stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אט"א
יחס הציבור

אט"א זכה לתמיכה רחבה בתקופת משטרו של פרנסיסקו פרנקו, תקופה שבה נרצח ראש הממשלה לואיס קאררו בלאנקו. בתקופת הדמוקרטיה ירד מספר התומכים באופן ניכר (גם חלק גדול מחברי הארגון נטש אותו), במיוחד אחרי חטיפתו ורציחתו של הפוליטיקאי הצעיר מיגל אנחל בלנקו, שעוררו תגובה זועמת והפגנות ענק ברחבי ספרד.
לפי הסקרים שערכה האוניברסיטה של ארץ הבסקים, יותר מ-64% מהבסקים התנערו לגמרי מאט"א, 11% תמכו רק במטרותיו של הארגון ופחות מ-2% תומכים בשיטותיו האלימות.
בשנת 2007 נערכה הפגנה של 2 מיליון אנשים נגד המדיניות הפייסנית של ממשלת ספרד כלפי הארגון.
הערות שוליים

↑  Víctimas de ETA
↑  סוכנויות הידיעות, המחתרת הבאסקית מתפרקת מנשקה, באתר nrg‏, 20 באוקטובר 2011
↑  הדר פרבר, ממשלת ספרד זהירה מול הצהרת המחתרת הבאסקית, באתר News1 מחלקה ראשונה, 23 במרץ 2006
↑  סוכנויות הידיעות, ראש ממשלת ספרד: נפתח בשיחות שלום עם אט"א, באתר הארץ, 29 ביוני 2006
↑  סוכנויות הידיעות, מכה למחתרת אט"א: ארבעה מבוקשים נעצרו, באתר nrg‏, 10 בינואר 2010
↑  סוכנויות הידיעות, המפקד הצבאי של ETA נלכד בפשיטה בצרפת, באתר nrg‏, 28 בפברואר 2010
↑  המחתרת הבאסקית: מפסיקים הפעילות החמושה, באתר ynet, 21 באוקטובר 2011
↑  כתבה בעיתון El Correo
↑  אי-פי, כשני מיליון איש הפגינו במדריד נגד המחתרת הבאסקית, באתר הארץ, 10 במרץ 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260662505171  PLWABN: 9810650771305606  BIBSYS: 90081094  BNE: XX111985  BnF: cb12021245m (data)  CANTIC: a10376185  GND: 4015594-8  ISNI: 0000 0001 2184 856X  LCCN: n80090319  NKC: kn20020516004  NLA: 35068829  NSK: 000417541  RERO: 02-A000059521  SELIBR: 114597  SUDOC: 027367223  VIAF: 150950276   WorldCat (עם VIAF): 150950276 
עשן שחור מיתמר מעל נמל התעופה בראחאס (מדריד), זירת פיגוע של אט"א, 2006
ההצהרה הסופית של ועידת השלום הבינלאומית בסן סבסטיאן (17 אוקטובר 2011). ועידה שהובילה להכרזה על הפסקת הפעילות המזוינת על ידי אט"א
גרפיטי בגיפוסקואה המביע הזדהות עם ETA ועם מפלגת בטסונה
פרנהייט 451

ערך זה עוסק בספר. אם התכוונתם לסרטים שנעשו על פי הספר, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ריי ברדבורי
 איורים:  יוזף אלברס 
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  מדע בדיוני
 נושא:  משטר סמכותני, שריפת ספרים, חבלה, קונפורמיות 
 מקום התרחשות:  ארצות הברית 
 הוצאה
 הוצאה בשפת המקור:  Ballantine Books
 תאריך הוצאה:  19 באוקטובר 1953
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  אודיסיאה, 2002 כנרת זמורה-ביתן דביר, 2013
 תרגום:  נועה מנהיים
 פרסים
 פרס רטרו-הוגו לרומן הטוב ביותר (2004)  100 ספרי המדע הבדיוני והפנטזיה הטובים ביותר של NPR  פרס פרומתיאוס – היכל התהילה (ריי ברדבורי, 1984) 
 
פרנהייט 451 (באנגלית: Fahrenheit 451) הוא ספר מסוגת המדע הבדיוני מאת הסופר האמריקאי ריי ברדבורי.
הספר ראה אור לראשונה בשנת 1953, ובדומה למספר ספרי מדע בדיוני נוספים כגון "1984", ו"עולם חדש מופלא", הוא מתאר חזון קודר (דיסטופיה) של סדר חברתי עתידני, תחת משטר טוטליטרי, שבו רמת המעורבות של המדינה בחיי הפרט גבוהה בהרבה מהמקובל בדמוקרטיות ליברליות. מקור שם הספר הוא הטמפרטורה שבה דפי נייר עולים באש, 451 מעלות פרנהייט (כ-233 מעלות צלזיוס).
עלילה

