stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תיאטרון אפי
האמצעים בהם נקט התיאטרון הברכטיאני למען השגת המטרה

היסטוריפיקציה: מיקומן של הדמויות והעלילה באזורים או זמנים מרוחקים מהצופה (או הקורא). על מנת ליצור כביכול זרות וניכור, כך למשל "הנפש הטובה מסצ'ואן" מתרחשת בסין, "מעגל הגיר הקווקזי" באזור הקווקז, "אופרה בגרוש" באנגליה ו"אמא קוראז' וילדיה" במלחמת שלושים השנים. ברכט רצה שהקהל יראה את העוולות המתרחשים במקום ובזמן רחוק מזמנו, ויוכל להבין שאותם הדברים קורים גם בחייו כעת, ועל ידי כך יקום וינסה לפעול כנגדם.
זמן ועלילה: פריסת העלילה לאורך זמן (בניגוד לריאליזם, הפונה אל הרגש), כך שיהיה זה קשה לקהל לקחת חלק בחיי הדמויות ולהתרגש יחד איתן. במרבית ממחזותיו ישנם קפיצות בזמנים, כך שלקהל קשה לעיתים לעקוב אחר ההתרחשויות. מלבד עלילתה המקוטעת של ההצגה, ישנו גם גילוי העתיד לבוא בכל רגע, כדי שהצופה לא יופתע ויתרגש כשהמקרה יקרה. כך, למשל, במחזה "אמא קוראז' וילדיה", נאמר לקוראים עוד בתחילת המחזה שאמא קוראז' עומדת לאבד את כל ילדיה.
שירים: שילוב של שירים במהלך העלילה, שוברים את אחדות הדרמה, קוטעים את ההתרגשות שמתחילה להיווצר אצל הצופה ברגעים מכריעים בהצגה.
הדמויות הראשיות: הדמויות הראשיות במחזאות האפית הן לעיתים רבות דמויות שקשה להזדהות איתן. ברכט דאג שגם גורלן הטרגי ביותר של דמויותיו יהיה באשמתן. אמא קוראז', למשל, איבדה את שלושת ילדיה עקב תאוות בצע ולכן קשה לקורא להתחבר לסבלה, כאשר היא מתאבלת על אחד מילדיה, ומנסה להתמקח על כספה באותו הזמן.
מספר: פעמים רבות הופיע מספר בהצגה או במחזה, והפך לעיתים לאחת מהדמויות. הפיכתה של דמות למספר הועילה ליצירת תחושת הניכור בכך שהקהל ראה את השחקן יוצא מהדמות והופך לחיצוני ומנוכר להתרחשויות. המספר עשה זאת לעיתים רבות באמצעות שירה. הדמויות פנו לקהל ושברו את הקיר הרביעי ובכך את אשליית האמת. ברכט נתן לצופים להתחיל להזדהות עם הדמות אך קטע הזדהות זו במהרה, על מנת "להזכיר" לצופה שאין מדובר בחיים האמיתיים.
מיטב בית השקעות

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  מיטב
 מייסדים:  צבי סטפק
 תקופת הפעילות:  1979 הקמת מיטב – הווה
 מיקום המטה:  מגדל BBC Central, בני ברק
 קואורדינטות:  32°05′55″N 34°49′41″E﻿ / ﻿32.098555555556°N 34.828194444444°E﻿ / 32.098555555556; 34.828194444444 
 בעלות:  צבי סטפק 28.4%, ברמ פיננסים 28.5%
 ענפי תעשייה:  ניהול כספים והשקעות
 מוצרים עיקריים:  תיקי השקעות, קרנות נאמנות, קופות גמל, קרנות השתלמות, קרנות פנסיה
 שווי שוק:  2.88 מיליארד ש"ח (27 בינואר 2025)
 הכנסות:  1.31 מיליארד ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  310 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  157 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  951 מיליון ש"ח (2023)
 סך המאזן:  4.91 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  אלי ברקת
 מנכ"ל:  אילן רביב
 עובדים:  1,032
  
 www.meitav.co.il
 he
 
מיטב בית השקעות בע"מ הוא בית ההשקעות הגדול בישראל, והוא תוצר של מיזוג שהתבצע בשנת 2013 בין "מיטב בית השקעות" שנוסד ב-1979 עם "דש איפקס הולדינגס" שנוסד ב-1992. עד אפריל 2022 פעלה החברה בשם מיטב דש וממועד זה היא פועלת בשם מיטב בית השקעות.
מיטב עוסקת בפעילויות בשוק ההון הכוללות בעיקר ניהול נכסים פיננסיים, לרבות: ניהול תיקי השקעות, קרנות נאמנות, קופות גמל, קרנות השתלמות, קרנות פנסיה וכן מוצרי השקעה אלטרנטיביים. כמו כן, באמצעות חברת מיטב טרייד החברה מספקת שירותי מסחר בניירות ערך ללקוחות פרטיים ובאמצעות חברת מיטב ברוקראז מספקת שירותי מסחר בניירות ערך ללקוחות מוסדיים. בנוסף, מיטב פעילה בשוק האשראי החוץ-בנקאי במתן הלוואות לעסקים באמצעות החברה הציבורית "פנינסולה" שנמצאת בשליטתה, וכן בהלוואות בתחום הנדל"ן (בעיקר לקבוצות רכישה) באמצעות חברת מיטב מימון. פעילות אשראי נוספת ליזמי נדל"ן באירלנד נעשית דרך חברת הבית האירית לוטוס.
מיטב מחזיקה גם בסלע סוכנות לביטוח ובחברת פינאפ להחזרי מס לשכירים.
מיטב מנהלת נכסים בהיקף מצטבר של כ-296 מיליארד ש"ח (נכון ל-30.6.24) עבור למעלה ממיליון לקוחות, והיא נסחרת בבורסה בת"א במדדים העיקריים: ת"א SME60 ות"א פיננסים.
יו"ר החברה הוא אלי ברקת, והמנכ"ל הוא אילן רביב.
תחומי פעילות

