stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סביבת בדיקות וירטואלית
יתרונות

סב"ו יכולה להיבנות בזמן קצר.
סב"ו מאפשרת לבדוק כמעט הכל מהגדרות וקוניפגורציות של שרת, דרך הקצאות משאבים, זיכרון ושטח אחסון הנתונים.
מאפשרת לבעלי הרשאות מתאימות ליצור מחשבים אורחים המשתמשים במערכות הפעלה שונות. כל זאת מבלי שאותם המחשבים יהיו מודעים למערכת הפעלה שמותקנת במחשב המארח או לחומרה שמותקנת במחשב המארח.
הסב"ו מספקת ביטחון, יעילות, צימצום עליות וחיסכון בכסף שעוזרים לבדוק ולבחון אפליקציות ושירותים נוספים הודות להפרדה מסביבת הפיתוח. כמו כן, חלק מהכלים המשמשים ל-סב"ו מוצעים בחינם, והם בעלי פונקציונליות פשוטה יחסית.
סב"ו מאפשרת להוריד את ההוצאות הכרוכות ברכישת רישיונות תוכנה.
מאפשרת שחזור ושכפול של מכונות וירטואליות בזמן קצר.
ניתן להגדיר בסביבה מכונות וירטואליות ל'קריאה בלבד', ובכך למנוע נזקים למכונות אלו.
ניתן לבצע "snapshot" – שמירת תמונת מצב של מכונה מסוימת ברגע מסוים.
ניתן לייצא (Export) של תמונת מצב של מכונה וירטואלית לתיקיית קבצים או לקובץ חיצוני.
ניתן לשמור קובץ גיבוי של המכונה הווירטואלית.
לרוב נרצה ליצור בעזרת הסב"ו רשת המורכבת ממספר רב של מכונות וירטואליות, רשת זו מבודדת מסביבת ה-production ומכאן אינה דורשת שימוש בתוכנות אבטחה (כגון חומת אש) – ובכך יכולה לאפשר חיסכון נוסף בעלויות הבדיקות.
ניתן ליצור מעבדת בדיקות וירטואלית רחבה המותקנת ומורצת על גבי מחשב נייד פשוט ללא צורך בקניית חומרה ייעודית.
סב"ו מאפשרת יצירה של מספר סביבות ורשתות וירטואליות במקביל.
חסרונות

תוכנות לרוב ירוצו לאט יותר על מכונות ה'אורח' שנוצרו בסב"ו מאשר על מכונות רגילות.
ישנן סב"ו שמאפשרות רק למשתמש יחיד לגשת למכונה וירטואלית מסוימת ברגע כלשהו.
ככל שמספר המכונות הווירטואליות בסביבה הווירטואלית עולה, והמחשבים המארחים פזורים יותר, כך גם עולה הקושי בניהול סביבה זו.
קיימות מגבלות בחומרה המוגדרת עבור המכונות הווירטואליות – למשל שימוש בהתקני USB וכונני רשת.
לרוב סב"ו מוגבלות במספר המעבדים אותם הן מאפשרות להגדיר עבור מכונה וירטואלית (עד ליבה כפולה).
הביצועים של המכונה ה'אורחת' מוגבלים על ידי החומרה של המכונה ה'מארחת'.
כל מכונה וירטואלית מוגבלת בזיכרון, נפח דיסק, זמן מעבד וברשת.
קשיים הנגרמים למטרת (ובעקבות) ביצוע גיבויים (בעיקר בגלל הגידול בכמות הנתונים) עלול להגביל את גודל הסביבה הווירטואלית שיוצרים.
לעיתים ישנן תופעות המתרחשות רק בתוך הסביבה הווירטואלית כגון בעיות רזולוציה של מסכים שאינן קורות מחוץ ל- סב"ו.
לעיתים אנו נתקלים בנפילות של סביבה וירטואלית או קריסה של מכונות וירטואליות אחדות, דבר שעלול להיות בעייתי במיוחד כאשר בוחנים תהליכים ומודולים חשובים במערכות בהן היבט הזמינות הוא קריטי.
שימושים אפשריים

שימוש בסב"ו ככלי להדגמה (לביצוע Proof Of Concept) - לאחר דימוי סביבת הלקוח בסב"ו והשלמת בדיקות גרסת התוכנה בסביבה זו, ניתן לייצא את סביבת העבודה עם המוצר המוכן למחשב נייד, ולהציג בו ללקוח את יכולות התוכנה בהדמיה נאמנה למציאות, ובאופן אינטראקטיבי ודינמי.
ביצוע בדיקות עומס וביצועים.
ביצוע בדיקות בעלות אופי מסוכן שנרצה לבודד מסביבת ה-Production (מעיין ארגז חול).
מאפשר סוגים מסוים של ניפוי שגיאות למערכות הפעלה (למשל Time-Traveling debug).
אוטומציה דרך הסביבה הווירטואלית

