stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סכסוך
סוגים ומודלים של סכסוכים

סכסוך תפיסתי יכול להתדרדר לחילופי מילים ולבסוף לקרב.
סכסוך יכול להתרחש במגוון רמות של ניתוח.
סכסוך פנימי (לפעמים מתייחסים למצב זה כאל דילמה; בתאוריות הפסיכואנליטיות מדברים על סכסוך תוך נפשי לא מודע)
סכסוך בינאישי
סכסוך קבוצתי
סכסוך ארגוני
סכסוך קהילתי
סכסוך תוך-מדינתי (למשל, מלחמת אזרחים, בחירות)
סכסוך בין-לאומי
סכסוך סביבתי
סכסוך תוך-חברתי
סכסוך בין חברות
סכסוך אידאולוגי
סכסוך דיפלומטי
סכסוך כלכלי
סכסוך צבאי
סכסוך ספורטיבי (לרוב הכוונה היא ליריבות בין קבוצות ספורט שונות אשר כמעט תמיד משפיעות לשלילה גם על היחסים בין מחנות האוהדים)
סכסוכים ברמות שונות אלה עשויים להיות חלק מסכסוכים בממדים גדולים יותר של ניתוח. לדוגמה, סכסוך בתוך קבוצת עבודה עשוי להוות ביטוי לסכסוך רחב יותר בארגון כולו.
תאורטיקנים טענו כי צדדים לסכסוך יכולים למשג (מלשון מושג) תגובות לסכסוך בהתאם למערכת דו-ממדית: דאגה לתוצאות האישיות ודאגה לתוצאות של הצד השני. מערכת זו מובילה להשערות הבאות:
דאגה גבוהה לתוצאות האישיות וגם לתוצאות של הצד השני מובילה לניסיונות למצוא פתרונות המועילים לשני הצדדים.
דאגה גבוהה רק לתוצאות האישיות מובילה לניסיון "לנצח" בסכסוך.
דאגה גבוהה לתוצאות של הצד שכנגד מניבה לכך שמתירים לצד שכנגד "לנצח" בסכסוך.
חוסר דאגה לתוצאות הסכסוך לשני הצדדים מובילה לניסיון להימנע מן הסכסוך.
בחברות מערביות מטפלים בדרך כלל טוענים כי ניסיון למצוא פתרונות שיש בהם תועלת לשני הצדדים בסכסוך מוביל לתוצאות הטובות ביותר, אבל גישה זו עשויה להיות מוטעית בתרבויות רבות באסיה.
מספר תאורטיקנים מזהים מספר שלבים עוקבים בהתפתחות סכסוך.
לעיתים קרובות קבוצה מוצאת עצמה בסכסוך בגלל עובדות, מטרות, שיטות או ערכים. חיוני לזהות ראשית את סוג הסכסוך המתרחש כדי שיהיה סיכוי לנהל את הסכסוך לקראת פתרונו. לדוגמה, קבוצה תתייחס לעיתים קרובות להנחה כאל עובדה.
הסכסוכים הקשים ביותר לפתרון הם אלה שבהם הסכסוך הוא על רקע ערכי. סביר יותר שסכסוך המתרחש על רקע עובדתי, או על רקע הנחות סותרות, יגיע לפתרונו מאשר סכסוך על רקע ערכי. זאת היות שקשה מאוד להוכיח כי ערך כלשהו "שגוי" או "נכון".
במקרים מסוימים קבוצה הנמצאת בסכסוך עשויה להפיק תועלת ממגשר כדי לזהות את סוג הסכסוך.
אנשים הדוגלים בפתרון סכסוכים בדרכים לא אלימות פתחו דרכים רבות לפתרון סכסוכים חברתיים ופוליטיים ללא צורך בשימוש באלימות או בכפייה.
דוגמאות

לסכסוכים רבים מאוד קיים רקע דתי, אתני או גזעי. כך למשל הסכסוך בצפון אירלנד, הסכסוכים בבוסניה ובקוסובו כך גם הסכסוכים בארץ ישראל, בכורדיסטן, בלבנון, בדרפור וברואנדה.
סכסוך בין-מעמדי הוא נושא מרכזי בהגות המרקסיסטית.
ראו גם

תחרות
תורת המשחקים
גישת הקונפליקט החברתי
שיטות אלטרנטיביות ליישוב סכסוכים
מודל הסלמת הקונפליקט של פרידריך גלזל
לקריאה נוספת

נחום לנגנטל ושוקי פרידמן (עורכים), קונפליקט: דת ומדינה בישראל, תל אביב: הוצאת משכל, 2002.
בלהה פרינטה, קונפליקט בין זהויות והעברת ערכים בין דורית בציונות הדתית בהתנחלויות ומחוצה להן, עבודת דוקטור, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע תשס"ג 2002.
עובד כהן, הקונפליקט בין דתיים לחילוניים: סולידריות ומרחק חברתי בקרב נוער תיכוני בישראל, עבודת דוקטור, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשל"ו 1975.
הערות שוליים

