עקיבא איגר
הערות שוליים

↑  כך הוא כותב: ”וסיפרתי לו קצת מפירוד ושנאת-חינם בין מתנגדים לחסידים ע"פ קבלתם מהגאון מווילנא, ושכפי הנראה מעלת כבוד תורתו דורש טוב לכל עמו בשוה, והרים [רע"א] ידיו ואמר: חס ושלום כל ישראל חברים... ושקר הגידו שכתב איזה כתב על חסידים כי אדרבה... ונפטרתי ממנו בשלום ובכבוד גדול”. (בית רבי חלק ב, ברדיצ'ב תרס"ב, עמ' 13–14)
↑  מרדכי וילנסקי, חסידים ומתנגדים חלק א', ירושלים: מוסד ביאליק 1970, מהדורה שנייה מורחבת ומתוקנת 1990, עמ' 335 ואילך, כתבי-פולמוס נגד החסידים בארכיון דוד מגיד בלנינגראד: איגרותיהם של ר' עקיבא איגר מפוזנא ור' יואל מאמצ'יסלאב נגד החסידים. ראו שם את הנוסח המלא והמוער של האיגרת.
↑  וילנסקי, חסידים ומתנגדים חלק א', עמ' 335 ואילך
↑  ראו למשל תשובתו (שו"ת רבי עקיבא איגר, מהדורה קמא, סימן נ"ה) בה הוא מוכיח בחריפות רב מתלמידיו שרצה לחלוק על הראשונים.
↑  ע"פ הרב מ' הורוויץ, הקדמה לספרו של פולד בית אהרן, פפד"מ תר"נ. עמ' VI.
↑  ר' שלמה סופר, אגרות סופרים, וינה תרפ"ט, חלק א' עמ' 25. האיגרת מר"ח שבט תקפ"ו והיא ממוענת לתלמידו הרב שלמה פלסנר, היא מובאת כאן מתוקנת, כפי שהיא מצוטטת אצל ברויאר, אסיף, עמ' 318
↑  רבי אליהו גוטמכר, שו"ת אדרת אליהו חלק א, יורה דעה סימן מט.
↑  גוטמכר, שו"ת אדרת אליהו, חלק א, יורה דעה סימן סה, על האיסור שקבע רע"א על שימוש ביי"ש המיוצר מתפוחי אדמה בפסח. חוות דעתו זו של הרב גוטמכר עמדה בניגוד לדעת בית הדין הפוזנאי והרב שלמה איגר, וראו על כך עוד: שו"ת ר"ש איגר אורח חיים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשמ"ג. סימנים יח-יט.
↑  להרחבה בעניין פולמוס זה, ראו: צבי הירש קלישר, דרישת ציון, מהדורת יהודה עציון, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשס"ב. סיכום פעילותם של רבני גרמניה האחרים בסוגיה זו: יונה עמנואל, על טענת "ולא אריח" של הרב יעקב אטלינגר נגד חידוש הקרבנות בזמן הזה, בתוך: המעיין שנה יב גיליון ג, עמ' 49–69. הציטוטים והמקורות דלהלן נכתבו ע"פ המובא שם בהערה 7.
↑  ראו גם: הרב משה סופר (חתן רע"א), שו"ת חת"ם סופר יורה דעה סימן רלו, מכתב תשובתו לחותנו רע"א בעניין זה.
↑  דרישת ציון, "מאמר עבודה" סעיף א. ו"מאמר קדישין" סעיף א.
↑  כך למשל: הרב צבי הירש חיות, "קונטרס אחרון, עבודת המקדש" סוף פרק ב. הרב דוד אלכסנדר מליסה, מגדל דוד, ורשה תרל"ה, בהקדמה.
↑  הרב חיים נטנזון, עבודה תמה שער ד: יחוסי כהונה, חלק ב, דף מא. לדעתו באשר לעמדת רע"א הצטרפו גם הרבנים: רבי דוד פרידמן מקרלין, שו"ת שאילת דוד חלק א, פיוטרקוב תרע"ג. והרב יחיאל מיכל טוקצינסקי, עיר הקודש והמקדש, י-ם תש"ל, חלק חמישי, פרק ג, עמ' כח.
↑  למשל: הרב צבי פסח פרנק, מקדש מלך. וראו באותה תקופה: יעקב לוינגר, חידוש העבודה בזמן הזה מאמר ראשון, בתוך: דעות: ביטאון האקדמאים הדתיים, גיליון לד, קיץ תשכ"ז (1967), עמ' 230, הערה 26, וגם לדעתו טענתו של רצ"ה קלישר כאילו רע"א נמנה עם תומכיו אינה נאמנה.
↑  תמונת רבי עקיבא איגר על צדה הקדמי של המדליה.
↑  חנה עמית, עקיבא איגר הוא קיבוצניק, בירחון הקיבוץ הדתי עמודים, גיליון 606, עמ' 142–143, תשנ"ז 1997. כנראה מדובר באותה מדליה.
