stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אברהם יצחק פורטיס
ביאורים והרחבות

↑  לפי השערתו של מאיר בלבן, שובש שם משפחה זה, שנגזר מפורטו (porta) שתרגומו מאיטלקית: שער (דלת), לפורטיס (Fortis), שתרגומו חזק (מלטינית, או מאיטלקית: forti), ומכאן גם התרגום העברי של שם המשפחה שבטעות יסודו.
↑  כנראה הכוונה לג'רום אוגוסטין לובומירסקי (אנ'), אך ייתכן גם ליז'י איגנצי לובומירסקי (פול').
↑  כנראה הכוונה ליוזף פוטוצקי (פול'), אך ייתכן גם לסטניסלב פוטוצקי (פול').
↑  ראו הסכמתו לספר: זרע ברך שלישי - ברכות, פרנקפורט דאודר אחר שנת תצ"ה, באתר אוצר החכמה.
↑  בהסכמה לספר "זרע ברך השלישי" שהודפס ככל הנראה אחרי שנת תצ"ה, מופיע פורטיז בכינוי נ"י, מה שמצביע על התיארוך המאוחר יותר.
הערות שוליים

↑  גוטרמן, עמ' 73.
↑  צבי הירש הורוביץ (דרזדן), לתולדות הקהילות בפולין, ירושלים תשל"ח, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים).
1 2  וונדר, עמ' 481.
↑  גוטרמן, עמ' 74.
↑  מאיר בלבן, לתולדות התנועה הפרנקית, חלק א' תל אביב תרצ"ד, עמ'93.
↑  תולדות אדם, דף השער, ז'ולקווה ת"ף, באתר אוצר החכמה.
↑  מפעלות אלקים, לבוב תרל"ב, עמ' 114, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום).
↑  אברהם יערי, מחקרי ספר, "גורלו של מוכיח", ירושלים תשי"ח, עמ' 446, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים).
↑  רבי צבי הירש הורוויץ, כתבי הגאונים, פיוטרקוב תרפ"ח, עמ' 28.
↑  רבי יחזקיה יהושע פייבל תאומים, תקע שופר, פפד"מ תרס"ט עמ' 39, באתר היברובוקס.
↑  גוטרמן, עמ' -73–74. רבי צבי הירש הורוביץ (דרזדן) מייחס תלונה זו לאברהם יצחק עצמו כתלונה שהוגשה בבית המשפט בלובלין.
תחבורה בבת ים

אולם הנוסעים של תחנת הרכבת בת ים – יוספטל
בת ים היא עיר במחוז תל אביב, שגובלת בראשון לציון מדרום, בחולון ממזרח ובתל אביב-יפו מצפון. היא אחת מהערים הצפופות ביותר במדינת ישראל, אוכלוסייתה עומדת על כ-130,000 תושבים ואילו שטח השיפוט שלה הוא 8,280 דונם בלבד. התחבורה הציבורית בעיר בת ים מורכבת מרכבת קלה, רכבת כבדה ומאוטובוסים.
לאורך גבולה המזרחי של בת ים עוברים נתיבי איילון, ומהווים נתיב עיקרי המחבר את העיר לכבישים ארציים. כבישים מקומיים נוספים, כגון שדרות ירושלים מיפו, רחוב יוספטל, ציר סוקולוב, ורחוב משה דיין מחולון ומנחם בגין מראשון לציון, מחברים את בת ים עם הערים הגובלות בה. ברחובות הראשיים בבת ים; הרצל, יוספטל, מבצע סיני, הקוממיות, הרב ניסנבאום, אלי כהן ובלפור, עוברים מרבית האוטובוסים שפעילים בעיר. כמו כן, בחלק הדרומי של רחוב בלפור וברחוב הרצל קיימים נתיבי תחבורה ציבורית.
תחבורה ציבורית > רכבת קלה - הקו האדום

הקו האדום של הרכבת הקלה נפתח ב-2023, הקו עובר בבת ים בתחילת בתוואי עילי (ומשם ממשיך לתל אביב-יפו, רמת גן, בני ברק עד שהוא מגיע לסופו בפתח תקווה). התחנות בבת ים הן במפלס הרחוב. התחנות בעיר בת ים: העצמאות, רוטשילד, ז'בוטינסקי, בלפור, בנימין, יוספטל, כ"ט בנובמבר, העמל, הקוממיות.
תחבורה ציבורית > רכבת

