stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זורואסטריות
חדירת הזורואסטריות להודו > השפעות חברתיות וכלכליות > חלחול רעיונות זורואסטריים בהודו

הזמן והאינטראקציה בין הקהילות הזורואסטריות וההודיות הובילו לחלחול הדדי של רעיונות, מסורות וערכים. כמה רעיונות זורואסטריים שמצאו דרכם להודו כוללים:
עקרונות מוסריים: עקרונות של אמת, צדק וטוב לב, המהווים יסוד בתורת זורואסטר, השתלבו בתרבות ההודית והפכו לחלק מהערכים המוסריים של הקהילות המקומיות. למאמצים הפילנתרופיים של קהילת הפרסים הייתה השפעה מתמשכת על החברה ההודית. פילנתרופים פרסיים בולטים, כמו משפחת טאטא, מימנו מוסדות חינוך רבים, בתי חולים ומרכזי מחקר. מוסדות כמו מכון טאטא למדעי החברה (TISS), שהוקם ב-1936, ובית החולים טאטא ממוריאל, שהוקם ב-1941, ממשיכים למלא תפקיד קריטי בקידום החינוך, שירותי הבריאות והרווחה החברתית בהודו.
כבוד לטבע: הדת הזורואסטרית מדגישה את הכבוד לטבע והגנה על הסביבה. ערכים אלו השפיעו על תפיסות אקולוגיות בהודו, במיוחד בקרב קהילות שחיו בקרבת הזורואסטרים.
חגיגות וטקסים: טקסים דתיים וחגיגות זורואסטריות, כגון נורוז (חג השנה החדשה), הפכו לאירועים חשובים גם בקרב קהילות הודיות אחרות, כאשר בני הדתות השונות מצטרפים לחגיגות ולשמחות.
השפעה קולינרית: המטבח הפרסי, הידוע בתערובת הייחודית שלו של טעמים פרסיים והודיים, הפך לחלק בלתי נפרד מהנוף הקולינרי בהודו. מנות כמו Dhansak (קארי על בסיס עדשים עם בשר) ו-Patra ni Machhi (דג עטוף בעלי בננה) נהנים מכל הקהילות. מאפיות ומסעדות פרסיות בערים כמו מומבאי ופונה פופולריות בזכות ההיצע הייחודי שלהן, ומציגות את המורשת הקולינרית של הקהילה הזורואסטרית.
שמירה על איכות הסביבה: הדגש של הזורואסטריזם על שימור הסביבה וכבוד לטבע השפיע על יוזמות סביבתיות מודרניות בהודו. הנוהג של הקהילה לתחזק מקדשי אש וחורשות קדושות משקף את מחויבותם לשימור משאבים טבעיים. עיקרון זה מתיישב עם המודעות הסביבתית ההולכת וגוברת של הודו ומאמצים לקדם פיתוח בר קיימא.
חדירת הזורואסטריות להודו > השפעות חברתיות וכלכליות > דמויות מפתח והוגים רוחניים

Jamsetji Tata: מעבר להישגיו העסקיים, Jamsetji Tata היה ידוע בהשפעתו הרוחנית והמוסרית, בהנחלת ערכים זורואסטריים של טובת הכלל ושירות לקהילה.
Dadabhai Naoroji: מעבר לפעילותו הפוליטית, Naoroji היה גם הוגה רוחני שהפיץ את ערכי הזורואסטריות במישור האתי והחברתי, והדגיש את חשיבות האמת והצדק בחיי היומיום.
Ratan Tata: כיום, Ratan Tata ממשיך את מורשת משפחת טאטא עם דגש על ערכים זורואסטריים של אחריות חברתית ופילנתרופיה, מקדם פרויקטים רבים לטובת החברה.
חדירת הזורואסטריות להודו > השפעות הזורואסטרה על הודו המודרנית

