stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צפריר קולת
הערות שוליים

↑  צפריר קולת, אטלס השמים הישראלי, מפה, 2004
↑  צפריר קולת, הצד האפל של היקום, הוצאת מפה, תל אביב, 2004.
↑  בהר וקולת זכו בפרס ברנשטיין, nrg מעריב, 18 באוגוסט 2010
↑   חגי חיטרון, "הינדיק משוגע": באופרה הזאת לא נשמעו קולות גדולים. אז מה, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2018
↑  מדיגוס ממנה את ד”ר צפריר קולת לתפקיד משנה למנכ”ל ואת ד”ר ירון זילברמן לתפקיד סמנכ”ל מכירות, 19 בינואר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463398805171  LCCN: no2012003293  VIAF: 297406628   WorldCat (עם VIAF): 297406628
הטיית בחירה

הטיית בחירה (באנגלית: Selection bias) היא עיוות בנתוני מחקר הנובע מהטיה בצורת איסוף המידע. התעלמות מהטיית בחירה עלולה להוביל לפירוש שגוי של הנתונים ולמסקנות מוטעות. דוגמה להטיית בחירה היא הניסיון לברר אילו סוגי דגים יש בנהר באמצעות רשת שהחורים בה גדולים מכדי ללכוד דגים מסוימים. במקרה זה, צורת איסוף הנתונים יוצרת דגימה מוטה לטובת דגים גדולים, ומייצרת אי-תאימות בין יחסי הדגים המיוצגים במדגם לבין המציאות.
הטיית בחירה מתבטאת בעיוות הקשר הנמדד במחקר בין החשיפה לתוצאה, ובהטיית מדד הקשר.
הטיית בחירה מביאה למציאת קשר שאינו באמת קיים, ולחלופין, לאי-מציאת קשר קיים - בשני המקרים, משום שהפרטים במחקר (מקרים וביקורות או חשופים ולא חשופים) אינם מייצגים את אוכלוסיית היעד. ההטיה מתבטאת בהסתברות להיכלל במחקר כתלות בסטטוס החשיפה או בסטטוס המחלה, דבר המוביל לייצוג מוגבר של קטגוריה מסוימת במחקר באופן חריג מייצוגה באוכלוסייה הנחקרת.
הטית בחירה בדרך כלל אופיינית למחקר מסוג מקרה-ביקורת, אך יכולה להתקיים גם בכל סוגי המחקרים האפידמיולוגיים. ההטיה יוצרת מצב שבו הסיכוי של "מקרה" להיכלל במדגם מותנה - בלא ידיעתו של החוקר - בסטטוס החשיפה. באופן כללי, הטיה (נטאי, bias) היא טעות שיטתית בשלב התכנון, הביצוע או האנליזה של מחקר שתביא להערכה שגויה של השפעת החשיפה על התוצאה.
הטיית בחירה במחקר מסוג מקרה ביקורת

מחקר מקרה ביקורת (Case-control study) מהווה חלופה למחקר עוקבה ובעל יתרונות מרכזיים של חיסכון בזמן (מאחר שאין צורך במעקב ממושך) ובעלויות. מחקר זה מתאים לחקר מחלות נדירות. מחקר שמתחיל בבדיקת חולים ולא חולים (ביקורת) במחלה. במחקר מקרה ביקורת מושווה הסיכוי של חשיפה בעבר בין מקרים (החולים) לביקורות שלהם (הבריאים).
במקרה-ביקורת נדרש ייצוג מלא של כלל המקרים והביקורת מאוכלוסיית מקור אחת. דוגמאות לבחירת ביקורות בסוג מחקרים זה:
מקרים של חולים המאובחנים בקהילה- הביקורת תהיה מדגם מיצג של אנשים בקהילה שאין להם את המחלה, המקבלים שירותים מאותם מוסדות רפואיים.
מקרים של חולים שאובחנו במסגרת סקר סינון- הביקורת תהיה משתתפים שנבדקו במסגרות אותו הסקר ונמצאו בריאים.
מקרים של חולים שאובחנו ואושפזו בבתי חולים- הביקורת היא חולים שאושפזו מסיבה אחרת בבתי החולים המדוברים, באותה תקופה, אין להם מחלה שמשפיעה על החשיפה לגורם הסיכון הנחקר.
מחקר מקרה ביקורת ומחקרי חתך מועדים יותר לבחירה דיפרנציאלית של מקרים וביקורות ולכן להטיית בחירה.
הטיית בחירה במחקר מסוג מקרה ביקורת > הטיה על שם ברקסון

