stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נשק להשמדה המונית בערב הסעודית
נשק כימי וביולוגי

באופן רשמי, ערב הסעודית נחשבת כצד לאמנת הנשק הביולוגי והרעלני (BTWC), וגם לאמנת הנשק הכימי (CWC).
מנצור מרזוק

| --- | --- |
 לידה:  חלב
 פטירה:  3 ביוני 1783 ג' בסיון תקמ"ג 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 השכלה:  ישיבת בית יעקב (פירירא) 
 תקופת הפעילות:  ? – 3 ביוני 1783 
 רבותיו:  ישראל מאיר מזרחי, ניסים חיים משה מזרחי, רפאל מיוחס 
 
מנצור (או: מאנצור) מרזוק (נפטר ג' בסיון תקמ"ג, 1783) היה רב, דיין, פרשן תלמוד ודרשן בירושלים.
ביוגרפיה

נולד בחלב. אביו נפטר בטרם עת, ואמו שלחה אותו ללמוד עם אחיו, סעדיה, בישיבת בית יעקב פירירה בירושלים, שם למד תורה אצל הרב ישראל מאיר מזרחי, מחבר שו"ת פרי הארץ, אצל אחיו הרב נסים חיים משה מזרחי, מחבר ספר אדמת קודש וכן מפי הראש"ל הרב רפאל מיוחס, מחבר ספר פרי האדמה. היה לרב ומורה צדק בירושלים ולחבר בבית דינו של מהרי"ט אלגאזי. חתום על מספר תעודות מכתבים מרבני ירושלים, לעיתים כשני מיד לאחר הרב יום טוב אלגאזי. בין תלמידיו היו האחים בנימין נבון, מחבר ספר "פי שנים" ומרדכי נבון. הסכים על מספר ספרים, ביניהם: "עיני אברהם" לר' אברהם צפיג, "וחשב לו הכהן" (תקמ"ד) ו" ושב הכהן" (תקמ"ז) לרב אברהם כ"ץ.
נפטר בג' סיון תקמ"ג ונטמן בהר הזיתים. הספידו הרב אברהם סתהון.
חיבוריו

בן פדהצור (שאלוניקי תקמ"ו): דרשות על סדר התורה. נדפס לאחר מות המחבר והובא לדפוס על ידי מרדכי בן יונה נבון.
קרבן אליצור (שאלוניקי תקל"ז) חידושים על מסכת עבודה זרה ושו"ת. בראשית הספר הסכמה מאת הראש"ל רפאל מיוחס.
צור תעודה (שאלוניקי תקמ"ג) חידושים ופלפולים על הלכות שלוחין לרמב"ם.
בית צור (בכתב יד)
חידושי תורה רבים ממנו מובאים בספר מחנה יאודה לרב יהודה קצין.
לקריאה נוספת

אריה פרומקין, תולדות חכמי ירושלם ג, עמ' 102-101.
חיד"א, שם הגדולים מערכת ספרים אות צ [ט] צור תעודה
יעקב שלום גפנר, מדרשו של שם, אות לב, אור השמש, ירושלים תש"ל, עמ' קנא-קנב
שלמה רוזאניס, קורות היהודים בתורקיה וארצות הקדם - ה, סופיה, עמ' 266
הערות שוליים

↑  וינשטוק, יצחק בן משה יאיר, בוני ירושלים, ירושלים, תשל"ו, עמ' נו
1 2 3 4 5  אריה פרומקין, תולדות חכמי ירושלם ג, עמ' 102-101.
↑  ירון הראל, היצירה התורנית בסוריה ולבנון בשנים 1750—1950, Pe'amim: Studies in Oriental Jewry / פעמים: רבעון לחקר קהילות ישראל במזרח, 2001, עמ' 75
↑  אלכסנדר לוצקי, The "Francos" and the Effect of the Capitulations on the Jews in Allepo / ה"פראנקוס" בחלב והשפעת הקפיטולציות על תושביה היהודים (משנת 1673 עד תקופת המהפכה הצרפתית), Zion / ציון ו, 1940, עמ' 77
↑  שלמה חזן, מערכת ספרים, אות ק, כט, המעלות לשלמה, אלכסנדריה, תרנ"ד, עמ' פח
↑  אליעזר בשן, אלמנת רבי שלום שרעבי, בתוך: אסופות, ו, עמ' קנב, קנח
↑  גליס, יעקב, אנציקלופדיה לתולדות חכמי ארץ - ישראל - ג, ירושלים, עמ' רע"ו
↑  אריה פרומקין, תולדות חכמי ירושלם ג, עמ' 102-101 ציין שנפטר בתקמ"ט, אך כבר בספרו של מרזוק "בן פדהצור" שנדפס בתקמ"ו מוזכר כי המחבר נפטר. על פי מצבתו, שהובאה אצל: יעקב שלום גפנר, אור השמש, עמוד קנ"ב, תאריך הפטירה הנכון הוא: תקמ"ג.
↑  אברהם סתהון, דרוש י"ג למעלת היסורין, מלל לאברהם, ירושלים, תשמ"א, עמ' 120
↑  לאה בורנשטיין-מקובצקי, ספרות ההלכה בתורכיה, יוון והבלקנים, בשנים 1750—1900, פעמים: רבעון לחקר קהילות ישראל במזרח, 2001, עמ' 168
↑  לאה בורנשטיין-מקובצקי, ספרות ההלכה בתורכיה, יוון והבלקנים, בשנים 1750—1900, פעמים: רבעון לחקר קהילות ישראל במזרח, 2001, עמ' 171
↑  צור תעודה – רבי מנצור מרזוק, הספר ותולדות מחברו, באתר hebrewbooks (ארכיון)
↑  לאה בורנשטיין-מקובצקי, ספרות ההלכה בתורכיה, יוון והבלקנים, בשנים 1750—1900, פעמים: רבעון לחקר קהילות ישראל במזרח, 2001, עמ' 170
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312990405171  ISNI: 0000 0000 6693 9708  LCCN: nr91041583  NTA: 245005269  VIAF: 17082563   WorldCat (עם VIAF): 17082563
שינוי מזג אוויר

