stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הסן (אוניית מערכה, 1903)
תכנון

עם העברת חוק הצי השני בהנחייתו של ויצה-אדמירל אלפרד פון טירפיץ בשנת 1900, הוקצה מימון לסוג חדש של אוניות מערכה, כדי לרשת את אוניות המערכה מסדרת ויטלסבאך שהוסמכו לפי חוק הצי משנת 1898. בשלב זה, קרופ, ספק הארטילריה הימית לצי הקיסרי הגרמני פיתח תותח ירי מהיר, בקוטר 28 סנטימטרים (11 אינץ'); התותחים הגדולים ביותר ששילבו בעבר את הטכנולוגיה היו תותחי 24 סנטימטרים (9.4 אינץ') שהותקנו על אוניות סדרת ויטלסבאך. מחלקת העיצוב של משרד הצי הקיסרי (גר') אימץ את התותחים הללו עבור אוניות המערכה החדשות, יחד עם עלייה מתותחי 15 סנטימטרים (5.9 אינץ') לתותחי 17 סנטימטרים (6.7 אינץ') עבור הסוללה המשנית, עקב האיום המוגבר מסירות הטורפדו כאשר הטורפדות הפכו ליעילים יותר.
למרות שסדרת בראונשווייג סימנה שיפור משמעותי לעומת אוניות מערכה גרמניות קודמות, העיצוב שלה נפל קורבן לקצב המהיר של ההתפתחות הטכנולוגית בתחילת המאה ה-20. אוניית המערכה הבריטית אה"מ דרדנוט - חמושה בעשרה תותחי 12 אינץ' (30.5 ס"מ) - נכנסה לשירות בדצמבר 1906, שנה בלבד לאחר שהסן נכנסה לשירות. העיצוב המהפכני של דרדנוט הפך כל אוניית ראשה של הצי הגרמני למיושנת, כולל הסן.
הסן הייתה באורך כולל של 127.7 מטר (419 רגל), רוחב של 22.2 מטר (72 רגל 10 אינץ') ושוקע של 8.1 מטר (26 רגל 7 אינץ') בקדמת האונייה. הדחק האונייה היה 13,208 טונות (12,999 טונות ארוכות) כמתוכנן ו-14,394 טונות (14,167 טונות ארוכות) במעמס מלא. הצוות שלה כלל 35 קצינים ו-708 מלחים. הספינה הונעה על ידי שלושה מנועי קיטור תלת דרגתיים עם 3 צילינדרים שהניעו שלושה מדחפים. קיטור סופק על ידי שמונה דוודים ימיים ושישה דוודים גליליים, כולם על בסיס פחם. תחנת הכוח של הסן דורגה ב-16,000 כוחות סוס (11,768 קילוואט), מה שיצר מהירות מרבית מתוכננת של 18 קשרים (33 קמ"ש). היא יכלה להפליג לטווח של 4,530 מיילים ימיים (8,390 ק"מ) במהירות שיוט של 10 קשרים (19 קמ"ש).
החימוש של הסן כלל סוללה ראשית של ארבעה תותחי SK L/40 בקוטר 28 ס"מ (11 אינץ') בצריחי תותחים תאומים, אחד בקדמת ואחד מאחורי המבנה העילי המרכזי. החימוש המשני שלה היה מורכב מ-14 תותחי 17 ס"מ (6.7 אינץ') SK L/40 ו-18 תותחי ירי מהיר 8.8 ס"מ (3.5 אינץ') SK L/35. החימוש שלה הוגבר עוד יותר בשישה צינורות טורפדו בקוטר 45 ס"מ (17.7 אינץ'), כולם שקועים בגוף האונייה. צינור אחד היה בחרטום, שניים היו בכל צד רוחב, והצינור האחרון היה בירכתיים. הסן הייתה מוגנת בשריון קרופ. חגורת השריון שלה הייתה בעובי של 110 עד 250 מילימטרים (4.3 עד 9.8 אינץ'), כשהשריון הכבד יותר במצודה המרכזית שהגן על מרחבי המחסנים והמכונות שלה, והציפוי הדק יותר בשני קצות הגוף. הסיפון שלה היה בעובי 40 מ"מ (1.6 אינץ'). לצריחי הסוללה הראשיים היו 250 מ"מ של ציפוי שריון.
היסטוריית שירות > מלחמת העולם הראשונה

