stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שייטת ספינות הטילים
בין מלחמות לבנון, 1983–2006

מבצע של"ג התרחב למלחמה כוללת ולשהיה ממושכת של צה"ל בלבנון. בכל התקופה ועד לנסיגה הסופית של צה"ל מלבנון בשנת 2000 וגם אחריה, השייטת עסקה בלכידת ספינות שנשאו אמצעי חבלה ונשק לארגוני המחבלים ובסיוע למבצעים יזומים של כוחות מיוחדים וחיל האוויר נגד יעדים בלבנון. משנת 2000, עם פרוץ האינתיפאדה השנייה, הורחבה הפעילות גם מול חוף רצועת עזה.

התהליכים שחלו בשייטת בשני העשורים שלאחר מלחמת לבנון הראשונה: הצטמצמות ניכרת בכמות יחידות הלחימה יחד עם חידוש הצי ושיפור החימוש ואמצעי לחימה אלקטרונית, המשך פעילות נגד מחבלים בים וביבשה ויצירת שיתוף פעולה עם ציים זרים. כפועל יוצא מירידת כמות כלי השיט הועברה פלגת הסטי"לים שהייתה מבוססת בבסיס אשדוד לבסיס חיפה.
נפילת מסוק ימי – בשנת 1996 נפל מסוק "דולפין" לים בתאונה במהלך אימון במבואות מפרץ חיפה. שני הטייסים וקצין חיל הים נהרגו. ללא קשר לתאונה זו, הוחלף המסוק שהיה בשירות כעשר שנים במסוק חדש "עטלף".
שיתוף פעולה בין-לאומי – מאמצע שנות ה-80 של המאה ה-20 החל שיתוף פעולה עם ציים זרים. מדי שנה מתקימים תרגילים נרחבים, הכוללים כוחות נוספים, עם צי ארצות הברית. החל מ-1998 הורחבה המסגרת ונכללו בה הצי הטורקי ובהמשך גם ציים נוספים. תרגילים אלה כללו בדרך כלל אימונים בחילוץ והצלה וכן פעילות נגד טרור ימי. האחרון שבהם היה תרגיל גדול של נאט"ו שכונה Cooperative Mako ביוני 2006. התרגיל התקיים בים השחור ברומניה ונטלו בו חלק ציי צרפת, בריטניה, ספרד, בולגריה, רומניה, יוון, טורקיה וישראל.
ביקור ביוון וטקס זיכרון – באוגוסט 2003 ביקרו הסטי"לים אח"י "אילת" (סער 5), ואח"י "חרב" (סער 4.5 נירית), באי היווני קפלוניה. הביקור נערך לפי הזמנת היוונים, לציון 50 שנה לאירועי רעש האדמה בשנת 1953 שבו נפגע האי קשה והשייטת הגדולה של חיל הים סייעה רבות בפעולות ההצלה. שלטונות האי הביעו תודה לציים שהשתתפו בפעולות ההצלה וביניהם לסיוע חיל הים הישראלי לנפגעי הרעש באיי יוון.
בין מלחמות לבנון, 1983–2006 > לחימה במחבלים