טורנדו באוקלהומה. חוקרים שואפים למנוע מזג אוויר מסוג זה.
שינוי מזג אוויר (Weather modification) הוא תהליך המשנה באופן מקומי מזג אוויר או מתמרן אספקטים סביבתים מסוימים ומטרתו הסופית היא לשנות מזג אוויר מקומי. התהליך המודרני שמשמש בין היתר לזריעת עננים ומניעת סופות הפך עם השנים לעניינן של ממשלות וגופי צבא בעולם כולו. המונח המתייחס לשינוי אקלים, אשר עוסק בהיקף אזורי או עולמי, הוא הנדסת אקלים.
התמרון הבולט והמדווח ביותר התרחש באולימפיאדת בייג'ינג (2008).
זריעת עננים
זריעת עננים

תהליך זריעת עננים הוא תהליך שכיח ברוב המדינות המערביות בעולם. התהליך מעודד משקעים באמצעות זריעת חלקיקים בגובה מסוים. החלקיקים לרוב נוצרים מתרכובת כסף ויוד. יעילות התהליך לא הוכחה וכמו כן נטען שהתהליך בטוח לסביבה. מספר פרויקטים עסקו בכך מסביב לעולם: מבצע פופאי (אנ') של ארצות הברית בווייטנאם, פרויקט קומולוס (אנ') בבריטניה וניסויי ישראל.
התהליך מעורר מתנגדים רבים בעולם המכנים את תוצר הזריעה בשם כמטרייל. בהקשר זה ישנו בלבול בין מספר מטרות-זריעת עננים מיועדת להורדת גשם, בעוד שהמונח "כמטרייל" בעיקר מתייחס לשימוש לכאורה בחומרים שמטרתם המשוערת היא להחזיר את קרינת השמש מכדור הארץ והסברים חלופיים אחרים.
מניעת סופות

תעוד לפרויקטים ראשונים למניעת סופות נרשם בשנת 1958 ובין השנים 1962 ל-1983. שני הפרויקטים נערכו על ידי ממשלת ארצות הברית ומטרתם הייתה לווסת את עונת הציקלונים על ידי הטסת מטוסים אל עין הסופה.
 פרויקטים מאוחרים כללו יצירת שכבת שמן על פני הים. התהליך בחן אידוי.
 מאוחר יותר, חברת Dyn-O-Mat הציעה פיתוח חדיש. החברה הציעה להזריק את רכיב ה Dyn-O-Gel (מסוגל לספח פי 1,500 ממשקלו) לעין הסופה. יעילותו בספיחת אדי הסופה. השיטה נמדדה ונמצאה כלא יעילה.
ראו גם

HAARP (תוכנית מחקר אמריקאית)
הערות שוליים

↑  |כנס תמרון מזג אוויר
↑  |אשרור מסמך
↑  כנס בנושא אסור השימוש בטכניקות מסוימות לשנוי מזג אויר
↑  תמרון מזג אויר באולימפיאדת בייג'ינג
↑  מניעת סופות #2
↑  מניעת סופות #1
↑  מניעת סופות באמצעות שמן #1
↑  מניעת סופות באמצעות שמן #2
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553653905171  GND: 4443077-2  LCCN: sh85145849
ברכה (נימוס)

