stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1942 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1942  במדע |  |
< · 1940 · 1941 — 1942 — 1943 · 1944 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
ניסוי טריניטי, שיאו של פרויקט מנהטן
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1942.
אסטרונומיה

27 בפברואר – ג'יימס סטנלי היי (James Stanley Hey) מודד פליטה של גלי רדיו מהשמש, צעד בהתפתחות רדיו-אסטרונומיה.
3 באוקטובר – הטיל הבליסטי V-2 שוגר בהצלחה מפורפסטנד VII, מתקן ניסוי בפנמינדה, גרמניה. הטיל עבר מרחק של 147 ק"מ והגיע לגובה של 84.5 ק"מ ובכך היה לעצם הראשון שיצר האדם שחצה את גבול החלל
ארכאולוגיה

גילוי אוצר מילדנהול, כלי כסף מתקופה בה האימפריה הרומית שלטה באיים הבריטיים התגלה באזור סאפוק
ביולוגיה

מקס דלבריק וסלבדור לוריא מוכיחים שעמידות חיידקים מפני הדבקה על ידי נגיפים מושפעת ממוטציות אקראיות
הפתולוג הגרמני מקס וסטנהפר (Max Westenhöfer) הציע את תאוריית קוף המים המודרנית
טכנולוגיה

שימוש בפלסטיק במכוניות מתוצרת פורד
18 ביולי – טיסה ראשונה של מטוס מסרשמיט Me 262 המצויד במנוע סילון
11 באוגוסט – המלחין ג'ורג' אנטהיל (George Antheil) ושחקנית הקולנוע הדי לאמאר רושמים פטנט על טכנולוגיית שידור גלי רדיו בדילוגי תדר
3 באוקטובר – טיל V-2 שוגר לגובה של 84.5 ק"מ ובכך היה הטיל הראשון שהגיע לחלל
26 בנובמבר – גשר ביילי שפותח על ידי חיל ההנדסה המלכותי הבריטי לצורכי מלחמת העולם השנייה מוקם בהצלחה בתוניסיה
חברת קודאק מתחילה לשווק סרטי נֵגָטִיב (תַּשְׁלִיל) צבעוני תחת השם Kodacolor
הארי קובר (Harry Coover) מחברת קודאק ממציא דבק מסוג ציאנואקרילט (Cyanoacrylate; סופר גלו)
כלכלה

ספרו של ג'וזף שומפטר "קפיטליזם, סוציאליזם ודמוקרטיה" יוצא לאור.
מדעי המחשב

סיום עבודות פיתוח של מחשב אתנסוף ברי.
קונראד צוזה הציג מחשב תעשייתי לחישוב שטח הכנף.
פיזיקה

החלטה של פרנקלין דלאנו רוזוולט על תחילת פרויקט מנהטן
האנס אלפוון (Hannes Alfvén) משתמש לראשונה במונח מגנטו-הידרודינמיקה לתיאור תכונות מגנטיות והתנהגות של מוליכים חשמליים במצב צבירה נוזלי (כמו פלזמה), על תרומתו לפיתוח התחום הוענק לו פרס נובל לפיזיקה ב-1970.
13 באוגוסט – חיל ההנדסה של צבא ארצות הברית, מקים במנהטן משרד השם 'Manhattan Engineer District' שתפקידו לתכנן את הפרויקט לפיתוח נשק גרעיני, שם הצופן של הפרויקט היה "פרויקט Y" ומאוחר יותר כונה "פרויקט מנהטן"
אוקטובר – רוברט אופנהיימר מונה לתפקיד המנהל המדעי של פרויקט מנהטן
2 בדצמבר – אנריקו פרמי, ליאו סילארד וחבריהם לפרויקט מפעילים בהצלחה את הכור גרעיני ראשון באוניברסיטת שיקגו, זו הפעם הראשונה שבוצעה תגובת שרשרת גרעינית מבוקרת באופן מלאכותי.
פסיכולוגיה

פיתוח MBTI על ידי קתרין קוק בריגס ואיזבל בריגס מיירס, שיטה להערכת האישיות באמצעות שאלון דיווח עצמי לשם זיהוי העדפות, נטיות ואפיונים על פי התאוריות של קרל גוסטב יונג
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה - לא חולק
פרס נובל לכימיה - לא חולק
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה - לא חולק
נולדו

