stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חטיבה 226
היסטוריה > מלחמת יום הכיפורים > הלחימה בחווה הסינית

הקרב החל בליל 15 באוקטובר בשעה 20:00, כאשר כוחות חטיבה 14, בהובלת גדוד הסיור, החלו בתנועה אל שטח החווה הסינית, שהיה רווי בכוחות נ"ט ושריון מצריים רבים. גדוד 79 בפיקודו של סא"ל עמרם מצנע, הגיע בשעה 21:06 לצומת "לכסיקון-שיק" והמשיך צפונה. מול הגדוד עמד כוח מצרי גדול שכלל טנקים, נגמ"שים ותותחים. הופעת הגדוד הייתה הפתעה מוחלטת למצרים והגדוד החל לפתוח באש כבדה והשמיד מטרות מצריות רבות. הגדוד הצליח להתקדם עד לציר "אושה", אך המצרים התעשתו ופתחו באש על הגדוד (לעיתים הקרבות התנהלו מטווחים של מטרים ספורים) והלחץ על הגדוד גבר. במהלך הקרב נשחקו כוחות השריון של החטיבה וספגו אבדות קשות. גדס"ר 582 היווה כוח עתודה ואבטח את החטיבה מדרום. במקביל גדוד 407 לחם בצומת "לכסיקון-טרטור" ועסק במקביל בפינוי הכוחות השונים (גדוד 184, סיירת שקד, כוח "שמוליק" ואנשיו שלו עצמו) שנפגעו.
לאחר חצות הורה המח"ט, אל"ם אמנון רשף, לנתן שונרי (מפקד גדס"ר 582) לקחת פיקוד על גדוד 407 (שמפקדו נפצע), להתארגן ולתקוף את צומת "לכסיקון-טרטור". בשעה 2:09, לאחר התקפה ארטילרית כבדה על הצומת (של הכוחות הישראלים), נעו גדס"ר 582 וגדוד 407 במטרה לכבוש את הצומת, אך ההתקפה נכשלה עקב מכת אש קשה של שריון מצרי שהיה מחופר היטב בצומת, והכוח החל לפנות את נפגעיהם. בשעה 5:50 פנה המח"ט אל מפקד האוגדה, אלוף אריאל שרון, וביקש סיוע. גדודי הטנקים 599 (מחטיבה 421) ו-409 (מחטיבה 600) נקראו למשימה. באמצעותם ובתיאום עם גדס"ר 582, פלוגה ג' מגדוד 407 (שמוקדם יותר אבטחה את סיירת שקד) וסיוע ארטילרי, הוחלט לתקוף את צומת "לכסיקון-טרטור" מכל הכיוונים במקביל. בשעה 9:43 ולאחר יותר מ-12 שעות לחימה עקובות מדם נכבש הצומת והציר נפתח. כוחות החטיבה התמקמו מחדש כדי לאבטח את האזור.
מאחר שפלוגת התול"רים של גדוד הסיור והנ"ט 582, עליה פיקד אמיר קרן, נעה על ג'יפים ועליהם תול"רים (ולא על זחל"מים, כשאר הגדוד) הורה המח"ט, אמנון רשף שהיא תאבטח את גזרת הלחימה כלפי דרום, עם הסמג"ד אמרי רון. לאחר הקרב, ב-17 באוקטובר, חצתה הפלוגה את תעלת סואץ וכבר למחרת נאמר למ"פ, קרן, לנוע לעבר ציר "טסט" בחיץ החקלאי ולהגן מדרום ולאבטח את כוחות צה"ל הנעים מראש הגשר לעומק שטח מצרים. אמיר קרן ולוחמי פלוגתו השמידו באמצעות התול"רים עשרות טנקים מצריים ומנעו מהארמייה המצרית השלישית לסגור את התפר בינה לבין הארמייה השנייה, שבו התבצעה הצליחה.
היסטוריה > מלחמת לבנון

