stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עליזה רוזן
הערות שוליים

↑  יעקב העליון, "הצגה שלא תהיה דומה להצגה אחרת" - אומר אריה זקס על הצגתו "הבכחאי", מעריב, 31 בינואר 1971
↑  שוש אביגל, בכורה: מול סרגל ההיסטוריה (א.ב יהושע, החאן, בימוי: רוני ניניו), חדשות, 12 במאי 1988
↑  נילי ברקן, ‏תסריט חיינו, באתר גלובס, 21 באפריל 2002
↑  איתן בר-יוסף, עכבר העיר תל אביב, הפסקת קפה, באתר הארץ, 28 במאי 2006
↑  רחל נאמן, הפלמ'יחניק מחפש את האתמול - 'רומן בהמשכים' - סרט על דור־הנח"ל - עובד היטב, על אף החריקות, כותרת ראשית, 9 באוקטובר 1985
מאיר שניצר, סרטו הראשון של עודד קוטלר כבמאי קולנוע "רומן בהמשכים", יוצא הערב למסכים, חדשות, 11 באוקטובר 1985
↑  רחל נאמן, מצור, כותרת ראשית, 21 באוקטובר 1987
↑  נירית אנדרמן, החלו צילומי הסרט "הערת שוליים" של יוסף סידר, באתר הארץ, 7 באפריל 2010
↑  עכבר העיר, הסרט "מיתה טובה" התקבל לפסטיבל ונציה, באתר הארץ, 22 ביולי 2014
↑   אורי קליין, "ציפורי חול": קומדיה על שואה שלא הולכת עד הסוף, באתר הארץ, 14 במרץ 2016
↑  עדית זרטל, מכל הרוחות | אשכבה לתוכנית "לא נחמדה", דבר, "דבר השבוע", 26 במרץ 1976
↑  רותה קופפר, גאווה ונוסחה קדומה, באתר הארץ, 9 באוקטובר 2002
↑  רותה קופפר, מלחמות תהילה, באתר הארץ, 20 במרץ 2004
↑  גילי איזיקוביץ, בין הקירות, באתר הארץ, 14 ביוני 2010
↑  גילי איזיקוביץ, עליזה רוזן ואבי דנגור לוהקו לסדרה "נופלות על הרגליים", באתר הארץ, 4 בנובמבר 2014
איתמר זהר, "נופלות על הרגליים": מביך אבל פחות, באתר הארץ, 7 במאי 2017
↑  ניר קיפניס, ‏אחרי 20 שנה, באתר גלובס, 23 בדצמבר 2014
שמוליק דובדבני, "עליזה": ארץ הפלאות של עליזה רוזן, באתר ynet, 23 בדצמבר 2014
↑  גילי איזיקוביץ, סרט חייה של עליזה רוזן, באתר הארץ, 23 בדצמבר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300534405171  BNE: XX5573558  BnF: cb166539457 (data)  GND: 1061586278  ISNI: 0000 0003 7610 9654  LCCN: no2012098913  MusicBrainz: 9b08c28d-6737-4504-8c0b-3b345a2a9fe3  SUDOC: 166868760  VIAF: 31149365869585600139   WorldCat (עם VIAF): 31149365869585600139
חיים יהודה אריה וייל

| --- | --- |

הרב חיים אריה יהודה וייל
 לידה:  21 באוגוסט 1866 י' באלול תרכ"ו רוגזן (Rogasen)
 נרצח:  18 בנובמבר 1943 (בגיל 77) כ' בחשוון תש"ד אושוויץ, גרמניה הנאצית 
 מקום קבורה:  אושוויץ, פולין
 מקום פעילות:  צ'רניקאו, דיסלדורף, הולנד
 תקופת הפעילות:  ? – 18 בנובמבר 1943 
 השתייכות:  אגודת ישראל
 רבותיו:  אביו, הרב מאיר וייל, הרב עזריאל הילדסהיימר, הרב דוד צבי הופמן
 
הרב ד"ר חיים יהודה אריה וייל (י' באלול תרכ"ו, 1866-כ' בחשוון תש"ד, 18 בנובמבר 1943) היה רב בגרמניה. נספה במחנה השמדה אושוויץ-בירקנאו.
בית אביו

חיים יהודה אריה וייל הוא צאצא למשפחת וייל, אביו, הרב מאיר וייל כיהן כדיין בעיר רוֹגָזֶן, אך התפרנס ממסחר. רעייתו הראשונה ובנם היחיד נפטרו ממחלה, ולאחר כמה וכמה שנים נישא שוב. רעייתו השנייה, רוזה (לבית הורביץ), ילדה לו שלושה-עשר ילדים, כשרובם נפטרו ממחלות כתינוקות או בצעירותם, ורק חמישה מהם גדלו והקימו משפחות. הצעיר בהם היה הרב ד"ר וייל שנולד ברוגזן כשאביו היה כבן 60. אביו היה מלמדו הראשון וכן למד בתלמודי תורה אחרים ברוגזן. בנוסף ללימודיו התורניים למד גם לימודי חול כמנהג יהודי גרמניה. הרב מאיר נפטר בגיל 90.
ברבנות

