stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משה זורמן
קריירה

לאחר סיום לימודיו ועם שובו ארצה ב-1985 הצטרף לצוות ההוראה של האקדמיה למוסיקה והחוג למוזיקולוגיה באוניברסיטת תל אביב, עיצב את תוכנית הלימודים בבית הספר לאמנויות בתל אביב, ולימד בבית הספר רימון לג'אז ולמוזיקה עכשווית. ב-1990 נבחר פה אחד למנהל המדרשה למוזיקה (המנהל הצעיר ביותר שהיה עד אז) ניהל את המדרשה במכללת לוינסקי לחינוך (1990–1996), החל מ-2006 הוא פרופסור בפקולטה למוזיקה, מ-2013 הוביל את המסלול ללימודי תואר שני (מ.א.) בתרפיה במוזיקה במכללת לוינסקי לחינוך, והחל מ-2022 הוא פרופסור לתזמור באוניברסיטת תל אביב.
משה זורמן הוא זוכה פרס אקו"ם על מפעל חיים במוזיקה קונצרטית 2023, זוכה פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים לשנת 2002 וזוכה פרס לנדאו במוזיקה קלאסית עכשווית לשנת 2017. זורמן הוא בוגר האקדמיה למוזיקה בתל אביב באוניברסיטת תל אביב במגמות פסנתר וקומפוזיציה ובעל תואר דוקטור בפילוסופיה מאוניברסיטת העיר ניו יורק, כיהן כמרצה בכיר באקדמיה למוזיקה ובחוג למוזיקולוגיה באוניברסיטת תל אביב, ניהל את המדרשה למוזיקה במכללת לוינסקי לחינוך, פרופסור חבר במכללת לוינסקי לחינוך, הוביל מסלול תואר שני בתרפיה במוזיקה במכללה, פרופסור לתזמור בבית הספר למוזיקה בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב. כתב 163 יצירות מקוריות, ביניהן 14 אופרות, 6 סימפוניות, 9 קונצ'רטים, 10 קנטטות, 20 פרקי מקהלה, 5 באלטים, 32 יצירות קאמריות, 14 יצירות לפסנתר ואלפי עיבודים אמנותיים.
קריירה > יצירותיו

יצירותיו המקוריות כוללות 14 אופרות, בתוכן "פונדק הרוחות" לפי מחזהו של נתן אלתרמן "מלך הילדים" על חיי לוין קיפניס, ה"ג'ילג'ול" (יוני להב לפי קפקא), "שאול" (קובי לוריא לפי הסיפור התנכ"י) ושתי אופרות לילדים - "מעשה ברם" (לפי לוין קיפניס) ו"בראשית בצלילים" (עם דני ארליך), יצירות סימפוניות ביניהן קונצ'רטו לטרומבון לתזמורת הפילהרמונית הישראלית בניצוחו של זובין מהטה וקונצ'רטו לכינור, יצירות קאמריות ומקהלתיות, קונצ'רטים ופואמות סימפוניות המבוצעות על ידי מיטב התזמורות בארץ ובעולם. ביחד עם זמרת הסופרן הנודעת אן סופי פון - אוטר הוציא ב-2007 דיסק בהוצאת דויטשה גרמופון ובו עיבודיו לשירים של מלחיני גטו טרזנשטט שנספו בשואה. בהמשך לפרויקט זה הוציא דיסק שירי קברט של גטו טרזין עם הפזמונאי קובי לוריא, בהפקת בית טרזין ויד ושם.
האופרה "מלך הילדים" הוזמנה על ידי מכללת לווינסקי במלאת 100 למכללה יוני 2013, הקונצ'רטו לטרומבון הוזמן ובוצע בידי התזמורת הפילהרמונית הישראלית 2010, הפואמה הסימפונית "תמונות עיר" בוצעה בידי התזמורת הסימפונית חיפה 2011, האופרה שלו "פונדק הרוחות" לפי אלתרמן זכתה לביצוע רביעי במסגרת ימי המוסיקה הישראלית 2010, והקנטטה שלו "אתם זוכרים את השירים" לפי קלאסיקה ישראלית ושירי חנן יובל בוצעה בפסטיבל ישראל. ב-2012 עבד על תוכנית ייחודית עם חוה אלברשטיין, ובה עיבודים של שירי שוברט להרכב קאמרי. ב-2013 יצא דיסק "בחלונות הגבוהים" - עיבודים ואלתורים על שירי שמוליק קראוס, בהפקת הקתדרה למוזיקה. עונת 14–2015 כללה יצירה סימפונית "סוויטה גלילית" בהזמנת תזמורת גריניץ' וילג' בניו יורק, קונצ'רטו לכינור "מחווה לסשה ארגוב" שבוצע ב־2015 בהזמנת התזמורת הקאמרית הישראלית עם הכנר איתמר זורמן ובניצוח אריאל צוקרמן, מוזיקה לסרט "הנשיא התשיעי" על חיי שמעון פרס, והסימפוניה "שעתו היפה ביותר" - מחווה לחסיד אומות העולם האיטלקי ג'ורג'ו פרלסקה, בהזמנת תזמורת סימפונט רעננה בניצוחו של עומר מאיר ולבר. ב-2016 השלים אופרה נוספת לילדים, "לילה בלי ירח", לפי ספרה של שירה גפן, שזכתה בפרס קלאסילייק, והוצגה בפסטיבל ישראל בביצוע מקהלת העפרוני, מאי 2016,  ב-2017 "גונבי הנשיקות" מחזמר לילדים לפי נאוה סמל  והאופרה "אלברט" לפי עודד ליפשיץ, ב-2020 אופרה נוספת לילדים "הנער ביער" לפי ביאליק, בהזמנת בית הספר לאמנויות בתל אביב, לקראת הפקה ב - 2024.
קריירה > ניהול מוזיקלי