סב"ו תומכות בביצוע תהליכי אוטומציה במכונות הווירטואליות עצמן.
מאפשר הרצת בדיקות אוטומטיות של אותה גרסת תוכנה על פני מכונות שונות עם מערכות הפעלה והגדרות שונות.
רישיונות:
כאשר עובדים בסביבה וירטואלית צריך לרכוש רישיונות ייעודיים המאפשרים עבודה בתוך הסביבה הווירטואלית.
קיימת מגבלה של רישיונות בדיקה: בעוד שרישיון הפיתוח מאפשר ליצור פרויקט בדיקה, לכתוב שורות קוד והקלטות של התהליכים אותם אנו רוצים לבדוק במערכת, רישיון הבדיקה מוגבל בעיקר להרצת תוכניות הבדיקה שנוצרו מראש. עם זאת, רישיון הפיתוח לרוב יקר מרישיון הבדיקה.
לכן לרוב נרכשים רישיונות פיתוח עבור מחשבים מסוימים בלבד (לא בהכרח מכונות וירטואליות), וכאשר יוצרים מחשבים וירטואליים בתוך ה-סב"ו נרכשים עבורם רישיונות בדיקה - ובכך חוסכים בעליות רישיונות הפיתוח, תוך כדי שימוש במגוון היתרונות שאנו מקבלים מהסב"ו.
דוגמה: תשתית ענן המידע של אמזון

הענן הפרטי הווירטואלי של אמזון (Amazon VPC) הוא ממשק מאובטח בין תשתית ה-IT הקיימת לשירותי הרשת (web services) בענן של אמזון (Amazon Web Services). מדובר בפתרון זול ופשוט ללא עלויות רכישה של רישיונות תוכנה וללא צורך בהתקנת התשתית עבור חברות שאינן משתמשות כיום בסב"ו, ופתרון דינמי וחסכוני עבור פרויקטים מסוימים עבור חברות שמשתמשות בסב"ו.
ראו גם

וירטואליזציה
כלי בדיקה במחשוב ענן
סטארק סנדס

| --- | --- |

 לידה:  30 בספטמבר 1978 (בן 46) דאלאס, טקסס, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2002
 מקום לימודים:  אוניברסיטת דרום קליפורניה
 מספר צאצאים:  1
 פרסים והוקרה:  פרס עולם התיאטרון (2007) 
 פרופיל ב-IMDb
 
סטארק באנקר סנדס (באנגלית: Stark Bunker Sands; נולד ב-30 בספטמבר 1978) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאי. הוא מוכר בעיקר מתפקידו בתור הקצין נתנאל פיק במיני-סדרה של HBO, "דור מזוין" (2008) ובשל הופעתו בתור דאש פארקר בסדרה "דו"ח מיוחד" (2015). הוא שיחק גם בין היתר בסרטים "חופשייה לאהבה" (2004), "הנרקוד?" (2004), "כל מה שבחורה רוצה" (2005), בסרט הדרמה של קלינט איסטווד "גיבורי הדגל" (2006), בסרטם של האחים כהן "בתוך לואין דיוויס" (2013) ובסרטו של סטיבן ספילברג "העיתון" (2017) בדמותו של איש העסקים דונלד גרהאם (אנ').
עבור עבודתו בתיאטרון הוא היה מועמד פעמיים לפרס טוני; הוא שיחק בשלל הפקות של ברודוויי ואוף ברודוויי, בין היתר "קינקי בוטס", "בוני וקלייד", "הסערה", "הלילה השנים עשר", "נתן החכם", "אל תיגע בזמיר" ו"& ג'ולייט".
ביוגרפיה

סנדס נולד בדאלאס, טקסס. סטארק הוא שם הנעורים של אמו, ובאנקר היה שמו האמצעי של אביו המנוח, כמו גם שם הנעורים של סבתא רבתא שלו מצד אמו. יש לו אח תאום, ג'ייקוב, ואחות גדולה.
סנדס למד בבית הספר התיכון היילנד פארק, ומיד לאחר מכן המשיך ללימודי תואר ראשון במשחק מאוניברסיטת דרום קליפורניה, שם סיים את לימודיו ב-2001.
קריירה

