stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הבחירות לכנסת העשרים וחמש
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות המיוצגות בכנסת היוצאת

בבחירות אלו, לראשונה מזה מספר שנים, קיים חלק ניכר מהמפלגות מהכנסת היוצאת בחירות מקדימות במתכונת כלשהי (הליכוד, מרצ, מפלגת העבודה, רע"מ, האיחוד הלאומי – תקומה - המתמודדת במסגרת הציונות הדתית, בל"ד, תע"ל, חד"ש)
הרשימות מסודרות לפי גודל הסיעות המורכבות ממפלגות הכנסת היוצאת.
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות המיוצגות בכנסת היוצאת > הליכוד

| --- | --- |
מחל: م‌‌ح‌‌ل
מפלגה: הליכוד, תנועה לאומית ליברלית.
כינוי הרשימה: הליכוד בהנהגת בנימין נתניהו לראשות הממשלה.
על פי חוקת הליכוד מתקיימות בחירות מקדימות לראשות המפלגה ולרשימה לקראת בחירות לכנסת. בנימין נתניהו היה היחיד שהגיש את מועמדותו לראשות המפלגה ולכן נבחר באופן אוטומטי.
הבחירות המקדימות לרשימת המפלגה נערכו ב-10 באוגוסט 2022. בית הדין של הליכוד פסק, בעקבות עתירה שהוגשה אליו, כי מאחר שחברי המרכז לא נבחרו מחדש למעלה מעשור, יבחרו מתפקדי הליכוד את נציגי המחוזות ברשימה. נוסף על חברי הכנסת המכהנים, הודיעו גם מועמדים שאינם מכהנים בכנסת על התמודדתם בבחירות המקדימות לרשימת המפלגה, ביניהם: משה פייגלין, ארז תדמור, איוב קרא, אבי שמחון, שולי מועלם-רפאלי, פנחס עידן, דני דנון, מרדכי בניטה, גרשון מסיקה, בועז ביסמוט ועוד. לעומתם, הודיע ח"כ יובל שטייניץ על פרישה מן החיים הפוליטיים.
לצד הבחירות לרשימה נערך בקרב המתפקדים משאל לאישור הצעת היו"ר נתניהו לאפשר לו לשבץ מועמדים במקומות: 14, 16, 28, 37, 43, בכפוף לאישור השיבוצים במזכירות המפלגה. בעד ההצעה הצביעו 39,501 בוחרים, ונגדה הצביעו 12,305. ב-14 בספטמבר אישרה מזכירות הליכוד את הצעת היו"ר נתניהו לשריין את עמיחי שיקלי במקום ה-14, את עידית סילמן במקום ה-16, את משה סעדה במקום ה-28, את צגה מלקו במקום ה-37 ואת עורך הדין יוסי פוקס במקום ה-43.
ב-15 ו-19 בספטמבר 2022 הוגשו שתי בקשות לפסול את מועמדותה של עידית סילמן, על ידי התנועה למען איכות השלטון בישראל וגבי לסקי עם מרצ. ב-21 בספטמבר 2022 הוגשה בקשה לפסול את מועמדותו של עמיחי שיקלי, על ידי גבי לסקי עם מרצ. ב-28 בספטמבר 2022 החליט יו"ר ועדת הבחירות, השופט יצחק עמית, לדחות את שתי הבקשות נגד סילמן, ולפסול את מועמדותו של שיקלי. ב-3 באוקטובר 2022 ערערו הליכוד ושיקלי על הפסילה לבית המשפט העליון. מרצ והתנועה לאיכות השלטון ערערו על הדחייה. בעקבות הערות השופטים, משכה מרצ את העתירה. ב-9 באוקטובר קיבל בג"ץ את הערעור ואישר לשיקלי להתמודד.
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות המיוצגות בכנסת היוצאת > יש עתיד

| --- | --- |
פה: ف‌‌ه
מפלגה: יש עתיד – בראשות יאיר לפיד.
כינוי הרשימה: יש עתיד בראשות יאיר לפיד לראשות הממשלה.
בהתאם לתקנון המפלגה, ימשיך יאיר לפיד לכהן כיושב-ראש המפלגה עד לתום תקופת כהונתה של הכנסת העשרים וחמש, ולכן יעמוד בראשות הרשימה בבחירות אלו.
לפי תקנון המפלגה, הרשימה לכנסת תורכב על-ידי הוועדה לבחירת הרשימה לכנסת, כאשר ליו"ר שמורה הסמכות לשבץ מועמדים נוספים, אך לא יותר משניים בכל עשירייה.
ב-1 ביולי נכנס יו"ר המפלגה יאיר לפיד, לתפקיד ראש ממשלת ישראל.
ב-10 בספטמבר הודיעו חברות הכנסת נירה שפק וענבר בזק על החלטתן שלא להתמודד בבחירות לכנסת ה-25.
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות המיוצגות בכנסת היוצאת > הציונות הדתית – עוצמה יהודית

