stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צאלח צאלח
ביוגרפיה

מארי צאלח נולד בשנת ה'תכ"ה (1665), בשכונת אלסאילה בצנעא שבתימן.
בשנת ה'תל"ט (1679), בהיותו בן 14, יצא יחד עם כל יהודי צנעא לגלות מוזע, וחזר והשתכן בקאע אל-יהוד.
בשנת ה'תס"ח (1708) בנה את בית הכנסת בית צאלח, שהייתה מרכז תורני חשוב ומקום מושבה של הישיבה הגדולה.
בסביבות שנת ה'תצ"ה (1735) התמנה כדיין בהרכב הרביעי של בית הדין בראשות מארי דוד חותר.
היה הסמכות העליונה בענייני שחיטה. מצבו הכלכלי היה טוב, והוא מימן העתקת ספרים. עסק רבות בקבלה, והיה בין הבודדים בתימן שהניחו תפילין של רבנו תם.
נפטר בכ"ד בכסלו ה'תק"ט (15 בדצמבר 1748).
חיבוריו

פרי צדיק – ספר מוסר קבלי, שנכתב לאחר גלות מוזע במטרה לעודד את הגולים.
ספר הבדיקות – על הלכות שחיטה
הגהות לשולחן ערוך חלק יורה דעה
חיבוריו יצאו לאור על ידי הרב מאיר צאלח, ונוספו אליהם ליקוטים שהביא נכדו מהרי"ץ בשמו.
לקריאה נוספת

ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 499
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 499
| חכמי בית דין צנעא |
| --- | --- | --- |
| הרכב 1 | הראב"ד מארי שלמה בן סעדיה מנזלי • מארי יחיא בן אברהם אלשייך הלוי • מארי זכריה בן יוסף הכהן |  |
| הרכב 2 | הראב"ד מארי זכריה בן יוסף הכהן • מארי משה בן סעדיה קטיעי • מארי שלום בן חיים צבטאני |  |
| הרכב 3 | הראב"ד מארי שלום בן עמרם חמדי הלוי • מארי יוסף בן סעדיה בשארי • מארי סעדיה בן שלום עמר הלוי |  |
| הרכב 4 | הראב"ד מארי דוד בן יחיא חותר • מארי צאלח בן יחיא צאלח • מארי יוסף בן סעדיה בשארי |  |
| הרכב 5 | הראב"ד מארי סעדיה בן משה קטיעי • מארי פנחס בן שלמה עראקי • מארי שלום בן יוסף בשארי |  |
| הרכב 6 | הראב"ד מארי  יחיא בן יוסף צאלח (מהרי"ץ) • מארי שלמה בן ישועה אלג'מאל • מארי שלום בן סעדיה הכהן |  |
| הרכב 7 | הראב"ד מארי אברהם בן יחיא צאלח • מארי יחיא בן יהודה צעדי • מארי יחיא בן דוד משרקי |  |
| הרכב זמני | הראב"ד מארי יוסף בן סאלם נקאש • מארי יוסף בן שלום קארה • מארי אברהם בן אהרן מנזלי |  |
| הרכב 8 | הראב"ד מארי יוסף בן שלום קארה • מארי יחיא בן שלמה אביץ' • מארי דוד בן אברהם צאלח |  |
| הרכב 9 | הראב"ד מארי סלימאן בן יוסף קארה • מארי יחיא בן שלום הכהן • מארי יחיא בן יעקב צאלח |  |
| הרכב 10 | הראב"ד מארי סלימאן בן סאלם צאלח • מארי אברהם בן צאלח צאלח • מארי יוסף בן דוד מנזלי |  |
| הרכב 11 | הראב"ד מארי יחיא יצחק הלוי • מארי יחיא קאפח • מארי אהרן הכהן • מארי יחיא אביץ' |  |
| הרכב 12 | הראב"ד מארי יחיא אביץ' • מארי עמרם קורח |  |
קוטכיצטוס

| קוטכיצטוס |
| --- | --- |
 שלד של Kutchicetus minimus
תקופה
אמצע אאוקן, 46–43 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
תת־סדרה:: דמויי היפופוטם
משפחה:: רמינגטונוצטיים
סוג:: קוטכיצטוס
מין:: Kutchicetus minimus
שם מדעי
 Kutchicetus

