stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פמת"א (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

כותרת הפתיחה
 סוגה:  דרמה משפטית מותחן
 יוצרים:  נעה רוטמן אסתר נמדר תמאם עודד לוטן
 כותבים:  נעה רוטמן אסתר נמדר תמאם
 בימוי:  עודד לוטן
 שחקנים:  חן אמסלם  איציק כהן  נינה קוטלר  יניב סויסה  מיכאל אלוני  נגה ארז  צחי הלוי  יחזקאל לזרוב  גיא אריאלי  עלא דקה  אורי פפר  אלון חמאווי  אושרי כהן  דר זוזובסקי  זהר שטראוס  שרה פון שוורצה  שלמה בראבא  עדי הימלבלוי 
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  2 
 מספר פרקים:  21 
 הפקה
 מפיק:  לימור אבקסיס נבו
 מפיקים בפועל:  יענקל'ה אמזלג
 חברת הפקה:  טדי יזמות והפקות
 הפצה:  כאן 11
 עורכים:  עומרי צלמונה אילנה ריינה
 צלמים:  דניאל קדם ישי ניקומרוב
 מוזיקה:  טל ירדני
 אורך פרק:  35–44 דקות
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11
 תקופת שידור מקורית:  16 בדצמבר 2018 – 26 ביולי 2021
 קישורים חיצוניים
 אתר הסדרה
 דף התוכנית ב-IMDb
 
פמת"א (ראשי תיבות של פרקליטות מחוז תל אביב) היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגת מותחן-דרמה משפטית, אשר עלתה לשידור ב-16 בדצמבר 2018 בערוץ כאן 11. הסדרה נוצרה על ידי נעה רוטמן, אסתר נמדר תמאם ועודד לוטן והופקה על ידי חברת ההפקות טדי יזמות והפקות.
העלילה מגוללת את סיפורה של עורכת הדין מרסל בן-דוד (חן אמסלם-זגורי) וניסיונותיה לתמרן בין מערכות היחסים ויחסי הכוחות בתוך פרקליטות המחוז לבין משטרת ישראל, הדיונים בבתי המשפט ומוקדי שלטון החוק בישראל.
ב-3 במרץ 2019, לקראת פרק סיום העונה הראשונה, אישרה שחקנית גיבורת הסדרה, חן אמסלם, בחשבון האינסטגרם שלה שתופק עונה שנייה לסדרה. עם זאת, בעקבות תחרות אירוויזיון 2019 שהופקה על ידי תאגיד השידור, הוחלט להקפיא את הפקת העונה השנייה. בחודש פברואר 2021, החלו הצילומים לעונה השנייה, שעלתה לשידור ב-7 ביוני 2021.
תקציר העלילה > עונה 1

הסדרה נפתחת בבוקר שבו נחשפת מעילה גדולה בבנק מרכזי בישראל, בעקבותיה מוטל עוצר משכנתאות כללי במדינה וסכנה כלכלית מרחפת מעל עשרות אלפי משקי בית בישראל. עקב הממדים שהמקרה תופס, התיק מגיע לפרקליטות מחוז תל אביב.
עורכת הדין מרסל בן-דוד (חן אמסלם), הרגילה לנוף הירושלמי, היא פרקליטה חריגה בפרקליטות תל אביב האליטיסטית, אבל בשל ההמלצות שהומלצו עליה מאחד מבכירי השופטים בירושלים, פרקליטת מחוז תל אביב, מרי נחמיאס (שרה פון שוורצה), משתכנעת לצרף אותה לצוות הפרקליטים העוסק בתיק המשכנתאות החדש, שאת ניהולו מוביל עורך הדין אלישע "התרנגול" בר-און (אורי פפר).
בניגוד למהלך שמוביל "התרנגול", המבקש להאשים פקידת משכנתאות זוטרה במעילה, לשחרר את בכירי הבנק בלא אשמה ולסגור את התיק כמה שיותר מהר, בן-דוד מזהה רמז למעורבות של ארגון פשע. בעקבות כך היא משתכנעת שלא מדובר רק במעילה של פקידה זוטרה שבעלה מסובך בחובות, אלא בפשע נרחב הרבה יותר – הונאה מתוחכמת, שמערבת בתוכה הפעלה של "קופים" (אנשי קש), זיופים, איומים, שוחד ועוד. היא חושדת שסמנכ"ל הבנק הוא שעומד מאחורי הונאת הענק; אך היחיד שמסכים להקשיב לתאוריות שלה הוא שותפה לשעבר מהמשטרה וחברה הטוב, החוקר קובי וקנין (אלון חמאווי).
אף על פי שהדבר לא אושר במפורש על ידי יוצרות הסדרה, מבקרי טלוויזיה מצאו דמיון בין עלילת הסדרה לפרשיות משפטיות מרכזיות מהשנים האחרונות ובהן: המעילה בבנק למסחר, החשדות כנגד פרקליטת מחוז ת"א רות דוד ודמיון בין דמותו של אביגדור קאהן לבין אהרן ברק.
תקציר העלילה > עונה 2

