stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צסק"א מוסקבה (הוקי קרח)
מאמני הקבוצה

ברית המועצות פאבל קורוטקוב (1946 - 1947)
ברית המועצותרוסיה אנטולי טראסוב (1947–1960)
ברית המועצות אלכסנדר וינוגרדוב (ינואר - מאי 1961)
ברית המועצות יבגני בביץ' (יוני - נובמבר 1961)
ברית המועצות אנטולי טראסוב (1961–1970)
ברית המועצות בוריס קולאגין (1970)
ברית המועצות אנטולי טראסוב (1970–1974)
ברית המועצות קונסטנטין לוקטב (1974 - 1977)
ברית המועצותרוסיה ויקטור טיחונוב (1977-1996)
רוסיה אלכסנדר וולצ'קוב (1996 - 1998)
רוסיה בוריס מיכאילוב (1998 - 2000)
רוסיה ולדימיר קרוטוב (2001)
רוסיה אירק גימאייב (2001 - 2002)
רוסיה ולדימיר סמיונוב (2002)
רוסיה ויקטור טיחונוב (2002–2004)
רוסיה ויאצ'סלב ביקוב (2004 - 2009)
רוסיה סרגיי נמצ'ינוב (2009 - 2011)
רוסיה יוליוס שופלר (2011 - 2012)
רוסיה ויאצ'סלב בוצאייב (2012)
רוסיה ולרי בראגין (2012)
רוסיה ויאצ'סלב בוצאייב (2012 - 2013)
קנדה ג'ון טורצ'טי (2013 - 2014)
רוסיה דמיטרי קוורטליאנוב (2014 - 2017)
רוסיה אנדריי ניקולישין (2017)
רוסיה איגור ניקיטין (2017 - 2021)
רוסיה סרגיי פיודורוב (2021 - 2024)
רוסיה איליה וורוביוב (2024 - )
ראו גם

זבזדה צ'כוב, קבוצת בת מליגת VHL
הדרבי של מוסקבה (הוקי קרח)
הערות שוליים

↑  Top 250 Européen. Saison 2019/20
| ליגת ההוקי הקונטיננטלית> עונות KHL | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> טורנירים נוספים | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> נשיאי הליגה | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> שונות | ליגת ההוקי הקונטיננטלית>  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ← • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023  |  גביע גגארין • גביע היבשת • גביע לוקומוטיב • WHL • MHL • VHL • גביע חרלמוב • גביע האתגר • גביע הפדרציה • גביע פטרוב • גביע האלופות  |  אלכסנדר מדבדב • דמיטרי צ'רנישנקו • אלכסיי מורוזוב  |  פרסי ההוקי הרוסי • דראפט ה-KHL • ‏KHL נגד NHL • התרסקות טיסת שחקני לוקומוטיב יארוסלבל • משחק האולסטאר • יריבויות בליגת KHL  |  |  |
קבוצות בעונת ‏2023/24
| החטיבה המזרחית | החטיבה המזרחית | החטיבה המערבית | החטיבה המערבית |  |  |
| בית חרלמוב | בית צ'רנישב | בית בוברוב | בית טראסוב |  |  |
| רוסיהאבטומוביליסט יקטרינבורג | רוסיהסלבאט יולאייב אופה | רוסיהויטיאז מחוז מוסקבה | בלארוסדינמו מינסק |  |  |
| רוסיהאק בארס קאזאן | רוסיהאוונגרד אומסק | רוסיהסוצ'י | רוסיהדינמו מוסקבה |  |  |
| רוסיהטרקטור צ'ליאבינסק | רוסיהאמור חברובסק | רוסיהספרטק מוסקבה | רוסיהצסק"א מוסקבה |  |  |
| רוסיהנפטכימיק ניז'נקאמסק | קזחסטןבאריס נור-סולטן | רוסיהסק"א סנקט פטרבורג | רוסיהלוקומוטיב ירוסלבל |  |  |
| רוסיהמטאלורג מגניטוגורסק | הרפובליקה העממית של סין הכוכב האדום קונלון | רוסיהסברסטאל צ'רפובץ | רוסיה אדמירל ולדיווסטוק |  |  |
| רוסיהטורפדו ניז'ני נובגורוד | רוסיהסיביר נובוסיבירסק | לאדה טוליאטי |  |  |  |


קבוצות עבר
‏יוגרה • סלובן ברטיסלאבה • לב פופראד • דונבאס • אטלנט מיטישצ'י • דינמו ריגה • יוקריט הלסינקי • לב פראג   מדבצ'אק זגרב • מטאלורג נובוקוזנצק • אם.וה.דה • חימיק ווסקרסנסק
הר קסיוס

ערך זה עוסק בהר בסיני. אם התכוונתם להר בגבול סוריה-טורקיה שהיוונים קראו לו בעת עתיקה הר קסיוס, ראו .
| --- | --- |

