stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משפט כריך החזיר

משפט כריך החזיר (אנגלית: Ham sandwich theorem) הוא משפט בעל שימושים בטופולוגיה, קומבינטוריקה ותורת המידה.
המשפט נוסח על ידי הוגו שטיינהאוס והוכח על ידי סטפן בנך.
שמו של המשפט מגיע מהניסוח הציורי הבא: "ישנו כריך עם בשר חזיר (ham sandwich) במרחב ה-d ממדי בעל d מילויים שונים. אז ניתן לחתוך אותו בסכין ישרה כך שכל אחד מהמילויים מתחלק שווה בשווה בין הצדדים". עבור d=2 הוא לעיתים מכונה "משפט הפנקייק". שמות נוספים הם "משפט הלחם, חזיר וגבינה" ( bread and cheese and ham) ו"משפט סטון-טוקי".
נוסח פורמלי

יהיו  A_{1},...A_{d} קבוצות במרחב ה־d ממדי  \mathbb {R} ^{d} מנפח סופי.
בהינתן על מישור H מהצורה  H=\{x\in \mathbb {R} ^{d}:x\cdot u\}, נגדיר  H^{+}=\{x:x\cdot u>0\},H^{-}=\{x:x\cdot u<0\} (יש לשים לב שהגדרות אלה שרירותיות ותלויות בבחירת u; עם זאת, המשפט סימטרי ביחס אליהן, אז זה בסדר).
המשפט קובע שקיים על-מישור H מממד d-1 כך שלכל i, הנפח של הקבוצות  A_{i}\cap H^{+},A_{i}\cap H^{-} זהה.
הוכחה למקרה d=2

במקרה d=2 אפשר להוכיח באופן הבא: יהיו A,B קבוצות במישור עם נפח סופי. אז לכל כיוון של ישר, אם מרימים אותו מספיק יהיה מצד אחד יותר מחצי מ-A, ואם מורידים אותו מספיק, יהיה באותו צד פחות מחצי. ממשפט ערך הביניים יש הזזה בה כל צד הוא בדיוק חצי.
כעת נבחר כיוון שרירותי כלשהו, נמצא את ההזזה בה הוא חותך את A לשני חלקים שווים, ונבדוק מה הוא עושה ל-B. אם הוא חותך אותה לחלקים שווים, סיימנו. אם לא, נתחיל לסובב אותו ותוך כדי נזיז אותו כדי שימשיך לחתוך את A לשני חלקים שווים. אחרי סיבוב של 180 מעלות, נקבל את אותו ישר שהתחלנו ממנו אך חלקי B נמצאים בצדדים ההפוכים (כלומר אם קוראים לאחד הצדדים שרירותית "מעל הישר" ולשני "מתחת", אז אחרי הסיבוב מה שהיה מעל הישר כעת מתחתיו וההפך).
אם נגדיר את הפוקנציה f לקבל כיוון ולהחזיר את  \mu (B\cap H^{+})-\mu (B\cap H^{-}) (כאשר  \mu  היא פונקציית השטח ו- H^{+},H^{-} הם חצאי המישור הנקבעים על ידי H), נקבל ש-f חיובית בנקודת ההתחלה ושלילית בנקודת הסוף. יתרה מכך, ניתן לבחור את ההזזות כך ש-f תהיה רציפה (זאת טענה ברורה אינטואיטיבית אך מעצבנת להוכחה טכנית ועל כן נוהגים להוכיח אותה ב"קל לראות"). לכן, ממשפט ערך הביניים יש נקודה בה היא מתאפסת, ואז  \mu (B\cap H^{+})=\mu (B\cap H^{-}). כמו כן מההגדרה גם  \mu (A\cap H^{+})=\mu (A\cap H^{-}) כרצוי.
הוכחה למקרה הכללי

בהינתן כיוון u (כלומר וקטור  u\in \mathbb {R} ^{d} כך ש- ||u||=1, נסמן ב- H_{u} את העל מישור שמאונך לו (פורמלית,  H_{u}^{+}=\{x\in \mathbb {R} ^{d}:x\cdot u=0\}) כמו כן,  H_{u}^{+}=\{x\in \mathbb {R} ^{d}:x\cdot u>0\},H_{u}^{-}=\{x\in \mathbb {R} ^{d}:x\cdot u<0\}. ניתן לראות ש H_{u}=H_{-u} וכן  H_{u}^{-}=H_{-u}^{+} (כלומר, היפוך הווקטור משמר את H אך מחליף את צדדיו).
נגדיר פונקציה  f:S^{d}\to \mathbb {R} ^{d} (כאשר  S^{d} זאת הספירה ה-d ממדית) בצורה הבאה: ראשית לכל  1\leq i\leq d נגדיר  f_{i}(u)=\mu (A\cap H_{u}^{+})-\mu (A\cap H_{u}^{-}). כעת נגדיר  f(u)=(f_{1}(u),...,f_{d}(u)). אז f רציפה, וכן  f(u)=-u (משום שהוא מחליף בין  H^{+} ל- H^{-}. ממשפט בורסק אולם יש u שבו f(u)=0, ואז  H_{u} הוא העל מישור הרצוי.
הכללות

