stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משמר הגבול
מבנה ומרחבים > מטה מג"ב

כמו לכל ארגון ביטחוני, גם למג"ב יש מטה התומך בפעילות המבצעית שלו. מטה מג"ב יושב בלוד וכפוף לסגן מפקד מג"ב, קצין בדרגת תת-ניצב (נכון ל-2025, תנ"צ עמי נידם). במטה מג"ב חמישה אגפים: אגף אג"ם, העוסק במבצעים, הדרכה וחינוך; אגף אמ"ש, התומך בכוח האדם במג"ב; אגף את"ל, העוסק בתכנון ובלוגיסטיקה ברמה החילית; אגף ארגון ותקינה; ואגף יישובים, המפקח על השיטור הכפרי במג"ב ועל מערך המתנדבים. בנוסף קיימות במטה מג"ב מחלקות טכנולוגיה, אמצעי לחימה ומחשוב, וכן מחלקת חקירות ומודיעין חילית.
מבנה ומרחבים > סוגי יחידות במג"ב > פלוגות ביטחון שוטף (בט"ש) ויחידות 101 בט"ש

יחידות לביטחון שוטף. תפקידם העיקרי: אבטחה, שמירה על הסדר ומניעת פח"ע (פעילות חבלנית עוינת). לכל אחת מפלוגות הבט"ש ישנה גזרה בה היא יושבת דרך קבע. בעבר מרבית יחידות מג"ב פעלו במבנה של פלוגות, אך בשנים האחרונות מבנה זה מפנה את מקומו לסוגי יחידות נוספות, כיום קימות פלוגות בט"ש בירושלים ובעוטף ירושלים, באיו"ש ופלוגה בודדת לאבטחת נציגויות בתל אביב. במחט"ב ירושלים, בשל מספר פלוגות רב שהיו בו, הוחלט לאחד כל שתי פלוגות בט"ש ליחידת 101 בט"ש אחת.
מבנה ומרחבים > סוגי יחידות במג"ב > סיירת משמר הגבול (סמ"ג)

במרבית מחט"בי מג"ב (למעט מג"ב צפון ומג"ב איו"ש) ישנה פלוגה או שתיים של סיירת משמר הגבול. לוחמי הסמ"ג עוברים הכשרה נוספת לאחר הטירונות שלהם (קורס יסמ"ג) ומתמחים במאבק בהפרות סדר ופח"ע. לוחמי סמ"ג משתמשים רבות באמצעים לפיזור הפגנות. יחידות אלו הן המקבילה במג"ב ליחידת היס"מ של המשטרה הכחולה.
מבנה ומרחבים > סוגי יחידות במג"ב > שחר 101

יחידות שחר 101 הן יחידות בנות 101 שוטרים, שהוקמו בשנים 2011–2012 על ידי איחוד של שתי פלוגות לכל יחידה. יחידות אלו קיימות בכל מחט"ב למעט מג"ב איו"ש, ומתמחות בבילוש ומאבק בפשיעה, בנוסף להכשרת הבט"ש שלהן. יחידות אלו באו כהמשך וכתחליף ליחידות הימ"ג ויחידות הבט"א (ביטחון אישי) שפעלו בעבר במשמר הגבול ונאבקו בפשיעה באזורים העירוניים. בכל יחידת שחר 101 קיים מחלק בילוש, הבלשים במחלק עוברים הכשרה מיוחדת ופועלים בבגדים אזרחיים כנגד הפשיעה בגזרת המחט"ב.
מבנה ומרחבים > סוגי יחידות במג"ב > היחידה לתקיפה כפרית (ית"כ)

יחידה משמר הגבול אשר הוקמה באוגוסט 2022 ומטרתה להילחם ולהתמודד עם פשיעה חקלאית ומתן חיזוק הביטחון האישי של התושב מהמרחב הכפרי. כיום ארבע יחידות תקיפה כפרית בפריסה במרחבים: דרום, מרכז, חוף וצפון של משמר הגבול.
מבנה ומרחבים > סוגי יחידות במג"ב > מערך מתנדבים (מתמ"יד)

במג"ב קיים מערך מתנדבים רחב. במערך אזרחים רבים העוברים הכשרות במג"ב ומשתתפים בפעילות שיטור באזור מגוריהם במסגרת משמר הגבול. מערך המתנדבים במג"ב, שהוקם ב-1989, מחולק ל-2 יחידות עיקריו, היחידה הראשונה מכונה "מתמי"ד" (מתנדבים במדים) אלו מתנדבים אשר עוברים הכשרה בתחום הסיור עם דגשים חקלאיים והוא פועל בשיתוף עם המועצות האזוריות, מתנדבי המתמיד פועלים במדי מג"ב עם כלי רכב של מג"ב ומצוידים בנשק משטרתי ארוך ומכשירי קשר. ושילוב מתנדבי הארגון בפעילויות המתמי"ד. היחידה השנייה היא הימע"ר, מדובר במתנדבים הפועלים יחד עם הימ"רים של מג"ב, מדובר במתנדבים בעלי ותק רב, שהראו רצינות לאורך השנים ונכונות לפעול בתחום הבילוש, מתנדבים אלה עוברים הכשרת שרוול בילוש ומתנדבים עם בלשי הימ"ר, המתנדבים עובדים בביגוד אזרחי ורכבים משטרתיים מוסווים, מצוידים באקדחים משטרתיים. למג"ב אחריות בלעדית במדינת ישראל על השיטור הכפרי. במג"ב קיים בית ספר למתנדבים ואף קורס קצינים למתנדבים. מתנדבי משמר הגבול מסייעים לחייל בפעולות ובמבצעים רבים.
מבנה ומרחבים > יחידות מיוחדות > יחידה מרכזית מיוחדת (ימ"מ)

