stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוד בר-גל
המחקר המדעי > קורט לוין ורעיונותיו

אבי הפסיכולוגיה החברתית קורט לוין הוא מנושאי המחקר המרכזיים של בר-גל. קורט לוין היה המדען שרעיונותיו ושיטותיו סללו את הדרך התאורטית למחקריו של בר-גל בפסיכולוגיה החברתית מאז ראשית דרכו באקדמיה.
מלבד עריכה מדעית של כתביו בעברית חשף בר-גל את הקשרים והמגעים שהיו בין ראשי האוניברסיטה העברית וקורט לוין, בעיקר של יהודה מאגנס, ממייסדי האוניברסיטה העברית. המגעים ביניהם היו עוד לפני שלוין עזב את ברלין ועבר לארצות הברית, בעקבות עליית הנאצים לשלטון ב-1933 .
באותה תקופה קורט לוין כבר היה פסיכולוג מוכר, והאוניברסיטה העברית הציעה לו בשנת 1934 מינוי אקדמי כמקים המכון לפסיכולוגיה. לוין ביקר בארץ ישראל ביולי 1934, והציג את תוכנית המכון לפסיכולוגיה שלדעתו צריך לקום בירושלים. בר-גל מראה כי לוין השקיע רבות בתכנון בניית המכון בירושלים, בעיקר מנקודת מבטו כפסיכולוג חברתי, שהתבונן במציאות האנושית והחברתית ששררה בארץ ישראל באותן שנים.
בשנים 1934-5 האוניברסיטה נתקלה בקשיים לגייס כספים להקמת המכון ולתפעולו. באותה תקופה, למרות המינוי שקיבל בירושלים, לוין כבר היה ממוקם אקדמית באוניברסיטת קורנל בארצות הברית. בהתכתבות בין לוין והאוניברסיטה מסתבר כי לצד נימוקים אקדמיים ארגוניים, גם השכר שהציעה לו האוניברסיטה העברית היה כרבע השכר שקיבל כבר בארצות הברית. כך, ממכלול סיבות דחה לוין את בואו לירושלים ובשנת 1937 האוניברסיטה העברית הפסיקה את המגעים איתו, ולמעשה פיטרה אותו מהמינוי שקיבל.
העיסוק של בר-גל בקורט לוין לא הצטמצם רק במישור ההיסטורי של קשריו עם האוניברסיטה העברית והקמת המכון לפסיכולוגיה. הוא יישם את רעיונותיו של לוין במחקרים נוספים. כך לדוגמה שילב את רעיונותיו של לוין בנושא של תמורות בתפיסות חברתיות בקבוצות שונות. על פי לוין אין די בהרצאות על תמורות, להביא לשינויים בין קבוצתיים. לשם כך, יש צורך בשינוי התפיסה העצמית של היחיד ושינוי התפיסה של הסיטואציה החברתית. רק אז האדם יכול לשנות עמדותיו שלא על פי סטראוטיפים המקובלים או תפיסות מוטעות .
בהפצת תורתו של לוין הרחיב בר-גל לא רק על התרומות התאורטיות אלא גם הבליט את הגישות המתודולוגיות המיוחדות, כגון שיטות ״מחקר פעולה״. והוא מציג את העקרונות שקבע לוין למחקר הפעולה, בהם לימוד שיטתי ולעיתים ביצוע ניסוי של בעיה חברתית; תהליך מעגלי של איסוף נתונים; מתן משוב של תוצאות ההתערבות למעורבים במחקר; הכללה של שאלות הערכים; שיקולי מאבק כוחות; מתן דגש על גיוס והכשרה של סוכני שינוי, פיתוחם ותמיכה בהם.
בר-גל מעלה את הטענה כי המושג ״מחקר פעולה״ נגזר מתוך מקורות ברקע האישי והאינטלקטואלי של קורט לוין – ניסיון חייו כבן מיעוט יהודי, תאוריית השדה שלו ומחויבותו העמוקה לעקרונות האידאולוגיה הדמוקרטית ולצורך בשינוי חברתי.
המחקר המדעי > זיגמונד פרויד