באופן כללי יותר, אם  \mu _{1},...\mu _{d} מידות בורל במרחב ה-d ממדי כך ש- \mu _{i}(\mathbb {R} ^{d}) סופי לכל i וכן  \mu _{i}(H)=0 לכל היפר מישור H, אז קיים היפר מישור H כך שלכל i, מתקיים  \mu _{i}(H^{+})=\mu _{i}(H^{-}).
הכללה אחרת היא החלפת המישור ביריעה אלגברית. אם p פולינום ב-d משתנים מדרגה עד k, נגדיר  H_{p}^{+}=\{x:p(x)>0\},H_{p}^{-}=\{x:p(x)<0\}. אז עבור  N={\binom {d+k}{d}}-1, לכל  \mu _{1},...\mu _{N} סופיות ו-0 על קבוצות זניחות יש פולינום p כך ש- \mu _{i}(H_{p}^{+})=\mu _{i}(H_{p}^{-}).
משפט כריך החזיר הדיסקרטי

משפט כריך החזיר מניח רציפות ועל כן לא תקף כלשונו לקבוצות דיסקרטיות. אך קיימות למשפט גם גרסאות עבור קבוצות סופיות:
אם  A_{1},...,A_{d} קבוצות סופיות במרחב ה־d ממדי, יש על מישור שכך שמספר הנקודות בכל חצי מישור זהה.
כמו כן, אם  \bigcup _{i}A_{i} במצב כללי (אין d+1 נקודות על אותו על מישור) אז יש על מישור כך שמכל צד יש בדיוק  \lfloor {\frac {A_{i}}{2}}\rfloor  נקודות.
הדגמה באמצעות מפת בריטניה ואירלנד. כל ישר סגול חותך את השטח הסגול לשניים (מכיוון אחר), וכל ישר ירוק חותך את השטח הירוק. הישר השחור חותך את שניהם יחדיו.
הקו מחלק את הנקודות האדומות ואת הכחולות (שאינן על הקו) לחלקים שווים.
אוניברסיאדה

| --- | --- |


 ענף:  רב ענפי
 תאריך ייסוד:  1959 
 ארגון מפעיל:  FISU 
 www.fisu.net/sport-events
 
האוניברסיאדה היא אירוע ספורטיבי בינלאומי, רב ענפי, המאורגן על ידי הפדרציה הבינלאומית לספורט אוניברסיטאי. השם הוא הלחם של "אולימפיאדה" ו"אוניברסיטה". רשמית האוניברסיאדה מכונה "משחקי האוניברסיטה העולמיים" או "המשחקים הסטודנטיאליים הבינלאומיים". בכל מקרה, המונח יכול להתייחס גם למשחקי ספורט בין סטודנטים באוניברסיטאות עצמן.
רק מי שהוא סטודנט ואזרח המדינה או התאזרח בה יכול לייצג מדינה ולהשתתף בתחרויות, למעט זאת - מרבית החוקים והתקנות דומים לאלה של האולימפיאדה. במסגרת האוניברסיאדה מתקיימות אוניברסיאדות קיץ ואוניברסיאדות חורף אחת לשנתיים.
משחקי האוניברסיאדה נחתמים באופן מסורתי בשירת המנון הסטודנטים, והמנון הפדרציה לספורט אוניברסיטאי, "גאודיאמוס איגיטור".
טרום אוניברסיאדה

1923 צרפת (1794–1815, 1830–1958) פריז, צרפת
1924 פולין ורשה, פולין
1927 ממלכת איטליה רומא, ממלכת איטליה
1928 צרפת (1794–1815, 1830–1958) פריז, צרפת
1930 גרמניה דרמשטאדט, גרמניה
1933 ממלכת איטליה טורינו, ממלכת איטליה
1935 הונגריה (1867–1918) בודפשט, הונגריה
1937 צרפת (1794–1815, 1830–1958) פריז, צרפת
1939 מונקו מונטה קרלו, מונקו
1939 גרמניה הנאצית (1935–1945) וינה, אוסטריה
1947 צרפת (1794–1815, 1830–1958) פריז, צרפת
1949 איטליה מראנו, איטליה
1951 לוקסמבורג לוקסמבורג, לוקסמבורג
1953 מערב גרמניה דורטמונד, מערב גרמניה
1955 ספרד (1945-1977) סן סבסטיאן, ספרד
1957 צרפת (1794–1815, 1830–1958) פריז, צרפת
האוניברסיאדות > משחקי הקיץ

