stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דעתנות
לקריאה נוספת

אלברטי ואדמונדס (1995). אסרטיביות – "זכותך המוחלטת". הוצאת מודן: תל אביב.
ריס וגרהם (1995). הכשרה לאסרטיביות – כיצד תהיה מי שהינך באמת. הוצאת "אח": קריית ביאליק.
דיווידסון, ג' (2001). התנהגות אסרטיבית – מדריך ללימוד עצמי. הוצאת פוקס: ר"ג.
ליונס, ק' (2008). כולם זוכים – משא ומתן בחיי היומיום. אגם הוצאה לאור: תל אביב.
פרץ, ג' (2010). סודות השכנוע וההשפעה של אובמה. מטר הוצאה לאור: ת"א.
קיין, ס' (2014). שקט: כוחם של המופנמים בעולם שלא מפסיק לדבר. מטר הוצאה לאור: ת"א.
אושרן, פז. אסרטיביות חברתית – לפעול נכון בסיטואציות מורכבות ו"לא נעימות". ספר 3. הוצאת המחבר.
הערות שוליים

↑  פז אושרן, אסרטיביות חברתית- לפעול נכון בסיטואציות מורכבות ו"לא נעימות" ספר 3, ישראל, עמ' 29–32
↑  ריס וגרהם (1995). הכשרה לאסרטיביות – כיצד תהיה מי שהינך באמת. הוצאת "אח": קריית ביאליק.
1 2 3  דיווידסון, ג' (2001). התנהגות אסרטיבית – מדריך ללימוד עצמי. הוצאת פוקס: ר"ג.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295882405171  BnF: cb119353982 (data)  GND: 4116470-2  LCCN: sh85008774  NKC: ph118627
גורדי שחקים בלונדון

הבנייה לגובה בעיר לונדון החלה בשנת 1098, עם תחילת בנייתו של המגדל הלבן של מצודת לונדון. המבנה הראשון שהתנשא לגובה של יותר מ-100 מטרים היה קתדרלת סנט פול הישנה. עם השלמת בנייתה, בשנת 1310, היה גובהה 150 מטרים. הקתדרלה הייתה גם למבנה הגבוה ביותר בעולם עד שנת 1311, עם השלמת בנייתה של קתדרלת לינקולן בלינקולן, אנגליה. בשנת 1549, שבה להיות קתדרלת סנט פול הישנה למבנה הגבוה ביותר בעולם עקב קריסת המגדל המחודד בראש קתדרלת לינקולן. למרות קריסתו של המגדל המחודד בראש קתדרלת סנט פול הישנה ב-4 ביוני 1561, עקב מכת ברק, היא נותרה המבנה הגבוה בלונדון. בספטמבר 1666 נשרפה כליל בשרפה הגדולה של לונדון. כעת הייתה קתדרלת סאת'ק לבניין הגבוה בלונדון - גובהה 50 מטרים. מאז ועד שנת 1710, אף מבנה לא התקרב לגובה 100 מטרים, עד בנייתה המחודשת של קתדרלת סנט פול המוכרת כיום. הקתדרלה הייתה ועודנה בגובה 111 מטרים ונותרה לבניין הגבוה בעיר עד אוקטובר 1965, עם השלמת בנייתו של מגדל בריטיש טלקום.
גורד השחקים הראשון של לונדון היה מגדל נטווסט (כיום "מגדל 42") שהושלם בשנת 1980 והגיע לגובה של 183 מטרים. הבניין הגבוה ביותר שנבנה אחריו היה כיכר קנדה 1 בקנרי וורף שהושלם בשנת 1991. בעשור השנים שלאחר מכן נבנו מספר גורדי שחקים ובהם כיכר קנדה 8, רציפי הרון, בניין ברקליז ובניין סוויס רה.
בעשור הראשון של המאה ה-21 החלה שוב בנייה לגובה. מגדל השארד הגבוה ביותר בעיר ומתנשא לגובה של 306 מטרים.
תמונת פנורמה של מרכז לונדון (יוני 2012)
גורדי שחקים בבנייה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שם | גובה  מטרים/רגל | קומות | שנה (מוערך) | הערות |

| בלקפריירס 1 | 163 / 535 | 49 | 2018 |  |
| רחוב פרנצ'רץ' 20 | 160 / 525 | 39 | 2014 |  |
| מגדל בולטימור וורף | 150 / 492 | 46 | 2016 |  |
| South Bank Tower | 150 / 492 | 45 | 2015 |  הגבהתו מ-108 מטרים ל-150 מטרים. |
| Providence Tower | 136 / 446 | 44 | 2015 |  מוכר בשמו הקודם: בניין קוויבק |
| כיכר ספרון | 134 / 440 | 44 | 2015 |  |
| One The Elephant | 124 / 406 | 37 | 2015 |  מוכר גם בשמו הקודם: סנט מרי |
| Lots Road South Tower | 122 / 400 | 37 |  |  |
| Lexicon Tower | 116 / 380 | 36 | 2015 |  261 City Road |
| 2–12 High Street, Stratford | 105 / 345 | 35 | 2016 |  Capital Towers - Sky View Tower |
| One Angel Court | 100 / 328 | 24 |  |  Refurbishment of 97m building. |
גורדי שחקים שנהרסו

