stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קיסלוב קיי אדריכלים

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 מייסדים:  תאודור קיסלוב 
 תקופת הפעילות:  1978–הווה (כ־46 שנים) 
 מיקום המטה:  יפו העתיקה 
  
 www.kisselov-kaye.com/he
 
קיסלוב - קיי אדריכלים
אָטֵלְייֶה קיי- קיסלוב קיי אדריכלים הוא משרד אדריכלים, אשר הוקם בשנת 1978 על ידי האדריכל תדי קיסלוב וממוקמם ביפו העתיקה, תל אביב. המשרד הוא תוצר של שותפות של שלושה דורות אדריכלים בני משפחה אחת.
שותפי המשרד בימים אלה הם האדריכלים עולש קיי, תאה קיסלוב, ליאורה קיסלוב, בועז קיי, עליאל קיי ואיתי בן חיים.
פרסים

פרס רכטר לאדריכלות ישראלית, הפרס הגבוה בתחומו בארץ (דצמבר 2000). הפרס ניתן עבור בניין מכללה לאמנות קלישר ע"ש ישראל פולק, תל אביב.
זכייה במקום הראשון בתחרות מוזמנים לתכנון נמל יפו - האנגר 2+3 (מרץ 2015).
זכייה במקום הראשון בתחרות פומבית לתכנון קריית החינוך ברמת אפעל (דצמבר 2012).
זכייה במקום הראשון בתחרות פומבית לתכנון בניין העירייה וכיכר העיר אילת (אוגוסט 2009).
פרס אילון לתכנון אורבני והתחדשות עירונית (נובמבר 2000) עבור מרקם רחוב רבי חנינא ביפו.
זכייה במקום השלישי בתחרות פומבית לתכנון נמל תל אביב (מרץ 2000).
פרס הבניין היפה בתל אביב אשר ניתן על ידי איגוד הקבלנים (1994) עבור שימור מלון פלטין, תל אביב.
תכנון אחת השכונות הטובות בעולם- מגזין Time Out הבינל"א (2018).
פרויקטים נבחרים

המכללה לאומנויות "קלישר", תל אביב, 2,500 מ"ר, תוכנן עבור קרן ת"א לפיתוח, 1997. זוכה פרס רכטר לאדריכלות שנת 2000.
מרכז שרובר לתרבות ופנאי, פלאנט, ירושלים, 28,500 מ"ר, תוכנן עבור קרן גיטה שרובר. התכנון זכה במקום ראשון בתחרות מוזמנים.
מרקם שוק הפשפשים ביפו - תוכנית בינוי והתחדשות עירונית, 65,000 מ"ר, תוכנן עבור מ. התיירות ועיריית תל אביב, 2002- 2009.
מרקם רבי חנינא - תוכנית בינוי והתחדשות עירונית, יפו, 180 יח' דיור - 20,000 מ"ר, תוכנן עבור מ. פרטיים ועיריית תל אביב, 1994- ואילך. זוכה פרס אילון לתכנון אורבני והתחדשות עירונית שנת 2000.
בנייני מגורים רבים כגון; בן עזריה - 10 מבנה מגורים, יפו, 2009. בלפור 11 - מבנה מגורים, תל אביב, 2010. מרגוזה 32 - מבנה מגורים, יפו, 2002. בית הבאר - מבנה מגורים, יפו, 2004.
גשר אוסישקין, תל אביב, 60 מ"א, תוכנן עבור עיריית תל אביב ונתיבי איילון, 1999.
בניין פלטין - מבנה משרדים, תל אביב, 3065 מ"ר, תוכנן עבור מ. פרטיים, 1994. שימור א, זוכה פרס הבניין היפה בתל אביב על ידי איגוד הקבלנים 1994.
תוכנית מדיניות שיכוני דרום יפו, כ־800 דונם, תוכנן עבור עיריית תל אביב, תוכנית מדיניות התחדשות עירונית והחייאה לכלל אזור דרום יפו, 2017. בוצע.
תל אביב CCA קלישר - המרכז לאמנות עכשווית
מרכז שרובר לתרבות, יס-פלאנט ירושלים
רחוב רבי חנינא
המכללה לאמנות ועיצוב קלישר - חזית מבנה
המכללה לאמנות ועיצוב קלישר - דגם
מרכז שרובר לתרבות
רחוב רבי חנינא 21 - חזית
רחוב רבי חנינא 18 - חזית
השתתפות בתערוכות אדריכליות ומיצבים סביבתיים

