stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פוקימון: הסרט הראשון
עלילת הסרט > מקורו של מיוטו

קבוצת מדענים שאותה מממן ג'ובאני, הבוס של צוות רוקט, עובדת על שיבוט משופר בשם "מיוטו" (מיו-2). את השיבוט הם פיתחו מדגימת DNA מתוך ריס מאובן של הפוקימון האגדי מיו, שנמצאה במקדש עתיק. הפרויקט זוכה תחילה להצלחה ומיוטו מתעורר, אך אז הוא משמיד את המעבדה בכעסו על כך שהוא רק ניסוי מעבדה עבור אלו שיצרו אותו. ג'ובאני פוגש את מיוטו ומשכנע אותו להתאמן אצלו בטענה כי יש בידיו את התשובות לסיבת קיומו. כשמיוטו מגלה שהוא נועד להיות שפן ניסויים וכלי בידו של ג'ובאני, הוא בורח ממנו באמצעות כוחות הטלקינזיס שלו.
בגרסה המורחבת נראה קטע טרגי המציג כי תחילה היו עוד שלושה שיבוטי פוקימונים מסוגים שונים וגם שיבוט אנושי, בדמות בתו המנוחה של מנהל הניסוי. מיוטו מפתח קשר טלפתי אתם ומתיידד עמם, אך אלה קמלו ומתו עוד בשלב העוברי. המדענים חוששים כי מיוטו נסער מהמקרה ועלול לשחרר את כוחותיו ההרסניים, ועל כן הם מוחקים את זיכרון קיומם מראשו (אך כפי שצוין קודם, מיוטו הושפע מכך וההתפרצות הקטלנית תבוא בהמשך). בחלק זה הילדה המשובטת אמברטו (אמבר-2, במקור היפני אייטו) מספרת למיוטו אגדה אודות כוח החיים של הדמעות. כוח זה מתממש בהמשך הסרט.
עלילת הסרט > מיוטו מכה שנית

מיוטו, במסווה של מאמן פוקימונים בעל דרגה גבוהה למדי, מזמין מספר מאמני פוקימונים לתחרות באי שבו שכנה המעבדה בה נוצר. אש, מיסטי וברוק מגיעים גם הם למשמע האתגר.
ההתרגשות של אש מפנה את מקומה לפחד ולכעס כאשר מיוטו מאיים על המאמנים וחושף את תוכניתו: חטיפת הפוקימונים ויצירת שיבוטים מהונדסים ועוצמתיים שלהם. המאמנים מוחים וטוענים כי הפוקימונים הם חבריהם, אבל מיוטו מסרב להאמין כי פוקימונים ובני אדם יכולים להיות חברים. תוכנית השיבוטים יוצאת לפועל, והפוקימונים המשובטים נלחמים במקוריים. אז מגיע מיו ומתעמת עם מיוטו.
אש מנסה לקרוא לצדדים להפסיק במאבקם. הוא פורץ לזירה, נכנס בין מיו ומיוטו בדיוק כשתקפו אחד את השני. כוחותיהם פוגעים בו בטעות והוא הופך לאבן. הפוקימונים מנסים להעירו (פיקאצ'ו, חברו הטוב של אש, מהמם אותו במכות חשמל) אך אינם מצליחים, והם מתחילים להתאבל ביחד, מקוריים ומשובטים. דמעות הפוקימונים מחזירות את אש לחיים, כפי שתואר באגדה שהוזכרה קודם. בעקבות אומץ לבו של אש, מיוטו מבין כי נחפז לשפוט אותו, ושפוקימונים יכולים להיות חברים אמיתיים למאמניהם. מיו, מיוטו והשיבוטים עוזבים את האי לאחר שנפרדו ומחקו את זיכרונות כל המשתתפים באירוע, שמוצאים את עצמם בעיר ממנה יצאו למשמע ההזמנה בתחילת הסיפור.
הערות שוליים

↑  פוקימון, באתר Seret.co.il | אתר סרט
↑  על חלק זה בעברית: http://www.pocketmonsters.co.il/?p=6613. פירוט  בבולבפדיה: https://m.bulbapedia.bulbagarden.net/wiki/The_Uncut_Story_of_Mewtwo%27s_Origin
ועידת לטראנו הראשונה

ועידת לטראנו הראשונה היא ועידה אקומנית שכונסה על ידי הכנסייה הקתולית בזמן כהונתו של האפיפיור קליקסטוס השני בשנת 1123. עיקר הדיונים בה נגעו לקונקורדט וורמס אשר נחתם בין האפיפיור לקיסר הגרמני; הסכם אשר נועד לסיים את המאבק בין כס האפיפיור לבין הקיסרות החילונית. בנוסף, אסרה הוועידה על אנשי הכנסייה להינשא, וקבעה תקנות אשר ימנעו התערבות חילונית במינוי בישופים. ועידה זו היא הראשונה מבין הוועידות האקומניות שכונסו בידי האפיפיור במערב, והיא מהווה את תחילתו של תהליך צבירת הכוח הפוליטי של האפיפיור.
רקע היסטורי