| --- | --- |
ט: ط
מפלגות:
האיחוד הלאומי – תקומה (המוכרת בכינוי הציונות הדתית).
חזית יהודית לאומית (המוכרת בכינוי עוצמה יהודית).
לזוז (המוכרת בכינוי מפלגת נעם).
עתיד אחד – עתיד טוב לישראל (מפלגת מדף השייכת לציונות הדתית).
ארץ ישראל שלנו – מפלגה יהודית מאוחדת לשלמות התורה העם והארץ (מפלגת מדף השייכת לעוצמה יהודית).
כינוי הרשימה: הציונות הדתית בראשות בצלאל סמוטריץ' ועוצמה יהודית בראשות איתמר בן גביר.
רשימת "הציונות הדתית" לכנסת העשרים וארבעה הייתה רשימה משולבת של האיחוד הלאומי – תקומה, עוצמה יהודית ומפלגת נעם. עם ההכרזה על הבחירות לכנסת העשרים וחמש, ניהלו כל חלקי הרשימה קמפיין בחירות עצמאי במאבק על מיקום ואופי הרשימה לכנסת ה-25.
בסיעת האיחוד הלאומי – תקומה נערכו בחירות מקדימות פתוחות. לאחר שלא הוצגו מעמדים נוספים, נבחר היושב ראש המכהן בצלאל סמוטריץ' לעמוד בראש המפלגה ללא בחירות. בחירות מקדימות לראשות המפלגה נערכו לראשונה במקום הליך בחירות פנימי בידי גוף המונה כ-120 איש, שהיה נהוג עד אז. הבחירות המקדימות נערכו ב-23 באוגוסט והתמודדו בהן 16 מועמדים, בהם גם חברי הכנסת המכהנים מטעם הרשימה: מיכל וולדיגר, אופיר סופר, אורית סטרוק ושמחה רוטמן. ליושב ראש יש זכות לשריין שני מועמדים בעשירייה הראשונה.
ב-15 באוגוסט הציע סמוטריץ' לבן גביר את המקומות 2, 5, 9, ו-10, בעוד מקום 7 ייקבע בהסכמה, ההצעה פורסמה בתקשורת בטרם נשלחה לבן גביר. בשל מחלוקת על המקום השביעי, דחה בן גביר את ההצעה.
ב-26 באוגוסט נחתם הסכם לריצה משותפת בין האיחוד הלאומי – תקומה לעוצמה יהודית, ללא צירוף מפלגת נעם ובתיווכו של בנימין נתניהו. הוסכם כי עוצמה יהודית תקבל את המקומות 2, 5, 7, 9 ו-10 ברשימה, והמקום ה-11 נשמר למפלגת נעם. עוד סוכם כי אם הרשימה תזכה ב־10 או 11 מנדטים תוסט יחידת מימון אחת למפלגת האיחוד הלאומי – תקומה. על אף ההסכם, ניהלו שתי המפלגות את קמפיין הבחירות בנפרד זו מזו.
ב-28 באוגוסט הודיעה מפלגת נעם על כוונתה לרוץ באופן עצמאי, תוך שהיא דוחה את ההצעה לשיבוץ במקום ה-11 ברשימה, אולם ב-14 בספטמבר ולאחר שנועד נתניהו עם מנהיגה הרוחני של המפלגה, הרב טאו, הוחלט במפלגה על קבלת ההצעה ועל הצטרפות לרשימת "הציונות הדתית".
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות המיוצגות בכנסת היוצאת > המחנה הממלכתי

| --- | --- |
כן: ك‌‌ن
מפלגות:
חוסן ישראל
תקווה חדשה – אחדות לישראל.
כינוי הרשימה: המחנה הממלכתי בהנהגת בני גנץ לראשות הממשלה.
ב-10 ביולי חתמו בני גנץ וגדעון סער על הסכם לריצה משותפת של המפלגות "חוסן לישראל" ו"תקווה חדשה". לפי ההסכם, היחס בין נציגי שתי המפלגות ברשימה המשותפת יהיה 2:1. דהיינו, שני נציגי חוסן לישראל ולאחריהם נציג תקווה חדשה וחוזר חלילה. מפלגת "דרך ארץ" שהתמודדה בבחירות הקודמות יחד עם תקווה חדשה לא נכללה בהסכם. ב-28 ביולי הודיע ח"כ זאב בנימין בגין כי הוא פורש מהחיים הפוליטיים. ב-31 ביולי הודיעה ח"כ מיכל שיר כי היא פורשת מהמפלגה ומצטרפת למפלגת "יש עתיד", ובאותו היום הודיעה הילה שי-וזאן על פרישה מהחיים הפוליטיים ומהמפלגה.
ב-14 באוגוסט הודיע הרמטכ"ל לשעבר גדי איזנקוט על כניסתו לפוליטיקה ועל הצטרפותו לרשימה המאוחדת. ניתן לו המקום השלישי לאחר גנץ וסער. בנוסף נקבע כי מקומות 9, 17 ו-18 יאויישו לפי בחירתו של איזנקוט, אשר בחר את מתן כהנא למקום התשיעי, את ענבר יחזקאלי למקום ה-17 ואת ענבר הרוש-גיטי למקום ה-18.
ב-22 באוגוסט הודיעה ח"כ שירלי פינטו מסיעת "ימינה" על הצטרפותה לרשימה המאוחדת ולמפלגת תקווה חדשה. היא שובצה במקום ה-23 ברשימה.
ב-1 בספטמבר הודיע סגן השר, ח"כ מאיר יצחק-הלוי, על פרישתו מהחיים הפוליטיים ובהתאם לכך לא יתמודד במסגרת הרשימה בבחירות לכנסת.
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות המיוצגות בכנסת היוצאת > ש"ס

