stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיקה (טיל)

| --- | --- |

 מידע בסיסי
 ייעוד:  טיל אוויר-אוויר
 ארץ ייצור:  צרפת צרפת
 יצרן:  MBDA
 שימוש ראשון:  1996 - MICA RF   2000 - MICA IR
 תקופת השירות:  1996–הווה (כ־28 שנים) 
 משתמשים:  הכוחות המזוינים של צרפת 
 פלטפורמת שיגור:  מטוסי קרב מיראז' 2000, דאסו ראפאל, F-16   מערכות קרקעיות וימיות
 גרסאות:  MICA RF, MICA IR
 מאפיינים כלליים
 הנעה:  מנוע דלק מוצק SNPE
 משקל:  112 ק"ג
 ממדים
 אורך:  3.1 מטר
 קוטר:  16 ס"מ
 מוטת כנפיים:  32 ס"מ
 ביצועים
 מהירות:  4 מאך
 טווח:  עד 80 ק"מ
 גובה טיסה:  עד 11 ק"מ
 ראש קרב והנחיה
 ראש קרבי:  12 ק"ג חומר נפץ מרסק
 מרעום:  מכ"ם קרבה והקשה משולב
 הנחיה:  ביות חום תת אדום - MICA IR   ביות מכ"ם אקטיבי - MICA RF
 
ה-מיקה (בצרפתית: MICA, ראשי התיבות של: Missile d’interception et de combat aérien, תרגום: טיל יירוט וקרבות אוויר), הוא טיל נ"מ שגר ושכח לטווח קצר-בינוני, המתאים כנגד מטרות מגוונות, בכל מזג-אוויר. הטיל מיוצר על ידי חברת MBDA. הטיל מיועד לשימוש הן מפלטפורמות אוויריות (מטוסי קרב) והן מפלטפורמות קרקעיות או ימיות בעלות יכולת שיגור אנכית של הטיל. הטיל הוא בעל יכולת ניהוג וקטורי.
הטיל פותח משנת 1982 והלאה על ידי חברת MATRA. הניסויים הראשונים נעשו בשנת 1991, והטיל נכנס לשירות לראשונה בשנת 1996 במטוסי מיראז' 2000 ודאסו ראפאל. הטיל מהווה תחליף לטילי סופר 530 (יירוט) וטילי מג'יק II (קרבות אוויר). אפשר לשגר 2 טילים במרווחי זמן של 2 שניות.
תיאור

הטיל מיוצר ב-2 גרסאות: MICA RF בעל ביות המבוסס על מכ"ם אקטיבי ו-MICA IR בעל ביות הדמאתי תת-אדום (IIR). שתי הגרסאות מתוכננות לזהות אמצעי הטעיה כמו מוץ ונורים. יחידת שליטה לניהוג וקטורי המחוברת למנוע הטיל מגדילה את יכולת הזמישות שלו. לטיל יכולת להינעל על מטרה לאחר השיגור (LOAL). כאשר הטיל מותקן על גבי מטוס הראפאל, ה-MICA IR מסוגל לשלוח תמונת תת-אדום למערכת עיבוד המידע המרכזית, ובכך להוות סנסור נוסף.
המיקה יכול לשמש כטיל קרקע אוויר לטווח קצר כמו במערכת ה-VL MICA SHORAD.
דגמים

MICA RF
MICA IR
VL MICA RF
VL MICA IR
מפעילים

איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות
הודו הודו
יוון יוון
טאיוואן טאיוואן
מרוקו מרוקו
עומאן עומאן
צרפת צרפת
קטר (מדינה) קטר
ראו גם

AIM-132 אסראם
AIM-9X
דרבי (טיל)
איריס-טי
מיקה אמונסן

| --- | --- |
 פרופיל ב-IMDb
 
מיקה אמונסן (באנגלית: Mika Amonsen) הוא מוזיקאי ושחקן קנדי.
ביוגרפיה

מיקה אמונסן גדל בעיירה קטנה מחוץ לטורונטו. הוריו תומכים מאוד באמנויות ועודדו אותו לעסוק במוזיקה בגיל צעיר. אמו רקדנית ואביו, חובב רוקנרול. בגיל שלוש עשרה החל לנגן בגיטרה חשמלית וניגן בלהקת רוק מקומית. הלהקה שלו המשיכה להקליט אלבום של עשר רצועות, לנגן באולמות מקומיים גדולים וחיממה הופעות למוזיקאים קנדיים ידועי שם בהם קים מיטשל. לאחר שסיים את התיכון החל ללמוד באוניברסיטה. בזמן לימודיו החל להקדיש יותר זמן לאהבתו לקולנוע. לאחר שסיים את השנה הראשונה שלו בחינוך העל-תיכוני הוא החל להשתתף בשיעורי משחק בטורונטו.
קריירה

