stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קוברה (תנועה אמנותית)
מתודה

האמנים האירופאים נבדלו ממקביליהם האמריקאים, אמני האקספרסיוניזם המופשט, בכך שהעדיפו את תהליך היצירה על פני התוצר הסופי ובכך שהכניסו אלמנטים פרימיטיביים, מיתיים ופולוקלוריים, כמו גם מרכיבים דקורטיביים הנובעים מציורי ילדים ומגראפיטי. אחת מהגישות האמנותיות שאיחדו את עבודותיהם של אמני קוברה, הייתה שימוש בלתי מרוסן בצבעים עזים, במקביל לטקסט ואיורים בכתב יד, שהיו מפחידים או הומוריסטיים. הדמויות הללו נוספו במטרה להדהד את האימה של הימים שלאחר מלחמת העולם השנייה. היד הספונטאנית בה דגלו אמני הקבוצה, משקפת דחייה של אמנות הרנסאנס, ההתמחות והציור ה"מתורבת". הם העדיפה צורות ביטוי בוטות יותר, שמשקפות דיאלוג בין המודע ללא מודע, וזאת בניגוד לעניין הסוריאליסטי שהתמקד בלא מודע בלבד. האמנים ההולנדים בפרט התעניינו באמנות ילדים. בהקשר זה קארל אפל אמר: "רצינו להתחיל מחדש כילדים".
תערוכות

אמני קוברה הציגו בעיקר בהולנד, אך גם בפריז ובערים אחרות באירופה. תערוכותיהם החשובות הן:
מוזיאון סטדליק, הולנד, 1949: התערוכה הגדולה הראשונה של קבוצת קוברה נערכה במוזיאון סטדליק בשנת 1949, תחת הכותרת "אמנות אקספרימנטלית בינלאומית" (International Experimental Art). מנהל המוזיאון ואוצר התערוכה, ווילם סטנברג, התעניין בהבאת אמנות אקספרימנטלית ומופשטת לקהל ההולנדי. הוא היה מעורב באופן עמוק בתנועת קוברה ושמר על קשרים ישירים בין האמנים למוזיאון. התערוכה עוררה ביקורות זועמות מהציבור והעיתונות, שראתה ביצירות אמנות פוגענית ופרובוקטיבית.
לייז', בלגיה, 1951: התערוכה האחרונה של אמני הקבוצה הייתה בעיר לייז' שבבלגיה, בשנת 1951, כאשר זמן קצר לאחר מכן באותה שנה התנועה פורקה. התערוכה אורגנה על ידי פייר אלצ'ינסקי, אמן מבלגיה. התערוכה לא יוחדה רק לאמני קוברה, וכמו כן, אמנים חשובים בתנועה לא הציגו בה, לאור הקונפליקט שהתקיים בתקופה זו בתוך התנועה.
תערוכות נוספות:
"WestKunst", קלן, 1981.
"Paris Paris", פריז, 1981.
"Aftermath", לונדון, 1981.
"Two Survey shows", המבורג 1982; פריז 1982.
"The Spirit of Cobra", פורט לודרדייל, 2013.
אמנים > אמני התנועה

Karel Appel (1921–2006)
Pierre Alechinsky (born 1927)
Else Alfelt (1910–1974)
Jean-Michel Atlan (1913–1960)
Ejler Bille (1910–2004)
Pol Bury (1922–2005)
Jacques Calonne (born 1930)
Hugo Claus (1929–2008)
Corneille (1922–2010)
Jacques Doucet (1924–1994)
Lotti van der Gaag (1923–1999)
William Gear (1915–1997)
Stephen Gilbert (1910–2007)
Svavar Guðnason (1909–1988)
Henry Heerup (1907–1993)
Edouard Jaguer (1924–2006)
Asger Jorn (1914–1973)
Lucebert (1924–1994)
Ernest Mancoba (1904–2002)
Sonja Ferlov Mancoba (1911–1984)
Jørgen Nash (1920–2004)
Jan Nieuwenhuys (1922–1986)
Erik Ortvad (1917–2008)
Pieter Ouborg (1893–1956)
Carl-Henning Pedersen (1913–2007)
Bert Schierbeek (1918–1996)
Max Walter Svanberg (1912–1994)
Dora Tuynman (1926–1979)
Uno Vallman (1913–2004)
Serge Vandercam (1924–2005)
אמנים > אמנים קשורים

אמנים משמעותיים שקיימו קשר עם תנועת קוברה או הושפעו על ידה:
Peter Nieuwendijk
Enrico Baj
Jerome Bech
James E. Brewton
Jacqueline de Jong
Koos de Bruin
Freddy Flores Knistoff
Herbert Gentry
Robert Jacobsen
Bengt Lindström
Jean Messagier
Vali Myers
John Olsen
Gina Pellón (1926–2014)
Dana Schutz
Shinkichi Tajiri
Alasdair Taylor
Louis Van Lint
Maurice Wyckaert
מורשת

