stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיל האוויר הסורי
סד"כ מטוסי חיל האוויר הסורי (עד דצמבר 2024) > מטוסים

| תמונה | שם | סד"כ כולל | בשירות פעיל | בשירות פעיל בשנת 2018 | כניסה לשירות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

מטוסי קרב (תקיפה\יירוט\משולב)
|  | מיג-29 | 20 | 20 | 20-30 | 1987 |
|  | מיג-25 | 40 | 27 | 2 | 1980 |
|  | מיג-23 | 106 | 106 | 30-41 | 1974 |
|  | סוחוי Su-24 | 19 | 17 | 11-20 | 1988 |
|  | סוחוי Su-20 וסוחוי Su-22 (גרסאות יצוא של סוחוי Su-17) | 100 | 60 | 36-42 | 1978 |
|  | מיג-21 MF/BIS/U‏ | ~150 | ~150 | 51 | 1966 |
|  | סך הכל: | 435 | 382 | 221 לפחות |  |

מטוסי אימון וקשר
|  | L-39 אלבטרוס | 90 | ~40 | 17-65 | 1980 |
|  | ‏MBB 233 פלמינגו (אנ') | 40 | 40 | - | 1976 |
|  | ‏PAC MFI-17 מוששאק (אנ') | 6 | 6 | 6 | 1994 |
|  | יאקובלב יאק-130 | 0 | 0 | 0 (36 הוזמנו) | שירות עתידי |
|  | סך הכל: | 136 | 86 | 69 |  |

מטוסי תובלה
|  | אנטונוב An-24 ואנטונוב An-26 (אנ') | 6 | 6 | 2 | 1979 |
|  | איליושין Il-76‏ | 4 | 4 | 1 | 1983 |
|  | טופולב Tu-134 | 3 | 3 | - |  |
|  | דאסו פלקון 20 (אנ') דאסו פלקון 900 (אנ') | 20 | 20 | - | 1988 |
|  | פייפר PA-31 נאבאחו | 2 | 2 | - |  |
|  | יאק-40 | 6 | 6 | - | 1989 |
|  | סך הכל: | 23 | 23 | 3 |  |
סד"כ מטוסי חיל האוויר הסורי (עד דצמבר 2024) > מסוקים

| תמונה | שם | סד"כ כולל | בשירות פעיל | בשירות פעיל בשנת 2018 | כניסה לשירות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

מסוקי קרב (תקיפה\סער)
|  | מיל מי-25 'הינד' | 52 | ~35 | 28 | 1980 |
|  | SA-342 גאזל | 38 | 38 | 62 | 1976 |
|  | מיל מי-8 ו-מיל מי-17 (גרסאות של אותו המסוק) | 100 | 100 | 51 | 1971 |
|  | מיל מי-2 (אנ') | 10 | 10 | 13 | 1975 |
|  | סך הכל: | 200 | 183 | 154 |  |

מסוקים ימיים
|  | קאמוב Ka-28 (גרסה של קאמוב Ka-27 (אנ')) | 5 | 2 | 2 | 1990 |
|  | מיל מי-14 (אנ') | 20 | 11 | 11 | 1984 |
|  | סך הכל: | 25 | 13 | 13 |  |
סד"כ מטוסי חיל האוויר הסורי (עד דצמבר 2024) > כלי טיס בלתי מאוישים

חיל האוויר הסורי החזיק כמות לא ידועה של כטב"מים מדגם שמל/מאלאכית.
דרגות חיל האוויר הסורי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

קצינים


| קוד נאט"ו | OF-1 | OF-1 | OF-2 | OF-3 | OF-4 | OF-5 | OF-6 | OF-7 | OF-8 | OF-9 | OF-10 |  |
סמל: 
| דרגה | מוּלַ֫אזֶם | מוּלַ֫אזֶם-אַ֫וַואל | נַקִ֫יבּ | רַ֫אאֶ'ד | מוּקַ֫דַּם | עַקִ֫יד | עַמִ֫יד | לִיוַו֫אא' | עִימַאד | עִימאד-אַ֫וַואל | פַרִ֫יק |  |
| שם בערבית | ملازم | ملازم أول | نقيب | رائد | مقدم | عقيد | عميد | لواء | عماد | عماد اول | فريق |  |
| דרגהמקבילה בצה"ל | סגן משנה | סגן | סרן | רב-סרן | סגן-אלוף | אלוף-משנה | תת-אלוף | אלוף | רב-אלוף | - אין - (מקבילה לדרגת גנרל קולונל (אנ') בצבאות אחרים) | - אין - (מקבילה לדרגת גנרל בצבאות אחרים) |  |
ראו גם

