stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הבורסה לניירות ערך בתל אביב
מאפייני הבורסה בישראל > עמלות

הבורסה גובה עמלות מחבריה על כל פעולה המתבצעת בה, בסך של כמה אלפיות אחוז מערך הנכס ברצף ועשרות אגורות ליחידת אופציית מעו"ף.
אזרחים המעוניינים לסחור בבורסה, עושים זאת באמצעות חברי הבורסה (הבנקים ובתי ההשקעות שצוינו), אשר גובים מסוחרים עם מחזורים נמוכים עמלה גבוהה בהרבה על שירותיהם. הבנקים גובים, בתעריפון ברירת המחדל שלהם (0.6%-0.8%), עמלה הגבוהה פי 100–200 מעמלת הבורסה למשקיעים דרכם. ניתן בדרך כלל לקבל הנחה של עשרות אחוזים מהתעריפון הבנקאי בבקשה בלבד, גם ללא מחזורים משמעותיים (לכ-0.2%-0.3%). חברים שאינם בנקים, קרי בתי ההשקעות גובים מסוחרים בעלי היקף מחזורים נמוך עמלה נמוכה יותר (כ-0.1%), של כפי 20 בלבד.
סוחרים פרטיים ומוסדיים עם היקף מסחר משמעותי, מקבלים הנחות ניכרות גם בבנקים וגם בבתי השקעות, באופן שעבור הסוחרים הגדולים מתקרב לתעריפון הבורסה.
נוסף על זאת, גובים הבנקים הישראליים מגוון עמלות שונות הקשורות לפעולות מול הבורסה, כגון דמי הפצה לקרנות נאמנות ו"דמי משמרת" שהיא עמלה ארכאית אשר מעטים מבתי ההשקעות ממשיכים לגבות. היא עומדת על 0.1-0.2 אחוזים שנתיים ומקורה בימים עברו, בהם היו ניירות הערך ניירות ממש, ונשמרו בכספת עבור לקוחות הבנק. בעולם דיגיטלי, ההצדקה לעמלה זו ברורה פחות, מרבית חברי הבורסה שאינם בנקים אינם גובים אותה מלקוחותיהם ואף הבנקים נוטים לוותר עליה עבור חלק מלקוחותיהם. הבורסה מפרסמת באתר האינטרנט שלה טבלת השוואת עמלות, המאפשרת השוואת מחירים בין עמלות המסחר השונות.
היסטוריה > החברות הנסחרות בבורסה

בשנות ה-60 של המאה ה-20 היה היקף הפעילות של הבורסה מצומצם ונסחרו בה, בשנת 1965, 80 חברות בלבד. נכון לינואר 2024, נסחרות בבורסת תל אביב 538 חברות בשווי שוק כולל של 948 מיליארדי שקלים.
| סוג חברה   | מספר חברות בבורסת תל אביב   | שווי שוק במיליארדי שקלים    |
| --- | --- | --- |
| בנקים   | 7   | 162    |
| ביטוח   | 9   | 33    |
| שירותים פיננסיים   | 34   | 22    |
| ביומד   | 50   | 59    |
| טכנולוגיה   | 149   | 226    |
| מסחר ושירותים   | 76   | 81    |
| נדל"ן ובינוי   | 100   | 198    |
| תעשייה   | 64   | 66    |
| השקעה והחזקות   | 31   | 37    |
| חיפושי נפט וגז   | 28   | 64    |
| סה"כ    | 538   | 948   |
היסטוריה > ירידת מחזורי המסחר (2007–2012)

