stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הולי בלק
ביבליוגרפיה > אנתולוגיות ערוכות

Geektastic: Stories from the Nerd Herd ‏(2009), עורכים: בלק וססיל קסטלוצ'י
זומבים נגד חד קרן (2010), עורכים: בלק וג'סטין לרבלסטייר
ברוכים הבאים ל-Bordertown ‏(2011), עורכים: בלק ואלן קושנר
ביבליוגרפיה > שירה

"השלישי השלישי: סיפורו של ישראל" (1996) במגזין d8
"אמא עצמות" (סתיו 2004) ב-Endicott Journal of Mythic Arts
פרסים

2006: פרס אנדרה נורטון למדע בדיוני ופנטזיה לצעירים, Valiant: A Modern Tale of Faerie
2014: פרס הפנטזיה המיתופאית בספרות ילדים, עצמות בובה
2014: מדליית ניוברי, עצמות בובה
2015: פרס ספר בחירת האינדיס – ספר השנה לצעירים, החלק האפל ביותר של היער
הפיגוע באלעד

| חלק מגל הטרור בישראל (2022), פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2022 |
| --- | --- |
 תאריך:  5 במאי 2022
 תאריך עברי:  ה' באייר ה'תשפ"ב
 מקום:  ישראל אלעד, ישראל
 מטרה:  יהודים
 קואורדינטות:  32°03′08″N 34°57′24″E﻿ / ﻿32.05225°N 34.956777777778°E﻿ / 32.05225; 34.956777777778
 סוג:  פיגוע גרזן
 נשק:  גרזן
 הרוגים:  4
 פצועים:  4
 מבצע:  הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני אסעד אלרפאעי סובחי אבו שקיר
 מספר מפגעים:  2
 מניע:  לאומני, טרור אסלאמי
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) הפיגוע באלעד(למפת גוש דן רגילה) הפיגוע באלעד(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הפיגוע באלעד(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הפיגוע באלעד  he הפיגוע באלעדhe הפיגוע באלעדמפת  __ אלעד (in English: El'ad)  __ מחנה נחשונים (in English: Nachshonim)מצפון: __ מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) ממזרח: סלפית (נפה) (in English: Salfit Governorate) מדרום וממערב: __ מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הפיגוע באלעד (מכונה גם טבח הגרזנים באלעד) היה פיגוע גרזנים שאירע ב־5 במאי 2022 באלעד, מוצאי יום העצמאות ה-74 של מדינת ישראל, שבו שני מחבלים פלסטינים רצחו ארבעה אזרחים יהודים ופצעו ארבעה.
רקע

הפיגוע אירע במהלך גל טרור שהחל במרץ 2022. ימים ספורים קודם הפיגוע קרא יחיא סנוואר, מנהיג חמאס ברצועת עזה, ל"אנשינו שחיים בתוך מדינת הכיבוש בנגב במשולש בגליל בחיפה וביפו בעכו ובלוד. שכל מי שיש לו רובה שיאחז ברובה שלו ומי שאין לו רובה שיאחז בכל סכין שהוא יוכל להשיג ויצא להרוג יהודים".
יום קודם הפיגוע איים ארגון הטרור חמאס שאם מדינת ישראל תפתח את הר הבית לעליית יהודים ביום העצמאות, הוא יגיב על כך בביצוע פיגועים. בבוקרו של יום העצמאות נפתח הר הבית לעליית יהודים, ומתפרעים ערבים התעמתו עם כוחות הביטחון בהר הבית.
בהערכה שפורסמה יותר משבוע לאחר הפיגוע על ידי צה"ל, היו סבורים כי המחבלים בפיגוע הגרזנים כלל לא ידעו מי זה יחיא סנוואר.
ההכנות לפיגוע

