stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תמחיר תקן
שימושים וניתוח סטיות

כאשר משתמשים בתמחיר תקן, כל קבלה למלאי, ניפוק מהמלאי, העברה בין מחסנים, בין מפעלים או בין חברות-בנות נעשה תוך כדי שימוש בתמחיר התקן. תמחיר התקן מעודכן על בסיס תקופתי (פעם בחצי שנה או בשנה) לפי תחזיות הייצור ולפי אומדן העבודה – הישירה והעקיפה.
כל סטייה מהתקן נקלטת כהוצאה/זיכוי בדוח הרווח והפסד באותה תקופה כך שאותן סטיות צפות מיד ומאפשרות תמונת מצב עדכנית ביותר על פעילות החומר של החברה.
מחיר יחידת חומר הוא 10 שקלים וההעמסה עליו היא 2 שקלים. תמחיר התקן הוא: 12 שקלים.

הזמנת החומר מספק המשנה תיעשה על סכום 10 שקלים.

קליטת החומר במחסן תיעשה לפי 12 שקלים – ערך המלאי = 12 שקלים.

אך כאשר ישנה הנחת כמות ומחיר ליחידה נרשם בהזמנה כ-10 שקלים ליחידה אך בפועל היה 9 שקלים,

הקליטה במחסן תיעשה עדיין ב-12 שקלים אך סטייה (variance) בדוח הרווח והפסד תירשם כזיכוי של 1 שקל.
תמחיר התקן בדוגמה למעלה הוא לפי "תמחיר תקן בספיגה מלאה". תמחיר תקן וניתוח הסטיות ממנו הם כלים ניהוליים אשר עוזרים להנהלה להבין בזמן אמת את סטיות המחירים מהמחירים המתוכננים ומעלויות הייצור הישירות והעקיפות.
ניהול נכון, בזמן אמת של סטיות אלה עוזר גם לנהל נכון את שרשרת ההספקה, תכנון המלאים ולהטמעת מנגנון של הורדת עלויות.
סוגי סטיות

PPV – purchase price variance - סטייה ממחיר הקנייה
IPV – invoice price variance - סטייה ממחיר החשבונית
תאוריית הקשר על המרקסיזם התרבותי

תאוריית הקשר על המרקסיזם התרבותי היא תאוריית קשר ימנית-קיצונית ואנטישמית, לפיה קיימת קנוניה של אקדמאים ואינטלקטואליים יהודים מרקסיסטים שמטרתה היא חיסול תרבות המערב. חסידי התאוריה טוענים כי קיימת אליטה של אינטלקטואלים מרקסיסטים הדוגלים באסכולת פרנקפורט והם חותרים תחת ערכי החברה המערבית ומקדמים מלחמת תרבות שמטרתה ערעור הערכים הנוצריים של שמרנות ומסורתיות וקידום ערכי ליברליזם תרבותי, בהם אנטי-ממסדיות, רב-תרבותיות, פרוגרסיביזם ותקינות פוליטית, המוצגים כפוליטיקה של זהויות שנוצרה על ידי תאוריה ביקורתית.
תאוריית הקשר נוצרה בארצות הברית בשנות התשעים ולא זכתה לתפוצה רחבה עד שנת 2010, אך מאז היא נפוצה ברשתות החברתיות. תאוריית הקשר על המרקסיזם התרבותי מוזכרת לעיתים קרובות בשיח של פוליטיקאים ופרשנים פוליטיים ימניים, מנהיגים דתיים פונדמנטליסטים בארצות הברית וארגוני טרור של עליונות לבנה. חוקרים שבדקו את הטענות הנוגעות ל"מרקסיזם תרבותי" הגיעו למסקנה שאין לה שום בסיס, ושלא קיימת תנועה אינטלקטואלית בשם זה.
התפתחות תאוריית הקשר

