stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האגודה הישראלית לדיפלומטיה
הקמה וחזון

האגודה הישראלית לדיפלומטיה נוסדה בשנת 2014 במטרה לחזק את הדיפלומטיה הישראלית ואת שירות החוץ, מתוך הכרה בחשיבותם הגוברת לביטחון המדינה ולרווחתה, נוכח ריבוי האתגרים שעמם מתמודדת מדינת ישראל בזירת יחסי החוץ והמורכבות הגדלה והולכת של המערכת הבינלאומית. על פי החזון שניסחו מייסדיה, האגודה שואפת להנחיל בקרב הציבור הישראלי את ההכרה בחשיבות העשייה הדיפלומטית לקיומה של מדינת ישראל ולעיצוב עתידה. במקביל, פועלת האגודה לטיפוח גאוות יחידה בקרב אנשי שירות החוץ והיא מהווה בית מקצועי וערכי עבור הדיפלומטים הישראלים לדורותיהם.
מטרות האגודה

לטפח את ההכרה בתפקידה החיוני של הדיפלומטיה המקצועית לביטחון הלאומי של מדינת ישראל, לרווחתה הכלכלית, לשירות הניתן לאזרחיה בחו"ל ולמעמדה בין העמים.
להגביר את יעילותה והשפעתה של הדיפלומטיה הישראלית.
להבטיח קיומם של סטנדרטים מקצועיים גבוהים בקרב כלל נושאי התפקידים בשירות החוץ.
לפעול להגנת האינטרסים המקצועיים של הדיפלומטים הישראלים ולדאוג לרווחתם.
כנס הדיפלומטיה הישראלית

האגודה מקיימת כנס שנתי, בו מוצגת פעילות האגודה לאורך השנה ונדונות סוגיות שונות הנוגעות לדיפלומטיה הישראלית ולאתגרים עמם היא מתמודדת. בכנס נוטלים חלק נבחרי ציבור, אישים מהציבוריות הישראלית ונציגי התקשורת, לצד שגרירים ודיפלומטים בעבר ובהווה. הכנס מהווה במה ציבורית ייחודית לבחינת מצבה של הדיפלומטיה הישראלית ולהגברת המודעות וההבנה בציבור לתפקידה החיוני של הדיפלומטיה לביטחון הלאומי. במסגרת הכנס, מוענק פרס הדיפלומטיה הישראלית על תרומה מיוחדת להתפתחות הדיפלומטיה הישראלית ולחיזוק מקצוע הדיפלומטיה.
זוכה פרס הדיפלומטיה הישראלית הראשון היה הנשיא התשיעי של מדינת ישראל, שמעון פרס.
בשנת 2018 זכה בפרס שר החוץ לשעבר משה ארנס. את הפרס העניקו לו ראש הממשלה ושר החוץ, בנימין נתניהו, יחד עם נשיא האגודה, השגריר פיני אביבי.
מידע ומחקר

האגודה הישראלית לדיפלומטיה פועלת בשיתוף פעולה עם מוסדות אקדמיים, מכוני מחקר וארכיונים ממשלתיים ופרטיים להעשרת הידע והמחקר הנוגע להתפתחות המערך הדיפלומטי ויחסי החוץ של ישראל לאורך השנים. בנוסף, פועלת האגודה לאיסוף וריכוז ידע מדיפלומטים ישראלים בעבר ובהווה, שניסיונם המקצועי המצטבר וזיכרונותיהם מהווים מאגר ידע עצום וחסר תחליף להבנת הדיפלומטיה הישראלית והתפתחותה. האגודה מפרסמת מעת לעת את מדד הדיפלומטיה הישראלית, שבוחן ומנתח באמצעים כמותיים את התפתחות מערך יחסי החוץ של ישראל אל מול שינויים ואתגרים בזירה הבינלאומית.
הערות שוליים

↑  דנה סומברג, ‏פרס הדיפלומטיה הישראלית הוענק לנשיא לשעבר שמעון פרס, באתר מעריב אונליין, 29 בנובמבר 2015
↑  פרס הדיפלומטיה הישראלית הוענק לפרופסור משה ארנס, באתר האגודה הישראלית לדיפלומטיה
הנשיא התשיעי שמעון פרס מקבל את פרס הדיפלומטיה הישראלית לשנת תשע"ו. לצדו יו"ר האגודה הישראלית לדיפלומטיה, השגריר בדימוס פיני אביבי, ומנכ"ל משרד החוץ, ד"ר דורי גולד. כ"ט בנובמבר 2015
4321 (רומן)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  פול אוסטר 
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן 
 מקום התרחשות:  ניו יורק, פריז, ניו ג'רזי, ניוארק 
 תקופת התרחשות:  שנות ה-60 של המאה ה-1 
 הוצאה
 הוצאה:  Henry Holt and Company 
 תאריך הוצאה:  2017 
 מספר עמודים:  656 
 סדרה
 ספר קודם:  סאנסט פארק 
 