בסיס דפנה והר קסיוס במבט מחוף הים
 מידע כללי
 סוג הר:  דיונה
 גובה:  60
 מדינה:  מצרים 
 מיקום:  סיני
 מסלול ההעפלה הקל:  הליכה
 קואורדינטות:  31°12′42″N 33°04′40″E﻿ / ﻿31.2116°N 33.0779°E﻿ / 31.2116; 33.0779
  (למפת סיני מוגדלת) אל-עריש אסמאעיליה שארם א-שייח' סואץ ג'בל קתרינה טאבה נואיבה אבו רודס נח'ל א-טור פורט סעיד ישראל ירדן ערב הסעודית  הים התיכון ים סוףהר קסיוס(למפת סיני רגילה) אל-עריש אסמאעיליה שארם א-שייח' סואץ ג'בל קתרינה טאבה נואיבה אבו רודס נח'ל א-טור פורט סעיד ישראל ירדן ערב הסעודית  הים התיכון ים סוףהר קסיוס
 
הר קסיוס (נקרא גם ראס קורון) הוא דיונה לחוף ימת ברדוויל בסיני. למרות גובהו הנמוך (רק כ-60 מטר) ההר בולט בנוף השטוח.
הגאוגרף סטרבון מתאר את יהודה בה שוכנים היהודאים וכותב כי קצוותיה המערביים של יהודה לכיוון הר-קסיוס מיושבים באידומים וחסומים בידי אגם. סטרבו מוסיף כי אדומים אלה לאחר שמרדו בנבטים גורשו והצטרפו ליהודים וחלקו איתם את אותם מנהגים. על ההר נמצאו שרידי יישוב רומי.
בסיס דפנה

בסיס דפנה היה בסיס קדמי של חיל הים, שפעל בתקופת מלחמת ההתשה, מלחמת יום הכיפורים והשנים שלאחריה בהר קסיוס, תחת אחריות בסיס אשדוד. כתוצאה מכיבוש חצי האי סיני ורצועת עזה, במלחמת ששת הימים התארך מאוד חוף הים התיכון של מדינת ישראל. פיקוד חיל הים הגיע למסקנה שקיים צורך בבקרה רצופה על הגבול המערבי של סיני, קו הפסקת האש ומבואות פורט סעיד וזאת מכיוון שלא ניתן היה להסתפק במידע שהתקבל לסירוגין מסיורי כלי שיט. הבסיס הוקם ביוני 1970 מייד לאחר האירוע של טיבוע ספינת הדיג אורית ופורק במסגרת הסכם השלום בין ישראל למצרים בשנת 1979.
הערות שוליים

↑  ראו: יהודה (חבל ארץ)
↑  ראו  אידומיאה
↑  בגרסה אחרת כתוב:"הנבטים אינם האדומים, אלא נשרו או ערקו ליהודים, והתיישבו שם עם מנהיגיהם"
↑  סטרבון, גאוגרפיקה - (ספר: XVI; כרך 2,פסקה 282) בתרגום לאנגלית משנת 1924
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של מצרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גנאדי בוגולובוב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 בינואר 1962 (בן 62) קמיאנסקה, אוקראינה 
 מדינה:  אוקראינה, ישראל, קפריסין, הממלכה המאוחדת 
 מקום מגורים:  כיכר בלגרייב 
 השכלה:  Prydniprovska State Academy of Civil Engineering and Architecture 
 השקפה דתית:  יהדות 
 
גנאדי בוריסוביץ' בוגוליובוב (באוקראינית: Боголюбов Геннадій Борисович; נולד ב-20 בינואר 1962 בדניפרודזרז'ינסק) הוא איש עסקים יהודי ואוליגרך אוקראיני, היה יו"ר תאגיד "פריבאט" (אנ'), ונשיא הקהילה היהודית בדנייפרופטרובסק. הוא מייסד מרכז מנורה, המרכז היהודי הגדול בעולם, חולש על אימפריית בנקאות, מכרות ונפט, תקשורת ומזון.
קורות חיים

