stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיסה 1344 של אייר אינדיה אקספרס

| --- | --- |

המטוס שהתרסק, צולם ב-2006.
 תאריך:  7 באוגוסט 2020 
 מיקום:  אחרי מסלול 10 שבנמל התעופה שליד קוז'יקוד, קרלה, הודו
 גורם:  טעות אנוש
 קואורדינטות:  11°07′59″N 75°58′14″E﻿ / ﻿11.133055555556°N 75.970555555556°E﻿ / 11.133055555556; 75.970555555556
 הרוגים:  18 
 פצועים:  137 
 ניצולים:  172 
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  בואינג (737-8HG(SFP
 מספר זנב:  VT-AXH
 שייכות:  אייר אינדיה אקספרס
 מוצא:  נמל התעופה הבינלאומי דובאי, דובאי, איחוד האמירויות הערביות
 יעד:  נמל התעופה הבין-לאומי קליקוט, קוז'יקוד, קרלה, הודו
 מפעיל:  אייר אינדיה אקספרס
 נוסעים:  184
 אנשי צוות:  6
 הרוגים:  18
 פצועים:  100+
 ניצולים:  172
  (למפת הודו מוגדלת) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודימיקום ההתרסקות(למפת הודו רגילה) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודימיקום ההתרסקות(למפת קרלה רגילה) טריוונדרום קוצ'ימיקום ההתרסקות(למפת קרלה מוגדלת) טריוונדרום קוצ'ימיקום ההתרסקות
 
טיסה 1344 של אייר אינדיה אקספרס הייתה טיסת נוסעים בינלאומית, שהמריאה ב־7 באוגוסט 2020 מדובאי, איחוד האמירויות הערביות לקוז'יקוד, הודו. בעקבות ניסיונות נחיתה מרובים שכשלו בגלל רוחות כבדות, המטוס החליק על מסלול 10 בנמל התעופה הבין-לאומי של קליקוט (אנ'). 16 נוסעים ושני אנשי צוות – הקברניט וטייס המשנה – נהרגו בהתרסקות.[דרושה הבהרה] התאונה הייתה אסון האוויר הקטלני ביותר בהודו למעלה מעשור לאחר ההתרסקות ב-2010 של טיסה 812 של אייר אינדיה אקספרס במנגאלור, בה נהרגו 158 בני אדם.
הטיסה

המטוס מסוג בואינג (737-8HG (SFP עזב את שער E6 והמריא ממסלול 30R בנמל התעופה הבינלאומי דובאי ב־7 באוגוסט 2020, בשעה 14:14 שעון מקומי, והיה אמור להגיע לשדה התעופה הבינלאומי של קליקוט בקוז'יקוד, קרלה, בשעה 19:40 שעון מקומי, טיסה בעלת מרחק של 2,673 ק"מ. זו הייתה טיסת השבה לאנשים שהיו תקועים בחו"ל בגלל מגפת הקורונה.
ההתרסקות

המטוס הצליח להגיע לנמל התעופה בזמן. הגישה הייתה לכיוון מסלול 28, אך הוא החמיץ שתי נחיתות בגלל רוח גבית והסתובב מעל המסלול בזמן שהמתין לפינוי השטח לפני שינחת על מסלול 10.
בגלל המונסון והשטפונות בקראלה באותה תקופה, תנאי מזג האוויר הסגריריים הפחיתו את הראות בעת הנחיתה ל-2,000 מטרים (6,600 רגל). מסלול 28 היה בשימוש ובניסיון הנחיתה הראשון, הטייס לא יכול היה לראות את המסלול וביקש מסלול 10. בניסיון השני ב־2,860 מטרים (9,380 רגל) במסלול 10, המטוס נגע ליד מסלול ההסעה "C", שהוא כ-1,000 מטרים (3,300 רגל) אחרי ההתחלה של המסלול. המטוס לא הצליח לעצור לפני סוף המסלול וצלל 30–35 רגל (9.1–10.7 מטרים) לתוך נקיק, תוך כדי שהוא מפצל את גוף המטוס לשני חלקים לאחר הצלילה. לא דווח על שרפה לאחר ההתרסקות. רוח גבית, מרבצי גומי ומסלול רטוב המשפיעים על ביצועי הבלימה של המטוס נחשבים כגורמים שמאחורי התאונה. בזמן הנחיתה רוח גבית הייתה סביב 9 קשר (17 קמ"ש). המטוס היה במהירות של 176 קשר (326 קמ"ש) ובגובה של כ־450 רגל (140 מטרים) מעל פני המסלול 10, שאינו נחשב אידיאלי לגמר קצר בתנאי מזג אוויר גרועים. אירוע זה היה דומה להחמצת מסלול ההמראה של טיסה 812 של אייר אינדיה אקספרס שאירעה ב-22 במאי 2010 בנמל התעופה הבינלאומי במנגאלור, ובו נהרגו 158 אנשים שהיו על המטוס.
בסך הכל עלו על סיפון המטוס 184 נוסעים, ארבעה דיילים ושני אנשי צוות תא הטייס. נכון ל־8 באוגוסט, 18 בני אדם מתו בהתרסקות (16 נוסעים ושני הטייסים) ולמעלה ממאה בני אדם נפצעו.
הערות שוליים

