stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פלדנקרייז
הערות שוליים

↑  משה פלדנקרייז, שכלול היכולת: הלכה ומעשה, הוצאת אל"ף, 1967.
↑  Patricia A. Buchanan (2012). The Feldenkrais Method® of Somatic Education, A Compendium of Essays on
 Alternative Therapy, Dr. Arup Bhattacharya (Ed.), ISBN 978-953-307-863-2, InTech, Available from:
 http://www.intechopen.com/books/a-compendium-of-essays-on-alternative-therapy/the-feldenkrais-method-ofsomatic-education
↑  משה פלדנקרייז, העוצמה האישית: מדריך לספונטניות, הוצאת אל"ף, 1986.
↑  https://www.intechopen.com/chapters/26492
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556281105171  BNE: XX552351  BnF: cb12467859x (data)  GND: 4220452-5  LCCN: sh90002735  NKC: ph134783  SUDOC: 033864829 
משה פלדנקרייז מבצע הדגמה
פרדי נעים

פרדי נעים
פרדי נעים (נולד ב-31 בדצמבר 1966) הוא אתלט ישראלי. שנות פעילותו בנבחרת ישראל היו בשנים 1984–1996. נעים ייצג במשך שנות פעילותו את מדינת ישראל בתחרויות רבות ברחבי העולם, בהן זכה במדליות רבות ובהישגים מכובדים.
ביוגרפיה

נעים נולד בקריית גת והחל את דרכו הספורטיבית באגודת הפועל באר שבע תחת שרביטו של המאמן ברוך שפירא. עם גיוסו לצה"ל בשנת 1985, עבר להתאמן בהפועל תל אביב אצל המאמן יהודה מור. מור ייעד את פרדי לקפיצה לגובה, לאור העובדה שבמקצוע זה הוא היה אלוף המכביה השתים עשרה, אשר נערכה מוקדם יותר באותה שנה.
תוצאתו הטובה ביותר בקפיצה לגובה היא 2.03 והיא נקבעה בשנת 1993.
לימים עשה פרדי הסבה ועבר למקצועות הקפיצה האופקיים, הפעם באגודת אס"א ת"א. תחת ניהולו והדרכתו של המאמן דוד קושניר, מאמן נבחרת הקופצים של ישראל, זכה פרדי באליפות ישראל בקפיצה משולשת ב-1993. בשנת 1991 קבע פרדי את שיאו האישי בקפיצה משולשת, 15.77 מ', בתחרות בתל אביב. תוצאה זו הקנתה לו את הניצחון בתחרות ואת מדליית הזהב. תוצאה זאת ממקמת אותו בין עשרת הקופצים הטובים ביותר של ישראל בקפיצה משולשת עד היום.
תוצאתו הטובה ביותר בקפיצה למרחק היא 7.23 מ'. הישג זה נקבע באליפות ישראל באתלטיקה בשנת 1990, באליפות זו זכה במקום השני.
כיום, עובד כמורה ומחנך בבית הספר "בליך" ברמת גן.
הערות שוליים

1 2  50 הטובים בכל הזמנים
↑  ISRAELI CHAMPIONSHIPS
↑  חמישים הטובים ביותר בקפיצה משולשת
פינאייר

מטה החברה, יוני 2015
אמבראר E-190 של החברה בצביעת Oneworld
מטוסי החברה בנמל התעופה הלסינקי ואנטה
פינאייר (בפינית: Finnair) היא חברת התעופה הלאומית של פינלנד. בסיסה נמצא בנמל התעופה ואנטה שליד הלסינקי.
תולדות החברה

החברה נוסדה ב-1 בנובמבר 1923. וטיסתה הראשונה התקיימה בתאריך 20 במרץ 1924 מהלסינקי לטאלין.
מלחמת העולם השנייה הייתה קשה מאוד לחברה, עם תחילת המלחמה "גויס" חצי מצי המטוסים של החברה לרשות חיל האוויר הפיני וכשמלחמת החורף החלה מחצית מנוסעי החברה היו ילדים שהוטסו למקלט בשוודיה.
בשנת 1946 עם סיום המלחמה השתלטה על החברה ממשלת פינלנד וארגנה אותה מחדש. הטיסות לאירופה חודשו בנובמבר 1947.
בשנת 1953 אומץ השם פינאייר כשם החברה, ובשנת 1961 קיבלה החברה את מטוס הסילון הראשון שלה מסוג קרוול. בשנת 1969 ביצעה החברה את הטיסה הטרנס-אטלנטית הראשונה שלה בקו לניו יורק. בשנת 1975 קנתה החברה את מטוסה רחב הגוף הראשון מסוג מקדונל דאגלס DC-10. בשנת 1983 הייתה לחברה האירופאית הראשונה שמבצעת טיסות ישירות ליפן כשחנכה את קו הלסינקי-טוקיו וכמה שנים מאוחר יותר גם הייתה לראשונה לטוס בין אירופה לסין. בשנת 1990 קיבלה החברה את ראשוני מטוסיה מדגם מקדונל דאגלס MD-11. בשנת 1999 הצטרפה החברה לברית חברות התעופה Oneworld.
החברה נהגה לקשט את חלק ממטוסיה בדמויות הסדרה ״המומינים״.
פעילות החברה בישראל