תחנות הרכבת בת ים - קוממיות ובת ים - יוספטל הן תחנות הרכבות המשרתות את תושבי העיר בת ים וחולון כחלק מפרויקט הקמת הקו בין תל אביב למערב ראשון לציון. שתי התחנות נחנכו ב-25 בספטמבר 2011, אולם בניית תחנת הרכבת בת ים - יוספטל הסתיימה מוקדם יותר, ולאחר סיום בנייתה ניטש ויכוח בין הערים בת ים וחולון על שם העיר שיופיע בשם התחנה, הסיבה לוויכוח זה היא שהתחנה ממוקמת בדיוק בגבול הערים ומשרתת במידה שווה את תושביהן. בסופו של דבר שמה המקורי של התחנה "בת ים - יוספטל" נשאר על כנו ואילו שמה של חולון הופיע בשמן של תחנות אחרות בקו כגון תחנת הרכבת חולון - וולפסון. בשנת 2009, הונחו מסילות בתחנה זו והיא נפתחה כשנתיים לאחר מכן. מאז פתיחתה, התחנה זוכה להצלחה רבה והיא אחת התחנות המובילות מבחינת מספר הנוסעים שמשתמשים בה לאורך הקו, עם ממוצע של כ-70,000 עולים ויורדים בחודש. אין הסדר חנייה לצד תחנת רכבת זו למעט כלי רכב דו-גלגליים.
תחנת הרכבת בת ים - קוממיות הממוקמת במחלף הקוממיות בין חולון ובת ים ובין נתיבי איילון המשרתת את תושבי האזור הדרומי של חולון ואת תושבי דרום-מזרח בת ים משמשת תחנה מרכזית מאספת יחד עם פתרונות חנייה מוסדרים. בשעות השיא עוצרות בתחנות שתי רכבות בשעה בכל כיוון בקו ראשון לציון משה דיין - רעננה מערב, וכן רכבת אחת בשעה בכל כיוון בקו באר שבע - רעננה מערב.
תחבורה ציבורית > מטרופולין

| קו | ת>  מוצא | ת>  סיום | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 | חניון אגד חולון | מסוף קריית שרת חולון | מסוף קניון הזהב, רוז'נסקי, דוד סחרוב, בן-גוריון, תחנת רכבת הקוממיות, בית העלמין, אזור תעשייה בת ים, ניסנבאום, קניון בת ים, תחנת הרכבת יוספטל, אליעזר הופיין, קניון עזריאלי, קריית עבודה, סוקולוב, שד' ירושלים, שכונת השומרונים, המלאכה, קריית שרת, ימית 2000, מסוף קריית שרת. | בעבר היה קו 2א של אגד. עבר להפעלת חברת מטרופולין לאחר המכרז על אשכול שרון חולון מרחבי[דרוש מקור]. |
| 26 | חניון אגד, חולון | מכללת לוינסקי, תל אביב יפו | מוזאון אגד, תחנת רכבת הקוממיות, בית העלמין, אנה פרנק, אלי כהן, קניון בת ים, כצנלסון, קק"ל, בי"ח וולפסון, תחנת הרכבת צומת חולון (בכיוון ההפוך: עובר דרך שד' לוי אשכול, הלוחמים), דרך חיל השריון, המסגר, קרליבך (בכיוון ההפוך - דרך מנחם בגין, הרכבת), אבן גבירול, כוכב הצפון, שיכון ל', נופי ים, מכללת לוינסקי. | במקור היה בהפעלת חברת דן, כאשר קו 26 ההיסטורי עבר דרך יפו וקיבוץ גלויות, אך עם הרפורמה של יולי 2011 הועבר להפעלת לאגד ושונה מסלולו[דרוש מקור]. עבר להפעלת חברת מטרופולין לאחר המכרז על אשכול שרון חולון מרחבי[דרוש מקור]. בעקבות עבודות הקו האדום, שונה מסלולו מספר פעמים בהתאם לעבודות בצומת מעריב[דרוש מקור]. |
תחבורה ציבורית > מערך אוטובוסים

בבת ים פועלות שלוש חברות אוטובוסים שמפעילות יחדיו 33 קווים, אשר רובם נוסעים לתל אביב. את רוב הקווים בבת ים מפעילה חברת דן, חלק מפעילה אגד ואילו מטרופולין אשר החלה את פעילותה בעיר עקב זכייתה במכרז אשכול שרון-חולון וכן היא מפעילה 2 קווים בלבד. כמעט כל הקווים בבת ים הם עירוניים ומאספים (למעט קו מהיר 406,וכן קווים המופעלים באוטובוס בין עירוני:144 374 143 של אגד). בבת ים שוכנים 2 מסופים, שנייהם ממוקמים בדרום העיר; מסוף בית העלמין ומסוף מרכז הספורט (ניסנבוים). מסוף מוזיאון אגד הנמצא בחולון משרת גם הוא את בת ים. רוב הקווים העירוניים עוברים בשני צירים מרכזיים, האחד דרך מרכז העיר דרך הרחובות בלפור והרצל, והשני דרך השכונות רמות הנשיא ורמת יוסף. מעט מן הקווים עוברים דרך אזור התעשייה שכונת ותיקים. הקווים העוברים בשני הצירים בדרך כלל נפגשים במצבה (כיכר המגנים).
רוב הקווים העירוניים לכיוון מזרח עוברים דרך תחנת רכבת יוספטל (מלבד מעטים העוברים דרך קק"ל), והקווים הבינעירוניים היוצאים מבת ים לכיוון מזרח עוברים לרוב במסלול המשלב את ציר בלפור עד לשדרות העצמאות, משם האוטובוסים יוצאים לכיוון ציר מבצע סיני (בכיוון דרום) ומשם לתחנת רכבת יוספטל. הקווים הנוסעים דרומה עוברים דרך מרכז הספורט או דרך תחנת רכבת הקוממיות.
ישנם גם ארבעה קווים המשתמשים בנתיבי איילון להגיע לכיוון תל אביב, כאשר קו 140 משתלב אליו דרך מחלף יוספטל (לכיוון בית חולים וולפסון וקניון עזריאלי), והקווים 240 19 ו-26 משתלבים דרך מחלף דב הוז - כאשר קו 19 יוצא מהכביש במחלף וולפסון, וקווים 240 26 ממשיך במסלול הכביש דרך וולפסון וצומת חולון לדרך חיל השריון, עם תחנה בכל אחד מהמחלפים.
תחבורה ציבורית > מערך אוטובוסים > היסטוריה

