stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחום עניין אוטיסטי
דוגמאות

גרטה תונברי, פעילת הסביבה, ייחסה את הצלחתה במאבק לשימור הסביבה לתחום העניין המיוחד שלה בתחום שינוי האקלים. היא הסבירה לעיתון גרדיאן בשנת 2021: "להרבה אנשים עם אוטיזם יש עניין מיוחד שהם יכולים לשבת ולעשות לנצח מבלי להשתעמם. זה דבר מאוד שימושי לפעמים... [אם] אתה מרגיש שיש לך מטרה, אז זה יכול להיות משהו שאתה יכול להשתמש בו לתמיד, ואני חושבת שאני עושה את זה עכשיו".
גמר גביע המדינה בכדורגל 1983

גמר גביע המדינה בכדורגל 1983 התקיים באצטדיון רמת גן ברמת גן ב-1 ביוני 1983, ובו נקבע כי מחזיקת גביע המדינה בכדורגל 1982/1983 היא הפועל תל אביב, שניצחה במשחק את מכבי תל אביב בתוצאה 2:3 בתום 90 דקות. היה זה עוד מפגש במסגרת הדרבי התל אביבי, והייתה זו המהדורה ה-45 של גביע המדינה, וה-30 מאז קום המדינה.
עבור הפועל תל אביב היה זה הגביע השלישי מאז קום המדינה, והתשיעי בהיסטוריה שלה, והראשון מזה 11 עונות - בהופעה ה-14 שלה בגמר. זוהי למעשה הייתה ההופעה השלישית ברצף של הקבוצה בגביע המדינה, אחרי שב-2 הניסיונות הקודמים בשנתיים שקדמו לכך היא הפסידה, כאשר בגמר 1980/1981 הפסידה 4:3 לבני יהודה תל אביב בדו-קרב פנדלים (מה שלמעשה השימוש הראשון בדו-קרב הפנדלים בגמר גביע המדינה), ובגמר 1981/1982 הפסידה 0:1 להפועל יהוד שלקחה את הגביע הראשון בהיסטוריה שלה על חשבונה.
הפועל תל אביב הגיעה לגמר לאחר 4 משחקים במפעל, כאשר ב-2 מהם ניצחה בתום 90 דקות, וב-2 אחרים מהם סיימה בתיקו בתום 90 דקות וניצחה בהארכה בתום 120 דקות, כאשר היא עם מאזן שערים כולל של 11-2 לטובתה, כאשר היא מציגה ממוצע שערים של 2.75 שערים למשחק.
מנגד הגיעה מכבי תל אביב כאשר זהו הגמר ה-23 אליו היא מגיעה בתולדות המועדון, וה-14 מאז קום המדינה. הפעם האחרונה שהגיעה מכבי תל אביב לגמר גביע המדינה האחרון, וגם זכתה בו היה 4 שנים לפני כן ב-1978/1979, כאשר בגמר הגביע פגשה את בית"ר ירושלים, לה הפסידה מכבי תל אביב בתוצאה 1:2. הפעם האחרונה לפני כן בה זכתה מכבי תל אביב בגביע המדינה הייתה בעונת 1976/1977 אז ניצחה בגמר את בית"ר תל אביב בתוצאה 0:1.
מכבי תל אביב הגיעה לגמר זה אחרי 4 משחקים במפעל כאשר ב-2 מהם ניצחה בתום 90 דקות, באחד מהם סיימה בתיקו בתום 90 דקות וניצחה בהארכה בתום 120 דקות, ובאחד מהם ניצחה בתום דו-קרב פנדלים ואחרי הארכה, כאשר היא עם מאזן שערים של 11-5 לטובתה, כאשר היא מציגה ממוצע שערים של 2.75 שערים למשחק.
הדרך אל הגמר

| הפועל תל אביב> יריבה | הפועל תל אביב> תוצאה | סיבוב | מכבי תל אביב> תוצאה | מכבי תל אביב> יריבה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל מרמורק | 1–2 | 32 האחרונות | 3–0 | הפועל אפיקים |
| מכבי רמת עמידר | 1–1 (1–4 ה) | שמינית הגמר | 0–0 (2–0 ה) | הפועל קריית שמונה |
| בית"ר ירושלים | 0–2 | רבע הגמר | 2–1 | הפועל באר שבע |
| הפועל לוד | 0–0 (0–3 ה) | חצי הגמר | 4–4ה (5–4 פ) | מכבי חיפה |
הדרך אל הגמר > הפועל תל אביב