בין השנים 1983 ל-2004 לכדה השייטת 28 ספינות ויאכטות ברחבי הים התיכון. בפעולות אלה השתתפו סטי"לים, דבורים, מטוסי שחף וצוותי השתלטות. פעולות בולטות במיוחד היו:
קרב אי הארנבות – השמדת בסיס מחבלים באי מצפון לטריפולי (לבנון). ב-27–28 ביוני 1984 תקף כוח שכלל את אח"י רשף (בפיקוד רס"ן עמי שגב), הצוללת אח"י רהב, (בפיקוד חיים כפיר), וזוג סנוניות (בפיקוד מפקד שייטת 13 ידידיה יערי) את בסיס קומנדו ימי של מחבלים באי ג'זירת א-נחל והשמידו מחבלים וכלי שיט.
מבצע דרך נץ ארבע ספינות סער בפיקוד אל"ם שמעון מאיר, מובילות כוח צוללים לוחמים משייטת 13 בפיקוד ידידיה יערי לתקיפת אוניות מחבלים בנמל ענאבה באלג'יריה. ב-4 באפריל 1985 טובעה האונייה "מון לייט" בנמל. הצוללים נאספו על ידי סנוניות לספינות הסער.
טיבוע אוניית המחבלים אטבירוס – ב-20 באפריל 1985 נתגלתה אונייה בדגל פנמה שהובילה כוח גדול וסירות מהירות מאלג'יריה, לפיגוע בקריה בתל אביב. לאחר שסירבה לעצור ונורה ממנה טיל RPG וטובעה באש תותחי אח"י מולדת (בפיקוד דני הלוי). בסיור השתתפה גם אח"י מבטח (בפיקוד סרן ירון צחר).
תפיסת היאכטה 'קאסלרדי' – ב–25 באוגוסט 1985. ספינה קטנה בדגל אוסטרלי ורב חובל אמריקאי שניסתה להעביר כיתת מחבלים מאומנים מקפריסין ללבנון. משימת המחבלים הייתה פיגוע הרג בקרית שמונה. כוח ימי בפיקוד סא"ל אלכס אייל, שכלל את אח"י גאולה ודבור 881, חוליה משייטת 13 ומטוס הסיור הימי מדגם "שחף", ארבו בדרכה. הספינה נעצרה המחבלים הועברו לחקירה. לאחר תהליך חילוט רשמי שימשה ככלי שיט לאיתור מוקשים ימיים בשם אח"י "תמנון".
מבצע מקצה שיפורים – תפיסת ספינת המחבלים אנג'ל, הלכידה הרחוקה ביותר מחופי הארץ הייתה בליל 4 באוגוסט 1988 בים האדריאטי. כאשר נודע כי היאכטה "אנג'ל" שנשאה עליה קבוצת קציני פת"ח מפליגה מיוגוסלביה ללוב, היא יורטה כ-25 מיל מדרום למפרץ טרנטו באיטליה על ידי ארבע ספינות סער – אח"י "יפו" (סער 4), אח"י "קשת" (סער 4.5 נושב), אח"י "מולדת" (סער 4), ואח"י "גאולה" (סער 4.5 חוחית), בפיקוד המש"ט אל"ם יוסי לוי. ארבעה קצינים מהכוח הימי של הפתח נעצרו והיאכטה נגררה לחיפה.
סיכול פיגוע סירות מהירות במבצע אבק דרכים – בתחילת שנת 1990 עסקו ספינות השייטת בסיורים למניעת חדירה של סירות חמושות מהירות. בסיורי האבטחה הושקיעה השייטת למעלה מ-3,000 שעות ים. פעילות הספינות ומטוסי הסיור מעל הים נודעו למחבלים והרתיעו אותם מלהתקרב. ניסיון התקיפה התבצע ב-27–30 במאי 1990: שש סירות חמושות הורדו במרחק רב מאוד גמרו את הדלק לפני שהגיעו לחוף והתקיפה נמנעה.
לכידת ספינת הנשק 'סנטוריני' ב–6 במאי 2001.
בין מלחמות לבנון, 1983–2006 > לחימה במחבלים > מבצעים משולבים

באוגוסט 1984 נערך מבצע נקודת זינוק – מבצע משולב עם חיל האוויר של תקיפת בסיס ימי של מחבלים בנהר אל–בארד צפונית לטריפולי. התקיפה בוצעה על ידי מסוקי קרב "דיפנדר" שהמריאו מספינות סער 4.5 (דגם חוחית). כל ספינה נשאה שני מסוקים, האחד על משטח הנחיתה והשני בהאנגר.
ב-10 ביולי 1985 חזרו על המבצע באותו אזור ובאותה שיטה. ספינות החוחית ששימשו לנשיאת המסוקים סיפקו לחיל האוויר זרוע ארוכה שהייתה חסרה לו.
בשנת 1995 חזרו על מבצע משולב עם חיל האוויר של תקיפת בסיס ימי של מחבלים בנהר אל–בארד צפונית לטריפולי. התקיפה בוצעה עם מסוקי "אפאצ'י". הפעם שימשו ספינות סער 5 לנשיאת המסוקים.
בין מלחמות לבנון, 1983–2006 > לחימה במחבלים > פעילות כנגד החזבאללה

בשנות ה-90 של המאה ה-20 האיום הפעיל מצפון היה ארגון חזבאללה. צה"ל ביצע מספר מבצעים רחבי היקף כנגד ארגון זה. בתקופה בין 25 ביולי 1993 ועד 31 ביולי 1993 נערך "מבצע דין וחשבון" שמטרתו הייתה תקיפת אזור דרום לבנון ויצירת לחץ על ממשלת לבנון. בלילה הראשון של המבצע הפגיזו ספינות השייטת בסיסים בצפון לבנון ובימים שלאחר מכן הטילו סגר ימי על אזור צור וצידון.
ב-1996 יצא צה"ל למבצע נוסף בלבנון, "מבצע ענבי זעם". המבצע נערך בדרום לבנון בין 11 באפריל ל-27 באפריל בעקבות ירי רקטות קטיושה של ארגון החזבאללה לעבר יישובים בגבול הצפון. הסטי"לים שוב הפגיזו יעדים בחוף, הטילו סגר ימי על חוף לבנון מביירות דרומה וכן הובילו כוחות של הקומנדו הימי למשימותיהם.
בין מלחמות לבנון, 1983–2006 > בניין הכוח

ב-1983 הושקה במספנות ישראל ספינת הידרופויל (סנפירית), שתוכננה על ידי חברת גרומן והצטרפה לספינה מאותו דגם שהושק בארצות הברית. התוכנית הקודמת שהייתה להמשך בנייה של עוד 16 ספינות נגנזה. הסיבות לכך היו הגדלת עלויות הבנייה לעומת התחזית ושינוי יסודי בעקרונות בניין הכוח במפקדת חיל הים.

ב-1989 החלו להיקלט בשייטת ספינות מדגם "סער 4.5 נירית". ספינות אלה נבנו במספנות ישראל. החידוש העיקרי בהן היה תורן מחופה וצירוף טילים נגד טילים מסוג "ברק".

