 85°33′11″E﻿ / ﻿28.1738°N 85.5531°E﻿ / 28.1738; 85.5531
 אתר רשמי
 
לנגטאנג הוא הפארק הלאומי הרביעי בנפאל, הוקם ב-1976 בתור הפארק הלאומי הראשון של ההימלאיה. האזור המוגן בגובה העולה על 6,450 מטרים ומשתרע על שטח של כ-1,710 קמ"ר. השמורה מקושרת עם שמורת הטבע הלאומית קומולנגמה שבטיבט. אגם גוסאייקונדה המקודש לדתות מסוימות נמצא בשטח הפארק ולחופו מלון "Hotel Tibet". הפסגה הגבוהה בפארק היא פסגתו של ההר לנגטאנג לירונג (7,245 מטרים).
גלריה

החלק הדרום מערבי של אגם לנטאנג
זריחה בפארק לנטאנג
מטייל בלנטאנג
אגם גוסאייקונדה קפוא בחורף
חובלתא

| --- | --- |

 היסטוריה
 תקופות:  התקופה הרומית בארץ ישראל, התקופה הביזנטית בארץ ישראל, התקופה המוסלמית המוקדמת בארץ ישראל 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°00′26″N 35°07′34″E﻿ / ﻿32.007305555556°N 35.126138888889°E﻿ / 32.007305555556; 35.126138888889
  (למפת גוש דן מוגדלת) חובלתא(למפת גוש דן רגילה) חובלתא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חובלתא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חובלתא
 
אתר החובלתא הוא אתר ארכאולוגי בנווה צוף, הנקרא על-שם הגבעה הטרשית "גבעת החובלתא".
מפת פסיפס של האתר
המקום נזכר לראשונה בתיאור משנת 1864, על ידי הנוסע הצרפתי ויקטור גרן: ”על הר קטן..יש שרידי כפריר שנהרס מן המסד עד הטפחות ונאמר לי כי שמו ח'רבת חבלאתא”.[דרוש מקור] מאז הספיק האתר להיסקר, להיחפר (חפירות הצלה בין השנים) ולהשתקם בעזרת בני הנוער של נווה צוף. האתר ממוקם על גבעה סלעית שלא מתאימה לעיבוד חקלאי כיוון שהיא בנויה ממשטחי סלע גיר גדולים. ברחבי האתר נמצאו מקומות חציבה, מבני מגורים ומבני תעשייה, בורות מים, גתות ומערות קבורה, ועל פי הממצא הקרמי והמטבעות האתר פעל מהתקופה החשמונאית ועד לתקופה הערבית הקדומה, כאשר שיא הפעילות התקיימה בתקופת הבית השני-הרומית מוקדמת.
מיקום האתר

גבעה זו משקיפה על דרך מרכזית חשובה, המובילה מאנטיפטריס (ראש העין), לגופנא (הכפר ג'יפנה) שמצפון לרמאללה. דרך זו, המכונה 'מעלה גופנא', שימשה בתקופה הרומית-ביזנטית כדרך המרכזית שקישרה בין קיסריה (הבירה המנהלית) לירושלים (הבירה הדתית) ועברה דרך בירות המחוז היהודיות - תמנה (חורבת תבנה) וגופנא.
הסיור באתר

הסיור באתר החובלתא מתחיל ליד שלט הסבר על האתר. צעידה קצרה מובילה להסתעפות שמאלה שאחרי 3 מטר מובילה לשרידיו של כבשן סיד.
לאחר כ-50 מ' של צעידה בשביל הראשי ממוקם האזור המרכזי בו התגלו הממצאים. במקום ישנם שרידים ברורים של מקווה עתיק [מזוהה לפי המדרגות סמוך לבריכת הטבילה], אבן משקל, קברים עתיקים בעלי 2 סעיפים, אבן שכב ושרידים של גתות.
צעידה קצרה נוספת משם מובילה כנראה ל"אזור התעשייה" של היישוב שהתקיים באתר החובלתא. במקום נראים עיגולים מדויקים רבים ולצידם בורות קטנים. החוקרים משערים שמקום זה היווה מקום ייצור ליין הליסטון - היין המתוק שהיה נסחט בעיגולים אלו זלג לבורות שבצידם ומשם נאסף על ידי היצרנים. ליד מקום זה ישנה סככה רחבת ידיים המשמשת להסברים למטיילים במקום.
ממצאים בחובלתא > אתר ההליסטון

