stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קוליפורם

| קוליפורם> מיון מדעי |
| --- | --- |

חיידקי E. coli, הקוליפורמים הידועים ביותר
קוליפורמים (Coliforms) הוא שם כולל לקבוצת חיידקים שרובם שוכנים דרך קבע במערכת העיכול של בעלי חיים.
קבוצת הקוליפורמים אינה מהווה קבוצה טקסונומית רשמית, ולא תמיד קיימת בהירות בנוגע למיני החיידקים המשתייכים אליה. החיידק המזוהה ביותר עם קבוצת הקוליפורמים הוא Escherichia coli, הידוע יותר בשמו המקוצר E. coli (אי קולי). מין זה העניק לקבוצת הקוליפורמים את שמה ("דמויי קולי").
הקוליפורמים הם חיידקי מתג (בצורת מוט) אווירניים אובליגטוריים או אל-אווירניים פקולטטיביים. הם מבצעים כולם תסיסה לקטית, במהלכה הם מפרקים את הדו-סוכר לקטוז לחומצה לקטית. הם אינם מייצרים נבגים וכולם חיידקים גראם-שליליים.
קלמודולין

מבנה תלת־ממדי של קלמודולין
קלמודולין (Calmodulin) הוא חלבון המצוי בתאים אאוקריוטים, ושייך לאחת משתי המשפחות העיקריות של חלבונים קושרי סידן, הנקראת EF-hand (המשפחה השנייה נקראת annexins). חלבונים אלה פועלים תוך שינוי קונפורמציה בקשירת יוני סידן. השינויים המבניים משפעלים חלבונים תאיים נוספים אשר מעורבים בתגובות שונות בתא. קלמודולין משמש כמתווך סיגנלים של יוני סידן בתהליכים שונים כגון: מטבוליזם, דלקות, אפופטוזה, התכווצות שרירים, זיכרון בטווח קצר וארוך, התפתחות עצבים ועוד.
בשנת 1980 החוקר ווטרסון (Watterson) דיווח לראשונה על רצף חומצות האמינו המלא של קלמודולין. התקדמות זו חלה לאחר שבשנות ה-70, עשו כרומטוגרפיה של קלמודולין, אשר הובילה להצלחה בבידוד וניקוי של חלבונים קושרי קלמודולין והבנת המכניזם של קלמודולין.
קלמודולין הוא אחד החלבונים השמורים ביותר באאוקריוטים (כלומר רצף חומצות האמינו שלהם כמעט ולא עבר שינויים לאורך האבולוציה). למרות קיום כמויות רבות וארגון שונה של גנים של קלמודולין במינים השונים, גנים אלו מקודדים רצפי חומצות אמינו זהים לרוב. המבנה השמור יכול לרמוז לנו על חשיבותו וחיוניותו כמעביר סיגנלים של סידן.
מבנה הקלמודולין

קלמודולין הוא חלבון קטן וחומצי המורכב מ-148 חומצות אמינו. קיפול החלבון יוצר ארבעה מתחמים), אשר בכל מתחם יש אתר קישור ליון סידן (כלומר, קישור של עד ארבעה יוני סידן לכל חלבון). לקלמודולין יש ארבעה מבני EF-hand, המאופיינים במוטיב של הליקס-לולאה-הליקס (helix-loop-helix), ומסודרים בשני אזורים גלובולרים נפרדים. שני אתרים נמצאים בקצה הקרבוקסילי ושניים אחרים בקצה האמיני. בכל EF-hand מצוי אתר קישור אחד. קשירת הסידן לחלבון היא קואופרטיבית.
פעילות

קלמודולין מהווה למעשה סמן של רמת הסידן בציטופלסמה. עם כניסת הסידן, קשירת הסידן לקלמודולין היא קואופרטיבית. בעקבות הקישור, קלמודולין משנה קונפורמציה, ולאחר שינוי זה הקומפלקס סידן-קלמודולין (ידוע כקלציום-קלמודולין) משמש כאפקטור המשפיע על פעילות חלבונים. כך, לדוגמה, הקומפלקס סידן-קלמודולין משפעל פעילות קינאזות כמו CaM-קינאז.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293656605171  BnF: cb122529641 (data)  LCCN: sh85019015
קלרנס ות'רספון

