stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מנוע חיפוש

חיפוש מבוסס אינדקס
מנוע חיפוש הוא מערכת אחזור מידע שמטרתה לאתר מידע ברשת דיגיטלי מסוגים שונים (אתרי אינטרנט, קבצים או רשומות המייצגות פריטים פיזיים) המאוחסן במחשב או במערכת מידע. מנוע חיפוש מנגיש מידע למחפש, עוזר לצמצם את הזמן הנדרש כדי למצוא מידע, ועוזר להתגבר על הצפת המידע הקיימת כיום במדיה הדיגיטלית.
צורת החיפוש הנפוצה ביותר כיום היא חיפוש אתרים באמצעות מנועי חיפוש אינטרנטיים, אך היא שימושית גם במחשבים מקומיים, למשל: באיתור קובץ במחשב האישי (desktop search), או בשימוש במאגרי מידע מקומיים, כמו מאגרי פסקי דין או ספרי יהדות הנמצאים על גבי תקליטור. מנועי חיפוש קיימים גם בארגונים (Enterprise search), בין אם מדובר בחיפוש ספרים או תמונות בספרייה או ארכיון, אתרים פנים ארגוניים או רשומות במערכת המידע המייצגות פריטים פיזיים (כגון איתור פריט במחסן או מוצר בקטלוג ממוחשב לפי תיאור או מאפיינים אחרים שהוגדרו) או בלתי מוחשיים (כגון משימות ופרויקטים, מידע בנושאי תקציב ורכש וכן הלאה).
בעזרת מנוע חיפוש ניתן למצוא מגוון רחב של מידע: אתרי אינטרנט ותכנים המאוחסנים בהם, קבצים עם תוכן כתוב או קובצי מולטימדיה הקשורים לנושא מסוים, חיפוש אנשים ברשתות חברתיות, מידע גאוגרפי כגון כתובות, נקודות ציון וזמני נסיעה בתחבורה הציבורית. החיפוש יכול להיות מוכוון לפי התוכן עצמו, לפי מטא-דטא (מידע על המידע כגון-תאריכים, מחבר המידע, קטגוריה, שפה) או באמצעות מידע המייצג תוכן לא טקסטואלי (מילות מפתח או ייצוג דיגיטלי של מידע שאינו כתוב כגון תמונה או רצועת קול). לדוגמה, מנוע החיפוש של גוגל מסוגל לבצע חיפוש על תמונות הדומות לתמונה המוזנת למנוע והשירות שזאם מבצע חיפוש של שירים הדומים לרצועת קול המוזנת על ידי המשתמש.
עקרון הפעולה הבסיסי של מנוע חיפוש הוא שהלקוח מגדיר שאילתה שמתארת את המידע הנחוץ לו (הכוללת לרוב, מחרוזת חיפוש והגדרות נוספות, אך לא בהכרח) ושולח אותה למנוע האיחזור. המנוע מקבל את השאילתא ומפעיל יישום לביצוע הפעולה, תוך הפעלת אלגוריתמים שנועדו לסנן את התוצאות כך שיהיו רק בנושא שהלקוח מחפש. לסיום פעולתו מציג השרת את התשובה בפני המשתמש, בדרך כלל ברשימה.
נכון ל-2015, מנועי חיפוש לא מבצעים חיפושים מבוססי הקשר, ואם מוזנת מחרוזת חיפוש לא מספיק מדויקת, רשימת התוצאות שתוחזר על ידי המנוע תכלול תוצאות בעלות משמעויות שונות או שיתקבלו תוצאות שמתאימות באופן מקרי. באופן דומה, מנוע החיפוש עשוי לא למצוא תוצאות שבהן מופיעה מילה נרדפת ולא זו שהוזנה במחרוזת. בעיות מסוג זה עשויות לקבל מענה עם כניסת טכנולוגיות של רשת סמנטית (המהווה רכיב משמעותי בתפיסת web 3.0).
היסטוריה