לאחר הוועידות של המאה ה-4 וה-9 אשר נוהלו בידי הכנסייה הביזנטית, ועידת לטראנו הראשונה היא ועידה אקומנית שכונסה לראשונה בידי האפיפיור ברומא. החל מן המאה ה-11, התחזק מעמדו של האפיפיור הן כעומד בראשה של הכנסייה והן כישות עצמאית ביחס לשלטון החילוני. כחלק ממגמת התחזקות זו, האפיפיור גרגוריוס השביעי, נושא בשורת הרפורמה הגרגוריאנית, קבע כי הסמכות לכנס ועידה אוניברסלית היא בלעדית לאפיפיור; קביעה אשר נכנסה לחוק הקאנוני של הכנסייה הקתולית. הראשון לממש את הסמכות הזו הוא האפיפיור קליקסטוס השני אשר כינס את ועידת לטראנו הראשונה בשנת 1123. בכך מסמלת ועידה זו את מעבר כובד המשקל של קביעת הדוגמה הנוצרית מהכנסייה הביזנטית לכס הקדוש ברומא. בוועידה זו באה לידי ביטוי סמכותו הבלעדית של האפיפיור, דבר שאינו מאפיין כלל ועיקר את הוועידות האקומניות הקודמות אשר התקיימו בשיתוף עם השלטון החילוני של הקיסר הביזנטי.
ועידת לטראנו הראשונה נתקיימה על רקע מאבק האינווסטיטורה בין הכס הקדוש לבין השלטון החילוני, בעיקר מול קיסר גרמניה. עליית כוחו של המוסד האפיפיור גרם לשליטים החילונים לחשוש מפני עליית כוח פוליטי חדש באירופה. מאבק זה התמקד במידת המעורבות של השליטים החילוניים בנעשה בכנסייה אשר הייתה רבה מאוד ולעיתים אף מוחלטת, ובייחוד בתהליך מינויים של בישופים (שמו של המאבק נושא את שמו של טקס המינוי). בה כוחו הפוליטי והדתי של האפיפיור היה מבוסס דיו על-מנת לחתור לסיומו של המאבק עם השלטון החילוני, אך מידת השפעתו רחוקה מלהגיע לשיאה. מצד אחד, קליקסטוס השני, אשר עלה לכס האפיפיור ב-1119, חתם על קונקורדט וורמס עם קיסר גרמניה היינריך החמישי ובכך שאף להביא לפיוס בין הכס הקדוש לקיסרות הגרמנית. מצד שני, כהונתו של קליקסטוס השני לא הביאה לסיומו המוחלט של המאבק. ועידת לטראנו הראשונה שימשה את האפיפיור להפצת המונרכיה האפיפיורית ברחבי אירופה תוך חיזוק מעמדו הפוליטי. הוועידה התרחשה כשנה לאחר חתימת ההסכם עם מלך גרמניה והיא מהווה חלק מתהליך הפיוס שכן בה הובא ההסכם לאישור בפני ראשי העולם הקתולי באירופה המערבית.
הוועידה והחלטותיה

ועידת לטראנו הראשונה התקיימה בארמון הלטראנו ברומא והתנהלה, ככל הנראה, לאורך כמה מפגשים אשר הראשון היה ב-18 במרץ 1123 והאחרון לא יאוחר מ-6 באפריל באותה שנה. השתתפו בה לכל הפחות 300 בישופים ועוד מספר גדול של ראשי מנזים ובכירים נוספים בכנסייה מכל רחבי אירופה המערבית. עובדה זו הביאה להגדרת הוועידה כוועידה האקומנית התשיעית במניין הוועידות האקומוניות של הכנסייה. מאפיין חשוב נוסף שהופיע לראשונה בוועידה זו הוא סמכותו העליונה של האפיפיור בכל הנוגע להחלטותיה של הוועידה.
מאבק האינווסטיטורה הביא למחלוקות וקרעים בין הכנסיות השונות ברחבי אירופה, בעיקר בין הכנסייה הגרמנית לכס הקדוש. על כן, כינון הוועידה תרם רבות לאיחודה של הכנסייה ולמסר הכללי כי הכנסייה מתאחדת מחדש תחת שרביטו של האפיפיור והחוק הקאנוני. כחלק מרוח הרפורמה הגרגוריאנית אשר העלתה על נס את החזרה לחוקים המקוריים של הנצרות, רבות מהתקנות המחייבות שתוקנו בוועידה אינן אלא מחזירות לתוקפן תקנות ישנות שאבד עליהן הכלח ברבות השנים.
לא נשארו בידינו פרוטוקולים או מסמכים מתעדים אחרים מהוועידה עצמה אך מקובל להניח כי הוועידה תיקנה כ-22 תקנות מחייבות שנכנסו לקאנון הקתולי. ישנן גרסאות שונות לתקנות שתוקנו בוועידה ולהלן העקרונות הבולטים שבתקנות המחייבות:
אישור קונקורדט וורמס. לפיכך, רבות מהתקנות שתוקנו בה נוגעות לטיהור תהליך מינוי בישופים וכמו כן בסמכויותיו של הבישוף במחוז כהונתו, בעיקר ביחס לשליטים החילונים באזורו. תהליך מינוי של בישוף ראוי להיעשות ללא שיקולים זרים (כסף; אינטרסים פוליטיים או התערבות חילונית) ורק בהסכמה הכללית של אנשי הכנסייה.
למלכים ונסיכים חילונים אין פריבלגיה דתית, כך שכל הפרה של הקאנון הכנסייתי תביא להגדרת החוטא ככופר.
חל איסור על כמרים לחיות עם נשים למעט בטיב היחסים שאושר בוועידת ניקאה מטעמים של חוסר ברירה – בנות משפחה אשר אינן מעלות חשש סביר למגע בלתי הולם.
כפרה על חטאים ניתנת לכל אלו שהשתתפו במסע הצלב וכמו כן, בתיהם ומשפחותיהם חוסים תחת כנפי הכנסייה הקתולית וכל המרע להם, ייענש.
השלכות הוועידה