אגף המודיעין של חיל האוויר הסורי
הערות שוליים

↑   נעם הרטוך, ‏טייסת הגליל במלחמת העצמאות, 1999, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
↑  פסח מלובני, מצפון תפתח הרעה: צבא סוריה – עלילותיו ומלחמותיו – מבט מדמשק, תל אביב: המכון לחקר מלחמות ישראל, 2014, עמ' 479–480
↑  מלובני, "מצפון תפתח הרעה", 2014, עמ' 443
↑  מלובני, "מצפון תפתח הרעה", 2014, עמ' 446-7
↑  אלי לוי ואור הלר סוללת פטריוט יירטה מטוס קרב סורי שחדר לישראל, חדשות 13, 23 בספטמבר 2014
↑  גיא ורון, ניר דבורי, גאנם איבראהים, ‏מטוס קרב סורי חדר לישראל ויורט, באתר ‏מאקו‏, 24 ביולי 2017
1 2  מתוך ‏World Air Forces 2018 (הקישור אינו פעיל),‏ RUAG Schweiz AG, שווייץ 2018
1 2 3 4 5  Syria - Air Force Equipment, באתר GlobalSecurity (באנגלית)
1 2 3 4 5  ככל הנראה, לא נותרו מטוסים פעילים בשירות
↑  סמלי ותגי הצבא הסורי, באתר "משרד ההגנה של הרפובליקה הערבית הסורית", אוחזר ב-12 באוקטובר 2021, מאורכב בארכיון האינטרנט (בערבית)
סופרמרין ספיטפייר של חיל האוויר הסורי
הרווארד של חיל האוויר הסורי
אחד משני מטוסי המיג 17 הסוריים שנחתו במנחת בצת (12 באוגוסט 1968)
מיג-21, ממטוסי הקרב החשובים הוותיקים בחיל האוויר הסורי.
מיג-23 לשעבר של חיל האוויר הסורי, מוזיאון חיל האוויר בחצרים.
זוג מטוסי סוחוי-22 של חיל האוויר הצ'כי, בדומה לאלו המשרתים בחיל האוויר הסורי.
מטוס קרב מתקדם YAK-130 הצפוי להיכנס לשירות חיל האוויר הסורי. 36 מטוסים הוזמנו ואספקתם נדחתה בשל הלחימה בסוריה.
מטוס תובלה איליושין Il-76. נכון ל-2018 רק מטוס אחד מסוג זה נותר בשירות חיל האוויר הסורי.
SA-342 גאזל לשעבר של חיל האוויר הסורי, מוזיאון חיל האוויר בחצרים.
מסוק מסוג מיל מי-8, בדומה לאלו המשרתים בחיל האוויר הסורי.
האחים דאפר

| --- | --- |
מאט (שמאל) ורוס (ימין) דאפר בקומיק קון 2017
מאט (שמאל) ורוס (ימין) דאפר בקומיק קון 2017
 לידה:  15 בפברואר 1984 (גיל: 40) דרהאם, קרוליינה הצפונית
 סוגה מועדפת:  סרט אימה, מדע בדיוני
 תקופת הפעילות:  מ-2005
 עיסוק:  במאי ותסריטאי קולנוע וטלוויזיה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת צ'פמן
 יצירות בולטות:  "דברים מוזרים"
 פרסים והוקרה:  פרס גילדת המפיקים - סדרת הדרמה הטובה ביותר "דברים מוזרים" ניקלודיאון - סדרת המשפחה הטובה ביותר "דברים מוזרים" פרסי האמי - מועמדות לסדרת הדרמה הטובה ביותר "דברים מוזרים"
 פרופיל ב-IMDb
האחים דאפר, או בשמם מאט דאפר ורוס דאפר (באנגלית: Duffer Brothers, שהם Matt Duffer ו-Ross Duffer; נולדו ב-15 בפברואר 1984), הם צמד תסריטאי, במאי ומפיקי טלוויזיה וקולנוע אמריקאים, שידועים בעיקר בתור יוצרי סדרת המדע בדיוני והאימה "דברים מוזרים". בנוסף הם כתבו וביימו את סרט האימה Hidden מ-2015, וכתבו מספר פרקים לסדרה "עיירה ללא מוצא".
האחים דאפר התעניינו בקולנוע מגיל צעיר, ובשנת 2007 עברו מקרוליינה הצפונית לקליפורניה. הם למדו קולנוע באוניברסיטת צ'פמן והחלו לעבוד בתעשייה ב-2011. הם זכו להכרה בינלאומית כאשר יצאה העונה הראשונה של "דברים מוזרים" בשנת 2016.
קורות חיים