| --- | --- |

ות'רספון בשנת 2019
 לידה:  8 בספטמבר 1970 (בן 54) קרופורד, מיסיסיפי, ארצות הברית
 עמדה:  סמול פורוורד, פאוור פורוורד
 גובה:  1.98 מטרים
 מספר:  30, 35
 מכללה:  אוניברסיטת דרום מיסיסיפי
 דראפט:  בחירה תשיעית, 1992 פילדלפיה 76'
 קבוצות כשחקן
 1992–1998 1998 1998–2000 2000–2001 2001–2003 2003–2005:  פילדלפיה 76' גולדן סטייט ווריורס מיאמי היט קליבלנד קאבלירס ניו יורק ניקס יוסטון רוקטס
 הישגים כשחקן
 חמישיית הרוקיז השנייה של העונה (1993)
קלרנס ות'רספון (באנגלית: Clarence Weatherspoon; נולד ב-8 בספטמבר 1970) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1992–2005. ממוצעיו הכוללים לאורך 13 עונותיו ב-NBA הם 11.5 נקודות, 7.5 ריבאונדים ו-1.5 אסיסטים למשחק. בתחילת הקריירה הושווה רבות לכדורסלן צ'ארלס בארקלי, אשר בדומה אליו היה פאוור פורוורד נמוך (יחסית), חזק ואגרסיבי, המצטיין בלקיחת ריבאונדים וקליעה בקרבת הסל, אשר החל את הקריירה בפילדלפיה 76'.
קריירת מכללות

ות'רספון נולד בעיירה קרופורד שבמיסיסיפי, ולמד ב"תיכון מוטלי" אשר בקולומבוס הסמוכה. בין השנים 1988–1992 למד באוניברסיטת דרום מיסיסיפי ("סאות'רן מיס"), ובארבע עונותיו בקבוצת הכדורסל שלה רשם ממוצעים של 18.2 נקודות ו-11.3 ריבאונדים למשחק. בעונות 1990 ו-1991 הוליך את קבוצתו לשתי ההעפלות הראשונות בתולדותיה לטורניר אליפות המכללות, אולם בשני המקרים היא הודחה כבר בסיבוב הראשון. בעונת 1991/1992 הוביל את כל שחקני "מחוז מטרו" בממוצעי נקודות (22.3) וחסימות (2.7) למשחק, ובסיומה זכה בתואר שחקן העונה של המחוז בפעם השלישית ברציפות. בעת סיום לימודיו ניצב במקום הראשון בתולדות הקבוצה בסך ריבאונדים וחסימות בקריירה, ובמקום השני בסך נקודות.
קריירת משחק

בדראפט ה-NBA‏ 1992 נבחר ות'רספון בבחירה התשיעית, על ידי פילדלפיה 76'. במהלך עונת הרוקי שלו השתתף בתחרות ההטבעות של ה-NBA, ואף סיים במקום השני לאחר שהפסיד בסיבוב הגמר מול הרולנד מיינר. לאורך אותה עונה רשם ממוצעים של 15.6 נקודות ו-7.2 ריבאונדים למשחק כשחקן חמישייה קבוע, ובסיומה נבחר לחמישיית הרוקיז השנייה של העונה. בעונתו השנייה הוביל את שחקני פילדלפיה בממוצעי נקודות (18.4) וריבאונדים (10.1) למשחק, אשר התבררו בדיעבד כשיאי הקריירה שלו. בעונת 1996/1997 הצטרף לקבוצה הרוקי אלן אייברסון, אשר יחד עם ות'רספון, ג'רי סטקהאוס ודריק קולמן הרכיב בסיס שחקנים מוכשר ומבטיח, אולם על אף עונה אישית טובה של ארבעת השחקנים, סיימה פילדלפיה את העונה עם מאזן שלילי 22–60.
במהלך עונת 1997/1998, לאחר כ-5 עונות וחצי בפילדלפיה, הועבר ות'רספון יחד עם ג'ים ג'קסון בטרייד לגולדן סטייט ווריורס, בתמורה לג'ו סמית' ובראיין שואו. עד לסיום אותה עונה רשם ות'רספון ממוצעים של 10.7 נקודות ו-7.3 ריבאונדים למשחק.
לקראת עונת 1998/1999 חתם על חוזה במיאמי היט, אותה אימן פט ריילי. בשתי עונותיו במיאמי קלע 7.6 נקודות בממוצע למשחק כשחקן ספסל, והשתתף עמה בשלב הפלייאוף, לראשונה בקריירה; בפלייאוף 1999 הודחו ההיט על ידי ניו יורק ניקס בסיבוב הראשון, ובפלייאוף 2000 הודחו על ידם בסיבוב השני.
באוגוסט 2000 הועבר יחד עם כריס גאטלינג לקליבלנד קאבלירס כחלק מטרייד משולש, במסגרתו שון קמפ נשלח לפורטלנד טרייל בלייזרס ובראיין גרנט נשלח למיאמי. בעונתו היחידה בקליבלנד פתח בכל 82 המשחקים, ורשם ממוצעים של 11.3 נקודות ו-9.7 ריבאונדים למשחק.
בקיץ 2001 חתם בניו יורק ניקס על חוזה ל-5 עונות, בסך כ-27 מיליון דולר. ב-23 בפברואר 2003 הוריד שיא קריירה של 24 ריבאונדים במשחק של הניקס מול אורלנדו מג'יק. במהלך עונת 2003/2004 הועבר בטרייד ליוסטון רוקטס, בתמורה לג'ון אמייצ'י ומוצ'י נוריס. בעונות 2004 ו-2005 הודח עם הרוקטס בסיבוב הפלייאוף הראשון. בקיץ 2005 פרש ממשחק, בגיל 34.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות הקריירה של ות'רספון ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  קלרנס "בייבי בארקלי" ות'רספון, באתר ballislife.com,‏ 8 בספטמבר 2015
↑  ריאיון עם קלרנס ות'רספון, באתר פילדלפיה 76',‏ 1 בספטמבר 2011
↑  סטטיסטיקות המכללות של ות'רספון, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1992, באתר basketball-reference.com
↑  ות'רספון וג'קסון נשלחים בטרייד לווריורס, באתר לוס אנג'לס טיימס, 18 בפברואר 1998
↑  ות'רספון חותם על חוזה במיאמי, באתר upi.com,‏ 24 בינואר 1999
↑  מיאמי, קליבלנד ופורטלנד מבצעות טרייד משולש, באתר הניו יורק טיימס, 31 באוגוסט 2000
↑  ות'רספון חותם על חוזה בניקס, באתר ניו יורק טיימס, 15 ביולי 2001
↑  סטטיסטיקות המשחק בין הניקס למג'יק, באתר basketball-reference.com
↑  ות'רספון נשלח בטרייד ליוסטון, באתר ESPN,‏ 31 בדצמבר 2003
צדק בין-דורי

