stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יגיל לוי
מחקריו > הפיקוח האזרחי על הצבא

לוי קשר את העיסוק בהרכבו החברתי של הצבא ובאופיו של המכניזם המביא אנשים להתגייס – בין אכיפת המדינה להסדרת שוק העבודה – ללימוד הפיקוח האזרחי על הצבא. את תובנותיו באשר למקרה הישראלי סיכם בספרו "מי שולט על הצבא". בספר זה דן לוי בפרדוקס לכאורה בין עוצמת-היתר של הצבא בישראל ובין העמדתו של הצבא תחת פיקוח ההולך ומתהדק באופן המצמצם את מרחב הפעולה האוטונומי שלו. לכן הציע את ההבחנה בין הפיקוח האזרחי על הצבא – הממוקד בתורת הלחימה, במדיניות הגיוס, בתפקוד המבצעי ובהיבטים המשקיים של התנהלות הצבא – ובין הפיקוח על הצבאיות (מיליטריזם) כתרבות פוליטית, המעניקה לגיטימיות לשימוש בכוח ומשקפת את מפלס הצבאיות בחברה. לוי טען כי בעוד הפיקוח על הצבא התחזק מאז שנות המדינה הראשונות, הפיקוח על הצבאיות נחלש. ישראל אינה בהכרח נעשית יותר מיליטריסטית, אלא שכוחות היכולים לאתגר את החשיבה הצבאית פשוט נחלשים, נטען בספר.
עורך הדין מיכאל ספרד כתב בסקירה על הספר: "לוי הצליח לכנס תחת תזה אחת עשרות תהליכים ומאות תופעות הנוגעות ליחסים המורכבים שבין הצבא לבין החברה ולשלטון האזרחי בישראל, שבמבט ראשון נראים מנוגדים ואולי אף מתנגשים. במונחים של המחקר הסוציולוגי של הצבא בישראל, זו תאוריית-על, מין גרסה סוציולוגית-פוליטית ל'תאוריה של הכל' שהפיזיקה התאורטית מחפשת זה שנים כדי להסביר בנוסחה אחת את כל הכוחות הפיזיקליים הידועים למדע. זהו הישג אדיר, ולקוראי ספרו של לוי נכונה חוויה מרתקת של הפלגה מתובנה לתובנה שיוצרות יחד שלמות המעניקה סדר במה שנראה עולם חברתי כאוטי."
במקביל למחקר על ישראל, לוי פיתח תובנות תאורטיות אודות הפיקוח האזרחי על הצבא ופרסם מאמרים בבמות שונות בעולם. בכלל זה פיתח את המושג של "בקרת שוק" על הצבא, כלומר בקרה המשפיעה על התנהלות הצבא באמצעות ריסון משאביו, וזאת כתחליף לפעולה קולקטיבית של אזרחים המכוונת להשפעה ישירה על המדיניות הצבאית. בעבודה אחרת הציע לוי להסתכל על כשלים בפיקוח האזרחי על האפקטים העקיפים, ולא אחת הבלתי מכוונים, שיש להתנהלות הצבא על מבנה העוצמה החברתי. בעבודות תאורטיות יותר מתקדמות הוא דן בהשפעות שיש למודל הגיוס על הסיכוי להצמחת מחאה, הציע לדון על יחסי צבא–פוליטיקאים במונחים של יחסי חליפין ולא אכיפת מרות או שותפות, כמקובל בתאוריות מקובלות, תוך שהוא מרחיב את השימוש ברעיון המשוואה הרפובליקנית גם לעניין יכולתם של מוסדות המדינה לפקח על הצבא, והציע בהמשך לעבודתו על ישראל, להבחין תאורטית בין הפיקוח על הצבא לפיקוח על הצבאיות. הבחנה זו הורחבה בחלקה לספר בשם "Mobilizing Force: Linking Security Threats, Militarization, and Civilian Control", שלוי ערך יחד עם דייוויד קוהן. הספר הוא תוצר של קבוצת מחקר בין-לאומית. בהסתמך על 10 מקרים מגוונים (ובהם ארצות הברית, דרא"פ, צרפת ויפן), הספר בוחן כיצד מיליטריזציה מתרגמת איומים חיצוניים ופנימיים להשפעה על הפיקוח על הצבא. תרומה אחרת הייתה בפיתוח תאורטי של המושג של "פיקוח מבפנים", כלומר האופנים שבהם החיילים עצמם מפקחים על הצבא.
עיסוק מקביל היה פיתוח הממשק שבין צבא לשיטור, לאור פעילות הצבא בגדה המערבית ויחסיו המורכבים עם קהילות המתנחלים. סדנת חוקרים וחוקרות הניבה גיליון מיוחד של כתב העת Israel Studies Review בשנת 2020 בעריכה משותפת עם ד"ר ניר גזית.
מחקריו > יחסי צבא–דת

