ורושה
חידוש האוכלוסייה והפרוור

במפקד שנערך בצפון קפריסין בשנת 2011, אוכלוסיית ורושה מנתה 226 תושבים.
בשנת 2017, חוף ורושה נפתח לשימוש בלעדי לאזרחים טורקים מטורקיה ומצפון קפריסין.
בשנת 2019 הודיעה ממשלת צפון קפריסין כי תפתח את ורושה לתושבים. ב-25 ביולי 2019, ועדת המלאי של ורושה בצפון קפריסין החלה בניתוח המלאי שלה על הבניינים והתשתיות האחרות בוורושה.
ב-14 בנובמבר 2019, ארסין טטאר, ראש ממשלת צפון קפריסין, הודיע כי צפון קפריסין שואפת לפתוח את ורושה עד סוף 2020.
ב-9 בדצמבר 2019 אמר איברהים בנטר, מנכ"ל הקרן הדתית הטורקית EVKAF, כי כל ורושה היא נחלת קרן EVKAF. בנטר אמר כי "EVKAF יכולה לחתום על חוזי שכירות עם קפריסאים יוונים אם הם מקבלים שהעיר המגודרת שייכת לוקף."
בשנת 2020, הסתיימה ספירת המלאי של ורושה.
ב-15 בפברואר 2020 ארגנה לשכת עורכי הדין פגישה עם גורמים טורקיים בכירים (סגן הנשיא ושר המשפטים), גורמים קפריסאים טורקים בכירים, נציגי הדתיים הקפריסאים הטורקים קרן Evkaf, ועורכי דין קפריסאים טורקים וטורקים כדי לדון בוורושה.
ב-22 בפברואר 2020, קפריסין הכריזה כי תטיל וטו על כספי האיחוד האירופי שיינתנו לקפריסאים הטורקים, אם ורושה תפתח להסדר.
ב-6 באוקטובר 2020, ארסין טטאר, ראש ממשלת צפון קפריסין, הודיע כי אזור החוף של ורושה יפתח מחדש לציבור ב-8 באוקטובר 2020. נשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, אמר כי טורקיה תומכת לחלוטין בהחלטה. המהלך הגיע לקראת הבחירות לנשיאות צפון קפריסין ב-2020, בהן טטאר היה מועמד. סגן ראש הממשלה קודרת אוזרזי, שעבד בעבר על הפתיחה המחודשת, אמר כי לא מדובר בפתיחה מלאה מחדש של האזור ומדובר בסך הכל בתוכנית בחירות צדדית. המפקד הדיפלומטי של האיחוד האירופי גינה את התוכנית ותיאר אותה כ"הפרה חמורה של הסכם הפסקת האש של האו"ם". בנוסף, הוא ביקש מטורקיה להפסיק פעילות זו. מזכ"ל האו"ם הביע דאגה מהחלטת טורקיה.
ב-8 באוקטובר 2020, חלקים מסוימים של ורושה נפתחו לכל. החלקים שנפתחו הם ממועדון הקצינים של הצבא הקפריסאי הטורקי והטורקי ועד למלון גולדן סאנדס.
בנובמבר 2020, נשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן ושגריר טורקיה בניקוסיה, ביקרו בוורושה. ארדואן נאם שם רבות ואמר כי יש לפתח את האזור. בנוסף, הוא הביא פעמים רבות את ההצעה לשתי מדינות בקפריסין.
בעת הפתיחה המחודשת של ורושה, שונה שם הרחוב הראשי בוורושה לרחוב סמיח סנקר, ראש המטה הכללי של טורקיה בין השנים 1973–1978, שהיה אחראי על הפלישה לעיר.
ב-27 בנובמבר, הפרלמנט האירופי ביקש מטורקיה לבטל את החלטתה לפתוח מחדש את חלק מוורושה ולחדש את המשא ומתן במטרה לפתור את בעיית קפריסין על בסיס פדרציה דו-קהילתית, דו-אזורית וקרא לאיחוד האירופי להטיל סנקציות נגד טורקיה, אם הדברים לא ישתנו.
טורקיה דחתה את ההחלטה והוסיפה כי טורקיה תמשיך להגן על זכויותיה שלה ועל זכויותיהם של הקפריסאים הטורקים. גם נשיאות הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין גינתה את ההחלטה.
ב-20 ביולי 2021, הודיע טטאר, נשיא צפון קפריסין, על תחילת השלב השני בפתיחת ורושה. הוא עודד את הקפריסאים היוונים לפנות לוועדת הרכוש למקרקעין של צפון קפריסין בבקשה לתבוע את רכושם בחזרה.
בתגובה להחלטת ממשלת צפון קפריסין, הצהרת הנשיאות של מועצת הביטחון של האו"ם מיום 23 ביולי אמרה כי יישוב כל חלק בפרבר הקפריסאי הנטוש ורושה, על ידי אנשים שאינם תושביה אינו קביל. טורקיה דחתה את ההצהרה ואמרה כי הצהרות אלה המבוססות על תעמולה שחורה של יוון-יוון הקפריסאית, הן טענות חסרות בסיס ומופרכות, ואינן עולות בקנה אחד עם המציאות.
ממשלת בריטניה מסרה כי היא מודאגת מאוד מפתיחת ורושה והוסיפה שתדון בנושא בדחיפות עם חברות מועצת הביטחון של האו"ם. ג'וזפ בורל, שר החוץ של האיחוד האירופי, הביא את דאגתו ואמר כי "ההחלטה החד-צדדית שהתקבלה על ידי הנשיא ארדואן וטטאר עלולה להגביר את המתיחות באי ומסכנת את החזרה לשיחות על הסדר בקפריסין".אנתוני בלינקן, מזכיר המדינה של ארצות הברית מסר כי ההודעה "פרובוקטיבית ובלתי-מקובלת".
ישראל מסרה כי "ישראל עוקבת בדאגה רבה אחרי ההצהרות והצעדים החד-צדדיים של טורקיה בנוגע למעמדה של ורושה" ו"ישראל חוזרת ומדגישה את הסולידריות שלה עם קפריסין ואת תמיכתה המלאה בה".
ב-23 ביולי 2021, מסגד בילאל אגא, שהוקם בשנת 1821 ונסגר בשנת 1974, נפתח מחדש.
ב-24 ביולי 2021, גינתה נשיאות צפון קפריסין את הצהרת הנשיא של האו"ם מיום 23 ביולי, והצהירה כי "אנו רואים ומוקיעים אותה כניסיון ליצור מכשול עבור בעלי זכויות הקניין בוורושה להשיג את זכויות".