stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אינטרפלוג
הערות שוליים

↑  Rosen, Björn (21 בספטמבר 2008). "50 Jahre Interflug: Linientreu". Der Tagesspiegel (בגרמנית). נבדק ב-19 בספטמבר 2013. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Dumm Da". Der Spiegel (בגרמנית): 30–31. 13 בינואר 1986. אורכב מ-המקור ב-12 בדצמבר 2013. נבדק ב-19 בספטמבר 2013. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Wirklich absurd". Der Spiegel (בגרמנית): 59. 17 במרץ 1986. נבדק ב-19 בספטמבר 2013. {{cite journal}}:  (עזרה) (הקישור אינו פעיל)
↑  Kern, Ingolf (23 ביוני 2008). "50 Jahre Interflug: Was von der DDR-Staatsfluggesellschaft blieb". Frankfurter Allgemeine Zeitung (בגרמנית). נבדק ב-19 בספטמבר 2013. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Travel Advisory: Two Germanys Expand Ties". הניו יורק טיימס. 2 בספטמבר 1990. נבדק ב-19 בספטמבר 2013. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  רשימה זו אינה כוללת סוגי מטוסים ומסוקים שהופעלו למטרות חקלאיות וצבאיות על ידי מזרח גרמניה שחלקם נצבעו בצבעי אינטרפלוג.
↑  Erfurth, Helmut (2004). Das große Buch der DDR-Luftfahrt (בגרמנית). Munich: GeraMond. ISBN 3-7654-7216-6.
↑  "Interflug fleet details". airfleets.net. נבדק ב-19 בספטמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Profile for: Interflug". Aero Transport Data Bank. נבדק ב-19 בספטמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 2150228-6  SUDOC: 13041087X  VIAF: 148323759   WorldCat (עם VIAF): 148323759 
מטוס איליושין Il-14 של אינטרפלוג בנמל התעופה ברלין שנפלד ב-1961
משרדי אינטרפלוג, ליד אלכסנדרפלאץ במרכז ברלין המזרחית, בשנת 1971
טופולב Tu-134 של אינטרפלוג בנמל התעופה סכיפהול בשנת 1977
מטוס איליושין Il-18 במהלך טיסת שכר בנמל התעופה לונדון גטוויק, בריטניה (1985)
מטוס איליושין Il-62 בנמל התעופה לאונרדו דה וינצ'י-פיומיצ'ינו (1988)
מטוס איירבוס A310 של אינטרפלוג בנמל התעופה שנפלד (1990)
מפה המציגה את מעברי הגבול בין מערב ומזרח ברלין. המחסום "בוולטרסדורפור צ'אוססי" יכול לשמש רק את הגרמנים המערבים שנסעו אל שדה תעופה שנפלד וסמוך אליו (לחצו להגדלה).
מבט פנים של איליושין Il-14 שהופעל על ידי אינטרפלוג (2008)
אליוט טיטנסור

| --- | --- |

 לידה:  3 בנובמבר 1989 (בן 35) הייווד, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2003 
 מקום לימודים:  תיכון הייווד קומיוניטי 
 פרופיל ב-IMDb
 
אליוט טיטנסור (באנגלית: Elliott Tittensor; נולד ב-3 בנובמבר 1989) הוא שחקן אנגלי.
קריירה

אליוט טיטנזור ואחיו התאום, לוק, הופיעו באופרת סבון הבריטית "ברוקסייד".
בעונה הראשונה של סדרת הטלוויזיה "לגדול בלי בושה" ששודרה בערוץ 4 התאומים טיטנסור חלקו את התפקיד של קרל גלאגר. אליוט המשיך לשחק בסדרה לאחר שלוק עזב.
בשנת 2010 שיחק בפרק בסדרה "עדות אילמת". הוא שב לשחק בפרק נוסף בשנת 2021.
בשנת 2017 שיחק בסרט הקולנוע "דנקרק".
בשנת 2022 הופיע בפרק בסדרת הטלוויזיה "בית הדרקון". בסדרה הוא משחק לצד אחיו והם מגלמים תאומים וחברים במשמר המלך של המלך וייסריז הראשון.
חיים אישיים

