stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2024/2025 בליגת העל בכדורגל
שינויי מאמנים

| קבוצה | מאמן יוצא | סיבת עזיבה | תאריך עזיבה | מיקום בטבלה | מאמן נכנס | תאריך המינוי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מכבי חיפה | ישראל מסאי דגו | סיום חוזה | 29 במאי 2024 | טרום עונה | ישראל ברק בכר | 29 במאי 2024 |
| הפועל באר שבע | ישראל אליניב ברדה | סיום חוזה | 31 במאי 2024 | טרום עונה | ישראל רן קוז'וך | 2 ביוני 2024 |
| מכבי פתח תקווה | ישראל רן קוז'וך | סיום חוזה | 2 ביוני 2024 | טרום עונה | ישראל דן רומן | 3 ביוני 2024 |
| מכבי תל אביב | אירלנד רובי קין | סיום חוזה | 7 ביוני 2024 | טרום עונה | סרביה ז'ארקו לאזטיץ' | 24 ביוני 2024 |
| מכבי נתניה | ישראל מרקו בלבול | פוטר | 29 באוקטובר 2024 | 13 | ישראל יוסי אבוקסיס | 29 באוקטובר 2024 |
| הפועל חדרה | ישראל חיים סילבס | פוטר | 2 בנובמבר 2024 | 14 | ישראל אסף נימני | 2 בנובמבר 2024 |
| מכבי פתח תקווה | ישראל דן רומן | פוטר | 7 בדצמבר 2024 | 11 | ישראל תמיר לוזון | 7 בדצמבר 2024 |
| מ.ס אשדוד | ישראל אלי לוי | פוטר | 21 בינואר 2025 | 13 | ישראל חיים סילבס | 27 בפברואר 2025 |
| הפועל חדרה | ישראל אסף נימני | פוטר | 21 בינואר 2025 | 14 | ישראל נמרוד קוסטיקה | 21 בינואר 2025 |
| בני סכנין | סרביה סלובודאן דראפיץ' | פוטר | 3 במרץ 2025 | 12 | ישראל מנחם קורצקי | 11 במרץ 2025 |
| מכבי פתח תקווה | ישראל תמיר לוזון | התפטר | 16 במרץ 2025 | 11 | – | – |
טבלת הליגה

