stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מערכת לניהול איכות הסביבה

תרשים זרימה של תקן ISO 14001 למערכות לניהול סביבתי
מערכת לניהול איכות הסביבה (באנגלית: EMS, נקראת גם מערכת לניהול סביבתי) היא מסגרת שמאפשרת לארגון להגיע לביצועים סביבתיים טובים יותר תוך קידום הגנה על הסביבה ופיתוח בר-קיימא. EMS משמשת ככלי לניהול ההשפעות הסביבתיות של פעילויות, מוצרים, ושירותים של הארגון. רכיביה של מערכת ניהול סביבתית כוללים תכנון, יישום, סקירה, ושיפור אופן ההתנהלות של הארגון בתחום הסביבה. תהליך זה כולל איתור והערכה של ההשפעות הסביבתיות, קביעת מטרות ויעדים סביבתיים, ופיתוח תוכניות להשגתם.
תקן ISO 14001 מהווה התקן הבינלאומי הנפוץ ביותר עבור מערכות ניהול סביבתיות, ומציע מסגרת לארגונים עבור פיתוח תוכנית ניהול סביבתית יעילה. התקן מעודד ניהול שיטתי של ביצועים סביבתיים ומתמקד בשיפור מתמיד, ניהול סיכונים והזדמנויות סביבתיות, ומילוי דרישות חוקיות ותקניות. EMAS, מנגנון ניהול וביקורת סביבתית שפותח על ידי האיחוד האירופי, מציע חלופה שמחייבת שקיפות רבה יותר ודיווח ציבורי על ביצועים סביבתיים. EMAS נחשב למחמיר יותר בפן הדיווח הסביבתי ומתאים לארגונים המבקשים להדגים מחויבות מוגברת לניהול סביבתי.
מטרות המערכת

מטרותיה של מערכת ניהול סביבתית הן הגברת הציות לחוקים סביבתיים וכן מזעור הפגיעה בסביבה באמצעות הפחתת פסולת. עיקרי המערכת הם:
ציות לחוקים ולתקנות: EMS דורש מארגונים לשמור על סטנדרטים חוקיים מינימליים. אי-ציות עלול להוביל לקנסות ולהתערבות ממשלתית.
הפחתת פסולת: מעבר לציות לחוק, המערכת מקדמת יישום של אסטרטגיות להפחתת פסולת על מנת לצמצם את ההשפעה הסביבתית. התהליך כולל מניעת זיהום, מזעור פסולת ומיחזור.
ניהול משאבים באופן בר קיימא: כולל מזעור שימוש במשאבים הפוגעים בסביבה, כמו גזי חממה, ועידוד שימוש באנרגיה חלופית ובטכנולוגיות ירוקות.
מניעת זיהום והפחתתו: זאת, באמצעות הפחתת השימוש בדלקים מאובנים וטיפול נכון בפסולת לפני השלכתו או הטמנתו.[דרוש מקור]
מאפייני המערכת

