stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחנה פפנדורף
בניית המחנה והשימוש בו > מעפילי אקסודוס 1947

בשנת 1947, במסגרת מבצע אואזיס מעפילי אניית המעפילים "יציאת אירופה תש"ז - אקסודוס1947", אשר גורשו על ידי הבריטים מארץ ישראל, לגרמניה דרך נמל המבורג על שלוש אוניות גירוש, אושן ויגור, ראנמיד פארק והאמפייר רייוול. הכוחות הבריטיים הורידו בכח את המעפילים בנמל המבורג והובילו אותם ברכבות מסע עד לתחנת לובק-קוקניץ ומשם הובילו אותם במשאיות למחנה פפנדורף. ב-9 בספטמבר 1947, 2717 מעפילי האקסודוס שגורשו על אניות הגירוש אושן ויגור וראנימיד פארק נכלאו במחנה פפנדורף ונשארו בו עד ה-3 נובמבר 1947.
עד הגעת מעפילי האקסודוס, מחנה פפנדורף כבר פונה מיתר העקורים שבויי המלחמה הגרמנים. סביב המחנה נבנתה גדר תיל ברוחב שני מטרים. המחנה אובטח על ידי שומרים בריטים, אחד עשר מגדלי שמירה וזרקורים.
בנובמבר 1947 הועברו המעפילים להתגורר במחנות העקורים אמדן וזנגוורדן.
מעפילי האקסודוס עלו ברובם לארץ ישראל באביב 1948 עם הקמת מדינת ישראל והכניסה החופשית אליה.
קבורת נפטרים

520 בני אדם מתו במחנה. 172 בני אדם ממחנה הפליטים פפנדורף נקברו בבית הקברות וולדוסן בלובק שהורחב בשנים 1945–1946. נפטרים נוספים ממחנה הפליטים פפנדורף קבורים בבית הקברות וורוורק בלובק.
ממחנה פפנדורף אושפזו פליטים חולים בבית החולים בעיר Bad Bramstedt . הנפטרים בבית החולים נקברו בבית הקברות לקורבנות המלחמה בקצה הדרומי / בחלק החדש יותר של ברמשטסטר פרידוף.
בזמן שנמצאו מעפילי האקסודוס במחנה פפנדורף, נולדו שלושה ילדים שמתו זמן קצר לאחר הלידה. ילדים אלה קבורים בבית הקברות היהודי (ליבק-מויסלינג) שהיה גם בית הקברות של קרבנות מחנה הריכוז ברגן בלזן שנהרגו בהפצצת חיל האוויר הבריטי בשעה שהיו בדרכם לשוודיה וטבעו במפרץ ליבק. שלוש המצבות נושאות את הכיתוב "ילד אקסודוס ללא שם".
אזור הקבורה העתיק בבית הקברות ליבק-מויסלינג
אזור הקבורה החדש בבית הקברות העתיק בליבר-מויסלינג
מצבת ילד מילדי האקסודוס-1947 ללא שם שנקבר בבית הקברות היהודי העתיק שבליבק-מויסלינג
הנצחה

תולדות המחנה שוחזרו לראשונה בשנת 1999 על ידי תלמידי בית הספר Geschwister-Prenski בתערוכה מתמשכת ארוכת שנים שנקראה "פופנדורף במקום פלסטין" . לוח הזיכרון במחנה פפנדורף נוצר על ידי העמותה Kücknitz e. וחברת ידידי יער העיר לובק.
בתאריכים ספטמבר 2016, מאי 2018 וספטמבר 2019, נציגי צוות שימור מורשת האקסודוס, מעפילים ובני משפחותיהם ונציגים מהקהילה היהודית בלובק בקרו באתר פפנדורף.
ראו גם

אקסודוס (אוניית מעפילים)
מבצע אואזיס,
מחנות המעצר בגרמניה, מחנה אם שטאו, אמדן וזנגווארדן
ראנימיד פארק
אושן ויגור
אמפייר רייוול
מחנות המעצר בקפריסין
מחנה המעצר בעתלית
לקריאה נוספת

כריסטיאן ראתמר: מחנה פופנדורף 1945 - 1951. ספר מלווה לתערוכה גרוש אבוד. פופנדורף 1945 - 1951 בבית המלאכה להיסטוריה של מוזיאון התעשייה Herrenwyk, Kaiser and Mietzner, Lübeck 2018. ISBN 978-3-00-060747-9 . (ספר מלווה לתערוכה גרוש - אבוד - תערוכה ניידת. Pöppendorf 1945 - 1951 במוזיאון התעשייה של סדנת ההיסטוריה של הרנוויק).
פרופסור אביבה חלמיש, אקסודוס הסיפור האמיתי, 1990
ז'ק דרוז'י, פרשת אקסודוס באור אחר,1971
ברכה חבס, הספינה שנצחה, 1949
ולטר טריר

| --- | --- |

 לידה:  25 ביוני 1890 פראג 
 פטירה:  8 ביולי 1951 (בגיל 61) קולינגווד, קנדה 
 לאום:  האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנות יפה, מינכן 
 תקופת הפעילות:  1920–1951 (כ־31 שנים) 
 תחום יצירה:  איור, אמנות הציור, ספרות נוער 
 www.walter-trier.de
 
