stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מייסם ג'לג'ולי
הערות שוליים

↑  מייסם ג'לג'ולי, גם נתניהו מפחד מערבים, באתר ynet, 14 באוגוסט 2019.
↑  רז סמולסקי וטל שחף, מייסם ג'לג'ולי, מנכ"לית ארגון צופן, באתר tech12, ‏2 באפריל 2023.
↑  מייסם ג'לג'ולי - סיכוי-אופוק, באתר סיכוי - לקידום שוויון אזרחי.
1 2  סמאח סלאימה, מהתנועה האסלאמית ועד לאקדמיה: שנה של ניצחונות לנשים הערביות בישראל, באתר "שיחה מקומית", 8 במרץ 2018.
↑  חברות/י הנהלת האגודה, באתר האגודה לזכויות האזרח בישראל.
↑  פוסט בפייסבוק של תנועת עומדים ביחד, 30 בינואר 2020
↑  הנהגת התנועה באתר עומדים ביחד
↑   רשימת חברי בית נבחרי ההסתדרות 2017
↑    מייסם ג’לג’ולי, מי יצא להפגין על רצח אישה ערבייה?, באתר "ידיעות אחרונות", 22 באוקטובר 2018.
↑  מערכת ערוץ הנשים, ‏מחאת הנשים הגדולה: "נשים קובעות את סדר היום במדינה", באתר ‏מאקו‏, 4 בדצמבר 2018.
↑  נועם כהן, ‏מייסם ג'לג'ולי זכתה באות האיש ההולך על המאבק באלימות במשפחה בחברה הערבית, באתר "Time Out ישראל", 28 במרץ 2019.
↑  יניב שרון, ‏"הממשלה לא מטפלת באלימות והרוצחים מסתובבים חופשי", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 26 בספטמבר 2021.
↑  יאיר ויטמן ויניב שרון, ‏צעדת האמהות נגד אלימות בחברה הערבית מגיעה לירושלים: "כן לשיתוף פעולה, לא לפטרונות", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 16 באוגוסט 2020.
↑  מנכ"לית משותפת חדשה לארגון צופן: מייסם ג'לג'ולי, באתר וואלה, 30 במאי 2022.
↑  הדרך להגשים את חזון שילוב החברה הערבית בהייטק, באתר ynet, 12 ביוני 2023.
↑  מייסם ג'לג'ולי, ה"שמאל" וה"מרכז" הצטרפו לחגיגת הטרנספר, באתר ynet, 2 בפברואר 2020.
↑  בני קימרון, הערבים הישראלים תושבי השרון: "כואב שעדיין רואים בנו אזרחים על תנאי", באתר mynet‏ הוד השרון, 7 בפברואר 2020.
↑  הארץ, אהוד ברק בוועידת "הארץ": במשטר בלתי לגיטימי בעליל חובה לא לבצע פקודות עם דגל שחור, באתר הארץ, 23 בפברואר 2023.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009538283105171
כור היתוך

ערך זה עוסק במושג בסוציולוגיה. אם התכוונתם לכלי המשמש להיתוך חומרים, ראו .
כור היתוך (או כור מצרף) הוא ביטוי מטפורי לתהליך שינוי שבו חברות הטרוגניות המורכבות מאנשים מרקעים תרבותיים, חברתיים, אתניים ודתיים שונים הופכות להומוגניות יותר על ידי חיים זה לצד זה ואימוץ מאפיינים תרבותיים שונים. תהליך זה מכונה גם "הטמעה תרבותית". מקור השימוש בביטוי "כור היתוך" כסמל להטמעה תרבותית הוא במחזה "כור ההיתוך" (The Melting Pot), אשר נכתב על ידי ישראל זנגוויל בשנת 1908, שבו מתואר סיפורו של צעיר יהודי שהיגר מרוסיה לארצות הברית של ראשית המאה ה-20 לאחר שמשפחתו נרצחה בפרעות קישינב. בארצות הברית הוא מבקש להינשא לצעירה רוסייה שאינה יהודייה. בתחילת המחזה מכנה הצעיר את ארצות הברית "כור מצרף בו ניתכים כל גזעי אירופה". מחזה זה מתאר את ארצות הברית כמקום שבו ניתכים כל הגזעים, ובן דמותו תהיה של הגזע החזק ביותר, ושפתו תהיה השפה הטובה ביותר.
שער המחזה "כור ההיתוך" מאת ישראל זנגוויל
גם בישראל התקיימו ומתקיימות מסגרות שמטרתן הומוגניזציה של החברה, ביניהן חינוך חובה והחיוב על שירות בצה"ל.
כור היתוך לעומת רב-תרבותיות