העונה הסדירה תתקיים במתכונת של שני סיבובים בהם תשחק כל קבוצה נגד כל אחת מהקבוצות האחרות בליגה פעמיים (במתכונת בית/חוץ). הקבוצות שיסיימו את העונה הסדירה באחד מששת המקומות הראשונים ימשיכו להתמודדות במסגרת הפלייאוף העליון. שאר הקבוצות יתמודדו בפלייאוף התחתון.
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | העפלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל באר שבע | 26 | 18 | 6 | 2 | 52 | 18 | 34+ | 58 | פלייאוף עליון |
| 2 | מכבי תל אביב | 26 | 17 | 6 | 3 | 56 | 27 | 29+ | 57 | פלייאוף עליון |
| 3 | מכבי חיפה | 26 | 14 | 6 | 6 | 54 | 32 | 22+ | 47 | פלייאוף עליון |
| 4 | בית"ר ירושלים | 26 | 13 | 7 | 6 | 48 | 34 | 14+ | 46 | פלייאוף עליון |
| 5 | הפועל חיפה | 26 | 12 | 5 | 9 | 39 | 31 | 8+ | 41 | פלייאוף עליון |
| 6 | מכבי נתניה | 26 | 11 | 4 | 11 | 39 | 37 | 2+ | 37 | פלייאוף עליון |
| 7 | עירוני קריית שמונה | 26 | 10 | 4 | 12 | 28 | 38 | 10- | 34 | פלייאוף תחתון |
| 8 | מכבי בני ריינה | 26 | 9 | 4 | 13 | 27 | 35 | 8- | 31 | פלייאוף תחתון |
| 9 | הפועל ירושלים | 26 | 7 | 9 | 10 | 32 | 35 | 3- | 30 | פלייאוף תחתון |
| 10 | עירוני טבריה | 26 | 6 | 9 | 11 | 20 | 36 | 16- | 27 | פלייאוף תחתון |
| 11 | מכבי פתח תקווה | 26 | 6 | 6 | 14 | 22 | 44 | 22- | 24 | פלייאוף תחתון |
| 12 | בני סכנין | 26 | 6 | 6 | 14 | 19 | 37 | 18- | 23 | פלייאוף תחתון |
| 13 | מועדון ספורט אשדוד | 26 | 5 | 7 | 14 | 35 | 48 | 13- | 22 | פלייאוף תחתון |
| 14 | הפועל חדרה | 26 | 3 | 11 | 12 | 23 | 42 | 19- | 20 | פלייאוף תחתון |
1 2  משחק אחד של הפועל באר שבע ובני סכנין בוטל, בית הדין קבע שתוצאת המשחק היא 0-0, ללא חלוקת נקודות
↑  נקודה הופחתה ממאזנה של הפועל באר שבע עקב התפרעות אוהדים במשחק הליגה נגד בני סכנין.
↑  נקודה הופחתה ממאזנה של מכבי חיפה עקב התפרעות אוהדים במשחק הליגה נגד מכבי תל אביב.
טבלת הליגה > הפלייאוף העליון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל באר שבע | 27 | 19 | 6 | 2 | 54 | 18 | 36+ | 61 | סיבוב המוקדמות השני בליגת האלופות |
| 2 | מכבי תל אביב | 27 | 18 | 6 | 3 | 59 | 27 | 32+ | 60 | סיבוב המוקדמות השני בקונפרנס ליג |
| 3 | מכבי חיפה | 27 | 14 | 7 | 6 | 57 | 35 | 22+ | 48 | סיבוב המוקדמות השני בקונפרנס ליג |
| 4 | בית"ר ירושלים | 27 | 13 | 8 | 6 | 51 | 37 | 14+ | 47 |  |
| 5 | הפועל חיפה | 27 | 12 | 5 | 10 | 39 | 34 | 5+ | 41 |  |
| 6 | מכבי נתניה | 27 | 11 | 4 | 12 | 39 | 39 | 0 | 37 |  |
טבלת הליגה > הפלייאוף התחתון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | עירוני קריית שמונה | 27 | 11 | 4 | 12 | 30 | 39 | 9- | 37 |  |
| 8 | הפועל ירושלים | 27 | 8 | 9 | 10 | 36 | 36 | 0 | 33 |  |
| 9 | מכבי בני ריינה | 27 | 9 | 5 | 13 | 28 | 36 | 8- | 32 |  |
| 10 | עירוני טבריה | 27 | 6 | 10 | 11 | 21 | 37 | 16- | 28 |  |
| 11 | מכבי פתח תקווה | 27 | 6 | 6 | 15 | 23 | 46 | 23- | 24 |  |
| 12 | מועדון ספורט אשדוד | 27 | 5 | 8 | 14 | 36 | 49 | 13- | 23 |  |
| 13 | בני סכנין | 27 | 6 | 6 | 15 | 20 | 41 | 21- | 23 | ירידה לליגה הלאומית |
| 14 | הפועל חדרה | 27 | 3 | 12 | 12 | 24 | 43 | 19- | 21 | ירידה לליגה הלאומית |
1 2  משחק אחד של הפועל באר שבע ובני סכנין בוטל, בית הדין קבע שתוצאת המשחק היא 0-0, ללא חלוקת נקודות
↑  נקודה הופחתה ממאזנה של הפועל באר שבע עקב התפרעות אוהדים במשחק הליגה נגד בני סכנין.
↑  נקודה הופחתה ממאזנה של מכבי חיפה עקב התפרעות אוהדים במשחק הליגה נגד מכבי תל אביב.
הקבוצות הישראליות באירופה

עונת 2024/2025 נפתחה כאשר ליגת העל מדורגת במקום האחד עשר בדירוג הליגות של אופ"א.
ארבע קבוצות מליגת העל השתתפו במפעלים האירופיים במהלך העונה, מכבי תל אביב, אלופת המדינה בעונת החולפת, מכבי פתח תקווה, מחזיקת גביע המדינה בעונה החולפת, מכבי חיפה והפועל באר שבע, שסיימו במקום השני ובמקום השלישי בהתאמה בליגת העל בעונה החולפת.
עקב המצב הביטחוני בישראל בזמן מלחמת חרבות ברזל, הקבוצות מארחות את משחקי הבית שלהן במפעלים האירופיים בחו"ל.
מכבי תל אביב פתחה את העונה האירופית במוקדמות ליגת האלופות, שם הודחה בסיבוב השני על ידי סטיאווה בוקרשט מליגת העל הרומנית. בעקבות זאת, הקבוצה נשרה למוקדמות הליגה האירופית, שם העפילה לשלב הליגה. בשלב הליגה הקבוצה סיימה במקום ה29 והודחה מהמפעל.
מכבי פתח תקווה פתחה את העונה במוקדמות הליגה האירופית שם הודחה בסיבוב השני על ידי בראגה מליגת העל הפורטוגלית. בעקבות זאת, הקבוצה נשרה למוקדמות הקונפרנס ליג שם הודחה בסיבוב השלישי על ידי צ'.פ.ר. קלוז' מליגת העל הרומנית.
מכבי חיפה פתחה את העונה במוקדמות הקונפרנס ליג שם הודחה מוקדם מהצפוי ולאחר סיבוב אחד, על ידי סבאך מליגת העל האזרית.
הפועל באר שבע פתחה העונה במוקדמות הקונפרנס ליג, שם הודחה בסיבוב המוקדמות השלישי על ידי מלאדה בולסלאב מליגת העל הצ'כית.
סטטיסטיקות > מלך השערים