אליוט הוא אחיו התאום הזהה של לוק. שניהם מהייווד, מנצ'סטר ולמדו בתיכון הייווד. הוא היה במערכת יחסים עם קאיה סקודלריו מסוף 2009 עד תחילת 2014. מערכת היחסים ביניהם פורסמה כשסקודלריו תמכה בטיטנסור לאחר מעצרו לאחר תאונה שבה כמעט הרג מישהו בזמן שנהג במכונית לא מבוטחת וגרם לקורבן לפציעות חמורות ולעיוורון. הוא הודה בנהיגה ללא ביטוח ונתבע בגין נזקים שנבעו מאחריותו ותפקודו במהלך האירוע.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Protect Me from What I Want | דאז | סרט קצר |
| 2011 | Charlie Says | לוק | סרט קצר |
| 2012 | ספייק איילנד | גארי טיץ טיצ'פילד | סרט קולנוע |
| 2013 | The Selfish Giant | מרטין פנטון | סרט קולנוע |
| 2014 | Slap | ארצ'י | סרט קצר |
| 2015 | North v South | טרי זינגר | סרט קולנוע |
| 2016 | אדית | ג'ייק הצעיר | סרט קצר |
| 2017 | דנקרק | היילנדר 2 | סרט קולנוע |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004–2013 | לגדול בלי בושה | קרל גלאגר | תפקיד ראשי (עונות 1–9) כוכב אורח (עונה 11); 109 פרקים |
| 2007 | True Dare Kiss | ג'יי. ג'יי | 4 פרקים |
| 2009 | Moving On | איאן ג'קו ג'קסון | פרק: אפקט הפרפר |
| 2014 | Chasing Shadows | ג'ון מדוז | שני פרקים |
| 2016 | Reg | ריצ'רד קיז | סרט טלוויזיה |
| 2010, 2021 | עדות אילמת | סקוט ווסטון | 4 פרקים |
| 2022 | בית הדרקון | אריק קרגיל | 4 פרקים |
הערות שוליים

↑  "Elliott Tittensor · BIFA · British Independent Film Awards". BIFA · British Independent Film Awards. 12 באוקטובר 2018. נבדק ב-9 באפריל 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Shameless star Elliott Tittensor attacked after court appearance". Mirror. 2 בנובמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Emmerdale actor Luke Tittensor admits brutal assault". Manchester Evening News. 26 במרץ 2009. נבדק ב-8 בפברואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Joanne Kavanagh, Who is Elliott Tittensor? Scott Weston in Silent Witness..., The Sun, ‏1 באוגוסט 2021
↑  David Craig וLewis Knight, Meet the cast of House of the Dragon, the Game of Thrones prequel series, Radio Times, ‏3 ביולי 2022
↑  "GCSE results 2006 - Heywood". Manchester Evening News. 31 באוגוסט 2006. נבדק ב-14 באפריל 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  "Shameless star hit outside court". 2 בנובמבר 2010. נבדק ב-8 בפברואר 2020 – via www.bbc.com. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Brewster, James (19 בפברואר 2015). "Shameless star Elliott Tittensor ordered to pay damages to trainee he has a sister called Ashley plumber". Manchester Evening News. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "BBC One - Jimmy McGovern's Moving On, Series 1 Episode 5, Butterfly Effect". BBC (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-04-05.
↑  "BBC One: Reg". BBC. נבדק ב-7 ביוני 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2021051732  VIAF: 8629162062773451650009   WorldCat (עם VIAF): 8629162062773451650009
פליקס טורס

פליקס אדוארדו טורס קאייסדו (בספרדית: Felix Eduardo Torres Caicedo; נולד ב-11 בינואר 1997 בסן לורנסו שבאקוודור) הוא כדורגלן אקוודורי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת קורינתיאנס מליגת העל הברזילאית ובנבחרת אקוודור.
קריירת מועדונים

טורס גדל במחלקת הנוער של אליאנסה דל פאילון. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בליגה דה פורטווייחו מליגת המשנה האקוודורית.
בהמשך שיחק טורס בברצלונה ספורטינג קלוב מליגת העל האקוודורית. הוא ערך 41 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע ארבעה שערים.
בחודש ינואר 2019 חתם טורס בסנטוס לגונה מליגת העל המקסיקנית.
בינואר 2024 חתם טורס בקורינתיאנס הברזילאית.
קריירה בינלאומית

ב-10 בספטמבר 2019 ערך טורס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אקוודור, בניצחון 0–3 על נבחרת בוליביה במשחק ידידות.
הוא היה חלק מסגל נבחרת אקוודור בטורניר קופה אמריקה 2021, אך לא שיחק בטורניר.
ב-2 בספטמבר 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–2 על נבחרת פרגוואי במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת אקוודור לטורניר מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת אקוודור לטורניר קופה אמריקה 2024.
הערות שוליים