הרעיון של רב-תרבותיות מוצג לעיתים כחלופה מנוגדת להיטמעות. ההנחה מאחוריה מכונה "גישת קערת הסלט" או "פסיפס תרבותי". לפי הגישה הרב תרבותית, כל "מרכיב" בקבוצה שומר על שלמותו ו"טעמו" ובכך תורם לתוצר סופי מגוון ומוצלח. בשנים האחרונות, מאומצת גישה זו באופן רשמי גם בחברות כור היתוך מסורתיות כגון בקנדה ובריטניה, מתוך כוונה לגילוי סובלנות כלפי מהגרים מרקע שונה. קשה לאמוד את מידת ההשפעה של הממשלה על מידת ההיטמעות של מהגרים וקירובם לכור ההיתוך. עיר אמריקנית יכולה, לדוגמה, להציע הנחיות אזרחיות במגוון של שפות, גם אלו שאינן נפוצות, לטובת מהגרים דוברי שפה זרה. אולם בו בזמן עשויים ילדי המהגרים לקבל הנחיה לדבר באנגלית בלבד בהיותם בבית הספר.
שתי הגישות המנוגדות מגיעות לעיתים להתנגשות. תומכי הרב תרבותיות טוענים, כי גישת כור ההיתוך היא כלי לא סובלני, המביא את אנשי העולם השלישי ומהגרים אחרים לזנוח את תרבותם מתוך כורח להשתלב בזרם המרכזי בחברה. תומכי ההיטמעות גורסים, כי הרב-תרבותיות תהרוס את מרקם החברה בשל פירוד אתני ואקונומי שיוצרת המדיניות הרב-תרבותית.
השקפת תומכי הרב תרבותיות על כור ההיתוך

תומכי הרב-תרבותיות תומכים באופן טבעי בתוכניות ופיקוח רפויים בענייני הגירה, כגון חינוך רב-לשוני או העדפה מתקנת כלפי קבוצות מיעוט או מהגרים.
תומכי הרב-תרבותיות טוענים כי היטמעות עשויה לפגוע בחברות מיעוטים על ידי הפשטתם ממאפיינים ייחודיים.
גם אם יש תומכי רב-תרבותיות המודים כי תוצאת ההיטמעות היא חברה יחסית אחידה בעלת רגשות לאומיים, הם מזהירים כי היכן שמיעוטים צריכים מתוך כורח להיטמע, עתידים לצמוח כוחות המתנגדים בקיצוניות לאינטגרציה ורק יביאו לבידול רב עוד יותר. לטענתם הכרחה להיטמעות רק הביאה את המהגרים לקשירת קשר הדוק עם משפחותיהם מחוץ לארץ.
השקפת תומכי ההיטמעות על כור ההיתוך

בעוד תומכי הרב תרבותיות רואים בכור ההיתוך תוכנית עריצה, תומכי ההיטמעות רואים בה כמביאה יתרונות הן לממשלה והן לתושבי המדינה. הם נוטים להעדיף מידה מבוקרת של הגירה, בהתאם לכושר הכלכלי של המדינה. הם גם נוטים להתנגד לתוכניות אשר מעניקות פריבילגיות מיוחדות למיעוט על חשבונו של הרוב.
תומכי היטמעות מאמינים כי אומתם הגיעה למידת התפתחותה הנוכחית הודות ליצירת זהות לאומית אחת. הענקת העדפה לקבוצות מהגרים עשויה דווקא להזיק להם בשל יחס עוין שיעניק להם הרוב וירחיק עוד יותר את הצדדים זה מזה. מאמצים לשילוב המהגרים בחברה יעודדו אותם לרכוש מנהגים חדשים וישמר את האחדות הלאומית.
טענותיהם נוגעות גם בשיעורי ההגירה. לפי שיטתם הגירה לפי הגישה הרב תרבותית משמעותה הגדלת מספר המהגרים מעבר לכושר הכלכלי של החברה, מבלי שיקלטו מספיק מהגרים במקומות עבודה, דבר שרק ינציח ויעמיק את שיעור העוני בחברות חלשות. גישת כור ההיתוך עובדת לדעתם היטב בשל יצירת הגירה מבוקרת והדרגתית, בה מרכיבים מתווספים לאטם אל כור ההיתוך בקצב המספיק לקליטה טובה בחברה.
השקפה מפשרת בין הגישות

קיימת גם גישה המנסה לשלב בין שתי השיטות השונות. תומכיה גורסים כי מהגרים אינם צריכים לנטוש לחלוטין את תרבותם ומנהגיהם כדי להגיע למטרה שאליה שואף כור ההיתוך. הדבר נשען על ההנחה כי המהגרים שואפים לראות עצמם קודם כתושבי האומה שאליה הגיעו ורק לאחר מכן כאנשי מולדתם. לפי כך ישמרו המהגרים על המסורות הישנות אך כאשר תתפצלנה הדרכים יבחרו המהגרים בדרכה של אומתם החדשה. גישת הפשרה תומכת בהגירה מבוקרת ומפוקחת, ושפת המקום כשפה ראשית בבתי הספר לצד אפשרות ללימודי שפה זרה. לדבריהם השוני בינם לבין תומכי ההיטמעות הוא בכך שתומכי הפשרה מוכנים לאפשר למהגרים לשמר ולטפח את תרבותם ולהעבירה בין הדורות, אך זאת במקביל לטיפוח רגש הזדהות עם ארצם הנוכחית מעל לכל.
בישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. חסר מידע על מוסדות ותהליכים שפעלו ליצירת כור היתוך בישראל וביקורת על כך.
בשנותיה הראשונות של מדינת ישראל הנהיג ראש הממשלה דוד בן-גוריון מדיניות של מיזוג גלויות על פי תפיסת קיבוץ הגלויות ושיבת ציון. בשונה מכור ההיתוך האמריקאי, מיזוג הגלויות בבסיס מדיניות ממשלת ישראל שאובה מרעיונות יהודיים ואף משיחיים. אחד הביטויים למיזוג הגלויות הישראלי הוא הניסיון לעצב את דמות הצבר - היהודי החדש, הישראלי, כתוצר של כור היתוך - מפגש הדדי ונישואי תערובת בין יהודים מעדות שונות בארץ הקודש.
בישראל > נאום 'כור ההיתוך'