בוגולובוב נולד ב-1962 למשפחה יהודית, רחוקה מהמסורת, הוא זוכר מילדותו אשר חג הפסח בשבילם היה ללכת לסבתא ולאכול מצות ודג מלוח, הייתה לו סבתא שצמה ביום כיפור והוא מתפלא איך היא ידעה מתי יום כיפור בזה הסתכמה יהדותם. רכש את השכלתו במכון ההנדסה והבנייה של דנייפרופטרובסק. בשנות ה-80, לאחר הפרסטרויקה, החל לעשות עסקים וזכה להצלחה רבה. ב-1990 הקים עם חברו איגור קולומויסקי עסק למכירת טכנולוגיות מחשב, שנה לאחר מכן רשמו את החברה שלהם "סנתוזה" במרשם החברות של משרד המשפטים האוקראיני.
יחד עם קולומויסקי הקים את קבוצת "פריבאט" אחת מחברות ההשקעות הגדולות במזרח אירופה, המתעסקת בכריית מתכות והקימה שלוחות בארצות הברית, רומניה, רוסיה ופולין. הוא שלח את ידיו גם לעסקי הנפט ולצורך כך הקים את חברת AZS. באמצעות חברת פריבאט, הוא הקים את פריבט-בנק, שהיה לאחד הבנקים הגדולים ביותר באוקראינה ולאחד הספונסרים של קבוצת הכדורגל דינמו קייב. הוא היה נשיא בנק פריבאט, חבר מועצת המנהלים של בנק מוסקומפריבאט, והבנק המוסקבאי למסחר. יחד עם איגור קולומויסקי, החזיק ב-44% ממניות בנק פריבאט ומפעלי הרכבים של סטאחאנוב וז'פורוז'יה. בשנת 2002 בשותפות עם בוריס לוז'קין הוקם בית דפוס.
בשנת 2008 תרם כספים לשיפוץ בית הכנסת ואולם תפילה במנהרות הכותל, ורכש את ארונות הקודש שהוצבו במקום. בשנת 2014 תרם כספים לקרן למורשת הכותל המערבי לפתיחת אולם תפילה חדש במתחם הכותל בשם "אחר כותלנו".
בשנת 2010 דורג כאיש השלישי בעושרו באוקראינה, עם הון בסך 5.4 מיליארד דולר, אך ב-2020 דורג רק במקום 1730 ברשימת עשירי העולם של פורבס, עם הון מוערך של 1.2 מיליארד דולר.
בשנת 2016 ממשלת אוקראינה הלאימה את בנק פריבאט, לאחר חשד למעילת ענק בבנק. אחר כך נחשדו קולומויסקי ובוגולובוב בניסיון חיסול של הנגידה לשעבר של הבנק המרכזי של אוקראינה, שהייתה אחראית על ההלאמה, במהלך ניסיון החיסול נשרף ביתה עד היסוד.
בשנת 2019 הגישה ממשלת אוקראינה, תביעת עתק בסך 2.1 מיליארד דולר נגד קולומויסקי ובוגולובוב; וכן נגד בנק דיסקונט, בו נוהל חשבון אליו העבירו השניים כספים, שלפי התביעה מקורם במעילת ענק בבנק פריבאט. לפי כתב התביעה שהוגש לבית המשפט המחוזי בתל אביב, קולומויסקי ובוגולובוב ביצעו "פעולות חובקות-עולם וחוצות-גבולות, אותן הגו, זממו וביצעו במשך שנים רבות, תוך ביצוע שורת עוולות המהוות אף עבירות פליליות חמורות בקנה-מידה חסר תקדים, וביניהן גם עוולות של תרמית, גזל והפרת איסור הלבנת הון". בדצמבר 2020 משרד המשפטים האמריקאי ביקש לחלט נדל"ן בארצות הברית שנרכשו בכספי המעילה שביצע לפי החשד בבנק. בבקשה נטען שמקורבים לקולומויסקי ובוגוליובוב, יצרו רשת של חברות, כדי להלבין עוד יותר את כספי המעילה. הם רכשו במאות מיליוני דולרים נדל"ן ועסקים ברחבי ארצות הברית.
ב-9 ביולי 2024 לשכת החקירות הממלכתית דיווחה על חשד שגנאדי בוגוליובוב חצה את גבול אוקראינה באופן לא חוקי באמצעות דרכון של מישהו אחר.
ב-27 בספטמבר 2024 לשכת החקירות הממלכתית של אוקראינה הכניסה את גנאדי בוגולובוב לרשימת מבוקשים.
חיים אישיים

בוגולובוב נשוי, אב לשישה ילדים. הוא מתגורר בשכונת היוקרה בלגרביה, בלונדון. הוא ניהל חיים חילוניים עד אמצע שנות ה-40 לחייו, אז חזר בתשובה, לאחר שב-1995, הגיע לבית הכנסת הישן בעיר דנייפרופטרובסק, שנבנה עוד לפני המהפכה, שם פגש לראשונה את שליח חב"ד בדנייפרופטרובסק, הרב שמואל קמינצקי. בשנת 2010 דווח כי היה התורם הגדול ביותר של חסידות חב"ד באותה שנה. לאחר שהקים מספר מוסדות עבור חב"ד באוקראינה, כולל מרכז מנורה, והזרים עשרות מיליונים לסניפים ברחבי העולם. בוגולובוב גם הקים קרן מיוחדת  הנקראת קרן שמחה למען משפחות השלוחים, שבה הוא נותן מתנות נדיבות לכל שמחה בכל מקום בעולם: 10,000 דולר מענק לכל חתונה, 5,000 דולר לכל בר מצווה ועוד.
בשנת 2016 דווח כי בוגולובוב רכש אזרחות קפריסאית באמצעות תוכנית "וויזת זהב", "כתוצאה מכך שביצע השקעות משמעותיות במדינה.
בנובמבר 2017 הכריז בוגולובוב רשמית כי הוא אזרח של אוקראינה, בריטניה, ישראל וקפריסין. הוא גם ציין כי הוא מתגורר בז'נבה, שווייץ.
הערות שוליים