למד והוסמך לרבנות בבית המדרש לרבנים בברלין אצל הרב ד"ר עזריאל הילדסהיימר והרב דוד צבי הופמן. היה בקי בש"ס והיה חוזר כל שנה על כולו. בנוסף למד גם באוניברסיטה והגיש דוקטורט על העניינים המשפטיים שמופיעים בספרי יוספוס פלביוס והשוואתם להלכה. על מחקר זה קיבל תואר ד"ר לפילוסופיה מאוניברסיטת ברן בשווייץ.
בדרשותיו הדגיש את חובתו של עם ישראל להיות אור לגויים ומופת מוסרי בפניהם, ורק בכך ניגאל. כן היה מדגיש את קיום המצוות שבין אדם לחברו לא פחות מהמצוות שבין אדם למקום. לגבי מצוות צדקה היה דורש שקיומה המעולה ביותר הוא להעמיד את הנזקק על רגליו עד שיוכל להתפרנס בעצמו, ואם זה לא אפשרי אז יש לעזור לו ככל שניתן.
היה ביחסים טובים גם עם אנשי הדת של דתות אחרות.
ברבנות > בצרניקאו

בתרס"א (1901) נבחר לרבה של קהילת צרניקאו בחבל פוזנן, ונשא לאשה את רוזה, בתו הבכורה של אשר הורוביץ, מחברי הקהילה (נפטרה בתרצ"א).
בדרשתו הראשונה שהתבססה על המילים ללמוד וללמד לשמור ולעשות
הביא לפניהם את הקווים המנחים של השקפתו לגבי תפקיד רב בישראל:
ללמוד - להעמיק בהתמדה במקורות היהדות ולהתכונן במרץ למילוי תפקידיו.
ללמד - ללמד את כולם: מבוגרים, צעירים ולילדים, ולהיות להם מורה דרך החיים.
לשמור - להיות שומר נאמן לתורה ולהגן עליה מכל התקפה והשמצה כדי למנוע כניסת רעיונות זרים אל הקודש.
ולעשות - להיות דוגמה ומופת בקיום מצוות התורה ולהראות לכולם את דרך האמת של עם ישראל.
אף שחלק מהקהילה לא שמרה מצוות, כדי לכבד את הרב השתדלו גם אלה לא לחלל שבת בפרהסיה, ובכל המשפחות שמרו כשרות ברמה כזו או אחרת. כמה שנים לאחר מינויו בנתה הקהילה מקווה חדש. הרב עמד בראשות חברה מיוחדת לענייני צדקה וחברת "גמילות חסד של אמת". גם רעייתו הרבנית הייתה שותפה לפעילות החסד ועמדה בראש "חברת הנשים להלבשת ילדים עניים ותמיכה בעניים" ועסקה ב"גמילות חסד של אמת" לנשים. בדרשותיו היו מתייחס לאירועים המשפחתיים של בני הקהילה: היה מודה לבורא על השמחות, והיה מביע את צערו על הנפטרים ומוסיף דברי תנחומים לאבלים.
בנוסף ניהל את בית הספר היהודי לדת שבתקופתו שמו הרשמי היה 'בית הספר העברי לדת, בהנהלת הרב ד"ר ווייל'. כל ילדי היהודים היו חייבים ללמוד בית הספר הזה כי לפי חוקי המדינה, ללא תעודת גמר מבית הספר לדת, לא היה ערך לתעודה מבית הספר הכללי.
הוא תיקן תפילות בלשון העם לזוג צעיר שבא לבית הכנסת בשבת הראשונה לאחר נישואיו וליולדת לכניסתה הראשונה לבית הכנסת לאחר הלידה.
במלחמת העולם הראשונה עשרות מיהודי צרניקאו התגייסו לצבא גרמניה. לחלקם הוענקו עיטורי גבורה והצטיינות על לחימתם וחמישה מהם נהרגו. לכבוד החיילים ששבו לביתם דרש דרשה מרגשת שבה עוררם לבנות את ביתם מחדש ברמה גבוהה יותר עם רגישות רבה יותר לכבוד הזולת ורכושו. הרב ד"ר וייל ליווה את דרשות בפסוקים וגם בתפילות רבות לשלום העולם וגאולת ישראל שתרגם לגרמנית.
מתחילת מלחמת העולם הראשונה המצב בצרניקאו הידרדר בגלל משבר כלכלי והסכנות בדרכים. לאחר תבוסת הגרמנים במלחמה סופח האזור לפולין. והיהודים נתקלו ביחס עוין ואנטישמי מצד השלטונות הפולניים. רוב יהודי צרניקאו עזבו לגרמניה ומערב אירופה, והקהילה היהודית הצטמקה מאוד. הפולנים שפעלו לסיפוח חלקים נוספים מגרמניה דרשו מהרב וייל סכום גדול למימון פעילותם, אך הוא סירב ואמר שאין לירוק לבור שממנו שתה, מדינת גרמניה. אך תרם סכום כפול לארגון "הצלב האדום" הפולני שטיפל בחולים. למרות תרומתו זו, ראו הפולנים בחומרה את סירובו לתרום לסיפוח שטחים נוספים מגרמניה לפולין, ושללו ממשפחתו את קצבת הפחם לחימום ובישול. מפני שלא רצה לקנות בהשוק השחור, החליט לעזוב את העיירה.
ברבנות > בדיסלדורף

