stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עבדול חמיד השני
עבדול חמיד בראי ההיסטוריה

תקופת שלטונו נחשבה לעידן הריאקציה בהיסטוריה העות'מאנית. אף על פי שהסולטאן הסתייג נחרצות מרעיונות ליברלים וחוקתיים, הוא לא התנגד לרפורמה ולמגמה המערבית, שיכלו בתמהיל נכון לחזק את מעמדו ומעמד האימפריה.
עבדול חמיד הוא אחת מהדמויות השנויות ביותר במחלוקת בהיסטוריה העות'מאנית. היסטוריונים מסכימים שהייתה לו אישיות דומיננטית, זיכרון יוצא דופן ואינטליגנציה בולטת. אולם, כל המעלות האלה התבטלו בשל נטייתו לחשדנות יתר שהובילה אותו להתבודדות ב'אילדיז' ולהתנהגויות בלתי צפויות. עבור אחדים, הוא נשאר "הסולטאן האדום", אשר הורה או אפשר את טבח אלפי הארמנים, רדף את הליברלים ו"הטורקים הצעירים", וביסס שלטון של אימה ברחבי האימפריה שלו. אחרים מציינים אותו כשליט דגול אשר שקד על מירוק תדמיתה של האימפריה העות'מאנית ושל האסלאם, דבר שהפך את תקופת שלטונו לאחת הגדולות בהיסטוריה של העולם האיסלמי. יש כאלו שמדגישים את מאמציו הגדולים למודרניות, ומציגים אותו כאדם שהתקדם לכיוון הטנזימאט.
המחקר בן זמננו, מאשר את קיומה של המערכת "החמידאנית", אשר מתאפיינת בשינוי גדול יותר במדיניות, משהיה בתקופת הטנזימאט. מבחינה פוליטית, מעבר כוח אל הארמון, מבחינה חברתית, המדינה נסמכה על פקידות מקומית שמרנית, במקום פקידים בעלי אוריינטציה מערבית מאיסטנבול. מבחינה טריטוריאלית, אנטוליה והפרובינציה הערבית קיבלו קדימות על אזור הבלקן. אוכלוסיות האימפריה בימי שלטונו של עבדול חמיד השני גדלה מכ-20 מיליון בשלהי שנות השבעים של המאה ה-19, ליותר מ-27 מיליון בסוף המאה, גידול של 35 אחוזים. היסטוריונים טורקים מודרניים, מייחסים לתקופתו את יצירת התשתית שהובילה להקמת טורקיה המודרנית .
קיבוץ חמדיה בעמק בית שאן נקרא בעקיפין על שמו, כיוון שבסמוך התקיים כפר ערבי, אל חמידיה, שנקרא ישירות על שם הסולטאן.
דמותו של עבדול חמיד במדיה האמנותית > ספרות

1982 – ברומן ההיסטורי של בארי אנסוורת' The Rage of the Vulture (זעם הנשר) מתוארת הפרנויה של הסולטאן בשלהי שלטונו (מאי 1908)
2021 – ברומן הסאטירי של אורהאן פאמוק שולח עבדול חמיד את המפקח הכללי על בריאות הציבור באימפריה ואת אשתו, אחיינית של הסולטאן, אל האי הדמיוני מינגריה, כדי למגר את מגפת הדבר
דמותו של עבדול חמיד במדיה האמנותית > קומיקס

בספר הקומיקס The Treasury of Croesus (אוצרו של קרסוס) מאת דון רוזה סקרוג' דאק שולף אישור בחתימת הסולטאן עבודל חמיד השני מ-1905 הנותנת לו יד חופשית לחפור בחורבות אפסוס העתיקה.
דמותו של עבדול חמיד במדיה האמנותית > קולנוע

1935 – הסרט Abdul the Damned (עבדול המקולל) מתאר את הסולטאן בערוב ימיו
סדרת הטללוויזיה של דרמה היסטורית Payitaht Abdulhamid (תורגמה לאנגלית כ-'The Last Emperor') מתארת את 13 השנים האחרונות של שלטונות של עבודל חמיד השני
לקריאה נוספת

בארי, אליעזר, ראשית הסכסוך ישראל-ערב, תל אביב: ספרית הפועלים, 1985.
טולידאנו, אהוד, מבוא לתולדות האימפריה העות'מאנית, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תל אביב, 1985.
לואיס, ברנרד, צמיחתה של טורקיה המודרנית, אוניברסיטת ת"א, תל אביב, 1983.
צורשר, יאן אריק, טורקיה-היסטוריה מודרנית, אוניברסיטת ת"א, תל אביב, 2005.
טורקסאט

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1990–הווה (כ־35 שנים) 
 מיקום המטה:  Gölbaşı 
 ענפי תעשייה:  אמצעי תקשורת
  
 www.turksat.com.tr/tr
 
טורקסאט (בטורקית:Türksat Uydu Haberleşme Kablo TV ve İşletme A.Ş - חברת תקשורת טורקית שעוסקת בתחום תקשורת לוויינים ושידורי טלוויזיה בכבלים.
היסטוריה

