stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיסה 1420 של אמריקן איירליינס
ההתרסקות

בשעה 23:50:20 נגע המטוס במסלול 4R. שתי שניות אחרי הנגיעה קרא הקצין הראשון אוריגל, "אנחנו נגענו, אנחנו מחליקים" מכיוון שהם לא הגדירו את מַחְבֵּלי הזרימה (ספוילרים) במצב "היכון", ולכן הם לא הופעלו בעת הנגיעה במסלול. מַחְבֵּלי זרימה חיוניים מאוד בנחיתה מאחר שבנוסף לשבירת זרם האוויר סביב המטוס והאטה, הם גם דואגים להצמדת המטוס למסלול. בלי אותה הצמדות למסלול, הפעלת הבלמים לא יעילה במלואה. כלומר 65 אחוז ממשקל המטוס היו נתמכים בהאטת המטוס בעזרת הגלגלים, אילו רק מַחְבֵּלי זרימה היו מוגדרים בעת הנחיתה.
המטוס המשיך בהחלקה לעבר סוף המסלול וחלף עוד 244 מטר, תוך שהוא פוגע באמצעי התאורה של מסלול 22R עד שנעצר במחסום בטיחות ובאנטנת ה-ILS, שחדרה לצד שמאל של תא הטייס. בנוסף לכך אותם אמצעי תאורה שהיו בסוף המסלול גרמו למעיכת אף המטוס והריסת השלדה שמאלית והתפרקות שלו לשלושה חלקים, מעט לפני גדת נהר ארקנסו.
קפטן בושמן ועשרה נוסעים מתוך 139 נספו בהתרסקות המטוס. הטייס המשנה אורגיל ו-3 מתוך ארבע הדיילות ועוד 41 נוסעים נפצעו באופן קשה.
החקירה

החקירה נוהלה בידי המועצה הלאומית לבטיחות בתעבורה (NTSB) והתמקדה בשתי סיבות אפשריות לתקרית.
החקירה > כשלי מערכת הבלימה של המטוס

המועצה (NTSB) ערכה מחקר מקיף כדי להבין מה גרם לכשל בהפעלת מַחְבֵּלי הזרימה, בין אם זה כשל מכני או תפקוד לקוי של הצוות הטיסה.
מקליט קול בתא הטייס (CVR) - מקליט זה הורץ לזמן הגישה הסופית כדי לזהות את ה"קליק שמעיד על מנגנון "היכון" של מַחְבֵּלי זרימה לפני הנגיעה במסלול, במידה ואותו "קליק" מזוהה בהקלטה, החוקרים יכלו להסיק שמדובר בכשל מכני, אחרת הם היו מסיקים שמדובר בתפקוד לקוי של הצוות. על מנת לדעת זאת בוודאות, הם ערכו תחילה שני מבחנים כדי לזהות את הצליל הייחודי שמופעל בעת עברת הספולירים למצב "היכון". במבחן הראשון- הם לקחו מקלט תא טייס ממטוס MD-80 של "אמריקן איירליינס" ואיתרו את "הקליק" בזמן נחיתה שגרתית. במבחן השני - הם לקחו הקלטה גם של מטוס MD-80 של "אמריקן איירליינס" שנחת בפאלם ספרינגס שבקליפורניה, רק שאצלו הצוות הפעיל את הספוילרים במנגנון "היכון" אך קרה כשל מכני בהפעלה אוטומטית של הספוילרים, דבר שגרם למטוס להחליק על המסלול (אך המטוס לא נהרס). לאחר שהחוקרים ערכו וזיהו את הצליל הייחודי של אותו ה"קליק", הם השוו אותו להקלטה של טיסה 1420 וגילו שלא נשמע שום "קליק" לכל אורך הגישה לנחיתה, נתון המעיד כי הטייסים שכחו להגדיר את מנגנון מַחְבֵּלי זרימה במצב "היכון".
לאחר התקריות של טיסה 1420 והנחיתה בפאלם ספרינג, ערכה "אמריקן איירליינס" רענון לבד"ח, שחייב את הטייסים לוודא שמנגנון הספוילרים נמצא במצב "היכון" לפני הנגיעה בקרקע, ולאחר הנגיעה בקרקע על הצוות לוודא שמַחְבֵּלי זרימה אכן נפרסו במלואם לשם האטת המטוס.
החקירה > תגובת הטייסים בעת סופת רעמים

