יחידת צלצל
פעולות היחידה

היחידה תכללה פעילות חשאית של לוחמה כלכלית בטרור תוך שיתוף פעולה בין גורמים רבים וביניהם השב"כ, אמ"ן, רשות המיסים, משרד האוצר, משטרת ישראל, המכס, ומתאם פעולות הממשלה בשטחים.
יחידת צלצל ערכה הפצצות ופשיטות של כוחות מיוחדים על בנקים שהיו קשורים למימון טרור במהלכן הוחרמו חשבונות של פעילי טרור, מחשבים ומסמכים שהמידע בהם סייע במעקב המודיעיני אחרי המסלול דרכו הועברו כספי הטרור. כך לדוגמה בשנת 2004 במבצע "לפיד ירוק" פשטה היחידה על "הבנק הערבי" ברמאללה והחרימה 40 מיליון שקלים שנועדו לתאי טרור מ-390 חשבונות. בשנת 2006 יחידת צלצל בשיתוף עם קציני חיל האוויר וחיל המודיעין, הייתה אחראית על הפצצת בנקים שמימנו את החזבאללה. במהלך המבצע נשרפו כמאה מיליון דולר ונפגעו מרכזי מחשוב בנקאיים. עקב כך נגמר לארגון הכסף ושבועיים לאחר המתקפה תבע הפסקת אש.
אנשי היחידה נשלחו לעקוב, לצלם ולחדור למשרדים של חלפנים ובנקים באירופה, בדרום אמריקה ובמזרח התיכון, שנחשדו בניהול חשבונות של איראן וארגוני טרור. יחידת צלצל השתמשה בסוכנים בתוך מערכת הבנקים. כך לדוגמה בשיתוף פעולה עם ארצות הברית, הוכנסה לבנקים בלבנון שהעבירו כסף לארגוני טרור, נוזקה שהדביקה כ-2500 מחשבים. התוכנה אפשרה לנטר העברות ומשיכות אלקטרוניות.
אנשי היחידה נפגשו עם מנהלי בנקים גדולים ברחבי העולם והראו להם מידע מודיעיני על חשבונות הקשורים במימון טרור כדי שמנהלי הבנקים יקפיאו את החשבונות. כך למשל הוקפאו והוחרמו חשבונות הבנק של גאזי קאסם עיסא עג'ולי, איש כספים מרכזי שהיה קשור לחמאס ולפתח.
היחידה הפעילה רשויות בעולם ובעיקר בארצות הברית, כדי שיטילו סנקציות על פעילי טרור וקידמה תביעות משפטיות שהסתיימו בתשלומי פיצויים של מיליונים. נציגי יחידת צלצל נפגשו בקביעות עם הממשל האמריקאי במטרה למנוע את זרימת הכסף שיועד לטרור. אחרי אסון מגדלי התאומים נעשו עדכונים בחוק במערכת המשפט האמריקאית, ובהם חוק הפטריוט, חוק איסוף המודיעין הזר וחוק המאבק בטרור. תיקונים אלו אפשרו מעקב אחר הכסף המגיע מרחבי העולם למטרות טרור והקפאתו. יחידת צלצל נעזרה במערכת המשפט האמריקאית במטרה לחסום את כספי הטרור.
מערכת המשפט עזרה לרושש את ארגוני הטרור גם באמצעות תביעות רבות כלפי הבנקים דרכם הועבר הכסף וגם כלפי ארגוני הטרור עצמם. מאיר דגן פנה לעורכי דין סביב רעיון זה והוקמה "שורת הדין", מערכת שסייעה לנפגעי טרור במאבקם המשפטי נגד מחבלים, נגד מדינות התומכות בטרור ונגד הבנקים שניהלו את הכספים. יחידת צלצל עבדה בשיתוף פעולה עם "שורת הדין" וספקה להם מידע מודיעיני שסייע בתביעות. כתוצאה מהתביעות הרבות כלפי בנקים, החלה הקפדה של מנהלי הבנקים והדירקטוריונים על האנשים איתם הם עושים עסקים, כדי להימנע מתביעות. כתוצאה לארגוני הטרור לא היה איך להעביר כסף שהגיע מחו"ל. מכיוון שלא יכלו להעביר את הכסף דרך הבנקים נאלצו להעבירו באמצעות מבריחים וחלפנים. יחידת צלצל עקבה באופן צמוד אחר החלפנים והמבריחים ומנעה את מעבר הכסף. בשל המעקב אחר המבריחים רמת הסיכון עלתה ולכן המבריחים גבו סכום גבוה עבור ההעברה, דבר שהעלה את הוצאות ארגוני הטרור.
