stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רב סעדיה גאון
פיוט ודקדוק

רס"ג נחשב לראשון מבין מדקדקי העברית בימי הביניים, ותלמידיו בתחום זה הם דונש בן לברט ומנחם בן סרוק; הוא החל לעסוק בדקדוק ובמילון של לשון המקרא, וכן ערך מהפכה בתחום לשון הפיוטים. הוא פיתח לראשונה תפיסה דקדוקית מסודרת של העברית (לאחר שנפגש בצעירותו עם עולמם של בעלי המסורה הטברנית, ועל רקע התפתחות מקבילה אצל המדקדקים הערביים). לתועלת מחברי הפיוטים כתב את "ספר צחות הלשון", ובו כללים דקדוקיים עבור המשוררים, את החיבור "שבעים מלים בודדות" שבו פירש מילים יחידאיות במקרא וכן את "האגרון", מילון עברי מצומצם. הוא בעצמו חיבר מספר רב של פיוטים ובהם המחיש את תפיסתו הלשונית.
לשון הפיוט של רס"ג מתאפיינת בראש ובראשונה במקום הבלעדי שתופסת בה לשון המקרא. כל תופעה דקדוקית של לשון המקרא, נדירה וחריגה ככל שתהיה, נחשבה אצל רס"ג כראויה ללשון השירה. בעיקר העדיף את הצורות המוארכות לסוגיהן, שנחשבו אצלו "מפוארות", כגון "כולמו" במקום כולם, "חכמתהו" במקום חכמתו, "ישועתה" במקום ישועה, "יהושיע" במקום יושיע, "הקימותה" במקום הֵקַמְתָ – הכול על סמך צורות מקראיות. גם בבחירת אוצר המילים העדיף את הצורות הנדירות והחריגות שבמקרא והשתמש ככל האפשר במילים יחידאיות. במקביל נמשכות אצלו תופעות הלשון של הסגנון הקלירי, כגון שינוי זכר לנקבה ולהפך והחלפת המשקלים והבניינים. במיוחד היו חביבים עליו משקלי פִּעְלוֹן, מִפְעָל ותִפְעוּל והמשקלים הסֶגוֹלִיִּים. את המשקלים הסגוליים תפס כצורה הסטנדרטית לשם פעולה, בדומה לערבית.
לשונו המיוחדת והקשה להבנה של רס"ג מהווה מעין שלב מעבר בין סגנון הפיוט הקלירי לבין סגנונה של שירת ספרד, שמחבריה (ובהם תלמידו דונש בן לברט) היו ממשיכי דרכו של רס"ג בשטח הדקדוק והשירה. הכללים שקבע, המעמד המיוחד שנתן ללשון המקרא והתפיסה הדקדוקית שפיתח התקבלו ושוכללו בידי משוררי ספרד, שהתקשו לקבל את הסגנון הקלירי החופשי ורב התנופה. אברהם אבן עזרא, שמבקר בחריפות בפירושו למגילת קהלת את לשון הפיוטים הקליריים, משבח ומפאר את רס"ג על שתי הבקשות שחיבר "שלא חיבר מחבר כמוהם, והם על לשון המקרא ודקדוק הלשון באין חידות ומשלים ולא דרש".
אחד מפיוטיו הוא הפיוט אבלה נפשי וחשך תארי, פיוט לצום גדליה.
לקריאה נוספת

הרב יהודה ליב הכהן פישמן (עורך), רב סעדיה גאון - קובץ תורני-מדעי, תש"ג: מוסד הרב קוק, ירושלים, באתר אוצר החכמה
יצחק בן אשר, רב סעדיה גאון – פרשה בתקופת הגאונים, הוצאת דביר, תל אביב, תשי"א
ירחמיאל ברודי, רב סעדיה גאון, ירושלים: מרכז זלמן שזר, 2006 (הספר בקטלוג ULI) גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
חגי בן שמאי, מפעלו של מנהיג — עיונים במשנתו ההגותית והפרשנית של רב סעדיה גאון, מוסד ביאליק, תשע"ה (הספר בקטלוג ULI)
דוד כהנא, לתולדות רס"ג, קראקא תרנ"ב.
משה רובני, רבנו סעדיה גאון
עקיבא הולנדר, סעדיה בן יוסף גאון סורא, תשי"ח
אייזיק הירש וייס, הגאון רב סעדיה הפיתומי, ב"האסיף", ב, ורשה תרמ"ו.
ספר האגרון לרב סעדיה גאון, הוצאת האקדמיה ללשון העברית, 1969
יוסף טובי, פיוטי רב סעדיה גאון: מהדורה מדעית [של היוצרות] ומבוא כללי ליצירתו, ע"ד, ירושלים, 1980
מנחם זולאי, האסכולה הפייטנית של רב סעדיה גאון, ירושלים, תשכ"ד, באתר אוצר החכמה
נוה שלום: פירוש על תפסיר רב סעדיה גאון / מאת הרב עמרם קרח ; הקדים מבוא, ההדיר והעיר נחם אילן. ירושלים : מכון בן צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, תשפ"ב.
יוסף קסטיין, תולדות האומה הישראלית, תל אביב, דביר, 1938, עמ' 270-269
פיטר גריפין