החל מסוף 1909, החל הצי להחליף את הפרה-דרדנוטים באוניות המערכה המודרניות יותר, החל מסדרת נסאו. כחלק מתהליך זה, הסן הייתה אמורה להיות מועברת למילואים ב-26 באוגוסט 1914, כאשר מקומה בשייטת השנייה ייתפס על ידי הדרדנוט קניג החדשה, אך המתיחות הגואה באירופה במהלך משבר יולי, שהוביל לפרוץ מלחמת העולם הראשונה, קטעה את התוכנית הזו. לכן הסן נשארה בשירות עם השייטת, אוניית המערכה הוותיקה ביותר בשירות הצי הראשי. לאחר כניסתה של גרמניה למלחמה בתחילת אוגוסט, הסן ושאר השייטת נשלחו למעגן אלטנברוך כדי לתמוך בהגנה על המפרץ הגרמני בפתח האלבה. באוקטובר יצאה השייטת לאים הבלטי לתמרונים, ותוך כדי מעבר בתעלת הקייזר וילהלם ב-26 באוקטובר, היא עלתה על שרטון ונאלצה להיחלץ על ידי סירות גוררות. השייטת חזרה לים הצפוני ב-17 בנובמבר, לאחר שסיימה את האימונים.
שייטת II הצטרפה לשאר צי הים הפתוח לפעולות התקפיות נגד בריטניה. הראשון שבהם היה הפשיטה על סקרבורו, הרטליפול וויטבי ב-15 בדצמבר. סיירות המערכה של קבוצת הסיור I תקפו את העיירות בניסיון לפתות חלק מהצי הגדול הבריטי, בעוד אוניות המערכה של צי הים הפתוח המתינו לתמיכה בתקווה לארוב ולהשמיד כל כוחות בריטיים שיגיעו לקראתם. במהלך הלילה שבין 15 ל-16 בדצמבר, צי הקרב הגרמני של 12 דרדנוטים ושמונה פרה-דרדנוטים הגיע לטווח של 10 מיל ימי (19 קילומטרים; 12 מיל) של שייטת מבודדת של שש אוניות מערכה בריטיות. התכתשויות בין מסכי המשחתות היריבות שכנעו את המפקד הגרמני, אדמירל פרידריך פון אינגנול, שהוא מתעמת עם כל הצי הגדול, ולכן הוא הפסיק את הקרב ופנה לגרמניה בחזרה.
הסן הייתה במספנה בקיל לצורך תחזוקה מ-22 בפברואר 1915 עד 6 במרץ, ולאחר מכן חזרה לפעולות שמירה ליד אלטנברוך, החל מ-10 במרץ. תרגילי השייטת באזור הבלטי התקיימו בין 18 במרץ ל-1 באפריל, ולאחר מכן תקופות קצרות נוספות של תחזוקה בקיל התקיימו ב-17–18 במאי, ב-29–30 במאי וב-4–26 ביוני; במהלך השיפוץ האחרון, הותקן לה ציוד משלים לשריפת נפט עבור הדוודים שלה. היא בילתה את שאר השנה בים הצפוני, והשתתפה בגיחות ב-11–12 בספטמבר וב-23–24 באוקטובר. בין 6 ל-23 בדצמבר היא הפליגה לווילהלמסהאפן לצורך תחזוקה, ולאחריה הכשרה של שייטת באזור הבלטי בין 25 בדצמבר ל-20 בינואר 1916. היא הפליגה מיד ל-Reiherstiegwerft בהמבורג לעבודות תיקון נוספות, שנמשכו בין 22 בינואר ל-15 במרץ. ב-26 במרץ, לאחר תרגילים נוספים באזור הבלטי, הוכרזה הסן מוכנה לפעולות התקפיות נוספות.
ב-5 באפריל, מטה האדמירליות קבע שיש לשלוח מעת לעת אוניות של השייטת השנייה לשמור על המצרים הדנים. הסן ביצעה תפקיד זה בין 10 ל-20 באפריל, כאשר היא הוחלפה על ידי פרוסן. הסן חזרה לים הצפוני, והייתה נוכחת במתקפה נוספת על החוף הבריטי ב-24–25 באפריל. הפעם, סיירות המערכה הפגיזו את ירמות' ולואוסטופט. במהלך מבצע זה ניזוקה סיירת המערכה זיידליץ ממוקש בריטי ונאלצה לחזור לנמל בטרם עת. הראות הייתה גרועה, ולכן המבצע הופסק במהירות לפני שהצי הבריטי יוכל להתערב ולגרום להפסדים נוספים. הסן החליפה את פרוסן במצרים ב-4 במאי, ונשארה שם עד 20 במאי. היא חזרה לשאר השייטת באלטנברוך ב-23 במאי כדי להתחיל בהכנות למבצע הצי הגדול הבא.
היסטוריית שירות > מלחמת העולם הראשונה > קרב יוטלנד

