כתובת אזתוד
הערות שוליים

1 2  Hawkins, Corpus, p. 58
↑  Hawkins, Corpus, p. 599
1 2  Hawkins, Corpus, p. 45
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 221–225
↑  Trevor Bryce, The World of The Neo-Hittite Kingdoms, Oxford University Press, 2012, עמ' 157–158
1 2  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 221
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 222
↑  Bron, Recherches, pp. 177–178
↑  Weippert, Elemente, pp. 195–196
↑  Bron, Recherches, pp. 179–180
↑  Ilya Yakubovich, Phoenician and Luwian in Early Iron Age Cilicia, Anatolian Studies 65, 2015, עמ' 36 doi: 10.1017/S0066154615000010‏, JSTOR 24878375
↑  Ilya Yakubovich, Phoenician and Luwian in Early Iron Age Cilicia, Anatolian Studies 65, 2015, עמ' 36–39 doi: 10.1017/S0066154615000010‏, JSTOR 24878375
↑  Ilya Yakubovich, Phoenician and Luwian in Early Iron Age Cilicia, Anatolian Studies 65, 2015, עמ' 48–50 doi: 10.1017/S0066154615000010‏, JSTOR 24878375
↑  Bron, Recherches, p. 148
↑  ערך "חפירות", בתוך: אנציקלופדיה מקראית ג' (חבב–יתת), מוסד ביאליק, 1962, עמ' 246 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
↑  Bron, Recherches, p. I
↑  Bron, Recherches, p. II
↑  Bron, Recherches, p. 10
1 2  Hawkins, Corpus, p. 65
↑  Jörgen A. Knudtzon, Die El-Amarna-Tafeln, mit Einleitung und Erläuterungen, J. C. Hinrichs’schke Buchhandlung, 1915 – מכתב EA 151, עמ' 624–625
↑  Bron, Recherches, pp. 169–171
↑  Herbert Donner, Wolfgang Röllig, Kanaanäische und aramäische Inschriften, Band II: Kommentar, Otto Harrassowitz, 1964, עמ' 39
1 2 3  Ilya Yakubovich, Phoenician and Luwian in Early Iron Age Cilicia, Anatolian Studies 65, 2015, עמ' 38 doi: 10.1017/S0066154615000010‏, JSTOR 24878375
↑  Bron, Recherches, p. 169
↑  הרודוטוס, היסטוריות, 7.91 (ראו במקור היווני ובתרגום עברי)
↑  איתמר זינגר, הכתובת הדו־לשונית לובית־פיניקית מצ'ינקיי והשלכותיה ההיסטוריות, ארץ־ישראל כט, 2009, עמ' 149–150
↑  לפירוט על הרשימה ראו:
Michael C. Astour, Aegean Place-Names in an Egyptian Inscription, American Journal of Archaeology 70, 1966, עמ' 313–317 doi: 10.2307/502320;
Eric Cline, Amenhotep III and the Aegean: A Reassessment of Egypto-Aegean Relations in the 14th Century B.C., Orientalia 56, 1987, עמ' 1–36;
וכן Liste ägäischer Ortsnamen vom Totentempel Amenophis III. בויקיפדיה הגרמנית
1 2 3  Matthew J. Adams, Margaret E. Cohen, "The “Sea Peoples” in primary sources" , in: A.E. Killebrew, G. Lehmann (eds.), The Philistines and Other “Sea Peoples” in Text and Archaeology. Society of Biblical Literature, 2013, p. 658
↑  Jorrit M. Kelder, The Egyptian Interest in Mycenaean Greece, Jaarbericht "Ex Oriente Lux" (JEOL) 42, 2010, עמ' 125–126
↑  J. D. Hawkins, Addendum to ‘Phoenician and Luwian in Early Iron Age Cilicia’ by Ilya Yakubovich, Anatolian Studies 65, 2015, עמ' 55 doi: 10.1017/S0066154615000022‏, JSTOR 24878375
↑  Trevor Bryce, The World of The Neo-Hittite Kingdoms, Oxford University Press, 2012, עמ' 154
↑  Matthew J. Adams, Margaret E. Cohen, "The “Sea Peoples” in primary sources" , in: A.E. Killebrew, G. Lehmann (eds.), The Philistines and Other “Sea Peoples” in Text and Archaeology. Society of Biblical Literature, 2013, p. 659