הביטוי "מרקסיזם תרבותי" נטבע לראשונה כנראה במאמר משנת 1992 בשם "עידן האופל החדש: אסכולת פרנקפורט ו'תקינות פוליטית'", מאת מייקל מיניסינו, שפורסם בביטאון ימני קיצוני בארצות הברית. במאמר נטען כי "אינטלקטואלים יהודים מאסכולת פרנקפורט" מקדמים את האמנות המודרנית מתוך מטרה לגרום למהפכה אנטי-ממסדית שתחריב את האמנות הקלאסית.
ויליאם ס. לינד, אחד ההוגים הבולטים בזרם הפלאו-שמרנות, התייחס בשנת 2000 לקשר בין תקינות פוליטית למרקסיזם תרבותי: "תקינות פוליטית היא מרקסיזם תרבותי. זהו מרקסיזם המתורגם ממונחים כלכליים למונחים תרבותיים. זהו מאמץ שהחל כבר בתנועות פציפיסטיות שהתנגדו למלחמת העולם הראשונה, הרבה לפני תרבות ילדי הפרחים ותנועות השלום של שנות השישים." לינד טען שמרקסיסטים שולטים בחלק ניכר מתקשורת ההמונים, וכן טען כי ניתן לייחס את מושג התקינות הפוליטית ישירות לקרל מארקס.
במאמר משנת 2008 נאמר כי תנועת אסכולת פרנקפורט היא "עבודת השטן" ומפורטות בו מטרותיה לכאורה של התנועה, בהן:
לגרום לשינויים חברתיים תמידיים על מנת לעורר בלבול
ללמד ילדים על מין והומוסקסואליות
להחליש את סמכותם של בתי ספר ומורים
לעודד הגירה המונית שמטרתה הרס הזהות הלאומית
לקדם אלכוהוליזם
לשלוט בכלי התקשורת
לגרום להתמוטטות מוסד המשפחה
משנת 2010 החל ג'ורדן פיטרסון להשתמש בביטוי "מרקסיזם תרבותי" (ולחלופין "פוסטמודרניזם") לתיאור קנוניה שחבריה מתעקשים להשתמש בכינויים מגדריים נייטרליים, מעשה השקול בעיניו לאיום על חופש הביטוי. באותה תקופה הביטוי "מרקסיזם תרבותי" הפך לנפוץ בכתבי עת ואתרי אינטרנט של הימין הרדיקלי בארצות הברית, שתקפו את התקינות הפוליטית כתפיסה "שנלקחה ישירות מהאידאולוגיה הנאצית". טענות אלו זכו בין היתר לביקורת מצד הפילוסוף סלבוי ז'ז'יק, ובכך נולד "הדיבייט בין פיטרסון לז'יז'ק".
הטרוריסט הימני-קיצוני הנורווגי אנדרס בריוויק השתמש בביטוי מספר פעמים במנשר אותו הפיץ לפני מתקפת הטרור בנורווגיה (2011). במנשר נאמר, בין השאר, כי "על פי המרקסיזם התרבותי, מוסלמים, נשים פמיניסטיות, הומוסקסואלים ובני מיעוטים הם טובים, ואילו גברים אירופאים נוצרים הם רשעים", וכן טען כי בית הדין האירופי לזכויות אדם בשטרסבורג נמצא בשליטת המרקסיזם התרבותי.
מאמרים אודות תאוריית הקשר נפוצים בעיקר בקרב ארגוני ימין רדיקלי והימין האלטרנטיבי בארצות הברית. בין השאר היא מוזכרת לעיתים קרובות על ידי ריצ'רד ספנסר, פעיל אמריקאי מהימין הרדיקלי, ובאתר הדיילי סטורמר. בין התומכים והמפיצים של תאוריית הקשר נמנים אנדרו ברייטברט, מייסד האתר "חדשות ברייטברט", שפרסם באתר מאמר לפיו תיאודור אדורנו ניסה לקדם הרמוניה אטונאלית במטרה לגרום לנקרופיליה המונית, ופט ביוקנן שטען שמטרתו של המרקסיזם התרבותי היא ביטול "אופייה הנוצרי של ארצות הברית". כמו כן נתמכת התאוריה על ידי אנשי ימין קיצוני באוסטרליה, ברזיל והממלכה המאוחדת.
תאוריית הקשר על המרקסיזם התרבותי היא אחד המניעים לפיגועי טרור של אנשי ימין קיצוני, בנוסף לאנדרס בריוויק. ג'ק רנשו, פעיל ימין רדיקלי בריטי שהואשם בתכנון פיגועי טרור, שוחח בהרחבה אודות תאוריית הקשר בסרטון של המפלגה הלאומית הבריטית. ג'ון ארנסט, שביצע את פיגוע הירי בבית הכנסת בפאוויי בשנת 2019, כתב במנשר שפורסם ברשתות החברתיות כי הוא מאמין ש"כל יהודי אחראי לרצח העם המתוכנן בקפידה של הגזע האירופי" באמצעות קידום "מרקסיזם תרבותי וקומוניזם".
השוואה בין תאוריית הקשר על המרקסיזם התרבותי לאנטישמיות

