stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלכס רודריגז
הערות שוליים

↑  יוני לב ארי, בייסבול: איירוד חבט את ההום ראן ה-600 בקריירה, באתר ynet, 4 באוגוסט 2010
↑  Baseball-Reference.com
↑  עידן ויניצקי‏, בייסבול: אלכס רודריגז הושעה מ-162 משחקים, באתר וואלה, 11 בינואר 2014
↑  אתר ESPN
↑  דיווח בחדשות יאהו
↑  חיים אברהם‏, מדונה והמאהב בבית של סיינפלד, באתר וואלה, 2 בנובמבר 2008
↑  אתר ESPN.com.
↑  A-Rod admits, regrets use of PEDs באתר ESPN ‏ 10.2.09
↑  בנות, זאת קמרון, באתר ynet, 20 בדצמבר 2010
↑  יובל פגי, ‏מזל טוב! ג'ניפר לופז ואלכס רודריגז התארסו, באתר ‏מאקו‏, 10 במרץ 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1156279054  ISNI: 0000 0000 3453 6787  LCCN: n98015351  VIAF: 78088766   WorldCat (עם VIAF): 78088766
אירופה (ירח)

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  צדק
 תאריך גילוי:  8 בינואר 1610 
 מגלה:  גלילאו גליליי, סימון מריוס 
 על שם:  אירופה 
 מקום גילוי:  אוניברסיטת פדובה 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  671,034 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.0101
 זמן הקפה:  3.551181 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  13.74 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  0.470°
 מאפיינים פיזיים
 רדיוס קו משווה:  1,560.8±0.5 קילומטר
 ממדים:  3121.6 ± 0.5 ק"מ
 שטח פנים:  ‎3.1×107‎ קמ"ר
 מסה:  ‎4.8×1022‎ ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  3.013 ± 0.005 גרם/סמ"ק
 תאוצת הכובד בקו המשווה:  1.32 מטר/שנייה2
 זמן סיבוב עצמי:  3.551181 ימים
 אלבדו:  0.64
 בהירות נראית:  5.29
 מהירות מילוט:  2.02 ק"מ/שנייה
 טמפרטורה ממוצעת:  50 קלווין, 102 קלווין, 125 קלווין
 מאפייני אטמוספירה
 לחץ אטמוספירי:  1.1 ± 0.1 µPa פסקל
 
אירופה הוא הירח השישי של כוכב הלכת צדק והשני מהירחים הגליליאניים (לפי מידת הקרבה לצדק). הירח אירופה התגלה על ידי גלילאו גליליי ב-1610, ונקרא על שמה של אירופה מהמיתולוגיה היוונית, שהוכתרה על ידי זאוס למלכת כרתים. אירופה הוא הקטן ביותר מבין הירחים הגליליאניים.
קוטרו של אירופה הוא כ-3,000 קילומטרים, והוא קטן במקצת לעומת הירח של כדור הארץ. הוא הירח השישי בגודלו במערכת השמש.
גילוי ומתן השם

הירח אירופה התגלה על ידי גלילאו גליליי ב-8 בינואר 1610, תוך שימוש בטלסקופ שבנה בעצמו. גלילאו עצמו העניק לארבעת הירחים שמצא את השם "הכוכבים של מדיצ'י", על שם ארבעה אחים מהמשפחה שחיו באותה העת (קוזימו, פרנצ'סקו, קרלו ולורנצו). ב-1612 נתן האסטרונום הגרמני סימון מריוס (Marius) לירחים את שמותיהן של ארבע האהובות של זאוס, ובהן אירופה.
תכונות > מבנה פנימי

לירח ליבת ברזל, מעטפת מסלע סיליקטי, שכבת מים נוזליים שעוביה בין 80–170 ק"מ ומעליה שכבת קרח. ישנן כמה השערות באשר לסיבה שהמים נותרו נוזליים: אנרגיית החום מתאוצת הגאות והשפל שגורמת לפעילות גאולוגית, התפרקות יסודות רדיואקטיביים בפנים הירח, או חום שנוצר בתקופה מוקדמת (אז, כנראה, היה הרבה יותר חם באירופה).
תכונות > פני השטח

