stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מבצע מהדק נייר
הערות שוליים

↑  אתר נאס"א
| ברית המועצות (1955–1980) המלחמה הקרה ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו | ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו |  |
| שנות ה-40 | מבצע מהדק נייר • ההתנגדות האנטי-קומוניסטית בפולין • שיטת הסלמי • משבר איראן • מלחמת האזרחים הסינית • מלחמת הודו-סין הראשונה • מלחמת האזרחים ביוון • מצב החירום המלאי • הפיצול היוגוסלבי-סובייטי • הסגר על ברלין • בריחת המוחות מגרמניה המזרחית |  |
| שנות ה-50 | מלחמת קוריאה • בהלת הלבנדר • המרד המזרח גרמני • משפטי פראג • הפיצול האלבני–סובייטי • המרד ההונגרי • משבר סואץ • משבר הספוטניק • משבר ברלין השני • ויכוח המטבח • הפיצול הסיני-סובייטי • מלחמת וייטנאם |  |
| שנות ה-60 | משבר קונגו • משבר מטוס הריגול U-2 • מלחמת האזרחים בגואטמלה • הפלישה למפרץ החזירים • משבר הטילים בקובה • מלחמת האזרחים של צפון תימן • האביב של פראג • הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה |  |
| שנות ה-70 | ביקור ניקסון בסין • מלחמת יום הכיפורים • משבר האנרגיה העולמי • מבצע מוקינגברד • המהפכה האתיופית • מלחמת האזרחים באנגולה • מבצע קונדור • מבצע טוקאן • מלחמת האזרחים במוזמביק • מלחמת אוגדן • סכסוך לוב–צ'אד • מלחמת אפגניסטן |  |
| שנות ה-80 | החרם על אולימפיאדת מוסקבה • החרם על אולימפיאדת לוס אנג'לס • יוזמת ההגנה האסטרטגית • אייבל ארצ'ר 83 • תקרית הנגיחות בים השחור • אירועי כיכר טיין-אן-מן • סתיו העמים • נפילת חומת ברלין • מהפכת הקטיפה • המהפכה הרומנית • הפיקניק הפאן-אירופי |  |
| שנות ה-90 | איחוד גרמניה מחדש • איחוד תימן • התפרקות צ'כוסלובקיה • התפרקות ברית המועצות • התפרקות יוגוסלביה • תקרית הטיל הנורווגי |  |
| מושגי יסוד | הגוש המזרחי • הגוש המערבי • מסך הברזל • קומוניזם • קפיטליזם • מרוץ חימוש • המרוץ לחלל • מלחמה גרעינית • השמדה הדדית מובטחת • הקו החם מוסקבה-וושינגטון • המלחמה הקרה השנייה |  |
| מדיניות | דוקטרינת טרומן • תורת הבלימה • מקארתיזם • דוקטרינת אולבריכט • דוקטרינת הלשטיין • דוקטרינת ברז'נייב • דוקטרינת אייזנהאואר • דטאנט • אוסטפוליטיק • דוקטרינת רייגן • גלאסנוסט • פרסטרויקה • דוקטרינת סינטרה |  |
| דיפלומטיה | פגישות בין מנהיגי בעלות הברית במלחמת העולם השנייה • ועידת טהראן • ועידת יאלטה • ועידת פוטסדאם • הסכמי פריז ולונדון • הסכמי הלסינקי • סאל"ט • האמנה למניעת ניסויים גרעיניים • פסגת מלטה |  |
| כלכלה | תוכנית מרשל • קומקון • הנס הכלכלי בגרמניה • הקהילה הכלכלית האירופית |  |
| ארגונים | נאט"ו • ברית ורשה • CIA • ק.ג.ב. • שטאזי • ברית בגדאד • המדינות הבלתי-מזדהות • תנועת "סולידריות" בפולין |  |
| גרמניה | חומת ברלין • ברלין המערבית • ברלין המזרחית • הגבול בין גרמניה המערבית לגרמניה המזרחית • צ'ק פוינט צ'ארלי • מחנה המעבר מריינפלדה • אני ברלינאי • מר גורבצ'וב, הפל חומה זו! |  |
| רשימת ערכים מלאה | רשימת ערכים מלאה |  |
לינדה נוכלין

| --- | --- |

 לידה:  30 בינואר 1931 ברוקלין, ארצות הברית 
 פטירה:  29 באוקטובר 2017 (בגיל 86) 
 שם לידה:  Linda Weinberg 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  המכון לאמנות יפה של אוניברסיטת ניו יורק, אוניברסיטת קולומביה, מכללת ואסר, תיכון קאמברלמד 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 יצירות בולטות:  Why Have There Been No Great Women Artists? 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים (1984)  פרס ההצטיינות באמנות החזותית (2003)  פרס שדולת הנשים למפעל חיים בתחום האמנות (2002)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת הרווארד (2003) 
 