צדק בין-דורי (על פי האקדמיה ללשון: הוגנוּת בין-דורית) הוא מושג המופיע בדיונים תאורטיים ומעשיים בתחומי הכלכלה, מדעי המדינה, סוציולוגיה, פסיכולוגיה, מדעי הסביבה ובפוליטיקה. ההקשר המרכזי בו נידון המושג הוא בדילמות בפניהן ניצבות ממשלות וחברות כאשר האמצעים המיטביים להגברת הרווחה של אוכלוסיית ההווה כרוכים בסיכונים משמעותיים לרווחת דורות העתיד.
הקשרים של צדק בין-דורי

המושג צדק בין-דורי נפוץ בהקשרים שונים כמו דיונים על מדינת הרווחה, איכות הסביבה, חינוך, בריאות, ודיור, ויש לו היבט כלכלי והיבט סביבתי. בהיבט הכלכלי, ממשלות מקבלות החלטות על הקצאת משאבים ונטילת עולות כלכליים באופן שמשפיע על אוכלוסיית העתיד. למשל כאשר מדינה לוקחת הלוואה גדולה כדי לממן הוצאות בהווה, הנטל על החזרת החוב בתוספת הריבית יושת על אזרחי העתיד, לפעמים אף דורות רבים קדימה. בהיבט הסביבתי, מדינות גורמות נזקים ארוכי טווח לסביבת האדם, עקב ניצול משאבי טבע ותוך ייצור מוגבר של זיהום אוויר, פסולת וגזי חממה. נזקים אלו נגרמים כחלק מהצמיחה התעשייתית שנועדה לשפר את רווחת אוכלוסיית ההווה. יש הטוענים כי לנזקים הסביבתיים שנגרמים בשל כך צפויות השלכות כלכליות כגון הוצאות גבוהות יותר על שירותי בריאות שיידרשו כדי להתמודד עם נזקי הזיהום, הוצאות גבוהות לשיקום ויצירת "ריאות ירוקות", תיקון נזקי ההתחממות הגלובלית ועוד.
צדק חלוקתי בין-דורי בחקר הכלכלה

לפי פרופסור פרטה דסגופטה (אנ') הכלכלה המודרנית העוסקת בשאלות של מידול וההערכה של חלוקת הטובין והנטל בין הדורות מתבססת על התיאוריה והמבנה המתמטי שהוצגו על ידי המתמטיקאי, הכלכלן והפילוסוף פרנק רמזי, ועל הפיתוחים למבנה זה שהציע הכלכלן זוכה פרס נובל צ'אלינג קופמאנס. רמזי העלה את השאלה "איזה חלק מהתוצר על מדינה לחסוך עבור העתיד?". דסגופטה טוען שהתיאוריה של רמזי מנוסחת במושגים של תועלת, אך ניתן להמיר אותם ללא פגיעה בתוכן ובתוצאות למושג הרווחה המודרני. לפי התיאוריה, בפישוט, כדי להגיע לאיזון המהווה צדק בין-דורי, על כל דור לצרוך ולחסוך על-פי משוואה הממקסמת את כלל הרווחה הבין-דורית, וזו מחושבת על ידי סכימה של רווחת הדור הנוכחי וכל הדורות העתידיים לבוא אחריו. תחת ההנחה שכל דור אכן ינהג כקודמו, ייווצר שיווי-משקל נאש במשחק שאינו שיתופי (תחת ההנחה שכל דור פועל לבדו מבלי לתקשר עם הדורות שלפניו או אחריו).
ביקורות רבות מועלות עד היום על טענתו הנורמטיבית של רמזי לפיה על כל דור להעניק משקל זהה לרווחתו שלו ולרווחת הדורות שבאים אחריו (פורמלית, טענתו באה לידי ביטוי בכך שלא נעשה היוון לתועלות דורות העתיד), והמחקר בתחום עוסק בשאלות כגון, כיצד ניתן להשוות בין תועלת או רווחה של אנשי ההווה לזו של אנשי העתיד, אילו הנחות ניתן להניח על משתנים דמוגרפיים והעדפות של דורות העתיד, ומהו המשקל המוסרי שראוי להעניק לתועלת דורות עתידיים על-פני דורות הווה, כיצד ניתן למדוד ולהעריך על-פני זמן את הטובין והנזקים שדור משאיר לממשיכיו.
צדק בין-דורי בעולם > צדק בין-דורי בהכנסה ובתעסוקה

