stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ירידת יעקב למצרים
מפגש יעקב ויוסף

יעקב מגיע למצרים ופוגש את יוסף בארץ גושן. יוסף בכה על צווארו של יעקב אביו. בתחילת פרק מ"ז יוסף מודיע לפרעה שאביו ואחיו הגיעו למצרים ומסביר לפרעה שאחיו רועי צאן. לאחר שיחה בין אחי יוסף ופרעה, פרעה מזמין אותם להתיישב בארץ גושן.
אחר כך, יוסף מביא את יעקב להפגש עם פרעה. יעקב מברך את פרעה על הזמנתו ופרעה שואל את יעקב לגילו. ברש"י מובא שברכו שיעלה נילוס לרגליו, לפי שאין מצרים שותה מי גשמים אלא נילוס עולה ומשקה, ומברכתו של יעקב ואילך היה פרעה בא אל הנילוס והוא עולה לקראתו ומשקה את הארץ.
על פי המדרש, כשיעקב הגיע למצרים נגמר הרעב במצרים, אף על פי שעברו רק שנתיים מתוך שבע.
חיי יעקב במצרים

יעקב חי במצרים שבע עשרה שנה, בניו עובדים כרועי צאן בארץ גושן. לקראת סוף ימיו, יעקב חולה ומותו מתקרב. יעקב לא רוצה להקבר במצרים, ולכן כשיוסף מגיע לבקר אותו, יעקב משביע את יוסף שכשהוא ימות, יוסף יקבור אותו במערת המכפלה, שם קבורים אבותיו. אחרי שיעקב משביע את יוסף, יוסף מביא את שני בניו, אפרים ומנשה, כדי שיעקב יברך אותם. יוסף רצה שיעקב יניח את ידו הימנית, ידו החזקה, על ראש מנשה הבכור ואת ידו השמאלית על ראש אפרים הצעיר, ולכן יוסף מעמיד את מנשה לימינו של יעקב ואת אפרים לשמאלו. יעקב משכל את ידיו ושם את ידו הימנית על ראש אפרים ואת ידו השמאלית על ראש מנשה. יעקב מברך את אפרים ומנשה בשמירה מרע ובצאצאים רבים:
הַמַּלְאָךְ֩ הַגֹּאֵ֨ל אֹתִ֜י מִכָּל־רָ֗ע יְבָרֵךְ֮ אֶת־הַנְּעָרִים֒ וְיִקָּרֵ֤א בָהֶם֙ שְׁמִ֔י וְשֵׁ֥ם אֲבֹתַ֖י אַבְרָהָ֣ם וְיִצְחָ֑ק וְיִדְגּ֥וּ לָרֹ֖ב בְּקֶ֥רֶב הָאָֽרֶץ׃
יוסף מנסה להבין למה יעקב שיכל את ידיו ויעקב מסביר ליוסף שהוא יודע שצאצאיו של אפרים יהיו גדולים ממנשה, ואכן, יהושע שהכניס את עם ישראל לארץ היה משבט אפרים.
לאחר שבירך את אפרים ומנשה, יעקב מזמן אליו את בניו כדי לגלות להם את מה שיקרה באחרית הימים. במקום לגלות להם את העתיד הוא מברך את כל אחד מבניו בברכה ייחודית ושונה. המדרש מסביר שיעקב רצה לגלות להם את העתיד אבל ה' סילק ממנו את שכינתו ויעקב נאלץ לברך אותם במקום
מות יעקב

