stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נבחרת עיראק בכדורגל
כל גביעי העולם

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אורוגוואי 1930: לא הייתה חברה בפיפ"א
הממלכה האיטלקית 1934: לא הייתה חברה בפיפ"א
צרפת 1938: לא הייתה חברה בפיפ"א
ברזיל 1950: לא הייתה חברה בפיפ"א
שווייץ 1954: לא נרשמה
שוודיה 1958: לא נרשמה
צ'ילה 1962: לא נרשמה
אנגליה 1966: לא נרשמה
מקסיקו 1970: לא נרשמה
גרמניה 1974: לא העפילה
ארגנטינה 1978: פרשה
ספרד 1982: לא העפילה
| מקסיקו 1986 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 4 |
איטליה 1990: לא העפילה
ארצות הברית 1994: לא העפילה
צרפת 1998: לא העפילה
קוריאה הדרומית יפן 2002: לא העפילה
גרמניה 2006: לא העפילה
דרום אפריקה 2010: לא העפילה
ברזיל 2014: לא העפילה
רוסיה 2018: לא העפילה
קטר (מדינה) 2022: לא העפילה
ארצות הברית מקסיקו קנדה 2026: 
| סה"כ | 1/22 | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 4 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל גביעי אסיה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1956 עד 1968: לא הייתה חברה בקונפדרציית הכדורגל של אסיה
| תאילנד 1972 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 2 | 1 | 1 | 4 |
| איראן (1964–1979) 1976 | מקום רביעי | 4 | 1 | 0 | 3 | 3 | 6 |
כווית 1980: פרשה
סינגפור 1984: פרשה
קטר (מדינה) 1988: פרשה
יפן 1992: לא נרשמה
| איחוד האמירויות הערביות 1996 | רבע גמר | 4 | 2 | 0 | 2 | 6 | 4 |
| לבנון 2000 | רבע גמר | 4 | 1 | 1 | 2 | 5 | 7 |
| הרפובליקה העממית של סין 2004 | רבע גמר | 4 | 2 | 0 | 2 | 5 | 7 |
| אינדונזיה מלזיה תאילנד וייטנאם 2007 | מקום ראשון | 6 | 3 | 3 | 0 | 7 | 2 |
| קטר (מדינה) 2011 | רבע גמר | 4 | 2 | 0 | 2 | 3 | 3 |
| אוסטרליה 2015 | מקום רביעי | 6 | 2 | 1 | 3 | 8 | 9 |
| איחוד האמירויות הערביות 2019 | שמינית גמר | 4 | 2 | 1 | 1 | 6 | 3 |
| קטר (מדינה) 2023 | שמינית גמר | 4 | 3 | 0 | 1 | 10 | 7 |
| ערב הסעודית 2027 | העפילה |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | 10/18 | 43 | 18 | 8 | 17 | 54 | 52 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
גביע הקונפדרציות

| שנה | השתתפה בתור | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
ערב הסעודית 1992: לא העפילה
ערב הסעודית 1995: לא העפילה
ערב הסעודית 1997: לא העפילה
מקסיקו 1999: לא העפילה
קוריאה הדרומית יפן 2001: לא העפילה
צרפת 2003: לא העפילה
גרמניה 2005: לא העפילה
| דרום אפריקה 2009 | זוכת גביע אסיה 2007 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 2 | 1 | 0 | 1 |
ברזיל 2013: לא העפילה
רוסיה 2017: לא העפילה
| סה"כ |  | 1/10 | 3 | 0 | 2 | 1 | 0 | 1 |
אליפות פדרציית הכדורגל של מערב אסיה

2000 - מקום שלישי
2002 - מקום ראשון
2004 - מקום רביעי
2007 - מקום שני
2008 - פרשה
2010 - חצי גמר
2012 - מקום שני
2014 - סיבוב ראשון
כל גביעי המפרץ לאומות

| גביע המפרץ לאומות> שנה | גביע המפרץ לאומות> סיבוב | גביע המפרץ לאומות> משחקים | גביע המפרץ לאומות> ניצחונות | גביע המפרץ לאומות> תיקו* | גביע המפרץ לאומות> הפסדים | גביע המפרץ לאומות> שערי זכות | גביע המפרץ לאומות> שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
בחריין 1970 עד כווית 1974: לא השתתפה

