stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דיסקוגרפיה של ג'וס וורלד
הופעות אורח

| שם | שנה | אמנים נוספים | אלבום |
| --- | --- | --- | --- |
| "Round" | 2018 | יאנג באנס | Yung Bans Vol. 5 |
| "Honestly" | 2018 | ג'י הרבו, סאוט'סייד | Swervo |
| "No Bystanders" | 2018 | טראוויס סקוט, שק ווס | Astroworld |
| "Yacht Club" | 2018 | ליל יאכטי | Nuthin' 2 Prove |
| "1400 / 999 Freestyle" | 2018 | טריפי רד | A Love Letter to You 3 |
| "Nuketown" | 2018 | סקי מאסק | Stokeley |
| "Hide" | 2018 | סיזן | Spider-Man: Into the Spider-Verse |
| "Demons and Angels" | 2018 | א בוגי ויט דה הודי | Hoodie SZN |
| "Never Scared" | 2019 | ג'י הרבו, סאוט'סייד | Still Swervin |
| "Mannequin Challenge" | 2019 | יאנג ת'אג | So Much Fun |
| "6 Kiss" | 2019 | טריפי רד, YNW Melly | A Love Letter to You 4 |
| "PTSD" | 2020 | ג'י הרבו, ליל עוזי ורט, צ'אנס הראפר | PTSD |
| "Flex" | 2020 | פולו ג'י | The Goat |
| "Blastoff" | 2020 | Internet Money, טריפי רד | B4 the Storm |
וידאוגרפיה

| שם> כאמן סולו | שנה> כאמן סולו | אמנים נוספים> כאמן סולו | במאי / במאים> כאמן סולו | מקור> כאמן סולו |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| "All Girls are the Same" | 2018 | — | קול בנט |  |
| "Lucid Dreams" | 2018 | — | קול בנט |  |
| "Lean wit Me" | 2018 | — | שריף אלאבד |  |
| "Black & White" | 2018 | — | אר.ג'יי סנצ'ז |  |
| "No Issue" | 2018 | פיוצ'ר | קול בנט |  |
| "Wrld on Drugs" | 2018 | פיוצ'ר | ספייק ג'ורדן |  |
| "Realer N Realer" | 2018 | פיוצ'ר | ריק נייס |  |
| "Armed and Dangerous" | 2018 | — | קול בנט |  |
| "Robbery" | 2019 | — | קול בנט |  |
| "Hear Me Calling" | 2019 | — | ברדליי ופבלו |  |
| "Fast" | 2019 | — | אלקסנדרה מורס |  |
| "Hate Me" | 2019 | אלי גולדינג | Saam Farahmand |  |
| "Hate Me" (קליפ אֲנָכִי) | 2019 | אלי גולדינג |  |  |
| "Graduation" | 2019 | בני בלנקו | ג'ייק סצ'רייר |  |
| "Graduation" (קליפ אֲנָכִי) | 2019 | בני בלנקו |  |  |
| "Bandit" | 2019 | NBA Youngboy | קול בנט |  |
| "No Me Ame" | 2020 | Rvssian, אנואל AA | ארד ראגושיי |  |
| "Righteous" | 2020 | — | סטיב קאנון |  |
| "Tell Me U Luv Me" | 2020 | טריפי רד | קול בנט |  |
| "Come & Go" | 2020 | מרשמלו | סטיב קאנון |  |
| "Wishing Well" | 2020 | — | KDC Visions |  |
| "Smile" | 2020 | דה ויקנד | KDC Visions |  |
| "Bad Boy" | 2021 | יאנג ת'אג | קול בנט |  |
As featured artist
| "Nuketown" | 2019 | סקי מאסק | קול בנט |  |
| "Godzilla" | 2020 | Eminem | קול בנט |  |
| "Suicidal (Remix)" | 2020 | YNW Melly | ניית'ן אר. סמית' |  |
| "Go" | 2020 | דה קיד לארוי | סטיב קאנון |  |
אליפות ארצות הברית הפתוחה 1978

| --- | --- |

האצטדיון על שם לואי ארמסטרונג
 ענף:  טניס 
 תקופת התחרות:  28 באוגוסט 1978 – 10 בספטמבר 1978 (14 ימים) 
 מספר תחרות:  98 
 עיר מארחת:  ניו יורק
 אצטדיון:  מרכז הטניס הלאומי
 זוכה:  גברים:ג'ימי קונורס (ארצות הברית) נשים:כריס אוורט (ארצות הברית) זוגות גברים:בוב לוץ/סטן סמית' (ארצות הברית) זוגות נשים:מרטינה נברטילובה/בילי ג'ין קינג (ארצות הברית) זוגות מעורבים:בטי שטוב (הולנד)/פרו מקמילן (דרום אפריקה)
 