תורתו של זורואסטר ממשיכה לשלוט בהודו המודרנית, במיוחד בקרב קהילת פרס. הדגשת הנביא על המוטו המשולש של "מחשבות טובות, מילים טובות, מעשים טובים" משמשת עיקרון מנחה עבור הפרסים, המשפיע עמוקות על התנהלותם האתית והחברתית. מסגרת מוסרית זו לא רק עיצבה התנהגויות אינדיבידואליות אלא גם חלחלה לאתוס הקולקטיבי של הקהילה, וטיפחה תרבות של יושרה, פילנתרופיה ואחריות חברתית.
התפיסה הזורואסטרית של אשה (אמת וסדר) מול דרוג' (שקר ואי-סדר) מוצאת הדים בהיבטים שונים של החברה ההודית, ומשפיעה בעדינות על פרדיגמות אתיות ושיח מוסרי. התודעה הסביבתית המשובצת בזורואסטריזם, הדוגלת בהגנה על יסודות טבעיים, מהדהדת עם תנועות אקולוגיות עכשוויות בהודו. שיטות כגון השימוש במגדלי הדממה לסילוק המתים משקפות כבוד מושרש עמוק לטבע, המתיישר עם ערכי הסביבה הרחבים יותר של הודו.
יתרה מכך, ההצלחה והבולטות של קהילת הפרסים בהודו המודרנית עומדות כעדות להשפעתו המתמשכת של זורואסטר. למרות מספרם הקטן, הפרסים תרמו תרומה גדולה לפיתוח התעשייתי, המדעי והתרבותי של הודו. הרלוונטיות המתמשכת הזו מדגישה את יכולת ההסתגלות והחוסן של העקרונות הזורואסטריים, שהשתלבו בצורה חלקה במרקם החברה ההודית המודרנית.
חדירת הזורואסטריות להודו > השפעות הזורואסטרה על הודו המודרנית > השפעה על המחשבה והערכים ההודיים המודרניים

שיטות עסקיות אתיות: העיקרון הזורואסטרי של "מחשבות טובות, מילים טובות, מעשים טובים" השפיע על האתוס העסקי של מפעלים בולטים בבעלות פרסים. חברות כמו Tata ו-Godrej ידועות במחויבותן לשיטות עסקיות אתיות, לאחריות חברתית תאגידית ולרווחת הקהילה. ערכים אלו קבעו סטנדרט לעסקים אחרים בהודו, תוך קידום יושרה והתנהלות אתית במגזר הארגוני.
תרומות חינוכיות: הדגש של הזורואסטריזם על חינוך וידע הוביל להקמת מוסדות חינוך רבים על ידי הקהילה הפרסית. בתי ספר ומכללות שנוסדו על ידי פרסים מספקים חינוך איכותי ותורמים לצמיחה האינטלקטואלית של החברה ההודית. מוסדות בולטים כוללים את בית הספר התיכון לבנות ג'יי בי פטיט במומבאי ואת בית הספר התיכון לבנות פטיט באי אבאי פרג'י בפונה, שלשניהם מסורת ארוכת שנים של מצוינות אקדמית.
דיאלוג והרמוניה בין-דתית: ההיסטוריה של קהילת הפרסים של דו-קיום בשלום והשתלבות בחברה ההודית משמשת מודל לדיאלוג והרמוניה בין-דתית. יכולתם לשמור על זהותם הדתית תוך תרומה למרקם החברתי והתרבותי הרחב של הודו מדגישה את החשיבות של כבוד הדדי והבנה בין קהילות מגוונות. מורשת זו ממשיכה לעורר מאמצים לקדם סובלנות דתית ואחדות בהודו המודרנית.
חדירת הזורואסטריות להודו > השפעות הזורואסטרה על הודו המודרנית > אירועים משמעותיים בתהליך ההגירה הזורואסטרית להודו והשפעתם

הקמת Bombay Parsi Panchayat (BPP): נוסד בשנת 1681, Bombay Parsi Panchayat הוא אחד המוסדות הפרסיים הוותיקים והמשפיעים ביותר בהודו. היא מילאה תפקיד חיוני ברווחה ובממשל של קהילת פארסי במומבאי, בניהול קרנות צדקה, בתי ספר ופרויקטי דיור. מאמצי ה-BPP סייעו לשמר את המסורות הזורואסטריות ולספק תמיכה לצרכים החברתיים והכלכליים של הקהילה.
הקרן האיראנית זורואסטריאן אנג'ומאן (IZA): הוקמה בשנת 1895, IZA משרתת את הצרכים של זורואסטרים ממוצא איראני בהודו. היא מפעילה יוזמות חינוכיות ותרבותיות שונות כדי לקדם את המורשת הזורואסטרית ולטפח תחושת קהילה בקרב הזורואסטרים האיראנים. עבודתה של IZA מדגישה את חילופי התרבות והתמיכה ההדדית המתמשכת בתוך הפזורה הזורואסטרית הרחבה יותר בהודו.
חוק הנישואין והגירושין של הפרסים (1936): חקיקה משמעותית זו סיפקה מסגרת חוקית לנישואים וגירושין פרסי בהודו, תוך הכרה במנהגים ובשיטות הדת הייחודיות של הקהילה. המעשה סייע להבטחת הזכויות המשפטיות וההגנה של יחידים ומשפחות פרסיות, המשקף את הזהות המובחנת של הקהילה בתוך מערכת המשפט ההודית.
הזורואסטריות כדת מונותאיסטית