↑  הגדרה מילונית
↑  Kriesberg, Louis, 1998. Constructive Conflict: From Escalation to Resolution, Lanham: Rowman and Littlefield
↑  Rubin, J. Z., Pruitt, D. G., & Kim, S. H. (1994). Social conflict: Escalation, stalemate, and settlement (2nd ed.). New York: McGraw-Hill.
↑  Bar-Tal, Daniel, 2000. "From Intractable Conflict through Conflict Resolution to Reconciliation: Psychological Analysis", Political Psychology 21(2): 351-365
| פסיכולוגיה חברתית |
| --- | --- | --- |
| ענפי מחקר | שכנוע • קונפורמיות • תוקפנות • משיכה בין אישית (אנ') • דעות קדומות • אלטרואיזם • השפעות הקבוצה • העדפות חברתיות • סכסוך • רגש • אמפתיה • עמדות • ייחוסים חברתיים • קוגניציה חברתית • מוטיבציה • פוביה ממגע |  |
| מושגי יסוד | סכמה • היוריסטיקה • הערכה עצמית • שנאת אי-שוויון • תורת הערך • שנאת סיכון • תאוריה של תודעה • אפקט ההילה • רושם ראשוני • השערת העולם הצודק • תאוריית הצדקת המערכת • תאוריית החליפין החברתי • תאוריית השליטה החברתית • הטיה לטובת העצמי • הטיית האישוש • הטיית הצופה המשתתף • זוהר חמים (אנ') • טעות הייחוס הבסיסית • דיסוננס קוגניטיבי • נבואה המגשימה את עצמה • הערכה עצמית • אפקט הזרקור • אפקט הקונצנזוס השגוי • אפקט מעל הממוצע • צידוק יתר • התאוריה הדו גורמית של הרגש (אנ') • פיזור אחריות • בורות פלורליסטית • תאוריית התסכול-תוקפנות • חבלה עצמית • תאוריית שיפור העצמי  • תאוריית ההשוואה החברתית • סמכותנות • זרימה • קיטוב קבוצתי (אנ') • קבוצת פנים וקבוצת חוץ • תאוריית התפיסה העצמית • מודל המעגל המורכב של הרגשות • חוכמת ההמונים • פסיכולוגיה של השקר • תחושת סוכנות • סטריאוטיפ • דה-אינדיבידואציה • ניהול הרושם • ניטור עצמי • משא ומתן • תאוריית הלמידה החברתית • תאוריית רמת ההבנייה (אנ') |  |
| אישים בולטים | ליאון פסטינגר • דריל בם • סטנלי שכטר • ג'רום זינגר (אנ') • ליסה פלדמן בארט • פול אקמן • סולומון אש • פיליפ זימברדו • ג'יימס ראסל • שלום שוורץ • אלברט בנדורה • נירה ליברמן |  |
| תחומי מחקר קרובים | פסיכולוגיה ארגונית • כלכלה התנהגותית • נוירופסיוכלוגיה חברתית • נוירוכלכלה • פסיכולוגיה פוליטית • ניהול • פסיכולוגיה צבאית |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4032081-9  NKC: ph121797
מיסיון

מיסיון (מלטינית: Missio – 'שליחות') הוא פעילות להפצת דת או אמונה (בדרך כלל הנצרות) בקרב בני דת אחרת או בקרב חסרי דת, כאשר המטרה היא על פי רוב לגרום להם להמיר את דתם. מיסיון הוא גם ארגון, תנועה או גוף העוסקים בפעילות זו, וכן כינוי למקום שבו הם פועלים. פעילות מיסיונרית קיימת בחלק מזרמי הדתות השונים גם כיום. בתקופות מסוימות הייתה הפעילות חובה בדת הנוצרית הממוסדת ואף נכפתה על עמים שונים ברחבי תבל על ידי תנועות של נוצרים (מיסיונרים וצלבנים) במסעיהם, וכך גם באסלאם (דעוה או ג'יהאד).
היהדות היא אחת הדתות היחידות בעולם בהן נאסר על הפצת הדת דרך מיסיונריות (אנ'), ובפרט היהדות-האורתודוקסית שאף מערימה קשיים על אלה המבקשים להתגייר.
בנצרות

בסוף המאה ה-20 כשליש מאוכלוסיית העולם הייתה שייכת לאחד מזרמי הדת הנוצרית. הנוצרים הם הקהילה הדתית הנרחבת והמגוונת ביותר, ויש להם כנסיות בחלק גדול מאומות העולם. הדת הנוצרית היא דינמית, וניתן לראות זאת למשל במעבר של המרכז הדמוגרפי של הנצרות ממדינות המערב לאמריקה הלטינית, אפריקה, אסיה ואזור האוקיינוס השקט, שם חיים למעלה ממחצית הנוצרים בעולם. מגמה זו הואצה בשל דעיכת ההשפעה של הממסדים הנוצריים באירופה. הנצרות, כדת אוניברסלית, כלומר דת שפונה לבני אדם מעמים שונים וממעמדות שונים, הצליחה להתפשט במקומות רבים הודות לשיטת המיסיון.
בנצרות > המקורות התאולוגיים לפעילות המיסיון הנוצרי