קוטכיצטוס (שם מדעי: Kutchicetus) הוא סוג נכחד של לווייתן קדום בן המשפחה רמינגטונוצטיים אשר חי סביב פקיסטן והודו במשך תקופת האאוקן שלפני 46 עד 43 מיליון שנה. הוא הוגדר בשנת 2000 ובסוגו נכלל מין אחד - Kutchicetus minimus. במראהו הוא קרוב לסוג אנדרוסיפיוס (אנ') שבעבר נחשב לבן אותו סוג.
הקוטכיצטוס היה לווייתן מהלך בעל מבנה גמיש כמו של לוטרה, והוא הותאם לחיים אמפיביים לאורך לגונות וחופים רדודים. הוא הגיע לאורך של 2.5 מטר ולמשקל 150 קילוגרמים, כך שהיה הלווייתן הקטן ביותר במשך האאוקן. היו לו רגליים נמוכות מתפקדות וזנב עבה ארוך, הלסתות שלו היו ארוכות ודקות והזכירו במראם את לסתות הגאביאל ההודי עם שיניים חרוטיות לאורכם.
לווייתן זה התפתח להתאמה טובה יותר לחיים בים מאבות כמו האמבולוצטוס, באמצעות חוליות רבות שהסתעפו מעצמות האגן וכן עצמות נוספות על הזנב שעזרו לו לנווט במים. עם זאת ההתפתחות לא הייתה מושלמת מאחר שגפיו היו חסרי קרומי שחייה, הוא היה חסר אוזן פנימית המתאימה לחיות צוללות. הוא נע כנראה בתנועות דומות לתנועות שחייה של לוטרות ואולי צד באופן דומה דגים.
איור אפשרי של קוטכיצטוס
קובי באפקין

| --- | --- |

 לידה:  21 בספטמבר 2003 (בן 21) גרנד ראפידס, מישיגן, ארצות הברית ארצות הברית
 עמדה:  קלע
 גובה:  1.96 מטרים
 מספר:  4
 מכללה:  אוניברסיטת מישיגן (2021–2023)
 דראפט:  בחירה מספר 15, 2023 אטלנטה הוקס
 קבוצות כשחקן
 2023–:  אטלנטה הוקס
 
קובי באפקין (באנגלית: Kobe Bufkin; נולד ב-21 בספטמבר 2003) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הקלע, בקבוצת אטלנטה הוקס מליגת ה-NBA.
קריירה

באפקין נולד וגדל בגרנד ראפידס, מישיגן, ושיחק כדורסל בתיכון מקומי. בשנתו השנייה בתיכון העמיד ממוצעים של 20 נקודות, 7 ריבאונדים ו-3 אסיסטים למשחק. שנה לאחר מכן העמיד ממוצעים של 22 נקודות, 5 ריבאונדים ו-4 אסיסטים למשחק. בעונתו האחרונה בתיכון העמיד ממוצעים של 25 נקודות, 7 ריבאונדים ו-5 אסיסטים בחמישה משחקים, ואז החמיץ את שארית העונה עקב שבר בשורש כף היד השמאלית. בתום העונה נבחר להשתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן וב-Jordan Brand Classic.
הוא בחר לשחק עבור קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת מישיגן, ובעונת 2021/2022 העמיד ממוצעים של 3 נקודות, 1.1 ריבאונדים, ו-0.3 אסיסטים ב-10.6 דקות למשחק. בתום העונה עזבו מספר שחקני מפתח את הקבוצה, ובשל כך באפקין תפס עמדה משמעותית יותר ובעונת 2022/2023 העמיד ממוצעים של 14 נקודות, 4.5 ריבאונדים, 2.9 אסיסטים ו-1.3 חטיפות ב-34 דקות למשחק. ב-2 בפברואר 2023 קלע 15 נקודות והוסיף שיא קריירה של 12 ריבאונדים ושיא קריירה של 8 אסיסטים במשחק הדאבל דאבל הראשון בקריירה שלו. ב-26 בפברואר 2023 קלע שיא קריירה של 28 נקודות בניצחון קבוצתו על ויסקונסין 87–79 בהארכה.
ב-2 באפריל 2023 הכריז כי יתמודד בדראפט 2023 ב-NBA.
הערות שוליים