| --- | --- |
שס: ش‌‌س
מפלגה: ש"ס – התאחדות הספרדים העולמית שומרי תורה.
כינוי הרשימה: התאחדות הספרדים שומרי תורה תנועתו של מרן הרב עובדיה יוסף זצ"ל.
בראש הרשימה עומד אריה דרעי. בינואר 2022 הודה והורשע דרעי במסגרת הסדר טיעון בעבירות מרמה והפרת אמונים ועקב כך התפטר מן הכנסת. דרעי המשיך לעסוק בפוליטיקה והועסק באופן רשמי כיועץ פרלמנטרי. בבחירות אלו לא היו לדרעי מניעות להיבחר לכנסת, והוא אכן עמד בראש הרשימה.
הרשימה הורכבה על-ידי מועצת חכמי התורה של המפלגה, שקבעה כי עשרת המקומות הראשונים יהיו זהים לאלו שהיו בבחירות הקודמות, והסמיכה את דרעי לקבוע את שאר הרשימה.
ב-20 בספטמבר 2022 הוגשה בקשה לפסול את מועמדותו של יו"ר הרשימה (וכן את האפשרות שיכהן כשר), על ידי התנועה למען איכות השלטון בישראל. בקשה זו נדחתה על הסף.
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות המיוצגות בכנסת היוצאת > יהדות התורה

| --- | --- |
ג: ج
מפלגות:
הסתדרות אגודת ישראל בארץ ישראל.
אגודת החרדים – דגל התורה.
כינוי הרשימה: יהדות התורה והשבת אגודת ישראל – דגל התורה.
רשימת "יהדות התורה" היא איחוד פוליטי של שתי מפלגות: "אגודת ישראל" החסידית, ו"דגל התורה" הליטאית. לכל אחת מן המפלגות יש מועצת גדולי תורה משל עצמה וזו אחראית על קביעת הרשימה של המפלגה לכנסת. מאז הבחירות לכנסת השלוש עשרה (1992) רצות שתי המפלגות ברשימה מאוחדת תחת השם "יהדות התורה", המורכבת מנציגי שתי המפלגות לסירוגין (נציג "אגודה" ולאחריו נציג "דגל" וחוזר חלילה).
ב-1 ביוני 2022 התפטר יעקב ליצמן (יו"ר "אגודת ישראל") מן הכנסת ופרש מן החיים הפוליטיים. ליצמן היה ראש הרשימה לכנסת והחבר המוביל בה מאז תחילת המאה ה-21. הוא כיהן כשר וכסגן שר מטעם המפלגה וניהל מטעמה מגעים פוליטיים לצד משה גפני. את מקומו של ליצמן תפס יצחק גולדקנופף.
מחלוקות בנוגע לזרם החינוך העצמאי של חסידות בעלז איימו על המשך הריצה המשותפת של שתי המפלגות, אולם ב-12 בספטמבר הוסכם על פתרון למשבר ועל ריצה משותפת. בראש הרשימה יעמוד גולדקנופף, נציג "אגודת ישראל" ולאחריו משה גפני, נציג "דגל התורה".
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות המיוצגות בכנסת היוצאת > ישראל ביתנו

| --- | --- |
ל: ل
מפלגה: מפלגת ישראל ביתנו.
כינוי הרשימה: ישראל ביתנו בראשות אביגדור ליברמן.
בראשות ישראל ביתנו עומד אביגדור ליברמן. ועדה מסדרת קבעה את הרכב הרשימה לכנסת ב-12 בספטמבר. הקמפיין של מפלגת ישראל ביתנו התייחס ליוקר המחיה ולנושאים של דת ומדינה. לצורך הקמפיין גויסו אושיות רשת מהתחום הכלכלי כגון סניה ולדברג.
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות המיוצגות בכנסת היוצאת > מפלגת העבודה