| --- | --- |

 תוכנית טלוויזיה:  איש משפחה
 הופעה ראשונה:  "צילו של המוות"
 הופעה אחרונה:  עדיין מופיע
 יוצרים:  סת' מקפרלן
 דיבוב:  סת' מקפרלן
 דיבוב בשפה העברית:  לא מדובב
 מידע
 תאריך לידה:  11 בנובמבר 1956 
 מקום לידה:  מקסיקו 
 גזע:  אדם
 מין:  זכר
 מקצוע:  אחראי הובלה במבשלה
 כוחות:  שינוי צורה, רגנרציה 
 דת:  נוצרי קתולי
 אזרחות:  אמריקאית
 מקום מגורים:  בית משפחת גריפין 
 דמויות קשורות
 משפחה:  לויס גריפין, מג גריפין, כריס גריפין, סטואי גריפין
 חברים:  בריאן גריפין, קליבלנד בראון, ג'ו סוונסון, גלן קווגמאיר, ג'רום
 אויבים:  ארני התרנגול הענק
 
פיטר לאוונבראו גריפין (באנגלית: Peter Griffin) הוא דמות מצוירת בדיונית בקומדיית המצבים המונפשת האמריקנית "איש משפחה". פיטר הוא הדמות הראשית בסדרה שעוסקת במשפחתו, משפחת גריפין. הוא הופיע לראשונה בטלוויזיה ב-20 בדצמבר 1998 והוא מדובב על ידי יוצר הסדרה סת' מקפרלן, שגם יצר ועיצב אותו. פיטר הוא אביהם של סטואי, מג וכריס ונשוי ללויס. פיטר מתגורר בעיר הבדיונית קוהוג שברוד איילנד עם משפחתו וכלב המשפחה בריאן.
אישיות

פיטר נולד במקסיקו בשם "ג'סטין פיטר לאוונבראו גריפין", לתלמה גריפין ולמיקי מקפיינגן. רק בבגרותו גילה את הזהות האמיתית של אביו ועד גיל מאוחר סבר כי אביו הוא פרנסיס גרפין שהיה נשוי בעבר לאמו הביולוגית (פרנסיס נפטר זמן-מה אחרי שפיטר נפל עליו בעודו שיכור). פיטר הוא מקרה מייצג של עובד צווארון כחול. בעברו עבד פיטר כמפקח בטיחות במפעל הצעצועים "Happy-Go-Lucky". לאחר מות בעל המפעל קנה סירה והחל לעבוד כדייג לצד שני עוזריו, סנטוס ופסקאוול, שני מהגרים פורטוגזיים. כיום, לאחר שסירתו נהרסה, הפך לאחראי הובלה במבשלה שבעיר.
פיטר מוחק את השם "ג'סטין" משמו המלא, בטענה של לויס (אשתו), שגילוי שמו הפרטי "משנה את אישיותו". דמותו של פיטר לא מתבגרת שכן בסדרה אין עקביות בזמן. ביחד עם חבריו ג'ו, קליבלנד וקווגמייר, נוהג פיטר לשתות לשוכרה במסבאה השכונתית "הצדפה השיכורה", אותה מנהל הוראס. לאחר שהוראס מת במהלך משחק בייסבול על ידי חברו של פיטר, ג'רום, ג'רום קונה את "הצדפה השיכורה" והופך למנהלה. פיטר נוהג להילחם עם ארני התרנגול הענק, אויבו המושבע. לראשונה נלחם ארני בפיטר לאחר שנתן לו קופונים שפג-תוקפם, מה שהרגיז את פיטר. עם זאת, ייתכן ושורש המריבה ביניהם הוא אגרוף שהכניס פיטר לארני 20 שנה לפני כן בעת נשף סיום התיכון שבו נכחו השניים. סיבה נוספת ליריבות ביניהם היא מחלוקת על מי ישלם על הארוחה שחלקו עם אשתו של ארני. פעמים רבות מגיע מלאך המוות, חבר קרוב של המשפחה, כדי לקחת את חייו של פיטר ונכשל במשימה.
דור כוכב

דור כוכב (נולד ב־6 במאי 1993) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בהפועל רעננה.
קריירה

