stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נחל דישון
פעילות האדם בנחל > מסלולי טיול בנחל

בנחל ומסביב לו מספר רב של מסלולי טיולים רגליים ודרכי עפר לרכבי שטח מסומנים. שביל ישראל עובר בנחל מראשיתו בחורבת חממה ועד לחלקו התחתון, סמוך לשדה אליעזר. הנחל נחצה במהלכו מספר פעמים על ידי מספר כבישים, המאפשרים נקודות כניסה ויציאה למסלולי הטיול בנחל. חלקו האמצעי של הנחל היה מסלול פופולרי לרכב שטח, אך החל מ־2013, נאסרה כניסת כלי רכב לחלקו התיכון של הנחל, כדי למנוע פגיעה בטבע.
לקריאה נוספת

מ' אולמן, נחל דישון ויובליו, בתוך: עמוס פרומקין וינון שבטיאל (עורכים), אטלס מערות הגליל המזרחי, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשפ"ד/2024, עמ' 104–161.
הערות שוליים

↑  צעדת האביב ה־15 לזכרם של נופלי דישון
↑  עדי חשמונאי, נחל דישון חוזר להיות איתן, באתר nrg‏, 8 במרץ 2013
| נחלי הגליל |
| --- | --- | --- |
| הגליל העליון | נחל עמוד • נחל עכברה • נחל אביב • נחל גוש חלב • נחל דישון • נחל חצור • נחל יראון • נחל מורן • נחל מחניים • נחל מירון • נחל נריה • נחל צבעון • נחל ראש פינה • נחל רבי ינאי • נחל פשחור • נחל סתר • נחל חנניה • נחל ליבנים • נחל הוזים • נחל שכוי • נחל שמאי • נחל חוקוק • נחל רזים • נחל עצבונית • נחל חלב • נחל עלמון • נחל קציון • נחל ברעם • נחל בן זמרה • נחל מרות • נחל פרוד • נחל עפאים • נחל פקיעין • נחל זבד • נחל זווית • נחל ברתות • נחל חירם • נחל אדמונית • נחל שפנים • נחל זוך • נחל יצהר • נחל אזהב • נחל דלתון • נחל סוד • נחל בר יוחאי • נחל בירנית • נחל משמש • נחל מתת • נחל שרך • נחל בצת • נחל חניתה • נחל נמר • נחל גליל • נחל מצובה • נחל שעל • נחל אשחר • נחל נחת  • נחל יסף • נחל כזיב • נחל מרווה • נחל מירב • נחל אשרת • נחל געתון • נחל ביריה |  |
| הגליל התחתון | נחל אבליים • נחל אדמי • נחל ארבל • נחל גדורה • נחל דנה • נחל השבעה • נחל חילזון • נחל חרוד • נחל יבנאל • נחל ימה • נחל יששכר • נחל כבול • נחל נהלל • נחל נון • נחל ציפורי • נחל צלמון • נחל שונם • נחל שיזפים • נחל שכניה • נחל שרונה • נחל תבור • נחל קנקן • נחל כמון • נחל חזון • נחל שבע • נחל הארי • נחל ממלח • נחל אוזנית • נחל סביונה • נחל נמרים • נחל מזגה • נחל עקב • נחל חמוד • נחל אזנות • נחל קשת  • ואדי אל-חסין • נחל מורסן • נחל נעיאל • נחל סח'נין • נחל שגב • נחל תמרה • נחל חנינה • נחל צוף • נחל עביד • נחל חנה • נחל שזור • נחל יפתחאל • נחל סרגונה • נחל זורעים • נחל שובב • נחל פוריה • נחל חרצית • נחל צידתה • נחל אלות • נחל ברית • נחל תולע • נחל יחמי • נחל גבול • נחל צבאים • נחל זיקה • נחל גבע • נחל נעורה • נחל עכין • נחל רכש • נחל כוכב • נחל סליל • נחל הקוסמת • נחל אוכל • נחל קיש • נחל יזיר • נחל ברק בן אבינעם • נחל קמה • נחל חמוד • נחל עין דור • נחל דבורה • נחל שומר |  |
| אצבע הגליל | נחל דן • נחל שניר • נחל חרמון • נחל עיון • נחל קדש • נחל משגב • נחל השומר • נחל מרגליות • נחל קורן |  |
| הגליל המערבי | נחל בית העמק • נחל בצת • נחל געתון • נחל יחיעם • נחל ינוח • נחל יסף • נחל כזיב • נחל שעל • נחל שרך |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467970705171
מערת עלמה

| --- | --- |

הכניסה למערה
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מחוז הצפון, ישראל
 קואורדינטות:  33°02′17″N 35°30′33″E﻿ / ﻿33.037989°N 35.509272°E﻿ / 33.037989; 35.509272
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) מערת עלמה(למפת אצבע הגליל רגילה) מערת עלמה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מערת עלמה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מערת עלמה
 