מהיווסדה בת ים קיבלה שירות מאגד של קווים לתחנה המרכזית בתל אביב ולחולון. החל מסוף שנות השישים החלו להיכנס קווים של "דן" אל תוך בת ים. תחילה קו 18 לשאול המלך, המלך ג'ורג' ורחוב אלנבי בתל אביב ב-1967, בסוף 1972 הוארך קו 25 מלב העיר לבת ים, ובתחילת 1973 נחנך קו 10 מבת ים לרחוב בן יהודה ב-1974 קו 26 מרחובות אבן גבירול ויהודה הלוי הוארך לבת ים והחלו להפעיל את קו 8 למרכז תל אביב. בתחילת 1977 הוארכו קווים 40 42 ו-44 מיפו לבת ים, וקו 46 משכונות בת ים לתחנה המרכזית. וב-1978 נוסף קו 43 לתל השומר דרך דרום מזרח תל אביב. וב-1983 נחנך קו 19 לרחוב אלנבי. בשנות התשעים החלו קווי אגד בבת ים 83,84,85 להיות מוארכים לראשון לציון שאז החלה להתקרב אל בת ים, וקו 86 הוארך אל עבר אוניברסיטת תל אביב, כדי לתת שירות גם לשכונות המזרחיות של בת ים. ולאחר סגירת המרכזית הישנה בשנת 2009 הוארך קו 83 אל עבר רכבת מרכז.
ברפורמה בתחבורה הציבורית בגוש דן שהתרחשה בקיץ 2011 בוטלו קווים ומספר קווים הועברו מחברות לחברות ונוספו קווים נוספים למערך האוטובוסים בעיר, כמו כן נערכו שינויים רבים במסלולי הקווים ובנקודת המוצא שלהם. מסופים כגון מסוף המרינה בבת ים לא היו ערוכים לקלוט את כמות האוטובוסים, והיה צורך להסיט חלק מהקווים למסופים אחרים. בנוסף נראה כי מספר קישורים חיוניים נותקו. לכן כבר במהלך חודש יולי נערכו מספר תיקונים כגון העברת מספר קווים ממסוף מרינה למסוף בית העלמין בבת ים או חניון "אגד" בחולון. מספר שכונות בעיר סבלו מחוסר קישור בין אותה שכונה לשאר חלקי העיר או לערים אחרות, למשל, שכונת עמידר הוזנחה כתוצאה מביטול 2 מתוך 3 הקווים שעברו בה, והקו היחיד שעבר בשכונה הוא קו 6 אך קו זה הוא קו פנימי. בין הקווים שבוטלו היו קו 86 שקישר את מזרח בת ים לאוניברסיטת תל אביב (דרך יפו ג' נתיבי איילון), וקו 46 שקישר את בת ים ויפו לתחנה המרכזית החדשה בתל אביב. הקווים הוותיקים 6 ו-18 שונו, הקו הוותיק 26 הועבר מאגד לדן ומסלולו שונה, מסלול קו 87 שונה ועבר לטיילת בת ים, מסלולי הקווים 43, 143 ו-243 שונו - כאשר השניים האחרונים הועברו גם כן בין החברות, וכן נכנסו קווים חדשים, כדוגמת 2א' (המקשר בין חולון, בת ים וראשון לציון), 125 (שלוחה של קו 25 לרמת יוסף וקריית חינוך לוינסקי) 240 (שלוחה של קו 40 דרך מזרח בת ים ובני ברק) 142 (לשדרות רוטשילד ושדרות שאול המלך), ו-99 (המקשר את רחוב יוספטל בבת ים עם דרך השבעה). לאחר ביקורות רבות שנבעו מהרפורמה, הוחזרו חלק מהקווים ששונו ובוטלו, ביניהם קו 43 שהוחזר למסלולו הישן. את קו 86 החליף לאחר חודשיים קו הרכבת בין ראשון לציון לתל אביב.
בקיץ 2014 נחנך קו 1 כקו מקדים לקו האדום, הקו בשל מסלולו בעיקר הוריד עומסים מקווים 40 ו־42. בסוף העשור השני למאה ה-21 נחנך קו 46 במסלול חדש המקשר בין בת ים לרכבת ההגנה ולרחוב יגאל אלון בתל אביב.
בשנת 2017 נערך מכרז באשכול שרון–חולון בו זכתה מטרופולין שהחלה להפעיל 4 קווים באשכול זה כאשר 2 קווים עוברים בבת ים ומקשרים אותה לחולון ותל אביב.
בעקבות עבודות הרכבת הקלה, החלו לא מעט שינויים בסדרי התנועה באזור כיכר המצבה. תחילה סדרי התנועה השתנו בעקבות חסימת רחוב הרצל לצורך העבודות, מה שגרר אחריו העברת קווים מבלפור בקטע העצמאות-רוטשילד (שהשתמשו רק בקטע זה) לשדרות העצמאות ולמצבה באופן ישיר. לאחר מכן לאחר חסימת שדרות העצמאות, הנסיעה בקטע זה בבלפור נקטעה לטובת העברת הקווים לכיוון בלפור ועוזיאל דרך שדרות העצמאות, עם התקנה של תחנת העצמאות לאחר הכיכר.
תחבורה ציבורית בשבת