חוקרי המועצה התמקדו גם במאפיין התנהגותי של טייסים לנוכח מזג אוויר קיצוני, כדי לפענח את ההשלכות על קבלת ההחלטות של טייסי טיסה 1420, בעת הגישה ל"ליטל רוק".
מומחים מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס ערכו מחקר סביב טיסות שנחתו בנמל התעופה "דאלאס פורט וורת'" (KDFW), במטרה לגלות מה גורם לטייסים להסכים לנחות דרך סופות רעמים. נתוני המחקר הראו שמתוך 1,952 סופות רעמים, 1,310 (67 אחוז) צוותי טיס חלפו דרכם במטרה לנחות. מסקנות המחקר מצאו שכאשר הטייסים חורגים בלוחות זמנים, הם לוקחים יותר סיכון גם אם זה בלילה, ובמיוחד אם המטוס לפניהם נחת למרות המזג האוויר הקיצוני. החוקר הראשי של המועצה גריג פייט אמר בראיון מאוחר יותר, שהוא הופתע לגלות שהטייסים מאמצים התנהגות כזו והוסיף שכאשר הם עומדים לחלוף את מכסה 14 שעות שלהם הם מתנהגים כ-"get there-it is" כלומר הם יעשו הכל כדי להגיע ליעד שלהם גם ברמת סיכון מקסימלית, שתגרום למותם.
מסקנות ה-NTSB

ה-NTSB קובע כי הגורמים המסתברים לתאונה הזאת היו הכישלון של הצוות טיסה 1420, שהיה צריך להפסיק את המשך הגישה לנחיתה, כאשר סופות רעמים חמורות ועם כל הסכנות הקשורות בהן נכנסו לאזור שדה התעופה. הכישלון הנוסף של צוות היה באי-הבנה שמַחְבֵּלי הזרימה לא נפרסו במהלך הנגיעה במסלול.
מסקנות ה-NTSB > תרומת הצוות לתאונה

ביצועים לקויים שנובע מעייפות ולחץ, ומרצון לנחות בכל מחיר.
המשך הגישה לנחיתה כאשר הרוח הצולבת חרגה מעבר לרמה המותרת לפי תקנון החברה.
שימוש בהיפוך דחף, גדול מ-1.3 ביחס ללחץ מנוע, לאחר הנגיעה במסלול.
הרשעות ופסיקות

תחילת דיוני המשפט הרבים החלו ב-15 בדצמבר 1999, לאחר שחבר השופטים של MDN גיבש את התביעות הפדרליות השונות, להליכים מקדימים, מאוחדים ומתואמים והגישו אותן בפני וודס הנרי, השופט הבכיר של בית המשפט המחוזי במזרח ארקנסו. באותן אוסף תביעות אלו דרשו הנוסעים פיצוים ועונשים כנגד "אמריקן איירליינס".
בתחילת המשפט השופט וודס חילק את הנוסעים לשתי קבוצות: נוסעים מקומיים ובינלאומיים, מאחר שחלים חוקים ועונשים שונים בכל קטגוריה על כל אחד/ת. לדוגמה, נוסע שטס עם כרטיס בינלאומי נידון על ידי בית משפט בינלאומי (לפי אמנת ורשה) ויחולו לגביו פיצויים עונשיים שונים מאשר המחוזי. (השופט וודס פוסק רק בנוגע לנוסעים המקומיים בלבד.)
הרשעות ופסיקות > פסק הדין

"אמריקן איירליינס" הודתה באחריות להתרסקות ולכן הגיעה עם רוב המשפחות להסדר טיעון, למעט שלוש תביעות בסכומים 5.7 מיליון, 3.4 מיליון ו-4.2 מיליון שהוכרעו לבסוף כהפסד לתובעים (הנוסעים).
שדה התעופה "ליטל רוק" שילם 2 מיליון דולר כפיצויים למשפחתו של קפטן בושמן, על הגרימה למותו ברשלנות, שכן עמודי התאורה בקצה המסלול לא עמדו בתקנות של ה-FAA.
בתרבות הפופולרית

פרק 2 בעונה הראשונה של הסדרה תעופה בחקירה סקר את התאונה. הפרק נקרא "להילחם בסערה".
הערות שוליים

↑  מספר הנספים כולל בתוכו גם את שני הנוסעים שנפטרו מפציעותיהם שבועות אחרי בבית החולים.
↑  בדיקות חיוניות, מקביל למילה הלועזית cheaklist
↑  Multidistrict Litigation consolidated
תרשים כיסאות של טיסת "אמריקן אירלינס" 1420 אשר מראה על מיקומם של כל הפצועים וההרוגים, נוצר בידי NTSB.
הדמיה של מזג האוויר ששרר בעת התקרית.
הדמיה של התקרית
מבט אווירי על זירת ההתרסקות
שרידי תא הטייס
בית הספר לשוטרים (ירושלים)

.
| --- | --- |
בית הספר לשוטרים זמן קצר לאחר פתיחתו. שוטרים במסדר בחצר הפנימית
בית הספר לשוטרים זמן קצר לאחר פתיחתו. שוטרים במסדר בחצר הפנימית
 מידע כללי
 סוג:  בניין 
 מיקום:  ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1935
 תאריך פתיחה רשמי:  1935 
 קואורדינטות:  31°47′51″N 35°13′37″E﻿ / ﻿31.797412°N 35.226814°E﻿ / 31.797412; 35.226814
  (למפת ירושלים מוגדלת) בית הספר לשוטרים(למפת ירושלים רגילה) בית הספר לשוטרים(למפת הרי ירושלים רגילה) בית הספר לשוטרים(למפת הרי ירושלים מוגדלת) בית הספר לשוטרים he
 