2007: 'הנוכחות הנשית באדריכלות הישראלית', אוצרים: סיגל דוידי, סרג'יו לרמן; הגלריה האוניברסיטאית לאמנות ע"ש גניה שרייבר, אוניברסיטת תל אביב.
2005: נציגי ישראל בביאנלה הבינלאומית לאדריכלות ברוטרדם, הולנד.
2005: נציגי עמותת אדריכלים מאוחדים בישראל בתערוכת קונגרס ארגון uia, איסטנבול, טורקיה.
2004: השתתפות בביאנלה ה-9 לאדריכלות, ונציה: תערוכה קבוצתית - אדריכלות קו החוף של ת"א יפו, ונציה, איטליה.
2000:"חמישים שנות אדריכלות ישראלית"; תערוכה נודדת בבירות העולם בהפקת משרד החוץ, מוזיאון האורנג'רי, פריז.
1996:"אומנות ואדריכלות- בין חיבור לשילוב", אוצר- מיכה לוין; מיצב משותף עם הפסל צביקה קנטור, בית האמנים, תל אביב.
1989: "מגורים במדבר"; תערוכה קבוצתית בחסות ראש העיר, מוזיאון הנגב, באר שבע.
1987:"פיסול בנמל"; תערוכה קבוצתית בחסות עיריית ת"א, נמל יפו, תל אביב.
בעיית הראוי-מצוי

בעיית המצוי-ראוי (באנגלית: is-ought problem) הוא מונח במטא-אתיקה שטבע דייוויד יום, בספרו "מסכת טבע האדם". המונח מתייחס לכשל הלוגי שבעירוב טענות המתבססות על המצוי, עם מסקנות העוסקות בראוי. הוא אומר, לטיעונים המנסים להסיק מה שראוי מטענות הנוגעות למה שמצוי, ולהפך. הצדקה שכזו אינה תקפה מבחינה לוגית, משום שהמסקנה מכילה יסוד זר להקדמותיו של הטיעון.
דוגמאות

א. המצדדים בתורת האבולוציה גורסים, כי היצורים המותאמים ביותר - שורדים (מצוי).
ב. עניי העיר לא יישרדו את החורף אם לא נספק להם עזרה (מצוי).
לפיכך:
ג. מן הראוי שלא לסייע לעניים (ראוי).
א. טבעו הביולוגי של האדם לשאוף להתרבות (מצוי).
לפיכך:
ב. מן הראוי שכל אדם ישאף להתרבות (ראוי).
א. בחברות שונות נהוגים כללי מוסר שונים, המנוגדים זה לזה (מצוי).
ב. אילולא אותם כללים מיוחדים הייתה החברה מאבדת את יציבותה (מצוי).
לפיכך:
ג. מן הראוי שכל אדם ישמור על כללי המוסר הנהוגים בחברה בה הוא מתגורר (ראוי) (רלטיביזם מוסרי).
א. אלוהים ציווה לשמור מצוותיו במעמד הר־סיני (מצוי).
ב. אלוהים ברא את העולם ואת האדם (מצוי).
לפיכך:
ג. מן הראוי שכל אדם יקיים את מצוות האל (ראוי) (ביסוס המוסר על הדת).
ראו גם

פנייה אל הטבע
ספקנות מוסרית
מדע המוסר
לקריאה נוספת

דוד יום, מסכת טבע האדם, (תרגום מאנגלית: יוסף אור), ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשנ"ג.
חיים נבון, ראוי ומצוי: ערעור יהודי על שורשי הליברליזם, באתר השילוח
| מסקנות לא-רלוונטיות (איגנורטיו אלנכי) וכשלים לוגיים |
| --- | --- | --- |
| כללי | דיקטו סימפליקיטר • אד נאוסאם • אקס סילנטיו • כשל הסתברות קודמת • בורות בלתי-מנוצחת • איש קש |  |
| פנייה אל הרגש | אד מטום • הסתמכות על החנופה • אד מיסריקורדיאם • בשם הלעג • לא הומצא כאן • אד אודיום • בשם ההומור • בשם הפטריוטיות • בשם הרצינות • בשם התועלת • כבוד בגלל קרבה |  |
| כשל גנטי | אד הומינם • אד ורקונדיאם • פנייה למניעים אישיים• אד אנטיקוויטם • אשמה בגלל קרבה • הרעלת בארות • רדוקטיו אד היטלרום • אד פופולום |  |
| אד קונסקוונטיאם | אד בקולום • בשם המשאלה |  |
| טווח ביניים | אבחנת פנטום • חשיבה בשחור לבן • מדרון חלקלק • דיקטו סימפליקיטר • אד טמפרנטיאם |  |
| כשלי סילוגיזם | איליקיט מיור • איליקיט מינור • כשל אמצע לא מופץ • מסקנה מחייבת מהנחה שוללת • כשל הנחות בלעדיות • כשל קיומי •  אישור מופרד • דיקטו סקונדום |  |
| נון סקוויטור | אישור הסוגר • הכחשת הפותח • חוסר עקביות |  |
| שגיאת דגימה | גורמים לא מבוקרים • היקש עצל • מדגם לא מייצג • היפרבולה היקשית • הכללה נמהרת • הקבלה שגויה • חיוניות מטעה • יותר מדי חריגים • כשל אי הכללה • עיסוי נתונים |  |
| כשלי הסחה | אד איגנורנטיאם • כשל נטורליסטי • פלוריום אינטרוגטיונום • משתי עוולות יוצא צדק • כשל התנגדויות זניחות |  |
| פנייה אל הסמכות | אד אנטיקוויטם • אד לזרום • אד נוביטם • אד קרומנם • בשם האינדיבידואליזם • בשם האמינות • מומחים לא מזוהים  • סמכות בלתי מעורערת • תמיכת המפורסם |  |
| שגיאות תצפית | דגימה מוטה • דגימה מוכתמת • הטיית הנסיין |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4828355-1 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ליאורה קיסלוב