הספר עוסק בשרטוט פני חברה עתידית בה עקרונות הומאניים ומוסריים משתנים כתוצאה מקיומן של טכנולוגיות חדשות. מסגרת הספר מתרחשת במציאות עתידנית בה הבתים בנויים באופן שאין בו חשש לשרפות. לפיכך תכליתו של עולם הכבאות משתנה מכיבוי שרפות ליצירתן. המסגרת החברתית היא של שלטון טוטליטרי המצוי במלחמה, ערב שואה גרעינית (מוטיב החוזר רבות בסיפורי מדע בדיוני אשר נכתבו מיד לאחר מלחמת העולם השנייה), שמחד דואג לרווחת האזרחים בכך שהוא ממלא את עולמם בתוכניות טלוויזיה אינטראקטיביות תוך שימוש בקירות הבתים כמסכים עליהם ובהם מתרחשות עלילות סדרות הטלוויזיה; ומאידך נלחם בכל צורה של חשיבה ביקורתית וזאת בעיקר על ידי שרפת ספרים. תפקידם של הכבאים איפוא הוא מציאת הספרים ושרפתם. פרנהייט 451 היא הטמפרטורה בה דפי ספרים נאכלים באש.
למרות מאמצי השלטון ישנן קבוצות מורדים אשר אינם נלחמים פיזית בשלטון אך בתגובה לניסיון לשרוף את כל ספרי האנושות הם משננים אותם בעל פה כך שכל אדם הופך למעשה לספר. החלק העלילתי של הסיפור עוסק בטרנספורמציה האישית אותה עובר כבאי (גאי מונטאג) אשר נחשף לתובנות ביחס לשרפת הספרים, בורח ועובר לצידם של המורדים.
רעיונות בספר

בספר מופיעים רעיונות חברתיים, מוסריים ופילוסופיים המעוררים את הקורא לחשיבה ביקורתית ביחס להתפתחויות חברתיות מבוססות טכנולוגיות חדשות. בספר העלה ברדבורי מספר רעיונות טכנולוגיים אשר התממשו והפכו לאמצעים וטכנולוגיות המוכרות לנו כיום כגון שלטי חוצות ענקיים, שימוש בקירות בתים כבמסכי ענק, אוזניות בלוטות' ועוד. ברדבורי חזה במידה רבה את התפתחותן של תוכניות ריאליטי אשר בספר מהוות את המציאות העיקרית בה מתנהלת החברה. הרעיון הפילוסופי המוסרי המרכזי העומד במרכז הספר הוא כי כלל הידע האנושי והספרות כמבטאת ידע זה, מהוות מהות השוכנת במוחותיהם של בני האדם. מהות זו אינה ניתנת למחיקה ולו גם בניסיון לשרוף את אותה ספרות (ראוי לציון ומוכרים הקישור וההשפעה של מאורעות שרפת ספרים על ידי המשטר הנאצי מספר שנים קודם לפרסומו של הספר. השפעה זו הוזכרה והוכרה גם על ידי ברדבורי עצמו). ריי ברדבורי קורא לנו שלא לזנוח לעולם את החשיבה הביקורתית והעצמאית כסוג של חומת הגנה בפני הידרדרות מוסרית וחברתית.
עיבודים

הספר עובד, בשינויים קלים, לסרט בבימויו של פרנסואה טריפו, שיצא לאקרנים בשנת 1966. בסרט שיחק אוסקר ורנר את תפקיד מונטאג.
בנוסף, עובד שוב לסרט טלוויזיה מסוגת מדע בדיוני דיסטופי בשנת 2018 בהפקת חטיבת הסרטים של רשת HBO, HBO Films. בסרט שיחק מייקל בי. ג׳ורדון את תפקיד מונטאג.
בשנת 2002 יצא הסרט "שיווי משקל" (Equilibrium), שהוא עיבוד חופשי למדי לאותה עלילה.
הספר עובד פעם נוספת לרומן גרפי בשנת 2009, ואת הציורים הנלווים צייר המאייר טים המילטון (Tim Hamilton).
תרגומים לעברית

2002 - תרגום: נועה מנהיים, הוצאת אודיסיאה.
2013 - תרגום: נועה מנהיים, הוצאת כנרת זמורה דביר.
השפעותיו של הספר

שם סרטו הדוקומנטרי של מייקל מור, "פרנהייט 9/11", המתאר את רצף הכשלים של ממשל ג'ורג' בוש בנושא פיגועי 11 בספטמבר, נגזר משם ספר זה.
אנדור פודור

| --- | --- |

 לידה:  1884 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  1968 (בגיל 84 בערך) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ציריך 
 מוסדות:  אוניברסיטת האלה-ויטנברג  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 פרסים והוקרה:  יקיר ירושלים (1968)  פרס ויצמן למחקרים במדעים מדויקים (1955) 
 