ויצה-אדמירל ריינהרד שר, המפקד החדש של צי הים הפתוח, תכנן מיד גיחה נוספת לים הצפוני, אך הנזק לזיידליץ עיכב את המבצע עד סוף מאי. ב-31 במאי, בשעה 02:00 CET, סיירות המערכה של היפר יצאו לכיוון הסקאגרק, ואחריהם שאר צי הים הפתוח כעבור שעה וחצי. הסן נשארה מוקצית לשייטת אוניות המערכה השנייה, שהייתה ממוקמת בחלקו האחורי של הטור הגרמני ובפיקודו של קונטר-אדמירל פרנץ מאובה. במהלך "הריצה צפונה", ציווה שר על הצי לרדוף אחרי שייטת אוניות המערכה החמישית הבריטית במהירות שיא. אוניות המערכה מסדרת דויטשלנד האיטיות יותר לא יכלו לעמוד בקצב הדרדנוטים המהירות יותר ונקלעו במהירות לפיגור. עד השעה 19:30, הצי הגדול הגיע למקום ועימת את שר עם עליונות מספרית משמעותית. הצי הגרמני נפגע קשות מהנוכחות של אוניות המערכה מסדרת דויטשלנד האיטיות יותר; אם שר יורה לפנות מיידית לכיוון גרמניה, הוא יצטרך להקריב את הספינות האיטיות יותר כדי לשפר את סיכויי בריחתו.
שר החליט להפוך את מסלול הצי עם ה-Gefechtskehrtwendung, תמרון שחייב כל יחידה בקו הגרמני להסתובב 180° בו זמנית. שש האוניות של שייטת אוניות המערכה השנייה, לאחר שנקלעו לפיגור, לא יכלו להתאים למסלול החדש בעקבות הפנייה, ונפלו חזרה לצד המנותק של הקו הגרמני. מאובה שקל להזיז את ספינותיו לחלק האחורי של המערך, אחרי הדרדנוטים של שייטת אוניות המערכה השלישית, אך החליט נגד זה כשהבין שהתנועה תפריע לתמרון של סיירות המערכה של היפר. במקום זאת, הוא ניסה להציב את ספינותיו בראש הטור.
מאוחר יותר, הסן ואוניות המערכה מסדרת דויטשלנד ביצעו פעולת חסימה חיונית שחיפתה על נסיגת סיירות המערכה הגרמניות. סיירות המערכה של תת-אדמירל דייוויד ביטי תקפו את הספינות הגרמניות בחושך, ולכן הן פנו מערבה כדי להתחמק מתוקפיהן, ומאובה המשיך במסלול דרומי, שהציב את ספינותיו בין סיירות המערכה הבריטיות והגרמניות. סיירות המערכה הבריטיות הפנו את תשומת לבם לאוניות הפרה-דרדנוטים, אשר בתורם שינו את מסלולם לדרום-מערב על מנת להביא את כל התותחים שלהם על הספינות הבריטיות. בחושך, ניתן היה לראות רק הבזקי לוע מהספינות הבריטיות; כתוצאה מכך הסן ושאר אוניות השייטת השנייה נצרו את האש שלהן.
בסביבות השעה 03:00 ב-1 ביוני, קבוצת משחתות בריטיות פתחה במתקפת טורפדו נגד מערך הקרב הגרמני. בשעה 03:07, הסן נמנעה בקושי מטורפדו, אבל ממש לפניה, פומרן נפגעה על ידי לפחות טורפדו אחד בשעה 03:10. על פי ההערכות, הטורפדו פוצץ את אחד ממחסני הפגזים של תותחי ה-17 ס"מ (6.7 אינץ'), מה שהביא להשמדת האונייה. על סיפון הסן, ההנחה הייתה שצוללת השמידה פומרן; בשעה 03:12 הסן ירתה עם תותחי הסוללה הראשית שלה לעבר צוללת דמיונית. היא ומספר אוניות מערכה נוספות ירו שוב לעבר צוללות דמיוניות בשעה 05:06, ושוב בשעה 05:13. ירי הסן והנובר במהלך התקרית האחרונה כמעט פגעו בסיירות הקלות שטטין ומינכן; שר הורה להם להפסיק את האש. בשעה 06:55, הסן ושלזיין חשבו שמצוף מוקשים שהוטל על ידי אוניית המערכה קייזר הוא פריסקופ ותקפו אותו. במהלך הקרב, הסן ירתה חמישה מטחי 28 ס"מ, 34 פגזי 17 ס"מ, ו-24 מטחי 8.8 ס"מ. היא לא נפגעה בקרב.
היסטוריית שירות > מלחמת העולם הראשונה > פעולות מאוחרות יותר