במקביל להוצאת הספינות מדגם "סער 2" מהשירות, הוחל ב-1993 להקנות לארבע ספינות מדגם "סער 4" כושר לחימה נגד צוללות. תותח 76 מ"מ בירכתיים הוסר ובמקומו הותקן סונר נגרר. כמו כן נוספו לחימוש הספינה שישה טורפדות נגד צוללות. לסטי"לים אלה טווח פעולה וכמות אמצעי לחימה גדולים יותר מאשר בספינות הנצ"ל הישנות.
בשנים 1994–1995 הגיעו ארצה שלושה סטי"לים מדגם "סער 5" שנבנו בארצות הברית. ספינות אלה גדולות פי 2.8 מהסטי"לים מדגם "סער 4.5 נירית" והיוו קפיצת מדרגה בהתפתחות וביכולת הסטי"לים בחיל הים.
בין מלחמות לבנון, 1983–2006 > גלריה 1983–2006

אח"י עליה מדגם "סער 4.5 חוחית, נושאת מסוק.
מסוק על סיפון הנחיתה באח"י עליה.
הזמנה להשקת ספינת ההידרופויל אח"י "שלומית" במספנות ישראל, 1 באוגוסט 1983
אח"י "שמרית" בבדיקות אבטיפוס מפליגה ליד ספינה מדגם סער 4.
אח"י "שלומית" מדגם זיוונית בניסויי אבטיפוס.
ספינת המחבלים "קסלרדי" נערכת בקפריסין לפני הפלגתה ללבנון ולכידתה על ידי ספינות השייטת, 1985.
היאכטה "גנדה" בשירות המחבלים, שנתפסה על ידי ספינות השייטת, בבסיס חיפה, ספטמבר 1985.
גרירת היאכטה "אנג'ל" בשירות המחבלים הפלסטינים שנתפסה בלב ים, 4 באוגוסט 1988.
קצינת סיור במטוס מדגם "שחף" מגלה ומדווחת מטרות.
אל"ם רוני איכר מקבל את הפיקוד על שייטת ספינות הטילים, אוגוסט 1989.
מפקד שייטת ספינות הטילים רוני איכר מלוה את שר הביטחון משה ארנס בביקור בספינה מדגם סער 4, 1990.
צוות אח"י עליה לאחר לכידת אוניית המחבלים "פארח", 24 בפברואר 1990.
ספינת הטילים אח"י מבטח נושאת מערכת סונר נגרר לגילוי צוללות, טילי גבריאל (טיל) והרפון (טיל), ותותח 40 מ"מ, בתצורה משנת 1994.
ספינת טילים מדגם סער 4.5 נירית, 1990.
אח"י "עכו" (סער 2), בהפלגת משפחות.
ספינת סער 4 סדרת "נדרן" בתצורה נגד צוללות, 1996.
ספינות חיל הים אח"י אילת (סער 5) ואח"י חרב (סער 4.5) מבקרות באי קפלוניה במלאת 50 שנה לסיוע חיל הים הישראלי לנפגעי הרעש באיי יוון, אוגוסט 2003.
טקס מסירת אח"י גאולה ואח"י עליה לצי המקסיקני, 7 באוגוסט 2004.
אח"י עליה לשעבר בצי המקסיקני Huracán AM301
שלוש הספינות מדגם סער 5 במשט.
הזירה הימית במלחמת לבנון השנייה (שנת 2006)

באמצע 2006 התרחשו אירועים ביטחוניים רצופים שהביאו את מדינת ישראל למלחמה בשתי חזיתות: ברצועת עזה כנגד החמאס וארגונים אחרים מבצע גשמי קיץ ולחימה בלבנון כנגד החזבאללה שהתפתחה למלחמת לבנון השנייה.
הזירה הימית במלחמת לבנון השנייה (שנת 2006) > מבצע גשמי קיץ

לאחר ההתנתקות מרצועת עזה חלה בשנת 2006 הסלמה. החמאס וארגוני מחבלים חידשו והגבירו את ירי רקטות הקסאם על יישובי צפון מערב הנגב. ב-25 ביוני תקפו מחבלים מהחמאס וקבוצות נוספות מוצב צה"ל, נגמ"ש וטנק. בהתקפה נהרגו שני חיילי צה"ל וחייל שלישי נחטף. בתגובה על כך ועל הירי הנמשך של הקסאמים פתח צה"ל בסדרת מבצעים שהראשון בהם נקרא "גשמי קיץ". במסגרת המבצע ירו סטי"לים אש תותחים אל עבר מרחבי שיגור הקסאמים. המבצעים נמשך עד סוף נובמבר 2006.
הזירה הימית במלחמת לבנון השנייה (שנת 2006) > לוח אירועים מבצע גשמי קיץ ומלחמת לבנון השנייה (שנת 2006)