| קטר (מדינה) 1976 | מקום 2 | 7 | 4 | 2 | 1 | 23 | 8 |
| עיראק 1979 | אלופה | 6 | 6 | 0 | 0 | 23 | 1 |
| איחוד האמירויות הערביות 1982 | פרשה | 4 | 3 | 1 | 0 | 8 | 2 |
| עומאן 1984 | אלופה | 7 | 4 | 2 | 1 | 12 | 5 |
| בחריין 1986 | מקום שישי | 6 | 1 | 3 | 2 | 8 | 9 |
| ערב הסעודית 1988 | אלופה | 6 | 4 | 2 | 0 | 8 | 1 |
| כווית 1990 | פרשה | 3 | 1 | 2 | 0 | 4 | 3 |
קטר (מדינה) 1992 עד כווית 2003: הושעתה עקב מלחמת המפרץ
| קטר (מדינה) 2004 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 2 | 1 | 5 | 7 |
| איחוד האמירויות הערביות 2007 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 |
| עומאן 2009 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 8 |
| תימן 2010 | חצי גמר | 4 | 1 | 3 | 0 | 5 | 4 |
| בחריין 2013 | מקום שני | 5 | 3 | 1 | 1 | 7 | 3 |
| ערב הסעודית 2014 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 4 |
| כווית 2017 | חצי גמר | 4 | 2 | 2 | 0 | 6 | 2 |
| קטר (מדינה) 2019 | חצי גמר | 4 | 2 | 2 | 0 | 6 | 3 |
| עיראק 2023 | אלופה | 5 | 3 | 2 | 0 | 10 | 2 |
| סה"כ | 25\16 | 73 | 35 | 27 | 11 | 130 | 64 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
שיאי שחקנים

נכון ל-2 בפברואר 2024.
שיאי שחקנים > שיאני ההופעות

| דירוג | שחקן | הופעות | שערים | שנים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | יוניס מחמוד | 148 | 57 | 2002 - 2016 |
| 2 | חוסיין סעיד | 137 | 78 | 1976 - 1990 |
| 3 | עלאא עבדול-זהרה | 126 | 17 | 2007 - 2021 |
| 4 | עדנאן דירג'אל | 121 | 8 | 1978 - 1990 |
| 4 | אחמד ראדי | 121 | 62 | 1983 - 1997 |
| 6 | אחמד איברהים חלף | 118 | 5 | 2010 - 2022 |
| 7 | נאשאט אקרם | 114 | 17 | 2001 - 2013 |
| 7 | הוואר מולא מוחמד | 114 | 20 | 2001 - 2013 |
| 7 | עלי רחימה | 114 | 2 | 2002 - 2016 |
| 10 | מהדי קארים | 110 | 11 | 2011 - 2018 |
שיאי שחקנים > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | שערים | הופעות | יחס | שנים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | חוסיין סעיד | 78 | 137 | 0.57 | 1976–1990 |
| 2 | אחמד ראדי | 62 | 121 | 0.51 | 1982–1997 |
| 3 | יוניס מחמוד | 57 | 148 | 0.39 | 2002–2016 |
| 4 | עלי כאט׳ם | 35 | 82 | 0.43 | 1970–1980 |
| 5 | פלאח חסן | 29 | 103 | 0.28 | 1970–1986 |
| 6 | עמאד מוחמד | 27 | 103 | 0.26 | 2001–2012 |
| 7 | רזאק פרהאן | 25 | 62 | 0.4 | 1998–2007 |
| 8 | איימן חוסיין | 23 | 73 | 0.32 | 2015–הווה |
| 9 | לאית' חוסיין | 21 | 80 | 0.26 | 1986–2002 |
| 10 | הוואר מולא מוחמד | 20 | 113 | 0.18 | 2001–2012 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
יוניס מחמוד שיאן ההופעות (148) בנבחרת עיראק בכל הזמנים.
חוסיין סעיד מלך שערי (78) נבחרת עיראק בכל הזמנים.
לוח שנה

ערך זה עוסק במערכת להתאמת תאריכים לימים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
לוח שנה של הניו יורק הראלד לשנת 1906
לוח שנה הוא מערכת להתאמת תאריכים לימים. לוחות השנה התבססו תחילה על תצפיות אסטרונומיות, וכיום רובם נבנים לפי כללים שנוצרו בעקבות תצפיות אלה. כמעט כל לוחות השנה מקבצים את הימים לחודשים ולשנים.
להצגתו הנוחה של לוח השנה משמש כלי הקרוי אף הוא לוח שנה.
הלוח הגרגוריאני הוא הלוח המשמש כמעט את כל עמי העולם היות שהוא הנפוץ והנגיש ביותר. יתר הלוחות השנה בשימוש כיום משמשים בעיקר לצרכים דתיים או לאומיים.
לקריאה נוספת

דניאל בורסטין, המגלים: הגילויים החשובים על העולם והאדם מימי קדם ועד ימינו, ירושלים: כתר, 1983
הערות שוליים

