stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איתמר בן גביר
הליכים משפטיים > תביעות כנגד המשטרה

בן גביר זכה בסכום מצטבר של כרבע מיליון ש"ח בתביעות נגד המשטרה, לאחר שתבע אותה על הטרדות שונות והפרת זכויותיו. כך - באוגוסט 2011 פסק בית משפט השלום בירושלים כי על משטרת ישראל לשלם לו 18 אלף ש״ח, כפיצוי על כך ששוטר תקף אותו בימי ההתנתקות. בפברואר 2012 פסקה שופטת השלום בירושלים שמשטרת ישראל תשלם לבן גביר פיצויים בסך 14 אלף ש״ח, על כך שנעצר למשך 24 שעות בשל כוונתו להפגין עם אחרים מול ביתו של מפקד פיקוד המרכז גדי שמני.
הליכים משפטיים > תביעות אישיות

עובד זר, שהועסק כמטפל סיעודי של אביו של איתמר בן גביר, תבע לאחר פטירת האב ב־2020 תשלום זכויות שונות, שלא ניתנו לו בתקופת עבודתו, מאיתמר בן גביר ואחיו, יורשיו של האב. היורשים התגוננו בטענות שונות, בהן הטענה שזמן קצר לפני מות האב נטש אותו העובד והתפטר. בנוסף טענו שיש לקזז מהזכויות כספים ששילם המנוח עבור העובד, כגון תשלומים לביטוח רפואי ומימון מגורי העובד והוצאות נלוות, בסך כולל של כ-85,500 ש״ח. טענות היורשים נדחו בבית הדין הארצי לעבודה, ונפסק שעל האחים לשלם לעובד כ-100 אלף ש״ח. לשם גביית החוב נאלץ העובד לפנות לרשות האכיפה והגבייה, שהוציאה צו עיקול משכורת נגד איתמר בן גביר. במהלך הדיון המשפטי הגיש בן גביר הצעת חוק לביטול חובת הביטוח הפנסיוני לעובדים זרים.
הליכים משפטיים > עבירות תנועה ותאונות דרכים

מאז הוציא רישיון נהיגה, נתפס בן גביר מספר רב של פעמים על ידי משטרת התנועה על עבירות תנועה שונות. בסך הכל נקנס בגין 78 עבירות תנועה ב־23 שנים.
מאבטחיו של בן גביר התלוננו כי בן גביר מאיץ בנהגים שלו לבצע עברות תנועה. באוגוסט 2023 היה מעורב בתאונה כשנהג שלו נכנס לצומת ברמזור אדום, בזמן שהיו בדרך לראיון טלוויזיוני. לא היו נפגעים בגוף. ב־26 באפריל 2024 התהפך רכבו של בן גביר כשנכנס לצומת באור אדום ונהג שנסע באור ירוק התנגש ברכבו. בן גביר נפצע קל ושוחרר מבית החולים למחרת, אך הנהג ברכב האחר נפצע קשה ואושפז לתקופה ארוכה. כתב אישום הוגש נגד הנהג של בן גביר.
במהלך כהונתו כשר לביטחון לאומי עלה מספר ההרוגים בתאונות, שעלה ל-436 ב-2024 על פי הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, עלייה של 21% ממספר ההרוגים בשנה הקודמת (361 הרוגים ב-2023). הרשות ייחסה את העלייה בהרוגים בין היתר לירידה באכיפת המשטרה.
בפוליטיקה

