stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרנסואז ז'ירו
ספרים

"הגל החדש" (צרפתית), (1958).
"הרפתקאות העיתונות" (צרפתית), (1970).
"אם אני משקרת" (צרפתית), (1972).
"מעט מים" (צרפתית), (1973).
"קומדיית הכח" (צרפתית), (1977).
"מה שאני חושבת" (צרפתית), (1978).
"אישה ברמה" (צרפתית), ביוגרפיה של מריה קארי (1981).
""כריסטיאן ד'אור" (צרפתית), (1987).
"פריז ברלין הלוך" חזור (צרפתית), (1988).
"שיעורים פרטיים" (צרפתית), (1990).
"יומן של פריזאית" (צרפתית), (1994).
"אהוב שלי" (צרפתית), (1994).
"גברים ונשים" (צרפתית), עם ברנאר-אנרי לוי (1994).
"לב של טיגריס" (צרפתית), (1995).
"שנה כלבה" (צרפתית), (1995).
"2+2=3" (צרפתית), (1998).
"זה קרה עוד אתמול" (צרפתית), (1999).
"אי אפשר תמיד לשמוח" (צרפתית), אוטוביוגרפיה שלה (2001).
"כבר מחר" (צרפתית), (2003).
"היסטוריה של אישה חופשייה" (צרפתית), (2013).
שירים

טקסטים של שירים אותם כתבה:
"כיפה אדומה" (צרפתית), (1944).
"אינדיאנים הולכים אחד אחרי השני" (צרפתית), (1944).
"זה לא היה במקור" (צרפתית), (1945).
בנוסף לכך, כתבה שירים לטינו רוסי.
הערות שוליים

↑  NOUVELLES DU CERCLE, יוני 2003 (צרפתית),  ‏
↑  מריה קארי אישה מכובדת, ספטמבר 2010 (צרפתית),  ‏
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261872205171  PLWABN: 9810582425305606  BIBSYS: 98040948  BNE: XX1155041  BnF: cb11905116q (data)  CiNii: DA02031843  GND: 118860062  ISNI: 0000 0001 1472 5510  LCCN: n50029922  LNB: 000002931  NDL: 00440999  NKC: jn20000601826  NLA: 35126613  NLG: 259456  NLK: KAC199638941  NSK: 000171632  NTA: 06895171X  RERO: 02-A000072338  SNAC: w66w9w7z  SUDOC: 030402026  VcBA: 495/317563  VIAF: 51690167   WorldCat (עם VIAF): 51690167
פיליפ פינל

| --- | --- |

 לידה:  20 באפריל 1745 Jonquières, צרפת 
 פטירה:  25 באוקטובר 1826 (בגיל 81) former 12th arrondissement of Paris, צרפת 
 ענף מדעי:  פסיכיאטריה 
 מקום קבורה:  פר לשז 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת טולוז 
 מוסדות:  בית החולים פיטייה סלפטרייר (1795–1820) 
 תלמידי דוקטורט:  Jean-Étienne Dominique Esquirol, Étienne-Jean Georget 
 פרסים והוקרה:  אביר בלגיון הכבוד 
 צאצאים:  Scipion Pinel, Charles Pinel 
 
פיליפ פינל
אנדרטה לפינל בכניסה לסלפטרייר
פיליפ פּינל (בצרפתית: Philippe Pinel; ‏20 באפריל 1745 – 25 באוקטובר 1826) היה רופא צרפתי ונחשב כאבי הפסיכיאטריה הרפואית-מדעית המודרנית. הנהיג רפורמה הומניטארית בטיפול בחולי נפש.
בשנת 1793, אחרי המהפכה הצרפתית, מונה פינל למנהל בתי המחסה הגדולים לחולי רוח סלפטרייר וביסטר שנוהלו עד אז כחלק ממערכת בתי הכלא. גישתו הייתה שאפשר ונכון לטפל בחולי נפש כבני אדם – בהתחשבות ובעדינות. בהוראתו הפסיקו להכות את החולים ושמו אותם בכותנות כפייה הומאניות. בעקבות הטיפול החולים היו יותר רגועים, שקטים והיגייניים. בנוסף, כמחצית מהחולים שוחררו לביתם בגלל שיפור ניכר במצבם.
פייסלמוס נטררי

| פייסלמוס נטררי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: דו-חיים
סדרה:: חסרי זנב
משפחה:: Leiuperidae
סוג:: Physalaemus
מין:: פייסלמוס נטררי
שם מדעי
 Physalaemus nattereri ‏סטיינדכנר, 1863
תחום תפוצה


אחוריה של הצפרדע בעודה מתנפחת להגנה ומציגה את דגמי העיניים שעליהם.
פייסלמוס נטררי (שם מדעי: Physalaemus nattereri) היא מין צפרדע ממשפחת הלפטודקטיליים החיה בטבע במרכז ודרום-מזרח ברזיל, במזרח בוליביה ובפרגוואי באזורי ערבות הסראדו.
מאפיינים