קיימים מספר גורמים אשר הביאו לירידת מחזורי המסחר בבורסה בתל אביב ממחזור השיא בשנת 2007 ועד השפל הרב-שנתי בשנת 2012. הגופים המקצועיים (הבורסה עצמה, רשות ניירות ערך, משקיעים מוסדיים) חלוקים ביניהם באשר לסיבות המרכזיות לירידה זו ולדרכי הטיפול המועדפות בה. מספר התפתחויות בשוקי ההון בישראל ומחוצה לה, תרמו להגעה למצב זה:
החל משנת 2007 הופעלו שורה ארוכה של רפורמות ותיקוני חקיקה, אשר הגבירו את הרגולציה על שוק ההון הישראלי ועל הבורסה בפרט. הרגולציה הגיעה מגורמי פיקוח רבים: מהבורסה עצמה בפיקוחה על חבריה, מהרשות לניירות ערך, מאגף שוק ההון במשרד האוצר ומצד המפקח על הבנקים. ההשפעה הייתה הן על הפעילים השונים בשוק ההון (מוסדיים ופרטיים) שסוחרים בבורסה, הן על חברי הבורסה שהפכו לפחות רווחיים (וחלקם נסגרו או נמכרו) והן על החברות הרשומות למסחר בבורסה, שנדרשו לעלויות רגולציה גבוהות יותר ולתהליך קבלת החלטות ארוך, יקר ומורכב יותר מבעבר.
במקביל, החל משנת 2008 על רקע המשבר הכלכלי העולמי, חלה ירידה במחזורי המסחר בבורסות מקומיות רבות ברחבי העולם, עם מעבר המשקיעים הבינלאומיים לשווקים בטוחים יותר. מגמה זו הואצה בשנת 2010 עם מעבר מדינת ישראל ממדד השווקים המתעוררים של חברת MSCI למדד השווקים המפותחים, מעבר שהוביל ליציאה של גופים בינלאומיים רבים מהבורסה בתל אביב. גופים אלו התמקדו בהשקעה בשווקים מתעוררים, אשר בתוכם ישראל נחשבה להשקעה בטוחה יחסית - ומאידך, עבור גופים המשקיעים בשווקים מפותחים, קיימות מדינות אחרות בעלות סיכון נמוך יותר להשקעה.
בתחילת שנת 2012 הועלה מס רווחי הון מ-20 אחוז ל-25 אחוז, דבר שהקטין עוד את האטרקטיביות של השקעה בבורסה הישראלית מול בורסות אחרות בעולם.
על רקע גורמים אלו, מחזורי המסחר קטנו משמעותית החל מסוף 2007. מחזור המסחר בניירות והמירים ירד משיא של 593.2 מיליארד ש"ח ב-2007 ל-265.1 מיליארד ש"ח ב-2012 ומחזור המסחר באופציות על מדד תל אביב 25 ירד מ-94,280 אלפי אופציות ב-2007 ל-57,397 אלפי אופציות ב-2012. מספר החברות הרשומות למסחר גם הוא קטן משמעותית משיא של 657 חברות בשנת 2008 ל-533 חברות בינואר 2013. עם זאת, המסחר באיגרות חוב ומק"מ עלה בתקופה זאת.
בחודש נובמבר 2014 פרסמה רשות ניירות ערך הצעה לשינוי מבנה הבורסה, לרבות הפיכתה לחברה למטרות רווח, מתוך מטרה לשפר את שקיפות פעולתה, את יעילותה, את הסחירות ואת שיתופי הפעולה עם בורסות אחרות בעולם.
היסטוריה > עליית מחזורי המסחר משנת 2020

מחזור המסחר היומי הממוצע בשוק המניות בשנת 2021 הסתכם בכ-1.9 מיליארד שקל ביום, בדומה למחזור הממוצע בשנת 2020 וגבוה בכ-44% מהמחזור בשנת 2019, שקדמה להתפרצות הקורונה. רוח גבית למחזורי המסחר הערים בשנה זו היו מבצע חיסוני קורונה מהיר ורחב בארץ, תמיכת הממשלה ובנק ישראל וחזרתם של משקיעים זרים לשוק המניות בתל אביב. מחזור המסחר היומי הממוצע בשוק המניות בשנת 2022 הסתכם בכ-2.3 מיליארד שקל ביום – גבוה בכ-22% מהמחזור בשנת 2021 והמחזור הגבוה ביותר מאז שנת 2011. למחזורי המסחר הערים בשנה זו תרמו התנודתיות בשערי המניות בהשפעת התפרצות אינפלציונית (בעיקר בהשפעת הלחימה הממושכת של רוסיה באוקראינה, שהחלה ב-24 בפברואר 2022) שהביאה להעלאת ריבית אגרסיבית מתמשכת על ידי בנק ישראל, בדומה למגמה הכלל-עולמית, ולהאטה בפעילות הכלכלית, וכן התגברות פעילותם של משקיעי חוץ בשוק המניות בתל אביב. החל ב-1 במרץ 2022 הורידה הבורסה את גודל הפקודה המינימלי, מ-5,000 שקל למניה במדד ת"א-35 ומ-2,000 שקל למניה במדד אחר, ל-500 שקל בכל מניה, מהלך שתרם באופן מיידי ומשמעותי להגדלת הנזילות בשוק ולעלייה בהיקף הפקודות הקטנות, הן על ידי המשקיע הפרטי והן על ידי עושי שוק ומחוללי ציטוט.
מחזור המסחר היומי הממוצע בשוק המניות בשנת 2023 הסתכם בכ-2 מיליארד שקל ביום – נמוך בכ-13% מהמחזור בשנת 2022. המסחר בשנה זו הושפע משני אירועים: מתחילת השנה ועד ערב פרוץ מלחמת "חרבות ברזל", המסחר הושפע מאי-וודאות לגבי הרפורמה המשפטית, לצד העלאות הריבית במשק, בארצות הברית ובאירופה, ומפרוץ מלחמת חרבות ברזל ב-7 באוקטובר שטלטלה את המשק ואת הבורסה, ויצרה אי-ודאות. לירידה במחזורי המסחר בשנת 2023 ביחס למחזורי המסחר בשנת 2022 תרמה רכישה של מניות על ידי המשקיעים המוסדיים לטווח ארוך, ומכירה של מניות על ידי הציבור הישראלי ומשקיעי חוץ.
היסטוריה > תוכנית האנליזה (2016–2023)