| שנה | אוניברסיאדה | מיקום | מיקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1959 | אוניברסיאדת טורינו (1959) | איטליה | טורינו, איטליה |  |
| 1961 | אוניברסיאדת סופיה (1961) | בולגריה | סופיה, בולגריה |  |
| 1963 | אוניברסיאדת פורטו אלגרה (1963) | ברזיל | פורטו אלגרה, ברזיל | האוניברסיאדה הראשונה בדרום אמריקה |
| 1965 | אוניברסיאדת בודפשט (1965) | הונגריה | בודפשט, הונגריה |  |
| 1967 | אוניברסיאדת טוקיו (1967) | יפן | טוקיו, יפן | האוניברסיאדה הראשונה באסיה |
| 1970 | אוניברסיאדת טורינו (1970) | איטליה | טורינו, איטליה | העיר והמדינה הראשונה לארח את האוניברסיאדה פעמיים |
| 1973 | אוניברסיאדת מוסקבה (1973) | ברית המועצות | מוסקבה, ברית המועצות |  |
| 1975 | אוניברסיאדת רומא (1975) | איטליה | רומא, איטליה |  |
| 1977 | אוניברסיאדת סופיה (1977) | בולגריה | סופיה, בולגריה |  |
| 1979 | אוניברסיאדת מקסיקו סיטי (1979) | מקסיקו | מקסיקו סיטי, מקסיקו | האוניברסיאדה הראשונה בצפון אמריקה |
| 1981 | אוניברסיאדת בוקרשט (1981) | רומניה | בוקרשט, רומניה |  |
| 1983 | אוניברסיאדת אדמונטון (1983) | קנדה | אדמונטון, קנדה |  |
| 1985 | אוניברסיאדת קובה (1985) | יפן | קובה, יפן |  |
| 1987 | אוניברסיאדת זאגרב (1987) | יוגוסלביה | זאגרב, יוגוסלביה |  |
| 1989 | אוניברסיאדת דיסבורג (1989) | גרמניה | דיסבורג, גרמניה המערבית |  |
| 1991 | אוניברסיאדת שפילד (1991) | בריטניה | שפילד, בריטניה |  |
| 1993 | אוניברסיאדת באפלו (1993) | ארצות הברית | באפלו, ארצות הברית |  |
| 1995 | אוניברסיאדת פוקואוקה (1995) | יפן | פוקואוקה, יפן |  |
| 1997 | אוניברסיאדת סיציליה (1997) | איטליה | סיציליה, איטליה |  |
| 1999 | אוניברסיאדת פלמה (1999) | ספרד | פלמה דה מיורקה, ספרד |  |
| 2001 | אוניברסיאדת בייג'ינג (2001) | הרפובליקה העממית של סין | בייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין |  |
| 2003 | אוניברסיאדת טגו (2003) | קוריאה הדרומית | טגו, קוריאה הדרומית |  |
| 2005 | אוניברסיאדת איזמיר (2005) | טורקיה | איזמיר, טורקיה |  |
| 2007 | אוניברסיאדת בנגקוק (2007) | תאילנד | בנגקוק, תאילנד |  |
| 2009 | אוניברסיאדת בלגרד (2009) | סרביה | בלגרד, סרביה |  |
| 2011 | אוניברסיאדת שנג'ן (2011) | הרפובליקה העממית של סין | שנג'ן, הרפובליקה העממית של סין |  |
| 2013 | אוניברסיאדת קאזאן (2013) | רוסיה | קאזאן, רוסיה | האוניברסיאדה הראשונה במזרח אירופה מאז נפילת ברית המועצות |
| 2015 | אוניברסיאדת קוואנגג'ו (2015) | קוריאה הדרומית | קוואנגג'ו, קוריאה הדרומית |  |
| 2017 | אוניברסיאדת טאיפיי (2017) | הרפובליקה הסינית | טאיפיי, טאיוואן |  |
| 2019 | אוניברסיאדת נאפולי (2019) | איטליה | נאפולי, איטליה |  |
| 2023 | אוניברסיאדת צ'נגדו (2021) | הרפובליקה העממית של סין | צ'נגדו, הרפובליקה העממית של סין | נדחתה בשנתיים מ-2021 בעקבות מגפת הקורונה. האירוח ב-2023 נקבע במקור ליקטרינבורג, רוסיה, אך הועבר בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה |
| 2025 | אוניברסיאדת ריין רוהר (2025) | גרמניה | חבל הרוהר, גרמניה | כוללת את האירוח בערים האגן, אסן, בוכום, דיסבורג ומילהיים וגם ברלין |
| 2027 | אוניברסיאדת צ'ונגצ'ונג (2027) | קוריאה הדרומית | מחוז צ'ונגצ'ונגנאם, קוריאה הדרומית | כוללת את האירוח בערים טג'אן, סג'ונג, ומחוזות צפון צ'ונגצ'ונג ודרום צ'ונגצ'ונג |
| 2029 | אוניברסיאדת קרוליינה הצפונית (2029) | ארצות הברית | קרוליינה הצפונית, ארצות הברית | הצעה שהפסידה את האירוח ב-2027 לצ'ונגצ'ונג. כוללת את האירוח בערים הסמוכות ראלי (בירת המדינה), צ'אפל היל, קארי ודורהאם. |
האוניברסיאדות > משחקי החורף