טבלה זו מציגה את גורדי השחקים שנהרסו וגובהם עלה על 100 מטרים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שם | תמונה | גובה מטרים/רגל | קומות | שנת בנייה | שנת הריסה | הערות |
| גני דרייפרז |  | 100 / 328 | 30 | 1967 | 2007 | תוכננו על ידי ריצ'רד סייפרט. |
| מגדלי סאות'ארק |  | 100 / 328 | 25 | 1976 | 2009 | נהרסו לטובת בנייתו של מגדל השארד. |
סדר כרונולוגי של גורד השחקים הכי גבוה בעיר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שם | מיקום | השנים שבהן היה הגבוה ביותר בעיר | גובה   מטרים/רגל | קומות | הערות |
| המגדל הלבן של מצודת לונדון | גבעת מצודת לונדון | 1098–1310 | 01.027 / 90 | 03.0- |  |
| קתדרלת סנט פול הישנה | הסיטי של לונדון | 1310–1666 | 07.0150 / 493 | 08.0- |  |
| קתדרלת סאת'ק | Southwark | 1666–1677 | 02.050 / 163 | 04.0- |  |
| האנדרטה לשריפה הגדולה של לונדון | הסיטי של לונדון | 1677–1683 | 03.062 / 202 | 05.0- |  |
| כנסיית סנט מרי לה בו | הסיטי של לונדון | 1683–1710 | 04.072 / 236 | 06.0- |  |
| קתדרלת סנט פול | הסיטי של לונדון | 1710–1939 | 05.0111 / 365 | 07.0- |  |
| תחנת הכוח באטרסי | Kirtling Street | 1939–1950 | 06.0113 / 370 | 01.010 |  |
| תחנת השידור קריסטל פאלאס | קריסטל פאלאס | 1950–1991 | 08.0219 / 720 | 09.0- |  |
| כיכר קנדה 1 | קנרי וורף | 1991–2010 | 09.0235 / 771 | 02.050 |  |
| מגדל השארד | Southwark | מ-2010 | 306 / 1004 | 87 |  |
ראו גם

גורדי שחקים בישראל
בנייה לגובה בתל אביב
גורדי שחקים בניו יורק
גורדי שחקים במוסקבה
האן (נהר בסין)

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  1,532 קילומטרים
 ספיקה ממוצעת:  2,156 מ"ק לשנייה 
 אגן ניקוז:  175,000 קמ"ר 
 יובלים:  Dan River, Jinqian River 
 שפך:  יאנגצה 
 מדינות באגן הניקוז:  הרפובליקה העממית של סין 
 
 
נהר האן (בסינית: 汉江; ידוע גם בשמותיו הסיניים Hanshui, Han Jiang) הוא הגדול ביובלי מערכת היאנגצה במרכז סין. אורכו 1,532 ק"מ, ואגן הניקוז שלו מקיף 174,300 קמ"ר. הנהר נתן את שמו לשושלת האן ומכאן גם ההגדרה העצמית של הסינים כבני האן.
נהר האן יוצא מדרום-מזרח מחוז שאאנשי וזורם דרך מחוז חוביי בכיוון צפון-מערב –דרום-מזרח. בשפכו ליאנגצה שוכנת העיר ווהאן. על אפיקו בצפון-מזרח חוביי הוקם בשנים 1958–1973 סכר הידרואלקטרי דנז'יאנגקו (Danjiangkou Dam), ומאז עוד הוגבה. האגם שנוצר בעקבותיו הוא הגדול באגמים המלאכותיים בסין.
דאמיה אבליה

דאמיה אבליה אי פרס (בקטלאנית-ספרדית: Damià Abella i Pérez, נולד ב-15 באפריל 1982 באולוט שבספרד) הוא כדורגלן עבר קטלאני-ספרדי ששיחק בעמדת המגן הימני ונודע בשמו הפרטי, דאמיה. במהלך הקריירה שלו, שהתפרסה מאמצע העשור הראשון ועד אמצע העשור השני של המאה ה-21, שיחק דאמיה במדי ברצלונה, ראסינג סנטנדר, ריאל בטיס, אוססונה ומידלסבורו.
קריירה