4321 הוא רומן מאת פול אוסטר שיצא לאור בינואר 2017. בזמן פרסומו, היה זה הרומן הראשון של אוסטר מזה שבע שנים. אוסטר עבד על הספר שבעה ימים בשבוע במשך שלוש שנים. בן 866 עמודים באנגלית (887 בתרגומו העברי), הרומן ארוך בהרבה מכל יצירותיו הקודמות. בספטמבר 2017 הוא הועמד לרשימת פרס Man Booker לשנת 2017.
לדברי המחבר "אפשר למצוא בספר את הכרונולוגיה שלי ואת הגאוגרפיה שלי, אבל הגיבור ארצ'י פרגוסון הוא לא אני. האירוע היחיד שמופיע בספר וקרה במציאות הוא משחק כדורסל בין נערים שחורים ונערים לבנים שנערך בניוארק, שבה גדלתי. ומה שעוד לקחתי מהחיים האמיתיים זו משפחה יהודית מדרום־אפריקה שהייתה מבוססת על משפחה שהכרתי בנעוריי. כל השאר הוא בדיון גמור".
הרומן תורגם מאנגלית על ידי יואב כ"ץ ואפרת נוה ויצא לאור בהוצאת עם עובד, בשנת 2019.
תקציר עלילה

הרומן הוא סיפורו של ארצ'י פרגוסון המסופר בארבעה זמנים שונים, ובארבע גרסאות שונות. כל אחד משבעת הפרקים בספר מחולק לארבעה חלקים (1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 2.1... וכו') המייצגים את הגרסאות השונות של חייו.
פרגוסון גדל עם אותם הורים יהודים, בני המעמד הבינוני, סטנלי ורוז, כמו גם רבים מאותם חברים, כולל איימי שניידרמן, חברתו/חברו. עם זאת, מערכות היחסים משתנות עם כל גרסת פרגוסון. בשל הנסיבות האישיות, חייו הולכים בדרכים שונות מאוד. הסיפור עוקב אחר חיי ביתו כמו גם שנות לימודיו בקולג', חיי האהבה שלו ורעיונותיו הפוליטיים. בהתאם לגרסת חייו, פרגוסון חווה סוגיות זהות שונות.
הסיפור מתרחש בניוארק, ניו ג'רזי, ניו יורק, פריז ולונדון בשנות החמישים והשישים. ההתבגרות של פרגוסון חופפת לאירועים היסטוריים בולטים, כגון מלחמת וייטנאם, המאבק לזכויות האזרח, הבחירה בקנדי ורציחתו ובריחת הלבנים מניוארק.
דמויות ראשיות

ארצ'י פרגוסון – גיבור הרומן, נולד למשפחה יהודית ממוצא מזרח אירופי
סטנלי פרגוסון – אביו של ארצ'י, הבעלים של "עולם הבית של שלושת האחים"/פרגוסונ'ס
רוז פרגוסון – אמו של ארצ'י
הסבר

סיפורו של ארצ'י פרגוסון, שנולד למשפחה ניו יורקית עם רקע יהודי מזרח אירופי, מפורק לשבעה פרקים, שכל אחד מהם כולל ארבעה קווי עלילה מרכזיים. כל אלמנט בארבעת קווי העלילה עוקב אחר ארצ'י מקבילי אחר, שמתאים לעיתים קרובות להיבטים קטנים מאוד בחייו ומתאר כיצד ארצ'י מתמודד עם לבטי הגורל השונים.
במובן מסוים הספר מגולל את קורותיהם של ארבעה גיבורים בעלי שם זהה: ארצ'י פרגוסון, שכולם נולדו ב־1947 למשפחה יהודית. כל הארבעה חולקים קרובי משפחה, גנטיקה ותחומי עניין. מסלול כל אחת מהדמויות מתפצל עם נסיבות החיים - תאונות, מיתות, התאהבויות ותקריות. האחד מאבד את אביו בגיל צעיר, בעוד אחר מנוכר לאביו, שהתגרש מאמו; ארצ'י אחד גדל עשיר יותר מהאחרים, אחר ב"בית שבור"; בקו עלילה אחד ארצ'י מת, באחר הוא חי. כל הארצ'י ששרדו הופכים למחברים, אך האחד הוא סופר ואילו השני כותב זיכרונות; האחד גר בחלק הצפוני של הפרבר, והשני בדרום; לאחד יש אמא שהיא צלמת אמנות, השני צופה במאבקה לפתוח חנות לצילום. יש גרסאות שבהן פרגוסון חי למשך זמן מה בפריז; בגרסאות אחרות פרגוסון לא עוזב את ניו יורק. מושא אהבתו החוזרת ונשנית של ארצ'י, איימי שניידרמן, לפעמים נפרדת ממנו ולעיתים היא בת דודו.
עם זאת, גורלו של ארצ'י משתנה מגרסה לגרסה: בקו העלילה הראשון פרגוסון גדל בתנאים מוגנים ומפתח מערכת יחסים קרובה עם בת דודתו פרנסי שהפכה למעין אחות והופך לשחקן בייסבול מצטיין; בקו העלילה השני, פרגוסון לומד מפרנסי כי בני הזוג יוליוס ואתל רוזנברג הוצאו להורג כמרגלים קומוניסטיים ובהמשך גודל להיות פעיל פוליטי; בקו העלילה השלישי המשפחה נקלעת לחובות בשל בעיית ההימורים של דודו, לו, אביו מת ופרגוסון הופך לפרחח השכונה שנמשך לגברים ולנשים.
בקו הרביעי המשפחה מרוויחה בעסקי האב שמנהל את רשת פרגוסונ'ס (במקום "עולם הבית של שלושת האחים" שנסגרה כשארצ'י היה בן 3) אך פרגוסון מתעב את חיי המעמד הגבוה הסטרילי של הוריו, שנישואיהם התנפצו, אך מוקסם מאורח חייו של בעלה של דודתו מילדרד והוא הופך לסופר.
בסופו של דבר, פרגוסון נשאר זהה, דמותו בלתי ניתנת לשינוי. חוויותיו של פרגוסון אחד עשויות להוביל אותו לביסקסואליות ואחרות לא; אך הוא נשאר זהה בבסיסו.
ביקורות