שנתיים לאחר אירועי סיום העונה הראשונה, מרסל בן דוד, שעוד מתמודדת עם פוסט טראומה, ממונה על ניהול תיק חס"מ (חקירת סיבת מוות) בעקבות מותו של מטופל בחדר מיון, בחשד שנגרם ברשלנות, ובמקביל נשאבת לתוך תיק סם מסיבות מסתורי שחליל מנהל.
בן דוד מגלה שמי שמנהל את תיק הסם מסיבות המסתורי הוא לא אחר מאשר מורדוך, שגם שם לעצמו מטרה את מרסל. עד מהרה, שני התיקים בהם מרסל מתערבת מובילים אותה לגילוי פרשת שחיתות חמורה המתנהלת במסדרונות מערכת הבריאות.
צוות השחקנים > דמויות ראשיות

מרסל בן-דוד (חן אמסלם) – תובעת משטרתית מוערכת במחוז ירושלים, שבתיק האחרון שלה הצליחה להרשיע את ראש משפחת הפשע, אליהו מורדוך. מתמנית לפרקליטה במחוז ת"א. נפצעה מירי כשלכדה את מורדוך, ונפצעה שוב בניסיון חיסול נגדה בסוף העונה הראשונה.
דור קמינסקי (אושרי כהן) (עונה 1) – סנגורם של משפחות פשע ואנשים עשירים. ייצג את אופיר ברגמן - סמנכ"ל הבנק שבו מתרחשת המעילה וחשוד מרכזי בפרשה, עד שהתברר לו שברגמן אכן מושחת.
קובי וקנין (אלון חמאווי) (עונה 1) – חוקר משטרה מירושלים וחברה הטוב של מרסל המאוהב בה בסתר. קובי הוא גרוש ואב לשתי בנות הנרדף בידי מורדוך שמבקש לנקום בו על הרשעתו. נרצח בסוף העונה הראשונה.
אליהו מורדוך (זוהר שטראוס) – ראש אחת ממשפחות הפשע הידועות ביותר בישראל ופושע ירושלמי מוכר, שמורשע על ידי עו"ד בן-דוד בפרקליטות ירושלים בתיקה האחרון ומאז נשבע לנקום בה ובקובי, שעזר לה להרשיע אותו.
אביגדור קאהן (שלמה בראבא) (עונה 1) – נשיא ושופט בית המשפט המחוזי בירושלים. מאמין באקטיביזם שיפוטי וידיד קרוב של מרסל בן-דוד. מונה על ידי השר מנו שלו לנשיא בית המשפט המחוזי בתמורה להכשרת פרויקט הנדל"ן "כינור דוד". התאבד בסוף העונה הראשונה.
מרים "מרי" נחמיאס (שרה פון שוורצה) – פרקליטת מחוז תל אביב, המקושרת והמנוסה בפוליטיקה של עולם המשפטים והתקשורת. בעלה יגאל היה חלק מהרשת של מנו שלו ובפרשת "כינור דוד".
אלישע "התרנגול" בר-און (אורי פפר) – פרקליט בכיר הממונה על תיק המשכנתאות. מתמנה לפרקליט המחוז.
יערה שדה (דר זוזובסקי) (עונה 1) – מתמחה בפרקליטות מחוז ת"א ובתה של עורכת דין ידועה הנהנית מפרוטקציות וזכויות יתר בשל כך.
ח'ליל ג'ועאני (עלא דקה) – עורך דין ערבי מנצרת בוגר אוקספורד מצטיין שעבר להתגורר ביפו ועבר התמחות בפרקליטות מחוז ת"א.
נתי דגן (יניב סוויסה) (עונה 1) – ראש הצח"מ (צוות חקירה מיוחד) של תיק המשכנתאות. קצין משטרה ותיק ומוערך שממונה על חקירת תיק המשכנתאות.
ורד באומהקר (נינה קוטלר) – פרקליטה במחוז תל אביב, עובדת על תיק המשכנתאות עם מרסל ואלישע.
אלי כהן (איציק כהן) (עונה 1) – סנגורה של הפקידה רחל ירושלמי, החשודה המרכזית בתיק המשכנתאות. מרסל נעזרת בו לאורך הדרך.
רב-פקד גיא זבולוני (מיכאל אלוני) (עונה 2) – חוקר משטרה שממונה על ניהול חקירה סבוכה העוסק בסם מסיבות חדש ומסתורי.
ד"ר יואב זמיר (צחי הלוי) (עונה 2) – נוירולוג מבריק, כריזמטי ויהיר, שמנהל מחקר בתרופה ניסיונית.
אנה סנופקין (נגה ארז) (עונה 2) – צעירה ממוצא רוסי ובת זוגו של יניב ארזי, הייתה דוקטורנטית לכימיה בטרם פרשה מהתואר וכיום עוסקת בייצור והפצת סם המסיבות "נייבה" אותו גיא חוקר.
אדי סאליס (יחזקאל לזרוב) (עונה 2) – מנכ"ל חברת התרופות "ביוליס פארמה" ותורם ותיק של בית החולים המממן את המחקר בתרופה הניסיונית אותו מנהל ד"ר זמיר.
תמי "תותי" לוריא-סאליס (עדי הימלבלוי) (עונה 2) – אשתו של אדי העוסקת במשפיענות ברשת, שהייתה בעברה דוגמנית מפורסמת.
יניב ארזי (גיא אריאלי) (עונה 2) – בן זוגה של אנה ובעל פיצרייה ברחוב סעדיה גאון בתל אביב, החשוד בניהול רשת הפצת סם מסיבות מסתורי אותו מייצרת אנה.
אורלי (עופרי פרישקולניק-אלדד) (עונה 2; אורחת בעונה 1) – חוקרת משטרה שמתלווה לחקירותיה של מרסל בעונה הראשונה. ממונה בעונה השנייה כאחראית על חקירת נסיבות מותו של מטופל במיון, לאחר חשד לגרימת רשלנות רפואית.
צוות השחקנים > דמויות נוספות