↑  Aquí están los 26 jugadores elegidos por el DT Gustavo Alfaro para jugar la Copa Mundial FIFA, estamos listos para hacer historia באתר הרשמי של נבחרת אקוודור, 14 בנובמבר 2022 (בספרדית)
↑  Selección de Ecuador convocó sus 26 jugadores para la Copa América 2024 באתר El Comercio, ‏ 29 במאי 2024 (בספרדית)
| נבחרת אקוודור – קופה אמריקה 2021 |
| --- | --- | --- |
|  1 גלינדס •  2 טורס •  3 ארבולדה •  4 אינקפיה •  5 ארויו •  6 נובואה •  7 אסטופיניאן •  8 מרטינס •  9 קמפנה •  10 דיאס/גרואסו •   11 אסטרדה •  12 אורטיס • 13 אנר •  14 אראגה • 15 מנה • 16 פיניידה • 17 אנ. פרסיאדו • 18 אי. פרסיאדו • 19 פלאטה • 20 מנדס • 21 פרנקו • 22 דומינגס • 23 מ. קאייסדו • 24 לאון • 25 קרבאלי • 26 ג. קאייסדו • 27 פלאסיוס • 28 הורטדו • מאמן: אלפארו |  1 גלינדס •  2 טורס •  3 ארבולדה •  4 אינקפיה •  5 ארויו •  6 נובואה •  7 אסטופיניאן •  8 מרטינס •  9 קמפנה •  10 דיאס/גרואסו •   11 אסטרדה •  12 אורטיס • 13 אנר •  14 אראגה • 15 מנה • 16 פיניידה • 17 אנ. פרסיאדו • 18 אי. פרסיאדו • 19 פלאטה • 20 מנדס • 21 פרנקו • 22 דומינגס • 23 מ. קאייסדו • 24 לאון • 25 קרבאלי • 26 ג. קאייסדו • 27 פלאסיוס • 28 הורטדו • מאמן: אלפארו | אקוודור |
| נבחרת אקוודור – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 גלינדס •  2 טורס •  3 אינקפיה •  4 ארבולדה •  5 סיפואנטס •  6 פאצ'ו •  7 אסטופיניאן •  8 גרואסו •  9 אי. פרסיאדו •  10 איברה •   11 אסטרדה •  12 רמירס • 13 אנר •  14 אראגה • 15 מנה • 16 סרמיינטו • 17 אנ. פרסיאדו • 18 פלאסיוס • 19 פלאטה • 20 מנדס • 21 פרנקו • 22 דומינגס • 23 קאייסדו • 24 ראסקו • 25 פורוסו • 26 רודריגס • מאמן: אלפרו |  1 גלינדס •  2 טורס •  3 אינקפיה •  4 ארבולדה •  5 סיפואנטס •  6 פאצ'ו •  7 אסטופיניאן •  8 גרואסו •  9 אי. פרסיאדו •  10 איברה •   11 אסטרדה •  12 רמירס • 13 אנר •  14 אראגה • 15 מנה • 16 סרמיינטו • 17 אנ. פרסיאדו • 18 פלאסיוס • 19 פלאטה • 20 מנדס • 21 פרנקו • 22 דומינגס • 23 קאייסדו • 24 ראסקו • 25 פורוסו • 26 רודריגס • מאמן: אלפרו | אקוודור |
| נבחרת אקוודור – קופה אמריקה 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 גלינדס •  2 טורס •  3 אינקפיה •  4 אורדונייס •  5 סיפואנטס •  6 פאצ'ו •  7 לור •  8 גרואסו •  9 יבואה •  10 פאאס •   11 רודריגס •  12 רמירס • 13 אנר •  14 מינדה • 15 מנה • 16 סרמיינטו • 17 פרסיאדו • 18 אורטיס • 19 ג'. קאייסדו • 20 קורוסו • 21 פרנקו • 22 דומינגס • 23 קאייסדו • 24 הורטאדו • 25 פורוסו • 26 מיקולטה • מאמן: סאנצ'ס |  1 גלינדס •  2 טורס •  3 אינקפיה •  4 אורדונייס •  5 סיפואנטס •  6 פאצ'ו •  7 לור •  8 גרואסו •  9 יבואה •  10 פאאס •   11 רודריגס •  12 רמירס • 13 אנר •  14 מינדה • 15 מנה • 16 סרמיינטו • 17 פרסיאדו • 18 אורטיס • 19 ג'. קאייסדו • 20 קורוסו • 21 פרנקו • 22 דומינגס • 23 קאייסדו • 24 הורטאדו • 25 פורוסו • 26 מיקולטה • מאמן: סאנצ'ס | אקוודור |
ירדנה ארזי

| --- | --- |

 לידה:  25 בספטמבר 1951 (בת 73) כברי, ישראל ישראל 
 שם לידה:  ירדנה פַיְנְבַּאוּם
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1965
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  פופ, רוק, אתני, זמר עברי
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברת תקליטים:  NTE
 מספר צאצאים:  1
 פרסים והוקרה:  פרס כינור דוד 
 www.yardena-arazi.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ירדנה שולמית ארזי (נולדה ב-25 בספטמבר 1951) היא זמרת ומנחת טלוויזיה ישראלית. החלה את דרכה כחברה בלהקת הנח"ל ואף שימשה בה כמפקדת הלהקה, ולאחר מכן הייתה חברה בשלישיית שוקולד מנטה מסטיק, המשיכה בקריירת סולו אשר זכתה להצלחה רבה, במהלכה הוכתרה כזמרת השנה במצעדי הפזמונים השונים חמש פעמים, ארבע מהן בשנות השמונים של המאה העשרים והחמישית שבהן ב-2013, ואף הוכתרה כ"זמרת העשור" של שנות השמונים. ארזי הייתה מנחת אירוויזיון 1979, האירוויזיון הראשון שנערך בישראל. כלת פרס כינור דוד, פרס אמ״י למפעל חיים, אבירת עד של מרכז פרס לשלום וזוכת פרס מפעל חיים מטעם אוניברסיטת בר-אילן, והונצחה עוד בחייה ברחוב על שמה בעיר ילדותה חיפה.
ביוגרפיה

