stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוניברסיטת האימאם חוסיין
הערות שוליים

↑  Islamic Revolutionary Guard Corps use of Universities for Research to Build Bomb
↑  Defense Industries Organization (DIO) Sasadjah (Sazemane Sanaye Defa)
↑  Military Industries in’ the Islamic Republic of Iran:An Assessment of the Defense Industries Organization (DIO) 1996
↑  "Dissident: Iran's Top Commanders Are Nuclear Weapons Scientists", FOX NEWS, דצמבר 2007
↑  Disclosing a Major Secret Nuclear Site under the Ministry of Defense, Global Security, נובמבר 2014
↑    Philip Sherwell, ‏Iran's 'nuclear university' conceals research, The Telegraph, 16 April 2006
↑  spiegel
↑  Washington Post Staff Writer U.N. Alleges Nuclear Work By Iran's Civilian Scientists, מרץ 2008
↑  מתוך אתר האוניברסיטה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 122236137X  ISNI: 0000 0000 9504 7215  LCCN: nr93035766  VIAF: 139991733   WorldCat (עם VIAF): 139991733 
מבנה הפקולטה להנדסה
WebM

הלוגו של WebM
WebM הוא פורמט מכל המשמש בעיקר להעברת וידאו באינטרנט. WebM הוא גרסה מנוונת של פורמט המכל מטרוסקה. הקול יכול להיות רק בקידוד וורביס והווידאו יכול להיות רק בקידוד VP8 או VP9. השם Webm משמש הן לפורמט והן למימוש הסטנדרטי שלו, שהוא תוכנה חופשית (המופצת ברישיון BSD).
הפורמט פותח על ידי חברת גוגל שנזקקה לחלופה חינמית לMPEG-4. מקודד הקול וורביס ופורמט המכל מטרוסקה היו כבר קיימים. גוגל קנתה את חברת ON2 אשר פיתחה מספר מקודדי וידאו (לדוגמה: VP2 שממנו התחיל פיתוח מקודד הווידאו תאורה) ושחררה את מקודד הווידאו VP8.
מבין הדפדפנים הנפוצים כרומיום/גוגל כרום, פיירפוקס ואופרה יודעים להציג סרטי WebM ואילו אינטרנט אקספלורר וספארי דורשים תוסף חיצוני להצגת הסרטים.
מפרט

לפי המפרט קובץ WebM הוא סוג של קובץ מטרוסקה. כמו קובץ מטרוסקה גם הוא מתחיל בכותרת EMBL עם ארבעה בתים שמכילים [1A][45][DF][A3]. להבדיל מקובץ מטרוסקה רגיל, ערכו של שדה ב־DocType בכותרת הוא "WebM" במקום "matroska".
מקודד הווידאו חייב להיות VP8 ומקודד הקול חייב להיות וורביס. תמיכה בכותרות לא הייתה במפרט המקורי, אולם בהמשך נוספה תמיכה בכותרות בפורמט WebVTT. יש לציין שהדרישה לשימוש במקודדים VP8 ווורביס מופיעה במפרט כ־"SHOULD" ולא כ־"MUST". בהמשך המסמך יש התייחסות מפורשת לכך שיש להתייחס ל־SHOULD בהמשך המסמך כאל MUST. יש גם דרישה לכך שכמה חלקים של המסמך שמוגדרים כאופציונליים במפרט של מטרוסקה יהיו תמיד בקובץ WebM. לדוגמה: האלמנט Cues, שמכיל מידע על נקודות שונות בסרט ומאפשר גישה ישירה מהירה יותר אליהם ללא הורדת כל הסרט עד לשם. השינויים הללו מבטיחים ניגון יעיל יותר של קובץ שמורד מהאינטרנט (לדוגמה: מיוטיוב).
היסטוריה

