stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רווקה זקנה
בספרות

מצבה החברתי של הרווקה הזקנה מוצא את ביטויו ביצירות ספרותיות רבות. כך כתב המשורר העברי יורם טהרלב, בשירו "נשים רוקדות":
"בנות עשרים יוצאות בריקוד
כי חתן הן מוכרחות לצוד
מי שלא תצוד בבוא זמנה
תישאר לה רווקה זקנה"
בספרות היחס לרווקה הזקנה מהול לעיתים ברחמים. יחס כזה מאפיין בדרך כלל מי שנקלעו למצב הרווקות שלא-מרצונן, ובמיוחד כאלה שאיבדו חבר או ארוס במלחמה אך שמרו לו אמונים במשך שנים. ברומן חלף עם הרוח, העוסק במלחמת האזרחים האמריקנית, ישנה התייחסות ל"מעמד ביניים" של נשים שהיו מאורסות לגברים שנהרגו במלחמה – שהן "wanted, if not wed" (רצויות, אבל לא-נשואות).
לעיתים הרווקה הזקנה נתפסת כקורבן של הנסיבות. בסיפור הקצר של ויליאם פוקנר, "ורד לאמילי" מוצגת גיבורה שרצחה את אהוב ליבה כאשר הבינה שלא-יישא אותה לאישה, אך סירבה להיפרד מגופתו. ברקע מתוארת מערכת היחסים המורכבת של אמילי עם אביה, שלדידו אף גבר לא-היה ראוי לה ואשר גירש בתקיפות את מחזריה.
הגם שברוב המקרים כשמופיעה רווקה הזקנה בספרות היא דמות צדדית ולאו דווקא מרכז העלילה, הרי שלעיתים מופיעות בספרות דמויות של רווקות זקנות כגיבורות הסיפור. לעיתים דמות כזו חורגת מהסטראוטיפ הרגיל. דוגמה לרווקה זקנה כזו היא הבלשית גברת מארפל, גיבורת סדרת ספרים של אגאתה כריסטי.
בתרבות הפופולרית

הסדרה סקס והעיר הגדולה, המתארת את חייהן של ארבע חברות בניו יורק, הרבתה לעסוק בחיי הרווקות. ידוע במיוחד פרק 69 בעונה החמישית העוסק בחרדתה של הגיבורה שארלוט - לקראת יום הולדתה ה-36 - מכך שתהפוך לרווקה זקנה. ארבע החברות דנות ביחס החברתי השונה לנשים ולגברים שלא-נישאו עד גיל מסוים.
בקולנוע הופיעה תדיר דמות של רווקה זקנה. השחקנית בטי דייוויס גילמה דמות כזו בכמה סרטים הוליוודיים, ובהם "רווקה זקנה " (1939), "ועתה, הנוסע" (1942) ו"שרלוט המתוקה" (1964). כך גם השחקנית קתרין הפבורן ב"מלכה אפריקאית" (1951), "עת קיץ" (1955) ו"מוריד הגשם" (1956).
ראו גם

אלטער בוחר
שעון ביולוגי
אם (יחידנית) חד-הורית
אל-הורות
עריריות
זקנה
יאכנע
המכשפה המרשעת מן המערב
לקריאה נוספת

דפנה הקר, "מעבר ל'בתולה זקנה' ול'סקס והעיר הגדולה': רווקוּת כאפשרות חשובה לנשים ויחסו של המשפט הישראלי אליה", עיוני משפט כח(3): 903-950, 2005 (תקציר המאמר(הקישור אינו פעיל) )
הערות שוליים

↑  מאמר על הסטיגמה של נשים רווקות, LiveScience, מרץ 2010
↑  מרגרט מיטשל, חלף עם הרוח, פרק 41: The position she held was almost that of a widow. Everyone knew that Stuart Tarleton would have married her had he not been killed at Gettysburg, and so she was accorded the respect due a woman who had been wanted if not wed.
בטי דייוויס בתפקיד שארלוט וייל, הרווקה הזקנה בסרט "ועתה, הנוסע", 1942
איגוד הג'ודו בישראל

| --- | --- |

 ענפי ספורט:  ג'ודו 
 תחום השיפוט:  ישראל ישראל
 השתייכות:  איגוד הג'ודו האירופי איגוד הג'ודו העולמי
 מיקום המטה:  תל אביב-יפו 
 תאריך ייסוד:  1965 
 www.ija.org.il
 
איגוד הג'ודו בישראל הוא עמותה המהווה הגוף היציג מול מוסדות בישראל ובעולם בתחום הג'ודו.
היסטוריה