| שנה | אוניברסיאדה | מיקום | מיקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1960 | אוניברסיאדת שאמוני (1960) | צרפת | שאמוני, צרפת |  |
| 1962 | אוניברסיאדת וילאר (1962) | שווייץ | וילאר-סור-אולון, שווייץ |  |
| 1964 | אוניברסיאדת שפינדלרוב מלין (1964) | צ'כוסלובקיה | שפינדלרוב מלין, צ'כוסלובקיה |  |
| 1966 | אוניברסיאדת ססטרייר (1965) | איטליה | ססטרייר, איטליה |  |
| 1968 | אוניברסיאדת אינסברוק (1968) | אוסטריה | אינסברוק, אוסטריה |  |
| 1970 | אוניברסיאדת רובניימי (1970) | פינלנד | רובניימי, פינלנד | נערכה באותה שנה שבה נערכה אוניברסיאדת הקיץ. |
| 1972 | אוניברסיאדת לייק פלאסיד (1972) | ארצות הברית | לייק פלאסיד, ניו יורק, ארצות הברית |  |
| 1975 | אוניברסיאדת ליביניו (1975) | איטליה | ליביניו, איטליה | נערכה באותה שנה שבה נערכה אוניברסיאדת הקיץ - שאף היא נערכה באיטליה |
| 1978 | אוניברסיאדת שפינדלרוב מלין (1978) | צ'כוסלובקיה | שפינדלרוב מלין, צ'כוסלובקיה | העיר והמדינה הראשונה שמארחים את האוניברסיאדה יותר מפעם אחת |
| 1981 | אוניברסיאדת חאקה (1981) | ספרד | חאקה, ספרד | החל משנה זו כל האוניברסיאדות (קיץ וחורף) נערכות באותה שנה |
| 1983 | אוניברסיאדת סופיה (1983) | בולגריה | סופיה, בולגריה | נערכה באותה שנה שנערכה בה אוניברסיאדת הקיץ |
| 1985 | אוניברסיאדת בלונו (1985) | איטליה | בלונו, איטליה |  |
| 1987 | אוניברסיאדת צ'טרבסקה פלסו (1987) | צ'כוסלובקיה | צ'טרבסקה פלסו, צ'כוסלובקיה | נערכה בצמוד לאוניברסיאדת הקיץ |
| 1989 | אוניברסיאדת סופיה (1989) | בולגריה | סופיה, בולגריה | העיר והמדינה השניים שמארחים את האוניברסיאדה |
| 1991 | אוניברסיאדת סאפורו (1991) | יפן | סאפורו, יפן |  |
| 1993 | אוניברסיאדת זאקופונה (1993) | פולין | זאקופנה, פולין | האוניברסיאדה הראשונה במזרח אירופה - לאחר התמוטטות הגוש הקומוניסטי |
| 1995 | אוניברסיאדת חאקה (1995) | ספרד | חאקה, ספרד |  |
| 1997 | אוניברסיאדת מוג'ו / צ'ונג'ו (1997) | קוריאה הדרומית | מוג'ו/צ'ונג'ו, קוריאה הדרומית |  |
| 1999 | אוניברסיאדת פופרד (1999) | סלובקיה | פופראד טאטרי, סלובקיה |  |
| 2001 | אוניברסיאדת זאקופונה (2001) | פולין | זאקופנה, פולין |  |
| 2003 | אוניברסיאדת טרוויזיו (2003) | איטליה | טרוויזיו, איטליה |  |
| 2005 | אוניברסיאדת אינסברוק / זיפלד (2005) | אוסטריה | אינסברוק / זיפלד, אוסטריה |  |
| 2007 | אוניברסיאדת טורינו (2007) | איטליה | טורינו, איטליה |  |
| 2009 | אוניברסיאדת חרבין (2009) | הרפובליקה העממית של סין | חרבין, הרפובליקה העממית של סין |  |
| 2011 | אוניברסיאדת ארזורום (2011) | טורקיה | ארזורום, טורקיה |  |
| 2013 | אוניברסיאדת טרנטו (2013) | איטליה | טרנטו, איטליה |  |
| 2015 | אוניברסיאדת גרנדה (2015) | ספרד | גרנדה (ספרד), ספרד |  |
| 2017 | אוניברסיאדת אלמטי (2017) | קזחסטן | אלמטי, קזחסטן |  |
| 2019 | אוניברסיאדת קרסנויארסק (2019) | רוסיה | קרסנויארסק, רוסיה |  |
| 2021 | אוניברסיאדת לוצרן (2021) | שווייץ | לוצרן, שווייץ | בוטלה בשל מגפת הקורונה |
| 2023 | אוניברסיאדת לייק פלאסיד (2023) | ארצות הברית | לייק פלאסיד, ארצות הברית |  |
| 2025 | אוניברסיאדת טורינו (2025) | איטליה | טורינו, איטליה |  |
ענפי ספורט באוניברסיאדה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  אופניים  אופני מסלול   אופני כביש   אופני הרים   אופני BMX   אגרוף(ג)   אתלטיקה   בדמינטון   בייסבול(*)   ג'ודו   הוקי שדה   היאבקות   הרמת משקולות |  התעמלות  התעמלות אמנותית(נ)   התעמלות מכשירים   טרמפולינה   חתירה   טאקוונדו   טריאתלון   טניס   טניס שולחן   כדורגל   כדוריד   כדורמים   כדורסל |   כדורעף   כדורעף חופים   סופטבול(*)   סיוף   קאנו/קיאק   קליעה   קפיצה למים   קרב חמש מודרני   קשתות  רכיבה   שחייה   שחייה צורנית(נ)   שיט |
ישראל באוניברסיאדה