1 בינואר – בריאן קרניגהאן, מדען מחשב קנדי, תרם להתפתחות של מערכת ההפעלה יוניקס, מחבר שותף של שפות התכנות AWK ו-AMPL
8 בינואר – סטיבן הוקינג, פיזיקאי בריטי (נפטר ב-2018).
27 בפברואר – רוברט גרבס, כימאי אורגני אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2005 על חלקו פיתוח זרז יעיל לתגובת מטתזה
27 במרץ – ג'ון סלסטון, ביולוג בריטי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2002 על חלקו במחקר בנושא שושלות יוחסין של תאים (cell-lineage) בתולעת ה-Caenorhabditis elegans
19 במאי – גארי קילדל, מדען מחשב אמריקני וממציא בתחום המיקרו-מחשבים, מחלוצי התחום של מחשבים רב-שימושיים, יצר את מערכת ההפעלה CP/M, (נפטר ב-1994)
24 במאי – פרייזר סטודרט, כימאי סקוטי בתחום הכימיה סופרא מולקולרית והננוטכנולוגיה, חתן פרס נובל לכימיה בשנת 2016 עבור תרומותיו בתחום המכונה המולקולרית
28 במאי – סטנלי פרוזינר, נוירולוג וביוכימאי אמריקאי ממוצא יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1997 על תרומתו בגילוי הפריונים, חלבונים בעלי יכולת רבייה שהם גורמי מחלה מדבקים
8 ביוני – ז'אק דובושה, ביופיזיקאי שווייצרי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2017, על חלקו בפיתוח מיקרוסקופיה אלקטרונית קריוגנית ברזולוציה גבוהה לבחינה של מערכות ביוכימיות בתמיסות
12 ביוני – ברט זקמן (Bert Sakmann), רופא, חוקר בתחום הפיזיולוגיה של התא, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1991 על חלקו פיתוח שיטות המדגימות כי תעלות יונים קיימות בכל קרומי התא ומאפשרות לימוד תכונותיהם
24 באוגוסט – קארן אולנבק, מתמטיקאית אמריקאית, עוסקת במשוואות דיפרנציאליות חלקיות כלת פרס אבל לשנת 2019
20 באוקטובר – כריסטיאנה ניסליין-פולהרד, ביולוגית גרמנייה, כלת פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1995 עבור מחקריה בביולוגיה התפתחותית בזבוב הפירות ועבור גילוי קבוצה של גנים בעלי חשיבות עליונה בקביעת המיקום של האיברים השונים ביצורים חיים
30 בנובמבר – אנדרה בראיק, אסטרופיזיקאי צרפתי, מומחה בחקר מערכת השמש, ידוע על חלקו בגילוי טבעות נפטון (נפטר ב-2016)
נפטרו

26 בינואר – פליקס האוסדורף, מתמטיקאי יהודי גרמני, ממייסדי הטופולוגיה המודרנית, התאבד קודם שילוחו למחנה ריכוז (נולד ב-1868)
10 במרץ – ויליאם הנרי בראג, פיזיקאי אנגלי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1915 על חלקו במחקר על המבנה הגבישי של החומר באמצעות עקיפה של קרני רנטגן (נולד ב-1862)
10 במרץ – וילבור סקוביל (נולד ב-1865), רוקח וכימאי אמריקאי שהתפרסם בזכות סולם סקוביל לדרוג חריפות אותו המציא בשנת 1912
16 במרץ – יעקוב פרלמן, (Yakov Perelman), מחבר סיפרי מדע פופולריים בפיזיקה מתמטיקה ואסטרטנטמיה שזכו להצלחה רבה, תורגמו לשפות אחרות וזכו להערכה מצד אנשי מדע, (נולד ב-1882)
28 במרץ (נעדרת מאז שנשלחה לפיאסקי, פולין) – מרגרטה קאהן (Margarete Kahn), מתמטיקאית גרמניה יהודייה, בין הנשים הראשונות שקיבלו דוקטורט בגרמניה, עסקה בטופולוגיה (נולדה ב-1880)
17 באפריל – ז'אן-בטיסט פרן, פיזיקאי צרפתי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1926 על מחקריו בתנועה בראונית שאישרו באופן נסיוני את המבנה הבלתי רציף של החומר (נולד ב-1870).
24 באפריל – לואיס ברנאקי, פיזיקאי ואסטרונום בלגי, נודע בעיקר הודות לתפקידו בכמה משלחות לאנטארקטיקה (נולד ב-1876)
16 במאי – ברוניסלב מלינובסקי, אנתרופולוג פולני (נולד ב-1884)
19 במאי – ג'וזף לרמור, פיזיקאי, מתמטיקאי ופוליטיקאי צפון אירי, הניח את היסודות לתאוריית הדינמו, ההסבר המדעי המקובל לדרך שבה נוצר השדה המגנטי של כדור הארץ, של השמש, ושל גרמי שמים אחרים (נולד ב-1857)
26 ביולי – גאורג פיק, מתמטיקאי אוסטרי יהודי, ידוע בשל גילוי והוכחת משפט פיק לקביעת שטח מצולעים על גבי מישור קרטזי, נפטר במחנה הריכוז טרזיינשטט (נולד ב-1859)
3 באוגוסט – ריכרד וילשטֶטר, כימאי אורגני יהודי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1915 "על עבודתו בנושא הפיגמנטים הצמחיים", ביניהם כלורופיל (נולד ב-1872)
12 באוגוסט – סבינה שפילריין, פסיכואנליטיקאית, נרצחה על ידי הנאצים (נולדה ב-1885)
8 באוקטובר – סרגיי צ'פליגין, פיזיקאי ומתמטיקאי רוסי וסובייטי, תרם לחקר אווירודינמיקה והידרודינמיקה, (נולד ב-1869)
13 בנובמבר – רוברט רימק (Robert Remak), מתמטיקאי גרמני ממוצא יהודי, ידוע בעיקר על עבודתו בתורת הקבוצות, עסק בתורת המספרים האלגברית, גאומטריה של מספרים וכלכלה מתמטית, נרצח באושוויץ (נולד ב-1888)
21 בדצמבר – פרנץ בועז, אנתרופולוג יהודי-גרמני אמריקאי, פיתח את האנתרופולוגיה כשיטה מדעית, (נולד ב-1858)
תמונת רדיו של מרכז שביל החלב, החץ מצביע על שייר של סופרנובה, 2005, מצפה המערך הגדול מאוד, ניו מקסיקו
אנריקו פרמי. תמונת התג  במעבדה הלאומית לוס אלמוס
השמש, מערכת מגנטו-הידרודינמית 
צילום על ידי טלסקופ SDO
ליאו סילארד
סטיבן הוקינג
כריסטיאנה ניסליין-פולהרד
פליקס האוסדורף
גאורג פיק
שְטוֹלְפֶּרשְטַיין לזכר רוברט רימק בברלין
1934 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1934  במדע |  |
< · 1932 · 1933 — 1934 — 1935 · 1936 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1934.
הדמיה של מכונת טיורינג
אנתרופולוגיה