החברה מפעילה בין 2 ל-4 טיסות שבועיות בין נמל התעופה הלסינקי ואנטה לנמל התעופה בן-גוריון. הטיסות מבוצעות במטוסי איירבוס A320.
בנוסף, החברה מפעילה טיסת שכר שבועית אחת בעונת החורף בין נמל התעופה הלסינקי ואנטה לנמל התעופה רמון ונמל התעופה בן-גוריון. הטיסות מבוצעות במטוסי איירבוס A320.
צי המטוסים

צי המטוסים של החברה, נכון ליולי 2020:
| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים> J | נוסעים> W | נוסעים> Y | נוסעים> סה"כ | הערות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| איירבוס A319-100 | 8 | — | 14 | — | 124 | 138 | צפויים לצאת משירות עד לשנת 2022 |  |
| איירבוס A320-200 | 10 | — | 14 | — | 151 | 165 | מטוס LY-FOX בחכירה מחברת GetJet. צפויים לצאת משירות עד לשנת 2022 |  |
| איירבוס A320-200 | 10 | — | 14 | — | 160 | 174 | מטוס LY-FOX בחכירה מחברת GetJet. צפויים לצאת משירות עד לשנת 2022 |  |
| איירבוס A321-200 | 19 | — | 16 | — | 180 | 196 | מטוס אחד נותר להישלח אל החברה מטוסי ישנים צפויים לצאת משירות עד לשנת 2022 |  |
| איירבוס A321-200 | 19 | — | 16 | — | 193 | 209 | מטוס אחד נותר להישלח אל החברה מטוסי ישנים צפויים לצאת משירות עד לשנת 2022 |  |
| איירבוס A330-300 | 8 | — | 45 | 40 | 178 | 263 | תאי הנוסעים צפויים להשתדרג בין השנים 2020 ל-2022 |  |
| איירבוס A330-300 | 8 | — | 32 | 40 | 217 | 289 | תאי הנוסעים צפויים להשתדרג בין השנים 2020 ל-2022 |  |
| איירבוס A350-900 | 15 | 4 | 46 | 43 | 208 | 297 | קבלת ההזמנה עד לשנת 2022. |  |
| איירבוס A350-900 | 15 | 4 | 32 | 42 | 262 | 336 | קבלת ההזמנה עד לשנת 2022. |  |
| אמבראר 190 | 12 | — | 12 | — | 88 | 100 |  |  |
| סה"כ | 84 | 4 |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  "Finnair fleet".
↑  "Airbus A319-100 seat map" finnair.com. Retrieved 2 January 2018
1 2 3  Finnair Airbus to Swap Finnair's Zodiac Seats Amid A350 Quality Concerns, Bloomberg.com, 5 June 2017. Retrieved 6 July 2017
↑  "Airbus A320-200 seat map" finnair.com. Retrieved 2 January 2018
↑  http://www.getjet.aero/finnair-lease-a320-aircraft-pilots-getjet-airlines-operate-finnairs-european-routes-june-2018-january-2019/
↑  Finnair fleet finnair.com Retrieved 22 March 2018
↑  "Airbus A321-200 seat map" finnair.com. Retrieved 2 January 2018
↑  Finnair leases two A321 aircraft for the long term Retrieved on 15 December 2016
↑  "Airbus A321-231 seat map" finnair.com. Retrieved 2 January 2018
↑  "Airbus A330-300 seat map" finnair.com. Retrieved 2 January 2018
↑  Finnairin kasvu jatkuu - kapearunkoprojekti etenee Lentoposti.fi (in Finnish) 2018-04-25 Retrieved on 25 April 2018
↑  "Airbus A330-300 seat map" finnair.com. Retrieved 2 January 2018
↑  "Airbus A350-900 seat map" finnair.com. Retrieved 2 January 2018
↑  "Annual Report 2017" (PDF). נבדק ב-16 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "A350-900". World Airline News. נבדק ב-2017-02-18.
↑  "Airbus A350-900 seat map" finnair.com. Retrieved 2 January 2018
| Oneworld |
| --- | --- | --- |
| מייסדות | אמריקן איירליינס • בריטיש איירווייז • קוואנטס • קת'אי פסיפיק |  |
| חברות | פינאייר • איבריה • LATAM צ'ילה • ג'פאן איירליינס • רויאל ג'ורדניאן • מלזיה איירליינס • LATAM ברזיל • סרילנקן איירליינס • קטר איירווייז • LATAM אקוודור • LATAM אקספרס • LATAM ארגנטינה • LATAM פרגוואי • LATAM פרו • LATAM קולומביה • אייר נוסטרום • BA סיטיפלייר • קת'אי דראגון • קומאייר • גלובוס איירליינס • איבריה אקספרס • J אייר • JAL אקספרס • ג'פאן טרנסאושן אייר • ג'טקונקט • ניקי • OpenSkies • קוואנטס לינק • סאן אייר • נורדי רז'יונל איירליינס • אלסקה איירליינס |  |
| חברות עבר | אייר ברלין • אייר לינגוס • מאלב • מקסיקנה • קנדיאן איירליינס  • US Airways |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 213635-1  ISNI: 0000 0004 0632 5834  LCCN: n50029324  VIAF: 143034535   WorldCat (עם VIAF): 143034535
פסק דין פרמייר ליג נגד המועצה להסדר ההימורים בספורט

