stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטיג לרסון
חייו

לרסון נולד בכפר סקלפטהמן שליד העיירה סקלפטאה שבצפון מזרח שוודיה ומשפחתו עברה לאומאו זמן קצר אחר כך. עד גיל תשע גדל אצל סבו וסבתו, כשהוריו ניסו את מזלם בסטוקהולם. הוא שרת שירות חובה בצבא שוודיה ואחר כך נסע לאתיופיה לסייע למורדים מאריתריאה. הוא ניסה להתקבל ללא הצלחה לבית הספר לעיתונות בסטוקהולם, מקום הכשרתם של רבים מהעיתונאים הידועים של שוודיה. במקום זאת נהיה למעצב גרפי.
בתחילת דרכו היה פעיל במפלגה הקומוניסטית השוודית "ליגת העובדים הקומוניסטים" (Kommunistiska Arbetareförbundet). הוא היה גם אחד מחובבי המדע הבדיוני הנודעים בשוודיה, והתפרנס מעבודה כצלם.
בשנות העשרים לחייו שינה את שמו מהשם "Stig" לשם "Stieg" בו התפרסם. הגייתם של שני השמות זהה (סטיג). שינוי השם בוצע משום שבאותו זמן פגש בצלם נוסף בעל אמביציות ספרותיות שנשא את השם סטיג לרסון. השניים חשבו כי בעתיד יתפרסמו, ולכן על אחד מהם לשנות את הכתיב של שמו. ואכן, לימים, הפכו שניהם לסופרים ידועים בשוודיה.
זמן מה ערך את המגזין הטרוצקיסטי "Fjärde internationalen" (האינטרנציונל הרביעי) וכתב עבור מגזיני שמאל נוספים. כן שימש ככותב וכעורך עבור מגזיני מדע בדיוני שוודים, ובין השנים 1978–1979 היה נשיא מועדון המעריצים הגדול ביותר בשוודיה לנושאי מדע בדיוני, "Skandinavisk Förening för Science Fiction" (האגודה הסקנדינבית למדע בדיוני - SFSF). כן עבד כמעצב גרפי עבור סוכנות הידיעות הגדולה בשוודיה (Tidningarnas Telegrambyrå - TT) בין 1977 ל-1999.
אמונתו הפוליטית של לרסון וחוויותיו כעיתונאי הובילו אותו לייסוד "מוסד אקספו השוודי", מוסד שהתמחה במאבק נגד הימין הקיצוני בשוודיה, על מנת לסתור את השפעות "תרבות הכוח הלבן" בקרב הצעירים ובבתי הספר. במסגרת זו ייסד מגזין בשם "אקספו" (Expo). לרסון הפך ללוחם חשוב במאבק נגד הימין הקיצוני והגזענות בשוודיה. הוא הפך לנואם משפיע, והופיע בעימותים מתוקשרים כנגד אנשי ימין. במשך שנים חי תחת איומים על חייו מצד אויביו הפוליטיים.
בגיל 50 מת לרסון בסטוקהולם כתוצאה מהתקף לב. שמועות כי אויביו הפוליטיים פגעו בו התבררו כלא מבוססות. לאחר מותו התגלעו סכסוכים בין מקורביו בקשר לירושתו. הוא לא הותיר צוואה תקפה, ולכן בת זוגו מזה 32 שנים, הארכיטקטית אווה גבריאלסון, לא ירשה דבר, כיוון שלא נישאו מעולם. גבריאלסון מצויה בסכסוך ממושך עם משפחתו של לרסון על עזבונו הנאמד בעשרות מיליוני דולרים. בשנת 2011 פרסמה גבריאלסון ספר אוטוביוגרפי, העוסק בחייה עם לרסון ובמאבקה במשפחתו.
ספריו