בכל הנוגע למאבק האינווסטיטורה, ועידת לטראנו הראשונה הייתה נקודת ציון חשובה בדרך להרגעת המאבק עם השלטונות החילונים. גרגוריוס השביעי פסל באופן עקרוני את מוסד המלוכה ובמובן זה, קונקורדט וורמס שחתם קליקסטוס השני מאפיין מגמה של התפשרות מול המוסד החילוני. עם זאת, אישור הסכם זה בוועידת לטראנו הראשונה בהרכב כנסייתי כלל אירופי, הביא לאיחוד הכנסייה תחת האפיפיור ועצם קיומם של סעיפים בהסכם שתורמים לעצמאותו של האפיפיור אל מול השלטון החילוני הובילו בסופו של דבר לעצמאותו המוחלטת אשר נכנסה לתוקף בוועידות הבאות.
מבחינה תאולוגית, הרפורמה הגרגוריאנית, עליה התבססו האפיפיורים שלאחר גרגוריוס השביעי, שאבה את חיותה מהשליח פטרוס שסבר כי הכמורה בכללה היא קדושה. גישה זו נהפכה על ידי האפיפיורים של המאה ה-12 לעליונות כמעט אלוהית של האפיפיור לבדו כנציגו של ישו עלי אדמות. האפיפיורים של המאות ה-12 וה-13, לרבות קליסטוס השני, ידעו לשלב אידאולוגיה ופרקטיקה ובכך, למעשה, הוציאו לפועל את הרפורמה הגרגוריאנית על אף פער תאולוגי זה. ועידת לטראנו הראשונה כונסה בראשית תהליך התחזקות מעמדו של האפיפיור כשליט בינלאומי. במאה ה-12 הפכה האפיפיורות למונרכיה אשר מפיצה את דבריה ברחבי העולם הקתולי. בנוסף, התבסס מעמד האפיפיור כרשות מחוקקת ושופטת בעלת סמכות באירופה כולה. תהליך הטיהור של עולם הכמורה והנצרות שהחל במאה ה-11 בידי האפיפיור גרגוריוס השני, התפתח במאה ה-12 לעצמאות מוחלטת של האפיפיור. ועידת לטראנו הראשונה ואלו שבאו לאחריה היוו מרכיב חשוב בביסוס מעמדו החדש של האפיפיור.
אמריקן לייזר

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2000–הווה (כ־24 שנים) 
 מיקום המטה:  ראשון לציון 
  
 www.americanlaser.co.il
 
אמריקן לייזר היא רשת ישראלית הפועלת בתחום האסתטיקה הרפואית. הרשת מספקת טיפולים בארבעה תחומים: הסרת שיער, הסרת משקפיים בלייזר, הקפאת שומן וטיפולים אסתטיים שונים לגוף ולפנים בשיטות לא פולשניות. הרשת הוקמה בשנת 2000.
היסטוריה

הסניף הראשון שהוקם עסק בהסרת שיער. בסוף שנת 2000 הרחיבה החברה את פעילותה לתחום הסרת המשקפיים בלייזר בשנת 2001 פתחה החברה שלושה סניפים נוספים. במהלך השנים הוסיפה החברה לתחומי פעילותה גם את תחום הדרמו אסתטיקה (טיפולי פנים וגוף) ואת תחום הקפאת השומן. בשנת 2002, פתחה סניף בירושלים.
באוגוסט 2006, פרסמה המועצה הישראלית לצרכנות חוות דעת, לפיה החוזה האחיד של אמריקן לייזר מכיל סעיפים מקפחים שאינם מאפשרים ללקוח להפסיק את הטיפול ולקבל כספו חזרה, אם אינו מרוצה מהתוצאות.
ביולי 2007, קבע בית משפט כי אמריקן לייזר תפצה לקוחה שעברה טיפול להסרת שיער שנכשל בכ-30 אלף שקל.
בנובמבר 2016, בית משפט השלום בתל אביב הורה על מעצרו של ירון בן אבי, דירקטור ובעל מניות באמריקן לייזר, בחשד כי העלים הכנסות בגובה מאות אלפי שקלים.
באפריל 2015, פסק בית המשפט המחוזי בתל אביב שהחברה תפצה ב-714 אלף שקל את המתחרה שלה, "care", בגין הוצאת לשון הרע.לאחר ש"אמריקן לייזר" פרסמה במשך חודשים ארוכים תוצאות "מחקר" שקנתה ולפיו על לקוחות לנקוט משנה זהירות במוצרים של המתחרה.
במרץ 2018, פסק בית המשפט שעל הרשת לשלם פיצוי של 377 אלף שקלים ללקוחה שנפגעה מטיפול לייזר.
באוגוסט 2024 החברה הגישה בקשה לבית המשפט לעיכוב הליכים לאחר שנקלעה לחובות
פעילות