הבור באדמה שבתחתיתו נמצאת הכניסה למערה.
בתוך המערה
מערת עלמה (נקראה גם מערת הלוויתן) היא מערה סמוכה למושב עלמה שבגליל ונקראת על שמו. המערה היא מהארוכות שבמערות הגליל.
היסטוריה

המערה מזוהה כ"מערת הבבליים" המוזכרת על ידי אשתורי הפרחי, הכותב שהלך בה כפליים תחום שבת ולא הגיע לסופה ושאנשי המקום ספרו לו שמוצא המערה הוא בירושלים. בשנת 1742 ביקר בעלמה רבי חיים בן עטר ומתיאור תלמידו על המסע עולה, כי במערה מצויים קברים: "שיש שם מספר צדיקים קבורים, תשע מאות אלף". בשנת 1769 תיאר משה ירושלמי את ביקורו במערה.
המערה נחקרה בראשית שנות ה-60 על ידי חוג חוקרי המערות והנקיקים שמצאו בעומקה אולם ענק שאורכו 160 מטר ורוחבו 10 מטרים. המלצה להכרזה על המערה כשמורת טבע נתקבלה במועצת הגנים הלאומיים ושמורות הטבע באמצע 1965. בשנת 1977 הופקדה תוכנית להכרזה על המערה כשמורת טבע. היום נמצאת המערה בשטח המיועד של שמורת נחל חצור.
שם

המערה נקראה בערבית מע'ארת אל הותה, שתרגומו בעברית הוא "מערת התהום". בעבר נקראה המערה מערת הלוויתן.
אגדות

אגדות שונות נכתבו וסופרו עליה במהלך השנים. בעבר נקראה המערה בשם "מערת הבבלים" על פי האגדות שעולי בבל עלו דרכה חזרה לארץ ישראל או בגלל שנטמנו בה עצמות של עולי בבל.
תיאור המערה

המערה תלולה וגובהה מגיע ל-106 מטרים. המערה היא מערת נטיפים.
באזור המערה ובתוכה מקננים עטלפים ויונים. שני מיני העטלפים הבולטים במערה הם נשפון גדות וכנפן. סקר של רשות הטבע והגנים בשנת 2012 גילה כי מספר העטלפים במערה ירד מכמה עשרות אלפים בתחילת שנות האלפיים לעשרות בודדות בלבד. השערת החוקרים היא כי הסיבה להעלמות העטלפים היא תאורה חזקה ורעש מצד המטיילים במערה. לכן נאסרה הכניסה למערה בחודשי החורף בזמן שהעטלפים ישנים את שנת החורף.
סיור במערה

הגישה אל המערה מתבצעת בראשיתה בדרך כלל על ידי כלי רכב ממונעים הפונים אל דרך עפר המתחילה מול כביש הכניסה לכפר ריחאניה. בהמשך מתגלה אזור טרשים רחב המצריך צעידה רגלית עד לוע הר גדול שנוצר מקריסת שכבות ההר העליונות אל חללו הפנימי. בתחתית לוע ההר קיים פתח המערה. המערה מורכבת מסלעים לחים וחלקים, ובשל כך ההליכה בה מחייבת זהירות יתרה.
בצדי קירות המערה ננעצו יתדות עזר למבקרים, וכן, מחזירי אור כסימני דרך. המסלול במערה הוא דו כיווני, ובשל רוחבה המצומצם של המערה הדבר יוצר לעיתים עיכובים למטיילים בה.
זמן המסלול הממוצע במערה נע בין 3 שעות לקבוצות וכ-40 דקות ליחידים.
לקריאה נוספת

י' שבטיאל וב' לנגפורד, אזור עלמה – אביתר – דלתון, בתוך: עמוס פרומקין וינון שבטיאל (עורכים), אטלס מערות הגליל המזרחי, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשפ"ד/2024, עמ' 186–211. (תת־פרק העוסק במערת עלמה המרכזית, עמ' 188–193).
הערות שוליים