| מיקום | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | גיא מלמד | הפועל חיפה/מכבי חיפה | 18 |
| 2 | דיא סבע | מכבי חיפה | 16 |
| 3 | דין דוד | מכבי חיפה | 13 |
| 3 | איגור זלטנוביץ' | מכבי נתניה | 13 |
| 5 | דור תורג'מן | מכבי תל אביב | 12 |
| 6 | אלון תורג'מן | הפועל באר שבע | 10 |
| 6 | קינגס קאנגווה | הפועל באר שבע | 10 |
| 6 | ליאור רפאלוב | מכבי חיפה | 10 |
| 9 | מוחמד כנעאן | מ.ס אשדוד | 9 |
| 9 | מתן חוזז | הפועל ירושלים | 9 |
סטטיסטיקות > מלך הבישולים

| מיקום | שחקן | קבוצה | בישולים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | דיא סבע | מכבי חיפה | 12 |
| 2 | דור מיכה | בית"ר ירושלים | 10 |
| 3 | מוחמד כנעאן | מ.ס. אשדוד | 8 |
| 3 | פרדי ורגאס | מכבי נתניה | 8 |
| 3 | ירדן שועה | בית"ר ירושלים | 8 |
| 6 | גבי קניקובסקי | מכבי תל אביב | 7 |
| 6 | קינגס קאנגווה | הפועל באר שבע | 7 |
| 8 | מקסים פלקושצ'נקו | מכבי נתניה | 6 |
| 8 | דולב חזיזה | מכבי חיפה | 6 |
| 8 | דן ביטון | הפועל באר שבע | 6 |
סטטיסטיקות > שחקן המחזור

| מחזור | שחקן | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 1 | דין דוד | מכבי חיפה |
| 2 | עבדוליי סק | מכבי חיפה |
| 3 | ירדן שועה | בית"ר ירושלים |
| 4 | מקסים פלקושצ'נקו | מכבי נתניה |
| 6 | אלעד מדמון | מכבי תל אביב |
| 7 | רועי משפתי | מכבי תל אביב |
| 9 | אסף צור | עירוני קריית שמונה |
| 10 | מיגל סילבה | בית"ר ירושלים |
ראו גם

עונת 2024/2025 בליגה הלאומית
הערות שוליים

↑  ספונסר חדש לליגת העל בכדורגל: זו החסות חסרת התקדים שאושרה על ידי מנהלת הליגות, באתר ישראל היום, 28 באוגוסט 2024
↑  יניב טוכמן‏, החל מהעונה הקרובה: יותר לשתף 6 זרים על המגרש בו זמנית, באתר וואלה, 21 ביולי 2024
↑  אצטדיון זמני עד להשלמת בניית אצטדיון חדרה
↑  אצטדיון זמני בעקבות מלחמת חרבות ברזל
↑  אצטדיון זמני בשל שיפוצים באצטדיון דוחה
↑  יניב טוכמן‏, אלי לוי פוטר ממ.ס. אשדוד. לבן זקן אין עדיין מועמדים להחליפו, באתר וואלה, 21 בינואר 2025
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
מחוננות בישראל

משרד החינוך במדינת ישראל באמצעות ״האגף למחוננים ומצטיינים״ מקיים בכל שנה מבחן איתור למחוננים ומצטיינים בכל רחבי הארץ. מבחני האיתור מתקיימים במערכת הממלכתית והממלכתית-דתית ונערכים באמצעות ״מכון קרני״ אשר זכה במכרז מטעם משרד החינוך.
ערך זה מפרט את התוכניות והמסגרות הייחודיות למחוננים ומצטיינים ברחבי הארץ ואת אופן אבחונם.
זיהוי מחוננים בישראל