פרופ' אנדור פודור
אנדור פודור (Andor Fodor;‏ 3 במרץ 1884, תרמ"ד – 30 בדצמבר 1968, ט' בטבת תשכ"ט) היה כימאי ישראלי יליד הונגריה, ממייסדי האוניברסיטה העברית בירושלים ופרופסור לכימיה ביולוגית וקולואידית. התמקד בחקר אנזימים, חלבונים וקולואידים.
ביוגרפיה

פודור נולד ב-1884 בבודפשט שבהונגריה. למד בבית ספר תיכון בגראץ, וכשסיים פנה ללמוד כימיה במכון הטכנולוגי של ציריך, שם קיבל בשנת 1907 תואר דוקטור ותואר מהנדס. עבד בשווייץ ואחר כך בשוודיה עם חתן פרס נובל הנס פון אוילר-שלפין. בהמשך עבר לאוניברסיטת האלה שבגרמניה, ועבד כאסיסטנט ראשון של פרופ' אמיל אבדרהלדן ועסק במחקר על אנזים. בשנת 1922 התמנה בהאלה לפרופסור לביוכימיה, אולם זמן קצר אחר כך נעתר לבקשתו של חיים ויצמן להשתתף בייסוד האוניברסיטה העברית ובהקמת המכון לכימיה.
פודור, עוד בהיותו באירופה, דאג לרכישת הציוד הדרוש למכון לכימיה; ביקר בבתי חרושת וטפל בעצמו ברכישת המכשירים הדרושים לשם ציודו המתאים של המכון. הוא גם דאג להכשרת עובדים מומחים עבור המכון העתידי. במרץ 1923 הגיע פודור לירושלים והתמקם בבית האחוזה של ג'ון גריי היל בהר הצופים, שנרכש עבור האוניברסיטה, והחל להפכו למכון לכימיה. הוא גם פיקח וניהל את הקמתו של בניין מודרני נוסף במקום עבור המכון. במהלך 1924 הגיעו המכשירים והכלים הנחוצים למכון, אך מכיוון שעבודות הבנייה טרם הושלמו, הם אוכסנו בביתו. זמן קצר לאתר הפתיחה הרשמית של האוניברסיטה התחילו הלמודים במכון לכימיה, שהיה המכון הראשון באוניברסיטה העברית. בכך היה למעשה לפרופסור הראשון באוניברסיטה, עוד קודם להקמתה הרשמית. תחילה שימש ראש המחלקה למדעי הטבע ועם הקמת החוג לביוכימיה ולכימיה קולואידית בשנת 1931 היה בה לחבר הסגל הראשון. כן כיהן כדקאן הראשון של הפקולטה למדעי הטבע. בשנת 1952 פרש לגמלאות.
פודור היה נשיא גדול של לשכת הבונים החופשיים בישראל. בשנת 1955 הוענק לו פרס ויצמן ובשנת 1968 העניקה לו עיריית ירושלים את תואר יקיר העיר. בשנת 1964 הוכתר בתואר דוקטור כבוד לפילוסופיה מהאוניברסיטה העברית.
נפטר בירושלים בגיל 84.
היה נשוי למריה פוטוק ואב לבן יחיד, פרופ' פאול יוסף פודור, כימאי אף הוא.
כתביו בעברית

נפש האדם וחיי הדת: שלוש הרצאות (מועבר לעברית מכ"י בידי ד' אלנר), תל אביב: יבנה, [תש"-].
גיליון יובל לכבודו

Bulletin of the Research Council of Israel, In Honour of Prof. Andor Fodor's 70th birthday, Vol. IV, No. 1, Jerusalem, 1954.
לקריאה נוספת

'אנדור פודור', בתוך: רבקה אשבל, כי מציון תצא תורה: תולדותיהם ותרומתם של מדעני האוניברסיטה העברית בירושלים במשך ששים ושש שנה (1925–1991), כרך א: מדעי החיים, ירושלים: קסת הפקות, 1991, עמ' 24.
הערות שוליים