הבורסה השיקה בשנת 2016 תוכנית אנליזה לחברות הטכנולוגיה והביומד. החברה המסוקרת מממנת את האנליזה, בתשלום שעובר דרך הבורסה. התוכנית מספקת לחברה המסוקרת ניתוח פיננסי שמונה פעמים במשך שנתיים כולל קביעת מחיר יעד. התוכנית מאפשרת לחברה המסוקרת לתקן את האנליזה לפני הפרסום. הבורסה לניירות ערך, יחד עם פרוסט אנד סאליבן שמשתתפת בתוכנית כאנליסטית, בחנו את ההשפעה של התוכנית על מחזורי מסחר ועל תשואות המנייה, ומצאו שהתוכנית הגבירה את הסחירות בשנים 2017 עד 2020 לחברות המשתתפות בתוכנית, ביחס לאלו שלא השתתפו בתוכנית. שתי חברות שהשתתפו בתוכנית, אלקטריאון ואיתמר מדיקל, הגיעו למחיר היעד שקבעה להן פרוסט אנד סאליבן. טיראן רוטמן, מנכ"ל פרוסט אנד סאליבן ישראל אשר חתום על מרבית האנליזות, פרסם מחקר אודות התועלת שבתוכנית האנליזה בכתב העת "European Scientific Journal", שהוא כתב עת טורף.
חוקרים ומנהלי נכסים מזהים ניגוד עניינים מובנה בסיקור שממומן על ידי החברה המסוקרת. האנליזות של פרוסט אנד סאליבן בתוכנית קובעות מחיר יעד עם פרמיות גבוהות מאוד ממחיר השוק, וכמעט כל תשואות המניות של החברות המסוקרות בתקופת הסיקור שליליות בעשרות אחוזים.
תוכנית האנליזה נבדקה לצורך חידושה כל שנתיים. ב-2022 היא נבדקה בפעם השלישית ובאוקטובר 2023 תוכנית האנליזה הסתיימה.
היסטוריה > צמיחה במספר חשבונות הריטייל אצל כל חברי הבורסה המקומיים בשנת 2020

הריטייל הישראלי הסתער במהלך שנת 2020 על שוק ההון הישראלי ופתח חשבונות חדשים בקצב גבוה משמעותית לעומת 2019, בקרב כל חברי הבורסה. כ-141,000 חשבונות חדשים נפתחו על ידי הציבור הרחב במהלך שנת 2020, לעומת כ-98,000 חשבונות חדשים בשנת 2019, צמיחה של כ-44%. חברי הבורסה שאינם בנקים בלטו בקצב רכישת הלקוחות החדשים, עם קפיצה של כ-170% לעומת שנת 2019. בקרב הבנקים הייתה עלייה של כ-36% בשנת 2020 לעומת התקופה המקבילה אשתקד. גם בשנת 2021 מספר החשבונות גדל ועמד על כ-140,000.
היסטוריה > רפורמת המדדים

בתחילת 2017 ערכה הבורסה רפורמה מקיפה במדדי ניירות הערך הנסחרים בה וכן הקימה מדדים חדשים. בין השינויים העיקריים ברפורמה, הורחב מספר המניות הנכללות בכל מדד והופחתה תקרת המשקל של מניה במדד. למשל, מדד תל אביב 25, שנחשב למדד הדגל של הבורסה הורחב מ-25 מניות ל-35 מניות, ושמו שונה בהתאם למדד תל אביב 35. המשקל המקסימלי למניה במדד הופחת מ-10% ל-7%. מטרת הרפורמה היא בין היתר הקטנת הריכוזיות במדדים. היות שלמעלה מ-70% ממשקל המדד נבע מכעשר מניות בלבד, כשאחת מהן שינתה ערכה בחדות המדד הגיב בחריפות ולכן נחשב ריכוזי מדי.
במסגרת הרפורמה נוצרו מדדים חדשים במטרה להעלות עניין משקיעים בבורסה ולהגדיל את הפעילות בה. המדדים החדשים הם ת"א-BlueChip15Price, ת"א-SME150 ות"א-רימון.
בשנת 2021 הושקו מדדים חדשים נוספים כמו מדד הקלינטק, מדד רשתות שיווק, מדד ת"א-125 נק' ו-4 מדדי אג"ח חדשים.
בנובמבר 2023 השיקה הבורסה את רפורמת הסחירות והנזילות ובכללה הטמעת רכיב נזילות בנוסחת קביעת משקל מניה במדד. רכיב זה מתגמל חברות המעודדות סחירות הנמדדת כגבוה מבין סחירות אבסולוטית (מחזור מסחר) וסחירות יחסית (מהירות מחזור) ובכך מאפשרת גם קידום של ניירות בעלי שווי שוק שאינו גבוה הפועלות להגברת הסחירות הנייר.
מטרת הרפורמה היא השבחת מדדי המניות ומיצוי פוטנציאל הצבירה (AUM). השבחת המדדים תאפשר שיפור בסחירות ובנזילות ותתרום להגברת היציבות במדדים ולהגדלת השקעות הציבור בשוק ההון הישראלי.
ראשי הבורסה