בארצות-הברית מקובל לדון במושג צדק בין-דורי בהקשר של "החלום האמריקאי" – ההזדמנות שניתנת לכל פרט להצליח ולהתקדם כלכלית וחברתית ללא קשר לעברו או לנכסים איתם הגיע לארצות-הברית. עד סוף המאה העשרים, הייתה מוסכמה בקרב כלכלנים שהצלחה כלכלית ומעמד חברתי בארצות-הברית מושגים ומופסדים על ידי הפרטים בכל דור, עם קשר חלש יחסית בין הסטטוס הכלכלי של ההורים לזה של ילדיהם.
משנות ה-90 של המאה ה-20 החלו להתגלות טעויות מדידה במחקרים עליהם התבססה המוסכמה לעיל. רוב הטעויות נבעו מדיווחים לא מדויקים של הכנסות הפרטים והיעדר נתונים מהימנים. גילויים אלו הובילו לגל של מחקרים אמפיריים מחודשים אשר הצביעו על קורלציה בין-דורית משמעותית בין המעמד הכלכלי של הורים וילדיהם בארצות הברית. הכלכלנים סמואל בואלס (אנ') והרברט גינטיס (אנ') בחנו את הגורמים המנבאים את מעמדו הכלכלי של אזרח בארצות הברית, וממחקרם עולה שהגורם המשמעותי ביותר המשפיע על מעמדו הכלכלי הצפוי הוא מעמדם הכלכלי של הוריו – יותר ממשתנים אחרים שנבחנו כגון מוצא, שנות השכלה ו-IQ.
בעשורים האחרונים גובר העיסוק בפערי אי-שוויון כלכלי והזדמנויות לניידות חברתית לאורך חייו של יחיד כמאפיינים של צדק בין-דורי. מחקר מ-2017 בחן את השינויים ברמת "ניידות ההכנסה האבסולוטית" (absolute income mobility) בארצות-הברית בין דורות ההורים והילדים שנולדו החל משנת 1940 ועד לשנת 1984. המחקר מצא ששיעור הילדים שהרוויחו יותר מהוריהם ירד מקרוב ל-90% עבור מי שנולדו ב-1940 לכ-50% עבור מי שנולדו ב-1980. ניתוח הנתונים הראה שהסיכויים של ילדים בארצות הברית להגיע לרמת הכנסה גבוהה יותר מזו של הוריהם, וכן מהחציון של דור הוריהם, יורד בעקביות החל משנות ה-70 של המאה העשרים. הגורם המשפיע ביותר על הירידה ברמת ניידות ההכנסה האבסולוטית הוא הגידול בפער אי-השוויון הכלכלי באוכלוסייה בכל דור. נמצא שגידול בתמ"ג לבדו לא מספיק כדי להחזיר את ניידות ההכנסה האבסולוטית לרמתה בעשורים שלאחר מלחמת העולם הראשונה; עם זאת, פיזור שוויוני יותר של הגידול בתמ"ג בין שכבות האוכלוסייה צפוי לתקן יותר מ-70% מהירידה בניידות ההכנסה.
ראו גם

דור
קשר בין-דורי
לקריאה נוספת

דוד הד, "צדק בין-דורי" בתוך: הנ"ל ודניאל אטאס (עורכים), מורה צדק: עיונים בתורתו של ג'ון רולס, ירושלים: הוצאת מאגנס, 2007, עמ' 74–91.
הערות שוליים

