stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חטיבת גולני
היסטוריה > הלחימה ביו"ש ב-2022–2023

מחודש מרץ ועד חודש יולי 2022 פעלה במסגרת מבצע שובר גלים סיירת גולני בגזרת מנשה, במהלך הפעילות פגעה הסיירת בעשרות מחבלים חמושים בשורה של היתקלויות בגזרה וביצעה כ-250 פעילויות התקפיות והחרימה כ-25 כלי נשק וכ-15 מטעני חבלה. בנוסף בחודשים ספטמבר ואוקטובר הוקפצה הסיירת לגזרות שכם ג'נין וטולכרם וביצעה מארבים מוצלחים שבהם נהרגו מספר מחבלים.[דרוש מקור]
בנובמבר 2022 קיבלה היחידה את צל"ש הרמטכ"ל על פועלה במבצע.
בתחילת 2023 פעלה הסיירת בגזרת שכם ולקחה חלק ברוב הפעילויות בגזרה שהשיא היה ב-22 בפברואר במבצע בקסבה של שכם בשיתוף עם הימ"מ שבו נהרגו 11 פלסטינים, בהם 7 מחבלים.
ביולי 2023 לקחה הסיירת חלק במבצע בית וגן.
באוגוסט 2023 עלתה הסיירת לקו ג'נין-טולכרם וביצעה מבצעים משמעותיים בעיקר בטול כרם בשיתוף כוחות הנדסה ופגעה במחבלים רבים והשמידה תשתיות בהם מעבדת נפץ שהושמדה על ידי כוח חבלה של הסיירת.[דרוש מקור]
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

במהלך קיץ 2023 קיבלו לוחמי גדוד 13 ו-51 את המשמרת על הגבול הצפוני והמרכזי עם רצועת עזה. בזמן טבח שבעה באוקטובר, לוחמי חטיבת גולני לחמו באומץ וגבורה בקרבות קשים מול מאות רבות של מחבלים וספגו את תחילת המתקפה. 71 מהם נהרגו ועשרות נפצעו.
לאחר טיהור עוטף עזה החטיבה נכנסה לרצועת עזה והובילה ביחד עם הנדסה ושריון התקפה על יעדים כבשה אותם הכווינה אש ופגעה במאות מחבלים מעבר למחבלים שהרגה בשטח ישראל.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל > קרב שג'אעייה

ב-12 בדצמבר נערך קרב בין מחבלי חמאס ללוחמי חטיבת גולני בשכונת שג'אעייה שבמזרח העיר עזה, במסגרת הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל. במהלך הקרב נהרגו 6 חיילים מגדודים 13 ו-51 של גולני, בהם מפקד גדוד 13 סגן-אלוף תומר גרינברג, וכן 2 חיילים מיחידת החילוץ 669 שנהרגו במהלך ניסיון חילוץ הנפגעים, ומפקד חפ"ק מח"ט גולני, אלוף-משנה יצחק בן בשט. ב-15 בינואר 2024 הוחלט על יציאתה מהרצועה של אוגדה 36 ובכך מרבית החטיבה חדלה מהלחימה בתמרון הקרקעי ברצועת עזה.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל > התמרון הקרקעי בדרום לבנון

במסגרת מבצע חיצי הצפון בליל 1 באוקטובר נכנסו כוחות החטיבה לתמרון בתוך שטח דרום לבנון ולחמו בקו כפרים ראשון הכולל את הכפרים מארון א ראס שכלל פשיטות ממוקדות לפאתי בינת ג'בל, עייתא א שעב וטיר חרפא. גדוד 13 הגיעו לנקודה הרחוקה ביותר בה תמרנו בלבנון במבצעי חיצי הצפון, בכפר שמע. במהלך התמרון השמידו תשתיות תת-קרקעיות וטיהרו את השטח ממשגרי נ"ט ותמ"ס.
כוחות סיירת גולני ויחידת יהל״ם תחת חטיבת אלכסנדרוני היו הכוחות היחידים שהגיעו לנהר הליטני במהלך המבצע.
מבנה חטיבת גולני

לחטיבת גולני שישה גדודים מבצעיים: גדוד 12, גדוד 13, גדוד 51, סיירת גולני (לשעבר הגדס"ר), גדוד הנדסה אלון (מאוגוסט 2020), וגדוד גדס"מ דרור (מ-2018). כמו כן, קיים גדוד בא"ח גולני.
יחידת אגוז, השייכת כיום לחטיבת הקומנדו, הייתה חלק מהחטיבה מהקמתה בשנת 1995 ועד לדצמבר 2015. גדוד 334 שימש גדוד הסיוע הארטילרי של החטיבה בין השנים 1948–1970. גדוד 103 בעמק הירדן במהלך מלחמת העצמאות. גדוד נ"ט 417 שימש גדוד סיוע נ"ט של החטיבה בין השנים 1949 עד 1960. בוגרי החטיבה מאיישים את חטיבות המילואים אלכסנדרוני, כרמלי ועודד.
מבנה חטיבת גולני > גדוד 12 (ברק)