1 2  Frank Leimkugel, Botanischer Zionismus - Otto Warburg (1859-1938) und die Anfänge institutionalisierter Naturwissenschaften in ,Erez Israel, Botanischer Garten und Botanisches Museum Berlin-Dahlem, 2005,‏ p. 208. (בגרמנית)
1 2 3  במוסדות המרכזיים - באוניברסיטה פרופסור א. פודור בן ששים, העולם, 9 במרץ 1944
↑  האוניברסיטה העברית מצבה ותפקידיה, דבר, 30 באוקטובר 1931
↑  20 יקבלו היום מהעיריה עיטור יקירי ירושלים, הארץ, 14 בפברואר 1968
↑  אשכול הוכתר בתואר ד"ר כבוד לפילוסופיה, דבר, 18 במרץ 1964
↑  פרופ' א. פודור ־ למנוחות, על המשמר, 1 בינואר 1969
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312437805171  BnF: cb10853630w (data)  GND: 1055137947  ICCU: PUVV176842  ISNI: 0000 0000 9578 3423  LCCN: no2010142916  NTA: 133324443  VIAF: 141264084   WorldCat (עם VIAF): 141264084
ויסנטה אליכסנדרה

| --- | --- |

ויסנטה אליכסנדרה, 1977
 לידה:  26 באפריל 1898 סביליה, ספרד 
 פטירה:  13 בדצמבר 1984  (בגיל 86) מדריד, ספרד 
 שם לידה:  Vicente Pío Marcelino Cirilo Aleixandre y Merlo 
 מדינה:  ספרד 
 לאום:  ספרדי
 מקום קבורה:  בית הקברות דה לה אלמודנה 
 עיסוק:  משורר
 מקום לימודים:  Residencia de Estudiantes 
 שפות היצירה:  ספרדית 
 זרם ספרותי:  דור '27 
 נושאי כתיבה:  טבע, ידידות, אחווה
 יצירות בולטות:  צל גן העדן
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לספרות (1977)  פרס המבקרים (1969)  פרס המבקרים (1963)  הפרס הלאומי לספרות (1933)  הצלב הגדול של מסדר קרלוס השלישי (1978) 
 
ויסנטה פיו מרסלינו סיריליו אליכסנדרה (בספרדית: Vicente Pío Marcelino Cirilo Aleixandre y Merlo;‏ 26 באפריל 1898 – 13 בדצמבר 1984) היה משורר ספרדי. חתן פרס נובל לספרות לשנת 1977. נמנה בין חברי קבוצת המשוררים "דור 27 (אנ')" .
שיריו המוקדמים של אליכסנדרה נכתבו בסגנון כתיבה חופשי וסוריאליסטי והושם בהן דגש על הטבע. הוא עשה שימוש רב בסמלים לייצוג הארץ והים. שיריו באותה תקופה הם נוגים וניכרת בהם התחושה שהאנושות איבדה את תשוקתה לחופש, כפי שקיים בטבע.
בשנת 1944 פרסם אליכסנדרה את ספרו "Sombra del Paraíso" (צל גן העדן) שבו הוא החל לעסוק בערכים, כמו ידידות ואחווה.
אליכסנדרה למד לימודי משפטים באוניברסיטת מדריד.
אליכסנדרה הזדהה כביסקסואל, ומיניותו הייתה ידועה בקרב מכריו, אם כי הוא מעולם לא יצא מהארון באופן ציבורי. הוא קיים מערכת יחסים ארוכת שנים עם המשורר קרלוס בוסוניו (אנ').
נקבר בבית הקברות דה לה אלמודנה.
הערות שוליים

↑  The Nobel Prize in Literature 1977, NobelPrize.org (באנגלית אמריקאית)
↑  David Vilaseca, Hindsight and the Real: Subjectivity in Gay Hispanic Autobiography, Oxford, 2003
↑  Las cartas de amor de Vicente Aleixandre a Carlos Bousoño, LaRazonES, ‏2016-03-05 (בספרדית)
↑  Sorela, Pedro (1984-12-15). "Vicente Aleixandre será enterrado hoy en el cemneterio de la Almudena". El País (בספרדית). ISSN 1134-6582. נבדק ב-2024-12-26.
צופן היל

מכונת ההצפנה של היל מתוך רישומי הפטנט, שנת 1929
בהצפנה קלאסית, צופן היל (באנגלית: Hill Cipher) הוא צופן החלפה פוליגרפי המבוסס על אלגברה ליניארית (כפל מטריצות) שהומצא ב-1929 על ידי לסטר היל (Lester S. Hill) והיה הצופן הפוליגרפי המעשי הראשון שהצפין שלוש אותיות ומעלה בבת אחת.
תיאור הצופן