הימ"מ, שנקראת גם היחידה הלאומית המיוחדת ללוחמה בטרור, היא יחידת עלית מיוחדת משטרתית ויחידת השתלטות בה משרתים אנשי קבע בלבד, שרואים בשירות ביחידה את מקצועם. היחידה מתמחת בלחימה בטרור, בעיקר בהתמודדות עם אירועי השתלטות, בני ערובה ומיקוח. לצד פעולות השתלטות הימ"מ מבצעת גם מבצעי יירוט מבוקשים (מעצר או סיכול ממוקד) בשטחי יהודה ושומרון, משימות מיוחדות עבור שירות הביטחון הכללי (שב"כ) וכן פעילות משטרתית מיוחדת. הימ"מ לא שייכת לאף אחד ממרחבי מג"ב והיא נחשבת למפקדה נפרדת במסגרת משמר הגבול. היחידה מפעילה בין השאר לוחמי פריצה, "קופים" (לוחמים המתמחים בטג"ח: טיפוס, גלישה, פאסט-רופ וחילוץ), צלפים, חבלנים וכלבנים. הנשק האישי של לוחמי היחידה הוא אקדחי גלוק 17 וגלוק 19c, ורובי M4A1 קרבין ו-IWI ערד. נשק נוסף כולל רובי שוטגאן, מקלעים ותת-מקלעים, רימונים, רובי צלפים מדויקים ורקטות כתף מפצח (מטאדור).
היחידה קמה כהפקת לקחים מאירועי הטבח במעלות, חטיפת מטוס סבנה וטבח הספורטאים במינכן. בשנותיה הראשונות נתקלה היחידה בחשדנות ובאירועים כמו אירוע קו 300 וחטיפת נחשון וקסמן הועדפה סיירת מטכ"ל על פניה, אולם עם השנים, בעקבות הצלחות מבצעיות רבות של היחידה זכתה היחידה למוניטין רב. היחידה פעלה באופן נרחב באינתיפאדה השנייה וסיכלה מאות פיגועי טרור, כולל הריגה של כ-180 מחבלים, מהם 50 מחבלים מתאבדים. הפעילות הסיכולית נגד הטרור המשיכה גם לאחר האינתיפאדה, והימ"מ היה שותף למבצעים רבים בהם נעצרו או נהרגו מחבלים, חלקם מבצעי "סיר לחץ". ב-2013 ו-2014 הוביל הימ"מ מספר מבצעים בעלי פרופיל גבוה נגד הטרור הפלסטיני עליהם זכה בצל"ש המפכ"ל ומספר מלוחמיו בעיטורי משטרת ישראל. היחידה זכתה בצל"ש מפכ"ל נוסף על פעילותה ללוחמה בגל הטרור הפלסטיני (2015–2016). היחידה לקחה חלק חשוב במבצע שובר גלים (2022–2023) בו הרגה או עצרה למעלה מ-100 מחבלים, ועל כך הוענק לה צל"ש הרמטכ"ל וצל"ש המפכ"ל. בטבח שבעה באוקטובר הימ"מ הייתה מבין הכוחות הראשונים שהגיעו לזירות הטרור ונלחמו במחבלים רבים. בקרבות הקשים חיסלו לוחמי הימ"מ כ-200 מחבלים אך איבדה 9 לוחמים. ב-12 בפברואר 2024 במבצע יד זהב חילצה הימ"מ שני חטופים שהוחזקו ברפיח, ב-9 ביוני 2024 השתתף הימ״מ במבצע ארנון לחילוץ ארבעה חטופים שהוחזקו בנוסייראת שבו נהרג פקד ארנון זמורה ועל שמו נקרא המבצע.
כיום נחשבת הימ"מ לאחת היחידות הטובות בעולם בתחומי הלחימה בטרור. צלפי הימ"מ נחשבים למקצועיים והטובים ביותר בישראל.
דרישות הקבלה לימ"מ הן שירות קרבי מלא בצה"ל או במג"ב, והכשרה של רובאי 08 ומעלה עם עדיפות לבוגרי קורס פיקודי. המועמדים עוברים תהליך סינון קפדני ומבחנים מפרכים כדי לברור את הטובים ביותר. מסלול המיון וההכשרה של הימ"מ נחשב לאחד המסלולים התובעניים ביותר בעולם ורק בודדים צולחים אותו מדי שנה.
מבנה ומרחבים > יחידות מיוחדות > יחידת מסתערבים (ימ"ס)