↑  Ilya Yakubovich, Phoenician and Luwian in Early Iron Age Cilicia, Anatolian Studies 65, 2015, עמ' 38 doi: 10.1017/S0066154615000010‏, JSTOR 24878375
1 2  Bron, Recherches, p. 35
↑  לשתי הכתובות ראו: Belkıs Dinçol et al., Two new inscribed Storm-god stelae from Arsuz (İskenderun): ARSUZ 1 and 2, Anatolian Studies 65, 2015, עמ' 59–77 doi: 10.1017/S006615461500006X‏, JSTOR 24878378
↑  Ilya Yakubovich, Phoenician and Luwian in Early Iron Age Cilicia, Anatolian Studies 65, 2015, עמ' 38–39 doi: 10.1017/S0066154615000010‏, JSTOR 24878375
↑  J. D. Hawkins, Addendum to ‘Phoenician and Luwian in Early Iron Age Cilicia’ by Ilya Yakubovich, Anatolian Studies 65, 2015, עמ' 54–55 doi: 10.1017/S0066154615000022‏, JSTOR 24878375
↑  Ilya Yakubovich, Adanawa or Ahhiyawa? Reply to the addendum by J.D. Hawkins, Anatolian Studies 65, 2015, עמ' 56–58 doi: 10.1017/S0066154615000034‏, JSTOR 24878377
↑  B. Head et al., "Cilicia", Historia Numorum (2nd ed.), Clarendon Press, 1911, p. 725
↑  Hawkins, Corpus, p. 61
↑  Bron, Recherches, pp. 171–172
1 2  Bron, Recherches, p. 175
↑  Ilya Yakubovich, Phoenician and Luwian in Early Iron Age Cilicia, Anatolian Studies 65, 2015, עמ' 36–37 doi: 10.1017/S0066154615000010‏, JSTOR 24878375
↑  Carolina López-Ruiz, "Mopsos and Cultural Exchange between Greeks and Locals in Cilicia", in: U. Dill, Ch. Walde (eds.), Antike Mythen: Medien, Transformationen, Konstruktionen, De Gruyter, 2009, p. 492
↑  Norbert Oettinger, "The Seer Mopsos (Muksas) as a Historical Figure", in: Billie Jean Collins, Mary R. Bachvarova, Ian C. Rutherford (eds.), Anatolian Interfaces: Hittites, Greeks and their neighbours, Oxbow Books, 2008, pp. 63–64
↑  Bron, Recherches, p. 161
1 2 3  איתמר זינגר, הכתובת הדו־לשונית לובית־פיניקית מצ'ינֶקֶיי והשלכותיה ההיסטוריות, ארץ־ישראל כט, 2009, עמ' 149
1 2  Bron, Recherches, p. 162
↑  Trevor Bryce, The World of The Neo-Hittite Kingdoms, Oxford University Press, 2012, עמ' 159
↑  Ilya Yakubovich, Phoenician and Luwian in Early Iron Age Cilicia, Anatolian Studies 65, 2015, עמ' 39 doi: 10.1017/S0066154615000010‏, JSTOR 24878375
↑  Bron, Recherches, pp. 162–163
↑  Bron, Recherches, pp. 166–167
↑  Trevor Bryce, The World of The Neo-Hittite Kingdoms, Oxford University Press, 2012, עמ' 158
↑  Trevor Bryce, The World of The Neo-Hittite Kingdoms, Oxford University Press, 2012, עמ' 158–161
↑  Weippert, Elemente, pp. 197–198
↑  Weippert, Elemente, pp. 208–209
↑  Weippert, Elemente, pp. 197–199, 201–202
1 2  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 235
↑  Weippert, Elemente, p. 208
↑  Philip C. Schmitz, Phoenician KRNTRYŠ, Archaic Greek *ΚΟΡΥΝΗΤΗΡΙΟΣ, and the Storm God of Aleppo, Kleine Untersuchungen zur Sprache des Alten Testaments und seiner Umwelt 10, 2009, עמ' 119–160
1 2 3  Hawkins, Corpus, p. 63
↑  Bron, Recherches, p. 183
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 308
↑  Bron, Recherches, pp. 187–188
↑  Bron, Recherches, p. 188
↑  Weippert, Elemente, pp. 199–200, 204–205
