stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסטודון

ערך זה עוסק בקבוצת היונקים הפרה-היסטורית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| מסטודון |
| --- | --- |
 שלד של מסטודון
תקופה
סוף מיוקן-סוף פליסטוקן כ-5,200,000–11,000 שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פילאים
משפחה:: ממוטיים
סוג:: מסטודון
מינים
 Mammut americanum  Mammut cosoensis  Mammut matthewi  Mammut pacificus  Mammut raki
שם מדעי
 Mammut ‏בלומנבך, 1799
תחום תפוצה


השוואה בין מסטודון לאדם
מַסְטוֹדוֹן (שם מדעי: Mammut; ידוע בעיקר בשם "Mastodon": מיוונית: מסטוס - חזה, אודונטס - שיניים) הוא סוג יונק נכחד ממשפחת הממוטיים שבסדרת הפילאים שחי מסוף תקופת המיוקן עד להכחדת המינים האחרונים בסוף הפליסטוקן. מאובנים רבים של מסטודונים נמצאו ברחבי העולם. המין הצעיר והידוע ביותר הוא Mammut americanum, שניצוד בידי הפלאו-אינדיאנים בצפון אמריקה ונכחד בסוף תקופת הקרח האחרונה.
המסטודון היה דומה לפילים המודרניים ולממותה, אך היה פרימיטיבי יותר וגופו היה מכוסה פרווה. שיניו היו גדולות וקשיחות אך נראה שהוא לא היה יכול לעכל עשב, דבר שצימצם את תחומי מחייתו. מבנה אוזניו דמה לאלה של פיל אסייתי והוא היה נמוך מעט מהפילים. עם זאת הוא עדיין הגיע לגובה של מעל 3 מטר וחלק מהמינים הגיעו למשקל 11 טון.
בתרבות

המסטודון הוא המאובן הלאומי של מישיגן.
הלהקה האמריקאית מסטודון קרויה על שמו.
בספרו של ז'ול ורן: מסע אל בטן האדמה מוזכר עדר מסטודונים.
אחת הדמויות בסדרה מייטי מורפין פאוור ריינג'רס הוא מסטודון אמריקאי
באחד מפרקי הסדרה דינוזאורים נראה מסטודון.
בקתדרלת סטפנוס הקדוש באוסטריה מוצג במגדל הצפוני שער הקרוי "שער הענק" ("ריזנטור" או "Riesentor"), בשל עצם של מסטודון שהייתה תלויה מעליה בעבר.
מסטודון נראה בסרט מ-1992 "Doctor Mordrid".
המסטודון נראה בסדרת ה-BBC: העולם החדש הפראי, במפלצות שפגשנו ובענקי עידן הקרח.
המסטודון הופיע במספר משחקי מחשב: עולם היורה: המשחק, Jurassic Park Builder ו-Zoo Tycoon 2, בחלק על החיות הנכחדות.
גלריה

שלד של אם וגור מהמין Mammut pacificus
פסל מסטודון בנובה סקוטיה
מסטודון במוזיאון להיסטוריה של הטבע
איור מ-1920 של מסטודון
שחזור של מסטודון
מלודרמה

מלודרמה היא סגנון תיאטרלי, הפונה לרגשות יותר מאשר לתבונה. המילה מלודרמה רומזת על שני מרכיבים שונים מהם נוצר סגנון זה: "מלו" מיוונית: מלודיה, מוזיקה, ואילו "דרם" מצרפתית: דרמה. מלודרמה היא לרוב סיפור דרמטי סטנדרטי המכיל בתוכו אלמנט או אירוע טרגי, אך שלא כבטרגדיה, במלודרמה הגיבור עשוי להצליח ולהשיג את מטרתו למרות האירוע הטרגי.
כרזה סדרת מלודרמה 1914, הסכנות של פאולין
בז'אנר זה קיימת חלוקה ברורה בין טובים לרעים (הנוכל עתיד להיענש והטובים יזכו בשכר), העלילה בו לא מפותחת או מעמיקה, אלא בסיסית ופשוטה. המלודרמה מתאפיינת לרוב באירועים הנראים מוקצנים לאדם הלא מעורב בסיפור, כגון קרב מרובה משתתפים או סצנה דרמטית בין זוג אוהבים.
המלודרמה התפתחה במאה ה-19 באירופה. יסודותיה משפיעים ומופיעים בסגנונות התיאטרון המאוחרים יותר, בקולנוע ובטלוויזיה (בעיקר באופרות הסבון) עד היום.
בקולנוע