העמותה נוסדה ב-1965 בתור ההתאחדות הישראלית לג'ודו. ההתאחדות החדשה באותה עת הצטרפה לאיגוד הג'ודו האירופי.
תקציב העמותה בשנת 2019 עמד על כ-23 מיליון ש"ח (מתוכם כ-20 מיליון ש"ח מהמדינה) ועבדו בו כ-163 איש. משרדי העמותה ממוקמים בסמוך למרכז הספורט הלאומי תל אביב. בהנהלת העמותה עומד דירקטוריון נבחר המונה 11 מתנדבים, הנבחרים על ידי האגודות החברות באיגוד.
האיגוד כיום מייצג את ישראל אל מול איגוד הג'ודו האירופי ואיגוד הג'ודו העולמי.
בשנים האחרונות[דרושה הבהרה] התפתחו עימותים ומתיחויות בין האיגוד לוועד האולימפי בישראל בנוגע לחלוקת תקציבים, מתיחות שהתגברה סביב אולימפיאדת טוקיו (2020).
בשנת 2021 הוחלט כי איגוד הג'ודו בישראל ינהל את אליפות העולם בג'ודו, שתיערך לראשונה בישראל, בשנת 2024 או 2025.
הערות שוליים

↑  היסטוריה של הג'ודו בישראל - אתר איגוד הג'ודו בישראל, באתר www.ija.org.il
↑  היסטוריה של הג'ודו בישראל - אתר איגוד הג'ודו בישראל, באתר www.ija.org.il
↑  נדב צנציפר, בלי תקציבים, בלי תנאים, נגד כל הסיכויים: ההצלחה של התעמלות המכשירים, באתר ynet, 2 באוגוסט 2021
↑  איגוד הג'ודו בישראל (ע"ר), באתר גיידסטאר
↑  אודות האיגוד, באתר האיגוד
↑  תקנון האיגוד
↑  ערן נבון, ניר וולף, אורן סמדג'ה: "בכיתי כל לילה. היינו מפורקים. אבל ידעתי שאני לא חוזר בלי מדליה", באתר ישראל היום, ‏5 באוגוסט 2021
↑  יניב טוכמן,, ‏‏דווקא בשעתו היפה: המאבק שמאיים על הספורט האולימפי, באתר ספורט1, 4 באוגוסט 2021
↑  דותן מלאך, מדליה שנייה לישראל: נבחרת הג'ודו ניצחה בטורניר, באתר מקור ראשון, ‏1 באוגוסט 2021
↑  דותן מלאך, "זו המשלחת האולימפית הכי מוכשרת שהייתה לישראל", באתר מקור ראשון, ‏8 באוגוסט 2021
↑  עדי רובינשטיין, לראשונה בהיסטוריה: אליפות העולם בג'ודו תיערך בישראל, באתר ישראל היום, ‏25 במרץ 2021
זרחון

שייר סרין מזורחן
זִרְחוּן (או פוספורילציה) הוא הוספת קבוצת זרחה ( \ PO_{4}^{-3}, יון המכיל אטום זרחן אחד וארבעה אטומי חמצן) למולקולה נתונה. אנזימי קינאז מוסיפים קבוצות זרחה ואנזימי פוספטאז מסירים אותן. סימון מולקולות באמצעות זרחון משמש לבקרה על מגוון עצום של תהליכים בתאים חיים. בהתאם לחשיבות הביולוגית של תהליכי זרחון, הם מהווים כר פורה למחקר מדעי. נכון לחודש יולי 2018 מנה מסד הנתונים PubMed כשלוש מאות אלף מאמרים המזכירים את המונח זרחון, רובם בהקשר לזרחון חלבונים.
זרחון חלבונים > תפקיד

זרחון הוא ככל הנראה אמצעי הבקרה המרכזי ביצורים איקריוטיים. אנזימים וקולטנים רבים מופעלים או מושבתים על ידי הוספה או הסרה של קבוצת זרחה. אנזימים המתמחים בהוספת קבוצת זרחה למולקולות יעד מוגדרות נקראים אנזימי קינאז ואילו אנזימים המתמחים בהסרתן נקראים אנזימי פוספטאז.
במבט ראשון, דומה כי הוספת יון זרחה בודד לחלבון המונה מאות חומצות אמינו אינה אמורה להשפיע באופן משמעותי על תפקודו. הזרחון אמנם לא משנה את המבנה הראשוני של החלבון, אך עשויה להיות לו השפעה ניכרת על אופן קיפולו המרחבי ובעיקר על המבנה השלישוני של החלבון. המטען החשמלי של היון מגדיל באופן ניכר את הקוטביות של השייר האמיני אליו הוא נוסף. כך גדלה ההידרופיליות של השייר ומסיסותו במים ובחומרים קוטביים אחרים משתפרת. זרחון שיירים באתרי מפתח לאורך החלבון עשוי לשנות את הקיפול המרחבי שלו וכך להשמיש או להשבית אותו.
לדוגמה, גורם השעתוק p53 ממלא תפקיד מרכזי בדיכוי תהליכים סרטניים בעקבות נזק למולקולות DNA. הגורם מגביר את ביטויים של גנים המעכבים את מחזור התא ועשויים אף להביא למותו. לאור זאת פעילותו של p53 מזיקה לתא הבריא ויש להגבילה למקרים הקשים בהם היא נחוצה. בהתאמה, כדי להפעיל את p53 יש לזרחן 18 אתרים שונים על פניו, קרי 18 שיירים אמיניים מוגדרים. כך קטנה ההסתברות להפעלתו של p53 בשוגג.
סרין היא חומצת האמינו המזורחנת באופן השכיח ביותר ואחריה תראונין. זרחון טירוזין הוא נדיר יחסית, אך קל יותר לזיהוי באמצעות נוגדנים מתאימים. לכן, קיימת הבנה טובה יחסית של אתרי זרחון טירוזין. ביצורים פרוקריוטיים מבוצע גם זרחון של היסטידין וחומצה אספרטית, כחלק מתהליך איתות דו-מרכיבי.
זרחון חלבונים > רשתות איתות

