stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ציון אלגרבלי
ביוגרפיה

נולד במקנס שבמרוקו לרחמים ומרים אלגרבלי. למד בישיבת "כתר תורה" לימודים תורניים לצד מקצועות כלליים, ומשם עבר לישיבת "עץ החיים" בטנג'יר. בשנת 1966 עלה לישראל. משפחתו התגוררה בשכונת שמואל הנביא בירושלים.
עם עלייתו לארץ החל ללמוד בישיבת חברון ולאחריה רבנות ודיינות במכון הרי פישל לדרישת התלמוד ומשפט התורה. בגיל 28 השלים את לימודי הדיינות. כיהן כדיין בבית הדין הרבני בבאר שבע ולאחר מכן כדיין והחל מתשנ"ב (1992) כאב"ד בבית הדין באשדוד, שם התמחה בתיקי עגונות מברית המועצות ובפתרון בעיות ייחודיות לעולים מאתיופיה.
בשנת 1998 מונה לדיין בבית הדין בירושלים, ובשנת 2004 מונה לתפקיד ראש אבות בתי הדין הרבניים בירושלים. שימש כיו"ר בית הדין לעגונות וליוחסין, והיה אחראי על תיקי אימוץ וכשרות ילדים.
באוגוסט 2007 נבחר לחבר בית הדין הרבני הגדול בירושלים.
בפברואר 2016 פרש לגמלאות, לאחר 36 שנות כהונה כדיין.
פסיקותיו

הרב אלגרבלי נחשב למתון בפסיקותיו[דרוש מקור]. מספר פעמים היה בדעת מיעוט בפסקי דין העוסקים בסוגיות של מעמד אישי, ובכלל זה ענייני מעוכבות גט, עגונות, גיטין פסולים, ממזרים וספק יהודים[דרוש מקור]. התפרסם בשאיפתו לזרז ככל האפשר את כתיבת פסקי דין, על מנת למנוע מהמתדיינים עינוי דין[דרוש מקור].
בפסק דין מ-2009 שבו ערערו הרב אברהם שרמן והרב חגי איזירר על כשרות הגיור שנעשה לחומרא על ידי הרבנות הראשית, נמנע הרב אלגרבלי מלהביע עמדה, בין היתר כיוון שלא זו הייתה הסוגיה שבגינה הגיעו המתדיינים לכתחילה לפתחו של בית הדין. מאוחר יותר נטען כי בית הדין פרסם את הכרעת הדין האמורה, על אף שהרב אלגרבלי סירב לחתום על הכרעה זו – דבר האמור לעכבה. בעקבות האירוע, פנה ד"ר אביעד הכהן לרב הראשי לישראל שלמה משה עמאר, והוּצא פסק דין מתוקן.
בפסק דין תקדימי שנתן ב-2008 קבע הרב אלגרבלי כי תביעה נזיקית שהגישה אישה בגין סרבנות גט גורמת לכך שהגט שייתן הבעל, לנוכח התביעה הנזיקית, ייחשב לגט מעושה, כיוון שלא ניתן ברצונו האמיתי של הבעל.
משפחתו

הרב אלגרבלי נשוי לאסתר לבית בהר, ולו שבעה ילדים. מתגורר בירושלים. אחיו הוא חבר הכנסת לשעבר מרדכי אלגרבלי.
הערות שוליים

↑  לשכת השר - בתי-דין - כללי; מינויי דיינים, באתר ארכיון המדינה, עמ' 239
↑  3 דיינים חדשים בבית הדין הגדול, אתר ערוץ 7
↑  תיק ערעור (רבני גדול) 6122-21-1 (מיום 10.05.2009)
↑  קובי נחשוני, חשיפה: הדיין לא חתם, פסיקת שרמן פורסמה, באתר ynet, 6 ביולי 2009
↑  תיק ערעור (רבני גדול) 6122-21-1 (פסק דין מעודכן מיום 09.08.2009)
↑  ‏פסק הדין של בית הדין הרבני בעניין סידור הגט לאחר תביעת הנזיקין נגד סרבן הגט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007527001205171  VIAF: 308271793   WorldCat (עם VIAF): 308271793
נבחרת ניו זילנד בכדורסל

| --- | --- |
ניו זילנד
 מידע כללי
 התאחדות:  התאחדות הכדורסל של ניו זילנד
 הצטרפות:  1951
 השתייכות:  פיב"א אוקיאניה
 דירוג פיב"א (10 באוגוסט 2024):  22       ‎-1‏
  - ניקוד פיב"א:  487.3
 מאמן:  ננאד ווצ'יניץ'
 nz.basketball
 