המילה "מיסיון" כתרגום ללטינית של המילה היוונית apostolē, "שליחות", מופיעה פעם אחת בלבד בברית החדשה: "הֲרֵי מִי שֶׁעוֹרֵר אֶת פֶּטְרוֹס לִשְׁלִיחוּת אֶל הַנִּמּוֹלִים עוֹרֵר גַּם אוֹתִי אֶל הַגּוֹיִם." (איגרת פאולוס אל הגלטים 2:8), אך הנוצרים מאמינים כי רמזים למצוות השליחות אל הגויים מופיעים מוקדם יותר, בתנ"ך.
ברשימת בני נח (שבע מצוות בני נח), בסיפורו של מגדל בבל ובברכת אלוהים אל אברהם ("ונברכו בך כל משפחות האדמה") רואים הנוצרים רמזים לדאגה שמגלה אלוהים לכל העמים. מטרת עם ישראל להיות מופת של הרצון והמטרה האלוהיים מופיעה כמה פעמים בתנ"ך ובצורה הברורה ביותר בדברי הנביא ישעיהו: "ואתנך לברית עם לאור גויים". בישעיהו מופיעה גם המשימה האוניברסלית של ישראל להושיע את העמים "ונתתיך לאור גויים להיות ישועתי עד־קצה הארץ". כמו כן, יש נוצרים המצביעים על רצון האל, המובע לרוב בתנ"ך, שכל עמי העולם יסגדו לו. ולכן, מיסיונים נוצריים נשלחים למקומות שבהם אין סוגדים לאלוהים במטרה לקיים את רצון האל ולהרחיב את הסגידה אליו.
ישו אומנם הטיף ליהודים בלבד, אבל בין האמרות המיוחסות לו קיימת הצהרת "ההסמכה הגדולה" המופיעה בסוף הבשורה על-פי מתי: "וייגש ישוע וידבר אליהם לאמור ניתן לי כל ממשל בשמים ובארץ, לכו אל כל העמים להורתם ולעשותם לי לתלמידים ולטבל אותם בשם האב והבן ורוח הקודש ולמדתם אותם לשמור את כל אשר צוויתי אתכם והנה אנכי אהיה עמכם עד אחרית השנים לעת קץ העולם". פסוקים אלה הם המקור העיקרי לציווי על הפצת הדת הנוצרית בין העמים בברית החדשה.
בנצרות > המיסיון הנוצרי בארץ ישראל > המיסיון הנוצרי באימפריה העות'מאנית

ב־1861 מינתה חברה רפואית-מיסיונרית, Edinburgh Medical Missionary Society (E.M.M.S), את הד"ר פקרדוני קלוסט ורטן לייסד ולנהל את בית חולים אי.מ.מ.ס הסקוטי בנצרת. משנת 1908 ניהל את בית החולים הד"ר פרדריק ג'ון סקרימג'ר אשר הרחיב את בית החולים בעזרת כספי תרומות של המיסיון.
המיסיונרית אדית ג'ונקוק, האחות הראשית של בית החולים הסקוטי, ניהלה בפועל את בית חולים אי.מ.מ.ס הסקוטי בנצרת בתקופת מלחמת העולם הראשונה, בשנים 1914–1917, ביחד עם סגניתה האחות ג'סי קרופט.
בנצרות > המיסיון הנוצרי בארץ ישראל > המיסיון הנוצרי במדינת ישראל

ישנן תנועות יהודיות כמו "יד לאחים" ו"להב"ה" שפועלות נגד פעולות מיסיונריות נוצריות ומה שהן רואות ככאלו ומפרסמות מידע על פעילויות אלו.
בשנת תשל"ח נוספו לחוק העונשין במדינת ישראל שני סעיפים (174א ו-174ב) שבאו למנוע המרת דת עקב פיתוי חומרי, אך אין בחוק איסור לשדל להמרת דת באופן התנדבותי (ללא שכר) ומבלי להציע פיתוי חומרי.
במסמך שהקריא בסוף 2015 הקרדינל קוך, הממונה על הוועדה האפיפיורית בוותיקן ליחסי יהודים-נוצרים, במלאת 50 שנה לנוסטרה אטאטה, הצהירה הכנסייה הקתולית רשמית כי היא תתנגד מעתה והלאה לתופעת המיסיון (הנוצרי) ככל שהיא מכוונת ליהודים.
בשנת 2021 דווח כי ועדת הכספים של הכנסת תבטל את זכותן של עמותות מיסיון נוצרי להטבות מס.[דרושה הבהרה]
יחס היהדות למיסיונריות