יחידות הימ"ס הן יחידות מיוחדות של מסתערבים ללוחמה בטרור. במג"ב ישנן שלוש יחידות מסתערבים (במג"ב דרום, מג"ב איו"ש ובמג"ב ירושלים) העושות פעילות הסתערבות, תפיסת מבוקשים ופעילויות מיוחדות נוספות. יחידות הימ"ס קמו כתגובה לאירועי האינתיפאדה הראשונה, בה נדרשו שוטרי מג"ב להתמודד עם התקוממות עממית גדולה. לוחמי הימ"ס התמחו בחדירה ללב ההפגנות תוך התחפשות לערבים ושליפת המתפרעים מתוך ההפגנה לצורך עצירתם. מאז החל הימ"ס לשמש ככוח מיוחד ללוחמה בטרור, לאו דווקא בדרכים מסוערבות. יחידות הימ"ס מפעילות גם צלפים, הנחשבים לטובים מאוד ואף זכו מספר פעמים באליפות הצליפה של ישראל שמארגן בית הספר ללוחמה בטרור, קליעה וצליפה של צה"ל.
לוחמי הימ"ס עוברים קורס נוסף לאחר הטירונות שלהם לפני הכשרתם כלוחמים ביחידה.
במסגרת ימ"ס ירושלים קיימת יחידה קטנה של מתיל"ן (מארבים, תצפיות, יירוטים, ולוחמה ניידת), שהיא יחידה טקטית מיוחדת לאיסוף מודיעין וליירוט מבוקשים.
מבנה ומרחבים > יחידות מיוחדות > יחידת טריגון

יחידת טריגון היא יחידת התערבות התנדבותית במילואים שכפופה למחוז צפון במשטרה אך פועלת גם בשאר חלקי הארץ במקרי חירום. ייעודה הוא מתן מענה מהיר לאירועי טרור, פיגועי חדירה ומהומות על רקע לאומני וטיפול בפשיעה קשה.
מבנה ומרחבים > יחידות נוספות

במג"ב יחידות נוספות הנמצאות במקומות בודדים כגון: יחידות כלבנים (במג"ב מרכז, במג"ב חוף ובמג"ב ירושלים) – יחידות המפעילות כלבים לצורכי שיטור בתחומי העיסוק של מג"ב, יחידות יחידות חבלה (במג"ב איו"ש), יחידת ליווי עצורים (במג"ב איו"ש), יחידת בט"פ (ביטחון פנים) אילת (במג"ב דרום) – יחידה האמונה על ביטחון הפנים בעיר הדרומית ויחידות סיירות במג"ב דרום, מרכז, חוף ובירושלים – יחידות לסיור ואבטחה באזורים העירוניים, בהן משרתות נשים בלבד.
מבנה ומרחבים > יחידות שנסגרו > מג"ב עזה-רמון-ערבה

בשנת 1989, בשל אירועי האינתיפאדה הראשונה, הוקם מחט"ב נפרד לאזור חבל עזה. במג"ב עזה פעלו מספר פלוגות ויחידת מסתערבים. בשל הלחימה העזה ברצועת עזה בשנות האינתיפאדה השנייה הוחלט להעביר את האחריות ברצועה על צה"ל ומג"ב עזה פורק ב-2003. כוחות מג"ב עזה עברו לגבול ישראל מצרים, נקראו מג"ב רמון ועסקו באבטחת גבול ישראל מצרים – מניעת הברחות והסתננויות. מג"ב רמון היה למג"ב ערבה בשנת 2008 ועבר לאבטח את גבול הערבה עד שפורק ב-2011.
נשק ואמצעים

רובה השירות של לוחמי משמר הגבול הוא רובה סער M16 מדגמים "מקוצרים": CAR-15 ו-M4 קרבין, לחלק מן הלוחמים מצורף מטול רימונים M-203. קציני ונגדי מג"ב, וכן לוחמים ביחידות המיוחדות נושאים אקדחים מסוג גלוק 17, גלוק 19, יריחו או FN HP. יחידות מסוימות, כגון יחידת סיירות ירושלים נושאות אקדח ברטה 0.22. המאג משמש כנשק היחידתי במרבית יחידות מג"ב. ביחידות המיוחדות משתמשים במגוון כלי נשק אישיים ויחידתיים נוספים, כגון רובי צלפים, תת-מקלעים ורובי שוטגאן.
במג"ב נעשה שימוש רב באמצעים לפיזור הפגנות. לוחמי מג"ב משתמשים בין השאר באלות ובמגנים, ברימוני גז מדמיע ורימוני הלם, בכדורי גומי ובמכת"זים.
במג"ב נעשה שימוש בכלי רכב מסוג סופה, קרקל, דוד ובמגוון ניידות ורכבי סיור. במספר יחידות במג"ב נעשה שימוש באופנועים.
כלי נשק בשירות משמר הגבול
אקדח גלוק 17
אקדח גלוק 19
אקדח FN HP
רובה M4 קרבין – רובה השירות של לוחמי מג"ב
רובה צלפים SR-25 Mk 11 שנמצא בשימוש צלפי ימ"מ וימ"ס
רובה צלפים בארט MRAD שנמצא בשימוש צלפי הימ"מ
כלי רכב בשירות משמר הגבול
ג'יפ משוריין מסוג קרקל של משמר הגבול
רכב מסוג דוד של מג"ב
רכב מסוג טויוטה היילקס של משמר הגבול
רכב מסוג פורד לרייט של משמר הגבול
שירות החובה במשמר הגבול

