stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
החי והצומח של ארץ ישראל
הרקע לכתיבת האנציקלופדיה

עד שנות ה-70 של המאה ה-20 הייתה הספרות שעסקה בחי ובצומח של ארץ ישראל דלה ביותר, והיא הקיפה רק חלק קטן מהחי והצומח. בשנות ה-70 וה-80 החלו להתפרסם מאמרים ועיתונים בעברית שהתווספו לספרים באנגלית, כגון Flora Palaestina שעסקה בצמחיית הבר של ארץ ישראל ו-Fauna Palaestina שעסקה בחלק מקבוצות החי, אך המידע היה עדיין חסר בתחומים רבים כגון חסרי-חוליות, החיים במים, זוחלים, דו-חיים, יונקים וצמחים חסרי פרחים ורובו התפרסם כמאמרים מדעיים שאינם נגישים לכלל האוכלוסייה. בתקופה זו החל לפעול נחמן אוריאלי למען אנציקלופדיה עברית פופולרית שתרכז את כל המידע על החי והצומח בישראל; הוא הצליח לשכנע את ההוצאה לאור של משרד הביטחון לתמוך כלכלית בפרויקט וקישר בינה לבין החברה להגנת הטבע. אף כי אוריאלי נפטר זמן קצר אחר כך לא נדם מפעלו, ועזריה אלון קיבל עליו את תפקיד העורך הראשי. ריכוז נושאים רבים כל כך באנציקלופדיה אחת דרש מחקר וארגון מחדש של הסיסטמטיקה והידע על ארץ ישראל. כל החומר בכרכים הוא מקורי ונכתב במיוחד לצורך הפרויקט. מעל ל-150 חוקרים השתתפו בכתיבה, כמעט כל קהילת חוקרי הטבע באותה התקופה, ומעל ל-200 צלמים ומאיירים.
לחלק מהחי והצומח, בעיקר לבעלי חוליות יבשתיים וצמחים בעלי פרחים, כבר היו שמות עבריים שנקבעו על ידי הוועד ללשון העברית (1928, 1946). ואולם, שמות רבים עדיין חסרו, ולשם כך נתכנסה ועדת משנה של האקדמיה ללשון העברית ל-24 ישיבות (1984–1989) וקבעה עוד מאות שמות עבריים. פרוטוקול הישיבות אבד מאז; והאנציקלופדיה נעשתה המקור הקובע לשמות רבים.
למרות היקפה הרחב, לא ניתן היה במסגרת המדיה הכתובה להזכיר את כל מגוון החי והצומח בארץ ישראל. לכן בחרו עורכי כל פרק להכניס רק את הנציגים הבולטים והנפוצים ביותר. תחום התפוצה נקבע כארץ ישראל, ללא סיני, עבר הירדן או רמת הגולן.
כרכים

מבואות ומפתחות - עורך עזריה אלון
חסרי חוליות יבשתיים - עורך גרשם לוי
חרקים - עורך יהושע קוגלר
החי במים - עורך לב פישלזון
דו-חיים וזוחלים - עורך אברהם ארבל
עופות - עורך עוזי פז
יונקים - עורכים היינריך מנדלסון ויורם יום-טוב
הצומח של ארץ ישראל - עורך יואב ויזל
צמחים חסרי פרחים - עורכת ורדה רביב
צמחים בעלי פרחים א' - עורכים דוד הלר ומיכה לבנה
צמחים בעלי פרחים ב' - עורכים דוד הלר ומיכה לבנה
צמחים ובעלי-חיים במשק האדם - עורך יצחק ארנון
ראו גם

צמחיית ארץ ישראל
בעלי חיים בארץ ישראל
החברה להגנת הטבע
הערות שוליים

↑  כרך 3, הקדמה.
הרעלת פחמן חד-חמצני

| --- | --- |

 תחום:  רפואת חירום 
 גורם:  פחמן חד-חמצני 
 תסמינים:  כאב ראש, בלבול, סחרחורת, עייפות, בחילה, הזיה, ST depression, כיחלון, התעלפות, תעוקת לב, טכיפניאה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  819987 
 MeSH:  D002249
 סיווגים
 ICD-10:  T58 
 
הרעלת פחמן חד-חמצני (באנגלית: Carbon monoxide poisoning) נגרמת כתוצאה משאיפת עשן. לעיתים היא קשה לאבחון וקטלנית, משום שהפחמן החד-חמצני הוא גז חסר צבע וריח, וקשה מאוד לדעת על הימצאותו באוויר.
לפחמן החד-חמצני יכולת טובה להיקשר למולקולות ההמוגלובין, ולמנוע מהן להיקשר אל החמצן ולשאת אותו בדם, דבר אשר עלול לפגוע בתפקוד היומיומי (כמו, תפקוד הריאות, הנשימה ועוד) ולגרום להרעלת פחמן חד-חמצני.
סימנים וסימפטומים