גדוד 12 – גדוד ברק, נקרא על שם המצביא המקראי ברק בן אבינעם שהכריע את סיסרא בעמק הקישון. מספרו של הגדוד משקף שהוא הגדוד השני בחטיבה מספר 1. הגדוד הוקם ב-22 בפברואר 1948. המוטו של הגדוד הוא "ברוק ברק ותפיצם שלח חציך ותהמם". סמל הגדוד עץ החטיבה ועליו חרב וברק. הגדוד השתתף בכל מלחמות ישראל. במלחמת העצמאות לוחמי הגדוד השתלטו על עמק הירדן, סג'רה ומורדות הר תבור. הגדוד השתתף במבצע כחול וחום.
בגדוד ישנן שש פלוגות:
מפקדה ("גמלי הפרא")
מסייעת ("סוסי הפרא")
רובאית א' ("אריות הפרא")
רובאית ב' ("נשרי הפרא")
רובאית ג' ("אווזי הפרא")
פלוגת חשיפה תקיפה ("קרנפי הפרא")
מבנה חטיבת גולני > גדוד 13 (גדעון)

גדוד 13 – גדוד גדעון, נקרא על שמו של השופט גדעון בן יואש, מכיוון שבראשיתו, תפס הגדוד את גזרת עמק יזרעאל שהייתה נחלתו של גדעון. מספרו משקף שהוא הגדוד השלישי בחטיבה מס' 1. על פי המקרא גדעון חילק את לוחמיו לשלוש קבוצות ונתן לכל איש כד ובתוכו לפיד בוער ושופר, ומכאן סמל הגדוד: עץ החטיבה עליו חרב, כד ושופר. המוטו של הגדוד הוא "חרב לה' ולגדעון".
בגדוד ישנן 6 פלוגות:
מפג"ד ("לב גדעון")
מסייעת ("חיות הפרא")
מבצעית א' ("אריות הזעם")
מבצעית ב' ("זאבי הדממה" ובעבר "קופי הדממה")
מבצעית ג' ("טורפי הלילה")
פלוגת חשיפה תקיפה ("דובי הציד")
סמל פלוגה מסייעת "חיות הפרא"
סמל פלוגה מבצעית א' "אריות הזעם"
סמל פלוגה מבצעית ב' "זאבי הדממה"
סמל פלוגה מבצעית ג' "טורפי הלילה"
סמל פלוגת הפחת"ק "דובי הציד"
סמל מפקדת הגדוד "לב גדעון"
הגדוד השתתף באופן פעיל בכל מערכות ישראל. באוקטובר 2023, במהלך טבח שבעה באוקטובר ניהלו לוחמי הגדוד קרב נגד מחבלים רבים שחדרו למוצב נחל עוז, מוצב פגה, קיבוץ כפר עזה וליישובים הנוספים, 41 מלוחמי הגדוד נהרגו בקרבות, ו-91 נפצעו ביניהם הסמג"ד ניר בוימפלק שנפצע קשה. ב-12 בדצמבר 2023 נפל מפקד הגדוד תומר גרינברג במהלך הקרבות בשכונת שג'אעייה במזרח העיר עזה.
מבנה חטיבת גולני > גדוד 13 (גדעון) > מפקדי גדוד 13