זמן קצר לאחר שחתם בסוכנות לוהק שני התפקידים הראשונים בטלוויזיה, תפקיד אורח בסדרת הטלוויזיה השורד המיועד ותפקיד בפרק בסדרה, Suits שהפרק בו הוא מופיע שודר שנה לאחר מכן. באותה שנה שיחק בסרט "Porcupine Lake" ובסרט הטלוויזיה "Christmas Encore".
בשנת 2019 שיחק בפרק בסדרת הטלוויזיה "ויין" והתארח בפרק בסדרת האימה "סלאשר". באותה שנה שיחק בפרק בסדרת הטלוויזיה המכשפה הטובה, ובתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה "הדסון ורקס".
בשנת 2021 שיחק בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה הרפובליקה של שרה. באותה שנה שיחק בסרט הטלוויזיה "The Danger Next Door". באותה שנה שיחק בסדרת המתח, "Murdoch Mysteries". באותה שנה שיחק בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה "Ezra". בשנת 2022 לוהק לתפקיד בסרט האימה חג ההודיה, שביים איליי רות'. בנובמבר 2023 לוהק אמונסן לתפקיד ראשי בסרט "Fresh Meat".
פילמוגרפיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Porcupine Lake | ניק | סרט באורך מלא |
| 2017 | השורד המיועד | חייל | פרק אחד |
| 2017 | Christmas Encore | בריידי | סרט טלוויזיה |
| 2018 | Suits | דרייק ג'ונסון | פרק אחד |
| 2019 | ויין | לוק | פרק אחד |
| 2019 | סלאשר | ג'וק | פרק אחד |
| 2019 | המכשפה הטובה | ג'ייקוב | פרק אחד |
| 2019 | Impulse | קית' | פרק אחד |
| 2019 | הקרב על מידוויי | חייל |  |
| 2019 | הדסון ורקס | אדלר קאלן | תפקיד חוזר |
| 2019 | Dare Me | גרגורי | פרק אחד |
| 2021 | הרפובליקה של שרה | האנטר טרמבל | תפקיד חוזר |
| 2021 | The Danger Next Door | נער | סרט טלוויזיה |
| 2022 | Murdoch Mysteries | דונובן | פרק אחד |
| 2022 | ר'יצר | השוטר ריבידו | פרק אחד |
| 2022 | עזרא | נתנ'יאל וולטון | תפקיד חוזר |
| 2023 | The Spencer Sisters | ניק | פרק אחד |
| 2023 | חג ההודיה | לוני | סרט באורך מלא |
| טרם פורסם | Fresh Meat | מרקוס | תפקיד ראשי, סרט באורך מלא |
הערות שוליים

↑  Mika Amonsen | Actor, IMDb (באנגלית אמריקאית)
1 2 3  Georgia Makitalo, Lifetime's 'Danger Next Door' Is Classic LMN Thriller, TV Shows Ace, ‏2022-03-28 (באנגלית אמריקאית)
1 2  Solving Cases by the Book. CTV Original Series THE SPENCER SISTERS Premieres Feb. 10 on CTV - Bell Media, Bell Media, ‏13 בינואר 2023
↑  Ruslan Burak, Thanksgiving Movie: Release Date, Cast, and Plot Revealed – Eli Roth’s Highly Anticipated Adaptation of the Grindhouse Trailer, HaberTusba, ‏12 בספטמבר 2023
↑  Jeremy Kay2023-11-02T17:51:00+00:00, Raven Banner boards AFM sales rights to ‘Fresh Meat’ (exclusive), Screen (באנגלית)
מיתוג מקומות

