stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שכבת האוזון

הדמיה של החור בשכבת האוזון מעל אנטארקטיקה, ספטמבר 2006
שכבת האוזון היא שכבה בסטרטוספירה, חלקה האמצעי של אטמוספירת כדור הארץ, המכילה ריכוז גבוה יחסית של אוזון, ולה חשיבות רבה בקיום החיים על פני כדור הארץ. שכבת האוזון מסננת את הקרינה האולטרה־סגולה המגיעה מהשמש, קרינה המסכנת את היצורים החיים וגורמת לסרטן העור. שכבת האוזון בולעת את הקרינה שבאורכי הגל בין 295 ל־320 ננומטר.
על פי מדענים העוסקים בנושא, שכבת האוזון היא זו שאפשר טלפון לבעלי חיים לצאת מתוך האוקיינוס אל פני האדמה ולהתחיל בהתפתחות החיים על היבשה.
הידלדלות שכבת האוזון

בשנת 1985 התגלה כי שכבת האוזון מעל הקוטב הדרומי הידלדלה עד מאוד והקרינה המסוכנת חודרת דרכה. הידלדלות שכבת האוזון מאפשרת לקרינה רבה יותר להגיע אל כדור הארץ. הגדלת הקרינה פוגעת באדם (מגדילה את שכיחות סרטן העור, פוגעת במערכות חיסוניות, גורמת לנזקים לראייה), וכן פוגעת בצמחים, בבעלי חיים ובחומרים פלסטיים.
שכבת האוזון בולעת חלק מהקרינה האולטרה סגולה המגיעה מהשמש והמזיקה ליצורים חיים. הקרינה האולטרה-סגולה גורמת להיווצרות האוזון, בכך שהיא מפרקת את מולקולת החמצן לאטומים בודדים, ואלה מתחברים למולקולות חמצן שלמות ליצירת אוזון

 O_{2}+h\nu (\lambda \leq 242nm)\Rightarrow \cdot O\cdot +\cdot O\cdot
\cdot O\cdot +O_{2}+M\Rightarrow O_{3}+M 
M הוא צורון נייטרלי שמקבל חלק מהאנרגיה הקינטית של אטומי החמצן ובכך מוריד את האנרגיה של המערכת ומאפשר את יצירת מולקולת האוזון. קרינה אולטרה-סגולה באורכי גל שבין 220 ל-320 ננומטר (UVC) מפרקת את מולקולת האוזון, כך שנוצר מחזור של אוזון-חמצן. בליעה זו של מולקולות האוזון מגינה על כדור הארץ מקרינה מזיקה. מחזור זה משתבש בנוכחות אטומים של כלור, פלואור או ברום. אטומים אלה, שמקורם טבעי או בפעילות האדם, גורמים להתפרקות האוזון באטמוספירה על ידי זרוז (קטליזה) של הריאקציה  O+O_{3}\Rightarrow 2O_{2}. מכיוון שהתפרקות האוזון מתמקדת בעיקר באזור הקוטב הדרומי והקוטב הצפוני, הם מופיעים בתמונות לוויין כשני חורים ענקיים באטמוספירה. החור בשכבת האוזון הפך לנושא מרכזי באיכות הסביבה העולמית.
אברהם אסא

| --- | --- |

 לידה:  16 בינואר 1886 פלובדיב, נסיכות בולגריה 
 פטירה:  17 ביוני 1951 (בגיל 65) מעברות, ישראל 
 תאריך עלייה:  1933
 מדינה:  ממלכת בולגריה, פלשתינה (א"י), ישראל 
 השכלה:  בית המדרש לרבנים באיסטנבול
 מקום מגורים:  פלובדיב, סקופיה, סופיה, תל אביב, מעברות
 תקופת הפעילות:  1904 – 17 ביוני 1951 (כ־47 שנים) 
 השתייכות:  ציוני ציון, ציונות סינתטית, הציונים הכלליים
 מעסיק:  כל ישראל חברים, צבא בולגריה, הקונסיסטוריה היהודית של בולגריה, בנים לגבולם, קופת עליה, אחוד עולי בולגריה
 רבותיו:  אברהם דאנון, מאיר מוריץ בק
 בת זוג:  קטיה לבית שיינין
 מספר צאצאים:  5
 
אברהם חיים אסא (בבולגרית: Абрам Хаим Аса‏; 16 בינואר 1886, פלובדיב, נסיכות בולגריה – 17 ביוני 1951, מעברות, ישראל) היה איש ציבור, רב, מורה, עורך עיתון, פובליציסט ומנהל בית דפוס יהודי-בולגרי מראשי יהדות בולגריה והתנועה הציונית בקרבה, בבולגריה ובישראל.
ביוגרפיה > בישראל

