stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Daechwita
מצעדים

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 76 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 1 |  |
|  הונגריה | 40 הסינגלים המובילים | 2 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 68 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 57 |  |
|  ניו זילנד | סינגלים חמים | 6 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 8 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 100 |  |
אגוסט D על הסט של הקליפ "Daechwita".
תומאס סטרלינג

תומאס סטרלינג (באנגלית: Thomas Sterling‏; 21 בפברואר 1851 – 26 באוגוסט 1930) היה עורך דין, פוליטיקאי ואקדמאי אמריקאי שכיהן כחבר הסנאט של ארצות הברית והדקאן הראשון של המכללה למשפטים של אוניברסיטת דקוטה הדרומית.
כרפובליקני, כיהן בסנאט מ-1913 עד 1925. מאוחר יותר שימש כדיקן ופרופסור למשפטים בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון. בית הספר למשפטים של אוניברסיטת דקוטה הדרומית מעניק את פרסי ה"סטירלינג הונורס" (Sterling Honors) ל-10% מהמוסמכים שסיימו בהצטיינות, על שמו של הדיקן הראשון של בית הספר.
ביוגרפיה > ראשית חייו והשכלה

סטרלינג, נולד ב-21 בפברואר 1851 ליד אמנדה, אוהיו. הוא עבר עם הוריו, צ'ארלס סטרלינג (1821–1905) ואנה קסלר (1827–1908) למחוז מקלין, אילינוי בשנת 1854, שם למד בבתי הספר הציבוריים וסיים את לימודיו באוניברסיטת אילינוי וסליאן בבלומינגטון ב-1875.
ביוגרפיה > קריירה

הוא היה המפקח על בתי הספר בבמנט, אילינוי, בין השנים 1875 ל-1877. אחיו, ג'ון א. סטרלינג, הפך לחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מאילינוי.
ביוגרפיה > קריירה > עריכת דין

סטרלינג למד משפטים והתקבל ללשכת עורכי הדין ב-1878, והחל את עבודתו בספרינגפילד, אילינוי. הוא מונה לפרקליט העירייה ב-1880 עד 1881. בשנת 1882 הוא עבר לטריטוריית דקוטה והתיישב בנורת'וויל. הוא עבר לרדפילד ב-1886 והמשיך בעיסוק בעריכת דין, כשכיהן כפרקליט המחוזי של מחוז ספינק, מ-1886 עד 1888. ב-1889 הוא מונה לחבר בוועידה החוקתית של המדינה, ושנה לאחר מכן, ב-1890, לחבר בסנאט של המדינה. מ-1901 עד 1911 הוא היה הדיקן הראשון של מכללת אוניברסיטת דקוטה הדרומית למשפטים בוורמיליון.
ביוגרפיה > קריירה > פוליטיקה

הוא נבחר ב-1912 כרפובליקני לסנאט של ארצות הברית, נבחר מחדש ב-1918 וכיהן מ-4 במרץ 1913 ועד 3 במרץ 1925. במהלך תקופה זו, כיהן בוועדת אוברמן שחקרה פעילויות גרמניות ובולשביקיות ממרידות. הוא לא הצליח להיבחר מחדש ב-1924, והפסיד בפריימריז הרפובליקני לוויליאם ה. מקמסטר, שניצח בבחירות הכלליות. במהלך הקונגרס ה-66, הוא היה יושב ראש ועדת הסנאט של ארצות הברית לשירות המדינה. בקונגרס ה-67 הוא כיהן בוועדה לשירות המדינה, ובוועדה לדרכי הדואר והדואר במהלך הקונגרס ה-68. בזמן שכיהן בקונגרס הוא שירת לצד ויליאם ויליאמסון ורויאל ק. ג'ונסון, שניים מבוגריו הראשונים מהמכללה למשפטים.
ביוגרפיה > קריירה > קריירה מאוחרת יותר

הוא עסק בעריכת דין בוושינגטון הבירה, וכיהן בפקולטה של בית הספר למשפטים של האוניברסיטה הלאומית, כיום בית הספר למשפטים של אוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון. הוא מונה על ידי הנשיא קלווין קולידג' בשנת 1925 למזכיר השטח של הוועדה לחגיגת המאתיים שנה להולדתו של ג'ורג' וושינגטון.
ביוגרפיה > מותו

סטרלינג מת בוושינגטון הבירה ב-26 באוגוסט 1930, ונקבר בבית הקברות סידר היל.
מסכת גיטין