ארזי נולדה בשם ירדנה שולמית פַיְנְבַּאוּם בקיבוץ כברי שבגליל המערבי. אביה, דוד פינבאום (1918–1994), שעלה ארצה בנעוריו עם משפחתו מהעיר פוּלדָה שבגרמניה, היה איש אצ"ל ונמנה עם מקימי קיבוץ בית הערבה. עם הכרזת מדינת ישראל ופרוץ מלחמת העצמאות, פונו המתיישבים מהקיבוץ והתחלקו לקבוצות, ופינבאום נמנה עם הקבוצה שעברה לכברי. אמה של ארזי, איבֶט לבית לוּאַנזֶ'ה (Loinger;‏ 1928–1994), הייתה ילידת העיר שטרסבורג בצרפת (סבתה מצד אמה היגרה לצרפת מבוקובינה, רומניה וסבה מצד אמה יליד פולין), אחותו של ז'ורז' לואנז'ה, שלחם במחתרת הצבא היהודי במהלך מלחמת העולם השנייה והתפרסם בכך שהציל ילדים יהודים מידי הנאצים ודודניתו של הפנטומימאי מרסל מרסו. כילדה, בימי מלחמת העולם השנייה, סייעה גם לואנז'ה לבני משפחתה בפעילות בתנועת ההתנגדות הצרפתית ועסקה בהברחת ילדים יהודים והצלתם במסגרת ארגון אוז"ה. בשנת 1949 עלתה לישראל בגפה והתיישבה בכברי, שם הכירה את מי שעתיד, כעבור חודשים ספורים, להיות בעלה. בשנת 1951 עִברתו את שם משפחתם ל"ארזי" ("פינבאום" פירושו בגרמנית/יידיש "עץ נאה"). ב-1953, כשהייתה ארזי כבת שנתיים, עברה המשפחה להתגורר בשכונת הדר הכרמל שבחיפה, שם גדלה והתחנכה. בין לבין, התגוררה המשפחה לתקופה קצרה בצרפת.
בחיפה פתח אביה של ירדנה חנות קטנה למוצרי חשמל. לקוח קבוע של אותה חנות היה המלחין אפי נצר, שבאותה עת ניהל את "חבורת בית רוטשילד". אביה של ירדנה הציע לנצר לזמן את בתו לאודישן לחבורה כיוון שידע שהיא שרה ומופיעה במסגרת תנועת הצופים, בה הייתה חניכה בשבט "משוטטי בכרמל". ארזי התקבלה, ובגיל 17 אף הפכה לסולנית החבורה. כסולנית ביצעה את השיר "בואי אמא", אשר יצא לרדיו בשנת 1965. אל אחת מהופעות הלהקה בהיכל התרבות בתל אביב הגיע סא"ל ישי עמרמי, קצין החינוך של הנח"ל. הוא התרשם מארזי הצעירה ושריין במיוחד עבורה מקום בלהקה הצבאית שתחת פיקודו, להקת הנח"ל.
ביוגרפיה > להקת הנח"ל