חברת On2 פיתחה מספר מקודדי וידאו. המקודד VP8 פורסם על ידה בספטמבר 2008. בפברואר 2010 רכשה גוגל את חברת On2.
ב־19 במאי 2010 (במהלך כנס Google I/O)הודיעה גוגל על תקן WebM ועל שחרור המקודד VP8. גוגל העניקה גם רישיון שימוש לא מוגבל למספר פטנטים שברשותה אשר נדרשים למימוש VP8. לאחר חודש היא תיקנה את הרישיון למימוש של libvpx, המימוש של VP8, כדי להסיר בעיה טכנית שגרמה למימוש לא להיות חופשי.
למרות הבטחתה של גוגל עלו טענות ש־WebM (בעיקר VP8. שני חלקיו האחרים היו כבר יותר ותיקים ומוכרים[דרוש מקור]) מפר פטנטים. MPEG LA (מלכ"ר המאגד חברות בעלות פטנטים בתחום המולטימדיה) הודיע שהוא מתכוון להקים מאגר פטנטים שיהיו נדרשים למימוש VP8. ב־7 במרץ 2012 הכריזו גוגל ו־MPEG LA על הסכם רישוי פטנטים שמעניק לגוגל את הזכות להרשות שימוש בפטנטים של מספר חברות MPEG LA הנדרשים לשימוש במקודד VP8. MPEG LA לא פרסמה עדיין אף מספר פטנט אשר דרוש למימוש VP8 ושאינו בבעלות גוגל[דרוש מקור].
הערות שוליים

↑  המפרט של מורמט המכל WebM מתוך אתר מיזם WebM
↑  המפרט של פורמט המכל מטרוסקה - מתוך אתר מטרוסקה
↑  מפרט פורמט המכל WebM - גרסה מתאריך 27 בינואר 2012, מארכיון האינטרנט.
↑  ראו גם תמיכה בכותרות מאתר מטרוסקה להשוואה.
↑  המילים MUST, SHOULD ומילים דומות מוגדרות ב-RFC 2119
↑  חברת On2 חושפת תסדיר דחיסת וידאו חדש, 13 בספטמבר 2008
↑  הודעה לעיתונות על אישור בעלי מניות On2 למיזוג עם גוגל, 17 בפברואר 2010.
↑   - גוגל מכריזה על פורמט הווידאו הפתוח WebM שמבוסס על VP8
↑  שינוי הרישיון של libvpx, 4 ביוני 2010.
↑  WebM: הבטוחות החסרות לצורכי הקוד הפתוח - מאמר בבלוג של סימון פיפס, 24 במאי 2010.
↑  המקודד "ללא תשלום" של גוגל אולי לא יהיה ללא תשלום - דיווח על הכרזת MPEG LA שהיא תקים מאגר פטנטים עבור VP8.
↑  VP8 ו־MPEG LA - הכרזה על ההסכם בין גוגל ו־MPEG LA אצל בלוג מפתחי WebM, 7 במרץ 2013.
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אוטופיות טכנולוגית

