stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ויליאם טרוסט-אקונג
קריירת מועדונים

טרוסט-אקונג התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של פולהאם וכעבור שנתיים הצטרף לזו של טוטנהאם הוטספר.
בקיץ 2013 טרוסט-אקונג חתם בחרונינגן מליגת העל ההולנדית. ב-21 בספטמבר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–4 נגד ואלבייק. בחרונינגן, מיעט לשחק ובינואר 2014 הושאל לדורדרכט, במדיה שיחק עונה וחצי.
בקיץ 2015 חתם בגנט מליגת העל הבלגית וב-29 ביולי חתם בהוגסונד מליגת העל הנורווגית. ב-19 במרץ 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 0–3 נגד אלסונד. בסיום העונה, חר לגנט במדיה לא זכה לדקות משחק רבות.
ביולי 2017 הצטרף לבורסאספור מליגת העל הטורקית.
ב-17 באוגוסט 2018, טרוסט-אקונג חתם באודינזה מהסרייה א'.
ב-29 בספטמבר 2020 חתם לחמש שנים בווטפורד. הוא כבש את שערו הראשון עבור המועדון בניצחון 3–2 על קובנטרי סיטי ב-7 בנובמבר 2020.
ב-23 באוגוסט 2024 חתם באל-ח'ולוד מליגת העל הסעודית.
קריירה בינלאומית

טרוסט-אקונג נולד בהולנד לאם ממוצא מקומי ואב ממוצא ניגרי, לכן היה זכאי לייצג את שתי המדינות. עד לגיל הנוער ייצג את הולנד, אולם בשנת 2015 החליט לייצג את ניגריה.
ב-13 ביוני 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2015 נגד צ'אד. ב-28 במאי 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 1-1 נגד הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו.
כיום הוא משמש כקפטן הנבחרת.
נכלל בסגל נבחרת ניגריה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
הערות שוליים

↑  Goodluck @NGSuperEagles ,we are behind you all the way! בחשבון הטוויטר הרשמי של פדרציית הכדורגל הניגרית, 29 בדצמבר 2023 (באנגלית)
| נבחרת ניגריה – מונדיאל 2018 |
| --- | --- | --- |
|  1 אזנווה •  2 אידובו •  3 אצ'יאג'ילה •  4 אנדידי •  5 טרוסט-אקונג •  6 באלוגון •  7 מוסא •  8 אטבו •  9 איגהלו •  10 מיקל •   11 מוזס •  12 עבדולאהי • 13 ואנקובו •  14 איהנאצ'ו • 15 אובי • 16 אקפיי • 17 אונאזי • 18 איוובי • 19 אוגו • 20 אווזיים • 21 אבואהי • 22 אומרו • 23 אוזוהו • מאמן: רוהר |  1 אזנווה •  2 אידובו •  3 אצ'יאג'ילה •  4 אנדידי •  5 טרוסט-אקונג •  6 באלוגון •  7 מוסא •  8 אטבו •  9 איגהלו •  10 מיקל •   11 מוזס •  12 עבדולאהי • 13 ואנקובו •  14 איהנאצ'ו • 15 אובי • 16 אקפיי • 17 אונאזי • 18 איוובי • 19 אוגו • 20 אווזיים • 21 אבואהי • 22 אומרו • 23 אוזוהו • מאמן: רוהר | ניגריה |
| נבחרת ניגריה – גביע אפריקה לאומות 2019 (מקום שלישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 אזנווה •  2 איינה •  3 קולניס •  4 אנדידי •  5 טרוסט-אקונג •  6 באולגון •  7 מוסא •  8 אטבו •  9 איגהלו •  10 אובי מיקל •   11 אונייקורו •  12 עבדולחי • 13 צ'וקווזה •  14 אונואצ'ו • 15 סימון • 16 אקפיי • 17 קלאו • 18 איוובי • 19 אוגו • 20 אווזיים • 21 אוסימן • 22 אומרואו • 23 אוזוהו • מאמן: רוהר |  1 אזנווה •  2 איינה •  3 קולניס •  4 אנדידי •  5 טרוסט-אקונג •  6 באולגון •  7 מוסא •  8 אטבו •  9 איגהלו •  10 אובי מיקל •   11 אונייקורו •  12 עבדולחי • 13 צ'וקווזה •  14 אונואצ'ו • 15 סימון • 16 אקפיי • 17 קלאו • 18 איוובי • 19 אוגו • 20 אווזיים • 21 אוסימן • 22 אומרואו • 23 אוזוהו • מאמן: רוהר | ניגריה |
| נבחרת ניגריה – גביע אפריקה לאומות 2021 |
| --- | --- | --- |
|  1 אוקויה •  2 איינה •  3 קולינס •  4 אנדידי •  5 טרוסט-אקונג •  6 אג'יי •  7 מוסא •  8 אוניקה •  9 איגהלו •  10 אריבו •   11 אונייקורו •  12 סאנוסי • 13 אג'וקה •  14 איהנאצ'ו • 15 סימון • 16 אקפיי • 17 צ'וקווזה • 18 איוובי • 19 אווניי • 20 אווזיים • 21 אבוהי • 22 אומרו • 23 אוזוהו • 24 סאדיק • 25 נווקאלי • 26 אנדה • 27 נובל • 28 אולאינקה • מאמן: אגואבון |  1 אוקויה •  2 איינה •  3 קולינס •  4 אנדידי •  5 טרוסט-אקונג •  6 אג'יי •  7 מוסא •  8 אוניקה •  9 איגהלו •  10 אריבו •   11 אונייקורו •  12 סאנוסי • 13 אג'וקה •  14 איהנאצ'ו • 15 סימון • 16 אקפיי • 17 צ'וקווזה • 18 איוובי • 19 אווניי • 20 אווזיים • 21 אבוהי • 22 אומרו • 23 אוזוהו • 24 סאדיק • 25 נווקאלי • 26 אנדה • 27 נובל • 28 אולאינקה • מאמן: אגואבון | ניגריה |
| נבחרת ניגריה – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 אוזוהו •  2 איינה •  3 סאנוסי •  4 יוסוף •  5 טרוסט-אקונג •  6 אג'יי •  7 מוסא •  8 אוניקה •  9 אוסימן •  10 אריבו •   11 צ'וקווזה •  12 אוסאי-סמואל • 13 אונימאצ'י •  14 איהנאצ'ו • 15 סימון • 16 אוג'ו • 17 איוובי • 18 לוקמן • 19 סאדיק • 20 אווזיים • 21 באסי • 22 אומרו • 23 נוובילי • 24 מופי • 25 אונידיקה • מאמן: פסיירו |  1 אוזוהו •  2 איינה •  3 סאנוסי •  4 יוסוף •  5 טרוסט-אקונג •  6 אג'יי •  7 מוסא •  8 אוניקה •  9 אוסימן •  10 אריבו •   11 צ'וקווזה •  12 אוסאי-סמואל • 13 אונימאצ'י •  14 איהנאצ'ו • 15 סימון • 16 אוג'ו • 17 איוובי • 18 לוקמן • 19 סאדיק • 20 אווזיים • 21 באסי • 22 אומרו • 23 נוובילי • 24 מופי • 25 אונידיקה • מאמן: פסיירו | ניגריה |
מוח'תאר עלי