מנכ"לים:
מרדכי זגגי
זאב אוטנזוסר
יוסי ניצני
שאול (סם) ברונפלד: – 2006
אסתר לבנון: יוני 2006 – דצמבר 2013
יוסי ביינארט: ינואר 2014 – ספטמבר 2016
גל לנדאו יערי: ספטמבר 2016תבנית:הערה - ינואר 2017
איתי בן זאב: ינואר 2017תבנית:הערה – מכהן
יושבי ראש:
ארנסט להמן
פרופ' מאיר חת: 1978 – 1986
חיים שטסל: 1986 – 1996
פרופ' יאיר אורגלר: מאי 1996 – 2006
שאול (סם) ברונפלד: 2006 – 2013
אמנון נויבך: 2014 – 2021
אריק שטיינברג: 2021תבנית:הערה – 2022תבנית:ביאור
פרופ' יוג'ין קנדל: 2023תבנית:הערה – מכהן
מדדי הבורסה

במניות ישנם, לאחר הרפורמה בתחילת 2017 שני מאגרי מניות. מאגר רימון הוא הבכיר מביניהם ומכיל כ-230 מניות המתאימות לשימוש כנכסי בסיס לנגזרים. מניות אלו בעלות שווי גבוה יותר ותנאי סף נוקשים יותר ביחס להחזקות ציבור. מאגר תמר מכיל גם מניות קטנות יותר וכן מניות עם החזקות ציבור נמוכותתבנית:הערה.
מדדי הבורסה > מדדי מניות על פי שווי שוק

מדד ת"א 35תבנית:הערה (לשעבר "מדד המעו"ף") - מדד המייצג את מחירן של 35 מניות החברות הגדולות ביותר (מבחינת שווי השוק שלהן) בבורסה לניירות ערך בתל אביב הכלולות במאגר רימון. משקל כל מניה במדד נקבע לפי שווי החזקות הציבור בה. על מדד זה נסחרות אופציות "ת"א 35" הסחירות.
מדד ת"א 125תבנית:הערה - מדד המייצג את מחיר המניות של 125 החברות הגדולות ביותר בבורסה הכלולות במאגר רימון. המדד מורכב ממדד ת"א 35, בתוספת מדד ת"א 90. על מדד זה נסחרות אופציות בשוק הנגזרים בבורסה.
מדד ת"א 125 אקלים נקיתבנית:הערה - מדד המייצג את מחיר המניות של 125 החברות הגדולות ביותר בבורסה הכלולות במאגר רימון, למעט מניות של תאגידים הנוטלים חלק בשרשרת הייצור של דלקי מאובנים. המדד הוכרז ב-9 בנובמבר 2020 והושק ב-6 בדצמבר 2020.
מדד ת"א 90תבנית:הערה - מדד המייצג את מחירן של 90 המניות של החברות הגדולות ביותר הכלולות ברימון לאחר אלו שבמדד ת"א 35.
מדד ת"א SME60תבנית:הערה - מדד המייצג את מחירן של 60 מניות החברות בעלות שווי השוק של החזקות הציבור הגבוה ביותר הכלולות ברימון לאחר אלו שבמדד תל אביב 125.
מדד ת"א צמיחהתבנית:הערה (לשעבר מדד ת"א יתר מאגר) כולל את כל המניות הכלולות במאגר תמר, אשר אינן כלולות במדד ת"א 125 וב-SME60.
מדד ת"א All-Shareתבנית:הערה (לשעבר מדד ת"א מאגר) כולל את כל המניות הכלולות במאגר תמר. התפרסם לראשונה ביולי 2010תבנית:הערה.
מדד ת"א-רשתות שיווקתבנית:הערה – כולל את כל המניות הנכללות בתת-ענף רשתות שיווק ואשר עומדות בתנאי הסף של המדד.
מדד ת"א-ביטוחתבנית:הערה - מדד ענפי הכולל את כל המניות הנכללות בענף ביטוח.
מדדי הבורסה > מדדי מניות ענפיים