ביהדות נאסר על הפצת הדת בכפייה או באמצעות מסיונריות בקרב הגויים(אנ'), כשהיהדות-האורתודוקסית אף מערימה קשיים על אלה מתוכם המבקשים להתגייר.
בעת העתיקה, בתקופה ההלניסטית והרומית, הופצה היהדות באופן פעיל בקרב לא-יהודים (גיור האדומים והיטורים). אולם ביהדות של העת המודרנית מנהג זה פסק כליל ואף נאסר; ההלכה מורה שאף אם גוי כלשהו דורש להתגייר; יש לשכנע אותו קודם כל להישאר בדתו הנוכרית עם סיבה מוצדקת והגיונית, ורק אם התעקש על דרישתו באופן מובהק, חוזר ונשנה; אזי יש להתיר בהתחלת תהליכי הגיור.
עם זאת, ההלכה הורתה לעודד גויים לחיות על-פי "שבע (7) מצוות בני נח" - ועל פיהן בלבד (לעומת כלל תרי"ג (613) המצוות החלות על יהודי), מה שמבטיח להם חלק בעולם הבא, ובתנאים מסוימים הם מקבלים אף מעמד גר תושב, שהוא מעין מעמד ביניים, בין יהודי לגוי. ההלכה גם התירה בעבר להרוג את אותם גויים עובדי-אלילים, אם נהיה צורך בכך, אבל אך ורק אם סירבו לקבל על עצמם לכל הפחות את שבע מצוות בני נח; אלא אם הם מאמינים כבר באחת מהדתות האברהמיות (כגון: יהדות, שומרונים, נצרות, אסלאם, עלווים, אלווים, דרוזים, בהאים ובאביזם) ואז אין-צורך כלל כי כבר הם נחשבים לחלק מאומות "העולם הנאור" המודע ליחידותו של אלוהים ולאותן 7 מצוות שציווה על בני נוח כדי שבני האדם יחיו בדרכי כבוד ושלום ביניהם לבין עצמם. בעקבות כך, קיימים ארגונים יהודיים הפועלים להשפיע על גויים עובדי-אלילים במקומות שונים בעולם (למשל בדרום מזרח אסיה) להתחיל לשמור את "שבע מצוות בני נח", כשהשניים הבולטים הם חב"ד והמרכז העולמי לבני נח.
בנוגע ליהודים מלידה שאינם מקיימים בדרך קבע את כלל תרי"ג המצוות (חילונים, מסורתיים וכדומה), היהדות רואה חשיבות רבה בעידוד לקירוב לבבות אל חיקה של הדת היהודית (חזרה בתשובה), וקיימים ארגונים אדוקים שפועלים נאמנה למען מטרה מאחדת זו של חיזוק היהדות בפרט במדינת ישראל, אך גם בתוך קהילות יהודיות בגולה המועדות בייתר שאת להתבוללות.
באסלאם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. תת-ערך על הג'יהאד של דת האסלאם.
ראו גם

פרוזליטיזם
המיסיון (סרט, 1986)
החברה הלונדונית להפצת הנצרות בקרב היהודים
היסטוריה של המיסיון הנוצרי
צלבנים (מסעי הצלב)
אסלאמיזם
אסלאמיזציה
דעוה
ג'יהאד
הג'יהאד הסלפי
לקריאה נוספת

הנרי וסרמן, אליהו אשתור, יונה מלאכי, "מיסיון", האנציקלופדיה העברית כרך 23, חברה להוצאת אנציקלופדיות בע"מ, תשל"ג, טורים 353–364
הערות שוליים

1 2  נועם כהן, ‏"שיקרה שהיא לא חוגגת כריסמס": הרבנים שוב נגד כוכבת הנוער אלסי דול, באתר ‏מאקו‏, 26 באוגוסט 2021
↑  ספר בראשית, פרקים י' וי"א
↑  ספר בראשית, פרק י"ב, פסוק ג'
↑  ספר ישעיהו, פרק מ"ב, פסוק ו'
↑  ספר ישעיהו, פרק מ"ט, פסוק ו'
↑  הבשורה על-פי מתי, פרק 28, פסוקים 19–20
↑  פרופ' נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", איתי בחור - הוצאה לאור, זכרון-יעקב, מהדורה שנייה, מרץ 2012, ערך: ורטן, פקרדוני קלוסט, עמוד 206
↑  מיסיון וכתות, באתר www.yadleachim.co.il
↑  חוק העונשין, סעיפים 174 א' ו-ב'
↑   ריאיון עם הקרדינל קוך , סרטון  באתר יוטיוב, מתוך התוכנית "רואים עולם" בערוץ הראשון.
↑  שיתוף פעולה נדיר בין גפני ולפיד נגד המסיון הנוצרי, באתר www.makorrishon.co.il
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף מ"ז, עמוד א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות מלכים ומלחמות, פרק ח', הלכות י'–י"א
↑  ”כל גוי שלא קבל מצות שנצטוו בני נח הורגים אותו אם ישנו תחת ידינו” (משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק ח')
↑  אפרת כהן, התשובה של חב"ד לטרור: פותחת סניף לערביי מזרח ירושלים, באתר הדברות, ‏כ"א כסלו התשע"ו.
↑  המרכז העולמי לבני נח
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007530401305171  BnF: cb131627441 (data)  GND: 4039567-4  HDS: 011456  LCCN: sh2002011470  LNB: 000070823  NKC: ph135485 
פאולוס
מַטֶאוֹ ריצ'י
ויליאם קארי
אווז