הספורטאים הישראלים צברו 17 מדליות בסך הכל, מהן 4 זהב, 7 כסף ו-5 ארד.
ישראל באוניברסיאדה > רשימת הספורטאים הישראלים הזוכים במדליות

אוניברסיאדת חורף
| אוניברסיאדה | מדליה | שם | ענף ספורט | התחרות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| סיציליה 1997 |  | מיקי חליקה | שחייה | 400 מטר מעורב אישי |
| פלמה 1999 |  | מיקי חליקה | שחייה | 400 מטר מעורב אישי |
| פלמה 1999 |  | שני קדמי   ענת פבריקנט | שייט | מפרשית 470 |
| בייג'ינג 2001 |  | אלכס אברבוך | אתלטיקה | קפיצה במוט |
| בייג'ינג 2001 |  | וודג' זבדיה | אתלטיקה | חצי מרתון |
| דאיגו 2003 |  | מיקי חליקה | שחייה | 400 מטר מעורב אישי |
| דאיגו 2003 |  | ניר דוד מוריה | טאקוונדו | 72 ק"ג |
| בנגקוק 2007 |  | נעם מילס | סיף | דקר |
| בלגרד 2009 |  | אירה ריסנזון | התעמלות אמנותית | חישוק |
| בלגרד 2009 |  | גיא ברנע | שחייה | 50 מטר גב |
| חרבין 2009 |  | אלכסנדרה זרצקי   רומן זרצקי | החלקה אמנותית | ריקוד זוגות על הקרח |
| שנג'ן 2011 |  | גיא ברנע | שחייה | 50 מטר גב |
| קאזאן 2013 |  | אליס שלזינגר | היאבקות חגורות | משקל 66 ק"ג - חופשי |
| קאזאן 2013 |  | אליס שלזינגר | סמבו | משקל 64 ק"ג |
| קאזאן 2013 |  | פיטר פלצ'יק | סמבו | משקל 100 ק"ג |
| קאזאן 2013 |  | גרגורי רודלסון | היאבקות חגורות | מעל 100 ק"ג סגנון קלאסי |
| נאפולי 2019 |  | ניקול טל | סיף | דקר |
הערות שוליים