↑  'World's oldest calendar' discovered in Scottish field באתר BBC
↑  ד"ר יונת אשחר, הלוחות שצועדים עם הזמן, במדור "מדע במבט-על" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 9 בספטמבר 2018
↑  אסור לפספס‏, נמצא לוח השנה העתיק ביותר בעולם ובו האירוע שהיווה את המקור לדת ולציוויליזציה, באתר וואלה, 20 באוגוסט 2024
| לוחות שנה |
| --- | --- | --- |
| מערכות | ירחי • שמשי • ירחי-שמשי |  |
| לוחות בשימוש | עברי • גרגוריאני • מוסלמי • איראני • הינדי • קופטי • אתיופי • סיני • פרסי • בהאי • צפון קוריאני • שומרוני • קראי • הולוקני |  |
| לוחות היסטוריים | בבלי • אטי • ביזנטי • יוליאני • מאיה • מהפכני סובייטי • מהפכני צרפתי • רומי • שוודי • אצטקי • קומראני • ערבי טרום-אסלאמי • מצרי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293784105171  BnF: cb13318746g (data)  GND: 4029290-3  HDS: 012812  LCCN: sh85018823  LNB: 000065497  NARA: 10638843  NDL: 00566872  NKC: ph121395 
אילוסטרציה של לוח שנה הירחי של שדה וורן מלפני כ-10,000 שנה.

לוח השנה של בני המאיה – מחזור ההאב בן 19 החודשים.
נבחרת מצרים בכדורגל

נבחרת מצרים בכדורגל (בערבית: فريق مصر لكورة القدم), הידועה בכינוייה "הפרעונים", היא נבחרת הכדורגל הלאומית של מצרים.
נבחרת מצרים היא הנבחרת האפריקאית הראשונה שהשתתפה בגביע העולם בכדורגל. זה היה במונדיאל 1934, היא הגיעה עד לשלב שמינית הגמר כנגד נבחרת הונגריה, אך הודחה לאחר שהפסידה לה 4-2. מאז שיחקה נבחרת מצרים במונדיאל 1990, אך גם הפעם לא עברה את שלב הבתים לאחר שסיימה בתיקו מול הולנד ואירלנד והפסידה לאנגליה, וסיימה במקום האחרון בביתם. מצרים השתתפה בפעם השלישית במונדיאל 2018, אך הפסידה בכל משחקיה בשלב הבתים מול ערב הסעודית, רוסיה ואורוגוואי, כשכמו בפעם הקודמת סיימה במקום האחרון בביתם.
בין השנים 1958 ו-1961, עם האיחוד עם סוריה לקע"ם הנבחרת נקראה "נבחרת הרפובליקה הערבית המאוחדת בכדורגל", ושם זה נשמר עד שנת 1970 כאשר בכל השנים הללו שמרה מצרים לבדה על שם זה לאחר שסוריה יצאה מהאיחוד. משנת 1971 ואילך חזר שם הנבחרת ל"נבחרת מצרים בכדורגל".
הדירוג הנוכחי של נבחרת מצרים ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-33 בעולם, נכון ל-28 בנובמבר 2024; הניקוד הוא 1,513.48 – ירידה של 3 נקודות לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 9 נמדד לראשונה ביולי 2010, והדירוג הנמוך ביותר 75 נמדד לראשונה במרץ 2013. נבחרת מצרים זכתה בגביע אפריקה לאומות הראשון בהיסטוריה בשנת 1957 ומאז זכתה בגביע גם בשנים 1959, 1986, 1998, 2006, 2008 ו-2010 והיא המדינה האפריקאית בעלת מספר הגביעים הגבוה ביותר בטורניר.
כל גביעי העולם