יש הרואים בזורואסטריות דת מונותאיסטית, אולם יש מחלוקת על ההשקפה הזאת. המוסלמים שכבשו את פרס ראו את הזורואסטרים כחלק מ"אהל אל-כתאב" ("עם הספר"), אלא שלא עשו כן מפני שלא היו פאגאנים אלא מפני שיש בידם ספר המכיל את הכרזת האל שלהם. המחקר האירופי המודרני של הזורואסטריות, מראשית המאה ה-18 ואילך, ניסה תחילה להראות כי זורואסטר היה נביא מונותאיסט שרעיונותיו עוותו וסולפו במשך הזמן, אולם דעה זו אינה מקובלת עוד, ורוב החוקרים דווקא מצביעים על המשכיות והתמדה של הרעיונות והמנהגים הזורואסטרים לאורך הדורות.
אישים מפורסמים בני הדת

פרדי מרקיורי
זובין מהטה
Jamsetji Tata (1839-1904): נודע בתור "אבי התעשייה ההודית", Jamsetji Tata היה תעשיין חלוץ שייסד את קבוצת Tata, אחת הקונגלומרטים הגדולים והמכובדים בהודו. חזונו ורוח היזמות שלו הניחו את הבסיס לתיעוש הודו. המחויבות של Tata לפרקטיקות עסקיות אתיות ולפילנתרופיה, המושפעת מערכי הזורואסטריים, ממשיכה להנחות את פעילות החברה כיום. בהנהגתו, קבוצת Tata הקימה מספר תעשיות מפתח, כולל Tata Steel בשנת 1907, שהיה מפעל הפלדה הראשון של הודו.
Dadabhai Naoroji (1825-1917): מכונה לעיתים קרובות "הזקן הגדול של הודו", Dadabhai Naoroji היה אינטלקטואל ופוליטיקאי פרסי רב השפעה. הוא היה ההודי הראשון שנבחר לפרלמנט הבריטי, שם דגל בשלטון עצמי הודי וברפורמות כלכליות. עבודתו של נאורג'י הדגישה את הניצול הכלכלי של הודו תחת השלטון הבריטי, ומאמציו היו מכריעים בשלבים הראשונים של תנועת העצמאות ההודית.
Homi J. Bhabha (1909-1966): פיזיקאי גרעיני חלוץ, Homi Bhabha נחשב לאבי תוכנית הגרעין ההודית. הוא מילא תפקיד מכריע בהקמת מכון טאטה למחקר יסודי (TIFR) ב-1945 והוועדה לאנרגיה אטומית של הודו ב-1948. לתרומותיו של בהאבה למדע ולטכנולוגיה הייתה השפעה מתמשכת על מעמדה של הודו במחקר המדעי העולמי.
ראו גם

זורוואניזם
יחסי זורואסטריות-יהדות
לקריאה נוספת

בויס, מרי (1984). "זורואסטריזם", בתוך: הינלס, ג'ון ר. (עריכה), לקסיקון לדתות בנות זמננו, עברית: משה שרון, עריכה מדעית למהדורה העברית: צבי ורבלובסקי, כתר הוצאה לאור 1992. (הספר בקטלוג ULI)
איראנו-יודאיקה I-V , שאול שקד ואמנון נצר (עריכה), מכון בן צבי, ירושלים 1982–2003. (הספר בקטלוג ULI)
הטוב, הרע והעולם - מסע לאיראן הטרום אסלאמית, תמר עילם גינדין, הוצאת מודן, (האוניברסיטה המשודרת), בן שמן, 2011. (הספר בקטלוג ULI).
הערות שוליים