אוטופיות טכנולוגית היא תאוריה עתידנית אופטימית שמבוססת על האמונה כי מדע וטכנולוגיה מקרבות לאוטופיה או לפחות מסייעות ב: השגת שוויון, העלאת רמת החיים, חופש, העלאת כמות ורמת הידע, דמוקרטיזציה, הזדמנויות חברתיות ופוליטיות ועוד אידיאלים אוטופיים. ניתן לשייך אותה לתאוריות עתידניות אחרות כמו אוטופיות עתידניות.
למעשה, אוטופיות טכנולוגית היא אידיאל חברתי היפותטי שבו החוקים, הממשלה, והתנאים הסוציאליים פועלים אך ורק למען רווחת האזרח. בין אם בעתיד הקרוב או הרחוק, כאשר המדע והטכנולוגיה המתקדמת תאפשר קיום תנאים אלו.
בסוף המאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21, יצאו כמה תנועות בקידום צורה של אוטופיות טכנולוגית כמטרה הניתנת להשגה. מבקר התרבות הקנדי, אימר סזמן טוען מנגד כי אוטופיות טכנולוגית הוא רעיון נרטיב חברתי לא הגיוני וחסר כל ראיות תומכות.
החוקר רוב קלינג (1996) טוען שמדובר בז'אנר ספרותי, בעל מסגרת וכללים קבועים שיש לשמור עליהם. לז'אנר שני מאפיינים לדידו: 1. מגביל את עצם הכתיבה 2. זיהויו כז'אנר מסוים מספק מסגרת להבנת הטקסט על ידי הקורא. לכן, בהתאם, כאשר נזהה כתבים בעלי מאפיינים אוטופיים נדע להבין אותם ככאלה ונשייך אותם מיידית לגישה זו. קלינג אף מזהה דיסוננס חשוב –קשה מאוד ליישם את התאוריות האוטופיות, ועל מנת לעשות זאת יש צורך בכלים אנטי-אוטופיים – מלחמה, אלימות ועוד.
בתאוריה זו נכללים כתבים שונים שמתמקדים בערכים אוטופיים שונים, אך כולם יוצאים מגבולות הקשר המיידי בין הטכנולוגיה למשתמשים ודנים במרחב האפשרויות החיוביות שהטכנולוגיה פותחת דרך מתן תחזית מסוימת של התפתחותה ולפיכך יש המכנים תאוריה זו גם כ"גישת גאולה". תאוריה זו לרוב תתעלם מבעיות כמו עלות הטכנולוגיה, נגישותה לחלקים נרחבים באוכלוסייה והפער הדיגיטלי, מפעיליה ועוד.
החוקר סגל (1985) מתאר כי כתבים אוטופיים גם ידונו בשימוש הפוטנציאלי שניתן לעשות בטכנולוגיה על מנת ליצור את "החברה הטכנולוגית", חברה שלא רק עושה שימוש בטכנולוגיה על מנת לשפר את איכות החיים של האדם, אלא אף מעצבת את ערכיה ואת מוסדותיה סביב הטכנולוגיה.
דיסטופיות טכנולוגית

מול התאוריה האוטופית, עומדת תאוריה דיסטופית, אשר מנסה לסתור חזונות אוטופיים אלו. תאוריה זו תתרכז בהשלכות השליליות של הטכנולוגיה על החברה או האדם: הטכנולוגיה מדגישה ערכים לא מוסריים, לא מעודדת חשיבה, מכפיפה את המשתמשים לתאגיד המייצר את הטכנולוגיה ועוד כאשר היחס אליה הוא כמלכודת דבש- במבט ראשון נראית ככזו המשפרת את איכות חייו של האדם, אך במבט עמוק יותר מזוהים בה מרכיבים שעלולים להפוך את החברה האנושית לאכזרית ואי שוויונית יותר, בעוד את חיי האדם הופכת לאומללים ותלותיים יותר ולפיכך יש המכנים תאוריה נוגדת זו גם כ"גישת חורבן". מצדדי הגישה הקיצוניים אף יחזו את היכחדותה של האנושות כתוצאה מכך ולפיכך יזהירו מפני אימוץ כולל של טכנולוגיות חדשות.
היסטוריה

קרל מרקס האמין שמדע ודמוקרטיה היו הבסיס למעבר מחברה של צרכים לחברה חופשייה. הוא טען שהתקדמות המדע מסייע לחברה להוקיע מתוכה את הכנסייה הנוצרית וכוחה הרב על החברה. ברעיונו ובמדע תמכו סוציאליסטים מהמאה ה-19, פמיניסטיות ורפובליקנים. טכנולוגיות אוטופית, רציונליזם ואתאיזם היו קשורים לדמוקרטיה, מהפכה, ואוטופיה ונותרו קשורים למעלה מ - 200 שנים. הרדיקלים תמכו בדרווין ותורת האבולוציה על מנת לתקף את ההתקדמות החברתית. המרקסיזם התבסס על הטענה כי התקדמות הטכנולוגיה לא תקדם עימה רק את האפשרות ליצירת חברה חדשה בנוגע לתפיסת הרכוש (ביטול הפאודליזם) אלא גם את המיזוג של בני אדם חדשים אשר יתחברו לטבע ולעצמם. אך בסוף המאה ה-19 הדמוקרטים הסוציאליסטים הפכו לקומוניסטים והדגש הושם על תעשייתיות, הגיון, מדע וקידום רעיון הקדמה. 

