stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלעזר בן שמעון
חייו

אלעזר בן שמעון היה בן למשפחת כהנים. לאחר פרוץ המרד הגדול, השתתף אלעזר בן שמעון בהבסת צבאו של קסטיוס גאלוס, בשנת 66 והשתלט על אוצרו של המצביא הרומי המובס. לאחר הקמת "ממשלת החירות", ציפה אלעזר לקבל מינוי בממשלה, אך הוסט הצידה לטובת מנהיגים מתונים כחנן בן חנן, יוסף בן גוריון ויוסף בן מתתיהו - זאת מחשש כי בעזרת אנשיו יהיה לשליט עריץ.
לאחר אובדן הגליל לצבא אספסיאנוס, הצליח אלעזר בעזרת הכסף שבידו ובעזרת אנשיו, להשתלט על ירושלים, להדיח את הכהן הגדול מתתיהו בן תאופילוס, ולמנות אחר במקומו. חנן בן חנן מחה על צעד זה, והחלה מלחמת אחים, במהלכה התבצרו בהר הבית הקנאים בהנהגת אלעזר בן שמעון, ועמם יוחנן מגוש חלב אשר הגיע לעיר ועמו אלפי לוחמים, פליטים מחורבן הגליל. תחת השפעת יוחנן הוזמנו לעיר האדומים אשר הכריעו את המלחמה לטובת הקנאים, ורצחו אלפים מן הסיעה המתונה. לאחר מכן השתלטו הקנאים על העיר, אך יוחנן מגוש חלב השתלט על התנועה הקנאית, והדיח את אלעזר. יחד עם אלפיים מאנשיו התבצר אלעזר בבית המקדש, ומשם ניהל את מלחמתו ביוחנן. באותם הימים הגיע לעיר אף שמעון בר גיורא, מנהיג קנאים נוסף, והקים אף הוא סיעה עירונית ביחד עם אנשיו. בעיר פעל אף פלג רביעי שלא נשמע למשמעת איש משלושת מנהיגי הקנאים. ארבעת פלגי הקנאים ניהלו ביניהם מלחמות קשות וגרמו נזק כבד להגנת העיר ולתושביה. אף נשרף מחסן המזון שיכל לשמש את התושבים בעת המצור הקרב.
עם בוא חג הפסח של שנת 70 פתח אלעזר את שערי בית המקדש לעם הבא להקריב קורבנות. אל המקום הגיעו אנשיו של יוחנן מגוש חלב, כשהם נושאים נשק מוסתר בבגדיהם. לאחר הגיעם למקום שלפו את נשקם, הרגו הרג רב באנשי אלעזר, וגירשו אותם מהר הבית.
רק לאחר שהחל טיטוס במצור על ירושלים נאלצו ארבע מפלגות הקנאים היריבות להתאחד כנגד האויב המשותף.
אין ידוע מה עלה לבסוף בגורלו של אלעזר בן שמעון, אך נראה שנהרג או מת לפני נפילתו הסופית של בית המקדש.
הערות שוליים

↑  מנחם שטרן, "הקנאים", בתוך: מחקרים בתולדות ישראל בימי הבית השני, עמ' 289.
איגוף

קרב קאנאי, דוגמה לאיגוף מושלם
הצבא היווני מאגף את הצבא הפרסי בקרב מרתון
תוכנית שליפן (אדום - גרמנים, כחול התקפה צרפתית צפויה)
איגוף הוא טקטיקה צבאית במסגרתו כוח צבאי נע סביב האגף של האויב כדי לתקוף אותו שוב מאחוריו. הצורה היעילה ביותר של איגוף היא הלפיתה הכפולה, הכוללת התקפות אגף בו זמנית משני צדדיו של האויב. דוגמה קלאסית לכך היא ניצחונו של חניבעל על הצבא הרומי בקרב קאנאי.
המונח מתייחס בעיקר לקרבות יבשה, אם כי הוא גם בשימוש במסגרת לוחמה ימית. דוגמה לכך היא קרב סלמיס.
היסטוריה