↑  דיווח בעיתון העירוני מ-1 במאי 2008 (עמ' 4–5) מובא בערך שיוחד לכיכר זו בוויקיפדיה הפולנית
↑  אלו מהם שזכו לגרסה דיגיטלית, קושרו כנהוג בפרקי "קישורים חיצוניים" לאתרים המאפשרים את הצפייה בהם.
↑  לחלוקה הבסיסית של הפרסומים הרבים למחלקות: תשובות / חידושים / הגהות / אוספים / מכתבים, שימשה החלוקה המוצעת ב"אגודת משפחת איגר 1913–1990". חלוקה זו מאולצת-משהו, ופעמים שמספר תחומים משיקים זה לזה בספר אחד. ספרות זו בעיקרה היא ספרות מקור שנדפסה מכתב ידו של רע"א, יוצאים מכלל זה המהדורות האחרונות של חידושיו על הש"ס שהן ליקוטים מכלל ספריו שסודרו על סדר התלמוד הבבלי.
↑  מהדורות זמינות ברשת: 1. תשובות רבי עקיבא איגר, ורשה תקצ"ה; 2. תשובות רבי עקיבא איגר, שטטין תר"כ; 3. תשובות רבי עקיבא איגר, ורשה תרס"ב.
↑  חלק מהסדרה זמין לעיון ברשת: א. על מסכת שבת - מוקצה, בני ברק תשס"ב; ב. על מסכת שבת - מלאכות שבת, בני ברק תשס"ב; ג. על מסכת שבת - מלאכת הוצאה, בני ברק תשס"ד; ד. על מסכת עירובין - פרק מבוי שהיה גבוה, בני ברק תשס"ד; ה. על מסכת עירובין, בני ברק תשס"ד; ו. על מסכת סוכה, בני ברק תשס"ו; ז. על מסכת שבת - בישול, שהיה והטמנה, בני ברק תשס"ז; ח. על מסכת חולין - תערובות וטעם כעיקר, בני ברק תשס"ו.
↑  לפי הנאמר בשולי גיליון "המסילה" מאמר זה הוא פרק א' מתוך סדרת מאמרים שתכנן ד"ר פוזנר, מאמרי ההמשך לא נדפסו. (אולי בעקבות הביקורת הגלויה שמתח עליהם חיים קרלינסקי, רבי עקיבא איגר ז"ל – למלאת מאה שנה לפטירתו: תקצ"ח–תרצ"ח, בירחון "היהודי" – גיליון כז, ניו יורק, כסלו תרצ"ח). שנתיים מאוחר יותר פרסם פוזנר את מאמרו "הערות לתולדות רע"א" בקובץ לזכרו של גדליה אונא שהוזכר למעלה. ומאוחר יותר כתב את הערך של רבי עקיבא איגר באנציקלופדיה העברית.
↑  לרגל 100 שנה לפטירת רע"א התקיימה "תערוכת עקיבא איגר" בברלין הנאצית [!] 1937. זהו קטלוג התערוכה.
↑  JUDITH BLEICH, RABBI AKIVA EGER AND THE NASCENT REFORM MOVEMENT, Proceedings of the World Congress of Jewish Studies, DIVISION B, VOLUME III: THE HISTORY OF THE JEWISH PEOPLE (THE MODERN TIMES); 1985. pp. 1-8, in JSTOR
↑  (גליונות "הכרמל", באתר עיתונות יהודית היסטורית)
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| אחרונים |
| --- | --- | --- |
| חכמי יהדות אשכנז | רבי משה איסרליש (הרמ"א) • רבי שלמה לוריא (המהרש"ל) • רבי יהודה ליווא בן בצלאל (המהר"ל מפראג) • רבי מרדכי יפה (ה"לבוש") • רבי יהושע פלק כץ (הסמ"ע) • רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס (המהרש"א) • רבי יואל סירקיש (הב"ח) • רבי שבתי הכהן (הש"ך) • רבי העשיל מקראקא • רבי דוד הלוי סגל (הט"ז) • רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר (ה"מגן אברהם") • רבי יאיר חיים בכרך (ה"חות יאיר") • רבי יעקב יהושע פלק (ה"פני יהושע") • רבי אריה לייב גינצבורג (ה"שאגת אריה") • רבי נתנאל וייל (בעל "קרבן נתנאל") • רבי יוסף תאומים (ה"פרי מגדים") • רבי יחזקאל לנדא (ה"נודע ביהודה") • הגאון מווילנה • רבי שניאור זלמן מלאדי (בעל "שולחן ערוך הרב") • רבי יהודה לייב מינוביץ' (בעל "שארית יהודה") • רבי אריה לייב הלר (ה"קצות") • רבי יהודה כהנא הלר •רבי אברהם דנציג (ה"חיי אדם") • רבי יעקב לורברבוים (ה"נתיבות המשפט") • רבי עקיבא איגר • רבי משה סופר (ה"חתם סופר") • רבי מנחם מנדל שניאורסון (ה"צמח צדק") • רבי שלמה קלוגר • רבי שלמה גאנצפריד (בעל ה"קיצור שולחן ערוך") • רבי יצחק אלחנן ספקטור • רבי יחיאל מיכל אפשטיין (בעל "ערוך השולחן") • רבי שלום מרדכי שבדרון (המהרש"ם) • רבי ישראל מאיר הכהן (ה"חפץ חיים") • רבי חיים עוזר גרודזנסקי • רבי חיים מבריסק • רבי שמעון שקופ • רבי ברוך בער ליבוביץ • רבי אברהם ישעיהו קרליץ (ה"חזון איש") • רבי משה פיינשטיין • רבי מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מליובאוויטש") |  |