| אווז |
| --- | --- |
 אווז קיסרי
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: עופות
סדרה:: אווזאים
משפחה:: ברווזיים
שבט:: אווז
סוגים
 אווז  אווז לבן  ברנטה
שם מדעי
 Anserini
תמונות של מיני האווזים
ברנטות אדומות חזה
אווז (אַוָּז, שם מדעי: Anserini) הוא משפחה מסוימת של עופות גדולים ממשפחת הברווזיים ומתת-משפחת האווזים (Anserinae) – הקבוצה בה נמצאים גם הברבורים. ישנם מינים נוספים ממשפחה זו שגם מכונים אווזים.
האווז הוא בעל צוואר ארוך ורגליים ארוכות וחזקות. צבעו נע בין לבן לאפור ולרוב אין הבדלים ניכרים בין הזכר לנקבה. האווזים חיים באזורו הצפוני של כדור הארץ ובחורף נודדים דרומה יותר.
מקורו של אווז הבית הוא מהאווז האפור אשר בוית לפני כ-5,000 שנה. מאווז הבית מפיקים בשר וכן משתמשים בנוצותיו כמילוי לכריות ושמיכות. פלומתו של האווז נקראת "מוך", אך לעיתים נקראת בטעות "פוך".
האווזים חיים בלהקות חוץ מאשר בעונת הקינון. הקשר בין זכר האווז לבין נקבת האווז נשמר במשך כל חייהם.
לאווזים מקום חשוב ביצירות האמנות של עמים שונים. בתרבויות שונות האווזים מסמלים נאמנות ואת בוא הגשם.
סוגי האווזים

ישנם מספר עופות הקרויים אווזים אך אינם שייכים לתת-משפחה זו (כמו אווז עורבני, אווז אורינוקו, אווז מקורנן כנף ואווז כחול-כנפיים).
אווז – בו 7 מינים. ביניהם אווז אפור
אווז לבן – בו 3 מינים. ביניהם אווז הצפון
ברנטה – בו 6 מינים. ביניהם ברנטה קנדית וברנטה אדומת חזה
לישראל מגיעים בחורף ארבעה מינים: אווז אפור, אווז קטן, אווז לבן מצח ואווז האחו וגם ברנטה אדומת חזה.
רבייה

האווזים מגיעים לבגרות מינית בגיל 8 חודשים. עונת הרבייה שלהם נעה בין החורף לאביב.
נקבת האווז מטילה בין 8–10 ביצים, ודוגרת עליהם במשך 28 ימים, בעוד זכר האווז משגיח ושומר.
לאחר הבקיעה האפרוחים חיים עם אימם במשך כחודש. הם צועדים אחריה למים כבר כמה שעות אחרי הבקיעה.
שימוש בידי האדם

האווז בוית לפני כ-5,000 שנים במספר אזורים במקביל – הן בסין והן במצרים. לאורך ההיסטוריה נהגו לגדל אווזי בית לצורכי ביצים ובשר למאכל, וכן על מנת להפיק עור ונוצות לשימושים שונים. נוצות אווז ארוכות שימשו בעבר לכתיבה.
מגדלים אווזים בלולים תעשייתיים בלהקות גדולות, בעיקר בתעשיית הבשר והנוצות.
אגירת רזרבות מזון לשימוש בעונת הנדידה מתבצעת כאגירת שומן בכבד האווז. הכבד נחשב למעדן ומחירו גבוה. במספר מקומות בעולם קיימת תעשייה של פיטום אווזים לצורך הגדלת הכבד באופן מלאכותי. הפיטום נעשה באמצעות צינור האכלה מסיבי המוכנס ידנית דרך הוושט, דרכו נדחס המזון ישירות לקיבה באמצעות לחץ אוויר גבוה.
פעולת הפיטום כרוכה בנזקים משמעותיים לבריאותם ולרווחתם של העופות המפוטמים, ובלחץ ארגוני זכויות בעלי חיים נאסרה במדינות רבות, לרבות ישראל.
נוצות ומוך אווזים (פלומה הנמרטת מאזור החזה של האווז) הם מילוי נפוץ למצעים ולשמיכות פוך. מילוי שתכולת המוך בו גבוהה נחשב לאיכותי יותר. מריטת הנוצות נעשית באווזים בעודם חיים, מספר פעמים במהלך חייהם. פעולה זו כרוכה בכאב ובעקה לאווזים, וסופגת גם היא ביקורת מצד פעילי זכויות בעלי חיים.
האווזים הם חיות שמירה מעולות. הם מכים בכוח בכנפיהם ובמקורם כשהם מרגישים מאוימים או כשהם מטפלים באפרוחיהם.
ראו גם

ברווז
ברבור
אמא אווזה
משל האווזה שהטילה ביצי זהב של איזופוס
לקריאה נוספת

מיכה לבנה, לקסיקון החי והצומח של ארץ ישראל, כרך שני, עורך – עזריה אלון, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1995 (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534295505171  GND: 4071562-0  LCCN: sh89005362  NDL: 00576883
כריסטין סינקלייר