החברה הוקמה על ידי ממשלת טורקיה בשנת 1990 תחת שם Türksat Milli Haberleşme Uyduları (Türksat National Communications Satellites). היא פועלת בשם הנוכחי החל משנת 2004. בבעלות החברה 100% של מניות Eurasiasat S.A.M שהוקמה בשנת 1996 ביחד עם איירוספסיאל לייצור לוויינים.
הלוויין הראשון Türksat 1A שוגר בשנת 1994 ממרכז החלל הגיאני. זה היה לוויין במשקל 1,743 ק"ג. עקב בעיה במשגר השיגור הופסק אחרי כ-12 דקות. עוד באותה שנה שוגר לוויין Türksat 1B זהה שפעל עד לשנת 2006.
נכון לשנת 2023 החברה מפעילה 5 לוויינים ושיגור לווין נוסף מתוכנן לשנת 2024. משקל הלוויינים גדל בהדרגה ומגיע בשיגורים אחרונים לכ-4,000 ק"ג. לוויין שנבנה על ידי Maxar Technologies ושוגר בשנת 2025 שוקל 4,250 ק"ג.
בנוסף לכך החברה משכירה מחברת SES חלק מיכולת של לוויין Astra 1D.
מרכז בקרת לוויינים של החברה נמצא ליד אנקרה.
בשנת 2008 הוקמה חברת בת להעברת טלוויזיה בכבלים ואינטרנט.
רשימת לוויינים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| תאריך שיגור | לוויין | אתר שיגור/משגר | יצרן | הערות |
| 24 בינואר 1994 | Türksat 1A | מרכז החלל הגיאני   אריאן 4 | איירוספסיאל | השיגור נכשל |
| 10 באוגוסט 1994 | Türksat 1B | מרכז החלל הגיאני   אריאן 4 | איירוספסיאל | פעל עד לשנת 2006 |
| 9 ביולי 1996 | Türksat 1C | מרכז החלל הגיאני   אריאן 4 | איירוספסיאל | פעיל |
| 10 בינואר 2001 | Türksat 2A | מרכז החלל הגיאני   אריאן 4 | איירוספסיאל | פעיל |
| 12 ביוני 2008 | Türksat 3A | קוסמודרום בייקונור   פרוטון M | Thales Alenia Space | פעיל |
| 14 בפברואר 2014 | Türksat 4A | קוסמודרום בייקונור   פרוטון M | מיצובישי | פעיל |
| 16 באוקטובר 2015 | Türksat 4B | קוסמודרום בייקונור   פרוטון M | מיצובישי | פעיל |
| 8 בינואר 2021 | Türksat 5A | נמל החלל קייפ קנוורל   פאלקון 9 | איירבוס ביטחון וחלל | פעיל |
| 19 בדצמבר 2021 | Türksat 5B | נמל החלל קייפ קנוורל   פאלקון 9 | איירבוס ביטחון וחלל | פעיל |
| 8 ביולי 2024 | Türksat 6A | נמל החלל קייפ קנוורל   פאלקון 9 | איירבוס ביטחון וחלל | פעיל |
מולי וצומי

| --- | --- |

מולי וצומי (עמרי רוזנצוויג וטל לוי) מתוך הסדרה
 סוגה:  ילדים
 כותבים:  שחר סיטנר, איתי מאירסון, אבי בלקין, חן קלימן, דנה כהן סדלינסקי, טל גולדברג, ענבל ארבל
 בימוי:  קובי חביה, בובי לקס
 שחקנים:  טל לוי, עומרי רוזנצוויג, אביגיל ערמון, טלי אורן, ערן איווניר, תומר שרון, אמנון וולף, יעל טל, אלון נוימן, עירית נתן בנדק, נועה רביקוביץ
 פסקול:  דנה שץ   אמיר לקנר   צליל בירן   איתי מאירסון   חגי אלקיים
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  4 (נכון לשנת 2023)
 מספר פרקים:  78 (נכון לשנת 2023)
 הפקה
 מפיק:  גלית כהן קריספי
 מפיקים בפועל:  איילת אזולאי   נעה פרס
 חברת הפקה:  ברוש הפקות איכות
 עורכים:  יעל קנה   עינב רווה
 אתר צילומים:  אולפני ברודקאסט
 צלמים:  גיורא בית   עודד קמחי   אבי קסמן   גיל אזרחי
 אורך פרק:  10 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הופ!
 תקופת שידור בישראל:  2013 – 2023
 קישורים חיצוניים
 http://hop.co.il
מולי וצומי היא סדרת טלוויזיה ישראלית לילדים המשודרת בערוץ הופ!.
נכון לשנת 2023 מתוכננת עונה 4 למולי וצומי לפי הטיקטוק של ערוץ הופ!.
דמותם של מולי וצומי מערוץ הופ! הפכו לכוכבי ילדים.
עלילה