בכנסת ה-18 שימש עוזר פרלמנטרי של חבר הכנסת מיכאל בן ארי. בבחירות לכנסת ה-19 הוצב במקום החמישי ברשימת עוצמה לישראל, אך הרשימה לא עברה את אחוז החסימה. לקראת הבחירות לכנסת ה-21 הוצב במקום השמיני ברשימת איחוד מפלגות הימין, ועם פסילת מועמדותו של בן ארי הועבר למקום השביעי. הרשימה זכתה בחמישה מנדטים. על-פי ההסכם בין המפלגות חברי הכנסת רפי פרץ ובצלאל סמוטריץ' התחייבו להתפטר במסגרת "החוק הנורווגי" ולתת לבן גביר לכהן כחבר הכנסת, אך הכנסת פוזרה לפני שנחקק מחדש חוק זה (שנהג בכנסת ה-20 כהוראת שעה בלבד). בבחירות לכנסת ה-22 התמודד בן גביר בראשות רשימת "עוצמה יהודית" שקיבלה 83,609 קולות (1.88% מהקולות הכשרים) ולא עברה את אחוז החסימה.
לקראת הבחירות לכנסת ה-23, חתם בן גביר עם רפי פרץ על ריצה משותפת למפלגות "עוצמה יהודית" ו"הבית היהודי". סמוך לסוף זמן הגשת הרשימות הצטרף פרץ עם מפלגת "הבית היהודי" לרשימת "ימינה". ראש "הימין החדש", נפתלי בנט, נימק את סירובו לצרף את בן גביר לרשימה מאוחדת כסירוב לרוץ עם "מי שמחזיק בסלון ביתו תמונה של אדם אשר רצח 29 איש חפים מפשע". בתגובה הודיע בן גביר שהסיר את התמונה, למען אחדות ומניעת הקמת ממשלת שמאל, אולם מפלגתו לא צורפה לרשימה המאוחדת. עוצמה יהודית נרשמה כרשימה עצמאית בראשות בן גביר, וקבלה בבחירות אלו 19,402 קולות (0.42%) ולא עברה את אחוז החסימה.
לקראת הבחירות לכנסת ה-24, חתם בן גביר על הסכם ריצה משותפת של המפלגות "עוצמה יהודית" ו"נעם", ובהמשך, על ריצה משותפת עם מפלגת "הציונות הדתית" בראשות בצלאל סמוטריץ'. הוא הוצב במקום השלישי ברשימה ונבחר לכהן בכנסת.
לאחר שבן גביר עלה להר הבית בינואר 2022, פורסמו איומים מפורשים על חייו. בעקבות האיומים העלתה המשטרה את רמת האיום על בן גביר לדרגה 6, הגבוהה ביותר, וקצין הכנסת הורה למשמר הכנסת לאבטח את בן גביר בכל שעות היממה. איומים נוספים הופנו לעברו: באפריל נעצרה חוליית פעילי חמאס שתכננה להתנקש בו; ביוני נעצר תושב תל אביב שאיים עליו טלפונית ברצח; וביולי העלו תלמידים ערבים ממזרח ירושלים הצגת סוף שנה שבה מוצגת הוצאה להורג של אדם הלבוש באופן דומה לבן גביר, שהובילה למעצרם של מנהל בית הספר ומורה נוסף. בפברואר 2023 נעצר ערבי, תושב מזרח ירושלים, בחשד שאסף מידע ותכנן לרצוח את בן גביר.
ב־3 ביולי 2022, לאחר ההחלטה על הקדמת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, עוצמה יהודית התפצלה בהסכמה מרשימת הציונות הדתית לסיעת יחיד נפרדת בכנסת שיוצגה על ידי בן גביר. ב־26 באוגוסט 2022, נחתם הסכם איחוד בין עוצמה יהודית לבין הציונות הדתית לריצה משותפת לכנסת, בתיווכו של בנימין נתניהו. ב־26 באוגוסט חתם בן גביר על הסכם ריצה משותפת עם בצלאל סמוטריץ' ברשימת הציונות הדתית. הרשימה השיגה 14 מנדטים בבחירות והפכה לשלישית בגודלה.
ב־27 בספטמבר 2023 פורסם כי שירות הביטחון הכללי עצר חוליית טרור שהופעלה על ידי איראן וכללה 3 פלסטינים ו-2 ערבים-ישראלים שתכננו להתנקש בו ובחבר הכנסת לשעבר יהודה גליק.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש חשף "פייק ריפורטר" רשת של חשבונות מזויפים של נשים שקידמה את בן גביר בטוויטר.
בפוליטיקה > השר לביטחון לאומי

על אף אמירה מפורשת של נתניהו טרם הבחירות לכנסת ה-24 כי בן גביר לא יכהן כשר בממשלתו, ב־29 בדצמבר 2022, לאחר הבחירות לכנסת ה-25, מונה בן גביר לשר לביטחון הפנים בממשלת ישראל ה-37 ושם משרדו שונה ביוזמתו למשרד לביטחון לאומי. ב־8 בינואר 2023 מונה בן גביר לשר לחיזוק וקידום קהילתי, משרד שהופרד מהמשרד לביטחון פנים בממשלת ישראל השלושים וחמש, בכפוף להחלטה לבטל את המשרד. המינוי אושר במליאת הכנסת למחרת, ב־9 בינואר 2023. ב־6 בנובמבר 2023 אוחד המשרד לחיזוק וקידום קהילתי עם המשרד לביטחון לאומי.
במהלך חצי השנה הראשונה של בן גביר כשר לביטחון לאומי חלה עלייה של 60% במספר מקרי הרצח בחברה היהודית, ובמהלך שנתו הראשונה מספר מקרי הרצח בחברה הערבית גדל ב־110%, לעומת השנה הקודמת. במשטרה טענו לנתונים מעודדים במיגור הפשיעה בחברה הערבית. ביולי 2024 פרסמה המשטרה את נתוני הפשיעה לשנת 2023, לפיהם חלה בזמן כהונת בן-גביר עלייה בפשיעה ברוב התחומים.
בשנתו הראשונה לכהונה כשר לביטחון לאומי הייתה תחלופה רבה בבכירי משרדו. דוברו האישי של השר התפטר באפריל 2023, בספטמבר התפטר מנכ"ל המשרד, שלמה בן-אליהו, וכחודשיים לאחר מכן התפטר ממלא המקום שמונה במקומו - עקב עתירה לבג"ץ נגד המינוי. בנובמבר התפטרה הסמנכ"לית להון אנושי ומנהל, ובדצמבר התפטר מנהל האגף לכלי ירייה עקב ביקורת על מדיניות חלוקת כלי נשק.
בפברואר 2023 פרסם העיתון "דיילי טלגרף" כי עקב הדלפות מסמכים רגישים נאסר על בן גביר לקבל תדריכים מודיעיניים. לפי הדיווח, בן גביר הדליף מידע והכניס טלפונים ניידים לישיבות חסויות.
באפריל 2023 אישרה ממשלת ישראל את הצעתו להקמת משמר לאומי תחת המשרד לביטחון לאומי  ובינואר 2025 התקיים במכללה הלאומית לשוטרים טקס הקמת המשמר הלאומי במשמר הגבול-משטרת ישראל בהשתתפותו, בהשתתפות מפכ"ל המשטרה, דני לוי, מפקד משמר הגבול ניצב בריק יצחק, מפקד המשמר הלאומי ניצב נחשון נגלר ומפקדים נוספים. עד תאריך זה הוקמו שתי חטיבות של המשמר הלאומי - חטיבה צפונית וחטיבה דרומית הכוללות כ-600 מפקדים ולוחמים, בהמשך השנה צפויה לקום גם חטיבת מרכז.
בפוליטיקה > השר לביטחון לאומי > חלוקת נשק