הטיית ברקסון (Berkson's bias) היא סוג של הטיית בחירה, שבה מבוצע מחקר על מאושפזים בבתי חולים. הוכח כי השהייה בבית חולים עצמה מהווה גורם סיכון לתחלואה מוגברת, על כן קבוצת הנבדקים תהיה מוטה כלפי חולי. ללא קשר, תיתכן הטיית בחירה נוספת משום שרק החולים הקשים מגיעים לבתי החולים (referral bias). הטיית בחירה במחקר אפידמיולוגי היא הבדל שיטתי בבחירת משתתפי המחקר (או אוכלוסיית המחקר) המוביל לתוצאה שגויה.
בשל סביבה מסוימת ייתכן כי תיווצר הטיה והחוקר לא יהיה מודע אלייה. ההטייה נובעת מכך שבקרב מאושפזים עלולה התפלגות החשיפה לגורם הסיכון הנבדק להיות בלתי מייצגת מבחינת אוכלוסיית הייחוס, בפרט אם מדובר בגורם סיכון המשותף הן לתוצא הנחקר והן למחלה בעטיה אושפזו הביקורות.
מאחר שלחולים ביותר ממחלה אחת יש יותר סיכוי להתאשפז. למאושפזים בבתי החולים יש הסתברות גבוהה להיות חולים במחלה נוספת אשר יכולה אף היא להיות קשורה לתוצאה או לחשיפה .
דוגמה לכך היא בדיקת הקשר בין העישון בקרב חולי סרטן ריאה, לעומת ביקורות בית-חולים החולים של חולים במחלות לב. כאשר עישון הוא גורם סיכון גם לסרטן ריאה וגם למחלות לב ולפיכך תיווצר הטיה במדד הקשר.
הטיית בחירה במחקר עוקבה

מחקר עוקבה בודק את החשיפה של המשתתפים במחקר לגורם המחלה. במידה ויציאת המשתתפים מקבוצה נבדקת לא קשורה לסטטוס המחלה, הדבר לא ישפיע על הקשר סיבה ותוצאה שגורם למחלה.
במחקרי עוקבה- הקבוצה הבסיסית מכילה אוכלוסיית חשופים ולא חשופים, אלו נבחרים לפני הופעת התוצאה. בעקבות זאת בחירה דיפרנציאלית של המשתתפים לפי פרמטרים הנקשרים לחשיפה ולתוצאה, דבר המוביל להטיה פחות סבירה.
הטיית בחירה במחקר עוקבה > הטית היענות מתנדבים

הטיית מתנדב נובעת מהבדל בין מאפיינים של אלו שמסכימים או בוחרים להשתתף במחקר ואלו שמסרבים. ההבדלים יכולים להיות במאפיינים סוציודמוגרפיים, תרבותיים, הרגלי חיים וגם רפואיים.
ניתן לטפל בהטיה מסוג כזה באמצעות מזעור שיעור הלא נענים ואפיונם לפי משתנים קיימים או ראיון מסרבים.
הטיית בחירה במחקר עוקבה > הטיית נשירה

הטיית נשירה (Withdrawal bias) נובעת ממאפייני מי שלא נשאר במחקר (הנושרים מהמחקר). הנושרים ממחקר עשויים להיות שונים מאלו הממשיכים במחקר עד סופו. לדוגמה נשירה מניסוי קליני יכולה להיות עקב תופעות לוואי מהן סובלת קבוצה מסוימת / אי יעילות הטיפול בקבוצה מסוימת. לכן, יש לאפיין את הנושרים ממעקב ככל האפשר, על מנת לשלול אפשרות של הטיה בעקבות נשירה דיפרנציאלית. אומדן הקשר יהיה מוטה כאשר ההסתברות לנשירה ממעקב תהיה קשורה לסטטוס החשיפה ולסטטוס המחלה. מכאן כי בקרב הנושרים ייראה שיעור גבוה יותר של גורם החשיפה, ושיעור גבוה יותר של בעלי הסתברות רבה יותר לקבל את התוצאה.
הטיית בחירה במחקר עוקבה > אפקט העובד הבריא

אנשים שעובדים מייצגים אוכלוסייה בריאה יותר מאנשים שאינם עובדים. במחקרים על חשיפה תעסוקתית בהם המקרים או החשופים הם אנשים עובדים יש לשקול בחירת אוכלוסיית ביקורת או לא חשופה גם מקרב אנשים עובדים. הטיה זו תהיה פחות רלוונטית בהקשר של מחלות כרוניות עם זמן חביון ממושך.
ראו גם

אפקט המגירה
הטיית אישור
הטיית הישרדות
פוסט דזיגנציה
תאוריית הברבור השחור
הערות שוליים