↑  הוֹגְנוּת בֵּין-דּוֹרִית במילון איכות הסביבה (תשע"א), באתר האקדמיה ללשון העברית
1 2  Avner De-Shalit, Why Posterity Matters, environmental policies and future generation, London: Routledge, 1995
1 2  Dasgupta, Partha, Three conceptions of intergenerational justice, H. Lillehammer and D.H. Mellor, eds., Ramsey's Legacy (Oxford: Clarendon Press), 2005, עמ' 149-169
1 2  Bowles, Samuel, and Herbert Gintis, The inheritance of inequality, Journal of economic Perspectives 16.3, 2002, עמ' 3-30
↑  Bowles, Samuel, “Schooling and Inequality from Generation to Generation”, Journal of Political Economy May/June, 80:3, 1972, עמ' pp. S219–51
↑  Bowles, Samuel and Valerie Nelson, “The ‘Inheritance of IQ’ and the Intergenerational Reproduction of Economic Inequality”, Review of Economics and Statistics February, 56:1, 1974, עמ' pp. 39–51
↑  Solon, Gary R, “Intergenerational Income Mobility in the United States", American Economic Review June, 82:3, 1992, עמ' pp. 393–408
↑  Chetty, Raj, et al, "The fading American dream: Trends in absolute income mobility since 1940", Science 356.6336, 2017, עמ' 398-406
↑  נעמה טשנר, "גופים רשמיים העוסקים בצורכי הדורות הבאים ובפיתוח בר-קיימא” – סקירה משווה, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, 2013
↑  בלה ברדה-ברקת, הנגיף הוכיח שוב: דרוש נציב הדורות הבאים, באתר כלכליסט, 3 ביולי 2020
↑  צבי זרחיה, מדוע בוטלה נציבות הדורות הבאים ומה זה אומר על עתידה של המדינה?, באתר TheMarker‏, 1 בדצמבר 2010
↑  Gabay-Egozi, Limor, and Meir Yaish, "Intergenerational educational mobility and life course earnings in Israel.", Social science research 83, 2019
↑  עדיאל איתן מוסטקי, הכנסות קרן העושר: 1.88 מיליארד שקל - 14% מתחזיות בנק ישראל, באתר כלכליסט, 12 בספטמבר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7559164-9
פרגוואי במשחקים האולימפיים

פרגוואי משתתפת במשחקים האולימפיים מאז אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968), אליה שלחה סייף בודד. היא נעדרה מהמשחקים רק פעם אחת, כשהצטרפה לחרם שהובילה ארצות הברית על אולימפיאדת מוסקבה (1980) בעקבות הפלישה הסובייטית לאפגניסטן.
לכל האולימפיאדות בהן השתתפה שלחה פרגוואי ספורטאים בודדים, למעט כאשר נבחרת הכדורגל שלה העפילה למשחקים, באולימפיאדת ברצלונה (1992) ובאולימפיאדת אתונה (2004). נבחרת הכדורגל היא גם היחידה שהגיעה להישגים משמעותיים - בברצלונה העפילה לשלב רבע הגמר (והודחה בידי נבחרת גאנה) ובאתונה זכתה במדליית כסף, לאחר שגברה בחצי הגמר 1–3 על עיראק, והפסידה במשחק הגמר 0–1 לנבחרת ארגנטינה.
למשחקי החורף שלחה פרגוואי נציגה ראשונה באולימפיאדת סוצ'י (2014).
מדליות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מדליות במשחקים האולימפיים
מדליות > לפי אולימפיאדה

באולימפיאדות הקיץ:
| אולימפיאדה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968): 0
אולימפיאדת מינכן (1972): 0
אולימפיאדת מונטריאול (1976): 0
אולימפיאדת מוסקבה (1980): לא השתתפה
אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984): 0
אולימפיאדת סיאול (1988): 0
אולימפיאדת ברצלונה (1992): 0
אולימפיאדת אטלנטה (1996): 0
אולימפיאדת סידני (2000): 0
| אולימפיאדת אתונה (2004) | 0 | 1 | 0 | 1 |
אולימפיאדת בייג'ינג (2008): 0
אולימפיאדת לונדון (2012): 0
אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016): 0
אולימפיאדת טוקיו (2020): 0
| סך הכל | 0 | 1 | 0 | 1 |
מדליות > לפי ענף

בענפי הקיץ:
| ענף | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  כדורגל | 0 | 1 | 0 | 1 |
| סך הכל | 0 | 1 | 0 | 1 |
ראו גם

פרגוואי במשחקים האולימפיים לנוער
הערות שוליים

↑  "Medals by Games" [מדליות לפי משחקים]. Olympic Analytics (באנגלית). נבדק ב-12 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  "Medals by Sports" [מדליות לפי ענפי ספורט]. Olympic Analytics (באנגלית). נבדק ב-12 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
קבוצת פסל

מפת קבוצת פסל
קבוצת פסל היא קבוצת גלקסיות קטנה שמשתרעת על קבוצת הכוכבים פסל וגולשת גם לקבוצות הסמוכות לווייתן ועוף החול. הגלקסיות החברות בקבוצה מתפרסות מגבול הקבוצה המקומית במרחק של כ-5.2 מיליון שנות אור ועד למרחק של כ-14.3 מיליון שנות אור ממערכת השמש. במרכז הקבוצה נמצאת הגלקסיה הספירלית הגדולה גלקסיית הפסל (NGC 253), במרחק של כ-11 מיליון שנות אור. זאת אחת מקבוצות הגלקסיות הקרובות ביותר לקבוצה המקומית, וכמותה, היא מהווה חלק מצביר-על הבתולה.
מבנה ותכולה