ב-1932 הגיע לביקור התרשמות בארץ ובספטמבר 1933 עלה אברהם אסא לישראל, התיישב בשכונת מונטיפיורי ובהמשך במרכז בעלי מלאכה בתל אביב. ב-1935 התמנה למזכיר התאחדות הספרדים בישראל. ב-1936 התמנה למזכיר "איחוד עולי בולגריה" שהוקם בשלהי 1935, עם עלייתו לישראל של חיים אהרן פרחי. ב-23 באפריל 1937 נמנה עם מייסדי בנק קופת עליה, וב-1944 נמנה עם מייסדי חברת בנים לגבולם וחברי הנהלתה. אסא נמנה עם מייסדיו של "קלוב קדימה" שהוקם על ידי "הסתדרות היהודים הספרדים" ושימש כמועדונם החברתי והתרבותי של הספרדים, ובעיקר יוצאי יוון. אסא היה פעיל ומעורב אישית בהקמת היישובים צור משה, ובית הלוי וכן בהקמת שכונת תל ברוך בתל אביב.
במהלך מלחמת העולם השנייה, לאחר הצטרפות בולגריה למדינות הציר הקימו יוצאי בולגריה בישראל את "הוועדה המרכזית לטיפול בעלייה מבולגריה" שריכזה את מאמצי ההצלה, ובהמשך הבריחה מבולגריה, ואברהם אסא מונה למזכירה ודוברה.
חייו הפרטיים

ב-1904 נישאו אברהם לקטיה לבית שיינין ולזוג נולדו 5 ילדים, אשר כולם עלו לישראל. אברהם אסא סבל בחייו מאי-ספיקת כליות כרונית אשר בעקבותיה נותח ב-1926 בווינה, והוסרה אחת מכיליותיו. בראשית שנות ה-50 חלה הידרדרות במצב בריאותו של אסא והוא עבר להתגורר במעברות לצד בנו, שם הלך לעולמו ב-1951, והובא למנוחות בבית הקברות המקומי. רעייתו קטיה הלכה לעולמה ב-1954 ונקברה במעברות.
לקריאה נוספת

רמי בן-ראובן, אלה מסעי אברהם אסא: על תולדות הציונות בבולגריה בראי חייו של מנהיג ציוני, עקד, 2007.
הערות שוליים

1 2 3  אלברט רומנו, אישים, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות, כרך עשירי, יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 624–625.
↑  ג'ני לבל, גאות ושבר: פרקים בתולדות יהודי מקדוניה הווארדארית, ירושלים: מורשת – ועד עדת הספרדים ועדות המזרח, 1986, עמוד 162.
↑  רמי בן-ראובן, אלה מסעי אברהם אסא: על תולדות הציונות בבולגריה בראי חייו של מנהיג ציוני, עקד, 2007, עמודים 19–29.
↑  רשימת הצירים לוועידה הציונית בלונדון, הארץ, 28 ביולי 1920.
↑  מכתבים מבולגריה, הארץ, 17 בספטמבר 1928.
↑  אברהם אסא מזכיר הסתדרות הספרדים, דואר היום, 3 באפריל 1935.
↑  רמי בן-ראובן, אלה מסעי אברהם אסא, עמודים 54–58.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 5694 6412  VIAF: 193703917   WorldCat (עם VIAF): 193703917
עונת 2024/2025 בליג 1

| --- | --- |
 מארחת:  צרפת צרפת
 תקופת התחרות:  16 באוגוסט 2024 – 17 במאי 2025 (275 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 מספר משחקים:  233
 מספר שערים:  683 (2.93 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  6,397,687 (27,458 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  צרפת עוסמאן דמבלה   (21 שערים)
 → 2023/20242025/2026 ←
 
עונת 2024/2025 בליג 1 (בצרפתית: Ligue 1, או בשמה המלא Championnat de France de football; מוצגת גם בשם ליג 1 מקדונלד'ס בשל חסויות מסחריות, בצרפתית: Ligue 1 McDonald’s ) היא העונה ה-87 של התחרות המאורגנת על ידי ההתאחדות הצרפתית לכדורגל (Ligue de Football Professionnel, ובקיצור LFP). העונה החלה ב-16 באוגוסט 2024 וצפויה להסתיים ב-17 במאי 2025.
קבוצות