 → אליפות ארצות הברית הפתוחה 1977 אליפות ארצות הברית הפתוחה 1979 ← 
 
אליפות ארצות הברית הפתוחה 1978 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי מרכז הטניס הלאומי בפארק פלאשינג מדוז. כל המשחקים נערכו על משטח קשה. התחרויות התחילו ב-28 באוגוסט והסתיימו ב-10 בספטמבר. זו הייתה האליפות ה-98 מאז ייסודה.
התחרות > תחרות זוגות גברים

בתחרות השתתפו 64 זוגות. להלן הזוגות שקיבלו דירוג:
בוב יואיט ופרו מקמילן (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה), מנצחי תחרות 1977, הודחו ברבע הגמר
וויטק פיבק (פולין פולין) וטום אוקר (הולנד הולנד), הודחו בחצי הגמר
סטן סמית' ובוב לוץ (ארצות הברית ארצות הברית), מנצחי תחרויות 1968 ו-1974, ניצחו בתחרות
פרד מקנייר (ארצות הברית ארצות הברית) וראול רמירס (מקסיקו מקסיקו), הודחו בסיבוב הראשון
בריאן גוטפריד ודיק סטוקטון (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו ברבע הגמר
פיטר פלמינג וג'ון מקנרו (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו ברבע הגמר
ויקטור פצ'י (צ'ילה צ'ילה) וקים וארוויק (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו ברבע הגמר
מרטי ריסן ושרווד סטיוארט (ארצות הברית ארצות הברית), הפסידו במשחק הגמר
ג'ון אלכסנדר ופיל דנט (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו ברבע הגמר
ג'ן מאייר והנק פיסטר (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב השני
קולין דודסוול (שווייץ שווייץ) וכריס קצ'ל (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו בסיבוב הראשון
בוב קרמייקל וריי ראפלס (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו בסיבוב השני
ריי מור (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה) ורוסקו טנר (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בשמינית הגמר
אלברו פיול וחיימה פיול (צ'ילה צ'ילה), הודחו בסיבוב הראשון
רוס קייס וג'ף מסטרס (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו בשמינית הגמר
טום גוליקסון וטים גוליקסון (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בשמינית הגמר
מנצחי תחרות 1977 בוב יואיט ופרון מקמילן (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה) הודחו ברבע הגמר. במשחק הגמר סטן סמית' ובוב לוץ (ארצות הברית ארצות הברית) נפגשו עם מרטי ריסן ושרווד סטיוארט (ארצות הברית ארצות הברית) וניצחו ב-3 מערכות.
התחרות > תחרות זוגות נשים

בתחרות השתתפו 48 זוגות. להלן דירוג הזוגות החזקות:
בילי ג'ין קינג ומרטינה נברטילובה (ארצות הברית ארצות הברית) ניצחו בתחרות
קרי רייד וונדי טרנבול (אוסטרליה אוסטרליה), הפסידו במשחק הגמר
כריס אוורט (ארצות הברית ארצות הברית) ובטי שטוב (הולנד הולנד), הודחו בסיבוב הראשון
מימה יאושובץ (יוגוסלביה יוגוסלביה) ווירג'יניה רוזיצ'י (רומניה (1965-1989) רומניה) ,הודחו בסיבוב השני
פרנסואז דיר (צרפת צרפת) ווירג'יניה וייד (בריטניה בריטניה), הודחו בחצי הגמר
מריסה קרוגר ואילנה קלוס (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה), הודחו בסיבוב השלישי
רגינה מרשיקובה (צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה) ופם טיגרדן (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב השלישי
אן קיומורה (ארצות הברית ארצות הברית) וסו מפין (בריטניה בריטניה), הודחו בסיבוב השלישי
מנצחות תחרות 1977 מרטינה נברטילובה (ארצות הברית ארצות הברית) ובטי שטוב (הולנד הולנד) השתתפו בתחרות אך עם פרטנריות אחרות.  במשחק הגמר בילי ג'ין קינג ומרטינה נברטילובה (ארצות הברית ארצות הברית) ובטי שטוב (הולנד הולנד) נפגשו עם קרי רייד וונדי טרנבול (אוסטרליה אוסטרליה) וניצחו בשתי מערכות.
התחרות > תחרות זוגות מעורבים

בתחרות השתתפו 32 זוגות. להלן זוגות שזכו בדירוג:
בטי שטוב (הולנד הולנד) ופרו מקמילן (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה), מנצחי תחרות 1977 ניצחו בתחרות
בילי ג'ין קינג (ארצות הברית ארצות הברית) וריי ראפלס (אוסטרליה אוסטרליה), הפסידו במשחק הגמר
ונדי טרנבול (אוסטרליה אוסטרליה) ובוב יואיט (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה), הודחו בחצי הגמר
אילנה קלוס (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה) וכריס קצ'ל (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו בסיבוב השלישי
מנצחי תחרות 1977 בטי שטוב (הולנד הולנד) ופרו מקמילן (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה) נפגשו במשחק הגמר עם בילי ג'ין קינג וריי ראפלס (אוסטרליה אוסטרליה) וניצחו בשתי מערכות. באותה שנה הם ניצחו גם באליפות וימבלדון.
ג'ימי קונורס, מנצח התחרות
כריס אוורט, מנצחת התחרות
ליגת העל בכדורגל