↑  "Both Pilots Among 18 Killed In Air India Express Plane Crash In Kerala: Updates". NDTV.com. נבדק ב-2020-08-08.
↑  "Gulf News lost staffer and her family in 2010 Mangalore crash". gulfnews.com (באנגלית). נבדק ב-2020-08-08.
↑  "Kozhikode flight tried to land once before final skid on runway". The Siasat Daily (באנגלית בריטית). 2020-08-08. נבדק ב-2020-08-08.
↑  DelhiAugust 8, Press Trust of India New; August 8, 2020UPDATED:; Ist, 2020 13:06. "Kozhikode crash: Air India Express plane touched down near taxiway, 1,000 metres from beginning of runway". India Today (באנגלית). נבדק ב-2020-08-08.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: extra punctuation (link) תחזוקה - ציטוט: numeric names: authors list (link)
↑  VOCL - CALICUT / DOMESTIC (PDF). aim-india.aai.aero. Airport Authority of India. 25 במאי 2017. p. 21. {{cite book}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: date and year (link)
↑  Lucia, Binding (8 באוגוסט 2020). "Kerala plane crash: At least 14 dead and several injured as aircraft 'splits in two' at airport". Sky News. נבדק ב-8 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kozhikode plane crash: 16 dead, several injured as Air India Express flight IX-1344 bringing Indians home breaks into two while landing – India News, Firstpost". Firstpost. 7 באוגוסט 2020. נבדק ב-7 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Air India Express crash: This safety instrument could have prevented Kozhikode tragedy". Moneycontrol. נבדק ב-2020-08-08.
↑  Ghosh, Poulomi (8 באוגוסט 2020). "Air India Express Plane Crash: 13-year-old Boeing 737 to be Blamed? Kozhikode Crash Brings Chilling Memories of 2010 Crash". India.com (באנגלית). נבדק ב-8 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Breaking: Air India Express Boeing 737 Crashes Whilst Landing In Kozhikode". Simple Flying (באנגלית אמריקאית). 7 באוגוסט 2020. נבדק ב-7 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Dutta Roy, Divyanshu (8 באוגוסט 2020). "18 Dead Including Both Pilots After Plane Breaks In Two In Kerala". NDTV. נבדק ב-8 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Complete list of Karipur plane crash passengers". MediaOne News. נבדק ב-7 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "IX 1344 crashes. Many feared dead". theindependent.in (בIndian English). 7 באוגוסט 2020. נבדק ב-7 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Air India jet breaks in two on Kerala runway". BBC News (באנגלית בריטית). 7 באוגוסט 2020. נבדק ב-7 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Thiruvananthapuram, P. S. Gopikrishnan Unnithan (7 באוגוסט 2020). "Kerala: Air India flight with 190 onboard skids off runway in Kozhikode, both pilots among 16 dead". India Today (באנגלית). נבדק ב-7 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  John, Tara; Sud, Vedika; Pokharel, Sugam; Gupta, Swati. "Air India plane crashes in Kerala after skidding off the runway". CNN. נבדק ב-2020-08-08.
סוזן קולינס

ערך זה עוסק בסופרת ותסריטאית אמריקאית. אם התכוונתם לפוליטיקאית אמריקאית, ראו .
| --- | --- |

סוזן קולינס, 2010
 לידה:  10 באוגוסט 1962 (בת 62) הרטפורד, ארצות הברית 
 שם לידה:  Suzanne Collins 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אינדיאנה, בית הספר לאמנויות ע"ש טיש, בית הספר לאמנויות של אלבמה 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 סוגה:  ספרות ספקולטיבית 
 יצירות בולטות:  טרילוגיית משחקי הרעב, Gregor the Overlander 
 תקופת הפעילות:  מ-2003 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  Children's bookshop prize (2010)  פרס גפן (2021)  פרס כריסטופר  פרס לספרות ילדים 
 www.suzannecollinsbooks.com
 חתימה:   
 