| --- | --- |

 לידה:  14 בינואר 1950 (בת 74) 
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים 
 תחום יצירה:  אדריכלות 
 פרסים והוקרה:  פרס רכטר (2000) 
 בן או בת זוג:  עולש קיי 
 
ליאורה קיסלוב (נולדה ב-14 בינואר 1950) היא אדריכלית ישראלית, שותפה בכירה ומנהלת במשרד האדריכלים קיסלוב - קיי אדריכלים משנת 1979.
ביוגרפיה

קיסלוב היא בתם של תיאודור וסופיה קיסלוב, אחותה של תאה קיסלוב ואשתו של עולש קיי. היא בוגרת המחלקה לעיצוב סביבתי ותעשייתי של האקדמיה לאמנות ועיצוב 'בצלאל'.
משנת 1979 ועד היום, שותפה ומנהלת במשרד קיסלוב קיי אדריכלים. עבודתה של קיסלוב מיישמת אינטרפרטציה מיוחדת לאדריכלות מקומית ללא חיקוי סגנונות עבר או גלישה לנוסטלגיה, מייצרת צירופים מקוריים של מרכיבי בניין על שימושם וצורותיהם, מחברת בין ישן וחדש, ומגלה אוצרות חבויים במציאות האורבנית. קיסלוב דוגלת בהתבוננות והקשבה לקולות העולים מהשטח ושזירתם של אלו בתוך מעשה אומנות אדריכלי מוגמר, אשר בתורו, נושא אחריות כבדה בעיצוב פני החברה ועתידה.
הייתה בין הוגי, מתכנני, מקימי ודרי שכונת רבי חנינא הנושקת לשוק הפשפשים ביפו. השכונה קצרה פרסים ותשבחות רבים והפכה לאחת השכונות המדוברות והנחשקות באזור המרכז.
משנת 2012 ועד היום קיסלוב היא מנחת פרויקט גמר בבית הספר לאדריכלות ע"ש דוד עזריאלי באוניברסיטת תל אביב. בעבר, בין השנים 2006–2012 שימשה כמרצה בכירה נלווית, מנחת פרויקט גמר בפקולטה לאדריכלות ובינוי ערים, טכניון, חיפה.
פרויקטים נבחרים

המכללה לאומנויות "קלישר", תל אביב, 2,500 מ"ר, תוכנן עבור קרן ת"א לפיתוח, 1997. זוכה פרס רכטר לאדריכלות שנת 2000.
מרכז שרובר לתרבות ופנאי, פלאנט, ירושלים, 28,500 מ"ר, תוכנן עבור קרן גיטה שרובר. התכנון זכה במקום ראשון בתחרות מוזמנים.
מרקם שוק הפשפשים ביפו - תוכנית בינוי והתחדשות עירונית, 65,000 מ"ר, תוכנן עבור מ. התיירות ועיריית תל אביב, 2002- 2009.
מרקם רבי חנינא - תוכנית בינוי והתחדשות עירונית, יפו, 180 יח' דיור - 20,000 מ"ר, תוכנן עבור מ. פרטיים ועיריית תל אביב, 1994- ואילך. זוכה פרס אילון לתכנון אורבני והתחדשות עירונית שנת 2000.
בנייני מגורים רבים כגון; בן עזריה - 10 מבנה מגורים, יפו, 2009. בלפור 11- מבנה מגורים, תל אביב, 2010. מרגוזה 32- מבנה מגורים, יפו, 2002. בית הבאר- מבנה מגורים, יפו, 2004.
גשר אוסישקין, תל אביב, 60 מ"א, תוכנן עבור עיריית ת"א ונתיבי איילון, 1999.
בניין פלטין- מבנה משרדים, תל אביב, 3,065 מ"ר, תוכנן עבור מ. פרטיים, 1994. שימור א, זוכה פרס הבניין היפה בתל אביב על ידי איגוד הקבלנים 1994.
תוכנית מדיניות שיכוני דרום יפו, כ־800 דונם, תוכנן עבור עיריית תל אביב, תוכנית מדיניות התחדשות עירונית והחייאה לכלל אזור דרום יפו, 2017.בוצע.
פרסים והוקרה

