stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יציבה
ליקויים ביציבה > ליקויים ברגליים

כף רגל שטוחה - מצב שבו הקער של כף הרגל נמוך מהנורמה. דבר שמשבש את מחזור ההליכה, ופוגע במנגנון בלימת הזעזועים של הרגל.
כף רגל קעורה - מצב שבו כף הרגל קעור יותר מהנורמה. שטח כף הרגל הבא במגע עם הקרקע נמוך, ולכן חלוקת העומסים אינה מאוזנת.
מפרק קרסול נוטה החוצה - עומס מוגבר על החלק הפנימי של המפרק.
מפרק קרסול נוטה פנימה - חוסר יַצִּיבוּת ונטייה לפציעה.
ברך קלובה ("ברכי X") - ברכיים צמודות, חלוקת המשקל על מפרק הברך אינה מאוזנת ומופעלת על החלק הצידי של המפרק.
ברך עקולה ("ברכי O") - ברכיים מרוחקות, חלוקת המשקל מופעלת בעיקר על החלק הפנימי של מפרק הברך.
לקריאה נוספת

ד"ר גיל זולברג, יציבה ותנועה, הוצאה עצמית, מהדורה שישית, 2021.
נדב חייקין-בנתור, תנועה, יציבה והליכה נכונה, הוצאת נרקיסים, 2016.
צילום רנטגן במבט צידי המדגים עקשת
ימי טוהר

בהלכה, ימי טוהר אלו ימים בהם יולדת הרואה דם מרחמה אינה נטמאת מכך ככל נידה או זבה. ימי הטוהר מתחילים בסיום ימי טומאת הלידה. בלידת בן ישנם 33 ימי טוהר המתחילים בסיום 7 ימי טומאת הלידה, ובלידת בת ישנם 66 ימי טוהר המתחילים בסיום 14 ימי טומאת הלידה.
במקרא

מקור דין ימי הטוהר מובא בפרשת תזריע:
וַיְדַבֵּר ה' אֶל מֹשֶׁה לֵּאמֹר: דַּבֵּר אֶל בְּנֵי יִשְׂרָאֵל לֵאמֹר אִשָּׁה כִּי תַזְרִיעַ וְיָלְדָה זָכָר וְטָמְאָה שִׁבְעַת יָמִים כִּימֵי נִדַּת דְּו‍ֹתָהּ תִּטְמָא... וּשְׁלֹשִׁים יוֹם וּשְׁלֹשֶׁת יָמִים תֵּשֵׁב בִּדְמֵי טָהֳרָה בְּכָל קֹדֶשׁ לֹא תִגָּע וְאֶל הַמִּקְדָּשׁ לֹא תָבֹא עַד מְלֹאת יְמֵי טָהֳרָהּ: וְאִם נְקֵבָה תֵלֵד וְטָמְאָה שְׁבֻעַיִם כְּנִדָּתָהּ וְשִׁשִּׁים יוֹם וְשֵׁשֶׁת יָמִים תֵּשֵׁב עַל דְּמֵי טָהֳרָה
.
דם טוהר

על כל דם נידות או זיבות חל דין טומאה. הדם גורם טומאה על כל מי שנוגע בו, כאשר הוא לח או יבש. דם טוהר שהוא דם שיצא מהאישה בתקופת הטהרה (לאחר תום ימי טומאת יולדת) אינו טמא, משום שהתורה קבעה שאינו מטמא את האישה ממנה יצא. במקרה והאישה עדיין טמאה בטומאת יולדת אך נמצאת בתקופת הטהרה (מקרה זה יכול להתרחש אם תמו ימי טומאת יולדת אך האישה עוד לא טבלה במקווה), נחלקו בית שמאי ובית הלל לדינה:
דם יולדת שלא טבלה, בית שמאי אומרים, כרוקה וכמימי רגליה. ובית הלל אומרים, מטמא לח ויבש
דם טוהר > המחלוקת בין רב ללוי