מוח'תאר עלי (בערבית: مختار علي; נולד ב-30 באוקטובר 1997) הוא כדורגלן סעודי יליד-סומליה, המשחק בא-נסר בעמדת הקשר.
קריירת מועדונים

מוח'תאר התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של לייטון אוריינט בלונדון, ובגיל 11 הצטרף לצ'לסי. בשנת 2016 נבחר לכדורגלן הסומלי של השנה, לאחר שזכה עם קבוצת הנוער בגביע ה-FA לנוער בפעם השלישית ברציפות ובליגת האלופות לנוער.
ב-29 בינואר 2017 הושאל לויטסה ארנהם מליגת העל ההולנדית עד לסיום העונה. ב-19 בפברואר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1-0 לאייאקס אמסטרדם. ב-17 ביולי 2017 חתם בקבוצה לשלוש שנים.
ב-31 באוגוסט 2019 חתם בא-נסר.
קריירה בינלאומית

אף על פי שנולד בסומליה, עלי ייצג בנעוריו את אנגליה ובשנת 2017 החליט לייצג את ערב הסעודית. ב-7 באוקטובר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במשחק ידידות נגד ג'מייקה.
נכלל בסגל נבחרת ערב הסעודית לטורניר גביע אסיה 2023.
הערות שוליים

↑  مانشيني يعلن قائمة الأخضر المشاركة في كأس آسيا 2023 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הסעודית, 2 בינואר 2024 (בערבית)
| נבחרת ערב הסעודית – אולימפיאדת טוקיו 2020 |
| --- | --- | --- |
|  1 בוח'ארי •  2 עבד אל-חמיד •  3 ח. אל-יאמי •  4 הינדי •  5 אל-עמרי •  6 א-נג'עי •  7 אל-פרג' •  8 אל-עומרן •  9 אל-חמדאן •  10 ס. א-דאווסרי •   11 אל-גנאם •  12 א-רביעי • 13 א-שהראני •  14 אל-חסן • 15 יחיא • 16 ח'. א-דאווסרי • 17 אל-ח'ולייף • 18 גרייב • 19 אל-בורייכאן • 20 עלי • 21 חסון • 22 אל-בוודארי • מאמן: א-שהרי |  1 בוח'ארי •  2 עבד אל-חמיד •  3 ח. אל-יאמי •  4 הינדי •  5 אל-עמרי •  6 א-נג'עי •  7 אל-פרג' •  8 אל-עומרן •  9 אל-חמדאן •  10 ס. א-דאווסרי •   11 אל-גנאם •  12 א-רביעי • 13 א-שהראני •  14 אל-חסן • 15 יחיא • 16 ח'. א-דאווסרי • 17 אל-ח'ולייף • 18 גרייב • 19 אל-בורייכאן • 20 עלי • 21 חסון • 22 אל-בוודארי • מאמן: א-שהרי | ערב הסעודית |
| נבחרת ערב הסעודית – גביע אסיה בכדורגל 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 אל-עקידי •  2 א-סקור •  3 א-סלולי •  4 לאג'אמי •  5 אל-בולייהי •  6 ע. אל-מוואלד •  7 עלי •  8 אל-מאלכי •  9 אל-בורייכאן •  10 ס. א-דאווסרי •   11 א-שהרי •  12 עבד אל-חמיד • 13 כאדש •  14 אל-חסן • 15 אל-ח'ייברי • 16 א-נג'עי • 17 תמבכתי • 18 גריב • 19 פ. אל-מוואלד • 20 רדיף • 21 א-נג'אר • 22 אל-כסאר • 23 כנו • 24 נ. א-דאווסרי • 25 יחיא • 26 אל-גאמדי • מאמן: מאנצ'יני |  1 אל-עקידי •  2 א-סקור •  3 א-סלולי •  4 לאג'אמי •  5 אל-בולייהי •  6 ע. אל-מוואלד •  7 עלי •  8 אל-מאלכי •  9 אל-בורייכאן •  10 ס. א-דאווסרי •   11 א-שהרי •  12 עבד אל-חמיד • 13 כאדש •  14 אל-חסן • 15 אל-ח'ייברי • 16 א-נג'עי • 17 תמבכתי • 18 גריב • 19 פ. אל-מוואלד • 20 רדיף • 21 א-נג'אר • 22 אל-כסאר • 23 כנו • 24 נ. א-דאווסרי • 25 יחיא • 26 אל-גאמדי • מאמן: מאנצ'יני | ערב הסעודית |
Europeana