הניסיון ביוטלנד הוכיח כי הפרה-דרדנוטים של השייטת השנייה היו מכשול ליחידות המודרניות יותר של הצי, ולכן Admiralstab החליטו כי יש להוציא את הספינות משירות, מכיוון שניתן להשתמש בצוותיהן בצורה יעילה יותר במקומות אחרים. הסן בילתה את שארית 1916 לסירוגין בין שמירה ליד אלטנברוך למצר דנמרק. ב-18 בנובמבר היא נסעה לקראוטסנד כדי לסייע לדרדנוט קניג אלברט, שעלתה שם על שרטון. החל מדצמבר, הסן הועסקה כספינת מטרה באזור הבלטי; זה היה אמור להיות השירות הפעיל האחרון שלה במהלך המלחמה. ב-12 בדצמבר היא הושבתה ופורקה מנשקה, לאחר 11 שנות שירות בצי.
הסן שימשה לאחר מכן כספינת מחסן בברונסבוטל עבור שייטת הצוללת הראשונה, יחד עם ספינת ההגנה על החוף הישנה ביוולף. בזמן שהייתה במילואים בברונסבוטל, כונתה הסן בצחוק כ-SMS "Kleinste Fahrt" (SMS "המסע הקצר ביותר") בגלל אזהרה שצוירה על גוף הספינה. ארבעת התותחים בקוטר 28 ס"מ של האונייה הורכבו מחדש כתותחי רכבת והופעלו בחזית המערבית. הצבא האוסטרלי כבש את אחד התותחים ב-8 באוגוסט 1918; הוא נשמר כתותח אמיין באנדרטת המלחמה האוסטרלית בקנברה, אוסטרליה.
יאק-38

היאקובלב יאק-38 (ברוסית: Яковлев Як-38; קוד נאט"ו: "Forger") היה מטוס הקרב המבצעי הראשון והיחיד בעל טכנולוגית דחף וקטורי של חיל הים הסובייטי, ובנוסף המטוס הראשון בעל כנף קבועה שלה. היא פותחה במיוחד עבור נושאות המטוסים מסדרת קייב.
עיצוב ופיתוח

עוצב על ידי איי. אס. יאקובלב עיצוב הלשכה JSC, הציורים הראשונים הראו מטוס על-קולי שמזכיר את ההוקר סידלי הרייר שהיה בפיתוח בבריטניה. אבל עם שני מנועי R27-300 רוסים. מטוס על קולי היה קשה לפיתוח, ולכן הוחלט בסופו של דבר לפתח מטוס פשוט יחסית בעל מהירות מוגבלת של 0.95 מאך. אף על פי שהיאק-28 והיאק-38M פותחו על בסיס היאקובלב בלה-36, לא היה כמעט שום דבר במשותף ביניהם.
פיתוח אב הטיפוס VM-01 הסתיים ב-14 באפריל 1970.
תכונה מתקדמת של היאק-38 היה כסא מפלט אוטומטי. שכאשר אחד המנועים נכשל בהמראה, כשהמטוס הגיע לכיוון של 60 מעלות הטייס היה נפלט באופן אוטומטי מן המטוס.
היסטוריה מבצעית

כאשר נושאת המטוסים מינסק, נושאת המטוסים השנייה מסדרת קייב, נכנסה לשירות בפברואר 1978 היא ציודה במטוסי יאק-38.
ראו גם

הוקר סידלי הרייר
| מטוסים מתוצרת אירקוט ויאקובלב |
| --- | --- | --- |
| מטוסי נוסעים | יאק-40 • יאק-42 • יאק-142 • יאק-242 • גאלפסטרים G200‏ • MC-21 |  |
| מטוסי קרב, אימון וכטב"מים | יאק-1 • יאק-3 • יאק-4 • יאק-7 • יאק-9 • יאק-11 • יאק-15 • יאק-17 • יאק-23 • יאק-25 • יאק-26 • יאק-27 • יאק-28 • יאק-38 יאק-130 • יאק-141 • יאק-152 • פצ'לה • פרוריב • אירקוט-200 |  |
קטגוריה: אירקוט
תרשים המציג את כוח העילוי של היאק
יאק-38 נוחת על סיפון נובורוסיסק בשנת 1984
ליאונינג (נושאת מטוסים)

| --- | --- |

 תיאור כללי
 סוג אונייה:  נושאת מטוסים
 צי:  חיל הים של צבא השחרור העממי
 דגל הצי:  
 סדרה:  Kuznetsov-class aircraft carrier 
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  מספנת הים השחור 
 תקופת הפעילות:  25 בספטמבר 2012 – הווה (12 שנים)
 מידות
 הֶדְחֶק:  53,050 טונות, מקסימלי: 59,100
 אורך:  304.5 מטר
 רוחב:  75 מטר
 שוקע:  8.97 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  32 קשר
 טווח שיוט:  45 ימים
 הנעה:  טורבינות קיטור
 צורת הנעה:  מדחפים
 אמצעי לחימה
 מטוסים:  36 כלי טיס בסך הכל. 24 מטוסי קרב שניאנג J-15 ו-12 מסוקים
 
לִיַאוּנִינְג (בסינית: 辽宁舰, פין-יין: Liáoníng Jiàn) הוא שמה של נושאת מטוסים סינית. היא הוזמנה על ידי חיל הים של צבא השחרור העממי והיא נושאת המטוסים הראשונה שנכנסה לשירות חיל הים. הפיתוח של נושאת המטוסים החדשה הסתיים בשנת 2011 ובספטמבר 2012 היא נכנסה לראשונה לשירות מבצעי.
היסטוריה