בליגה משתתפות 18 קבוצות, 15 שהמשיכו מעונת 2023/2024. אליהן הצטרפו אוסר ואנז'ה שסיימו בשני המקומות הראשונים בליג 2 והחליפו את קלרמון פוט ולוריאן שסיימו בשני המקומות האחרונים בעונת 2023/2024. סנט אטיין שסיימה במקום השלישי בליגת המשנה, העפילה גם היא לאחר שניצחה בפלייאוף את מץ שסיימה במקום ה-16 בעונת 2023/2024.
קבוצות > הקבוצות

| קבוצה | עיר | חבל | אצטדיון | תכולה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אוסר | אוסר | בורגון־פראנש־קונטה | סטאד דשאו אוסר | 24,493 |
| אנז'ה | אנז'ה | פיי דה לה לואר | אצטדיון רמון קופה | 18,752 |
| ברסט | ברסט | ברטאן | אצטדיון פראנסיס לה בלה | 15,931 |
| טולוז | טולוז | אוקסיטניה | האצטדיון העירוני טולוז | 33,150 |
| לאנס | לאנס | או-דה-פראנס | אצטדיון בולארט-דלליס | 37,705 |
| לה האבר | לה האבר | נורמנדי | אצטדיון אושיאן | 25,181 |
| ליון | ליון | אוברן-רון-אלפ | פארק אולימפיק ליון | 59,186 |
| ליל | וילנב-ד'אסק | או-דה-פראנס | אצטדיון פייר מורואה | 50,186 |
| מונקו | מונקו | מונקו | אצטדיון לואי השני | 18,523 |
| מונפלייה | מונפלייה | אוקסיטניה | אצטדיון דה לה מוסו | 32,900 |
| מרסיי | מרסיי | פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור | סטאד ולודרום | 67,394 |
| נאנט | נאנט | פיי דה לה לואר | אצטדיון דה לה בוז'ואר | 35,322 |
| ניס | ניס | פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור | אליאנץ ריביירה | 35,624 |
| סנט אטיין | סנט אטיין | אוברן-רון-אלפ | סטאד ז'ופרואה-גישאר | 41,965 |
| פריז סן-ז'רמן | פריז | איל-דה-פראנס | פארק דה פראנס | 48,583 |
| ריימס | ריימס | גראנד אסט | אצטדיון אגוסט דלאון | 21,684 |
| רן | רן | ברטאן | רוז'ון פארק | 29,778 |
| שטרסבורג | שטרסבורג | גראנד אסט | אצטדיון דה לה מיניו | 29,230 |
טבלת הליגה

מעודכן ל-16 במרץ 2025
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | פריז סן-ז'רמן | 26 | 21 | 5 | 0 | 73 | 25 | 48+ | 68 | העפלה לשלב הליגה בליגת האלופות |
| 2 | מרסיי | 26 | 15 | 4 | 7 | 53 | 33 | 20+ | 49 | העפלה לשלב הליגה בליגת האלופות |
| 3 | מונקו | 26 | 14 | 5 | 7 | 51 | 32 | 19+ | 47 | העפלה לשלב הליגה בליגת האלופות |
| 4 | ניס | 26 | 13 | 8 | 5 | 49 | 30 | 19+ | 47 | העפלה לשלב המוקדמות השלישי של ליגת האלופות |
| 5 | ליון | 26 | 13 | 6 | 7 | 50 | 33 | 17+ | 45 | העפלה לשלב הליגה בליגה האירופית |
| 6 | ליל | 26 | 12 | 8 | 6 | 39 | 27 | 12+ | 44 | העפלה לשלב הפלייאוף בקונפרנס ליג |
| 7 | שטרסבורג | 26 | 12 | 7 | 7 | 41 | 33 | 8+ | 43 |  |
| 8 | לאנס | 26 | 11 | 6 | 9 | 31 | 29 | 2+ | 39 |  |
| 9 | ברסט | 26 | 11 | 4 | 11 | 38 | 40 | 2– | 37 |  |
| 10 | טולוז | 26 | 9 | 7 | 10 | 33 | 29 | 4+ | 34 |  |
| 11 | אוסר | 26 | 8 | 8 | 10 | 37 | 39 | 2– | 32 |  |
| 12 | רן | 26 | 9 | 2 | 15 | 35 | 37 | 2– | 29 |  |
| 13 | נאנט | 26 | 6 | 9 | 11 | 29 | 43 | 14– | 27 |  |
| 14 | אנז'ה | 26 | 7 | 6 | 13 | 26 | 42 | 16– | 27 |  |
| 15 | ריימס | 26 | 5 | 8 | 13 | 26 | 40 | 14– | 23 |  |
| 16 | לה האבר | 26 | 6 | 3 | 17 | 26 | 55 | 29– | 21 | פלייאוף ירידה לליג 2 |
| 17 | סנט אטיין | 25 | 5 | 5 | 15 | 25 | 57 | 32– | 20 | ירידה לליג 2 |
| 18 | מונפלייה | 25 | 4 | 3 | 18 | 21 | 59 | 38– | 15 | ירידה לליג 2 |
סטטיסטיקות > מלך השערים

