stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בר בלפר
ביוגרפיה

בלפר נולדה ברמת השרון והיא בוגרת תיכון אלון, במגמת מוזיקה.
בשנת 2006, בגיל 17, כיכבה בלפר בסרטו של עודד דוידוף – "מישהו לרוץ איתו", המבוסס על ספר בשם זה מאת דויד גרוסמן, לצדם של יובל מנדלסון, יונתן בר-אור וצחי גראד. בלפר גילמה את דמותה של תמר, מוזיקאית צעירה היוצאת לרחובות ירושלים בחיפושים אחר אחיה, ונקלעת לעלילה מסוכנת במעון לילדים יתומים ועזובים, וסיפורה נודע לנער המוצא את כלבתה, דינקה. באוגוסט 2006 הייתה בלפר מועמדת ל"פרס אופיר" על משחקה בסרט, והייתה לצעירה במועמדות, לצד איילת זורר, גילה אלמגור ואסי לוי (אשר זכתה לבסוף בפרס). במרץ 2007 זכתה בציון לשבח על משחקה בסרט בפסטיבל הסרטים הבינלאומי במיאמי, ארצות הברית. ביוני אותה שנה זכתה בפרס האקדמיה לטלוויזיה, בקטגוריית השחקנית הטובה ביותר במיני סדרה, סרט טלוויזיה או סדרת דרמה, ובכך גברה על קרן מור, ענת וקסמן ויבגניה דודינה הוותיקות ממנה.
ביולי 2007 התגייסה לצה"ל ומונתה לכתבת אקטואליה בגלי צה"ל. בהמשך מונתה לעורכת דסק החוץ של התחנה.
בשנת 2008 שיחקה לצד אורנה פיטוסי ואורי אומנותי בסדרת הטלוויזיה "מסכים", ששודרה בערוץ Yes ישראלי.
ב-23 במרץ 2010 נפצעה בלפר קשה בתאונת דרכים בנתיבי איילון, כשמכונית סטתה מנתיבה ופגעה בה כשחנתה על אי-תנועה ויצאה מרכבה לבדוק תקלה שקרתה בו. לאחר שלושה שבועות בטיפול נמרץ הודיעו הרופאים כי היא שבה לנשום באופן עצמוני, וב-16 במאי נשלחה למחלקת שיקום בתל השומר.
עקב התאונה לקתה בלפר באמנזיה קלה, וכושר הדיבור, הראייה וההליכה שלה נפגמו. ביולי אותה שנה, השתחררה לביתה, כשמצבה משתפר בהדרגה. לאחר תהליך שיקום של מספר חודשים, שבה לתפקד באופן מלא ושבה לשרת בגלי צה"ל.
ב-17 באוקטובר 2010 הגישה מחדש כתבה ביומן הבוקר של גלי צה"ל, לאחר שהתאוששה מפציעתה.
ב-2014 סיימה את לימודיה בבית הספר למוזיקה "רימון".
ב-2015 התארחה בתוכניתו של יואב קוטנר בגלי צה"ל, ובה חשפה לראשונה שלושה שירים שכתבה בזמן לימודיה ב"רימון". ב-26 בדצמבר 2015 התקיימה הופעת הבכורה שלה בנמל ת"א.
ב-2016 השתתפה בסדרת הטלוויזיה של Yes "מלאך של אמא".
החל מ-2017 משמשת ככתבת, מפיקה, ושדרנית רדיו ב"כאן תרבות".
ב-2018 השתתפה בעונה השלישית של סדרת הטלוויזיה "בתולות" בתפקיד תהל. ביולי של אותה שנה השתתפה בסדרה "אנשים".
ב-2019 השתתפה בסרטו של הבמאי רם נהרי, "אל תשכחי אותי".
ב-2023 השתתפה בסדרה "מלאך משחית".
ב-2024 השתתפה בסרט "עובדת לא זרה" של רונה סופר.
ביוגרפיה > חיים אישיים

בלפר היא בוגרת החוג לפילוסופיה ובית הספר לקולנוע וטלוויזיה ע"ש סטיב טיש באוניברסיטת תל אביב וסטודנטית לתואר שני בתוכנית הבינתחומית באמנויות באוניברסיטת תל אביב.
ב-2018 נישאה לשחר כהן, ב-2023 נולדה בתם.
הערות שוליים