בקולנוע, מלודרמה היא תת-ז'אנר של סרטי הדרמה, המאופיינת בכך שבמרכזה עלילה הפונה אל רגשותיו של קהל הצופים, אשר לעיתים קרובות תעסוק בהתמודדות עם המשברים של רגשות אנושיים, מערכות יחסים (בין אם רומנטיות ובין אם לאו) כושלות, מצבים משפחתיים מתוחים, טרגדיה, מחלה, נוירוזות, או קשיים רגשיים ופיזיים. סרטים אלו בדרך כלל תלויים בהתפתחותה של דמות סטריאוטיפית ובתמות רגשניות מאוד.
גיבור או גיבורת הסרט המלודרמטי מוצג כשהוא סובל מלחצים חברתיים איומים, הדחקה, פחדים, אירועים בלתי סבירים או קשיים עם חברים או מאהבים, במקום העבודה, בתוך המשפחה או בקרב הקהילה בה הוא חי.
לעיתים, העלילות של סרטי המלודרמה אינן מציאותיות (עד כדי זלזול באינטליגנציה של הצופים), מלאות פאתוס, כוללות סיפורים רומנטיים מעושים ומופרכים, והדמויות סטראוטיפיות ומוגזמות.
בשנות ה-50, במאי סרטי המלודרמה הבולט בהוליווד היה דאגלס סירק, אשר עבד עם רוק הדסון בסרטים "נכתב ברוח" "השיגעון הנפלא","אינטרלוד" ו"כל שהשמים מרשים" -ארבעה מהסרטים הבולטים ביותר בז'אנר.
בשנות ה-90, סרטי קולנוע ותוכניות טלוויזיה מלודרמטיות פנו לקהל של נשים אמריקאיות, על ידי הצגתן של ההשפעות של אלכוהוליזם, אלימות במשפחה, אונס וכדומה. סרטה של אנג'ליקה יוסטון משנת 1999 "אגנס בראון" הוא סרט טיפוסי של ז'אנר זה.
במאי הקולנוע סידני לומט אמר בדיון על סרטו "לפני ששטן ידע" כי: "בדרמה הכתובה היטב, הסיפור נובע מתוך הדמויות, ואילו הדמויות במלודרמה הכתובה היטב - נובעות מתוך הסיפור".
מטריצת צמיחה-נתח שוק

מטריצת BCG -  צמיחה-נתח שוק (באנגלית: Growth-share matrix) הידועה גם בכינויה מטריצת BCG, מודל יועצי בוסטון ו-בוסטון Box, היא תרשים שנוצר על ידי ברוס הנדרסון, מייסד ומנכ״ל Boston Consulting Group) BCG) בשנת 1968 כדי לסייע לתאגידים בניתוח עסקי של יחידות עסקיות או של המוצרים שלהן. המטריצה מסייעת לתאגיד להקצות משאבים ומשמשת ככלי אנליטי בשיווק המותג, ניהול מוצר, ניהול אסטרטגי, ובניתוח תיק במסגרת תהליכי ייעוץ אסטרטגי.
התרשים

המטריצה היא תרשים פיזור XY שציר ה-X שלה הוא נתח שוק של המוצר יחסי וציר ה-Y הוא שיעור צמיחת השוק בענף. חיתוך הצירים מייצר ארבעה רבעים:
פרות חולבות - יחידה עם נתח שוק גבוה בענף הגדל לאט. יחידות אלה בדרך כלל מייצרות רווחים גבוהים אך הן נחשבות לאפרוריות כיוון שהן שולטות בשוק "הבוגר". כל תאגיד יהיה מעוניין להיות הבעלים של כמות גדולה ביותר של פרות חולבות שכאלו כיוון שהן מצריכות השקעה נמוכה ומתגמלות ברווחים גבוהים. אין טעם בהשקעה של מחקר ופיתוח במוצר הנחשב לפרה חולבת כי ממילא צמיחת השוק קטנה ולכן השקעה כזאת היא בזבוז. יש צורך להמשיך לתחזק את המוצר בתודעת הצרכנים (דוגמה לכך היא הפרסומות של חברת קוקה-קולה).
כלבלב (או חיית מחמד) - יחידה עם נתח שוק נמוך בתעשייה בוגרת הגדלה לאט, יחידות אלה בדרך כלל מתקשות להגיע לידי איזון כלכלי ולכן הן חסרות ערך כיוון שאינן מספקות רווחים. הן מקטינות את התשואה על הנכסים (יחס רווחיות לנכסים), ומייצרות אינדיקציה שלילית לאיכות החברה. יחידות המסווגות ככלבלבים צריכות על פי המודל להפסיק את פעילותן. (להימכר או להיסגר) לעיתים על ידי פעילות שיווקית מתאימה ומדודה ניתן להמשיך להניב רווח מסוים מהמוצר ללא השקעות מרובות על ידי הקטנת ההוצאות לגביו והסתמכות על נתח השוק הקיים.
כוכב - יחידה עם נתח שוק גבוה בענף שצומח במהירות רבה. כדי לכבוש נתח שוק גדול חייב הכוכב להשקיע משאבים כלכליים רבים במחקר ופיתוח ולכן הרווחיות שלו נמוכה ביחס לפרה חולבת. עם זאת, השקעה זאת משתלמת ונדרשת על מנת שהיחידה תישאר מובילה. ניתן לראות דוגמאות לכך בכל החדרה של טכנולוגיה חדשה או מוצר חדש לשוק. כאשר צמיחת השוק מאטה, הכוכבים יהפכו לפרות חולבות אם הם יצליחו לשמור על הנהגת הקטגוריה שלהם, אך אם יאבדו את נתח השוק הם יהפכו לכלבלבים.
סימן שאלה (או הילד הבעייתי) - יחידה בשוק הצומח במהירות שיש לה בו נתח שוק קטן. יחידות אלו מאופיינות בהשקעה גדולה לצורך מחקר ופיתוח לעומת רווחים נמוכים בהווה. "סימן השאלה" מייצג את האפשרויות להתפתחות היחידה - לכלבלב: יחידה בזבזנית הגורמת להפסדים, או לכוכב: יחידה רווחית השולטת בשוק המתפתח. בגלל שהענף בו סימני השאלה פועלים אינו יציב יש לשקול בזהירות את ההשקעה ביחידה. אם היחידה לא תכבוש נתח שוק משמעותי בתוך זמן מוגבל היא תהפוך ללא משתלמת וכל השקעה בה תרד לטמיון. בשלב זה תצטרך החברה להחליט האם כדאי להשקיע בהגדלת נתח השוק או לעזוב את המוצר (דוגמה למוצר שחזר לשלב הפרה החולבת היא נעלי אולסטאר, שלאחר שדעכו הצליחו להגדיל מחדש את הנתח שלהם בשוק).
מאחר שכל הענפים במשק מאופיינים בתקופה של צמיחה מהירה ולאחריה הבשלה ובגרות מתחילות כל היחידות העסקיות כסימני שאלה, ואם אלו כובשים להם נתח שוק מספק הם הופכים בהמשך לכוכבים. כאשר השוק מתבגר והצמיחה בו מתמנת הופכים הכוכבים לפרות חולבות. יחד עם זאת, אם סימן שאלה לא ינצל את הזמן בו גדל השוק כדי להפוך לכוכב הוא עלול להפוך לכלבלב שיסב לתאגיד המחזיק בו הפסדים. גם פרה עלולה להפוך לכלבלב אם במשך השנים היא תאבד את נתח השוק שלה.
המטרה הכללית של המטריצה היא לסייע לאנליסטים ולמנהלים לנתח ולהחליט אילו יחידות עסקיות לממן ואילו כדאי למכור. החברות יכולות לקבל פרספקטיבה מן הניתוח על מנת לתכנן את מדיניות ההשקעות שלהן: הכסף הנוצר על ידי הפרות החולבות צריך לשמש למימון הכוכבים, ואולי גם את סימני השאלה, אך לא הפרות או הכלבלבים.
ניהול פורטפוליו של מוצרים