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אורוגוואי 1930: לא נרשמה
| הממלכה האיטלקית 1934 | סיבוב ראשון | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 |
צרפת 1938: פרשה
ברזיל 1950: לא נרשמה
שווייץ 1954: לא העפילה
שוודיה 1958: פרשה
צ'ילה 1962: פרשה
אנגליה 1966: פרשה
מקסיקו 1970: לא נרשמה
גרמניה 1974: לא העפילה
ארגנטינה 1978: לא העפילה
ספרד 1982: לא העפילה
מקסיקו 1986: לא העפילה
| איטליה 1990 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 2 | 1 | 1 | 2 |
ארצות הברית 1994: לא העפילה
צרפת 1998: לא העפילה
קוריאה הדרומית יפן 2002: לא העפילה
גרמניה 2006: לא העפילה
דרום אפריקה 2010: לא העפילה
ברזיל 2014: לא העפילה
| רוסיה 2018 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 6 |
קטר (מדינה) 2022: לא העפילה
ארצות הברית מקסיקו קנדה 2026: 
| סה"כ | 3/22 | 7 | 0 | 2 | 5 | 5 | 12 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל גביעי אפריקה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| סודאן 1956 1957 | מקום ראשון | 2 | 2 | 0 | 0 | 6 | 1 |
| מצרים (1958-1972) 1959 | מקום ראשון | 2 | 2 | 0 | 0 | 6 | 1 |
| אתיופיה (1897–1975) 1962 | מקום שני | 2 | 1 | 0 | 1 | 4 | 5 |
| גאנה 1963 | מקום שלישי | 3 | 2 | 1 | 0 | 11 | 5 |
תוניסיה 1965: פרשה לאחר שהעפילה
אתיופיה (1897–1975) 1968: פרשה
| סודאן 1956 1970 | מקום שלישי | 5 | 3 | 1 | 1 | 10 | 5 |
קמרון 1972: לא העפילה
| מצרים 1974 | מקום שלישי | 5 | 4 | 0 | 1 | 13 | 5 |
| אתיופיה (1975–1987, 1991–1996) 1976 | מקום רביעי | 6 | 1 | 2 | 3 | 9 | 12 |
גאנה 1978: לא העפילה
| ניגריה 1980 | מקום רביעי | 5 | 2 | 1 | 2 | 6 | 7 |
לוב (1977-2011) 1982: פרשה
| חוף השנהב 1984 | מקום רביעי | 5 | 2 | 2 | 1 | 6 | 6 |
| מצרים 1986 | מקום ראשון | 5 | 3 | 1 | 1 | 5 | 1 |
| מרוקו 1988 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 1 |
| אלג'יריה 1990 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 6 |
| סנגל 1992 | סיבוב ראשון | 2 | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 |
| תוניסיה 1994 | רבע גמר | 3 | 1 | 1 | 1 | 4 | 1 |
| דרום אפריקה 1996 | רבע גמר | 4 | 2 | 0 | 2 | 5 | 6 |
| בורקינה פאסו 1998 | מקום ראשון | 6 | 4 | 1 | 1 | 10 | 1 |
| גאנה ניגריה 2000 | רבע גמר | 4 | 3 | 0 | 1 | 7 | 3 |
| מאלי 2002 | רבע גמר | 4 | 2 | 0 | 2 | 3 | 3 |
| תוניסיה 2004 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 3 |
| מצרים 2006 | מקום ראשון | 6 | 4 | 2 | 0 | 12 | 3 |
| גאנה 2008 | מקום ראשון | 6 | 5 | 1 | 0 | 15 | 5 |
| אנגולה 2010 | מקום ראשון | 6 | 6 | 0 | 0 | 15 | 2 |
גבון גינאה המשוונית 2012: לא העפילה
דרום אפריקה 2013: לא העפילה
גינאה המשוונית 2015: לא העפילה
| גבון 2017 | מקום שני | 6 | 3 | 2 | 1 | 5 | 3 |
| מצרים 2019 | שמינית גמר | 4 | 3 | 0 | 1 | 5 | 1 |
| קמרון 2021 | מקום שני | 7 | 3 | 3 | 1 | 4 | 2 |
| חוף השנהב 2023 | שמינית גמר | 4 | 0 | 4 | 0 | 7 | 7 |
| מרוקו 2025 | העפילה |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | 26/34 | 111 | 60 | 24 | 27 | 175 | 97 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
גביע הקונפדרציות

| שנה | השתתפה בתור | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
ערב הסעודית 1992: לא העפילה
ערב הסעודית 1995: לא העפילה
ערב הסעודית 1997: לא העפילה
| מקסיקו 1999 | מחזיקת גביע אפריקה לאומות 1998 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 2 | 1 | 5 | 9 |
קוריאה הדרומית יפן 2001: לא העפילה
צרפת 2003: לא העפילה
גרמניה 2005: לא העפילה
| דרום אפריקה 2009 | זוכת גביע אפריקה 2008 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 7 |
ברזיל 2013: לא העפילה
רוסיה 2017: לא העפילה
| סה"כ |  | 2/10 | 6 | 1 | 2 | 3 | 9 | 16 |
סגל הנבחרת