אחת הדוגמאות המוקדמות ביותר לשימוש בטקטיקת איגוף הוא קרב מרתון בין אתונה לפרס. בקרב זה המצביא מילטיאדס הצעיר חיזק את האגפים שלו על חשבון המרכז, וכך הביס את הצבא הפרסי שביסס את עיקר כוחו במרכז והזניח את האגפים. הפרסים עצמם השתמשו באיגוף נגד היוונים בקרב תרמופילאי כאשר איגפו באמצעות כוח מיוחד את מלך ספרטה לאונידס הראשון.
האיגוף היה מוטיב בסיס בלוחמה היוונית בעת העתיקה. הצבא היווני באותה תקופה היה מורכב מפלנקס, שאגפו הימני מחוזק ואגפו השמאלי חלש. בקרבות בהם נלחמו יוונים נגד יוונים, היה כל צד מנסה לאגף את האגף השמאלי החלש. המצביא התבני אפמינונדס פעל בצורה לא שגרתית כאשר הפך את היוצרות וכך הביס את הצבא הספרטני בקרב לאוקטרה.
בעבר האיגוף נעשה בעיקר באמצעות חיל פרשים. המצביא הקרתגי הידוע חניבעל ברקה, הרבה לעשות שימוש בטקטיקה זו תוך שהוא מנצל ביעילות רבה את חיל הפרשים שלו. יעילותה של אסטרטגיה זו התבטאה בקרב קאנאי, שעד היום נחשב לסמל של מערכת השמדה כוללת. הרומאים עצמם למדו לקח, ובקרב זאמה דאג המצביא הרומאי הצעיר סקיפיו אפריקנוס שיהיו לו יותר פרשים מאשר לקרתגים, וכך ביצע איגוף מושלם והנחיל להם מפלה צורבת שהכריחה אותם לחתום על תנאי שלום קרתגו.
במאה ה-20 עדיין הייתה שיטת האיגוף חביבה על צבאות שונים. המצביא הגרמני אלפרד פון שליפן התעניין מאוד במערכות איגוף ובפרט בקרב קאנאי. במאמר שפרסם בשם "מחקרי קאנאי" טען שליפן שלמעשה חניבעל הוכיח שבעזרת איגוף ניתן להכריע כל אויב בעל יתרון מספרי. שליפן טען שכל המצביאים בהיסטוריה הסתמכו גם אם בלא יודעין על האסטרטגיה של חניבעל בקרב קאנאי. שליפן טען כי אף על פי שאלפי שנים עברו מאז קאנאי, "לא השתנו תנאי היסוד למערכה ניתן לערוך היום את מערכת ההשמדה לפי אותה תוכנית שתכנן חניבעל בימי קדם". על פי המודל של איגוף, בנה שליפן את "תוכנית שליפן" המפורסמת שלו שהייתה אמורה לדאוג לכך שגרמניה תוכל להביס את צרפת במהירות הבזק. הסיבה לכישלונה של תוכנית זו הייתה נעוצה בכך שקציני המטכ"ל הגרמני לא הקשיבו לעצותיו של שליפן להשאיר את האגף הימני תמיד מחוזק, ובפועל החלישו אותו. כמו כן שליפן בנה את התוכנית יותר מדי על פי מודל של איגוף, ושילב בה מעט מדי התקפה.
בהדרגה החליף השריון את הפרשים. דוגמה בולטת לאיגוף שנעשה באמצעות שריון היא המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה, במהלכה טורי השריון של הוורמאכט במסגרת תוכנית "אבחת מגל", ביצעו תמרון מבריק שבו כיתרו את צרפת וכבשו אותה.
ראו גם

כיתור
פריצה (טקטיקה)
איגוף אנכי
תנועת מלקחיים
הערות שוליים

↑  Fieldmarshal Count Alfred von Schlieffen's book Cannae
↑  יהודה ואלך, תוכנית שליפן, זמנים חוברת 3, עמ' 74-62.
אלכסאים

האלכסאים (ביוונית: ῾Ελκεσαιταί‏) היו כת יהודית-נוצרית שפעלה בארץ ישראל ובעבר הירדן מסוף המאה הראשונה עד תחילת המאה הרביעית לספירה. רוב הידע שלנו על הכת בא מאבות הכנסייה – היפוליטוס (Hippolytus), אפיפניוס מסלמיס, אוריגנס ואוסביוס מקיסריה – אשר ביקרו אותם ואת אמונתם.
אמונתם

האלכסאים שמרו כנראה את השבת, היו צמחוניים וקיימו את מצוות המילה. במקביל הם גם קיימו את מצוות הטבילה לנצרות, והאמינו שהטבילה מסוגלת להעניק לטובל כפרה על עוונותיו. ייתכן שהם קיימו איזשהו טקס עם לחם ומלח (בדומה לטקס שסביב בציעת הלחם וקידוש היין, הנהוג בזרמים שונים בנצרות עד ימינו). הכת התנגדה לתורתו של פאולוס, וחבריה מתחו ביקורת על עיוותים בנצרות וביהדות גם יחד. הכת גייסה מאמינים מתוך כת האיסיים מאזור ים המלח. מתחילת המאה השנייה אימצה הכת דוקטרינות נוצריות רבות, כנראה כדי למשוך קהל מתוך הנוצרים דוברי היוונית.
ישנם קווים מקבילים בין האלכסאים וכת האביונים: שתי הכתות האמינו שישו היה ילוד אישה ודחו את רעיון הקורבנות, אמונה שהביאה אותם לדחות חלק ממצוות התורה.
מקור השם