בעיר אמסטלפיין שבהולנד, הוקם בשנת 1995 מוזיאון קוברה, המוקדש לתנועה וליוצריה. כמו כן, מוזיאון האמנות NSU בפורט לודרדייל, פלורידה, מחזיק באוסף גדול של עבודות של אמני קוברה. המוזיאון מציג את יצירותיהם של קארל אפל, פייר אלצ'ינסקי ואסגר יורן, המהווים דמויות מפתח בתנועה. בשנת 2006 נערכה מכירה פומבית של יצירות מאת אמני הקוברה בקופנהגן. במכירה נקבע שיא חדש למחיר הכי גבוה ששולם עבור יצירה של אסגר יורן, שנמכרה בעבור 6.4 מיליון DKK (כתר דני).
הערות שוליים

↑  CoBrA, Moma
↑  Baumgartner, Michae., Klee and Cobra: A Child's Play, Hatje Cantz, 2011
↑  More about the Cobra movement, Cobra Museum
voor Moderne Kunst
↑  Cobra movement, Cobra Museum
voor Moderne Kunst
↑  La cause etait entendue, Yale University Library
1 2  Stokvis, Willemijn, Cobra: The Last Avant-garde Movement of the Twentieth Century, Burlington, VT: Lund Humphries, 2004
↑  Aubert, Nathalie, “’Cobra after Cobra’ And The Alba Congress: From Revolutionary Avant-Garde To Situationist Experiment.”, Third Text 20.02, 2006, עמ' 259-267
1 2 3  Hoffmann, Edith, Cobra Exhibition in Rotterdam., 108.760 The Burlington Magazine, 1966
↑  Cobra 1948-1951, Foundation Constant
↑  COBRA & THE STEDELIJK, Stedelijk Museum Amsterdam
↑  Kurczynski, K, The Art and politics of Asger Jorn: The avant-garde won't give up, Routledge, 2017
↑  [https://cobra-museum.nl/?lang=en Cobra Museum
voor Moderne Kunst]
↑  Priscilla Frank, Revisiting The Radically Avant-Garde Movement Art History Forgot, Huffpost, ‏1.9.2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810533916605606  BnF: cb119484837 (data)  CiNii: DA12975267  GND: 2072101-8  ISNI: 0000 0001 2342 9190  LCCN: n50069449  NKC: kn20050603003  NLA: 35548710  NSK: 000391361  SELIBR: 220763  SUDOC: 027444902  Trove: 992106  ULAN: 500122313  VIAF: 172278324   WorldCat (עם VIAF): 172278324
קיבעון

.
בפסיכולוגיה, קיבעון (בלועזית: פִיקְסַצְיָה) הוא מצב בו אדם הופך אובססיבי כלפי אדם או חפץ.
לפי זיגמונד פרויד, עשוי אדם לפתח קיבעון פסיכולוגי עקב פתרון לא הולם של הקונפליקט המרכזי במהלך אחד משלבי המודל הפסיכוסקסואלי, כגון חוסר סיפוק או סיפוק יתר על המידה של הצרכים הדומיננטיים בשלב זה; בעקבות זאת, בזמן מאוחר יותר במשך חייו הבוגרים, תשקף האישיות של האדם שלב מסוים משלבים אלה. לדוגמה, אדם שצרכיו לא סופקו באופן מותאם בשלב האוראלי, בו האנרגיה המינית מרוכזת סביב אזור הפה, עשוי לפתח בבגרותו קיבעון המתבטא ב"התנהגות אוראלית" – לעיסת מסטיק, עישון, כסיסת ציפורניים וכדומה. במצבים חמורים יותר עלול להתפתח קושי לעבור לשלב ההתפתחותי הבא, או נסיגה להתנהגויות המאפיינות את השלב בו התרחש הקיבעון עד לרמה של הפרעת אישיות (למשל במקרה של קיבעון אוראלי – נסיגה לדפוס התנהגות תלותי מאוד בסובבים אותו כפי שהיה בינקותו, מצב שבעוצמות גבוהות עלול להתפתח להפרעת אישיות תלותית).
הגדרת ההיקשרות האובססיבית כקיבעון או כהתבטאות הגנתית של אהבה נתונה לוויכוח. עשוי להתקיים גם קיבעון לדברים שאינם מוחשיים (כגון: רעיונות והשקפות עולם). הגורם האובססיבי נמצא גם בסימפטומים המשתייכים להפרעה טורדנית-כפייתית.
רעיון הקיבעון הוא רעיון מרכזי במודל הפסיכוסקסואלי של פרויד ובתאוריה הפסיכואנליטית. למרות שתאוריה זו מוכרת בפסיכולוגיה הפופולרית, מופנית כלפיה ביקורת לא מעטה. יש הטוענים כי היא אינה מבוססת מדעית, ואף יכולה להיחשב לפסאודו־מדע. קיימת גם ביקורת על האפקטיביות הנמוכה של הטיפול הפסיכואנליטי.
ראו גם