במאי 2017, עמותת נוע תנוע החלה להפעיל אוטובוס קו 18 בשבת, שעבר במסלול זהה של קו 18 שמפעילה חברת דן ועצר בתחנות הדומות לו. קו 18 היה אחד מהקווים אשר העמותה תכננה להפעיל, אך לאחר שביצעו סקר והקו זכה במספר הגדול ביותר של הצבעות בקרב תושבי בת ים, הוחלט להפעיל את הקו בתדירות של אחת לשעתיים מכל כיוון, ארבע פעמים סה"כ בשבת. ביולי 2018 יצא מכרז להפעלת מוניות שירות מטעם משרד התחבורה. בעקבות מכרז זה, הפסיקה העמותה את פעילות הקו.
בנוסף לעמותת נוע תנוע, ב-22 בנובמבר 2019, החל לפעול פיילוט שבראשו עמדו עיריות בגוש דן - תל אביב, קריית אונו, גבעתיים, חולון ורמת השרון. עיריות אלו החליטו להפעיל בחינם 6 קווי אוטובוס בשישי ובשבת שמחברים בין אותן ערים הללו. עיריית בת ים לא נוטלת חלק בפרויקט בשלב זה, אם כי חברי המועצה מקדמים את הנושא.
תחבורה פרטית > אופניים > אופנידן

אופנידן הוא פרויקט הקמת רשת שבילי אופניים בין-עירונית ברחבי גוש דן, שצפוי לקשר בין אזורי מגורים ומרכזי תעסוקה ולהקל על העומס התעבורתי בכבישים.
השביל איילון תחילתו במכללה למינהל בראשון לציון ומסתיים בדרך בן-צבי בתל אביב, מקשר בין הערים ראשון לציון, חולון, בת ים ותל אביב.
תחבורה פרטית > כלי רכב פרטיים > כבישי גישה

נתיבי איילון עוברים לאורך גבולה המזרחי של בת ים, ומהווים נתיב עיקרי המחבר את העיר לכבישים ארציים. כבישים מקומיים נוספים, כגון שדרות ירושלים מיפו, רחוב יוספטל, ציר סוקולוב ורחוב משה דיין מחולון ודרך הכובשים מראשון לציון, מחברים את בת ים עם הערים הגובלות בה.
פיתוח עתידי > קו המטרו M3

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קו המטרו M3 הוא קו רכבת תחתית עתידי בגוש דן. הקו יתחיל בבת ים.
פיתוח עתידי > מהיר לעיר

במסגרת פרויקט "מהיר לעיר" של נתיבי איילון שמטרתו להקל על הפקקים בשעות השיא ברחובות מרכזיים ועמוסים, על ידי עידוד תחבורה ציבורית תוך סלילת נתיבי תחבורה ציבורית ייעודיים ברחובות אלו. בבת ים עתידים להיסלל 9.6 ק"מ של נתיבי תחבורה ציבורית ברחובות: הקוממיות, יוספטל, כ"ט בנובמבר, אלי כהן, אנה פרנק, מבצע סיני, אנילביץ', הרב עוזיאל וירושלים. תוכנית נוספת בפרויקט כוללת גם סלילת 2.6 ק"מ של שבילי אופניים עירוניים ברחובות הקוממיות ויוספטל.
בבת ים החלו העבודות במחלף יוספטל, בעיקר בקטע הצמוד למחלף. ברחוב הקוממיות בדרום העיר החלה גם כן העבודה לבניית התשתיות מה שהוביל להחרפת הפקקים בציר כתוצאה מחסימת נתיבים.
הערות שוליים