לאחר שחיפש מקום רבנות חדש, מצא כמתאימה את הקהילה החרדית בדיסלדורף שליד נהר הריינוס. ביום הראשון של חנוכה, כ"ה בכסלו תר"פ (17 בדצמבר 1919) הגיע לעיר. בתחילה הגיע לבדו, ולאחר חמישה חודשים הצטרפו רעייתו וחמשת ילדיו. במשך כמה זמן מצבה הכלכלי של הקהילה היה רע ומשפחת הרב גרה בשני חדרים. לאחר השתפרות המצב הכלכלי הרב ומשפחתו קיבלו דירת שבעה חדרים בקומה ראשונה מבית-דירות בן ארבע קומות שבנה אחד מפרנסי הקהילה שהתעשר.
הקהילה החרדית בדיסלדורף מנתה כ-150 משפחות, והייתה קטנה בהרבה מזו הרפורמית. אך גם רבים מאלו שלא היו חברים בקהילה החרדית, נזקקו לשירותיה בעריכת חתונות יהודיות, סיפוק מאכלים כשרים וקבורה יהודית. בבית התפילה הרפורמי ליוותה את התפילות מקהלה מעורבת של זמרים וזמרות, חלקן אף היו גויות. בתחילה הרב ד"ר וייל ניסה לקיים שיתוף פעולה עם הקהילה הרפורמית, אך כשנדרשו להשתתף במימון בניית מקווה והכשרת שטח לבית קברות חדש, שוב נפרדו מהקהילה, וכל נטל שירותי הדת, כולל אחזקת המקווה ובית הקברות היו על כתפי הקהילה הקטנה.
הרב וייל למד בהתמדה לצד עבודת הרבנות. תחת השגחתו פעלו מסעדה כשרה, אטליז כשר ובית יתומים בעיירה סמוכה. וכן העביר שיעורים למבוגרים וצעירים, וכשהמורה הקבוצה לילדים לא יכול היה ללמדם, היה הוא המורה המחליף. לעיתים אף הכין ילדים לקריאת התורה וההפטרה בשבת הבר מצווה. מכל הסביבה באו אליו לשאול שאלות הלכתיות ולהתייעץ. מפני שלא היו די ילדים יהודיים להקמת בית ספר יסודי יהודי, נאלצו היהודים לשלוח את ילדיהם לבתי הספר הנוכריים, ולילדים היו שיעורי השלמה ביהדות.
בכל שבת העביר שיעור תורה לגברים. היה נשא דרשות גדולות בבית הכנסת בשבת שובה, בשבת הגדול, בשבתות מברכים, בשבתות מיוחדות אחרות, ובחגים. כן היה בעל קול ערב ששימש כחזן פעמים לא מעטות. בכל יום הכיפורים היה שליח ציבור בתפילת נעילה ולפעמים גם בכל נדרי ומוסף.
לאחר עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, הרב סירב הרב להזמנת בתו וחתנו, שעלו לארץ ישראל, להצטרף עליהם ולעלות ארצה. הוא אמר שהקהילה בדיסלדורף עדיין זקוקה לו, ובגרמניה חסרים רבנים יותר מאשר בארץ. בליל הבדולח פרצו נאצים לבית הרב וייל היכוהו, שברו את הרהיטים ואת כלי האוכל מזכוכית וחרסינה שאכלו בהם בחגים, וזרקו את ספרי הקודש מהחלון. בנוסף גזלו את ספר התורה שירש מאביו. בתו הצעירה חנה הצליחה להחזיר את ספר התורה, לאחר שהלכה לתחנת המשטרה כמה פעמים. קהילת דיסלדורף נחרבה, כמו קהילות אחרות בגרמניה, והיהודים ברחו לארצות אחרות. הרב וייל נמלט להולנד, שאליה כבר נמלטה מספר שנים קודם לכן בתו פלורה ובעלה. חתנו ובתו שכרו בעבורו דירה מעל לדירתם.
ברבנות > בהולנד