התמכרות
המודל הפסיכוסקסואלי
הרגל
הערות שוליים

↑  Frederick Crews, The Verdict on Freud, Psychological Science 7, 1996-03, עמ' 63–68 doi: 10.1111/j.1467-9280.1996.tb00331.x
↑  Mario Bunge, The philosophy behind pseudoscience, Skeptical Inquirer, 2006, עמ' 29-37
↑  Evan Mayo-Wilson et al, Psychological and pharmacological interventions for social anxiety disorder in adults: a systematic review and network meta-analysis, The Lancet Psychiatry 1, 2014-10, עמ' 368–376 doi: 10.1016/S2215-0366(14)70329-3
↑  Xinyu Zhou et al, Comparative efficacy and acceptability of psychotherapies for depression in children and adolescents: A systematic review and network meta-analysis, World Psychiatry 14, 2015-06, עמ' 207–222 doi: 10.1002/wps.20217
ערך זה הוא קצרמרבנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קיברצי

קיברצי (באוקראינית: Ківерці, בפולנית: Kiwerce, קיברצה) היא עיר במחוז ווהלין שבמערב אוקראינה, כ-12 ק"מ צפונית מזרחית ללוצק, על גדות נהר פרודניק, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.
תולדות היישוב

קיברצי נוסדה בסוף המאה ה-19, אך ממטבעות רומאיים קדומים שנמצאו בה, נראה שאתרה היה מיושב עוד במאה ה-3 לפני הספירה. התפתחותו של היישוב קשור לפיתוח רשת מסילות הברזל האזורית שזה גם הייתה סיבה להקמתו בסביבות 1870.
במהלך מלחמת העולם הראשונה התנגדו תושבי היישוב לחיילים האוסטרים שכבשו אותו. בהתאם להסכם ריגה משנת 1921 נכלל היישוב בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.
בשנת 1951 הוענק ליישוב מעמד עירוני, ומאז התפתח באופן משמעותי.
יהודי קיברצי

בין מלחמות העולם ישבו בקיברצי כ-200 יהודים, כשליש מתושביה באותה עת, והתקיימה בה פעילות ציונית, שכללה גן ילדים עברי וקיבוץ הכשרה. בספטמבר 1939 נכבשה קיברצי בידי הסובייטים.
ב-2 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה קיברצי בידי הגרמנים, ואלו ריכזו את יהודיה בגטו שהוקם בה, בו נרצחו עד אביב 1942 עשרות גברים יהודים.
ב-21 במאי 1942 רצחו הגרמנים את כ-270 היהודים שנותרו בגטו, מהם כ-240 נשים וילדים, ובסוף שנת 1942 נרצחו אחרוני היהודים ביישוב, קבוצת רופאים שהוחזקה במקום. בפברואר 1944 שוחררה קיברצי בידי הצבא האדום.
קימארקאס

קימארקאס (באנגלית: Kimarcus; בוולשית: Gorust) היה מלך בריטניה על פי ספרו של ג'פרי ממונמות' "ההיסטוריה של מלכי בריטניה".
אין כל תיעוד היסטורי למלכותו, והוא נחשב לאחד המלכים האגדיים של בריטניה.
קימארקאס היה בנו של סיסיליוס הראשון, ועלה לשלטון לאחר מותו דודו, יאגו.
לאחר מותו עלה לשלטון גורבודאק, בנו.
מיקי ואן דה ון

מיקי ואן דה ון (נולד ב-19 באפריל 2001) הוא כדורגלן הולנדי, המשחק בטוטנהאם הוטספר ובנבחרת הולנד בעמדת הבלם.
קריירה

ואן דה ון החל לשחק כדורגל בקבוצת הנוער של WSV 1930 ומשם הצטרף לאקדמיית הנוער של פולנדם ב-2013. ב-18 בנובמבר 2018, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו עבור קבוצת הנוער בליגה השלישית.
ב-4 באוקטובר 2019, ואן דה ון ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של פולנדם, בהפסד 1–3 מול יונג פ.ס.וו. איינדהובן כאשר נכנס בדקה ה-46.
בקיץ 2019, ואן דה ון חתם על החוזה המקצועי הראשון שלו עם פולנדם. בעונה שלאחר מכן, תחת המאמן החדש, וים יונק, הוא חווה את הפריצה הגדולה שלו במועדון והפך לשחקן הרכב קבוע במרכז ההגנה של פולנדם. יונק אף מינה אותו לקפטן החדש של הקבוצה הבוגרת. ב-31 באוגוסט 2021, הוכרז כי ואן דה ון חתם בוולפסבורג הגרמנית תחת המאמן מארק ואן בומל, שם חתם על חוזה עד 2025. כאשר הקבוצה הגרמנית שילמה כ-3,500,000 אירו עבורו.
ב-8 באוגוסט 2023, חתם לשש שנים בטוטנהאם הוסטספר, ששילמה עבורו 40 מיליון יורו. הבלם ערך את הופעת הבכורה הרשמית בליגה ב-13 באוגוסט, במשחק חוץ נגד ברנטפורד.
קריירה בינלאומית