פני השטח של אירופה מכוסים בקרח והם נקראים "שטחים כאוטיים". אירופה הוא בין הגופים הפלנטריים מחזירי האור החזקים ביותר. הוא הגוף הפלנטרי החלק ביותר במערכת השמש: אין על אירופה פרט טופוגרפי שגובהו יותר מ-1,000 מטר מעל גובה פני השטח הממוצע, והתופעה הבולטת ביותר לעין הם קווים כהים החוצים אותו מכל ולכל כיוון (כמו באוקיינוס הארקטי). המראה "הצעיר" והחלק של פני השטח הוא אחת מהסיבות להשערה שבאירופה מתקיים אוקיינוס מים תת-קרקעי, העשוי לשמש מקום התפתחות לחיים מחוץ לכדור הארץ.
בספטמבר 2016 דיווחה נאס"א כי טלסקופ החלל האבל זיהה על אירופה סילוני מים אדירים, המגיעים לגובה של 200 ק"מ מעל פני השטח.
פני השטח מתחלקים לשניים:
מישורי קרח בעלי אלבדו גבוה.
אזור לא מישורי ולו אלבדו נמוך.
הצבעים באזור הלא מישורי הם שילוב של קרח מופשר למחצה ויונים של גופרית: הקרח המופשר למחצה מגיע מלמטה, עולה כלפי מעלה, ממלא סדקים וחודר לקרקע המכסה את פני השטח, ויוני הגופרית הם תוצר של הפעילות הגעשית של איו המוסע על ידי המגנטוספירה של צדק. בחצי הכדור הצפוני רואים כתמים אדמוניים ובורות שכל אחד מהם באורך 10 ק"מ, והם מכונים "נמשים". גודלן הזהה של תצורות אלה והמרווחים הזהים שביניהם, מעלים את האפשרות שקליפת הקרח של אירופה מתכווצת, וזה גורם לעליית קרח המים האדמומי המצוי מתחת לקליפת הקרח אל פני השטח, שעה שקרח קר יותר שוקע למטה.
תכונות > פני השטח > מערכת הקווים

מדענים סבורים כי מערכת הקווים הענפה המכסה חלקים נרחבים מפני השטח של אירופה הם חריצים במשטחי הקרח דרכם מפעפעים זרמים של קרח מופשר למחצה מעורב עם חומר סלעי, הקופאים על פני אירופה בשל הטמפרטורה הנמוכה על פני השטח. הרחבים שבסדקים הם ברוחב של כ-30 ק"מ, והארוכים שבהם באורך אלפי קילומטרים. הם יכולים להיות ישרים ומתעקלים ובמקומות רבים חוצים זה את זה. סך הכול מכסים הקווים בין 5% ל-15% מפני שטחו של הירח. לרובם מבנה רצועתי פשוט ועומקם אינו גדול מ-100 מטר. כל התצורות הקוויות של הירח תואמות ללחץ של נדידת הקטבים[דרושה הבהרה].
ישנם כמה סוגי סדקים:
רצועות כהות דמויות יתד
סדקים מחוספסים וכהים המצויים באזור קו המשווה. כיוון סדיקתם דרום מזרח והם בין הרחבים מכלל רצועות הסדקים של הירח. רוחב הסדקים אינו דועך בהדרגתיות אלא נקטע בצורה חדה. שולי הרצועות חדים, והחומר הממלא אותם הוא כהה יחסית, כך שתצורת היתד שלהם מובחנת. יש שאומרים שהתרחבות וסיבוב של גושים מהקרום שהיה קיים קודם להיווצרות גרמו להיווצרות הסדקים הללו, ויש שאומרים שהעתק הסטה אופקית (העתק חילוף) הם שעיוותו את קרום הירח ושסיבוב קל של פלטות הקרום פתחו מרווחים אשר לתוכם חדר מלמטה קרום מופשר למחצה מעורב עם חומר סלעי, וכך נוצרו את הרצועות.
רצועות משולשות
סדקים ששוליהם כהים ורצועות בהירות וצרות במרכזם. סדקים אלה בעלי היקף גלובלי. הרצועות המרכזיות הן למעשה קו רכס ובדרך כלל הן מתמזגות עם קו רצועתי חום. מכיוון שהסדקים חוצים זה את זה אפשר להסיק שלשדות הלחץ היו כיוונים שונים ולגלות את גילם היחסי, כלומר איזה סדק קדם לאיזה סדק.
בדרך כלל הרצועות המשולשות נעלמות כאשר הן נבלעות בתוך קרקע חומה, והמשמעות היא שהן עתיקות יותר מהקרקע החומה: בתקופת היווצרותה, הקרקע החומה מחקה את מקטע הרצועות המשולשות שהיה קודם לכן במקום זה, או שהתכונות הפיזיקליות של קרקע זו שונות עד כדי מניעת היווצרותם של סדקים במקום.
רצועות אפורות
הרצועות נחצות על ידי תצורות אחרות ונחשבות לעתיקות. הן מצויות בחצי הכדור הדרומי של הירח והן מבין הרצועות הרחבות ביותר שלו, מכיוון שהן מתוחמות לאזור מסוים. הרושם הוא שהן תוצר של טקטוניקה מקומית.
רצועות קשתיות
סדקים אלה הם שרשראות של רצועות קשתיות, קשתות באורך 100 ק"מ כל אחת, זו בעקבות זו. הרצועות הפשוטות ביותר הן הרכסים הכפולים, שהם למעשה תצורה של סדקים בראשית היווצרותם, והרצועות המורכבות יותר הן הרחבה של הליתוספירה (כמו הTynia Linea והAstypella Linea בתחילת היווצרותו).
סדקים אלה נוצרו בהשפעת הגאות של צדק, איו וגנימד: המשרעת והכיוון של שיא הגאות משתנים במהלך 85 השעות בהן הירח מקיף את צדק, וגורמים לגובה קליפת הקרח להשתנות ב-30 מטר במהלך חצי יממה-42.5 שעות. כאשר עוצמת המתיחה של הקרח מגיעה לשיאה, נוצר סדק באזור שבו עוצמת המתיחה הכי גדולה והוא מתחיל להתפשט. הסדקים מתפשטים לאורך האזורים שהייתה בהם את עוצמת המתיחה הכי גדולה ואחר כך עברה מקום בשל שינויים בשדה הלחץ הן במשרעת והן בכיוון. ההתפשטות יכולה לבוא בעקבות תנועת העיקום, עד שנוצר בה לחץ מתיחה שאינו חזק דיו כדי להמשיך את ההתפשטות, וההתפשטות נעצרת. תהליך זה יכול להימשך מספר שעות עד לרגע בו לחץ המתיחה מתחזק שוב: ההתפשטות מתחזקת לכיוון החדש של שדה הלחץ, וצורת הסדק מקבלת בשל כך צורה של חוד חרמש. בהשוואה לתהליכים גאולוגיים מוכרים אשר בהם תצורות הנוף השונות מתפתחות במשך מאות שנים, סדקי מתיחה אלה מתפתחים במהירות: משך התפתחותה של רצועה קשתית הוא 3.5 ימים - משך ההקפה של אירופה את צדק.
תכונות > האוקיינוס התת-קרחי