וַלְטֶר טְרִיר (גרמנית: Walter Trier;‏ 25 ביוני 1890, פראג – 8 ביולי 1951, קרייגלית', אונטריו, קנדה) היה צייר ומאייר ספרים הידוע בעיקר בזכות איוריו לספרי הילדים של אריך קסטנר, ולדפי השער של כתב העת "ליליפוט" (Lilliput).
ביוגרפיה

טריר נולד בפראג למשפחה יהודית מהמעמד הבינוני. בשנת 1905 נרשם לבית הספר לאמנות שימושית, ומאוחר יותר עבר לאקדמיה לאמנות. בשנת 1910 עבר לברלין שבה חי עד לשנת 1936.
כבעל דעות אנטי-פשיסטיות, הקריקטורות שיצר היו למורת רוחו של המשטר הנאצי. בשנת 1936 היגר ללונדון, שם גם סייע למשרד ההסברה ליצור תעמולה פוליטית כנגד המשטר בגרמניה. שם עבד עבור כתבי העת "ליליפוט" ו"פיצ'ר פוסט". בשנת 1947 היגר לקנדה, והצטרף אל בתו, שהתגוררה שם עוד משנות השלושים.
טריר נפטר בשנת 1951 בקרייגלית' (Craigleith) שבאונטריו, בן 61 במותו.
איוריו

בפראג עבד טריר עבור כתבי העת "זימפליציסימוס" (Simplicissimus) ו"יוגנד" (Jugend). אחר כך שוכנע לעבור לברלין כדי לאייר את כתב העת "דפים עליזים" (Lustigen Blätter). בשנת 1929 פגש את אריך קסטנר ואייר את ספרו "אמיל והבלשים". אחר כך אייר ספרים נוספים של קסטנר ("עצרת החיות", "אורה הכפולה", "שלושים וחמישה במאי", ועוד). ניתן לומר שהזיקה לספרי הילדים של קסטנר תרמה רבות לפרסומו העולמי. איור השער ל"אמיל והבלשים" הופיע בשנת 1999 על בול דואר גרמני שהוקדש לאריך קסטנר במלאת מאה שנה להולדתו.
משנת 1949 יצר את דף השער של כל אחד מגיליונות "ליליפוט". כל איור כזה הכיל תמיד דמות אדם, דמות אשה וכלב. ככל הנראה ביקש להנציח את כלבו האהוב שנדרס.
טריר חתם תמיד את איוריו בפינה הימנית התחתונה. וולט דיסני הציע לו להצטרף אל מפעלותיו אך טריר דחה את ההצעה כי לא רצה לעבוד תחת שם אחר.
בול גרמני לכבוד 100 שנה להולדת אריך קסטנר. הכתובת על העמוד היא: "אמיל והבלשים". אויר על ידי ולטר טריר
ונסה מורגן

| --- | --- |

 לידה:  23 במרץ 1992 (בת 32) אוטווה, קנדה קנדה 
 מדינה:  קנדה 
 תקופת הפעילות:  מ-2000
 מקום לימודים:  Colonel By Secondary School 
 בן זוג:  מיכאל קופץ'
 צאצאים:  1
 מספר צאצאים:  1 
 פרופיל ב-IMDb
 
ונסה מורגן מזיראי (באנגלית: Vanessa Morgan Mziray;‏ נולדה ב-23 במרץ 1992) היא שחקנית קנדית. מוכרת מתפקידה כביאטריקס קסטרו בסדרת הנוער "למצוא את קרטר" בערוץ MTV, ומתפקידה כטוני טופז בסדרה "ריברדייל" בערוץ The CW.
ביוגרפיה

מורגן נולדה באוטווה, אונטריו שבקנדה. אמה ממוצא סקוטי ואביה ממוצא טנזני. מורגן החלה לשיר בגיל שש. היא שרה באירועים קהילתיים והופיעה במופעי התרמה של ארגון Childhelp. היא התגלתה על ידי סוכן הוליוודי ב-1999 וזכתה במלגה באקדמיה למשחק בהוליווד, ובאותה שנה זכתה מורגן בתחרות מיס אמריקה ג'וניור וזכתה במקום הראשון בפסטיבל התמר הלאומי בקליפורניה. בשנת 2000 היא זכתה במקום הראשון בתחרות שירה אפרו-אמריקאית.
מורגן בוגרת לימודי תואר ראשון בפילוסופיה מאוניברסיטת קווינס בקינגסטון.
קריירה

