stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי סין–רואנדה
סיוע סין לרואנדה

בשנים 2000 עד 2011 היו כ-56 פרויקטים רשמיים של מימון פיתוח סיני שזוהו ברואנדה באמצעות דיווחים שונים בתקשורת. פרויקטים אלה נעים בין ביטול חוב של 160 מיליון דולר בשנת 2007, ועד למימון הקמה ותפעול של מפעל המלט (CIMERWA) בבוגאראמה בשנת 2009, והלוואת 219 מיליון RMB ללא ריבית לשיקום של רשת הדרכים קיגאלי בשנת 2009.
לולאה (טופולוגיה)

שתי לולאות a, b בטורוס
במתמטיקה, לולאה או מסילה סגורה היא תמונה רציפה של קטע (מסילה) כך שהתמונות של קצוות הקטע מתלכדות (כלומר, היא עקומה סגורה).
לולאה שהיא גם עקומה פשוטה נקראת גם עקום ז'ורדן, על שם התפקיד שיש לה במשפט העקום של ז'ורדן.
ניתן למפות את מעגל היחידה לכל לולאה, אך הכיוון ההפוך (מיפוי לולאה למעגל היחידה) מתאפשר רק אם הלולאה פשוטה.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי אנטיגואה וברבודה – מולדובה

| יחסי אנטיגואה וברבודה – מולדובה |
| --- | --- |
אנטיגואה וברבודה: מולדובה


אנטיגואה וברבודה: מולדובה
שטח (בקילומטר רבוע)
442.60: 33,851
אוכלוסייה
93,882: 3,025,120
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,033: 16,539
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,656: 5,467
משטר
מונרכיה חוקתית   דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה

יחסי אנטיגואה וברבודה–מולדובה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין אנטיגואה וברבודה לבין רפובליקת מולדובה.
סקירה כללית

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין אנטיגואה וברבודה לבין רפובליקת מולדובה כוננו ב-18 בנובמבר 2011.
על פי המידע שהתקבל מהמטה הלאומי המולדובני לסטטיסטיקה, ב-2015 הייבוא המולדובני מאנטיגואה וברבודה הוערך ב-400 דולר אמריקאי בלבד, לעומתו הייצוא המולדובני לאנטיגואה וברבודה הוערך ב-908,000 דולר אמריקאי. מ-2016 לא נערך סחר רשמי בין שתי המדינות.
נציגויות דיפלומטיות

מולדובה אינה מיוצגת באנטיגואה וברבודה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
אנטיגואה וברבודה אינה מיוצגת במולדובה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
לו גולן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1933 (בן 91 בערך) ארצות הברית 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין  אוניברסיטת שיקגו 
 פרופיל ב-IMDb
 
לו גולן (באנגלית: Lew Golan; נולד ב-1933) הוא תסריטאי טלוויזיה ישראלי ואמריקאי, שידוע בעיקר בשל עבודותיו לטלוויזיה החינוכית, בין היתר כתסריטאי הסדרות הלימודיות "Here we are", "הרפתקאות סקוטרמן" ו"השריף מגבעות הוליווד".
חייו

גולן, יליד ארצות הברית, איבד את שמיעתו כשהיה בן שבע וחלה בדלקת קרום המוח. למרות מגבלות השמיעה, הוא מעולם לא למד את שפת הסימנים, אלא למד לקרוא תנועות שפתיים, למד בבתי ספר לשומעים וקיבל תואר ראשון מאוניברסיטת שיקגו ותואר מתקדם בעיתונות מאוניברסיטת אילינוי. לאחר שסיים את לימודיו, עבד בתחום העיתונות ובפרסום. ב-1970 עלה לישראל בעקבות ידידו אירב קפלן, שעלה לפניו ואירח אותו בחופשה בישראל.
הסדרה הראשונה שהגה הייתה "הרפתקאות סקוטרמן" ולאחר מכן, ה"ספין אוף" שלה, "The Amazing World of Dr. Halfbaked". מאוחר יותר יצר גם את "השריף מגבעות הוליווד" ואת "Here We Are". ב-1978 שב לשיקגו וב-1986 חזר לישראל. ב-2003 חזר לשיקגו.
ב-1995 פרסם גולן ספר שמתאר את הצלחתו, כאדם חירש, בתעשיית הבידור: "Reading Between the Lips: A Totally Deaf Man Makes It in the Mainstream" ("לקרוא בין השפתיים: אדם חירש לגמרי מצליח במיינסטרים"). ספרו מהווה מתקפה ישירה על הטענה ל"תרבות חירשים" (למשל, של הפעיל למען זהות חירשים, הרלן ליין) ועל הטענה כי חירשים יכולים - וייתכן שאף צריכים - לתקשר באמצעות שפת סימנים בלבד. ב-2006 פרסם ב"וושינגטון פוסט" מאמר המותח ביקורת חריפה על הבדלנות של חלק מן הסטודנטים וחברי הסגל באוניברסיטת גאלדט, שהתנגדו למינוי ג'יין פרננדס לנשיאה, מכיוון שלא גדלה כדוברת שפת הסימנים.
יחסי אנטיגואה וברבודה – ישראל