על פי כתב האישום שהוגש נגד המחבלים, החליט סובחי אבו שקיר, בן 20 מהכפר רומאנה שבאזור ג'נין, לבצע פיגוע טרור בישראל על מנת למות כ"שהיד", בעקבות מות חברו בעימותים עם חיילי צה"ל. סובחי הציע לאסעד א-רפאעי, בן 19, לבצע עמו את הפיגוע, אולם אסעד סירב תחילה. בחודש אפריל 2022 או בסמוך לכך, בעקבות מות חבר נוסף של סובחי, התחזקותו הדתית של אסעד, וסברתם כי מדינה ישראל פוגעת במתפללים מוסלמים במסגד אל אקצה – גמלה בליבם ההחלטה לבצע פיגוע טרור ולרצוח אזרחים ישראלים יהודים. השניים תכננו לרכוש תת-מקלעים קרלו, ולשם כך גייסו סכום של כ-11,000 ש"ח, אולם משלא הצליחו להשיג נשק חם החליטו לבצע את הפיגוע באמצעות סכינים וגרזנים. הם בחרו כיעד לפיגוע את העיר אלעד שבה הועסקו בעבר בביצוע עבודות חשמל בבית כנסת. לפני ביצוע הפיגוע, השניים העבירו לאדם בשם איברהים אעמור סכום כסף לכיסוי חובותיהם ולצדקה ואסעד מסר גם מכתב צוואה עבור משפחתו.
ב-4 במאי 2022 נסעו השניים לרמאללה, בילו את הערב במסעדה וערכו צוואות. למחרת, המחבלים ביצעו טקס "היטהרות" ורכשו שני גרזנים, שני סכינים ושני "קאטרים" לחיתוך גדר ההפרדה. סובחי רכש גם נעלי ריצה. בהמשך היום, סובחי ביקש מאדם בשם צחר והדאן שיסייע להם לחצות את גדר ההפרדה ולהגיע לעיר אלעד, בתואנה שהוא רוצה לפגוש את מעסיקו לשעבר. צחר נפגש עם המחבלים ברנתיס, הוליך אותם לאזור פרצה בגדר. מכיוון שהפרצה לא הייתה פתוחה, סובחי חתך את גדר התיל במקום, והמחבלים נכנסו לשטח ישראל והסתתרו בחורשה סמוכה. בעוד השניים ממתינים לרכב שיאסוף אותם ויסיעם לאלעד, החליטו כי אם נהג רכב האיסוף יהיה יהודי, הם ירצחו אותו בהגיעם לאלעד ויגנבו את רכבו לצורך המשך ביצוע הפיגוע.
בסמוך לשעה 17:13 צחר התקשר לאורן בן יפתח וביקש ממנו להסיע את השניים לאלעד. אורן השיב בחיוב וזמן קצר לאחר השעה 19:36 הגיע לחורשה ואסף את המחבלים ברכבו. במהלך הנסיעה לאלעד, סובחי שלח צוואה אותה ערך מבעוד מועד לקרוב משפחתו, ואסעד שלח את צוואתו לאיברהים.
הפיגוע

בשעה 20:23 לערך, במוצאי יום העצמאות ה-74 למדינת ישראל, 5 במאי 2022, הגיע הרכב לרחוב אבן גבירול פינת יהודה הנשיא באלעד. בתחילה הם רצחו במכות גרזן את אורן בן יפתח, הנהג שהסיע אותם ודחפו אותו אל מחוץ למכוניתו. לאחר שניסיונות המחבלים להתניע את הרכב לא צלחו, החליטו להמשיך בביצוע הפיגוע ברגל, המחבלים תרו ברחוב אבן גבירול בעיר אלעד בחיפוש אחר קורבנות. תחילה רדפו אחר משה פרנקל, אשר הצליח להימלט מהם לאחר שגרזנו של סובחי נשמט מידו. לאחר זאת, אסעד תקף בגרזנו את הרכב בו נסעו רות וחיה וינטרוב, ואולם האחרונה האיצה את הרכב ונמלטה מהמחבלים בנסיעה מהירה.
בהמשך, ירדו במדרגות ברחוב אבן גבירול ליד מתחם הבתי ספר לעבר האמפיפארק העירוני ותקפו בפאתי הפארק עוברי אורח, בהם שלושת הנרצחים. אחד המותקפים נפצע אנושות לעיני ארבעת ילדיו, ואחד מהנרצחים התעמת עם המחבלים ובכך הציל אנשים רבים שברחו באותו זמן שנאבק עמם.
המחבלים ניסו להמשיך את מסע ההרג ולהיכנס לתחומי הלונה פארק, שבתחומו שהו משפחות וילדים. השומר מנע את כניסתם, התעמת איתם ואף ניסה לבצע ירי. המחבלים פצעו אותו באורח אנוש ונמלטו. ב-2 בפברואר 2023 מת מפצעיו השומר, שמעון מעטוף בן 75.
כאשר המחבלים הגיעו לרחבת חניה, הבחינו ברכב שבו ישבו אלחנן מאיר עלוש וצמח דוד עמרוסי. המחבלים ניפצו את חלונות הרכב בניסיון לפגוע ביושביו. אלחנן התעמת עם אסעד ומנע ממנו לפגוע בו באמצעות גרזנו. במקביל, צמח הצליח אף הוא למנוע מסובחי להכותו באמצעות הגרזן. בשלב זה, המחבלים נמלטו לשטח פתוח סמוך.
בפיגוע נרצחו יהונתן חבקוק, בועז גול, אורן בן יפתח נהג רכב ההסעות והשומר, שמעון מעטוף. שלושה נוספים נפצעו, אחד מהם במצב קשה.
המצוד אחר המחבלים

מייד לאחר הפיגוע החלו כוחות הביטחון בסריקה אחר המחבלים, תוך חסימת צירי תנועה והיעזרות בכוחות מיוחדים ובמסוק משטרתי. בהמשך פרסמה המשטרה לציבור את שמות ותמונות המחבלים במטרה לקבל סיוע בלכידתם. לבקשת המשטרה הוטל צו איסור פרסום על פרטי המרדף וחקירת הפיגוע.
בבוקר 8 במאי, לאחר מצוד של כ-60 שעות, המחבלים נתפסו ונעצרו ללא התנגדות על ידי אנשי שב"כ וקצין מגלן ביער נחשונים, הממוקם בין אלעד לראש העין, קרוב לכפר הפלסטיני רנתיס (כקילומטר ממקום ביצוע הפיגוע).
בעקבות הפיגוע