את תפקידה הראשון קיבלה בסרט הטלוויזיה משנת 2000; "A Diva's Christmas Carol" של ערוץ VH1 בכיכובה של ונסה ויליאמס, שם גילמה מורגן את דמותה הצעירה שגילמה ויליאמס.
מורגן ידועה בתור אמנדה פירס בסדרת הקומדיה "The Latest Buzz", וכשרה בסרט ובסדרת ערוץ דיסני "הבייביסיטר שלי היא ערפדית". בשנת 2011 שיחקה בסרט הקומדיה "חנון מהסרטים" בהפקה של ערוץ דיסני. כמו כן שיחקה בתפקיד אורח בסדרת הנוער הקנדית "דגראסי".
בשנת 2014 החלה לשחק בסדרת הדרמה לנוער "למצוא את קרטר" ברשת MTV, בדמותה של ביאטריקס "בירד" קסטרו, חברתה הטובה של קרטר (קתרין פרסקוט). שנה לאחר מכן שבה הסדרה לעונה השנייה וכך גם מורגן.
בשנת 2017 הצטרפה לעונה השנייה לצוות השחקנית הראשי של סדרת הפנטזיה "תולדות השנארה", בתור לאריה. בשנה זו החלה לגלם את דמותה של טוני טופז בסדרת הדרמה לנוער "ריברדייל", על תפקיד זה זכתה בפרסי בחירת הנוער 2019 בפרס ה"צמד הנבחר" יחד עם מדליין פטץ'.
חיים אישיים

ב-3 ביולי 2019 מורגן התארסה לשחקן הבייסבול מייקל קופץ', המשחק בשיקגו וייט סוקס. השניים נישאו ב-4 בינואר 2020. ב-19 ביוני 2020 קופץ' הגיש בקשה לגירושין. ב-24 ביולי 2020 פרסמה מורגן ברשתות החברתיות כי היא בהריון, והיא ילדה בן זכר במהלך 2021.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | פרנקי ואליס | פרנקי בת ה-16 |  |
| 2018 | Pimp | דסטיני |  |
| 2022 | Margaux | לקסי |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | A Diva's Christmas Carol | אייבוני בצעירותה | סרט טלוויזיה של VH1 |
| 2010-2007 | The Latest Buzz | אמנדה פירס | תפקיד ראשי (3 עונות); 65 פרקים |
| 2010 | הרייט ומלחמת הבלוגרים | מריון הות'ורן | סרט טלוויזיה של ערוץ דיסני |
| 2010 | הבייביסיטר שלי ערפדית | שרה | סרט טלוויזיה של Teletoon |
| 2012-2011 | הבייביסיטר שלי ערפדית | שרה | תפקיד ראשי (2 עונות); 26 פרקים |
| 2011 | חנון מהסרטים | האנה מורנל | סרט טלוויזיה של ערוץ דיסני |
| 2012 | החרשנים | ג'יני גוסמר / ונסה לה-פונטיין | 4 פרקים |
| 2013 | דגראסי: הדור הבא | ונסה | 2 פרקים |
| 2013 | להציל את הופ | ריקי ווילקינס | פרק: "Why Waste Time" |
| 2013 | המירוץ המופלא קנדה | מתמודדת | עונה ראשונה, מקום 3 |
| 2014 | אשמה בגיל 17 | ליי | סרט טלוויזיה של Lifetime |
| 2015-2014 | למצוא את קרטר | ביאטריקס "בירד" קסטרו | תפקיד משני (2 עונות); 27 פרקים |
| 2015 | נדרשת הרכבה | ג'זלין סימס | פרק: "Award Show in a Box" |
| 2017 | תולדות השנארה | לאריה | תפקיד ראשי (עונה 2); 10 פרקים |
| 2017-הווה | ריברדייל | טוני טופז | תפקיד חוזר (עונה 2) תפקיד ראשי (עונה 3 ואילך); 69 פרקים |
| 2024 | נוכלת בשירות החוק | מקס מיטשל | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
הערות שוליים