| --- | --- |

 סוג:  ספרייה דיגיטלית 
 תקופת הפעילות:  20 בנובמבר 2008 – הווה (15 שנים) 
 www.europeana.eu
 
Europeana.eu (בעברית: אירופיאנה או יורופיאנה) הוא אתר אינטרנט המספק גישה למיליוני ספרים, ציורים, סרטים, פריטי מוזיאון וחומרים ארכיוניים שעברו דיגיטציה באירופה.
רקע

הפרויקט נולד ממכתב ששלח באפריל 2005 נשיא צרפת ז'אק שיראק, יחד עם ראשי ממשלות גרמניה, ספרד, איטליה, פולין והונגריה לנשיא הנציבות האירופית ז'וזה מנואל ברוזו. המכתב המליץ על הקמת ספרייה וירטואלית אירופית שתנגיש את המורשת התרבותית של אירופה, בין היתר כתגובה לפרויקט של חברת גוגל, "גוגל ספרים".
הפרויקט, שכונה תחילה "European digital library network) "EDLnet; רשת ספריה דיגיטלית אירופית), נועד להציג אבטיפוס של שירות חוצה גבולות ודומיינים שיעמיד את המשתמש במרכז. האבטיפוס הושק ב-20 נובמבר 2008, וכלל בעת הפרסום למעלה מ-4,500,000 אובייקטים דיגיטליים שהגיעו מלמעלה מ-1000 מוסדות, כולל ספריות לאומיות, גלריות ומוזיאונים אירופאים מפורסמים. האתר לא היה נגיש למשך זמן רב לאחר שנתקל בביקוש רב עם ההשקה (עד 20 מיליון צפיות לשעה), ושב לפעול בדצמבר 2008 אחרי שורה של שדרוגים טכניים. בחודש פברואר 2009 הושק היורש של EDLnet‏: Europeana גרסה 1.0.
המאגר

נכון ליולי 2016, הועלו לאתר מעל 54 מיליון אובייקטים מכ-1,500 מוסדות, בעיקר מאירופה, בהם מוזיאונים מרכזיים כגון הרייקסמוזיאום באמסטרדם והלובר – לצד מוזיאונים וארכיונים מקומיים מכל המדינות החברות באיחוד האירופי. כל אלו יוצרים יחד אוסף המאפשר למשתמש לעיין במורשת המדעית והתרבותית של אירופה, מזו הפרהיסטורית ועד זו של ימינו. ציורי המונה ליזה של לאונרדו דה וינצ'י, נערה עם עגיל פנינה מאת יאן ורמיר, כתבי צ'ארלס דרווין ואייזק ניוטון והמוזיקה של וולפגנג אמדאוס מוצרט הן כמה מגולות הכותרת של הפרויקט.
בשנת 2010 השיג הפרויקט את היעד הראשוני, לאפשר גישה ל-10 מיליון אובייקטים דיגיטליים. ב-2011 שולבו תכונות חדשות באתר, כגון כלי תרגום וכן יכולת לקבל מידע נוסף באופן אוטומטי על ידי שאיבת מידע מוויקיפדיה ואתרים נוספים.
הפרויקט ממומן על ידי תוכנית eContentplus של הנציבות האירופית, בכ-100 מיליארד יורו המחולקות כדלקמן: 20 מיליארד לספריות, 39 מיליארד למוזיאונים, 41 מיליארד לארכיונים לאומיים, 50 מיליארד לארכיונים אורקוליים. האתר דומה לשירות שמספק האתר גאליקה, אולם יש לו ממשק משתמש גרפי ומודרני וכן אינדקס טקסטואלי מתקדם יותר.
בשנת 2011 נטענו לאתר קרוב ל-3,000 פריטים מאוסף המפות של הספרייה הלאומית בישראל, כמו גם ספרים נדירים, כאשר התוכנית היא להעלות פריטים נוספים מאוסף הכתובּות של הספרייה.
תפעול