לוי היה מראשוני החוקרים שהצביעו על הפוטנציאל המתהווה למתחים בתוך הצבא ובינו ובין חלקים בחברה עם התגברות הנוכחות של חובשי כיפה בצבא. בסדרת מאמרים אקדמיים וכתיבה פובליציסטית (ראו בהמשך) הוא ניתח היבטים שונים של התופעה ובהם כיצד דווקא הנוכחות הדתית הגבוהה בצבא סייעה לצבא לצמצם את הפוטנציאל לסרבנות דתיים בביצוע ההתנתקות מעזה בשנת 2005, והמתח המתהווה בין גברים דתיים לנשים חילוניות.
לוי מתריע כי המגזר החרד"לי הוא בעל שאיפות להשפעה והשתלטות על סדר היום הצבאי, שאיפה הנמצאת במתח מול מוסר המלחמה ומול ערכיהן של קבוצות אחרות. לוי ממקם את ראשיתה של שאיפה זו בתחילת שנות ה-2000, אז החל מיזם המכינות הצבאיות לעבור ממיזם שמטרתו לעודד התגייסות לצבא למיזם שמטרתו להשפיע על סדר היום הצבאי. לוי גורס כי שאיפה זו פוגעת בעקרון הדמוקרטיה הדיונית, ועוקפת את המנגנונים הרגילים שבהם הקבוצות השונות בחברה משפיעות על הצבא. לוי מוסיף כי לא ניתן לרפא פגם זה באמצעות מנגנונים מקבילים עבור אוכלוסיות אחרות, שכן מהלך כזה הוא לשיטתו "המתכון לפירוק הצבא, באמצעות הפיכתו לסקטורים שלכל אחד מהם אינטרס משלו והוא מפקח ישירות על חייליו". לוי מתריע בספרו כי אחד היעדים במדיניות זו הוא לסכל בפועל את אפשרות הצבא לביצוע מדיניות המנוגדת לאידאולוגיית הזרם החרד"לי כדוגמת פינוי התנחלויות, באמצעות מילוי השורות בחיילים שיסרבו לבצעה.
הדיון בהיבטים אלה ואחרים הביא אותו לתובנה כי הצבא עובר תהליך של תאוקרטיזציה, במובן זה שסמכויות דתיות מתערבות בניהולו, ותהליך זה חורג מהמשמעות של "הדתה", כלומר השפעה דתית, שחוקרים רבים ייחסו להתפתחות בתחום יחסי צבא–דת. ההמשגה של תאוקרטיזציה וניתוח מקורותיה קיבלו ביטוי בספרו "המפקד האליון – התאוקרטיזציה של הצבא בישראל" שיצא לאור בשנת 2015. הספר ספג ביקורת חריפה מאוד מחוגים חרד"ליים, בעיקר אלה שלוי מבקר בספרו. כך לדוגמה התבטא הרב אלי סדן, העומד בראש מכינת עלי ושלוי סוקר אותו ואת מכינתו בספר באריכות: "הבעיה האמיתית אינה יגיל לוי, שאיני יודע מה מניע אותו לומר דברי הבל כאלה, אם הוא ממומן על ידי גורמים הרוצים לפורר את צה"ל, אם הוא סתם אכול שנאה, אם הוא בור ועם הארץ ביהדות. הבעיה היא שהצבא נותן לו במות בקורסי הפיקוד הבכירים ואינו שם לב שהוא בעצם זורע שנאה ופירוד בתוך הצבא".
חוגים חרד"ליים אף ייחסו לכתיבתו של לוי השפעה על מדיניות הצבא בנושאי דת, שלטענתם פוגעת בחובשי הכיפה. כך לדוגמה התבטא הרב חיים דרוקמן, שאף הוא מסוקר בהרחבה בספרו של לוי: "קברניטי הצבא מושפעים מתפיסת ה'הדתה' שמפיץ הפרופ' יגיל לוי". בהמשך, פיתח לוי את הדיון בהשפעה הדתית בצבא לעבודה תאורטית משווה.
מחקריו > המיליטריזציה של ישראל בשנות האלפיים