| תאריך | זירה | המבצע/האירוע | תיאור ותוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| יולי–נובמבר 2006 | הים התיכון, רצועת עזה. | מבצע גשמי קיץ | ספינות השייטת ביצעו הפגזת יעדי מחבלים ומרחבי שיגור של רקטות קאסאם במבצע גשמי קיץ ואחריו. |
| 12 ביולי – 14 באוגוסט 2006 | הים התיכון, לבנון | מלחמת לבנון השנייה | ספינות השייטת ביצעו הפגזת יעדים בחוף, לרבות מרחבי שיגור רקטות. |
| 14 ביולי 2006 | הים התיכון, לבנון | פגיעה בסטי"ל חנית | חזבאללה שיגרו טילי חוף ים ופגעו באח"י חנית (סער 5). ארבעה נהרגו. בוצעה פעילות בקרת נזקים וכיבוי אש על ידי הצוות והספינה ניצלה. |
| 12 ביולי – 8 בספטמבר 2006 | הים התיכון, לבנון | הטלת סגר ימי | הסטי"לים נטלו חלק בהטלת סגר ימי על תנועת כלי שיט במימי לבנון. |
פעילות אחרי מלחמת לבנון השנייה (2007–2015) > מבצע עופרת יצוקה

בין 27 בדצמבר 2008 ל-18 בינואר 2009, צה"ל יצא למבצע צבאי נרחב ברצועת עזה. מטרת המבצע הייתה לפגוע בארגון החמאס ולהביא לצמצום בירי הרקטות מהרצועה על יישובי הנגב. חיל הים קיים סגר על הרצועה באמצעות ספינות השייטת וספינות הבט"ש. הספינות קיימו נוכחות רצופה למניעת הברחות נשק לעזה דרך הים ולמניעת יציאה לפיגועים בישראל בדרך הים. בוצעו הפגזות חוף למטרות נקודתיות עם תותח אוטו מלרה 76 מ"מ.
מערכות הנשק המדויקות השיגו פגיעות טובות. הותקפו משגרי רקטות, בונקרים ובתים שבהם התבצרו מחבלים. הפעילות נעשתה בתיאום ישיר עם כוחות הקרקע שפעלו בגזרה. הספינות פגעו גם בסירות של משטרת חמאס.
פעילות אחרי מלחמת לבנון השנייה (2007–2015) > מבצע ארבעת המינים

ב-3 בנובמבר 2009 הוזנקו ספינות השייטת, ליירוט אוניית מכולות "FRANCOP" שנשאה דגל אנטיגואה וברבודה, כ-100 מייל מחופי ישראל. אח"י "אילת" (סער 5), ביצעה נוהל תשאול ודרשה חיפוש. רב החובל, אזרח פולין, אישר לבצע סריקה באונייה. צוות בדיקה של שייטת 13 עיין במסמכי המטען שבהם נרשם כי המכולות ממוענות מאיראן לסוריה. נתגלו נשק ותחמושת בכמויות גדולות, שהוסתרו מאחורי שקים של פוליאתילן המיועד לתעשייה אזרחית.
האונייה נעצרה והועברה לנמל אשדוד בלווי אח"י אילת (סער 5) ואח"י תרשיש (סער 4.5). בעת סריקת 300 המכולות שנתפסו, התגלו כמויות גדולות של אמצעי לחימה: כ-2,700 רקטות של 107 ו-122 מ"מ, כ-8,800 פצצות מרגמה בקוטר 81 ו-120 מ”מ, 100 רימונים, כ-556,000 כדורים לרובה קלצ'ניקוב. הושם דגש על כך שכל הפעילות בוצעה בהקפדה על החוק הימי ובהפעלת כוח מינימלית.
פעילות אחרי מלחמת לבנון השנייה (2007–2015) > חסימת חימוש לעזה

ישראל הטילה סגר על רצועת עזה על מנת למנוע התחמשות החמאס. במאי 2010 יצא מאיסטנבול משט שכלל שש אוניות עם פעילים פרו פלסטיניים, במטרה לפרוץ את הסגר. ישראל עמדה בסירובה לאפשר לאוניות לפרוק בנמל עזה ודרשה את העברתו דרך נמל אשדוד לבדיקה מוקדמת. מארגני המשט סירבו לכך והמשיכו לדרכם. הטלת הסגר הימי על רצועת עזה נעשתה בהתאם לדין הבינלאומי ולהנחיות אמנת סן רמו הנוגעות להטלת מצור ימי.
ב-30 במאי 2010, בפעולה שנקראה "מבצע רוחות שמיים 7", ביצעו ספינות השייטת את עצירת המשט במים בין-לאומיים במרחק מחוף עזה. חמש אוניות נענו לדרישה והועברו לנמל אשדוד. לוחמי שייטת 13, שהגיעו בסירות מהירות ובמסוקים, ביצעו את עצירת "מאווי מרמרה" האונייה היחידה שלא נענתה להוראות הסגר. תשעה מהתוקפים החמושים מנוסעי האונייה נהרגו ו-20 נפצעו, מרביתם מארגון IHH ומארגונים אסלמיים טורקיים. עשרה מלוחמי שייטת 13 נפצעו.
פעילות אחרי מלחמת לבנון השנייה (2007–2015) > מבצע חוק ברזל