באתר נמצאת מערכת גדולה של עיגולים חצובים בסלע שלא נמצא כדוגמתה באף אתר בעולם. פרופסור זהר עמר הציע שמדובר במפעל ייחודי בעולם ליצור יין הליסטון (היין של השמש - יין מתוק) בתקופה הרומית. שיטת היצור אמנם נזכרת בספרות הרומית, אך עד היום לא נמצא אתר ארכאולוגי שמתאים לתיאור. מוסכם על פרשנים שהכוונה ליין מתוק שתהליך ייצורו קשור לשמש. מקור המילה הוא ביוונית – "הליאסטון" ומשמעו: בישול (חימום פסיבי) בשמש או דבר שנחשף רבות לשמש.
במדרגת סלע שבאתר נמצאו 16 מתקנים עגולים שקוטרם הממוצע 2.3 מטרים, ועומקם עד כ־10 סנטימטרים. המשטחים נבנו בשיפוע קל, וצמוד לכל אחד מהם יש בור או גומה חצובה (עד 0.75 מ' קוטר, 0.4 מ' עומק.) דומה שתכלית הבורות לאסוף נוזלים מהמשטחים העגולים.
שיטת ייצור היין: הענבים נבצרים מעט לפני שהם מבשילים, והם מיובשים בשמש העזה בתוך המתקנים העגולים שבסלע, כשהם נהפכים שלוש פעמים ביום ולמשך שלושה ימים. עם חשיפת הענבים לשמש למשך יומיים או שלושה ניגרת מהם כמות קטנה של תירוש מתוק שנזל לבורות האיגום. בשלב השני, שהחל ביום הרביעי, נסחטו הענבים הללו במכבש, ובתהליך זה התקבלה כמות גדולה של תירוש, אשר נאספה לקנקנים.
ממצאים בחובלתא > בית בד

באתר נמצאו עדויות לקהילה פעילה בחיים יהודיים ובחקלאות. בין הממצאים בית בד לייצור שמן, בורות מים, גיתות לייצור יין, מערות קבורה, קברי ארגז, כבשן סיד ומקווה. ועל פי הממצא הקרמי והמטבעות האתר פעל מהתקופה החשמונאית ועד לתקופה הערבית הקדומה, כאשר שיא הפעילות התקיימה בתקופת הבית השני-הרומית מוקדמת.
ממצאים בחובלתא > כבשן סיד

- הוא תנור המשמש לייצור סיד באמצעות שריפת אבן גיר (סידן פחמתי). לצורך ייצור הסיד יש לשרוף את הגיר ולהגיע לטמפרטורה של 900 מעלות צלזיוס. אם בזמן השריפה התנור מגיע לטמפרטורה גבוהה מ-1,000 מעלות, החומר הופך להיות בלתי שמיש. שימוש בייצור סיד ידוע עוד בימי קדם לצורכי בנייה, ייצור פצצות ושימושים חקלאיים.
ממצאים בחובלתא > מקווה טהרה

מקווה הטהרה בגבעת החובלתא תועד בשנת 2008, הוא ממוקם בחלקו העליון של האתר והוא כולל גרם מדרגות קטן המוביל לאגן טבילה קטן ומטויח.
ממצאים בחובלתא > מערות קבורה