זוהי צפרדע קטנה באורך ממוצע של 4.7 ס"מ אצל זכרים ו-5.1 ס"מ בנקבות. היא בעלת גב בצבעי חום בהיר עד כהה או אדמדם, ועליו כתמים או פסים כהים. הבטן חומה בהירה עם כתמים כהים גם.
הצפרדע בעלת לשון דביקה והיא אוכלת חרקים, ברובם נמלים וטרמיטים.
הצפרדע עגלגלה ואינה מיטיבה לקפץ אך היא מתגוננת בצורות אחרות. כשמתקרב אליה טורף כמו נחשים דיפסדידיים, עופות קטנים, חוטמנים או זיזף יבלתי ולהגנה היא יכולה לנפח את אחוריה כדי להציג זוג "עיניים" גדולות מזויפות בעלות אישונים עליהם ואלה עוזרים להתריע את הטורף מלהתקרב, מה שמצליח לעיתים. אם הטורף מתקרב בכל זאת הצפרדע יכולה להפריש תרכובת לא נעימה מהבלוטות שעליהם, לו מינונים שעשויים להיות קטלניים כשל צפעוני גומה אם הם נבלעים. התגוננותה דומה מאוד לצפרדע Physalaemus deimaticus מאותו אזור. למרות הגנתם הם עדיין נטרפים בידי עופות שונים ובידי פשפשי מים גדולים מהמשפחה Belostomatidae, המחפשים בעיקר ראשנים וצעירים.
תפוצת הצפרדע היא בבריכות ומקווי מים מתוקים שונים קרוב לסוואנות ולסראדו, בהם הם מתרבים יחדיו. הנקבות מטילות כ-3,500 ביצים והראשנים מתפתחים במים וניזונים מאצות.
הערות שוליים

↑  פייסלמוס נטררי באתר הרשימה האדומה של IUCN
פונקציה רקורסיבית

פונקציה רקורסיבית היא פונקציה מתת-קבוצה של המספרים הטבעיים לעצמם, הנחשבת, באופן אינטואיטיבי, כ"ניתנת לחישוב". בפרט, תורת החישוביות מראה כי הפונקציות הרקורסיביות הן בדיוק אותן פונקציות שניתנות לחישוב בידי מכונת טיורינג, הנחשבת (על פי תזת צ'רץ'-טיורינג) כמודל הכללי ביותר של חישוב סביר.
בדומה להגדרות השקולות של מכונות טיורינג, גם עבור פונקציות רקורסיביות קיימות מספר הגדרות שקולות.
כדי לבנות את קבוצת הפונקציות הרקורסיביות יש קודם לבנות קבוצה כללית פחות - הפונקציות הפרימיטיביות.
פונקציה רקורסיבית פרימיטיבית

קבוצת הפונקציות הרקורסיביות הפרימיטיביות מוגדרת להיות הקבוצה המינימלית,  \ PR^{(k)}, של פונקציות מ- \mathbb {N} ^{k} למספרים הטבעיים, שמקיימת את התנאים הבאים:
הפונקציה הקבועה 0 נמצאת ב- \ PR^{(k)}.
פונקציות ההטלה לקואורדינטה מסוימת נמצאות ב- \ PR^{(k)}.
פונקציית העוקב  \ f(n)=n+1 נמצאת ב- \ PR^{(1)}.
הקבוצה סגורה תחת הרכבת פונקציות (במובן הרחב).
הקבוצה סגורה תחת רקורסיה במובן הבא:   \ f\in PR^{(k)} ו- \ g\in PR^{(k+2)} אז פונקציית הרקורסיה של f עם g היא הפונקציה h שמוגדרת על ידי:
הפונקציות הרקורסיביות הפרימיטיביות כוללות את כל הפונקציות האריתמטיות, ופונקציות רבות נוספות, אבל קיימות פונקציות שניתנות לחישוב על ידי אלגוריתם סביר שאינן פרימיטיביות (כמו פונקציית אקרמן), ולכן הגדרה זו לא עומדת בקריטריון של תזת צ'רץ'-טיורינג.
קיימות  \aleph _{0} פונקציות רקורסיביות פרימיטיביות.
פונקציה רקורסיבית