חלבונים עשויים לזרחן אלה את אלה באופן סבוך למדי. בכמה מסלולי איתות תאיים, חלבון א' מזרחן את חלבונים ב' וג', בעוד חלבון ב' מזרחן את חלבונים ג' וד' וזה האחרון מזרחן את חלבון א'. כך נוצרות לולאות היזון חוזר (משוב) והיזון קדמי המאפשרות לממש פעולות בוליאניות, בדומה לתפקידם של שערים לוגיים במעגלים חשמליים. קצב הזרחון מהיר באלפי מונים מתהליכי שעתוק ותרגום, לכן רשתות איתות זירחוניות מגיבות מהר יותר לשינויים מאשר רשתות בקרה גנטיות. במקרים רבים קיימים קשרי גומלין בין רשתות זרחון לרשתות שעתוק, כאשר תגובות הזרחון המהירות מאפשרות בקרה עדינה יותר של תהליך השעתוק.
במעגלי בקרה המתבססים על זרחון נמצא לרוב פעילות בו-זמנית של אנזימי קינאז ופוספטאז, המבצעים הוספה והסרה של קבוצות זרחה מאותם חלבונים. מעגל בקרה שכזה מווסת את הנהירה הכימית של חיידקי E. coli לעבר מזון והרחק מרעלים. במעגל זה, חלבון CheY מזורחן הנקשר למנוע השוטון מגדיל את ההסתברות לשינוי מגמת הסיבוב של המנוע. במצב מתמיד מתקזזת פעילות האנזימים המוסיפים או מסירים את קבוצת הזרחה מ-CheY, כך שריכוז החלבון המזורחן לא משתנה בממוצע. כאשר קולטנים מתאימים בחיידק חשים במולקולות מזון, הם מחלישים את פעילות אנזימי הקינאז המזרחנים את CheY, כך שריכוז החלבון המזורחן הולך ויורד. כתוצאה מכך משנה החיידק את כיוון תנועתו בתכיפות נמוכה יותר ומגיע מהר יותר אל מקור המזון.
אפיון וניתוח רשתות איתות זירחוניות מחייב מדידות כמותיות של שיעור החלבון המזורחן לדרגותיו השונות, למשל בעזרת ספקטרומטר מסות. הענף במדעי החלבונות (פרוטאומיקה) האמון על מדידות אלה נקרא "זרחלבונות" (פוספופרוטאומיקה). באחד המחקרים נמצא למשל כי גורם הגדילה EGF משפיע על הזרחון של למעלה מששת אלפים אתרי זרחון שונים.
זרחון חלבונים > אתרי זרחון חלבוניים

מעריכים כי בכל תא חי קיימים אלפי אתרי זרחון, בהתאם לאומדן הבא:
קיימים אלפי סוגים שונים של חלבונים בכל סוג תא נתון.
מעריכים כי בין עשירית למחצית מסוגי החלבונים עוברים זרחון כזה או אחר.
חלבון העובר זרחון מכיל לרוב מספר אתרי זרחון נבדלים.
כדי להבין באיזה "מצב" נמצא התא ברגע נתון, יש למדוד את "מצב הזרחון" של חלבוניו. לדוגמה, האנזים AKT1 נעשה פעיל כשחומצת האמינו מס' 473 לאורך השרשרת הפפטידית המרכיבה אותו, סרין-473 (S473), עוברת זרחון. ניתן להיעזר בנוגדנים ייעודיים הנקשרים לאנזים בזיקה שונה לפי מצב הזרחון שלו. כיום זמינים מאות נוגדנים הבררניים למצב הזרחון של חלבונים שונים. לנוגדנים אלה חשיבות מרכזית הן במחקר בסיסי והן באבחון קליני.
זרחון חלבונים > היסטוריה

בשנת 1906 זיהה הביוכימאי היהודי פובוס לוין קבוצת זרחה בחלבון ויטלוגנין (Vitellogenin). בשנת 1933 מצאו לוין ופריץ ליפמן שייר סרין מזורחן באותו חלבון. זרחון אנזימטי של חלבונים תואר לראשונה רק בשנת 1954 על ידי ג'ורג' ברנט ויוג'ין קנדי.
זרחון מולקולות אחרות