 משחק בינלאומי ראשון
 ניו זילנד ניו זילנד 72 - 64 סינגפור סינגפור סינגפור; 1 בספטמבר 1962
 הניצחון הכי גדול
 ניו זילנד ניו זילנד 136 - 41 קלדוניה החדשה קלדוניה החדשה וולינגטון, ניו זילנד; 1 בספטמבר 1997
 ההפסד הכי גדול
 ניו זילנד ניו זילנד 59 - 115 אוסטרליה אוסטרליה כרייסטצ'רץ', ניו זילנד; 4 בספטמבר 1987
 אליפות העולם בכדורסל
 הופעות:  7 (הראשונה ב-1986)
 ההישג הטוב:  מקום רביעי (2002)
 המשחקים האולימפיים
 הופעות:  2 (הראשונה ב-2000)
 ההישג הטוב:  מקום עשירי (2004)
 אליפות אסיה בכדורסל
 הופעות:  2 (הראשונה ב-2017)
 ההישג הטוב:  ארד: 2022
 
נבחרת ניו זילנד בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של ניו זילנד. כינוייה של הנבחרת הוא ה"Tall Blacks" (השחורים הגבוהים), בדומה לנבחרת ניו זילנד בראגבי המכונה "All Blacks".
הישג השיא של נבחרת ניו זילנד הוא המקום הרביעי שהשיגה באליפות העולם בכדורסל בשנת 2002.
כמו כן, נבחרת ניו זילנד זכתה 3 פעמים באליפות אוקיאניה בכדורסל בשנים 1999, 2001 וב-2009.

נבחרת ניו זילנד הופיעה פעמיים במשחקים האולימפיים והישגה הטוב ביותר במסגרת זו היא מקום עשירי בשנת 2004.
עם ביטולה של אליפות אוקיאניה בכדורסל, החלה ניו זילנד להשתתף באליפות אסיה בכדורסל בשנת 2017 וסיימה במקום הרביעי. באליפות אסיה הבאה, בשנת 2022, סיימה ניו זילנד במקום השלישי.
הדירוג הנוכחי של נבחרת ניו זילנד ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות גברים, הוא המקום ה-22 בעולם, נכון ל-10 באוגוסט 2024, ירידה של מקום אחד לעומת דירוג קודם.
כל האולימפיאדות

| כדורסל במשחקים האולימפיים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מיקום | משחקים | ניצחונות | הפסדים |
פינלנד 1952: לא העפילה
אוסטרליה 1956: לא העפילה
איטליה 1960: לא העפילה
יפן 1964: לא העפילה
מקסיקו 1968: לא העפילה
גרמניה המערבית 1972: לא העפילה
קנדה 1976: לא העפילה
ברית המועצות 1980: לא העפילה
ארצות הברית 1984: לא העפילה
קוריאה הדרומית 1988: לא העפילה
ספרד 1992: לא העפילה
ארצות הברית 1996: לא העפילה
| אוסטרליה 2000 | מקום 11 | 6 | 1 | 5 |
| יוון 2004 | מקום עשירי | 6 | 1 | 5 |
הרפובליקה העממית של סין 2008: לא העפילה
בריטניה 2012: לא העפילה
ברזיל 2016: לא העפילה
יפן 2020: לא העפילה
צרפת 2024: לא העפילה
ארצות הברית 2028: 
| סך הכל | 2 הופעות | 12 | 2 | 10 |
כל אליפויות העולם

| אליפות העולם בכדורסל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מיקום | משחקים | ניצחונות | הפסדים |
ברזיל 1954: לא העפילה
צ'ילה 1959: לא העפילה
ברזיל 1963: לא העפילה
אורוגוואי 1967: לא העפילה
יוגוסלביה 1970: לא העפילה
פרגוואי 1974: לא העפילה
הפיליפינים 1978: לא העפילה
קולומביה 1982: לא העפילה
| ספרד 1986 | מקום 21 | 5 | 1 | 4 |
ארגנטינה 1990: לא העפילה
קנדה 1994: לא העפילה
יוון 1998: לא העפילה
| ארצות הברית 2002 | מקום רביעי | 9 | 4 | 5 |
| יפן 2006 | מקום 16 | 6 | 2 | 4 |
| טורקיה 2010 | מקום 12 | 6 | 3 | 3 |
| ספרד 2014 | מקום 15 | 6 | 2 | 4 |
| הרפובליקה העממית של סין 2019 | מקום 19 | 5 | 3 | 2 |
| הפיליפיניםיפןאינדונזיה 2023 | מקום 22 | 5 | 2 | 3 |
קטר (מדינה) 2027: 
| סך הכל | 7 הופעות | 42 | 17 | 25 |
כל אליפויות אסיה