אופיר ברגמן (אמיר קריאף) (עונה 1) – סמנכ"ל הלוואות ומשכנתאות בבנק "להב".
רחל ירושלמי (הילה סורג'ון פישר) (עונה 1) – פקידה בבנק "להב" במחלקה להלוואות ומשכנתאות, שמואשמת במעילה שהובילה לסכנה הכלכלית שמאיימת על המדינה. ברחה לארגנטינה לאחר שהסכימה לשמש עדת מדינה ולבסוף נרצחת על ידי מאיר כלפון.
השופטת גנור (אורנה רוטברג) (עונה 1) – שופטת בבית המשפט המחוזי בירושלים האחראית לתיק המשכנתאות.
מאיר כלפון (זהר ליבה) (עונה 1) – יועץ השר לביטחון הפנים, אחיה של נטלי כלפון ודודו של אורי.
נטלי כלפון (רוסלנה רודינה) (עונה 1)– אחותו של מאיר ובת זוגו של ז'ילבר אטיאס (זהותו הבדויה של ארנו דובואה).
אורי (ליאם צרפתי) (עונה 1) – בנה של נטלי כלפון.
שוש בסקולה (אוולין הגואל) (עונה 1) – מנהלת הלשכה של השר לביטחון הפנים.
שירה אלרועי (קארין סרויה) (עונה 1) – מגישת חדשות ועיתונאית.
גברת בן-דוד (כרמית מסילתי קפלן) – אשתו של דוד ואמא של מרסל.
דוד בן-דוד (יונתן צ'רצ'י) – אביה של מרסל.
מנו שלו (סיני פתר) (עונה 1) – השר לביטחון הפנים. נעצר בסוף העונה הראשונה.
דורית כסליו (אורנה פיטוסי) (עונה 2) – פרקליטת המחוז החדשה של פרקליטות מחוז תל אביב, ששירתה לפני מינוייה בפמת"א כסגנית הפרקליט הצבאי הראשי.
השופט אלמגור (אולי שטרנברג) (עונה 2) – השופט שמונה למקרה תיק החס"ם של מרסל.
השופטת צרויה (קרן צור) (עונה 2) – השופטת שמונתה לתיק של חליל על החזקת הסמים בפיצריה של יניב ארזי.
מני אלבז (אליאב אמסלם) (עונה 2) – יד ימינו של אליהו מורדוך, משתלט על עולם הסמים של אנה ובמקביל במרדף אחר מרסל בן-דוד.
אסף בארי (גל לב) (עונה 2) – מסאז'יסט ובן זוגו של רפאל לוי, מטופל שנסיבות מותו נחקרות בחשד לגרימה ברשלנות, שבהמשך נחקר בחשד לאספקת קוקאין ללקוחותיו המפורסמים.
שמעון - השותף של יניב ארזי בבעלות וניהול הפיצריה. עוסק בסחר בסמים וצורך נייבה. נרצח עקב התחצפות לשליח של אליהו מורדוך.
צוות השחקנים > דמויות אורחות