באתר החובלתא ניתן למצוא את שרידי של קבר מונומנטלי בעל חדר מבוא רחב ידיים במיוחד שחציבתו הופסקה ובנוסף קברי אצטבאות, קברי ארגז.
צמחייה

באזור אתר החובלתא ניתן למצוא צמחייה ארץ ישראל טבעית ועשירה, הכוללת עצי אלון עצי אלה, עצי זית וצמחים ים-תיכוניים, צומח-סלעים וצמחי תבלין וריח.
הערות שוליים

↑  דביר רביב, הישוב בדרום השומרון בתקופות ההלניסטית והרומית לאור תוצאות סקר ארכיאולוגי כרך ב', חיבור לשם קבלת תואר דוקטור באוניברסיטת בר אילן, עמ' 72
↑  גור א' 1961, יינות ארץ ישראל בימי קדם, טבע וארץ, ג, עמ' 33-39.
↑  שיאון ע' ועמר ז' 1997, מתקני דריכה בח'ירבת חבלתא, עתיקות 32 ,עמ' 205-2
↑  פרופ. זוהר עמר, במעבה ההר, תשע"ב
↑  רפי פרנקל, בית בד קדום, ספריית אדם ועמלו, מוזיאון ישראל, תל אביב, 1986.
↑  דביר רביב, הישוב בדרום השומרון בתקופות ההלניסטית והרומית לאור תוצאות סקר ארכיאולוגי כרך ב', חיבור לשם קבלת תואר דוקטור באוניברסיטת בר אילן, עמ' 72
| אתרים בבנימין |
| --- | --- | --- |
| עמק שילה | בור הציפורים באחיה • בור יישוב הדעת • בור עדי-עד • בור קידה • המזבח בגבעת הראל • ואדי רשאש • חניון הגדודים העבריים • מעיין הגבורה • מצפור קידה • נחל שילה • עין א-דהרה • עין דח"ש • עין עוז • קובת א-נג'מה • שילה הקדומה •  תצפית הר כוכב |  |
| מערב בנימין | גבעת ההליסטון • גבעת היקבים • הכוורת • המצודה הבריטית בנוה צוף • חורבת פצה • שמורת עיינות נטוף (ואדי זרקא) • ואדי חרמיה • חובלתא • חורבת תיבנה • יער אום צפא • לטרון • מחצבות נטוף • מעיין דולב • מעיין הקשת • מעיין חרשה • מעיין טלמון • מעיין עטרת • חורבת טרפין • מערת עאבוד • מערת שוקבא • נבי סמואל • עין אגוז • עין בובין (מעיין דני) • עין מזור • עין ריא • עינות ענר • פארק קנדה • שמורת אלוני שמואל • שמורת דלבים (ובכללה ואדי דילב) • תצפית גג הארץ • מבצר ארטבה |  |
| גב ההר | סנה ובוצץ • בור מגרון • הר בעל חצור • ואדי שיבן • חורבת ניסיה • יקב פסגות • מעיין הכרמים • נחל מכמש • עין ביתין • קבר בני ישראל |  |
| מדבר בנימין | בקעת סמיא • מערת הנמרים • חורבת אל-קיליה • טאריק אבו ג'ורג' (דרך יריחו-בית אל) • נחל ייטב (עוג'א) • שמורת נחל פרת • מוזיאון השומרוני הטוב |  |
מבט כללי
גתות שמש באתר חובלתא
בית בד לייצור שמן
מקווה טהרה
קבר ארגז עתיק חצוב בסלע
כבשן סיד
לשנה הבאה בירושלים