יש כמה תאוריות לגבי מקור השם של הכת. היפוליטוס מספר שבזמנו של קליקסטוס הראשון, הביא איש בשם אלקיביאדס (Alcibiades), תושב אספמיה שבסוריה, ספר מרומא בשם "הלכסאי" (᾽Ηλχασαί) ובו בשורה אלוהית, מזמנו של הקיסר טראיאנוס, שלימדה על טקסים מיוחדים, ובהם יכולתה של הטבילה להעניק מחילה על כל העוונות. אפיפאניוס מכנה את אלכסאי "נביא שקר". לדעת חלק מן החוקרים, אבות הכנסייה טעו, ו"הלכסאי" היה השם של ספר הבשורה או שמו של המלאך שהביא את הבשורה. חוקרים אחרים סבורים שאלכסאי הוא באמת השם של האיש שמתואר כמקבלה של הבשורה, אבל הם משערים שהוא לא היה קיים במציאות (כפי שחשב אפיפניוס) אלא הוא היה המצאה ספרותית.
לקריאה נוספת

Wilhelm Brandt, Elchasai, ein Religionsstifter und sein Werk. Beiträge zur jüdischen, christlichen und allgemeinen Religionsgeschichte in späthellenistischer Zeit, Leipzig, 1912. (בגרמנית)
הערות שוליים

↑  באנגלית: Elcesaites,‏ Elchasaites,‏ Elkasaites או Helkesaites.
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
איסלנד במלחמת העולם השנייה

| --- | --- |


חיילים אמריקאים מגיעים לאיסלנד, ינואר 1942
 תאריך כניסה לעימות:  10 במאי 1940
 העילה למלחמה:  הפלישה לאיסלנד
 תאריך סיום העימות:  8 במאי 1945
 ראש המדינה:  כריסטיאן העשירי (עד 17 ביוני 1944)  סוון ביירנסון (מ-17 ביוני 1944)
 נתוני המדינה
 אוכלוסייה:  120 אלף (נכון ל-1940)
ערב פרוץ מלחמת העולם השנייה, הייתה איסלנד ממלכה עצמאית שהייתה קשורה באוניה פרסונלית עם דנמרק ומלכה, כריסטיאן העשירי שימש כראש המדינה של שתיהן. איסלנד נותרה נייטרלית במהלך המלחמה. עם זאת, ב-10 במאי 1940 פלשה בריטניה לאיסלנד וכבשה אותה. ב-7 ביולי 1941 הועברה השליטה על המדינה לארצות הברית, שעדיין הייתה מדינה נייטרלית. ב-17 ביוני 1944 איסלנד פירקה את האיחוד שלה עם דנמרק והפכה לרפובליקה.
רקע

במהלך שנות ה-30 קיבלה ממשלת בריטניה התראות חוזרות על העניין ההולך וגובר של ממשלת גרמניה באיסלנד. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, דנמרק ואיסלנד הכריזו על עצמן כנייטרליות והגבילו את ההגעה לאי באמצעות כלי שיט ומטוסים של הצדדים במלחמה.
רקע > נייטרליות

לאחר הכיבוש הגרמני של דנמרק הקשר בין המדינות התערער. בתחילה, ממשלת איסלנד שמרה על נייטרליות והגבילה הגעה של אוניות מלחמה לשטח בשליטתה. ב-10 באפריל קבע הפרלמנט האיסלנדי כי הוא לוקח את השליטה על יחסי החוץ ובחר במושל זמני, סוון ביירנסון. בנוסף, הוקמה נציגות דיפלומטית בניו יורק.
עם זאת, איסלנד לא אכפה את ההגבלות בנוגע לכניסה למים הטריטוריאליים שלה ואפילו קיצצה בתקציב משמר החופים. הדבר גרם לכך שספינות סוחר של מדינות הציר שחיפשו מקלט במים של איסלנד הוטבעו על ידי אוניות מלחמה של בעלות הברית.
הפלישה