את תפיסת כור ההיתוך פרס בן-גוריון בנאומו (מפורט ב"יחוד ויעוד – דברים על ביטחון ישראל") בפני מפקדי הגדנ"ע בל' בחשון, ה'תשי"ב (כ"ט בנובמבר 1951). בן-גוריון תיאר את הבעיה לשיטתו:
ברגע שהיהודי עולה מעיראק ארצה – הוא נעשה יהודי עיראקי, והדגש הוא על עיראק, וכשיהודי עיראקי ויהודי רומני נפגשים במחנה-עולים אחד או במעברה אחת, הם מרגישים קודם כל ההבדל, המרחק, המחיצה שביניהם. אין הם יכולים לדבר איש אל רעהו, וכל הליכות-חייהם הן שונות. ליהודי הרומני שכנו הוא עיראקי, וליהודי העיראקי שכנו הוא רומני. והוא הדין תימני ופרסי ומרוקני. אין זה ערב-רב – כי לא בנקל ולא במהרה מתערבים זה בזה, אלא זהו מיפגש של שבטים שונים ורחוקים זה מזה; ואולי יותר נכון להגיד – אוסף של קרעים שאינם מתאחים, ושרק על ידי התקבצותם יחד בארץ מתגלים ההפרשים והתהומות שביניהם.
והציע פתרון של "כור מצרף" (היתוך) לנוער, בגיל צעיר באמצעות חוק חינוך חובה ובגיל בוגר יותר באמצעות גדנ"ע וצה"ל:
התקנו חוק חינוך-חובה כללי. חוק זה חל על ילדים בני 6–13. ואין ספק שבית-הספר היסודי הוא כור-המצרף הנאמן, אם כי אולי לא מספיק, של האומה. אבל יש רבבות נוער עולה שהם למעלה מגיל זה, ובית-הספר היסודי לא יגיע עדיהם. בגילים שבין 14 ו-18, כלומר בגיל שמעבר לבית-ספר חובה ולפני חובת שירות בצבא, יש כמאה אלף נערים ונערות. אולי רק כעשרים אלף מאלה לומדים בבתי-ספר תיכוניים ובתי-ספר מקצועיים; רבים משמונים אלף הנערים והנערות, לא קיבלו שום חינוך עברי או כללי, וגם בארץ הם נשארים ללא טיפול חינוכי, ונוער זה – הוא עתיד האומה. וזהו היעוד ההיסטורי הגדול של גדנ"ע: לחנך נוער זה, בין שזה נוער לומד, או נוער עובד או נוער הרחוב, המופקר לבטלה ולבערות ואולי גם לחיי-פשע, ולעשותו מנוֹף מרכזי לתמורה המוסרית, התרבותית, החברתית, שיש לחולל ביישוב מנומר ורב-קרעים, על-מנת לצרפו ולמזגו ליחידה היסטורית, יחידת רצון ושאיפה לשון וכוח ויצר ומאוויי יצירה, כלומר – להופכו לעם.
ראו גם

יחסי רוב ומיעוט
רב תרבותיות
פלורליזם
גלובליזציה תרבותית
הטמעה תרבותית
התבוללות
מגוון תרבותי
הערות שוליים

↑  Israel Zangwill, The Melting Pot, New York: The American Jewish Book Company, 1921
↑  הוצאת "מערכות", ה'תשל"א, 1971; מובאות מתוך על כור-ההיתוך התרבותי, בבלוג "מִרְשִׁימוֹתָיו שֶׁל שְׁנִי-צִיּוֹנִי"
חיבוק אחרון

"חיבוק אחרון" הוא שיר שכתבה, הלחינה וביצעה הזמרת־יוצרת הישראלית ענבל ביבי. השיר יצא לאור כסינגל ב־7 בדצמבר 2023.
על השיר

