stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי מלזיה–פקיסטן
יחסים כלכליים

בשנת 1986, מלזיה ייצאה סחורות בשווי 515.5 מיליון דולר לפקיסטן, בעיקר שמן דקלים, בעוד שהייצוא של פקיסטן למלזיה עמד על 31.1 מיליון דולר בלבד. לפיכך, פקיסטן הצהירה כי היא רוצה לבחון מיזמים נוספים להצטרף עם חברות מלזיות. בין שתי המדינות מתקיימת ברית סחר ותרבות, במסגרתה יבוא ויצוא של סחורות שונות נעשים בקנה מידה גדול למדי. הנשיא וראש ממשלת פקיסטן יחד עם גורמים בכירים אחרים ביקרו פעמים רבות במלזיה, ופקידים מלזיים הגיעו לביקור רצון טוב בפקיסטן. מלזיה ופקיסטן חתמו על אזור סחר חופשי שנקרא הסכם השותפות הכלכלית הדוקה יותר של מלזיה–פקיסטן (MPCEPA) בינואר 2008.
פקיסטן ומלזיה מקושרות באמצעות תחבורה אווירית. חברת פקיסטן אינטרנשיונל איירליינס מפעילה טיסות רבות מקראצ'י, לאהור ופשאוור לקואלה לומפור.
יחסים כלכליים > תעשיית רכב

ב-21 במרץ 2019 הודיעה פרוטון על הקמת מפעל הרכבה וייצור רכב בפקיסטן, הראשון באזור דרום אסיה.
יחסים כלכליים > תעשיית רכב > השקעות וסחר

בהשקעה, מלזיה היא המשקיעה הזרה השלישית בגודלה בפקיסטן לאחר סין ובריטניה לשנת הכספים 2017–2018, על פי נתונים סטטיסטיים שמסר בנק המדינה בפקיסטן.
מבחינת סחר דו-צדדי, מלזיה היא שותפת הסחר ה-16 בגודלה של פקיסטן ואילו פקיסטן היא שוק הייצוא הגדול ביותר של מלזיה בדרום אסיה והשלישי כיעד הייבוא.
יחסים ביטחוניים

ב-18 באוגוסט 2016 הגיע ראש מטה הצבא הפקיסטני, גנרל רייאל שריף, לקואלה לומפור בביקור רשמי. הוא ערך פגישות נפרדות עם מפקד כוחות ההגנה של מלזיה, זולקיפלי מוחד צין, ומפקד צבא מלזיה, רג'א מוחמד אפנדי. מאוחר יותר פגש הגנרל רייאל גם את שר ההגנה של מלזיה הישאמודין חוסיין.
יחסים ביטחוניים > הוועדה המשותפת למלזיה–פקיסטן לשיתוף פעולה הגנתי (JCDC)

בשנת 1997, מלזיה ופקיסטן הסכימו להקים ועדה משותפת לשיתוף פעולה הגנתי שתחקור את שיתוף הפעולה בקשריהם הצבאיים.
יחסים ביטחוניים > תרגיל ימי MALPAK

ב-21 במרץ 2017, ספינות חיל הים של פקיסטן PNS Nasr ו-PNS Saif הגיעו לנמל לנגקווי במלזיה כדי להשתתף בתרגיל ימי דו-צדדי MALPAK-I. התרגיל בוצע במצר מלאקה.
ב-17 בפברואר 2019 הגיעו ספינות הצי המלכותיות המלזיות KD KASTURI ו-KD MAHAWANGSA לקראצ'י כדי להשתתף בתרגיל MALPAK-II הדו-צדדי. ספינות חיל הים של פקיסטן PNS Saif‏, PNS Azmat, מטוסים ימיים ארוכי טווח ומסוקים השתתפו בתרגיל MALPAK II. תרגיל דו צדדי בוצע בים הערבי.
יחסים ביטחוניים > רכש צבאי

מאז 2002, כמה מוצרי נשק פקיסטנים של חברות כמו אנזה ובחטאר שיקאן נרכשו על ידי צבא מלזיה כחלק מעסקת הנשק עם פקיסטן. ב-15 באפריל 2018 דווח עוד כי פקיסטן ומלזיה היו בדיונים ראשוניים אודות ייצוא פוטנציאלי של מטוס הקרב JF-17 של Complex Aeronautical‏.
נציגויות דיפלומטיות