סוזן מארי קולינס (באנגלית: Suzanne Marie Collins; נולדה ב-10 באוגוסט 1962 בהרטפורד שבקונטיקט, ארצות הברית) היא תסריטאית וסופרת מדע בדיוני ופנטזיה אמריקאית.
קולינס היא מחברת רבי המכר משחקי הרעב, משחקי הרעב - התלקחות ומשחקי הרעב - עורבני חקיין. הספרים עוררו גם התעניינות רבה בקרב תעשיית הקולנוע: כל ספריה בסדרת משחקי הרעב הופקו לסרטים בעלי אותו שם (הספר השלישי מסדרה פוצל לחלק א' ולחלק ב'). נוסף למשחקי הרעב, כתבה קולינס סדרה נוספת בשם "עולמטה", אותה כתבה לפני סדרת משחקי הרעב. הספר הראשון, השני והשלישי בסדרה תורגמו לעברית ונקראים "גרגור והנבואה האפורה", "גרגור ואימת האבדון" ו"גרגור וקללת הדם". הסדרה החדשה כיכבה ברשימות רבי המכר של הניו יורק טיימס, בוק סנס ויו אס איי טודיי, וזכתה בפרסים ספרותיים ובשבחי הביקורות. בספטמבר 2016, נפתח פארק שעשועים של "משחקי הרעב" בדובאי.
ספריה

| שם הספר | שנת פרסום בעברית | שנת פרסום באנגלית |
| --- | --- | --- |
| משחקי הרעב | 2010 | 2008 |
| משחקי הרעב - התלקחות | 2011 | 2009 |
| משחקי הרעב - עורבני חקיין | 2012 | 2010 |
| גרגור והנבואה האפורה | 2013 | 2003 |
| גרגור ואימת האבדון | 2014 | 2004 |
| גרגור וקללת הדם | 2015 | 2005 |
| גרגור 4 | — | 2006 |
| גרגור 5 | — | 2007 |
בלדה לנחשים וציפורי שיר: 2020
חיסון מודרנה נגד COVID-19

| --- | --- |

 בטיחות
 מעמד חוקי:  אושר לשימוש חירום
 דרכי מתן:  זריקה
 מזהים
 קוד ATC:  J07BX03 
 
ספייק ווקס או mRNA-1273 הוא חיסון COVID-19 שפותח על ידי חברת התרופות מודרנה. בדצמבר 2020 קיבל החיסון אישור חירום של ה-FDA לשימוש בארצות הברית, כאשר הסוכנות האירופית לתרופות (The European Medicines Agency ,EMA) הודיעה כי תחליט על אישור שימוש בשטחי האיחוד האירופי עד 1 בדצמבר 2020. בינואר 2022, אישור החירום שסיפק ה-FDA קיבל אישור מלא.
פיתוח ומחקרים

בינואר 2020 הודיעה מודרנה על פיתוח חיסון RNA נגד נגיף SARS-CoV-2 בשם mRNA-1273. טכנולוגיית המודרנה היא תרכובת שליח RNA (modRNA) שעברה שינוי של נוקלאוזידים בשם mRNA-1273 המשרה חסינות מפני SARS-CoV-2 על ידי קידוד של חלבון ספייק מיוצב הקיים על פני חלקיקי SARS-CoV-2. בעקבות הודעה זו זינקו מניותיה של מודרנה והמנכ"ל ובכירים אחרים החלו בתוכנית גדולה למכירת ההשקעות שלהם.
שלב I של הניסויים הקליניים של mRNA-1273 בבני אדם החלו במרץ 2020 בשותפות עם המכון הלאומי לאלרגיה ומחלות זיהומיות בארצות הברית. באפריל התחייב מינהל המחקר והפיתוח המתקדם הביו-רפואי בארצות הברית (BARDA) של מתן עד 483 מיליון דולר לפיתוח החיסון של מודרנה. התוכניות לבדיקת מינון ויעילות שלב II, שאמורות היו להתחיל במאי 2020, אושרו על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA). מודרנה חתמה על שותפות עם יצרנית החיסונים השווייצרית Lonza Group למסירת 300 מיליון מנות בשנה.
ב-25 במאי 2020, Moderna החלה בניסוי קליני שלב IIa בהשתתפות 600 משתתפים מבוגרים כדי להעריך את הבטיחות ואת ההבדלים בתגובת הנוגדן לשתי מנות של החיסון המועמד שלה, mRNA-1273, מחקר שצפוי להסתיים בשנת 2021.
מודרנה והמכון הלאומי לאלרגיה ומחלות זיהומיות החלו בניסוי שלב III בארצות הברית ב-27 ביולי 2020. 30,000 מתנדבים חולקו לשתי קבוצות: קבוצה אחת קיבלה שתי מנות של 100 מיקרוגרם של mRNA-1273, והשנייה קיבלה פלצבו: תמיסת נתרן כלוריד של 0.9%. החל מ-7 באוגוסט השתתפו במחקר יותר מ-4,500 מתנדבים.
ב-16 בנובמבר 2020 פרסמה מודרנה נתונים ראשוניים מניסוי קליני שלב III המראה יעילות של 94% במניעת COVID-19. תופעות הלוואי כללו תסמינים דמויי שפעת כמו כאב במקום ההזרקה, עייפות, כאבי שרירים וכאבי ראש. התוצאות של לא היו חד משמעיות, מכיוון שהניסוי יימשך עד סוף 2022, הם לא נבדקו או פורסמו בכתבי עת רפואיים. ב-15 בנובמבר 2020 הודיע המכון הלאומי לבריאות של ארצות הברית כי תוצאות הבדיקה הכוללות, חיוביות.
החברה חקרה חיסון לשכבות הגיל השונות. עם התפתחות נגיף הקורונה, החברה קידמה חיסון מותאם זן.
מתן אישור