קיימת מחלוקת בין רב ללוי בר סיסי בפרשנות המחלוקת. המחלוקת תלויה בשאלה בסיסית בדין דמה הטהור של היולדת - היוצא בימי טהרה.
המחלוקת בפרשנות לסיבה שבשלה טיהרה התורה דם יולדת בתקופה שבין 7-14 ל-40-80 יום היא כך: לפי רב, דם הטוהר הוא דם שנובע מאותו מקום בדיוק שממנו נובע דם הנידה, אלא שהתורה קבעה שבאופן רגיל הדם טמא ובימים אלו הדם טהור ואינו גורם לאשה טומאת נידה. לעומת זאת סבור לוי בר סיסי שבזו תלויה מחלוקתם של בית שמאי ובית הלל: לפי בית שמאי אכן "מעיין אחד הוא", אך לפי בית הלל מדובר בשני מעיינות בגופה של האישה שמהם נובע דם, האחד טמא והשני - שממנו יוצא דם בתקופת הטהרה של היולדת - טהור.
הנפקותא ההלכתית האם "מעיין אחד הוא" או "שני מעיינות" היא ב"שופעת" - מקרה שנביעת הדם החלה בימי טומאה (שבעה או ארבעה עשר) והמשיכה בימי טהרה (עד ארבעים או שמונים) או להפך; החלה בימי טהרה והמשיכה בימי טומאה. במקרה כזה ברור לנו שמדובר במעיין אחד, שזהותו ידועה לנו על ידי הזמן שבו החל לזוב, וממילא לפי הדעה האומרת ש"שני מעיינות הן" במקרה כזה דינו של הדם יהיה לפי הזמן שבו החל לזוב, ולפי הדעה ש"מעיין אחד הוא" דינו יהיה תלוי בזמן שבו זב.
לפי מחלוקת זו, נחלקו רב ולוי בפרשנות המחלוקת בין בית שמאי לבית הלל. אנו מוצאים שבית הלל מחילים טומאה על "דם יולדת שלא טבלה" בניגוד לבית שמאי. במה תלויה המחלוקת? לפי לוי - מדובר באופן שבו האשה "שופעת" דם מתוך ימי הטומאה לימי הטהרה, ובית שמאי ובית הלל נחלקו בשאלה האם "מעיין אחד הוא" או "שני מעיינות", לפי בית הלל מדובר ב"שני מעיינות", וממילא במקרה שהאשה שופעת דם מימי הטומאה לימי הטהרה ברור שהדם טמא, אך לפי בית שמאי "שני מעיינות הן" וממילא הדם אינו מטמא מהתורה רק מדברי חכמים, שנתנו היכר לדבריהם וטימאו את הדם רק כאשר הוא לח ולא כאשר הוא יבש, בדומה לרוקה של היולדת ומימיה רגליה שגם הם מדברי חכמים. לעומת זאת, סבור רב, שהן בית שמאי והן בית הלל סבורים ש"מעיין אחד הוא", ולכן ברור שמיד בחלוף ימי הטומאה הדם שנוזל הוא טהור, אלא שלפי בית שמאי די בכך שעברו ימי הטומאה והדם נוסע בימי הטהרה כדי לטהר את האישה, ולפי בית הלל התורה קובעת שהדם טהור בימי הטהרה רק אם האישה טבלה לאחר ימי הטומאה, ומכיוון שעדיין לא טבלה - דמה טמא.
דם טוהר > יולדת בזוב בימי הטוהר

מחלוקת נוספת בין בית שמאי ובין בית הלל היא בדינה של אישה שילדה בימי זיבה (אחד עשר יום שלאחר שבעת ימי הנידה). בניגוד למחלוקת הקודמת, השאלה נוגעת מעשית רק בדיני טומאה וטהרה של הנוגע בדמה של האישה, שהרי האישה עצמה טמאה בכל מקרה בטומאת זיבה.
ומודים ביולדת בזוב, שהיא מטמאה לח ויבש
לפי פרשנותו של רב, לפיה גם בית שמאי מודים ש"מעיין אחד הוא - התורה טימאתו והתורה טיהרתו", מובן כי התורה טיהרה את מעיין הדם רק כאשר הדם יוצא בימי טהרה, אך אם האישה טמאה בטומאת זבה - לא טיהרה התורה את הדם, ולכן לא רק האישה עצמה טמאה בטומאת נידה, אלא אף דמה נחשב לטמא ומטמא, כמו כל דם זבה. אך לפי דעתו של לוי, שלפי בית הלל "שני מעיינות הן", מדובר ב"שופעת" מימי הטומאה לימי הטהרה, שבמקרה כזה, אפילו לפי בית שמאי שסוברים ש"מעין אחד הוא" וממילא יש לטהר את דמה של האישה מכיוון שהתורה טיהרה את אותו מעיין עצמו ששופע בימי הנידה - בימי הזיבה, לא טיהרה התורה את הדם אלא כאשר חלה עליה טומאת יולדת, שהיא טומאה קלה החולפת מאליה לאחר שבעת ימים, אך כאשר היא טמאה בטומאת נידה החמורה - לא טיהרה התורה את הדם אלא רק לאחר שהאישה תספור שבעה נקיים לאחר זיבתה.
לאחר חומרת רבי זירא