דאמיה נולד וגדל באולוט, עיירה בקרבת ז'ירונה שבצפון קטלוניה. ב-2003, בגיל 21, עשה דאמיה את צעדיו המקצועיים הראשונים במדי פיגרס, ששיחקה באותם ימים בליגה השלישית. ב-2004 חתם בשורות ברצלונה אתלטיק, קבוצת המילואים של ברצלונה, מהבכירות בכדורגל בספרד. בעיקר בשל פציעות אצל שחקני ההגנה של הקבוצה הבוגרת, זכה דאמיה להזדמנויות במדיה, בעמדת המגן הימני. ב-27 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה במדי ברצלונה, כשנכנס כמחליף במשחק גביע המלך נגד גרמנט. שלושה ימים מאוחר יותר פתח במשחק הלה ליגה נגד אתלטיק בילבאו שהסתיים בתיקו 1–1. ב-20 בנובמבר נכנס כמחליף במשחק הקלאסיקו נגד ריאל מדריד שבו ניצחה ברצלונה בתוצאה 3–0. למרות ההזדמנויות שקיבל, דאמיה לא הצליח לבסס את מעמדו בקבוצה. במהלך עונת 2004/2005 ערך בסך הכול 9 הופעות במשחקי הליגה של ברצלונה, 5 מתוכן בהרכב. בסיום העונה זכתה ברצלונה באליפות ספרד, תואר שנזקף לזכותו של דאמיה.
בעונה הבאה נכלל בסגל הקבוצה במספר משחקים של ברצלונה, מבלי שיערוך אף הופעה. בינואר 2006 הושאל דאמיה לראסינג סנטנדר למשך עונה וחצי. בסנטנדר שיחק בעיקר כקשר ימני והוא עזר לקבוצה במאבקיה בתחתית הטבלה. ב-18 הופעות הבקיע שלושה שערי ליגה. הראשון בניצחון 2–0 על אספניול ב-12 בפברואר, השני בהפסד 2–1 לאתלטיקו מדריד ב-12 במרץ והשלישי בניצחון 2–1 על ולנסיה שבוע מאוחר יותר. סנטנדר סיימה את העונה במקום ה-17 וניצלה מירידה לליגה השנייה. למרות העובדה שנשארה עוד שנה בהסכם ההשאלה שלו, חתם דאמיה במדי ריאל בטיס, כאשר סנטנדר וברצלונה החליטו לאפשר את המעבר הזה. למרות זאת, בשל פציעה חמורה במותן שספג עוד בתקופתו בסנטנדר, נעדר ממשחק במשך כל עונת 2006/2007.
לאחר שהתאושש מהפציעה, השתלב דאמיה בהגנת בטיס והפך לשחקן הרכב קבוע בה. בעונת 2007/2008 סייע לקבוצה להיחלץ מתחתית הטבלה ולסיים במקום ה-13 שבמרכזה. ב-4 באוקטובר 2008 הבקיע את שערו הראשון במדי הקבוצה, בהפסד 2–1 לוויאריאל במסגרת הליגה. במחזור הליגה הבא נגד מיורקה שבועיים לאחר מכן, בו ניצחה קבוצתו 3–0, כבש שער נוסף. שני שערים אלו היו שערי הליגה היחידים שכבש במדי בטיס, כשבנוסף לכך כבש שער בודד במסגרת גביע המלך, בשמינית הגמר נגד ריאל אוניון. בסוף עונת 2008/2009 ירדה ריאל בטיס לליגה השנייה מהמקום ה-18, ודאמיה נשאר עם הקבוצה גם בעונת 2009/2010, אז בטיס הגיעה למקום הרביעי, בשוויון נקודות עם הרקולס אליקנטה ולבאנטה שבמקומות שמעליה, אך עם מאזן פנימי נחות משלהן.
בקיץ 2010 עבר לאוססונה שמהליגה הראשונה בספרד. גם באוססונה פתח דרך קבע בהגנת הקבוצה. בשיאה, תחת הדרכתו של חוסה לואיס מנדיליבר, הגיעה הקבוצה למקום השביעי בעונת 2011/2012, אך החל מנקודה זו חלה הידרדרות במצבה. בסוף עונת 2013/2014 ירדה אוססונה לליגה השנייה. דאמיה עזב את הקבוצה וניסה את מזלו מחוץ למולדתו לראשונה בחייו כאשר חתם על חוזה לשנתיים במדי מידלסברו האנגלית, אותה אימן חברו למולדת אייטור קרנקה. במדי מידלסבורו ערך 7 הופעות בלבד, ובתום חוזהו בקיץ 2016 החליט דאמיה לפרוש, בגיל 34.
תארים

אליפות ספרד: 2004/2005
הערות שוליים

↑  Damià, tras un año parado, empezará la pretemporada con normalidad,‏ מארקה, 12.7.2007
גסטון פלנטה

| --- | --- |

גסטון פלנטה
 לידה:  22 באפריל 1833 אורטז, הפירנאים התחיתיים (כיום פירנאים-אטלנטיים), ממלכת צרפת 
 פטירה:  21 במאי 1889 (בגיל 56) מודון, צרפת 
 ענף מדעי:  פיזיקה, פלאונטולוגיה 
 מקום קבורה:  פר לשז 
 פרסים והוקרה:  קצין בלגיון הכבוד 
 