↑  ו.ליברמן, ע.טברסקי, חשיבה הסתברותית בחיי היומיום, האוניברסיטה הפתוחה, 2001
1 2  Y.Ben-Shlomo, S.T.Brooks, M. Hickman, Epidemiology, Evidence-based medicine and public health, 6th edition, Wiley-Blackwell, 2013
↑  Bias: Introduction, Boston University School of Health
1 2  Biases: Bias in Epidemiological Studies, Health Knowledge
↑  J.W.Song and K.C.Chung, Observational studies: Cohort and Case-control studies, NIH Public Access 126(6), 2011, עמ' 2234-2242
↑  הספר חשיבה ביקורתית: שיקולים סטטיסטיים ושיפוט אינטואיטיבי, חלק ראשון, 1, ו: הטיית בחירה
↑  From: Berkson's bias in A Dictionary of Public Health, Berkson's bias, Oxford Reference
↑  D.westrich, Brekson's Bias, Selection bias and missing data, NIH public access, Epidemiology 23 (1), 2012, עמ' 159-164
↑  P.Brown, Special Issue on the Technical and Ethical Aspects of Risk Communication, Sience, Technology & Human values Vol. 12, No. 3/4, Sage publication INC, Summer - Autumn, 1987, עמ' 78-85
↑  B. C. K. Choi and A. W. P. Pak, Encyclopedia of biostatistics, John Wiley & Sons, 2005, ISBN DOI: 10.1002/0470011815.b2a00001
ספקטרומטר אופטי

עקרון פעולה של ספקטרוסקופים שונים. מונוכרומטור מבוסס סריג (למעלה), ספקטרומטר מבוסס מנסרה (באמצע), ומהלך קרני האור בספקטרומטר מבוסס סיב אופטי.
דוגמה לספקטרוסקופ פשוט. בתמונה העליונה מוצג צילום על של המערכת: מקור אור, חריר המאפשר מעבר של פס אור דק ומנסרה. מוצג ספקטרום רציף של נורת להט (תמונה אמצעית) וספקטרום פליטה בדיד של גז הכספית בנורת פלואורסצנט
ספקטרומטר אופטי הוא מכשיר מדידה אופטי לצפייה בספקטרום קרינה של גופים. ספקטרוסקופיה אופטית משמשת לזיהוי של יסודות ומולקולות, הן בתרכובות כימיות במעבדה והן בחלל החיצון. בין ההישגים הבולטים של הספקטרוסקופיה נמנים מדידת ספקטרום אטום המימן שהביאה לפריצות דרך משמעותיות בתורת הקוונטים (כגון בניית מודל האטום של בוהר) וגילוי יסודות חדשים, ביניהם ההליום.
תחומים שונים בספקטרום משמשים בכיווני מחקר שונים: הספקטרום הנראה משמש בעיקר לחקר מעברי אלקטרונים ברמה האטומית, ספקטרוסקופיה בתת-אדום משמשת למדידת רוטציות וויברציות מולקולריות. נוסף על ספקטרומטר אופטי קיימים גם סוגים שונים של ספקטרומטרי מסות.
דרך פעולת הספקטרומטר

ישנם ספקטרומטרים בתצורות שונות רבות, המשותף לכולם הוא שבירת האור לרכיביו, כלומר הפיכת אור לקשת צבעים. מרבית הספקטרומטרים מבוססים על שימוש במנסרה, סריג או סיב אופטי.
בספקטרומטר מבוסס מנסרה מקדם השבירה של אור הנכנס לזכוכית תלוי באורך הגל, קרני אור הנכנסות למנסרה נשברות לצבעים המרכיבים אותן בכיוונים שונים. התופעה זהה לקשת בענן, הנוצרת ממעבר האור בטיפות מים באוויר.
בספקטרומטר מבוסס סריג אור המוחזר על ידי סריג יוצר תבנית התאבכות על המסך, ומיקומן של נקודות האור תלוי באורך הגל. צידו האחורי של תקליטור מהווה סריג מבחינה זו.
שתי השיטות הבסיסיות לשימוש בספקטרוסקופ הן למדידת ספקטרום הפליטה או הבליעה של חומרים שונים.
ספקטרום פליטה - גז המחומם לטמפרטורה גבוהה פולט אור. ספקטרום האור הנפלט מורכב מסדרה של קווים בדידים המייצגים את קווי הפליטה של החומר המאיר.
ספקטרום בליעה - בשיטה זאת אור לבן המכיל רצף של תדרים עובר דרך חומר. הספקטרום שנוצר מכיל קווים שחורים המייצגים את התדרים שבהם החומר מסוגל לבלוע אור.
היסטוריה