| יחסי אנטיגואה וברבודה – ישראל |
| --- | --- |
אנטיגואה וברבודה: ישראל


אנטיגואה וברבודה: ישראל
שטח (בקילומטר רבוע)
442.60: 22,072
אוכלוסייה
93,882: 9,961,867
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,033: 509,901
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,656: 51,185
משטר
מונרכיה חוקתית   דמוקרטיה פרלמנטרית: דמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי אנטיגואה וברבודה–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין אנטיגואה וברבודה לבין מדינת ישראל.
היחסים בין אנטיגואה וברבודה לבין מדינת ישראל כוננו לראשונה עוד לפני עצמאותה של אנטיגואה וברבודה, בשנת 1964 כשעוד הייתה אוטונומיה של הממלכה המאוחדת. היחסים הבילטרליים בין שתי המדינות כוננו ב-22 ביוני 1983.
נציגויות דיפלומטיות

ישראל אינה מיוצגת באנטיגואה וברבודה הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי, אלא באמצעות השגרירות שהיא מחזיקה בסנטו דומינגו, בירת הרפובליקה הדומיניקנית.
אנטיגואה וברבודה אינה מיוצגת בישראל, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
ראו גם

יהדות האיים הקריביים
יצחק קדרון

יצחק קדרון (נובמבר 1932 – 14 במאי 1987) היה מדען ופרופסור ישראלי, אבי המיקרו-אלקטרוניקה בישראל וממקימי מעבדת המיקרו-אלקטרוניקה בטכניון. בנוסף על כך, קדרון היה ממקימי SCD, על כך זכה בפרס ביטחון ישראל. זכה בפרס רוטשילד בשנת 1985.
ביוגרפיה

נולד בשנת 1932 בשם איזי קאנר באנטוורפן שבבלגיה למשפחה אורתודוקסית.
התייתם מאביו בגיל שבע.
בזמן השואה, משנת 1942, הוסתר על ידי מתילד קולארט ומשפחת מינט, חסידי אומות העולם בכפר אז’ימון (Agimont) שבגבול בלגיה-צרפת.
אחיו דבורה וזאב הוסתרו במקום אחר. יצחק לא דיבר צרפתית תחילה ויצא לרעות את העיזים. לאחר שלמד צרפתית החל ללמוד בבית ספר במנזר. בסוף שנת 1944 שוחרר האזור בו גר על ידי הצבא האמריקאי ודודו אברהם (אחי-אביו) בא ולקח אותו חזרה לאנטוורפן, שם התאחד עם אחיו.
מרבית משפחתו נרצחה בשואה.
לאחר המלחמה עלו קדרון ואחיו לארץ ישראל בספטמבר 1945. הצטרף לחברת הנוער בקיבוץ קריית ענבים ושנה אחר כך נשלח לתיכון ברמת יוחנן.
התגייס לצה"ל בגיל 16 ובמלחמת העצמאות נלחם ונפצע בהגנת הקיבוץ.
קדרון שירת במערך הטכני של חיל האויר ובבסיס רמת-דוד למד לראשונה טכנאות רדיו. בזמן שרותו הצבאי השלים את לימודיו ואת בחינות הבגרות.
השתחרר בגיל 19 והחל ללמוד הנדסת חשמל בטכניון. סיים את התואר הראשון בהצטיינות בשנת 1955. קדרון התקבל ללימודי תואר שני באוניברסיטה הטכנולוגית בדלפט שבהולנד, אותם סיים בשנת 1957. לאחר הלימודים עבד קדרון כמהנדס בחברה הדנית DISA, שפיתחה חיישנים למדידת מהירות אוויר.
בדנמרק הכיר את אשתו, גרדה, והשניים נישאו ב-1958.
רעייתו התגיירה, השניים נישאו בחתונה יהודית בשנת 1961, הגיעו לישראל והשתקעו בחיפה. קדרון קיבל משרת מרצה בטכניון. קדרון ועמיתים אחרים בטכניון סברו שטכנולוגיית הטרנזיסטור היא חשובה לשמירת הביטחון של ישראל וכן שרכיב זה הוא שלב ראשון במהפיכה גדולה שנקראה אז LSI (הטמעה בקנה מידה גדול, Large Scale Integration). המדובר בהכנסת מספר רב של טרנזיסטורים בצפיפות לתוך שבב סיליקון יחיד.
בשנת 1967 יצא קדרון עם משפחתו לשנת שבתון באוניברסיטת מינסוטה, שם עבד במעבדות חברת האניוול, שעסקה בפיתוח שיטות ייצור בתחום המיקרו-אלקטרוניקה. 
כששב לארץ עמל כשנתיים על לאחר מכן הקמת מרכז ללימודי מיקרו-אלקטרוניקה בטכניון.
לאחר מלחמת יום הכיפורים, בשנת 1973, עסק קדרון (ביחד עם שלמה מרגלית ואדיר בר-לב) בפיתוח גלאים ישראליים ראשונים. הגלאים שפיתח קדרון שימשו בין השאר לטיל אוויר-אוויר טילי פיתון.
בשנת 1982, לאחר ששב משנת שבתון באוניברסיטת פרטוריה שבדרום אפריקה, התגלה בגופו סרטן המעי הגס. אף על פי שעבר טיפולים אינטנסיביים בבית החולים רמב"ם ובסן פרנסיסקו, קדרון נפטר במאי 1987, בגיל 54. נטמן בבית העלמין של קיבוץ רמת יוחנן. הותיר אחריו את רעייתו ושלושה ילדים.
לפני מותו הספיק קדרון לגייס את הכספים להקמתו של מבנה המרכז למיקרו-אלקטרוניקה בטכניון.
הנצחתו