↑  אלי ברדנשטיין, ירושלים של רובל, באתר nrg‏, 4 בפברואר 2008
↑  הנגיד בוגולובוב חנך אולם מפואר במתחם הכותל, באתר "חב"ד און ליין", ‏5 ביוני 2014.
↑  #3 Richest: Gennady Bogolyubov, 48 - Dec. 17, 2010 | KyivPost, KyivPost, ‏5 בנובמבר 2010
↑  Служба новостей, Forbes Billionaires 2020 includes 6 Ukrainian businessmen, Latifundist.com, ‏3 במרץ 2020
↑  וול סטריט ג'ורנל, ‏ממשלת אוקראינה הלאימה את הבנק הפרטי הגדול במדינה, באתר גלובס, 19 בדצמבר 2016
↑    איי.פי, מי מנסה לחסל את הנגידה לשעבר של הבנק המרכזי של אוקראינה?, באתר TheMarker‏, 17 בספטמבר 2019
↑  מתן ברניר, ‏"מעילת ענק": הבנק הגדול באוקראינה תובע 2 מיליארד שקל משני אוליגרכים ומבנק דיסקונט, באתר גלובס, 19 בדצמבר 2019
↑  תומר גנון וליטל סמט, הולך ומסתבך: ארה"ב רוצה להחרים לאיגור קולומויסקי בניינים בשווי 70 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 16 בדצמבר 2020
↑  https://www.rbc.ua/ukr/news/dbr-povidomilo-pidozru-oligarhu-ta-eks-spivvlasniku-1720512353.html
↑  https://korrespondent.net/ukraine/4719409-byznesmen-boholuibov-obiavlen-v-rozysk
↑  שלומית לן, ‏כך הפכה חב"ד לרשת נטוורקינג פיננסית-יהודית חזקה, באתר גלובס, 13 בספטמבר 2013
↑  יאיר אטינגר,ניו יורק, הקונגרס היהודי העולמי: ביקור באימפריית חב"ד, באתר הארץ, 25 בנובמבר 2010
↑  David Pegg, The billionaires investing in Cyprus in exchange for EU passports, The Guardian, ‏באוגוסט 2017
↑  Bogolyubov confirmed that he has 4 citizenship, Ukrayinska Pravda (9 November 2017)
אוריינות

שיעורי אוריינות בעולם לפי מדינות
האוריינות כוללת בין היתר את יכולת הקריאה והבנת הנקרא.
אוֹריינות היא היכולת לקרוא ולכתוב, ובמשמעותה המרחיבה היא היכולת של האדם להשתמש במיומנויות אלו לצורך העברה וקליטה של מסרים. כלומר, רכישת מיומנות של הבנת הנקרא והבעה בכתב.
כמו כן, האוריינות חוצה את ההבחנה המקובלת בין השפה הכתובה לשפה המדוברת.
במשמעות רחבה יותר, המושג אוריינות מציין שליטה במגוון יכולות תקשורתיות הנחוצות לצורך תפקוד נאות בחברה. למשל: דיבור, האזנה והתבוננות.
המושג אוריינות מתפתח ומשתנה בהתאם לטכנולוגיה המשמשת את החברה. ההתפתחות של טכנולוגיות מידע ותקשורת והשפעותיהן על אורח החיים הובילו להרחבה נוספת של המושג אוריינות:
אוריינות טכנולוגית פירושה שליטה בסיסית בטכנולוגיית התקשורת המודרנית;
אוריינות דיגיטלית מתייחסת ליכולת השימוש במחשב ובתקשורת נתונים;
אוריינות כלכלית היא היכולת ליישם מיומנויות ומסגרת עבודה כלכליות להבנת תהליכים אנושיים בכל תחומי החיים.
יש הכוללים במושג גם כישורים מתמטיים בסיסיים, הנחוצים אף הם לתפקוד נאות בחברה.
אטימולוגיה

מקור המילה אוריינות במילה אוריין, בצירוף "בר אוריין", אדם היודע לקרוא בתורה. בארמית "אורייתא" פירושה "תורה".
היסטוריה