האובייקטים הדיגיטליים אינם מאוחסנים במחשב מרכזי אלא נשארים ברשתות מוסדות התרבות אליהם הם שייכים. Europeana אוספת מידע קשור או מטהדטה על האובייקטים, כולל תמונות תצוגה קטנות, שדרכם מתאפשר למשתמש לחפש את הפריטים, ולאחר שמוצא את שחיפש הוא יכול להקליק על הפריט וכך להגיע לאתר שמכיל את האובייקט המקורי.
למוסדות תרבות (ספריות, מוזיאונים, ארכיונים ואוספים אורקוליים) אסטרטגיות שונות בקיטלוג תוכן. גם למדינות השונות שיטות משלהן. על מנת להפוך את המידע לבר חיפוש, התוכן חייב להיות ממופה לפי תקן אחיד, המכונה "Europeana Semantic Elements" (אלמנטים סמנטיים של Europeana). תקן המטהדטה הנוכחי של האתר משתמש במכנה המשותף הנמוך ביותר לשילוב סוגים שונים של תכנים דיגיטליים. עם זאת, התכנון הוא להתחיל להשתמש בסטנדרט עשיר יותר – Europeana Data Model – מה שיאפשר מתן מידע טוב יותר למשתמש. האתר מקבל את המטהדטה של האובייקטים הדיגיטליים כפי שהם, ואינו מקבל החלטות לגבי דיגיטציה. המוסדות הם אלו המחליטים אלו אובייקטים יעברו דיגיטציה.
הערות שוליים

↑  יוסי גורביץ, עלייתה ונפילתה של האנציקלופדיה האירופית המקוונת, באתר כלכליסט, 23 בנובמבר 2008
↑  באתר האיחוד האירופי ((ארכיון)
↑  באתר יורופיאנה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007528141205171  PLWABN: 9810620258405606  GND: 7666785-6  LCCN: no2012090695  NKC: kn20120124011  VIAF: 3061147967353484200005   WorldCat (עם VIAF): 3061147967353484200005
מקלט מס

מפת מקלטי המס בעולם לפי הקונגרס של ארצות הברית (מעודכן ל-2008)
מקלט מס (באנגלית: Tax haven) הוא מדינה או אזור בעל אוטונומיה כלכלית שרמת המסים בו נמוכה בהשוואה בינלאומית, כך שרישום ההכנסה במדינה (או אזור) זו במקום במדינה בה באמת הופקה ההכנסה, מאפשרת להימנע מתשלומי מס במידה ניכרת. זהו תכנון מס חוקי, אם כי מחוקק המיסים ורשויות המיסים מנסים לצמצם את השימוש בו. מדינות המשמשות כמקלטי מס הן בדרך כלל מדינות קטנות יחסית, וחסרות תשתית כלכלית איתנה. מטרתן של מדינות אלו בגביית מס נמוך היא למשוך הון זר כדי ליצור פעילות בנקאית ענפה, וגם לספק תעסוקה לשירותים שונים להם נזקק איש העסקים החוסה במקלט המס.
בין היתר יקבעו חוקיהן של מדינות אלו כי התאגיד במקלט המס ישלם אגרת רשם החברות שנתית, שכר שנתי לדירקטורים, שכר למזכיר החברה. כמו כן עשויים להידרש כתובת רשומה במקלט המס, הגשת דוחות כספיים, וכיוצא בזה. כמו כן ייהנו המדינות מפיתוח התקשורת בהן בשל הצורך בספקי אינטרנט למסחר אלקטרוני, מפיתוח הבנקאות, שירותי סליקה, חברות נאמנות וכו'.
| מיקום | מדינה | מספר הסינק |
| --- | --- | --- |
| 1 | איי הבתולה הבריטיים | 5,235 |
| 2 | ג'רזי | 397 |
| 3 | ברמודה | 374 |
| 4 | איי קיימן | 331 |
| 5 | סמואה | 227 |
| 6 | ליכטנשטיין | 225 |
| 7 | קוראסאו | 115 |
| 8 | איי מרשל | 100 |
| 9 | מלטה | 100 |
| 10 | מאוריציוס | 75 |
| 11 | לוקסמבורג | 71 |
| 12 | נאורו | 67 |
| 13 | קפריסין | 62 |
| 14 | איי סיישל | 60 |
יש הסכמה כללית שמקלטי מס ממלאים במשך השנים תפקיד מרכזי בהתפתחות המערכת הקפיטליסטית בקנה מידה עולמי. שווייץ היא אחת ממקלטי המס הראשונים שצמחו, אם לא הראשונה, וגם אחת החשובות בעולם, אף שפעילותה בתחום זה הצטמצמה במשך השנים. שווייץ עדיין נחשבת למקלט מס, אך ישנם היום (2023) מקלטי מס אגרסיביים יותר דוגמת איי הבתולה וג'רזי.
קבוצה CORPNET פרסמה דו"ח בשנת 2017 בו דירגה 24 מרכזים פיננסים לפי מספר הסינק שלהם (מספר המעריך בהערכה גסה כמה כסף נכנס למדינה מעבר לכסף שאמור להיכנס אליה לפי גודל הכלכלה שלה). ככל שמספר זה גבוה יותר כך המרכז הפיננסי ייחשב למקלט מס מוביל יותר. על פי דוח זה, אלו הם 14 מקלטי המס המובילים בעולם:
מקלטי המס מתחרים ביניהם, אך גם שונים זה מזה בשינויים ניכרים, ואף אופן ההתאגדות ומשמעותה לובשים ופושטים צורה. מקלטי המס יברכו על הקמת חברות סחר בינלאומי אך לא כל מדינה תתיר הקמת קזינו בתחומה.
מנגד, ארגונים בינלאומיים כגון ה-OECD עוסקים בניסיונות לחסום את הפרצות, אך מטעמים שונים שאינם נוגעים בדרך כלל להשתמטות ממס, אלא לשם מניעת מימון פעילות בלתי חוקית והלבנת הון הנובעים מפעילות בלתי חוקית.
הפרלמנט האירופי מקפיד על יצירת רשימות של מקלטי מס לצורכי פיקוח ובקרה. עריכת רשימה כזו החלה למטרה של הפסקת שיטות מס מזיקות הנובעות מהסתירה בין הטווח הגלובלי של זרימות פיננסיות לבין ההיקף המוגבל מבחינה גאוגרפית של תחומי שיפוט או בתוך גבולות לאומיים.
רקע והתפתחות