הבריטים אכפו בקרה קפדנית על הייצוא מאיסלנד, ומנעו משלוחים רווחיים לגרמניה כחלק מהמצור הימי עליה. לונדון הציעה לאיסלנד לשתף איתה פעולה, כ"לוחמת וכבעלת ברית", אך רייקיאוויק סירבה. הנוכחות הדיפלומטית הגרמנית באיסלנד, לצד החשיבות האסטרטגית של האי, הדאיגה את הבריטים. לאחר מספר ניסיונות כושלים לשכנע את איסלנד להצטרף לבעלות הברית, ב-10 במאי 1940 פתחה בריטניה בפלישה לאי וזאת במטרה להקדים את הגרמנים בפלישה לאי, אותה תכננו כחלק מ"מבצע איקרוס".
בערב הפלישה פרסמה ממשלת איסלנד מחאה על כך שהנייטרליות שלה "הופרה באופן בוטה" וש"עצמאותה הופרה" וציינה שהיא מצפה לקבל פיצוי על כל הנזקים שנגרמו. הבריטים הבטיחו לפצות את האיסלנדים, להגיע אתם להסכמים עסקיים נוחים, לא להתערב בענייניה הפנימיים של איסלנד ולפנות ממנה את כל הכוחות מיד עם תום המלחמה. תוך שהם הרגילו את עצמם למצב החדש, שיתפו הרשויות האיסלנדיות פעולה דה פקטו עם כוחות הפלישה, אף על פי שבאופן רשמי הם החזיקו במדיניות נייטרלית. בימים הבאים נשלח ציוד להגנה אנטי אווירית שצוותיו היו מאומנים באופן חלקי בלבד ושהיה בלתי מספיק למשימת ההגנה על האי.
כוח ראשון של 746 נחתים בריטים שכבש את האי הוחלף ב-17 במאי בידי שתי חטיבות צבא רגילות. ביוני הגיעו לאי חיילים ראשונים מכוח "Z" שמקנדה כדי להקל על הבריטים ולהחזיר חיילים להגנה על בריטניה. שלושה גדודים קנדיים שלטו באיסלנד עד אביב 1941, אז הוחלפו בידי כוח חיל המצב הבריטי, והועברו לבריטניה כדי לסייע בהגנה.
ב-7 ביולי 1941 הכריז נשיא ארצות הברית, פרנקלין דלאנו רוזוולט כי ארצות הברית הנחיתה כוחות באיסלנד כדי למנוע השתלטות גרמנית על נתיבי השיט והאוויר החיוניים לארצות הברית. המיקום האסטרטגי של האי והיותו מתאים לבסיסי חיל אוויר וצי, גרם לעלייה בחשיבותו. חטיבת הנחתים הראשונה, שכללה 4,100 חיילים שהתה באיסלנד עד תחילת 1942, אז הוחלפה בידי חיילים מצבא ארצות הברית, כדי שתוכל להצטרף ללחימה באוקיינוס השקט.
איסלנד שיתפה פעולה עם הבריטים ולאחר מכן עם האמריקאים, אך נותרה באופן רשמי נייטרלית עד סוף המלחמה.
מספר היסטוריונים פיתחו את "תאוריית המחסה", לפיה איסלנד ומדינות קטנות אחרות, בנוסף לבריתות הרגילות, מחפשות מחסה עם מדינות או ארגונים גדולים יותר כדי לפצות על נקודות התורפה שקיימות בשליטה על אזור קטן.
תחת כיבוש בעלות הברית

כוחות בריטיים רבים עברו דרך איסלנד, מה שיצר הפרעה בחיי האזרחים. כך, דיווחים הראו שנשים ונערות ניהלו יחסים עם החיילים, וכן נראתה עלייה בזנות. דיווחים אלו גרמו לעוינות בין החיילים לגברים באיסלנד. האינטראקציה בין החיילים לנשים נודעה בשם Ástandið או אסטנדד ("המצב" באיסלנדית). נשים רבות נישאו לחיילים מבעלות הברית והביאו עמם ילדים לעולם, שרבים מהם נשאו את הפטרונים "הנסון" ("שלו" באיסלנדית). לחלק מהילדים שנולדו יש שמות משפחה באנגלית.
במישור אחר, סחף מוקשים הפך לבעיה גדולה עבור האיסלנדים ועבור בעלות הברית, וכוח ראשון לסילוק מטעני חבלה הוכשר על ידי הצי הבריטי ב-1942. הכוחות הבריטיים סיפקו למשמר החופים האיסלנדי נשק ותחמושת, כמו גם מטעני עומק נגד הצוללות הגרמניות. במהלך המלחמה הצליחו מוקשים וצוללות גרמניות להטביע מספר כלי שיט של איסלנד.
אבדות

כ-230 איסלנדים נהרגו במלחמה, רובם בהטבעת כלי שיט על ידי צוללות גרמניות.
אחרית דבר

לנוכחות הבריטית והאמריקאית הייתה השפעה משמעותית על איסלנד. פרויקטים הנדסיים רבים כמו בניית נמל התעופה של רייקיאוויק, הביאו תעסוקה לרבים. בנוסף, איסלנד נהנתה מייצוא דגים לממלכה המאוחדת.
כיום, מכונה מלחמת העולם השנייה באיסלנד מדי פעם כ"המלחמה הנפלאה" או "המלחמה המבורכת" (Blessað stríðið), בשל השפעתה על איסלנד.
ראו גם

הפלישה לאיסלנד
יחסי איסלנד–גרמניה
הערות שוליים

↑  Reykjavík during WWII, Borgarsögusafn Reykjavíkur, ‏1 ביוני 2011
↑  Bittner, Donald F. (בדצמבר 1975). "A Final Appraisal of the British Occupation of Iceland, 1940–42". The RUSI Journal. 120 (4): 45–53. doi:10.1080/03071847509421214. ISSN 0307-1847. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2  KARLSSON, GUNNAR (2017). ICELAND'S 1100 YEARS: history of a marginal society. C HURST & CO PUB LTD. ISBN 978-1849049115. OCLC 986911706.
↑  Stone, Bill (1998). "Iceland in the Second World War". Stone & Stone. נבדק ב-2008-06-22.
↑  "Iceland in the Second World War". נבדק ב-18 באפריל 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Foreign Relations of the United States Diplomatic Papers, 1940, General and Europe, Volume II - Office of the Historian". נבדק ב-1 ביולי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Stetson Conn; Byron Fairchild (2 בינואר 2003). "CHAPTER VI From Nonbelligerency to War". Center for Military History United States Army. נבדק ב-17 ביוני 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Thorhallsson, Baldur (2018), "A theory of shelter", Small States and Shelter Theory, Routledge, pp. 24–58, doi:10.4324/9780429463167-3, ISBN 9780429463167, S2CID 212701638
↑  "Brief Introduction to Icelandic EOD". Landhelgisgæsla Íslands. 2005. אורכב מ-המקור ב-2008-12-26. נבדק ב-2008-06-22.
↑  Karlsson, Gunnar (2000). History of Iceland. pp. 316.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: sh2010119677
אלברו סאמורה