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| אברהם יפה | 1948 | המג"ד במלחמת העצמאות, לימים אלוף פיקוד הדרום וצפון |
| משה (אלן) חורין | 1948–1950 |  |
| רחבעם זאבי | 1950–1952 | לימים אלוף פיקוד המרכז וראש אג"ם |
| מנחם אבירם | 1952–1954 | לימים מפקד אוגדה 49 |
| יוסף גטרויר | 1954–1955 |  |
| שלמה אלטון | 1955–1956 | לימים מפקד בה"ד 1 |
| זאב שחם | 1956–1958 |  |
| צבי ציטרון | 1958–1960 |  |
| יהודה גביש | 1960–1962 | לימים נשיא בית הדין הצבאי לערעורים |
| יהודה גולן | 1962–1965 |  |
| משה גת | 1965–1967 |  |
| פנחס נוי-אלוש | 1967–1968 |  |
| אמיר דרורי | 1968–1970 | לימים סגן הרמטכ"ל |
| מנחם עינן | 1970–1971 | לימים ראש אג"א |
| אורי שגיא | 1971–1973 | לימים ראש אמ"ן |
| אלי מלמד | 1973 |  |
| זאב אונגר-אורן | 1973–1974 | המג"ד במלחמת יום הכיפורים |
| יצחק זמיר | 1974–1975 |  |
| אילן בירן | 1975–1977 | לימים ראש אט"ל ואלוף פיקוד המרכז |
| חגי לוי | 1977–1978 | לימים ראש מטה פיקוד המרכז |
| שמואל צוקר | 1978–1979 | לימים מפקד עוצבת הגליל |
| יעקב סלע | 1979–1980 |  |
| עדי אדירי | 1980–1981 |  |
| מוטי מזרחי | 1981–1982 | נפצע בקרב במלחמת לבנון הראשונה |
| משה צין | 1982–1984 | לימים מפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה |
| יאיר נוה | 1984–1985 | לימים סגן הרמטכ"ל |
| משה קפלינסקי | 1985–1987 | לימים סגן הרמטכ"ל |
| צבי ברקאי | 1987–1988 | לימים מפקד חטיבת עודד |
| גדי איזנקוט | 1988–1990 | לימים הרמטכ"ל ה-21 |
| קובי מרום | 1990–1991 | לימים מפקד עוצבת חירם |
| יוסי היימן | 1991–1993 | לימים ראש החטיבה לתכנון אסטרטגי באג"ת |
| אפרים מושקטו | 1993–1994 |  |
| יואלי אור | 1994–1996 | לימים מפקד חטיבת כרמלי |
| ניר רגב | 1996–1998 |  |
| תמיר ידעי | 1998–1999 | לימים  סגן הרמטכ"ל |
| רביב ניר | 1999–2001 | לימים מפקד המכללה לפיקוד טקטי |
| ניר סלומון | 2001–2003 | לימים מפקד חטיבת עציון |
| רפי מילוא | 2003–2005 | מעוטר שני צל"שי אלוף, לימים מפקד פיקוד העורף |
| יואב מרדכי | 2005–2007 | לימים מפקד חטיבת ירושלים |
| אורן כהן | 2007–2009 | לימים מפקד המכללה לפיקוד טקטי |
| אבינועם סטולוביץ' | 2009–2011 | לימים מפקד המרכז לאימונים באש במל"י |
| אלישב בהרב | 2011–2013 | לימים מפקד חטיבת יפתח |
| ארז אלקבץ | 2013–2015 | לימים מפקד בית הספר להגנת הגבולות |
| יאיר פלאי | 2015–2017 | מעוטר צל"ש מפקד אוגדה, לימים מפקד החטיבה |
| אבישי ברוקנטל | 2017–2019 | לשעבר ראש ענף חי"ר במא"ט במל"י, לימים סגן מפקד חטיבת עוז |
| אבי מרציאנו | 2019–2021 | לימים מפקד חטיבה 769 |
| יובל מזוז | 2021–2023 | לימים קצין המבצעים של פיקוד הצפון |
| תומר גרינברג | יוני–דצמבר 2023 | מפקד הגדוד במלחמת חרבות ברזל עד נפילתו בקרב שג'אעייה |
| יובל מזוז | דצמבר 2023–ינואר 2024 | חזר לפקד על הגדוד לאחר נפילת תומר גרינברג |
| טל תורג'מן | ינואר 2024– | מפקד הגדוד הנוכחי. לשעבר מפקד גדוד 906 |
מבנה חטיבת גולני > גדוד 51 (הבוקעים הראשון)

גדוד 51 – גדוד הבוקעים הראשון, עשה את הצעד הראשון להבקעת הדרך לנגב שהיה נצור במלחמת העצמאות עד לסיומו של מבצע יואב ומכאן שמו. הגדוד הוקם כגדוד הראשון בחטיבה 5 היא חטיבת גבעתי בתש"ח, ובספטמבר 1956, מספר שבועות לפני מבצע קדש, הועבר לחטיבת גולני. סמל הגדוד מורכב מעץ החטיבה שבמרכזו חרב פיפיות, המסמלת את רוח הלחימה של הגדוד.
בגדוד ישנן שש פלוגות:
מפקדה
רובאית א' ("אחרוני האפצ'ים", "רובאית")
רובאית ב' ("הסמוראי האחרון")
רובאית ג' ("הוויקינגים", "הערבים", “רובגאית")
מסייעת ("רוחות הצפון")
פלוגת חשיפה תקיפה ("הספרטנים")
הגדוד השתתף באופן פעיל בכל מערכות ישראל. במלחמת העצמאות הגדוד לחם במסגרת חטיבת גבעתי הסדירה המקורית. במהלך המלחמה השתתף במבצע בן נון ב', בקרבות בלימה נגד הצבא המצרי, במבצע יואב, ובמבצעים נוספים. השתתף בקרב תל עזזיאת במלחמת ששת הימים, בכיבוש החרמון, במלחמת יום הכיפורים, בשני אירועים בגזרה המזרחית בדרום לבנון בחודש אוקטובר 1995 שבהם איבדה הפלוגה המסייעת של הגדוד תוך שלושה ימים תשעה מחייליה, בהם מפקד הפלוגה וסגנו, ובאחד הקרבות הקשים שהתרחשו במלחמת לבנון השנייה, קרב בינת ג'בייל, שבו איבד הגדוד שמונה מלוחמיו, כולל הסמג"ד, רועי קליין, ומאוחר יותר גם עוטר בשישה עשר צל"שים פרטניים שונים ובנוסף צל"ש גדודי.
ב-2023, במהלך טבח שבעה באוקטובר ניהלו לוחמי הגדוד קרבות נגד המחבלים הרבים שחדרו למעבר ארז, מוצב כיסופים, ולאחר מכן גם בקיבוץ הסמוך, מוצב מארס ומוצב מו"פ דרום, 30 מלוחמי הגדוד נפלו בקרבות, והצילו בגופם את חבריהם לבסיס ותושבים.
מבנה חטיבת גולני > גדוד 51 (הבוקעים הראשון) > מפקדי גדוד 51