| --- | --- |
אמת: أ‌‌م‌‌ت
מפלגה: מפלגת העבודה הישראלית.
כינוי הרשימה: מפלגת העבודה בראשות מרב מיכאלי.
| --- | --- |
רשימת העבודה
נבחרה בבחירות המקדימות באוגוסט 2022 
הבחירות לראשות מפלגת העבודה - 18 ביולי 2022
מרב מיכאלי: ערן חרמוני
82.48%: 16.16%
12,429 קולות: 2,435 קולות
רשימת המפלגה לכנסת – נבחרה ב-9 באוגוסט 2022
 מרב מיכאלי  נעמה לזימי  גלעד קריב  אפרת רייטן  רם שפע  אמילי מואטי 
הבחירות המקדימות לראשות המפלגה נערכו ב-18 ביולי 2022 בין יושבת הראש המכהנת מרב מיכאלי למזכ"ל המפלגה ערן חרמוני. מיכאלי נבחרה לכהונה שנייה ברוב של 82.5% מהקולות.
הבחירות המקדימות לרשימת המפלגה התקיימו ב-9 באוגוסט. במסגרת תיקון החוקה שהעבירה מיכאלי בוועידת המפלגה ב-2021, נקבע כי רשימת המפלגה לכנסת תבנה בשיטת "ריץ' רץ' מגדרי", כך שהרשימה תורכב מנשים וגברים לסירוגין באופן שוויוני, בהתאם למספר הקולות שיקבל כל מועמד. כלומר, ראשון ישובץ המועמד שיקבל את מספר הקולות הגבוה ביותר, ולאחריו מועמד בן המין השני אשר יזכה במספר הקולות הגבוה ביותר מבין המועמדים בני מינו.
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות המיוצגות בכנסת היוצאת > מרצ

| --- | --- |
מרצ: م‌‌ر‌‌ص
מפלגה: מפלגת מרצ.
כינוי הרשימה: מרצ השמאל של ישראל בראשות זהבה גלאון.
| --- | --- |
רשימת מרצ
נבחרה בבחירות המקדימות ב-23 באוגוסט 2022 
הבחירות לראשות המפלגה
זהבה גלאון: יאיר גולן
60.6%: 39.4%
9,443 קולות: 6,140 קולות
רשימת המפלגה לכנסת
 זהבה גלאון  מוסי רז  מיכל רוזין  עלי סלאלחה 
הבחירות המקדימות לראשות המפלגה ולרשימתה לכנסת נערכו ב-23 באוגוסט 2022. על ראשות המפלגה התמודדו ח"כ יאיר גולן וזהבה גלאון, שחזרה להתמודד על תפקיד במפלגה 5 שנים לאחר שהתפטרה מתפקיד היו"ר ופרשה מהתמודדות לכנסת. השר ניצן הורוביץ, יו"ר המפלגה בכנסת היוצאת, הודיע כי לא יתמודד לראשות המפלגה בכנסת הנוכחית אבל יתמודד על מקום ברשימה.
במהלך יולי הודיעו השרה תמר זנדברג, ח"כ ג'ידא רינאוי זועבי והשר עיסאווי פריג' כי לא יתמודדו על מקום ברשימת המפלגה.
בבחירות לתפקיד היו"ר זכתה גלאון. יאיר גולן, שהפסיד בהתמודדות על תפקיד היו"ר, התמודד במקביל לרשימה לכנסת ושובץ במקום החמישי.
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות המיוצגות בכנסת היוצאת > חד"ש-תע"ל

| --- | --- |
ום: و‌‌م
מפלגות:
המפלגה הקומוניסטית הישראלית (המוכרת בשם חד"ש).
התנועה ערבית להתחדשות.
כינוי הרשימה: חד"ש תע"ל בראשות איימן עודה ואחמד טיבי.
בין המפלגות שהרכיבו את הרשימה המשותפת בכנסת היוצאת, חד"ש ותע"ל, לבין בל"ד, נתגלתה מחלוקת לגבי שני נושאים: המלצה על מועמד לראשות הממשלה ורוטציה בין חברי כנסת מטעם המפלגות השונות במהלך כהונת הכנסת. בתחילה נראה כי השיחות בין שתי המפלגות מניבות פרי ואף פורסם כי סוכם על ריצה משותפת, אך לקראת סגירת הרשימות החליטה בל"ד על ריצה עצמאית וכך פורקה הרשימה המשותפת.
ב-13 באוגוסט 2022 בחרה ועידת מפלגת חד"ש את הרשימה לכנסת. איימן עודה נבחר לכהונה נוספת בתפקיד היו"ר, והוא ימשיך לעמוד בראש הרשימה. אחריו נבחרו עאידה תומא סלימאן, עופר כסיף ויוסף עטאונה.
ב-3 בספטמבר 2022 הודיע ח"כ אוסאמה סעדי כי לא יתמודד על מקום ברשימה של תע"ל וכי יפרוש מהחיים הפוליטיים. בראשות המפלגה ממשיך לכהן ח"כ אחמד טיבי.
בליל 15 בספטמבר, לאחר שנכשלו המגעים בין חד"ש ותע"ל לבין בל"ד, הגישו חד"ש ותע"ל את רשימתן בנפרד.
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות המיוצגות בכנסת היוצאת > רע"מ

| --- | --- |
עם: ع‌‌م
מפלגה: רשימת האיחוד הערבי.
כינוי הרשימה: הרשימה הערבית המאוחדת.
ועידת המפלגה, המורכבת מ-600 צירים, הרכיבה את רשימת המפלגה לכנסת בבחירות מקדימות שנערכו ב-6 באוגוסט 2022.
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות המיוצגות בכנסת היוצאת > הבית היהודי