בתקופתו של ניוטון היה נהוג להניח שספקטרום השמש הוא ספקטרום רציף כלומר, האור שפולטת השמש מכיל בתוכו את כל צבעי האור. ב-1814 גילה המדען הגרמני יוזף פראונהופר את הימצאותם של "פסים שחורים" בספקטרום הפליטה של השמש. את התופעה הסביר המדען הגרמני גוסטב קירכהוף. תגליתו הייתה כי כל יסוד במצב צבירה גזי בולע גלי אור באורך גל זהה לאלה שהוא פולט.
ב-1800 ויליאם הרשל הציג בפני החברה המלכותית בלונדון ניסוי בו שם מדחום מעבר לצבע האדום שנוצר על ידי מנסרה, טמפרטורת המדחום עלתה וכך נתגלתה הקרינה התת-אדומה.
תגליות חשובות בספקטרוסקופיה

צפייה בקווי הפליטה של מימן והתאמתם לתאוריה לפי מכניקת הקוונטים.
גילוי היסוד הליום בספקטרום הבליעה של השמש.
גילויו של חוק האבל וגילוי כוכבי לכת חוץ-שמשיים על ידי שימוש באפקט דופלר.
גילוי הקרינה התת-אדומה על ידי שימוש במנסרה.
ראו גם

ספקטרוסקופיה
אנליזה ספקטרוגרפית
החזרת אור
שבירת אור
רוסיון (חבל ארץ)

דגל רוסיון, שהיה דגל כתר אראגון, אליו היו הלורדים של רוסיון וסאלים משיא ימי הביניים
בוצרי ענבים ליד מורי
הר קניגו (Canigou) המושלג (2785 מ') על פני מישור רוסיון
רוסיון (בצרפתית: Roussillon; בקטלאנית: Rosselló; באוקסיטנית: Rosselhon) הוא פרובינציה היסטורית של צרפת שתואמת במידה רבה לרוזנות רוסיון וחלק מרוזנות סרדניה של נסיכות קטלוניה לשעבר. הוא חלק מאזור צפון קטלוניה או קטלוניה הצרפתית (הראשונה משמשת את דוברי הקטלאנית והאחרונה בשימוש על ידי דוברי הצרפתית), המקבילה בערך למחוז דרום צרפת של פירנה-אוריאנטל של ימינו (עם רוסיון, קונפיין ופנואילס) באזור לשעבר של לנגדוק-רוסיון (היום אוקסיטניה).
זוליכה

יוסף ואשת פוטיפר, זבאלד בהאם, 1544
יוסף ואשת פוטיפר, מאת פול גוגן, 1896
זוליכה, וגם זולייכה, סוליקה וזליכה – הוא על פי המסורת המוסלמית, שמה של אשת פוטיפר, שר הטבחים המצרי.
רקע

המקרא, בסיפורי יוסף, בספר בראשית, פרק ל"ט, מביא את סיפורה של אשת פוטיפר, שר הטבחים המצרי, שבחצרו גדל יוסף. בכל הפסוקים העוסקים באשת פוטיפר לא נזכר שמה. דמותה של אשת פוטיפר הפכה לסמל האשה המפתה, המנצלת את מעמדה מצד אחד ואת יצריו של יוסף מצד שני.
הקוראן מביא את הסיפור בסורת יוסף.
בספרות העברית

בעקבות חז"ל הפכה דמותה של אשת פוטיפר לדמות נדרשת בספרות העברית והיהודית לדורותיה. בסוף ימי הביניים, כנראה בעקבות מסורת מוסלמית, החל לצוץ שמה של אשת פוטיפר "זוליכה", שנכתב בכמה צורות. השם חדר לקהילות ישראל, ובצורתו "סוליקה" הפך לשם מקובל בקהילות ישראל בצפון אפריקה. הנערה היהודייה-מרוקאית הרוגת המלכות המפורסמת סול חגואל, שמסרה נפשה על קידוש השם והמיתה עצמה בגבורה כדי שלא להתאסלם ולשמור על יהדותה, היא אולי הנערה המפורסמת ביותר שכונתה "סוליקה". לוי גינצבורג, ב"אגדות היהודים" שלו, מביא כמה אגדות עם המזכירות את שמה של זוליכה.
בספרות העברית החדשה הוזכרה זוליכה ביצירותיהם של אברהם שלונסקי, בשירו "ליל זוליכה", ובסיפוריו של יעקב הורוביץ. והביטוי "ליל זוליכה" הפך לתיאור של ליל פיתויים ארוטי.
ראו גם

שמות לדמויות אנונימיות במקרא
לקריאה נוספת

יעל שמש, "אינה ראויה להגנה: אשת פוטיפר, חקר הסיפור המקראי והחקר הפמיניסטי", בית מקרא נה (תש"ע), עמ' 46–76.
רחל רייך, האשה אשר נתת עמדי - נשים כעילה לסכסוך ולמלחמה במקרא, הילל בן חיים - הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2005.
דורון לוריא, מלכים בשר ודם: התנ"ך באמנות המאות ה־16 עד ה־19, מוזיאון תל אביב לאמנות, 2005, יוסף ואשת פוטיפר, עמ' 60-58.
עליזה שנהר, נשים במקרא, במדרש ובספרות העברית החדשה, כנרת זמורה ביתן, 2008, עמ' 53-15.
הערות שוליים