הפונקציות הרקורסיביות מתקבלות מהפונקציות הרקורסיביות-פרימיטיביות על ידי הוספת אופרטור, שמכונה אופרטור  \mu  או אופרטור החיפוש. נסמן את קבוצת הפונקציות הרקורסיביות הפועלות על קלט בן k מספרים ב-  \ R^{(k)}. אופרטור זה פועל על פונקציה רקורסיבית קיימת  \ f\in R^{(k+1)}, ומחזיר את הפונקציה  \ \mu f(\in R^{(k)}), שעבור הקלט  \ (x_{1},\dots ,x_{k}) מחזירה כפלט את ה-y המינימלי שעבורו מתקיים השוויון  \ f(y,x_{1},\dots ,x_{n})=0. y כזה לא בהכרח קיים, ורק אם הוא קיים הפונקציה עוצרת על אותו קלט. פונקציות אלו הן פונקציות חלקיות, כלומר הן אינן מוגדרות על כל קלט ולפעמים אפילו על שום קלט. לדוגמה הפעלת אופרטור  \mu  על הפונקציה הפרימיטיביות-רקורסיבית הקבועה 1 תיצור בהכרח פונקציה שלא מוגדרת על שום מספר טבעי.
תוספת האופטור מגדילה בהרבה את החופש ביצירת הפונקציות ולפי תזת צ'רץ'-טיורינג- מספיקה כדי לבנות את כל האלגוריתמים הסבירים.
למעשה, ההבדל בין הפונקציות הרקורסיביות והפונקציות הרקורסיביות-פרימיטיביות הוא באפשרות של הפונקציה לא לעצור על קלט מסוים. הפונקציות הפרימיטיביות בהכרח עוצרות על כל קלט, ולכן הן מתאימות לקבוצת מכונות הטיורינג שתמיד עוצרות. לעומתן הפונקציות הרקורסיביות לא מוגבלות בתנאי הזה והן יכולות שלא לעצור על שום קלט. יש לציין שהתאמה הזו היא חד-כיוונית כלומר קיימת פונקציה רקורסיבית שאינה פרימיטיבית ועוצרת על כל קלט.
ראו גם

רקורסיה
מכונת טיורינג
תזת צ'רץ'-טיורינג
פייסנדרוס

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־5 לפנה״ס ספרטה, יוון 
 פטירה:  394 לפנה״ס 
 מדינה:  ספרטה 
 פעולות ומבצעים
 המלחמה הקורינתית 
 
פייסנדרוס (ביוונית: Πείσανδρος, בלטינית: Peisander) היה מצביא ספרטני שלחם במלחמה הקורינתית.
ב-395 לפנה"ס נבחר על ידי אגסילאוס השני, מלך ספרטה, למפקד הצי הספרטני אף שלא היה לו כל ניסיון מתאים. פלוטרכוס כותב, כי אגסילאוס "טעה, כפי שסברו, כשמינה את פייסנדרוס למפקד-הצי, שכן היו קשישים ומומחים ממנו שהיו ראויים לשררה זו. והוא מסר לו את השלטון על הצי לא מדאגה לטובת המולדת, אלא מתוך חשבונות של קשרי-משפחה, ומפני שרצה לעשות נחת-רוח לאשתו, שהייתה אחותו של פייסנדרוס." שנה לאחר מכן, ב-394 לפנה"ס, התייצב עם אוניותיו לקרב ים ליד קנידוס מול הצי האתונאי בפיקודו של קונון. הצי הספרטני ניגף ופייסנדרוס עצמו נהרג.
לקריאה נוספת

פלוטארכוס. חיי אישים - אנשי יוון. תרגם מיוונית והוסיף הערות א"א הלוי. ירושלים, מוסד ביאליק, תשל"א. (הביוגרפיות של סולון, תמיסטוקלס ואלקיביאדס תורגמו על ידי מ"ה בן שמאי.
Diodorus Siculus. Library of History. Translated by C.H. Oldfather, R.M. Geer, C.L. Sherman, F.R. Walton and C.B. Welles. Loeb Classical Library. Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann, 1933-1967.
Pausanias. Description of Greece. Translated by Jones, W. H. S. and Omerod, H. A. Loeb Classical Library. Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann, 1918. Digitized copy in: Theoi.
Plutarch. Lives. Translated by Bernadotte Perrin. Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1914-1926. 11 vols. Digitized copy in: penelope.uchicago.edu
Xenophon. Hellenica. Translated by Carleton L. Brownson. Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann. vol. 1:1918, vol. 2: 1921. Digitized copy in: Perseus
Cornelius Nepos, Lives of Eminent Commanders. Translated by the Rev. John Selby Watson. 1886. Digitized copy in: tertullian.org
הערות שוליים

↑  פלוטרכוס, אגסילאוס, 10.6, בתרגום א"א הלוי; על המינוי ראו גם: פאוסניאס, 3.9.6; קסנופון, הלניקה, 3.4.29
↑  קסנופון, הלניקה, 4.3.10; דיודורוס, 14.83; קורנליוס נפוס, קונון, 4. דיודורוס מכנה אותו בטעות בשם פריארכוס.
פונקציונל