לרסון הותיר אחריו שלושה ספרים שלמים, שלא התפרסמו בחייו. הוא כתב אותם כתחביב, ועד זמן קצר לפני מותו לא ניסה לפרסמם. הספר הראשון התפרסם בשוודיה בשנת 2005 תחת הכותרת "Män som hatar kvinnor" (גברים השונאים נשים) ונודע בעולם בשם "נערה עם קעקוע דרקון". הספר זכה להצלחה בסקנדינביה ובעולם כולו, נמכר ב-14 מיליון עותקים, ותורגם ל-40 שפות. הספרים יצאו לאור כטרילוגיה המכונה "טרילוגיית מילניום" ("מילניום" הוא מגזין בו עובד גיבור הספרים). לרסון הותיר חלקים גדולים מהספר הרביעי על מחשב הנמצא ברשותה של גבריאלסון, וכן תקצירים לספרים נוספים בסדרה שהייתה אמורה להגיע לעשרה ספרים.
הספר הראשון בסדרה, "נערה עם קעקוע דרקון", הוסרט ויצא לאקרנים בשוודיה ב-2009.
גם הספרים "הנערה ששיחקה באש" ו"הנערה שבעטה בקן הצרעות" עובדו לקולנוע ויצאו לאקרנים בשנים 2009 ו-2010.
סדרת הספרים מציגה שני גיבורים עיקריים, עיתונאי בשם מיכאל בלומקוויסט, והאקרית מחשבים בשם ליסבת סלאנדר. לאורך הספרים נרמזת זיקה בין הגיבורים לגיבוריה של אסטריד לינדגרן. השם בלומקוויסט זהה ל"קאלה בלומקוויסט", בלש צעיר ביצירותיה של לינדגרן, ואילו סלאנדר מזכירה בתכונותיה ובהתנהגותה את בילבי. בלומקוויסט, גבר בשנות הארבעים המוקדמות לחייו, מייסד מגזין עצמאי בשם "מילניום", וניחן בכישרון בלשי, אותו הוא מנצל הן כעיתונאי חוקר, והן לפתרון תעלומות. סלאנדר היא האקרית מחשבים בת 24 העובדת בחברה בשם "מילטון סקיוריטי" המספקת שירותי אבטחה. הספרים מתייחסים בהומור ובביקורת גלויה לחברה השוודית בת ימינו, ומוקיעים תופעות חברתיות של שחיתות תאגידית.
כל שלושת הספרים - "נערה עם קעקוע דרקון" (2009), "הנערה ששיחקה באש" ו"הנערה שבעטה בקן הצרעות" (2010) - יצאו לאור בעברית בהוצאת מודן, בתרגומה של רות שפירא.
הערות שוליים

↑  Barry Foreshaw Crime Writer Taken Too Soon The Times 23/8/2008
↑  The Girl who didn't Inherit a Fortune: Widow of bestselling Swedish author Stieg Larsson has not seen a penny of his £20m Daily Mail 3/1/2010
↑  צ'ארלס מקגראת, הנערה שהטילה כישוף ויקינגי: בת זוגו של סטיג לרסון מפרסמת ספר משלה, באתר הארץ, 1 ביולי 2011
↑  סטיג לרסון, עכשיו גם בעברית, באתר ynet, 12 באוגוסט 2009
↑  McGrath, Charles. "The Afterlife of Stieg Larsson" The New York Times Magazine, 23 May 2010
| סדרת מילניום מאת סטיג לרסון |
| --- | --- | --- | --- |
| נערה עם קעקוע דרקון | הנערה ששיחקה באש | הנערה שבעטה בקן הצרעות | הנערה ברשת העכביש |
‏ליסבת סלאנדר‏ • מיכאל בלומקוויסט‏ • מילניום
עיבודים לקולנוע
‏נערה עם קעקוע דרקון‏ • עיבוד אמריקאי‏ • הנערה ששיחקה באש‏ • הנערה שבעטה בקן הצרעות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309609805171  PLWABN: 9810655694005606  BIBSYS: 90563671  BNE: XX4714708  BnF: cb15093700c (data)  CANTIC: a10902673  CiNii: DA16310641  GND: 131563955  ICCU: TSAV467582  ISNI: 0000 0001 2133 7305  LCCN: n92024082  LNB: 000139704  MusicBrainz: a25661f3-9576-48df-8b2a-74d0717abda1  NDL: 01147305  NKC: xx0086887  NLA: 45592794  NLG: 287078  NLK: KAC200807386  NSK: 000493926  NTA: 298060973  RERO: 02-A012390992  SELIBR: 194202  SUDOC: 106957759  Trove: 1471714  VIAF: 54441441   WorldCat (עם VIAF): 54441441
סטרובין

| --- | --- |
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  לודז' (פרובינציה) לודז'
 מחוז:  ויילון
 גמינה:  קונופניצה
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  384 (31 במרץ 2021)
 קואורדינטות:  51°20′00″N 18°49′00″E﻿ / ﻿51.3333°N 18.8167°E﻿ / 51.3333; 18.8167 
 אזור זמן:  UTC+1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיסטרובין(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיסטרובין(למפת פרובינציית לודז' רגילה) לודז' פיוטרקוב טריבונלסקי  פביאניצה טומשוב מזובייצקי  אופולה שוויינטוקז'יסקיה פולין גדול קוי.-פומ. שלזיה מזוביהסטרובין(למפת פרובינציית לודז' מוגדלת) לודז' פיוטרקוב טריבונלסקי  פביאניצה טומשוב מזובייצקי  אופולה שוויינטוקז'יסקיה פולין גדול קויאוויה-פומרניה שלזיה מזוביהסטרובין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סטרובין (בפולנית: Strobin) הוא כפר בגמינה קונופניצה במחוז ויילון בפרובינציית לודז' במרכז פולין. הוא שוכן דרומית לקונופניצה, 21 קילומטרים צפונית־מזרחית לוויילון ו־68 קילומטרים דרומית מערבית ללודז', בירת הפרובינציה.
הערות שוליים