נכון לשנת 2020 לחברה 17 סניפים. היא מעסיקה כ-400 עובדים, מהם כ-25 עצמאיים והיתר שכירים. בין עובדי החברה רופאים, צוותי אדמיניסטרציה, מטפלות ועוד. תקציב הפרסום של הרשת הוא כ-2 מיליון דולר בשנה. בשנת 2005, הובילה הדוגמנית גלית גוטמן קמפיין פרסום של החברה.
בשנת 2005 רכשה ציוד מחברת לומניס הישראלית. ובשנת 2006, רכשה הרשת ציוד, בהיקף של 6 מיליון דולר, מהחברה המתחרה "סינרון מדיקל" הישראלית.
משרדי הנהלת החברה ממוקמים בבניין UMI במערב ראשון לציון.
הערות שוליים

↑  אליעזר לוין, ‏אמריקן לייזר תשלם 15 דולר למ"ר בירושלים, באתר גלובס, 17 בנובמבר 2002
↑  רוני לינדר, שערה בעין הסערה, באתר הארץ, 14 באוגוסט 2006
↑  נורית רוט, אמריקן לייזר חויבה לפצות לקוחה ב-30 אלף שקל, באתר הארץ, 16 ביולי 2007
↑  אלה לוי-וינריב, ‏הבעלים של רשת "אמריקן לייזר" נעצר בחשד להעלמת הכנסות בהיקף של מאות אלפי שקלים, באתר גלובס, 3 בנובמבר 2016
↑  עו"ד שלומי וינברג, "אמריקן לייזר" השמיצה - ותשלם 714 אלף ש', באתר ynet, 27 באפריל 2015
↑  חסר תקדים: פיצוי של 377 אלף שקלים ללקוחה שנפגעה מטיפול לייזר, באתר ‏מאקו‏, 27 במרץ 2018
↑  אלה לוי-וינריב, ‏חובות של עשרות מיליוני שקלים: אמריקן לייזר מבקשת עיכוב הליכים, באתר גלובס, 13 באוגוסט 2024
↑  איילה צורף, תקציב אמריקן לייזר בסך 2 מיליון דולר - למקאן אריקסון, באתר הארץ, 14 באפריל 2004
ענת ביין-לובוביץ', ‏תקציב הפרסום של רשת אמריקן לייזר עובר לפרסום ענבר-מרחב-שקד, באתר גלובס, 23 בינואר 2008
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏תקציב הפרסום של אמריקן לייזר עובר לפוגל-אוגילבי, באתר גלובס, 26 בינואר 2010
↑  מעין כהן, ‏גלית גוטמן תוביל את קמפיין רשת אמריקן לייזר, באתר גלובס, 17 ביולי 2005
↑  רון שטיין, ‏לומניס מצטרפת לסינרון: ALC תרכוש מערכות לייזר מלומניס; הערכות: העיסקה בהיקף כמה מיליוני דולרים, באתר גלובס, 29 בספטמבר 2005
טלי ציפורי, ‏לומניס תספק לרשת אמריקן לייזר ציוד בהיקף של מיליוני דולרים בודדים, באתר גלובס, 29 בספטמבר 2005
↑  טלי ציפורי, ‏סינרון תספק לרשת אמריקן לייזר מכשור בהיקף של 6 מיליון דולר, באתר גלובס, 15 באוגוסט 2006
גמר גביע המדינה בכדורגל 2022

גמר גביע המדינה בכדורגל 2022 התקיים באצטדיון טדי בירושלים ב-24 במאי 2022, ובו נקבע כי מחזיקת גביע המדינה בכדורגל 2021/2022 היא הפועל באר שבע, שניצחה במשחק את מכבי חיפה בתוצאה 1-3 בדו-קרב פנדלים, אחרי תיקו 2-2 בתום הארכה. הייתה זו המהדורה ה-83 של גביע המדינה, וה-69 מאז קום המדינה.
הפועל באר שבע, זכתה בגביע המדינה ה-3 בתולדותיה, לאחר 6 משחקים במפעל, מתוכם ניצחה ב-5 (הפסידה רק למכבי פתח תקווה במשחק הראשון) ומאזן שערים של 12-5, כאשר עמדה על ממוצע של שני שערי זכות בכל משחק. הפועל באר שבע חזרה למעמד הגמר בפעם השנייה ב-3 שנים, וזכתה בתואר פעם נוספת מאז הזכייה האחרונה ב2019/2020, אז גברה במשחק הגמר על מכבי פתח תקווה 0-2.
מנגד, מכבי חיפה העפילה לגמר ה-17 בתולדותיה, וחזרה למעמד זה לראשונה מאז 2016, אז זכתה בגביע לאחר שניצחה במשחק הגמר את מכבי תל אביב.
הדרך אל הגמר

| הפועל באר שבע> יריבה | הפועל באר שבע> תוצאה | סיבוב | מכבי חיפה> יריבה | מכבי חיפה> תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| בית"ר תל אביב בת ים | 3-0 | 32 האחרונות | הפועל ירושלים | 0-2 |
| מכבי נתניה | 1–1 (1–2 ה) | שמינית הגמר | בית"ר ירושלים | 0–4 |
| מכבי פתח תקווה | 1–0 | רבע הגמר (משחק ראשון) | הפועל חדרה | 0–2 |
| מכבי פתח תקווה | 0–2 | רבע הגמר (גומלין) | הפועל חדרה | 0–1 |
| מכבי פתח תקווה | 1–2 | רבע הגמר (סיכום) | הפועל חדרה | 0–3 |
| מכבי תל אביב | 1–3 | חצי הגמר | הפועל חיפה | 2–0 |
סיכום מהלכי המשחק > המחצית הראשונה