↑  שמות נוספים הם: זורואסטריאניזם, אמגושיות, דת זרתוסטרא, דת זרדושטה ועוד.
1 2 3  Boyce, M., Zoroastrians: Their Religious Beliefs and Practices, 2001
↑  איתמר כסלו, The Cultic Fire in the Priestly Source, Yahwism under the Achaemenid Empire, 2024-01-01
1 2  שי סקונדה, בין יהודים לפרסים, מגזין סגולה
↑  מגילת אסתר, פרק ט', פסוק כ"ה
↑  מילים שחדרו לעברית: מפרסית, אתר השפה העברית
↑  ספר מקבים ב א מ
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ל"ט, עמוד א', ופירוש רש"י לתלמוד שם. ראו גם תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ע"ג, עמוד א'.
↑  ראו גרסת רבנו תם בתוספות על תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ל"ט, עמוד א', ד"ה דהורמיז.
↑  ראו: תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ס"ג, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף י"ז, עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ע"ב, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף ס"ב, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת מועד קטן, דף י"ח, עמוד א', תלמוד בבלי, מסכת נידה, דף י"ז, עמוד א'
↑  אווסטה, ונדידד 17 (טקסט באנגלית)
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ס"ח, עמוד א', תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ק"י, עמוד א'. מוזכר במזמור 30:6 בגאת'ות ובמקומות נוספים באווסטה
↑  שי סקונדה, היווצרותו של סיפור נס פך השמן לנוכח פולחן האש הזורואסטרי
↑  ראו בפירושו של רש"י, תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"א, עמוד ב', ד"ה הסכנה.
1 2  Kulke, H., & Rothermund D, A History of India. Routledge., 2004
1 2 3 4 5 6 7 8  Hinnells, J. R., The Zoroastrian Diaspora: Religion and Migration., Oxford University Press., 2005
1 2  Nigosian, S. A.., The Zoroastrian Faith: Tradition and Modern Research., McGill-Queen's University Press
1 2 3 4 5 6  Maneck, S. H., The Death of Ahriman: Culture, Identity, and Theological Change Among the Parsis of India., University of California Press, 1997
| הדת הזורואסטרית |
| --- | --- | --- |
| ישויות שמיימיות | אהורא מזדא • אמשא ספנדאן • אהרימן • דיווים | סמל הדת הזורואסטרית |
| דמויות מרכזיות | זרתוסטרה • מזדק | סמל הדת הזורואסטרית |
| כתבים זורואסטריים | אווסטה • גאת'ות • ספר אלף החוקים • ארדא ויראז נאמאג • דינכרד • יסנה • ונדידאד | סמל הדת הזורואסטרית |
| היסטוריה ופלגים | זורוואניזם • מזדקיזם • ח'רמיה | סמל הדת הזורואסטרית |
| חגים זורואסטרים | נורוז • סדה • מהרגאן • ליל הילדא • הלוח הזורואסטרי | סמל הדת הזורואסטרית |
| סמלים ותרבות | פרוהר • מגדלי שתיקה • מקדש אש • צ'ינוואט | סמל הדת הזורואסטרית |
פורטל איראן • פורטל דת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536540205171  BnF: cb11947457f (data)  GND: 4173393-9  LCCN: sh85150018  NDL: 00574936  NKC: ph127671  TDVİA: mecusilik 
לך
פרוהר, סמל הזורואסטריות
בריחת יעקב מעשו

בריחת יעקב מעשו היא סיפור מקראי המופיע בספר בראשית (כז, מא-כח, ט) סוף פרשת תולדות.
הסיפור במקרא

לאחר שיעקב גנב את הברכה שתכנן יצחק לברך את עשו, תכנן עשו להרוג את יעקב. כשהדבר נודע לאימם רבקה היא הורתה ליעקב לברוח לחרן, אל אחיה לבן, ולשבת שם עד שתשוב חמת אחיו, ורבקה תשלח ותקרא לו לשוב.
במקביל נגשה רבקה ליצחק, ואמרה לו שהיא "קצה בחייה" מפני בנות חת (עשו נשא שתי נשים חתיות), ואם גם יעקב ייקח אישה כזו – "למה לי חיים". יצחק קרא ליעקב, ציווה אותו ללכת לבית לבן ולשאת את אחת מבנותיו. לאחר מכן בירך יצחק את יעקב: ”וְאֵל שַׁדַּי יְבָרֵךְ אֹתְךָ וְיַפְרְךָ וְיַרְבֶּךָ וְהָיִיתָ לִקְהַל עַמִּים. ד וְיִתֶּן לְךָ אֶת בִּרְכַּת אַבְרָהָם לְךָ וּלְזַרְעֲךָ אִתָּךְ לְרִשְׁתְּךָ אֶת אֶרֶץ מְגֻרֶיךָ אֲשֶׁר נָתַן אֱלֹהִים לְאַבְרָהָם”. יעקב שמע בקול הוריו והלך אל פדן ארם.
הסיפור במקרא > בעקבות הבריחה

יעקב יצא לארם, ונשא שם את רחל ולאה, במפורט בפרשת ויצא. בסופו של דבר רבקה לא שלחה לקרוא לו (ואף לא הוזכרה עוד, מלבד בהקשר של קבורתה), אלא מלאך התגלה אליו כעבור עשרים שנה והורה לו לשוב לארץ כנען.
עשו ראה שבנות כנען רעות בעיני אביו, ולכן הלך ונשא גם את בת דודו, מחלת בת ישמעאל.
הסיפור במדרש