על פי תאוריית הניהול של חברת BCG, רק תאגיד בעל תיק השקעות מגוון ומאוזן יכול לנצל את כוחו על מנת למקסם רווחים עתידיים. תיק זה מכיל:
כוכבים שמשקלם בשוק גבוה וצמיחתם גבוהה להבטיח את העתיד
פרות חולבות, המספקות מזומנים למחקר ופיתוח למוצרים עתידיים
סימני שאלה שיהפכו בעתיד לכוכבים
מטריצת צמיחה- נתח שוק
מעגל כוח

מעגל כוח הוא משחק ילדים, לרוב משתתפת בו קבוצה גדולה של שחקנים. משחק זה מבוסס על כוחם של השחקנים, שאותו הם מפעילים על מנת לפסול שחקנים אחרים.
עזרי המשחק

למשחק נדרש אביזר גדול כלשהו כגון כסא, פח גדול וכדומה.
חוקי המשחק

על מנת לשחק,  יש צורך במרחב גדול, וחפץ גדול.
כדי להתחיל, שמים את החפץ הגדול במרכז הרחבה, וכל הילדים נאספים מסביב לחפץ במעגל, כשכל אחד מהשחקנים אוחז בכל יד את היד של שחקן אחר.
ברגע שהמשחק התחיל, מותר לשחקנים המשחקים לנוע בחופשיות, למעט העובדה שאסור להפריד ידיים מהשחקנים שאתה מחזיק בידיהם, ואסור לגעת בחפץ שבמרכז הרחבה.
שחקן שנגע בחפץ שבמרכז הרחבה יוצא מהמשחק.
שחקנים שניתקו ידיים יוצאים מהמשחק.
מותר לשחקנים לנסות להפריד ידיים של שחקנים אחרים זו מזו.
כאשר נשארו שני שחקנים, מי שנוגע בחפץ שבמרכז הרחבה יוצא מהמשחק, והשחקן השני הוא המנצח.
משחק זה דורש מאמץ, ומומלץ שהחפץ שיהיה במרכז הרחבה לא יהיה עשוי ממתכת, כדי שהשחקנים לא יפגעו.
מערב לוס אנג'לס

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 שטח:  2.72 קמ"ר
 גובה:  74 מטרים
 קואורדינטות:  34°02′49″N 118°25′49″W﻿ / ﻿34.0468546°N 118.430254°W﻿ / 34.0468546; -118.430254 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לוס אנג'לס מוגדלת) מערב לוס אנג'לס(למפת לוס אנג'לס רגילה) מערב לוס אנג'לס  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מערב לוס אנג'לס (באנגלית: West Los Angeles) היא שכונה בעיר לוס אנג'לס אשר במדינת קליפורניה שבארצות הברית. השכונה ממוקמת באמצע אזור ווסטסייד, ממערב למרכז העסקים הראשי של לוס אנג'לס.
נכון לשנת 2008 הכילה השכונה בסביבות 4,556 תושבים[דרושה הבהרה].
האזור בו נמצאת כיום השכונה סופח לעיר לוס אנג'לס במהלך שנות ה-20 של המאה ה-20.
האזור מכיל שילוב של בנייני דירות נמוכים, בתים צמודי קרקע ובניינים רבי קומות.
מערכת אנדוממברנה