↑  סורה 12 (סורת יוסף), פסוקים 19–35
בוא שיר עברי (שיר)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע דודו אלהרר
 מתוך האלבום "בוא שיר עברי"
 יצא לאור:  1984
 שפה:  עברית
 אורך:  4:15
 חברת תקליטים:  סי בי אס ישראל
 כתיבה:  קובי לוריא
 לחן:  קובי לוריא
 הפקה:  קובי לוריא
 עיבוד:  קובי לוריא
"בוא שיר עברי" הוא שיר בביצוע הזמר הישראלי דודו אלהרר, שיצא לאור כסינגל ב־1984, והיה לשיר הנושא של אלבום האוסף של שירים עבריים "בוא שיר עברי", שיצא לאור ב־1985. קובי לוריא כתב והלחין את השיר.
יפה ירקוני וצמד "הדודאים" ביצעו גרסת כיסוי מפורסמת לשיר, שנכללה באלבומה של ירקוני "בסלון בינתיים", שיצא לאור ב־1989.
בגלי צה"ל משודרת תוכנית רדיו בהגשת יורם רותם שנקראת על שם השיר.
על השיר

קובי לוריא השתתף בדיון שנערך בתחנת הרדיו גלי צה"ל, בהשתתפות יוצרים ועורכי מוזיקה, על החלוקה הרצויה בין מינון השירים העבריים והשירים בין לאומיים שמושמעים בתחנה. תוך כדי הדיון, וכדי לפתח אותו, שאל עורך מוזיקה בתחנה האם צריך בכלל לשדר זמר עברי בתחנה. השאלה גרמה ללוריא לכתוב ולהלחין את השיר, "שמתייחס לכל השורשים שלנו, מן אידיליה ציונית כמו שהייתה פעם". לוריא התייחס לשיר כמעין מתאר את "קורות הזמר העברי בשלושה בתים". מבחינה מוזיקלית שימשו ללוריא השראה שירים כמו "היו לילות" ו"הרועה הקטנה מן הגיא".
לוריא שר את השיר בעצמו במסיבה שנכח בה דודו אלהרר, שהיה מפיק מוזיקלי דומיננטי באותה התקופה. אלהרר הציע ללוריא להיפגש, ובפגישה ביניהם נוצרה גרסה ראשונית "פשוטה" לשיר. בהמשך ביקר לוריא את אלהרר בביתו ושאל פעם נוספת על השיר, ואלהרר הביע רצון להקליט אותו בעצמו. באותו מעמד הציע אלהרר ללוריא לכתוב מילים לאלבומו של מתי כספי "מתתיהו ואלכסנדר", אלבום שבו שר כספי מלחני סשה ארגוב, ואלהרר היה אחד ממפיקיו. לוריא, שהעריך מאוד את שני היוצרים, כתב את מילותיהם של ארבעה שירים באלבום.
"בוא שיר עברי" כלל במקור בית נוסף שהוסר ממנו כדי שהשיר לא יהיה ארוך מדי. לוריא שילב את הבית שהוסר בבית הראשון של השיר "הם בזמר הזה", אחד השירים שתרם ל"מתתיהו ואלכסנדר".
מצעדי מוזיקה

"בוא שיר עברי" בביצוע דודו אלהרר הוצג ב"פינה לשיפוטכם" של "מקום בצמרת", המצעד השבועי של רשת ג', ב־14 במאי 1984 וצעד 10 שבועות עד 8 במאי 1984, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום השביעי ב־24 באפריל 1984.
מצעדי מוזיקה > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1984)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1984)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1984)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1984)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 7  |  |
הערות שוליים

↑  בוא שיר עברי (אלבום), באתר סטריאו ומונו
↑  בוא שיר עברי (סינגל), באתר סטריאו ומונו
1 2 3  נתוני היצירה, באתר אקו"ם
↑  יפה ירקוני – בסלון בינתיים (1989), באתר סטריאו ומונו
1 2 3  בוא שיר עברי עם קובי לוריא (בהתחלת התוכנית אחרי השמעת השיר), באתר גלי צה"ל, 6 ביוני 2020
↑  "הם בזמר הזה" – מתי כספי, באתר שירונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 14–15 בפברואר 1984, באתר פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 8 במאי 1984, באתר פזמונט
1 2  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 24 באפריל 1984, באתר פזמונט
עכבישים בארץ ישראל