אלברו חוסה סאמורה מאטה (בספרדית: Álvaro José Zamora Mata; נולד ב-3 במרץ 2002 בסן חוסה שבקוסטה ריקה) הוא כדורגלן קוסטה ריקאי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת דפורטיבו סאפריסה מליגת העל של קוסטה ריקה ובנבחרת קוסטה ריקה.
קריירת מועדונים

סאמורה גדל במחלקות הנוער של אלחואלנסה, אורלנדו סיטי וארדיאנו. בשנת 2020 הושאל למוניסיפל גרסיה מליגת העל של קוסטה ריקה, במדיה ערך שתי הופעות ליגה.
בשנת 2021 חתם סאמורה בדפורטיבו סאפריסה מליגת העל של קוסטה ריקה, ממנה הושאל למוניסיפל פרס סלדון מליגת העל של קוסטה ריקה ולאורוגוואי קורונדו מליגת המשנה של קוסטה ריקה. בעונת 2021/2022 החל לשחק בדפורטיבו סאפריסה.
ב-9 ביולי 2023 חתם באריס סלוניקי מליגת העל היוונית.
קריירה בינלאומית

ב-23 בספטמבר 2022 ערך סאמורה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קוסטה ריקה, בתיקו 2-2 נגד נבחרת קוריאה הדרומית במשחק ידידות.
נכלל בסגל הנבחרת לטורניר מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת קוסטה ריקה לטורניר קופה אמריקה 2024.
הערות שוליים

↑  https://www.crhoy.com/deportes/oficial-los-26-jugadores-de-la-sele-para-la-copa-mundial-catar-2022/ באתר CRHoy, ‏ 3 בנובמבר 2022 (בספרדית)
| נבחרת קוסטה ריקה – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 נבאס •  2 צ'אקון •  3 ורגאס •  4 פולר •  5 בורחס •  6 דוארטה •  7 קונטררס •  8 אוביידו •  9 בנט •  10 רואיס •   11 ונגאס •  12 קמפבל • 13 טורס •  14 סאלאס • 15 קלבו • 16 מרטינס • 17 טחדה • 18 אלברדו • 19 ווטסון • 20 אגילרה • 21 לופס • 22 מטאריטה • 23 סקיירה • 24 וילסון • 25 הרננדס • 26 סאמורה • מאמן: סוארס |  1 נבאס •  2 צ'אקון •  3 ורגאס •  4 פולר •  5 בורחס •  6 דוארטה •  7 קונטררס •  8 אוביידו •  9 בנט •  10 רואיס •   11 ונגאס •  12 קמפבל • 13 טורס •  14 סאלאס • 15 קלבו • 16 מרטינס • 17 טחדה • 18 אלברדו • 19 ווטסון • 20 אגילרה • 21 לופס • 22 מטאריטה • 23 סקיירה • 24 וילסון • 25 הרננדס • 26 סאמורה • מאמן: סוארס | קוסטה ריקה |
| נבחרת קוסטה ריקה – קופה אמריקה 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 צ'אמורו •  2 טיילור •  3 מיצ'ל •  4 ח. ורגאס •  5 פארון •  6 קסקאנטה •  7 קונטררס •  8 מורה •  9 אוגלדה •  10 אגילרה •   11 לסיטר •  12 קמפבל • 13 ברנס •  14 גאלו • 15 קאלבו • 16 בראן • 17 מדריגל • 18 קרוס • 19 ק. ורגאס • 20 אלקוסר • 21 סאמורה • 22 קירוס • 23 פ. סקיירה • 24 רוחאס • 25 מולינה • 26 ד. סקיירה • מאמן: אלפרו |  1 צ'אמורו •  2 טיילור •  3 מיצ'ל •  4 ח. ורגאס •  5 פארון •  6 קסקאנטה •  7 קונטררס •  8 מורה •  9 אוגלדה •  10 אגילרה •   11 לסיטר •  12 קמפבל • 13 ברנס •  14 גאלו • 15 קאלבו • 16 בראן • 17 מדריגל • 18 קרוס • 19 ק. ורגאס • 20 אלקוסר • 21 סאמורה • 22 קירוס • 23 פ. סקיירה • 24 רוחאס • 25 מולינה • 26 ד. סקיירה • מאמן: אלפרו | קוסטה ריקה |
אוסטין ריבס

| --- | --- |

 לידה:  29 במאי 1998 (בן 26) ניוארק, ארקנסו, ארצות הברית 
 שם מלא:  אוסטין טיילר ריבס
 עמדה:  קלע
 גובה:  1.96 מטרים
 מספר:  15
 מכללה:  אוניברסיטת המדינה של ויצ'יטה (2016–2018)   אוניברסיטת אוקלהומה (2019–2021)
 דראפט:  לא נבחר, 2021
 קבוצות כשחקן
 2021–:  לוס אנג'לס לייקרס
 