המולקולה ATP, המשמשת "מטבע אנרגיה" בכל היצורים החיים, אינה אלא מולקולת ADP מזורחנת. לשם הפקת ATP, ליצירת אנרגיה הזמינה לתהליכים שונים בתא, יש אפוא לזרחן מולקולת ADP. קיימות בתאים שתי גישות לתהליך זה. הראשונה, בה קבוצת הזרחה מועברת ישירות מחומר ביניים הנושא אותה אל מולקולת ה-ADP, לקבלת ATP, מכונה זרחון ברמת המצע (סובטרט). שני תהליכים שונים נעזרים בגישה זו לביצוע זרחון :
תהליך הגליקוליזה בפלזמת התא, בו מוסרת קבוצת הזרחה משתי מולקולות ATP, לשחרור האנרגיה הדרושה לפירוק מולקולת גלוקוז, שבתורו מאפשר זרחון 4 מולקולות ADP.
מעגל קרבס באברוני המיטוכונדריה.
הגישה האחרת מכונה זרחון חמצוני. תהליך זה מבוצע ברובו על ידי מכלול חלבוני בשם ATP סינתטאז, הטובל בקרום הפנימי של המיטוכונדריון. ה-ATP סינתטאז מצרף קבוצות זרחה חופשיות למולקולות ADP, על בסיס האנרגיה הפוטנציאלית המנוצלת במעבר פרוטונים (יוני מימן) דרכו. ניתן לדמות מכלול זה לתחנת כוח הידרואלקטרית הממירה מפלי ריכוזים, השקולים לפי משוואת נרנסט להפרש פוטנציאל חשמלי, לאנרגיה כימית. משאבות פרוטונים הן שיוצרות את מפלי ריכוזי הפרוטונים, כך שלפי אותו דימוי מפיק המכלול "מטבעות אנרגיה" מאנרגיה שאובה. שלבים אלה הם תכליתו של תהליך הנשימה התאית וחלקם חיוניים לתפקוד בכל התאים. תהליך דומה לזרחון החמצוני הוא זרחון באור (Photophosphorylation). התהליך מתרחש בכלורופלסט בצמחים (ובאצות מסוימות) כחלק מתהליך הפוטוסינתזה ובו אור השמש משמש מקור אנרגיה לזרחון מולקולות ADP, גם כן תוך פעפוע יוני מימן דרך מכלול ה-ATP סינתטאז.
זרחון פחמימות הוא בדרך כלל השלב הראשון בפירוקן. הזרחון מונע מהפחמימות לחזור על עקבותיהן דרך הנשא החלבוני המוביל אותן אל תוך התא, וכך מבטיח שפירוק הפחמימות יושלם בתא והפחמימות לא תצאנה אל מחוץ לו.
ראו גם

מיתול
הערות שוליים

↑  זִרְחוּן במילון ביולוגיה כללית (תשס"ט), 2009, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  אורי אלון, An Introduction to Systems Biology: Design Principles of Biological Circuits, 2006 ISBN 9781584886426
↑  
Burnett G. & Kennedy E.P.,The enzymatic phosphorylation of proteins, J Biol Chem. 1954 Dec;211(2):969-80
↑  
Peter Dimroth, Christoph von Ballmoos, and T Meier, Catalytic and mechanical cycles in F-ATP synthases: Fourth in the Cycles Review Series, EMBO Rep. 2006 March; 7(3): 276–282. PMID 16607397 (Free Access)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543642405171  BnF: cb12114502v (data)  GND: 4174459-7  LCCN: sh85101132
תאוריית קיום-השתייכות-צמיחה

תאוריית קיום-השתייכות-צמיחה (ERG) היא תאוריה פסיכואנליטית שפותחה על ידי הפסיכולוג האמריקני קלייטון אלדרפר (Clayton Alderfer). תאוריה זו היא למעשה ניסוח מחדש של תאוריית הצרכים של אברהם מאסלו.
על פי תאוריה זו, מחולקים הצרכים לשלוש חטיבות, ולא לחמש כפי שהציע מאסלו. בדומה לתאוריה של מאסלו, סיפוק רמת צרכים אחת מהווה קידום של האדם לניסיון לספק את רמת הצרכים הגבוהה יותר, אך אלדרפר מזהה גם תהליך הפוך.
על פי התאוריה החדשה, קיים גם תהליך תסכול, אשר נובע מחוסר האפשרות להגשים רמת צרכים מסוימת. תסכול זה מביא את האדם לסגת לניסיון לספק רמת צרכים נמוכה יותר.
בתאוריה זו, מדובר אפוא לא ב"היררכיית אישיות", אלא בשלוש קבוצות של צרכים הפועלות בצורה שונה. בדומה להרצברג, אך מזווית אחרת, מבקר אלדרפר גם את הקשר הישיר, שמניח מאסלו בין הדחף לסיפוק צורך לבין הנעה. כגורמי הנעה, שלוש קבוצות אלה של צרכים לא פועלות בצורה היררכית מובהקת. סיפוק הצרכים אינו נעשה בסדר ההיררכי שמציגה תאוריית הצרכים, אלא ייתכן שאדם יעסוק במקביל בסיפוק צרכים מקבוצות צרכים שונות.
קבוצות הצרכים על-פי אלדרפר הם