| אליפות אסיה בכדורסל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מיקום | משחקים | ניצחונות | הפסדים |
| לבנון 2017 | מקום רביעי | 6 | 3 | 3 |
| אינדונזיה 2022 | מקום שלישי | 7 | 5 | 2 |
| ערב הסעודית 2025 | העפילה |  |  |  |
| סך הכל | 2 הופעות | 13 | 8 | 5 |
כל אליפויות אוקיאניה

| אליפות אוקיאניה בכדורסל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מיקום | משחקים | ניצחונות | הפסדים |
| ניו זילנד 1971 | מקום שני | 3 | 0 | 3 |
| אוסטרליה 1975 | מקום שני | 3 | 0 | 3 |
| ניו זילנד 1978 | מקום שני | 3 | 1 | 2 |
| אוסטרליה 1979 | מקום שני | 3 | 0 | 3 |
| ניו זילנד 1981 | מקום שני | 2 | 0 | 2 |
| ניו זילנד 1983 | מקום שני | 2 | 0 | 2 |
| אוסטרליה 1985 | מקום שני | 3 | 0 | 3 |
| ניו זילנד 1987 | מקום שני | 3 | 1 | 2 |
| אוסטרליה 1989 | מקום שני | 2 | 0 | 2 |
| ניו זילנד 1991 | מקום שני | 2 | 0 | 2 |
| ניו זילנד 1993 | מקום שני | 3 | 1 | 2 |
| אוסטרליה 1995 | מקום שני | 3 | 1 | 2 |
| ניו זילנד 1997 | מקום שני | 3 | 1 | 2 |
| ניו זילנד 1999 | מקום ראשון | 1 | 1 | 0 |
| ניו זילנד 2001 | מקום ראשון | 3 | 2 | 1 |
| אוסטרליה 2003 | מקום שני | 3 | 0 | 3 |
| ניו זילנד 2005 | מקום שני | 3 | 0 | 3 |
| אוסטרליה 2007 | מקום שני | 3 | 1 | 2 |
| אוסטרליה ניו זילנד 2009 | מקום ראשון | 2 | 1 | 1 |
| אוסטרליה 2011 | מקום שני | 3 | 0 | 3 |
| ניו זילנד אוסטרליה 2013 | מקום שני | 2 | 0 | 2 |
| אוסטרליה ניו זילנד 2015 | מקום שני | 2 | 0 | 2 |
| סך הכל | 22 הופעות | 57 | 10 | 47 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
The Paris Session

The Paris Session הוא אלבום האולפן השני של ההרכב המוזיקלי הישראלי-מאלי טורה-רייכל קולקטיב. האלבום יצא לאור ב-30 בספטמבר 2014, על ידי חברת התקליטים קומבנצ'ה בארצות הברית ובאירופה. בהמשך נמכר גם בישראל על ידי חברת התקליטים הליקון.
רקע והפקה

האלבום הופק במלואו על ידי עידן רייכל. את האלבום רייכל וטורה היו אמורים להקליט במאלי, אולם אי שקט פוליטי ודתי מנע את קיום ההקלטות, ובעקבות כך, הקליטו השניים את האלבום בפריז. שירי האלבום ברובם הם אינסטרומנטלים, אך חלקם מושרים בצרפתית, במברה, סונגהאי ועברית.
רשימת רצועות

