stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כריסטיאן ראן
קריירת מועדונים

ראן נולד בהמבורג שבגרמניה המערבית, וכילד שיחק במועדון המקומי אלטונה 93. בגיל 15 החל לשחק בקבוצת הנוער של פ.צ. סנט פאולי המקומית, ובעונת 1996/97 החל לשחק בקבוצה הבוגרת, ששיחקה אז בבונדסליגה. הופעת הבכורה של ראן בקבוצה הבוגרת של סנט פאולי הייתה במחזור ה-33 של העונה, כאשר נכנס כמחליף בהפסד 0–6 לבוכום. ראן נכנס כמחליף גם במחזור האחרון בו הפסידה סנט פאולי 0–2 לדיסבורג, וסנט פאולי נשרה בסיום העונה לבונדסליגה השנייה. בשתי העונות הבאות שיחק ראן בעיקר בקבוצת המשנה של סנט פאולי, ובעונת 1999/00 קודם לקבוצה הבכירה שעדיין שיחקה בבונדסליגה השנייה. ראן ערך 18 הופעות בקבוצה הבכירה באותה עונה, וסיים עמה במקום ה-14, מרחק ארבע נקודות מהקו האדום. בעונת 2000/01 ראן ערך 28 הופעות, והבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה הבכירה, בניצחון 0–5 על וולדהוף מנהיים. סנט פאולי וראן חזרו לבונדסליגה בתום אותה עונה, לאחר שסיימו במקום השלישי בבונדסליגה השנייה. בעונת 2001/02 ראן היה שחקן חשוב בהרכב של סנט פאולי, ונחשב לאחת מתגליות העונה. ראן הבקיע שלושה שערי ליגה בבונדסליגה, אך הקבוצה נשרה בתום העונה בחזרה לבונדסליגה השנייה, לאחר שסיימה במקום האחרון.
לאחר ירידת הליגה עם סנט פאולי, חתם ראן בקיץ 2002 בשורות היריבה העירונית המבורג. בעונת הבכורה שלו בהמבורג, 2002/03 ערך ראן תשע הופעות ליגה בלבד, והבקיע את שערו הראשון בקבוצה והיחיד בעונה זו, בתיקו 1-1 מול בוכום. בעונת 2003/04 היה ראן שחקן משמעותי הרבה יותר בהרכב המבורג, כאשר ערך 22 הופעות בהן הבקיע שבעה שערי ליגה, ושיתף פעולה בקישור עם דוד יארולים, רפאל ויקי, קולין בנג'מין ושטפן ביינליך. את העונה הזו סיימה המבורג במקום השמיני. ראן החל את עונת 2004/05 בהמבורג ושיחק בהרכב באופן קבוע, אך בפגרת החורף עבר במפתיע לפ.צ. קלן ששיחקה אז בבונדסליגה השנייה. ראן הצטרף לקישור שכלל את אנדרו סינקאלה, כריסטיאן שפרינגר, אלברט שטרייט, רולף קריסטל גי-מיין וסבסטיאן שינדצילורץ, וסייע לקבוצה להעפיל לבונדסליגה מהמקום הראשון. בעונת 2005/06, בה חזרה קלן לבונדסליגה, ראן ערך 11 הופעות ליגה בלבד, ואף שיחק מספר משחקים בקבוצת המילואים. בתום העונה, נשר ראן עם קלן בחזרה לבונדסליגה השנייה לאחר עונה אחת בלבד.
ראן עזב את פ.צ. קלן לאחר ירידת הליגה, ועבר לקבוצה אחרת מהבונדסליגה השנייה, הנזה רוסטוק. ראן הבקיע שישה שערים בעונת הבכורה שלו בקבוצה, 2006/07, וסייע להנזה רוסטוק להעפיל לבונדסליגה מהמקום השני. בעונת 2007/08 נשרו ראן והנזה רוסטוק בחזרה לבונדסליגה השנייה, בעונה בה ראן הבקיע שלושה שערי ליגה. את עונת 2008/09 פתח ראן בהנזה רוסטוק וערך שמונה הופעות במדיה במסגרת הבונדסליגה השנייה. בפגרת החורף, עבר ראן לגרויטר פירט, גם היא מהבונדסליגה השנייה. ראן ערך עד לסוף העונה 13 הופעות, וסייע לגרויטר פירט לסיים חמישית, מרחק ארבע נקודות מעלייה לבונדסליגה. ראן נשאר בקבוצה עוד שלוש עונות נוספות, אך לא היה בהן שחקן משמעותי וערך הופעות ספורות בכל עונה. עם זאת, בעונת 2011/12 רשם ראן את עליית הליגה הרביעית בקריירה שלו, עם ארבע קבוצות שונות, כאשר גרויטר פירט סיימה ראשונה בבונדסליגה השנייה. זאת על אף שערך רק שלוש הופעות ליגה באותה עונה. ראן שיחק בתקופה זו בעיקר בקבוצת המילואים של גרויטר פירט.
ראן עזב את גרויטר פירט בקיץ 2012 לאחר שהקבוצה עלתה לבונדסליגה, וחתם ביאן רגנסבורג מהבונדסליגה השנייה. ראן ערך 21 הופעות והבקיע שלושה שערים בעונה זו, אך הקבוצה נשרה אל הליגה הגרמנית השלישית בתום עונת 2012/13. לאחר עונה אחת בקבוצה, עזב ראן את יאן רגנסבורג וחתם בקבוצת המילואים של מועדון נעוריו פ.צ. סנט פאולי, שם שיחק שתי עונות וערך 36 הופעות. בשנת 2015 פרש ראן ממשחק פעיל בגיל 36.
קריירה בינלאומית