בתקופת הגמרא מביא רבי זירא חומרה שהתקבלה בקרב בנות ישראל: ”בנות ישראל החמירו על עצמן שאפילו רואות טיפת דם כחרדל יושבות עליה שבעה נקיים”- כדי להיטהר האשה צריכה לבדוק שבעה ימים שהיא לא רואה דם ואחר כך לטבול. חומרה זו נתקבלה כהלכה פשוטה.
לשיטת הרמב"ן ורוב הראשונים חומרת רבי זירא נוהגת גם בימים שבהם מדין תורה דם האשה טהור. ואילו לשיטת הרמב"ם חומרת רבי זירא היא רק על דם טמא, ויש תקנה נפרדת של הגאונים לאסור גם דם טהור. הרמב"ם מוסיף שתקנה זו לא נתקבלה בכל המקומות, אולם בסוף תקופת הראשונים דין זה התפשט לכל קהילות ישראל.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת נידה, דף ל"ה, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת נידה, דף ס"ז, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף לא, עמוד א. שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קפ"ג.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות איסורי ביאה, פרק י"א.
↑  יורה דעה סימן קצ"ד טור ובית יוסף
| נידה |
| --- | --- | --- |
| סוגי ראיות ודמים | נידה • זבה קטנה-שומרת יום כנגד יום • זבה גדולה - שבעה נקיים • כתם (נידה) • הרגשת נידה • דם בתולים • דם חימוד • דם קישוי • דם טוהר |  |
| דיני הוסתות | פרישה סמוך לווסת • וסת קבוע • וסת שאינו קבוע • עונה בינונית • וסת ההפלגה • וסת החודש • וסת השבוע • וסת השעות • וסת הדילוג • וסת הגוף • וסת הסירוג • וסת האונס • רואה מחמת תשמיש • ימי המבוכה |  |
| דיני הנידה | איסור משכב עם נידה • הרחקות הנידה • בועל נידה |  |
| פרישה סמוך לווסת | עונת אור זרוע • עונת חוות דעת • עונת אבי עזרי |  |
| טהרת הנידה | בדיקת עד • הפסק טהרה • מוך דחוק • שבעה נקיים • ליל טבילה • חפיפה לפני טבילה • טבילה • סתירת שבעה נקיים • פולטת שכבת זרע • חומרא דרבי זירא |  |
| שונות | חופת נידה • מסולקת דמים • עד בדיקה • מסכת נידה • ברייתא דמסכת נדה • בודקת טהרה |  |
יחסי כווית–פקיסטן

| יחסי כווית–פקיסטן |
| --- | --- |
כווית: פקיסטן


כווית: פקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
17,818: 796,095
אוכלוסייה
4,957,430: 252,259,078
תמ"ג (במיליוני דולרים)
161,772: 338,368
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,632: 1,341
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה אסלאמית פדרלית ודמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי כווית–פקיסטן הם היחסים הדיפלומטיים שבין מדינת כווית לבין הרפובליקה האסלאמית של פקיסטן. שתי המדינות הן חברות בארגון המדינות הבלתי-מזדהות והארגון לשיתוף פעולה אסלאמי.
הכוחות המזוינים הפקיסטנים השתתפו באופן פעיל בשחרור כווית יחד עם כוחות הקואליציה בשנת 1991. לאחר תום מלחמת המפרץ הראשונה ב-1991, חלק ניכר ממהנדסי הצבא הפקיסטנים היו מעורבים בפינוי המוקשים במדינה. כווית הייתה המדינה הראשונה ששלחה סיוע לפקיסטן לאחר רעידת האדמה בקשמיר בשנת 2005, כמו כן, כווית העניקה את הסיוע הגדול ביותר שכלל ציוד הומניטרי בשווי 100 מיליון דולר אמריקאי. יתר על כן, בעקבות השיטפונות בפקיסטן בשנת 2010, אספה ממשלת כווית תרומות לפקיסטן.
יחסים כלכליים

בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצאה מכווית לפקיסטן הגיעה לסך 1.19 מיליארד דולר אמריקאי והיא כללה נפט מזוקק, אתרים וחומרים כימיים אחרים, גרוטאות של כלי שיט, צינורות ברזל, דודי קיטור, גרוטאות אלומיניום ברזל ונחושת ועוד. באותה השנה, שווי הסחורה שיוצאה מפקיסטן לכווית הגיעה לסך 183 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה דגי פילה, בשר בקר, סרטנים, דגים קפואים, בשר קפוא, אורז, תבלינים, פירות טרופים, בצל, פרי הדר, תפוחי אדמה, ארטישוק ירושלמי, מוצרים אפויים, מים בטעמים, מים, חלקי רכב, מכונות, מוצרי ברזל ואלומיניום, בגדים ועוד.
בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה מכווית לפקיסטן הגיעה לסך 1.63 מיליארד דולר אמריקאי והיא כללה נפט מזוקק, גרוטאות אלומיניום ונחושת, גרוטאות ברזל, חלקי מכונות חשמליים, כבשים ועוד. באותה השנה, שווי הסחורה שיוצאה מפקיסטן לכווית הגיעה לסך בשר בקר, דגנים, סובין, תרכובות כימיות, בגדים, דגי פילה, סרטנים, פסטה, מוצרים אפויים, אלכוהול, אורז, בצל, תבלינים, פירות טרופים, פלפל, פרי הדר, זרעי תבלינים, דבש, חוברות, מפות, מקררים, מכונות בעלות פונקציה אחת ועוד.
ייצוג