↑  "Central Statistical Office (GUS) - TERYT (National Register of Territorial Land Apportionment Journal)" (בפולנית). 2008-06-01.
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בפולין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סטרובין".
סטרוגה (כדורגל)

מועדון הכדורגל סטרוגה טרים-לאם (במקדונית: ФК Струга Трим-Лум) הוא מועדון כדורגל מהעיר סטרוגה שבמקדוניה הצפונית, המשחק בליגת העל הצפון מקדונית.
היסטוריה

המועדון נוסד ב-2015. בעונתו הראשונה העפיל מהליגה הרביעית לשלישית, ובעונה העוקבת העפיל מהליגה השלישית לשנייה. בתום עונת 2018/2019 העפיל לליגת העל הצפון מקדונית, ובעונת 2022/2023 זכה המועדון באליפות ראשונה בהיסטוריה.
בעונת 2021/2022 התמודדה הקבוצה לראשונה במפעל אירופי, והודחה כבר בסיבוב הראשון של הקונפרנס ליג על ידי לייפאיה הלטבית. לאחר שזכתה באליפות, התמודדה הקבוצה בעונת 2023/2024 בליגת האלופות, הודחה בסיבוב הראשון על ידי ז'לגיריס וילנה, נשרה לקונפרנס ליג והדיחה את בודוצ'נוסט פודגוריצה לאחר ניצחון 1–0 בבית ו-4–3 בחוץ.
תארים

אליפות צפון מקדוניה (2): 2022/2023, 2023/2024
נשיאות המעסיקים והעסקים בישראל

| --- | --- |

 התאגדות:  עמותה
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  תל אביב-יפו
 יושב ראש:  ד"ר רון תומר
 תקופת הפעילות:  מרץ 2020 – הווה (כ־4 שנים)
 www.industry.org.il/presidency
 
נשיאות המעסיקים והעסקים בישראל היא עמותה שהוקמה במרץ 2020 ומשמשת כארגון-גג של ארגוני מעסיקים אחדים בישראל.
הקמה

נשיאות המעסיקים והעסקים בישראל הוקמה על ידי התאחדות התעשיינים בישראל, איגוד לשכות המסחר והתאחדות חקלאי ישראל, לאחר שהתאחדות התעשיינים פרשה מנשיאות הארגונים העסקיים בעקבות תלונות על פעולות היו"ר הזמני באותה עת, דובי אמיתי. שלושת הארגונים החליטו לשתף פעולה בעקבות השפעת מגפת הקורונה על הכלכלה כגוף אחד שייצג את המעסיקים הגדולים במגזר הפרטי, בין השאר מול ממשלת ישראל והכנסת. בהמשך הצטרפה לארגון לשכת רואי החשבון. בראש הנשיאות עומדים נשיא התאחדות התעשיינים, ד"ר רון תומר, נשיא איגוד לשכות המסחר, עו"ד אוריאל לין, ומזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל, אבשלום (אבו) וילן. יו"ר הארגון הוא ד"ר רון תומר.
פעילות