למיטב בית השקעות ישנם מספר מגזרי פעילות (נתונים נכונים ל-30 ביוני 2024):
מגזר חיסכון ארוך טווח (LTS) – כולל קופות גמל ופיצויים, קרנות השתלמות וקרנות פנסיה, בהיקף כולל של 139 מיליארד ש"ח.
מגזר חיסכון שוטף (STS) – כולל נכסים המנוהלים בקרנות נאמנות (בקרנות אקטיביות ופאסיביות) ובניהול תיקים, בהיקף כולל של 157 מיליארד ש"ח. חברת מיטב ניהול תיקים היא הגדולה בישראל.
מגזר אשראי (Credit) – באמצעות פנינסולה (אשראי לעסקים קטנים ובינוניים בישראל), Lotus Investment Group (אשראי מגובה נדל"ן באירלנד) ומיטב מימון (הלוואות לפרטיים בישראל).
מגזר טרייד (Retail Brokerage) - באמצעות מיטב טרייד, שבה נכסי לקוחות בסך כ-29 מיליארד ש"ח בכ-82 אלף חשבונות. נתח המסחר המתבצע באמצעות חברת הטרייד מהווה כ-9% מממוצע מחזורי המסחר במניות ובאג"ח בבורסה בת"א (נכון ל-30 בספטמבר 2024).
השקעות אלטרנטיביות (Alternative) – החזקות בחברות/קרנות פיננסיות, לרבות: ליקווידיטי קפיטל, רייגו וניו לג'נד.
ראו גם

דש בית השקעות
BRM
צבי סטפק
שלמה סימנובסקי
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מיטב בית השקעות בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  אלמוג עזר, לאחר ההפסד הענק ב-2021: מיטב דש מבצע מיתוג מחדש, באתר כלכליסט, 24 במרץ 2022
↑  אודות מיטב דש | מיטב דש, באתר www.meitav.co.il
↑  דיאנה בחור-ניר, אבא תמיד אמר: "לא תוכל להתפרנס מהבורסה", באתר כלכליסט, 22 באפריל 2010
↑  הדר רז, יוצאים לדרך: נחתם מיזוג מיטב וישיר, באתר כלכליסט, 2 בנובמבר 2009
↑  הדר רז ותומר זלצר, פרסום ראשון - עכשיו זה סופי: אילן רביב מונה למנכ"ל מיטב, באתר כלכליסט, 14 בדצמבר 2009
↑  גיא בן סימון, עכשיו זה רשמי: הושלם מיזוג מיטב-דש לבית ההשקעות השני בגודלו בישראל, באתר כלכליסט, 19 במרץ 2013
↑  גולן חזני, קרן XIO רוכשת את מיטב דש לפי שווי של 1.48 מיליארד שקל, באתר כלכליסט, 1 בדצמבר 2016
↑  גולן חזני, מיטב דש: הסכם המיזוג עם הקרן הסינית XIO בוטל, באתר כלכליסט, 22 באוגוסט 2017
↑  קרן פנסיה "ברירת מחדל", באתר "מיי גמל נט", 9 באוגוסט 2016
רון שטיין, ‏כצפוי: קרנות הפנסיה ברירת מחדל הן אלה של בתי ההשקעות, באתר גלובס, 14 באוקטובר 2018
↑  אבישי גרינצייג, ‏ביהמ"ש קבע: מיטב דש תשלם 400 מיליון ש', עוה"ד יקבלו כ-16 מיליון ש', באתר גלובס, 20 בדצמבר 2021
↑  פשרה בתביעה הייצוגית נגד מיטב: תשלם לעמיתים 120 מיליון שקל בלבד, באתר ynet, 2 במאי 2023
↑  מיטב בית השקעות מנפיק זכויות בהיקף של כ-141 מיליון שקל, באתר אייס, 29 במאי 2023
↑  דירוג בתי ההשקעות בישראל לשנת 2023
↑  אלמוג עזר, המשתתפות הגדולות בשלב הציבורי בהנפקת מיטב טרייד: מור וכלל, באתר כלכליסט, 22 בינואר 2024
↑  מיטב בית השקעות במקום הראשון: זה הפרס בו זכתה, באתר אייס, 20 בפברואר 2024
↑  מנהלי ההשקעות הטובים בישראל: מי כבש השנה את הפיסגה? באתר פורבס ישראל, מרץ 2024
↑  מיטב טרייד מזנקת: 21 אלף לקוחות חדשים; דיבידנד של 9 מיליון, באתר אייס, 24 בנובמבר 2024
| חברות שירותים פיננסיים והשקעות בישראל |
| --- | --- | --- |
| תאגידים סטטוטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון |  |
| בתי השקעות | IBI (מחזיקה גם בתמיר פישמן) • אימפקט • אינפיניטי • אלומות • הפניקס בית השקעות • אלטשולר שחם • הלמן-אלדובי  • הראל השקעות • ילין לפידות • מגדל שוקי הון • מור • מיטב • פסגות • פעילים • קלאריטי |  |
| קרנות השקעות פרטיות | קרן פימי • קרן השקעות סקיי • קרן ריאליטי • קרן תשתיות ישראל  • קרן טנא •  פורטיסימו קפיטל |  |
| קרנות הון סיכון | TLV Partners • JVP • פיטנגו • קבוצת ברמ • ויולה ונצ'רס • תעוזה • בנצ'מרק ישראל • ורטקס ישראל |  |
| קרנות נדל"ן | ריט 1 • מגוריט • מניבים • סלע קפיטל |  |
| תעודות סל | תכלית תעודות סל • קסם מדדים |  |
| מוסד פיננסי חוץ-בנקאי | נאוי גרופ • פנינסולה • אמפא • מיכמן • טריא • מימון ישיר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007502423305171 
הסמליל הקודם של החברה, כשנקראה "מיטב דש"
סמליל מיטב השקעות
סאפיינס אינטרנשיונל קורפוריישן