רֶמון-לואי-גסטון פלנטה (בצרפתית: Raymond-Louis-Gaston Planté;‏ 22 באפריל 1834, אורטז – 21 במאי 1889, מדון) היה פיזיקאי וממציא צרפתי. הוא המציא את סוללת עופרת-חומצה שהייתה הסוללה החשמלית הנטענת הראשונה המשווקת לשימוש מסחרי והיא בשימוש רחב בכלי רכב מונעים עד לימינו.
ביוגרפיה

גסטון פלנטה נולד בשנת 1834 באורטז במחוז הפירנאים התחתיים, כיום פירנאים-אטלנטיים שבדרום-מערב צרפת. הוא היה האמצעי מבין שלושת בניו של פייר (פדרו) פלנטה, אחד מנכבדי היישוב.
בילדותו למד ציור ומוזיקה, אך גילה עניין בעיקר בספרות, במדעי הטבע ומתמטיקה. בגיל 6 (1841) עבר פלנטה עם משפחתו לפריז שם קיוו הוריו למצוא סביבת לימודים מיטבית לילדיהם. שם למד בבית ספר פרטי ואחר כך בתיכון "שארלמאן". בגיל 16 סיים את הבגרות במגמת ספרות. בגיל 19 סיים פלנטה תואר ראשון ובשנת 1855, בגיל 21 תואר שני במדעים באוניברסיטת סורבון. בימי לימודיו הרשים פלנטה את מוריו בחשיבתו ובמיומנותו במחקר ובניסויים.
פלנטה דיבר שוטף אנגלית, גרמנית, איטלקית וספרדית. קרא ספרות קלאסית ביוונית ובלטינית ואהב לקרוא ספרות זרה במקור.
בשנת 1854 הפרופסור אלכסנדר-אדמון בקרל, אביו של חתן הפרס נובל אנרי בקרל קרא לו לעבוד לצידו כמדריך לפיזיקה בקונרסבטואר לאמנויות ולמלאכות בפריז. ב-1860 התמנה פלנטה לפרופסור לפיזיקה באיגוד הפוליטכני לפיתוח החינוך בקרב בעם
בשנת 1855 גילה פלנטה במחצבה על יד פריז מאובן ראשון של הציפור הפרהיסטורית גסטורניס (Gastornis parisiensis) ציפור ענק ללא יכולת מעוף, מקורב מאוד ל"דיאטרימה" שבצפון אמריקה.את השם גסטורניס - לכבוד גסטון פלנטה - העניקה לציפור האקדמיה הצרפתית למדעים באישור המוזיאון הבריטי.
סוללת עופרת-חומצה

פלנטה נודע בהתלהבותו לגבי הפוטנציאל הגלום בתופעות החשמליות ומחקרן. ב-28 במרץ 1858 הוא נבחר להציג בפני הקיסר נפוליאון השלישי והקיסרית בארמון טווילרי את הניסויים החשובים ביותר בתחום החשמל. פלנטה התעניין במיוחד בתחום האלקטרוכימיה.
בשנת 1859 המציא פלנטה את סוללת העופרת-חומצה, הסוללה הראשונה הניתנת לטעינה מחדש.
הדגם הראשון שלה היה גליל ספירלי של שני לוחות עופרת טהורה, מופרדות על ידי בד פשתן וטבוע בתוך צנצנת זכוכית עם תמיסת חומצה גופרתית 10%. עד אז הבטרייה הטובה ביותר, בטריית דניאל, עבד יותר זמן מזו של וולטה, אבל יצרה מתח נמוך יחסית (כ-1.1 V) והייתה מוגבלת על ידי תגובה כימית בלתי הפיכה.
בשנה הבאה הוא הציג בפני האקדמיה למדעים את סוללת עופרת-חומצה בעלת תשעה תאים הדומים לדגם הקודם. בשנת 1881 קאמי אלפונס פור פיתח דגם יותר יעיל ובטוח שזכה להצלחה רבה בכלי הרכב החשמליים המוקדמים.
בתחום הגלוונופלקטיקה- הציפוי האלקטרוליטי ותהליך שחזור תבליטים החליף פלנטה את האלקטרודה מפלטינה באחת מעופרת. שיטה זו שימש בעיצוב הפסלים שקישטו את חזית הבית האופרה גרנייה בפריז.
בשנת 1866 הוא חקר את הייצור האלקטרוליטי של האוזון. גם במקרה זה החליף את אלקטרודות הפלטינה בעופרת.
אחרי שנת 1873 חקר פלנטה גם את ההבדלים שבין חשמל סטטי לחשמל דינמי (למשל, מתוך סוללות) ואת תופעות המתח הגבוה. כחלק ממחקר זה המציא פלנטה בשנת 1877 מכשיר מכני שהוא כינה "מכונה ראוסטטית". הוא השתמש בו בסוללה רבת תאים, בבנק קבלים ובעזרת שורה של מתגים ומגעים. לסירוגין הוא טען את הקבלים כשהם מחוברים במקביל ואחר כך פרק אותם כשהם מחוברים בשורה.
הדגם הגדול של מכונה זו כלל 80 קבלים וסדרת בטריות חומצה-עופרת עם 800 תאים (1600V). מכונה זו הייתה מסוגלת לספק מתחים עד כדי 200,000 V. בעזרת מכונה זו חקר פלנטה ניצוצות חשמליים בעלי מתח גבוה.
פלנטה כתב בכתבי עת מקצועיים כמו L'Électricien (ל'אלקטריסיין) (החשמלאי) וב מגזין להפצת המדע - La Nature ("הטבע")
בשנת 1889 מצב בריאותו התחיל להידרדר והוא התעוור בהדרגה.
הוא נפטר באותה שנה בגיל 55 בלבד, בביתו בשכונת בלווי שבמדון, על יד פריז, במחוז סן ואואז, כיום המחוז רמות הסן. בצוואתו הוריש את בתיו לאגודת ידידי המדע. גם בחייו הוציא סכומים רבים על מנת לסייע למדענים שנקלעו במצוקה כלכלית.
פלנטה הובא לקבורה בבית הקברות פר לשז בפריז.
חייו הפרטיים