↑  מרב יודילוביץ', פורסמו המועמדים לפרסי אופיר, באתר ynet, 15 באוגוסט 2006
↑  מרב יודילוביץ', הצלחה לקולנוע הישראלי בעולם, באתר ynet, 11 במרץ 2007
↑  מירב קריסטל, והזוכות הן: "מרחק נגיעה" ו"מסודרים", באתר ynet, 20 ביוני 2007
↑  טל לוין, עכבר העיר אונליין, בר בלפר נפצעה באורח קשה בתאונת דרכים, באתר הארץ, 23 במרץ 2010
↑  "Journalist Bar Belfer critically hurt in TA car accident". The Jerusalem Post | JPost.com. נבדק ב-2018-10-23.
↑  חדשות 2: השחקנית בר בלפר הועברה לשיקום, ‏2010-05-18
↑  בת-חן אפשטיין אליאס, צעד אחר צעד: החזרה לחיים של בר בלפר, באתר ynet, 18 ביולי 2010
↑  ערן בר-און, בר בלפר בגלי צה"ל: "שלומי מעולה", באתר ynet, 19 בספטמבר 2010
↑  "החדשות - בר בלפר חוזרת לראשונה לגלי צה"ל". mako. 2010-09-19. אורכב מ-המקור ב-2018-10-23. נבדק ב-2018-10-23.
↑  ערן בר-און, בר בלפר שידרה כתבה בגלי צה"ל, באתר ynet, 17 באוקטובר 2010
↑  כנגד כל הסיכויים: בר בלפר שנפצעה קשה בתאונת דרכים מופיעה על הבמה עם שיריה, באתר חדשות 13, ‏28 בדצמבר 2020
↑  ערן סויסה, תמונות מהחתונה הלא שגרתית של בר בלפר, באתר ישראל היום, 14 באוקטובר 2018
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| קודמת: 2006 - איילת זורר ("בטיפול") | פרס האקדמיה לטלוויזיה - השחקנית הטובה ביותר בדרמה בודדת, מיני סדרה, סרט טלוויזיה וסדרת דרמה  2007 - בר בלפר ("מישהו לרוץ איתו") | הבאה: 2008 - אסי לוי ועלמה זק ("בטיפול") |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297457105171  MusicBrainz: f15221e8-9d1b-40aa-b359-e759dc1689d8  VIAF: 298067070   WorldCat (עם VIAF): 298067070
פורם דה מונבריזון

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  גבינה צרפתייה, גבינת חווה, גבינה כחולה, גבינה מחלב פרה, גבינה חלבית 
 על שם:  מונבריסון 
 אזור מוצא:  לואר 
 מוצא:  צרפת 
 מרכיבים עיקריים:  חלב פרה 
 גבינות
 ייצור כולל:  733 טונה (נכון ל־2021) 
 תו תקן:  כינוי מקור מבוקר, כינוי מקור מוגן 
 
פוּרם דה מונבריזון (בצרפתית: Fourme de Montbrison) היא גבינה מחלב פרה המיוצרת באזורי רון-אלפ ואוברן בדרום צרפת. שמה נובע מהעיירה מונטבריזון בנפת הלואר.
המילה פוּרְם-fourme נגזרת מהמילה הלטינית forma שמשמעותה "צורה", אותו שורש שממנו נגזרת המילה הצרפתית fromage (גבינה).
מאפיינים

הגבינה הזו מיוצרת בבלוקים גליליים גבוהים במשקל של בין 2-1.5 ק"ג כל אחד. הקוטר של הבלוקים הוא 13 ס"מ וגובהם 19 ס"מ, על אף שהגבינה נמכרת לרוב בחנויות בפרוסות גליליות קצרות בהרבה.
לפורם דה מונטבריזון קליפה חומה כתומה אופיינית עם פטה (תוך הגבינה) בצבע שמנת, מנומרת בפסים עדינים של עובש כחול. הסמכת ה-Appellation d'Origine Contrôlée (כינוי מקור מבוקר) שלה הוענק בשנת 1972 על פי צו משותף עם גבינת פורם ד'אמבר, גבינה כחולה דומה גם היא מאותו אזור. ב-2002 קיבלו שתי הגבינות מעמד של AOC נפרד, מתוך הכרה בהבדלים בייצורן.
עם ריח מעופש, הגבינה עדינה במיוחד לגבינה כחולה ובעלת טעם יבש.
ייצור

ממליחים את הגבן (גבינה מוקרשת) ומכניסים אותו לתבניות. לפני הוצאת הגבינה מהתבנית מניחים את הגושים על מתלים עשויים מעץ אשוח. לאחר מכן הגבינה מסובבת ביד, בתשעים מעלות בכל פעם, במשך שתים עשרה שעות. הגבינה מוזרקת עם נבגי פניציליום רוקפורטי (penicillium roqueforti), ומאוחר יותר מוזרק גם אוויר לתוכה ליצירת כיסים בפאטה לעידוד התפתחות הנבגים.
הגבינה חייבת להיות מיושנת לפחות 28 ימים, אם כי לעיתים קרובות יותר היא נשארת כ-8 שבועות. משתמשים בסביבות 25-20 ליטר חלב להכנת כל גוש גבינה. על פי תקנה, ניתן לייצר את הגבינה רק בכל אחת מ-33 הקומונות (יישובים) של מונט דו פורז (Monts du Forez) בנפות פוי-דה-דום ולואר.
הגבינה המוגמרת היא לפחות 50% שומן (מהחומר היבש), ולמרות שרוב הייצרנים משתמשים בחלב מפוסטר, היצרנים הארטיזנלים (חקלאי חוות) שמספרם בגידול משתמשים בחלב לא מפוסטר. סך הייצור בשנת 2005 היה 495 טון.
ראו גם