בזמן פרסומו בינואר ובפברואר 2017 זכה הספר לביקורות מעורבות, ועם דעות שונות מאוד.
טום פֵּרוֹטָה, מהניו יורק טיימס כתב ש-4321 הוא "רומן חניכה אפי [...] מקורי ומורכב [...] אי אפשר שלא להתרשם – ואף להתפעם – מהישגו של אוסטר [...] יצירה גדולת מידות בשאפתנותה ומרשימה במלאכת המחשבת שבה, מקבץ מונומנטלי של בדיונות מתחרים המשלימים זה את זה."
ג'יי רוברט לנון כתב ב-London Review of Boks ש"4321, כפי שפורסם, אינו רומן; זה הערות כלפי האחד. הוא נקרא כמו קלסר רעיונות של כל סופר: מה אם X יקרה? האם Y יביא ל-Z? פעולת כתיבת הרומן כוללת חיסול באותה מידה כמו גם היצירה. אתה חושב על האפשרויות ומוותר על הכל מלבד המעניין ביותר. 4321, לעומת זאת, נקרא כאילו אוסטר פשוט כתב את כל מה שצץ בראשו והכריז עליו כיצירת מופת."
מישל דין, שכתבה ב"לוס אנג'לס טיימס", מתחה ביקורת קשה על הספר והתייחסה אליו כאל "בדיחה רעה" והוא יכול לשמש כמעצור לדלת. מצד שני, ב"סיאטל טיימס", דייוויד טקמי שיבח את ספרו של אוסטר כ"נוצר בצורה מבריקה", "מרכיב מבריק של שנות השישים הסוערות", עם הרבה "אבני חן תאורטיות" רבות מכדי לקרוא.
הרומן הגיע למקום 13 ב-19 בפברואר 2017 ברשימת רבי המכר של הניו יורק טיימס.
ראו גם

חיים ועוד חיים
תורת המיתרים
אפקט הפרפר
אפקט הפרפר (סרט)
דלתות מסתובבות
תורת הכאוס
לקום אתמול בבוקר
הערות שוליים

↑  Dean, Michelle. "For a doorstopper, Paul Auster's '4 3 2 1' is surprisingly light". Los Angeles Times.
1 2  Takami, David (2 בפברואר 2017). "Paul Auster's '4 3 2 1': four versions of one man's life". The Seattle Times. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "How Paul Auster Delivered His Most Intricate Novel Yet". Esquire (באנגלית). 2017-02-01. נבדק ב-2017-07-25.
↑  "Man Booker Prize 2017: shortlist makes room for debuts alongside big names". The Guardian. 13 בספטמבר 2017. נבדק ב-13 בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑   גילי איזיקוביץ, מכת ברק הרגה את חברו הטוב של פול אוסטר כשהיה בן 14. זה מה שהפך אותו למה שהוא, באתר הארץ, 28 באוגוסט 2019
↑   אילנה ברנשטיין, "4321" של פול אוסטר: בספרות, כמו במציאות, הזהות הנרטיבית אינה יציבה, באתר הארץ, 18 באוקטובר 2019
↑    רונן טל, "בחרנו לנשיא באמריקה אדם משוגע", באתר "ידיעות אחרונות", 6 ביוני 2017
↑  פול אוסטר, "4321": יצירת מופת או מעצור לדלת?, ביקורת בבלוג "עופרה עופר אורן"
↑  על “4321”- שירת הברבור של פול אוסטר, ביקורת בבלוג של רחל פראן
↑  "דלתות המסתובבות" של פול אוסטר, ביקורת בבלוג של מור דיעי חנני
↑  "Split Lives: Paul Auster". PublishersWeekly.com (באנגלית). נבדק ב-2017-07-24.
↑  4321. Book review, Eric Karl Anderson
↑  “Everything That Happened”: Paul Auster’s “4321”//, Dan Hartland
↑  “Everything That Happened”: Paul Auster’s “4321”
↑  מאה ביחסי אנוש, לסופר פול אוסטר
↑  טום פרוטה, One Young Man’s Life Served Up Four Ways, ניו יורק טיימס (באנגלית)
↑  Gloriously Fucked. J. Robert Lennon
↑  Dean, Michelle. "For a doorstopper, Paul Auster's '4 3 2 1' is surprisingly light". Los Angeles Times.
↑  "Hardcover Fiction Books - Best Sellers - February 19, 2017 - The New York Times". נבדק ב-2017-07-25.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1124702113
מכון אבשלום