במתמטיקה, ובפרט באנליזה פונקציונלית, פונקציונל או פונקציונל ליניארי הוא העתקה ליניארית ממרחב נורמי אל שדה.
בעבר פונקציונל הוגדר כפונקציה שהתחום שלה הוא מרחב פונקציות, כלומר פונקציה שפועלת על פונקציות. הרקע להגדרה זו הוא המחקר המוקדם באנליזה פונקציונלית, שעסק במרחבי פונקציות. שימוש זה במונח "פונקציונל" עדיין נפוץ בפיזיקה ובמדעי המחשב. לאחר שאומצה גישה אקסיומטית כללית לאנליזה פונקציונלית ומרחבי פונקציות זוהו כמקרה פרטי של מרחבים נורמיים, המובן של פונקציונל הפך לכללי יותר.
הפונקציונלים החשובים ביותר הם אלה המוגדרים ממרחב בנך או מרחב הילברט לשדה המספרים הממשיים או שדה המספרים המרוכבים.
תכונות כלליות

נהוג לסמן את משפחת כל הפונקציונלים הליניאריים מעל מרחב נורמי  \ X על ידי  \ X^{\#}. משפחת הפונקציונלים הליניאריים היא עצמה מרחב ליניארי ביחס לפעולות חיבור וכפל בסקלר נקודתיות. על מרחב זה קיים מבנה טבעי של מרחב נורמי ביחס ל"נורמה האופרטורית" המוגדרת על ידי
הנורמה יכולה להיות סופית או אינסופית, ובכל מקרה מתקיים  \ |\Phi (x)|\leq \|\Phi \|\cdot \|x\|.
פונקציונל שהנורמה שלו סופית נקרא "פונקציונל חסום". יש להבחין כי אין זה אומר שתמונת הפונקציונל היא קבוצה חסומה במובן הרגיל. לא קשה לראות כי פונקציונל הוא חסום במובן זה שהנורמה שלו סופית, אם ורק אם הוא רציף.
את משפחת כל הפונקציונלים הליניאריים והחסומים על  \ X מסמנים ב- \ X^{*}. אפילו אם  X עצמו אינו מרחב בנך, משפחה זו היא מרחב בנך המכונה "המרחב הדואלי" של  \ X, והוא בעל חשיבות יסודית באנליזה פונקציונלית.
משפט ההצגה של ריס מסייע להבנת המבנה של המרחב הדואלי. למשפט כמה גרסאות, והיסודית שבהן קובעת כי מעל מרחב הילברט, כל הפונקציונלים החסומים הם מכפלה פנימית עם איבר. כלומר, אם  \ f הוא פונקציונל חסום מעל מרחב הילברט, אז קיים  \ y במרחב כך ש- \ f(x)=\langle x,y\rangle . במקרה זה לא קשה לראות מאי שוויון קושי שוורץ כי  \ \|f\|=\|y\| (כאשר הנורמה משמאל היא נורמה אופרטורית והנורמה מימין היא הנורמה המתקבלת מהמכפלה הפנימית).
דוגמאות

באנליזה של מרחבי פונקציות, לרוב מרחבי Lp, פונקציונל הוא "פונקציה של פונקציות". כלומר, פונקציונל הוא פונקציה המקבלת פונקציה ומחזירה מספר (ממשי או מרוכב). דוגמה יסודית לפונקציונל רציף מעל למרחב  L^{1}([0,1]) הוא  \!\,I(f)=\int _{0}^{1}{f(x)\ dx}. זהו פונקציונל המקבל פונקציה ומחזיר את האינטגרל המסוים שלה. הנורמה האופרטורית של פונקציונל זה היא  1.
ראו גם

טופולוגיה חלשה
מצב (אנליזה פונקציונלית)
פונקציה שומרת סדר

בתורת הקבוצות, פונקציה שומרת סדר היא פונקציה בין קבוצות סדורות, השומרת על יחס הסדר.
בניסוח מדויק: תהיינה  (P,\leq ) ו- (Q,\leq ) קבוצות סדורות חלקית. פונקציה  f:P\rightarrow Q היא שומרת סדר אם לכל  a\leq b ב- P מתקיים  f(a)\leq f(b) ב- Q (ייתכן ש- f(a)\leq f(b) גם אם לא נכון ש- a\leq b).
הגדרות נוספות

פונקציה שומרת סדר וחד-חד-ערכית נקראת שיכון. אם  P סדורה ליניארית ויחס הסדר חזק, אז כל פונקציה שומרת סדר מ- P היא שיכון.
פונקציה חד-חד-ערכית ועל שגם היא וגם ההפכית לה שומרות סדר, היא איזומורפיזם של קבוצות סדורות. אם קיים איזומורפיזם  f:P\rightarrow Q, אז הקבוצות הסדורות  (P,\leq ) ו- (Q,\leq ) איזומורפיות ויש להן אותו טיפוס סדר.
פונקציות שומרות סדר על סדרים טובים