| --- | --- |
ב: ب
מפלגות:
צל"ש – ציונות ליברליות ושוויון (המוכרת בכינוי הימין החדש).
הבית היהודי, מיסודה של המפד"ל – המפלגה הדתית לאומית המזרחי הפועל המזרחי בארץ ישראל.
דתי לאומי ישראלי למען כלל ישראל (מפלגת מדף השייכת לבית היהודי).
כינוי הרשימה: הבית היהודי בראשות איילת שקד
ב-29 ביוני 2022, בטרם נתקבל החוק לפיזור הכנסת, הודיע ראש הממשלה נפתלי בנט (חבר סיעת "ימינה") על כוונתו שלא להתמודד בבחירות המתקרבות. את ראשות המפלגה מסר לאיילת שקד. ב-27 ביולי הודיעו שקד ויועז הנדל על החלטתם לרוץ ברשימה משותפת בשם "הרוח הציונית". ב-3 באוגוסט הודיעה ח"כ שירלי פינטו על פרישה מן הרשימה ועל הצטרפות לרשימת "המחנה הממלכתי". ב-21 באוגוסט הודיע ח"כ אביר קארה גם הוא כי לא ירוץ במסגרת "הרוח הציונית", וב-4 בספטמבר הכריז על הקמת מפלגת "חופש כלכלי".
ב-11 בספטמבר הודיעו שקד והנדל על פירוק השותפות ביניהם. עוד באותו הערב הודיע יוסי ברודני, יו"ר מפלגת הבית היהודי, כי הוא ושקד הגיעו להסכמות על התמודדות משותפת של "ימינה" ושל מפלגתו שלו. שקד וברודני הגיעו לסיכום על חלוקת השיבוצים בין מפלגותיהם וחתמו על הסכם התמודדות משותפת ב-13 בחודש. ב-14 בספטמבר הודיעה עורכת הדין ניצנה דרשן-לייטנר, יו"ר ארגון "שורת הדין", על הצטרפותה לרשימה, ושובצה במקום הרביעי.
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות המיוצגות בכנסת היוצאת > בל"ד

| --- | --- |
ד: ض‌
מפלגה: אלתג'מוע אלווטני אלדמוקרטי.
כינוי הרשימה: בל"ד - אלתג'מוע אלווטני אלדמוקרטי בראשות סמי אבו שחאדה.
לאור המחלוקות בין המפלגות המרכיבות את הרשימה המשותפת, אמר ח"כ סאמי אבו שחאדה (יו"ר בל"ד) כי הוא לא שולל את האפשרות שהמשותפת תבחן התמודדות בבחירות במסגרת גוש פוליטי חדש או במסגרת רשימות נפרדות, והדבר יוכרע לאחר שהנושא יידון בשיחות בין מרכיבי הרשימה המשותפת.
מפלגת בל"ד ערכה בחירות מקדימות ב-6 באוגוסט 2022. ח"כ אבו שחאדה נותר בראש הרשימה, ואחריו מטאנס שחאדה ודועאא חוש-טאטור, בסדר זה.
כאמור, בליל 15 בספטמבר, לקראת סיום המועד להגשת הרשימות, הוחלט בבל"ד לרוץ באופן עצמאי לאחר שלא הגיעו להסכמות עם חד"ש ותע"ל.
היערכות המפלגות ויצירת הרשימות > רשימות נוספות

הרוח הציונית - רשימה שפרשה טרם הגשת הרשימות.
בהסכם הריצה המשותפת בין "תקווה חדשה" לבין "חוסן לישראל", לא נכללה מפלגת "דרך ארץ" של יועז הנדל וצבי האוזר. ב-27 ביולי חתמה "דרך ארץ" על הסכם ריצה משותפת עם מפלגת "הימין החדש" בראשותה של איילת שקד ברשימה חדשה בשם "הרוח הציונית". לרשימה המשותפת צורף אמיתי פורת, בנו של חנן פורת. בעקבות עזיבת פעילים וחוסר ההצלחה בסקרים, וכן מחלוקת לגבי צירוף מפלגות חדשות לרשימה והצטרפות לממשלת ימין צרה בראשות נתניהו, התפרקה השותפות ב-11 בספטמבר 2022, כשישה שבועות בלבד לאחר שהוכרז עליה. ב-13 בספטמבר הודיעו הנדל והאוזר כי לא יתמודדו בבחירות הקרובות.
הסכמי עודפים

חוק הבחירות לכנסת מאפשר חתימה על הסכם עודפים בין שתי רשימות, עד ה-21 באוקטובר. הסכמי עודפים נחתמו בין:
רשימת "יש עתיד" ורשימת "המחנה הממלכתי".
רשימת "העבודה" ורשימת מרצ.
רשימת ש"ס ורשימת "יהדות התורה".
רשימת "הליכוד" ורשימת "הציונות הדתית".
רשימת "יש כיוון" ורשימת "הפיראטים".
סקרים