פורם ד'אמבר
בלו דה ז'קס
רשימת גבינות
רשימת גבינות צרפתיות AOC
הערות שוליים

↑  Masui, Kazuko; Tomoko Yamada (1996). French Cheeses. Dorling Kindersley. p. 134. ISBN 0-7513-0896-X.
↑  Donnelly, C.; Kehler, M. (2016). The Oxford Companion to Cheese. Oxford Companions. Oxford University Press. p. 291. ISBN 978-0-19-933089-8. נבדק ב-2021-04-09.
↑  "AOC". Fourme d'Ambert et de Montbrison. אורכב מ-המקור ב-2007-02-11. נבדק ב-2007-11-23.
↑  "AOC Fourme de Montbrison". INAO. אורכב מ-המקור ב-2015-11-04. נבדק ב-2007-11-23.
↑  "La Fourme de Montbrison". maison-du-lait.com. אורכב מ-המקור ב-2012-02-06. נבדק ב-2007-11-23.
בן בן ברוך

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 בינואר 1982 (בן 43) ירושלים, ישראל
 סוגה מועדפת:  סטנד-אפ
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2009
 עיסוק:  סטנד-אפ, משחק, כדורגל
 מקום לימודים:  המכללה האקדמית תל אביב-יפו
 מספר צאצאים:  4
 https://benbaruch.co.il/
 פרופיל ב-IMDb
 
בן בן ברוך (נולד ב-4 בינואר 1982) הוא סטנדאפיסט, כדורגלן ושחקן ישראלי.
ביוגרפיה > ראשית חייו

בן ברוך נולד בקריית מנחם בירושלים וכשהיה בן 7 עבר עם משפחתו לבת ים. הוא למד בבית הספר תחכמוני ובתיכון רמת יוסף. בצבא שירת במרכז אב"ך בבה"ד 16 בצריפין, ובבית דפוס צה"לי. היה כדורגלן במכבי יפו, עד שנפצע בגיל 25. בן ברוך סיים תואר ראשון במנהל עסקים במכללה האקדמית תל אביב-יפו, ולאחר שעבד כסוכן מכירות בחברת ביטוח, הקים חברה בתחום הביטוח בשם "מגדלור" עם שותפו יוסי ארביב. לצד עבודתו, החל להופיע בבמות פתוחות.
ביוגרפיה > קריירה

את הקריירה שלו, כסטנדאפיסט החל בשנת 2009. ב-2011 הופיע לראשונה בטלוויזיה בתוכנית "האוניברסיטה" ששודרה בקומדי סנטרל. בשנת 2015 בן ברוך פרסם סרטון פארודיה על השף אסף גרניט שצילם אז את העונה הראשונה של מהפכה במטבח, הסרטון הפך ללהיט ויראלי והגיע לכ-730,000 צפיות; נחשב לקפיצה גדולה בקריירה. קפיצה נוספת בקריירה שלו הייתה ב-2016, אז הופיע לראשונה עם קטעי הסטנדאפ שלו בתוכנית מלחמת המינים בערוץ 2. ב-2019 הוציא ספיישל סטנדאפ באורך של כחצי שעה שזכה למיליוני צפיות ביוטיוב.
משנת 2021 כתוצאה ממשבר הקורונה, החל לשדר פודקאסט ראיונות בשם "המוג'ו של בן בן ברוך", שבו הוא מראיין, כהגדרתו, "אנשים מעניינים שעשו משהו גדול בחיים ומשתפים בסודות ובתובנות שלהם".ידוענים רבים השתתפו בפודקאסט זה, ביניהם: נפתלי בנט, איתמר בו גביר, ירון זליכה, גורי אלפי, דניס לויד, הצל, רון נשר, ג'ורדי ועוד.ההסכת מאופיין בפרקים ארוכים של בין שעתיים לארבע שעות.
בשנת 2021 השתתף בן ברוך בסדרת הדוקו־ריאליטי "חיים של אבא", ששודרה ברשת 13, ובה חשף את חייו כאיש משפחה ואב לארבעה.
בשנת 2023 הנחה את תוכנית האירוח "הערב אצל בן בן ברוך" ברשת 13.
בשנת 2024 השתתף בתוכנית המציאות אוטו אוכל: VIP לצד אשתו שירן.
בפברואר 2024 החל להשתתף בתוכנית הסטנדאפ והמערכונים "מועדון הסטנד-אפ" שמשודרת בכאן 11.
ביוגרפיה > קריירה > הופעות כשחקן

ב-2015 השתתף בתוכנית מלחמת המינים.
ב-2016 התארח ב"צומת מילר", פעם בתפקיד עצמו ופעם בדמות "און הגאון".
ב-2017 השתתף בתוכנית אנחנו במפה.
ב-2018 השתתף בתוכנית חיים שלי.
ב-2020 השתתף בספיישל ה-VIP של נינג'ה ישראל והגיע למקום החמישי.
חיים אישיים

