stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמנון מרחב
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  אריק מירובסקי, ‏מנכ"ל עיריית ירושלים יעבור לנהל את התאחדות בוני הארץ, באתר גלובס, 27 בינואר 2019
1 2  אמנון מרחב - מנכ"ל משרד הכלכלה והתעשייה באתר משרד הכלכלה והתעשייה
1 2  דף הלינקדאין של אמנון מרחב
1 2 3  יובל אזולאי, משרד הכלכלה: אמנון מרחב ימונה למנכ"ל, באתר כלכליסט, 2 בינואר 2023
↑  אמנון מרחב מונה למנכ"ל עיריית ירושלים, באתר ערוץ 7, ‏2014-02-05
↑  נמרוד בוסו, מנכ"ל עיריית ירושלים לשעבר, אמנון מרחב, מונה למנכ"ל התאחדות הקבלנים, באתר כלכליסט, 27 בינואר 2019
↑  שירות גלובס, ‏נדחתה עתירה נגד מינוי עו"ד אמנון מרחב ליועמ"ש עיריית ירושלים, באתר גלובס, 5 באפריל 2011
↑  רפי פרלשטיין, מנכ"ל הטוטו, איציק לארי מונה למנכ"ל עיריית ירושלים, באתר mynet‏ ירושלים, 13 בינואר 2019
↑  צבי זרחיה, בגלל השכר: מנכ"ל משרד הכלכלה אמנון מרחב פורש מתפקידו, באתר כלכליסט, 24 ביולי 2024
אדגר ברונפמן (הבן)

ערך זה עוסק באדגר ברונפמן הבן. אם התכוונתם לאביו, איש עסקים יהודי קנדי, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  16 במאי 1955 (בן 69) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  Collegiate School 
 
אדגר ברונפמן הבן. (באנגלית: Edgar Bronfman Jr; נולד ב-16 במאי 1955 בניו יורק) הוא איש עסקים אמריקאי ממוצא יהודי. בן למשפחת ברונפמן המפורסמת - אחד מחמשת ילדיו של אדגר האב.
קורות חיים

אדגר הבן נולד בניו יורק לאן לואב ואדגר האב. זמן קצר לפני לידתו משפחתו עברה ממונטריאול, בה היו המשרדים הראשיים של חברת סיגרם (Seagram) לניו יורק, אך תקופה קצרה אחרי לידתו חזרה לשם. ברונפמן למד בבית ספר פרטי בניו יורק (Collegiate school), ובשנים אלו החל להתעניין בתיאטרון וקולנוע. כשהתבגר התחיל להפיק סרטים, הראשון בהם היה על בית ספרו, שהיה בין בתי הספר הוותיקים ביותר בניו יורק; הסרט זכה לשבחים מעיתון Los Angeles Times. לפני סיום בית הספר נסע ללונדון כדי לעבוד על סרט בחברת MGM. בשנות ה-70 התחיל לכתוב שירים, וכן נהיה למפיק סרטים.
סבו קיווה כי יצטרף לעסק המשפחתי עם פטירתו ב-1971, אך אדגר המתין מספר שנים, ורק בשנת 1982 הצטרף לחברת סיגרם ולהנהלתה, ומונה למנהל סניף לונדון. בשנת 1984 התמנה למנהל ניהולי בניו יורק. בתקופה זאת הרחיב את פעילות החברה מחוץ לייצור משקאות גם להפקת אלבומי מוזיקה, תחום אהוב עליו במיוחד. בשנת 2001 מכר חלק ממניות החברה לויבנדי, צעד שנתפס שנוי במחלוקת בעיתונות. ב-2004 רכש את חברת המוזיקה וורנר מיוזיק גרופ, והוא עומד כיום בראשה.
ברונפמן הוא אב ל-7 ילדים, שלושה מאשתו הראשונה שרי ברואר, לה היה נשוי בשנים 1979–1991, וארבעה מאשתו הנוכחית קלריסה אלקוק, לה נישא ב-1993. בנו הבכור בן ברואר הוא סולן וגיטריסט להקת "The Exit", אותה הקים בשנת 2000.
חוג הכפר הירוק

עמיר פרץ
חוג הכפר הירוק הייתה קבוצה פוליטית במפלגת העבודה. החוג הוקם בשנות ה-70 של המאה ה-20 על ידי תומכיו של שמעון פרס, שראה עצמו מועמד לרשת את גולדה מאיר. עם האישים הבולטים בחוג נמנו אשר ידלין, אברהם עופר ושולמית אלוני. כבר בראשית דרכה החזיקו אנשי החוג בתפקידי מפתח בהסתדרות, בסוכנות היהודית ובמוסדות המפלגה. פרשת השחיתות שבה הסתבך ידלין בעת שכיהן כמנכ"ל קופת חולים הכללית וביטול מינויו לתפקיד נגיד בנק ישראל החלישה מאוד את החוג. עם התאבדותו של שר השיכון אברהם עופר, החוג למעשה התפרק.
הקמת השמינייה