האחים דאפר נולדו כתאומים זהים, וגדלו בדרהאם, קרוליינה הצפונית. הם החלו ליצור סרטים בגיל 9 עם מצלמת וידאו 8 מ"מ שקיבלו במתנה מהוריהם. הם עברו למחוז אורנג' בקליפורניה כדי ללמוד קולנוע באוניברסיטת צ'פמן, וסיימו את לימודיהם ב-2007. לאחר מספר סרטים קצרים שכתבו או ביימו, נרכש ב-2011 התסריט לסרט האימה הפוסט-אפוקליפטי שכתבו "נסתרים" על ידי האחים וורנר. הם החלו לביים את הסרט ב-2012, ובשנת 2015 הוא יצא לאקרנים. הבמאי מ. נייט שאמלאן קרא את התסריט והעסיק אותם ככותבים/מפיקים לסדרת הטלוויזיה של רשת פוקס "עיירה ללא מוצא".
קורות חיים > "דברים מוזרים"

בעקבות הניסיון שלהם בטלוויזיה, הם החלו לפתח את הרעיון לסדרה "דברים מוזרים", שאליה הובא שון לוי כמפיק. בעזרת חברת ההפקות של לוי "‎21 Laps", הסדרה נרכשה תוך זמן קצר על ידי נטפליקס. הסדרה מתרחשת בשנת 1983 באינדיאנה, והיא מהווה מחווה לתרבות הפופולרית של שנות ה-80, ושואבת השראה רעיונות וחזותית מעבודותיהם של יוצרים כמו סטיבן ספילברג, ג'ון קרפנטר, סטיבן קינג וג'ורג' לוקאס.
הסדרה שודרה לראשונה בקיץ 2016, וזכתה לביקורות נלהבות, בין היתר בשל אפיון הדמויות, קצב התקדמות העלילה, האווירה, המשחק, הפסקול, הבימוי, הכתיבה והמחוות לסרטי שנות ה-80. הסדרה אף הפכה לסדרת פולחן בקרב תנועת מעריצים ברשת. לפי אתר הביקורות "Rotten Tomatoes", ‏95% מהמבקרים אהבו את הסדרה, על בסיס ביקורת של 55 מבקרים, עם ציון משוקלל של 8.1 מתוך 10. ב-31 באוגוסט 2016 נטפליקס חידשה את חוזה הסדרה לעונה נוספת של תשעה פרקים, שיצאה ב-27 באוקטובר 2017. מאז היא חודשה לעונה 3 בעלת 8 פרקים שעלתה לשירות נטפליקס ב-4 ביולי 2019. עונה שלוש קיבלה מאתר הביקורות "Rotten Tomatoes" ציון של כ-89% מ־140 מבקרים עם ציון משוקלל של 7.90 מתוך 10. מאז הסדרה חודשה ל2 עונות אחרונות, עונה 4 ו-5. עונתה הרביעית של הסדרה כוללת 9 פרקים שחולקו לשני כרכים, כרך א' עם 7 פרקים שעלה ב-27 במאי 2022 וכרך ב' שיעלה ב-1 ביולי 2022. כעת עם כרך א' של עונה 4 העונה קיבלה דירוג של 93% באתר "Rotten Tomatoes" ואילו הצופים נתנו דירוג של 91% עם 303 צופים שביקרו את הסדרה.
הסדרה עצמה עומדת על 93% מדירוג המבקרים ועל 91% מדירוג הצופים.
קורות חיים > אקטיביזם

באוקטובר 2023, רוס דאפר, יחד עם עוד מאות שחקנים, קומיקאים ומנהלי בידור מהוליווד חתמו על מכתב פתוח לנשיא ביידן. הם קראו לשחרור בני ערובה המוחזקים על ידי ארגון הטרור חמאס בעקבות טבח שבעה באוקטובר. הקמפיין שהושק לצד המכתב נקרא #NoHostageLeftBehind. המכתב מדגיש את הרצון לחופש הן לישראלים והן לפלסטינים לחיות בשלום ומגנה את האלימות של חמאס.
הערות שוליים

↑  Matt Donnelly, Hollywood Stars and Executives Thank President Biden for Leadership, Call for Release of All Hamas Hostages, Variety, ‏2023-10-23 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: d2f29259-7f74-4e06-886c-d0b187095f03  VIAF: 4720147605361157760001   WorldCat (עם VIAF): 4720147605361157760001
חשמל סטטי

שערות הילדה נטענו במטען חיובי עקב חיכוך עם המגלשה, והן דוחות זו את ומזדקרות. השערות נמשכות גם למטען שלילי שעל המגלשה.
פתיתי פוליסטירן מוקצף, המשמשים לאריזה, נצמדים לפרוות חתול עקב חשמל סטטי
חשמל סטטי הוא תופעה פיזיקלית שבה נוצרים על פני חומר כלשהו יונים שליליים או חיוביים כתוצאה ממגע עם חומר אחר. במילים אחרות נוצר עליו עודף או חוסר של אלקטרונים. כאשר החומר הטעון במטען אלקטרו-סטטי נמצא בקרבת חומר נייטרלי או חומר עם מטען הפוך, נוצר ביניהם הפרש מתח שמתפרק בצורת ניצוץ חשמלי.
הסבר פיזיקלי