לינדה נוכלין (באנגלית: Linda Nochlin;‏ 30 בינואר 1931 – 29 באוקטובר 2017) הייתה היסטוריונית ומבקרת אמנות אמריקאית. תרומתה העיקרית הייתה בחקר אמנות המאה ה-19 וה-20. בנוסף, נחשבת נוכלין לאחת מחלוצות מחקר האמנות הפמיניסטית.
חייה

נוכלין נולדה בניו יורק. בשנת 1952 סיימה את לימודי התואר השני באוניברסיטת קולומביה. את עבודת הדוקטורט סיימה בשנת 1963 באוניברסיטת ניו יורק. נושא המחקר שלה היה הצייר הצרפתי הריאליסט גוסטב קורבה. היא תרמה תרומות רבות לחקר הריאליזם, ואמנות המאה התשע עשרה נותרה עניין מרכזי לאורך כל הקריירה שלה, שכללה תפקידים אקדמיים במכללת ואסר, מרכז הבוגרים באוניברסיטת העיר ניו יורק, אוניברסיטת ייל והמכון לאמנויות יפות באוניברסיטת ניו יורק. כאוצר, נוכלין ארגנה תערוכות כמו "נשים אמניות: 1550–1950" (1976) במוזיאון לאמנות של מחוז לוס אנג'לס ו"פמיניזם גלובלי "(2007) במוזיאון ברוקלין.
בשנת 1971 פורסם את מאמרה בעל ההשפעה "למה לא היו אמניות גדולות?" בכתב העת 'ArtNews'. המאמר הצביע על הממד החברתי המערבי שלא אפשר התפתחות אמנותית שווה לנשים אמניות.
נוכלין המשיכה ביצירת קו מחקר פמיניסטי גם כאוצרת בשורה של פרויקטים כגון התערוכה "נשים אמניות 1550–1950" במוזיאון העירוני לאמנות בלוס אנג'לס בשנת 1976 או "פמיניזם גלובאלי" (Global Feminisms), שהוצגה בשנת 2007 במוזיאון ברוקלין.
מספריה

Realism, Harmondsworth, Middlesex : Penguin Books, 1971
Gustave Courbet : a study of style and society, New York : Garland Pub., 1976
Women, art, and power and other essays, London : Thames and Hudson, 1991
The politics of vision : essays on nineteenth-century art and society, London : Thames and Hudson, 1991
Bathers, bodies, beauty : the visceral eye, Cambridge, Mass. Harvard University Press, 2006
הערות שוליים

↑  Elizabeth C. Baker, Michael Lobel, Kenneth E. Silver, Aruna D'Souza, Remembering Linda Nochlin, Art in America, ‏1-1-2018
↑  ראו: נוכלין, לינדה, "למה לא היו אמניות גדולות", בתוך: המדרשה, גיליון מס' 10, 2007.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309546405171  PLWABN: 9810608866405606  BIBSYS: 90091497  BNE: XX1021368  BnF: cb11917778m (data)  CANTIC: a10899856  CiNii: DA03041707  GND: 123060230  ISNI: 0000 0001 2129 3568  LCCN: n87929513  LNB: 000172362  NDL: 00533097  NKC: ola2003201049  NLA: 35389222  NLK: KAC201854795  NSK: 000026611  NTA: 068513003  RERO: 02-A003643382  SELIBR: 406291  SNAC: w6g1684w  SUDOC: 02704890X  Trove: 935359  ULAN: 500450145  VcBA: 495/171545  VIAF: 40276354   WorldCat (עם VIAF): 40276354 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פמיניזם ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מדיסון פארמה

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  שיווק והפצת תרופות
 מייסדים:  מאיר יעקבסון
 משרד ראשי:  פתח תקווה, ישראל
 מוצרים עיקריים:  טיסברי, אבונקס, טקפידרה, פמפירה, וקטיביקס, פוסרנול
 הכנסות:  כ-800 מיליון ש"ח
 מנכ"ל:  מאיר יעקבסון
 עובדים:  כ-600 (2024)
  
 www.medison.co.il/
 
מדיסון פארמה בע"מ היא חברת שיווק תרופות ישראלית. החברה מתמחה בשיווק תרופות וטכנולוגיות לחולים במחלות קשות. החברה פעילה בישראל, בקנדה, ברוסיה ובמרכז-מזרח אירופה. היא נציגתן של חברות רב לאומיות ובהן: ביוג'ן אמג'ן, טקדה, IPSEN, VERTEX, BIOMARIN.
החברה נוסדה בשנת 1996 בישראל על ידי מאיר יעקבסון שמשמש כמנהלה הכללי מאז הקמתה.
נכון ל-2024, החברה מעסיקה כ-600 עובדים, המטה הראשי של החברה שוכן בפתח תקווה, ומטה הפעילות הבינלאומית שוכן במחוז צוג בשווייץ.
היסטוריה ופעילות