סגל הנבחרת לקראת גביע אפריקה לאומות 2021.
מספר ההופעות והשערים נכון ל-4 בפברואר 2022
}
| מס' | עמדה | שם | תאריך לידה | הופעות | שערים | מועדון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | שוער | מוחמד אל שאנאווי | 18 בדצמבר 1988 | 39 | 0 | מצרים אל אהלי |
| 16 | שוער | מוחמד אבו ג'מאל | 29 בינואר 1989 | 4 | 0 | מצרים א-זמאלכ |
| 23 | שוער | מוחמד סובאי | 15 ביולי 1999 | 0 | 0 | מצרים פארקו |
| 24 | שוער | מוחמד גאד | 1 באוקטובר 1998 | 0 | 0 | מצרים ENPPI SC |

| 2 | הגנה | מוחמד אבדאלמונאם | 1 בפברואר 1999 | 6 | 1 | מצרים פיוטור |
| 3 | הגנה | עומאר קאמאל | 29 בספטמבר 1993 | 8 | 0 | מצרים פיוטור |
| 6 | הגנה | אחמד חגאזי | 25 בינואר 1991 | 77 | 2 | ערב הסעודית אל-איתיחאד |
| 12 | הגנה | איימאן אשארף | 9 באפריל 1991 | 28 | 2 | מצרים אל אהלי |
| 13 | הגנה | אחמד אבו אל פוטור | 22 במרץ 1998 | 15 | 1 | מצרים א-זמאלכ |
| 15 | הגנה | מחמוד חמדי | 1 ביוני 1995 | 20 | 2 | מצרים א-זמאלכ |
| 20 | הגנה | מחמוד אלעא | 28 בינואר 1991 | 13 | 0 | מצרים א-זמאלכ |
| 25 | הגנה | אקרם טאוופיק | 8 בנובמבר 1997 | 9 | 1 | מצרים אל אהלי |
| 27 | הגנה | מארוואן דאווד | 27 באוגוסט 1997 | 2 | 1 | מצרים ENPPI SC |

| 4 | קשר | עמאר אל סוליא | 2 באפריל 1990 | 43 | 1 | מצרים אל אהלי |
| 5 | קשר | חמדי פאטאי | 29 בספטמבר 1994 | 20 | 2 | מצרים אל אהלי |
| 7 | קשר | מחמוד חסן | 1 באוקטובר 1994 | 52 | 7 | אנגליה אסטון וילה |
| 8 | קשר | אמאם אסאור | 20 בפברואר 1998 | 1 | 0 | מצרים א-זמאלכ |
| 11 | קשר | רמדאן סובחי | 23 בינואר 1997 | 35 | 2 | מצרים פירמידות |
| 17 | קשר | מוחמד א-נני | 11 ביולי 1992 | 87 | 8 | אנגליה ארסנל |
| 18 | קשר | מוחמד לאסן | 29 במאי 1996 | 5 | 0 | מצרים Talaea El Gaish SC |
| 19 | קשר | עבדאללה אל סעיד | 13 ביולי 1985 | 58 | 6 | מצרים פירמידות |
| 21 | קשר | אחמד סאייד | 10 בינואר 1996 | 17 | 1 | מצרים א-זמאלכ |
| 26 | קשר | איברהים אדל | 23 באפריל 2001 | 1 | 0 | מצרים פירמידות |

| 9 | חלוץ | מוחמד שריף | 4 בפברואר 1996 | 17 | 5 | מצרים אל אהלי |
| 10 | חלוץ | מוחמד סלאח | 15 ביוני 1992 | 87 | 49 | אנגליה ליברפול  (קפטן) |
| 14 | חלוץ | מוסטפא מוחמד | 28 בנובמבר 1997 | 13 | 2 | טורקיה גלאטסראיי |
| 22 | חלוץ | עומאר מרמוש | 7 בפברואר 1999 | 6 | 1 | גרמניה שטוטגרט |
| 28 | חלוץ | מרוואן חמאדי | 15 בנובמבר 1996 | 11 | 1 | מצרים סמוחה |
שיאי שחקנים