מלזיה מחזיקה בפקיסטן נציבות עליונה באסלאמאבאד ו-2 קונסוליות בקראצ'י ולאהור.
פקיסטן מחזיקה במלזיה נציבות עליונה בקואלה לומפור וקונסוליה בפננג.
יחסי ארגנטינה–ליטא

| יחסי ארגנטינה–ליטא |
| --- | --- |
ארגנטינה: ליטא


ארגנטינה: ליטא
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 65,300
אוכלוסייה
45,735,233: 2,851,781
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 77,836
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,007: 27,294
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה

יחסי ארגנטינה–ליטא הם היחסים הדיפלומטיים בין ארגנטינה לליטא.
סקירה כללית

הליטאים הראשונים הגיעו לארגנטינה במהלך המאה ה-19. ביניהם היו לפחות שני משתתפים במאבק על עצמאותה של ארגנטינה - פטראס דאוטנטאס והמהנדס רוברטס אדולפס צ'ודסביצ'יוס. בשנים 1899–1900 כ-50 משפחות מליטא התיישבו בארגנטינה. רוב הליטאים עבדו בבתי מטבחיים של בעלי חיים, כשכירי חרב בחוות חקלאיות. ערב מלחמת העולם הראשונה חיו בארגנטינה כ-5,000 ליטאים.
ארגנטינה הכירה בליטא ב-24 במרץ 1921, ובשנת 1931 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים. בשנים 1924–1931 התעורר גל חדש של הגירה ליטאית לארגנטינה ובשנת 1933 גדל מספר הליטאים בארגנטינה ל-35,000. בשנת 1936 המטייל והעיתונאי הליטאי מטאס שאלצ'יוס ביקר בארגנטינה, ופרסם בבואנוס איירס את העיתון "איזביין" במשך זמן מה.
ארגנטינה הכירה בעצמאותה של ליטא ב-25 באוגוסט 1991, הראשונה מבין מדינות יבשת אמריקה, וב-25 בספטמבר 1991 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים.
הקהילה הליטאית בארגנטינה היא השנייה בגודלה בדרום אמריקה. בשנת 1961 כ-45,000 חיו בארגנטינה (בעיקר בבואנוס איירס), ב-1998 חיו כ-40,000 ליטאים וארגנטינאים ממוצא ליטאי, ב-2010 (לפי נתוני מפקד האוכלוסין) חיו 371 ליטאים. בליטא בשנת 2022 חיו 30 אזרחי ארגנטינה. ב-2012 השגרירות בבואנוס איירס, ומאז פועלת רק קונסוליית הכבוד של ליטא בבואנוס איירס.
יחסים כלכליים

בשנת 2020 מחזור הסחר בין ליטא לארגנטינה הסתכם ב-36.6 מיליון אירו, בעוד ארגנטינה הייתה שותפת הסחר ה-63 של ליטא במונחים של נפח סחר. היצוא הסתכם ב-4 מיליון אירו; וארגנטינה היא שותפת הייצוא ה-99 במונחים של נפח סחר. היבוא הסתכם ב-32.6 מיליון אירו; ארגנטינה היא שותפת היבוא ה-44 בגודלה במונחים של נפח סחר. היבוא מארגנטינה כולל בעיקר מוצרי סויה, מוצרי טבק, זרעים, דגנים ושמן צמחי לכבישה, שמן חמניות, חריע וזרעי כותנה. לפי גודל ההשקעות הזרות הישירות בליטא, ארגנטינה נמצאת במקום ה-70 (ההשקעות מסתכמות ב-90 אלף אירו).
נציגויות דיפלומטיות

ארגנטינה מיוצגת בליטא באמצעות שגרירותה בוורשה, פולין.
ליטא מיוצגת בארגנטינה באמצעות שגרירותה במדריד, ספרד, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד בבואנוס איירס.
ישימונית מצויה

| ישימונית מצויה |
| --- | --- |
 ישימונית מצויה
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: לטאות
משפחה:: שממיתיים
סוג:: ישימונית
מין:: ישימונית מצויה
שם מדעי
 Stenodactylus sthenodactylus