בדצמבר 2020 קיבל החיסון אישור חירום של ה-FDA לשימוש בארצות הברית.
הסוכנות האירופית לתרופות (EMA) פתחה בהליך בדיקה חריג למתן אישור חירום על מנת לאפשר גישה לשוק ללא עיכוב. הליך האישור לאיחוד האירופי החל ב-1 בדצמבר. ה-EMA עשוי להמליץ על אישור מותנה במקרים בודדים עוד לפני שנתוני הניסוי הקליני יהיו זמינים במלואם. במקרה זה, חברת התרופות מודרנה מתחייבת לעמוד בתנאים שקבעה הרשות תוך פרק זמן מסוים, כגון מסירת נתוני שלב III מלאים, שהתקיימו ב-17 בדצמבר 2020. הוועדה למוצרים רפואיים לשימוש אנושי קבעה פגישה לא מתוכננת ב-6 בינואר 2021 להערכת חבילת הנתונים האחרונה שמסר היצרן, ובמידת האפשר, לקבל החלטה על האישור. התאריך שנקבע במקור, 12 בינואר 2021, יישמר כתאריך חלופי. ביולי 2021, החיסון אושר גם לבני 12–17, בנוסף לבני 18 ומעלה.
המדינה הראשונה בה ניתן אישור קבוע לחיסוני מודרנה הייתה קנדה והשנייה הייתה בריטניה.
ב-13 באוגוסט 2021, אישר ה-FDA מנה שלישית עבור מדוכאי חיסון. אישור דומה נתן ה-EMA ב-4 באוקטובר 2021. באוקטובר אושרה מנה שלישית לבני 65 ומעלה ולמי שבסיכון בשאר הגילים. אישור החירום שניתן הורחב לבני 18 ומעלה ב-19 בנובמבר 2021.
ב-17 ביוני 2022, העניק ה-FDA אישור חירום המתיר לחסן את בני ובנות חצי שנה עד 4. הוא ניתן כסדרה ראשונית של שתי מנות, בהפרש של חודש, לאנשים בני 6 חודשים עד 17 שנים. החיסון מורשה גם לספק מנה שלישית מסדרה ראשונית לפחות חודש לאחר המנה השנייה עבור אנשים בקבוצת גיל זו שנקבעו שיש להם סוגים מסוימים של פגיעה חיסונית. באותה העת, החיסון היה בעל אישור קבוע לבני 18 ומעלה.
ב-31 באוגוסט 2022, העניק ה-FDA אישור חירום המתיר לחסן בני 18 ומעלה החיסון אשר הותאם לוריאנט אומיקרון של נגיף הקורונה ולזן המקורי.
בספטמבר 2024 אושר לשימוש בישראל תרכיב ספייק-וקס עדכני נגד וריאנט JN.1 של קוביד-19 מתוצרת מודרנה לבני 6 חודשים ומעלה.
הפקה וייצור

בארצות הברית, כ-20 מיליון פחיות הופקו מראש באמצע דצמבר 2020 והייצור המקומי באירופה החל כמה שבועות קודם לכן. בדצמבר 2020, מודרנה ציפתה לייצר כ-700 עד 800 מיליון מנות בשנת 2021, המיועדות הן לארצות הברית ולשאר העולם. לדברי מודרנה, ניתן לאחסן את החיסון למשך חצי שנה במינוס -20 מעלות ונשאר יציב למשך 30 יום בטמפרטורות שבין -2 עד 8 מעלות. נציבות האיחוד האירופי טענה כי היא מנהלת כעת משא ומתן עם החברה האמריקאית לאספקת עד 160 מיליון מנות חיסון.
תופעות לוואי

קיים סיכון מוגבר לדלקת שריר הלב ולדלקת קרום הלב לאחר החיסון, בעיקר תוך 14 ימים, בגברים צעירים, לאחר המנה השנייה. רובם החלימו אך היו שנפטרו. בנוסף, נמצא סיכון מוגבר לדלקת מוח מפושטת חריפה (ADEM) אצל מי שחוסנו במנה הראשונה של חיסון מודרנה נגד קורונה.
הערות שוליים

