stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סו-וון
רשימת המוסדות הכלולים באתר המורשת העולמית

| שם האתר | שטח האתר בדונם | שטח אזור החיץ בדונם | קואורדינטות | תמונה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| סוסו סו-וון | 171.6 | 736.2 | 36°55′31.46″N 128°34′48.38″E﻿ / ﻿36.9254056°N 128.5801056°E﻿ / 36.9254056; 128.5801056 |  |
| נמגיי סו-וון | 41.1 | 786.7 | 35°32′54.56″N 127°46′59.71″E﻿ / ﻿35.5484889°N 127.7832528°E﻿ / 35.5484889; 127.7832528 |  |
| אוקסאן סו-וון | 64.4 | 808.3 | 36°0′42.14″N 129°9′47.9″E﻿ / ﻿36.0117056°N 129.163306°E﻿ / 36.0117056; 129.163306 |  |
| דוסאן סו-וון | 367.3 | 1668.4 | 36°43′38.27″N 128°50′36.32″E﻿ / ﻿36.7272972°N 128.8434222°E﻿ / 36.7272972; 128.8434222 |  |
| פיראם סו-וון | 13.8 | 510.6 | 35°18′38.18″N 126°45′6.18″E﻿ / ﻿35.3106056°N 126.7517167°E﻿ / 35.3106056; 126.7517167 |  |
| דודונג סו-וון | 23.2 | 812.3 | 35°42′3.31″N 128°22′18.87″E﻿ / ﻿35.7009194°N 128.3719083°E﻿ / 35.7009194; 128.3719083 |  |
| ביונגסאן סו-וון | 300.8 | 1,643 | 36°32′27.65″N 128°33′11.14″E﻿ / ﻿36.5410139°N 128.5530944°E﻿ / 36.5410139; 128.5530944 |  |
| מוסאונג סו-וון | 8.4 | 549.6 | 35°36′6.59″N 128°33′11.14″E﻿ / ﻿35.6018306°N 128.5530944°E﻿ / 35.6018306; 128.5530944 |  |
| דונם סו-וון | 34.3 | 452.3 | 36°12′33.19″N 127°10′50.75″E﻿ / ﻿36.2092194°N 127.1807639°E﻿ / 36.2092194; 127.1807639 |  |
הערות שוליים

↑  "Seven more cultural sites added to UNESCO's World Heritage List". UNESCO. 6 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Seowon, Korean Neo-Confucian Academies". UNESCO World Heritage Centre.
אמנדה מישלקה

| --- | --- |

מישלקה (2017)
 לידה:  10 באפריל 1991 (בת 33) טורנס, קליפורניה, ארצות הברית
 שם במה:  A.J.
 שם לידה:  Amanda Joy Michalka 
 סוגה מועדפת:  מוזיקת פופ, פופ רוק, אלקטרופופ, acoustic rock 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2002 
 עיסוק:  זמרת ומלחינת שירים
 מקום לימודים:  Young Actors Space 
 בן או בת זוג:  ג'ו ג'ונאס (2005–2006) 
 פרופיל ב-IMDb
 
מישלקה (2007)
אמנדה ג'וי "איי. ג'יי." מישלקה (באנגלית: Amanda Joy "AJ" Michalka; נולדה ב-10 באפריל 1991) היא שחקנית, מוזיקאית, כותבת שירים וזמרת אמריקאית. התפרסמה בעיקר מהשתתפותה בצמד המוזיקלי "אלי ואייג׳יי" יחד עם אחותה הגדולה אלי מישלקה.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מישלקה נולדה בטורנס שבקליפורניה, ארצות הברית למשפחה נוצרית מסורה. הוריה גרושים. אביה, מארק, הוא הבעלים של חברה קבלנית, ואמה, קארי, היא מוזיקאית אשר הופיעה בעבר עם להקת הרוק הנוצרית "JC Band". בילדותה גרה לזמן קצר בסיאטל ובמילווקי. היא גדלה כנוצרייה ולמדה חינוך ביתי בחלק מילדותה.
מישלקה החלה לנגן בפסנתר בהיותה בת 4. בגיל 5 החלה את קריירת המשחק שלה, כאשר התנסתה בעיקר בהפקות של מחזות בכנסייה, ולאחר מכן החלה לנגן בגיטרה. כילדה בוגרת השתתפה במספר הצגות מוזיקליות בבית ספרה במילווקי.
קריירה