ההיסטוריה של האוריינות היא בת כמה אלפי שנים. לפני המהפכה התעשייתית במאה ה-19 אוריינות הייתה קיימת רק במיעוט קטן מחברות העולם. עד אותו זמן, הגישה לאוריינות הייתה יקרה כל כך שרק מוסדות ואנשים עשירים יכלו לקנות אותם. לדוגמה, בשנת 1841 באנגליה, 33% מהגברים ו־44% מהנשים חתמו על תעודת הנישואין שלהם בטביעת אצבע מכיוון שלא ידעו איך לכתוב.[דרוש מקור] רק ב־1870 חינוך ראשוני נתאפשר לכל האוכלוסייה האנגלית. המהפכה התעשייתית הביאה להוזלת מחירי הנייר והספרים ולאפשרות להפיץ אותם בכל שכבות האוכלוסייה.
בקרב היהודים התמונה הייתה שונה לגמרי. אף שלא כל היהודים ידעו קרוא וכתוב, שיעורי האוריינות בקרבם היו גדולים לאין שיעור מאשר אצל הגויים, בין בארצות אשכנז ובין בארצות המזרח. זאת מכיוון שילדים יהודים רבים יחסית למדו ב"חדר", או במוסד מקביל בתקופה מוקדמת יותר - לכל הפחות קריאה כתיבה, חומש ותפילה. מכיוון שלא ניתן (או לפחות קשה יותר) להתפלל אם אינך יודע לקרוא, לימוד קריאה נחשב למצווה דתית, כחלק מחובת לימוד תורה לילדים. שיעור הקריאה אצל הנשים לא היה גבוה ביותר, אך השיעורים אצלן היו גבוהים יותר מאשר אצל נשי הגויים.
חוקרים מאוניברסיטת תל אביב מצאו כי כבר בתקופת בית ראשון, האוריינות בממלכת יהודה הייתה נפוצה למדי.
ההגדרה של אוריינות השתנתה במשך הדורות. היו זמנים שבהם אדם נחשב לאוריין אם ידע לחתום את שמו. בזמנים אחרים, אוריינות נמדדה על פי היכולת לקרוא בתנ"ך (יכולת שכיום אינה קיימת אצל אנשים רבים). אוריינות גם שימשה כצורה למיין אוכלוסיות ולשלוט באלה שתהיה להם גישה לכוח. במדינות הדרומיות בארצות הברית לאחר מלחמת האזרחים, היכולת לקרוא ולכתוב היוותה מדד האם אזרח יוכל לבחור, כדי למנוע מעבדים לשעבר לבחור את נציגיהם לקונגרס ולמושלי המדינות. טקטיקה זו פעלה למשך כמה עשרות שנים באופן יעיל ביותר, וגרמה לכך שמדינות דרומיות תמכו רק בנציגים לבנים, אף שהיו שם אוכלוסיות גדולות ביותר של שחורים.
בתקופה המודרנית אדם נחשב לאורייני על פי האופן שבו הוא מתייחס לעולם התרבותי שבו הוא חי ומבין אותו.
היסטוריה > עלייה ברמת האוריינות

השימוש במערכת כתיבה המבוססת על סימניות (אידאוגרמות) מקשה על האוריינות באופן יחסי מאשר מערכת המבוססת על אלפבית.[דרוש מקור] למרות זאת יש הערכה כי בתקופות העשירות יותר של האימפריה הסינית, שיעורי האוריינות הגיעו לרמה גבוהה ביותר. כנראה בגלל השאיפה להצליח בבחינות הקיסריות, שדרשו אוריינות גבוהה ואיפשרו להשתייך למעמד הגבוה של הפקידות.
באופן דומה, קיומם של טקסטים דתיים וחילוניים בהודו, וכן הפניות לוויכוחים מטפיזיים גדולים הכוללים תחרויות כתיבה וקריאה בטקסטים אלה מעידים על תרבות אוריינית גבוהה ביותר כבר בעבר הרחוק, מלפני עד חמשת אלפים שנה.
בשל הדגש על הקריאה האישית בקוראן באלפבית הערבי המקורי, רמת האוריינות במדינות איסלאמיות רבות ב-12 המאות האחרונות הייתה גבוהה למדי (אם כי רק אצל גברים).
במדינות ניו-אינגלנד, שיעור האוריינות היה מעל 50% בחצי הראשון של המאה ה־17, והוא עלה ל־70% ב־1710. בזמן המהפכה האמריקנית, הוא הגיע לכ־90%. יש הרואים זאת כתוצאה של האמונה הפוריטנית בחשיבות של קריאת התנ"ך.
גם בשוודיה שיעור האוריינות היה גבוה. כבר בחוק הכנסייתי (שירקולאגן) של 1686 האוריינות נכפתה על האוכלוסייה, וכמאה שנים לאחר מכן, בסוף המאה ה־18, רמת האוריינות הייתה קרובה למאה אחוז. אפילו לפני 1686 האוריינות בשוודיה הייתה רחבת היקף למדי. כמו בניו-אינגלנד, גם כאן שיעור האוריינות הגבוה היה במידה רבה תוצאה צדדית של האמונה בחשיבותה של הקריאה בתנ"ך. היכולת לקרוא לא כללה אוטומטית גם את היכולת לכתוב, ואפילו בסוף המאה ה-19 שוודים רבים, ובעיקר נשים, לא ידעו לכתוב.
היסטוריה > מהמאה ה־20