| The Paris Session> מס' | The Paris Session> שם | The Paris Session> משך | The Paris Session>  | The Paris Session>  | The Paris Session>  | The Paris Session>  | The Paris Session>  | The Paris Session>  | The Paris Session>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | From End to End  | 4:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Tidhar  | 5:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Hodu (הודו)  | 3:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Gassi Gabbi  | 1:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | L'amour  | 3:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Allassal Terey  | 4:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Diaraby  | 2:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Debo  | 4:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Bandirabait  | 3:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Diame  | 2:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Soumbou Toure  | 4:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Deni Deni  | 2:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Philipa  | 4:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Alla  | 4:44 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  The Paris Session, by The Touré-Raichel Collective, The Touré-Raichel Collective
↑  The Touré-Raichel Collective / The Paris Session | | חנות הליקון | להורדה | לרכישה, באתר www.helicon.co.il
↑  Rohter, Larry (2014-11-17). "From Mali to Israel, a Musical Bridge". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2020-06-27.
↑   בן שלו, עידן רייכל מסרב לחשוב מחוץ לקופסה, באתר הארץ, 12 בדצמבר 2014
↑  עידן רייכל מקדיש לביתו שיר בשפת הבמברה, עם ויו פארקה טורה, באתר ‏מאקו‏, 5 בנובמבר 2014
| עידן רייכל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי סולו | היד החמה • רייכל - פסנתר - שירים • ואם תבואי אליי • The Idan Raichel Symphonic Project (Live In Buenos Aires) |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל • ממעמקים • The Idan Raichel Project ‏• בין קירות ביתי • הביתה, הלוך חזור • רבע לשש • מגדל של אור |  |
| טורה-רייכל קולקטיב | The Tel Aviv Session ‏• The Paris Session |  |
| בוטן מתוק בקרקס | כל מה שנשאר |  |
| סיבובי הופעות | ממעמקים • בין קירות ביתי • מנגנים בשקט 2011 - המופע האקוסטי • Open Door • רבע לשש • רייכל - פסנתר - שירים |  |
| ערכים קשורים | הליקון • קומבנצ'ה • שחור על לבן • הביתה, הלוך חזור |  |
| עידן רייכל – שירים |
| --- | --- | --- |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | "בואי" • "אם תלך" • "הנך יפה" • "מדברים בשקט" • "שושנים עצובות" |  |
| ממעמקים | "עלה נישא ברוח" • "שובי אל ביתי" • "יש בי עוד כוח" • "ממעמקים" • "מילים יפות מאלה" • "מכל האהבות" |  |
| בין קירות ביתי | "Todas las Palabras" • "שאריות של החיים" • "מי נהר" • "חלומות של אחרים" • "רוב השעות" • "מינהאר לי משיתי" • "הכל עובר" • "מנעי קולך מבכי" |  |
| הביתה, הלוך חזור | "אמא, אבא וכל השאר" • "הביתה, הלוך חזור" • "מחכה" |  |
| רבע לשש | "יורד הערב" • "עכשיו קרוב" • "בלילה" • "Sabe Deus" • "עד שאין יותר לאן" • "בקרוב" • "אם היית רואה" |  |
| מגדל של אור | "תחזור" • "כל יום מחדש" • "עד שתחזרי אליי" |  |
| סינגלים אחרים | "Petit Roi" • "איזה יום טוב" • "על הספסל שבשכונה" |  |
| סולו | סולו |  |
| היד החמה | "היד החמה" • "מעגלים" • "געגוע" • "בחמש שניות" • "לפני שייגמר" |  |
| רייכל - פסנתר - שירים | "לסלוח ולשכוח" |  |
| ואם תבואי אליי | "גלגל מסתובב" • "אהבה כזו" • "ואם תבואי אליי" • "בראשית" • "למה זה מגיע לנו" • "את לא נשארת לבד" |  |
| סינגלים אחרים | "קוצים" • "בובות" • "שבט אחים ואחיות" • "עכשיו נשארנו שנינו" • "כתוב מלמעלה" • "Lumiére" • "אם רק תסכימי" • "למה ככה עצובה" • "מכל הכוכבים בלילה" • "מתגעגעת אותך" • "ככה מיום ליום" • "להאמין" • "אין לך דאגות" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Po co" |  |
שכחת ילד ברכב

שִכחת ילד ברכב הוא אירוע שבו מבוגר המסיע ילד ברכבו יוצא מהרכב ועקב שכחה או חוסר תשומת לב, משאיר את הילד ברכב. האירוע מתרחש על פי רוב בעת חריגה מהשגרה ומושפע מעייפות והסחת דעת. על המבוגר משתלט מצב “נהג אוטומטי”, הגורם לו להמשיך בשגרת היום ללא מודעות לכך שהילד נשאר ברכב. ילד קטן, ובמיוחד תינוק, אינו יכול לחלץ עצמו או להזעיק עזרה, והוא חסר ישע ברכב. שהייה של הילד ברכב הסגור במשך שעות אחדות ביום חם עלולה להביא לפגיעה קשה בו ואף למותו, עקב טמפרטורה גבוהה ברכב הסגור העשויה להגיע ל-65 מעלות צלזיוס ואף יותר, הילד עשוי להיקלע לסכנת התייבשות ומכת חום. שכחת ילד ברכב עשויה להתגבש עד לכדי עבירה של גרימת מוות ברשלנות.
אירועים