מערכת האנדוממברנה היא קבוצה של ממברנות ואברונים בתאים אוקריוטיים הפועלים יחד ליצירה, שינוי, אריזה והובלה של שומנים וחלבונים.
תרשים של האנדוממברנה
המערכת מורכבת מרשתית תוך-פלזמית (רטיקולום אנדופלזמי), מגופי גולג'י, מחלוליות, מליזוזומים, מפרוקסיזומים וממעטפת הגרעין. קרום הפלזמה נכלל במערכת האנדוממברנה מכיוון שהוא מקיים אינטראקציה עם שאר האברונים האנדוממברניים. מערכת האנדוממברנה לא כוללת את הממברנות של המיטוכונדריה או הכלורופלסטים.
המערכת יוצרת חלבונים או שומנים שונים במאמצעות רשתית תוך-פלזמית המחוספת והחלקה, החלבונים עוברים בין אברוני המערכת באמצעות חלוליות. מהרשתית תוך-פלזמית עוברים החלבונים למערכת גולג'י שאורזת אותם בתצורתם הסופית ואחראית גם לשלח אותם למקומות שונים - העברה שלהם לחלק בתוך התא (לדוגמה כדי לקלוט בועיות של מזון שמגיעות מבחוץ, לפרק אותו ולהפוך את התוכן שלהן לזמין לתא) או להיות מופרשים החוצה מהתא (בתור הורמונים או חומרים אחרים שהתא יכול להפריש).
הערות שוליים

1 2 3  מערכת האנדוממברנה וחלבונים, מתוך "ביולוגיה כללית", מבנה התא, OpenStax,  LibreTexts
↑  איקריוטים, אתר עץ החיים
מחזה חלום

| --- | --- |

 כתיבה:  יוהאן אוגוסט סטרינדברג 
 מדינה:  שוודיה 
 סוגה:  אקספרסיוניזם 
 שפה:  שוודית 
 
הממונה על תחנת ההסגר, "מחזה חלום", רומא, 2010
מחזה חלום או משחק החלומות (בשוודית: Ett drömspel) הוא מחזה פרי עטו של המחזאי השוודי אוגוסט סטרינדברג. הוא נכתב ב-1901, הצגת הבכורה שלו התקיימה ב-17 באפריל 1907. זהו אחד אחד המחזות האהובים והמשפיעים ביותר של סטרינדברג, חלוצי בהצגת האקספרסיוניזם והסוריאליזם בדרמה.
תקציר העלילה

הדמות הראשית במחזה היא אגנס, בת דמותה של האלה הודית אינדרה. היא יורדת לכדור הארץ כדי לבחון את בעיותיהם של בני האדם. היא פוגשת ארבעים דמויות, חלקן בעלות ערך סמלי (כגון ארבעה דקאנים של פקולטות באוניברסיטה שמייצגים את התאולוגיה, פילוסופיה, רפואה ומשפטים). לאחר שהיא עדה לסוגי סבל שונים שחווים בני האנוש (למשל עוני, אכזריות ושגרת חיי המשפחה), בתם של האלים נוכחת לדעת שיש לרחם על בני האדם. לבסוף, היא שבה לשמיים, כשרגע זה נדמה כהתעוררות מרצף אירועים דמויי חלום.
פרשנות

השימוש בחלום מייצגת צורה עבודה תיאטרונית שפונה למחבר ריאליסטי מסורתי ובה סטרינדברג מסתייג מצורות מבע ריאליסטיות כגון מטריאליזם, מלחמת מעמדות, מאבק בין המינים, ומהרס הנישואים המסורתיים כמו (כפי שכתב במבוא):
"תבניתו המפוררת, אך ההגיונית כנראה של חלום."
במחזה עצמו ניכר שינוי בסגנון, שיהיה בעל השפעה רחבה על התפתחות הדרמה המודרנית. סטרינדברג שהתנזר מריאליזם, מסביר שהוא בנה את המחזה, לא בתבנית של סיבה ותוצאה שמאפיינת את "המחזה העשוי היטב", אלא בהקשרים אסוציאטיביים המצויים בחלום. תוך מעבר מיידי ממקום למקום; הזמן נע קדימה ואחורה. במהלך המחזה, טירה גדלה בגן, כאילו הייתה צמח. בסיום המחזה היא נשרפת, וחושפת חומה של פרצופים סובלים ומיואשים, ואז ניצן הפרח שעל גג הטירה נפתח והופך לכריזנטמה ענקית.
ניתן לראות את התיאור הטוב ביותר של סגנון המחזה במילותיו של סטרינדברג עצמו בהערת המחבר:
"דמויות מתפצלות, נכפלות, מתרבות, מתנדפות, מתגבשות, מתפזרות, מתכנסות. אבל תודעה אחת ניצבת מעל הכל, זו של החולם; לגביו אין סודות, אין אי-התאמות, אין ספקות, אין חוק. הוא לא דן, הוא לא מזכה, הוא רק מדווח; ומאחר שהחלום הוא לרוב עצוב וכואב, ורק לעיתים רחוקות בעל אופי עליז, עוברת נימה של מלנכוליה ושל חמלה על כל החיים דרך כל מהלכו הקופצני של הסיפור."
המחזה עצמו אינו סובב סביב דמות מוגדרת היטב, אלא פשוט עוקב אחרי אדם שנדמה שהוא של אנשי מקצוע שונים, כולם מבולבלים. הניגוד הנשי היא דמות בתו של אינדרה, דמוית ישו, אותה שיחקה בהפקה המקורית, הרייט בוסה, אשתו לשעבר של סטרינדברג.
הפקות ידועות