"לשנה הבאה בירושלם" מתוך איורים להגדה של פסח מאת יוסף בודקו, 1917, תצריב
"לשנה הבאה בירושלים הבנויה", הגדה של פסח על נייר סטנסיל בהוצאת הבריגדה היהודית, נפולי, 1945
לשנה הבאה בירושלים היא תפילה הנאמרת בקהילות שונות בסוף תפילת יום הכיפורים בבית הכנסת ובסוף ליל הסדר בפסח. מטרת הקריאה להראות שכל יהודי רוצה לעלות לירושלים, ואם הוא לא הצליח עדיין להגיע לירושלים, הוא מקווה ומתפלל לכך שבשנה הבאה יזכה להגיע אליה.
חלק מהאשכנזים (בעיקר יוצאי מזרח אירופה) נוהגים לומר בסיום תפילת נעילה "לשנה הבאה בירושלים". ויש המוסיפים "לשנה הבאה בירושלים הבנויה". ברוב עדות ישראל (כולל קהילות האשכנזים במערב אירופה) לא נהוג מנהג זה כלל, אם כי במחזור "אהבת הקדמונים" כמנהג יהודי פס מובא המנהג לומר "לשנה הבאה בירושלים" בתפילת ערבית של ליל כיפור.
מקור

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
התיעוד הראשון לקיומה של תפילת איחול זו הוא מסוף המאה העשירית, בפיוטים של רבי יוסף אבן אביתור. מתוך ההקשר בפיוטים, ברור שאבן אביתור לא חידש את האמרה, אלא השתמש בה (או בנוסח הדומה "בירושלים לשנה הבאה") כציטוט של אמרה מוכרת.
תוכן התפילה ומשמעותה

תוכן התפילה הוא: "לשנה הבאה בירושלים הבנויה".
התפילה במקורה באה לבטא את הציפייה להגעה של כל עם ישראל לירושלים ובפרט לבניין העיר ובניין בית המקדש.
תפילה זו הייתה מזוהה עם הרצון של עם ישראל בגלות לעלות לארץ ישראל, בהסתמכם על דברי הזוהר שירושלים היא כינוי לארץ ישראל.[דרוש מקור] וכן ירושלים פירושה "עיר של שלום" – מקום של שלום בין הגוף והנשמה, בין שמים וארץ, בין האידיאל לבין המציאות שעם ישראל רצה להגיע אליו.[דרוש מקור]
הרב פרופ' נחום לאם כתב על כך:
מנהגים

תפילה זו נאמרת בכל מקום, גם בירושלים עצמה. ישנם מקומות שנוהגים לשיר אותה בסוף התפילה.
מאז מלחמת ששת הימים החלו בחוגים דתיים לאומיים לומר ולשיר תפילה זו בסוף תפילת יום העצמאות ויום ירושלים.
לחנים

ישנו לחן עממי חסידי מפורסם על המילים. בחלק מחצרות החסידות שרים את הלחן על מילים נוספות: "תשועת ה' כהרף עין, לשנה הבאה בירושלים, אנא ה' הושיעה נא, לשנה הבאה בירושלים הבנויה".
לחן נוסף מפורסם ומושר רבות בחתונות חרדיות הופיע באלבומו של מרדכי בן-דוד, "אוהבי השם". לחן נוסף, מהיישוב הישן בירושלים, מוכר גם על המילים "מחה תמחה את זכר עמלק".
לקריאה נוספת

הרב זאב גוטהולד, "לשנה הבאה בירושלים: עיון בפיוטים ומנהגים", בתוך: יעקב שויקה והרב חיים סבתו (עורכים), מנחת אהרן: מאסף תורני לזכרו של הרב אהרן שויקה זצ"ל, ירושלים תש"ם, עמ' 223–261.
הערות שוליים