בכנסת ה-12 הוקם החוג מחדש על ידי חברי הכנסת חיים רמון וניסים זווילי. חברו אליהם עמיר פרץ (שייצג במפלגה את עיירות הפיתוח), אברהם בורג, יוסי ביילין, חגי מרום (איש התק"ם), יעל דיין, ונואף מסאלחה (נציג המגזר הערבי). קבוצה זו, שכללה 8 חברי כנסת, נודעה בכינוי "השמינייה". גם חוג זה נכשל בניסיונו לכבוש את המפלגה וחבריו עזבו בהדרגה את המפלגה או את הפוליטיקה. זווילי ומרום עברו למפלגת המרכז, ביילין ודיין הצטרפו למרצ, בורג עזב את החיים הפוליטיים, מסאלחה לא נבחר מחדש לכנסת ורמון עזב לקדימה דווקא לאחר שחברו לשמיניה. עמיר פרץ הפך ליו"ר המפלגה בנובמבר 2005.
שמעון סומך

| --- | --- |

שמעון סומך בצעירותו
 לידה:  1916 עיראק 
 פטירה:  22 באוקטובר 2010 (בגיל 94 בערך) כפר סבא, ישראל
 מקום קבורה:  כפר סבא 
 תאריך עלייה:  1933
 מדינה:  ישראל 
 בת זוג:  שושנה
 השתייכות:  הפלמ"ח  המחלקה הסורית  המחלקה הערבית  אמ"ן  יחידת קיסריה במוסד
 
שמעון סומך, ידוע בכינויו סמעאן (1916 – 22 באוקטובר 2010) היה איש מודיעין וביון ישראלי, שנודע כ"אבי תורת ההסתערבות". הוא התחיל את דרכו במחלקה הסורית של הפלמ"ח, היה ממייסדי המחלקה הערבית, ולאחר קום המדינה שירת באמ"ן ובמוסד. במסגרות אלה הכשיר והפעיל לאורך השנים עשרות רבות של לוחמים ברזי ההסתערבות. בין היתר גייס, אימן והפעיל את המרגל הישראלי בדמשק, אלי כהן.
ביוגרפיה

סומך נולד בעיראק ב-1916 להוריו, הסוחר שאול סומך ופרחה לבית אגסי. הוא השלים את לימודי התיכון בבגדאד ורכש ידע רב בשפה הערבית ובתרבות האסלאם. ב-1933 עלה לארץ ישראל, כשהיה בן 17. הוא התגורר בחיפה, והיה למורה לערבית בבתי הספר של התנועה הקיבוצית בצפון הארץ.
ביוגרפיה > בפלמ"ח

ב-1942, עת שימש כמורה לערבית בקיבוץ משמר העמק, גייס אותו יגאל אלון למחלקה הסורית – יחידת מסתערבים שפעלה במסגרת ההגנה והפלמ"ח, ובשיתוף פעולה עם מנהלת המבצעים המיוחדים הבריטית, לפעולות מודיעין בסוריה ובלבנון בעת מלחמת העולם השנייה. הוא נשלח לקורס אלחוט בתל אביב, ובהמשך לקורס מסתערבים. לאחר שהעיר ליגאל אלון שרמת ההוראה בקורס המסתערבים אינה מקצועית דיה, מינה אותו אלון למדריך ראשי בקורס ולגייס של מועמדים מתאימים להסתערבות.
בפברואר 1943 נשלח סמעאן, יחד עם ירוחם כהן ולוחמים נוספים, לאימונים אינטנסיביים בבסיסי הצי הבריטי במצרים, לקראת ביצוע פעולת חבלה ימית נועזת בלבנון עבור המודיעין הבריטי. פעולה זו, בסופו של דבר, לא יצאה אל הפועל בשל החשש בפלמ"ח שלוחמיו נועדו לשמש "בשר תותחים" לבריטים, והופסק שיתוף הפעולה עימם.
עם פירוק המחלקה הסורית והקמת המחלקה הערבית, צורף אליה סמעאן כמדריך מקצועי, תחת פיקודו של ירוחם כהן. הוא יצא לירושלים ובסיפור כיסוי של סטודנט למזרחנות באוניברסיטה, התקבל להשתלמות מעמיקה אצל השייח' של מסגד אל-אקצא בעקרונות הקוראן והחדית', לאורך שלושה חודשים. עם שובו המשיך ללמד ביסודיות ובסבלנות את לוחמי היחידה, מרביתם עולים צעירים מארצות ערב או ילידי ארץ ישראל המנדטורית שגדלו בסביבה דוברת ערבית, את עקרונות ההסתערבות לצורך שתילתם בעומק החברה הערבית. הוא לא הסתפק בידיעתם את השפה הערבית על בוריה ולהגיה השונים, אלא הדריכם בעקרונות האסלאם, בקוראן, בדיני התפילה והטהרה, ובהלכות מועדים וצומות. כמו כן לימדם על ההיסטוריה הערבית, מבנה החברה על ארגוניה ומפלגותיה, מנהגים והווי, והרגלי לבוש ואכילה. כחלק מהכשרתם נשלחו החניכים להסתובב בערים ערביות, להתערבב בשווקים ובחנויות, לשוחח עם בני המקום ולהתפלל במסגדים. יעקב נמרודי, קצין המודיעין של היחידה, תיאר את סמעאן כ"עמוד התווך של היחידה ובעל הסמכות המקצועית בהסתערבות. באישיותו הנינוחה והקורנת היה ללוחמים כאב רוחני". לוחמי היחידה נשלחו לפעולות נועזות בערים הערביות בארץ ישראל, ובמהלך מלחמת העצמאות גם לארצות ערב השכנות.
ב-1947 נישא סומך לשושנה, אותה הכיר בקיבוץ אלונים עת ישבה שם המחלקה הערבית.
ביוגרפיה > בצה"ל