ע"א פרמייר ליג (The FA Premier League) נגד המועצה להסדר ההימורים בספורט הוא פסק דין של בית המשפט העליון שניתן בשנת 2010, שקבע כי קבע לוחות של משחקי כדורגל אינם מהווים יצירה מקורית ולפיכך אינם מוגנים על ידי חוק זכות יוצרים.פסק הדין נכתב על ידי השופט סלים ג'ובראן, בהסכמתם של השופטים ניל הנדל ומרים נאור.
ליגות הכדורגל בבריטניה טענו שיש להן זכות היוצרים בלוחות משחקים שהוכנו עבור הטורנירים שמתבצעים בליגות האנגליות והסקוטיות. בית המשפט העליון איזן בין האינטרס לתמרץ יוצרים כדי לעודד יצירה ובכך להעשיר את עולם הביטוי לבין הזכות לחופש המידע. פסק הדין מהווה חיזוק להלכות בית המשפט בעניין דרישת המקוריות שבחוק זכות יוצרים, התשס"ח-2007 וכן למבחנים המשפטיים שנועדו לקבוע קנה מידה בנוגע לטיב המקוריות הנדרשת.
הרקע לפסק הדין

אחת הסוגיות המשפטיות שעמדו להכרעתו של בית המשפט היא סוגיית המקוריות בדיני זכויות היוצרים. ככלל, מדובר באחת הדרישות המרכזיות להגנת זכות יוצרים, ומטרתה היא שמקור היצירה יהיה באדם שחיבר אותה. כלומר, שהיצירה לא תועתק מאדם אחר.
בתקופה שבין תחילת הפרשה ועד לפסיקת בית המשפט העליון, נכנס לתוקף חוק זכות יוצרים, התשס"ח-2007. בחוק לא קיימת הגדרה למושג מקוריות. עם זאת, בית המשפט דן במשמעות הביטוי עוד לפני חקיקת החוק החדש ופסיקותיו המשיכו להנחותו גם לאחר חקיקתו. בין הפרשות המרכזיות שדנו בסוגיה היו פרשת InterLego ופרשת Eisenman. פסק הדין סייע בשילוב הפסיקה הקודמת בחוק משנת 2007. השופט ג'ובראן קבע שכניסתו לתקוף של החוק החדש לא שינתה את הדין בעניין זה.
פסק הדין > עובדות המקרה

ענייננו בחמש תובעות שתפקידן המרכזי הוא לארגן ולנהל את ליגות הכדורגל המקצועיות בבריטניה (להלן: ליגות הכדורגל בבריטניה / המערערות). ארבע התובעות הראשונות מנהלות ומארגנות את הליגות הסקוטיות והאנגליות בעוד שהתובעת החמישית היא חברה המשמשת לצורכיהן המסחריים של הליגות. במסגרת טורניר שנתי שהליגות מקיימות, הן קובעות מראש את סדר המשחקים אשר מועבר לבסוף לקבוצות המשחקות, לגופי השידור ולציבור המבקש לצפות במשחקים. סידור המשחקים דורש משאבים רבים מפאת כמות המשחקים הגדולה. לוח המשחקים כולל בתוכו, בין היתר, מידע כגון סדר המשחקים בליגות, מועדם ומקומם. לאחר הכנתו, מפורסם הלוח במספר מוקדים וביניהם אתרי האינטרנט של הליגות ומועדוני המעריצים.
המועצה להסדר ההימורים בספורט (להלן: המועצה / המשיבה) היא המשיבה בענייננו. המועצה היא תאגיד שהוקם מכוח החוק והיחידה שמוסמכת לערוך הימורים על משחקי ספורט בישראל. כחלק מכך, מארגנת המשיבה הימורים על משחקים שמתרחשים בליגות הכדורגל בבריטניה ובין היתר משתמשת בלוחות המשחקים של המערערות. מנגד, האחרונות מתרעמות על השימוש שמבצעת המועצה בלוחות המשחקים שבהכנתם השקיעו משאבים רבים.
פסק הדין > טענות הצדדים

