טיפול רציונלי-אמוטיבי
בסיס תאורטי

אלברט אליס פיתח מודל :ABCDE
A – activating event, אירוע
B - beliefs, מחשבות
C - consequence, תוצאה
D - disputation, הפרכה
E - new effect, תוצאה חדשה
בגרסתו העברית אמ"ת: אירוע, מחשבה, תוצאה.
המודל מדגיש שהתנסות רגשית והתנהגותית של אנשים בנקודה (C (consequence איננה נקבעת על ידי אירועים בחייהם בנקודת (A (activating event, אלא על ידי הערכתם את האירועים הללו בנקודת (B (belief. קיים אם כן קשר B-C (מחשבה-תוצאה) ולא A-C (אירוע-תוצאה).
ההתערבות הטיפולית, לאחר זיהוי המערך החשיבתי של המטופל, מתמקדת בהפרכה ובאיתגור (D (disputation, של אמיתות המחשבות האי-רציונליות ושינויין למחשבות רציונליות תוך שימוש בטכניקות שונות. שינוי זה יתבטא בתוצאה רגשית חדשה = (E (new effect.
המונח אי- רציונלי (דיספונקציונלי) מציין את המחשבות המונעות מהאדם לממש את מטרותיו, מעכבות הזדמנויות למיצוי וסיפוק רב יותר של החיים ופוגמות בתפקודו היעיל של האדם. מחשבות אי-רציונליות מאופיינות על ידי תפיסת עולם של תובענות (demandingness), הכרחיות ודרשנות לגבי השגת מטרות בחיים או לגבי מערכות יחסים.
תהליך חשיבה דומיננטי, אי-רציונלי, מאופיין על ידי נטייה לבסס את הסקת המסקנות והערכת האירוע על יסוד של הנחות מוטעות. לפיכך, התוצאות הרגשיות וההתנהגותיות, המופקות מתהליך זה, תהיינה מוגזמות בכיוון של יתר או חסר תגובה – דיכאון, חרדה, כעס יתר או אדישות.
לעומתן, מחשבות רציונליות (פונקציונליות) מבוססות על הערכה מציאותית של אירועים בחייו של האדם, מאפשרות לו להשיג מטרות ואינן פוגמות בתפקודו. לתהליך חשיבתי רציונלי תהיינה תוצאות רגשיות והתנהגותיות שונות מאלו של תהליך חשיבתי אי-רציונלי. קליטת האירוע, עיבודו, הסקת המסקנות והערכתן תהיה שונה, שכן הפילוסופיה העומדת בבסיס המערך החשיבתי שונה. מחשבות רציונליות מציינות את הבחירה החשיבתית שיש לאנשים, ומבטאות תפיסת עולם של העדפה, רצייה, משאלה ותקווה להשגת מטרות בחיים. תהליך חשיבה דומיננטי רציונלי מאופיין בכך שהוא מבוסס על הערכה מציאותית יותר של האירועים. לכן, התגובות הרגשיות השליליות (עצב, חשש, דאגה, כעס) והתגובות ההתנהגותיות, הנלוות אליהן, תואמות את המציאות ואינן משתקות את התפקוד, אלא מאפשרות פתרון בעיות והשגת מטרות.
על פי המודל הרציונלי-אמוטיבי, הפרעה ומצוקה רגשית היא בבסיסה פרה-דיספוזיציה גנטית של האנשים לבצע הערכות תובעניות ומוחלטות של מאורעות בחייהם. לצד החשיבה הרציונלית ("אני רוצה", "אני מעדיף"), שיש לכולנו, נמצאת חשיבה אי-רציונלית, מוטעית, המנוסחת במילים "חייב", "מוכרח", "צריך" ומציינת תפיסת עולם של תובענות.
מחשבות אי- רציונליות בדרך כלל מכוונות כלפי עצמנו, כלפי האחרים, וכלפי העולם או הנסיבות שבהן מתרחשים האירועים. שלוש קטגוריות אלו דומות במידת מה לסכימה קוגניטיבית המוצעת על ידי בק, הכוללת את עצמו, הסביבה והעתיד. תפיסת עולם זו מבטאת דרישות לא פרגמטיות ומוחלטות של האדם מעצמו, מאחרים ומהעולם.
קיימות שלוש קבוצות בתפיסת העולם של תובענות: נוראיות (awfulizing); סף תסכול נמוך (frustration tolerance); הפחתת ההערכה העצמית (self damnation).
טעויות חשיבתיות (מחשבות אי רציונליות) רבות נובעות מהתובענות, והשכיחות ביניהן: מחשבות של הכל או לא כלום, גיבוי שלילי, קריאת מחשבות, הקטנת ההערכה העצמית וביטול חיובי.
מחשבה אי-רציונלית היא בדרך כלל מחשבה שאיננה נכונה. היא קשורה להנחת יסוד מוטעית או מובילה למסקנות לא מדויקות, אין לה עדות אמפירית במציאות. כמו כן, מדובר במחשבה בעלת אופי של פקודה או ציווי, מחשבה כזו משקפת תפיסת עולם מוחלטת ולא הסתברותית. כתוצאה מכך, מחשבות אלו מביאות לתגובות רגשיות מוגזמות ומעוותות ואינן מסייעות בפתרון בעיות ובהשגת מטרות.
לעומתן, מחשבה רציונלית היא נכונה, עקבית ביחס למציאות, הן במידה והן בסוג וניתן להביא עדות תומכת באמיתותה ובכוונותה. הן אינן מוחלטות ומפיקות תגובות רגשיות שליליות מתונות אשר לא פוגעות בתפקוד האדם. לבסוף, ניתן לומר שמחשבות אלו מאפשרות לקחת סיכונים לשם השגת מטרות בחיים בדרך מפחידה פחות.