עם כניסתו לתפקידו בתחילת 2023 בן גביר פעל להרחיב את מספר האזרחים נושאי הנשק בטענה שהדבר יעזור להתמודד עם אירועי טרור. הוא מתח ביקורת על האגף לרישוי כלי ירייה במשרדו, בטענה שהתהליך לקבלת רישיון נשק סובל מעודף ביורוקרטיה, וביצע רפורמה באגף שכללה הגדלת מצבת העובדים, הרחבת שעות הקבלה וימי הפעילות, הגדלת מספר הראיונות בשעה ומתן פטור מראיון לאנשי כוחות הביטחון וחיילים משוחררים. בנוסף, הוביל בן גביר הגמשה של התנאים לקבלת רישיון נשק, והוסיף שלל זכאים נוספים. לאחר טבח שבעה באוקטובר הואץ תהליך שינוי התקנות והוא הושלם באוקטובר 2023. בעקבות המתקפה והקלת הקריטריונים הוגשו כ-250,000 בקשות חדשות לרישיונות נשק ובן גביר פעל במגוון דרכים להתמודד עם עומס הפניות.
בן גביר גייס עובדי תגבור שיסייעו לעובדים הקבועים של אגף הרישוי בטיפול בעומס הבקשות. אלו כללו את אנשי לשכתו ובנות שירות לאומי. עובדי התגבור עברו הכשרה מזורזת והיו אמורים לחלק רישיונות אך ורק לאנשים העומדים בתבחין של מקום מגורים המזכה ברישיון או שירות בכוחות הביטחון. בנוסף, בתיאום עם יושב ראש הכנסת הוא גייס עובדים של הכנסת לטיפול בבקשות, צעד שספג ביקורת על ערבוב בין הכנסת לרשות המבצעת. גיוס בנות שירות לאומי לתגבור נעשה בגיבוי היועץ המשפטי של המשרד לביטחון לאומי, אך הצעד הופסק על ידי עו"ד גיל לימון, המשנה ליועצת המשפטית לממשלה, בנימוק שלא ניתן לתת בידי בנות שירות לאומי סמכויות שלטוניות. בעקבות זאת קרא בן גביר לעובדי משרדו מאגפים אחרים להתנדב לתגבר את אגף רישוי כלי ירייה וגייס כ-30 עובדים שהסכימו. בעקבות דרישה לבטל את הרישיונות שחולקו על ידי עובדי התגבור בחנה המשטרה את היקף הרישיונות שחולקו על ידי עובדי התגבור ומצאה שהם חלקו כ-23 אלף רישיונות נשק זמניים כשמתוכם 458 רישיונות נשק הונפקו לכאורה על פי תבחינים אחרים מאלו שעובדי התגבור הוסמכו לטפל בהם. עובדי התגבור גם הנפיקו 15,424 רישיונות נשק סופיים, כאשר 688 מתוכם הונפקו לכאורה שלא על פי התבחינים שעובדי התגבור הוסמכו לטפל בהם.
ראש אגף כלי ירייה במשרד, ישראל אבישר, ביקש מבן גביר לבחון מחדש את מדיניותו, ולאחר שבן גביר סירב התפטר מתפקידו בדצמבר 2023.
במהלך המלחמה פעל בן גביר להקמת מאות כיתות כוננות ברחבי ישראל ולצורך כך נרכשו אלפי כלי נשק מיצרנים ישראליים. בן גביר השתתף אישית בטקסים רבים של הקמת כיתות כוננות, ומתנדבים שסירבו להשתתף בטקס אתו לא שותפו בכיתות הכוננות. בינואר 2024 הורה נעם סולברג, יו"ר ועדת הבחירות המרכזית, להסיר את התמונות של בן גביר מחלק נשקים בכיתות כוננות בהיותן תעמולה אסורה המתבססת על טקסים שמומנו על ידי המדינה.
בפוליטיקה > השר לביטחון לאומי > מעורבות בעבודת המשטרה