מבט על בית הספר לשוטרים משכונת מעלות דפנה
בית הספר לשוטרים הוא מבנה שנבנה על ידי ממשלת המנדט על מנת לשמש כבית ספר לשוטרים. המבנה שוכן בסמוך אל הר הצופים, בצמוד לשכונת מעלות דפנה, לבית הספר רנה קסין ולאתר ההנצחה הממלכתי גבעת התחמושת. כיום משמש המבנה את אונר"א.
תיאור המבנה

בית הספר הבריטי לשוטרים נבנה על ידי ממשלת המנדט בסגנון תעשייתי פונקציונלי, שתוכנן על ידי מחלקת עבודות ציבוריות של ממשלת המנדט בא"י.
הבניין עוצב מבטון מצופה בטיח, כדי לחסוך בעלויות הבניה. בבניין חלונות "רצועה" הנמשכים לאורך המבנה ומדגישים את הקווים הישרים וצורת הקופסה האופקית, האופיינית למבני ממשל המנדט הבריטי. מבנה דומה שהוקם באותה תקופה בעיר הוא בית המדפיס הממשלתי; כן קיים דמיון צורני לתחנות המשטרה הבריטיות מאז הפזורות בארץ, הידועות בשם מצודות טגארט, כדוגמת משטרת לטרון.
חלקו הראשון של המבנה הוקם ב-1935, והוא היה אז הגדול ביותר בירושלים. בית הספר אכלס את המבנה החדש באפריל 1936.
בסמוך לבית הספר לשוטרים הוקם מצבור תחמושת, באתר שנודע לימים כגבעת התחמושת.
מלחמת העצמאות

בנובמבר 1947 נסגר בית הספר לשוטרים.
במבצע קלשון תוכנן כיבוש מבנה בית-הספר לשוטרים ושכונת שייח' ג'ראח כדי ליצור רצף קרקעי עם הר הצופים. ב-14 במאי 1948 תפסו כוחות אצ"ל את מבנה בית הספר שהיה אז נטוש ומלא במדים של הבריטים. אנשי האצ"ל התבססו במתחם בית הספר והתארגנו להגנה. מבחינת הלוחמים, תפיסת מחנה צבאי בריטי בידי האצ"ל סמלה את ניצחונה של המחתרת העברית על השלטון הבריטי.
כעבור פחות משבוע, ב-19 במאי 1948, במהלך מלחמת העצמאות, כבש הלגיון הערבי הירדני חלקים בצפון ירושלים, כולל בית הספר לשוטרים וגבעת התחמושת. הכוח ששהה בבית-הספר לשוטרים נסוג לעבר שיכון פאג"י. בקרב על בית-הספר לשוטרים נהרגו שישה לוחמים, ביניהם המפקד יהושע ("גל") גולדשמיד (קצין המבצעים של האצ"ל במחוז ירושלים, בנו של השוחט הרב יוסף צבי גולדשמיד, ממקימי שכונת גבעת שאול), ונפצעו חמישה-עשר. אברהם ארסט האשים את אנשי האצ"ל בכך שהם ברחו מעמדותיהם והפקירו נשק לאויב. בתגובה בהמשקיף האשימו את ההגנה שבכוונה לא סיפקה נשק אנטי-טנקי ללוחמי האצ"ל, ולכן אנשי האצ"ל לא יכלו להגן על בית הספר. ב-21 מאי 1948 הפגיזו מטוסי צה"ל את בית הספר לשוטרים. בימים שלאחר מכן יצאו מבית הספר לשוטרים כוחות הלגיון לתקוף את סנהדריה ושיכון פאג"י, אך נהדפו. בהמשך המלחמה צלפים ירדנים ירו מן המבנה ומסביבתו לכיוון השכונות היהודיות הסמוכות.
לאחר מלחמת העצמאות, בימי ירושלים המחולקת, היה בית הספר לשוטרים חלק ממתחם מבוצר שמרכזו היה בגבעת התחמושת, וכלל את מוצב גבעת המבתר והגבעה הצרפתית. בנוסף להיות בית הספר לשוטרים מוצב של הלגיון הערבי, חלקים מהמבנה שימשו כמשרדים ראשיים ומחסני מזון של אונר"א.
מלחמת ששת הימים

בית הספר לשוטרים היה חלק ממתחם מבוצר שכלל גם את גבעת התחמושת, שחוברה אליו באמצעות תעלת קשר הידועה בשם "התעלה הארוכה". המתחם הוקף בגדרות תיל סבוכות שהגנו מפני תקיפה ממערב, והפרידו בין תעלות הלחימה והבונקרים ובין הצד הישראלי של הגבול. על המתחם הגנה פלוגת חיל רגלים ירדנית מתוגברת מגדוד אל-חוסיין של הלגיון.
אור ליום שלישי, 6 ביוני 1967, בשתיים ועשרים אחר חצות, החל ריכוך ארטילרי ישראלי על יעדי התקיפה. חיילי הלגיון הערבי נטשו את המבנה מיד עם תחילת ההרעשה ונסוגו אל תוך מוצב גבעת התחמושת. הצנחנים הצליחו לחדור לתוך מבנה בית הספר לשוטרים הנטוש ללא קשיים מיוחדים.
בהמשך, קרב קשה מאוד ניטש על כיבוש גבעת התחמושת.
הערות שוליים