ערך זה עוסק במסכת במשנה. אם התכוונתם למסמך הלכתי שהוא נושאה המרכזי של המסכת, ראו .
מתן גט בפני בית דין
מַסֶּכֶת גִּטִּין היא המסכת השישית בסדר נשים, שהוא הסדר השלישי במשנה, ויש בה תשעה פרקים.
המסכת עוסקת בעיקר באופן שבו נעשים הגרושין. ביהדות, גירושין מתבצעים כאשר איש נותן לאשתו שטר (המכונה "ספר כריתות" בלשון המקרא, או "גט" בלשון חכמים), שבו משחרר אותה מן הנישואים. כתיבת הגט ומסירתו הם חלק ממעשה הגירושין, ועל כן עוסקת המסכת גם בפרטים אלו.
המסכת כוללת גם כפרק וחצי (סוף הפרק הרביעי וכל הפרק החמישי) העוסקים בענייני "תיקון העולם" - גזרות ותקנות שמטרתן מניעת מכשולים ותקלות.
קבוצת אגדתות מפורסמת בגמרא שעל המסכת מכונה בשם "אגדות החורבן" ומספרת את סיפור חורבנם של ירושלים ובית המקדש.
בדפוס וילנה לתלמוד בבלי למסכת זו יש 89 דפים.
מיקומה של המסכת בסדר נשים

בנוסח המשנה לרמב"ם, המסכת מופיעה לאחר מסכת נדרים, ולפני מסכת סוטה. הרמב"ם מסביר סדר זה כך:
וכשהשלים לדבר על הנישואין ומה שיתחייב בשבילן מהפרת הנדרים, התחיל בעניין הגירושין, שאחרי נישואין באין הגירושין, וסידר גיטין אחר נזירות.
ואחר גיטין סוטה, שעניינה מעניין הגירושין, שהסוטה כשתזנה – יש לכוף האיש והאשה על הגירושין.
אולם סדר המסכתות המצוי הוא שהמסכת מופיעה אחרי מסכת סוטה, וזאת עקב הרצון שלא להפריד בין מסכתות נזיר לסוטה הקשורות זו לזו כמו שמבואר במסכת סוטה: "למה נסמכה פרשת נזיר שבתורה לפרשת סוטה? לומר לך שכל הרואה סוטה בקלקולה ידיר עצמו מן היין".
פרקי המסכת

המביא גט קמא (שש משניות) – דיני שליחות גט מ"מדינת הים", והקשר בין גיטין לשטרות שחרור עבדים, ובין היתר גם בגבולות ארץ ישראל.
המביא גט בתרא (שבע משניות) – סיום דיני שליחות ממדינת הים, דיני כתיבת וחתימת הגט ושליח הבאה.
כל גט שנכתב (שמונה משניות) – דיני כתיבת הגט לשמה, שליח גט שחלה, וחזקות.
השולח גט לאשתו (תשע משניות) – דיני ביטול שליח, ודינים שנאמרו מפני תיקון העולם.
הניזקין שמין להם בעידית (תשע משניות) – עוד דינים מפני תיקון העולם ומפני דרכי שלום.
האומר התקבל גט זה לאשתי (שבע משניות) – עוד דיני שליחים בגט: לכתיבה, חתימה, הולכה וקבלה.
מי שאחזו קרדיקוס (תשע משניות) – המשך דיני שליחים, ודיני גט על תנאי.
הזורק גט לאשתו (עשר משניות) – דיני קבלת הגט, גט ישן, נשים שחובה לגרשן וגט קרח.
המגרש את אשתו (עשר משניות) – דיני גירושין לחצאין, עדים בגט, ועילות לגירושין.
לפי רש"י, הרא"ש והמאירי פרק מי שאחזו קודם לפרק האומר התקבל. זאת לעומת התוספות בשם התלמוד ירושלמי הר"ן והרמב"ם שמסדרים כפי הסדר המופיע כיום.
במסכת זו 75 משניות.
סוגיות מפורסמות במסכת