בדצמבר 2022 תוקנה ביוזמתו פקודת המשטרה, ונקבע בה שהשר לביטחון הפנים יתווה את מדיניות המשטרה ואת העקרונות הכלליים לפעילותה, והוא רשאי להתוות מדיניות כללית בתחום החקירות. בן גביר מימש תיקון זה, ובין השאר הנחה את המפכ"ל שבתאי להסיר כל דגל אש"ף מהמרחב הציבורי. בהמשך, עקב המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע, ניסה השר לקדם מדיניות מעצרים נגד מפגינים שיתפרעו או יחסמו כבישים. בעקבות עתירות שהוגשו נגד השר, הוציא בג"ץ צו ביניים בינואר 2024, שאסר על בן גביר לתת הנחיות והוראות אופרטיביות למשטרה בדבר יישום מדיניותו בכל הנוגע למימוש זכות ההפגנה וחופש המחאה.
ב־10 במרץ 2023 הורתה לו היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב־מיארה, להקפיא את מימוש ההחלטה להעביר מתפקידו את מפקד מחוז תל אביב, ניצב עמיחי אשד, מחמת "חשש כבד ביחס לחוקיות ולתקינות ההליך".
בדצמבר אותה שנה הודיע השר לנציבת שב"ס קטי פרי כי החליט שלא להאריך את כהונתה, ומינה כממלא מקום את קצין משטרה, ניצב בדימוס קובי יעקבי.
במאי 2024, פנה בן גביר ישירות למפקד מג"ב בריק יצחק בנוגע להשעיית שוטרים שהיו מעורבים באלימות כלפי חרדים בהילולת רבי שמעון בר יוחאי, ובניגוד להוראת בג"ץ שאסרה על בן גביר לתת הוראות אופרטיביות למשטרה. מפכ"ל המשטרה - קובי שבתאי - דיווח ליועצת המשפטית לממשלה על כך. זמן קצר לאחר מכן ביקש בן גביר לזמן את שבתאי לקראת פיטוריו, אך היועמ"שית הודיעה שזימון זה אינו חוקי.
במהלך מלחמת חרבות ברזל הנחה בן גביר את סגן המפקח הכללי של משטרת ישראל אבשלום פלד להימנע מאבטחה של שיירות הסיוע לרצועת עזה. פרקליטות המדינה קבעה שהמעשה היווה הפרה של הדין והתערבות פסולה בעבודת המשטרה.
באוגוסט 2024 החליט בן גביר לקדם את קצין המשטרה מאיר סוויסה לדרגת סגן ניצב ולמנותו לתפקיד מפקד תחנה במחוז תל אביב. נגד סוויסה הוגש כתב אישום על זריקת רימון הלם לעבר מפגינים נגד הרפורמה המשפטית, והוא עומד לדין. העתירה נגד המינוי הוגשה על ידי התנועה לטוהר המידות ושלושה אזרחים שנפצעו. בית המשפט המחוזי בירושלים קבע כי קידומו של סוויסה נעשה בניגוד לנהלים, שלפיהם אין לקדם קצין שעומד נגדו הליך פלילי. בית המשפט הקפיא את המינוי וקבע כי הוא לא יקודם למפקד תחנה עד להכרעה בעתירה שהוגשה נגד מינויו.
בפוליטיקה > השר לביטחון לאומי > מלחמת חרבות ברזל