מערכת לניהול איכות הסביבה היא מערכת שיטתית לניהול ההיבטים הסביבתיים בארגונים, ולכן עליה לשמש ככלי לשיפור הפעילות והידע בארגון בענייני איכות הסביבה. בהתאם, עליה להציב יעדים רלוונטיים לארגון וליצור מדריכים ונהלים המאפשרים לקיים אותם בפועל, תוך דיווח לדרגים הבכירים על הישגי הארגון בתחום.
לרוב, מערכת לניהול איכות הסביבה תתוכנן בהתאם למודל שמכונה PDCA (תכנון-ביצוע-בדיקה-התאמה, באנגלית: Plan-Do-Check-Act). מודל זה מאפשר התאמה למגוון רחב של ארגונים מתחומים שונים, החל במפעלי ייצור סטנדרטיים ובשירותים תעשייתיים וכלה במתקנים וגופים ממשלתיים. מודל PDCA כולל ארבעה שלבים: שלב התכנון - בו נקבעים הקווים המנחים ומטרות המערכת; שלב הביצוע - אשר בו יוצאת לפועל הפעילות הנדרשת להשגת המטרות שהוצבו; שלב הבדיקה - הכולל תהליכי בקרה ולמידה מתוצאות שלב הביצוע; שלב ההתאמה - השלב בו מזוהות ומנותחות הסיבות לכשלים ולבעיות שהתגלו בביקורת. התהליך הוא מחזורי, לכן בתום שלב ההתאמה יש לחזור על שלב התכנון ולבצע שינויים במדיניות וביעדים לפי הצורך, ולשוב על כל השלבים בהתאם.
בהקשר של מערכת לניהול איכות הסביבה, מודל PDCA מנתב את הפיתוח ההתחלתי של המערכת, תוך הצבת המדיניות הסביבתית הנדרשת, והטמעה ראשונית שלה. לאחריהם, דורש המודל קיום שלב ביקורת, לזיהוי התוצאות הרצויות והלא רצויות משלב הביצוע, המוביל לשלב השיפורים וההתאמות הנחוצים.
על המערכת להכיל את הקווים המנחים להבנת החשיבות והמחויבות של חברי הארגון בהקפדה על הנהלים והשגת היעדים. עליה להנגיש את הדרישות החוקתיות כדי לאפשר קביעה מיטיבה של התיעדופים, החשיבות וההשפעה של שירותים ומוצרים בארגון. כמו כן, עליה להציב מטרות והדרכה אשר יתנו מענה הן להשפעה על הסביבה בהווה והן על זו בטווח הרחוק, וייצרו תחושת אחריות ומעורבות מצד ההנהלה והעובדים.
בפן המעשי, על המערכת לסייע בתכנון ובבקרה של מדיניות הארגון ביחס להשפעת פעילותו ומוצריו על איכות הסביבה. תפקידה אף להוות מסגרת פרקטית להכשרה לצורך השגת המטרות, ובהתאם נדרשת לכלול תסריטים לטיפול בחששות בהקשר הסביבתי באמצעות הקצאת משאבים, הקצאת אחריות והערכה מתמשכת של נהלים ותהליכים. בנוסף לכך, היא יכולה לייצר ערוץ ישיר לדיווחים שוטפים על פעילות הארגון וביצועיו לגופים ממשלתיים האמונים על איכות הסביבה. מעבר לכך, מערכת לניהול איכות הסביבה דורשת תחזוקה ושיפור לאורך הזמן. לכן, על המערכת לבסס תשתית להטמעת תהליכים ומדיניות, הכוללת אפשרות לסקירת ביצועיה ובדיקתה כדי לבצע התאמות עתידיות.
מערכות לניהול סביבתי בישראל

התקן הישראלי ISO 14001 הוא תקן למערכת ניהול סביבתי אשר נקבע על ידי מכון התקנים הישראלי בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20. התקן נקבע כחלק מאימוץ תקינה בינלאומית במערכת התקינה הישראלית, והוא זהה לתקן ISO 14001 הבינלאומי. בהתאם, התקן מנתב ארגון הפועל לפיו לפעול לצמצום ההשפעות השליליות על הסביבה.
ארגון המבקש תעודה על עמידה בתקן הישראלי ISO 14001 ייבחן תחילה לעומק על ידי מכון התקנים הישראלי, אשר יעניק לארגון את האישור אם וכאשר יימצא שהוא עומד בכל דרישות התקן. הענקת התעודה מותנית בקיום בדיקות מעקב, הנדרשות לווידוא עמידה בדרישות התקן, בכללן צמצום מתמשך בפגיעה באיכות הסביבה.
דרישות התקן כוללות בין היתר:
הגדרה ברורה של המדיניות הסביבתית של הארגון, אשר בין היתר צריכה להתאים לפעילותו של הארגון, לדרישות בהן התחייב הארגון לעמוד, ולדרישה לקיים תהליך שיפור מתמיד. על המדיניות שנקבעה להיות זמינה לציבור הרחב.
הצבת מטרות סביבתיות, תחומות במסגרת זמנים, הנמצאות תחת אחריות של חברים ברמות השונות בארגון.
החזקת נהלים הקשורים לאופן יישום הדרישות מהארגון בנושא איכות הסביבה.
החזקת נהלים המאפשרים הכרה במצבי חירום אפשריים או תאונות להן עלולה להיות השפעה סביבתית. נהלים אלו צריכים לכלול גם את דרכי הפעולה הנדרשות בתגובה לאירוע שזוהה.
קיום נהלים הנוגעים לאופן מדידת מאפייני פעולות הארגון להן פוטנציאל מובהק להשפיע על איכות הסביבה.
כללים הקשורים בהגדרות של תפקידים ותחומי אחריות, וכן דרישות הנוגעות להדרכה, תקשורת ותיעוד.
דרישות בדבר ביצוע בקרה, הכוללת הערכת התאמה ופעולות מתקנות לפי הנדרש, בחינת העמידה בתנאי התקן ובדיקות תקופתיות.
נכון ל-2024, לא קיימת בישראל חקיקה או מדיניות ברורה בנוגע למחויבות ארגונים בהקמת מערכת לניהול איכות הסביבה ותחזוקתה. עם זאת, המשרד להגנת הסביבה חייב כ-150 מפעלים וארגונים באחזקת מערכת כזו כחלק מהיתרי הפליטה שניתנו להם. בין המפעלים הללו ניתן למצוא תחנות כוח, מפעלי תעשייה כימית ועוד. כמו כן, קיימים יתרונות שמערכת כזו יכולה להקנות לארגון המאמץ אותה, כגון יתרון שיווקי, יצירת ושימור קשרים מסחריים עם ארגונים בעלי מדיניות סביבתית דומה וכן יחס חיובי מצד הרשויות.
הטמעת מערכות ניהול סביבתי בארגונים