↑  בנין חדש לבית הספר לשוטרים, דואר היום, 7 בפברואר 1935
↑  בנין לבית הספר לשוטרים,  הירדן, 28 בינואר 1935
↑  בנין בית הספר לשוטרים וסביבו, הארץ, 3 באוקטובר 1935
↑  בית הספר לשוטרים, דבר, 15 באפריל 1936
↑  ביה"ס לשוטרים בירושלים - נסגר, דבר, 27 בנובמבר 1947
↑  ההגנה תפסה בנינים רבים בירושלים, מעריב, 14 במאי 1948
↑  אביעזר גולדשטיין, מפקד שכבש את סוהר ירושלים - אסיר המרכזיה לשעבר, המשקיף, 30 במאי 1948
↑  הקרבות בירושלים מגיעים לשיאם, הַבֹּקֶר, 20 במאי 1948
↑  יהושע גולדשמיד ("גל"), באתר יזכור
↑  לעמידה איתנה בחזית המדינית והגברת כוח־המגן - עם לוחמי ירושלים, על המשמר, 27 ביוני 1948; המשך
↑  א. גיא, בירח הפסקת האש, המשקיף, 4 ביולי 1948
↑  מטוסינו הרעישו עמדות האויב ליד ירושלים, הצופה, 23 במאי 1948
↑  אביעזר גולדשטיין, המערכה ההירואית ברמת רחל, המשקיף, 26 במאי 1948
↑  האויב הפעיל תותח בצפון ירושלם, המשקיף, 5 בנובמבר 1948
↑  בפגישת ירושלים הושג הסכם על הפסקת הצליפות, על המשמר, 30 בנובמבר 1948
↑  חלומות בין כוכים וקברים, חרות, 4 בנובמבר 1962
בית הספר לשוטרים, 1943
בית הספר לשוטרים. מבט משיכוני שכונת שמואל הנביא, ברקע בנייני שכונת שיח' ג'ראח.
בית הספר לשוטרים לאחר הקרב
מבצע צלצל

מבצע צלצל היה פשיטה של צה"ל שנערכה בליל 19–20 ביולי 1981, ובה פשטו לוחמים מחטיבת הצנחנים על בסיס מחבלים בלבנון במטרה לפגוע במחבלים ולהרוס תשתיות טרור.
היערכות למבצע

בשנת 1981 בעקבות מספר ימי קרב ארטילרי בין כוחות אש"ף שבלבנון וצה"ל, בהם הופגזו יישובי הצפון, הורה הרמטכ"ל, רפאל איתן, לאלוף פיקוד הצפון אביגדור בן-גל, להיערך לביצוע פשיטה מדרום ל"מזרעת-אל-מצילה", כחמישה קילומטרים דרומית לשפך הזהראני בלבנון. יעד הפשיטה היה מפקדת מחבלים מארגון החזית העממית לשחרור פלסטין - המפקדה הכללית של אחמד ג'יבריל, אשר כלל מספר מבנים, אוהל ועמדות ירי ואויש על ידי כחמישה עשר מחבלים שהיו אמונים על הפעלת מחסום בציר נבטיה-שפך הזהראני.
הפעולה הוטלה על כוחות מחטיבת הצנחנים, עליה פיקד אל"ם יורם יאיר. כוחות הפשיטה התחלקו לשני צוותי-קרב: האחד, שמנה 54 לוחמים בפיקוד יאיר, אשר כלל כוח מסיירת צנחנים בפיקוד ישראל זיו, וכוח מפלחה"ן צנחנים בפיקוד אהרון זיו, והשני שמנה 27 לוחמים מגדוד 890 בפיקוד מפקד הגדוד, זאב זכרין. בעוד שהכוח בפיקוד יאיר יועד לפשוט על מחנה, תוכנן הכוח בפיקוד זכרין להציב מארב בקרבת הציר לרכבי מחבלים.
מהלך המבצע

הכוח הוטס במסוקי "יסעור" והונחת בקרבת היעד. במהלך התנועה ליעדים זיהה כוח הסיירת מחבל והרגו. בקרב שהתפתח נהרגו חמישה מחבלים. לכוח הפושט, בפיקוד יאיר, היו שבעה פצועים והרוג, קצין האג"ם החטיבתי יוסי טהר. בין הפצועים היה גם מפקד פלחה"ן צנחנים, אהרון זיו, ואת הפיקוד על כוח פלחה"ן נטל סגנו, עפר שלח. תחת אש עזה חולצו יאיר ואנשיו במסוקים מן השטח לאחר שהמשימה בוצעה במלואה והיעד הושמד. אחד המסוקים ספג פגיעה באחד מלהבי הרוטור שלו ופגיעות נוספות, אולם טייסי המסוק הצליחו להמשיך לטוס עד לשטח ישראל, שם נחת המסוק.
תוצאות המבצע