במאי 2002 ערך ראן את הופעת הבכורה במדי נבחרת גרמניה בניצחון 0–7 על נבחרת כווית, במשחק הכנה למונדיאל 2002. למרות זאת, ראן לא זומן לסגל הסופי למונדיאל. במרץ 2004 זומן ראן שוב לסגל הגרמני, למשחק ידידות מול נבחרת בלגיה, בו ניצחה גרמניה 0–3. ראן החליף במשחק זה את מיכאל באלאק בדקה ה-84. ראן נכלל בסגל הגרמני ליורו 2004, אך בסופו של דבר הודח מהסגל על ידי מאמנו רודי פלר בגין פציעה, והוחלף בכריסטיאן ציגה. ראן ערך בסך הכל חמש הופעות במדי נבחרת גרמניה, אך לא השתתף בטורנירים גדולים.
יפה כהן

יפה כהן, הייתה אתלטית ישראלית. אלופה ושיאנית ארץ ישראל בריצת 100 מטר וקפיצה לרוחק, זוכת מדליית ארד במכביה השנייה (1935) בריצת 200 מטר וחברת המשלחת הארצישראלית למשחקים העולמיים לנשים (לונדון 1934). כהן הייתה לאתלטית הישראלית הראשונה שקפצה למרחק מעל 5 מטר (1939).
ביוגרפיה

כהן התאמנה באגודת הספורט מכבי תל אביב.
ביוגרפיה > 1933

בתחרות שנערכה בפתח תקווה 1933 סיימה כהן במקום שלישי בריצת 100 מטר.
ביוגרפיה > 1934

במשחקים העולמיים לנשים שנערכו בלונדון באוגוסט 1934 השתתפה כהן בריצת 100 מטר בריצת 200 מטר בריצת שליחות 4x100 מטר ובקפיצה לרוחק.
ביוגרפיה > 1935

במכביה השנייה שנערכה בשנת 1935 זכתה כהן במדליית ארד בריצת 200 מטר בשיא ארץ ישראל חדש של 29.4 שניות, אחרי סיביל קוף מארצות הברית (27.6 שניות) וגרדה גוטליב מאוסטריה (28 שניות). נוסף לכך, היא סיימה שלוש פעמים במקום רביעי, בריצת 60 מטר, בריצת 100 מטר ובקפיצה לרוחק של 4.68 מטר.
כהן נפצעה ברגלה וחזרה להתחרות באליפות ארץ ישראל הראשונה שנערכה בסוף דצמבר אותה שנה שבה היא סיימה במקום חמישי בריצת 60 מטר.
ביוגרפיה > 1936

בתחרות בין אתלטי מכבי לאתלטי הפועל שנערכה בפברואר 1936 זכתה כהן בשלושה ניצחונות, בריצת 60 מטר (8.9 שניות), בריצת 100 מטר ( 14.8 שניות) וקפיצה לרוחק (4.40 מטר).
באליפות תל אביב שנערכה במרץ אותה שנה היא קבעה שיא ארץ ישראל חדש של 4.80 מטר, לפני עדה יהודאית ממכבי עתיד תל אביב (4.62 מטר).
ביוגרפיה > 1939

בתחרות שנערכה ב-28 בינואר 1939 קבעה כהן שני שיאים ארצישראלים, בריצת 100 מטר בתוצאה של 13.2 שניות וקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.01 מטר ובכך הייתה לאתלטית הישראלית הראשונה שקפצה יותר מ-5 מטר.
בתחרות שנערכה בתל אביב במרץ אותה שנה בהשתתפות מרבית האגודות בארץ ישראל היא זכתה בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר (13.7 שניות) ובקפיצה לרוחק (4.91 מטר).
באליפות ארץ ישראל שנערכה באפריל אותה שנה היא זכתה ב-3 מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 13.4 שניות ובקפיצה לרוחק בתוצאה של 4.99 מטר ובריצת שליחות 4x100 מטר.
ביוגרפיה > 1940

בתחרות שנערכה באפריל 1940 קבעה כהן בקפיצה לרוחק שיא ארץ ישראל חדש של 5.06.5 מטר.
באליפות ארץ ישראל שנערכה במאי 1940 זכתה כהן במדליית כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של 13.5 שניות, אחרי רות מנדלה ממכבי חיפה (13.4 שניות) ולפני אמירה זמיר ממכבי חיפה (13.5 שניות). בקפיצה לרוחק היא פסלה את שלוש הקפיצות ולא עלתה לשלב הגמר.
הערות שוליים