רות בנדיקט מפרסמת את ספרה Patterns of Culture
אסטרונומיה

ריצ'רד טולמן (Richard Tolman) מגלה כי קרינת גוף שחור ביקום מתפשט מתקררת אך נשארת קרינה תרמית
ז'ורז' למטר מבטא את הקבוע הקוסמולוגי של אנרגיית הריק בעזרת משוואת מצב
ארכאולוגיה

מצד סהרונים הנבטי שבמכתש רמון נחקר לראשונה
נלסון גליק חופר בתל אל-חלייפה היא אילת הקדומה
שרידי בית כנסת רחב ממדים, מתגלים באשתמוע שבדרומא
קברים בעלי אופי פגאני מובהק מתגלים מדרום לקברי המלכים באיליה קפיטולינה
אלן ראו (Alan Rowe) חוקר את תל גזר, מטעם ה־P.E.F, במטרה להשליט סדר בשכבות האתר
אריך שמידט התחיל בחפירות באזור פרספוליס, עיר הבירה הרשמית של הממלכה הפרסית
גאוגרפיה

משלחת אמריקאית לאנטארקטיקה בראשות ריצ'רד בירד התחילה בפעילות לחקר האזור שנמשכה עד לשנת 1935.
כימיה

אירן וופרדריק קירי יוצרים בתחילה חנקן רדיואקטיבי מבורון, ואז איזוטופים רדיואקטיביים של זרחן מאלומיניום, וצורן ממגנזיום.
רוברט מיליקן מפתח דרך לחישוב ערכי אלקטרושליליות: הממוצע בין פוטנציאל היינון (האנרגיה הדרושה להרחקת אלקטרון מהאטום) והזיקה האלקטרונית (האנרגיה הדרושה להוספת אלקטרון לאטום במצב גזי)
הפיזיקאים פול הרטק (Paul Harteck), מ.ל. אוליפנט (M.L. Oliphant) וארנסט רתרפורד מגלים את הטריטיום כאשר הם מפציצים דאוטריום, בגרעיני דאוטריום בעלי אנרגיה גבוהה
וולטר הוורת' מסנתז לראשונה חומצה אסקורבית (ויטמין C)
פרדריק בנטינג, זוכה פרס נובל לרפואה בשנת 1923 על גילוי האינסולין, מקבל תואר אביר מהמלך ג'ורג' החמישי
ארביום מתכתי טהור מבודד
הפרוטקטיניום מבודד לראשונה על ידי אריסטיד פון גרוס (Aristid von Grosse) כאשר הצליח לבודד מהתרכובת Pa2O5 ששקלה 2 מ"ג, 0.1 מ"ג של Pa
טכנולוגיה

3 באפריל – הוצאת פטנט לשימוש ב"עיני חתול" להגברת הבטיחות בדרכים
18 באפריל – חברת סיטרואן התחילה בייצור מכונית ראשונה עם הנעה קדמית
תחילת ייצור מסחרי של טלוויזיות בגרמניה על ידי חברת טלפונקן
טכנולוגיה > תעופה