בעידן המודרני, כאשר המודעות לסוגיות סביבתיות גוברת, ארגונים בכל העולם נדרשים להטמיע ולשלב מערכות ניהול סביבתיות כחלק מפעילותם היומיומית. המטרה המרכזית היא לקדם פעילות עסקית בת קיימא המפחיתה נזק לסביבה ומשפרת ביצועים סביבתיים, במקביל להבטחת צמיחה כלכלית וחברתית. במסגרת זו, מחקרים רבים נערכו כדי להבין את ההשפעות והיתרונות של הטמעת EMS בארגונים.
אחד מהמחקרים הבולטים בתחום זה נערך על ידי איראלדו, טסטה ופריי (2009), אשר חקרו את ההשפעה של התקן האירופי EMAS על ביצועים סביבתיים ותחרותיים באיחוד האירופי. הם הדגימו כיצד EMS יכול לתרום לא רק לשיפור הביצוע הסביבתי אלא גם לחיזוק היכולת התחרותית של הארגון, בעיקר דרך חדשנות.
בנוסף, החוקרים חלילי ודואקר (2013) פיתחו מסגרת ל-EMS בר קיימא שמשלבת עקרונות ניהול סביבתי עם גישה רב-קריטריונית לקבלת החלטות. הם הבליטו את החשיבות של ניהול סביבתי המתחשב בקריטריונים סביבתיים, תעשייתיים, כלכליים וחברתיים, דבר הדרוש לקבלת החלטות אפקטיביות וברות קיימא.
לפי המחקר של וילמשורסט ופרוסט (2001), שבחן את תפקידה של מחלקת החשבונאות, עדיין קיים פער בין ההכרה התאורטית בחשיבות שלה לבין ההטמעה המעשית שלה בתוך המערכות הסביבתיות בארגונים. הם מצביעים על כך שחלק מהארגונים עדיין לא מנצלים במלואם את הפוטנציאל של החשבונאות הסביבתית כחלק מ-EMS, מה שמעלה את הצורך בשינוי תפיסתי ובהגברת המודעות לתרומתה החשובה של החשבונאות לניהול סביבתי אפקטיבי.
הטמעת מערכות ניהול סביבתיות בארגונים מצביעה לא רק על התחייבות כלפי הסביבה אלא גם על פעולה אסטרטגית המחזקת את הארגון מבחינה תחרותית. השילוב של עקרונות ניהול סביבתיים עם גישות חדשניות ורב-קריטריוניות מאפשר לארגונים להתמודד ביעילות עם אתגרים סביבתיים ולהבטיח צמיחה בת קיימא. כמו כן, חשיבותה של חשבונאות סביבתית כחלק מ-EMS מדגישה את הצורך בפיתוח ובהטמעת מדיניות סביבתית אפקטיבית, שתשלב ידע מקצועי עם מחויבות ארגונית לשיפור רציף של הביצועים הסביבתיים. בכך, ארגונים יכולים להוביל לשינוי חיובי, להבטיח את עתידם הכלכלי ולתרום לחברה ולסביבה באופן משמעותי ומתמשך.[דרוש מקור]
ראו גם

משבר האקלים העולמי
המדד הבינלאומי לאיכות הסביבה
קיימות
איומים ומפגעים סביבתיים בישראל
לקריאה נוספת

Brian Clegg, Sustainable Business: Financial Times Briefing, Pearson Business, June 2011
Ka-Yee Chan, Xiang-Dong Li, A Study of the Implementation of ISO 14001 Environmental Management Systems in Hong Kong, Journal of Environmental Planning and Management, September 2001
הערות שוליים