בשנת 2004 היא יחד עם אחותה אליסון, הקימו את ההרכב "אלי ואייג'יי".  מישלקה מנגנת במגוון של כלי נגינה, ביניהם גיטרה אקוסטית, גיטרה חשמלית, פסנתר ותופי בונגו, ואף גם דגמנה בקטלוגים שונים.
בשנת 2006 הופיעה לראשונה בערוץ דיסני בסרט המקורי "Cow Belles", בתור קורטני קאלום, יחד עם אחותה אלי ששיחקה בתור טיילור קאלום. היא גם הופיעה בתוכניות כמו "אוליבר בין", "עמוק באדמה", "The Guardian" ו"בית החולים הכללי". היא ואחותה הופיעו בסרט "MTV Super Sweet 16: The Movie".
ב-2011 שיחקה בסרט "סופר 8" בתור ג'ן. ב-2015 היא שיחקה בסרט שכתב גיסה "Weepah Way for Now" לצד אחותה.
מאז 2013 היא משחקת בתפקיד חוזר (ובעונות האחרונות בתפקיד קבוע) בסיטקום "הגולדברגים" בתור לייני לויס.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | מבט מגן עדן | קלריסה |  |
| 2010 | Slow Moe | אמילי |  |
| 2010 | סקרטריאט | קייט טווידי |  |
| 2011 | סופר 8 | ג'ן |  |
| 2013 | Grace Unplugged | גרייס רוז טריי |  |
| 2014 | Angels in Stardust | ואלי סו |  |
| 2015 | Weepah Way for Now | ג'וי | גם מפיקה-שותפה |
| 2016 | Dirty Lies | טיפאני |  |
| 2017 | Apple of My Eye | קאי |  |
| 2018 | Support the Girls | קריסטה |  |
| 2022 | Ray Donovan | אבי הצעירה | בשלבי הפקה |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | תשוקות | הבת של שרידן | פרק: "#1.725" |
| 2002 | מורשת העטלף (אנ') | דינה לאנס הצעירה | פרק: "Pilot" |
| 2004 | ג'נרל הוספיטל | אשלי בי. | 3 פרקים |
| 2004 | עמוק באדמה | אשלי | פרק: "Parallel Play" |
| 2004-2002 | הסניגור (אנ') | שאנון גרסלר | תפקיד חוזר (עונות 3-2); 14 פרקים |
| 2004-2003 | אוליבר בין | בוני | תפקיד חוזר; 9 פרקים |
| 2006 | Cow Belles | קורטי קאלום | סרט מקורי של ערוץ דיסני |
| 2007 | 16 הכי מתוק: הסרט | שרה קונורס | סרט מקורי של MTV |
| 2011 | הלקטס | דיירדרי פרקינס | 3 פרקים |
| 2011 | Salem Falls | ג'יליאן דאנקן | סרט מקורי של Lifetime |
| 2013-הווה | הגולדברגים | לייני לואיס | תפקיד חוזר (עונות 6-1); תפקיד אורח (עונות 8-7); 79 פרקים |
| 2014 | עמק הסיליקון | שרלוט | פרק: "Proof of Concept" |
| 2014 | מניע | אמילי ויליאמס | פרק: "Dead End" |
| 2014 | Expecting Amish | האנה יודר | סרט מקורי של Lifetime |
| 2019-2015 | סטיבן יוניברס | סטיבוני | דיבוב; 8 פרקים |
| 2016 | All My Friends Are Getting Married | קלואי | סדרת רשת; 6 פרקים |
| 2020-2018 | שי-רה ונסיכות הכוח | קטרה | דיבוב; (5 עונות); 47 פרקים |
| 2020-2019 | עושה בית ספר | לייני לואיס | תפקיד ראשי; (2 עונות); 34 פרקים |
| 2022 | ריי דונובן: הסרט | אבי הצעירה | סרט טלוויזיה של שואוטיים |
המפלגה ההאיטית טט קאלה

| --- | --- |
 מדינה:  האיטי האיטי
 תקופת הפעילות:  16 באוגוסט 2012 – הווה (12 שנים) 
 אידאולוגיות:  שמרנות 
 נוצרה מתוך:  מפלגת רפונס פיזאן
 מטה:  פורט-או-פרנס 
 מיקום במפה הפוליטית:  מרכז-ימין 
 נציגויות בפרלמנטים
 הסנאט של האיטי:  11 / 30
 לשכת הצירים של האיטי:  99 / 119
 phtk.ht
 
המפלגה ההאיטית טט קאלה (בצרפתית: Parti Haïtien Tèt Kale; בקריאולית האיטית: Pati ayisyen an Tèt Kale) היא מפלגה פוליטית בהאיטי. פירוש המילים "טט קאלה" הם "ראש מגולח", כינוייו של נשיא האיטי שהיה ראש המפלגה, מישל מרטלי. המפלגה נמצאת בימין-מרכז של המפה הפוליטית והיא בעלת נטיות ליברליות.
היסטוריה

המפלגה הוקמה רשמית ב-16 באוגוסט 2012.
בבחירות לנשיאות 2015 מועמד המפלגה לנשיאות היה ז'ובנל מואיז, שזכה. בבחירות לפרלמנט בשנת 2015 קיבלה המפלגה 110 מושבים, מתוכם 11 בסנאט, ו-99 בלשכת הצירים.
ביקורת

לאחר הסיבוב הראשון השנוי במחלוקת בבחירות לנשיאות בשנת 2015, המפלגה תוארה כ"מושחתת "ו"לא מתפקדת", על ידי מספר קבוצות ומפלגות בהאיטי.
הערות שוליים