מרגלית ויס (שרה וינו אלעד) (עונה 1) – פרקליטה לשעבר במחוז ת"א נאלצה לעזוב את הפרקליטות עקב מחלה סופנית (סרטן). באמצע העונה היא נרצחת אך לא ידוע על ידי מי.
השופט אלעזר (שמוליק לוי) (עונה 1) – שופט בית משפט השלום, השופט בתיקו של קובי.
ריזלה (אנטון אוסטרובסקי) (עונה 1) – האקר ממוצא יהודי-רוסי אשר עוזר למרסל בהוצאת ההוכחות.
ויקי (לימור בשן אטיאס) – אחותה הנשואה של מרסל.
ד"ר אלעד (עופרי ביטרמן) (עונה 2) – רופא מתמחה בבית החולים, שמואשם ברשלנות רפואית שהובילה למותו של מטופל במיון.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 13 | 13 | 16 בדצמבר 2018 | 3 במרץ 2019 |
|  | 2 | 8 | 8 | 7 ביוני 2021 | 26 ביולי 2021 |
סקירת הסדרה > עונה 1 (2018-19)

| מס' פרק בסדרה | מס' פרק בעונה | שם הפרק | תאריך שידור מקוריישראל |  מדרוג>  אחוזי צפייה |  מדרוג>  מס' צופים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | הצהרת תובע | ‏16 בדצמבר 2018‏ | 4.7%‏ |  |  |
| 2 | 2 | ראיה חסויה | ‏16 בדצמבר 2018‏ | 5.3%‏ |  |  |
| 3 | 3 | קופים | 23 בדצמבר 2018 | 5.6%‏ | 122,000 |  |
| 4 | 4 | דבר מה נוסף | 30 בדצמבר 2018 | 4.5% |  |  |
| 5 | 5 | בקשת הסגרה | 6 בינואר 2019 | 4.7%‏ | 121,000 |  |
| 6 | 6 | יחסי מרות | 13 בינואר 2019 | 3.1% | 99,000 |  |
| 7 | 7 | מעשה עשוי | 20 בינואר 2019 | 4.2% |  |  |
| 8 | 8 | ניגוד עניינים | 27 בינואר 2019 | 3.8% |  |  |
| 9 | 9 | מעצר בית | 3 בפברואר 2019 | 4% | 86,000 |  |
| 10 | 10 | ייצוג עצמי | 10 בפברואר 2019 | 3.2% |  |  |
| 11 | 11 | שותפות סוד | 17 בפברואר 2019 | 4.6% | 136,000 |  |
| 12 | 12 | ספק סביר | 24 בפברואר 2019 | 3.7% | 101,000 |  |
| 13 | 13 | נטל ההוכחה | 3 במרץ 2019 | 4.4% |  |  |
סקירת הסדרה > עונה 2 (2021)

|  מס' פרק בסדרה |  מס' פרק בעונה |  שם הפרק |  תאריך שידור מקורי |  מדרוג |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 | 1 | חקירת סיבת מוות | 7 ביוני 2021 | יפורסם בהמשך |
| 15 | 2 | הסגת גבול | 14 ביוני 2021 | יפורסם בהמשך |
| 16 | 3 | חלופת מעצר | 21 ביוני 2021 | יפורסם בהמשך |
| 17 | 4 | דַּיּוּת ראיות | 28 ביוני 2021 | יפורסם בהמשך |
| 18 | 5 | חיסיון | 5 ביולי 2021 | יפורסם בהמשך |
| 19 | 6 | עדות כבושה | 12 ביולי 2021 | יפורסם בהמשך |
| 20 | 7 | אקטוס ראוס | 19 ביולי 2021 | יפורסם בהמשך |
| 21 | 8 | פרק אחרון | 26 ביולי 2021 | יפורסם בהמשך |
הערות שוליים