ארזי הקדימה את גיוסה לצה"ל והחלה את שירותה הצבאי בשנת 1969 כשהיא בת 17 שנים וחצי. לאחר הטירונות הצטרפה ללהקת הנח"ל, אשר הצטלמה באותם ימים לקליפים הראשונים של הטלוויזיה הישראלית. לאחר שחרורם של ותיקי הלהקה החלה העבודה על תוכניתה ה-22 "שא לשלום (בהיאחזות הנח"ל בסיני)" בבימויו של דני ליטאי ממנה יצאו קלאסיקות כמו "בהיאחזות הנח"ל בסיני" ו"שיר לשלום" כמו גם חידוש ל"הבן יקיר לי". המנהל המוזיקלי יאיר רוזנבלום היטיב לנצל את קול הסופרן של ארזי בכל שירי התקליט. בין חברי הלהקה נמנו גידי גוב, מירי אלוני, דני סנדרסון, לאה לופטין, אפרים שמיר, רותי הולצמן, אלון אולארצ'יק, תמי עזריה, מאיר פניגשטיין ועמוס טל שיר שהיה מפקד הלהקה ועד מהרה הפך לבן-זוגה. השניים נישאו בשנת 1972 כשהיא בת 20 בלבד והתגרשו כעבור שש שנים.
לאחר סיום התוכנית הצטרפה ארזי לצוות הווי נח"ל בו היו חברים גם גוב, שמיר, לופטין, איציק בן מלך ויזהר כהן. הסולו המרכזי שלה באותה תקופה היה "חופים" בשנת 1972 העלתה הלהקה את תוכנתיה ה-23 "הפלנ"חניק", בבימויו של דני ליטאי ובניהולו המוזיקלי של בני נגרי אשר ציינה חצי יובל להקמת הפלמ"ח. בתוכנית הזאת בלטה ארזי במיוחד בדואט שלה ושל אפרים שמיר, "מי היה החולם" (עליסה) שכתבו עלי מוהר ויאיר רוזנבלום. בין השירים הנוספים בתוכנית בהם בלטה ארזי ניתן למנות את הביצוע המחודש לשירם של "הצ'יזבטרון", "שיר הרעות" ואת "הפרוטה והירח" לו קדם מערכון בביצועם של ארזי וגידי גוב. בין משתתפי תוכנית זו היו גידי גוב, אפרים שמיר, ענת גוב, צבי בומס, יהודה עדר, ראובן גבירץ, דורית פן ואיציק בן מלך.
בזמן החזרות לתוכנית התרחש מרד בלהקה ובעקבותיו פרש המנהל המוזיקלי יאיר רוזנבלום והודח מפקד הלהקה. ארזי מונתה למפקדת הלהקה והועלתה לדרגת סמ"ר. הייתה זו הפעם הראשונה בה התמנתה אישה לתפקיד מפקדת להקה צבאית, מה שהקנה לארזי כתבת שער בעיתון במחנה. במהלך אותה שנה השתחררה מהלהקה אך שבה אליה בנובמבר 1972 למופע הפרידה של התוכנית. ארזי שבה ללהקת הנח"ל בשנית באוקטובר 1973 יחד עם חברותיה לשלישיית שוקולד מנטה מסטיק ועם חברי להקת כוורת על מנת להופיע בפני החיילים במלחמת יום כיפור.
ביוגרפיה > תחילת קריירת הסולו

לאחר פרישתה מ"שוקולד מנטה מסטיק" הרבתה ארזי להופיע בתוכניות מוזיקליות בטלוויזיה ("שרתי לך ארצי", "ימי שבט", "מצעד המרגניות") אך לא הוציאה חומרים מקוריים לרדיו. בשנת 1979 הציע לה המפיק שלמה צח להיות הסולנית בהרכב חדש שהקים חלב ודבש אשר ביצע בפסטיבל הזמר את השיר "הללויה". ארזי נענתה בתחילה להצעתו, אך במקביל הציע אמרגנה דאז שי נשר לבחור בה כמנחת תחרות האירוויזיון שהתקיים באותה שנה בירושלים. המפיק אלכס גלעדי שכנע אותה לקבל על עצמה את המשימה הואיל והיא גם דוברת צרפתית. לימים הודתה כי היא מתחרטת שלא לקחה את השיר: ”הייתי צריכה לבחור בין הנחיית האירוויזיון לבין השתתפות בקדם עם השיר הזה, והלכתי על בטוח”. ארזי הנחתה את התחרות בצרפתית לצד דניאל פאר שהנחה באנגלית (ושניהם נשאו דברים בעברית לסירוגין), וזכתה לשבחים רבים על הופעתה. אחד המתרשמים מההנחיה היה מרשל הנס, מנהל חברת התקליטים העולמית "אריולה אריסטה", שהציע לארזי חוזה הקלטות ארוך טווח. החברה הפיקה תקליט ארוך נגן של שירי ירדנה ארזי. מאחר שלא הסכימה לעבור להתגורר מחוץ לישראל, דחתה את ההצעה של חברת התקליטים. עם זאת, באותה תקופה הקליטה שירים בגרמנית, בצרפתית ובאנגלית ויצאה לסיבוב הופעות באירופה. עם שובה לישראל החליפה ארזי את חוה אלברשטיין בצוות תוכנית הילדים "קרוסלה".
עוד בעקבות האירוויזיון, נבחרה ארזי בסקר דעת קהל כמודל לחיקוי הנשי הגדול בישראל ובעקבות כך הובילה את קמפיין חברת הרהיטים "רים". על הבחירה השתתף בין השאר מנהל השיווק של החברה דאז בנימין נתניהו.
ביוגרפיה > שנות השמונים