שניות ספורות מפתיחת המשחק, נזרקו אבוקות מכיוון יציע אוהדי הפועל באר שבע, והמשחק נעצר למספר דקות. לפני חידושו, הגיב היציע של מכבי חיפה עם רימוני עשן ואבוקות שגרמו לעצירת המשחק פעם נוספת.
עם חידוש המשחק בדקה ה-11, שחקן מכבי חיפה דולב חזיזה עם האיום הראשון לשערו של עומרי גלזר שוער הפועל באר שבע, כאשר הוא בעט מחוץ לרחבה לכיוונו, אבל הכדור שלו יצא החוצה. בדקה -14 נוצרה התקפה מתפרצת ביתרון מספרי של הירוקים, אך היא הסתיימה מוקדם מידי, כששחקנה של חיפה צ'רון שרי נתן לעצמו מקדמה גדולה מידי ואיבד את הכדור. בדקה ה-15 ספג שחקן חיפה, בוגדן פלאניץ' כרטיס צהוב, אחרי עבירה על יוג'ין אנסה.
בדקה ה-24, הגבהה של שחקן חיפה עומר אצילי הגיעה לאזור מסוכן ברחבה וגלזר לא יצא טוב, אבל בלמה של באר שבע, מיגל ויטור הרחיק היטב את הכדור.
בדקה ה-28 כדור חוץ של שחקן הפועל באר שבע אור דדיה הגיע ליוג'ין אנסה, שרץ על הקו והוציא כדור רוחב לחלוץ רמזי ספורי שהיה פנוי ברחבה, והפועל באר שבע עלתה ליתרון 1:0 במשחק. בדקה ה-30 עבירה קשה של שחקן חיפה, חוסה רודריגס, זיכתה אותו בכרטיס צהוב.
בדקה ה-33 הייתה הזדמנות נוספת לשחקן ב"ש ספורי, אך הפעם הכדור עבר ליד הקורה ויצא החוצה. בדקה ה-40 רשמה חיפה מצב מסוכן, כאשר כדור עומק של חזיזה מצא את שרי בזווית קשה וההולנדי חילץ קרן משוער ב"ש גלזר.
בדקה ה-45+2 שחקן חיפה, עומר אצילי נפל ברחבה של גלזר ודרש פנדל מהשופט בר נתן, אבל השופט לא שרק. בדקה ה-45+5 הייתה הזדמנות מצוינת של ב"ש לצאת למתפרצת, אך המצב הסתיים בכדור עומק לא טוב, אליו אנסה הגיע סמוך לקו החוץ.
סיכום מהלכי המשחק > המחצית השנייה

בפתיחת המחצית השנייה ביצעה מכבי חיפה צמד חילופים.
בדקה ה-48 בעיטה של נטע לביא הגיע לגלזר, שהדף מצוין. במתפרצת בצד השני, ניסה חלוץ ב"ש אנסה בעיטה משלו מרחוק, אבל שלח את הכדור החלש ישר לידיים של שוער חיפה.
בדקה ה-56 איזנה מכבי חיפה את התוצאה ל-1:1, כאשר השופט בר נתן הצביע על הנקודה הלבנה והעניק פנדל, לאחר ששחקן חיפה מחמוד ג'אבר הוכשל ברחבה. את הפנדל המיר עומר אצילי ל-1:1.
בדקה ה-58 דולב חזיזה בעט מרחוק, בעיטה שחלפה מעל לשערו של גלזר.
בדקה ה-66 הגבהה מצוינת לרחבה נבעטה מהאוויר על ידי מיקאל אלפונס, שסחט הצלה של שוער ב"ש. שרי שהיה ברחבה לא הגיע לריבאונד.
בדקה ה-71 עלתה הפועל באר שבע ליתרון של 1:2 לאחר שכדור נייח של דנילו אספרייה הגיע אל המחליף, רותם חטואל, שעלה מעל כולם וכבש את היתרון בנגיחה.
בדקה ה-74 קיבל צ'רון שרי את הכרטיס הצהוב. בדקה ה-81 היה ניסיון נוסף של חטואל מרחוק, כשניסה להקפיץ מעל שוער חיפה שהיה מעט מחוץ לשער. הכדור שלו יצא החוצה. בדקה ה-83 ביצעה הפועל באר שבע חילוף כפול בניסיון לשמור על תוצאת המשחק לטובתה.
בדקה ה-85 ספג הלדר לופש את הכרטיס הצהוב הראשון במשחק לחובתה של הפועל באר שבע.
בדקה ה-87 הצליחה מכבי חיפה לכבוש ולאזן את התוצאה ל-2:2, אחרי שהגבהה של חיפה ננגחה על ידי ויטור אל מעל גלזר שיצא אל הכדור ואף אחד לא הצליח לעצור את הכדור, והובקע גול עצמי.
בדקה ה-90 אספרייה ספג את הכרטיס הצהוב השני לחובת באר שבע במשחק. המשחק הסתיים לאחר 4 דקות תוספת זמן, והמשחק הומשך להארכה על מנת להכריע את הגמר.
סיכום מהלכי המשחק > הארכה ודו-קרב פנדלים