1994 - פרס הבניין היפה בתל אביב אשר ניתן על ידי איגוד הקבלנים עבור בניין פלטין, תל אביב.
1997 - זכייה במקום הראשון בתחרות סגורה לתכנון מרכז קהילתי בנאות אפקה עבור עיריית ת"א.
2000 - זכייה במקום השלישי בתחרות פומבית לתכנון נמל תל אביב.
2000 - פרס רכטר לאדריכלות ישראלית, על בניין מכללה לאמנות קלישר ע"ש ישראל פולק, תל אביב.
2000 - פרס אילון לתכנון אורבני והתחדשות עירונית עבור מרקם רחוב רבי חנינא ביפו.
2007 - זכייה במקום הראשון בתחרות סגורה לתכנון מרכז שרובר לתרבות בירושלים.
2009 - זכייה במקום הראשון בתחרות פומבית לתכנון בניין העירייה וכיכר העיר אילת.
2012 - זכייה במקום הראשון בתחרות פומבית לתכנון קמפוס החינוך ברמת אפעל.
2015 - זכייה במקום הראשון בתחרות מוזמנים לתכנון נמל יפו- האנגר 2+3.
תערוכות

1980 - "אדריכלות", דיזנגוף סנטר, ת"א. ביוזמת אגודת האדריכלים.
1983 - "בית תל אביבי עתידי", דיון רב תחומי: על תכנון בית תל- אביבי עתידי.
1984 - "פיסול סביבתי", מתחם יפו העתיקה, עיריית ת"א. "כנפיים" - היצמדות לבניין קיים, פינה.
1986 - "פיסול סביבתי", מתחם יפו העתיקה, תל - אביב. "דג אדם דג" מיצב על גג מבנה.
1987 - "פיסול בנמל", נמל יפו ת"א, בחסות עיריית ת"א, "אף באוויר" פסל בתנועה, מתכלה ברוח.
1988 - "בית תל - אביבי - כיוונים עכשוויים" - לשכת האדריכלים. בחסות קרן ת"א לפיתוח, אוצרת: צופיה דקל.
1988 - "בנין ופסל", מתחם יפו העתיקה, בחסות עיריית ת"א. "סוס פשוט רגליים על גג", פסל על גג מיבנה, פסל מתכלה.
1989 - "מגורים במדבר", מוזיאון הנגב באר- שבע. בחסות ראש העיר.
1993 - "חשיפת אומנות המגירה", בית האומנים, ירושלים.
1996 - אומנות ואדריכלות "בין חיבור לשילוב", מיצב משותף עם הפסל: צביקה קנטור. אוצר: מיכה לוין בית האומנים ת"א.
2000 - "50 שנות אדריכלות ישראלית" - הופקה על ידי משרד החוץ, התערוכה נודדת בבירות שונות בעולם. הוצגה בהצלחה במוזיאון האורנז'רי בפריז.
2004 - הביאנלה ה-9 לאדריכלות, ונציה. אדריכלות קו החוף של ת"א יפו.
2005 - השתתפות כנציגי ישראל בביאנלה הבינלאומית לאדריכלות ברוטרדם-הולנד.
2005 - נציגי עמותת אדריכלים בישראל בקונגרס איסטנבול 2005, של ארגון UIA.
2006 - מרחב 2005: אדריכלות בפרטים, בית האדריכל, תל אביב.
2012 - תערוכת הפרויקטים הזוכים בתחרות קמפוס החינוך ברמת אפעל; שנקר- בי"ס גבוה להנדסה ולעיצוב, רמת גן.
גינדי החזקות