בן ברוך נשוי ואב לארבעה, ומתגורר עם משפחתו בבת ים. הוא מקיים אורח חיים מסורתי-דתי, הכולל שמירת שבת וכשרות. לעיתים חובש כובע כתחליף לכיפה.
הערות שוליים

↑  אסי גל, ‏פה בדיוק אני אמור להיות, באתר ‏מאקו‏, 16 ביוני 2022
↑  בן בן ברוך (2011-10-12), בן בן ברוך - האוניברסיטה פרק 19.mpg, נבדק ב-2024-06-28
↑  בן בן ברוך (2015-11-27), הסטנדאפיסט בן בן ברוך במחווה לשף אסף גרניט הגדול מכולם!!, נבדק ב-2024-09-25
↑  המוג'ו של בן בן ברוך
↑  בן בן ברוך (2024-07-04), פודקאסט המוג'ו של בן בן ברוך - דניס לויד 265 #, נבדק ב-2024-09-25
↑    יהונתן קליין, ‏האם אבהות של מפורסמים מאתגרת יותר? סדרה חדשה מנסה לענות, בעיתון מקור ראשון, 3 באוקטובר 2021
↑   בת ים - הזוית לא היכרתם - בן בן ברוך, סרטון בערוץ "בן בן ברוך", באתר יוטיוב (אורך: 05:00)
↑  ספיישל סטנדאפ - "מה השאלה?" בן בן ברוך עונה על הכל!, נבדק ב-2024-01-30
לוגו "המוג'ו של בן בן ברוך"
בר-זנב וחבריו

| --- | --- |

בר-זנב ועמי (בגילומו של ג'ק ויילד)
 שיר הנושא:  "הי מר בר-זנב"
 סוגה:  סדרת הרפתקאות, סדרת קומדיה
 יוצרים:  סיד קרופט מרטי קרופט
 בימוי:  סיד קרופט מרטי קרופט
 שחקנים:  ג'ק ויילד בילי הייס
 מדבבים בעברית:  שלמה וישינסקי נורית לפקוביץ אמיר דבורה קידר שפרירה זכאי
 ארץ מקור:  ארצות הבריתארצות הברית
 שפות:  אנגלית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  17
 הפקה
 חברת הפקה:  Sid and Marty Krofft Television Productions
 הפצה:  CBS מדיה ונצ'רס 
 אורך פרק:  25 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ NBC
 רשת שידור בישראל:  הערוץ הראשון
 תקופת שידור מקורית:  6 בספטמבר 1969 – 27 בדצמבר 1969
 תקופת שידור בישראל:  18 ביוני 1972 – 22 באוקטובר 1972
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
בר-זנב וחבריו (באנגלית: H.R. Pufnstuf) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית לילדים אשר שלבה שחקנים בשר-ודם ובובות בגודל אנושי. זו סדרת הטלוויזיה השנייה שדובבה לעברית והראשונה עם שחקנים בשר-ודם שדובבה (קדמה לה סדרת האנימציה דוקטור דוליטל). הסדרה זכתה להצלחה גדולה בארצות הברית ושודרה בשידורים חוזרים רבים ודורגה בסקרים במקום 22 ובמקום 27 של סדרות הפולחן הגדולות בכל הזמנים. עלילת הסדרה נפרסה לאורך 17 פרקים. בנוסף לסדרה יצא סרט בשנת 1970 המהווה פריקוול לעלילות הסדרה.
עמי ומכשפוי, מן הפרק "עמי הרובוט"
עלילה

עמי וחליל הקסם שלו פאזי מגיעים בטעות לאי נסתר כאשר עולה על סירה קסומה ומאבדת שליטתה עקב כישוף של המכשפה מכשפוי המרושעת. בר-זנב הדרקון חש לעזרתם ומציל אותם ממכשפוי, ובכל פרק פוגשים את עלילותיהם.
דמויות

עמי (במקור ג'ימי) - ילד שהגיע לאי נסתר דרך ספינת קסמים. מיפוי השתלטה על הספינה והביאה אותו לאי בניסיון להשיג את חליל הקסמים שלו - פאזי.
בר-זנב (במקור פאפנסטאף) - דרקון ידידותי וראש העיר של האי.
פאזי החליל (במקור פרדי) - חליל קסום שיכול לדבר השייך לעמי, לרוב מכשפוי מנסה להשיגו.
דין ודן (במקור קלינג וקלאנג) - זוג שוטרים אילמים, העוזרים לבר-זנב. דין לבוש בגדים אדומים ודן לבוש בגדים ירוקים.
מכשפוי - הדמות הרעה בסדרה, מבוססת על הופעתה של מרגרט המילטון בתור המכשפה המרשעת מן המערב בסרט הקוסם מארץ עוץ.
פרקי הסדרה