מנוע החיפוש הראשון נקרא "ארצ'י". הוא פותח בשנת 1990 על ידי אלן אמטאג, סטודנט באוניברסיטת מקגיל שבמונטריאול. מנוע החיפוש איפשר לחפש קבצים על שרתי FTP, שהיוו את פרוטוקול העברת הקבצים המרכזי באינטרנט באותה תקופה. בשנת 1991 פותח פרוטוקול "גופר" על ידי מארק מקהיל מאוניברסיטת מינסוטה. גופר סרק מסמכי טקסט שהיו מאוחסנים על שרתי FTP ויצר רשימות קונקורדנציה של המילים המופיעות בהן, החיפוש ברשימות אלה התבצע באמצעות התוכנות "ורוניקה" ו"ג'ארהד" (ששמותיהן היוו מחווה לשם ארצ'י - ורוניקה וג'ארהד הן דמויות בסדרת הקומיקס ארצ'י).
מנוע החיפוש הראשון שסרק את רשת המידע העולמית באמצעות זחלן (Crawler) היה Wandex. מנוע חיפוש זה, שאינו פועל כיום, פותח על ידי מתיו גריי מאוניברסיטת MIT בשנת 1993 ומטרתו הייתה למדוד את קצב הגידול של הרשת. באותה שנה פותח גם Aliweb, המנוע הוותיק ביותר שעדיין קיים. בשנת 1994 יצא לשוק WebCrawler, שהיה מנוע החיפוש הראשון ששילב חיפוש בטקסט שבגוף האתרים ולא רק בכותרות האתרים.
מנוע החיפוש המסחרי הגדול של התקופה היה לייקוס שפותח על ידי מייקל מלודין מאוניברסיטת קרנגי מלון. בעקבות הצלחתו של לייקוס פותחו מנועי חיפוש נוספים שהתחרו בשירותי הספריות שהיו נהוגים באותה תקופה לצורך חיפוש מידע.
ניתן להשוות מנועי חיפוש באינטרנט לפי איכות התוצאות שהם מספקים, מהירות התגובה, כמות התוצאות, אופן הצגת המידע ויכולות השלמה אוטומטית. מאז שנת 2001 שולט מנוע החיפוש Google בשוק מנועי החיפוש. נכון לשנת 2023 חלקו הוא כ-90% מהשוק
מרכיבי מנוע החיפוש

מנוע חיפוש מודרני יורכב בדרך כלל משלשה חלקים:
ספיידר - רכיב שמאתר את הקבצים הנמצאים במחשב האישי או במרחב האינטרנט ומחלץ את תוכנם
מנוע אינדקס - רכיב שמפרק את תוכני המסמכים ויוצר מהם אינדקס לפי מילים
מנוע איחזור - רכיב שמקבל שאילתא מהמשתמש, מאתר את התוצאות, ומאחזר קטעי מידע למשתמש
מנועי החיפוש נבדלים ומשתנים זה מזה בכל אחד מן הרכיבים: באלגוריתם החיפוש של איתור הקבצים, בניית האינדקס, ואיחזור הנתונים.
בשלב איתור הקבצים ישנם מנועי חיפוש שמאגרי המידע שלהם נבנים באופן אוטומטי, באמצעות סריקה של האינטרנט על ידי רובוט, וישנם כאלו שהאינדקס שבו מקוטלג המידע אצלם נעשה בידי בני אדם. לעיתים ישנם מקרים שבהם האיתור הוא חצי אוטומטי, וישנה מעורבת אנושית בחלק מהמקרים כמו למשל במנוע החיפוש גוגל.
בשלב של האינדקס, משתרע תחום רחב של ביצוע מטלה זו, החל ממנועי חיפוש שאין להם מנוע אינדקס כלל, והם מבצעים חיפוש ישיר בקבצים, ועד למנועי חיפוש, שיוצרים אינדקס מפורט, עד לשמירת התכנים בשלמותם פעם נוספת אצלם.
בשלב של איחזור המידע, יש מנועי חיפוש שמאחזרים תצוגה מקדימה של שורה או מספר שורות לכל תוצאה שהם מוצאים, ויש כאלו שמאחזרים שמות של קבצים או אתרים, שבהם נמצא התוכן, ללא כל תצוגה מקדימה. בדרך כלל השלב הראשון של איתור הקבצים ויצירת האינדקס נעלמים מעיני המשתמש, שמקבל רק את החלק של איחזור המידע.
מנועי חיפוש אינטרנטיים

באינטרנט קיימים סוגים שונים של מנועי חיפוש. לצד מנועי החיפוש הכללים ישנם מנועי חיפוש בעלי התמחות מיוחדת. מנועי החיפוש האינטרנטיים שואפים להנגיש את החיפוש באמצעות ממשק ידידותי ביחד עם שליפת התוצאות המקוות ביותר מצד המחפש. בצד חיפוש טקסטואלי יש למנועי חיפוש אלו יכולת לחפש תמונות, וליאהו קיימת אף חיפוש קטעי וידאו וניגונם מתוך מסך החיפוש. מנוע חיפוש ייחודי נוסף, לדוגמה, הוא טכנורטי, המתמחה בחיפוש דרך בלוגים. כיום אפשרות גישה למנועי חיפוש באינטרנט משולבת בדפדפנים, ואין צורך לגלוש לאתר כדי להפעיל את החיפוש. לעיתים בדפדפנים משולבת אפשרות של חיפוש בהצבעה על מילה, ולחיצה על תפריט של עכבר ימני.
מנועי חיפוש אינטרנטיים > היסטוריית חיפוש

מנועי חיפוש מנסים לזהות את המשתמש שמבצע את החיפוש (למשל בעזרת עוגייה בדפדפן), ולהציע לו תוצאות יותר רלוונטיות, לפי חיפושים קודמים של אותו משתמש, או לפי מידע אחר שנצבר במנוע החיפוש אודות המשתמש. משתמשים שנרשמים במנוע החיפוש (למשל בעזרת "סרגל כלים" מיוחד לחיפוש), מזוהים גם בחיפושים שמבוצעים על פני דפדפנים שונים, והתאמת התוצאות יכולה להיות הדוקה יותר, משום שמנוע החיפוש יודע יותר על המשתמש. בגלל הפגיעה בפרטיות, מציעות חלק מהחברות דרכים להסרת ההיסטוריה.
מנועי חיפוש אינטרנטיים > דף תוצאות החיפוש