בניין OAK של גינדי החזקות ברמת השרון
גינדי החזקות בע"מ היא חברה פרטית ישראלית, העוסקת ביזום, תכנון, פיתוח ובהקמה של בנייני מגורים ושכונות בעיקר במרכז הארץ. החברה הוקמה בשנת 2000 ובמרוצת השנים פיתחה, יזמה ובנתה מגוון רב של פרויקטים. החברה כוללת אחת עשרה חברות-בת המנהלות פרויקטים בתחום הנדל"ן בהיקף של כ-7,550 דירות בפריסה ארצית (נכון ל-2015), לרבות בתל אביב, רמת גן, פתח תקווה, הרצליה, ראשון לציון, נס ציונה, רעננה, נתניה, שוהם, כפר יונה, קריית גת ורמת השרון.
החברה היא בבעלותם ותחת ניהולם של עו"ד ליטל גינדי-מטלון, רו"ח אבי גינדי, עו"ד גיא גינדי, רו"ח רועי גינדי ורו"ח מנחם גינדי, כולם ילדיו של יגאל גינדי.
פרויקטים

בין היתר, בנתה החברה את מגדלי שרונה ושרונה מרקט בדרום הקריה, מגדל G תל אביב, גינדי הייטס ברמת גן ועוד.
בשנת 2016 בנתה גינדי החזקות את 'כרמי גת' בקריית גת, בו נמכרו כ-1,133 דירות, את מגדל OAK ברמת השרון, GL גינדי בלמד החדשה תל אביב, כרמי השרון בכפר יונה עם 320 דירות וקרית האמנים מצליח במסגרת פרויקט מחיר למשתכן.
באוקטובר 2019 מכרה החברה את מתחם שרונה מרקט, מלבד החניון במתחם, לחברות ביג ומגה אור בתמורה ל-160 מיליון שקל.
במאי 2023 פורסם כי חברת דניה סיבוס תשמש כקבלן בפרויקט רמת אפעל, במזרח רמת גן, של חברת גינדי תמורת סכום של כ-600 מיליון ש"ח. הפרויקט כולל הקמה של כ-470 יחידות דיור במצטבר, 4 מבני משרדים, שטחי מסחר וחניונים תת-קרקעיים.
במאי 2024 פתחה החברה במסע שיווק לפרויקט הדגל Love בשכונת גליל ים בהרצליה. הפרויקט משתרע על השטח המרכזי בשכונה עם מעל 500 דירות מיוחדות.
ראו גם

גינדי השקעות
הערות שוליים

↑  מגדלי שרונה, באתר של גינדי החזקות
↑  שרונה מרקט - מידע, באתר של שרונה מרקט
↑   ערן אזרן, גינדי החזקות מכרה את שרונה מרקט לביג ומגה אור תמורת 160 מיליון שקל בלבד, באתר TheMarker‏, 9 באוקטובר 2019
↑  דור עצמון, דניה תקים עבור גינדי את פרויקט "גינדי רמת אפעל" תמורת 600 מיליון שקל, באתר ביזפורטל, 10 במאי 2023
הלימוד היומי באמונה

הלימוד היומי באמונה הוא סדרת חוברות של כתבי ראשונים ואחרונים בנושאי אמונה ומחשבת ישראל, המחולקות ללימוד קצר בכל יום. החוברות נערכות ויוצאות לאור על ידי עמותת בשביל הנשמה. במסגרת המיזם יצאו לאור עד כה 18 חוברות בתפוצה של אלפי עותקים לכל חוברת, ואלפי מנויי דואר אלקטרוני. במקביל להוצאת החוברות מתקיים הלימוד באופן מקוון במספר אתרי אינטרנט. את המיזם מלווים הרב אלישע אבינר והרב יצחק שילת.
מהחוברות שיצאו לאור

אמונות ודעות - 189 עמ', יצא לאור באדר א' תשע"ו
חובות הלבבות - 301 עמ', יצא לאור בתמוז תשע"ד
ספר הכוזרי
אגרות הרמב"ם - 159 עמ', יצא לאור בכסלו תשע"ו
פרקי אמונה במשנה תורה להרמב"ם
דרשות הר"ן
ספר העיקרים
נצח ישראל וגבורות השם
תפארת ישראל - 173 עמ', יצא לאור בטבת תשע"ד
לקט מכתבי הראי"ה - 111 עמ', יצא לאור באייר תשע"ד
אורות התשובה - 205 עמ', יצא לאור בתמוז תשע"ג
הערות שוליים

↑  המידע מתוך הכתבה בבשבע
Lola (שיר של הקינקס)