דמותו של זיגמונד פרויד עניינה את בר-גל, והוא כתב עליה מספר פעמים בעיתון "הארץ" מהיבטים שונים. אחד מהם היא חליפת המכתבים בין אלברט איינשטיין לפרויד בעקבות שאלתו של הראשון ״האם יש דרך לשחרר את בני האדם מפורענות המלחמה?". בתשובתו של פרויד הוא מנתח את האגרסיביות האנושית ואת הסיבות למלחמה.
פרויד מביע את דעתו "כמי שאינו נדרש להציע הצעות מעשיות אלא על דרך העיון הפסיכולוגי שמתוכו ניתן להידרש לבעיות מניעת המלחמה". במסה זו משלב פרויד ניתוח היסטורי על כובשים ומלחמות במהלך ההיסטוריה, בהצביעו על תוצאותיהן ההרסניות. הוא סוקר בקצרה את מניעיו של האדם היחיד המשתף פעולה עם האינטרסים של מנהיגים וכובשים בשמשו אמצעי ומכשיר במלחמה זו. מניעיו של היחיד, לדעתו של פרויד מקורם ביולוגי, והתוקפנות היא אמצעי לכיבוש ולהישרדות בעולם. בהשפעות ציוויליזציה וחינוך הולמות אפשר לעדן את יצר התוקפנות וההרס למטרות יצירת נכסי תרבות ואמנות, סדרי חיים, דרכי ממשל וסדר מדינתי.
מאמרו של בר-גל בעיתון "הארץ" הפך ברבות הימים לאסופה מחקרית שהוא היה בין עורכיה ודנה במשמעויות חליפת המכתבים בין שני אישים האלה.
פרסומים נבחרים

בר-גל, ד. 1984, עבודה סוציאלית בעולם העבודה, הוצאת אקדמון, ירושלים
שמיד, ה. ובר-גל, ד. 1988, מוטיבים בתאוריה ובמחקר מנהיגות – יישומים לניהול שירותי אנוש, חברה ורווחה, כרך ט׳ 185-197
בר-גל, ד. (עורך) 1989 קורט לוין, יישוב קונפליקטים ומאמרים בתורת השדה, הוצאת כתר, ירושלים
בר-גל, ד. (עורך) 1994, מפגש בין מחקר לפרקטיקה: התערבות מקצועית בקרב עולי חבר העמים, ביה״ס לעבודה סוציאלית, האוניברסיטה העברית, ירושלים.
בר ח. ובר-גל ד. 1995, לחיות עם הקונפליקט, מכון ירושלים לחקר ישראל, פרסום מספר 64, ירושלים.
ברק, ד. ובר-גל, ד. 2002, ניתוח שדה כוחות – כלי להחדרת שינויים בארגוני שירות, חברה ורווחה, כרך כ״ב, 7-33
בר-גל, ד. 2012, "מלחמה למה?" פסיכואקטואליה, רבעון הסתדרות הפסיכולוגים בישראל, גיליון אפריל עמ' 38-42
אשכנזי, ע., בר-גל, ד. ורולניק, ע. (עורכים). איינשטיין ופרויד והמלחמה הבאה: בעקבות חליפת המכתבים "למה מלחמה". ירושלים: כרמל (2018)
Bargal, D. & Schmid, H. (Eds.). (1992). Organizational change and development in the human services. New York: The Haworth Press.
Mor-Barak, M., & Bargal, D. (Eds.). (2000). Social services in the work place: Repositioning social work in the new millennium. New York: Haworth Press.
Bargal, D., Gold, M. & Lewin, M. (Eds.). (1992). Kurt Lewin and field theory [Special issue]. Journal of Social Issues, 48(2).
Burnes, B., & Bargal, D. (Eds.) (2017). Special issue: Kurt Lewin: 70 Years on. Journal of Change Management, 17(2 (.
Bargal, D. (1982). Obsolescence and renewal in the career of social workers. Contemporary Social Work Education, 5(1), 32‑42.
Bargal, D., & Schmid, H. (1989). Recent themes in theory and research on leadership and their implications for management of the human services. Administration in Social Work, 13(3/4), 37‑54.
Bargal, D. (1993). An international perspective on the development of social work in the workplace. In P. Kurzman & S. Akabas (Eds.), Occupational social work: Strategic responses to changing workplace and workforce (ch. 20). Silver Spring: NASW.
Bargal, D. (2000). The manager as leader. In R. Patti (Ed.), Handbook of social welfare management (pp. 303-319). Beverly Hills, CA: Sage.
Bargal, D. (2003). Emotions, the workplace and the human services: A review essay. Administration in Social Work, 27(3), 107-113.
Bargal, D. (2006). Kurt Lewin’s theory of social change: Its application to conflict management workshops for Arab and Jewish youth. In J. Trempala, A. Pipitone, & B. Raven (Eds.), Lewinian psychology: Proceedings of the international conference on Kurt Lewin’s contribution to contemporary psychology, September 10-12, 2004, Bydgoszcz-Mogilno, Poland (pp. 170-190). Bydgoszcz: Kazimierz Wielki University Press.
הערות שוליים