נשיאות המעסיקים והעסקים הוקמה בעיצומו של המשבר הכלכלי-עולמי שבא בעקבות מגפת הקורונה, ופעולותיה בחודשים הראשונים לקיומה באו להתמודד עם משבר זה. כיומיים לאחר הקמתה כבר הציגה נשיאות המעסיקים לראש רשות המיסים מתווה להרחבת תשלום מע"מ על בסיס מזומן.
בנוסף פעלה נשיאות המעסיקים והעסקים מול נגיד בנק ישראל על מנת לעצור את העלאות הריבית בבנקים והגישה תוכנית לראש הממשלה לחילוץ המשק מהמשבר הכלכלי החמור אליו נקלע. התוכנית התבססה על שלושה עקרונות: הגדלת הנזילות במשק, פיצויים, וסיוע לעסקים ביום שאחרי. חלק נרחב מהתוכנית יושם מספר ימים אחרי הגשתה כגון ביטול תשלומי ארנונה לשלושה חודשים לעסקים, קרן הלוואות בערבות מדינה לעסקים קטנים ובינוניים וקרן שכזו לעסקים גדולים. בנוסף, העבירו ראשי הארגונים המרכיבים את הנשיאות דרישה לשר האוצר לבטל את החיוב במס על שווי השימוש ברכב צמוד, משום במהלך הסגר תושבי ישראל לא הורשו להתרחק יותר ממאה מטרים מבתיהם, למעט לצרכים מיוחדים כגון הגעה למקום העבודה במקרים שמדובר בעובד חיוני.
במהלך ימי המשבר יזמה הנשיאות פנייה של מאה מבכירי המשק, הרפואה והאקדמיה לראש הממשלה, בנימין נתניהו, בדרישה לעצור את מדיניות הסגר ולפתוח את המשק באופן הדרגתי מיד אחרי פסח. נתניהו אכן הורה להחזיר את המשק לפעילות מוגבלת אחרי החג, אך לא בהיקפים שדרשה הנשיאות. כחלק מהחזרה לשגרה אימצה הנשיאות את ההנחיות להמשכיות עסקית שיזמה התאחדות התעשיינים ועליהן מבוסס "התו הסגול" אשר מי שעומד בו יכול לפעול בהיקף מלא גם בימי משבר הקורונה.
ביולי 2020 חתמה נשיאות המעסיקים והעסקים בישראל על הסכם קיבוצי עם ההסתדרות החדשה בעניין תשלום דמי הבראה, הסכם שהוא המשכם של ההסכמים הקיבוציים בעניין זה שעליהם חתם ארגון הגג הקודם, נשיאות הארגונים העסקיים.
ביולי 2024 התאחדו הארגונים החברים בנשיאות המעסיקים והעסקים חזרה אל תוך נשיאות המגזר העסקי בישראל.
הערות שוליים

↑  בר לביא, ‏רון תומר יעמוד בראש ארגון הגג החדש של המעסיקים הפרטיים, באתר גלובס, 26 ביולי 2020
↑  מערכת פורט2פורט, "מ-על-בסיס-מזומן/ משבר הקורונה: רשות המיסים תבחן את הרחבת תשלום מע"מ על בסיס מזומן, באתר port2port,‏ 7 באפריל 2020
↑   אבי וקסמן, ארגוני המגזר העסקי מבקשים מהנגיד להתערב כדי לעצור העלאות ריבית בבנקים, באתר TheMarker‏, 2 באפריל 2020
↑  מערכת פורט2פורט, המעסיקים: חזרה לפעילות אחרי פסח או שנגיע לקריסה כלכלית, באתר port2port,‏ 13 באפריל 2020
↑  מיכל וקסמן-חילי, דמי הבראה לשנת 2020, התאחדות התעשיינים בישראל, 19 ביולי 2020
↑  ניצן צבי כהן, ‏אחרי 3 שנים של פיצול: ארגוני המעסיקים מתאחדים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 18 ביולי 2024
סיבוטראמין

| --- | --- |

דיאגרמת מבנה של סיבוטראמין
 
 שם IUPAC
 (±)-dimethyl-1-[1-(4- chlorophenyl) cyclobutyl]-N,N,3-trimethylbutan- 1-amine
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C17H26NCl 
 מסה מולרית:  279.85 גרם למול
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  77%
 זמן מחצית חיים:  שעה, מטבוליט 1: 14 שעות, מטבוליט 2: 16 שעות
 בטיחות
 מעמד חוקי:  רישיון התרופה פג
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון C (אוסטרליה), קטגוריית סיכון C 
 מזהים
 קוד ATC:  A08AA10 
 מספר CAS:  127943-53-7
 PubChem:  643668
 ChemSpider:  558787
 
סיבוטראמין (בלועזית:sibutramine) (שם מסחרי באירופה: Reductil, בארצות הברית Meridia) היא תרופה נגד השמנה ולהפחתת משקל הנקראת גם רדוקטיל, המדכאת את התיאבון ומגבירה את קצב המטבוליזם. היא פועלת על ידי הגברת ריכוזי נוראדרנלין וסרוטונין במערכת העצבים המרכזית. ב-2010, בעקבות מחקרים שמצאו קשר בין התרופה לסיכון מוגבר להתקפי לב ושבץ, הוסרה התרופה מהמדפים בארצות הברית, בריטניה, האיחוד האירופי, ישראל, אוסטרליה, קנדה והונג קונג.
רדוקטיל הייתה תרופת מרשם שנפוצה בשוק ומיועדות להפחתת משקל (התרופה השנייה היא אורליסטט או בשמה המסחרי קסניקל).
במקביל לטיפול התרופתי, למי שנמצא מתאים לכך, נותנים הרופאים המטפלים גם דיאטה מתאימה, כך שהשפעת התרופה תהיה מרבית. המחקרים שנערכו על התרופה הראו תוצאות מרשימות, בהן ירידה במשקל הגוף, הפחתת השומנים והסוכר בדם ואיזון לחץ הדם. התוצאות היו מובהקות במיוחד אצל חולי סוכרת או אצל מי שיש לו נטייה גנטית לפתח סוכרת מבוגרים.
תופעות הלוואי של רדוקטיל כוללות יובש בפה ועצירות, כמו כן לא ניתן לתת את התרופה למי שלחץ הדם שלו לא מאוזן.
ראו גם

