stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בריידי קורבט
קריירה כבמאי

בשנת 2013 שב קורבט לעבוד על סרטו העלילתי הראשון כבמאי, שנקרא "ילדותו של מנהיג". את התסריט לסרט כתב יחד עם בת זוגו מונה פאסטוולד. הסרט הוקרן בפסטיבל ונציה ה-72, וקורבט זכה בפרס Horizons לבמאי הטוב ביותר. בשנת 2018 יצא סרטו השני של קורבט, "ווקס לוקס" בכיכובם של נטלי פורטמן וג'וד לאו. הפעם התמודד הסרט במסגרת התחרות הראשית בפסטיבל ונציה ה-75 אך לא זכה בכל פרס. בנוסף, הסרט נחל כישלון בקופות והכניס 1.4 מיליון דולר בלבד כשתקציבו נאמד ב-10 מיליון דולר.
בספטמבר 2018 דווח כי קורבט עובד על סרטו השלישי, "הברוטליסט" סרט דרמה שעוסק בסיפורו של אדריכל יהודי יליד הונגריה המהגר לארצות הברית. הסרט הוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל ונציה ה-81 ב-1 בספטמבר 2024, וקורבט זכה בפרס אריה הזהב לבימוי הטוב ביותר. הסרט זכה להצלחה ביקורתית רבה ומגוון פרסים. בין השאר קיבל הסרט שבע מועמדויות בטקס פרסי גלובוס הזהב ה-82, וקורבט זכה בפרס גלובוס הזהב לבימוי הטוב ביותר.
חיים אישיים

קורבט בזוגיות עם השחקנית והבמאית מונה פאסטוולד, אותה הכיר בשנת 2008 בערך דרך השחקן כריסטופר אבוט שהיה מכר משותף. לאחר ששתפו פעולה מספר פעמים הפכו לזוג כאשר עבדו בשיתוף על כתיבת הסרט "הסהרורי". הזוג שותף בכתיבת שלושת התסריטים לסרטיו של קורבט.
בתם הראשונה נולדה בשנת 2014.
פילמוגרפיה > תפקידי משחק > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | שלוש עשרה | מייסון פרילנד |  |
| 2004 | עור מסתורי | בריאן לאקי |  |
| 2004 | כנפי הרעם | אלן טרייסי |  |
| 2007 | משחקי שעשוע | פיטר |  |
| 2010 | Two Gates Of Sleep | ג'ק |  |
| 2011 | Martha Marcy May Marlene | וואטס |  |
| 2011 | מלנכוליה | טים |  |
| 2012 | Simon Killer | סיימון |  |
| 2014 | העננים של סילס מריה | פירס רואלדסון |  |
| 2014 | עדן | לארי |  |
| 2014 | פורס מז'ור | בריידי |  |
| 2014 | Saint Laurent | משקיע אמריקאי |  |
| 2014 | הסהרורי | אירה |  |
| 2014 | כשנהיה צעירים | קנט ארלינגטון |  |
| 2014 | אסקובר: גן העדן האבוד | דילן בריידי |  |
| 2014 | Portrait of the Artist | צופה | ללא קרדיט |
| 2014 | לעוף על זה | ווילי | דיבוב אנגלי |
פילמוגרפיה > תפקידי משחק > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| 2000 | מלך השכונה | סטו |
| 2003 | Oliver Beene | ספנסר |
| 2003 | Greetings from Tucson | בריאן |
| 2006 | 24 | דרק האקסלי |
| 2008 | חוק וסדר | פטריק פרנדלי |
| 2014 | אוליב קיטרידג' | הנרי ת'יבודו |
פילמוגרפיה > יצירת סרטים

| שנה | סרט | במאי | תסריטאי | מפיק |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Protect You + Me | כן | כן | לא |
| 2012 | Simon Killer | לא | כן | לא |
| 2014 | הסהרורי | לא | כן | לא |
| 2015 | ילדותו של מנהיג | כן | לא | לא |
| 2018 | ווקס לוקס | כן | כן | לא |
| 2024 | הברוטליסט | כן | כן | כן |
| 2025 | Ann Lee | לא | כן | כן |
פרסים ומועמדויות

| פרס | שנה | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס גלובוס הזהב | 2025 | הבמאי הטוב ביותר | הברוטליסט | זכייה |  |
| פרס גלובוס הזהב | 2025 | התסריט הטוב ביותר | הברוטליסט | מועמדות |  |
| פרס האקדמיה האוסטרלית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה | 2025 | הבימוי הטוב ביותר | הברוטליסט | בהמתנה |  |
| פרס האקדמיה האוסטרלית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה | 2025 | התסריט הטוב ביותר | הברוטליסט | בהמתנה |  |
| פרס אינדפנדנט ספיריט | 2025 | הבמאי הטוב ביותר | הברוטליסט | בהמתנה |  |
| פרס גות'הם | 2011 | הופעת האנסמבל הטובה ביותר | מרתה מרסי מיי מרלין | מועמדות |  |
| פרס איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי | 2025 | הבמאי הטוב ביותר | הברוטליסט | בהמתנה |  |
| פרס איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי | 2025 | התסריט המקורי הטוב ביותר | הברוטליסט | בהמתנה |  |
| פרס סטלייט | 2025 | הבמאי הטוב ביותר | הברוטליסט | זכייה |  |
| פרס סטלייט | 2025 | התסריט המקורי הטוב ביותר | הברוטליסט | מועמדות |  |
כרונולוגיה של נשים במחשוב
כללי