↑  ולטר פרנקל, ספורט, דואר היום, 11 באוגוסט 1933
↑  ליפא לויתן, ארץ ישראל באולימפיאדת הנשים,  הירדן, 7 בספטמבר 1934
↑  במכביה השנייה, הירדן, 7 באפריל 1935
↑  Maccabiah Games before World War II (באנגלית)
↑  התחרויות ב"המכביה", דבר, 5 באפריל 1935
↑  המכביה נפתחה, דואר היום, 5 באפריל 1935
↑  הרבנאות הא"י לנשים באתלטיקה קלה, הַבֹּקֶר, 31 בדצמבר 1935
↑  אתלטי ה"מכבי" ניצחו את "הפועל",  הירדן, 7 בפברואר 1936
↑  התחרויות לאליפות ת"א באתלטיקה קלה, דבר, 16 במרץ 1936
↑  בארץ באתלטיקה קלה - תוצאות ההתחרויות - רבנאות תל אביב, דואר היום, 24 במרץ 1936
↑  4 שיאים ארצישראליים חדשים בתחרויות האתלטיקה הקלה, דבר, 29 בינואר 1939
↑  א.ד., בשדה הספורט, דבר, 26 במרץ 1939
↑  אליפות ארץ ישראל באתלטיקה קלה, באתר הארץ, 23 באפריל 1939
↑  השוואת ההישגים באתלטיקה הקלה, דבר, 7 במאי 1939
1 2  ליפא לויתן, הקפיצות בתחרויות-הרבנאות, המשקיף, 15 במאי 1940
↑  ק. בנימין, שלושה שיאים ארציים חדשים בתחרויות הרבנאות לאתלטיקה קלה, הַבֹּקֶר, 12 במאי 1940
↑  התוצאות המפורטות של תחרויות הרבנאות, הַבֹּקֶר, 12 במאי 1940
↑  ליפא לויתן, רבנאות ארץ ישראל באתלטיקה קלה, המשקיף, 12 במאי 1940
ישראל באולימפיאדת פיונגצ'אנג (2018)

המשלחת הישראלית לאולימפיאדת פיונגצ'אנג (2018), שנערכו בעיר פיונגצ'אנג בקוריאה הדרומית, מנתה 10 ספורטאים שהתחרו בענפי החלקה אמנותית, החלקה מהירה במסלול קצר (אנ'), סקי אלפיני, וסקלטון. זוהי המשלחת הישראלית הגדולה ביותר שהשתתפה עד כה במשחקי החורף האולימפיים.
הרכב המשלחת הישראלית

המשלחת הישראלית מנתה 10 ספורטאים מארבעה ענפי ספורט שהשתתפו באולימפיאדת פיונגצ'אנג 2018.
| ענף | גברים | נשים | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- |
| החלקה אמנותית | 4 | 3 | 7 |
| החלקה מהירה במסלול קצר | 1 | 0 | 1 |
| סקי אלפיני | 1 | 0 | 1 |
| סקלטון | 1 | 0 | 1 |
| סה"כ | 7 | 3 | 10 |
ענפים > החלקה אמנותית

באליפות העולם בהחלקה אמנותית לשנת 2017 שנערכה בהלסינקי, פינלנד סיים אלכסיי ביצ'נקו במקום ה-10 עם 245.96 נקודות והבטיח 2 מקומות למשלחת הישראלית במקצוע ההחלקה האמנותית לגברים. איזבלה טוביאס ואיליה טקאצ'נקו סיימו במקום ה-12 עם 162.67 נקודות והבטיחו מקום אחד למשלחת הישראלית במקצוע ריקוד אמנותי. הוועד האולימפי הישראלי הודיע כי המחליקים העתידים לייצג את ישראל הם טוביאס, טקאצ'נקו, ביצ'נקו ודניאל סמוכין. אולם, מאחר שטקצ'נקו לא סיים את הליך קבלת האזרחות הישראלית הוא לא יכול לייצג את המדינה. במקומם ייצגו את ישראל צמד המחליקים, אדל טנקובה ורוני זילברברג.
בגביע נבלהורן לשנת 2017 שנערך באוברסטדורף, יבגני קרסנופולסקי ופייג' קונרס סיימו במקום השמיני עם 171.61 נקודות והבטיחו מקום אחד למשלחת הישראלית במקצוע ההחלקה האמנותית לזוגות. כמו כן, ישראל היא אחת מעשר המדינות אשר העפילו לתחרות ההחלקה על הקרח לקבוצות. זוהי תהיה הפעם הראשונה בה ישראל תשתתף בתחרות ההחלקה על הקרח לקבוצות במשחקים האולימפיים.
| שם | מקצוע | תוכנית קצרה> ניקוד | תוכנית קצרה> מקום | החלקה חופשית> ניקוד | החלקה חופשית> מקום | ניקוד כללי | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אלכסיי ביצ'נקו | יחיד גברים | 84.13 | 13 | 172.88 | 9 | 257.01 | 11 |
| דניאל סמוכין | יחיד גברים | 80.69 | 18 | 170.75 | 11 | 251.44 | 13 |
| יבגני קרסנופולסקי פייג' קונרס | זוגות | 60.35 | 19 | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו |
| אדל טנקובה רוני זילברברג | ריקוד אמנותי | 46.66 | 24 | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו |
התחרות הקבוצתית נפתחה מבחינת ישראל בביצוע מצוין של ביצ'נקו בתרגיל הקצר, ביצוע שזיכה אותו ב-88.49 נקודות (שיא ניקוד בעבורו) והציב אותו במקום השני. לפי שיטת הניקוד, קיבלה הקבוצה 9 נקודות על ביצוע זה. שאר הנציגים הישראלים הפגינו ביצועים טובים פחות וסיימו במקומות 9-10. לאחר שלב התרגיל הקצר דורג הצוות הישראלי במקום השמיני (בשוויון נקודות עם הבאים בתור, המיקום נקבע לפי התרגיל של הגבר) ולא העפיל לשלב הבא.
| שם | מקצוע | תוכנית קצרה> ניקוד אישי | תוכנית קצרה> ניקוד קבוצתי | תוכנית קצרה> ניקוד כללי | תוכנית קצרה> מקום | החלקה חופשית> ניקוד אישי | החלקה חופשית> ניקוד קבוצתי | החלקה חופשית> ניקוד כללי | החלקה חופשית> מקום | ניקוד כללי | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אלכסיי ביצ'נקו | יחיד גברים | 88.49 | 9 | 13 | 8 | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו |
| איימי ביוקנן | יחיד נשים | 46.30 | 1 | 13 | 8 | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו |
| יבגני קרסנופולסקי פייג' קונרס | זוגות | 54.47 | 2 | 13 | 8 | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו |
| אדל טנקובה רוני זילברברג | ריקוד אמנותי | 44.61 | 1 | 13 | 8 | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו |
ענפים > החלקה מהירה במסלול קצר