נכון ל-28 בינואר 2024
שיאי שחקנים > שיאני ההופעות

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אחמד חסן | 1995–2012 | 184 | 33 |
| 2 | חוסאם חסן | 1985–2006 | 176 | 68 |
| 3 | עיסאם אל-חדרי | 2018-1996 | 159 | 0 |
| 4 | אחמד פתחי | 2002–2021 | 136 | 3 |
| 5 | איברהים חסן | 2002-1988 | 131 | 14 |
| 6 | האני רמזי | 1988–2003 | 123 | 6 |
| 7 | וואל גומעה | 2001 - 2013 | 114 | 1 |
| 8 | אחמד אל-קאס | 1997-1987 | 112 | 25 |
| 8 | אבדל זהר אל-סקאה | 1997–2010 | 112 | 4 |
| 10 | רבי יאסין | 1982–1992 | 109 | 1 |
שיאי שחקנים > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | שערים | הופעות | ממוצע למשחק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | חוסאם חסן | 1985–2006 | 68 | 176 | 0.39 |
| 2 | מוחמד סלאח | 2011–הווה | 56 | 98 | 0.57 |
| 3 | חסן אל-שאזלי | 1959–1978 | 42 | 62 | 0.68 |
| 4 | מוחמד אבו תריכה | 2001–2013 | 38 | 100 | 0.38 |
| 5 | אחמד חסן | 1995–2012 | 33 | 184 | 0.18 |
| 6 | עמר זאקי | 2004–2013 | 30 | 63 | 0.48 |
| 7 | אמד מוטיב | 2004–2015 | 28 | 70 | 0.4 |
| 8 | אחמד אל-קאס | 1997-1987 | 25 | 115 | 0.22 |
| 9 | מחמוד אל חטיב | 1974–1986 | 24 | 54 | 0.44 |
| 9 | גמאל עבדל-חמיד | 1993-1979 | 24 | 76 | 0.32 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
1 2  Hazem Adel. "Egypt – Record International Players". RSSSF. ארכיון מ-26 בדצמבר 2018. נבדק ב-13 בספטמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1206330716 
מוחמד סלאח (במרכז) משמש כקפטן נבחרת מצרים מ-2019
אחמד חסן שיאן ההופעות (184) בנבחרת מצרים בכל הזמנים
חוסאם חסן מלך השערים (68) בנבחרת מצרים בכל הזמנים
האוקיינוס השקט

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  אמריקה הצפונית ואמריקה הדרומית ממזרח, אסיה ואוסטרליה ממערב, אוקיינוס הקרח הצפוני מצפון והאוקיינוס הדרומי מדרום
 סוג:  אוקיינוס
 מידות
 שטח:  165,200,000 קמ"ר
 נפח:  622,000,000 קמ"ק
 אורך מרבי:  15,500 ק"מ
 רוחב מרבי:  19,800 ק"מ
 רוחב ממוצע:  19,800 ק"מ 
 עומק מרבי:  11,022 ("תהום צ'לנג'ר" שבשקע מריאנה) מטר
 ‏עומק ממוצע:  4,270 מטר
 מידע נוסף
 מליחות:  3.5%
 איים:  25,000 איים
 קואורדינטות:  0°N 160°W﻿ / ﻿0°N 160°W﻿ / 0; -160
 האוקיינוס השקט
 
כפי שניתן לראות ממפה בתימטרית זו, קרקעית האוקיינוס השקט שופעת בהרי געש ושקעים אוקייניים
חוף האוקיינוס השקט ליד מדינת אורגון שבארצות הברית, כפי שנראה ב-17 באפריל 2005
תמונת לוויין של טייפון משתולל מעל האוקיינוס השקט; סופות הטייפון נפוצות באחד מחמשת אזורי האקלים שאוקיינוס השקט - אזור הטייפון
האוקיינוס השקט (בלעז האוקיינוס הפָּסִי֫פִי) הוא האוקיינוס הגדול ביותר וכן העמוק ביותר בכדור הארץ ומכסה כשליש משטחו (32.4%), 165.2 מיליון קמ"ר. שטח זה גדול משטח כל היבשות שעל פני כדור הארץ, ששטחן יחד הוא כ-149 מיליון קמ"ר. בנוסף, הוא מכיל 46% מכמות המים החופשיים שעל פני כדור הארץ. גבולותיו הם: יבשת אמריקה במזרח, אסיה ואוסטרליה במערב. בצפון מפריד מצר ברינג בין האוקיינוס השקט לאוקיינוס הקרח הצפוני. דרום האוקיינוס השקט גובל באוקיינוס הדרומי.
האוקיינוס משתרע לאורך 15,500 ק"מ, מים ברינג באזור הארקטי שבצפון, עד לשוליים הקפואים של ים רוס באנטארקטיקה שבדרום. רוחבו המקסימלי של האוקיינוס השקט הוא 19,800 ק"מ מאינדונזיה ועד לחופה של קולומביה קרוב לקו הרוחב 5º צפון. מקובל להציב את גבולו המערבי של האוקיינוס במצר מלאקה. באוקיינוס השקט נמצא המקום הנמוך ביותר בקרום כדור הארץ - שקע מאריאנה, שעומקו 11,022 מטר מתחת לפני הים.
25,000 איים מצויים באוקיינוס השקט, יותר מאשר בכל שאר האוקיינוסים גם יחד, ורובם מצויים דרומית לקו המשווה (ראו רשימת איים באוקיינוס השקט).
לאורך שולי האוקיינוס השקט קיימים מספר ימים שוליים, שהגדולים שבהם הם ים סלבס, ים האלמוגים, ים מזרח סין, הים היפני, ים סולו, ים טסמן, ים ברינג, ים אוחוצק והים הצהוב.
מגלה הארצות הפורטוגלי פרדיננד מגלן, אשר הגיע לאוקיינוס ב-28 בנובמבר 1520, הוא שכינה אוקיינוס זה "Oceano Pacífico" כלומר שקט, מכיוון שבמרבית נתיב השיט, ממצר מגלן ועד לפיליפינים, היה האוקיינוס שקט. עם זאת, אוקיינוס זה אינו תמיד שקט. סופות טייפון והוריקן רבות הולמות באיים שמצויים בו. בארצות שבשולי האוקיינוס ישנם הרי געש רבים, ולעיתים קרובות פוקדות אותן רעידות אדמה. במקרים של צונאמי, נחשול מים המתרומם לגובה רב כתוצאה מרעידות אדמה מתחת לפני הים, נגרמים נזקים כבדים ולעיתים אף הרס ערים שלמות לאורך החופים.
גאולוגיה