מעודכן ל-16 במרץ 2025
| מיקום | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | צרפת עוסמאן דמבלה | פריז סן-ז'רמן | 21 |
| 2 | אנגליה מייסון גרינווד | מרסיי | 15 |
| 3 | קנדה ג'ונתן דייוויד | ליל | 14 |
| 4 | צרפת בראדלי ברקולה | פריז סן-ז'רמן | 13 |
| 5 | דנמרק מיקה בירת | מונקו | 11 |
| 5 | חוף השנהב אוואן גסאן | ניס | 11 |
| 5 | צרפת ארנו קלימואנדו | רן | 11 |
| 5 | הולנד עמנואל אמאגה | שטרסבורג | 11 |
| 9 | חוף השנהב חאמד טראורה | אוסר | 10 |
| 9 | צרפת לודוביק אז'ורקה | ברסט | 10 |
| 9 | צרפת אלכסנדר לאקזט | ליון | 10 |
סטטיסטיקות > מלך הבישולים

מעודכן ל-16 במרץ 2025
| מיקום | שחקן | קבוצה | בישולים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | צרפת ריאן שרקי | ליון | 9 |
| 2 | ניגריה מוזס סימון | נאנט | 8 |
| 2 | פורטוגל ז'ואאו נבש | פריז סן-ז'רמן | 8 |
| 4 | צרפת גייטאן פרין | אוסר | 7 |
| 4 | חוף השנהב אוואן גסאן | ניס | 7 |
| 4 | צרפת בראדלי ברקולה | פריז סן-ז'רמן | 7 |
| 4 | צרפת לודוביק בלאס | רן | 7 |
| 4 | צרפת דילאנה באקווה | שטרסבורג | 7 |
| 9 | סנגל למינה קמארה | מונקו | 6 |
| 9 | צרפת מגנס אקליוש | מונקו | 6 |
| 9 | מרוקו אשרף חכימי | פריז סן-ז'רמן | 6 |
| 9 | צרפת דסיר דואה | פריז סן-ז'רמן | 6 |
| 9 | פורטוגל דייגו מוריירה | שטרסבורג | 6 |
פרסים > שחקן החודש

| חודש | שחקן | מועדון | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| ספטמבר | צרפת בראדלי ברקולה | פריז סן-ז'רמן |  |
| אוקטובר | גאורגיה זוריקו דויטאשווילי | סנט אטיין |  |
| נובמבר | קנדה ג'ונתן דייוויד | ליל |  |
| דצמבר | אנגליה מייסון גרינווד | מרסיי |  |
| ינואר | צרפת עוסמאן דמבלה | פריז סן-ז'רמן |  |
| פברואר | אלג'יריה אמין גואירי | מרסיי |  |
הערות שוליים

↑  Classement - Ligue 1 Uber Eats, Ligue1 (ב־)
↑  French Ligue 1 Top Scorers, BBC Sport (באנגלית)
↑  Classement buteurs - {0}, Ligue1 (בצרפתית)
↑  French Ligue 1 Top Assists, BBC Sport (באנגלית)
↑  Bradley Barcola, joueur du mois de septembre de la Ligue 1 McDonald’s ! -, www.unfp.org
↑  Zuriko Davitashvili, joueur du mois d’octobre de la Ligue 1 McDonald’s ! -, www.unfp.org
↑  Jonathan David, joueur du mois de novembre de la Ligue 1 McDonald’s ! -, www.unfp.org
↑  Mason Greenwood, joueur du mois de décembre de la Ligue 1 McDonald’s ! -, www.unfp.org
↑  Ousmane Dembélé, joueur du mois de janvier de la Ligue 1 McDonald’s ! -, www.unfp.org
↑  Amine Gouiri, joueur du mois de février de la Ligue 1 McDonald’s ! -, www.unfp.org
| עונות בליגה הלאומית של צרפת ובליג 1 |
| --- | --- | --- |
| ליגה לאומית | 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1936/1937 • 1937/1938 • 1938/1939 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 • 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 |  |
| Division 1 | 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 |  |
| ליג 1 | 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
בית העלמין בשכונת שערי צדק

| --- | --- |

 פרטי בית הקברות
 דת:  יהדות
 תאריך הקמה:  1948 
 
 קואורדינטות:  31°47′14″N 35°12′24″E﻿ / ﻿31.7872°N 35.2068°E﻿ / 31.7872; 35.2068
  (למפת ירושלים מוגדלת) בית העלמין בשכונת שערי צדק(למפת ירושלים רגילה) בית העלמין בשכונת שערי צדק(למפת הרי ירושלים רגילה) בית העלמין בשכונת שערי צדק(למפת הרי ירושלים מוגדלת) בית העלמין בשכונת שערי צדק
 