↑  Spikevax (previously COVID-19 Vaccine Moderna), הסוכנות האירופית לתרופות
↑  "Increasing number of biopharma drugs target COVID-19 as virus spreads". www.bioworld.com (באנגלית). נבדק ב-2020-12-13.
↑  finanzen net GmbH. "These 5 drug developers have jumped this week on hopes they can provide a coronavirus treatment". markets.businessinsider.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2020-12-13.
↑  Kelland, Julie Steenhuysen, Kate (2020-01-24). "With Wuhan virus genetic code in hand, scientists begin work on a vaccine". Reuters. נבדק ב-2020-12-13.
↑  שירות כלכליסט, ה-FDA אישר סופית את החיסון של מודרנה לקורונה, באתר כלכליסט, 19 בדצמבר 2020
↑  Frühere Entscheidung über Moderna-Impfstoff
↑  Naomi Thomas and Ben Tinker CNN, Moderna's Covid-19 vaccine receives full FDA approval, CNN
↑  מודרנה מודיעה כי חיסוני הבוסטר שלה יעילים נגד כל זני האומיקרון, באתר וואלה, 22 ביוני 2022
↑  EMA starts rolling review of mRNA COVID-19 vaccine by Moderna Biotech Spain, S.L.
↑  Extraordinary meeting of the Committee for Medicinal Products for Human Use (CHMP): 6 January 2021
↑  „Nachfrage nach Corona-Impfstoff ist viel höher als das Angebot“, stuttgarter-zeitung.de
↑  Update on assessment of marketing authorisation application for Moderna’s mRNA-1273 COVID-19 vaccine
↑  עדכון מצ'אט הכתבים של N12, באתר N12
↑  Drug Details, covid-vaccine.canada.ca
↑  Summary of the Public Assessment Report for Spikevax, GOV.UK (באנגלית)
↑  יולן כהן, ‏ועדת המומחים הכריעה: מנת חיסון שלישית מגיל 50 ומעלה, באתר ‏מאקו‏, 12 באוגוסט 2021
↑  Comirnaty and Spikevax: EMA recommendations on extra doses and boosters
↑  ועדת מומחי ה-FDA המליצה על מתן בוסטר של מודרנה לבני 65 ומעלה, באתר ynet, 14 באוקטובר 2021
↑  ארה"ב: ה-FDA אישר את מנת החיסון השלישית לבני 18 ומעלה, באתר וואלה, 19 בנובמבר 2021
↑  FDA authorizes COVID vaccine boosters for all adults, www.cbsnews.com (באנגלית אמריקאית)
↑  FDA authorizes 1st COVID-19 shots for infants, preschoolers, AP NEWS, ‏2022-06-17 (באנגלית)
↑  Office of the Commissioner, Coronavirus (COVID-19) Update: FDA Authorizes Moderna and Pfizer-BioNTech COVID-19 Vaccines for Children Down to 6 Months of Age, FDA, ‏2022-06-17 (באנגלית)
↑  Office of the Commissioner, Coronavirus (COVID-19) Update: FDA Authorizes Moderna, Pfizer-BioNTech Bivalent COVID-19 Vaccines for Use as a Booster Dose, FDA, ‏2022-08-31 (באנגלית)
↑  משרד הבריאות – האגף לאפידמיולוגיה, תרכיבים נגד נגיף קורונה החדש Coronavirus (COVID-19) vaccines, ‏09/2024 (בעברית)
↑  מדיסון פארמה, ספייק-וקס - עלון לצרכן, באתר מאגר התרופות - משרד הבריאות, ‏10/2023
↑  מערכת וואלה! בריאות, מחקר חיסוני הקורונה הכי גדול עד כה מצא כמה ממצאים מדאיגים מאוד - וואלה! בריאות, באתר וואלה!, ‏2024-02-20 (ארכיון)
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אוניברסליזם

אוניברסליזם (באנגלית: Universalism; באופן מילולי: עוֹלָמִיּוּת, כלליוּת) הוא זרם בפילוסופיה מתחום תורת המוסר, שלו אחיזה משמעותית במרבית ענפי מדעי החברה ובמיוחד בחינוך ובמחשבה המדינית-חברתית המודרנית וכן בתאולוגיה. עיקר מהותו בעיסוק בתכונות והגדרות שאותן ניתן להחיל על כלל הפרטים.
האוניברסליזם מבקש לראות בכל בני האדם שווים, ללא גדרות וללא הבחנות של שוני תרבותי; וכראויים להאצלת כללי מוסר וערכים דומים, ובכך, עומד ביחס של ניגוד ישיר לפרטיקולריזם. כאסכולה פילוסופית וחברתית, המצדדת בהתעלמות מקטגוריות קיבוציות, האוניברסליזם מנוגד לרלטיביזם, ומקורב להומניזם בכך שהוא גורס כי כל בני-האדם באשר הם ראויים לכבוד באופן שווה. בין יתר הערכים שנחשבים כאוניברסליים נמנים אושר, חירות, צדק ואחרים. עם זאת, מכיוון שהשיח האוניברסלי כולל שאלות הנוגעות לעצם טבע האדם ולהתפתחות התרבויות הנבדלות, נבחנות גם אתיקות כגזענות כבעלות היבטים אוניברסליים.
מציאותו של מוסר יחסי, או כזה שנמדד על סולם צו-המצפון האישי, נשללת על ידי האוניברסליסט.
סקירה רעיונית והיסטורית