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: חסרים מקורות בהרבה סקרים (בפרט בטבלה השניה).
ביאורים

↑  אוסרת אל איסלמיה לא נרשמה כמפלגה אצל רשם המפלגות
↑  הסכם זה לא בא לידי ביטוי בסופו של דבר, מכיוון שרשימת מרצ לא עברה את אחוז החסימה
↑  הסכם זה לא בא לידי ביטוי בסופו של דבר, לאחר שהרשימות הללו לא עברו את אחוז החסימה
חטיבת גבעתי (תש"ח)

| --- | --- |

סמל חטיבת גבעתי תש"ח
 סוג היחידה:  חטיבת חי"ר סדירה
 שייכות חיילית:  ההגנה, ובהמשך צה"ל
 מדינת מוצא:  ישראל ישראל
 מפקדים:  שמעון אבידן - מקים החטיבה ומפקדה הראשון יוסף גבע - מפקד החטיבה האחרון
 יחידות משנה:  שועלי שמשון  גדוד 51  גדוד 52  גדוד 53  גדוד 54  גדוד 55  גדוד 56  גדוד 57
 תקופת הפעילות:  1947–1956 (כ־9 שנים)
 עימות:  מלחמת העצמאות
 גזרת פעילות:  מישור החוף הדרומי (מדרום ת"א עד הנגב),השפלה, והנגב. החזית המצרית
ג'יפ של חטיבת גבעתי במצעד צה"ל בתל אביב. חייל מחזיק את סמל גבעתי
חטיבת גבעתי - חטיבה 5 הייתה חטיבת חי"ש מובחרת. החטיבה הוקמה בתל אביב, על בסיס חי"ש פרברים (נוער עובד), פלוגות ה"נחשונים" (משוחררי הצבא הבריטי) ועולים חדשים. היא הוקמה בסתיו 1947 על ידי ארגון ההגנה כחטיבת חי"ש, ועם הקמת צה"ל במאי 1948 צורפו אליה לוחמי אצ"ל ומגויסים ואחרי פרשת אלטלנה הצטרפו עוד רבים מאנשי האצ"ל והיא הפכה לחטיבה צה"לית. "גבעתי" היה כינויו המחתרתי של מקים החטיבה ומפקדה הראשון שמעון קוך אבידן, וכך נקבע שמה. בפברואר 1948 הוצאה החטיבה מתל אביב, כדי לתפוס את חזית הדרום, ואת מקומה תפסו גדודי חטיבת קרייתי. רוב החטיבה הועברה לדרום, 200 מחייליה הועברו לחטיבת הנגב, שהורכבה ברובה מחברי פלמ"ח, ו-200 חיילים הועברו לירושלים בשביל לחזק את חטיבת עציוני. ערב קום המדינה מנתה החטיבה 3,229 חיילים ומפקדים. גבעתי נחשבת חטיבת החי"ש המצטיינת במלחמת העצמאות, שבה לחמה בכ-180 קרבות. נהרגו בהם 675 חיילים משורותיה ונפצעו כ-2,000 לוחמים.
החטיבה הסדירה פעלה ברציפות עד סוף 1956, אז פורקה. 3 חודשים לאחר מכן, חטיבה 17, חי"ר מילואים, אורגנה מחדש וקיבלה את השם גבעתי, ומאוחר יותר מספרה שונה לחטיבה 5. חטיבת מילואים זו, פעילה ברצף עד היום.
רקע

בסתיו 1947, מייד לאחר עצרת האו"ם בכ"ט בנובמבר, כאשר הותקף היישוב היהודי וכוח המגן העברי, הקימה 'ההגנה' ארבע חטיבות חי"ש מרחביות, אשר הפכו בהמשך לשש. בתל אביב הוקמה חטיבה שהייתה מורכבת מאנשי חי"ש המובחרים, המאומנים והמגובשים ביותר, חברי חי"ש פרברים ופלוגות ה"נחשונים", משוחררי הבריגדה היהודית. המטה הארצי של ההגנה הטיל את משימת הקמתה של החטיבה על שמעון אבידן - שהיה מפקד ותיק בהגנה ובפלמ"ח. השם "גבעתי" היה שמו המחתרתי של שמעון אבידן בתקופה שקדמה לקום המדינה.
פעילות החטיבה במלחמת העצמאות

