stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חארס
היסטוריה > התקופה העותמאנית

ברשומות המס העות'מאני משנת 1596, מופיע הכפר עם 21 בתים בסנג'ק שכם. תושבי הכפר שילמו מס על כוורת דבורים לייצור דבש.
במאות ה-18 וה-19 חארס היה חלק מחבל הארץ שנקרא "ג'וֹרַת עַמְרַא" או "בילאד ג'מאעין". אזור זה היה על התפר שבין הרי יהודה והרי השומרון, והוא סבל מחוסר יציבות פוליטית עקב הגירת שבטים ותחרות מתמדת בין משפחות תקיפות על גביית מיסים בשם השלטונות העות'מאניים.
בשנת 1870, חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן ביקר בכפר וכתב:
בכפר מבנה גדול ממדים ששימש כמסגד, מחולק לשלושה חלקים המופרדים על ידי עמודי שיש בגדלים שונים, וככל הנראה עתיקים. על תל חורבות של מגדל עתיק. המקום נטוע כעת בזיתים. שני קברים עתיקים וכמה בורות חצובים בסלע שייכים לעיר העתיקה שעמדה כאן.
בסקר של הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1882 מתואר הכפר כ"כפר על ראש גבעה, מוקף במטעי זיתים".
היסטוריה > לאחר 1967

בעקבות מלחמת ששת הימים, ב-1967, עבר הכפר משליטה ירדנית לישראלית.
בשנת 2000 חסמה מדינת ישראל בפני תושבי הכפר, במסגרת ההגבלות על התנועה בגדה, את הכניסה הצפונית לעיירה סלפית, כביש המסתעף מכביש 5 והמשמש גם ככביש הגישה המרכזי לאריאל, וכפתה על כפרי נפת סלפית נתיב נסיעה ממושך אל העיירה, העובר דרך צומת תפוח ודרך הכפרים יאסוף ואיסכאכא, עד לכניסה המזרחית לסלפית. נסיעה שארכה קודם לכן כחמש דקות ארכה במסלול זה כשעה.
בזמן האינתיפדה השנייה בשנת 2003, החלה מדינת ישראל בהקמתה של גדר ההפרדה סביב ההתנחלות אריאל ויצרה חיץ המפריד את הכפר ושישה כפרים נוספים (כיפל חארס, קירה, מארדה, ג'מעין, זיתא-ג'מעין ודיר איסתיא), שבהם חיים כ-25,000 תושבים, מעיר המחוז והמרכז השלטוני שלהם, בעיירה סלפית שבה הם מקבלים שירותי בריאות וחינוך. התושבים עתרו לבג"ץ נגד תוואי הגדר, ב-2006 נדחו העתירות על ידי בית המשפט העליון.
אוכלוסייה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
מפקדי אוכלוסין
| שנה | תושבים | מקור |
| 1922 | 285 |  |
| 1931 | 394 |  |
| 1945 | 540 |  |
| 1961 | 726 |  |
| 1967 | 641 |  |
| 1997 | 2,230 |  |
| 2005 | 2,967 |  |
| 2007 | 3,071 |  |
אדמה, חקלאות ומים