פיתוח שיטה לתדלוק באוויר
מתמטיקה

אלן טיורינג מעלה את הרעיון של מכונת טיורינג, שהיא מודל מופשט לאופן פעולתו של המחשב
יסודות אלגברת ז'ורדן מוגדרים על ידי הפיזיקאי פסקואל יורדן במשותף עם פון נוימן וויגנר
אלכסנדר גלפונד, במשפטו הידוע בשם משפט גלפונד, נותן תשובה חיובית לבעיה השביעית ב-23 הבעיות של הילברט שהוצגה על ידי הילברט בשנת 1900, האם  \ a^{b} טרנסצנדנטי, כאשר  \ a\neq 0,1 אלגברי ו- \ b אלגברי אי-רציונלי?
פיזיקה

סונולומינסנציה (Sonoluminescence), סוג של לומינסנציה, פליטה של אור בעקבות קריסה (Implosion) של בועות בנוזל כתוצאה מעירור על ידי קול מודגמת באוניברסיטת קלן
ארנסט לורנס רושם פטנט על הציקלוטרון, מאיץ החלקיקים המעגלי הראשון
איליה פרנק מגלה את קרינת צ'רנקוב: אור נפלט מחלקיקים טעונים הנעים במהירויות גבוהות בתוך מים
ארתור לינדו פטרסון מציע את התבנית לפונקציית פטרסון - התבנית המשמשת לפתרון בעיית הפאזה בקריסטלוגרפיה באמצעות קרני רנטגן
הבחורים מוויה פניספרנה מגלים שמהירותם של נייטרונים המסוננים דרך פרפין יורדת והנייטרונים האיטיים יעילים הרבה יותר מהנייטרונים המהירים ביצירת תגובות גרעיניות מסוימות, תגלית שפתחה את הדרך לפיתוח הכור הגרעיני ומאוחר יותר לפיתוח פצצת האטום
מים כבדים מופקים לראשונה באופן מסחרי במפעל הנורווגי 'נורסק הידרו' (Norsk Hydro).
לאו סילארד מגיש בקשה לרשום פטנט על עבודתו בתחום הביקוע הגרעיני
מאנה סיגבאן זכה במדליית יוז (Hughes) מטעם החברה המלכותית, על גילוייו ומחקריו בתחום ספקטרוסקופיית קרני רנטגן
תחומים אחרים

מכון ויצמן למדע נוסד ברחובות בשם מכון זיו, ביזמתו של חיים ויצמן
זואולוגיה – חנן ביטינסקי מפרסם מאמר מפורסם בו תיאר את סינכרון צמיחת האיברים בפרפראים על ידי הורמונים
גאולוגיה – ב-15 בינואר מתרחשת רעידת אדמה בעוצמה של 8.4 בסולם ריכטר, בין החמורות ביותר במאה העשרים, במחוז ביהר בהודו
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – לא הוענק
פרס נובל לכימיה - הרולד יורי, כימאי אמריקאי, על גילוי המימן הכבד
פרס נובל לפיזיולוגיה ולרפואה - ג'ורג' הויט ויפל, ג'ורג' ריצ'רדס מיינוט וויליאם פרי מרפי מארצות הברית, על גילוי טיפול בכבד לריפוי מאנמיה
מדליית קופלי מוענקת לג'ון סקוט הלדיין (John Scott Haldane) על תגליותיו בתחום הפיזיולוגיה של האדם.
ברטראנד ראסל מקבל את המדליה על שם ג'יימס ג'וזף סילבסטר
נולדו

1 בינואר – אשר פרס, פיזיקאי ישראלי (נפטר ב-2005)
15 בפברואר – ניקלאוס וירת, מדען מחשב שווייצרי
5 במרץ – דניאל כהנמן, פסיכולוג קוגניטיבי ישראלי־אמריקאי, חתן פרס נובל לכלכלה
9 במרץ – יורי אלכסייביץ' גגארין, קוסמונאוט סובייטי. גגארין היה האדם הראשון בהיסטוריה ששהה בחלל, והראשון שחג סביב כדור הארץ (נפטר ב-1968)
2 באפריל – פול כהן, מתמטיקאי אמריקאי יהודי (נפטר ב-2007)
3 באפריל – ג'יין גודול, אתולוגית, חוקרת שימפנזים ופרימטים ואנתרופולוגית אנגלית
28 במאי – רוברט מוג, מדען וממציא אמריקאי (נפטר ב-2005)
30 במאי – אלכסיי ליאונוב, קוסמונאוט, מחלוצי תוכנית החלל הסובייטית
16 ביוני – ויליאם שארפ, כלכלן אמריקאי, פרופסור אמריטוס למימון בבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטת סטנפורד וזוכה פרס נובל לכלכלה לשנת 1990, יחד עם מרטון מילר והארי מרקוביץ'
9 בנובמבר – קרל סייגן, אסטרונום יהודי-אמריקאי וסופר מדע בדיוני ומדע פופולרי. תחום התמחותו המדעי הוא מערכת השמש (נפטר ב-1996)
10 בדצמבר – הווארד מרטין טמין, גנטיקאי אמריקאי יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 1975 (נפטר ב-1994)
18 בדצמבר – בוריס וולינוב, קוסמונאוט סובייטי ממוצא יהודי שטס לחלל בשתי משימות חלל במסגרת תוכנית סויוז
בנוסף נולדו בשנה זאת:
ישעיהו ליבמן, פרופסור למדעי המדינה באוניברסיטת בר-אילן. חתן פרס ישראל למדעי המדינה (ה'תשס"ג) (נפטר ב-2003)
צבי זלינגר - פרופסור לביוכימיה, מפענח המנגנון להעברת מידע בתא, חתן פרס ישראל (נפטר ב-2008)
אפרים שטרן, מבכירי הארכאולוגים בישראל
פאול זינגר, פיזיקאי ישראלי (נפטר ב-2005)
עזריאל לוי, מתמטיקאי ולוגיקן ישראלי
נפטרו