מדיסון הוקמה ב-1996 על ידי מאיר יעקבסון, דור שלישי למשפחת יעקבסון, הפעילה בענף הפרמצבטיקה בישראל מאז 1937.
בתחילת דרכה ייצגה החברה את חברות התרופות ביוג'ן, SHIRE, IPSEN העוסקות בתחום מחלות קשות ומחלות יתומות. בשנת 2006 הרחיבה החברה את פעילותה לתחום הדיאגנוסטיקה ורכשה את קבוצת פארמטופ.
בשנת 2007 החלה מדיסון בפעילות במזרח אירופה כשפתחה נציגות ברומניה, ומשנת 2015 ואילך הרחיבה את פעילותה הגלובלית דרך שיתופי פעולה והקמת נציגויות במדינות נוספות במרכז ומזרח אירופה, רוסיה וקנדה.
מדיסון משקיעה במחקר ופיתוח באמצעות זרוע ההשקעות "מדיסון ונצ'רס". בתוך כך, מדיסון משקיעה בפרויקטים הקשורים לפיתוח תרופות ובריאות דיגיטלית, ומהווה שותפה בחממה הטכנולוגית eHealth Venture ובהקמת חברת ANDELIT וחברת אלפא תאו המפתחת טיפול לחולי סרטן.
בשנת 2013 רכשה חברת מדיסון את חברת לביא העוסקת בשיווק טכנולוגיות רפואיות. בנוסף, מדיסון שותפה בחממה הטכנולוגית ליד שערי צדק, ומשקיעה בפיתוחים ישראליים. כמו כן היא שותפת מנהלת בחברת צבר רפואה.
הערות שוליים

↑  דירוג חברות סיטונאות ציוד רפואי ותרופות באתר דן אנד ברדסטריט
↑  גלי וינרב, ‏ביוג'ן שוקלת להיכנס למכשור הרפואי: "זה גל שלא ניתן לעצור", באתר גלובס, 4 ביולי 2018
↑  גלי וינרב, ‏חב' השיווק "מדיסון פארמה" רכשה את קבוצת השיווק "פארמטופ-פארמטרייד", באתר גלובס, 5 בנובמבר 2006
↑  מדיסון פארמה, "מדיסון פארמה" תייצג בישראל את חברת התרופות האמריקנית ביומרין, באתר News1 מחלקה ראשונה, 21 בנובמבר 2006
↑  ‏eHealth Ventures - Partners, באתר eHealth Venture
↑  גלי וינרב, ‏חברת הביומד אלפא טאו גייסה 29 מ' ד' בהובלת שביט קפיטל, באתר גלובס, 5 בספטמבר 2018
↑  ‏Israeli MedTech Start-up, Alpha Tau Medical, Raises $29 Million in Private Financing to Cure Cancer
↑  חמש חברות הזנק פורצות דרך בתחום הבריאות הדיגיטלית, באתר ידעטק
↑  גלי וינרב, ‏"סטארט-אפ נולד": חממה בתחום הבריאות תבחר חברות להשקעה באמצעות תחרות, באתר גלובס, 22 בפברואר 2017
לוסרטן

| --- | --- |

 
 שם IUPAC
 2-butyl-4-chloro-1-{[2'-(1H-tetrazol-5-yl)biphenyl-4-yl]methyl}-1H-imidazol-5-yl)methanol
 שמות מסחריים בישראל
 Losardex, Losarta, Losartan-Teva, Lotan, Ocsaarכמו כן התרופה קיימת כרכיב בתכשירים: Losardex-Plus, Losarta-Plus, Losartan-Plus Teva, Ocsaar-Plus
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C22H23N6ClO 
 מסה מולרית:  422.162 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  כ-30%
 מטבוליזם:  מטאבוליזם בכבד על ידי האנזימים CYP 2C9, 3A4
 זמן מחצית חיים:  שעתיים. מטאבוליט פעיל (E-3174) בין 4-9 שעות
 הפרשה:  כ-60% מופרש דרך המרה בצואה היתר בשתן
 בטיחות
 מעמד חוקי:  תרופה המחייבת מרשם
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון D (אוסטרליה), קטגוריית סיכון D 
 סיכון לתלות:  נמוך
 דרכי מתן:  פומי
 מזהים
 קוד ATC:  C09CA01 
 מספר CAS:  114798-26-4
 PubChem:  3961
 ChemSpider:  3824
 