↑  Weippert, Elemente, pp. 200, 206–207
↑  שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 34
↑  Weippert, Elemente, p. 203
↑  Bron, Recherches, p. 186–187
↑  Weippert, Elemente, pp. 200–201
↑  Weippert, Elemente, p. 210
↑  Bron, Recherches, p. 189
↑  Bron, Recherches, pp. 121–122
↑  שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 353
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 133–134
↑  Weippert, Elemente, p. 201
↑  ראו בפירוט: Bron, Recherches, pp. 163–169
↑  Hayim Tadmor, The royal inscriptions of Tiglath-pileser III (744-727 BC) and Shalmaneser V (726-722 BC), kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 38, 47, 70, 77, 87, 122
↑  נדב נאמן, ערך "קוה, קוא", בתוך: אנציקלופדיה מקראית ז' (קאת–שלשיה), מוסד ביאליק, 1976, עמ' 90 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
1 2 3 4 5  Hawkins, Corpus, p. 44
↑  Bron, Recherches, p. 158
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 220–221
↑  Erle Leichty, The Royal Inscriptions of Esarhaddon, King of Assyria (680-669 BC), Eisenbrauns, 2011, עמ' 16–17, 28, 48–49
↑  נדב נאמן, ערך "קוה, קוא", בתוך: אנציקלופדיה מקראית ז' (קאת–שלשיה), מוסד ביאליק, 1976, עמ' 90–91 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
↑  Bron, Recherches, pp. 12–13
↑  KAI 26
1 2 3 4 5  משה דוד קאסוטו ונחמן אביגד, ערך "כתובות", בתוך: אנציקלופדיה מקראית ד' (כבד–מלחתה), מוסד ביאליק, 1962, עמ' 387–388 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"), (ברון 14–15)
↑  Albrecht Alt, Ergänzungen zu den phönikischen Inschriften von Karatepe, Die Welt des Orients 2, 1955, עמ' 173–175, 178
↑  Çambel, Karatepe-Aslantaş, p. 39
↑  Albrecht Alt, Ergänzungen zu den phönikischen Inschriften von Karatepe, Die Welt des Orients 2, 1955, עמ' 177–178
↑  Bron, Recherches, p. 16
↑  לטקסט ולהשלמותיו ראו Röllig, The Phoenician Inscriptions, pp. 54–56, וכן בהערות ל־KAI 26; להשלמות מעט שונות ראו Albrecht Alt, Ergänzungen zu den phönikischen Inschriften von Karatepe, Die Welt des Orients 2, 1955, עמ' 176
↑  להעתק שברי הכתובת ראו: Helmuth Th. Bossert, Die Phönizischen Inschriften vom Karatepe nach dem Stande von Herbst 1953, Belleten 17, 1953, Res. 12–13
↑  Çambel, Karatepe-Aslantaş, pp. 20–22
↑  Bron, Recherches, p. 18
↑  Çambel, Karatepe-Aslantaş, p. 66
↑  Röllig, The Phoenician Inscriptions, pp. 62–66
↑  Bron, Recherches, pp. 23–25
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 223–225
↑  Röllig, The Phoenician Inscriptions, pp. 51–55
1 2  Hawkins, Corpus, pp. 48–58
↑  Bron, Recherches, p. 33
↑  Bron, Recherches, p. 36
↑  Bron, Recherches, pp. 37, 39
1 2  Bron, Recherches, p. 42
↑  Bron, Recherches, p. 43
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 148
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 226–227
1 2  Stanley Gevirtz, Phoenician wšbrt mlṣm and Job 33:23, Maarav 5–6, 1990, עמ' 146 doi: 10.1086/MAR199056111
↑  Bron, Recherches, p. 49
1 2 3  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 228
1 2 3 4 5  Herbert Donner, Wolfgang Röllig, Kanaanäische und aramäische Inschriften, Band II: Kommentar, Otto Harrassowitz, 1964, עמ' 40