| --- | --- |
 עונת 2024/2025 בליגת העל בכדורגל

 תחום:   כדורגל
 ארגון:  מנהלת הליגות לכדורגל
 מדינות:  ישראל ישראל
 קונפדרציה:  אופ"א
 קבוצות:  14
 תקופת הפעילות:  1931–הווה (כ־94 שנים)
 שמות קודמים:  הליגה הארצית (1931–1947)   הליגה הישראלית (1949–1950)   ליגה א' (1951–1954)   הליגה הלאומית (1955–1999)
 אלופה נוכחית:  מכבי תל אביב (2023/2024)
 מירב הזכיות:  מכבי תל אביב (25)
 מפעל מקביל:  גביע המדינה בכדורגל
 מפעל נמוך:  הליגה הלאומית בכדורגל
 אתר רשמי
ליגת העל בכדורגל היא ליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
הליגה נוסדה בתקופת המנדט הבריטי בשנת 1931, ושמה העברי היה ליגת ארץ ישראל בכדורגל.
הליגה נקראת "ליגת העל" החל מעונת 1999/2000, כאשר בין השנים 1955 ל-1999 היא נקראה "הליגה הלאומית", ולפני כן "הליגה הארצית", "הליגה הישראלית" ו"ליגה א'". מכבי תל אביב היא הקבוצה היחידה המשתתפת בליגה ברציפות מאז שנת היווסדה.
הליגה נמצאת תחת אחריות ההתאחדות לכדורגל בישראל, וביחד עם הליגה הלאומית אלו שתי הליגות המקצועניות בישראל. החל משנת 2014 מנוהלות שתי הליגות הבכירות על ידי מנהלת הליגות לכדורגל.
נכון לעונת 2023/2024, מדורגת ליגת העל הישראלית במקום ה-16 בדירוג אופ"א בשקלול של חמש העונות האחרונות.
היסטוריה

| --- | --- |
 :  ראו גם – כדורגל בישראל
היסטוריה > לפני קום המדינה

בשנת 1928 הוקמה ההתאחדות לכדורגל בישראל, ולאחר שלוש שנים של ניסיונות להקים ליגת כדורגל בארץ ישראל לצד משחקי הגביע, הצליחה להוציא את הליגה לפועל בשנת 1931. ב-7 בנובמבר נערך משחק הפתיחה של הליגה, דרבי בין מכבי חשמונאי ירושלים והפועל ירושלים, בו ניצחה חשמונאי 8–0. הליגה כללה 9 קבוצות בעונתה הראשונה, וביניהן קבוצת הכדורגל של המשטרה הבריטית, שזכתה בתואר האלופה הראשונה בשנת 1932. עמה שיחקו עוד 8 קבוצות עבריות: מכבי חשמונאי ירושלים, הפועל ירושלים, הפועל תל אביב, מכבי תל אביב, הפועל חיפה, מכבי חיפה, מכבי פתח תקווה, ומכבי נס ציונה.
הפועל תל אביב הייתה האלופה העברית הראשונה, כשזכתה בדאבל בשנת 1934. מכבי תל אביב זכתה באליפות הראשונה בתולדותיה בשנת 1936, ועד קום המדינה היו שתי התל אביביות הקבוצות העבריות היחידות שזכו בתואר. הפועל זכתה ב-5 אליפויות לפני קום המדינה, ומכבי זכתה ב-4. הליגה הופסקה לסירוגין בעקבות אירועים ביטחוניים בחלק מהשנים, ובחלק מהעונות הליגה נדחתה, בוטלה או הוחלפה במשחקי ליגות אזוריות.
היסטוריה > הליגה הלאומית