ב-1945 נמצא ששטח הקרקע הכולל היה 8,391 דונם, כשמתוכם 1,545 שימשו למטעים ואדמות השקיה, 1,341 לגידולי דגנים, ואילו 21 דונמים סווגו כשטח בנוי.
8,387 דונם הם אדמות שרשומות כפרטיות ועוד ארבעה דונם רשומים מושע.
לפי נתוני 2013: השטח הבנוי הוא כ־300 דונם, והאדמות המעובדות הן בסדר גודל של 3,000 דונם. משנת 1981 פרושה בכפר רשת צנרת מי שתייה. לחקלאות משתמשים במי בארות ובורות מים.
לאחר הסכם אוסלו ב' ב-1995, סווגו 523 דונם של שטח בנוי, כ-6% מאדמות הכפר, כשטח B, ואילו 7,923 דונם, האדמות החקלאיות המהוות כ־94% מהשטח הכולל, כשטח C. מאז 1995, ועדות התכנון המקומי בשטחי C אינן פעילות ומדינת ישראל אינה נותנת לתושבי הכפר אישורי בנייה. מאז שנות ה-2000, לא נותר שטח פנוי לבנייה בתוך הכפר, ובתים חדשים נבנים בשטח C. צה"ל והמנהל האזרחי נוהג להרוס בתים אלו.
בשנת 1981 הפקיעה מדינת ישראל 2,812 דונם מאדמות הכפר, כמפורט מטה:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
הפקעות מאדמות כפר חארס
| שנה | דונם | מטרה |
| 1981 | 2,124 | אזור תעשייה ברקן |
| 1981 | 201 | ברקן |
| 1981 | 304 | רבבה |
| 1981 | 183 | קריית נטפים |
עד שנות השמונים של המאה ה-20 עבר כביש חוצה שומרון הישן (כביש 505) במרכז הכפר, כאשר נבנה מעקף מדרום לכפר. ובשנות ה-90 של המאה ה-20 הפקיעה מדינת ישראל קרקעות נוספות של הכפר לצורך הקמת כביש 5. בסך הכל הופקעו 3,097 דונם מאדמות הכפר.
הערות שוליים

↑  יוספוס, קדמוניות היהודים, 17:10:9-289; מלחמת היהודים 2:5:1-69
↑  Avi-Yonah, Michael (1976). "Gazetteer of Roman Palestine". Qedem. 5: 32. ISSN 0333-5844.
1 2 3  זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 2148-2147
1 2  Israel Finkelstein, Zvi Lederman, Shelomoh Bunimovits, Highlands of Many Cultures: The Southern Samaria Survey: the Sites, כרך 1, Institute of Archaeology of Tel Aviv University Publications Section, 1997, עמ' 454
1 2 3  mashhorko, معلومات عن قرية حارس - מידע על כפר חארס, Palestine Remembered, 2008
↑  תל בעל שם זהה ממוקם גם בכפר דיר דיבוואן
↑
Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal (1977). Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft. ISBN 3-920405-41-2.
↑  רועי מרום, גִ'נְדַאס בשערה של לוד: אבן פינה לחקר העורף הכפרי של העיר 1948-1459, לוד-דיוספוליס 7, 2021, עמ' 26.
↑  Guérin, 1875, p. 159–160; as given by Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 322  ]
↑  Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 284
↑  כמה עובדות על ההתנחלות אריאל - בצלם
↑  ארנון רגולר, פלשתינאי: נילחם בגדר כמו שאנחנו נלחמים בהתנחלויות, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2003
↑  בג"ץ  3290/05, בג"ץ  1348/05
1 2 3 4 5  http://vprofile.arij.org/salfit/pdfs/factsheet/Haris.pdf
1 2 3  Palestine Remembered, حارس Haris חארס, Palestine Remembered
↑  http://vprofile.arij.org/salfit/pdfs/vprofile/Haris_vp_en.pdf
1 2  ARIJ - The Applied Research Institute – Jerusalem, Haris Village Profile, Funded by
Spanish Cooperation, 2013
↑  ראש לשכת התכנון בגדה עד שנות ה-80 מבקר את המערכת וקורא להעביר סמכויות תכנון לפלסטינים, שומרי משפט - רבנים למען זכויות האדם, 24.04.14
↑  הבאנו הריסות עליכם: על חוסר הצדק התכנוני בכפר חארס, שומרי משפט - רבנים למען זכויות האדם, 5.08.13
↑  'Israel confiscates 20 dunums of Palestinian land near Salfit', סוכנות הידיעות מען 23 October 2014
| Flag of Senegalיישובי נפת סלפית |
| --- | --- | --- |
| ערים | סלפית |  |
| מועצות מקומיות | בידיה • בורוקין • דיר איסתיא |  |
| כפרים | דיר בלוט • פרח'ה • איסכאכא • כפר א-דיכ • חארס • ח'ירבת קיס • כיפל חארת' • מרדה • מסחה • קראוות בני חסאן • קירה • ראפאת • סרטא • יאסוף • זאוויה |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007584248305171
יחיאל דזימיטרובסקי

| --- | --- |

 לידה:  2 בספטמבר 1961 (בן 63) כ"א באלול תשכ"א ירושלים 
 השתייכות:  חרדים ליטאים
 תחומי עיסוק:  חינוך, תלמוד בבלי
 רבותיו:  הרב שמואל רוזובסקי, הרב אלעזר מנחם שך
 תלמידיו:  שלום מאיר סיאני 
 חיבוריו:  מלואי חושן". "מלואי המשפט". "מלואי חותם". "מלואי שמעתתא". "מלואי אורח חיים". "מלואי הבית".
 