כווית מיוצגת בפקיסטן על ידי קונסוליה כללית בקראצ'י וכן על ידי שגרירות שהיא מחזיקה באסלאמאבאד, בירת המדינה.
פקיסטן מיוצגת בכווית על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בכווית סיטי, בירת המדינה.
ייפקה סטורם

| --- | --- |

 לידה:  19 בנובמבר 1981 (בת 42) אלמיירה, הולנד 
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה 
 www.yfke.tv
 
ייפקה סטורם (בהולנדית: Yfke Sturm; נולדה ב-19 בנובמבר 1981) היא דוגמנית הולנדית.
ביוגרפיה

סטורם נולדה באלמיירה. היא התגלתה ב-1997, בגיל 15, וזכתה בתחרות מראה השנה של עלית הולנד ובתחרות הבינלאומית שנערכה בצרפת. לאחר זכייתה חתמה על חוזה עם ראלף לורן וקלווין קליין. ב-2002 עברה להתגורר בניו יורק. עבדה עם מספר גדול של צלמי אופנה ובמגוון רחב של מגזינים, ובין היתר בחמש גרסאות של "ווג" ברחבי העולם ובשש גרסאות של מארי קלייר.
סטורם הופיעה בקמפיין של קרולינה הררה ו-H&M וצעדה במסלולי תצוגות אופנה של ויקטוריה סיקרט ושאנל.
ב-2006 החלה להנחות את התוכנית "הטופ מודל הבאה של הולנד", ואחרי עונה בודדת הוחלפה על ידי דפנה דקרס.
ב-2009 פרסמה את ספרה "סודות הדוגמנות של ייפקה". משמשת כשגרירה של קרן הצלב האדום ההולנדי.
יחסי כווית–צ'ילה

| יחסי כווית–צ'ילה |
| --- | --- |
כווית: צ'ילה


כווית: צ'ילה
שטח (בקילומטר רבוע)
17,818: 756,102
אוכלוסייה
4,957,430: 19,788,712
תמ"ג (במיליוני דולרים)
161,772: 335,533
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,632: 16,956
משטר
מונרכיה: רפובליקה דמוקרטית

יחסי כווית–צ'ילה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין מדינת כווית לבין הרפובליקה של צ'ילה.
סקירה כללית

ביולי 2010 ערך ראש ממשלת כווית, השייח' נאסר אל-מוחמד אל-סבאח, ביקור ממלכתי בצ'ילה, אז חתם עם הנשיא סבסטיאן פיניירה על הקמת ועדת שיתוף פעולה משותפת, כינון דיאלוג פוליטי ומשא ומתן דו-צדדי, הסכם לשיתוף פעולה כלכלי, הסכם סחר, להרחבת חילופי הסחורות והשירותים, והסכם שירותי אוויר. בסוף אותה שנה כווית פתחה שגרירות בצ'ילה.
יחסים כלכליים

המסחר בין שתי המדינות הסתכם ב-5.2 מיליון דולר בשנת 2016. המוצרים העיקריים שמייצאת צ'ילה לכווית היו תפוחים טריים, עץ אורן ואגוזי מלך, בעוד שכווית מייצאת לצ'ילה בעיקר חומרי גלם עבור פיגומים ומוצרי ברזל או פלדה.
נציגויות דיפלומטיות

צ'ילה מיוצגת בכווית באמצעות שגרירותה באבו דאבי, איחוד האמירויות הערביות.
כווית מחזיקה בצ'ילה שגרירות בסנטיאגו דה צ'ילה.
ירוסלב אחאב היידלר

היידלר בבית קברות יהודי עתיק בבוהמיה, 2010
ירוסלב אחאב היידלר (בצ'כית: Jaroslav Achab Haidler; נולד 13 באוקטובר 1958) הוא שחקן (בעיקר בתיאטרון), צלם, מתרגם ואפיגרף צ'כי, פוליטיקאי מוניציפלי לשעבר בעיר אוסטי נד לבם.
ביוגרפיה

נולד בפרידלנט (אנ') שבצ'כיה, לאב עיתונאי שנעצר באוגוסט 1968 בשל דעותיו הפוליטיות. כבר מילדותו עבד בעבודות שונות, בשל עניות המשפחה לא התאפשר לו ללמוד בצורה מסודרת. בהמשך חייו התקרב לנצרות ובשל התעניינותו במקרא בחר ללמוד עברית. לאחר תקופה כפועל במה בתיאטרון, החל להופיע בעצמו. לצורך הופעותיו בתיאטרון למד יהדות והיסטוריה של עם ישראל, הוא הוקסם מן המסתורין של החסידות והתגייר.
הוא החל לתרגם שלטים ואפיטפים, ועוסק בתיעוד בתי הקברות היהודיים בשטחי בוהמיה ומוראביה.
בבחירות המוניציפליות בשנת 2010 רץ ללא הצלחה כעצמאי למועצת העיר אוסטי נד לבם, כעבור ארבע שנים, בבחירות 2014 נבחר כחבר מועצת העיר, הוא התמנה למועצת התרבות והאמנות העירונית, אך פרש בשל ניגוד עניינים. בבחירות 2018 לא הצליח להיבחר למועצת העיר.
יחסי כווית–ספרד