מקלטי המס המוכרים כיום הם חידוש של המאה ה-20. בתחילה הם שימשו משפחות עשירות וכנופיות פשע ומאוחר יותר נוצלו גם על ידי תאגידים רב-לאומיים. עם זאת, מקלטי מס היו קיימים במובנים מסוימים גם בעת העתיקה. ביוון העתיקה היה ידוע על נוהג של הסוחרים לאחסן סחורה באיים הסמוכים על מנת להימנע ממיסוי בשיעור של 2% על סחורה מיובאת. גם קריית הוותיקן שימשה כמקלט מס לאפיפיור ולאנשיו.
השימוש המודרני במקלטי מס, כפי שהוא מוכר כיום, קיבל דחיפה משמעותית בשנות ה-70 עת החלו מדינות ה-OECD להטיל מגבלות על שוקי ההון המקומיים, בצורה של רגולציה ופיקוח מוגברים. תופעות אלו, יחד עם שיעורי המיסוי הגבוהים במדינות אלו, הובילו לפריחתם של המרכזים הפיננסים בעולם ובעיקר במקלטי המס הקלאסיים. באירופה, המדינה המובילה בתחילת שנות ה-70 הייתה לוקסמבורג, אשר הצליחה למשוך אליה כספים של תושבי גרמניה, צרפת ובלגיה. מאוחר יותר הצטרפו האי מאן, בחריין ואיי קיימן. בשלב זה, החלו להתפתח במקלטי המס ענפי הבנקאות והשירותים הפיננסיים המהווים כיום חלק מהותי מהבנקאות הגלובלית.
מדינות ריבוניות אשר רצו להצטרף לתחום החדש נאלצו, מטעמים תקציביים, ליצור מנגנונים מיוחדים אשר יהיו כדאיים לפעילויות מסוימות ולאנשים מסוימים. אותן מדינות לא יכלו להתחרות במקלטי המס הקלאסיים ולהציע שיעורי מס נמוכים, ועל כן פותחו מנגנונים המאפשרים תשלום מס נמוך או פטור ממס, לדוגמה, למשקיעים זרים בלבד.
פעילות מקלט מס נחקרת ע" כלכלנים העוסקים בתחום הכלכלה הפוליטית וניתן להבין את המשמעויות של כך במקרה של מאוריציוס.
בעוד שרוב המחקרים מצביעים על קשר שלילי בין מקלטי מס לשקיפות, החוקרת Lewellen מצאה כי קשר זה תלוי בסביבת הממשל התאגידי של הפירמה כמו גם בתמריצים שלה בשוק ההון. היא מצאה שהמתאם השלילי מוגבל לחברות הכפופות לממשל חלש במדינת הבסיס. לעומת זאת, בקרב חברות בסביבות ממשל חזקות יותר, נמצא קשר חיובי בין התאגדות מקלט מס לשקיפות, שמתרכז בעיקר בקרב חברות עם תמריצים גדולים יותר בשוק ההון.
מאפיינים של מקלטי המס