הסדרה מתארת את קורותיו של חייזר בשם צומי המגיע לכדור הארץ מכוכב "טוק טוק" בחלליתו ופוגש במולי, בן-אדם החי בגפו בשכנות לדודתו ציפי, ידידתו נועם וחברו יעקב - איש התיקונים. מנהגי ומונחי כדור הארץ זרים לצומי ובכוכב טוק טוק הם שונים לחלוטין ואפילו חוקי הפיזיקה אינם זהים. חבריו עוזרים לו ללמוד אותם ולהתנהג כבן אדם.
צומי חש נבוך מחוסר הבנת דרכי בני האדם. כאשר הוא נשאל האם הוא מכיר דבר מה הוא נוטה לומר שכן, תוך כדי אמירת צמד המשפטים המתחרזים "קלי קלות בטעם תות, קלות 'קלה' בטעם תה", ואז הוא משתמש ביכולתו ה"חייזרית" לגרום לסובבים אותו לקפוא לחלוטין ולא להיות מודעים לזמן העובר. צומי "שובר" את "הקיר הרביעי" ומתוודה בפני הצופים כי הוא אינו יודע מהו הדבר אותו הוא נשאל. אז הוא ינסה להבין מהו הדבר לפי הלחמי מילים וחריזות וימציא סיפור הקשור במונח. צומי ישחרר את האדם שהקפיא וישטח את משנתו. אז האדם יסביר לצומי "אם אתה לא יודע משהו, פשוט תשאל." בסוף הפרק יבין צומי ויחכים.
בספטמבר 2016 יצאה עונה שלישית שבה מולי וצומי פתחו בביתם מאפייה בין כוכבית ופגשו חברים חדשים, למשל את חברתו של צומי - מוצי, שדומה לו מאוד.
באוגוסט 2023 יצאה העונה הרביעית של הסדרה שבה משפחתו של מולי עוברת לגור איתו, בזמן שביתם בשיפוץ, וכן מולי מקים עסק של משלוחי כריכים. בעונה הזאת צומי לא מקפיא את האנשים כדי לשבור את הקיר הרביעי, אלא הוא שובר את הקיר שהוא משתף את הצופים ברגשותיו, כמו בסוף כל פרק בעונה הראשונה. כמו כן, בעונה הזאת מוצג לראשונה חדרו של צומי.
דמויות

צומי (טל לוי) - חייזר שהגיע אל כדור הארץ מכוכב טוק טוק. חוגג בסוף עונה 4 את יום הולדתו.
מולי (עומרי רוזנצוויג) - שף שצומי נחת עם חלליתו בחצרו. אוהד את "מכבי שמשונים". בעונה השלישית מקים מאפייה ובעונה הרביעית מקים עסק של משלוחי כריכים.
דמויות נוספות

נועם (אביגיל ערמון) (עונה 1) - ידידתו של מולי. לובשת שמלת נקודות אדומה.
דודה ציפי (טלי אורן) (עונות 1–2) - דודתו של מולי. יש לה תחביבים רבים (לדוגמה: ציור). בכל פעם שהיא נכנסת לבית של מולי וצומי היא קוראת "יו-הו!". באחד הפרקים מוזכר שלבעלה קוראים שמחה. בן האנוש השני שצומי פוגש בכדור הארץ, לאחר שהוא מגיע אליו לראשונה.
יעקב (ערן איוניר) (עונה 1) - איש התיקונים החביב שאוהב לעזור. אוהד את "מכבי שמשונים".
שמשון (תומר שרון) (עונה 2) - מאמן הספורט. יש לו אח תאום ששהה באנגליה תקופה ארוכה ושאב משם את מנהגי הנימוס שלהם.
מוצי (טל לוי) (עונה 3) - חברתו הסודית של צומי אשר גרה בטוקטוק ודומה לו קצת בגוף, צומי מתקשר איתה בהולוגרמה.
מישה (אמנון וולף) (עונה 3) - שליח עוגיות במאפייה הבין כוכבית ושכנו של מולי.
קוקי (יעל טל) (עונה 3) - האופה החדשה במאפייה הבין כוכבית וחברה של מולי וצומי. נרמז במספר פרקים שמולי מאוהב בה.
צפרדי (מוזכר) (מולי וצומי חוגגים את החגים) - חתול רחוב שצומי נוהג לשחק עמו, נוהג לאחר מכן לקחת כל מיני דברי מאפה של מולי לאחר שהוא מניח אותם על אדן החלון.
דוויד (אלון נוימן) (עונה 4) - אביו של מולי. קוסם במקצועו. מבין מילולית את דברי אשתו.
לימור (עירית נתן בנדק) (עונה 4) - אימו של מולי. שיפוצניקית במקצועה.
אגם (נועה רביקוביץ) (עונה 4) - אחותו הקטנה של מולי. חובבת ספורט. מפחדת מעכבישים. היא וצומי נקלעים לעיתים לעימותים ומריבות.
רותי (מוזכרת) (עונה 4) - שכנה של מולי וצומי.
דמויות כוכבי הילדים של הופ! אשר השתתפו במולי וצומי חוגגים את החגים