כוחות צה"ל הרגו חמישה מחבלים, פצעו מספר מחבלים נוספים והרסו את המבנים ביעד. לכוחות צה"ל היו הרוג ושבעה פצועים. לטייסי המסוקים אילן פרנק ובועז פלג הוענק צל"ש מפקד חיל האוויר על אומץ לבם. בסיכום המבצע הדגיש הרמטכ"ל רפול כי הכוח ביצע את המשימה בשלמות.
לקריאה נוספת

יורם יאיר, אתי מלבנון - סיפורה של חטיבת הצנחנים במלחמת לבנון, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1990.
עפר שלח, "גוף שני", תל אביב: זמורה-ביתן ('עמודים לספרות עברית'), תש"ן 1989.
משה קראדי, "המפכ"ל – בקדמת הבמה ומאחורי הקלעים", ידיעות ספרים, 2012.
הערות שוליים

↑
דורון אלמוג, ‏מקום המפקד בקרב - ההתקדמות מהאוולי לביירות, מערכות 443, 2012.
↑  משה קראדי, "המפכ"ל – בקדמת הבמה ומאחורי הקלעים", ידיעות ספרים, 2012, עמודים 43-45.
↑  זאב שיף ואהוד יערי, "מלחמת שולל", תל אביב: הוצאת שוקן, 1984, עמוד 29.
↑  קובי הלר וגל פרל פינקל, עוצבת הקומנדו – מאוסף יחידות מובחרות ל"אס בשרוול" של צה"ל, כתב העת "בין המערכות", 5 במאי 2022.
↑  אביחי בקר, מלחמות ישראל, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2001.
↑  מבצע "צלצל", באתר סיירת צנחנים.
↑  גל פרל פינקל, החלטות שמחכות לממשלה הבאה, או למלחמה הבאה, מה שיבוא קודם, באתר זמן ישראל, 6 בנובמבר 2020.
↑  עפר שלח, יורים ומטייחים, ידיעות אחרונות המוסף לשבת, ‏ 26.11.2004, עמודים 4–5 ו-25, כפי שהועלה באתר פרש.
↑  עמוס הראל, עשה לך קרב, הארץ 10.03.2000, כפי שהועלה באתר פרש.
↑  עפר שלח, "גוף שני", תל אביב: זמורה-ביתן ('עמודים לספרות עברית'), תש"ן 1989, עמודים 9-21.
↑  יורם יאיר, "אתי מלבנון" - סיפורה של חטיבת הצנחנים במלחמת לבנון, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1990, עמודים 13–14, "הכוח מצליח להתגנב אל היעד ולהיכנס לתוכו, מתחילה הסתערות. צרור ארוך פוגע בכוח של פלוגת החה"ן המסתער על הצריף. חמישה נפגעים, ביניהם אהרל'ה המ"פ. חפ"ק המח"ט, הנמצא במרחק קטן מאחור, מבחין במתרחש ומסתער קדימה במקומם, כשהוא עובר מעל הנפגעים. בהסתערות זו נהרג קצין האג"ם רס"ן יוסי טהר, ונפצע זאביק קצין הקשר. אני מצליח להגיע עד למחבל, היורה מתוך עמדה מוסווית, ולחסל אותו. רופא החטיבה, ד"ר איתן פרידמן, המגיע במרוצה כדי לטפל בנפגעים, נפצע קשה. על אף המספר הרב של הנפגעים ולמרות האש הניתכת מכל עבר מצליח הכוח להשלים את המשימה. הכוח משתלט על בסיס המחבלים ומחסל את יושביו, מפוצץ את המבנים, העמדות וכלי-הנשק".
↑  רב־סרן יוסי טהר, שנפל בפשיטת צה"ל בלבנון, הובא למנוחות בכפר ורבורג, דבר, ‏ 21 ביולי 1981.
↑  עמנואל רוזן, לחיות עם הכאב, מעריב, ‏ 1 ביולי 1988.
↑  אביחי בקר, מלחמות ישראל, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2001
דראקו רוסה

| --- | --- |

רוסה, 2013
 לידה:  1969 (בן 55 בערך) לונג איילנד סיטי, ארצות הברית 
 שם לידה:  Robert Edward Rosa Suárez 
 שם במה:  Ian Blake 
 מוקד פעילות:  פוארטו ריקו פוארטו ריקו
 תקופת הפעילות:  מ-1984
 מקום לימודים:  Colegio San Conrado 
 סוגה:  רוק, רוק לטיני, רוק אלטרנטיבי, ארט רוק, רוק ניסיוני
 סוג קול:  טנור 
 שפה מועדפת:  אנגלית, ספרדית 
 כלי נגינה:  גיטרה בס, גיטרה 
 חברת תקליטים:  RCA 
 בת זוג:  אנג'לה אלוורדו
 פרסים והוקרה:  פרס הגראמי הלטיני לאלבום השנה (2013) 
 phantomvox.com
 פרופיל ב-IMDb
 