פלגינן דיבורא
שליחות
באין כאחד
זכין לאדם שלא בפניו
הערות שוליים

↑  מדף נ"ה, עמוד ב' עד דף נ"ח, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ב', עמוד א'
↑  פרשת סוטה מופיעה בספר במדבר, פרק ה', פסוק י"א ועד סוף הפרק ופרשת נזיר מיד אחריה.
↑  מספר המשניות בכל פרק הוא לפי הספירה במשניות קהתי. בדפוסים אחרים תיתכן חלוקה שונה.
↑  קרדיקוס, או: קורדייקוס, הוא מצב רפואי שהיה בימי חז"ל. על זיהויו, ראו: מהו קורדייקוס?, פרופ' יהודה לוי, באתר מכון שלזינגר; והערך "מחלות", באתר ויקישיבה, החל מהערה 183.
↑  דף ע"א, עמוד ב'
↑  דף ס"ב, עמוד ב'
| מסכתות ששה סדרי משנה |
| --- | --- | --- |
| זרעים | ברכות (ב י) • פאה (י) • דמאי (י) • כלאיים (י) • שביעית (י) • תרומות (י) • מעשרות (י) • מעשר שני (י) • חלה (י) • ערלה (י) • ביכורים (י) |  |
| מועד | שבת (ב י) • עירובין (ב י) • פסחים (ב י) • שקלים (י) • יומא (ב י) • סוכה (ב י) • ביצה (ב י) • ראש השנה (ב י) • תענית (ב י) • מגילה (ב י) • מועד קטן (ב י) • חגיגה (ב י) |  |
| נשים | יבמות (ב י) • כתובות (ב י) • נדרים (ב י) • נזיר (ב י) • סוטה (ב י) • גיטין (ב י) • קידושין (ב י) |  |
| נזיקין | מסכת נזיקין: בבא קמא (ב י) • בבא מציעא (ב י) • בבא בתרא (ב י) • סנהדרין (ב י) • מכות (ב י) • שבועות (ב י) • עדיות • עבודה זרה (ב י) • אבות • הוריות (ב י) |  |
| קדשים | זבחים (ב) • מנחות (ב) • חולין (ב) • בכורות (ב) • ערכין (ב) • תמורה (ב) • כריתות (ב) • מעילה (ב) • תמיד (ב) • מידות • קינים |  |
| טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקואות • נידה (ב י) • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
ב – מסכת שיש עליה תלמוד בבלי     י – מסכת שיש עליה תלמוד ירושלמי
ספידי גונזלס

| --- | --- |

 הוצאה לאור:  האחים וורנר
 הופעה ראשונה:  בסרט "Cat-Tails for Two" (29 באוגוסט 1953)
 יוצרים:  רוברט מק'ימסון
 גילום הדמות:  מל בלאנק, ג'ו אלאסקי 
 דיבוב:  מל בלאנק (1989-1953), נואל בלאנק (1990, 2012), ג'ף ברגמן (1990, 2002), ג'ו אלאסקי (2008-1991), גרג בורסון (1995-1994, 1998), אריק גולדברג (2003), בילי ווסט (2003), בוב ברגן (2008-2006), פרד אמיסן (2015-2011), טים דבאדו (2011, 2014), אריק באוזה (2014-כיום), דינו אנדרדה (2018), גבריאל איגלסיאס (2021), ראול סבאלוס (2023-כיום)
 דיבוב בשפה העברית:  אסתר ברעד פורים (1994, 1996)   רובי מוסקוביץ' (2021)
 מידע
 גזע:  עכבר
 מין:  זכר
 מומחיות:  מהירות, זריזות
 אזרחות:  מקסיקו מקסיקנית
 דמויות קשורות
 משפחה:  חוסה "האיטי" רודריגז (בן-דוד) (אנ')
 חברים:  באגס באני, לולה באני, פורקי פיג, טוויטי, טאז השד הטסמני
 אויבים:  סילבסטר החתול, דאפי דאק, יוסמיטי סאם
 
ספידי גונזלס (באנגלית: Speedy Gonzales) הוא דמות מצוירת בסדרת סרטי האחים וורנר, סדרת הסרטים המצוירים של לוני טונס ומרי מלודיס. הוא מתואר כ"עכבר המהיר ביותר בכל מקסיקו", כאשר תכונותיו העיקריות הן היכולת לרוץ מהר מאוד, להיות מהיר מחשבה והרואי תוך כדי דיבור במבטא מקסיקני מוגזם. הוא לובש בדרך כלל סומבררו צהוב, חולצה לבנה, מכנסיים לבנים ומטפחת אדומה, בדומה לזו של חלק מהלבושים המקסיקניים המסורתיים.
היסטוריה

הופעתו הראשונה של ספידי הייתה בסרט Cat-Tails for Two משנת 1953, אם כי הוא הופיע בעיקר בשם (ובמהירות על) בלבד. חלפו שנתיים עד שהמאיירים פריץ פרילינג והאולי פראט עיצבו מחדש את הדמות לגלגולו המודרני לסרט "ספידי גונזלס" (אנ') משנת 1955.

הסרט מציג את סילבסטר החתול שומר על מפעל גבינות בגבול הבינלאומי בין ארצות הברית למקסיקו מפני עכברים מקסיקנים מורעבים. העכברים קוראים לספידי התזזיתי והאנרגטי כדי להציל אותם (מדובב על ידי מל בלאנק, שדיבב גם את דמותו של באגס באני).
אודות הדמות

ספידי גונזלס מוכר בזכות הקריאות הזירוז שהוא משמיע בספרדית "¡Ándale! ¡Ándale! ¡Arriba! ¡Arriba!" (בעברית "קדימה! קדימה!, למעלה!, למעלה!").

לספידי יש מוניטין בקרב נקבות העכברים. בסרטים מצוירים רבים, כאשר העכברים מחליטים לגרום לספידי לעזור להם, אחד העכברים מזכיר כי "ספידי גונזלס הוא חבר של אחותי". עכבר אחר מוסיף כי "ספידי גונזלס הוא חבר של אחות של כולם", מה שזוכה לצחוק גדול מהעכברים האחרים.