| --- | --- |


מרכז עזריאלי חולון, מטה סאפיינס
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית, נאסד"ק: SPNS
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  ספנס
 מייסדים:  צבי מסיני, שי סולה, רון צוקרמן, שאול שני
 תקופת הפעילות:  1990–הווה (כ־35 שנים) 
 חברת אם:  פורמולה מערכות
 מיקום המטה:  קרי 
 משרד ראשי:  חולון
 ענפי תעשייה:  תוכנה
 מוצרים עיקריים:  פתרונות תוכנה לתחום הביטוח והפיננסים
 שווי שוק:  5.30 מיליארד ש"ח (27 בינואר 2025)
 הכנסות:  515 מיליון דולר (2023)
 רווח תפעולי:  78.9 מיליון דולר (2023)
 רווח:  62.9 מיליון דולר (2023)
 הון עצמי:  450 מיליון דולר (2023)
 סך המאזן:  690 מיליון דולר (2023)
 מנכ"ל:  רוני על-דור
 עובדים:  כ-5,000
  
 www.sapiens.com
 
סאפיינס אינטרנשיונל קורפוריישן (באנגלית: Sapiens International Corporation NV) היא חברת תוכנה ישראלית רב לאומית, אשר נמצאת בשליטתה של חברת פורמולה מערכות. סאפיינס היא חברה ציבורית ומניותיה נסחרות בדרך של רישום כפול בנאסד"ק ובבורסה לניירות ערך בתל אביב. מניית החברה כלולה במדד תל אביב טק-עילית ובמדד תל אביב 35. החברה רשומה באיים האנטילים ההולנדיים לצורכי מס, מעסיקה כ-5,000 עובדים, ומשרתת יותר מ-450 חברות ביטוח בינלאומיות, ארגונים פיננסיים ובנקים בצפון אמריקה, באירופה, באסיה ובישראל.
היסטוריה > הקמת החברה

החברה הוקמה על בסיס מחולל יישומים למחשבים מרכזיים שפיתחו צבי מסיני ושי סולה, יחד עם שמואל טימור ואלי רבן, בזמן שעבדו ביחידת המחשב של מכון ויצמן. הפתרון אפשר פיתוח תוכנה ויישומי מחשב בצורה מהירה וקלה יותר. בשנת 1982 הקימו את חברת "אומני תוכנה", שעסקה בפיתוח ושיווק המוצר, שנקרא תחילה DB1, לחברות שהשתמשו במחשבים מרכזיים תוצרת IBM, עם מערכת ההפעלה OS/360. החברה הצליחה לשווק את המוצר בישראל לחיל האוויר, לבנקים, חברות ביטוח ומשרדי ממשלה והחלה לייצא אותו. אך פרץ סכסוך משפטי בין השותפים השונים, חברת ידע של מכון ויצמן וחברה נוספת שקיבלה את זכויות השיווק, שלאחריו הגיעו להסכם לבעלות משותפת ב"אומני תוכנה" ששמה שונה לחברת "סאפיינס טכנולוגיות" ב-1986. בשנת 1988 הגיעו מכירות החברה ל-10 מיליון דולר, מתוכם 2 מיליון דולר ליצוא. בשלב זה הוחלט להקים חברת אם זרה בשם "סאפיינס אינטרנשיונל קורפוריישן" שתאגד את כל פעילות החברה בישראל ובעולם.
היסטוריה > הנפקה בנאסד"ק