שירות החובה במשמר הגבול הוא שירות בו הצבא מגייס מתגייסים ליחידות משמר הגבול במקום ליחידות של צבא ההגנה לישראל אף על פי ששירות החובה מוגדר בחוק "שירות צבאי" בפועל מבחינה ארגונית השירות הוא שירות במשטרת ישראל ולא בצה"ל.
הכשרה וסמכויות

כדי להגיע למג"ב נדרש פרופיל רפואי של לוחם (82 ומעלה) ולסמן את מג"ב כאחת מהאפשרויות הראשונות בשאלון ההעדפות. לוחמי מג"ב עוברים טירונות של כארבעה חודשים בבה"ד מג"ב במהלכה הם עוברים הכשרות נשק, קליעה, לוחמה בשטח פתוח ובשטח בנוי, שדאות, תפקידי משטרה, לוחמה בטרור, מאבק בהפרות סדר וביטחון פנים, סדרת חינוך והתמחות במקצועות: קשר, חבלה ועזרה ראשונה. מסיימי טירונות מג"ב מוכשרים כרובאי 05. עיקר הטירונות של לוחמי מג"ב עוסקת באימוני לחימה, אך בנוסף לאימוני חי"ר, במג"ב מדגישים נושאים הקשורים ללחימת בט"פ – כלומר לחימה בסביבה אזרחית – כמו ירי סלקטיבי, טיפול בהפרות סדר וכדומה. במהלך ההכשרה של לוחם מג"ב ישנו חלק הנקרא "תפקידי משטרה" בו הוא לומד על תפקידו כשוטר בנוסף לתפקידו כלוחם. במהלך לימודי תפקידי המשטרה לומדים השוטרים על סמכויותיהם וחובותיהם וכן רקע בסיסי בידיעת החוק.
לאחר הטירונות יוצאים המתאימים לקורס מ"כים, קורס חובשים, קורס יסמ"ג (המכשיר לתפקידי יס"מ וסמ"ג) או לגיבוש ימ"ס. כלל הלוחמים מתפזרים ליחידות מג"ב שם עוברים חלק מן הלוחמים הכשרות נוספות כגון הכשרת בילוש. העוברים את הגיבוש לימ"ס עוברים קורס מתקדם בבה"ד מג"ב, בן 12 שבועות, המכשיר אותם כלוחמים בימ"ס. לוחמים שעברו בהצלחה קורסים מתקדמים ושירתו לשביעות רצון מפקדיהם לפחות ארבעה חודשים ביחידה מבצעית או בהדרכה יכולים לצאת לקורס קצינים ולשרת במג"ב בתפקידי קצונה.
כדי להגיע לימ"מ יש לסיים שירות קרבי בצה"ל או במג"ב וקורס פיקודי (רובאי 07) ולעבור גיבוש לימ"מ וכן קורס ימ"מ במחנה האימונים של הימ"מ כדי להיות מוכשרים כלוחמים ביחידה.
הכשרה וסמכויות > סמכויות

לוחמי מג"ב הם שוטרים לכל דבר וסמכויותיהם שוות לכל שוטר אחר. לוחמי מג"ב רשאים לבצע חיפושים, מעצרים ואף לחלק דו"חות כמו כל שוטר אחר במשטרת ישראל. בדרך כלל, בשל הכשרתם הייחודית ותפקידיהם המיוחדים של שוטרי משמר הגבול הם מתעסקים בנושאים הקשורים לביטחון פנים ולמאבק בטרור ופחות בנושאים כמו שיטור תנועה. עם זאת, בשטח התחנה הירוקה של מג"ב מבצעים שוטרי משמר הגבול את כל תפקידי המשטרה באזור טריטוריאלי זה, לרבות שיטור תנועה, נוער, חקירות וכו'. באזורים הכפריים של מדינת ישראל, בשל היות מג"ב האמון על השיטור הכפרי במדינה, מגיבים שוטרי מג"ב לפניות מוקד 100 כמו המשטרה הכחולה.
דרגות