הרעלת הפחמן החד-חמצני מלווה בתסמינים קליניים מתונים מאוד אשר לעיתים כמעט ולא ניתנים לזיהוי.
ההרעלה מתחלקת לשני סוגים: הרעלה כרונית והרעלה חריפה.
סימנים וסימפטומים > הרעלה כרונית

תסמינים כרוניים קלים מופיעים לרוב עקב כמויות קטנות יחסית של פחמן חד-חמצני במחזור הדם (בריכוז של 200ppm). בריכוז כזה 20–25 אחוזים מההמוגלובין בגוף עלולים להפוך לקרבוקסי-המוגלובין, דבר אשר יפחית את יכולת ההעברה של החמצן לרקמות. ברמות נמוכות של חשיפה התסמינים קלים וכמעט בלתי ניתנים להבחנה וכוללים כאבי ראש ותופעות דמויות שפעת, תחושת בלבול, סחרחורת, בחילות, הרעלת מזון או הרעלת קיבה. תיתכן אף תחושת "שכרות".
סימנים וסימפטומים > הרעלה חריפה

הרעלה כזו נגרמת עקב הופעת רמות גבוהות יותר של פחמן חד-חמצני במחזור הדם, אשר גורמות ל-30-40% מההמוגלובין בגוף להפוך לקרבוקסי-המוגלובין, דבר אשר עלול לגרום לפגיעות בטווח הארוך. התסמינים הכרוניים לרוב מופיעים ככאבים חדים ומתמשכים בחלק הקדמי של הראש, כאבים בחזה, קוצר נשימה, חוסר קואורדינציה, פרכוסים, תרדמת ואי ספיקה נשימתית ולבבית, ומוות.
תסמינים פחות שכיחים של הרעלה חריפה הם אי ספיקה של שריר הלב, פרפור פרוזדורים, דלקת ריאות, בצקת ריאתית, נמק שרירים, כשל כליות, מפגעי עור (צבע העור של החולה הופך לורוד ובהרעלה חמורה מפגעי עור עלולים להופיע גם בציפורניים ובשפתיים), בעיות ראייה או שמיעה.
גורמים נפוצים להרעלה

פחמן חד-חמצני הוא תוצר בעירה של חומרים אורגנים בתנאים של אספקת חמצן מוגבלת, אשר מונע חמצון מלא עד לפחמן דו-חמצני ( {\ce {CO2}}). פחמן חד-חמצני נוצר בעשן סיגריות, בשריפות, נפלט מכבשנים פגומים, מתנורים, ממנועי בעירה פנימית, מציוד מונע על ידי גז פרופאן ועוד.
חשיפה לפליטות של מנועי בעירה פנימית יכולה להיגרם מנסיעה בחלק האחורי של טנדרים. גנרטורים ומנועי סירות גרמו לחשיפות קטלניות לפחמן החד-חמצני. ההרעלה עלולה להתרחש גם בעת צלילה (SCUBA) כתוצאה משימוש במדחסי אוויר פגומים לדחיסת אוויר לבלוני צלילה.
| --- | --- |
מקור: ריכוז
רמת האטמוספירה הטבעית (MOPITT): 0.1 ppm
רמה ממוצעת בבתים: 0.5 עד 5 ppm
ליד תנורי גז המותאמים היטב בבתים: 5 עד 15 ppm
פליטה מאש ביתית (אח): 5,000 ppm
פליטה של מכונית חמה ללא ממיר קטליטי: 7,000 ppm
לאחר פיצוץ במכרה פחם: 10,000 ppm
אבחון

היסטוריה של חשיפה פוטנציאלית לפחמן חד-חמצני עלולה לרמוז על הרעלה, אך האבחנה מאושרת על ידי מדידת רמות הפחמן החד-חמצני בדם. (יכול להימדד על ידי השוואת כמות קרבוקסי-ההמוגלובין לעומת כמות ההמוגלובין בדם).
היחס בין רמות קרבוקסי-ההמוגלובין למולקולות המוגלובין באדם ממוצע עלול להיות עד 5%, אצל אדם המעשן סיגריות (כ-2 חבילות ביום) היחס עשוי להגיע עד ל-9%, כאשר אצל אדם מורעל היחס נע בין 10-30%. שכן, אנשים עלולים לחוות סימפטומים של ההרעלה גם לאחר שרמת קרבוקסי-ההמוגלובין בדם חזרה לנורמה.
טיפול

אמצעי הטיפול המידי הוא – החזרת חמצן לגוף. לרוב הדבר יעשה על ידי מתן מסכת חמצן לחולה.
טיפול > אוורור מכני

נועד לרוב על מנת לעזור לחולים לנשום, במקרים בהם אינם יכולים לעשות זאת באמצעות עצמם.
טיפול > טיפול בתא לחץ

במקרים בהם מופיעים סימני פגיעה עצבית וריכוז גבוה של פחמן חד-חמצני בדם ניתן לטפל בתא לחץ מיוחד, בתוכו שוהה נפגע ההרעלה בלחץ של כמה אטמוספירות. כתוצאה מכך, מסולק הפחמן החד-חמצני ממחזור הדם וההשפעות השליליות שלו על מרכיבי דם אחרים מפסיקות.
שיטות למניעת ההרעלה