ב-16 במרץ 2011 הגיעו אל המודיעין הימי ידיעות על העברת נשק וחימוש מאיראן המיועד לרצועת עזה באוניית הסוחר "VICTORIA" שנשאה דגל ליבריה. שלושה סטי"לים – אח"י "סופה", אח"י "כידון" (סער 4.5) ואח"י להב (סער 5), כשעליה מפקד השייטת אלי שרביט – ועימם כוח השתלטות משייטת 13 הוזנקו לירוט. המפגש עם האונייה נעשה במרחק 200 מיל מחוף ישראל. ההשתלטות נעשתה ללא הפעלת כוח והאונייה הובלה לנמל אשדוד.
בחיפוש יסודי במטען התגלו כ-50 טון אמצעי לחימה מסוגים שונים. ממצא מיוחד היו שישה טילי חוף-ים מדגם C-704 עם ביות מכ"ם לטווח 35 ק"מ וכמויות גדולות של פצצות מרגמה. הטיל (סיני במקור), מותקן באיראן על סירות מהירות המיועדות להפעלה בכמות רבה כנגד כלי שיט חמושים.
הצטיידות החמאס ברצועת עזה בנשק מתביית נגד ספינות הייתה מקשה על הפעילות הישראלית ולכידת המטען מנעה זאת. באוגוסט 2011 פרסם החמאס כי ירה טיל מהדגם הזה כנגד ספינה ישראלית. לא הייתה פגיעה ולא היה לכך אישור נוסף.
פעילות אחרי מלחמת לבנון השנייה (2007–2015) > מבצע עמוד ענן

ב-14 עד 21 בנובמבר 2012 השתתפו ספינות הטילים יחד עם ספינות הביטחון השוטף במבצע בחסימת רצועת עזה מהים. ספינות השייטת הפגיזו עשרות מטרות בחוף ומפקדות ומבנים של החמאס. המבצע ארך שמונה ימים. הספינות דיווחו על פגיעות טובות.
פעילות אחרי מלחמת לבנון השנייה (2007–2015) > מבצע חשיפה מלאה

בפברואר-מרץ 2014 נערך מבצע לירוט אוניית נשק בדרום הים האדום. מפקד המבצע בים היה מפקד חיל הים אלוף רם רוטברג. הפעולה נעשתה על ידי אח"י חץ (סער 4.5) ואח"י חנית (סער 5) ששימשה כספינת הפיקוד. לוחמי שייטת 13 שהצטרפו לספינות היוו את צוות ההשתלטות.
אוניית הסוחר "KLOS C" הפליגה מאיראן כאשר בבטנה נשק מתקדם אשר ייעודו היה פגיעה במדינת ישראל. יעד ההפלגה של הספינה היה פורט סודאן, אך היעד הסופי של המטען היה החמאס ברצועת עזה. הכוונה הייתה ליירטה לפני שתפרוק את המטען בפורט סודאן. על תנועת האונייה לא היה מידע מדויק. כלי השיט נדרשו לשהות זמן רב בים. ב-5 במרץ 2014 נעצרה האונייה כ-1,500 ק"מ דרומית לאילת סמוך לגבול דרום סודאן עם אריתראה והובאה לאילת.
בתוך המכולות נמצאו עשרות טילי קרקע-קרקע M302 מתוצרת סוריה ומגוון פצצות מרגמה מסוגים שונים. הנשק שנשאה ב-150 מכולות נפרש על הרציף לתצוגה בפני ראש הממשלה, שר הביטחון ואמצעי תקשורת.
פעילות אחרי מלחמת לבנון השנייה (2007–2015) > פעילות במבצע צוק איתן

ב-8 יולי 2014 יצא צה"ל למבצע צבאי ברצועת עזה שנמשך עד 26 באוגוסט 2014. ספינות הטילים פעלו בגזרה בתיאום עם פיקוד הדרום בתקיפת מטרות טרור ברצועה.
פעילות אחרי מלחמת לבנון השנייה (2007–2015) > לוח אירועים 2007–2015