על פי המסופר בתלמוד בבלי, יעקב לא הלך מיד לבית לבן, אלא היה מוטמן בבית עבר במשך ארבע עשרה שנה.
מדרש נוסף מספר שיעקב יצא כשבידיו רכוש מסוים, אך עשו שלח בעקבותיו את בנו אליפז כדי שיהרוג אותו. אליפז שהיה צדיק לא רצה לעשות זאת, ויעקב הציע לו שייקח ממנו את כל רכושו, ו"עני חשוב כמת".
הערות שוליים

↑  מגילה יז א
↑  בראשית רבתי על בראשית כח י (מיוסח לרבי משה הדרשן), רש"י (בראשית, כ"ט, י"א), ילקוט ראובני על התורה, פרשת ויצא אות ב.
| ספר בראשית |
| --- | --- | --- |
| פרשת בראשית | בריאת העולם • תוהו ובוהו • רקיע • המים העליונים • בריאת אדם וחוה • אדם וחוה • פרייה ורבייה • גן עדן • נחש הקדמוני • חטא עץ הדעת • קללת האדם והאשה • עץ החיים • קין והבל • שירת למך • מעשה בני האלוהים |  |
| פרשת נח | תיבת נח • המבול • ברית הקשת • שבע מצוות בני נח • שכרות נח • תולדות בני נח • מגדל בבל |  |
| פרשת לך לך | מסע אברהם לארץ כנען • ירידת אברהם למצרים • פרידת אברהם ולוט • מלחמת ארבעת המלכים את החמישה • מלכי-צדק • ברית בין הבתרים • בריחת הגר ולידת ישמעאל • ברית המילה |  |
| פרשת וירא | ביקור המלאכים באוהל אברהם • מהפכת סדום ועמורה • לוט ובנותיו • ירידת אברהם לגרר • גירוש הגר וישמעאל • ברית אברהם ואבימלך • עקדת יצחק |  |
| פרשת חיי שרה | רכישת מערת המכפלה • מציאת אישה ליצחק • נישואי אברהם וקטורה • תולדות ישמעאל |  |
| פרשת תולדות | לידת יעקב ועשו • מכירת הבכורה • ירידת יצחק לגרר • הריב על הבארות • ברית יצחק ואבימלך • גנבת הברכות • בריחת יעקב מעשו |  |
| פרשת ויצא | חלום יעקב • נישואי יעקב עם רחל ולאה • לידת בני יעקב • מעשה הדודאים • בריחת יעקב מלבן • ברית יעקב ולבן |  |
| פרשת וישלח | מפגש יעקב ועשו • מאבק יעקב והמלאך • מעשה שכם ודינה • מעשה שמעון ולוי • קיום הנדר בבית אל • מות רחל וקבורתה • מעשה ראובן ובלהה • פרשת שמונת מלכי אדום |  |
| פרשת וישב | מכירת יוסף • מעשה יהודה ותמר • לידת פרץ וזרח • יוסף ואשת פוטיפר • חלומות שר המשקים ושר האופים |  |
| פרשת מקץ | חלומות פרעה • ירידת אחי יוסף למצרים |  |
| פרשת ויגש | התוודעות יוסף לאחיו • ירידת יעקב למצרים • מכירת ארץ מצרים לפרעה |  |
| פרשת ויחי | שבועת יוסף ליעקב • ברכת אפרים ומנשה • ברכת יעקב לבניו • מות יעקב וקבורתו |  |
| דמויות מרכזיות | אדם וחוה • קין והבל • נח • אברהם ושרה • לוט • הגר וישמעאל • יצחק ורבקה • עשו • יעקב רחל ולאה • בלהה וזלפה • ראובן • שמעון • לוי • יהודה • תמר • יששכר • זבולון • דן • נפתלי • גד • אשר • יוסף • בנימין |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
רוצח נעלם בחשיכה

| --- | --- |
 מבוסס על:  I'll Be Gone in the Dark 
 סוגה:  פשע אמיתי 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 מספר פרקים:  6 
 הפקה
 הפצה:  HBO Max 
 שידור
 רשת שידור:  HBO 
 תקופת שידור מקורית:  28 ביוני 2020 – 2 באוגוסט 2020 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
רוצח נעלם בחשיכה (באנגלית: I'll be Gone in the Dark) היא סדרת דוקו פשע העוסקת בחקירת פרשת "הרוצח מגולדן סטייט". הסדרה עלתה לאוויר ביוני 2020 ברשת HBO.
רקע