↑  Granitz, Peter (2015-09-08). "Leading political party pulls out of Haiti's legislative elections". Reuters (באנגלית). נבדק ב-2021-07-20.
1 2  Haiti - Politic : The Haitian Political Party Tèt Kale formally constituted - HaitiLibre.com : Haiti news 7/7, www.haitilibre.com
↑  נשיא האיטי נרצח בידי מתנקשים אלמונים, באתר כיכר השבת
↑  Haiti - FLASH : Final results of the 1st round of legislative elections of August 9, 2015 - HaitiLibre.com : Haiti news 7/7, www.haitilibre.com
↑  Haitian-Americans say Jovenel Moïse, PHTK, "thieves" - Haiti Sentinel, web.archive.org, ‏2015-11-26
מקלדת אלקטרונית

מקלדת אלקטרונית מדגם ימאהה tyros 5
אורגנית מודרנית
מקלדת אלקטרונית, המכונה לפעמים קלידים, אורגנית או אורגן, היא שם כולל למספר כלי נגינה ממשפחת כלי המקלדת שהעיקרי שבהם הוא סינתיסייזר בעל מקלדת. לעיתים היא מכונה בטעות אורגן חשמלי, אך זהו כלי נגינה שונה.
המונח "מקלדת אלקטרונית" משמש לעיתים רבות לתיאור כללי של כלי נגינה אלקטרוניים עם מקלדת מוזיקלית. בקבוצה זו נכללים פסנתרים אלקטרוניים, פסנתרים דיגיטליים, סינתיסייזרים ודוגמי צלילים. בדרך כלל מתייחסים אל הסינתיסייזרים ואל דוגמי הצלילים המקצועיים כ"מקלדת", ואילו הסוגים הזולים מכונים "אורגנית".
אופן פעולת המקלדת

בניגוד לפסנתר שבו הצליל מופק כתוצאה מהקשה של פטישים על מיתרים, במקלדת האלקטרונית ההקשות נקלטות על ידי חיישנים, אותות ההקשה מועברים למערכת אלקטרונית אשר מפיקה בהתאם להקשות אות חשמלי (אנלוגי במערכות הישנות, דיגיטלי בחדשות יותר) המבטא את הצליל. האות החשמלי מועבר דרך מגבר אל הרמקולים המפיקים את הצליל הסופי.
המערכת האלקטרונית שבמקלדת מתרגמת את ההקשות לצלילים באחת משתי צורות:
באמצעות דגימות (סימפול) - המערכת מכילה בזכרונה הקלטות של כל הצלילים שהיא עשויה להפיק. בעת לחיצה על אחד הקלידים, המערכת משמיעה הקלטה של הצליל המתאים מתוך ההקלטות שבזכרונה. הזיכרון מכיל הקלטות לגבי כל קליד וקליד, ולכן מקלדת המדמה פסנתר בן 88 קלידים תכלול לפחות 88 הקלטות שונות (הקלטה לכל קליד). הקלטות נוספות עשויות להידרש אם המקלדת מתוכננת כך שתוכל להפיק צלילים של כלים נוספים, וכן אם הוא פועלת בשיטת סטריאו. הצליל בזיכרון המקלדת עשוי להיות צליל של פסנתר כנף עתיק או צליל של כינור או של כלים אחרים, הכול בהתאם למה שהקליטו בוני הכלי. כלים הפועלים בשיטה זו מכונים דוגמי צלילים. דוגמה לכך הוא אבי טכנולוגיית הדגימה - המלוטרון.
בהפקה מלאכותית (סינתוז) - מעבד משוכלל בתוך המקלדת יודע לדמות צלילים שונים על ידי הרכבתם בצורות שונות. עבור כל "כלי" שהמעבד יכול לדמות מוגדרים מראש מספר פרמטרים הקובעים את מבנה הצליל שיופק. הצלילים המופקים עשויים להיות דומים לצלילים של כלים מוזיקליים שונים (לדוגמה פסנתר) אך ניתן גם ליצור באותו אופן צלילים שאינם דומים לאף כלי מוזיקלי מוכר. כלים הפועלים בשיטה זו מכונים סינתיסייזרים.
חלק גדול מן המקלדות המודרניות כולל גם צג דיגיטלי הנותן חיווי אודות הכלי שנבחר, התו שנוגן וכו'. כמו כן קיימים בהן כפתורים שונים המשמשים לבחירה ושליטה על האופציות השונות.
השוואה לפסנתר

המקלדת האלקטרונית משמשת במקרים רבים כתחליף לפסנתר. להלן סקירה של יתרונותיה וחסרונותיה ביחס לפסנתר:
השוואה לפסנתר > חסרונות