מעבדות חברת SCD במכון לשם של רפא"ל נקראו על שמו. בנוסף על כך, הטכניון מעניק פרס למחקר על שמו.
בשנת 1989 הוקמה קרן לעידוד מחקר במיקרו-אלקטרוניקה ובמיקרו-אופטיקה מההקדש של קדרון.
הערות שוליים

↑  יצחק קדרון, באתר BillionGraves
↑  דמויות בהיי-טק הישראלי, באתר הוצאת מקסם
1 2 3  יצחק קידרון והקמתו של המרכז למיקרו-אלקטרוניקה, באתר "הידען", 28 ביוני 2011
↑  Collart Mathilde, באתר יד ושם (באנגלית)
Minet Rene & Oliva (Sohet), באתר יד ושם (באנגלית)
↑  יצחק קדרון ז"ל, באתר הפקולטה להנדסת חשמל ומחשבים, טכניון
↑  להיות רואה ואינו-נראה, באתר רפאל
↑  כתבה במגזין הטכניון (עמ' 42)
↑  קדרון יצחק פרופ' קרן למחקר ע"ש, באתר "גיידסטאר ישראל"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263604005171  ISNI: 0000 0000 6917 2821  VIAF: 97957941   WorldCat (עם VIAF): 97957941
יחסי סין–קניה

| יחסי סין–קניה |
| --- | --- |
הרפובליקה העממית של סין: קניה


סין: קניה
שטח (בקילומטר רבוע)
9,596,967.75: 580,367
אוכלוסייה
1,418,507,662: 56,708,094
תמ"ג (במיליוני דולרים)
17,794,782: 107,441
תמ"ג לנפש (בדולרים)
12,545: 1,895
משטר
רפובליקה עממית: רפובליקה

יחסי סין–קניה הם היחסים הדו-צדדיים בין סין לקניה.
שר החוץ הסיני צ'ן יי נפגש עם ג'ומו קניאטה בביקורו בקניה בפברואר 1964
קשרים פוליטיים

היחסים בין המדינות החלו ב-14 בדצמבר 1963, יומיים לאחר עצמאות קניה, כאשר סין הפכה למדינה הרביעית שפתחה שגרירות בניירובי. היחסים הצבאיים בין שתי המדינות מצחו בעשור האחרון. הגנרל ליו ג'ינגסונג, מפקד האזור הצבאי של לאנז'ו, הוביל בדצמבר 1996 את המשלחת הצבאית הראשונה של סין לקניה; מייג'ור גנרל ניק לשאן, מפקד חיל האוויר בקניה, ערך ביקור חוזר בשנת 1997. נשיא קניה מוואי קיבאקי ביקר בבייג'ינג באוגוסט 2005.
בשנת 2013 ביקר הנשיא אוהורו קניאטה בסין. הוא ניהל שיחות עם עמיתו הסיני, שי ג'ינפינג. קניה וסין חתמו בסופו של דבר על עסקאות בהיקף של 5 מיליארד דולר.
ראש ממשלת סין לי קצ'יאנג ביקר בניירובי בסיור שלו באפריקה בשנת 2014. הוא והנשיא קניאטה חתמו על עסקאות בשווי 17 מיליארד שילינג קנייתי למימון פרויקטים תשתיתיים רבים והסכמים שונים. זה כלל הקמת בנק לפיתוח סין-אפריקה.
קשרים כלכליים