הלוגו המפורסם של העיר ניו יורק "אני אוהב את ניו יורק".
מיתוג מקומות (לעיתים שיווק מקומות או קידום מקומות) הוא תחום בתקשורת שיווקית העוסק במיתוג ערים ואזורים באמצעות טכניקות מיתוג ואסטרטגיות שיווק אחרות שמיושמות על הפיתוח הכלכלי, הפוליטי והתרבותי של ערים, אזורים ומדינות. בניגוד למיתוג של מוצרים ושירותים, מיתוג מקומות הוא רב-ממדי יותר באופיו, שכן מקום הוא מטבעו מעוגן בהיסטוריה, תרבות ומערכת אקולוגית. תת-תחומים של מיתוג מקומות הם מיתוג לאומי, מיתוג אזור ומיתוג עיר (הידוע גם כמיתוג עירוני).
מיתוג מקומות זוכה לחשיבות גוברת בחברה הפוסט-תעשייתית בקרב מדינות מתפתחות ועם התפתחותה של הגלובליזציה. לפיכך, מיתוג מקומות קשור לתפיסה שמקומות מתחרים במקומות אחרים על אנשים, משאבים ועסקים, וכתוצאה מכך, מקומות שונים משווקים את עצמם.
באקדמיה

המחקר האקדמי של שיווק מקומות ראה עלייה ניכרת בשנים האחרונות.
מיתוג מקום הוא גישה בינתחומית שניתן להתמקד בה כתחום בסוציולוגיה (כולל סוציולוגיה עירונית, קרימינולוגיה וסוציולוגיה תרבותית), מדעי המדינה, אנתרופולוגיה תרבותית, לימודי תרבות, לימודי תקשורת, שיווק, יחסים בינלאומיים ועוד. מיתוג מקומות נלמד בין היתר בבתי ספר לתקשורת.
השפעות הגלובליזציה

אחד העקרונות של מיתוג מקום הוא שהתחרות על תשומת לב רלוונטית לישויות גאופוליטיות בדומה לסחורות ושירותים מסחריים. מדינות וערים מתחרות על הכנסות מתיירות, עסקים ולעיתים גם מס. גם בתוך ערים קיימת תחרות עזה בין מרכזי ערים עירוניים מול אזורים פרבריים; קמעונאים גדולים לעומת עסקים מקומיים; מרכזי קניות לעומת מרכז העיר המסורתי. התומכים במיתוג מקומות טוענים כי סביבה תחרותית מוגברת זו חשובה למקומות, לא משנה גודלם או הרכבם, כדי לבדל את עצמם בבירור ולהעביר מדוע הם אופציות רלוונטיות ומוערכות.
תהליכים

מיתוג מקום הוא תהליך המורכב ממספר מהלכי משנה. בשונה ממיתוג של מוצרים, שירותים, חברות או אנשים, מיתוג מקום, ובפרט מיתוג אומה ועיר, הוא תהליך מורכב, בין היתר בשל המגוון הרב של בעלי העניין בתהליך.
באמצעות ערוצי תקשורת העשויים לכלול פרסומות בטלוויזיה ועד מאמצי שיווק באינטרנט, מועברת התדמית הנגזרת של מותג של מקום. תקשורת זו מכוונת לשוק יעד ספציפי.
מיתוג עיר/עירוני

מיתוג עיר (או מיתוג עירוני) מתייחס לכל הפעילויות שנעשות כדי להפוך עיר ממיקום ליעד. לעיתים מבלבלים בין מיתוג עיר לשיווק עירוני. המושגים נבדלים בעובדה ששיווק משתמש ברצונות ובצרכים של הצרכנים כעיקרון המנחה את פעילותו של ארגון, בעוד שבמקרה של מיתוג חזון נבחר, המשימה והזהות ממלאים תפקיד זה.
מיתוג עיר יוצר מותג אחד עבור העיר, ומרחיב אותו למגוון האפשרויות שהיא מציעה. מנקודת מבטו של הצרכן, המיתוג יוצר תמונה ייחודית של העיר. מיתוג עיר מסייע בהסרת הצורך להציג תמונת מקרה של העיר עבור כל אחת מההצעות שלה ללקוחות.
מותג עיר הוא הבטחת הערך שלו. מיתוג טוב עשוי לסייע בהפיכת ערים לנחשקות, כשם שמיתוג רע עלול להפוך ערים לבלתי רצויות. דוגמאות לערים ממותגות היטב הן ניו יורק, סן פרנסיסקו ופריז. מותגי העיר המצליחים שיווקו את ההיסטוריה, איכות המקום, אורח החיים, התרבות, הגיוון שלהם, ויצרו באופן יזום שותפויות שיתופיות בין העירייה והממשלה על מנת לשפר את התשתית שלהן. לא פחות חשוב הוא תפקיד המיצוב בתהליך המיתוג, כלומר יצירת מקום מובחן בשוק עבור העיר.
מיתוג עיר/עירוני > דוגמאות לקמפיינים של מיתוג עירוני