↑  ROBERT SROUFE, EFFECTS OF ENVIRONMENTAL MANAGEMENT SYSTEMS ON ENVIRONMENTAL MANAGEMENT PRACTICES AND OPERATIONS, Production and Operations Management 12, 2003-09, עמ' 416–431 doi: 10.1111/j.1937-5956.2003.tb00212.x
↑  John Voorhees, Robert A. Woellner, ISO 14000 and Risk Management Systems, CRC Press, 2018-05-02, עמ' 3–10, ISBN 978-0-203-75037-7
↑  Steven A Melnyk, Robert P Sroufe, Roger Calantone, Assessing the impact of environmental management systems on corporate and environmental performance, Journal of Operations Management 21, 2002-12-05, עמ' 329–351 doi: 10.1016/s0272-6963(02)00109-2
1 2  Ernst Andreas Hartmann, Arbeitssysteme und Arbeitsprozesse, Zürich: vdf, Hochschulverl. an der ETH, 2005, Mensch - Technik - Organisation, ISBN 978-3-7281-3034-1
↑  ת"י 14001 – מערכות ניהול סביבתי: דרישות והנחיות לשימוש, יוני .2005
↑  Mali, Ria. "ERA Environmental Introduces Direct Upload to TCEQ's STEERS". Retrieved 4 May 2017.
1 2 3  תקן 14001 ISO לניהול סביבתי - מרכז המחקר והמידע, כנסת ישראל
↑  היתרי פליטה לאוויר ינואר 2020 - המשרד להגנת הסביבה
↑  Fabio Iraldo, Francesco Testa, Marco Frey, Is an environmental management system able to influence environmental and competitive performance? The case of the eco-management and audit scheme (EMAS) in the European union, Journal of Cleaner Production 17, 2009-11, עמ' 1444–1452 doi: 10.1016/j.jclepro.2009.05.013
↑  Nasrin R. Khalili, Susanna Duecker, Application of multi-criteria decision analysis in design of sustainable environmental management system framework, Journal of Cleaner Production 47, 2013-05, עמ' 188–198 doi: 10.1016/j.jclepro.2012.10.044
↑  Trevor D. Wilmshurst, Geoffrey R. Frost, The role of accounting and the accountant in the environmental management system, Business Strategy and the Environment 10, 2001-05, עמ' 135–147 doi: 10.1002/bse.283
מערכת ניהול מסמכים

מערכות לניהול מסמכים (Document Management Systems), הן מערכות מבוססות תוכנות מחשב (במקרה של ניהול מסמכים דיגיטליים) המשמשות כדי לעקוב, לנהל ולאחסן מסמכים ולהפחית את כמות הנייר. רוב המערכות מסוגלות לשמור את הרשומה יחד עם הגרסאות השונות שנוצרו או שונו על ידי משתמשים שונים במהלך הזמן (מונח הנקרא "היסטוריית מעקב"). למושג מערכות לניהול מסמכים יש חפיפה מסוימת עם התפיסה של מערכות לניהול תוכן. המושג מתייחס לעיתים קרובות כאל מרכיב של מערכות (ECM) Enterprise Content Management, מערכות הקשורות לניהול נכסים דיגיטליים, Document Imaging, מערכות לניהול תהליכי עבודה ומערכות לניהול רשומות.
היסטוריה

לקראת סוף שנות ה-80 של המאה ה-19 המציא אדווין סייבלס (Edwin Grenville Seibels) את שיטת התיוק בארונות ומגירות.
בראשית שנות ה-80 של המאה ה-20 החלו ספקים לפתח תוכנות מחשב על מנת לנהל מסמכים מבוססי נייר. מערכות אלו התמודדו עם מסמכי נייר, וכללו לא רק פורמט מסמכים שהודפסו ופורסמו, אלא גם תמונות, צילומים של טביעות אצבעות, ועוד.
מאוחר יותר, החלו לפתח את הסוג השני של המערכות אשר יכלו לנהל מסמכים אלקטרוניים, כלומר, כל המסמכים או הקבצים שנוצרו על המחשבים ובדרך כלל מאוחסנים בכונן המקומי של המשתמשים. במערכות ניהול המסמכים האלקטרונית (EDM) המוקדמות ביותר, הצליחו לנהל מספר מצומצם של סוגי מסמכים ומספר מוגבל של תבניות. רבות ממערכות אלו נודעו בשלב מאוחר יותר כמערכות לניהול מסמכים מכיוון שהם התמקדו בלכידה, אחסון, יצירת אינדקס ואחזור של קובצי תמונה. מערכות EDM המשיכו להתפתח והגיעו לנקודה בה יכלו לנהל קבצים מכל סוג ופורמט ושיכולים להיות מאוחסנים ברשת וברמת אבטחה נאותה, וכן לנהל תהליכי זרימת עבודה ובקרה.
מערכות אלו אפשרו לארגונים לשמור העתקים של טפסים ומסמכים שהגיעו בפקס כקובצי תמונה, ולאחסן את קובצי התמונה האלו במאגר, לצורכי אבטחה ואחזור מהיר (האחזור נעשה אפשרי מכיוון שהמערכות כבר יכלו לקרוא את הטקסט מתוך המסמך כחלק מתהליך הלכידה, ויצירת האינדקס אפשר את האחזור על ידי מילים בתוך הטקסט עצמו).
בזמן שרבים ממערכות ה-EDM אחסנו מסמכים בפורמטים הבסיסיים והנפוצים (וורד, אקסל או PDF), מספר מערכות לניהול מסמכים החלו לאחסן תוכן גם בפורמט HTML. למרות שמדיניות ניהול זו מחייבת הכנסה של התוכן לתוך המערכת - לאחר הכנסת התוכן התוכנה פועלת כמנוע חיפוש כך שמשתמשים יכולים לאחזר מידע נדרש במהירות גדולה יותר. פורמט ה-HTML מאפשר לתוכנות מתאימות את היכולות להפעיל חיפוש בטקסט מלא.
עמידה בתקנים