| --- | --- |

 מכון מחקר
 תקופת הפעילות:  1952–הווה (כ־72 שנים)
 מייסדים:  שמואל אביצור, ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל 
 התמחות:  ידיעת ארץ ישראל
 מגמות:  קורס מורי דרך, שביל ישראל, משביל לשביל, לימודי ארץ ישראל, תוכניות ערב, תוכניות בוקר, שישי במכון, מגלים עולמות, עם הפנים לקהילה
 בעלי תפקידים
 מנכ"ל:  שרון רוזנטל
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°08′09″N 34°47′49″E﻿ / ﻿32.13577353889°N 34.796913133794°E﻿ / 32.13577353889; 34.796913133794
 www.avshalom-inst.co.il
 he
 
מכון אבשלום מבית ההסתדרות החדשה הוא המכון הראשון ללימודי ארץ ישראל. הוא מציע מגוון תוכניות לימודים והעשרה בנושאי ארץ ישראל לגווניו השונים. התוכניות משלבות הרצאות סיורים במגוון נושאים.
בנוסף, מציע המכון טיולים בשביל ישראל ובשבילי הארץ.
היסטוריה

מכון אבשלום צמח מתוך חוג לידיעת הארץ "סביבתנו " שהוקם על ידי פרופסור שמואל אביצור, חתן פרס ישראל. המכון נקרא על שם חיים אבשלום פעיל במועצת פועלי תל אביב של ההסתדרות הקמתו הייתה בשנת 1952 ופעילותו החלה בשנת 1953.
בין השנים 1953-1970 פעל המכון במסגרת האגף לחינוך של הסתדרות העובדים הכללית. בשנים 1970–1985 פעל המכון בשיתוף החוג לגאוגרפיה של אוניברסיטת תל אביב.
החל משנת 1985 שב המכון לפעילות עצמאית במסגרת ההסתדרות הכללית. בשנת 1995 הפך המכון ל"עמותה רשומה" מבית ההסתדרות החדשה.
המכון עוסק בהקניית ידע במגוון נושאים הקשורים ללימודי ארץ ישראל, לחברה בישראל, בפריסה ארצית. למכון שיטת פעילות ייחודית - הפעילות נעשית בכיתות לימוד, הלמידה היא חוויה רב חושית. צורת הלמידה משלבת הרצאות וסיורים במגוון נושאים לאורך שנים בדגש על לימודי ארץ ישראל.
הכיתות הופכות לקבוצה חברתית הפועלת לאורך שנים רבות לכל כיתה ישנו חונך המתנדב שתפקידו ללוות את הכיתה ולסייע בפעילותה. הפעילות נעשית ברחבי ישראל במטרה לאפשר למגוון רחב של אנשים הכרות עם נושאי הלימוד וההעשרה בתחומי ארץ ישראל ובכך לממש את מטרות העמותה.
במלאת 50 שנה להקמתו, אימץ המכון את אתר שבע טחנות שליד הירקון בהוקרה למייסד המכון, שמואל אביצור, שהיה בין היתר מומחה לנושא טחנות הקמח, והשקיע ה ממעייניו בחקר הירקון.
מתנדבים מבין בוגרי המכון ותלמידיו מדריכים באתר בשבתות את הציבור בקורות המקום. כיום המכון הוא אחד מתאגידי ההסתדרות החדשה וכחלק מחזון יו"ר ההסתדרות ארנון בר דוד המכון עוסק בפעילות עם עובדי וגמלאי ההסתדרות.
מנהלי המכון

1952-1973 - פרופסור שמואל אביצור מייסד ומנהלו הראשון

1973-2003 – מר גבריאל הורוביץ

2004-2022 - מר פיני שומר

2024-2023 - מר רן שחורי
משנת 2024 - גב' שרון רוזנטל
צלו של רוזנדורף

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  נתן שחם 
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  רומן
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת עם עובד
 תאריך הוצאה:  2001
 מספר עמודים:  212
 סדרה
 ספר קודם:  רביעיית רוזנדורף
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002181785
 
צלו של רוזנדורף הוא ספרו של נתן שחם משנת 2001, שנכתב כהמשך לספר רביעיית רוזנדורף.
ראו גם