בשונה מפסנתר, שלו יש 88 קלידים (7 אוקטבות ורבע), למקלדות האלקטרוניות יש תכופות פחות קלידים, ורק ליקרות מביניהן יש מספר כזה של קלידים.
מבחינת איכות השמע - עשוי להיות דמיון רב מאוד בין הצלילים שמפיקה המקלדת האלקטרונית לצלילים של הכלים אותם היא מחקה, אולם במקלדות זולות איכות הצליל עשויה להיות לא מספקת. איכותו ונאמנותו של הצליל תלויות בטכנולוגיית הסינתיסייזר (במקלדות מסנתזות) או באיכות הדגימות (במקלדות מסמפלות) וממילא גם במחירה של המקלדת. מקלדות יקרות המפיקות צלילים איכותיים ביותר הן, למשל, הדגמים PA5X של חברת KORG ו-genos 2 של חברת ימאהה, וכן tyros 5 של חברת ימאהה או pa4x, שמחירם מאמיר לעיתים לסכום של 20,000 ש"ח.
בפסנתר, המורכב ממיתרים ופטישים פיזיים, ניתן לנגן בדרכים שונות המפיקות צלילים בעלי אופי שונה בהתאם לטכניקת הנגינה, מעבר להבדלים בעוצמה בין צלילים. מקלדת המדמה צליל של פסנתר מתייחסת רק לעוצמת הצליל ומשכו, אך אינה מסוגלת להפיק איכויות שונות של צליל, ולכן צליליה יישמעו "מכניים" יותר.
השוואה לפסנתר > יתרונות

ניתן לשלוט על עוצמת הצלילים המופקים מן המקלדת באמצעות כפתור ואף להאזין לה באוזניות מבלי להפריע לסובבים.
המקלדת קלה יותר מן הפסנתר ושוקלת מספר קילוגרמים מועט (בדרך כלל פחות מעשרים קילוגרם), ולכן אפשר לנייד אותה ממקום למקום בקלות.
המקלדת אינה מצריכה כיוון.
רוב המקלדות זולות יותר מפסנתר.
כיוון שהפלט שמפיקה המקלדת הוא אלקטרוני, ניתן להקליטו באמצעים אלקטרוניים ביתר קלות.
אפשרות לשילוב עם מחשב בתקן MIDI, או בתקנים מתקדמים יותר. בדרך זו ניתן להעביר מהמקלדת לשם עיבוד, עריכה וסימפול במחשב או בהתקן אחר.
במקלדות המשלבות סינתיסייזר, או תחנת-עבודה ניתן לערוך צלילים וליצור קולות חדשים.
אפשרות לליווי של כלים נוספים (בשליטת המערכת האלקטרונית) בעת הנגינה (תכופות ליווי של תופים). כך מהווה המקלדת "תזמורת של כלי אחד".
אפשרות לדימוי כלים שונים מפסנתר, לדוגמה עוגב, כינור, גיטרה, חליל ועוד. כך אפשר להיעזר בידע התפעולי שנרכש על המקלדת לשם חיקוי צלילים של כלים אחרים.
תחזוקת הפסנתר יקרה ודורשת יותר משאבים - על-מנת לשמור על הפסנתר במצב טוב יש לבצע כיוון לעיתים תכופות, דבר הנעשה על ידי מכוון מקצועי. בנוסף, יש משמעות רבה למיקום הפסנתר, ולנזקים הנגרמים לו באופן יחסי למקלדת אלקטרונית (נזקי מזג-אוויר, פגיעות בעץ, שריטות וסדקים).
מקלדות אלקטרוניות משוכללות מציעות גם יתרונות נוספים ביחס לפסנתר:
אפשרויות להקלה על הנגינה - המקלדת עשויה להציע שיטות המקלות על ביצוע הנגינה, לדוגמה הקשה על תו בודד שמדמה הקשת מספר קלידים בפסנתר (ביצוע אקורד בלחיצה בודדת).
אפשרויות ללימוד עצמי - המקלדת עשויה להציע עזרים ללימוד הנגינה - החל מתצוגה הכוללת אינדיקציה לתו המתנגן באותו רגע, ועד למערכת לימוד משוכללת שבה היא משמש כ"מורה אלקטרוני".
אפשרות להקליט את היצירות, לזיכרון המקלדת או לאמצעי אחסון חיצוני, כולל לפעמים אפשרות נוחה ליצירה המערבת מספר כלים בו זמנית.
חלק מהמקלדות האלקטרוניות מציעות שיפורים שנועדו לפצות על החסרונות הקיימים בהן ביחס לפסנתר:
בכל המקלדות האלקטרוניות המודרניות יש חיישנים החשים את עוצמת הנגיעה על הקליד, ומפיקים צליל בהתאם לעוצמת הלחיצה. בכך הן מדמות את הפסנתר בצורה טובה יותר ונשמעות פחות "מכניות".
מקלדות אחרות ולרוב יקרות יותר, מצוידות במנגנון פטישי בדומה לפסנתר אשר מעניק תחושת מגע אמיתי של פסנתר. מנגנונים אלו קיימים בשתי תצורות שונות:
Progressive Hammer-action Keyboard - מקלדת בעלת קלידים שקולים לחלוטין. זהו המנגנון המחקה בצורה הטובה ביותר את מגע הפסנתר. מקלדות המצוידות במנגנון זה הן Roland Rd-700,‏ Yamaha DGX-620,‏ Yamaha P-250 ועוד.
Weighted Hammer-action Keyboard - מקלדת בעלת קלידים חצי שקולים. מנגנון זה אשר נמצא בחלק מצומצם למדי מבין המקלדות מאופיין בכך שמדמה את מגע הפסנתר באופן חלקי. הסיבה לייצור מקלדות עם מנגנון מסוג זה נעוצה בעובדה שמקלדות בעלות קלידים שקולים לחלוטין יקרות מאוד וגם כבדות מאוד. מקלדת המצוידת במנגנון מעין זה היא Roland RD-170.
במקלדת בדרך כלל מסך דיגיטלי מואר עם חמשה עליו, וכך כשנוגעים בקליד במקלדת, החמשה יראה את התו.
יצרנים מפורסמים של מקלדות אלקטרוניות