לחומרים שונים יש דרגה שונה של משיכה לאלקטרונים (האפקט הטריבואלקטרי). לדוגמה, שיער אדם תורם אלקטרונים בקלות, ולעומתו גומי וחומרים פלסטיים הם לוקחי אלקטרונים. כאשר משפשפים בלון על השיער אלקטרונים עוברים מהשיער לבלון, כך נוצר על השערות מטען חיובי שגורם להן להימשך לעצמים עם מטען שלילי (וגם להידחות זו מזו) ולעמוד על קצותיהן.
בדרך כלל עצמים העשויים מחומר מבודד כגון צמר, גומי, פלסטיק או ספוג, הגורם למעבר אלקטרונים מפני השטח של עצם אחד לשני וגורם לעצם אחד להיות טעון בעודף מטען שלילי ולעצם השני להיות בעל עודף במטען חיובי. בניגוד לדעה עממית רווחת, אין צורך בחיכוך לצורך מעבר המטענים אלא די במגע. חיכוך אפקטיבי יותר משום שבמהלך תנועת חיכוך נוצר מגע וניתוק בין שני הגופים המתחככים מספר רב של פעמים.
בתנאי מזג אוויר יבש, המוליכות של האוויר קטנה וכך כמות רבה יותר של מטענים עלולה להצטבר. התופעה מוכרת בחיי היום יום בעיקר לאחר נסיעה במכונית בחורף, כאשר נגיעה בדלת המכונית לאחר נסיעה גורמת לפריקת המטען בצורת ניצוץ. הגורם ליצירת החשמל הסטטי הוא מעבר מטענים כתוצאה מהחיכוך בין מושב המכונית לבין הנוסע. חוסר האיזון במטענים בגוף הנוסע גורם להתפרקות בצורת ניצוץ ברגע שנוגעים במוליך מתכתי כדוגמת דלת המכונית.
לרוב ניצוצות חשמליים כתוצאה מהתפרקות מטען סטטי גורמים לאי נוחות בלבד, אבל במקרים מסוימים הם עלולים לגרום לנזק ממשי. לדוגמה, התקנים אלקטרוניים כגון  שבבים עלולים להינזק כתוצאה מהתפרקות של חשמל סטטי דרכם, ולכן רצוי לגעת בחפץ מוארק על מנת לפרוק את המטען הסטטי בגוף, לפני שנוגעים ברכיבים אלקטרוניים או במעגלים מודפסים. סכנה אחרת היא יצירת דליקות בתחנות דלק.
סכנות רבות אלה בחיי היום יום אילצו אנשים למצוא דרך כדי שהמטען הזה יתפרק ללא פגיעה בסביבה. למשל במכלית דלק ניצוץ של חשמל סטטי יכול להיות מאוד קטלני ולכן מובנית על המכלית שרשרת הארקה, אשר בעזרתה החשמל הסטטי נפרק ללא פגיעה במכלית.
התפרקות מטען סטטי בקנה מידה גדול יותר היא הגורם לברק.
ראו גם

מחולל ואן-דה-גראף
האפקט הטריבואלקטרי
מחלף סומך

| --- | --- |
מחלף סומך, מבט לכיוון מערב
מחלף סומך, מבט לכיוון מערב
 תאריך הקמה:  יולי 2011
 מיקום:  קריית אתא, שפרעם
 כבישים במחלף:    כביש 6   כביש 70   כביש 79
 קואורדינטות:  32°48′23″N 35°08′51″E﻿ / ﻿32.806322°N 35.147495°E﻿ / 32.806322; 35.147495
 
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) מחלף סומך(למפת הגליל המערבי רגילה) מחלף סומך(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף סומך(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף סומך
 
מחלף סומך הוא מחלף בעמק זבולון, המחבר בין כבישים 6, 70 ו-79 בסמוך לקריית אתא ולשפרעם, ודרכו עוברת תנועה רבה מעמק יזרעאל ומהגליל התחתון לכיוון חיפה והקריות.
היסטוריה