בסוף שנות ה-70 החלו סדרת מעשי אונס שיוחסו לתוקף בצפון קליפורניה שכונה "האנס מהאזור המזרחי". בשנות ה-80 פעל בדרום קליפורניה רוצח סדרתי שכונה "אורב הלילה המקורי". בתחילת שנות ה-2000 הוכח שהאנס מהאזור המזרחי ואורב הלילה המקורי הוא אותו אדם.
הבלוגרית מישל מקנמרה חקרה את הפרשה הזו וביצעה חקירה על מנות לחשוף את האנס והפושע. היא אף כתבה ספר העוסק בפרשה. מקנמרה הגתה את הכינוי "הרוצח מגולדן סטייט" שזכה להכרה ציבורית גם על ידי רשויות אכיפת החוק, ויוחס לאנס והרוצח.
מקנמרה מתה בשנת 2016 לפני השלמת ספרה. בן זוגה פאטון אוסוולט הוציא לאור את הספר לאחר מותה, וכשנתיים לאחר מכן נתפס "הרוצח מגולדן סטייט", ג'וזף דיאנג'לו.
הסדרה

ביוני 2020 הוציאה רשת HBO סדרת דוקו בת שישה פרקים העוסקת בפרשה מנקודת מבטה של מקנמרה.
הסדרה בוימה על ידי ליז גרבוז. בסדרה הקלטות של מקנמרה, מעקב אחר חקירותיה וחייה האישיים, ראיונות עם שוטרים שחקרו את הפרשה, ניצולים ובני משפחה של קורבנותיו של דיאנג'לו וראיונות עם בן זוגה פאטון אוסוולד וחברותיה של מקנמרה.
קטעים מן הספר הוקראו בסדרה על ידי השחקנית איימי ראיין.
בפרק החמישי מתואר מותה הפתאומי של מקנמרה, ומעצרו של דיאנג'לו. בפרק האחרון מתראיינת בוני, ארוסתו של דיאנג'לו המספרת על קורותיהם כזוג עד ביטול החתונה על ידה.
הערות שוליים

↑  i will be gone in the dark, באתר HBO
מקרוב: הכול על נגיף הקורונה

| --- | --- |
 סוגה:  טלוויזיה תיעודית 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  3 
 הפקה
 חברת הפקה:  Vox Media
 הפצה:  נטפליקס 
 שידור
 רשת שידור:  Netflix
 תקופת שידור מקורית:  26 באפריל 2020 – 16 ביוני 2020 
 קישורים חיצוניים
 https://www.netflix.com/title/81273378
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מקרוב: הכול על נגיף הקורונה (באנגלית: Coronavirus, Explained) היא סדרה תיעודית אמריקאית, שהופקה על ידי Vox Media. הסדרה מהווה ספין-אוף של סדרת הטלוויזיה מקרוב. פרקי הסדרה בוחנים נושאים שונים סביב נושא מגפת COVID-19 ובוחנים את המאמצים לבלום את התפשטותה. הסדרה עלתה לראשונה ברשת נטפליקס ב-26 באפריל 2020 ומקריינים אותה ג'יי קיי סימונס, לורה ליני ואידריס אלבה.
פרקים

| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך שידור מקורי | רייטינג |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | "This Pandemic"    | 26 באפריל 2020 | לא פורסם |  |  |
מבט על ההיסטוריה של הנגיף והתפשטות הפתוגן למדינות ואזהרות שהונפקו על ידי מומחים לפני זמן רב ובו סרטונים מאפריל 2019 מאת ביל גייטס, פיטר דזאק ומרין מקנה
| 2 | 2 | "The Race for a Vaccine"    | 16 ביוני 2020 | לא פורסם |  |  |
המירוץ לפיתוח חיסון נגד COVID-19 בשיאו. מהבדיקות ללוחות הזמנים, הנה מה שיש לצפות בדרך חסרת התקדים לפיתוח וייצורו ההמוני של חיסון.
| 3 | 3 | "How to Cope"    | 16 ביוני 2020 | לא פורסם |  |  |
פַּחַד. חֲרָדָה. נדודי שינה. ברחבי העולם אנשים חולקים את הלחץ של המגפה הזאת. גלו מדוע אנו מגיבים כך ונלמד מה הם מנגנוני ההתמודדות היעילים.
הפקה > צילומים

Vox Media תכננה עשרה שבועות עבור על כל פרק; עם זאת, הפרק הראשון יצא תוך שבועיים וחצי בשל שכיחות מגפת COVID-19. הם הפסיקו לראיין את ביל גייטס לפרק בעונה השנייה של מקרוב שנקראה "המגפה הבאה" לפני שהפנדמיה החלה ובסופו של דבר החברה השתמשה בחלק מהקטעים ההם לפרק הראשון של הסדרה.
הפקה > הפצה