29 בינואר – פריץ הבר, כימאי יהודי-גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1918, "על הסינתזה של האמוניה". (נולד ב-1868)
11 ביוני – לב ויגוצקי, פסיכולוג התפתחותי רוסי (נולד ב-1896)
24 ביוני – האנס האן, מתמטיקאי ופילוסוף אוסטרי (נולד ב-1879)
4 ביולי – מארי קירי, חלוצה בחקר הרדיואקטיביות, כלת פרס נובל לפיזיקה לשנת 1903, "בזכות המחקר על תופעת הקרינה"; ופרס נובל לכימיה לשנת 1911, "על גילוי הרדיום והפולוניום, ועל חקר הרדיום" (נולדה ב-1867)
17 באוקטובר – סנטיאגו רמון אי קחאל, היסטולוג, פיזיולוג ופתלוג ספרדי, זוכה פרס נובל לפיזיולוגיה ולרפואה לשנת 1906
20 בנובמבר – ווילם דה סיטר, מתמטיקאי, פיזיקאי ואסטרונום הולנדי (נולד ב-1872)
23 בנובמבר – ארנסט ווליס באדג', חוקר, היסטוריון, פילולוג והרפתקן בריטי (נולד ב-1857)
שער הכניסה לפרספוליס
אירן וופרדריק ז'וליו-קירי 1935
פרוטקטיניום (האזור הכהה) מצולם באור הנפלט מהדעיכה הרדיואקטיבית שלו (האזור הבהיר), צולם ב-1969
קרינת צ'רנקוב הנפלטת מליבה של כור גרעיני מחקרי
סר פרדריק גרנט בנטינג רופא וביוכימאי קנדי, זוכה פרס נובל לרפואה בשנת 1923 על גילוי האינסולין
אמפולת מים כבדים מתוצרת 'נורסק הידרו'
הרולד יורי חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1934
דניאל כהנמן, פסיכולוג קוגניטיבי ישראלי־אמריקאי, חתן פרס נובל לכלכלה לשנת 2002
פריץ הבר
מארי קירי
סנטיאגו רמון אי קחאל
בתולות מושבעות באלבניה

בתולה מושבעת ברפשה, הוטי (אנ'), אלבניה, תחילת מאה ה-20
הבתולות המושבעות של אלבניה (באלבנית: Burrnesha) הן נשים שנודרות נדר בתולין (אנ') ולובשות בגדי גברים כדי לחיות כגברים בחברה הפטריארכלית של אלבניה הצפונית. בסדרת הטלוויזיה "טאבו" (2002) של ה"נשיונל ג'יאוגרפיק", הוערך כי נותרו פחות מ-102 נשים כאלה.
טרמינולוגיה

מונחים אחרים ל"בתולה מושבעת" כוללים "בתולה אלבנית" ו"בתולה מוכרזת". באלבנית, אפשר להגיד burrnesha, vajzë e betuar (המונח הנפוץ ביותר היום, המתאר מצב שבו ההורים מחליטים עבור בתם כשהיא ילדה או תינוקת), mashkull (בן-זמננו, בשימוש באזור שקודרה), ועוד כמה מילים נרדפות לבתולה: virgjineshë, virgjereshë, verginesa, virgjin, vergjinesha; ובטורקית, sadik, כלומר "ישר, צודק".
סקירה כללית