במקורה הייתה זו נושאת המטוסים הסובייטית "ריגה" שנבנתה במספנת מיקולאייב באוקראינה והושקה ב-1988. לאחר פרוק ברית המועצות עברה הספינה לידי אוקראינה וב-1992 הופסקה העבודה עליה. עד אז הושלמה הבנייה אולם לא הותקנו מערכות, כולל מערכות ההנעה. ב-1998 אוקראינה מכרה אותה לאיש עסקים סיני. האניה נגררה דרך הבוספורוס, גיברלטר, וסביב אפריקה עד למקאו, שם עגנה עד 2005. באותה שנה נרכשה על ידי חיל הים הסיני והועברה למספנה בדאליין.
קואופרטיב

קוֹאוֹפֶּרָטִיב (באנגלית: Co-operative או בקיצור co-op) הוא איגוד, המוגדר על פי ברית הקואופרטיבים הבינלאומית כ-"התארגנות עצמאית של בני אדם, הבוחרים להתחבר לאחרים על מנת לקדם את צורכיהם ושאיפותיהם הכלכליים, החברתיים, והתרבותיים באמצעות בעלות משותפת על ארגון המנוהל באופן דמוקרטי.
קואופרטיבים מבוססים על ערכים של עזרה הדדית, אחריות הדדית, דמוקרטיה, שוויון, צדק חברתי, וסולידריות. במורשת המייסדים, חברי הקואופרטיב מאמינים בערכי מוסר של כנות, פתיחות, אחריות חברתית ודאגה לאחר"..
הקואופרטיבים נפוצים מאוד ברחבי העולם בצורותיהם השונות בחקלאות, בצריכה, בתחום הפיננסי, בייצור ועוד. על פי נתוני ה-ICA (ברית הקואופרטיבים הבינלאומית), ישנם יותר ממיליארד חברים בשלושת מיליון הקואופרטיבים ברחבי העולם. מחקרים עכשוויים הדגישו את יעילותם של הקואופרטיבים לעומת עסקים לא שיתופיים.
היסטוריה

משחר ימי האדם נפוצו פעולות של עבודה ויצירה משותפות. בשבטי הלקטים, בקהילות כפריות, בגילדות של בעלי מלאכה עירוניים ועוד.
קואופרטיבים במונחם המקובל כיום התפתחו על רקע התפתחות התיעוש והקפיטליזם שבצורתם הראשונית כללו עוני ודלות קשים. אלה הביאו לחיפוש אחר פתרונות טובים יותר עבור פשוטי העם בדמות פעולה כלכלית משותפת.
הפעולה הקואופרטיבית המתועדת הראשונה החלה בשנות ה-60 של המאה ה-18 בפנוויק הסמוכה לגלאזגו. ההתארגנות של התושבים עסקה בהבטחת מסחר הוגן ביניהם ובצריכה משותפת. ב-1795 הפעילו "תושבי הול העניים" טחנות קמח משלהם במטרה להוזיל את מחירו ולהבטיח את איכותו במה שנחשב לקואופרטיב היצרני הראשון.
בשנת 1844 התארגן ברוצ'דייל (Rochdale) שביורקשייר, אנגליה, קואופרטיב צרכנות שנקרא "אגודת חלוצי רוצ'דייל הישרים". מטרתו הייתה רכישה סיטונאית של מצרכי יסוד במחירים נמוכים יחסית, תוצאה של כוח הקנייה של הקבוצה, וחלוקתם לחברים תמורת תשלום נמוך. מטרות ההתאגדות חרגו מן התחום הצרכני וכללו גם עידוד החינוך, האחווה, הצדק החברתי והשלום. עקרונות היסוד של הקואופרטיב מרוצ'דייל מהווים את היסודות לעקרונות הקואופרציה עד היום.
בשנת 1895 נוסד האינטרנציונל הקואופרטיבי הנקרא כיום "ברית הקואופרטיבים הבינלאומית" (ICA) כגוף כלל-עולמי לאיחוד כל הקואופרטיבים והאגודות השיתופיות בעולם. האספה הכללית של הברית מתכנסת מדי שנה שנייה לדיונים על מהות הקואופרציה ועקרונותיה בעולם המשתנה. ברית הקואופרטיבים הבינלאומית היא אחד הארגונים הבינלאומיים היחידים שצלחו את שתי מלחמות העולם מבלי להתפרק.
קואופרטיבים כיום > בעולם