בתחומי תעשייה רבים מפורסמים רשימת הסטנדרטים, כל תחום לפי עניינו, עבור בקרה וניהול של המסמכים.
מתוך כך, קיימים מספר תקני ISO רלוונטיים כגון:
FDUIICS 01.140.10 UFI 01.140.20. ב-ISO גם מפורסמים הסטנדרטים הכוללים סדרה של מסמכים טכניים לפי תחום. ISO 2709 - מידע וניהול מסמכים - פורמט למידע מורחב ISO 15836 - בסיס האלמנטים במטה-דאטה ISO 15489 - ניהול רשומות ISO 21127 - אונטולוגיה של שינוי התרבות והמוצא של המידע ISO 23950 - אחזור מידע (Z39.50) - שירותי הגדרת אפליקציות ופרוטוקולים. ISO 10244 - ניהול תהליכים עסקיים וניתוח נתונים ISO 3200 - פורמט מסמך נייד
בקרת מסמכים

בדרישות הרגולציה הממשלתית קיימת דרישה שחברות הפועלות בתחומי תעשייה מסוימים יבצעו בקרה על המסמכים שלהם. תעשיות כאלו כוללות תחומים כגון: הנהלת חשבונות, מכוני איכות, מפעלים לאביזרים רפואיים, תרומות דם, תאי גזע אנושיים, רקמות, בריאות וטכנולוגיות מידע.
בחלק מהתעשיות עובדים תחת מעקב קפדני של בקרת מסמכים לפי הדרישות הרגולטוריות, תלוי בסוג המידע שהם מאחזרים לשם שמירה על הפרטיות, האחריות או הדרישה לניהול איכות אחרת ברמה גבוהה.
לדוגמה לארגון ה-PHI - Protected Health Information נדרשת הבטחת איכות על ידי ה-HIPAA או למסמכי הבנייה של פרויקט נדל"ן לפי תקופה.
תוכנית אסטרטגית של מערכת מידע, יכולה לעצב את המידע הארגוני במדיה לתקופה ארוכת טווח.
מסמכים המאוחסנים במערכת לניהול מסמכים כגון: הנחיות לתהליכים עסקיים ארגוניים, נוהלי עבודה והצהרות מדיניות, מספקים ראיות שהמסמכים אכן מבוקרים.
כישלון בנושא בקרת המסמכים עלול לגרום לקנסות, הפסד לעסק או פגיעה במוניטין שלו.
שילוב עם DM

שילוב של מערכות לניהול מסמכים כולל את הטכנולוגיה, הכלים והשיטות ללכידה, ניהול, אחסון, שמירה, שליחה (הפצה) וביעור של "מסמכים" ברמה חוצת ארגון.
בהקשר הזה, "מסמכים" כוללים כל אחד מהנתונים העצומים בהיבטי המידע וכוללים תמונות, מסמכים משרדיים, מסמכי גרפיקה ושרטוטים כמו גם ישויות חדשות כגון דפי אינטרנט, תכתובות אימיילים, הודעות מיידיות וקטעי וידאו.
תוכנה לניהול מסמכים

מסמכי הנייר שימשו עד כה לאחסון המידע. עם זאת, הנייר יקר, בזבזני ועם נטייה לסיכונים. תוכנה לניהול מסמכים היא לא רק כלי לניהול המידע, אלא מאפשרת למשתמש לגשת למערכת, לבצע עריכה ולעקוב אחר מידע מאוחסן. תוכנת ניהול מסמכים היא ארון אלקטרוני שניתן להשתמש בו כדי לארגן את כל הניירת והקבצים הדיגיטליים. התוכנה מסייעת לארגונים להמיר דפי נייר לקבצים דיגיטליים ולאחסן אותם בשרת אחסון אחד. תוכנה לניהול מסמכים מבוססת רשת, הופכת להיות מרכיב מרכזי של התעשייה וחלק בלתי נפרד ממנה.
הערות שוליים