לאחר מבצע ליטני, בשנת 1978, החלה החטיבה בהכנות לחידוש הלחימה בלבנון אשר כללו אימוני לחימה בשטח בנוי בעיירה הלבנונית אל-חיאם, שהייתה אז ריקה מתושביה. במהלך המלחמה, השתתפה החטיבה בלחימה שכללה את כיבוש העיר צור, טיהור ציר צור-צידון, כיבוש העיר צידון, כיבוש מחנה הפליטים עין אל חילווה, והיערכות לפריצה לביירות. גדוד 9263 של החטיבה לחם בקרב עין זחלתא, בפיקוד משה סלע. הגדוד ניהל קרב קשה כנגד הקומנדו הסורי והסב לו נפגעים רבים אולם בסוף יום הלחימה לא הצליחה החטיבה לפרוץ את הציר ולהתקדם לעבר כביש ביירות-דמשק, וזאת נוכח אש האויב בה נתקלה. הגדוד אף ארגן כוח, בפיקוד עופר חקלאי, אשר יצא לסיור ולאחר מספר שעות חילץ את מפקד חטיבה 500, דורון רובין, שנותר לבדו בכפר בחיפוש אחר קציני צה"ל שנעדרו. הכוח חילץ גם את גופות קציני צה"ל הנעדרים.
החטיבה גויסה ביום הראשון של מלחמת לבנון ושוחררה כעבור כחודש. לאחר שהמצור על בירות לא הביא לנסיגתו של אש"ף מן העיר, הוחלט לפרוץ למערבה. משנשאל המח"ט, יאיר עוגן על ידי הרמטכ"ל דאז, רפאל איתן, אם ניתן לגייס את החטיבה ולהפעילה בפריצה למערב ביירות, השיב המח"ט כי היות שרבים מן הלוחמים בחטיבה באים מן ההתיישבות העובדת, ולהם משקים חקלאיים רבים, יהווה גיוס נוסף בסמוך לסיום חודש של לחימה רציפה, לנטל כבד, ובשל כך רצוי לאפשר פסק זמן מסוים, אולם אם יורה על כך הרמטכ"ל ניתן יהיה לגייסם. שר הביטחון אריאל שרון, שנתון היה ללחץ הפגנות הציבור, עשה שימוש בתשובתו של המח"ט לצורך פוליטי והציגה כסרבנות פוליטית פסיבית להתגייס בריאיון בו הצמיד לה את הכינוי "החטיבה שלא גויסה", למרות היות החטיבה חטיבת המילואים הראשונה שחצתה את הגדר ולמרות מספר ההרוגים הרב שספגה בקרבות. הרמטכ"ל, רפאל איתן, סלד מהמניפולציה ולחץ על המח"ט להתראיין בנושא ולספר את האמת ודאג מראש לאישור הריאיון על ידי דובר צה"ל[דרוש מקור]. בראשית אוגוסט גייס את החטיבה בשנית לפרק לחימה נוסף. בדצמבר אותה שנה, נערכה החטיבה לגיוס שלישי אשר במסגרתו נערך סיור מפקדים בגזרה המזרחית, סמוך לסולטן יעקוב בבקאע. במהלך הסיור עלה ג'יפ המח"ט על מוקש וכל יושבי הג'יפ נפגעו: הסמח"ט סא"ל אמנון אליעז, מג"ד 9263 סא"ל משה סלע, וקמ"ן החטיבה רס"ן נפתלי יהב נהרגו, והמח"ט יאיר עוגן נפצע אנושות, אולם לאחר תקופת החלמה ממושכת החלים מפציעתו. במהלך המלחמה איבדה החטיבה שישה-עשר ממפקדיה ולוחמיה.
היסטוריה > האינתיפאדה השנייה

במהלך האינתיפאדה השנייה ביצעו גדודי החטיבה תעסוקה מבצעית הן באיו"ש והן ברצועת עזה, פגעו בפעילי טרור, סיכלו פיגועים ועצרו מחבלים.
היסטוריה > מלחמת לבנון השנייה

חטיבת הצנחנים, "הנשר השחור", בפיקודו של אל"ם בועז עמידרור, גויסה ב-2 באוגוסט 2006 ולחמה בגזרה המזרחית תחת פיקוד אוגדה 162. החטיבה לחמה בגזרת הכפרים א-טייבה, מרכבא, רב א-תלתין, עדיסה ודיר-סיריאן. שנים-עשר מלוחמי החטיבה נהרגו מפגיעת רקטה במקום כינוס החטיבה בכפר גלעדי. החטיבה נלחמה וביצעה משימות מורכבות ברמה גבוהה וזכתה לתשבחות רבות מצד פיקוד הצבא לאחר המלחמה.[דרוש מקור]
היסטוריה > מלחמת לבנון השנייה > גדוד 9263

גדוד הצנחנים 9263, עליו פיקד סא"ל אבי לוי לחם במרכבא. בקרב על ח'ירבת כסיף ב-12 באוגוסט נפגע הטנק של בניה ריין, מפקד כוח השריון שהתנדב להצטרף לחטיבה במשימותיה, שהיה בדרכו לחילוץ נפגעים במגנן השריון בחִ'רבת כסיף מטיל נ"ט שנורה בידי החזבאללה. סגן מפקד גדוד 9263 יוסף ברגר מיהר עם כוח בפיקודו למגנן וזאת אף על פי שלא היה חלק מיחידתם של אנשי צוות הטנק שנפגע. משגילה ברגר שהלוחמים בטנק, למעט הנהג שהיה לכוד בתא הנהג, נהרגו, פעל לחילוץ הנהג הפצוע וגופות הלוחמים. ברגר ולוחמים אחרים, ובהם עמית עין-גדי, הפגינו נחישות ונכנסו לטנק מספר פעמים על מנת לחלץ את נהג הטנק למרות סכנת ירי טיל נוסף על הטנק המוגן ולמרות אדי גזים מסוכנים שהיו בטנק. על כך הוענק לאחר המלחמה צל"ש מפקד אוגדה לרס"ן ברגר ולרס"ל עין-גדי. תמונתו של תומר בוהדנה, מפקד פלוגה בחטיבה, אשר נפצע במהלך הקרבות, הפכה לאחת מ"תמונות המלחמה" הנודעות ביותר.
היסטוריה > מלחמת לבנון השנייה > גדוד 7056