על פי נתוני ברית הקואופרטיבים הבינלאומית מ-2017, בעולם כ-2.94 מיליון קואופרטיבים בהם חברים כ-1.217 מיליארד בני אדם. על בסיס נתונים שאסף הארגון ב-154 מדינות, לפחות 279.4 מיליון בני אדם, המהווים כ-9.46% מאוכלוסיית העולם העובדת, מוצאים את פרנסתם העיקרים בקואופרטיבים. מתוכם, כ-11.1 מיליון עובדים-חברים בקואופרטיבים, 16 מיליון שכירים בקואופרטיבים ו-252.2 מיליון עובדים 'בחסות קואופרטיבים' (על פי רוב חקלאים נעזרים בקואופרציה לארגון ומכירת תוצרתם בחלקות המוחזקות בבעלות פרטית).
בארצות הברית ישנם 30,000 קואופרטיבים שמעסיקים יותר מ-2 מיליון עובדים ומייצגים באופן עקיף 300 מיליון נפש. בסין מיוצגים 160 מיליון חברים בקואופרטיבים, בהודו 97 מיליון, בצרפת 32 מיליון חברי קואופרטיבים, בקנדה 18 מיליון ובבריטניה 11.5 מיליון חברים. פדרציית הקואופרטיבים הגדולה בעולם היא Legacoop האיטלקית עם מעל 400 אלף עובדים, 7 מיליון חברים ופעילות שנתית של מעל 50 מיליארד אירו. פדרציה מפורסמת נוספת היא מונדרגון הספרדית עם 83 אלף עובדים ופעילות שנתית של מעל 14 מיליארד אירו.
בקנדה חברה פיננסית Desjardins Group מעסיקה כ-47,655 עובדים, מספקת שירותים לכ-7,000,000 לקוחות ומפעילה כ-1032 נקודות שירות.
ארגון האומות המאוחדות אימץ את הרעיון הקואופרטיבי כרעיון כלכלי חשוב ליצירת כלכלה וחברה בריאה והגיש רשימת צעדי פעולה שעל המדינות לקדם לשגשוג קואופרטיבים בתחומם שנת 2025 הוכרזה כשנת הקואופרציה.
קואופרטיבים כיום > בישראל

עוד בגולה יהודים הקימו קואופרטיבים ומהמפורסמים שהוקמו בארץ מאז ימי העלייה השנייה היו "המשביר", קופת חולים, "הסנה", קרן פועלי בניין, קואופרטיב חייטים "עתיד", הפרדסנים, הכורמים והחידוש המקומי לגבי סוגי הקואופרטיבים העולמי - הקואופרטיבים לתחבורה, שבראשם אגד.
בישראל חברים כיום כמיליון איש בכ-3,200 אגודות שיתופיות (אין סיווג רשמי של קואופרטיב). כ-75% מהתוצר החקלאי בישראל, מעל 30% ממערך התובלה, אחוזים ניכרים מהתחבורה הציבורית וחלק מתחום המאפיות נמצאים בידי אגודות שיתופיות.
אחרי דעיכת הרעיון הקואופרטיבי במהלך שנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20 החלה התעוררות מחודשת במהלך שנות ה-2000. בשנים האחרונות נרשמו אגודות חדשות רבות. ביניהן: "שומעים חזק" בתחום ההגברה, "שלנו" ו"בשותף" בתחום הקמעונאות, "קואופרטיב נשים וטעמים" בתחום המזון, "קואופרטיב התוכנה SOFI" בתחום הטכנולוגיה, "בטוח יחד" בתחום השמירה וליווי הטיולים, ואף שתי אגודות שמטרתן הקמתו של בנק קואופרטיבי.
במחקר שערך מכון "יסודות למדיניות ציבורית ולציונות מעשית" הוצע "פיתוח אקוסיסטם אזורי להצמחת קואופרטיבים באמצעות השלטון המקומי/אזורי, בהובלה ובמימון ממשלתיים" כאמצעי לצמצום פערי מרכז ופריפריה בישראל.
יסודות ארגוניים ורעיוניים

קואופרטיב הוא גוף כלכלי שהקמתו מבוססת על הון עצמי שמשקיעים החברים ושיטת העבודה שלו מבוססת על שוויון בזכויות ובחובות לכל החברים.
בהתאם לסוג הקואופרטיב החברים בו יהיו הספקים, הצרכנים, העובדים או שילוב שלהם.
יסודות ארגוניים ורעיוניים > עקרונות הקואופרציה

ועידת ברית הקואופרטיבים הבינלאומית שהתכנסה במנצ'סטר, בריטניה, בשנת 1995 נוסף עקרון 7 להלן והוועידה הגדירה את עקרונות הקואופרציה כפי שהן כיום:
חברות וולונטרית ופתוחה - ללא אפליה על בסיס מין, מצב חברתי, גזע, דת, לאום או דעה פוליטית.
ניהול דמוקרטי על ידי החברים - החברים לוקחים חלק פעיל בקביעת המדיניות וקבלת ההחלטות. בקואופרטיבים בהם חברים פרטים, על בסיס העיקרון של קול אחד לכל חבר.
ההשתתפות הכלכלית של החברים - חברי הקואופרטיב יוצרים את הונו, שלרוב אינו נושא ריבית. רווחי הקואופרטיב מיועדים לפיתוחו, לחלוקה בין החברים או למטרות שהם הגדירו.
עצמאות ואוטונומיה - פעילות הקואופרטיב נעשית תוך הבטחה של המשך דרכו הדמוקרטית והעצמאית גם בהמשך.
חינוך, הכשרה ומידע - הקואופרטיב פועל לחינוך חבריו, עובדיו, מנהליו והחברה כולה ברוח ערכי הקואופרציה.
שיתוף פעולה בין קואופרטיבים - שמביא לטובת החברים, ליעילות ולחיזוק התנועה הקואופרטיבית.
מחויבות לקהילה - הקואופרטיב פועל לקידום מקיים של קהילה על פי עקרונות הנקבעים על ידי חברי הקואופרטיב.
יסודות ארגוניים ורעיוניים > ישות כלכלית