בספרו יורים ולא בוכים: המיליטריזציה החדשה של ישראל בשנות האלפיים, הוצאת למדא, 2023, סוקר לוי את מצב הנכונות של הציבור הישראלי, הצבא והדרג המדיני להשתמש בכוח לשימוש להשגת ביטחון, ואף את הגורמים לכך. לוי מסביר כיצד אגד גורמים שונים הביא מצד אחד לעלייה ברגישות לחללים, אך מצד שני, לעלייה בנכונות להשתמש בכוח תוך שלילת חלופות מדיניות ונכונות מוגברת להעברת הסיכון לאוכלוסיית האויב.
לוי משרטט את פרשת אלאור אזריה כקו פרשת מים, כאשר המתקפה כנגד ערכי הצבא על-ידי המחנה הדתי-אמוני הביא את מחנה המרכז-שמאל לשים את מבטחו בצבא ולראות בו כגורם "מקצועי" ומתון. לדידו, לגיטימציה זו הניתנת לצבא מסכלת את האפשרות לבקר את ההיגיון שבבסיס הפעלת הכוח, קרי, האם אין חלופות מדיניות. לוי מסיק כי השיח שולל את אויבות הצד השני ותופס את הסכסוך כמאבק בין שתי מערכות חימוש, הישראלית מול זו של הצד הערבי, אך לא בין ישויות מדיניות, מאבק שבבסיסו יריבות על נכסים מגוונים. לוי משווה בין הצהרתו של הרמטכ"ל דן שומרון לדרג המדיני בימי האינתיפאדה הראשונה, שהסביר כי אין פתרון צבאי לשורש הבעיה הנעוצה בבעיה מדינית, לבין התפיסה כיום, שראשיתה בתפיסת הרמטכ"ל אביב כוכבי, שניתן להגיע להכרעה צבאית. עוד משווה לוי בין דברי משה דיין, שניתן להסיק מהם כי הוא רואה בפלסטינים אויב ומפנים את היגיון הסכסוך בין הצדדים, לבין גילויי דה הומניזציה השוללים את האויבות ורואים ביריב כמערכת איומים חמושה ותו לא.
האלף ה-5 לפנה"ס

| --- | --- |
 אלפים::  האלף ה-6 לפנה"ס • האלף ה-5 לפנה"ס • האלף ה-4 לפנה"ס
 מאות::  המאה ה-50 לפנה"ס • המאה ה-49 לפנה"ס • המאה ה-48 לפנה"ס • המאה ה-47 לפנה"ס • המאה ה-46 לפנה"ס • המאה ה-45 לפנה"ס • המאה ה-44 לפנה"ס • המאה ה-43 לפנה"ס • המאה ה-42 לפנה"ס • המאה ה-41 לפנה"ס
האלף ה-5 לפנה"ס הוא פרק הזמן שבין שנת 5000 לפנה"ס עד סוף שנת 4001 לפנה"ס (תחילת המאה ה-50 לפנה"ס עד סוף המאה ה-41 לפנה"ס).
במהלך האלף ה-5 לפנה"ס החקלאות התפשטה מאזור המזרח הקרוב לצפון ומרכז אירופה. החלו להתפתח תרבויות עירוניות במסופוטמיה ואנטוליה תוך המצאת הגלגל. שימוש בנחושת התרחב והחלה התקופה הכלקוליתית. שימוש בחיות בית התפשט לאירואסיה כולה והגיע לסין.
לפי הערכות אוכלוסיית העולם הגיעה בתחילת האלף לכ-40 מיליון איש.
אירועים בולטים

4500 לפנה"ס: התיישבות מחודשת כירוקיטיה שבקפריסין, לפני נטישתה לקראת סוף האלף
תרבות