↑  חן אמסלם-זגורי, אני הייתי בגאווה מרסל בן דויד 👩🏻‍🎓 עד העונה הבאה, באינסטגרם, 3 במרץ 2019.
↑  שגיא בן נון‏, המחיר הכבד של האירוויזיון: תוכניות בתאגיד יבוטלו, יקוצצו ויוקפאו, באתר וואלה, 16 במאי 2019
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  "הקדירה של ששת" "פמת"א – פרקליטות מחוז תל אביב, סדרה דרמטית חדשה בכאן 11"(הקישור אינו פעיל, 5.1.2019)
↑  משה גורלי,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'השוטרים אהבלים, את הפרקליטים מעניינים רק הכללים: פמת"א עושה ניסיון להתחבר למציאות, באתר כלכליסט, 17 בדצמבר 2018
↑  ערן סוויסה,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'גשם של כוכבים: מיכאל אלוני מצטרף לסדרה, באתר ישראל היום, 21 בינואר 2021
↑  ערן סוויסה,'"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'צחי הלוי יהיה רופא, באתר ישראל היום, 18 בינואר 2021
↑  אלכסנדר כץ,'"`UNIQ--nowiki-00000017-QINU`"'לוח שידורים חדש לכאן 11: השקה טובה לסדרת הדרמה פמת"א, באתר Ice, ‏18 בדצמבר 2018
↑  אלכסנדר כץ,'"`UNIQ--nowiki-00000019-QINU`"'הסדרה פמת"א התחזקה - כאן 11 ניצח שוב את ערוץ עשר, באתר אייס, 24 בדצמבר 2018
↑  אלכסנדר כץ,'"`UNIQ--nowiki-0000001B-QINU`"'שיא עונתי לכוכב הבא; פמת"א של כאן 11 שוב מנצחת את עשר, באתר אייס, ‏31 בדצמבר 2018
↑  אלכסנדר כץ,'"`UNIQ--nowiki-0000001D-QINU`"'כוכבת הערב: גוט טלאנט מובילה את טבלת הרייטינג היומית, באתר אייס, 7 בינואר 2019
↑  אלכסנדר כץ,'"`UNIQ--nowiki-0000001F-QINU`"'בלי האח הגדול ברשת 13: קשת ניצחה בקלות עם 'הכוכב הבא', באתר אייס, 14 בינואר 2019
↑  אלכסנדר כץ,'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'הכוכב הבא רשמה שיא עונתי – ופתחה פער עצום מגוט טאלנט, באתר אייס, ‏21 בינואר 2019
↑  אלכסנדר כץ,'"`UNIQ--nowiki-00000023-QINU`"'איזה ערב לקשת: 'הכוכב הבא' וחדשות 12 הביסו את רשת, באתר אייס, ‏28 בינואר 2019
↑  משה בנימין,'"`UNIQ--nowiki-00000025-QINU`"'לא כוחות: החדשות והכוכב בקשת מביסות את החדשות והאח ברשת, באתר אייס, 4 בפברואר 2019
↑  אלכסנדר כץ,'"`UNIQ--nowiki-00000027-QINU`"'למרות הקידום המאסיבי: רק 21.1% להשקת הריאליטי 2025, באתר אייס, ‏11 בפברואר 2019
↑  אלכסנדר כץ,'"`UNIQ--nowiki-00000029-QINU`"'Yavne, we have a problem: רק 14.5% לריאליטי 2025, באתר אייס, 18 בפברואר 2019
↑  אלכסנדר כץ,'"`UNIQ--nowiki-0000002B-QINU`"''אבודים' חזרה עם 12.6% בלבד - והפסידה ל'הכל אישי', באתר אייס, 25 בפברואר 2019
↑  אלכסנדר כץ,'"`UNIQ--nowiki-0000002D-QINU`"'4.4% לפרק סיום העונה של פמת"א - וגם 100 אלף צפיות ביוטיוב, באתר ice, ‏4 במרץ 2019
שמריהו ויניק

| --- | --- |
שמריהו ויניק בשנת 1973
שמריהו ויניק בשנת 1973
 לידה:  11 באפריל 1950 כ"ד בניסן תש"י תל עדשים
 נהרג:  22 באוקטובר 1973 (בגיל 23) כ"ו בתשרי תשל"ד
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  שמר'לה
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1968–1973 (כ־5 שנים)
 דרגה:  
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים
 עיטורים
   עיטור המופת
 
שמריהו ויניק (11 באפריל 1950 – 22 באוקטובר 1973) היה קצין צה"ל בדרגת רב-סרן בחטיבת גולני, מפקד סיירת גולני ובעל עיטור המופת. נהרג במהלך הקרב על החרמון במלחמת יום הכיפורים.
ביוגרפיה

שמריהו ויניק נולד וגדל במושב תל עדשים. למד בבית-הספר המשותף לתל עדשים ולגניגר ולאחר מכן בבית-הספר החקלאי "כפר גלים" ליד חיפה.
באוקטובר 1968 התגייס לצה"ל ושובץ בחטיבת גולני. עבר את הגיבוש ליחידות החטיבתיות והתקבל לסיירת גולני. עבר מסלול הכשרה כלוחם וסיים קורס מ"כים חי"ר בהצטיינות. בהמשך עבר קורס קציני חי"ר. לחם במלחמת ההתשה ולקח חלק בפשיטות שביצע צה"ל נגד המחבלים בלבנון. בהמשך פיקד על פלוגה ג' בגדוד 51. נחשב למפקד פלוגה מצטיין וזכה עם פלוגתו בבוחן הפלוגה החטיבתי. בתפקידו הבא שימש מפקד סיירת גולני. הוא גם התייחס בכובד ראש לריכוזי הכוחות בצד הסורי בימים שלפני המלחמה והפציר לגבי צורך בפעילות מנע.
ביוגרפיה > במלחמת יום הכיפורים