כשפורק הפלמ"ח ושולב בצה"ל הפכה המחלקה הערבית לענף במחלקת המודיעין (לימים אמ"ן) בשם "ש.מ. 18", בראשותו של שמריה גוטמן. שמעון סומך שימש מפקד בפועל של היחידה, וכתב את מסמך תורת ההפעלה שלה. לוחמים מהיחידה שהו באותה עת בלבנון ובסוריה והפעילו שם חוליות ריגול ותחנת שידור, לאחר שהוחדרו בהצלחה כפליטים פלסטינים. לוחמים אחרים שנשלחו בשיטות דומות לירדן ולמצרים נלכדו בדרכם, והוצאו להורג.
ב-1950 הוחלט על פירוק ש.מ. 18, ולוחמיה הוחזרו לארץ. סומך, שהיה דמות אב ללוחמים, דאג לשיבוצם ביחידות השונות של המודיעין על פי כישוריהם וניסיונם, כמו היחידה להפעלת סוכנים, היחידה לחקירת שבויים והיחידה להאזנות (לימים יחידה 8200). הוא עצמו מילא בהמשך תפקידים שונים באמ"ן וביניהם ראש מדור מודיעין וביטחון, מפקד "מודיעין 5" (לימים יחידת חצב), קצין מטה במחלקת האיסוף ונציג המודיעין בממשל הצבאי.
ב-1955 גייס אותו יוסי הראל ליחידה 188 של אמ"ן שעסקה בהפעלה של לוחמי מודיעין תחת מסווה בעומק ארצות ערב. תפקידיו שם היו קצין מודיעין וגיוס, וקצין לעניינים ערביים. במהלך שירותו ביחידה הועלה לדרגת סגן אלוף.
ביוגרפיה > במוסד

ב-1963 עברה יחידה 188 מאמ"ן לאחריות המוסד ואיתה גם סמעאן, כחלק מארגון מחדש של קהילת המודיעין. הוא עסק שם בגיוס, אימון והפעלה של לוחמים שנתוניהם נמצאו מתאימים לפעילות זו.
בין היתר גייס ואימן אישית ב-1960 את אלי כהן לקראת שליחותו כמרגל, עוד כשהנושא היה באחריות אמ"ן. הוא עבד איתו בצמידות לאורך חודשים, ותפר עבורו את הזהות הבדויה בשם כאמל אמין ת’אבת. גם כשעברה היחידה לאחריות המוסד המשיך סמעאן להיות מעורב עמוקות בהפעלתו של כהן בדמשק, ועסק בתחקורו ובתדרוכו בעת שהיותיו בישראל במהלך השליחות, עד לנפילתו בידי המודיעין הסורי ב-1965.
ב-1981, בהגיעו לגיל 65, פרש סומך לגמלאות, אך לאורך שנים רבות המשיך לעסוק בהדרכה, בכתיבה ובביסוס תורת ההסתערבות האופרטיבית שלו. אף שהיה לאגדה בקרב לוחמי קהילת המודיעין ומפקדיה שנהגו לעלות אליו לרגל, הוא חי בצניעות רבה והרחק מאור הזרקורים בשיכון צבא הקבע במעוז אביב, כשהוא מקפיד להישאר עלום שם ומחוץ לכל אזכור. בשנותיו האחרונות עבר לכפר סבא, שם נפטר ב-2010 כשהוא בן 94 ונקבר בבית העלמין פרדס חיים.
לקריאה נוספת