הפועל תל אביב מגיעה לגמר בתור קבוצת צמרת בטבלה בעונת 1982/1983 (סיימה במקום הרביעי בעונה זו).
בסיבוב ז' התארחה הפועל תל אביב במגרש הפועל שברחובות, מול הפועל מרמורק שהייתה מוליכת ליגה א' (הליגה השלישית דאז), מול 1,500 צופים. הפועל תל אביב הגיעה למשחק בהיעדר מספר שחקנים עיקריים בסגל שלה בעונה זו: משה סיני, גילי לנדאו ושבתאי לוי, אולם עדיין הייתה הקבוצה הפייבוריטית לניצחון, ואכן הצליחה לנצח משערים של מוריס ז'אנו בדקה ה-34, ורפי שמואל הצעיר, שהבקיע בדקה ה-90 ומנע משחק חוזר. אהוד עידן איזן זמנית עבור מרמורק בדקה ה-35.
בשמינית הגמר התארחה הפועל אצל מכבי רמת עמידר, קבוצה מהליגה הארצית, במגרשה שברמת עמידר, לעיני 2,000 צופים. בדקה ה-54 הבקיע לנדאו שער מרהיב, כאשר שלח בעיטת וולה לשערה של רמת עמידר, אולם דקה לאחר מכן צבי אופנהיים איזן עבור רמת עמידר, לאחר שדחק כדור שטייל ברחבת הפועל תל אביב. המשחק המשיך להארכה, שם הצליחה הפועל להבקיע שלישייה משערים של משה סיני (בדקה ה-95), שבתאי לוי (בדקה ה-101) ומוריס ז'אנו (בדקה ה-115) וניצחה 4:1 בהארכה.
ברבע גמר הגביע אירחה למשחק חם באצטדיון בלומפילד, את היריבה הגדולה בית"ר ירושלים, אל מול 22 אלף צופים. בדקה ה-67 בעיטה חופשית שנפסקה לזכות הפועל תל אביב ומשה סיני בעט את הכדור לעבר שערו של יוסי מזרחי, אולם הכדור פגע בקורה וספק עבר את קו השער. שופט המשחק יצחק אורגד קבע בהתייעצות עם קווניו טובי מלאך ודני ימפולד כי הכדור עבר את קו השער, אך השוער סירב לקבל את הפסיקה, ושחקני בית"ר עטו על השופט וניסו לשכנע אותו לא לאשר את השער, כאשר היציעים המלאים באוהדים געשו, חפצים נזרקו והגדרות החלו להישבר, אולם המשטרה פיזרה את הקהל לבסוף. השער השני לזכות הפועל תל אביב הובקע גם הוא בבעיטה חופשית בדקה ה-80, וגם לאחריו נמשכה התפרעות האוהדים. רק שעה מחלוף סיום המשחק הצליחה המשטרה להשתלט על קהל האוהדים. אולם הפועל תל אביב העפילה לחצי הגמר.
בחצי הגמר הנייטרלי באצטדיון רמת גן שיחקה הפועל תל אביב נגד הפועל לוד, לה הפסידה בליגה הפועל תל אביב 0:1, 4 ימים לפני כן. חרף ההפסד הייתה הפועל תל אביב הפייבוריטית לניצחון מול הקבוצה הקטנה מלוד, לאורך המשחק תקפה הפועל תל אביב את שערה של הפועל לוד, אולם ללא הצלחה והמשחק נגמר ב-90 דקות בתוצאה 0:0, והמשחק המשיך להארכה. בדקה ה-98 עלה משה פיזנטי לתמוך בהתקפת הפועל תל אביב, ומסר כדור טוב לאלי כהן, שממרחק של כ-16 מטרים בעד לרשתה של הפועל לוד וקבע 0:1. בדקה ה-101 פרץ מוריס ז'אנו באגף והשאיר כדור למשה סיני שהרים לרחבה, וגילי לנדאו חלוצה של הפועל תל אביב, כבש מקרוב וקבע 0:2. בדקה ה-114 פרץ דב רמלר לאגף השמאלי ושלח כדור שפגע בקורה, נכנס פנימה, וקבע את תוצאת המשחק 0:3 להפועל תל אביב שהעפילה לגמר השלישי ברציפות וה-14 שלה בהיסטוריה.
הדרך אל הגמר > מכבי תל אביב