| מספר הפרק | מספר הפרק בישראל | שם הפרק באנגלית | שם הפרק בעברית | תאריך שידור בישראל ישראל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | The Magic Path | שביל הפלא | 18 ביוני 1972 |
| 2 | 2 | The Wheely Bird | צפור על גלגלים | 25 ביוני 1972 |
| 3 | 4 | Show Biz Witch | המכשפה המזמרת | 9 ביולי 1972 |
| 4 | 3 | The Mechanical Boy | עמי הרובוט | 2 ביולי 1972 |
| 5 | 9 | The Stand In | הכפיל | 13 באוגוסט 1972 |
| 6 | 6 | The Golden Key | מפתח הזהב | 23 ביולי 1972 |
| 7 | 7 | The Birthday Party | מסיבת יום-הולדת | 30 ביולי 1972 |
| 8 | 5 | The Box Kite Kaper | אליפות העפיפונים | 16 ביולי 1972 |
| 9 | 12 | You Can't Have Your Cake | השיעור לריקוד | 3 בספטמבר 1972 |
| 10 | 8 | The Horse with the Golden Throat | הסוס המהלל | 6 באוגוסט 1972 |
| 11 | 11 | Dinner for Two | השידוך המוזר | 27 באוגוסט 1972 |
| 12 | 10 | Flute, Book and Candle | קללת הפטריות | 20 באוגוסט 1972 |
| 13 | 13 | Tooth for a Tooth | שן תחת שן | 24 בספטמבר 1972 |
| 14 | 14 | The Visiting Witch | ביקור בלתי צפוי | 1 באוקטובר 1972 |
| 15 | 15 | The Almost Election of Witchiepoo | בחירות כלליות באי-הפלאות | 8 באוקטובר 1972 |
| 16 | 16 | Whaddya Mean the Horse Gets the Girl? | הסוס כוכב קולנוע | 15 באוקטובר 1972 |
| 17 | 17 | Jimmy Who? | מי הוא עמי | 22 באוקטובר 1972 |
הגרסה העברית

עמי - נורית לפקוביץ אמיר
בר-זנב - שלמה וישינסקי
פאזי החליל - שפרירה זכאי
מכשפוי - דבורה קידר
בהלינה

| --- | --- |
 סוג:  משקה חריף 
 מוצא:  הפיליפינים 
 
בהלינה (בפיליפינית ובאנגלית: Bahalina; המכונה לפעמים "Coconut red wine"), הוא יין דקלים פיליפיני מסורתי העשוי מקוקוס מותסס או מוהל דקל ניפה (Nypa fruticans). הוא נגזר מהמשקה בשם tubâ שמופק מדקל (palm toddy). הבהלינה מתיישן במשך מספר חודשים עד מספר שנים. מקורו מהאיים ויסאיאס ומינדנאו של דרום הפיליפינים. צבעו חום-כתום עמוק ובעל טעם עפיץ ומעט מר.
תיאור

צבע הבהלינה האופייני הוא חום-כתום עמוק בשל השימוש בבארוק שהוא צמח שאורגים ממנו גם בדים גסים (נקרא גם טוּנגוֹג או טוֹנגוֹג), התמציות מהקליפה המיובשת (מַרְקָה טונגוג או טאנגאל) של מיני מנגרובים מסוימים. התמציות העשירות בטאנינים שמונעים מהבהלינה להחמיץ, כמו גם מוסיפים מרירות קלה לטעם.
בהלינה שונה מהלאמבאנוג של לוזון בכך שלאמבאנוג מזוקק ואינו משתמש בבארוק ולכן צבעו לבן חלבי או צלול.
לבהלינה יש בסביבות 10% עד 13% אלכוהול בנפח, שהוא גבוה יותר מ"טוּבָּה" tubâ (ביותר מ-2%-4%). עם זאת יש לו תכולת אלכוהול נמוכה בהרבה מאשר הלאמבאנוג שיש לו 40%-45%.
הכנה

ייצור הבהלינה מתחיל בייצור של tubâ, שמקורו במיץ של גבעולי פרחי קוקוס או דקל ניפה שנחתכו. ה-tubâ בדרך כלל מותסס תחילה במשך שבוע בצינורות איסוף הבמבוק שנותרו על עץ הקוקוס. הם נאספים על ידי המנגואט או המננגגוט (אוספי tubâ) ומיד נאטמים היטב בקנקני זכוכית מסורתיים או בפחיות, תוך הקפדה על שלא יישארו כיסי אוויר. הבארוק מתווסף בשלבים אלה, בין אם כשהוא עדיין בצינורות הבמבוק או במהלך ההעברה לקנקנים. לאחר יממה עד מספר שבועות, ה-tubâ תוסס לבהאל, שהוא משקה אלכוהולי עדין ובעל טעם חמוץ-מתוק. ניתן לצרוך אותו כמו שהוא.
להכנת בהלינה, לעומת זאת, הבהאל מסונן דרך בד, כדי להסיר את המשקעים ולאחר מכן מועבר לקנקן חדש. זה חוזר על עצמו מדי יום במשך שלושה חודשים כדי להבטיח שהבהלינה לא תתסוס ותיהפך לחומץ קוקוס. לאחר תהליך זה, הכד נקבר מתחת לאדמה לפחות בעומק של 30 ס"מ או מאוחסן במרתפים קרירים לפחות חודשיים נוספים לפני שיהיה מוכן לצריכה.
משמעות תרבותית