הקופצניים הם בין העכבישים הנפוצים ביותר במגורי אדם בישראל, ונתפסים בקרב הציבור כיצורים מעוררי חיבה ביחס לפרוקי־רגליים אחרים (בתמונה: זכר קופצן הבתים אוכל זבוב)
כסופי משונן צד חגב במדבר יהודה
כיום, אין נתונים מדויקים אודות העכבישים בארץ ישראל, אך עם זאת מעריכים כי בארץ ישראל חיים בסביבות ה-800 מיני עכבישים, השייכים ל-52 משפחות שונות, כשהם נפוצים בכל בתי הגידול היבשתיים בארץ. למרות גודלה הקטן של ישראל, היא בעלת תפקיד מרכזי בחקר של מגוון העכבישים באגן הים התיכון, ובמיוחד במזרח התיכון. בשטחה חיים יותר מיני עכבישים מאשר במדינות ובאיים גדולים יותר באירופה ובאפריקה (לדוגמה, במצרים נצפו כ-385 מינים ובאירלנד כ-415 מינים). מגוון מינים זה מגיע משני אזורים ביו-גאוגרפיים עיקריים - האזור ההולארקטי והאזור האפרוטרופי.
כיום, פחד מעכבישים הוא בין הפחדים הנפוצים ביותר, כשבכל שנה מספר אנשים ננשכים על ידי עכבישים, ובשל כך העכבישים זוכים ליחס ציבורי גרוע. עם זאת, רק כשני מיני עכבישים בישראל הם מסוכנים לאדם - האלמנה השחורה והארסן החום.
משפחת העכבישים הגדולה ביותר בישראל היא משפחת הקטועניים עם למעלה מ-126 מינים שתועדו בה, ולאחריה משפחת הקופצניים עם למעלה מ-108 מינים מתועדים. מין העכביש הגדול ביותר שחי בישראל בפרט, ובמזרח התיכון בכלל הוא מברישמון הערבה, שהוא גם מין אנדמי לישראל ולירדן. עד לגילויו של מברישימון הערבה בחולות סמר נחשבה הפרוונית השחורה, הטרנטולה היחידה בארץ, לגדולה בעכבישי ישראל.
גאוגרפיה

מדי שנה מיליוני עכבישים ממשפחת הפגיוניים מתקבצים על גדות נחל שורק ומכסים את אזור הצמחייה והגדות ברשתות קורים. העכבישים טווים את רשתות הקורים האלו על מנת לצוד את מיליארדי היתושים החיים לאורך הנחל המזוהם.
הכחדה ומאמצי שימור

בשטחי חולות סמר התגלה המין מברישימון הערבה. חולות אלה השתרעו בעבר על פני קילומטרים רבועים בודדים, אך עקב המרה של שטחים לחקלאות וכריית חול הצטמצמו אף יותר. עקב כך, המשך כריית החולות והרס בית הגידול מאיימים על עתיד המין האנדמי לאזור.
במהלך השנים, הגיעו אל ישראל מספר מינים פולשים של עכבישים המתחרים במיני העכבישים המקומיים. דוגמה למין כזה הוא האלמנה החומה.
כמו כן, העכבישים בישראל אינם מוגדרים כ"ערך טבע מוגן", ועל כן אינם זוכים להגנות הנלוות. עם זאת, הם נחשבים מוגנים בתחומי שמורות הטבע והגנים הלאומיים בישראל.
יחסי גומלין עם האדם

עכבישים ידועים כמדבירים ביולוגיים בעלי יעילות גבוהה, ומסייעים בחיסול מזיקים.
יחסי גומלין עם האדם > מחקר

אחת מחוקרות העכבישים המפורסמות בעולם היא הישראלית פרופסור אמריטה יעל לובין, מאוניברסיטת בן-גוריון. לובין הצטרפה כחוקרת למכונים לחקר המדבר באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, קמפוס שדה בוקר, שם עסקה באקולוגיה והתנהגות של עכבישים, בדגש על מינים מדבריים ואבולוציה של חברתיות בעכבישים. במקביל הייתה אחת ממייסדי מרכז מיטרני לביולוגיה מדברית, שבהמשך הפך למחלקה לאקולוגיה מדברית.
חוקר עכבישים ישראלי מפורסם נוסף הוא גרשם לוי שעסק במחקר טקסונומי של סדרות העכבישנים בארץ ישראל. עבודת חייו הייתה להרחיב את אוסף העכבישנים הלאומי של ישראל ולתאר את מיני העכבישנים של ארץ ישראל והאזור הסמוך. הוא עסק בין היתר במחקר טקסונומי של עכבישאים (בהם לדוגמה מברישימון הערבה), ופרסם עשרות מאמרים מדעיים ומספר ספרים, בהם עריכת כרך באנציקלופדיה של החי והצומח בישראל (בעברית).
בשנת 1998, הגדיר הארכנולוג הפולני ד"ר יז'י פּרוּשינסקי (צר') עכביש חדש למדע מבני משפחת הקופצניים וקרא לו "פלגרה אמיתי" (Phlegra amitaii), על שמו של פנחס אמיתי, אנטומולוג (חוקר פרוקי-רגליים) שהתמחה בחקר העכבישנים. ב־4 בפברואר 2021 התפרסם מאמרו של איגור (עידו) ארמיאץ' ושותפיו, בו הגדיר זן חדש של עכביש ממשפחת הזאבניים, וקרא לו על שמו של אמיתי, "אוויפה אמיתי" (Evippa amitaii).
ב-2022, התגלה מין חדש של עכביש בישראל באזור הערבה.
יחסי גומלין עם האדם > סכנות