גדוד 7056, בפקוד סא"ל עמוס בריזל, לחם ברב א-תלתין וכבש את הכפר דיר-סיריאן. בשבת, 12 באוגוסט, כאשר הסתבכו כוחות צה"ל בקרב על הסלוקי וספגו אבדות רבות פנה מפקד החטיבה, אל"ם בועז עמידרור, למג"ד, בריזל, ושאל אם הוא מסוגל בכוח העומד לרשותו להשתלט על הכפר אל-קוצייר, בו התבצרו חוליות נ"ט של החזבאללה וירו על הטנקים של צה"ל החוצים את ואדי הסלוקי. אף שלא היו בידו עזרי מודיעין ומצב האספקה היה דל השיב בריזל בחיוב. קציני המטה של הגדוד ובראשם המג"ד התכנסו בבית בדיר-סיריאן ושירטטו על מפית נייר מרשם קרב של הכפר, כפי שזכרו אותו מתצפית שערכו כמה ימים קודם לכן. המרשם הועתק למפיות נייר נוספות וחולק למפקדי הפלוגות בגדוד. הגדוד יצא למשימתו ביום ראשון לפנות בוקר. עד הצהריים השלימו הצנחנים את ההשתלטות על הכפר וסריקת השלוחה השולטת על הסלוקי.
היסטוריה > מלחמת לבנון השנייה > גדוד 9255

גדוד 9255 בפיקוד סא"ל נמרוד רגב, גויס בצו 8 ב-3 באוגוסט. ב-5 באוגוסט נכנס הגדוד ללבנון בתנועה רגלית והשתתף באחד עשר ימי לחימה בגזרות רב א-תלתין, עדשית אל-קוצר וא-טייבה. לוחמי הגדוד יצרו מגע עם לוחמי חזבאללה שעמדו מולם ופגעו בהם, ובנוסף איתרו והשמידו אמצעי לחימה רבים. בין היתר ביצעו הצנחנים ירי טילי גיל לעבר חוליית מחבלי חזבאללה בכפר יוחמור והרגום, לאחר שאלה שיגרו טילי נ"ט והכווינו ארטילריה לעבר הכפר טייבה והרגו שלושה חיילי צה"ל. למחרת כניסת הכוח העיקרי של הגדוד ללבנון שהו הדרגים, בליווי משאיות התחמושת, סמוך לבית הקברות של קיבוץ כפר גלעדי בהמתנה להוראה להיכנס ללבנון ולהצטרף לכוח העיקרי. בבוקר 6 באוגוסט נהרגו 12 מלוחמי הגדוד שאיבטחו את משאיות התחמושת מפגיעת קטיושה שנחתה בסמוך אליהם. לוחם נוסף, מהפלוגה המסייעת, נהרג ב-9 באוגוסט בקרב בכפר עדשיית אל-קוצר שבדרום לבנון. אנדרטה לזכר חללי גדוד 9255 הוקמה בצמוד לגדר בית העלמין של כפר גלעדי במקום נפילת הקטיושה הקטלנית. גדוד 9255 מקיים אזכרה שנתית באתר.
היסטוריה > מלחמת לבנון השנייה > גדוד הסיור

גדוד הסיור, בפיקוד סא"ל איתן זימרן, לחם במהלך המלחמה במספר קרבות. בין היתר לחם הגדוד בעדיסה, ספג מספר פצועים ופגע והרג מספר פעילי חזבאללה. בהמשך לחם הגדוד בכפר מרכבא. אחד מקציני הגדוד, יונתן לוין, נפצע בקרב מאש מרגמות והוגדר כפצוע הקשה ביותר במלחמה.
היסטוריה > מבצע צוק איתן

בשלב השני של המבצע גויס גדוד 9263 ונפרס והחזיק את גבול מצרים ו"ציר פילדלפי" הידוע. הגדוד ביצע משימות בט"ש מגוונות תוך שמירת סטריליות הגזרה, אימונים אינטנסיביים ומניעת הברחות של אמל"ח וסמים. הגדוד זכה לתשבחות ולהערכה רבה על תפקודו.[דרוש מקור]
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