במאמר "פשיזם ותרבות", משנת 2003, מצא פרופסור מתיו פלדמן כי המונח "מרקסיזם תרבותי" נגזר מהמונח האנטישמי "בולשביזם תרבותי", מונח שהיה בשימוש נרחב בגרמניה הנאצית ונועד להוקיע את התנועות המודרניסטיות והפרוגרסיביות בתרבות. גבלס נהג להשתמש בביטוי זה לעיתים קרובות, בטענה שהאמנות המודרנית נועדה להחליש מוסרית את החברה הגרמנית.
על פי הפילוסוף סלבוי ז'יז'ק, המונח "מרקסיזם תרבותי" ממלא תפקיד דומה לתפקידם של היהודים בתאוריות קשר אנטישמיות: הוא מאפשר להאשים גורם חיצוני בבעיות החברתיות. לדבריו, תופעות שנראות בעיניי אנשי הימין השמרני כהתפוררות מוסרית של החברה, כמו פמיניזם, תקינות פוליטית או אנטי-ממסדיות - לא נובעות, לשיטתם, מהמתח השורר בין קבוצות שונות בתוך החברה, אלא חייבת להיות להן סיבה חיצונית.
ניתוח מדעי

מספר מאמרים מדעיים ניסו לנתח את המושג "מרקסיזם תרבותי", ובאחד מהם נכתב: "לא קיים דבר כזה 'מרקסיזם תרבותי'. יתרה מזו, לא רק שאין כלל בסיס לתאוריית הקשר על המרקסיזם התרבותי, אלא שגם לא קיימת תנועה אינטלקטואלית בשם זה." על פי מאמרים אלו, חוקרים מאסכולת פרנקפורט אינם חלק מתנועת המרקסיזם אלא חלק מהגישה הקרויה תאוריה ביקורתית. כמו כן, אקדמאים פוסטמודרניסטים או פמיניסטים אינם קשורים בדרך כלל למרקסיזם או לאסכולת פרנקפורט.
בנוסף לכך, בתאוריית הקשר על המרקסיזם התרבותי נכרכים ביחד מושג הפוסטמודרניזם ואסכולת פרנקפורט, אך בפועל מדובר בשתי גישות אקדמאיות שונות שלעיתים קרובות מנוגדות זו לזו.
ראו גם

QAnon
יודאו-קומוניזם
תאוריית הקשר על הבונים החופשיים והיהודים
בולשיביזם תרבותי
הדיבייט בין פיטרסון לז'יז'ק
הערות שוליים

↑  Matthew Sharpe, Is 'cultural Marxism' really taking over universities? I crunched some numbers to find out, The Conversation, ‏2020-09-07 (באנגלית)
↑  Tanner Mirrlees, The Alt-right's Discourse on "Cultural Marxism": A Political Instrument of Intersectional Hate, Atlantis: Critical Studies in Gender, Culture & Social Justice 39, 2018-08-03, עמ' 49–69
↑  Why do people find Jordan Peterson so convincing? Because the left doesn't have its own house in order, The Independent, ‏2018-02-14 (באנגלית)
↑   סטיבן מארש (הגרדיאן), "הדיבייט של המאה": מה קרה כשג'ורדן פיטרסון וסלבוי ז'יז'ק נפגשו, באתר הארץ, 22 באפריל 2019
שפטיה בן אמיתי