הכרונולוגיה של נשים במחשוב עוקבת אחר הישגיהן של נשים בתחומי החישוב ומדעי המחשב.
:
1842 - 1849 - 1875 - 1893 - 1916 - 1918 - 1920 - 1921 - 1926 - 1935 - 1939 - 1940 - 1941 - 1942 - 1943 - 1945 - 1946 - 1947 - 1948 - 1949 - 1950 - 1951 - 1952 - 1954 - 1955 - 1956 - 1958 - 1959 - 1961 - 1962 - 1964 - 1965 - 1966 - 1968 - 1969 - 1970 - 1971 - 1972 - 1973 - 1974 - 1975 - 1976 - 1978 - 1979 - 1980 - 1982 - 1983 - 1984 - 1985 - 1986 - 1987 - 1988 - 1989 - 1990 - 1992 - 1993 - 1994 - 1995 - 1996 - 1997 - 1998 - 1999 - 2000 - 2001 - 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011 - 2012 - 2013 - 2014 - 2015 - 2016 - 2017 - 2018 - 2019 -
2020 - 2021 -
2022 - 2023 -
2024
חלוצות בתחום המידע
עדה לאבלייס
בטי הולברטון
קתרין ג'ונסון
רדיה פרלמן
אודרי טאנג
סו בלאק
המאה ה־18 > 1757

צרפת ניקול-ריין אטאבלה דה לה ברייר לפו משתתפת בחישוב שקבע את מעברו הבא של כוכב השביט האלי.. הטכניקות שפותחו בצוות שלה שימש צוותי חישוב בשנים שלאחר מכן.
המאה ה־19 > 1842

בריטניה עדה לאבלייס מבצעת אנליזה של המנוע האנליטי של צ'ארלס באבג'. היא נחשבת לאדם הראשון שכתב תוכנת מחשב.
המאה ה־19 > 1849

ארצות הברית מריה מיטשל מקבלת משרה במצפה הכוכבים של צי ארצות הברית בתור מחשבת של טבלאות כוכב נגה.
המאה ה־19 > 1875

ארצות הברית אנה וינלוק (אנ') הצטרפה למחשבות הרווארד, קבוצה של נשים שהועסקו כמחשבות ביצירת הטבלאות האסטרונומיות של הרווארד.
המאה ה־19 > 1892

צרפת מצפה הכוכבים בפאריס ומצפה הכוכבים בטולוז יוצרים משרד של נשים במטרה לייצר את מפת השמיים על פי יוזמה שתחילתה ב־1887. הקבוצה נוהלה בידי דורותי קלומפקה (אנ'), האישה הראשונה שקיבלה תואר דוקטור בתחום האסטרונומיה.
המאה ה־19 > 1893

ארצות הברית הנרייטה סוון לוויט מצטרפת למחשבות של הרווארד. היא משתתפת בגילוי כוכבים משתנים קפאידים, אשר מעידים על התפשטות היקום, וכן מגלה את היחס בין הבהירות הנראית, של משתנים קפאידים לבין קצב הפעימה שלהם. תגלית זו מאפשרת לאסטרונומים למדוד את המרחק בין כדור הארץ לגלקסיות אחרות.
המאה ה־20 > 1916

בריטניה ביאטריס מייבל קייב-בראון-קייב (אנ') עובדת כמחשבת בשירות שר התחמושת של בריטניה.
המאה ה־20 > 1918

ארצות הברית נשים רבות מועסקות כמחשבות של חישובים בליסטיים בוושינגטון הבירה. מנהלת קבוצת הנשים היא אליזבת וב וילסון.
המאה ה־20 > 1920

ארצות הברית מארי קלם (אנ') מנהלת את מעבדת המחקר במדעי המחשב באוניברסיטת המדינה של איווה.
המאה ה־20 > 1921

ארצות הברית אדית קלארק מגישה פטנט למחשב גרפי שמאפשר לפתור בעיות בקוי מתח חשמליים.
המאה ה־20 > 1926