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| מאיר פעיל | 1956–1958 | המפקד הראשון של הגדוד לאחר שהוכפף לחטיבה, לימים מפקד בה"ד 1 |
| אברהם מנדלר | 1958–1959 | לימים מפקד עוצבת סיני |
| שאול אפק | 1959–1960 | לימים נספח צה"ל בברזיל |
| יונה אפרת | 1960–1962 | לימים מפקד פיקוד המרכז |
| אורי שילה | 1962–1963 |  |
| חגי חפץ | 1963–1964 |  |
| צבי לבנון | 1964–1966 | לימים מפקד פיקוד הנח"ל |
| מיכאל פייקס | 1966–1967 | נהרג במלחמת ששת הימים כמג"ד 161 בחטיבה 16 בלחימה על שחרור ירושלים. |
| בנימין ענבר | 1967–1968 | מעוטר עיטור העוז, לימים קצין משטרה צבאית ראשי |
| עמוס מדרוני | 1968–1969 | לימים מפקד חטיבת הבקעה |
| דוד כהן | 1969–1971 | מעוטר עיטור המופת, לימים מפקד אוגדת יהודה |
| ראובן אליעז | 1971–1972 |  |
| מיקי כהן | 1972–1973 |  |
| יהודה פלד | 1973–1974 | מפקד הגדוד במלחמת יום הכיפורים, לימים מפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה |
| יואב גולן (לוי) | 1974–1976 |  |
| אברהם חידו | 1976–1977 |  |
| ציון זיו (זלוף) | 1977–1978 | מפקד הגדוד במבצע ליטני |
| גבי אופיר | 1978–1980 | לימים מפקד פיקוד העורף |
| שלום בן משה | 1980–1981 | לימים קצין משטרה צבאית ראשי וקצין חינוך ראשי |
| גבי אשכנזי | 1981–1982 | לימים הרמטכ"ל ה-19 |
| יעקב עמר | 1982–1983 | נפצע כמג"ד במלחמת לבנון הראשונה |
| גיורא ענבר | 1983–1984 | לימים מפקד יחידת הקישור ללבנון |
| שוקי שחרור | 1984–1986 | לימים ראש מטה פיקוד הצפון |
| אילן הררי | 1986–1987 | לימים קצין חינוך ראשי |
| טל רז | 1987–1989 |  |
| ארז גרשטיין | 1989–1991 | לימים מפקד יחידת הקישור ללבנון |
| שמואל זכאי | 1991–1993 | לימים מפקד אוגדת עזה |
| צפריר בן זאב | 1993–1994 | לימים מפקד חטיבת אלכסנדרוני |
| אלון פרידמן | 1994–1996 | לימים ראש מטה פיקוד הצפון |
| יובל בזק | 1996–1998 |  |
| אילן אטיאס | 1998–1999 | סיים את תפקידו לאחר שנפצע במהלך מבצע שבר ענן, לימים מפקד חטיבת כרמלי |
| אבי פלד | 1999–2001 | לימים ראש החטיבה לקשרי חוץ באגף התכנון |
| אופק בוכריס | 2001–2002 | לימים מפקד המכללה לפיקוד ולמטה |
| יובל ג'רבי | 2002–2004 | לימים מפקד מרום |
| יניב עשור | 2004–2006 | לימים ראש אכ"א |
| דוד זיני | 2006–2008 | לימים מפקד עוצבת עידן ומפקד מל"י ומפקד פיקוד ההכשרות והאימונים ומפקד הגיס המטכ"לי. |
| שוקי ריבק | 2008–2010 | לימים ראש תורת חי"ר וצנחנים במפקדת קחצ"ר |
| שי קלפר | 2010–2012 | מעוטר צל"ש מפקד אוגדה, לימים מפקד עוצבת הגליל |
| ברק חירם | 2012–2014 | מעוטר צל"ש מפקד אוגדה, לימים מפקד עוצבת הבזק |
| ישראל פרידלר | 2014–2016 | מעוטר צל"ש מפקד אוגדה, מפקד הגדוד במבצע צוק איתן, לימים מפקד חטיבת ביסלמ"ח |
| עדי גנון | 2016–2018 | לימים מפקד החטיבה |
| אפרים תהילה | 2018–2020 | מעוטר צל"ש אלוף וצל"ש מפקד אוגדה, לימים מפקד יחידת אגוז |
| משה פסל | 2020–2022 | לימים מפקד חטיבת אלכסנדרוני |
| מאיר אוחיון | 2022–2024 | מפקד הגדוד במלחמת חרבות ברזל, לימים מפקד בא"ח גולני ומפקד עוצבת עקבות הברזל |
| רן טריג' (טיניקיג'יו) | יוני 2024– | מפקד הגדוד הנוכחי |
מבנה חטיבת גולני > סיירת גולני > גדס"ר גולני לפני ההסבה