רביעיית רוזנדורף
לקריאה נוספת

נתן שחם, רביעיית רוזנדורף, הוצאת עם עובד, ספריה לעם, 1987
נתן שחם, צלו של רוזנדורף, הוצאת עם עובד, ספריה לעם, 2001.
סאבין טמבריאה

| --- | --- |

 לידה:  18 בנובמבר 1984 (בן 39) טרגו מורש, הרפובליקה הסוציאליסטית של רומניה 
 מדינה:  גרמניה, רומניה 
 מקום לימודים:  האקדמיה לדרמה ע"ש ארנסט בוש (2010) 
 בן או בת זוג:  אליס דווייר 
 פרופיל ב-IMDb
 
סאבין טמבריאה (ברומנית: Sabin Tambrea; נולד ב-1984) הוא שחקן רומני-גרמני.
ביוגרפיה

טמבריאה נולד בטרגו מורש שברומניה למשפחה של מוזיקאים ולו אחות, אך בגיל שלוש עבר לגרמניה, הוא למד נגינה בכינור, ויולה ופסנתר, הופעתו הראשונה על הבמה הייתה כששימש כסולן במקהלת ילדים, בגיל שמונה עשרה עזב את תחום המוזיקה על מנת להתמקד במשחק, הוא למד באקדמיה לדרמה בברלין.
במהלך לימודיו התקבל לעבודה בברלינר אנסמבל, הוא הופיע בין היתר במחזות האביב מתעורר והלילה השנים עשר. הוא שיחק בקומדיית המצבים לנוער "Kurze Pause" המבוססת על אותו פורמט של "אחרי הצלצול", הוא גילם את התפקיד הראשי בסרט דרמה היסטורית אודות לודוויג השני, מלך בוואריה, הוא גילם את הדיפלומט השוודי אוגוסט גילדנסטולפה בסרט ביוגרפי אודות מארי קירי.
הוא שיחק בסרט הרומני "השורקים" שהתמודד מטעם רומניה על פרס הסרט הזר בטקס האוסקר אך לבסוף לא נכלל מבין המועמדים, הוא גם שיחק בסרט השואה "Nackt unter Wölfen" המתרחש במחנה בוכנוואלד.
בטלוויזיה שיחק בסדרות תחנת ברלין ובבילון ברלין.
תהילים קי"ט

אַשְׁרֵי תְמִימֵי דָרֶךְ הוא מזמור קי"ט בספר תהילים, ונקרא גם תְּמַנְיָא אַפֵּי (בארמית: שמונָה פנים) או אלפא ביתא על שם מבנהו, הוא המזמור הארוך ביותר בספר תהילים והפרק הארוך ביותר בתנ"ך.
תוכן המזמור

תוכנו העיקרי של המזמור עוסק בחשיבות לימוד התורה אך מובאים בו גם נושאים אחרים.
אורך המזמור ומבנהו

במזמור 176 (קעו) פסוקים; שמונה פסוקים לכל אחת מ-22 אותיות הא"ב (שמונת הפסוקים הראשונים מתחילים באות א', שמונת הפסוקים שאחריהם מתחילים באות ב' וכן הלאה). בכל שמונה פסוקים של כל אות מוזכר בכל פסוק תיאור אחר לתורה: אמונה, אמרה, דבר, דרך, חק, מצווה, משפט, עדות, פיקודים, תורה. בסדר הלימוד החודשי של תהילים מחולק מזמור זה לשני חלקים (יומיים) בגלל אורכו.
קריאת המזמור

לפי האמור במסכת ברכות הועלתה אפשרות שפרק זה ייאמר בכל יום (במקום אשרי יושבי ביתך), שכן הוא מסודר לפי סדר הא"ב, אבל מכיוון שאין בו שבח הכנת מזון לכל חי, נדחתה האפשרות. לכן אומרים את אשרי יושבי ביתך, שמורכב בעיקר ממזמור קמ"ה, שכן יש בו גם את שבחו של הקב"ה שמכין מזון לכל חי (בפסוק "פותח את ידך ומשביע לכל חי רצון"), והוא גם מסודר כמעט לגמרי לפי סדר הא"ב.
את מזמור קי"ט נהוג לקרוא באזכרות. לפי הנהוג קוראים את חלקי הפרק המתחילים באותיות לפי שם הנפטר לפי פסוקי שמו, ובעדות מסוימות קוראים לאחר מכן אותיות נ', ש', מ', ו-ה'.
עדות המזרח וקהילות אמ"ת (אלג'יר, מרוקו, תוניס) נוהגות לקרוא את המזמור עם מזמורים אחרים לפני ערבית של מוצאי שבת.
בחסידויות מסוימות נהוג לשיר את המזמור בעת הדלקת נרות החנוכה, מספר אותיות בכל לילה. בחסידות בעלז מושר המזמור בלחנים איטיים עתיקים המיוחסים למגיד ממזריטש ותלמידיו.
ספרים על המזמור