בדף תוצאות החיפוש, מציג מנוע החיפוש למחפש את תמצית התוצאות שהניב החיפוש.
על פי רוב מכיל דף זה כותרת שהיא קישור לדף האינטרנט או למסמך שנמצא וכן חלקי טקסט ובהם משפט או שניים שאמורים להסביר למחפש מדוע נבחר הדף או המסמך להכלל בין התשובות שקיבל (בדרך כלל מודגש).
במנועי חיפוש שונים ניתן למצוא לעיתים מידע נוסף על המסמך כגון גודל המסמך, כתובת המסמך וכן "מטמון" שהוא תמצית המסמך כפי שהיא נרשמה על ידי הבוט בפעם האחרונה שביקר בדף.
במנוע חיפוש המתקיים מפרסומת שהוא מציג, מוצגים בדרך כלל שלושה סוגים של תוצאות:
Pay-Per-Click advertising - פרסומות משולבות בראש התוצאות (כמו גוגל לדוגמה).
תוצאות החיפוש – שהן התוצאות ה-"טבעיות" שהחזיר המנוע בתגובה למילות החיפוש שהוזנו על ידי המחפש.
פרסומות בצד העמוד.
בעלי אתרים מייחסים חשיבות רבה למיקום האתר שלהם בתוצאות החיפוש שכן למיקום בדף החיפוש יש השפעה מכרעת על מספר הגולשים שיגיעו לאתר ממנוע החיפוש. מאחר שאפקטיביות של האתר (פרסום, ביצוע מכירה וכדומה) תלויה במספר המבקרים בו, נוצרת תחרות עזה בין האתרים השונים על המיקום בדף התוצאות.
הפעילות של חברות העוסקות בקידום אתרים במנועי חיפוש באה לשפר את מיקומו של האתר בדף התוצאות.
מצד שני מנועי החיפוש פועלים כל הזמן לשפר את תוצאות החיפוש ומנסים לאתר ניסיונות התערבות לא "טבעית" בתוצאות.
לעיתים קורה שמנועי החיפוש אף "מענישים" אתר שבו הם חושדים שמתקיימת פעילות קידום לא הוגנת בכך שהם מרחיקים את האתר מקדמת תוצאות החיפוש אף מעבר למקום שהיה זוכה לו בלי כל התערבות.
מחקרים רבים עוסקים בנושא ההטייה במנועי החיפוש, ביניהם מחקרים של החוקר הישראלי ד"ר אלעד שגב מאוניברסיטת תל אביב.
לעיתים ישנם אנשים או גופים המבקשים לעדכן את עותק הדף השמור בשרתי החברה או אף להסיר תוצאות מסיבות שונות ובהן חשיפת מידע פרטי או הזכות להישכח.
מנועי חיפוש אינטרנטיים > גמישות לשונית

אחת התכונות הבסיסיות שעל מנוע חיפוש לספק היא גמישות לשונית, אם כי מנועי חיפוש רבים עדיין אינם מצוידים בתכונה זו. גמישות לשונית היא יכולתו של מנגנון החיפוש להתגבר על בעיות הקשורות בשפה הטבעית, כגון כתיב מלא וכתיב חסר, יחיד ורבים, טעויות כתיב קלות, טעויות הקלדה וכדומה.
רוב מנועי החיפוש לא מאפשרים גמישות במילות החיפוש. משמעות הדבר היא שמנוע החיפוש מוצא רק דפים בהם מופיעות כל המילים הזהות למילות החיפוש. Google באנגלית - ובעברית, הוא בעל יכולת כזו במידה מסוימת. חיפוש wikipedya, למשל, גורם ל-Google לשאול "Did you mean: wikipedia". בעברית, לדוגמה, אם נקליד "מילחמה", גוגל ישאל אותנו אם התכוונו ל"מלחמה".
מנועי חיפוש אינטרנטיים > חשיבות מונחים

תכונה נוספת שעל מנוע חיפוש לספק היא הערכת חשיבות מונחים. כך למשל, בחיפוש המונח "שולחן מעץ מלא", על מנוע החיפוש לדעת שמסמך הכולל את המילה "מלא" הוא ככל הנראה פחות רלוונטי ממסמך הכולל את המונח "שולחן". שיטה נפוצה לחישוב "חשיבות" של מונח היא באמצעות הציון הסטטיסטי tf-idf.
מנועי חיפוש אינטרנטיים > נאמנות למנוע חיפוש ספציפי