↑  Biels, A History of Document Management, Biels.com, ‏18/07/2016
↑  eFileCabinet, Short History of Document Management, www.efilecabinet.com, ‏27/08/2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539420305171  GND: 4303691-0  LCCN: sh92006218  NKC: ph553291
CSI: ניו יורק

| --- | --- |

 מבוסס על:  CSI 
 סוגה:  דרמה משטרתית / מתח / מדע פופולרי
 יוצרים:  אנתוני זויקר, אן דונהו, קרול מנדלסון 
 שחקנים:  גארי סיניז  מלינה קאנאקארדס (עונות 1-6)  סילה וורד (עונה 7)   קרמיין גיובינזו   אנה בלקנאפ (עונה 2)   רוברט ג'וי (עונה 2)   איי ג'יי באקלי (עונה 3)   היל הרפר   אדי קייהיל   ונסה פרליטו (עונות 1–2)   קלייר פורלני (שחקנית אורחת עונה 3)
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 מספר עונות:  9 
 מספר פרקים:  197 
 הפקה
 מפיק:  גארי סיניז 
 חברת הפקה:  CBS 
 הפצה:  King World Productions 
 מוזיקה:  ביל בראון 
 אורך פרק:  40–45 דקות
 שידור
 רשת שידור:  CBS 
 רשת שידור בישראל:  הערוץ הראשון   Hot Zone   ערוץ 33
 תקופת שידור מקורית:  22 בספטמבר 2004 – 22 בפברואר 2013
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
CSI: ניו יורק (באנגלית: CSI: NY) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוגת המתח המשלבת אלמנטים של מדע פופולרי. הסדרה מתארת את עבודת חוקרי הזיהוי הפלילי בעיר ניו יורק, העוסקים בפענוח מקרי רצח. הסדרה, המשודרת ברשת CBS, עלתה לאוויר ב-22 בספטמבר 2004 והיא סדרת בת של "CSI" ואחות ל-"CSI Miami".
הפתיח של הסדרה הוא השיר "Baba O'Riley" של להקת הרוק המי.
עלילה

הסדרה עוסקת במחלקת הזיהוי הפלילי של העיר ניו יורק. בכל פרק מנסים גיבורי הסדרה לפענח מקרה רצח אחד או יותר, שלעיתים יש ביניהם קשר. לרוב מסתיים פענוח המקרים באותו הפרק, אך לעיתים מתמשך הפענוח על פני מספר פרקים.
עלילת כל פרק נחלקת למספר חלקים: צוות שאוסף ראיות בזירת הרצח, מדבר עם עדי ראייה ומביא את הראיות למעבדה. לאחר איסוף הראיות עוסק הצוות בפענוחן בעזרת אמצעים מדעיים כגון זיהוי טביעות אצבעות, זיהוי ממצאי DNA והתאמתם למאגר, קביעת סיבת המוות ומציאת ראיות על גופו של הקרבן על ידי חוקר מקרי המוות וחקירת חשודים שנמצאו על-פי הראיות.
בנוסף לעלילה הראשית של הסדרה, הסדרה עוסקת גם בעלילה משנית העוסקת בחייהן הפרטיים של הדמויות. כך, לדוגמה, ליוותה העלילה את פרשת האהבה של דני ולינדסי. את סיפור האהבה של דון וג'סיקה. ואת התמודדותו עם אובדנה. מאוחר יותר עוסקת העלילה גם בבנות זוגו של מאק ובני זוגה של סטלה.
במהלך העונות נעשו מספר שינויים בצוות הסדרה. כך, למשל, במהלך העונה השנייה לאחר עזיבתו של הוקס את חדר המתים, לאחר פיטוריה של אידן מהמעבדה ולאחר עזיבתה של סטלה למעבדה בורג'יניה.
העונות 1–7 שודרו עד היום ברשת הכבלים HOT. כיום משודרת העונה השמינית של הסדרה בערוץ HOT ZONE.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק האחרון | דירוג | מספר הצופים (במיליונים) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 23 | 23 | 22 בספטמבר 2004 | 18 במאי 2005 | 21 | 13.59 |
|  | 2 | 24 | 24 | 28 בספטמבר 2005 | 17 במאי 2006 | 22 | 14.04 |
|  | 3 | 24 | 24 | 20 בספטמבר 2006 | 16 במאי 2007 | 25 | 13.92 |
|  | 4 | 21 | 21 | 26 בספטמבר 2007 | 21 במאי 2008 | 28 | 11.71 |
|  | 5 | 25 | 25 | 24 בספטמבר 2008 | 14 במאי 2009 | 17 | 13.50 |
|  | 6 | 23 | 23 | 23 בספטמבר 2009 | 26 במאי 2010 | 23 | 12.66 |
|  | 7 | 22 | 22 | 24 בספטמבר 2010 | 13 במאי 2011 | 37 | 10.73 |
|  | 8 | 18 | 18 | 23 בספטמבר 2011 | 11 במאי 2012 | 38 | 10.34 |
|  | 9 | 17 | 17 | 21 בספטמבר 2012 | 22 בפברואר 2013 | 26 | 11.27 |
צוות השחקנים ותקופותיהם