סילבסטר החתול הוא אויבו הקבוע של ספידי גונזלס, כשם שהדמות וייל אי. קויוטי הוא אובו הקבוע של הציפור רוד ראנר.
סרטים

Cat-Tails for Two (1953)
Speedy Gonzales (1955)
Tabasco Road (1957)
Mexicali Shmoes (1959)
The Pied Piper of Guadalupe (1961)
A Message to Gracias (1964)
It's Nice to Have a Mouse Around the House (1965)
See Ya Later Gladiator (1968)
ראו גם

Speedy Gonzales (שיר)
הערות שוליים

1 2  Speedy Gonzales, ויקיפדיה (אנגלית)
↑  Jeff Rovin, The illustrated encyclopedia of cartoon animals, 1st ed, New York: Prentice Hall Press, 1991, ISBN 978-0-13-275561-0
↑  Speedy Gonzales (film), ויקיפדיה (אנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: d17c9c39-2db6-44c5-91dd-5febe204307f
ים סיבויאן

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  Sibuyan 
 סוג:  ים 
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  הפיליפינים 
 קואורדינטות:  12°40′00″N 122°30′00″E﻿ / ﻿12.666666666667°N 122.5°E﻿ / 12.666666666667; 122.5
  (למפת הפיליפינים מוגדלת) מנילה קזון סיטי דבאו סיטי סבו סיטי זמבואנגה סיטי קגאיאן דה אורו מלזיה ים הפיליפינים  ים סין הדרומי ים סיבויאן(למפת הפיליפינים רגילה) מנילה קזון סיטי דבאו סיטי סבו סיטי זמבואנגה סיטי קגאיאן דה אורו מלזיה ים הפיליפינים  ים סין הדרומי ים סיבויאן
 
ים סיבויאן הוא ים קטן בפיליפינים המפריד בין הווויסאיאס לאי לוזון שבצפון הפיליפינים.
הים תחום על ידי האי פאנאי (אנ') בדרום, האי מינדורו (אנ') במערב, האי מסבאטה (אנ') במזרח, ובצפון על ידי האי מרינדוק (אנ') וחצי האי ביקול (אנ') של האי לוזון.
ים סיבויאן מחובר לים סולו דרך מצר סטרייט (אנ') במערב, לים סין הדרומי דרך מעבר האי ורדה (אנ') בצפון-מערב ולים ויסיאס דרך ערוץ ג'ינטוטולו (אנ') בדרום-מזרח. בים נמצאים איי רומבלון (אנ').
היסטוריה

במהלך מלחמת העולם השנייה, ב-24 באוקטובר 1944, התקיים בים קרב ים סיבויאן בו הוטבעה אוניית המערכה היפנית מוסאשי וספינות אחרות ניזוקו.
מחסום ארליך-שוובל

איור 1: תיאור סכמטי חד-ממדי (במבט מהצד) של פרופיל האנרגיה הפוטנציאלית של אדאטומים (עיגולים כהים) המפעפעים על פני שטח של גביש עם מדרגה (עיגולים בהירים), שבשפתה יש מחסום אנרגטי נוסף למחסום האנרגטי לדיפוזיה של האדאטומים על פני השטח. ΔESB - מחסום ארליך-שוובל, Ediff - המחסום האנרגטי לדיפוזיה של אדאטומים, Eatt - הרווח האנרגטי של האדאטום בהצטרפותו לשפת המדרגה.
מחסום אֶרְלִיךְ-שְווֵבֶּל (באנגלית: Ehrlich-Schwöbel Barrier), או ESB, הוא מחסום אנרגטי לדיפוזיה של אטומים על פני השטח של גביש, שעליו עליהם להתגבר כדי לחצות שפת מדרגה (איור 1). כאשר קיים מחסום כזה בשפת המדרגה יתקשו האטומים המפעפעים על פי השטח, האדאטומים (אנ'), לעבור את שפת המדרגה ולרדת למישור האטומי הנמוך יותר. לאדאטומים אלו תהיה, לכן, הסתברות גבוהה יותר להיות מוחזרים חזרה למדרגה (לטרסה) ממנה באו. מחסום נוסף זה התגלה על ידי גרט ארליך (גר') ו-F. G. Hudda, ממעבדות המחקר של ג'נרל אלקטריק (אנ') בסקנקטדי (ניו יורק) ב-1966, במהלך צפייה בשיקוע טיטניום על טיטניום במיקרוסקופ שדה יוני (אנ'). מיד אחר כך תיארו אותו תאורטית ריצ'רד שוובל, מהמעבדות הלאומיות סַנְדִייָה (אנ') באלבקרקי (ניו מקסיקו), ואדוארד ג'יי שיפסי (Shipsey), מאוניברסיטת המדינה של אוהיו בקולומבוס. הם גם ציינו שלמחסום זה יש השפעה מייצבת על הגידול של גבישים באופן של זרימת מדרגות.
סיבת המחסום