באוקטובר 1980 הוציאה ארזי את תקליט השדרים "מחול מערבולות" (מילים: איציק ויינגרטן, לחן ועיבוד: אריק רודיך) שזכה להצלחה ברדיו ונכלל מאוחר יותר באלבומה הראשון. "מחול מערבולות" נכלל בתוכניתו של רלף ענבר "טרמפ לשמש" וצולם על שפת הים, בהמשך צולם לתוכנית ערוץ 1 "להיט בראש".
בדצמבר 1980 הנחתה את פסטיבל שירי הילדים מספר 11 (לצד שלמה ניצן ומנחם עיני) וביצעה בו את השיר "הדובון הלך לישון" (מילים ולחן: דן זכאי, עיבוד: משה זורמן). בדצמבר 1981 השתתפה בפסטיבל שירי הילדים מס' 12 עם השיר "אבל חבל" (מילים: שוקי וגנר, לחן ועיבוד: אורי קריב). בשנת 1981 השתתפה ארזי בהפקה חדשה שעלתה על בימות הבידור בארץ, המחזמר "ברנשים וחלומות", שהעלה שירים מצליחים ממחזות זמר בינלאומיים בתרגום לעברית של אבי קורן ובבימויו של צדי צרפתי. לצדה השתתפו בהצגה אילי גורליצקי, ששי קשת, חנה לסלאו ושולה חן. המופע זכה להצלחה גדולה והוצג במשך 52 שבועות רצופים בהיכל התרבות בתל אביב. בתום אותה שנה זכה בפרס "כינור דוד".
בשנת 1982 הוציאה ארזי את אלבום הסולו הראשון שלה, שנקרא בפשטות "ירדנה ארזי" והתאפיין במקצבי אלקטרו רוק ובעיבודים של אריק רודיך. התקליט יצא בחברת תקליטים "הד ארצי", כאשר האלבומים הבאים אחריו יצאו כבר בהפקה עצמית של ארזי ובעלה לעתיד נתן תומר. האלבום נחל כישלון מסחרי אך בלטו מתוכו השירים: "בלי דמעות" (מילים: יעקב גלעד), "מחול מערבולות", "אני לא גרטה גרבו" (בשניהם - מילים: אהוד מנור) בו שרה ארזי בסגנונה של קייט בוש, ו"מוזיקה נשארת" (שמרית אור-הנרי ברטר) עימו השתתפה ארזי לראשונה בתחרות הקדם-אירוויזיון והגיעה למקום השני. בדצמבר 1982 אותה שנה זכתה במקום הראשון בפסטיגל מספר 2 עם השיר "מילה קטנה" (מילים: שמרית אור, לחן: הנרי ברטר, עיבוד: רוני וייס).
ב-1983 נישאה לנתן תומר, שהיה למפיק שלה. באותה עת, החלה ללמוד פיתוח קול אצל רחל הוכמן וחברה לגברי מזור, איש יחסי הציבור של פסטיבל שירי הילדים, שהפך ליועצה האמנותי ומי שעתיד לסלול לה את הדרך אל שירי ארץ ישראל ואל פופולריות עצומה. בעצתו של מזור יצאה להופיע בפני החיילים במלחמת לבנון הראשונה, והייתה הזמרת הראשונה שעלתה להרי השוף עוד בזמן הקרבות. בעקבות הנסיעה כתב לה אהוד מנור את השיר "הביתה", שקרא לחיילינו "לשוב משדות זרים" ועורר סערה פוליטית. השיר הופיע באלבומה השני "מה נשמע", שהגיע לחנויות בשנת 1984, והוא גם אלבומה הראשון שיצא בהפקה עצמית. באלבום בלטו מספר שירים כגון: "חפץ חיים ברוח הגוברת" ("גשם עומד לרדת"), "שיר הערב מצלצל" ("שוטי מנגינה שלנו") ו"תאורת חצר". האלבום היה לאלבום הזהב הראשון של ארזי. שיר נוסף שהקליטה באותה תקופה היה "הזמר", שהגיע למקום השלישי בפסטיבל שירי הילדים. במקביל, הובילה את קמפיין המודעות נגד עישון עבור האגודה למלחמה בסרטן עליו הוענק לה מגן יו"ר הכנסת.
באותה שנה השתתפה ארזי בפעם השנייה בתחרות קדם-אירוויזיון 1983 עם השיר "שירו שיר אמן", שהלחין הנרי ברטר. בסיום התחרות הראתה ספירת הקולות כי ארזי הפסידה על חודה של נקודה לעפרה חזה, שביצעה את השיר "חי". שנים לאחר מכן סיפרה ארזי בריאיון לסדרה התיעודית "הרצל פינת רפאלי", שרפי גינת שישב בחבר השופטים סיפר לה לאחר אותו הערב שהייתה טעות בספירת הקולות בהצבעה, והיא זו שהייתה אמורה לזכות במקום הראשון ולא עפרה חזה. ארזי בחרה לשמור מידע זה בסוד. טענתה זו של ארזי נבדקה בראיון של רפי גינת בנושא בכתבה של עיתון "הארץ, בו הוא שלל את הטענה של ירדנה ארזי לכך שהייתה טעות בספירת הקולות.
היריבות מול חזה הוסיפה ללוות את ארזי לאורך כל שנות השמונים ונצרבה בתודעה הציבורית עד היום.
ביוגרפיה > שנות התשעים