כוכב החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי חיפה, וב-8 בפברואר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 2–1 על מכבי באר שבע במסגרת גביע המדינה. בעונת 2012/2013 היה שותף לזכייה של קבוצת הנוער בדאבל. בקיץ 2013 הושאל להפועל עפולה מהליגה הלאומית. ב-8 בספטמבר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף במשחק מול מכבי יבנה. ב-28 באוקטובר 2013 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 3–0 על הפועל נצרת עילית, ובסך הכול כבש שישה שערים ב-34 הופעות בליגה הלאומית בעונת 2013/2014.
לקראת עונת 2014/2015 חתם בהפועל פתח תקווה, העולה החדשה לליגת העל. ב-6 בספטמבר 2014 כבש את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–4 על מ.ס. אשדוד בגביע הטוטו. ב-13 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–4 להפועל רעננה. את שער הבכורה שלו בליגת העל כבש כוכב ב-27 בדצמבר 2014, בהפסד 1–2 להפועל באר שבע. בסך הכול כבש שני שערים ב-24 הופעות בליגת העל בעונה זו, אך בסופה ירדה הקבוצה בחזרה לליגה הלאומית.
לקראת עונת 2015/2016 חתם בהפועל עכו. את שערו היחיד במועדון כבש ב-31 באוגוסט 2015, בניצחון 2–0 על בני יהודה. בסך הכל ערך 24 הופעות ליגה בעונה זו, אך בסופה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית. בקיץ 2016 חתם כוכב בעירוני נשר, העולה החדשה לליגה הלאומית. הוא ערך 12 הופעות במדי הקבוצה וב-5 בינואר 2017 חתם בהפועל עפולה, במדיה שיחק עד תום עונת 2016/2017 וכבש שער אחד ב-18 הופעות.
ב-20 ביולי 2017 הצטרף להפועל רמת השרון מהליגה הלאומית, ובמדיה כבש שער אחד ב-32 הופעות בעונת 2017/2018. ב-27 ביוני 2018 חזר להפועל עפולה, ובעונת 2018/2019 כבש במדיה שישה שערים ב-34 הופעות בליגה הלאומית.
ב-2 במאי 2019 חתם לשלוש שנים בבני יהודה תל אביב. ב-19 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב בהפסד 2–4 למ.ס. אשדוד בגביע הטוטו. את שערו הראשון בקבוצה הבקיע מול עירוני קריית שמונה ב-14 בדצמבר 2019.
ב-6 בפברואר 2020 חתם בסקציה נס ציונה. ב-9 בפברואר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב בהפסד 0–3 להפועל באר שבע. את שערו הראשון הבקיע במשחק במסגרת הפלייאוף התחתון מול מכבי נתניה ב-7 ביוני 2020. בסיום עונת 2019/2020 נשר כוכב עם סקציה נס ציונה לליגת המשנה.
ב-26 באוגוסט 2020 חתם בהפועל עפולה.
ב-4 ביולי 2021 חזר לסקציה נס ציונה. ב-18 במרץ 2022 הבקיע את שערו הראשון לעונת 2021/2022, בניצחון 2–3 על הפועל רעננה. בתום העונה העפיל עם הקבוצה לליגת העל. ביוני 2022 האריך את חוזהו במועדון. בסיום העונה ירד שוב עם הקבוצה לליגה הלאומית.
ב-21 ביוני 2023 חזר לקדנציה שנייה בבני יהודה תל אביב. ב-19 בספטמבר חתם בהפועל רמת השרון.בספטמבר 2024 חתם בהפועל נוף הגליל.ב-9 בינואר 2025 חתם בהפועל רעננה.
הערות שוליים

↑  חן ששון, ‏גיזי דורבור חתם בהפועל עפולה, כוכב וזייד הצטרפו, באתר ONE‏, 2 ביולי 2013
↑  רועי זריהן, ‏דור כוכב חתם בהפועל פתח תקווה, באתר ערוץ הספורט, 21 ביוני 2014
↑  תומר לוי, ‏כוכב חתם לעונה בעכו, צ'קול הצטרף לאימונים, באתר ערוץ הספורט, 6 ביולי 2015
↑  קובי פורטל, אורי צעדון ודור כוכב חתמו בהפועל עפולה, באתר דאבל פס, 27 ביוני 2018
↑  מערכת ONE, ‏דור כוכב חתם בעפולה, גיסו של כיאל בעכו, באתר ONE‏, 26 באוגוסט 2020
↑  דורון בן דור, ‏ראשל"צ ספגה בתוספת, בני יהודה בפלייאוף עליון, באתר ONE‏, 18 במרץ 2022
↑  איתן רום, ארבעה שחקנים חתמו בסקציה: כוכב, מגבו, סירושטיין ואילון ירושלמי, באתר נס ציונה נט, 21 ביוני 2022
↑  ממשיכה לשנות את פניה: בני יהודה החתימה את דור כוכב ואיל חן, באתר וואלה, 21 ביוני 2023
דחפור די-9 בשירות צה"ל
מבנה והנדסה

דחפור הדי־9 הצה"לי מבוסס על פלטפורמה אזרחית של טרקטור זחלי כבד מדגם CAT D9 תוצרת חברת קטרפילר האמריקאית, שעליו מותקנים כף דחפור (הנקראת "סכין" ולעיתים גם "להב") ומעקר (הנקרא גם "רוטר"). אחרי התקנת המיגון נצבע ה־D9 בצבעי הסוואה אחידים שנעים בין אפור לירוק-זית, ובין חום לחאקי־מדברי (      ). על כלים שונים ניתן לראות גוונים שונים.
מבנה והנדסה > מפרט טכני

