מערכת היחסים בין מחנכים וילדים במסגרות החינוך והטיפול בגיל הרך
הגורמים המשפיעים על מערכת היחסים בין המחנכת והילד

בדומה ליחסים אחרים שילד מקיים במהלך התפתחותו, יחסי מחנכת וילד ממוקמים בתוך מארג אקולוגי דינמי רחב. איכות האינטראקציות בין המחנכת והילד מושפעות מהקשרו של הטיפול, ומגורמים הקשורים בילד, במחנכת ובסביבתם.
מאפייני הילדים – המחקר מראה כי טבעם ואיכותם של מערכת יחסיו של הילד עם המחנכת מושפעת ממאפייניו האישיים. כך נמצאו מספר גורמים במאפייניו של הילד המציבים אותו בסיכון ליחסים שאינם מיטביים עם המחנכת, בהם: גיל בוגר יותר של הילד, הג'נדר – בנים (יותר מבנות), ילדי מיעוטים ובעלי מצב סוציו אקונומי נמוך (בגלל הקשר הקיים בין השניים ילדים אלה נמצאים בסיכון גבוה), ילדים המציגים בעיות התנהגות (אשר הם בדרך כלל פונקציה של מזג בלתי נינוח, ביטוי ליחסי התקשרות לא בטוחים עם המחנכת, ולהפרעות של החצנה והפנמה), ילדים עם לקויות וקשיי למידה, ובעלי הישגי למידה נמוכים. שילובם של גורמים שונים מאלה מעלה את רמת הסיכון ליחסים שאינם מיטביים. המחקר מתפתח גם בתחום של 'רגישות מובחנת השפעה' (diﬀerential susceptibility), לפיו ביטויה של השפעה מסוימת על ילד תלויה בנטייה מובנית של ילד זה להיות מושפע, פחות או יותר, ממארג סביבתי נתון שהוא נחשף אליו.
גם להיסטוריית היחסים של הילדים עם מחנכיהם ישנה השפעה על יחסי ההתקשרות שלו עם מחנכים נוספים. כך, תלמידים שחוו יחסים שליליים בעבר עשויים לחוש סלידה כלפי מחנכיהם ולהמשיך ולחוות יחסים המאופיינים בקונפליקט עם מחנכיהם בהווה ובעתיד. למרות ניבוי זה, כאשר נוצרים יחסים חיוביים ההשפעה שלהם משמעותית מאוד בשינוי תפיסתה של מערכת היחסים על ידי הילד.
מאפייני המחנכת – תכונות המחנכת, תפיסותיה ומיומנויותיה הבינאישיות נמצאו כמשפיעות על איכות מערכת היחסים בינה ובין תלמידיה. נמצא כי תפיסת המחנכים את תפקידם אל מול הילדים קשורה בין היתר לחוויותיהם האישיות במערכות יחסים בעברם, כמו גם לייצוגים עכשוויים של יחסי עבר אלה – עם הוריהם ועם מחנכיהם. בהתאם לכך, מחנכים שחוו יחסים בטוחים נוטים ליצור יחסים בטוחים יותר עם תלמידיהם. נמצא כי ההתנסויות, המחשבות והרגשות של המחנכת משפיעים על הסגנון הכללי של היחסים עם כלל הילדים בכיתה ומעצבים סגנונות יחסים ייחודיים עם ילדים אינדיבידואליים. גם עמדותיה וציפיותיה של המחנכת כלפי הילדים הן תכונות פסיכולוגיות שיש להן השפעה על מערכת יחסים זו, וההנחה היא שהחזקה בעמדות חיוביות של מחנכת כלפי ילדים מעודדת אותה להיות מותאמת לצרכיהם ולפתח איתם יחסים קרובים. ככלל, ניתן לומר כי מערכות היחסים שמחנכות יוצרות עם ילדים צעירים מאוד מבוססת על יכולותיהן הרגשיות, על יכולת נתינה ועל קשב מיוחד לצרכים, ליכולות, לרצונות ולרגשות של הילדים. כך נמצא כי אחד המנבאים החשובים של יחסים איכותיים בין מחנכת וילד היא רגישותה של המחנכת. בנוסף, ישנם ממצאים הקשורים במגדר המחנכת ובמוצאה האתני המראים כי התאמה בין המגדר והמוצא האתני של המחנכת ושל הילד קשורה ביחסים חיוביים יותר ביניהם. גם אינדיקטורים המראים על מחויבות מקצועית לשדה הגיל הרך, כמו תקופת קריירה ארוכה בתחום הגיל הרך, סיפוק מהעבודה, או חברות בארגון מקצועי, נמצאו כמנבאים את האיכות של האינטראקציות ביניהם. נמצא גם כי מחנכים בעלי תחושת מסוגלות מקצועית חווים רמות פחותות של קונפליקט בכיתה.
ייצוגי היחסים בין המחנכת והילד – הייצוג המנטלי של יחסי מחנכת-ילד מתייחס לאופן שבו המחנכת וגם הילד תופסים את מערכת היחסים הייחודית שלהם ואת תפקידם במסגרת יחסים זו. ייצוגי יחסים אלה נמצאו כקשורים באופן ייחודי לתדירות האינטראקציה של המחנכת עם הילד, למידת הרגישות של המחנכת ולשיעור ההבעה של רגשות שליליים כלפי הילד בעת האינטראקציה איתו.