השליטה ביכולת הקריאה והכתיבה במשמעותן הרחבה, הכוללת את הבנת הנקרא ויכולת הבעה בכתב של מגוון טקסטים חיונית להשתלבות היחיד בחברה מבחינה חברתית, תרבותית וכלכלית. עם התפתחות הטכנולוגיה, המושג אוריינות החל לכלול בתוכו מגוון רחב יותר של מיומנות. מיומנויות אלו דרושות לאדם על מנת ליצור, להפיץ ולהבין מסרים מסוגים שונים המקובלים בתרבות ובתקופה שבה הוא חי.
מסוף המאה ה־20, החלו להתייחס לסוגים שונים של אוריינות הקשורים לתחום הדיגיטלי. המושג הראשון שהוטבע היה אוריינות מידע בשנת 1974 על־ידי פול זורקובסקי. מושג זה שימש כבסיס להתפתחות אוריינויות נוספות. באמצע המאה ה־20, עם הצמיחה של תקשורת ההמונים, החל השימוש במושג אוריינות מדיה. בשנת 1997 פול גליסטר טבע את המושג אוריינות דיגיטלית ובתחילת המאה ה-21, בעידן הביג דאטה, החל השימוש במושג אוריינות דאטה. בשנת 2006 השימוש במושג אוריינות חישובית העוסקת בפתרון בעיות מוסדר. בשנת 2015, קונישי טבע את המושג אוריינות AI.
סוגים

במקור, המושג אוריינות התייחס לאוריינות לשונית וליכולת לקרוא ולכתוב. מסוף המאה ה־20, החלו להתייחס לסוגים שונים של אוריינות הקשורים לתחום הדיגיטלי. בהמשך, המושג אוריינות הורחב לתחומים נוספים.
סוגים > אוריינות טכנולוגית

בתקופה המודרנית המושג אוריינות כולל יותר מאשר האפשרות לקרוא, לכתוב, ולספור. הוא כולל גם את היכולת להשתמש ולתקשר בצורות שונות ובמגוון טכנולוגיות. אוריינות טכנולוגית (אנ') מתארת מגוון של מיומנויות שהמשתמש נדרש להן במטרה להשתמש בסביבות דיגיטליות באופן אפקטיבי. היא כוללת שימוש במידע בצורה מוכשרת ומתאימה, תוך שימוש במגוון רחב של טכנולוגיות ומדיות.
סוגים > אוריינות מידע

אוריינות מידע (אנ') היא היכולת לזהות מתי יש צורך במידע, ולהיות מסוגלים לזהות אותו, להעריך אותו ולהשתמש בו באופן אפקטיבי. המושג משמש בדרך־כלל בהקשר של מחקר או קבלת החלטות. המושג הוטבע בשנת 1974 על־ידי פול זורקובסקי, והתייחס במקור לשימוש במקורות מידע. המושג התפתח והשתנה עם התפתחות רשת האינטרנט וזמינות המידע. אוריינות מידע מהווה את הבסיס לסוגים נוספים של אוריינות בעולם הדיגיטלי.
בתחום החינוך והלמידה המושג מתייחס ליכולת הלומד לזהות את הצורך במידע, לאתר ולאסוף מידע, להעריך מידע, לנתח ולפרש את המידע ולהציגו בצורה משמעותית.
סוגים > אוריינויות דיגיטליות

אוריינות דיגיטלית מתייחסת ליכולת להבין ולהשתמש במידע מפורמטים מרובים ממגוון של מקורות, ובמיוחד דרך מחשבים ובאינטרנט.
אוריינות מדיה מתייחסת להבנה, ניתוח ויצירה של מדיה מסורתית (עיתונות, טלוויזיה) ודיגיטלית.
אוריינות דאטה (אנ') היא היכולת לקרוא, להבין, ליצור ולתקשר דאטה כמידע.
אוריינות חישובית (אנ') מדגישה תהליכים של פתרון בעיות בדרכים הלקוחות מתוך עולם המחשוב.
אוריינות בינה מלאכותית היא היכולת להבין ולעבוד עם בינה מלאכותית, ולקבל החלטות נבונות ותאיות ביחס לטכנולוגיות בינה מלאכותית בחיי היומיום.
סוגים > אוריינות מדעית

אוריינות מדעית (אנ') מתייחסת למספר מרכיבים:
ידע של מדע (עובדות תופעות ותהליכים כולל הבנה).
ידע על מדע (הכרת מהות המדע והטכנולוגיה, המחקר המדעי, הסברים מדעיים, ומקום המדע והטכנולוגיה בחברה).
מיומנויות מדעיות (זיהוי שאלה מדעית, מתן הסברים מדעיים לתופעות, חשיבה ביקורתית, הסקת מסקנות מבוססות על ממצאים מדעיים, הצגת רעיון מדעי)
תגובות והצגת עמדות (הבעת עמדות, הבנת מקום המדע, הבנת ערך המחקר, וגילוי עניין במדע)
סוגים > אוריינות אקדמית