↑  פרויקטים, באתר נת"ע
↑  אלבומים - תמונות - פורומים - בת ים, חולון ואזור - תחנת רכבת "יוספטל" - IMG_1782-1
↑  פורום תחבורה ציבורית
↑  חולון ובת ים: תהיה רכבת, אבל לא חנייה, באתר mynetholon.co.il(הקישור אינו פעיל)
↑  ערן סוקול, אלו קווי התחבורה הציבורית הגרועים ביותר בישראל, באתר ביזפורטל, 3 ביולי 2018
↑  bus.co.il - המודיעין לתחבורה ציבורית בישראל - לוח הזמנים המיועד לקו 1, באתר אוטובוסים
↑  דו"ח פניות הציבור חושף: על איזה קווי אוטובוס מתלוננים הכי הרבה בפתח תקוה?, באתר mynetpetahtikva.co.il(הקישור אינו פעיל)
↑  אודי עציון, אלה קווי האוטובוס האיטיים והמאחרים ביותר, באתר ynet, 3 ביולי 2018
↑   מירב מורן, הפקק החדש של גוש דן, באתר TheMarker‏, 1 באפריל 2019
↑  הבוקר נפתחים שני קווים ישירים בין תא לחולון ובת־ים, באתר דבר, ‏2 באפריל 1967
↑  מאת אלי חביב, קו 18 מביך ובלתי נסבל, אבל אין לו תחליף, באתר טיים אאוט, ‏2019-08-13
↑  קו 18: לוח זמנים, תחנות ומפות - בת ים←תל אביב-יפו, באתר moovitapp.com
↑  ERP.ORG.IL -, www.dan.co.il
↑  ERP.ORG.IL -, www.dan.co.il
↑  דן, קו 242
1 2 3  שינויים בקווי שירות בראשון לציון, בת ים וחולון - הרשות הארצית לתחבורה ציבורית, באתר pti.org.il
↑  תזכורת לתושבי ראשון לציון! מחר שישי 15.3 מתחילה מהפכת התחבורה הציבורית בראשון לציון עם שינויים ב – 32 קווים מהם 7 קווים חדשים, 5 קווים מבוטלים, 13 קווים שמסלולם משתנה ו – 7 קווים שהתדירות תגבר. הפירוט המלא בכתבה, באתר BE106.NET ראשון לציון
↑  מה הבעיה שלכם - מדוע אין קווי אוטובוס בין תחנת משה דיין למרכז העיר?, באתר השקמה ראשון לציון, ‏2018-10-19
↑  שינויים בתחבורה הציבורית: תוספת קווים וקיצור זמני נסיעה, באתר השקמה ראשון לציון, ‏2019-03-04
↑  חברת מטרופולין נכנסת לבת ים, באתר השקמה בת ים, ‏2019-03-03
↑  קו אוטובוס חדש בתל אביב רבתי, באתר על המשמר, ‏17 בנובמבר 1972
↑  קו 10 יופעל במסלול קו 7, באתר דבר, ‏25 בדצמבר 1972
↑  דן יפתח ביום א את קו 26 מבת ים לתל אביב, באתר מעריב, ‏19 ביוני 1974
↑  מודעה של דן, באתר מעריב, ‏2 בינואר 1977
↑  מלחמת האוטובוסים נמשכת, באתר דבר, ‏3 בדצמבר 1978
↑  קו חדש מחולון לתל אביב, באתר דבר, ‏14 בפברואר 1983
↑  השינויים בתחבורה הציבורית בבת ים במסגרת הארגון מחדש, באתר תחבורה בדרך שלנו, ‏2011-06-10
↑  חברת מטרופולין נכנסת לבת ים: תפעיל ארבעה קווים, באתר השקמה בת ים, ‏2019-03-03
↑  מאת מערכת טיים אאוט, בקיץ הזה תסעו בקו 18, גם בשבתות, באתר טיים אאוט, ‏2017-03-01
↑  אחרי שהפעיל אוטובוס בשבת בתל אביב, מספר רועי איך זה יכול לקרות גם אצלנו, באתר mynetbatyam.co.il(הקישור אינו פעיל)
↑  מאת אלי חביב, קו 18 מביך ובלתי נסבל, אבל אין לו תחליף, באתר טיים אאוט, ‏2019-08-13
↑  אוטובוס או מוניות שירות: מתי תהיה תחבורה ציבורית בשבת בבת ים?, באתר mynetbatyam.co.il (ארכיון)
↑  מאת מערכת טיים אאוט, תחנות, זמנים ומחיר: מורה נבוכים לקווי השבת בתל אביב, באתר טיים אאוט, ‏2019-11-28
↑   בועז אפרת ודנה ירקצי‏, הערב זה מתחיל: קווי התחבורה הציבורית שפועלים בשבת בגוש דן, באתר וואלה, 22 בנובמבר 2019
↑  בועז אפרת‏, מפת האוטובוסים שיפעלו בשבת בגוש דן נחשפת, באתר וואלה, 16 בנובמבר 2019
↑  ממחר תפעל לראשונה תחבורה ציבורית בשבת בגוש דן – ומה עם בת ים?, באתר השקמה בת ים, ‏2019-11-21
↑  שביל איילון, באתר נתיבי איילון
↑  בת ים, באתר נתיבי איילון
קרון להדגמה של רכבת קלה
הקו האדום של הרכבת הקלה בהרצה, רחוב הרצל, בת-ים
תחנת הרכבת בת ים - קוממיות
תחנת הרכבת בת ים - יוספטל
נתיבי איילון המהווים נתיב תחבורה עיקרי לתושבי בת ים. משמאל - העיר בת-ים, מימין - חולון
ישראל יעקב קלפהולץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1909 בוכניה, רפובליקת פולין 
 פטירה:  30 בינואר 1988 (בגיל 79 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום מגורים:  בני ברק 
 מקום לימודים:  ישיבת אוהל תורה, ישיבת קלצק 
 שפות היצירה:  עברית 
 