↑  יהודה אריאל, משקוף ומערה במושב עלמה, הארץ, 9 באוגוסט 1963
1 2  עמנואל הראובני, טיולי מערות ואתרים בסביבתן: כתר הוצאה לאור, 1999
1 2  יוסף ברסלבי, ועוד על מערת הלויתן, למרחב, 12 באוגוסט 1955
↑  מה צופן בור השטן, מעריב, 23 ביוני 1963
↑  המלצה ל־9 שמורות־טבע חדשות, למרחב, 4 ביולי 1965
↑  הודעה בדבר הפקדת תכנית מפורטת, מעריב, 7 באוגוסט 1977
↑  עזריאל זליגמן, מערת הלוייתן בלב הגליל העליון, למרחב, 5 באוגוסט 1955
↑  מערת עלמה באתר "גליל"
↑  אהרן בי"ר, פניני העמק והגליל, שערים, 17 בינואר 1960
יפתח (קיבוץ)

| --- | --- |
חזית חדר האוכל של הקיבוץ
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: הגליל העליון
גובה ממוצע: ‎420 מטר
תאריך ייסוד: 1948
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 649 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 635 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אצבע הגליל מוגדלת) יפתח(למפת אצבע הגליל רגילה) יפתח(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יפתח(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יפתח33°07′43″N 35°33′06″E﻿ / ﻿33.1287426927212°N 35.5516405331327°E﻿ / 33.1287426927212; 35.5516405331327  heמפת היישובים של מועצה אזורית הגליל העליון באדום - יפתח בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

בריכת השחייה של הקיבוץ
קיבוץ יפתח בשנת 1950
יִפְתַּח הוא קיבוץ של התק"ם (כיום התק"צ) באזור הצפון ליד קריית שמונה וליד גבול ישראל–לבנון. הוא ממוקם בקצה הדרומי של רכס רמים שבהרי נפתלי, והוא משתייך למועצה אזורית הגליל העליון. הקיבוץ שוכן בסמוך למצודת ישע, על גבעה שטוחה בשולי בקעת קדש אל מול הלבנון. יפתח ממוקם ברום 430 מ', בק"מ 64 בכביש 886.
היישוב הוקם ב-18 באוגוסט 1948,ומציין את ט"ו באב תש"ח כיום הקמתו. מייסדיו היו חיילים משוחררים מחטיבת יפתח של הפלמ"ח.
שם הקיבוץ

הקיבוץ נקרא על שם חטיבת יפתח של הפלמ"ח, כי מייסדיו היו חיילים משוחררים מחטיבה זו, שנלחמה באזור זה במלחמת העצמאות זמן קצר לפני כן. החטיבה נקראה על שם מבצע יפתח, שנועד להגן על יישובי הגליל ושהחל לפני קוּם המדינה. יפת"ח הם ראשי התיבות של השמות יגאל פּייקוביץ' (שם נעוריו של יגאל אלון), שהיה מפקד החטיבה, ותל חי, שהייתה מְקומו של מטה החטיבה.
יִפְתָּח הוא גם שמו של אחד השופטים שהושיעו את שבטי ישראל בתקופה הארוכה שלפני כינון הממלכה המאוחדת. השם יִפְתָּח בנוי כצורת עתיד של הפועל פָּתַח. מקובל להסביר שזהו קיצור של שם תאופורי (שם הנושא רכיב של שם אלוהות), ואכן בתנ"ך נזכר גם מקום בשם יִפְתַּח־אֵל, ודומה לזה שם מקראי אחר – פְּתַחְיָה. הרחק מן הקיבוץ הצפוני, באזור השפלה, היה יִפְתָּח שמו של יישוב מקראי (יהושע טו, מג).
סביבה

קיבוץ יפתח שוכן באזור חורש טבעי של עצי אלון מצוי, אלון התבור, אלה ארצישראלית, אלה אטלנטית, שיזף ושקד. גבעת היישוב מוקפת במפרציה של בקעת-קדש ממנה נשקף נוף של הרי-נפתלי, עמק החולה, החרמון והגולן. כ-1 קילומטר מצפון לקיבוץ נמצאת שמורת נקיקי יפתח. באתר חניון ומסלול מסודר אל המעוק הקצר והאתגרי. המעוק נוצר מפעולת קארסט, שהיא המסה של הגיר באמצעות המים הזורמים בו בימות הגשמים. הנקיק חובר לערוץ ללא שם היורד אל עמק החולה. מדרום לקיבוץ מצויה שמורת נחל קדש. בשמורה קניון עמוק ותלול שהתהווה לאחר היווצרות העמק כתוצאה מפעילות קרסטית. נחל קדש מהווה יציאה יחידה מהבקעה והוא מתנקז לכיוון עמק החולה.
באזור קיבוץ יפתח אין מקורות מים והם מגיעים לבקעת קדש ולקיבוץ בקו של "מקורות", ממעיינות עינן שבעמק החולה ואביב, שבנחל דישון. בעבר הגיעו המים ממעין כפר קדש, זורמים בגרביטציה עד למרגלות הקיבוץ משם נשאבו לצינור עד לקיבוץ. עם השנים יבש המעין. הקיבוץ מוקף בקרקעות גירניות שהוכשרו לחקלאות. הקרקע החקלאית הצמודה לקיבוץ משמשת לגידול עצי פרי נשירים: נקטרינות, אגסים, תפוחים, קיווי וגפנים. בנוסף, לקיבוץ ישנן אדמות בעמק החולה המשמשות לגידולי שדה: תירס, כותנה, חיטה ובוטנים.
היסטוריה