איור 2 מסביר מהיכן נובע מחסום ארליך-שוובל: האדאטום מהמדרגה (הטרסה) העליונה צריך לשבור קשרים כימיים עם האטומים שעל פני המדרגה, בניסיונו לעבור את השפה היורדת של המדרגה, כדי להיכנס לאתר התגבשות. מהטרסה התחתונה, לעומת זאת, האדאטום יוצר קשרים נוספים עם האטומים שבמדרגה, והאנרגיה שלו קְטֵנָה. לקונפיגורציה של הקשרים הבודדים על פני השטח יש השפעה על הקישור של האדאטומים מעל ומתחת לשפת המדרגה. לפיכך גובה המחסום תלוי בחומר, בכיוון הגבישי של פני השטח וברקונסטרוקציה המשטחית (אנ') (התלויה, מצידה, בטמפרטורה ובשטף האטומים המגיע לפני השטח).
השפעת המחסום על גידול גבישים ואפיטקסיה

מחסום האנרגיה הנוסף בשפת המדרגה מקטין את קבוע ההצטרפות של אדאטומים לשפה מהמדרגה העליונה, יחסית לזה מהמדרגה התחתונה. מידת הא-סימטריה בקצבי ההצטרפות תלויה בגובה המחסום, אך גם בתנאי הגיבוש. בטמפרטורות גידול גבוהות מספיק, לאדאטומים תהיה אנרגיה מספקת לדלג בקלות מעל למחסום זה. יש, אם כן, להתחשב בשני גורמים: מחסום ארליך-שוובל עצמו (מידת ההבדל בהסתברויות הלכידה של אדאטומים מהמדרגה העליונה ומהמדרגה התחתונה) ותנאי הגידול.
ל-ESB השפעה על התפתחות המדרגות במהלך גידול גבישים ובאפיטקסיה. ההשפעה יכולה להיות מייצבת, זאת אומרת שהפרעה על פני השטח (למשל רוחב מדרגות שונה) תדעך עם התקדמות הגידול (פני השטח מתפתחים כך שלכל המדרגות רוחב דומה). אך מחסום זה יכול לגרום גם לתופעות של חוסר יציבות בגידול (יצירת תלוליות על פני השטח, מדרגות מתפתלות, וקיבוץ מדרגות). ה-ESB משפיע גם על הטמפרטורה הקריטית למעבר מזרימת מדרגות (Step Flow – SF) לגרעון איים דו-ממדיים (two dimensional island growth – 2D-IG).
השפעת המחסום על גידול גבישים ואפיטקסיה > הטמפרטורה הקריטית למעבר מ-SF ל-2D-IG