מתוך כ-800 מיני העכבישים החיים בארץ ישראל רק כשניים מהם נחשבים למסוכנים לאדם - האלמנה השחורה והארסן החום. הסיכון מתייחס לאדם בוגר ושאינו סובל מרגישויות, ובדומה לכל פגיעה מבעל חיים ארסי, גופם של ילדים ובעלי רגישויות (אלרגיות לארס או לארס מסוג מסוים) עלול להגיב באופן חמור יותר עד קיצוני.
עם זאת, בישראל לא מוכרים ב־50 השנים האחרונות מקרי מוות שנגרמו מנשיכת עכביש.
עכבישים בארץ ישראל

ניתנת להלן רשימה חלקית עם כ-631 מינים, השייכים ל-49 משפחות, נכון לשנת 2013.
עכבישים בארץ ישראל > משפחה Atypidae

Calommata sundaica
עכבישים בארץ ישראל > משפחה מלכודניים

Idiops syriacus
עכבישים בארץ ישראל > משפחה נמסידיים

Nemesia Audouin
עכבישים בארץ ישראל > משפחה פרווניתיים

פרוונית שחורה (Chaetopelma olivaceum) - הטרנטולה היחידה החיה בארץ.
עכבישים בארץ ישראל > משפחה משפכניים

משפכנית השיחיםמשפכנית השיחים (Agelena orientalis)
Agelescape gideoni
Agelescape livida
Benoitia lepid
Benoitia timida
Lycosoides coarctataLycosoides coarctata
Maimuna bovierlapierrei
Maimuna carmelica
Maimuna inornata
Maimuna meronis
Malthonica epacris
Malthonica dalmatica
Malthonica maronita
Malthonica mediterranea
Malthonica pagana
Tegenaria angustipalpis
Tegenaria domestica
Tegenaria parietina
עכבישים בארץ ישראל > משפחה Anyphaenidae

Anyphaena syriaca
עכבישים בארץ ישראל > משפחה גלגלניים

Aculepeira armida
Agalenatea redii
גלגלן הצלבגלגלן הצלב (Araneus diadematus)
Araniella alpica
Araniella opisthographa
כסופי עב-פסים (Argiope bruennichi)
כסופי משונןכסופי משונן (Argiope lobata)
Argiope sector
כסופי דק-פסיםכסופי דק-פסים (Argiope trifasciata)
חוגית מדברית (Cyclosa deserticola)
Cyclosa sierrae
קרצביש נדיר (Cyrtarachne ixoides)
Cyrtophora citricola
Gibbaranea bituberculata
Glyptogona sextuberculata
Hypsosinga albovittata
Hypsosinga heri
Hypsosinga pygmaea
Larinia acuticauda
Larinia chloris
Larinioides cornutus
Larinioides suspicax
Lipocrea epeiroides
Mangora acalypha
גלגלית קשוטה (Neoscona adianta)
Neoscona lotan
Neoscona sodom
Neoscona subfusca
Pararaneus spectator
Singa ammophila
Singa lucina
Singa neta
Singa semiatra
Siwa atomaria
Zilla diodiaZilla diodia
עכבישים בארץ ישראל > משפחה Cheiracanthiidae

Cheiracanthium annulipes
Cheiracanthium mildeiCheiracanthium mildei
Cheiracanthium pelasgicum
Cheiracanthium rehobothense
Cheiracanthium strasseni
עכבישים בארץ ישראל > משפחה Cithaeronidae

Cithaeron praedoniusCithaeron praedonius
עכבישים בארץ ישראל > משפחה Clubionidae

Clubiona contaminata
Clubiona genevensis
Clubiona gilva
Clubiona straminea
עכבישים בארץ ישראל > משפחה Corinnidae

Castianeira drassodidoides
Castianeira ignea
.Phrurolithus sp
Trachelas minor
עכבישים בארץ ישראל > משפחה עכבישים נודדים

Anahita syriaca
עכבישים בארץ ישראל > משפחה סיביידיים

Cedicus flavipes
Cedicus israeliensis
Paracedicus baram
Paracedicus geshur
עכבישים בארץ ישראל > משפחה Dictynidae