ישנו אוקיינוס המורכב ממים מלוחים מתחת לפני השטח של אירופה. אוקיינוס זה עמוק מספיק כדי לכסות את כל פני השטח של אירופה ולהכיל יותר מים נוזליים מאשר כל האוקיינוסים בכדור הארץ גם יחד. ואולם, בשל היותו רחוק מהשמש, פני השטח של האוקיינוס קפואים לחלוטין. מרבית המדענים סבורים שעוביו של מעטה הקרח מגיע לעשרות קילומטרים. המדענים הסיקו את קיומו ממספר גורמים:
על פני השטח של הירח רואים סדקים רבים השוברים את הקרום לפלטות באורך 30 ק"מ בממוצע כל אחד. חלק מהפלטות נותקו מסביבתן וסובבו לכיוונים שונים, ונראה שתנועת הפלטות עברה סיכה על ידי קרח רך או מים נוזליים מלמטה.
פלטות הקרח דומות לגושי הקרח על כדור הארץ באוקיינוסים הארקטיים עם הפשרתם באביב, ונראה שפלטות הקרח על אירופה צפות כקרחונים.
באירופה נצפו זרמים חשמליים, אף על פי שקרח אינו מוליך חשמלי טוב, והאפשרות הסבירה ביותר היא מים מלוחים.
באירופה התגלו מינרלים שונים, שחלקם הכיל מולקולות מים.
סמוך לסדקים שבפני השטח נמצאו משקעי מלח.
בכתמים שונים שעל פני השטח נמצא מגנזיום סולפט (MgSO4), שמצוי על כדור הארץ בשכבות אגמים שהתייבשו.
תכונות > אטמוספירה

לאירופה יש אטמוספירה דלילה המורכבת בעיקר מחמצן. על אף שהאטמוספירה דקה, יש לה גם יונוספירה. מקורה של היונוספירה בקרינה האולטרה סגולה של השמש או בחלקיקים אנרגטיים מהמגנטוספירה של צדק: חלקיקים טעונים מהמגנטוספירה של צדק פוגעים בקרקע הירח בעוצמה רבה ומיננים מולקולות מים. צפיפותה המקסימלית של היונוספירה היא 10,000 אלקטרונים לסמ"ק.
חיים