לוסרטן (באנגלית: Losartan) היא תרופה השייכת לקבוצת תרופות הנקראות חוסמי הקולטן לאנגיוטנסין II   (Angiotensin Receptor Blockers = ARBs), והיא משווקת בישראל תחת השמות המסחריים: לוסרטאן-טבע (Losartan Teva), לוסרדקס (Losardex), לוסרטה (Losarta), לוטן (Lotan), אוקסאאר (Ocsaar). היא קיימת גם כמרכיב בתכשירים המכילים הידרוכלורותיאזיד, וזאת משום ששילוב עם הידרוכלורותיאזיד נועד ליצור איזון טוב יותר של לחץ הדם במטופלים עם יתר לחץ דם.
אוקסאר הוא השם המסחרי בישראל של לוסרטן, ואוקסאר פלוס מכיל גם הידרוכלורותיאזיד. משווק בישראל על ידי חברת MSD
לוסרטן אושרה לשימוש לראשונה בארצות הברית ב-1995) והיא התרופה הראשונה שיצאה לשוק ממשפחת ה-ARB, ובתור שכך היא מעין המקור הראשוני לתרופות האלו.
המחקרים הראשונים על התרופה נעשו בתחילת שנות ה-90, ולאחר שיווקה היא נבחנה במספר גדול של מחקרים קליניים (כגון RENAAL, LIFE, ELITE, ELITE II), שהראו יעילות של התרופה במצבים שונים שאליהם התרופה מותווית לשימוש (ראו תחת התוויות).
מחקר ה-LIFE שהשווה מתן של לוסרטן מול מתן אטנולול היה המחקר הראשון שהראה את היעילות של לוסרטן במניעת אירועים קרדיו-וסקולריים כולל שבץ בחולים עם יתר לחץ דם וחולים עם אי תפקוד של חדר שמאל של הלב.
מבחינת הפרמקוקינטיקה של התרופה, לוסרטן עוברת מטאבוליזם בכבד ליצירת מטאבוליט פעיל E3174, שיש לו פעילות חזקה יותר (עד פי 40 חזקה יותר) מלוסרטן בעיכוב מערכת הרנין-אנגיוטנסין-אלדוסטרון. כפי שנצפה במחקרים קליניים, התרופה הייתה פחות יעילה באוכלוסיית השחורים במניעת שבץ ואירועים קרדיו-וסקולריים. כמו כן, במחקרים שנעשו ביפן נצפה כי לתרופה יש זמן מחצית חיים קצר יותר בהשוואה ללבנים.
מנגנון הפעולה

לוסרטן חוסמת את הקולטן מסוג AT1. פעילות זאת מונעת מהחומר שנקרא Angiotensin II לפעול ולגרום לכיווץ כלי דם. 
החומר Angiotensin II הוא מכווץ כלי דם חזק והוא חלק ממערכת הרנין-אנגיוטנסין-אלדוסטרון. 
עיכוב פעילותו של Angiotensin II גורם לשתי השלכות חשובות:
הרחבת כלי דם - ירידה בתנגודת ההיקפית וכתוצאה מכך ירידה בלחץ הדם
מניעת שחרור של אלדוסטרון מבלוטת יותרת הכליה.
בהשוואה לתרופות אחרות ממשפחת ה-ARB (כגון: candesartan, telmisartan, valsartan) ללוסרטן יש גם פעילות אוריקוזורית, שמעודדת הפרשת חומצה אורית בשתן, גם כאשר התרופה ניתנה ביחד עם הידרוכלורותיאזיד (שעלול להעלות רמות חומצה אורית בדם ולגרום לגאוט) ובכך היא יכולה להועיל במטופלים שיש להם היפראוריצמיה עם יתר לחץ דם.
לוסרטן גם מתאימה כאופציה לחולים שמקבלים טיפול במעכבי ACE ומפתחים שיעול על רקע הטיפול.
התוויות

בישראל התרופה רשומה להתוויות הבאות:
יתר לחץ דם
אי ספיקת לב
הפחתת הפרשת חלבון בשתן אצל חולי סוכרת הסובלים מפגיעה כלייתית על רקע הסוכרת
הפחתה של אירועי קרדיו-וסקולריים ובעיקר מניעת שבץ במטופלים עם יתר לחץ דם או מטופלים עם אי תפקוד של חדר שמאל של הלב
התוויות נגד ואזהרות