↑  Grand Rapids Christian star hoping to be the next famous Kobe, WZZM13.com, ‏6:00 PM EST January 21, 2020 (באנגלית אמריקאית)
↑  Scott DeCamp, Michigan State recruiting target Kobe Bufkin puts game on full display, mlive, ‏2019-12-28 (באנגלית)
↑  Andrew Kahn, Kobe Bufkin, guard from Grand Rapids, commits to Michigan basketball, mlive, ‏2020-07-10 (באנגלית)
↑  Bufkin hopes to return to the court during the playoffs, WZZM13.com, ‏6:46 PM EDT March 18, 2021 (באנגלית אמריקאית)
↑  GR Christian’s Kobe Bufkin named a McDonald’s All-American, WOODTV.com, ‏2021-02-23 (באנגלית אמריקאית)
↑  'Really good upside': Grand Rapids standout Kobe Bufkin commits to Michigan's 2021 class, The Detroit News (באנגלית אמריקאית)
↑  How did Michigan basketball land Kobe Bufkin? John Beilein holdover had a big hand in it, Detroit Free Press (באנגלית אמריקאית)
↑  Meet Juwan Howard's No. 1-ranked Michigan basketball recruiting class for 2021, Detroit Free Press (באנגלית אמריקאית)
1 2  Teammates reveal the most impressive player on the Michigan men’s basketball team, 247Sports (באנגלית)
↑  Iowa, Michigan and Nebraska Receive Weekly Men’s Basketball Awards, bigten.org, ‏2023-04-06 (באנגלית)
↑  Tom Wywrot, Dickinson, Bufkin, Howard Earn Big Ten Postseason Honors, University of Michigan Athletics (באנגלית)
↑  2023 Big Ten Men’s Basketball Postseason Honors Announced, bigten.org, ‏2023-04-05 (באנגלית)
↑  Bufkin Notches First Career Double-Double in Win at Northwestern, University of Michigan Athletics, ‏2023-02-02 (באנגלית)
↑  Dickinson's Buzzer-Beater Forces OT in U-M Win Over Wisconsin, University of Michigan Athletics, ‏2023-02-26 (באנגלית)
↑  Wisconsin 79-87 Michigan (Feb 26, 2023) Game Recap, ESPN (באנגלית)
↑  Andrew Kahn, Michigan sophomore Kobe Bufkin declares for NBA draft, mlive, ‏2023-04-02 (באנגלית)
קאלמאנהאזה

| --- | --- |
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מרכז טרנסדנוביה
 מחוז:  סבולץ'-סטמאר-ברג סבולץ'-סטמאר-ברג
 נפה:  נפת נירג'האזה
 שטח:  37.24 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,758 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  47°53′00″N 21°35′00″E﻿ / ﻿47.883333333333°N 21.583333333333°E﻿ / 47.883333333333; 21.583333333333 
 אזור זמן:  UTC +1
 https://www.kalmanhaza.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.קאלמאנהאזה(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.קאלמאנהאזה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קאלמאנהאזה (בהונגרית: Kálmánháza) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בקאלמאנהאזה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 2,053 ובשנת 2020 רק 1,758 תושבים.
הכפר היה חלק מאויפהרטו עד שנת 1949 והוא נקרא עד שנת 1904 בוגארהזה אז השתנה שמו לקאלמאנהאזה לאחר שקלמן טיסה רכש לאשתו אחוזה באזור.
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת נירג'האזה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | נירג'האזה • אפג' • קאלמאנהאזה • קוטאי • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • נירטלק • נירטורה • רקמז • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • אויפהרטו |  |
קאלמונאי