מקובל לראות את תורת האידאות של אפלטון כמבשרת תורת האוניברסליזם. יש גם לציין שתורה זו מתקשרת לתורת האונטולוגיה (תורת היש) של אפלטון, לעניין היחס בין האידיאות לחומר המוחש. על פי אפלטון יש לומר שהאידיאות הן היש, ואילו החומר המוחש הוא השתקפות של האידיאה שמקבילה לו. הערכים האירופיים שליוו את יצירת המסגרות האקדמיות הראשונות בראשית ימי הביניים גזרו משורש זה את המילה אוניברסיטה כמכילה את מכלול ההגדרות שאותן מצופה האדם לממש. בעת החדשה, היו אלה אנשי עידן האורות שנשאו את דגל האוניברסליזם במה שהגיע לשיאו במהפכה הצרפתית, שזיקקה את הרוח החדשה בסיסמה "חירות, שוויון, אחווה". תנועת הרומנטיקה, שבאה לאחר מכן, דחתה את האוניברסליזם בהעדיפה באופן מובהק את הייחוד האינדיבידואלי של כל פרט על-פני "אמת משותפת" של סך-הפרטים, תוך האדרה של החד-פעמי, האותנטי שבאדם על חשבון האוניברסלי - המשותף לכולם. המגמות של המאות ה-19 וה-20 קידמו את הלאומיות, ואף את הלאומנות, בד-בבד עם התאוריה המרקסיסטית; ושוב לא הייתה עוד עדנה רבה למסרים הרציונליסטיים של ההגדרות הכלליות החלות על כלל היצורים. הפוסט-מודרניזם חיזק והניף את דגלי הקהילתיות והייחודיות של תרבויות, של קבוצות ושל פרטים, כשהוא שולל את הגישה שלפיה כל בני האדם שווים בכמיהתם לשוויון זכויות ולחופש ותחתיה עודד את מגמת יצירתן של אוטונומיות קהילתיות נבדלות, מתוך תובנה שאין דין ציוויליזציה אחת כמשנתה - ואין למערכת ערכים אחת עדיפות על אחרת; בכך מזוהות כיום הגישות הפוסט-מודרניות עם פלורליזם, אך גם עם פרטיקולריזם, המנוגד לתפיסה האוניברסליסטית.
סקירה רעיונית והיסטורית > אינטרנציונליזם

ההיבט הפוליטי-כלכלי של אוניברסליזם מתון עשוי להיות אינטרנציונליזם - שהיא שיטה שדוגלת בהרחבת שיתוף-הפעולה הכלכלי והמדיני בין מדינות, תוך יתרון לכל הצדדים. האינטרנציונליסטים מחזיקים באמונה כי על מדינות לשתף פעולה זו עם זו כיוון שערכם של האינטרסים ההדדיים וארוכי-הטווח שלהן גדול מזה של המטרות האינדיבידואליות וקצרות-הטווח של כל אחת מהן. מנגד ניצבים פטריוטיזם שוביניסטי אך באותה עת - גם חסידי הגלובליזציה הקיצונית, שלכאורה מבטלת את ערכה וייחודה של כל מדינה; מבחינה זו אינטרנציונליזם הוא ניסיון לפשר בין הגלובליזם לאינדיבידואליזם, כשהוא מושתת על ההכרה ב"שִוויון-חרף-שוני" ועל כבוד למורשתן הלאומית של אומות.
סקירה רעיונית והיסטורית > אוניברסליזם מול רב-תרבותיות

בעוד שהאוניברסליזם מניח כי אנשים בכל החברות שואפים לאמץ את האידיאלים והפרקטיקות של המתבונן, הרי שהגישות הרב-תרבותיות במערב בוחרות לאפשר לכל קבוצה לשמר את מושגי השונות והזהות שלה. שתי הגישות ההומניסטיות שונות זו מזו, אולם חוקרים לא מעטים מוצאים את הרב-תרבותיות משתלבת לא-פעם על רצף אחד עם האוניברסליזם, ואף משלימה אותו. כך, על הציר בין אוניברסליזם ליברלי המבקש לעצב עולם נאור ובין רב-תרבותיות - שהיא הייצוג המובהק של התפיסה המהופכת לכאורה, זו הרלטיביסטית והפרטיקולריסטית, מוצבים היום רבים מהנושאים המעסיקים את החברה ההומניסטית, כגון שאלות פמיניסטיות, פדגוגיות ומגדריות.
תפישות אוניברסליות מול תפישות פרטיקולריסטיות