↑  הגרסה הקנדית של המירוץ למיליון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 7568 7911  LCCN: no2012086291  NTA: 370739574  VIAF: 251951389   WorldCat (עם VIAF): 251951389
הדוב בבית הכחול

| --- | --- |
לוגו הסדרה הדוב בבית הכחול
לוגו הסדרה הדוב בבית הכחול
 סוגה:  ילדים
 יוצרים:  מיטשל קרייגמן חברת ג'ים הנסון וולט דיסני
 בימוי:  מיטשל קרייגמן דין גורדון ריק פרננדס יו מארטין
 מדבבים:  Noel MacNeal Tyler Bunch פיטר לינז ג'ופרי הולדר בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מדבבים בעברית:  יניב צדוק דור צויגנבום אורלי קטן יואב בר-לב אור אזולאי גיורא קנת אורנה כץ נורית בנאי קורן יהויכין פרידלנדר עמי מנדלמן
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  4 
 מספר פרקים:  118
 הפקה
 חברת הפקה:  Shadow Projects, Disney–ABC Domestic Television, Jim Henson Television 
 הפצה:  Disney–ABC Domestic Television 
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ דיסני
 רשת שידור בישראל:  הטלוויזיה החינוכית ערוץ הופ! (שידורים חוזרים) ערוץ ג'וניור (שידורים חוזרים)
 תקופת שידור מקורית:  20 באוקטובר 1997 – 6 במאי 2007
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הדוב בבית הכחול (באנגלית: Bear in the Big Blue House) היא תוכנית טלוויזיה לילדים בהנחיית בובות מבית היוצר של חברת ג'ים הנסון.
התוכנית שודרה בישראל בטלוויזיה החינוכית בשנת 2000, ובהמשך הועברה לערוץ הופ! ולערוץ ג'וניור.
סקירה כללית

כוכב הסדרה הוא דוב חום וידידותי בשם דוב המלמד ומבדר את הצופים הצעירים באמצעות שירים, עצות וסיפורים שונים ובעזרת גישה ידידותית ואופטימית.
הסדרה מלמדת מושגים בסיסים שונים כגון צורות, כוח הכבידה, עזרה לזולת, עונות השנה, ואף גמילה מחיתולים.
אל הדוב מצטרפים לאורך הסדרה מגוון נרחב של חיות יער - טרילו הלֶמוּר, בירביר העכבר, פיפ ופופ הלוטרות התאומות וגורת דובים קטנה בשם זוזי - כולם עוזרים לדוב להמחיש את לצופים הנושא בה התוכנית עוסקת באותו היום. כמו כן, בסוף כל פרק הדוב יוצא אל המרפסת בביתו על מנת לדבר עם חברתו הלבנה שהיא בעצם הירח, על הנושא בו עסקה התוכנית. לאחר מכן הוא הולך לישון.
דמויות ומדבבים

הדוב (עברית: יניב צדוק, אנגלית: נואל מקנייל) - דוב גבוה וחביב שנוהג לתת עצות טובות.
בירביר (עברית: דור צויגנבום, אנגלית: פיטר לינז) - עכבר קטן וכחול.
פיפ ופופ (עברית: אורלי קטן ויואב בר-לב, אנגלית: פיטר לינז וטיילר באנץ') - לוטרות תאומות סגולות שחיות באגם שמאחורי ביתו של הדוב.
זוזי (עברית: אור אזולאי, אנגלית: ויקי אייבנר) - גורת דובים קטנה ומלאת דמיון.
טרילו (עברית: גיורא קנת, אנגלית: טיילר באנץ') - למור צבעוני ונלהב.
צילית (עברית: אורנה כץ, אנגלית: פיטר לינז וטארה מוני) - ילדת צל מסתורית המספרת לדוב סיפורים באמצעות תיאטרון צלליות.
לבנה (עברית: אפי בן ישראל/נורית בנאי קורן, אנגלית: פיטר לינז ולין טייפן) - חברתו של הדוב המדברת ושרה איתו מדי לילה.
סבתא פלורי (עברית: אורלי קטן) - סבתא של בירביר.
סבא אוטו (עברית: יהויכין פרידלנדר) - סבא של פיפ ופופ.
דוקטור כץ (עברית: עמי מנדלמן) - חזיר בית ורופא שמדי פעם מבקר את הדוב.
בני העטלף.
קרן השמש.
ריטה העכברונת.
הארי הברווז.
אורסה - בת דודתו של הדוב מספרד.
CISV

| --- | --- |

 מטה הארגון:  ניוקאסל 
 מייסדים:  Doris Twitchell Allen 
 תקופת הפעילות:  1951–הווה (כ־74 שנים) 
 cisv.org
 