אגן האוקיינוס השקט הוא בן 200 מיליון שנה. "קו אנדזיט" מפריד בין הסלע הגעשי הבסיסי של האגן שבמרכז האוקיינוס, ובין האזורים היבשתיים השקועים למחצה (אנדזיט הוא סוג של סלע ממוצא געשי). קו אנדזיט עוקב אחר הקצה המערבי של האיים שמול קליפורניה ועובר דרומית לאיים האלאוטיים, לאורך הקצה המזרחי של חצי האי קמצ'טקה, האיים הקוריליים, יפן, איי מריאנה, איי שלמה וניו זילנד. הוא נמשך צפון-מזרחה לאורך אמריקה הדרומית עד לאיים שמול קליפורניה. לעומת זאת, מהווים אינדונזיה, הפיליפינים, יפן, גינאה החדשה וניו זילנד שלוחה של הגושים היבשתיים של אוסטרליה ואסיה, ואינם כלולים ב"קו אנדזיט".
בתוך הלולאה הסגורה של "קו אנדזיט" מצויים השקעים העמוקים ביותר שבאוקיינוס, כמו גם הרי געש תת-ימיים ואיים ממוצא געשי המאפיינים את האגן המרכזי של האוקיינוס השקט. כאן זורמת לבה לאיטה מתוך סדקים, ויוצרת הרים געשיים בצורת כיפה ענקית, שפסגותיהם, שעברו בליה, יוצרות שרשרות וקבוצות של איים. הפעילות הגעשית מחוץ ל"קו אנדזיט" אינטנסיבית ביותר. שולי האוקיינוס מהווים טבעת של הרי געש מהפעילים בעולם, ולפיכך מכונה אזור זה "טבעת האש".
גאולוגיה > קרקעית האוקיינוס

באגן המרכזי של האוקיינוס השקט הקרקעית אחידה יחסית, בעומק ממוצע של 4,270 מטר. יוצאי דופן הם הרים תת-ימיים תלולים שפסגותיהם שטוחות.
האזור המערבי של קרקעית האוקיינוס בנוי משרשרות הרים ומשקעים עמוקים. שרשרות ההרים מתנשאות מעל לפני הים כקבוצות איים, כדוגמת איי שלמה וניו זילנד. רובם של השקעים העמוקים משתרעים בסמוך לשוליים החיצוניים של מדף היבשת המערבי של האוקיינוס, כדוגמת שקע מריאנה (11,022 מטר), שקע הפיליפינים (10,539 מטר) ושקע טונגה (10,822 מטר).
לאורך השוליים המזרחיים של האגן הפסיפי מתרוממת שרשרת ההרים הפסיפית המזרחית, חלק מהרכס הכלל עולמי של מרכז האוקיינוס. רוחבה כ-3,000 ק"מ והיא מתנשאת לגובה של שלושה ק"מ מקרקעית האוקיינוס.
רוב סלעי המשקע שבקרקעית האוקיינוס נוצרים במים עצמם, בין השאר משלדים של בעלי חיים ימיים. סלעי המשקע שמקורם ביבשה מוגבלים לרצועות צרות קרוב ליבשה, משום שרק נהרות מעטים יחסית נשפכים לאוקיינוס השקט ומביאים איתם סחף בכמות מעטה יחסית לגודלו העצום של האוקיינוס.
מאפייני המים