היריון - מתן התרופה בהיריון כרוך בנזק לעובר ומוות כתוצאה מהתרופה. ה-FDA הוציא על כך אזהרה בשנת 2011 המתייחסת להפסקת הטיפול בתרופה זאת מיד עם אבחון של היריון.
רגישות יתר ללוסרטן או לאחד מהמרכיבים הלא פעילים
אי ספיקת כבד בדרגה חמורה
מתן יחד עם התרופה aliskiren
יש להזהר במתן של לוסרטן ולעקוב אחרי תופעות לוואי במצבים הבאים:
חולים עם תת-לחץ דם
חולים שסובלים מרמות גבוהות של אשלגן בדם (היפרקלמיה) וזאת מאחר שלוסרטן עלולה לגרום להיפרקלמיה (ראו תחת תופעות לוואי)
חולים עם הצרות של עורקי הכליה
חולים עם אי ספיקת כליות מתקדמת
חולים הנוטלים תרופות נוספות שמעכבות את מערכת הרנין-אנגיוטנסין-אלדוספירון (כגון מעכבי ACE) - השילוב עלול לגרום להחמרה בתפקוד הכליות, היפרקלמיה, תת-לחץ דם והתעלפויות
חולים הסובלים מהצרות של המסתם האורטלי או המיטרלי
הנקה - מאחר שלא ידוע כמה התרופה מופרשת בהנקה, ההמלצות הן להימנע ככל המתן ממתן התרופה לנשים מניקות.
התרופה פחות יעילה בהורדת לחץ דם ומניעת שבץ באוכלוסיית האפרו-אמריקאים, שגם נוטים לפתח יותר תופעות לוואי כתוצאה מהשימוש בלוסרטן.
במטופלים עם אי ספיקת לב, יש להתחיל את הטיפול עם מינונים נמוכים של התרופה (12.5-25 מ"ג ליום) ולהעלות את המינון בהדרגה תוך מעקב צמוד אחרי המטופלים.
תופעות לוואי

ללוסרטן יש לא מעט תופעות לוואי חשובות. מטופלים שסובלים מסוכרת וממחלת כליה סוכרתית נוטים לחוות יותר תופעות לוואי כתוצאה מהשימוש בתרופה. 
אלו הן תופעות הלוואי העיקריות והחשובות ביותר:
היפרקלמיה - עלייה ברמות האשלגן בדם. מצב זה עלול להיות חמור אם נוטלים תרופות נוספות שמעלות את רמות האשלגן, כגון משתני משמרי אשלגן ומעכבי ACE.
אנגיואדמה - תופעת לוואי אלרגית/ אימונולוגית המתבטאת בבצקת בשכבות העמוקות של העור (בעיקר באזור הפנים, העפעפיים והשפתיים, שק האשכים ודרכי הנשימה העליונות). זוהי תופעת לוואי נדירה שבעיקר תוארה עם מעכבי ACE, אך גם תוארה עם לוסרטן. אנגיואדמה תוארה גם בחולים שקיבלו לוסרטן ביחד עם התרופות everolimus, sirolimus הניתנות לטיפול בדחיית איברים מושתלים.
ירידה בלחץ הדם, סחרחורות, עייפות, חולשה
תופעות לוואי במערכת העיכול: שלשולים, כאבי בטן, שינויים בחוש הטעם
שיעול- למרות שלוסרטן גורמת הרבה פחות לשיעול בהשוואה למעכבי ACE, חלק מהמטופלים שמפתחים שיעול כתוצאה מנטילת מעכב ACE, מפתחים שיעול יבש וטורדני גם על רקע נטילת לוסרטן.
אנמיה - בעיקר במטופלים עם אי ספיקת לב
היפוגליקמיה - ירידה ברמות הגלוקוז בדם (תופעת לוואי שיכולה להיות מיטיבה עם חולי סוכרת)
תגובות בין תרופתיות