| דרגה | שוטר | רב-שוטר (רש"ט) | סמל שני (סמ"ש) | סמל ראשון (סמ"ר) | רב-סמל (רס"ל) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
סמל דרגה על גבי דש המדים: 
סמל דרגה על סיליקון וסקוטץ' בחלקו העליון של הזרוע: 
| דרגה | רב-סמל ראשון (רס"ר) | רב-סמל מתקדם (רס"ם) | רב-סמל בכיר (רס"ב) | רב-נגד (רנ"ג) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
סמל דרגה: 
| דרגה | מפקח משנה (ממש) | מפקח | פקד |
| --- | --- | --- | --- |
סמל דרגה: 
| דרגה | רב-פקד (רפ"ק) | סגן-ניצב (סנ"צ) | ניצב משנה (נצ"מ) |
| --- | --- | --- | --- |
סמל דרגה: 
| דרגה | תת-ניצב (תנ"צ) | ניצב (מפקד משמר הגבול) |
| --- | --- | --- |
סמל דרגה:
מדים

בשל העובדה שחלק ניכר מהפעילות המבצעית של מג"ב נערך בסביבה אזרחית, המדים התקניים של מג"ב משמשים בדרך כלל גם כמדי א' וגם כמדי ב'. צבע המדים הוא ירוק בקבוק עם חגורה ירוקה או שחורה. על החזה יש מקום לצמדנים (סקוצ'ים): בצד ימין – צמדן ובו שמו של השוטר (תג שם), ובצד שמאל – צמדן ובו סיכת לוחם אם השוטר זכאי לה. מפני שאלו גם מדי ב' לא נענדות סיכות נוספות על מדים אלו.
לעיתים לובשים לוחמי מג"ב מדי ב' של צה"ל בזמן עבודה ובמקרים מסוימים אף מדי עבודה של מג"ב. על אף שבחלקו העליון של השרוול בחולצת המדים רקום סמל מג"ב, נוהגים שוטרים לענוד גם תג יחידה עם שמם בנוסף. בניגוד למקובל, שוטרים רבים עונדים את תג היחידה על כתף ימין.
מדים טקטיים נלבשים על ידי לוחמי יחידות החטיבה הטקטית, החטיבה לביטחון פנים, הימ"מ,  והמשמר הלאומי ומשמשים כמדי עבודה.
מדי הייצוג של משמר הגבול מורכבים מחולצה בצבע צהוב בהיר ומכנסיים בצבע חום-אפור. על מדי הייצוג נענד תמיד שרוך, בדרך כלל ירוק, אך לעיתים בצבע שונה על פי תפקיד השוטר (שרוך רס"ר, שרוך חינוך, שרוך ת"ש וכו'). על מדי הייצוג נענד תג שם ממתכת וכן סיכות להן זכאי השוטר – סיכת לוחם ממתכת, סיכות יחידה וכדומה. מדי הייצוג נלבשים בטקסים.
הדרגות במשמר הגבול זהות לדרגות משטרת ישראל והן נענדות בצורה זהה: דרגות שוטרי חובה ושוטרי קבע זוטרים על צווארון החולצה, דרגות קצינים ונגדים בכירים על הכותפת.
מדים > סוגי מדים

| סוג | מדי ייצוג | מדי עבודה | מדים טקטיים |
| --- | --- | --- | --- |
סמלים

כומתת משמר הגבול היא ירוקה ועליה סמל משטרת ישראל. הצבע הירוק נבחר כי הוא מאפיין את צבע הגבול של מדינת ישראל לפני מלחמת ששת הימים המכונה "הקו הירוק" ומשמש היום כקו תפר בין איו"ש לשאר מדינת ישראל.
על זרוע שמאל, בכל סוג של מדים, נענד סמל משמר הגבול. סמל משמר הגבול הוא מצודת הטגארט של נבי יושע – מצודת כ"ח. המצודה נבחרה לסמל מג"ב בשל העוצמה שהיא מייצגת, בשל היותה מוצבת בגבולות הארץ, ובשל קרב הגבורה של לוחמי הפלמ"ח לכיבוש המצודה במלחמת העצמאות. ובנוסף לכך, המצודה שימשה בסיס של מג"ב מאז הקמתו.
סיכת הלוחם של מג"ב הוענקה לראשונה ללוחמי מחזור מרץ 2001. על הסיכה מופיע מגדל מצודת הטגארט שבסמל מג"ב, שני עלי זית, חרב המסמלת את היות מג"ב חיל לוחם וג'יפ המרמז לאופי הפעילות של מג"ב. בשנת 2010 הוענקה סיכת לוחם מוזהבת ללוחמים שצברו יותר משנתיים של פעילות מבצעית. כיום סיכה מוזהבת כבר לא מחולקת, אך היא עדיין נענדת על ידי לוחמים שקיבלו אותה בעבר.
עד לעשור הראשון של המאה ה-21 המנון משמר הגבול היה השיר "שיר משמר הגבול" ("בלילה בלילה בנום כל הכפר") שכתב יחיאל מוהר והלחין גד מן.
גרסה אינסטרומנטלית של שיר זה נקראת "מארש מג"ב" ונעשה בה שימוש בטקסים, הן במג"ב והן בצה"ל. בתחילת שנות האלפיים, מכיוון שהמנון מג"ב הישן כבר לא תאם את הפעילויות העיקריות של משמר הגבול והיה כתוב בשפה ארכאית, הוחלט לעדכן את המנון החייל. המנון מג"ב החדש "משמר הגבול זה החייל שלי" נכתב והולחן על ידי ליאור בן שלום.
שילוב אוכלוסיות במג"ב > שילוב בני מיעוטים