במהלך רישום אוסצילציות RHEED במהלך הומו-אפיטקסיה של GaAs באפיטקסיית קרן מולקולרית (MBE) על מצעים ויסנליים (שפני השטח שלהם במיסאורינטציה קלה ממישור גבישי ראשי, ולכן יש עליהם מערך מדרגות) כפונקציה של טמפרטורת הגידול, הבחינו ניב (Neave) וחבריו בהעלמות האסוצליציות כשטמפרטורת הגידול ירדה מתחת לטמפרטורה מסוימת. בטמפרטורות נמוכות מטמפרטורה קריטית זו יש לאדאטומים ניידות נמוכה (כלומר מרחק דיפוזיה קצר), כך שלפני שהם מצליחים להגיע לשפת המדרגה התוחמת את הטרסה, הם פוגשים האחד את השני, ומתגרענים לגרעין גיבוש דו-ממדי. גרעון דו-ממדי זה על הטרסות מניב את האוסצילציות בעוצמת ה-RHEED. בטמפרטורות גבוהות, לעומת זאת, אין גרעון כזה, כי לכל האדאטומים יש ניידות מספקת (מרחק דיפוזיה ארוך מספיק) כדי להגיע אל שפות המדרגות ולהילכד בהן – אופן גידול של זרימת מדרגות.
את סוג הגידול, איים דו-ממדיים והתמזגותם (2D-IG, פנל (a) באיור 3) או זרימת מדרגות (SF, פנל (b) באיור 3), קובע, אם כן, היחס בין מרחק הדיפוזיה של האדאטומים ובין הרוחב הממוצע של המדרגות. כשיחס זה נמוך (טמפרטורת גידול נמוכה או מדרגות רחבות, כלומר זווית מיסאורינטציה (אנ') קטנה של פני השטח ביחס למישור גבישי ראשי) הגידול יתקדם במנגנון 2D-IG; וכשליחס הזה ערך גדול (טמפרטורה גבוהה או מדרגות צרות וצפופות - זווית מיסאורינטציה גבוהה) תתקבל זרימת מדרגות.
נניח לרגע שבשפת המדרגות בפני השטח יש מחסומי ES גבוהים אינסופית (∞ = ESB, פנל (c) באיור 3). במקרה זה אף אדאטום לא יכול לעזוב את המדרגה על ידי ירידה מטה. אם האדאטומים אינם מתנדפים (אין דסורפציה) אז עליהם לפעפע את כל רוחב המדרגה עד לשפה העולה ולהצטרף אליה (או לחזור חזרה למדרגה עליה היו). לכן, מרחק הדיפוזיה הנדרש לכל האטומים על המדרגה על מנת להגיע לשפת המדרגה הַגְּדֵלָה הוא רוחב המדרגה עצמה. בקיצון השני, כאשר אין מחסום כלל (ESB = 0, פנל (d) באיור 3), מרחק הדיפוזיה הדרוש הוא רק חצי רוחב המדרגה. (ועבור מחסום בגובה סופי, מרחק הדיפוזיה נמצא בין שני ערכי הקיצון האלה.) כלומר, בנוכחות מחסום ES, המעבר מזרימת מדרגות (גרעון חד-ממדי) לגידול איים דו-ממדיים מתרחש כאשר היחס מרחק דיפוזיה לרוחב מדרגה גדול יותר מאשר בהיעדר המחסום בשפת המדרגה. מצב זה מוראה סכמטית בפנל המרכזי שבאיור 3. למשל, ברוחב מדרגה מסוים הנתון על ידי הקו האופקי 'AA באיור 3 רק מתחת למרחק דיפוזיה שערכו C יתקבל 2D-IG אם ESB = 0, ואילו אם ∞ = ESB המעבר מ-2D-IG ל-SF יקרה רק כאשר מרחק הדיפוזיה גדול מ-D. אם המדרגות על פני השטח רחבות יותר ('BB באיור 3), המעברים הללו יתרחשו במרחקי דיפוזיה גדולים יותר: E ו-F, בהתאמה. הטמפרטורה הקריטית למעבר מ-2D-IG ל-SF תשתנה, אם כן, על פי הקווים האלכסוניים עם ESB = 0 ועם ∞ = ESB כמוראה בפנל המרכזי שבאיור 3.
השפעת המחסום על גידול גבישים ואפיטקסיה > ההשפעה המייצבת של ESB בגידול בזרימת מדרגות על מצעים ויסינליים - החלקת פני השטח

למחסום ES יכולה להיות השפעה מטיבה על הגידול אם הוא מתקדם באופן זרימת מדרגות (SF), שכן המשמעות של מחסום זה היא שלאדאטומים יש סיכוי גבוה יותר להצטרף לשפת המדרגה העולה (כלומר מהטרסה שמלמטה) מאשר ליורדת (מהטרסה שמעליה – איור 4). זאת אומרת, שהאדאטומים (העיגולים הכהים באיור 4) שמצטרפים לכל שפת מדרגה מגיעים בעיקר מהטרסה שמתחתיה, זו שלפני השפה העולה. בפני שטח כאלו, עם מדרגות במרווחים לא אחידים, מגיע אל שפת מדרגה שלפניה טרסה צרה שטף אדאטומים נמוך (מצוין בחץ כחול דק באיור 4), כי שטח האיסוף שלה קטן, ולכן היא מתקדמת לאט. לעומת זאת לשפת מדרגה שלפניה טרסה רחבה, כלומר שיש לה שטח איסוף גדול, מגיע שטף גדול של אדאטומים (חץ כחול עבה), והיא מתקדמת מהר יותר. כך שההפרעה דועכת עם התפתחות הגידול: המדרגות נהיות בעלות רוחב דומה. אפקט חשוב זה משמש באפיטקסיה להחלקת פני השטח של המצע על ידי גידול שכבה חוצצת (באפר) הומו-אפיטקסיאלית או הטרו-אפיטקסיאלית עם קוואזי תֵּאוּם סריגי.
השפעת המחסום על גידול גבישים ואפיטקסיה > ההשפעה המערערת של ESB בגידול על מצעים סינגולריים - גידול תלוליות