ב-2004 שיחק את בנו של ריצ'רד גיר בסרט "הנרקוד?", ובאותה שנה גילם בחור בריטי המשמש כמושא האהבה עבור בתו של נשיא ארצות הברית בסרט "חופשייה לאהבה", ושיחק גם בשלושה פרקים של קומדיית המצבים "הופ ופיית'". ב-2005 שיחק בסרטו של קלינט איסטווד "גיבורי הדגל". ב-2006 שיחק את בנו של ד"ר שון מקנמרה בסדרת הדרמה "ניפ/טאק".
ב-2007 היה מועמד לפרס טוני לשחקן הטוב ביותר במחזה על משחקו במחזה "סיום מסע" בברודוויי. ב-2008 גילם את נתנאל פיק בסדרה הצבאית של HBO "דור מזוין". ב-2009 שיחק במחזה "הלילה השנים עשר" שהועלה תיאטרון דלקורטה שבסנטרל פארק. מ-2010 ועד 2011 שיחק במחזמר המבוסס על האלבום "American Idiot" של להקת גרין דיי.
ב-2012 הופיע בתפקיד הראשי במחזמר "קינקי בוטס", על הופעה זו היה מועמד בשנית לפרס טוני וזכה בפרס גראמי.
בשנת 2017 חזר סנדס להופיע, יחד עם הצוות המקורי של ההפקה, בהרצה מוגבלת של "קינקי בוטס" בברודוויי. כמו כן הופיע באותה שנה בסרט של סטיבן ספילברג, "העיתון".
בשנת 2022 החל לשחק במחזמר "& ג'ולייט" בתור וויליאם שייקספיר. לאחר הופעות פתיחה בקנדה, בנובמבר 2022 המחזמר הגיע לברודוויי.
חיים אישיים

ב-9 ביולי 2011, נשא סנדס לאישה את העיתונאית הבריטית ג'מה קלארק באחוזה מפוארת בקצהו של הפארק הלאומי דארטמור בדרום-מערב אנגליה. הם נפגשו בזמן שסנדס נפש בלונדון. יש להם בן שנולד ב-2015.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Die, Mommie, Die! | לאנס זוסמן |  |
| 2003 | 11:14 | טים |  |
| 2004 | חופשייה לאהבה | גרנט הילמן |  |
| 2004 | תפוס את הילדה | צ'אד |  |
| 2004 | הנרקוד? | איוון קלארק |  |
| 2005 | כל מה שבחורה רוצה | טרוי |  |
| 2006 | גיבורי הדגל | וולטר גאסט |  |
| 2008 | עיר המתים | באד קריין |  |
| 2008 | נערתי החוצפנית | חייל |  |
| 2013 | בתוך לואין דיוויס | טרוי נלסון |  |
| 2017 | העיתון | דונלד גרהאם (אנ') |  |
| 2018 | Half Empty/Half Full | אוון |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | עמוק באדמה | טובי | 2 פרקים |
| 2003 | אבודים בבית | וויל דייוויס | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2004–05 | הופ ופיית' | הנרי | 3 פרקים |
| 2006 | איש משפחה | ג'סטין האקיסק | דיבוב; פרק: "You May Now Kiss the... Uh... Guy Who Receives" |
| 2006 | ניפ/טאק | קונור מק'מנרה | פרק: "Conor McNamara, 2026" |
| 2006–07 | אבא אמריקאי | טינו / ויליאמס | דיבוב; 2 פרקים |
| 2008 | דור מזוין | נתנאל פיק | מיני-סדרה |
| 2012 | NYC 22 | קני מק'לרן | תפקיד ראשי; 13 פרקים |
| 2015 | דו"ח מיוחד | דאש פארקר | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2020 | חוק וסדר: מדור מיוחד | בובי פרוסט | פרק: "Swimming with the Sharks" |
הערות שוליים

↑  Green, Jesse (2022-11-18). "Review: On Broadway, '& Juliet' (& Britney & Katy & Pink)". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2023-03-11.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007434365605171  ISNI: 0000 0000 7702 452X  LCCN: no2010019238  MusicBrainz: fdad2a12-5229-4bec-886d-6b896b494752  VIAF: 107388705   WorldCat (עם VIAF): 107388705
סוואנה לה ריין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 בינואר 2005 (בת 19) בריזבן, אוסטרליה 
 מדינה:  אוסטרליה 
 תקופת הפעילות:  מ-2013
 עיסוק:  שחקנית
 פרופיל ב-IMDb
 