אוסטין טיילר ריבס (באנגלית: Austin Tyler Reaves; נולד ב-29 במאי 1998) הוא כדורסלן אמריקאי-גרמני המשחק בעמדת הקלע בלוס אנג'לס לייקרס מליגת ה-NBA.
קריירה בתיכון

ריבס למד בבית הספר התיכון "סידר רידג'" (Cedar Ridge) בניוארק, ארקנסו. במשך שנתיים רצופות (הראשונות שלו), הוא זכה באליפות המדינה בדרג 2A. הוא קלע 73 נקודות בניצחון בהארכה משולשת על תיכון פורסט סיטי. כסיניור, שחקן בשנתו הרביעית והאחרונה, הוא העמיד ממוצעים של 32.5 נקודות, 8.8 ריבאונדים ו-5.1 אסיסטים למשחק והוביל את קבוצתו לאליפות המדינה בדרג 3A. ריבס נבחר ל-MVP של טורניר אליפות ארקנסו לאחר שקלע בממוצע 43.3 נקודות במהלך ארבעה משחקים. ב-20 בינואר 2016 הוא התחייב לאוניברסיטת המדינה של ויצ'יטה, למרות הצעות מאוניברסיטת המדינה של דקוטה הדרומית ואוניברסיטת המדינה של ארקנסו.
קריירת מכללות > ויצ'יטה סטייט

לפני עונת הבכורה שלו בוויצ'יטה סטייט עבר ריבס ניתוח לתיקון רצועה קרועה בכתפו השמאלית. הוא שיחק עם הפציעה מאז שנת התיכון השלישית שלו. כפרשמן הוא העמיד 4.1 נקודות בממוצע למשחק ונכנס כמחליף מהספסל. לאחר העונה, ריבס עבר ניתוח לתיקון רצועה קרועה בכתף ימין, אותה פרק שלוש פעמים במהלך קריירת המכללות שלו. ב-28 בינואר 2018 הוא רשם את שיא העונה השנייה שלו עם 23 נקודות וארבעה אסיסטים בניצחון 90–71 על טלסה. ריבס רשם שבע שלשות במחצית הראשונה, הכי הרבה במחצית בתולדות המכללה. כסופומור הוא העמיד ממוצעים של 8.1 נקודות ו-3.1 ריבאונדים למשחק, וקלע 42.5% מהשלוש.
קריירת מכללות > אוקלהומה

לאחר העונה השנייה שלו עבר ריבס לאוניברסיטת אוקלהומה ולא שיחק בעונה שלאחר מכן בשל חוקי ההעברות של ה-NCAA. במהלך עונת הרדשירט שלו, הוא התאמן במשקולות והעלה 9.1 קילוגרם ממשקלו. ב-7 במרץ 2020 רשם ריבס שיא קריירה של 41 נקודות, שישה אסיסטים וחמישה ריבאונדים בניצחון 78–76 על האוניברסיטה הנוצרית של טקסס (TCU). הוא הוביל קאמבק של 19 נקודות במחצית השנייה וקלע את סל הניצחון חצי שנייה לסיום המשחק. כג'וניור העמיד ריבס ממוצעים של 14.7 נקודות, 5.3 ריבאונדים ושלושה אסיסטים למשחק ונבחר לחמישיית העונה הראשונה באזור הביג-12. ב-6 בדצמבר הוא רשם שיא עונתי של 32 נקודות, תשעה אסיסטים ושישה ריבאונדים בניצחון 82–78 על TCU. בסיבוב השני של טורניר ה-NCAA קלע ריבס קלע 27 נקודות בהפסד 87–71 לגונזגה המדורגת ראשונה. כסיניור הוא העמיד ממוצעים של 18.4 נקודות, 5.5 ריבאונדים ו-4.6 אסיסטים למשחק. ב-31 במרץ, ריבס הכריז על מועמדותו לדראפט ה-NBA ‏2021, וויתר על השנה הנוספת שלו במכללות.
קריירה מקצועית > לוס אנג'לס לייקרס (2021–הווה)