לאחר קום המדינה, זכתה מכבי תל אביב באליפות הראשונה בשנת 1950. עד 1955 נקראה הליגה "ליגה א'", ואז שונה שמה והיא נקראה "הליגה הלאומית". הפועל פתח תקווה זכתה באליפות הראשונה בתולדותיה בשנת 1955, ולאחר מכן זכתה בחמש אליפויות רצופות (בין השנים 1959–1963), שיא שטרם נשבר.
בשנת 1963, לאחר שנים רבות בהן שיחקו בליגה 12 קבוצות, הוחלט על הקפאת הירידות והליגה גדלה בהדרגה ל-16 קבוצות. בשנת 1964 קבעה הפועל רמת גן היסטוריה והפכה לקבוצה הראשונה שזוכה באליפות מיד לאחר עלייתה מליגת המשנה (הישג ששוחזר על ידי בית"ר ירושלים בעונת 1992/1993), ובעונה שלאחר מכן גם הכח מכבי רמת גן זכתה לראשונה בתולדותיה בתואר. בשנים 1966–1968 שוחקה עונה כפולה עם 4 סיבובים ו-60 משחקים, בעקבות הקפאת הליגה במהלך תקופת ההמתנה לפני מלחמת ששת הימים.
בשנת 1971 זכתה מכבי נתניה לראשונה בתולדותיה באליפות, ובשנת 1975 הצטרפה גם הפועל באר שבע לרשימת הזוכות, והשיגה שתי אליפויות רצופות.
בשנת 1981 ירדה הפועל חיפה לליגת המשנה, והותירה את מכבי תל אביב והפועל תל אביב כקבוצות היחידות שמעולם לא ירדו ליגה. בשנת 1982 זכתה הפועל כפר סבא באליפות הראשונה בתולדותיה, אך בעונה שלאחר מכן ירדה לליגת המשנה (תקדים ששוחזר על ידי הפועל תל אביב לאחר שש שנים). בשנת 1984 נאבקו על האליפות שתי קבוצות שמעולם לא זכו בתואר - מכבי חיפה ובית"ר ירושלים, שהובילה את הטבלה בנקודות רבות לאורך העונה, אך בסופו של דבר הייתה זו מכבי חיפה שזכתה באליפות, ובית"ר ירושלים חיכתה עד שנת 1987, אז זכתה גם היא באליפות הראשונה בתולדותיה.
אחרי יותר מ-20 שנה כליגה של 16 קבוצות, בשנת 1987 הוקטנה הליגה ל-14 קבוצות, וכעבור שנתיים חזרה לפורמט של 12 קבוצות. בשנת 1989 ירדה הפועל תל אביב לראשונה בתולדותיה לליגת המשנה (עונה אחת לאחר שזכתה באליפות), והותירה את מכבי תל אביב כקבוצה היחידה שמשחקת בליגה הבכירה בישראל ברציפות מאז הקמתה. בשנת 1990 זכתה בני יהודה תל אביב באליפות הראשונה בתולדותיה, והפכה לקבוצה התל אביבית השלישית שזוכה בתואר. בשנת 1993 הוגדלה הליגה ל-14 קבוצות, ושנה לאחר מכן הוגדלה שוב ל-16 קבוצות.
היסטוריה > ליגת העל

ב-1999 זכתה הפועל חיפה באליפות הראשונה בתולדותיה, ובתום העונה נערכו שינויים נוספים במבנה הליגות בישראל. הליגה הלאומית הפכה לליגת המשנה, ואילו הליגה הבכירה הוקטנה ל-14 קבוצות, ומאז היא נקראת "ליגת העל". הפועל תל אביב הייתה האלופה הראשונה של ליגת העל, כשזכתה בדאבל בעונת 1999/2000, ובעונה שלאחר מכן הוקטנה הליגה ל-12 קבוצות.
בעונת 2009/2010 גדלה הליגה בחזרה ל-16 קבוצות, ובאותה שנה הונהגה שיטת הקיזוז. טענות רבות עלו כנגד שיטה זו שבה הישגי העונה הסדירה מאבדים מחשיבותם לעומת הישגי הקבוצות בפלייאוף, ואכן בעונה זו מכבי חיפה הובילה את הטבלה בתום הסיבוב השני, ולאחר שהופחת ממאזן הקבוצות חצי מכמות הנקודות שצברו עד אז, זכתה הפועל תל אביב בתום הפלייאוף באליפות דרמטית בדקה האחרונה של המחזור האחרון. לאחר שנתיים הוחלט על ביטול השיטה.
במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 זכתה מכבי חיפה 6 פעמים באליפות, והפכה לקבוצה שזכתה בהכי הרבה אליפויות בעשור אחד.
לקראת עונת 2012/2013 הוקטנה הליגה ל-14 קבוצות. לקראת עונת 2014/2015 קיבלה מנהלת הליגות לכדורגל, אשר מורכבת מנציגי קבוצות ליגת העל והליגה הלאומית, את זכויות הניהול על שתי הליגות הבכירות בישראל.
החל מהפלייאוף העליון של עונת 2018/2019 הוכנסה לשימוש טכנולוגיית ה-VAR בליגת העל.
במרץ 2020, לפני מחזור הפתיחה של משחקי הפלייאוף, נעצרה עונת 2019/2020 בעקבות מגפת הקורונה.
תחרות > מבנה הליגה

בליגה משתתפות 14 קבוצות. במהלך העונה כל קבוצה משחקת נגד כל אחת מהקבוצות האחרות בליגה, פעם אחת באצטדיונה הביתי ופעם אחת באצטדיון היריבה, ובסך הכל 26 מחזורים. לאחר שני הסיבובים הראשונים מתקיים פלייאוף אשר במסגרתו מחולקות הקבוצות לשני בתים. 6 הקבוצות אשר סיימו במקומות הראשונים ייקחו חלק בפלייאוף העליון, ו-8 הקבוצות אשר סיימו במקומות האחרונים ייקחו חלק בפלייאוף התחתון. קבוצה לא יכולה לרדת או לעלות מפלייאוף אחד לשני. במסגרת הפלייאוף העליון כל קבוצה משחקת מול שאר הקבוצות פעמיים, בבית ובחוץ, סך הכל 10 משחקים, ובמסגרת הפלייאוף התחתון כל קבוצה משחקת מול שאר הקבוצות פעם אחת, סך הכל 7 משחקים.
תחרות > מיקומים