↑  שולמית אליצור, "בין יוסף ליוסף: לזהות מחברו של יוצר קדום", תרביץ עא [א–ב] (תשרי–אדר תשס"ב), עמ' 85, באתר אוצר החכמה; הנ"ל, "כהיום הזה בירושלים: למקורה, לתפוצתה ולגלגוליה של תפילה לסיום טקסים", תרביץ פה [ב] (טבת תשע"ח), עמ' 305.
↑  זוהר, פרשת וירא, פסקה שצה
↑  נחום לאם, "מרכזיותה של ירושלים בלב האומה", קובץ "תורה שבעל פה" כב, עמוד קמו-קמז.
↑  נדפס מחדש בתוך: זאב גוטהולד, תחכמון: אוסף מאמרים על ערכי היהדות, ירושלים תש"ע, חלק ב', עמ' 60–106, באתר היברובוקס
| סדר תפילות יום הכיפורים על פי ההלכה הנוהגת כיום |
| --- | --- | --- |
| טרם החג | כפרות • תפילת מנחה • סעודה מפסקת |  |
| ערבית | לך אלי תשוקתי/תפילה זכה • כל נדרי • תפילת שבע עם וידוי • סליחות • וידוי |  |
| שחרית | תפילת שבע עם וידוי • וידוי • אבינו מלכנו • קריאת התורה והפטרה • תפילה לשלום המדינה או תפילה לשלום המלכות • ונתנה תוקף |  |
| מוסף | תפילת שבע עם וידוי • עלינו לשבח • סדר העבודה • ברכת כהנים • סליחות • וידוי |  |
| מנחה | אשרי יושבי ביתך • קריאת התורה • ספר יונה • תפילת שבע עם וידוי • סליחות |  |
| תפילת נעילה | אשרי יושבי ביתך • תפילת שבע עם וידוי • חזרת הש"ץ • וידוי וברכת כהנים • סליחות • תקיעת שופר • לשנה הבאה בירושלים • תפילת ערבית • ברכת הלבנה |  |
| שונות | יום הכיפורים בבית המקדש • שעיר לעזאזל • עבודת כהן גדול • חמשת העינויים • יהודים מתפללים בבית הכנסת ביום הכיפורים • פיוטי יום הכיפורים |  |
| חג הפסח |
| --- | --- | --- |
| ערב פסח | קמחא דפסחא • אפיית מצות • שבת הגדול • הגעלת כלים • בדיקת חמץ • ביטול חמץ • ביעור חמץ • מכירת חמץ • תענית בכורות • ערב פסח שחל בשבת |  |
| סיפור יציאת מצרים | שעבוד מצרים • עשר מכות מצרים • יציאת מצרים • קריעת ים סוף • שירת הים |  |
| ליל הסדר | הלכות ליל הסדר • קערת ליל הסדר • חרוסת • כרפס • מצה • מרור • זרוע • ארבע כוסות • כוס של אליהו • הסבה • אפיקומן |  |
| סדר ההגדה | סימני הסדר • הא לחמא עניא • מא כ'בר • מה נשתנה • עבדים היינו • ארבעה בנים • והיא שעמדה • דצ"ך עד"ש באח"ב • דיינו • אמונים ערכו שבח • קריאת ההלל (התחלה) • שפוך חמתך • הלל (המשך) • הלל הגדול • ברכת השיר • חסל סידור פסח • לשנה הבאה בירושלים • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא |  |
| מצוות החג | איסור חמץ • קורבן פסח • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה • אכילת מרור • ארבע כוסות • מנחת העומר |  |
| מהלך החג | ערב פסח • ליל הסדר • חול המועד פסח • שביעי של פסח • פסח שני |  |
| מנהגים | סעודת אסתר • סהרנה • אמירת שירת הים • סעודת משיח • מימונה |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אבוא בחיל להתיצבה • תפילת טל • ליל שמורים אותו אל חצה |  |
| חמץ ומצה | מצה עשירה • מצה שמורה • שרויה • קטניות בפסח • חמץ נוקשה • חמץ שעבר עליו הפסח |  |
| שונות | מסכת פסחים • לא בד"ו פסח • מטבח פסח • רומפלנאכט |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: e39be5fb-54ee-44be-b0e4-91bc1db17de1
מצוק קאמנוב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  65°05′39″S 61°57′12″W﻿ / ﻿65.0942°S 61.9533°W﻿ / -65.0942; -61.9533
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמצוק קאמנוב(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמצוק קאמנוב(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימצוק קאמנוב(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימצוק קאמנוב
 