שלושה מצבים נפוצים שבהם מתרחשת תאונה מסוג זה:
נהג ברכב הסעות, מסיע מדי יום ילדים אל גן ילדים או בית ספר, כאשר ילד נרדם במהלך הנסיעה ולא יורד במקום המיועד לו, או כאשר הנהג שוכח להוריד את אחד הילדים במקום המיועד עבורו, ופונה לעיסוקים אחרים.
הורה נוסע במכוניתו עם ילדו, ועקב אירוע שמסיח את דעתו שוכח שילדו ברכב (לעיתים הילד רדום), יוצא מהרכב ונועל אותו.
הנהג יוצא מהרכב לדקות מעטות, תוך שהוא מודע לכך שנותר ילד ברכב, ומסיבות שונות מתעכב זמן רב מהמתוכנן או משנה את תוכניותיו ואינו חוזר אל הרכב.
בשלושת המקרים הנהג השוכח עלול לעמוד לדין באשמת רשלנות.
ישנם גם מקרים בהם ילד נכנס לרכב שאינו נעול, ואינו מצליח לצאת.
בשל גורמים פיזיולוגיים, תינוקות וילדים רגישים יותר לעליית טמפרטורת הגוף והתפתחות מכת חום, מאשר מבוגרים, בעת שהייה בסביבה חמה. השארת ילד ברכב, גם לזמן קצר יחסית, יכול לגרום לו לנזק משמעותי.
אחד מגורמי הסיכון לאירוע זה הוא רכב עם חלונות בצבע כהה, המקשים על הבחנה בהימצאות נוסעים ברכב, בעת מבט מהחוץ.
שכיחות

מתחילת 2008 ועד אמצע 2013 נרשמו 205 מקרים של השארת ילדים ברכב בישראל, שבהם נספו 12 ילדים. מספר זה מהווה כ־1% ממספר הילדים שנספו באותן שנים בתאונות למיניהן (כולל תאונות דרכים). משנת 1998 ועד אמצע 2013 נספו בארצות הברית כ-650 ילדים בתאונות מסוג זה.
מחקר שנערך בארצות הברית מצא כי באוכלוסייה שנבדקה רוב מוחלט של מקרי המוות עקב מכת חום ברכב הם של ילדים מתחת לגיל 4. כרבע ממקרי המוות הם של ילדים שנכנסו בעצמם לרכב לא נעול, ושאר המקרים הם של ילדים שמתו עקב שכחה. מתוך מקרי השכחה, כ־27% היו מקרים בהם הנהג תכנן להשאיר את הילד ברכב לזמן קצר בלבד, אך לבסוף הילד נשאר ברכב זמן רב. כשני שלישים מהתינוקות שמתו היו זכרים (שחלקם במקרי המוות בהם התינוק נכנס בעצמו לרכב מגיע לכ־78%), וכשליש נקבות. 3/4 מהמקרים אירעו בעונת הקיץ, וכרבע בשאר עונות השנה. 82% מהמקרים היו של ילדים שהושארו ברכב לפחות שעה. אחוז גבוה יותר של נשים (כ-60%) היה מעורב במקרי השארת ילדים ברכב, בהשוואה לגברים. סטטיסטיקות של שכחת ילדים ברכב בארצות הברית בשנים 1998–2014 מצאו קרוב לשוויון בין המינים.
מניעה

בעקבות ריבוי המקרים, פותחו אפליקציות וטכנולוגיות, שמטרתן למנוע שכחת ילדים ברכב.
באמצע 2012 הוגש למשרד התחבורה בישראל, דו"ח על שכחת ילדים במכונית, שממליץ לפתוח במסע הסברה נרחב בנושא ולקדם תקינה של פתרונות אלקטרוניים למניעת שכחת הילדים.
לפתרון הבעיה ברכב הסעות הוצע פתרון טכנולוגי המחייב מעבר של הנהג לכל אורכו של הרכב בעת סיום נסיעה, דבר המצמצם את הסכנה שילד ישכח ברכב.
ב-2016 אגודת יד שרה פיתחה צמיד חיישן המזכיר להורה אם שכח את הילד.
ב-2019 חברת תינוק באוטו! פיתחה צמיד ורצועה אשר יכולים לסייע להורה לא לשכוח תינוק במושב האחורי.
תשדיר רדיו ישראלי המליץ להורים לאמץ נוהג יומיומי קבוע העשוי למנוע מקרים שכאלה: להקפיד על הפעלה מראש של תזכורת או שעון מעורר בטלפון הנייד, להניח חפץ חיוני נדרש (למשל מפתחות או הטלפון הנייד) בצמוד לתינוק או מתחתיו, כך שההורה יראה את התינוק בעת יציאתו מהרכב, לתאם נוהל קבוע של טלפון תזכורת בין בני הזוג בשעה הרלוונטית בכל בוקר. במקביל פונות הרשויות אל הציבור לגלות ערנות לרכבים חונים בהם נצפים תינוקות ללא הוריהם ולהזעיק מיידית את כוחות ההצלה.
ב-2021 החליטה שרת התחבורה, מירי רגב, לחייב התקנה של מערכת התראה במכוניות המסיעות ילדים עד גיל 4. עד אמצע יולי 2021, נרכשו כ-50,000 מערכות התראה, פחות מ-6.5% מהכמות הנדרשת על פי הערכות משרד התחבורה. השרה הנכנסת מרב מיכאלי החליטה לדחות את כניסת החובה לתוקף למשך שנה. בעקבות זאת ירדו מחירי המערכות ובהמשך ביטלה השרה כליל את חובת התקנת המערכת.
למרות הטיפול בנושא וניסיונות המניעה הרבים, הפתרונות שיצאו לשוק לא מספקים עדיין נתונים לגבי יעילותם.
יחס החברה למקרים של שכחת ילד ברכב