עם פרוץ הקרבות במלחמת יום הכיפורים עלה ויניק בראש הסיירת לרמת הגולן. כבר בתחילת הקרבות נפצע מפגיעת רסיס בראשו, אולם סירב להתפנות לקבלת טיפול רפואי. מפקד חטיבת גולני, אל"ם אמיר דרורי, פקד עליו להיבדק, אולם הוא התעלם מן הפקודה והוסיף לפקד על חייליו בלחימה. ב-7 באוקטובר, במהלך קרבות הבלימה נגד צבא סוריה, הגיע ויניק עם מחצית הסיירת על מנת לתגבר את מוצב 104 אותו החזיקו חיילי גדוד 13. ויניק ארגן את הגנת המוצב וסייע למגיניו להדוף את התוקפים הסורים. בקרב ההבקעה לרמה הסורית הוביל ויניק פשיטות וסיורים בעומק השטח שבשליטת צבא סוריה. הכוח בפיקודו נתקל לא פעם בכוחות סוריים, הרג ושבה כמה מהם וכן השמיד טנק סורי.
על סיירת גולני בפיקודו של ויניק, הוטל לכבוש - במסגרת מבצע קינוח - את מוצב הרכבל העליון. הפיקוד לא קבל את התוכנית שהתגבשה בחטיבה לאחר כישלון הכיבוש הראשון ובשעה 4:15 הגיעה הסיירת למוצב רכבל עליון, למעט צוות אחד שנותר לאבטח את רכבל תחתון, ומצא אותו נטוש. כוח הצנחנים הסורי היה ערוך בעמדות חסימה נגד כוחות צה"ל במדרון הדרומי בעמדות שבנה מסלעים וששלטו על ציר הכביש המוליך מ"עיקול הטנק" למוצב החרמון הישראלי. לאור המצב הקשה שנוצר חל שינוי תוכנית: המח"ט דרורי פקד על ויניק להיות מוכן להשאיר כוח קטן ברכבל העליון ולחבור עם שאר הסיירת כדי לתגבר את כוחות גדוד 51 שלחמו על גבעה 16. כדי לבחון את ציר התנועה החשוף החל ויניק לנוע דרומה בשעה 04:28 במורד הכביש, אז נורה לעברו צרור מעמדת תול"ר סורי שהייתה ממוקמת במחפורת לצד הכביש. ויניק נפצע אנושות בראשו, נפל על הכביש אך עדיין השיב אש. קשרו האישי, סמל גלעד ליטן, זינק לעברו כדי לחלצו אך נפגע מכדור ונהרג. החובש, סמל איתן פלונסקי, ניסה לחלץ את שניהם, אך נפגע בראשו גם הוא ונהרג. באנדרטה לזכרם מצוין שמילותיו האחרונות של ויניק היו "צריך לכבוש את החרמון".
ויניק נטמן בחלקה הצבאית של בית הקברות בתל עדשים. על פועלו במלחמה הוענק לו לאחר מותו עיטור המופת, שמו של ויניק מונצח באנדרטה לחללי סיירת גולני בקרבות מלחמת יום הכיפורים על החרמון,
ביוגרפיה > משפחתו

שמריהו (שמרל'ה) היה הבן הצעיר בשלושת ילדיהם של ברכה לבית ריכטר (נפטרה ב-2012) ואברהם ויניק, ולו אח ואחות. אחיו, סגן-אלוף (מיל') צביקה ויניק, היה טייס מסוקים ומפקד בחיל האוויר. שניים מאחייניו קרויים על שמו.
אמו הייתה בת למשפחה מרובת ילדים בפינסק. כל בני המשפחה עלו ארצה פרט לאח הצעיר, ישראל, שלא הספיק לעלות ונספה בשואה עם הוריה. שמריהו היה שם אביה שהיה שוחט ובודק. אחי אמה היה הסופר איש קיבוץ גבת אהרן ישראלי (ארקה ויינר), בן-זוגה של הסופרת והמשוררת פניה ברגשטיין (בנם היחיד, גרשון ישראלי, נהרג במלחמת ששת הימים). אחותה הבכורה של אמו, שרה, נישאה לדוד בנארי, אחיו של נחום בנארי, והתיישבה ביגור. בתה, שושנה בנארי, נהרגה בשיירת הדסה. אחיה יעקב שופט היה מסאי ומתרגם יידי–עברי. אחיה אשר שופט היה חבר קיבוץ נגבה, משורר וסופר. הורי-אביו הגיעו מאוקראינה והיו מראשוני תל עדשים.
לקריאה נוספת

אלישיב שמשי, "אליהם נשואות העיניים- על מפקדי חטיבות בשדה הקרב", משרד הביטחון - הוצאה לאור, 2006, עמ' 109–139.
דני אשר (עורך), "הסורים על הגדרות: פיקוד הצפון במלחמת יום הכיפורים", הוצאת 'מערכות', 2008.
אילן כפיר, "הקרב על החרמון", הוצאת דביר, 2013.
משה גבעתי, הישרדות בספטמבר - לקחים מבצעיים ממלחמות ישראל, חולון: הוצאת 'רעות', תשע"ג-2013, עמ' 161–227.
משה גבעתי, המערכה בחרמון - הקרבות ברכסי החרמון במלחמת יום הכיפורים ולאחריה, תל אביב: הוצאת מערכות והוצאת מודן, תשע"ה-2015.
הערות שוליים