ישימונית מצויה (שם מדעי: Stenodactylus sthenodactylus) היא שממית קטנה, שאורכה עד 10 ס"מ. בקיץ היא פעילה בלילה, ובחורף היא פעילה לעיתים אף באמצע היום.
הישימונית המצויה חיה בשטחי מזרח התיכון וצפון אפריקה.
בישראל נפוצה הישימונית בנגב, במדבר יהודה, בכיכר ים המלח ובבקעת הירדן. היא מופיעה גם באדמות החוליות של מישור החוף, עד מפרץ חיפה.
הישימונית המצויה היא שוכנת קרקע. בחוליות היא מתחפרת במשך היום, ובמדבר היא נחבאת מתחת לאבנים.
ניזונה מחרקים ומפרוקי-רגליים אחרים.
בתחילת חודש מאי הנקבה מטילה ביצים בחול או מתחת לאבן. בכל תטולה 2ביצים. הצעירים בוקעים מהביצים שהם באורך 5סנטימטרים.
קריאה נוספת

אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה, מהדורה שלישית 2022. ISBN 978-965-91880-2-4, עמודים: 62-63, 278
הערות שוליים

↑  ישימונית מצויה באתר הרשימה האדומה של IUCN
ערך זה הוא קצרמרבנושא זוחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ילדת פרחים (אופרה)

ילדת הפרחים (בקוריאנית: 꽃파는 처녀) הוא סרט-אופרה מהפכני צפון קוריאני משנת 1972. לפי מקורות צפון-קוריאניים האופרה נכתבה על ידי מנהיגה הראשון של המדינה - קים איל-סונג בזמן שהיה בשבי בתקופת הקולוניאליזם היפני בקוריאה. מטרת של האופרה הייתה לקדם את האידאולוגיה הקומוניסטית, על ידי שילוב תמות מרכזיות כמו מאבק מעמדי נגד הבורגנות בעלילת המהפכה. מקורות סיניים טוענים כי הסרט נכתב בעזרתם של כותבים צפון-קוריאניים אחרים.
עלילת הסרט

עלילת הסרט מתרחשת בקוריאה הצפונית בזמן הקולוניאליזם היפני, גיבורת הסרט היא ילדה ושמה קופון (Koppun) אשר מוכרת פרחים שקטפה בהרים על מנת לקנות תרופות לאמה החולה. חייה של קופון מלאים בטרגיות – מלבד אמה החולה ואביה שנפטר בילדותה, אחותה הצעירה התעוורה ואחיה הגדול נפל בשבי. קופון ומשפחתה חיים כאיכרים חסרי כול תחת חסותם של בעלי הבית הרשעים. מאז שלאם יש חוב כספי, עוזריהם של בעלי הבית מטרידים את קופון ודורשים שתעבוד בשבילם, אך אימה מסרבת. כאשר קופון מצליחה לגייס מספיק כסף בשביל התרופות של אימה, זו כבר נפטרה. אשתו של בעל הבית נעשית חולה, ומאשימה את אחותה העיוורת של קופון במחלתה, בטענה שזו אחוזה ברוחה של אימה המתה, והיא זוממת להקפיא אותה למוות בשלג. כאשר קופון חוזרת הביתה היא שואלת על אחותה, ועוזרי בעל הבית תופסים אותה וקושרים אותה. ברגע האחרון אחיה של קופון חוזר הביתה, וכאשר הוא מבין שאחותו נחטפה הוא מארגן קבוצה של כפריים על מנת להפיל את בעלי הבית.
רקע

ברקע הסרט עומדים מספר אירועים שהתרחשו בסמוך לפיתוח הסרט. שנת 1972 התאפיינה בגידול בהכנסות הלאומיות של קוריאה הצפונית, בעקבות תוכנית כלכלית שבוצעה מספר שנים מוקדם לכן. בנוסף לכך, ארצות הברית, יחד עם קוריאה הדרומית, היו עדיין במלחמה ממושכת מול הצפון, דבר שהצדיק את האינדוקטרינציה הרעיונית של הממשלה. יתרה מכך, יחסי ארצות הברית וסין הקומוניסטית השתפרו, והלחץ על ההנהגה הצפון-קוריאנית לשתף פעולה עם שאר מדינות העולם התעצם. על כן, שנת 1972 הייתה שנה טובה להפיץ סרט פרופגנדה המגביר את אידאולוגיית ג'וצ'ה והתמות הקומוניסטיות המהפכניות.
הצלחת הסרט