מדד בנקים-5 כולל את חמשת הבנקים הגדולים ביותר הכלולים במאגר רימון. על מדד זה נסחרים גם נגזרים.
מדד ת"א פיננסיםתבנית:הערה כולל את כל מניות הפיננסים (בנקים, ביטוח, שירותים פיננסיים) במאגר תמר.
מדד ת"א ביטוח-פלוסתבנית:הערה מתפרסם מאפריל 2011 וכולל את כל המניות במאגר תמר בתחום הביטוח ושירותים פיננסיים (אך לא בנקים).
מדד ת"א נדל"ןתבנית:הערה כולל את כל מניות הנדל"ן בבורסה הכלולות במאגר תמר.
ת"א-בניה - מתפרסם מפברואר 2020 וכולל את כל מניות בתת-ענף נדל"ן-בניה בבורסה הכלולות במאגר תמרתבנית:הערה.
ת"א-מניב ישראל - מתפרסם מפברואר 2020 וכולל את כל מניות בתת-ענף נדל"ן מניב בישראל בבורסה הכלולות במאגר תמרתבנית:הערה.
ת"א-מניב חו"ל - מתפרסם מפברואר 2020 וכולל את כל מניות בתת-ענף נדל"ן מניב חו"ל בבורסה הכלולות במאגר תמרתבנית:הערה.
מדד ת"א ביומדתבנית:הערה הוא מדד המייצג את השינוי המצרפי במחירי מניות הכלולות במאגר המניות של חברות ציבוריות העוסקות במחקר ובפיתוח בתחום מדעי החיים, ביוטכנולוגיה, תרופות ומכשור רפואי.
מדד ת"א טכנולוגיהתבנית:הערה הוא מדד המייצג את השינוי המצרפי במחירי מניות הכלולות במאגר המניות של חברות ציבוריות העוסקות בשירותי מידע, תוכנה ואינטרנט, אלקטרוניקה ואופטיקה, וציוד ומערכות תקשורת.
מדד ת"א גלובל-בלוטקתבנית:הערה מתפרסם מאפריל 2011 וכולל את כל המניות הכלולות במדד ת"א טכנולוגיה ובמדד ת"א ביומד.
מדד ת"א טק-עילית מתפרסם ממאי 2014 וכולל את מניות החברות הכלולות במדד ת"א בלוטק ששווי השוק שלהן מעל 75 מיליון ש"ח.
ת"א-קלינטק - מתפרסם מנובמבר 2020 וכולל את כל המניות במאגר תמר בתחום הפקה ושימושים של אנרגיה ירוקהתבנית:הערה.
ת"א-תשתיות אנרגיה – מתפרסם מיולי 2019 וכולל את המניות הנכללות בתת-ענף אנרגיה ואת המניות בתחום האנרגיה בתת-ענף קלינטקתבנית:הערה.
מדד ת"א נפט וגז מתפרסם מאפריל 2011 וכולל את כל המניות במאגר תמר בתחום חיפושי הנפט וגז.
מדד ת"א תקשורת וטכנולוגיות מידע מתפרסם מאפריל 2011 וכולל את כל המניות במאגר תמר בתחום התקשורת וטכנולוגיות מידע.
נוסף על אלה, קיימים מדדים נוספים לפי שווי שוק, מדדים ענפיים נוספים ומדדי אג"ח ממשלתי.
מדדי הבורסה > מדדי מניות ערך

מדד ת"א-פמילי - מתפרסם מאוקטובר 2018 כולל את כל המניות הישראליות ברשימת המניות המשפחתיות כפי שהוגדרו על ידי מכון רעיה שטראוס לחקר עסקם משפחתיים ואשר נכללות במאגר רימוןתבנית:הערה.
תל דיב - מתפרסם מיולי 2006 וכולל מניות גדולות בעלות תשואת דיבידנד עקבית של לפחות 2% בכפוף לתנאי הסף של המדדתבנית:הערה.
ת"א-מעלה - מתפרסם מפברואר 2005 וכולל מניות של חברות ציבוריות המדורגות בדירוג "מעלה" לאחריות תאגידית (ESG), הבוחן קריטריונים בתחומי חברה, סביבה ואתיקה וממשל, הכלולות במאגר המניותתבנית:הערה.
מדדי הבורסה > מדדי תל בונד