↑  רשימת מקורות ותקצירי פרסומים של פרופ' דוד בר-גל, ראו מאגר המידע במדעי החברה והחינוך, מכון הנרייטה סאלד, ירושלים.
↑  בר-גל ד., שינויים בערכים חברתיים של סטודנטיות לעבודה סוציאלית ולפסיכולוגיה, חברה ורווחה 1, 1978, עמ' 3-15
↑  בר-גל דוד, עבודה סוציאלית בעולם העבודה, ירושלים: אקדמון, 1984
↑  .Bargal, D, Social values in social work: A developmental model., Sociology and Social Welfare, 8 1, 1981, עמ' 45-61
1 2  דוד בר-גל, מאבקו של ארוס ביריבו בן האלמוות, באתר הארץ, 12 בפברואר 2003
↑  .Shamir, B., & Bargal, D, Domains of work and methods of work of occupational welfare officers: An exploratory study of an emerging role., Journal of Social Work Research, 3/4 5, 1983, עמ' 51‑70
↑  בר-גל, ד. וגוטרמן נ. 1966, תפישת שביעות רצון אפקטיביות השירות ושחיקה בקרב עובדים סוציאליים בישראל. חברה ורווחה, כרך ט״ז, עמ׳ 541-565 )
↑  Bargal, D., & Peled, T., A practical theory for optimal intergroup initiated encounters: the Arab Jewish case., in E. Stivers & S. Wheelan (Eds.), The Lewin legacy: Field theory in current practice, Berlin: Springer Verlag, 1986, עמ' pp. 213-220).
1 2  בר ח. ובר-גל ד. 1995, לחיות עם הקונפליקט, מכון ירושלים לחקר ישראל, מספר 64, 311 עמודים. הספר זכה בפרס על שם פרופ׳ יהודה אמיר באוניברסיטת בר-אילן, עמ 33
↑  שמיר, ה., בר-גל, ד., מחקרי תפקוד מנהלים: ממצאים, ניתוח והשתמעויות לארגוני שירות, חברה ורווחה ט, 1988, עמ' 197-183
↑  Bargal, D., & Schmid, H., Recent themes in theory and research on leadership and their implications for management of the human services., Administration in Social Work, 13 3/4, 1989, עמ' 37‑54
↑  Bargal, D. & Schmid, H. (Eds.). :, Organizational change and development in the human services., New York: The Haworth Press, 1992
↑  בר-גל ד.(עורך), קורט לוין, יישוב קונפליקטים ותאורית השדה, ירושלים: הוצאת כתר, 1989
↑  בר-גל ד. 2017, ״הפסיכולוגיה החברתית שלא הייתה: קורט לוין והאוניברסיטה העברית״, תולדות אוניברסיטה העברית ברושלים, כרך א׳ עמ׳ 627-645
↑  בר-גל, ד., קורט לוין ומקורות אישיים, אינטלקטואליים ותאורטיים של פארדיגמת מחקר הפעולה, דפים 71, 2019, עמ' 7-20
↑  אשכנזי, ע., בר-גל, ד. ורולניק, ע. (עורכים), איינשטיין ופרויד והמלחמה הבאה: בעקבות חליפת המכתבים "למה מלחמה"., ירושלים: הוצאת כרמל, 2018;
אריאל אוקסהורן, "איינשטיין ופרויד והמלחמה הבאה": מלחמת הרעיונות, באתר ישראל היום;
ופרויד והמלחמה הבאה - יום עיון, באתר "בטיפולנט"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258093205171  GND: 124223656  ISNI: 0000 0003 8205 6157  LCCN: nr91035852  VIAF: 262955754   WorldCat (עם VIAF): 262955754
ט"ו בשבט

ערך זה עוסק ביום בלוח העברי. אם התכוונתם לראש השנה לאילנות שחל ביום זה, ראו .
ט"ו בשבט הוא היום החמישה עשר בחודש החמישי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום החמישה עשר בחודש האחד עשר 
למניין החודשים מניסן.
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ו שבט היא ברוב השנים פרשת יתרו. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת בשלח.
יושב ראש הכנסת יוסף שפרינצק נואם בישיבה הראשונה של האספה המכוננת בט"ו בשבט ה'תש"ט
חגים ומועדים

ראש השנה לאילן (לפי בית הלל שנפסקה ההלכה כמותם)
סוף עונת עיקר החורף ותחילת עונת הקור החלש
אירועים היסטוריים