הסרט היה המצליח ביותר בהיסטוריה של קוריאה הצפונית, והוא קיבל הכרה גם בפנים הארץ וגם מחוצה לה. עד לשנת 2008 האופרה בוצעה 1,400 פעמים בקוריאה הצפונית ובשאר המדינות, הוא היה לסרט הצפון-קוריאני הראשון שזכה בפרס בין-לאומי בפרס בפסטיבל קרלובי וארי בשנת 1972 שנערך בצ'כיה. עם זאת, הוא נאסר לפרסום בשכנתה, קוריאה הדרומית, בטענה שהוא פרופגנדה קומוניסטית המסמלת את האויב. הסרט מקבל הכרה גם היום, והוא נחשב לאחת מאבני הדרך של תרבות קוריאה הצפונית. הוא מונצח בתמונות, שטרות ועוד. הסרט הצליח במיוחד בסין השכנה, ורבים מאלה שחיו בתקופת מהפכת התרבות זוכרים את הסרט לחיוב, הן בגלל ההפקה והתמה המרכזית, והן בגלל הזדהותם עם מראות החיים הקשים תחת הקולוניאליזם היפני, שכן הייתה זו גם תמה פופולרית בסין המהפכנית של אותה תקופה. הסרט היה כה פופולרי בסין עד שתיאטראות החלו להקרין את הסרט במחזור של 24 שעות עקב עומס קניית הכרטיסים.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  The Flower Girl - the most well-known North Korean opera and film | CultureReady, www.cultureready.org
↑  Anthony Kao, Review: The Flower Girl (North Korea, 1972), Cinema Escapist, ‏2015-02-27
↑  The North Korean Revolution, 1945–1950, Ithaca, NY: Cornell University Press, 2019-12-31, עמ' 191–214, ISBN 978-0-8014-6880-3
↑  The Flower Girl | Koryo Studio | North Korean Revolutionary Opera, Koryo Studio, ‏2020-03-13 (באנגלית)
ישימונית תמנע

| ישימונית תמנע |
| --- | --- |
 ישימונית תמנע
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: לטאות
משפחה:: שממיתיים
סוג:: Stenodactylus
מין:: ישימונית תמנע
שם מדעי
 Stenodactylus doriae ‏בלנפורד, 1874

ישימונית תמנע (שם מדעי: Stenodactylus doriae) היא שממית סוליטרית, המוגבלת לבית הגידול החולי. אורכה עד 18 ס"מ; ניתן להבדיל בין הזוויגים על פי גודל גוף (הנקבה גדולה מהזכר) ועל פי בסיס הזנב הרחב יותר אצל הזכרים. זהו מין פעיל לילה, שבשעות היום נמצא במחילה אותה סתם בחול בעזרת הזנב. ככל הנראה אין לישימונית תמנע נאמנות למחילה מסוימת.
תפוצה היא בדרום מערב אסיה, איראן ומזרחה עד סיני.
תפוצה בארץ: בישראל נפוצה הישימונית בכתמי חולות שנותרו בערבה.
בישראל מין זה נמצא בסכנת הכחדה חמורה על פי רמת הסיכון האזורי.
בעונת הרבייה שבתחילת הקיץ הנקבה מטילה  2 ביצים בכל תטולה. הנקבה מטילה עד 5 פעמים בעונה. הצעירים בוקעים כחודשיים וחצי לאחר ההטלה ואורכם בעת הבקיעה כ-5 סנטימטרים.
קריאה נוספת

אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה, מהדורה שלישית 2022. ISBN 978-965-91880-2-4, עמודים: 67-69, 278
הערות שוליים

↑  ישימונית תמנע באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  הספר האדום של החולייתנים בישראל בהוצאת רשות הטבע והגנים והחברה להגנת הטבע, עמוד 87
ערך זה הוא קצרמרבנושא זוחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי הרפובליקה העממית של לוהנסק – רוסיה

| יחסי הרפובליקה העממית של לוהנסק – רוסיה |
| --- | --- |
הרפובליקה העממית של לוהנסק: רוסיה


הרפובליקה העממית של לוהנסק: רוסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
26,683: 17,098,242
אוכלוסייה
1,497,170: 144,612,532
תמ"ג (במיליוני דולרים)
: 2,021,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 13,978
משטר
רפובליקה נשיאותית: רפובליקה פדרלית נשיאותית