בשלהי 1989 הבינה ארזי כי עליה לקחת פסק זמן קצר על מנת שלא ליצור עומס על הקהל ו"ישבה על הגדר" כהגדרתה למשך שלוש שנים. באותה תקופה שברה את שתיקתה התקשורתית כשנבחרה כזמרת העשור של "קול ישראל" וכשהושקה בובת שעווה בדמותה במוזיאון השעווה הישראלי. כל אותה העת לא הפסיקה ארזי להופיע ברחבי הארץ.
ב-1990 הופיעה ארזי בתוכנית "מסיבת גן" עם בתה אלונה, וכן הופיעה בפעם השלישית בתוכנית "הופה היי" וביצעה את השירים "דבקה מדורה" ו"כאבים רחוקים".
באוקטובר 1991 יצא לרדיו סינגל ראשון מתוך אלבום חדש - "ילדה יחפה" אשר בישר את שובה לפעילות. רבים ראו בשיר ילדה יחפה רמז לירדנה ארזי עצמה כילדה יחפה ששרה שירי מולדת. האלבום "אנשים זרים" בהפקתו המוזיקלית של יעקב גלעד ובהשתתפות יהודה פוליקר עורר ציפיות גדולות. הוא התבסס בין היתר על שירי משוררות כגון יונה וולך, תרצה אתר ולאה גולדברג וכלל שירים שזכו להצלחה ברדיו ובהם "ילדה יחפה", "שיר אישה בחורף" (יהונתן גפן-יהודה פוליקר), "ארמון הקרח", "מתוך הנשכחות" ו"הבובה של גוגול". האלבום היה לאלבום זהב, שניים משיריו הגיעו לצמרת מצעד הפזמונים השנתי וארזי הגיעה למקום השני בקרב על תואר זמרת השנה.
ב-1994 הוזמנה ארזי על ידי ראש הממשלה יצחק רבין לביקור הרשמי הראשון של ראש ממשלה ישראלי ברוסיה. היא הופיעה בפני קהל אלפים וכיכבה בערוצי הטלוויזיה במדינה. בהמשך הוזמנה על ידי רבין לטקס חתימת הסכם השלום עם ירדן ויומיים לפני הירצחו הופיעה ארזי בטקס חנוכת תחנת הכוח של חברת החשמל בחדרה במעמד רבין. זו הייתה הופעתו הפומבית האחרונה לפני עצרת השלום. בטקס הרשמי במלאת שבוע לרצח ביצעה ארזי את שירה "אתה לי ארץ" ובעצרת הזיכרון שנערכה שנה לאחר מכן ביצעה את השיר "ושמה לא תבוא" (אהוד מנור-אביהו מדינה) שהוקדש לרבין ולשמעון פרס בעקבות הפסדו בבחירות. באותה שנה הצטרפה לאיחוד חד פעמי של להקת הנח"ל לביצוע שיר הרעות בתוכנית הטלוויזיה "לילה גוב".
ארזי חוותה טרגדיה אישית בשנת 1994 כששני הוריה נפטרו ממחלת הסרטן בהפרש של חמישה ימים זה מזה. לזכרם ביצעה את שירם של רחל שפירא ונחום היימן "כמו מים שקטים" אשר ראה אור באלבומה הבא "מתוך שאהבתי". בין שירי האלבום "חדש באוויר" שנכתב בעקבות הסכמי השלום, "שלושה דורות" שהוקדש לזכרו של בן-דודה ישראל ארזי שנהרג במבצע כראמה, "מכתב" שכתבה רחל שפירא בעקבות מכתבי מעריצים שקיבלה ארזי ממצרים, והדואט "חברות הכי טובות" עם שולה חן. האלבום לווה במסע יחסי ציבור רחב ובסיבוב הופעות שנפתח בפסטיבל ערד אך האלבום זכה להצלחה פחותה בהשוואה לאלבומים שהוציאה ארזי בשנות השמונים ונמכר בכ-15,000 עותקים.
בהמשך שנות התשעים הקליטה ארזי עם הזמר אבי פרץ גרסת כיסוי ל"שיר של יום חולין" מתוך אלבום שהוקדש לשירי המלחין יאיר רוזנבלום ואת השיר "אור שבעת הימים". לצד סולן להקת "סהרה" חנניה אברג'יל הקליטה גרסת כיסוי לשיר "בחלומי עודני" (סמי שלום שטרית-שמעון בוסקילה) לפרויקט "עבודה עברית" ועם גידי גוב ביצעה בתוכניתו לילה גוב גרסת כיסוי לשיר "דון קישוט". בשנת 1998 הוציאה אלבום אוסף כפול משיריה - "יש ונדמה" - ובו ארבעים מלהיטיה הגדולים. באותה תקופה חידשה את הקשר המקצועי עם גברי מזור אשר מוסיף ללוות אותה כיועץ אמנותי עד היום.
בשנים 1996–2005 הנחתה את מגזין הבוקר "קפה טלעד" בערוץ 2.
בשנת 1999 נבחרה להוביל את קמפיין חברת האלקטרוניקה "אמקור" לסדרת מקררים חדשה.
ביוגרפיה > העשור הראשון של המאה ה-21