טענתן המרכזית של ליגות הכדורגל בבריטניה היא שיש לסווג את לוחות המשחקים כיצירה ספרותית מוגנת כאמור בסעיף 35 לחוק זכות יוצרים, 1911. לפיכך, שימוש בלוחות המשחקים בהיקף נרחב על ידי המועצה מהווה למעשה הפרה של זכות היוצרים בלוחות המשחקים. טענתן השנייה של ליגות הכדורגל בבריטניה היא שבשימוש בלוחות המשחקים על ידי המועצה יש משום התעשרות שלא כדין. לדעתן, המשיבה פעלה בחוסר תום לב משום שהשתמשה בלוחות לצרכים מסחריים בעוד שהייתה מודעת למשאבים הרבים שנדרשו ליצירתם.
המועצה מצידה משיבה שלוחות המשחקים אינם מוגנים בזכות היוצרים. ראשית, משום שזכות היוצרים אינה חלה על עובדות ונתונים. שנית, בלוחות המשחקים עצמם אין כל יצירתיות. בעניין טענת ההתעשרות שלא כדין, סבורה המועצה שההתעשרות, ככל שהייתה כזאת, לא נעשתה על חשבון המערערות. בנוסף, המועצה פעלה כדין. לפיכך, פסיקת סעד למעשה תרוקן מתוכן את הכלל המנחה בזכויות יוצרים לפיו אין הגנה על מידע ונתונים.
פסק הדין > הליכים קודמים - בית המשפט המחוזי

השופטת ציפורה ברון קבעה שלוחות המשחקים אינם יצירה ספרותית מוגנת. לדעתה, על אף השקעת המשאבים הרבה בהכנת הלוחות, המקוריות מהווה את הדרישה המרכזית. ככלל, המקוריות בלקט תיבחן על-פי בחירת הנתונים ודרך סידורם. בענייננו, לוח המשחקים אינו מקורי מאחר שהוא מסודר בצורה בסיסית וטבעית. כלומר, מפרט כרונולוגית את משחקי הכדורגל כאשר בכל מועד מופיעים המשחקים לפי סדר האל"ף-בי"ת, המשחקים מוצגים על הלוח בצורה שבלונית בה שמה של הקבוצה המארחת מופיע לפני שמה של הקבוצה המתארחת ועוד. למעשה, מדובר בסידור המקובל בכל העולם. מעבר לכך, סדר המשחקים נקבע על בסיס שיקולים פונקציונליים בלבד. לדוגמה, קביעת מועדי המשחק נעשתה תוך התחשבות במועדים של משחקי נבחרות אחרות ומשחקי גביעי אירופה.
טענת ההתעשרות שלא כדין התבססה בעיקרה על סעיף 1(א) לחוק עשיית עושר ולא במשפט, תשל״ט–1979. בעניין זה סברה השופטת ברון כי לא מתקיימת תחרות עסקית בין המועצה לליגות הבריטיות לכדורגל. יתרה מכך, סביר שפעילותה של המשיבה מעשירה את הליגות הבריטיות מאחר שמתגברת תשומת הלב המוענקת לשידורי הליגות האנגליות והסקוטיות.
בחודש יולי 2008 דחתה השופטת ברון את התביעה ופסקה תשלום של הוצאות משפט לטובת המועצה.
פסק הדין > פסק הדין בבית המשפט העליון