עץ המשפחה של שפטיה בן אמיתי וצאצאיו
רב שפטיה בן אמיתי (או רבנא שפטיה בן אמיתי) היה מחכמי היהודים בקהילת אוריה (באיטלקית: Oria, בספרות הרבנית: אוֹיְרִי), במחוז פוליה שבדרום איטליה. חי ופעל במאה התשיעית ונפטר בתשרי שנת ד'תרמ"ז - ספטמבר 886. רב שפטיה פעל כפייטן וכרופא. מסופר עליו כי ריפא את בתו של בסיליוס הראשון (קיסר האימפריה הביזנטית), ובכך הצליח לבטל גזירתו על קהילות יהודיות שונות בתפוצות. בנו היה הפייטן הגדול רבי אמיתי בן שפטיה.
ידוע לנו על פיוט אחד שכתב, הסליחה "ישראל נושע בה' תשועת עולמים", הנאמרת בקרב האשכנזים במספר מועדים.
משפחתו

רבי שפטיה הוא חלק ממשפחת אחימעץ האיטלקית, שקורותיה מסופרים במגילת אחימעץ. על פי המגילה, אחיו היו ר' חננאל בן אמיתי וכן אלעזר בן אמיתי. בנו של רבי שפטיה הוא הפייטן האיטלקי אמיתי, מגדולי פייטני איטליה. בנוסף, הייתה לו בת בשם כסיאה שנישאה לחסדיה בן אחיו חננאל.
רפואת בתו של בסיליוס הראשון

במגילת אחימעץ מסופר כי המלך שלח לו איגרת שיבוא אל קונסטנטינופול לרפא את בתו החולה, וכן עשה. תמורת עבודתו ביקש מהקיסר לבטל גזירתו מעל יהודי איטליה, ועל כל פנים מאזור מגוריו אוריה שבדרום איטליה, הקיסר נענה לבקשתו, והגזרות בוטלו בחמש ערים במחוז אפוליה.
פטירתו

לפי מגילת אחימעץ, רב שפטיה נפטר אחרי תקיעת שופר, זמן קצר אחרי בסיליוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית, בשנת ד'תרמ"ז במניין השנים בלוח העברי.
לקריאה נוספת

אוצר הגדולים, ערך תשעד "רבנא שפטיה בן רבנא אמיתי"
צ'זרה קולפמינה, Una poesia liturgica di Shefatiah ben Amittai da Oria, ב-Annali dell'Università di Lecce" 8-10", שנת 1977–1980
תקן ביקורת 250

תקן ביקורת 250 – התייחסות להוראות חוק ורגולציה במסגרת ביקורת של דוחות כספיים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בנושא של הוראות חוק ורגולציה בעת עריכת הדוחות הכספיים של גוף מבוקר.
בהתאם לכך, התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר לבחון ולבדוק את קיומם של חוקים ורגולציות העלולים להשפיע על הדוחות הכספיים של החברה המבוקרת, ומכאן לבדוק את טיב והיקף ההשפעה.
התקן מתייחס לכך שהאחראי העיקרי לציות לחוקים ותקנות היא החברה עצמה ומוסדותיה (ביניהם הדירקטוריון וההנהלה הבכירה), אך על רואה החשבון לבחון את מערכת הציות של החברה ולנסות לזהות חולשות ואפשרויות לאי הצגה מהותית בדוחות הכספיים. התקן כמו כן מציין שעל רואה החשבון להתייעץ עם מומחים בתחום (כגון עורכי דין) ולתעד את עבודתו בצורה מסודרת.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס על תקן ביקורת 123 (שפורסם בשנת 2017). כמו כן, תקן זה מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 250 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 250, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 123, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 250 באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 300