טמפרטורת המים באוקיינוס השקט משתנה מנקודת הקיפאון סמוך לקטבים ועד 29º סמוך לקו המשווה. המליחות גם היא משתנה בהתאם לקווי הרוחב. מי האוקיינוס סמוך לקו המשווה פחות מלוחים מאלו המצויים בקווי הרוחב האמצעיים, בשל כמות המשקעים המרובה כל השנה באזור קו המשווה. גם ליד הקטבים המליחות נמוכה יותר משום שבאזורים אלו קיימת התאיידות מעטה של מי הים.
כיוון מחזור הזרימה של מי האוקיינוס השקט הוא בדרך כלל עם כיוון השעון בחצי הכדור הצפוני, ונגד כיוון השעון בחצי הכדור הדרומי.
"הזרם המשווני הצפוני", הנוצר כתוצאה מרוחות הסחר, זורם בכיוון מערב בקו הרוחב 15º צפון, פונה צפונה סמוך לפיליפינים והופך ל"זרם קורושיו" (או "זרם יפן") החמים. הזרם פונה מזרחה בקו הרוחב 45º צפון. צפונה משם מתפצל זרם קורושיו. חלק מהזרם ממשיך צפונה כ"זרם האלואטי", ושאר המים פונים דרומה להצטרף ל"זרם המשווני הצפוני". "הזרם האלואטי" מתפצל בהגיעו ליבשת אמריקה הצפונית. חלקו הצפוני מייצר את הבסיס לזרם כנגד כיוון השעון בים ברינג. חלקו הדרומי הופך ל"זרם קליפורניה" האיטי וזורם לכיוון דרום.
"הזרם המשווני הדרומי", זורם מערבה בקרבת קו המשווה, ופונה דרומה, מזרחית לגינאה החדשה. הזרם פונה מזרחה בערך בקו הרוחב 50º דרום ומצטרף למחזור הזרימה בכיוון מערב של דרום האוקיינוס השקט, הכולל את הזרם המקיף את אנטארקטיקה. בהגיעו לחופי צ'ילה, מתפצל הזרם המשווני הדרומי. זרוע אחת מקיפה את כף הורן והזרוע השנייה פונה צפונה ויוצרת את זרם הומבולדט (או "זרם פרו").
אקלים

פנים אזורי היבשת הגדולים של אוסטרליה, גינאה החדשה וניו זילנד הם היחידים שאינם חשופים להשפעה האקלימית של האוקיינוס השקט. בשטח האוקיינוס השקט קיימים חמישה אזורי אקלים שונים. רוחות מערביות של קווי הרוחב האמצעיים; רוחות הסחר; אזור המונסון; אזור הטייפון; ואזור השקט המשווני.
זרמי אוויר מערביים של קווי הרוחב האמצעיים מתרחשים הן בחצי הכדור הצפוני והן בחצי הכדור הדרומי ומביאים שינויים עונתיים משמעותיים בטמפרטורה. קרוב לקו המשווה, היכן שנמצאים רוב האיים, רוחות הסחר הקבועות מאפשרות טמפרטורה קבועה כל השנה של 21º–‏27º.
אזור המונסון משתרע בחלק המערבי של האוקיינוס השקט בין יפן לאוסטרליה. המאפיינים של אזור אקלים זה הן רוחות הנושבות בחורף מפנים אזורי היבשת לאוקיינוס ובכיוון ההפוך בקיץ. עקב כך, מתרחשים שינויים עונתיים בולטים ברמת העננות ובכמות הגשם. סופות טייפון גורמות לעיתים לנזקים נרחבים במערב ובדרום מערב האוקיינוס השקט. התדירות הגדולה ביותר של טייפונים קיימת בתוך משולש שקדקודיו: דרום יפן, מרכז הפיליפינים ומזרח מיקרונזיה. שני אזורי השקט המשווני ממוקמים, האחד מול החוף המערבי של מרכז אמריקה והשני סביב קו המשווה של מערב האוקיינוס. שניהם מאופיינים בלחות גבוהה, עננות ניכרת, רוחות קלות מכיוונים משתנים ועונות שקט ארוכות.
אל ניניו היא חלק מתופעה אקלימית המתרחשת באוקיינוס אחת לכמה שנים. במסגרת תופעה זו, טמפרטורת פני המים במזרח האוקיינוס השקט הטרופי, כלומר סמוך לקו המשווה, עולה ויורדת לסירוגין ביחס לטמפרטורה הרב-שנתית הממוצעת. תופעת האל ניניו נוצרת בעקבות חוסר יציבות זמני במנגנונים האקלימיים הקבועים הפועלים באוקיינוס השקט, אולם עדיין לא ידוע בדיוק אילו תהליכים מובילים לכך.