אחת השאלות המרכזיות ביחס למנועי החיפוש היא מה גורם לאדם לפתח נאמנות למנוע חיפוש ספציפי זה או אחר. מחקרים שנערכו לאחרונה מלמדים שגולשי אינטרנט מפתחים נאמנות למנוע חיפוש ספציפי, בעיקר בשל שירותים נוספים שהוא מספק ואשר מסונכרנים עם יכולת החיפוש. לדוגמה, מנוע החיפוש גוגל מספק שורה ארוכה של שירותים מסונכרנים לחיפוש כמו: שירותי התראות, דואר אלקטרוני, העלאת קבצים לרשת, פתיחה וניהול של בלוגים ועוד. הרציונל שבני אדם מפתחים נאמנות למנוע חיפוש בשל השירותים הנוספים שהוא מספק, מסביר היטב מדוע גוגל רכשה את אתר האינטרנט יוטיוב. למעשה, באמצעות רכישה זאת, גוגל מצפה לחזק ולפתח את נאמנות גולשי האינטרנט למנוע החיפוש שלה, וזאת על ידי הענקת שירות חדש של סרטי וידאו המסונכרנים לחיפוש בגוגל.
מנוע-על

מנוע-על (meta-search engine) הוא מנגנון שלוקח שאילתה ממשתמש קצה, שולח אותה במקביל למספר מנועי חיפוש ומחזיר תוצאות מכל אחד ממנועי החיפוש. בהתחשב בכך שאין מנוע חיפוש שמסוגל לקטלג את כל האתרים ברשת האינטרנט, יתרונו של מנוע-העל הוא ביכולתו להחזיר תוצאות רבות יותר מאשר מנוע חיפוש יחיד. חסרונם של מנועי-העל הוא במספר הגדול של תוצאות לא-רלוונטיות שהם מחזירים לעומת מנוע חיפוש בודד - בעיה שאפשר להתמודד איתה דרך ניסוח של שאילתות ממוקדות ושימוש באלגוריתם שיסנן את התוצאות הלא-רלוונטיות או ידחק אותן לסוף רשימת התוצאות.
מנועי-על הם מנועים טפיליים - הם לא מכילים בסיס נתונים משל עצמם, אלא משתמשים בבסיסי נתונים של מנועים אחרים. הקושי בבניית אלגוריתם למנוע-על הוא בסידור תוצאות החיפוש של המנועים השונים לפי רלוונטיות, כאשר לכל מנוע יש שיטה שונה לדרוג האתרים. בנוסף לכך, מכיוון שלכל מנוע חיפוש יש שיטה שונה במקצת לניסוח שאילתות, האלגוריתם של מנוע-העל צריך 'לתרגם' את השאילתה של המשתמש כך שתתאים לכל אחד ממנועי החיפוש. כתוצאה מכך, מנוע-העל לא יכול לנצל את כל אפשרויות החיפוש של המנועים השונים (לדוגמה, כאשר במנוע חיפוש אחד יש אפשרות שלא קיימת בשאר המנועים).
מנועי חיפוש שולחניים

תפקידם של מנועי החיפוש השולחניים לגרום להאצה ומידיות בחיפוש של קבצים ותכנים במחשב האישי. בשוק קיימים מספר רב של תוכנות אלו, בין מנועי החיפוש העיקריים כיום: גוגל דסקטופ, יאהו דסקטופ סרץ', חלונות דסקטופ סרץ', קופרניק דסקטופ סרץ', ISYS דסקטופ סרץ', dtSearch ואוטופוקוס (שהוא היחיד ביניהם שמשוחרר ברישיון של קוד פתוח). כל מנועי חיפוש אלו, סורקים את הקבצים השונים הנמצאים בדיסק הקשיח (או בחלקו) ויוצרים להם אינדקס, שבו נרשמים וממויינים התכנים, כך שהם נעשים נגישים לחיפוש.
ההבדלים בין תוכנות החיפוש הם רבים, ונוגעים לצורת הממשק, קלות השימוש, הנגשה של המידע (באמצעות תצוגה מקדימה של המשפטים שבהם קיימת מחרוזת החיפוש), גמישות של החיפוש (חיפוש בוליאני מתקדם, חיפוש לפי שורשים), סוגי הקבצים שהן יודעות לקרוא ומתייחסות אליהם, שליטה על מנגנון האינדקסים וגמישות בתפעולו, מהירות יצירת האינדקסים, העמסה על משאבי המחשב, בטיחות המידע (יש ביניהן שמצפינות את האינדקס), תמחור של התוכנות (יש ביניהן בחינם), תמיכה בשפות זרות (כולל עברית) ועוד פרמטרים רבים.
כמו כן, קיימים מנועי חיפוש שולחניים שמחפשים ישירות בקבצים ללא יצירת אינדקס. תוכנות אלו בדרך כלל אינן יעילות בחיפוש במסות גדולות של חומר או בכל המחשב האישי, ועיקר שימושן הוא בחיפוש ממוקד בספרייה מסוימת, כאשר התוכן אינו רב מדי.
הגשת אתר למנוע חיפוש