ולדיסלב ביקנוב זכה בקריטריון האוליפי באליפות העולם והתחרה במקצים ל-500, 1,000 ו-1,500 מטר.
| שם | מקצוע | מוקדמות> תוצאה | מוקדמות> מקום | רבע גמר> תוצאה | רבע גמר> מקום | חצי גמר> תוצאה | חצי גמר> מקום | גמר> תוצאה | גמר> מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ולדיסלב ביקנוב | 500 מטר | 47.177 | 4 (25) | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל |
| ולדיסלב ביקנוב | 1,000 מטר | נפסל | נפסל | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל |
| ולדיסלב ביקנוב | 1,500 מטר | נפסל | נפסל | לא התקיים | לא התקיים | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל |
ענפים > סקי אלפיני

ארבעה גולשי סקי ישראליים עמדו בתנאי הסף הבינלאומיים לזכאות להשתתף באולימפיאדה. אולם, המשלחת הישראלית זכאית לשלוח רק ספורטאי אחד. הוועד האולימפי הישראלי בחר בגולש איתמר בירן לייצג את ישראל בתחרויות הגלישה בענף.
| שם | מקצוע | סיבוב 1> תוצאה | סיבוב 1> מקום | סיבוב 2> תוצאה | סיבוב 2> מקום | סך הכל | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| איתמר בירן | סלאלום ענק | 1:17.52 | 58 | 1:16.19 | 45 | 2:33.71 | 49 |
| איתמר בירן | סלאלום | לא סיים | לא סיים | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל |
ענפים > סקלטון

אדם אדלמן דורג במקום ה-34 בדירוג העולמי לגברים ב-14 בינואר 2018 והוגדר כמחליף במקום השני לזכאות למקום בתחרות המזחלות מסוג סקלטון. אדלמן יהיה לנציג הישראלי הראשון שיתחרה בענף הסקלטון במשחקי החורף האולימפיים לאחר ששווייץ ואוסטריה ויתרו על זכאות לשלוח מתמודד אחד לתחרות.
כרמל (אונייה)

| --- | --- |
א/ק "כרמל"
א/ק "כרמל"
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  אוניית נוסעים ומשא
 דגל הצי:  
 חברת ספנות:  שירות ימי ארץ-ישראלי
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  Cumming & Ellis, סקוטלנד
 תקופת הפעילות:  1932–1955 (כ־23 שנים)
 אחריתה:  נגרטה בשנת 1955
 מידות
 תפוסה:  339 טון ברוטו
 אורך:  43.5
 רוחב:  7.01
 שוקע:  3.15
 נתונים טכניים
 מהירות:  10 קשר
 גודל הצוות:  6
 מספר נוסעים:  עד 12
 הנעה:  מנוע קיטור דו-דרגתי, 2 צילינדרים, 66 כוחות סוס (יצרן מנוע: Hawthorn & Co. – Leith, Scotland)
 צורת הנעה:  מדחף
א/ק "כרמל", מקודם אנוסיס (Enosis), הייתה אונייה מעורבת להובלת נוסעים ומשא. היא נרכשה ביוון על ידי חברת הספנות העברית "שירות ימי ארץ-ישראלי", שהוקמה בסוף שנת (1932). באותה שנה נרשמה האונייה בנמל יפו בשם "כרמל", שם שניתן לה על פי המלצת חיים נחמן ביאליק.
החברה הייתה בבעלות רב חובל אליעזר חודורוב ושותפיו רב החובל ישראליתן ועורך הדין פרברשטיין. "כרמל" הפליגה בין נמלי ארץ ישראל, מצרים, סוריה וקפריסין. בשל תחרות קשה מצד ספינות מפרש ערביות מכרה החברה את האונייה כבר בשנת 1933 והיא פסקה לפעול.
באביב שנת 1934 החברה פורקה. "כרמל" נמכרה לחברה המצרית Mohamed Ameen & Mohamad Sarhan ושמה הוחלף ל"אסמינה". בשנת 1935 נמכרה שוב, שמה הוחלף לAngèle בבעלותו של Marie Hamozlou והיא הפליגה תחת דגל צרפת עד שפורקה לגרוטאות.
לקריאה נוספת