צופן היל פועל על האלפבית האנגלי המכיל 26 אותיות, כאשר כל אות מיוצגת על ידי מספר שלם מודולו 26. בדרך כלל  A=0,B=1,C=2 וכן הלאה עד  Z=25 אם כי אפשר למספר אותם בדרכים אחרות. צופן היל דומה למעשה לצופן החלפה מרובה אותיות, הוא מחליף בלוקים של אותיות בבלוקים אחרים בהתאם למפתח ההצפנה. כדי להצפין מסר, תחילה מחלקים אותו לבלוקים באורך  n אותיות. (אפשר לראות בכל בלוק כוקטור בעל  n קואורדינטות) ואז מצפינים את הבלוק על ידי הכפלה של הווקטור (עמודה) במטריצה הפיכה מסדר  n\times n (מודולו 26), לפענוח מכפילים כל בלוק במטריצה ההופכית (מודולו 26). המטריצה המשמשת להצפנה נקראת מפתח ההצפנה, ואילו המטריצה ההופכית נקראת מפתח פענוח. אפשר להרחיב את הרעיון לכל אלפבית המכיל מספר אחר של אותיות או סמלים ובלבד שכל החישובים ייעשו מודולו מספר הסמלים באלפבית. אפשר להצפין בבת אחת כל מספר של אותיות, אך ממדי מטריצת ההצפנה גדלים באופן מעריכי.
בניסוח פורמלי להצפנה מבצעים:
לפענוח מחשבים את:
כאשר  \mathbf {u}  ו- \mathbf {v}  הם וקטורים באורך  n המייצגים את הטקסט המקורי והטקסט המוצפן בהתאמה. המטריצה  A מסדר  n\times n היא מפתח ההצפנה והמטריצה ההופכית שלה  A^{-1} היא מפתח הפענוח.
דוגמה

נקח את האלפבית העברי המכיל 22 אותיות (ללא סופיות), נניח שהאותיות ממוספרות במיספור הרגיל כמתואר בטבלה הבאה וכל החישובים הם מודולו 22.
| א | ב | ג | ד | ה | ו | ז | ח | ט | י | כ | ל | מ | נ | ס | ע | פ | צ | ק | ר | ש | ת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
נניח ש- n=3 ומפתח ההצפנה הוא המחרוזת "הקוד הסודי" (תשע אותיות ללא הרווח), המפתח מתפרש משמאל לימין במטריצה הבאה:
אפשר להמיר את מחרוזת האותיות של המפתח למטריצה בכמה דרכים. נניח שהמסר להצפנה הוא האותיות "אבג", לפי המספור שנקבע מתקבל הווקטור (0,1,2) לכן ההצפנה היא הכפל הבא:
הטקסט המוצפן שהתקבל הוא "זכת".
אפשר לראות שצופן היל משיג את אפקט הפיזור (diffusion) שתואר לראשונה על ידי שאנון, אם כי ברמה של  n אותיות בלבד. כלומר הפיזור מוגבל למספר האותיות שניתן להצפין בבת אחת. אפשר לראות שבגלל הכפל במטריצה כל אות משפיעה על  n-1 האותיות האחרות, זאת בניגוד לצופן החלפה פשוט שבו כל אות מוחלפת באות אחרת ללא תלות באותיות אחרות. עובדה זו מקשה על ניסיון לשבור את הצופן באמצעות ניתוח סטטיסטי של תדירויות השפה.
דוגמה > פענוח

המטריצה המודולרית ההופכית היא:
והיא מתאימה למחרוזת "טיזהלחלזס". בגלל שאם מחשבים את  AA^{-1} מתקבל:
לכן לפענוח מחשבים את:
מתקבל הטקסט המקורי "אבג".
ביטחון

במונחים של הצפנה מודרנית צופן היל אינו בטוח לשימוש כלל. הוא נחשב לצופן חלש ופגיע במיוחד לקריפטואנליזה המנצלת את הליניאריות הגבוהה שלו. אם מתקיף הצופן משיג  n^{2} זוגות טקסטים קריאים וטקסטים מוצפנים המתאימים להם, הוא יכול לחלץ את המפתח בעזרת מערכת משוואות ליניארית שניתנת לפתרון בזמן פולינומי בטכניקות פשוטות מתחום האלגברה הליניארית.
כפל מטריצות כשלעצמו אינו מספק סודיות ראויה בימינו ואין להשתמש בו לבדו כאלגוריתם הצפנה, אך הוא יכול להיות שימושי כ"פונקציית פיזור" יעילה, ובשילוב עם פונקציה אי-ליניארית אחרת יהיה אפשר להגיע לצופן חזק יותר. למעשה צפנים מודרניים עושים שימוש רב בכפל מטריצות. שלב MixColumns שאחראי על הפיזור בצופן AES מבוצע באמצעות כפל מטריצות.
ביטחון > אורך מפתח