רבי מתתיה היצהרי כתב פירוש על המזמור. הפירוש הוקדש לכבוד מורו רבי חסדאי קרשקש. נדפס בשנים רע"ה, ש"ו, שע"ג, ובמהודרה חדשה על ידי דב רפל (הוצאת 'ידע סלע' תל אביב).
הרב יעקב אבוחצירא חיבר שני ספרים על המזמור 'מעגלי צדק' ו'אלף בינה'. הרב ד"ר ראובן מאמו כתב אף הוא ספר בשם 'תבענה שפתי תהילה' על מזמור זה.
בתרבות

אשרי תמימי דרך - יוסף קרדונר מתוך אלבום ההופעה קומזיץ.
במה יזכה - לחן של ר' משה גולדמן, באלבום לנצח של מחנה שלווה.
גמול - לחן של ר' משה גולדמן, באלבום להודיע של מחנה שלווה.
זכור דבר לעבדך - על המילים במזמור: זְכֹר-דָּבָר לְעַבְדֶּךָ... כִּי פִקֻּדֶיךָ נָצָרְתִּי". לחן של הרב יצחק גינזבורג וביצוע של דוד רפאל בן-עמי באלבום בוקע חלוני רקיע.
כלתה לתשועתך נפשי - ניגון שהולחן לרגל יום הולדתו של הרבי מליובאויטש.
טוב טעם ודעת למדני - זושא.
טוב לי - לוי פולקוביץ, לחן של הרשי רוטנברג באלבומו טוב לי. גרסת כיסוי לשיר באלבום לחיים טיש, קומזיץ 4.
טוב לי תורת פיך - יוסף משה כהנא באלבום לחיים טיש - תורה.
לולי תורתך - איתן כץ וג'ואי ניוקומב.
מה אהבתי תורתך - יוסף משה כהנא באלבום לחיים טיש - תורה.
מה אהבתי תורתך - יעקב שוואקי באלבום מאמין בניסים.
הפסוק "מה אהבתי תורתך" משולב בשיר תורה של שמילי אונגר באלבומו מאך א ברכה.
נר לרגלי - עוזיה צדוק.
שלום רב לאוהבי תורתך - שיר של ברוך לוין, לשיר קאבר של אברהם פריד ושלום בראדט באלבום פרויקט רילקס עם אברהם פריד.
על המילים "שש אנוכי על אמרתך כמוצא שלל רב, אז אבדתי בעניי, לעולם לא אשכח פיקודיך כי בם חייתני", שר שמואל גריינימן.
תעיתי כשה אובד - מוטי שטיינמץ לחן של האדמו"ר מסקולען באלבום נועם 2.
תעיתי כשה אובד - הראל טל מתוך האלבום נפשי בשאלתי.
בקש עבדך - ישי לפידות, לחן הראל טל.
בקש - שלמה כהן בלחן של אלי לאופר.
הערות שוליים

↑  בקרב יוצאי תימן הוא קרוי מת'מנה.
↑  יוסף קרדונר, אשרי תמימי דרך באתר יוטיוב.
↑  זכור דבר לעבדך, לחן של הרב יצחק גינזבורג בביצוע של דוד רפאל בן-עמי בוקע חלוני רקיע באתר יוטיוב.
↑  כלתה לתשועתך נפשי, להאזנה ביוטיוב.
↑  טוב טעם, להקת זושא, באתר יוטיוב.
↑  טוב לי, לוי פולקוביץ באתר יוטיוב.
↑  טוב לי, יוסף משה כהנא, לחיים טיש, לחיים טיש - תורה, באתר יוטיוב.
↑   לולי תורתך, בביצוע איתן כץ וג'אי ניומקב, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 6:18), 16 בפרבואר, 2022
↑  יוסף משה כהנא, מה אהבתי תורתך באתר יוטיוב.
↑  יעקב שוואקי, מה אהבתי באתר יוטיוב
↑   תורה, בביצוע שמילי אונגר, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 5:39)
↑  עוזיה צדוק, נר לרגלי להאזנה ביוטיוב.
↑  להאזנה ביוטיוב.
↑   תעיתי כשה אובד, בביצוע מוטי שטיינמץ, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 6:04)
↑  הראל טל, תעיתי כשה אובד באתר יוטיוב.
↑  ישי לפידות, בקש עבדך, באתר יוטיוב.
↑  בקש, שלמה כהן באתר יוטיוב.
בריאן אגירה (2003)

בריאן ניקולאס אגירה (בספרדית: Brian Nicolás Aguirre; נולד ב-6 בינואר 2003) הוא כדורגלן ארגנטינאי שמשחק כחלוץ בקבוצת בוקה ג'וניורס.
קריירה

אגירה הצטרף לאקדמיית הנוער של ניואל'ס אולד בויס ב-2015. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ב-26 באפריל 2021, בהפסד 1 - 2 לחימנסיה ואסגרימה דה לה פלאטה במסגרת גביע הליגה. הוא חידש את החוזה שלו עם המועדון בסוף העונה.
ב-ספטמבר 2022, הוא סבל מפציעה בברך שמנעה ממנו לשחק בכל משחק בעונת 2022.
נבחרת לאומית

נכלל בסגל נבחרת ארגנטינה עד גיל 20 לטורניר גביע העולם עד גיל 20 בשנת 2023.
הערות שוליים