קיבוץ יפתח הוקם ב-18 באוגוסט 1948, יומיים לאחר העלייה לקרקע חל ט"ו באב, והיישוב אימץ חג זה כיום העלייה על הקרקע.[דרוש מקור] הקיבוץ עלה כיישוב משלט בעיצומה של מלחמת העצמאות במהלך ההפוגה השנייה. מקימי הקיבוץ היו לוחמי פלמ"ח חברי הכשרות גבת ואשדות יעקב מתנועת הנוער העובד שהשתתפו במסגרת הגדוד הראשון והשלישי של הפלמ"ח בקרבות לשחרור מלכיה, צפת, נבי יושע, הגליל, לוד, רמלה והנגב. הפלמ"חניקים שלחמו לשחרור אזור זה ואיבדו בו חברים ביקשו לחזור ולהתיישב בו. קרבות מלכיה ונבי יושע היו גורליים, שכן מנעו את ניתוק אצבע הגליל ממדינת ישראל. הקיבוץ יוצר רצף התיישבותי ממצודת נבי יושע – למנרה – למשגב עם ועזר בעצם הקמתו לשמור על אצבע הגליל. בראשית דרכו עיבד הקיבוץ כ-3,000 דונם פלחה והחזיק נגרייה, לול ודיר כבשים. אל הקיבוץ הצטרפו גם מספר יוצאי ארצות הברית מבתים מבוססים.
היסטוריה > קיבוץ יפתח בפילוג

יפתח היה אחד הקיבוצים שנפגעו בצורה הקשה ביותר מהפילוג בקיבוץ המאוחד בשנים 1952–1953. בפברואר 1953 החליט הקיבוץ לעזוב את הקיבוץ המאוחד ולהצטרף לאיחוד הקיבוצים והקבוצות. לאחר ערעור התקיים במאי 1953 משאל חברים שהכריע ברוב של שלושה קולות על מעבר הקיבוץ לאיחוד הקבוצות והקיבוצים. אנשי הקיבוץ המאוחד ערערו על זכות ההצבעה של כ-7 חברים שלא היו בעלי אזרחות ישראלית, אולם בינתיים החל איחוד הקיבוצים והקבוצות להזרים לקיבוץ הכשרות של אנשיו. בתגובה הזרימו גם אנשי הקיבוץ המאוחד הכשרות שלהם. בשלב זה זרמו למקום מאות אנשים כתגבורות של שני הצדדים ואנשי האיחוד הזמינו את המשטרה להוציא את כל הזרים מהקיבוץ. ב-31 במאי 1953 הובא כוח של כ-1,000 שוטרים אשר הוציא מהקיבוץ את כל הזרים. בתחילת יוני הוסכם על דעת שני הצדדים להעביר את הנושא להכרעת ועדה של ההסתדרות בת חמישה חברים, בהם חיים גבתי ואברהם הרצפלד, וזו הכריעה סופית שהקיבוץ ישתייך לאיחוד. בעקבות זאת, ביקשו חברי הקיבוץ המאוחד ביפתח להקים יישוב חדש בהרי נפתלי, אולם הם לבסוף עברו לקיבוץ גדות. את הקיבוץ עזבו כמחצית מחבריו ונותרו 45 חברים בלבד.
היסטוריה > לאחר ההצטרפות לאיחוד

התנועה המאוחדת החלה לשלוח גרעיני התיישבות לקיבוץ כדי לעבות את אוכלוסייתו. נוסף על כך נקלטו בקיבוץ גרעינים שהתחנכו בחברות נוער ביפתח. הקיבוץ גדל והתייצבה אוכלוסייתו. ביפתח בולט אופיו הישראלי מאוד של הקיבוץ לא רק מבחינה סטטיסטית, אלא גם באופיו וברוחו. מבחינה עדתית, יש ביפתח כחצי ממוצא אשכנזי וחצי ממוצא ספרדי.
ב-1974 נחנך בקיבוץ חדר אוכל חדש בתכנונו של האדריכל חיליק ערד. הבניין תוכנן באופן שבו פתחי החלונות כולם נקבעו במיקומים מוגנים במטרה להגן ככל הניתן על השוהים בבניין בעת הפגזה מכיוון לבנון. כיום משמש אולם האוכל לאירועים קהילתיים לעת-מצוא, לאחר שחדר האוכל הפסיק את פעילותו בתחילת שנות ה-2000. בספרייה שהייתה ממוקמת בקומת הקרקע פועל כיום כל-בו.
החל משנת 1999 החלו בקיבוץ יפתח תהליכים של צמצום המסגרת השיתופית והשוויונית ("הפרטה"), והחל משנת 2002 הקיבוץ פועל על פי מודל רשת הביטחון, וכמו הרבה קיבוצים שעברו הפרטה מתחלק לשתי אגודות, אגודה שיתופית ואגודה קהילתית. חברי הקיבוץ "הישן" משתייכים לאגודה השיתופית והנקלטים החדשים שהתקבלו בסטטוס של חברים ב"עצמאות כלכלית" משתייכים לאגודה הקהילתית. בשנת 2006 מוקמת בקיבוץ הרחבה קהילתית בשם בת-יפתח. החל משנת 2020 עובר הקיבוץ תהליך של איחוד סטטוסים, וכל התושבים יהיו במעמד אחד.
הקיבוץ במלחמות ישראל וביניהן