CISV היא תנועת נוער בינלאומית אשר הוקמה על ידי פסיכולוגית הילדים ד"ר דוריס אלן בשנת 1950. כיום הארגון פעיל ביותר מ-80 מדינות וב-200 סניפי פעילות מקומיים שונים, ובמחנותיו הבינלאומיים משתתפים כ-10,000 ילדים ובני נוער בשנה.
מוטו התנועה הוא "CISV: Building Global Friendships" והוא מסמל את אחת ממטרות התנועה: קבלת השונה ויצירת חברויות עם אנשים מכל רחבי העולם ללא קשר לדת, מדינה או לאום. התנועה הוקמה במטרה לחנך לשלום דרך שיתוף פעולה, הבנה, ובניית קשרים בין-תרבותיים בין ילדים ובני נוער. בבסיס הפעילות של CISV עומדות האמונה והתקווה כי קיימת אפשרות להגיע לשלום בעולם דרך יצירת בסיס חברות, ושניתן ליצור שינוי בעזרת חינוך החל מגיל צעיר.
בישראל מתקיימת משנת 1973 פעילות מקומית לחניכים מכיתה ד' עד ט' ובוגרים מכיתה י', לצד שליחת משלחות למחנות קיץ במסגרת הפעילות הבינלאומית. העמותה, שרשומה בישראל ברשם העמותות כמוסד ללא כוונת רווח וארגון חינוכי בישראל, היא א-פוליטית, התנדבותית, עצמאית וממומנת מדמי החברים בה.
היסטוריה

לאחר מלחמת העולם השנייה, האמינה דוריס אלן, פסיכולוגית ילדים אמריקאית, שרק על ידי מפגשים בין תרבותיים של בני נוער, ניתן ללמוד על הדמיון ביניהם, להכיר את ההבדלים וללמוד לחיות איתם בשלום.
המחנה הראשון (Village) נערך בסינסינטי שבארצות הברית בשנת 1951, ועשרים שנים לאחר מכן בשנת 1971 נערך המחנה הראשון מסוג Seminar שהתחיל כפגישה של המחנה הראשון. היום CISV פעיל בכ-80 מדינות. למעלה מ-190,000 חברים השתתפו במחנותיו הבינלאומיים.
ראשי תיבות של שם התנועה (לשעבר) הם Children's International Summer Villages. הן בוטלו במסגרת תהליך מיתוג מחדש לארגון שנערך בשנת 2007 וקבע שהשם אינו מתאר עוד נאמנה את מגוון הפעילויות החינוכיות הרחב שהתנועה מציעה כיום. עם זאת, הוחלט להשאיר את CISV כשם התנועה.
ערכי הארגון

ארגון CISV מחנך ומעורר השראה לתרום ולפעול ליצירת עולם של שלום, שוויון וצדק תוך שמירה על זכויות אדם ופיתוח בר-קיימא. דברים אלו נעשים באמונה עמוקה כי כל אחד יכול להיות חלק משינוי חיובי בעולם.
הארגון מתמקד בארבעה ערכים ותכנים עיקריים כחלק מפעילויות החינוך לשלום שהוא מקיים:
גיוון – הכרת עם המגוון והשפע הרחב בעולמנו המתבטא בשוני בין התרבויות, הגזעים, הדתות, מינים, דעות ועוד; והבנה כי יש להעריך את השוני ולכבד אותו. העיסוק בערך זה כולל דיון על פלורליזם ועיסוק בשאלות כמו איך נוכל לחיות עם השוני והגיוון בשלום ושיתוף פעולה, איך יכול מגוון להוביל לקונפליקט, מדוע חיים עם אנשים שונים מאתנו נתפסים כמסובכים יותר, וכו'.
קונפליקטים ופתירתם – בנושא זה אנו עוסקים בקונפליקטים אקטואליים, קונפליקטים בין אישים, בין תרבותיים, מדיניים וכו', כיצד הם נוצרים ואיך להתמודד איתם בצורה הטובה והמועילה ביותר. בנוסף אנו מדברים על דרכים אפשריות לפתרונם של הקונפליקטים ועל השלכותיהם בסביבות השונות.
זכויות אדם – אלו הן הזכויות הטבעיות אליהן זכאי כל אדם באשר הוא אדם. לצערנו ישנם בעולמנו מקומות רבים בהם נפגעות זכויות אלה. הפעילות החינוכיות שלנו פועלות על מנת להעלות את המודעות לזכויות האדם בקרב החניכים והמשתתפים בתנועה ולחשוף בפניהם את הבעיות והפתרונות הנלוות לסוגיה זו. אנו לומדים על זכויות האדם הבסיסיות, איך הן מושמות בחיינו, מהו ערכן בחברה ודנים בשאלות העולות בנוגע אליהן.
פיתוח בר קיימא (קיימות) – פיתוח העונה על צורכי ההווה בלי לפגוע ביכולתם של הדורות הבאים לספק את צורכיהם הם. קיום דיון על מסלול ההתנגשות בין בני האדם והעולם הטבעי, על כשלי היסוד האקולוגיים שלנו, איך נוכל להתמודד עם הבעיות הסביבתיות הקיימות ולהימנע מהדפוסים שתורמים לבעיה.
CISV דוגל בחינוך בלתי פורמלי חווייתי (על פי עקרון "Learning by doing") שבבסיסו פעילות אקטיבית במהלכה חווה החניך רגשות מסוימים. על ידי רפלקציה הנוגעת באותן תחושות שהפעילות עוררה בו ומובילה לדיון כללי יותר, החניך יכול להפנים טוב יותר את תוכן הפעילות וליישם את הדברים החדשים שלמד בחייו שלו.
פעילות