הטריילר למיני סדרה שוחרר ב-22 באפריל 2020. הפרק הראשון שוחרר ב-26 באפריל 2020, כאשר הפרק השני והשלישי שוחררו ב-16 ביוני 2020.
הערות שוליים

1 2 3  Jarvey, Natalie (25 באפריל 2020). "Netflix Unpacks Coronavirus Pandemic With New Season of 'Explained'". hollywoodreporter.com. The Hollywood Reporter. נבדק ב-25 באפריל 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Stream It Or Skip It: 'Sex, Explained' On Netflix, A New Season Of Vox's Docuseries That's All About Doin' It". Decider (באנגלית). 2020-01-02. נבדק ב-2020-01-15.
טליה פישר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1972 (בת 53 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים (1996) 
 השתייכות:  הפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב, המכון הישראלי לדמוקרטיה 
 תחומי מחקר:  משפט פלילי, משפט מנהלי, משפט פרוצדורלי, ראיות 
 פרסים והוקרה:  פרס פתאל 
 
טליה פישר (נולדה ב-1972) היא משפטנית ישראלית המכהנת כפרופסורית מן המניין בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב. פישר היא זוכת פרס פתאל לשנת תשע"ח על מחקריה בתחום המשפט הפלילי. בעבר זכתה בפרס צלטנר לחוקרת צעירה בשנת 2009, ובפרס חשין לחוקרת צעירה בשנת 2012. בין השנים 2015–2017 כיהנה כסגנית הדקאן למחקר.
ביוגרפיה

פישר השלימה את שלושת תאריה בפקולטה למשפטים שבאוניברסיטה העברית. את התואר הראשון קיבלה בשנת 1996, את תוארה השני קיבלה ב-1998, ואת התואר השלישי קיבלה בשנת 2004 על עבודה שכותרתה: "ההפרדה בין מדינה למשפט". עם השלמת הדוקטורט הצטרפה לפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב, כיהנה כמרצה (עד 2008), כמרצה בכירה (2008–2011) וכפרופסורית חברה (2011–2015), וב-2015 קודמה לדרגת פרופסורית מן המניין. בין השנים 2015–2017 כיהנה כסגנית הדקאן למחקר.
בעבר כיהנה כחברה באקדמיה הצעירה הישראלית, כחברה באקדמיה הגלובלית הצעירה וכחברה בפורום הצעיר באקדמיה הישראלית למדעים. כן כיהנה כמנהלת מכון טאובנשלאג למשפט פלילי, כעמיתת מחקר במרכז ספרא לאתיקה שבאוניברסיטת הרווארד וכחברה בקבוצת מחקר "הלגיטימציה של המשפט הפלילי המודרני" במכון ללימודי משפטים מתקדם שבאוניברסיטה העברית.
כיהנה כחוקרת וכפרופסורית אורחת באוניברסיטת טורונטו ובאוניברסיטת הרווארד.
חוקרת בעיקר בתחום המשפט הפלילי, דיני ראיות, משפט מנהלי ופרוצדורלי, ניתוח אמפירי של החוק ויישומים הסתברותיים במשפט פרוצדורלי. בין פרסומיה:
High Score

| --- | --- |

 סוגה:  דוקו
 יוצרים:  פראנס קורסטל מליסיה ווד
 בימוי:  TBA Studios
 מנחים:  צ'ארלס מרטינט
 פסקול:  Power Glove
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית יפנית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  6
 הפקה
 מפיק:  סם לקרואה
 מפיקים בפועל:  פראנס קוסטרל מליסיה ווד קורטני קופה
 חברת הפקה:  נטפליקס
 הפצה:  נטפליקס
 אורך פרק:  37-47 דקות
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס
 תקופת שידור מקורית:  9 באוגוסט 2019 – הווה
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
High Score היא סדרה תיעודית אודות ההיסטוריה של משחקי המחשב שנוצרה בידיי פראנס קוסטרל והופקה על ידי נטפליקס. במהלך כ־6 פרקים שאורך כל אחד מהם נע בין 40–50 דקות הסדרה מציגה את התפתחות משחקי המחשב ממשחקי ארקייד ועד למשחקי מחשב מודרניים, תוך ראיונות עם שלל אישים חשובים שהשפיעו רבות על התפתחות משחקי המחשב, כגון טורו איוואטאני ועוד.
הסדרה עלתה לראשונה לנטפליקס האמריקאי ב־19 באוגוסט 2020. הסדרה קיבלה ציון 7.4 מתוך 10 באתר IMDb, תוך שקלול נתונים של כ־3,322 ביקורות.
הפקה