ישראל האריכה את הסגר הכללי על יהודה ושומרון (שהחל לפני יום העצמאות), וכן על המעברים ברצועת עזה. נשללו היתרי עבודה מכל אנשי החמולה שאליה היו שייכים המחבלים. מפכ"ל המשטרה קובי שבתאי הודיע על מבצע למעצר שב"חים והמסייעים להם.
ב-8 במאי 2022, כוחות צה״ל ומג"ב פעלו בכפר רומאנה הסמוך לעיר ג'נין, למיפוי בתיהם של המחבלים שביצעו את הפיגוע. המיפוי בוצע לצורך בחינת האפשרות להריסת הבית. יום לאחר מכן, כוחות צה"ל, מג"ב ושב"כ עצרו שני מבוקשים החשודים בסיוע לשני מחבלים שביצעו את הפיגוע.
ב-12 במאי 2022, לוחמי צה"ל וכוחות הביטחון פעלו בכפרים רומאנה ובורוקין ועצרו שני מבוקשים נוספים החשודים בסיוע למחבלים שביצעו את הפיגוע.
ב-30 במאי 2022, צה"ל הודיע על כוונתו להרוס את ביתו של אחד המחבלים, אסעד א-רפאעי. וב-9 ביוני 2022, מפקד פיקוד המרכז, יהודה פוקס חתם על צו הריסת הבית, וצה"ל הודיע על כוונתו להרוס את ביתו של המחבל השני.
ב-8 באוגוסט 2022 הרסו כוחות צה"ל את בתיהם של שני המחבלים בכפר רומאנה שבנפת ג'נין.
תגובות לפיגוע

בערים רבות ברשות הפלסטינית, הביעו תמיכה ושמחה על הפיגוע. דובר חמאס חאזם קאסם הצהיר כי הפיגוע היה מימוש האיום של ארגונו, בתגובה לפתיחת שערי הר הבית ליהודים.
נשיא הרשות הפלסטינית, מחמוד עבאס, אמר כי "הריגתם של פלסטינים וישראלים רק מובילה לעוד הידרדרות במצב בזמן שבו כולנו משוועים להשיג יציבות ולמנוע הסלמה" והוסיף ש"יהודים צריכים להפסיק לפגוע באתרים מוסלמיים ונוצריים". כמו כן אבו מאזן הזהיר מפני ניצול "האירוע הראוי לגינוי" לביצוע "התקפות ותגובות של מתנחלים ואחרים כלפי עמנו הפלסטיני".
מנהיגים בעולם – בהם נשיא צרפת, עמנואל מקרון, שר החוץ של איחוד האמירויות הערביות, שייח' עבדאללה בן זאיד אאל נהיאן ומזכיר המדינה של ארצות הברית, אנתוני בלינקן – גינו את הפיגוע והביעו את תנחומיהם.
ראו גם

גל הטרור בישראל (2022)
מהומות הר הבית (2022)
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2022
טרור פלסטיני
הערות שוליים