תקן ביקורת 300 – תכנון הביקורת הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בנושא תכנון עבודת הביקורת על דוחות כספיים של גוף מבוקר.
בהתאם לכך, התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר לתכנן מבעוד מועד את תוכניות הביקורת על הדוחות הכספיים של המבוקר, תוך התייחסות להכרת הפעילות של הגוף המבוקר, הבנת המערכת החשבונאית והבקרה הפנימית של המבוקר, נוהלי הביקורת שייושמו, פיקוח וניהול הביקורת ועוד. כמו כן, על רואה החשבון לתעד את תוכנית הביקורת ולציין מתי היה צורך בהגדלת היקף הביקורת לאחר התחלתה. התקן גם מציין שככל שהביקורת נערכת לראשונה, ייתכן והביקורת תהיה רחבה יותר והדבר צריך לבוא לידי ביטוי בתכנון הביקורת.
התקן פורסם בשנת 2001 כתקן ביקורת 74 ומספורו שונה בשנת 2018 כחלק מהליך הקודיפיקציה של תקני הביקורת של לשכת רואי החשבון. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 300 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 300, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 300 באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 260

תקן ביקורת 260 – תקשורת בנושאי ביקורת עם גורמים המופקדים על בקרת העל בגוף המבוקר הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בקשר בין רואה החשבון המבקר לבין גורמי מפתח חשובים לביקורת בגוף המבוקר.
התקן דורש כי רואה החשבון המבקר יזהה את הגורמים המחזיקים בתפקידי מפתח והאחראיים על בקרת העל בגוף המבוקר ויצור עמם קשר בכדי לתכנן ולבצע את ביקורתו על הדוחות הכספיים בצורה הטובה ביותר שניתן. כחלק מכך, עליו לבחון את מערך הבקרה בגוף המבוקר, לזהות את בעלי התפקיד במערך זה ולבחון כיצד עליו ליצור עמם קשר ובאיזה עיתוי (בכתב או בעל פה, לפני תחילת עבודת הביקורת או במהלכה, לדוגמה). ככל שמערך הביקורת בגוף המבוקר רחב ויעיל, רואה החשבון יכול וצריך להתבסס בעבודתו על מערך זה ולהיות בקשר שוטף עם הגורמים הרלוונטיים. בנוסף, על רואה החשבון להתייחס לחוק ולרגולציה בתחום- לעיתים ישנה חובה רגולטורית למערך בקרה פנימי בגופים מסוימים (לדוגמה, מינוי מבקר פנים או דירקטורים חיצוניים).
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס ברובו על תקן ביקורת 76 (שפורסם בשנת 2003) שעסק באותו נושא. כמו כן, תקן 260 מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 260 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 260, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 76, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 260 באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 240

תקן ביקורת 240 – אחריות המבקר לשקול אפשרות קיומה של תרמית במסגרת ביקורת של דוחות כספיים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בנושא של תרמית בעת עריכת הדוחות הכספיים של גוף מבוקר.
בהתאם לכך, התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר להיות מודע לאפשרות כי בעת עריכת דוחות כספיים של גוף מבוקר התקיימה תרמית, שנועדה למנוע הצגה אמיתית ונכונה של הדוחות הכספיים. תרמית זאת יכולה לנבוע ממגוון סיבות, בין השאר צורך של יחיד או מספר יחידים בגוף המבוקר להסתיר פעולות מסוימות, ויכולה להתקיים במגוון דרכים, בין השאר על ידי רשימת פקודות יומן פיקטיביות.
התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר להפעיל מספר אמצעים ונהלים כדי לבחון קיומה של תרמית ולהיות בקשר עם הגופים במבוקר שתפקידם להיות אחראיים על הבקרה הכספית והתפעולית. כמו כן, על רואה החשבון לתעד את אותם אמצעים שבהם הוא נקט בנושא זה ולציין את עיקרי ממצאיו.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס ברובו על תקן ביקורת 92 (שפורסם בשנת 2006). בנוסף, התקן מבוסס בחלקו על תקנים קודמים, כגון תקן ביקורת 115 ועוד. כמו כן, תקן זה מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 240 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 240, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 92, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 240 באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 315