הדורות הנוכחיים של הדחפור בשירות צה"ל הם ה־D9T בעל הספק נטו של 410 כ"ס (310 קילוואט) וברוטו 469 כ"ס, וה־D9R בעל הספק נטו של 405 כ"ס (302 קילוואט) וברוטו 474 כ"ס. שניהם שוקלים כ־48 טונות (106,000 ליברות) ללא שריון ו־56 טונות (123,000 ליברות) עם שריון. גובהו 4.1 מטר, אורכו 8.7 מטר ורוחבו 4.5 מטר. המנוע של הדחפור הוא מנוע דיזל תוצרת קטרפילר, מדגם 3408C HEUI ב־D9R ומדגם CAT C18 ACERT ב־D9T. מנועים אלה יעילים יותר מקודמיהם בצריכת דלק ויותר ידידותיים לסביבה. המזקו"ם בנוי בתצורת זר מניע מוגבה (בה הזר המניע נמצא מעל שורת המרכובים) המקטין את פגיעות מערכת ההינע הסופית לזעזועים ובכך מאריך את חיי הדחפור. בזר המניע 3 גלגלי שיניים.
בשירות כוחות המילואים נמצאים גם הדגמים הישנים יותר D9N ו־D9L. ה־D9L היה הדחפור הממוגן הגדול בצה"ל, במשקל 62 טונות עם שריון והספק של 460 כ"ס (340 קילוואט).
מבנה והנדסה > תא המפעיל

תא המפעיל של ה־D9 (הקבינה) מוזמן בתצורה פתוחה ועליה מותקן השריון הישראלי. תא המפעיל כולל כיסא במרכז למפעיל וסביבו מרוכזים לוח המחוונים והידיות השולטות בכלי: שתי ידיות לפניות, ידית הילוכים, דוושות מצמד ובלמים, ידית להפעלת הכף וידית להפעלת המעקר. משמאלו, מוגבה יותר, נמצא כיסא המפקד. בתוך תא המפעיל נמצאים עמדות למכשירי הקשר, מקומות אחסון לנשק, מערכת כיבוי אש אוטומטית למקרה חירום ומזגן. על גג תא המפעיל המשוריין נמצא מדף המפקד (צהר בתקרת הכלי המאפשר למפקד הכלי גישה אל הגג) ולידו כנה עליה ניתן להתקין מקלע מאג. המפקד יורה במאג כאשר הוא עומד על כסאו ורק פלג גופו העליון בולט החוצה, בדומה לירי במקלע מפקד בטנק. מחוץ לתא נמצאים תאי אחסון נוספים.
בדור ה־D9T החדש שבידי צה"ל תאי האחסון החיצוניים שינו את מקומם והפכו לתאי אחסון פנימיים שהגישה אליהם היא מתוך תא המפעיל המשוריין. כמו כן נוסף חרך ירי כדורי בדלת המפקד על מנת שצוות הדחפור יוכל להגן על עצמו מפני מחבלים היורים על הכלי מבלי לצאת החוצה. חרך ירי זה מותקן בהדרגה גם בדחפורי ה־D9R הישנים יותר.
מבנה והנדסה > מיגון הדחפורים

החל משנות ה־80 של המאה ה־20 החל צה"ל במיגון הדחפורים על מנת להקנות הגנה למפעילים, שלעיתים קרובות נמצאים בקו הראשון בחזית. חליפת מיגון, הכוללת בעיקר מעטפת שריון פסיבי, חלונות משוריינים וזחלים משוריינים, מעניקה להם חסינות מפני ירי ומטעני חבלה. ניתן להתקין על הדחפור מדוכות עשן ומקלע בעת הצורך. חבילות המיגון השונות נחלו הצלחה רבה והקנו לדחפור ה־D9 עמידות גבוהה לרבים מהאיומים נגדו. כיום המיגון ל־D9 מפותח ומיוצר כולו בישראל ומותקן על הדחפורים על ידי גורמים ישראלים (צה"ל והתעשיות הביטחוניות הישראליות) ללא מעורבות של חברת קטרפילר בתהליך המיגון.
לדחפור ארבעה דורות מיגון שונים. אחרי מיגונים ניסיוניים ל־D9F ול־D9H פותח מיגון סדיר החל משנת 1986 על סדרת ה־D9L. שני הדורות הראשונים פותחו ויוצרו על ידי יחידת יפת"ח של חיל ההנדסה הקרבית והתעשייה הצבאית במימון צה"ל ובשיתוף חברת קטרפילר. את המיגון תכנן צוות בראשות יגאל כשר וייצר מפעל יפה־נוף של התעשייה הצבאית. הדור השלישי יוצר על ידי צה"ל ומפעל רמתא של התעשייה האווירית לישראל ואילו שיפורי דור 3.5 (בעיקר מיגון הכלוב ומיגוני הבוכנות) יוצרו והותקנו על ידי חיל החימוש של צה"ל, במש"א. הדור הרביעי מיוצר על ידי חיל החימוש והוא גרסה משופרת של מיגון דור 3.5, הכולל מיגון כלוב ושריון משופר. החלונות המשוריינים פותחו ומיוצרים על ידי חברת OSG הישראלית. כל פעם שצה"ל רכש דגם או דור חדש של ה־D9, במקביל פותח עבורו דור חדש של מיגון משופר עם התאמות לדגם החדש בהתבסס על הלקחים מהדורות הקודמים.
מבנה והנדסה > מיגון הדחפורים > מיגון דור 1