↑   ציוץ של מגן דוד אדום ברשת החברתית אקס (טוויטר), 5 במאי 2022
1 2  ימים לפני הפיגוע באלעד: סינוואר קרא לפלסטינים לאחוז בנשק, באתר ‏מאקו‏, 5 במאי 2022
↑  סוכנויות הידיעות, ‏ארגוני הטרור מאיימים: "הסתערות על אל-אקצא תצית אינתיפאדה חדשה", באתר מעריב אונליין, 4 במאי 2022
↑  אליאור לוי, עינב חלבי, עימותים בהר הבית עם עליית היהודים: מתפרעים מתבצרים במסגד ומשליכים חפצים | תיעוד, באתר ynet, 5 במאי 2022
↑  אלישע בן קימון, בצה"ל מעריכים: המניע לפיגועים בגל הטרור - דתי ולא לאומני, באתר ynet, 17 במאי 2022
1 2 3  בג"ץ 4088/22 יוסף אלרפאעי נ' המפקד הצבאי לאזור הגדה המערבית, ניתן ב־7 ביולי 2022, סעיף 2
↑  איתמר אייכנר, יואב זיתון, מאיר תורג'מן ורענן בן צור, המחבלים שרצחו 3 ישראלים באלעד, בנט: "הם ישלמו את המחיר", באתר ynet, 6 במאי 2022
↑  שי נפצע קשה בפיגוע, ילדיו היו עדים לכל: "הבת אמרה 'אמא, רצחו את אבא'", באתר ynet, 6 במאי 2022
↑  מאיר תורג'מן, אין קצה חוט במצוד אחר המחבלים מאלעד; תושבים בעיר: "הכרנו אותם", באתר ynet, 6 במאי 2022
↑  משה שטיינמץ ורועי שרון, המחבלים מאלעד ניסו להשתלט על כלי רכב ולהימלט בו, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 8 במאי 2022
↑  יקי אדמקר ואמיר בוחבוט‏, "גיבור שהציל רבים": לפני שנרצח בפיגוע - יונתן חבקוק נאבק במחבלים ופצע אותם, באתר וואלה, 8 במאי 2022
↑  טל לב רם, ‏שלושה נרצחים ושני פצועים קשה בפיגוע באלעד, מצוד אחר המחבלים, באתר מעריב אונליין, 5 במאי 2022
↑  הוטל צו איסור פרסום על פרטי חקירת הפיגוע באלעד, באתר ערוץ 7, ‏6 במאי 2022
↑  לירן לוי, מאיר תורג'מן, רענן בן צור ויואב זיתון, לאחר יותר מ-60 שעות: נתפסו המחבלים שרצחו שלושה בני אדם באלעד, באתר ynet, 8 במאי 2022
↑  אמיר בוחבוט, שלומי הלר וקרין שגיא‏, רחפנים, מסוקים ויחידות מסווגות: יומיים אחרי הפיגוע באלעד, המצוד אחר המחבלים נמשך, באתר וואלה, 7 במאי 2022
↑  ברהנו טגניה, ‏פרטים חדשים על התנהלות המחבלים באלעד: ביקשו הסעה לעיר בטענה שבאים לשפץ בית כנסת, באתר ‏מאקו‏, 7 במאי 2022
↑  אלון חכמון, ‏לאחר הפיגוע: המפכ"ל הודיע על מבצע למעצר שב"חים וסייענים, באתר מעריב אונליין, 6 במאי 2022
↑   כוחות צה"ל ומג"ב פעלו למיפוי בתיהם, באתר צה"ל, 8 במאי 2022.
↑   כוחות צה"ל עצרו חשודים בסיוע לפיגועים בערים אלעד ואריאל, באתר צה"ל, 9 במאי 2022.
↑   צה"ל, שב"כ ומג"ב פעלו גם הלילה למעצר חשודים, באתר צה"ל, 12 במאי 2022.
↑   צה"ל הודיע על כוונתו להרוס את המבנה בו התגורר אחד המחבלים, באתר צה"ל, 30 במאי 2022
↑   מפקד פיקוד המרכז חתם על צו הריסה לבית אחד מהמחבלים, באתר צה"ל, 9 ביוני 2022
↑  טל לב רם, ‏צה"ל הרס את בתי המחבלים מהפיגוע באלעד; פלסטינים יידו אבנים לעבר הכוחות, באתר מעריב אונליין, 8 באוגוסט 2022
↑  "באנו לשחוט אתכם"; חגיגות בערים פלסטיניות וחלוקת ממתקים לאחר הפיגוע באלעד, באתר ערוץ 7, 5 במאי 2022
↑  סוכנויות הידיעות, ‏חמאס על הפיגוע באלעד: "עומדים בפני מאבק, הזהרנו שאל אקצא הוא קו אדום", באתר מעריב אונליין, 5 במאי 2022
↑  דלית הלוי, אבו מאזן: הפגיעה באל-אקצה גרמה למתיחות ולחוסר היציבות, באתר ערוץ 7, 6 במאי 2022
↑  סוכנויות הידיעות, ‏בלינקן גינה את הפיגוע באלעד: "ליבנו עם הקורבנות ויקיריהם", באתר מעריב אונליין, 6 במאי 2022
הנשיא יצחק הרצוג בבר המצווה של בנו של בועז גול מנרצחי הפיגוע.
כוחות צה"ל פועלים בכפר ממנו יצאו המחבלים כחלק ממבצע שובר גלים
מונטגומרי ברנז

| --- | --- |

מיסטר ברנז
 שם סרט:  משפחת סימפסון - הסרט
 תוכנית טלוויזיה:  משפחת סימפסון
 הופעה ראשונה:  הסימפסונים עושים על האש
 הופעה אחרונה:  עדיין מופיע
 יוצרים:  מאט גריינינג 
 גילום הדמות:  כריסטופר קולינס, הארי שירר 
 דיבוב:  הארי שירר
 דיבוב בשפה העברית:  אוהד שחר (משפחת סימפסון - הסרט)
 מידע
 גיל:  104 (על פי הפרק "ברנז מאוהב") 1,000+ (על פי הפרק "צוות, רובוטים")
 תאריך לידה:  15 בספטמבר 1890 
 מין:  זכר
 מקצוע:  מנהל תחנת הכוח הגרעינית של ספרינגפילד
 נטייה:  תוהו רע
 דת:  נצרות
 אזרחות:  ארצות הברית 
 דמויות קשורות
 אויבים:  הומר סימפסון
 