ה'תרמ"ד – חידוש הנטיעות בארץ ישראל
ה'תרנ"ח – אמיל זולא עומד למשפט בגין מאמרו "אני מאשים"
ה'תר"ע – חג הנטיעות הראשון של בתי הספר בתל אביב
ה'תרע"ג – חג הנטיעות הראשון של בתי הספר בירושלים
ה'ת"ש – נוסד המכון החקלאי ברחובות
ה'תש"ו – נוסד הקיבוץ עין הנצי"ב
ה'תש"ח נטיעת ברוש המדינה בדגניה א' ובכמה מקומות נוספים בארץ.
ה'תש"ט – החלה לכהן הכנסת הראשונה – בית הנבחרים והרשות המחוקקת של מדינת ישראל. מצוין לעיתים כ"יום הולדת לכנסת".
ה'תשט"ז – הוכרז חג העלייה של כפר עזה על ידי גרעין "מתערים"
ה'תש"ל – מלחמת ההתשה: כוח צנחנים משתלט על האי שדואן שבמפרץ סואץ
ה'תשל"א – החללית המאוישת אפולו 14 שבה לכדור הארץ לאחר שנחתה על הירח
ה'תש"ם – יום הקמת ההתנחלות הישראלית, אלון מורה
ה'תשפ"ג – רעידות האדמה בטורקיה ובסוריה
נולדו

ה'תק"ם – רבי נתן מנמירוב, תלמידו המובהק של רבי נחמן מברסלב (נפטר בה'תר"ה)
ה'תרמ"ח – הרב ירחמיאל אליהו בּוֹצ'קוֹ מייסד ישיבת עץ חיים במונטרה שבשווייץ (נפטר כ"ח בטבת ה'תשט"ז)
ה'תרצ"א – הרב הלל זקס, ראש ישיבת כנסת הגדולה, ומלפנים ראש ישיבת חברון.
ה'ת"ש – אבי לניר, טייס קרב ישראלי שנפל בשבי הסורי במלחמת יום הכיפורים (נהרג ה'תשל"ד)
ה'תש"ח – בנימין קלוגר, עיתונאי וסופר ישראלי, משמש ככתב בעיתון "המודיע".
ה'תשכ"ד – רוחמה אברהם, חברת כנסת ושרה בממשלות ישראל
נפטרו

תקפ"ט – רבי דב בער יפה רבה של אוטיאן
ה'תרי"ב – רבי נחמיה גינזבורג מדוברובנה, רב ופוסק מחסידי האדמו"ר הזקן, ובעל נכדתו
ה'תרס"ג – רבי שלמה יהושע גוטרמן מראדזימין, האדמו"ר השני בשושלת ראדזימין.
ה'תשס"ו – אילן חלימי, יהודי-צרפתי (נרצח).
י"ד בשבט – ט"ז בשבט
שבט
הערות שוליים

↑  כ-59.9% מכלל השנים.
↑  כ-40.1% מכלל השנים.
↑  יוסף זליגר, חמישה עשר בשבט וחמישה עשר באב. על פי תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ק"ו, עמוד ב'.
↑  ימים ראשונים באתר הכנסת
פירות לכבוד ראש השנה לאילנות
מועדים בין-לאומיים

מועדים בין-לאומיים, המכונים גם ימים בין-לאומיים וכן חגים בין-לאומיים, הם מועדים בעלי חשיבות בין-לאומית. מטרתם לציין את המועד ברחבי העולם, להעלות מודעות לנושא, לקדם מטרות ולגייס אנשים לפעולה. רבים מהמועדים נוסדו או הוכרו על ידי העצרת הכללית של האומות המאוחדות, המועצה הכלכלית-חברתית של האומות המאוחדות או אונסק"ו.
גופים וסוכנויות מטעם האומות המאוחדות, האחראיים לקידום הנושא, עושים זאת בשם האו"ם (UN) או אונסק"ו (UNESCO). אותן סוכנויות רשאיות לפעול מטעם האו"ם, להשתמש בסמלים שלו ולהיעזר בתשתית שלו כדי לתאם אירועים ברחבי העולם. על הסוכנות האחראית להציג דוחות המסכמים את הפעילות שהתרחשה ברחבי העולם בחסות הבין-לאומית ולתת המלצות לעתיד.
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים בתאריך קבוע > ינואר

1 בינואר – יום נחלת הכלל
4 בינואר – יום הברייל הבין-לאומי (אנ') (יום הולדתו של לואי ברייל), מוכר על ידי האו"ם
24 בינואר – יום המוקדש לחינוך, מוכר על ידי האו"ם
27 בינואר – יום הזיכרון הבין-לאומי לשואה, מוכר על ידי האו"ם
28 בינואר – יום הגנת הפרטיות
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים בתאריך קבוע > פברואר