בתחילת שנות האלפיים התמקדה ארזי בקריירה טלוויזיונית אך מפעם לפעם הוסיפה להקליט שירים חדשים. בין שיריה באותה תקופה: גרסת כיסוי לשיר "הפרח בגני" יחד עם אנריקו מסיאס שהוקלטה במיוחד לפסטיבל הזמר והפזמון 2001, השיר "כשהארץ תרגע" (איתן נחמיאס גלס-יוני רועה) שנכתב בעקבות האינתיפאדה השנייה, גרסת כיסוי לשיר "לא דיברנו עוד על אהבה" שהוקלטה לאלבום הדואטים של מתי כספי, השיר "שיר ישראלי זה השיר שלי" שליווה את אירועי שבוע הזמר העברי ובו השתתפו לצדה יוני רועה, אלי לוזון ומיקה קרני, גרסת כיסוי לשיר "לאחד החיילים" יחד עם להקת חיל האוויר מתוך תוכנית הטלוויזיה "יורים ושרים" בהנחייתה, השיר "יש לי שכן" שתרגם עבורה אהוד מנור ללחן מצרי ובתים חדשים בשניים משיריה הקלאסיים: "דרישת שלום" ו"הביתה". לשיר "דרישת שלום" הוסיפה המשוררת רחל שפירא בית נוסף במיוחד למופע יום העצמאות של ערוץ 2 (רשת) ולשיר "הביתה" הוסיף אהוד מנור בית נוסף לבקשתה של ארזי המתאר את ישראל בפרספקטיבה של עשרים שנה מהתקופה בה נכתב השיר. השיר "הביתה" ליווה את סיבוב ההופעות החדש של ארזי בליווי משפחת אלייב שהחל בשנת 2003 ונמשך שש שנים. במהלך מלחמת לבנון השנייה הפך השיר רלוונטי מתמיד וזוהה במיוחד עם המאבק להשבת החיילים החטופים ובהמשך - המאבק למען שחרורו של גלעד שליט. ארזי הופיעה בעצרות רבות וביצעה את השיר.
במהלך אותו סיבוב הופעות התאחדה פעם נוספת שלישיית שוקולד מנטה מסטיק להופעות במה ולהקלטת גרסת רמיקס לשיר "זה טוב זה טוב". השיר הופיע באוסף כפול משירי השלישייה.
בשנת 2006 חברה ארזי אל אילנית, שלומית אהרון, מרגלית צנעני ורותי נבון במסע הופעות לקהילות היהודיות בקנדה ובארצות הברית בשם "חמש הדיוות". מופע זה נחל הצלחה גדולה. עוד באותה שנה יצאה לרדיו גרסת רמיקס לשיר "עוד נגיע", אותו ביצעה בתחרות קדם אירוויזיון 1985. הגרסה החדשה, אותה ערך המוזיקאי דור דקל מהצמד חובבי ציון, זכתה להצלחה והוגדרה לאחר מספר ימים כשיר המושמע ביותר בתחנות הרדיו.
בראש השנה 2007 החלה ארזי לפרסם סדרת כתבות באתר ynet בהן סקרה את השירים הגדולים של 60 שנות המדינה. סדרת הכתבות התבססה על תוכנית רדיו שהגישה ברדיו חיפה במקביל. במסגרת חגיגות השישים נבחרה בסקר מקיף של מינה צמח לידיעות אחרונות למקום השני ברשימת הנשים האהובות בישראל. שירה "אתה לי ארץ" נבחר כאחד מחמשת ההמנונים הישראלים הגדולים של כל הזמנים. בנוסף זכתה בתואר זמרת ה-60 של אתר וואלה. עוד בשנת 2008 הקליטה גרסת כיסוי לשירה של שושנה דמארי "כלניות" עבור הפרויקט "עבודה עברית 2".
בשנת 2009 ראה אור אלבום אולפן חדש של ארזי בהפקתו המוזיקלית של יהודה פוליקר. האלבום, "בושם על עורי" התקבל בחום על ידי הקהל והרדיו ובלטו מתוכו שיר הנושא שכתבה רחל שפירא, "מה קורה אחי" שהתבסס על מאמר של הסוציולוג, פרופ' עוז אלמוג, "הודעה נמסרה למשפחות" שכתב יואב גינאי לזכרו של אורי גרוסמן, בנו של הסופר דויד גרוסמן שנפל במלחמת לבנון השנייה ו"הייתה לי ארץ" - משיריו האחרונים של אהוד מנור. בעקבות האלבום יצאה ארזי לסיבוב הופעות חדש בהפקתו המוזיקלית של אורי זך. במופע ההשקה החגיגי אירחה את פוליקר. הצלחת האלבום הובילה לכך שבסיכום אותה שנה הייתה ארזי הזמרת המושמעת ביותר ברדיו בישראל.