אירופה נחשב למקום מבטיח לקיום חיים חוץ ארציים. באוקיינוס התת-קרקעי קיימים שני התנאים ההכרחיים לקיום חיים: מים נוזליים ואפשרויות להפקת אנרגיה בתהליכים ביוכימיים. לפיכך מתוכננות משימות חקר רובוטיות לבדיקת האוקיינוס התת-קרקעי. 
מי האוקיינוס התת-קרקעי חמימים ומכילים מינרלים וחומרים היכולים לשמש למזון, שמאפשרים באופן תאורטי את התפתחותן של צורות חיים פשוטות, כמו בקטריות, המתבססות על חילוף חומרים ללא חמצן (כמו שיש באגם ווסטוק). בשכבות המים העליונות יכולות אפילו להיווצר אצות (אבל לא בהיקף גדול כמו בכדור הארץ) בשל הסדקים בשכבת הקרח.
לעומת זאת, חלק מהמדענים חושבים שאין סיכוי רב לקיום חיים באירופה. לפי דעתם, העובדה שיש בתוך הקרח כמויות גדולות של חומצה גופרתית יש בה כדי לשלול קיומם של חיים שם, שכן חומצה גופרתית היא חומר רעיל אפילו בשביל בקטריות זוללות חומצה. מאידך גיסא, טיעון נגד הוא שהחומצה הגופריתית היא מחמצן מוכר, ויכולה לסייע בהפקת אנרגיה מתרכובות.
מחקר

מיפויו של הירח נעשה באמצעות מכלול התצלומים של חלליות הוויאג'ר, הגליליאו והניו הורייזונס. התצלומים הראשונים שהגיעו מחלליות הוויאג'ר אישרו תצפיות טלסקופיות שחלקים נרחבים מפני הירח מכוסים בקרח מים. חלליות הוויאג'ר הבחינו גם בקטבים המגנטיים. מצלמות הגליליאו שהן בעלות רזולוציה גבוהה מאלה של חלליות הוויאג'ר איפשרו להבחין בסוגים שונים של הרצועות: המדידות שנעשו על ידי הוויאג'רים לא היו מדויקות מכיוון שהרזולוציות היו נמוכות - רזולוציה מרחבית של 900 קילומטר לפיקסל, אבל המדידות שנעשו על ידי הגלילאו היו אפקטיביות יותר הודות לרזולוציה גבוהה יותר - 80–200 ק"מ לפיקסל. החללית גלילאו של נאס"א ששוגרה מהמעבורת אטלנטיס ב-1989 לצדק, הביאה במסעה לתגליות רבות וסיפקה למדענים נתונים למחקר שיארוך עשרות שנים. גלילאו חקרה את צדק וכמה מירחיו. אחת התגליות החשובות של הגליליאו הייתה קיומו של אוקיינוס המורכב ממים מלוחים מתחת לפני השטח של אירופה. על אף שעד לשנת 2007 אירופה נחקר רק על ידי גשושיות שעברו בסמוך אליו, התכונות המסתוריות של אירופה היו הבסיס לכמה הצעות מחקר שאפתניות:
הגשושית JIMO של נאס"א שלא שוגרה לבסוף, הייתה אמורה לסקור את אירופה, גנימד וקליסטו. הדמיה של החללית JIMO
חללית שתשתמש בירח אירופה כגלאי חלקיקי נייטרינו אנרגטיים.
חללית כפולה שתשוגר על ידי סוכנות החלל האמריקאית וסוכנות החלל האירופית ב-2016 לחקור את אירופה.
נאס"א מתכננת לשגר בשנת 2024 גשושית בשם קליפר אירופה (אנ') שתיכנס למסלול סביב צדק ותחקור את אירופה באמצעות 45 יעפים בקרבתו. הגשושית לא תיכנס למסלול סביבו עקב הקרינה העזה בקרבת צדק, שתקצר באופן משמעותי את חיי המשימה. נאס"א שוקלת גם להוסיף למשימה, או לשגר כמשימה נפרדת, נחתת אירופה (אנ') בשנת 2025–2030..
גם סוכנות החלל האירופאית מתכננת לשגר משימה בשנת 2023 אל עבר הירח אירופה (שני יעפים), JUICE, אך זו תתמקד בשני הירחים הקרחיים האחרים של צדק - קליסטו ובמיוחד בגנימד.
לאירופה יש פרופיל תקשורתי גבוה בגלל האפשרות שיש עליו חיים, וקיימת פעילות שדלנות קבועה על מנת להבטיח את המשך המחקר עליו.
לקריאה נוספת

Greenberg, Richard (2005). Europa - The Ocean Moon: Search For An Alien Biosphere. Springer. ISBN 3540224505.
Bagenal, Fran; Dowling, Timothy Edward; McKinnon, William B (2004). Jupiter: The Planet, Satellites and Magnetosphere. Cambridge University Press. ISBN 0521818087.
Rothery, David A. (1999). Satellites of the Outer Planets: Worlds in Their Own Right. Oxford University Press US. ISBN 019512555X.
Harland, David M. (2000). Jupiter Odyssey: The Story of Nasa's Galileo Mission. Springer. ISBN 1852333014.
הערות שוליים