המיגון של ה־D9L כלל קבינה ממוגנת עם צריח מפקד כיפתי (זהו מדף מפקד בצורת כיפה משוריינת על בסיס M113 Copula) שלצידו כנה למקלע (בדרך כלל מאג בקליבר 7.62x51 מ"מ נאט"ו), חלונות משוריינים, לוחות שריון במקום לוחות הפח המקוריים וזחלים משוריינים. בחלק מהדגמים הבוכנות הקדמיות זכו לתוספת מיגון. על תא המפעיל המשוריין הותקנו מספר מדוכות עשן תוצרת התעשייה הצבאית. תא המפעיל כלל שתי דלתות כניסה משוריינות משני צידי הקבינה: אחת למפקד ואחת למפעיל. הקבינה הייתה מרווחת והותקן בה מזגן לרווחת הצוות. מסביב ועל תא המפעיל הותקנו תאי ומדפי זיווד רבים בהם ניתן לאחסן ציוד אישי, אספקה ותחמושת. הדור הראשון הותקן על גבי ה־D9L ונחל הצלחה רבה, על אף שפגע ברְאוּת של המפעיל. בעשור השני של המאה ה־21 החלה התקנת מיגון כלוב גם על דחפורי ה־D9L, שעברו רובם לשימוש כוחות המילואים.
IDF D9L – מיגון דור 1
דחפור D9L, שימו לב לסידור הריבועי של החלונות בצד שמאל ולמיגון הבוכנות המשופר.
דחפור D9L עם מיגון בוכנות משופר. שימו לב לסידור הריבועי של החלונות בצד שמאל.
דחפור D9L במלחמת לבנון השנייה, שימו לב לפנסים שעל הרדיאטור.
דחפור D9L במיגון בסיסי, מבט מצד ימין. שימו לב למדוכות עשן שמותקנות על הקבינה.
מבנה והנדסה > מיגון הדחפורים > מיגון דור 2

הדור השני, שהותקן על ה־D9N, כלל הפקת לקחים ושיפורים, וכן שיפור בהנדסת אנוש. השיפורים כללו את שינוי סדר החלונות בצד שמאל מריבוע לתבנית זיגזג כדי לאפשר ראות טובה יותר למפקד הכלי, העברת הפנסים לבוכנות (במקום מעל הרדיאטור שם הכף הסתירה אותם חלקית) והוספת מיגון לבוכנות (שנוסף מאוחר יותר גם ל־D9L).‏ גם מיגון זה כלל דלת משוריינת בכל צד של תא המפעיל. על גג הקבינה ניתן להתקין מקלע ומדוכות עשן בהתאם לצורך. מסביב ועל לתא המפעיל הותקנו תאי ומדפי זיווד רבים בהם ניתן לאחסן ציוד אישי, אספקה ותחמושת. בעשור השני של המאה ה־21 החלה התקנת מיגון כלוב גם על דחפורי ה־D9N.
IDF D9N – מיגון דור 2
דחפור D9N. שימו לב למבנה הזיגזג של החלונות.
דחפור D9N. שימו לב לפנסים שמותקנים על הבוכנות.
דחפור D9N חוצה גשר מישר באימון.
מבנה והנדסה > מיגון הדחפורים > מיגון דור 3 ודור 3.5