צו נשיאותי מס' 72, מיום 21 בפברואר 2022, המכיר בעצמאותה של הרפובליקה העממית של לוהנסק
ב-21 בפברואר 2022, הכירה רוסיה בעצמאותה של הרפובליקה העממית לוהנסק ושל הרפובליקה העממית של דונצק השכנה, אם כי טענה בעבר שהכרה במדינות תהווה הפרה של הסכמי מינסק. מסמכים ודרכונים שהונפקו על ידי הרפובליקות העממיות של דונצק ולוהנסק תקפים ברוסיה מאז 2017. זה איפשר לתושבי הרפובליקות לעבוד, לטייל או ללמוד ברוסיה. ראש המדינה, לאוניד פסצ'ניק עשה עסקה עם רוסיה לפינוי אזרחים לחלקים הדרומיים של רוסיה.
מאז רוסיה כוננה יחסים דיפלומטיים עם הרפובליקה העממית של לוהנסק, שני הצדדים חתמו על הסכם ידידות, שיתוף פעולה, סיוע צבאי ועזרה הדדית. רוסיה חילקה יותר מ-600,000 דרכונים רוסיים לאזרחי הרפובליקות וגיבתה את המורדים ברובים וארטילריה. רוסיה הכירה גם באזורים אחרים שבשליטת אוקראינה כחלק משטחן של הישויות הבדלניות (מחוזות דונצק ולוהנסק). רוסיה גם הורתה לחיילים לשרת כשומרי שלום באזורים שבידי הבדלנים בדונבאס. היחסים היו חזקים בין שתי המדינות, עד 30 בספטמבר, אז רוסיה סיפחה את הרפובליקה (יחד עם הרפובליקה העממית של דונצק ומחוזות נוספים) ובכך חדלה הישות להיות עצמאית.
ראו גם

יחסי הרפובליקה העממית של דונצק–רוסיה
יחסי החוץ של רוסיה
יחסי החוץ של אוקראינה
יחסי הרפובליקה של קונגו – צ'ילה

| יחסי הרפובליקה של קונגו – צ'ילה |
| --- | --- |
הרפובליקה של קונגו: צ'ילה


הרפובליקה של קונגו: צ'ילה
שטח (בקילומטר רבוע)
342,000: 756,102
אוכלוסייה
6,370,804: 19,788,712
תמ"ג (במיליוני דולרים)
15,321: 335,533
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,405: 16,956
משטר
רפובליקה: רפובליקה דמוקרטית

יחסי הרפובליקה של קונגו–צ'ילה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של קונגו לבין הרפובליקה של צ'ילה.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של קונגו לבין הרפובליקה של צ'ילה הם יחסים דיפלומטיים שקטים - הם אינם מתוחים ומתקיימים במסגרתם שיתופי פעולה אחדים בלבד במסגרת ארגונים מולטילטרליים בהן חברות המדינות כגון האומות המאוחדות. היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה של קונגו לצ'ילה כוננו באופן רשמי ב-1 ביוני 1972.
אזרחי צ'ילה שרוצים להיכנס, לבקר ולשהות ברפובליקה של קונגו נדרשים להנפיק אשרת כניסה על מנת לעשות כן. גם אזרחי הרפובליקה של קונגו שרוצים להיכנס, לבקר ולשהות בצ'ילה נדרשים להנפיק אשרת כניסה על מנת לעשות כן.
נציגויות דיפלומטיות

צ'ילה אינה מיוצגת ברפובליקה של קונגו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
הרפובליקה של קונגו אינה מיוצגת בצ'ילה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
יחסי הרפובליקה של קונגו – ספרד

| יחסי הרפובליקה של קונגו – ספרד |
| --- | --- |
הרפובליקה של קונגו: ספרד


הרפובליקה של קונגו: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
342,000: 505,370
אוכלוסייה
6,370,804: 47,905,341
תמ"ג (במיליוני דולרים)
15,321: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,405: 32,996
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי הרפובליקה של קונגו–ספרד הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של קונגו לבין ממלכת ספרד.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של קונגו לבין ממלכת ספרד הם יחסים דיפלומטיים מלאים. שתי המדינות כוננו את היחסים הללו ב-7 בדצמבר 1972 והם מתוארים על ידי משרד החוץ הספרדי כ"יחסים טובים אך לא אינטנסיביים במיוחד". מאז הביקור של שר החוץ הספרדי פרנסיסקו פרננדס אורדונייס ברפובליקה של קונגו ב-1989, לא נערכו ביקורים רמי דרג ברפובליקה של קונגו. מן הצד השני, הגיעה משלחת קונגולזית בראשות שר החוץ הקונגולזי למדריד בירת ספרד בשנת 2008 ונועדה עם בכירים ספרדיים.
היחסים הכלכליים שבין הרפובליקה של קונגו לבין ספרד פורחים, עקב צמיחתו הגבוהה של מגזר הנפט במדינה. הסחר שבין שתי מדינות אלו יכול להגיע למיליוני אירו (210 מיליוני אירו בשנת 2015).
נציגויות דיפלומטיות