גסטון פלנטה היה רווק, ניהל חיים צנועים, היה דתי, אהב את המדע ולא חיפש תהילה. לרבות מהמצאותיו לא רשם פטנטים והן נוצלו להעשרתם של אחרים.
אחיו הבכור לאופולד פלנטה (יליד 1832) היה לעורך דין מוערך ואחיו הצעיר פרנסיס פלנטה (יליד 1839) היה פסנתרן וירטואוז.
פרסים ואותות הוקרה

1882 - פרס לקאז של האקדמיה הצרפתית למדעים (פלנטה תרם את כספי הפרס ל"חברת ידידי המדעים")
אות לגיון הכבוד של צרפת בדרגת קצין
מדליית זהב בתחומי הכלכלה
מדליית הזהב ע"ש אמפר של החברה לקידום התעשייה הלאומית בצרפת - קיבל מידי יושב ראש חברה זו, הכימאי ז'אן-בטיסט דיומא
אביר מסדר הוורד של ברזיל
הנצחה

בהתאם לצוואתו הוקם מחסכונותיו פרס על שמו שהוענק על ידי האקדמיה הצרפתית למדעים כל שנתיים למדענים וממציאים שתרמו לפיתוח תחום החשמל ויישומיו. בשנים 1893–1933 הוענק הפרס ל-21 מדענים. השני ביניהם היה פייר קירי.
הציפור הפרהיסטורית "גסטורניס" נקראת על שמו - Gastornis ("הציפור של גסטון")
אמפיתיאטרון בקונסרבטואר לאמנויות ולמלאכות נקרא על שמו.
1979 - האיחוד האסטרונומי הבינלאומי העניק את שמו למכתש הנמצא בצד במרוחק של הירח.
1989 - מדליית גסטון פלנטה -הונהגה על ידי האקדמיה הבולגרית למדעים, באישור האקדמיה הצרפתית למדעים, והיא מוענקת כל שלוש שנים כאות הוקרה לתרומות חשובות בפיתוח טכנולוגיית הסוללות עופרת-חומצה.
לפי שמו נקראים רחובות בלה מאן (Le Mans), בגארבל (Grabels) (פרבר של מונפלייה) ובשארטר.
ספרים

1879 Recherches sur l'électricité (מחקרים בחשמל)
לקריאה נוספת

Detchko Pavlov - Lead-Acid Batteries:Science and Technology, Elsevier 2017
קברו של גסטון פלנטה בבית הקברות פר לשז
גורדי שחקים בישראל

| --- | --- |

מגדל תדהר Beyond, יוני 2024
 מדינה:  ישראל
 מידע כללי
 טווח תאריכים:  המאות ה-20 וה-21
מתחם מגדלי מידטאון, שיוזם על ידי ישראל קנדה בעיר תל אביב-יפו הכולל את בניין המגורים הגבוה בישראל
גורדי שחקים ומגדלים רבי קומות מוקמים בישראל כחלק מהליך העיור, העיבוי והציפוף של מרכזי הערים, המאפיין את הערים בישראל, ובמיוחד ערי גוש דן. לפי הגדרת המועצה לבניינים גבוהים וסביבת מחיה עירונית, "גורד שחקים" הוא בניין רב קומות המתנשא לגובה של לפחות 150 מטרים[דרוש מקור] אך ישנה גם הגדרה מקלה המגדירה כגורד שחקים כל בניין המתנשא לגובה של החל מ-100 מטרים לפחות. נכון ל-2022 היו בישראל 24 גורדי שחקים מעל לגובה של 150 מטר, כולם נמצאו בגוש דן ורק שישה מתוכם הושלמו לפני שנת 2010. למעט עזריאלי העגול ב-1999 כולם הושלמו אחרי שנת 2000.
גורדי שחקים במתחם הבורסה ברמת גן, מבט מצפון מערב. הבניין הימני ביותר הוא לאונרדו סיטי טאוור
מגדל שלום, החזיק שנים ארוכות בתואר "גורד השחקים הגבוה בישראל" ובמשך מספר שנים אף בתארים "גורד השחקים הגבוה באסיה" ו"גורד השחקים הגבוה במזרח התיכון". תנופת בנייה של גורדי שחקים החלה משנות ה-90 של המאה ה-20.
מגדל עזריאלי שרונה הוא גורד השחקים הגבוה בישראל, המתנשא לגובה של 238.5 מטרים. ב-2024 היו בישראל למעלה מ-2,000 מבנים בעלי 20 קומות ומעלה[דרוש מקור].
מגדלים בדרך מנחם בגין ספטמבר 2023
גורד השחקים הגבוה בישראל