תנועה של אוטופיות טכנולוגית החלה להתהוות בחוף המערבי בארצות הברית, במיוחד סביב עמק הסיליקון. האידאולוגיה של התנועה הייתה מערכת אמונות המורכבות מהבודהיזם ומגישות מרדניות. כמו כן, התנועות הללו האמינו כי התקדמות הטכנולוגיה תסייע בהולדת "האדם החדש": המועצם אישית, והעובד בעל ידע, ושחרורו מיידי הממשלה התובעניות.
לפי קלינג, הופעתן של התאוריות האוטופיות והדיס-אוטופיות חלה כבר לפני כ-500 שנה, עוד לפני תחילת התקופה שמזוהה עם "המפכה המדעית", באמריקה. החוקר דינרסטיין (2006) למשל כתב כי הטכנולוגיה היא "התאולוגיה האמריקאית". עם זאת, מאז חלו תמורות בתאוריה שהכניסה לשורותיה דיון אודות טכנולוגיות חדשות שהתפתחו כמו האינטרנט. בעקבות זאת, יש הטוענים לתהליך של גלובליזציה שעברה הכתיבה האוטופית. כך, אופיין האינטרנט בכתיבה מעין זו כרשת שצפויה להתפשט בכל העולם, כמפרקת מרחב וזמן ועוד.
תאוריות אלה אינן מוגבלות לדיון בטכנולוגיה בלבד – ישנן תנועות כתבים פוליטיים אוטופיים, כמו הצהרת העצמאות האמריקאית או כתביו של מרקס. ישנן אף קבוצות חברתיות שדוגלות ברעיונות אוטופיים, כמו ה-Civil right movement שפעלה בארצות הברית בשנות ה-60. ניתן לייחס רבים מן האירועים ההיסטוריים החשובים במאות השנים האחרונות לאידאולוגיות אוטופיות או אנטי אוטופיות.
ראו גם

אוטופיה
טכנולוגיה
גלובליזציה
סינגולריות טכנולוגית
הערות שוליים

↑  Hughes, James (2003). "Rediscovering Utopia". אורכב מ-המקור ב-2007-09-27. נבדק ב-2007-02-07.
↑  "People Generally Do Not Act on Information on the Effects of Oil on the Environment". ScienceDaily. 28 במאי 2010. נבדק ב-17 נוב' 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Kling, R. (1996). Hopes and Horrors: Technological Utopianism and Anti-Utopianism in Narratives of Computerization In R. Kling (Ed.), Computerization and controversy: value conflicts and social choices (2nd ed., pp. 40-58). San Diego: Academic Press
↑  Segal, H. P. (1985). Technological utopianism in American culture. Chicago: University of Chicago Press
1 2  Hughes, James (2004). Citizen Cyborg: Why Democratic Societies Must Respond to the Redesigned Human of the Future. Westview Press. ISBN 0-8133-4198-1.
↑  Dinerstein, J. (2006). Technology and Its Discontents: On the Verge of the Posthuman. American Quarterly 58(3), 569-595
אורבנוס השלישי

אורבנוס השלישי (בלטינית: Urbanus; מת ב-20 באוקטובר 1187), כיהן כאפיפיור בין השנים 1185 – 1187.
ביוגרפיה