מדד תל בונד-20 - מדד תל בונד-20 הוא מדד הדגל של מדדי התל בונד. המדד כולל 20 איגרות חוב קונצרניות הצמודות למדד בריבית קבועה, בדירוג A- ומעלה, בעלות שווי השוק הגבוה ביותר מבין כלל איגרות החוב הצמודות למדד, אשר נכללות במאגר האג"ח, תוך סייגים על מספר סדרות פר מנפיק.
מדד תל בונד-40 - מדד תל בונד-40 כולל את 40 איגרות החוב הקונצרניות צמודות המדד בריבית קבועה, בדירוג A- ומעלה, בעלות שווי השוק הגבוה ביותר מבין איגרות החוב מסוג זה שאינן נכללות במדד תל בונד-20 ואשר נכללות במאגר האג"ח, תוך סייגים על מספר סדרות פר מנפיק.
מדד תל בונד-60 - מדד תל בונד-60 הוא מדד הכולל את כל איגרות החוב הנכללות במדדים תל בונד-20 ותל בונד-40.
מדד תל בונד צמודות - מדד תל בונד-צמודות כולל את איגרות החוב הקונצרניות, שצמודות למדד בריבית קבועה, בדירוג A- ומעלה, אשר נכללות במאגר האג"ח, תוך סייגים על מספר סדרות פר מנפיק.
מדד תל בונד-לא צמודות – המדד מורכב מאג"ח קונצרניות הכלולות במדדי תל בונד-שיקלי ותל בונד - בריבית משתנה. במדד נכללות סדרות אג"ח שמשקל כל אחת מהן מוגבל ל-2%.
מדד תל בונד יתר-צמודות - מדד תל בונד-צמודות יתר כולל את איגרות החוב הקונצרניות שצמודות למדד בריבית קבועה, בדירוג A- ומעלה, אשר אינן נכללות במדד תל בונד-60 ונכללות במאגר האג"ח, תוך סייגים על מספר סדרות פר מנפיק.
מדד תל בונד תשואות - מדד תל בונד-תשואות כולל את איגרות החוב הקונצרניות, שצמודות למדד בריבית קבועה בטווח דירוג אשראי שבין (-BBB) לבין (A) בדירוג מעלות או בטווח דירוג שבין (Baa3) לבין (A2) בדירוג מידרוג ואשר נכללות במאגר האג"ח, תוך סייגים על מספר סדרות פר מנפיק.
מדד תל בונד צמודות-בנקים - מדד תל בונד-צמודות בנקים כולל את איגרות החוב הקונצרניות, שצמודות למדד בריבית קבועה, בדירוג A- ומעלה, אשר הנפיקו הבנקים ונכללות במאגר האג"ח, תוך סייגים על מספר סדרות פר מנפיק.
מדד תל בונד-שקלי - מדד תל בונד-שקלי כולל את איגרות החוב הקונצרניות, שאינן צמודות למדד בריבית קבועה, בדירוג A- ומעלה, אשר נכללות במאגר האג"ח, תוך סייגים על מספר סדרות פר מנפיק.
תל בונד ריבית משתנה - המדד מורכב מאג"ח קונצרניות בריבית משתנה הכלולות במאגר תל-בונד. במדד נכללות אג"ח קונצרניות שאינן צמודות ונושאות ריבית משתנה, הכלולות במאגר תל-בונד.
תל בונד שקלי-50 - כולל את 50 איגרות החוב הקונצרניות הגדולות של חברות, בעלות זיקה לישראל, שנכללות במדד תל בונד-שקליתבנית:הערה.
תל בונד-דולר - מדד תל בונד-דולר כולל את איגרות החוב הקונצרניות, שצמודות לדולר, בדירוג A- ומעלה, אשר נכללות במאגר האג"ח, תוך סייגים על מספר סדרות פר מנפיקתבנית:הערה.
מדדי הבורסה > מדדי אול-בונדתבנית:הערה

מדד All-Bond כללי - כולל את כל איגרות החוב הממשלתיות והקונצרניות אשר עומדות בתנאי הסף של המדדתבנית:הערה.
מדד All-Bond צמודות - כולל את כל איגרות החוב הממשלתיות והקונצרניות הצמודות למדד המחירים לצרכן אשר עומדות בתנאי הסף של המדדתבנית:הערה.
מדד All-Bond שקלי - כולל את כל איגרות החוב הממשלתיות והקונצרניות שאינן צמודות בריבית קבועה אשר עומדות בתנאי הסף של המדדתבנית:הערה.
מדד אג"ח בריבית משתנה - כולל את כל איגרות החוב הממשלתיות והקונצרניות בריבית משתנה אשר עומדות בתנאי הסף של המדדתבנית:הערה.
משכן הבורסה

בשנת 1960 עברה הבורסה למשכן עצמאי, ב"פסאז'" ברחוב אלנבי 113 בתל אביב. בפברואר 1983 עברה הבורסה למשכנה ברחוב אחד העם 54, תל אביב. בשנת 2001 נחנך בבניין הבורסה מרכז המבקרים הממוקם באולמות המסחר ההיסטוריים. במרכז התקיימו ביקורים לימודיים, כנסים ואירועים בנושא שוק ההון.
ב-24 ביולי 2014 עברה הבורסה לניירות ערך למשכנה החדש בקרן הרחובות מונטיפיורי ואחוזת בית בתל אביב, בצמוד למגדל שלום מאיר. מתחם הבורסה מתפרש על פני מגרש בן דונם וחצי, שנרכש על ידה בשנת 2007 במחיר של 58 מיליון ש"ח. תהליך הבנייה ארך חמש שנים. הבניין משתרע על שטח של 22.6 אלף מטרים רבועים, מתנשא לגובה של 60 מטרים ומונה 14 קומות. היחס בין מספר הקומות לגובה אינו סטנדרטי, משום שהבניין כולל קומות בעלות תקרות גבוהות, כגון קומת הכניסה המתנשאת לגובה של 10 מטרים.
עלות הבניין חרגה מאוד מהעלות הצפויה המקורית, ועלותו הכוללת הגיעה ל-350 מיליון ש"ח, במקום 160 מיליון ש"ח הצפויים. חריגה זו, בשילוב עם ירידת מחזורי המסחר בתקופת השלמת הבנייה, הביאו את חברת הבורסה לגירעונות עמוקים של עשרות מיליוני ש"חתבנית:הערה. עלות האחזקה השנתית גם היא גבוהה בהרבה מהצפוי, כ-28 מיליון ש"ח לשנה. מנכ"ל הבורסה, יוסי ביינארט, אשר נכנס לתפקיד שבועות ספורים לפני המעבר לבניין החדש, הזמין שתי הערכות בלתי תלויות לכדאיות המעבר לבניין החדש. שתיהן הגיעו למסקנה שערכו הממשי גבוה בהרבה מערכו בספרים. והוחלט לאחר סקירת החלופות כי החלופה הטובה ביותר היא מעבר לבניין החדש ומכירת הבניין הקודם ברחוב אחד העם. הבניין נמכר לחברת הראל ביטוחתבנית:הערהתבנית:הערה.
הבורסה סיכמה את שנת 2021 עם רווח של כ-45.5 מיליון ש"ח, גידול של כ-23% ברווח הנקי לעומת שנת 2020. ההכנסות בשנת 2021 הסתכמו לסך של כ-323.7 מיליון ש"ח גבוהות בשיעור של כ-6% לעומת ההכנסות בשנת 2020, ה-EBITDA המתואם (הרווח מפעילות שוטפת לפני פחת, תשלומים מבוססי מניות והוצאות חד פעמיות) בשנת 2021 הסתכם לסך של כ-103.0 מיליון ש"ח, גידול בשיעור של כ-8% לעומת שנת 2020תבנית:הערה.
מיצבים