גרמניה גרטה הרמן מגדירה את הבסיס לאלגברה ממוחשבת (אנ'). עבודת הדוקטורט שלה בנושא, שכותרתה "שאלת סופיות הצעדים בתאוריית האידיאל הפולינומי" פורסמה בכתב העת Mathematische Annalen.
המאה ה־20 > 1935

ארצות הברית הוועדה הלאומית המייעצת לאווירונאוטיקה (NACA) שהפכה בהמשך ל־NASA, מעסיקה חמש נשים במאגר המחשבים כדי לנתח מידע ממנהרות האוויר וניסויי הטיסות.
המאה ה־20 > 1939

אוסטריה יוהאנה פיש (אנ') מפרסמת שני מאמרים פורצי דרך על אלגברה בוליאנית.
המאה ה־20 > 1940

ארצות הברית נשים אמריקאיות נשכרות על מנת לבצע חישובים בליסטיים ולכתוב תוכנות מחשב במהלך מלחמת העולם השנייה. במהלך 1943–1945 השתמשו נשים אלו במנתח דיפרנציאלי שהוצב במרתף של בית הספר להנדסת חשמל על שם מור (אנ') כדי להאיץ את החישוב. המכונה דרשה טכנאי כדי להיו מדויקת לחלוטין, והנשים ביצעו בקרה על פעולות החישוב כדי לבדוק שאין טעויות. פיליס פוקס (אנ') הפעילה לבדה מנתח דיפרנציאלי, עם תוכנה העוסקת בפתרון משוואות דיפרנציאליות.
המאה ה־20 > 1941

בריטניה כחלק מעבודתה בבלצ'לי פארק מפענחת מייוויס בייטי את הצופן בו משתמש הצי האיטלקי.
ארצות הברית ארצות הברית שוכרת בוגרות קולג' אפרו-אמריקאיות לשמש מחשבות בבסיס לנגלי של חיל האויר.
המאה ה־20 > 1942

ארצות הברית ב־11 באוגוסט מקבלים הדי לאמאר וג'ורג' אנטהייל (אנ') את הפטנט על דילוג תדר פזור ספקטרום.
ארצות הברית בבלצ'לי פארק עובדים מעל עשרת אלפים אנשים בפיענוח צפנים של הגרמנים. שני שלישים מהם נשים.
המאה ה־20 > 1943

בריטניה 273 נשים עובדות על תכנות הקולוסוס, שאיפשר פיצוח צפנים בבלצ'לי פארק במלחמת העולם השנייה.
ארצות הברית הרעיות של מדעני פרויקט מנהטן אשר היו בעלות הכשרה במתמטיקה מועסקות כמחשבות למחשבי אניאק ומאניאק 1 (אנ'). ביניהן קלרה דן פון ניומן, אוגוסטה ה. טלר (אנ') ואדל גולדסטיין (אנ').
ארצות הברית גרטרוד בלאנש (אנ') מובילה את פרויקט הטבלאות המתימטיות מ־1938 עד 1948. במהלך מלחמת העולם השנייה שימש הפרויקט כמרכז חישובים לממשלת ארצות הברית, למשרד למחקר ופיתוח מדעי, לצי, לפרויקט מנהטן ולמספר מוסדות נוספים.
ארצות הברית רות ליץ' אמונט (אנ') ממונה לסגנית נשיא ב־IBM. היא האישה הראשונה בתפקיד שכזה.
המאה ה־20 > 1945

ארצות הברית מרלין ווסקוף משמשת בין המתכנתים הראשונים של פרויקט אניאק.
המאה ה־20 > 1946

ארצות הברית בטי ג'נינגס, פרנסס ספנס, קיי מקנולטי, מרלין ווסקוף ורות ליכטרמן עובדות כמתכנתות קבועות של האניאק. אדל גולדסטיין משתתפת בתכנות וגם כותבת את מדריך התוכנה של המחשב.
המאה ה־20 > 1947

ארצות הברית אירמה ווימן (אנ') עובדת על פרויקט מחקר בתחום מסלולי טילים במרכז למחקר אוירונאוטי של מישיגן. חישובי המסלולים היו מכניים. ב־1947-1948 היא מבקרת בתפקיד דומה בשטחי ניסוי של הצי, שם עבדה גרייס הופר על בעיות דומות, מגלה שהם משתמשים באבטיפוס של מחשב מארק 2, ומתחילה להתעניין בתחום המחשוב האלקטרוני.
המאה ה־20 > 1948

בריטניה קתלין בות מפתחת שפת סף למחשב ARC2.
ארצות הברית דורותי ווהן מתמנה למפקחת האפרו-אמריקאית הראשונה בנאס"א.
המאה ה־20 > 1949