מנועי החיפוש משתמשים בסריקה על מנת למצוא אתרים/דפים חדשים ולרשום אותם במנוע החיפוש. עם זאת, בעל אתר יכול לבקש ממנוע החיפוש לסרוק את האתר שלו ולהוסיפו באופן יזום במקום להמתין שמנוע החיפוש ימצא אותו לבד, ובכך לחסוך זמן. נכון ל 2022, כל מנועי החיפוש עושים תהליך זה ללא תשלום. חשוב לציין כי זה אינטרס של מנוע החיפוש להיות רחב ככל האפשר ולהכיל אינדקס של מספר מקסימלי של אתרים.
קיימות אפשרויות למנוע ממנוע החיפוש מביצוע תהליך רישום של אתר/דף, באמצעות הוספה של קוד HTML ייעודי לצורך זה בקוד המקור של האתר. זהו למעשה 'הסכם ג'נטלמני' בין האתר למנוע החיפוש שלא להציג את התוכן החסום בתוצאות מנוע החיפוש, שכן מנוע החיפוש אינו מנוע מביצוע הסריקה באופן טכני. על מנת למנוע ממנוע חיפוש לעשות סריקה, יש לנעול את התוכן מאחורי מערכת הרשאות כלשהי אשר מונעת גישה לתוכן עצמו.
הגשת אתר למנוע חיפוש > נוכלויות בנושא הגשת אתרים למנועי חיפוש

אחת הנוכלויות הנפוצות בעניין מנועי חיפוש, הוא גופים המבקשים דמי רישום שנתיים עבור הרישום במנועי חיפוש. הרעיון בנוכלות זו הוא לנצל חוסר ידע של בעלי אתרים, הטועים לחשוב שרישום למנועי חיפוש כמוהו כמו רישום שם מתחם הדורש תשלום שנתי. הנוכלים שולחים מייל שמאיים על בעל האתר שאם לא ישלם את דמי הרישום השנתי, לא יופיע במנועי החיפוש ולקוחות לא יוכלו למצוא אותו.
ראו גם

אלגוריתם חיפוש
לוסין
מאגר תורני
פרויקט השו"ת
גוגל
בינג
פיקסרץ'
דקדקגו
Content farm
חיפוש DataSet של גוגל
You.com
לקריאה נוספת

ג'ון בטל, החיפוש – כיצד גוגל ומתחרותיה שינו את פני התרבות וכתבו מחדש את חוקי עולם העסקים, הוצאת "עברית" ו"כתר", 2006.
Allan Hanson, From classification to indexing: How automation transforms the way we think, in: Social Epistemology, Volume 18, Number 4, October-December 2004, pp. 333-356. (באנגלית) (אבסטרקט)
הערות שוליים

↑  עידן בן אור, 7+ מנועי החיפוש מובילים בעולם (והאם באמת יש מחליף לגוגל?), באתר עידן בן אור, ‏2024-06-03
↑  פופולאיות של מנועי חיפוש
↑  חברת גוגל, הוראות לניקוי היסטוריית החיפוש בגוגל
↑  שירות גלובס ונועה פרג, ‏המחפשים בגוגל נאמנים למנוע החיפוש ולא משתמשים באחרים, באתר גלובס, 16 באוגוסט 2009
| ניהול ידע |
| --- | --- | --- |
| כללי | ניהול ידע • ניהול תוכן • מבחן אמילי • למידה ארגונית • פער הידיעה-עשייה • עובד ידע • תרבות ארגונית |  |
| נושאים משלימים | נתונים • מידע • ידע • מדעי המידע • מערכת מידע • מידענות • מידען • מערכת תומכת החלטה • עיבוד נתונים |  |
| אישים | לארי פרוסאק |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007291618305171  BnF: cb13558463d (data)  GND: 4423007-2  LCCN: sh00001050  NDL: 00964483 
מנוע חיפוש שולחני AutoFocus, שמשוחרר תחת רישוי של קוד פתוח. אחת המגבלות הבולטות של התוכנה, היא היעדר תצוגה מקדימה של התוכן המבוקש.
מרטיני (קוקטייל)

| --- | --- |

 נתונים
 מרכיבים:  כוס מרטיני, lemon twist, ורמוט יבש, ג'ין, זית 
 אופן ההכנה:  ערבוב
 כוס:   כוס מרטיני
 קישוט:  זית ירוק על קיסם
 
