stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טוב למות בעד ארצנו
לקריאה נוספת > מחקרים

בן-ציון דינור (עורך), ספר תולדות ההגנה, חלק א, ירושלים: הוצאת הספרייה הציונית שליד ההסתדרות הציונית ומערכות, 1964
שולמית לסקוב, מבוא מאת האלוף ישראל טל, טרומפלדור, סיפור חייו, ירושלים: הוצאת כתר, 1995.
יעל זרובבל, בין "היסטוריה" ל"אגדה": גלגולי תל חי בזיכרון העממי, בתוך: רוברט ויסטריך ודוד אוחנה (עורכים), מיתוס וזיכרון : גלגוליה של התודעה הישראלית, ירושלים: מכון ון ליר והוצאת הקיבוץ המאוחד, 2005
נקדימון רוגל, תל-חי חזית בלי עורף, תל אביב: הוצאת יריב–הדר, 1977
נקדימון רוגל, מה אמר טרומפלדור, עת-מול 2, הוצאת יד יצחק בן-צבי, נובמבר 1983
מרדכי נאור, זלמן בלחובסקי - איש תל חי, ירושלים, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2009
הערות שוליים

↑   שולמית לסקוב, טרומפלדור : סיפור חייו, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑  מכתבו של הרצפלד בארכיון תנועת העבודה, הובא אצל:  שולמית לסקוב, טרומפלדור: סיפור חייו, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑  מן הימים האחרונים. (מפי הרופא החבר ד"ר ג. גרי), קונטרס, כ"ט, כ"ב באדר תר"ף (12 במרץ 1920), עמ' 6.
↑  ד. ישעיהו, קונטרס, כ"ט, כ"ב באדר תר"ף, עמ' 4.
1 2  מרדכי נאור (עורך), איש תל חי: זלמן בלחובסקי, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, תשס"ט 2009, עמ' 88-83.
↑  ליבוביץ' ישעיהו, רציתי לשאול אותך פרופסור ליבוביץ'..., ירושלים: כתר, 2014, עמ' 286
↑  זאב ז'בוטינסקי, תל חי, הארץ, 1920, 200, באתר פרויקט בן-יהודה
↑  התי"ו במקור.
↑  מאיר חזן, מפלגת הפועל הצעיר לנוכח גילויי אקטביזם ומתינות אצל ברנר וגורדון, עמ' 252.
↑  ב. (יוסף חיים ברנר), תל חי, האדמה, תשרי-אדר תר"ף, עמ' 748, באתר פרויקט בן-יהודה
↑  דוד בן-גוריון, צו תל חי, בתוך: איש תל חי, עמ' 125
↑  מילות השיר "יוסף הגלילי" והאזנה לו, באתר זמרשת
↑  הדס סלע, ‏שירי מחאה פוליטית בישראל, בארכיון האינטרנט של אתר "אנשים ישראל"
↑  טוב לחיות בעד ארצנו, באתר שירונט
1 2  זרובבל, עמ' 197-194.
↑  ראו למשל: אורי קיסרי, ואולי אמר "ניצ'בו"?, מעריב, 18 במרץ 1949
שלמה גרודזנסקי, "טוב למות!...", דבר, 29 במרץ 1960
רות בונדי, זה הגדול קטן יהיה, דבר, 29 ביולי 1966
מ. בן-אלול, מה אמר טרומפלדור, דבר, 23 במרץ 1967
↑  ראו למשל: יחיעם שורק, טוב למות בעד ארצנו?! (לקראת יום י"א באדר), 29 בפברואר 2004, באתר הידען
↑  יוסף טרומפלדור דיבר עברית ברגעיו האחרונים, דבר, 18 בפברואר 1960
↑   שולמית לסקוב, טרומפלדור : סיפור חייו, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑  מאיר אביזוהר, האדם שמאחרי האגדה, דבר, 27 בפברואר 1961
↑  מרדכי נאור, מה אמר טרומפלדור, באתר הארץ, 21 בפברואר 2010; הרצאה של נאור
↑  עיתון הארץ, י"ב באדר א' תש"ס, 18 בפברואר 2000, עמ' ב-15.
↑  רוביק רוזנטל, מילון הזיכרון הלאומי, והאם "התקווה" מדירה נשים, באתר "הזירה הלשונית", 13 במאי 2016
↑  הורטיוס, האודות
↑  בתרגום יהושע פרידמן, באתר פרויקט בן-יהודה
כרטיס ציר מהקונגרס הציוני הי"ב או הי"ג (1921 או 1923) ועליו דמותו המצוירת של יוסף טרומפלדור ודבריו האחרונים
להבות חביבה

| --- | --- |
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: חיפה
מועצה אזורית: מנשה
גובה ממוצע: ‎42 מטר
תאריך ייסוד: 1949
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 982 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 957 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) להבות חביבה(למפת נתניה רגילה) להבות חביבה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום להבות חביבה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום להבות חביבה32°23′42″N 35°00′33″E﻿ / ﻿32.3949998202102°N 35.0093039319261°E﻿ / 32.3949998202102; 35.0093039319261  heמפת היישובים של מועצה אזורית מנשה באדום - להבות חביבה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10