↑  Bron, Recherches, pp. 38, 60
↑  Bron, Recherches, p. 135
↑  Bron, Recherches, pp. 154–158
↑  Hawkins, Corpus, p. 4
↑  Hawkins, Corpus, pp. 25–28
↑  Hawkins, Corpus, p. xix
↑  Çambel, Karatepe-Aslantaş, pp. 40–48
↑  Bron, Recherches, p. 27
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 225
1 2 3 4 5  Röllig, The Phoenician Inscriptions, p. 58
↑  Herbert Donner, Wolfgang Röllig, Kanaanäische und aramäische Inschriften, Band II: Kommentar, Otto Harrassowitz, 1964, עמ' 38
↑  Bron, Recherches, p. 163
↑  Daphne Hereward, Inscriptions from Pamphylia and Isauria, The Journal of Hellenic Studies 78, 1958, עמ' 58 doi: 10.2307/628923‏, JSTOR 628923
↑  Bron, Recherches, p. 28
↑  Herbert Donner, Wolfgang Röllig, Kanaanäische und aramäische Inschriften, Band II: Kommentar, Otto Harrassowitz, 1964, עמ' 38–39
↑  Bron, Recherches, p. 29
↑  Bron, Recherches, pp. 30–31
↑  Hawkins, Corpus, p. 58
1 2  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 226
↑  Bron, Recherches, pp. 31–32
↑  Nahman Avigad, Benjamin Sass, Corpus of West Semitic Stamp Seals, Israel Academy of Sciences and Humanities & Israel Exploration Society & Institute of Archaeology, Hebrew University of Jerusalem, 1997, עמ' 267–269
↑  Bron, Recherches, pp. 35–36
↑  Bron, Recherches, p. 169–171
↑  Bron, Recherches, p. 37
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 58
↑  Bron, Recherches, p. 40
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 79
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 79–81
↑  Bron, Recherches, p. 44
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 35–36
↑  Bron, Recherches, pp. 45–46
1 2  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 227
↑  Hawkins, Corpus, p. 59
↑  Albert Kirk Grayson, Assyrian rulers of the early first millennium BC II (858–754 BC), University of Toronto Press, 2002, עמ' 119
↑  תלמי, גאוגרפיקה, 5.14.9
↑  Bron, Recherches, pp. 176–177
↑  איתמר זינגר, הכתובת הדו־לשונית לובית־פיניקית מצ'ינקיי והשלכותיה ההיסטוריות, ארץ־ישראל כט, 2009, עמ' 148
↑  Jonas C. Greenfield, "Three Notes on the Sefire Inscription." Journal of Semitic Studies 11.1 (1966), pp. 103–105 doi.org/10.1093/jss/XI.1.98
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 41
↑  Stanley Gevirtz, Phoenician wšbrt mlṣm and Job 33:23, Maarav 5–6, 1990, עמ' 145–158 doi: 10.1086/MAR199056111
1 2  Röllig, The Phoenician Inscriptions, p. 51
↑  Hawkins, Corpus, p. 50
↑  J. Hoftijzer, K. Jongeling, Dictionary of the North-West Semitic Inscriptions, Brill, 1995, עמ' 575–576, 1105–1106
↑  Bron, Recherches, p. 52
↑  Bron, Recherches, pp. 52–53
1 2 3  Hawkins, Corpus, p. 60
1 2 3 4  Röllig, The Phoenician Inscriptions, p. 59
↑  Bron, Recherches, pp. 53–54
↑  נ"ה טור־סיני, הכתובת הכנענית הגדולה מקארא־טפה, לשוננו י"ז, 1950, עמ' 203
↑  Bron, Recherches, pp. 54–55
↑  Bron, Recherches, pp. 55–57
↑  Herbert Donner, Wolfgang Röllig, Kanaanäische und aramäische Inschriften, Band II: Kommentar, Otto Harrassowitz, 1964, עמ' 36
↑  Bron, Recherches, p. 57
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 40
↑  Bron, Recherches, pp. 58–59