תקן ביקורת 315 – הבנה של הגוף המבוקר וסביבתו, והערכת הסיכונים המתייחסים להצגה מוטעית מהותית הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בנושאים של הבנת הגוף המבוקר (כולל הבקרה הפנימית שלו) וסביבתו העסקית בעת עריכת הדוחות הכספיים של אותו גוף.
בהתאם לכך, התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר להשיג הבנה של הגוף המבוקר ושל הסביבה העסקית בה הוא פועל. תקן זה הוא תקן יחסית ארוך וחשוב מכיוון שהבנה של הפעילות העסקית המבוקר ושל התנהלותו העסקית (כולל בקרות פנימיות) מאפשרת לרואה החשבון להציג את הפעילות הכלכלית של המבוקר בצורה נכונה בדוח הכספי. כמו כן ובעקבות כך, על רואה החשבון לבחון את הסיכונים להצגה מוטעית מהותית בדוחות הכספיים- אילו תהליכים ובקרות בחברה הם בעלי פוטנציאל לעיוותים ואי דיוקים בדוחות הכספיים.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס על בעיקר יל תקן ביקורת 93 (שפורסם בשנת 2006). כמו כן, תקן זה מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 315 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 315, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 93, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 315 באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 320

תקן ביקורת 320 – מהותיות בתכנון ובביצוע של ביקורת הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בנושא של הגדרת ויישום מהותיות בביקורת דוחות כספיים.
בהתאם לכך, התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר לבחון את הגוף המבוקר לפני תחילת הביקורת ולהחליט על רף מהותיות של סטיות בדוח הכספי שמעליו יש לתת את דעת. טעויות ותרמיות עלולות להשפיע על המספרים בדוח הכספי, וכאשר סכום זה מצטבר מעל סכום מסוים מסך המאזן או ההכנסות- צריך לשקול כיצד לפעול (למשל, האם לבקש מהמבוקר לתקן את הדוח, לתת חוות דעת שלילית על הדוח וכו'). כמו כן, התקן מדגיש גם מצב של בדיקות איכותניות- לדוגמה, כאשר יש חשש לתרמית, גם אם בסכום נמוך מאוד, עדיין על רואה החשבון לשקול את צעדיו, וזאת מכיוון שיש חשש לשלמות הבקרות הפנימיות בגוף המבוקר או לעבירה על החוק.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס ברובו על תקן ביקורת 114 (שפורסם בשנת 2016) שעסק באותו נושא. כמו כן, תקן 320 מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 320 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 320, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 114, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 320 באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 330

תקן ביקורת 330 – נוהלי המבקר במענה לסיכונים שהוערכו הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בנושא של קביעת נוהלי ביקורת העונים לסיכוני הביקורת שזוהו אצל הגוף המבוקר.
בהתאם לכך, התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר לתכנן וליישם נוהלי ביקורת התואמים את הסיכון שהוא מצא אצל הגוף המבוקר ודוחותיו הכספיים תוך התייחסות ובדיקה של הבקרות התפעוליות והכספיות של המבוקר. על המבקר לנסח נהלים מבססים- כגון בדיקות אנליטיות של מספרי הדוח הכספי, בחינת הנהלת החשבונות של הגוף המבוקר ועוד. מטרת התקן היא שהמבקר יתכנן את הנהלים להשגת מספיק ראיות ביקורת המעידות כי הדוחות הכספיים תואמים את המצב הכספי של הגוף המבוקר. כמו כן, על רואה החשבון המבקר לתעד את נוהלי הביקורת ואת הראיות שהוא השיג בעקבותם.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס ברובו על תקן ביקורת 98 (שפורסם בשנת 2007) שעסק באותו נושא. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 330 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 330, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 98, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 330 באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תמחור פסיכולוגי