אם המפתח נבחר באקראי מתוך הטווח המקסימלי אומרים שאורכו האפקטיבי הוא לוגריתם בבסיס 2 של מספר המפתחות האפשריים. במקרה של אלפבית המכיל 22 אותיות ו- n=3 קיימות  22^{3^{2}}\approx 10^{8} מטריצות הצפנה אפשריות מסדר  3\times 3. בגלל שלא כל המטריצות הפיכות החסם העליון על אורך המפתח הוא  \log _{2}(a^{n^{2}}) במקרה של  a=22 בערך  4.459n^{2}\approx 40 סיביות. מטריצה תהיה הפיכה מודולו  a רק אם היא הפיכה מודולו הגורמים הראשוניים שלו וקל לחשב את מספר המטריצות ההפיכות מודולו הגורמים הראשוניים. מספר המטריצות ההפיכות מודולו 2 שווה לסדר של החבורה הליניארית הכללית  GL(n,\mathbb {Z} _{2}). לכן אפשר לחשב את מספר המטריצות ההפיכות הכולל על ידי משפט השאריות הסיני. בנוסף בשל העובדה שאפסים רבים במטריצת ההצפנה פוגעים ברמת הפיזור של הצופן, יש צורך להימנע באופן כללי ממטריצות המכילות הרבה אפסים, מה שמצמצם את טווח המפתח עוד יותר.
אם  n=2 כלומר אם מצפינים רק זוגות של אותיות או "דיגרפים" בזה אחר זה. צופן היל יהיה חלש אפילו מצופן פלייפייר או כל צופן פולי-אלפביתי שמצפין דיגרפים (זוגות). מצד שני ככל ש- n גדול יותר ההצפנה הופכת לטורח רציני אם היא מבוצעת בעט ונייר. עבור  n גדול מאוד מתקבל צופן חזק יותר מפלייפייר אך אינו פרקטי כי מאוד קשה ליישמו ידנית, לכן חוזקו בא לידי ביטוי בצורה מכנית. היל יישם את הצופן שלו עם  n=6 במכונת הצפנה מסובכת שהכילה גלגלי שיניים ושרשראות (כמתואר בתרשים) ואף רשם עליה פטנט בארצות הברית ב-1929 אך לא הצליח למצוא לה ולו קונה אחד. נדמה שהיל עצמו היה מודע לפרדיגמה המודרנית של פיתוח צופן בטוח כפי שניסח זאת קלוד שאנון: "ערבוב ופיזור" (confusion/diffusion) וכן היה ער לעובדה שאפשר לפצח את הצופן עם "איזון זמן/זיכרון" ביעילות רבה יותר מכוח גס ולכן ניסה לשלב במכונה שלב אי-ליניארי. היות שתצורת הגלילים קבועה עבור כל מכונה, היה צורך לבצע מספר שכבות, שכבת ערבוב אי-לנארית התלויה במפתח ושכבת פיזור ליניארית ללא מפתח ולאחריה שוב, שכבת ערבוב אי-ליניארית. רעיונות אילו היוו בין היתר מקור השראה לצפנים מודרניים יותר שבאו אחריו.
ב-1966 כאשר צוות הפיתוח של IBM בראשות דון קופרשמידט החלו בפיתוח רעיונות למערכת הצפנה מודרנית משולבת מחשב שתתאים לשימוש בקנה מידה גדול, מה שנקרא מאוחר יותר תקן ההצפנה DES, נשקל בין היתר לעשות שימוש בגרסה משופרת של צופן היל. בסופו של דבר ההצעה נפסלה כי הצופן לא הציג חוזק מינימלי ולא היה ראוי להיות מועמד לתקן הצפנה בקנה מידה גדול.
ראו גם

צופן החלפה
צופן פלייפייר
הערות שוליים

↑  Lester S. Hill, Cryptography in an Algebraic Alphabet, The American Mathematical Monthly Vol.36, June–July 1929, pp. 306–312
↑  Lester S. Hill, Concerning Certain Linear Transformation Apparatus of Cryptography, The American Mathematical Monthly Vol.38, 1931, pp. 135–154
↑  Jeffrey Overbey, William Traves, and Jerzy Wojdylo, On the Keyspace of the Hill Cipher, Cryptologia, Vol.29, No.1, January 2005, pp59–72
↑  Konheim, Alan G. (2007), Computer Security and Cryptography, John Wiley & Sons, p. 283, ISBN 9780470083970.
קובי נסים (מדען מחשב)