השיטה העיקרית להימנעות מהרעלת פחמן חד-חמצני היא הקטנת הסיכויים לחשיפה אליו.
פחמן חד-חמצני הוא גז חסר צבע וריח. כלומר, לא ניתן לזהות את קיומו באוויר ללא אמצעי עזר.
על מנת למנוע חשיפה ניתן לנקוט בכמה אמצעים:
התקנת גלאי פחמן חד-חמצני מאפשרת זיהוי רמה גבוהה יחסית של פחמן חד-חמצני באוויר, ולהפעיל אמצעי אזהרה או סילוק של הגז.
הצטברות פסולת בתוך ארובת עשן עלולה לחסום את חדירת האוויר (מניעת האוורור), דבר אשר יגרום להצטברות הפחמן החד-חמצני. בדיקה תקופתית וניקוי הארובה במידת הצורך ימנעו הצטברות זו.
להימנע משימוש במכשירים הפועלים באמצעות מנוע בעירה פנימית בתוך מבנים מאוכלסים, או להתקינם בחדר נפרד ומאוורר.
בדיקה תקופתית של מערכת הפליטה ברכבים.
הערות שוליים

1 2  Mark Goldstein, Carbon Monoxide Poisoning, Journal of Emergency Nursing 34, 2008-12, עמ' 538–542 doi: 10.1016/j.jen.2007.11.014
↑  פחמן חד חמצני - הרעלת (Carbon monoxide poisoning), באתר www.med-law.co.il (ארכיון)
1 2  קרבוקסיהמוגלובין (Carboxyhemoglobin), באתר www.med-law.co.il (ארכיון)
1 2  Lindell K. Weaver, M.D, "Carbon Monoxide Poisoning”
1 2  פחמן חד-חמצני Carbon Monoxide
↑  הרעלת פחמן חד חמצני – Berth, באתר berth.volien.com (ארכיון)
1 2 3  יואל דונחין ונתן קודינסקי, "עזרה ראשונה להצלת חיים", הוצאת משרד הביטחון, 2007, עמ' 151
Tel Aviv Air

תל אביב אייר (Tel Aviv Air) הייתה חברת תעופה גרמנית, אשר הפעילה טיסות לתל אביב-יפו (נמל התעופה בן-גוריון) בלבד. החברה הפעילה טיסות בקו המבורג-תל אביב-יפו.
הקמת החברה

החברה הוקמה בשנת 2020 על-ידי שני אנשי עסקים: שלמה אלמגור, ישראלי החי בגרמניה, ופאול סקודלארו.
פעילות החברה

במרץ 2022 החלה החברה להפעיל מטוס בואינג 737-800 המבצע שתי טיסות שבועיות בקו המבורג-תל אביב-יפו.
על פי פרסום באתר "חדשות תעופה", לחברה הייתה תוכנית התרחבות שכללה חכירה של מטוס נוסף מדגם איירבוס A320 עם מחלקת עסקים. החברה פשטה את הרגל והפסיקה את פעילותה במאי 2022.
הערות שוליים

↑  שמעון איפרגן, ‏חברת התעופה "תל אביב אייר" נוחתת היום לראשונה בארץ, באתר ‏מאקו‏, 6 במרץ 2022
↑  אחרי שורה של דחיות: חברת TLV AIR יוצאת לדרך. מחירים מיוחדים לתקופת ההשקה, באתר חדשות תעופה, ‏3 בפברואר 2022
↑  דניאל סאלמה, אחרי חודשיים בלבד: חברת התעופה "תל אביב אייר" מפסיקה לטוס, באתר ynet, 15 במאי 2022
רחמים (שיר של אביתר בנאי)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אביתר בנאי
 מתוך האלבום החיים מתחילים לנגן
 יצא לאור:  10 ביוני 2019
 תאריך כתיבה:  2019
 תאריך הקלטה:  2019
 שפה:  עברית
 אורך:  3:28
 כתיבה:  אביתר בנאי
 לחן:  אביתר בנאי, תמיר מוסקט
 הפקה:  תמיר מוסקט
 עיבוד:  תמיר מוסקט, אביתר בנאי
"רחמים" הוא שיר של הזמר-יוצר הישראלי אביתר בנאי. השיר נכתב והולחן על ידי בנאי, עובד בידי בנאי ותמיר מוסקט והופק בידי מוסקט. יצא לאור ב-10 ביוני 2019 וביולי 2021 נכלל באלבום האולפן השביעי של אביתר בנאי, "החיים מתחילים לנגן".
יצירה והוצאה לאור