דראקו קורנליוס רוסה סוארז (בספרדית: Draco Cornelius Rosa Suárez; נולד ב-27 ביוני 1970) הוא זמר-יוצר ושחקן פוארטו ריקני. רוסה התפרסם לראשונה כחבר בלהקת הבנים "Menudo". ב-1986 עזב את הלהקה והחל בקריירת סולו בברזיל ובארצות הברית. ב-1990 הצטרף ללהקת "Maggie's Dream" והוציא עמה אלבום אחד, שלאחריו חזר לקריירת סולו.
ביוגרפיה

רוסה נולד בשם רוברט אדוארדו רוסה סוארס בניו יורק להורים ממוצא פוארטו ריקני. בגיל צעיר חזרה משפחתו לפוארטו ריקו, וילדותו של רוסה עברה בפונסה. ב-1984 הצטרף רוסה ללהקת הבנים הפוארטו ריקנית "Menudo". מכיוון שהיה היחיד בלהקה ששלט באנגלית בצורה טובה, הוא ביצע את מרבית שיריה של הלהקה באנגלית. כולל הלהיט הגדול ביותר שלה "Hold Me". עם זאת, רוסה התאכזב מהלהקה מכיוון שלא ניתן לו לכתוב עבורה שירים, וב-1987 הוא עזב אותה והחל בקריירת סולו.
רוסה עבר לברזיל והוציא שני אלבומי סולו בפורטוגזית שזכו להצלחה. לאחר מכן עבר ללוס אנג'לס שם השתתף בתפקיד הראשי בסרט "סלסה". במהלך הצילומים לסרט פגש את השחקנית אנג'לה אלוורדו, הם הפכו לבני זוג ובהמשך נישאו. ב-1990 הוא חזר לניו יורק והקים להקת רוק אלטרנטיבי בשם "Maggie's Dream". הוא הוציא עמה אלבום אחד באותה שנה. הם הקליטו אלבום נוסף, אולם הוא מעולם לא התפרסם, שכן ב-1992 הלהקה התפרקה. ב-1993 הוא עבר לספרד והוציא אלבום סולו ראשון בשפה הספרדית. במקביל, החל רוסה לכתוב וליצור שירים עבור חברו לשעבר ללהקת Menudo - ריקי מרטין. רוסה כתב את מרבית השירים באלבום הסולו הראשון של מרטין "A Medio Vivir", כולל הלהיט המפורסם ביותר שלו "María". הצלחת האלבום הובילה לשיתוף פעולה פורה בין רוסה למרטין. רוסה הפיק גם את אלבומה של הזמרת אדניטה נזאריו "Corazón", וכתב גם חלק מהשירים באלבום. כמו כן הפיק חלק מהשירים באלבומו של חוליו איגלסיאס "Noche De Cuatro Lunas".
באפריל 2011 אובחן אצל רוזה סרטן לימפומה שאינה הודג'קין ליד הכבד שלו. הוא עבר טיפול אלטרנטיבי ומסורתי ביוסטון ובסנטה מוניקה. בדצמבר 2012 הוא הוכרז נקי מסרטן. בדצמבר 2013, המנהל שלו אישר שהסרטן שלו חזר, והוא התגבר שוב על הסרטן לאחר השתלת מח עצם שנייה.
דיסקוגרפיה > עם להקת Menudo

1983: A Todo Rock
1984: Reaching Out
1984: Manía
1984: Evolución
1985: Menudo
1985: Explosion
1985: Ayer y Hoy
1985: A Festa Vai Começar
1986: Viva! Bravo!
1986: Refrescante
1986: Can't Get Enough
דיסקוגרפיה > עם להקת Maggie's Dream

1990: Maggie's Dream
דיסקוגרפיה > אלבומי סולו

1988: Robby
1994: Frío
1996: Vagabundo
1998: Songbirds & Roosters
2001: Libertad del Alma
2004: Mad Love
2004: Como Me Acuerdo
2007: Draco y El Teatro del Absurdo
2008: Vino
2009: Amor Vincit Omnia
2013: Vida
2018: Monte Sagrado
2021: Sound Healing
דיסקוגרפיה > אלבומי הופעה

2005: Draco Al Natural
2008: Teatro Live
2009: 731 Ensayos Al Natural
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

1998: Salsa: Original Motion Picture Soundtrack
2002: Encuentro
פרסים ומועמדויות

| פרס | תאריך | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס גראמי הלטיני | 2024 | שיר הרוק הטוב ביותר | "No Me Preguntes (Live)" | זכייה |  |
| פרס גראמי הלטיני | 2024 | אלבום הפופ/רוק הטוב ביותר | Reflejos de lo Eterno | זכייה |  |
הערות שוליים