נכון לשנת 2024 החזיקו בתואר שישה בניינים בלבד: הראשון הוא מגדל שלום מאיר התל אביבי. גובהו 120 מטר, הוא נבנה בשנת 1965 והחזיק בתואר במשך כ-22 שנה – עד שנת 1987. בשנה זו נבנה מגדל מרגנית, שהיה הגבוה ביותר עד 1999, בשנה זו נחנכו מגדלי עזריאלי והתואר עבר למגדל עזריאלי העגול שגובהו 187 מטר, גם הוא בתל אביב. שנתיים לאחר מכן ירש את התואר מגדל משה אביב הרמת-גני על 235 המטרים שלו, תואר שנשמר עד שנת 2016. בשנת 2016 נטל את התואר מגדל עזריאלי שרונה בתל אביב המתנשא לגובה 238.55 מטרים, המגדל החזיק בתואר עד ספטמבר 2024, בו הפך מגדל Beyond הדרומי לגבוה בישראל, כיום גובהו 240 מטרים, ובעת סיום בנייתו צפוי להתנשא לגובה 320 מטרים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 120 מטר | 187 מטר | 235 מטר | 238.5 מטר |  {\begin{bmatrix}300\\275\\250\\225\\200\\175\\150\\125\\100\\75\\50\\25\\0\end{bmatrix}} |
| שלום מאיר | עזר' העגול | משה אביב | עזר' שרונה | שם |
| 1965–1999 | 1999–2001 | 2001–2016 | 2016–הווה | שנים |
| 34 שנה | שנתיים | 15 שנים | - | תקופה |
התפתחות גורדי השחקים בישראל

עד שנות ה-90 נבנו לא מעט רבי קומות גבוהים בישראל, ביניהם מגדל אשכול בחיפה, מגדלי דיזנגוף ומגדל גן העיר בתל אביב, חלק ממגדלי מתחם הבורסה שברמת גן ועוד רבים אחרים; אבל מעטים עברו את סף 100 המטרים ורק ב-1999 נבנה גורד שחקים שעבר את 150 המטרים. עיקר התנופה בבניית גורדי שחקים גבוהים בישראל התרחשה מאמצע שנות ה-90 ועד היום. מתוך רשימת 25 המגדלים הגבוהים בישראל, כולם נבנו החל משנות ה-90, רובם בשנות ה-2000 המאוחרות.
התפתחות גורדי השחקים בישראל > שנות ה-60

במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20 הוקמו מספר מבנים גבוהים מוכרים, כמו מצודת זאב, בית אל על בתל אביב, בניין עיריית תל אביב, בית מנורה, מגדל אגד בחיפה ומגדל שמשון בבורסת היהלומים ברמת גן (שהיה המגדל הראשון מני רבים באזור זה). בשנת 1965 נבנה מגדל שלום במקום בו עמדה הגימנסיה העברית הרצליה. המגדל שימש במשך שנים ארוכות מקור גאווה לישראלים רבים, שראו בו סמל להתקדמות הטכנולוגית בישראל. המגדל זכה גם לביקורת שנים לאחר מכן, עקב מיקומו בלב הנוסטלגי של תל אביב והצורך בהריסת בניין גימנסיה הרצליה לצורך בנייתו.
התפתחות גורדי השחקים בישראל > שנות ה-60 > הקמת בורסת היהלומים

אזור בורסת היהלומים ברמת גן מוכר בישראל במיוחד בשל הריכוז הגבוה של רבי קומות שבו. אזור זה כולל ארבעה מבנים אשר שייכים ישירות לבורסת היהלומים, ועוד מבנים ומגדלים רבים המשמשים לצורכי משרדים, מלונאות ומעט מגורים. מגדל שמשון, שהוקם בשלהי שנות ה-60 וגובהו 79 מטרים ולכן אינו גורד שחקים, כולל 23 קומות, הוא היום למעשה העשירי בגובהו באזור בורסת היהלומים. למעלה מ-160 מטרים מפרידים בינו לבין מגדל משה אביב, שהוא המגדל הגבוה במתחם.
מגדלי מתחם הבורסה כוללים כיום את מגדל שמשון, מגדל מכבי (די מול) – 1978, מגדל יהלום (הגבוה מבין המגדלים ששייכים ישירות לבורסת היהלומים) – 1989, לאונרדו סיטי טאוור – שנת 2000 ומגדל משה אביב (מגדל שער העיר), שנפתח בשנת 2002. את תואר המגדל הגבוה במתחם הבורסה וברמת גן בכלל החזיקו חמישה מגדלים שונים מאז תחילת הבנייה לגובה באזור.
התפתחות גורדי השחקים בישראל > שנות ה-70