מיכל הקטנה (מיכל ויצמן) - חברתם הטובה של מולי וצומי, ילדה שרוצה לגדול ועל החולצה שלה יש סוכרייה על מקל.
יובל המבולבל (יובל שם-טוב) - חברם הטוב של מולי וצומי, ילד מבולבל שעושה טעויות ושטויות כל הזמן, על החולצה שלו יש כוכב כחול.
הדוד חיים (חיים אוסדון) - דודם המצחיק של מולי וצומי אשר עונד פפיון על צווארו.
סבא טוביה (טוביה צפיר) - סבם של מולי וצומי.
חופשה בטוקטוק

הסדרה "מולי וצומי" זכתה לסדרת בת מונפשת שנקראה "מולי וצומי: חופשה בטוקטוק". בסדרה מולי וצומי נופשים בביתו של צומי בטוק טוק, שם מתהפכים התפקידים: כשמולי אינו מבין את המנהגים בטוק טוק צומי מיד מסביר לו באותו אופן שמולי מסביר לצומי על כדור הארץ.
מולי וצומי חוגגים את החגים

סדרת בת נוספת שיצאה ל"מולי וצומי" שבה מולי מלמד את צומי על המנהגים של חגי ישראל השונים, שרים שירי חגים ומלמדים את הצופים להכין מאכלי חגים שונים, בין השאר הם מארחים את כוכבי הילדים של הופ! "סבא טוביה", "מיכל הקטנה", "יובל המבולבל" ו"הדוד חיים" לשיר איתם ולחגוג את החגים.
הופעות נוספות

לאחר העונה השנייה הופיעו מולי וצומי ב"מותק של פסטיבל", בשנים 2014–2015, והצטרפו גם לתוכניות אחרות בערוץ הופ כמו השירים והסדרה "האולימפיאדה של הופ!". במופעי חנוכה הופיעו עם "הדוד חיים" בהצגה "משימה מהאגדות", ובמופעי פסח הופיעו עם הדוד חיים, יובל המבולבל, מטוסי העל, סיימון הארנב והשחקנים שרון שחל ומרטין אומנסקי בהצגה "השכונה של הופ!", ובשנת 2020 הופיעו שוב עם מיכל הקטנה, סבא טוביה, יובל המבולבל והדוד חיים בסדרה חדשה בערוץ הופ שנקראת "השכונה של הופ!" ובשנת 2021 השתתפו גם בסדרת המשך של השכונה של הופ! הנקראת "השכונה של הופ! - ישר למצלמה".
הערות שוליים

↑  ערוץ הופ! ב, באתר TikTok
↑  http://www.hop.co.il/show=מולי-וצומי-חופשה-בטוקטוק חופשה בטוקווק באתר הופ!
עבירה

ערך זה עוסק בהפרת חוק או נורמה חברתית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
עבירה היא הפרה של כללים שנקבעו על ידי קבוצה חברתית – ארגון, מדינה, קבוצה דתית, וכדומה.
הפרה כזו של הכללים עשויה להתבצע על ידי פרט בודד, או על ידי קבוצת פרטים.
כללי החברה, המפורטים בחוק, תקנון, או כל מסמך מחייב אחר, מגדירים מהי עבירה, ובדרך כלל מוגדר מהו העונש המוטל על מבצע העבירה. בישראל החוק מפרט סעיפים ובהם נסיבות מסוימות שבהן העבירה מוגדרת כך או אחרת, וכן את מתחם הענישה הראוי (ולא עונש אחיד ספציפי).
רוב שיטות המשפט מגדירות את העבירות ואת העונשים בגינן במסגרת המשפט הפלילי.
המשפט הפלילי

המשפט הפלילי תפקידו להגדיר דרכי התנהגות חוקים ובלתי חוקים בין הפרט לחברה, כמו כן, המשפט הפלילי דורש גם דרכי התנהגות מקובלים לפתרון סכסוכים גם כאשר יש סכסוכים בין אדם לחברו.
המשפט הפלילי יכול גם להתיר דרכי התנהגות שהם עבירה כאשר חל עליהם סייגים לאחריות פלילית כמו הגנה עצמית או צידוק.
המקור לקיום עבירה