התפתחות התקשורת בשנים האחרונות, ובעיקר הסחר הממוחשב (e-commerce), הביאה עימה דור חדש של יחידים וחברות הנכונים להעביר את מרכזי פעילותם ממקום למקום בחיפוש אחר אקלים מס נוח לפעילותם העסקית ולהשקעותיהם.
קיומם של מקלטי מס אינו נובע רק מהגידול בשיעורי המס ברחבי העולם אלא מהווה גם מפלט מפני התערבות המדינה ברכוש הפרט.
על מקלט מס לקיים שלושה תנאי יסוד:
שיעור מס נמוך, או פטור ממס על סוג חשוב אחד לפחות של הכנסה.
יציבות מדינית.
נגישות, מבחינת המרחק הפיזי (תנאי שבימינו איבד מעט מחשיבותו) וטיב היחסים עם מדינת מקלט המס. גם נגישות משפטית חשובה, שכן לא בכל מקלט מס יוכלו אזרחי מדינה מסוימת להקים חברה או עסק נוח לתפעול.
תנאים חשובים אחרים משתנים בהתאם לצרכיו של פליט המס: אמנות למניעת כפל מס, שוק חופשי במט"ח, זמינות כוח עבודה מתאים, יוקר מחיה, איסור המדינה שהיא מקלט המס להקים שרתי הימורים בתחומן, אקלים וכיוצא בזה תנאים אשר ישקלו על ידי אנשי העסקים לפי צורכיהם השונים.
מלחמת המדינות במקלטי המס

המדינות המתועשות במערב הקימו ארגונים שונים לשיתוף פעולה כלכלי ביניהן, כגון ה-OECD ה-FATF, אשר מטרתם, בין היתר, למנוע "כיבוס" כסף "מלוכלך" שמקורו במסחר בלתי חוקי ובסוגים שונים של פשע מאורגן, אך מעל לכל מטרתם לחסום העברות כספים שנועדו לטרור בינלאומי (ראו בעניין זה מדריך בעברית של הרשות לאיסור הלבנת הון וחוזר בנק ישראל בעניין הלבנת הון).
מניעת השתמטות ממס או תכנון מס לגיטימי מהווה מטרה משנית לארגונים אלו, אך המלחמה בהון השחור הקשור לפעילות בלתי חוקית פוגעת גם בפליטי המס. בין היתר פיתחו המדינות רשימות שחורות של מדינות מקלטי מס שעליהן מוטלות מגבלות סחר, לא ייחתמו אמנות עם מדינות אלו, בנקים לא ששים לפתוח חשבונות לתאגידים שמקום מושבם במקלט מס, חשבוניות (invoice) של חברות תושבות במקלטי מס לא יהוו הוצאה מוכרת וכיוצא בזה.
ביוון, למשל, לא יוכר חשבון ששולם לחברה תושבת מקלט מס כהוצאה מוכרת לצורכי מס.
בישראל, מחלקת מיסוי בינלאומי ברשות המיסים לא תאשר לחברה ישראלית העברה בנקאית של כספים בגין שירותים שהעניקה חברה השוהה במדינה מקלט מס, אלא אם כן יוצג לה חוזה התקשרות עם אותה חברה, יגלו למחלקה מיהם בעלי המניות בחברה (על מנת לאתר בעלי אזרחות ישראלית ולגבות מהם מס על פעילות זאת - בישראל המס הוא מס פרסונלי וחל על האזרח ולא על חברה כך שרשימת חברה במקלט מס לא פוטרת את האזרח מתשלום מס), ויוכח להנחת דעתם כי אותה חברה משלמת מס במדינה אחרת.
קפריסין, אשר הייתה ידועה עד לאחרונה כמקלט מס (שיעור מס חברות של פחות מ-5%), דורשת כי ידווח לבנק המרכזי מיהם בעלי המניות הנהנים בחברה שמניותיה מוחזקות בידי גוף נאמן עבורם. קפריסין, אשר נכנסה בשנת 2004 לאיחוד האירופי, עדיין נחשבת אטרקטיבית לעסקים מסוימים למרות שמס החברות בה עלה ל-10%.
אפילו הבנקים בשווייץ, המפורסמים בסודיותם, לא יפתחו חשבון ללקוח שאין בידו המלצה מאת עורך הדין שלו, רואה החשבון שלו או הבנקאי שלו במדינה בה הוא תושב.
מלחמת המדינות במקלטי המס > המשמעות של דיווח מדינה-לפי-מדינה (CbCR) על הימנעות מתשלומי מס ושימוש במקלטי מס