ביבי כתבה את השיר בקיץ 2023 על זוגיות שחוותה, אך עידכנה את המילים לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל.
לפני טבח שבעה באוקטובר הייתה ביבי נתונה בעיצומה של תקופה מוצלחת בקריירה שלה. השיר "אף פעם לא לבד" זכה להאזנות רבות בשירותי הסטרימינג והצליח במצעדי המוזיקה. בנובמבר הייתה אמורה ביבי להשיק מופע ולהוציא אלבום, אך אלה הושעו בעקבות הטבח ופרוץ מלחמת חרבות ברזל. כמו רבים בישראל, גם את ביבי הכתה המתקפה בהלם: "ביומיים הראשונים לא יצאתי מהמיטה", סיפרה. אחר כך התגוררה בבתי חברים במשך כמה ימים, מכיוון שבביתה אין מרחב מוגן. כעבור שבוע שבה לביתה. היא הופיעה בפני חיילים, בפני פצועים מהמתקפה ובפני מפונים מעוטף עזה. "היה כל כך חסר אונים לשבת בבית ולא לעשות כלום, ולהיות איתם היה הרבה יותר טוב בשבילי", אמרה. בשלב מסוים רצתה לבטא את תחושותיה בעקבות המתקפה, ועידכנה את מילות השיר.
אחיו של מעבד ומפיק השיר צוק אלגזי הוא ניצול מהטבח בפסטיבל נובה.
ביבי ביצעה את השיר לראשונה בכלִי תקשורת במשדר של מצעד "העשירייה" עם מאיה אלקולומברה, שנערך בתחנת כאן גימל ב־30 בנובמבר 2023. הסינגל יצא באופן רשמי ב־7 בדצמבר 2023 בחברת יוניברסל מיוזיק ישראל.
בדצמבר גם חזרה ביבי להופעותיה במופע המוזיקלי "לילות ברודוויי" בתיאטרון "הבימה".
תגובת הביקורת

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי נתן לשיר ציון 4 מתוך 5. הוא כתב ש"הטקסט משמש כבסיס לטכניקת כתיבה חופשית שבה ביבי פותחת ומערבת מיני סיטואציות שלכאורה אינן מתחברות כמו תחושת האנטי שלה כלפי בתי חולים, בסיסים ומקלטים, נשק חם בבית, האובססיה למסכים, יחס העולם למצב. השיר כתוב ספונטני, חסר עוגן ומיקוד, ורק המוזיקה מסדרת אותו כרישום תחושתי ערב לאוזן המשדר את נפשה של הזמרת". חרסונסקי סיכם כי "המהלך אסתטי מאוד, כולל ניואונס מוזיקלי מיוחד, אבל אינו מייצר אחידות בין הטקסט והמוזיקה".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 10 |  |
משתתפים

ענבל ביבי – זמרה
צוק אלגזי – קולות רקע
רועי בן אורי – פסנתר
אביב מור – גיטרות
משתתפים > הפקה

הפקה ומיקס – צוק אלגזי
מאסטרינג – אוהד ניסים
ביאורים

↑  היא ביצעה אותו קודם לכן בפני מפונים מעוטף עזה.
הערות שוליים

1 2 3  נתוני היצירה, באתר אקו"ם
1 2 3  העשירייה | ענבל ביבי ותמיר גרינברג – 30.11.23, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 30 בנובמבר 2023
↑  לילך מרקוביץ', ‏ענבל ביבי על בן זוגה: "נפרדנו בגלל קשיים נפשיים שלו ושלי", באתר ‏מאקו‏, 9 באפריל 2024
↑  ענבל ביבי ‏•‏‏ חיבוק אחרון ‏•‏‏ יוניברסל מיוזיק ישראל, באתר אינסטגרם, 7 בדצמבר 2023
↑  סרטון טיקטוק של ביבי על השיר, באתר טיקטוק
↑  לילות ברודוויי, באתר הבימה
↑  יוסי חרסונסקי, ענבל ביבי, חיבוק אחרון, באתר yosmusic.com,‏8 בדצמבר 2023
↑  מדיה פורסט – המצעד הישראלי השבועי (יש לבחור "שירים מובילים – רדיו – ישראלי", שנה: 2023, שבוע 50), באתר מדיה פורסט, 17 בדצמבר 2023, אורכב ב־18 בדצמבר 2023
צו

ערך זה עוסק בהוראה מגוף מוסמך. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
צו הוא הוראה הניתנת על ידי אדם או גוף המוסמך לכך ולרוב הוא חייב להתבצע בלא צורך באישור או דיון. תחום עניינו של הצו משתנה בהתאם למצב. לרוב, לראשי מדינות כמו נשיאים או ראשי ממשלה יש זכות להוציא צווים ועל אלו לא להתנגש עם החוקה או חוקים של אותה מדינה. המונח המדויק לתיאור צו משתנה ממדינה: בארצות הברית למשל לא אומרים צו נשיאותי (Presidential Decree) אלא "הוראה ביצועית" (executive orders). שלטון רודני מכונה "שלטון צווים".
צו של הרשות המבצעת