 תפקידים נוספים:  ר"מ בישיבת פוניבז' וקול תורה
 
הרב יחיאל מיכל בער הלוי דזימיטרובסקי (נולד ב-כ"א באלול ה'תשכ"א, 2 בספטמבר 1961) הוא ר"מ בישיבת פוניבז' ובעברו כיהן כר"מ בישיבות קמניץ ואור לציון וכמשיב בישיבת קול תורה. נודע עקב מהדורותיו המוערות לספרי למדנות נפוצים בעולם ישיבות, כגון קצות החושן ונתיבות המשפט.
ביוגרפיה

נולד בירושלים בכ"א אלול ה'תשכ"א (2 בספטמבר 1961) לרב יצחק מראשי ישיבת קול יעקב ומחבר ספר "ברכת הלוי", ולביילה נכדתו של הרב ברוך בער ליבוביץ מחבר ספר הברכת שמואל שנולדה בפולין. בילדותו למד בתלמוד תורה המשויך לישיבת קמניץ, ואחר כך עבר ללמוד בישיבת פוניבז'. שם התקרב מאוד לראשי הישיבה רבי שמואל רוזובסקי, רבי דוד פוברסקי ובעיקר לרבי אלעזר מנחם מן שך.
בשנת ה'תשמ"ד (1984) נישא לשרה וינטרניץ. לאחר נישואיו התגורר בירושלים ולמד בכולל של ישיבת קול תורה. בשנת תשמ"ז בהיותו בן עשרים ושש שנים הוציא את ספרו "מלואי חושן" על ספר קצות החושן של הרב אריה לייב הלר, שנפוץ כיום בעולם הישיבות. הספר קיבל את הסכמתו של הרב שך שבהסכמתו מעיד על גדלותו בתורה עוד מצעירותו.
בשנת תשס"ח (2008) מונה בידי ראש ישיבת פוניבז' הרב שמואל מרקוביץ לכהן כראש קיבוץ בישיבת פוניבז' שבראשותו, מהלך שנתמך בידי הרב אלישיב. בשנת תשע"ו החל למסור שיעורים לפרקים בסופי זמן בישיבה כמחליף וממלא מקום של הרמי"ם הקבועים בישיבה. מדי ליל שישי מוסר שיעורים לבחורים מישיבות בריסק בביתו.
בעבר מסר שיעורים בישיבת קול תורה.
משפחתו

אחיו הרב אליהו מרדכי הלוי משמש ר"מ בישיבת זכרון מאיר
גיסו הרב דוד סופר משמש ר"מ במכינה לצעירים "קרלינסקי"
משפחתו > ילדיו

בנו, הרב דוד מרבני כולל פוניבז'
בנו, הרב יוסף חיים מראשי כולל זיו יהודה
חתנו, הרב יוסף שמעון פרסר משמש כראש כולל לאברכים
חתנו, הרב שבתי יונה כרמל מרבני כולל מיר
חתנו, הרב אשר ישעיה צימרמן משמש כראש כולל לאברכים
ספריו

"מלואי חושן" על ספר קצות החושן של רבי אריה לייב הכהן הלר.
"מלואי המשפט" על ספר נתיבות המשפט של רבי יעקב לורברבוים מליסא.
"מלואי חותם" על ספר אבני מילואים של רבי אריה לייב הכהן הלר.
"מלואי שמעתתא" על ספר שב שמעתתא של רבי אריה לייב הכהן הלר.
"מלואי אורח חיים" על ספר מקור חיים של רבי יעקב לוברבוים מליסא.
"מלואי הבית" על ספר פתח הבית של רבי אברהם טיקטין.
"מלואי קול אריה" על ספר שאגת אריה של רבי אריה לייב גינצבורג.
מראי מקומות על מסכתות רבות מן הש"ס.
הערות שוליים