בהולנד נחלשה ראייתו מאוד, אך המשיך לשקוד על תלמודו בעל פה. כשהיה דבר שלא זכר בביטחון, קירב את הספר למרחק כשני סנטימטרים מעינו הטובה יותר, קורא את המילים שלא היה בטוח בזכרונם, וממשיך ללמוד מזכרונו. השתדל בכל מאודו לא להיות למעמסה על בתו וחתנו, והלך לבדו בעזרת מקל הליכה. היה יוצא מביתו פעמיים ביום: לתפילת שחרית ולתפילות מנחה וערבית, ולאחר סיום התפילה השתתף בשיעור גמרא. לאחר שהגרמנים כבשו את הולנד, הוצע לרב וייל להסתתר, אך התנגד מחשש שיסכן משפחה הולנדית. הרב אמר שאין הוא ראוי להצלה יותר משאר היהודים, ובתור רב יוכל לעזור ליהודים במחנות. בתש"ב נלקח למחנה ריכוז שממנו נשלחה כל שבוע רכבת עמוסה יהודים למחנה ההשמדה בירקנאו. לאחר כשנה נשלח באחת מהרכבות לאושוויץ 2 ונפרד משכניו למחנה בנאום מרשים.
פעילותו הציבורית

פעל עם הרבנים האורתודוקסיים האחרים בעניינים בקשורים לכלל הקהילות, והם היו מתאספים פעמיים בשנה לדון בעניינים העומדים על הפרק. השתתף ב"חברה להיסטוריה ולספרות ישראל" שמטרתה הייתה להעמיק את הקשר ליהדות של היהודים שעמדו בפני התבוללות. במסגרת פעילות בחברה זו העביר הרצאות שעסקו בהשוואת המשפט העברי לעומת משפטי העמים.
נטה לאגודת ישראל כפי שהייתה בגרמניה - חוששת מהשפעת החילוניות אך תומכת בלימודי חול בדרך של "תורה עם דרך ארץ". וכן תמך ביישוב ארץ ישראל. בתרע"ח עודד את בני קהילתו לתרום כסף רב ליישוב הארץ דרך אנשי אגודת ישראל שתמכו בו, והיו רבים כאלו. בתו פלורה הייתה בתנועת "נוער אגודתי" כדי להגיע דרכה לארץ ישראל. עם זאת לא רצה להיות פעיל בתוך "אגודת ישראל" ואמר שעליו להיות שייך לכל הקהילה ולא להיות מעורב במחלוקת פוליטית.
מצאצאיו

בנו, שלום וייל, פרופסור לשפות בניו-יורק
בתו, רבקה, נישאה לפרופ' יוסף ולק
ניניו, פרופ' יוסי פלטיאל מהאוניברסיטה העברית בירושלים ופרופ' מיכל שרון ממכון ויצמן למדע
הערות שוליים

↑  במסכת אבות, פרק ד', משנה ה' כתוב: "רבי ישמעאל אומר: 'הלומד תורה על מנת ללמד, מספיקין בידו ללמוד וללמד. והלומד על מנת לעשות, מספיקין בידו ללמוד וללמד לשמור ולעשות". וכן בברכה השנייה מברכות שמע ישראל בתפילת שחרית אנו אומרים "ותן בלבנו בינה להבין ולהשכיל, לשמוע, ללמוד וללמד, לשמור ולעשות ולקיים את כל דברי תלמוד תורתך באהבה".
ירמי קפלן

| --- | --- |

 לידה:  3 בספטמבר 1961 (בן 63) ארצות הבריתשיקגו, ארצות הברית 
 שם לידה:  ג'רמי דוד קפלן
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1975
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 סוגה:  רוק, פופ
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  תופים, גיטרה
 חברת תקליטים:  NMC, אל. איי.4
 פרופיל ב-IMDb
 
ירמי קפלן בהופעה בינואר 2013
ירמי קפלן (נולד ב-3 בספטמבר 1961) הוא אמן, שחקן, מוזיקאי, זמר, מלחין, מעבד ומפיק מוזיקלי ישראלי.
ביוגרפיה > תחילת הדרך

קפלן נולד בשיקגו שבארצות הברית בשם ג'רמי דוד קפלן (באנגלית: Jeremy David Kaplan). הוא בנו של במאי הטלוויזיה אירווינג קפלן ואחיו של אהרן קפלן. ירמי ואהרון קפלן הופיעו בטלוויזיה הלימודית הישראלית בילדותם. ראובן ריבלין, נשיאה לשעבר של מדינת ישראל, הוא בן דוד של אימו. קפלן הוא שלישי מבין ארבעה אחים. הוא עלה לישראל ב-4 ביולי 1969.
בזמן לימודיו בתיכון אליאנס תל אביב, שימש קפלן כמתופף בלהקת "ליקוי חמה" של רמי קלינשטיין, אשר למד בשכבה מתחתיו. בשנת 1979 קפלן התגייס לצה"ל ושירת בחיל האוויר, במקביל המשיך לנגן בשעות הפנאי עם קלינשטיין ואחרים, ובנוסף הוא היה מועמד להצטרף ללהקת "תיסלם" במקומו של סמי אבזרדל, ששקל בשעתו לעזוב את הלהקה, אך לבסוף התחרט.
לאחר שירותו הצבאי קפלן החל ללמוד משפטים באוניברסיטת תל אביב, אך נטש את לימודיו לטובת טיול בחו"ל. קפלן שהה שם במשך שנתיים, במהלכן חיפש דרך מוזיקלית עצמאית.
בנוסף הוא השתתף בדיבוב תוכניות מצוירות לילדים, בהן ב"דנבר הדינוזאור האחרון", בה דיבב את דמותו של מאריו.
ביוגרפיה > השתתפות בהרכבים