בישראל ניתנת הסמכה בחקיקה לגופים של הרשות המבצעת להוציא צווים בתחומים מסוימים. דוגמאות לכך:
בהתאם לחוק הסכמים קיבוציים, לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה נתונה סמכות להוציא צו הרחבה להסכם קיבוצי.
חוק בנק ישראל מסמיך את נגיד בנק ישראל להוציא צו בענייני מטבע, ובהתאם לסמכותו זו הוציא הנגיד, ב-1 בינואר 2008, צו לביטול המטבע של 5 אגורות.
תקנות שעת חירום (יציאה לחוץ לארץ), תש"ט-1948 מעניקות לשר הפנים סמכות להוציא צו איסור יציאה מהארץ כנגד אדם מסוים, "אם קיים יסוד לחשש שיציאתו עלולה לפגוע בביטחון המדינה".
חוק מס ערך מוסף מסמיך את שר האוצר לקבוע בצו, לאחר התייעצות עם ועדת הכספים של הכנסת, את שיעורו של מס ערך מוסף.
שר הביטחון יכול להוציא צו  מעצר מנהלי לאדם שמסכן את ביטחון מדינת ישראל בית משפט מחוזי יכול לבטל את הצו כשמתברר שהצו לא ניתן מסיבות ביטחוניות
צו משפטי

צו משפטי הוא סוג של החלטה שנעשתה על ידי בית משפט וחובה לבצע אותה. מבחינת מהותם הצווים הם מסוגים שונים, ובהם:
צו איסור פרסום: צו האוסר פרסומו של מידע מסוים באמצעי התקשורת. הצו מוצא על מידע שפרסומו עלול לפגוע באינטרסים של הציבור, כגון פגיעה בחקירה משטרתית או פגיעה בביטחון המדינה, או מידע שפרסומו עלול לפגוע באדם מסוים, כגון פגיעה בשמו הטוב או סיכון חייו.
צווי חדלות פרעון: הוראה לעיקול רכושו של חייב, הוראה להקפאת הליכים, צו כינוס נכסים, ועוד.
צו חיפוש: היתר לערוך חיפוש בשטח פרטי, כגון ביתו של אדם או בית העסק שלו.
צווים לעניין יציאה מהארץ: צו איסור יציאה, השולל מתושב מדינה את הזכות לצאת את גבולותיה. ואם השלילה זמנית הוא מכונה עיכוב יציאה.
צו ירושה וצו קיום צוואה: צוים בעניין עזבונו של אדם שנפטר.
צו מניעה: צו האוסר עריכתה של פעולה מסוימת, כגון צו האוסר הריסתו של בית עד להשלמת הדיון בהחלטה להורסו (נקרא לעיתים גם "צו לא תעשה").
צו מעצר: הוראה למשטרה לעצור אדם מסוים.
צו עיון מחדש: צו המורה להביא לפני בית המשפט תיק שנדון בבית משפט אחר, בדרך כלל בערכאה נמוכה יותר.
צו עשה: צו המורה לאדם לעשות פעולה מסוימת, כגון צו המורה למעסיק להחזיר מפוטר לעבודתו.
צו שמירת מרחק: הוראה לאדם לשמור על מרחק מזערי מסוים ממקום או מאדם אחר.
מבחינת משך תוקפם הצווים הם מסוגים אחדים:
צו ארעי: צו הניתן במקרה דחוף, הדורש התערבות מידית, במעמד צד אחד, ותוקפו לזמן קצר, עד לדיון במעמד שני הצדדים. צו ארעי ניתן לעיתים גם במעמד שני הצדדים, במהלך דיון בתובענה עיקרית, וגם הוא מוגבל בזמן.
צו לשעה או צו זמני: מטרתו לשמר את המצב כפי שהוא, לשם מניעת נזק בלתי הפיך, עד לקבלת החלטה בתובענה העיקרית. בהתאם לכך, צו זמני הוא בדרך כלל צו לא תעשה, אך ייתכן גם צו זמני שהוא צו עשה.
צו לתמיד: צו שניתן לאחר קביעה סופית של זכויות הצדדים בסכסוך.
צו צבאי

צו צבאי הוא צו אלוף הניתן על ידי מפקד צבאי.
צו מלכותי

צו מלכותי או צו אימפריאלי הוא מונח המתאר צו שהוצא על ידי מלך, קיסר או כל תואר של מנהיג. לצו מלכותי יש כוח בלתי מוגבל כיוון שהוא לא מוגבל על ידי חוק או חוקה, בניגוד למשטרים דמוקרטיים.
צו נשיאותי

במשטרים נשיאותיים הנשיא מוציא לפועל החלטות שלו באמצעות צו נשיאותי. על הצו הנשיאותי לא להפר סעיפים בחוקה או בחוקים אחרים. צו נשיאותי עובר לרוב בלא צורך באישור של גוף כלשהו פרט לצווים יוצאי דופן/צווים לא נורמטיביים: ברוסיה לדוגמה, שבה משטר נשיאותי, הנשיא יכול להוציא צו המכריז על ממשל צבאי בשעת חירום אך צו מסוג זה צריך לזכות באישור של הבית העליון של הפרלמנט הרוסי, מועצת הפדרציה. הצו הנשיאותי עצמו הוא בעצם דף שכותרתו צו נשיאותי ומספר סידורי, והנושא שבו עוסק. בצו מפורטת ההחלטה/הוראה ובסיומו חתימה של הנשיא המוציא את הצו.
ראו גם