כאמור הקיבוץ עלה לקרקע במהלך מלחמת העצמאות וכחלק מהמאמץ ליצוב קו הגבול. בשנות ה-50 וה-60 סבל הקיבוץ מהסתננויות מעבר לגבול של גנבים שקצרו בשדותיהם ולקחו כבשים ובקר וכן ממעשי חבלה של הפת"ח.
בשנות ה-70, כאשר האזור ובעיקר קריית שמונה, סבלו מירי קטיושות, נפלו כמה רקטות גם בסביבות הקיבוץ.
יפתח במלחמת חרבות ברזל: ב-8.10.2023, קיבלו תושבי הקיבוץ הוראה להתפנות מהישוב, זאת בהתאם להוראת הממשלה (שהתקבלה בדיעבד) בנושא. החלטת הממשלה חלה על תושבי הקיבוץ מאחר שהיא מתייחסת ליישובים עד מרחק 2 ק"מ, והקיבוץ נמצא במרחק 1.1 ק"מ בקו אויר מגבול לבנון. מרבית התושבים התפנו לבית המלון בקיבוץ גינוסר.
כלכלת הקיבוץ > חקלאות

הקיבוץ מחזיק במטע גדול המשתרע על 550 דונם. נכון ל-2023 השטח מחולק למיני פירות שונים: 170 דונם אגס; 150 דונם אגס "נאשי" (אגס יפני. זה הוא מטע ה"נאשי" הגדול ביותר בארץ. כ-80% מזן זה גדל ביפתח); 160 דונם נקטרינה ואפרסק; 30 דונם מישמש ו-40 דונם אבוקדו (המטע הגבוה בישראל). בנוסף, יש עוד 260 דונם של כרם יין בשותפות עם יקב הרי הגליל. בקיבוץ נמצא בית האריזה של תאגיד בראשית, העוסק באריזה ובשיווק של פירות. קיבוץ יפתח שותף בתאגיד יחד עם קבוצה גדולה של ישובי הגליל.
מאז ייסודו התנסה קיבוץ יפתח בענפי חקלאות רבים ושונים בחיפושיו אחר המתאימים למיקומו ולקרקעות שלו. רוב הענפים האלה לא הוכיחו את עצמם ונסגרו. עם זאת, רשם הקיבוץ במהלך השנים שיאים ארציים בכמה ענפים חקלאיים: בגידול פול (1949), שעורה (1963) וחלב צאן (1957). כמו כן קצר הקיבוץ פרסים בתערוכת הפירות (1964, 1961) ובתערוכת הפרחים עבור אירוס נצרתי (1961).
כלכלת הקיבוץ > תעשייה