על פני שטח סינגולריים (מישור גבישי ראשי כלומר בעל אינדקס מילר נמוך) או בפני שטח ויסינליים עם זווית מיסאורינטציה נמוכה כלפי מישור סינגולרי (כאשר המדרגות רחבות) מחסומי ארליך-שוובל מובילים ליצירה של מבנים בצורת פירמידות (תלוליות) על פני השטח, כמוראה באיור 5. מצב זה תואר לראשונה בשנת 1991. מפני שלאדאטומים אין שפת מדרגה להצטרף אליה הם מצטברים על פני השטח החלקים, ומתישהו יוצרים גרעין גיבוש חד-שכבתי. כך נוצרות שפות, שאליהן מצטרפים אדאטומים מהטרסה התחתונה, המקורית, ומגדילים אותו לאי דו-ממדי (t1 באיור 5). בגלל מחסום ES האדאטומים מוחדרים לשריג הגדל בשפות של האי הזה. יש לכך שתי תוצאות: ראשית, האי מתרחב לטרלית עד אשר אירוע גרעון דו-ממדי נוסף יכול להתרחש עליו (t2 באיור). משזה קורה האי החדש מתרחב לטרלית עד אשר מתגרען עליו אי נוסף (t3), וכך ממשיך התהליך הלאה, תוך יצירת תלולית. שנית, מאחר שאין (כמעט) דיפוזיה כלפי מטה, רק האדאטומים שמגיעים מהשטח שבין האיים הדו-ממדיים הללו יכולים להזין את שפת המדרגה הנמוכה ביותר, ורק האדאטומים המצויים על שפת המדרגה הנמוכה ביותר יכולים להזין את השפה של המדרגה השנייה מלמטה. אם כן, מאחר שאדאטומים מוחזרים מהשפות של מדרגות יורדות ומצטרפים באופן מועדף לשפות של מדרגות עולות, הזרם הוא כלפי מעלה – "במעלה ההר". זרם תְּלוּי גידול זה של האדאטומים על פני השטח הוא המקור לאי-יציבות, שגורמת לתלוליות. הריכוז של האדאטומים המפעפעים על פני השטח נשמר על ידי שטף האטומים הפוגע, ועל כן הזרם על פני השטח הוא אפקט של אי-שיווי משקל.
מורפולוגיות טיפוסיות הנוצרות על ידי מחסום ES הן תלוליות עם טרסות מוגדרות היטב, כך שהן נראות כמו עוגות חתונה, או פירמידות מקסיקניות (התלולית השמאלית שבאיור 6). הצורה המדויקת של תלוליות אלו נקבעת על ידי גובהו של מחסום ES. עבור מחסומים נמוכים, הן גדולות ושטוחות עם סדקים עמוקים ביניהן, בעוד שעבור מחסומים גבוהים התלוליות גבוהות ובעלות ממד לטרלי קטן. עם התקדמות הגידול מתמזגות התלוליות לכדי שכבה רציפה, כשהמדרגות החיצוניות של האיים נפגשות. עם זאת מאחר שהדיפוזיה מטה מוגבלת, ייתכן שייווצרו פגמים בגבולות אלו. יתרה מכך, יש אפשרות שהדיפוזיה מטה משתנה כאשר שפת המדרגה מגיע לפאה (פסטה) בכיוון גבישי מסוים. פאה כזו יכולה לייצב את האינקורפורציה, או אף לגרום לאינקורפורציה שונה, של זיהומים.
ראוי להבדיל בין התלוליות בצורת "עוגת חתונה" הנוצרות בגלל ESB בשפות המדרגות (כמו התלולית השמאלית באיור 6) ובין פירמידות ספירליות (התלולית הימנית באיור 6) שהן תוצאה של גידול סביב נקע בורגי (או הרכיב הבורגי של נקע) שמצוי בפני המצע, כפי שהסביר פרנק. הנקע הבורגי מספק לאדאטומים את אתרי ההצטרפות לגביש, בהיעדר שפות מדרגה על פני השטח הסינגוליים.
השפעת המחסום על גידול גבישים ואפיטקסיה > ההשפעה המערערת של ESB על שפות המדרגות - התפתלות מדרגות