צורכי קיום פיזיים (Existence Needs) - צרכים פיזיולוגיים וצורכי ביטחון.
צורכי השתייכות (Relatedness) - צורך באישור חברתי.
צורכי צמיחה (Growth) - הצורך בפיתוח הכישרונות האישיים אשר מהווים יתרון יחסי אל מול פרטים אחרים.
תאוריה זו מכונה ERG על שם ראשי התיבות של שלוש קטגוריות הצרכים.
ראו גם

תאוריית הצרכים של מקללנד
טיפול זוגי

ערך זה עוסק בסוג טיפול נפשי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
טיפול זוגי הוא תחום טיפול נפשי המתייחס לחשיבות הגבוהה של מערכות יחסים בחייו של האדם. מטרת הטיפול הזוגי היא לשפר מערכות יחסים רומנטיות ולפתור קונפליקטים בין אישיים.
היסטוריה

ייעוץ נישואין מקורו בגרמניה בשנות העשרים כחלק מתנועת האיגניקה. המכונים הראשונים לייעוץ נישואין בארצות הברית החלו בשנות ה-30 של המאה ה-20, בין השאר כתגובה למרכזי הייעוץ הרפואיים לנישואין לטיהור גזעי בגרמניה. הוא קודם על ידי איגניקאים אמריקאים בולטים כמו פול פופנו, שניהל את המכון האמריקאי ליחסי משפחה עד 1976, ורוברט לאטו דיקינסון, ועל ידי תומכי מניעת הריון כמו אברהם והאנה סטון, שכתבו מדריך נישואין בשנת 1935 והיו מעורבים בהורות מתוכננת. מייסדות אחרות בארצות הברית כוללות את לנה לוין ומרגרט סנגר.
רק בשנות ה-50 החלו מטפלים לטפל בבעיות פסיכולוגיות בהקשר של המשפחה. ייעוץ זוגי כשירות דיסקרטי ומקצועי הוא אפוא תופעה חדשה. עד סוף המאה ה-20, עבודת הייעוץ למערכות יחסים מולאה באופן לא רשמי על ידי חברים קרובים, בני משפחה או מנהיגים דתיים מקומיים. פסיכיאטרים, פסיכולוגים, יועצים ועובדים סוציאליים עסקו לאורך ההיסטוריה בעיקר בבעיות פסיכולוגיות אינדיבידואליות במסגרת רפואית ופסיכואנליטית.
עם המודרניזציה או ההתמערבות הגוברת בחלקים רבים של העולם והמעבר המתמיד לעבר משפחות גרעיניות מבודדות, המגמה היא לכיוון יועצי יחסים מיומנים ומוסמכים או מטפלים זוגיים.
תחום הטיפול הזוגי בישראל מתפתח. בשנת 1977 נוסדה האגודה הישראלית לטיפול במשפחה ובזוגיות, שמטרתה לקדם ולפתח את תחום הטיפול הזוגי והמשפחתי. בין חלוצי הטיפול הזוגי בישראל ניתן למצוא את זאב סגל, סינטיה כראל ויעל גירון.
סוגי טיפול בסיסיים

ישנן מספר גישות לטיפול זוגי.
סוגי טיפול בסיסיים > טיפול פסיכודינמי

טיפול זוגי פסיכודינאמי הוא יישום של התיאוריה הפסיכודינמית. הוא שואב מניסיונו של המטפל בהתמודדות אל מול מערכות יחסים, בין אם בטיפול באינדיבידואל, בקבוצה או במשפחה. המטפל הזוגי הפסיכודינאמי נחשף למנגנוני ההגנה והחרדות של בני הזוג. הגרסה הבולטת ביותר של הטיפול הדינאמי בבני הזוג היא תחת גישת יחסי האובייקט, המבוססת על ההעברה והעברה נגדית כמנגנונים בסיסיים. תחת גישה זו נמצאת התיאוריה של מלאני קליין, הדוגלת בכך שאנשים משליכים חלקים מעצמם אל אחרים. חלקים אלו הם אספקטים אישיותיים של האדם שהוא עצמו לא מסוגל להתמודד איתם. המטפל מפרש את הבסיס הרגשי של הקשר. טיפול זוגי בגישת יחסי האובייקט מאפשר למטפלים פסיכודינאמיים להבין את תהליך החשיבה הלא מודע של בני הזוג ולספק החזקה והכלה רגשיים אשר יטיבו עם בני הזוג.
סוגי טיפול בסיסיים > טיפול קוגניטיבי התנהגותי