לַהֲבוֹת חֲבִיבָה הוא קיבוץ המשתייך לתנועת הקיבוץ הארצי, אשר נמצא במועצה אזורית מנשה ונקרא על שמה של חביבה רייק.
היסטוריה

הקיבוץ נוסד בשנת 1949 על האדמות שכיום יושב עליהן מושב שדה יצחק על ידי חברי השומר הצעיר שעלו מצ'כוסלובקיה. ב-1951 עבר למקומו הנוכחי על אדמות ח'רבת ג'למה, שהיה כפר קטן שסופח לישראל בהסכמי רודוס. תושביו פונו ממנו ב-1950, וב-1952 ביקשו לחזור אליו תושביו ולקבל חזרה את רכושם ואף עתרו בנושא לבית המשפט העליון, שקבע כי "הרחקת המבקשים מאדמותיהם נעשתה ללא כל יסוד חוקי וללא כל הצדקה". עם זאת, חזרתם נמנעה על ידי הרשויות וב-1953, בהוראת צה"ל ובתקציב מיוחד שהופנה לנושא, פוצצו אנשי להבות חביבה את בתי הכפר שנותרו.
להבות חביבה הוא אחד מהיישובים הדרומיים ביותר של המועצה האזורית מנשה.
בקיבוץ היה קיים מועדון ברלה בו התקיימו הופעות רבות.
לקיבוץ אופי חילוני. בשנות ה-2000 עבר תהליך הפרטה ומתקיים כיום במודל של קיבוץ מתחדש. במהלך השנים האחרונות קלט הקיבוץ משפחות רבות, כחברות מן המניין.
הקיבוץ מתפרנס מחקלאות, גידולי שדה, מטעי אבוקדו, רפת משותפת ועוד.
סביבת מגורים, קיבוץ להבות חביבה
הכניסה למבנה חדר האוכל המשמש כיום בחלקו בית ספר
הכל-בו
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  רון בריימן, מאה להתנחלויות הקיבוציות, באתר News1 מחלקה ראשונה
↑  פרשת ח'רבת ג'למה: "הפינוי שנעשה ללא שימוש בכוח היה ללא ביטוי חוקי" באתר "עקבות"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467982805171
אריק ובנץ

| --- | --- |

אריק (משמאל) עם ברווז הגומי שלו ובנץ (מימין) ברחוב סומסום
 תוכנית טלוויזיה:  רחוב סומסום
 הופעה ראשונה:  1969
 יוצרים:  ג'ים הנסון
 דיבוב:  פרנק אוז וג'ים הנסון (1969 - 2006) אריק יעקובסון ופיטר לינז (2006 - )
 דיבוב בשפה העברית:  יוסף שילוח ושלמה בראבא  צביקה פורמן וגלעד קלטר
אריק ובנץ (באנגלית: Bert and Ernie) הם צמד בובות מתוכנית הטלוויזיה לילדים "רחוב סומסום". התוכנית הופקה במקור לערוץ PBS, ערוץ הטלוויזיה הציבורת האמריקאית, ושודרה בגרסה הישראלית בטלוויזיה החינוכית בין השנים 1983–1987, ובשידורים חוזרים במהלך שנות השמונים ושנות התשעים של המאה ה-20. הדמויות מופיעות גם בגרסה החדשה של התוכנית בערוץ הופ! וגם בספין אוף "ההרפתקאות המופלאות של אריק ובנץ". בעונות האחרונות בארצות הברית מופיעה גם הגרסה הילדית שלהם.
בעברית דובבו אריק ובנץ בטלוויזיה החינוכית על ידי יוסף שילוח ושלמה בראבא (בהתאמה), ואחרי כן על ידי רמי ברוך ויוסי ברק. לאחר העברת הזכויות לערוץ הופ! מדבבים את הדמויות צביקה פורמן ועמי מנדלמן.
היסטוריה