החוקרים, Kurniashih ושותפיו, חקרו את השפעת הרגולציה של דיווח מדינה לפי מדינה (CbCR) בהרתעת הימנעות מתשלום מס של חברות ותאגידים רב לאומיים הרשומים בבורסה של אינדונזיה, ואת ההשפעה של כך על פעילותם של מקלטי מס. החוקרים מצאו כי פעילות הדיווח (CbCR) לא שימשה כגורם ממתן של פעילות מקלטי מס, והסיקו והמליצו לקובעי המדיניות לגבש מדיניות ספציפית עבור החברות שבבעלותן השתייכות למקלטי מס על מנת למנוע העברת רווחים על ידי הפעלת עסקאות פנים-חברתיות לא מתפקדות.
במחקרם של Fuest, Hugger & Neumeier בנושא זה בשנת 2022, על חברות בגרמניה, מצאו החוקרים כי ל-82% מהחברות הרב-לאומיות הגרמניות הכפופות ל-CbCR יש חברות בנות שהן מקלט מס, וכי חברות בנות אלו רווחיות באופן ניכר יותר מאלה שאינן מקלטים. עם זאת, רק 9% מהרווחים העולמיים של חברות רב-לאומיות גרמניות מדווחים במקלטי מס. תוצאות המחקר מצביעות על כך שכ-40% מהרווחים המדווחים במקלטי מס הם תוצאה של העברת רווחים על רקע מס. הפסד בסיס המס השנתי הקשור לגרמניה מסתכם ב-5.4 מיליארד אירו, המקביל ל-4.3% מהרווחים שדווחו על ידי חברות אלו בגרמניה. זה מרמז על הפסד הכנסות ממסים של 1.6 מיליארד אירו בשנה.
חוקרים (Otusanya & Adeyeye) מתחום הכלכלה הפוליטית והגלובליזציה, טוענים כי סמכויות שיפוט סיפקו ממריצים (בצד ההיצע) לזרימות כספיות בלתי חוקיות ממדינות מתפתחות כאשר מבני מקלטי המס מתערבים בהתנהגות המשתתפים. החוקרים טוענים כי עשרות שנים פעלו מרכזים פיננסים בגישה של ליברליזציה של סחר ושווקים, ושל תנועה מהירה יותר ויותר של אנשים, הון ומידע על פני אזורים וברחבי הגלובוס. פעולות אלו יצרו אפשרות של בריחת הון, הלבנת הון והלבנת הון גלובלית על ידי מרכזים פיננסיים שהם מקלטי מס.
בחירת מדינת מקלט המס

ישנן סיבות שונות מדוע חברות רב-לאומיות מחליטות על הקמת חברות-בת במדינות שיש בהן מקלט מס. פניה למקלט מס מאפשרת הימנעות ממס הן על ידי מתן אפשרות לחברות להקצות הכנסה חייבת במס הרחק מתחומי שיפוט מקומיים של החברה, והן על ידי הפחתת הנטל של מיסוי מדינת מולדת על הכנסה זרה.
הראיות מצביעות על כך שהשימוש העיקרי של שותפים במדינות מקלט מס גדולות יותר, הוא להקצות מחדש הכנסה חייבת במס, בעוד שהשימוש העיקרי של שותפים במדינות מקלט מס קטנות יותר, הוא להקל על דחיית המיסוי בארצות הברית על הכנסה זרה.
חברות בעלות פעילות זרה ניכרת מרוויחות הכי הרבה משימוש במקלטי מס, השפעה שניתן להעריך על ידי שימוש בשיעורי צמיחה כלכלית זרה כמכשיר לצמיחה ברמת הפירמה של השקעות זרות מחוץ למקלטי מס.
חוקרים אחרים מוצאים שלמגוון הקפיטליזם של מיקומה של החברה ולרמת האינטנסיביות הטכנולוגית יש השפעה חזקה על החלטה זו. כמו כן, בניגוד לממצאים לעיל, מצאו חוקרים אלו כי לשיעור מס החברות במדינה שבה שוכנת החברה יש השפעה מינימלית. זה מצביע על כך שליברליזציה של מס חברות לא ירתיע חברות רב-לאומיות מלבצע פעילות זו של פניה למקלטי מס.
מבנה מקלטי המס שונה ממדינה. השימושים השונים שעושות חברות כדי לחמוק ממס הם:
חברת החזקות (Holding companies);
בנקים והשקעות חיצוניים (Offshore banking and investments);
ביטוח באמצעות חברת ביטוח "שבויה" (Captive insurance);
ייצור באזורים חופשיים ממס;
שיקולי שיווק לשוק הערבי.
לא אחת גוברים שיקולים של זמינות כוח אדם מקומי מתאים או ריחוק גאוגרפי על שיקולי המס. כן, חוקי עידוד השקעות שנתקבלו במדינות שונות במגמה לקדם אזורים או תחומים בלתי מפותחים, מספקים רשת של מעין מקלט מס ייחודי עבורם. ההקלות במס או תקופת פטור מיוחד ממס למשך 10–15 שנה מהוות חלק מעסקת חבילה הכוללת הון זול או מענקי השקעה, היצע של כוח עבודה זול יחסית ונגישות לשווקים קרובים.
לבעלי ספינות קיימים מקלטי מס מיוחדים, מאחר שמקום עבודת הספינות אינו בתוך המדינות שבהן רשומות הספינות (Offshore).
קיימות יותר ממאה מדינות ברחבי העולם אשר מעניקות משטר של מס נמוך ביותר לתושביהן או לחברות או לאנשי עסקים זרים. רובן ככולן חרתו על דגליהן עידוד של המסחר הממוחשב (e-Commerce), אם בכלל שטחיהן ואם באזורים מיוחדים אשר הקצו לצורך כך כאזורי סחר חופשי.
עד היום, ענפים שלמים, של הימורים באינטרנט (Online casino ו-Casino affiliate), משחקי מזל, בנקאות מקוונת, חברות סחר בינלאומי וחברות המעניקות שירותים באמצעות האינטרנט קיבלו החלטה מושכלת והעתיקו את כתובתן אל מדינות אשר העניקו להן עידוד מס נמוך או אפסי.
ייתכן שבעתיד תהיה נדידה המונית מאזורי מס גבוה של גופים רבים נוספים העוסקים בתחומים אחרים אשר אינם נזקקים לכוח מכירה, ייצור או למערכות הפצה מקומיים. העיכוב במסחר הממוחשב (e-commerce) נובע ככל הנראה מן העובדה שהוא מהווה רק אחוז מזערי של מכירות ברוב הסקטורים, בעיקר משום שהלקוחות הפוטנציאלים נרתעים (בצדק או שלא בצדק) מלסמוך על המדיה החדשה בפעילויות שבהן מעורב כספם.
עסקים רבים חוששים עדיין ליטול את הסיכון שבשריפת גשרים על ידי ויתור על המסגרת שבה עבדו עד כה, על כוח אדם מיומן ושאר סממני העסק להם הורגלו. המעבר לאזור חופשי ממס (Offshore) מטבעו אינו יכול להתבצע על בסיס ניסיון. כדי ליהנות מפטור ממס חייבת החברה להתנתק לחלוטין מקיומה הקודם.
ראו גם