הדור השלישי, שמותקן על ה־D9R, פותח בידי מפעל "רמתא" של התעשייה האווירית ביחד עם מש"א, רפא"ל וזוקו שילובים על בסיס המיגון של ה־D9L\N. מיגון זה כלל שינויים גדולים לצד שמירת היתרונות של המיגון הקודם. השינויים המרכזים הם: קבינה מוקטנת להקטנת הסיכוי להיפגע מרקטות נ"ט לא מדויקות; חלונות מוגדלים וקרובים יותר להגדלת הראות של המפעיל; דור חדש של זכוכית משוריינת בחלונות לשיפור הראות; החלפת הדלת הימנית בחלון נפתח; שיפורים בהנדסת אנוש; מדף מפקד חדש בגג הכלי, במקום הכיפה, אך עם כנה בגג הכלי שעליה ניתן להתקין מקלע (בדרך כלל מאג בקליבר 7.62x51 מ"מ נאט"ו); ומיגונים נוספים לחלקי הדחפור, כגון הבוכנות.
IDF D9R – מיגון דור 3
דחפור D9R עם חליפת המיגון הבסיסית (דור 3 ללא השיפורים)
דחפור D9R עם חליפת המיגון הבסיסית (דור 3 ללא השיפורים)
דחפור D9R עם מיגון דור 3 ומיגון בוכנות משופר, אך ללא מיגון כלוב.
ב־2005 הוצג מיגון דור שלישי משופר (דור 3.5) כאשר השיפור העיקרי היה תוספת של כלוב סורגים ("מיגון כלוב", Slat armor, הנקרא גם "מיגון סטטיסטי" או "מיגון סולמות" על ידי צה"ל) לתא המפעיל על מנת להגן על המפעילים מרקטות נ"ט וטילי נ"ט בעלי ראש קרב חלול (HEAT). אף כי מיגון הכלוב הוא לא מיגון מוחלט, הוא הוכיח עצמו כמציל חיים במבצע גשמי קיץ ומלחמת לבנון השנייה ועל פיתוחו זכו מש"א, חט"ל והמנת"ק בפרס מפקד זרוע היבשה לשנת 2006. בנוסף, הבוכנות והפנסים תוגברו בעוד שכבת מיגון.
IDF D9R – מיגון דור 3.5
דחפור D9R עם מיגון דור 3.5 הכולל מיגון כלוב. הסימונים באדום נועדו להקל את תחזוקת הדחפור ואת השימוש בו לאנשי הצוות והחימוש המטפלים בדחפור.
מבט חזיתי על דחפור D9R: ה"סכין" המאסיבית, הבוכנות המשוריינות והפנסים הממוגנים.
דחפור D9R עם מיגון דור 3.5 הכולל מיגון כלוב. הסימונים באדום נועדו להקל את תחזוקת הדחפור ואת השימוש בו לאנשי הצוות והחימוש המטפלים בדחפור.
דחפור D9R עם מיגון דור 3.5 הכולל מיגון כלוב ("מיגון סטטיסטי") ומיגון בוכנות משופר. שימו לב לפנסים הממוגנים מעל הבוכנות ולמקלע מאג חש"ן שעל גג תא המפעיל.
דחפור D9R עם מיגון דור 3.5 הכולל מיגון כלוב. הדחפור סופח את החול המדברי ובכך מתמזג היטב עם הרקע המדברי. ניתן לראות על גב הדחפור, מאחורי הסורגים, פלטות שירות מתקפלות ותא זיווד (בצד שמאל).
דחפור D9R עם מיגון דור 3.5 הכולל מיגון כלוב. הדחפור סופח את החול המדברי ובכך מתמזג היטב עם הרקע המדברי. החלון הימני ניתן לפתיחה במקרה חירום או לצורכי אוורור (אף על פי שה־D9 מצויד במזגן).
מבנה והנדסה > מיגון הדחפורים > מיגון דור 4

ב־2012 נרכשו דחפורי D9R חדשים ובנוסף החלו להיכנס לשירות חיל ההנדסה הקרבית דחפורי D9T משוכללים. על הדחפורים החדשים הותקן מיגון משופר מדור רביעי שבנוסף לשריון חזק יותר כלל גם שינויים שנועדו לשפר את שרידות הדחפור וצוותו: חרך ירי בדלת המפקד על מנת לאפשר לצוות הדחפור להגן על עצמו כאשר הוא מותקף ותאי אחסון פנימיים (במקום חיצוניים) המאפשרים לצוות לשהות בתוך תא המפעיל המשוריין פרקי זמן ארוכים. בנוסף הדחפורים החדשים הם בעלי הנדסת אנוש טובה יותר. דחפורים אלה דומים מאוד חיצונית לדחפורי ה־D9R עם מיגון דור 3.5 וקשה להבחין ביניהם. גם הם כוללים מיגון כלוב ומיגון בוכנות מתוגבר. על חלק מהדחפורים, בעיקר כאלה שפועלים בציר הוברס, הותקנה על הגג מערכת התרעה מפני ירי נ"ט המאפשרת למפעילי הדחפור לנקוט בתרגולת התגוננות. דחפורי ה־D9 עם מיגון דור 4 החלו להיקלט ב־2012 בקרב יחידות הצמ"ה הסדירות של החיל, כאשר צמ"ה 601 (גדוד אסף) זכתה בבכורה, ודחפורי D9 ישנים יותר יועברו לשירות כוחות המילואים.
IDF D9R ו־IDF D9T – מיגון דור 4
דחפור D9R או D9T צה"לי משוריין. מיגון הדחפור כולל מיגון כלוב, לוחות שריון, חלונות מזכוכית משוריינת, חרך ירי בדלת המפקד ומיגון נוסף על הבוכנות.
מבט חזיתי על D9R או D9T משוריין עם מיגון כלוב. שימו לב לפנסים מעל הבוכנות.
דחפור D9R או D9T צה"לי משוריין. מבט על המעקר (רוטר) ופרופיל מצד ימין.
דחפור D9R צה"לי משוריין עם מיגון דור 4. מיגון הדחפור כולל מיגון כלוב, לוחות שריון, חלונות מזכוכית משוריינת, חרך ירי בדלת המפקד ומיגון נוסף על הבוכנות.
דחפור D9R עם מיגון דור 4. תקריב על תא המפעיל הממוגן וחרך הירי הכדורי בדלת המפקד.
דחפור D9R עם מיגון דור 4, מבט פרופיל ימני. הפנסים ממוגנים בשכבה נוספת של לוחות שריון על גג רשת הפלדה.
מבנה והנדסה > שרידות ועמידות הדחפורים