הסחר הדו-צדדי הסתכם ב-186.37 מיליון דולר בשנת 2002; סין ייצאה 180.576 מיליון דולר לקניה, תוך ייבוא רק 5.798 מיליון דולר של מוצרי קניה, בעיקר תה שחור, קפה ועור.
בתחילת 2006 נשיא סין חו ג'ינטאו חתם חוזה על חיפושי נפט עם קניה; האחרונה בסדרה של עסקאות שנועדו להרחיב את המעורבות הכלכלית הסינית בחו"ל עם אפריקה. העסקה אפשרה לחברת הנפט והגז הימית של סין, CNOOC בע"מ, בשליטת המדינה, לחפש נפט בקניה, שרק התחילה לקדוח את בארות החקר הראשונות שלה בגבולות סודאן וסומליה ובמי החוף. עדיין לא הופק נפט, ולא הייתה הערכה רשמית של העתודות האפשריות.
באפריל 2007, קבוצת ג'ינצ'ואן, קבוצת ייצור מתכות בבעלות המדינה, הפכה לחברה הסינית הראשונה שנכנסה לתחום הכרייה בקניה, ורכשה 20% ממניות טיומן קניה.
מקרי גזענות מצד גולים סינים המלווים השקעות סיניות בקניה כלפי קניה היו מקור למחלוקות האחרונות. הדבר השפיע לרעה על היחסים הדו-צדדיים בין שתי המדינות.
קשרים כלכליים > מימון חוב

בין השנים 2006–2017 לקחה קניה הלוואות גדולות של לפחות 9.8 מיליארד דולר מסין. החוב הסיני מהווה 72% מכלל החוב הזר. סין העניקה לקניה הלוואות נרחבות של יותר מ-5 מיליארד דולר לבניית מסילת רכבת סטנדרטית (המכונה בדרך כלל SGR), בין מומבסה לניירובי והכבישים המהירים בקניה. בנובמבר 2017 הזהיר המבקר הקנייתי כי תנאי מימון ה-SGR נכתבו באופן קריפטני ונועדו להעדיף את בנק האקסים הסיני ואמר כי אם תאגיד מסילות הרכבת של קניה ייכשל בהתחייבויותיו, בנק האקסים הסיני יהפוך לשליט על חלק מהנכסים בקניה, כולל נמל מומבסה. בנוסף לנמל מומבסה, ניתן היה לגרום לסין לקבל שליטה גם על מחסן המכולות הפנימי בניירובי. בשנת 2018, נשיא קניה אוהורו קניאטה אסר על יבוא דגים סיני בתגובה לסערה ציבורית על ייבוא דגים לא מוסדר מסין כאשר דייגים קנייתים מחו על שהדגים הזרים הציפו את השווקים. ממשלת סין משתמשת ברכבת התקן הסטנדרטית כמנוף נגד קניה בכך שהיא מאיימת למשוך לחלוטין את המימון לפרויקט, כמו גם לאיים להטיל סנקציות סחר. ממשלת קניה הסירה זמן קצר לאחר מכן את איסור ייבוא הדגים הסינים.
על פי הדיווחים, ממשלת קניה ויתרה על החסינות הריבונית של הנמל הגדול והמשתלם ביותר שלה, נמל מומבסה, שישמש כבטוחה להלוואות סיניות להקמת מסילת הרכבת הסטנדרטית. בסוף דצמבר 2018 דווח כי בקרוב קניה עשויה לעמוד בפני ברירת מחדל בהלוואות סיניות, מה שעלול לאלץ את קניה לוותר על השליטה בנמל לסין.
קשרים כלכליים > מימון הפיתוח הסיני לקניה

בין השנים 2000–2011 ישנם כ-65 פרויקטים פיננסיים רשמיים של פיתוח סינים שזוהו בקניה באמצעות דיווחים בתקשורת שונים. פרויקטים אלה נעים בין מענק של 108 מיליון דולר מהממשלה הסינית לבניית מקטעי כביש הטבעת הצפוני והמזרחי בניירובי, ועד הלוואה ויתור למימון בניית פרויקט בית החולים להוראה, מחקר והפניה באוניברסיטת קניאטה בשנת 2011.
דיווחים על גזענות ונאו-קולוניאליזם