לירושלים יש מותג עיר ברור כעיר קדושה. עיר הקודש כוללת אתרים קדושים רבים ומשמעותיים כמו הכותל המערבי, כנסיית הקבר, קבר הגן והר הבית. מחקר שהוזמן על ידי מועצת המחקר השוודית מעלה שירושלים עשויה להיות אחד ממותגי העיר הוותיקים ביותר, שעברה קמפיינים למיתוג אורגני במשך מאות שנים. עלייה לרגל, המקבילה הדתית לתיירות, היא חלק מההיסטוריה של ירושלים במשך אלפי שנים.
לאס וגאס משמשת את רשות הכנסים והמבקרים של לאס וגאס כמותג לשיווק עמק לאס וגאס, כולל הסטריפ של לאס וגאס, לאס וגאס, הנדרסון, צפון לאס וגאס וחלקים ממחוז קלארק. העיר גם מיתגה את עצמה כ"עיר החטאים ".
דוגמאות נוספות למותגים עירוניים כוללות:
אמסטרדם – "אנחנו אמסטרדם"
אבו גוש – "בירת החומוס העולמית"
ניו יורק – "אני אוהב את ניו יורק"
פריז – "עיר האורות"
סיאטל – "עיר האמרלד"
עמק הסיליקון – "בירת טכנולוגיה"
ראו גם

שיווק עירוני
לקריאה נוספת

David A. Aaker, Building Strong Brands, Free Press, 1996, ISBN 978-0-02-900151-6. (באנגלית)
Simon Anholt, Definitions of place branding – Working towards a resolution, Place Branding and Public Diplomacy 6, 2010-02-01, עמ' 1–10 doi: 10.1057/pb.2010.3
Mihalis Kavaratzis, Cities and their brands: Lessons from corporate branding, Place Branding and Public Diplomacy 5, 2009-02-01, עמ' 26–37 doi: 10.1057/pb.2008.3
Nicolas Papadopoulos, Place branding: Evolution, meaning and implications, Place Branding 1, 2004-11-01, עמ' 36–49 doi: 10.1057/palgrave.pb.5990003
Florian Kaefer, An Insider's Guide to Place Branding: Shaping the Identity and Reputation of Cities, Regions and Countries, Springer Nature, 2021-03-29, ISBN 978-3-030-67144-0. (באנגלית)
Bill Baker, Destination Branding for Small Cities: The Essentials for Successful Place Branding, Destination Branding Book, 2007, ISBN 978-0-9797076-0-5. (באנגלית)
Pantea Foroudi, Chiara Mauri, Charles Dennis, T. C. Melewar, Place Branding: Connecting Tourist Experiences to Places, Routledge, 2020-02-06, ISBN 978-1-317-08064-0. (באנגלית)
הערות שוליים

↑  Kemp, Elyria; Childers, Carla Y.; Williams, Kim H. (2012). "Place branding: creating self-brand connections and brand advocacy". Journal of Product & Brand Management. Emerald. 21 (7): 508–515. doi:10.1108/10610421211276259. ISSN 1061-0421 – via Emerald Insight.
1 2  Kapferer, Jean-Noël. 2013. "Paris as a Brand". Pp. 184–89 in City Branding: Theory and Cases, edited by K. Dinnie. New York: Palgrave Macmillan.
↑  "City branding: a state-of-the-art review of the research domain", produced by Andrea Lucarelli and Per-Olof Berg, Journal of Place Management and Development, Vol. 4 Iss: 1, pp.9 - 27, 2011
↑  Cleave, Evan, and Godwin Arku. 2015. "Community Branding and Brand Images in Ontario, Canada". Place Branding and Public Diplomacy 11(1):65–82.
↑  "Understanding Sustainable Cities: Competing Urban Futures", written by Simon Guy & Simon Marvin, University of Newcastle, European Urban and Regional Studies 6(3) 1999
↑  Competitive Advantage of Nations, written by Michael E. Porter, Harvard University Business School, Free Press 1998
↑  "Competitive Identity", written by Simon Anholt, Palgrave Macmillan 2006
↑  Bookman, Sonia, and Andrew Woolford. 2013. "Policing (by) the Urban Brand: Defining Order in Winnipeg's Exchange District.” Social and Cultural Geography 14(3):300–317.
↑  "Brand Management bij EURIB: Van korte opleiding tot geaccrediteerde Master!".
↑  "Archived copy" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-11 בנובמבר 2011. נבדק ב-2012-02-20. {{cite web}}:  (עזרה);  (עזרה)
↑  Metti, Michael Sebastian (2011-06-01). "Jerusalem - the most powerful brand in history" (PDF). Stockholm University School of Business. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2020-01-26. נבדק ב-1 ביולי 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Spillman, Benjamin (2009-04-15). "LVCVA: What works here, stays here". Las Vegas Review-Journal. נבדק ב-15 באפריל 2009. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Dean, Kayla. 2018. "Why Las Vegas Is Called Sin City." Neighborhoods.com: https://www.neighborhoods.com/blog/why-las-vegas-is-called-sin-city
↑  Bendel, Peggy R. 2013. "Branding New York City – The Saga of 'I Love New York'.” Pp. 179–83 in City Branding: Theory and Cases, edited by K. Dinnie. New York: Palgrave Macmillan.
קו הרקיע של טורונטו, אונטריו, כולל מגדל CN.
אינדקס הערים העולמי
בית האופרה של סידני במהלך סידני Vivid (2013), פסטיבל שנתי של אור, מוזיקה ורעיונות.
גלגל הענק המפורסם של אנגליה לונדון איי.
מדרון יפו