על פי ההגדרה עבירה היא הפרתו של כלל מחייב. על מנת לבחון האם בוצעה עבירה, יש לבחון את הכלל המחייב, מהיכן נלקח תוקפו, והאם אכן הופר. מקומות בהם נמצאים בדרך כלל כללים מחייבים שהפרתם נחשבת לעבירה הם:
חוקים, תקנות וצווים שחוקקה מדינה ריבונית. בדרך כלל העבירות נמצאות בחוק העונשין. ישנן עבירות המפורטות בחיקוקים נוספים, כגון חיקוקים העוסקים במיסים, בתעבורה, בתכנון ובניה, בשמירה על בריאות הציבור, בשמירה על הסביבה, ובאיסורים על סחר בסמים, ואיסורים נוספים. חוקים רבים אשר אינם עוסקים דווקא בעבירות ובעונשין כוללים "פיסקה עונשית" ההופכת את הפרתם של סעיפים מסוימים מהם לעבירה. החוק יכול להסמיך מחוקק משנה להתקין תקנות אשר אף הן מחייבות והפרתן היא עבירה. סעיף 1 לחוק העונשין, התשל"ז–1977 לחוק העונשין קובע כי "אין עבירה ואין עונש עליה אלא אם כן נקבעו בחוק או על פיו", אך ברור הוא כי הכוונה היא לעונש שיכולה להשית המדינה, ולא לעונשים פנימיים בארגונים שונים, או לעונשים מידי שמיים.
המשפט הבינלאומי. לעיתים מעשה (כגון פשע מלחמה) אינו מהווה עבירה על פי חוקיה של מדינה מסוימת (לדוגמה גרמניה הנאצית אשר איפשרה את אפליית היהודים על פי חוקי נירנברג) אך הוא מהווה עבירה על המשפט הבינלאומי, אשר יוכל להעמיד את העבריין למשפט (כגון משפטי נירנברג) על אף שאותו עבריין לא הפר את חוקי מדינתו.
תקנון של ארגון כלשהו, כגון: מוסד להשכלה, חברה מסחרית, ארגון צדקה, מועדון חברים, ארגון צבאי, וכדומה. הפרת כללים של ארגון שאינו מדינה מכונה בדרך כלל עבירת משמעת. הענישה על הפרה מסוג זה היא לרוב פנימית בתוך הארגון, וקלה יותר מהענישה על הפרת חוק, צו או תקנה.
מקור דתי מחייב כגון התנ"ך, התלמוד, הקוראן, הברית החדשה, וכו'. פעולה בניגוד לציווי דתי מכונה בדרך כלל בשם חטא.
סיווג העבירות לפי "מעשה" או "מחדל"

עבירה יכולה להיעשות במעשה, או במחדל.
מעשה הוא מעשה אקטיבי המפר את החוק. מחדל הוא הפרת חובה חוקית או חובה על פי חוזה באמצעות אי עשייה.
אדם היורה בשכנו וגורם למותו עושה מעשה, וברוב המקרים מפר בכך את החוק. לעומתו אדם אשר חלה עליו חובה חוקית לדאוג לשלומו של קטין או חסר ישע (לדוגמה הוריו של קטין) ונמנע מלספק לו תרופה הדרושה לו, יבצע עבירה, על אף שלא "עשה" דבר. באותו אופן מציל, שחלה עליו חובה חוזית לדאוג לשלום השחיינים בבריכה, אשר לא יפעל להצלת שחיין שנקלע למצוקה, יחוב בגין מחדלו, על אף שאין עליו חובה חוקית לעשות כן אלא חובה חוזית. אי מניעת פשע היא עבירה שהמחדל הכרוך בה מופיע בשמה.
סיווג העבירות לפי חומרתן

בחוקי מדינת ישראל מסווגות העבירות לשלוש דרגות חומרה, על פי סימן ה' בפרק ד' לחוק העונשין:
"חטא" – עבירה שנקבע לה כעונש מרבי מאסר לתקופה שאינה עולה על שלושה חודשים, ואם העונש הוא קנס בלבד – קנס שאינו עולה על שיעור הקנס שניתן להטיל בשל עבירה שעונשה הוא קנס שלא נקבע לו סכום.
"עוון" – עבירה שנקבע לה עונש מאסר מרבי לתקופה העולה על שלושה חודשים ושאינה עולה על שלוש שנים; ואם העונש הוא קנס בלבד – קנס העולה על שיעור הקנס שניתן להטיל בשל עבירה שעונשה הוא קנס שלא נקבע לו סכום.
"פשע" – עבירה שנקבע לה עונש מרבי חמור משלוש שנות מאסר.
בנוסף לחלוקה המקובלת, ישנן קטגוריות נוספות של עבירות חמורות במיוחד, כגון פשעי מלחמה, פשע מאורגן ופשעי שנאה.
רטרואקטיביות

על פי החוק, אם עשה אדם מעשה מותר, ולאחר עשייתו נחקק איסור פלילי לגביו, לא יישא אותו אדם באחריות פלילית כלשהי. עיקרון זה נובע מן האיסור על ענישה רטרואקטיבית, לפיו "אין עונשין אלא אם מזהירים". באופן דומה, גם אם נעברה עבירה ובוטל האיסור עליה, או ששונתה הגדרתה, לא יישא האדם באחריות פלילית לעבירה זו.
לרוב מצב העניינים בנושא זה ברור למדי אולם בנושא החוק הבין-לאומי ישנם מקרים בהם המצב איננו כה חד משמעי. דוגמה לכך הייתה טענת הנאצים (שנדחתה) שהועמדו לדין במשפטי נירנברג כי הופר כלל האיסור על ענישה רטרואקטיבית. באופן מפורש יותר, החוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם נחקק ב-1950, ותחולתו היא לגבי פשעים שהתרחשו בתקופת השלטון הנאצי, בין 1933 ל-1945.
עבירות שאין עליהן איסור מוסרי