הייצור המסורתי של בהלינה נפוץ כאמור בויסאיאס ובמינדנאו של דרום הפיליפינים. לעיתים הוא מאופיין כ"משקה העניים", לא בגלל איכותו, אלא מפני שהוא זול יחסית למשקאות אלכוהוליים מסחריים.
בהלינה מיושן לגילאי שלוש עד חמש שנים מכיוון שביישון מקבל טעם חלק יותר. לבהלינה אין טעם של tubâ או בהאל. במקום הטעם החמוץ-מתוק במקצת של שני המשקאות האחרונים, הבהלינה הוא מעט מריר וחריף. בהלינה נהוג לשתות מעורבב עם משקאות קלים מוגזים אשר מעניקים מימד מתוק יותר לטעם, המזכיר יין אדום.  בהלינה, יחד עם tubâ, בהאל ומשקאות אלכוהוליים פיליפיניים מסורתיים נחגגים ביחד מדי שנה במזרח ויסאיאס באירוע טעימות יין המכונה "Oktubafest".
ראו גם

לאמבאנוג
באסי
טאפוי
חומץ דקלים ניפא
חומץ דקל קאונג
הערות שוליים

1 2  Sanchez, Priscilla C. (2008). Philippine Fermented Foods: Principles and Technology. UP Press. pp. 151–153. ISBN 9789715425544.
↑  Polistico, Edgie (17 בספטמבר 2011). "Tungog". Philippine Food Illustrated. נבדק ב-21 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4  "How Tuba and Bahalina, Also Known as Coconut Wine, Are Made". Delishably. נבדק ב-21 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Bahalina". Turning Boholano. 31 בדצמבר 2011. נבדק ב-21 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Visayas Trails: Bahalina-Pepsi at Bohol". journeyingjames. נבדק ב-21 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Eureka!: Bohol's Bahalina". The Pinoy Explorer. נבדק ב-21 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Leyte holds coco wine festival". BusinessWorld Online. נבדק ב-21 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| משקאות חריפים |
| --- | --- | --- |
| כוהל | אתנול • ההיסטוריה של האלכוהול • השפעות בריאותיות של צריכת אלכוהול • פרסום אלכוהול • תרבות שתייה • נזקי האלכוהול • שכרות • חמרמורת • אלכוהוליזם • אפריטיף • דיז'סטיף |  |
| טעימת יין וטעימת בירה | אוצר יין • אוצר בירה |  |
| הפקה | בישול • זיקוק אלכוהול • הכנת יינות • אבקת אלכוהול |  |
| משקאות מותססים | בירה (סוגי בירה, מותגי ויצרני בירה) • יין (סוגי יין) • סיידר • סאקה • חואנגג'יו • אחרים: באסי • קומיס • תמד • פאלק • סאטי • גוקי ג'יו |  |
| קוקטיילים | אלכופופ •  קוקטיילים של בירה • סוגי קוקטיילים • משקאות בוערים • שוטים • קוקטיילי יין • יין מתובל |  |
| משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) | משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) |  |
| פירות | ענבים/אחר: ברנדי • קוניאק • פיסקו • שנאפס • ראקיו ♦ פומאס: גראפה • אורוג'ו • זיווניה • טסיקודיה • טסיפורו ♦ שזיף: סלו ג'ין • סליבוביץ' • צויקה ♦ דובדבן: שרי הרינג • קירשווסר • וישניווקה • וישניאק ♦ תפוח: אפלג'ק • קלבדוס ♦  קוקוס: ערק • מליבו ♦ לימון: ליקר לימון • לימונצ'לו ♦ משמש: אמרטו |  |
| דגנים | תפוח אדמה: וודקה • אקוואויט • ברנווין ♦ תירס: בורבון • ויסקי תירס • טנסי ויסקי ♦  דורה:  באיג'יו (קאוליאנג) ♦ אורז: באיג'ו אורז • סוג'ו • אוואמורי ♦ שעורה: ויסקי סקוטי • ויסקי אירי • ויסקי יפני  ♦ שיפון: ויסקי שיפון ♦ דגנים שונים: ג'ין • שוכו • וודקה • ויסקי • ויסקי קנדי |  |
| אניס | אבסינת • ערק • אוזו • ראקי • פאסטיס • סמבוקה • מאחיה • ריכרד |  |
| שונות | דבש: קרופניק • בארנייגר • דרמבוי • גלייבה • אייריש מיסט • תמד ♦ שמנת: אייריש קרים • שרידאנס ♦ ביצים: אדבוקט ♦ קנה סוכר/דבשה: רום • קשאסה • אגוארדיינטה • פאלרנאם • גוארמו • סקו הרריירנו ♦ אגבה: טקילה • מסקל  ♦  עשבים שונים: ביטרס • יגרמייסטר • שארטרז |  |
הגניוס היהודי