↑  קובץ הערות ומראי מקומות במסכת כתובות, באתר גוגל ספרים
↑  קובץ הערות ומראי מקומות במסכת יבמות, באתר גוגל ספרים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310649405171  ISNI: 0000 0000 5022 7458  LCCN: nr95044394  VIAF: 78672906   WorldCat (עם VIAF): 78672906
יקב 3 גפנים

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  עינת ויוסי בן ברק
 תקופת הפעילות:  2003–הווה (כ־22 שנים)
 משרד ראשי:  רמות נפתלי
 בעלות:  עינת ויוסי בן ברק
 ענפי תעשייה:  תעשיית היין
 
תמונת היינן יוסי בן ברק
יקב 3 גפנים או יקב שלוש גפנים הוא יקב בוטיק ישראלי, שנוסד בשנת 2003 במושב רמות נפתלי בגליל העליון, על ידי עינת ויוסי בן ברק. חצר היקב משקיפה על עמק קֶדֶש התנ"כי, הר החרמון ורמת הגולן. 
כל יינות היקב מופקים משטחי כרמים בבעלותם של בני הזוג בן ברק. גידול הגפנים, הבציר, הכנת היין והביקבוק מתבצעים באופן ידני, בשיתוף משפחה וחברים. היין מיוצר בשיטות מסורתיות, תוך מתן תשומת לב לכל מכל תסיסה וחבית יישון. מדי שנה מופקים ביקב כ-5,000 בקבוקים.
יינות יקב 3 גפנים זכו במספר פרסים בשנות קיום היקב. היקב מקיים טעימות לקהל.
עיבוד וייצור היין

הכרם הוותיק ביותר של היקב נקרא "כרם השזיף", והוא ניטע בשנת 2000. בכרם זה גדלים כיום ענבי קברנה סוביניון ומרלו, ומהם נבצרו היינות הראשונים של היקב.
בשנת 2003 ניטע בעמק קֶדֶש כרם נוסף, שקיבל את השם "כרם מֵס". כרם מֵס ממוקם בשוליו הצפוניים הגבוהים של העמק, על קרקע קלה, מדרונית ומנוקזת היטב. תנאי הקרקע והאקלים מהווים שילוב ייחודי לגידול גפנים. הגפנים בכרם זה משמשות לייצור יינות היקב וכוללות את זני הפטיט ורדו, קברנה סוביניון, קברנה פרנק, ברברה, סירה, מלבק וויונייה.
יוסי בן ברק משמש ככורם וכיינן היקב. בן ברק הוא בוגר מגמת הייננות במכללה האקדמית תל חי. ככורם הוא אחראי לטיפול אישי באשכולות הענבים לפני הבציר. הבציר נעשה  בשלב לא מאוחר של הבשלת הענבים, כדי לקבל יין בעל גוף בינוני, שלהשקפתו של בן ברק מתאים יותר לשתייה באקלים המקומי. היינות מתיישנים בחביות עץ אלון חדשות וישנות.
לדברי בן ברק, הוא אינו שואף לייצר את אותו היין פעמיים, אלא לגוון את טעמי היינות משנה לשנה.
יינות היקב

ביקב מיוצרים יינות זניים וכן יינות מִמְסך (בלנד). המופקים משמונה זנים שונים: קברנה סוביניון, מרלו, ברברה, סירה, ויונייה, פטי ורדו, קברנה פרנק ומלבק. 
בשלוש שנות הפעילות הראשונות (2003-2005) יוצרו ביקב היינות הזנים קברנה סוביניון ומרלו.  בשנים שלאחר מכן יוצרו ביקב גם יינות ממסך על בסיס קברנה סוביניון, מרלו וסירה. בשנת 2010 נבצר לראשונה כרם מֵס ומאז מגיעים היינות מכרם זה.
בין היינות המופקים ביקב:
ויונייה: היין הלבן היחידי המיוצר מענבים לבנים מעמק קֶדֶש.
ברברה: יין זני מענב בעל טעם בלתי שגרתי, שרק לאחרונה נחשפים חובבי היין המקומיים לאיכויותיו.
מלבק: יין זני המופק מכרם הנטוע בחצר היקב ובכרם מֵס.
קברנה סוביניון: יין זני המופק מכרם מֵס ומעוד שני כרמים באזור.
כמו כן מיוצרים יינות מִמְסך (בלנדים) מעירובים שונים של 4-6 זני ענבים, ביניהם "עמק קֶדֶש", "קרן נפתלי" ו"נֶבי יושע".
יקב 3 גפנים זכה במספר מדליות במסגרת תחרויות TERRAVINO (תחרות יין בינלאומית המתקיימת בישראל), ביניהן מדליית 
Double Gold וכן מדליית Champion Category שניתנו לקברנה סוביניון 2003. 
היקב הוכתר בתור יקב ביתי הטוב ביותר לשנת 2013 בתחרות הבינלאומית TERRAVINO אשר מייצר עד 1,000 בקבוקים עבור היין ויונייה 2012.
הערות שוליים