אישה יכולה לנדור את הנדר ולהפוך לבתולה מושבעת בכל גיל. לפעמים נשים בוחרות להישבע מרצון אישי ולפעמים כדי לרצות את הוריהן. כדי להפוך לבתולה מושבעת, האישה נשבעת שלא להינשא ולהתנזר ממין. שבועה זו לא ניתן לבטלה. בדרך כלל השבועה מתבצעת בפני שנים עשר זקני הכפר או זקני השבט. אחרי השבועה, בתולות מושבעות חיות כגברים והחברה מתייחסת אליהן בהתאם. בדרך כלל אך לא תמיד, אנשים אחרים משתמשים בכינויי גוף זכריים כשמדברים על בתולה מושבעת. אחרי השבועה נשים אלו רשאיות ללבוש בגדי גברים, לבחור שם גברי, לשאת נשק, לעשן, לשתות אלכוהול, לעסוק במקצועות שנחשבים לגבריים, לעמוד בראש המשפחה (אם הן גרות עם אחות או אמא, לדוגמה), לנגן, לשיר ולשוחח עם גברים.
בתולה מושבעת נחשבת לתפקיד הטרנסג'נדר הגברי היחידי באירופה שהוא מוגדר באופן פורמלי מבחינת החברה. לפי מרינה וורנר, "המין האמיתי של הבתולה המושבעת לעולם לא יוזכר שוב, לא בנוכחותה ולא מחוץ לה, והעונש לזה הוא מוות". היו גם מנהגים דומים בכמה חברות עמים ילידים ביבשת אמריקה.
פעם העונש להפרת שבועה זו היה מוות, אבל ספק אם עדיין משתמשים בעונש זה. היום הרבה בתולות מושבעות מסרבות להפר את השבועה משום שהפרת השבועה עדיין לא מקובלת בקהילתן. עם זאת, אפשר לבטל את השבועה אם הסיבות אשר הובילו אותה להישבע לא קיימות יותר.
מניעים

יש סיבות רבות שאישה תרצה להישבע, וחוקרי התופעה ציינו מגוון מניעים. אישה אחת סיפרה שהפכה לבתולה מושבעת כדי להישאר עם אבא שלה, ואישה אחרת נשבעת כדי לחיות ולעבוד עם אחותה. היו כאלה שקיוו להימנע מנישואים כפויים לא רצויים, ואחרות קיוו להימנע מנישואים בכלל. השבועה היוותה עבור נשים פתח מילוט מנישואים מאורגנים; ביטול נישואים בנסיבות אחרות היה עלול לגרור נקמת דם.
שבועה זו הייתה הדרך היחידה שאפשרה לאישה לרשת רכוש משפחתה. עניין הירושה היה חשוב במיוחד בחברה האלבנית שבה נקמות דם (gjakmarrja) גרמו למותם של גברים רבים, והשאירו משפחות רבות ללא יורשים זכרים. עם זאת, האנתרופולוגית מילדרד דיקמן חושבת שהסבר זה פשטני מדי, ומציינת כי אישה עקרה לא הייתה מספקת יורשים למשפחתה, וגם כי היו כמה משפחות שבהן יותר מבת אחת הפכה לבתולה מושבעת, והיו גם מקרים שבהם בת נשארה בתולה מושבעת גם אחרי שנולד בן למשפחה.
על פי מרינה וורנר, לפעמים משפחות דרשו מבתם להפוך לבתולה מושבעת כדי להמשיך נקמת דם קיימת. במקרים אלו הבתולה המושבעת הפכה ל"לוחמת מחופשת כדי להגן על משפחתה כמו גבר". אם בתולה מושבעת נהרגה בנקמת דם, לצורך חישוב דמי הדם מותה נחשב כחיים מלאים (כמו גבר), ולא כמחצית חיים (כמו אישה).
כמו כן, סביר להניח שנשים רבות בחרו להיות בתולות מושבעות כי התפקיד העניק להן חופש רב בתרבות פטריארכלית שבה נשים היו מבודדות ונפרדות מגברים; תרבות שבה נשים היו מאורסות בעודן ילדות בנישואים כפויים, נדרשות להיות בתולות לפני הנישואין ולהביא ילדים ולגדל אותם ללא הרף אחרי הנישואין, ונאלצות לציית לגברים (במיוחד לבעליהן ואבותיהן) ולסבול התעללות פיזית.
דיקמן גורס שלאמהות היה תפקיד חשוב בשכנוע ילדותיהן להפוך לבתולות מושבעות. לאלמנה ללא בנים היו אופציות מעטות באלבניה: לחזור לגור עם משפחתה, להישאר במשפחת בעלה המנוח ולעבוד כמשרתת, או להתחתן מחדש. אבל אם היה לה בן, בין אם ביולוגי ובין אם לא, היא יכלה להמשיך לגור בבית שלה עם ילדיה. מארי מצטט עדות של רנה גרמו: "אם תתחתני אני אהיה לבד, אבל אם תישארי איתי, יהיה לי בן." כששמעה את המלים האלה, ג'ורדג'ה [הבת] "נטשה את הרקמה שלה" והפכה לגבר.
שכיחות