ישראל יעקב קלפהולץ (מוכר גם כר' ישראל באכניער, על שם עיר מולדתו;6 ביוני 1905, ד' בסיון ה'תרס"ה – 30 בינואר 1988, י"א בשבט ה'תשמ"ח) היה סופר חרדי פורה, חסיד בעלז ומשב"ק בבית רבי אהרן מבעלז.
תולדות חייו

נולד בבוכניה לר' חיים מנחם, מחסידי בעלז. למד בישיבת אהל תורה שבברנוביץ ובישיבת קלצק. אשתו וילדיו נהרגו במלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה עלה לארץ ישראל, נישא שוב בתש"ט ללאה שיינדל (ג'ני) לבית קרמר-רוכברגר, שהייתה צעירה ממנו ביותר מעשרים שנה (האדמו"ר מבעלז והמשב"ק שלו עזריאל גרשון רייבר היו העדים בחתונתו). התגורר בתל אביב ולאחר מכן בבני ברק. מנישואיו השניים לא היו לו ילדים.
כתב והוציא לאור עשרות ספרים אשר חלקם תורגמו ליידיש, לאנגלית ולספרדית. נטל פעילות בתנועת התשובה, וכשזו החלה כתב ספרים שיועדו לקהל בעלי התשובה. הקים בערד ספרייה בשם "פאר ישראל", וכן הקים מדרשת מעל"ה לבעלות תשובה. נפטר בי"א בשבט ה'תשמ"ח ונקבר בהר המנוחות.
פעילותו בחסידות בעלז

קלפהולץ חסה בצל האדמו"ר רבי ישכר דב מבעלז, תחילה בהולושיץ ולאחר מכן בבעלז, בה שהה רבות בין השנים ה'תרפ"ד–ה'תרפ"ז. לאחר פטירת רבי ישכר דוב, נהיה קלפהולץ לחסידו של בנו רבי אהרן מבעלז, ולאחר עלייתם לארץ ישראל אף שימש אותו. עסק בביסוס מוסדות חסידות בעלז בבני ברק, בהנצחת חסידות בעלז ואדמו"ריה שטרום מלחמת העולם השנייה, ובפרסום דברי תורתם ומנהגיהם של האדמור"ים. בשל הקפדת אדמו"רי בעלז שלא להדפיס את תורתם, פרסם קלפהולץ את דבריהם בסטנסיל, אך גם לכך נמצאו מתנגדים. ההכנסות מהשכפולים הוקדשו למוסדות החסידות. בשנים ה'תשכ"ב–ה'תשכ"ד, ערך יחד עם הרב נתן אורטנר את הקובץ התורני "נתיבות התורה", שיצא לאור על ידי כולל האברכים של חסידי בעל בבני ברק, ופרסם בו גם מחידושי תורתו.
ביבליוגרפיה

כתב והוציא לאור עשרות ספרים מתחומים שונים ביהדות: מאמרי חסידות של אדמו"רים, ספרי ביוגרפיה (בעיקר חסידית, ושל חסידות בעלז), סיפורת, סיפורי ואגדות חז"ל, ועוד. חלק מספריו תורגמו ליידיש, לאנגלית ולספרדית.
לקריאה נוספת

מאיר וונדר, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, ירושלים, חלק ד' עמ' 550–551.
ל"ו צדיקים נסתרים, בני ברק תשס"ה, חלק ב' עמ' תר"א-תרי"ט.
הערות שוליים

↑  ראו לדוגמה תשובה אליו בשם זה אצל רבי יהושע מנחם אהרנברג, שו"ת דבר יהושע, חלק ד', סימן י'.
↑  נפתלי קראוס, סיפורי הל"ו, מעריב, 30 באוגוסט 1968; בן ציון ספרין, תולדותיהם של אדמורים, הארץ, 16 באפריל 1976
↑  קלפהולץ, אדמו"רי בעלז א, בני ברק: פאר הספר, תשל"ב, הקדמה, עמ' ח'.
↑  עירית נחמני, ר' אהרן רוקח מבלז (1880–1957): בין הגיוגרפיה לביוגרפיה, 2015, עמ' 10, הע' 4.
↑  נחמני, עמ' 24, הע' 2.
↑  קובץ תורני נתיבות התורה, בקטלוג הספרייה הלאומית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263896005171  GND: 1067903674  ISNI: 0000 0000 6694 4849  LCCN: n80067696  SUDOC: 110509927  VIAF: 38215024   WorldCat (עם VIAF): 38215024
רווחה נפשית