בדקה ה-95 בהארכה, הגבהה נהדרת של שרי מצאה את החלוץ, גודסוויי דוניו שנגח את הכדור מעל השער.
בדקה ה-98, קשר חיפה דולב חזיזה קיבל כרטיס צהוב. בדקה ה-106 ספג מוחמד אבו פאני את הכרטיס הצהוב. בדקה ה-113 ביצעה מכבי חיפה את החילוף האחרון במשחק. בדקה ה-120 ספג דוניו את הכרטיס הצהוב האחרון במשחק. המשחק סיים את זמנו החוקי, והמפגש עבר לדו-קרב פנדלים.
בדו-קרב המכריע - הבעיטה הראשונה של שחקן הפועל באר שבע דנילו אספרייה, נעצרה במשקוף השער. הבעיטה הראשונה של שחקן חיפה דולב חזיזה הוחמצה. בהמשך הכניסו תומר יוספי ומוחמד אבו פאני את הפנדלים שלהם והתוצאה נשארה שוויון של 1:1 בתום 2 בעיטות לכל קבוצה.
את הפנדל השלישי של באר שבע הבקיע איאד אבו עביד שנתן יתרון לקבוצתו, אך שחקן חיפה לא הצליח להשוות והתוצאה בתום שלושה סיבובי בעיטות היה 2:1 להפועל באר שבע. בהמשך הבקיע שחקן באר שבע הלדר לופש פנדל נוסף לקבוצתו וקבע תוצאה של 3:1. שחקן מכבי חיפה מאוויס צ'יבוטה החמיץ את הפנדל הרביעי לקבוצתו, ובזאת חיפה הפסידה את הדו-קרב והמשחק הוכרע לטובתה של הפועל באר שזכתה בגביע בפעם השנייה ב-3 שנים.
סיקור המשחק

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24 במאי 2022 20:30 | הפועל באר שבע | 2–2‏ה | מכבי חיפה | אצטדיון טדי, ירושלים צופים: 28,720 שיפוט: דניאל בר נתן |
| 24 במאי 2022 20:30 | ספורי  27' חטואל  70' | (סיקור) | אצילי  55' (פ) ויטור  87' (ע) | אצטדיון טדי, ירושלים צופים: 28,720 שיפוט: דניאל בר נתן |
|   |   | תוצאת פנדלים |   |   |
|   | דנילו אספרייה    תומר יוספי    איאד אבו עביד    הלדר לופש  | 3–1 | דולב חזיזה    מוחמד אבו פאני    גודסוויי דוניו    מאוויס צ'יבוטה  |   |
סיקור המשחק > הרכבי הקבוצות

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|               הפועל באר שבע  |  |               מכבי חיפה  |
כרטיס מגנטי

דוגמה לגב כרטיס אשראי טיפוסי: הפס המגנטי מסומן ב-1
ויזואליזציה של מידע מאוחסן מגנטית על כרטיס מגנטי (נרשמה עם CMOS-MagView)
כרטיס מגנטי הוא סוג של כרטיס שניתן לאחסן עליו נתונים על ידי שינוי המגנטיות של חלקיקים מגנטיים זעירים מבוססי ברזל המוטבעים על רצועה של חומר מגנטי על פני הכרטיס. הפס המגנטי ניתן לקריאה על ידי העברה של הכרטיס על פני הראש קריאה מגנטית. כרטיסים מגנטיים משמשים בדרך כלל בכרטיסי אשראי, כרטיסי נסיעה ועוד. הם עשויים גם להכיל תגי RFID, מכשיר transponder ו/ או שבב המשמשים בעיקר לבקרת גישה לאזורים רגישים וכאמצעי תשלום אלקטרוני.
הקלטה מגנטית על סרט פלדה פותחה בדנמרק סביב שנת 1900 לצורך הקלטת אודיו. בשנות החמישים הומצא הקלטה מגנטית של נתוני מחשב דיגיטליים על קלטת פלסטיק מצופה תחמוצת ברזל. ב-1960, IBM השתמשה ברעיון הקלטת המגנטית כדי לפתח דרך אמינה להטמעת פסים מגנטיים על כרטיסי פלסטיק, במסגרת חוזה למערכת אבטחה עבור ממשלת ארצות הברית. כמו כן נקבעו מספרי התקינה המגדירים את התכונות הפיזיות של הכרטיס, הגמישות, מיקום הפס המגנטי, המאפיינים המגנטיים, ותבניות הנתונים. הם גם מספקים את הסטנדרטים של כרטיסי פיננסיים, כולל הקצאת טווחי מספרים למוסדות המנפיקים כרטיסים שונים.
היסטוריה