טוני בלייר, ראש ממשלת בריטניה, וגורג' בוש, נשיא ארצות הברית, מברכים זה את זה לשלום בלחיצת יד בפגישתם בצ'קרס בשנת 2001. לצידם שני קצינים מצדיעים לבוש.
ברכה היא פעולה של תקשורת אשר בה בני אדם, מתוך כוונה, מביאים לידיעת הזולת את נוכחותם, מפגינים תשומת לב או מציינים סוג של מערכת יחסים או סטטוס חברתי בין פרטים או בין קבוצות של אנשים שבאים לידי מגע זה עם זה. ברכה יכולה להיות גם איחול בעת פרידה. בעוד מנהגי הברכה הם תלויים מאוד במצב ובתרבות, ועשויים להיות שונים אף בקרב אותה התרבות בהתאם לסטטוס החברתי או למערכת היחסים, הרי שהם קיימים בכל תרבויות האדם הידועות. ניתן להביע ברכות הן באמצעות מחווה פיזית והן באמצעות דיבור, ולעיתים קרובות הן משלבות בין השניים.
מחוות ברכה

ברכה עשויה לכלול ביטוי רשמי, נשיקה פשוטה, לחיצת יד או חיבוק. אופן קיום הברכה נקבע על פי כללי התנהגות חברתיים וכמו כן, על פי מערכת היחסים של האנשים. מעבר לברכה רשמית, שעשויה לכלול הכרה מילולית, ולעיתים לחיצת יד – הבעות פנים, מחוות, שפת גוף וקשר עין עשויים גם הם לסמן איזו ברכה מצופה. מחוות הן הסימן הברור ביותר. למשל, על ידי כך שמברכים בן אדם עם זרועות פתוחות, ניתן להבין בדרך כלל שישנה ציפייה לחיבוק. לעומת זאת, ניתן לפרש זרועות חבוקות כסימן לעוינות. הבעות פנים, שפת גוף וקשר עין משקפים רגשות ואת רמת העניין. פנים קודרות, גרירת רגליים ומבט מושפל משדרים חוסר עניין, בעוד שחיוך וגישה עליזה היא סימן לקבלת הזולת.
בכל התרבויות אנשים מברכים זה את זה כאות להערכה, חיבה, חברות והערצה. בעוד לחיצות ידיים, חיבוקים, קידות, הנהונים וחיכוכי אף הם כולם ברכות מקובלות, הרי שהברכה הנפוצה ביותר היא נשיקה או נשיקות על הלחי. נשיקה על הלחי ועל היד נפוצה ביותר באירופה ובאמריקה הלטינית והפכה לברכה הסטנדרטית בדרום אירופה.
ברכות בעברית > שלום

בתחילת מפגש עם אדם, וכן בפגישה מקרית או רגעית, נהוגה אמירת שלום הדדית. ברכת "שלום" היא ככל הנראה גרסה מקוצרת של הביטוי "שלום עליך\עליכם" המוכר בכמה מהשפות השמיות, כשכבר בתנ"ך מצוי ביטוי השאילה - "השלום לך?" שנענה ב"שלום".
מובא בתלמוד הבבלי - "אמר רבי יהושע בן לוי שלשה דברים עשו בית דין של מטה והסכימו בית דין של מעלה על ידם... ושאילת שלום בשם שכתוב (רות ב, ד) והנה בועז בא מבית לחם ויאמר לקוצרים ה' עמכם ויאמרו לו יברכך ה' ", וביארו הראשונים שזהו המקור לכך שחייב אדם לברך את חברו בשם ה', וכתבו עוד שמכאן אנו שואלים זה את זה כשנפגשים ב'שלום' שהרי הוא שמו של ה'.
וכל כך חשוב היחס הטוב והסברת הפנים בברכת 'שלום' בעת המפגש, עד שאמרו בתלמוד "אמר רבי חלבו אמר רב הונא כל שיודע בחברו שהוא רגיל ליתן לו שלום, יקדים לו שלום, שנאמר (תהלים לד, טו) בקש שלום ורדפהו".
להתראות - בסיומו של מפגש עם אדם. כיום בעברית ישראלית מוחלף לעיתים ב"ביי" (סלנג, מאנגלית).
בוקר טוב - בשעות הבוקר, כתחליף ל"שלום". נענה בברכת "בוקר אור".
צהריים טובים - בשעות הצהריים, כתחליף ל"שלום".
ערב טוב - בשעות הערב, כתחליף ל"שלום".
לילה טוב - בשעות הלילה, כתחליף ל"להתראות".
שבוע טוב - כשמסתיים שבת במוצ"ש, תחילת שבוע.
יום טוב וכל טוב - ברכת פרידה, בכל שעות היום.
שיהיה לך יום נפלא - עברות, שנוצר בשלהי המאה העשרים, של הביטוי האנגלי Have a nice day. משמש בין השאר נותני שירות כברכת פרידה מלקוחותיהם.
מזל טוב - נאמרת לאדם שחוגג מאורע משמח, כגון הולדת ילד, חתונה, בר מצווה, יום הולדת או אירוע משמח אחר.
עד מאה ועשרים - ברכה לאריכות ימים, נאמרת במיוחד בימי הולדת.
בשעה טובה - בצאת לדרך חדשה, כמו במעבר דירה או בעת לקיחת משרה חדשה. ניתן גם לברך אחרי שמאורע שהיה מצופה במשך זמן רב התרחש.
לפעמים הברכה היא ספציפית וממוקדת בצרכי המתברך, כמו: "בהצלחה במבחן", "בקרוב אצלכם" (נאמר למשל בחתונות לרווקים ובאירועי ברית מילה לזוגות שאינם הורים או המצפים ללידה), "רפואה שלמה" וכיוצא בזה.
ברכות מסוימות אפשר להחוות באמצעות מחוות גופניות. כך כף יד מונפת למעלה משמשת ברוב המקרים כברכת שלום. גם לחיצת יד והצדעה עשויות להוות ברכת שלום. בתרבויות מסוימות נשיקה על הלחי משמשת כברכת שלום וכברכת פרידה.
לעיתים אין המברך מציין את ברכתו במפורש, אלא שולח, למשל, "צרור ברכות ואיחולים". ניתן גם לברך צד שלישי, באמצעות הביטוי "דרישת שלום" (מקובל גם השימוש בקיצור ד"ש). באירועים שונים, הן שמחות אישיות והן חגים, מקובלת גם ברכה שאינה פנים אל פנים, באמצעות הטלפון, כרטיס ברכה, אימייל או מסרון.
לקבוצות חברתיות שונות יש ברכות המקובלות בתוך הקבוצה כחלק מהז'רגון הפנימי. כך למשל שחקני תיאטרון מברכים ב"שבור רגל" ברצונם לאחל הצלחה בהצגה. לבני נוער יש ביטויי סלנג המתחלפים תדירות לברכות מפגש ופרידה. בני נוער בישראל נהגו לברך, בין השאר, "צ'או" (מאיטלקית), "סלאמאת" (מערבית), "להִת'" (קיצור של "להתראות"), "יאללה ביי" (צירוף של ערבית ואנגלית).
איחולים יהודיים במועדי השנה

