על הנסים
הערות שוליים

↑  מסכת ברכות, ג', י"ד (מהדורת צוקרמנדל): "כל שאין בו מוסף כגון חנוכה ופורים, שחרית ומנחה מתפלל שמונה עשרה ואומר מעין המאורע, אם לא אמר אין מחזירין אותו".
↑  פרשת וישלח סימן כ"ו. מהדורת מירסקי עמוד קסט.
1 2  מסכת סופרים פרק כ, מהדורת היגער עמוד 346. הנוסח הוא כדלקמן: "וכניסי פלאות ותשועות כהניך אשר עשית בימי מתתיה בן יוחנן כהן גדול חשמונאי ובניו, כן עשה עמנו ה' אלהינו ואלהי אבותינו ניסים ופלאות ונודה לשמך לנצח. ברוך אתה ה' הטוב"
↑  מסכת שבת דף כ"ד, ע"א-ע"ב
↑  ברכות פרק ז הלכה ד גמרא: "וכל שאין בו קרבן מוסף כגון חנוכה ופורים צריך להזכיר מעין המאורע אם לא הזכיר אין מחזירין אותו."
↑  מסכת שבת דף כ"ד עמוד א: איבעיא להו מהו להזכיר של חנוכה בברכת המזון כיון דמדרבנן הוא לא מדכרינן או דילמא משום פרסומי ניסא מדכרינן? אמר רבא, אמר רב סחורה, אמר רב הונא: אינו מזכיר, ואם בא להזכיר מזכיר בהודאה. רב הונא בר יהודה איקלע לבי רבא סבר לאדכורי בבונה ירושלים אמר להו רב ששת כתפלה מה תפלה בהודאה אף ברכת המזון בהודאה.
1 2  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרפ"ב, סעיף א'. כמה אחרונים כתבו שאם שכח על הנסים בסעודת פורים חייב לחזור, כיון שיש חיוב לאכול פת בסעודת פורים.
↑  ארחות חיים, הלכות ברכת המזון
1 2  בסדר התפילה שלו בסוף ספר אהבה של משנה תורה
↑  סדר תפילות חנוכה
↑  מהדורת פרומקין חלק ב דף פב ע"ב ביחס לחנוכה דף פח ע"א ביחס לפורים
↑  ביחס לנוסח על הנסים של חנוכה (עמוד רנו) - אך הוא מציין כי "ומן אלנאס מן יזיד פיה" (תרגום: ויש מן האנשים מוסיפים בו). ובנוסח על הנסים של פורים (עמוד רנז) אינו מזכירו
↑  מהדורת הורוויץ עמ' 198 ו 207. מהדורת מכון אוצר הפוסקים עמ' של"ח, שנ"ב
↑  מסכת ברכות ל"ד ע"א. אך התוספות (מסכת מגילה דף ד' ע"ב) דוחים זאת, שכן כל האיסור של התלמוד הוא על תפילה בלשון יחיד ולא בלשון רבים. ברם גם הם מתנגדים לאמירה שכן תקנת חכמים היא שתוספות לברכת העבודה הן בקשות לעתיד ואילו תוספות לברכת הודאה הן על העבר (ירושלמי ברכות, פרק ד הלכה ג גמרא).
↑  עמוד 252
↑  מהדורת רפאל חלק א עמוד רמז: "והאומר בסוף 'כשם שעשית עמהם נס כן עשה עמנו ה' אלהינו' לא ייתכן, דהודאה היא ולא בקשה וראיתי בימי חרפי בלוניל העיר הקדושה שהיו מונעין את החזן מלאומרו".
↑  הובא באבודרהם בסדר תפלות חנוכה
↑  טור אורח חיים סוף סימן תרפ"ב
↑  ארחות חיים, הלכות חנוכה סעיף כ"ב
↑  סימן תרפ"ב סעיף ג'
↑  יש גורסים בתוספת ואו "ועל הנסים"
↑  באבודרהם וכן בסידור רבי יעקב עמדין מסתיימת שורה זו בשבח ועל הנפלאות. נוסח זה נמצא גם בסידור אדמו"ר הזקן.
↑  יש מנקדים: בִּזְּמַן
↑  נוסח אשכנז ונוסח ספרד גורסים מַתִּתְיָהוּ. בנוסח רומניא גורסים: מַתַּתְיָא
↑  יש מנקדים חַשְׁמוֹנָאִי ויש מנקדים (התימנים, נוסח רומניא, וכן בסידורי אשכנז הישנים) חַשְׁמֻנַּאי
↑  בנוסח פרובאנס ונוסח רומניא מוסיפים: עֲלֵיהֶם
↑  בנוסח אשכנז גורסים: לְהַשְׁכִּיחָם.
↑  בנוסח פרובאנס ונוסח רומניא גורסים: לְשַׁכְּחָם מִתּוֹרָתָךְ. כמה מן הראשונים (למשל דוד אבודרהם) דוחים נוסח זה, כיוון שהן מנוגדות לדקדוק. בנוסח תימן בלדי הגרסה "לְבַטְּלָם מִתּוֹרָתֶךָ".
↑  הניקוד לכ' הנוכח נוקד כאן כפי שמקובל אצל הספרדים והאיטלקים. אצל האשכנזים והתימנים והרומניוטים מנקדים את כף הנוכח בקמץ ובהתאם את האות שלפניה בסגול או שווא. במקרה זה: תּוֹרָתֶךָ.
↑  אצל האשכנזים, התימנים ונוסח רומניא: רצונֶךָ
↑  בנוסח תימן: וּמָסַרְתָּ
↑  בנוסח פרובאנס מנקדים בְּעוֹלָמָךְ
↑  אצל האשכנזים יש גורסים "כן"
↑  בנוסח איטליה ונוסח פרובאנס: הֵיכָלָךְ
↑  בנוסח איטליה: מִקְדָּשָׁךְ
↑  בנוסח איטליה: קָדְשָׁךְ
↑  בנוסח קטלוניה מוסיפים: הַמַּלְכָּה
↑  בנוסח תימן מושמטות המילים בשושן הבירה
↑  בנוסח רומניא גורסים הָרַע במקום הרשע.
↑  נוסח תימן, נוסח איטליה, נוסח רומניא ונוסח קטלוניה: וּבִקֵּשׁ
↑  בנוסח תימן וְהֵפַרְתָּ
↑  ראו סדר התמיד אביניון תקכ"ז, דפים קכט:–קלה:, נוסחי על הנסים לכ"ח בשבט, ט"ו בכסלו וט' בניסן.
↑  ראו ספרו פרקי מנהג והלכה, עמ' 191-192. וכן, אודות זכות הראשונים.
↑  שלמה רוזנר, על הניסים ביום העצמאות, דעות 26, נאמני תורה ועבודה, 2006
↑  ראו בפיסקה 'קישורים חיצוניים' קישורים לנוסחי תפילה שונים.
↑  מנחם עמנואל הרטום, מחזור מנהג איטלייאנו, רומא תש"ן, עמ' 136-137.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.