כילד, קפלן הופיע בקטע השירה In Our Post Office, ששודר בשנות השבעים בשידורים חוזרים רבים בטלוויזיה הלימודית, במסגרת הסדרה  "Neighbours" ללימוד אנגלית לכיתה ה', סידרה שאביו השתתף בבימוי חלק מפרקיה.
רמי קלינשטיין כלל באלבומו הראשון "ביום של הפצצה", שיצא ב-1986, לחן משותף לו ולקפלן לשיר "במקום שבו אני עומד". בנוסף שר קפלן באלבום קולות רקע. באותה שנה גם כתב גרסאות באנגלית לשירים של ריטה, עבור אלבום שהקליטה בהולנד. קלינשטיין המליץ לרוני בראון להחתים את קפלן בחברת התקליטים "הליקון". קפלן כתב, הלחין והקליט שני שירים, "מחפשת" (לו בוים קליפ) ו"תפוס אותו", לאלבום מתוכנן, אך האלבום לא הושלם. עם זאת הופיע עם השירים לראשונה כזמר עם להקת "תופעת דופלר".
קפלן נסע לשהות של מספר חודשים בארצות הברית וחזר לישראל ב-1989, והשתתף במספר הרכבים מוזיקליים בו זמנית: הוא היה נגן גיטרה בלהקת "איפה הילד", הוא תופף בלהקת "תערובת אסקוט", והיה סולן בלהקת "הפיצוץ", שהפכה בהמשך ל"ניצולי הפיצוץ".
בשנת 1991 יצאה לאור אלבום הבכורה של "תערבות אסקוט" שזכה להצלחה וקפלן עזב את ההרכבים האחרים שבהם ניגן.
בשנת 1992 ניגן קפלן בתופים בהקלטות האולפן של להקת "תופעת דופלר", לקראת יציאת אלבומם הראשון. הוא גם השתתף בהלחנת שירם "קוטפת". בנוסף השתתף באופרת רוק בשם "סקסודוס", שכתב וביים סולן להקת תופעת דופלר, ברוך פרידלנד, אופרה שעלתה בפסטיבל ערד, בהפקה מוזיקלית של גלעד עצמון, יחד עם להקת תערובת אסקוט.
בשנת 1993 בעת העבודות על אלבומם השני עזב קפלן את "תערובת אסקוט".
ביוגרפיה > קריירת הסולו > 1994–1999

ב-1994, כשנה לאחר פירוק "תערובת אסקוט" ו"ניצולי הפיצוץ" ב-1993, הקים את "להקת הפרחים", שחתמה בחברת התקליטים אן אם סי והוציאה את האלבום "ירמי קפלן והפרחים", בו כל השירים נכתבו והולחנו על ידי קפלן. רוב שיריו היו שירי כאב קשים לעיכול מבחינה מוזיקלית. בין השירים המצליחים של האלבום היו "מודדת", "מדוע לא באת" ו"משהו חייב להשתנות". לאחר שיצא האלבום יצאה הלהקה לסיבוב הופעות, שבו הוכיח קפלן את כוחו על הבמה. ירמי קפלן התגלה כסולן סוחף, בהופעות הרבה לשיר ולהיות בתנועה מתמדת, לאחר שנים שבהן נחבא מאחורי התופים. כמו כן, הקליט באותה שנה ביצוע מחודש לשיר "גלי" של אהוד מנור וקובי אשרת, לכבוד ספיישל לחנוכה שנערך בגלי צה"ל. החידוש נכלל כבונוס במהדורה מאוחרת יותר של האלבום "ירמי קפלן והפרחים".
אלבומו השני "בוקר טוב" יצא בשנת 1995 והיה לאלבום סולו, ללא להקת ליווי. גם באלבום זה כל השירים נכתבו על ידיו, ובהם "הדפוק הזה" ו"במוקדם או במאוחר". אלבום זה היה בסיס להופעות ולקליפים מצליחים.
בשנת 1996 כתב, הלחין והקליט את שיר הפתיחה לסדרה "הפוך": "כבר עכשיו", שהפך ללהיט וזכה להצלחה גדולה. השיר נכלל בתור בונוס באלבום "בוקר טוב", במהדורה מאוחרת יותר.
בשנת 1999 יצא אלבומו השלישי: "לרע ולטוב". רוב שירי האלבום עוסקים בנושאי משפחה וזוגיות, מהם זכו להצלחה השירים "קולה וברה", "הזדמנות" ו"לרע ולטוב". בדומה לאלבומו הקודם, גם באלבום זה כתב קפלן את המילים והלחנים והפיק מוזיקלית.
ביוגרפיה > קריירת הסולו > שנות האלפיים