במהלך מלחמת חרבות ברזל התנגד בן גביר לעסקאות חטופים עם חמאס. בנובמבר 2023 הוא וחבריו למפלגה היו היחידים שהתנגדו לעסקת שחרור הנשים והילדים בטענה ש"במקום להוריד את החמאס על הברכיים, ישראל מקבלת את תכתיביו" ושהעסקה תהווה תקדים שיסכן אזרחים וחיילים רבים. באפריל 2024 איים ביחד עם בצלאל סמוטריץ' בהפלת הממשלה אם תחתום עסקה שאותה כינה "מופקרת" ו"כניעה לחמאס". בעקבות הצהרת נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן ב-1 ביוני 2024 ש"ישראל הציעה הסכם הפסקת אש חדש ומקיף, זה מתווה להפסקת אש מתמשכת ולשחרור כל החטופים" אמר בן גביר שעסקה כזו תביא לפירוק הממשלה. ביולי 2024 אמר בן גביר שוויתור על ציר נצרים בעסקה יביא לפירוק הממשלה. בן גביר גם הביע התנגדות לעסקה בשלבים שלטענתו תחרוץ למוות את גורלם של החטופים שלא ישוחררו בשלב הראשון. בינואר 2025, עם התגבשותה של עסקה עם חמאס לשחרור חטופים תמורת שחרור מחבלים והפסקה בלחימה, הביע התנגדות לעסקה וטען כי "בשנה האחרונה, באמצעות כוחנו הפוליטי, הצלחנו למנוע מהעסקה הזו לצאת לפועל, פעם אחר פעם." את התנגדותו לעסקאות נימק: "לא מוכן לסכן את שלומם של עשרות אלפי אזרחי ישראל ולא מוכן לשחרור 1,000 סינווארים שיאנסו אלפי בנות. את החטופים יש לשחרר על ידי כך שנפסיק לאויב את הדלק, את הסיוע ההומניטרי, נכבוש את עזה ונעודד הגירה מרצון."
ב-19 בינואר 2025 התפטר מהממשלה, יום לאחר שאושר בממשלה ההסכם חמאס–ישראל שהוא התנגד לתנאיו, והתפטרותו נכנסה לתוקף יומיים לאחר מכן.
בפוליטיקה > יחסי חוץ

ב־8 במאי 2023 שובץ בן גביר כנציג הממשלה לנאום באירוע שתוכנן בתל אביב על ידי האיחוד האירופי לרגל יום אירופה. לאור השתתפותו הצפויה של בן גביר, האירוע בוטל. על פי נציגי האיחוד הדבר נבע מחוסר נכונותם לתת במה למי שעמדותיו עומדות בסתירה לערכי האיחוד האירופי.
במהלך מלחמת חרבות ברזל קרא לקדם עידוד הגירת פלסטינים מרצועת עזה למדינות העולם. קריאתו זו גונתה על ידי מחלקת המדינה של ארצות הברית, צרפת, גרמניה, האיחוד האירופי ואיחוד האמירויות. בהמשך המלחמה קרא "לחזור הביתה לגוש קטיף וצפון השומרון".
חיים אישיים

בן גביר נשוי לאיילה (לבית נמרודי), ילידת ירושלים, בת למשפחה דתית לאומית, מורה במקצועה. השניים נפגשו לאחר שאיילה, אז בת 15, נעצרה על שהות במאחז שהוקם בחברון וסירבה לחתום על הרחקה מהמאחז ולהשתחרר כמו חברותיה. הם נישאו כאשר איילה הייתה בת 17 ואיתמר בן 28. לזוג שישה ילדים והם מתגוררים בשכונת גבעת האבות שבקריית ארבע.
היהודי הנודד (צמח)

ערך זה עוסק בצמח. אם התכוונתם לדמות מאגדת עם נוצרית, ראו .
| היהודי הנודד |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד פסיגיים
סדרה:: קומלינאים
משפחה:: קומליניים
סוג:: היהודי הנודד
שם מדעי
 Tradescantia ‏לינאוס, 1753
יהודי נודד (שם מדעי: Tradescantia) הוא סוג צמח עשבוני רב-שנתי ממשפחת הקומליניים, הגדל היטב בתנאים של צל מוחלט או חלקי. הוא רגיש לקרה, ליובש ולמליחות, ונראה במיטבו בקיץ.
על השם

השם הנפוץ "יהודי משוטט" מקורו במיתוס הנוצרי של היהודי הנודד, שנידון לשוטט בכדור הארץ כיוון שהתגרה בישוע בדרך לצליבתו. מדובר בשם שנוי במחלוקת שנעשה מאמץ להחליפו לטובת אלטרנטיבות כמו "בחור משוטט" או "מלח נודד"
השם "היהודי הנודד" (The Wandering Jew) הוא כינוי לשלושה מינים בלבד של Tradescantia (מתוך 71), וכינוי למין נוסף הדומה להם במראה, של הקומלינה. במובן זה, הכינוי הוא לקבוצה שאינה טקסונומית, אך רובה בתוך הסוג Tradescantia.
על השם > שלושת המינים ב-Tradescantia הקרויים יהודי נודד