יש דיווחים על גזענות ונאו-קולוניאליזם נגד הקנייתים מצד הסינים עם מקרים הכוללים מסעדה סינית שמסרבת להעניק שירות לשחורים, גולה סיני שכינה את העם הקנייתי ואפילו את נשיא קניה אוהורו קניאטה קוף ומסעדן סיני שנלכד על מכות ועינויים של עובד שחור. היו גם דיווחים על חדרי אמבטיה מופרדים גזעיים ומנהל סיני שהורה לעובדים בקניה לפנות את המשתנה של בדלי סיגריות למרות שרק עובדים סינים עישנו שם.
כתוצאה מההשקעות הסיניות והאינטרסים העסקיים הגדולים, חלה הגירה גדולה של עובדים ואנשי עסקים סינים לקניה. יש דיווחים על כך שהדבר גרם לחיכוך עם היזמים המקומיים שפרנסתם מאוימת מהגעתם של סוחרים סינים. עסקים בקניה סבלו עקב הצפת השווקים עם יבוא זול מסין. על פי ההערכות, חברות סיניות זכו בחוזים על ידי כך שהם לכאורה שיחדו פקידים מושחתים, כשהחוזים סגורים, ותנאי החוזה אינם זמינים לציבור.
כמו כן, יש דיווחים על אפליה נגד הקנאים במסילת ה-SGR, כאשר העובדים בקניה מקבלים שכר של פחות מרבע מעמיתיהם הסינים עבור אותה עבודה, ולא הורשו לשבת על אותם שולחנות כמו העובדים הסינים. על פי הדיווחים, גם לקנייתים אסור להיכנס לטנדרים אם יש בהם אפילו סיני אחד.
קשרים תרבותיים

הרדיו הבינלאומי של סין בבעלות המדינה, מפעילה את תחנת הרדיו CRI ניירובי 91.9 FM מאז 2006.
לו (זמרת)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 באוקטובר 1963 (בת 60) Waghäusel, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 שם לידה:  Marie-Luise Hoffner 
 מוקד פעילות:  גרמניה 
 תקופת הפעילות:  מ-1988 
 סוגה:  מוזיקת שלאגר 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 louhoffner.beepworld.de
 פרופיל ב-IMDb
 
לו (בגרמנית: Lou; נולדה ב-27 ביולי 1963 בשם לואיז הופנר (Louise Hoffner)) היא זמרת גרמנייה.
ביוגרפיה

הופמן נולדה בבאדן-וירטמברג למשפחה בת שישה ילדים, לאחר התיכון עבדה תקופה כעוזרת רוקח.
בתחילת הקריירה שלה כזמרת הייתה חברה בלהקת "Party Gang".
ב-2001 השתתפה בתחרות הבוחרת את נציג גרמניה לאירוויזיון הנקראת "Countdown Grand Prix" שם עלתה לגמר אך סיימה במקום השלישי.
ב-2003 נענתה להצאה של המלחין ראלף סיגל להשתתפות בשנית בתחרות זו עם השיר "Let's Get Happy" וזכתה במקום הראשון.
באירוויזיון 2003 הייתה במקום ה-11 עם 53 נקודות.
היא הוציאה מספר סינגלים גם בגרמנית וגם באנגלית.
ב-2007 ביצעה סיבוב הופעות ברחבי גרמניה.
בנוסף למוזיקה היא עבדה תקופה גם כשחקנית בתיאטרון.
ב-2008 השתתפה בפרק של התוכנית "Das perfekte Promi-Dinner".
יחסי אנדורה–שווייץ

| יחסי אנדורה–שווייץ |
| --- | --- |
אנדורה: שווייץ


אנדורה: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
468: 41,277
אוכלוסייה
82,180: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,728: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
45,360: 99,060
משטר
דיארכיה: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי אנדורה–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין נסיכות אנדורה לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

נסיכות אנדורה והקונפדרציה השווייצרית כוננו את היחסים הרשמיים והקונסולריים שביניהן במהלך שנות השישים, עם כריתת הסכם המעבר החופשי שבין המדינות ב-30 בנובמבר 1961. ב-1979 האמינה שווייץ את הקונסוליה שלה במרסיי שבצרפת הסמוכה על אנדורה.
ב-1995 כוננו בין שתי המדינות יחסים דיפלומטיים והקונסוליה שבמרסיי הפסיקה לשמש כקונסוליה לאנדורה אלא שגרירות שווייץ במדריד. האזרחים האנדורים יכולים לקבל שירותים קונסולריים גם בקונסוליה הכללית שמחזיקה שווייץ בבירת חבל קטלוניה, ברצלונה.
שווייצרים באנדורה

לפי מפקדי האוכלוסין, בסוף שנת 2016 התגוררו באנדורה 87 אזרחי שווייץ.
נציגויות דיפלומטיות

אנדורה אינה מיוצגת בשווייץ, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
שווייץ אינה מיוצגת באנדורה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. שווייץ האמינה את שגרירותה שבמדריד, בירת ספרד, על אנדורה.
לולאך, מלך סקוטלנד

לולאך (באנגלית: Lulach, בגאלית סקוטית: לואלך מק גייל קואמגיין - Lulach mac Gille Coemgáin באיות עתיק, Lughlagh mac Gille Chomghain באיות מודרני, כלומר "לולאך בנו של גייל כומגיין"; נפטר ב-17 במרץ 1058), המכונה "טיירבית'" (חסר המזל) ופאטואוס (הטיפש), היה מלך סקוטלנד בין 15 באוגוסט 1057 עד מותו.
קורות חיים