אוריינות אקדמית מכונה גם כתיבה מחקרית וכוללת בתוכה את כישורי החשיבה, הלשון, התרבות והתקשורת המאפשרים רכישת-דעת, הרחבתה והצגתה על פי אמות-המידה המקובלות במערכת-החינוך מגן-החובה ועד לסיום התיכון וכן במוסדות להשכלה גבוהה (אלוני, 2007).
לאוריינות אקדמית אפיונים בסיסיים של קריאה וכתיבה, כאשר הקריאה האקדמית היא הבסיס והתנאי לכתיבה האקדמית. הכתיבה מבוססת על מידע שהקורא רוכש ממקורות שונים (ברוש-וייץ 2007). לצד הקריאה והכתיבה, נדרשים לאוריינות אקדמית גם כישורי משנה כגון: האזנה, תפקודי חשיבה גבוהים וכישורים רטוריים.
בתוך האוריינות האקדמית מתקיימים, על פי החוקר צ. שראל (1997) שני סוגי שיח: שיח ההיצג (ה-expository) ו שיח הטיעון (ארגומנטציה), שהם הבסיס לכל הישג אקדמי. הקניית השליטה בשני סוגי שיח אלה היא מטרתה של האוריינות האקדמית (UMICH, 1996).
כיוון שהתקשורת האקדמית מבוססת על קריאה ועל כתיבה של צורות לשון הייחודיות לעולם האקדמי, האוריינות האקדמית דורשת הן קריאה והן כתיבה, שתי מיומנויות המשלימות זו את זו: הקריאה האקדמית היא תנאי לכתיבה אקדמית,
כדי שהסטודנט יוכל לכתוב ברמה מקצועית עליו לקרוא בצורה אינטנסיבית טקסטים רבים, וכן עליו ללמוד להבחין בין ז'אנרים, סוגי שיח ומבניהם הרטוריים. כן זקוק הסטודנט לחשיבה ביקורתית אשר יוכל לגבשה מקריאת טקסטים רבים והבנה לעומקם.
סוגים > אוריינות כלכלית

אוריינות כלכלית היא היכולת ליישם מיומנויות ומסגרת עבודה כלכליות להבנת תהליכים אנושיים בכל תחומי החיים, החל בהחלטות אישיות ועד לגיבוש השקפה בנוגע ליעילות מדיניות כלכלית. אוריינות כלכלית כוללת גם את תחום האוריינות הפיננסית:
הבנת מושגי יסוד בתחום הפיננסי, כגון: כסף, בנק, השקעה, הלוואה, ריבית, אינפלציה
הבנת מושגי יסוד בהקשר של צריכה, כגון: צרכנות נבונה, זכויות הצרכן
שיקולים וכלים בהתנהלות פיננסית
ארגון OECD מגדיר אוריינות פיננסית כ: תהליך באמצעותו צרכנים/משקיעים פיננסיים משפרים את הבנתם במוצרים פיננסיים ובאמצעות מידע, הוראות ועצות מפתחים כישורים וביטחון המקנים להם מודעות גבוהה יותר לסיכונים והזדמנויות פיננסיים. הכישורים מאפשרים להם לבצע בחירות מושכלות וצעדים אפקטיביים, המשפרים את התנהלותם הפיננסית.
סוגים > אוריינויות נוספות

אוריינות סטטיסטית מתייחסת ליכולת להבין מידע מתוך נתונים סטטיסטיים.
אוריינות חזותית מתייחסת ליכולת להבין ולהשתמש בדימויים חזותיים לחשיבה, לימוד וביטוי. חשיבות המושג עלתה עם התגברות השימוש במדיה החזותית לעומת הכתובה.
בערות ואנאלפביתיות

בערות ואנאלפביתיות הן ביטויים שונים של חוסר אוריינות.
בערות היא היעדר ידע והשכלה בנושאים חשובים.
אנאלפביתיות היא חוסר היכולת לקרוא ולכתוב. ישנם מקרים של אנאלפביתיות תפקודית, בהם אדם רוכש מיומנויות ראשוניות כלשהן של קריאה וכתיבה, אך הן אינן מספיקות לצורך שימוש יעיל בחיי היום יום.
המיומנויות האורייניות הדרושות לאדם על מנת להשתלב בחברה משתנות בהתאם לתרבות ולתקופה בה הוא חי. בהתאם לכך, אנשים רבים במדינות העולם השלישי אינם רואים טעם בלימוד הקריאה, מכיוון שהם יכולים לתפקד ולהתקיים גם בלי לדעת לקרוא.
אנשים אשר אינם יודעים קרוא וכתוב יכולים להסתייע בשרותיו של הלבלר, אשר לרוב ניתנים בעבור שכר כלשהו.
בערות ואנאלפביתיות > שכיחות התופעה