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  30 באפריל 2010 
 אדריכל:  ברוידא-מעוז אדריכלות נוף
 נתונים ומידות
 שטח:  200 דונם
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:   תל אביב-יפו
 קואורדינטות:  32°02′44″N 34°44′45″E﻿ / ﻿32.04555556°N 34.74583333°E﻿ / 32.04555556; 34.74583333
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מדרון יפו(למפת גוש דן רגילה) מדרון יפו(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מדרון יפו(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מדרון יפו  he מדרון יפוhe מדרון יפומפת  דרום __ תל אביב (in English: Tel Aviv) ויפו (in English: Jaffa) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) מדרום: __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park), __ חולון (in English: Holon), __ בת ים (in English: Bat Yam) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
יפו ובת ים מהאוויר - מדרון יפו הוא השטח החשוף שלחוף הים במרכז התמונה
תרשים המיזם
המראה ממדרון יפו צפונה לעבר נמל יפו ויפו העתיקה
המראה לכיוון דרום לעבר חוף גבעת עלייה ובת ים
אחת משדרות הרוחב בפארק: מימין מגדל המים בשכונת עג'מי ומשמאל המינרה של מסגד עג'מי
טיילת החוף בפארק מדרון יפו (09/2009)
מדרון יפו הוא פארק חופי המוקם לאורך חופי הים של שכונת עג'מי ביפו, והמשתרע בין נמל יפו בצפון וחוף גבעת עלייה מדרום. שטחו של הפארק הוא 200 דונם, אורכו מצפון לדרום הוא כקילומטר, ורוחבו ממזרח למערב מגיע ל-300 מטרים לכל היותר. גובהו המרבי של הפארק הוא 15 מטר מעל פני הים. ביצוע המיזם החל בחודש דצמבר 2005 ועיקר העבודות הסתיימו בשנת 2008. השלמת הפארק הייתה אמורה להסתיים בשנת 2009, אך שתילת דשא במקום התעכבו בשל הבצורת ובשל איסור מכוח החוק שנקבע בגינה בתקנות. משנמצא פתרון לבעיית ההשקיה חודשו העבודות במאי 2009, נשתל דשא והוצבו מתקני משחקים וספסלי תצפית. הפארק נחנך לבסוף ב-30 באפריל 2010. פרויקט הקמת פארק המדרון היה יוזמה של ראש העיר רון חולדאי, ותוכנן על ידי משרד "ברוידא-מעוז אדריכלות נוף". על הביצוע הופקד אגף שפ"ע באמצעות החברה העירונית "עזרה וביצרון", ועלותו הגיעה ל-60 מיליון ש"ח.
היסטוריה

רוב השטח עליו משתרע הפארק שימש החל מסוף שנת 1969 ובמשך שנים רבות, כאתר לסילוק פסולת בניין, דבר שהביא לייבוש רצועת הים. פעולות אלו הביאו למחאה ציבורית ולהתערבות בג"ץ, ובשנת 1988 סגרה עיריית תל אביב את אתר הפסולת וחדלה מלעשות בו שימוש. עם זאת, פעילות שפיכת פסולת המשיכה להתקיים במקום באופן בלתי חוקי. בשנת 2003 שפך צה"ל חומר ייצוב נוסף במקום ומיקם עליו סוללה של טילי פטריוט. המקום היה למוקד מפגע סביבתי, וניתק את חוף הים מהאזור המיושב שבעורפו. במקום התחוללו שריפות ומפולות של ערימות פסולת אשר גלשו לים, והוא היה גם למוקד של פעילות עבריינית ושולית אחרת. בתכנון הפארק החופי, עמדה העירייה בקשר, באמצעות המישלמה ליפו, עם כ-300 מתושבי האזור ועם ארגונים שונים הפועלים בעיר, ובהם עמותת "יפו יפת-ימים", שבטי צופים, פעילים בשכונות היהודיות ומנהיגים ונציגים של הקהילה הערבית בעיר.
עקרונות תכנוניים