סוואנה לה ריין (באנגלית: Savannah La Rain; נולדה ב-9 בינואר 2005) היא שחקנית אוסטרלית, שהתפרסמה בזכות תפקידה בתור בודי מרסר בדרמת הנעורים של נטפליקס, "הקיץ של סאמר" (2022–2023).
ביוגרפיה

לה ריין נולדה ב-9 בינואר 2005 בבריזבן, קווינסלנד, אוסטרליה.
קריירה

בשנת 2013 הופיע לראשונה בסדרת הטלוויזיה הדוקומנטרית לילדים "Totally Wild". בשנת 2014 התארחה בתוכנית הטלוויזיה האוסטרלית לילדים "Wurrawhy".
בשנת 2016 שיחקה בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה האוסטרלית "בנות הים של מקו". באותה שנה שיחקה בסרט הקולנוע "Alfa Maschi". עד 2019 שיחקה לה ריין בסרטים קצרים. בשנה זו השתתפה בסרט הקולנוע לילדים "דורה והעיר האבודה", בסדרת הטלוויזיה "Content" ובמיני סדרת הטלוויזיה "Dis-placed".
בשנת 2021 לוהקה לתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "הקיץ של סאמר" לצד סקיי כץ וקאי לווינס. סדרת הטלוויזיה עלתה לשידור בתחילת יוני 2022. בשנת 2022 הוקרן הסרט "בוש ורוקיט" בו היא מככבת לצד לוק המסוורת'.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | Alfa Maschi | דניאלה |  |
| 2019 | דורה והעיר האבודה | רקדנית |  |
| 2022 | Bosch & Rockit | אש |  |
| 2024 | וודי הנקר במחנה קיץ (אנ') | ג'יי ג'יי |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Wurrawhy | ילדה | 2 פרקים |
| 2016 | בנות הים של מקו | נאיה | 4 פרקים |
| 2019 | Content | פרייה | סדרת רשת; פרק: "VERIFIED - F**k Beauty Gurus" |
| 2019 | Dis-placed | ג'ולס | סדרת רשת; 2 פרקים |
| 2022 | ביג שוט (אנ') | קייט | 2 פרקים |
| 2022–2023 | הקיץ של סאמר | בודי מרסר | תפקיד ראשי (2 עונות); 18 פרקים |
הערות שוליים

↑  Savannah La Rain - Biography, Height & Life Story | Super Stars Bio, Super Stars Bio, ‏ביוני 2021
↑  "Surviving Summer on Netflix". Netflix.com.
↑  David Knox (31 במאי 2022). "How Dance Academy led to new teen surf series, Surviving Summer". TVTonight. נבדק ב-31 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Savannah La Rain set to make waves in 'Bosch and Rockit', 'Surviving Summer' - IF Magazine, IF Magazine, ‏6 בספטמבר 2021
סין (הונגריה)

| --- | --- |
סמל סיןסמל סין

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  בורשוד-אבאוי-זמפלן בורשוד-אבאוי-זמפלן
 נפה:  נפת אדלן
 שטח:  18.1 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  789 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  48°29′50″N 20°39′38″E﻿ / ﻿48.497130555556°N 20.660480555556°E﻿ / 48.497130555556; 20.660480555556 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.szin.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.סין(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.סין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סין (בהונגרית: Szin) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין מהמאה ה-12.
יהודי סין

בסין חיו מעט יהודים במאה ה-18 ובמאה ה-19. בשנת 1944 נרצחו יהודים מסין בשואת יהודי הונגריה.
בדף הקהילה מתוך מפקד קהילות הונגריה שבוצע בשנת 1944 נכתב כי בקהילה 135 חברים, מנהיג הקהל הוא מיקשה וייסברגר ורב הקהילה הוא הרב סנדור טננבאום.
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 31 |  |
| 1880 | 34 | 608 |
| 1910 | 25 |  |
| 1920 | 32 |  |
| 1930 | 32 |  |
| 1941 | 28 | 951 |
לקריאה נוספת

סין, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 309. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
נשים נגד אלימות

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  נצרת 
 תקופת הפעילות:  1992–הווה (כ־32 שנים) 
 www.wavo.org?LanguageId=3
 
נשים נגד אלימות היא עמותה פמיניסטית שנוסדה בנצרת בשנת 1992 למאבק באלימות נגד נשים ערביות בישראל.
פעילות