ב-13 באוקטובר 2023 ערך ואן דה ון את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הולנד, בהפסד 2-1 לנבחרת צרפת במסגרת מוקדמות יורו 2024.
נכלל בסגל נבחרת הולנד לטורניר יורו 2024.
הערות שוליים

↑  תקציר המשחק בין יונג פ.ס.וו לפולנדם, באתר TRANSFERMARKT, ‏2019
↑  Van de Ven joins Wolves, הרשמי של וולפסבורג, ‏31 באוגוסט 2021
↑  Micky van de Ven - Player profile 23/24, www.transfermarkt.com (באנגלית)
↑  Dit zijn de 26 spelers van bondscoach Ronald Koeman voor EURO 2024 באתר התאחדות הכדורגל ההולנדית המלכותית, 29 במאי 2024 (בהולנדית)
| נבחרת הולנד – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 פרברוחן •  2 ואן דה ון •  3 דה ליכט •  4 ואן דייק •  5 אקה •  6 דה פריי •  7 ברחוויין •  8 ויינאלדם •  9 וחהורסט •  10 ממפיס •   11 חאקפו •  12 פרימפונג • 13 ביילו •  14 ריינדרס • 15 חירטרואידה • 16 וירמן • 17 בלינד • 18 מאלן • 19 סימונס • 20 מאטסן • 21 זירקזיי • 22 דומפריס • 23 פלקן • 24 חראפנברך • 25 ברובי • 26 סחאוטן • מאמן: קומאן |  1 פרברוחן •  2 ואן דה ון •  3 דה ליכט •  4 ואן דייק •  5 אקה •  6 דה פריי •  7 ברחוויין •  8 ויינאלדם •  9 וחהורסט •  10 ממפיס •   11 חאקפו •  12 פרימפונג • 13 ביילו •  14 ריינדרס • 15 חירטרואידה • 16 וירמן • 17 בלינד • 18 מאלן • 19 סימונס • 20 מאטסן • 21 זירקזיי • 22 דומפריס • 23 פלקן • 24 חראפנברך • 25 ברובי • 26 סחאוטן • מאמן: קומאן | הולנד |
מירב קניג-ולרשטיין

מירב קניג-ולרשטיין (נולדה ב-17 בדצמבר 1971) היא עורכת דין ישראלית. החל מינואר 2023 משמשת פרקליטת מחוז תל אביב (אזרחי) בפרקליטות המדינה. במסגרת תפקידה מייצגת את מערכת הביטחון באופן ארצי בכל תיקי הנזיקין (גוף ורכוש) המוגשים נגדה.
ביוגרפיה

נולדה בתל אביב לשרה וגיורא קניג. בעלת תואר ראשון ושני במשפטים, וכן תואר שני במינהל עסקים, כולם מאוניברסיטת בר-אילן. שימשה כטרום מתמחה בבית משפט השלום בכפר סבא, והתמחתה במחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה. לאחר מכן עבדה כעורכת דין במגזר הפרטי, בעיקר בתחומי נזיקין וביטוח.
בהמשך, הצטרפה לפרקליטות מחוז ת"א (אזרחי), ושימשה בין השאר כראש תחום תובענות ייצוגיות. החל מ-2017 שימשה כמנהלת המחלקה המסחרית במחוז. במסגרת עבודה ליוותה הליך תקדימי להגשת תביעה בסך 523 מיליון שקל בפרשת דיזלגייט, ייצגה את המדינה בתובענות ייצוגיות בתחומים דוגמת שוק ההון ואיכות הסביבה, עסקה בתיקי חשיפה לחומרים מסוכנים, תיקי פיצויים בגין ההתנתקות, תביעות בתחום איכות הסביבה, ועוד.
ביוגרפיה > פרקליטת מחוז תל אביב (אזרחי)

בינואר 2023 בחרה ועדת המכרזים של נציבות שירות המדינה פה אחד בקניג-ולרשטיין לשמש כפרקליטת מחוז תל אביב (אזרחי), במקומה של ליאורה חביליו.
חיים אישיים

מתגוררת בכפר סבא ואם לארבעה. נשואה לאורי ולרשטיין, מנהל רשות האכיפה והגבייה.
הערות שוליים