יהודי נודד ארגמני (Tradescantia pallida) – בעל אופי צימוח משתרע-למחצה וגובהו כ-30–40 ס"מ. העלים גדולים וצבעם סגול-ארגמן. הצמח פורח באביב ובקיץ בצבע סגול-ארגמני ולעיתים בצבע ורוד. בצל כבד ביותר, הצמח מאבד את צבעו הארגמני. לצמח עלווה צבעונית והוא זקוק לצל חלקי. הצמח די נפוץ בישראל כצמח נוי ומשמש לכיסוי אדניות ושטחי אדמה קטנים (כגון: איי תנועה, גינות פרטיות וציבוריות, מרפסות וכו').
יהודי נודד משתלשל (זברינה; Tradescantia zebrina) – בעל אופי צימוח משתרע ומשתלשל. גובה הצמח כ-25 ס"מ, ועלוותו ארגמנית ומפוספסת בשני פסים מכסיפים. הזברינה מתרבה בקלות ופורחת כמעט כל השנה – אביב עד סתיו. בפריחה צבעו סגול. הצמח זורע את עצמו, ואפשר גם להכין ייחורים מקצות הענפים המשתרשים בקלות רבה. מקור השם זברינה נעוץ בדמיון במראה לפסי הזברה.
יהודי נודד תלת גוני (Tradescantia fluminensis) – צבעו לבן, צומח בקיץ ובזמן פריחתו עלוותו צבעונית.
על השם > מינים נוספים המכונים "יהודי נודד"

קטיפה לבנה (Tradescantia sillamontana) – קרוי לעיתים יהודי נודד שעיר או קורי עכביש, על שם עליו המכוסים סיבים לבנים עדינים. זמן צמיחתו בקיץ, צבע פריחתו ורוד והוא רגיש לקור.
יהודי נודד מקומי (או יהודי נודד מכחיל, Commelina cyanea) – צמח מסוג קומלינה הנפוץ במזרח אוסטרליה.
קומלינה זקופה – מין פולש בישראל.
גלריית תמונות

יהודי נודד ארגמני, בגינת נוי
פרחים של מין Tradescantia
עליה של קטיפה לבנה
גרגרי אבקה של תות שנשרו על יהודי נודד
הערות שוליים

↑  רפי קורצברג, "היהודי הנודד". על אגדת היהודי הנודד ומרכזיותה בתרבות המערבית. האגדה שדווקא בקרב יהודים, כמעט ואינה מוכרת., באתר פיגמליון, בלוג תרבות ישראלי, ‏ספטמבר 18, 2020
↑  Tradescantia Hub, Let’s talk about the wandering elephant in the room • Tradescantia Hub, ‏2024-08-20
↑  Why We're No Longer Using The Name Wandering Jew, Bloombox Club, ‏26.5.2023
↑  MJ Jackson, Racism in Taxonomy: What’s in a Name?, Hoyt Arboretum, ‏9.8.2020
↑  צמחי עלווה גידול וטיפול - ספריית צמחי בית - דייויד לונגמן
↑  דיוויד לונגמן, The instant guide to successful house plants: step-by-step care at a glance, Times Books, 1979
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543716705171  GND: 4185804-9  LCCN: sh85136745  NDL: 00575873
זחילה (דפורמציה)

זחילה (באנגלית: Creep) היא תופעה תרמו-מכנית בחומרים הנדסיים שמתאפיינת בדפורמציה איטית של חומרים מוצקים כתוצאה מחשיפה ארוכת טווח לרמות מאמץ שהן מתחת למאמץ הכניעה של החומר. הזחילה מורגשת יותר בחומרים המחוממים למשך זמן ארוך, ובטמפרטורה קרובה לנקודת ההתכה. קצב הזחילה עולה במקביל לעליית טמפרטורה.
קצב הזחילה הוא פונקציה של תכונות החומר, זמן החשיפה למאמץ, טמפרטורת החשיפה וגודל המאמץ המופעל. גודל גרעין גדול יגרור זחילה איטית יותר.
בתלות בעוצמת המאמץ וזמן ההפעלה שלו, עשוי שינוי הצורה (דפורמציה) להיות כה גדול עד כדי כך שהרכיב שממנו עשוי החומר לא יוכל עוד למלא את תפקידו. לדוגמה, זחילה של להב טורבינה תגרום ללהב לגעת במעטפת, דבר שיגרום לכשל של הלהב. זחילה בדרך כלל מעניינת מהנדסים ומטלורגים, כאשר רוצים לבדוק תפקוד של רכיבים מכניים אשר פועלים תחת עומסים גבוהים או טמפרטורות גבוהות.
זחילה אינה בהכרח דרך להיווצרות כשל, אלא דרך לביצוע דפורמציה של החומר. לעיתים, זחילה מועטת בבטון היא רצויה, כי היא מקלה על מאמצים פנימיים אשר עלולים היו לגרום לשברים בחומר.
זחילה אינה נוצרת לפתע עקב הפעלת מאמץ, אלא היא תוצאה של הפעלת המאמץ לטווח זמן ארוך.
טווח הטמפרטורות שבהם מתרחשת הזחילה תלוי בחומר. בטונגסטן, למשל, נדרשת טמפרטורה של אלפי מעלות לפני שתתחיל זחילה. לעומת זאת, קרחונים יכולים לבצע זחילה בטמפרטורות שבהן הם קפואים. למעשה, כל חומר יעבור זחילה כאשר הטמפרטורה שלו תתקרב לנקודת ההתכה. עקב כך, ניתן לראות זחילה בטמפרטורות נמוכות עבור חומרים מסוימים. פלסטיק ומתכות מסוימות יעברו זחילה בטמפרטורת החדר.
שלבי הזחילה