פקודה (הוראה)
אוקאז
הערות שוליים

↑  ביטול מטבע 5 אגורות, באתר בנק ישראל, על פי צו בנק ישראל (ביטול שטרי כסף ומעות), התשס"ח- 2008, שחתם עליו נגיד בנק ישראל, באישור הממשלה וועדת הכספים של הכנסת, כנדרש על פי חוק בנק ישראל.
↑  אליהו וינוגרד, צווי מניעה - חלק כללי, הוצאת הלכות, 2008, עמ' 47–56. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
| חוק ומשפט |
| --- | --- | --- |
| ענפים עיקריים | משפט ציבורי • משפט חוקתי • משפט מנהלי • משפט פלילי • דיני חיובים • דיני חוזים • דיני נזיקין • דיני עשיית עושר ולא במשפט • דיני קניין • דיון אזרחי • דיון פלילי • משפט בין-לאומי פומבי • דיני היושר |  |
| תחומים נוספים | משפט ימי • דיני חדלות פירעון • דיני תאגידים •  דיני הגבלים עסקיים • משפט בין-לאומי פרטי • דיני הגנת הצרכן • דיני משפחה • דיני ירושה • קניין רוחני • דיני עבודה • משפט צבאי • דיני מיסים • דיני נאמנות |  |
| מקורות המשפט | חוקה • חוק • תקנות • צו • תקדים • קודקס • מנהג • פקודה • אסדרה |  |
| שיטות משפט | משפט קאנוני • המשפט המקובל • המשפט הקונטיננטלי • המשפט הרומי • משפט עברי • שריעה • יאסה • השיטה האינקוויזיטורית • השיטה האדברסרית |  |
| תורת המשפט | פוזיטיביזם משפטי • פורמליזם משפטי • ריאליזם משפטי • הגישה הביקורתית למשפט • משפט הטבע • משפט השוואתי • הגישה הפמיניסטית למשפט • ניתוח כלכלי של המשפט • מחשבה מדינית |  |
| מוסדות ובעלי תפקידים | רשות מחוקקת • הרשות השופטת • רשות מבצעת • שופט • עורך דין • בוררות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4136807-1 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
צו דיור לחייל המשוחרר צבי כרמל
SCD

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ממשלתית
 מיקום המטה:  מכון לשם
 משרד ראשי:  מכון לשם
 בעלות:  50% רפאל - מערכות לחימה מתקדמות, 50% אלביט מערכות
 ענפי תעשייה:  אלקטרואופטיקה
 מוצרים עיקריים:  גלאים אלקטרואופטיים, אינפרה אדום ודיודות לייזר
 הכנסות:  150–200 מיליון דולר (2018)
 מנכ"ל:  קובי זאושניצר
 עובדים:  כ-500 (2018)
  
 www.scd.co.il
 
סמיקונדקטור דיבייסז בע"מ, המוכרת בשמה באנגלית SCD – Semi-Conductor Devices (בעברית: התקני מצב מוצק או המ"מ), היא חברה ישראלית בשליטת רפאל ואלביט מערכות, העוסקת בפיתוח ובייצור של גלאים אלקטרו-אופטיים (אנ'), גלאי אינפרה אדום ודיודות לייזר.
תיאור החברה

מניות SCD נמצאות בבעלות שווה של החברה הביטחונית ממשלתית רפאל - מערכות לחימה מתקדמות והחברה הביטחונית הפרטית-ציבורית אלביט מערכות, אך SCD מתפקדת כחברה מסחרית עצמאית. החברה משקיעה רבות במחקר ופיתוח, וכשליש מעובדיה עוסקים בתחום זה.
ל-SCD חברת-בת בארצות הברית, SCD USA, שהוקמה באוגוסט 2007 במלבורן, פלורידה, ומטרתה שיווק מוצרי החברה לשוק האמריקאי. חברה זו משמשת כקבלן רשמי למשרד הביטחון האמריקאי. בשנת 2018 רכשה את חברת קוואנטום אימג'ינג, חברה אמריקאית הפועלת מקולורדו ומעסיקה כמה עשרות עובדים, והציבה אותה תחת חטיבת "SCD.USA".
מפעל החברה ומשרדיה הראשיים ממוקמים במכון לשם של רפאל שנמצא במועצה האזורית משגב, החברה פועלת להשקיע את כספיה בעסקים הממוקמים בפריפריה. משרדי חברת הבת, SCD.USA, ממוקמים במלבורן, פלורידה. בנוסף, לחברה משרדי מכירות בסונגנאם, קוריאה הדרומית ובטוקיו, יפן. ב-2006 חתמה על הסכם עם רפאל, בו הוחלט להקים מבנה חדש להרחבת המפעל במכון לשם בעלות של כ-9 מיליון ש"ח, אותו היא שוכרת מרפאל עד שנת 2026.
החברה רשמה רווחים החל משנות ה-90, תופעה חריגה יחסית למחלקות פיתוח מהסוג בו הייתה בתקופה זו. בשנת 2018 דווח כי לחברה הכנסות של כ-150–200 מיליון דולר, מרביתן מייצוא מוצרים אל מחוץ לישראל. חברת רפאל, שמחזיקה ב-50% מהחברה, דיווחה באותה שנה כי חולקו לה רווחים בסך 32.5 מיליון ש"ח.
תיאור החברה > טכנולוגיה ומוצרים