יעקב נפטר בגיל 147 במצרים, יוסף מקיים את שבועתו וקובר אותו במערת המכפלה
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק מ"ה, פסוק כ"ה עד ספר בראשית, פרק מ"ז, פסוק ז'
↑  רש"י על בראשית פרק מו פסוק ג ומדרש פרקי דרבי אליעזר פרק לט, באתר ספריא
↑  רש"י על בראשית מז פסוק י, באתר ספריא
↑  רש"י בראשית מז, יט. בשם תוספתא בסוטה י, ג.
↑  רש"י על בראשית מט פסוק א ומדרש בראשית רבה פרק צח, באתר ספריא
↑  בראשית פרק מט פסוק לג- פרק נ פסוק יד, באתר התנ"ך מאת מכללת הרצוג
| ספר בראשית |
| --- | --- | --- |
| פרשת בראשית | בריאת העולם • תוהו ובוהו • רקיע • המים העליונים • בריאת אדם וחוה • אדם וחוה • פרייה ורבייה • גן עדן • נחש הקדמוני • חטא עץ הדעת • קללת האדם והאשה • עץ החיים • קין והבל • שירת למך • מעשה בני האלוהים |  |
| פרשת נח | תיבת נח • המבול • ברית הקשת • שבע מצוות בני נח • שכרות נח • תולדות בני נח • מגדל בבל |  |
| פרשת לך לך | מסע אברהם לארץ כנען • ירידת אברהם למצרים • פרידת אברהם ולוט • מלחמת ארבעת המלכים את החמישה • מלכי-צדק • ברית בין הבתרים • בריחת הגר ולידת ישמעאל • ברית המילה |  |
| פרשת וירא | ביקור המלאכים באוהל אברהם • מהפכת סדום ועמורה • לוט ובנותיו • ירידת אברהם לגרר • גירוש הגר וישמעאל • ברית אברהם ואבימלך • עקדת יצחק |  |
| פרשת חיי שרה | רכישת מערת המכפלה • מציאת אישה ליצחק • נישואי אברהם וקטורה • תולדות ישמעאל |  |
| פרשת תולדות | לידת יעקב ועשו • מכירת הבכורה • ירידת יצחק לגרר • הריב על הבארות • ברית יצחק ואבימלך • גנבת הברכות • בריחת יעקב מעשו |  |
| פרשת ויצא | חלום יעקב • נישואי יעקב עם רחל ולאה • לידת בני יעקב • מעשה הדודאים • בריחת יעקב מלבן • ברית יעקב ולבן |  |
| פרשת וישלח | מפגש יעקב ועשו • מאבק יעקב והמלאך • מעשה שכם ודינה • מעשה שמעון ולוי • קיום הנדר בבית אל • מות רחל וקבורתה • מעשה ראובן ובלהה • פרשת שמונת מלכי אדום |  |
| פרשת וישב | מכירת יוסף • מעשה יהודה ותמר • לידת פרץ וזרח • יוסף ואשת פוטיפר • חלומות שר המשקים ושר האופים |  |
| פרשת מקץ | חלומות פרעה • ירידת אחי יוסף למצרים |  |
| פרשת ויגש | התוודעות יוסף לאחיו • ירידת יעקב למצרים • מכירת ארץ מצרים לפרעה |  |
| פרשת ויחי | שבועת יוסף ליעקב • ברכת אפרים ומנשה • ברכת יעקב לבניו • מות יעקב וקבורתו |  |
| דמויות מרכזיות | אדם וחוה • קין והבל • נח • אברהם ושרה • לוט • הגר וישמעאל • יצחק ורבקה • עשו • יעקב רחל ולאה • בלהה וזלפה • ראובן • שמעון • לוי • יהודה • תמר • יששכר • זבולון • דן • נפתלי • גד • אשר • יוסף • בנימין |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
אברהם מלניקוב

| --- | --- |

 לידה:  16 ביוני 1892 סקורני, בסרביה
 פטירה:  27 באוגוסט 1960 (בגיל 68) חיפה, ישראל
 מקום קבורה:  ישראל 
 תחום יצירה:  פיסול
 יצירות ידועות:  האריה השואג (1934)
 
אברהם מֶלְנִיקוֹב (16 ביוני 1892 – 27 באוגוסט 1960) היה פסל בתקופת היישוב. יצירתו הנודעת ביותר היא אנדרטת "האריה השואג" בבית הקברות כפר גלעדי - תל חי.
ביוגרפיה

נולד בבסרביה בשנת 1892. עלה לארץ ישראל בשנת 1918, כחייל בגדודים העבריים. עסק בפיסול מצעירותו, ולאחר כיבוש באר שבע על ידי הבריטים, יצר פסל של הגנרל אדמונד אלנבי, שהוצב בגן עירוני בבאר שבע; הפסל נהרס במאורעות תרצ"ו - תרצ"ט.
מלניקוב השתתף בתערוכות מגדל דוד, שנערכו מדי שנה בשנות העשרים וביטאו את הרוח של האמנות העברית הנוצרת בארץ ישראל. הוא יצר סגנון מיוחד של זיקה לשורשיו של העם היהודי יחד עם ראשוניות פרימיטיבית הרחוקה מהמורשת האירופית, ושהושפעה מאמנות הפיסול של אשור הקדומה.
מלניקוב נבחר לוועד הראשון של אגודת הציירים והפסלים בארץ ישראל, יחד עם יוסף זריצקי וראובן רובין.
בשנת 1925 הגיע מלניקוב לגליל ונפגש עם אנשי גדוד העבודה בראשותו של יצחק שדה. כשראה את קבר האחים של חללי תל חי, כשהוא חשוף וללא מצבה, הציע להקים עליו פסל גדול ממדים שישמש כאנדרטה. חוצבי גדוד העבודה חצבו אבן ענקית וגררו אותה לאתר הקבורה. בוריס שץ, מייסד "בצלאל", ארגן סתתים שעזרו למלניקוב בסיתות האנדרטה. שנים עמל מלניקוב בעבודת הפיסול ויצר את אנדרטת הארי השואג, שהפכה לסמל לאומי. האנדרטה נחנכה בטקס רשמי מלא ביום ז' באדר תרצ"ד 22 בפברואר 1934.
בשנות השלושים ירד מלניקוב לאנגליה, אך לא זכה להצלחה ולהכרה באמנותו. בלונדון פיסל אישים מפורסמים, בהם: ארתורו טוסקניני, ליידי מלצ'ט ובנה, המדינאים ארנסט בווין ווינסטון צ'רצ'יל, הלורד קונוויי מאלינגטון, שרה צ'רצ'יל, הסופר גילברט מארי, ואחרים. מרבית מפסליו "האנגליים" של מלניקוב (כמאתיים) הושמדו בהפצצה אווירית של חיל האוויר של גרמניה הנאצית, כחלק מהקרב על בריטניה במהלך מלחמת העולם השנייה בשנים 1941-1940. למעשה, גם מהפסל "ישו הכושי" (מתווה גבס, 1949-1948) נותר תצלום בלבד, וכך גם מפסל החרס "הקבצן" (תאריכו אינו ידוע), או מדיוקן המשוררת היידית מלכה לוקר (גבס, 1936).
בשנת 1959 חזר ארצה, ונפטר בחיפה שנה לאחר שובו, בגיל 68. הוא נטמן לצד רעייתו שרלוטה לבית ניסנהולץ (נפטרה בשנת 1949) בכפר גלעדי, למרגלות יצירתו הנודעת האריה השואג. מלניקוב הותיר אחריו בת אחת.
בפארק הלאומי ברמת גן נמצא פסלו של מלניקוב "יהודה המתעורר".
ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית.
גלריה