הפארק מתוכנן כך ש"ישיב" את חוף הים לעיר ולתושבים. לשם כך סולקה מהמקום פסולת בהיקף של 1,275,000 טון שהועברה למחזור, וחלק מגבעות הזבל שוטחו או הונמכו, במטרה לאפשר קו ראייה בין העיר לים, וכן כדי להתאים את השטח לגישה. מיון הפסולת התבצע במקום וחלק ממנה עובד ושימש בהקמת הפארק. בפארק שלוש כיפות המאפשרות תצפית, ועל האמצעית הוקם אמפיתיאטרון שקוע. שבילים להולכי רגל נסללו לאורכו של הפארק (מצפון-לדרום) ולרוחבו (ממזרח-למערב), וטיילת הוקמה בין השטח הירוק לאזור החוף החולי. שביל אופניים נסלל בסמוך לגבולו המזרחי של האתר, מקום בו הוא גובל בשכונת עג'מי. בצפונו של הפארק הוקם אזור לפעילות ספורט ונופש ונסלל מגרש חניה. עוד הושם דגש על תכנון הצמחייה וההצללה במקום.
סמוך לחוף הים נסללה טיילת הליכה המשתרעת מנמל יפו עד חוף גבעת עלייה. הפארק נחנך רשמית ב-30 באפריל 2010.
על פי בדיקת מבקר המדינה, עיריית תל אביב - יפו הקימה את הפארק מבלי שהדבר יאושר בוועדה המחוזית לתכנון ולבניה תל אביב ומבלי לתאם את העבודות כנדרש עם בעל הקרקע, מינהל מקרקעי ישראל. על פי המבקר, הדבר הוביל למספר כשלים תכנוניים, כגון העדר שירותים סניטריים בפארק ופתרונות תחבורה וחניה לוקים בחסר בסביבתו.
הערות שוליים

↑  ynet, כך "התייבש" פרויקט הפארק החדש
↑  יואב זיתון, מהפך: "החירייה" של יפו הפכה לפארק, באתר ynet, 29 באפריל 2010
↑  מגרש פסולת חדש ביפו, למרחב, 1 באוקטובר 1969
↑  מסע אחר, יפו החצר האחורית
↑  מבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2008 - עיריית תל אביב-יפו: פיתוח מתחמים עירוניים (עמוד 643 בדו"ח).
מלקולם דה שאזאל

| --- | --- |

 לידה:  12 בספטמבר 1902 Vacoas-Phoenix, מאוריציוס 
 פטירה:  1 באוקטובר 1981 (בגיל 79) Curepipe, מאוריציוס 
 מדינה:  צרפת 
 שפות היצירה:  צרפתית 
 
מלקולם דה שאזאל (בצרפתית: Malcolm de Chazal;‏ 12 בספטמבר 1902 – 1 באוקטובר 1981), סופר וצייר בן האי מאוריציוס.
ביוגרפיה

נולד בעיר ואקוס שבאי מאוריציוס למשפחה צרפתית ותיקה. בהיותו בן שש עשרה נשלח לארצות הברית כדי ללמוד הנדסה ולמד שש שנים באוניברסיטת המדינה של לואיזיאנה. ב-1925, עם סיום לימודיו, ביקר באי קובה ובילה את זמנו בצרפת. ב-1926 שב לאי מולדתו, שבו בילה את כל חייו. שם עבד כאגרונום במטעי סוכר ומאוחר יותר עבד במשרד התקשורת.
ב-1935 פרסם מאמרים בכלכלה מדינית. ב-1940 החל לפרסם במאוריציוס סדרה של שישה ספרים בשם "הרהורים". ב-1945 יצא לאור הספר השביעי בסדרה זו בשם "רגשות פלסטיים" שבו נכללו אמרות ומימרות רבות, וב-1947 הופיע הכרך השני של ספר זה. כרך זה, שיצא לאור בהוצאת גלימאר בפריז, הביא לפרסומו של דה שאזאל בצרפת. ב-1949 פרסם את ספרו "חיים מסוננים" ובו סדרת מאמרים על הרעיונות שהגה בספרו "רגשות פלסטיים".
ב-1950, על פי הצעתו של הצייר ז'ורז' בראק, דה שאזאל החל לצייר. הוא התרכז בציור נופו של האי מאוריציוס, שאותו צייר בסגנון של אמנות פרימיטיבית בהשפעת סגנונו של ז'ורז' בראק. ב-1951 פרסם את הספר "פטרוסמוק" שבו תיאר את השפעתם הרוחנית של מראות הטבע של האי. ב-1957 פרש מעבודתו במשרד התקשורת ופרסם את ספרו "רגשות קסומים". אם כי סגנונו היה דומה לזה של אנדרה ברטון, דה שאזאל סירב להזדהות עם תנועת הסוריאליזם שברטון היה אחד ממייסדיה.
כל ספריו של דה שאזאל נכתבו בלשון הצרפתית. הספר "רגשות פלסטיים" תורגם לאנגלית על ידי אירווינג וייס ב-2005.
מספור