הרפובליקה של קונגו אינה מיוצגת בספרד, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. הרפובליקה של קונגו האמינה את שגרירותה שבפריז, בירת צרפת הסמוכה, על ספרד.
ספרד אינה מיוצגת ברפובליקה של קונגו בדרג השגרירות. ספרד מיוצגת ברפובליקה של קונגו בדרג הקונסולרי באמצעות שתי קונסוליות שהיא מחזיקה בברזוויל, ובפואנט נואר. ספרד האמינה את שגרירותה שבקינשאסה, בירת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הסמוכה, על הרפובליקה של קונגו.
יחסי הרפובליקה של קונגו – ישראל

| יחסי הרפובליקה של קונגו – ישראל |
| --- | --- |
הרפובליקה של קונגו: ישראל


הרפובליקה של קונגו: ישראל
שטח (בקילומטר רבוע)
342,000: 22,072
אוכלוסייה
6,370,804: 9,961,867
תמ"ג (במיליוני דולרים)
15,321: 509,901
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,405: 51,185
משטר
רפובליקה: דמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי הרפובליקה של קונגו–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של קונגו לבין מדינת ישראל.
היסטוריה

היחסים שבין הרפובליקה של קונגו לבין מדינת ישראל כוננו לראשונה לאחר עצמאותה של הרפובליקה של קונגו, בשנת 1960.
מ-30 ביולי ועד 3 באוגוסט 1962 ערך יצחק בן צבי ביקור רשמי בברזוויל, וחתם על הסכם ידידות ישראלי-קונגו.
בשנת 1963 הכשירה ישראל צנחנים מקונגו בישראל, ולאחר מכן אף הקימה ישראל בית ספר לצניחה בקונגו.
ב-1972 ניתקה הרפובליקה של קונגו את יחסיה הדיפלומטיים עם ישראל כמו רוב שכנותיה שבאפריקה שמדרום לסהרה. היחסים שבין ישראל לרפובליקה של קונגו כוננו מחדש בשנת 1991.
בשנת 2015 ייצאה ישראל לרפובליקה של קונגו סחורה בשווי 9.5 מיליון דולר אמריקאי. באותה השנה ייבאה ישראל מהרפובליקה של קונגו סחורה בשווי מאה אלף דולר אמריקאי.
נציגויות דיפלומטיות

ישראל אינה מיוצגת ברפובליקה של קונגו הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי, אלא באמצעות השגרירות שהיא מחזיקה בלואנדה, בירת אנגולה.
הרפובליקה של קונגו מיוצגת בישראל בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בהרצליה.
ישכר בער מזלוטשוב

רבי ישכר דב (בער) מזלוטשוב היה מצדיקי תנועת החסידות בדורה השלישי. מחבר הספרים מבשר צדק ובת עיני.
קורות חיים

בנו של רבי אריה לייבוש, צאצא של רבי נפתלי כ"ץ ה"סמיכת חכמים". נישא לבתו של רבי צבי הירש פרץ מלוברטוב. היה חברם של רבי לוי יצחק מברדיצ'ב ורבי ישראל יונה לנדא מקמפנא. בהשפעתם נסע למגיד ממזריטש ולרבי יחיאל מיכל מזלוטשוב.
כיהן ברבנות זלוטשוב והקים בה ישיבה. עמד בקשרי הלכה עם רבי חיים רפפורט מלבוב, רבי אלכסנדר סנדר מרגליות מסטאנוב ורבי צבי הירש מברוד.
בשנת תקנ"ד (1794) עלה לארץ ישראל, והגיע אליה בשנת תקנ"ה. התיישב בצפת ונפטר באותה שנה. נקבר בסמוך לאלשיך.
בין תלמידיו היה רבי חיים מצ'רנוביץ'.
בנו רבי יהודה לייב התגורר בדובנה. חתנו היו רבי חיים אורי ליביש ביליג רבה של גוליגור (אלמנתו נישאה בשנית לרבי אברהם חיים מזלוטשוב), רבי גרשון מרגליות אב"ד סקאליט שעלה עם חמיו לארץ ישראל ורבי פסח הכהן מו"צ בזסלב.
ספריו