4 בפברואר – יום הסרטן הבין-לאומי
6 בפברואר – יום אפס סובלנות כלפי השחתת איבר המין הנשי, מוכר על ידי האו"ם
9 בפברואר - יום הפיצה הבין-לאומי
11 בפברואר – היום הבין-לאומי לנשים ונערות במדע, מוכר על ידי האו"ם
13 בפברואר – יום הרדיו העולמי, מוכר על ידי האו"ם
14 בפברואר – יום האהבה
20 בפברואר – יום הצדק החברתי הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
21 בפברואר – יום שפת האם הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים בתאריך קבוע > מרץ

8 במרץ – יום האישה הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
14 במרץ – יום הפאי
20 במרץ – יום השפה הצרפתית, מוכר על ידי האו"ם
21 במרץ – היום הבין-לאומי לביעור האפליה הגזעית, מוכר על ידי האו"ם
21 במרץ – יום היערות הבין-לאומי
22 במרץ – יום המים הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
23 במרץ – יום המטאורולוגיה העולמי (אנ'), מוכר על ידי האו"ם
24 במרץ – יום המודעות הבין-לאומי לשחפת (אנ'), מוכר על ידי האו"ם
25 במרץ – יום הזיכרון הבין-לאומי לקרבנות העבדות וסחר העבדים הטרנס אטלנטי, מוכר על ידי האו"ם
26 במרץ – יום האפילפסיה הבין-לאומי
31 במרץ – יום הנראות הטרנסג'נדרית הבין-לאומי
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים בתאריך קבוע > אפריל

1 באפריל – אחד באפריל, "יום הכזבים הבין-לאומי" או "יום השוטים"
2 באפריל – יום המודעות העולמי לאוטיזם, מוכר על ידי האו"ם
2 באפריל – היום הבין-לאומי לספרי ילדים
4 באפריל – יום המודעות הבין-לאומי למוקשים ופינויים, מוכר על ידי האו"ם
7 באפריל – יום הבריאות הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
20 באפריל – יום השפה הסינית, מוכר על ידי האו"ם
21 באפריל – יום היצירה והחדשנות הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
22 באפריל – יום כדור הארץ, מוכר על ידי האו"ם
23 באפריל – יום הספר הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
23 באפריל – יום השפה האנגלית, מוכר על ידי האו"ם
23 באפריל – יום השפה הספרדית, מוכר על ידי האו"ם
25 באפריל – יום המלריה הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
26 באפריל – היום הבין-לאומי לקניין רוחני, מוכר על ידי האו"ם
28 באפריל – היום הבין-לאומי לבטיחות וגיהות בעבודה (אנ'), מוכר על ידי האו"ם
30 באפריל – יום הג'אז הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים בתאריך קבוע > מאי

1 במאי – יום הפועלים הבין-לאומי
2 במאי – יום הארי פוטר הבין-לאומי
3 במאי – יום חופש העיתונות העולמי, מוכר על ידי האו"ם
4 במאי – יום הכבאים הבין-לאומי (אנ')
4 במאי – יום מלחמת הכוכבים
5 במאי – יום המיילדות הבין-לאומי
7 במאי – יום האוננות הבין-לאומי
8–9 במאי – מועד זיכרון ופיוס לאלה שאיבדו את חייהם במלחמת העולם השנייה, מוכר על ידי האו"ם
12 במאי – יום האחות הבין-לאומי
13 במאי – יום החומוס הבין-לאומי
17 במאי – היום הבין-לאומי נגד הומופוביה
17 במאי – יום הטלקומוניקציה וחברת המידע העולמי (אנ'), מוכר על ידי האו"ם
18 במאי – יום המוזיאונים הבין-לאומי
20 במאי – יום הדבורים העולמי
21 במאי – יום הגיוון העולמי, מוכר על ידי האו"ם
22 במאי – היום הבין-לאומי למגוון ביולוגי (אנ'), מוכר על ידי האו"ם
29 במאי – היום הבין-לאומי של כוחות שמירת השלום של האו"ם, מוכר על ידי האו"ם
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים בתאריך קבוע > יוני