מספר המדענים, שמוצאם יהודי, שזכו בפרסי נובל, לפי שנים.
הגניוס היהודי הוא ביטוי המתאר תופעה, בה אחוזים גבוהים מאוד בקרב מי שמוצאם יהודי מצטיינים בתחומים המצריכים אינטליגנציה גבוהה. אחוזים גבוהים מאוד בקרב המצטיינים בתחומים המצריכים אינטלקט גבוה הם יהודים, הרבה יותר מחלקם של היהודים בכלל הקבוצות האתניות בעולם. התופעה בולטת במיוחד בין חתני פרס נובל, כפי שציין ריצ'רד דוקינס, וגם בין זוכי מדליית פילדס, זוכי פרס טיורינג, זוכי פרס קיוטו, ואלופי העולם ואלופי ארצות שונות בשחמט – 44% מ-64 השחמטאים המדורגים כטובים ביותר בכל הזמנים היו ממוצא יהודי. לבעלי מוצא יהודי יש נוכחות בולטת גם באמצעי התקשורת המערביים, בתעשיית הקולנוע והטלוויזיה, במוזיקה ובספרות, בשוק ההון ובבנקאות, במסחר, בפעילות החברתית והפוליטית, ברפואה, בתחום ההמצאות, בחדשנות ובעיצוב. ברשימת המיליארדרים של פורבס היהודים מהווים 11%, אף כי שיעורם באוכלוסיית העולם הוא נמוך בהרבה, גם אם מתחשבים רק באוכלוסיית העולם המערבי. הבולטוּת היהודית נרשמת לזכות היהודים, אך גם לחובתם, היא מעוררת הערכה, אך גם קנאה, חשדנות ועוינות.
הודות לסטטיסטיקות אין מחלוקת על קיום התופעה, אך גם אין הסבר מוסכם לסיבות לתופעה, וההשערות השונות שהועלו שנויות במחלוקת.
יש מגוון גדול של דוּגמות להצטיינות ולתבונה גבוהה מאוד אצל בעלי מוצא יהודי, שנעות בין מדענים כמו אלברט איינשטיין לקוסמים כמו הארי הודיני, ובין סופרים רבי מוניטין להוגי דעות שהשפיעו על הסדר העולמי כולו. המגוון ותחומי העיסוק הושפעו ממצב היהודים במהלך ההיסטוריה וגם מאיסורים דתיים, דוגמת האיסור על מתן הלוואות בריבית.
בגלל האנטישמיות, חוקים מפלים ולחץ של האוכלוסייה שבקרבה חיו היהודים, יהודים רבים ניסו להתבולל או לפחות להסתיר את המוצא היהודי על ידי המרת דת, שינוי שם ושמירת סוד, ולכן הנתונים הסטטיסטיים האמיתיים עשויים להיות מוטים עוד יותר לטובת בעלי המוצא היהודי, אך אין די נתונים על כך.
התפלגות הזוכים היהודים בפרסי נובל

התפלגות הזוכים ממוצא יהודי לפי התחומים בהם הפרס מחולק (לא כולל מוסדות ביחס הזוכים):
| סיכום זוכים בפרס נובל, מעודכן לאוקטובר 2021> תחום הפרס | סיכום זוכים בפרס נובל, מעודכן לאוקטובר 2021> יחס זוכים | סיכום זוכים בפרס נובל, מעודכן לאוקטובר 2021> אחוז מהזוכים |
| --- | --- | --- |
| פרס נובל לכלכלה | 86 / 34 | 39.5% |
| פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה | 222 / 57 | 25.6% |
| פרס נובל לפיזיקה | 216 / 56 | 25.9% |
| פרס נובל לכימיה | 186 / 36 | 19.3% |
| פרס נובל לספרות | 116 / 15 | 12.9% |
| פרס נובל לשלום | 107 / 9 | 8.4% |
אישים בולטים > מדענים בולטים בתחום מדעי הטבע