אם  (Q,\leq ) סדר טוב ואם   f:Q\rightarrow Q פונקציית שיכון אז  f מקיימת : לכל  q\in Q,  q\leq f(q)
אם  (Q,\leq ) סדר טוב ואם   f:Q\rightarrow Q פונקציית איזומורפיזם, אז  f היא פונקציית הזהות.
ראו גם

סדר חלקי
סדר מלא
סדר טוב
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פרסי המוזיקה של MTV אירופה 1999

| --- | --- |
 תאריך:  11 בנובמבר 1999
 מיקום:  אירלנד תיאטרון פוינט, דבלין, אירלנד
 מנחים:  רונאן קיטינג
 רשת שידור:  MTV
 →1998 2000←
 
פרסי המוזיקה של MTV אירופה 1999 נערכו בדבלין שבאירלנד בתיאטרון פוינט. רונאן קיטינג היה המנחה, עם אמנים ובהם מריה קארי שביצעה את "Heartbreaker", בריטני ספירס שביצעה את "...Baby One More Time" ו-"(You Drive Me) Crazy", כמו גם The Cardigans, ג'מירוקוואי, מרילין מנסון, הקורס ואיגי פופ.
המגישים כללו את הדוגמנית והשחקנית כרמן אלקטרה, כריסטינה אגילרה, מרי ג'יי בלייג', פאן לאבינג קרימינלס, ג'רי האליוול, ספייס גירלז והשחקנית דניס ריצ'רדס.
זוכים ומועמדים

הזוכים הם בטקסט מודגש.
| השיר הטוב ביותר | הקליפ הטוב ביותר |
| --- | --- |
 בריטני ספירס — "...Baby One More Time" בקסטריט בויז — "I Want It That Way"  ג'ורג' מייקל ומרי ג'יי בלייג' — "As"  מדונה — "Beautiful Stranger"  TLC —‏ "No Scrubs":  בלר — "Coffee & TV" אפקס טווין — "Windowlicker"  ביורק — "All Is Full Of Love"  פאטבוי סלים — "Praise You"  ג'ורג' מייקל ומרי ג'יי בלייג' — "As"
האלבום הטוב ביותר: 
 בויזון — By Request בקסטריט בויז — Millennium  לורן היל — The Miseducation of Lauryn Hill  רד הוט צ'ילי פפרז — Californication  אופספרינג — Americana: 
הזמרת הטובה ביותר: הזמר הטוב ביותר
 בריטני ספירס ג'רי האליוול  לורן היל  מדונה  ויטני יוסטון:  ויל סמית' ג'ורג' מייקל  ריקי מרטין  רובי ויליאמס  סשה
הלהקה הטובה ביותר: האמן הפורץ
 בקסטריט בויז ג'מירוקוואי  The Cardigans  אופספרינג  TLC:  בריטני ספירס אמינם  ג'ניפר לופז  Vengaboys  וסטלייף
אמן הפופ הטוב ביותר: אמן הדאנס הטוב ביותר
 בריטני ספירס בקסטריט בויז  בויזון  פייב  ריקי מרטין:  פאטבוי סלים Basement Jaxx  ג'מירוקוואי  Mr. Oizo  The Chemical Brothers
אמן הרוק הטוב ביותר: אמן ה-R&B הטוב ביותר
 אופספרינג לני קרביץ  מרילין מנסון  רד הוט צ'ילי פפרז  The Cardigans:  ויטני יוסטון ג'ניפר לופז  לורן היל  מריה קארי  TLC
אמן ההיפ הופ הטוב ביותר: 
 אמינם ביסטי בויז  באסטה ריימס  שון קומבס  ויל סמית': 
Free Your Mind
בונו
מועמדויות אזוריות

הזוכים הם בטקסט מודגש.
| גרמניה | איטליה |
| --- | --- |
 חאווייר ניידו Absolute Beginner  Freundeskreis  Guano Apes  סשה:  Elio e le Storie Tese אלכס בריטי  ג'ובאנוטי  נגריטה  ואסקו רוסי
נורדיה: בריטניה ואירלנד
 לנה מרלין אנדראס יונסון  ג'ניפר בראון  פטר  The Cardigans:  בויזון Basement Jaxx  לינדן דייוויד הול  מאניק סטריט פריצ'רז  טקסס  וסטלייף
הופעות > קדם מופע