מבשר צדק על התורה. הודפס במהדורות רבות. מהדורה ראשונה דובנה תקנ"ח (דפוס יהונתן בן משה יעקב), מהדורה שנייה ברדיצ'ב תקע"ז (דפוס יעקב פינקלמן), מהדורה שלישית לבוב תר"י (גרוסמן), מהדורה רביעית לבוב תרכ"ג (ישראל אלימלך שטאנד), מהדורה חמישית תר"ל (דפוס דב לוריא), מהדורה שישית תש"ל (סלומון), מהדורה שביעית ניו סקווירא תשמ"ד (יוסף חיים פרידמן), מהדורה שמינית תש"ס (אמרי שפר), מהדורה תשיעית עם תולדות המחבר, צפת תש"ע, מהדורה עשירית עם תולדות המחבר, ברוקלין תשע"א (י.מ. מענדלאוויטש).
בת עיני - חידושים על ארבע מסכתות בתלמוד ועל השולחן ערוך ותשובות בהלכה. דובנה תקנ"ח.
לקריאה נוספת

יצחק אלפסי, אנציקלופדיה לחסידות - אישים, בערכו.
כיפה (גאומטריה)

כיפה היא גוף דו-ממדי המשוכן במרחב התלת-ממדי, המוגדר על ידי מישור בסיס כלשהו החותך כדור. בדומה לכדור, כיפה מוגדרת על ידי אוסף נקודות הנמצאות במרחק שווה, הרדיוס, מנקודה מסוימת במרחב אלא שבניגוד לכדור שלם, לא כל הנקודות אשר יכולות לקיים תנאי זה מהוות חלק מן הכיפה. הכיפה היא למעשה כדור שנחתך במישור מסוים אשר יצר עיגול שלם על מישור זה אשר היקפו נמצא על גבי מעטפת הכדור החתוך. מרכז המעגל חופף את מרכז הכיפה רק במידה והכיפה היא חצי כדור בדיוק. בכיפה שטוחה שהיא חיתוך המשאיר פחות מחצי כדור, מרכז הכיפה נמצא מחוץ לנפחה ואילו כיפה הגדולה מחצי כדור, מרכזה נמצא בתוך נפחה.
ניתן להרחיב במעט את הגדרת הכיפה מכיפה כדורית דווקא לכיפה אליפסואידית - הגוף המרחבי שנוצר על ידי חיתוך אליפסואיד במישור המאונך לציר הסיבוב שלו.
כל הכיפות ניחנות בסימטריה סיבובית סביב ציר הסיבוב שלהן וכן סימטריית שיקוף דרך מישור המאונכים למישור החיתוך ועוברים דרך ציר הסיבוב. בניגוד לספירה או לכדור, הסימטריה סיבובית של הכיפה מוגבלת לציר הסיבוב שלה בלבד.
כריסטיאן הרטר

כריסטיאן ארצ'יבלד הרטר (באנגלית: Christian Archibald Herter‏; 28 במרץ 1895 –  30 בדצמבר 1966) היה מדינאי אמריקאי שכיהן כמזכיר המדינה של ארצות הברית. קודם לתפקיד זה הוא שימש מושל מסצ'וסטס ונציגה בבית הנבחרים של ארצות הברית.
קורות חיים

הרטר נולד בפריז שבצרפת להורים ממוצא אמריקני ששהו באירופה לצורכי השתלמותם באמנות. בשנת 1904 שבה המשפחה לארצות הברית והתיישבה בניו יורק. בשנת 1915 סיים הרטר את לימודיו באוניברסיטת הרווארד ומונה כנספח בשגרירות ארצות הברית בברלין. בשנת 1917 הוא נישא למרי לבית פראט, בתו של מייסד מכון פראט, פרדריק פראט.
בשנים 1931–1942 כיהן הרטר בבית הנבחרים של מדינת מסצ'וסטס ובשנים 1943–1953 כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית. פעילותו התמקדה בנושאים לאומיים ו"ועידת הרטר" שהתכנסה ב-1947 היוותה את הבסיס לתוכנית מרשל שיזם נשיא ארצות הברית הארי טרומן. באותה שנה נוסד על ידו, במשותף עם ג'ורג' קייזר, המכון למזרח התיכון. כהונתו בבית הנבחרים נמשכה עד היבחרו לתפקיד מושל מסצ'וסטס.
בתום כהונתו כמושל (1953–1957) מונה הרטר לשמש עוזר מזכיר המדינה ג'ון פוסטר דאלס. בעקבות מחלתו של דאלס הוא מונה כמחליפו, בשנת 1959, ונותר בתפקיד עד לסיום כהונתו של הנשיא אייזנהוואר בשנת 1961. בשנת סיום כהונתו הוענקה לו מדליית החירות הנשיאותית.
תחת הנשיאים ג'ון פיצג'רלד קנדי ולינדון ג'ונסון המשיך הרטר להחזיק בתפקידים ממלכתיים, העיקרי שבהם עם מינויו לתפקיד נציב הסחר של ארצות הברית (1962–1966). הרטר היה הראשון לכהן בתפקיד זה וכיהן בו עד לפטירתו.
ישיבת רכסים