מקובל לחלק את תהליך הזחילה למספר שלבים מרכזיים לאורך זמן:
עיבור אלסטי - מתרחש באופן מידי
זחילה ראשונית - מעוות פלסטי ראשוני עולה, כאשר קצב השינוי שלו קטן בהדרגה.
זחילה שניונית - מעוות פלסטי שעולה בקצב גדילה קבוע.
קצב המעוות גדל באופן דרסטי ונוצר שבר.
מנגנוני זחילה

זחילה מתרחשת בפועל בעקבות:
תנועת נקעים - מתרחשת במאמץ גבוהה
פעפוע של אטומים / פעפוע של היעדרויות אטומים - מתרחש במאמץ נמוך ממאמץ הכניעה
החלקת גבולות הגרעינים
ראו גם

הנדסת חומרים
הערות שוליים

↑  סיכום - מבוא להנדסת חומרים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph294110
המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)

| --- | --- |

 עיר מארחת:  בייג'ינג, סין
 מדינות משתתפות:  146
 טקס הפתיחה:  6 בספטמבר 2008 
 טקס הנעילה:  17 בספטמבר 2008 
 האצטדיון הראשי:  האצטדיון הלאומי בייג'ינג
 → אתונה 2004 לונדון 2012 ← 
 
בשנת 2008 התקיימו בבייג'ינג בפעם ה-13 המשחקים הפאראלימפיים. במשחקים השתתפו 3,591 ספורטאים מ-146 מדינות שונות, מספר שיא של מדינות בהשוואה למשחקים פאראלימפיים קודמים. המשחקים הפאראלימפיים החלו ב-6 בספטמבר והסתיימו ב-17 בספטמבר 2008.
את המשחקים הפאראלימפיים בבייג'ינג ייצגה סיסמת אולימפיאדת הקיץ "עולם אחד, חלום אחד", אשר נבחרה על ידי הוועדה האולימפית בבייג'ינג ב-26 ביוני 2005.
המשחקים > ענפי הספורט