אריק ובנץ (ברט וארני) עוצבו על ידי דון סהלין לפי ציור של ג'ים הנסון. בתחילה דיבב הנסון את בנץ ופרנק אוז את אריק, אך לאחר יום העבודה הראשון הם החליפו תפקידים. אריק ובנץ היו החבובות היחידות שהצליחו במבחן הבד של פרק הפיילוט של "רחוב סומסום" ביולי 1969.
מיומה הראשון שמה לה התוכנית "רחוב סומסום" למטרה לחנך ילדים לערכים של עזרה לזולת, נימוסים ודרך ארץ, ניקיון וסדר, בית ומשפחה, אחריות, חיסכון ושמירה על הסביבה וללמד ספירה, חשבון פשוט ואותיות, פתגמים ושירים קלסיים - וכל זאת בלי שהילד הצופה ירגיש שהוא בשיעור.
תפקידם של אריק ובנץ הוא לעזור לילדים להבין כיצד יש לטפח יחסים טובים עם הזולת. אריק ובנץ הם דוגמה קלאסית לדרך שבה אנשים בעלי אופי ואישיות מנוגדים יכולים לחיות יחד. הם רבים ומתקוטטים אבל תמיד מוצאים את הדרך להמשיך לחיות חברים טובים.
על פי הצהרתם של כותבי התוכנית, אין לאריק ולבנץ גיל רשמי, כמו לאלמו, למשל, שהוא בן שלוש וחצי או לציפורת שהיא בת שש. הדבר עוזר לילדים מכל הגילאים להזדהות אתם ועם הבעיות שלהם.
בנץ חברו והשותף של אריק. הוא רציני מאריק ומגלה גישה אנליטית בהרפתקאותיהם. הוא זה שפותר את הבעיות שיוצר אריק. אנשים רבים רואים בבנץ דמות יותר חכמה, יותר לוגית ויותר נכונה להשלים משימות מאשר אריק. בנץ חובב דייסת שיבולת שועל, שחמט ומבלה עם חיית המחמד שלו היונה ברניס ומגדל באקווריום שלו כמה דגי נוי. הוא אספן גדול של מכסים של בקבוקים ושל אטבי נייר.
אריק הוא שובב ואוהב להתבדח על חשבון חברו הטוב בנץ אבל לעיתים קרובות נופל קרבן לבדיחות שלו עצמו. יש לו דמיון פורה, הוא אוהב לשיר, לנגן ויותר מכל לעשות אמבטיה עם ברווזון הגומי שלו. הוא לא מוטרד מדברים רגילים ופשוטים ומעוניין לנסות דברים חדשים. אפשר להגדיר אותו כנפש חופשייה, בניגוד גמור לחברו בנץ.
נטייה מינית

אריק ובנץ גרים יחד בדירת מרתף בבניין בן שתי קומות ברחוב סומסום מס' 123. אין להם הורים והם מנהלים את חייהם באופן עצמאי. ההשערות בנוגע לטיב היחסים ביניהם, נעו במהלך השנים מחברות תמימה בין שני ילדים בני שש עד שבע ועד לזוגיות חמה ואוהבת בין שני גברים. במשך כל השנים ניסו המעריצים הלהט"בים למצוא בפרקי התכנית הוכחות לכך שאכן מדובר בזוג, בעוד שהמתנגדים ניסו להפריך השערות אלו, שלדעתם פגעו בצופי הסדרה התמימים והצעירים. למרות כל המאמצים, אף הצהרה לא יכולה לשים קץ לשמועות ולערער את האמונה שאריק ובנץ הם יותר מסתם ידידים. בשנת 2013 הציג המגזין "ניו יורקר" הציג בשער שלו תמונה של זוג הבובות מחובקות על הספה, כשהן צופות בחדשות על החלטתו של בית המשפט העליון של ארצות הברית שהתיר נישואים חד-מיניים. הבובות כיכבו בפרשיה תקשורתית ומשפטית בשנת 2015, לאחר שמאפייה בצפון אירלנד סירבה לאפות עוגה בדמותן עם הכיתוב "תומכים בשוויון בנישואים", שכן היא מפרה את "הערכים והאמונות הנוצריים" של האופים.
בספטמבר 2018 אמר מארק זלצמן, אחד מכותבי הדמויות המאוחרים, שהוא ראה בהן שיקוף למערכת היחסים שלו עם בן-זוגו ארני, לעומת זאת, דוברי התוכנית פרסמו הצהרה רשמית המציינת כי בשל היותן בובות, אין להן נטייה מינית והם החברים הטובים ביותר.
ראו גם

שקע ותקע
הערות שוליים

↑  אור ברנע ודרור עמיר, עוד אאוטינג בשרשרת: אריק ובנץ (שוב) גאים, באתר ynet, 30 ביוני 2013
↑  כותב "רחוב סומסום" הוציא את אריק ובנץ מהארון, דוברי התוכנית הכחישו, באתר ynet, 19 בספטמבר 2018
↑  הודעת רחוב סומסום לגבי אריק ובנץ, 18 בספטמבר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 38f0c0f7-7984-404b-b580-cf82968eacd4
שאול אלתר

| --- | --- |

 לידה:  6 ביולי 1957 (בן 67) ז' בתמוז ה'תשי"ז ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:  חסידות גור
 תחומי עיסוק:  חינוך, הוראה
 חיבוריו:  ילקוט שיעורים  עברא דדשא  לצדדין קתני  נמלכין בסנהדרין
 אב:  פינחס מנחם אלתר 
 צאצאים:  רותי קפלר
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבה, מנהיג קהילת פני מנחם
 