טיפול CBT זוגי, או CBCT הוא טיפול אשר פעמים רבות מיושם כגישה טיפולית קצרה, עם טווח של כ-20 פגישות שבועיות, אם כי המטפל יכול להוסיף מועדי פגישה במקרה הצורך, כך שמשך הטיפול עשוי להשתנות בהתאם לחומרת הבעיות התפקודיות. בטיפול מסוג זה המטפל ובני הזוג מציבים מטרות הן ברמת ה"מיקרו", למשל קביעת דייט לילי שבועי לבני הזוג, והן ברמת ה"מאקרו" למשל, העלאת רמת האינטימיות הכוללת של בני הזוג.
בין 2 ל-3 המפגשים הראשונים בטיפול מוקדשים להערכה. המטרות העיקריות של ההערכה בטיפול זה הן:
לזהות את החששות שהובילו את בני הזוג לפנות לטיפול.
להבהיר מאפיינים של הפרט, בני הזוג והסביבה שבתורם משפיעים על דאגותיהם.
לקבוע האם טיפול זה אכן מתאים לטיפול בחששות אלו.
המטפל קובע את רמת המוטיבציה של כל אחד מבני הזוג להמשיך את הקשר. אם בני הזוג מחליטים שטיפול משותף אינו יעיל, תיתכן תוכנית חלופית כגון טיפול פרטני לאחד מבני הזוג או לשניהם.
סוגי טיפול בסיסיים > טיפול ממוקד רגש

טיפול ממוקד רגש לזוגות (EFCT) מבוסס על תאוריית ההיקשרות ומשתמש ברגש כמטרה וכסוכן של שינוי. רגשות מחיים את העבר בדפוסי אינטראקציה נוקשים, היוצרים ומשקפים מצבים רגשיים סופגים. גישה זו פותחה על ידי סו ג'ונסון, והיא מתבססת על כך שזוגות נמצאים באיזשהו מעגל שלילי, בו בני הזוג נוטים לריב שוב ושוב. הגישה דוגלת בכל ששימוש במנגנון הגנה של אחד מבני הזוג מפעיל את מנגנוני ההגנה של האדם השני, לכן יש ליצור מרחב בטוח בו בני הזוג יוכלו להביע את רגשותיהם ללא שיפוטיות ובצורה כנה ואמיתית. מטרת הטיפול היא לסייע לזוגות להבנות מחדש את ההיבטים השונים במערכת היחסים שלהם בכדי להעצים את ההתקשרות הבטוחה בקשר.
מחקר בטיפול הזוגי

הגישה הנחקרת ביותר לטיפול זוגי היא טיפול זוגי התנהגותי. זהו טיפול מבוסס היטב למחלוקת בחיי הנישואין. צורת טיפול זו התפתחה למה שמכונה כיום טיפול זוגי התנהגותי אינטגרטיבי. נראה כי טיפול זוגי התנהגותי אינטגרטיבי יעיל עבור 69% מהזוגות בטיפול, בעוד שהמודל המסורתי היה יעיל עבור 50-60% מהזוגות. במעקב של חמש שנים, רמת האושר מהנישואין של 134 זוגות שהשתתפו בטיפול זוגי התנהגותי אינטגרטיבי או בטיפול זוגי מסורתי הראה כי 14% ממערכות היחסים נותרו ללא שינוי, 38% התדרדרו ו-48% השתפרו או התאוששו לחלוטין.
טיפול זוגי פסיכודינמי יעיל בהפחתת מצוקה זוגית נלווית ומצוקה פסיכולוגית מתחילת הטיפול ועד סופו. טיפול זה משמש כהתערבות יעילה למצוקה אישית וזוגית כמו כל טיפול זוגי אחר.
במחקר שנערך על טיפולי EFCT, נמצא כי התערבות זו שיפרה את שביעות הרצון של המטופלים מנישואיהם, בנוסף, לאחר מעקב לאורך זמן נמצא כי השיפור נותר יציב.
במטא-אנליזה שנערכה בכדי לבחון את יעילות הטיפול הזוגי, נמצא כי לטיפול זה ישנן השפעות משמעותיות על תחומי מפתח, הכוללות תקשורת, אינטימיות רגשית והתנהגות זוגית. בנוסף, לטיפול יש השפעה רבה על שביעות רצון כללית מהזוגיות.
מטופלים הומוסקסואליים ובי-סקסואליים

תיאוריות פסיכולוגיות שונות ממלאות תפקיד חשוב בקביעת מידת יעילותו של ייעוץ זוגי, במיוחד כאשר מדובר בלקוחות הומוסקסואלים וביסקסואלים. חלק מהמומחים מתייחסים לטיפול קוגניטיבי התנהגותי ככלי המועדף להתערבות, בעוד שרבים מסתמכים על טיפול קבלה ומחויבות או טיפול קוגניטיבי אנליטי. רוב סוגיות היחסים מתחלקות באופן שווה בין זוגות ללא קשר לנטייה מינית, אך לקוחות להט"בים נאלצים להתמודד גם עם הטרונורמטיביות, הומופוביה, ביפוביה ואפליה חברתית-תרבותית ומשפטית. לעיתים קרובות, לזוגות חד מיניים אין מודלים רבים לחיקוי של מערכות יחסים מוצלחות כמו לזוגות מאותו המין. בתחומי שיפוט רבים, זוגות להט"בים מסורים המעוניינים במשפחה אינם מקבלים גישה לרבייה בסיוע, אימוץ ואומנה, כך שהם נותרים חשוכי ילדים, מרגישים דחויים וחריגים. ייתכנו בעיות עם סוציאליזציה של תפקידים מגדריים שאינן משפיעות על זוגות מהמין השני.
בשל השינויים הרבים ביחס למגוון הרחב של הזוגיות, ניסוחים והנחיות לטיפול יהיו חייבים להתעדכן תחת פריזמה חדשה. כיום כמעט כל הגישות התאורטיות לטיפול זוגי מתייחסות גם לזוגות חד מיניים, וכן רובן אף כוללות את העולם הרחב יותר של מיניות במערכות יחסים רומנטיות. הרחבת קהל היעד של הטיפול הזוגי חשפה הנחות תלויות תרבות והובילה להתקדמות בפיתוח והעברת המודלים המרכזיים של הטיפול הזוגי. התקדמות התחום מתבטאת גם בעובדה שהמונח "ייעוץ נישואין" הוחלף ב"טיפול זוגי", כדי לכלול אנשים שאינם נשואים או כאלה המקיימים יחסים חד-מיניים.
טיפול זוגי בקהילת מתמודדי נפש