גדוד הסיור (631) של חטיבת גולני (כונה גם גדס"ר גולני), הורכב מארבע פלוגות ייעודיות, והתקיים במתכונת זו עד שנת 2018, אז שונה שמו לסיירת גולני. פלוגות היחידה היו:
פלוגת סיור (פלס"ר)
פלוגה נגד טנקים (פלנ"ט, נקראה גם עורב)
פלוגת חבלה והנדסה (פלחה"ן)
פלגת הסיוע המנהלתי (פלס״ם)
פלוגה מסייעת – מילואים
הקמת הגדוד במתכונת זו נעשתה, בדומה לשאר גדס"רי החי"ר, בשנת 2001. בראשית התגלה חוסר אחידות בהסתגלות הפלוגות העצמאיות לשעבר למבנה החדש. בעוד פלוגות הנ"ט והחה"ן קיצרו את מסלולי ההכשרה מ-20 חודשים לשנה, ופעלו תחת מפקדה משותפת אחת, המשיכה פלוגת הסיור להחזיק מפקדה השייכת לה בלבד, ומסלול ההכשרה שלה התפרש על 20 חודשים. בוגרי הגדוד במילואים מאיישים את פלוגות הסיור של חטיבות החי"ר במילואים.
במהלך האינתיפאדה השנייה ובמבצע חומת מגן פעלו היחידות בלחימה בערים הפלסטיניות, במאוחד או בנפרד. בשנת 2003 הוענק לרון וייזל, מפקדו הראשון של הגדס"ר, צל"ש אלוף מאת מפקד פיקוד הצפון, בני גנץ, על האופן בו פיקד על הגדוד בשורה של מבצעים באיו"ש וברצועת עזה, ובהם מבצע משפחה במצור, פשיטה בעומק שכונת שג'אעייה שברצועת עזה, על מנת לעצור שלושה מחבלים בכירים מארגון החמאס. הכוח שבפיקודו הרג אחד-עשר מחבלים והשלים את המשימה.
בשנת 2005 שונה מסלול ההכשרה כך שכל הלוחמים עברו מסלול דומה, מלבד הפרק הייעודי, ב"שטח אש 100". המסלול כלל אימוני חי"ר מתקדמים כגון: לוחמה בטרור, ניווטים, צניחה, סיור וקרב מגע. מסלול ההכשרה של כל הפלוגות היה דומה ברובו, אך בעוד הפלס"ר התמקדה באימוני לוט"ר וסיור, הפלנ"ט עברה הכשרת טילי עורב, והפלחה"ן – הכשרת חבלה. למעט חודש אחד במסלול בו כל פלוגה עברה את האימון הייעודי שלה, כל המסלול לכל הפלוגות נעשה במקביל אחת לשנייה.
בשנת 2013, תחת פיקודו של קובי הלר זכה הגדוד בפרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות על מבצע שכנות טובה.
בשנת 2018 הפך גדוד הסיור לסיירת ושמו שונה לסיירת גולני. כמו כן הוחלט שכל הלוחמים יענדו רק את הסמל של הפלס"ר, הנמר המעופף במקום הסמל הקודם, של הגדס"ר (שכלל בתוכו את הסמלים של הפלס"ר, פלחה"ן ועורב).
מבנה חטיבת גולני > סיירת גולני > פלס"ר גולני – פלגה א'

פלס"ר גולני הייתה פלוגת הסיור של חטיבת גולני, והייתה ידועה גם בשמה העממי סיירת גולני. מוטו היחידה "לכל מקום שנרצה, בכל דרך שנבחר".
במלחמת העצמאות הקים רפי קוצר, מפקד מחלקה בגדוד 12 (ברק) את "מחלקת הקומנדו", שהייתה גלגולה הראשון של הסיירת, ופיקד עליה במהלך קרבות סג'רה, הקרב על קיבוץ גשר ומבצע חירם. לקראת תום מלחמת העצמאות המחלקה הורחבה לכדי "פלוגת הג'יפים החטיבתית", תחת פיקודו של מוסה פלד, אשר בדצמבר 1948 הוקמה כחלק מגדוד 19, גדוד הפשיטה של החטיבה, עליו פיקד מאיר עמית. הפלוגה שימשה כיחידת הסיור של החטיבה ופעלה במסגרת זו במבצע חורב ובמבצע עובדה.
הפלס"ר השתתפה במספר רב של פעולות, המפורסמת מכולן היא כיבוש הבופור, במלחמת לבנון הראשונה. בפעולה זו נהרג מפקד הסיירת, רס"ן גוני הרניק. היחידה גם פעלה בקרב תל פאחר, במבצע נוקייב, הקרב על החרמון, בו נהרג מפקד היחידה רס"ן שמריהו ויניק, במבצע אנטבה, בפיגוע במשגב עם, מבצע כחול וחום, כיבוש המוקטעה ברמאללה, ובקרבות מפורסמים רבים אחרים. בין לוחמי הפלס"ר היה גם אורי אילן, בן קיבוץ גן שמואל שבשנת 1955 נתפס בשטח סוריה יחד עם מפקד הסיירת מאיר מוזס במהלך מבצע צרצר והתאבד בכלא הסורי. בשנת 1994, בעת פיקודו של זהר דביר על הסיירת, נהג מפקד אחד הצוותים להעניש ולאמן את חייליו באופן שחורג משמעותית מן הפקודות והכללים, אותם קבעו מפקד הסיירת והמח"ט, משה קפלינסקי. הקצין הודח ונשפט, האירוע נודע כמקרה "צוות אחי", על שם מפקד הצוות.
במסגרת ארגון מחדש של חטיבות החי"ר שהוזכר לעיל, הוכפפה גם פלוגת הסיור למפקדת הגדס"ר. טרם השינוי, היה מסלול הפלס"ר ארוך יותר (שנה ושמונה חודשים) וכלל קורס מ"כים ותכנים מורחבים יותר בתחום הניווטים ולוחמת החי"ר. אורך מסלול הלוחם היה שנה וחודשיים, בהם עבר קורס לוט"ר, מו"ס, צניחה, אימוני קרב מגע, ניווטים רבים ולוחמת חי"ר. בסיסה היה מחנה שרגא, ושטח האימונים שלה היה שטח 100 בצפון הארץ בו נערכה טירונות היחידה של חיילי הפלוגה. הפלס"ר שימשה כיחידת ההתערבות של פיקוד הצפון, וקיימה כוננות מתמדת כל השנה, כמענה לאירועי טרור. הפלס"ר התקיים במתכונת זו עד שנת 2018.
מבנה חטיבת גולני > סיירת גולני > עורב גולני – פלגה ג'