ארצות הברית גרייס הופר, קצינה בצי ארצות הברית, משמשת בין המתכנתים הראשונים של מחשב הרווארד מארק 1. היא מקבלת את הכינוי "האמא של הקובול". היא מפתחת את הקומפיילר הראשון שנכתב על מחשב אלקטרוני, הA-0 (אנ'). היא גם הפיצה את השימוש במושג "דיבאגר" בהתייחס לחרק ("באג" באנגלית) שנתקע במחשב הרווארד מארק II (אנ') וגרם לשגיאה בתוכנה.
ארצות הברית אוולין בויד גרנוויל היא האפרו-אמריקאית השנייה שמקבלת תואר דוקטור במתמטיקה. בשנים 1956–1960 היא עובדת ב־IBM על ניתוח מסלולים ופיתוח פרוצדורות מחשב לתוכנית ואנגארד לשליחת הלווין הראשון במסלול סביב כדור הארץ ולתוכנית מרקורי לשיגור משימה מאוישת ראשונה לחלל.
קנדה ב-6 במאי מבצע המחשב EDSAC חישובים ראשונים באמצעות תוכנה שביאטריס וורסלי (אנ') עזרה לכתוב
המאה ה־20 > 1950

ארצות הברית אידה רודס (אנ') (במקור: הדסה איצקוביץ') משמשת חלוצה בניתוח מערכות תכנות. היא השתתפה ביצירת שפת התכנות C-10 למחשב UNIVAC 1, ששימש לחישוב מפקד אוכלוסין.
בריטניה קת'לין בות' יוצרת שפת אסמבלי שרצה ישירות על המכונה.
המאה ה־20 > 1951

ארצות הברית פרנסיס אליזבת' "בטי" הולברטון מפתחת תוכנה ל־UNIVAC: מחולל הסידור והמיזוג (אנ') (Sort Merge Generator). זו אחת הדוגמאות הראשונות ליצירת תוכנה על ידי מחשב, על בסיס הגדרות שהכניס גורם אנושי.
המאה ה־20 > 1952

בריטניה מרי קומבס (אנ') היא אחת המתכנתים הראשונים, והאישה הראשונה שעובדת על מחשב LEO 1, שנחשב למחשב העסקי הראשון. היא גם המשיכה לעבוד על גרסאות 2 ו-3 של מחשבי LEO.
הונגריה קלרה דן פון ניומן, ילידת הונגריה, היא אחת המתכנתות הראשונות בפרויקט MANIAC 1 (אנ').
קנדה ביאטריס וורסלי (אנ') מסיימת דוקטורט במדעי המחשב, והופכת להאישה הראשונה שקיבלה תואר דוקטור בתחום.
המאה ה־20 > 1954

ארצות הברית ישראל תלמה אסטרין (אנ') עובדת על המחשב ישראלי הראשון, הוויצק.
המאה ה־20 > 1955

ארצות הברית אנני איזלי מתחילה לעבוד בוועדה הלאומית המייעצת לאווירונאוטיקה.
אוקראינהברית המועצות קתרינה יושצ'נקו (אנ') מפתחת ומיישמת את שפת התכנות העילית הראשונה "שפת תכנות כתובות (APL) (אנ')", המאפשרת מיעון עקיף ודרגות גבוהות של מיעון, שמקבילים למצביעים בשפות מאוחרות יותר.
המאה ה־20 > 1956

צרפת מרגריט פרנק (אנ') מפתחת ביחד עם פיליפ וולף (אנ') את אלגוריתם פרנק-וולף (אנ'), אלגוריתם איטרטיבי לאופטימיזציה קמורה בעלת אילוצים.
המאה ה־20 > 1958

ארצות הברית חישובי המסלול של הלווין האמריקאי אקספלורר 1 מבוצעים על ידי צוות מחשבות נשי לחלוטין במעבדה להנעה סילונית של נאס"א, אשר רבות מהן גויסו מיד עם סיום לימודיהן בתיכון. לחישוב המכני הוסיפו חישובים לוגריתמים שנעשו באופן ידני.
ארצות הברית גרייס הופר מפתחת את שפת התכנות FLOWMATIC (אנ').
ארצות הברית ב-5 במאי מרכז הפיתוח לנגלי (אנ') של נאס"א שם קץ למדיניות ההפרדה, וסוגר את מחלקת מחשבות האיזור המערבי (אנ') בה הועסקו מחשבות אפרו-אמריקאיות.
בריטניה קתלין בות מפרסמת ספר על תכנות מחשבי APE(X)C (אנ') בריטיים.
המאה ה־20 > 1959

צרפת אליס רקוק (אנ'), מהנדסת צרפתייה המתמחה בארכיטקטורת מערכות, מפתחת את המיני-מחשב הצרפתי הראשון: הCAB500 (אנ').
ארצות הברית מרי ק. האווס (אנ') יוצרת קבוצה במטרה להגדיר מפרט לשפת תכנות תעשייתית. הקבוצה יוצרת בהמשך את שפת קובול.
המאה ה־20 > 1960