מתי פרידמן, מסתערבים - אגדה ישראלית (Spies of No Country), מאנגלית: אמיר צוקרמן, חבל מודיעין: כנרת, זמורה, דביר מוציאים לאור בע"מ, תש"ף 2020
גמליאל כהן, סיפורה של המחלקה הערבית של הפלמ"ח, תל אביב: משרד הביטחון - ההוצאה לאור, תשס"ג 2002
שמואל שגב, בודד בדמשק - חייו ומותו של המרגל הישראלי אלי כהן, גילויים חדשים במהדורה מעודכנת, ירושלים: כתר, 2012. (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  הכנת לוחמים לפעולה חשאית במצריים, באתר הפלמ"ח
↑  יורם גורן, הגנן, 2017, עמ' 77-78
↑  מתי פרידמן, מסתערבים - אגדה ישראלית, דביר, 2020
1 2 3  ירון בכר, ‏אבי המסתערבים, מבט מל"מ אוקטובר 2012, עמ' 30
↑  שמואל שגב, בודד בדמשק, כתר, מהדורה מעודכנת 2012
אביעזר וייס

| --- | --- |

 לידה:  9 במאי 1943 (בן 81) ד' באייר תש"ג הדסה, הר הצופים, ירושלים
 ענף מדעי:  ספרות וערבית
 מקום מגורים:  שכונת רמת חן, רמת גן
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בר-אילן
 מנחה לדוקטורט:  פרופסור צבי לוז
 פרסים והוקרה:  "מנהל מצטיין" של מינהל החינוך של עיריית תל אביב, פעמיים במהלך שנות ה-90
 בת זוג:  מרים
 מספר צאצאים:  4
 
אביעזר וייס (נולד ב-9 במאי 1943 בירושלים) הוא דוקטור לספרות עברית מטעם אוניברסיטת בר-אילן, מחנך והוגה דעות. עמד בראש המכללה האקדמית לחינוך גבעת וושינגטון וניהל את תיכון צייטלין במשך שנים רבות. היה ממייסדי תנועת נאמני תורה ועבודה.
ביוגרפיה > ראשית חייו

אביעזר וייס נולד בהדסה הר הצופים שבירושלים לאלתר יצחק וייס וצפורה אסתר לבית כרמל, בן יחיד להוריו.
גדל בתל אביב עד גיל 9, ואחר כך עברה משפחתו לגור ברמת גן. המשפחה הייתה מראשוני המשתכנים בשכונת רסקו שלימים הפכה לרמת חן. למד בבית הספר היסודי "מוריה" בתל אביב, בישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה (שנה אחת) ובתיכון העירוני בבני ברק.
לאחר התיכון, התקבל לעתודה האקדמית ללימודי ספרות עברית וערבית, ושירת כקצין באמ"ן.
ביוגרפיה > חיים אישים

וייס התחתן בשנת 1965, עם מרים לבית רובק (עסקה בחינוך מבוגרים ועולים). לזוג נולדו שלוש בנות ובן, בהם הסופרת תמר וייס-גבאי ויצחק וייס, מייסד בית הספר למוסיקה "מזמור".
נכון לשנת 2023, אביעזר ומרים גרים ברמת גן, בשכונת רמת חן.
קריירה > באקדמיה

וייס למד באוניברסיטת בר-אילן, במסגרת העתודה האקדמית. הוא סיים תואר בוגר בספרות עברית וערבית (שפה וספרות) והמשיך לתואר מוסמך בספרות עברית.
התזה שהוא כתב, בהנחיית פרופ' ברוך קורצווייל, הייתה על סיפוריו של יוסף חיים ברנר. הוא סיים את התואר בהצטיינות.
תוך כדי שירות החובה שלו החל ללמד בתיכון של ישיבת היישוב החדש שבתל אביב, הוא לימד שם עד שנות ה-80.
בשנת הלימודים תשכ"ט (1968-9) התקבל כמורה לספרות, לשון והבעה בתיכון צייטלין, ובהמשך התמנה למרכז המקצועות ספרות, הבעה ולשון בבית הספר.
בהמלצת מנהל תיכון צייטלין, ד"ר דב אברון, השתלם וייס בהוראת הערבית, והחל ללמד גם את המקצוע זה בתיכון. בהמשך, התמנה לתפקידי ניהול נוספים.
במקביל לעבודתו כמורה בתיכון צייטלין, החל בלימודיו באוניברסיטת בר-אילן לתואר דוקטור לספרות. עבודת התזה, בהנחיית פרופ' צבי לוז, הייתה על הקשר בין מבנה למשמעות בשירי אברהם שלונסקי.
כשסיים את הדרישות לקבלת התואר, החל ללמד בבר-אילן והגיע לדרגת מרצה בכיר. הוא לימד באוניברסיטה משנת 1973 עד 1986. הקורסים שלו עסקו בעיקר בתיאוריה של השירה והפרוזה, במחזה התנ"כי וההיסטורי, בשירה העברית בדור שלונסקי ואלתרמן ובסיפורת המקראית.
קריירה > ניהול תיכון צייטלין