תהליכים של העברת מידע בין השותפים לקשר – תהליכים בהם מועבר מידע (היזון חוזר) בין הילד למחנכת, הכולל יחסי גומלין התנהגותיים ותקשורת מילולית, מסייעים לגיבוש הקשר ביניהם ומאפשרים לכל אחד מהם לעדכן את התנהגותו ואת ייצוגיו ביחס לשותף האחר לקשר. בהקשר הכיתתי תהליכי היזון חוזר בין מחנכים לילדים קיימים בדפוסי האינטראקציה ההדדית בין מחנכת וילד אינדיבידואלי, ובאיכות כלל האינטראקציות הכיתתיות – הן אלה הקשורות בהוראה והן הקשורות בהיבטים רגשיים-חברתיים.
מאפיינים מבניים-הסדרתיים של המסגרת החינוכית – לציפיות חברתיות, לנורמות תרבותיות, למדיניות חינוכית ולתקציבים המופנים למסגרת החינוכית ישנה השפעה על יחסי מחנכת-ילד דרך מאפיינים מבניים והסדָּרָתיים של המסגרת החינוכית. כך מחקרים רבים הראו שמספרם של הילדים בקבוצה כולה ומספר ילדים גבוה בטיפולה של המחנכת משפיעים לרעה על יכולתה להתייחס לכל ילד באופן רגיש ונענה, ובאופן המתאים לצרכיו האינדיבידואליים וכך לפתח עימו יחסי התקשרות בטוחים. גם מרכיב קביעות המחנכת נמצא משמעותי ליחסי מחנכת ילד מאחר שילדים יוצרים קשרים משמעותיים עם מחנכות שהן מקור קבוע לטיפול ועזרה. מרכיב זה הוא משמעותי בעיקר בקרב ילדים צעירים, כאשר נודעת לאיכות הקשר ולרגישות של המחנכת השפעה רבה על התפתחותו של הילד ועל יכולתו ליצור עימה יחסי התקשרות בטוחים. נמצא גם כי מסגרות חינוכיות טיפוליות לגיל הרך שאינן תקניות משפיעות לרעה על היכולת למתן טיפול איכותי לילדים המתחנכים בה. מאפיינים נוספים כמו: תוכנית הלימודים הנלמדת, אופן ההוראה, מינון התוכנית, מיקום ההוראה, מספר המחנכים השונים שאליהם הילד נחשף במהלך יום לימודים, הרכב אוכלוסיית התלמידים בכיתה, הכשרה ומיון של מחנכים ודרישות לגבי כישוריהם נמצאו גם כן כבעלי משמעות לאיכות היחסים בין המחנכת והילד. כך נמצא כי מחנכים בעלי הבנה מקצועית של פדגוגית הגיל הרך והתפתחות הילד הם מיומנים בהתאמת התנהגותם לצורכי הילד, בפיתוח יחסים רגישים ונענים עם הילד, באופן שיוצר התנסויות למידה יעילות. בתוך מרכיב ההכשרה נמצא כי תכנים ומתודות המדגישים התנסות פעילה, עבודה מעשית בשדה ושימוש בהתנסויות חיים קודמות ובתפיסות המטפל, תוך קבלת תמיכה והדרכה, הם שתורמים לאינטראקציות רגישות בין מטפל וילד.
מאפייני משפחה – מאפייני משפחה משפיעים על האינטראקציות בין המחנכת והילד. כך נמצא שאמהות בעלות יותר שנות השכלה, אמהות רגישות יותר, וכאלה המחזיקות בעמדות של טיפול סמכותי בנוגע לגידול ילדיהם נוטות לבחור מסגרות חינוכיות איכותיות, אשר מאופיינות באנשי חינוך מוכשרים היטב, רגישים ונענים, בעוד שאמהות בעלות עמדות יותר סמכותניות לגידול ילדים נוטות לבחור מסגרת פחות איכותית. כמו כן, נמצא כי הכנסת המשפחה נקשרת באופן חיובי עם בחירת מסגרת חינוכית איכותית. בהקשר זה, מיעוטים נקשרים לרוב עם מצב סוציו אקונומי נמוך, ולכן קשה להעריך מהו חלקו של כל גורם (מיעוטים, מצב סוציו אקונומי) באופן בלעדי.
במחקרים שונים תועדה גם ההשפעה של יחסי הורה וילד על איכות היחסים שהילד יוצר עם המחנכת. השפעה זו משתקפת באופן שבו הילד והמחנכת תופסים זה את זה, ובהתנהגותם זה כלפי זה. ישנן עדויות מחקריות להמשכיות בין יחסי הורה-ילד ומחנכת-ילד, ונמצא כי קיים קשר בין יחסים בטוחים עם הורים ליחסים בטוחים עם מחנכים. קשר זה מושפע מגורמים נוספים כמו רגישותה של המחנכת, או מאפייני הילד. כך נמצא גם כי אלה המקבלים מהוריהם תמיכה גבוהה וגירוי איכותי מערכת היחסים עם מחנכיהם גבוהה יותר, בעוד שילדים עם מעורבות הורית נמוכה חווים יותר קונפליקט עם מחנכיהם. איכות הקשר של הילד עם המחנכת מושפעת גם מאיכות הקשר שלה עם ההורים: איכות הקשר בין המחנכת לבין ההורים מייצרת שיח מסוים בין ההורים לילד, אשר משפיע על מערכת היחסים של הילד עם המחנכת.