מכבי תל אביב מגיעה לגמר בתור קבוצת חלק הטבלה העליון בעונת 1982/1983 בליגה הלאומית (סיימה במקום החמישי בעונה זו).
בסיבוב ז' אירחה מכבי תל אביב את קבוצת הפועל אפיקים הקטנה מהליגות הנמוכות, באצטדיון בלומפילד, לעיני כ-350 צופים, וניצחה אותה 0:3, מצמד שערים של דוד אמיגה בדקה השלישית ובדקה ה-39, ושער של בני טבק בדקה ה-52, והקבוצה העפילה לשמינית הגמר.
בשמינית הגמר פגשה מכבי תל אביב למשחק בית את הפועל קריית שמונה מתחתית הליגה השנייה (הליגה הארצית דאז), לעיני 1,000 צופים. המשחק שנגמר ב-0:0 לאחר 90 דקות, המשיך להארכה, בה כעבור 3 דקות מפתיחת הארכה הבקיעה מכבי תל אביב שער של מנשה שמעונוב, ודקה לאחר מכן נפסקה בעיטת עונשין לזכותה של מכבי תל אביב אותה כבש משה שווייצר, והמשחק נגמר ב-2:0 בתום 120 דקות.
ברבע הגמר הוגרלה מכבי תל אביב מול הפועל באר שבע שהתחרתה עם מכבי תל אביב בצמרת הליגה הלאומית, למשחק נוסף באצטדיון בלומפילד הביתי, לעיני 20 אלף צופים. בדקה ה-22 כבש משה שוויצר את הראשון עבור מכבי, ובדקה ה-36 כבש בני טבק את השני, כאשר שלום אביטן צימק עבור הפועל באר שבע בדקה ה-83, והמשחק הסתיים ב-1:2 למכבי תל אביב שהעפילה לחצי הגמר.
בחצי הגמר הנייטרלי באצטדיון רמת גן, פגשה מכבי תל אביב את יריבתה המושבעת מכבי חיפה מהחלק העליון של הליגה הלאומית, לעיני כ-42 אלף צופים. המשחק התברר בתור משחק רב שערים, כאשר כבר בדקה השנייה בישל דוד אמיגה את הראשון עבור מכבי תל אביב אותו כבש משה שוויצר. בדקה ה-32 מוטי איוניר כבש את השני עבור מכבי תל אביב. במחצית השנייה בדקה ה-50 וה-54 כבשו משה סלקטר וגבי אמסלם עבור מכבי חיפה ואיזנו את התוצאה ב-4 דקות בלבד. בדקה ה-59 החזיר מנשה שמעונוב את היתרון לתל אביבים, אולם בדקה ה-72 נפסקה בעיטת עונשין למכבי חיפה, אותה כבש משה סלקטר שהשלים צמד מבחינתו במשחק. המשחק נגמר בתוצאה 3:3 ונכנס להארכה, בה כבש ראובן הלד עבור מכבי חיפה בדקה ה-108, ואיזן בני טבק, מבישול של יהודה קצב, בדקה ה-117, 3 דקות לפני תום ההארכה. המשחק נגמר בתוצאה 4:4 אחרי 120 דקות, והשופט צבי שריר המשיך להכרעת את המשחק מהנקודה הלבנה - דו-קרב פנדלים. את הפנדלים הראשונים כבשו משה סלקטר ואברהם לוי עבור קבוצותיהם. הילל קפלן קבע 1:2 למכבי חיפה, ויהודה קצב החטיא את הבעיטה שלו. לאחר מכן אלי כהן החמיץ עבור מכבי חיפה, ויעקב נומדר לא הצליח לנצל זאת והחטיא גם הוא, החטאה שנייה ברציפות למכבי תל אביב. את הבעיטה הרביעית הכניסו שני הבועטים יוסי קרמר ומוטי איוניר עבור קבוצותיהם, והתוצאה עמדה על 3-2 למכבי חיפה. את הבעיטה הבאה החטיא ראובן הלד, ומן הצד השני הכניס יפתח הלוי את הבעיטה שלו ואיזן את התוצאה ל-3:3 בתום 5 בעיטות. רוני רוזנטל החמיץ עבור מכבי חיפה, אולם דויד אמיגה לא ניצל זאת והחמיץ גם הוא בעיטה שיכלה להיות שער הניצחון עבור מכבי תל אביב. את הבעיטה השביעית הבקיעו שני השוערים צדוק אברהמי (עבור מכבי חיפה) ובוני גינצבורג (עבור מכבי תל אביב) לשעריהם. ונקבע 4:4 בתום 7 בעיטות. את הבעיטה האחרונה החמיץ כובש השער במשחק השדה לפני כן, גבי אמסלם, כאשר בני טבק ניצל זאת ואת בעיטתו הבקיע, ונקבע 5:4 וניצחון למכבי תל אביב בתום משחק רווי בשערים ודו-קרב מורט עצבים באצטדיון רמת גן. כך העפילה מכבי תל אביב לגמר הראשון שלה אחרי 4 שנים והגמר ה-23 בסה"כ בתולדות המועדון.
סיכום מהלכי המשחק > מחצית ראשונה

משחק הגמר נפתח לעיני כ-30 אלף צופים באצטדיון רמת גן הנייטרלי.
בדקה ה-2: יוסי זאנה ביצע טעות, הכדור הגיע לבני טבק שהסתובב ובעט לרשת, אך השער נפסל בטענה לנבדל, על ידי השופט עובדיה בן יצחק.
בדקה ה-12 הגביהה שחקן מכבי תל אביב יפתח הלוי לתוך הרחבה של הפועל תל אביב, והחלוץ משה שוויצר נגח מזווית קשה לשער, אך השוער אריה בז'רנו קלט את הכדור. דקה לאחר מכן דב רמלר שחקן הפועל, פרץ באגף ימין ובעט לשער כדור שנהדף על ידי שוער מכבי משה מרכוס, לכיוונו של גילי לנדאו אולם הוא איחר לכדור
בדקה ה-25 הגביהה מוריס ז'אנו לרחבת מכבי תל אביב, כאשר הבלם יעקב אקהויז הצליח להגיע לכדור, נגח והבקיע לזכות הפועל תל אביב 0:1 במשחק הגמר.
בדקה ה-34 נפסק כדור קרן לטובת הפועל תל אביב, כאשר כוכב הקבוצה משה סיני ניגש לבעוט והפתיע עם בעיטה ישירה הישר לשערה של מכבי תל אביב, שחקן מכבי תל אביב יפתח הלוי שניסה לנגוח את הכדור החוצה ללא הועיל, והכדור פגע במשקוף, נכנס וקבע 0:2 להפועל תל אביב בגמר הגביע בדרבי התל אביבי.
בדקה ה-40 יעקב נומדר הוריד את הכדור עם הראש למשה שוויצר חלוצה של מכבי תל אביב, שגלגל את הכדור פנימה וקבע 1:2 בגמר.
סיכום מהלכי המשחק > מחצית שנייה