Roland
ימאהה
Korg
Kurzweil
Nord
קסיו
מרכול

מרכול, סופרמרקט (מאנגלית: Supermarket) ובקיצור סופר הוא חנות לממכר מזון ומוצרי מכולת שונים בשיטת שירות עצמי. לרוב מרכול פועל בשטח רחב ידיים על פני קומה אחת.
אטימולוגיה

בשנת 1963 חידש הלשונאי יצחק אבינרי את המילה "מַרְכּוֹל". היא חודשה מן השורש ר.כ.ל, הקשור למסחר, כמו במילים רוכל ומרכולת. המילה מרכול מצטלצלת עם המילה כֹּל, שהרי בחנויות מסוג זה אמור להיות כל מצרך הנדרש לחיי היומיום[דרושה הבהרה].
היסטוריה

בפסקה זו אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.
בתקופה שקדמה להקמת המרכולים הכלליים היו בכל עיר חנויות רבות בהן ניגשו לקוחות לדלפק, ביקשו מהפקיד העומד בו את המוצרים להם הם נדרשים, או מסרו לו רשימת מוצרים נדרשים, הוא חיפש אותם במחסן בחלקה האחורי של החנות, ושב עם המוצרים לדלפק. שיטה זו הייתה איטית ויקרה מאוד כיוון שדרשה שעובדי המכולת יבצעו את איסוף המוצרים עבור הקונים. נוסף על כך, החנויות התמקצעו לרוב בתחומים מסוימים, כללו מגוון מוצרים מצומצם והחזיקו רק במוצרים בעלי חיי מדף ארוכים. (מוצרי חלב למשל, אשר חיי המדף שלהם היו קצרים יותר, נמסרו לרוב ישירות לבית הלקוח על ידי החלבן)
הקונספט של חנות לממכר מוצרים כלליים, במחירים נמוכים יותר תוך התבססות על היתרון לגודל הועלה לראשונה על ידי וינסנט אסטור, אשר הקים מרכול בניו יורק בפינת הרחובות ברודוויי והשדרה ה-95 ומכר בו בשר, פירות וירקות ופרחים.
מבנה