בפסק הדין שחיבר השופט ג'ובראן ובהסכמתם של השופט הנדל והשופטת נאור, עמד בית המשפט העליון על השאלות המרכזיות שנדונו בבית המשפט המחוזי. כאמור, השאלות היו: האם לוחות המשחקים יוגנו על ידי זכויות היוצרים והאם השימוש בהם מהווה התעשרות שלא כדין. בעניין השאלה השנייה, סבר השופט ג'ובראן, בדומה לשופטת ציפורה ברון, שהמועצה לא עשתה שימוש לרעה במידע. להפך, סביר שהשימוש במידע העלה את המודעות לליגות האנגליות. לפיכך, הליגות לא זכאיות לסעד בגין תביעה בעילה של התעשרות שלא כדין.
סעיפי החוק המרכזיים בחוק זכות יוצרים, התשס"ח-2007 הם: סעיף 1 לחוק שכולל בהגדרתה של "יצירה ספרותית" טבלה ולקט של נתונים, סעיף 4(א)(1) קובע שזכות יוצרים תהא בין היתר גם ביצירה ספרותית מקורית. מנגד, סעיף 5 לחוק קובע שזכות היוצרים ביצירה לא תחול על רעיון, עובדה או נתון אלא על דרך ביטויים.
השופט ג'ובראן סיווג את היצירה כ”לקט של נתוני המשחקים בליגות הבריטיות בטבלאות”. כאמור, דרישה מרכזית להכרה בזכות יוצרים היא דרישת המקוריות. כתנאי למילוי הדרישה, הכירה הפסיקה הישראלית בשני מבחנים: מבחן "היצירתיות" ומבחן "ההשקעה".
על-פי מבחן היצירתיות, יש להראות שמקור היצירה הוא ביוצר אך מעבר לכך, על היצירה לשקף רמה מינימלית של ביטוי אישי. כמו כן, המבחן מתמקד בעיקר בתהליך הכנת היצירה ולא בתוצר הסופי. על-פי מבחן ההשקעה, על היוצר להראות שהשקיע ביצירתו השקעה מינימלית של משאב אנושי מסוים. לדוגמה, השקעה של זמן, עבודה, כישרון, ידע וכדומה. בדין הישראלי, מקובלת הגישה לפיה המבחנים הם מצטברים. כלומר, כדי לקבל את הגנת זכות היוצרים יש לעמוד למלא אחר הדרישות של שניהם.
בפסק הדין בחן בית המשפט את זכות היוצרים בלקט. על-פי סעיף 4(ב) לחוק, ”מקוריות של לקט היא המקוריות בבחירה ובסידור של היצירות או של הנתונים בו”. כלומר, ייתכנו מצבים בהם הלקט עצמו יהיה מוגן אך הנתונים שהוא מכיל יהיו שייכים לרשות הציבור.
יישום מבחני הפסיקה והחקיקה:
בניגוד לטענתם של הליגות הבריטיות לכדורגל, קבע השופט ג'ובראן שבחינת המקוריות תעשה עבור תהליך יצירת הלקט ולא עבור תהליך הכנת הטורניר או קביעת סדר המשחקים שנעשו בהתאם לשיקולים מסוימים. השופט מוסיף שמבחן ההשקעה מתקיים מאחר שהושקעו מאמצים במידה מינימלית בהכנת הרשומות. עם זאת, מבחן היצירתיות אינו מתקיים. לדעתו, הנתונים עצמם שמופיעים בלוח אינם מוגנים בזכויות יוצרים, אך למעלה מכך, גם הלוח עצמו מציג רשימת משחקים מאוגדת שאינה מוגנת. זאת הואיל ולא הוכחה יצירתיות בבחירת סידור הנתונים או בבחירת הנתונים עצמם. השופט ג'ובראן מוסיף שעל אף שמארגני הליגות בחרו את המשחקים שיופיעו בלוח, כך שלכאורה מתקיימת יצירתיות בבחירת הנתונים, אין זה מספיק מכיוון שבחירתם אינה משקפת ביטוי אישי של היוצר. כלומר, בבחירה לא נדרשה מומחיות או דמיון והמידע המוצג הוא מידע טריוויאלי.
בנוגע לסידור ועיצוב המידע בלוח, מציין השופט כי הדרך שנבחרה להציג את המשחקים על-פי תאריך התקיימותם, ציון שמות הקבוצות ושם המגרש היא ההגיונית ביותר, על אף שאינה הדרך היחידה. לסיכום, נתוני המשחקים עצמם הם למעשה עובדות שאינן מוגנות בזכויות יוצרים. כמו כן, לוחות המשחקים עצמם אינם מוגנים בזכויות מאחר שלא עמדו בדרישות הפסיקה והחוק. לפיכך, מסקנתו היא שניתן לעשות שימוש במידע שנמצא בלוחות המשחקים בין אם בחלקו או במלואו ללא צורך בקבלת רשות או תשלום כלשהו.
השופט ג'ובראן, בהסכמתם של השופטים הנדל ונאור, הכריע שהערעור יידחה והליגות לכדורגל בבריטניה ישלמו את הוצאות המשפט של המועצה.
פסק הדין > לאחר פסק הדין

לא אחת, פסקי דין מאוחרים מערכאות שונות הסתמכו על הדגשת מבחני המקוריות שנעשתה על ידי השופט ג'ובראן. ביניהם ניתן למנות את הפרשה המרכזית סייפקום אשר עסקה בשאלת המקוריות הנדרשת להגנה על יצירות פונקציונליות. ופסקי דין בערכאות נמוכות יותר כגון פסק הדין בפרשת סער ברודסקי שם נשאלה בין היתר, שאלת המקוריות של פורמט טלוויזיוני. פסק הדין בפרשת סייפקום ניתן בשנת 2013. השופט יורם דנציגר אשר הוביל את הדיון, פירט את מבחני המקוריות. לדעת השופטים, יש לבחון שלושה מבחני משנה והם: מבחן המקור, מבחן ההשקעה ומבחן היצירתיות. מעבר לכך, על אף הסכמתו עם השופט יורם דנציגר, ביקש השופט אליקים רובינשטיין להוסיף מבחן נוסף והוא מבחן השכל הישר.
ראו גם