בתחילת שנות השמונים, החליט ויס להעדיף את העיסוק בחינוך על העיסוק האקדמי. לקראת סוף 1984, פנה ד"ר שמשון שושני, שהיה מנהל מינהל החינוך בעיריית תל אביב לדוקטור וייס ובקש ממנו לנהל את בית ספר תיכון צייטלין.
בשנים 1985–2000 וייס ניהל את תיכון צייטלין.
המדיניות החינוכית שלו התמקדה בתחומים אלו:
חינוך ציוני דתי פתוח לערכים ליברליים ולתרבות כללית עם מחויבות לשירות צבאי ולאומי. בכלל זה עידוד בנות לשרות צבאי (בשונה מהמקובל בחמ"ד) ולאומי.
שאיפה לרמת לימודים גבוהה, תוך צמצום מרבי של הנשירה: בתחילת כהונתו כמנהל היה אחוז הנשירה בין כיתה ז' ל-י"ב 50% (שיעור נשירה מקובל בתל אביב בשנות ה-80). בשנה של סיום כהונתו היה אחוז הנשירה 8%. בית הספר לא היה סלקטיבי וכל תלמיד שפנה התקבל אליו.
תוך כדי עבודתו בתיכון הוא ייסד, לראשונה בבית ספר תיכון דתי, את מגמת הלימודים "חוק ומשפט", שאושרה להוראה על ידי המשנה לנשיא ביהמ"ש העליון, פרופ' מנחם אלון.[דרושה הבהרה]
בשנתיים הראשונות בהן ניהול את תיכון צייטלין, המשיך ללמד במקביל בחוג לספרות באוניברסיטת בר-אילן.
בשנים 1990–1991 היה בשליחות בקנדה, מטעם המחלקה לחינוך ותרבות תורניים בגולה של ההסתדרות הציונית העולמית. הוא יעץ לתוכניות לימודים בבתי הספר היהודיים בקנדה, הקים מערך שיעורי ערב ביהדות ובעברית לילדי מהגרים ישראלים שלמדו בבתי הספר הציבוריים והיה אחראי למערך שליחי החינוך של המחלקה ברחבי המדינה.
הוגדר כ"מנהל מצטיין" על ידי מינהל החינוך של עיריית תל אביב, פעמיים במהלך שנות ה-90.
קריירה > ניהול המכללה האקדמית "גבעת וושינגטון"

בשנים 2001–2010 עמד וייס בראש המכללה האקדמית לחינוך גבעת וושינגטון.
במהלך השנתיים הראשונות לכהונתו קיבלה המכללה הכרה אקדמית מהמועצה להשכלה גבוהה, ועם פרישתו ב-2010 הוסמכה להעניק תואר שני.
בשנה הראשונה לכהונתו, בשל היעדר ההכרה נרשמו לשנה א' כ-20 תלמידים. עם פרישתו עמד מספר התלמידים על כ-400 ובשל ההתמחויות שנפתחו בה בשנים אלו, המספר המשיך לעלות, ומגיע היום (2023) לכאלף תלמידים.
קריירה > הגותו

עיקר מחקרו ועיסוקו בספרות, תנ"ך, חינוך ואתיקה.
פעל למען נושאים כגון חברה דתית מעורבת לכתחילה, שירות בנות בצה"ל, שילוב השכלה כללית בחינוך הדתי}ועוד.
היה מהמייסדים וחבר המזכירות הפעילה של תנועת נאמני תורה ועבודה, שדגלה בערכים אלו, יחד עם ד"ר יחזקאל כהן (מייסד התנועה), פרופ' אברהם נוריאל, הרב פרופ' מיכאל נהוראי, פרופ' זאב ספראי, חנה ספראי ועוד.
פרסם מאמרי דעה רבים בעיתונות.
בנוסף חקר ספרות ופרסם מאמרים והרצאות על ברנר, זלדה, ביאליק, שלונסקי ועוד.
תחומי מאמריו והרצאותיו העיקריים לאחר פרישתו היו: הגדרת המונותאיזם המקראי, האתיקה של הנצי"ב מוולוז'ין, זהות יהודית וציונית, הזיקה בין התרבות הכללית ליהדות ועוד.
הערות שוליים