זורמן היה מנהל מוזיקלי בתוכניות רדיו וטלוויזיה רבות, כולל תחרות האירוויזיון שהתקיימה בישראל, מעבד ומנהל מוזיקלי של כל תקליטי נעמי שמר ועפרה חזה בשנות השבעים והשמונים. כמו כן כתב מוזיקה להצגות תיאטרון "הבימה", והה"קאמרי", מוזיקה ללהקות המחול ענבל ובת-שבע, וכן כ-2000 עיבודים בכל תחומי המוזיקה-מוזיקה קלה, ג'אז, מוזיקה ווקאלית ועוד.
זורמן יזם וערך את סדרת הקונצרטים "בעיקר כחול-לבן, המעבד, המנחה ומנהל מוזיקלי קבוע בסדרת הקונצרטים היוקרתית "קלאסיקה במימד אישי", המשודרת מדי שבוע בקול המוסיקה החל מאוגוסט 2012, ומגיש פינת רדיו קבועה בנושא מוזיקה ב"שלושה שיודעים", כאן תרבות, החל מ־2017.
קריירה > תפקידים ציבוריים בתחום המוזיקה

נבחר לחבר הנהלת איגוד הקומפוזיטורים בישראל
חבר המועצה הציבורית לתרבות ולאמנות של משרד החינוך והתרבות ומינהל החינוך
חבר בסגל מדריכי היחידה למוזיקאים מצטיינים במשכנות שאננים
החל מ־2020, יו"ר חבר השופטים בתחרות בן חיים לביצוע מוזיקה ישראלית.
קריירה > הקתדרה למוזיקה

משה זורמן הקים עם אשתו, ד"ר אסתרית בלצן ב־1996 את הקתדרה למוזיקה - מרכז השתלמויות בתל אביב. הקתדרה מפגישה את הקהל הרחב עם מוזיקאים, עם אמנים ועם יוצרים מתחומים שונים המרחיבים את זווית הראייה של המוזיקה. זורמן מבצע בעצמו חלק מההדגמות המוזיקליות. מפעל תרבותי זה זכה להוקרה של הציבור הרחב, של מוזיקאים מקצועיים ושל אמנים ואישי ציבור, והוא עטור פרסי עיריית תל אביב-יפו ומשרד החינוך והתרבות.
חיים פרטיים

לזוג בלצן וזורמן שלושה ילדים — הכנר איתמר זורמן, הזמרת-יוצרת רעות זורמן, והפסנתרנית עלמה זורמן.
פרסים

בין הפרסים שבהם זכה משה זורמן:
1963–1977 — מלגות הצטיינות של קרן התרבות אמריקה-ישראל בחמישה תחומים בו-זמנית: פסנתר, טרומבון, מוזיקה קאמרית, הלחנה ומוזיקה קלה במשך 14 שנה ברציפות
1977 — פרס ראשון בתחרות הקומפוזיציה של האקדמיה למוסיקה באוניברסיטת תל אביב על יצירתו "אטומים, מולקולות, מאקרומולקולות" לצ'לו ולפסנתר.
1986 — פרס כתיבת יצירה מקורית לפתיחת בית גבריאל על יצירתו "לכל זמן".
1985 — פרס הסינפונייטה הישראלית באר שבע על יצירתו "וריאציות קאמריות".
1987 — כתיבת יצירה נבחרת לתחרות רובינשטיין לפסנתר, "קצב משגע " - מחווה לג'ורג' גרשווין, היצירה הפופולרית ביותר בקרב המתחרים.
1993 — פרס אקו"ם לעידוד היצירה על יצירתו "תמונות תל אביביות".
2000 — פרס הפסקול המצטיין לסרט של בית הספר לקולנוע בירושלים (כיום בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה), עבור הסרט "מאיר".
2002 — פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים, על האופרה "פונדק הרוחות".
2016 — פרס מפעל הפיס בתחרות "קלאסילייק" לכתיבת והפקת האופרה לילדים "לילה בלי ירח" לטקסט של שירה גפן ואתגר קרת, בכורה בפסטיבל ישראל, מאי 2016.
2017 — פרס לנדאו למוזיקה.
2019 — פרס מצוינות בהוראה, מכללת לווינסקי לחינוך.
2023 - פרס אקו"ם למפעל חיים בתחום המוזיקה הקונצרטית, ע"ש פאול בן חיים.
הערות שוליים