בין יהודים מקובלים איחולים וברכות הבאים על רקע אופיו של החג או הזמן:
שבת שלום (ביידיש: גוט שבּת (מבטאים: שאַבּעס\shabes) - איחול הנאמר בשבת עצמה, וביום שישי לפני כניסת השבת. יש המשתמשים בו גם כברכת פרידה בסוף יום חמישי.
שבוע טוב (מיידיש: א גוטע וואך) - נאמר במוצאי שבת (יש המאחלים אותו לאחר ההבדלה). יש המשתמשים בו גם בתחילת יום ראשון, כתחליף ל"שלום".
חודש טוב - ברכה הנאמרת בראש חודש, כתחליף ל"שלום". נאמרת לעיתים גם לאחר ברכת לבנה כתחליף לשבוע טוב.
מועדים לשמחה או מועד טוב (ביידיש: א גוטן מועד) - בחול המועד, או במועדים וחגים כנוסח הקידוש בחגים. מקור הברכה בקידוש לשלשה רגלים. התשובה המקובלת היא "חגים וזמנים לששון" (מאותו המקור).
חג שמח (ביידיש: א גוטן יום טוב; תרגום מילולי: "חג טוב") - ברכה זו נאמרת בערבי חגים ובחגים בתחילת מפגש וכברכת פרידה. ייתכן שהמקור לאיחול המשלב "שמחה" דווקא ב"חג", הוא מהפסוק ”וְשָׂמַחְתָּ בְּחַגֶּךָ” (ספר דברים, פרק ט"ז, פסוק י"ד).
מועד טוב ומבורך - ברכה מקבילה ל'חג שמח', שהייתה נהוגה אצל יהודי תוניסיה, אף לאחר עלייתם לארץ.
תזכו לשנים רבות – ברכה הנאמרת במוצאי יום טוב האחרון של החג כגון בסוכות, ונפוצה בקרב עדות הספרדים. התשובה המקובלת היא "נעימות וטובות".
תזכו לשנים רבות ולמועדים טובים - ברכה המקובלת בקרב בני תימן ונאמרת בדרך כלל לאחר תפילת יום טוב ולפני סעודת החג, התשובה המקובלת היא: "בחייך ובאורך ימיך הטובים"
קיץ/חורף בריא (מיידיש: א געזונטע זומער/ווינטער) – ברכה הנאמרת במוצאי החגים: במוצאי פסח או שבועות על הקיץ, ובמוצאי סוכות על החורף
פורים שמח (מיידיש: א פרייליכן פורים) – בפורים.
"תרבחו ותסעדו" - היא ברכה המקובלת בחגיגת ליל המימונה, שחל במוצאי שביעי של פסח בקרב קהילת יהודי מרוקו. מקובל לפרש את הביטוי כ"תרוויחו ותצליחו", אך פירוש זה מוטעה. הטעות צמחה בקרב מרוקאים שנולדו בארץ, אשר מפרשים את הברכה כהזמנה לאורחים ליהנות משפע המזון. הברכה הנכונה היא "תרווחו ותסעדו" ומשמעותה, שיהיה לכם רווח (רווחה) ואחר כך תוכלו גם לתת סעד (עזרה לזולת). הברכה המקורית לא מתייחסת לאוכל אלא לרעיון חברתי, על אף שמבטאים אותו בצורת ארוחה חגיגית, אליה מוזמנים אורחים רבים.
פסח כשר ושמח – בפסח, איחול המבטא את ריבוי הלכות הכשרות בחג הפסח.
איחולים יהודיים במועדי השנה > איחולים לימים נוראים