יוצרת הסדרה, פראנס קוסטרל, אמרה כי היא קיבלה השראה ליצור את הסדרה מילדותה שבה היא גדלה בצרפת, וה שחיבר בינה לבין חבריה האמריקאים הם משחקי המחשב, שלטענתה "הם שפה אוניברסלית". בתחילה עבדה בתור פרסומאית לסרט התיעודי "8-Bit Legacy", המספר על התפתחות משחקי המחשב, אך חשבה שהוא לא מקיף מספיק ומציג רק חלק קטן מההיסטוריה של המשחקים.
היא פנתה לחברת נטפליקס כדי ליצור סדרה תיעודית משלה, והחברה הסכימה לממן את הסדרה. קוסטרל החלה לעבוד על הסדרה תוך עזרה מידידתה הבמאית מליסיה ווד. החזון של קוסטרל לגבי הסדרה היה לא להתמקד במשחקים עצמם, אלא ביוצרים שלהם ובמהלכים הפוליטיים והיצירתיים שמאחוריהם. לבסוף החליטה קוסטרל שהסדרה תעסוק בכל פרק בנושא אחד בהקשר של משחקי המחשב, במקום שהפרקים יהוו סדר כרונולוגי של האירועים. קוסטרל ווד החליטו שהגיוני להתחיל עם משחקי הארקייד ולהראות את התפתחותם, ולסיים עם הגרפיקה התלת־ממדית העכשיות, מכיוון שהנושא "מייצר סיום טבעי, אבן דרך חדשה בהיסטוריה של משחקי המחשב".
ביקורות

הסדרה התקבלה בחיוב בקרב סוקרים, שטענו כי הסדרה נותנת מענה טוב ומקיף להיסטוריה של משחקי המחשב. במגזין GameSpot נכתב כי "קורס אודות תור הזהב של משחקי המחשב מלא בראיונות ענייניים, כתיבה מבריקה, והכי חשוב – מסר מעורר השראה ומכיל". הבלוג Slash Film (אנ') "אחת הסדרות התיעודיות המלוטשות והמספקות ביותר". בעיתון הוליווד ריפורטר נאמר "[הסדרה] רחוקה מלהיות הדוקו הטוב ביותר של נטפליקס – לעיתים קרובות התסריט מלא חורים פעורים ושטחי למדי – אך מבחינת התוכן שלו High Score נותן בראש. עם שישה פרקים שכל אחד מהם לא עולה על 47 דקות [הסדרה] קלילה ומהנה ומלאה בטריוויה משעשעת"
ארס טכניקה (אנ') נתנה ביקורת חיובית על הסדרה, אך ציינה כי ל־High Score ישנם מחדלים בולטים, כמו הטטריס, שאינו מוזכר כמעט. המגזין האינטרנטי The A.V. Club היה ביקורתי יותר כלפי הנרטיב ה"מנותק" שסיפקה הסדרה, אם כי שיבח את השימוש בראיונות עם יוצרי משחקים. עוד נכתב כי "הסיפורים האישיים והבלתי צפויים לעיתים עושים את הסדרה למה שהיא, והם לעיתים קרובות הדבר שמונע ממנה להפוך משיעור היסטוריה בבית ספר ציבורי לשיעור על תולדות משחקי הווידאו".
הערות שוליים

1 2 3  High Score Netflix Review – The Most Impressive Video Game Documentary Yet, GameSpot (באנגלית)
1 2  Netflix's 'High Score' Doc Series Recalls Video Game History and Shines a Light on Lesser Known Pioneers and Players, /Film, ‏2020-08-12 (באנגלית)
1 2  Netflix's High Score: Exclusive Opening Credits Reveal for Video Game Documentary – IGN (באנגלית), נבדק ב-2020-09-11
1 2  Joe Berkowitz, Netflix’s ‘High Score’ is as immersive and engaging as the video games that inspired it, Fast Company, ‏2020-08-19 (באנגלית)
↑  Netflix’s High Score tells the stories of gaming’s golden age, VentureBeat, ‏2020-08-19 (באנגלית)
↑  'High Score': TV Review | Hollywood Reporter, www.hollywoodreporter.com
↑  Sam Machkovech, High Score review: Netflix’s story of gaming’s “golden age” is honestly solid, Ars Technica, ‏2020-08-12 (באנגלית)
↑  High Score can't settle on which history of video games to tell, TV Club (באנגלית)