המנהג נעלם בדלמטיה ובבוסניה, אך עדיין קיים בצפון אלבניה ובמידה פחותה במקדוניה.
הרפובליקה העממית הסוציאליסטית של אלבניה (אנ') לא עודדה נשים להפוך לבתולות מושבעות. נשים החלו לקבל זכויות משפטיות והתקרבו למעמד חברתי שווה, במיוחד באזורי המרכז והדרום. רק באזור הצפוני משפחות רבות עדיין פטריארכליות וצמודות למסורת עד היום. כעת יש בין ארבעים לכמה מאות בתולות מושבעות שנותרו באלבניה, ועוד כמה במדינות הצמודות. רובן מעל גיל חמישים. עד לא מזמן האמינו כי תופעת הבתולות המושבעות כמעט נעלמה אחרי חמישים שנה תחת משטר קומוניסטי באלבניה, אבל מחקרים עכשוויים מראים שזה לא בהכרח נכון; להפך, בעקבות קריסת המשטר הקומוניסטי ההתחדשות של תופעת נקמת הדם עשויה לעודד גם התחדשות של תופעת הבתולות המושבעות .
במהלך המאה ה-20 דעך המנהג בהדרגה. המשטרים הקומוניסטיים באלבניה וביוגוסלביה עודדו שוויון זכויות לנשים ואת עבודתן במקצועות שאינם של צווארון ורוד, ומגמה זו נמשכה גם לאחר שהונהג בהן משטר דמוקרטי בשנות ה-90. לפי ההערכות, נותרו בראשית המאה ה-21 עשרות בודדות של בתולות מושבעות, רובן בנות למעלה מ-50.
בתרבות פופולרית

"ווירדזינה" (אנ') (1991), סרט דרמה יוגוסלבי המבוסס על המנהג, בבימויו של סרדן קראנוביץ'.
"הבתולה האלבנית" (1994), סיפור קצר של אליס מונרו ב"ניו יורקר", מספר את סיפורה של אישה אנגליה שנלקחה כבת ערובה ונדרה את הנדר כדי להימנע מנישואים כפויים.
סרטו הראשון של הבמאי האיטלקי לורה ביספורי, "בתולה מושבעת" (אנ')(2015), מתאר את חייה של חנה (תפקיד שבו משחקת השחקנית האיטלקית אלבה רוהרוכר). הסרט מבוסס על הרומן באותו שם מהסופר האלבני אלווירה דונס.
הרומן הראשון של הסופרת האמריקנית כריסטופר דוקס, "הבתולה המושבעת" (2017), מספר על צעירה לא מסורתית בהרי אלבניה בשנת 1910, אשר אביה נורה בעקבות נקמת דם ישנה, והיא נדרה את הנדר כדי להימנע מנישואים כפויים.
ראו גם

בצ'ה פוש
1963 באסטרונאוטיקה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1963  באסטרונאוטיקה |  |
< · 1961 · 1962 — 1963 — 1964 · 1965 · >  פורטל מדעי החלל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1963 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
אירועים בולטים

במהלך השנה בוצעו 70 שיוגים, 76% מהם בוצעו על ידי ארצות הברית.
15 במאי – סיום תוכנית מרקורי הטיסה המאוישת מרקורי-אטלס 9
16 ביוני – ולנטינה טרשקובה - אישה ראשונה בחלל
26 ביולי – נאס"א שיגרה את Syncom 2 הלוויין הגיאוסינכרוני הראשון
טיסה תת-מסלולית

במהלך השנה בוצעו מספר טיסות במסלול זה:
מאות שיגורים בוצעו על ידי ארצות הברית
עשרות שיגורים בוצעו על ידי ברית המועצות
38 שיגורים בוצעו על ידי צרפת
20 שיגורים בוצעו על ידי הממלכה המאוחדת
3 שיגורים בוצעו על ידי יפן
3 שיגורים בוצעו על ידי קנדה
שיגור בודד בוצע על ידי אוסטרליה
שיגור בודד בוצע על ידי לבנון
שיגורי לוויינים > שיגורים מאוישים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | שם חללית | צוות בשיגור | מועד נחיתה | צוות בנחיתה | זמן טיסה | מטרה |
| 15 במאי  13:04:13 UTC | ארצות הבריתמרקורי-אטלס 9 | גורדון קופר | 16 במאי 23:24:21 UTC | גורדון קופר | יממה 10 שעות ו-20 דקות | טיסת ניסוי ליממה |
| 14 ביוני   11:58:59 UTC | ברית המועצותווסטוק 5 | ולרי ביקובסקי | 19 ביוני  10:54:40 UTC | ולרי ביקובסקי | 4 יממות 22 שעות ו-56 דקות | טיסת סולו ארוכה |
| 16 ביוני   09:29 UTC | ברית המועצותווסטוק 6 | ולנטינה טרשקובה | 19 ביוני  08:20 UTC | ולנטינה טרשקובה | 2 יממות 22 שעות ו-40 דקות | אישה ראשונה בחלל |
שיגורי לוויינים > רשימת הטיסות המאוישות בתת-מסלול

| תג | משימה | אסטרונאוט | תאריך שיגור | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| X-15, טיסה מס' 90 | ארצות הברית X-15 | ג'וזף ווקר | 19 ביולי 1963 | המטוס הגיע לגובה של מעל ל-100 ק"מ |
| X-15, טיסה מס' 91 | ארצות הברית X-15 | ג'וזף ווקר | 22 באוגוסט 1963 | המטוס הגיע לגובה של מעל ל-100 ק"מ |
שיגורי לוויינים > שיגורים לכיוון הירח