דחפורי ה־D9 המשוריינים של צה"ל הוכיחו עצמם כממוגנים היטב בפני רבים מאיומי הנשק של ארגוני הטרור הפלסטינים וחזבאללה שהופעלו נגדם כגון ירי צלפים, ירי מקלעים, מטעני חבלה, מוקשים ואף מטעני גחון כבדים.
ה־D9 נחשב לכלי העמיד ביותר בצה"ל בפני מטעני חבלה ומוקשים, כולל מטעני גחון ומטעני צד גדולים. אל"ם פיני דגן, קצין הנדסה במיל', הגדיר את ה־D9 כ"כלי האולטימטיבי לטיפול במטענים". ה־D9 עלה מספר רב של פעמים, הן באינתיפאדה שנייה והן אחריה, על מטעני גחון במשקל 100 ק"ג ומעלה, ושרד כמעט את כולם ללא פגיעה במפעילים ואת רובם הגדול ללא נזק משמעותי לכלי, גם כאשר עלה עליהם עם הזחלים המשוריינים ולא עם הכף, שנועדה בין השאר לפוצץ מטעני חבלה. במלחמת לבנון השנייה עלה D9 על מטען גחון של 500 ק"ג חומר נפץ ושרד את הפיצוץ ללא פגיעה באנשי הצוות וללא נזק משמעותי לכלי.
המיגון של ה־D9 מספק לו הגנה חלקית כנגד רקטות נ"ט וטילי נ"ט עם רש"ק חלול ובלא מעט מקרים הדף רקטות נ"ט וטילי נ"ט שנורו על הדחפור. גם החלונות מזכוכית משוריינת של ה-D9, מתוצרת OSG הישראלית, הם בעלי עמידות נגד רקטות נ"ט והצליחו למנוע פגיעה בצוותי הדחפורים מירי נ"ט, כולל במלחמת חרבות ברזל. מיגון ה"כלוב" שהוצג בתערוכת LIC 2005 על דחפורי ה־D9R ומאז הותקן על רוב הכלים (בשנים האחרונות מיגון הכלוב מותקן בהדרגה גם על דחפורים ישנים יותר מדגמי D9L ו־D9N) מספק למפעילי הדחפור שכבת הגנה נוספת מפני רקטות וטילי נ"ט, ועל אף שהוא לא מבטיח הגנה של 100% מגדיל מיגון הכלוב את שרידות הדחפור ובמספר רב של פעמים מנע פגיעה בצוות הדחפור. בצה"ל נקרא מיגון הכלוב "מיגון סטטיסטי" מאחר שהוא לא מבטיח הגנה של 100% אלא יותר באזור ה־50%.‏ מפעילי ה־D9 קוראים למיגון הכלוב "רשת חמישים־חמישים": או שהיא עוצרת טיל נ"ט, או שלא. על מיגון הכלוב, שהוכח כמציל חיים, זכו מפתחיו בפרס מפקד זרוע היבשה.
במסגרת הפעילות הצבאית ביהודה, שומרון ועזה לא נהרג אף מפעיל D9 במשך 14 שנות העימות (האינתיפאדה השנייה והלחימה ברצועת עזה עד מבצע צוק איתן), אך מספר מפעילים נפצעו קל עד בינוני מרקטות נ"ט תקניות וטילי נ"ט. למרות עמידותם הרבה ומיגונם הכבד, הדחפורים אינם ממוגנים בכבדות נגד טילי נ"ט כמו טנקי מערכה מודרניים (דוגמת טנק המרכבה): בינואר 2004 נפגע D9N של צה"ל, שפעל בגבול הצפון לסילוק זירת מטענים, מטיל נ"ט "סאגר" שנורה על ידי חזבאללה, הטיל הרס את תא המפעיל של הדחפור, הרג את מפקדו ופצע קשה את המפעיל. במלחמת לבנון השנייה נהרגו מפעיל ומפקד דחפור (מגדוד המח"ץ 605) מטיל נ"ט, וקצין הנדסה נהרג אף הוא מירי טיל נ"ט על דחפור (ועוטר לאחר מותו בצל"ש הרמטכ"ל). במהלך מבצע צוק איתן הצליחו הפלסטינים לראשונה להרוג מפעילי D9 (באמצעות ירי טילי נ"ט).
בעקבות התחזקות והתגברות איום טילי הנ"ט שבידי ארגוני הטרור, דוגמת טילי הקורנט שבידי חזבאללה וחמאס, ועם הגעה לבשלות של מערכות הגנה אקטיבית החלו בצה"ל לשקול התקנת מיגון אקטיבי לדחפורים. כפתרון ביניים הותקנה על חלק מהדחפורים מערכת התרעה ושיבוש של אלביט מערכות.
באוגוסט 2019 החליט משרד הביטחון על הצטיידות במאות מערכות הגנה אקטיבית מדגם "חץ דורבן" שיותקנו על דחפורי ה־D9 המשוריינים של צה"ל, וכן על נגמ"שי האיתן.
ה־D9 נחשב לאחד הכלים הממוגנים והעמידים ביותר בצה"ל ומשמש חומת מגן הן ללוחמי ההנדסה הקרבית והן ללוחמים והכלים המשוריינים של יחידות קרביות אחרות (חי"ר, שריון ויחידות מיוחדות) הנעזרים בשירותיו. ב־2014 הוכתר ה־D9 הצה"לי כדחפור הממוגן ביותר בעולם על ידי ספר השיאים של גינס.
מבנה והנדסה > D9 נשלט מרחוק