בפסקה זו אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.
המגוון המוצע למכירה במרכול כולל מוצרים רבים, לעיתים אלפים. על מנת להקל על הקונים את איתור המוצרים המבוקשים, מאורגן המרכול לפי מחלקות. המחלקות כוללות בדרך כלל את רוב או כל הקטגוריות הבאות: מוצרי חלב, מזון יבש ארוז, מזון מצונן ארוז, מזון קפוא ארוז, מזון משומר, פירות וירקות טריים, בשר ודגים טריים, מוצרי מאפה, משקאות, מוצרי ניקיון והיגיינה, מוצרים לאחזקת הבית, מוצרים לטיפול בתינוקות, מוצרים לחיות מחמד ומוצרי נייר לבית.
להבדיל מחנות מכולת ומשוק פתוח, המרכול מבוסס בעיקר על שירות עצמי של הקונים, אשר מתהלכים בשטח החנות עם עגלת קניות ומלקטים בעצמם את המוצרים מהמדפים. עם זאת, רוב המרכולים מציעים גם מעדניות (Deli), שבהן מוצבים נותני שירות אשר מספקים לקונים מזון טרי לפי משקל או לפי דרישה. המעדניות כוללות בדרך כלל קצביה לבשר טרי, מעדניית גבינות וסלטים, מאפייה ללחם ומוצרי מאפה טריים, מעדניית פיצוחים ופירות יבשים ולעיתים גם קצביה לדגים טריים.
להבדיל מחנות היפרמרקט, במרכול מגוון מוגבל של מוצרים שאינם מזון (Non-Food). בעיקר מוצרי היגיינה וכלי אוכל חד פעמיים. בדרך כלל לא יותר מ-30% מסך כל הפריטים הנמכרים בחנות.
מרכולים יכולים להיות משכונות מגורים ובמרכזי הערים, אך הגדולים שבהם ממוקמים בדרך כלל מחוץ למרכזי הערים, שם מתאפשר הקמת מרכולים גדולים וחניה זמינה לכלל הקונים. בדרך כלל המרכולים מחוץ לערים זולים יותר מאלו שבתוכן. המרכולים פועלים משעת בוקר מוקדמת ועד לשעות הערב, כדי לאפשר נוחות לקונים.
מבנה המרכול נועד להאריך את משך הביקור של הקונה בחנות ולחשוף אותו למגוון מוצרים גדול ככל האפשר כדי להגביר את סיכויי הקנייה האימפולסיבית (הלא מתוכננת). פירות וירקות טריים ממוקמים בדרך כלל בכניסה למרכול, על מנת לשוות לחנות מראה של "שוק פתוח" לכאורה ולהאט את קצב הליכתו של הקונה. מוצרי חלב ולחם, שהם חלק קבוע ברוב סלי הקניות, ממוקמים בדרך כלל בירכתי החנות כדי להבטיח שרוב הקונים יחצו את החנות כולה בכל ביקור שלהם בחנות. בחזית המרכול נמצא קו הקופות.
מרכולים פועלים על פי רוב במסגרת רשת שיווק קמעונאית המונה שתי חנויות או יותר. רשת המרכולים הגדולה בעולם, קרפור (Carrefour), שמשרדיה הראשיים בצרפת, מונה כ-2,400 מרכולים (ועוד כ-10,000 חנויות אחרות). רשת אושאן כללה נכון לשנת 2011 639 היפר-מרקטים ו-2,412 מרכולים ב-12 מדינות. רשת המרכולים הגדולה בישראל, שופרסל, מונה כ-230 סניפים.
גודלן של רשתות המרכולים והיקף המכירות הגדול שלהן מאפשרים להן לקנות מוצרים מהיצרנים והספקים בעלויות טובות יותר מאלה של חנויות המכולת הפרטיות הקטנות. הפצה עצמית של המוצרים לחנויות (ללא תלות בספקים) וניהול יעיל של שרשרת האספקה מאפשרים לרשתות להפחית עלויות לוגיסטיות. עקב כך, רשתות המרכולים יכולות להציע לקונים מחירים זולים יותר מאשר חנויות מכולת פרטיות, או לחלופין ליהנות משיעורי רווחיות טובים יותר על מכירה של אותם מוצרים.
כלפי המרכולים נטען ששיטת השירות העצמי, גודלן של החנויות והתחלופה הגבוהה של העובדים בהן אינם מאפשרים היכרות עם הלקוחות הקונים בחנות ופוגעים באיכות חוויית הקנייה של הלקוחות. כמו כן, נטען שרשתות המרכולים פוגעות בפרנסתם של קמעונאים פרטיים אשר ממשיכים להפעיל חנויות מכולת שכונתיות.
התפתחות המרכול בישראל > ראשית התחום בישראל

בתקופת המנדט הבריטי פעלו ביישוב היהודי מכולות וצרכניות. את הבריטים שירתה רשת ספיניס, אשר סיפקה מצרכי מזון לבריטים בשטחי המנדט ובכללם בארץ ישראל. לרשת היו בין השאר סניפים בחיפה ובירושלים ומפעל לבקבוקי מים מינרלים בעכו. בשנת 1950 כבר מנו בתי הכל-בו של המשביר לצרכן 17 סניפים ברחבי הארץ, ומיעוטן של הצרכניות פעל בשירות עצמי בשנים אלה.
ב-1957 יזמה חברת "שופרסל" ש74% מהונה נשען על השקעות חוץ ו-26% על הקיבוץ "נאות מרדכי", את הקמתו של המרכול הראשון בישראל. משא ומתן עם המרכז החקלאי על שותפות בהקמת מרכול לא צלח מכיוון שהמשקיעים של שופרסל לא הסכימו לחלוקת בעלות שווה של המרכול ודרשו זכויות רוב בחברה. מיקומו נקבע לצפון ת"א. בעקבות התנגדות ההסתדרות, חברה "חברת העובדים" לשותפות עם המשקיעים הפרטיים במקום "נאות מרדכי" לצורך הקמת מרכול הסתדרותי. חילוקי דעות עקרוניים בענייני שיווק ומכירה, טרפדו את המיזם, שכבר הגיע לשלבי ביצוע ב-1959.
התפתחות המרכול בישראל > המרכולים הגדולים