↑  Planetary Names: Planet and Satellite Names and Discoverers, planetarynames.wr.usgs.gov
↑  איתי נבו, מכון דוידסון לחינוך מדעי, עוד עדויות למים בירח אירופה, באתר ynet, 16 במאי 2018
↑  נאס"א: סילוני מים נצפו בירח של צדק, אירופה, באתר ynet, 26 בספטמבר 2016
↑  אליסף קוסמן, ‏נאס"א שוקלת לפתח נחתת שתחפש חיים על הירח אירופה של צדק, באתר "הידען", 15 בפברואר 2017
↑  אתר המשימה, באתר סוכנות החלל האירופאית
| 95 ירחי צדק |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים | מטיס • אדרסטאה • אמלתאה • תבה |  |
| הירחים הגליליאניים | איו • אירופה • גנימד • קליסטו |  |
| קבוצת תמיסטו | תמיסטו |  |
| קבוצת הימליה | לדה • הימליה • ארסה  • פאנדיה  • ליסיתאה • אלרה • דיה • S/2018 J 2 • S/2011 J 3 |  |
| קבוצת קארפו | קארפו • S/2018 J 4 |  |
| ולטודו | ולטודו |  |
| קבוצת אננקה (עיקריים) | יואנתה • יוקסטה • פרקסידייק • הרפלייקה • תיאונה • אננקה |  |
| קבוצת אננקה (שוליים) | יופורי • יופמה‏ • Jupiter LII • Jupiter LV • תלקסינואי • הליקה • אורתוסאי • S/2003 J 16 • נימה • הרמיפה •  Jupiter LIV‏ • Jupiter LXVIII‏ • Jupiter LXIV • Jupiter LXX • S/2021 J 3 • S/2021 J 2 • S/2022 J 3 S/2021 J 3 • |  |
| קבוצת קארמה | הרס • אייטנה • קאלה  • טייגטה • Jupiter LXI • קלדינה • S/2003 J 10 • ארינומה • קליקורה • קליקה • קארמה • פסיתאי • יוקלדה  • ארקה • איסונואי • ‏S/2003 J 9‏ • אירנה •‏ Jupiter LXVI • Jupiter LXIX •‏ Jupiter LXIII • ‏Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • S/2003 J 24‏ • S/2016 J 3 • S/2018 J 3 • S/2021 J 4 • S/2021 J 5 • S/2021 J 6 • S/2022 J 1 • S/2022 J 2 |  |
| קבוצת פסיפאה | S/2003 J 23 • אאוידה • קלירואי • יורידמה • Jupiter LVI‏ • קורה • סילנה • S/2003 J 4 • ‏Jupiter LIX • פסיפאה • הגמונה • סינופה • ספונדה • אוטונואה • מגאקליטה ‏• Jupiter LXVII • פילופרוסינה • ‏Jupiter LIX • S/2016 J 4 |  |
| מסלול חיצוני | S/2003 J 2 |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566246605171  GND: 4456671-2  LCCN: sh97004538  VIAF: 241200489   WorldCat (עם VIAF): 241200489 
הדמית פני השטח של אירופה
בצד שמאל יש סדק בקרח, בצד ימין יש אגמים תת-קרחיים, בתחתית התמונה רואים את האוקיינוס התת-קרחי, וברקע רואים את איו וצדק שגורמים להיווצרות הרצועות הקשתיות
"האגמים הגדולים" של אירופה, כפי שהם עשויים להיראות.
אינגושית

| --- | --- |
 מדינות:  חבל אינגושטיה שברוסיה
 אזורים:  חבל אינגושטיה, חבל צ'צ'ניה, רוסיה ואוזבקיסטן.
 דוברים:  כ-230,000
 שפת אם:  כ-230,000
 כתב:  אלפבית קירילי 
 משפחה:  קווקזיות צפון-מזרחיות שפות נאח אינגושית
 לאום:  העם האינגושי
 מוסד:  אין
 קוד שפה:  inh 
 קוד ISO 639-2:  inh 
 קוד ISO 639-3:  inh 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
אינגושית היא שפה המדוברת בפי המתיישבים בחבלי צ'צ'ניה ואינגושטיה המכונים גם חבל צ'צ'נו-אינגושיה הנמצא באזור הקווקז. השפה שייכת למשפחת השפות הקווקזיות ותחת הגדרה זו למשפחת השפות הקווקזיות הצפון-מרכזיות.  בזמן שלטון סטלין הוא הגלה אינגושים רבים לקזחסטן וסיביר ולכן ישנן קהילות דוברות אינגושית באזורים אלו.
פונולוגיה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | סדקי | סדקי | אפיגלוטי | אפיגלוטי | ענבלי | ענבלי | וילוני | וילוני | חכי | חכי | בתר־מכתשי | בתר־מכתשי | מכתשי | מכתשי | שפתי (־שִנִּי) | שפתי (־שִנִּי) |
| אפי |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | n |  | m |  |
| סותם |  | ʔ |  | ʡ |  | qʼ | gʲ | kʼ |  |  |  |  | d | tʼ | b | pʼ |
| סותם |  |  |  |  |  |  |  | kʲʼ |  |  |  |  |  |  |  |  |
| מחוכך |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ʧʼ |  | ʦʼ |  |  |
| חוכך |  | h |  | ʜ | χ ʁ | χ ʁ | χ ʁ | χ ʁ |  |  | ʒ | ʃ | z | s | v | f |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  |  |  | [w] |  | j |  |  |  |  |  | v |  |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | l |  |  |  |
| רוטט |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | r | r̊ |  |  |
 * תוספת פונמה בהתאמה לסטנדרט  * אלופון /v/
אישטוואן רוז'אהדי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 ביולי 1909 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  14 ביוני 2013  (בגיל 103) מונטריאול, קנדה 
 שם לידה:  Róth István 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת פרייבורג 
 תפקידים:  רופא פנימי, אקדמאי, רופא 
 