עיכול
הפרעות אכילה
לקטאז
הערות שוליים

↑  מאגר התרופות, אגף הרוקחות, משרד הבריאות
↑  מידע באתר "אינפומד"
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
סם קלאפלין

| --- | --- |

סם קלאפלין, 2014
 לידה:  27 ביוני 1986 (בן 38) אנגליהאיפסוויץ', סאפוק, אנגליה
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2010
 מקום לימודים:  האקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון  מכללת נוריץ' סיטי 
 בן או בת זוג:  לורה האדוק 
 מספר צאצאים:  2
 פרופיל ב-IMDb
 
סמואל ג'ורג' "סם" קלאפלין (באנגלית: Samuel George "Sam" Claflin; ‏נולד ב-27 ביוני 1986) הוא שחקן אנגלי, שהתפרסם בזכות תפקידיו בסרטים "שודדי הקאריביים: זרמים זרים", "משחקי הרעב", "ללכת בדרכך" ובזכות הופעתו בתור אוסוואלד מוסלי בסדרה "כנופיית ברמינגהאם".
ביוגרפיה

קלאפלין נולד בעיר איפסוויץ', בסאפוק, אנגליה בנם של מארק קלאפלין, פקיד פיננסי וסו קלארק, עוזרת הוראה. יש לו שני אחים בוגרים בשם בנג'מין ודניאל, ואח צעיר בשם ג'וזף (נולד ב-1989) שאף הוא שחקן. קלאפלין גדל בנוריץ', נורפוק.
כילד, התעניין בכדורגל. הוא שיחק עד ששבר את הקרסול, והפציעה מנעה ממנו לשוב לשחק בצורה מקצועית. בתיכון, שיחק במחזות והחליט ללמוד משחק. ב-2003, הוא למד אומנויות הבמה במכללת נוריץ', ולאחר מכן למד באקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון, שם סיים את לימודיו בשנת 2009.
קריירה

בשנת 2010 הצטלם לצידם של איאן מקשיין ורופוס סוול למיני סדרה המבוססת על הרומן "עמודי תבל" ולמיני סדרה "Any Human Heart" בתור הדמות הצעירה של לוגאן מונסטיוארט.
ב-2011 התפרסם בחלק הרביעי של סדרת "שודדי הקאריביים", "שודדי הקאריביים: זרמים זרים" בתפקיד המיסיונר פיליפ סוויפט אותו מביאה אנג'ליקה (פנלופה קרוז) אל ספינת "נקמת המלכה אן" על מנת שירפא את אביה שחור הזקן (איאן מקשיין). בשנת 2012, הוא שיחק בסרט "שלגייה והצייד" בתפקיד ויליאם, בנו של הדוכס.
בין השנים 2013–2015, קלאפלין השתתף גם בסרט השני בסדרת סרטי "משחקי הרעב" - "משחקי הרעב - התלקחות" בתפקיד פיניק אודייר. הוא המשיך לשחק בסרט הבא בסדרה "משחקי הרעב: עורבני חקיין - חלק א'", ב"משחקי הרעב: עורבני חקיין - פרק הסיום".
ב-2014 שיחק בסרט "באהבה, רוזי" את הדמות הראשית אלכס לצידה של לילי קולינס. שיחק גם בסרט הדרמה "מועדון הפרעות", אשר מבוסס על מועדון הבולינגדון, ובסרט האימה העל-טבעי "הדוממים" (אנ').
בשנת 2016 השתתף בסרט "הצייד: מלחמת החורף", סרט המשך לסרט "שלגייה והצייד" מ-2012. וגם השתתף בסרט "ללכת בדרכך" לצד אמיליה קלארק בתור ויל טריינור, אחת משתי הדמויות הראשיות.
בשנת 2016 גם שיחק בדרמה "שעתם היפה", לצדם של ג'מה ארטרטון וביל ניי. ב-2018 שיחק בסרט "נסחפים" (אנ') ובסרט האוסטרלי "הזמיר" (אנ').
בשנת 2019 כיכב קלאפלין במותחן הפשע "אימפריית השחיתות" בתור ליאם, אסיר לשעבר שמנסה לזכות בחזרה באמון משפחתו לאחר שאיבד הכול לסינדיקט פשע מקומי. בנוסף, השתתף בעונה החמישית של הסדרה "כנופיית ברמינגהם" שבה שיחק בתפקיד של אוסוואלד מוסלי, פוליטיקאי פשיסט שהשקפותיו הפוליטיות תואמות את האידאולוגיה הנאצית. באותה שנה שיחק גם בסרט "המלאכיות של צ'רלי", שביימה אליזבת' בנקס.
בשנת 2020 הופיע גם בסרט הקומי של נטפליקס "אהבה, חתונה והכל מהתחלה", ושיחק בסרט המסתורין הבלשי "אנולה הולמס", בתור מייקרופט הולמס. באותה שנה, לוהק לסדרת הטלוויזיה "Daisy Jones & The Six" של רשת הסטרימניג פריים וידאו אשר עוקבת אודות הצלחתם של להקת רוק בשנות ה-70. הסדרה אשר מככבים בה גם ריילי קיאו וסוקי ווטרהאוס מבוססת על הספר באותו שם מאת הסופרת האמריקאית טיילור ג'נקינס קייד משנת 2019.
בשנת 2021 שיחק בסרט האימה "אויב בדלת" (אנ'). בהמשך השנה, שיחק בסרטו של אדגר רייט "אתמול בלילה בסוהו"; את דמותו הצעירה של לינדזי, בעוד את דמותו הבוגרת גילם השחקן טרנס סטמפ.
בשנת 2023 שיחק בסדרה דייזי ג'ונס והסיקס בתפקיד הראשי, בילי דאן. על תפקידו זכה במועמדות לפרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר במיני-סדרה או בסרט טלוויזיה.
חיים אישיים