תחרות מס
תכנון מס
אמנה למניעת כפל מס
מסמכי פנמה
מסמכי פנדורה
מיסוי טריטוריאלי ופרסונלי
לקריאה נוספת

אבי נוב, "מקלטי מס ומגמות חדשות של הסדרה בינלאומית", מיסים יז/2 (אפריל 2003).
מוטי בר-טל, The State of Tax Justice 2021
יהלומים לנצח (ספר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  איאן פלמינג
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  ריגול
 מקום התרחשות:  גינאה הצרפתית 
 הוצאה
 הוצאה:  ג'ונתן קייפ 
 הוצאה בשפת המקור:  ג'ונתן קייפ
 תאריך הוצאה:  26 במרץ 1956
 מספר עמודים:  257
 סדרה
 סדרת ספרים:  ג'יימס בונד
 ספר קודם:  מונרייקר
 הספר הבא:  מרוסיה באהבה
 
יהלומים לנצח (באנגלית: Diamonds Are Forever) הוא ספר מאת איאן פלמינג משנת 1956, הרביעי בסדרת ספרי ג'יימס בונד. בספר זה, מתמודד בונד מול מבריחי יהלומים.
כמו הספרים הקודמים בסדרה, גם יהלומים לנצח התקבל בבריטניה באהדה רבה. הוא עובד לקומיקס בעיתון דיילי אקספרס, וב-1977 עובד לסרט באותו השם, השביעי בסדרת הסרטים, והאחרון בו גילם שון קונרי את דמותו של ג'יימס בונד.
כהכנה לקראת כתיבת הספר, ערך פלמינג מחקר מקיף על עסקי הברחת היהלומים. לימים הוא השתמש במידע שאסף עבור ספר עיוני בשם "הברחת היהלומים".
עלילה

M מטיל על ג'יימס בונד לחדור לכנופיה שמבריחה יהלומים מסיירה לאון לארצות הברית. לשם כך, בונד נוטל את זהותו של מבריח בשם פיטר פרנקס. הוא מצליח לחדור לקבוצה, ונפגש עם אחת מחברות הקבוצה, נערה מושכת ושונאת גברים בשם טיפאני קייס. בונד מגלה שמבריחי היהלומים פועלים בשירותה של כנופיה חסרת רחמים הידועה בכינוי "ספאנגלד מוב" (Spangled Mob). במטרה להגיע אל ראשי הכנופיה, בונד דורש את "שכרו" בעבור הברחת היהלומים. הוא מקבל הוראה להמר על מרוץ סוסים מכור מראש בסרטוגה, שם הוא פוגש את ידידו הוותיק פליקס לייטר איש ה-CIA. בעזרתו של לייטר, בונד דואג שההימור שלו יפסיד במירוץ, כך שהוא לא מקבל את הכסף שמגיע לו.
בונד שב ודורש את שכרו, ונאמר לו ללכת לקזינו בלאס וגאס שם הוא מקבל את הכסף במשחק בלאק ג'ק מכור מראש שבו הדילר היא טיפאני קייס. לאחר מכן, בונד לא מציית להוראות שניתנו לו. הוא נשאר בקזינו, ממשיך להמר וזוכה בסכומי כסף גדולים מנהיג הכנופיה, ג'ק ספאנג, זועם עליו ומורה ללכוד אותו. הוא מענה אותו בעיירת רפאים הסמוכה לקזינו, שמשמשת כמקום המפלט שלו. בונד נמלט מהשבי בעזרתה של טיפאני. ספאנג שולח את אחיו סרפימו לאותה רכבת של בונד במטרה להרוג אותו, אולם בונד מצליח להרוג אותו. בונד וטיפאני מתאהבים, ויחד הם חוזרים לניו יורק ומפליגים ללונדון. על סיפון הספינה, שניים מהבריונים של ספאנג מנסים להתנקש בהם, אולם בונד גובר עליהם.
בלונדון, טיפאני מסבירה לבונד כיצד פועל ארגון ההברחה של ספאנג. בונד יוצא לסיירה לאון במטרה לשים קץ לקיומו של הארגון. כשספאנג מבין שנחשף, הוא מתחיל בעצמו בחיסול הארגון. הוא רוצח את מרבית אנשיו, ובסופו של דבר נהרג בעצמו בידי בונד שמפוצץ את המסוק שלו.