יחידת הנ"ט (עורב) של החטיבה הוקמה בשנת 1974, על ידי מיקי מוסברג, לאחר מלחמת יום הכיפורים, על ידי לוחמים מהפלוגות המסייעות של כל גדוד. היחידה הייתה בגודל של פלוגה, והוספו לה כיתת סיור וכיתת מרגמות. באמצע שנות ה-70 היחידה פורקה. היא הוקמה מחדש בשנת 1977 והתקיימה במתכונת זו עד שנת 2018.
מבנה חטיבת גולני > סיירת גולני > עורב גולני – פלגה ג' > מפקדי העורב

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| מיקי תדהר-מוסברג | 1974–1975 | מפקד היחידה הראשון |
אבי פיינמן: 
| גרשון דוד (גרי) | 1975 | סיים את תפקידו לאחר שנפצע ברגלו ממוקש במהלך פעילות מבצעית |
| אליעזר אור (אוליבר) | 1975–1976 |  |
| יוסי נלקנבאום | 1976 |  |
| דוד חכים | 1976–1977 |  |
| דני הרמן | 1977–1979 | הקים בשנית את היחידה |
| רפי תדהר-מוסברג | 1979–1980 | (אחיו של מיקי מוסברג) |
| רמי וילמוש | 1980 |  |
| מוטי שפס | 1980–1981 |  |
| יואב שדמה | 1981 |  |
| ציון גזית (אוטמזגין) | 1981–1982 | מפקד הפלנ"ט במלחמת לבנון הראשונה |
| מאיר דהאן | 1982 |  |
| דוד מרציאנו | 1982–1983 |  |
| ניצן נוריאל | 1983–1984 |  |
| גדי איזנקוט | 1984–1985 |  |
אילן הררי: 
| רוני בושארי | 1985–1986 |  |
| יצחק ג'בטאני | 1986–1987 |  |
| עופר מלכה | 1987–1988 |  |
אלי שלום: 
| יונס נאסר א-דין | 1988–1989 |  |
| רועי מנדל | 1989–1990 |  |
| עידן דדון | 1990–1991 |  |
| רונן ז'ורנו | 1991 |  |
| אילן אטיאס | 1991–1992 |  |
| רביב ניר | 1992–1994 |  |
| שלומי דרוויש | 1994–1995 |  |
| יובל ג'רבי | 1995–1996 |  |
| חיים קניזו | 1996–1998 |  |
| אריק חן (אוחנה) | 1998–1999 |  |
| ארז הדרי | 1999–2001 |  |
| יואב ירום | 2001–2002 | מפקד הפלנ"ט במבצע חומת מגן |
| אייל אסרף | 2002–2003 |  |
| טל ברודי | 2003–2004 |  |
| ערן אפשטיין | 2004–2005 |  |
| הראל קוהלי | 2005–2006 |  |
| רועי לוי | 2006–2007 | לימים מפקד יחידת רפאים, נפל במהלך טבח שבעה באוקטובר. |
| צפריר בר אור | 2007–2009 | מפקד הפלוגה במבצע עופרת יצוקה, נהרג במבצע צוק איתן |
| נתאי עוקשי | 2009–2010 | מעוטר צל"ש אלוף, לימים מפקד חטיבת ירושלים |
| רועי יונתן | 2010–2011 |  |
| אביחי ויצמן | 2011–2012 |  |
| אבי מרציאנו | 2012–2013 | לימים מפקד גדוד 13 |
| נאור עמיחי | 2013–2014 | לימים סגן מפקד עוצבת הגולן |
| אליה אביחי | 2014–2016 | מדליק משואה בשנת 2024 |
| תומר גרינברג | 2016–2017 | לימים מפקד גדוד 13. נפל במלחמת חרבות ברזל |
| אודי שוורץ | 2017–2018 |  |
| בנימין ירס | 2018–2019 | בתקופתו הוסב הפלנ"ט לפלגה בסיירת |
| הראל שלמה[דרוש מקור] | 2019–2020 |  |
| ניקולאי (ניקו) אשורוב | 2020–2021 |  |
| נתאי שלמון | 2021–2022 |  |
| יונתן רון | 2022– | מפקד הפלגה במלחמת חרבות ברזל |
מבנה חטיבת גולני > סיירת גולני > פלחה"ן גולני – פלגה ב'