אלכסנדר מנור. דיוקנו של רב-חובל עברי - דמותו ופעלו של אליעזר חודורוב, חלוץ הימאות העבירת תל אביב, הוצאת אל"ף, תשכ"ד.
לאה שקלאר

| --- | --- |

 לידה:  31 בדצמבר 1957 (בת 66)
 מדינה:  ישראל
 עיסוק:  אשת חינוך, עורכת ומגישה ברדיו ירושלים
 מעסיק:  רדיו ירושלים 
 בן או בת זוג:  מרדכי שקלאר 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  lea.sklar
 
לאה שקלאר (נולדה ב-1957) היא אשת חינוך, וממקימי המנהל לחינוך ערכי (1997) שהוקם על ידי שר החינוך זבולון המר לאחר רצח יצחק רבין כדי ליישם את דו"ח ועדת שנהר ודו"ח קרמניצר להעמקת החינוך היהודי והדמוקרטי ולדו קיום. עורכת ומגישה ברדיו ירושלים תוכנית שבועית על יהדות, תרבות ואמנות.
קורות חייה

לאה שקלאר נולדה בשנת 1957 במשפחה דתית וגדלה בירושלים בשכונת בית הכרם. אביה יליד טורינו שבאיטליה ואמה ילידת דבלין שבאירלנד. מגיל שנתיים ועד גיל שלוש עשרה התגוררה באוסטרליה ובדרום אפריקה במסגרת שליחות הוריה מטעם המחלקה לתרבות תורנית בגולה. התחנכה במוסדות החינוך הממלכתי-דתי והייתה חברה ומדריכה בתנועת בני עקיבא. התגייסה לצה"ל במסגרת "גשר", עמותה העוסקת בקידום ההבנה בחלקי החברה השונים, ושירתה כמורה חיילת.
שקלאר היא בעלת תואר ראשון ושני בלימודי יהדות, תנ"ך ומחשבת ישראל במכללת ירושלים ובטורו קולג'.בוגרת תוכניות למנהיגות נשית בקולך – פורום נשים דתיות, למנהיגות ציונית דתית במכון הרטמן ולאזרחות משותפת ורב-תרבותיות במכון "מרחבים".
שקלאר היא אשת חינוך, הכשירה מורים במכללת אפרתה וממקימי המנהל לחינוך ערכי (1997) שהוקם על ידי שר החינוך זבולון המר לאחר רצח יצחק רבין כדי ליישם את דו"ח ועדת שנהר ודו"ח קרמניצר להעמקת החינוך היהודי והדמוקרטי ולדו קיום. כמו כן ארגנה כנסים, ימי עיון והשתלמויות לסגל הוראה בכיר בתחומי היהדות, הדמוקרטיה ושוויון בין המינים (1996–2012).
בשנת 2009 ייסדה את "בגד-נפש", מפעל יחיד שהקימה כדי לתת מענה לחקר הלבוש כנקודת מפגש בין ביטוי אישי למסורת והשתייכות.
משנת 2009 עורכת ומגישה ברדיו ירושלים תוכנית שבועית, "שניים יחדיו – לאה שקלאר ואורחים מדברים על יהדות, תרבות, אמנות ואופנה אחרת". עד כה התארחו בתוכנית כ-500 איש, בהם אמנים, סופרים, משוררים, אנשי קולנוע ואנשי אקדמיה, חברי כנסת ושרים וכן אנשי דת מכל הדתות והמגזרים.
נשואה למוטי שקלאר, איש תקשורת, לשעבר מנכ"ל הרשות השנייה, רשות השידור וערוץ 20. אם לחמישה ילדים וסבתא לנכדים.
הערות שוליים