פרוטומה של הגנרל אלנבי, 1923 
גן אלנבי בבאר שבע (נהרס)
האריה השואג, 1928-1934
אבן
כפר גלעדי
יהודה המתעורר, 1925
אבן
הפארק הלאומי, רמת גן
מצבתה של חיה נובומייסקי
אבן
בית הקברות טרומפלדור
מצבתו של אחד העם 
אבן
 בית הקברות טרומפלדור
אנשים מבקשים מחסה במנהרות הרכבת התחתית
חימר, גובה 11x21 ס"מ
אוסף פרטי
לקריאה נוספת

100 אמנים בישראל, גבריאל טלפיר, הוצאת גזית, תל אביב, 1971.
מלניקוב, אילנה אורתר, נתן זך, הגלריה לאמנות של אוניברסיטת חיפה, ללא תאריך (1982?).
מקורות הפיסול הארצישראלי 1906-1939, גדעון עפרת, מוזיאון הרצליה לאמנות, 1990.
על משולש הפוך בין כאן לירח, דני דותן, הוצאת כתר, 1993.
משנה לשנה זה, נתן זך, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2009, עמ' 142–157.
הערות שוליים

↑  דוד תדהר (עורך), "ראובן רובין (זליקוביץ)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ד (1950), עמ' 1662.
↑  הפסל א. מלניקוב יובא היום למנוחות, דבר, 5 בספטמבר 1960.
↑  ארכיון אברהם מלניקוב, בספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 274730  NLI: 987007313953205171  ISNI: 0000 0000 4934 1050  LCCN: n2008043220  RKD: 312662  VIAF: 48699840   WorldCat (עם VIAF): 48699840
פרויקט הכניסה לעיר

| --- | --- |

הכניסה לעיר בערב (הדמיה)
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיר אם:   ירושלים
 על שם:  אריאל שרון 
 שטח:  821 דונם קמ"ר
 קואורדינטות:  31°47′18″N 35°12′03″E﻿ / ﻿31.78842222°N 35.20070278°E﻿ / 31.78842222; 35.20070278 
 http://www.jerusalemgw.co.il/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ירושלים מוגדלת) פרויקט הכניסה לעיר(למפת ירושלים רגילה) פרויקט הכניסה לעיר(למפת הרי ירושלים רגילה) פרויקט הכניסה לעיר(למפת הרי ירושלים מוגדלת) פרויקט הכניסה לעיר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פרויקט הכניסה לעיר (נקרא גם קריית אריאל שרון או רובע מבוא העיר) הוא כינוי לפרויקט ענק הכולל הקמת רובע עסקים חדש באזור הכניסה המערבית לירושלים. התוכניות לאזור כוללות הקמת מגדלי משרדים, מלונות חדשים, מגורים ועסקים. הפרויקט ייצור את המרכז התחבורתי הגדול בישראל, אשר יחבר את התחנה המרכזית של ירושלים, תחנת רכבת ישראל – ירושלים – יצחק נבון, מספר תחנות של שלושה קווי רכבת קלה וחניונים תת-קרקעיים גדולים. מלבד מגדלי המשרדים, המלונאות והמגורים, גם מרכז הכנסים בנייני האומה יורחב ויהפוך למרכז הקונגרסים הגדול במזרח התיכון. כמו כן, כחלק מהפרויקט תיבנה קריית הממשלה המחוזית - ירושלים, ובנוסף היכל המשפט, אליו צפויים לעבור כל בתי המשפט בירושלים (מלבד העליון).
המנהרה לרכבים פרטיים בשדרות שז"ר, הדמיה
בסך הכל כולל הפרויקט הקמת כ-1,500,000 מטרים רבועים של שטח בנוי בתוך כ-300 דונם. שלושה רחובות חדשים מתוכננים להיסלל, לצד פיתוח מרחבים ציבוריים גדולים להולכי רגל בכל שטח הרובע. הגוף המנהל את הפרויקט הוא חברת עדן - החברה לפיתוח כלכלי בירושלים, והניהול ההנדסי מופקד בידי חברת מוריה, שתיהן חברות עירוניות בשליטת העירייה.
רקע