בית העלמין שערי צדק הוא בית קברות יהודי קטן הממוקם מערבית לבניין שערי צדק הישן, בין רחוב יפו לשדרות שז"ר בירושלים.
עד מלחמת העצמאות היה בית הקברות בהר הזיתים בית הקברות העיקרי של יהודי ירושלים. עם פרוץ המלחמה, הפכה התנועה העברית להר הזיתים למסוכנת בשל מעבר הדרך בשכונות ערביות. עד סוף חודש פברואר 1948 התנהלה קבורה חפוזה מספר פעמים בשבוע בליווי בריטי, אולם לאחר מכן שוב לא התאפשרה התנועה להר הזיתים.
על-מנת לפתור את מצוקת הקבורה, הוקצו בירושלים בתי קברות שהוגדרו כזמניים, כלומר עד שניתן יהיה לחדש את הקבורה בהר הזיתים או בבית קברות ראוי. לחברה קדישא העיקרית[דרושה הבהרה] של ירושלים, "קהילת ירושלים", הוקצו מספר שטחים שהוגדרו זמניים ברחבי העיר המערבית. הגדול שבהם היה בית הקברות סנהדריה, בו קברו עד בוקר ה-19 במאי 1948 כאשר השטח הפך למסוכן עקב ירי מן הצד הערבי. החל מיום 24 במאי 1948 החלה הקבורה בבית העלמין שייח' באדר, בשטח שאותר בתחום המחצבה הנטושה של שייח' באדר.
לשאר שתים עשרה חברות הקדישא העדתיות שפעלו בירושלים עד הפסקת הקבורה בהר הזיתים לא היו שטחי קבורה והם שבתו מפעולה עד לתחילת הקבורה בהר המנוחות. למרות חוסר הרישיון החליטה "חברה קדישא הראשית והכללית" (פרושים), שקודם לפרוץ המלחמה הייתה הגדולה והפעילה מבין החברות קדישא בירושלים, לפתוח חלקת קבורה חדשה בשטח קטן שהוקצה לה בשולי חצר בית החולים "שערי צדק".
החל מקיץ 1948 ועד קיץ 1951 נטמנו בחלקה זו כמה עשרות נפטרים, רובם יהודים חרדים שמתו מוות טבעי. חלק מהקבורים במקום הועברו לבתי קברות אחרים, אולם עד ימינו נשארו מספר קברים במקום. מאז אין במקום קבורה מסודרת, אם כי מעת לעת נטמנו בחלקה נפטרים נוספים.
במרץ 2003, לאחר פטירתו של רבי ישראל משה דושינסקי גאב"ד העדה החרדית, נרכש שטח בית העלמין על ידי חסידות דושינסקי, ובית העלמין הוכר על ידי המשרד לשירותי דת.
רחוב קטן על שמו של ד"ר משה וולך נמצא בסמוך אל בית הקברות.
בבית העלמין קבורים בין השאר:
ד"ר משה וולך, מייסד בית החולים
הרב יוסף צבי דושינסקי, גאב"ד העדה החרדית בירושלים
בנו, הרב ישראל משה דושינסקי, גאב"ד העדה החרדית בירושלים
הרב יחיאל מיכל שלזינגר, ראש ישיבת קול תורה
הרב ירוחם פישל יהושע ברנשטיין, רב עדת החסידים בירושלים, וראש ישיבת חיי עולם
גלריה

קברו של ד"ר משה וואלך
קברו של הרב יוסף צבי דושינסקי
קברו של הרב יחיאל מיכל שלזינגר
לקריאה נוספת

מירון בנבנשתי, עיר המנוחות - בתי העלמין של ירושלים, כתר, 1990, ע' 78.
כפר אברהם

#invoke:תבנית מידע
כפר אברהם היה מושב עובדים מיסודו של הפועל המזרחי בארץ ישראל, נוסד בשנת תרצ"ב מרץ 1932. המושב צורף לפתח תקווה בשנת 1952 וכיום הוא מהווה שכונה בצפונה של העיר.
מיקום ותיחום גאוגרפי

גבולות הכפר:
במזרח - דרך ירושלים (כביש 40).
בצפון - רחוב הרב הרצוג - החל מצומת גנים במזרחו ועד ההצטלבות עם רחוב שטמפפר במערב.
במערב - מזרחה מרחוב אורבך החל מצומת הרחובות אורבך, שטמפפר, הרצוג והירקונים ועד לרחוב חנקין.
בדרום - רחוב חנקין במערב, ממשיך דרך רחוב רמח"ל ומסתיים בבתים הדרומיים של רחוב ריינס.
נהוג לראות שכונות נוספות כחלק משכונת כפר אברהם המודרנית אם כי הן לא היוו חלק מהכפר ההיסטורי, אלא השלמת המרקם האורבני עם חיבורו של המושב לתוך העיר ועם התפתחות העיר צפונה:
קריית הרב סלומון - צפונה לרחוב הרצוג.
חן הצפון - צפונה לקריית הרב סלומון.
תקומה - דרומה לרחוב ריינס.
שיכון הפועל המזרחי ותיקים / תורה ומלאכה / תורה ועבודה
חצרות גנים צפון מזרח לקריית הרב סלומון
מפה