פלוגת החבלה וההנדסה של חטיבת גולני הוקמה בשנת 1965 על ידי ריכוז של 50 חיילים משלושת גדודי החטיבה במסגרת גדוד 601 של הנדסה קרבית. בשנת 1978 הוקמה הפלוגה הסדירה על ידי המח"ט אמיר ראובני, באישור אביגדור בן-גל, סגל הפלוגה הוקם על ידי פיני דגן (ששימש כמ"פ הראשון של הפלוגה) ו-17 לוחמים מקורס מ"כים שנשלחו להכשרה בקורס משק"י חבלה בבית הספר להנדסה צבאית באדורים. היחידה התקיימה במתכונת זו עד שנת 2018.
מבנה חטיבת גולני > סיירת גולני > פלחה"ן גולני – פלגה ב' > מפקדי הפלחה"ן

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| פיני דגן | 1978–1979 | מקים היחידה ומפקדה הראשון, לימים מפקד גדוד 601 ומפקד בהל"ץ |
| מוטי סוויסה | 1979 |  |
| יאיר נוה | 1979–1980 | לימים סגן הרמטכ"ל |
| שוקי שחרור | 1980–1981 |  |
| צבי ברקאי | 1981–1982 | מפקד הפלחה"ן במלחמת לבנון הראשונה |
| בני תבין | 1982–1983 |  |
| יואש רובין | 1983–1984 |  |
| רן תמיר | 1984–1985 |  |
| שמואל אביבי | 1985–1986 |  |
| גברעם הגלילי | 1986–1987 |  |
| שמואל זכאי | 1987–1988 |  |
| צפריר בן זאב | 1988–1989 |  |
| זהר דביר | 1989–1990 |  |
| שגב מנדלסון | 1990 |  |
| יובל בזק | 1990–1991 |  |
| אבי חליפה | 1991–1993 |  |
| אורן אבמן | 1993–1995 |  |
| אופק בוכריס | 1995–1996 |  |
| איל שחר | 1996–1997 |  |
| יניב עשור | 1997–1998 | לימים ראש אכ"א |
| אילן דיקשטיין | 1998–2000 | לימים מפקד חטיבת עציוני |
| אופיר לויוס | 2000–2002 | לימים קצין חינוך ראשי |
| צביקה כנות[דרושה הבהרה] | 2002 |  |
| אורי חגי[דרושה הבהרה] | 2002–2003 |  |
| שי קלפר | 2003–2004 | לימים מפקד אוגדת הגליל |
| אלעד כהן | 2004–2005 |  |
| ארז אלקבץ | 2005–2007 | מפקד הפלוגה במלחמת לבנון השנייה, לימים מפקד חטיבת כרמלי |
| אייל היימן | 2007–2008 | לימים מפקד גדוד הסיור של חטיבת ביסלמ"ח |
| איתי פריד | 2008 | שימש סגן מפקד ולזמן קצר מילא את מקום מפקד הפלחה"ן |
| מולי יחזקאל | 2008 |  |
| דביר חבר | 2008–2009 | מפקד הפלוגה במבצע עופרת יצוקה, לימים מפקד חטיבת עודד |
| מוטי עמר | 2009–2010 |  |
| עדי גנון | 2010–2011 | לימים מפקד החטיבה |
| עמיחי טרייבר | 2011–2013 |  |
| אבישי ברוקנטל | 2013–2014 | מפקד הפלוגה במבצע צוק איתן, לימים מפקד גדוד 13 |
| חיים מזרחי | 2014–2015 |  |
| תאמר בדר | 2015–2016 |  |
| נחמיה שנייד | 2016–2017 |  |
| הרון לבאי | 2017–2018 |  |
| טל תורג'מן | 2018–2020 | בתקופתו הוסב הפלחה"ן לפלגה בסיירת, לימים מפקד גדוד 13 |
| מוטי שמיר | 2020–2021 | נפל בקרב רעים בטבח שבעה באוקטובר. |
| אשר אילוז | 2021–2022 |  |
| אביב אברמוביץ' | 2022–2023 |  |
ליחידה בסיס קבע בצפון מדינת ישראל.
מבנה חטיבת גולני > סיירת גולני > מסייעת סיירת גולני – מילואים