| --- | --- |

 ישיבה גדולה
 תקופת הפעילות:  2001–הווה (כ־23 שנים) 
 מייסדים:  אליהו ציון סופר 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°44′51″N 35°06′16″E﻿ / ﻿32.747517512673°N 35.104411627112°E﻿ / 32.747517512673; 35.104411627112
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) ישיבת רכסים(למפת הגליל המערבי רגילה) ישיבת רכסים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת רכסים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת רכסים
 
ישיבת רכסים (קול אליהו) היא ישיבה גבוהה לבני ספרד ועדות המזרח. הישיבה שוכנת במושב רכסים. ראש הישיבה ומייסדה היה הרב רפאל אליהו ציון סופר, לאחר פטירתו מונה בנו הרב יצחק סופר לראשות הישיבה.
היסטוריה

הישיבה נוסדה בשנת ה'תשס"א על ידי הרב אליהו סופר ובסיועם של הרב משה תנעמי והרב יהודה מלמד, בקמפוס מוסדות "אור חדש" ברכסים. בראשיתה, נעזרה הישיבה בראשי ישיבת תפרח הרב יעקב פרידמן והרב אביעזר פילץ.
בשנת 2019 נחנכו בניינים חדשים לישיבה ובמעמד חנוכת הבית קיבלה את שמה החדש "קול אליהו".
סגנון הישיבה

העיסוק המרכזי בישיבה הוא לימוד התורה בעיון. המנהגים בישיבה הם על פי מנהגי ספרד ועדות המזרח. נוסח וניגון התפילות הוא ספרדי - ירושלמי. הנהגת הישיבה נמנעת ממעורבות בפוליטיקה.
בצוות רבני הישיבה אין משגיח, וראש הישיבה מוסר שיעורים כלליים בסוגיות הנלמדות לצד מסירת שיחות וועדים ומפקח על הלך הרוח בישיבה. בצוות רבני הישיבה משמשים רמי"ם, משיבים וראשי קיבוץ. חלקם מתגוררים במרכז הארץ.
בתחילת שנת הלימודים 2023 למדו בישיבה 722 תלמידים.
לקריאה נוספת

יוסף טולידנו, בכותל המזרח, קול העיר בני ברק, גיליון 1359, 16 ביוני 2022. עמ' 20-22
הערות שוליים

↑  בן 37 בלבד הוכתר לראש הישיבה הספרדית הגדולה בעולם - בחדרי חרדים, באתר www.bhol.co.il, ‏2024-04-04
↑   רכסים מעמד חנוכת הבית והכנסת ספר תורה, סרטון בערוץ "שניאור שיף", באתר יוטיוב (אורך: 9:31)
↑  החגיגה של הישיבה הגדולה הספרדית, באתר בחדרי חרדים, 1 בינואר 2019
↑   רכסים מעמד חנוכת הבית והכנסת ספר תורה, סרטון בערוץ "שניאור שיף", באתר יוטיוב (אורך: 9:31)
ישיבת רמיילס

| --- | --- |

 ישיבה
 השתייכות:  ליטאית
 תקופת הפעילות:  ה'תקס"ה–הווה
 מיקום
 מדינה:  פולין פולין
 קואורדינטות:  54°42′07″N 25°16′33″E﻿ / ﻿54.701944444444°N 25.275833333333°E﻿ / 54.701944444444; 25.275833333333
  (למפת וילנה מוגדלת) מחוז המשנה וילנה טרקאיישיבת רמיילס(למפת וילנה רגילה) מחוז המשנה וילנה טרקאיישיבת רמיילס
 
ישיבת רֶמַיילֶס (בליטאית: Ramailis, ראמייליס; לעיתים בכתיב יידי: ראמיילעס) הייתה ישיבה שפעלה בווילנה בירת ליטא משנת ה'תקע"ה, 1815, ועד שואת יהודי ליטא והשמדת הקהילה היהודית בווילנה.