| --- | --- |

מערב העיר
 מדינה:  סרי לנקה סרי לנקה
 מחוז:  מחוז המזרח
 גובה:  7 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  99,983 (2012)
 קואורדינטות:  7°25′00″N 81°49′00″E﻿ / ﻿7.4166666666667°N 81.816666666667°E﻿ / 7.4166666666667; 81.816666666667 
 אזור זמן:  UTC +5:30
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת סרי לנקה מוגדלת) קולומבו סרי ג'ייוורדנפורה קוטה  קאנדי טרינקומלי אנוראדאפורה ג'פנה קורונגלה רטנאפורה גאלה בדולה מפרץ בנגל קאלמונאי(למפת סרי לנקה רגילה) קולומבו סרי ג'ייוורדנפורה קוטה  קאנדי טרינקומלי אנוראדאפורה ג'פנה קורונגלה רטנאפורה גאלה בדולה מפרץ בנגל קאלמונאי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
קאלמונאי (בטמילית: கல்முனை, בסינהלית: කල්මුනේ) היא עיר במחוז המזרח שבסרי לנקה.
בשנת 2004 התרחש צונאמי באזור האוקיינוס ההודי ובסרי לנקה בפרט מה שגרם להצפות ענק, התושבים איבדו עבודתם לזמן מה והיו בעיר נזקים בשווי מיליוני דולרים.
דמוגרפיה

העיר קאלמונאי היא עיר מוסלמית סונית והיא היחידה בסרי לנקה שחיים בה מוסלמים. רואים את ההבדל המובהק בין קאלמונאי לערים שונות בסרי לנקה בסגנון הבנייה. בעיר קאנדי למשל יש מקדשים ענקיים לבודהה ובקאלמונאי סגנון הבנייה פשוט יותר והאנשים מגיעים ממעמדות נמוכים יותר. ישנן תחזיות שאומרות שהעיר תהפוך למטרופולין מוסלמי גדול.
האוכלוסייה המקומית מתחלקת מבחינה דתית כדלהלן:
90% מוסלמים סונים
1% מוסלמים שיעים
9% בודהיסטים
הערות שוליים

↑  Census July 17, 2001 via citypopulation.de
↑  UTHR report on Kalmunai
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567414905171  LCCN: n89266951  VIAF: 157227750   WorldCat (עם VIAF): 157227750 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים באסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ציטוט

בנאום או ביצירה כתובה, כגון מאמר, ספר עיון, ולעיתים גם סיפורת, ציטוט (או מובאה) הוא שילוב של קטע שפורסם ביצירה אחרת, ככתבו וכלשונו. ניתן לצטט גם דברים שנאמרו בעל-פה.
ציטוט פסקאות קצרות, בעלות רלוונטיות גבוהה לנושא הנדון, מקובל בספרים ובמאמרים רבים. ציטטות מגוונות את הכתוב ומפיחות בו רוח-חיים, בהראותן את יחסם של אנשים נוספים לנושאים הנידונים בספר. בנוסף מטעימות הציטטות את הקורא בטעמו של המקור המצוטט, ובכך מפתות לקרוא מקור זה בשלמותו.
שיטת התקדים המחייב מביאה לכך שבבתי המשפט נעשה שימוש נרחב בציטוטים בעת כתיבתם של פסקי דין.
בנאום, ציטוט הוא כלי רטורי רב עצמה, משום שהוא יוצר את הרושם או מחזק את העובדה שהמקור המצוטט מחזיק בנושא הנדון דעה או עמדה דומה לדעה או עמדה שהנואם מנסה לקדם.
אופן הציטוט במקורות היהודיים