תורת המשפט מבדילה בין עבירות מסוג רע כי נאסר (Mala in Prohibita) ובין עבירות מסוג רע כשלעצמו (Mala in Se). עבירות מן הסוג הראשון הן עבירות שעשייתן אינה נוגדת את חוש המוסר הטבעי, והפעולה היא אסורה אך משום היותה אסורה על פי החוק. עבירות מן הסוג השני הן עבירות שעשייתן היא כשלעצמה נוגדת את המוסר, אף לולא היו נאסרות בחוק. אדם החוצה צומת ריק בלילה באור אדום עובר על החוק, אך פעולתו, אם אכן היה הצומת ריק ולא סוכנו חיי אדם, אינה מהווה פעולה שיש לגביה איסור מוסרי. לעומת זאת, רצח מהווה לרוב פעולה שיש עליה איסור מוסרי, המקביל לאיסור הפלילי. משמעותה של הבחנה זו בתורת המשפט מקבלת משמעות בחקיקה שיש לגביה ויכוח ציבורי, כגון איסור על שתיית משקאות חריפים, ובשאלות לגבי כוח האכיפה של המדינה, וחיקוקים בעלי אופי פטרנליסטי.
עבירות נגזרות

החוק אוסר לא רק על ביצוע שלם של עבירה, אלא גם על עבירות נגזרות שהן סיוע לביצוע עבירה, ניסיון לבצע עבירה (כולל ניסיון שלם או חלקי, וניסיון בלתי צליח עובדתית), או שידול לבצע עבירה. אי מניעת פשע, וקשירת קשר לביצוע פשע, אף הן עבירות בפני עצמן.
הקשר בין עבירות לעונש

בדרך כלל חומרת העונש גדלה ביחד עם חומרת העבירה.
בנוסף לעונש, לעיתים עבירה נחשבת לעבירה שיש עמה קלון, בהתאם להחלטה של בית המשפט, או של מי שהוסמך לכך (כגון היועץ המשפטי לממשלה). ברבים מחוקי מדינת ישראל נקבע שקלון זה פוסל את המורשע מלכהן במשרות ציבוריות שונות.
מידת הזהירות במסילת ישרים

על פי מסילת ישרים ספר מוסר בסיסי ביהדות, על האדם לאמץ קודם את מידת הזהירות וללמוד קודם מהתורה (מצוות לא תעשה) מה לא לעשות ולהימנע מהחטא, ועליו לפקח על מעשו ולהתבונן בהם.
עבירה בספורט

בתחרויות ספורט ובמיוחד במשחקי כדור, עבירה (Foul) היא הפרת חוקי המשחק.
ראו גם

חוק זכויות נפגעי עבירה
חוק העונשין
הזכות להליך הוגן
לקריאה נוספת

ש"ז פלר "על זיקה סיבתית, סיוע לדבר עבירה ו"סיוע להתאבדות" בפרט (ע"פ 6568/93)" עיוני משפט כ 511 (1997).
מרדכי קרמניצר "על מהות הקשר הפלילי ועל היחס בינו לבין השידול לדבר עבירה" משפטים י"ד231 (1985).
מרים גור-אריה, ‏על ההבחנה בין עבירה לבין ניסיון, משפטים ‏ל"ב, תשס"ב, עמ' 505–534
הערות שוליים > הרחבה

↑  שופט בית המשפט העליון, מישאל חשין, עמד על ההבדל בין שני סוגים אלה של עבירות:
'"`UNIQ--templatestyles-00000000-QINU`"'

הקודקס הפלילי, למשל, מלא וגדוש חובות לא-תעשה, אלו חובות לא-תעשה המוטלות מפורשות בדין (יהא ניסוחן אשר יהא), והן חובות המינימום העושות חברה אנושית. חובות אלו יש בהן כדי להגביל את חופשו של היחיד, אותו חופש שבו החילונו את מסענו. בצד חובות הלא-תעשה שוכנות חובות עשה שהדין מטיל על היחיד. דוגמה לחובות עשה הן, למשל, חובת השירות בצבא והחובה לשלם מיסים. דוגמה נוספת תימצא בחובות של הורים לילדיהם ובחובות המוטלות על יחידים מסוימים כלפי חסויים ויחידים חסרי-אונים. למותר לומר - והכל יודעים זאת - כי חובות עשה מעטות הן במספרן ממספרן של חובות הלא-תעשה. ולא כדי כך. ניתן דעתנו לדבר, שחובות הלא-תעשה מכבידות על היחיד - על דרך העיקרון - פחות מחובות העשה, קרי: חובות הלא-תעשה פולשות אל תחום חופשו של היחיד פחות מאשר חובות עשה. לשון אחר: ברוח הדימוקרטיה הליברלית וזכויות הפרט - אך גם אחרת - קל יותר להטיל על היחיד חובות לא-תעשה מאשר חובות עשה. נדע מכאן, שעד אשר נבוא להטיל על היחיד חובת עשה, שומה עלינו לשקול ולחזור ולשקול בדעתנו שמא הרחקנו לכת בהחלטתנו, ושמא חרגנו אל-מעבר לראוי ולמותר על-פי השקפות היסוד המקובלות על חברתנו.