| יחסי כווית–ספרד |
| --- | --- |
כווית: ספרד


כווית: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
17,818: 505,370
אוכלוסייה
4,957,430: 47,905,341
תמ"ג (במיליוני דולרים)
161,772: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,632: 32,996
משטר
מונרכיה: מונרכיה חוקתית

יחסי כווית–ספרד הם היחסים הדו-צדדיים והדיפלומטיים בין כווית וספרד.
יחסים דיפלומטיים

ספרד וכווית כוננו יחסים דיפלומטיים זמן קצר לאחר קבלת עצמאותה של כווית בשנת 1961, וב-29 באוקטובר, הוקמה שגרירות ספרד בכווית. ספרד הייתה אחת מ-35 מדינות שהשתתפו בקואליציה הבינלאומית, שתחת מנדט האומות המאוחדות תרמה לשחרור כווית בפברואר 1991 לאחר כיבושה על ידי עיראק בהנהגת סדאם חוסיין באוגוסט 1990.
על פי צו מלכותי 977/2011, מ-8 ביולי 2011, הוקם משרד כלכלה ומסחר של שגרירות ספרד בכווית. היחסים הדו-צדדיים מצוינים ומבוססים על ידידות איתנה בין שני בתי המלוכה.
יחסים כלכליים

היחסים הכלכליים והמסחריים בין ספרד לכווית היו באופן מסורתי דיסקרטיים מאוד, אך מאז 2010 הם צומחים בקצב טוב. ביולי 2011 הוקם רשמית המשרד הכלכלי והמסחרי של שגרירות ספרד בכווית כדי לחזק את הנוכחות המסחרית הספרדית במדינה, במקביל לשיפור משמעותי בנתוני הייצוא ולחתימת חוזים על ידי כמה חברות ספרדיות.
בשנת 2014 הגיע הסחר הדו-צדדי לשיא, כאשר היצוא הספרדי לכווית עמד על יותר מ-380 מיליון אירו בשנה (בתחומים מגוונים, עם משקל גדול של אופנת טקסטיל, מוצרי קרמיקה ומכשירים מכניים), ויבוא של 111 מיליון אירו (נפט ותוצרי לוואי).
ספרד הפכה בכך לספקית ה-22 בגודלה של כווית. בתקופה האחרונה, כמה חברות ספרדיות חתמו על חוזים בכווית, במיוחד חברות בנייה והנדסה כמו OHL (Jamal Abdul Nasser Road) INECO (ניהול פרויקטים של הרחבת שדה התעופה בכווית) וכן INDRA (מערכת בקרת התעבורה האווירית ומערכת התקשורת של נמל התעופה כווית) ו-HERA (טיהור נזילות שמן). בשנת 2015, החוזים של חברות אלקנור ו-TSK נחתמו עם מכון כווית למחקר מדעי להקמה ויישום של פרויקט פיילוט אסטרטגי של אנרגיה מתחדשת באל-שגאיה, כמו גם שני חוזים חשובים בתחום הפטרוכימי ש-Tecnicas Reunidas זכתה בהם (בית זיקוק באל צור ומסוף הגז החמישי של נמל אחמדי).
נוכחותן של חברות בתחום האופנה (זארה, Women's Secrets‏, Cortefiel‏, אדולפו דומינגס, רוזה קלארה, מקסימו דוטי, אוישו, מנגו, סטרדיוואריוס, בין רבים אחרים) או תחום ההפצה וחנויות דיוטי פרי בשדה התעופה בכווית.
נציגויות דיפלומטיות

כווית מחזיקה בספרד שגרירות במדריד.
ספרד מחזיקה בכווית שגרירות בכווית סיטי.
יחסי כווית–מלזיה

| יחסי כווית–מלזיה |
| --- | --- |
כווית: מלזיה


כווית: מלזיה
שטח (בקילומטר רבוע)
17,818: 329,847
אוכלוסייה
4,957,430: 35,663,114
תמ"ג (במיליוני דולרים)
161,772: 399,649
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,632: 11,206
משטר
מונרכיה: פדרציה

יחסי כווית–מלזיה הם היחסים הדו-צדדיים בין מדינת כווית לבין פדרציית מלזיה.
היחסים בין שתי המדינות מתמקדים בעיקר בשיתוף פעולה כלכלי.
יחסים כלכליים