↑  יקב שלוש גפנים, באתר "איש הענבים", 15 ביוני 2020
↑  TERRAVINO 2013
כרמים בעמק קדש
דניס סברה

| --- | --- |

Dennis Sabre
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  Dennis Specialist Vehicles (אנ')
 שנות ייצור:  1995–2007
 הרכבה:  בריטניה בריטניה
 אורך:  10.2 מטר
 רוחב:  2.3 מטר
 גובה:  3.13 מטר
 משקל:  13-17 טון מטען
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים מסוג "C83-250" (מגדש טורבו)
 הילוכים:  תמסורת אוטומטית מתוצרת "Allison 2000" (אנ')
 מהירות מרבית:  80 קמ"ש (דגם "Sabre XL")
דניס סברה
דניס סברה, צולם בדבלין
דניס סברה
דניס סברה
דניס סברה (באנגלית: Dennis Sabre) היא כבאית מתוצרת יצרנית כבאיות ורכבים ייעודיים לשדות תעופה Dennis Specialist Vehicles (אנ') הבריטית אשר יוצרה  בין השנים 1995–2007.
מטה ומפעל החברה ממוקם ב"Guildford" (אנ') במחוז סארי בבריטניה.
דגמים

"Sabre"
"Sabre ML"
"Sabre XL"
מאפיינים

צוות: 6 כבאים
הנעה: 4x2
גוף הרכב  מרותך מסגרת אלומיניום, בנייה עם מתקן בנוי עבור משתנה של גובה המערכת
3  לוקרים בכל צד,  סגורים על ידי תריס גלילה מאלומיניום
משאבה אחורית
כושר מטען: 13-17 טון ציוד
מכל בקיבולת של 2,000 ליטר מים
בלמים: מעצורי אוויר
ABS
מערכת חשמל: 240 וולט
תאורת עבודה: 110 וולט כולל טלסקופ פנטומטי
שמשות חלון בטיחותיות מזכוכית - חלת שכבתית בעובי של 11מ"מ
מאפיינים > דגם "Sabre XL"

צוות - 8 כבאים
קיבולת מכל מים - 1,800 ליטר
משאבה - 2,250 ליטר לדקה ב-7 נקודות שאיבה
מטען - 17 טון
80 ליטר קצף בתא המטען
ציוד חיתוך / הפצה הידראולי
ראו גם

דניס לולין
דניס סוג N
דניס דגר
לקריאה נוספת

"דניס סברה" - תמונות
דניס סברה - תמונות (gsmcommercials.co.uk/stock-list/Rigid_Trucks/76-Dennis_Sabre_Fire_Engine )
הערות שוליים

↑  אלכסנדר-דניס alexander-dennis
↑  "דניס סברה" hwfire.org.uk/about-us/the-fire-service
↑  "דניס סברה" שנת 1996 nifrs.org/1996-dennis-sabre-water-tender-ladder
↑  "דניס סברה" - חוברת הדרכה להפעלה fireappliances.com/images/appliances/manuals/Sabre/dennis_sabre_operators_handbook
↑  "דניס סברה" שנת 1995 sfrheritagetrust.org/appliances
↑  דגם דניס סברה XL  eventfiresolutions.co.uk/the-fleet/dennis-sabre-xl
↑  דגם דניס סברה XL  gsmcommercials.co.uk/stock-list/Rigid_Trucks/12-Dennis_Sabre_XL_Fire_Engine
חמי קלירוהי