↑  משרד החינוך, חוזר מנהל מחוז דרום, ‏ה'תש"ס
↑  לאה שקלאר, לב יהודי פועם ברומניה, מוסף שבת של מקור ראשון, 17 בפברואר 2017.
↑  לאה שקלאר בסדרה בערוץ ארטה, על 28 מדינות בעולם המשקפות לבוש כביטוי להשקפת עולם, בפרק על מדינת ישראל בראי בגדיה.
↑  "אני נשמה אני", עמיר פריימן בריאיון עם לאה שקלאר, "בתנועה", 11 בפברואר 2011
יצחק פנגר

| --- | --- |

הרב יצחק פנגר
 לידה:  3 באוקטובר 1971 (בן 52) ט"ו בתשרי ה'תשל"ב הרצליה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה הפתוחה 
 השתייכות:  יהדות חרדית
 תחומי עיסוק:  מרצה
 תפקידים נוספים:  משגיח בישיבת נזר ישראל
 רבותיו:  הרב יצחק זילברשטיין
 חיבוריו:  מהיום והלאה  השראה יומית  זה אפשרי  קוקטייל ההצלחה  איכות חיים  מחשב מסלול מחדש  פסיפס  FHT  ארגז כלים  המכתב
 fanger.co.il
 
הרב יצחק פַנגֶר (נולד ב-3 באוקטובר 1971) הוא דרשן ומחזיר בתשובה חרדי-ישראלי. בהרצאותיו משולב הומור והן זוכות לפופולריות ברשת האינטרנט.
ביוגרפיה

נולד בהרצליה, בן בכור לאליק ומירה פנגר, משפחה חילונית. התחרה בנערותו בגלישת רוח וטריאתלון ודורג במקום השישי בישראל בשיאו. שירת בחיל השריון בחטיבה 7. אחד מחבריו נהרג בעת שירותו, עובדה שהשפיעה על חייו. למד מספר קורסים באוניברסיטה הפתוחה, ופנה ללימודי רפואה סינית והוסמך למאסטר רייקי. במשך כשנתיים שהה בארצות הברית ועסק במתן טיפולי רייקי. לאחר מכן נסע להודו שם רצה להעמיק את ידיעותיו בשיטת הרייקי ולאחר זמן מה הצטרף למנזרו של הדלאי למה. הוא נשלח לשהות של מספר חודשים במנזר שתקנים ליד דרמסאלה ולמד בודהיזם. לאחר כמה חודשים של שתיקה חווה התגלות רוחנית, שהובילה אותו לחקור את מקורות היהדות.
בשנת 1995 שב לישראל והחל בתהליך של חזרה בתשובה. הרב יצחק זילברשטיין הורה לו להפסיק לעסוק בענייני הרייקי בנימוק שזה עבודה זרה מכיוון שמעורבים בזה כוחות טומאה. למד בישיבת אור שמח.
סיפר שלאחר שאחיו הצעיר חזר בתשובה האח ביקש ממנו לדבר עם חבריו על נושאי יהדות וכך נכנס לתחום ההרצאות . כיום  הרב פנגר מרצה בערוץ הידברות ובסמינרים לחוזרים בתשובה.
בשנים 2015–2016 הגיש הרב פנגר תוכנית שבועית בשם "ליל שישי אופטימי" ברדיו קול ברמה.
בתחילת 2017 עבר להגיש תוכנית שבועית ברדיו קול חי בשם "חישוב מסלול מחדש".
החל משנת 2018 הוא מגיש בימים א'-ד' תוכנית בוקר יומית בשם "השראה יומית" ברדיו קול חי.
סגנונו כמרצה וכותב

הרב פנגר לרוב פותח את דבריו במילתא דבדיחותא. ממעט להתעסק בהלכה או סיפורי תורה ומרבה להתייחס לעבודת המידות ויחסים בן אדם לסביבתו, אירועים בלוח השנה היהודי ופרשת השבוע. משתמש בכלים מעולמות התוכן של אימון והעצמה אישית.  
בהרצאותיו הוא מרבה להשתמש בתנועות ידיים ובמימיקה ומשלב סיפורים הומוריסטיים בעלי מוסר השכל. הוא התפרסם גם בשל קטעים משעשעים מהרצאותיו שהובאו בתוכנית "מה נסגר?" בערוץ 10 ובערוץ כאן 11.
חיים אישיים

בשנת 1998 נישא לנחמה, בתו של החזן יאיר סובר. לבני הזוג שבעה ילדים. הוא מתגורר במודיעין עילית ועובד כמשגיח בישיבת נזר ישראל.
ספריו

זה אפשרי - מיצוי פוטנציאל אישי
מהיום והלאה - כלים להתמודדות עם אתגרי החיים
ארגז הכלים - המפתח לחיים איכותיים
FHT – Fanger Healing Technique - ניקוי רעלים רוחני, וריפוי טבעי
פסיפס - אומנות הזוגיות
השראה יומית - 101 נקודות אור לשגרת היומיום
המכתב - תורת ישראל, אמת ומסתורין
מחשב מסלול מחדש - הדרך לשינוי הרגלים.
קוקטייל ההצלחה -כלים מגוונים וייחודיים של שיטות שנועדו לסייע לאדם להצליח בחייו.
הערות שוליים