מלזיה היא אחת משותפות הסחר הגדולות ביותר של כווית. בין השנים 1996 ל-2006, היקף המסחר בין כווית למלזיה זינק מכ-79.3 מיליון דולר לכ-507 מיליון דולר. "בית הכספים של כווית", אשר נחשב לבנק האסלאמי הגדול ביותר במפרץ הפרסי, החל לפעול גם במלזיה ב-2008. בין שתי המדינות נחתמו מספר הסכמים כגון תכנון מס, ושתי המדינות משתפות פעולה בתחומים כגון בחינוך, תיירות ותעשיית החלל. בשנת 2013, כווית ומלזיה החליטו להגביר את שיתוף הפעולה הדו-צדדי בחינוך.
יחסים דיפלומטים

כווית מחזיקה בשגרירות בקואלה לומפור. מאידך, מלזיה מחזיקה בשגרירות בכווית סיטי.
ראו גם

יחסי כווית-סין
ישי שטקלר

| --- | --- |

 לידה:  14 בינואר 1973 (בן 51) ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 עיסוק:  מנצח אופרה, תזמורות ומקהלות
 שיתופי פעולה בולטים:  האופרה הישראלית, האופרה הלאומית של פריז, זמרי קולגיום, מקהלת בית הספר תלמה ילין
 
ישי שטקלר גרין (נולד ב-14 בינואר 1973) הוא מנצח אופרה, תזמורות ומקהלות ישראלי. שימש כמנצח הבית ומנצח המקהלה באופרה הישראלית, וכיום הוא מנהל מוזיקלי של אנסמבל זמרי קולגיום תל אביב ועוזר מנצח באופרה הלאומית של פריז.
ביוגרפיה

שטקלר נולד וגדל בישראל. למד בתיכון לאומניות תלמה ילין ושר במקהלת העפרוני, בניצוחה של מיה שביט. לאחר שירותו הצבאי בגלי צה"ל כמוזיקאי מצטיין למד באקדמיה למוזיקה באוניברסיטת תל אביב והקולג' המלכותי למוזיקה בלונדון.
כיהן כמנצח הבית ומנצח המקהלה באופרה הישראלית במשך עשר עונות, במהלכן ניצח על יותר משלושים הפקות אופרה, בהן יבגני אונייגין, לה בוהם, כרמן, פאוסט, היהודיה, נורמה ורבות אחרות. ניצח על הפקות הענק של האופרה הישראלית, נבוקו, טוסקה, לה טרוויאטה ומאדאם באטרפליי בפארק הירקון בתל אביב ובבריכת הסולטן בירושלים לעיני עשרות אלפי צופים בשידורים ישירים ברדיו ובטלוויזיה. ניצח על כל התזמורות החשובות בישראל, בהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, התזמורת הסימפונית ירושלים, התזמורת הסימפונית חיפה, התזמורת הקאמרית הישראלית, הקאמרטה הישראלית ירושלים, סימפונט רעננה והסינפונייטה הישראלית באר שבע.
שטקלר מנצח בבתי אופרה גדולים בעולם וכן מנצח על תזמורות סימפוניות בצרפת, איטליה, ספרד, גרמניה, ברזיל, רומניה וקוריאה הדרומית. הקלטת האופרה ״לה ג'וקונדה״ מאת אמילקארה פונקיילי, בניצוחו, יצאה בחברת Brilliant Classics ברחבי העולם.
משנת 2014 שטקלר הוא גם מנהלו המוזיקלי ומנצחו הראשי של אנסמבל זמרי קולגיום תל אביב. כמו כן, הוא משמש עוזר מנצח באופרה הלאומית של פריז.
שטקלר הוא מנצח מקהלת בית הספר התיכון הארצי לאמנויות על שם תלמה ילין מזה 13 שנה.[דרושה הבהרה] אלבום אוסף של המקהלה יצא לאור בשנת 2016. באותה שנה שימש כמפיק המוזיקלי של הסרט "החטאים" של הבמאי אבי נשר. בשנת 2017 יזם והקים את פרויקט המקהלות בקונסרבטוריון ירוחם שבמסגרתו פועלות כיום שש מקהלות בירוחם.
חיים אישיים

שטקלר מתגורר ברחובות עם אשתו, נגנית הקלרינט קרן דביר-שטקלר ושלושת ילדיהם.
שטקלר הוא דבוראי בשיטות ביו-דינמיות והוא מכין ומשווק דבש טבעי ומוצריו.
בשנת 2018 חשף ביחד עם אסף הראל כי הוא ותלמידים נוספים בבית הספר תלמה ילין נפגעו מינית על ידי המנצח מנחם נבנהויז.
פרסים ומענקים

זוכה מלגות AVI בז'נבה
זוכה מלגות הקרן ע"ש וינגייט בלונדון
פרס ההשתלמות הבינלאומית למנצח ישראלי צעיר ע"ש גארי ברתיני לשנים 2006–2007
זכה במלגות השתלמות ובמענקים מטעם קרן התרבות אמריקה-ישראל.
הערות שוליים