עוד בתקופת התגבשותה בתל אביב השתתפו כוחות חי"ש שלימים היוו את שלד החטיבה בפעולת תגמול כנגד הכפרים א-ריש שתקף את חולון ובת ים וסלמה שתקף את שכונת התקווה והגנה על דרך הביטחון מתל אביב לראשון לציון. כמו כן השתתפה החטיבה במבצע חמץ לכיבוש יפו והכפרים והשכונות הערביים שמדרום לתל אביב. ב-28 באפריל 1948, נסוג גדוד 52 של החטיבה מפני מתקפת נגד של כוח מצבא ההצלה על תל א-ריש תוך שהוא סופג אבדות כבדות. משימתה הבאה של החטיבה הייתה הדרך לירושלים.
מפקד החטיבה, שמעון אבידן, מונה במקביל גם למפקד מבצע נחשון. לקראת המבצע פשט כח של גדוד 52 מהחטיבה על מפקדת חסן סלאמה, מראשי הכנופיות הערביות באזור רמלה. הכוח השמיד את המפקדה, ששכנה ליד באר יעקב, גרם לאויב אבדות קשות ושיבש, לפחות זמנית, את פעילות חסימת הדרך באזור לוד ורמלה. בראשית מאי השתתפה החטיבה במבצע מכבי לפריצת הדרך לירושלים, יחד עם פלמ"ח-הראל. בהמשך, כחלק מתוכנית ד', פעלו כוחות גבעתי במבצע ברק לכיבוש הכפרים הערביים במרחב גדרה - תל נוף - צריפין - באר טוביה ובכך נוצר רצף טריטוריאלי בין דרום יהודה למבואות הנגב. המבצע הופסק באמצעו וחלק ניכר מן החטיבה הועבר לאזור חולדה - לטרון לצורך אבטחת שיירות לירושלים. לאחר פלישת צבאות ערב הוטל על חטיבת גבעתי להילחם בחזית הדרומית מול הצבא המצרי. תחילה, מאמצע מאי ועד כמעט לסוף החודש, ביצעה החטיבה מעין "השלמה" למבצע ברק שהופסק, כאמור. ב־29 במאי 1948, שבועיים לאחר פלישת צבאות ערב, החל חיל המשלוח המצרי לנוע ממג'דל (לימים אשקלון) צפונה. בטור היו יותר מ-500 כלי רכב - מכוניות משא, זחלים, טנקים בינוניים ותותחים מכל הסוגים. אלה עברו ב"מצעד" על הכביש הראשי ממערב לניצנים ופניהם לעבר העיירה איסדוד (סמוך  לאשדוד של היום) הטור הגיע לאיסדוד וחלקו נכנס לעיירה, בעוד חלק אחר המשיך צפונה כ־3 ק"מ ונעצר ליד הגשר המפוצץ על נחל לכיש (גשר עד הלום). גשר זה פוצץ על ידי חבלני גבעתי ב-12 במאי 1948 במסגרת מבצע ברק. המרחק לתל אביב היה 32 ק"מ בלבד, וגשר זה מהווה את הנקודה הצפונית ביותר אליה חדרו המצרים בגזרה זו. אם כי ההתקפה על איסדוד נכשלה תוך אבדות כבדות, היו שרשמו לזכות החטיבה תרומה בבלימת הצבא המצרי והיו שלא. במקביל נחסמה דרכו של הצבא המצרי עם השתלטות החטיבה על יבנה. ב 3 ביוני 1948 החל מבצע פלשת, בו תקפו חטיבת גבעתי וחטיבת הנגב את הצבא המצרי בציר החוף. המבצע נכשל תוך שכוחות צה"ל סופגים אבידות כבדות. בעקבות קרב זה פתחו המצרים במאמץ לטהר את הגזרה, במסגרתו ב 7 ביוני הכניעו את ניצנים, וב 10 ביוני כבשו את גבעה 69, תוך הסבת אבדות כבדות לחטיבת גבעתי. אף על פי כן, המאמץ המצרי נבלם.
ב"קרבות עשרת הימים" (אמצע יולי) אם כי החטיבה השתלטה על מספר כפרים ועמדה בפני התקפות נגד עזות (קרב כרתיה, וקרבות משלט עיבדיס), נשמר בדרך כלל הסטטוס-קוו של החטיבה מול המצרים, והנגב נותר מנותק. לאחר מכן פעלה החטיבה לחיבור הנגב למדינת ישראל במבצע יואב, כולל כיבוש משלטי "הצומת" (כיום צומת גבעתי), ומבצע גי"ס בהם לכדו את הצבא המצרי בכיס פלוג'ה.
ב-13 בספטמבר 1948 נערך ברחובות מסדר חגיגי של חטיבת גבעתי, ובו השתתפו אלפי חיילים על נשקם וכלי רכבם. על כתף שמאל של כל חייל התנוסס, לראשונה - תג היחידה של חטיבת גבעתי ה'תש"ח - המציגה חרב לוחם סימטרית ומשני צדי הניצב של החרב עלי צבר (ראו תמונה לעיל).
בנובמבר 1948 צורפו לחטיבה כוחות אצ"ל בפיקודו של איתן לבני והיא הועברה לרמת הכובש להתמודדות מול הכוחות העיראקיים.
לאחר מלחמת העצמאות