כתיבה וחתימה טובה - איחול הניתן בחודש אלול ובעשרת ימי תשובה. ביהדות מקובל שדינו של אדם נכתב בראש השנה ונחתם ביום הכיפורים, אך ניתנת ארכה לתיקון עד להושענה רבה. הילכך, נהוג, כל עוד מעשה הכתיבה לא הסתיים, להזכיר את הכתיבה והחתימה בברכה.
חתימה טובה - איחול הניתן בעשרת ימי תשובה, בציפייה לחתימה שתקרה ביום הכיפורים.
גמר חתימה טובה - גם הוא איחול הניתן בעשרת ימי תשובה. ישנם המשתמשים באיחול זה אף לאחר יום הכיפורים, עד היום השביעי של חג-הסוכות, שנקרא 'הושענה רבה', משום שישנן דעות שזהו היום שבו נגמר סופית דין העולם.
שנה טובה (מיידיש: א גוט יאר) - בקרב דוברי יידיש מקובל גם במשך כל השנה, אך האיחול הוא במיוחד לראש השנה, ובפרט בקרב דוברי עברית שכמעט ואינם משתמשים באיחול זה במשך כל השנה.
שירבו זכויותינו כרימון - בראש השנה, פירושו, שנזכה לעשות מצוות רבות כמספר גרעיני הרימון (מספר רב). בדרך כלל יהודים דתיים משתמשים באיחול זה.
ביידיש, בעיקר אצל תנועת החסידות: א גוט קוויטל, על פי הביטוי הארמי "פיתקא טבא" - איחול הנאמר ביום הושענא רבא. הכוונה: על פי הספרות החסידית, שביום זה נשלחים כביכול פסקי הדין שנכתבו ונחתמו בימי עשרת ימי תשובה, ליעדם. על כך האיחול שיזכה המתברך למברק שבו פסק דין טוב.
לשנה טובה תכתב ותחתם - ברכה הנאמרת בדרך כלל בראש השנה לאחר תפילת ערבית, כאשר הנוכחים נפרדים או לאחר ההגעה לבית לסעודת החג.
תכתב בספר החיים ובספר הזיכרון - ברכה המקובלת בקרב יהדות תימן המקבילה לברכות אחרות הנאמרות בראש השנה וביום כיפור, נהוג שהרב או זקן המתפללים מברכים את הקהל בצאתם מבית הכנסת והציבור עונים לו: ואתה תכתב בספר סליחה ומחילה וכפרה (יש המשיבים באותו מטבע "ואתה תכתב בספר החיים ובספר הזיכרון").
ראו גם

ברכת כהנים
ברכה (נוהג דתי)
לקריאה נוספת

נתיבה בן-יהודה, ברכות וקללות
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת מכות, דף כ"ג, עמוד ב'
↑  הריב"ן חתנו של רש"י
↑  כבר בתקופת המקרא מצאנו לברכת 'שלום' תקדימים נוספים, ראה למשל: בראשית מ"ג, כ"ז, וכן שמואל א' כ"ה ה'.
↑  הרב דוד תעשה (ע), זכור לאברהם - תפילה לאל חי סוכות ושמחת תורה, בני ברק: נוסח תימן - המרכז להפצת יהדות תימן, תשס"ז
↑  ראו פירוט בערך מימונה בוויקיפדיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4158485-5  NKC: ph838758 
ברכת "שבת שלום" רשומה על לוח, בבי"ס גורדון שבכפר אתא.
1999 בארצות הברית

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1998   1997  1996 |  דגל ארצות הברית | 1999  בארצות הברית |  »»»  2000   2001   2002 |
כל ערכי השנים בארצות הברית • אירועים בולטים בעולם ב-1999 פורטל ארצות הברית • לוח שנה של שנת 1999
1999 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 223 שנה מיום היווסדה.
הנהגה

הנשיא: ביל קלינטון (המפלגה הדמוקרטית)
סגן הנשיא: אל גור (המפלגה הדמוקרטית)
יו"ר בית הנבחרים: ניוט גינגריץ' (המפלגה הרפובליקנית) עד 3 בינואר, דניס הסטרט (המפלגה הרפובליקנית)
מנהיג הרוב בסנאט: טרנט לוט (המפלגה הרפובליקנית)
הקונגרס: הקונגרס ה-105 עד 3 בינואר, הקונגרס ה-106
אירועים בולטים