בדקה ה-47 משה שוויצר חלוצה של מכבי הגיע למצב הבקע מצוין, אבל שוערה של הפועל תל אביב בז'רנו הסיט את הכדור עם רגלו לקרן בלבד.
בדקה ה-60 הרים אברהם לוי כדור לעבר רחבת הפועל תל אביב, השוער בז'רנו הדף את הכדור, אולם זה פגע בגופו של יוסי זאנה, והכדור המשיך לשער ונקבע 2:2 בדרבי התל אביב בגמר הגביע, משער עצמי של זאנה.
בדקה ה-62 מוטי איוניר שלח כדור חזק לעבר שערה של הפועל, אבל השוער בז'רנו הציל את הכדור לקרן.
בדקה ה-67 יצא שוערה של מכבי מרכוס להרחיק כדור, הכדור פגע בידו של לנדאו ושינה כיוון לעבר שערה של מכבי תל אביב. הבלם אבי כהן, נלחם עם החלוץ התוקף גילי לנדאו על הכדור, עד שלנדאו התרומם מעל אבי כהן, ואגרף את הכדור בידו לרשתה של מכבי תל אביב, ונקבע 2:3 לזכותה של הפועל תל אביב בגמר הגביע. המהלך השנוי במחלוקת, קיבל מיד מחאות מצידם של שחקני מכבי תל אביב, ובראשם הבלם הקפטן אבי כהן, אך ללא הועיל, והשופט אישר את השער.
בדקה ה-86 מסר מוטי איוניר בעיטה חופשית לאברהם לוי, שבעט החוצה.
לאחר מספר דקות של תוספת זמן שרק השופט עובדיה בן יצחק לסיום המשחק, והפועל תל אביב זכתה בגביע השלישי שלה מאז קום המדינה, והתשיעי בהיסטוריה.
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 ביוני 1983 | הפועל תל אביב | 2:3 | מכבי תל אביב | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 30,000 שיפוט: עובדיה בן יצחק |
| 1 ביוני 1983 | יעקב אקהויז  25'  משה סיני  34'   גילי לנדאו  67' |  | משה שווייצר  40'  יוסי זאנה (ע)  60' | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 30,000 שיפוט: עובדיה בן יצחק |
משחק הגמר > הרכבי הקבוצות

| --- | --- |
              הפועל תל אביב :               מכבי תל אביב
הערות שוליים

↑  עונת 1982/83 (כדורגל) גביע המדינה סיבוב ז', אתר ויקי-פועל, אתר אוהדי הפועל תל אביב
↑  עונת 1982/83 (כדורגל) גביע המדינה 1/8 גמר, אתר ויקי-פועל, אתר אוהדי הפועל תל אביב
↑  עונת 1982/83 (כדורגל) גביע המדינה 1/4 גמר, אתר ויקי-פועל, אתר אוהדי הפועל תל אביב
↑  עונת 1982/83 (כדורגל) גביע המדינה 1/2 גמר, אתר ויקי-פועל, אתר אוהדי הפועל תל אביב
↑  24-05-1983 05-02-1983 מכבי תל אביב נגד הפועל אפיקים - גביע המדינה, אתר מכבי-פדיה, אתר אוהדי מכבי תל אביב
↑  04-04-1983 מכבי תל אביב נגד הפועל קריית שמונה - גביע המדינה, אתר מכבי-פדיה, אתר אוהדי מכבי תל אביב
↑  מכבי תל אביב נגד הפועל באר שבע - גביע המדינה, אתר מכבי-פדיה, אתר אוהדי מכבי תל אביב
↑  מכבי חיפה נגד מכבי תל אביב - גביע המדינה, אתר מכבי-פדיה, אתר אוהדי מכבי תל אביב
הישרדות: קאגיאן

| --- | --- |
 סוגה:  תוכנית מציאות
 מנחים:  ג'ף פרובסט
 זוכים:  טוני ולאכוס
 פרסים:  מיליון דולר
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מספר פרקים:  14
 הפקה
 אתר צילומים:  קאגיאן, הפיליפינים
 שידור
 רשת שידור:  CBS
 תקופת שידור מקורית:  26 בפברואר 2014 – 21 במאי 2014
 