לולאך היה הראשון מבית מלכי סקוטלנד שיש תעוד בדבר טקס הכתרתו. טקס ההכתרה נערך באוגוסט 1057 במנזר סקון - מקום הכתרתם המסורתי של מלכי סקוטלנד מאז מלכותו של לולאך.
לולאך, שהיה בנו החורג של מקבת', עלה לשלטון לאחר מותו של מקבת' בקרב בשנת 1057, בתמיכת חייליו של מקבת'. בהתאם לכינויו היה לולאך מלך חלש באופיו, ושלט זמן קצר בלבד בטרם נרצח ביוזמת מלקולם השלישי שמלך אחריו.
בנו של לולאך, מאל סנכטאי היה מורמאר מוריי, וכן הייתה ללולאך בת (שמה אינו ידוע), ובנה (נכדו של לולאך) היה אואנגוס ממוריי.
ככל הנראה לולאך נקבר באי קולומבה הקדוש שבאיונה. מיקומו המדויק של הקבר אינו ידוע.
יחסי אנטיגואה וברבודה – יוון

| יחסי אנטיגואה וברבודה – יוון |
| --- | --- |
אנטיגואה וברבודה: יוון


אנטיגואה וברבודה: יוון
שטח (בקילומטר רבוע)
442.60: 131,957
אוכלוסייה
93,882: 10,020,238
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,033: 238,206
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,656: 23,773
משטר
מונרכיה חוקתית   דמוקרטיה: דמוקרטיה

יחסי אנטיגואה וברבודה–יוון הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין אנטיגואה וברבודה לבין הרפובליקה ההלנית.
סקירה כללית

בין הרפובליקה ההלנית לבין אנטיגואה וברבודה מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים. על פי משרד החוץ היווני: "היחסים בין שתי המדינות הם יחסים מצוינים ובין שתי המדינות שיתוף פעולה נפלא, בין היתר בארגונים המולטילטרליים בהם מרבה אנטיגואה וברבודה לתמוך בהצעות היווניות ולהפך".
על פי המידע שמתקבל מדי זמן מה משגרירות הרפובליקה ההלנית בוונצואלה - אין קהילה יוונית מסודרת באנטיגואה וברבודה ואין יוונים שמתגוררים במדינה עצמאית.
אזרחי אנטיגואה וברבודה המבקשים לנסוע ליוון יכולים לעשות זאת ללא אשרה. אזרחי יוון המבקשים לנסוע לאנטיגואה וברבודה יכולים לעשות זאת גם הם ללא אשרה.
נציגויות דיפלומטיות

יוון אינה מיוצגת באנטיגואה וברבודה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. יוון האמינה את שגרירותה שבקראקס, בירת ונצואלה, על אנטיגואה וברבודה.
אנטיגואה וברבודה מיוצגת ביוון בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה באתונה, בירת המדינה.
יצחק קאליש (אמשינוב)

רבי יצחק קאליש (1920 - י"ט באייר תשנ"ג, 1993) היה האדמו"ר מאמשינוב בארצות הברית.
ביוגרפיה

נולד לרבי יוסף קאליש ולשרה בת רבי חיים אלעזר וקס. נישא לבתו של רבי יוסף לנדא משושלת סטריקוב. בזמן מלחמת העולם השנייה נמלט עם דודו רבי שמעון שלום לווילנה ומשם לשאנגחאי וארצות הברית. נישא בשנת תש"י לרחל לאה בת הרב דוב בעריש פרנקל, חסיד גור.
מיד לאחר נישואיו הקים את בית מדרשו בוויליאמסבורג בגיבויו המלא של הדוד רבי שמעון שלום שאף בא להשתתף בטיש יארצייט שערך בג' בשבט לכבוד אביו רבי יוסף, אחיו של הרש"ש.
בניסן תשכ"ד עבר לבורו פארק, בה ייסד את בית מדרשו. בשנים הבאות נפתח במקום כולל אברכים, בראשותו עמד הרב הערשל זשארקאווסקי.
נהג במסורת חסידות וורקא-אמשינוב, ונודע באהבת ישראל. העביר מסורות, מנהגים ודברי תורה מחסידות וורקא ואמשינוב. ביקר בבני ברק בשנת 1961 ושוב ב-1968.
ארונו הובא לקבורה בבית הקברות העתיק בטבריה.
בנו רבי יוסף הוכתר לממלא מקומו. חלק מהחסידים עלו לישראל ונקשרו לרבי יעקב אריה מיליקובסקי, האדמו"ר מאמשינוב בירושלים, אך הם ממשיכים להתאסף יחד עם בנו של רבי יוסף מארצות הברית, רבי מנחם קאליש, בחבורה בשם "זרע יצחק".
מדברי תורתו יצא לאור הספר "אמרי קודש", על ידי תלמידו הרב יוסף לנדא. נכדו הרב חיים מאיר ארנסטר הוציא מדברי תורתו וסיפוריו את הספרים "ימות עולם". רבים מתורותיו ומתולדות בית אמשינוב הודפסו בספר "שיח חסידים - ווארקי - אמשינאוו", יצא לאור על ידי איגוד "זרע יצחק".
בין תלמידיו: הרב מרדכי מנשה זילבר, האדמו"ר מתולדות יהודה−סטוטשין, הרב שרגא פייבוש הגר, האדמו"ר מקוסוב, הרב יקותיאל זוסיא השיל, האדמו"ר מקופיטשניץ, הרב דוד דוב (בעריש) מייזליש, רב קהילת סאטמר בבורו פארק, ועוד.
משפחתו