| --- | --- |

קטע ממפת מידבא: חמי קלירוהי לחוף ים המלח מדרום לאפיק ואדי זרקא-מעין ומצפון לאפיק נחל ארנון
 מיקום
 מדינה:  ירדן 
 קואורדינטות:  31°35′49″N 35°33′34″E﻿ / ﻿31.597°N 35.559305555556°E﻿ / 31.597; 35.559305555556
  (למפת ירדן מוגדלת) עמאן אירביד סלט ג'רש זרקא טפילה כרכ מידבא מעאן עקבה סוריה לבנון ע י ר א ק  ערב הסעודית  ישראלחמי קלירוהי(למפת ירדן רגילה) עמאן אירביד סלט ג'רש זרקא טפילה כרכ מידבא מעאן עקבה סוריה לבנון ע י ר א ק  ערב הסעודית  ישראלחמי קלירוהי
 
חמי קלירוהי (בלטינית: Callirrhoe) הם מעיינות חמים הנמצאים ליד החוף המזרחי של ים המלח, כ-2.5 ק"מ מדרום לשפכו לים של ואדי זרקא-מעין ונקראים היום עין-א-זארה. המעיינות היו מפורסמים מאוד בימי קדם, והם נזכרים בספריהם של פליניוס הזקן ויוסף בן מתתיהו, וכן מופיעים במפת מידבא. הראשון שזיהה את המעיינות בעת המודרנית בעין-א-זארה והציע את השם קלירוהי היה הנוסע הגרמני אולריך יאספר זצן ששהה באזור בין 1806 ל-1807.
תיאורים אצל היסטוריונים מהתקופה העתיקה

יוסף בן מתתיהו כותב על המקום בהקשר עם מחלתו הקשה של הורדוס בערוב ימיו (שנת 4 לפנה"ס) יוסף מתאר כיצד הגיע הורדוס למקום בעצת רופאיו וכיצד יעצו לו הרופאים לטבול בתוך מכל שמן כדי להקל על סיבלו. בעת הטבילה איבד הורדוס את הכרתו ועבדי המלך חשבו שהוא מת. המלך התעורר מצעקות הסובבים אותו וכאות הוקרה להצלתו חילק כספים לחייליו ומפקדיהם. הטבילה בקלירוהי לא סייעה למצבו והוא מת זמן קצר לאחר מכן.
פליניוס הזקן מתאר את המקום בספרו תולדות הטבע. הוא מתאר מעיינות חמים המצוינים בתכונותיהם הרפואיות והידועים ברחבי העולם הקדמון.
ממצאים ארכאולוגיים

האתר נחפר בשנים 1985/6. בדו"חות החפירות מתואר האתר כאזור של גנים עם מרחצאות שנבנה בצורה נרחבת בתקופת הורדוס ביחד עם הארמונות ביריחו והמבצר במכוור. באתר התגלה מעגן קטן לסירות ומדרגות המובילות למרחצאות ומבני שהייה למתרחצים. במקום הייתה וילה מפוארת בסגנון הבנייה של ארמונות הורדוס ביריחו ומבני חוות וחלקות לעיבוד חקלאי. לפי הסימנים המקום נהרס ביחד עם הרס מבצר מכוור בשנת 72 לספירה.
לאחר ההרס בתקופת המרד הגדול היה המקום שומם במשך 300 שנה. לפי השרידים הארכאולוגיים המקום היה מיושב בתקופה הביזנטית מאמצע המאה הרביעית לספירה עד המאה החמישית לספירה ושימש כמרחצאות ציבוריות. המקום נהרס סופית בתקופה הערבית.
מפת מידבא

במפת מידבא מופיע האתר בין הנחלים ואדי זרקא מעין וואדי מוג'יב - נחל ארנון. השם שמופיע הוא חמי קלירואס (Therma Kalliroes), (ראה התמונה לעיל). באזור יש שלושה מבנים עם בריכות או מבנים מהם נובעים המעיינות. מצד שמאל יש מבנה עגול. המבנה השני מימין הוא מרובע עם קשת וממנו יוצא ערוץ מים לים המלח. המבנה השלישי נראה כאילו צמוד לצלע ההר והקשת צמודה לצד הקדמי של המבנה. לידו מימין מעבר לערוץ יש שני עצי תמר.
הערות שוליים