↑  כיכר השבת, ‏ הרב יצחק פנגר מספר: למה באמת חזרתי בתשובה?, באתר כיכר השבת, 9 באוקטובר 2016
↑  פודקאסט המוג׳ו של בן בן ברוך - הרב יצחק פנגר, נבדק ב-2023-07-25
↑  קטע מהתוכנית: מערכת, מה נסגר: שובו של הרב פנגר, באתר nana10‏, 5 בנובמבר 2015
↑  יהודה שלזינגר (צילומים: קוקו), קטעים איתך, רבנו, באתר ישראל היום, 12 באוקטובר 2011
↑  ישיבת נזר ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297674005171  ISNI: 0000 0004 0364 2578  LCCN: n2008082959  VIAF: 298601101   WorldCat (עם VIAF): 298601101
כבודו (סדרת טלוויזיה אוסטרית)

| --- | --- |
 מבוסס על:  כבודו
 סוגה:  דרמה מותחן פשע
 בימוי:  דוד נווראת'
 שחקנים:  סבסטיאן קוך
 ארץ מקור:  אוסטריה אוסטריה גרמניה גרמניה
 שפות:  גרמנית
 מספר פרקים:  6 
 הפקה
 מפיק:  Al Munteanu, Thomas Hroch, Gerald Podgornig 
 חברת הפקה:  SquareOne Productions Mona Film ARD-Degeto
 עורכים:  Olivia Retzer 
 אתר צילומים:  וינה ואינסברוק
 אורך פרק:  45 דק' 
 שידור
 רשת שידור:  ORF 2 ARD
 תקופת שידור מקורית:  2022–2022 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
כבודו (בגרמנית: Euer Ehren) היא סדרת טלוויזיה אוסטרית-גרמנית בכיכובו של סבסטיאן קוך (אנ'). הסדרה מהווה עיבוד לסדרת הטלוויזיה הישראלית בשם זה (2017-2019), שנוצרה על ידי רון ניניו ושלמה משיח. הסדרה הופקה עבור רשת ORF וכוללת שישה פרקים.
דרמת מתח על שופט בעל שם באינסברוק המסכן הכל כדי להציל את בנו לאחר בריחתו ממערכת המשפט ומארגון מאפיה נקמני.
עלילה

השופט מיכאל יעקובי הוא דמות מכובדת בעלת שם באינסברוק. כבר שנים שהוא נלחם בפשע המאורגן במעבר ברנר, בלתי מושחת ונחוש. עם מעצרו של ראש חמולה סרבית, הוא מכה קשות בפשע המאורגן. אבל פתאום עולמו של יעקובי מתפרק. בנו ג'וליאן גורם לתאונה שבה בנו של ראש החמולה הכלוא נפצע קשה. ג'וליאן נכנס לפאניקה ונמלט. יעקובי רוצה להגן על בנו בכל האמצעים מפני מאסר ומנקמת קרטל הסמים חסר המצפון, עליו השתלטה בתו של ראש החמולה. אבל התקרית יוצרת הסלמה מסוכנת. השופט נאלץ לזרוק את כל מה שהוא אי פעם האמין בו ומוציא בשוגג מפולת של שקרים, מניפולציות ואלימות. יעקבי ומשפחתו נגררים יותר ויותר לתהום. כעת אין דרך חזרה.
צוות השחקנים

סבסטיאן קוך – השופט מיכאל יעקובי
טוביאס מורטי – אולי לינדנר, בעל מפעל
פאולה ביר – בתו של ראש הממשלה הסרבית
טדאו קופוס – ג'וליאן
אורסולה שטראוס – חוקרת משטרה
סשה אלכסנדר גרשאק
ריינר בוק
לנה קאליש
תומאס שוברט
קריסטה סטדלר
גרטי דראסל
אנדריאס לוסט
ג'ק הופר
הפקה

צילומי הסדרה החלו ב־13 בינואר 2021 בווינה והסביבה כמו גם באינסברוק. הושלמו באפריל אותה שנה.
הערות שוליים

↑  ARD dreht Thrillerserie "Euer Ehren"
↑  Drehstart für „Euer Ehren“ mit Sebastian Koch, Tobias Moretti, Paula Beer und Ursula Strauss
↑  Andreas Wiseman, ‘Your Honor’: First Look At Sebastian Koch & Paula Beer In Trailer For German Adaptation of Hit Series, deadline.com
כריזופראס