במסגרת חגיגות 70 שנה לפעילות הבורסאית ערכה הבורסה שני מיצבים של פיסול שבלוני בשדרות רוטשילד בתל אביב, בסמוך לבניין הבורסה:
בדצמבר 2005 נערך מיצב "שוורים ושערים", לרגל 70 שנות פעילות של הבורסה, ובו פסלי פיברגלס של שוורים, שכל אחד מהם עוצב על ידי אמן במימון של חברה בורסאית ישראלית, אשר בשפה הבורסאית מסמל צמיחה בורסאית - עליות שווקים וצמיחה בשוק ההוןתבנית:הערה. בנוסף, הושקה תערוכת "הבורסה בראי הזמן" במרכז המבקרים של הבורסה, שהציגה את הפעילות הבורסאית מימיה הראשונים בשנת 1935 כלשכת החליפין בבנק אנגלו-פלשתינה, ולאורך 70 שנה, על רקע האירועים במשק ובמדינה. בתערוכה, הוצגו תעודות מנייה מיוחדות, אביזרים שונים מזירות המסחר ותמונות המספרות על התפתחות הבורסהתבנית:הערה.
בספטמבר ואוקטובר 2007 נערך מיצב "שער לעולם", ובו הוצבו כ-100 גלובוסים מפיברגלאס, שכל אחד מהם עוצב על ידי אמן במימון של חברה בורסאית ישראלית, ונועד להעביר את המסר לגבי תהליך הגלובליזציה, שהביא בשנים האחרונות לגידול בהיקף ההשקעות בשוק ההון בארץ ולכן נבחר גלובוס לעמוד במרכז המיצגתבנית:הערה.
ביאורים

תבנית:ביאורים
צלילים מן ההיכל

| --- | --- |

אריה ורדי מסביר בפרק "עולמו של גריג"
 סוגה:  סדרה תיעודית
 מספר פרקים:  27
 שידור
 רשת שידור:  הטלוויזיה החינוכית
 תקופת שידור מקורית:  1995
צלילים מן ההיכל היא סדרה תיעודית בנושאי מוזיקה קלאסית ומחול בהפקת הטלוויזיה החינוכית הישראלית ובהשתתפות התזמורת הפילהרמונית הישראלית. שמה בא ממקום הצילום: היכל התרבות בתל אביב.
בסדרה, שהופקה בשנת 1995, 27 פרקים, כל אחד באורך שעה. כל פרק מוקדש לנושא משלו, והוא מובא בצורה של קונצרט בליווי הסברים והדגמות.
במאי הסדרה היה ז'קי ברקן שהפיק בין היתר את הסדרות "שיחה בעשר אצבעות" ו"אינטרמצו עם אריק" שאותם הגיש אריה ורדי.
פרקי הסדרה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  יום הולדת לפרוקופייב  דבוז'אק - 150 להולדתו  סניור קרשנדו  נושא ווריאציות  עולמו של גריג  קסם במוזיקה  במקור ובתזמור  מצעדים  אורחיו הצעירים של המאסטרו, חלק א'  אורחיו הצעירים של המאסטרו, חלק ב' |  למי צלצלו הפעמונים  לצעירים באהבה  מן האיים הבריטים  זה מזכיר לי  חלום ליל קיץ  אורחיו הצעירים של המאסטרו - חלק א'  אורחיו הצעירים של המאסטרו - חלק ב'  אורחיו הצעירים של המאסטרו |  עולמו של ביזה  משפחת באך  קסמו של ראוול  צ'ייקובסקי על הבימה  אורחיו של המאסטרו  דור לדור יביע  קונצ'רטו לפסנתר  מאה שנה לצ'ייקובסקי  פטר והזאב, בילי הנער |
משתתפים