מספור הוא התהליך של התאמת מספרים ייחודיים לעצמים בקבוצה נתונה.
כתיבת המספור נעשית בדרך כלל בספרות הודיות-ערביות המקובלות בכתיבת מספרים, אך לעיתים משמשות לכך ספרות רומיות, ובקרב דוברי עברית משמשות לכך לעיתים ספרות עבריות (למשל במספור השנים בלוח העברי).
מספור עוקב

שיטת מספור פשוטה ונפוצה היא מתן מספרים עוקבים החל מ-1. דוגמאות:
מספור עמודים בספר.
מספור סעיפיו של חוק חדש.
מספר או"ם: מספר בן ארבע ספרות לציון חומרים מסוכנים בעת הובלתם.
קביעת מספרי ברזל.
מקובל פחות מספור המתחיל מ-0 (Zero-based numbering). במספור איברים של מערך יש שפות תכנות המתחילות את המספור מ-1, ואחרות המתחילות את המספור מ-0.
לסימון מסמכים במספור עוקב, לשם הבחנה ביניהם או לשם ציון סדר קבלתם, ניתן להשתמש בנומרטור – מכשיר שמציג מספר, וכל לחיצה עליו מקדמת למספר העוקב.
בתרמודינמיקה נוסחו חוקים שקיבלו את השמות החוק הראשון של התרמודינמיקה, החוק השני של התרמודינמיקה והחוק השלישי של התרמודינמיקה. כאשר לאחר מכן נוסח חוק שנחשב לבסיסי יותר משלושה אלה, הוא קיבל את השם חוק האפס של התרמודינמיקה.
המאמינים באמונה הטפלה שהמספר 13 מביא מזל רע נוהגים לדלג על מספר זה בעת מספור עוקב.
מספור לפי תבנית