— בג"ץ 164/97, קונטרם בע"מ נ' משרד האוצר, אגף המכס והבלו
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533422005171  GND: 4062653-2  LCCN: sh85033993  LNB: 000048368  NARA: 10638047  NDL: 00562960  NKC: ph116480
מורה

ערך זה עוסק באדם העוסק בהוראה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .

"מורי הכפר הקשוחים", המאה ה-19
מורה הוא מקצוע של אדם העוסק בהוראה. המורים אחראים על הלמידה של התלמידים כחלק מתהליך החינוך. לרוב, המורים מועסקים במסגרת כיתה של בית ספר השייך לחינוך פורמלי.
תפקידי המורה

מידת האחריות של המורה לחינוך הדור הצעיר משתנה מחברה לחברה ומתקופה לתקופה.
אופי התייחסותו של מורה לכל תלמיד, וטכניקת הלימוד שהוא מיישם על תלמידיו השונים, הם משתנים לא קבועים, המושפעים מאישיות המורה, השקפת עולמו החינוכית, סביבת הלימוד, הרקע החינוכי והחברתי של התלמידים, מטרות הלמידה של המורה והתלמיד, ודרישות המערכת החינוכית שבה המורה נמצא.
המורה הוא הגורם המרכזי אשר מחולל שינויים רצויים אצל הלומדים.
כמו כן, למורה יש חלק פעיל בתהליך ההתפתחות החברתית והחיברות של התלמיד.
בעוד שהקשרים הבין אישיים הראשונים מתחילים בגיל הינקות במסגרת המשפחה, קשרים משמעותיים נוספים של הילד עם אנשים מבוגרים יכולים להיווצר מול דמויות חינוכיות כמו הגננת והמורה.
על כן ישנה חשיבות מכרעת לאישיותו ולהתנהגותו בכיתה.
על מנת לשמור על מסגרת השיעור, על המורה להקפיד על הצבת גבולות ברורה בכיתת הלימוד.
כמו כן, על המורה לטפח ולעודד את המוטיבציה ללמידה בקרב תלמידיו.
כדי להטיב את התהליך המידעני, ולהניע את תלמידיו לשאול שאלות שמעניינות אותם ולחפש תשובות לסוגיות הנגזרות ממצבים שמשמעותיים עבורם, על המורה לוותר מדי פעם על תפקידו כמשנע מידע ולמלא תפקיד של מעורר סקרנות ומספק אתגרים.
תפקידי המורה > הוראה

ההוראה היא עיסוקו המרכזי של המורה.
הוראה היא אחת מתהליכי הלמידה בחינוך. מטרתה היא להקנות ידע ולהכשיר את התלמיד ללמוד בכוחות עצמו באמצעות פיתוח יכולות אורייניות, אסטרטגיית למידה ומיומנויות חשיבה. המורה יכול ללמד חומר עיוני או כישורים טכניים או אומנותיים במגוון של נושאים.
תפקידי המורה > איתור גורמים לקשיי למידה והפניה לאבחון