| משחקי האוניברסיטה העולמיים |
| --- | --- | --- |
| משחקי הקיץ | טורינו (1959) • סופיה (1961) • פורטו אלגרה (1963) • בודפשט (1965) • טוקיו (1967) • טורינו (1970) • מוסקבה (1973) • רומא (1975) • סופיה (1977) • מקסיקו סיטי (1979) • בוקרשט (1981) • אדמונטון (1983) • קובה (1985) • זאגרב (1987) • דיסבורג (1989) • שפילד (1991) • באפלו (1993) • פוקואוקה (1995) • סיציליה (1997) • פלמה (1999) • בייג'ינג (2001) • דאיגו (2003) • איזמיר (2005) • בנגקוק (2007) • בלגרד (2009) • שנג'ן (2011) • קאזאן (2013) • קוואנגג'ו (2015) • טאיפיי (2017) • נאפולי (2019) • צ'נגדו (2021) • ריין-רוהר (2025) |  |
| משחקי חורף | שאמוני (1960) • וילאר (1962) • שפינדלרוב מלין (1964) • ססטרייר (1965) • אינסברוק (1968) • רובניימי (1970) • לייק פלאסיד (1972) • ליביניו (1975) • שפינדלרוב מלין (1978) • חאקה (1981) • סופיה (1983) • בלונו (1985) • צ'טרבסקה פלסו (1987) • סופיה (1989) • סאפורו (1991) • זאקופונה (1993) • חאקה (1995) • מוג'ו/צ'ונג'ו (1997) • פופרד (1999) • זאקופונה (2001) • טרוויזיו (2003) • אינסברוק/זיפלד (2005) • טורינו (2007) • חרבין (2009) • ארזורום (2011) • טרנטו (2013) • גרנדה (2015) • אלמטי (2017) • קרסנויארסק (2019) • לוצרן (2021) • לייק פלאסיד (2023) • טורינו (2025) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 5159609-X  LCCN: n81008098  NDL: 00576533  VIAF: 144251677   WorldCat (עם VIAF): 144251677
חי גאליס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 בינואר 1976 (בן 49) ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  תל אביב
 השכלה:  תואר ראשון ותואר שני, הקריה האקדמית אונו
 עיסוק:  מנכ"ל ביג מרכזי קניות
 
חי גאליס (נולד ב-5 בינואר 1976) הוא מנכ"ל חברת ביג מרכזי קניות
ביוגרפיה

גאליס נולד בתל אביב ולמד בגימנסיה הרצליה. שירת בצה"ל כלוחם ומפקד ביחידת מודיעין מטרות. בגיל 21 קיבל מעופר שחטר, מנכ"ל חברת ניהול הקניונים אריאל פרומול, הצעה להצטרף לחברה ולנהל את מרכז "שופינג" ברמת גן. משם עבר לדיזנגוף סנטר ועבד כסגן מנהל תפעול ומנהל פרויקטים, ובין השאר ייסד את שוק האוכל.
היה מנהל פרויקטים בקבוצת ברן. משם עבר לביג מרכזי קניות, כשזו מנתה ארבעה מרכזים. עם הצטרפותו של איתן בר זאב לקבוצה, בשנת 2004, מונה גאליס למנהל המרכזים. בתחילת 2009 מונה לסמנכ"ל ניהול ותפעול. בשנת 2017 מונה למנכ"ל הקבוצה.
בתחילת נובמבר 2020, לאחר שקבינט הקורונה הכריז על פתיחת חנויות הרחוב, הוציא גאליס מכתב לשוכרים בו קרא להם לפתוח את החנויות במרכזים הפתוחים בערים הירוקות. הדבר הוביל לפתיחה המרכזים והוביל גם רשתות אחרות לפתוח את שעריהן.
ב-20 בדצמבר 2021 בית המשפט המחוזי בלוד דחה את תביעתה של חברת ביג כנגד כידן דהרי וירון אביב אודות מתחם ישפרו במודיעין, בפסיקתו ציין השופט כי חברת ביג נהגה בחוסר תום לב בהליך, וחייב אותה לפצות את דהרי ואדיב בהוצאות משפט בסך 100,000 ש"ח.
לאחר שפורסמה הכוונה להביא להצבעה בקריאה ראשונה בכנסת הצעת חוק לצמצום עילת הסבירות אמר גאליס כי אם וההצעה תעבור הוא ישבית את מרכזי רשת ביג ב-11 ביולי. בתגובה הודיעו מספר רשתות שמחזיקות בשטחי מסחר במרכזי ביג, בהן רמי לוי שיווק השקמה, שופרסל, קרפור, בריל, אופטיקה הלפרין, ועידן 2000 כי הם יפתחו את חנויותיהן ב-11 ביולי על אף הודעתה של רשת ביג.
ביוגרפיה > חיים אישיים

גאליס הוא בוגר תואר ראשון ותואר שני במנהל עסקים מהקריה האקדמית אונו.
גאליס התחתן עם אפרת (לבית דהאן) ב-2002. להם שלושה ילדים והם מתגוררים בתל אביב.
הערות שוליים