בשנת 2011, החל קלאפלין לצאת עם השחקנית לורה האדוק. הם הכירו באודישן לסרט "השבוע שלי עם מרילין". ביולי 2013 נישאו השניים בטקס פרטי. בדצמבר 2015, נולד בנם, ובפברואר 2018 נולדה בתם. הזוג התגרש ב-20 באוגוסט 2019.
בספטמבר 2020, יצא במשך חודש עם הזמרת האירית אונה הילי. מסוף שנת 2021, קלאפלין יוצא עם הדוגמנית קאסי אמאטו.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | שודדי הקאריביים: זרמים זרים | פיליפ סוויפט |  |
| 2012 | שלגייה והצייד | הנסיך ויליאם |  |
| 2013 | משחקי הרעב: התלקחות | פיניק אודייר |  |
| 2014 | הדוממים (אנ') | בריאן מק'נייל |  |
| 2014 | The Riot Club | אליסטר רייל |  |
| 2014 | באהבה, רוזי | אלכס סטיוארט |  |
| 2014 | משחקי הרעב: עורבני חקיין - חלק א' | פיניק אודייר |  |
| 2015 | משחקי הרעב: עורבני חקיין - פרק הסיום | פיניק אודייר |  |
| 2016 | הצייד: מלחמת החורף | הנסיך ויליאם |  |
| 2016 | ללכת בדרכך | ויל טריינור |  |
| 2016 | שעתם היפה | טום באקלי |  |
| 2017 | דודנית רחל | פיליפ אשלי |  |
| 2017 | סוף המסע | ספטן סטנהופ |  |
| 2018 | נסחפים (אנ') | ריצ'רד שארפ |  |
| 2018 | הזמיר (אנ') | הוקינס |  |
| 2019 | אימפריית השחיתות | ליאם |  |
| 2019 | הנסיכה ושבעת הגמדים | מרלין | דיבוב |
| 2019 | המלאכיות של צ'רלי | אלכסנדר ברוק |  |
| 2020 | אהבה, חתונה והכל מהתחלה | ג'ק |  |
| 2020 | אנולה הולמס | מייקרופט הולמס |  |
| 2021 | אויב בדלת (אנ') | ג'יינס |  |
| 2021 | אתמול בלילה בסוהו | מהמר |  |
| 2022 | שרלוטה | אלכסנדר נגלר | דיבוב |
| 2022 | אהבה בין השורות | הנרי קופר |  |
| TBA | Watch the Skies |  | דיבוב |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | עמודי תבל | ריצ'רד | מיני-סדרה |
| 2010 | העתיד האבוד | קיילב | סרט טלוויזיה של Syfy |
| 2010 | Any Human Heart | לוגן מונטוארט הצעיר | מיני-סדרה |
| 2011 | United | דאנקן אדוארדס | סרט טלוויזיה של BBC Two |
| 2012 | White Heat | ג'ק וולש הצעיר | מיני-סדרה |
| 2013 | מרי ומרתה | בן | סרט טלוויזיה של BBC One |
| 2019 - 2022 | כנופיית ברמינגהאם | אוסוואלד מוסלי | תפקיד ראשי (עונות 5–6); 12 פרקים |
| 2023 | דייזי ג'ונס והסיקס | בילי דאן | תפקיד ראשי; 10 פרקים * מועמד פרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר במיני-סדרה או בסרט טלוויזיה (2024) |
| 2024 | הרוזן ממונטה כריסטו | אדמונד דאנטס | תפקיד ראשי |
הערות שוליים