החל משנותיו הראשונות של מג"ב, בעיקר בשל בעיות כוח אדם, שולבו בו בני מיעוטים: דרוזים, בדואים וצ'רקסים. תחילה במחלקות נפרדות להם, אולם בהמשך פוזרו בכלל המחלקות ביחד עם לוחמי מג"ב היהודים. מאז ועד היום משרתים בני מיעוטים בכל יחידות מג"ב לצד יהודים והם שווי זכויות חובות וסמכויות. במרוצת השנים התגייסו לחיל גם ערבים ישראלים ואפילו ערביות ישראליות. מג"ב תומך בבני המיעוטים המשרתים בו ומסייע להם להשתלב בחברה הישראלית. בני המיעוטים משרתים ומפקדים בכל יחידות מג"ב לרבות היחידות המיוחדות.
במשמר הגבול משרתים בני מיעוטים אף בתפקידי קצונה ואפילו בתפקידי פיקוד בכירים. בשנת 1974 נתמנה מוחסן דגש למפקד פלוגה כ' ובכך היה למפקד הפלוגה הדרוזי הראשון במג"ב. בשנות ה-80 כבר כ-30% מחיילי היחידה היו בני מיעוטים. בשנת 1989 מונה נאש מימת לשמש כמפקד מג"ב עזה וכך היה למפקד המרחב הצ'רקסי הראשון במג"ב. בשנת 2004 נתמנה חסין פארס, הניצב הדרוזי הראשון במשטרת ישראל, לפקד על משמר הגבול.
שילוב אוכלוסיות במג"ב > שילוב נשים

בשנת 1995 קבע מפקד מג"ב ישראל סדן כי יפתחו בפני נשים תפקידי לחימה במג"ב, כך היה מג"ב לחיל הראשון בישראל ששילב נשים בתפקידי לוחמה. במג"ב כל התפקידים פתוחים בפני נשים, כולל היחידות המיוחדות כמו הסמ"ג, הימ"ס והימ"מ. נשים משרתות ביחידות מג"ב לצד לוחמים גברים ומשתתפות בפעילות מבצעית ככל לוחמי מג"ב, נשים משמשות במג"ב אף בתפקידי פיקוד קרביים. במג"ב ירושלים קיימת יחידת סיירות ירושלים – יחידת סיור מבצעית באזורים העירוניים בבירה על טהרת הנשים בלבד. בשנת 2014, בשל הצלחותיה של יחידת סיירות ירושלים, הוקמו יחידות סיירות גם במחוז תל אביב ובמחוז חוף.
מפקדי משמר הגבול

| שם | תקופת הפיקוד | הערות |
| --- | --- | --- |
| פנחס קופל | 1953–1964 | בהמשך כיהן כמפכ"ל המשטרה השלישי. |
| שמעון אשד | 1964–1972 | בהמשך כיהן כמפקד מחוז הצפון. |
| חיים לוי | 1972–1976 | בהמשך כיהן כנציב שירות בתי הסוהר. |
| צבי בר | 1976–1983 | בהמשך כיהן כראש אג"ם במשטרה, כיהן בעבר כראש עיריית רמת גן. |
| פנחס שחר | 1983–1989 | בעל עיטור המופת. |
| משולם עמית | 1989–1993 | בהמשך כיהן תקופה קצרה כממלא מקום ראש עיריית ירושלים והיה מועמד לכנסת מטעם מפלגת מולדת. |
| יצחק אהרונוביץ' | 1993–1995 | בהמשך כיהן כהן כמפקד מחוז ש"י, מפקד מחוז הדרום וסמפכ"ל המשטרה. שימש גם השר לביטחון פנים מטעם מפלגת ישראל ביתנו. |
| ישראל סדן | 1998–1995 | בהמשך כיהן כראש עיריית חדרה. |
| יצחק דדון | 1998–2001 | בעל עיטור השירות. |
| יעקב גנות | 2001–2002 | בעל עיטור המופת. בהמשך כיהן כנציב בתי הסוהר. כיום מכהן כמנכ"ל רשות שדות התעופה. |
| דוד צור | 2002–2004 | בעל עיטור האומץ. בהמשך כיהן כמפקד מחוז תל אביב. שימש גם חבר הכנסת מטעם מפלגת התנועה. |
| חסין פארס | 2004–2007 | בעל עיטור השירות. הניצב הדרוזי הראשון במשטרת ישראל. |
| ישראל יצחק | 2007–2011 | בעל עיטור השירות. בהמשך כיהן כסמפכ"ל. |
| יורם הלוי | 2011–2012 | בהמשך כיהן כמפקד מחוז הדרום ומחוז ירושלים. |
| עמוס יעקב | 2012–2016 | בעל עיטור האומץ. כיהן כמפקד מחוז חוף. |
| קובי שבתאי | פברואר 2016 – ינואר 2021 | בעל עיטור האומץ ועיטור המופת. מפכ"ל המשטרה ה-19. |
| אמיר כהן | פברואר 2021 – יולי 2023 |  |
| בריק יצחק | יולי 2023 ואילך |  |
גלריה