↑  שרה קניג – בת יחידה לניצולי שואה, באתר "הקשר הרב דורי"
↑  ברכת הפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן עם מינוי קניג ולרשטיין לפרקליטת מחוז תל אביב (אזרחי) (באתר הרשמי ובדף הפייסבוק)
↑   אפרת נוימן, פרשת דיזלגייט: המדינה תתבע את פולקסווגן בשם הציבור בשל הנזקים הסביבתיים, באתר TheMarker‏, 15 באוקטובר 2018
↑   אסא ששון, המדינה חייבה אזרחים להלוות לה כסף למלחמות - וקיבלה אישור לא להשיבו, באתר TheMarker‏, 12 בדצמבר 2022
↑  זיו ריינשטיין‏, תובענה נגד בוקינג ורשת פתאל: מחיר חופשה ללא מע"מ - הטעייה צרכנית, באתר וואלה, 9 במאי 2022
↑  ניסים קינן, המדינה תפצה 170 עובדי הכור הגרעיני שחלו בסרטן, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 19 בספטמבר 2017
↑  גד פרץ ועמירם ברקת, ‏מדינת ישראל תשלם לבזק 6 מיליון שקל פיצויים בשל נזקי ההתנתקות, באתר גלובס, 30 באוגוסט 2016
↑  ליטל דוברוביצקי, "פגיעה בבריאות הציבור": מדינת ישראל תובעת חצי מיליארד שקל מפולקסווגן ואאודי, באתר כלכליסט, 6 ביולי 2020
↑  פרוטקשן של המדינה בגבעת שמואל - פוסטה, באתר פוסטה, ‏1 באפריל 2013
↑    ליטל דוברוביצקי, "50 אלף נסיעות בלבד בשנה", באתר "ידיעות אחרונות", 25 בנובמבר 2017
↑  אורלי הררי, עו"ד מירב קניג-ולרשטיין נבחרה לפרקליטת מחוז ת"א, באתר ערוץ 7, 18 בינואר 2023
קארינה קאפור ח'אן

| --- | --- |

 לידה:  21 בספטמבר 1980 (בת 44) מומבאי, הודו 
 מדינה:  הודו 
 תקופת הפעילות:  מ-2000 
 מקום לימודים:  Mithibai College  Government Law College, Mumbai  Welham Girls' School  Jamnabai Narsee School  בית ספר קיץ של הרווארד 
 בן או בת זוג:  סאיף עלי חאן (16 באוקטובר 2012–?) 
 צאצאים:  Prince Taimur Ali Khan of Bhopal, Prince Jehangir Ali Khan of Bhopal 
 פרסים והוקרה:  פרס פילמפייר לשחקנית הטובה ביותר (2008)  Filmfare Critics Award for Best Actress (2007) 
 פרופיל ב-IMDb
 
קארינה קאפור ח'אן (בהינדית:करीना कपूर, נולדה ב-21 בספטמבר 1980) היא שחקנית הודית שמופיעה בסרטי בוליווד. קאפור נולדה במומביי שבהודו, בת למשפחת קאפור. היא בתם של השחקנים בביטה (Babita) ורנדהיר קאפור, אחותה של קאריסמה קאפור ונכדתו של ראג' קאפור. זוכת שישה פרסי פילמפייר.
קריירה

בשנת 2001 השתתפה קאפור בסרט "Kabhi Khushi Kabhie Gham...‎" לצדו של ריטיק רושאן, שזכה להצלחה רבה בהודו ומחוצה לה. והוא אחד מההצלחות המסחריות הגדולות ביותר שלה עד היום. לאחר שקבלה ביקורות שליליות לשורה של תפקידים, קאפור קבלה תפקידים תובעניים כדי להציג גמישות רבה יותר כשחקנית. התיאור של עובדת סקס ב-2004 בסרט "Cameli" התברר כנקודת המפנה בקריירה שלה, והיא המשיכה בהופעותיה בסרט "Dev" שזכה לשבחי הביקורת בשנת 2004, ובסרט "Omkara" בשנת 2006.
בשנת 2009 גילמה את סים בקומדיה הרומנטית "אהבה מדהימה" לצידו של אקשאיי קומאר, וכן גילמה את פיה בסרט המצליח "שלושה אידיוטים" של אביג'אט ג'ושי.
בשנת 2011 כיכבה לצד סלמאן ח'אן בסרט "שומר ראש" של הבמאי סידיק.
בשנת 2023 כיכבה בסרט המותחן של נטפליקס, "חשודה X" (אנ') המבוסס על הרומן משנת 2005, "נאמנותו של החשוד x" (אנ') מאת הסופר היפני קייגו היגשינו (אנ').
בשנת 2024 כיכבה לצדן של קריטי סנון וטאבו בקומדיית השוד "דיילות אוויר" בשפה ההינדית.
חיים אישיים