מצוק קאמנוב או שלוחת קאמנוב (באנגלית: Kamenov Spur; בבולגרית: Каменов връх) הוא מצוק נישא שאינו מכוסה קרח, או שלוחה סלעית ברמת פוייברן, בחוף אוסקר השני, בארץ גרהאם, שבאנטארקטיקה.
גובהו של המצוק 600 מטרים מעל פני הים.
המצוק מתנשא מעל קרחון אוונס שמצפון לו.
המצוק מצוי 3.8 קילומטרים מצפון-מערב לפסגת סנט סאבה; 5.7 קילומטרים ממזרח למעבר וישנה; ו-6.5 קילומטרים מדרום-מזרח להר ביסטר.
היסטוריה > מקור השם

המצוק נקרא על שמו של בוריסלאב קאמנוב, גאולוג במשלחת המחקר הבולגרית הראשון באנטארקטיקה בשנים 1987–1988.
לקריאה נוספת

הגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית)
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של בולגריה
1 2 3 4 5 6 7 8  מידע גאוגרפי והיסטורי
רון שפירא (שופט)

ערך זה עוסק בשופט. אם התכוונתם לעורך דין ופרופסור למשפטים, ראו .
| --- | --- |

השופט רון שפירא בכנס חיפה למשפט 2021
 לידה:  1957 (בן 68 בערך) דגניה א', ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  תיכון בית ירח  האוניברסיטה העברית בירושלים (תואר ראשון ושני)  אוניברסיטת חיפה (תואר שלישי)
 השתייכות:  מערכת בתי המשפט בישראל
 תפקידים בולטים:  נשיא בית המשפט המחוזי בחיפה  סגן נשיא בית המשפט המחוזי בחיפה
 
רון שפירא (נולד ב-1957) הוא שופט ישראלי אשר כיהן כנשיא בית המשפט המחוזי בחיפה.
ביוגרפיה

רון שפירא נולד וגדל בקבוצת דגניה א'. למד בתיכון בית ירח. בשנים 1975–1979 שירת בצה"ל.
בשנת 1987 סיים לימודי משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. התמחה בבית המשפט העליון אצל השופטת מרים בן-פורת ובמשרד עורכי דין, ובשנת 1988 הוסמך כעורך דין ועבד כעורך דין. בשלב מסוים עזב את דגניה. בשנת 1991 סיים בהצטיינות תואר שני במשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים.
בספטמבר 1994 מונה לשופט של בית משפט השלום בטבריה. באוקטובר 1998 מונה לסגן נשיא בתי משפט השלום במחוז צפון. בספטמבר 2000 מונה לכהן בפועל כשופט בית המשפט המחוזי בחיפה. בספטמבר 2001 מונה כרשם בית המשפט המחוזי לעניינים מינהליים. ביוני 2003 מונה לשופט בבית המשפט המחוזי בחיפה. בפברואר 2014 מונה לסגן נשיא בית המשפט המחוזי חיפה. באפריל 2017 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת חיפה, על עבודה שכותרתה "ראיות מנהליות לביצוע עבירה פלילית - הצורך בהליך מנהלי הוגן". ב-30 באוקטובר 2017 מונה לנשיא בית המשפט המחוזי בחיפה.
הוא מלמד בפקולטה למשפטים ובבית הספר למדע המדינה של אוניברסיטת חיפה ובמכללה לביטחון לאומי.
בפברואר 2022 דווח ב"ישראל היום" כי שפירא הורה לשלוח חומרים פוליטיים של ארגון "בצלם" על אלימות חיילי צה"ל והמתנחלים לכלל השופטים במחוז חיפה, לכאורה בניגוד לנהלים האוסרים על לשכה לשלוח לשופטים חומרים מטעם ארגונים פוליטיים. הרשות השופטת הבהירה כי המעטפות שנשלחו מ"בצלם" היו ממוענות שמית לשופטים.
באוקטובר 2024 הסתיימה כהונתו כנשיא, ובמקומו מונה לתפקיד השופט אבי לוי.
ספריו ומאמריו