מעכבי ACE - יש להימנע ממתן עם מעכבי ACE מאחר שמתן בו זמנית עלול להחמיר את התפקוד הכלייתי ולהפחתת היעילות של לוסרטן.
תרופות נוגדות דלקת שאינן סטרואידים - תרופות אלו עלולות לגרום לעלייה בלחץ הדם, פעילות שנוגדת את הפעילות של לוסרטן. כמו כן, ידועה השפעה לרעה על התפקוד הכלייתי אם התרופות הללו נלקחות יחד לאורך זמן.
תרופות לטיפול בסוכרת מסוג SGLT2: מתן יחד עם לוסרטן עלול לגרום להתייבשות, לתת לחץ דם ולתופעות אלקטרוליטריות. יש לעשות מעקב אחרי אלקטרוליטים בדם.
תרופות שמעלות רמות אשלגן בדם, כגון: מעכבי ACE, משתנים משמרי אשלגן, ציקלוספורין, נוגדי קרישה מסוג הפרין בעל משקל מולקולרי נמוך
ליתיום - יש לעקוב אחרי רמות ליתיום ואלקטרוליטים בדם.
תרופות לטיפול ביתר לחץ דם - מתן עם תרופות נוספות ליתר לחץ דם יכול להיות בעל ערך טוב, אבל גם תיתכן ירידה גדולה יותר בלחץ הדם עד כדי התפתחות של תת-לחץ דם. יש לנטר היטב את ערכי לחץ הדם בשילוב עם תרופות נוספות לטיפול ביתר לחץ דם.
פרמטרים למעקב

בזמן הטיפול בתרופה יש לעקוב אחרי לחץ הדם והדופק, רמות אלקטרוליטים בדם (אשלגן, נתרן, מגנזיום), רמות גלוקוז בדם, תפקוד כלייתי (קריאטינין בדם, אוריאה, קצב פינוי קריאטינין) וספירות דם.
ראו גם

ואלסרטן
חוסמי הקולטן לאנגיוטנסין II
תרופות נוגדות יתר לחץ דם
הערות שוליים

↑  Johnston CI. Angiotensin receptor antagonists: focus on losartan. Lancet. 1995 Nov 25;346(8987):1403-7
↑  Dahlöf B et al. Cardiovascular morbidity and mortality in the Losartan Intervention For Endpoint reduction in hypertension study (LIFE): a randomised trial against atenolol. Lancet. 2002 Mar 23;359(9311):995-1003
↑  Sica Da et al. Clinical pharmacokinetics of losartan. Clin Pharmacokinet. 2005;44(8):797-814.
1 2  Moen MD et al. Losartan: a review of its use in stroke risk reduction in patients with hypertension and left ventricular hypertrophyDrugs. 2005;65(18):2657-74
↑  Manolis AJ et al. Effects of losartan and candesartan monotherapy and losartan/hydrochlorothiazide combination therapy in patients with mild to moderate hypertension. Losartan Trial Investigators. Clin Ther. 2000 Oct;22(10):1186-203
↑  Siragy HM. Comparing angiotensin II receptor blockers on benefits beyond blood pressure.Adv Ther. 2010 May;27(5):257-84
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX548580 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מדפסת הזרקת דיו

מדפסת הזרקת דיו (באנגלית: Inkjet printer) היא מדפסת הפועלת בטכנולוגיית הדפסה המבוססת על סדרת מזרקים זעירים המתיזים טיפות דיו קטנות אל הנייר העובר מתחת לרצועה שבה הם נמצאים. ראש ה"מזריק דיו" כמעט צמוד לנייר בעת ההדפסה, כשראש הדיו נמצא במקום הנקבע על ידי המערכת הוא מתיז כמות מזערית של הדיו על הנייר ושואב את הדיו המיותר על מנת למנוע היווצרות כתמים. פעולה זו מתבצעת על ידי צינור מזערי שעוביו קטן יותר מעוביה של השערה האנושית.
השיטות העיקריות להזרקת הדיו

חברות אפסון וברדר משתמשות בגביש פיזואלקטרי אשר משנה את צורתו בעת הזרמת זרם חשמלי ודוחף את טיפת הדיו לנייר.
שיטת הבועות: בתוך הצינור ישנו נגד קטן שפועל כגוף חימום, בעת הזרמת זרם חשמלי הוא מחמם את הדיו עד שטיפה מהדיו מתאדה. נפח אדי הדיו גדול מדיו נוזלי, וכך מאדי דיו מתנפחת בועה בתוך הצינור, הבועה דוחפת טיפה של דיו מחוץ לצינור, באמצעות אלפי פיפטות מזעריות האדים חוזרים למצב צבירה נוזלי וכתוצאה מהתכווצות הבועה טיפה מהדיו שנשפך חוזר פנימה ומונעת טפטוף.
מחיר מדפסת הזרקת דיו נמוך יחסית למדפסת לייזר.
מוזיאון הטרקטור