מתוך כלל מקרי ההיפגעות של ילדים, עולה ששכחה ברכב גובה פחות קורבנות בנפש ביחס לתאונות דרכים ותאונות דוגמת טביעה וחנק. למרות זאת, התופעה זוכה לסיקור תקשורתי נרחב. ישנה תפיסה רווחת כאילו מקרי היפגעות אחרים הם מעין "גזירת גורל", בעוד ששכחת ילדים ברכב היא מיותרת לחלוטין. כך למשל כתב ד"ר יעקב שיינין: "כיוון שזו תופעה מיותרת לחלוטין, יש לבדוק את האמצעים והדרכים למגר כליל תופעה טרגית מיותרת זו.
היבטים משפטיים

בשנת 2019 חוקק באיטליה חוק המחייב רכב המסיע ילדים עד גיל 4 בהתקנת חיישן המשמש לגילוי ילד שנשכח ברכב.
שכחת ילד יכולה להיחשב עבירה פלילית. לפי המשפט הפלילי בישראל, אדם יכול לעמוד לדין באשמת השארת ילד בלא השגחה (סעיף 361 לחוק העונשין) או נטישת מושגח (סעיף 363 לחוק העונשין). שכחת ילד ברכב המביאה למותו, עשויה להעמיד לדין את האדם בגין גרימת מוות ברשלנות (סעיף 304 לחוק העונשין).
עם זאת, בשונה ממרבית העבירות הפליליות עבירה זו מבוצעת ללא כוונה תחילה וללא כוונת זדון. על פי רוב על ידי קרובי הקורבנות, דבר ההופך את השיפוט למורכב לאור הטרגדיה הפוקדת את משפחת הקורבן.
בישראל לא נהוג להעמיד לדין הורה שילדו נספה עקב אירוע זה, בנימוק שמותו של הילד הוא עונש כבד דיו, שאין להוסיף עליו. עם זאת ישנן מדינות, כמו ארצות הברית, שבהן נהוג להעמיד הורים לדין גם במקרה כזה.
בפסק דין של בית המשפט העליון נקבע שפגיעה כתוצאה משכחת ילד ברכב אינה בגדר תאונת דרכים כהגדרתה בחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, ולכן אינה מזכה בפיצויים לפי חוק זה.
בפסק דין של בית הדין האזורי לעבודה בירושלים נקבע ששכחת ילד ברכב על ידי נהג הסעות, אף שהסתיימה בשלום, היא עבירת משמעת חמורה, המצדיקה את פיטורי הנהג ללא הודעה מוקדמת וללא פיצויי פיטורים.
ראו גם