על-פי מסכת סנהדרין שבתלמוד בבלי, בסמוך למיקומו של המחלף נערכה הסמיכה שנעשתה בסוף תקופת התנאים על ידי רבי יהודה בן בבא:
וישב לו בין שני הרים גדולים ובין שתי עיירות גדולות ובין שני תחומי שבת בין אושא לשפרעם וסמך שם חמשה זקנים
על כן, הצומת קיבל את השם "צומת סנהדרין" שהוסב בהמשך ל"צומת סומך".
עד העשור הראשון של המאה ה-21 היה המחלף, כאמור, צומת. הצומת היה בנוי מצמד של צומתי T. עקב עומסי תנועה רבים הוחלט להפוך אותו למחלף ולהרחיב את קטע הכביש המחבר בינו לבין מחלף המוביל. בחודש פברואר 2011, נפתחה הפניה ימינה מכוון דרום לנצרת, וכן שונה מיקומם של שני הרמזורים שהאטו את התנועה מדרום לצפון וגרמו לעומס רב. השינוי גרם להקלה ניכרת בתנועה בצומת, אם כי בשעות העומס נותרו עומסי תנועה מכיוון חיפה. בסוף יולי 2011 נחנך המחלף, אך בסמוך לו נמשכו עבודות הוספת נתיב בקטע הכביש בינו ובין מחלף גבעות אלונים, על כביש 6 וכביש 70.
ראו גם

מחלף המוביל
הערות שוליים

↑  מפת האזור, מעריב, 28 בפברואר 1986
עמוס הדס

| --- | --- |
 תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  23 בנובמבר 1935 חדרה, ארץ ישראל המנדטורית הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  10 באוגוסט 2022 (בגיל 86) רחובות, ישראל ישראל 
 עיסוק:  חוקר קרקע ומים, עיתונאי יין
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  האוניברסיטה העברית בירושלים
 פרסים והוקרה:  פרס מפעל חיים בתחום היין  (2015) 
 תרומות עיקריות
 חקר קרקע ומים; חקר מערכות חקלאיות קדומות והקשר בין הגפן והקרקע; יצירת סיווג הדס לגיתות
 
עמוס הדס (23 בנובמבר 1935 – 10 באוגוסט 2022) היה חוקר קרקע ומים במינהל המחקר החקלאי – מכון וולקני ופרופסור בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית, עיתונאי יין שעסק בארכאולוגיה של הגפן והיין בארץ ישראל.
ביוגרפיה

עמוס הדס נולד בחדרה בשם עמוס אידסיס, בנם הבכור של אברהם (בבה) אידסיס, יליד רוסיה, והלה לבית צלצ'נסקי, ילידת פולין. גדל והתחנך בתל אביב ובחולון. בשנים 1953–1955 שירת בצה"ל, בתחילה בחיל השריון ולאחר מכן בחיל האוויר.
לאחר שחרורו מצה"ל החל את לימודיו לתואר ראשון בפיזיקה ובמתמטיקה באוניברסיטת תל אביב. את לימודיו לתואר שני עשה בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית, והשלימם ב-1961. במקביל ללימודיו, החל משנת 1958, עבד בתחנה לחקר החקלאות בתפקיד לבורנט במחלקה להשקיה וטכנולוגיה של הקרקע באגף לקרקע ומים, ובשנת 1960 החל לעבוד כחוקר.
בשנים הבאות למד לתואר שלישי בחקר הקרקע והמים. עבודת הדוקטורט שלו, שהוגשה ב-1968, נשאה את הכותרת "תהליכי התאיידות והתייבשות בקרקעות שכבתיות".
לצד עבודתו כחוקר לימד במסגרות שונות. בשנים 1969–1980 שימש כמרצה וכמדריך בקורסים לפיזיקת הקרקע במטאורולוגיה חקלאית, במסגרת המחלקה החקלאית של השירות המטאורולוגי. ב-1980–1981 לימד באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, וב-1983–2005 שימש כמרצה בקורס "עיבודי קרקע" של הפקולטה לחקלאות ברחובות. מתוקף כך זכה לתואר פרופסור נלווה בפקולטה. בשנת 1993 העביר קורס השקיה מטעם מש"ב בסין וב-2003 השתתף כמרצה בקורס בנושא "שימוש במים שוליים ומים מושבים" בבייג'ינג. בנוסף לכך, בשנת 2012 לימד במסגרת מגמת היין של מכללת אוהלו.
בשנים 1974–1975 ניהל את המחלקה לפיזיקה של הקרקע במכון וולקני. ב-1984 עמד בראש המועצה המדעית של המכון לקרקע ומים. כמו כן, לאורך השנים היה חבר במספר ועדות של המכון. בשנת 2000 יצא לגמלאות ממכון וולקני, אך המשיך לפעול בהתנדבות במכון לקרקע ומים.
היה נשוי (משנת 1960 עד לפטירתו), לד"ר אביבה הדס (לבית פורת), אף היא חוקרת במכון וולקני, במחלקה לכימיה של הקרקע והזנת הצמח. הם היו הורים לארבעה וסבים לתשעה, בהם העיתונאית שירה הדס נקר.
התגורר ברחובות, מילדותו עסק בטיסנאות כתחביב. הלך לעולמו באוגוסט 2022 לאחר מאבק במחלת הסרטן, ונטמן בבית העלמין בעירו.
מחקר