קאפור חאן נשואה לשחקן סייף עלי ח'אן, איתו יש לה שני בנים. חייה מחוץ למסך הם נושא לסיקור נרחב בהודו. היא ידועה בהיותה גלויה ואסרטיבית ומוכרת בזכות הסגנון האופנתי שלה. לצד משחק קולנועי, קאפור משתתף במופעי במה, מנחה תוכנית רדיו ותרם ככותב, שותפה לשני זיכרונות אוטוביוגרפיים ושני ספרי מדריכי תזונה. היא פתחה קו משלה של ביגוד וקוסמטיקה לנשים, ועבדה עם UNICEF מאז 2014 כדי לתמוך בחינוך בנות וחינוך איכותי בהודו.
פרסים

קאפור קיבל שישה פרסי פילמפייר מתוך חמש עשרה מועמדויות. על תפקידה ב-Refugee, זכתה קאפור בתואר השחקנית הנשית הטובה ביותר בשנת 2000. היא זכתה בהכרה מיוחדת של חבר השופטים עבור Chameli (2003), ובשני פרסי מבקרים לשחקנית הטובה ביותר עבור Dev (2004) ו-Omkara (2006). מאוחר יותר קיבלה קאפור את פרס השחקנית הטובה ביותר ושחקנית המשנה הטובה ביותר עבור Jab We Met (2007) ו-We Are Family (2010) בהתאמה.
הערות שוליים

↑  "Kareena Kapoor: Awards & Nominations". Bollywood Hungama. אורכב מ-המקור ב-6 באוגוסט 2010. נבדק ב-23 ביולי 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kareena Kapoor — Awards". Bollywood Hungama. אורכב מ-המקור ב-29 בינואר 2013. נבדק ב-27 בינואר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007434488505171  BnF: cb16268703g (data)  GND: 139171460  ISNI: 0000 0001 1953 035X  LCCN: nr2002036705  MusicBrainz: eb80a6f0-d54e-4a28-8128-a0ea026a7e68  NKC: xx0148710  NLA: 40524478  NLK: KAC2020O3770  Trove: 1447671  VIAF: 95080189   WorldCat (עם VIAF): 95080189 
ערך זה הוא קצרמרבנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מירב עופר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1970 (בת 54 בערך) חיפה, ישראל 
 ענף מדעי:  אסטרונומיה, אסטרופיזיקה
 מקום מגורים:  ישראל ישראל  ברזיל ברזיל  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום לימודים:  האוניברסיטה של סן פאולו, ברזיל
 מנחה לדוקטורט:  ראובן עופר
 מוסדות:  אוניברסיטת קליפורניה, לוס אנג'לס  המעבדת להנעה סילונית  אוניברסיטת מישיגן  אוניברסיטת ג'ורג' מייסון  אוניברסיטת בוסטון
 פרסים והוקרה:  פרס נשיא ארצות הברית למדענים ומהנדסים צעירים  עמית ויליאם בנטינק-סמית במכון רדקליף בהרווארד
 מספר צאצאים:  1
 https://meravopher.com/
 תרומות עיקריות
 חקר גודל ההליוספירה וצורתה
 
מירב עופר (נולדה ב-1970) היא פרופסור לאסטרונומיה באוניברסיטת בוסטון. עופר ידועה על תרומתה לחקר ההליוספירה, המעטפת שנוצרת על ידי רוח השמש תוך תנועתה בגלקסיה. בשנת 2021 היא זכתה לתואר עמית ויליאם בנטינק-סמית במכון רדקליף בהרווארד.
השכלה וקריירה

עופר נולדה וגדלה בחיפה לאב אסטרופיזיקאי, ראובן עופר ולאם ציירת. הוריה עלו לישראל מארצות הברית בשנות החמישים. ב-1978, עת היו מירב עופר ואחותה התאומה מיכל ליפסון בנות שמונה, עברה המשפחה לברזיל. בשנים 1992 ו-1998 קיבלה עופר את התואר הראשון בפיזיקה ואת הדוקטורט שלה בפיזיקה ואסטרונומיה מאוניברסיטת סאו פאולו, בהנחיית פרופ' ראובן עופר. לאחר סיום הדוקטורט, עופר עשתה פוסט-דוקטורט באוניברסיטת קליפורניה, לוס אנג'לס מ-1999 עד-2001. בין השנים 2001–2004 עבדה כחוקרת מטעם קלטק במעבדת להנעה סילונית של נאס"א ובאוניברסיטת מישיגן. בין השנים 2005 ו-2010 הייתה חברת סגל באוניברסיטת ג'ורג' מייסון, לקראת סוף התקופה מונתה כפרופסור-חבר שם. ב-2010 הצטרפה לסגל אוניברסיטת בוסטון, שם קודמה לדרגת פרופסור מן המנין ב-2020.
עופר היא מנהלת מרכז המדע SHIELD DRIVE באוניברסיטת בוסטון, פרויקט במימון נאס"א הכולל ארבעים מדענים מאוניברסיטאות שונות ומיועד למחקר גודלה וצורתה של ההליוספירה. בין השנים 2008 ו-2011 כיהנה כחברת המועצה לפיזיקה של השמש והחלל באקדמיה הלאומית למדעים. ב-2015,2017 ו-2020 הייתה שותפה בפאנל בכיר להערכת משימות נאס"א לחקר ההליוספירה.
מחקר