לחברה יכולות עיבוד חומרים מוליכים למחצה, גידול LPE ו-MBE, עיצוב VLSI ושימוש בטכנולוגיית ואקום. מוצרי החברה משמשים לחמישה תחומים מרכזיים: צבא וביטחון, תעשייה, אבטחה, חלל ורפואה. מרבית מוצרי החברה מיוצאים (בין 50% ל-80%), בעוד שכ-20% נמסרים למערכות המשרתות את צה"ל.
היסטוריה

מסקנות צה"ל בעקבות מלחמת יום הכיפורים הובילו לשינוי תפישה בתעשיית הביטחון הישראלית והתבססה האמונה כי הטכנולוגיות של אתמול לא יספיקו למלחמות של מחר, ונוצרה ציפייה לטכנולוגיות "שוברות שוויון". בעקבות זאת, החל תהליך פיתוח נרחב בכלל התחומים הנוגעים בביטחון, אחד מתחומים אלו היה ראיית לילה, שנתפש כתחום שיכול להעניק יתרון מיוחד לישראל. לחשיבה הזו הצטרף סירובה של ממשלת ארצות הברית למסור לישראל גלאי אינפרא-אדום לראיית לילה, והוחלט לפעול לפיתוח גלאים אלו בישראל. ב-1974 פנו מנכ”ל רפאל, ד”ר זאב בונן, ומנכ”ל משרד הביטחון, צבי צור, לפרופסור יצחק קדרון מהטכניון, שניהל מעבדה למחקר התקני מצב מוצק, בבקשה להקים מעבדת מיקרו-אלקטרוניקה בטכניון, מעבדה זו הייתה הבסיס הטכנולוגי שאיפשר את הקמת התעשייה לייצור גלאי אינפרא אדום לראית לילה בישראל. על הקמת המעבדה זכה פרופסור קדרון בפרס ביטחון ישראל.
מחלקת "התקני מצב מוצק" ברפאל, לעתיד חברת SCD, הוקמה באופן רשמי באפריל 1980.
במהלך שנות ה-80 החלה להתהוות החברה בתצורתה הנוכחית. בישראל התקיימו במקביל שני מפעלים לייצור גלאים, אחד במכון לשם, "המ"מ" כמחלקת מו"פ בבעלות רפאל, והשני בירושלים, "המ"מ" כמפעל ייצור בבעלות תדיראן. במסגרת הסכם שנחתם בסוף העשור בין שני המפעלים הוחלט לסגור את המפעל בירושלים ולהעביר את הידע הקיים בו למפעל בלשם. הסכם זה נחתם בלא ידיעתו של מנכ"ל המ"מ בירושלים. ב-1991 נסגר המפעל בירושלים ועובדיו הועברו ללשם. ב-1986 נחתמה השותפות העסקית בין רפאל לאלביט שבעקבותה חולקה הבעלות ב-SCD באופן שווה בין שתי החברות.
ב-2005 נעצרו חלק מבכירי החברה, ביניהם מנהל הרכש של המפעל, באשמת מעילה בכספים והונאה כנגד החברה על ידי היאחב"ל. על פי החשד גרפו לכיסם הבכירים אלפי דולרים בכך שניפחו את חשבונות הציוד שדיווחו לחברה באלפי אחוזים.
ביוני 2015 התאגדו לראשונה עובדי החברה בהסתדרות והחלו בתהליך משא ומתן בדבר תנאי העובדים. אחרי כישלון ההדברות הכריז יו"ר ועד העובדים על סכסוך עבודה בפברואר 2016 שבמאי באותה שנה הפך לשביתת העובדים. מטרת השביתה, לפי יו"ר הוועד, הייתה הפעלת לחץ על ההנהלה כדי לאפשר חתימה על הסכם קיבוצי. במהלך השביתה אף קיימו כמאה מעובדי החברה הפגנה בצומת "לשם" שמול שערי הכניסה למכון בו שוכן המפעל. לאחר תחילת המשא ומתן נחתם הסכם קיבוצי בין ועד העובדים להנהלה בינואר 2017. ההסכם העלה את משכורות העובדים, הוביל להענקת מענק חד פעמי והסדיר את תהליך סיום העבודה ומתן הקביעות לעובדים בחברה. בחתימת ההסכם נכח יו"ר ההסתדרות אבי ניסנקורן.
היסטוריה > נקודות ציון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
המטוס הראשון שהופל על ידי טיל אוויר-אוויר מסוג "פיתון 3" בשנת 1979 היה מצויד בגלאי שיוצר במעבדה של פרופסור יצחק קדרון.
היסטוריה > מנכ"לים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| ברוך גליק | 2000 - 2017 | זכה בפרס התעשייה 2016 |
| דני סלסקי | 2017 – 2023 | מונה לאחר סיום תפקידו למנכ"ל אירונאוטיקס |
| קובי זאושניצר | 2023 - כיום | מכהן |
הערות שוליים