הרפובליקה העממית של סין שיה פייסו היא ממובילי הפיתוח של מודל 107, המחשב הסיני הראשון שתוכנן, פותח ויוצר באופן עצמאי בסין. המחשב רץ "מבצעית" לראשונה ב-1960.
המאה ה־20 > 1961

צרפת מריון קריאנז' (אנ') היא האישה הראשונה שמגינה על תזה במדעי המחשב באוניברסיטת נאנסי בצרפת.
ארצות הברית דיינה יולרי (אנ') משמשת מהנדסת ראשונה במעבדה להנעה סילונית. היא מפתחת מערכת מעקב בזמן אמת על מחשב Recomp II (אנ') של חברת נורת' אמריקן אוויאיישן, שהיה בעל מעבד 40 ביט וזיכרון של 4 קילובייטים.
המאה ה־20 > 1962

ארצות הברית ג'ין סאמט (אנ') מפתחת את שפת התכנות FORMAC (אנ'). היא הראשונה שחילקה שפות תכנות לקטגוריות (ב-1969), והאישה הנשיאה הראשונה של האגודה למכונות מחשוב (ב-1974).
בריטניה סטפני "סטיב" שרלי מייסדת בבריטניה את החברה UK Software Company F. I. היא מתמקדת ביצירת הזדמנויות תעסוקה לנשים עם בני משפחה התלויים בהן. לפיכך 97% מעובדי החברה הן נשים. היא מאמצת את הכינוי "סטיב" כדי להתמודד עם עולם העסקים שנשלט אז בידי גברים. בשנים 1989–1990 היא משמשת נשיאה של החברה הבריטית למחשבים (אנ'). ב־1985 היא זוכה ב"פרס ההכרה במדעי המחשב".
המאה ה־20 > 1964

בריטניה ג'ואן בול (אנ') היא הראשונה שמציעה שירות היכרויות ממוחשב.
ארצות הברית שרלה בוהם (אנ') מבצעת עבודה חלוצית בתחום של מיתוג מנות.
המאה ה־20 > 1965

ארצות הברית מרי אלן ווילקס (אנ') היא הראשונה שמשתמשת במחשב בתוך בית, ולשם כך היא כותבת את מערכת ההפעלה הראשונה (LAP) למיני-מחשב האמריקאי הראשון: LINC (אנ').
ארצות הברית מרי קנת' קלר היא האישה האמריקאית הראשונה שמקבלת תואר דוקטור בתחום מדעי המחשב. נושא התזה שלה היה אינדוקציה על תבניות ממוחשבות.
המאה ה־20 > 1966

ארצות הברית החל משנת 1966 ועד 1975 משמשת מרגרט ר. פוקס (אנ') מנהלת המשרד למידע ממוחשב של המכון למדעי המחשב ולטכנולוגיה בלשכת הסטנדרטים הלאומית (NBS). היא גם משתתפת באגודה למכונות מחשבות (ACM), ומשמשת המזכירה הראשונה של הפדרציה האמריקאית של חברות עיבוד מידע (AFIPS) (אנ').
המאה ה־20 > 1968

צרפת ורה מולנאר (אנ') יוצרת אמנות באמצעות מחשב. היא יצרה אלגוריתם שצייר ציור המורכב מצורות גאומטריות.
המאה ה־20 > 1969

ארצות הברית ג'ין א. סאמט (אנ') מפרסמת את ספר היעץ "שפות תכנות: היסטוריה ויסודות", שהפך לסטנדרט בתחומו.
ארצות הברית מרגרט המילטון מנהלת את מחלקת הנדסת תוכנה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT), שם מפתחים את הקוד למערכות הטיסה המשובצת של הטיל אפולו 11. הארכיטקטורה שאיפשר הקוד מנעה ביטול של הנחיתה על הירח. ב־2003 היא מקבלת את פרס פעולת החלל יוצאת הדופן של נאס"א על תרומותיה המדעיות והטכניות.
ארצות הברית אלכסנדרה אילמר פורסיית (אנ') מפרסמת את המדריך הראשון שמיועד לחינוך בתחום מדעי המחשב: "מדעי המחשב: קורס ראשון".
המאה ה־20 > 1970

נורווגיה דרוד ברנצן (אנ') מתחילה לנהל את מרכז המחשוב הנורווגי (אנ').
המאה ה־20 > 1971

ארצות הברית ארנה שניידר הובר היא מתמטיקאית שנודעת בשיטה שהמציאה למיתוג טלפוני ממוחשב, שגרמה להתפתחות התקשורת המודרנית. היא עבדה במעבדות בל 32 שנים, ונחשבת לפורצת דרך בתחום מדעי המחשב לנשים.
ארצות הברית מרגרט ברונט (אנ') הופכת למתכנתת הראשונה ולאישה הראשונה בתפקיד ניהולי בחברת פרוקטר אנד גמבל, המעסיקה 13,000 עובדים.[דרוש מקור]
המאה ה־20 > 1972