↑  שמריהו ויניק ז"ל (1973), באתר גדוד הסיור של חטיבת גולני.
↑  אביחי בקר, "אינדיאנים על גבעה 16 - פלוגה בקרב החרמון", הוצאת משרד הביטחון, 2003, עמודים 10-11.
↑  עמית נבון,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'"גולני היה חייב לכבוש את החרמון", באתר nrg‏, 2 באוקטובר 2003
↑  רס"ן שמריהו ויניק, באתר הגבורה
↑  גל פרל פינקל,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'‏פלוגה מעולה, אבל לא יחידת עילית, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 4 באוקטובר 2018.
↑  אלוף-משנה אמיר דרורי, מתוך הספר "אני נשבע לך" (סדרת ראיונות בגלי צה"ל שערך אביגדור קהלני עם לוחמי מלחמת יום הכיפורים במלאת 30 שנה למלחמה), הוצאת כתר, 2003, עמודים 301–306
↑  "עדיין אותו ההר" ריאיון עם מג"ד 51 יודק'ה פלד, וכמצוין גם בספר על המערכה בחרמון מאת משה גבעתי
↑  אבי צור, גיבור בעל כורחו, ראיון עם יואב גולן קצין האג"ם של חטיבת גולני שפיקד על השלמת כיבוש החרמון, מתוך ביטאון "הלוחם" של ארגון נכי צה"ל גיליון 196 דצמבר 2005, כפי שפוסם באתר "פרש".
↑  יועד לודר, יודקה פלד, דויד כץ, רן גינוסר,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'הלוחמים חושפים: מה באמת קרה בחרמון?, באתר nrg‏, 4 באוקטובר 2012
↑  שמריהו ויניק ז"ל - מפקדי הפלס"ר, באתר www.gadsargolani.com'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'(ארכיון)
↑  ברכה ויניק באתר "אבלים".
↑  בחירת שם, באתר "מספר סיפורים", 18 בנובמבר 2009.
אברהם ויניק (1932) בעת חריש בתל עדשים, עם שמואל איתן
עם סגולה (תוכנית טלוויזיה)

| --- | --- |
 סוגה:  קומדיה
 יוצרים:  בן בכר ערן פיין חגי לפיד
 בימוי:  בן בכר
 שחקנים:  ציון ברוך  מירי נבו  אלי אילדיס  יואב קוטנר  רמי קלינשטיין  אסי כהן  טוביה צפיר  יעל לבנטל  לילך סונין  עמי אנידג'ר  צביקה הדר  דקלון  אורי גבריאל  שלום מיכאלשווילי  אסי ישראלוף  ליאור פרחי  רוי מילר  אלי בן דוד  שרי גבעתי  עמנואל רוזן  אורן זגמן 
 משתתפים:  ציון ברוך אסי ישראלוף שלום מיכאלשווילי
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  11
 הפקה
 מפיק:  גיא לוי עדי גולן אלינור לוי-הראל
 בעלי תפקידים נוספים:  מלבישה ראשית: ליאת אשורי
 אורך פרק:  26 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 2 (קשת)
 תקופת שידור מקורית:  2011
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
עם סגולה היא תוכנית קומדיה ישראלית ששודרה בערוץ 2 של קשת בשנת 2011, בכיכובם של חברי שלישיית "מה קשור" - השחקנים ציון ברוך, אסי ישראלוף ושלום מיכאלשווילי. התוכנית מציגה בצורה קומית ישראלים שונים המגיעים לחו"ל או קשורים לנסיעה מסביב לעולם. חלק מקטעי התוכנית צולמו בהודו ובתאילנד.
לתוכנית צולמה עונה אחת בת 11 פרקים שאורכם 26 דקות. כל פרק מסתיים בשיר ישראלי מוכר בביצוע של השלישייה. הפרקים האחרונים בסדרה מראים איך הדמויות מכל קטע הגיעו מהארץ למקומם הנוכחי. שיר הפתיחה של הסדרה הוא המנגינה של "שיר בבוקר בבוקר".
ראו גם

לשחרר את שולי
אסון נחל צפית

| --- | --- |

גֵּב מים בנחל צפית, 2014
 סוג:  שיטפון בזק
 תאריך התרחשות:  26 באפריל 2018 
 נהרות:  נחל צפית
 הרוגים:  10 בני נוער מתלמידי המכינה הקדם-צבאית בני ציון שלוחת תל אביב ומועמדים ללימודים במכינה
 פצועים:  35
 קואורדינטות:  30°59′08″N 35°15′47″E﻿ / ﻿30.98556°N 35.26306°E﻿ / 30.98556; 35.26306
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) נחל צפית(למפת צפון הנגב רגילה) נחל צפית(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל צפית(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל צפית
 