5600–4000 לפנה"ס:תקופת עובייד במסופוטמיה.
5500–4500 לפנה"ס: תרבות ווינצ'ה בדרום-מזרח אירופה.
5000–2000 לפנה"ס:תקופת האבן החדשה בסין
4800–4000 לפנה"ס: בני תרבות דימיני מתיישבים במערב ומרכז מקדוניה, ובמחוז תסליה ביוון ומסיימים את תרבות ססקו באזור.
4400–4000 לפנה"ס: תקופת התרבות הבדרית במצרים העליונה.
4800–4600 לפנה"ס בקירוב: מקדשים מונומנטליים נבנים באירופה.
תקופות

4570–4250 לפנה"ס: תרבות מרימד שבנילוס.
4400–4000 לפנה"ס: תרבות בדרי בנילוס.
תגליות והמצאות

5000 לפנה"ס: בדרום מזרח אסיה התחילו בגידול אורז ובהמשך הגידול מתפשט לעמק הגנגס.
5000 לפנה"ס: החקלאות מתפשטת עד לחוף האטלנטי של אירופה מהמזרח הקרוב הקדום.
5000 לפנה"ס: החל גידול תירס במקסיקו.
5000 לפנה"ס: תחילת שימוש במתכת.
5000 לפנה"ס: תחילת החקלאות ביפן. גידול קיטניות.
ביות של תאו המים בסין.
4500 לפנה"ס: שימוש במחרשה באירופה.
המצאת הגלגל במסופוטמיה והודו.
צורות ראשונות של כתב.
הערות שוליים

↑  Jean-Noël Biraben, "Essai sur l'évolution du nombre des hommes", Population 34-1 (1979), 13–25, estimates 40 million at 5000 BC and 100 million at 1600 BC, for an average growth rate of 0.027% p.a. over the Chalcolithic to Middle Bronze Age.
פסל טרקוטה: האדם החושב מקרדיצה מהמאה ה-45 לפנה"ס במוזיאון הארכאולוגי הלאומי באתונה
אסף שווכאת

| --- | --- |
אסף שווכאת
אסף שווכאת
 לידה:  15 בינואר 1950 טרטוס, סוריה
 נרצח:  18 ביולי 2012 (בגיל 62) דמשק, סוריה
 מדינה:  סוריה (1980–2024) סוריה
 השכלה:  אוניברסיטת דמשק 
 בן או בת זוג:  בושרה אל-אסד (1995–2012) 
 השתייכות:  צבא סוריה
 תקופת הפעילות:  סוף שנות ה-70 – 2012
 דרגה:    לואא' (מקבילה לדרגת אלוף)
 תפקידים בשירות
 ראש המודיעין הצבאי הסורי (2005-2009)  סגן רמטכ"ל צבא סוריה (2009-2011)
 פעולות ומבצעים
 מלחמת האזרחים בסוריה
 תפקידים אזרחיים
 סגן שר הביטחון הסורי (2011-2012)
 
גנרל אָסֶף שַווכאת (בערבית: آصف شوكت, תעתיק מדויק: אַאצף שוכת; 15 בינואר 1950–18 ביולי 2012) היה סגן הרמטכ"ל הסורי ומבכירי המשטר בסוריה. ביולי 2012, במהלך ההתקוממות בסוריה, נרצח בפיצוץ שאירע במטה מנגנון הביטחון הלאומי בדמשק.
הערות שוליים

↑  "The Syrian Emergency Task Force", Syrians that are participating in the killing, 13/5/11
↑  ברק רביד, בישראל מאשרים || בכירי משטר אסד ניצלו מניסיון הרעלה, באתר הארץ, 25 במאי 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1201593506  VIAF: 3398157704206944440005   WorldCat (עם VIAF): 3398157704206944440005
K-12 (אלבום)

K-12 (מפורש: K through twelve, בעברית: הביטוי K-12 באנגלית מתייחס למבנה מערכת החינוך מגיל הגן ועד כיתה יב') הוא אלבום האולפן השני של הזמרת-יוצרת האמריקאית מלאני מרטינז. האלבום יצא לאור ב-6 בספטמבר 2019, על ידי חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס.
רקע והפקה