הצגת הבכורה העולמית של "מחזה חלום" התקיימה בתיאטרון השוודי באפריל 1907, שש שנים לאחר כתיבתו. הרייט בוסה, אשתו השלישית של סטרינדברג (ממנה היה גרוש באותה עת) גילמה את דמותה של אינדרה. ויקטור קסטגרן ביים את ההפקה וקרל גראבאו היה מעצב התפאורה. המבקרים של אותה עת ציינו שדרישות המחזה הפכו לכמעט בלתי אפשרית את העלאתה של הפקה משביעת רצון. סטרינדברג רצה להעלות את המחזה בתיאטרון אינטימי, אולם לבסוף הדבר לא עלה בידו.
המחזה בוים בידי כמה מהבמאים הידועים ביותר של המאה העשרים, בכללם מקס ריינהרדט, אולוף מולאנדר, אנטונן ארטו, אינגמר ברגמן, רוג'ר בלין, רוברט וילסון, מייק דמפסי ורוברט לפייג'.
קריל צ'רצ'יל עיבדה את המחזה, שהוצג בתיאטרון המלכותי הלאומי בלונדון ב-2005. העיבוד הוצג במקומות נוספים כמו אנסמבל תיאטרון אדג' בסיאטל ב-2007, תיאטרון ג'ובסייט בטמפה ובדרמה סטודיו של אוניברסיטת שפילד, שפילד ב-2012.
עיבוד חדש מאת אמה ריי הועלה באוקספורד פלייהאוס ב-2011.
מחזה חלום בדפוס בעברית

אוגוסט סטרינדברג, מחזה חלום, תרגום משוודית: גד קינר, תל אביב : אור-עם, תשס"ד 2004.
אוגוסט סטרינדברג, מחזה חלום, תרגום: רונית שני ; רמת-גן : בית צבי - בי"ס לאמנות הבמה והקולנוע, 1990.
בתיאטרון המקצועי הישראלי

"משחק החלומות", תיאטרון הבימה, הצגת בכורה: 11 בדצמבר 1971
יוצרים - תרגום : לאה גולדברג, בימוי : סנדרו מאלמקוויסט, תפאורה ותלבושות : סנדרו מאלמקוויסט.
שחקנים - בת אינדרה: מיכל בת-אדם, המשורר; קול אינדרה :שמואל עצמון; הזגג: יצחק ברקת; הקצין: ישראל בקר; האב: חיים אמיתי; האם: תמר רובינס; לינה: טוני זך; השוער: דינה רויטקופ; הלחשן: יצחק קלוגר; מדביק המודעות: אליעזר יונג; רקדנית בלט: אורה פרוש; זמר המקהלה: ג'ורג' חשביה; השוטר: פסח גוטמרק; עו"ד: שמעון פינקל; הנגיד: צבי שטולפר; דיקאן הפילוסופיה: ארי קוטאי; דיקאן התאולוגיה: זלמן הירשפלד; דיקאן המשפטים: אריאל פורמן; קריסטין: ברונקה זלצמן; מפקח הקרנטינה: נחום בוכמן; דון ז'ואן: ג'ורג' חשביה; הקוקטית: פנינה גרי; החבר: פנחס גולדברג, הוא: אלכס קוטאי; היא: אביבה מרקס; הפנסיונר: חיים אמיתי; עדית המכוערת: פנינה וילצ'ר; אמה של עידית: תמר רובינס; קצין הימיה: יעקב אשכנזי; המורה: ארי קוטאי; החתן: פנחס גולדברג; הכלה: אליאבה נורמן; העיוור: אברהם רונאי; אליס: אורה פרוש; הפרימדונה: אביבה מרקס; האם האצילה: תמר רובינס; האב האציל: חיים אמיתי; המאסטרו: אברהם רונאי; שחקן אופי: צבי שטולפר; שחקן דרמטי: ארי קוטאי; השחקן הקומי: זלמן הירשפלד; שחקנית אופי: ברונקה זלצמן; המאהב הצעיר: פנחס גולדברג; המאהב הזקן: יעקב אשכנזי; המאהב: אריאל פורמן; התמימה: טוני זך; הזמרת הבוכה: פנינה וילצ'ר; שחקן "המלט": זכריה טובי; שחקנית "אופליה": אליאבה נורמן; נערות מקהלה: יעל בסיס, אלומה שלום, שושנה קרמר, שלומית נתיב.
מחזה חלום, תיאטרון המעבדה, ירושלים, הצגת בכורה: 2003
יוצרים - תרגום : גד קינר, בימוי : יעל קרמסקי, תפאורה: כנרת קיש, תלבושות: מירב נתנאל, תאורה: ג'קי שמש, מוזיקה: רונן שפירא.
שחקנים - נדיה קוצ'ר, אייל זוסמן, אייל רוזלס, נתנאל פוריאן, יונתן זיכהולץ, ניר מנקי, עידית נוידרפר, עודד סמו, קטיה זימבריס.
הערות שוליים