שיתוף הפעולה הראשון של המוזיקאי הישראלי תמיר מוסקט עם הזמר-יוצר הישראלי אביתר בנאי היה באלבום האולפן השישי של אביתר, "לשונות של אש".
השיר "רחמים" נכתב והולחן על ידי בנאי בתחילת שנת 2019. הוא עובד בידי בנאי ותמיר מוסקט והופק בידי מוסקט. עם יציאת השיר לאור ב-10 ביוני 2019, סיפר בנאי על תהליך יצירתו ואף על הבחירה לתת קרדיט שווה לתמיר מוסקט:
...במהלך החורף האחרון נרקם קשר מופלא ביני לבין תמיר מוסקט. הגעתי לאולפן עם שביבי רעיונות, טקסטואליים, מוזיקאליים. ויחד פיתחנו דיברנו ניגנו כתבנו הקלטנו, ובאופן אחר, פתאום, הרמקולים סיפרו לנו סיפור, לקחו אותנו. זה פעם ראשונה בשבילי שאני חווה זוגיות מוזיקלית כזו. עד כדי כך שהרגשנו שנינו שנכון יהיה לצאת מהריכוז העצמי שלי ולקרוא לפרויקט הזה על שם שנינו...
ביולי 2021 השיר נכלל השיר השישית באלבום האולפן השביעי של אביתר בנאי, "החיים מתחילים לנגן".
ניתוח מוזיקלי

| --- | --- |
 :  ראו גם – משפחת בנאי
השיר עוסק בשורשיו המשפחתיים של אביתר בנאי ועל יחסו אל שורשיו. הוא מתחיל בתיאור מסעו של אבי המשפחה, רחמים, שעלה לירושלים משיראז שבאיראן יחד עם אשתו רחל, בנו יעקב, אליהו בנו של יעקב וחנה שכנתם, בת אלמנה.
הוא ממשיך בתיאור חתונת אליהו וחנה בדרך לירושלים, את בנו מאיר אליהו בנאי שהתחתן עם בכורה מלכה שבתאי, ואת חנות הירקות שהייתה לו בשוק מחנה יהודה. מהם ממשיך אביתר אל יצחק בנאי, בנם של מאיר ובכורה ואביו שלו. אותו תיאר: ”לומד משפטים עם כיפה בכיס” וכמי שהיה שופט בבית המשפט המחוזי בבאר שבע.
בפזמון מתאר אביתר את תחנות חייו ופגישתו עם אשתו רות: ”באר שבע, תל אביב, הימאליה, ניו יורק. עד שפגשתי בך עטופה במעיל” וכן הזכיר את חתונתם בירושלים.
בסיומו של השיר אומר אביתר: ”חשבתי אבותיי הם בארט וליסה, ג'ולייט לואיס וג'וני דפ. אל תקרא לי ישראל, אל תקרא לי בנאי. כלום מאחורי מלפני ומצדדי. אביתר בן רחמים בן אברהם ושרה”. מאוחר יותר בנאי הסביר כי בילדותו לא גדל על סיפוק תולדות המשפחה אלא על התרבות הפופולרית, ג'וני דפ, משפחת סימפסון וכיוצא בזה.
ביום יציאת השיר כתב בנאי:
משפחת בנאי עלתה משיראז לירושלים בשנת 1881 על חמורים וגמלים ואניות משא. מסע רווי געגועים ומסירות נפש. אני כבר גדלתי בבאר שבע. לא ידעתי על הסיפור הזה. גדלתי בלי שורש. גם לא רציתי שורש. באר שבע, תל אביב, תל אביב הימלאיה, לניו יורק. שם הכרתי את אשתי. חזרתי בתשובה והנה אני בירושלים. ממשיך את המסע של רחמים בנאי משיראז. נע בין השאיפה לחירות לבין התובנה שהחיים נמשכים מהשורשים. יציאה מהריכוז העצמי המופלג בו הייתי, לתובנה שאני חלק מעם מופלא משונה ואמיץ היא בעצמה חוויה של חירות.
בנוגע למשפט האחרון בשיר הסביר בריאיון:
הרבה זמן חשבתי שהשורשים שלי עלולים להגביל אותי, רציתי להיות משוחרר משורש. ויש משהו עם החיים ועם הדרך שאני צועד בה שאני מבין שהשורש הוא מקור של מים, של חיים, כמו ששורש הוא. מצד שני אני מבקש את החירות שלי, את החירות שלי לברר את האישיות המסוימת שלי הפרטית בתוך המסע הזה. אז יש פה שני צדדים שלכאורה יש בניהם מתח אבל, אבל הדיאלוג בניהם יוצר איזה סוג של משהו - שזה מה שקורה פה.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ של השיר אשר בוים בידי אסף קורמן, נערך בידי דניאל קיסרי וצולם בידי מיקי ויינרמן, מציג את פניו של בנאי בקירוב למצלמה במשך רוב אורך הקליפ. במהלכו, מוצגות פניו כשהן עוברות תהליך איפור אשר משווה לו מראה מבוגר יותר. כמו כן מוצגות הדמיות בינה מלאכותית המציגות את פניו של בנאי כילד, כדמות ממשפחת סימפסון, ואף החייאה של דמותו הצעירה המופיעה על עטיפת אלבומו הראשון, "אביתר בנאי". במספר קטעים מופיע בנאי כשהוא מחופש לג'ק ספארו, או כשפניו באקווריום כרפרנס לזמר האנגלי תום יורק בקליפ "No Surprises". בסצנה נוספת הוא מציג רפרנס לקליפ "Humble" של הראפר האמריקאי קנדריק לאמאר.
במהלך הקליפ מופיעות מספר תמונות של אישים ממשפחת בנאי המוזכרים בשיר, ובחלקו מופיעים איברי פנים שלהם שנלקחו מתמונותיהם כשהם מופיעים על פניו של אביתר עצמו, ובכמה קטעים קצרים מופיעה גם רות אשתו.
קבלה