הכניסה לירושלים מהווה עורק התחבורה העיקרי אליה וממנה, מתאפיינת בתנועה רבה של כלי רכב פרטיים ותחבורה ציבורית. תוכניות פיתוח בכניסה לעיר יצאו לדרך במקביל, עוד בשנת 2008: רובע הכניסה לעיר מכביש 1 (שגבולותיו הם גשר המיתרים וקצה שדרות שז"ר); הדרך אל בנייני האומה עד קריית הלאום (קריית הממשלה); ושדרות מנחם בגין, החוצות את העיר מצפון לדרום (בקטע שבין הכניסה לקריית הלאום עד מחלף גבעת מרדכי, בקצה הדרומי של קמפוס גבעת רם).
מאפייני הפרויקט

במסגרת הפרויקט, יוקם רובע עסקי חדש בגודל של 1.6 מיליון מ"ר שישמש לתעסוקה, למסחר, בידור, מלונאות ופנאי. שטח הפרויקט יכלול 24 מבנים, בהם 9 גורדי שחקים. כמו כן ישופץ ויורחב מבנה בנייני האומה ויהפוך למרכז קונגרסים בינלאומי, הגדול במזרח התיכון. כמו כן, יוקם היכל המשפט, מתחם אליו יעברו כלל בתי המשפט בבירה.
בנוסף, יוקם מרכז תחבורתי עם רכבת מהירה מתל אביב לירושלים, שלושה קווי רכבת קלה, חניון תת-קרקעי, תחנה מרכזית לאוטובוסים ומחלף עם הפרדה מפלסית לתנועה משולבת של תחבורה ציבורית ופרטית, הולכי רגל ושבילי אופניים.
מיקומו המרכזי של הפרויקט ברובע הכניסה לעיר יאפשר מעבר נוח ומהיר, אשר יקשר בין חלקים שונים בעיר ובהם; קריית הממשלה, קמפוס גבעת רם ומרכז העיר. באמצעות הפרויקט ניתן יהיה להגיע בהליכה קצרה למחנה יהודה, רחוב יפו, ממילא, העיר העתיקה ולכיכר ספרא. כמו כן, הוא יכלול חללי עבודה ומתחמי משרדים משותפים. עלות הפרויקט מוערכת במיליארדי ש"ח, ותתוקצב על ידי משרד האוצר, משרד התחבורה, עיריית ירושלים ורשות מקרקעי ישראל
בין המגדלים שאושרו ברובע הכניסה לעיר סמוך לרחוב יפו ונמצאים בשלבי בנייה, מגדל בן 18 קומות מעל המרכז המסחרי "סיטי קורט", ושני מגדלים בני 24 קומות בפרויקט "הקריה המחוזית ירושלים".
פרויקטים נוספים שנמצאים בהליכי תכנון ואישורים, ארבעה מגדלים של עד 42 קומות במתחם בליליוס מאחורי מבנה שערי צדק הישן ולצד מגדלי "הקריה המחוזית" שימותגו כפרויקט "מידטאון ירושלים", לצידם שני מגדלים של 34 ו-30 קומות למגורים ומשרדים שימותגו כפרויקט THE CAPITAL, שני רבי קומות המתוכננים לצד תחנת הרכבת נבון; מגדל "אמות" בן 40 הקומות בתכנון רון ארד ו"מגדל מרום" בן 40 הקומות בתכנון איאן ביידר. כמו כן נמצאים בהליכי תכנון מגדלים במסגרת הרחבת "בנייני האומה" ובהם צמד מגדלי GAET JERUSALEM בעלי השימושים המעורבים. עם זאת נדחה פרויקט להקמת מלון במגדל של 30 קומות לצד בניין "שערי העיר".
נתונים על הפרויקט

שטח הרובע: 305 דונם, מתוכם כ-163 דונם מרחב ציבורי
שטח לפיתוח תעסוקה: כ-438 אלף מ"ר
שטחים לשימושי מסחר: כ-97 אלף מ"ר
שטחים לשימושים בעלי אופי ציבורי ותרבות: כ-286 אלף מ"ר
תוספת צפויה של מקומות לתעסוקה: כ-60 אלף משרות
תוספת צפויה של חדרי מלון: כ-2,000 חדרים
מספר המגדלים: כ-30 מגדלים. 9 גורדי שחקים עד 40 קומות, 4 גורדי שחקים עד 30 קומות, ועוד 15 בניינים נוספים (10–12 קומות)
הבניינים