הרב שאול אלתר (נולד בז' בתמוז ה'תשי"ז, 6 ביולי 1957) הוא מנהיגה של קהילת פני מנחם, חסידי גור שפרשו מחצר גור המרכזית שבהנהגת בן דודו, האדמו"ר רבי יעקב אריה אלתר.
לפני פרישתו, שימש כראש ישיבת שפת אמת בירושלים, עד לסגירתה בשנת תשע"ו (2016). למרות שכבר אינו מכהן כראש ישיבה, הוא עדיין מכונה בפי תלמידיו "הראש ישיבה".
תולדות חייו

נולד בירושלים לרב פינחס מנחם אלתר, ראש ישיבת שפת אמת ולימים האדמו"ר מגור, ולציפורה בתו של הרב אברהם מרדכי אלתר (בנו של הרב משה בצלאל אלתר, אחיו של האדמו"ר האמרי אמת מגור). נקרא על שם סבה של אמו, הרב שאול משה זילברמן. למד בתלמוד תורה "שילה", בישיבת אמרי אמת בבני ברק ובישיבת שפת אמת, אצל אביו. בעודו בחור סיים מספר פעמים את הש"ס, אביו היה גאה בלימודו וטען כי אם יהיה בדור הזה גדר תלמיד חכם לעניין שמי שמבזה אותו חייב נידוי וקנס – בנו עונה על הגדרה זו, כמו כן עסק רבות בחקירה אחר ניגוני גור העתיקים, בפרט אלו שהשתכחו מהציבור, ולימים נודע בבקיאותו בהם. כשנה לפני נישואיו מסר שיעור שבועי בהלכה בבית הכנסת "זכור לאברהם", ברחוב נבון, סמוך לישיבת שפת אמת בה למד.
בט' בסיוון תשל"ז (1977) נישא לנעמי, בת הרב חיים דב רובינשטיין מחיפה. לאחר נישואיו התגורר מספר שנים בחיפה, שם כיהן כר"מ בישיבת אור שמחה. במקביל העביר שיעורים עיוניים בישיבת "בית ישראל" באשדוד. בתקופה זו לא היו לזוג ילדים והם עברו סבל; לימים אמר הרב אלתר ש"איננו מאחל לאף אדם לעבור דבר כזה, אבל את קרבת האלוקים אותה הרגיש באותם זמנים לא היה מחליף בשום דבר".
בתמוז תשנ"ב נפטר דודו האדמו"ר רבי שמחה בונים אלתר, אביו הפך לאדמו"ר מגור והורה לו לעבור להתגורר בירושלים ולעמוד במקומו בראש ישיבת שפת אמת. עד שנת תשס"ג העביר שיעורים יומיים ושיעורים כלליים בישיבה. השיעורים הופסקו עם שינוי שיטת הלימוד בישיבות גור ללימוד בבקיאות. שנים ארוכות לאורך כהונתו בראשות הישיבה נהג לפתוח את סדר יומו בהשתטחות על קברו של אביו. בשנת תשע"ו נסגרה הישיבה שבראשה עמד. אומנם עדיין המשיך לשאת את התואר "ראש ישיבת שפת אמת".
לאחר פטירת אביו קיבל על עצמו להוציא היתר הוראה. בסיום שנת האבל נבחן אצל הרב שמואל הלוי ואזנר על ארבעת חלקי השולחן ערוך, וקיבל ממנו סמיכה לרבנות בעוד הרב וואזנר מציין כי זמן רב לא נתקל באברך בעל שליטה מושלמת כזו בשולחן ערוך.
נודע בסגנונו העיוני ובעמדותיו לגבי חשיבות דרך הלימוד העמקנית. דרך לימודו היא באופן חלקי בדרכו של החזון איש, והוא בעל קשרי לימוד הדוקים עם ראש ישיבת סלבודקה הרב דוב לנדו – מתלמידי החזון איש. בהשפעת שושלת קוצק – הוא ביקורתי ביחס לסברות ופלפולים שונים ושם דגש על "ישרות הסברא". כדי להחדיר דרך זו יש והוא אף מציג בעצמו בשיעור מהלך שנראה מבריק השוזר את הסוגיה כמערכה אחת, ולאחר מכן מבהיר שאינו אמת ואין לומר כך. הוא מבקר את הסגנון הישיבתי של מסירת שיעור המורכב ממהלך יחיד הנשזר לאורך הסוגיה, ורואה בכך סטייה מן האמת. שיעוריו מתאפיינים בשטיחת השיטות השונות והעלאת אפשרויות רבות, לעיתים גם תוך העלאת שאלות הנותרות בלתי פתורות.
מלבד השיעורים הקבועים, נהג לפני מועדים וימים טובים למסור בישיבה שיחות חיזוק בהשקפה ועבודת ה', שכונו 'טרינק'. בנוסף עוסק רבות אף בלימוד הקבלה, ומקיים חברותא בנושאים אלו עם המקובל הרב יצחק מאיר מורגנשטרן.
עמדותיו