ב-28 באוגוסט 1958 נפתח המרכול הגדול הראשון של חברת "שופרסל" ברחוב בן-יהודה בתל אביב. המרכול השתרע על שטח של 1300 מ"ר. הימים שקדמו לפתיחה לוו במסיבת עיתונאים ובהפגנות מצד סוחרים מענפי המזון ובעלי מכולות. ביום הפתיחה התקיימה שביתת חנווני המכולות, הירקות והאיטליזים בת"א עד השעה 16.00. מיד לאחר מסיבת עיתונאים, וגזירת הסרט הכחול, נפתחו דלתות המרכול, וזרם גדול של צרכנים נכנס פנימה, כשהמשטרה מכוונת אותו, וקהל סוחרי המזון מלווה אותו בקריאות בוז ואיומים. כ-2500 קונים ביצעו קניות בו ביום הזה בסכום כולל של 20,000 לירות.
המגמה החדשה עוררה התנגדות בקרב המתחרים. קמעונאי המכולת הביעו באוקטובר 1958 התנגדות נמרצת להקמתם של מרכולים.
בשנת פתיחת המרכול הראשון, כבר היו ברחבי ישראל יותר מאלף צרכניות. כמה עשרות מתוכן בשירות עצמי.
במרץ 1960 נפתח מרכול "שפע חן", שהיווה את גולת הכותרת של הצרכניות בשירות עצמי מטעם אגודות הצרכנים. ההבדל ביחס לצרכניה טיפוסית היה בעיקר בממדים: שטח המכירה היה 480 מ"ר. פתיחת המרכול עוררה הסתערות לקוחות: 2,100 איש פקדו אותו ביום הראשון, ומחזור המכירות הגיע ל-20,000 ל"י בקרוב.
עד שנת 1963 נפתחו שישה מרכולים נוספים של שופרסל.
מחזור מכירות המזון של חנויות המזון המוכרות בשיטות "מודרניות" נאמד בשנת 1962 בכ-90 מיליון ל"י מתוכן הצרכניות בשירות עצמי: 60 מיליון ל"י; חנויות "שופרסל": 17 מיליון; שק"ם: 15 מיליון.
התחרות על הצרכן הולידה כבר ב-1963 מלחמת מחירים בין הצרכניות הגדולות בעלות השירות העצמי לבין מרכולי "שופרסל". המהלך התעורר בעקבות נזיפתם של ספיר ואשכול על שאין הצרכנים רואים הבדלי מחירים בין הצרכניות לחנויות המכולת.
התפתחות המרכול בישראל > התפתחות טכנולוגית וגדילת האוכלוסייה

בשנת 1979 הוכנס לרשת שימוש בקופה רושמת לראשונה בארץ בסניפי שופרסל.
בשנות ה-80 מגמות שונות שינו במעט את התחום, ונפתחו סניפים שפתוחים 24 שעות, סניפים שונים החלו למכור מאפים טריים ואוכל מוכן, וכן רשתות שונות החלו לקבל תשלום באמצעות כרטיסי אשראי, ולהציע שירות משלוחים ללקוחות מטלפנים.
בשנות ה-90, על רקע עלייה המונית מברית המועצות שהגדילה את השוק ויצרה שינויים בביקושים, חווה התחום בישראל צמיחה משמעותי. בשנים אלו נוסדו הרשתות טיב טעם, יוחננוף, יינות ביתן ומחסני השוק, וכן התרחבה מאוד רשת מגה קמעונאות שפתחה רשת דיסקאונט "סופר-סנטר" ואת רשת ההיפרמרקטים "מגה".
בשנת 1999 נוסדה רשת קלאבמרקט על ידי מיזוג בין שלוש רשתות מרכולים - קו-אופ צפון, סופרשוק וגרינברג - שיצר רשת של 140 סניפים. בשנת 2005 נכנסה הרשת לחדלות פרעון ונקנתה על ידי שופרסל, בשלב זה הרשת הגדולה בישראל.
כחלק מההתפתחות הטכנולוגית החלו להיכנס בעשור השני של המאה ה-21 קופות עצמאיות. המרכולים הקצו מקום מיוחד באזור הקופות לקופות עצמאיות בהן הקונים מעבירים בעצמם את המוצרים בקופות. במקום המיוחד נמצאות קופאיות שמשגיחות ומסייעות בעת הצורך. הקונה המשלם בקופה עצמאית מאשר שהוא מודע לכך שהרכישה שלו תעבור בדיקה מדגמית.
שיטת הבדיקה אינה זהה בכל המרכולים. למשל בשופרסל ומחסני השוק, השקילה של המוצר נעשית על דלפק הקופה ונשקלים רק מוצרים ברי שקילה ירקות ופירות. ואילו ברמי לוי, המאזניים נמצאים על הדלפק משמאל לקופה ויש לשקול כל מוצר ומוצר כולל חלב, לחם וכו' גם אם אין צורך בכך לצורך התשלום. התהליך הוא חלק ממערכת בקרה למניעת גניבות. אצל רמי לוי נעשות גם בדיקות אקראיות של הרכישות כמו אצל שופרסל.
התפתחות המרכול בישראל > מגמות בתחילת המאה ה-21