12 בפברואר – הנשיא ביל קלינטון זוכה על ידי הסנאט האמריקני במשפט ההדחה.
26 במרץ – ד"ר ג'ק קבורקיאן, מורשע ברצח בשל המתת חסד שביצע מול מצלמות הטלוויזיה.
20 באפריל – הטבח בתיכון קולומביין: שני תלמידים בבית ספר בקולורדו פורצים ביריות לעבר התלמידים והמורים במקום, הורגים 13 אנשים ולבסוף מתאבדים.
3-6 במאי - 48 הרוגים בסופת טורנדו קטלנית אשר עברה באוקלהומה, קנזס, טקסס וטנסי.
12 ביוני – המושל של טקסס ג'ורג' בוש מכריז על מועמדותו לנשיאות ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית.
16 ביולי – ג'ון קנדי ג'וניור נהרג כאשר מטוסו הפרטי התרסק אל תוך האוקיינוס האטלנטי בעת שטס לכיוון האי מרתה'ס ויניארד. אשתו קרוליין בסט קנדי ואחותה לורן בסט אשר היו עמו במטוס נהרגו גם כן בהתרסקות.
22 ביולי – נפתח פסטיבל וודסטוק 1999.
31 ביולי – נאס"א מרסקת בכוונה את החללית "Lunar Prospector" על פני הירח, ובכך מסיימת את משימתה למצוא מים קפואים על פניו.
31 באוקטובר – טיסה 990 של איג'יפטאייר מתרסקת לתוך האוקיינוס האטלנטי מול חופי ננטקט, מסצ'וסטס. כל 217 הנוסעים ו-10 אנשי הצוות שהיו על המטוס נהרגו. הסיבה להתרסקות המטוס נותרה שנויה במחלוקת: רשויות התעופה האמריקניות טענו כי הסיבה הייתה מעשה התאבדות/רצח מכוון שבוצע על ידי טייס המשנה ג'מיל באטוטי, בעוד שרשויות התעופה המצריות טענו כי הסיבה להתרסקות הייתה ליקוי מכני.
7 בדצמבר – התאחדות תעשיית ההקלטות, התקליטים והמוזיקה של ארצות הברית (RIAA) מגיש תביעה נגד שרת שיתוף הקבצים נאפסטר בטענה להפרת זכויות יוצרים.
הנשיא ביל קלינטון זוכה על ידי הסנאט האמריקני במשפט ההדחה ב-12 בפברואר.
הטבח בתיכון קולומביין
טורנדו באוקלהומה, 3 במאי 1999
נפטרו

25 בפברואר – גלן תיאודור סיבורג, כימאי אמריקאי (נולד ב-1912)
7 במרץ – סטנלי קובריק, במאי קולנוע אמריקאי (נולד ב-1928)
8 במרץ – ג'ו דימג'יו, שחקן בייסבול אמריקאי (נולד ב-1914)
10 במאי – של סילברסטיין, משורר אמריקאי (נולד ב-1930)
11 ביוני – דפורסט קלי, שחקן אמריקאי (נולד ב-1920)
16 ביולי – ג'ון קנדי ג'וניור עורך דין, עיתונאי ומוציא לאור אמריקני. נהרג בתאונת מטוס (נולד ב-1960)
1 באוקטובר – תד אריסון, איש עסקים אמריקאי-ישראלי (נולד ב-1924)
7 באוקטובר – דייוויד הופמן, חלוץ בתחום מדעי המחשב (נולד ב-1925)
12 באוקטובר – וילט צ'מברלין, משחקני הכדורסל המצליחים בתולדות ליגת ה-NBA (נולד ב-1936)
12 בדצמבר – ג'וזף הלר, סופר אמריקאי ("מלכוד 22") (נולד ב-1923)
ג'ון קנדי ג'וניור
תוכנית הגרעין הסורית

תוכנית הגרעין הסורית הייתה ניסיון של הממשל הסורי להפקת נשק להשמדה המונית שהחלה ב-1979.
מדיניות הגרעין של סוריה

סוריה חתומה על אמנת אי הפצת נשק גרעיני, לכן, היא נתונה לפיקוח של הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית (סבא"א). למרות הצהרות של סוריה כי היא דוגלת במדיניות "מזרח תיכון נקי מגרעין", ניסתה לאורך כל השנים לרכוש כורים גרעיניים מסין, רוסיה, ארגנטינה ומדינות נוספות כן ניסתה לרכוש מתקן ליצירת נייטרונים מסין. פעולות אלו הוכשלו על ידי סבא"א.
ב-26 בנובמבר 2008 חבר הנאמנים של סבא"א אישר סיוע טכני לסוריה למרות טענות המערב שסוריה מפתחת תוכנית גרעין בחשאי שעלולה להיות גם למטרות צבאיות. סין, רוסיה ומדינות מתפתחות העבירו ביקורת על מדינות המערב על "התערבות פוליטית" כלשונן. הן טענו כי המערב מונע מסוריה לפתח כורים גרעינים לצרכים אזרחיים. ראש סבא"א, מוחמד אל-בראדעי, גינה את מדינות המערב על שניסו לדחות את הבקשה, ואמר שלא היו צריכות לעשות זאת ללא ראיות.
המתקן הגרעיני הצפון קוריאני