↑  קובי ישעיהו, ‏המוסדיים התנגדו: בעלי המניות של ביג דחו את תנאי השכר של המנכ"ל גאליס, באתר גלובס, 6 במאי 2019
↑  חברי הנהלת ביג, באתר ביג
↑  שירי דובר, ‏הופעה ששווה מיליונים: מה עשה יוחנן לוקר באמפי בעומר?, באתר גלובס, 1 ביולי 2019
↑  יובל ניסני, ביג: 3 מיליון שקל למנכ"ל החדש - למרות התנגדות בעלי המניות, באתר מרכז הנדל"ן, ‏4 באפריל 2019
↑  שרון טל, מנכ"ל החודש: חי גאליס, מנכ"ל קבוצת ביג, באתר אייס, 27 בנובמבר 2020
↑  בניגוד להנחיות: רשת 'ביג' החליטה לפתוח את החנויות, באתר "סרוגים", 1 בנובמבר 2020;
רשת "ביג" הודיעה כי תפתח מחר את מרכזי הקניות, בניגוד להגבלות, באתר ynet, 1 בנובמבר 2020
↑  עידן יוסף, בעלי הקניונים הציגו למשרד הבריאות מתווה לפתיחה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 16 בנובמבר 2020
↑  תא (מרכז) 21758-09-21  ביג מרכזי קניות בע"מ נ' די אנד איי 2 בע"מ ואחרים, ניתן ב-20 בדצמבר 2021
↑  ביג מרכזי קניות מאיימת: ביום שלישי כל המתחמים נסגרים, באתר אייס, 9 ביולי 2023
↑  היאלי יעקבי-הנדלסמן, העסקים חלוקים לגבי המהלך של ביג; רמי לוי ושופרסל הודיעו כי הסניפים יהיו פתוחים, באתר ישראל היום, 9 ביולי 2023
↑  בוגרים – מינויים חדשים, באתר הקריה האקדמית אונו
הגנה עצמית

ערך זה עוסק בדרך התגוננות אנושית. אם התכוונתם להגנת בבעלי חיים מטורפים, ראו .
הדגמת שימוש בתרסיס פלפל אישי
הגנה עצמית היא הפעלה של כוח על ידי האדם לשם הגנה על חייו. ברגע שאדם חש סכנה רגעית לחייו, ישנו מנגנון בגוף המשדר למערכות הגוף שהגוף בסכנה. במצב שאליו גוף האדם נכנס העצבים הופכים לדרוכים ומצטמצמת הראיה למצב שנקרא "צינור"- מצב זה מיועד לכך שהאדם יוכל לפעול מהר ולקלוט את הסכנה לחייו ויתמקד באובייקט שמסכנו, וכך יוכל במיומנות לנטרלו או לחמוק ממנו. במצב הזה גם מופרש חומר במוח שמשנה את הפעילות הפיזית של האדם ומביא אותו למצב דרוך וזריז כדי להישמר מהסכנה או מהאובייקט המסכן אותו. בשונה מהגנה כללית על כמות אנשים, בהגנה עצמית האדם מתרכז רק בעצמו ולא שם לב לסובב.
הגנה עצמית של יחיד