| חכמי יהדות ארצות האסלאם ומגורשי ספרד | רבי שמואל די מדינה (מהרשד"ם) • רבי אברהם די בוטון (בעל "לחם משנה") • רבי יוסף קורקוס • רבי חיים בנבנישתי (בעל "כנסת הגדולה") • רבי יהודה רוזאניס (בעל "משנה למלך") • רבי אפרים נבון (המחנה אפרים) • רבי שלום שרעבי (הרש"ש) • רבי יחיא צאלח (מהרי"צ) • רבי חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א) • רבי מרדכי כרמי (ה"מאמר מרדכי") • רבי יום-טוב אלגאזי (המהרי"ט אלגאזי) • רבי חיים פלאג'י • רבי עבדאללה סומך • רבי יוסף חיים מבגדאד (ה"בן איש חי") |  |
| חכמי ארץ ישראל | רבי דוד בן זמרא (הרדב"ז) • רבי יוסף קארו (הבית יוסף) • רבי משה מטראני (המבי"ט) • רבי בצלאל אשכנזי (ה"שיטה מקובצת") • רבי יוסף מטראני (המהרי"ט) • רבי לוי בן חביב (המהרלב"ח) • רבי אברהם יצחק הכהן קוק • הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל • הרב יהודה לייב הלוי אשלג (בעל הסולם) • הרב יצחק אייזיק הרצוג • הרב צבי פסח פרנק • רבי שלמה זלמן אוירבך • רבי שאול ישראלי • רבי אליעזר יהודה וולדנברג • רבי בן ציון אבא שאול • רבי אברהם אלקנה כהנא שפירא • רבי מרדכי אליהו • רבי יוסף שלום אלישיב • הרב עובדיה יוסף • רבי שמואל הלוי ואזנר • רבי זלמן נחמיה גולדברג |  |
תנאים •  אמוראים  •  סבוראים  •  גאונים  •  ראשונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260733005171  PLWABN: 9810530437705606  BnF: cb11335529r (data)  GND: 119038838  ISNI: 0000 0000 6677 2856  LCCN: n85045488  NKC: zmp2017944706  NTA: 297116339  SELIBR: 138703  SNAC: w6ns3jxh  SUDOC: 125824572  VcBA: 495/271276  VIAF: 47562934   WorldCat (עם VIAF): 47562934 
רבי בנימין וולף איגר, דודו ורבו של רבי עקיבא איגר
רחוב בעיר ליסה בשנות ה-2000
מרקיש-פרידלנד (מירוסלאבייץ). מרכז העיר
רבי עקיבא איגר (מתוך הערך "עקיבא איגר" ב"מילון האנציקלופדי ברוקהאוס ואפרון")
הרב משה סופר, החת"ם סופר, חתנו של רבי עקיבא איגר
פוזנא (כיום בפולין).
רבי עקיבא איגר, בגיל 60 (משוער)
בית החולים לקשישים ע"ש ש.ב. לאטץ ברחוב היהודים בפוזנא
הרב ברוך יצחק ליפשיץ
רבי עקיבא איגר מלווה בדייני פוזנא, הרב יעקב קולבארי והרב משה לנדסברג (או שמואל פוגלסדורף) (1837)
פרט מעובד מתוך ציורו של יוליוס קנור אזור השוק בפוזן
חלקת הקבר המחודשת של רבני משפחת איגר בפוזנא
(רחוב Głogowska)
מצבת רע"א בשורה התחתונה משמאל
בראש המצבה נרשם: "...אשר טמון פה או בסמוך למקום זה"
הרב צבי הירש קלישר, מתלמידיו הנודעים של רבי עקיבא איגר
מהדורות שונות של שאלות-ותשובות רבי עקיבא איגר, בספרייה המרכזית באוניברסיטת בר-אילן
שו"ת רבי עקיבא איגר, מהדורת מכון המאור, המאחדת את מרבית קובצי השו"ת של רע"א שפורסמו בדפוס. לצד ספרי השו"ת נראים כרכי "ספר העיקרים" של בנו, הרב שלמה איגר
רבי עקיבא איגר הכחול. חידושי רבי עקיבא איגר על הש"ס, מהדורת רבי שלמה אריאלי. לכל מסכת מוקדש כרך נפרד, ויש שזכו אף לשנים
שער הספר "קושיות עצומות" של רבי עקיבא איגר
תצלום כתב ידו של רבי עקיבא איגר (לחץ על התמונה להגדלה)
רבי עקיבא איגר
ציור לא מפורסם של רבי עקיבא איגר, באוסף בית הספרים הלאומי
כיכר עקיבא איגר, פוזנא