1 2 3  Christa Clamer, The Hot Springs of Kallirhoe and Baarou, 2000 (באנגלית)
↑  יעל קולטון‏, למשכשך המשכיל - וואלה חדשות, באתר וואלה, 2 באפריל 2006
↑  מלחמות היהודים פרק 7, קטעים 180-189.
↑  תולדות הטבע, פרק 15 - יהודה.
↑  Metzer Ehud, Architecture of Herod, the Great Builder, Tubingen, 2006, pp. 234-237 (באנגלית)
עלייה על שרטון ימי

אניית המכולות APL Panamа עלתה על שרטון בדצמבר 2005 וחולצה ממנו רק כעבור 4 חודשים בחודש מרץ 2006, ליד נמל אנסנדה, מקסיקו
ספינת חיל הים אח"י געש על שרטון בחוף הסעודי, 26 בספטמבר 1981
ספינת המפרשים Irving Johnston על שרטון מטרים ספורים מהחוף, סמוך לכניסה לנמל איי התעלה, אוקסנארד, קליפורניה, במרץ 2005.
ספינת המכולות Ever Given נתקעה בתעלת סואץ ב-2021.
עלייה על שרטון ימי, (באנגלית: Ship grounding וגם run aground) היא פגיעה של ספינה בקרקע הים או בצד של נתיב מים. במצב זה הספינה נתקעת בקרקע הים מבלי יכולת להמשיך לצוף ולשוט. המפגש של גוף הספינה בקרקע הים, יכול להיות מתוכנן, בשעה שמנחיתים ספינה בחוף כדי להוריד צוות או מטען, או לצורך תחזוקה ותיקון, מצב שכזה נקרא, החפה או נחיתת כלי השיט בחוף. עם זאת, פגיעה בקרקע הים יכולה להיות מקרית ולקרות "בטעות", מתוקף גורמים ונסיבות שונים. מקרים שכאלה, גורמים לתאונה ימית. אירוע מסוג זה נקרא "עלייה על שרטון".
באירוע המתרחש "בטעות" שלא במתכוון, ההתנגשות בקרקע הים עלולה לגרום ל"התקעות" הספינה בקרקע הים מבלי יכולת לזוז, עם או בלי נזק לחלק השקוע מתחת למים של גוף הספינה. במקרה של נזק לדופן הספינה, יכולה להיווצר הצפת מים נרחבת לתוך גוף הספינה ובנוסף הדבר עלול לפגוע ביציבותה ובבטיחותה של הספינה בצורה משמעותית.
הסכנות בעלייה על שרטון

בהתנגשות חמורה, שבטעות, בקרקע הים, מופעלים עומסים קיצוניים על מבנה גוף ספינה.  בהתנגשות שבחומרה קלה, עלול להגרם נזק קל לגוף הספינה; עם זאת, בתאונות הקשות, ההתנגשות עלולה להוביל לפריצת דופן גוף הספינה, חדירת מים עד כדי טביעה, דליפת מטען (כגון דלקים ושמנים), אובדן מוחלט של כלי השיט, ובמקרים החמורים ביותר, פגיעה בחיי אדם.
העלייה על שרטון מהווה כשליש מהתאונות הימיות בעולם, תאונות מסוג זה מדורגות במקום השני בתדירות, לאחר התנגשות בין ספינות. תאונות מסוג זה נחקרות בנמלים בינלאומיים רבים.
הסכנות בעלייה על שרטון > גורמים

בין הגורמים לעלייה על שרטון הם:
זרמים
חשכה
גאות ושפל
ראות נמוכה
גלים
רוח
עומק הנתיב הימי
מבנה הנתיב הימי
גיל הספינה
גודל הספינה
סוג הספינה
מהירות
גורמים אנושיים וארגוניים
שיבוש עזרי ניווט
מלחמות, מתקפות טרור ופיראטיות
חילוץ