ארצות הברית מרי שאו (אנ') היא הסטודנטית הראשונה שמקבלת תואר דוקטור במדעי המחשב באוניברסיטת קרנגי-מלון.
ארצות הברית אדל גולדברג מפתחת את שפת התכנות smalltalk.
בריטניה קארן ספארקס ג'ונס משמשת מראשוני החוקרים של עיבוד בשפה טבעית.
ארצות הברית סנדרה קורציג (אנ') מקימה את הסטארטאפ ASK מערכות מחשוב (אנ') בעמק הסיליקון.
המאה ה־20 > 1973

ארצות הברית סוזאן ניקום (אנ') מפרסמת את "Computer Abuse", אחד המחקרים הראשונים שמגדירים ומתעדים פשעי מחשב.
ארצות הברית פיליס פוקס (אנ') עובדת על הספרייה המתימטית הפורטבילית PORT.
המאה ה־20 > 1974

ארצות הברית אליזבת ג' פיינלר (אנ') וצוותה מגדירים פורמט טקסט פשוט לשמות שרתים. הפורמט התפתח למערכת שמות הדומיין, והצוות הפך לארגון המוסמך לדומיינים.mil,.gov,.edu,.org ו־com.
המאה ה־20 > 1975

ארצות הברית איירי גרייף (אנ') היא הסטודנטית הראשונה שמקבלת תואר דוקטור במדעי המחשב במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.
הודו סודהה מורטי (אנ') היא האישה מהנדסת התוכנה הראשונה שמועסקת בקבוצת טאטא.
ישראל רות שפירא מוכיחה את משפט פרימן-שפירא לחסימת פוליגונים בשני ממדים.
המאה ה־20 > 1976

הונגריה רוז'ה פטר מפרסמת את הספר "פונקציות רקורסיביות בתאוריית המחשוב", נושא שעליו עבדה מאז שנות ה-50..
המאה ה־20 > 1978

ארצות הברית קרול שאו (אנ') היא בין הנשים הראשונות שמעצבות משחקי מחשב, ביניהם איקס עיגול בתלת מימד לאטארי 2600.
הממלכה המאוחדת סופי וילסון (אנ') עובדת על מיקרו-מחשב 8 ביט, הAcorn System 1 (אנ'), ואל הוראות למעבד ARM.
ארצות הברית נוצרת העמותה לנשים במחשוב (אנ') (AWC).
אוסטריה כריסטיאנה פלויד (אנ') היא הפרופסורית הראשונה למדע המחשב בגרמניה.
המאה ה־20 > 1979

ארצות הברית לין קונוויי מפרסמת את "מבוא למערכות VLSI", ספר רב-מכר על Very-Large-Scale Integration (VLSI) בתכנון ועיצוב מעגלים משובצים שהביא את מהפיכת מיד וקונווי (אנ')[דרוש מקור].
ארצות הברית פטרישיה סלינג'ר (אנ') משמשת אחת הארכיטקטיות המרכזיות של מסד הנתונים IBM System R (אנ'). ב־1979 היא מפרסמת מאמר יסוד על אופטימיזציות במסדי נתונים רלציוניים. ב־1994 היא הוכרזה עמיתת IBM וב-2009 נעשתה עמיתת ACM.[דרוש מקור].
ארצות הברית רוז'נה בייזי (אנ') מקימה את המעבדה לרובוטיקה, אוטומציה, חישה ותפיסה כלליים (GRASP) באוניברסיטת פנסילבניה..
הודו פריטי שאנקאר (אנ') עובדת על גנרליזציה של קוד בוז-צ'האודהרי-אוקנגם (אנ') שמאפשר תיקון שגיאות אקראיות.
המאה ה־20 > 1980

ארצות הברית קרלה מנינסקי (אנ') מתכנתת לאטארי 2600 את המשחקים Star Raiders (אנ') ו-Warlords (אנ')
.
ארצות הברית גוון בל (אנ') מייסדת את מוזיאון המחשב בבוסטון (אנ') לשימור חפצים מן ההיסטוריה של המחשוב.
.
ארצות הברית רות מ דייוויס (אנ') מקימה בווירג'יניה את קבוצת פימאטיונינג: חברה לניהול ומחשוב.
ארצות הברית רוברטה ויליאמס (אנ') מעצבת משחקי וידאו ומייסדת שותפה של Sierra Entertainment, יוצרת את משחק ההרפתקאות הגרפי הראשון "Mystery House (אנ')" שמוצג מגוף ראשון, עבור מחשב אפל II.
.
המאה ה־20 > 1982