המפעל המרכזי בקיבוץ יפתח הוא מפעל נטפים לייצור טפטפות ומערכות השקיה. המפעל הוא חלק מתשלובת "נטפים" בה היו שותפים גם הקיבוצים חצרים ומגל. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 מכר הקיבוץ את שארית אחזקותיו בחברה. נטפים ממשיך להעסיק עשרות עובדים באתר התשלובת בקיבוץ יפתח.
במהלך מלחמת שלום הגליל התגלה בשטחי הקיבוץ מרבץ אבן שיש. בעקבות הגילוי הוקם במקום מפעל "שיש קיבוץ יפתח". לאחר כ-20 שנות פעילות נמכר המפעל ולאחר מכן נסגר. כיום נמצא במקום מפעל "אבני יסוד" העוסק בשיווק אבן טבעית וביבוא של שיש ואבן. בקיבוץ גם מסגריה ובית-קירור.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  יפתח- קהילנט, באתר www.yiftah.org
↑  מקום בלב (משמעויות שמות ישובים בקווי העימות), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  שמורת נקיקי יפתח – iNature, באתר inature.info
↑  כפר קדס
↑  ימימה טשרנוביץ, יפתח, דבר, 20 באפריל 1950; המשך
1 2  משק יפתח לאיחוד הקבוצות והקיבוצים, דבר, 27 בפברואר 1953;המשך
↑  קיבוץ יפתח לאיחוד הקבוצות והקיבוצים, דבר, 13 במאי 1953
↑  המרכז החקלאי, פרשת יפתח לאור העובדות, דבר, 28 ביוני 1953
↑  הקיבוץ המאוחד מאשים את ראש הממשלה והמשטרה, דבר, 1 ביוני 1953
הוצאו כל הזרים מיפתח, דבר, 1 ביוני 1953
המשטרה פינתה הזרים מיפתח, דבר, 1 ביוני 1953
זכות הגדרה עצמית למשק יפתח, דבר, 1 ביוני 1953
↑  מפ"ם מקבלת הכרעת ההסתדרות בשאלת יפתח, דבר, 5 ביוני 1953
↑  חברי הקבה"מ יעזבו את משק יפתח, דבר, 15 ביוני 1953
↑  שמונה שנים למשק יפתח, דבר, 19 באוגוסט 1956
↑  נשים מלבנון קצרו בשדות יפתח, דבר, 19 במרץ 1959
↑  מסתננים מלבנון גנבו 44 כבשים, דבר, 7 באוגוסט 1959
↑  מחצית העדר של משק יפתח נגנב ע"י מסתננים מלבנון, דבר, 26 באפריל 1962
↑  מעשה החבלה בקיבוץ יפתח, דבר, 3 ביוני 1965
↑  [file:///C:/Users/User/AppData/Local/Microsoft/Windows/INetCache/IE/DNVOXS31/2_4238d56d-c9a7-ee11-8162-005056aa4246_11_20360[1].pdf מידע על מפונים ומתפנים מגבול הצפון במלחמת חרבות ברזל.]
↑  ראו אתר החברה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538280305171  LCCN: nr91029178  VIAF: 139986504   WorldCat (עם VIAF): 139986504 
נקיקי יפתח
לוק תומפסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 ביולי 1988 (בן 36) סאות'המפטון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה  אוניברסיטת בריסטול  International lycée François-Ier 
 פרופיל ב-IMDb
 
לוק תומפסון (באנגלית: Luke Thompson; נולד ב-4 ביולי 1988) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה אנגלי.
ביוגרפיה

בילדותו עברה משפחתו לפריז, צרפת, בגלל עבודתו של אביו ביורודיסני. בריאיון שנערך עמו במגזין גו לונדון בשנת 2013, אמר תומפסון כי בגלל זה, כשחזר לאנגליה היו לו בעיות עם השפה האנגלית. הוא למד באוניברסיטת בריסטול עד שנת 2010, ולאחר ששיחק את רומיאו במחזה רומיאו ויוליה מאת ויליאם שייקספיר. בקבוצת התיאטרון באותה שנה, הוא החליט שזה מה שהוא רוצה לעשות למשך שארית חייו.
הוא התקבל לאקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה, שם הוא למד מ-2010 עד 2013, וסיים תואר ראשון במשחק. תומפסון מסוגל לדבר במגוון מבטאים כמו מבטא דרומי אמריקאי, קוקני, אירי, סקוטי, וולשי ועוד. הוא בקיא בריקודי ואלס ובריקודים תקופתיים אחרים, הוא סיף, ומנגן על פסנתר. יש לו כישרון ציור, ובמהלך הצילומים לסדרה ברידג'רטון, הוא צייר דיוקן של פיבי דינבור.
קריירה

תומפסון שיחק במחזות רבים בתיאטרון. בין היתר הוא שיחק בתפקידים ראשיים במחזור המלך ליר, יוליוס קיסר, וחלום ליל קיץ.על הופעתו במחזה בחלום ליל קיץ, הוא נכלל ברשימת "הפנים החדשות בתיאטרון של העיתון "איבנינג סטנדרד" .הוא גם הופיע בסרטים כמו דנקרק ובסדרת הטלוויזיה "The Suspicions of Mr Whicher" בשנת 2020 לוהק לתפקיד בנדיקט ברידג'רטון בסדרת הטלוויזיה של שירות ההזרמה נטפליקס, ברידג'רטון.
במלאת מאה שנה לסיום הקרב על הסום הוא קרא מכתב שנכתב על ידי סגן בוקסטון, שנהרג ביום הראשון של המלחמה, בטקס שנערך במנזר וסטמינסטר, בשנת 2016, בנוכחות המלכה אליזבת ובן זוגה הנסיך פיליפ, דוכס אדינבורו.
בינואר 2022 לוהק תומפסון לתפקיד במיני סדרת הטלוויזיה אל מעבר האוקיינוס בהפקת נטפליקס.
פילמוגרפיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Shakespeare's Globe: A Midsummer Night's Dream | ליזנדר |  |
| 2014 | The Suspicions of Mr Whicher | ג'ושוע הולווז | פרק אחד |
| 2015 | תיאטרון גוב על המסך: יוליוס קיסר | מארק אנטוני | תפקיד ראשי |
| 2016 | במועדון | סיימון | תפקיד חוזר, 12 פרקים |
| 2017 | דנקרק | קצין |  |
| 2018 | המלט | לארטס | סרט טלוויזיה |
| 2018 | Kiss Me First | קונור | סרט טלוויזיה |
| 2018 | התיאטרון הלאומי בהופעה חיה: המלך ליר | אדגר | מצולם לטלוויזיה |
| 2019 | Making Noise Quietly | אוליבר | סרט קולנוע |
| 2020 | לא ממושמעות | פיטר היין | סרט קולנוע |
| 2020 | ברידג'רטון | בנדיקט ברידג'רטון | עונות 2-1 |
| 2023 | אל מעבר האוקיינוס | היירם בינגהאם הרביעי | מיני-סדרה |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | פרס גילדת שחקני המסך | הביצוע הטוב ביותר של אנסמבל בסדרת דרמה | ברידג'רטון | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אוליבייה | השחקן הטוב ביותר בתפקיד משנה | A Little Life | מועמדות |  |
הערות שוליים