| --- | --- |

 לידה:  1965 (בן 60 בערך) רמת גן ישראל ישראל
 שם לידה:  יעקב
 ענף מדעי:  מדעי המחשב
 מקום מגורים:  מרילנד, ארצות הברית ארצות הברית
 עיסוק:  פרופסור מן המניין באוניברסיטת ג'ורג'טאון, שם הוא יו"ר הקתדרה על שם מקדוויט למדעי המחשב ופרופסור נלווה באותה אוניברסיטה במחלקה למשפטים.
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  מכון ויצמן למדע
 מנחה לדוקטורט:  פרופסור מוני נאור
 מוסדות:  אוניברסיטת ג'ורג'טאון (1 בספטמבר 2016)  אוניברסיטת הרווארד (2012)  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (2004–2019) 
 תלמידי דוקטורט:  דר׳ אורי שטמר. חבר סגל המחלקה למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב
 פרסים והוקרה:  פרס ע״ש פריס קנלקיס לתאוריה ופרקטיקה 2021.  פרס ע״ש קספר בודן למחקר מצטיין בטכנולוגיות מקדמות פרטיות, 2019.  פרס test-of-time של כנס TCC, 2018  פרס גדל, 2017  פרס test-of-time של כנס TCC, 2016  פרס test-of-time ע״ש אלברטו מנדלסון של כנס PODS, 2013
 בת זוג:  רווית
 מספר צאצאים:  2
 georgetown.edu/~kobbi 
 תרומות עיקריות
 הגדרת הפרטיות הדיפרנציאלית Differential privacy
 
קובי נסים (באנגלית: Kobbi Nissim) הוא מדען מחשב ישראלי, נכון ל-2023 הוא פרופסור מן המניין באוניברסיטת ג'ורג'טאון, שם הוא יו"ר קתדרה על שם מקדוויט למדעי המחשב ופרופסור נלווה באותה אוניברסיטה במחלקה למשפטים. תחומי המחקר שלו כוללים קריפטוגרפיה, פרטיות המידע והנתונים כולל היבטים משפטיים. ב-2006 הוא הציג את הגדרת הפרטיות הדיפרנציאלית (אנ') עם מדעני מחשב נוספים. נסים השלים את הדוקטורט שלו, במכון ויצמן בהנחיית פרופסור מוני נאור. בשנת 2017 קובי נסים בזכה פרס גֶדֶל וב-2021 בפרס קנלקיס. החל מ-2024 הוא עמית של האגודה הבינלאומית למחקר קריפטולוגי (IACR).
לימודים וקריירה

בין השנים 1979–1983 קובי למד בבית הספר להנדסאים, שליד אוניברסיטת ת"א. בין 1983–1987, קובי נסים למד במחלקה להנדסת חשמל באוניברסיטת תל אביב והשלים תואר בוגר בהנדסת חשמל. בשנים 1995–1997 הוא השלים תואר מוסמך במדעי המחשב במכון ויצמן, כולל תזה בתחום "עיצוב ושימוש בהוכחות אינטראקטיביות יעילות", בהנחיית פרופסור אוריאל פייגה. בשנים 1997–2001 הוא השלים את הדרישות לתואר דוקטור במדעי המחשב במכון ויצמן בהנחיית פרופסור מוני נאור כולל עבודת גמר בשם "בניית פרוטוקולים קריפטוגרפיים יעילים" משנת 2009 עד 2017 ברציפות קובי נסים היה מרצה, מרצה בכיר, פרופסור חבר במחלקה למדעי המחשב באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. בין 2009 ל-2011, הוא היה גם חוקר בכיר ב-Microsoft Audience Intelligence, ישראל (בזמן חופשה מהאוניברסיטה). מ-2012 עד 2017, הוא היה חבר במרכז למחקר אודות מחשוב וחברה (CRCS) באוניברסיטת הרווארד. ב-2016 הוא מונה לפרופסור מן המנין באוניברסיטת ג'ורג'טאון, ראש הקתדרה על שם מקדוויט למדעי המחשב ופרופסור נלווה באותה אוניברסיטה במחלקה למשפטים.
לימודים וקריירה > פעילות אקדמאית

קובי נסים פועל לביסוס פרקטיקות מוכחות לשימור פרטיות של נתונים אישיים במערכות ממוחשבות: זיהוי, מידול מתמטי ומחקר תאורטי של בעיות הנובעות מאיסוף, שיתוף ועיבוד של מידע ופיתוח פתרונות טכנולוגיים מוכחים. הוא מתעניין במיוחד בנקודות המגע בין קריפטוגרפיה ופרטיות ובשילוב פרדיגמות שפותחו בדיסציפלינות שונות במדעי המחשב ומחוצה להם: קריפטוגרפיה, למידת מכונה, תורת המשחקים, סיבוכיות, אלגוריתמים, סטטיסטיקה, מסדי נתונים, חוק ומדיניות.
פרסומים > מאמרים שזכו בפרסים והוקרה