↑  רן בוקר, פרס אקו"ם למפעל חיים יוענק לסופרת גלילה רון-פדר-עמית, באתר ynet, 19 במרץ 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310885005171  ISNI: 0000 0000 7048 1824  LCCN: n80151145  MusicBrainz: cf3922b6-451e-4518-b396-7f3006a6de57  VIAF: 45611065   WorldCat (עם VIAF): 45611065
קלייר מגנאג'י

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 באוגוסט 1977 (בת 47) תל אביב-יפו, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 סוג קול:  סופרן 
 שפה מועדפת:  עברית 
 פרסים והוקרה:  פרס רוזנבלום לאמנויות הבמה 
 www.clairemeghnagi.com
 
קלייר מֶגְנָאגִ'י (נולדה ב-1 באוגוסט 1977) היא זמרת אופרה וסולנית קונצרטים ישראלית, בעלת קול סופרן.
מגנאג'י נולדה בתל אביב. סיימה תואר ראשון בביצוע ווקאלי ואופרה באקדמיה למוסיקה ע"ש רובין באוניברסיטת ת"א והמשיכה לתואר שני בקונסרבטוריון ניו אינגלנד בבוסטון. מורותיה החשובות היו אגנס מסיני, אפרת בן נון, סילביה גרינברג וליליאן ווטסון. כמו כן השתלמה בצרפת אצל הזמרת הנודעת תרזה ברגנצה.
קריירה

הופיעה לראשונה במרכזי המוזיקה החשובים בעולם בשנת 2007 עם האקדמיה לזמרים צעירים "גן הקולות" של מנצח הבארוק הנודע ויליאם כריסטי. מאז הוזמנה להופיע כסולנית אורחת בתפקידים ראשיים בבתי האופרה הלאומיים של פינלנד ואסטוניה, באופרה הישראלית החדשה, בקריית המוזיקה בפריז, תיאטרון קאן, פסטיבל האופרה של ריינסברג, פסטיבל ישראל ובסיור ההפקה "הקומדיה השטנית" לצד השחקן ג'ון מלקוביץ' בארצות הברית ובישראל. היא מרבה להופיע ברפרטואר קונצרטי נרחב באולמות כמו המוזיקפראיין בווינה, הפילהרמוני בברלין, ויגמור הול והברביקן בלונדון, קונסרבטוריון צ'ייקובסקי במוסקבה, אולם אליס טולי בלינקולן סנטר בניו יורק, ארמון האמנויות בבריסל, האודיטוריום הלאומי במדריד והגולבנקיאן בליסבון. בין השאר הופיעה עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הפילהרמונית של ברמן, התזמורת הפילהרמונית של ברלין, התזמורת הסימפונית הלאומית אסטוניה, התזמורת הקאמרית הלאומית של מוסקבה, תזמורת אלסטר, התזמורת הסימפונית ירושלים, תזמורת האמנויות הפורחות, תזמורת האקדמיה הווינאית, הלסינקי בארוק והקאמרטה הישראלית ירושלים.
דיסק הבכורה שלה, "ציפור יחידה", ובו שירים אמנותיים של המלחין עודד זהבי, יצא לאור במסגרת המכון למוזיקה ישראלית בחודש מרץ 2015 וזכה לשבחי הביקורת. הדיסק השני שלה, "ליל סערה" עם בארוקדה, כולל אריות דרמטיות של הנדל ויצא בתחילת 2016 בישראל.
הופעותיה הוקלטו עבור ערוצי הטלוויזיה מצו וארטה, רדיו BBC3 ורדיו צרפת, הרדיו הגרמני Kulturradio, רשות השידור הישראלית והטלוויזיה האסטונית.
נבחרה לייצג את ישראל בתחרות היוקרתית BBC Cardiff Singer Of The World בשנת 2009, שם הופיעה עם התזמורת הלאומית הוולשית וזכתה להצלחה רבה.
מלגות ופרסים