↑  Lista de convocados para el Mundial Sub 20 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הארגנטינאית, 3 במאי 2023 (בספרדית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "בריאן אגירה (2003)".
דברי מתיקה (רומן)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  איאן מקיואן
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן
 מקום התרחשות:  לונדון, ברייטון 
 הוצאה
 הוצאה:  ג'ונתן קייפ 
 הוצאה בשפת המקור:  ג'ונתן קייפ
 תאריך הוצאה:  2012
 מספר עמודים:  336
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  עם עובד
 תאריך:  2013
 תרגום:  מיכל אלפון
 מספר עמודים:  395
 
דברי מתיקה (באנגלית: Sweet Tooth) הוא רומן מאת הסופר הבריטי איאן מקיואן, שיצא לאור בשנת 2012. ברומן מספרת סרינה פרום, עובדת זוטרה ב-MI5, את קורותיה, בעיקר השתתפותה במבצע "דברי מתיקה" של מקום עבודתה, שהוא תוכנית סמויה למאבק בקומוניזם באמצעות הפעלת סופרים ואינטלקטואלים בלי ידיעתם.
עלילת הרומן מתרחשת על רקע הסערה החברתית של המחצית הראשונה שלשנות ה-70 של המאה ה-20, ומבוססת במידת מה על חייו של מקיואן. הסיפור חוקר את הקשר בין יושרה אמנותית לתעמולה ממשלתית, ומתייחס לגישות מתחרות לספרות; הגבול בין מציאות לבדיה נבחן לכל אורכו.
תמצית העלילה

העלילה מתרחשת באנגליה (בעיקר בלונדון ובברייטון) של תחילת שנות ה-70, והיא מסופרת כזיכרונותיה, בגוף ראשון, של סרינה פרום. סרינה מציגה את מסגרת הרומן כבר בפסקת הפתיחה שלו: "לפני קרוב לארבעים שנה נשלחתי למשימה סודית מטעם שירות הביטחון הבריטי. לא שבתי בשלום. שנה וחצי מיום גיוסי פוטרתי, לאחר שהמטתי קלון על עצמי והבאתי אסון על אהובי, אם כי גם הוא בהחלט תרם למפלתו."
סרינה היא בתו של הגמון אנגליקני, מגלה כישרון במתמטיקה ומתקבלת לאוניברסיטת קיימברידג'. היא מקבלת תואר ראשון, אך לא בהצטיינות. בעודה בקיימברידג' היא מקיימת קשר רומנטי עם טוני קנינג, פרופסור, שלפני שהוא יוזם בפתאומיות את סיום הרומן הוא משיג לסרינה משרה זוטרה בסוכנות הביון MI5. סרינה מתארת את משרתה: "למעשה הייתי עוד מזכירה בחצאית מיני … פקידונת שיושבת בגב זקוף ומדפיסה במכונת רמינגטון ענקית בחדר אפוף עשן כמו מאות אלפי פקידות אחרות ברחבי הבירה; מוציאה תיקים, מפענחת כתבי יד גבריים, ממהרת לחזור בזמן מהפסקת הצהריים."
קידום מרגש מופיע כאשר לסרינה מוצע לקחת חלק בתוכנית סמויה חדשה בשם הקוד "דברי מתיקה", שבמסגרתה, כדי להתמודד עם התעמולה הקומוניסטית במהלך המלחמה הקרה, הסוכנות תציע סיוע כספי לסופרים צעירים, אקדמאים ועיתונאים בעלי נטייה אנטי-קומוניסטית, בלי שאלה ידעו שמקור הכסף הוא בסוכנות. על סרינה, שהיא קוראת ספרות נלהבת ומהירה, מוטלת משימה לגייס את הסופר המתחיל טום היילי.
סרינה מתלהבת מסיפור קצר של היילי. היא נוסעת לאוניברסיטת סאסקס, שם הוא עובד כמרצה, כדי להציע לו מלגה קבועה מהקרן הבדיונית "חירות בינלאומית". עד מהרה השניים מתחילים בקשר רומנטי, אך דברים מתחילים להתפתח בהדרגה. סרינה מגלה שפרופסור קנינג (שמתברר לה שניתק את הרומן ביניהם רק משום שידע שהוא גוסס מסרטן) מסר סודות מדינה לברית המועצות, והיא גויסה כי הסוכנות רצתה לעקוב אחר קנינג.
כשהרומן הראשון של היילי יוצא לאור, הוא זוכה להצלחה ביקורתית גדולה, אבל הנושא הדיסטופי והאנטי-קפיטליסטי שלו לא מתקבל בעין יפה על ידי הסוכנות. סרינה, שאהבתה להיילי הולכת וגוברת, מתלבטת האם לגלות לו את עובדת היותה סוכנת של MI5 (היא מספרת: "ידעתי שכדי שהאהבה הזאת תוכל להתגשם אצטרך לספר לו על עצמי. ובזה תיגמר האהבה. לכן אסור לי לספר לו. אבל אני מוכרחה."), ונמנעת מלגלות לו, אך לבסוף הרומן שלו עם סרינה ועובדת היותה סוכנת של MI5 נחשפים על ידי העיתונות, וכל תוכנית "דברי מתיקה" מאוימת.
סרינה חוששת שעקב חשיפת סודהּ איבדה את אהבתו של היילי לנצח, עכשיו כשהוא יודע שהיא רימתה אותו. היילי, לעומת זאת, ידע על תוכנית "דברי מתיקה" במשך זמן מה, משום שחבר לעבודה של סרינה, שהתאהב בה, גילה לו זאת כדי להפריד ביניהם. במקום לסיים את הקשר ביניהם, היילי הופך את סיפור הקשר ביניהם לרומן, ומשאיר אותו לקריאתה של סרינה, ובמכתב המלווה מבקשת מסרינה להתחתן איתו. הקורא מגלה כעת שהמחבר של הרומן "דברי מתיקה" הוא למעשה היילי, אף על פי שהוא נכתב בגוף ראשון מנקודת מבטה של סרינה.
פרשנות > סוגה וסגנון