Bridging the gap between computer science and legal approaches to privacy. Kobbi Nissim, Aaron Bembenek, Alexandra Wood, Mark Bun, Marco Gaboardi, Urs Gasser, David R O’Brien, Thomas Steinke, Salil Vadhan. Harvard Journal of Law & Technology, vol. 31, no. 2, pp. 687-780, 2018.
Calibrating noise to sensitivity in private data analysis. Cynthia Dwork, Frank McSherry, Kobbi Nissim, Adam Smith. Theory of Cryptography Conference (TCC), pp. 265-284, 2006.
Evaluating 2-DNF Formulas on Ciphertexts. Dan Boneh, Eu-Jin Goh, Kobbi Nissim. Theory of Cryptography Conference (TCC), pp. 325-241, 2005.
Revealing information while preserving privacy. Irit Dinur, Kobbi Nissim. ACM SIGMOD-SIGACT-SIGART symposium on Principles of database systems (PODS), pp. 202-210, 20013.
פרסומים > מאמרים נוספים

רשימה חלקית.
M. Naor, K. Nissim: Certificate revocation and certificate update, IEEE Journal on selected areas in communications, Band 18, 2000, S. 561–570
Y. Ishai, J. Kilian, K. Nissim, E. Petrank: Extending oblivious transfers efficiently, Annual International Cryptology Conference, 2003, S. 145–161
M. J. Freedman, K.Nissim, B. Pinkas: Efficient private matching and set intersection, in: International conference on the theory and applications of cryptographic techniques, Springer 2004
Avrim Blum, Cynthia Dwork, Frank McSherry, Kobbi Nissim: Practical privacy: the SuLQ framework, Proc. 24th ACM SIGMOD-SIGACT-SIGART Symposium on Principles of Database Systems, 2005, S. 128–138
K. Nissim, S. Raskhodnikova, A. Smith: Smooth sensitivity and sampling in private data analysis, Proc. 39th annual ACM Symp. on Theory of Computing, 2007
S.P. Kasiviswanathan, H.K. Lee, K. Nissim, S. Raskhodnikova, A. Smith: What can we learn privately ?, 49th Annual IEEE Conf. Foundations of Computer Science, 2008
פרסים והוקרה

עמית של האגודה הבינלאומית למחקר קריפטולוגי (IACR) 2024.
פרס ע״ש פריס קנלקיס לתאוריה ופרקטיקה 2021.
פרס ע״ש קספר בודן למחקר מצטיין בטכנולוגיות מקדמות פרטיות, 2019.
פרס test-of-time של כנס TCC, 2018 (עם דן בונה)
פרס גדל, 2017
פרס test-of-time של כנס TCC, 2016
פרס test-of-time ע״ש אלברטו מנדלסון של כנס PODS, 2013 (עם אירית דינור)
משפחה ותחביבים

קובי נסים נולד בשנת 1965 ברמת גן. הוא בנם של שרה ויצחק ולו אחות אחת.
הוא נשוי לרווית ולזוג שתי בנות. הם מתגוררים במרילנד, ארצות הברית.
משפחה ותחביבים > תחביבים

נגינה בפסנתר, קדרות וציור.
ראו גם

הזכות לפרטיות
פרטיות בעידן המידע
הערות שוליים

↑  "Georgetown University Computer Science Faculty". נבדק ב-17 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Chita, Efi. "2017 Gödel Prize". Eatcs.org. נבדק ב-10 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ACM Paris Kanellakis Theory and Practice Award recipients, awards.acm.org (באנגלית)
↑  גנאלוגיה מתמטית של Kobbi Nissim, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה.
1 2  Georgetown University Faculty Directory, gufaculty360.georgetown.edu
↑  Kobbi Nissim, crcs.seas.harvard.edu (באנגלית)
↑  TCC Test of Time Award to Cynthia Dwork, Frank McSherry, Kobbi Nissim, and Adam Smith 2006 Paper, Harvard University Privacy Tools Project, 30. September 2015
↑  ACM PODS Alberto O. Mendelzon Test-of-Time Award – SIGMOD Website (באנגלית אמריקאית)
↑  ACM Paris Kanellakis Theory and Practice Award 2021, נבדק ב-2023-08-15
↑  ACM Paris Kanellakis Theory and Practice Award recipients, awards.acm.org (באנגלית)
↑  Kobbi Nissim, awards.acm.org (באנגלית)
1 2  "TCC Awards". נבדק ב-15 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Chita, Efi. "2017 Gödel Prize". Eatcs.org. נבדק ב-10 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "ACM PODS Alberto O. Mendelzon Test-of-Time Award". נבדק ב-15 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007370972405171  dblp: 65/801  MGP: 127892  ORCID: 0000-0002-6632-8645  VIAF: 217902459   WorldCat (עם VIAF): 217902459