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | שם חללית | מטרה | מועד הגעה לירח | זמן טיסה | ממצאים |
| 2 באפריל | ברית המועצות לונה 4 | נחיתה על הירח | - | - | בעקבות תקלה במערכת ניווט המטרה לא הושגה |
סיכומים שנתיים > לפי מדינה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מדינה | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות | 24 | 15 | 9 | 0 |
| ארצות הברית | 46 | 35 | 8 | 3 |
סיכומים שנתיים > לפי אתר שיגור

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אתר | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצותקוסמודרום בייקונור | 15 | 11 | 4 | 0 |
| ברית המועצותקפוסטין יאר | 8 | 4 | 4 | 0 |
| ארצות הברית נמל החלל קייפ קנוורל | 10 | 10 | 0 | 0 |
| ארצות הברית בסיס חיל האוויר ונדנברג | 21 | 16 | 5 | 0 |
| ארצות הבריתנמל החלל פוינט ארגואלו | 14 | 10 | 4 | 0 |
סיכומים שנתיים > לפי מסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מסלול | שיגורים | הצלחות | כישלונות |
| מסלול לווייני נמוך | 57 | 44 | 15 |
| מסלול לווייני בינוני | 5 | 4 | 1 |
| מסלול לווייני גבוה | 5 | 3 | 2 |
| מסלול גאוסטציונרי | 2 | 2 | 0 |
| מסלול הליוצנטרי | 1 | 0 | 1 |
הערות שוליים

↑  https://web.archive.org/web/20161228020649/http://astronautix.com/c/cedre3.html
↑  בשנת 1966 שולב בבסיס חיל האוויר ונדנברג
ולנטינה טרשקובה, האישה הראשונה בחלל
1950 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1950  במדע |  |
< · 1948 · 1949 — 1950 — 1951 · 1952 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1950.
מעגל קלוין, המסלול המטבולי בו נוצר פחמן אורגני
ארכאולוגיה

האיש מטולון, גופת כבול של אדם שחי במאה ה-4 לפנה"ס, נמצאה בביצת כבול בחצי האי יוטלנד שבדנמרק
אסטרונומיה

יאן אורט משער קיום עננת אורט
ביולוגיה

הכימאי מלווין קלווין מסביר את תהליך הפוטוסינתזה, המסלול המטבולי בו הופכת אנרגיה אלקטרומגנטית (אור) לפחמימות מפחמן דו-חמצני, התהליך נקרא מעגל קלווין
וילי הניג פרסם עבודה חלוצית בתחום הקלדיסטיקה, שיטת מיון עולם הטבע
שימוש בווירוס מיקסומטוזיס כנשק ביולוגי להשמדת אוכלוסיית הארנבים במערב אוסטרליה שנחשבו באזור זה כמזיקים
רוזלין זוסמן יאלו וסולומון ברזון (Solomon Berson) מפתחים שיטה לזיהוי נוכחות מולקולות בתמיסה באמצעות שימוש בנוגדנים או באנטיגנים, שיטת האימונואסיי מהווה פריצת דרך במחקר הביוכימי והרפואי ובאבחון בעזרת בדיקות מעבדה רפואית
כימיה

9 בפברואר – גילוי היסוד הרדיואקטיבי קליפורניום על ידי גלן סיבורג, סטנלי תומפסון (Stanley Gerald Thompson), אלברט גיורסו וקנט סטריט (Kenneth Street)
מדעי המחשב

קלוד שאנון מפרסם מאמר בשם "תכנות מחשב על מנת לשחק שחמט" אשר הניח את היסודות לבניית תוכנת שחמט.
ריצ'רד המינג מפרסם מאמר בשם "קודים לגילוי שגיאות ותיקון שגיאות" שהיווה בסיס לקוד תיקון שגיאות וממנו נגזרו קוד המינג ומרחק המינג
אלן טיורינג מציע מבחן טיורינג כדרך לוודא האם למכונה יש בינה מלאכותית.
מתמטיקה

ג'ון פורבס נאש מציג את שיווי משקל נאש בעבודת הדוקטורט בתורת המשחקים
דילמת האסיר, בעיה פרדוקסלית בתורת המשחקים, פורסמה על ידי מריל פלאד (Merrill Flood) ומלווין דרשר (Melvin Dresher), משמשת כדוגמה קלאסית בתורת המשחקים
סטניסלב אולם וג'ון פון נוימן מציגים את האוטומט התאי הראשון
פיזיקה

פרסום תאוריית מוליכות על של גינזבורג-לנדאו, ניסיון לתת הסבר תאורטי למצב בו לחומר יש התנגדות חשמלית אפסית ודיאמגנטיות מושלמת