ב-2001 קפלן התארח על התופים בהופעה בשיר "בשבילך" של תופעת דופלר, בהופעתם בפסטיבל הזמר והפזמון המחודש.
במרץ 2003 יצא לאור אלבומו הרביעי, "הזמן האבוד", שזכה לביקורות טובות. האלבום הופק על ידיו ועל ידי אייל קצב וכלל מספר להיטים, ובהם "ראשון שבת", "תתחיל מאפס" ו"אני אשתנה".
במאי 2004 התאחדה להקת "תערובת אסקוט" למספר הופעות, בנובמבר 2007 התאחדו שוב למופע חד פעמי, ושוב בספטמבר 2011, לכבוד יום ההולדת ה-50 של קפלן.
במרץ 2007 השתתף קפלן במופע של התזמורת הסימפונית חיפה בו ביצע משירי "הביטלס".
באפריל 2009 הוציא קפלן סינגל ראשון לקראת אלבומו החמישי, בשם "כל אחד יכול". האלבום המלא, "חשק", יצא לאור ב-27 ביולי 2010. זמן קצר לפניו יצא סינגל נוסף, "כמה את צודקת", שזכה להצלחה במצעדי הפזמונים. סינגל נוסף מהאלבום שזכה להצלחה היה "עוד יהיה לך" ("מעבר לגדר").
בדצמבר 2009 יצא לאור הסינגל "מעבר לגדר", שהלחין קפלן עבור ליאור פרחי.
בשנת 2010 יצא לסיבוב הופעות משותף עם חמי רודנר.
באמצע 2014 יצא השיר "היא האחת" בביצועו של קפלן, מתוך הפרויקט "פנסים" של המוזיקאי אלירן אביתר לוי, בו קפלן היה שותף שנה קודם לכן. השיר עצמו זכה להצלחה בתחנות הרדיו ודורג במקום ה-17 במצעד הפזמונים השנתי לשנת תשע"ד, של רשת ג'. בשנת 2015 הוציא יחד עם ספנסרוסו, מתן ספנסר ואורי רוסו, צמד מפיקים צעירים, את האלבום "פטיש", המשלב בין רוק ומוזיקה אלקטרונית. האלבום מומן על ידי הקהל באמצעות קמפיין הדסטארט.
בשנת 2019 הפיק מופע קברטי "ירמי קפלן מבצע אלטון ג'ון". בקיץ 2022 העלה שוב את המופע.
בשנת 2020, רגע לפני התפרצות הקורונה, הוציא סינגל חדש בשם "בסוף אני נשאר עם כלום" ומיד לאחריו שחרר סינגל נוסף בשם "אחזיר אותך בזמן".
במאי 2023 הודיע על הפסקת פעילות זמנית לכשלושה חודשים בגלל מצבו הבריאותי.
ביוגרפיה > קריירת משחק

בילדותו השתתף במספר תוכניות ללימוד האנגלית שביים אביו אירווינג קפלן, ב-"Neighbours", בתפקיד בני, וכן ב-"The Adventures of Scooterman", בתפקיד אוסוולד, אחיינו של ד"ר האפבייקד (בפרק "The Accidental Astronaut"). כמו כן השתתף במערבון "פנטום קיד" ב-1975, ושיחק בתפקיד אפרים לוי בסרט הישראלי "מבצע יונתן" של מנחם גולן ב-1977.
ב-2006 השתתף בפרק בסדרה "האלופה" בתפקיד רופא עיניים. ב-2007 שיחק בסדרת הילדים "ראש גדול" ובסדרת הדרמה "אולי הפעם", וב-2010 שיחק בסדרה "נשות הטייסים".
ב-2014 שיחק בסדרה "עממיות" בתפקיד אדריאן צ'ייני.
קפלן השתתף גם בתפקידי אורח בתור עצמו בסדרות הילדים "רמזור" ו"הפיג'מות".
חיים אישיים