ב-7 באוקטובר 2023 הוקפצו כוחות החטיבה לגבול לבנון מחשש לפלישה או מתקפה מצד ארגון הטרור חזבאללה, זאת בעקבות מתקפת הפתע של חמאס על יישובי עוטף עזה והנגב המערבי. במסגרת פריסתם במרחב הצפוני כוחות החטיבה ניהלו קרב הגנה בגזרה המערבית, נקטו פעולות התקפיות יזומות והכווינו פגיעה במחבלי ארגון הטרור חזבאללה ובתשתיות הטרור בגזרה, במסגרת מוכנותם ליום פקודה, תרגלו גם תמרון קרקעי בתוך לבנון.
בחודשים מאי ויוני 2024 החטיבה הופעלה בפעם השנייה לקרב הגנה בגזרה המערבית של גבול לבנון, במהלכו ביצעו לוחמי החטיבה פעולות התקפיות ויזומות להסרת האיום הלבנוני על מרחב היישובים ותושבי הצפון.
ב-18 באוקטובר 2024 בתחילת התמרון הקרקעי בלבנון נכנסה החטיבה בפיקודו של המח"ט הנכנס אל"ם אביאל בלחסן ללחימה בגזרה המזרחית בדרום לבנון תחת פיקודה של אוגדה 91 ובהמשך התמרון החטיבה נלחמה בגזרה המערבית בדרום לבנון תחת פיקודה של אוגדה 146,
במהלך שלושת החודשים בהם הופעלה החטיבה ניהלו לוחמי החטיבה קרבות מול מחבלי ארגון הטרור חזבאללה וכוחות רדואן שנהרגו על ידי לוחמי החטיבה, כמו כן לוחמי החטיבה השמידו תשתיות טרור רבות - תתי קרקע ומנהרות, מתחמי לחימה ועמדות התקפה, טילים ומצבורי אמל"ח רבים שהיוו איום ליישובי הגליל והצפון.
אחר הסכם הפסקת אש בין ישראל ללבנון וחזבאללה שנחתם בנובמבר 2024, החטיבה ביצעה השתלטות קרקעית על העיירה א נאקורה. במהלך התמרון נמצאו אמצעי לחימה רבים, מתחמי לחימה וחומרי מודיעין השייכים לארגון הטרור חזבאללה אשר חלקם היו מיועדים לפלישה המתוכננת לגליל המערבי.
במהלך מבצע חץ הבשן בחודש דצמבר 2024 לוחמי הגדס"ר החטיבתי הצטרפו לפעילויות צה"ל בשטח החרמון הסורי.
ב-8 בדצמבר במהלך התמרון הקרקעי בלבנון במלחמת חרבות הברזל - בתאונה מבצעית של פיצוץ אמל"ח במהלך טיפול בתשתית תת-קרקע בדרום לבנון נהרגו 4 לוחמי החטיבה ביניהם: רס"ן (מיל') יבגני זינרשיין, סרן (מיל') שגיא רובינשטיין, רס"ר (מיל') בנימין דסטאו נגוסה, ורס"ל (מיל') ארז בן אפרים.
בתאריך ה-1 בינואר 2025 דווח בכתבה באתר ynet כי כוחות חטיבה 226 סיימו לכבוש את עיירת החוף השיעית א-נקורה וזאת לאחר כ-75 ימים בהם החטיבה פעלה גם במרחביי הכפרים עייתרון, עלמא א-שעב ואל מטמורה ובאזוריי הסבך והוואדיות של המרחבים א-לאבונה וחמול.
בכלל המרחבים והכפרים בהם פעלה החטיבה - לוחמי החטיבה השמידו וסיכלו אויב ותשתיות טרור רבות.
מפקדי החטיבה