פלוגה מסייעת של סיירת גולני הוקמה בשנת 2012 במהלך מבצע עמוד ענן על ידי לוחמים מחטיבת גולני.
הפלוגה מורכבת משתי מחלקות:
א. מחלקת מרגמות קשת.
ב. מחלקת פינוי (קלה וכבדה).
הפלוגה לקחה חלק פעיל במבצע צוק איתן ומלחמת חרבות ברזל.
מחלקת הפינוי מורכבת מלבנה קלה וכבדה, ביצעה עשרות פינויים תחת אש כבדה, בזמנים קצרים ובאירועים מורכבים מאוד עם מטפלים בכירים חובשים רבים.
מחלקת המרגמות השתתפה בירי באש לחילוץ באירועים רבים כגון אירוע קרב שג'אעייה (2014) ואירועים נוספים במבצע צוק איתן וביצעה אש לחילוץ במספר אירועים במלחמת חרבות ברזל.
במלחמת חרבות ברזל נעשה שימוש ראשון בחטיבה בפצמ"ר 120 מ"מ מדויק עוקץ פלדה אשר הופעל על ידי סיירת גולני למטרות איכות והשמדה של למעלה מ-55 מטרות, בסגירת מעגלי אש בצורה מהירה, אפקטיבית ומדויקת.
מבנה חטיבת גולני > סיירת גולני > מפקדי מסייעת סיירת גולני

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| אבישי סנדר | 2012–2022 | מקים הפלוגה ומפקדה הראשון, מבצע עמוד ענן ומבצע צוק איתן |
| איילון טובי | 2022– | מלחמת חרבות ברזל |
מבנה חטיבת גולני > סיירת גולני > מפקדי גדוד הסיור

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| רון וייזל | 2001–2003 | מעוטר צל"ש אלוף |
| אסף ישראלי | 2003–2005 |  |
| יואב ירום | 2005–2007 | לימים סגן מפקד עוצבת געש |
| רסאן עליאן | 2007–2009 | לימים מתאם פעולות הממשלה בשטחים |
| אורן כהן | 2009–2011 | לימים מפקד המכללה לפיקוד טקטי |
| קובי הלר | 2011–2013 | לימים מפקד חטיבת עוז |
| רועי לוי | 2013–2014 | נפצע קשה במבצע צוק איתן והוחלף על ידי אבינועם סטולוביץ' עד לסיום המבצע. לימים מפקד יחידת רפאים. נפל בתחילת מלחמת חרבות ברזל |
| אודי בן חמו | 2014–2015 | מונה לממלא מקום המג"ד לאחר מבצע צוק איתן עד לינואר 2015 |
| יצחק בן בשט | 2015–2016 | לימים מפקד חטיבת יפתח. נפל במלחמת חרבות ברזל |
| דביר חבר | 2016–2017 | לימים מפקד יחידת רפאים |
מבנה חטיבת גולני > סיירת גולני > ההסבה לסיירת גולני

בסתיו 2018, ביצע צה"ל שינוי בגדוד הסיור של החטיבה ובפלוגותיו. שם הגדוד שונה מ"גדס"ר גולני" ל"סיירת גולני" והוא הוגדר כסיירת. הפלס"ר והפלחה"ן הוסבו לשתי פלגות המתמחות בפשיטה, סיור, חבלה, לוחמה בשטח בנוי, לחימה בסבך, לחימה בתוואי תת-קרקע ולוחמה בטרור, ואילו הפלנ"ט שודרגה ביכולותיה להפעלת אמצעים טכנולוגיים ואמצעי לחימה מתקדמים, בנוסף להתמחותה בהפעלת טילים נגד טנקים. בנוסף קיימת פלוגה מסייעת המורכבת ממחלקת מרגמות קשת ומחלקת פינוי במילואים.[דרוש מקור].אורך המסלול שונה לבין 12-14 חודשים
בנובמבר 2022 הוענק לסיירת גולני צל"ש הרמטכ"ל על לחימתה במבצע שובר גלים, בו הרגה 16 מחבלים ופצעה 44 מחבלים. בתיאור הצל"ש נכתב:
”סיירת גולני שותפה חשובה במשימות הביטחון השוטף ובמבצעים שנערכים בצפון השומרון במסגרת מבצע "שובר גלים". הלוחמים פועלים בנחישות ובמסירות, חותרים למגע תוך סיכון חיים, ומפגינים אומץ לב, מקצועיות ויצירתיות. היחידה נוטלת חלק משמעותי בפעילות המבצעית באיו"ש לסיכול פעילות חבלנית עוינת וביצעה מעל 240 פעולות לתפיסת מחבלים, שבמהלכן נהרגו כ-16 מחבלים ונפצעו כ-44 מהם ובמהלך פעולותיה תפסה כלי נשק ומטעני חבלה רבים. פעילות היחידה הביאה לצמצום ניכר של אירועי הפרות סדר, שבמהלכם יידו פלסטינים אבנים לעבר צירי התנועה בגזרה שבאחריותה”.
מבנה חטיבת גולני > סיירת גולני > מפקדי סיירת גולני

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| שמעון סיסו | 2017–2019 | מעוטר צל"ש אלוף. תחת פיקודו הגדוד הוסב ממתכונת גדס"ר לסיירת. לימים מפקד חטיבת שומרון |
| איוב כיוף | 2019–2021 | לימים מפקד יחידת שלדג ומפקד חטיבת מנשה |
| מתן פלדמן | 2021–2023 | תחת פיקודו קיבלה היחידה את צל"ש הרמטכ"ל. לימים ראש לשכת הרמטכ"ל |
| דוד כהן | אפריל 2023– | מפקד הסיירת במלחמת חרבות ברזל |