אשתו הראשונה ובתו נרצחו בשואה. מנישואין שניים אחר השואה נולדו בן ובת; רבי יוסף, ממלא מקומו באדמו"רות (נפטר בי"א בניסן ה'תש"פ). היה נשוי לבת הרב אליהו שטרנבוך. בניו הם רבי מנחם, חתן רבי נתן דוד רוזנבוים, האדמו"ר מזוטשקא; ורבי אשר חיים, חתן רבי אהרן מנדלסון בנו של גאב"ד קוממיות.
בתו נישאה לרב ישראל ארנסטר, בנו של הרב משה ארנסטר, ונכדו של רבי חיים מאיר הגר מוויז'ניץ.
הערות שוליים

↑  בא האדמו"ר מאמשינוב, דבר, 28 באפריל 1961
↑  הגיע ארונו של הרב ד. פרנקל, הצופה, 16 בדצמבר 1963
↑  הרבי מאמשינוב מגיע מחר, הַבֹּקֶר, 26 באפריל 1961
↑  האדמו"ר מאמשינוב יגיע בימים הקרובים, הצופה, 20 ביוני 1968
↑  ממגפת הקורונה. ראו כאן.
| חסידות אמשינוב |
| --- | --- | --- |
| אבי השושלת | רבי ישראל יצחק קאליש מוורקא |  |
| שושלת האדמו"רים: הדור הראשון והשני | רבי יעקב דוד קאליש • רבי מנחם קאליש |  |
| הדור השלישי: בני רבי מנחם מאמשינוב | רבי יוסף קאליש מאמשינוב • רבי שמעון שלום קאליש מאמשינוב-אוטבוצק |  |
| ענף רבי יוסף קאליש מאמשינוב | רבי יעקב דוד קאליש • רבי יצחק קאליש • רבי יוסף קאליש • בניו: רבי מנחם קאליש • רבי אשר חיים קאליש מאמשינוב בית שמש |  |
| ענף רבי שמעון שלום קאליש מאמשינוב-אוטבוצק | רבי ירחמיאל יהודה מאיר קאליש • רבי יעקב אריה מיליקובסקי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311491105171  LCCN: n98051174  VIAF: 299037723   WorldCat (עם VIAF): 299037723
כדורסל באולימפיאדת ברלין (1936)

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  7 באוגוסט 1936
 תאריך סיום:  14 באוגוסט 1936
 מתחרים:  21 (גברים)
 → basketball at the 1904 Summer Olympics 1948 ← 
אולימפיאדת 1936 נערכה בברלין, גרמניה. תחרויות הכדורסל נערכו בין ה-7 באוגוסט ל-14 באוגוסט 1936. זו הייתה תחרות כדורסל הראשונה במשחקים האולימפיים. בתחרות השתתפו 199 ספורטאים מ-21 נבחרות גברים.
המשחקים נערכו במגרשי הטניס הפתוחים.
נבחרת ארצות הברית (ארצות הברית) זכתה במדליית זהב. המדליות הוענקו על ידי ג'יימס נייסמית', ממציא הכדורסל.
מהלך התחרות > הסיבוב הראשון

אסטוניהאסטוניה - צרפתצרפת 34 - 29
צ'ילהצ'ילה - טורקיהטורקיה 30 - 16
שווייץ שווייץ - גרמניה הנאצית (1935–1945) גרמניה 25 - 18
איטליה (1861–1946)איטליה - פוליןפולין 44 - 28
פרופרו - מצרים (1922-1952)מצרים 35 - 22
לטביהלטביה - אורוגוואיאורוגוואי 20 - 17
ברזילברזיל - קנדה (1921-1957)קנדה 24 - 17
יפןיפן - הרפובליקה הסינית (1928–1949)סין 35 - 19
מקסיקומקסיקו - בלגיהבלגיה 32 - 9
ארצות הבריתארצות הברית - ספרד 1931ספרד נבחרת ספרד לא התייצבה
צ'כוסלובקיהצ'כוסלובקיה - הונגריההונגריה נבחרת הונגריה לא התייצבה
הפיליפיניםפיליפינים
בין הנבחרות המפסידות נערך משחק נוסף:
אורוגוואיאורוגוואי - בלגיהבלגיה 17 - 10
הרפובליקה הסינית (1928–1949)סין - צרפתצרפת 45 - 38
מצרים (1922-1952)מצרים - טורקיהטורקיה 33 - 23
קנדה (1921-1957)קנדה- הונגריההונגריה נבחרת הונגריה לא התייצבה
גרמניה הנאצית (1935–1945) גרמניה - ספרד 1931ספרד נבחרת ספרד לא התייצבה
פוליןפולין
מהלך התחרות > הסיבוב השני