בסדרה משתתפים אמנים רבים, ביניהם הרשומים להלן.
משתתפים > מנצחים

מנצחים בסדרה הם:
אריה ורדי
זאב דורמן
מנדי רודן
זובין מהטה
אשר פיש
מיכאל מלצר
משתתפים > מנחים

אריה ורדי
זאב דורמן
משה בקר
אירית רוב-לוי
יעל פרל
מיכאל מלצר
משתתפים > סולנים אורחים

בקונצרטים השתתפו סולנים אורחים רבים; ביניהם:
רובין ויזל-קפסוטו – סופרן
סוזנה פורצקי – מצו סופרן
אלי גורנשטיין – בס
חן צימבליסטה – כלי הקשה
שמואל אלבז – מנדולינה
מיכאל מלצר – חלילית
יהודית ליבר – נבל
פנינה עדני – עוגב
משתתפים > מקהלות

מקהלת מורן בניצוח נעמי פארן ומרסלה אוברמייסטר
מקהלת אנקור
משתתפים > תזמורות

התזמורת הפילהרמונית הישראלית
התזמורת הפילהרמונית הישראלית הצעירה
משתתפים > מחול

תלמידי מגמת מחול תיכון היובל כפר סבא
רקדניות מלהקת המחול של הקונסרבטוריון העירוני כפר סבא
סדנת המחול של מרכז ספיר כפר סבא
תלמידי מגמת המחול של בית הספר התיכון שליד האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
אמירה מרוז
דוד דביר
משתתפים > כוריאוגרפיה

ג'ודי ברקן
משתתפים > מספרי סיפורים

אברהם מור מספר את "לייטננט קיז'ה" ואת הסיפור "פטר והזאב" בפרק "יום הולדת לפרוקופייב"
יצחק פרלמן מספר את הסיפור "פטר והזאב" של סרגיי פרוקופייב
שמואל וילוז'ני מספר את הסיפור "בילי הנער" של אהרן קופלנד
נחל הדר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 שפך:  נחל הירקון 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת גוש דן מוגדלת) נחל הדר(למפת גוש דן רגילה) נחל הדר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל הדר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל הדר
 
נחל הדר זורם לאחר גשמי סתיו, לרקע הר הזבל הישן, בדרום הוד השרון
נַחַל הָדָר הוא נחל אכזב (נחל עונתי) ואחד מיובלי נחל הירקון, ראשיתו של הנחל באזור מושב גבעת חן דרומית לרעננה, עיקרו בתחום הוד השרון והוא נשפך לירקון באזור תל קנה מול שפך נחל שילה, מקור השם נחל הדר הוא בפרדסים הרבים שהיו בסביבה.
מהלך הנחל

תחילתו של הנחל באזור גבעת חן שדרומית לרעננה, ומערבית להוד השרון, בקטע זה הוא אינו יותר מתעלת ניקוז פתוחה, הנחל עובר את כביש ארבע וממשיך באזור גני צבי והדר, מתחת לפארק ארבע העונות הוכנס הנחל לתעלה תת-קרקעית ובה הוא זורם מתחת לרמות הדר כשמעליו גינה, דרומית לרמות הדר יוצא הנחל מהמחתרת ומתחומה הבנוי של הוד השרון ועובר בשדותיה ליד הר הזבל, האחו הלח שבו ממוחזרים מי כפר סבא והוד השרון בשיטת האגנים הירוקים ותל קנה. עיריית הוד השרון מתכננת להפוך קטע זה לקטע שבו יזרמו מים כל השנה. הנחל נשפך לירקון מול שפך נחל שילה - פרדס 'בחר-יה' שנקנה על ידי אנשי היישוב העברי בהנהגת יצחק רוקח מאלפרד רוק ב-1904.
חי וצומח

בעבר היה האזור שמצפון לירקון יער פארק של אלון התבור נראה שגם נחל הדר זרם בנוף זה, עדות מצויה במפת PEF שם קרוי אזור גני צבי שיח' בלוטה (בלוט הוא שמו הערבי של האלון) ועצי אלון תבור בודדים נמצאים עדיין בשכונותיה של הוד השרון.
כיום צומחים בחלקו העליון של הנחל עד לאזור הר הזבל בעיקר צמחי מעזבות ומאזור זה ועד לשפך הנחל לירקון צומחים באפיק הנחל שיחי עב קנה ולאורך גדותיו שתולים עצי אקליפטוס.
בעלי החיים הבולטים בנחל הם הציפורים החיות בקרבת מגורי אדם כגון מיינה מצויה, דררה מצויה, ודרור הבית וכן ציפורים החיות בנופים פתוחים כגון עפרוני מצויץ.