צ'ארלס מונטגומרי פלנטג'נט שיקלגרובר ברנז (באנגלית: Charles Montgomery Plantagenet Schicklgruber; מכונה מר ברנז או "מונטי") הוא דמות בדיונית בסדרת הטלוויזיה האמריקנית המצוירת משפחת סימפסון. ודמותו מדובבת על ידי השחקן הארי שירר. מר ברנז הוא האדם העשיר ביותר בעיר ספרינגפילד, והוא בעליה של תחנת הכוח הגרעינית בעיר, בה עובד בין השאר גם הומר סימפסון.
ברנז מסמל את פניה של אמריקה הקפיטליסטית, דבר המתבטא ברצונו להתעשר ולהגדיל את השפעתו כאיש עסקים, באי יכולתו לזכור את שמות עובדיו, ובחוסר תשומת לב ואכפתיות לבטיחות של עובדיו, דבר הבולט גם ביחסו חסר ההתחשבות למשרתו הנאמן ויועצו האישי, ויילון סמית'רס.
סימן הזיהוי העיקרי של מר ברנז הוא תנועת ידיו הערמומית, המלווה בשינון המילה "מצוין" וחיוך זדוני. מעבר לכך, הוא נהנה במיוחד להשתמש בביטוי "שחרר את הכלבים" - משפט שאחריו כלבי השמירה שלו רצים להתקיף כל אדם אשר מתנגד לדעותיו, או מהווה עליו איום בצורה זו או אחרת.
הונו האישי הוערך ב-2010 על ידי מגזין פורבס בכ-1.3 מיליארד דולר. בשנת 2006 הוא דורג במקום ה-45 במגזין "ויזרד" ברשימת האנשים המרושעים ביותר בכל הזמנים ובמגזין "אובסרבר", זכה במקום השלישי בדירוג "הבוסים הגרועים ביותר".
חייו ותפקידו בסדרה

מר ברנז, שגילו המדויק אינו ידוע בבירור,( אך הוא נחשב לאדם הקשיש ביותר בעיר ספרינגפילד) הגיע למעמדו הרם כבנו המאומץ של איש עסקים אמיד, שבבעלותו "מפעל אטומים". בצעירותו הוא נהנה מחיי נוחות, וכילד הנעים את זמנו החופשי בהתעללות בעובדים הזרים. בבגרותו, התקבל לאוניברסיטת ייל, שם למד מדעים ומינהל עסקים וקיבל את התואר בשנת 1914. לאחר מכן הצטרף לצבא האמריקני ושירת במלחמת העולם השנייה בפלוגת הסער מספרינגפילד "חוליית הדגים המעופפים" תחת פיקודו של אייב סימפסון, אביו של הומר. והשתתף בקרב על הבליטה. בהמשך הוא נשלח לחזית באוקיינוס השקט ואף הופל יחד עם אייב סימפסון על ידי חיילי קמיקזה יפנים. כבר במהלך המלחמה ניתן היה לחזות באופיו הנצלני של ברנז, כשניסה לגנוב יצירות אמנות יקרות ערך. בשל מעמדו כאיש בעל ממון רב, הוא הועסק לאחר המלחמה באופן אישי על ידי הנשיא הארי טרומן, ששכר את שירותיו כדי להעביר טריליון דולר לאירופה כמחווה של ארצות הברית לשיקום היבשה האירופית אחרי המלחמה, כחלק מתוכנית מרשל.
מר ברנז מתגורר בפאתי העיר ספרינגפילד באחוזה מפוארת מוקפת חומה וגדרות חשמליים. הוא מוגן על ידי כלבי שמירה המחכים בציפייה לתקיפת אי אילו מסיגי גבול. כשאינו במפעל ומשגיח על עובדיו, ברנז מבלה את זמנו בין חדריה הרבים של אחוזתו, שבהם מאוחסנים תחביביו הביזאריים. בנוסף שמורים באחוזה פריטי אספנות ייחודיים, כגון צילום עירום היחיד של מארק טוויין, החליפה שבה צ'ארלי צ'פלין נקבר, והחרב המיתולוגית של המלך ארתור.
ברנז הוא אינו אהוד בספרינגפילד, ומעורר את סלידתם של תושבי העיר, בשל אופיו המתנשא והמרושע, הציניות האכזרית שלו, והשימוש לרעה בכוחו כאיש בעל ממון רב. דוגמה קיצונית לכך, היא כאשר הוא חוסם את השמש לתושבים בעיר ספרינגפילד, על מנת להגדיל את צריכת החשמל אשר המפעל שלו מספק. כתוצאה מכך, הוא נורה לאחר מכן על ידי מגי.
גילו המופלג של מר ברנז, הוא נושא להומור בסדרה - לעיתים ניכר כי הוא מנותק לחלוטין מהמציאות ומאורח החיים המודרני, דבר המתבטא בעיקר בגינונים אשר חלפו מן העולם, כמו כתיבת מכתבים בעט נוצה, נהיגה במכונית מימי מלחמת העולם הראשונה, צילום במצלמת ראי (טכנולוגיה אשר פותחה הסוף המאה ה-19), התייחסות לאנשים מפורסמים מהמאה ה-19 בזמן הווה, אף על פי שהם כבר נפטרו, שימוש בביטויים ארכאיים שאיש אינו מכיר או מילים שלהן משמעות שונה ממה שהיו בעבר, מענה לטלפון עוד מימיו של אלכסנדר גרהאם בל, ממציא הטלפון ("אהוי, הוי?") ועוד.
הוא אינו מעודכן בהתפתחויות הפוליטיות בעולם - ומתנהל כאילו העולם נעצר באמצע שנות השלושים המאוחרות. למרות זאת, מר ברנז ניחן בכושר בלתי נלאה להתמודדות עם מפלות, ומתגלה כאיש עסקים כשרוני, אשר מאבד את הונו מספר פעמים, אך מצליח להתאושש בקלות ולזכות בנכסיו שוב.
הוא סובל מחולשה גופנית, דבר המתבטא במקרים בהם הוא נאלץ לבצע פעילות פיזית או מאמץ כלשהו מהפשוטים ביותר. על מנת להתמודד עם קשייו הבריאותיים, ובתקווה להשאירו בחיים, הוא עובר טיפולים רבים.
מר ברנז גר ברחוב ממון מספר 1000 (הכוונה במקור למילה העברית).
הדמות