לאחר שלא נבחר בדראפט 2021 חתם ריבס על חוזה דו כיווני עם לוס אנג'לס לייקרס ב-3 באוגוסט 2021. ב-27 בספטמבר הוא חתם על חוזה NBA סטנדרטי. ב-22 באוקטובר ערך ריבס את הופעת הבכורה שלו ב-NBA, וקלע שמונה נקודות מהספסל בהפסד 105–115 לפיניקס סאנס. ב-15 בדצמבר הוא קלע 15 נקודות ב-5 מ-6 מהשלוש, לקח 7 ריבאונדים וקלע שלשת ניצחון ב-107–104 על דאלאס מאבריקס.
ב-10 באפריל 2022 רשם ריבס את הטריפל דאבל הראשון בקריירה שלו עם שיאי קריירה בנקודות (31), ריבאונדים (16) ואסיסטים (10) בניצחון 146–141 בהארכה על דנוור נאגטס. ב-16 באפריל 2023, במשחק 1 בסדרת הפלייאוף בסיבוב הראשון נגד ממפיס גריזליס, משחק פלייאוף ה-NBA הראשון בקריירה שלו, הוא קלע 23 נקודות בניצחון 128–112. הוא השווה את ההופעה הזו במשחק 4 של אותה סדרה, והוביל את הלייקרס בניצחון 117–111 בהארכה.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021/2022 | ל.א. לייקרס | 61 | 19 | 23.2 | 0.459 | 0.317 | 0.839 | 3.2 | 1.8 | 0.5 | 0.3 | 7.3 |
| 2022/2023 | ל.א. לייקרס | 64 | 22 | 28.8 | 0.529 | 0.398 | 0.864 | 3.0 | 3.4 | 0.5 | 0.3 | 13.0 |
| קריירה |  | 125 | 41 | 26.1 | 0.501 | 0.363 | 0.856 | 3.1 | 2.6 | 0.5 | 0.3 | 10.2 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022/2023 | ל.א. לייקרס | 16 | 16 | 36.2 | 0.464 | 0.443 | 0.895 | 4.4 | 4.6 | 0.6 | 0.2 | 16.9 |
| קריירה |  | 16 | 16 | 36.2 | 0.464 | 0.443 | 0.895 | 4.4 | 4.6 | 0.6 | 0.2 | 16.9 |
חיים אישיים

שני הוריו של ריבס שיחקו כדורסל מכללות באוניברסיטת המדינה של ארקנסו. אמו קלעה 21.3 נקודות בממוצע למשחק, ואביו הגיע למקום השלישי במכללה בכל הזמנים עם 384 אסיסטים בקריירה. אחיו של ריבס, ספנסר, שיחק כדורסל בקולג' בצפון גרינוויל ומרכז מיזורי לפני שיצא לקריירה מקצוענית. ריבס מציין שאחיו עורר את העניין שלו בכדורסל.
אליפות אירופה בכדוריד נשים

| --- | --- |
 ענף:  כדוריד
 תאריך ייסוד:  1994
 ארגון מפעיל:  איגוד הכדוריד האירופי
 מספר מתמודדים:  16
 זוכה:   נורווגיה
 הכי הרבה זכיות:   נורווגיה (9)
 www.ehf-euro.com
 
אליפות אירופה בכדוריד נשים היא תחרות כדוריד בינלאומית המיועדת לנבחרות נשים מכל העולם. האליפות נערכת כל שנתיים, ובאותה השנה בה נערכת אליפות העולם לגברים. באליפות משתתפות 16 נבחרות (27 במוקדמות).
היסטוריה

כמו אליפות אירופה לגברים, גם אליפות זו נוצרה על ידי איגוד הכדוריד האירופי. האליפות הראשונה נערכה בשנת 1994 בהשתתפות 12 נבחרות.
עד כה זכו 5 נבחרות באליפות הנשים. נבחרת נורווגיה זכתה 9 פעמים באליפות.
אייפון 6

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  סדרת דגמי טלפון חכם 
 יצרן:  Apple
 תאריך הפצה:  19 בספטמבר 2014 
 תאריך הפסקת שיווק:  12 בספטמבר 2017 
 סדרה:  אייפון 
 הקודם בסדרה:  אייפון 5s 
 הבא בסדרה:  אייפון 6S 
 מידע טכני
 מערכת הפעלה:  IOS 12
 מעבד:  A8
 נפח אחסון:  16, 64, 128 ג'יגה בייט
 זיכרון:  1 ג'יגה בייט
 מסך:  4.7 אינץ' 750X1334) Retina)
 מצלמה:  מצלמה קדמית: 1.2 מגה-פיקסל מצלמה אחורית: 8 מגה-פיקסל צילום וידאו באיכות 1080p  פלאש LED כפול
 סוללה:  ליתיום פולימר 1,810 מילאמפר
 קישוריות:  GSM, 3G,HSPA, LTE
 מידות
 רוחב:  67 מ"מ 
 גובה:  138.1 מ"מ 
 עובי:  6.9 מ"מ 
 משקל:  129 גרם
 צורה:  מלבן עם פינות מעוגלות
 www.apple.com/iphone-6/
 