"סאפיינס אינטרנשיונל" הוקמה ב-1990 ונרשמה במקלט מס, האיים האנטילים ההולנדיים. צבי מסיני מונה לנשיא החברה, ושי סולה למנהל הטכנולוגיות הראשי. לחברה גויסו משקיעים נוספים, ביניהם איש העסקים שאול שני, שמונה ליושב ראש החברה. "סאפיינס אינטרנשיונל" גדלה במהירות ומכרה בהצלחה את התוכנה שלה ברחבי אירופה וארצות הברית. בשנת 1992 ביצעה החברה הנפקה ראשונה לציבור בבורסת הנאסד"ק בניו יורק. זו הייתה ההנפקה השנייה עד אז של חברת תוכנה ישראלית בארצות הברית (קדמה לסאפיינס רק חברת מג'יק תעשיות תוכנה שהונפקה שנה קודם). בשנת 1993 הגיע מחיר המניה של סאפיינס לשיא ששיקף שווי שוק של 340 מיליון דולר. אולם בעקבות פשיטת רגל של מפיץ של מוצרי החברה בארצות הברית הוועדה לניירות ערך ולבורסות (SEC) בחנה את מדיניות רישום ההכנסות של החברה. הממצאים הראו שהדיווח על חלק מן ההכנסות והרווחים היה מוטעה ולאחר הצגת דו"חות כספיים מעודכנים קוצץ הרווח של 1992 בחצי והרווח של 1993 הפך להפסד. צבי מסיני נאלץ לעזוב את החברה בשנת 1994 לאחר לחץ מצד שותפיו.
באותן השנים פיתחה החברה מוצר חדש, בשם "פאלקון", מוצר שאיפשר להמיר קובצי אסמבלר שנכתבו בקובול לשפת התכנות C. אסמבלר היא שפת מכונה במחשבים מרכזיים, בה נכתבו רוב התוכניות למחשבים מרכזיים משנות ה-60 ועד שנות ה-80, ואילו שפת C החלה להחליף אותה בשנות ה-90. על בסיס פתרון זה, בסוף שנות ה-90 התמקדה סאפיינס בהתאמת מערכות מחשוב להתמודדות עם באג 2000, והסבות של מערכות מחשוב לקראת ההצטרפות לגוש היורו והמעבר למטבע אחד. בשנת 1997 רשמה הכנסות של 44 מיליון דולר ובשנת 1999 הגיעו הכנסות החברה ל-91 מיליון דולר.
בשנת 2000, לאחר ירידה בהכנסות ומעבר להפסד, הייתה סאפיינס על סף מיזוג עם חברת נס טכנולוגיות, שבסופו של דבר לא יצא אל הפועל בגלל אי־הסכמה על שווי החברה. בנובמבר 2000 החליף איציק שריר את דני פאלק כמנכ"ל ונשיא החברה.
היסטוריה > התמחות בתחום הביטוח