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון רכב
 כתובת:  עין ורד,
 מיקום:  עין ורד 
 מדינה:  ישראל 
 בעלים:  עמותה פרטית
 מייסדים:  ארז מילשטיין
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2003
 תאריך פתיחה רשמי:  2003 
 קואורדינטות:  32°16′03″N 34°56′28″E﻿ / ﻿32.267415434205°N 34.941026100086°E﻿ / 32.267415434205; 34.941026100086
 www.tractor.org.il
  (למפת נתניה מוגדלת) מוזיאון הטרקטור(למפת נתניה רגילה) מוזיאון הטרקטור(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מוזיאון הטרקטור(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מוזיאון הטרקטור
 
מוזיאון הטרקטור נמצא במושב עין ורד שבלב השרון, הוא מוזיאון הטרקטורים והמיכון החקלאי הגדול במזרח התיכון.
האוסף

במוזיאון תצוגת קבע של כ-200 טרקטורים ומאות כלי עבודה חקלאיים שהיו בשימוש בארץ ישראל. בנוסף במוזיאון מגוון כלי רכב צבאיים וכן תצוגה של פריטי אספנות שונים ששימשו את היישוב העברי בארץ מתחילת הציונות ועד ימנו מתחומי החיים ובעלי מקצוע שונים כגון ספר, נגר, רופא ואופה.
מאחר שלארץ ישראל הגיעו כלים חקלאיים מארבע כנפות תבל, המגוון המגוון במוזיאון רחב לעומת אוספי טרקטורים מקבילים בעולם.
פעילות

במוזיאון שני סוגי פעילות. האחד שיקום ושיפוץ טרקטורים המבוצע על ידי קבוצה של כמאה מתנדבים, רובם פנסיונרים ופעילות לציבור הרחב, בדרך כלל קבוצות של תלמידים, ילדים ובני נוער אך גם קבוצות חיילים שבאים ללמוד על ההיסטוריה המוטורית החקלאית.
לינדה מנוחין

| --- | --- |

הכרזה באנגלית של הסרט צל בבגדד
 לידה:  8 באפריל 1950 (בת 74) בגדאד, ממלכת עיראק 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת הרווארד 
 מעסיק:  קול ישראל בערבית, רשות השידור 
 
לינדה עבדול עזיז מנוחין (נולדה ב-8 באפריל 1950) היא עיתונאית ובלוגרית ישראלית הכותבת באתרי חדשות ערביים, ואשר שימשה בעבר כראש דסק המזרח התיכון ופרשנית לענייני ערבים בטלוויזיה בערבית, בערוץ 1.
ביוגרפיה

מנוחין נולדה ב-1950 בבגדאד. בגיל 21 נמלטה לישראל דרך איראן עם אחיה, כאשר אמה ואחותה עושות את אותה הדרך שמונה חודשים מאוחר יותר, וכשאביה נותר מאחור. שנתיים אחר הגעתם לישראל, בערב יום הכיפורים 1973, נעלם אביה בבגדאד בלי להותיר סימן. האב, עו"ד יעקב עבד אל-עזיז, היה אישיות מוכרת בקהילה היהודית. בשנים ההן ביסס משטר הבעת' את כוחו בציבור, בהנהגת סגן הנשיא, סדאם חוסיין. יהודים, קומוניסטים ומתנגדי משטר אחרים הוצאו להורג באשמות שווא כמעשה של הפגנת עוצמה. תעלומת היעלמו לא נפתרה עד היום, וההנחה היא כי נרצח בפקודת השלטון מאוחר יותר סיפור החיפוש אחר מה עלה בגורלו יתועד בסרט הדוקומנטרי של דוקי דרור, "צל בבגדד" (2013).
עם הגיעה לישראל החלה ללמוד באולפן בירושלים בקורס קדם־אקדמי, ולמדה תחילה כלכלה וסטטיסטיקה  באוניברסיטה העברית, אך אחר כך עברה ללמוד ספרות ערבית. תחילה הייתה למורה במגזר הערבי עד שב–1976 התקבלה לרדיו, שם עבדה כשנתיים כקריינית. ב–1981 התקבלה לטלוויזיה בערבית, שם שימשה כעורכת מגזינים ובתפקידה האחרון שימשה כראש דסק המזרח התיכון ופרשנית לענייני ערבים.
ראו גם

צל בבגדד
הערות שוליים

1 2 3   קובי בן שמחון, לינדה מנוחין משמיעה את קולם של הפליטים היהודים שנמלטו ממדינות ערב, באתר הארץ, 27 בפברואר 2014
↑  ג'קי חוגי, קריאות בישראל לדיאלוג עם עיראק, באתר אל-מוניטור, 4 באוגוסט 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007334123705171  VIAF: 409149366205285601140   WorldCat (עם VIAF): 409149366205285601140 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מורה מן החוץ