מלגת קרן התרבות אמריקה-ישראל
מלגות המכון הישראלי לאמנות הזמרה
פרס רוזנבלום לאמנויות הבמה (2016)
חנה צור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מוקד פעילות:  רמת גן, ישראל
 מקום לימודים:  המדרשה הממלכתית למחנכים למוזיקה, בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה 
 עיסוק:  זמרת אלט, מנצחת מקהלות
 סוג קול:  אלט
 שפה מועדפת:  עברית 
 שיתופי פעולה בולטים:  המקהלה הקאמרית רמת גן
 פרסים והוקרה:  יקירת רמת גן (2018) 
 
חנה צור היא זמרת אלט ומנצחת מקהלות ישראלית.
חייה

בשנת 1993 ייסדה את המקהלה הקאמרית רמת גן, עליה היא מנצחת עד היום.
כזמרת הופיעה עם תזמורות ומנצחים מן הטובים בארץ, הייתה חברה במקהלת רינת ובחבורת רננים. היא בוגרת המדרשה הממלכתית למחנכים למוזיקה והחוג למוזיקולוגיה באוניברסיטת תל אביב.
בפסטיבל אבו גוש במתכונתו הקודמת הייתה, במשך 10 שנים, מנצחת משנה לצד זיגי שטדרמן וכיום היא המנהלת המוזיקלית של הפסטיבל בדמותו החדשה.
חנה צור מופיעה בקביעות ברביעייה קולית בשם "ארבע פלוס" בכל רחבי הארץ. היא כתבה תסריטים לטלוויזיה הלימודית בנושאי מוזיקה וקיבלה תואר "מורה מצטיינת" מטעם משרד החינוך.
היא מלמדת פיתוח קול בבית הספר לשירת מקהלה במכללת לוינסקי לחינוך. ניצחה במהלך הקריירה שלה על התזמורת הקאמרית הישראלית, תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית, התזמורת הקאמרית רמת גן, האנסמבל הקאמרי הישראלי החדש בניהולו של רוברט קנטי ונגני התזמורת הפילהרמונית הישראלית.
בשנת 2018 הוענק לה תואר יקירת העיר רמת גן.
הערות שוליים

↑   חגי חיטרון, מוזיקה שקנאים דתיים לא אוהבים, באתר הארץ, 19 באוקטובר 2016
–
אירנה כגנובסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 בספטמבר 1955 הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית, ברה"מ 
 פטירה:  4 באפריל 2009 (בגיל 53) 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 כלי נגינה:  נבל 
 
אירנה כּגנובסקי-קֶסלֶר (13 בספטמבר 1955 – 4 באפריל 2009) הייתה נבלאית ישראלית.
חייה

אירנה כגנובסקי נולדה באוקראינה הסובייטית (ברית המועצות), ושם למדה נגינה בנבל ולימודי מוזיקה כלליים. בשנת 1976 עלתה לישראל וסיימה את לימודיה באוניברסיטת תל אביב. במשך 27 שנים הייתה הנבלאית הראשונה של התזמורת הסימפונית ירושלים והרבתה לנגן עם התזמורת כסולנית. בשנות חייה האחרונות ניגנה גם עם אנסמבל המאה ה-21.
כגנבוסקי לימדה דורות רבים של נגני נבל באקדמיה למוזיקה ולמחול בירושלים. בין תלמידיה הנודעים סיון מגן, דנה חולדאי גתית בועזסון ורבקה ארקי.
בשנת 1979 הגיעה כגנובסקי למקום השלישי בתחרות הנבל הבינלאומית. בשנת 2006 זכה תלמידה סיון מגן במקום הראשון בתחרות זו.
אירנה כגנובסקי-קסלר נפטרה ממחלת הסרטן ב-2009, בגיל 53. נקברה בבית העלמין ירקון. הותירה שלושה ילדים.
שער קוונטי

שער קוונטי הוא סוג של שער לוגי אשר פועל לפי חוקי מכניקת הקוונטים. שער קוונטי מממש טרנספורמציה של n קיוביטים בכניסת השער, אל n קיוביטים במוצא השער. הטרנספורמציה ניתנת לביטוי בתור אופרטור אוניטרי בממד n, לרוב מסומנת כ  \left.U\right. או  \left.U_{n}\right.. כל שער קוונטי חייב להיות הפיך, כלומר לכל שער  \left.U\right. קיים שער הפכי  \left.U^{\dagger }\right., כך שהפעלתו על המוצא של שער  \left.U\right. מחזירה את הקיוביטים למצבם המקורי בכניסה ל-  \left.U\right..
שער אדמר של קיוביט בודד
הפעלת שער קוונטי  U על אוגר המכיל קיוביטים במצב הקוונטי  |x\rangle  תשנה את מצב האוגר ל־ U|x\rangle  (מצב האוגר בכניסה יכול להיות כל מצב שהוא (מצב בסיס או סופרפוזיציה קוונטית כלשהי של מצבי בסיס). מעקרון הליניאריות יתקבל כי הפעלת השער על הסופרפוזיציה  \alpha |x\rangle +\beta |y\rangle  תתן במוצא השער את המצב  U(\alpha |x\rangle +\beta |y\rangle )=\alpha U|x\rangle +\beta U|y\rangle .
הפיכות