קבוצת פסל היא קבוצה דלילה יחסית והגלקסיות שבה מתפרסות על טווח מרחקים גדול, כאשר מרכז הקבוצה נמצא במרחק של כ-11 מיליון שנות אור ממערכת השמש. הגלקסיות הקרובות ביותר לקבוצה המקומית נמצאות על גבול ההשפעה הכבידתית שלה ושייכותן לקבוצת פסל אינה ודאית, כך שלעיתים הן נחשבות לקבוצה או לתת-קבוצה נפרדת שמרכזה בגלקסיה NGC 55. המסה הכוללת של הקבוצה מוערכת ב-‎1.5-3.3×1012‎ מסות שמש, ובדומה לקבוצות גלקסיות אחרות, היא מכילה גם אזורי H I של מימן נייטרלי שמסתם מגיעה לכ-‎109‎ מסות שמש. ארבע מהגלקסיות בקבוצה מוגדרות כגלקסיות גדולות ובנוסף יש בקבוצה לפחות 10 גלקסיות ננסיות ששתיים מהן בהירות יחסית, כך שזו קבוצה קטנה לעומת הקבוצות האחרות שבסביבת הקבוצה המקומית.
| שם הגלקסיה | סוג | סיווג מורפולוגי | בהירות נראית | מרחק (במליוני שנות אור) | קבוצת כוכבים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גלקסיית הפסל (NGC 253) | גלקסיה ספירלית | SAB(s)c‏ | 0071A7.1‏ | 0104A10.4 | פסל | הגלקסיה הגדולה, המסיבית והבהירה ביותר בקבוצה |
| NGC 247 | גלקסיה ספירלית | SAB(s)d‏ | 0091A9.1‏ | 0107A10.7 | לווייתן | מכילה אזור כמעט ללא כוכבים בקוטר של כ-11,000 שנות אור |
| NGC 7793 | גלקסיה ספירלית | SA(s)d‏ | 0093A9.3‏ | 0126A12.6 | פסל |  |
| NGC 300 | גלקסיה ספירלית | SA(s)d‏ | 0081A8.1‏ | 0064A6.4 | פסל | ייתכן שאינה שייכת לקבוצת פסל |
| NGC 55 | גלקסיית מוט ספירלית או גלקסיה לא-סדורה ננסית | SB(s)m‏/dIrr‏ | 0079A7.9‏ | 0062A6.2 | פסל | ייתכן שאינה שייכת לקבוצת פסל |
| NGC 625 | גלקסיית מוט ספירלית ננסית | SB(s)m ‏ | 0113A11.3 ‏ | 0122A12.2 | עוף החול |  |
מעבר לקבוצת פסל

ברקע של קבוצת פסל נמצאות מספר גלקסיות שמרחקן לפחות כפול מהמרחק של שאר הגלקסיות בקבוצה, הבהירות שבהן הן NGC 24 ו-NGC 45, כך שלמרות שהן נראות קרובות לגלקסיות הקבוצה הן אינן שייכות אליה.
הערות שוליים

↑  D. Puche & C. Carignan: H I studies of the Sculptor group galaxies. I - Membership and M/L of the group, Astronomical Journal, vol. 95, p. 1028 (1988)
1 2 3  R. B. Tully: Galaxy Groups, The Astronomical Journal, Vol. 149, Iss. 2, article id. 54, p. 12-3 (2015)
↑  T. Westmeier, B. S. Koribalski & R. Braun: Gas and dark matter in the Sculptor group: NGC 55, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 434, Iss. 4, p. 1 (2013)
↑  I. D. Karachentsev: The Local Group and Other Neighboring Galaxy Groups, The Astronomical Journal, Vol. 129, Iss. 1, p. 183 (2005)
↑  T. Westmeier, D. Obreschkow, M. Calabretta, R. Jurek, B. S. Koribalski, M. Meyer, A. Musaeva, A. Popping, L. Staveley-Smith, O. I. Wong & A. Wright: A deep Parkes HI survey of the Sculptor group and filament: HI mass function and environment, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 472, Iss. 4, p. 12 (2017)
גלקסיית הפסל בתמונה של המצפה האירופי הדרומי
קלווין קליין

ערך זה עוסק במעצב אופנה יהודי אמריקאי. אם התכוונתם לחברת אופנה שהקים קלווין קליין, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  19 בנובמבר 1942 (בן 81) הברונקס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Calvin Richard clain 
 לאום:  תבנית:ארצות הברית
 מקום לימודים:  ליגת הסטודנטים לאמנות של ניו יורק  התיכון לאומנויות ועיצוב במנהטן  המכון הטכנולוגי לאופנה  IESE Business School 
 תקופת הפעילות:  מ-1968 
 תחום יצירה:  עיצוב אופנה 
 פרסים והוקרה:  פרס CFDA למפעל חיים (2001) 
 צאצאים:  Marcus Lloyd 
 www.ck.com
 