"Lola" הוא סינגל של להקת הרוק הבריטית הקינקס. השיר יצא ב-12 ביוני 1970 בהוצאת חברות התקליטים פיי רקורדס (הממלכה המאוחדת) ורפרייז רקורדס (ארצות הברית). השיר מופיע באלבום האולפן השמיני של הלהקה, Lola Versus Powerman and the Moneygoround, Part One. השיר נכתב והופק על ידי הסולן ריי דייוויס. השיר מפרט מפגש רומנטי בין גבר צעיר לבין לולה, קרוס-דרסינג או אישה טרנסית, שאותה הוא פוגש במועדון בסוהו, לונדון.
השיר הופיע במקום ה-386 ברשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים של המגזין רולינג סטון, וכן במקום ה-473 ברשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים של המגזין NME.‏
גרסת לייב של השיר יצאה ב-23 ביולי 1980. גרסה זו מופיעה באלבום הלייב השני של הלהקה, One for the Road, וכן בגרסה השנייה של אלבום הלייב הרביעי של הלהקה, To the Bone.
מחלוקת

במקור, לשיר היה מחלוקת לגבי מילות השיר. בריאיון עיתונאי שנתן ריי דייוויס לרקורד מירור (אנ'), הוא התייחס לעניין ואמר כי "זה לא באמת משנה מה מינה של לולה, אני חושב שהיא בסדר". חלק מתחנות הרדיו עברו לשידור דעיכה בזמן השמעת השיר. ב-18 בנובמבר 1970, מספר תחנות רדיו באוסטרליה צינזרו את השיר בשל הטענה כי הנושא נמצא במחלוקת. עם זאת, שיר זה, תחת עריכה גסה, נוגן מאוחר יותר בחלק מתחנות הרדיו שצינזרו את השיר.
ה-BBC אסרה על השמעת השיר אם כי מסיבה אחרת לגמרי: בהקלטת הסטריאו המקורית, הופיע שם המותג "Coca-Cola", מה שנוגד לאיסור המחמיר של ה-BBC על פרסום סמוי בשירים. בשל כך, השיר הוקלט מחדש ביוני 1970 בלונדון בזמן סיבוב ההופעות בארצות הברית של הלהקה. בהקלטה החדשה, הוחלף שם זה לשם הגנרי "cherry cola".‏
ביקורת ומורשת

השיר זכה לביקורות חיוביות מהמבקרים. עם יציאת הסינגל, מגזין המוזיקה הבריטי NME שיבח את השיר, וכן תיאר את השיר כ-"יצירה מרתקת ונוצצת עם ניחוח לטיני גאה ופזמון הוק קליט". בביקורת שכתב למגזין הרוק האמריקאי Creem (אנ'), מבקר המוזיקה האמריקאי דייב מארש תיאר את השיר כ-"בלדת הגיי רוק הבוטה הראשונה והמשמעותית ביותר". המגזין בילבורד כתב על השיר כי: "כרגע הוא מופיע בעשרת המובילים במצעד הבריטי, לפריט הקצב המדבק הזה יש את כל המרכיבים כדי להחזיר את הקינקס ישירות להוט 100 עם השפעה מוצקה". מגזין המוזיקה רקורד וורלד שיבח את ההפקה של השיר. מבקר מגזין המוזיקה רולינג סטון, פול גמבצ'יני, כינה את השיר "מבריק ומרסק". מבקר המוזיקה רוברט כריסטגאו, למרות דעתו המעורבת על האלבום Lola vs. Powerman, תיאר את הסינגל כ-"מדהים". מבקר המוזיקה האמריקאי סטיבן תומאס ארלוויין, מ-AllMusic, שיבח את השיר על "הצליל החד והשרירי שלו, שנשמע באמצע הדרך בין פולק אקוסטי להארד רוק". מגזין הרוק האמריקאי Ultimate Classic Rock דירג את "Lola" כשיר השלישי הטוב ביותר של הקינקס, ואמר כי "ריף הגיטרה הנהדר שמזין את השיר הוא אחד הטובים ביותר של דייוויס בכל הזמנים". מגזין המוזיקה האמריקאי Paste דירג את השיר כשיר הרביעי הטוב ביותר של הלהקה.
בשיר משנת 1981 של הלהקה, "Destroyer", יש אזכור לדמותה של לולה.
ב-18 ביוני 1985, האמן הסאטירי האמריקאי וירד אל ינקוביק הוציא, תחת השם "Yoda", פרודיה של השיר. פרודיה זו מופיעה באלבום האולפן השלישי של וירד אל ינקוביק, Dare to Be Stupid.‏
ב-2005, הלהקה הבריטית מאדנס הוציאה גרסת סקא של השיר. גרסה זו מופיעה באלבום האולפן השמיני של הלהקה, The Dangermen Sessions Vol. 1.‏
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1970–1971)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1970–1971)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1970–1971)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1970–1971)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 2 |  |
|  אוסטרליה | גו-סט | 6 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 1 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 9 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 100 סינגלי הפופ של קאש בוקס | 8 |  |
|  גרמניה המערבית | GfK – טופ 100 | 2 |  |
|  דרום אפריקה | ספרינגבוק רדיו | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 2 |  |
|  ניו זילנד | ניו זילנד ליסנר | 1 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 3 |  |
|  קנדה | מצעד הסינגלים של RPM | 2 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 5 |  |
|  שוודיה | עשרת הגדולים | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1970)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1970)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1970)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1970)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 52 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 100 סינגלי הפופ של קאש בוקס | 78 |  |
|  דרום אפריקה | ספרינגבוק רדיו | 13 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 4 |  |
|  קנדה | מצעד הסינגלים של RPM | 38 |  |
מיקומי שיא > גרסת הלייב של 1980