דריסת ילד בנסיעה לאחור
הערות שוליים

↑  שכחת ילדים ברכב, באתר בטרם בטיחות ילדים
↑  משרד הבריאות, לא משאירים ילד ברכב ללא השגחה, באתר משרד הבריאות, ‏3.01.2022
1 2   דניאל שמיל, דן אבן, חיים לוינסון, דו"ח על שכחת ילדים במכונית הוגש למשרד התחבורה לפני שנה - אך טרם יושם, באתר הארץ, 16 ביולי 2013
↑  על פי ארגון "בטרם - המרכז הלאומי לבטיחות ולבריאות ילדים", מוצרים למניעת שכחת ילדים ברכב, באתר "בטרם"
↑  יצחק בן-חורין, כששוכחים ילד ברכב: בארה"ב, חצי עומדים לדין, באתר ynet, 15 ביולי 2013
↑  A Guard, S S Gallagher, Heat related deaths to young children in parked cars: an analysis of 171 fatalities in the United States, 1995–2002, Injury Prevention, 2005
↑  Persons Responsible for Heatstroke Deaths of Children Forgotten in Vehicles, Jan Null, CCM Department of Meteorology & Climate Science, San Jose State University
↑  מערכת NEXTER, ‏כך לא תשכחו את התינוק ברכב: 8 אפליקציות ומכשירים, באתר ‏מאקו‏, 15 ביולי 2013
↑  האפליקציות שיעזרו לכם לא לשכוח ילדים ברכב, באתר וואלה, 15 ביולי 2013
↑  אריק בנדר, הצעת חוק: שכחת ילד ברכב – תאונת דרכים, באתר nrg‏, 1 ביולי 2013
↑  הפתרון למניעת שכחת תינוקות ברכב, באתר יוטיוב
↑  הפתרון למניעת שכחת תינוקות ברכב, באתר יוטיוב
↑  קינם כהן‏, משרד התחבורה מודה: האזרחים טרפדו את תקנות מערכות ההתרעה, באתר וואלה, 21 ביולי 2021
↑  עידן ארץ, ‏מאז ביטול החוק, מחיר המערכות נגד שכחת ילדים ירדו מ-250 ל-69 שקלים, באתר גלובס, 6 בינואר 2022
↑  ענת רואה, לפני שנכנסה לתוקף: בוטלה חובת התקנת מערכת למניעת שכחת ילדים ברכב, באתר כלכליסט, 16 בינואר 2022
↑  אפל- פנקס, אביטל, סקירה בנושא מניעת שכחת ילדים ברכב- עבור אנשי מקצוע, באתר בטרם לבטיחות ילדים, ‏08.09.2013
↑  אורלי סילבינגר, ‏דעה: החוק האיטלקי למניעת שכחת ילדים ברכב: מה קורה בישראל?, באתר גלובס, 18 בינואר 2018
↑  ד"ר.שיינין.יעקב, שכחת תינוקות במכונית, באתר הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, ‏25.7.2013, הכפילות במקור
↑  איטליה: חובה להתקין אזעקת "שכחת את הילד", באתר ynet, 8 בנובמבר 2019
1 2  ח.ש, דוח סיכום פעילות 2019, באתר משרד המשפטים, ‏2019
↑  אהרל'ה ויסברג‏, "אני מת בכל יום מחדש": האם יש טעם להעניש הורים ששכחו את ילדיהם ברכב?, באתר וואלה, 14 ביולי 2016
↑  After leaving a child in a car, 'that pain...never goes away', July 3, 2014, CNN,
↑  רע"א 3762/11 עיזבון המנוחה אושר רחימי ז"ל ואחרים נ' עמיר חריזי ואחרים, ניתן ב־16 בינואר 2012
↑  ס"ע (י-ם) 60694-03-11 יצחק טובול נגד א.ד.ם אקספרס בע"מ, ניתן ב-10 ביולי 2013, באתר "נבו"
תחושת זכאות

המושגים תחושת זכאות, או "תחושת המגיע לי" בתפיסה של האדם את העולם, הם מבנים מרכזיים בתאוריות הפסיכולוגיות של הצדק החברתי. על פי תיאוריות אלו, רוב האנשים בעולם מרגישים מרומים כאשר הם אינם מקבלים את התוצאות המתאימות שהם מרגישים שהיו זכאים לקבל. לפי לרנר (1987), תחושת הזכאות נובעת ממקום של קוגניציה יחד עם שיקולים רגשיים ומוטיבציוניים בנוגע ליחסים שבין האדם לתוצאות שאותם הוא מקבל מהסביבה.
המרכיב הקוגניטיבי של תחושת הזכאות, או "תחושת המגיע לי", היא אמירה שלעיתים קרובות מתבטאת ללא מילים, שלאדם, או לפחות לאדם מסוים, מגיעות תוצאות מכוח מי שהוא או מה שהוא עשה. לכן, אם אדם ממלא אחר תנאים מסוימים מוקדמים, הוא ירגיש זכאי לתוצאות מסוימות; כמו למשל: "מגיע לי לקבל שירות כי אני לקוח". בעקבות תחושה זו עלול להיווצר אצל האדם רגשות והשלכות התנהגותיות ולכן האדם עלול להיות עצוב או מתוסכל במידה והוא לא יקבל את מה שמגיע לו. כמו כן, לעיתים בעקבות כך אנשים מסוימים יכולים לחוות רגשות קשים כגון כעס, בוז, שעלולים להניע אותם לפעולת נקמה למען השבת תחושת הזכאות. ברמתה הקיצונית, תחושה זו אינה מתייחסת בדרך כלל למה שהאדם מרגיש שהוא זכאי אליו כחוק ובצדק, כמו למשל: "אני זכאי לקבל ביטחון כי אני אזרח...", אלא מתייחסת לחוויה שהאדם חווה שבה הוא ראוי ליותר מהאחרים כתוצאה מחוזה חברתי שבו הוא יצר לעצמו סדר עדיפויות הממקם את עצמו מעל לאחרים, למשל: "מגיע לי להיות ראשון בתור כי דברים צריכים לקרות לפי הדרך שלי".
מוזס והרושובסקי (1990), הציעו שלושה סוגים עיקריים של תחושת זכאות: מנופחת, מוגבלת ורגילה. תחושת הזכאות המנופחת בה האדם מחפש לעצמו בלבד פריוולגיות מיוחדות, אולי כדי לפצות על סבל שחווה בילדותו בעקבות או בעקבות פגיעה נרקיסיסטית. תחושת הזכאות המוגבלת הנובעת מחוסר יכולת לצפות לזכויות הבסיסיות שמהן נהנים הסובבים. תחושת זכאות נורמלית או בריאה כוללת ציפייה להיענות מאחרים (למשל: בני זוג, משפחה), ותחושת זכות של האדם לרגשותיו שלו, אשר מהווים מרכיבים חיוביים בהערכה העצמית.
מדידה