1 צומת הרחובות שטמפפר (הרחוב השמאלי) הרצוג (הרחוב הימני) והירקונים (המשכו של רחוב שטמפפר).
2 רחוב ריינס. בית הכנסת על שם הרמב"ם. מול בית הכנסת נמצאים כמה מבנים שהם זכר לכפר הישן, אחד מהם מופיע בתמונה הראשונה.
3 רחוב רמח"ל. המקום בו עמדה פעם רפת המושב. כיום מקומו של בית הכנסת "עלומים".
4 ישיבת תורה ומלאכה. כיום הישיבה הטכנולוגית כפר אברהם.
5 שטח ההתיישבות של קבוצת רודגס שעליו הוקם לאחר מכן "מוסד עלייה". כיום בית ספר המשתייך לרשת אמי"ת.
6 צומת גנים: צומת הרחובות הרצוג וירושלים (הרחוב האנכי).
7 האדמות שהוענקו למתיישבים לצד דרך ראש העין, עליהם מתנהל המשפט.
השטחים הצהובים: מרכז ההתיישבות במושב.
השטחים האדומים: שטחים שיושבו במהלך השנים הבאות.
השטחים הכתומים: שטחי השכונות הסמוכות שנחשבות כחלק מהשכונה.
מקור השם

הגרסה העממית והנפוצה למדי גורסת שמקור השם בטעות. המושב נקרא על שם הרב ד"ר יעקב אריה אדולף סלבנדי והמייסדים חשבו שהשם אדולף הוא כינוי לאברהם. רחוב בשכונה נקרא על שמו. גרסה נוספת היא שהכפר נקרא על שמו של אברהם אבינו.[דרוש מקור]
היסטוריה

בשנת 1913 רכש פאול נתן לכבודו של הרב ד"ר יעקב אריה סלבנדי כ-800 דונם אדמה בקרבת הכפר הערבי פג'ה, מערבי שנודע בשם אבו כישכ. סלבנדי ביקש להקים במקום מוסד לילדים יתומים והמקום כונה על שמו "אדמות סלבנדי". את תוכניותיו של סלבנדי קטעה מלחמת העולם הראשונה והוא הספיק להקים במקום רק בניין ובאר מים אחת, ככל הנראה בדרום-מזרח צומת הרחובות ריינס, שטמפפר, הרצוג של היום.
לאחר מלחמת העולם הראשונה מינה סלבנדי את פרופ' פיק, מראשי תנועת המזרחי בגרמניה אפוטרופוס על האדמות והלה אפשר לקבוצת רודגס להתיישב על חלק מהאדמות עד מעברם לנקודת יישוב הקבע שלהם.
בשנת 1932 הוחכרו חלק מהאדמות ל-25 מתיישבים דתיים שהקימו במקום מושב עובדים דתי שנקרא בתחילה "מושב סלבנדי". המתיישבים היו חלוצים דתיים ששהו אז בפתח תקווה ובמושבות סמוכות והשתייכו לקבוצות שח"ל, הרב ריינס, וחת"ם סופר של הפועל המזרחי. בנוסף היו בהם מספר חברים מקבוצת רודגס, שלוש משפחות שהגיעו ממחנה ישראל ושתי משפחות שהגיעו מכפר חיטים שננטש. על פי חוזי החכירה שנחתמו עם חברת "סלבנדי מושב עובדים" קיבל כל מתיישב בזכות העוברת בירושה, 3 דונמים בכפר למגורים, רפת, לול וגידולי ירקות ועוד כ-13 דונם לצורך עיבוד חקלאי (גידולי שדה או מטעים) מחוץ למושב בצידי הדרך שמובילה לראש העין.
למתיישבים הראשונים הוקמו מספר צריפים גדולים ומקלחת ציבורית (היכן שעומד היום בית כנסת עלומים). בהדרגה הובאו ליישוב פרות והוקמה רפת מרכזית. המים לעיבוד חקלאי סופקו בידי חברת הירקון. לאחר זמן לא רב הוקמו צריפים לכל משפחה. בשנת 1941 הועברו האדמות מידי חברת סלבנדי לידי הקרן קיימת לישראל ללא תמורה. בשנת תש"ב בנתה הסוכנות היהודית לכל משפחה מבנה קשיח שכלל שני חדרים ומטבח ולאחר זמן כל משפחה הוסיפה מבנה שירותים. הוקמה מחלבה בה ריכזו את החלב שנמכר לתנובה. תקופה מסוימת החזיקו אנשי כפר אברהם חנות למכירת חלב בתל אביב. הוקם צריף במרכז המושב ששימש לבית כנסת ובו גם התקיימו אסיפות החברים ונבנה מבנה בית ספר בקצהו הצפון מערבי של השכונה אשר כיום משמש כגן ילדים. בסמוך לגן הילדים הוקם מפעל "נקניק הכפר" שהיה מפעל לנקניקים שבמשך שנים ארוכות משך אליו קונים דתיים מכל הסביבה וייצר נקניקים על פי מתכונים שהובאו במיוחד מגרמניה על ידי הנס יעקב. לתפקיד רב המושב נבחר הרב דוד סלומון ששימש גם כרב של עין גנים וכראש חבר הרבנים שעל ידי הפועל המזרחי.
הבניינים והשטח של קבוצת רודגס הועברו לידי הסתדרות נשי המזרחי באמריקה שהקימה עליהם מוסד חלוצי-דתי-חקלאי לקליטת בני נוער מחוץ לישראל, שנקרא מוסד עלייה, שהפך בהמשך לחלק מרשת אמי"ת.
יצחק בן עמי כתב בזכרונותיו על כפר אברהם של אותם הימים:
במלחמת העצמאות סבל המושב מהפגזות קשות של הצבא העיראקי בשל קרבתו לשומרון. בני המושב השתמשו במבנה האבן של בית הכנסת שנקרא על שמו של הרמב"ם כמקלט. במהלך המלחמה פגעה בבית הכנסת פצצת מרגמה פגיעה ישירה אך לא היו נפגעים בנפש.
הכפר כיום