↑  שטקלר ישי, מנצח, באתר www.israel-opera.co.il
↑  ראם שרמן, פרק #697 – ישי שטקלר מנצח על דבורים, באתר גיקונומי, ‏19.03.2023
↑  ראיון של ישי שטקלר בגלי צה"ל, באתר glz.co.il
↑  מורה ב"תלמה ילין" שלמד אצל המנצח נבנהויז: "גם אני הוטרדתי", באתר החדשות 13
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012599571205171
ירוסלאב ארזקיאביץ'

ירוסלאב ארזקיאביץ' (בפולנית: Jarosław Araszkiewicz; נולד ב-1 בפברואר 1965) הוא כדורגלן עבר פולני ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי והחלוץ, וכיום מאמן כדורגל.  במרבית הקריירה שיחק בלך פוזנן, ובין השאר שיחק גם בישראל בקבוצות מכבי נתניה והכח רמת גן.
קריירה

ארזקיאביץ' החל את הקריירה שלו בקבוצת לך פוזנן הפולנית ועבר במהלך הקריירה במספר מועדוני כדורגל בכירים בפולין, ביניהם לגיה ורשה וגרוסלין גרודזיק. עיקר הישגיו הושגו בקבוצת לך פוזנן, עמה זכה בחמש אליפויות פולין הראשונות בתולדות הקבוצה (1983, 1984, 1990, 1992, 1993). כמו כן, ארזקיאביץ' זכה עם לך פוזנן בשני גביעים (1984, 1988).  מאז שעזב ארזקיאביץ' את לך פוזנן בשנת 1985 חזר אליה חמש פעמים נוספות כאשר הפעם האחרונה הייתה בשנת 2002, ולאחר עונה זו פרש ממשחק פעיל.  בסך הכול שיחק ארזקיאביץ' 172 הופעות במדי לך פוזנן, בהן כבש 40 שערים.
ארזקיאביץ' גם שיחק מספר עונות מחוץ לפולין, בקבוצות דיסבורג וVfL הרצלאקה מגרמניה, קבוצת באקירקואיספור קולובו מטורקיה, וכן שיחק בישראל בקבוצות מכבי נתניה והכח רמת גן. בסך הכול עבר בקריירה ב-10 קבוצות.
לארזקיאביץ' 12 הופעות במדי נבחרת פולין, אך הוא לא הבקיע אף שער במדי הנבחרת הלאומית.
לאחר פרישתו של השחקן ממשחק פעיל החל לאמן את קבוצת המילואים של לך פוזנן, ובשנת 2004 מונה לתפקיד מאמן קבוצת ורטה פוזנן, אותה אימן עד שנת 2007 ולאחר מכן אימן בקבוצות נוספות בפולין.
ירוסלאב קנטוש

ירוסלאב קנטוש (בסלובקית: Jaroslav Kentoš; נולד ב-14 במאי 1974) הוא כדורגלן עבר סלובקי ששיחק בעמדת הבלם וכיום משמש כמאמן הנבחרת הצעירה של סלובקיה.
קריירה

קנטוש התחיל את הקריירה שלו בטטרן פרשוב. ב-28 במרץ 1992 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 0–3 לויטקוויצה.
בינואר 1996 הצטרף למכבי חיפה מישראל. ב-27 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–5 נגד מכבי יפו. ב-2 במרץ 1996 הבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון 0–3 נגד הפועל ראשון לציון.
בקיץ 1996 חתם בבוהמיאנס 1905 מליגת העל הצ'כית. בהמשך, שיחק סלובן ברטיסלאבה, דוקלה באנסקה ביסטריצה, הפועל כפר סבא, פוטורה הומנה וספורט פודברזובה.
עם פרישתו בקיץ 2007 קנטוש הפך למאמן בקבוצת המילואים של ספורט פודברזובה. כיום מאמן את הנבחרת הצעירה של סלובקיה.
ישיבה (תנוחה)