משרד החינוך באמצעות ״האגף למחוננים ומצטיינים״ מבצע מבחני איתור מחוננים ומצטיינים בכל הארץ. באזורים בהם קיימות מסגרות מתאימות לתלמידי החינוך הממלכתי בלבד (לא נכללים תלמידי מסגרות 'מוכר שאינו רשמי' או 'חינוך ביתי' בתהליך האיתור). המבחנים נערכים בידי מכון קרני, לתלמידי כיתות ב' או ג', וכן בכיתה ו', והם בנויים משני שלבים עוקבים. שלב ראשון, בו עוברים כל תלמידי כיתות ב' או ג' מבחן סינון הבוחן את יכולותיהם בתחום הבנת הנקרא וחשבון. המבחן מבוצע במסגרת בית הספר. מבחן זה מאפשר לאתר את התלמידים בעלי היכולת הגבוהה ביותר בכל כיתה (כ-15% מכלל הנבחנים), בנוסף לתלמידים הללו, ניתנת אפשרות להמלצת המורים על תלמידים לקראת מבחן שלב ב'.
לאחר קבלת תוצאות המבחנים, על בית הספר להודיע להורי התלמידים אם ילדם נכלל או לא נכלל ברשימת הזכאים למבחן שלב ב'. בנוסף לתלמידים שעברו את מבחני שלב א', לצורך הסינון הראשוני, ניתן להוסיף תלמידים באמצעות המלצת צוות בית הספר.
מבחן שלב ב' נערך על ידי מכון סאלד או קרני, מחוץ לבית הספר, בשעות אחר הצהריים. הוא מועבר במתכונת קבוצתית בדומה למבחן שלב א', אך הוא קשה יותר ודורש התמודדות אינטלקטואלית בלחץ של זמן. על סמך תוצאות מבחני שלב ב', נבחרים ללמוד בתוכניות למחוננים 1.5%-3% מכלל המועמדים. החל משנת הלימודים תשס"ב מונהג בישראל רף קבלה שונה לבנים ולבנות כחלק ממדיניות של אפליה מתקנת.
שיטות חינוכיות להתמודדות עם ילדים מחוננים

על הצוות החינוכי המלמד את הילדים המחוננים ללמוד ולהיות מגובה בצוות הדרכה המיומן בהתמודדות עם צרכים של ילדים מחוננים. כיום מסלול הכשרה לעובדי הוראה לתלמידים מחוננים עומד על כשנתיים. על המורים להיחשף לחומרים המותאמים לילדים המחוננים ושעשויים לענות על הצרכים המיוחדים לתלמידים הללו. לרוב מדובר בתכנים מסדר חשיבה גבוה המשתנה ומותאם גם הוא לרמות שונות, שכן גם המחוננות נעה על ספקטרום רחב. תוכנית הלימודים צריכה להיות גמישה ופתוחה ללמידה אחרת הפורצת את גבולות הכיתה ומאתגרת ומעודדת שיח פתוח ולמידה עצמאית ומשלבת בתוכה תוכניות העשרה מגוונות. חלק בלתי נפרד מהתוכנית היא גם זיהוי ואיתור מחוננים והתאמתם לקבוצת הלמידה המתאימה בהתאם ליכולת שכלית-חברתית-קוגניטיבית כך שיוכלו לעבוד באופן שיפרה אחד את השני ויימנע יצירת תסכול מסוגים שונים.
יש להתגבר על אתגרים רבים בבואנו ללמד ילדים מחוננים ועלינו להתאים כלים ואמצעים המותאמים אליהם. וירגולים (2007: דף 18) מציין כמה מהם:
אימון הצוות החינוכי בדגש על ילדים מחוננים.
התאמת חומרי הלימוד בהתאם לצרכים של קבוצות מותאמות בתוך קבוצת המחוננים.
התאמת תוכניות למחוננים עבור בתי ספר פרטיים וציבוריים.
טכניקות מתקדמות לאיתור מחוננים.
מדיניות מדינת ישראל ומשרד החינוך לגבי ילדים מחוננים