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 27 בדצמבר 2008 ‏– 18 בינואר 2009 | הים התיכון, רצועת עזה | מבצע עופרת יצוקה | ספינות השייטת פגעו במטרות בחוף באש מהים ונטלו חלק בסגר הימי. |
| 3 בנובמבר 2009 | מזרח הים התיכון | מבצע ארבעת המינים | אח"י אילת (סער 5) ואח"י תרשיש (סער 4.5) עצרו אוניית מכולות FRANCOP, כ-100 מייל מחופי ישראל. האונייה הועברה לנמל אשדוד. בסריקת 300 המכולות שנתפסו, התגלו כמויות גדולות של אמצעי לחימה. |
| 30 במאי 2010 | מזרח הים התיכון | עצירת משט לעזה | ספינות השייטת יירטו שש אוניות המשט לעזה (2010), שהכוונו לנמל אשדוד, 40 מיל מחוף עזה. האונייה מאווי מרמרה סירבה לעצור. בוצעה השתלטות על ידי לוחמי שייטת 13 שנתקלו בהתנגדות אלימה. מנוסעי הספינה נהרגו תשעה ו-20 נפצעו. מהחיילים 10 פצועים. |
| 15 במרץ 2011 | מזרח ים התיכון | מבצע חוק ברזל | השתלטות על אוניית הסוחר VICTORIA, במרחק 200 מיל ממערב לחופי ישראל. נתפשו טילי חוף-ים C-704 ופצצות מרגמה 60 ו-120 מ"מ שיועדו לארגון החמאס בעזה. |
| 14–21 בנובמבר 2012 | מול רצועת עזה | מבצע עמוד ענן | ספינות השייטת הפגיזו מטרות חמאס בחוף ונטלו חלק בסגר הימי. |
| 5 במרץ 2014 | דרום הים האדום | מבצע חשיפה מלאה | אח"י חנית, אח"י חץ (סער 4.5), וכוח שייטת 13 עצרו את האונייה KLOS C שהבריחה אמצעי לחימה ורקטות מאיראן לרצועת עזה. האונייה הובאה לאילת והחימוש שכלל טילי קרקע-קרקע ארוכי טווח נפרק. על המבצע פיקד מפקד חיל הים, אלוף רם רוטברג. |
| 8 ביולי – 26 באוגוסט 2014 | הים התיכון, רצועת עזה | מבצע צוק איתן | ספינות השייטת הפגיזו מטרות מחבלים בחוף ונטלו חלק בסגר הימי. |
| 23 בספטמבר 2014 | הים התיכון, ישראל | הגעת הצוללת אח"י תנין (2012) | ספינות השייטת נטלו חלק במשט חגיגי שקידם את פני הצוללת תנין שהגיעה מגרמניה. |
פעילות אחרי מלחמת לבנון השנייה (2007–2015) > גלריה 2007–2015

האונייה "FRANCOP" שנתפסה בים התיכון נושאת אמצעי לחימה עבור מחבלים.
אמצעי לחימה מוסתרים בתוך המכולות שנפרקו מהאונייה "FRANCOP".
אוניית המשא "VICTORIA" שהניפה את דגל ליבריה עוגנת בנמל אשדוד, לאחר שנעצרה בלב ים כשהיא נושאת חימוש מאיראן לחזבאללה ולחמאס, מרץ 2011.
החימוש שהובל על ידי האונייה "VICTORIA" ויועד לחמאס בעזה נפרק על הרציף בנמל אשדוד, 16 במרץ 2011.
התקרבות לספינה מדגם סער 4.5 נירית לקראת תרגיל תדלוק בלב ים, 2012.
תדלוק בלב ים בין ספינות סער 4.5 נירית, 2012.
תותח אוטו מלרה 76 מ"מ יורה אל מטרות בחוף.
מסוק ימי אוסף מטען מירכתי ספינה מדגם סער 4.5 נירית.
הורדת סירת הגומי מהספינה אח"י "חרב" (סער 4.5 נירית), באמצעות מנוף הידראולי.
אוניית הנשק האיראנית "KLOS C" מתקרבת לנמל אילת. בקרבת החוף אח"י "חץ" (סער 4.5 נירית), שהשתתפה בתפישת האונייה, 5 במרץ 2014.
ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון משה יעלון סוקרים בנמל אילת את החימוש שנישא באונייה "KLOS C". ברקע אח"י חנית (סער 5).
רקטות מסוג 304-M שהובלו באוניית הנשק "KLOS C".
מטבח אח"י "חרב" (סער 4.5 נירית).
מסדר החלפת פיקוד בשייטת ספינות הטילים כשברקע ספינות מדגם סער 4.5 נירית.
כוח צה"ל שפעל במבצע חשיפה מלאה, מימין - אח"י חץ (סער 4.5), משמאל – אח"י חנית, ספינת הדגל של המבצע, מרץ 2014.
אח"י אילת (סער 5) מקבלת את פני הצוללת אח"י תנין (2012), 23 בספטמבר 2014.
אח"י עצמאות לשעבר שהוצאה מהשירות, ממתינה בנמל חיפה לקונה, פברואר 2016.
אח"י ניצחון לשעבר שהוצאה מהשירות, ממתינה בנמל חיפה לקונה, פברואר 2016.
אימון ירי טילים ינואר 2019.
הזירה הימית במלחמת חרבות ברזל > שת"פ בתמרון היבשתי ברצועת עזה

ב-7 באוקטובר 2023 פתח חמאס במתקפת הפתע על ישראל, שבה נהרגו מאות חיילים ואזרחים ישראלים. חיל הים בלם מחבלים שניסו לחדור לישראל דרך הים. כמו כן פורסם שלראשונה הסטי"לים מדגם "סער 6" של שייטת ספינות הטילים, אח"י עוז ואח"י מגן, ביצעו במסגרת הלחימה, בפעם הראשונה, תקיפות משטח הים לעבר רצועת עזה. במסגרת תקיפות אלה, הרסו ספינות השייטת מתקן לייצור אמצעי לחימה, מוצב ועמדת תצפית של הכוח הימי של ארגון הטרור חמאס.
הזירה הימית במלחמת חרבות ברזל > מבצע חיצי הצפון