בעבר, לא הייתה אחידות באופן הציטוט, אך עם הזמן התפתחו נוהגים שונים בנושא. בתנ"ך תרבות הציטוט הייתה ציטוט חופשי בדווקא, והבאת פרפרזה של הדברים במילים שונות. זאת באשר לדברים שבעל-פה. בציטוט תעודות כתובות, לעומת זאת, נהוג היה להקפיד להעתיק את המקור כלשונו (למעט אולי שינויים קלים). לסימון תחילת הציטוט לעיתים הייתה נוספת מילת 'לאמור' וכדומה לה; את סוף הציטוט לרוב לא נהגו לסמן, משום שלרוב הדברים מובנים מן ההקשר. אמנם, לעיתים סומן גם הסיום, בפרט לאחר ציטוט ארוך מאוד.
תרבות הציטוט אצל חז"ל הייתה שונה ומורכבת. כשציטטו פסוקים, לעיתים ציטטו אותם במדויק, אבל פעמים רבות (בעיקר משום שדבריהם נאמרו על פה ולא נכתבו באופן מסודר), היה הציטוט חופשי, ואף קוצר בהתאם לנסיבות. כך, במקום הפסוק 'אל תשת ידך עם רשע להיות עד חמס', ציטטו אותו במקוצר כהבנתם מתוכנו, ואמרו 'אל תשת רשע עד'. לעיתים אף הרכיבו שני פסוקים כאחד, כדוגמת הציטוט (תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ג', עמוד א') 'וילן יהושע בלילה ההוא בתוך העמק', שהוא הרכבה של שני פסוקים מספר יהושע, פרק ח' (ט ו-יג). בציטוטים מקבצים שנשמרו בעל פה, כדוגמה התוספתא, ציטטו לעיתים באופן חופשי אף יותר (ובדבר זה היו נוהגים שונים בין מקומות שונים; יש האומרים כי התלמוד הבבלי נהג בנושא הזה ביתר חופשיות מן התלמוד הירושלמי. בכל הנוגע לציטוטים מספרים חיצוניים, כדוגמת בן סירא, הייתה מדיניות הציטוט חופשית אף יותר: מסתבר שברובם של הציטוטים נהגו חז"ל לצרף שני חצאי פסוקים ממקומות שונים באורח קבע. זאת, ככל הנראה משום שהספר נקרא באקראי ולא נלמד בעיון, ולא השקיעו מאמצים בזכירתו.
בספרות הרבנית המאוחרת יותר (תקופת הראשונים והאחרונים), היה נהוג לדייק יותר בציטוטים מטקסטים קנוניים (כדוגמת התנ"ך, המשנה והתלמוד), ולהביא פרפרזה במקרים של ציטוט מ"ראשונים" אחרים. גם בתקופה זו היו הבדלים בין המקומות והזמנים השונים, כאשר היו שהקפידו להביא דבר בשם אומרו, והיו שמראש הצהירו שלא ימסרו את מקור דבריהם, מסיבות מגוונות. עם הזמן, גברה המודעות לצורך בהבחנה בגבולות הציטוט, במקורו ובהבחנה בין ציטוט מדויק לציטוט מקוצר. כך התפתחה מערכת סימונים מיוחדת לשם כך (עוד בטרם המצאת סימני הפיסוק): לפני ציטוט מדויק היו כותבים 'וזה לשונו' (או: 'וז"ל'), ולאחר ציטוט היו כותבים 'עד כאן לשונו' (או: עכ"ל). בציטוט עיקרם של הדברים היו כותבים 'וזה תורף דבריו' ('וזת"ד'), ו'עד כאן תורף דבריו' ('עכת"ד'); אמנם, היו וריאציות שונות על ביטויים אלו. תרבות ציטוט זו נמשכת עד היום בכתיבה הרבנית המודרנית, אשר על אף המצאת סימני הפיסוק ממשיכה את מסורת סימני הפיסוק המילוליים.
אופן הציטוט כיום