המדיניות של מדינת ישראל לגבי המחוננים עברה שינויים במשך השנים:
בשנת 1984 הנושא המרכזי במערכת החינוך היה טיפוח הילדים המחוננים, שמו דגש בעיקר על טיפוח הילדים המחוננים מהשכבות החברתיות הנמוכות.
בשנת 1988, נקבעה המדיניות לאיתור המחוננים, הגדרתם, הכנות תוכניות לימוד מיוחדות בעבורם והעברת תקציב להכשרת מורים מיוחדים בשבילם.
למדינת ישראל חשוב לפתח טכנולוגיה גבוהה ומדענים מצוינים אך היא לא מקדישה שעות לטובת המחוננים לכן אילוצים שונים נבנים בתוכנית הלימודים.
בשנת 1993, בעקבות הביקורת שנעשתה בעניין המחוננים נתגלה שחלק נרחב מן המדיניות שנקבעה לא הושמה. כגון: ועדה מיוחדת להגדרת המחוננות ותוכניות לימוד מיוחדות לתלמידים המחוננים לא פותחו במידה מספקת.
כיום- יש יותר דגש על אוכלוסיית המחוננים אך עדיין ישנם מקומות שבהם טיפוח המחוננות ואיתור הילדים לא נעשה. ישנם מקומות שבהם אכן נתנו דגש והתייחסות למחוננים ולאיתורם אך רק בגילאים מסוימים.
בעקבות דו"ח של מבקר המדינה על מדיניות הממשלה לגבי טיפוח ילדים מחוננים, משרד החינוך התבקש לבחון ולבצע דרכים נוספות על מנת שטיפוח ילדים מחוננים יתבצע בכל שכבות הגיל ובכל חלקי הארץ. ואכן, בעקבות כך נכתבה והופצה בשנת 2010 חוברת לכלל בתי הספר ובה "קווים מנחים לתוכניות לטיפוח המצוינות וההצטיינות בבתי הספר. במספר ערים בישראל קיימות כיתות מחוננים אך למחוננים יש אפשרות לבחור מסגרת בשם "יום שליפה" בו הילדים המחוננים יוצאים ביום ראשון לרוב (יום חופש) ליום בו הם לומדים ברמה גבוהה יותר.
ד"ר צבי סבר כתב הצעת חוק מחוננים, שאושרה בשנת 2003 בקריאה טרומית אך לא קודמה. לדברי סבר, מדינת ישראל נותנת מענה ל–15% מתוך כלל המחוננים, והם מקבלים טיפול ראוי רק באזור תל אביב. הוא הציע אז להעלות את ההשקעה במחוננים מ-20 מיליון ש"ח ל-144 מיליון. הצעות חוק נוספות הונחו על שולחן הכנסת בשנת 2016 ובשנת 2020. בשני המקרים לא נקבע איזו ועדה תטפל בהצעה.
מסגרות למחוננים

קיימות מסגרות שונות לטיפוח מחוננים.
לגיל הרך קיימים מספר מרכזים, כדוגמת, יוניקולה בשרון ובמרכז לילדים בגן חובה ובכיתות א, ב , מרכז רון ורדי לטיפוח ילדים מחוננים בראשון לציון, בית ספר אופק בירושלים, מרכז מדע ודעת למחוננים ומצטיינים בשלומי ומרכז מרו"ם באשדוד, המקיימים יום העשרה שבועי בשעות בית הספר. תהליך האיתור מבוסס בגיל הרך על סינון ראשוני על ידי הצוותים החינוכיים. למסגרות אלה אופי חוגי וקיימת התייחסות רבה לתחומים הרגשיים והחברתיים של הילדים הפוקדים אותם ואף קיימים שיעורי חברה.
החל מכיתה ג', ילדים שאותרו כמחוננים או כמצטיינים יכולים לצאת למסגרת העשרה במרכז אזורי. ילדים מחוננים יתקבלו לתוכנית הבוקר ואילו המצטיינים יתקבלו לתוכנית אחר הצהריים. בנוסף למסגרת יום השליפה, קיימת אפשרות (בעיקר באזורים עירוניים גדולים) לכיתות מחוננים במסגרת בית ספר רגיל, כבר בכיתות היסוד ועד סיום בית הספר התיכון. בנוסף לאפשרות ההצטרפות לכיתת מחוננים בבית הספר היסודי, ניתן להיבחן במבחני המחוננות בכיתה ו' כדי להצטרף לכיתת מחוננים בחטיבת הביניים.
במסגרת חטיבת הביניים קיימת מתכונת של יום שליפה (כאשר בכוונת האגף למחוננים להרחיב את המסגרת בהמשך גם לחטיבה העליונה) וכיתות מחוננים. במסגרת החטיבה העליונה כיום קיימות מספר מסגרות חינוכיות למחוננים בהן כיתות מחוננים במסגרת בית הספר הרגיל ובתי ספר ייחודים למחוננים ומצטיינים, כגון מרכז מדעני העתיד ונוער שוחר מדע.
בנוסף קיימת מסגרת ל'מחונני העל' המאתרת כ-15 ילדים מחוננים בעלי IQ מעל 160 בשנתון, הזוכים להנחיה אישית על ידי מנטורים ואנשי אקדמיה מובילים המתמחים בתחום העניין של הילד המחונן. לרוב הם כבר לומדים בכיתת מחוננים. הצטרפות למסגרת זו במהלך הלימודים בבית הספר התיכון, משמעה לימודים אקדמיים תוך ויתור מוחלט על מסגרת בית הספר התיכון.
בנוסף לכל המסגרות הייחודיות קיימת אפשרות של האצה באמצעות "הקפצת כיתה" או באמצעות למידה של תחום דעת ספציפי עם תלמידים מכיתות גבוהות יותר. פתרונות מסוג זה, אם יוצעו, יתבססו על הערכת יכולתו של הילד להתמודד עם שינוי שכזה גם באספקטים רגשיים וחברתיים.
פרויקטים ייחודיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
פרויקטים ייחודיים > במה מחוננת לקולנוע ואנימציה