תחומי המחקר של עופר כוללים פיזיקת פלזמה חישובית ותאורטית בחלל ובאסטרופיזיקה, אינטראקציה של מערכת השמש עם המדיום הבין-כוכבי, רוח שמש וזעזועים בקורונה התחתונה, T-Tauri וכוכבים דמויי שמש. עופר החלה לחקור את ההליוספירה בשנת 2001, בזמן שהייתה פוסט-דוקטורנטית במעבדת להנעה סילונית. מחקרה מתמקד באופן שבו רוח השמש מעצבת את ההליוספירה, המגן האטמוספירי המגן בין כדור הארץ לשאר הגלקסיה, מחקר בו היא הראתה כי צורת ההליוספירה דומה לקרואסון ולא לשביט עם זנב כפי שחשבו בעבר. מאמרה של עופר משנת 2020 המתאר את צורתה של ההליוספירה פורסם בכתב העט Nature Astronomy, הוצג על שער הגיליון של יולי 2020, וסוקר על ידי התקשורת. חשיבותו של המחקר בכך שהוא מהווה צעד ראשון בזיהוי התנאים הנחוצים לגילוי עולמות דמויי כדור הארץ והסיכוי למצוא חיים עליהם, כיוון שההליוספירה מגינה על כוכבי הלכת בפני קרינה קוסמית. בשנת 2021, מחקרה של עופר חשף כי צורת ההליוספירה מקורה בחלקיקי המימן הנייטרליים הגורמים לאי יציבות בסילונים המגיעים מהשמש, גורמים להפרעה ברוח השמש ומעצבים את ההליוספירה לצורה דמוית קרואסון.
עופר, יחד עם אבי לייב, פרסמה כתבת דעה ב-The Hill על הסכנות של תיירות חלל עבור אנשים, בה היא מתארת את הקרינה מהחלל ואת הצורך להבין טוב יותר כיצד ההליוספירה מסננת כשלושה רבעים מהקרינה הזו לפני שאנשים יוכלו לטוס בבטחה לכוכבי לכת אחרים. עופר מסבירה כי הקרינה הקוסמית היא הסיכון הגדול ביותר במסע מאויש של מעל שלוש שנים, לכן מטרת המחקר היא ליצור מפת קרינה שתשמש להערכת סיכוני הקרינה במסע למאדים.
נכון לתחילת 2024, מחקריה של עופר צוטטו יותר מ-5600 פעמים ומדד h של פרסומיה הוא 39.
הוקרה ופרסים

בשנת 2008 עופר זכתה בפרס לחוקר הצעיר מטעם הקרן הלאומית למדע (National Science Foundation) (NSF), זכתה בפרס נשיא ארה"ב למדענים ומהנדסים צעירים (אנ'), וקיבלה את התואר עמית קוולי מאת האקדמיה הלאומית למדעים.
מאמרה מ-2016 זכה להיות בין "עשרת המאמרים המצוטטים והנקראים ביותר בחמש השנים האחרונות מאת Physics of Plasmas DPP Special Issues".
בשנת 2021, עופר מונתה לעמית ויליאם בנטינק-סמית במכון רדקליף בהרווארד.
הערות שוליים

1 2  Personal Biography, Professor Merav Opher (באנגלית אמריקאית)
↑  Michal Lipson, Reuven Opher, (1932 - 2020) - ForeverMissed.com Online Memorials, www.forevermissed.com (באנגלית)
↑  Merav Opher reads "One Art" by Elizabeth Bishop (Favorite Poem Project) (באנגלית), נבדק ב-20 בינואר 2024 {{citation}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5 6  Merav Opher CV, BU
↑  AstroGen - The Astronomy Genealogy Project, astrogen.aas.org
↑  tracyisaac, Visualizing the Heliosphere, Our Solar System’s Protective Bubble, heliosphere, ‏2020-02-02 (באנגלית אמריקאית)
1 2  Professional Biography, Professor Merav Opher (באנגלית אמריקאית)
1 2  Merav Opher | Center for Space Physics, www.bu.edu
↑  Merav Opher, Radcliffe Institute for Advanced Study at Harvard University (באנגלית)
1 2  Solar system's heliosphere may be croissant-shaped - study, The Jerusalem Post | JPost.com, ‏2020-08-09 (באנגלית אמריקאית)
↑  Crowley, James (2020-08-11). "NASA says we all live inside a giant "deflated croissant", yes really". Newsweek (באנגלית). נבדק ב-2024-01-21.
1 2  Reich, Aaron (5 בדצמבר 2021). "Neutral hydrogen gives solar system's heliosphere its croissant-shape". The Jerusalem Post | JPost.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2024-01-20. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Carleton, Audrey (7 בדצמבר 2021). "A Flaky Croissant-Shaped Bubble Surrounds Our Solar System, Scientists Say". www.vice.com (באנגלית). נבדק ב-2024-01-20. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Jon Anderson, MD, NASA Gives Boost to BU-led Effort to Model Solar System’s Protective Bubble, Boston University, ‏2022-05-20 (באנגלית)
↑  opinion contributors Merav Opher and Avi Loeb, Health risks of space tourism: Is it responsible to send humans to Mars?, The Hill, ‏2021-11-27 (באנגלית אמריקאית)
↑  "merav opher". scholar.google.com. נבדק ב-2024-01-20.
↑  "White House Announces 2007 Awards for Early Career Scientists and Engineers". georgewbush-whitehouse.archives.gov. נבדק ב-2024-01-20.
מיל ימי