1 ביוני – יום הילד הבין-לאומי, יום החלב הבין-לאומי
3 ביוני – יום האופניים הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
4 ביוני – היום הבין-לאומי לילדים חפים מפשע שנפלו קורבן לתוקפנות (אנ'), מוכר על ידי האו"ם
5 ביוני – יום איכות הסביבה העולמי, מוכר על ידי האו"ם
12 ביוני – היום העולמי נגד עבודת ילדים
14 ביוני – יום תרומת הדם הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
17 ביוני – היום העולמי למאבק במידבור ובבצורת (אנ'), מוכר על ידי האו"ם
20 ביוני – יום הפליטים הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
21 ביוני – יום היוגה הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
23 ביוני – יום השירות לציבור של האומות המאוחדות, מוכר על ידי האו"ם
23 ביוני – יום האלמנות הבין-לאומי
26 ביוני – היום הבין-לאומי נגד שימוש וסחר בסמים לא חוקיים, מוכר על ידי האו"ם
26 ביוני – היום הבין-לאומי לתמיכה בקורבנות עינויים, מוכר על ידי האו"ם
30 ביוני – יום האסטרואיד, מוכר על ידי האו"ם
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים בתאריך קבוע > יולי

7 ביולי - יום השוקולד הבן לאומי
11 ביולי – יום האוכלוסייה הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
18 ביולי – יום מנדלה
24 ביולי – יום הבני דודים
30 ביולי – יום הידידות
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים בתאריך קבוע > אוגוסט

8 באוגוסט – יום החתול הבין-לאומי
9 באוגוסט – היום הבין-לאומי של הילידים בעולם (אנ'), מוכר על ידי האו"ם
12 באוגוסט – יום הנוער הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
13 באוגוסט – יום השמאליים הבין-לאומי
19 באוגוסט – היום ההומניטרי הבין-לאומי
23 באוגוסט – יום הזיכרון הבין-לאומי לסחר בעבדים ולביטולו, מוכר על ידי האו"ם
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים בתאריך קבוע > ספטמבר

4 בספטמבר – יום המלאלה, מוכר על ידי האו״ם
8 בספטמבר – יום הספרות הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
10 בספטמבר – היום העולמי למניעת התאבדויות
15 בספטמבר – יום הדמוקרטיה הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
16 בספטמבר – יום שימור שכבת האוזון, מוכר על ידי האו"ם
18 בספטמבר – יום התחבורה הציבורית הבין-לאומי[דרוש מקור]
19 בספטמבר – יום דבר כמו פיראט
21 בספטמבר – יום השלום הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
23 בספטמבר – יום הנראות הביסקסואלי
27 בספטמבר – יום התיירות העולמי (אנ')
28 בספטמבר – יום הכלבת העולמי (אנ')
30 בספטמבר – יום התרגום הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים בתאריך קבוע > אוקטובר

1 באוקטובר – יום הזקנה הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
2 באוקטובר – היום הבין-לאומי לאי-אלימות, מוכר על ידי האו"ם, מצוין ביום הולדתו של גנדי
5 באוקטובר – יום המורים העולמי, מוכר על יד האו"ם
9 באוקטובר – יום הדואר העולמי, מוכר על ידי האו"ם
10 באוקטובר – יום הגולאב ג'אמון הבין-לאומי
10 באוקטובר – יום בריאות הנפש העולמי, מוכר על ידי האו"ם
11 באוקטובר – יום הילדה הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
16 באוקטובר – יום המזון העולמי, מוכר על ידי האו"ם
17 באוקטובר – היום הבין-לאומי למיגור העוני, מוכר על ידי האו"ם
20 באוקטובר – יום הסטטיסטיקה העולמי
20 באוקטובר – יום האוסטאופורוזיס העולמי
24 באוקטובר – יום האומות המאוחדות, מוכר על ידי האו"ם
24 באוקטובר – יום המודעות לפיתוח העולמי
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים בתאריך קבוע > נובמבר

1 בנובמבר – יום הטבעונות העולמי
6 בנובמבר – היום הבין-לאומי למניעת ניצול של הסביבה במלחמה ובמאבק מזוין, מוכר על ידי האו"ם
8 בנובמבר – יום האורבניזם העולמי
14 בנובמבר – יום הסוכרת הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
16 בנובמבר – יום הסובלנות הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
17 בנובמבר – יום הסטודנטים הבין-לאומי
17 בנובמבר – יום הפג העולמי
19 בנובמבר – יום הגבר הבין-לאומי
20 בנובמבר – יום הילד הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
20 בנובמבר – יום הזיכרון הטרנסג'נדרי
21 בנובמבר – יום הטלוויזיה העולמי, מוכר על ידי האו"ם
25 בנובמבר – יום המאבק הבין-לאומי למניעת אלימות נגד נשים, מוכר על ידי האו"ם
29 בנובמבר – היום הבין-לאומי לסולידריות עם העם הפלסטיני, מוכר על ידי האו"ם
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים בתאריך קבוע > דצמבר