אחסון מגנטי פותח במהלך מלחמת העולם השנייה ואחסון נתוני מחשב פותח בשנות ה-50.
בשנת 1969 הגה פורסט פארי, מהנדס יבמ, רעיון לאבטחת חתיכת סרט מגנטי, מדיום האחסון השולט באותה תקופה, על בסיס כרטיס פלסטיק. עבודתו הראשונית למציאת דבק שיקבע את הסרט המגנטי לכרטיס כשלה כיוון שכל דבק שהוא ניסה הניב תוצאות בלתי מספקות. רצועת קלטת עוותו כך שלא ניתן היה לקרוא את הנתונים שהופיעו עליהם או שהתכונות של הדבק פגעו במגנטיות של הרצועות. לאחר יום מתסכל במעבדה, כשהוא מנסה למצוא את הדבק הנכון, הוא חזר הביתה עם כמה חתיכות של סרט מגנטי וכמה כרטיסי פלסטיק. כשהסביר לאשתו את מקור התסכול שלו היא הציעה לו להשתמש במגהץ כדי להמיס את הפס. הסתבר כי החום של המגהץ התאים בדיוק כדי לקבע את הסרט המגנטי לכרטיס.
השימוש הראשון בכרטיסים מגנטיים

עיקר הפיתוח של כרטיסים מגנטים העשויים מפלסטיק החל בשנת 1969 ב-IBM Information Records Division (IRD) שבסיסה בדייטון ניו ג'רזי. בשנת 1970, הועבר גם השיווק אל ה-IRD כדי להתחיל מכירה ושיווק של הכרטיסים. במשך כשנתיים פיתחו מהנדסי IBM IRD תהליך אמין להטבעה של פס מגנטי על כרטיסי פלסטיק באמצעות חום, ואת אופן הקידוד של הפס המגנטי המשתמש בטכנולוגיה של ברקוד אופטי. השימושים הראשונים של הטכנולוגיה החדשה היו כרטיסי אשראי בנקאיים וכרטיסי זהות ששימשו בנקים, חברות ביטוח, בתי החולים ורבים אחרים. תוצאה נוספת של פרויקט זה הייתה כי IBM IRD ו-IBM Data Processing Division הכריזו ב-24 בפברואר 1971 על מרכז שירות כרטיסי האשראי המגנטי הראשון ועל מסלקת האשראי הראשונה. תהליך הפיתוח והבניה בוצע באזור מאובטח במתקן של יבמ IRD בדייטון, ניו ג'רזי אשר נבנה במיוחד עבור הפרויקט. רמת האבטחה הגבוהה נדרשה בגלל הרגישות של הנתונים, שישמו לצורך זיהוי של כרטיסי זהות וכרטיסי אשראי.
פיתוחי קידוד הברקוד

מהנדסי IRD פיתחו תהליך אמין של הטבעה חמה של הפס המגנטי על כרטיסי הפלסטיק. הפס המגנטי קודד עם רצועת נתונים יחידה בעזרת תבנית הברקוד האופטית של Delta Delta C שפותחה על ידי החטיבה לפיתוח מערכות IBM. קבוצת יבמ התמודדה עם RCA, ליטון-צלווגר וחברות אחרות שעבדו עם איגוד הסוחרים הקמעונאיים הלאומית האמריקנית NRMA לפיתוח ברקוד אופטי סטנדרטי שישמש בתעשייה הקמעונאית. NRMA רצתה קוד אופטי קריא שניתן להדפיס על גבי מוצרים ואריזות המאפשר לרוכשים "להעביר" את המוצרים במהירות בקופות הרושמות/ קופות האלקטרוניות החדשות שפותחו. הקוד אמור היה לשמש גם לייצור ובקרת מלאי של מוצרים. מבין שלל ברקודים אופטיים שהוגשו ל-NRMA על ידי יבמ וחברות אחרות, NRMA בחרה לבסוף בגרסה המאוחרת יותר של הברקוד של יבמ המכונה פורמט הברקוד האופטי Delta Distance D. קוד ה-Delta Distance C היה גרסה קודמת יותר של קוד המוצר האוניברסלי (UPC). קוד ה-UPC נבחר בשנת 1973 על ידי NRMA כסטנדרט שלו והפך לתקן העולמי שכולנו מכירים כיום כקוד המוצר האחיד של UPC.
כרטיסים פיננסיים

בכל כרטיס מגנטי מוטבעים עד שלוש רצועות המכונים רצועות 1, 2 ו-3. כאשר ברצועה השלישית כמעט ולא נעשה שימוש על ידי הרשתות הגדולות בעולם, ולעיתים קרובות הוא אפילו לא מוטבע פיזית בכרטיס על מנת ליצור פס מגנטי צר יותר. קוראי כרטיסים בנקודת מכירה קוראים כמעט תמיד רק רצועה אחת, ומשתמשים ברצועה השנייה רק במקרה שהרצועה הראשונה אינה קריאה. המידע המינימלי הנדרש להשלמת עסקה קיים בכל אחד מהרצועות. לרצועה 1 צפיפות סיביות גבוהה יותר (210 סיביות לאינץ' לעומת 75) והיא הרצועה היחידה שעשויה להכיל טקסט אלפביתי, ומכאן שהיא הרצועה היחידה שמכילה את שם בעל הכרטיס.
רצועה 1 נכתבת עם קוד המכונה DEC SIXBIT בתוספת זוגיות משונה. המידע על רצועה 1 בכרטיסים פיננסיים מקודד בכמה פורמטים: A השמורה לשימוש קנייני של מנפיק הכרטיסים; B, המתואר להלן; C-M, ששומרים לשימוש על ידי ועדת המשנה של ANSI X3B10 ו-N-Z, הזמין לשימושם של מנפיקי כרטיסים:
כרטיסים פיננסיים > רצועה 1