נכון ל-2015, על פי ההערכות היו בעולם כולו כ-14.7 מיליון יהודים, שהיוו כ-0.2% מאוכלוסיית העולם. בשנת 1900 אומדן אוכלוסיית העולם היה של 1,650,000,000 תושבים ואומדן מספר היהודים היה 10,600,000, שהיוו 0.64% מהאוכלוסייה הכללית. בשנת 1950, אחרי השואה, מספר היהודים היה כ-11,500,000 ואוכלוסיית העולם הייתה כ-2,520,000,000 בני אדם ומכאן שהיהודים היו 0.46% מאוכלוסיית העולם. מספר הזוכים ממוצא יהודי בפרס נובל לפיזיקה הוא 52 מתוך 204 זוכים והם מהווים 25.5% מהזוכים. מספר הזוכים ממוצא יהודי בפרס נובל לכימיה הוא 36 מתוך 175 זוכים והם מהווים 20.6% מכלל הזוכים. מספרים אלה מצביעים על בולטות עצומה של הזוכים ממוצא יהודי, הרבה מעבר לחלקם באוכלוסייה.
אלברט איינשטיין, שהגה את תורת היחסות ותרם ליסודות מכניקת הקוונטים, למכניקה סטטיסטית ולהסברת האפקט הפוטואלקטרי וזכה בפרס נובל לפיזיקה
רוברט אופנהיימר, שעמד בראש פרויקט מנהטן ונחשב לאבי פצצת האטום. אופנהיימר חיבר ספרי מדע פופולרי בתחום הפיזיקה המודרנית.
קלוד כהן-טנוג'י, פיתח טכניקה לקירור ולכידה של אטומים באמצעות לייזר וזוכה פרס נובל לפיזיקה לשנת 1997.
רואלד הופמן, תאורטיקן כימי שפיתח תאוריות לחיזוי תוצריהן של תגובות אורגניות על בסיס עקרונות סימטריה כימית ותכונות של אורביטלים מולקולריים. זכה בפרס נובל לכימיה.
דן שכטמן, מגלה הגבישים הכמו-מחזוריים וזוכה פרס נובל לכימיה
אהרן צ'חנובר, ביוכימאי ישראלי, שגילה ביחד עם אברהם הרשקו ואירווין רוז את מערכת האוביקוויטין, האחראית לסימון חלבונים המיועדים לפירוק בתוך התא. זכה בפרס נובל לכימיה.
אישים בולטים > מדענים בולטים בתחום המתמטיקה ומדעי המחשב

הפרס היוקרתי במתמטיקה הוא מדליית פילדס. הפרס מוענק אחת לארבע שנים לעד ארבעה מתמטיקאים מתחת לגיל ארבעים, ונועד לתת הערכה ועידוד למתמטיקאים צעירים שהגיעו להישגים יוצאי דופן. פרס טיורינג הוא פרס בין-לאומי בתחום מדעי המחשב, שמוענק על ידי ה-ACM, האגודה למכונות מחשוב, בגין הישג יוצא דופן בתחום מדעי המחשב. בתחום זה שקול הפרס מבחינת יוקרתו לפרס נובל, שאינו מוענק בתחום מדעי המחשב. 30% מהזוכים במדליית פילדס ו-25% ממקבלי פרס טיורינג הם ממוצא יהודי.[דרושה הבהרה] פרס אבּל הוא פרס יוקרתי המוענק מדי שנה על ידי מלך נורווגיה מאז 2003 למתמטיקאים מכל העולם בעלי הישגים בולטים ויוצאי דופן. גם בין הזוכים בפרס אבּל יש בולטות חריגה מאוד של בעלי מוצא יהודי: 36% (8 מתוך 22; עד 2020 כולל). כ-42% מזוכי פרס בוכר (עד 2020 כולל), פרס המוענק כל שלוש שנים על ידי האגודה האמריקאית למתמטיקה, הם ממוצא יהודי. שליש מהזוכים בפרס וולף למתמטיקה, נכון ל-2017 כולל, הם ממוצא יהודי.
אמי נתר, מתמטיקאית ופיזיקאית, שבזכות תרומתה לאלגברה ולפיזיקה תאורטית, ובעיקר בזכות הרעיונות שפיתחה בתורת החוגים, ידועה כאחת המתמטיקאיות החשובות מאז ומעולם
נורברט וינר, שנחשב למייסד הקיברנטיקה ואף נתן לה את שמה. וינר נכנס לקולג' בגיל 11 ולאוניברסיטת הרווארד בגיל 14 ובגיל 18 השלים תואר שלישי במתמטיקה.
ג'ון פון נוימן היה מתמטיקאי שותף לשניים מההישגים הטכנולוגיים הבולטים של המאה ה-20: פיתוח פצצת האטום ופיתוח המחשב האלקטרוני. הוא גם יוצרה של תורת המשחקים (יחד עם אוסקר מורגנשטרן) והרים תרומה משמעותית לחקר מכניקת הקוונטים, תורת הקבוצות וענפי מתמטיקה נוספים.
פאול ארדש, מתמטיקאי פורה מאוד שפרסם מעל 1,500 מאמרים. עיקר תרומתו היא לתורת המספרים ולמתמטיקה בדידה. ארדש פרסם רבות בנושאי קומבינטוריקה ותורת הגרפים ומזוהה עם פיתוח השיטה ההסתברותית והפיכתה לכלי חשוב בקומבינטוריקה ובמדעי המחשב.
ישראל אומן הוא מתמטיקאי שזכה בפרס נובל לכלכלה על עבודתו בתחום תורת המשחקים, ענף מתמטי שמטרתו לחקור מצבי עימות ואסטרטגיות לקבלת החלטות. פרופסור אומן נחשב למייסדם של כמה ענפים בתורת המשחקים.
אילון לינדנשטראוס, מי שבגיל 18 ייצג את ישראל באולימפיאדת המתמטיקה הבין-לאומית וזכה במדליית ארד. לינדנשטראוס פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת פרינסטון ובאוניברסיטה העברית ובשנת 2010 הוענקה לו מדליית פילדס