אישטוואן רוז'אהדי, (במקור עד 1945 רוט, בהונגרית: Rózsahegyi István;‏ בודפשט, 18 ביולי 1909 – מונטריאול, 14 ביוני 2013) היה דוקטור לרפואה (MD), רופא פנימי יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטה, קנדידט (דוקטורט זוטר) למדעי הרפואה (1958), דוקטורט מלא (PHD) (1978).
קורות חיים

אישטוואן רוט נולד במשפחה יהודית כבנם של הסוחר וילמוש רוט (1878–1944) ושל ז'ופיה קליין (1883–1957). החל את לימודיו התיכוניים בבית הספר התיכון הראשי האוונגלי בבודפשט, ולאחר מכן המשיך בתיכון המלכותי ההונגרי ברז'ני דניאל ברובע החמישי של בודפשט, שם ניגש לבחינת הבגרות שלו ב-1927. בשל הנומרוס קלאוזוס, החוק המפלה את היהודים באוניברסיטאות, הוא נרשם לפקולטה לרפואה של אוניברסיטת וינה, לאחר מכן עבר לפרייבורג אים ברייסגאו בגרמניה, שם קיבל בשנת 1934 את הדוקטורט שלו ברפואה. אישטוואן רוז'אהדי עבד במכון של הפרופסור לפתולוגיה לודוויג אשוף, והפרסומים הראשונים שלו הופיעו באותה תקופה. לאחר שחזר הביתה - בשנת 1937 - אישר את התעודה שלו (כרופא) באוניברסיטת ארז'בט בפץ'. מאוגוסט 1937 עד ינואר 1943 עבד במחלקה ג' של בית החולים היהודי (כיום שמו המרכז הרפואי הלאומי) של הקהילה היהודית של פשט. בשנת 1942 עבר את בחינת המומחה ברפואה פנימית.
באוגוסט 1940 נקרא לראשונה למחנות שירות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי) למשך 3 חודשים ולאחר מכן ב-15 בינואר 1943 נאלץ להתייצב שוב. הוא נשלח בתחילה למחנות עבודה בהונגריה, מאוחר יותר לבאלפ (על גבול הונגריה אוסטריה), משם למחנה הריכוז מאוטהאוזן, ולבסוף לגונסקירכן. לאחר עשרים ושבעה חודשים של סבל הוא שרד ושוחרר ב-5 במאי 1945.
רוז'אהדי חזר לביתו ביולי 1945 ורק ב-1946 הצליח להתאושש. עבודתו הראשונה הייתה במחלקת הבריאות של "הוועד הלאומי לסיוע יהודי" (OZSSB), שם עבד כרופא ראשי משנת 1946. מאפריל 1948 הוטל עליו לארגן את רשת הרפואה התעסוקתית של תשלובת הפלדה והמתכת מנפרד וייס (לאחר הלאמתה ב-1950 שונה שמה ל"מפעלי הפלדה והמתכת מתיאש ראקושי), לאחר מכן עמד בראש מחלקת הבריאות של סטלינווארוש (העיר של סטלין שכיום שמה דונאויווארוש). מ-1 באפריל 1950 עד 31 ביולי 1977, עד פרישתו, היה ראש המחלקה הקלינית והמנהל של המכון הלאומי לבריאות תעסוקתית (OMI). בשנת 1959 קיבל הסמכה מקצועית בבריאות הציבור ובאפידמיולוגיה ובשנת 1968 ברפואה תעסוקתית. בין 1961 לבין 1987 השתתף רוז'אהדי בעשרה קונגרסים בינלאומיים. היה חבר בוועדת מדעי התעסוקה של האקדמיה ההונגרית למדעים מאז הקמתה ועד 1994. משנת 1968 ועד פרישתו היה חבר בוועדת הבוחנים הארצית. כמו כן הוא ניהל את תת-הוועדה לשיקום של ה-ETT עד 1958, אז נוסדה האגודה ההונגרית לשיקום. לאחר פרישתו תרגם לגרמנית את ספרו של אימרה ליטמן "מידע כירורגי בתרגול רופאים מחוזיים".
חיים אישיים