כל שער קוונטי חייב להיות הפיך. תכונה זו מתקבלת עקב העובדה שהשער מממש אופרטור אוניטרי, שהוא בעצמו אופרטור הפיך.
לדוגמה, בעולם הקלאסי, שער NOT הוא שער הפיך - ניתן לשחזר את המצב ההתחלתי על ידי שרשור שער NOT נוסף, כלומר, שער NOT הוא ההפכי של עצמו. מצד שני, שער AND לדוגמה אינו הפיך וזאת מכמה סיבות:
רוחב המוצא קטן מרוחב הכניסה (2 סיביות הופכות לסיבית יחידה, דבר המעיד על מחיקת מידע, ומונע את הפיכות השער).
מספר קלטים שונים ממופים לאותו מצב יציאה, כלומר השער אינו חד-חד-ערכי.
ניתן להראות ששער קוונטי הוא הפיך אם ורק אם הוא מקיים את התכונות הבאות:
מספר קיוביטי הכניסה שווים למספר קיוביטי היציאה.
בבסיס החישוב השער מממש טרנספורמציה חד-חד ערכית.
שער מבוקר

לכל שער קוונטי  \left.U_{n}\right. ניתן להגדיר שער מבוקר (מסומן לרוב ב־ \left.{\mbox{c-}}U_{n}\right.). לשער המבוקר מתווספת כניסה נוספת (כניסת הבקרה, control) אשר מהווה כניסה מאפשרת (enable) לאותו שער. כלומר, אם הבקרה במצב  |0\rangle  השער אינו מאופשר והמוצא יהיה זהה אל הכניסה. אם הבקרה במצב  |1\rangle  השער פועל באופן רגיל.
בניסוח מתמטי,  {\mbox{c-}}U_{n}|0\rangle |x\rangle =|0\rangle |x\rangle  ואילו  {\mbox{c-}}U_{n}|1\rangle |x\rangle =|1\rangle U_{n}|x\rangle . השער המבוקר מממש את האופרטור האוניטרי (בממד  n+1)
כאשר  \left.I_{n}\right. היא מטריצת היחידה מממד n.
כניסת הבקרה אינה חייבת להיות באחד ממצבי הבסיס  |0\rangle  או  |1\rangle , אלא יכולה להיות כל סופרפוזיציה שלהם. יכולת זו חשובה לשם יצירת שזירות.
מערכת שערים אוניברסלית

מערכת שערים אוניברסלית היא קבוצה של שערים, איתם ניתן לבנות מעגל המממש חישוב של כל פונקציה קוונטית רצויה. במילים אחרות, קבוצת שערים  \left.S\right. תיקרא אוניברסלית, אם לכל אופרטור אוניטרי  \left.U_{n}\right. קיים צירוף סופי של שערים מ- \left.S\right., כך שלכל מצב קוונטי  |x\rangle  בכניסת המעגל, יתקבל במוצא המעגל, המצב הקוונטי  \left.U_{n}|x\rangle \right..
דוגמאות למערכת שערים אוניברסלית קוונטית:
שער דויטש (עם פאזה לא רציונלית)
שער CNOT עם שער אדמר H, ושער פאזה  R(\pi /4)
שערים לדוגמה > שערים של קיוביט בודד

כל מטריצה אוניטרית בממד 2x2 מהווה שער של קיוביט בודד. להלן מספר דוגמאות מפורסמות.
שער אדמר מוגדר בתור האופרטור
 H={\frac {1}{\sqrt {2}}}{\begin{pmatrix}1&1\\1&-1\end{pmatrix}}
שער פאזה הוא למעשה משפחה של שערים המוגדרים על ידי האופרטור
 R(\theta )={\begin{bmatrix}1&0\\0&e^{i\theta }\end{bmatrix}}
לכל פאזה  \theta \in [0,2\pi ]. השער משנה את המצב הקוונטי
על ידי הוספת פאזה של  \theta  אל הפאזה של רכיב הבסיס  |1\rangle , ואינו משנה את הפאזה של רכיב ה- |0\rangle . על-מנת להבין את פעולת השער על מצב כללי  |x\rangle , ניתן לרשום את המצב בבסיס החישוב  |x\rangle =\alpha |0\rangle +\beta |1\rangle , ולהכפיל את המקדם של הרכיב  |1\rangle  באיבר  e^{i\theta }, כלומר  R(\theta )|x\rangle =\alpha |0\rangle +e^{i\theta }\beta |1\rangle .
שער NOT מממש את האופרטור  \operatorname {NOT} ={\begin{pmatrix}0&1\\1&0\end{pmatrix}}. בדומה לשער הקלאסי,  \operatorname {NOT} |0\rangle =|1\rangle  וכן  \operatorname {NOT} |1\rangle =|0\rangle  ובאופן כללי
 NOT|x\rangle =\operatorname {NOT} (\alpha |0\rangle +\beta |1\rangle )=\beta |0\rangle +\alpha |1\rangle שער NOT הוא אחד מן השערים הקוונטיים שעושים שימוש במטריצות פאולי שמייצגות טרנספורמציות סיבוב במרחב מממד זוגי של פונקציות מרוכבות.
שערים לדוגמה > שערים של 2 קיוביטים