רון שפירא, מאכיפה פלילית לאכיפה מינהלית – ראיות מינהליות לביצוע עבירה פלילית, הוצאת נבו, 2019
רון שפירא, איתי ברסלר גונן ואילנית הלל, הליכי מעצר – מורה נבוכים, הוצאת נבו, 2021
רון שפירא ואילנית הלל, מאחורי הסורגים – עתירות אסירים – מורה נבוכים, הוצאת נבו, 2024
רון שפירא, על חשיבותה ובשבחה של השכלה בין־תחומית, רשות הרבים, 5 בדצמבר 2024
הערות שוליים

↑  מינוי נשיא, ילקוט הפרסומים 7618, התשע"ח, 30 באוקטובר 2017, עמ' 1270
↑  נשיא ביהמ"ש המחוזי שלח לשופטים חומר של "בצלם", באתר ערוץ 7
↑  יאיר אלטמן, נשיא ביהמ"ש המחוזי שלח לשופטים חומר של "בצלם", באתר ישראל היום, 2 בפברואר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012289375605171  ISNI: 0000 0001 1567 2107  SUDOC: 068886926  VIAF: 37143065   WorldCat (עם VIAF): 37143065
הרי הרוקי הקנדיים

| --- | --- |

בקדמת התמונה אגם אוהרה, ברקע פסגת רינגרוז
 מידע כללי
 סוג הר:  רכס הרים
 גובה:  3,954 מ' 
 שטח:  180,000 קמ"ר 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  בין אלברטה ממזרח וקולומביה הבריטית ממערב
 רכס הרים:  הרי הרוקי
 אורך הרכס:  1,450
 קואורדינטות:  53°06′38″N 119°09′22″W﻿ / ﻿53.1106°N 119.156°W﻿ / 53.1106; -119.156
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הרי הרוקי הקנדיים(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הרי הרוקי הקנדיים(למפת קולומביה הבריטית רגילה) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפ. מע יוקון אלסקה האוקיינוס השקט הרי הרוקי הקנדיים(למפת קולומביה הבריטית מוגדלת) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפון-מערביות יוקון אלסקה האוקיינוס השקט הרי הרוקי הקנדיים
 
מיקום הרי הרוקי הקנדיים בקנדה
הרי הרוקי הקנדיים (באנגלית: The Canadian Rockies; בצרפתית: Rocheuses canadiennes) מהווים את החלק הקנדי של הרי הרוקי, של צפון אמריקה. הם החלק המזרחי של הקורדילרה הקנדית (חלקה הצפונית של הקורדילרה של אמריקה הצפונית, ושם כולל לרכסי ההרים של מערב קנדה), הכוללת מספר רכסי הרים בין הערבות הקנדיות, והחוף הקנדי של האוקיינוס השקט. הרי הרוקי הקנדיים מצויים בחלקו הדרומי-מזרחי של הקרודילרה הקנדית, בין אזור מישורי הפנים של פרובינציית אלברטה ממערב, לבין מזרח פרובינציית קולומביה הבריטית, ממזרח, וצפונית למדינות איידהו ומונטנה שבארצות הברית (היינו הגבול הדרומי של רכס ההרים הוא גבול ארצות הברית - קנדה). הגבול הצפוני של רכס ההרים הוא נהר ליארד שבצפון קולומביה הבריטית.
אורכו של הרכס - 1,450 ק"מ, רוחבו - 150 ק"מ, ושטחו 180,000 קמ"ר.
בהרי הרוקי הקנדיים מספר פסגות גבוהות, הגבוהות בהן: הר רובסון (3,954 מטרים) והר קולומביה (3,747 מטרים). הרי הרוקי הקנדיים מורכבים משכבות צפחה, ואבן גיר.
מרבית שטחי ההרים הוא פארקים לאומיים ופארקים מחוזיים, כמה מהם מהווים יחדיו אתר מורשת עולמית.
גאוגרפיה