↑  יונתן אוריך, מסמך: הרבנות הראשית לא התנגדה לגיוס בנות, באתר nrg‏, 16 בינואר 2014
↑  כנס: "בין בבל וירושלים" פברואר 2017 - נאמני תורה ועבודה, באתר נאמני תורה ועבודה, ‏4 בינואר 2017
1 2 3 4 5 6  עפרה לקס, גבעת המורה, באתר ערוץ 7, 10 ביולי 2008
↑  כללי, ברכות לנשואי אביעזר ומרים, הצופה, 19 במרץ 1965
↑  יערה וייס, שלוחה חרדית נפרדת בירושלים לביה"ס למוזיקה "מזמור", באתר ערוץ 7, 2 באוגוסט 2020
↑  אביעזר ויס, השאיפה אל המרכז בשירת א' שלונסקי: גילוייה ביחס למציאות, בסדר התמונות ובדימוי, רמת גן, תש"ם (1980)
אביעזר ויס, אברהם שלונסקי: מבחר מאמרי ביקורת על יצירתו, ליקט והוסיף מבוא על התפתחות הביקורת על שירי שלונסקי וביבליוגרפיה, הוצאת עם עובד
1 2  אביעזר וייס, על סובלנות, סגנון וחורבן הבית מאמר באתר "גבורת מרדכי"
1 2  יונתן אוריך, מסמך: הרבנות הראשית לא התנגדה לגיוס בנות, באתר nrg‏, 16 בינואר 2014
↑    אביעזר ויס, ‏הסולידריות הישראלית מתה, אנחנו מתקרבים לשלב הקטסטרופה, בעיתון מקור ראשון, 9 באוגוסט 2020
↑  ד"ר אביעזר ויס, ‏הפרדת בתי הספר: אנחנו בדרך לפונדמנטליזם דתי, באתר "סרוגים", 24 במרץ 2013
↑  "הערות ספרותיות לוויכוח הסטורי", מעריב, יום כיפור 26 בספטמבר 1982, מוסף לחג
↑   ערב ממד מעורב לכתחילה-ד"ר אביעזר וייס, ההיבט החינוכי.wmv, סרטון בערוץ "נאמני תורה ועבודה", באתר יוטיוב (אורך: 10:31)
↑  סופה העצוב של האהבה, מוסף שבת, מקור ראשון, 29 במרץ 2013
↑  חלום ושבר: שעבוד מידי אדם, מוסף שבת, מקור ראשון, 5 בינואר 2012
↑  אביעזר וייס, ספרות - אמנות - ביקורת, המשורר המשחק, מעריב, 14 במאי 1976
↑  "לקראת פרשנות בת חורין", מקור ראשון, 13 בינואר 2012
↑  אביעזר וייס, מיהו יהודי ציוני דתי? באתר מעלה - המרכז לציונות דתית
תמיסת הרטמן

תמיסת הרטמן
תמיסת הרטמן או תמיסת לקטט רינגר היא תמיסה פיזיולוגית המשמשת להזרקה תוך ורידית לבני אדם ולבעלי חיים.
התמיסה מורכבת מן היונים נתרן 130 מילימולר, כלור 109 mM, אשלגן 4 mM, סידן 3 mM ולקטט 28 mM, התמיסה דומה לתמיסת רינגר פרט ללקטט המחליף את יון הביקרבונט. הלקטט שבתמיסה עוזר בטיפול נגד חמצת מטבולית (מצב המאופיין בעליית חומציות הדם, ונגרם כתוצאה מירידת נפח הנוזלים בדם או מאי ספיקת כליות) שלא נגרמה עקב עליה בחומצה לקטית. ההיגיון מאחורי מתן התמיסה לחולים עם חמצת הוא שתוצרי פירוק הלקטט בכבד נוגדים את החמצת המטבולית ובכך מסייעים לגוף להיחלץ ממנה. קצב הטיפול המקובל הוא 20-30 מיליליטר בשעה לכל קילוגרם משקל גוף.
התמיסה משמשת לעירוי נוזלים במקרים של התייבשות, טראומה גופנית, ניתוח או כווייה, כמו כן היא משמשת להגברת שתן בחולים הסובלים מאי ספיקת כליות.
התמיסה היא איזוטונית - הלחץ האוסמוטי בתמיסה זהה לזה שבדם.
התמיסה הוצגה לראשונה על ידי רופא הילדים אלקסיס הרטמן בשנות השלושים של המאה העשרים כטיפול בילדים חולי חמצת. פיתוח זה של הרטמן היה שדרוג של תמיסה שפיתח סידני ריינגר בשנות ה-80 של המאה ה-19.
הערות שוליים

↑  The ICU Book
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
חלצ

| --- | --- |

 תחום:  פינוי וחילוץ נפגעים
 מדינה:  ישראל ישראל
 משרד ראשי:  ירמיהו 78, ירושלים, ישראל
 מייסדים:  משה רובין
 יושב ראש:  אורי בר לב
 מנכ"ל:  זאב סופר
 תקופת הפעילות:  1986–הווה (כ־38 שנים)
 https://isar.org.il/
 
חלצ - עמותת יחידות האיתור והחילוץ הישראליות היא עמותה המאחדת את יחידות החילוץ הפועלות בישראל, ומסייעת להן בפעילותן.
היסטוריה