נולד בשם אוברטו קריוולי בתחילת המאה ה-12. הוא מונה כקרדינל וכארכיבישוף של מילאנו על ידי האפיפיור לוקיוס השלישי, אותו ירש ב-25 בנובמבר 1185. הוא המשיך את ריבו של קודמו עם קיסר האימפריה הרומית הקדושה פרידריך ברברוסה, כולל הוויכוח אודות ירושת האדמות של הרוזנת מתילדה מטוסקנה. אפילו לאחר מינויו כאפיפיור, הוא המשיך להחזיק בכהונת הארכיבישופות של מילאנו, וסירב להכתיר את בנו של פרידריך ברברוסה, כמלך איטליה, לאחר שהתחתן עם יורשת ממלכת סיציליה.
האגדה מספרת שהוא מת מצער כאשר שמע את החדשות על תבוסת הצלבנים ביולי 1187 בקרב קרני חיטין. אחרי מותו נבחר גרגוריוס השמיני.
WebAssembly

| --- | --- |

 פרדיגמות:  תכנות אימפרטיבי, תכנות מובנה, תכנות מונחה מחסנית 
 תאריך השקה:  2015 
 מתכנן:  World Wide Web Consortium 
 מפתח:  World Wide Web Consortium, חברת גוגל, מיקרוסופט, מוזילה, אפל 
 הושפעה על ידי:  Google Native Client, PNaCl
 רישיון:  Apache License 2.0
 סיומת:  wast, wasm 
 webassembly.org
 
WebAssembly או בקיצור Wasm הוא תקן פתוח המגדיר פורמט לקוד בינארי יביל (portable binary-code) לקובצי הרצה, יחד עם ייצוג טקסטואלי בשפת סף, והגדרות ממשקים שנועדו להקל על הרצת הקוד בסביבת הריצה המארחת. המטרה העיקרית של WebAssembly היא לאפשר ביצועים גבוהים ביישומי רשת, אבל הפורמט נועד גם לשילוב בסביבות אחרות.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
שיטת השימוש ב-WebAssembly הומלצה על ידי World Wide Web Consortium ב-5 בדצמבר 2019, לרוץ לצד HTML,CSS ו-JavaScript באופן מובנה בתוך דפדפנים.
התקן מתוחזק על ידי W3C עם תמיכה של מוזילה, Microsoft, Google, ו-Apple.
פיתוח Wasm

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
על מנת ליצור Wasm לדפדפנים, מפתחים יכולים להשתמש ב-Emscripten SDK כדי להדר קוד C++ (או כל שפה אחרת נתמכת LLVM כגון D או Rust) לקובץ בינארי שירוץ בארגז חול בו JavaScript רץ. Emscripten מאגד כמה סביבות ממשקים נפוצים כמו WebGL. אין גישה ישירה ל-DOM; עם זאת, אפשר ליצור "פונקציות פרוקסי" לשם כך, למשל דרך stdweb, web_sys, ו-js_sys‏. בעת שימוש בשפת Rust.
אברהם שלם

| --- | --- |

 לידה:  1928 
 פטירה:  2014 (בגיל 86 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת שערי ציון 
 תקופת הפעילות:  ?–2014 
 
הרב אברהם (דוד) שלם (כ"ו בטבת ה'תרפ"ח, 19 בינואר 1928 - כ"ג באלול ה'תשע"ד, 18 בספטמבר 2014) היה רב ראשי בפרו, סיאטל, וושינגטון ומקסיקו הבירה, מנהל מכון אור המזרח להוצאת כתבי יד נדירים של חכמי ספרד, מנהל בית היתומים הספרדי בירושלים ומפעילי ועד העדה הספרדית בעיר, נשיא הוועד להוצאת כתבי הרב בן ציון מאיר חי עוזיאל.
ביוגרפיה