רווחה נפשית או מיטביות סובייקטיבית (באנגלית: Subjective Well being או Wellness) הוא מושג בפסיכולוגיה המתאר את הערכתו הסובייקטיבית של האדם על בריאותו הנפשית. זו המידה שבה תופס האדם את האיכות הכוללת של חייו כחיובית ורצויה.
מושג הרווחה הנפשית מבוסס על תפיסות הפסיכולוגיה ההומניסטית, שיצאה נגד יצירת תובנות על נפש האדם מתוך מונחים של חולי, והעדיפה להתמקד במימוש והרחבה של אנושיות האדם, ופיתוח המשאבים האנושיים הגלומים בו לכיוון של התפתחות ויצירה. הרווחה הנפשית מתמקדת בתפקוד התקין של האדם. גישה זו מוליכה לחיפוש אחר מקורות הכוח, התפוקות החיוביות והתמודדויות יעילות עם המציאות. ישנה הכרה גוברת ברחבי העולם בחשיבותה של הרווחה הנפשית. ראייה לכך היא העובדה כי מעל 14,000 מאמרים בשנה פורסמו בכתבי עת מדעיים בנושא הרווחה הנפשית. בשנת 2013 ה-OECD פרסם מדריך עם קווים מנחים למדידה של רווחה נפשית מתוך הבנה של הפוטנציאל הטמון בהגברתו. בעשור השני של המאה ה-21, ישנה הבנה כי זהו מרכיב חשוב באיכות החיים של האדם מעבר למדדים אובייקטיביים כמו תל"ג, הכנסה, אבטלה ובריאות. מחקרים רבים מצביעים על קשר חזק בין רווחה נפשית גבוהה ומגוון רחב של השלכות חיוביות. ברמת הפרט נמצא כי אנשים אשר גבוהים ברווחה נפשית יחיו חיים ארוכים ובריאים יותר ואילו ברמת הכלל, נמצא כי אחוז הפשיעה יהיה נמוך יותר וההון החברתי גבוה יותר. כפועל יוצא, במדינות רבות בעידן המודרני גובר העניין בתחום והרצון לפתח דרכים אפקטיביות להגברת הרווחה הנפשית.
מרכיבי הרווחה הנפשית

אנשים רבים נוטים לבלבל בין רווחה נפשית לבין אושר, אך בעוד אושר הוא מרכיב חשוב ברווחה הנפשית של האדם, הוא מהווה רק חלק ממכלול רחב יותר של המושג. בספרות האקדמית אין הסכמה גורפת לגבי ההגדרה והמדידה של רווחה נפשית, אך רוב החוקרים אימצו את המודל התלת־ממדי (Tripartite model of subjective well-being) בו החלוקה מתבצעת למרכיב קוגניטיבי ומרכיב רגשי.
המרכיב הרגשי מתחלק לשני חלקים וכולל בתוכו את הערכתו הסובייקטיבית של הפרט בנוגע לקיומם של רגשות חיוביים וכן העדר רגשות שליליים כפי שהוא חווה אותם. רגש יוגדר כחיובי כאשר התחושות, מצבי הרוח והרגשות של האדם יחוו כנעימים ורצויים בחייו כמו אושר, סיפוק והנאה. מנגד, רגש יוגדר כשלילי כאשר האדם יחווה תחושות ורגשות לא נעימים כמו כעס, עצבות ובושה. המרכיב הרגשי ברווחה הנפשית נגזר מתוך הפרספקטיבה ההדונית בה האדם שואף למקסם רגעי אושר ועונג ולהימנע או להקטין ככל האפשר רגעי סבל. נהוג למדוד את שני המרכיבים בנפרד ולהתייחס אליהם כשני מדדים נפרדים אשר תורמים להבנת התמונה הגדולה של רווחת הפרט. המרכיב הקוגניטיבי מתייחס להערכה הקוגניטיבית הגלובלית של הפרט לחייו. מרכיב זה מכיל בתוכו את שביעות רצונו הכללית של האדם מחייו, וכן את שביעות רצונו בתחומים שונים כמו עבודה, זוגיות ומשפחה.
בשנים האחרונות התווסף מרכיב נוסף אשר הרחיב את ההגדרה והמדידה של מושג הרווחה הנפשית, וכולל בתוכו גם מדד מהפרספקטיבה האודימונית, אשר מתייחסת לתפיסת האדם את חייו כאל בעלי משמעות ותכלית. מימוש עצמי ואוטונומיה גם כן נכללים בתוך השיפוט האודימוני וזאת בניגוד לתחושות הדוניות של אושר וסבל רגעיים.
מדידה של רווחה נפשית