בישראל קיימות 14 יחידות חילוץ אזוריות, המספקות מענה באירועי חירום הדורשים חילוץ וסיוע. היחידות פרוסות על פני כל ישראל, ופועלות לאיתור, חילוץ, הגשת טיפול רפואי ופינוי הנפגעים. הפעלתן נעשית באמצעות כוחות הביטחון והרשויות המעורבות בפעילות, ופועלים בהן כ־700 מחלצים בהתנדבות מלאה.
בשנת 1986 הוקמה עמותת חלצ מתוך מטרה לרכז את היחידות תחת קורת גג אחת ולעזור להן לבצע את משימותיהן ביעילות ובמקצועיות.
מטרות העמותה

מטרות העמותה הן:
מתן סיוע והצלה לכל אדם שנקלע למצוקה, לנפגעים, לאובדים בדרך בעיקר באזורים לא אורבניים ובאזורים בהם גופי החירום הרגילים מתקשים לפעול באמצעים רגילים.
חילוץ לכודים מהריסות והושטת סיוע באירועי אסון המוניים במדינות שונות בעולם.
במידת הצורך סיוע במקרים הומניטריים כתוצאה מאירועי אסון המוני במדינות שונות בעולם, לרבות מדינת ישראל.
סיוע ותמיכה באירועים של ארגוני החירום במדינת ישראל, מד"א, משטרת ישראל, צה"ל, איחוד הצלה וכדומה.
היערכות כגוף מקצועי משמעותי לאירוע של רעידת אדמה במדינת ישראל.
סיוע ותמיכה בפעילויות של רשות שמורות הטבע והגנים ורשות העתיקות.
מתן סיוע ומענה מקצועי לעמותות וגופים דומים בישראל ומחוצה לה וחיזוק קשרים עם יחידות חילוץ אחרות הפזורות בעולם.
פעילות

יחידות החילוץ בישראל הן חלק ממערך יחידות ההתנדבות המיוחדות של משטרת ישראל, והעמותה מגייסת עבורן אמצעים נוספים, ומספקת להן ציוד מתקדם כמו מערכות קשר, מערכות איתור וכלי חילוץ, על מנת שהיחידות תוכלנה לבצע את משימתן במהירות ויעילות מרבית.
כמו כן, מקיימת העמותה ימי הכשרה וריענון למתנדבים ביחידות.
העמותה אינה מתערבת בניהול היחידות עצמן, ואינה פועלת בעת אירועי החילוץ, אלא משמשת כבסיס וגב תומך המאפשר למתנדבים להגיש את הסיוע בזמן אמת.
בשנת 2020 הפיקה העמותה סדרת סרטונים בשם 'הולכים על בטוח', ובהם כללי אצבע לטיולי שטח בטוחים.
היחידות החברות בחלצ

בחלצ חברות 12 יחידות חילוץ אזוריות:
אילת
גולן
הר הנגב
ערבה
ערד
עציון יהודה
מגילות ים המלח
שומרון
עמק יזרעאל
צוללים צפון
גליל כרמל
מבואות החרמון
הערות שוליים

↑  על פי אתר העמותה
↑  הולכים על בטוח • טיפ 9: איך לטייל במקורות מים?, באתר "סרוגים", 25 באוגוסט 2020
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "חלצ".
אליס אוזמן

| --- | --- |

 לידה:  16 באוקטובר 1994 (בת 30) הממלכה המאוחדת צ'טהאם, קנט, הממלכה המאוחדת
 שם לידה:  אליס מאי אוזמן   Alice May Oseman
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת דרהאם (תואר ראשון B.A.)
 שפות היצירה:  אנגלית 
 סוגה:  סיפורת לנוער בוגר
 יצירות בולטות:  עוצר נשימה 
 תקופת הפעילות:  מ-2014
 פרסים והוקרה:  100 נשים (BBC) (2023)  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 aliceoseman.com
 
אליס מאי אוזמן (באנגלית: Alice May Oseman; נולדה ב-16 באוקטובר 1994) היא סופרת אנגלייה יהודייה מסוגת הסיפורת לנוער בוגר. בגיל 17 חתמה על עסקת ההוצאה לאור הראשונה שלה, ובשנת 2014 יצא לאור הרומן הראשון שלה, "Solitaire". בין הרומנים שכתבה נמנים "Radio Silence",‏ "I Was Born for This" ו-"Loveless". כתבה ואיירה את קומיקס הרשת "עוצר נשימה", אשר בהמשך יצא לאור כסדרת רומנים גרפיים ועובד לסדרת טלוויזיה, גם היא בכתיבתה. הרומנים שלה עוסקים בחיי הנעורים העכשוויים בבריטניה וזכו בפרסים שונים.
ראשית חייה