1 2  צוות השחקנים של ברידג'רטון. אתר הסדרה
↑  Olivia Rook, 2024 Olivier Awards: Full list of winners, London Theatre, ‏2024-04-14 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1160111324  VIAF: 394152742899827730311   WorldCat (עם VIAF): 394152742899827730311
קטלאנית

ערך זה עוסק בשפה הקטלאנית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מדינות:  ספרד, צרפת, אנדורה, איטליה
 אזורים:  קטלוניה, ולנסיה, האיים הבלאריים, רוסיון, אראגון, מורסיה, סרדיניה
 דוברים:  12 מיליון
 שפת אם:  7.5 מיליון
 כתב:  אלפבית לטיני
 משפחה:  הודו־אירופית רומאנית איברו־רומאנית קטלאנית
 לאום:  אנדורה אנדורה שפה אזורית: סרדיניהאלְגֶרוֹ שבאיטליה ספרד בספרד (שפה אזורית בקטלוניה, ולנסיה והאיים הבלאריים)
 ארגון:  בעלת מעמד מיוחד באיחוד האירופי
 מוסד:  המוסד ללימודים קטלאניים  האקדמיה הוולנסיינית ללשון
 קוד שפה:  ca 
 קוד ISO 639-1:  ca 
 קוד ISO 639-2:  cat 
 קוד ISO 639-3:  cat 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
קָטָלָאנִית (Català) היא שפה ממשפחת השפות הרומאניות.
השפה מדוברת במזרח חצי האי האיברי ובמספר מקומות נוספים. לשפה כ־9 מיליון דוברים, רובם בספרד. היא או ניבים שלה הן השפה הרשמית באנדורה, בחבל קטלוניה שבספרד, בוולנסיה שבספרד, באיים הבלאריים, ובעיר אלְגֶרוֹ שבסרדיניה. בשנת 1714 כשהספרדים כבשו את קטלוניה נאסר השימוש בשפה.[דרושה הבהרה] מבחינת אוצר מילים ודקדוק, השפה קרובה לספרדית ולצרפתית.
תפוצה גאוגרפית

קטלאנית מדברים במקומות הבאים (נקראים יחד הארצות הקטלאניות):
הקהילה האוטונומית של קטלוניה בספרד
חבל ארץ הגובל בקטלוניה בקהילה האוטונומית של אראגון (Franja)
האיים הבלאריים בספרד
אנדורה
חלקים מוולנסיה, שם ידועה השפה כ"ולנסית"
אזור קטן במורסיה שבדרום ספרד
"צפון קטלוניה" – בשטח צרפת
העיר אלגרו (איטלקית: Alghero; קטלאנית: l'Alguer) שבאי סרדיניה, באיטליה, שם השפה ידועה כ"אלגרס"
תפוצה גאוגרפית > מספר דוברי הקטלאנית > בשטחים בהם קטלאנית (או אחד הניבים שלה) היא שפה רשמית

| אזור | מבינים | יודעים לדבר |
| --- | --- | --- |
| קטלוניה (ספרד) | 5,837,874 | 4,602,611 |
| ולנסיה (ספרד) | 3,512,236 | 1,972,922 |
| האיים הבלאריים (ספרד) | 733,466 | 504,349 |
| אנדורה | 62,381 | 49,519 |
| אלגרו (סרדיניה, איטליה) | 20,000 | 17,625 |
| סה"כ | 10,145,957 | 7,129,401 |
תפוצה גאוגרפית > מספר דוברי הקטלאנית > בשטחים בהם אינה שפה רשמית

| אזור | מבינים | יודעים לדבר |
| --- | --- | --- |
| צפון קטלוניה (צרפת) | 203,121 | 125,622 |
| אראגון (ספרד) | 47,250 | 45,000 |
סרגוסה (ספרד): אין מידע
מורסיה (ספרד): אין מידע
| שאר העולם | יותר מ-350,000 | 350,000 |
| סה"כ | 620,371 | 538,247 |
התפשטות השפה