העמותה הייתה הראשונה שפתחה מקלטים ומוקד סיוע טלפוני לנפגעות תקיפה מינית ערביות. במהלך השנים הרחיבה העמותה את פעילותה גם לקידום זכויות נשים בציבור ובמוקדי כוח פוליטי, לקידום תעסוקה לאקדמאיות ערביות ולהעלאת מודעות לזכותן של נשים לתעסוקה. העמותה נחשבת עד עצם היום הזה, למעלה מ-15 שנים לאחר הקמתה, לגוף הפמיניסטי המרכזי במגזר הערבי בישראל, ובין היתר היא יוזמת ומפרסמת מחקרים בתחומי פעילותה.
מייסדת העמותה והמנכ"לית שלה למן הקמתה היא עאידה תומא-סולימאן.
בשנת 1995 זכתה העמותה באות זכויות האדם ע"ש אמיל גרינצוויג, המוענק מדי שנה על ידי האגודה לזכויות האזרח לאדם או לגוף על תרומה מיוחדת לקידום זכויות האדם בישראל.
בעבר נוהלה העמותה על ידי ח"כ עאידה תומא סלימאן. כיום מנהלת את העמותה נאילה עואד ראשד.
סין (חברה)

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2012–הווה (כ־12 שנים) 
 מיקום המטה:  הינקלי 
  
 www.sincars.co.uk
 
סין (באנגלית: SIN Cars), היא חברה בולגרית לייצור מכוניות על ומכוניות חשמליות. החברה הוקמה בשנת 2012 ומטה שלה ממוקם בעיר רוסה.
היסטוריה

החברה הוקמה בשנת 2012 בבריטניה על ידי מהנדס ונהג מרוצים בולגרי רוסן דסקלרוב. גם כיום, בשנת 2022 הוא מנהל אותה. בהמשך היא עברה למינכן ומשם לרוסה. בשנת 2015 החברה החלה בייצור דגם הראשון שלה - SIN R1. היא הייתה מותאמת גם לנסיעה בכביש. המכונית הייתה מצוידת במנוע בעל נפח של 6.2 ליטר הייתה יכולה לעבור מהירות של 100 קמ"ש תוך 3.5 שניות. הדגם מותאם למרוץ מכוניות השתתף בתחרות GT4 של שנת 2015 וסיים במקום השמיני בסיכום שנתי למרות תאונה קשה שהוא עבר בסיבוב השלישי. בשנת 2016–2018 המכונית השתתפה במרוצי Pirelli World Challenge. בשנים 2018–2019 היא השתתפה במרוצים שנערכו בבולגריה.
בשנת 2018 הוכרז שחברה תתחיל לייצר מכוניות חשמלית:
"Our goal is to sell a multifunctional small city car which will be used for courier deliveries, taxi services, transportation. European cities need this kind of transport. City centers will soon be closed for diesel cars. China is far ahead of us but we can offer better quality."
בהתאם לכך תוכננו דגמים שמתאימים לרכב תיירים, מיניבוס ורכב לנסיעות שרות עירוניות. מכוניות אלו עברו רישוי ומסופקות ללקוחות במדינות אירופה בשנת 2021 החברה הונפקה בבורסה לניירות ערך בבולגריה במטרה לגייס הון להרחבת המפעל. בתוכניות של החברה להגיע לייצור של 5,000 מכוניות חשמליות בשנה.
גלריה

דגם "Sin R1", שנת 2018
דגם "Sin R1"' שנת 2014
הערות שוליים

↑  Corvette-Powered Sin R1 Road Car Enters Production: Video, Motor Authority (באנגלית)
↑  The Bulgarian pilot Rosen Daskalov in spectacular crash on Red Bull Ring – SIN CARS (באנגלית אמריקאית)
↑  https://lcitycars.com/news/
↑  Antoanela Ionita, Sin Cars’ Rosen Daskalov: On the €1 M IPO and the future of the SEE EV market, TheRecursive.com, ‏2021-06-02 (באנגלית בריטית)
נתיב (כתב עת)