הגדרה היסטורית של מיל ימי
השוואה ויזואלית בין קילומטר, מיל יבשתי ומיל ימי
מיל ימי או מייל ימי הוא יחידת מידה לאורך הנמצאת בשימוש נרחב למטרות ספנות ותעופה.
המיל הימי הבינלאומי מוגדר כשווה ערך ל-1,852 מטרים (מיל יבשתי הוא כ-1,609 מטר).
הגדרה זו התקבלה ב-1929 על ידי הכנס הבינלאומי המיוחד להידרוגרפיה שנערך במונקו.
ב-1954 אומצה ההגדרה גם על ידי ארצות הברית, שעד אז גם בה וגם בממלכה המאוחדת (שם נקבעה היחידה לראשונה) היה ערכו של המיל הימי 6,080 רגל, או 1,853.184 מטר.
מיל ימי הוא חלק הדקה של זווית מהיקף כדור הארץ, וכך הוגדר בעבר. כדור הארץ איננו כדור מושלם, ולכן בקרבת הקטבים עשוי ערך זה להשתנות בכמה מטרים.
למטרות ניווט, ההגדרה הקודמת עדיין בשימוש נרחב. אורך דקה של זווית של קשת של קו רוחב נמצאת בכל המפות הימיות וניתן להשתמש בה כמייצגת מיל ימי אחד באותה מפה.
מקובל להשתמש עבור מיל ימי בקיצור nm, שבא מן הביטוי האנגלי למיל ימי (nautical mile), אם כי לקיצור זה יש גם משמעות אחרת (ננומטר). על אף שהקיצור nm שייך לשתי יחידות אורך שונות, יש בלבול מועט ביניהן, כיוון שמשתמשים בהן בהקשרים שונים לגמרי, ומפרידים ביניהן 12 סדרי גודל (מיל ימי = 1,852 מיליארד ננומטר).
עשירית מיל ימי היא כבל.
קשר הוא יחידת מהירות המבטאת מיל ימי אחד בשעה.
קיברנטיקה

קִיבֶּרְנֶטִיקָה (באנגלית: cybernetics), או בקיצור המאונגלז סייבר (באנגלית: cyber), היא תחום רחב היקף בתורת מערכות החוקר מערכות סיבתיות מעגליות שתפוקותיהן הן גם תשומות, כמו מערכות משוב. היא עוסקת בעקרונות הכלליים של תהליכים סיבתיים מעגליים, לרבות במערכות אקולוגיות, טכנולוגיות, ביולוגיות, קוגניטיביות וחברתיות וגם בהקשר של פעילויות מעשיות כמו תכנון, למידה וניהול.
התחום עוסק בחקר תהליכי התקשורת, מערכות הבקרה ועקרונות המשוב בין בני אדם או אורגניזמים אחרים, ארגונים ומכונות. המונח נטבע על ידי המתמטיקאי והמדען האמריקאי-יהודי נורברט וינר, אחד מאבות התחום, בספרו משנת 1948, "קיברנטיקה" (Cybernetics or Control and Communication in the Animal and the Machine).
גיזרון

המילה קיברנטיקה נגזרה מהמילה היוונית "κυβερνήτης", שפירושה בין היתר "הגאי" ו"מושל". המילה קַבַּרְנִיט מגיעה מאותו מקור.
המילה סייבר, המבוססת על ההגייה האנגלית של קיברנטיקה (cybernetics), משמשת לתיאור של מושגים מגוונים מתחום המחשבים, כגון סייברספייס, אבטחת מידע, לוחמת סייבר, ועוד.
האקדמיה ללשון העברית ממליצה להשתמש במונח סֶבֶ"ר - סביבת רשת.