1 בדצמבר – יום האיידס העולמי, מוכר על ידי האו"ם
2 בדצמבר – היום הבין-לאומי לביטול העבדות, מוכר על ידי האו"ם
3 בדצמבר – היום הבין-לאומי לזכויות אנשים עם מוגבלות, מוכר על ידי האו"ם
5 בדצמבר – היום הבין-לאומי לפיתוח חברתי וכלכלי (אנ'), מוכר על ידי האו"ם
7 בדצמבר – היום הבין-לאומי לתעופה האזרחית, מוכר על ידי האו"ם
9 בדצמבר – היום הבין-לאומי למאבק בשחיתות, מוכר על ידי האו"ם
10 בדצמבר – יום זכויות האדם, מוכר על ידי האו"ם
18 בדצמבר – יום המהגר הבין-לאומי, מוכר על ידי האו"ם
20 בדצמבר – היום הבין-לאומי לסולידריות אנושית (אנ'), מוכר על ידי האו"ם
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים ללא תאריך קבוע > מרץ

יום העבודה הסוציאלית הבין-לאומי (יום שלישי השלישי של חודש מרץ)
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים ללא תאריך קבוע > מאי

יום האסתמה העולמי (יום שלישי הראשון של חודש מאי)
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים ללא תאריך קבוע > יולי

יום הקואופרטיבים הבין-לאומי (יום שבת הראשון של יולי), מוכר על ידי האו"ם
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים ללא תאריך קבוע > אוגוסט

יום הבירה הבין-לאומי (יום ו' הראשון של אוגוסט)
יום הדודים הגאים (יום א' השני של אוגוסט)
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים ללא תאריך קבוע > ספטמבר

יום הספנות (אנ') (בשבוע האחרון של ספטמבר), מוכר על ידי האו"ם
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים ללא תאריך קבוע > אוקטובר

יום בית הגידול העולמי (אנ') (יום ב' הראשון של אוקטובר)
יום החיוך העולמי (יום ו' הראשון של אוקטובר)
היום הבין-לאומי להפחתת הסיכון מאסון (יום ד' השני של אוקטובר)
רשימת מועדים בין-לאומיים > ימים ללא תאריך קבוע > נובמבר

יום הזיכרון העולמי לקורבנות תאונות הדרכים (אנ') (יום א' השלישי של נובמבר)
רשימת מועדים בין-לאומיים > שנים

1957/1958 – השנה הגאופיזית הבין-לאומית
2009 – שנת האסטרונומיה הבין-לאומית
2014 – שנת הקריסטלוגרפיה הבין-לאומית (אנ')
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29  International Days, באתר האומות המאוחדות(באנגלית)
↑  United Nations, International Day of Education, United Nations
↑  פרינטיים - יום של אפס סובלנות כלפי מילת נשים- 6 בפברואר, באתר www.printime.co.il(הקישור אינו פעיל, 8.3.2019)
↑  {{{מחבר}}}, List of food days, Wikipedia, 2025-01-25
↑  בת-חן אפשטיין אליאס, הנאה הספר בעינייך? ספרי הילדים האהובים על הגננות המיתולוגיות, באתר ישראל היום, 30 במרץ 2023
↑  אתר האומות המאוחדות, יום האופניים הבין-לאומי (באנגלית)
↑  יום איכות הסביבה העולמי 2016, באתר המשרד לאיכות הסביבה
יום איכות הסביבה הבינלאומי, באתר cms.education.gov.il(הקישור אינו פעיל, 8.3.2019)
↑  WHO | World Blood Donor Day 2016: Blood connects us all, WHO
↑  World Day to Combat Desertification and Drought, 17 June, www.un.org (באנגלית)
↑  (הקישור אינו פעיל, 8.3.2019)
↑  ההיסטוריה של יום העבודה הסוציאלית הבינלאומי  HISTORY WORLD SOCIAL WORK DAY, באתר הפדרצייה הבינלאומית לעבודה סוציאלית, ‏26.3.2020
ראובן קשאני

| --- | --- |

 לידה:  10 באפריל 1926 (בן 98) 
 מדינה:  ישראל 
 
ראובן קשאני (נולד בכ"ו בניסן ה'תרפ"ו, 10 באפריל 1926) הוא סופר, חוקר ועיתונאי, נשיא העדה האפגנית ויו"ר המכון לחקר יהדות אפגניסטן. בשנות ה-80 של המאה ה-20 כיהן כיו"ר ועד העדה הספרדית בירושלים. נולד בעיר הראט באפגניסטן.
מגיל צעיר היה מעורב בעשייה ציבורית, חברתית וחינוכית.
ביוגרפיה