בתחילת דרכו קפלן היה בזוגיות עם הזמרת דנה ברגר. פרידתם שימשה השראה לחברם חמי רודנר, שכתב עליהם את השיר "נפלת חזק". כאשר השיר יצא לרדיו הוא עורר סערה תקשורתית, אך לבסוף הפך ללהיט.
קפלן היה במערכת יחסים גם עם השחקנית אסתי ירושלמי, עליה כתב את השירים: "אסתי" ו"מודדת" שנכללו באלבום הבכורה שלו "ירמי קפלן והפרחים".
ב-1997 קפלן התחתן עם רויטל ונולדו להם שני בנים. ב-2009 השניים התגרשו. קפלן כתב במהלך נישואיו לרויטל את השירים "קולה וברה" ו"לרע ולטוב" שנכללו באלבומו השלישי "לרע ולטוב".
קפלן בזוגיות עם יעל ולהם בן. מתגורר ברמת השרון.
בחודש מאי 2023 קפלן הודיע על הפסקה מהופעות עקב ניתוח בלתי צפוי בחוליות הצוואר, שהעמיד את תפקוד גפיו בסכנה. הוא עבר הליך מורכב שנועד לשמר את תפקוד איבריו, וביולי של אותה השנה שיתף תמונה שלו ממיטת בית החולים והביע תודה על ההודעות, הדאגה והטיפול שקיבל.
אלבומים > אלבומי סולו

"ירמי קפלן והפרחים", 1994 (אלבום פלטינה)
"בוקר טוב", 1995 (אלבום זהב)
"לרע ולטוב", 1999 (אלבום זהב)
"הזמן האבוד", 2003
"חשק", 2010
"עד עכשיו", 2018 (אלבום אוסף)
אלבומים > שיתופי פעולה והרכבים

"תערובת אסקוט", 1991
"תופעת דופלר", 1992
"פטיש", 2015
"אחכה לו-שירים שעלו מאפר השואה", 2019
הערות שוליים

↑  ירמי קפלן מציג: כך נהייתי מוזיקאי באתר זוטי דברים.
↑  רונן טל, אם המצב קשה, חדשות, 3 בנובמבר 1988
↑  איציק יושע, איך היה בחו"ל, ריטה?, חדשות, 17 בדצמבר 1986
↑  יוני הראל, מבטיחים, אבל - שוליים, חדשות, 1 באוקטובר 1987
↑  יואב בירנברג, ותודה לאבא של ברוך, חדשות, 13 בדצמבר 1987
גיורא פרבר, תופעת דופלר עם ירמי קפלן. חמישי בלילה, פינגוין, תל־אביב, חדשות, 14 בפברואר 1988
↑  גיורא פרבר, מופעים - איפה הילד, חדשות, 10 בנובמבר 1989
↑  שמעון פרנס, מופעים - תערובת אסקוט, חדשות, 29 בדצמבר 1989
↑  טל פרי, הכל פה תוצרת עצמית, מעריב, 18 באוקטובר 1991
↑  יואב בירנברג, האנטר הוא שלמה ארצי, חדשות, 2 ביולי 1992
↑  יואב בירנברג, נפרדים, חדשות, 13 באפריל 1993
↑  עכבר העיר, צעד בכיוון הנכון, באתר הארץ, 20 באפריל 2003
↑  עכבר העיר, אלבום חדש לירמי קפלן, השבוע בחנויות, באתר הארץ, 19 במרץ 2003
↑  גידי אביבי, לפעמים צריך אהבה ישנה, באתר הארץ, 6 במאי 2004
שגיא בן נון, "תערובת אסקוט" תתאחד לסבב הופעות, באתר הארץ, 22 באפריל 2004
↑  עכבר העיר, תערובת אסקוט מתאחדים שוב, באתר הארץ, 21 באוקטובר 2007
↑  אסף נבו, ‏תלתלי היובל, באתר ‏מאקו‏, 9 בספטמבר 2011
↑  עומר שומרוני, ‏הרכב מנצח, באתר גלובס, 18 במרץ 2007
↑  נויה כוכבי, עכבר העיר, ירמי קפלן בדרך לדיסק חדש, באתר הארץ, 23 באפריל 2009
אור ברנע, לירמי מתחשק פתאום, באתר ynet, 26 באפריל 2009
↑  ערן סויסה, נפרדנו כך: ירמי קפלן נחשף באלבום חדש, באתר nrg‏, 23 בספטמבר 2009
↑  מתן אברמוביץ', עכבר העיר, להאזנה: שיר חדש לליאור פרחי, באתר הארץ, 24 בדצמבר 2009
↑  תום שני, עכבר העיר, חמי רודנר וירמי קפלן מארחים את שאולי עשת: מינוס גדול ועייף, באתר הארץ, 20 בנובמבר 2010
↑   דפנה ארד, ירמי קפלן תופס טרמפ לתהילה עם שני מפיקים צעירים, באתר הארץ, 27 באוקטובר 2015
↑  מזל טלבי לוי, "אני מתפוצץ על הבמה" | שנים אחרי שהתאהב במוזיקה שלו, ירמי קפלן שר אלטון ג'ון, באתר צומת השרון (מקומון), ‏2 ביולי 2022
↑  מערכת mako מוזיקה, ‏ירמי קפלן - אחזיר אותך בזמן, באתר ‏מאקו‏, 9 בנובמבר 2020
↑  רן בוקר, ירמי קפלן עוצר את הופעותיו: "אעבור ניתוח כדי לשמור על תפקוד הגפיים שלי", באתר ynet, 4 במאי 2023
↑  Neighbours, באתר הטלוויזיה החינוכית הישראלית
↑  שי ארזואן, עכשיו תורה: מלי לוי שקופה, באתר ynet, 19 בינואר 2014
↑  יונתן ריגר, ‏"נפלת חזק": ירמי קפלן, חמי רודנר – והרוקרית המסתורית, באתר ‏מאקו‏, 6 באוגוסט 2020
↑  גיל משעלי, ‏אחרי הניתוח - ירמי קפלן משתף במצבו: "אוהב כל אחת ואחד מכם", באתר ‏מאקו‏, 12 ביולי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312368305171  ISNI: 0000 0001 0840 3216  MusicBrainz: a7c5c464-758a-41ca-8f0c-f2724487639b  VIAF: 160899118   WorldCat (עם VIAF): 160899118
אבי בלושטיין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1950 (בן 75 בערך) ישראל
 מדינה:  ישראל 
 מקצוע:  אלוף-משנה במיל', מנכ"ל
 תפקיד:  חבר מועצת העיר פתח תקווה, מנכ"ל משרד הדתות.
 מפלגה:  מפד"ל 
 