B*Witched -‏ "Jesse Hold On"
וסטלייף - "If I Let You Go"
הופעות > מופע מרכזי

איגי פופ - "Lust for Life"
מריה קארי (בהשתתפות מיסי אליוט ודה בראט) - "Heartbreaker"
Underworld -‏ "Push Upstairs"
בריטני ספירס - "...Baby One More Time/(You Drive Me) Crazy"
אופספרינג - "The Kids Aren't Alright"
ג'מירוקוואי - "King for a Day"
ויטני יוסטון - "Get It Back/My Love Is Your Love"
The Cardigans ‏- "Erase/Rewind"
שון קומבס - "Best Friend"
ליגאבו - "L'odore del Sesso"
הקורס - "Radio"
מרילין מנסון - "Rock Is Dead"
| פרסי המוזיקה של MTV אירופה |
| --- | --- | --- |
| טקסים | 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 |  |
| קטגוריות מרכזיות | שיר • קליפ • שיתוף פעולה • אמן • מופע החדש • פופ • אלקטרוני • רוק • אלטרנטיבי • היפ הופ • לטיני • ‏R&B • מופע חי • מופע הפוש • מעריצים הגדולים ביותר • קיי פופ • וידאו קליפ למטרה טובה • הקליפ הארוך הטוב ביותר • מופע המטהוורס הטוב ביותר |  |
| קטגוריות אזוריות | אוסטרליה • אפריקה • בלגיה • ברזיל • קנדה • קריבי • צרפת • גרמניה • סין • הונגריה • הודו • ישראל • איטליה • יפן • קוריאה • אמריקה הלטינית – צפון • אמריקה הלטינית – מרכז • אמריקה הלטינית – דרום • הולנד • ניו זילנד • המדינות הנורדיות • פולין • פורטוגל • רוסיה • דרום מזרח אסיה • ספרד • שווייץ • בריטניה ואירלנד • ארצות הברית |  |
| קטגוריות עבר | אלבום • זמר • זמרת • מראה • עולמי • להקה • אייקון עולמי |  |
צבי צמרת

| --- | --- |

צמרת במאי 2007
 לידה:  18 בפברואר 1945 נְתַנְיָה, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  29 בינואר 2023 (בגיל 77) 
 ענף מדעי:  היסטוריה 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן 
 פרסים והוקרה:  פרס אבי חי (1995)  פרס בן-גוריון (2008)  פרס מוסקוביץ' לציונות (2013) 
 
צבי צמרת (18 בפברואר 1945 – 29 בינואר 2023) היה היסטוריון, איש חינוך ופעיל ציבורי ישראלי. שימש מנכ"ל יד בן צבי והיה יו"ר המזכירות הפדגוגית במשרד החינוך בשנים 2010–2011.
ביוגרפיה

נולד בנתניה כ"צבי בילינסקי" ולמד בתיכון טשרניחובסקי. את פעילותו החינוכית החל כבר בנערותו, כמדריך צעיר בתנועת "הנוער העובד". בגיל 20 הצטרף עם גרעין הגשמה לקיבוץ האון שממזרח לכנרת, בו היה חבר בין השנים 1964–1968. צמרת למד בחוגים לחינוך ופילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1971 החל לנהל את בית הספר התיכון המקיף במדרשת שדה בוקר, והיה למנהל בית הספר התיכון הצעיר ביותר בארץ. אחרי מלחמת יום הכיפורים הקים וניהל את המכונים לחינוך יהודי-ציוני (מלי"ץ). ב-1976 עמד בראש המאבק לשימור מחנה המעפילים בעתלית ובעקבותיו, קבעה הכנסת את מפת שימור האתרים של מדינת ישראל.
בין השנים 1977–1983 ניהל את בית הספר התיכון המקיף "דנציגר" בקריית שמונה. בשנים אלה יזם את הקמת מפעל האלקטרוניקה "אלקטו-גליל" (יחד עם רפא"ל) ועמד בראש ועדה ציבורית שהביאה להקמת חדר מיון קדמי בעיר.
מ-1983 עד ינואר 2010 כיהן כמנכ"ל יד בן צבי. בתקופת כהונתו יצאו לאור כ-700 ספרים וכתבי-עת (ביניהם: "קתדרה" - כתב עת לתולדות ארץ-ישראל ויישובה, "פעמים" - רבעון בין-תחומי לחקר קהילות ישראל במזרח, ו"עת־מול" - דו-ירחון לתולדות עם-ישראל וארץ-ישראל), נערכו אלפי סמינרים בירושלים בהם השתתפו כ-100,000 איש בשנה (תלמידים, חיילים, סטודנטים, מורים ועוד), נערכו פסטיבלים כגון פסטיבל התנ"ך, פסטיבל הלשון העברית, ימי עגנון ועוד. וכן בוצעו עשרות פרויקטים של תערוכות, ציורי קיר בירושלים, סרטים, תוכניות רדיו ועוד.
ב-1987 נשלח מטעם "נתיב" לברית המועצות ומאז ביקר בה פעמים רבות והיה פעיל בנושא שחרור אסירי ציון והעלייה מברית המועצות לשעבר.
ב-1996 עמד בראש "ועדת צמרת", לבדיקת סדרי הנסיעה בשבת ברחוב בר-אילן בירושלים, אשר הצעותיה התקבלו על ידי בית המשפט העליון וסיימו סכסוך רב שנים – מ-1983 עד 1996 – בירושלים.
צמרת היה מבין מנסחי אמנת כנרת השואפת ליצור מכנה משותף לזרמים והמחנות השונים ציבור היהודי (ימין-שמאל, דתיים-חילוניים וכו') ואף חתם עליה ביחד עם שורה של אנשי ציבור מהימין והשמאל.
מינואר 2010 עד דצמבר 2011 כיהן כיו"ר המזכירות הפדגוגית במשרד החינוך. במסגרת תפקידו היה אחראי על התכנים ותוכניות הלימודים של מערכת החינוך מגן הילדים ועד סוף התיכון. כיו"ר המזכירות הפדגוגית הוביל נושאים שונים ביניהם: אחריות על שנת השפה העברית, שינויים בלימודי האזרחות, תוכניות לימודים חדשות בתנ"ך ובספרות, לימוד נושא השואה במגזר הערבי, ביטול המיקוד בכמה מקצועות, שינויים בבונוסים השונים לבחינות בגרות, שינויים במבנה הארגוני של המזכירות הפדגוגית ומינוי ראשי אשכולות לתחומים השונים (מדעים, מורשת, מדעי-הרוח, מדעי-החברה, שפות ואומנויות) ועוד.
צמרת לימד עשרות שנים במוסדות להשכלה גבוהה, ובין היתר לימד בחוג לחינוך באוניברסיטה העברית ותלמידי M.A ודוקטורט בחוג ליהדות זמננו באוניברסיטת בר-אילן.
החל משנת 2012 לימד במכללת הרצוג באלון שבות ובמכללת שערי משפט. בעבר לימד גם במרכז הבינתחומי בהרצליה.
משנת 2013 העביר צמרת שיעורים בנושאי חברה ומדינה בישיבת ההסדר "אהבת ישראל" בנתיבות, שימש כחבר בכיר בצוות ההיגוי והייעוץ המקצועי של עמותת 'ואהבת למניעת אלימות ופיתוח אמפתיה'.
צמרת היה פעיל בהתנדבות במסגרות שונות וביניהן: "טק-קריירה", יהודים-אתיופים להייטק בקיבוץ נחשון, "קבוצת ירוחם", המכללה החרדית בירושלים ועוד.
נודע שבמהלך חייו, נשלח 6 פעמים לברית המועצות בשליחות "המוסד" כדי לשמר קשר עם הקהילות היהודיות המקומיות.
פרסים