אשתו הראשונה הייתה אליס מולנאר (1914–1957), בתם של הפקיד שאנדור מולנאר ושל יוליאנה שטיינפלד, לה נישא בבודפשט ב-1939. לאחר פטירתה נשא את מרטה. בשנת 2000, בגיל 91, עזב את הונגריה והתיישב בקנדה.
חברויות

חבר נספח באגודת השיקום של ה-GDR
חבר כבוד של Gesellschaft für Tauch - und Überdruckmedizin
כתביו

Munkaártalmak pathogenesise és megelőzése. Fischer Antallal, Gerő Sándorral és Sellei Camillóval. (Orvosi Hetilap, 1949, 15.; 1950, 31–32.)
A coissonbetegség etiológiája, pathogenezise és klinikája. (Orvosi Hetilap, 1954, 7.)
Caisson munkások idült osteoarthropathiája. Deák Pállal. (Orvosi Hetilap, 1955, 24.)
Carsson munkások elektrokardiographiás vizsgálata. Kenedi Istvánnal. (Orvosi Hetilap, 1955, 36.)
A caisson-betegségről. Kandidátusi értekezés. (1958)
A rehabilitáció újabb útjai. (Orvosi Hetilap, 1959, 17.)
Ólommérgezettek kezelése hazai, E. Gy. T. 1271 jelzésű calcium-dinatrium-aethylendiamin-tetraacetát (Ca EDTA) készítménnyel. Soós Gáborral, Erdődi Zoltánnal. (Orvosi Hetilap, 1959, 30.)
A klinikus feladatai a rehabilitációban. (Orvosi Hetilap, 1960, 32.)
A munkaköri alkalmasság orvosi megállapításának irányelvei. I–II. kötet. Szerk. Rózsahegyi István. Budapest, 1961
Újabb adatok a caisson munkások EKG-eltérésének keletkezéséhez és a szivetváltozás dinamikájához. Kenedi Istvánnal. (Magyar Belorvosi Archivum, 1962, 3.)
A rehabilitáció jelentősége és módszerei. (Orvosi Hetilap, 1962, 15.)
Fokozott S-hydroxyindolecetsav-ürítés caissonmunkásokon. (Orvosi Hetilap, 1962, 49.)
Szubakut izocianát mérgezés, újabb ipari mérgezés. Román Évával. (Orvosi Hetilap, 1963, 4.)
Az éjjeli szanatóriumok szerepe a rehabilitációban. (Orvosi Hetilap, 1963, 33.)
A Frenolonnak a reakcióidőre, a tremorra és a koordinációra gyakorolt hatására vonatkozó vizsgálatok. Hódos Tiborral, Soós Gáborral. (Magyar Belorvosi Archivum, 1964, 5.)
A Trioxazin hatása a tremorra, a reakcióidőre és a koordinációra. (Magyar Belorvosi Archivum, 1966, 6.)
Diagnosztikus és prognosztikus tapasztalataink CaEDTA adagolásával ólommérgezésben. Soós Gáborral, Román Évával. (Orvosi Hetilap, 1966, 30.)
A felvétel előtti orvosi vizsgálat jelentősége a vibrációs ártalmak megelőzésében. Kákosy Tiborral, Román Évával és Soós Gáborral. (Orvosi Hetilap, 1967, 37.)
A tri-orto-krezil-foszfát (TOCP) mérgezésről egy eset ismertetése kapcsán. Soós Gáborral, Dobranovics Ilonával, Román Évával és Kákosy Tiborral. (Orvosi Hetilap, 1967, 47.)
A brucellosis differenciáldiagnosztikai problémái. Román Évával, Soós Gáborral és Kákosy Tiborral. (Orvosi Hetilap, 1968, 23.)
Időszakos orvosi vizsgálatok jelentősége a vibrációs ártalmak megelőzésében. Kákosy Tiborral, Román Évával és Soós Gáborral. (Orvosi Hetilap, 1969, 14.)
A túlnyomásos oxigén alkalmazása a gyógyításban. (Akadémiai Értesítő, 1970)
A rehabilitatio néhány kérdése a szülészetben és a nőgyógyászatban. (Magyar Nőorvosok Lapja, 1973, 1.)
Carsson munkások audiológiai vizsgálata. Láng Judittal. (Orvosi Hetilap, 1975, 6.)
פרסים והוקרה