 → דם נגד מיםסן חואן דל סור ←
 
הישרדות: קאגיאן – כוח נגד מוח נגד יופי (באנגלית: Survivor: Cagayan – Brawn vs. Brains vs. Beauty), ידועה גם כהישרדות: קאגיאן, היא העונה העשרים ושמונה של תוכנית המציאות האמריקאית "הישרדות". העונה, אשר צולמה בקאגיאן, הפיליפינים מ-11 ביולי עד 18 באוגוסט 2013, עלתה לשידור ברשת השידור האמריקאית CBS ב-26 בפברואר 2014, עד הגמר ששודר ב-21 במאי, אשר טוני ולאכוס הוכרז לשורד האחרון על פני יונג "וו" וואנג.
בעונה השתתפו 18 שורדים חדשים (תשע שורדות ותשעה שורדים) שפוצלו לשלושה שבטים לפי תכונותם: "כוח", "מוח" או "יופי". "קאגיאן" הייתה העונה הרביעית ברציפות שצולמה בפיליפינים, מה שהופך אותה למדינה שצולמה בה הכי הרבה עונות של "הישרדות" נכון ל-2014, ביחד עם "הישרדות: סמואה". בעונה זו נעשה שימוש בפסלון חסינות מיוחד שהיה ניתן להשתמש בו במועצת השבט לאחר קריאת ההצבעות (בדומה ל"פנמה" ו"איי קוק"), אשר הוסתר לאחר איחוד השבטים, אלא שפסלון זה הגיע ללא רמז. פסלון זה הצטרף לפסלוני החסינות שניתן להשתמש בהם לאחר הצבעה אך לפני הקראתם, כמו שאר העונות. זו גם הפעם הראשונה מזה עשר עונות, מאז "הישרדות: טוקנטינס", שבגמר העונה התחרו שני פיינליסטים, במקום שלושה.
מתמודדים

בין השורדים הבולטים נמצאו שחקן הכדורסל לשעבר קליף רובינסון; שחקן הפוקר המקצועי גארט אדלשטיין; דייוויד סמסון, נשיא מיאמי מארלינס; ומיס "קנטאקי לנוער ארצות הברית" לשעבר ג'פרה בלנד, אשר הגיעה למקום ה-15 בתחרות "מיס ארצות הברית לנוער" 2009.
בעונה זו התחרו 18 שורדים, שחולקו בתחילה לשלושה שבטים של שישה: אפארי ("כוח"), לוזון ("מוח") וסולאנה ("יופי"). שבט לוזון נקרא על שם האי לוזון שבפיליפינים, בעוד שאפארי וסולאנה נקראו על שם ערים בקאגיאן.
מתמודדים > הופעות עתידיות

יונג "וו" וואנג, קסנדרה "קאס" מק'יין, ספנסר בלדסו ולטאשה "טאשה" פוקס חזרו להתחרות ב"הישרדות: קמבודיה". שרה לאסינה וטוני ולאכוס חזרו להתחרות ב"הישרדות: משני משחק" ולאחר מכן גם ב"הישרדות: מנצחים במלחמה".
מחוץ ל"הישרדות", וואנג התחרה בפרק הבכורה של "קנדי קראש". ב-2022, לאסינה ופוקס התחרו בעונה הראשונה של "האתגר: ארצות הברית". טריש הגרטי התחרה ב"נחש בדשא". ב-2023, התחרתה לאסינה ב"האתגר: אליפות העולם". ב-2025, ולאכוס התחרה בעונה השלישית של תוכנית המציאות "הבוגדים".
סיכום עונה