כיום, באה הציטטה בין מירכאות. ציטטות קצרות (בנות משפט אחד או שניים) מופיעות בדרך כלל ברצף הטקסט; ציטטות ארוכות מופיעות כפסקה נפרדת, לעיתים תוך הזחה שלה, להדגשת העובדה שמדובר בציטוט. במקרים כאלה, לעיתים מוותרים על סימני המירכאות; כשאכן מסמנים מירכאות גם במקרים כאלה, נהוג לפתוח פסקה חדשה במירכאות, מבלי לסמנן בסוף הפסקה הקודמת. לעיתים מתוספות לציטטה הדגשות שלא הופיעו במקור, אך הן משמעותיות בהקשר בו מופיעה הציטטה, ובמקרה זה נהוג לציין שההדגשה לא הייתה במקור. כאשר הציטטה מקוצרת, מציינות זאת שלוש נקודות. לעיתים יש צורך להוסיף לציטטה מילה או שתיים, להשלמת פרט שאינו מופיע בציטטה עצמה, אך הוא מובן מתוך ההקשר בו מופיעה הציטטה במקור וחשוב שייוודע לקורא. תוספת כזו ניתנת בסוגריים מרובעים, כדי להבהיר שלא הייתה במקור.
שינוי הכתיב המקובל בעברית מכתיב חסר לכתיב מלא יוצר בעיה בעת ציטוט מקור ישן. צבי לוז נתקל בבעיה זו במאמרו "קריאה ב'גילוי וכיסוי בלשון' - פירוש צמוד למאמרו של ביאליק" ("מעגלי קריאה", יוני 1991), וכך הוא מתאר את החלטתו בעניין זה: "המאמר מובא פה בשלמותו ללא שינוי, רק הכתיב החסר שרווח בתקופת ביאליק, מתמלא כאן כבימינו".
כל ציטוט מתוך ספרים או מאמרים המוגנים על ידי חוק זכויות יוצרים מחייב קבלת הסכמה מראש מבעל זכויות היוצרים. ציטוט קצר למטרת מחקר או ביקורת ספרותית מותר גם ללא רשות זו. המגבלה המקובלת בבריטניה לגודל ציטוט מסוג זה היא קטע יחיד בן 400 מילים, או קטעים אחדים שגודל כל אחד מהם אינו עולה על 300 מילים וגודלם הכולל אינו עולה על 800 מילים. מתוך שירה מותר לצטט לא יותר מ-40 שורות, ולא יותר משליש שיר.
עם כל ציטוט נהוג לציין את מקורו המדויק, כפי שאמר רבי אלעזר בשם רבי חנינא "כל האומר דבר בשם אומרו, מביא גאולה לעולם" (תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ט"ו, עמוד א'). ציון המקור מופיע בגוף הטקסט, לפני הציטוט או לאחריו, או בהערת שוליים.
ציטוטים הנמצאים בשימוש נרחב הם מימרות מפורסמות של אנשים ידועים. קיימים קבצים רבים של ציטוטים מסוג זה, מהם בעלי אופי כללי, ומהם המתרכזים בתחום מסוים. בציטטות מסוג זה מקובל להסתפק בציון שם אומרן, מבלי לציין את מקורן המדויק.
אופן הציטוט כיום > ציטוט בתרבות הפופולרית

בתרבות הפופולרית נהוג לצטט משפטים או שברי משפטים שהופיעו בהצגות, סרטים, או תוכניות טלוויזיה מצליחות. השפה האנגלית מכילה מאות, אולי אפילו אלפי ציטוטים מקובלים ממחזותיו של שקספיר הנמצאים בשימוש. המחזה המלט לבדו, אחת היצירות המצוטטות ביותר בשפה האנגלית, מכיל עשרות רבות של משפטים בהם משתמשים דוברי אנגלית משכילים באופן יום יומי.
בעברית, בנוסף לציטוטים מהמקורות, מרבים לצטט משפטים ושברי משפטים ממערכונים של שלישיית הגשש החיוור, מחזות של חנוך לוין, מערכונים של החמישייה הקאמרית ועוד.
אופן הציטוט כיום > ציטוט מסולף

לפעמים מצוטטת אמירה מסוימת באופן מסולף, כך שהסילוף זכור בתודעת הציבור כאילו אכן נאמר על ידי המקור.
דוגמה מפורסמת היא המשפט "אם אין להם לחם, שיאכלו עוגות" שלכאורה נאמר על ידי מארי אנטואנט במהלך המהומות שקדמו למהפכה הצרפתית, אף על פי שאין כל סימוכין וגם אין סיבה לחשוב שנאמר על ידה.
דוגמה נוספת היא המשפט "נגן זאת שוב, סם" (Play it again, Sam) שלכאורה נאמר על ידי ריק (מגולם בידי המפרי בוגארט) בסרט קזבלנקה. הבמאי והתסריטאי וודי אלן יצר סרט ששמו מבוסס על סילוף זה וכך הנציח את הציטוט המסולף.
דוגמאות שונות לסטייה מכללי הציטוט יכולות להיחשב כציטוט מסולף. כך לדוגמה, הוצאת הדברים מהקשרם המלא או הבאת הציטוט ממספר משפטים נפרדים והצגתם כטקסט רציף אחד בין מירכאות, המכונה "ציטוט מולחם".
ראו גם

שימוש הוגן
אמרת כנף
הערות שוליים

↑  שוקי טאוסיג, יקום מקביל ברחוב מוזס, באתר העין השביעית, 5 בינואר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555812205171  BnF: cb11975872k (data)  GND: 4067889-1  LCCN: sh85110133  LNB: 000256548  NARA: 10630307  NKC: ph119246 
ציטוט המופיע על גבי שלט מחאה
פסיכותרפיה גופנית