גישות פילוסופיות מנוגדות. האחת דוגלת באינדיבידואליזם והשנייה בקבוצות. כלומר, בגישות הכוללת את כל החברה ואת כל הפרטים בה. בגדול, ההבחנה משמשת לדיונים – Particular – בחשיבות הפרט בנושא מוסר – האם צריך להתייחס לפרט או לחברה.
הקשר המטאפיזי

המטאפיזיקה מבחינה באוניברסל כתכונה או אפיון שמשותף לדברים נפרדים. כלומר, אוניברסלים הם ישויות או פרמטרים שניתנים להדגמה חוזרת ונשנית על מקרים/משתנים ספציפיים רבים – כך, אם ישנם, לדוגמה, שני כיסאות ירוקים בחדר, הרי ששניהם חולקים "יְרוּקוּת", כלומר את תכונת הצבע הירוק. תכונה משותפת זו תיקרא "אוניברסל", בהיותה נתון שבאפשרותו לחול על דברים / מקרים רבים. חוקרים מחלקים את המושגים לשלושה פרמטרים עיקריים: "סוג" (למשל: יונק), "סגולה" (למשל: קצר; חזק), ו"יחס" (למשל: אבא של...; על-יד...), שהם כולם כאחד טיפוסים שונים של אוניברסל.
שיקוף של האוניברסליזם בדתות שונות

התאולוגיה האוניברסליסטית מתייחסת למושגים ורעיונות (דתיים ופילוסופיים) שיכולים לחול על 'הכל'. הנצרות גורסת כי כל בני האדם ייגאלו בבוא-יומם ויימחלו מול אלוהים; בודהיזם, זרם המהאיאנה מתאפיין בגישתו שלפיה כל יחיד מגלם את טבע הבודהה, גם כאן הביטוי האוניברסליסטי הוא ה"גאולה הכללית".
ראו גם

אבסולוטיזם מוסרי
אוניברסליזם יוניטריאני
לקריאה נוספת

הומניזם וגזענות כשני זרמים אוניברסליים: בחיבורו של אביהו רונן - "הכרה בסבל של האחר: הוראת שואה וגזענות לערבים ויהודים", בתוך "רב תרבותיות במבחן החברה הישראלית", הוצאת מאגנס, 2003
סמואל הנטינגטון, "התנגשות הציביליזציות", 1996
הערות שוליים

↑  עקרון 'העולם הפדרטיבי' בא לידי ביטוי אצל מרטין בובר, שדגל בחבירה של קבוצות-השתייכות שיתופיות אלו עם אלו על בסיס זיקות דומות - לכדי בריתות שיתרחבו בהדרגה; בקרב פילוסופים ומחנכים נטען כי כזאת הייתה ההתיישבות השיתופית בארץ ישראל בעשורים הראשונים של המאה העשרים.
↑  הנרייט דהאן כלב, לדוגמה, בחיבור "מיגדר ומזרח", אילן גור זאב, ב"רב-תרבותיות וחינוך בישראל" ואחרים.
↑  מייקל ג'. לוקס, "The Problem of Universals", מתוך Metaphysics: Contemporary Readings, Michael J. Loux (ed.), N.Y.: Routledge‏, 2001.
מוטקה חב"ד

| --- | --- |

 לידה:  1820 האימפריה הרוסית וילנה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  1880 (בגיל 60 בערך) האימפריה הרוסית וילנה, האימפריה הרוסית 
 מקצוע:  בדחן יהודי
 
מרדכי (מוֹטקֶה) חב"ד (לעיתים נכתב: כאַבּאַד) (1820, וילנה – 1880, שם) היה בדחן יידיש בווילנה וגיבור בדיחות ידוע.
ביוגרפיה