ישנן אוכלוסיות מסוימות שעבורן יש למצוא דרך להתאים את הטיפול הזוגי בכדי שייטיב איתן ככל הניתן. על כן יש לנסות למצוא דרך להתאים את הטיפול הזוגי לקהילת מתמודדי הנפש. מחקרים תיעדו את יעילותן של התערבויות זוגיות למגוון רחב של הפרעות רגשיות והתנהגותיות, הכוללות התמכרות לאלכוהול ושימוש בחומרים, הפרעות מצב רוח, סכיזופרניה והפרעת דחק פוסט טראומטית.
טיפול זוגי בקהילת מתמודדי נפש > התמכרות לאלכוהול ושימוש בחומרים

הפרעות מסוג זה הן ההפרעות השכיחות ביותר באוכלוסייה. טיפול זוגי התנהגותי בהפרעות אלו שואף לשנות דפוסי אינטראקציות משפחתיות וחברתיות בכדי לייצר מרחב משפחתי יציב יותר לפקחות, כמו גם שיפור התקשורת והעצמת פעילויות חיוביות. במחקר שנערך בקרב אנשים עם התמכרות לאלכוהול נמצא כי טיפול זוגי התנהגותי שיפר את מערכות היחסים של המשתתפים ובנוסף הפחית את כמות צריכת האלכוהול שלהם.
טיפול זוגי בקהילת מתמודדי נפש > הפרעות מצב רוח

ניסויים קליניים הראו כי התערבויות זוגיות התנהגותיות לדיכאון המדגישות חילופי התנהגות, מיומנויות תקשורת ופתרון בעיות, והתערבויות קוגניטיביות יעילות בהקלה על תסמיני דיכאון כאשר הן ניתנות לזוגות במצוקה זוגית עם בן זוג מדוכא. יתר על כן, בהשוואה לטיפולים פרטניים, לטיפול התנהגותי זוגי יש יתרון מצטבר של שיפור שביעות הרצון הכוללת ממערכות יחסים. טיפול זוגי משותף המשלב מרכיבים של פסיכותרפיה בינאישית לדיכאון שמטרתו לסייע לאנשים מדוכאים להבין טוב יותר ולנהל משא ומתן על היחסים הבין-אישיים שלהם הוכח כיעיל בטיפול בדיכאון. במחקר נוסף בקרב מאובחנים בדיכאון נמצאו השפעות חיוביות מובהקות של טיפול זוגי מוכוון שיתוף ביחס להבעת רגש. בפרט, נמצא כי טיפול זה הפחית את כמות הביקורת המופנית מבני זוג כלפי בני זוגם המדוכאים.
טיפול זוגי בקהילת מתמודדי נפש > סכיזופרניה

היבט שנפגע בצורה החמורה ביותר בניהול מערכת יחסים בריאה בהפרעה זו הוא היבט המיניות. במחקר שנערך בקרב אנשים הלוקים בסכיזופרניה נמצא כי למערכות היחסים הזוגיות יש משמעות רבה עבורם, שכן הן מייצגות תמיכה ושגרה בריאה. במחקר זה נמצא כי בני הזוג של הסכיזופרן חוו קושי בהבעת סובלנות כלפי בני זוגם, כמו גם סטיגמטיזציה. בנוסף, הם תיארו את מערכות היחסים שלהם כנטולות מיניות, וקרובות יותר ליחסים בין אחים או חברים קרובים, זאת כיוון שלרוב לא היו יחסי מין במערכות יחסים אלו.
טיפול זוגי בקהילת מתמודדי נפש > הפרעת דחק פוסט טראומטית

המוקד של טיפול ממוקד רגש הוא ליצור ביטחון בהתקשרות במערכות יחסים רומנטיות על ידי הגברת הביטחון הרגשי וההיענות, אשר מתאים היטב לסיוע לחיילים משוחררים עם PTSD ובני זוגם להתמודד עם הרגשות המצערים הטבועים בחוויות הקשורות למלחמה במהלך פריסה ושילוב מחדש עם המשפחה. ייתכן שבאמצעות טיפול זה, חיילים משוחררים שיפרו את יכולתם להתמודד עם הסימפטומים שלהם בהקשר של מערכת היחסים הזוגית שלהם ולא הפחתה בתדירות ובעוצמת הסימפטומים כשלעצמם.
ראו גם