בריאיון למגזין בילבורד, מרטינז סיפרה היא סיימה להלקיט את אלבום אולפן השני שלה ושהיא תוציא אותו והאלבום יתלווה לסרט שהיא מתכננת להוציא במקביל. בחודש פברואר 2019, פרסמה פוסט באינסטגרם בו היא כתבה כי האלבום צפוי לצאת בקיץ. ב-15 במאי, הוציאה טיזר לאלבום. ב-17 במאי, חשפה באינסטגרם את עטיפת האלבום. כעבור כמה ימים חשפה מרטינז ברשתות החברתיות שהאלבום יצא ב-6 בספטמבר, ויכיל 13 שירים.
ב-7 בינואר 2020, הודיעה מרטינז בעמוד האינסטגרם שלה כי תוציא מיני-אלבום שיקרא After School,. האלבום היה אמור הוא באביב 2020 אך יצא לבסוף ב-25 בספטמבר באותה השנה. מרטינז חשפה בנוסף כי תכננה שני סרטים נוספים שליוו את צאת האלבומים.
סינגלים שיווקיים

לפני הכרזת האלבום הוציאה מרטינז את השיר "Lunchbox Friends". לאחר מכן הכריזה מרטינז שהיא תוציא סינגלים שיווקים בהוצאה מוקדמת: "High School Sweethearts" וגם את "Strawberry Shortcake". הם הופצו על גבי תקליטי ויניל שעזרו במכירות האלבום.
סרט "K-12"

ב-6 בספטמבר, הוציאה מרטינז את הסרט של האלבום שנקרא "K-12", הסרט עצמו הופק על ידי מייקל קינן, ששיתף פעולה בעבר עם מרטינז בכמה רצועות באלבומים הקודמים שלה, קרי בייבי. רצועה אחת, "Drama Club", נכתבה והופקה על ידי משתפי הפעולה התכופים של מרטינז, טים סומרס. בהמשך נחשף האתר הרשמי של מרטינז בגרסה מיוחדת לאלבום בו כללה שירים מתוך האלבום עצמו.
הסרט עצמו הוא 95 דקות. מרטינז חשפה כי השקיעה על הסרט עצמו כ-5–6 מיליון דולר.
סיבוב הופעות

כדי לקדם את האלבום, מרטינז יצאה ב-12 באוקטובר 2019, לסיבוב ההופעות השני שלה, "K-12 Tour", באירופה, צפון אמריקה.
רשימת רצועות