בשנת 2001, פורמולה מערכות, עד אז בעלת מניות מיעוט, רכשה את השליטה בחברה. דן גולדשטיין, יו"ר קבוצת פורמולה, מונה ליו"ר סאפיינס, ופיקח על ההתאוששות החברה. החברה החליטה להתמקד אך ורק בפיתוח תוכנה לתעשיית הביטוח.
בשנת 2010, רכשה סאפיינס את חברת התוכנה Harcase מקנדה, המפתחת תוכנה לניהול ביטוח רכוש.
בשנת 2011 בוצע מיזוג עם שתי חברות תוכנה העוסקות בפעילות דומה לשל סאפיינס, שתי חברות בת של פורמולה ויז'ן טכנולוגיות, FIS (פורמולה פתרונות ביטוח) ועידית. המיזוג של שלוש החברות יצר מובילה עולמית בתוכנות למגזר הביטוח.
בשנת 2013 העבירה סאפיינס את כל משרדיה בישראל לאתר אחד במרכז עזריאלי בחולון.
בשנת 2015 רכשה סאפיינס שתי חברות, חברת אינסקו (Insseco) הפולנית תמורת כ-9.1 מיליון דולר וחברת IBEXI ההודית בסכום מוערך של 4–6 מיליון דולר.
בפברואר 2017, רכשה סאפיינס את חברת StoneRiver מארצות הברית תמורת כ-102 מיליון דולר, החברה המפתחת מערכות ניהול פוליסות, חיתום, דירוג, ניהול ביטוחי משנה ופתרונות לניהול מערכות כספים עבור חברת ביטוח בצפון אמריקה. בספטמבר 2017, הנפקה איגרות חוב בסך של כ-230 מיליון שקל ובריבית של כ-3.37%, במטרה לממן רכישות נוספות.
בינואר 2020, רכשה סאפיינס את חברת sum.cumo הגרמנית תמורת 28 מיליון יורו.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  סאפיינס אינטרנשיונל קורפוריישן: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  פתרון ישראלי למשבר התוכנה, מעריב, 27 במאי 1984
↑  בארץ, מעריב, 4 בנובמבר 1984
↑  ישעיהו פורת, סקר: מכירות "ספיינס" יגיעו ל-40 מיליון ד' תוך 3 שנים, מעריב, 28 בספטמבר 1986
↑  טל שחף, הפצצה הבאה של עולם המחשבים, מעריב, 19 בדצמבר 1989
↑  הרומן הסוער הסתיים בילד, מעריב, 27 בפברואר 1990
↑  שוקי שדה, גם שאול במיליארדרים, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2009
↑  תוכנות - ספיאנס - הולכים עם יבמ, מעריב, 7 בינואר 1992
↑  שי שלו, עלייה חדה של 1000%ברווחי סאפיינס ב-92', חדשות, 8 במרץ 1993
↑  אביבה לורי, אחים יקרים, באתר הארץ, 27 במרץ 2006
↑  רוני ליפשיץ, ‏יש חיים אחרי הטכנולוגיה, באתר גלובס, 20 בינואר 1999
↑  סאפיינס והמימד החדיש משתפות פעולה בשיווק כלים לשנת 2000, באתר גלובס, 27 באוגוסט 1997
↑  רוני ליפשיץ, ‏בנק אבי נאשיונל הבריטי פיתח תוכנית משכנתאות בתוכנת סאפיינס, באתר גלובס, 10 באוגוסט 1999
↑  בתיה פלדמן, ‏עושה גלים, באתר גלובס, 28 בפברואר 2000
↑  אופנהיימר: מיזוג נס-סאפיינס משקף תמחור נמוך יחסית לסאפיינס, באתר גלובס, 24 בספטמבר 2000
↑  סאפיינס - איך מבריאים חברה, באתר הארץ, 24 בפברואר 2002
↑  רוני ליפשיץ, סאפיינס תשקיע 10-20 מיליון דולר ביישומים לתחום הביטוח, באתר TheMarker‏, 28 באוגוסט 2002
↑  שירי חביב ולדהורן, ‏מנכ"ל סאפיינס על המיזוג עם עידית ו-FIS: יצרנו DNA מאוחד, באתר גלובס, 7 באוקטובר 2013
↑  נתן שבע, סאפיינס תעביר את משרדיה למרכז עזריאלי החדש בחולון, באתר TheMarker‏, 25 ביוני 2012
↑  רוכשת חברה לאספקת תוכנה לביטוח בפולין, באתר מאי"ה של הבורסה לניירות ערך
↑  יניב הלפרין, ‏סאפיינס רוכשת את StoneRiver בכ-102 מיליון דולר, באתר "אנשים ומחשבים", 15 בפברואר 2017
↑  שירי חביב ולדהורן, ‏ביקושים של מיליארד שקל בהנפקת האג"ח של סאפיינס, באתר גלובס, 11 בספטמבר 2017
↑   שלי אפלברג, סאפיינס רוכשת את sum.cumo הגרמנית תמורת 28 מיליון יורו, באתר TheMarker‏, 7 בינואר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007522361205171
קבוצת אקרשטיין

| --- | --- |

מגדלי אקרשטיין בהרצליה
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  אקרש
 מייסדים:  צבי אקרשטיין
 תקופת הפעילות:  1930–הווה (כ־95 שנים)
 ענפי תעשייה:  בנייה ונדל"ן
 מוצרים עיקריים:  אבנים משתלבות, אריחים, אלמנטים מבטון
 שווי שוק:  2.44 מיליארד ש"ח (27 בינואר 2025)
 הכנסות:  1.04 מיליארד ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  136 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  93.6 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  1.15 מיליארד ש"ח (2023)
 סך המאזן:  1.89 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  גיורא אקרשטיין
 מנכ"ל:  דורון סלע
 עובדים:  573 (סוף 2023)
  
 www.ackerstein.co.il
 
ערמות של אבנים משתלבות תוצרת החברה המיועדות לריצוף
קבוצת אקרשטיין בע"מ היא חברת החזקות ישראלית בתחום מוצרי הבנייה והנדל"ן המניב. החברה נסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
פעילות