פסיכותרפיה גופנית היא ענף בתוך הפסיכותרפיה המתמקד בקשר בין נפש וגוף. ההתנסות כוללת תנועה, משחק תפקידים, ציור וכן הלאה, האמורים לסייע למטופל להביע את עולמו הפנימי ואף להעלות רגשות מודחקים אל פני השטח.
השיטה

לחלק מהתהליכים הנפשיים של האדם יש הקשרים גופניים, ולהפך. חוויות מן העבר, טראומות אישיות ורגשות עשויים להשפיע על הדפוסים הרגשיים, ההתנהגותיים והגופניים.
הגוף מנסה לעיתים לאותת לאדם על רגשותיו דרך תחושות גופניות, כאבים, מיחושים ומחלות. הפסיכותרפיה הגופנית מאפשרת את ההתבוננות, המגע, והקשר עם כל אלה, במטרה למצוא איזון וריפוי פנימי. בשיטה זו המטופל מביע את עצמו באופן פעיל ויצירתי, וההתנסות החווייתית שלו בטיפול נועדה לתת לו תחושת שליטה ומסוגלות שבאמצעותה נועדה להשתפר התמודדותו עם קשייו.
היסטוריה

שורשיה של גישה זו בהגותם של פייר ז'נה וזיגמונד פרויד. הגישה פותחה על ידי וילהלם רייך, תלמידו של זיגמונד פרויד, ששם לב כי בזמן טיפוליו של פרויד מגיב גופו של המטופל במקביל ובהתאם להתרחשויות הרגשיות והמחשבתיות תוך כדי השיחות. בטיפוליו היה רייך בין הראשונים שהתייחסו לתהליכים נפשיים וגופניים במקביל. תלמידו, אלכסנדר לואן, פיתח את תורתו לזרם טיפולי בשם ביואנרגיה. עבודתם של רייך, לואן ותלמידיהם, שהתקיימה בעיקר בארצות הברית, אופיינה בהתמקדות בעבודה חזקה על הגוף והדפוסים הגופניים, ובהסרת חסימות. לעומתם, באירופה התפתחו זרמים מאופקים ועדינים יותר, שעסקו ב"המסת" השריון השרירי וב"פיתוי" ההגנות והחסימות. מפתחים ידועים של הגישות האירופאיות הם גרדה בויסן, שפיתחה את העבודה הביודינאמית; ודייוויד בואדלה, שפיתח את הביוסינתזה.
ראו גם

שיטת אלבאום
טיפול במשחק
לקריאה נוספת

ליאורה בר-נתן, "לגעת בגוף לגעת בנפש", 2005
אסף רולף בן-שחר, "אנטומיה של טיפול - פסיכותרפיה גופנית", פרדס, 2013 (קישור לפרקים מהספר, באתר פסיכולוגיה עברית)
קאליף וייאט

| --- | --- |

 לידה:  10 ביוני 1991 (בן 33) נוריסטאון שבפנסילבניה, ארצות הברית
 עמדה:  גארד
 גובה:  1.93 מ'
 מכללה:  אוניברסיטת טמפל
 קבוצות כשחקן
 2013–2014  2014 2014–2016  2016–2017   2018   2018–2019:  גואנדונג סאות'רן טייגרס ספרינגפילד ארמור הפועל אילת הפועל חולון   עירוני נס ציונה   הפועל חולון
 הישגים כשחקן
 חמישיית העונה (2015, 2016)
קאליף וייאט (באנגלית: Khalif Wyatt; נולד ב-10 ביוני 1991) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בליגת העל בכדורסל במשך חמש שנים.
קריירה