בשנות ה-70 לא נבנה מספר רב של גורדי שחקים, אך הוקמו במהלכן בירושלים ובתל–אביב מספר מלונות גבוהים ובהם (בשמותיהם היום) שרתון מוריה, שרתון תל אביב, קרלטון ודן פנורמה. בירושלים, בה הייתה עד שנות השבעים קיימת מדיניות של שמירה על קו רקיע נקי מגורדי שחקים, נבנה מגדל קראון פלאזה (1973) נחשב במשך תקופה ארוכה למגדל הגבוה בעיר, וכן שרתון פלאזה ירושלים.
בחיפה הוקם בשנת 1978 מגדל אשכול, שבו 30 קומות. המגדל נחשב עד שנת 2002 לגבוה ביותר בחיפה בפרט ובצפון הארץ בכלל. כאשר הוקם הוא היה למעשה המגדל הגבוה ביותר בישראל מחוץ לתל אביב. מגדל אשכול, שהוא המגדל הראשי של אוניברסיטת חיפה, היה מגדל האוניברסיטה הגבוה ביבשת אסיה עד שנת 1989, והוא עדיין, הודות למיקומו על הכרמל, המבנה הראשון הנגלה לכל נוסע המגיע לאזור חיפה או הקריות.
התפתחות גורדי השחקים בישראל > שנות ה-80

שנות ה-80 אופיינו בבנייה גבוהה יותר, אך עדיין מתונה בהשוואה להתפתחות בשנות ה-90. באותו עשור נבנו דיזנגוף סנטר ומגדליו, מגדל דניאל פריש, מגדל מרגנית בקריה שבתל אביב שהפך לגבוה בישראל, מגדל גן העיר, וכן מגדלי פנורמה על הכרמל בחיפה. באותה עת החלה להתפתח מגמת בנייני מגורים גבוהים, אך התופעה עדיין לא התפשטה באופן רחב כבעשור שלאחר מכן.
התפתחות גורדי השחקים בישראל > שנות ה-90 והעשור הראשון של שנות ה-2000

החל מאמצע שנות ה-90, בזכות השגשוג הכלכלי בישראל, חלה מהפכה אשר תוצאותיה נראו רק לקראת סוף העשור. בתקופה זו החלו לבנות גורדי שחקים ורבי קומות רבים, במיוחד באזור תל אביב ורמת גן, אשר היו גבוהים משמעותית ובעלי מספר קומות רב יותר מבעבר.
לשם השוואה ניתן לראות כי מקום המדינה ועד 1998 נבנו בישראל פחות מ-10 רבי קומות מעל ל-25 קומות, בעוד בשנים 1999 ו-2000, עם שגשוג ענפי ההיי טק וענפים אחרים, הסתיימה בנייתם של 11 מגדלים שגובהם מעל ל-25 קומות תוך שנתיים בלבד, רובם מגדלי משרדים כמו מגדל המפרש ומגדל חברת החשמל בחיפה.
לקראת סוף שנת 2000, עם התנפצות בועת האינטרנט והכניסה למיתון בעולם ובישראל, תחילת האינתיפאדה השנייה, ותחת השפעת פיגועי 11 בספטמבר ב-2001, נכנס ענף גורדי השחקים למיתון עמוק. הבנייה במגדלים רבים הוקפאה או בוטלה, ולא אושרו כמעט תוכניות חדשות לבנייה. שיא אותה מגמה היה הקפאת התוכנית לבניית מגדל אגד, שתוכנן להתנשא לגובה של למעלה מ-300 מטרים ולגרוף את תואר הבכורה הישראלי.
החל משנת 2005, עם היציאה מהמיתון הכלכלי והשיפור במצב הביטחוני בישראל, החלה הפשרת מיזמי בנייה ואושרו פרויקטים רבים נוספים. בשל הזמן הממושך יחסית הנדרש לבניית גורדי שחקים (כשלוש שנים), נראו תוצאות היציאה מהמיתון והחזרה לבנייה לגובה באופן משמעותי רק מספר שנים אחר כך לקראת סוף העשור.
התפתחות גורדי השחקים בישראל > העשור השני של שנות ה-2000