בדרך לא ידועה הצליחה סוריה בשיתוף קוריאה הצפונית לפתח מתקן גרעיני. מטרת הכור לא הייתה ידועה, אך גורמי מודיעין אמריקאים טענו, כי יש סבירות נמוכה שהמתקן נועד למטרות צבאיות. כמו כן הנשיא הסורי, בשאר אל-אסד אמר שהאתר היה רק "מתקן צבאי בבנייה", וכי סוריה דוגלת במדיניות "מזרח תיכון נקי מנשק גרעיני". ב-6 בספטמבר 2007, ישראל תקפה מתקן צבאי בסוריה, שהוחשב כמתקן גרעיני בהליכי בנייה. עוד נטען כי הכור הגרעיני היה עדיין לא מבצעי ועדיין לא הוכנסו לשם חומרים גרעיניים. גורמי מודיעין אמריקאים טענו בזמנו כי המתקן היה מיועד לפיתוח נשק.
ב-23 ביוני 2008, סוריה התירה לסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית לבקר באתר המופצץ ולקחת דגימות סביבתיות מהאתר. הדגימות איששו את החשש שמדובר במתקן גרעיני. ב-24 במאי 2011, סבא"א, פרסמה דו"ח שבחן את מתקן הצבאי המופגז וקבעה כי המתקן היה כור. בעקבות כך, הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית הצביע ברוב של 6–17 (עם 11 נמנעים) על אי-ציות של סוריה למועצת הביטחון.
העיתונות המערבית פרסמה כי ישראל עקבה אווירית משלוח ימי מצפון קוריאה לסוריה, העברה זאת החשידה את הישראלים בכך שקוריאה הצפונית יכלה לספק כור לסוריה לתוכנית הנשק הגרעיני שלה. ב-24 באוקטובר 2007, המכון למדע וביטחון בינלאומי פרסם דו"ח אשר זיהה את האתר במזרח סוריה בדיר א-זור, נפת המחוז, כחשוד להיות כור. הדו"ח הצביע על קווי דמיון בין המבנה בסוריה לבין הכור הגרעיני של צפון קוריאה, אך גם הביע הסתייגות שעוד מוקדם מידי להעריך זאת. ב-25 באוקטובר 2007, התקשורת במערב מדווחת שהבניין הראשי וכל פסולת ממנה לאחר ההתקפה אווירית פונו לחלוטין על ידי הממשל הסורי.
לאחר התעלמות ממושכת של כחצי שנה, ב-24 באפריל 2008 ממשל בוש הגיב על הדיווחים, ותדרך את הקונגרס ואת סבא"א כי ארצות הברית משוכנעת בכך שסוריה ניסתה לפתח כור גרעיני חשאי שאינו לצורכי שלום. התדרוך כלל תמונות לוויין של האתר המופצץ, ותמונות מודיעיניות מהאוויר ומהקרקע של האתר תחת בנייה, כולל, לכאורה, מעטפת פלדה של כור לפני יציקת בטון וראש המבנה של הכור.[דרוש מקור]
חשדות לפיתוח תוכנית גרעין

בינואר 2015 פרסם העיתון הגרמני דר שפיגל מאמר שטוען שסוריה לא ויתרה על פיתוח תוכנית הגרעין לאחר הפצצת המתקן הגרעיני על ידי ישראל, וייתכן שעסקה בפיתוח מתקן גרעיני באזור קוסייר.
ראו גם

תוכנית הגרעין הישראלית
ציר הרשע
המתקפה הכימית בח'אן שייח'ון
תקיפת הכור הגרעיני בסוריה
לקריאה נוספת

עמוס הראל ואבי יששכרוף, קורי עכביש, תל אביב: ידיעות אחרונות, 2008, מסת"ב 9654824310
יעקב כץ, קוד אריזונה, מודיעין: כנרת זמורה-דביר, 2020.
הערות שוליים