במקרה הכללי, כל מטריצה אוניטרית בממד 4x4 מהווה שער קוונטי של שני קיוביטים. כמו כן, ניתן להפוך כל שער של קיוביט יחיד לשער-מבוקר של 2 קיוביטים. דוגמה מפורסמת היא שער NOT מבוקר, CNOT, אשר ניתן לתיאור על ידי האופרטור
\operatorname {CNOT} ={\begin{pmatrix}1&0&0&0\\0&1&0&0\\0&0&0&1\\0&0&1&0\end{pmatrix}}.
פעולת השער על קיוביט המטרה (target) היא היפוך המצב של קיוביט המטרה, כאשר קיוביט הבקרה (control) "דולק", כאשר הביטים מיוצגים בבסיס החישוב.
| כניסה> Control | כניסה> Target | יציאה> Control | יציאה> Target |
| --- | --- | --- | --- |
0
| 0 | 1 | 0 | 1 |
| 1 | 0 | 1 | 1 |
| 1 | 1 | 1 | 0 |
שימוש בשער זה מאפשר יצירת מצב שזור כגון מצב בל על ידי הפעלת השער על כניסת בקרה אשר נמצאת בסופרפוזיציה של אברי בסיס החישוב. למשל, הפעלת השער על המצב  |0\rangle _{t} כאשר קיוביט הבקרה הוא  |+\rangle _{c}={\frac {1}{\sqrt {2}}}(|0\rangle _{c}+|1\rangle _{c}), ייצר את המצב  |\Phi ^{+}\rangle ={\frac {1}{\sqrt {2}}}(|0\rangle _{c}\otimes |0\rangle _{t}+|1\rangle _{c}\otimes |1\rangle _{t}).
באופן דומה, ניתן לקבל את ארבעת מצבי בל על ידי אתחול קיוביט הבקרה ל  |-\rangle _{c} או  |+\rangle _{c}, ואתחול קיוביט המטרה לאחד ממצבי בסיס החישוב  |0\rangle _{t} או  |1\rangle _{t}.
שערים לדוגמה > שערים של 3 קיוביטים > שער טופולי

שער טופולי הוא שער הפועל על אוגר של 3 קיוביטים, אשר הומצא על ידי תומאסו טופולי.
פעולת השער על מצבי בסיס החישוב מתוארת בטבלה הבאה
| כניסה | כניסה | כניסה | יציאה | יציאה | יציאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| c1 | c2 | t | c1 | c2 | t |
0
| 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 |
| 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 |
| 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 |
| 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 |
| 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 |
ניתן להתייחס אל שער טופולי כאל שער NOT מבוקר פעמיים, או לחלופין, בתור שער CNOT מבוקר. בשל כך, השער ידוע גם בשם controlled-controlled-NOT או CCNOT. לשער שתי כניסות בקרה (c1, c2 בטבלה) וכניסת מטרה יחידה (t). רק כאשר שתי כניסות הבקרה "דולקות", השער הופך את סיבית המטרה. מדרך פעולתו של השער קל לראות כי שער טופולי הוא ההפכי של עצמו.
שער טופולי מהווה מערכת שערים אוניברסלית לחישוב הפיך (כלומר, ניתן בעזרתו ליצור מעגל הפיך עבור כל פונקציה בוליאנית).
שערים לדוגמה > שערים של 3 קיוביטים > שער פרדקין

שער פרדקין הוא שער הפועל על אוגר של 3 קיוביטים, אשר הומצא על ידי אד פרדקין.
לשער כניסת בקרה (c) ושתי כניסות מטרה (I1, I2). כאשר כניסת הבקרה "כבויה" השער ממפה את כניסות המטרה אל היציאות (O1, O2 בהתאמה). כאשר כניסת הבקרה דולקת, השער מבצע החלפה בין שני קיוביטי המטרה, כלומר ממפה את הכניסה I1 אל היציאה O2 ואת הכניסה I2 אל היציאה O1. למעשה, זהו שער החלפה-מבוקר (controlled-SWAP). טבלת האמת של השער (על אברי בסיס החישוב) ניתנת לסיכום באופן הבא
| כניסה> C | כניסה> I1 | כניסה> I2 | יציאה> C | יציאה> O1 | יציאה> O2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
0
| 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 |
| 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 |
| 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| 1 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 |
| 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 |
1
שער פרדקין הוא ההפכי של עצמו, ומהווה מערכת שערים אוניברסלית לחישוב הפיך.
שער קוונטי מבוקר. הכניסה העליונה היא כניסת הבקרה, והתחתונה היא המטרה (target).
שער טופולי. מיוצג על ידי שער NOT-מבוקר-מבוקר
אסף פייר