בן שלו מ"הארץ" התייחס לעובדה שבשיר זה, באופן חריג, אביתר חלק קרדיט עם תמיר מוסקט, ואמר כי "זה לא נשמע כמו שיר שנכתב והולחן ורק אז עבר לשלב ההפקה, אלא כמו שיר שנכתב (טקסט) ואז הולחן־הופק, עם דגש על הופק. הלחן עצמו מינימלי, קרוב לדיבור אפילו יותר משהיו שירי אלבומו האחרון של בנאי, שכבר נטו למקום הזה". הוא ציין כי המשפט ”לומד משפטים עם כיפה בכיס” מספר סיפור ישראלי עצום בכמה מילים.
אמיר שוורץ מאתר "ynet" כתב כי השיר הוא סיכום החיים של יוצר שהוא קודם כל אדם מאמין שיודע שהוא עוד לא יודע הכל.
מיקומי שיא > מצעדים שבועיים

|   ‏‏‏  2019> מדינה |   ‏‏‏  2019> מצעד |   ‏‏‏  2019> מיקום שיא |   ‏‏‏  2019>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 10 |  |
הערות שוליים

↑  אלכסנדרה לוקש, אביתר בנאי: "אני במסע של פיוס עם שם המשפחה שלי", באתר ynet, 11 בדצמבר 2019
1 2  אביתר בנאי על שיתוף הפעולה החדש עם תמיר מוסקט בשיר "רחמים", באתר 102fm, ‏26 ביוני 2019
↑  אביתר בנאי, בהתרגשות גדולה מציגים בפניכם את "רחמים", פייסבוק, 10 ביוני 2019
↑  החיים מתחילים לנגן, באתר ספוטיפיי
1 2 3   אביתר בנאי - רחמים - ביצוע אקוסטי מדהים עם הסיפור שמאחורי השיר, סרטון בערוץ "עידו שטיינר", באתר יוטיוב (אורך: 10:22)
1 2 3 4 5 6 7 8   אביתר בנאי & תמיר מוסקט - רחמים, סרטון בערוץ "אביתר בנאי", באתר יוטיוב (אורך: 03:29)
1 2 3  רז ישראלי, רדיוהד וסימפסונס: כל הדמויות של אביתר בנאי, באתר ישראל היום, 10 ביוני 2019
↑  רחמים, באתר Genius
↑   בן שלו, משפט אחד מזדהר מעל לכל בשיר החדש של אביתר בנאי, באתר הארץ, 15 ביוני 2019
↑   בן שלו, החדש של אביתר בנאי: הלב שנפתח שחק את עצמו, באתר הארץ, 14 ביוני 2021
↑  אמיר שוורץ, האלבום החדש של אביתר בנאי הוא גם הכי משפחתי שלו, באתר ynet, 9 ביוני 2021
| אביתר בנאי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | "אביתר בנאי" (1997) • "שיר טיול" (1999) • "עומד על נייר" (2005) • "לילה כיום יאיר" (2009) • "יפה כלבנה" (2013) • "לשונות של אש" (2017) • "החיים מתחילים לנגן" (2021) • "עוגן במים" (2023) • שיחות שלום (2024) |  |
| אלבומי הופעה | "Live at TEDER" ‏(2022) • "בחזרה לאלבום הראשון" (2023) |  |
| שירים נבחרים | "מתי נתנשק" • "שמתי לי פודרה" • "תיאטרון רוסי" • "כלום לא עצוב" • "תחרות כלבים" • "אבא" • "אותיות פורחות באוויר" • "לילה כיום יאיר" • "עד מחר" • "יפה כלבנה" • "פרגולה" • "עד האהבה" • "רחמים" |  |
שולמית גלבוע

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 בדצמבר 1942 (בת 81) יפו, פלשתינה (א"י) 
 שם לידה:  שולמית גינגולד 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
שולמית (שולה) גלבוע (נולדה בכ"ב בטבת תש"ג, 30 בדצמבר 1942) היא סופרת ועיתונאית ישראלית.
ביוגרפיה