↑  2024 Latin GRAMMYs: See The Full Winners & Nominations List | GRAMMY.com, grammy.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007407291905171  BIBSYS: 3048913  BnF: cb15049234q (data)  GND: 135369452  ISNI: 0000 0003 8252 4176  LCCN: n2004070502  MusicBrainz: 88a06128-ab9b-4761-8fbf-ab5ecfce4736  VIAF: 264853005   WorldCat (עם VIAF): 264853005
אלי הרצליך

| --- | --- |

 לידה:  1 באוקטובר 1981 (בן 43) ה' בכסלו תשמ"ב אנטוורפן, בלגיה
 מוקד פעילות:  ישראל
 מקום לימודים:  ישיבת "נחלת דוד" בפתח תקווה  ישיבת "ברכת יצחק" באור יהודה
 עיסוק:  זמר
 זרם:  יהדות חרדית, ליטאי
 סוגה:  מוזיקה חסידית
 סוג קול:  טנור
 שפה מועדפת:  עברית
 חברת תקליטים:  גרנטיק, שנקיס
 שיתופי פעולה בולטים:  אלי קליין ואיצי ברי, ישראל לובין
 בת זוג:  תמר הרצליך
 
אֶלִיָהוּ (אֶלִי) הֶרְצְלִיך (נולד ב-1 באוקטובר 1981, ה' בכסלו תשמ"ב) הוא זמר חרדי ישראלי-בלגי.
ביוגרפיה

הרצליך נולד בעיר אנטוורפן שבבלגיה, למרדכי וחנה הרצליך. עלה לארץ מספר חודשים לאחר לידתו, והתגורר בבני ברק. למד בת"ת "רוז'ין" בבני ברק, לאחר מכן, בישיבה קטנה, למד בישיבת "נחלת דוד" בפתח תקווה, ובישיבה גדולה למד בישיבת "ברכת יצחק" באור יהודה.
הרצליך היה מקורב בצעירותו לחסידות מודז'יץ, וכן תקופה אצל האדמו"ר מפרמישלאן.
קריירה מוזיקלית

בילדותו שר במקהלת ילדים בבית הספר וכן במקהלתו של החזן חיים אליעזר הרשטיק. בתחילת דרכו הופיע בהתנדבות במושבי זקנים ובבתי אבות, וכן הופיע באירועים משפחתיים ובחתונות של חבריו.
ב-22 ביולי 2013 הוציא את הסינגל הראשון שלו, מתוך אלבום הבכורה שלו - "חתן דומה למלך".
ב-13 באוגוסט 2014 הוציא את אלבומו הראשון - "חתן דומה למלך". על אלבום זה זכה בתארים "זמר השנה", "שיר השנה" ו"אלבום השנה". בין המוזיקאים שהשתתפו בכתיבת האלבום ניתן למנות את יוסי גרין, איצי וולדנר, משה לאופר, מונה רוזנבלום, ישי לפידות ודודי קאליש.
ב-18 בדצמבר 2016 הוציא את הסינגל "קשר של קיימא" מתוך אלבומו השני, הקרוי "אלי הרצליך 2". האלבום יצא ב-12 בנובמבר 2019 והשתתפו בכתיבתו המוזיקאים איצי וולדנר, אלי קליין ואיצי ברי, אלי פרידמן, יואלי דיקמן, אלי לאופר ומשה לאופר. ב-28 אוקטובר 2019 התקיים מופע ההשקה לאלבום, בו אירח הרצליך את הזמר עדי רן. עם אלבום זה התמודד בתארים "זמר השנה", ו-"אלבום השנה" במצעד המוזיקה של כיכר השבת. האלבום זכה במקום השני בקטגוריית "אלבום השנה" במצעד המוזיקה של בחדרי חרדים שנערך באוקטובר 2020.
בין האירועים המרכזיים בהם הופיע הרצליך: הופעה של איגוד בני הישיבות באצטדיון ארנה, בהשתתפות גדולי התורה ובראשם הרב חיים קניבסקי, וכן בהופעת סיום הש"ס של הארגון "דרשו" שנערך בהיכל יד אליהו. מהופעה זו התפרסם סרטון בו נצפה הקהל, שמנה כ-15,000 אנשים, שר יחד עם הרצליך את שירו "המלאך".
ב-28 באוגוסט 2019 השתתף הרצליך בגרסת המוזיקה החסידית לשיר "שבט אחים ואחיות", בהפקתו של יוני אליאב.
במאי 2021, במסגרת הפרויקט של כאן 11, "אחים אנחנו", ביצע הרצליך את השיר "חי", שביצעה הזמרת עופרה חזה באירוויזיון 1983.
ביוני 2022 הוציא עם הזמר התימני ציון גולן דואט לשירו של שאול חיון - "ישמח חתני".
בדצמבר 2022 (חג החנוכה תשפ"ג) השתתף במחרוזת שירי חנוכה בהשתתפות זמרים חסידים ומזרחיים.
ב-10 בפברואר שלמה ברונר והרצליך שיתפו פעולה כדי להוציא ניגון חדש בשם "שערי ניגון".
אמרגנו הוא המפיק ישראל לובין.
חיים אישיים