דמותו של מר ברנז מושפעת ממספר אנשים. יוצר הסדרה, מאט גרונינג, ביסס את עיקר הדמות על המורה שלו מבית הספר היסודי, מר ביילי. כמו כן, הגינונים, הביטויים, סגנון ההופעה שלו מושפעים מדמויות נוספות ומושפעים מסרטים שונים. מדבב הקול של מר ברנז, הארי שירר, (המדבב גם את סמית'רס) טוען כי מר ברנז הוא הדמות המועדפת עליו, למרות הקושי הכרוך בכך.
"מי ירה במר ברנז?"

"מי ירה במר ברנז" הוא פרק בשני חלקים (פרק 128–129) המוקדש למעלליו של מר ברנז. הפרק נוצר בהשראתו הישירה של אחד מפרקי הטלוויזיה המפורסמים בתולדות הטלוויזיה - "מי ירה בג'יי. אר.?" בסדרה "דאלאס", ובו נעשית השוואה בין מר ברנז לבין איל הנפט הטקסני ג'יי אר יואינג.
"מי ירה במר ברנז?" > חלק א'

חלק א' מספר על מציאת נפט בחצר בית הספר של ספרינגפילד, מה שגורם לתקוות גדולות בקרב תושבי העיר. עם זאת, מר ברנז החמדן זומם להשתלט על הנפט. בעת תצוגה פומבית של שאיבת הנפט, ברנז מפנה את הנפט לכיוונו, ומחצר בית הספר יוצאות טיפות אחדות. כל תקוות העיר מתנפצות: בית הספר מפסיד כספים, ומבצע קיצוצים קריטיים. בנוסף, אין כסף לשכור מורה הנגינה עבורו חסכה ליסה זמן רב. וילי השרת מפוטר, סקינר מועמד לפיטורין, בגלל שינוי נתיב הנפט חדרו של אייב בבית האבות קורס, עם הכסף הרב ברנז משתלט על הבר של מו סיזלאק ומפטר אותו, זרם הנפט פוגע בכלבו של בארט וגורם לו לנכות, ובכספו החדש ברנז אפילו בונה מתקן לחסימת השמש, על מנת שאיש מתושבי העיר לא יקבל אנרגיה סולרית בחינם. כל אנשי העיר שונאים אותו, ובעיקר הומר, שלא מאמין שלמרות כל מאמציו ברנז לא זוכר את שמו. בעקבות מחאתו של סמית'רס על מעשיו, ברנז מפטר אותו. לאחר שהמתקן לחסימת השמש של ברנז מותקן, ברנז נראה צועד לכיוון מגרש החניה, כאשר הוא אומר:"ערב טוב. למה את/ה כל כך שמח/ה?" לאחר מכן נישמעת ירייה, וברנז משוטט ברחובות העיר, פצוע אנוש, ונשכב על שעון השמש הגדול שבכיכר העיר, מחוסר הכרה. הוא הובהל לבית החולים, אבל המשטרה אובדת עצות: כמעט כל אנשי העיר חשודים, מפני שברנז גרם עוול כמעט לכולם.
"מי ירה במר ברנז?" > חלק ב'

חלק ב' נפתח בבית החולים, ואז בתחנת המשטרה בחקירת ניסיון ההתנקשות. כאמור, החקירה אינה פשוטה. משני העדים היחידים, מגי סימפסון והעוזר הקטן של סנטה, כלבו של בארט, אפילו הכלב חשוד.
כל אחד מבני משפחת סימפסון חשוד באופן אישי: ליסה כועסת בגלל ביטול שיעורי הג'אז, בארט כועס על הנזק שנגרם לכלבו, מארג' כועסת על חסימת השמש, והומר כועס על שמר ברנז לא מצליח לזכור את שמו.
סמית'רס נופל כחשוד העיקרי ונעצר, אבל בזכות סייד שאו מל וקראסטי הליצן מוכחת חפותו. כמו קודם, החשד נופל שוב על כל אנשי העיר, אבל חקירה משטרתית מצמצמת את החשודים (לאחר שמתגלה שחלקם בכלל לא מסוגלים להחזיק אקדח, או שהקליע שפגע בברנז אינו תואם את כלי הנשק שלהם). מתגלה ש-DNA שעל האקדח שירה בברנז הוא של בן משפחת סימפסון. בינתיים, מר ברנז מתעורר, וממלמל באופן בלתי נשלט את השם "הומר סימפסון" בלי הפסקה. בשביל תושבי העיר זו הוכחה מספיקה, וסמית'רס מציע את ירושתו של ברנז למי שיהרוג את הומר.
כאשר כולם מתאספים בחדרו של ברנז שנייה לפי שהומר הורג אותו, מתעורר ברנז להכרה, ומסביר לתושבי עיר שהומר הוא לא זה שירה בו. מי שירה בו, למרבה ההפתעה, הייתה מגי סימפסון. כאשר ברנז ראה אותה במגרש החניה, הוא ניגש למכוניתם של הסימפסונים (שלא היו בתוכה), וראה שלמגי יש סוכרייה על מקל. אחרי קרב קשה, מצליח ברנז לחטוף למגי את הסוכרייה, אבל האקדח שלו נשמט מכיסו לידיה של מגי. מגי לוחצת על ההדק לכיוון חזהו של מר ברנז ויורה בו. בבית החולים, ברנז מבקש לאסור את מגי, אבל השוטר ויגם לא מאפשר זאת. למרבה האירוניה, מגי הייתה היחידה בעיר שברנז לא גרם לה עוול, ושלא הייתה לה סיבה למעשה.
הערות שוליים