פרויקט במה מחוננת לקולנוע ואנימציה הוא פרויקט של משרד החינוך המתקיים במספר בתי ספר ומרכזי מחוננים ומצטיינים בארץ מגילאי יסודי עד חטיבה בו התלמידים מפיקים סרט. בפרויקט מתקיים יום עיון בסינמטק תל אביב או במדעטק בחולון, בהם התלמידים מציגים פיצ'ים ואת הסרטים עצמם וכן סדנאות והרצאות בקולנוע. מטרת הפרויקט היא להעניק למחונן את האפשרות לבטא את עצמו דרך המדיום הקולנועי על פי תוכן עולמו. ניתן לראות דרך הסרטים שהתלמידים לאו דווקא עוסקים בנושאי המחוננות.
פרויקטים ייחודיים > NASA

בכיתות ח' מוצע לתלמידים להשתתף בפרויקט NASA. בפרויקט התלמידים לומדים על החלל, על שיגור חלליות, על תנאי משקל, על כוח הכבידה ועל גרמי שמיים. בסוף הפרויקט טסים התלמידים המשתתפים בפרויקט למחנה חלל בבלגיה. בפרויקט משתתפים חמישה מרכזי מחוננים ברחבי הארץ: מתוכם ארבעה מרכזים מצפון הארץ: כנרת, שלומי, כרמיאל ותל חי ומרכז אחד ממרכז הארץ.
הערות שוליים

1 2  האגף למחוננים ומצטיינים, באתר edu.gov.il
↑  יהודית דורי וענת זוהר, העדפה מתקנת ושוויון הזדמנויות בקרב בנות מחוננות - דו"ח מחקר ללשכת המדען הראשי, אוגוסט 2008; באתר משרד החינוך
↑  יובל וורגן, ‏טיפוח תלמידים מחוננים במערכת החינוך, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 11 בדצמבר 2006
↑  שלומית רחמל וד"ר חפצי זוהר, 2010. קווים מנחים לתוכניות לטיפוח המצוינות וההצטיינות בבתי הספר. משרד החינוך, האגף לתלמידים מחוננים ומצטיינים.
↑  שר החינוך היה אהוד ברק ושר האוצר בנימין נתניהו
↑   מאיה גז, הסיפור הלא ייאמן על חוקר הדורבנים שכתב את הקוד האתי לחלל, באתר הארץ, 16 בפברואר 2024
↑  הצעת חוק זכויות תלמידים מחוננים ומצטיינים, התשע"ו-2016. יוזמי החוק היו יעקב מרגי, עליזה לביא ודב חנין
↑  הצעת חוק זכויות תלמידים מחוננים ומצטיינים, התש"ף-2020. יוזמיה היו יעקב מרגי, ינון אזולאי ומשה אבוטבול
↑  במה מחוננת ליצירה לתלמידים מחוננים ומצטיינים. מחוֹנ-net
רחיצת הסוס האדום

שגיאות פרמטריות בתבנית:יצירת אמנות 
פרמטרי חובה  [ סוג היצירה ] חסרים
| --- | --- |

 מידע כללי
 אמן:  קוזמה פטרוב-וודקין 
 תאריך יצירה:  1912 
 טכניקה וחומרים:  קנבס, צבע שמן 
 ממדים בס"מ
 רוחב:  186 ס"מ 
 גובה:  160 ס"מ 
 נתונים על היצירה
 זרם אמנותי:  מיר איסקוסטבה, אוונגרד 
 מספר יצירה:  Ж-375 (גלריית טרטיאקוב) 
 מיקום:  מוסקבה
 
רחיצת הסוס האדום (ברוסית: Купание красного коня), הידוע גם בשם "הסוס האדום השוחה", הוא ציור שמן על בד משנת 1912 מאת הצייר הרוסי קוזמה פטרוב-וודקין. היצירה מוצגת כיום בגלריית טרטיאקוב במוסקבה.
תיאור