כריסטין מרגרט סינקלייר (באנגלית: Christine Margaret Sinclair; נולדה ב-12 ביוני 1983) היא כדורגלנית קנדית המשחקת בקבוצת פורטלנד ת'רונס (Portland Thorns FC) מהליגה האמריקנית בכדורגל.
סינקלייר זכתה באליפות הליגה האמריקנית לנשים עם שלוש קבוצות שונות: אליפות WPS ב-2010 עם קבוצת גולד פרייד (FC Gold Pride), ב-2011 עם קבוצת ווסטרן ניו יורק פלאש (Western New York Flash) וב-2013, 2017 ו-2022 באליפות NWSL עם פורטלנד ת'רונס.
השתתפה בשישה מונדיאלים (2003, 2007, 2011, 2015, 2019 ו-2023) וארבע אולימפיאדות (2008, 2012, 2016 ו-2020).
הישגיה זיכו אותה בפרסים ומדליות רבים בתחום הספורט והעשייה האזרחית ובתואר של כבוד מאוניברסיטת סימון פרייזר שבעיר מולדתה. היא הייתה מועמדת לתואר כדורגלנית השנה של פיפ"א שש פעמים ושמה צורף לשדרת הכוכבים של קנדה בטורונטו.
ראשית חייה

סינקלייר נולדה בבארנבי שבקולומביה הבריטית והחלה לשחק כדורגל מגיל ארבע בקבוצת ילדים, יחד עם עיסוק בענפי ספורט נוספים. בגיל 11 היא נבחרה לשחק בקבוצת האול-סטאר של קולומביה הבריטית לילדות עד גיל 14 והובילה את קבוצת הילדות של בארנבי לאליפויות הפרובינציה והמדינה. היא למדה בבית הספר התיכון שבעירה והובילה את קבוצת הכדורגל לשלוש אליפויות. היא החלה לשחק בנבחרת קנדה עד גיל 18 כבר בגיל 15 וערכה את הופעת הבכורה שלה בנבחרת הבוגרת כשהייתה בת 16, במסגרת גביע אלגארבה בשנת 2000, והייתה מלכת השערים של הטורניר לאחר שהבקיע שלוש פעמים.
היא למדה באוניברסיטת פורטלנד וגם שם שיחקה בקבוצת הכדורגל והובילה אותה לאליפויות הליגה לקולג'ים (NCAA). על הישגיה בשנים אלו זכתה ב-2004 וב-2005 בפרס הרמן לכדורגלנית המצטיינת של ליגת הקולג'ים.
קריירת משחק > מועדונים

סינקלייר נבחרה שמינית על ידי גולד פרייד בדראפט ה-WPS ב-2008, שם שיחקה החל מ-2010 לצדן של מרטה ושאנון בוקס. הקבוצה סיימה במקום הראשון את העונה הסדירה. במשחק הפלייאוף הבקיעה סינקלייר שני שערים בניצחון 0–4 על קבוצת פילדלפיה אינדפנדנס, והקבוצה זכתה באליפות הליגה.
למרות העונה המוצלחת, לא הצליחה הקבוצה לעמוד בדרישות התקציב לעונה הבאה והיא פורקה.
בדצמבר 2010 הכריזה קבוצת ווסטרן ניו יורק פלאש שהיא החתימה את סינקלייר. היא סייעה לקבוצה לסיים את העונה הסדירה במקום הראשון לאחר שהבקיעה 10 שערים ובישלה 8. במשחק הפלייאוף היא הבקיעה שער במשחק שהסתיים בתיקו 1-1. הקבוצה ניצחה בדו-קרב פנדלים וסינקלייר נבחרה ל-MVP של הפלייאוף.
ב-11 בינואר 2013 פורסם שהיא חתמה בקבוצת פורטלנד ת'ורנס לקראת העונה הראשונה של ליגת הכדורגל הלאומית לנשים. היא מונתה לתפקיד קפטן הקבוצה.
הקבוצה סיימה במקום השלישי בעונה הסדירה והעפילה לפלייאוף, שם סיימה במקום השני.
קריירת משחק > בנבחרת