↑  אוגוסט סטרינדברג, מחזה חלום, תרגום משוודית: גד קינר, תל אביב : אור-עם, תשס"ד 2004, הערת המחבר בתחילת המחזה, עמ' 7.
↑  סטרינדברג, מחזה חלום, אור-עם, תשס"ד 2004, הערת המחבר בתחילת המחזה, עמ' 7.
מעגל מאוננים

מעגל מאוננים (באנגלית: Circle jerk) הוא אקט מיני בו קבוצת גברים או נערים עומדים במעגל ומאוננים לעצמם או אחד לשני.
מעגלי מאוננים יכול לכלול אלמנט תחרותי בו המנצח הוא המשתתף השופך את זרעו ראשון, אחרון, או רחוק ביותר - לפי הכללים שנקבעו מראש. הם יכולים לשמש כשער כניסה ליחסי מין עם גברים, או כסוג של פורקן בגיל או סיטואציה בו יחסי מין סדירים עם בן או בת זוג אינם אפשריים. חרף המימד ההומוארוטי של הפעילות, יש המפרשים השתתפות של בני נוער במעגלי מאוננים כניסיון גברי הטרוסקסואלי לקבע מעמד דומיננטי בתוך קבוצת השווים. אחרים טוענים כי המוטיבציה להשתתף בפעילות מסוג זה היא הרצון לקבל מהזולת הכרה ביכולות המיניות של הפרט, בתקופת ההתבגרות המתאפיינת בחוסר ביטחון ורגשי נחיתות בהקשר המיני.
בתרבות

"מעגל מאוננים" משמש בהשאלה לתאר קהילות סגורות שבהן אנשים מתקשרים עם אנשים שדומים להם ודעותיהם משקפות את שלהם, ובאופן ספציפי לאירועים או פגישות משעממות וצפויות של בני קהילות סגורות כאלה.
Circle Jerks היא להקת הארדקור פאנק מלוס אנג'לס, קליפורניה.
ראו גם

בוקקה
| מיניות האדם |
| --- | --- | --- |
| תופעות פיזיולוגיות | זוויג • עוררות מינית • זקפה • נוזל טרום-שפיכה • סיכוך נרתיקי • אורגזמה (שפיכה נשית / שפיכה גברית) • היריון |  |
| בגרות מינית וחינוך מיני | התבגרות מינית • מניעת הריון • קונדום • מין בטוח • חינוך מיני • טיפול מיני • סרוגייט • מדריך למיניות |  |
| זהות | זהות מגדרית • זהות מינית • נטייה מינית (הומוסקסואליות / ביסקסואליות / לסביות / א-מיניות) • הטרוסקסואליות • אינטרסקס • טיפול המרה • גברים המקיימים יחסי מין עם גברים • נשים המקיימות יחסי מין עם נשים • יחסי מין הומוסקסואליים • יחסי מין לסביים |  |
| מין וחוק | חוק למניעת הטרדה מינית • גיל ההסכמה • הדבקת HIV במזיד‏ • גילוי עריות • מעשה מגונה • חוסר צניעות בציבור • מעשה מגונה בפומבי • אונס • התעללות מינית • ניצול מיני • הטרדה מינית • התנהגות מינית פסולה • אלימות מינית • מעשה סדום • בעילה אסורה בהסכמה • פדופיליה • חטיפת נשים |  |
| סקסולוגיה ותופעות היסטוריות | האבולוציה של הרבייה המינית • היסטוריה של ייצוגים מיניים • מיניות ברומא העתיקה • זנות ביוון העתיקה • זנות ברומא העתיקה • פדרסטיה ביוון העתיקה • המהפכה המינית |  |
| זוגיות וחברה | חיי מין • משיכה מינית • אהבה • מונוגמיה • פוליאמוריה • מין מזדמן • סווינגינג • נישואים • פיקוח ילודה • פאראפיליה • מופקרות • דת ומיניות • התנזרות ממין • הון ארוטי • אתיקה מינית • אובייקטיפיקציה מינית • מתאם אינטימיות • דיבור ארוטי • סלנג מיני |  |
| יחסי מין | מין קבוצתי • מזמוז • אוננות • משחק מקדים • החדרת אצבעות • תנוחות מין • יחסי מין מחוץ לנישואים • יחסי מין ללא נישואים • יחסי מין ללא חדירה • מין אוראלי • מין אנאלי • מציצה עצמית • BDSM • פטיש לכפות רגליים • פטישיזם (סקסולוגיה) • פטיש לכפות ידיים • פוטג'וב • הנדג'וב • אורגיה • גאנג באנג • שלישייה • רביעייה • סייברסקס • שיחה ארוטית • חנק ארוטי • מעגל מאוננים • יחסי מין בפומבי • קשירה • קונילינגוס |  |
| שירותי מין | תעשיית המין • ארוטיקה • פורנוגרפיה • סרט פורנוגרפי • תיירות מין • מוזיאון מין • מועדון מין • מועדון חשפנות • חשפנות • זנות (זנות קטינים / זנות גברית / בית בושת / עבדות מין) • יחסי מין תמורתיים • חנות מין • אביזר מין • בובת מין • מכונת מין • רובוט מיני |  |
מכון קניון בירושלים