אָבִי בְּלוּשְׁטֵין (נולד בשנת 1950) הוא איש ציבור ישראלי, לשעבר חבר מועצת העיר פתח תקווה ומנכ"ל משרד הדתות.
ביוגרפיה

נולד בישראל, בן למשפחת מייסדי העיר פתח תקווה. השתחרר מצה"ל בדרגת אלוף-משנה.
כיהן כמנכ"ל משרד הדתות וכן כסמנכ"ל המשרד להגנת הסביבה. בוגר תוכנית טופז למנכ"לים מאוניברסיטת בר-אילן וכן בוגר תוכנית דירקטורים מאוניברסיטת בר-אילן. חבר הוועד המנהל וחבר ועדת קבע באוניברסיטת בר-אילן וחבר בהנהלת מכללת שערי משפט.
כיהן כחבר מועצת עיריית פתח תקווה מטעם המפד"ל, וכסגן ראש עיריית פתח תקווה מטעם הבית היהודי, ראש אגף תרבות תורנית, יו"ר היכל התרבות ויו"ר ועדת מכרזים, עד להתפטרותו ביוני 2016 כחלק מהסכם רוטציה במפלגה. החל מ-2005 הוא כיהן כיו"ר ממונה של המועצה הדתית הוד השרון והמועצה הדתית כוכב יאיר - צור יגאל וסיים את תפקידו בהוד השרון ב-2022, שם הוחלף בידי אופיר טואיל. באותה שנה מונה על ידי השר מתן כהנא כיו"ר ממונה של המועצה הדתית בנהריה.
בשנת 2019 קיבל אבי בלושטיין אות יקיר העיר פתח תקווה.
בבעלותו עסק לרהיטים בפתח תקווה. גרוש ואב לשלושה.
הערות שוליים

↑  אשר אטדגי, יו"ר המועצה הדתית בהוד השרון עוזב: "כוכבי חושב שתקצוב ענייני דת זה בזבוז זמן וכסף", באתר mynet‏ הוד השרון, 21 במרץ 2022
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ויקטור נלסון

ויקטור אנוק נלסון (בדנית: Victor Enok Nelsson; נולד ב-14 באוקטובר 1998 בהורנבק שבדנמרק) הוא כדורגלן דני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת רומא מליגת העל האיטלקית ובנבחרת דנמרק.
קריירת מועדונים

נלסון גדל במחלקות הנוער של הורנבק IF ונורשלן. ב-12 בספטמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של נורשלן, בהפסד 3-1 לאורהוס גימנסטיקפוינין במסגרת המחזור השמיני בליגת העל הדנית לעונת 2016/2017. הוא ערך 90 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.
ב-5 ביולי 2019 חתם נלסון על חוזה לחמש עונות בפ.צ. קופנהגן מליגת העל הדנית. ב-14 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3-2 על אודנסה בולקלוב במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2019/2020. בסך הכל ערך 63 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.
ב-11 באוגוסט 2021 חתם נלסון על חוזה לחמש עונות בגלאטסראיי מליגת העל הטורקית. ב-23 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-1 על האטייספור במסגרת המחזור השני בליגה לעונת 2021/2022.
ב-3 בפברואר 2025 הושאל נלסון לרומא עד לסוף העונה.
קריירה בינלאומית

ב-11 בנובמבר 2020 ערך נלסון את הופעת הבכורה שלו בנבחרת דנמרק, בניצחון 2-0 על נבחרת שוודיה במשחק ידידות.
נכלל בסגל נבחרת דנמרק לטורניר יורו 2024.