בנובמבר 2012 נישא לתמר פלג ולהם שישה ילדים. מתגורר בקריית יערים.
דיסקוגרפיה > סינגלים

חתן דומה למלך – לחן, עיבוד והפקה מוזיקלית - מונה רוזנבלום. יצא ביולי 2013.
בחכמה ייבנה בית – לחן - יעקב רוטבלט, עיבוד והפקה מוזיקלית - אלכס מיטלמן. יצא בנובמבר 2013.
קשר של קיימא – לחן, עיבוד והפקה מוזיקלית - אלי קליין ואיצי ברי. יצא בדצמבר 2016.
המלאך – מילים - מאגרות החזון איש, לחן - נדב כהן, עיבוד והפקה מוזיקלית - דוד איכילביץ'. יצא ביוני 2020.
רק לתת – מילים, לחן, עיבוד והפקה מוזיקלית - אודי דמארי. יצא באוגוסט 2020.
ובכל מדינה  – לחן - אלי לאופר, עיבוד והפקה מוזיקלית - אלי קליין ואיצי ברי. יצא בפברואר 2021.
כל תפילותיי – מילים ולחן - אלי לאופר, עיבוד והפקה מוזיקלית - דוד איכילביץ'. יצא באוקטובר 2021.
טועמיה – מילים ולחן - יאיר שטיינר ויודי סיני. עיבוד והפקה מוזיקלית - אלי קליין ואיצי ברי. יצא ביוני 2023.
מארש חברון – קאבר לשירם של שמואל ואריה ברונר. מילים ולחן - בנימין זאב מונק. עיבוד והפקה מוזיקלית - אלי קליין ואיצי ברי. יצא ביולי 2023.
דיסקוגרפיה > סינגלים > שיתופי פעולה

ישמח חתני – עם ציון גולן. לחן - מוטי רוטלר, עיבוד מוזיקלי - עמי כהן (ביצוע במקור - שאול חיון). יצא ביוני 2022.
אשרי המלך – עם אלי פרידמן. לחן - אלי פרידמן, עיבוד מוזיקלי - ג'ף הורוביץ. יצא באוקטובר 2014.
מבצע שלכת

מבצע שלכת היה מבצע פשיטה של צה"ל שנערך בלילה שבין 8 ל-9 ביוני 1978, ובו פשטו לוחמים מחטיבת הצנחנים ומשייטת 13, שהובלו ליעדם בספינות שייטת ספינות הטילים, על בסיס מחבלים בלבנון.
יעד המבצע ומטרתו

יעד המבצע היה בסיס אימונים של פת"ח בראס דהר אל-בורג' שבלבנון. בבסיס זה, שנמצא מדרום לנהר הזהרני, בין מטעי בננות ופרדסים, שהו חוליות מחבלים וממנו יצאו בדרך הים לפיגועים בשטח ישראל, בהם הפיגוע במלון סבוי ופיגוע כביש החוף. קודם למבצע הגיע מידע מודיעיני על כוונה לערוך בישראל פיגוע נוסף מבסיס זה. מטרת המבצע הייתה חיסול מחבלים ופגיעה בתשתיתם.
מפקדים וכוחות

מבצע זה היה הראשון שנערך נגד מחבלים לאחר מבצע ליטני. מפקד המבצע היה קצין חי"ר וצנחנים ראשי, תא"ל אורי שמחוני, שפיקד על המבצע מסטי"ל ששייט מול חופי לבנון.
ביצוע המשימה הוטל במקור על שייטת 13, בפיקוד גדי שפי. אך הרמטכ"ל, רפאל איתן, החליט כי הכוח יפוצל לשני כוחות משנה, כוח לוחמי שייטת וכוח צנחנים שהורכב מקצינים ולוחמים מיחידות החטיבה, בהן סיירת צנחנים תחת פיקודו של רב-סרן משה יעלון, הפלחה"ן החטיבתי בפיקודו של סרן יוסי טהר וגדוד הנח"ל המוצנח שעליו פיקד סא"ל יאיר רפאלי. הפלנ"ט בפיקודו של אבנר טלמון ניהל את הורדת הכוחות לסירות. כמפקד הפעולה נקבע קצין חי"ר וצנחנים ראשי, אורי שמחוני. על כוחות הצנחנים פיקד מפקד חטיבת הצנחנים, אל"ם אמנון ליפקין-שחק. מפקד השייטת גדי שפי ראה זאת כפגיעה בשייטת ופרש אך הרמטכ"ל החזיר אותו לשירות. על כוח השייטת פיקד רס"ן אלי מרק, קצין האג"ם של היחידה.