הוריה, ריבה וחנינא גינגולד, ילידי עיירה ליד ורשה בירת פולין, נישאו, עלו לארץ ישראל ב-1934 והתגוררו בתל אביב. ב-3 בספטמבר 1939 נולד בנם הבכור, ישראל, וכעבור שלוש שנים נולדה בתם שולמית.
ב-1954 עברה המשפחה, במסגרת התנועה מן העיר אל הכפר, למושב שדי חמד, ובגלל העדר בית ספר במקום, היא נשלחה עם יתר בני גילה ללמוד בכפר הנוער בן שמן ב'. את התיכון כבר עשתה בפתח תקווה. היא החלה לכתוב שירים וסיפורים בגיל צעיר (שיר שלה פורסם ב"דבר לילדים" בהיותה בת שבע) ומגיל 19, עוד בהיותה סטודנטית בסמינר למורים גבעת השלושה, פרסמה שירים וסיפורים במוספי הספרות של העיתונים השונים, בהם "הארץ", "מעריב", "למרחב" ו"על המשמר". שירותה הצבאי קוצר עקב מות אביה (בגיל 49) והמשפחה חזרה לעיר. ב-1962 זכתה במלגת לימודים בתחרות לכישרונות צעירים בתחום הכתיבה, וב-1964 החלה ללמוד ספרות ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב. בעת לימודיה עבדה כמורה בתיכון וכעוזרת הוראה בחוג לפילוסופיה. ב-1965 נישאה לאליעזר גלבוע (מרצה למחשבת חינוך). ב-1984 החלה לעבוד כעורכת משנה במוסף לספרות של ידיעות אחרונות, וב-2004 נעשתה העורכת הראשית של המדור עד יציאתה לגמלאות ב-2008.
לאורך השנים כתבה ביקורות ספרותיות, טור שבועי קבוע בשם "רב-מכר", ופרסמה ראיונות, רשימות וסיפורים בעיתונות ובכתבי עת ספרותיים שונים, ביניהם "סימן קריאה" ו"עתון 77". קיבלה מלגות יצירה לאוקספורד ולברנדייס וסיפוריה וחלק מספריה תורגמו לאנגלית, גרמנית, ספרדית וסינית.
היא בעלת תואר B.A בספרות ותואר מוסמך M.A בפילוסופיה מאוניברסיטת תל אביב.
ספריה "ארבעה גברים ואשה" ו"דרך עלמה" זכו ב"אות הזהב" של התאחדות הוצאות הספרים. "ארבעה גברים ואישה" קיבל גם את "אות הפלטינה".
כיום גלבוע ממשיכה בכתיבת ספרים, בנתינת הרצאות, בקריאה ובגננות.
חיים אישיים

גלבוע אם לשלושה ילדים. בניה הם איש התקשורת ומבקר המסעדות ניב גלבוע, האמן איתמר גלבוע, שפועל באמסטרדם, ודניאל בן-אליעזר, ד"ר לפסיכולוגיה.
מספריה

"או חורף או סופו" (ספרית פועלים, 1981)
"השקר הרביעי" (הספריה החדשה, 1993)
"ארבעה גברים ואשה" (ידיעות ספרים, 2000)
"דרך עלמה" (ידיעות ספרים, 2003)
"אשה קטלנית" (הספריה החדשה, 2005)
"יחידה נפרדת" ידיעות ספרים, 2008 (בשיתוף איתמר גלבוע)
"חיים בהמתנה" (ידיעות ספרים, 2012)
"שיחה לא מזוהה" (ידיעות ספרים, 2020)
הערות שוליים

1 2  מסמכי ההתאזרחות של אביה בארכיון המדינה
↑  שיחה לא מזוהה, שולמית גלבוע, ידיעות ספרים, באתר כדאי לדעת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261594405171  BnF: cb15068374d (data)  CiNii: DA18861781  GND: 123746566  ISNI: 0000 0000 7847 8371  LCCN: n88247826  NKC: mzk20221170639  NTA: 305229125  VIAF: 47677330   WorldCat (עם VIAF): 47677330
קרולינה

ערך זה עוסק בזמרת המכונה קרולינה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
 
קרולינה בהופעה, דצמבר 2007
 לידה:  19 במרץ 1971 (בת 53) יפו, ישראל ישראל
 שם לידה:  קרן אברץ
 שם במה:  קרולינה 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 סוגה:  פופ, רוק, מוזיקת סול
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברת תקליטים:  עצמאית
 פרסים והוקרה:  פרס אקו"ם 
 www.karolina.co.il
 פרופיל ב-IMDb
 
קרן אברץ (נולדה ב-19 במרץ 1971), הידועה בשם הבמה קרולינה, היא זמרת, פזמונאית, מלחינה, מפיקה ותקליטנית ישראלית. חברה בהרכב המוזיקלי "הבנות נחמה".
ביוגרפיה > שנותיה הראשונות

אברץ, ילידת יפו, עברה בילדותה עם משפחתה לאילת, שם הוענק לה הכינוי "קרולינה" על ידי סבתה. בביתה נחשפה למגוון השפעות מוזיקליות כגון מוזיקה ערבית, יוונית וטורקית; אחיה יוסף חשף אותה למוזיקת נשמה, ג'אז והגל החדש. היא הושפעה גם מהאזנה למשתתפי פסטיבל ג'אז בים האדום שהתקיים מדי שנה באילת.
בגיל 15 החלה ללמוד לנגן בגיטרה קלאסית, אך פרשה לאחר מספר שיעורים ולמדה לנגן בעצמה.
ביוגרפיה > קריירה מוזיקלית