פרויקט הכניסה לעיר מחולק למספר מתחמים ובו מגדלים המנוהלים על ידי
מתחם היכל המשפט –  5 מבנים מרקמיים בני 10–12 קומות, בבעלות מדינת ישראל המיועדים לשימוש ציבורי. יחברו את כל בתי המשפט בעיר (מלבד העליון) במקום אחד.
מתחם K – שני מגדלים בני 40 קומות, בבעלות החברות אלייד ואמות השקעות. לשימוש תעסוקה, מגורים תומכי תעסוקה, מסחר ציבורי.
מתחם הרכב הצפוני – בבעלות קבוצת צביאלי. הוספה של 2 קומות על מבנים קיימים לשימור והריסה חלקית ושדרוג של מתחם הרכב הישן.
מגדל מרום – מגדל בעל 40 קומות לשימוש תעסוקה, מגורים תומכי תעסוקה, ומסחר ציבורי (בבעלות פרטית).
בנייני האומה – מבנה קיים, תוספת 2 מגדלים בני 40 קומות ושני מבנים מרקמיים בני 10 קומות. בבעלות מדינת ישראל.
מתחם הארכיון הציוני (A1) – מבנה קיים בעל 2 קומות, תוספת שני מבנים בני 8 ו-14 קומות. בבעלות מדינת ישראל.
מתחמים A2,‏ A3,‏ B – בבעלות קבוצה שכוללת את קרן jtlv, קבוצת ב.ס.ר ויהודה רחמים בע"מ. סה"כ ייבנו שני מגדלים בני 40 קומות ושלושה מבנים מרקמים בני 6–8 קומות. לשימוש מלונאות, תעסוקה, מסחר, מגורים תומכי תעסוקה ועוד. פרויקט זה מכונה GAET JERUSALEM.
מתחמים C ו-D – בבעלות מדינת ישראל.
היסטוריה

בשנת 2008 הכריזה עיריית ירושלים על שתי תחרויות אדריכלים פתוחות שנוהלו על ידי הרשות לפיתוח ירושלים, הראשונה לתכנון "המרחב הפתוח והשלטוני" - אזור קריית הממשלה, הכנסת וגן סאקר, והשנייה לתכנון אזור הכניסה לעיר. במאי 2009 הכריזה העירייה על זכיית ההצעה של משרד פרחי-צפריר אדריכלים.
באוגוסט 2012, לאחר אישור הפרויקט בוועדת התכנון המקומית, החל מאבק ציבורי שמטרתו לשנות את התוכנית, כך שתכלול 20% דיור בר השגה. על פי הצעירים שהובילו את המאבק, הקצאה של 20% מהפרויקט למטרה זו עשויה ליצור באזור כ-2,000 יחידות דיור שמחירן לא יעלה על מיליון ש"ח, ולסייע בפתרון מצוקת הדיור הקשה בירושלים. העירייה התנגדה לשינוי המוצע, וטענה כי הכניסה לעיר אינה מקום מתאים לדיור בר השגה, וכי הדירות שתימכרנה בפרויקט תהיינה דירות יוקרה בלבד.
בספטמבר 2014 חתמו שרי האוצר, התחבורה והשיכון עם ראש עיריית ירושלים ניר ברקת על הסכם לפיתוח אזור הכניסה לעיר, בו הוסכם על תקצוב ממשלתי של כ-1.4 מיליארד שקל לטובת הפרויקט.
באוקטובר 2016 הונחה אבן הפינה לפרויקט. בשלב הראשון של העבודות החלו בכריית מנהרה עבור חניון תת-קרקעי עם חמש קומות ו-1,300 מקומות חניה, וכן הפרדה מפלסית לכלי רכב בשדרות שז"ר, במטרה לייחד את מפלס הקרקע בשדרות שז"ר לתחבורה ציבורית, אופניים והולכי רגל.
ב-2017 החלו העבודות להקמת היכל המשפט החדש, ובשנת 2018 החלו להבנות מגדלי קריית הממשלה המחוזית הסמוכה אליו. ב-2020 החלו לבנות מגדל מעל למרכז סיטי קורט בצומת יפו-שרי ישראל הסמוך למגדלי קריית הממשלה המחוזית.
במקור כללו התוכניות בניה למשרדים, מלונאות, תרבות ומסחר בלבד, ללא מגורים. בדצמבר 2017 פורסם כי לשכת התכנון המחוזית הכינה הצעה לתיקון התוכנית כך שתכלול בניה למגורים בהיקף של 1,500–2,000 דירות קטנות, על ידי הגדלת זכויות הבניה לשינוי יעוד לחלק משטחי המלונות.
ב-29 בספטמבר 2023 נפתחה ההפרדה המפלסית בשדרות שז"ר.
נכון לשנת 2024 הסתיימו עבודות חיצוניות על שני מגדלים.
גלריה

אחד מאתרי הבנייה בפרויקט
מהלך הבנייה ברובע מבוא העיר, מאי 2018
אזור הכניסה לירושלים (בשנת 1969 או 1970), בתמונה נראו המבנה המקורי של התחנה המרכזית ושלב א של בנייני האומה, לפני שהמבנה הורחב על שטח מגרש החנייה הסמוך
הדמיית אזור המנהרה לרכבים פרטיים ברחוב שז"ר, הדמיה
הדמיית הפרויקט באור יום
עבודות תשתית ברובע הכניסה לעיר
הערות שוליים