הרב אלתר היה לאורך השנים הנושא הבולט של דגל לימוד ה"עיון" בחסידות גור. הוא שם דגש על כך ורואה חשיבות רבה בלימוד בדרך זו, כפי שהיה נהוג אף בחסידות גור עצמה עד שנת תשס"א, אז בוטל הלימוד העיוני בישיבות גור בהוראת האדמו"ר. כסיוע לעמדתו מוזכר לעיתים מכתבו של האדמו"ר ה"לב שמחה" – אביו של האדמו"ר הנוכחי שהוא בר הפלוגתא של הרב אלתר, באופן כללי ובנושא זה בפרט – שבו הוא מודה לרב יצחק פלקסר על שיעורי העיון שמסר בישיבת שפת אמת של החסידות, וקובע כי לדעתו כך צריך לנהוג.
הוא מרבה לומר בשיחותיו שלא ניתן להסתמך על "זכות אבות" בעבודת ה', כפי הנטייה שקיימת לעיתים אצל חלק מהחסידים, אלא תמיד חובה על האדם להילחם ולעמול בעצמו כדי להתעלות.
משפחתו

בתו רותי קפלר, סופרת ועיתונאית
בנו הרב אברהם מרדכי, ר"מ בישיבה גדולה פני מנחם
בנו, יהודה אריה לייב, חתנו של הרב יחזקאל מאירזון, מקים וראש ישיבת שערי תורה
חתנו, שמחה בונים שפירא, בנו של הרב בנציון שפירא, מראשי קהילת גור בלייקווד, ניו גרז'י
ספריו

קובץ מראה מקומות וציונים. הכרכים: בבא מציעא וקידושין (תשנ"ב); בבא קמא ושבועות (תשנ"א); בבא מציעא (תשנ"ו); כתובות (תשנ"ו); כתובות, גיטין, קידושין, בבא קמא, בבא מציעא, בבא בתרא, שבועות (תש"ס, מהדורה שנייה תשע"ה)
ילקוט שיעורים. הכרכים: קידושין - פרק האשה נקנית (תשנ"ג); בבא קמא - פרק ארבעה אבות (תשנ"ו); סוגיות (תשע"ח)
עברא דדשא: דרשות (עד שנת תש"פ), דרשות על המועדים-ארבע כרכים, דרשות על התורה ומועדים של השנים תש"פ תשפ"א - שני כרכים
לצדדין קתני: הערות והארות מגיליונות ספריו, ירושלים תשע"ה
אגרות תורה: ארבעה כרכים, תשס"ד - תשע"ז
נמלכין בסנהדרין: חידושים, שיעורים וביאורי סוגיות על מסכת סנהדרין, שנאמרו על ידו בבית המדרש הטלפוני "היא שיחתי" ויצאו לאור על ידי ארגון "ליבנו בתורתו", תשפ"ה
הערות שוליים