ההקלטה הראשונה של קרולינה, עדיין תחת שמה "קרן", התקיימה בשנת 1999 בשיר של "Spoiled & Zigo" שנקרא "More & More". מאוחר יותר יצרה את הכינוי MC Karolina, כפרויקט המיועד להופעות "סאונד סיסטם" במועדונים.
בשנת 2000, בשיתוף עם בן זוגה בתקופה זו, גל פארן, הקימה קרולינה את ההרכב "Funset". המוזיקאים שהשתתפו בהרכב היו אורי קליינמן (גיטרה בס), שאול עשת (קלידים), משה אסרף (תופים), שי פרץ (גיטרה), יואב רטנר (דיג'יי) וגיא מרגלית (סאונד). לאחר שחוותה קרולינה דחייה בוטה מחברת תקליטים גדולה שאותה ניסתה לעניין, החל ההרכב להופיע במועדונים וברים. לימים היא סיפרה:
הם קטלו אותי בכזאת אכזריות. כשיצאתי מהפגישה הזאת אמרתי לעצמי 'סבבה, זה מה שהם חושבים, אבל הג'אפאן יהיה מפוצץ, ולא פעם אחת. הוא יהיה מפוצץ כל שבוע'.
הג'אפאן היה מועדון בשכונת פלורנטין בתל אביב, שבו התחילה קרולינה לצבור קהל אוהדים ולעשות לעצמה שם.
במהלך 2004 הוזמנה על ידי צוות המפיקים הישראלי "סוליקו" להקליט את השיר "לא ציפיתי", גרסה ישראלית לשיר הרגאיי "It's a Pity" של הזמרת הג'מייקנית טניה סטיבנס. השיר הפך לאחד מחמשת השירים המושמעים ביותר באותה שנה בתחנות הרדיו בישראל, אף על פי שמעולם לא יצא באופן רשמי.
באותה שנה נפגשה קרולינה עם שתי זמרות ישראליות אחרות, יעל דקלבאום ודנה עדיני, וביחד הקימו את ההרכב "הבנות נחמה", שהתמחה במוזיקת פולק.
ב-2005 יצא האלבום הראשון של ההרכב המקורי שלה, "Funset". האלבום, "Ragga Pumpkin", הכיל שילוב ייחודי של רגאיי, נאו-סול, וטריפ הופ. האלבום זכה להצלחה ביקורתית, וקרולינה זכתה עבורו בפרס אקו"ם לעידוד פרסום היצירה למלחין במוזיקה פופולרית.
לאחר צאת האלבום המשיכה קרולינה להשתתף בקטעים שונים ובאוספים, בהם הלהיט "Music Is Ruling My World" עם קותימן. בשנת 2007 הוציאו "הבנות נחמה" את אלבום הבכורה שלהן, אשר הגיע למעמד של אלבום פלטינה עם מכירות של מעל 40,000 עותקים. הלהיט מתוכו, "So Far", שכתבה קרולינה, זיכה אותה בפרס אקו"ם שני בקטגוריה "השיר החדש הטוב ביותר" לשנת 2007.
בדצמבר 2009 יצא אלבום הסולו הראשון של קרולינה, "מה אעשה עכשיו?". האלבום שילב אלמנטים של מוזיקת רוק, גרוב, פאנק וסול כדי להשיג סאונד ואווירה של מוזיקה משנות ה-70. שלושת הסינגלים שיצאו מאלבום זה, ביניהם "Happiness" ו"אף אחד לא בא לי", היו בין השירים המושמעים ביותר ברדיו, והאלבום עצמו זכה להצלחה רבה והגיע למעמד אלבום זהב. האלבום אף זיכה בפרס אקו"ם למעבד השנה (2011) את מפיקיו רונן סאבו וקותימן.
בפברואר 2012 יצא אלבום הסולו השני שלה, "זוהר", שממנו יצאו לרדיו הלהיטים "מול הים" ו"אל תאחר". האלבום קיבל תשבחות וביקורות טובות ממבקרי מוזיקה, וזכה להצלחה מסחרית[דרוש מקור]. באלבום נכללה גם גרסת כיסוי של קרולינה לשירם של לאה גולדברג ודני ליטני "ולא היה בינינו אלא זוהר". בשנת 2013 הוציאה קרולינה גרסת כיסוי לשיר "צל עץ תמר", שהוכר קודם לכן בעיקר בביצועו של זוהר ארגוב. באותה השנה נולד גם בנה הבכור.
ב-15 במרץ 2015 הוציאה את הסינגל "שירת עבדים" מתוך מיזם 929 ושיר. השיר הגיע למקום הרביעי במצעד השבועי של מדיה פורסט.
בפברואר 2017 יצא לאור אלבומה השלישי, "שלוש". האלבום והמופע שליווה אותו זכו לביקורות חיוביות.
בשנת 2018 התחילה קרולינה להשתתף במחזמר "שיגעון המוזיקה" בתיאטרון הקאמרי.
ביוגרפיה > שיתופי פעולה