| --- | --- |

 לידה:  18 בספטמבר 1975 (בן 49) תל אביב, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 עיסוק:  פסנתרן, מלחין, מתזמר, מעבד מוזיקלי, אמן-במה
 כלי נגינה:  פסנתר
 
אסף פייר   הוא פסנתרן, מלחין, מתזמר, מעבד מוזיקלי ואמן-במה ישראלי.
ביוגרפיה

פייר נולד בעיר תל אביב. הוא התחנך במגמת המחוננים בבית הספר היסודי א.ד. גורדון בחולון ובתיכון לאומנויות תלמה ילין בגבעתיים, אז גם ניגן כסולן עם התזמורת הבית ספרית וזכה בקביעות במלגות ההצטיינות מטעם קרן התרבות אמריקה-ישראל.
בשנת 2002, סיים את לימודי התואר הראשון בהצטיינות בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב. את לימודי התואר השני סיים בשנת 2006 בהצטיינות יתרה. בשנים אלו היה פרופ' אריה ורדי מורו לפסנתר.
את דרכו לעולם המוזיקה החל פייר בגיל 12 עם לימודי פסנתר, וכבר אז התגלה כפסנתרן מחונן. בשנת 1996 זכה במקום הראשון בתחרות גורלניק לפסנתרנים מצטיינים שמקיימת קרן התרבות אמריקה-ישראל, בעקבותיה הגיש בשנת 1998, רסיטל סולו במוזיאון תל אביב לאמנות.
בשנת 2004 פגש את הכנרת אידה הנדל בסמינר לכנרים במרכז "קשת אילון" בקיבוץ איילון ובין השניים נרקמה ידידות, אשר תרמה רבות להתפתחותו המוזיקלית כאמן.
הופעות כפסנתרן סולן בליווי תזמורות

פייר מרבה לשתף פעולה עם תזמורות סימפוניות וקאמריות בישראל ומחוצה לה. החל משנת 2002 שיתף פעולה עם התזמורת הפילהרמונית של רומניה, בה הופיע כסולן בקונצ'רטי לפסנתר ותזמורת מאת בטהובן בניצוח אובידיו באלאן. פייר הופיע עם התזמורת הסימפונית ירושלים, בניצוחו של נעם שריף, בנוסף, הופיע פייר עם התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, הופיע עם התזמורת הסימפונית חיפה וסימפונט רעננה. עוד הופיע פייר במהלך הקריירה עם הסינפונייטה הישראלית באר שבע, עם התזמורת הקאמרית הישראלית, אנסמבל סולני תל אביב, התזמורת הקאמרית רמת גן ותזמורת הבמה הישראלית.
פרויקטים מקוריים

במהלך הקריירה הפיק פייר פרויקטים מקוריים להם כתב את כל העיבודים והתזמורים. במקביל לעשייה המסורתית פיתח פייר גישה מודרנית לז'אנר הקונצרט – הקלאסי, הניכרת בביצוע האומנותי ובהגשת המופע. במהלך הופעותיו עושה פייר שימוש במצלמות אקסטרים, אותן הוא ממקם בזוויות שונות על גבי המקלדת. התמונות הנקלטות בעדשות המצלמה, מועברות בזמן אמת לצופים באולם, ומגבירות את ההנאה והחיבור למופע.
במקביל להופעות במסגרת המסורתית, יצר פייר מופעים עכשוויים, המתבססים על חומרים מוזיקליים קלאסיים ביניהם "מחול האש" משנת 2010. מחול האש הוא מופע -פסנתר ספרדי מקורי, המשלב יצירות של מלחינים ספרדיים כגרנדוס, אלבניס ודה פאיה ויצירות מקוריות של פייר ברוח ספרד - כ'אספמיה' ו'ליינדה דל מורו' (אגדת המורי). מופע 'מחול האש 'הוצג בשתי גרסאות שונות, האחת לפסנתר סולו והשנייה לפסנתר ותזמורת עם התזמורת הסימפונית חיפה באודיטוריום חיפה, עם סימפונט רעננה במשכן למוזיקה ואמנויות רעננה, עם התזמורת הקאמרית רמת גן, בתיאטרון רמת גן ועם הסינפונייטה הישראלית באר שבע בהיכל התרבות במודיעין מכבים רעות.
בשנת 2013 יצר פייר את המופע המקורי 'פנטסיה סתווית' לפסנתר ותזמורת אשר הוצג בשיתוף התזמורת הסימפונית חיפה ב'פסטיבל הסתיו' בהיכל התרבות בעפולה. במופע הוצגו יצירות הבוחנות את גבולות הקונצנזוס בעולם המוזיקה הקלאסית וביניהן 'פנטזיה לאור הירח' המחברת את סונטת 'ליל הירח' של בטהובן והפרלודים של רחמנינוב ויצירות כגון 'הפסנתר הלא מושווה' - חיבורים אסוציאטיביים בין הפרלודים של י.ס. באך.
בשנת 2015 כתב פייר מופע מלודרמה בשם 'לפרק את שוברט' - אודות פרנץ שוברט - פייר בו הציג פייר את דמותו של המלחין באמצעות משחק ונגינה המלווה בתזמורת מיתרים. המופע הוצג באודיטוריום וייל, בכפר שמריהו.
פעילות כמרצה ומנהל אמנותי