מרטיני (Martini) היא משפחת קוקטיילים קלאסיים נפוצה על בסיס ג'ין או וודקה. קוקטייל מרטיני הקלאסי הוא המפורסם בקוקטיילים, אשר מעולם לא איבד את הפופולריות שלו ואף זכה לכוס מיוחדת שנקראת על שמו.
להכנת הקוקטייל מוסיפים לכ-60 סמ"ק או מעט יותר ג'ין, בין 1/3 ל-1/6 ורמוט לבן יבש, כאשר כמות הוורמוט ביחס לג'ין תקבע את רמת היובש של הקוקטייל – ככל שיחס הוורמוט בקוקטייל נמוך יותר, הוא נחשב "יבש" יותר. אופן הכנת המשקה הוא מזיגת המרכיבים לכוס בחישה מלאה בקרח, בחישה עד שהמשקה מצונן, וסינונו לתוך כוס מרטיני קרה.
בווריאציה הנקראת "דריי מרטיני" (Dry martini) מוסיפים לג'ין רק טיפות בודדות של הוורמוט.
כאשר המשקה מוכן על בסיס וודקה במקום הג'ין, הוא קרוי וודקה מרטיני או בקיצור וודקטיני (Vodka martini).
הקישוט המסורתי של המרטיני הוא זית ירוק על קיסם בתחתית הכוס. קיימת וריאציה שונה שבה מחליפים את הזית הירוק בבצלצל פנינה כבוש בחומץ ואז הקוקטייל נקרא גיבסון (Gibson).
בווריאציה הנקראת "דרטי מרטיני" (מרטיני מלוכלך) מוסיפים לג'ין טיפות בודדות מנוזל הכבישה של הזית.
מרטיני הוא גם שם מותג של סדרת משקאות ורמוט (אדום, לבן ויבש) מתוצרת מזקקת מרטיני ורוסי. אין להתבלבל בין קוקטייל מרטיני לבין מותג הוורמוט מרטיני, ואין כל חובה כי הוורמוט המהווה מרכיב בקוקטייל מרטיני יהיה מתוצרת "מרטיני". למעשה, במתכון המקורי של קוקטייל המרטיני הוורמוט הוא מתוצרת "נוילי פראט".
קוקטייל המרטיני בתרבות

דמותו הספרותית והקולנועית של איאן פלמינג הסוכן הבריטי ג'יימס בונד נהג להזמין וודקטיני תוך כדי הדגשה שאין לערבב עבורו את המשקה אלא דווקא לנער אותו ("Shaken, not stirred").
ראו גם

אספרסו מרטיני
הערות שוליים

↑  "The Original Martini Cocktail - Salvatore Calabrese". Salvatore Calabrese (באנגלית אמריקאית). אורכב מ-המקור ב-2018-05-16. נבדק ב-2018-05-16.
| קוקטיילים רשמיים של איגוד הברמנים הבין-לאומי (IBA) |
| --- | --- | --- |
| בלתי נשכחים   The Unforgettables | אלכסנדר •  אמריקנו • אנג'ל פייס • אוויאיישן • בין הסדינים • בולברדייה • ברנדי קרסטה • קזינו • קלווור קלאב • דאקירי • דרי מרטיני • ג'ין פיז • האנקי פאנקי • ג'ון קולינס • מילה אחרונה • מנהטן • מרטינז • מארי פיקארד • בלוטת הקופים • נגרוני • אולד פאשנד • פארדייז • פלאנטרס פאנץ'  • פורטו פליפ • ראמוס פיז • ראסטי נייל • סזראק • סיידקאר • סטינגר • טוקסידו • Vieux Carré •  ויסקי סאוור • וייט ליידי |  |
| קלאסיקות עכשוויות   Contemporary Classics | בליני • רוסי שחור (רוסי לבן) • בלאדי מרי • קאיפיריניה • קוקטייל שמפניה • קורפס רוויוור 2 • קוסמופוליטן • קובה ליברה • פרנץ' 75 • פרנץ' קונקשן • גולדן דרים • גראסהופר • המינגוויי ספיישל • צוואר סוס • אייריש קופי • קיר • לונג איילנד אייסד טי • מאי תאי • מרגריטה • מימוזה • מינט ג'ולפ • מוחיטו • מוסקו מיול • פינה קולדה • פיסקו סאוור • סי בריז • סקס על החוף • סינגפור סלינג • טקילה סאן רייז • וספר •  זומבי |  |
| משקאות עידן חדש   New Era Drinks | ברקודה • ברכי דבורה • ברמבל • קנהנצ'ארה • דארק אנ סטורמי • אספרסו מרטיני • פרננדיטו • פרנץ' מרטיני •  לא חוקי • למון דרופ מרטיני •  עירום ומפורסם  • ניו יורק סאוור • אולד קובן  •  פלומה • מטוס נייר • פניצילין • ראשן ספרינג פאנץ' • סולת'סייד • ספייסי פיפטי • שפריץ • ספרינג באסטרד • טיפררי • טומיס מרגריטה • טרינידד סאוור • VE.N.TO • ציפור צהובה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553213705171  BnF: cb11953063h (data)  LCCN: sh85081654
משה כבשני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1909 פלונסק, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  17 בנובמבר 1972 (בגיל 63 בערך)
 תאריך עלייה:  1920
 מקום לימודים:  מקוה ישראל
 תקופת הפעילות:  1933–1972 (כ־39 שנים)
 תחום יצירה:  אדריכלות גנים ונוף
 יצירות ידועות:  גנים ופארקים ברמת גן
 מעסיק:  עיריית רמת גן
 
משה כְּבָשְנִי (1909 – 17 בנובמבר 1972) היה אדריכל נוף וראש מחלקת הגנים והנוף בעיריית רמת גן בין השנים 1934–1972.
קורות חיים