בשנת 2001 נוסדה רשת AM:PM, שהחלה להתפתח כרשת מרכולים בתל אביב שסניפיה פתוחים 24 שעות. במקביל לצמיחת הרשת, פתחו גם תחנות הדלק חנויות נוחות, שחלקן מתפקדות כמרכולים של ממש, שגם הן פתוחות מסביב לשעון. הצלחתן של חנויות הנוחות ושל AM:PM גרמה לפתיחתן של רשתות נוספות בסגנון דומה.
בראשית המאה התחזקה במידה מסוימת מגמת המודעות לתזונה בריאה, וזו השפיעה על הענף וגרמה לפתיחת רשת עדן טבע מרקט בשנת 2002 ולרכישתה בהמשך על ידי מגה קמעונאות, להפיכתה של החנות ניצת הדובדבן לרשת בפריסה ארצית, ולצמיחתה של רשת אורגניק מרקט שנפתחה עוד בסוף שנות ה-90 ונרכשה על ידי שופרסל בשנות ה-2010, ושמה שונה בהמשך לשופרסל green.
בשני העשורים הראשונים של המאה ה-21 חלה התחזקות במותג פרטי שמשווקות רשתות המרכולים בעצמם. התחזקותם של מותגים פרטיים של הרשתות המובילות בתחילת המאה, שופרסל ומגה קמעונאות, הובילה בשנת 2006, קבוצה של רשתות פרטיות - "מחסני השוק", "מחסני להב", "סופר דוש", "ויקטורי", "ח. כהן סיטונאות מזון" ו"רמי לוי שיווק השקמה" - להקים יחד מותג פרטי שיתחרה במותגיהן של הרשתות הדומיננטיות.
בעקבות התחזוקתם של אתרי השוואות מחירים באינטרנט ושינויים במגמות צרכנות, עלתה גם העדיפות של יותר משקי בית לביצוע משלוחים, פעולה שהפכה בהדרגה לפשוטה יותר בעקבות שיפורים בממשקי משתמש באתרי האינטרנט של רשתות המזון. תופעה זו גרמה לרשתות מזון מסוימות לתת דגש דווקא בהקשר זה.
תופעה נוספת שצברה תאוצה היא הופעתן של רשתות דיסקאונט מצליחות בפריסה ארצית, כאשר בשנת 2007 הונפקה רשת רמי לוי בבורסה, בשנת 2009 נוסדה אושר עד, בשנת 2011 הונפקה גם ויקטורי, ובשנת 2015 נפתחה רשת המרכולים של קופיקס - כולן ממתגות עצמן כרשתות דיסקאונט.
התפתחות המרכול בישראל > חוק המזון

בשנת 2011 החלה בישראל המחאה החברתית שעסקה בין היתר גם ביוקר המחיה של המזון המקומי. ועדת קדמי לבחינת התחרותיות בענף המזון, שקמה בעקבות המחאה, מצאה בין השאר כי בשנים 2005–2008 עלו מחירי המזון בישראל בשיעור שנתי 7% לעומת שיעור שנתי ממוצע של 4% במדינות ה־OECD. מסקנות הוועדה הובילו לחוק המזון שנחקק בשנת 2014.
החוק כלל שלושה פרקים מרכזיים: פרק העוסק בשקיפות ארגונית, ומחייב את רשתות המזון לפרסם במקום פומבי את המחירים העדכניים של מוצריהן, במטרה לסייע לצרכן להשוות מחירים ; פרק שמגביל את האפשרות של רשת שיווק להתרחב באזורים גאוגרפים בהם יש לה דומיננטיות מובהקת, במטרה לעודד תחרות ; פרק המסדיר את היחסים בין רשתות המזון לספקים, ואוסר למשל על ספקים לסדר את הסחורה על מדפי המרכול, מגביל את שטחי המדף המוקצים לספק גדול ומפחית את יכולתם של ספקים להעביר מענקים כספיים לרשתות המזון - זאת במטרה לאפשר תחרות אפקטיבית יותר בין ספקי המזון השונים.
במספר בדיקות שנעשו בשנת 2020, בחלוף 5 שנים מכניסתו של החוק לתוקף, עלה שבמקרים רבים הוחרגו מהחוק ספקים שונים, וחלק מסעיפיי החוק לא נאכפו בפועל. עוד עלה כי החוק אמנם חסך עלויות לרשתות המזון, אולם בפועל לא גולגל החיסכון לצרכנים, אלא הגדיל את הרווח של הרשתות.
התפתחות המרכול בישראל > לאחר קריסת מגה קמעונאות

בשנת 2015 נקלעה מגה קמעונאות, מרשתות המרכולים המובילות בתקופה זו בישראל, למשבר כלכלי, הגיעה להסדר חובות ונאלצה לסגור עשרות סניפים שנמכרו לרשתות מתחרות. את עיקר סניפי מגה קנתה רשת יינות ביתן, שהפכה לאחר המהלך לרשת הקמעונאות השנייה בגודלה בישראל אחרי שופרסל.
נכון לשנת 2019 שופרסל היא רשת המזון הגדולה ביותר בישראל (במונחי מחזור שנתי) עם 272 סניפים, אחריה רמי לוי שיווק השקמה עם 59 סניפים, ולאחר מכן יינות ביתן על אף 185 סניפיה.
לקריאה נוספת

נתן דונביץ, פרק 26. "אמריקה במכולת / הסופרמרקט העברי הראשון" מתוך מקיוסק גזוז עד מסעדת שף / מאה שנות אוכל בתל אביב, הוצאת אחוזת בית (2012)
שאול אמסטרדמסקי, חלקים בפאזל, באתר שלו, 15 באוגוסט 2019