18 השורדים החדשים חולקו לשלושה שבטים בהתבסס על תכונה עיקרית: אפארי (כוח), לוזון (מוח) וסולאנה (יופי). שבט לוזון הפסיד בשלושה מתוך ארבעה משימות חסינות ואיבד במהרה שלוש חברי שבט, מה שצמצם את השבט לטאשה, קאס וספנסר בלבד. שבט סולאנה, בראשות אל.ג'יי, איבד חבר שבט אחד, ברייס, בעוד שבט אפארי לא הפסיד באף משימה. כשנותרו 14 שורדים במשחק, השורדים התערבבו לשני שבטים של שבעה: אפארי, בהשתתפות שלושה משבט ה"מוח", שלוש מה"יופי", ושרה מה"כוח"; שבט סולאנה, שהורכב מחברי ה"יופי" אל.ג'יי וג'פרה, וחמשת חברי ה"כוח" האחרים. בשבט סולאנה, חברי ה"כוח" תכננו בתחילה להחזיק מעמד ולהיפטר מאל.ג'יי, אך הוא וג'פרה שכנעו את טוני וטריש להביס את ברית ה"כוח" כדי להצביע לקליף שנחשב לאיום פיזי. לאחר שהודח, בעלת בריתו לינדזי רבה עם טריש, מה שהביא לפרישתה מהמשחק.
11 השורדים הנותרים התאחדו לשבט סולאריון – חמישה מסולנה ושישה מאפארי. בעוד שהשבטים שהוחלפו נראו כאילו הם עומדים להיצמד זה לזה, טוני ניסה להסיט את בת בריתו הישנה שרה בחזרה לברית סולאנה, אך שרה לא הייתה החלטית. במקום זאת, טריש שכנעה את קאס להחליף בריתות, מה שעשתה, הדיחה את שרה והעלתה את סולאנה לשלטון. למרות היותו ברוב, הפרנויה של טוני השתלטה עליו ללא הרף כשהוא ו-וו ניווטו בין בריתות כדי לסנוור איומים פוטנציאליים. טוני גם מצא מספר פסלוני חסינות, כולל אחד מיוחד שניתן להשתמש בו לאחר קריאת ההצבעות; הוא גם שיקר לגבי "הכוחות השונים" של הפסלון המיוחד - רמז באופן כוזב שאפשר להשתמש בו ברביעייה האחרונה.
קאס, טוני ו-וו הגיעו לשלישייה האחרונה, ובשלב זה גילו שצפויה להם הדחה אחת נוספת לפני מועצת השבט הסופית. וו זכה במשימת החסינות האחרונה; אך בעוד קאס נראתה כמו בחירה קלה לקחת לגמר לאחר שבגדה בברית הראשונית שלה, טוני שכנע את וו לשמור על סגולותיו ולכבד את הקשר שלהם כבני שבט לאורך כל המשחק, וכתוצאה מכך וו לקח את טוני איתו למועצת השבט הסופית.
במועצת השבט הסופית, חבר המושבעים תקף את וו על קבלת החלטה גרועה בהבאת טוני לגמר, כאשר רבים מהמושבעים שיערו שרכב על גבו של טוני. למרות שטוני זכה לשבחים על המשחק האסטרטגי שלו ושקרו לגבי כוחו של הפסלון המיוחד, הוא גם זכה לביקורת על הבגידות המרובות שלו, משחק חברתי גרוע מחוץ לברית שלו ואגרסיבי מדי. הנאום האחרון, של ספנסר, השווה את וו ל"כלב" של טוני, ואמר שהוא תמיד הולך בעקבות האדון שלו ושטוני ראוי לנצח בגלל האסטרטגיה שלו. ספנסר גם מתח ביקורת על ההחלטה הסופית של וו. בסופו של דבר, רוב חבר המושבעים החליט להעניק לטוני את תואר השורד האחרון על פני וו.
| פרק | תאריך שידור מקורי | מנצחי המשימה> פרס | מנצחי המשימה> חסינות | מודח | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 26 בפברואר 2014 | סולאנה | סולאנה | דייוויד | מודח ראשון יום 3 |
| 1 | 26 בפברואר 2014 | אפארי | אפארי | דייוויד | מודח ראשון יום 3 |
| 1 | 26 בפברואר 2014 | אפארי | אפארי | גארט | מודח שני יום 6 |
| 1 | 26 בפברואר 2014 | סולאנה | סולאנה | גארט | מודח שני יום 6 |
| 2 | 5 במרץ 2014 | אפארי | אפארי | ברייס | מודח שלישי יום 8 |
| 2 | 5 במרץ 2014 | לוזון | לוזון | ברייס | מודח שלישי יום 8 |
| 3 | 12 במרץ 2014 | סולאנה | סולאנה | ג'טיה | מודחת רביעית יום 11 |
| 3 | 12 במרץ 2014 | אפארי | אפארי | ג'טיה | מודחת רביעית יום 11 |
| 4 | 19 במרץ 2014 | סולאנה | אפארי | קליף | מודח חמישי יום 14 |
| 5 | 26 במרץ 2014 | סולאנה | סולאנה | לינדזי | פרשה יום 14 |
| 5 | 26 במרץ 2014 | סולאנה | סולאנה | אלכסיס | מודחת שישית יום 16 |
הערות שוליים

↑  Ross, Dalton (15 בדצמבר 2013). "'Survivor: Cagayan': Jeff Probst gives intel on NEXT season". Entertainment Weekly. נבדק ב-15 בדצמבר 2013. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Ross, Dalton (22 בינואר 2014). "'Survivor: Cagayan': Meet the Cast!". Entertainment Weekly. אורכב מ-המקור ב-22 בינואר 2014. נבדק ב-22 בינואר 2014. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Ross, Dalton (23 ביוני 2022). "'Survivor' and 'Big Brother' stars to appear on 'Snake in the Grass'". EW.com (באנגלית). נבדק ב-2024-06-12. {{cite web}}:  (עזרה)
עמית מקל

| --- | --- |

 לידה:  20 בפברואר 1980 (בן 45) דלית אל-כרמל, ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת רייכמן  אוניברסיטת תל אביב 
 
עמית מקל (נולד בשנת 1980) הוא דיפלומט ישראלי בן העדה הדרוזית, המכהן כשגריר ישראל בפרגוואי.
ביוגרפיה

מקל נולד בדלית אל-כרמל בשם עמית מקלדה (שם ששינה לאחר לידת בנו הבכור). למד בבית הספר התיכון חוגים בחיפה. שירת בצה"ל כצנחן במשך חמש שנים.
סיים לימודים לתואר ראשון בדיפלומטיה ואסטרטגיה באוניברסיטת רייכמן ולימודי תואר שני בדיפלומטיה וביטחון באוניברסיטת תל אביב. הוא תלמיד לתואר דוקטור בניהול ודיפלומטיה רפואית באוניברסיטת קלרמונט בארצות הברית. הוא דובר עברית, ערבית, אנגלית ופורטוגזית.
נשוי לקרן היהודיה ואב לשלושה בנים. בעל חגורה שחורה בקראטה.
בשלהי 2024 יצא לאור ספרו האוטוביוגרפי "המסע לישראליות".
ביוגרפיה > קריירה דיפלומטית