הקבוצות מקבלות שלוש נקודות עבור כל ניצחון (עד עונת 1982/1983 הוענקו שתי נקודות לקבוצה המנצחת, כפי שהיה נהוג בכל העולם) ונקודה אחת עבור תוצאת תיקו. במקרה של הפסד הקבוצה המפסידה איננה מקבלת נקודות. מיקום הקבוצות נקבע לפי מספר הנקודות הכולל שכל קבוצה השיגה. במצב של שוויון נקודות המיקום ייקבע לפי הפרש השערים. במקרה של שוויון בהפרש ייקבע המיקום על פי מספר הניצחונות, ובמקרה של שוויון גם כאן המיקום הסופי ייקבע על פי מספר השערים אשר הובקעו לזכות כל קבוצה. במקרה של שוויון גם במספר שערי הזכות, ייקבע המיקום על פי אותו סדר קריטריונים אך ורק בהתייחס למשחקים בין הקבוצות המצויות בשוויון. במקרה של שוויון גם בין שתי הקבוצות ויש צורך לקבוע עולה, יורדת, מיקום סופי לצורך השתתפות במסגרת כלשהי (למשל מוקדמות ליגת האלופות) או אלופה, ייערך בין הקבוצות משחק אחד על מגרש שייקבע על ידי ועדת הליגה בשיטת משחק גביע - הארכה ובעיטות 11 במקרה הצורך.
בתום העונה הקבוצה אשר ממוקמת במקום הראשון בפלייאוף העליון מוכתרת כאלופה, ושתי הקבוצות האחרונות בפלייאוף התחתון יורדות לליגה הלאומית.
הקבוצות זוכות במענקי מיקום לפי מיקומן בסוף העונה. סכום המענקים משתנה בין עונה לעונה בהתאם לתקצוב ההתאחדות לכדורגל בישראל. בעונת 2009/2010 זכתה האלופה ב-2.4 מיליון שקל וסגניתה זכתה ב-2.25 מיליון שקל.
תחרות > העפלה לתחרויות האירופיות

הליגה הישראלית מסונפת להתאחדות הכדורגל האירופית (אופ"א), ולכן קבוצות אשר מסיימות במקומות הראשונים זוכות להשתתף בעונה שאחרי במסגרת הליגות האירופיות לפי מיקומן, בהתאם למיקום ליגת העל בדירוג הליגות של אופ"א. דירוג זה נקבע על פי הישגים משוקללים של הקבוצות הישראליות במפעלים האירופים. דירוג זה קובע את מספר המשתתפות במפעלים האירופיים: ליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג, ואת מספר הסיבובים שעליהן לעבור על מנת להעפיל לטורניר העונתי. בדירוג 2023 (הקובע את המשתתפות בליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג בעונת 2023/2024), מדורגת הליגה במקום ה-21 באירופה.
סרגל דירוג מאז 1999:
דירוג השיא של הליגה, נקבע בשנת 2003 והיה המקום ה-15 שמשמעותו הייתה 2 נציגות ישראליות במפעל ליגת האלופות בעונת 2004/2005 (מכבי תל אביב ומכבי חיפה), ודירוג השפל היה 27 בשנים 1999 ו-2019.
נכון לעונת המשחקים 2023/2024, דירוג זה קובע כי לישראל תהיה נציגה אחת בטורניר ליגת האלופות, נציגה בליגה האירופית, ו-2 נציגות בטורניר הקונפרנס ליג על פי המתכונת הבאה:
אלופת המדינה - הקבוצה במקום הראשון בליגה מקבלת כרטיס לסיבוב המוקדמות השני של ליגת האלופות.
זוכת גביע המדינה - מחזיקת גביע המדינה מקבלת כרטיס לסיבוב המוקדמות הראשון של הליגה האירופית.
מקומות 2 ו-3 בליגה - סגנית האלופה והמסיימת במקום השלישי מקבלות כרטיס לסיבוב המוקדמות השני של הקונפרנס ליג.
מקום 4 - אם הזוכה בגביע המדינה מסיימת באחד משלושת המקומות הראשונים בליגה, הקבוצה שסיימה במקום הרביעי מקבלת כרטיס לסיבוב המוקדמות השני של הקונפרנס ליג.
בנוסף אם מחזיקת גביע המדינה זוכה גם באליפות המדינה הקבוצה שבמקום הראשון תשחק בסיבוב המוקדמות השני של ליגת האלופות הסגנית תשחק בסיבוב המוקדמות הראשון של הליגה האירופית והקבוצות שסיימו את העונה במקום השלישי והרביעי ישחקו בסיבוב המוקדמות השני של הקונפרנס ליג
קבוצות הליגה