↑  מכתב אביו לרבי מלובביץ', "מעיינותיך", תמוז תשע"ד, עמוד 30.
1 2 3 4 5 6 7 8  שאול באלפיו // פרופיל מיוחד, באתר כיכר השבת
↑  יוסף גרינבוים, הגר"ש אלתר נפרד בשיחה מיוחדת מתלמידי ישיבת שפת אמת • האזינו, באתר חרדים10, 25 בפברואר 2016
↑  ישראל שוחט, לרצות את האמת באמת / טיפוס בנוסח גור, עלון קרוב אליך, תש"ף, עמ' 19
1 2  "לרצות את האמת באמת / טיפוס בנוסח גור", קווים לדמותו בעלון קרוב אליך
↑  בני בראון, היהדות החרדית והמדינה, כשיהדות פוגשת מדינה, המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2015, עמ' 227
↑  קובי רוזן, ‏הגר"ש אלתר מגבה את העסקן שהוחרם ו'מוחה על הטרור', באתר כיכר השבת, 11 ביולי 2019
↑  ככה ייעשה לחסיד גור המרדן?, נבדק ב-2020-07-09בדף הפייסבוק של כאן 11
↑  שאול כהנא, ‏פגישה ומגעים בין חסידות גור לגר"ש אלתר, באתר כיכר השבת, 17.10.2019
↑  שימי שפר, ‏הכרזה בגור: כל הממורמרים - יסולקו מהחסידות, באתר כיכר השבת, 18 באוקטובר 2019
↑  ‘יש עכשיו מרידה’: נאום ‘הטיפול’ בפורשים מגור והתלונה במשטרה, באתר חרדים10, ‏2019-11-03
↑  יוסף גרינבוים, התשובה המוחצת של הגר"ש אלתר על 'תקנון האיסורים' של גור, באתר חרדים10, כ"ז כסלו התש"פ
↑  משה ויסברג, ראש הישיבה מגור כבש את הליטאים בפוניבז', באתר בחדרי חרדים
↑  עולם התורה הליטאי מתגייס לימין ראש הישיבה החסידי, באתר כיכר השבת
↑  הקמפיין האנונימי הגדול בעולם שמייצר עניין רב, באתר כיכר השבת
↑  קמפיין "ליבנו בתורתו", באתר "צ'רדי"
כיכר השבת, ‏הקמפיין האנונימי הגדול בעולם שמייצר עניין רב, באתר כיכר השבת, 14 ביוני 2021
↑  צפו: חדשות 13 על המצ'ינג של קהילת ר' שאול אלתר - אקטואליק, באתר אקטואליק, ‏4 במאי 2021
↑  ראה: שאול כהנא, ‏כך יראה בית המדרש הגדול ומרכז החסידות של הגר"ש אלתר, באתר כיכר השבת, 31 באוקטובר 2021
↑  שאול כהנא, ‏אלפים השתתפו בטישים של הגר"ש אלתר • תיעוד, באתר כיכר השבת, 7 בנובמבר 2021
↑  דרמה בארה"ב עם תחילת מסעו של ראש הישיבה מגור - לדעת, באתר לדעת, ‏2 באוקטובר 2021
↑  אריאלה שטרנבך, הגר”ש אלתר הפך למנהיג נערץ: כך הוא התקבל בארצות הברית • צפו, באתר חרדים10
↑  שאול כהנא, ‏תיעוד: ניסיונות הפריצה בליל שבת לבית מדרשו של הגר"ש אלתר, באתר כיכר השבת, 21 במאי 2022; שלומי הלר‏, בגלל סכסוך בין הפלגים: עימותים קשים בין חסידי גור בירושלים, באתר וואלה, 21 במאי 2022
↑  מעמד ה'הכנה לקבלת התורה' בראשות הגר"ש אלתר, שידור חוזר באתר חרדים 10, ג' סיון תשפ"ב
↑  חיים רוזנבוים, ‏היסטוריה: המנהיגים היהודיים הוזמנו אל 'הבית הלבן' כאורחיו האישיים של הנשיא טראמפ, באתר כיכר השבת, 15 בדצמבר 2024
↑  מדוע הזמין טראמפ את האדמו”ר מסאטמר וראש הישיבה הגר”ש אלתר לבית הלבן?, באתר JDN‏
↑  חודשיים לאחר השבעה נחשף: נשיא ארה"ב שיגר מכתב תנחומים לראש הישיבה, באתר jerusalemharedim.co.il
↑  "כארי יתנשא" עמוד 223
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007453094005171  ISNI: 0000 0000 5274 6403  LCCN: nr94027447  VIAF: 26947424   WorldCat (עם VIAF): 26947424
ישרוטל

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 מוטו:  "מרגישים שזה ישרוטל"
 מייסדים:  דייוויד לואיס
 תקופת הפעילות:  1980–הווה (כ־45 שנים)
 מיקום המטה:  תל אביב-יפו 
 משרד ראשי:  תל אביב, ישראל
 ענפי תעשייה:  בית מלון 
 שווי שוק:  4.96 מיליארד ש"ח (6 במרץ 2025)
 הכנסות:  1.80 מיליארד ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  330 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  236 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  2.24 מיליארד ש"ח (2023)
 סך המאזן:  4.23 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  בנג'מין ג'וזף לואיס
 מנכ"ל:  ליאור רביב
 עובדים:  כ-5,500 (2021)
  
 www.isrotel.co.il
 
מגדל ישרוטל
ישרוטל בע"מ היא חברה ציבורית המפעילה רשת בתי מלון בישראל, כמחצית ממלונותיה שוכנים באילת. נכון ליולי 2023, מונה הרשת 23 מלונות, ומפעילה מוצרים נלווים לחופשה, בהם מסעדות, ספא, מועדון צלילה ואטרקציות נוספות.
היסטוריה