נולד בירושלים בשכונת יגיע כפיים לאסתר ולדוד שלם בן הרב אברהם שמואל שלם, שעלה מסלוניקי בשנת 1917. אביו היה איש ציבור ממייסדי השכונה, שירת בגדודים העבריים והיה מקורב לרב בן ציון מאיר חי עוזיאל.
כשסיים את לימודיו בתלמוד תורה "מזרחי", התעתד להמשיך לסמינר למורים של המזרחי, אך בעצתו של הרב עוזיאל נכנס ללמוד בישיבת שערי ציון שבראשה עמד הרב אליעזר ולדנברג, שלימים הוסמך על ידו ועל ידי הרב עוזיאל לרבנות ולדיינות. תוך כדי לימודיו הוסמך לשוחט ובודק על ידי ראש השוחטים בירושלים, הרב מרדכי מיוחס, וכן הוסמך למוהל על ידי הרב יעקב ששון ומשה וולך.
לאחר שנה שבה עבד בבית דין צדק של העדה הספרדית בירושלים, הוסמך לדיינות ולהוראה על ידי מכון השלמה למוסמכים שהוקם על ידי "המזרחי העולמי".
לפני מלחמת העצמאות היה פעיל במסגרת ההגנה ולאחר מכן התגייס לצה"ל והשתתף בהגנה על העיר.
בשנת 1950 היה מועמד מוביל למשרת הרב הראשי של העיר רמת גן, אך נשלח לשליחות בפרו על ידי הרב עוזיאל שראה בכך שליחות קודש וכן בשל העובדה כי הרב אברהם שלם דיבר לאדינו הקרובה לספרדית המדוברת בפרו. לפני צאתו אמר לו הרב עוזיאל [דרוש מקור]: "עליך לצאת לשליחות זו למען היהדות המשוועת להצלה מטמיעה, וכתום החוזה לאחר חמש שנים, תוכל לחזור לארץ ויהיו לך משרות רבות לבחירה".
בהיותו בפרו סייע בארגון החיים היהודיים, בחינוך יהודי, טהרת המשפחה, הקמת מקוואות טהרה וסידור חופה וקידושין. עסק שם גם בפעילות ציונית, מילא תפקיד של חבר בדירקטוריון של ההסתדרות הציונית, ונטל חלק פעיל למען המגבית היהודית המאוחדת, בזמנים בהם טרם הוקמה השגרירות הישראלית. בשנת 1959 התמנה לרב קהילת "עזרא בצרות" בארצות הברית, ולאחר 3.5 שנים עבר לקהילת 'הר סיני' במקסיקו סיטי שם כיהן כרב הקהילה עד שנת 1977.
הרב שלם פעל למען ישיבת ישיבת שערי ציון שייסד הרב עוזיאל, ותמך בה במשך שנות עבודתו בחו"ל, עד ליום פטירת של הרב עוזיאל, אז נסגרה הישיבה, והרב שלם ייסד את ישיבת ראשית חכמה והעמיד בראשה את הרב שבתי אטון כראש הישיבה.
בשובו לישראל מילא תפקידים כמנהל בית היתומים הספרדי, שם הוקם כולל אברכים "נאות דש"א", ובו ועד העדה הספרדית בירושלים, שבמסגרתו נטל חלק באירועים ובטקסים שונים. כן פעל בוועד להוצאת כתבי הרב עוזיאל, תרגם ספרי הלכה רבים לשפה הספרדית ושמר על קשר עם הקהילות בארצות אמריקה הלטינית.
בשנת 2004 השתתף בסרט "הרואה למרחוק" שהופק על חייו של הרב עוזיאל.
הלך לעולמו בכ"ג באלול תשע"ד. בחודש יולי 2017 הוקמה לזכרו ספריית "אשד הנחלים".
ספרים

מבוא לספר גט פשוט מכון ירושלים תש"מ.
אשד הנחלים: חלק א' - במהדורה רביעית ומורחבת על סדר שולחן ערוך אורח חיים בספרדית. חלק ב'-ג' - שאלות ותשובות בהלכה, הוצאת המחבר, ירושלים, 1998.
פירוש נאות דש"א בספרדית על תהילים.
פירוש על ספר קהלת.
הדפסת מחזורים לימים נוראים בהוצאת "יהלום".
אויקר

| --- | --- |
סמל אויקרסמל אויקר

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מערב טרנסדנוביה
 מחוז:  גיור-מושון-שופרון גיור-מושון-שופרון
 נפה:  נפת שופרון
 שטח:  32.39 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  976 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°27′39″N 16°48′45″E﻿ / ﻿47.46089°N 16.81243°E﻿ / 47.46089; 16.81243 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.ujker.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אויקר(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אויקר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אויקר (בהונגרית: Újkér) הוא כפר במחוז שופרון שבמערב הונגריה.
יהודי אויקר