20 ענפי ספורט בתוכנית:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   קשתות   אתלטיקה   בוצ'ה   אופניים   רכיבה   כדורגל 5 שחקנים   כדורגל 7 שחקנים |   כדור שער   ג'ודו   הרמת כוח   חתירה   שיט מפרשיות   קליעה   שחייה |   טניס שולחן   כדורעף נכים   כדורסל נכים   סייף נכים   רוגבי נכים   טניס נכים |  |  |  |  |  |
ענף החתירה הופיע לראשונה במשחקים הפראלימפיים במשחקים הנ"ל.
המשחקים > לוחות זמנים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ●  | טקס הפתיחה |     | יום תחרויות |  ●  | תחרויות גמר |  ●  | טקס הסיום |
| ספטמבר | 6 ש' | 7 א' | 8 ב' | 9 ג' | 10 ד' | 11 ה' | 12 ו' | 13 ש' | 14 א' | 15 ב' | 16 ג' | 17 ד' | מדליות זהב |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  קשתות |  |  |  |  |  |  |  | 4 | 3 | 2 |  |  | 9 |
|  אתלטיקה |  |  | 9 | 20 | 17 | 9 | 18 | 20 | 18 | 18 | 26 | 5 | 160 |
|  בוצ'ה |  |  |  | 4 |  |  | 3 |  |  |  |  |  | 7 |
|  אופניים |  | 5 | 5 | 7 | 4 |  | 15 | 4 | 4 |  |  |  | 44 |
|  רכיבה |  |  | 2 | 4 | 2 | 3 |  |  |  |  |  |  | 11 |
|  כדורגל 5 שחקנים |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 1 |
|  כדורגל 7 שחקנים |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  | 1 |
|  כדורשער |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |  |  |  | 2 |
|  ג'ודו |  | 4 | 4 | 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 13 |
|  הרמת כוח |  |  |  | 3 | 4 | 2 |  | 3 | 4 | 2 | 2 |  | 20 |
|  חתירה |  |  |  |  |  | 4 |  |  |  |  |  |  | 4 |
|  שיט מפרשיות |  |  |  |  |  |  |  | 3 |  |  |  |  | 3 |
|  קליעה |  | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |  |  |  |  |  | 12 |
|  שחייה |  | 16 | 18 | 16 | 12 | 13 | 16 | 14 | 18 | 17 |  |  | 140 |
|  טניס שולחן |  |  |  |  | 5 | 11 |  |  |  | 4 | 4 |  | 24 |
|  כדורעף |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 1 |  |  | 2 |
|  כדורסל בכיסאות גלגלים |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 1 |  | 2 |
|  סייף נכים |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 | 3 | 2 | 2 | 10 |
|  רוגבי נכים |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  | 1 |
|  טניס נכים |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 2 | 3 |  |  | 6 |
| סך גמרים ליום |  | 27 | 40 | 61 | 46 | 44 | 54 | 49 | 55 | 51 | 37 | 8 | 472 |
| סכום מצטבר |  | 27 | 67 | 128 | 174 | 218 | 272 | 321 | 376 | 427 | 464 | 472 |  |
|  טקסים | ● |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ● |  |
| ספטמבר | 6 ש' | 7 א' | 8 ב' | 9 ג' | 10 ד' | 11 ה' | 12 ו' | 13 ש' | 14 א' | 15 ב' | 16 ג' | 17 ד' | מדליות זהב |
המשחקים > מדינות משתתפות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
| --- | --- |
 אוסטריה אוסטריה  אוסטרליה אוסטרליה  אוקראינה אוקראינה  אורוגוואי אורוגוואי  איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות  איטליה איטליה  אירלנד אירלנד  אלג'יריה אלג'יריה  אנגולה אנגולה  אסטוניה אסטוניה  ארגנטינה ארגנטינה  ארצות הברית ארצות הברית  בוטסואנה בוטסואנה  בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה  בלגיה בלגיה  ברזיל ברזיל  בריטניה בריטניה  ג'מייקה ג'מייקה  גרמניה גרמניה  דנמרק דנמרק  דרום אפריקה דרום אפריקה  הולנד הולנד  הונג קונג הונג קונג  הונגריה הונגריה  וייטנאם וייטנאם  זמביה זמביה  טנזניה טנזניה  יוון יוון  יפן יפן  ישראל ישראל  לאוס לאוס  לבנון לבנון  מונגוליה מונגוליה  מזרח טימור מזרח טימור:  מלזיה מלזיה  נורווגיה נורווגיה  ניו זילנד ניו זילנד  נמיביה נמיביה  מקסיקו מקסיקו  עיראק עיראק  ערב הסעודית ערב הסעודית  פולין פולין  פורטוגל פורטוגל  פוארטו ריקו פוארטו ריקו  הפיליפינים הפיליפינים  פינלנד פינלנד  פפואה גינאה החדשה פפואה גינאה החדשה  פקיסטן פקיסטן  סוריה (1980–2024) סוריה  הרפובליקה העממית של סין  סין  סינגפור סינגפור  סלובניה סלובניה  סלובקיה סלובקיה  ספרד ספרד  צ'כיה צ'כיה  רומניה רומניה  קובה קובה  קנדה קנדה  קניה קניה  קרואטיה קרואטיה  רואנדה רואנדה  רומניה רומניה  רוסיה רוסיה  שוודיה שוודיה  שווייץ שווייץ  תוניסיה תוניסיה
המשחקים > מדליות

מתוך 148 המדינות המשתתפות, 76 מדינות זכו במדליות ו-72 מדינות נותרו בלא מדליות.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | מדינה/ישות טריטוריאלית | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| 1 | הרפובליקה העממית של סין סין | 89 | 70 | 52 | 211 |
| 2 | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | 42 | 29 | 31 | 102 |
| 3 | ארצות הברית ארצות הברית | 36 | 35 | 28 | 99 |
| 4 | אוקראינה אוקראינה | 24 | 18 | 32 | 74 |
| 5 | אוסטרליה אוסטרליה | 23 | 29 | 27 | 79 |
| 6 | דרום אפריקה דרום אפריקה | 21 | 3 | 6 | 30 |
| 7 | קנדה קנדה | 19 | 10 | 21 | 50 |
| 8 | רוסיה רוסיה | 18 | 23 | 22 | 63 |
| 9 | ברזיל ברזיל | 16 | 14 | 17 | 47 |
| 10 | ספרד ספרד | 15 | 21 | 22 | 58 |
ראו גם

אולימפיאדת בייג'ינג (2008)
ישראל במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
המשחקים הפאן-ערביים

לוגו המשחקים הראשונים ממצרים
המשחקים הפאן-ערביים הם אירוע ספורט רב ענפי בו מתחרות נבחרות מרחבי העולם הערבי. המשחקים הראשונים נערכו בשנת 1953 באלכסנדריה שבמצרים. המשחקים היו אמורים להיערך אחת לארבע שנים, אולם אי בהירויות פוליטיות וכלכליות גרמו למשחקים להיערך באופן מצומצם הרבה יותר. נשים החלו להשתתף בתחרות בשנת 1985.
הרעיון למשחקים עלה בזמן משחקי הים התיכון הראשונים שנערכו באלכסנדריה, על ידי אחמד טוני שהיה חבר הוועד האולימפי הבינלאומי, ואכן ראש הליגה הערבית אישר ובירך על כינון המשחקים.