באוגוסט 2024, כחלק מהגברת המוכנות בזירה הצפונית, בסיס חיפה של זרוע הים תרגל תרחישי הגנה והתקפה במרחב הימי הצפוני. במהלך התרגיל הזירה הצפונית תרגלה תרחישי לחימה בזירה הימית וביניהם - הגנה על הגבול הימי, פינוי פצועים תחת אש, התנהלות בשעת חירום במפקדות השונות ותרחישים נוספים על מנת להגביר את מוכנות הכוחות.
בספטמבר 2024 פתח צה"ל במבצע חיצי הצפון להחלשת ארגון הטרור חזבאללה בלבנון. במהלך מבצע זה שייטת ספינות הטילים תקפה מפקדות ימיות של חזבאללה בחופי ביירות. המפקדות שימשו מוקד פעילות מרכזי בו אוחסנו עשרות כלי שיט ובוצעו הדרכות לכוח הימי של ארגון הטרור במטרה לפגוע במטרות ימיות ואסטרטגיות במרחב הימי של ישראל.
הזירה הימית במלחמת חרבות ברזל > מבצע חץ הבשן

בדצמבר 2024, לאחר נפילתו של משטר אסד ותפיסת סוריה בידי המורדים הסורים יצא צה"ל למבצע חץ הבשן. במסגרת מבצע חץ הבשן, כוחות חיל הים יצאו לסדרת תקיפות של אתרים אסטרטגיים ברחבי סוריה מחשש שיפלו לידי המורדים. ספינות טילים תקפו עם עשרות חימושים שני מוקדים עיקריים: נמל אל ביידה ונמל לטקיה אשר בהם עגנו 15 כלי שיט של חיל הים הסורי. במהלך התקיפות שייטת 3 ניטרלה עשרות טילי ים ים בעלי יכולת הגעה לטווח של בין 80-190 קילומטרים, כל אחד מהם נשא עשרות קילוגרמים של חומרי נפץ המאיימים על כלי שיט אזרחיים וצבאיים במרחב.
מפקדים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מפקדי השייטת
| שם המפקד | תקופת כהונה | אירועים מיוחדים | תמונה |  |  |
| בנימין תלם | 1967עד 1968 | תחילת קליטת הספינות בשרבורג. |  |  |  |
| הדר קמחי | 1968 עד 1971 | בניית "תורת הקרב לספינות סער", מילוט ספינות שרבורג, מבצעים נגד יעדי מחבלים – מבצע ברדס 20 |  |  |  |
| שבתאי לוי | 1971 עד 1973 | מיסוד נוהלים לקרב הטילים, כוחות פשיטה נגד יעדי מחבלים – מבצע ברדס 54–55 ומבצע אביב נעורים. הכנת תוכניות לחימה שבוצעו במלחמת יום הכיפורים. |  |  |  |
| מיכאל ברקאי | יולי 1973 עד יוני 1974 | מלחמת יום הכיפורים צוין לשבח בעיטור המופת, והכריז שמגיע עבור כל לוחמי השייטת. |  |  |  |
| אלי רהב | יוני 1974 עד מרץ 1976 | מיסוד המדדים ובוחני הכשירות הספינתיים, יישום "קוד איתן" באלחוט דיבור, קביעת החופשה המרוכזת. מבצע פעמון החירות |  |  |  |
| מיכה לצרוס | אפריל 1976 עד אוגוסט 1978 | , מבצע ליטני, הפלגה לפורטוגל |  |  |  |
| חיים שקד | אוגוסט 1978 עד ספטמבר 1979 | פעילות נגד חדירת מחבלים |  |  |  |
| זאב יחזקאלי | אוגוסט 1978 עד יולי 1979 | מפקד שייטת 5 במקביל לחיים שקד. |  |  |  |
| אברהם בן-שושן | 1979 עד 1981 | ביקור ראשון של ספינות חיל הים בנמל אלכסנדריה במצרים. |  |  |  |
| אריה רונה | 1981 עד 1983 | שיפור רמת ביצוע "הקרב המשולב" והעלאת רמת התותחנות במהלך מלחמת לבנון הראשונה. |  |  |  |
| שמעון מאיר | יולי 1983 עד יולי 1985 | השייטת הגיעה ל-26 יחידות לחימה. |  |  |  |
| שאול חורב | 1985 עד 1987 | אבולוציה של המסוק הימי, שיתוף פעולה עם הצי השישי, מבצעים משולבים עם שייטת 13 בלבנון, תחילת הצמצום בסד"כ. |  |  |  |
| יוסי לוי | אוגוסט 1987 עד אוגוסט 1989 | מבצע מקצה שיפורים |  |  |  |
| רוני איכר | אוגוסט 1989 עד אוגוסט 1991 | שילוב מסוקים ימיים "דולפין" בתפעול מבצעי מלא |  |  |  |
| דוד בן בעש"ט | אוגוסט 1991 עד מאי 1993 | קליטה של המסוק הימי ושילובו במערך הלחימה הימית |  |  |  |
| יעקב גז | 1993 עד 1995 |  |  |  |  |
| אלי מרום | 1995 עד 1997 |  |  |  |  |
| חזי משיטה | ספטמבר 1997 עד אוגוסט 1999 | חידוש תורת הקרב לספינות סער |  |  |  |
| נעם פייג | 1999 עד 2001 |  |  |  |  |
| רן בן יהודה | אוגוסט 2001 עד יולי 2003 | מחשוב הדיווחים |  |  |  |
| אבי ארזוני | יולי 2003 עד ספטמבר 2005 | יוזם הספר "שייטת 3 – ספינות הטילים בחיל הים" |  |  |  |
| דני מעוז | ספטמבר 2005 עד אוגוסט 2007 | מלחמת לבנון השנייה |  |  |  |
| אילן שריקי | אוגוסט 2007 עד אוגוסט 2009 | מבצע עופרת יצוקה |  |  |  |
| אלי שרביט | 2009 עד 2011 | מבצע חוק ברזל לכידת האונייה ויקטוריה |  |  |  |
| דוד סער סלמה | ספטמבר 2011 עד ספטמבר 2013 | מבצע עמוד ענן |  |  |  |
| אייל הראל | ספטמבר 2013 עד יוני 2015 | לכידת אוניית הנשק "קלוס סי" בים האדום, מבצע צוק איתן |  |  |  |
| זיו רום | יוני 2015 עד אוגוסט 2017 |  |  |  |  |
| גיא גולדפרב | אוגוסט 2017 עד אוגוסט 2019 | השייטת זכתה באות הערכה מאת הרמטכ"ל אביב כוכבי ותעודת הערכה ממפקד זרוע הים אלי שרביט על רצף מבצעים. |  |  |  |
| מאיר עזורי | אוגוסט 2019‏ | עד ספטמבר 2021 |  |  |  |
| ארז בן ציון | ספטמבר 2021 עד יולי 2023 |  |  |  |  |
| אלדד בורוכוביץ' | יולי 2023 ממשיך בהווה |  |  |  |  |
סיכות וסמלים