שער כתב העת
נתיב היה כתב עת ישראלי שעסק בחשיבה מדינית, חברה ותרבות. נתיב היה דו-ירחון שיצא לאור משנת 1987, והגיליון המודפס האחרון יצא לאור בדצמבר 2008.
נתיב יצא לאור בהוצאת מרכז אריאל למחקרי מדיניות ובעריכתו של אריה סתיו.  ארכיון המאמרים הועלה לרשת האינטרנט ומאמרים נוספים המשיכו להופיע באתר האינטרנט של כתב העת.
מאמריו הפוליטיים של נתיב התמקדו בהתרעה בפני הסכנות הצפויות למדינת ישראל לטענת כותביו מן העולם המוסלמי. דגש חזק מושם על דעת הכותבים כי תהליך השלום הוא חסר תועלת וניסיון להראות כי יש בו הונאה - הן מן הצד הערבי והן הונאה עצמית לכאורה של אנשי השמאל היהודי. מאמרים רבים בנתיב מוקדשים לניסיונות להוכיח זיקה שבין המאבק הפלסטיני בעבר ובהווה לנאציזם ולאנטישמיות האירופאית. וזאת במקביל למאמרים רבים שהוקדשו לשלילת קיומו של העם הפלסטיני.
כתב העת עסק גם בתהליך השלום עם סוריה, עקב אחר התחמשות מדינות ערב ובראשן מצרים, ואחר התקשורת הערבית וקריקטורות אנטי-ישראליות בו.
לכתב העת מדור תרבותי ובו מפורסמת שירה עברית, שירה מתורגמת וקטעי פרוזה. את המדור ערך משה שמיר, ואחריו דרור אידר.
הערות שוליים

↑  אריה סתיו, ‏שלמי תודה מקץ כ"א שנים, נתיב 123, דצמבר 2008
נחל אשלים

| --- | --- |

מפל אשלים
 מידע כללי
 אגן ניקוז:  80 קמ"ר 
 מוצא:  מישור רותם
 גובה מוצא הנהר:  484 מ' 
 קואורדינטות מוצא:  31°02′30″N 35°13′12″E﻿ / ﻿31.0415509°N 35.2200366°E﻿ / 31.0415509; 35.2200366
 יובלים:  נחל עמיעז 
 שפך:  בעבר ים המלח, כיום הוסט לאזור נחל אדמון ומלחת סדום
 קואורדינטות שפך:  30°51′52″N 35°18′07″E﻿ / ﻿30.864456°N 35.301839°E﻿ / 30.864456; 35.301839
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) נחל אשלים(למפת צפון הנגב רגילה) נחל אשלים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל אשלים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל אשלים
 
נַחַל אֲשָׁלִים (בערבית: ואדי אוּם טַארֶפֳה) הוא נחל קניוני בנגב.
גאוגרפיה

מוצאו של הנחל ביובלים רדודים שמתחתרים במישור רותם הממוקם בפינה הצפון מזרחית של הנגב, בקצהו הצפוני של קמר חצרה, בגובה 484 מטר מעל פני הים. יובלים אלו מתאחדים לערוץ ראשי, אשר מתחתר בסלעים מתקופת טורון וקנומן עליון.
בהמשך נופל הערוץ במפל בגובה של 100 מטר ואחריו, מפתח מעוק באורך כשני קילומטר, בסלעי הדולומיט. בתוך המעוק מכתשות וגבים המתמלאים לאחר שיטפון. בסוף המעוק, מפלס הנחל את דרכו בתוך סלעי חוואר הלשון של דרום מישור עמיעז. הנחל נשפך בעבר לים המלח, סמוך לשער של מפעלי ים המלח, אך כיום מופנה לתעלה שמנקזת אותו דרומה לאזור נחל אדמון ומלחת סדום. שטח אגן הניקוז של הנחל הוא כ-80 קילומטר רבוע. יובליו העיקריים, מקבילים לו מצפון, והם נחל עמיעז, יחד עם יובלו הגדול נחל חמרמר, ונחל עזגד.
זיהום הנחל

ב-30 ביוני 2017 זוהם הנחל על ידי זרימת שפכי גבס חומציים ממפעל רותם אמפרט כתוצאה מקריסת קיר בגובה 60 מטרים במאגר שפכים במפעל. בעקבות הדליפה נחסם לסירוגין במשך 24 שעות קטע בכביש 90 שבין מפעלי ים המלח לצומת כיכר סדום. על פי אומדנים שפורסמו על ידי רותם אמפרט זרמו כ-100 אלף קוב של שפכים לאורך 20 קילומטרים בנחל אשלים. הדליפה גרמה למותם של בעלי חיים, בכללם כשליש מהיעלים בנחל אשלים. המשרד להגנת הסביבה פתח בחקירה פלילית
כנגד רותם אמפרט ומנהליה.
המים המזוהמים זרמו לברכות אגירה בתחומי מפעלי ים המלח ומפעל המגנזיום, בשטח נוצר אגם חדש מדרום למפעל המגנזיום. בשטח קיים חשש כי מי הזיהום יפגעו במי מלחת סדום.
באותה עת נערכו מספר הפגנות נגד חברת כימיקלים לישראל, האחראית העיקרית לזיהום נחל אשלים.
ביוני 2020 נפתח הנחל מחדש למבקרים לאחר סדרת בדיקות שהראתה שלמבקרים בנחל לא נשקפת סכנה ממזהמים ובפרט לא מפלואוריד.
ארבע שנים לאחר הזיהום בנחל אשלים, מחקר מראה שסביבתו עדיין נגועה בחומרים רעילים. הזיהום פוגע בין השאר ביכולת נביטת זרעים של צמחים, וגורם נזק לקרומים ביולוגיים על הקרקע החיוניים להתפתחות הצומח והחי בסביבה מדברית. הזיהום בנחל עצמו נותר משמעותי והוא יוסיף להשפיע לרעה על הצומח והחי עוד עשרות שנים לפחות.
מסלול הליכה