עם התאוששות הכלכלה העולמית ב-2008 המשך הצמיחה מהעשור הקודם והפחתת רגולציית גובה בידי ממשלות נתניהו ועיריות גוש דן, בעשור השני של שנות ה-2000 החלה תנופת צמיחה בבניית רבי קומות בכלל וגורדי שחקים מעל לגובה של 150 מטר בפרט. עד שנת 2010 היו רק שמונה גורדי שחקים מעל לגובה של 150 מטר, ועד שנת 2020 נבנו 28 גורדי שחקים חדשים בעיקר בתל אביב ורמת גן אך גם בערים כמו גבעתיים, בני ברק, פתח תקווה, בת ים ואשדוד.
בין האזורים שעברו פיתוח מאסיבי בולט לאורך העשור ניתן למנות את: פארק צמרת, משולש הגבולות בין תל אביב גבעתיים ורמת גן ואת מע"ר עסקים ראשי בעיקר לאורך דרך בגין בת"א.
עידוד הציפוף במרכזי הערים על ידי המדינה ורשויות התכנון, כחלק ממגמה כוללת של התחדשות עירונית בערים, ביחד עם תחבורה ציבורית יעילה יותר ומערכת של רכבת קלה, מביאים להתרבות חסרת תקדים גורדי שחקים בבנייה מסוגים שונים בכל הערים הגדולות ובעיקר בגוש דן לאורך העשור השני של המאה ה-21 ובעתיד הנראה לעין.
בעשור השני התחילה מגמת פיתוח מגדלים נרחבת בערים אחרות יותר מרוחקות מתל אביב כמו אשדוד ונתניה, אך גם גדילת משמעותית במספר המגדלים בגלעין של מטרופולין תל אביב.
התפתחות גורדי השחקים בישראל > מגמת פיתוח למגורים בלבד

אחד המאפיינים הבולטים שהחלו להתחזק ולהשפיע לקראת סוף שנות ה-90 ותחילת העשור הראשון של המאה ה-21, הוא בנייתם של גורדי שחקים יוקרתיים למטרות מגורים בלבד. מגדלים אלה נבנים בעיקר באזור תל אביב ורמת גן, ברמת גימור גבוהה, ונועדו לאוכלוסייה האמידה בישראל כתחליף לווילות בפרוורים. המגמה החלה במספר קטן של גורדי שחקים שנבנו למטרה זו, ביניהם מגדלי צמרת ומגדלים בודדים נוספים, אך ללא ספק שיאה בא לידי ביטוי בבניית פארק צמרת.
פארק צמרת בתל אביב הוא אחד הפרויקטים המשמעותיים והגדולים ביותר בישראל בתחום גורדי השחקים. השכונה, אשר בנייתה החלה בשנת 2005 לאחר שנים רבות של עיכובים בירוקרטיים, נמצאת בין דרך נמיר לנתיבי איילון. פרויקט הפיתוח כלל שכונת יוקרה חדשה המורכבת מ-12 רבי קומות וגורדי שחקים בני 30–47 קומות, שייעודם למגורים בלבד. על אף התיאום בתכנון המגדלים והפיתוח הסביבתי, כל מגדל נבנה בדרך כלל על ידי יזם אחר. בניית השכונה חיזקה את מגמת בניית גורדי שחקים למגורים בלבד באזור תל אביב ואף ניתן לראות שכונות דומות, אם כי עדיין לא באותו היקף, בערים נוספות בישראל. מגדל המגורים הגבוה בישראל נכון למאי 2020 הוא מגדל המגורים בפרויקט מידטאון.
ב-2023 הסתיימה בניית מגדל Hi Tower (הגבהתו הסתיימה ב־2022) בגבעתיים, הוא בניין המגורים הגבוה בישראל, ומגיע לגובה של 220 מטר.
בתרבות

פולקלור
גורד שחקים שנטמע בפולקלור הישראלי הוא הבניין של הקפיטריה מטבריה:
- באותו מקום, על אותה חלקת אדמה, יקום בית רב-קומתי,
   ועליו למעלה תתנוסס הקפיטריה, והיא תגרד את השחקים של טבריה.

- איך תגרד?

- אה... זה רב קומתי... זה אולי עשר קומות...

- עשר קומות ומגרד?

- אולי בלילה, כשהשחקים יורדים.

- לא עשר... עשרים... שלושים... ארבעים... בית רב קומתי מאד.

- ועומד?

- למה שלא יעמוד?

- בגלל הרוח. יש רוח.

- יש מגן רוח. חוץ מזה - בית, אם בונים אותו, אני לא אומר מספרים,
   נניח בונים אותו ארבעים קומות באוויר,
   קודם בונים אותו שמונים קומות באדמה. וכל זה ממולא בדיל.
מגדל שלום מאיר היווה אתר התרחשות מרכזי בסרט 999 עליזה מזרחי ובאפיזודה "גט" בסרט סיפורי תל אביב.
ראו גם

גורד השחקים הגבוה בישראל
בנייה לגובה בתל אביב
בנייה
אדריכלות ישראלית
קטגוריית גורדי שחקים
רשימה של 300 גורדי השחקים הגבוהים בעולם (בוויקיפדיה האנגלית)
פארק צמרת
מתחם הבורסה
מתחם חסן ערפה
פרויקט הכניסה לעיר
לקריאה נוספת

עידו רוזן, Tel Aviv Storeys: רבי קומות וגיבורות במטרופולין תל אביב. גחליליות: כתב עת לקולנוע וטלוויזיה (1). תל אביב: רסלינג, 2018.