לאורך שנותיו כחוקר קרקע, לקח הדס חלק בפרסומם של למעלה מ-130 מאמרים ודוחות מדעיים. בשנים 1986–1993 אף כיהן כעורכו הראשי של כתב העת Soil and Tillage Research בהוצאת אלסוויר. במהלך שנות עבודתו במכון וולקני, השתתף הדס בכנסים בינלאומיים רבים ושהה לתקופות שונות בשבתונים בארצות הברית.
מחקר > חקר קרקע ומים

בשנותיו במכון וולקני, ריכז הדס את המחקרים בנושא התאיידות מהקרקע עם מי תהום ובלעדיהם, חקר תלות מקדמי הובלות מים, מוליכות מים ושיטות מדידה (דיפוזיות ותאחיזה). עסק במחקרים עם שותפים בנושא הקטנת התאיידות, שיפור מבנה, עיצוב תכונות קרקע והעברת חומרים פעילי שטח.
במסגרת עבודתו היה שותף בין היתר לסקר קרקעות בוונצואלה ולתוכניות מחקר בנושא עיבודי קרקע עם הטכניון. בשנות ה-80, ערך הדס מחקרים בחקר תלות מבנה קרקע בשיטות עיבודים, השפעת דרכים להצנעת שיירים על התנהגות הקרקע והתאיידות מקרקע חשופה ומעובדת. בשנות ה-90 לקח חלק בתוכנית מחקר המשותפת לטורקיה, גרמניה וישראל, שעסקה בהשקיית גידולים, הכללת שיטות השקיה שונות ואומדן יעלות ההשקיה כאמצעי בתכנון ניצול מושכל של מי הפרת. באותה תקופה גם השתתף בתוכנית מחקר משותפת עם דרום אפריקה בנושא השקיית גידולים בסווזילנד.
מחקר > חקר הארכאולוגיה של הגפן והיין

לאחר עשרות שנים של חקר קרקע ומים, וביתר שאת לאחר פרישתו לגמלאות, התוודע הדס לעולם היין בזכות עמיתיו אנשי היין ישראל עשהאל ומיכאל (מימי) בן-יוסף. עד מהרה הפך למוקד ידע סביב הקשר שבין הגפן והקרקע ולחקר מערכות חקלאיות קדומות. הדס למד מבן-יוסף על טעימת יין, ובתורו לימד אותו רבות על קרקע וטרואר.
הדס שימש כיועץ למספר יקבים בישראל, עסק ביישוב מחלוקות ובכתיבת ניירות עמדה עבור ענף היין הישראלי, כתב מאמרים למגזינים ואתרים בתחום היין, ואף היה ממקימי איגוד יינני ישראל ב-2003. יחד עם היינן ארקדי פפיקיאן, ניסח הדס את תפילות המגדלים והייננים.
במסגרת פעילותו כתב ספר המוקדש לגפן וליין בארכאולוגיה של ארץ ישראל, זאת על אף שלא היה ארכאולוג בהכשרתו הפורמלית. יחד עם המהנדס והמו"ל דני קרוננברג ועם רעייתו אביבה, הוא עסק בגיבושו של סיווג גיתות עתיקות ("סיווג הדס לגיתות") אשר הפך למקובל בקרב חוגים אקדמיים. הסיווג כולל ארבעה סוגי גיתות:
גת בסיסית (Basic winepress) – מתקן פשוט חצוב בסלע או מתקן בנוי, הכולל משטח דריכה משופע, ושקע או בור איגום נמוך ממנו, לאצירת התירוש.
גת מורכבת (Modified winepress) – מתקן חצוב בסלע או מתקן בנוי, המורכב ממשטח דריכה שלו דפנות נמוכות, בור שיקוע או בור סינון ובור או בורות איגום.
גת משוכללת (Expanded winepress) – מתקן משוכלל הכולל משטח דריכה מרכזי שלו דפנות נמוכות וסביבו מספר תאים המתנקזים אליו, וכן בור שיקוע או בור סינון, ובור או בורות איגום.
בית גיתות (Complex winepress) – מערכת גיתות הכוללת משטחי דריכה בשני מפלסים. המשטח במפלס העליון נמצא על הגגות של תאי תסיסה מקורים במפלס התחתון. משטח הדריכה במפלס התחתון, אליו מתנקזים התאים המקורים שסביבו, הא משטח העבודה המרכזי המתנקז, דרך בור שיקוע או בור סינון, אל בור או בורות איגום.
פרסים והוקרה