| שחקן | דמות | דרגה | עונות> 1 | עונות> 2 | עונות> 3 | עונות> 4 | עונות> 5 | עונות> 6 | עונות> 7 | עונות> 8 | עונות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גארי סיניז | מאק טיילור | CSI דרג 3 מפקח | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי |
| מלינה קאנאקארדס | סטלה בונוסרה | CSI דרג 3 סגנית מפקח | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי |  |  |  |
| סילה וורד | ג'ו דנוויל | CSI דרג 3 סגנית מפקח |  |  |  |  |  |  | ראשי | ראשי | ראשי |
| קרמיין גיובינזו | דני מסר | CSI דרג 3 | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי |
| אנה בלקנאפ | לינדסי מונרו | CSI דרג 3 |  | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי |
| רוברט ג'וי | ד"ר סיד האמרבק | פתולוג ראשי |  | משנה | משנה | משנה | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי |
| איי ג'יי באקלי | אדם רוס | טכנאי מעבדה |  | משנה | משנה | משנה | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי |
| היל הרפר | ד"ר שלדון הוקס | CSI דרג 2 | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי |
| אדי קייהיל | דון פלאק ג'וניור | בלש במחלקת רצח | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי | ראשי |
| ונסה פרליטו | איידן בראון | CSI דרג 2 | ראשי | ראשי |  |  |  |  |  |  |  |
דמויות

מאק טיילור ראש מחלקת הזיהוי הפלילי. איש ישר והגון שמאמין שלכל אדם סיפור מיוחד. בעברו שירת בחיל הנחתים ואף נפצע בשנת 1983 בביירות. לאחר שחרורו מן הנחתים התחתן עם קלייר בשנת 1994, שש שנים לאחר מכן היא נהרגה באסון מגדלי התאומים. מאק היה שבור לחלוטין מהדבר אך המשיך בחייו ושמר מזכרת אחת ממנה, כדור ים מתנפח. לפעמים הוא מזכיר את העובדה שהוא עוד יכול להרגיש את הבל פיה בו.
סטלה בונוסרה יד ימינו של מאק. חוקרת מוצלחת ואישה בעלת עקרונות. סטלה יתומה מאב ואם וגדלה בבתי יתומים רבים. יש לה קשר מיוחד למאק ולצוות כולו. בתחילת העונה השביעית, אנו מגלים שהיא עזבה את המעבדה בניו יורק כדי להיות ראש צוות במעבדה בניו-אורלינס.
ג'וזפין "ג'ו" דנוויל מגיעה למעבדה בתחילת העונה השביעית. היא ממלאת את מקומה של סטלה לאחר שזו עזבה. אישה חזקה שיודעת לעבוד ולא מפחדת מדבר, היא מחפשת את המקום שלה להשתלב במעבדה אך מתקשה בכך. הייתה נשואה בעבר, לחוקר ה F.B.I ראס ג'וזפסון. יש לה ילדה מאומצת בת 13 ששמה אלי וילד בן 18 מנישואיה שמו טיילר.
דניאל "דני" מסר חוקר נאה, חכם ופרפקציוניסט כלפי החקירות שלו. גדל בשכונות הפחות טובות של ניו יורק. התקבל לצוות באופן אישי על ידי מאק. באמצע העונה השלישית הוא מתחיל לצאת עם לינדסי מונרו, ומתחתן איתה בעונה החמישית .
לינדסי מונרו מגיעה למעבדה בפרק השלישי של העונה השנייה ממונטנה. היא מתקבלת בברכה על ידי סטלה אך דני מוצא עניין בהצקות ועקיצות קטנות כלפייה. היא חוקרת טובה וקשוחה, היא עושה עבודה נקייה ומסורה. באמצע העונה השלישית היא מתחילה לצאת עם דני מסר והם מתחתנים בעונה החמישית בפרק 16 לאחר שנכנסה ממנו להיריון .
דונלד "דון" פלאק ג'וניור בלש במשטרת ניו יורק. בעל עבר משפחתי ברשויות אכיפת החוק בניו יורק. עובד עם הצוות במקרים רבים. בעונה השלישית הוא וג'סיקה אנג'ל הופכים לזוג. בסוף העונה החמישית היא נורית למוות.
ד"ר שלדון הוקס התחיל בתור פתולוג בחדר המתים ובעונה השנייה עבר הסמכה ועבר לצוות השטח. הוא בעל ידע רב בתחומים רבים ולא פעם מכנים אותו בצוות איינשטיין.
אדם רוס עובד במעבדה בתור איש הטכנולוגיה. טכנולוגיה בשבילו היא דרך חיים. הוא מצחיק ושנון. אהוב מאוד על ידי כולם אך הוקס הוא חברו הטוב ביותר.
ד"ר סיד המארבק לאחר עזיבתו של הוקס את חדר מתים, מגיע סיד ותופס את מקומו. הוא אדם מבוגר אך עם זאת ילדותי בדרכים רבות. הוא אוהב לעקוץ את הוקס פעמים רבות על כך שעזב את חדר המתים לטובת צוות השטח.
אידן בראון חוקרת מצוינת ואמיצה. אידן גדלה בשכונות המפוקפקות של העיר ניו יורק. פרפקציוניסטית בכל הנוגע לחקירות עליהן היא אחראית. בתחילת העונה השנייה, מקבלת אידן תיק חקירה של אונס בו הקורבן נאנסה פעמיים על ידי אותו אדם, אך זהותו אינה ידוע. לאחר כמה פרקים מגלה מאק שאידן חיבלה בראיות והשמיטה חלק מהן, עקב כך הוא מחליט לפטר אותה ולהביא את לינדסי מונרו כמחליפתה. לקראת סוף העונה השנייה באחד ממקרי הרצח מתגלה שהיא נרצחה וגופתה נשרפה על ידי אותו אנס.
רשימת שחקנים