| --- | --- |

הכניסה למכון קניון לארכאולוגיה בשכונת שייח' ג'ראח בירושלים
 מכון מחקר
 על שם:  קתלין קניון 
 תקופת הפעילות:  1919–הווה (כ־105 שנים) 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°47′34″N 35°13′53″E﻿ / ﻿31.792888888889°N 35.231444444444°E﻿ / 31.792888888889; 35.231444444444
 אתר רשמי
  (למפת ירושלים מוגדלת) מכון קניון בירושלים(למפת ירושלים רגילה) מכון קניון בירושלים(למפת הרי ירושלים רגילה) מכון קניון בירושלים(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מכון קניון בירושלים
 
מכון קניון בירושלים (באנגלית: Kenyon Institute) הוא מכון מחקר בריטי השוכן במזרח ירושלים. נוסד ב-2001 ונקרא על שמה של קתלין קניון. המכון הוא הרחבה של בית הספר הבריטי לארכאולוגיה בירושלים וכולל, פרט לארכאולוגיה והיסטוריה, תחומי מחקר נוספים ממדעי החברה והרוח. במכון גרים קבע שני מדענים המנהלים אותו ובנוסף הוא מארח מדעני מחקר מקומיים ובריטים.
אודות

המכון ממוקם בירושלים המזרחית, בשכונת שייח' ג'ארח וממומן על ידי האקדמיה הבריטית, תחת המטריה של המועצה הבריטית למחקר בלבנט (the Council for British Research in the Levant - CBRL). הוא מרכז מחקר אקדמי מתחומים שונים ומשרת את האוכלוסייה המקומית כמו גם מדענים בריטיים.
מכון קניון שהוכרז רשמית ב-2001, נבנה על יסודות בית הספר הבריטי לארכאולוגיה בירושלים (the British School of Archaeology in Jerusalem - BSAJ) שנוסד עוד ב-1919 בזמן המנדט הבריטי בארץ ישראל. כך, שבעודו ממשיך את פעילות ה-BSAJ, הוא הרחיב את פעילותו לשטחים נוספים בתחום מדעי החברה והרוח ובכל השדות הנתמכים על ידי האקדמיה הבריטית.
במכון משתכנים שני חוקרים קבועים, המנהלים את המכון עצמו בנוסף למחקרם המדעי. בנוסף המכון תומך בחוקרים אורחים הבאים לרוב לתקופה של שנה ומעבירים סמינרים, הרצאות ומשתתפים בכנסים המוחזקים במקום. ישנם גם פרויקטים ארוכי טווח המסונפים למכון ומשתמשים במתקני המקום לצורך עבודות השטח שלהם.
המכון ממוקם בוילה עות'מאנית במזרח ירושלים, סמוך לקונסוליה הבריטית. ספריית המכון כוללת אוספים רבים של היסטוריה פלסטינית וארץ ישראלית, כמו גם נושאים בני זמננו, אך יחודה הוא באוספי ארכאולוגיה ואומנות היסטורית. המכון מספק שירותי לינה לאורחים, מקום למחקר, ציוד ארכאולוגי ואף רכבים להשכרה.
היסטוריה