באויקר התגוררו על פי מפקד קהילות הונגריה שנערך במהלך שואת יהודי הונגריה בשנת 1944, כשבעים וארבעה יהודים. מלבד העובדה כי לא היה במקום רב, לא ידועים פרטים נוספים אודות הקהילה היהודית שם.
| שנה | מספר היהודים בעיר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 9 |  |
| 1880 | 36 | 775 |
| 1910 | 23 |  |
| 1920 | 16 |  |
| 1930 | 18 |  |
| 1941 | 19 | 939 |
לקריאה נוספת

פנקס הקהילות הונגריה, עמוד 735
אוי-קאר, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה – תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 15 (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944).
הערות שוליים

↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת שופרון |
| --- | --- | --- |
| יישובים | שופרון • אגיאגושסרגן • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטד • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטוסנטמיקלוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אויקר • אונד • ולצ'יי • ז'ירה |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אויקנז

| --- | --- |
סמל אויקנזסמל אויקנז
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  סבולץ'-סטמאר-ברג סבולץ'-סטמאר-ברג
 נפה:  נפת קישווארדה
 שטח:  9.69 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  932 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  48°15′00″N 22°14′00″E﻿ / ﻿48.25°N 22.233333333333°E﻿ / 48.25; 22.233333333333 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.ujkenez.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אויקנז(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אויקנז  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אויקנז (בהונגרית: Újkenéz) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם באויקנז מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 1,021 ובשנת 2020 רק 942 תושבים.
יהודי אויקנז

באויקנז חיו יהודים בתקופות זמן שונות והחל משנת 1867 קיבלו את שירותי הדת מקהילת מאנדוק, יהודים רבים מהכפר נרצחו בשואת יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 37 |  |
| 1880 | 8 | 409 |
| 1910 | 35 |  |
| 1920 | 37 |  |
| 1930 | 12 |  |
| 1941 | 13 | 893 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודים מאויקנז שנרצחו בשואה באתר יד ושם
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת קישווארדה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | קישווארדה • איאק • אנרץ' • דומבראד • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירקאראס • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • טורניושפאלצה • אוידומבראד • אויקנז |  |
אוניברסיטת סטוקהולם

| --- | --- |

 אוניברסיטה
 מוטו:  Ex lege libertas 
 תקופת הפעילות:  1878 (עם מעמד של אוניברסיטה מ-1960) – הווה
 תלמידים
 :  37,484 (נכון ל־2020) 
 מיקום
 מיקום:  שוודיה שוודיה
 מדינה:  שוודיה שוודיה
 קואורדינטות:  59°21′47″N 18°03′38″E﻿ / ﻿59.363055555556°N 18.060555555556°E﻿ / 59.363055555556; 18.060555555556
 www.su.se/english
  (למפת סטוקהולם מוגדלת) אוניברסיטת סטוקהולם(למפת סטוקהולם רגילה) אוניברסיטת סטוקהולם
 
אוניברסיטת סטוקהולם (בשוודית: Stockholms universitet) היא אוניברסיטה ציבורית בסטוקהולם, שוודיה, שנוסדה כמכללה בשנת 1878, עד שנת 1960 כשהוענק לה מעמד של אוניברסיטה. היא אחד המוסדות האקדמיים הגדולים בסקנדינביה, עם למעלה מ-39,000 סטודנטים (2007) ב-4 פקולטות שונות: משפטים, מדעי הרוח, מתמטיקה ומדעי הטבע, והאוניברסיטה ה-4 הוותיקה ביותר בשוודיה. האוניברסיטה דורגה במקום ה-84 בדירוג האקדמי של אוניברסיטאות בעולם (ARWU).
אוניברסיטת סטוקהולם מציעה כ-1,200 קורסים בתחומים שונים כגון משפטים, כלכלה, מדע המדינה, דרמטורגיה, פיזיקה, כימיה וגאוגרפיה.