| K-12> מס' | K-12> שם | K-12> משך | K-12>  | K-12>  | K-12>  | K-12>  | K-12>  | K-12>  | K-12>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Wheels on the Bus  | 3:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Class Fight  | 2:41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | The Principal  | 2:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Show & Tell  | 3:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Nurse's Office  | 3:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Drama Club  | 3:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Strawberry Shortcake  | 3:04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Lunchbox Friends  | 2:49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Orange Juice  | 3:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Detention  | 3:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Teacher's Pet  | 4:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | High School Sweethearts  | 5:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Recess  | 3:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 46:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| K-12 — מהדורת דלוקס בונוס> מס' | K-12 — מהדורת דלוקס בונוס> שם | K-12 — מהדורת דלוקס בונוס> משך | K-12 — מהדורת דלוקס בונוס>  | K-12 — מהדורת דלוקס בונוס>  | K-12 — מהדורת דלוקס בונוס>  | K-12 — מהדורת דלוקס בונוס>  | K-12 — מהדורת דלוקס בונוס>  | K-12 — מהדורת דלוקס בונוס>  | K-12 — מהדורת דלוקס בונוס>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Notebook  | 2:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Test Me  | 2:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Brain & Heart  | 3:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Numbers  | 4:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Glued  | 3:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Field Trip  | 3:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | The Bakery  | 2:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 67:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| K-12 — מהדורת בונוס אייטונס DVD> מס' | K-12 — מהדורת בונוס אייטונס DVD> שם | K-12 — מהדורת בונוס אייטונס DVD> משך | K-12 — מהדורת בונוס אייטונס DVD>  | K-12 — מהדורת בונוס אייטונס DVD>  | K-12 — מהדורת בונוס אייטונס DVD>  | K-12 — מהדורת בונוס אייטונס DVD>  | K-12 — מהדורת בונוס אייטונס DVD>  | K-12 — מהדורת בונוס אייטונס DVD>  | K-12 — מהדורת בונוס אייטונס DVD>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. | K-12  | 92:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 138:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| K-12 — מהדורת יחידה בונוס במהדורה מוגבלת> מס' | K-12 — מהדורת יחידה בונוס במהדורה מוגבלת> שם | K-12 — מהדורת יחידה בונוס במהדורה מוגבלת> משך | K-12 — מהדורת יחידה בונוס במהדורה מוגבלת>  | K-12 — מהדורת יחידה בונוס במהדורה מוגבלת>  | K-12 — מהדורת יחידה בונוס במהדורה מוגבלת>  | K-12 — מהדורת יחידה בונוס במהדורה מוגבלת>  | K-12 — מהדורת יחידה בונוס במהדורה מוגבלת>  | K-12 — מהדורת יחידה בונוס במהדורה מוגבלת>  | K-12 — מהדורת יחידה בונוס במהדורה מוגבלת>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | High School Sweethearts  | 5:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Strawberry Shortcake  | 3:04 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 8:15 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 33 |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 6 |
|  איטליה | מצעד האלבומים האיטלקי | 11 |
|  אירלנד | מצעד האלבומים האירי | 7 |
|  אסטוניה | אסטי טיפ-40 | 9 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 3 |
|  ארצות הברית | מצעד האלבומים האלטרנטיביים | 1 |
|  ארצות הברית | מצעד הפסקולים | 1 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 27 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 8 |
|  הונגריה | Mahasz | 23 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 8 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 65 |
|  לטביה | לטביה טופ 40 | 9 |
|  ליטא | AGATA | 4 |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | 4 |
|  נורווגיה | VG-lista | 18 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 8 |
|  ספרד | PROMUSICAE | 6 |
|  סקוטלנד | מצעד האלבומים הסקוטי | 8 |
|  פולין | ZPAV | 10 |
|  פורטוגל | מצעד האלבומים הפורטוגזי (AFP) | 2 |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 20 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 15 |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 71 |
|  צרפת | SNEP | 81 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 10 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 32 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 26 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | 93 |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  2024> מדינה |   ‏‏‏  2024> מצעד |   ‏‏‏  2024> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | מצעד האלבומים האלטרנטיביים | 41 |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 1,000,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | גרסה | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 6 בספטמבר 2019 | תקליטור • תקליטור + DVD • תקליט • קלטת שמע • הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | סטנדרטית | אטלנטיק |  |
| עולם | 25 בספטמבר 2020 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | דלוקס | אטלנטיק |  |
הערות שוליים