זכויות יוצרים
עשיית עושר ולא במשפט
שימוש הוגן
מקוריות
לקריאה נוספת

תמיר אפורי, חוק זכות יוצרים, נבו, 2012.
גיא פסח, ‏הבסיס העיוני להכרה בזכויות יוצרים, משפטים ‏לא(2) 359 (2000)
ניבה אלקין-קורן, "על כלל ועל "נחלת הכלל": מקניין רוחני לעשיית עושר ולא במשפט" עיוני משפט כה (2000).
מיכאל בירנהק, ‏דרישת המקוריות בדיני זכויות יוצרים ושליטה תרבותית, עלי משפט ג 347 (2002)
ע"א 7996/11 סייפקום בע"מ נ' עופר רביב, פסקאות 11–15 לפסק דינו של השופט דנציגר ופסק דינו של השופט רובינשטיין, 18 בנובמבר 2013.
ת"א (ת"א) 2659-04-15 סער ברודסקי נ' אברהם ארמוזה, פסקאות 29–33 לפסק דינה של השופטת דפנה אבניאלי (פורסם בנבו, 23.04.17).
הערות שוליים

↑  ע"א 8485/08 The FA Premier League נ' המועצה להסדר ההימורים בספורט, ניתן ב-14 במרץ 2010.
↑   חוק זכות יוצרים, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  תמיר אפורי, חוק זכות יוצרים, פרק ב-87, 94 (2012); ע"א 7996/11 סייפקום בע"מ נ' עופר רביב פסקאות 11–12 לפסק דינו של השופט דנציגר, ניתן ב-18 בנובמבר 2013.
↑  ע"א 513/89 Interlego A/S נ' .Exin Line Bros. S.A ואח', פ"ד מח(4) 133 (1994).
↑  ע"א 2790/93 Eisenman נ' קימרון פ"ד נ"ד(3), 817 (2000).
↑  סעיף 4 לחוק זכות יוצרים, התשס"ח-2007, ס"ח 2119.
↑  תמיר אפורי, חוק זכות יוצרים, פרק ב-89, 94 (2012).
↑  חוק להסדר ההימורים בספורט, תשכ"ז-1967, ס"ח 509.
↑  ע"א 7996/11 סייפקום בע"מ נ' עופר רביב, פסקאות 11–15 לפסק דינו של השופט דנציגר ופסק דינו של השופט רובינשטיין (פורסם בנבו, 18.11.2013).
↑  תא (ת"א) 2659-04-15 סער ברודסקי נ' אברהם ארמוזה, פסקאות 29–33 לפסק דינה של השופטת דפנה אבניאלי (פורסם בנבו, 23.04.17).
פלא (אלבום)

פּלא הוא אלבום האולפן הרביעי והאחרון של הזמרת-יוצרת הישראלית עלמה זהר, אשר יצא ביולי 2015 בהוצאה עצמית.
רקע והפקה

פלא הוא אלבום ילדים שהקליטה זהר שנה לאחר יציאת אלבום האולפן השלישי שלה, לחם אהבה (2014). לאחר חמש שנים מיציאתו, הוחלט להוציא את פלא גם על גבי תקליט. זהר הקימה מופע מיוחד עבור האלבום בפארק אריאל שרון. האלבום הגיע למעמד של אלבום זהב על מכירה של מעל 15,000 עותקים בסך הכול.
בשנת 2023 עלה מופע במועדון הגריי בתל אביב-יפו במלוא שמונה שנים ליציאת האלבום.
את "ילד יפה" שהקליטה זהר, ביססה על שירו של ג'ון לנון, "Beautiful Boy (Darling Boy)". היא הקליטה מחדש את "אי שם בלב" של ז'ורז' ברסנס.
רשימת רצועות