הלוחם הימי בשייטת ספינות הטילים זכאי ועונד שלוש סיכות:
סיכת הסטיל"ן – סיכת לוחם החוד הימי אותה מקבל הלוחם הימי עם סיום מסלול ההכשרה של בבה"ד חיל הים האורכת בין 4-6 חודשים והיא מתקיימת בצורה מחזורית, כלומר כלל הלוחמים מגיעים לספינותיהם יחד, עם סיום הכשרתם. נענדת מעל כפתור הכיס השמאלי במדי הא'.
הסיכה היחידתית – עוצבה בשנת 2018 על ידי לוחמי שייטת ספינות הטילים, עיצוב הסיכה מסמל ערכי היסוד שעליה השייטת מושתת: אהבה, משפחה וניצחון. נענדת מעל כפתור הכיס הימני במדי הא'.
סיכת לוחם חוד – סיכה ייחודית המוענקת ללוחמי השייטת כחלק מהיותם לוחמי חוד. סיכה שוכבת, מלבנית, בעלת רקע בצבע ירוק זית ועליה מוטבעת חרב מכסף. הסיכה ממוקמת מעל הכיס הימני של חולצת מדי הא' של הלוחם הימי.
סיכת הסטי"לן
הסיכה היחידתית
סיכת "לוחם חוד"
טקסים ותרבות

ספינות השייטת וצוותיהן מקיימות את כל הטקסים הנהוגים בצה"ל וכן טקס ליום הצי לפי קביעת חיל הים. החלפת מפקד השייטת נעשית בטקס בנוכחות כל לוחמי השייטת. מפקד חיל הים פוקד על ההחלפה והמפקדים נושאים את ברכתם. המפקד היוצא מקבל את נס הקצין הבכיר. השלב האחרון והמיוחד לשייטת הוא יציאה לים של כל הספינות הכשירות המסתדרות בטור עורפי וספינה הנושאת את המפקד היוצא עוברת ומקבלת הצדעה ימית מכל אחת מהספינות.
מלחמת יום הכיפורים – הניצחון בקרבות הטילים בזירה הימית במלחמת יום הכיפורים נעשה נכס מורשת מכונן בשייטת בפרט ובחיל הים בכלל. ב-23 בספטמבר 1974 התקיים בבה"ד חיל הים טקס הענקת "אות המלחמה" שהוצמד בסרט לדגל השייטת. האות נמסר למפקדים בכירים בסדיר ובמילואים. בנוסף לאות קיבל כל אחד את הספר "ימים עלי ימים".
יום השייטת – בשנים הראשונות נחגג יום השייטת בדצמבר לציון מילוט ספינות שרבורג. לאחר מלחמת יום הכיפורים הועבר לאוקטובר לציון הניצחון בקרבות הטילים.
חשיפה – ספינות סער ופעילות שייטת ספינות הטילים מקבלות ביטוי במוזיאון ההעפלה וחיל הים בחיפה.

דן אלמגור חיבר שיר בשם "'אנשי הסטי"ל"', אשר הולחן והושר בערב "חיפה מצדיעה לחיל הים", לרגל 60 שנות אימוץ שנערך ב-1 במאי 2014 אך לא זכה לפרסום.

יוסי גמזו מילים ואפי נצר לחן, כתבו את "'שיר הסטי"לים"' שנעשה המנון השייטת.