גארי סיניז: החוקר מאק טיילור.
מלינה קאנאקארדס: החוקרת סטלה בונוסרה.
סילה וורד: החוקרת ג'ו דנוויל.
קרמיין גיובינזו: החוקר דני מסר.
אנה בלקנאפ: החוקרת לינדסי מונרו.
היל הרפר: ד"ר שלדון הוקס.
איי ג'יי באקלי: אדם רוס.
אדי קייהיל: הבלש דון פלאק.
רוברט ג'וי : ד"ר סיד המרבאק.
ונסה פרליטו: החוקרת אידן בראון.
קלייר פורלני: ד"ר פייטון דריסקול.
מערכת המשפט בקוריאה הצפונית

מערכת המשפט בקוריאה הצפונית מבוססת על מערכת המשפט שהייתה קיימת בברית המועצות לשעבר. מערכת זו כוללת את בית המשפט העליון של קוריאה הצפונית, בתי משפט אזוריים, בתי משפט לאכיפת פשעים אידאולוגיים (בתי משפט עממיים), וכן בתי משפט מיוחדים המתכנסים בנסיבות חריגות.
בית המשפט העליון של הרפובליקה הדמוקרטית העממית של קוריאה הוא בית המשפט העליון במדינה, אשר שופטיו ממונים ישירות על ידי אספת העם העליונה, הפרלמנט של קוריאה הצפונית. על פי חוקת קוריאה הצפונית, בית המשפט העליון כפוף ומחויב במתן דין וחשבון לאספת העם העליונה (בניגוד לעיקרון הפרדת הרשויות), ושופטי המדינה מחויבים לפסוק ״משפט צדק״, ונושאים באחריות פלילית אם מתרשלים במלאכתם.
החוק בקוריאה הצפונית

באופן פורמלי, החוק בקוריאה הצפונית מבוסס על מספר מקורות, אשר מסודרים לפי דרגת חשיבות בסדר יורד:
מילותיו או הנחיותיו של המנהיג העליון, קים ג'ונג-און
עשרת העקרונות להקמתה של מערכת אידאולוגית מרכזית
הוראות והנחיות מטעם מפלגת הפועלים של קוריאה
חוקים ותקנות מטעם אספת העם העליונה
חוקת קוריאה הצפונית
מפלגת הפועלים של קוריאה, המחזיקה במעמד פוליטי עליון במדינה, מופקדת בראש ובראשונה על ציות והגשמת רצונותיו של המנהיג העליון. בדומה למצב במדינות קומוניסטיות אחרות, תפקידן של כלל מערכות המדינה הוא לשרת את המפלגה, ומשכך חוקים אזרחיים אינם חלים על המפלגה עצמה.
בית המשפט העליון

בית המשפט העליון של הרפובליקה הדמוקרטית העממית של קוריאה הוא בית המשפט העליון בקוריאה הצפונית, המשמש במקביל גם כערכאת הערעור העליונה במדינה.
בראש בית המשפט העליון מכהן נשיא/שופט ראשי, ולו מסייעים שני שופטי משנה. נכון להיום, לא ידוע מהו מספר השופטים הכלולים בחבר השיפוט.
בנייתו של המבנה המרכזי בו שוכן בית המשפט העליון במדינה הושלמה בשנת 2010.
ערכאות שיפוטיות בקוריאה הצפונית

בתי המשפט בקוריאה הצפונית מחולקים לשני סוגים:
בתי משפט אזוריים - מערכת שיפוט אזרחית הכוללת 9 בתי משפט הפרוסים ברחבי המדינה.
בתי משפט עממיים/בתי משפט ממשלתיים - מספר לא ידוע של בתי משפט הפועלים לאכיפת ״פשעים אידאולוגיים״ או פשעים כנגד המשטר הצפון-קוריאני.