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| אהרן דוידי | 1957 - 1966 | המפקד הראשון, לימים קצין חי"ר וצנחנים ראשי |
| דני מט | 1966 - 1967 | מפקד החטיבה במלחמת ששת הימים, לימים מתאם הפעולות בשטחים |
| רפאל איתן | 1967 - 1968 | מפקד החטיבה בתקופת מלחמת ההתשה, לימים הרמטכ"ל ה-11 |
|  | 1968 - 1970 |  |
| משה לוי | 1970 - 1972 | מפקד החטיבה בתקופת מלחמת ההתשה, לימים הרמטכ"ל ה-12 |
| חיים נדל | 1972 - 1973 | מפקד החטיבה במלחמת יום הכיפורים, לימים נשיא בית הדין הצבאי לערעורים |
| צורי שגיא | 1973 - 1974 | מפקד החטיבה במלחמת יום הכיפורים |
| אלישע שלם | 1974 - 1978 |  |
| יאיר עוגן | 1978 - 1983 | מפקד החטיבה במלחמת לבנון הראשונה |
| אריק מורן | 1983 - 1985 | לימים מפקד עוצבת האש |
| עופר בן צבי | 1985 - 1987 |  |
| מיכה טמיר | 1987 - 1990 |  |
| שמאי רן | 1990 - 1992[דרוש מקור] |  |
| אלעזר שטרן | 1992 - 1994[דרוש מקור] | לימים ראש אכ"א |
| גדי שמני | 1994 - 1995[דרוש מקור] | לימים מפקד פיקוד המרכז |
| רוני קליינפלד[דרוש מקור] | 1995-1997 |  |
| אריה נייגר | 1997 - 2001[דרוש מקור] |  |
| הראל כנפו | 2001 - 2002 | לימים מפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה |
| מוטי ברוך | 2002 - 2004 | לימים מפקד הגיס המטכ"לי ומפקד בית הספר לפיקוד, שליטה ומטה מבצעי. |
| בועז עמידרור | 2004 - 2007 | מפקד החטיבה במלחמת לבנון השנייה |
| רון וייזל | 2007 - 2009 |  |
| ליאור כרמלי | 2009 - 2011 | לימים ראש אגף התקשוב |
| אליעזר טולדנו | 2011 - 2013 | לימים מפקד פיקוד דרום |
| גיא חזות | 2013 - 2015 | לימים נספח צבאי בסינגפור |
| דן גולדפוס | 2015 - 2017 | לימים מפקד הגיס הצפוני |
| אלי ויצמן | מרץ 2017 - אוגוסט 2017 | מונה זמנית למפקד החטיבה |
| ירון שרוני | אוגוסט 2017 - אוגוסט 2019 | לימים סגן מפקד עוצבת האש |
| אורי דאובה | אוגוסט 2019 - יולי 2022 |  |
| רן פרידמן | ספטמבר 2022 - מאי 2024 | מפקד החטיבה במלחמת חרבות ברזל |
| פול לנדס | מאי 2024 - ספטמבר 2024 | מ"מ מפקד החטיבה במלחמת חרבות ברזל |
| אביאל בלחסן | ספטמבר 2024 - היום | מפקד החטיבה במלחמת חרבות ברזל |
לקריאה נוספת

אלישיב שמשי, נוע כבר, לכל הרוחות!, הוצאת מודן, 2011, פרק רביעי: לאט וחכם עם הצלחה מהירה, חטיבת צנחנים 317 בכיבוש החרמון הסורי 21–22 באוקטובר 1973, עמודים 67–84.
אלישיב שמשי, בהם יותר מכל: על סוד ההצלחה של צה"ל, תל אביב: משרד הביטחון, 2005, עמ' 69-78, מסת"ב 9650512780
אלישיב שמשי, בכוח התחבולה, תל אביב: משרד הביטחון, 1995, עמ' 181-189, מסת"ב 9650507760
עמוס הראל ואבי יששכרוף, קורי עכביש, תל אביב: ידיעות אחרונות, 2008, עמ' 84-85, 344-345, 431-432, מסת"ב 9654824310
יוסי ברגר, חופשת קיץ, רמת גן: רימונים, 2010
אלישיב שמשי, ולא אשוב עד כלותם, הוצאת משרד הביטחון, 2005, פרק חמישי: חסימה מוצלחת, סרן אמיר קרן- מ"פ חי"ר בקרב הגנה, עמודים 55–64.
משה גבעתי, המערכה בחרמון - הקרבות ברכסי החרמון במלחמת יום הכיפורים ולאחריה, תל אביב: הוצאת מערכות והוצאת מודן, תשע"ה-2015.
אילן כפיר, הקרב על החרמון, אור יהודה: דביר, 2013, מסת"ב 9789655526356
צבי שילוח

צבי שילוח (לַנגזַם) (6 במרץ 1911 – 10 באוקטובר 2000) היה איש ציבור ישראלי, חבר תנועת גורדוניה, חבר מרכז מפא"י, חבר מועצת עיריית הרצליה וסגן ראש העירייה, חבר רפ"י, ולאחר מלחמת ששת הימים ממקימי התנועה למען ארץ ישראל השלמה, חבר הנהלת הליכוד וממקימי ומראשי התחיה, שמטעמה כיהן כחבר הכנסת בכנסת העשירית.
ביוגרפיה