מכיוון שהרווחה הנפשית של האדם מתייחסת להערכה הסובייקטיבית של הפרט לגבי עצמו, רוב דרכי המדידה של המושג מתבצעות על ידי שימוש בשאלוני דיווח-עצמי. מכיוון ששאלונים אלו אינם מדדים מושלמים, ולעיתים יכילו הטיות, חוקרים רבים ממליצים לשלב מספר שיטות מדידה שונות על מנת לקבל תמונה מדויקת ככל הניתן של האדם. בנוסף לשאלוני דיווח-עצמי לעיתים חוקרים יאספו מידע מאנשים הקרובים לנבדקים על מנת להשוות את הדיווח העצמי עם הסביבה של הנבדק, וכן מדדים פיזיולוגים אשר מעידים על רמת אושר גבוהה כגון מערכת חיסון חזקה וגירוי מוחי באזורים המופעלים כאשר האדם חש אושר.
מדידה של רווחה נפשית > המרכיב הקוגניטיבי

המרכיב הקוגניטיבי ניתן למדידה בצורה רטרוספקטיבית וכן על ידי איסוף מידע בזמן אמת. במדידה רטרוספקטיבית החוקר מבקש מהאדם לתת הערכה כוללת של חייו עד לאותה נקודת זמן. דוגמה לשאלון המודד את שביעות הרצון הוא "Satisfaction With life scale". בשאלון זה הנבדק מתבקש לדרג בסולם ליקרט של 1 "מתנגד מאוד" עד 7 "מסכים מאוד" את מידת ההסכמה עם המשפטים בשאלון. לדוגמה, אדם אשר חש שביעות רצון גבוהה ידרג את הפריטים "עד עכשיו השגתי את הדברים החשובים שאני רוצה בחיים", ו-"תנאי החיים שלי מצוינים" בציון גבוה המעיד על הסכמה ועל רווחה נפשית גבוהה .
חוקרים מתחומי קבלת החלטות העבירו ביקורת על צורת המדידה הרטרוספקטיבית. לטענתם, תהליכי שיפוט מהסוג הזה עלולים להיות חשופים לשימוש בהיוריסטיקות שונות אשר יובילו להטייה וזיהום המדד. היוריסטיקת הזמינות היא דוגמה לזיהום אפשרי בדיווח-עצמי על שביעות הרצון הכללית. החשש הוא שהאדם עלול להשתמש במצב הרוח בו הוא נתון כרגע, טוב או רע, כאינדיקציה מוטעית לשביעות הרצון הכללית מחייו. ביקורת נוספת אשר הועברה על אופן המדידה הזה, קשורה לסדר השאלות המוצג לנבדק. החשש במקרה הזה הוא לדוגמה מצב בו החוקר יבקש תחילה להעריך את שביעות רצונו של הנבדק בעבודה, ולאחר מכן את שביעות רצונו הכללית לגבי חייו. המצב הנוכחי בעבודה ושביעות הרצון בתחום הזה עלולה להשפיע באופן ישיר על האופן בו הנבדק יעריך את חייו באופן כולל, בניגוד למצב בו ישאל תחילה על שביעות רצונו הכללית ללא מידע נוסף אשר ישפיע על הערכתו. שיטת מדידה בזמן אמת מתבצעת על ידי רישום ביומן, בו הנבדק מתבקש להעריך את שביעות רצונו בזמן נתון לאורך תקופה ממושכת על מנת לקבל תמונה בהירה ויציבה יותר לאורך זמן.
מדידה של רווחה נפשית > המרכיב הרגשי

המרכיב הרגשי נמדד גם הוא לרוב בשאלוני דיווח-עצמי. שאלון לדוגמה הוא שאלון ה-Scale of Positive and Negative Experience) SPANE), בו מופיעות 12 מילים המתארות רגשות שליליים וחיובים, כגון שמחה, עצב וכעס. הנבדק מתבקש לחשוב על ארבעת השבועות האחרונים בחייו, ולדווח באיזו תכיפות הוא חווה את הרגשות המוצגים ברשימה, בסולם של 1 "לעיתים נדירות/אף פעם" עד 5 "לעיתים קרובות/תמיד". שיטת מדידה נוספת נקראת Experience sampling method. בשיטה זו, הנבדק מקבל ביפר אשר מצלצל במרווחי זמן אקראיים ומתבקש לדווח כיצד הוא מרגיש באותו רגע. המדידה מתבצעת לאורך מספר שבועות וכך אוסף החוקר מידע לגבי המאזן השלילי/חיובי של המרכיב הרגשי. אחת הביקורות על השיטה טוענת שהיא מכבידה על המשתתפים, וכי שאילת שאלות דומות מספר רב של פעמים בזמן קצר עלולה גם היא להוות גורם זיהום לא-רצוי. הנבדק עלול לפרש את השאלות החוזרות כציפייה של החוקר ממנו, ולכן להגזים או לשנות את תשובותיו על מנת לעמוד במה שהוא תופס כמצופה ממנו.
בשנת 2009 פותח שאלון אשר מודד את המרכיב האודימוני של משמעות ותכלית החיים.