לפי קמפבל ואח', זכאות מוגדרת כ"אמונה כללית" מכיוון שניתן להניח שהיא עקבית לאורך זמן ובהקשרים שונים. ניתן אפילו לתאר זאת כהבדל בין-אישי יציב. בשנת 2004 קמפבל ואח' ערכו סדרה של תשעה מחקרים כדי לפתח את סולם הזכאות הפסיכולוגית (Psychological Entitlement Scale) על מנת למדוד את תחושת הזכאות, ללא תלות בסולמות המודדים נרקיסיזם (למשל, סולם NPI). בתשעת המחקרים הללו הצליחו החוקרים להוכיח כי סולם ה-PES הוא הומוגני ומראה מהימנות פנימית טובה, וכמו גם תוקף על ידי הצגה של קשרים חיוביים בינו לבין מספר נטיות אישיות כגון דומיננטיות, עוינות, ספקנות, נוירוטיות, תאוות בצע, תוקפנות, ולקיחת קרדיט מוגזם על דברים ששייכים לאחרים. הסולם הוא כלי לדיווח עצמי והנבדקים מתבקשים לדרג את הפריטים על סולם של 7 נקודות מ-1 שהוא "לא מסכים בכלל", ל-7 שהוא "מסכים מאוד".
9 הפריטים בסולם הם:
אני באמת חושב שמגיע לי יותר מאחרים
אני חושב/ת שדברים טובים צריכים לקרות לי
לו הייתי על הטיטניק היה מגיע לי לעלות על ספינת ההצלה הראשונה
אני דורש/ת את הכי טוב כי אני שווה את זה
לא מגיע לי יחס מיוחד
מגיעים לי יותר דברים בחיים
לאנשים כמוני מגיעות הנחות נוספות מדי פעם בפעם
דברים צריכים לקרות לפי הדרך שלי
אני מרגיש/ה שמגיע לי יותר מהכל
אנשים בעלי זכאות גבוהה נוטים יותר להסכים עם הצהרות אלו ודומות להן מאשר אלה הנמוכים בזכאות.
גורמים

לעיתים הסיבה שהאדם יחוש בתחושת הזכאות נובעת מתוך העבר שלו, למשל במידה ועברו של האדם כולל פגיעה, הגורמת לו לחפש ביתר שאת את התיקון לפגיעה ומתוך כך ירגיש שמגיע לו יותר מאחרים. כמו כן, במחקרים רבים נמצא קשר בין דירוג גבוה בתחושה זו לבין תאוות בצע, חוסר אמפתיה, אנוכיות, וחוסר כבוד.
סיבות נוספות עשויות להיות נורמות סביבתיות לגבי צדק, או לגבי חלוקת המשאבים, וחלק מגורמים הנובעים מהבדלים בין-אישיים. למשל, נמצא שדירוג גבוה בתחושת הזכאות קשור לתכונה של ייחוס עצמי גבוה, כך שאנשים שלוקחים אחריות גבוהה יותר על המעשים שלהם, יטו לחוש בתחושת המגיע לי יותר מאחרים. בנוסף, במספר גדול של מחקרים נמצא כי דירוג גבוה במיוחד בתחושת הזכאות נמצא קשור לסגנונות אישיות כמו הפרעת אישיות נרקיסיסטית, או אחריות חברתית פחותה.
ראו גם

השערת העולם הצודק
הפרעת אישיות נרקיסיסטית
גרנדיוזיות
מנטליות הקורבן
לקריאה נוספת

ידיד טייב, הנכונות לשקר על מנת להגביר משאבים לטובת העצמי: תפקידה של האמונה בעולם צודק
אשלי קינר, מאפיינים פסיכולוגיים ותחושת זכאות באקדמיה בקרב בני ובנות דור ה-Y, באתר פורטל מס"ע