הנחל הוא חלק מסלול הליכה מעגלי פופולרי למיטבי לכת. חלקו של נחל עזגד, כ-5 קילומטר, מסומן בסימון שבילים ירוק, והוא מתחבר לנחל אשלים לעוד כ-5 קילומטר המסומן בסימון שבילים כחול. המסלול כולל שימוש ביתדות וכניסה לגבים מלאי מים.
בתחילת המסלול, במפגש עם נחל עזגד, אזור מגודר החשוד בסחף מוקשים.
גלריית תמונות

צלף מצרי בערוץ הנחל
שיטה סלילנית על קונגלומרט מניפת הסחף הקדומה
שרידי מבנה מתחנת הדרכים הקדומה
גב בנחל
גב בנחל
הערות שוליים

↑  ילקוט הפרסומים 605 (עמ' 1156), ‏12 ביוני, 1958
↑  עדי חשמונאי, יניר יגנה‏, חומצה מסוכנת דלפה ממפעל באזור ים המלח; זיהום כבד בנחל אשלים, באתר וואלה, 30 ביוני 2017
↑  צפריר רינת, אלמוג בן זכרי, שפכים חומציים דלפו לנחל אשלים בנגב ממפעל רותם אמפרט, באתר הארץ, 30 ביוני 2017
↑  אילנה קוריאל, אסון אקולוגי במדבר יהודה: חומצה זרמה לנחל אשלים, באתר ynet, 30 ביוני 2017
↑  אילנה קוריאל, קורבנות הזיהום: מתו שליש מהיעלים בנחל אשלים, באתר ynet, 15 ביולי 2017
↑  מדינת כיל, אורן אהרוני, תאגיד השידור כאן, 2020
↑  המשרד להגנת הסביבה, שימוע למנהלי רותם אמפרט
↑   צפריר רינת, נחל אשלים נפתח למטיילים שלוש שנים לאחר שנפגע מזיהום, באתר הארץ, 22 ביוני 2020
↑   צפריר רינת, ארבע שנים לאחר הזיהום בנחל אשלים, מחקר מראה שסביבתו עדיין נגועה בחומרים רעילים, באתר הארץ, 30 בינואר 2022
↑  מסלול נחל אשלים - עזגד אשלים, רשות הטבע והגנים
↑  ארז דגן, ‏המאמץ משתלם: טיול בנחל עזגד ונחל אשלים, באתר ‏מאקו‏, 24 בפברואר 2021
↑  מנחם מרקוס, ‏טיולי ישראל:דרום, עמ' 64, באתר גוגל ספרים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467971105171  VIAF: 2674148632970730630000   WorldCat (עם VIAF): 2674148632970730630000 
מתקן אגירה אשלים ובו מילוי מי הזיהום מאסון זיהום הנחל
נחל אצל

| --- | --- |

בתי שכונת ואדי יצול בסילואן
 מידע כללי
 שפך:  נחל קדרון 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת ירושלים מוגדלת) נחל אצל(למפת ירושלים רגילה) נחל אצל(למפת הרי ירושלים רגילה) נחל אצל(למפת הרי ירושלים מוגדלת) נחל אצל
 
ואדי יצול - מבט מלמעלה
נחל אצל ויער השלום
ערוץ נחל אצל זורם מדרום לשכונת אבו תור אל עבר נחל קדרון
נַחַל אָצַל (בערבית: ואדי יצול) הוא אחד מיובליו של נחל קדרון בדרום מזרח ירושלים, בין הר אצל (רכס ארמון הנציב) לגבעת אבו תור, בתוך יער השלום.
מקור השם