↑  נעמה ריבה, פרסום ראשון: כך ייראה היכל המשפט בירושלים, באתר Xnet‏, 27 במאי 2014
↑  Home - הכניסה לעיר - Jerusalem Gateway, באתר הכניסה לעיר - Jerusalem Gateway
↑  "פרוייקט הכניסה לעיר - עדן". עדן. נבדק ב-2018-06-08.
↑  הילה שמר, מעדיפים זרים: טופוטק 1 מגרמניה יתכננו את הנוף בכניסה לירושלים, באתר ynet, 11 באוגוסט 2016
↑  נתי יפת, ‏אבן-פינה לפרויקט בהשקעה של מיליארדי שקלים בכניסה לירושלים, באתר גלובס, 26 באוקטובר 2016
↑  ירון אברהם, ‏כך תיראה הכניסה לי-ם בעשור הקרוב, באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2016
↑  דרור מרמור, ‏"אני מאוד מאוכזב מהאוצר, הבאג הוא לא בירושלים אלא בשיטה", באתר גלובס, 17 ביולי 2017
↑  גיא נרדי, ‏מגדלים בני 24–40 קומות: החל שיווק פרויקט הכניסה לירושלים, באתר גלובס, 31 באוקטובר 2019
↑  ליאור גוטמן, ניר ברקת: "נקים 24 מגדלים בפרויקט הכניסה לעיר, זה מהלך אסטרטגי למדינה", באתר כלכליסט, 13 בספטמבר 2017
↑   הדר חורש, "מופתע שלא היו מתחרים": נחשפו הזוכים במכרז הענק בכניסה לירושלים, באתר TheMarker‏, 23 בנובמבר 2022
↑  נבחרה תוכנית הכניסה החדשה לירושלים, באתר ערוץ 7
↑  פרחי צפריר אדריכלים, מצגת עיקרי תכנית אב - רובע הכניסה לעיר, באתר עיריית ירושלים, ‏15 במרץ 2011
↑   נמרוד בוסו, המדינה תשקיע 1.4 מיליארד שקל בבניית פרויקט "שער העיר" בכניסה לירושלים, באתר TheMarker‏, 22 בספטמבר 2014
↑  מעריב אונליין, ‏העתיד של ירושלים: כך יראה מרכז העסקים הענק שייבנה בעיר, באתר מעריב אונליין, 26 באוקטובר 2016
↑  הילה ציאון, צפו: 60 שניות על המהפך העתידי של ירושלים, באתר ynet, 27 בינואר 2017
↑  טל נתנאל-נוריאל, הכניסה לעיר, כפי שלא הכרנו, ‏12 ביולי 2019
↑  דותן לוי, פרויקט הכניסה לירושלים יוצא לדרך בהשקעה של 1.4 מיליארד שקל, באתר כלכליסט, 5 בדצמבר 2018
↑   מירב מורן, דירות חדשות לרווקים וגמלאים: התוכנית החדשה של ירושלים, באתר TheMarker‏, 18 בדצמבר 2017
↑  רפי גמיש, אחרי הפארסה והעיכוב: מנהרות שז"ר נפתחו לתנועת כלי רכב, באתר כל העיר, ‏29 בספטמבר 2023
נבחרת אירלנד בכדורגל

נבחרת הרפובליקה של אירלנד בכדורגל היא נבחרת הכדורגל הלאומית של הרפובליקה של אירלנד.
הדירוג הנוכחי של נבחרת אירלנד ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-60 בעולם, נכון ל-19 בדצמבר 2024; הניקוד הוא 1,400.22 – ללא שינוי לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 6 נמדד לראשונה באוגוסט 1993, והדירוג הנמוך ביותר 70 נמדד לראשונה ביוני 2014.
אוהדים

אוהדי אירלנד מכונים לעיתים בכינוי "הצבא הירוק". לאורך שנים הם זכו במספר פרסים על התנהגות הוגנת. בשנת 1997 זכו האוהדים בפרס המשחק ההוגן של פיפ"א, ובשנת 2012 זכו בפרס מיוחד מטעם אופ"א על התמיכה בנבחרתם ביורו 2012 למרות הפסדיה. האוהדים האירים נוהגים לשיר ביחד את הפזמון החוזר של הבלדה "שדות את'נריי", בה מתוארת המציאות הקשה של הרעב האירי הגדול.
כל גביעי העולם