איכרה יושבת, ציור משנת 1842
ישיבה היא תנוחת מנוחה של גוף האדם וכן של גופם של כמה בעלי חיים. בתנוחת ישיבה, עובר חלק ממשקל הגוף מכפות הרגליים לישבן ולירכיים ומאפשר מנוחה לשרירים המייצבים של הגפיים התחתונות ולמפרקיהן. ישיבה גם מגדילה את הבסיס עליו נשען הגוף ולכן קלה יותר לשמירה מבחינת שיווי משקל מאשר עמידה.
שילוב של ישיבה ומשען לגב מקל גם על השרירים והמפרקים של עמוד השדרה.
אפשר לשבת על הקרקע או על משטח מוגבה. ישיבה על משטח מוגבה דיו מאפשרת מנח בו הברכיים נמוכות יותר מהירכיים, מרבית המשקל מונח על גבששות השת (עצמות הישיבה) ועמוד השדרה על מפרקיו יכול להישאר במנח נייטרלי (זקוף).
הישיבה שבה נמדד העומס המינימלי על חוליות עמוד השדרה המותני כוללת הגבהה לישבן ומשען לגב היוצר זווית של כ-135 מעלות בין הגב לירכיים.
רהיטים עיקריים המשמשים לישיבה הם כיסאות, כורסאות וספות.
בעברית התקבלה המילה "ישיבה" כמונח המציין התכנסות מתוכננת ויזומה של מספר אנשים לצורך קבלת-מידע משותפת או קבלתן של החלטות.
סוגי ישיבות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
יש כל מיני סוגי ישיבות כמו לוטוס, ישיבה מזרחית (אגורה) וקפוארה.
היבטים בריאותיים

אורח חיים בלתי פעיל יכול לתרום לבריאות לקויה ולעלות את הסיכון להיווצרות של גורמי מוות שונים. בהתאם לכך, במחקרים רבי היקף נמצא קשר בין ישיבה ממושכת, בעיקר מול טלוויזיה ומחשב, לבין השמנה, מחלות לב וכלי דם, כמו סוכרת ויתר לחץ דם, ואף עלייה בתמותה. המחקרים גילו כי גם אם מבצעים פעילות גופנית יזומה לפרק זמן מוגבל בכל יום, אין די בכך כדי למנוע את הסיכון, אלא יש לאזן באופן קבוע בין ישיבה, עמידה והליכה לבין פעילות פיזית אחרת. ככל שמספר המעברים ממצב למצב עולה, כך קטן הסיכון לחלות במחלות שונות.
כלומר, עיסוק בפעילות גופנית לא בהכרח מספיק כדי להגן מפני סיכונים אלו. זאת משום שהתנהגויות נייחות כמו ישיבה, עלולות לפגוע בתוחלת החיים ללא קשר לרמת הפעילות של האדם.
בחוק הישראלי

החובה לספק לעובד מקום ישיבה, בזמן העבודה ובזמן ההפסקה, נכללת בסעיפים 144 ו145 של פקודת הבטיחות בעבודה. סעיפים אלה חלים על עובדי כפיים ואינם חלים על עובדים בענפי המסחר והשירותים.
לאחר תחקיר שחשף אחדות מרשתות השיווק וחנויות אחרות נהגו שלא לאפשר לעובדיהן, ובמיוחד לקופאיות, ישיבה במהלך העבודה, ואלו נאלצו לעשות מלאכתן בעמידה, נחקק חוק הזכות לעבודה בישיבה, הקובע: "מעביד יעמיד לרשות עובד במקום העבודה מושב לעבודה ולא ימנע מעובד ישיבה במהלך העבודה, אלא אם כן הוכיח המעביד שביצועה הרגיל של העבודה אינו מאפשר ישיבה". כן מחייב החוק את המעביד להעמיד לרשות העובדים במקום העבודה כיסאות או ספסלים מתאימים, בעלי משענת גב, במספר מספיק ובמצב תקין, לישיבה בעת הפסקה בעבודה.
ישיבה אצל חיות

חלק מהחיות יושבות - חיות מסוימות בעלות ארבע רגליים (להבדיל משתי רגליים ושתי ידיים) כגון כלב מסוגלות להניח את אחוריהן על הקרקע כאשר החלק העליון של גופן נשען על רגליהן הקדמיות. כמו אצל בני אדם, מצב זה מספק זקיפות יחד עם מנוחה.
הערות שוליים

↑  "2018 Physical Activity Guidelines Advisory Committee Scientific Report". 18 פבר' 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  מיכל ויצמן, מחקר: ישיבה ממושכת במהלך היום מקצרת את החיים, באתר nana10‏, 25 באפריל 2012
↑  Hagger-Johnson, G., Gow, A. J., Burley, V., Greenwood, D., & Cade, J. E. (2016). Sitting time, fidgeting, and all-cause mortality in the UK women’s cohort study. American Journal of Preventive Medicine, 50(2), 154-160.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4128909-2 
נגנים בנגלים יושבים על הקרקע ב"ישיבה מזרחית"
ילדים יושבים בשורה
כורש הצעיר

כורש המכונה הצעיר (בפרסית עתיקה: 𐎤𐎢𐎽𐎢𐏁, ביוונית: Κύρος ο νεότερος; המאה ה-5 לפנה"ס - 401 לפנה"ס) להבדילו מכורש הגדול. היה נסיך פרסי שהתפרסם בזכות המרד שהנהיג נגד אחיו ארתחששתא השני. במהלך המרד השתמש כורש בשכירי חרב יוונים, ולאחריו פתחו היוונים במסע ארוך הביתה שתואר בספרו של קסנופון "אנבסיס".