ארצות הברית לורינדה צ'רי עובדת על בודק הדקדוק Writer's Workbench (אנ') במערכת יוניקס במעבדות בל.
.
המאה ה־20 > 1983

ארצות הבריתג'אניס סוונסון (אנ') מפתחת את המשחק כרמן סנדיאגו (אנ'). היא מקימה את החברה "Girl Tech" שמפתחת מוצרים ושירותים שמעודדים נשים להשתמש בטכנולוגיות חדשות כמו האינטרנט ומשחקי וידאו.
המאה ה־20 > 1984

ארצות הברית רוברטה ויליאמס (אנ') מבצעת עבודה חלוצית על משחקי הרפתקאות גרפיים למחשבי תואם IBM (אנ'), ומשחררת את המשחק King's quest.
ארצות הברית סוזן קאר יוצרת את האייקונים לממשק הגרפי של מחשב מקינטוש ומשמשת מנהלת קריאטיב בחברת NeXT.
ארצות הברית אלינור ק. באום (אנ') היא האישה הראשונה בארצות הברית בתפקיד דיקן של קולג' להנדסה..
המאה ה־20 > 1985

ארצות הברית רדיה פרלמן מפתחת את פרוטוקול העץ הפורש. המחקר שלה מתמקד בהצפנה ורשתות. בשנת 2006 תקבל את פרס מפעל חיים של USENIX על פועלה.
ארצות הברית אירמה וימן (אנ') משמשת מנהלת מערכות המידע הראשונה, בחברת האניוול.
ארצות הברית ג'נט ווקר מפתחת "בוחן המסמכים של סימבוליקס (אנ')", מערכת צפייה במדריכי טקסט המבוססת על היפרטקסט. המערכת הכילה בין השאר יכולת שימוש בסימניות שנלקחה ממנה לאחר מכן לדפדפני רשת.
המאה ה־20 > 1986

ארצות הברית הרפובליקה העממית של סין לִישְׂיָה גָ'אנְג (אנ') היא האישה היחידה בפגישות הראשונות של הIETF, הצוות הממליץ על תקני האינטרנט.
דרום אפריקה ננסי הפקין (אנ') מובילה את מערכת המידע הפאן-אפריקאית להתפתחות.
המאה ה־20 > 1987

ארצות הברית מוניקה ס. לאם (אנ') מקבלת תואר דוקטור על עבודתה בתחום אופטימיזציה של קומפיילרים.
ארצות הברית אניטה בורג יוצרת רשימת תפוצה לנשים במחשוב בשם Systers (אנ').
צרפת ז'ואל קוטאז (אנ') מפתחת את מודל תצוגה-פישוט-בקרה (אנ') לאינטראקציית אדם-מחשב.
גרמניה רינה טנגנס (גר') מקימה עם ברברה תונס את הקסן (צר'), אגודה לנשים שחברות במועדון ההאקרים Chaos Computer Club (אנ').
ארצות הברית אדל גולדברג מקבלת את פרס ACM למערכת תוכנה על פיתוח שפת smalltalk, האישה הראשונה שקיבלה את הפרס.
המאה ה־20 > 1988

הונגריה אווה טרדוש מקבלת את פרס פולקרסון על מחקריה בתחום העיצוב ואנליזה של אלגוריתמים.
ארצות הברית ג'ייני צאו (אנ') מייסדת את ספק ציוד הרשת Linksys (אנ')..
המאה ה־20 > 1989

ארצות הברית פרנסס אלן היא האישה הראשונה שמתקבלת כעמיתת IBM. ב־2006 היא תקבל את פרס טיורינג.
הולנד פרנסיס ברזיר (אנ'), פרופסורית למדעי המחשב באוניברסיטה החופשית של אמסטרדם מקימה את NLnet (אנ'), ספק האינטרנט הראשון בהולנד.
המאה ה־20 > 1990

ארצות הברית רוז'נה בייזי (אנ') היא האישה הראשונה שממונה לראש מחלקת מחשבים ומדעי המידע באוניברסיטת פנסילבניה..
המאה ה־20 > 1992

ארצות הברית דונה דובינסקי (אנ') משמשת מנכ"לית ומייסדת שותפה בחברת פאלם.
ארצות הברית ננסי ריין, מתכנתת אוטודידקטית, יוצרת את מרחב אונלייני מוכוון נשים בשם WIRE, ועל בסיסו מייסדת עם היזמת, אלן פק את חברת Women's WIRE (אנ') שהפכה מאוחר יותר לאתר הקהילות Women.com
ארצות הברית קרול בארץ מתמנה למנכ"לית חברת אוטודסק.
המאה ה־20 > 1993