אסון נחל צָפִית או אסון מכינת בני ציון אירע ב-26 באפריל 2018, ובו נספו תשע נערות ונער אחד, תלמידי המכינה הקדם-צבאית בני ציון שלוחת תל אביב ומועמדים ללימודים במכינה. הנערים והנערות שיצאו לטיול גיבוש בנחל צפית נקלעו בדרכם לשיטפון בזק עז, בעיצומו של פרק גשם חריג בעוצמתו לעונה. ב-2024 הורשעו ראש המכינה בעת האסון ומנהל התוכנית החינוכית שלה בעשר עבירות של גרימת מוות ברשלנות.
רקע גאוגרפי והיסטורי > שיטפונות בישראל

שיטפון בזק הוא שטף מים פתאומי בוואדיות ובאפיקי נחל הנותרים יבשים במרבית ימות השנה. השיטפון נגרם כאשר באזורים המתנקזים לנחל יורד גשם בכמות המספיקה להיספג ולהפוך את אדמת הלס המדברית לאטומה, כך שאינה מאפשרת עוד למי הגשם לחלחל, ומי הגשמים המוסיפים לרדת מתחילים לזרום על פני האדמה, מתנקזים לערוצי נחלים ועשויים להפוך כעבור זמן קצר לזרם מים עז, כתלות בכמות הגשמים שירדה באופן מרחבי באגן הניקוז של הנחל.
בישראל מתרחשים שיטפונות בעיקר במדבר יהודה ובנגב. אזורים אלה דלים במשקעים, אך לערוצי הנחלים העוברים באזורים אלו שטח ניקוז רחב שמקורותיו בהרי יהודה ובהר הנגב. מודלים לחיזוי מזג אוויר מסוגלים להתריע על סכנת שיטפונות במרחב בטווח זמן של מספר שעות עד מספר ימים, אך מיקומם ומועדם המדויק של השיטפונות קשה לחיזוי. זיהוי מוקדם של שיטפון מתקרב קשה מאחר שהגשם יורד במרחק גדול מאזור השיטפון עצמו, והמים מתקדמים במהירות רבה וללא רעש רב. הנקיקים הצרים שבהם זורמים המים מסתירים את השיטפון המתהווה, והבדלי הגבהים המשמעותיים בין גב ההר לבקע הסורי-אפריקאי (הבדלים הנמדדים במאות מטרים) גורמים למים לזרום במהירות רבה, לצבור אנרגיה, ובדרכם לסחוף סלעים וצמחייה ולגרום לנזק רב. השיטפון העז עלול להפתיע מטיילים בקטעים צרים של ערוצי הנחלים ולגרום לאסון קטלני.
כשברקע שולטת מערכת גשם בסקאלה סינופטית – כפי שהיה באותו שיטפון בזק קטלני – יורדים גשמי זעף שהם בעלי השתנות מקומית מטבעם. אף על פי שניתן לחזות מראש שיש סיכוי גבוה לשיטפונות, תחזית חמורה אך כללית זו אינה מסוגלת לקבוע באילו נחלים יתפתחו השיטפונות ובאילו שעות בדיוק.
רקע גאוגרפי והיסטורי > נוהלי בטיחות במכינות קדם-צבאיות

המכינות הקדם צבאיות כפופות בפעילותן למשרד החינוך. עד אסון נחל צפית הייתה עמדת משרד החינוך שאין להכפיף את המכינות לנהלים כלשהם בכל הנוגע לבטיחות בפעילות המכינה, לרבות בטיולים. משרד החינוך אף לא אפשר למכינות שהיו מעוניינות בכך להיעזר בלשכה לתאום טיולים, ובחדר המצב שתפקידו לאשר ולחדול טיולים, בין השאר עקב תנאי מזג אוויר.
רקע גאוגרפי והיסטורי > מכינה קדם-צבאית בני ציון

המכינה הקדם-צבאית בני ציון הייתה מכינה קדם-צבאית שהוקמה בשנת 2007. חזון המכינה היה גיבוש זהות יהודית-ישראלית-ציונית, חינוך לערכי המחויבות, מסירות, המעורבות והאכפתיות והכנה מנטלית ופיזית לקראת הגיוס לצה"ל ורצון להשפיע רבות מתוכו. ראש המכינה הראשון היה יובל כאהן. המכינה פעלה כמכינה מעורבת לבנים ולבנות, דתיים וחילונים. כל מחזור במכינה מנה כ-45–50 חניכים.
במרץ 2019 התפרסם תחקיר בתוכנית "המקור" בו נטען שבמרץ 2017, שנה לפני האסון, התייבשה חניכה בטיול של המכינה ונזקקה לחילוץ, אך החילוץ התעכב מפני שלא הייתה קליטה סלולרית בערוץ הנחל. בנוסף חשף התחקיר שהמכינה סירבה לקבל חניכה למכינה כיוון שהוריה הקשו על המכינה בשאלות לגבי נוהלי הבטיחות במכינה. בתחקיר אף נטען שהיו בעיות מהותיות באופן שבו טיפלו המכינה, ויו"ר המכינה, יפה שי חדד, בליקויים בטיחותיים בעבר.