מוטקה (מרדכי) חב"ד נקרא קודם "מוטקה לץ", אך עם נישואיו לבתו של חסיד חב"ד אמיד בווילנה, דרש ממנו חותנו להסב את שמו ל"מוטקה חב"ד". דעה אחרת בעניין טוענת, שמשכילי וילנה התקשו לקבל את נישואיו של הלץ החופשי דווקא לבת של חסיד חב"ד (חוכמה, בינה, דעת), ומכעסם עליו קראו לו "מוטקה חב"ד", כלומר "חוכמה בלי דעת".
מוטקה חב"ד נודע בחריפות לשונו, בביקורתו חסרת הפשרות, בחדות מבטו, ובהעשרת הפולקלור העממי היידישאי בווילנה, ובערים נוספות בסביבתה. הוא התפרנס ממתן "שירותי ליצנות" לגבירים ובעלי יכולת, היה תעלולן ומתחן ידוע, והתפרסם בעיקר בכושר האלתור שלו.
מוטקה חב"ד חבר לראשי הקהילה בווילנה, ובמיוחד לר' יודל אופאטוב, שכונה גם בשם "התקיף הידוע", איש ציבור אלים ושתלטני, שעלה מתחתיות החברה בווילנה עד לראשות הקהילה. אופטוב, שהיה בנעוריו מצחצח נעליים פשוט, התהדר ברכושו, ונהג לסייר ברחובות וילנה היהודית במרכבה מהודרת, מלווה בשרתים ועושי דברו. מוטקה חב"ד נשכר למסעי ראווה אלה, ישב ליד הגביר אופטוב, ושעשע אותו לאורך הדרך. בסיפור הפולקלוריסטי הוצבה דמותו של הליצן העני וחד הלשון מכאן והעשיר המופלג, הנלעג והדחוי, מכאן. בכל המפגשים ביניהם בסיפור ובבדיחה העממית יוצא מוטקה כשידו על העליונה ואופאטוב מוצג ככלי ריק.
גם לאחר מותו בשנת 1880 לא נשכח מוטקה חב"ד, והמשיך לחיות במסכת הפולקלור היידישאי בווילנה, כמוקיון, ליצן, בדחן והומוריסטן, עד להשמדת יהדות וילנה בידי הנאצים ועוזריהם הליטאים. ב"ספר הבדיחה והחידוד" של אלתר דרויאנוב יש למעלה משלושים חידודים והלצות המיוחסות למוטקה חב"ד (דרויאנוב, לפי שיטתו העברית, מאיית את שמו: 'מָדְכֶּי חבד'). באחד מהם מסופר:
רצונך, רבי יהודה, שתחיה עולמית? – אמר מדכי חב"ד ליודל אופאטוב. – קוּם ועקור דירתך מווילנה לבולטרימנץ [עיירה יהודית קטנה וענייה, סמוכה לווילנה].

ליגלג עליו יודל: מרדכי, כלום מלאך-המוות אין לו שליטה בבולטרימנץ שלך?

החזיר לו מרדכי: מלאך-המוות יש לו שליטה בכל מקום, אבל קבלה היא בידי מאבותי ומאבות-אבותי, שמששת ימי בראשית ועד היום לא מת יהודי עשיר בבולטרימנץ...
.
פורסם בווילנא בעיקר מפקחותו שהעמיד ללעג את השתדלותו היומרנית של אופאטוב לחתן את בנותיו עם תלמידי חכמים. למשל:
יודל אופאטוב שידך את בתו לנכדו של רבי חיים-נחמן פרנס. כשהגיע יום-החתונה הלך מדכּי חבד לאופאטוב ואמר לו:

לחתונת נכדו של רבי חיים-נחמן פרנס ודאי יבואו כל הרבנים וגדולי-התורה שבווילנה, ומן הראוי הוא, שלכבודם ולכבוד אבי-החתן לא תצא היום בנעליים (=בתרגום לזמננו; מגפיים גבוהות עד הברך מפני הבוץ והשלגים) כדרך סוחרים, אלא תצא בסנדלים (=בתרגום לזמננו; נעלים רגילות) כדרך תלמידי-חכמים.
נשמע לו אופאטוב ועשה כעצתו.

חזר מדכי והלך לפרנס ואמר לו:

לחתונת בתו של אופאטוב ודאי יבואו כל הקבלנים וגדולי-הסוחרים שבווילנה, ומן הראוי הוא, שלכבודם ולכבוד אבי-הכלה לא תצא היום בסנדלים (=בתרגום לזמננו; נעלים רגילות) כדרך תלמידי-חכמים, אלא תצא בנעליים (=בתרגום לזמננו; מגפיים גבוהות עד הברך מפני הבוץ והשלגים) כדרך סוחרים.

נשמע לו גם פרנס ועשה כעצתו.

וכשבאו האורחים לקבלת-פנים נסתכלו בפרנס ובאופאטוב ותמהו תמיהה גדולה:

פרנס התלמיד-חכם יוצא בנעליים של סוחרים, ואופאטוב הסוחר יוצא בסנדלים של תלמידי-חכמים.

קם מדכי והסביר:

אופאטוב, שעולה ויוצא מתוך הבוץ, כדין עשה שלקח סנדלים לרגליו, ופרנס, שיורד ונכנס לתוך הבוץ, אף הוא כדין עשה שלקח נעליים לרגליו...