לוחמי משמר הגבול מסייעים בכיבוי שריפה בהרי ירושלים
כלבן משמר הגבול
לוחמי משמר הגבול בהר הבית
לוחמי משמר הגבול בשכונת שייח ג'ראח ירושלים
ג'יפ דוד של משמר הגבול
להקת משמר הגבול
לוחם רכוב של מג"ב
כלבן של מג"ב
מכתזי"ת במרחב התפר
ראו גם

נשים במשמר הגבול
לקריאה נוספת

משה גבעתי, אביר 21 – סיפורו של אלי אברם מפקד יחידת המסתערבים, הוצאת 'רעות', 2003.
יוסף ארגמן, הגבול – פרשיות בתולדות מג"ב, ישראל: משמר הגבול, עמותת "הכומתות הירוקות" ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ו–1996.
המרכז למחקר מדיני

| --- | --- |

 ”ודרשת וחקרת ושאלת היטב” ( דברים, פרק יג, פסוק טו)
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 משרד אחראי:  משרד החוץ
 תאריך הקמה:  1974 
 מטה מרכזי:  ירושלים
 עובדים:  מסווג
 תקציב:  מסווג
 אתר רשמי
 
המרכז למחקר מדיני (בראשי תיבות: ממ"ד) הוא גוף האחראי על הערכת מודיעין של משרד החוץ בישראל. המרכז אחראי על לימוד וניתוח מגמות ותהליכים במזרח התיכון ועיבוד החומר לצורכי יחידות המשרד בישראל ולנציגויותיו בחו"ל. הממ"ד מהווה חלק מקהילת המודיעין הישראלית והוא כלי עבודה בשירות שר החוץ, הנהלת המשרד, האגפים המדיניים והנציגויות בחו"ל.
היסטוריה והערכות בולטות

בשנת 1950 הוקם אגף החקר במשרד החוץ במטרה "לעסוק בחקר מדיני וכלכלי הקשור במכלול יחסי החוץ של ישראל". עד 1951 עסק המרכז גם בנושאי מודיעין. ב-1952 הפך האגף ל"מחלקה לחקר מדיני".
בשנת 1963 המליצה ועדת ידין-שרף לחזק את המחלקה, המלצה זו לא התבצעה.
בשנת 1974 המליצה ועדת אגרנט להפוך את המחלקה ליחידה עצמאית המסוגלת לתת הערכות מדיניות-ביטחוניות המקבילות להערכות חטיבת המחקר של אמ"ן. בעקבות ההמלצה הפכה המחלקה ל"מרכז למחקר ולתכנון מדיני" ולחברה בקהילת המודיעין הישראלית.
בשנת 1977 הממ"ד הוקם לאחר מלחמת יום הכיפורים בעקבות דו"ח ועדת אגרנט (1974) שקבע כי יש לחזק את "מחלקת החקר המדיני" (כך נקרא האגף בשעתו) על ידי ארגונה כגוף עצמאי במסגרת משרד החוץ, כשאחד מיעדיו העיקריים הוא ביצוע הערכת מודיעין מדינית-אסטרטגית עצמאית.
בשנת 2004 המליצה הוועדה לחקירת מערך המודיעין בעקבות המלחמה בעיראק להקצות אמצעים לתפקוד אפקטיבי של המרכז, או לחלופין לוותר עליו כגורם התורם לגיבוש הערכת מודיעין לאומית.
בשנת 2007 המליצו ועדת וינוגרד וועדת שחק על הגדלת כוח האדם ושיתוף המרכז במידע מסווג של קהילת המודיעין.
היסטוריה והערכות בולטות > הצלחות

המרכז התריע על עימות אפשרי לפני מבצע צוק איתן
היסטוריה והערכות בולטות > כישלונות

המרכז לא העריך נכון את הצלחתו של דאע"ש
המרכז העריך לא נכון כי המשטר הסורי לא יתמוטט בעקבות מלחמת האזרחים בסוריה
ב-2022 במלחמת אוקראינה-רוסיה באף אחד מהמסמכים שהפיץ הממ"ד לשר החוץ יאיר לפיד ולראש הממשלה נפתלי בנט לא נכתב כי קיימת סבירות לפלישה נרחבת עם התקפה נגד קייב בירת אוקראינה מהיבשה ומהאוויר. בכמה מסמכים שפרסם הממ"ד כמה שבועות לפני הפלישה נאמר שהסבירות למלחמה נמוכה. ככל שהחריפה המתיחות שינו אנשי המחקר במשרד החוץ את הערכתם וטענו כי רוסיה עשויה לפלוש, אולם כמהלך מוגבל ורק לאזורים במזרח אוקראינה.
היסטוריה והערכות בולטות > פרסומים בולטים