↑  Becky Freeth (5 בנובמבר 2015). "The Hunger Games' Sam Claflin reveals he's expecting his first child as he coos over pregnant wife Laura Haddock at Mockingjay - Part 2 premiere". Daily Mail. נבדק ב-5 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007448029705171  PLWABN: 9811567103605606  BIBSYS: 1470399609344  BNE: XX5589331  BnF: cb16594039q (data)  GND: 1011171058  ISNI: 0000 0001 1883 8897  LCCN: no2011045662  MusicBrainz: 0f63469f-7664-4afd-88a9-612a353dc0c0  NKC: xx0203597  NLK: KAC2020L1438  NTA: 391028065  SUDOC: 186350996  VIAF: 169388267   WorldCat (עם VIAF): 169388267
סטרובילסק

סטרובילסק (אוקראינית: Старобільськ) היא עיר במחוז לוהנסק, אוקראינה. ב- 2 במרץ 2022, עקב הפלישה הרוסית לאוקראינה, רוסיה כבשה את העיר.
היסטוריה

העיר הוקמה על ידי הקוזאקים במאה ה-17. החל מ-1730 שמו של המקום היה סטרה בילה, וב-1797 קיבל את שמו הנוכחי.
לפי מפקד האוכלוסין מ-1897 התגוררו בסטרובילסק 13,123 תושבים, מתוכם 78 אחוזים אוקראינים ו-20 אחוזים רוסים.
בזמן מלחמת האזרחים ברוסיה השלטון בסטרובילסק התחלף כמה פעמים עד שב-1920 היא הפכה סופית לחלק מברית המועצות.
ב-1938 קיבלה מעמד של עיר.
ב-12 ביולי 1942 העיר נכבשה על ידי הצבא הגרמני ושוחררה על ידי הצבא האדום ב-23 בינואר 1943.
ב- 2 במרץ 2022, עקב הפלישה הרוסית לאוקראינה, רוסיה כבשה את העיר.
הערות שוליים

↑  מפקד האוכלוסין של האימפריה הרוסית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536509405171  LCCN: n83035082  NKC: ge852856  VIAF: 137241100   WorldCat (עם VIAF): 137241100
מערכת קבצים