לקבוצה פעילות בשלושה מגזרים: תעשייה, הנדסה ונדל"ן. בתחום התעשייה החברה מייצרת מוצרי מדף מבטון כמו צינורות, מעברים להולכי רגל, מעקות בטיחות, קירות תומכים ואקוסטיים, אבני דרך ואריחים לחיפוי וריצוף. בתחום ההנדסה עוסקת הקבוצה בייצור ומכירה של מוצרי בטון המיוצרים ומסופקים באופן ייעודי על פי צורך ודרישת הלקוח. בתחום הנדל"ן המניב החברה מחזיקה בבנייניי משרדים להשכרה באזור התעשייה של הרצליה פיתוח.
במשך השנים הייתה החברה מעורבת בין היתר בפרויקטים רחבי היקף דוגמת הקמת שובר הגלים של נמל הדרום באשדוד, ובהקמת קריית ההדרכה על שם האלוף אריאל שרון, שם החברה הקימה, בין היתר, ארבעה מבנים.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  קבוצת אקרשטיין בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
1 2  קבוצת אקרשטיין בע"מ - דוחות כספיים ליום 31 בדצמבר 2023, באתר "מאיה"
1 2  דיוקן של חברה -  מפעל הריצוף המשוכלל בישראל, הארץ, 30 בדצמבר 1963
↑  תקופה חדשה בייצור  מרצפות מדרכה, דבר, 10 ביולי 1960
1 2 3  אלעזר לוין, עם הפנים לבלטה, חדשות, 9 באוקטובר 1987
↑  ע. בן ברוך, מפעל המרצפות של צ. אקרשטיין, על המשמר, 1 במרץ 1968
↑  אבני ריצוף - תפיסה חדשה בתכנון, מעריב, 30 באוגוסט 1982
↑  גם "צבי אקרשטיין" תנפיק במיכרז, מעריב, 6 בדצמבר 1982
↑  אלעזר לוין, אקרשטיין רכש את עסקי המלט של המסלול, חדשות, 18 בפברואר 1986
1 2  אלעזר לוין, לא הכול בבבלטות, חדשות, 11 באפריל 1989
↑  שמואל רוזנבלום, לא מחביאים מתחת לבלטות, חדשות, 12 בספטמבר 1989
↑  יואב יצחק, הברת אקרשטיין תקים חברה בת שתתמחה בפיתות נדל"ן, מעריב, 21 בספטמבר 1989
↑  TheMarker digital, אקרשטיין תעשיות מרחיבה את מפעליה בפארק תעשייה צ.ח.ר ב-8.5 דונם נוספים, באתר TheMarker‏, 26 ביולי 2001
↑  רנית נחום-הלוי, אקרשטיין תובע מפישמן 53 מיליון שקל: "השארתם אותנו עם פרויקט נכה", באתר TheMarker‏, 23 במאי 2010
↑  מירי ריילי, מבני תעשייה הקפיאה בניית מגדלי אקרשטיין בהרצליה, באתר TheMarker‏, 26 באוגוסט 2003
אלי דניאל, מבני תעשייה מבקשת לעכב בניית שלב ב' בפרויקט מגדלי אקרשטיין: "לעת הזו אין הצדקה כלכלית להמשיך בבנייה", באתר TheMarker‏, 29 בפברואר 2004
↑  הארץ, אקרשטיין ומבני תעשייה שינו את הרכבי הבעלות על מגדלי המשרדים בהרצליה, באתר TheMarker‏, 11 ביולי 2005
↑  הארץ, כלל ביטוח קנתה את מגדל אקרשטיין בהרצליה ב-31 מ' ד', באתר TheMarker‏, 16 בדצמבר 2005
↑  שלמה פרידמן, ‏אקרשטיין צבי תחלק לבעלי המניות את אחזקותיה באקרשטיין תעשיות, באתר גלובס, 21 במרץ 1999
↑  ירון פרידמן, ‏היציאה מהבורסה: שם-טוב ואקרשטיין מפרסמות הצעת רכש, באתר גלובס, 7 באוגוסט 2002
TheMarker digital, הושלמה הצעת הרכש של ג. אקרשטיין החזקות למניות אקרשטיין צבי, באתר TheMarker‏, 4 בספטמבר 2002
↑  גולן פרידנפלד, גיורא אקרשטיין מוחק את אקרשטיין מהמסחר: הגיש הצעת רכש ל-9.4% ממניות ה-5 של החברה במחיר של 86 שקל למניה, באתר TheMarker‏, 11 בפברואר 2003
TheMarker digital, בעלת השליטה באקרשטיין תעשיות פרסמה הצעת רכש מלאה לכ-13.7% מהון החברה במחיר של 4.2 ש' למניה, באתר TheMarker‏, 6 בינואר 2003
↑  עומרי כהן, ‏אקרשטיין נדרשה לקיצוץ מחיר משמעותי ונכנסה לבורסה לפי שווי של מיליארד שקל, באתר גלובס, 6 ביוני 2021
↑   יורם גביזון, אקרשטיין רכשה את חברת קלרם שנקלעה לקשיים תמורת 3.5 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 7 בספטמבר 2022
↑   אורה קורן, אקרשטיין תעשיות תספק קוביות בטון לבניית נמל הדרום באשדוד ב-110 מליון שקל, באתר TheMarker‏, 12 באוגוסט 2015
↑   אורה קורן, הזמנות לקראת מעבר צה"ל לנגב הקפיצו את הצמיחה של אקרשטיין, באתר TheMarker‏, 13 באוגוסט 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007368222405171
פז קמעונאות ואנרגיה