בית הספר הבריטי לארכאולוגיה בירושלים הוקם ב-1919 על ידי רוברט מונד שהיה לגזבר הראשון בו, מיד לאחר ביסוס המנדט הבריטי בפלשתינה\ארץ ישראל. מנהל המכון הראשון היה ג'ון גרסטנג ומשרדיו בלונדון היו במשרדי הקרן לחקר ארץ ישראל (PEF). בית הספר וקרן המחקר נשארו ביחסים צמודים למשך חמישים השנים הבאות. פרופסור גרנסטג מונה גם לנהל את מחלקת העתיקות החדשה ביולי 1920 והחזיק בשתי המשרות למשך שנים מספר. בית הספר נועד לספק הכשרה לעובדי המחלקה, וכן לצורכי הכרת וסקירת ארץ ישראל על ידי עובדיו. משלחות החפירה הראשונות היו ב-1922 באתרים תל אל חארבאג' (Harbaj), עמר (Amr) וקוסיס (Kussis). התוצאות פורסמו בעלון חדש שבית הספר הוציא. עוזר המנהל של בית הספר וו. ג'יי. פיתיאן-אדמס (W.J. Phythian-Adams) ניהל את המשלחת של PEF לאשקלון, וכן ארגן את המוזיאון הפלסטיני. עד 1924 בית הספר כבר העביר הדרכות למשלחות חפירות וכן סמינרים בשיטות חפירה לנציגים מבית הספר האמריקאי ובית הספר הצרפתי למקרא ולארכאולוגיה, תוך שמירה על שיתוף פעולה הדוק בין המכונים הללו. עד 1923 בית הספר כבר הרחיב פעילותו לחפירות בתל דור, ולעמאן.
במשך זמן זה, ספריית המכון הועשרה בספריו של פיתיאו-אדמס, וכן זכתה לתמיכה כספית בידי רוברט מונד. ב-1924 פורסמה על ידי המכון עבודתו של קפל ארצ'יבלד קרסוול על כיפת הסלע בירושלים. ב-1924 החל גם לעבוד הורספילד (Horsfield) על מבנים מבוצרים בעמאן ושנה לאחר מכן בג'רש. ג'ון וינטר קרופוט חפר אף הוא בג'רש בין 1928 ל-1930. רוברט המילטון, שהצטרף למחלקת העתיקות ב-1931 ומונה למנהלהּ ב-1938, הגיע לאזור תחת חסותו של בית הספר והשתתף בחפירותיו של קרופוט בג'רש. קרופוט במשיך וניהל משלחת לשומרון בין 1931 ל-1935.
ב-1952, לאחר הפסקה בשל מלחמת העולם השנייה, ייסדה קתלין קניון מחדש את בית הספר עם עזרה מהאקדמיה הבריטית, ובית הספר היה הספונסר העיקרי למשלחת החפירות בניהולה ביריחו בין השנים 1952 ו-1958. ב-1957 קניון מיקמה את בית הספר בבניין חוסייני במזרח ירושלים ובקיץ הוא היה הבסיס שלה לחפירות אותן ניהלה בירושלים (1961-1967). היו בו אכסניה, מזכיר-ספרן, סטודנטים שנתיים (בריטיים ומחבר העמים הבריטי) ומנהל שמונה לבסוף. הספרייה תוחזקה עבור בית הספר האמריקאי והועברה למבנה חדש. ב-1967 עבר בית הספר למיקומו הנוכחי בשייח' ג'ראח, במקום הקונסוליה הבריטית במזרח ירושלים. חפירות רבות בוצעו באזור השנים אלו, כולל באיסקנדר (Iskander), פטרה, בידהה (Beidha) אום אל-ביארה (Umm el-Biyara) שומרון, טרבי (Tarabi) תלוליות ע'סול, איקטנו (Iktanu) ועמאן. ב-1968 פתח בית הספר בפרויקט מיוחד לסקר מבנים ממלוכים שנותרו בירושלים, סקר שהמשיך מאוחר יותר בסקרים על ירושלים העות'מאנית, הצלבנית ועל ארץ ישראל האיסלאמית.
בית הספר תמך גם בפרויקטים באזורים נוספים, אך מאז 1967 נתקל בקשיים. ב-1968 הועברו ממצאים רבים וציוד חפירות מבית הספר לירדן, וב-1975 קריסטל בנט, מנהלת בית הספר הקימה מכון בריטי לארכאולוגיה בעמאן (תחילה כמכון לא רשמי). קריסטל בנט ניהלה את בית הספר ואת המכון בעמאן במקביל. ב-1978, האקדמיה הבריטית הכיר במכון בעמאן ונתנה לו סטטוס מלא של מכון מחקר ועזרה בגרנטים. שמו המלא הפך למכון הבריטי בעמאן לארכאולוגיה והיסטוריה (the British Institute at Amman for Archaeology and History - BIAAH). קריסטל בנט, פרשה מבית הספר בירושלים והפכה למנהלת במשרה מלאה של מכון זה.
עשרים שנה מאוחר יותר, לאחר בדיקה של מכוני המחקר באזור, האקדמיה הבריטית הכפיפה את המוסדות לניהול ה-CBRL.
פרויקטים של בית הספר והמכון > פרויקטים מסונפים

ערים בקונפליקט ובמאבק (פרופסור וונדי פולאן (אוניברסיטת קיימברידג') אתר
חפירות בח'רבת אל-מפג'ר, יריחו. דוקטור מחמוד הוורי (אוניברסיטת ביר זית)
תפיסות הדמוקרטיזציה בעולם הערבי-ים תיכוני. דוקטור מישל פייס (אוניברסיטת בירמינגהם)
שיחזור כיפת הסלע פרופסור ביאטריס סט לורן (קולג' ברידג'ווטר ארצות הברית)
בניית מדינה כמניעה: הגדרה (מחדש) של פלסטין. דוקטור מנדי טרנר (אוניברסיטת בראדפורד)
הוראת היסטוריה פוליטית פלסטינית עכשווית. דוקטור קארמה נאבולסי (אוניברסיטת אוקספורד) אתר
חפירות בתל זהרה. פרופסור סוזן כהן (אוניברסיטת מונטנה, ארצות הברית)
תל יזרעאל - פרסום תוצאות החפירות. דוקטור שארלוט ויטינג. אתר(הקישור אינו פעיל)