בשנת 1980 יצר קשר שר התיירות, גדעון פת, עם איש העסקים הבריטי דייוויד לואיס בניסיון לשכנע אותו להשקיע בישראל. לאחר ביקור שערך באילת, בימים בהם היו בה מעט מלונות, הוא זיהה את הפוטנציאל התיירותי והחליט להשקיע בה, והקים את חברת ישרוטל. צעדה הראשון של ישרוטל באילת היה בהקמתו של מלון "המלך שלמה" בשנת 1984, שהמעניק לאורחיו את כל צורכיהם תחת קורת גג אחת: מסעדות, ברים, חנויות, בידור וחוויות אירוח ייחודית. בתוך זמן קצר הפך "המלך שלמה" למלון מבוקש ביותר. לאחריו המשיכה ישרוטל להתפתח באילת והחלה לנהל ולהקים מלונות נוספים, כאשר כל אחד מהם מבודל מהאחר ומעניק סגנון חופשה שונה. בין השאר, הייתה ישרוטל הראשונה[דרוש מקור] שפתחה מלון בסגנון הכל כלול עם מלונות "לגונה" ו"ספורט קלאב".
כחלק מהתפישה שעל הרשת לספק לאורחיה גם בידור ובילוי בשעות הפנאי, ניתן לציין במיוחד שלושה אתרים, שהשפיעו על חיי הלילה של העיר אילת:
הפעלת 'פאב היאכטה' (Yacht Pub) ב'טיילת המלך שלמה' (הפאב נסגר בינתיים אחרי שנים של פעילות).
הפעלת 'פאב המאנקיס' בטיילת הרויאל ביץ'.
הפעלת אולם המופעים 'וואו' (WOW) בתיאטרון 'ישרוטל רויאל גארדן'.
בשנת 2012 הקימה ישרוטל את קבוצת מלונות היוקרה של הרשת, ובמרץ 2018 הונפקה החברה בבורסה לניירות ערך בתל אביב, וכיום (2022) היא נסחרת בשווי 5.7 מיליארד ש"ח. לאחרונה[דרושה הבהרה] הקימה ישרוטל את קבוצת מלונות הריזורט של הרשת, ובנוסף גם את קבוצת מלונות ה"קונספט" של הרשת.
בעקבות מגפת הקורונה נפגעה מאוד רשת המלונות, וברבעון השני של 2020 צללו הכנסותיה ב-80% לעומת השנים הקודמות. בחודשים לאחר מכן התאוששה הרשת וסגרה את 2020 בהפסד של 20 מיליון ש"ח בלבד. לאחר מכן המשיכה ההתאוששות, ואת הרבעון השלישי של 2021 היא סיימה ברווח של 135 מיליון ש"ח.
בדצמבר 2021 הציגה את תוכנית הפיתוח שלה לחמש השנים הקרובות והודיעה כי תשקיע כ-3 מיליארד ש"ח בהקמת מלונות חדשים וכ-270 מיליון ש"ח בחידוש המלונות הקיימים. בשנת 2022 הושקו שלושה בתי מלון חדשים - אחד בכנרת ושניים בתל אביב. במסגרת התכנית הכריזה הרשת גם על מיתוג חדש, שבין היתר יסווג את בתי המלון בבעלותה לשלושה סגמנטים שונים בהתאם לקהלי יעד שונים: Isrotel Exclusive ,Isrotel Collection ,Isrotel Design.
מלונות הרשת

רשת ישרוטל מנהלת 25 בתי מלון ברחבי ישראל:
באילת – מלון רויאל ביץ' אילת, ישרוטל המלך שלמה, ישרוטל ספורט קלאב, ישרוטל לגונה, ישרוטל ריביירה קלאב, ישרוטל רויאל גארדן, ישרוטל אגמים וישרוטל ים סוף. בעבר הרשת ניהלה גם את מלון הנסיכה בעיר.
במצפה רמון – ישרוטל פונדק רמון ומלון בראשית.
בשדה בוקר – ישרוטל קדמא.
בים המלח – ישרוטל נבו (בעבר היה שייך לרשת מלונות קיסר פרמייר ישראל) ומלון נגה (לשעבר גנים).
בתל אביב – מגדל ישרוטל (סי טאואר), רויאל ביץ' תל אביב, פורט טאואר, אלברטו וגימנסיה.
בהרצליה – פאבליקה.
במחוז הצפון – מלון יערות הכרמל, מצפה הימים גומא (לשעבר The Sea of Galilee), ואיילה.
בירושלים – מלון כרמים, מלון אוריינט.
מתוך בתי מלון אלה, שבעה הם מלונות יוקרה הפועלים תחת השם "ישרוטל אקסקלוסיב קולקשיין": רויאל ביץ אילת, כרמים, בראשית, מצפה הימים, מלון יערות הכרמל, אוריינט, רויאל ביץ' תל אביב; עשרה ממלונות אלה פועלים תחת השם "ישרוטל קולקשיין (Collection)", עבור חופשה משפחתית: המלך שלמה, רויאל גארדן, אגמים, ים סוף, ספורט קלאב, לגונה, ריביירה, נבו (לשעבר ישרוטל ים המלח), גנים ים המלח, פונדק רמון; וכן ארבעה מלונות עיצוביים הפועלים תחת השם החדש "ישרוטל דיזיין (Design)": קדמא, סי טאואר, פורט טאואר, אלברטו, פאבליקה, גומא. כמו כן הרשת מחזיקה בבעלותה את "מועדון הצלילה מנטה" באילת.
בנוסף, הרשת מפעילה מסעדות וברים רבים, כאשר אחד הנודעים שבהם הוא 'פאב המנקיס' באילת. כמו כן, הרשת מחזיקה את 'TheShopOnline' חנות מקוונת מבית רשת מלונות ישרוטל, המציעה מגוון רחב של מוצרי טיפוח, בישום ואווירה. החנות פועלת כחנות מסחר אלקטרוני ובנוסף יש לה סניפים במלונות השונים.
אטרקציות וצלילה