במרכז הציור מתואר סוס אדום גדול, שתופס את רוב החזית הקדמית של הקומפוזיציה. הסוס כה גדול עד שאוזניו חורגות מגבולות הבד. צבעו האדום הבוהק יוצר ניגוד חד עם גוני הכחול של המים שסביבו. על גבו רוכב נער עירום, כמו שני רוכבים נוספים הנמצאים ברקע, כל אחד עם סוסו. הציור ממחיש את עקרונותיו של פטרוב-וודקין בנוגע לפרספקטיבה מעוגלת, כפי שניתן לראות בצורת הבריכה ובקימור שבו מוצבות הדמויות.
ניתוח היצירה

הציור נוצר בתקופה של עניין מחודש ושימור של איקונות רוסיות ישנות. מבקרי אמנות ציינו את ההשפעה של איקונות רוסיות על יצירה זו. על פי חלק מהדעות, צבעו המקורי של הסוס היה שונה, אך האמן שינה אותו לאחר שנחשף לאיקונות המציגות דמויות קדושות רכובות על סוסים אדומים, כמו האיקונה של בוריס וגלב מהמאה ה-14 או נס הארכאנג'ל מיכאל מהמאה ה-17.
בנוסף להשפעות מהאמנות הרוסית המסורתית, היצירה הושפעה גם מהסגנון של פייר פובי דה שאבאן ואנרי מאטיס, אמנים שהיו אהובים במיוחד על פטרוב-וודקין.
היסטוריה

פטרוב-וודקין צייר את היצירה בשנת 1912 בזמן שהתגורר בחבלינסק, ויש המשערים כי היא נוצרה במחוז וולגוגרד. רישומים מוקדמים מראים כי הציור החל כיצירה ריאליסטית יותר אך התפתח לסגנון סמלי.
הסוס שבציור, מלטצ'יק, היה שייך לשכנו של האמן, ואילו הדמות הרוכבת עליו התבססה על תלמידו של פטרוב-וודקין, סרגיי קלמיקוב. קלמיקוב צייר יצירה בנושא דומה שנה קודם לכן, וייתכן כי ציורו השפיע גם על פטרוב-וודקין, אם כי נושא רחיצת הסוסים נפוץ מאוד באמנות הרוסית.
תערוכות וגורל הציור

היצירה הוצגה לראשונה בשנת 1912 בתערוכה של קבוצת "מיר איסקוסטבה", שם זכתה להצלחה וביקורות חיוביות. בשנת 1914 היא הוצגה בתערוכה בינלאומית במאלמה, שוודיה, שם זכה פטרוב-וודקין במדליה על הציור. עם זאת, פרוץ מלחמת העולם הראשונה, המהפכה הרוסית ומלחמת האזרחים ברוסיה עיכבו את חזרתה של היצירה לרוסיה. רק בשנת 1950 הוחזר הציור למשפחת האמן, ובשנת 1961 נתרם לגלריית טרטיאקוב במוסקבה, שם הוא מוצג עד היום.
גלריית תמונות > איקונות רוסיות

בוריס וגלב, המאה ה-14
הנס של המלאך מיכאל, המאה ה-17
הערות שוליים

1 2  Bathing of a Red Horse, 1912 - Kuzma Petrov-Vodkin - WikiArt.org, www.wikiart.org
1 2  Bathing of the Red Horse by Kuzma Petrov-Vodkin. History and influences, galleryIntell (באנגלית אמריקאית)
↑  Il cielo in terra: icone russe dalla collezione IntesaBci, Città di Bolzano, 2001, p. 90, ISBN 978-88-8266-156-4
↑  Richard R. Brettell, Paul Hayes Tucker e Natalie Henderson Lee, Nineteenth- and Twentieth-century Paintings, Metropolitan Museum of Art, 2009, ISBN 978-1-58839-349-4
↑  Evgueny Kovtun, Russian Avant-Garde, Parkstone International, 5 gennaio 2012, ISBN 978-1-78042-793-5
↑  Serge Fauchereau, Moscow, 1900-1930, Mallard Press, 1988, ISBN 978-0-7924-5737-4
הפועל באר שבע