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 96
↑  Hawkins, Corpus, p. 51
↑  Bron, Recherches, pp. 61–62
↑  מכתב EA 138 שורה 126, ראו: Jörgen A. Knudtzon, Die El-Amarna-Tafeln, mit Einleitung und Erläuterungen, J. C. Hinrichs’schke Buchhandlung, 1915, עמ' 586; אסתר הבר, ילקוט השורשים השלם למילים ולצורות הכנעניות מלוחות אל־עמארנה, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום כג, 2014, עמ' 101
↑  משלי כ"א א' בתרגום השבעים
1 2  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 229
↑  Bron, Recherches, p. 63
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 51
↑  Bron, Recherches, p. 67
↑  חיים יונה גרינפלד, הערות לכתובת אזתוד (קאראטפה), ארץ־ישראל יד, 1978, עמ' 74
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 93
↑  ש. נ. קרמר, מ. ויינפלד, הספרות השומרית וספר תהלים – מבוא למחקר השואתי, בית מקרא יט, 1974, עמ' 158
↑  מKTU 1.6 III, לתרגום ראו צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 327, 331
↑  חיים יונה גרינפלד, הערות לכתובת אזתוד (קאראטפה), ארץ־ישראל יד, 1978, עמ' 74–75
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 62–64, 231
↑  Bron, Recherches, p. 72
↑  Bron, Recherches, p. 75
↑  Bron, Recherches, p. 73
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 230
↑  Bron, Recherches, p. 77
1 2  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 231
↑  Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, תרגום: Wilfred G.E. Watson, A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition (2 vols), Third Revised Edition, Brill, 2015, עמ' 921
↑  Bron, Recherches, pp. 78–83
↑  Bron, Recherches, pp. 83–84
↑  משה ויינפלד, יומן הפרסומים, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום ב, 1977, עמ' 255
1 2 3 4 5 6 7  Röllig, The Phoenician Inscriptions, p. 60
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 231–232
1 2 3  Hawkins, Corpus, p. 64
1 2  Herbert Donner, Wolfgang Röllig, Kanaanäische und aramäische Inschriften, Band II: Kommentar, Otto Harrassowitz, 1964, עמ' 42
↑  Bron, Recherches, p. 92
1 2  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 232
↑  Bron, Recherches, pp. 92–93
↑  Bron, Recherches, p. 94
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 30, 232
↑  Herbert Donner, Wolfgang Röllig, Kanaanäische und aramäische Inschriften, Band II: Kommentar, Otto Harrassowitz, 1964, עמ' 42
1 2  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 232–233
↑  מנחם הרן, חגים, זבחי משפחה וחגיגות: נספח – "זבח ימם" בכתובת קארא־טפה, תקופות ומוסדות במקרא, עם עובד, 1972, עמ' 105–107
↑  Hawkins, Corpus, p. 64
↑  Bron, Recherches, p. 99
↑  Hawkins, Corpus, pp. 64–65
↑  Bron, Recherches, p. 102
1 2  Jonas C. Greenfield, "Scripture and Inscription: The Literary and Rhetorical Element in Some Early Phoenician Inscriptions", in: Shalom M. Paul, Michael Stone, Avital Pinnik (eds.), ʻAl Kanfei Yonah: Collected Studies of Jonas C. Greenfield on Semitic Philology volume II, Brill, 2001, pp. 265–266 [716–717]
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 45–46
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 54, 233