זכותו של אדם לפעול מתוך הגנה עצמית מוכרת בחקיקה, ומבוטאת גם בכלל התלמודי המפורסם: "הבא להורגך השכם להורגו" (על פי התלמוד במסכת סנהדרין עב א, ומסכת יומא פה ב).
בדיני נזיקין, מהווה זכות זו הגנה כנגד טענת "תקיפה". ישנם תנאים בחוק לשימוש בזכות זו, כמו: נחיצות – נקיטה בפעולה שממזערת את הנזק של התוקף בהקשר העימות שביניהם, סבירות – נקיטה בפעולת הגנה סבירה שאינה עולה על הנזק שצפה אותו המותקף, מיידיות – מבחינת מסגרת הזמן פעולת ההגנה צריכה להתרחש בסמוך לפעולתו של התוקף, אך מצד שני אין המותקף צריך לחכות עד שיותקף בפועל כדי להתגונן.
כך למשל, הפעלתה של הזכות להגנה עצמית צריכה להיעשות במידה הנכונה. כאשר פורץ מהווה סכנה לחייו של אדם, רשאי האדם לנקוט צעדים של הגנה עצמית, אף אם אלה יסתיימו במותו של הפורץ. אם הפורץ מהווה רק סכנה לרכוש, אין בכך הצדקה להריגתו, והריגה במקרה זה תיחשב לעבירה פלילית.
במישור הפלילי, ההגנה העצמית מהווה סייג לאחריות פלילית וכאשר היא תחול לא תוטל אחריות על הנאשם על אף שלכאורה ביצע פשע אלים.
סייג זה הוא ירושת המשפט האנגלי במשפט הישראלי. הוא עוגן בתחילה בסעיף 18 לפקודת החוק הפלילי, 1936, ולאחר מכן בסעיף 22 לחוק העונשין, תשל"ז-1977. עד שנת 1992 הסעיף הגן על התוקף רק כאשר המותקף היה הוא-עצמו או אדם שמוטלת עליו הגנתו. בתיקון 37 לחוק העונשין אומצה גישת המשפט העברי המרחיבה את ההגנה גם על מגן על אחרים שאינו מותקף בעצמו. בנוסף לכך, הנוסח החדש זנח את הגישה הרואה בהגנות אלו משום השלמה בדיעבד עם המעשה, והעדיף את גישת המשפט העברי הרואה בהן היתר לכתחילה ועל כן המגן אינו נושא באחריות פלילית כלל. בשנת 1994 תוקן חוק העונשין ונחקק סעיף 34י, לפיו ”לא יישא אדם באחריות פלילית למעשה שהיה דרוש באופן מיידי כדי להדוף תקיפה שלא כדין...”.
בעקבות פרשת שי דרומי הורחב בשנת 2008 סייג ההגנה העצמית בחוק העונשין ועתה הוא קובע גם כי ”לא יישא אדם באחריות פלילית למעשה שהיה דרוש באופן מיידי כדי להדוף מי שמתפרץ או נכנס לבית המגורים, בית העסק או המשק החקלאי המגודר, שלו או של זולתו, בכוונה לבצע עבירה...”.
אמצעים נפוצים להגנה עצמית הם תרסיס פלפל ותרסיס גז מדמיע, שוקר חשמלי, אלה, סכין ואקדח אישי. את חלקם ניתן לרכוש באופן חוקי, לחלקם נדרש גם רישיון מתאים וחלקם עשוי להיחשב בלתי חוקי (כתלות בחוק המקומי).
בנוסף, פותחו מספר רב של טכניקות הגנה עצמית ללא נשק המבוססות על אמנויות הלחימה מהמזרח הרחוק וגם שיטות לחימה ישראליות ממשפחת קרב המגע.
הגנה עצמית של יחיד > הגנה עצמית מדומה

הגנה עצמית מדומה היא טענת הגנה במשפט פלילי של מי שפעל מתוך מחשבה שהוא עושה מעשה של הגנה עצמית, אך למעשה לא נשקפה לו כל סכנה, ופעולתו באה מתוך טעות במצב הדברים. טענת הגנה זו קמה משילוב בין סעיף 34י לחוק העונשין, העוסק בהגנה עצמית, וסעיף 34יח לחוק, העוסק בטעות במצב דברים. לפי הגנה זו, נאשם הפועל מתוך אמונה מוטעית כי מתקיימים תנאיה העובדתיים של ההגנה העצמית, יישא באחריות פלילית רק במידה בה היה נושא אם היה המצב לאמיתו כפי שדימה אותו. בשונה מהיסוד הנפשי הנדרש לשם הרשעה בעבירה – בו המודעות ליסוד העובדתי בעבירה היא רכיב נדרש לשם הרשעה, הבא בנוסף לכל דרישות היסוד העובדתי, והיעדרה שולל אחריות פלילית – בהגנה העצמית המדומה, מחשבתו המוטעית של העושה המדמה לעצמו כי התקיימו יסודותיה העובדתיים של ההגנה, מהווה תחליף להתקיימותם של אלה בפועל, וקיומה שולל אחריות פלילית.
הגנה עצמית של מדינה

הזכות להגנה עצמית חורגת מאיסור השימוש בכוח החל על מדינות העולם (סעיף 2(4) למגילת האומות המאוחדות), והיא מקנה לכל מדינה את הזכות להגן על אזרחיה מפני התקפות של מדינת אויב (סעיף 51 למגילה).
על המדינה המפעילה זכות זו לדווח מיד למועצת הביטחון על הפעלת ההגנה העצמית, כדי לקבל אישור להמשך ההגנה.
זכות זאת ניתנת אך ורק להגנה ולא לתוקפנות.
סוגי הגנה עצמית:
Individual – למשל, אם ישראל מותקפת על ידי לבנון, מותר לה להגן על עצמה.
Collective – הגנה עצמית על צד ג'. מדינה אחת המגינה על מדינה אחרת מותקפת, שלה יש זכות להגנה עצמית, אבל אין לה די כוחות על מנת להפעיל אותה.
מדינות רבות היוצאות למלחמה טוענות שהן עושות זאת מתוך הסתמכות על הזכות להגנה עצמית, אך לעיתים קרובות משמשת טענה זו רק הסוואה לתוקפנות.