צבי לנגזם נולד בשנת 1911 בבוריסלב שבפולין, צאצא לר' פסח לנגזם, ומכאן קרוב משפחה למספר שושלות אדמו"רים. למד בגימנסיה פולנית בעירו. (לימים למד היסטוריה כללית ותולדות עם ישראל באוניברסיטת תל אביב.)
היה חבר תנועת גורדוניה בפולין, וחבר ההנהגה הראשית בלבוב.
בשנת 1932 עלה לארץ ישראל, והיה לחבר קיבוץ חולדה עד 1933. בשנת 1934 הצטרף למפא"י, וב-1938 החל לעבוד מטעמה במועצת פועלי הרצליה. באותה שנה נישא לסוניה אפרימסון.
ב-1941 נענה לקריאת המוסדות הלאומיים והתגייס לחיל התותחנים של הצבא הבריטי.
ב-1945, לאחר שחרורו, היה ראש משלחת הבריגדה היהודית למחנות העקורים במינכן. עם חזרתו ארצה פעל להקמתה של תנועת נוער חלוצי מאוחד (נוח"ם).
בשנים 1949–1954 היה עורך עיתון "הדור" של מפא"י.
בשנת 1950 נבחר למרכז מפא"י. בשנים 1954–1964 היה חבר מועצת עיריית הרצליה מטעם מפא"י, וסגן ראש העיר הרצליה בשנים 1960–1964.
בשנת 1965 הצטרף לרפ"י והיה חבר מזכירות התנועה.
בעקבות מלחמת ששת הימים עבר מהפך אידאולוגי, והיה בין מקימי התנועה למען ארץ ישראל השלמה. תקופת מה ערך את ביטאונה הדו-שבועי "זאת הארץ".
במסגרת השינוי האישי הצטרף לליכוד עם הקמתו בשנת 1973. היה חבר הנהלת המפלגה, ובשנת 1977 פרש ממנה.
בהמשך היה ממקימי ומראשי התחיה, שמטעמה כיהן כחבר הכנסת בכנסת העשירית (7 במרץ 1984 ועד 13 באוגוסט 1984), במקום חנן פורת. לקראת הבחירות לכנסת ה-12 שובץ במקום ה-59 והאחרון ברשימת מפלגת מולדת לכנסת ה-12.
פרסם בעיתוני הארץ מאמרים בנושאים מדיניים. היה בעל טור שבועי ב"ידיעות אחרונות".
נפטר בשנת 2000, בגיל 89, ונטמן ליד אשתו, סוניה, בחלקת חברי ההגנה בבית הקברות הישן בהרצליה.
ספריו

ארץ גדולה לעם גדול: סיפורו של מאמין, תל אביב: אותפז, תש"ל. (רעיונותיו של פעיל בתנועה למען ארץ-ישראל השלמה)
אשמת ירושלים, תל אביב: קרני, תשמ"ט 1989. (על הסכסוך הישראלי-ערבי)
השמאלנות בישראל תל אביב: י’ גולן, תשנ"א 1991.
לקריאה נוספת

סמדר בת-אדם, 'המפא"יניק האחרון', נקודה 143 (1990), 22-25, 65.
צבי סלונים, אמונה אלון, חברים מקשיבים לקולך: לצבי שילוח בהגיעו לגבורות, [הפיקו:] מדרשת ארץ-ישראל, קדומים; הוצאת ספרית בית-אל, בית אל, תשנ"ב/1992. (שמונה מאמרים לכבודו של שילוח ושני מאמרי תשובה שלו)
הערות שוליים

↑  רשימת מולדת לכנסת ה-12 באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה.
↑  ראו ביקורות: אריה ארד, ניתוח מעניין, דבר, 5 באוקטובר 1970; צ. צמריון, "סיפורו של מאמין", דבר, 12 בפברואר 1971.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302663205171  ISNI: 0000 0000 4699 8022  LCCN: nr90013869  VIAF: 57026214   WorldCat (עם VIAF): 57026214 
קברם של צבי וסוניה שילוח, בחלקת חברי ההגנה בבית הקברות הישן בהרצליה
בן-ציון שטרנברג

בן-ציון שטרנברג (26 במאי 1894 – 31 במאי 1962) היה עורך דין, פעיל בתנועה הרוויזיניסטית, עמד בראש התנועה ברומניה, מחותמי מגילת העצמאות.
ביוגרפיה

שטרנברג נולד בקאדובשטי שבבוקובינה (אז באימפריה האוסטרו-הונגרית). למד לימודים גבוהים במשפטים ומדע המדינה באוניברסיטאות וינה, צ'רנוביץ וקלוז' (שהפכה ברבות השנים לאוניברסיטת סגד).
לחם בצבא האוסטרו-הונגרי במלחמת העולם הראשונה. נפצע מספר פעמים ועוטר באותות הצטיינות.
בתקופת לימודיו בווינה היה חבר התנועה הציונית "חברוניה". בבוקובינה היה ממייסדי התנועה הרוויזיוניסטית ומאוחר יותר נבחר ליו"ר התנועה ברומניה. בשנת 1933 נבחר לוועד הפועל הציוני. בשנת 1940 עלה לארץ ישראל והיה יו"ר הוועד העליון של התנועה הרוויזיוניסטית. היה עצור במחנה המעצר בלטרון. ייסד וניהל את "מפעל שיבת ציון", יוזמה של התנועה הרוויזיוניסטית בתקופת מלחמת העולם השנייה להצלת יהודים.
היה חבר מועצת המדינה הזמנית, ונמנה בין חותמי מגילת העצמאות. לאחר קום המדינה שימש מנהל מחלקת המסחר במשרד המסחר והתעשייה. בשנת 1952 עבר לניהול איגוד משקיעי החוץ בישראל. בשנת 1962 נפטר ונקבר בבית העלמין קריית שאול.
אייל שיקרצי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 ביולי 1997 (בן 27) ראשון לציון, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
אייל שיקרצי (נולד ב-25 ביולי 1997) הוא שחקן ישראלי, הידוע בעיקר בזכות משחקו בסדרה "זגורי אימפריה", "בלאקספייס", ועוד.
ביוגרפיה