ארצות הבריתישראל שפי גולדווסר, מדענית מחשב תאורטיקנית מקבלת את פרס גדל על מחקריה בתיאוריה של הסיבוכיות, בקריפטוגרפיה ובתאוריית המספרים החישובית, ועל יצירת הוכחות באפס ידיעה.
ארצות הברית ברברה ליסקוב מפתחת עם ג'נט מ. וינג את עקרון ההחלפה של ליסקוב
ארצות הברית קרולין גוייר מפרסמת את הטקסט "התפלפלות" (Quibbling), מראשוני הטקסטים הפמיניסטיים בפורמט היפרטקסט.
המאה ה־20 > 1994

ארצות הברית סאלי פלויד (אנ') מתפרסמת בשל עבודתה על פרוטוקול TCP.
ארצות הברית לראשונה נערך כנס חגיגת הנשים במחשוב על שם גרייס הופר (אנ') בהובלת אניטה בורג.
ארצות הברית קרולין גוייר מריצה פרויקט שיתופי לספרות היפרטקסט תחת השם "מלון היפרטקסט".
הרפובליקה העממית של סין ב־20 באפריל מובילה חוּ צִ'יחֶנְג (אנ') את פרויקט התקנת החיבור הראשון לאינטרנט בסין על בסיס חבילת הפרוטוקולים TCP/IP.
המאה ה־20 > 1995

ארצות הברית מרי לו ג'פסן (אנ') מתמנה לסמנכ"לית טכנולוגיות בחברת MicroDisplay בה היא מובילה פיתוח מסכים קטנים יותר..
ארצות הברית אלינור ק. באום (אנ') היא האישה הראשונה שמתקבלת לחברה האמריקאית לחינוך הנדסי (אנ').
המאה ה־20 > 1996

ארצות הברית שְׂיָאויְוֵּ'אן טוּ (אנ') היא האישה הראשונה שמקבלת את פרס ACM לעבודת דוקטורט.
המאה ה־20 > 1997

ארצות הברית אניטה בורג מקימה את המכון לנשים וטכנולוגיה (IWT). ב־2003 הוא נקרא על שמה מכון אניטה בורג (אנ').
יפן צ'ייקו אסאקאווה (אנ') מפתחת תוסף (אנ') לדפדפן נטסקייפ שמקריא דפי רשת, כעזר ללקויי ראייה.
רוסיה נטליה קספרסקי שותפה ביצירת האנטי-וירוס שמפותח במעבדות קספרסקי.
ארצות הבריתפורטוגל מנואלה מ. ולוסו (אנ') מקבלת את מדליית אלן נוול של CMU על מצוינות במחקר..
המאה ה־20 > 1998

ארצות הברית דונה דובינסקי (אנ') מקימה עם שותפים את חברת Handspring (אנ'). מכשיר ה-treo (אנ') שיצא ב־2002 הופך את החברה למובילה בשוק הטלפונים החכמים ושנה לאחר מכן היא מתאחדת עם Palm. דובינסקי עצמה נכנסת בשנת 2000 לרשימת 400 האנשים העשירים בארצות הברית.
ארצות הברית Le המרכז לנשים בטכנולוגיה (אנ') נוסד באוניברסיטת מרילנד במחוז בלטימור (אנ').
ארצות הברית מג ויטמן מתמנה לנשיאה ומנכ"לית חברת eBay.
ארצות הברית פטרישיה סלינג'ר (אנ') מקבלת את פרס ACM למערכת תוכנה על פיתוח מסד הנתונים System R (אנ').
המאה ה־20 > 1999

דב ריצ'רדסון מקימה את לינוקסצ'יקס (אנ'), ארגון בינלאומי למשתמשות לינוקס ולכל אדם שתומך בנשים במחשוב.
ארצות הברית מריסה מאייר היא האישה המהנדסת הראשונה שעובדת בגוגל. בהמשך היא מתמנה לסגנית נשיא למוצרי חיפוש וחוויית משתמש.
הרפובליקה העממית של סין גָ'אנְג לִישְׂיָה (אנ') יוצרת את המושג Middlebox (אנ') למכשור כגון חומות אש או מאזני עומסים.
ארצות הברית קרלי פיורינה הופכת למנכ"לית חברת היולט פקארד.
הרפובליקה העממית של סין סוּן יָאפָאנְג הופכת ליו"ר חברת וואווי.
המאה ה־21 > 2000

יוון לידיה קברקי (אנ') זוכה בפרס גרייס מוריי הופר (אנ')
המאה ה־21 > 2001

יפן נוריקו אראי (אנ') מפתחת את מערכת ניהול תוכן NetCommons שמשמשת ביותר מ-3,500 ארגונים ומוסדות חינוך
ארצות הברית ישראל שפי גולדווסר זוכה פעם שנייה בפרס גדל על משפט ה-PCP והשלכותיו באלגוריתמי קירוב.
המאה ה־21 > 2002

ארצות הבריתקנדה מריה קלווה מתמנה לנשיאת ACM, תפקיד בו שירתה עד שנת 2004.