מורה מן החוץ במוסדות להשכלה גבוהה בישראל, הוא מרצה, בדרך כלל בעל תואר שלישי, שאינו שייך פורמלית לסגל ההוראה הקבוע של המוסד. משרת המורה מן החוץ כוללת הוראה בלבד, ללא מחקר וללא הנחיית סטודנטים לתארים מתקדמים. המורים מן החוץ הם חברים בסגל האקדמי הזוטר.
ראשיתה של מסגרת זו בשנות ה-60, כאשר הקימה האוניברסיטה העברית את השלוחה בתל אביב, שלימים הפכה להיות אוניברסיטת תל אביב. מרצים מן האוניברסיטה העברית שיצאו ללמד בשלוחה נחשבו שם ל"מורים מן החוץ". בהמשך ניתן תואר זה לחברי סגל מכל אוניברסיטה, שהתבקשו ללמד במוסדות אחרים, ואחר כך גם למומחים שעיקר עיסוקם שלא באקדמיה (כגון שופטים, עורכי דין ורואי חשבון) שלימדו קורסי בחירה בתחום התמחותם. החל משנות השמונים החלו האוניברסיטאות והמכללות האקדמיות בישראל להשתמש במורים מן החוץ כתחליף זול להעסקת סגל הוראה רגיל.
בשנת הלימודים תשפ"ג (2022/2023), בישראל הועסקו כ-10,470 איש בכ-3,500 משרות של מורים מן החוץ.
בשנת 2008 הוגדר בישראל מסלול של עמית הוראה, הכולל את המורים מן החוץ שעיקר עבודתם בהוראה; משכורתם גבוהה מזו של מורים מן החוץ שאינם כאלה.
הערות שוליים

↑  המרצים הרחוקים מהצלחת, אתר jokopost
↑  סגל אקדמי במוסדות להשכלה גבוהה בישראל, תשפ, באתר www.cbs.gov.il
↑  פירוט תנאי ההסכם שנחתם בראשי תיבות עם הסגל הזוטר - 02.06.2008 /ד"ר סילבי הוניגמן, באתר "הפורום להגנת ההשכלה הציבורית"
| השכלה גבוהה |
| --- | --- | --- |
| סוגי מוסדות לימוד | אוניברסיטה (אוניברסיטה לאומית • אוניברסיטה פרטית • אוניברסיטה ציבורית) • מכללה (מכללה אקדמית • מכללה מקצועית) |  |
| תארים אקדמיים | תואר אקדמי • בוגר אוניברסיטה • תארים מתקדמים • מוסמך אוניברסיטה • דוקטור • פוסט-דוקטורט • דוקטור לשם כבוד |  |
| תפקידים ומקצועות | סטודנט • מרצה • סגל אקדמי • רקטור • נשיא • דקאן • פרופסור • מורה מן החוץ • עוזר הוראה ומתרגל • עוזר מחקר |  |
| פקולטות | אמנות • הנדסה • מדעי החברה • מדעי החיים • מדעי הטבע • מדעי הרוח • מדעים מדויקים • משפטים • ניהול • רפואה |  |
| מושגים נוספים | אגודת סטודנטים • אקדמיה • בית חרושת לתארים • חופש אקדמי • מעונות סטודנטים • סילבוס • סמינר • ספרייה אקדמית • עבודה אקדמית • קתדרה • קמפוס • שכר לימוד • תוכנית לימודים• תזה |  |
| מוסדות השכלה גבוהה בישראל | אוניברסיטאות בישראל • מכללות בישראל • מכללות אקדמיות בישראל • מכללות להכשרת מורים בישראל • מכללות מקצועיות בישראל |  |
| פיקוח על ההשכלה הגבוהה בישראל | המועצה להשכלה גבוהה • הוועדה לתכנון ולתקצוב • מרכז ארצי לבחינות ולהערכה • המועצה להשכלה גבוהה (יהודה ושומרון) (בעבר) |  |
| ארגונים אוניברסיטאיים בישראל | ועד ראשי האוניברסיטאות • המועצה המתאמת של הסגל האקדמי הבכיר • הפורום המתאם של ארגוני הסגל האקדמי הזוטר באוניברסיטאות • התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל |  |
מודיבו מאיגה

מודיבו מאיגה (נולד ב-3 בספטמבר 1987) הוא כדורגלן מאלי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת אל-ג'יל. לזכותו 59 הופעות במדי נבחרת מאלי.