| פלא> מס' | פלא> שם | פלא> משך | פלא>  | פלא>  | פלא>  | פלא>  | פלא>  | פלא>  | פלא>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | איך אוכל להמשיך לישון  | 3:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | גלגולים  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | בדרך  | 2:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | אי שם בלב  | 3:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | כל יום  | 3:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | שני אינדיאנים  | 2:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | אם  | 3:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | שלג  | 2:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | לילה  | 3:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | ילד יפה  | 2:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 29:45 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5  PELE פלא, by Alma Zohar עלמה זהר, באתר Alma Zohar (באנגלית)
↑  לחם, אהבה, 2014-06-03, נבדק ב-2023-08-11
↑  עלמה זהר - פלא, באתר הדוב הירוק
↑  עלמה זוהר - פלא, באתר מועדון הגריי
| עלמה זהר |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | דברי • שלושים ושלוש • לחם אהבה • פלא |  |
| מיני-אלבומים | חיים משוגעים |  |
| ערכים קשורים | "24 שעות" (ידיעות אחרונות) • "מקימי" • מאט זו (אח למחצה) |  |
| עלמה זהר – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| דברי | "עם הגב" • "אגו טריפ" • "שיר אהבה אינדיאני (Miguel)" • "דע" |  |
| שלושים ושלוש | "התרגשתי לקראתך" • "ממצרים" • "אוניות" |  |
| לחם אהבה | "מצב הרוח" • "ניצחונות" • "אושר גדול" • "צונאמי" |  |
| פלא | "אם" • "ילד יפה" |  |
| חיים משוגעים | "כחולת עיניים" • "דגים" • "תפתח" • "חיים שלי" • "על החיים ועל המוות" • "לב כנוע" |  |
| סינגלים אחרים | "כמה טוב שבאת הביתה" • "ברוש" • "1969" • "איפכא מסתברא" |  |
פרלופון

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  קארל לינדסטרום
 תקופת הפעילות:  1896–הווה (כ־128 שנים)
 חברת אם:  וורנר מיוזיק גרופ (2013-הווה) יוניברסל מיוזיק גרופ (2012-2013) EMI (1931-2012) Columbia Graphophone Company (1926-1931) Carl Lindström A.G. (1896-1926)
  
 parlophone.co.uk
 
Parlophone Records היא חברת תקליטים שהוקמה בגרמניה בשנת 1896 על ידי קארל לינדשטרם בשם "Parlophon". הסניף הבריטי של החברה הוקם בשנת 1923 בשם "Parlophone Records" וצבר בשנות העשרים מוניטין כחברת התקליטים המובילה בתחום הג'אז. בשנת 1926 נקנתה החברה על ידי חברת התקליטים "Columbia Graphophone Company", ששינתה את שמה מאוחר יותר לקולומביה רקורדס, ואוחדה מספר שנים אחר כך עם חברת התקליטים EMI.
אומנים > חתומים

Babyshambles
Bat for Lashes
בקי היל
בלר
קולדפליי
Chromeo
דיימון אלברן
קונור מיינרד
דייוויד גטה
דיינג'ר מאוס
פרידה סנדמו
אלייזה דוליטל
ג׳ורג׳י קיי
גבריאל אפלין
גורילז
Gesaffelstein
קרפטוורק
גראהם קוקסון
לילי אלן
קיילי מינוג
ריצ'רד האולי
לוק סיטל-סינג
סיגור רוס
Saint Motel
טייני טמפה
The Magician
Two Door Cinema Club
PinkPantheress
אומנים > לשעבר

הביטלס
דאסטי ספרינגפילד
גולדפראפ
ג'ון לנון
קווין
Chiddy Bang
The Good Natured
Morning Parade
The Night VI
פט שופ בויז
ריצ'רד אשקרופט
הערות שוליים

↑  ABOUT (הקישור אינו פעיל)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb138828082 (data)  ISNI: 0000 0001 0675 2455  MusicBrainz: df7d1c7f-ef95-425f-8eef-445b3d7bcbd9  NLA: 40607198  VIAF: 158395334   WorldCat (עם VIAF): 158395334
פרדי כהן