מדליית ההצטיינות של הרפובליקה העממית ההונגרית דרג זהב (1950)
רופא מצטיין (1954)
מדליית הצטיינות לעבודה סוציאליסטית (1960)
רופא דגול (1973)
מסדר הכשרון של העבודה דרג כסף (1976)
מדליית הזיכרון של מרקושובסקי (1984)
לקריאה נוספת

Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי)
Emed, Alexander (2011). רופאים הונגרים ממוצא יהודי. ISBN 9789633295373.
Révai új lexikona XVI. (Rac–Sy). Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd: Babits. 2005. ISBN 963-955-626-2 (הלקסיקון החדש של רוואי)
Lazarus, David (2009-08-05). "Respected doctor marks his 100th year". The Canadian Jewish News.
הערות שוליים

↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 225/1908. folyószáma alatt".
↑  "Rózsahegyi Istvánné halotti bejegyzése a Budapest XIII. kerületi állami halotti akv. 954/1957. folyószáma alatt".
↑  Magyar Közlöny, 1950. december 28. (214-215. szám)
↑  "Két kitüntetett orvos". Magyar Nemzet. 1954-07-31.
↑  Magyar Közlöny, 1960. február 4. (9. szám)
↑  Magyar Közlöny, 1976. január 8. (1. szám)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7989 748X  LCCN: n78079968  VIAF: 33262307   WorldCat (עם VIAF): 33262307 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אישטוואן רוז'אהדי".
אינדסטריאל מטאל

| --- | --- |

 מקורות סגנוניים:  הבי מטאל, אינדסטריאל, אינדסטריאל רוק
 מקורות תרבותיים:  אמצע שנות ה-80 של המאה ה-20, בריטניה, ארצות הברית, גרמניה ושווייץ
 מוצא:  ארצות הברית, אירופה, הממלכה המאוחדת, גרמניה 
 נגזרות:  נו-מטאל
 נושאים קרובים
 מטאל אלטרנטיבי, מטאל אוונגרדי, הקשיחות הגרמנית החדשה, הגל החדש של ההבי מטאל האמריקאי, ת'ראש מטאל, סינת'-מטאל
 
אינדסטריאל מטאל (באנגלית: Industrial Metal; תרגום חופשי: רוק כבד תעשייתי) הוא תת-ז'אנר של הזרם המוזיקלי הבי מטאל.
מוזיקת אינדסטריאל, בצורתה המקורית, הוגדרה כמוזיקה שנוצרת באמצעות כלים לא מוזיקליים.[דרוש מקור] האינדסטריאל מטאל לוקח את הרעיון הזה ומרחיב אותו, בדרך כלל על ידי צירוף של סימפולים, אפקטים חיצוניים של סאונד ולרוב גם קולות אנושיים מעובדים לעבודת הגיטרות.[דרוש מקור]
להקת מיניסטרי היא חלוצה מוכרת בתחום, ואחת מהלהקות שהושפעו ממנה, סקרו, השפיעה על להקות רבות שבאו אחריה. להקות מהז'אנר שהצליחו להגיע עד לזרם המרכזי של הרוק האמריקאי הן מרילין מנסון, ניין אינץ' ניילס, פיר פקטורי וגם מיניסטרי במידה מסוימת.
רשימת להקות

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Vultures  סקרו  סטטיק-אקס  רמשטיין  מיניסטרי  מרילין מנסון  ניין אינץ' ניילס  Leibach |  Strapping Young Lad  Mushroomhead  Turmion Kätilöt  Deathstars  Red Harvest  Godflesh  Pitchshifter  KFDM |  Fear Factory  Killing Joke  White Zombie  Orgy  Rob Zombie  Flesh Field  God Lives Underwater  Skinny Puppy |
| הבי מטאל> תת-סוגות |
| --- | --- |
מטאל קיצוני (כולל בלאק מטאל, דת' מטאל, דום מטאל, ספיד מטאל, ת'ראש מטאל) • גרוב מטאל • פאוור מטאל • מטאל גותי (דת'-דום גותי, מטאל גותי סימפוני) • מטאל סימפוני • גלאם מטאל: 
סוגות היתוך
מטאל אלטרנטיבי (כולל נו-מטאל, ראפ מטאל, פאנק (Funk) מטאל) • מטאלקור (כולל דת'קור) • גריינדקור • אינדסטריאל מטאל • פולק מטאל • מטאל נאו-קלאסי • פרוגרסיב מטאל • סלאדג' מטאל • סטונר רוק • גראנג': 
סצינות אזוריות
דת' מטאל סקנדינבי • הגל החדש של ההבי מטאל הבריטי • הקשיחות הגרמנית החדשה: 
ראו גם
מטאל בישראל • מטאליסט • פוליטיקה במטאל • פולחן השטן במטאל   פורטל הבי מטאל :