אייפון 6 (באנגלית: iPhone 6) הוא טלפון חכם בעל מסך מגע והמכשיר השמיני בסדרת הטלפונים החכמים של אפל, אייפון. המכשיר הוכרז באירוע השנתי של אפל ב-9 בספטמבר 2014, יחד עם שעון ה-Apple Watch והאייפון 6 פלוס, תחת הסלוגן "Bigger than bigger". המכשיר כולל מסך 4.7 אינץ' Retina HD ברזולוציית 750X1334, מעבד A8 כפול ליבה במהירות 1.4 ג'יגה-הרץ וארכיטקטורת 64 ביט, מצלמת iSight ברזולוציית 8 מגה פיקסל, חיישן טביעת אצבע Touch ID ולראשונה מאפל, תמיכה בתקשורת טווח אפס (NFC). שינויים עיקריים כללו מיקום חדש לכפתור ההפעלה של האייפון (מלמעלה במכשירים הקודמים בסדרה, לצד במכשירים אלו). המכשיר פועל על מערכת ההפעלה iOS 8, והושק ב-19 בספטמבר 2014.
תכונות וחידושים > מפרט טכני

מעבד: אפל A8 כפול ליבה עם אות שעון בקצב 1400 מגה הרץ 64 ביט
זיכרון: 1GB RAM, אחסון פנימי 16, 64, 128 גיגה בייט
מסך: 4.7 אינץ' LCD רטינה HD
רשת: GSM, HSDPA, LTE
תקשורת: GPS ,USB, WiFi, Bluetooth, תקשורת טווח אפס (NFC)
מצלמה: 8 מגה פיקסל, פלאש LED כפול, פוקוס אוטומטי ומייצב תמונה דיגיטלי, צילום וידאו 1080p
סוללה: ליתיום פולימר, 1810 מילי אמפר שעה
קבלה ותפוצה

חרושת השמועות אודות המכשיר ותכונותיו החלו להתבסס כ-5 חודשים לפני ההשקה הרשמית, שלבסוף התקיימה ב-9 בספטמבר 2014. ההזמנה המוקדמת התחילה ב-12 בספטמבר 2014 ותחילת האספקה של המכשיר הייתה ב-19 לאותו חודש. ימים ספורים לאחר נאום ההשקה של טים קוק לאייפון 6 ולאייפון 6 פלוס, טענה אפל כי ההזמנות המוקדמות של האייפון 6 והאייפון 6 פלוס עלו על אלו של מכשירי האייפון הקודמים. עם זאת, החברה לא סיפקה נתונים השוואתיים. במסגרת ההשקה המוקדמת אף אירעו מספר תקלות וקריסות של אתרי ההזמנות באינטרנט של אפל, AT&T ו-T-mobile ולאחר מכן פורסם כי המלאי הראשוני של חלק מהמכשירים (זיכרון וצבע) אזל בהזמנות המוקדמות. בימי המכירה הראשונים נוצרו תורי ענק בכניסה לחנויות אפל, ובמספר מקומות התקיימה גם מחאה על תנאי העבודה וההעסקה של העובדים הבונים את מכשירי האייפון.
בקרב הציבור ובקרב החברות המתחרות עלתה ביקורת לגבי האייפון 6 הנוגעת לחוסר חדשנות, ולעובדה שמתחרים אחרים כבר הוציאו לשוק מאפיינים דומים במכשיריהם. ביקורת נוספת עלתה לגבי המחירים הגבוהים ובהיעדר התאמה לשווקים במדינות המתפתחות. בדיקות פירוק של המכשיר החדש הובילו להערכות כי עלות הייצור של המכשיר על רכיביו נעה סביב 230 דולר ליחידה.
המכשיר נמסר לראשונה ב-19 בספטמבר 2014 במספר מצומצם של מדינות, בהן ארצות הברית, וסין, בה נתגלו בעיות לוגיסטיות באספקת המכשירים, עוד בטרם החלה הפצת המכשירים. אך מספר גורמים החלו במכירה מוקדמת של המכשיר גם בישראל ואף בייבוא ומכירה של המכשיר ומכירתו באתרי יד שנייה. רשות המסים בישראל דיווחה על עלייה משמעותית בהברחות של מכשירי האייפון 6 לישראל, והמוקדם מביניהם נעצר בנתב"ג כ-12 שעות לאחר יציאת המכשיר לשווקים לאחר שניסה להבריח לישראל 4 מכשירים מהדגם החדש. השיווק הרשמי בישראל החל ב-23 באוקטובר 2014.
לאחר הפצת המכשיר החלו להופיע דיווחי משתמשים על בעיות תוכנה בגרסה החדשה של ה-iOS כגון בעיות בטווחי התקשורת השונים, בעיות יציבות, בזבוז הסוללה בקצב מהיר ועוד. בהמשך הוסבר על ידי אפל כי חלק מהבעיות נבעו מתקלות בשליחת העדכונים מהשרתים. בנוסף הופיעו דיווחים ותלונות על חוזק מכני נמוך ובעיות של התכופפות והתעקמות במבנה המכשיר שכונתה "פרשת Bend-Gate". לאור הדיווחים הנ"ל חשפה אפל את אחת ממעבדות הבדיקה הפנימיות שלה, ואילו בדיקות מעבדה של ארגון "קונסיומר ריפורטס" הראו שהאייפון מתחיל להתעקם בעומס של 32 ק"ג, ומגיע לשבירה ב-45 ק"ג.
ראו גם

אייפון 6 פלוס