וייאט נולד וגדל בנוריסטאון שבפנסילבניה. הוא שיחק כדורסל בנבחרת בית הספר שלו, ורשם ממוצעים של 18 נקודות למשחק כשהיה בכיתה י"א (אז זכה בית הספר במקום השני בליגת התיכונים של פנסילבניה) ו-20 נקודות למשחק כשהיה בכיתה י"ב.
בשנת 2009 הצטרף לקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת טמפל בפילדלפיה, טמפל אולס (Temple Owls). בעונתו הראשונה בקבוצה, שבה מיעט לשחק, זכתה באליפות ליגת המכללות של האזור האטלנטי. בשנתו השנייה בטמפל קלע 10.1 נקודות בממוצע למשחק, ונבחר לשחקן השישי של האזור האטלנטי. בעונה הבאה, שבה שוב זכתה טמפל באליפות האזור, העמיד ממוצע של 17.1 נקודות למשחק. בעונה האחרונה שלו בטמפל, הוביל את קלעי הקבוצה עם 20.5 נקודות בממוצע למשחק, והוא נבחר לשחקן העונה של האזור האטלנטי.
וייאט לא נבחר בדראפט ה-NBA של 2013, אך החל לשחק בפילדלפיה 76' בליגת הקיץ. הוא הצטרף לקבוצה באופן רשמי, אך שוחרר ממנה עוד בטרם נפתחה העונה. זמן קצר אחר כך הצטרף לגואנדונג סאות'רן טייגרס מליגת ה-CBA הסינית. לאחר שלושה חודשים שב לארצות הברית, והצטרף לספרינגפילד ארמור מליגת הפיתוח של ה-NBA, בה נשאר עד תום העונה.
בעונת 2014/2015 הצטרף וייאט להפועל אילת מליגת העל. הוא היה אחד השחקנים המובילים בקבוצה, עם 15 נקודות בממוצע למשחק, ונטל חלק בהעפלתה ההיסטורית לגמר הפלייאוף. בסיום העונה נבחר לחמישיית העונה, לצדם של אייק אופייבו, ליאור אליהו, שון דאוסון ודווין סמית'.
בעונת 2015/2016, קאליף היה ממובילי הקבוצה כששיחק 28.2 דקות וקלע 15.3 נקודות בממוצע למשחק. הוא גם הגיע עם קבוצתו לחצי גמר ליגת העל, שם הפסידו להפועל ירושלים 82:78. במשחק זה, קלע 8 נקודות, 4 אסיסטים ו-3 ריבאונדים ב32 דקות.
בעונת 2016–2017 חתם בהפועל חולון. בינואר 2018 חתם בעירוני נס ציונה. ביולי 2018 חזר להפועל חולון.
בחולון קלע בחצי העונה הראשונה 18.8 נקודות למשחק אך נפצע וגמר את העונה.
קאליף פרש מכדורסל בשנת 2022
הערות שוליים

↑  אזור הכולל מכללות מאוהיו, וירג'יניה, מיזורי, מסצ'וסטס, ניו יורק, פנסילבניה, מחוז קולומביה, קרוליינה הצפונית ורוד איילנד
פרוטיסטים

| פרוטיסטים |
| --- | --- |

מיון מדעי
על־ממלכה:: איקריוטיים
ממלכה:: פרוטיסטים
שם מדעי
 Protista ‏הקל, 1866
סנדלית
סרטון: אמבה בתנועה
סרטון: שוטן ניזון ושוחה
פְּרוֹטִיסְטִים (מלשון: יצור קדמון) הם יצורים אֵיקַרְיוֹטִים (מתאי-חי בעלי גרעין ואברונים) שאינם בממלכת בעלי החיים, הפטריות או הצומח, ונחשבים ממלכה בפני עצמה: הפְּרוֹטִיסְטׇה, Protista. בגלל הקושי למצוא הגדרה ובה מכנה משותף מדעי לכל יצורי הפְּרוֹטִיסְטׇה, הם מוגדרים בדרך השלילה, על פי מה שאינם. אחרי שנת 2005 נפוצה מאוד שיטת סיווג לפיה אין כלל ממלכות.[דרוש מקור]
ממלכות החי הן קבוצות-על בטַקְסוֹנוֹמְיָה הביולוגית, שיטת הסיווג והמיון של היצורים בחקר מדעי החיים.
דוגמאות מוכרות של פְּרוֹטִיסְטִים הן האמבה, הסנדלית והאֵיגְלֵנָה.
הגדרת ממלכה זו שנויה במחלוקת מפני שהיא כוללת את האבות הקדומים של יצורים אחרים שאינם בממלכה זו, מצב הנקרא פָּרָפִילֵטִיּוּת ואינו מקובל על כל החוקרים המגדירים את החלוקה הרצויה.