מלחמת חרבות ברזל
מהלך הלחימה בחזיתות נוספות > הלחימה ביהודה ושומרון

בשנת 2023, עוד לפני המלחמה, הייתה הסלמה בפעילות טרור של פלסטינים, שביצעו באזור איו"ש וירושלים 1,446 פיגועי טרור משמעותיים שכללו ירי, מטעני חבלה וניסיונות חטיפה, על פי נתוני השב"כ. בפיגועים נרצחו 38 אנשים ונפצעו 113 נוספים. באוקטובר 2023, לאחר מתקפת הפתע, מספר הפיגועים החודשי כמעט שולש ביחס לחודשים הקודמים בשנה זו, והגיע ל-567 פיגועים. לפי השרה אורית סטרוק הקבינט הגדיר את מטרת הלחימה ביהודה ושומרון ביום הראשון למלחמה, יחד עם שאר מטרות המלחמה. המטרה היתה: "שימור היציבות, שהשטח לא יבער בזמן המלחמה רבת החזיתות".
לפי שירות הביטחון הכללי, מאוקטובר 2023 ועד יוני 2024, התרחשו מעל ל-3,966 תקיפות בידי פלסטינים נגד אזרחים ואנשי כוחות הביטחון ביהודה ושומרון, ובהם בין היתר: 1,870 אירועי יידויי אבנים, 998 בקבוקי תבערה, 645 מטעני צינור, 231 אירועי ירי, 175 הצתות, 15 מעשי דריסה ו-32 אירועי דקירות. תקיפות אלו גרמו להרג של 21 אזרחים ואנשי כוחות ביטחון ישראליים, ולפציעתם של עוד כ-200. מתחילת המלחמה עצרו כוחות צה"ל יותר מ-6,350 מבוקשים ברחבי אוגדת יהודה ושומרון וחטיבת הבקעה והעמקים, מעל 800 משוייכים לחמאס.
על פי משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, נכון ל-30 בספטמבר 2024, מתחילת המלחמה היו 1,423 תקיפות מתנחלים נגד פלסטינים. 140 מהן הובילו להרוגים ולפצועים פלסטינים, ב-1,135 מהן נגרם נזק לרכוש פלסטיני ו-148 כללו הן נפגעים והן נזק לרכוש. ממשלת ארצות הברית וממשלות נוספות הטילו סנקציות על מספר מתנחלים שיוחסה להם הפעלת אלימות נגד פלסטינים וכן על שני מאחזים שהיו בבעלות שניים מהם. על פי כתבה בשיחה מקומית מ-2 בנובמבר, כ-850 פלסטינים מכמה קהילות רועים בשטחי C גורשו בידי מתנחלים בחודש הראשון למלחמה, כאשר חלה עונת המסיק.
בתגובה צה"ל הגביר את עצימות פעולותיו באיו"ש. צה"ל החמיר[דרושה הבהרה] את הוראות הפתיחה באש להפרות הסדר, ואף הפעיל כטב"מי תקיפה ומטוס קרב. ב-12 בדצמבר פתחו צה"ל והשב"כ במבצע צבאי חטיבתי בג'נין שנמשך כ-60 שעות ובו נהרגו עשרה מחבלים ונעצרו 60, הוחרמו אמצעי לחימה והושמדו מעבדות נפץ וחמ"לי תצפית. עד ליום ה-100 למלחמה בוצעו מעל 150 פעילויות צבאיות במחנות הפליטים שהפכו לקיני טרור, בהן נהרגו יותר מ-130 מחבלים ונעצרו מעל 500 מבוקשים. מאז תחילת המלחמה בוצעו גם תקיפות מוגברות של כלי טיס נגד יעדי טרור באיו"ש: מעל 35 תקיפות אוויריות שבהן נהרגו למעלה מ-60 מחבלים.
בפברואר 2024 אמר מפקד חטיבת שומרון, אלוף-משנה שמעון סיסו, כי "יש מה שהיה בשומרון עד 7 באוקטובר ומה שקורה אחרי. המצב כעת הרבה יותר שקט מאשר לפני המלחמה. מפיגוע ירי כל יומיים בממוצע, עברנו לאירוע כזה פעם בחודש. ... נראה לי שהפלסטינים רואים בעזה ש'בעל הבית', כלומר צה"ל, 'השתגע', והם קצת בהלם ממה שקורה". במהלך הרמדאן נכשל חמאס בניסיונו להביא להתקוממות אלימה של הפלסטינים בירושלים, ביהודה ושומרון ובישראל. בין האמצעים שננקטו: מעצרים מקדימים, הזמה מהירה של פייק ניוז, סיכול באמצעות טכנולוגיות לזיהוי פנים, ומתן אישור לתפילות המוניות בהר הבית.