הרי הרוקי הקנדיים הם החלק המזרחי של הקורדילרה הקנדית (הרי מערב קנדה), וחלקו הצפוני של הקורדילרה האמריקנית - שרשרת של רכסי ההרים (קורדילרה) הבנויה מרצף נמשך של רכסי הרים היוצר את "עמוד השדרה" של מערב אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית, אמריקה הדרומית ואנטארקטיקה, המהווה את החלק המזרחי בטבעת האש שסביב האוקיינוס השקט.
הרי הרוקי הקנדיים גובלים ממזרח בערבות הקנדיות, ונמצאים ממערב לבקע הרי הרוקי. גבולם הצפוני של הרי הרוקי הקנדיים הוא נהר ליארד (היינו הם מסתיימים בגבול בין קולומביה הבריטית ויוקון, ואינם ממשיכים צפוניה ליוקון ולאלסקה.
צפונית להרי הרוקי הקנדיים מצויים הרי מקנזי, המהווים את הגבול בין יוקון לטריטוריות הצפון-מערביות.
ההרים ממעבר לבקע הרי הרוקי, בשטח קולומביה הבריטית, אינם נחשבים לחלק מהרי הרוקי הקנדיים, מבחינה גאולוגית.
גאוגרפיה > הפסגות הגבוהות ביותר

הר רובסון (3,854 מטרי) הוא הפסגה הגבוהה ביותר בהרי הרוקי הקנדיים, אבל לא הגבוהה ביותר בקולומביה הבריטית, בהרי החוף של קולומביה הבריטית ובהרי סנט אליאס ישנן פסגות גבוהות יותר. עם זאת, הר רובסון מרשים בגובהו, בשל גובהו היחסי למעבר ילוהד הסמוך אליו (והנמוך ממנו בכ-2,100 מטרים: גובהו של המעבר מעל פני הים - 985 מטרים).
הר קולומביה (3,747 מטרים) הוא הפסגה השנייה בגובהה בהרי הרוקי הקנדיים, והוא ההר הגבוה ביותר באלברטה.
הר סנואו דואום (3,456 מטרים) אינו הר מרשים בגובהו ביחס להרים אחרים בהרי הרוקי, אולם הוא מהווה את המרכז פרשת המים ההידרולוגי של צפון אמריקה - ממנו זורמים לשלושה אגני היקוות שונים: לעבר האוקיינוס השקט, האוקיינוס הארקטי, והאוקיינוס האטלנטי דרך מפרץ הדסון.
גאוגרפיה > רכסי הרים

הרי הרוקי הקנדיים מחולקים למספר רכסי הרים, המרוכזים בשתי קבוצות רכסים:
1. הרכסים הקונטיננטליים (הכוללים לשלוש מערכות הרים: רכסי פרונט (הרכסים הקדמיים), רכסי הפארקים (רכסי אזור הפארקים) ורכסי הקוטניי).
2. הרי הרוקי הצפוניים (הכוללים שתי מערכות הרים: רכסי הארט, ורכסי מוסקווא).
נקודת הגבול בין שתי הקבוצות היא מעבר מונקמן, צפונית מערבית להר רובסון, ודרומית להר אובינגטון.
נהרות

הרי הרוקי הקנדיים הם מקורם של מספר מערכות נהרות גדולות, ומקורם של מספר נהרות גדולים. בין הנהרות העיקריים שמקורם בהרי הרוקי הם פרייזר, קולומביה, נורת ססקצ'ואן, בואו, ואתבסקה.