רות
הערות שוליים

↑  אמנם בפשיטתא צורת השם היא "רעות" והיו שנטו לקבלה כמקורית והניחו כי הע' נבלעה (לאחר הר' השואית), אך לעומת זאת חוקר המקרא יאיר זקוביץ סבור שמדובר בפירוש שאינו הולם את כוונת המחבר המקורי ושגזרון השם המקורי אבד. זקוביץ מנמק את עמדתו בכך ששמות סמליים במגילה נועדו רק לדמויות השוליות הנעלמות עם הופעתן. לדידו, השם "רעות" היא ככל הנראה תוספת של המתרגם לסורית שנתן בשם את האות ע' כדי לעשותו לנושא משמעות. יאיר זקוביץ "מקרא לישראל פירוש מדעי למקרא רות" הוצאת ספרים עם עובד בע"מ, ת"א וכן הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, האוניברסיטה העברית, ירושלים, 1990 בעמ'49.
↑  המדרש דורש את שמותיהן של הכלות: ערפה שהפכה עורף לחמותה, ורות שראתה בדברי חמותה. (רות רבה פרשה ב' פסקה ט'). במגילה מסופר כי מחלון נישא לרות, ואילו כליון לערפה. רבי יוחנן דורש אפוא את שמם: "מחלון" - מלשון מחילה, שנישא לרות שהייתה מרתתת מן העבירות. (ילק"ש רות פרק א' רמ"ז ת"ר)
↑  בניגוד למדרש חז"ל, בחקר המקרא רווחת הסברה שמדרש השם אינו מתכתב עם כוונתו המקורית של מחבר הסיפור, אשר ביקש לראות בערפה כדמות חיובית דווקא. מגמת הסופר בהקשר זה היא להציג את רות כדמות "מושלמת", אשר זוהרה ניכר אף לצידה של דמות חיובית כערפה. כך למשל, חוקר המקרא יאיר זקוביץ מסביר כי דומה שהמדרש לא כיוון לדעת הסופר, וזאת מכמה טעמים: בניגוד למחלון וכליון אשר ראוי לסכם מהותם בשמם משום שאין אנו רואים אותם בפעולה, הרי שערפה דמות הפועלת בסיפור. בנוסף, הביטוי "פנ"ה עורף" עניינו נסיגה מפני אויב או בריחה, וכמוהו "הפ"ך עורף" או "נת"ן עורף", אך מעשה זה אינו תואם למעשה ערפה בפסוק יד. זקוביץ אף מסביר שיחס הכתוב חיובי כלפי ערפה, ואינו מתיישב עם הפירוש. לדידו, אחת הסברות האפשריות היא שהמספר בחר בשם מואבי (שמשמעו לא נשתמר), בדומה לשם שבחר לרות. וראו גם יאיר זקוביץ "מקרא לישראל פירוש מדעי למקרא רות" הוצאת ספרים עם עובד בע"מ, ת"א וכן הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, האוניברסיטה העברית, ירושלים, 1990 בעמ'49
↑  בתלמוד בבלי, מסכת הוריות, דף י', עמוד ב' נאמר: "אמר רבי יוסי ברבי חנינא: רות בת בנו של עגלון, בן בנו של בלק מלך מואב". לעומת זאת, בתלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ק"ה, עמוד ב' הגרסה: "אמר רבי יוסי בר הונא: רות בתו של עגלון בן בנו של בלק מלך מואב הייתה". בעלי התוספות מסיקים, על פי פער השנים בין הדמויות, שככל הנראה אין הכוונה לבת או נכדה של ממש אלא לצאצאית רחוקה יותר. (תוספות, מסכת יבמות, דף מ"ח, עמוד ב', ד"ה אשר)
↑  רות רבה ב' כ"ב.
↑  http://bagrutolim.cet.ac.il/Activities/mikra/Unit7/Chapter2/page4.aspx בגרות עולים - מאמר הכנה לבגרות בתנ"ך
↑  וכדברי רבי יוסף קרא: "מוטב ללון עמך כאורח נטה ללון ולא להשקע במקומי בפלטים [=פלטין] חשובים".
1 2  יאיר זקוביץ "מקרא לישראל פירוש מדעי למקרא רות" הוצאת עם עובד והוצאת מאגנס 1990, בעמ' 61
↑  יאיר זקוביץ "מקרא לישראל פירוש מדעי למקרא רות" הוצאת עם עובד והוצאת מאגנס 1990, בעמ' 113-114.
| תקופת השופטים |
| --- | --- | --- |
| שופטי ישראל | עתניאל בן קנז • אהוד בן גרא • שמגר בן ענת • דבורה הנביאה • גדעון בן יואש •  תולע בן פואה • יאיר הגלעדי • יפתח הגלעדי • אבצן מבית לחם • אילון הזבולוני • עבדון בן הלל • שמשון  • עלי הכהן • שמואל הנביא • יואל ואביה בני שמואל |  |
| דמויות בולטות נוספות | בני קיני • ברק בן אבינעם • יעל אשת חבר הקיני • אבימלך בן גדעון • יותם בן גדעון • פינחס בן אלעזר הכהן • אלקנה • חנה • פנינה • חפני ופינחס • אשת פינחס • מנוח • אשת מנוח • בת יפתח • משפחת אביעזר • יהונתן בן גרשום |  |
| דמויות במגילת רות | אלימלך • בעז • נעמי • רות • ערפה • מחלון וכליון |  |
| דמויות נוכריות בולטות | עגלון מלך מואב • יבין מלך חצור • סיסרא • דלילה • אם סיסרא • כושן רשעתים • זבח וצלמונע |  |
| אירועים | מלחמת סיסרא • שירת דבורה • פסל מיכה • פילגש בגבעה • מגילת רות |  |
| מקומות | גלגל • משכן שילה • נחלות שבטי ישראל • המצפה • מעברות הירדן • חרושת הגויים •  קריית יערים • אלון מעוננים • אלון מוצב • תומר דבורה • בית אל • מרוז |  |
| עמים | שבעת העממים • כנען • פריזי • יבוסי • אמורי • חיווים • חתים • גרגשי • ארמים • מואב • עמון • עמלק • פלשתים • מדין • בני קדם • הקיני |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313816205171  PLWABN: 9810578003505606  GND: 118791680  LCCN: n84094450  NKC: jx20131213001  SELIBR: 256080  VIAF: 43239705   WorldCat (עם VIAF): 43239705 
רות ובועז, ציור מעשה ידי לואי ארסאן משנת 1819
שלט רחוב על שם רות המקראית בירושלים