בנערותה שיחקה סינקלייר בנבחרת קנדה עד גיל 18. בגיל 16 שיחקה בהופעת הבכורה שלה במדי הנבחרת הבוגרת במסגרת טורניר גביע אלגארבה 2000, טורניר בו הבקיעה שלושה שערים. במשחקי גביע הזהב של CONCACAF ‏2002, הבקיעה שבעה שערים, סייעה לקנדה להגיע למקום השני ונבחרה לנבחרת הטורניר. באותה שנה שיחקה באליפות הראשונה לנשים עד גיל 19, בו סיימה קנדה במקום השני וסינקלייר זכתה גם בנעל הזהב כמלכת השערים של הטורניר וגם בכדור הזהב כשחקנית המצטיינת.
באליפות העולם 2003, הבקיעה סינקלייר 3 שערים והנבחרת הגיעה למקום הרביעי.
באליפות העולם 2007 הבקיעה שני שערים והנבחרת לא העפילה משלב הבתים. באותה שנה שיחקה סינקלייר בפעם ה-100 שלה במדי הנבחרת במשחק ידידות מול יפן.
בגביע הזהב של CONCACAF ‏2010, הבקיעה שישה שערים, בהם שער הניצחון במשחק הגמר, בו זכתה קנדה.
בגביע העולם 2011 הבקיעה את השער היחיד בטורניר לזכות הנבחרת שלא העפילה משלב הבתים.
באולימפיאדת לונדון הגיעה הנבחרת למקום השלישי וזכתה במדליית הארד כשסינקלייר זכתה שוב בתואר מלכת השערים, עם שש הבקעות, שלוש מהן בהפסד 3–4 בחצי הגמר לארצות הברית. לאחר המשחק התראיינה סינקלייר לתקשורת והאשימה את השופט בהטיה לטובת ארצות הברית. בתגובה, גזרה עליה ועדת המשמעת של פיפ"א קנס של 3,500 דולרים והרחקה מארבעה משחקים באשמת התנהגות לא ספורטיבית.
על מאמציה והישגיה עם הנבחרת היא כובדה בנשיאת דגל קנדה בטקס הסיום של האולימפיאדה והוענקה לה מדליית יובל היהלום למלכות אליזבת השנייה.
בדצמבר 2013 ערכה את ההופעה ה-200 שלה במדי הנבחרת והבקיעה את שערה הבינלאומי ה-147 במסגרת "הטורניר הבינלאומי לכדורגל נשים" שמתקיים בברזיל מדי שנה.
בגביע העולם בכדורגל נשים 2015 הבקיעה שני שערים והגיעה עם הנבחרת לרבע הגמר. באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו הגיעה עם הנבחרת למקום הרביעי בה כבשה שלושה שערים כולל שער ניצחון על צרפת ברבע הגמר.
הערות שוליים

↑  באתר העיתון The Globe and Mail
↑  באתר CTV News
↑  באתר הקבוצה
↑  באתר CBC
↑  באתר CANOE
| --- | --- |
בקרת זהויות :  The CINII id DB00050006 is not valid.  LCCN: n2014031922  VIAF: 310519788   WorldCat (עם VIAF): 310519788
נוירוטיות

בפסיכולוגיה, נוירוטיות (במקור מאנגלית: Neuroticism) מייצגת הבדלים בין-אישיים בהסתגלות ויציבות רגשית – הנטייה לחוות רגשות שליליים כגון פחד, כעס ואשמה. אנשים שנוטים לרמה גבוהה בסולם הנוירוטיות נוטים לחוש חרדה, עוינות, דיכאון, מודעות עצמית, אימפולסיביות ופגיעות. אנשים שמקבלים ציון נמוך על סולם הנוירוטיות מאופיינים כבטוחים בעצמם, רגועים ושלווים. הממד יציבות רגשית–נוירוטיות, הוא אחד המרכזיים בפסיכולוגיה של האישיות; תחום שלם של פסיכואנליזה ומחקרים קליניים רבים עוסקים בחקר תסמינים נוירוטיים.
הגדרה

נוירוטיות היא אחת התכונות המרכיבות את המודל של חמש התכונות הגדולות, המשמש הערכות אישיות ומבחני אישיות במגוון רחב של תרבויות. כמו כן, הממד "יציבות רגשית–נוירוטיות" הוא רכיב במרבית המודלים של שלושה מרכיבים של האישיות, הכוללים בנוסף "אָפֶקטיביות שלילית" ו-"הימנעות מפגיעה״. אנשים נוירוטיים נוטים להיות במצב רוח מדוכא יותר וסובלים מרגשות אשמה, קנאה, כעס וחרדה לעיתים קרובות יותר מאנשים אחרים. הם יכולים להיות רגישים במיוחד למתח סביבתי. בנוסף, אנשים עם נוירוטיות יכולים לראות מצבים יומיומיים כמאיימים. התסכולים שעשויים להיתפס על ידי אחרים כטריוויאליים עלולים להיות בעייתיים ולהוביל לייאוש בקרב נוירוטיים. נוירוטיים נוטים להפנים פוביות ותכונות נוירוטיות אחרות, כגון חרדה, פאניקה, תוקפנות, שליליות ודיכאון, כמו גם מודעות עצמית וביישנות.
הגדרה אחת של נוירוטיות היא כגוף מרכזי של אישיות, שמבדיל בין הסתגלות או יציבות רגשית לבין חוסר צדק או רגש שלילי. אחרים הגדירו את הנוירוטיות כמאפיין טמפרמנטי של רגשיות, הנטייה בעת גירוי להיות מעורר במהירות ומעוכב באטיות, נטייה לקבל רעיונות לא מציאותיים, חוסר יכולת לשלוט בדחפים, נטייה להתלונן, דרכים לא יעילות להתמודד עם מתח, נטייה לתפוס אירועים כמקור למתח וכן נטייה לחוות מצבים רגשיים מרתיעים.
נוירוטיות היא תכונה במודלים רבים בתחום האישיות, אולם ישנה מחלוקת רבה באשר להגדרתה. יש המגדירים אותה כנטייה לעוררות מהירה בתגובה לגירוי ורגיעה איטית ממנה; חוקרים אחרים הגדירו את הנוירוטיות כחוסר יציבות רגשית, שליליות או הסתגלות לקויה, בניגוד ליציבות רגשית, חיוביות, ויכולת הסתגלות טובה. הגדרה נוספת היא חוסר שליטה עצמית, יכולת לקויה להתמודד ולנהל לחץ נפשי ונטייה להתלונן.
מבחני אישיות שונים משתמשים בשיטת ניקוד מספרי, וניקוד זה ממופה ל"נוירוטיות" בדרכים שונות, מספיק כדי ליצור בלבול בספרות המדעית, במיוחד לאור העובדה שבחלק ממבחני האישיות נוירטויות נחשבת תכונות משנה (sub-traits) או היבטים (facets).
אנשים עם ניקוד נמוך בנוירוטיות נוטים להיות יותר יציבים רגשית ונוטים פחות להגיב בלחץ. הם נוטים להיות רגועים, בעלי מזג נעים ופחות סביר שיחושו מוטרדים או לחוצים. על אף שהם מדורגים נמוך במדד הרגשות השליליים, הם אינם נמצאים בהכרח גבוה במדד הרגש חיובי. ניקוד גבוה במדד הרגש החיובי בדרך כלל מקושר עם תכונה אחרת מחמש התכונות הגדולות - מוחצנות. אנשים נוירוטים ומוחצנים גם יחד, יחוו רמות גבוהות של מצבים רגשיים, חיוביים ושליליים, כמעין "רכבת הרים רגשית".
מדידה