1 2 3 4 5  יובל אזולאי, ‏SCD שבבעלות רפאל ואלביט רכשה חברה מקולורדו, באתר גלובס, 23 בינואר 2018
1 2   SCD התקני מצב מוצק - אות התעשייה 2017, סרטון בערוץ ""פורטל כחול לבן בתעשייה"", באתר יוטיוב
1 2  אתר האינטרנט, scd.co.il, עמוד About Us, Company Profile.
1 2 3  עמי רוחקס דומבה, ‏מעצמה בלתי נראית, באתר "IsraelDefense‏", 27 בנובמבר 2013
↑  אתר האינטרנט, SCD-USA, עמוד About Us.
↑  SemiConductor Devices, באתר סטארט-אפ ניישן סנטרל.
↑  דוח שנתי 2018 מאת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות, באתר משרד האוצר, עמוד 112.
1 2  פרוטוקול ישיבת ועדה של הכנסת ה-12 מתאריך 13/03/1991, באתר כנסת פתוחה.
↑  דוח שנתי 2018 מאת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות, באתר משרד האוצר, עמוד 105.
1 2  אבי כהן, חשד: הונו את אלביט ורפאל במאות אלפי דולרים, באתר ynet, 29 במאי 2005
↑  הטכניון, ‏יצחק קידרון והקמתו של המרכז למיקרו-אלקטרוניקה, באתר "הידען", 28 ביוני, 2011
1 2  יגאל אורן, להיות רואה ואינו נראה, באתר הספרייה ומרכז ההנצחה קריית טבעון.
↑  דן סיני עם סיכום מאת גיורא שלגי, שלבי ההקמה של מפעל התקני מצב מוצק המ"ם, באתר רפא"ל
↑  ההסדרות, עובדי SCD שבבעלות אלביט ורפאל נטשו את עמדותיהם ופתחו בשביתה, 22 במאי 2016 באתר ההסתדרות.
↑  ההסדרות, שביתת עובדי SCD נכנסת לשבוע השני; העובדים הפגינו במחאה על התנהלות ההנהלה, 29 במאי 2016 באתר ההסתדרות.
↑  דבר ראשון, ‏סוף טוב, הכל טוב, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 5 בינואר 2017
1 2  רשימת זוכי פרס התעשייה לדורותיהם, באתר התאחדות התעשיינים בישראל.
↑  דירקטוריון חברת אירונאוטיקס מינה את דני סלסקי לתפקיד מנכ"ל, באתר אייס, 28 בדצמבר 2022
| דגל ישראל חברות ממשלתיות בישראל |
| --- | --- | --- |
| אוצר | ענבל חברה לביטוח |  |
| אנרגיה | חברת החשמל לישראל • המכון הגיאופיסי לישראל • נתיבי הגז הטבעי לישראל • תשתיות נפט ואנרגיה • החברה הלאומית לאספקת פחם • חקר ימים ואגמים לישראל • מקורות |  |
| ביטחון | רפאל מערכות לחימה מתקדמות (SCD) • התעשייה האווירית לישראל • אלתא מערכות • תומר חברה ממשלתית • נצר השרון |  |
| בינוי ושיכון | האגודה לתרבות הדיור • דירה להשכיר • חלמיש • עמידר • ערים • חברת קרתא |  |
| דת | המרכז הארצי לפיתוח המקומות הקדושים |  |
| חינוך | הארכיון המרכזי לתולדות העם היהודי • הכפר הירוק • מאיר שפיה • מדרשת שדה בוקר • מקוה ישראל • החברה למתנ"סים |  |
| ירושלים | החברה לפיתוח מזרח ירושלים • החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי |  |
| כלכלה | אשרא • המועצה הישראלית לצרכנות |  |
| סביבה | החברה הממשלתית להגנות מצוקי חוף הים התיכון • החברה הממשלתית להגנות ים המלח • פארק אריאל שרון • החברה לשירותי איכות הסביבה |  |
| רווחה | המשקם |  |
| תחבורה | חברת כביש חוצה ישראל • נתיבי איילון • נתיבי ישראל • נת"ע - נתיבי תחבורה עירוניים • רכבת ישראל • נמל אשדוד • חברת נמלי ישראל |  |
| תיירות | החברה לפיתוח עכו העתיקה • החברה הממשלתית לתיירות |  |
| חברות ממשלתיות בעבר | אל על • בזק • נמל אילת • נמל חיפה • צים • תעש מערכות • עשות אשקלון • תדמור • דואר ישראל • בנק הדואר |  |
רשות החברות הממשלתיות • הפרטה בישראל
בן אז'ובל

בן אז'ובל (נולד ב-19 בספטמבר 1993) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת החלוץ בהפועל עפולה.