מערכת קבצים היא שיטה לאחסון ולארגון קבצים במחשב על מנת להקל על הגישה אליהם. מערכות קבצים עשויות להשתמש בהתקן אחסון נתונים (כגון דיסק קשיח, תקליטור, דיסקט, סרט מגנטי, זיכרון הבזק וכדומה) ולנהל את המיקום הפיזי של הקבצים, לספק גישה לנתונים בשרת קבצים כלקוחות בפרוטוקול רשת (למשל, NFS,‏ SMB, או Plan 9), או לספק נתונים וירטואליים (למשל procfs המספק גישה לנתוני התהליכים). באופן יותר פורמלי, מערכת קבצים היא מסד נתונים ייעודי עבור אחסון, ארגון, מניפולציה, ואחזור של נתונים.
במקרים מסוימים מאפשרת מערכת ההפעלה גם לדמות בחלק מהזיכרון הפנימי של המחשב מערכת קבצים, בצורה של דיסק זיכרון, הנדמה ליישומים כדיסק רגיל. אפשרות זו הייתה אפקטיבית בעיקר כאשר המחשבים היו ללא דיסק קשיח ודיסק הזיכרון איפשר לאחסן נתונים בלי תלות בדיסקט. כיום לעומת זאת משתמשים לעיתים קרובות בזיכרון וירטואלי המאפשר להתייחס לזיכרון החיצוני כחלק מהזיכרון הפנימי, במקרה כזה המידע נשמר על הזיכרון החיצוני ללא שימוש במערכת קבצים. גם מסדי נתונים עשויים לאחסן מידע על זיכרון חיצוני ללא שימוש כלשהו במערכת קבצים חיצונית.
רוב התקני הזיכרון החיצוני הם מסוג "זיכרון גישה אקראית" (כלומר גישה ישירה לאזור המבוקש בזיכרון) אולם קיימים התקנים (כמו כוננים לגיבוי בקלטת על סרט מגנטי) המחייבים אחסון ואיחזור המידע בצורה סדרתית (דבר שמחייב את ההתקן לעבור על כל המידע מתחילתו עד למציאת המידע המבוקש). מגבלות דומות עשויות להיות גם בסוגים האחרים (רשת, וירטואלית) של מערכות קבצים. הגדרה נוספת הקיימת בעיקר למערכות מיני-מחשבים ומיינפריים היא של סוג הקובץ (סדרתי, גישה ישירה, אינדקס סדרתי וכדומה) היכולה להגביל גם היא את יכולת הגישה לנתונים בקובץ.
מערכת הקבצים בנויה לרוב בצורה של ספריות (נקראות גם תיקים, מדורים, תיקיות וכדומה) המקוננות אחת בתוך השנייה שבתוכן יש קבצים. המידע על מבנה הספריות נשמר כמעט תמיד במקום מיוחד בתחילת המדיה אולם דבר איננו הכרחי (למשל בתקליטור שניתן להקליט על כל אזור בו פעם אחת ייתכן שיהיו מספר אזורים בהם יהיה מידע זה כך שניתן לבצע מספר הקלטות על אותו תקליטור).
לרוב מאותר המידע על ידי מציאת הגוש הראשון של המידע בטבלה מרכזית ומעבר לגושים האחרים על ידי הצבעה, אולם הדבר תלוי בסוג המדיה ובמערכת ההפעלה.
מערכת הקבצים תלויה במערכת ההפעלה, לעיתים קרובות ישנן מספר מערכות הפעלה התומכות באותה מערכת קבצים (למשל NFS) ולפעמים ישנן מספר מערכות קבצים שנתמכות על ידי מערכת הפעלה (חלונות 2000 תומכת למשל הן ב־FAT והן ב־NTFS). מערכת הקבצים עובדת לרוב מעל שכבת ה־LVM המייצגת כוננים לוגיים (שאינם בהכרח זהים לכוננים פיזיים). ברוב מערכות ההפעלה המודרניות ישנה אפשרויות להוסיף תמיכה במערכות קבצים אחרות על ידי התקנת דרייברים מתאימים, דבר המאפשר למשל למחשב חלונות לגשת למידע הנשמר על שרת Unix.
מבנה של מערכות קבצים

רוב מערכות הקבצים עושות שימוש בהתקן אחסון הנתונים שמציע גישה למערך של סקטורים בגודל פיזי קבוע, בדרך כלל בחזקות של 2 (512 בתים או 1, 2, 4 או קילובייט הם הנפוצים ביותר). תוכנת מערכת הקבצים היא האחראית לארגון הסקטורים האלה כקבצים וכספריות, ולמעקב אחר סקטורים אשר שייכים לקבצים ואחר אלו שאינם בשימוש. רוב מערכות הקבצים יכולות לגשת ישירות רק ליחידות נתונים שנקראות בלוקים המכילות מספר מסוים של סקטורי דיסק (בדרך כלל 1–64). זהו הגודל הקטן ביותר של שטח הדיסק שניתן להקצות לקובץ (מערכות קבצים המשתמשות בדחיסה לא סובלות לרוב ממגבלה זו).
עם זאת, מערכות קבצים כלל לא חייבות לעשות שימוש בהתקן אחסון, ניתן להשתמש במערכת קבצים כדי לארגן ולייצג גישה לנתונים כלשהם, בין אם הם מאוחסנים במקום כלשהו או דינאמיים (למשל, procfs היא מערכת קבצים המכילה נתונים על התהליכים במערכת ההפעלה).
מבנה של מערכות קבצים > שמות קבצים

שם קובץ הוא שם שהוקצה לקובץ כדי להבטיח מקום אחסון בזיכרון המחשב והוא מאפשר גישה חוזרת למקום זה. בין אם מערכת הקבצים משתמשת בהתקן אחסון ובין אם לאו, בדרך כלל יש במערכות קבצים ספריות ששמות הקבצים מקשרים ביניהם לבין הקבצים, לרוב על ידי חיבור שם הקובץ לאינדקס בטבלת הקצאת קובץ כלשהו, כגון FAT בתוך מערכת הקבצים של DOS, או inode בתוך מערכת קבצים של Unix. מבנה הספריות עשוי להיות שטוח, או לאפשר היררכיות שבהן ספריות עשויות להכיל תת-ספריות. בכמה מערכות קבצים, שמות הקבצים הם בעלי תחביר מיוחד עבור סיומות ומספרי גרסה. במקרים אחרים, שמות הקבצים הן מחרוזות פשוטות, וכל המטא מידע של הקובץ מאוחסן במקום אחר.