| --- | --- |

כהן, נבחרת ישראל, 1953
 לידה:  1930 (בן 94 בערך)
 גובה:  1.79 מטר
 קבוצות כשחקן
 1953 – 1956   1958:  הפועל חולון   הפועל חולון
 הישגים כשחקן
 מלך הסלים של עונת 1954/1955
אלפרד (פרדי) כהן (נולד בשנת 1930) הוא כדורסלן עבר ישראלי, ששיחק בהפועל חולון ובנבחרת ישראל. נמנה עם קבוצת כדורסלנים יהודים שעלו לישראל ממצרים ("החבורה המצרית"), והצטרפו להפועל חולון בתחילת שנות ה-50. נחשב כאחד מגדולי שחקני הפועל חולון בכל הזמנים, ומלך הסלים של עונת 1954/1955.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  אור שקדי‏, יצירת מצרים, באתר וואלה, 9 באפריל 2009
1 2  7 פעמים "התקוה" - דבר, 26 ביוני 1953
↑  מנחם לס, מרסל חפץ ופרדי כהן – שניים מהשחקנים הטובים ביותר בהיסטוריית הכדורסל של ישראל, אתר הופס, 27 בספטמבר 2018
↑  מנחם כהן, סיפורו של אלוף: אגדה ושמה מיכה שמבן - השבוע הלך לעולמו והוא בן 93, פורסם באתר "סיפורי גבעת ברנר".
↑  ניצחון לכדורסלני צה"ל בירושלים, על המשמר 23 בדצמבר 1951
↑  נבחרת הנח"ל נכנעה בגמר להדרכה 50: 41, מעריב, 1 ביולי 1976
↑  מי יאמן את נבחרת־הכדורסל?, על המשמר, 8 בנובמבר 1955
↑  סיכום עונת 54–1953 בכדורסל הישראלי, אתר מנהלת הליגה
↑  ישראל פז, "ממוסקבה (1953) עד מוסקבה (1976)", על המשמר, 30 במאי 1965
↑  כוחו של מרסל, למרחב, 19 באפריל 1959
↑  סיכום עונת 55–1954 בכדורסל הישראלי, אתר מנהלת הליגה
↑  ארצות הברית זכתה באליפות הכדורסל, מעריב, 7 בנובמבר 1954
↑  נקבע הרכב נבחרת צה"ל בכדורסל, חרות, 28 במרץ 1954
↑  הפועל פתח תקווה־הפועל חולון 54-61 - למרחב, 26 בפברואר 1956
↑  יוחזרו שניאור וכהן לנבחרת הכדורסל, מעריב, 29 ביולי 1956
↑  הפועל חולון, סגל הקבוצה עונת 1956/1957, אתר מנהלת הליגה
↑  שבת גדושת הפתעות בליגה לכדורסל, למרחב, 23 בפברואר 1958
↑  יהושע ילין, צ.צ.א חשפה נקודות תורפה שלנו, דבר, 11 במאי 1958
↑  בהפועל חולון מפסיקים פעילות הכדורסל והכדוריד, מעריב, 23 בפברואר 1977
↑  אלכס דורון, כשהצבא האדום ניגן את התקווה במוסקבה, מעריב, 29 במאי 1988
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת הלסינקי (1952)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | אוריון גלין גלר • אריה גליק • לאה זמרי • אולגה וינטנברג • דוד טבק • תמר מטל-שומכר • אריה קלינשטוב-נוה |  |
|  כדורסל | דני ארז • משה דניאל • יהודה וינר • מרסל חפץ • פרדי כהן • עמוס לין • זכריה עופרי • אליהו עמיאל • ראובן פכר • מנחם קורמן • רלף קליין • שמעון שלח • אברהם שניאור (מאמן: מוריס רסקין) |  |
|  קליעה | אלכס אלירז • דב בן-דב • שמואל לביב-לובין • צבי פנקס |  |
|  קפיצה למים | יואב רענן |  |
|  שחייה | נחום בוך |  |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1953 (מקום חמישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 קורמן •  5 פ.כהן •  6 הייבלום •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 ממרן • 12 ארז • 13 פכר • מאמן: שאלתיאל  |  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 קורמן •  5 פ.כהן •  6 הייבלום •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 ממרן • 12 ארז • 13 פכר • מאמן: שאלתיאל  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות העולם בכדורסל 1954 (מקום שמיני) |
| --- | --- | --- |
|  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 פכר •  5 פ.כהן •  6 טוויל •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 לובושיץ • 12 ארז • מאמן: שאלתיאל  |  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 פכר •  5 פ.כהן •  6 טוויל •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 לובושיץ • 12 ארז • מאמן: שאלתיאל  | ישראל |
כהן (יושב שני משמאל) במדי הפועל חולון, 1951
פרקינס 6.372

פרקינס 6.372 הוא מנוע דיזל המיוצר על ידי מנועי פרקינס. ייעודו 6.372 מציין שישה צילינדרים והקיבולת שלו היא 372 אינץ' מעוקב (6.1 ליטר). הוא נגזר ממנוע 6.354 (שישה צילינדרים, מנוע 354 ב -3 או 5.8 ליטר, L6). הוא מייצר 112 כוחות סוס בצורה תעשייתית.
ייצור המנוע החל בשנות ה-70 והופסק בהדרגה במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20.
גרסת טורבו

ה- T6.3724 הוא הגרסה המונעת בטורבו של המנוע הנ"ל, וה- "4" בקצה המינוח, מציין מנוע מסדרת DOT 4 (מאוחר יותר, משופר).
פרלוד לחולית

עטיפת חולית בית אטריידיס בעברית
עטיפת חולית בית הארקונן בעברית
עטיפת חולית בית קורינו בעברית
פרלוד לחולית (שנקראת גם סדרת הבתים) היא טרילוגיית ספרי קדימונים מאת בריאן הרברט וקווין ג'יי. אנדרסון, שמתרחשת ביקום של חולית שיצר פרנק הרברט. הטרילוגיה מבוססת בחלקה על רשומות שפרנק הרברט השאיר לפני מותו.
הסדרה מתרחשת בשנים שהובילו לאירועי חולית המקורי. ספרי הטרילוגיה הם:
חולית בית אטריידיס
חולית בית הארקונן
חולית בית קורינו