להלן הקבוצות המתמודדות בעונת 2024/2025 בליגת העל:
| קבוצה | עיר | אצטדיון | מספר מושבים |
| --- | --- | --- | --- |
| בית"ר ירושלים | ירושלים | טדי | 31,733 |
| בני סכנין | סכנין | עכו (זמני) | 5,000 |
| הפועל באר שבע | באר שבע | טרנר | 16,126 |
| הפועל חדרה | חדרה | נתניה | 13,610 |
| הפועל חיפה | חיפה | סמי עופר | 30,858 |
| הפועל ירושלים | ירושלים | טדי | 31,733 |
| מועדון ספורט אשדוד | אשדוד | הי"א | 7,800 |
| מכבי בני ריינה | ריינה | גרין | 5,200 |
| מכבי חיפה | חיפה | סמי עופר | 30,858 |
| מכבי נתניה | נתניה | נתניה | 13,610 |
| מכבי פתח תקווה | פתח תקווה | המושבה | 11,500 |
| מכבי תל אביב | תל אביב | בלומפילד | 29,400 |
| עירוני קריית שמונה | קריית שמונה | נתניה | 13,610 |
| עירוני טבריה | טבריה | גרין | 5,200 |
זכויות שידור > טלוויזיה

המשחק המרכזי משודר בכל מחזור בערוץ "5SPORT" שמפעיל ערוץ הספורט, אשר משדר שני משחקים נוספים בערוצים "5PLUS" ו-"5LIVE". ארבעה משחקים נוספים בכל מחזור משודרים בערוצים "ספורט 1", "ספורט 2", "ספורט 3" ו-"ספורט 4" שמפעילה חברת צ'רלטון. החל משנת 2018 חלק ממשחקי המחזור משודרים באיכות 4K בערוץ "5SPORT 4K" (תלוי באצטדיון, נכון לשנת 2022 רק באצטדיונים נתניה, בלומפילד והמושבה השידור ב-4K אפשרי).
תוכנית סיכום המחזור "שער השבת" משודרת מאז שנת 2009 בערוץ "5SPORT" שמפעיל ערוץ הספורט, בהנחייתו של יהונתן כהן. החל משנת 2012 שודרה לאחר תוכנית זו גם תוכנית "שבת ביציע" של יציע העיתונות המוקדשת לליגת העל, בהנחייתו של עמיחי שפיגלר, אך היא הוחלפה בשנת 2017 בתוכנית חדשות הספורט עם עמיחי שפיגלר ומאיה רונן.
ב-24 במאי 1986 שודר לראשונה משחק ליגה בשידור ישיר בטלוויזיה הישראלית, כאשר הערוץ הראשון שידר את המשחק המרכזי במחזור ה-30 והאחרון של עונת 1985/1986, בו ניצחה הפועל תל אביב את מכבי חיפה באצטדיון בלומפילד וזכתה באליפות. עד עונת 1993/1994 שידר הערוץ הראשון את המשחק המרכזי ואת תוכנית סיכום המחזור שנקראה "משחק השבת". בעונת 1994/1995 הועברו זכויות השידור של הליגה לערוץ 2 המסחרי שהוקם שנה לפני כן, כשחלק מזכויות השידור היו בידי ערוץ הספורט. תוכנית סיכום המחזור של ערוץ 2, בהנחייתו של יורם ארבל, נקראה "הדקה ה-91", והמשחק המרכזי שודר בערוץ 2 עד שנת 2004. החל מעונת 2002/2003 ועד לעונת 2008/2009 שידר הערוץ הראשון את תוכנית סיכום המחזור, בשם "הראשון בשער", מלבד עונת 2005/2006, אז שודרה התוכנית בערוץ 10, בהפקת ערוץ הספורט, ונקראה "סיפור המחזור". המשחק המרכזי שודר בערוץ 10 בין השנים 2004 - 2009, ולאחר מכן עברו זכויות השידור לערוץ הראשון, במקביל להעברת זכויות השידור של תוכנית סיכום המחזור לערוץ הספורט. הערוץ הראשון שידר את המשחק המרכזי עד תום עונת 2015/2016, עת עברו הזכויות לערוץ הספורט וצ'רלטון.
המשחק המרכזי בליגת העל משודר גם בערוץ הישראלי בחו"ל בשפה העברית.
| שנים | המשחק המרכזי | תוכנית סיכום המחזור |
| --- | --- | --- |
| 1986–1994 | ערוץ 1 | ערוץ 1   ("משחק השבת") |
| 1994–1999 | ערוץ 2 | ערוץ 2   ("הדקה ה-91") |
| 1999–2002 | ערוץ 2 | ערוץ הספורט   ("שער חמש") |
| 2002–2004 | ערוץ 2 | ערוץ 1   ("הראשון בשער") |
| 2004–2006 | ערוץ 10 | ערוץ 1   ("הראשון בשער") |
| 2006–2007 | ערוץ 10 | ערוץ 10   ("סיפור המחזור") |
| 2007–2009 | ערוץ 10 | ערוץ 1   ("הראשון בשער") |
| 2009–2016 | ערוץ 1 | ערוץ הספורט   ("שער השבת") |
| 2016– | ערוץ הספורט | ערוץ הספורט   ("שער השבת") |
זכויות שידור > רדיו