אוזמן נולדה בצ'טהאם שבמחוז קנט בממלכה המאוחדת להורים יהודים, וגדלה בכפר ליד העיירה רוצ'סטר עם אחיה הצעיר ויליאם, ולמדה בבית הספר היסודי ברוצ'סטר (אנ'). היא בוגרת אוניברסיטת דרהאם, שם סיימה את לימודיה בשנת 2016, עם תואר ראשון (B.A.) בספרות אנגלית.
עיבוד

בשנת 2019 חברת ההפקה See-Saw Films (אנ') רכשה את זכויות העיבוד הטלוויזיוניות של סדרת הרומנים "עוצר נשימה". ב-20 בינואר 2021, נחשף כי עיבוד לייב-אקשן טלוויזיוני של "עוצר נשימה" הוזמן באופן רשמי לסדרה על ידי נטפליקס, בכתיבתה של אוזמן ובבימויו של יורוס לין. פטריק וולטרס מ-See-Saw Films שימש כמפיק בפועל. קיט קונור וג'ו לוק לוהקו לדמויותיהם של ניק נלסון וצ'ארלי ספרינג, בהתאמה. הסדרה עלתה לשידור ב-22 באפריל 2022.
ב-20 במאי 2022, נטפליקס הודיעה כי הסדרה חודשה לשתי עונות נוספות.
חיים אישיים

ביוני 2020, אוזמן יצאה מהארון כא-מינית א-רומנטית. היא משתמשת בכינויי הגוף she/her ו-they/them.
ספריה

Solitaire (הוצאת הרפר קולינס, 2014)
Radio Silence (הוצאת הרפר קולינס, 26 בפברואר 2016)
I Was Born for This (הוצאת הרפר קולינס, 3 במאי 2018)
Loveless (הוצאת הרפר קולינס, 9 ביולי 2020)
נובלות:
Nick and Charlie (ספר אלקטרוני, הוצאת הרפר קולינס, 16 ביולי 2015)
This Winter (ספר אלקטרוני, הוצאת הרפר קולינס, 5 בנובמבר 2015)
סדרת עוצר נשימה:
עוצר נשימה 1 (ספרי הודר למבוגרים צעירים, 7 בפברואר 2019)
עוצר נשימה 2 (ספרי הודר למבוגרים צעירים, 11 ביולי 2019)
עוצר נשימה 3 (ספרי הודר למבוגרים צעירים, 6 בפברואר 2020)
עוצר נשימה 4 (ספרי הודר למבוגרים צעירים, 6 במאי 2021)
עוצר נשימה 5 (ספרי הודר למבוגרים צעירים, ב-7 בדצמבר 2023)
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמד | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Inky Awards (אנ') | Silver Inky (סיפורת בינלאומית) | Radio Silence | זכייה |  |
| 2018 | פרסי United By Pop | ספר השנה בסוגת נוער בוגר | I Was Born for This | זכייה |  |
| 2020 | פרסי בחירת הקוראים של Goodreads | הרומנים הגרפיים והקומיקסים הטובים ביותר | עוצר נשימה 3 | זכייה |  |
| 2021 | פרסי The Bookseller | ספר השנה בסוגת נוער בוגר | Loveless | זכייה |  |
| 2022 | פרסי הספרים הבריטיים (אנ') | ספר השנה המאויר לילדים | עוצר נשימה 4 | מועמדות |  |
| 2024 | פרס התקשורת של הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה | רומן גרפי/אנתולוגיה הטוב ביותר | עוצר נשימה 5 | מועמדות |  |
ביאורים

↑  אוזמן משתמשת בכינויי הגוף she/her ו-they/them. בערך נעשה שימוש בכינוי הגוף היא/את כדי לשמור על עקביות.
ישיבת שיח יצחק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 ישיבת הסדר
 השתייכות:  ישיבת הסדר   חסידות חדשה
 תקופת הפעילות:  ה'תשנ"ו–הווה
 מייסדים:  הרב שג"ר   והרב יאיר דרייפוס
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה:  הרב יאיר דרייפוס הרב ד"ר נעם סמט הרב ד"ר אורי ליפשיץ
 תלמידים
 :  כ-70
 שונות
 ספרים:  ספרי הרב שג"ר, ספריו של הרב יאיר דרייפוס וקובצי מאמרים בעניינים שונים
 מיקום
 מיקום:  גבעת הדגן שבאפרת
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°40′56″N 35°10′16″E﻿ / ﻿31.682090°N 35.171238°E﻿ / 31.682090; 35.171238
 https://siach.org.il/
  (למפת הרי ירושלים מוגדלת) ישיבת שיח יצחק(למפת הרי ירושלים רגילה) ישיבת שיח יצחק(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת שיח יצחק(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת שיח יצחק
 
ישיבת שיח יצחק היא ישיבת הסדר וישיבה גבוהה הממוקמת בגבעת הדגן שבישוב אפרת שבגוש עציון, ובראשה עומדים הרב יאיר דרייפוס, הרב ד"ר נעם סמט והרב ד"ר אורי ליפשיץ.