הרומן "דברי מתיקה" הוא סיפור אהבה ורומן ריגול. זהו גם ספר על הספרות עצמה, העוסק ביצירותיו הספרותיות של היילי, וכולל אמירות על מהות הספרות, למשל דבריה של סרינה לאחר שקראה סיפור של היילי: "רציתי להרגיש שאני על קרקע בטוחה, חשבתי שלסופר יש חוזה לא כתוב עם הקורא שהוא מחויב לכבדו; אסור שאחת הדמויות או אחד ממרכיבי העולם המדומיין יתפוגגו פתאום בגלל גחמה של המחבר. המומצא צריך להיות מוחשי ועקבי לא פחות מהממשי. זה חוזה שמבוסס על אמון הדדי".
לסרינה ולחברה היילי - היא חובבת קריאת ספרות אך חסרת ביקורת, הוא סופר וחוקר ספרות מוכשר - יש יחס שונה לספרות. סרינה מעדיפה גישה ריאליסטית, שבה החיים בספר משקפים את החיים האמיתיים. היילי, לעומת זאת, הוא מאסכולה מודרניסטית, ונהנה מגישה ניסיונית ביצירתו. מקיואן משחק עם ההבדלים הללו, ראשית על ידי מיקומו ברומן וטשטוש הגבול בין המחבר לדמות, ושנית על ידי כתיבת מה שנראה כסיפור בגוף ראשון, רק כדי לעוות את התפיסה הזו ממש בסוף.
פרשנות > מרכיבים אוטוביוגרפיים

מספר מבקרים ציינו כי הדמות של טום היילי חולקת תכונות רבות ופרטים ביוגרפיים עם המחבר. כמו היילי, מקיואן למד באוניברסיטת סאסקס, ולא באחת האוניברסיטאות היוקרתיות יותר באוקסברידג'. סיפוריו של היילי, המסוכמים בקצרה ברומן, דומים בכמה מקרים בצורה מדהימה לכמה מיצירותיו המוקדמות יותר של מקיואן. זה מתאים במיוחד לרומן הביכורים הדיסטופי של היילי, העוקב מקרוב אחר העלילה של "שני פרגמנטים" (Two Fragments), סיפור קצר מתוך אוסף הסיפורים הקצרים של מקיואן מ-1978 "בין הסדינים" (In Between the Sheets). רומן ביכורים זה זיכה את היילי בפרס ג'יין אוסטן הבדיוני לספרות, בדיוק כפי שספר הביכורים של מקיואן "אהבה ראשונה, טקסים אחרונים" (First Love, Last Rites) זכה בפרס סומרסט מוהם ב-1976. כמה ממכריו של מקיואן מתקופה זו מופיעים גם הם ברומן, בהם חברו מרטין איימיס, המוציא לאור הראשון שלו טום משלר (אנ'), והמנטור שלו איאן המילטון.
הרומן מוקדש לחברו המנוח של מקיואן כריסטופר היצ'נס. היצ'נס אינו מוזכר במפורש ברומן, אבל הוא כן מילא תפקיד כמארח של אירוע ספרותי מהחיים האמיתיים המופיע ברומן, בהשתתפות מקיואן ומרטין איימיס.
מקיואן היה גלוי לגבי המרכיבים האוטוביוגרפיים בספר, וכינה אותו "אוטוביוגרפיה מושתקת ומעוותת" ו"זיכרונות מושתקים, או מתהפכים, של עצמי כסופר צעיר." עם זאת, יש הבדלים משמעותיים בין המחבר לדמות. היילי הוא גם אקדמאי וגם סופר, בעוד מקיואן היה סופר בלבד במשך כל הקריירה שלו. גם עלילת סוכנות הביון בדיונית לחלוטין. כפי שאומר מקיואן בעצמו, "למרבה הצער אישה יפה מעולם לא נכנסה לחדר שלי והציעה לי מלגה."