ב-29 בפברואר בוצע פיגוע בתחנת דלק בעלי שבו נרצחו שני אזרחים ישראלים. בבוקר 12 באפריל נעדר הנער בנימין אחימאיר, רועה צאן ממאחז מלאכי השלום. יממה לאחר מכן נמצאה גופתו סמוך למאחז, ונקבע כי נרצח בפיגוע על רקע לאומני.
במהלך מאי-אוגוסט 2024, צה"ל וכוחות הביטחון הישראליים ביצעו מספר פעולות רחבות היקף ביהודה ושומרון, במטרה לסכל תשתיות טרור, לעצור מחבלים ולמנוע פיגועים נגד אזרחים וחיילים ישראלים. פעולות אלו כללו פשיטות ליליות על מחנות פליטים, עיירות וכפרים בהם התבצרו מחבלים, שימוש בכלי הנדסה כבדים להריסת מבנים ומטענים, ותקיפות אוויריות ממוקדות. במסגרת פעולות אלו נהרגו מספר מחבלים, בהם בכירים בזרועות הצבאיות של ארגונים כמו הג'יהאד האסלאמי וחמאס, אך גם נפצעו ונהרגו חיילי צה"ל.
במקביל לפעולות הסיכול, התרחשו פיגועי טרור פלסטיניים שכללו פיגועי דריסה, ירי, והנחת מטענים בכבישים וביישובים ישראליים. מספר חיילים ואזרחים ישראלים נפגעו בפיגועים אלה, שחלקם הובילו לפעולות תגובה מהירות מצד כוחות הביטחון. מנגנוני הביטחון הפלסטיניים עצרו מספר חשודים והחרימו מטעני נפץ ומעבדות לייצורם.
ב-28 באוגוסט 2024, פתח צה"ל במבצע מחנות קיץ במטרה להשמיד תשתיות טרור פלסטיני. המבצע מתנהל במחנות הפליטים שבג'נין, נור שמס שליד טול כרם, טובאס ופארעה שבצפון מזרח השומרון. במבצע נהרגו וסאם חאזם, ראש התארגנות הטרור של חמאס בג'נין, ומוחמד ג'אבר "אבו שוג'אע", מנהיג גדודי הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטולכרם. נוסף על כך נהרגו עשרות מחבלים ובמחנה הפליטים בלאטה כ-15 מחבלים של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני הסגירו את עצמם למנגנוני הביטחון הפלסטיניים מחשש שישראל תצא לפעולה צבאית באזור ותהרוס את המחנה.
במהלך התקופה אירעו גם מספר פיגועים נגד ישראלים. בתחילת ספטמבר נרצחו שלושה שוטרים ישראלים בפיגוע ירי במחסום תרקומיא, וב-8 בספטמבר נרצחו שלושה ישראלים במעבר אלנבי מירי מחבל שהגיע מירדן. באוקטובר התרחש פיגוע ירי ודקירה ברכבת הקלה בגוש דן, שבו נהרגו שבעה בני אדם. בתגובה לפיגועים צה"ל הגביר את פעילותו הביטחונית ביהודה ושומרון, כולל מעצר חשודים והטלת סגר בחלק מהאזורים.
ב-27 בנובמבר פורסם כי צה"ל ושב"כ סיכלו הברחת נשק גדולה מאיראן ליהודה ושומרון אשר כללה; מטולי רקטות נגד טנקים ורקטות מדגמי RPG-7, מטעני חבלה, קני מרגמה ופצמ"רים; רובי צלפים, רובי סער, אקדחים ותחמושת רבה. הנשק יועד לתאי הטרור בג'נין.
בינואר 2025, במקביל לאישור הסכם חמאס–ישראל (2025), נוספה מטרת מלחמה שהתמקדה בזירה זו - פגיעה משמעותית ביכולות ארגוני הטרור באזור יהודה ושומרון וחיזוק ההגנה והביטחון באזור זה, בדגש על שמירת ביטחון התנועה והיישובים. ב-21 בינואר הודיעו צה"ל, שב"כ ומג"ב על פתיחת מבצע חומת ברזל במחנה הפליטים ג'נין למיגור הטרור בצפון השומרון. המבצע החל במחנה הפליטים ג'נין אך התרחב למקומות אחרים בשומרון, בהם טולכרם, קבאטיה, טמון ועוד. במהלך המבצע נהרסו בתים רבים, ונהרגו עשרות מחבלים פלסטינים וגם מספר אזרחים.