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1980–1981)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1980–1981)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1980–1981)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1980–1981)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 81 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 1 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | פלטינה | 600,000 |
לקריאה נוספת

Hasted, Nick (2011). You Really Got Me: The Story of The Kinks. Omnibus Press. ISBN 978-1849386609.
Hickey, Andrew (2012). Preservation: The Kinks' Music 1964–1974. lulu.com. ISBN 978-1291049329.
Hinman, Doug (2004). The Kinks: All Day and All of the Night: Day by Day Concerts, Recordings, and Broadcasts, 1961–1996. Backbeat Books. ISBN 978-0879307653.
Jovanovic, Rob (2014). God Save The Kinks: A Biography. Aurum Press Ltd. ISBN 978-1781311646.
Miller, Andy (2003). The Kinks Are the Village Green Preservation Society. Bloomsbury Academic. ISBN 978-0826414984.
Perone, James E. (2004). Music of the Counterculture Era (באנגלית). Westport, Connecticut: Greenwood Press. ISBN 978-0-313-32689-9.
Savage, Jon (1984). The Kinks: The Official Biography. Faber & Faber. ISBN 978-0571134076.
הערות שוליים

↑  "Sir Ray Davies wants to turn The Kinks' trans hit Lola into a West End musical". inews.co.uk (באנגלית). 2020-06-14. ארכיון מ-2021-07-09. נבדק ב-2021-07-01.
↑  "By supporting a transgender woman, The Kinks were banned from the radio" (באנגלית אמריקאית). 5 ביוני 2021. ארכיון מ-2021-06-22. נבדק ב-2021-07-01. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "'Lola,' who 'walked like a woman but talked like a man,' turns 50". NBC News (באנגלית). 12 ביוני 2020. ארכיון מ-2021-07-09. נבדק ב-2021-07-01. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Lola ranked #386 on Rolling Stone 500 Greatest Songs List". Rolling Stone. ארכיון מ-2021-09-25. נבדק ב-24 בספטמבר 2021. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "The 500 Greatest Songs Of All Time – 473. The Kinks – 'Lola'". New Musical Express. ארכיון מ-2016-09-18. נבדק ב-2 ביוני 2015. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Banning songs not a rare occurrence for the BBC". The New Zealand Herald. 19 בדצמבר 2007. ארכיון מ-2011-05-22. נבדק ב-15 באוקטובר 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Giles, Jeff (3 ביוני 2015). "45 Years Ago: Ray Davies Flies Across the Atlantic – Twice! – to Re-Record Two Words in 'Lola'". Ultimate Classic Rock. ארכיון מ-2015-06-07. נבדק ב-6 ביוני 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Single Reviews" (PDF). Record World: 8. 8 באוגוסט 1970. ארכיון (PDF) מ-2023-04-25. נבדק ב-2023-04-25. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Christgau, Robert. "The Kinks". Robertchristgau.com. ארכיון מ-2020-12-27. נבדק ב-2023-11-28.
↑  Gallucci, Michael (13 במרץ 2013). "Top 10 Kinks Songs". Ultimate Classic Rock. ארכיון מ-2023-08-05. נבדק ב-4 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Stiernberg, Bonnie (13 באפריל 2011). "The 15 Best Kinks Songs". Pastemagazine.com. אורכב מ-המקור ב-10 באפריל 2015. נבדק ב-4 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Caulfield, Philip. "Weird Al Yankovic sings parody hit 'Yoda' with 13-year-old autistic girl". New York Daily News. ארכיון מ-2021-01-25. נבדק ב-6 ביוני 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The Dangermen Sessions, Volume One by Madness". Genius (באנגלית). ארכיון מ-2023-02-12. נבדק ב-2023-02-12.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: f629b3d1-b9be-31d8-b282-2d73577237de  MusicBrainz work: 56cfe2e2-309c-3e1a-90bc-46180956faf4
האנציקלופדיה הגדולה
סטטיסטיקות