החל בשנות השישים התחילה העיר הסמוכה, פתח תקווה, "לנגוס" בכפר. הדבר הצריך את חיסול המערכת החקלאית. במהלך השנים הבאות נהרסו מרבית בתי הכפר המקוריים. מבנה בית הכנסת הורחב ושופץ, מבנה בית הספר נהרס ועל חורבות הרפת נבנה בית הכנסת עלומים שהקימו צעירי המושב ומשתייך לזרם ישראל הצעיר.
עד מהרה הפך הכפר לחלק מהעיר שהלכה וסגרה עליו. בשנות השבעים הפך הכפר לחלק רשמי מהעיר, מה שהאיץ עוד יותר את הפיתוח מסביבו ואת בניית השכונות הסמוכות. בכפר נשארה "מועצת הכפר" שמתפקדת כגוף תת-מוניציפלי ונבחרת אחת לכמה שנים. מהצביון המקורי של המושב נותרה בעיקר האוכלוסייה הדתית והחוק שמחייב בנייה כפרית נמוכה.
בשנת 1988 צולם בכפר הסרט הקיץ של אביה על פי ספרה הידוע של גילה אלמגור. הסרט הוא אחד התיעודים היחידים למראה אותנטי של בתיהם של המתיישבים המקוריים. במהלך שנות התשעים נהרסו סופית רוב הבתים ונותרו רק בתים אחדים. את הבתים הצנועים, הפרדסים והשדות החליפה בנייה צפופה יותר של וילות ובתים פרטיים.
בטבת תשס"ט נחנך באולם שליד בית כנסת הרמב"ם קיר זיכרון למייסדים. על הקיר מופיעות תמונות של המייסדים ומתקופות של הכפר וכן רשום תיאור מקוצר של תולדות המקום והמוסדות שפעלו בו.
רבה של השכונה הוא הרב ששון כהן ראש כולל "אהל רחל-שערי גאולה" ומזקני רבני תימן.
משפט הירושה

בשנת 1981 נרשמו הקרקעות במרשם המקרקעין על שם הקרן הקיימת לישראל ובית המשפט המחוזי בתל אביב קבע שחוזה החכירה של המתיישבים נותר בתוקף ולא ניתן לשנותו אלא בהסכמת המתיישבים. על פי הסכמה עם עיריית פתח תקווה הייתה כוונה לשנות את ייעוד הקרקעות החקלאיות לבנייה ולפצות את המתיישבים על פי החלטה 727 של מינהל מקרקעי ישראל. אולם בעקבות בג"ץ הקרקעות נדרשו המתיישבים למסור לידי המדינה את הקרקעות על פי החלטה 969, שקבעה שעל בעלי קרקע חקלאית שייעודה שונה להשיבה למנהל ללא שהושגה הסכמה על פיצוי. יורשי המתיישבים פנו לבג"ץ בדרישה לקבל פיצוי בעת שינוי ייעוד הקרקע אולם בג"ץ דחה את עתירתם והפנה אותם לבית המשפט המחוזי לבירור טענותיהם על זכויות באדמות.
הערות שוליים