↑  ElBaradei Lashes Critics of Syrian Nuclear Aid Request, GlobalSecurity, ‏25 בנובמבר 2008 (באנגלית)
↑  תכנית הגרעין של סוריה מדאיגה את ארה"ב, באתר ערוץ 7, 10 באוקטובר 2002
↑  "IAEA seeks compromise over Syrian nuclear aid issue: diplomats". Middle East Times. 25 בנובמבר 2008. נבדק ב-2013-06-04. {{cite web}}:  (עזרה)(הקישור אינו פעיל)
↑  "Nuclear Threat Initiative: ElBaradei Lashes Critics of Syrian Nuclear Aid Request". Globalsecuritynewswire.org. נבדק ב-2013-06-04.
↑  אלי לאון, הקשר המסוכן של דמשק ופיונגיאנג, באתר ישראל היום, 21 במרץ 2018
1 2  IAEA slams U.S. for withholding data on alleged Syrian nuclear reactor
↑  "Syria president denies building nuclear reactor". Agence France-Presse. 2008-04-27. אורכב מ-המקור ב-13 במאי 2013. נבדק ב-2013-06-04. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  איתמר ענברי, סוריה: "על העולם לפקח על הגרעין הישראלי", באתר nrg‏, 20 בספטמבר 2007
↑  Daiji Sadamori, "Assad: Syria Not Seeking to be Nuclear State," Asahi Shimbun, 27 October 2006
↑  6 September 2007 Air strike at globalsecurity.org, accessed October 24, 2007.
↑    יוחאי עופר, ‏"היה ברור שישראל לא יכולה לחיות עם דבר כזה בחצר האחורית שלה", בעיתון מקור ראשון, 23 במרץ 2018
↑  N. Korea, Syria May Be at Work on Nuclear Facility, Glenn Kessler, Washington Post, September 13, 2007; Page A12
↑  SUSPECT REACTOR CONSTRUCTION SITE IN EASTERN SYRIA: THE SITE OF THE SEPTEMBER 6 ISRAELI RAID?, David Albright and Paul Brannan, October 23, 2007
↑  Photos Show Cleansing of Suspect Syrian Site, William J. Broad and Mark Mazzetti, New York Times, accessed October 25, 2007.
↑  אבי יששכרוף‏, כך הוביל "אבי פצצת הגרעין האסלאמית" את המוסד לדיר א-זור, באתר וואלה, 21 במרץ 2018
↑  "Statement by the Press Secretary" (הודעה לעיתונות). White House. 24 באפריל 2008. נבדק ב-2013-06-04. {{cite press release}}:  (עזרה)
↑  אהוד יערי, ‏"לבדוק אם אסד בונה כור תת-קרקעי", באתר ‏מאקו‏, 21 במרץ 2018
↑  "מה מתרחש באתר קוסייר שבסוריה? תמונת מצב גרעינית - המכון למחקרי ביטחון לאומי". המכון למחקרי ביטחון לאומי. נבדק ב-2018-03-23.
צילום לוויין של הרס האתר
תמונה של בניית הכור, צולם על ידי גורמים מודיענים
ליבת הכור וצינורות דלק בבנייה, צולם על ידי גורמי מודיעין
בית תעמר

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  בית לחם
 קואורדינטות:  31°40′18″N 35°13′35″E﻿ / ﻿31.671647222222°N 35.226488888889°E﻿ / 31.671647222222; 35.226488888889 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הרי ירושלים מוגדלת) בית תעמר(למפת הרי ירושלים רגילה) בית תעמר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית תעמר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית תעמר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בית תעמר (בערבית: بيت تعمر) הוא כפר פלסטיני בהרי יהודה הממוקם שישה ק"מ דרומית מזרחית לבית לחם. הכפר משתייך לנפת בית לחם של הרשות הפלסטינית. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2007 מנתה האוכלוסייה במקום 1,229 תושבים. הכפר נקרא על שמו של שבט הבדואים הערבי אל-תעמרה אשר נמצא באזור בית-לחם, ואשר יחד עם תוקוע וזעתרה, יוצר את קבוצת הכפרים הערבית ערב אל-תעמרה. הכפר גובל בזעתרה ממזרח, הינדזה ממערב ומצפון, וג'נתה ותוקוע מדרום.
בעקבות מלחמת העצמאות, ולאחר הסכמי שביתת-הנשק של 1949, עבר בית תעמר לשליטה ירדנית. בשנת 1961, אוכלוסיית בית תעמר מנתה 306 נפשות.
מאז מלחמת ששת הימים ב-1967 נמצא הכפר תחת שליטה ישראלית.
USMLE

United States Medical Licensing Examination (בחינת הרישוי ברפואה של ארצות הברית; USMLE) היא בחינה בת שלושה שלבים הנדרשת לקבלת רישיון לעסוק ברפואה בארצות הברית, אשר נערכת על ידי המועצה הלאומית לרפואה (FSMB) והמועצה הלאומית לבחינות רפואיות (NBME). הבחינה מיועדת למקומיים וזרים, בעלי תואר MD, המעוניינים לעסוק ברפואה במדינה.
מטרת הבחינה

הבחינה נועדה לבחון את היכולת של הנבחן ליישם ידע, מושגים ולהפגין מיומנויות טיפוליות יסודיות אשר מהוות בסיס לטיפול בטוח ויעיל בחולים. לפני ייסוד המבחן, ב-1996, היו בארצות הברית בחינות רבות שנועדו להכשרה במדינות או מחוזות מסוימים. לכן התעורר צורך בבחינה אחידה שתהיה תקפה בכל אזורי המדינה ותוודא שכל הרופאים עברו את אותו מסלול הכשרה ללא קשר לאוניברסיטה או למדינה בה למדו. בחינת ה-USMLE נולדה כמענה לצורך זה.
שלבי הבחינה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.