משה כְּבָשְנִי נולד בעיר פלונסק בפולין.
הוא עלה לארץ בשנת 1920 יחד עם אביו ואחותו. המשפחה התיישבה במושבה כנרת ולאחר כמה שנים עברה לתל אביב. למד בבית הספר היסודי ביבנה ובחטיבת הביניים בגימנסיה הרצליה. בשנת 1930 סיים בהצטיינות את לימודיו בבית הספר החקלאי מקווה ישראל במגמה לגינון.
עם הקמת "עיר גנים", היא רמת גן, אביו, אלימלך כבשני, רכש שתי חלקות בנות 5 דונם ברחוב בן-גוריון (בעבר רחוב מודיעין) וכאשר הבנייה הסתיימה המשפחה עברה להתגורר ברמת גן.
בין השנים 1949–1950 עבר השתלמות באדריכלות גנים בלונדון ובשנת 1960 השלים תואר שני באדריכלות גנים ונוף באוניברסיטת פנסילבניה ובאוניברסיטת האווארד בארצות הברית.
בשנת 1933 התמנה לגנן הראשי בעיריית רמת גן וכיהן כראש מחלקת גנים ונוף בעיריית רמת גן עד למותו בשנת 1972.
כבשני נפטר בנובמבר 1972 ונקבר בבית העלמין קריית שאול.
פיתוח הגנים ברמת גן

כבשני שאף ליצור גנים שאותם ניתן לטפח במינימום ימי עבודה, הרבה בנטיעת חורשות המספקות צל וראה חשיבות גם בהצללת עורקי תנועה המקשרים בין גן אחד למשנהו, דבר שעלה בקנה אחד עם התוכנית שעיצב האדריכל ומתכנן הערים ריכרד קאופמן בשנת 1921 עבור "עיר גנים", שבה סומנו שדרות עצים המקשרות בין שטחים ציבוריים.
הוא עשה שימוש רב בצמחייה ארץ ישראלית, או כזו הקשורה למסורת היהודית או המקומית כמו: עצי זית, חרוב, אלון ותמר, שיחי הדס, אלת המסטיק, רותם המדבר, אחירותם, שיח אברהם ועוד, ובצמחים חסכניים במים, ובמיוחד צמחים בשרניים (סוקולנטים) כמו אגבה, אלוַי, עצי אורן ואקליפטוס.
כבשני ניצל בתכנונו את התנאים הטופוגרפיים המיוחדים על מנת ליצור עבור המבקר חוויה של טיול בטבע ובכך ליישם ברמת גן את מודל הגן האנגלי, המאופיין על ידי מרבצי דשא, שתילת עצים בלתי סדורה, הקמת בריכות נוי בעלות מראה טבעי ושילוב הרמוני של צמחייה ובינוי ליצירת שבילי הליכה ופינות תצפית אל העיר.
אלמנטים אלא בולטים בתכנון הגנים הוותיקים שתוכננו והוקמו על ידו: גן דוד המלך, גן שאול, גן אברהם, גן הר הבנים והפארק הלאומי.
פיתוח הגנים ברמת גן > גן המלך דוד

גן המלך דוד (לשעבר גן המלך ג'ורג') נחנך ב־3 ביוני 1935 והיה הגן הציבורי הראשון ברמת גן. הגן תוכנן על ידי כבשני בסגנון הגן אנגלי שכלל שבילים מעגליים סביב בריכה עגולה מבטון ובה מזרקה ודגי נוי. הגן השתרע על שטח של 13.5 דונם וכלל חורשה קטנה ובה עצי זית, חרוב, אלון, שקד ותמר.
פיתוח הגנים ברמת גן > גן שאול

גן שאול תוכנן בשלהי שנות השלושים של המאה העשרים בפסגת "הר הגנבים" (היום רחוב מעלה הצופים) בידי מהנדס העיר רפאל מגידוביץ' ואדריכל הגנים כבשני ונחנך בשנת 1938 תחת השם "גן הנשיאים". בגן יצר כבשני בריכת נוי ובה מזרקה, ערוץ נחל וגשרון אבן. במדרון המזרחי התלול הותקנו טראסות עם קירות אבן, ולאורכן בוצע שביל מתעקל, בירידה לכיוון מרכז העיר.
פיתוח הגנים ברמת גן > גן אברהם

תכנון הגן התחיל בשנת 1936.
כבשני חילק את הגן לשני אזורי נוף שונים. הראשון, גן טבעי במסורת גנים אנגליים קלאסיים, בעל שבילים וצמחייה ארץ ישראלית ו"פינת קסם" שבמרכזה בריכת נוי ומעליה גשרון אבן. בגב המדרון שמאחורי הבריכה בנה כבשני קיר אבן שעליו מפל מים ולידו ספסלי אבן.
בחלק השני, במדרון המערבי של הגן עוצב שביל מתפתל היורד בשיפוע מתון לשדרת הגיבורים שנמשכת מערבה ומתחברת בהמשך לשדרות למדן ולגן המלך דוד. שדרה זו פותחה כציר מעבר להולכי רגל, ובו אמת מים בנויה.
בנוסף כלל הגן אמפיתיאטרון פתוח לשמיים, ומגרש טניס עם טריבונות בטון. רחוב הקשת (כיום רחוב שרת) חוצה את הגן לרוחבו. מתחת לרחוב נחצבה מנהרה שקישרה בין חלקי הגן.
פיתוח הגנים ברמת גן > הפארק הלאומי