ב-1995, זכה בפרס אבי חי בישראל לשנת ה'תשנ"ה, על "תרומתו החינוכית החברתית והתרבותית הייחודית רבת השנים להתקרבות בין יהודים ברוח ערכי המסורת, להעמקת החינוך היהודי-ציוני ולחלוציות בשדה החינוך היהודי בערי השדה".
ב-1998 זכה בתואר יקיר יח"ד, על "מפעליו הברוכים בתחום החינוכי, הציבורי והאקדמי לגישור על הפערים בחברה בין דתיים וחילונים".
ב-2008 זכה בפרס בן-גוריון לשנת תשס"ט על "פעולות רבות-ערך כחלוץ ביוזמות חינוכיות וניהולן כחוקר, מורה ואיש ציבור; על שילוב מופלא של חינוך, אהבת הארץ...; על הקשר עם קהילות ישראל בתפוצות המשתקפים בדרכו ובמעשיו, בם תרם להגשמת חזון בן-גוריון והפיכתו למציאות."
ב-2013 זכה בפרס מוסקוביץ' לציונות לשנת תשע"ג "על חינוך דורות של ישראלים להכרת המורשת וידיעת הארץ; על פעילותו לטובת עם ישראל בעיירות פיתוח בגליל ובנגב; על תרומתו לקליטת העלייה מכל קצות תבל".
חיים אישיים

היה נשוי לתמר, אב לארבעה ילדים וסב לשני נכדים.
ספריו

ימי כור ההיתוך, ועדת חקירה לחינוך ילדי העולים (1950), הוצאת אוניברסיטת בן-גוריון וקריית שדה-בוקר, 1993
עלי גשר צר, מערכת החינוך בשנות המדינה הראשונות, הוצאת אוניברסיטת בן-גוריון והמכון למורשת בן-גוריון, קריית שדה-בוקר, 1997
The Melting Pot in Israel מהדורה מתורגמת ומורחבת של הספר ימי כור ההיתוך. State University OF New York Press, 2002
לח"י - לוחמי חירות ישראל, הוצאת משרד החינוך והתרבות 1975
הערכים על לח"י אצל מרדכי נאור בלקסיקון כח המגן – ההגנה, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1992
החינוך בעשור הראשון, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, תל אביב, תשס"ג 2003
מארץ הצביקה לארץ הצבי - אוטוביוגרפיה, ידיעות ספרים, 2023
ספרים שערך