4,250 עותקים הודפסו
חלק ראשון:
17 כרכי ערכים
11 כרכי איורים
חלק שני:
4 כרכי ערכים
1 כרכי איורים
שני כרכי הלוחות המרכזיים: (1776 - 1780)
18,000 דפי טקסט
75,000 ערכים
44,000 ערכים ראשיים
28,000 ערכים משניים
2,500 איורים
20,000,000 מילים
לקריאה נוספת

הפילוסופית, מאת פטר פרנגה, תרגום מגרמנית: יוסיפיה סימון, הוצאת ידיעות אחרונות, 2009
הערות שוליים

1 2 3  אנסקלופדי, אנציקלופדיה בריטניקה
↑  University of the State of New York (1893). Annual Report of the Regents, Volume 106. עמ' 266.
היווצרות גלקסיות והתפתחותן

חקר היווצרות גלקסיות והתפתחותן הוא תחום מחקר שעוסק בתהליכים בהם נוצרות ומתפתחות גלקסיות על צורותיהן השונות.
גלקסיה היא צבר כוכבים עצום, כאשר הכוכבים בכל גלקסיה קשורים זה לזה על ידי כוח הכבידה. גלקסיות מופיעות במגוון צורות וגדלים, וכל גלקסיה מכילה בממוצע מאות מיליוני כוכבים ומיליוני ערפיליות. על פי השערת החוקרים, במרכזה של כל גלקסיה מצוי חור שחור, שמפעיל כוח כבידה עוצמתי במיוחד. ישנם כמה סוגי גלקסיות, בהם גלקסיה ספיראלית, גלקסיה אליפטית, גלקסיה לא-סדורה וגלקסיית רדיו.
היווצרות גלקסיות

קיימות תאוריות רבות המסבירות את היווצרות הגלקסיות, כאשר התאוריה הפשוטה ביותר היא שגלקסיות נוצרו כתוצאה מתנודות קוונטיות (תנועות של אטומים) בתקופה שלאחר המפץ הגדול. לאחר היווצרות היקום, תנודות קטנות בחומר גרמו לכך שגזי מימן והליום נמשכו בכוח המשיכה ויצרו ענני גז, שלאחר מכן התפתחו מהן הגלקסיות.
תאוריה נוספת אומרת כי יש קשר בין אופן היווצרותם של גלקסיות, למסות החורים השחורים שבמרכזן. ישנה פרופורציה בין גודל הגלקסיה לגודל החור השחור שבמרכזה, כך שככל שגלקסיה גדולה יותר, כך החור השחור במרכזה, גדול יותר. לפי תאוריה זו, האופן בה גלקסיות נוצרו והתפתחו בעידן הקדום של היקום, שונה מהאופן שבו הן נוצרות כיום.
היווצרות גלקסיות > חור שחור

על פי השערות החוקרים, במרכזה של כל גלקסיה קיים חור שחור. לחור השחור יש כבידה חזקה, כך ששום עצם או קרינה הקרובים אליו יתר על המידה אינם יכולים להימלט ממנו. גרם שמים זה הוא בעל כבידה חזקה כל כך, עד שמהירות המילוט ממנו גדולה ממהירות האור, ולכן אפילו אור אינו יכול לצאת מהחור השחור. ומסיבה זו לא ניתן לראותו, אלא רק את ההשפעה שלו על החומר שסביבו. הכבידה החזקה שלו מושכת את הכוכבים, ובכך שומרת עליהם במסלולם. החור השחור מהווה חלק גדול ממסת הגלקסיה.
גודל וצורת הגלקסיה > חומר אפל וצורת הגלקסיה

מחקרים רבים שנערכו סבורים כי קיים קשר בין המסה האפלה לצורת הגלקסיה. חומר אפל הוא חומר היפותטי המהווה כ-26% ממסת היקום הנצפה. החומר האפל יכול להסביר תופעות רבות הקשורות בכוח הכבידה. החומר האפל נמדד באמצעות השפעתו על מסלולי החומר הנראה בגלקסיה, ומסתו גדולה בהרבה ממסת החומר הנראה בגלקסיה.
על פי המחקרים, יש קשר בין גודל גלקסיה לצורתה, כשגלקסיות גדולות יוצרות צורה אליפטית, וגלקסיות קטנות צורה ספירלית (גלקסיית דיסק).