כמו שרק לעיתים רחוקות פני שטח הם חלקים לגמרי, כך גם רק לעיתים רחוקות תהיינה מדרגות אמתיות ישרות לגמרי. המדרגות משוטטות אנה ואנה בסקלת מרחק קצרה מאד. הדבר נכון בעיקר במהלך הגידול כאשר המדרגה אוספת אליה אדאטומים חדשים. אפילו אם המדרגה הייתה ישרה לגמרי בהתחלה, צורתה חייבת להשתנות כדי שהגידול יתרחש. כך שעל פני שטח ויסינליים עם זוויות מיסאוריינטציה נמוכות, ההשפעה המערערת של מחסום ארליך-שוובל מתבטאת לא רק בהופעת תלוליות, אלא גם בהופעת מורפולוגיה של התפתלות מדרגות (step-meandering).
התיאור הסכמטי באיור 7 מדגים זאת: על פני שטח הגביש ישנן בזמן t=0, במקרה זה, שתי מדרגות, כשהימנית מהשתיים מפותלת יותר מהשמאלית. קיומו של מחסום ארליך-שוובל בשפות המדרגות גורם לכך שהאדאטומים המטיילים על המדרגה הנמוכה הם שיקבעו את קצב התקדמות המדרגה. לאדאטומים אלו קל יותר להגיע לבליטה (החץ הכחול) מאשר ל"שקע" (החץ האדום). לכן הבליטה תגדל מהר יותר, ושפת המדרגה תתעוות יותר ויותר. כתוצאה מהגידול מתקדמות שתי המדרגות ימינה (הפנל הימני בזמן t1; מקום השפות בתחילת הגידול, ב-t=0, מצוין בפנל זה על ידי הקווים המרוסקים). המדרגה הימנית יותר, המפותלת, נעה מרחק רב יותר (כי שטח האיסוף שלה גדול יותר) ונהייתה מפותלת יותר.
עד כה התייחסנו ל-ESB בשפת המדרגה היורדת – אפקט דו-ממדי הקרוי לעיתים SESE ‏(step Ehrlich‑Scwöbel effect). יש גם אפשרות ל-ESB חד-ממדי במעבר האדאטומים על פני ברך (kink) בזמן שהם נעים לאורך שפת המדרגה: KESE ‏(kink Ehrlich-Scwöbel effect). מצב זה מתואר באיור 8. קיום המחסומים בנקודות הברך יגרום לתופעות דומות לאלו של SESE אך בחד-ממד. שתי נקודות ברך סמוכות עם כיוונים הפוכים בזמן t=0 תגרומנה להתפתחות תלולית חד-ממדית, שבהתפתחותה (זמנים t1 ו-t2) תיצור מעין "אצבע" – התפתלות של המדרגה. זהו מצב דומה למתואר באיור 5 אלא שהפעם נקודת המבט היא כלפי פני השטח מלמעלה, כשהעיגולים הבהירים מייצגים את שטח המדרגה, והעיגולים הכהים מייצגים את האדאטומים הנעים על גבי השפה. התפתלות המדרגה כתוצאה מ-ESB חד-ממדי נקראת גם האי-יציבות של ביילס-זנגוויל (Bales-Zangwill instability).
שני האפקטים הללו, שגורמים להתפתלות המדרגות, יכולים להיות קיימים בו-זמנית. התלות של החריגה בשפת המדרגה (l) תלויה בשני המקרים בקצב הגידול (Vgr) על פי חוק חזקה (אנ'): l ~ Vgr-b. החזקה (b) היא כ-0.5 עבור SESE, ורק כ‑0.25 עבור KESE. לכן, KESE שכיח יותר, כל עוד ה-ESB ב-SESE אינו גבוה מאד.
השפעת המחסום על גידול גבישים ואפיטקסיה > התקבצות מדרגות

כפי שראינו קודם מחסום ארליך-שוובל גורם להשוואת הרוחבים של המדרגות: כאשר יש בגרם מדרגות היורד כלפי ימין אזור עם מדרגות צרות בצפיפות גבוהה, אז קיום המחסום גורם למדרגות שמימין לאזור זה לנוע מהר יותר מאשר לאלו שמשמאלו, ורוחבי המדרגות נוטים להשתוות אלו לאלו (איור 9 פנל ימני). כאשר קיים מחסום ארליך-שוובל הפוך (האטומים מעדיפים להצטרף לשפה של המדרגה "היורדת", על פני הצטרפותם לשפת המדרגה "העולה") ההתנהגות היא, כצפוי, הפוכה: כעת המדרגות שמשמאל להפרעה נעות מהר יותר מאשר אלו שמימין, והמדרגות נהיות צפופות יותר. תופעה זו קרויה התקבצות מדרגות (step bunching). עם התפתחות הגידול המדרגות החד שכבתיות יכולות ליצור מדרגות רב-שכבתיות, שגובהן הממוצע גדול יותר ככל שמרחק הדיפוזיה של האדאטומים על פני השטח ארוך יותר.
ההסבר לקיומו של מחסום ארליך-שוובל הפוך קשה יותר מאשר במקרה הרגיל. לגבי MOVPE נטען שייתכן מצב שבו לפרקורסרים שנעים על הטרסות קשה להתפרק עליה. אבל, כשהם מגיעים לשפת המדרגה היורדת, הם מתפרקים יותר בקלות, מפני שיש שם יותר קשרים פתוחים. האדאטום שמשתחרר, מצטרף לשפת המדרגה שלידו, שמתחתיו, כי היא שם, ולמעשה קיים ESB שלילי (איור 10).
כשאין פירוק פרקורסרים באפיטקסיה, כמו ב-MBE, הצטרפות מועדפת של האדאטומים מהמדרגה העליונה צריכה לנבוע ממחסום ארליך-שוובל הפוך: מחסום גבוה להצטרפות אדאטום שמגיע לשפה מהמדרגה התחתונה דווקא, אך אין לכך הסבר אינטואיטיבי כמו למחסום ארליך-שוובל הרגיל.