Archaeodictyna consecuta
Devade indistincta
Dictyna innocens
Dictyna latensDictyna latens
Lathys cambridgei
.Lathys sp
Nigma flavescensNigma flavescens
עכבישים בארץ ישראל > משפחה צלובשניים

Dysdera cf. dentichelis
Dysdera gemina
Dysdera simoni
.Dysdera sp
Dysdera spinicrusDysdera spinicrus
Dysdera westringi
Harpactea herodis
Harpactea sadistica
.Harpactea sp
Tedia abdominalis
Tedia oxygnatha
עכבישים בארץ ישראל > משפחה סרבולניים

Adonea fimbriata
Dorceus fastuosus
Eresus albopictus
Eresus ruficapillus
Eresus walckenaeri
צמירן עקודצמירן עקוד (Loureedia annulipes)
Stegodyphus lineatus
עכבישים בארץ ישראל > משפחה חגוויתיים

Filistata insidiatrix
Pritha albimaculata
Pritha tenuispina
Zaitunia schmitzi
עכבישים בארץ ישראל > משפחה קטועניים

Anagraphis pallens
Anagraphis pori
Aphantaulax cinctaAphantaulax cincta
Aphantaulax trifasciata
Berlandina avishur
Berlandina plumalis
Civizelotes caucasius
Civizelotes solstitialis
Drassodes alexandrinus
Drassodes lacertosus
Drassodes lapidosus
Drassodes lutescens
Drassodes pubescens
Drassodes serraticheilis
Drassodes unicolor
Drassyllus adulla
Drassyllus carbonarius
Drassyllus jubatopalpis
Gnaphosa dolosa
Gnaphosa rufula
Haplodrassus atarot
Haplodrassus dalmatensisHaplodrassus dalmatensis
Haplodrassus invalidus
Haplodrassus lilliputanus
Haplodrassus mediterraneus
Haplodrassus morosus
Haplodrassus pugnans
Haplodrassus signifier
Heser aradensis
Heser infumatus
Heser nilicola
Leptodrassus albidus
Leptodrassus femineus
Leptopilos lakhish
Leptopilos levantinus
Leptopilos manolisi
Leptopilos tenerrimus
Megamyrmaekion caudatum
Megamyrmaekion hula
Megamyrmaekion magshimim
Micaria albovittata
Micaria coarctata
Micaria corvina
Micaria dives
Micaria galilaea
Micaria ignea
Micaria pallipes
Minosia pharao
Minosia simeonica
Minosia spinosissima
Minosiella mediocris
Minosiella pharia
Nomisia aussereriNomisia aussereri
Nomisia excerpta
Nomisia negebensis
Nomisia palaestina
Nomisia ripariensis
Odontodrassus aravaensis
Odontodrassus mundulus
Phaeocedus hebraeus
Phaeocedus mikha
Poecilochroa golan
Poecilochroa pugnax
Poecilochroa senilis
Poecilochroa taborensis
Pterotricha cambridgei
Pterotricha chazaliae
Pterotricha conspersa
Pterotricha dalmasiPterotricha dalmasi
Pterotricha engediensis
Pterotricha kochi
Pterotricha lesserti
Pterotricha levantina
Pterotricha lentiginosa
Pterotricha lutata
Pterotricha parasyriaca
Pterotricha procera
Pterotricha schaefferi
Scotophaeus blackwalliScotophaeus blackwalli
Scotophaeus peninsularis
Setaphis carmeli
Setaphis fuscipes
Setaphis mediterranea
Setaphis mollis
Synaphosus gracillimus
Synaphosus nanus
Synaphosus syntheticus
Talanites dunini
Talanites fervidus
Talanitoides habesor
Trachyzelotes bardiae
Trachyzelotes glossus
Trachyzelotes jaxartensis
Trachyzelotes lyonneti
Trachyzelotes miniglossus
Trachyzelotes pedestrisTrachyzelotes pedestris
Trachyzelotes stubbsi
Urozelotes rusticus
Zelotes adderet
Zelotes balcanicus
Zelotes bashaneus
Zelotes bokerensis
Zelotes eremus
Zelotes galunae
Zelotes geshur
Zelotes golanensis
Zelotes haifaensis
Zelotes harmeron
Zelotes helvoloides
Zelotes helvolus
Zelotes hierosolymitanus
Zelotes laetus
Zelotes lehavim
Zelotes meronensis
Zelotes naphthalii
Zelotes paradderet
Zelotes parascrutatus
Zelotes pediculatus
Zelotes scrutatus
Zelotes shaked
Zelotes sumchi
Zelotes tenuis
Zelotes tragicus
Zelotes xerophilus
Zelotes zekharya
Zelotes zin