שיקרצי נולד וגדל ביפו.
בתחילת הקריירה מילא שיקרצי תפקידים שונים בעיקר  בסרטי סטודנטים. התפקיד הראשון שלו היה ב-2014, בתפקיד משני בסרט הסטודנטים הקצר "אנטילופות", שם כיכב לצד יואב רוטמן, דקלה זקס, שירה האס ונועה קולר. שני סרטי סטודנטים נוספים בהם השתתף היה "חם", שם שיחק בתפקיד "ג'ינג'י", לצד אלברט אילוז, גל פרידמן ואחרים, ועוד סרט בשם "בלק-אאוט", שם שיחק את טל, לצד גאיה פון שוורצה.
פריצת הדרך של שיקרצי הייתה ב-2014, שבה ליהקו אותו לתפקיד אביר זגורי בסדרת הדרמה הקומית "זגורי אימפריה", לצד עוז זהבי, משה איבגי ואחרים, שם שיחק את הדמות לאורך כל העונות.
בשנת 2015 החל להצטלם לסדרת הנוער "סוסי פרא", שם שיחק את ניסו לצד השחקנים דניאל גד, ניב סולטן ואחרים. הסדרה עלתה ב-1 בפברואר 2016.
בשנת 2017 שיחק בעונה השישית של סדרת הנוער "ראש גדול", שם שיחק את שמר, לצד יואב רוטמן, דין הפנר, ריף נאמן ואחרים.
בדצמבר 2017 השתתף בהצגה "משפחת קדמוני בממלכת הדינוזאורים" בתור אבנהיו בנם של אבן (דביר בנדק) ואבנית (חני נחמיאס). בשנת 2017 שיחק בכדברא את עומרי
באוקטובר 2018 יצא לאקרנים הסרט "פרא אציל" בו לקח חלק בתפקיד משני.
בשנת 2019 שיחק בסדרת הדרמה "הנערים", המבוססת על פרשת רצח הנער מוחמד אבו חדיר, בה הוא מגלם את ינון, אחד מרוצחי מוחמד אבו חדיר.
בשנת 2020 שיחק בסדרת הטלוויזיה "בלקספייס" ברשת 13.
בנוסף ב-2020 שיחק בסרט הגרמני-ישראלי "חתונה עם סבתא".
בשנת 2023 שיחק את דוד בסדרת הטלוויזיה "בעלת החלומות".
Mañana Será Bonito

Mañana Será Bonito הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת-יוצרת הקולומביאנית קרול ג'י. האלבום יצא לאור ב-24 בפברואר 2023, על ידי חברת התקליטים יוניברסל מיוזיק לטין אנטרטיינמנט.
רקע והכרזה

לאחר יציאת האולפן השלישי שלה בשנת 2021, KG0516, החלה קרול ג'י להוציא שירים בשיתוף פעולה עם אמנים אחרים וסינגלי סולו, כמו "Don't Be Shy" של טייסטו, "Sejodioto" (אותו הקליטה לבד) ו-"Mamiii" של בקי ג'י.
ב-19 באפריל 2022, הכריזה קרול ג'י על יציאתו של "Provenza" דרך חשבונות המדיה החברתית שלה. השיר יצא לאור ב-21 באפריל 2022 כסינגל המוביל מתוך האלבום. ב-6 בספטמבר 2022 יצאה קרול ג'י לסיבוב ההופעות "Strip Love Tour". "Gatúbela", שיתוף פעולה עם מאלדי יצא לאור ב-25 באוגוסט 2022 כסינגל הבא מתוך האלבום. ב-13 בנובמבר 2023 יצא לאור הסינגל "Cairo" עם המפיק אווי און דה דראמס שעבד עם ג'י על שירים רבים במהלך הקריירה שלה. ב-25 בינואר 2023, קרול ג'י הכריזה על צאת האלבום, Mañana Será Bonito, בסרטון שפורסם ברשתות החברתיות שלה. ב-2 בפברואר 2023, יצא לאור הסינגל הרביעי "X Si Volvemos" ביחד עם רומיאו סנטוס.
ב-10 בפברואר 2023, חשפה קרול ג'י את עטיפת האלבום ורשימת הרצועות, הכוללת הופעות אורח של רומיאו סנטוס, קוודו, ג'אסטין קוילס, אנג'ל דיור, מאלדי, באד גיאל, שון פול, סץ' ואווי און דה דראמס. ב-14 בפברואר, חשפה קרול ג'י לניו יורק טיימס כי הזמרת הקולומביאנית שאקירה משתתפת ברצועה השישית, "TGQ".
קונספט