בנוסף לעבודתה עם "Funset" ועם "הבנות נחמה", קרולינה שיתפה פעולה עם מוזיקאים שונים, ישראלים ובינלאומיים. בישראל שיתפה פעולה בין היתר עם קותימן, סוליקו וסאבו. בשנת 2007 הופיעה לצד "בלאק אייד פיז" ולורין היל בהופעותיהם בישראל. ב-2008 הופיעה עם נגן הבס יוסי פיין, סאבו וקותימן כמופע הפותח לפני הופעתה של אריקה באדו בישראל. ב-2010 יצרו קרולינה וקותימן סרטון עבור שירה "Smile 2 Me" אשר הוצג ב"Hammer Museum" בלוס אנג'לס. כמו כן הופיעה קרולינה לצד זיגי מארלי בסיבוב ההופעות שלו בישראל ב-2011.
ב-2011 יצא לאקרנים הסרט לאה גולדברג בחמישה בתים, בסדרת העברים, בבימויו והפקתו של יאיר קדר. הסרט הוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל דוקאביב 2011. את פסקול הסרט שרה קרולינה. את המוזיקה המקורית כתב אלי סורני. הסרט זכה בקטגוריות העריכה, המוזיקה המקורית ועיצוב הפסקול בתחרות הקולנוע הדוקומנטרי 2011.
בשנת 2016 עבדה עם חבר להקת ההיפ הופ A Tribe Called Quest עלי שאהיד מוחמד ועם מפיק ה-R&B אדריאן יאנג והקליטה מספר שירים. חלק משיריה הוצגו בפסקול לסדרת הטלוויזיה "לוק קייג'".
ביוגרפיה > חיים פרטיים

הייתה נשואה במשך ארבע שנים, ונולדו לה שני ילדים.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2005: Funset – Ragga Pumpkin
2009: מה אעשה עכשיו?
2012: זוהר
2017: שלוש
2022: All Rivers
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן בשיתוף

2007: הבנות נחמה (להקת: הבנות נחמה)
2007: Kutiman - Music is Ruling My World, Trumpet Woman, Losing It (From Bateman's debut album)
Idan K & The Movement of Rhythm – Cosmic Love Foundation (From the album "Cosmic Love Foundation :2010)
2021: כוכב הילדים (עם מאור כהן ולהקת בום פם)
פרסים ותארים

Funset - פרס אקו"ם להרכב השנה 2005
הבנות נחמה - So Far - פרס אקו"ם לשיר החדש הטוב ביותר לשנת 2007
קרולינה - פרס מטעם פורום היוצרים הדוקומנטריים עבור עיצוב הפסקול בסרטו של הבמאי יאיר קדר "לאה גולדברג בחמישה בתים"
הערות שוליים

1 2  אמיר עמרמי, הו קרולינה, באתר nana10‏, 17 בספטמבר 2005
1 2   בן שלו, במקום לפרוש, קרולינה זינקה לצמרת ההיפ-הופ האמריקאי, באתר הארץ, 26 בינואר 2017
↑  מרב יודילוביץ', אקו"ם: פרסי מפעל חיים לאריק איינשטיין ולשם טוב לוי, באתר ynet, 6 בפברואר 2005
↑  בן שלו, עכבר העיר אונליין, האלבום החדש של קרולינה: שוקולד חם נמס בפה, באתר הארץ, 22 בדצמבר 2009
↑  קרולינה מתארחת אצל דידי הררי לרגל צאת אלבומה "שלוש", באתר 103fm, ‏28 בפברואר 2017, בדיקה אחרונה 5 באוקטובר 2020
↑   קול הקמפוס, קותימן בוחר לכם מוסיקה לסוף השבוע, באתר הארץ, 26 בינואר 2013
↑  ynet, קרולינה: 'לפעמים אני פוחדת שההתרגשות תיגמר', באתר ynet, 30 במרץ 2012
↑  יפעת הללי אברהם, ‏מזל טוב: קרולינה ילדה בן, באתר ‏מאקו‏, 17 ביוני 2013
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏22-28 במרץ 2015
↑  Rob Sperry-Fromm, listen to Marvel’s ‘Luke Cage’ playlist ft. Wu-Tang, Tribe Called Quest, De La Soul, Rakim & more
↑  אמיר סומר, ‏קרולינה אולי מבועתת מהגיל שלה, אבל הדרייב שלה רק ממשיך, באתר "Time Out ישראל", 6 ביולי 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298514405171  MusicBrainz: cb11722e-e97a-451c-8868-82ca27235e16  VIAF: 298354584   WorldCat (עם VIAF): 298354584 
קרולינה במופע בבית נשיא המדינה בשיעור השלישי של מיזם 929 - תנ"ך ביחד