בזכויות שידורי הרדיו של ליגת העל החזיקה עד שנת 2016 רשות השידור ששידרה את התוכנית המיתולוגית שירים ושערים ברשת ב' של קול ישראל. התוכנית שודרה משנת 1970 והופסקה לסירוגין בשנת 2003 עם עלית ה"שלם וצפה", דבר שעורר מחאה ציבורית שבעקבותיה הוחזרה התוכנית בשנת 2005 במתכונת שונה בה אין שידור רציף של המשחקים. בשנת 2009 הופסקו שוב שידורי התוכנית. בשנים 2011–2012 רכש רדיו תל אביב את זכויות שידורי הרדיו ושידר ביחד תחנות אזוריות נוספות את התוכנית "שבת של כדורגל", ששודרה גם בטלוויזיה בערוץ ONE. בשנים 2009–2011 רכש גם רדיו ירושלים את זכויות השידור ברדיו, ובשנת 2011 חזרה רשת ב' לשדר את משחקי הליגה ישירות מהמגרשים בתוכנית "שירים ושערים". בשנת 2016 הופסקה התוכנית בעקבות סגירת רשות השידור.
החל משנת 2016 מועברים משחקי ליגת העל מדי שבת בתוכנית "שבת של כדורגל" אשר משודרת ברדיו תל אביב, רדיו חיפה, רדיו ירושלים, רדיו דרום, רדיו קול רגע ורדיו גלי ישראל, וכן בעמוד הפייסבוק של ONE. את התוכנית מגישים דולב נישליס ואייל ברקוביץ'.
| שנים | תחנת רדיו | שם התוכנית |
| --- | --- | --- |
| 1970–1998 | רשת ב' | שירים ושערים |
| 1998–1999 | רדיו ללא הפסקה | שערים ללא הפסקה |
| 1999–2003 | רשת ב' | שירים ושערים |
2003–2005: לא שודר
| 2005–2009 | רשת ב' | שירים ושערים |
| 2009–2011 | רדיו ירושלים, רדיו דרום | שבת של כדורגל |
| 2011–2012 | רדיו תל אביב | שבת של כדורגל |
| 2011–2016 | רשת ב' | שירים ושערים |
| 2016– | רדיו אזורי | שבת של כדורגל |
זכויות שידור > אינטרנט

בעונת 2008/2009 נרכשו זכויות שידור תקצירי המשחקים באינטרנט על ידי אתר ONE. בעונת 2009/2010 רכש ערוץ הספורט את זכויות שידור התקצירים. בשנים 2010–2012 תקצירי ליגת העל היו משודרים גם באתר ONE, גם באתר ערוץ הספורט וגם באתר ynet, ובשנת 2012 רכש ONE שוב את הזכויות. החל משנת 2016 רכש ערוץ הספורט את תקצירי ליגת העל באינטרנט, ובנוסף משודר המשחק המרכזי באתר האינטרנט של ערוץ הספורט. תקצירי ליגת העל מופיעים גם באתר האינטרנט של צ'רלטון.
חסויות

בשנת 1999, עם הקמת ליגת העל, רכשה חברת פלאפון תקשורת את החסות על הליגה, שנקראה "ליגת פלאפון" במשך שלוש עונות. בשנת 2002 החליטה פלאפון לסיים את ההסכם, ובשלוש העונות הבאות לא הייתה חסות לשם הליגה.
בשנת 2005 רכשה המועצה להסדר ההימורים בספורט את זכות החסות על הליגה, ובעקבות כך שמה של הליגה היה "ליגת טוטו". בשנת 2010 החליטה המועצה לשנות את השם ל"ליגת Winner" וכך היא נקראה עד תום עונת 2015/2016.
ביולי 2016, עקב מחלוקות על גובה סכום החסות בין המנהלת למועצה, הודיעה המועצה כי תמשיך לשמש כנותנת חסות העיקרית אך הליגה לא תקרא יותר "ליגת Winner", ועל כן למשך שנתיים לא הייתה חסות לשם הליגה.
באוגוסט 2018 רכשה רשת המסעדות ג'פניקה את החסות על שם הליגה תמורת כ-4 מיליון ש"ח לעונה, ובעקבות כך בעונת 2018/2019 שונה שמה המסחרי של הליגה ל"ליגת JAPANIKA".
במאי 2019 רכשה הבורסה לניירות ערך בתל אביב את החסות על שם הליגה תמורת כ-12 מיליון ש"ח לשלוש עונות, ובעקבות כך שונה שמה המסחרי של הליגה ל"ליגת הבורסה לניירות ערך" החל מעונת 2019/2020.
במרץ 2022 חתמה מנהלת הליגות בכדורגל עם הבנק הדיגיטלי הראשון - ONE ZERO על הסכם חסות תמורת כ-10 מיליון ש"ח ל-2 העונות הבאות (5 מ' שקל לכל עונה), ובעקבות כך החל מעונת 2022/2023 נקראה ליגת העל "ליגת ONE ZERO".
בעונת 2024/2025 חזרה הליגה לחסות המועצה להסדר ההימורים בספורט ושמה שונה שוב ל"ליגת Winner".
לוגו "ליגת פלאפון" בין השנים 1999–2001
לוגו ליגת "טוטו" בין השנים 2005–2008
לוגו ליגת "טוטו" בין השנים 2008–2010
לוגו ליגת ווינר בעונת 2010/2011
ליגת "Winner" בין השנים 2011–2016
ליגת "ג'פניקה" בעונת 2018/2019
ליגת "הבורסה לניירות ערך" בעונת 2019/2020 ועד 2021/2022
ליגת "ONE ZERO הבנק הדיגיטלי" בין השנים 2022–2024
טבלת אליפויות המדינה