↑  Melanie Martinez On Concept Albums & The Future Adventures Of Cry Baby: Idolator Interview (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2020-05-01
↑  Melanie Martinez Celebrates 'Cry Baby' Chart Success, Looks Ahead To Elaborate Album/Film Project (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2020-05-01
↑  מלאני מרטינז, מיכאל קינאן, טים סומרס
1 2  K-12, Discogs (באנגלית)
↑  Melanie Martinez Celebrates 'Cry Baby' Chart Success, Looks Ahead To Elaborate Album/Film Project, ‏3 ביוני 2019
↑  MELANIE MARTINEZ TEASES ‘K-12’ ERA WITH EERIE VIDEO, ALBUM ART, ‏16 במאי 2019
↑  "Are you pushing any singles from K-12??, נבדק ב-2020-02-07
↑  MELANIE MARTINEZ K-12 (EXCLUSIVE MINT COLORED VINYL), melaniemartinezmusic(הקישור אינו פעיל)
1 2  High School Sweethearts/Strawberry Shortcake, Discogs (באנגלית)
↑  How Atlantic Records Helped Bring Melanie Martinez’s Film Fantasy to Life, נבדק ב-2016-06-09
↑  Year-end Charts – Top Alternative Albums, בילבורד, ‏2024
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
↑  K-12, store.melaniemartinezmusic.com (ארכיון)
↑  K-12 (After School – Deluxe Edition) by Melanie Martinez on Apple Music
| מלאני מרטינז |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • שירים | דיסקוגרפיה • שירים |  |
| אלבומי אולפן | Cry Baby • K-12 • Portals |  |
| מיני-אלבומים | Dollhouse • Pity Party EP • Cry Baby's Extra Clutter EP • After School |  |
| סיבובי הופעות | Dollhouse Tour • Cry Baby Tour • K-12 Tour |  |
| מלאני מרטינז – שירים |
| --- | --- | --- |
| Dollhouse | "Dollhouse" • "Carousel" • "Dead to Me" • "Bittersweet Tragedy" |  |
| Cry Baby | "Cry Baby" • "Dollhouse" • "Sippy Cup" • "Carousel" • "Alphabet Boy" • "Soap" • "Training Wheels" • "Pity Party" • "Tag, You're It" • "Milk and Cookies" • "Pacify Her" • "Mrs. Potato Head" • "Mad Hatter" |  |
| Cry Baby's Extra Clutter | "Play Date" • "Teddy Bear" • "Cake" • "Gingerbread Man" |  |
| K-12 | "Wheels on the Bus" • "Class Fight" • "The Principal" • "Show & Tell" • "Nurse's Office" • "Drama Club" • "Strawberry Shortcake" • "Lunchbox Friends" • "Orange Juice" • "Detention" • "Teacher's Pet" • "High School Sweethearts" • "Recess" |  |
| After School | "Notebook" • "Test Me" • "Brain & Heart" • "Numbers" • "Glued" • "Field Trip" • "The Bakery" |  |
| Portals | "Death" |  |
| סינגלים אחרים | "Piggyback" • "Copy Cat" • "Fire Drill" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: e4ad7f65-d0fe-473e-8353-21336e58d703
קלינינדורף

| --- | --- |

היישוב קליניבסקה מוצף אחרי קריסת סכר נובה קחובקה ב-2023
 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 מחוז:  מחוז חרסון מחוז חרסון
 תאריך ייסוד:  1807 
 גובה:  21 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב העירוני:  1,142 (2019)
 קואורדינטות:  47°06′54″N 32°58′29″E﻿ / ﻿47.115°N 32.974722222222°E﻿ / 47.115; 32.974722222222 
 אזור זמן:  UTC+2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםקלינינדורף(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםקלינינדורף(למפת מחוז חרסון רגילה) חרסון נובה קחובקה הניצ'סק סקדובסק דניפרופטרובסק זפוריז'יה קרים מיקולאייב הים השחורקלינינדורף(למפת מחוז חרסון מוגדלת) חרסון נובה קחובקה הניצ'סק סקדובסק דניפרופטרובסק זפוריז'יה קרים מיקולאייב הים השחורקלינינדורף  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קלינינדורף (עד 1927: שדה מנוחה הגדולה, Больша́я Сейдемену́ха. לאחר 1944 מוכר בשם קלינינסוקויה וקליניבסקה, Кали́нинское,‏ Калинівське ומספר הגיות דומות) היה מושב חקלאי יהודי שהוקם במסגרת ההתיישבות החקלאית בדרום אוקראינה בפלך חרסון ורוקן מתושביו היהודים ב-1941 במהלך שואת יהודי אוקראינה. לאחר מלחמת העולם השנייה תושבי הכפר היהודים לא חזרו אליו ושמו שונה מיידיש לרוסית ובהמשך לאוקראינית. נכון למרשם מ-2019 גרו בכפר קליניבסקה 1,142 תושבים אוקראינים.
הערות שוליים

↑  שבט שמחוני - 100 שנים לעליה לארץ, פייסבוק
↑  חרסון ו"בנותיה" – המושבות החקלאיות היהודיות, אתר גזנך קידוש השם
↑  О названиях еврейских земледельческих колоний Юга Украины
↑  В тихом омуте немцы водятся
↑  קלינינדורף, אתר jewishvirtuallibrary.
↑  קלינינדורף, אתר יד ושם
↑  Памятник на братской могиле посёлок Калининское
↑  Посещение мест массовых казаней еврейского населения Херсонщины.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007331778805171  LCCN: no2015009527  VIAF: 313499603   WorldCat (עם VIAF): 313499603 
תמונת מחזור של הטכניקום היידי של קלינינדורף, 1936. הלימודים בטכניקום התנהלו ביידיש במקביל לתעמולה קומוניסטית אופיינית לתקופה. ניתן לראות את דיוקניהם של לנין וסטלין בפינה השמאלית העליונה.
מאחורי המספרים