בתום המלחמה הועברו מרבית חטיבות צה"ל לצבא המילואים שזה עתה הוקם, ואילו גבעתי הפכה לחטיבה הסדירה של פיקוד המרכז.
בשנת 1955 התבצע בפיקוד החטיבה ומפקדה חיים בר-לב, מבצע ירקון, לשם חיפוש דרכים עבירות מאילת ועד שארם א שייח.
פירוק החטיבה הסדירה: ב-1956 פורקה החטיבה הסדירה. שניים מהגדודים הועברו לחטיבות סדירות אחרות - גדוד 51 הועבר לחטיבת גולני, וגדוד 52 הועבר לחטיבה 7. יתר הגדודים פורקו.
כשלושה חודשים לאחר מכן, השם "גבעתי" הועבר ל-"חטיבה 17", חטיבת מילואים מרחבית בחזית המרכז, כמורשת לחטיבה הסדירה ממלחמת השחרור. ב-1957 שונה גם מספרה של חטיבה 17 לחטיבה 5. חטיבת מילואים זו, פעילה עד היום.
ייחודיות החטיבה > אבא קובנר ופרשת ניצנים

בדומה לפלמ"ח, ובניגוד לשאר חטיבות החי"ש היה לגבעתי קצין תרבות (פוליטרוק, בלשון הפלמ"ח) בדמותו של אבא קובנר, קובנר הוציא במהלך הקרבות "דפים קרביים", מנשרים שחולקו לחיילים ונועדו לרומם את רוחם ולנטוע בהם מוטיבציה. אחד הדפים האלה שחוללו סערה שגליה מכים עד היום היה הדף שכתב בעקבות כניעת ונפילת ניצנים. נפילת ניצנים הייתה מכה קשה לחטיבת גבעתי והשפעה קשה על היישובים בדרום. החטיבה החליטה להילחם נגד הלך רוחות זה באמצעות הדף הקרבי הראשון שנכתב בידי קובנר ואושר על ידי מפקד החטיבה שמעון אבידן. בחטיבה נוצר הרושם המוטעה שניצנים נכנעה בטרם כלו כל הקיצין. רושם זה הוליד חשש פן יחדור הלך רוח מסוכן ותבוסתני של הליכה בשבי אל לבות הלוחמים ותושבי היישובים שבמרחב החטיבה. הדף נכתב בצורה תוקפנית ולא סלחנית, ברוח דפי הקרב של הצבא האדום. אחת השורות המייצגות בדף הקרבי נוסחה כך: ..."טוב ליפול בחפירת הבית מלהיכנע לפולש הרצחני. להיכנע - כל עוד חי הגוף והכדור האחרון נושם במחסנית - חרפה היא! לצאת לשבי הפולש - חרפה ומוות!". חברי קיבוץ ניצנים נפגעו מאוד מן הדפים שכתב בעקבות הקרב על ניצנים, ולא סלחו לקובנר על כתיבתו עד יומו האחרון. ניסיונות לפיוס בין הקיבוץ לקובנר שנעשו ברבות השנים לא צלחו. לאחר המלחמה, הוקמה ועדה שמצאה כי מגיני ניצנים לחמו בחירוף נפש, ללא הסיוע הנדרש, ומול כוח מצרי עדיף משמעותית הן במספר הלוחמים והן באמצעי לחימה שכללו גם טנקים ומטוסים. קרב שנמשך עשר שעות רצופות, בו נהרגו 33 ממגיני המשק. הוועדה טיהרה את מגיני הקיבוץ מחרפת פחדנות וכניעה ללא הצדקה. הרמטכ"ל יעקב דורי וראש הממשלה דוד בן-גוריון פרסמו מכתבים בהם הכו על חטא הפגיעה העלבון והוצאת דיבתם של מגיני ניצנים. בשנות השמונים התנצל מג"ד 53 בעת הקרב, יצחק פונדק, בפני חברי ניצנים. לבקשתו, ובהסכמתם, עם פטירתו ב 2017 נקבר בניצנים לצד חללי הקרב.
ייחודיות החטיבה > החי"שטרון

בגבעתי הוקמה להקת החישטרון, להקה צבאית במתכונת הדומה לזו שהייתה נהוגה בצבא הבריטי. חיילים בעלי הכשרה במוזיקה ובדרמה מהחטיבה העלו תוכניות בידור ותרבות להנאת החיילים, על סמך זמנם הפנוי. הפיקוד סייע במידה מועטה באמצעים טכניים ובמימון זעום. מקים הלהקה והרוח החיה בה היה טולי רביב (מחבר השיר "אל נא תאמר לי שלום"), הזמרת המפורסמת ביותר בלהקה הייתה יפה ירקוני ושירתו בה גם בובי פנחסי ואהובה צדוק.
ייחודיות החטיבה > שועלי שמשון

בחטיבת גבעתי פעלה יחידת ג'יפים למשימות מיוחדות, שנהוג לכנותה "הסיירת הראשונה של צה"ל". "שועלי שמשון" היה כינויה של פלוגה ב' של גדוד 54, בפיקודו של אריה שפק. הפלוגה הפכה ליחידה ממוכנת בדומה ליחידת ג'יפים בשם "חיות הנגב" שפעלה בחטיבת הנגב של הפלמ"ח, על בסיס ג'יפים שגויסו מאזרחים תל אביביים. השם "שועלי שמשון" נבחר על ידי אבא קובנר.