CISV הוא ארגון התנדבותי, ללא מטרות רווח, המספק חינוך בין תרבותי לשלום. לצד הפעילות המקומית, CISV מציע מגוון רחב של פעילויות בינלאומיות לגילאים שונים:
Village (גיל 11) - מחנה בן ארבעה שבועות שמטרתו לחשוף ילדים צעירים מכל רחבי העולם לתרבויות שונות ולחנך אותם לחשיבה פתוחה וסובלנית יותר. בכל מחנה משלחות מ-12 מדינות כשכל משלחת מורכבת משני בנים, שתי בנות ומדריך.
Interchange (גילאי 12–15) - פעילות חילופי נוער לגילאים 13 עד 15. הפעילות מורכבת משתי משלחות (חמישה בנים וחמש בנות) הנפגשות פעמיים, פעם בכל מדינה, במשך כשלושה שבועות, שבהם מתארחים המשתתפים בבית המשפחה ולומדים מקרוב על החיים במדינה אחרת.
Youth Meeting (גילאי 12–15) - מחנה בינלאומי המבוסס על רעיון או ערך מסוים אותו חוקרים מזוויות שונות. במחנה שאורך 8 או 15 ימים משתתפים בין 25–35 חניכים, כשכל משלחת מורכבת משלושה בנים, שלוש בנות ומדריך.
Step Up (גילאי 14–15) - מחנה שאורכו שלושה שבועות ובו מועברת בהדרגה חלק מאחריות ניהול המחנה מן המדריכים אל החניכים במטרה לפתח יכולות הדרכה ומנהיגות. בכל מחנה משלחות מ-9 מדינות כשכל משלחת מורכבת משני בנים, שתי בנות ומדריך.
Youth Meeting (גילאי 16–17) - מחנה בינלאומי בן 8 או 15 ימים שמתמקד ברעיון או ערך מסוים אותו המשתתפים חוקרים לעומק דרך תכנון והעברת פעולות ודיונים המתקשרים אליו. בדומה למחנה ה-Seminar, ההגעה למחנה היא עצמאית והמשתתפים מעודדים לנקוט יוזמה אישית ולהוביל את המחנה.
Seminar Camp (גילאי 17-16) - מחנה שנמשך שלושה שבועות, אליו המשתתפים נשלחים באופן עצמאי (לא חלק ממשלחת). במהלך התוכנית המשתתפים מובילים את המחנה בעצמם ולומדים על החיים ביחד כקבוצה מגוונת. דרך פעולות ודיונים עמוקים, התוכנית נותנת מקום לכל משתתף לגבש את דעתו על נושאים שונים ובעיות כלל עולמיות.
(IPP (International People’s Project - פעילות קהילתית לגילאי 19 ומעלה שבמהלכה מתגייסת קבוצה של כ-25 מתנדבים ממדינות שונות, בשיתוף ארגון מקומי, להוביל שינוי במקום הזקוק לעזרה. זו הזדמנות ייחודית להתנדב ולעבוד כקבוצה, ללמוד מיומנויות חדשות ולהכיר חברים לחיים.
העקרונות החינוכיים של ה-CISV מיושמים בישראל גם באמצעות פעילות מקומית: תוכנית המספקת תהליך חינוכי לטווח ארוך ומשתלבת בשגרת החניכים. הפעילות המקומית מאפשרת לחניכים לקחת חלק בפעילויות החינוכיות ש־CISV מציעה תוך דגש על תוכני וערכי התנועה, מנהיגות, לקיחת יוזמה ואחריות. הפעילות המקומית בעבור החניכים (כיתות ד' עד ט') מתקיימת אחת לשבועיים בכפר הירוק. השכבה הבוגרת (JB) עורכת מפגשים שבועיים במתכונות שונות: פעולות, מיזמים חברתיים, מפגשי גיבוש ועוד. נוסף לאלו נערכים במהלך השנה מיני-קאמפים (סמינרים חינוכיים קצרים לחניכים במהלך סוף שבוע) וסמינרים הדרכתיים לקבוצת ה-JB.
תפילת טל

טל בוקר על דשא
תפילת טל (או תיקון הטל על פי הספרדים) היא תפילה או פיוט הנאמר ביום הראשון של חג הפסח בתפילת מוסף, קודם שמתחילים להזכיר טל בתפילת העמידה.
התפילה