תג מחיר בחנות בקליפורניה
מחירים בחנויות בירושלים
תמחור פסיכולוגי היא תאוריה בשיווק ובתחום הכלכלה ההתנהגותית הגורסת שלמחירים יש השפעה פסיכולוגית על האדם, שיכולה לגרום לביקוש גדול מהמצופה מקונה רציונלי לחלוטין.
דוגמה מוכרת היא הנוהג להעניק למוצרים מחירים לא שלמים, לרוב מחירים שהם קצת פחות ממספר עגול, לדוגמה 9.99 ש"ח או 13.95 ש"ח. על פי מחקר אמריקני שפורסם ב-1997 במגזין "Marketing Bulletin", בארצות הברית יותר מ-60% מהמחירים המתפרסמים באמצעי הפרסום מסתיימים בספרה 9, 30% בספרה 5, ורק כ-7% מסתיימים בספרה 0.
תאורית התמחור הפסיכולוגי מתבססת על כמה הנחות:
הצרכנים מתעלמים מהספרות הכי פחות משמעותיות במקום לעשות את העיגול למספר הקרוב.
מחירים בעלי שבר עשרוני גורמים לצרכן לחשוב שהמוצר נמכר במחיר הנמוך ביותר האפשרי.
כיום, לאחר שהצרכנים התרגלו למחירים הלא-שלמים, מחירים שלמים נותנים להם הרגשה שלא התבצעה כל הנחה במחיר המוצר.
תיאורית התמחור הפסיכולוגי שנויה במחלוקת. מחקרים מסוימים מראים שלקונים, אפילו ילדים צעירים, ישנה הבנה טובה של המחיר האמיתי וערכו היחסי והם מתנהגים בצורה הגיונית לפחות לפי יכולת הבדיקה של המחקר. מחקרים אחרים טוענים, שהתוצאה הקודמת מתעלמת מהאפקט הלא רציונלי וקבלת התאוריה כרוכה באמונה בתת-מודע.
בישראל

השיטה של קביעת מחיר המסתיים ב-99 אגורות הייתה נפוצה בישראל. בעת רכישת מוצר יחיד שמחירו מסתיים ב-99 אגורות (ואפילו שניים או שלושה מוצרים כאלה) ותשלום במזומן, מתברר שהמחיר הנקוב הוא אחיזת עיניים, מפני שכבר שנים רבות מטבע של אגורה אחת, ואף מטבע של חמש אגורות, אינם הילך חוקי, ולכן המחיר מעוגל. כאשר תוצאתו של החשבון היא, למשל, 5.99 ש"ח, יידרש הקונה לשלם 6 ש"ח. כדי למנוע תוצאה זו, הודיעה רשת "סופר-פארם" שבמקרה כזה תעגל כלפי מטה, ובדוגמה שלפנינו התשלום עוגל ל-5.95 ש"ח (כל זמן שהתקיים מטבע של 5 אגורות), וכעת הוא מעוגל ל-5.90 ש"ח.
באוקטובר 2013 הודיע משרד הכלכלה שהחל מינואר 2014 יפעלו פקחיו נגד בתי עסק המציגים מחירים המסתיימים ב-99 אגורות (או בסכום אחר שאינו בעשרות אגורות ולכן אי אפשר לשלמו במזומן), בנימוק שזו הטעיה האסורה על פי חוק הגנת הצרכן.
כתחליף לכך נהוגה הצגת מחירים המסתיימים ב-90 אגורות, למשל 199.90 ש"ח.
הערות שוליים

↑  Michel Wedel, Peter S. H. Leeflang, A model for the effects of psychological pricing in Gabor–Granger price studies, Journal of Economic Psychology 19, 1998-04-01, עמ' 237–260 doi: 10.1016/S0167-4870(98)00006-3
↑  Santosh Kumar, Mrinalini Pandey, The impact of psychological pricing strategy on consumers' buying behaviour: a qualitative study, International Journal of Business and Systems Research 11, 2017, עמ' 101 doi: 10.1504/IJBSR.2017.080843
↑  "Fair" or "Psychological" pricing? - ProQuest, www.proquest.com (באנגלית)
↑  Ana M. Ortega, Felipe A. Tabares, Psychological pricing: Myth or reality? The impact of nine-ending prices on purchasing attitudes and brand revenue, Journal of Retailing and Consumer Services 71, 2023-03-01, עמ' 103206 doi: 10.1016/j.jretconser.2022.103206
↑  סופר-פארם תעגל כלפי מטה סכום קנייה במזומן, באתר ynet, 15 בפברואר 2005
↑   גבריאלה דוידוביץ'-ויסברג, תם עידן ה-99 אגורות // הרשתות יחויבו לעגל את מחיריהן מ-2014, באתר TheMarker‏, 17 באוקטובר 2013
↑  "199.90" במנוע החיפוש גוגל
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תזכור הכל