↑  [atom smashing branch In Pictures: The Forbes Fictional , Burns, C. Montgomery]
| משפחת סימפסון |
| --- | --- | --- |
| דמויות ראשיות | הומר • מארג' • בארט • ליסה • מגי |  |
| דמויות משנה | מונטגומרי ברנז • לני לאונרד • נד פלנדרז • אוטו מאן • איצ'י וסקראצ'י • מו סיזלאק • עדנה קרבאפל • אפו נהספימפטילון • קראסטי הליצן • העוזר הקטן של סנטה • ראש העיר קווימבי |  |
| יוצרים ומפתחים | מאט גריינינג • ג'יימס ל. ברוקס • סם סיימון • מייק ב. אנדרסון |  |
| מדבבים ראשיים | דן קסטלנטה • ג'ולי קאוונר • ננסי קארטרייט • האנק עזריה • הארי שירר • ירדלי סמית' |  |
| פרקים | רשימת פרקי הסדרה(אנ') • פרקי ליל כל הקדושים • פרקים בולטים (Treehouse of Horror • Simpsons Roasting on an Open Fire ‏• Homer's Phobia • There's Something About Marrying • The Greatest Story Ever D'ohed •‏ Three Gays of the Condo) |  |
| סרטים | משפחת סימפסון - הסרט • משפחת סימפסון חוגגת 20 שנה ב-3D על הקרח! • מעון היום הארוך ביותר |  |
| שונות | ספרינגפילד • קומיקס • Do the Bartman • The Simpsons Sing the Blues • בארט נגד מוטציות החלל • FOX • D'oh!  • הבעיה עם אפו • Kwik-E-Mart • "כשבילי פגשה את ליסה" |  |
הקרב על גבעות מע'אר

הנוף דרומה מהגבעות לכיוון גדרה וכביש 40 ממחיש את יתרונן האסטרטגי, אף שהצבא הבריטי לא הגיע מכיוון זה
ההסתערות על גבעות מע'אר ב-13 בנובמבר 1917 בציורו של ג'יימס בידל (Beadle)
הקרב על גבעות מֻע'אר (בערבית: المُغار) נערך ב-13 בנובמבר 1917 כחלק מהמערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה. הקרב התחולל באזור גבעות מע'אר, גבעות הכורכר עליהן שכן הכפר הערבי מע'אר בין גדרה ורחובות. הקרב התנהל בין כוחות חיל המשלוח המצרי של הצבא הבריטי ובין הצבא העות'מאני הנסוג צפונה. בסיומו של הקרב הגיעו הכוחות הבריטיים לוואדי צראר והשתלטו על צומת הרכבות המרכזי לדרום ארץ ישראל ובכך לא רק שחרצו את גורל המערכה בדרום הארץ אלא ניתקו את הקשר המסילתי העות'מאני בין מישור החוף, השפלה וירושלים ובין שני הגייסות העות'מאניים הלוחמים בארץ ישראל – הארמייה ה-8 במישור החוף והשפלה והארמייה ה-7 בהרי ירושלים.
סוברים כי הקרבות שהתחוללו בין 6 לבין 16 בנובמבר 1917 – קרב מעא'ר, קרב עיון קרא ולטרון ונפילת יפו ורמלה ללא קרב – היו קרבות נסיגה והשהייה של הגייסות העות'מאניים ובעלי בריתם הגרמנים ונועדו לעכב את התקדמות חיל המשלוח הבריטי במטרה לחלץ כמה שיותר כוחות ולהסיג אותם לקו הגנה צפוני סביב ירושלים ובשטחים שמצפון לירקון. מטרה זו הושגה על ידיהם במידה רבה.
הכוחות הבריטיים המשיכו להתקדם בגזרת החוף וב-16 בנובמבר 1917 נכבשו יפו ושכונתה הצפונית תל אביב והצבא הבריטי התייצב על גדות נחל הירקון. חלק מהכוח הבריטי החל לנוע מזרחה בכיוון ירושלים ולאחר לחימה קשה באזור נבי סמואל כבש אותה ב-9 בדצמבר 1917.
רקע