קבוצה המסומנת בכתב מודגש זכתה בגביע המדינה באותה העונה והשלימה דאבל מקומי.
קבוצה המסומנת בכתב מודגש נטוי זכתה בנוסף בגביע הטוטו באותה העונה והשלימה טרבל מקומי.
לפני קום מדינת ישראל
לאחר קום מדינת ישראל
אליפויות > אלופות לפי קבוצה

בסוגריים: זכיות באליפות/סגנויות מלפני קום המדינה.
מתחת לשם הקבוצה: מספר כוכבים () על פי החלטה שהתקבלה במנהלת הליגות (5 אליפויות = כוכב)
| # | אלופה | אליפויות | סגנויות | עונות זכייה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב  | 25 (5) | 13 (1) | (1935/1936, 1937, 1939, 1941/1942, 1946/1947) 1949/1950, 1951/1952, 1953/1954, 1955/1956, 1957/1958, 1966/1968, 1969/1970, 1971/1972, 1976/1977, 1978/1979, 1991/1992, 1994/1995, 1995/1996, 2002/2003, 2012/2013, 2013/2014, 2014/2015, 2018/2019, 2019/2020, 2023/2024 |
| 2 | מכבי חיפה  | 15 | 10 | 1983/1984, 1984/1985, 1988/1989, 1990/1991, 1993/1994, 2000/2001, 2001/2002, 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006, 2008/2009, 2010/2011, 2020/2021, 2021/2022, 2022/2023 |
| 3 | הפועל תל אביב  | 13 (5) | 16 (3) | (1933/1934, 1934/1935, 1938, 1940, 1943/1944) 1956/1957, 1965/1966, 1968/1969, 1980/1981, 1985/1986, 1987/1988, 1999/2000, 2009/2010 |
| 4 | הפועל פתח תקווה  | 6 | 11 (1) | 1954/1955, 1958/1959, 1959/1960, 1960/1961, 1961/1962, 1962/1963 |
| 4 | בית"ר ירושלים  | 6 | 6 | 1986/1987, 1992/1993, 1996/1997, 1997/1998, 2006/2007, 2007/2008 |
| 6 | מכבי נתניה  | 5 | 5 | 1970/1971, 1973/1974, 1977/1978, 1979/1980, 1982/1983 |
| 6 | הפועל באר שבע  | 5 | 3 | 1974/1975, 1975/1976, 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018 |
| 8 | הכח עמידר רמת גן | 2 | 0 | 1964/1965, 1972/1973 |
| 9 | בני יהודה תל אביב | 1 | 3 | 1989/1990 |
| 9 | מכבי חשמונאי ירושלים | 1 (1) | 1 (1) | (1928) |
| 9 | הפועל חיפה | 1 | 1 | 1998/1999 |
| 9 | עירוני קריית שמונה | 1 | 1 | 2011/2012 |
| 9 | המשטרה הבריטית | 1 (1) | 0 | (1931/1932) |
| 9 | הפועל רמת-גן גבעתיים | 1 | 0 | 1963/1964 |
| 9 | הפועל כפר סבא | 1 | 0 | 1981/1982 |
אליפויות > אלופות לפי מחוז

| # | מחוז | אליפויות | קבוצות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | תל אביב | 42 | מכבי תל אביב (25), הפועל תל אביב (13), הכח עמידר רמת גן (2), הפועל רמת גן (1), בני יהודה (1) |
| 2 | חיפה | 16 | מכבי חיפה (15), הפועל חיפה (1) |
| 3 | מרכז | 12 | הפועל פתח תקווה (6), מכבי נתניה (5), הפועל כפר סבא (1) |
| 4 | ירושלים | 7 | בית"ר ירושלים (6), מכבי חשמונאי ירושלים (1) |
| 5 | דרום | 5 | הפועל באר שבע (5) |
| 6 | צפון | 1 | עירוני קריית שמונה (1) |