.
| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  פזנפט
 תקופת הפעילות:  1958–הווה (כ־67 שנים)
 מיקום המטה:  יקום 
 משרד ראשי:  יקום
 ענפי תעשייה:  אנרגיה, קמעונאות
 מוצרים עיקריים:  בנזין, סולר
 שווי שוק:  5.52 מיליארד ש"ח (27 בינואר 2025)
 הכנסות:  13.3 מיליארד ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  589 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  הפסד של 5.00 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  3.17 מיליארד ש"ח (2023)
 סך המאזן:  11.3 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  הראל לוקר
 מנכ"ל:  ניר שטרן
 עובדים:  2,472 (בסוף 2011)
  
 www.paz.co.il
 
פז קמעונאות ואנרגיה בע"מ, שעד אוקטובר 2024 נקראה פז חברת נפט בע"מ, היא קבוצת האנרגיה הגדולה בישראל. בבעלות החברה מסופי אחסון וניפוק מוצרי דלק ורשת של כ-270 תחנות תדלוק (רשת התדלוק הגדולה בישראל). לחברה גם פעילות נרחבת בתחום קמעונאות המזון, באמצעות הרשתות "Yellow", "סופר יודה" ו"פרשמרקט" שבבעלותה. "פז" היא חברה ציבורית ללא גרעין שליטה. יו"ר הדירקטוריון של החברה הוא הראל לוקר ומנכ"ל החברה הוא ניר שטרן.
היסטוריה

בשנת 1922 הוקמה חברת Anglo-Asiatic Petroleum ששיווקה דלק בארץ ישראל. בשנת 1927 היא החלה לפעול תחת חברת האנרגיה הגלובלית "Royal Dutch Shell" בשם The Shell Company of Palestine. בסוף שנת 1957 החליטה חברת "של", שסיפקה אז כ-40% מצריכת הדלק בישראל, שלא לפעול בישראל בעקבות החרם הערבי. בשל כך הוקמה בשנת 1958 חברת פז בשותפות של המיליונר היהודי-בריטי סר אייזיק וולפסון עם ממשלת ישראל כדי לרכוש את פעילותה ומתקניה של חברת "של" בישראל. את השם פז הגה הפרסומאי שמואל ורשבסקי. למנכ"ל החברה מונה מאיר שרמן. בשנת 1959 נכנסה חברה אמריקאית של מקס פישר כשותפה שלישית בחברה, כך שכל אחד מהשותפים החזיק שליש מהחברה. בשנת 1971 התנהלו מגעים למכירת ההחזקות של המשקיעים האמריקאיים לחברת נפט אירופאית וההחזקות נמכרו בשנת 1976 לחברה של ארמנד האמר. בדצמבר 1980 ביקש וולפסון למכור את חלקו בחברה לשאול אייזנברג, אולם שר האנרגיה יצחק מודעי, בהמלצת החשב הכללי, איתן רף, ניצל את זכות הסירוב של הממשלה, רכש את חלקו של וולפסון והפך את החברה לחברה ממשלתית. ב-1984 מכרה החברה של האמר 25% ממניות החברה לגד זאבי ושאר המניות נמכרו לממשלה. בשנת 1985 הביעו משקיעים רבים התעניינות בקניית החברה, למרות ירידה חדה ברווחים, אולם למרות המתעניינים הרבים המכירה לא יצאה אל הפועל והממשלה התקשתה למצוא קונה.
בשנת 1988 הופרטה החברה ונמכרה לתאגיד אלטין בשליטת איש העסקים האוסטרלי ג'ק ליברמן, שבשנת 1989 הגדיל את החזקותיו ל-100% מהונה המונפק של החברה. ב-1991 נמכרו 50% מהחזקות החברה לחברת פיצ'פורק הפולנית תמורת 85 מיליון דולר. בשנת 1994 רכשו קבוצת קלרידג' וקרן רנסאנס כשליש ממניות החברה. בשנת 1999 נמכרה השליטה בקבוצת פז לחברת בינו החזקות בע"מ, שבבעלות איש העסקים צדיק בינו בשיתוף עם משפחת ליברמן.
בספטמבר 2006 זכתה פז במכרז לרכישת בית הזיקוק באשדוד מהמדינה.
בנובמבר 2006 הפכה פז לחברה ציבורית באחת מהנפקות המניות והאג"ח הגדולות ביותר שידעה הבורסה בתל אביב. פז נסחרת במדד תל אביב 25. דירוג האשראי של החברה לפי S&P מעלות הוא AA/Stable.
החל מספטמבר 2016 מכר בינו בהדרגה את מרבית מניותיו בפז, ובמרץ 2017 חדל להיות בעל עניין בחברה.
פז היא החברה המזהמת ביותר בישראל, על פי דו"ח המשרד להגנת הסביבה לשנת 2013.
במאי 2021 השלימה החברה את רכישת רשת המרכולים "סופר יודה" תמורת 170 מיליון ש"ח.
ב-4 באוגוסט 2021 נחתם הסכם לפיו תרכוש החברה, בדרך של מיזוג משולש הופכי, את רשת המרכולים "פרשמרקט", תמורת 2.147 מיליארד ש"ח, שמתוכם 1.7 מיליארד ש"ח ישולמו במזומן, והיתרה תינתן במניות פז.
באוגוסט 2023 פוצלה פז בית זיקוק אשדוד מחברת פז בדרך של חלוקת מניותיה לבעלי המניות של פז.
בדצמבר 2023 מכרה פז את החברה הבת פזקר, המייצרת ומשווקת יריעות איטום ("ביטומן"), מוצרי ציפוי, איטום ודבקים לענף התשתית והבנייה, תמורת 265 מיליון ש"ח.
באוקטובר 2024 שינתה החברה את שמה לשם הנוכחי, פז קמעונאות ואנרגיה בע"מ.
מבנה הקבוצה