חנות של חברת האופנה "קלווין קליין" בטורונטו שבקנדה
קלווין ריצ'רד קליין (באנגלית: Calvin Richard Klein; נולד ב-19 בנובמבר 1942) הוא מעצב אופנה יהודי-אמריקאי. הקים את בית האופנה הנושא את שמו קלווין קליין (Calvin Klein Inc.), כן הקים על שמו סדרות בשמים.
ביוגרפיה

נולד ברובע הברונקס, ניו יורק, להורים יהודים שהיגרו לארצות הברית. הוא למד במכון הטכנולוגי לאופנה בניו יורק בין השנים 1959–1962; מאוחר יותר, ב-2003, קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מטעם מכון זה. בתקופת לימודיו במכון פגש את ג'יין סנטר, הם נישאו ב-1964 ונולדה להם בת. לפני שהחל לעבוד כמעצב עצמאי הוא עבד כשנתיים כעוזר למעצב דן מילשטיין, שם סייע בעיצוב חליפות לגברים.
ב-1968 הקים את בית האופנה על שמו "קלווין קליין" ביחד עם שותפתו וחברו ילדותו בארי שוורץ(אנ'); קליין עסק בעיצוב בחברה, ואילו שוורץ התמקד בניהול העסקי שלה. תחילה מכרה החברה מעילי נשים, בהמשך התפתחה לביגוד ספורט, ובשנות ה-70 צברה פופולריות ומכרה קולקציות הכוללות מגוון רחב של בגדי נשים. בתקופה זו השיק קליין גם את קולקציות מכנסי הג'ינס הידועות שלו, ובחר בדרכי פרסום חדשניות יחסית לשיווקן – פרסומות בעלות אופי מיני ופרקטי. ב-1982 החל לעצב תחתוני גברים ושיווק גם אותם באופן חדשני, בכך שהפך את תחתוני הגברים ממוצר פונקציונלי ופשוט למוצר אופנתי ונחשק.
בשנות ה-70 וה-80 השיק קליין מספר סדרות בשמים פופולריות, בהן "Obsession",‏ "Eternity" ו-"Escape". ב-1993 השיק את סדרת הבשמים החדשנית "cK One", בושם יוניסקס המתאים לנשים וגברים כאחד. במקביל, בשנה זו זכה קליין בפרס השנתי של מעצבי האופנה הן עבור קולקציית הנשים שלו והן עבור קולקציית הגברים, ובכך היה הראשון שזכה בשני הפרסים באותה שנה. כמו כן, משנת 2005 לערך השיק בושם פופולרי נוסף ושמו Euphoria.
קליין הרחיב את עסקיו מעבר לארצות הברית, וכיום קיימים סניפים של החברה ברחבי יבשות אמריקה, אירופה, באסיה וכן באוסטרליה. החברה כוללת שלושה ענפים: קולקציית קלווין קליין לגברים, נשים ובית; cK לגברים ונשים; ו"ג'ינס cK" לגברים, נשים וילדים. סלבריטאים הוליוודים רבים נוהגים ללבוש את עיצוביו, בהם ג'סטין ביבר ג'וליה רוברטס, גווינת' פלטרו וסנדרה בולוק.
חלק ממסעות הפרסום החדשניים של קליין עוררו ביקורת, כגון פרסומות שנויות במחלוקת מ-1993 בהן הופיעה קייט מוס בעירום בסגנון ה"הרואין שיק" (אנ'), שכללו ביקורת של נשיא ארצות הברית ביל קלינטון על השימוש בסגנון זה; וכן פרסומות משנת 1995 שכללו מתבגרים בסצנות מיניות שונות.
ב-1986 נישא קליין בשנית לקלי רקטור, שעבדה בחברה שלו. אולם הזוג התגרש ב-2006.
ראו גם

קלווין קליין (חברה) - (Calvin Klein Inc.)
קזואיסטיקה

ערך זה עוסק בגישה בתורת המוסר. אם התכוונתם לגישה בתחום המשפט, ראו .
קָזוּאיסטיקה או מוסר קָזוּאיסטי (באנגלית: casuistic) היא תורת אתיקה מעשית המבוססת על השוואות למקרים (cases) פָּרָדיגמטיים. השיטה טוענת כי יש לדון כל מקרה לגופו, בהתאם לכל מגוון הפרטים והמקרים המייצרים את הסיטואציה, ורק בהתאם לכך לקבוע האם המעשה מוסרי. השיטה באה כתחליף ולעיתים כביקורת על תורת המוסר העקרונית, המחפשת את הערכים המוסריים הערטילאיים הבאים לידי ביטוי בכל מקרה נתון.
לדוגמה, מוסר עקרוני יטען כי אין לשקר בשום מקרה. מוסר קזואיסטי, לעומת זאת, יבחן כל מקרה לגופו על פי מידת הדמיון שלו למקרה הפרדיגמטי. לשקר תחת שבועה בבית המשפט אינו מוסרי, אך לשקר כדי להציל חיי אדם הוא דווקא המעשה הראוי. כלומר, ההקשר הנסיבתי של המקרה הנדון מהווה מרכיב אינטגרלי בשיקולי המוסר הקזואיסטי.
התפתחות