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אורוגוואי 1930: לא נרשמה
הממלכה האיטלקית 1934: לא העפילה
צרפת 1938: לא העפילה
ברזיל 1950: לא העפילה
שווייץ 1954: לא העפילה
שוודיה 1958: לא העפילה
צ'ילה 1962: לא העפילה
אנגליה 1966: לא העפילה
מקסיקו 1970: לא העפילה
גרמניה 1974: לא העפילה
ארגנטינה 1978: לא העפילה
ספרד 1982: לא העפילה
מקסיקו 1986: לא העפילה
| איטליה 1990 | רבע גמר | 5 | 0 | 4 | 1 | 2 | 3 |
| ארצות הברית 1994 | שמינית גמר | 4 | 1 | 1 | 2 | 2 | 4 |
צרפת 1998: לא העפילה
| קוריאה הדרומית יפן 2002 | שמינית גמר | 4 | 1 | 3 | 0 | 6 | 3 |
גרמניה 2006: לא העפילה
דרום אפריקה 2010: לא העפילה
ברזיל 2014: לא העפילה
רוסיה 2018: לא העפילה
קטר (מדינה) 2022: לא העפילה
ארצות הברית מקסיקו קנדה 2026: 
| סך הכול | 3/22 | 13 | 2 | 8 | 3 | 10 | 10 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה.
כל אליפויות אירופה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
צרפת 1960: לא העפילה
ספרד 1964: לא העפילה
איטליה 1968: לא העפילה
בלגיה 1972: לא העפילה
יוגוסלביה 1976: לא העפילה
איטליה 1980: לא העפילה
צרפת 1984: לא העפילה
| גרמניה 1988 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 |
שוודיה 1992: לא העפילה
אנגליה 1996: לא העפילה
בלגיה הולנד 2000: לא העפילה
פורטוגל 2004: לא העפילה
אוסטריה שווייץ 2008: לא העפילה
| פולין אוקראינה 2012 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 9 |
| צרפת 2016 | שמינית גמר | 4 | 1 | 1 | 2 | 3 | 6 |
האיחוד האירופי 2020: לא העפילה
גרמניה 2024: לא העפילה
בריטניה אירלנד 2028: 
| סך הכול | 3/17 | 10 | 2 | 2 | 6 | 6 | 17 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה.
ליגת האומות של אופ"א

| שנה | דרג | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פורטוגל 2018-2019 | ב | שלב הבתים | 4 | 0 | 2 | 2 | 1 | 5 |
| איטליה 2020-2021 | ב | שלב הבתים | 6 | 0 | 3 | 3 | 1 | 4 |
| הולנד 2022-2023 | ב | שלב הבתים | 6 | 2 | 1 | 3 | 8 | 7 |
| 2024-2025 | ב |  |  |  |  |  |  |  |
2026-2027: 
| סך הכול | סך הכול | סך הכול | 16 | 2 | 6 | 8 | 10 | 16 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה.
שחקנים > סגל הנבחרת

להלן רשימת השחקנים שזומנו לקראת המשחקים נגד סרביה ולוקסמבורג במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022 ונגד קטר למשחק ידידות.
הנתונים נכונים ל-27 במרץ 2021 (לאחר המשחק נגד סרביה)
| מס' | עמדה | שם | תאריך לידה | הופעות | שערים | מועדון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | שוער | מארק טרוורס | 18 במאי 1999 | 3 | 0 | אנגליה בורנמות' |
|  | שוער | קיירן או'הרה | 22 באפריל 1996 | 2 | 0 | אנגליה ברטון אלביון |
|  | שוער | גאווין באזונו | 20 בפברואר 2002 | 0 | 0 | אנגליה רוצ'דל |

|  | הגנה | מאט דוהרטי | 16 בינואר 1992 | 17 | 1 | אנגליה טוטנהאם הוטספר |
|  | הגנה | קיירן קלארק | 26 בספטמבר 1989 | 35 | 2 | אנגליה ניוקאסל יונייטד |
|  | הגנה | שיימוס קולמן (קפטן) | 11 באוקטובר 1988 | 57 | 1 | אנגליה אברטון |
|  | הגנה | אנדה סטיבנס | 9 ביולי 1990 | 20 | 0 | אנגליה שפילד יונייטד |
|  | הגנה | שיין דאפי | 1 בינואר 1992 | 3 | 0 | אנגליה ברייטון אנד הוב אלביון |
|  | הגנה | סיירוס קריסטי | 30 בספטמבר 1992 | 27 | 2 | אנגליה נוטינגהאם פורסט |
|  | הגנה | דארה אושיאה | 4 במרץ 1999 | 5 | 0 | אנגליה ווסט ברומיץ' אלביון |
|  | הגנה | דארה לניהן | 16 במרץ 1994 | 2 | 0 | אנגליה בלקברן רוברס |
|  | הגנה | ריאן מאנינג | 14 ביוני 1996 | 1 | 0 | אנגליה סוונסי סיטי |

|  | קשר | ג'יימס מק'קלין | 22 באפריל 1989 | 78 | 10 | אנגליה סטוק סיטי |
|  | קשר | ג'ף הנדריק | 31 בינואר 1992 | 61 | 2 | אנגליה ניוקאסל יונייטד |
|  | קשר | רובי בריידי | 14 בינואר 1992 | 55 | 8 | אנגליה ברנלי |
|  | קשר | אלן בראון | 15 באפריל 1995 | 12 | 2 | אנגליה פרסטון נורת' אנד |
|  | קשר | דריל הורגן | 10 באוגוסט 1992 | 11 | 0 | אנגליה וויקומב וונדררס |
|  | קשר | רונן קרטיס | 29 במרץ 1996 | 6 | 0 | אנגליה פורטסמות' |
|  | קשר | ג'ייסון מולומבי | 6 באוגוסט 1999 | 6 | 0 | אנגליה פרסטון נורת' אנד |
|  | קשר | ג'וש קולן | 7 באפריל 1996 | 5 | 0 | בלגיה אנדרלכט |
|  | קשר | ג'ייסון נייט | 13 בפברואר 2001 | 3 | 0 | אנגליה דרבי קאונטי |
|  | קשר | קונור קובנטרי | 25 במרץ 2000 | 0 | 0 | אנגליה וסטהאם יונייטד |