לאחר לימודיו האקדמיים התקבל לקורס הצוערים של משרד החוץ והחל לעבוד במשרד. שירת מספר חודשים בשגרירות ישראל במצרים ולאחר ההתקפה על השגרירות ב-2011 פונה עם משפחתו לישראל. כיהן כסגן הקונסול הכללי בסאו פאולו שבברזיל. לאחר מכן היה יועץ מדיני במשלחת הישראלית בבלגיה לאיחוד האירופי ולנאט"ו ובהמשך סגן מנהל החטיבה הבין-לאומית האירופית במשרד החוץ. שימש כסגן הקונסול הכללי בלוס אנג'לס והיה לדיפלומט הישראלי הלא-יהודי הראשון המשרת בדרום-מערב ארצות הברית. במהלך כהונתו שם, בקיץ 2024, מונה לשגריר ישראל בפרגוואי. בנובמבר 2024 החל בכהונתו כשגריר.
חוות ההכשרה "תל חי"

פריסת קיבוצי ההכשרות בפולין
פלוגת ביאליסטוק של קיבוץ "תל חי" - 1933
פלוגת סוקולקה של קיבוץ "תל חי"
פלוגת ניימן של קיבוץ "תל חי"
פלוגת לידא של קיבוץ "תל חי"
פלוגת אוגוסטוב של קיבוץ "תל חי"
חוות ההכשרה תל חי הייתה קיבוץ בפולין שנועד להכשרת חלוצים לקראת העלייה לארץ ישראל ואחד מחמישה גושי הכשרה שהוקמו בפולין לפני מלחמת העולם השנייה. הקיבוץ הוקם ב-1927 בצפון מזרח פולין ולאחר נדודים התיישב בביאליסטוק וסביבתה. חברי הקיבוץ עלו ארצה במסגרת העלייה הרביעית והעלייה החמישית. הקיבוץ המשיך לפעול גם בתקופת מלחמת העולם השנייה והפסיק להתקיים ב-1943 לאחר שרוב חבריו נהרגו על ידי הנאצים במהלך מרד גטו ביאליסטוק.
שמו של הקיבוץ מנציח את המאורעות שהתחוללו ב-1920 בתל חי בגליל העליון והוקם במלאת שבע שנים לנפילת תל חי.
רקע > פרודוקטיביזציה

בתחילת המאה ה-20 החלה התעוררות ציונית נרחבת באירופה שעודדה עלייה לארץ ישראל. כחלק מתהליך העלייה החליטו הארגונים היהודים, בראשות תנועת החלוץ, להקים באירופה חוות הכשרה בהן יוכלו החפצים לעלות להכין את עצמם לחיים בארץ ישראל בה שלטה תנועה שתמכה ב כיבוש העבודה.
מודל הפעולה של החוות היה כזה שחלוצים הגיעו לחוות לתקופה של מספר חודשים, רכשו בתקופה זו ידע וניסיון מקצועי ובמקביל הסתגלו לאורח החיים הקיבוצי המשותף ואז יוצאים לארץ ישראל. לאחר מלחמת העולם הראשונה והקמת המנדט הבריטי בארץ ישראל היו החלוצים תלויים בזמינות הסרטיפיקטים שחילקו הבריטים כך שלא פעם התארכה תקופת החיים בקיבוץ.
בעדויות של רבים מחברי הקיבוצים הם סיפרו שהצטרפו לקיבוץ על אף התנגדות משפחותיהם ולא פעם עזבו את בית הוריהם בחשאי ומבלי להיפרד מהם.
מתוך הרצון להתאים את אופי ההכשרה לפעילות החלוצית המרכזית בארץ ישראל שאפו ראשי "החלוץ" להתרכז בהכשרה חקלאית אולם עקב אי היכולת להתפרנס אך ורק מחקלאות (בגלל זמינות קרקע, עונתיות וכו') פנו רבים מחברי ההכשרות לעסוק במגוון רב של מלאכות אחרות (מסחר, תעשייה, שירותים, מחצבות, כריתת עצים ועוד).
רקע > הכשרה עונתית מול הכשרה קבועה