משנת 2005 מקיים פייר מפגשי שיחה ונגינה תחת הסדרות 'ממכחולו של האמן','מאחורי הצלילים' ו- 'רסיטל בוקר', בהן הוא מציג את משנתו האמנותית. במפגשיו משלב פייר נגינה חיה, פרשנות אישית של הטקסט המוזיקלי וקרדו אומנותי. המופעים התקיימו בין היתר בקתדרה ברמת השרון, בקתדרה בראשון לציון, בתיאטרון חולון, בהיכל התרבות במודיעין, ב'אסכולות', במסגרת פעילויות 'קשרי תרבות', סינמטק תל אביב ובפני גופים וחברות דוגמת לשכת עורכי הדין בתל אביב.
בין השנים 2009–2014, כיהן כמנהל האומנותי וככותב התכנים של סדרות המוזיקה הקלאסית בהיכל התרבות מודיעין מכבים רעות ובין השנים 2006–2011, כיהן כמנהל האומנותי וככותב התכנים של סדרות המוזיקה הקלאסית בתיאטרון חולון.
משנת 2008 הגיש את 'פרליוד'- מפגשי הכנה טרום-קונצרט בסדרות הסימפוניות למנויים ברחבי הארץ. ובשנת 2017, הוזמן להגיש בסדרת טרום-קונצרט למנויי התזמורת הפילהרמונית הישראלית.
פעילות חברתית

פייר ייצג את מדינת ישראל ברסיטל ייחודי שהתקיים בבית שגריר איטליה בישראל, ג'אנפאולו קאבאראיי, בישיבה משותפת של נשיאי בתי המשפט העליונים של ישראל ואיטליה לציון יום השנה להרצחו של ראש הממשלה יצחק רבין.
בשנת 2006 שיתף פעולה עם יו'ר ויצו תל אביב –זהבה שילון במופעי התרמה למען הארגון.
הופיע ברסיטלים שהתקיימו בבון ובקלן שבגרמניה, בחסות פרויקט 'מאסף לאסף', במטרה לגייס כספים עבור בית חולים אסף הרופא.
הערות שוליים

↑  טור אמן: אמדיאוס שלי, באתר הבמה
↑  נעם בן זאב, אולם שלם לא יכול לטעות, באתר הארץ, 20 בינואר 2005
↑  מפגשים עם אמן הפסנתר הבינלאומי אסף פייר, באתר תרבות טובה
↑  אסף פייר - אמן הפסנתר, באתר ticketnet
↑  פסנתרן קלאסי עם אנרגיות של פופיסט, באתר הבמה
↑  ליאור באייר, ‏אצלנו בסוכה: מדריך אירועים לחג, באתר ‏מאקו‏, 27 בספטמבר 2012
↑  שופן ובטהובן במודיעין, באתר הבמה
↑  מאחורי הצלילים מפגשים עם אמן הפסנתר הבינלאומי אסף פייר, באתר מרכז פסגות וקמפוס חנקין
↑  אנסמבל סולני תל אביב מציג את יצירות המופת של שוברט בכפר שמריהו! עם הפסנתרן אסף פייר וזמרת הסופרן נופר יעקובי, באתר סקופר
↑  צלילי בוקר- בהגשת אמן הפסנתר אסף פייר, באתר club50
↑  עונה חדשה "מועדון הפסנתר" רמת השרון, באתר לוקאל הרשת המקומית
↑  חולון: "הסלון המוזיקלי עם אסף פייר", באתר mynet
ירדנה אלוטין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 באפריל 1930 תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  4 באוקטובר 1994 (בגיל 64) ניו יורק, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 
ירדנה אלוטין (19 באוגוסט 1930 – 4 באוקטובר 1994) הייתה מלחינה ישראלית.