| --- | --- |
כריזופראס (השכבה הירוקה)
כריזופראס (השכבה הירוקה)
 תכונות המינרל
 הרכב כימי:  סיליקה  (SiO2)
 מערך קריסטלוגרפי:  טריגונלי
 צורת הגביש:  הגביש ניתן לצפייה במיקרוסקופ בלבד (קריפטוקריסטל).
 צבע:  כמויות הניקל במינרל מעניקות לו גוונים הנעים בין ירוק חיוור לירוק תפוח ועד לירוק עמוק עשיר.
 ברק:  זגוגי עד שמנוני.
 שקיפות:  שקוף למחצה עד אטום. באבנים היקרות יש חלקים שקופים עד שקופים למחצה.
 פצילות:  אין
 שבירה:  דמוית קונכייה
 קשיות:  7-6 בסולם מוס
 משקל סגולי:  2.65-2.58
 שרטוט:  לבן
כריזופראס הוא אבן חן, אחת מצורות המינרל כלקדון (סוג של קוורץ), המכיל כמויות קורט של ניקל. הכריזופראס שייך לקבוצת המינרלים הטקטוסיליקטיים - (סיליקטים במבנה מרחבי), ונוסחתו הכימית SiO2. צבעו של הכריזופראס הוא בדרך כלל ירוק תפוח, אבל הגוון של האבן משתנה לעיתים גם לגוון ירוק עמוק. כמו בכל צורות הכלקדון, הגבישים של המינרל קטנים עד כדי כך שניתן לראותם במיקרוסקופ בלבד (קריפטוקריסטלים - גבישים סמויים). תכונה זו מבדלת את הכריזופראס מקוורץ שקוף, אמטיסט, סיטרין, וסוגים נוספים של קוורץ גבישי שהם בדרך כלל שקופים ויוצרים גבישים בעלי שש פאות הניתנים לזיהוי בקלות. סוגים נוספים של קוורץ בעל גבישים זעירים כוללים את האגט, הקרנליאן והאוניקס. שלא כמו בסוגים רבים אחרים של אבני חן מקוורץ בלתי שקוף, שבהם האבן נחשקת בשל תבניות של פסים בגוונים שונים על האבן, הכריזופראס הפך לאבן חן נדרשת בשל צבעו הירוק בלבד. מקור השם כריזופראס מיוונית, "כריסוס" פירושו זהב ו"פראסון" פירושו כרישה.
הכריזופראס הוא אחת מאבני החן מקוורץ היקרות ביותר משום שהכריזופראס הוא סוג נדיר יחסית של כלקדון ובשל צבעו הירוק הנעים. מחירו עולה ככל שצבעו עמוק יותר ואחיד והוא חסר פגימות כדוגמת סדקים, נקבים, כלאים (זיהום בחומר זר) וכדומה. אבני כריזופראס מאיכות גבוהה עולות לעיתים במחירן על אבני ירקן (אבן שלעיתים טועים בינה לבין הכריזופראס) מקבילות באיכות גבוהה. את הכריזופראס קל לעבד ובליטוש הוא מקבל ברק. נוהגים ללטש אותו בצורת קבושון (cabochon - צורת טיפה שתחתיתה שטוחה), חרוזים, צמידים או מגלפים ממנו תכשיטים.
בארצות הברית, באוסטרליה ובתאילנד הכריזופראס הוא אבן ההולדת התחליפית של חודש מאי.
שלא כמו באיזמרגד, שצבעו הירוק מקורו בנוכחות של כרום, מקור צבעו של הכריזופראס בכמות קטנה של ניקל. בחינת האבן שביצעו שני חוקרים ב-1996 גילתה שהניקל מרוכז באבן בלוחיות זעירות של המינרל דמוי הטלק, ויליאמסיט. כריזופראס הוא תוצאה של בליה ממושכת או לטריטיזציה של סלעי סרפנטיניט עשירים בניקל ובברזל או של סלעי אופיוליט אולטרה-מאפיים.
מרבצי הכריזופראס באוסטרליה מצויים בעורקים ובגושים קטנים המעורבים בגתיט חום ובתחמוצות ברזל אחרות, בספרוליט העשיר במגנזיט מתחת לכיפות הסיליקה והברזל. הכרייה מבוצעת במכרה פתוח. בתהליך הכרייה מסלק בולדוזר את כיפת הסיליקה והברזל, שעוביה עשוי להגיע עד 40 מטרים, וכך נחשפת בהדרגה שכבת הספרוליט שמתחתיה, שבה מצוי הכריזופראס בעורקים ובגושים. את העורקים שבהם מצוי הכריזופראס מפנה מחפרון, ואת הכריזופראס שבו אוספים ידנית ושוטפים, ממיינים ואורזים.
המקורות הידועים ביותר לכריזופראס הם קווינסלנד שבאוסטרליה המערבית, גרמניה, פולין, רוסיה, אריזונה, קליפורניה וברזיל.
יצחק שלמה אונגר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 במרץ 1921 י"ז באדר ב' תרפ"א
 פטירה:  11 ביוני 2004 (בגיל 83) כ"ב בסיון תשס"ד
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  הונגריה, ישראל
 תקופת הפעילות:  ? – 11 ביוני 2004 
 השתייכות:  רבני הונגריה
 רבותיו:  הרב יעקב יחזקיהו גרינוואלד, ר' ישכר דב רוקח ור' אהרן רוקח מבלז
 חיבוריו:  "תורת אי"ש".
 
מצבת הרב יצחק שלמה אונגר
הרב יצחק שלמה אונגר (י"ז באדר ב' תרפ"א, 27 במרץ 1921 - כ"ב בסיוון תשס"ד, 11 ביוני 2004) היה פוסק הלכה הונגרי, רבה הראשון של קהילת חוג חת"ם סופר ברח' הרב יהודה לייב מיימון בבני ברק, וראש ישיבת חוג חת"ם סופר-מחנה אברהם בבני ברק.