שם האלבום הוא משפט שהמשכתי לחזור ולהגיד לעצמי כששום דבר לא הרגיש לי טוב. כל יום הייתי אומרת לעצמי, 'זה בסדר, מחר יהיה יפה'.
בריאיון למגזין רולינג סטון חשפה קרול ג'י את הקונספט לשם האלבום, וקבעה: "זה בהחלט מייצג שלב ספציפי בחיי. שם האלבום הוא משפט שחזרתי עליו כל הזמן כששום דבר לא הרגיש לי טוב. כלומר, אני עברתי את הרגע הכי טוב בקריירה שלי, אבל אישית הייתי ממש מנותקת מעצמי ומהחברים שלי. לא הייתי אומללה, אבל גם לא הייתי שמחה. אז כל יום הייתי אומרת לעצמי, 'זה בסדר [mañana será bonito], מחר יהיה יפה'".
בריאיון מאוחר יותר לניו יורק טיימס תיארה קרול ג'י את האלבום כ"יותר קרולינה מאשר קרול ג'י". היא הוסיפה: "כרגע, אני שמה לב שאמנים מאוד מנסים למצוא קונספט, להיות מאוד ניסיוניים, אני אוהבת את זה. וזו דרך טובה לעשות אמנות. אבל הקונספט של האלבום הזה הוא רק אני שאני. ממש לא רציתי שאנשים ירגישו שזה פשוט מאוד, או פשוט נורמלי".
ביקורות > רשימות ודירוגים

| ארגון | רשימה | דירוג | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| ווג | האלבומים הטובים ביותר של 2023 (עד כה) |  |  |
| רולינג סטון | 100 האלבומים הטובים ביותר לשנת 2023 | 14 |  |
| בילבורד | 50 האלבומים הטובים ביותר של 2023: רשימת הצוות | 6 |  |
רשימת רצועות

| Mañana Será Bonito> מס' | Mañana Será Bonito> שם | Mañana Será Bonito> משך | Mañana Será Bonito>  | Mañana Será Bonito>  | Mañana Será Bonito>  | Mañana Será Bonito>  | Mañana Será Bonito>  | Mañana Será Bonito>  | Mañana Será Bonito>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mientras Me Curo del Cora  | 2:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | X Si Volvemos (ביחד עם רומיאו סנטוס)   | 3:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Pero Tú (ביחד עם קוודו)   | 3:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Besties  | 2:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Gucci Los Paños  | 3:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | TQG (ביחד עם שאקירה)   | 3:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Tus Gafitas  | 2:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Ojos Ferrari (ביחד עם ג'אסטין קוילס ואנג'ל דיור)   | 3:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Mercurio  | 2:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Gatúbela (ביחד עם מאלדי)   | 3:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Kármika (ביחד עם באד גיאל ושון פול)   | 3:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Provenza  | 3:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Carolina  | 2:41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Dañamos la Amistad (ביחד עם סץ')   | 2:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Amargura  | 2:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Cairo (ביחד עם Ovy on the Drums)   | 3:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Mañana Será Bonito (ביחד עם קרלה מוריסון)   | 3:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 52:44 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 1 |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 19 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 78 |
מיקומי שיא > Bichota Season

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 3 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 174 |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | 28× פלטינה | 1,680,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 1,680,000 |
סם שפיגל

ערך זה עוסק במפיק אמריקאי. אם התכוונתם לבית הספר על שמו בירושלים, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  11 בנובמבר 1901 ירוסלב, גליציה, האימפריה האוסטרו-הונגרית
 פטירה:  31 בדצמבר 1985 (בגיל 84) סן מרטן
 מדינה:  ארצות הברית, אוסטריה 
 תקופת הפעילות:  1927–1983 (כ־56 שנים)
 עיסוק:  מפיק קולנוע
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וינה 
 יצירות בולטות:  חופי הכרך, הגשר על הנהר קוואי, לורנס איש ערב
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר  פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר  פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר 
 פרופיל ב-IMDb
 
סם שפיגל (באנגלית: Sam Spiegel;‏ 11 בנובמבר 1901 – 31 בדצמבר 1985) היה מפיק קולנוע יהודי-אמריקאי זוכה פרסי אוסקר.