קושי בלמידה הוא תוצאה של כל תופעה, הפוגעת ביכולת של האדם לרכוש ידע או מיומנויות חדשים. קושי כזה יכול לבוא לידי ביטוי בעקומת הלמידה של האדם ולהנמיך במידת מה את ההישגים האקדמיים שלו. המונח "קשיי למידה" אינו מתייחס רק לבעיות מוגדרת בספרות הפסיכו-רפואית, ולפיכך הוא מתאר מגוון מצבים העשויים להתקיים בפועל, אשר באים לידי ביטוי בהנמכה של התפקוד האקדמי או צורך במאמץ מוגזם ביחס למטלות בעלות אופי אקדמי. קושי בלמידה אינו מהווה סיבה, אלא תוצאה של גורם אחד או יותר.
מכיוון שיכולים להיות גורמים רבים המובילים לקשיי למידה, ישנה חשיבות לאיתור מוקדם ואבחון מדויק לצורך מתן מענה הולם ומניעת נזקים משניים.
המטרה של התהליך האבחוני היא לדעת האם תופעה שחושדים בקיומה אכן קיימת. בהתאם לכך, ההפניה הראשונית לאבחון מתבצעת כאשר עולה חשד לקושי כלשהו, לצורך אימות או שלילת החשד. לפיכך אין צורך לדעת בוודאות שגורם כלשהו הוא האחראי לקושי כדי לפנות לאבחון. במקרה שהגורם המפנה טעה באיתור המקור לקושי, האבחון שולל את החשד ומאפשר את האיתור של הגורמים האמיתיים בדרכים אחרות.
ליקויי למידה באים לידי ביטוי בקשיי תפקוד בתחומי למידה שונים כתוצאה ממצב נוירולוגי. לכן, מטבע הדברים ליקויי למידה יבואו לידי ביטוי באופן הבולט ביותר במסגרת בית הספר.
כאשר לקויות למידה אינן מזוהות ומטופלות הן עלולות לפגוע באדם ובסביבתו החברתית. בהתאם לכך, ישנה חשיבות רבה לתהליך האיתור הבית סיפרי, שמטרותיו למקד את קשיי התלמיד, לשמש בסיס להפניה לאבחון מתאים וגיוס מאמצים לשיפור הישגיו.
למורים ולמחנכים ישנו תפקיד מפתח בתהליך ההערכה של הפער בין תפקוד התלמיד לבין המצופה מבני גילו, משום שהם פוגשים את התלמיד על בסיס יומי ויכולים להתרשם מתפקודו בשטח באופן ישיר. במקרה שעולה חשד כי קשיי הלמידה עלולים להיגרם מלקות למידה, ניתן לפנות לאבחון דידקטי או אבחון פסיכודידקטי, המתבצעים על ידי מאבחן המוסמך לכך (כגון מאבחן דידקטי).
ההשפעה של הפרעת קשב על התפקוד האקדמי היא גורם אפשרי נוסף לקשיי למידה.
אבחון מוקדם ונכון של הפרעת קשב הוא חיוני לצורך בניית תוכנית טיפול מתאימה ומניעת בעיות נלוות בהמשך.
למורה יש תפקיד משמעותי באיתור מוקדם של הפרעת קשב, שכן לעיתים קרובות ההתנהגויות המאפיינות הפרעת קשב יבלטו לראשונה או יפריעו בעוצמה הגבוהה ביותר בהקשר הכיתתי. במקרה של חשד שקשיי הלמידה נובעים מהפרעת קשב, יש לפנות לאבחון הפרעת קשב. כמו כן, מכיוון שקיימת תחלואה נלווית להפרעת קשב, יש לבחון גם את קיומם של גורמים נוספים אשר עלולים להיות מקור נוסף לקשיי הלמידה.
סוגי מורים

בישראל נהוגה ההבחנה בין "מחנך" לבין "מורה".
מחנך הוא מורה שמוצמד לכיתה למשך מספר שנים ומטרתו להקנות לכיתה ערכים חינוכיים וכן לטפל בסוגיות חברתיות (הן בין תלמידי בכתה, והן בסוגיות שעל סדר היום הפוליטי-לאומי). המחנך מלמד בכל שבוע "שעת חברה" או "שעת חינוך" בה הוא דן עם התלמידים בסוגיות ערכיות וכן מארגנים ביחד פעילויות חברתיות (כגון ועד כיתה, מסיבות כיתתיות ועוד). בדרך כלל, משמש המחנך בנוסף לתפקיד זה גם כמורה במקצוע בו התמחה.
מורה הוא "מורה מקצועי" ותפקידו הוא ללמד מקצוע מסוים. כל מורה מתמחה במספר מצומצם של מקצועות ומלמד רק בהם. מורים מקצועיים של כיתה מסוימת לרוב יתחלפו כל שנה, תלוי לפי ההקבצות והמגמות. למשל: מורה למתמטיקה, מורה לביולוגיה, מורה לתנ"ך, מורה לחינוך גופני,  מורה ללשון ועוד.
סוגי מורים > מורים בעלי תפקידים נוספים

במערכת החינוך ישנם מספר תפקידים ייחודיים אשר מצריכים הכשרה והתמחות נוספים. תפקידים אלו יכולים להתבצע בנוסף או במקום תפקידי המורה הרגילים.
יועץ חינוכי - מורה שעוסק בייעוץ חינוכי במערכת החינוך, בבתי ספר או בגני ילדים.
מת"ל - מורה מעריך תפקודי למידה. מת"ל הוא מורה המלווה את המהלכים הפדגוגיים הקשורים לתלמידים מתקשים או בעלי לקויות למידה. המת"ל מוביל, במסגרת בית הספר, את הפעלת תוכנית אל"ה (איתור, אבחון, למידה והערכה). התוכנית מופעלת בחלק מחטיבות הביניים, ומטרתה היא קידום ילדים בעלי לקויות למידה, ובניית תוכניות הוראה ייחודיות לצורכי תלמידים הזקוקים לסיוע לימודי במגוון מקצועות לימוד, בהם אנגלית, גאוגרפיה, אזרחות וכדומה. התוכנית היא חלק מתפיסה חינוכית של משרד החינוך המתייחסת לשונות ולמתן מענה לתלמידים בעלי צרכים מגוונים.