העשור הראשון, הוצאת יד בן צבי, ירושלים, 1997. (יחד עם הפרופ' חנה יבלונקה)
העשור השני, הוצאת יד בן צבי, ירושלים, 2000. (יחד עם הפרופ' חנה יבלונקה)
שני עברי הגשר, הוצאת יד בן צבי, ירושלים, 2003. (יחד עם מרדכי בר-און)
לכל שירייך אני כינור : 40 לאיחוד ירושלים, ביחד עם גאולה כהן ואבי בניהו, מו"ל לא ידוע, ירושלים, תשס"ז, 2007,
העשור השלישי, הוצאת יד בן צבי, ירושלים, 2008. (יחד עם הפרופ' חנה יבלונקה)
עיירות הפיתוח, הוצאת יד בן צבי, ירושלים, 2009. (יחד עם הפרופ' אביבה חלמיש ועם ד"ר אסתר מאיר-גליצנשטיין)
הקיבוץ - מאה השנים הראשונות, הוצאת יד בן צבי, ירושלים, 2010 (יחד עם הפרופ' אביבה חלמיש)
העשור הרביעי, הוצאת יד בן צבי, ירושלים, 2016 (יחד עם יחיעם ויץ)
העשור החמישי, הוצאת ראובן מס, ירושלים, 2021 (יחד עם זאב דרורי ויחיעם ויץ)
כמו כן כתב עשרות מאמרים שפורסמו בכתבי עת אקדמיים (קתדרה, עיונים בתקומת ישראל, הציונות ועוד) ובבמות ציבוריות (האומה, פתחים, שדמות, ארץ אחרת, אלפיים ועוד).
לקריאה נוספת

צבי צמרת, מארץ הצביקה לארץ הצבי - אוטוביוגרפיה, ידיעות ספרים, 2023.
הערות שוליים

↑  דוד טברסקי, ‏"השאלה הגדולה שמעסיקה אותי היא איך להפוך את החינוך ליותר ערכי ומעניין", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 18 באפריל 2017
↑  ועדת צמרת, באתר השבת הציבורית
↑  אתר הספרייה הלאומית, ערך: גאולה כהן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270241805171  BnF: cb14486757d (data)  GND: 1274138485  ISNI: 0000 0000 8092 0958  LCCN: nr93008781  NTA: 267305729  SELIBR: 336170  VIAF: 12533350   WorldCat (עם VIAF): 12533350
פונקציונליזם (אדריכלות)

| --- | --- |

כורסה שתכנן לודוויג מיס ון דר רוהה, 1927
 מידע כללי
 מבנים עיקריים:  בניין ויינרייט
בניין ויינרייט בסנט לואיס, בתכנונו של לואיס סאליבן
בית מגורים בשיכון וייסנהוף, שטוטגרט, בתכנונו של לה קורבוזייה
באדריכלות, פונקציונליזם הוא עיקרון המנחה אדריכלים בעת תכנונו של מבנה, אשר מתבסס על המטרות אשר לשמן הוא מוקם. אדריכלות פונקציונליסטית מהווה בסיס למחלוקות מקצועיות, וקשורה בעיקר לאסכולת האדריכלות המודרניסטית.
המחלוקות בדבר מהותו של הפונקציונליזם האדריכלי מתחילות עוד בימיו של ויטרוביוס כאשר מתגלה המתח המובנה בין שלושת העקרונות האדריכליים: "שימושיות" "יציבות" ו"יופי" כבר בתחילתו של התכנון האדריכלי של מבנה.
למרות הניגוד לכאורה בין פונקציונליות ואסתטיקה של מבנה, הרי שרוב האדריכלים מנסים לשלב בין השניים ליצירת מבנים המשלבים את שלושת העקרונות הבסיסיים שנמנו, כלומר מבנים יפים ויציבים אשר ישרתו את היעוד אשר לשמו הוקמו.
היסטוריה

בתחילת המאה העשרים טען האדריכל האמריקני לואיס סאליבן, ובהשפעתו גם האדריכל פרנק לויד רייט, כי ממדיהם של בניינים, צורתם וכל המאפיינים האחרים שלהם, צריכים להיגזר מתוך המטרה שלשמה הוקמו. העיצוב האדריכלי ויופיו של הבניין ייווצרו באופן טבעי מתוך השגת המטרה השימושית שלו. בלשונו, "Form follows function" (הצורה נובעת מהתפקוד (אנ')) כלומר, הצורה נובעת מהפונקציה-המטרה, שלשמה הוקם. לטענתו, אין סתירה בין בנייה פונקציונלית לתוספות של עיטורים במבנה ובתנאי שיהיו עקביים עם הדרישות הפונקציונליות של היזם המקים של המבנה.
באמצע שנות השלושים החלה התייחסות לפונקציונליזם האדריכלי גם כאל השקפה אסתטית ולא רק כאל גישה עיצובית, ובעיקר בהקשר של הימנעות מתוספות קישוטיות.