קשאני נולד בהראט שבאפגניסטן, ליעקב קשאני ולרבקה לבית סימן טוב. כשהיה בן 8 עזבה משפחתו את אפגניסטן בדרכה לירושלים, המסע ארך 6 חודשים דרך הודו, עיראק ודמשק. לירושלים הגיעה המשפחה בז' באדר ב' ה'תרצ"ה (מרץ 1935).
ב־1950 נישא קשאני למיכל לבית אהרונוב, ממנה התאלמן ב-2021. להם ארבע בנות, נכדים ונינים.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית וחברתית

בשנת 1943 יסד ועמד בראש ארגון הנוער האפגני "אגודת צעירי אפגניסטן" - אצ"א, לחינוך וארגון העולים שכלל שיעורי ערב לנשים והרצאות לבני הנוער.
בגיל 17 הצטרף כלוחם וכחבר בתנועת המחתרת האצ"ל. במקביל עבד לפרנסתו במפעל יהלומים שם נעצר על ידי הבולשת הבריטית ולאחר עשרה ימי חקירה שוחרר.
לאחר הקמת מדינת ישראל ופירוק האצ"ל התגייס לצה"ל. עם שחרורו הצטרף לצוות עובדי בנייני האומה בירושלים, גייס תרומות להקמת המוסד ולתערוכת "כיבוש השממה". מאוחר יותר גייס תרומות למפעל "קרן ילדינו" – להצלת ילדי ישראל מהמיסיון. בהמשך עבד בקופת חולים לאומית, שימש מנהל לשכת המס והסנטוריום, כיהן כחבר הנהלת הקופה, חבר במרכז קופת חולים לאומית ובוועד הפועל של הסתדרות העובדים הלאומית.
היה פעיל בתנועת החירות וחבר ההנהלה בירושלים ושימש כציר בוועידות תנועת החרות ולאחר מכן ב"המרכז החופשי". פעל בהנהלת ועד העדה הספרדית בירושלים, בין היתר, לשיקום בתי הכנסת ע"ש ריב"ז ולשיקום הר הזיתים. שימש חבר בפדרציה הספרדית העולמית ובקונגרס היהודי העולמי.
כיהן כמנהל האדמיניסטרטיבי של בית החולים משגב לדך בירושלים במשך 26 שנה.
ביוגרפיה > פעילות ספרותית ועיתונאית

במשך כל השנים עסק גם בעבודה עיתונאית וספרותית, בעיקר עסק בקורות יהדות אפגניסטן, פרס ובוכרה ובשבטי ישראל בארצות המזרח, בתחום ההיסטורי והפולקלורי ובמנהגי חגים בעדות בישראל.
פרסם מאמרים ורשימות בעיתונים, בשבועונים ובירחונים: "הארץ", "ידיעות אחרונות", "מעריב", "רבעון שבט ועם" (בהוצאת הפדרציה העולמית הספרדית), "במערכה" (ביטאון הציבור הספרדי), בעיתון היומי "חרות", "מחברת - ביטאון כל ישראל חברים", "חזית העובד הלאומי", "בתפוצות הגולה", "מחניים", "פאלק און ציון", "אריאל", "גשר", "קול סיני", "היום", "ג'ואיש כרוניקל" בלונדון, "ג'ואיש אפיירס" בדרום אפריקה, "עולם חדש" בארצות הברית, "היינט" באורוגוואי.
כתב 70 ספרים וספרונים על קהילות ישראל, המורשת היהודית ומנהגי העדות. פעל להכרת הספרות היהודית-פרסית כזרם רביעי לצד היידיש, הלאדינו והערבית. ערך ביטאונים וכתבי יד שונים, בהם הדו-שנתון "משואה" למורשת יהדות אפגניסטן. פעל להצלת המורשת המוזיקלית של העדה שהונצחה על ידי האוניברסיטה העברית, מכון רננות ומכון פרטי לחקר יהדות אפגניסטן.
קיים תערוכות תמונות של יהודי אפגניסטן בארץ ובפינלנד. ערך סרט תיעודי על מנהגי חתונה באפגניסטן עבור הטלוויזיה הישראלית. הקים קרן מלגות לבני העדה האפגנית בשם אפ"ק.
נבחר לכהן כיו"ר ועד העדה הספרדית בירושלים ונשיא העדה האפגנית. התארח במכון ללימודים מתקדמים ביארינטון- אוקספורד- אנגליה. קיבל את פרס יצחק בן-צבי מטעם המועצה להנצחת נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה. עיריית ירושלים העניקה לו את התואר "יקיר ירושלים".