לפי הנתונים של אונסק"ו של האו"ם, כמיליארד בני אדם היו אנאלפביתים בשנת 2000. נכון לאותה שנה, שיעור הבערות במדינת ישראל עמד על 2.7 אחוז בקרב הגברים ו-6.6 בקרב הנשים.
ישנם רבים המודאגים לגבי החוסר באוריינות באוכלוסיית העולם, למרות העובדה ששיעורי האוריינות עלו באופן קבוע בעשורים האחרונים, במיוחד בעולם השלישי. במדינות עולם שלישי שאימצו את הקומוניזם (סין, וייטנאם וקובה לדוגמה), הייתה העלייה המשמעותית ביותר ברמת האוריינות, המתקרבת לזו של ארצות הברית ומדינות אירופה. האו"ם מגדיר אנאלפביתיות כחוסר היכולת לקרוא ולכתוב משפט פשוט בכל שפה. נתוני שנת 1998 מראים כי 16% מאוכלוסיית העולם אינה אוריינית (לפי הגדרה זו). בארצות הברית לבדה, כ־5% מהאוכלוסייה אינה אוריינית לפי הגדרת ממשלת ארצות הברית, לפי מפקד 1990. 7 מיליון מאזרחי בריטניה הם אנאלפביתים לפי הנתונים של הממשלה. במדינות ערביות, יותר מ־25% מהגברים וכ־50% מהנשים לא היו אוריינים בשנת 2000.
מדינות רבות אשר השליטה בקריאה וכתיבה בקרב האוכלוסייה שלהן איננה נחלת הכלל, מציבות כיעד לאומי את הקניית יכולות אלו.
בערות ואנאלפביתיות > עלייה באוריינות המשנית בארצות המפותחות

בעיה נוספת בארצות המפותחות היא העלייה של אנאלפביתיות [דרוש מקור], כלומר האיבוד החלקי או השלם של יכולות קריאה וכתיבה בשל חוסר שימוש.
מדיות תקשורת מודרניות רבות שבהן צעירים משתמשים בימינו, כמו SMS, מסתמכות על מבנים מקוצרים מאוד. כמו כן, רשתות הטלוויזיה נסמכות יותר ויותר על מילים יחידות או משפטים קצרים ופחות על טענות שלמות[דרוש מקור], ומנסות ללכוד גם אנשים בעלי טווח תשומת לב קצר [דרוש מקור] כדי למנוע מעבר ערוצים[דרוש מקור]. יש האומרים כי[דרוש מקור] המגמות האלה במדיה המודרנית מביאות לעלייה במספר הצעירים שאין להם את הריכוז והכישורים הבסיסיים הדרושים עבור קריאה של טקסטים ארוכים יותר.
לאור כישלון במבחני שפה לצעירים בארצות רבות, כגון גרמניה[דרוש מקור], ולאור האנאלפביתיות המשנית שמגיעה, על פי הדיווחים[דרוש מקור], ל־40% באיטליה ו־70% בפולין, ייתכן כי נושא האנאלפביתיות המשנית ימשיך להיות בעל חשיבות רבה במוסדות חינוך ובחברה בעתיד.
האוריינות כמדד להון אנושי

מנתחי מדיניות רבים מחשיבים את רמת האוריינות בחברה כמדד חשוב ביותר של ההון האנושי של אזור מסוים. זאת מכיוון שניתן להכשיר אנשים אוריינים באופן קל וזול יותר מאשר אנשים שאינם כאלה. קובעי המדיניות גם טוענים כי האוריינות מגבירה את אופציות התעסוקה ואת הגישה לחינוך גבוה. בקרלה שבהודו, לדוגמה, שיעורי תמותת הילדים והנשים ירדו באופן משמעותי בשנות השישים, בזמן שבנות שלמדו לאחר רפורמות האוריינות בהודו ב־1948 החלו להקים משפחות. אולם מחקרים מהעת האחרונה טוענים כי ייתכן שהתאמות כמו אלה מגיעות מההשפעות הכלליות של חינוך ולאו דווקא מאוריינות מוגברת.
יש שהציעו כי ככל שהאוריינות בארץ מסוימת גבוהה יותר, תוחלת החיים ארוכה יותר, אם כי מבקרים טוענים כי מסקנה זו היא לאחר מעשה. אוריינות מועילה להשגה של רפואה טובה יותר בכמה צורות מעשיות מאוד (כמו האפשרות לקרוא מרשמים ולהבין את המסקנות של הרופא).
הקנייה ופיתוח של מיומנויות אורייניות

מיומנויות האוריינות הן יכולות מורכבות. זאת משום שכדי לפענח את הכתוב, להבין את הנקרא ולהביע מסרים בכתב, יש לשלוט בצופן האלפביתי של השפה, לרכוש ידע לשוני וידע כללי ולפתח מיומנויות חשיבה.
במדינות רבות מושקעים משאבים ניכרים לקידום הרמה האוריינית של בוגרי מערכת החינוך.
ישנן דרכים מגוונות להקנייה ופיתוח של מיומנויות אורייניות.
את האוריינות ניתן לפתח במסגרות שונות כמו המשפחה, מערכת החינוך ועוד.