לאחר שב-31 באוקטובר 1917 נכבשה באר שבע על ידי חיל המשלוח הבריטי, נסוגו חלק מהיחידות הטורקיות לכיוון הדרך לחברון ולירושלים וחלק נסוג צפונה לאזור קו תילים שכיוונו דרום מזרח-צפון מערב, מתל חווליפה במזרח ועד תל הוריירה במערב. בניגוד למנהגו במערכה זו, לא עצר חיל המשלוח הבריטי להתארגנות, אלא המשיך בלחץ רצוף של התקפות מבאר שבע צפונה במטרה לקעקע את הקו הטורקי ולנצל את הצלחותיו. לאחר שבסדרת התקפות מתוכננות, בין 6 ל-8 בנובמבר, נכבש מערך התילים (קרב תל חווילפה וקרב תל א-שריעה), ובמקביל לכך נכבשה עזה – נעו צפונה שני כוחות של חיל המשלוח הבריטי. כוח אחד נע במזרח לכיוון יבנה והכוח השני נע במערב, בצמוד לאזור החוף לכיוון איסדוד.
צפונה מהכפר קטרה (צפון גדרה דהיום) עבר ואדי קטרה ומצפון לו עובר רכס גבעות כורכר שכיוונן הוא צפון-צפון-מערב. רכס זה מתחיל בדרום בגבעה שלרגליה ממוקמת כיום אנדרטת הצנחנים, עליה שכן הכפר מע'אר, ממשיך צפונה דרך הגבעות עליהן נמצאת כיום גבעת ברנר ומסתיים בצפון בכפרים דאז זרנוקה וקוביבה (חלקה המערבי של רחובות דהיום). הגובה המרבי של הרכס הוא 94 מטר מעל פני הים והוא גבוה בכ-40 מטר מהמישורים שממערבו וממזרחו. מהרכס קיימת שליטה בתצפית ובאש למרחק גדול.
היחידות הטורקיות התמקמו על רכס זה והתחפרו בו. מאחר שהיה להם מחסור בחוטי תיל, לא נמתחו גדרות תיל לאורך כל החפירות כמכשול מעכב, דבר אשר היה לו השפעה על התפתחות הקרב.
הקרב

המתקפה על רכס מע'אר–קטרה (גדרה) של יחידות דיוויזיית הרגלים ה-52 בפיקודו של מייג'ור גנרל ג'ון היל (אנ') לא השיגה את התוצאות המקוות, ולקרב הוכנסו שלושת גדודי הפרשים מהבריגדה הרכובה-6 של דיוויזיית היומנרי שהשתייכה לדיוויזיית הרגלים הרכובים יומנרי בפיקודו של בריגדיר צ'ארלס גוֹדווין (אנ'), שזכה באות השירות המצוין על הנהגתו ועל גבורתו בשדה הקרב הזה. על המתקפה ניצח מפקד הדיוויזיה, מייג'ור-גנרל ג'ורג' בארו.
ההסתערות הרכובה על גבעות מע'אר נערכה על ידי שני הרגימנטים "באקס" – Bucks (אנ') ו"דורסט" (אנ'), בעוד רגימנט היומנרי השלישי של הבריגדה ה-6, "בֶּרקס" – Berks (אנ'), הוצב בעתודה בעורפם. החיפוי הארטילרי ניתן על ידי סוללת "בֶּרקשֵייר" של הארטילריה הרכובה המלכותית ((RHA, על ידי בריגדת תותחי השדה של דיוויזיה 52 ועל ידי פלוגת מכונות הירייה של הבריגדה ה-6.
מצפון לאלה, כשפניהן למאחזים הטורקיים בזרנוקה ובאל-קוביבה, נערכו יחידות הבריגדה הרכובה ה-8 של דיוויזיית הרגלים הרכובים יומנרי.
ההסתערות על העמדות הטורקיות ברכס מע'אר החלה ב-13 בנובמבר 1917 בשעה 15:00, מרחק של כ-3 ק"מ מן היעד, והתנהלה ברובה בשטח פתוח גלוי לעין ולאש האויב, שמצבו הטקטי היה עדיף. את הקילומטר האחרון במעלה התלול של הגבעה עברו הפרשים בדהרה, פרט ליחידה מקרב גדוד "דורסט" שאנשיה ירדו מסוסיהם למרגלות הרכס והבקיעו דרכם אל הפסגה ברגל. המתקפה נחלה הצלחה והטורקים נסוגו מעמדותיהם.
הכפר אל-מע'אר שבדרום הרכס נותר בידי האויב. שם תקפו שני בטליונים מבריגדה 155 של הדיוויזיה ה-52 בצד יחידות של רגימנט העתודה "בֶּרקס" של בריגדת היומנרי ה-6, שלחמו רגלית. הלחימה נמשכה עד השעה 17:00 שאז נפל הכפר בידי הבריטים. בהמשך כבשו כוחות הדיוויזיה ה-52 את קטרה שמדרום לאל-מע'אר, ובכך הושלמה שבירת הקו הטורקי בגבעות מע'אר-קטרה.