השפה הקטלאנית התפתחה במאה הרביעית לספירה, מניבים מקומיים של לטינית שהיו בשימוש בחלק המזרחי של הרי הפירנאים.
במהלך הרקונקיסטה, הכיבוש מחדש של חצי האי האיברי על ידי הנוצרים, התפשטה הקטלאנית לברצלונה, ולאחר מכן לממלכת ולנסיה, לאיים הבלאריים ולאלגרו.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | וילוני | וילוני | חכי | חכי | בתר־מכתשי | בתר־מכתשי | מכתשי /שִנִּי | מכתשי /שִנִּי | שפתי־שִנִּי | שפתי־שִנִּי | דו־שפתי | דו־שפתי |
| אפי | ŋ |  | ɲ |  |  |  | n |  |  |  | m |  |
| סותם | ɡ | k | [ɟ | c] |  |  | d | t |  |  | b | p |
| מחוכך |  |  |  |  | ʤ | ʧ | ʣ | ʦ |  |  |  |  |
| שורק |  |  |  |  | ʒ | ʃ | z | s |  |  |  |  |
| חוכך | [ɣ] |  |  |  |  |  | [ð] |  | v | f | [β] |  |
| מקורב (צדי) | w |  | j |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| מקורב (צדי) |  |  | ʎ |  |  |  | l |  |  |  |  |  |
| מקיש |  |  |  |  |  |  | ɾ |  |  |  |  |  |
| רוטט |  |  |  |  |  |  | r |  |  |  |  |  |
 * – פונמה נפרדת מ־/b/ בניבים באלֵאַרית, אלגורית, ואלנסית ועוד  * – אלופוני /k ɡ/ בסופי מילים/לפני תנועות קדמיות בניב באלארית  * – יש המדייקים בקירוב למכתשי־חכי [ʨ ʥ ɕ ʑ]  * – אלופוני /b ɣ d/ בהתאמה בראשי הברות לאחר חוככים
דקדוק

הדקדוק של הקטלאנית קרוב לזה של מרבית השפות הרומאניות, אך יש בו גם מספר מאפיינים ייחודיים.
דקדוק > שמות עצם ושמות תואר

לשמות עצם ושמות תואר יש שני מינים, זכר ונקבה. השמות נוטים במספר יחיד ורבים; סימן הרבים הוא לרוב הסיומת ‎-s‏.
מאפיין ייחודי של שמות קטלאניים הוא אובדן כמעט מוחלט של הסיומת ‎-n‏, אשר נעלמה לחלוטין בזכר יחיד, אך מופיעה בנקבה וברבים. למשל:
| עברית | קטלאנית | ספרדית | צרפתית | לטינית |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| טוב | bo | bueno | bon | bonus |
| טובה | bona | buena | bonne | bona |
| טובים | bons | buenos | bons | boni |
| רומאי | romà | romano | romain | romanus |
| רומאים | romans | romanos | romains | romani |
| אובססיה | obsessió | obsesión | obsession | obsessio (פירוש מקורי – חסימה) |
| אובססיות | obsessions | obsesiones | obsessions | obsessiones |
דקדוק > פועל

כמו בשפות רומניות אחרות, גם בקטלאנית יש מערכת עשירה של זמני פעלים פשוטים ומורכבים, עם מודוס אינדיקטיבי וסוביונקטיבי.
כמו בספרדית וצרפתית, זמני הפעלים הפרפקטיביים המורכבים נוצרים על ידי הפועל haver והפועל בבינוני (particip passat). בנוסף לזמנים אלה קיים בקטלאנית גם זמן עבר ייחודי, pretèrit perfet perifràstic, הנוצר על ידי הפועל anar (ללכת) בזמן הווה ובגוף מתאים בצירוף שם הפועל; למשל, מהפועל cantar (לשיר):
vaig cantar – אני שרתי
vas cantar – את/ה שרת
דקדוק > כינויי גוף

כמו באיטלקית ובספרדית, קיימים בקטלאנית כינויי גוף אנקליטיים, אשר מתחברים לפועל כאשר יש להם תפקיד של מושא ישיר או עקיף. הייחוד של הקטלאנית הוא בחוקים המורכבים שלפיהם מתחברים כינויים אלה לפועל וכאשר לפועל יש יותר מכינוי אחד. לכינויים יש אלומורפים רבים בהתאם לזמן והגוף של הפועל ובהתאם לצלילים הראשונים והאחרונים של הפועל.