הפיליפיניםפיליפינים - מקסיקומקסיקו 32- 30
יפןיפן - פוליןפולין 43- 31
אורוגוואיאורוגוואי - מצרים (1922-1952)מצרים 36 - 23
פרופרו - הרפובליקה הסינית (1928–1949)סין 29 - 21
ארצות הבריתארצות הברית - אסטוניהאסטוניה 52 - 28
איטליה (1861–1946)איטליה - גרמניה הנאצית (1935–1945) גרמניה 58 - 16
שווייץ שווייץ - צ'כוסלובקיהצ'כוסלובקיה 25 - 12
צ'ילהצ'ילה - ברזילברזיל 23 - 18
קנדה (1921-1957)קנדה - לטביהלטביה 34 - 23
בין הנבחרות שהפסידו נערך משחק נוסף:
פוליןפולין - לטביהלטביה 28 - 23
ברזילברזיל - הרפובליקה הסינית (1928–1949)סין 32 - 14
מקסיקומקסיקו - מצרים (1922-1952)מצרים 32- 10
צ'כוסלובקיהצ'כוסלובקיה - גרמניה הנאצית (1935–1945) גרמניה 20 - 0
אסטוניהאסטוניה
הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ארצות הבריתארצות הברית | 5 | 5 | 0 | 154 | 69 | 85 |
| 2 | קנדה (1921-1957)קנדה | 6 | 5 | 1 | 178 | 94 | 84 |
| 3 | מקסיקומקסיקו | 7 | 5 | 2 | 192 | 127 | 65 |
| 4 | פוליןפולין | 7 | 3 | 4 | 149 | 203 | 54- |

| 5 | הפיליפיניםפיליפינים | 5 | 4 | 1 | 159 | 145 | 14 |
| 6 | אורוגוואיאורוגוואי | 7 | 4 | 3 | 144 | 148 | 4- |
| 7 | איטליה (1861–1946)איטליה | 5 | 3 | 2 | 160 | 129 | 31 |
| 8 | פרופרו | 4 | 2 | 2 | 64 | 47 | 17 |

| 9 | יפןיפן | 3 | 2 | 1 | 100 | 78 | 22 |
| 10 | צ'ילהצ'ילה | 3 | 2 | 1 | 72 | 61 | 11 |
| 11 | שווייץשווייץ | 3 | 2 | 1 | 59 | 57 | 2 |
| 12 | צ'כוסלובקיהצ'כוסלובקיה | 4 | 2 | 2 | 53 | 62 | 9- |
| 13 | ברזילברזיל | 5 | 2 | 3 | 84 | 94 | 10- |
| 14 | אסטוניהאסטוניה | 3 | 1 | 2 | 84 | 120 | 36- |

| 15 | לטביהלטביה | 3 | 1 | 2 | 66 | 79 | 13- |
| 16 | הרפובליקה הסינית (1928–1949)סין | 4 | 1 | 3 | 99 | 134 | 35- |
| 17 | מצרים (1922-1952)מצרים | 4 | 1 | 3 | 88 | 126 | 38- |
| 18 | גרמניה הנאצית (1935–1945) גרמניה | 4 | 1 | 3 | 45 | 103 | 58- |

| 19 | צרפתצרפת | 2 | 0 | 2 | 67 | 79 | 12- |
| 20 | טורקיהטורקיה | 2 | 0 | 2 | 39 | 63 | 24- |
| 21 | בלגיהבלגיה | 2 | 0 | 2 | 19 | 49 | 30- |
| − | ספרד 1931ספרד | 2 | 0 | 2 | 0 | 4 | 4- |
| − | הונגריההונגריה | 2 | 0 | 2 | 0 | 4 | 4- |
יחסי אנטיגואה וברבודה – גרמניה

| יחסי אנטיגואה וברבודה – גרמניה |
| --- | --- |
אנטיגואה וברבודה: גרמניה


אנטיגואה וברבודה: גרמניה
שטח (בקילומטר רבוע)
442.60: 357,022
אוכלוסייה
93,882: 84,431,715
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,033: 4,456,081
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,656: 52,777
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה פדרלית

יחסי אנטיגואה וברבודה–גרמניה הם היחסים הנוכחיים וההיסטוריים בין אנטיגואה וברבודה לגרמניה.