בעקבות הפיכתו של ה־D9 לכלי שנמצא בחזית הלחימה, שעובד באופן אינטנסיבי בזירות המסוכנות והמאוימות ביותר, ולאור ההתפתחויות בתחום הטכנולוגיה של כלים בלתי־מאוישים, החליט צה"ל על פיתוח גרסה בלתי־מאוישת הנשלטת מרחוק של ה־D9, על מנת להקטין את הסיכון לחיי המפעילים.
ב־2004 הודיעו הטכניון וצה"ל על פיתוח דחפור D9N המופעל בשלט רחוק. הדחפור הבלתי מאויש, שנקרא בצה"ל "רעם השחר", הופעל בהתחלה בידי לוחמי פלגת הרובוטיקה של יחידת ההנדסה המיוחדת יהל"ם. בסוף 2008 החל קורס בבית הספר להנדסה צבאית המכשיר מפעילי צמ"ה בכירים שלא מיהל"ם בהפעלת דחפורי "רעם השחר" בשלט רחוק. דחפורי "רעם השחר" זכו להצלחה גדולה במבצע עופרת יצוקה.
"פו הדוב" הוא דחפור בלתי מאויש על בסיס דחפור CAT D9T שלו מערכות שליטה ובקרה ממוחשבות. "פו הדוב" בנוי כך שניתן להפעילו הן בשלט רחוק והן באופן מאויש מתוך הכלי, בהתאם לצורכי המשימה. בנוסף עובדים בצה"ל על מערכת בקרה חצי־אוטונומית משוכללת ל־D9T "פו הדוב" שתאפשר תגובות אוטומטיות של הכף וביצוע פעולות מתוכנתות מראש בצורה אוטונומית. המערכת נקראת "דוב חכם" ונמצאת בפיתוח, ואמורה לשפר את הביצועים של "פו הדוב".
לפי התוכנית המקורית, שבוצעה על ידי משרד הביטחון, מפעל רמתא של התעשייה האווירית לישראל וחברת זוקו שילובים, ה־D9T הלא מאויש הראשון אמור היה להיות מבצעי בסוף 2007. ה־D9T הלא־מאויש הוצג לראשונה בספטמבר 2009 בכנס לטרון השלישי. ב־2012, ה־D9T הלא־מאויש החל בניסוי אגמ"י בצה"ל. בסופו של דבר, נכנס לשירות דגם משופר בשם "פנדה" (ראו בהמשך).
ב־2014 החל צה"ל בהכנסת שורה של כלי רכב בלתי־מאוישים, רובוטים צבאיים, כלי צמ"ה רובוטיים ורובוטי חבלה וסילוק פצצות חדשים לשורות זרוע היבשה וחיל ההנדסה הקרבית בפרט. כלים אלה כוללים מיני־מעמיסים ממוגנים רובוטיים שמטרתם לפתוח צירים בסמטאות צרות ובשטחים בהם מרחב התמרון קטן. לצידם אמורים להיכנס לשימוש גם דחפורי D9 בלתי־מאוישים לפריצת צירים וניקוי זירות מטענים באזורים מסוכנים.
ב־2017 הותר לפרסום קיומו של ה"פנדה" – דחפור D9 בלתי־מאויש נשלט מרחוק. כלי זה מבוסס על דחפור CAT D9T ומוסב לתצורה צבאית בלתי־מאוישת על ידי מפעל אלתא מערכות של התעשייה האווירית לישראל. זהו דגם משופר של "פו הדוב". ה"פנדה" כולל מספר מצלמות יום/לילה, עשרות חיישנים, תא מפעיל משוריין חדש (קטן יותר מבדגמים קודמים) ומיגונים על המערכות המכניות של הדחפור. ניתן לשלוט בו הן מרחוק – מקרון בקרה בטוח או מעמדת שליטה בתוך נגמ"ש (באמצעות תקשורת אלחוטית) – והן על ידי מפעיל שמאייש את הדחפור במקרה הצורך. לצד שליטה מרחוק ה"פנדה" הוא גם בעל יכולות אוטונומיות, בהן ניווט. ה"פנדה" נמצא בשירות צה"ל ומופעל על ידי פלגות הס"פ של יהל"ם ומפעילי צמ"ה שעברו הכשרה מיוחדת.
ב־13 במאי 2018 דיווח IsraelDefense שצה"ל הפעיל מספר רב של דחפורי D9T בלתי־מאוישים בציר הוברס במהלך העימותים בגבול ישראל–רצועת עזה (2018–2021).
באוקטובר 2018 פרסמה התעשייה האווירית לישראל שזכתה במכרז וחתמה על חוזה להסבת דחפורי D9 לתצורת "פנדה" – דחפור אוטונומי נשלט מרחוק. ביוני 2022 החלה קליטה ה"פנדה" בגדוד 603 של חיל ההנדסה הקרבית הכפוף לחטיבה 7. ה"פנדה" ערך טבילת אש מבצעית במלחמת חרבות ברזל והציל חיים רבים כאשר הופעל בזירות מסוכנות תחת אש נ"ט כבדה.
דחפור משוריין די-9 'פנדה' נשלט מרחוק