יחידת צלצל ערכה מבצעים שהובילו לאבדן כספי הטרור. היא גלתה כי כסף רב זרם לחזבאללה מעסקאות סמים וכי זה היה צינור המימון המרכזי של הארגון. בשנת 2006 לדוגמה הופצצו מכולות עם עשרות מיליוני דולרים שנועדו למימון החזבאללה. בשנת 2008 בשיתוף פעולה עם המנהל לאכיפת סמים בארצות הברית ערכה היחידה פשיטה על כלי רכב בדרכם ללבנון, והחרימה עשרות מיליוני דולרים ומאות קילוגרמים של סמים. במסגרת "פרויקט קסנדרה" יחידת צלצל, בסיוע משטרת ישראל וסוכנים אמריקאים, עקבו אחרי מיליארדי דולרים ואלפי טונות של סמים נעצרו פעילים חשובים במנגנון הלבנת הכספים של החזבאללה ונחשפה המעורבות העמוקה וחובקת העולם שלו בסחר בסמים ובמכירת תרופות מזויפות. כתוצאה הכנסות החזבאללה ירדו דרמטית והוא היה במשבר. אך הפרויקט הופסק באמצע על ידי ארצות הברית, דבר שמנע את המשך החנק הכלכלי שלו. דוגמה נוספת, בשנת 2010, במבצע של יחידת צלצל ואגף המבצעים בצה"ל, פוצצו 20 מיליון דולרים שהועברו בג'יפ לגדודי עז א־דין אל־קאסם, הזרוע הצבאית של חמאס מבנק ומחלפנים ממצרים.
במבצע שהתקיים בשנת 1996, נחסמה העברת מאות מיליוני דולרים ליאסר ערפאת. הכספים שנועדו לרווחת תושבי הגדה המערבית ורצועת עזה אך הגיעו לכיסו של ערפאת, הוברחו על ידיו לשווייץ. מוחמד רשיד, איש הכספים שלו פותה להשקיע את הכסף במה שנראה כחברת השקעות דרום־אמריקאית והכסף נעלם תוך מעורבות של היחידה. במבצע אחר הגיעו אנשי צלצל ליועץ ההשקעות של חזבאללה ושיכנעו אותו להשקיע 5 מיליון דולר בחברה פיקטיבית.
נטען כי אנשים שהיו קשורים למימון ארגוני טרור חוסלו במעורבות יחידת צלצל, כמו פתחי שקאקי שהריגתו בשנת 1995 מנעה מהג'יהאד האיסלמי גישה לכספי הארגון.
פעולות נוספות נעשו מול איראן. בשנת 2006 ישראל, בהובלת דגן ואחרים שכנעה את ממשלת ארצות הברית וממשלות אחרות במערב, שחנק הכלכלה האיראנית הוא אחד הדרכים היעילות להאט את התפתחות הגרעין של איראן. דרכים אלו נמצאו כאפקטיביות וזמן קצר לאחר בידוד הבנקים האיראנים מהעולם, החל מסע ומתן של איראן להסדר עם המערב.
בשנת 2014 איסוף מידע מודיעיני העיד על מחסור משמעותי של מזומנים בארגון החמאס ועל חוסר שביעות רצון של אנשי החמאס בכך שהם לא מקבלים משכורת. ראשי חמאס חששו ממרד וביקשו שישלח אליהם משלוח חירום עם מזומנים. המעקב המודיעיני הוביל להפצצת הרכב דרכו הועבר המשלוח, בהתקפה אווירית. אחרי שריפת כספי המשכורות חמאס ביקש הפסקת אש ו־48 שעות לאחר מכן הסתיים מבצע צוק איתן.