כאשר המספור נעשה לפי תבנית מסוימת, הוא אינו נעשה במספרים עוקבים. דוגמאות:
מספר זהות בישראל כולל ספרת ביקורת, ולכן מספרי זהות אינם עוקבים. מספר הזהות אמור להיות חסר משמעות, כלומר לא להסגיר מידע כלשהו על בעליו של מספר זה. בעת הקביעה הראשונית של מספר הזהות לתושבי המדינה נוצר קשר בין המספר ובין המקום שבו נפקד האדם, כתוצאה של תהליך הפקידה. מקרה נוסף קרה כאשר בהחלטה מינהלית נקבע שלילדים שאומצו בחו"ל יינתן מספר זהות המתחיל בספרה ידועה. החלטה זו גרמה לנזק רב, משום שספרה זו חשפה מידע על הילד שבדרך כלל נהוג להצניעו. כאשר התברר הנזק בוטלה התקלה, וסדרת מספרים זו ניתנה גם לילדים לא מאומצים, כדי להביא לביטול משמעותה.
לוחית רישוי לרכב בישראל ניתנים לפי תבנית (המשתנה מפעם לפעם) ואינם עוקבים.
תבניות מספור נפוצות:
מספר טלפון: מורכב מקידומת טלפון בינלאומית, אזור חיוג ומספר מזהה בתוך אזור החיוג.
מספר חשבון בנק: מורכב בישראל משלושה רכיבים: מספר בנק (שתי ספרות), מספר סניף (שלוש ספרות) ומספר חשבון בסניף (עד תשע ספרות).
מיקוד: מספר מזהה של בניין את קבוצת בניינים לשם משלוח דואר. בישראל המיקוד הוא בן שבע ספרות.
מספור כבישי ישראל: כבישים ארציים ראשיים מקבלים מספר בן ספרה אחת, כבישים בין-עירוניים מקבלים מספר בן שתי ספרות, כבישים אזוריים מקבלים מספר בן שלוש ספרות וכבישים מקומיים מקבלים מספר בן ארבע ספרות.
מסת"ב (ראשי תיבות של "מספר ספר תקני בינלאומי"): מספר מזהה למהדורה של ספר.
מספר CAS: מספור, שניתן על ידי שירות התקצירים בכימיה, של כל חומר שתואר בספרות המקצועית.
מספר E: מספר בן שלוש או ארבע ספרות (החל מ-100) לסימון תוספי מזון. במספר בן שלוש ספרות, ספרת המאות מציינת את התחום הראשי אליו משתייך תוסף מזון זה. הספרה 1, למשל, מציינת צבע מאכל, הספרה 2 מציינת חומר משמר וכו'.
תאריך בלוח שנה מורכב בדרך כלל משלושה רכיבים של מספור עוקב: שנה, חודש, יום בחודש. בלוח הגרגוריאני השלשה היא: ספירת הנוצרים, מספר בטווח 1–12, מספר בטווח 1–31. בלוח העברי השלשה היא: מניין השנים בלוח העברי, שם החודש, מספר בטווח 1–30 (בדרך כלל בספרות עבריות).
גרסאות של תוכנה נהוג למספר ברמות אחדות (גרסה ראשית, תת-גרסה, תת-תת-גרסה וכו'). במסגרת גישה זו, מספרה של אחת מכרסאות הדפדפן גוגל כרום הוא 85.0.4183.102. מדען המחשב דונלד קנות' ממספר את הגרסאות של תוכנת Metafont כך שילכו ויתקרבו ל-e: גרסה 2, גרסה 2.7, גרסה 2.71, וכו'. נכון ל-2020, הגרסה היציבה האחרונה (מתאריך 2014-01-07) היא 2.7182818.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4135657-3 
שלט אזהרה להובלת כלור – מספר או"ם 1017
מספרו של הכביש האזורי העובר דרך רחובות, נס ציונה, ראשון לציון וערים נוספות
מיילס או'בריאן

| --- | --- |

מיילס או'בריאן, מתוך "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9"
 תוכנית טלוויזיה:  "מסע בין כוכבים: הדור הבא" "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9"
 הופעה ראשונה:  פרק הפיילוט של "TNG"
 הופעה אחרונה:  פרק סיום הסדרה של "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9"
 מספר הופעות:  51 פרקים ב-"TNG" 172 פרקים ב-"DS9"
 יוצרים:  ג'ין רודנברי 
 גילום הדמות:  קולם מיני
 מידע
 כינויים:  צ'יף
 תאריך לידה:  ספטמבר, 2328
 גזע:  אנושי
 מין:  זכר
 מקצוע:  מהנדס
 שיוך:  צי הכוכבים
 אזרחות:  פדרציית הכוכבים המאוחדת
 דמויות קשורות
 משפחה:  אשתו קייקו או'בריאן בתו הבכורה מולי או'בריאן בנו קיראיושי או'בריאן
 חברים:  ג'וליאן באשיר
 
מיילס אדוארד או'בריאן (באנגלית: Miles Edward O'Brien), בגילומו של קולם מיני, הוא דמות בדיונית ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים". או'בריאן, יליד אירלנד, הופיע כדמות חוזרת בסדרת "מסע בין כוכבים: הדור הבא" (TNG) וכדמות קבועה בסדרה "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9" (DS9).
ליהוק

לדבריו של קולם מיני, בתחילה או'בריאן "פשוט היה שם, לא באמת התבסס כדמות, וכך זה המשיך לזמן מה". בפרק "Encounter at Farpoint" - הפיילוט של TNG - הוא נראה כמפעיל הקשר על גשר פיקוד הקרב של האנטרפרייז, אולם לדמותו לא היה שם. הוא הופיע כדמות חוזרת בעוד ועוד מפרקי הסדרה, ורק בפרק "Family" של העונה הרביעית קיבלה דמותו שם פרטי. עם זאת, מצא חן בעיני מיני הסידור, על פיו הוא נשכר לעבודה על בסיס של פרק אחד, בכל פעם מחדש, והוא אף היסס לחתום על חוזה לתפקיד לדמות קבועה ב-DS9, לכשהוצע לו. יחד עם וורף, או'בריאן הוא אחת משתי הדמויות העיקריות אשר עברו מ-TNG ל-DS9.