הקואופרטיבים של ימינו התפתחו במקביל להתפתחות כלכלת השוק. הקואופרטיבים הראשונים נתנו מענה להשלכות הקשות שהיו לה על דלת העם. גם כיום מהווים הקואופרטיבים מענה הן לכשלים מבניים בשיטת השוק החופשי והן לתחומים רבים בהם השוק אינו תחרותי.
כך למשל, טחנת הקמח של "תושבי הול העניים" נתנה מענה לשוק הריכוזי של טחינת החיטה במקום מגוריהם ולאי הוודאות של איכות הקמח שמכרו הטחנות לתושבים.
במאה ה-21 מהווים קואופרטיבים מענה לבעיות דומות. כך למשל בישראל, הקואופרטיב הצרכני "העגלה" במצפה רמון דואג לרווחת התושבים שבמשך שנים ארוכות סבלו ממונופול של סופרמרקט יחיד שגבה מהם מחירים מופקעים. הקואופרטיב היצרני "שומעים חזק" דואג לשכר הוגן לחבריו בתחום ההגברה שם חוסר האיזון ביחסי הכוחות בין העובד למעביד מביאים בדרך כלל לשכר נמוך ודפוס עבודה נצלני. פחות נפוץ בישראל אך נפוץ מאוד בעולם הוא תחום הבנקאות הקואופרטיבית. בבנקאות קיימים פערי ידע וכוח גדולים בין הבנק ובין הלקוח בשל מיעוט הבנקים ובשל מורכבות ההסכמים המשפטיים. הבנקים הקואופרטיביים מעבירים את הכוח לידי החברים ואינם מנצלים את פערי הידע כדי לייצר רווח על חשבון הלקוחות.
מספר מחקרים טוענים כי קואופרטיבים יציבים יותר מחברות רגילות. בממוצע, 75% מהקואופרטיבים שקמים מתמידים בפעילות מעל 3 שנים בעוד רק 48% מהחברות עושות כן. 44% מהקואופרטיבים מתמידים מעל 10 שנים בעוד רק 20% מהחברות ממשיכות בפעילות אחרי תקופה זו.
במיוחד מציינים החוקרים את יציבותם של בנקים קואופרטיבים ביחס לבנקים רגילים. המבנה הדמוקרטי מקטין את התמריצים הבעייתיים לסיכון ויצירת בועות פיננסיות.
יסודות ארגוניים ורעיוניים > ישות משפטית

מבחינה משפטית, קואופרטיב ירשם בדרך כלל כאגודה שיתופית. במקרה כזה הוא נרשם בפנקס על ידי רשם האגודות השיתופיות, ופועל תחת פקודת האגודות השיתופיות. גם סוגים אחרים של תאגיד כמו עמותה, חברה ושותפות יכולים להיות קואופרטיב אם הם עומדים בהגדרותיו.
סוגי קואופרטיבים

נהוג לחלק את הקואופרטיבים למספר סוגים עיקריים:
סוגי קואופרטיבים > קואופרטיב צרכני

עסק שנמצא בבעלות לקוחותיו ומטרתו להעניק לחבריו שירות טוב במחיר נמוך. הקואופרטיבים הצרכניים נפוצים מאוד במדינות מפותחות ומתפתחות כאחד.
קואופרטיב הצרכנים הגדול בעולם הוא קבוצת Co-Operative בבריטניה שמציעה שירותים רבים בתחום הקמעונאות והפיננסים.
סוגי קואופרטיבים > קואופרטיב צרכני > בנקאות קואופרטיבית

סוג מיוחד של קואופרטיב צרכני הוא הבנק הקואופרטיבי. איגודי אשראי ובנקאים קואופרטיביים הם גופים פיננסיים שנמצאים בבעלות ושליטה של חבריהם. בנקים קואופרטיביים נוהגים לספק לחבריהם מגוון רחב של שירותי בנקאות ופיננסים כגון הלוואות, פיקדונות, חשבונות עובר ושב ועוד. הבנקים ואיגודי האשראי פועלים בצורות שונות ומגוונות במדינות השונות אך ניתן לציין מספר מאפיינים משותפים לכולם:
הבנק נמצא בבעלות חבריו
הבנק נמצא בשליטה הדמוקרטית של חבריו
רווחי הבנק מיועדים לחיזוקו, לשיפור השירות והקטנת עלותו ולחלוקה לחברים.
סוגי קואופרטיבים > קואופרטיב צרכני > סופרמרקט קואופרטיבי