המרכז ניתח חלופות ייצוא הגז הטבעי הישראלי לאירופה, וקבע כי עדיף לייצא גז טבעי דרך מצרים במקום טורקיה בשקלול של יתרונות כלכליים, מדיניים, אסטרטגיים ואנרגטיים. זאת מכיוון שטורקיה, על פי הדו"ח, היא שחקן מסוכן והפכפך.
המרכז הוציא דו"ח לשר החוץ המזהיר מהשלכות הרפורמה המשפטית על מעמדה הבינלאומי של ישראל.
ב-2016 המרכז העריך כי אירופה אינה מסוגלת להגן על עצמה מפני מתקפה צבאית ישירה, ואף מדינה אירופית אחת מסוגלת להוציא לפועל פעולה צבאית עצמאית לחלוטין.
תפקידי המרכז

"הייחוד של הממ"ד, הוא בניסיון העשיר של אנשיו, שבאים עם רקע עמוק של הבנה בדיפלומטיה. ישנה הקפדה על ידיעת השפות והחוקרים הם גם האוספים, המעבדים והמנתחים של החומר. הממ"ד נכנס בשנים האחרונות גם לחקר רחב יותר של נושא האנרגיה כמרכיב חשוב בתפיסת ההערכה".
לממ"ד תפקידים ומשימות רבות, הכוללות בין השאר:
מחקר וניתוח של מדינות, נושאים, מגמות ותהליכים במרחב המזרח התיכון והזירה הבינלאומית;
עדכון והפצת מידע באופן שוטף למטה ולנציגויות תוך מתן מענה לצרכיהן ולפניותיהן;
קיום מפגשים ודיאלוגים עם גופים עמיתים במשרדי חוץ בעולם;
תדרוכים מדיניים לדרג מקבלי החלטות ביניהם ראש הממשלה, שר החוץ, המטה לביטחון לאומי וכן לגורמים בינ"ל ואחרים (כדוגמת דיפלומטים, אנשי אקדמיה ותקשורת);
ניהול הממשק בין קהילת המודיעין למשרד החוץ במטה ובחו"ל;
הצגת המודיעין השנתית בוועדת השרים לענייני ביטחון לאומי בה הוא מציג את עיקרי תמונת המצב בזירה הבינלאומית ובנושאי המזרח התיכון.
מבנה ארגוני

הממ"ד כולל עשרות חוקרים ודיפלומטים ומורכב משלוש חטיבות:
חטיבת המזרח התיכון הכוללת את המחלקות הבאות:
מז"ת 1: איראן, עיראק
מז"ת 2: סעודיה, מפרציות, תימן
מז"ת 3: מצרים, מגרב, בין-ערבי, אסלאם
מז"ת 4: סוריה, לבנון, ירדן
החטיבה הבינלאומית הכוללת את המחלקות הבאות:
בינ"ל 1: צפון אמריקה, אסיה
בינ"ל 2: אירופה, רוסיה, מרכז אסיה, טורקיה, ארב"ל
החטיבה התפקודית הכוללת את המחלקות הבאות:
מחלקת היבטים כלכליים: עוסקת במגמות כלכליות ברמת המדינתית, האזורית והעולמית, וכן בנושאי אנרגיה וסנקציות.
מחלקת אית"ן: עוסקת בניהול המידע, תשתיות טכנולוגיות ומערכות מידע, קשרי חוץ (כולל אירוח קורסים והכשרות), הדרכות לעובדי האגף והיערכות לחירום.
ראשי הממ"ד

בין ראשי הממ"ד ניתן למנות את:
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| יהושע רביב | 1974-1977 |  |
| משה ששון | 1977-1978 | לימים שגריר ישראל במצרים |
| פנחס נתן אליאב | 1979-1982 |  |
| יצחק אורון | 1982-1985 |  |
| אריה לוין | 1985-1988 |  |
| דוד אפק | ? |  |
| יהוידע חיים | 2000-2002 | לימים שגריר ישראל בסין |
| הרי קני-טל | 2003-2006 |  |
| נמרוד ברקן | 2006-2010 | לימים שגריר הישראלי הראשון ל-OECD, ושגריר ישראל בקנדה |
| דוד ולצר | 2010-2012 | לימים שגריר ישראל באיחוד האירופי ובנאט"ו |
| בני דגן | 2012-2017 | לימים שגריר ישראל בדנמרק |
| דוד עקוב | 2017-2021 | לימים שגריר ישראל בדנמרק |
| רחל פיינמסר | 2021-הווה | האישה הראשונה בתפקיד ראש הממ"ד |
ראו גם

הלשכה למחקר ומודיעין- המקבילה האמריקאית
דיני פניות ציבור במשרדי מדינת ישראל בנושאי מדיניות ופעולות חוץ