במקורות היהודיים מיוחסת חשיבות רבה לטל, והשפעה גדולה לקיומם של הצמחים. למעשה יש בטל תועלת לשמירה על לחות הצמחים במקומות היבשים. בתפילת טל מבקשים מהקב"ה שיוריד את הטל לברכה וירבה את יבול האדמה בקיץ. בתפילה זו אומרים פיוטים הקשורים לטל ולימות הקיץ.
משעה שאומרים תפילת טל ועד שמיני עצרת אומרים בתפילת העמידה בברכת גבורות מוריד הטל. לפי נוסח אשכנז בקיץ לא אומרים מוריד הטל בכלל אלא אומרים "מחיה מתים אתה רב להושיע מכלכל חיים בחסד", ברם בארץ ישראל קיבלו גם רוב מתפללי נוסח אשכנז את המנהג לומר מוריד הטל.
סדר תפלת טל לנוסח אשכנז

בנוסח אשכנז נהוג לומר בחזרת התפילה במוסף מערכת פיוטים ("שבעתא" עם הרחבות) שנכתבה על ידי ר' אלעזר הקליר. המערכת פותחת בפיוט 'מגן' - "בדעתו אביעה חידות" ו'מחיה' - "תהומות הדום לרסיסו כסופים". לאחריה באים פיוטי הרחבה רבים, ששיאם ב'סדר פסוקים' - "אלים ביום מחסן". לבסוף אומרים את הפזמון טל תן לרצות ארצך, ולבסוף הכרזת הטל. כיום ברוב הקהילות אין אומרים את פיוטי ההרחבה, אלא רק את המגן, המחיה, והפזמון. בהרבה קהילות בארץ ישראל, נהוג לומר את הפיוטים לפני תפילת מוסף, ולומר רק את "טל תן לרצות ארצך".
ברוב הקהילות, נוהגים לומר את הפיוטים במקום שבדרך כלל מזכירים טל או גשם, כלומר, לפני מכלכל חיים בחסד. אולם במנהג פפד"מ, אומרים את הפיוטים לפני חתימת הברכה, במקום בו אומרים פיוטים בשאר המועדים.
סדר הפיוטים:
למגן
בדעתו אביעה חידות וכו'.
למחיה
תהומות הדום לרסיסו כסופים וכו'.
ארשה ארוש רחשון וכו'.
אאגרה בני איש המשרר בטל וכו'.
תחת אלת עפר ברך מושיע בטל וכו'.
אלים ביום מחסן וכו'.
אֱלֹהֵינוּ וֵאלֹהֵי אֲבוֹתֵינוּ:
טַל תֵּן לְרַצּוֹת אַרְצָךְ / שִׁיתֵנוּ בְרָכָה בְּדִיצָךְ / רוֹב דָגָן וְתִירוֹשׁ בְּהַפְרִיצָךְ / קוֹמֵם עִיר בָּהּ חֶפְצָךְ. בְּטָל:
טַל צַוֵּה שָׁנָה טוֹבָה וּמְעֻטֶרֶת / פְּרִי הָאָרֶץ לְגָאוֹן וּלְתִפְאֶרֶת / עִיר כְּסֻּכָּה נוֹתֶרֶת / שִׂימָהּ בְּיָדְךָ עֲטֶרֶת. בְּטָל:
טַל נוֹפֵף עֲלֵי אֶרֶץ בְּרוּכָה / מִמֶּגֶד שָׁמַיִם שַׂבְּעֵנוּ בְרָכָה / לְהָאִיר מִתּוֹךְ חֲשֵׁכָה / כַּנָה אַחֲרֶיךָ מְשׁוּכָה. בְּטָל:
טַל יַעֲסִיס צוּף הָרִים / טְעֵם בִּמְאוֹדֶךָ מֻבְחָרִים / חֲנוּנֶיךָ חַלֵץ מִמַסְגֵרִים / זִמְרָה נַנְעִים וְקוֹל נָרִים. בְּטָל:
טַל וָשׂוֹבַע מַלֵּא אֲסָמֵינוּ / הֲכָעֵת תְּחַדֵּשׁ יָמֵינוּ / דוֹד כְּעֶרְכְּךָ הַעֲמֵד שְׁמֵנוּ / גַּן רָוֶה שִׂימֵנוּ. בְּטָל:
טַל בּוֹ תְבָרֵךְ מָזוֹן / בְּמַשְׁמַנֵּינוּ אַל יְהִי רָזוֹן / אֲיֻמָה אֲשֶׁר הִסַּעְתָּ כַצֹּאן / אָנָא תָּפֵק לָהּ רָצוֹן. בְּטָל:

[חזן] שָׁאַתָּה הוּא ה' אֱלֹהֵינוּ מַשִּׁיב הָרוּחַ וּמוֹרִיד הַטַּל:
לִבְרָכָה וְלֹא לִקְלָלָה. אמן:

לְחַיִּים וְלֹא לַמָּוֶת. אמן:

לְשׂוֹבַע וְלֹא לְרָזוֹן. אמן:

מכלכל חיים וכו':
(ובאותן הקהילות (ראו לעיל) שבהן אומרים את הפיוטים לפני חתימת הברכה, החזן ממשיך "ממית ומחיה ומצמיח ישועה ואין דומה לך בא"י מחיה המתים").
ראו גם

תפילת גשם
לקריאה נוספת

עזרא פליישר, לקדמוניות פיוטי הטל (והגשם): קרובה קדם-יניית לגבורות הטל, קובץ על יד ח (יח), תשל"ו, עמ' 91-139
הערות שוליים

↑  בקהילת וויען בירושלים לא אומרים מוריד הטל בקיץ, וכן בחלק מקהילות מכון מורשת אשכנז.
↑  גם בנוסח איטליה הישן לא אמרו מוריד הטל, עיין מחזור קמחא דאבישונא, בולונייא ש"א, עמ' 30, אבל במחזור שד"ל הוא מופיע.
↑  ייחוסו של הפיוט האחרון, טל תן לרצות ארצך, אינו ברור.[דרוש מקור]
↑  מחזור ליום ראשון ושני של פסח, רעדלהיים תקצ"ב דף נ ע"ב.
| חג הפסח |
| --- | --- | --- |
| ערב פסח | קמחא דפסחא • אפיית מצות • שבת הגדול • הגעלת כלים • בדיקת חמץ • ביטול חמץ • ביעור חמץ • מכירת חמץ • תענית בכורות • ערב פסח שחל בשבת |  |
| סיפור יציאת מצרים | שעבוד מצרים • עשר מכות מצרים • יציאת מצרים • קריעת ים סוף • שירת הים |  |
| ליל הסדר | הלכות ליל הסדר • קערת ליל הסדר • חרוסת • כרפס • מצה • מרור • זרוע • ארבע כוסות • כוס של אליהו • הסבה • אפיקומן |  |
| סדר ההגדה | סימני הסדר • הא לחמא עניא • מא כ'בר • מה נשתנה • עבדים היינו • ארבעה בנים • והיא שעמדה • דצ"ך עד"ש באח"ב • דיינו • אמונים ערכו שבח • קריאת ההלל (התחלה) • שפוך חמתך • הלל (המשך) • הלל הגדול • ברכת השיר • חסל סידור פסח • לשנה הבאה בירושלים • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא |  |
| מצוות החג | איסור חמץ • קורבן פסח • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה • אכילת מרור • ארבע כוסות • מנחת העומר |  |
| מהלך החג | ערב פסח • ליל הסדר • חול המועד פסח • שביעי של פסח • פסח שני |  |
| מנהגים | סעודת אסתר • סהרנה • אמירת שירת הים • סעודת משיח • מימונה |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אבוא בחיל להתיצבה • תפילת טל • ליל שמורים אותו אל חצה |  |
| חמץ ומצה | מצה עשירה • מצה שמורה • שרויה • קטניות בפסח • חמץ נוקשה • חמץ שעבר עליו הפסח |  |
| שונות | מסכת פסחים • לא בד"ו פסח • מטבח פסח • רומפלנאכט |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
פתיחת תפילת הטל במחזור וורמייזא.
מחלף מסובים

| --- | --- |
תצלום אוויר של המחלף
תצלום אוויר של המחלף
 תאריך הקמה:  1987
 מיקום:  אור יהודה, רמת פנקס, רמת גן
 כבישים במחלף:    כביש 4   כביש 461
 אתרים סמוכים:  פארק אריאל שרון, בני ברק הקדומה, הספארי ברמת גן
 קואורדינטות:  32°02′17″N 34°49′47″E﻿ / ﻿32.03805556°N 34.82972222°E﻿ / 32.03805556; 34.82972222
 
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מחלף מסובים(למפת גוש דן רגילה) מחלף מסובים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף מסובים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף מסובים  he מחלף מסוביםhe מחלף מסוביםמפת __ אור יהודה [‌למפה דינמית של גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רמת גן, __ מחנה דורי, __ קריית אונו ממזרח: __ יהוד-מונוסון מדרום: __ נמל התעופה בן-גוריון, __ מועצה אזורית שדות דן ממערב: __ פארק אריאל שרון tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחלף מסובים מכיוון רמת גן
צומת מרומזר בכניסה למחלף מסובים
מחלף מסובים הוא מחלף המחבר את כביש 4 עם כביש 461 והוא משמש ככניסה לדרום רמת גן, לדרום תל אביב, ולאור יהודה. המחלף בנוי בתצורת מחלף יהלום וכולל גשר בכביש 4 העובר מעל לכביש 461, כך שהתנועה בכביש 4 זורמת ללא הפרעה. פניות ימינה במחלף נעשות ללא רמזור, אך פניות שמאלה וכן נסיעה בכביש 461, מוכוונות על ידי רמזור.