אחת מהדילמות איתן התמודדו רוב קיבוצי ההכשרה הייתה לגבי משך ואופן שהות החברים בהן. בתחילת הדרך פעלו רוב הקיבוצים במודל של הכשרות קצרות בתקופת הקיץ ושחרור החברים לבתיהם עם תחילת החורף. דבר זה הביא לשתי תופעות:
חלק מבוגרי הכשרה שחזרו לביתם, בהמתנה לעלייה, שוכנעו על ידי ההורים, שהתנגדו לעלייה, להישאר בפולין ולא לעלות ארצה. מי מהצעירים שטיעוני ההורים שכנעו אותו לא חזר לעונה נוספת בחווה ורבים מהם הושמדו בשואה.
ידע רב שצברו חברי ההכשרה הלך לאיבוד עם בוא החברים החדשים וזאת מחוסר תקופת "חפיפה" ראויה דבר שהביא לבזבוז כספים ומשאבים.
תופעות אלו הביאו את הנהלת החלוץ וראשי החוות לשקול מודל חלופי לפיו החלוצים המגיעים לחווה יישארו בה באופן קבוע ולאורך כל השנה עד שיקבלו סרטיפיקט ויעלו ארצה. בסופו של דבר אומץ מודל זה על ידי רוב חוות ההכשרה. בשנות ה-40 ועד פרוץ מלחמת העולם השנייה צמצמו הבריטים את חלוקת הסרטיפיקטים וזאת על פי הספר הלבן של פאספילד שפורסם ב-1930. מדיניות זו גרמה לשהות החלוצים בקיבוצי ההכשרה למשך חודשים ארוכים ואף שנים.
רקע > התמיכה מארץ ישראל

היישוב בארץ ישראל ראה בצעירים הציונים החלוצים באירופה עתודה לחיזוק והרחבת ההתיישבות בארץ. כדי לתמוך בהכנת הנוער לעלייה נשלחו צעירים מארץ ישראל לרחבי אירופה ורבים מאותם שליחים הצטרפו להנהלות הקיבוצים כמדריכים ואחראים. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה לא הצליחו חלק מהשליחים לחזור ארצה ומספר שליחים נספה בשואה.
ההיסטוריה של קיבוץ ההכשרה תל חי > רודה-אופאלין

הקיבוץ הוקם לראשונה בעיירה רודה-אופאלין שלייד העיר חלם במזרח פולין. ארבעה חלוצים ראשונים הגיעו ב-5 בפברואר 1927, בשליחות ארגון "החלוץ", לביאליסטוק ואירוע יסוד הקיבוץ נערך קרוב לי"א באדר תרפ"ז (13 בפברואר 1927), תאריך שציין 7 שנים לנפילת תל חי, ולאור חשיבות האירוע החליטו מייסדי הקיבוץ לקרוא לקיבוץ החדש "תל חי".
הקיבוץ התבסס, בעיקר, על עבודה במפעל זכוכית שהיה בבעלות יהודית אך היכולת המוגבלת להתפרנס ממגוון עבודות מנע מהקיבוץ להתרחב ובשיאו מנה 35 חברים. באותה תקופה קיבלו כבר רוב הקיבוצים את ההחלטה לעבור למודל הישארות הקבע והקיבוץ בברודה קיבל החלטה דומה.
ב-1928 גרם משבר כלכלי בפולין לצמצום העבודה במפעל הזכוכית ובסופו של דבר לסגירת המפעל והקיבוץ לא הצליח עוד לקיים את עצמו ונאלץ לחפש מקום מחיה חדש.
ההיסטוריה של קיבוץ ההכשרה תל חי > קיבוץ בנדודים

השנים 1930-1928 התאפיינו במודל חיים של "קיבוץ נודד" כשהחיפוש אחר עבודה, במדינה החווה משבר כלכלי עמוק, גרם לחברי הקיבוץ לעבור מעיר לעיר ברחבי צפון מזרח פולין כשבכל מקום עצרו לתקופה קצרה. בשנים אלו הוקמו פלוגות של הקיבוץ ביז'יורי, סוביבור, טרווניקי, סוקולקה, גרודנו, וילנה, מרצ'ינקנץ, אולקניק, נובו-וולינסק, ניימן ועוד. האזורים בהם נדדו פלוגות הקיבוץ היו עשירים ביערות ובתעשיית עץ ורבים מחבריו עבדו בתעשייה זו. על אף אופי הנדודים של הקיבוץ המשיכו חלוצים להצטרף אליו ומספר חברי הקיבוץ גדל ל-50. בתקופת הנדודים ניסו חברי הקיבוץ לעבוד במסגרת של פלוגות אולם חוסר עבודה ואילוצי הנדודים הפריעו לשמר מסגרות אלו.
ההיסטוריה של קיבוץ ההכשרה תל חי > ניימן ולידא

בסופו של דבר הסתיימה תקופת הנדודים כשב-1930 התיישב הקיבוץ ביער שליד העיר ניימן ואף נקרא בתקופה זו "קיבוץ ניימן". בניימן ישבה כבר קבוצת הכשרה ושתי הקבוצות התאחדו. קביעות זו איפשרה לקלוט עוד חברים והקיבוץ גדל ל-70 חברים. עיקר פרנסת חברי הקיבוץ בניימן הייתה מעבודה במנסרות "שווירק" שפעלו בעיר. משבר כלכלי נוסף וחוסר מקומות עבודה אילץ את הנהגת הקיבוץ להוציא עד 50% מחברי הקיבוץ לחופש וכן בספטמבר 1931, בישיבת קיבוץ, הוחלט לפצל את הקיבוץ בין ניימן ולידא כשבלידא ישב הקיבוץ בתוך העיר. התרחבות זו הרחיבה את מגוון אפשרויות העבודה ואיפשרה את החזרת חברי הקיבוץ שהיו בחופשה.
ב-1933 צורפה פלוגת לידא לקיבוץ "שחריה".