זוגיות
נישואים
סקסולוגיה
טיפול ממוקד רגש
טיפול משפחתי
ו' בחשוון

ו' בחשוון הוא היום השישי בחודש השני 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישי בחודש השמיני 
למניין החודשים מניסן. ו' בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו".
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בו' חשוון היא פרשת לך לך, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת נח אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.
חגים ומועדים

תענית ציבור קהילתית בקהילת הנאו, לזכר הניסיון לכיבוש העיר בידי נפוליאון בשנת ה'תקע"ד[דרוש מקור]
יום זיכרון לשואה בחסידות סלונים
אירועים

ד'תתקכ"ו – הגעתו של הרמב"ם לירושלים, ותפילתו ב"בית הגדול והקדוש". הרמב"ם קבע יום זה ליום שמחה עבורו.
ה'תשכ"ו – פרס נובל לספרות הוענק לסופר שמואל יוסף עגנון ולמשוררת נלי זק"ש
נולדו

ה'תצ"ד – הרב רפאל חיים יצחק קריגל, רב ושד"ר מחברון, מהראשונים שביקרו במושבות שהפכו מאוחר יותר לארצות הברית
ה'תק"ע – רבי ישראל מסלנט, מייסד תנועת המוסר (נפטר כ"ה בשבט ה'תרמ"ג)
ה'תרע"ז – מאיר בץ - מפקד בפלמ"ח, מהנדס, ממפתחי הנגב וממתכנני תעלת הימים
ה'תר"ץ – אימרה קרטס, סופר הונגרי-יהודי, זוכה פרס נובל לספרות
ה'תרצ"ו – ישראל גוריון, זמר ומלחין ישראלי
ה'תשי"ב – הרב ישראל יוסף הנדל, חבר בבית דין רבני חב"ד, רב קהילת חב"ד במגדל העמק ומשגיח ראשי בישיבת תומכי תמימים בעיר
ה'תשי"ג – אורית נוקד, פוליטיקאית ישראלית ושרת החקלאות לשעבר
ה'תשכ"ז – ששון חדד, קצין צה"ל בדרגת תת־אלוף
נפטרו

ה'תס"א – רבי יהודה החסיד השני, מנהיגה של קבוצת עולים אשכנזים לירושלים (נולד ב-ה'ת"כ)
ה'תש"ב – הרב יהודה ליב דון יחיא, רב, חסיד חב"ד, תלמיד ישיבת וולוז'ין ומרבני תנועת המזרחי
ה'תש"ד – רבי שלמה דוד יהושע וינברג מסלונים, האדמו"ר הרביעי בשושלת סלונים, נרצח על ידי הנאצים בחיסול מחנה הריכוז קולדיצ'בו (נולד ב-ה'תרע"ד)
ה'תש"ז – הרב שלמה סדובסקי, מראשוני תלמידי ישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש, רב ברוצ'סטר, מחוז מונרו במדינת ניו יורק
ה'תשמ"ט – רבי יחיאל מנחם זינגר, מייסד חסידות אלכסנדר-ארצות הברית (נולד ב-ה'תרע"ט)
ה'תשע"ז – לאונרד כהן, זמר יהודי-קנדי (נולד ב-ה'תרצ"ה)
ה' בחשוון – ז' בחשוון
חשוון
הערות שוליים

↑  כ-71.4% (בדיוק: 5 שביעיות) מכלל השנים.
↑  כ-28.6% (בדיוק: 2 שביעיות) מכלל השנים.
↑  מרדכי מאיר, "הילולת האדמו״ר שהפכה ליום זיכרון לשואה אצל חסידי סלונים", המעין, טבת תשס"ח, עמודים 65–67.
בנות כמוני לא בוכות

"בנות כמוני לא בוכות" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית נועה קירל. השיר יצא לאור ב-10 באפריל 2024, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.
רקע

לאחר שהוציאה לאור את גרסת המנון "התקווה" בשילוב עם "Unicorn - Hope Version" – "Unicorn", ב-4 באפריל 2024, הכריזה קירל בפני עוקביה ברשת החברתית טיקטוק כי ביום הולדתה ב-10 באפריל היא תוציא סינגל חדש, וחשפה את שמו. לאחר מכן, חשפה קירל חלק מהשיר שבו נשמע את סימן ההיכר "נועה קילה". ב-8 באפריל, נחשפה עטיפת הסינגל, שבה רואים אותה מזילה דמעה. באתר מאקו ציינו כי עטיפת הסינגל של קירל דומה לזו של עטיפת האלבום של הזמרת הקולומביאנית שאקירה, Las Mujeres Ya No Lloran שיצא במרץ 2024 ובו רואים את שאקירה מזילה דמעות.
קירל עצמה הקדישה את השיר "לכל הנשים המדהימות שהראו בשנה האחרונה ללא ספק כמה חוזק ועוצמה יש להן".