חוקר השנה של מינהל המחקר החקלאי (1984)
עמית כבוד בחברה האמריקאית למדעי הקרקע (1986)
פרס האיגוד הבינלאומי ליין על ספרו (2008)
פרס מפעל חיים בתחרות טרה-וינו (2015)
ספרו

עמוס הדס, הגפן והיין בארכאולוגיה של ארץ ישראל, הוצאת קרוננברג, 2007.
הערות שוליים

1 2 3 4  קובי קלייטמן, אם אין נביא, נביא אנחנו נביא, באתר איש הענבים, ‏21 ביוני 2015
1 2 3 4  הדס עמוס - מורשת, באתר מינהל המחקר החקלאי - מכון וולקני
↑  אגודת הסטודנטים והסטודנטיות בעברית, באתר פייסבוק, ‏14 בפברואר 2021
↑  שמענו בין הגפנים 12.8.22: מייעצים לצרפתים, פרופסור עמוס הדס איננו, קצרין 2018 – כדאי או לא כדאי? תאוצת החביות הפרטיות, באתר foodis, ‏16 באוגוסט 2022
↑  אדם מונטיפיורי, פרופסור עמוס הדס ז"ל - 1935–2022, באתר יינות ישראל
↑  פרופ' עמוס הדס ז"ל וגיתות עתיקות, באתר New Tech Magazine
↑  דני קרוננברג, סיווג הדס לגיתות עתיקות לייצור יין, באתר איש הענבים, ‏17 באוגוסט 2022
↑  פרס מפעל חיים בתחרות TerraVino, באתר איש הענבים, ‏19 בינואר 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262377105171  BIBSYS: 90765384  ISNI: 0000 0001 1787 9662  LCCN: no2008183321  NTA: 124277926  RERO: 02-A003338423  VIAF: 165634113   WorldCat (עם VIAF): 165634113
שסטה (נהר)

| --- | --- |
הנהר שסטה מכביש 263
הנהר שסטה מכביש 263
 מידע כללי
 אורך:  93 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  5.2 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  2,100 קמ"ר
 מוצא:  הר אדי (אנ') בקליפורניה
 קואורדינטות מוצא:  41°24′12″N 122°26′06″W﻿ / ﻿41.403333°N 122.435°W﻿ / 41.403333; -122.435
 שפך:  הנהר קלאמת
 קואורדינטות שפך:  41°49′51″N 122°35′39″W﻿ / ﻿41.830833°N 122.594167°W﻿ / 41.830833; -122.594167
 מדינות באגן הניקוז:  קליפורניה בארצות הברית
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה שסטה(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה שסטה(למפת קליפורניה רגילה) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטשסטה(למפת קליפורניה מוגדלת) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטשסטה
הנהר שסטה (באנגלית: Shasta River) הוא יובל של הנהר קלאמת, באורך של כ-93 קילומטרים, בצפון קליפורניה בארצות הברית. הוא מנקז את עמק שסטה בצד המערבי והצפוני של הר שסטה ברכס קסקייד.
מקורו של הנהר בדרום מחוז סיסקיו בקצה היער הלאומי שסטה-טריניטי, כ-16 קילומטרים מדרום-מערב לעיירה ויד (אנ'). הוא זורם בדרך כלל לצפון-מערב דרך עמק שסטה, על פני ויד, דרך העיירה לייק שסטינה (אנ') ועל פני העיירה מונטגיו (אנ'). הוא נשפך לנהר קלאמת מדרום כ-13 קילומטרים צפונית-צפון מזרחית לוואיריקה.
הר שסטה הסמוך שולט על עמק שסטה והוא מכוסה בזלת געשית מהתפרצויות של ההר בתקופה הגאולוגית האחרונה. מערת פלוטו (אנ') היא דוגמה לחללים שנותרו לאחר שהלבה הנוזלית מאוד התנקזה מצינורות תת-קרקעיים שהוזנו מפתחים געשיים במזרח. עמק שסטה מכוסה גבעות קטנות המשתרעות מבסיס הר שסטה צפונה ועד ממש מעבר לעיר מונטגיו, שהן הפסולת מההתנזלות של הר שסטה הקדום מתישהו במהלך 400,000 השנים האחרונות.
מסלול