מקור שמו בנבואת אחרית הימים של הנביא זכריה: ”וְעָמְדוּ רַגְלָיו בַּיּוֹם הַהוּא עַל הַר הַזֵּתִים אֲשֶׁר עַל פְּנֵי יְרוּשָׁלַ‍ִם מִקֶּדֶם וְנִבְקַע הַר הַזֵּיתִים מֵחֶצְיוֹ מִזְרָחָה וָיָמָּה גֵּיא גְּדוֹלָה מְאֹד וּמָשׁ חֲצִי הָהָר צָפוֹנָה וְחֶצְיוֹ נֶגְבָּה. וְנַסְתֶּם גֵּיא הָרַי כִּי יַגִּיעַ גֵּי הָרִים אֶל אָצַל וְנַסְתֶּם כַּאֲשֶׁר נַסְתֶּם מִפְּנֵי הָרַעַשׁ בִּימֵי עֻזִּיָּה מֶלֶךְ יְהוּדָה וּבָא ה' אֱלֹהַי כָּל קְדֹשִׁים עִמָּךְ” (זכריה יד ד). השם המקראי דומה לכינוי הערבי של הנחל: וָאדִי יָאצוּל.
את זיהוי ואדי יאצול כאצל המקראית הציע הארכאולוג הצרפתי שארל קלרמון-גנו ב-1874, לאחר חפירות שערך במקום. ב-1955 אימצה ועדת השמות הממשלתית את זיהויו של קלרמון-גנו, והעניקה רשמית לוואדי את השם העברי נחל אצל. מאוחר יותר, ב-1990, העניקה ועדת השמות את השם הר אצל לרכס ארמון הנציב התוחם את הנחל מדרום.
בשנים שאחרי מלחמת העצמאות, האזור כולו היה בשטח ההפקר בין ישראל לירדן. לאחר מלחמת ששת הימים, קק"ל נטעה בראש העמק של נחל אצל את יער השלום. כיום, שכונת ג'בל מוכבר הערבית בנויה בחלקה בתוואי הנחל.
ארכאולוגיה

הנחל הוא אתר ארכאולוגי גדול בשולי המרקם האורבני של ירושלים. במעלה הנחל התגלו שרידים של אמת המים התחתונה מימי בית שני, שהובילה מים ממעיינות גוש עציון לירושלים. האמה מגיעה מבית לחם, חוצה במנהרה את הר אצל (רכס ארמון הנציב-ג'בל מוכבר) ויוצאת למעלה נחל אצל. משם האמה עוברת בגבעת חנניה ונכנסת לעיר העתיקה דרך הר ציון. בחלקים בה האמה חשופה, ניתן לראות גם צינור חרס עות'מאני, שהונח בתוואי האמה. האמה הייתה בשימוש עד תקופת המנדט הבריטי בה החלו להוביל מים לירושלים מאזור ראש העין.
על דופן מצוק הנחל נחצבו מערות קבורה רבות המתוארכות לתקופה ההרודיאנית. המערות בנויות כאשכולות של חדרים החצובים בסלע. בדפנות החדרים חצובים כוכים ששימשו להצבת גלוסקמאות. חלק מהמערות נחצבו עם חצר פנימית ועל חלקן נחצבה קשת מעל הכניסה למערה. ריכוז המערות יוצר מתחם קבורה מוגדר והן מהוות מדגם מיצג של תרבות וטכנולוגית קבורה של התקופה ההרודינית. בחפירות שנערכו באתר על ידי רשות העתיקות, נתגלו גלוסקמאות מעוטרות ועליהן כתובות בעברית. על אחת הגלוסקמאות פוענחה הכתובת: "יהוסף בן קיפא", הלא הוא הכהן הגדול קיפא, מסיפורי הברית החדשה, ועל אחרות המילה "שלום".
ראו גם

אספקת המים לירושלים
לקריאה נוספת

גרינהוט חדשות ארכאולוגיות 97 רשות העתיקות
גרינהוט קדמוניות 100 רשות העתיקות
הערות שוליים

↑  Azal: A Longtime Mystery Rediscovered
↑  יהודה זיו ועדת השמות הממשלתית, "המועצה הרעה" בהר אצל, באתר הארץ, 29 באפריל 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010356367605171  LCCN: no2014156762   WorldCat (עם LCCN): no2014-156762
ניר לקס

ניר לקס (נולד ב-10 באוגוסט 1994) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת הפועל נוף הגליל.