פורמט B:
תו התחלה - תו אחד (בדרך כלל '%').
קוד פורמט = "B" - תו אחד (אלפא בלבד).
מספר חשבון ראשי (PAN) - עד 19 תווים. בדרך כלל, אך לא תמיד, תואם למספר כרטיס האשראי המודפס בקדמת הכרטיס.
מפריד שדה - דמות אחת (בדרך כלל '^').
שם - 2 עד 26 תווים.
מפריד שדה - דמות אחת (בדרך כלל '^').
תאריך תפוגה - ארבעה תווים בצורה YYMM.
קוד שירות - שלושה תווים.
נתונים על פי שיקול דעת - עשוי לכלול מחוון מפתח לאימות קוד סודי (PVKI, תו אחד), ערך אימות לקוד הסודי (PVV, 4 תווים), ערך אימות כרטיס או קוד אימות כרטיס (CVV או CVC, שלושה או ארבעה תווים).
תו סיום - תו אחת (בדרך כלל '?').
בדיקת יתירות לאורך (LRC) - תו יחיד המחושב על בסיס יתר הנתונים ומשמש לבדיקת תקינות קריאת הנתונים.
כרטיסים פיננסיים > רצועה 2

פורמט זה פותח על ידי ענף הבנקאות (ABA). רצועה זו נכתבת בתוכנית של 5 סיביות (4 סיביות נתונים + 1) המאפשרת שישה עשר תווים אפשריים: הספרות 0–9, בתוספת ששת התווים  : ; < = > ? . הבחירה בסימני פיסוק עשויה להיראות מוזרה, אך למעשה שישה עשר הסיביות האלו ממפות את הטווח 0x30 עד 0x3f ב-ASCII, המגדיר את תווי הספרות ותוספת ששת הסמלים. פורמט הנתונים הוא כדלקמן:
תו התחלה - דמות אחת (בדרך כלל).
מספר חשבון ראשי (PAN) - עד 19 תווים. בדרך כלל, אך לא תמיד, תואם למספר כרטיס האשראי המודפס בקדמת הכרטיס.
מפריד שדה - תו אחד (בדרך כלל).
תאריך תפוגה - ארבעה תווים בצורה YYMM.
קוד שירות - שלוש ספרות. הספרה הראשונה מציינת את כללי ההחלפה, השנייה מציינת עיבוד הרשאות והשלישית מפרטת את מגוון השירותים.
נתונים על פי שיקול דעת - כמו במסלול הראשון.
תו סיום - תו אחד (בדרך כלל).
בדיקת יתירות לאורך (LRC) - תו יחיד המחושב על בסיס יתר הנתונים ומשמש לבדיקת תקינות קריאת הנתונים.
ערכי קוד שירות הנפוצים בכרטיסים פיננסיים:
ספרה ראשונה
ספרה שנייה
ספרה שלישית
סוגי כרטיסים אחרים

כרטיסים חכמים הם דור חדש יותר של כרטיסים המכילים מעגל משולב. כרטיסים אלו מאפשרים קשר בעזרת נקודות מתכת על הכרטיס המאפשרים חיבור חשמלי של הכרטיס לקורא, וכרטיסים ללא מגע המשתמשים בשדה מגנטי או בתדר רדיו (RFID) לקריאת קרבה.
כרטיסים היברידיים הכוללים פס מגנטי בנוסף לשבב - שילוב זה נפוץ במיוחד בכרטיס חיוב, כרטיסים אלו מתאימים גם למסופי תשלום שאינם כוללים תואמים לכרטיסים חכמים.
כרטיסים עם שלוש התכונות: פס מגנטי, שבב חכם ושבב RFID הופכים נפוצים כיוון שהשילוב של כל התכונות מאפשר פעולות רבות יותר.
חולשות > DEF CON 24

במהלך DEF CON 24, הציג ווסטון הקר אפשרות לשכפול של מפתחות מלונות ומערכות מכירה. בהרצאה, הקר תיאר את אופן הפעולה של כרטיסים מגנטיים והשתמש בתוכנות זיוף, וארדואינו כדי להשיג גישה לחדרי מלון באמצעות כרטיסי החדרים של אנשי שירות העוברים לידו. הקר טוען שהוא השתמש במפתחות ניהול ממערכות קופה במערכות אחרות, בעזרתם סיפק גישה לכל מערכת עם קורא פס מגנטי, והעניק גישה לניהול פקודות מיוחדות.
ראו גם

כרטיס גישה משותף
תעודת זהות
תמונת פספורט
אבטחה
כרטיס חכם