בחברה כמה חטיבות עסקיות:
סחר ושיווק – מרכזת את פעילות הסחר והשיווק בתחום הקמעונאות של הקבוצה הקבוצה.
מכירות וניהול תחנוות – מרכזת את פעילות המכירות בתחום הקמעונאות של הקבוצה
לרבות: הפעלת רשת תחנות התדלוק שבה 280 תחנות, המתחמים הקמעונאיים, רשת חנויות הנוחות Yellow, שבה 255 חנויות, סניפי מזון מהיר, מוצרי מרקט, תרופות ללא מרשם, מוצרי חשמל, סלולר, מזון ושתייה, חטיפים, סיגריות, קפה ומזון לדרך.
פזומט – מרכזת את תחום השיווק וכמכירה ללקוחות סיטונאים ומוסדיים ופעילות חברת התדלוק האוטומטי פזומט.
חטיבות נוספות ומערכים תומכים בפעילות פז; תפעול, מערכות מידע, כספים, מטה ומנהל.
נדל"ן – מרכז את הפעילות הנדלנית במתחמי פז, כולל שיווק שטחי מסחר להשכרה, קידום פרויקטים נדלניים בשטחים בבעלות פז, רישוי עסקים, תכנון תחנות ומתחמי דלק, בינוי ועוד.
זיקוק ולוגיסטיקה – ניהלה את פעילות בית הזיקוק באשדוד ומרכזת את השירותים הלוגיסטים בקבוצה, לרבות: אחסון, ניפוק, הזרמה והובלה.
תעשיות ושירותים – בה מרוכזת פעילות החברות הבנות המתמחות בייצור, מחזור ושיווק מוצרי לוואי של נפט, ובאנרגיה סולארית.
חטיבת המטה נותנת שירותים לחטיבות העסקיות.
חברות בנות

לחברה חברות בנות רבות. העיקריות שבהן:
פזגז – ספקית גז בישול (LPG-גפ"מ)
פזמוביל – ספקית דלקים
פז תעשיות ושירותים (נפט), שבבעלותה:
פז שמנים וכימיקלים – עוסקת בייצור ובמחזור של מוצרי סיכה וממסים לתעשייה ולמוסכים.
פז שירותי תעופה – מספקת שירותי אחסון דלק סילוני ושירותי תדלוק מטוסים לחברות תעופה ישראליות וזרות.
פז סולאר – עוסקת בייזום, שיווק, מכירה והתקנה של מערכות אנרגיה סולארית בטכנולוגית תא פוטו-וולטאי ללקוחות תעשייה, מסחר וחקלאות.
חברות בנות > שיווק דלק לרשות הפלסטינית

בין השנים 1969 ו-1996 החזיקה פז 45% מחברת פדסקו (בשותפות עם החברות דלק וסונול), שהיה לה מונופול לשיווק דלק בשטחים, עד הקמת רשות הפלסטינית. לאחר הקמת הרשות הפלסטינית היא התקשרה בחוזה בלעדי לשיווק דלק עם חברת "דור אנרגיה". לאחר ניצחון החמאס בבחירות למועצה המחוקקת הפלסטינית, הצליחה חברת פז להחליף את דור ולזכות בחוזה. החוזה החדש לא כלל את רצועת עזה, מאחר שמסוף הדלק בנחל עוז, שממנו מזרימים דלק לרצועה, הוא בבעלות של דור והיא ממשיכה לספק באופן בלעדי דלק לרצועה. מאז חודש החוזה מספר פעמיים.
פז מציינת בדוחותיה הכספיים, כל שנה ברציפות מאז 2007, כי הרשות הפלסטינית היא הלקוח הגדול ביותר של החברה. הרשות סיפקה לפז 11% מהכנסותיה ב-2017, כלומר כ-1.25 מיליארד שקל.
חברות בנות > פי גלילות

החל משנת 1959 החזיקה פז 22% מחברת פי גלילות שניהלה מסופי דלק וצינורות נפט, כחלק ממשק האנרגיה של מדינת ישראל. באוקטובר 2015, מכרה פז לחברת הנדל"ן ישראל קנדה, את החזקתה במניות פי גלילות. בנוסף מכרה 34 דונם במתחם פי גלילות ברמת השרון, בשתי חלקות נפרדות, שבהם היא החזיקה ישירות וששימשו למחסן לוגיסטי של החברה וכמרכז הפצה ללקוחות חברת הבת, יצרנית חומרי האיטום לשוק הבנייה פזקר, תמורת 237 מיליון שקל בסך הכל.