קיימים כיום שלושה כלי מדידה פופולריים לבחינה של נוירוטיות: NEO personality inventory, מאפייני האישיות של אייזֶנקומדד הטמפרמנט ומאפייני האישיות של קלונינגר – TCI. מדד ה-NEO personality inventory מכיל שישה תתי סולמות (תכונות והיבטים): חרדה, דיכאון, עוינות, מודעות עצמית, פגיעות ואימפולסיביות (חוסר יכולת לשלוט דחפים ותשוקות). מדד ה-TCI מורכב מארבעה תת-סוגים, המתארים היבטים שונים של חרדה במודל הפסיכוביולוגי של קלונינגר: דאגה, פחד מאי-ודאות, ביישנות ועייפות.
כמו תכונות אישיות אחרות, הנוירוטיות נמדדת על פי רוב כספקטרום רציף והיא איננה בדידה. מידת הנוירוטיות נאמדת על פי רוב באמצעות דיווח עצמי, אך גם בדוחות עמיתים ותצפית של צד שלישי יכולים לסייע. אמצעי דיווח עצמי הם לקסיקליים או על סמך טענות. הקביעת באיזה סוג מדד כדאי להשתמש במחקר נקבעת על ידי הערכה של תכונות פסיכומטריות ואילוצי הזמן והמרחב של המחקר.
אמצעים לקסיקליים נעזרים בתארים הקיימים בשפה המשקפים תכונות נוירוטיות, כגון חרדה, קנאה ודכדוך. לואיס גולדברג (1992) פיתח את מדד ה-20 מילים כחלק ממדד 100 המילים של חמש התכונות הגדולות . Saucier (1994) פיתח מדד משמונה מלים כחלק ממדד 40 מילים שפיתח. תומפסון (2008) תיקן באופן שיטתי מדדים אלה כדי לשפר את תוקפם ואת אמינותם בקרב אוכלוסיות מחוץ לצפון אמריקה. מהימנותם הפנימית של מיני-סמנים עבור מדד הנוירוטיות עבור דוברי אנגלית כשפת אם היא 0.84, ועבור דוברי אנגלית לא כשפת אם היא 0.77.
במדדים המסתמכים על טענות יש בדרך כלל יותר מילים, ולכן הם צורכים יותר מרחב מחקרי, מאשר אמצעים לקסיקליים. הנסקרים נשאלים למשל באיזו מידה הם "נשארים רגועים תחת לחץ", או באילו מקרים "יש להם תנודות תכופות במצב הרוח".
מדידה > מתאמים עם הפרעות נפשיות

יש הצטברות של עדויות לכך שנוירוטיות היא תכונה פסיכולוגית עם מובהקות נחרצת לבריאות הנפש של האדם. נוירוטיות היא בעלת מתאם חזק כמנבאת של הפרעות נפשיות ופיזיולוגיות, תחלואה אשר נלווית להן ותדירות שימוש בשירותי בריאות, ואף אורך ואיכות חיים.
מטא-אנליזה שנעשתה על כל חמש התכונות הגדולות הראתה כי המרכיב הגנטי היה מקור חזק של שונות הפנוטיפ אשר הסביר 27% מהשונות בקרב נוירוטיים. לעומת זאת, השפעות סביבת אחים משותפת תרמו מעט לשונות פנוטיפית (7% מהשונות בקרב נוירוטיים). באופן כללי, מחקרים התנהגותיים-גנטיים של מאפייני אישיות מראים כי מרכיבי התורשה במודל, בכל אחד מחמשת הגורמים, מסבירים כ-40% עד 50% מהשונות אשר מדווחים עליה נבדקים בשאלון מרכיבי האישיות, והשפעות סביבתיות המשותפות לאחים או תאומים הן שוליות.