מלבד מלונות הרשת, ישרוטל מנהלת ומפעילה את ישרוטל מועדון ספורט הים האדום – מרכז אטרקציות ופעילויות הכולל את ישרוטל מנטה, מועדון צלילה ובית ספר לצלילה באילת הנמצא בסמיכות למצפה התת-ימי ומול מפרץ האלמוגים, הספינה "אוריוניה", טיולי ג'יפים במדבר, טיולים יומיים לפטרה ומטווח ירי.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  ישרוטל בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  חזי שטרנליכט, החופשות מתייקרות וישרוטל מרחיבה את האופציות לבכירים, באתר כלכליסט, 13 ביולי 2021
↑  פרופיל החברה באתר ישרוטל
↑  שלושת ילדיו של דוד פתאל משתכרים מיליון שקל לשנה באתר yomyom‏, 5 באפריל 2018
↑  גולן חזני, בלעדיישרוטל והאחים דיין במו"מ לרכישת 60 מלונות בחו"ל ב-1.2 מיליארד יורו, באתר כלכליסט, 28 בדצמבר 2021
↑  אביב לוי, ‏הקורונה ודוחות בתי המלון: שיעורי התפוסה עלו, אבל גם ההפסדים, באתר גלובס, 10 בספטמבר 2020
↑  חזי שטרנליכט, הקורונה והמיקוד בארץ סייעו לישרוטל לעקוף את פתאל, באתר כלכליסט, 1 בדצמבר 2021
↑  מערכת וואלה! תיירות‏, שלושה מלונות חדשים ב-2022 ומיתוג חדש: תוכנית הפיתוח של רשת ישרוטל, באתר וואלה, 21 בדצמבר 2021
↑  האתר הישראלי של רשת מלונות ישרוטל
↑  בראשית: "מלון הבריכה היפה ביותר בעולם", באתר ישראל היום, 4 באפריל 2018
↑  אתר המועדון
↑  פאב 'המאנקיס' באתר הרשת
↑  אודות באתר החנות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465459305171  VIAF: 308257369   WorldCat (עם VIAF): 308257369 
מגדל ישרוטל
אטלה סלברג

| --- | --- |

 לידה:  14 ביוני 1917 לנגסונד, Bratsberg, נורווגיה 
 פטירה:  6 באוגוסט 2007 (בגיל 90) פרינסטון, ניו ג'רזי, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  נורווגיה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אוסלו (1943) 
 מוסדות:  אוניברסיטת סירקיוז (1948–1949)  המכון למחקר מתקדם (1949–1987)  המכון למחקר מתקדם (1947–1948)  המכון למחקר מתקדם (1987–2007) 
 תלמידי דוקטורט:  Kai Man Tsang 
 פרסים והוקרה:  מדליית גונרוס (2002)  מפקד עם כוכב במסדר אולב הקדוש (1987)  פרס וולף למתמטיקה (1986)  מדליית פילדס (1950) 
 בן או בת זוג:  Hedvig Selberg (13 באוגוסט 1947–?) 
 צאצאים:  Ingrid Maria Selberg 
 תרומות עיקריות
 עבודתו בתחום תורת המספרים האנליטית ותורת התבניות האוטומורפיות.
 
אטלה סלברג (Atle Selberg; ‏14 ביוני 1917 - 6 באוגוסט 2007) היה מתמטיקאי נורווגי, שידוע בעיקר על עבודתו בתחום תורת המספרים האנליטית (אנ') ותורת התבניות האוטומורפיות.
ביוגרפיה

סלברג נולד בשנת 1917 בלנגסונד שבנורווגיה. בעודו בבית הספר הושפע מאוד מעבודותיו של סריניוואסה רמנוג'אן ופיתח בעקבות עבודה שלו את הנוסחה האנליטית המדויקת של פונקציית החלוקה. לצערו, הוא גילה שהתגלית פורסמה לפניו על ידי האנס ראדמאכר. תקרית זו הייתה טראומטית עבורו והוא העדיף לשמור חלק מעבודותיו לעצמו עד שיהיה בטוח שאף אחד עדיין לא פרסם תגלית דומה. על כך אמר יו מונטגומרי: "לסלברג היו המון עבודות שלא פורסמו, ותמיד היה חשש שהוא יאמר 'אה כן, אני יודע על כך כבר כמה שנים". הוא למד באוניברסיטת אוסלו וקיבל את הדוקטורט שלו בשנת 1943.