שורשי התפיסה הקזואיסטית בתרבות המערב יונקים גם הם מהפילוסוף אריסטו, אך שיא התפתחותה ההיסטורית היה באמצע המאה ה-16, בשימוש שעשו הישועים במוסר קזואיסטי במסגרת תהליך הווידוי הנוצרי. המדען והפילוסוף הצרפתי הנודע בן המאה ה-17 בְּלֶז פַּסקָל ביקר באופן חריף את התופעה בספרו "מכתבים פרובינציאליים", וטען כי שיטה זו מאפשרת לעשירים להמשיך לחטוא על ידי תשלום והתחשבות בנסיבות בווידוי, ואילו העניים נשארים ללא כפרה. בעקבות ביקורתו החריפה של פסקל הפך "טיעון קזואיסטי" לשם גנאי, ונחשב נחות ולא רציונלי. רק בשנת 1988, עם פרסום הספר The Abuse of Casuistry: A History of Moral Reasoning, זכה המוסר הקזואיסטי לעדנה מחודשת. מחברי הספר, אלברט ג'ונסן וסטיבן טולמין, טענו כי אין בעיה עקרונית עם תורת המוסר הקזואיסטית, אלא פשוט נעשה בה שימוש לרעה. לטענתם, המוסר הקזואיסטי יכול להוות איזון נכון בין אבסולוטיזם מוסרי לרלטיביזם. הם אף מראים כיצד תאוריות מוסריות מודרניות כגון תועלתנות ופרגמטיזם משתמשות ברטוריקה קזואיסטית.
במשפט

מערכת המשפט עושה שימוש נרחב בקזואיסטיקה. רוב מערכות החוקים המודרניות מנוסחות בצורת חוקים קזואיסטיים כדוגמת "אם רצחת, תלך לכלא", ולא בצורת איסור עקרוני כדוגמת הדיבר "לא תרצח" המקראי. בבואו לדון במקרה ספציפי, השופט משווה עד כמה הנסיבות הנוכחיות דומות למקרה הפרדיגמטי העומד בבסיס החוק, וקובע את העונש בהתאם.
בנוסף, כל פסיקה משפטית שמשתמשת בתקדימים משפטיים היא למעשה השוואה בין המקרים וצריכה להיבחן בעיניים קזואיסטיות, עד כמה המקרים דומים ועד כמה הם שונים, ומה ההשלכה של השוני על פסק הדין.
בהלכה

בהשתלשלות ההלכה היהודית ניתן למצוא שימוש רב בגישה הקזואיסטית. בפרשת משפטים, שמהווה את עיקר היסוד של ההלכה בכל תחומי המשפט, החברה והמוסר, הרבה מצוות מנוסחות בצורה של תיאור מקרה. חכמים בתורה שבעל פה ניתחו את המקרים והסיקו מהם את עקרונות המשפט העברי. התלמוד גם הוא מנוסח בחלקו הגדול כתיאורים של מקרים, שלאחר מכן הפוסקים דנים מה הנתונים המשמעותיים שבאים לידי ביטוי במקרה וכיצד ניתן להסיק מהם לגבי מקרים דומים. למעשה זהו תפקידו של הדיין, להציג תקדימים הלכתיים ולהשוות ביניהם לבין המקרה הנידון.
ספרות השו"ת, שמהווה את הבסיס העיקרי לפסיקת הלכה בשאלות מתחדשות, גם היא במידה רבה מבטאת גישה קזואיסטית. תשובה קלאסית של שו"ת בנויה במבנה הבא:
הפוסק המשיב מקבל את נתוני המקרה מהשואל.
הפוסק מביא מקורות שונים ודן בהם. ככל שהמקור קדום יותר כך ערכו רב יותר.
הפוסק משווה כל מקור אל המקרה המדובר, מציג דמיון ושוני בין הנידון לראיה.
הפוסק מסיק מה הדין במקרה הנידון.
הפסיקה היום שמבוססת ברובה על אותו עיקרון של שו"ת, גם היא קיבלה את צורת ההשוואה למקורות קודמים. הגישה הזאת קיימת בפרט בשאלות מתחדשות שנולדו בדורות האחרונים ולא היו בעבר, כמו של תורה ומדע, רפואה והלכה, חשמל בשבת, דת ומדינה ושאלות רבות נוספות שהחלו מאז המהפכה התעשייתית ותקופת הנאורות.