הפארק הלאומי ברמת גן הוקם בשנת 1951, על שטח נטוש בן 1,200 דונם, כפארק הלאומי הראשון במדינת ישראל.
הפארק תוכנן על ידי כבשני והאדריכל ח. נוימן. במרכז השטח נקבעה מדשאה גדולה ואגם מלאכותי וסביבם אטרקציות שונות כגון גן הוורדים, החווה החקלאית, חורשת העצים והגן הזואולוגי. הגן נפתח לציבור בשנת 1953 אך פיתוחו נמשך עד שנת 1973 אז נוסף הגן הזואולוגי.
פיתוח הגנים ברמת גן > גן הר הבנים

בחודש יוני 1961 הגיש כבשני, הצעה לתכנון גן על פסגת הר הבנים, בשילוב עם שמורת טבע עירונית. בגן תוכננו אזורים ציבוריים פתוחים לנוף הקרוב והרחוק, וגם פינות ישיבה מאבן או ספסלי עץ.
במדרונות מדרום, מזרח ומערב נבנו טרסות עם כיסויי שתילה, הותוו שבילים המתעקלים לאורך הטרסות ושבילי מדרגות המחברים את הגן אל הרחובות הסמוכים. הליכה בשבילים אלה, שרובם שבילי אדמה מהודקת וחלקם מרוצפים באבן שכבות בהנחה פראית, מדמה טיול בטבע. לאורך השבילים מוקמו ספסלי עץ בגומחות מוצללות.
המדרון התלול שמצדו הצפוני של הגן נותר שטח פתוח שבו קיימת צמחייה טבעית. מדרון זה הוכרז כאתר טבע עירוני.
הערות שוליים

↑  משה כבשני באתר GRAVEZ
↑  רעיון מוקלט עם אשת משה כבשני (1988)
↑  נגה נבו, דניאל גרשוני, משה כבשני, 1909–1972, באתר הטכניון, המרכז לחקר המורשת הבנויה, ‏15 ביולי 2014
↑  צעירה מרואני, גני הפסגות ברמת גן
↑  עלא שלחת, ליאת מוקדי, הגן כמחוז של זיכרון קולקטיבי, באתר האיגוד הישראלי של אדריכלי נוף, גיליון 86, עמ' 22, ‏מרץ 2023
↑  נועם דביר, רמת גן לא מצליחה לשמר את המורשת הירוקה, באתר הארץ, 25 באוגוסט 2010
מפרץ שרף

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  מפרץ 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  72°28′00″S 95°11′00″W﻿ / ﻿72.4667°S 95.1833°W﻿ / -72.4667; -95.1833
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ שרף(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ שרף
 
מפרץ שרף או מפרץ סראף (באנגלית: Seraph Bay) הוא מפרץ רחב בקצה הדרום-מזרחי של האי ת'רסטון, בארץ אלזוורת', שבאנטארקטיקה.
רוחבו של המפרץ 28 קילומטרים.
המפרץ גובל בכף אנאוואן שמצפון-מערב לו; ובמדף הקרח אבוט, והאי דסטין, שמדרום-מזרח לו.
היסטוריה > גילוי ומיפוי המפרץ

המפרץ התגלה על ידי חברי השירות האנטארקטי של ארצות הברית בטיסה שהמריאה מן האונייה בר (Bear) בפברואר 1940.
המפרץ מופה על ידי משלחת חקר ים בלינגסהאוזן של צי ארצות הברית בפברואר 1960.
היסטוריה > מקור השם

שמו של המפרץ ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
המפרץ נקרא על שם הבריג שרף מסטונינגטון, במדינת קונטיקט שבארצות הברית, בפיקודו של קפטן בנג'מין פנדלטון (Captain Benjamin Pendleton) אשר הפליגה בשנת 1830 לכיוון מערב מאיי שטלנד הדרומיים, והגיעה עד קו אורך 101 מערב, מדרום לקו רוחב 60 דרום.
לקריאה נוספת

• Defense Mapping Agency 1992, , P 379
• United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, , P 210
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9  מידע גאוגרפי והיסטורי
מרטינש פריימאניס

| --- | --- |

 לידה:  7 בפברואר 1977 לייפאיה, ברה"מ 
 פטירה:  27 בינואר 2011 (בגיל 33) ריגה, לטביה 
 מוקד פעילות:  לטביה 
 תקופת הפעילות:  מ-1994 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 שפה מועדפת:  לטבית 
 פרופיל ב-IMDb
 
מרטינש פריימאניס (בלטבית: Mārtiņš Freimanis; ‏7 בפברואר 1977 – 27 בינואר 2011) היה זמר-יוצר, מוזיקאי ושחקן לטבי.