ערך זה עוסק בקבוצת כדורגל. אם התכוונתם לקבוצת כדורסל, ראו .
הפועל באר שבע הוא מועדון כדורגל ישראלי מהעיר באר שבע, המשחק בליגת העל הישראלית. המועדון הוקם בשנת 1949, ומאז 2007 הוא מנוהל על ידי אשת העסקים אלונה ברקת, שמכהנת כבעלי המועדון. המועדון כולל גם קבוצות נוער, נערים וילדים, ובתי ספר לכדורגל. המועדון חבר מן המניין בארגון המועדונים האירופיים.
צבעי התלבושת הביתית הקבועה של המועדון הם אדום ולבן. עד שנת 1959 ערכה הקבוצה את משחקי הבית שלה באצטדיון שהיה ממוקם בעיר העתיקה בבאר שבע, לאחר מכן עברה לשחק באצטדיון וסרמיל. החל מעונת 2015/2016 משחקת הקבוצה באצטדיון טרנר.
המועדון החל לזכות בתארים משנות ה-70. לאורך כל שנותיה זכתה הקבוצה בחמש אליפויות, שלושה גביעי מדינה, ארבעה גביעי טוטו (אחד בליגה הלאומית), ארבעה גביעי אלוף האלופים (אחד בליגה השנייה) וגביע ליליאן אחד.
כמו כן, באר שבע היא הקבוצה הראשונה בתולדות הכדורגל הישראלי ששיחקה במפעל אירופאי (גביע האינטרטוטו), במשותף עם בית"ר ירושלים. בנוסף, באר שבע היא הקבוצה הראשונה בתולדות הכדורגל הישראלי ששיחקה במוקדמות גביע אופ"א, ובמוקדמות הקונפרנס ליג במשותף עם מכבי תל אביב ומ.ס. אשדוד.
היסטוריה > שנים ראשונות

ראשיתה של הקבוצה בשנת 1949, כאשר זלמן כספי בעברו כדורגלן בהפועל רמת גן, הקים מחלקה למציאת כישרונות צעירים במעברות באזור באר שבע, על מנת לייסד בסופו של דבר קבוצת כדורגל. באפריל 1950 הוקמה הקבוצה בפועל, במסגרת מרכז "הפועל".
הפועל באר שבע שיחקה לראשונה במשחק ידידות לרגל האחד במאי ב-1950, וניצחה 5–4 את הפועל מפלסים, קבוצה שהורכבה משחקנים שעלו לישראל מדרום אמריקה. את השערים לזכות הקבוצה כבשו מרכוס אברג'יל (צמד), הנרי לב (צמד) וברוך כהן. באותה עת השתתפה הקבוצה במשחקי ידידות מול קבוצות משתי הליגות הבכירות, וכן נערך דרבי מול מכבי באר שבע, אשר הסתיים בתיקו 3–3.
בשנת 1952 הופסקה פעילותו הרשמית של המועדון, לאחר שהוחלט בהתאחדות כי המרחק הגאוגרפי אינו מאפשר את השתתפותו, אך בשנת 1954 נרשמה הקבוצה מחדש בהתאחדות לעונת 1954/1955 במחוז הנגב של ליגה ג', הליגה השלישית. את העונה סיימה במקום השביעי והאחרון במחוז הנגב עם ניצחון אחד מ-12 משחקים, 22 שערי חובה, ו-5 שערי זכות בלבד.
את עונת 1955/1956, תחת הדרכתו של המאמן יוסף עזרן, סיימה הקבוצה במקום הראשון במחוז דרום של ליגה ג', הליגה הרביעית. במשחקי המבחן על העלייה לליגה ב' התמודדה מול הפועל לוד, הפועל רמלה והפועל חולון, ובמשחק הקובע ברחובות ניצחה את הפועל יפו 5–0 והעפילה לליגה ב'. בעונת 1956/1957 סיימה הקבוצה במקום השביעי בליגה ב' מחוז דרום.
בעונת 1957/1958 החליף לוניה דבורין את עזרן בעמדת האימון. באותה עונה עצרה ההתאחדות לכדורגל את כל הליגות מתחת לליגה הראשונה לקראת סופן, כשבאר שבע במקום השני שמוביל לשלב המבחנים לליגה א', בעקבות חשדות לקבלת שוחד והטיות משחקים, בגינן הוקפאו כל העולות והיורדות בליגות אלה לעונה זו. בסיום העונה הגיעה הקבוצה לגמר "גביע ההתאחדות לכדורגל", אך הפסידה 1–7 להפועל טבריה.
בעונת 1958/1959 סיימה הקבוצה במקום השני בליגה ב' מחוז דרום והעפילה לשלב המבחנים לליגה א'. במשחק המבחן הראשון הפסידה 0–5 להפועל עפולה ודבורין התפטר מאימון הקבוצה. מאמן נבחרת ישראל לשעבר ג'קי גיבונס מונה במקומו, והוביל את הקבוצה לליגה א' לאחר ניצחון במשחק המכריע מול הפועל נתניה ברחובות בתוצאה 2–1.