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 מבוסס על:  הספר Hidden Figures  מאת מרגוט לי שטרלי
 בימוי:  תיאודור מלפי (אנ')
 הופק בידי:  פארל ויליאמס
 תסריט:  אליסון שרודר
 עריכה:  גפטר טשנר (אנ')
 שחקנים ראשיים:  טראג'י פ. הנסון   ג'אנל מונה   אוקטביה ספנסר קווין קוסטנר  ג'ים פרסונס  קירסטן דנסט   מהרשלה עלי
 מוזיקה:  הנס צימר   בנג'מין וואלפיש
 צילום:  מנדי ווקר 
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  פוקס המאה ה-20, דונה גיגליוטי, Chernin Entertainment, TSG אנטרטיינמנט 
 חברה מפיצה:  InterCom, פוקס המאה ה-20, אייטונס, נטפליקס, דיסני+ 
 שיטת הפצה:  הורדה דיגיטלית, וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  10 בדצמבר 2016
 משך הקרנה:  127 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט ביוגרפי, סרט דרמה 
 מקום התרחשות:  וירג'יניה, פלורידה 
 תקופת התרחשות:  1926, 1962, 1961 
 תקציב:  25 מיליון דולר
 הכנסות:  234 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   hiddenfigures
 פרסים:  פרס גילדת שחקני המסך
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
מאחורי המספרים (באנגלית: Hidden Figures) הוא סרט ביוגרפי אמריקאי שיצא לאקרנים בשנת 2016. הוא מבוסס על ספר בשם דומה מאת מרגוט לי שטרלי, העוסק בפעילותן של קתרין ג'ונסון, דורותי ווהן, מרי ג'קסון ונשים אפרו-אמריקאיות נוספות שנטלו חלק בתוכנית מרקורי של נאס"א (אנני איזלי לא מופיעה בסרט). את ג'ונסון מגלמת בסרט טראג'י פ. הנסון ומככבים בו גם אוקטביה ספנסר, ג'אנל מונה וקווין קוסטנר.
הסרט מספר את סיפור קשייהן של נשים אפרו-אמריקאיות, בדרך אל ההכרה בגאוניותן. שלושתן עבדו בסוכנות החלל נאס"א בתקופה בה התרחש אחד המבצעים הגדולים: שיגורו לחלל של האסטרונאוט ג'ון גלן, ב-20 בפברואר 1962, וההקפה הראשונה של כדור הארץ. הסיפור מביא לצופה את תהליך חציית גבולות המגדר והצבע בעבודתן של אותן נשים.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות | תיאור הדמות |
| --- | --- | --- |
| טראג'י פ. הנסון | קתרין גובל-ג'ונסון | מתמטיקאית |
| אוקטביה ספנסר | דורותי ווהן | מתמטיקאית |
| ג'אנל מונה | מרי ג'קסון | מהנדסת חלל |
| קווין קוסטנר | אל האריסון | מנהל תוכנית החלל |
| קירסטן דנסט | ויויאן מיטשל | מפקחת |
| ג'ים פרסונס | פול סטפורד | ראש צוות המהנדסים של תוכנית החלל |
| גלן פאוול | ג'ון גלן | אסטרונאוט |
| מהרשלה עלי | ג'ים ג'ונסון | קצין בצבא |
ביקורת ופרסים

הסרט קיבל ביקורות חיוביות מאוד. האתר "Rotten Tomatoes" נתן לסרט תוצאה של 93%, המבוססת על ידי 255 מבקרים.
אי־או סקוט, מבקר הקולנוע של "הניו יורק טיימס", התלהב הן מאופן הצגת הסיפור והן מהמשחק. סטפני זקארק מ"טיים מגזין" ציינה את השילוב בין בידור להיסטוריה.
הסרט היה מועמד לשלושה פרסי אוסקר: בקטגוריות "שחקנית המשנה", "התסריט" ו"הסרט הטוב ביותר". הוא זכה בפרס גילדת שחקני המסך בקטגוריית "אנסמבל השחקנים הטוב ביותר בסרט קולנוע".