↑  מפה משנת 1944, בהוצאת המחלקה להתיישבות חקלאית בסוכנות היהודית, עם ציון שם המושב, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  ד"ר זאב וילנאי, אנציקלופדיה לידיעת הארץ, הוצאת ידיעות אחרונות, 1956
↑  טבלת שינויים ברשויות מקומיות 1948 עד 2004(הקישור אינו פעיל, 29 בנובמבר 2021)
↑  מודעה על אספה כללית - מושב סלבנדי, דבר, 4 באוקטובר 1935
↑  ה"פ (תל אביב-יפו) 152/94
↑  שמואל דקלו, ‏בעלי קרקע בשכונת כפר אברהם בפתח-תקוה עתרו לבג"ץ נגד סילוקם ללא פיצוי, באתר גלובס, 5 באפריל 2005
↑  בג"ץ 3209/05 צבי גולדרייך ואח' נ' מינהל מקרקעי ישראל, ניתן ב־י"ב בטבת התשס"ז
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467851305171 
חברי קבוצת רודגס שהתיישבה בכפר בעת תפילת שחרית
בית הכנסת על שם הרמב"ם
בית המגורים הקבוע הראשון שנבנה בכפר
אנדרטה למייסדי כפר אברהם
עונת 2024/2025 בסרייה א'

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  17 באוגוסט 2024 – 25 במאי 2025 (282 ימים)
 מספר משתתפות:  20
 מספר משחקים:  290
 מספר שערים:  766 (2.64 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  8,842,152 (30,490 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  איטליה מתאו רטגי  (22 שערים)
 → 2023/20242025/2026 ←
עונת 2024/2025 בסרייה א' היא העונה ה-123 של התחרות שמאורגנת על ידי Lega Serie A. העונה החלה ב-17 באוגוסט 2024 וצפויה להסתיים ב-25 במאי 2025.
קבוצות

בליגה משתתפות 20 קבוצות. 17 שהמשיכו מהעונה הקודמת ועוד 3 קבוצות שהעפילו מהסרייה ב'. התחרות מתקיימת בשיטת ליגה עם משחקי בית וחוץ. עבור ניצחון מוענקות שלוש נקודות, ועבור תוצאת תיקו מוענקת נקודה אחת.
הקבוצות פארמה, קומו וונציה הן הקבוצות שעלו מהסרייה ב'.
קבוצות > הקבוצות

| קבוצה | מאמן | קפטן | יצרנית תלבושת |
| --- | --- | --- | --- |
| אודינזה | גרמניה קוסטה רוניאיץ' | צרפת פלוריאן תובאן | מקרון |
| אטאלנטה | איטליה ג'אן פיירו גספריני | איטליה רפאל טולוי | ג'ומה |
| אינטר מילאנו | איטליה סימונה אינזאגי | ארגנטינה לאוטרו מרטינס | נייקי |
| אמפולי | איטליה רוברטו ד'אברסה | איטליה אלברטו גראסי | קאפה |
| בולוניה | איטליה וינצ'נזו איטליאנו | סקוטלנד לואיס פרגוסון | מקרון |
| גנואה | צרפת פטריק ויירה | קרואטיה מילאן באדל | קאפה |
| הלאס ורונה | איטליה פאולו זנאטי | סרביה דארקו לזוביץ' | ג'ומה |
| ונציה | איטליה אאוזביו די פרנצ'סקו | פינלנד יואל פוהיאנפאלו | קאפה |
| טורינו | איטליה פאולו ואנולי | קולומביה דובאן ספאטה | ג'ומה |
| יובנטוס | איטליה טיאגו מוטה | ברזיל דנילו | אדידס |
| לאציו | איטליה מרקו בארוני | איטליה מתיה זקאני | מיזונו |
| לצ'ה | איטליה מרקו ג'אמפאולו | איטליה פדריקו בסקירוטו | M908 |
| מונצה | איטליה סלבטורה בוקטי | איטליה מתאו פסינה | לוטו |
| מילאן | פורטוגל סרז'יו קונסייסאו | איטליה דוידה קלאבריה | פומה |
| נאפולי | איטליה אנטוניו קונטה | איטליה ג'ובאני די לורנצו | EA7 |
| פארמה | איטליה פאביו פקיה | איטליה אנריקו דל פראטו | פומה |
| פיורנטינה | איטליה רפאלה פלאדינו | איטליה כריסטיאנו ביראגי | קאפה |
| קומו | ספרד ססק פברגאס | איטליה אלסנדרו גבריאלוני | אראה |
| קליארי | איטליה דוידה ניקולה | איטליה לאונרדו פבלוטי | EYE ספורט |
| רומא | איטליה קלאודיו ראניירי | איטליה לורנצו פלגריני | אדידס |