↑  משה ויינפלד, תגובות למאמרים: למאמרו של יצחק אבישור, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום א, 1975, עמ' 253
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 137–233
↑  דברים, ל', כ'; תהלים, כ"א, ה', כ"ג, ו', צ"א, ט"ז, צ"ג, ה'; משלי, ג', ט"ז; איוב, י"ב, י"ב; איכה, ה', כ'
↑  Bron, Recherches, p. 104
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 78–79, 233
↑  שמות, ל"ד, ו', במדבר, י"ד, י"ח, יואל, ב', י"ג, יונה, ד', ב', תהלים, פ"ו, ט"ו, תהילים, ק"ג, ח', משלי, י"ד, כ"ט, נחמיה, ט', י"ז)
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 28
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 68–70
↑  משה ויינפלד, תגובות למאמרים: למאמרו של יצחק אבישור, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום א, 1975, עמ' 254
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 224
↑  Bron, Recherches, p. 106
1 2  Bron, Recherches, p. 107
↑  Hawkins, Corpus, pp. 54, 64
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 36
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 59–60
↑  Bron, Recherches, p. 112
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 34–35
↑  Mitchell Dahood, The Anchor Bible: Psalms I, 1-50/Introd., Translation and Notes by Mitchell Dahood, Doubelday, 1965, עמ' 8
↑  Bron, Recherches, p. 113
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 234
↑  Bron, Recherches, p. 125
1 2  Röllig, The Phoenician Inscriptions, p. 61
↑  דברים, ט', י"ד, כ"ה, ו', כ"ט, י"ט; מלכים ב', י"ד, כ"ז; תהלים, ט', ו', ק"ט, י"ג
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 110
↑  Bron, Recherches, p. 126
↑  Bron, Recherches, p. 127
↑  Bron, Recherches, p. 116
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 107–108
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 37–38, 235
↑  Bron, Recherches, p. 123
↑  Röllig, The Phoenician Inscriptions, p. 55
1 2 3 4  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 236
↑  Hawkins, Corpus, p. 67
↑  אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, עמ' 55–56
↑  Kselman, John S. "Psalm 72: Some Observations on Structure." Bulletin of the American Schools of Oriental Research 220.1 (1975): 77-81. P. 80.
↑  Douglas Frayne, Old Babylonian period (2003–1595 BC), University of Toronto Press, 1990, עמ' 388
↑  KTU 1.108 שורות 24–26
↑  Jonas C. Greenfield, "Scripture and Inscription: The Literary and Rhetorical Element in Some Early Phoenician Inscriptions", in: Shalom M. Paul, Michael Stone, Avital Pinnik (eds.), ʻAl Kanfei Yonah: Collected Studies of Jonas C. Greenfield on Semitic Philology volume II, Brill, 2001, pp. 266–267 [717–718]
↑  Hawkins, Corpus, p. 46
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007464887605171 
דגם העיר קאראטפה, ובו ניתן לראות את השער העליון והשער התחתון
הממלכות החתיות החדשות בסביבות 800 לפנה"ס. ממלכת קוה (ממלכת הדננים), שקאראטפה נמצאת בשטחה, מסומנת בירוק בהיר.
תבליט אונייה בשער התחתון
מטבע הלניסטי מהעיר מופסוהסטיה, מציג את מופסוס
תבליט ממקדש הדד בחלב, אל הסער אוחז בשרביט ורוכב במרכבה
ההירוגליפים הלוויים לאלוהות הירח ולאלוהות השמש
הירוגליפים בכתובת אזתוד בלווית
שדות וכרמים מסביב לקאראטפה