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
תזכור הכל הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי מוקי בשיתוף הזמר הישראלי עברי לידר. השיר יצא לאור ב-1 במרץ 2020, כסינגל מתוך אלבומו של מוקי, "חזק עם הלב וקרוב עם הגוף", על ידי חברות התקליטים הישראלית הליקון.
רקע וכתיבה

השיר הוא בסגנון הרוק, נכתב על ידי סהר ישראל חגי, הולחן על ידי נועם עקרבי והופק על ידי נועם עקרבי, מוקי ועברי לידר. זהו שיתוף הפעולה השני של מוקי ולידר (שיתוף הפעולה הראשון שלהם היה בשיר "מזל טוב ישראל"). מוקי אמר שהשיר היה כמעט מוכן אך הוא הרגיש שיש חיסרון קטן בשיר, לאחר שהתייעץ עם לידר החלו השניים להקליט את השיר יחדיו.
יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת חיובית, ונתן לו שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.
בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
וידאו קליפ

ב-1 במרץ 2020, הווידאו קליפ המלא של השיר עלה לערוץ היוטיוב של לידר. בקליפ רואים את לידר ומוקי נוסעים ביחד במכונית ומבצעים את השיר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 11 |  |
הערות שוליים

1 2  מוקי ועברי, תזכור הכל, באתר יוסמיוסיק, ‏2020-03-03
↑  מוקי ועברי לידר - תזכור הכל, באתר ‏מאקו‏, 1 במרץ 2020
↑  תזכור הכל, באתר helicon, ‏2020-03-01
↑  מילות השיר "תזכור הכל", באתר genius, ‏2020-03-17
↑  מוקי ועברי לידר - תזכור הכל, באתר ‏מאקו‏, 1 במרץ 2020
| עברי לידר |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | מלטף ומשקר • יותר טוב כלום מכמעט • האנשים החדשים • זה לא אותו דבר • בקצב אחיד בתנועות של הגוף • מישהו פעם • האהבה הזאת שלנו • עברי לידר עופר מאירי |  |
| אלבומי הופעה | Live CD‏ • Live DVD‏ • עברי לידר ותזמורת המהפכה בהופעה חיה • קיסריה Live |  |
| מיני-אלבומים | FIGHT!‎ • ניו יורק בשמש |  |
| ערכים קשורים | TYP • יועד נבו • הליקון |  |
| עברי לידר - שירים |
| --- | --- | --- |
| מלטף ומשקר | "לאונרדו" • "תמיד אהבה" • "אף אחד משנינו" |  |
| יותר טוב כלום מכמעט | "הכוס הכחולה" • "בחולצת פסים" • "יותר טוב כלום" |  |
| האנשים החדשים | "בתי קפה" • "על קו המים" • "האנשים החדשים" • "איש יקר" |  |
| זה לא אותו דבר | "זכיתי לאהוב" • "ניסים" • "להבין את המים" • "זה לא אותו דבר" |  |
| בקצב אחיד בתנועות של הגוף | "רק תבקש" • "מתעורר" • "הדרכים הארוכות" • "אלוף העולם" • "ביחד מפחד" |  |
| מישהו פעם | "מישהו פעם" • "מזל טוב ישראל" • "תרמיל" • "לרגע קטן" • "אסתר אוכלת פחמימה" |  |
| האהבה הזאת שלנו | "הייתי כאן" • "הכול בוער" • "האהבה הזאת שלנו" • "מקום ליותר" • "ילדות והעיר הגדולה" |  |
| שירים אחרים | "סינדרלה רוקפלה" • "מוגזם" • "נסיכה שלי" • "הנשף" • "מהכפר אל הכיכר" • "לרקוד עם דמעות בעיניים" • "תזכור הכל" • "המזרח התיכון" • "הרגע הריק" • "השמיים נעולים" • "שמח" ‏•‏‏ "חלומות שנמחקים" |  |