קואופרטיב שמטרתו לספק מוצרי מזון ומוצרי מכלת לחבריו במחירים נמוכים ובאיכות גבוהה. בעבר היו בישראל מספר רשתות מזון קואופרטיביות ביניהן קו-אופ צפון, קו-אופ הריבוע הכחול וקו-אופ ישראל שעדיין פעילה. בשנים האחרונות קמו מספר מכולות קואופרטיביות חדשות במצפה רמון, בירושלים ובקרוב מתוכננת לקום גם חנות בתל אביב.
הסופרמרקט הקואופרטיבי נפוץ בעיקר ביישובים קהילתיים, שנוסדו על ידי ועד היישוב
סוגי קואופרטיבים > קואופרטיב יצרני

קואופרטיב של עובדים או יצרנים שמטרתו להבטיח פרנסה הוגנת לעובדים וליצרנים. בקואופרטיב יצרני "טהור" הבעלות על הקואופרטיב שייכת לעובדיו בלבד. אין הכרח שכל עובדי הקואופרטיב יהיו חברים. קואופרטיב התחבורה "אגד" הוא דוגמה לקואופרטיב יצרני גדול. בשנים האחרונות קמו בארץ מספר קואופרטיבים יצרניים קטנים.
סוגי קואופרטיבים > קואופרטיב יצרני > קואופרטיב חקלאי

קואופרטיבים חקלאיים קיימים בתחום השירותים לחקלאים והיצור החקלאי.
קואופרטיבים של ייצור חקלאי משותף הם ענפי גידולי השדה בקיבוצים ובחלק מהמושבים בהם מאגדים את המשאבים (קרקעות, מים וכו') של כלל החברים ולעיתים של יותר מיישוב אחד ומעבדים אותם בצורה משותפת כשהפירות שייכים לכלל החברים.
קואופרטיבים בתחום השירותים לחקלאי יכולים להיות רכש משותף, שיווק משותף, עיבוד תוצרת משותף ועוד. הארגונים האזוריים הקיבוציים, למשל מילואות או גרנות מאגדים כמה עשרות קיבוצים ומושבים למטרות אלה. תנובה הייתה בעבר קואופרטיב שמטרתה הייתה לעבד את התוצרת של החקלאים.
ראו גם

הקואופרציה בישראל
ברית הקואופרטיבים הבינלאומית
הערות שוליים

↑  http://www.ica.coop/coop/principles.html(הקישור אינו פעיל, 8.10.2020)
↑  אבי קליין, הקואופרטיווים מנצחים את החברות הפרטיות, באתר הארץ, 15 במאי 2006
↑  על פי אתר ברית הקואופרטיבים הבינלאומית
↑  דו"ח קואופרטיבים ותעסוקה 2017 באתר ברית הקואופרטיבים הבינלאומית (באנגלית)
↑  ניצן צבי כהן, ‏"לא להיות לבד": המודל הקואופרטיבי מציע פתרון לעולם העבודה המשתנה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 6 ביולי 2019
↑  Desjardins en chiffres | Desjardins, Desjardins.com (בצרפתית)
↑  Cooperatives in social development - 2023 Report | Division for Inclusive Social Development (DISD), social.desa.un.org
↑  UN resolution calls for a second International Year of Cooperatives in 2025, International Cooperative and Mutual Insurance Federation (באנגלית בריטית)
↑  משה שמיר, "חוט שני: הציונות הסוציאליסטית מראשיתה עד עתה", הוצאת "דביר", תל אביב, תשמ"ז/1987, ISBN 965-01-0186-1, עמ' 17 - 18.
↑  על פי נתוני רשם האגודות השיתופיות
↑  יעקב דרומי, ראיון ראשון: רשם האגודות מסכם את תפקידו, באתר mynet‏ קיבוץ, 14 בספטמבר 2012(הקישור אינו פעיל, 8.10.2020)
↑  דף הבית | Yesodot, באתר יסודות - למדיניות ציבורית ולציונות מעשית (ע"ר)
↑  נייר מדיניות | הקואופרציה כמנוע לפיתוח הפריפריה, באתר Yesodot
↑  פיסת היסטוריה | מרכז הקואופרציה בישראל
↑  Capital and the Debt Trap: Learning from Cooperatives in the Global Crisis, Claudia Sanchez Bajo and Bruno Roelants
↑  ראו בחוברת "פיתוח עסקים שיתופיים: הצעה לכלכלה הוגנת"
↑  איגוד הבנקים הקואופרטיביים הבינלאומי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562869505171  BNE: XX526635  BnF: cb119501005 (data)  GND: 4020160-0  HDS: 008970  LCCN: sh85032217  NARA: 10638042  NDL: 00567111  NKC: ph114366  SUDOC: 027466418