מקורו של הנהר במדרון המזרחי של הר אדי (אנ') מספר קילומטרים מערבית להר שסטה, וכ-40 קילומטרים צפונית-מערבית לאגם שסטה (אנ'). בהמשך הנהר זורם דרך עמק חקלאי רחב. במסלולו צפונה, במקביל לכביש בין-מדינתי 5, במשך הקילומטרים הבאים. היובל החשוב הראשון של השסטה, אדי קריק (Eddy Creek), נשפך אליו מצד שמאל, 60 קילומטרים מהשפך. לאחר מכן הוא חוצה מתחת לכביש המהיר, מתפתל על פני רכס וחולף על פני העיירה ויד. לאחר מכן הוא פונה לצפון-מזרח לאגם שסטינה (Lake Shastina), אגם מלאכותי שנוצר מסכר בקצהו הצפוני, ופונה לצפון-מערב.
הנהר עוקף את קבוצת המעיינות המכונה ביג ספרינגס (Big Springs) במרחק של 48 ק"מ מהשפך, הנהר קולט יותר נגר חקלאי כשהוא מתפתל צפונה בין שדות מושקים. הנהר עובר בין ואיריקה למונטגיו, 16 קילומטרים מהשפך, נחצה על ידי כביש 3 של קליפורניה (אנ') והכביש הבין-מדינתי 5 בפעם האחרונה. לאחר מכן הוא נכנס לקניון בהרי קלאמת, במרחק של 4.8 ק"מ מהשפך, וזורם במקביל לכביש 263 של קליפורניה (אנ'). השפך שלו הוא על הגדה השמאלית של הנהר קלאמת, במפגש בין כביש 263 לכביש 96 של קליפורניה (אנ').
אגן הניקוז

אגן הניקוז של הנהר שסטה משתרע על שטח של כ-2,100 קילומטרים רבועים וכולל עמק חקלאי צחיח למחצה, כולו במחוז סיסקיו. הוא סמוך לנהר סקוט במערב, ביוט קריק (Butte Creek) במזרח, והנהר קלאמת בצפון. אגן הניקוז ממוקם מזרחית להרי קלאמת ומצפון-מערב להר שסטה. חלק מהעיירות באגן הניקוז כוללות את ויד, אדג'ווד (Edgewood), גאזל (Gazelle), ביג ספרינגס, גרנדה, מונטגיו וואיריקה. גופי מים העיקריים כוללים את אגם שסטינה (מאגר דווינל) ואגם טראוט (Trout Lake).
עמק הנהר שסטה, שרוחבו כ-50 קילומטרים מקבל רק 360 מילימטרים של גשם מדי שנה בממוצע, והוא מקבל את רוב זרימת המים העיליים שלו ממי התהום, וכיום גם נגר חקלאי. הוא גם מקבל מעט מים ממי הפשרת השלגים בהר שסטה - הזורמים מתוך צינורות הלבה כמעיינות ומזינים את יובלי הנהר שסטה בצד המזרחי כמו ביג ספרינגס קריק (Big Springs Creek).
אתר רבייה

נהר שסטה הוא אתר הטלה לאלתית גמלונית בסכנת הכחדה. ההערכות מצביעות על כך ש-80,000 דגים בוגרים חזרו פעם לנהר מדי שנה, האוכלוסייה החוזרת הגדולה ביותר מכל יובל באגן הניקוז של הנהר קלאמת מלבד הנהר טריניטי.
כיום, פחות מ-10% מאוכלוסייה זו עדיין חוזרת, והבצורות האחרונות פגעו קשות בשיעורי ההישרדות של דגים צעירים.
הערות שוליים

↑  "Shasta River Tour". Klamath River Information System.
↑  "Shasta River Hydrology". Klamath River Information System. krisweb.com.
1 2  "Shasta Riveer". CalTrout Shasta River. CalTrout.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532361305171  LCCN: sh93005127
מולי שאנון

| --- | --- |

 לידה:  16 בספטמבר 1964 (בת 60) שייקר הייטס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1987 
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנויות ע"ש טיש (1987)  סטודיו אייץ' בי  הוקן  Circle in the Square Theatre School  אוניברסיטת ניו יורק 
 פרסים והוקרה:  פרס אינדפנדנט ספיריט (2017) 
 פרופיל ב-IMDb
 
מולי הלן שאנון (אנגלית: Molly Helen Shannon; נולדה ב-16 בספטמבר 1964) היא שחקנית וקומיקאית אמריקאית, שהייתה חברת צוות בתוכנית המערכונים "סאטרדיי נייט לייב" (1995–2001). בשנת 2017 זכתה בפרס אינדפנדנט ספיריט על תפקידה בסרט "Other People", והייתה מועמדת לשלושה פרסי אמי עבור הופעותיה בסדרות "סאטרדיי נייט לייב", "מוארת" ו"ויל וגרייס".
ביוגרפיה

מולי שאנון נולדה בשייקר הייטס שבמדינת אוהיו למשפחה ממוצא אירי. אביה היה מנהל מכירות ואמה מורה. כשהייתה בת ארבע הייתה מעורבת בתאונת דרכים שבה נהרגו אמה, אחותה הצעירה ובן דודה. שאנון ואחותה הגדולה ניצלו מן התאונה, ואביה נפצע קשה.
היא סיימה את לימודיה בבית הספר טיש לאמנויות שבאוניברסיטת ניו יורק..