|  | חלוץ | שיין לונג | 22 בינואר 1988 | 86 | 17 | אנגליה בורנמות' |
|  | חלוץ | קאלום רובינסון | 2 בפברואר 1995 | 16 | 1 | אנגליה ווסט ברומיץ' אלביון |
|  | חלוץ | ג'יימס קולינס | 1 בדצמבר 1990 | 7 | 2 | אנגליה לוטון טאון |
|  | חלוץ | ארון קונולי | 28 בינואר 2000 | 6 | 0 | אנגליה ברייטון אנד הוב אלביון |
|  | חלוץ | טרוי פארוט | 4 בפברואר 2002 | 2 | 0 | אנגליה איפסוויץ' טאון |
שחקנים > שחקנים מפורסמים

ג'ון אולדרידג'
דייוויד אולירי
ג'ון אושיי
דניס ארווין
ליאם בריידי
שי גיבן
דמיאן דאף
פרנק סטייפלטון
ניאל קווין
רובי קין
רוי קין
טוני קסקרינו
מייק טיילור
ג'וני ג'יילס
שיאי שחקנים

נכון ל-17 בנובמבר 2024.
שיאי שחקנים > שיאני ההופעות

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | רובי קין | 1998– 2016 | 146 | 68 |
| 2 | שי גיבן | 1996 - 2016 | 134 | 0 |
| 3 | ג'ון אושיי | 2001 - 2018 | 118 | 3 |
| 4 | קווין קילביין | 1997 - 2011 | 110 | 8 |
| 5 | ג'יימס מקלין | 2012 - 2023 | 103 | 11 |
| 6 | סטיב סטאונטון | 1988 - 2002 | 102 | 8 |
| 7 | דמיאן דאף | 1998 - 2012 | 100 | 8 |
| 8 | איידן מקגידי | 2004 - 2017 | 93 | 5 |
| 9 | ניאל קווין | 1986- 2002 | 91 | 21 |
| 9 | גלן וילאן | 2008 - 2019 | 91 | 2 |
שיאי שחקנים > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | שערים | הופעות | ממוצע למשחק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | רובי קין | 1998– 2016 | 68 | 146 | 0.47 |
| 2 | ניאל קווין | 1986- 2002 | 21 | 91 | 0.23 |
| 3 | פרנק סטייפלטון | 1976 - 1990 | 20 | 71 | 0.28 |
| 4 | דון גיבנס | 2002–2009 | 19 | 56 | 0.34 |
| 4 | ג'ון אולדרידג' | 1986 - 1997 | 19 | 69 | 0.28 |
| 4 | טוני קסקרינו | 1985 - 2000 | 19 | 88 | 0.22 |
| 7 | שיין לונג | 2007 - 2021 | 17 | 88 | 0.19 |
| 8 | נואל קנטוול | 1953 - 1967 | 14 | 36 | 0.39 |
| 8 | ג'ונתן וולטרס | 2010– 2018 | 14 | 54 | 0.26 |
| 8 | קווין דוייל | 2006– 2017 | 14 | 63 | 0.22 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
↑  קין נגד מקארתי:מי אמר מה למי ומתי, באתר BBC,‏ 28 במאי 2002
↑  תיירי הנרי מציג: "יד האלוהים" גרסת 2009, בחדשות ערוץ 2, 19 בנובמבר 2009
↑  הודעת פיפ"א בעניין בקשת ההתאחדות של אירלנד, 20 בנובמבר 2009
↑  אנדריוז: לא היינו מספיק טובים, באתר RTE,‏ 19 ביוני 2012
↑  הודעה על מינוי צוות ניהול חדש של הנבחרת הבוגרת, באתר התאחדות הכדורגל של אירלנד, 5 בנובמבר 2013
↑  הצבא הירוק עוזב את יורו 2012 בראש מורם, באתר אינדיפנדנט, 19 ביוני 2012
↑  אוהדי אירלנד זכו בפרס ההגינות, באתר פיפ"א, 1 בדצמבר 1997
↑  אוהדי אירלנד יקבלו פרס מיוחד מאופ"א, באתר The Score,‏ 30 ביוני 2012
↑  אוהדי אירלנד הוכרזו כטובים ביותר ביורו 2012, באתר RT,‏ 30 ביוני 2012
↑  Irish Fans Save Euro 2012 with Rendition of "The Fields of Athenry", באתר Yahoo,‏ 15 ביוני 2012
רובי קין שיאן ההופעות (146) ומלך השערים (68) בנבחרת אירלנד בכל הזמנים
מנואל אוגרטה

מנואל אוגרטה ריביירו (בספרדית: Manuel Ugarte Ribeiro; נולד ב-11 באפריל 2001) הוא כדורגלן אורוגוואי המשחק בעמדת הקשר במנצ'סטר יונייטד ובנבחרת אורוגוואי.