כאשר מתרחשת עלייה על שרטון, יש צורך להוריד ולחלץ את הספינה מהשרטון או את המטען שלה במידת האפשר. מהסיבות הבאות:
הספינה עדיין כשירה לשיט ולכן מורידים אותה מהשרטון כדי לתקנה ולהחזירה לשירות.
גוף הספינה התקועה חווה עומסים משמעותיים שעלולים להרוס אותה אם לא יטפלו בה.
אם הספינה מכילה חומרים מסוכנים היא עלולה לגרום לנזק סביבתי, כשהחומר המסוכן ישתחרר או ידלוף לסביבה, דבר שקורה כשהספינה נשארת תקועה לזמן ממושך.
כדי למנוע גניבת הרכוש והסחורות על ידי גנבים/שודדים, נעשים מאמצים להוריד את הספינה מהשרטון או לכל הפחות את המטען שעליה, כמה שיותר מהר.
ספינה מקורקעת על שרטון, מהווה סכנת ניווט במצב שהיא חוסמת נתיב שיט.
החפה או נחיתה

החפה או נחיתה של כלי שיט על החוף הן פעולות יזומות, המתוכננות לאפשר למגע בטוח של קרקעית הספינות בקרקע הים, למטרות הורדת צוות ביבשה או להורדת מטען בחוף, או לצורך תחזוקה ותיקונים. שני מושגים אלה החפה ונחיתה ימית, נקראים באנגלית Ship Landing.
נחתות צבאיות (ללוחמה אמפיבית) נבנו במיוחד, לנחיתה בחופים. כדי שיוכלו להנחית טנקים, רק"מ, ציוד צבאי וחיילים בחוף האויב. כלי שיט מסוג זה נבנו כשקרקעיתן שטוחה, השוקע שלהן מופחת ויש להן מכלי ציפה ייעודיים, כל זאת במטרה שהם יכולו לגשת לחוף לפרוק את הציוד שהביאו ולעזוב אותו מיד עם גמר הפריקה.
בעבר ספינות גדולות לא יכלו להתקרב לחופים מחשש שיעלו על שרטונים. לצורך פריקת צוות וציוד בחופים (שלא בנמלים). הספינות עגנו במרחק בטוח מהחוף, הורידו מהן, סירות המותאמות לנחיתה או גלישה לחוף, שהועמס עליהן הציוד ובני האדם המיועדים להגיע לחוף. סירות אלה יכלו להתקרב לחוף במים הרדודים ולבצע החפה בחופים חוליים. בגמר הפריקה צוותי הסירות היו דוחפים אותן חזרה לים עד שהסירות צפו ויכלו לשוט חזרה לכלי השיט הגדולים.
נחתות אזרחיות הן אניות שנבנו להנחתת נוסעים, כלי רכב וסחורות בחופים ומהם, מבלי צורך בנמלים. הן יכולות לנחות בכל חוף המתאים לנחיתה. בעיקר בחופים חוליים.
ראו גם

2021 חסימת תעלת סואץ
דליפת נפט של אקסון ואלדז
אקסודוס (אוניית מעפילים) עלתה על שרטון ביציאה מנמל סט, צרפת
חיים ארלוזורוב (אוניית מעפילים), עלתה על שרטון בחוף בת גלים, חיפה
האומות המאוחדות (אוניית מעפילים), עלתה על שרטון בחוף נהריה
הפורצים (אוניית מעפילים), עלתה על שרטון בשפך הירקון, תל אביב
מבצע הולנדי מעופף
ליגת העל האורוגוואית

| --- | --- |

 שם מלא:  ליגה פרופסיונל דה פרימרה דיביסיון
 תחום:  כדורגל
 ארגון:  התאחדות הכדורגל האורוגוואית
 מדינות:  אורוגוואי אורוגוואי
 קונפדרציה:  CONMEBOL
 קבוצות:  16
 תקופת הפעילות:  1900–הווה (כ־125 שנים)
 אלופה נוכחית:  פניארול (2024)
 מירב הזכיות:  פניארול (52)
 מפעל נמוך:  ליגת המשנה האורוגוואית
 אתר רשמי
ליגת העל האורוגוואית (בספרדית: Liga Profesional de Primera División, "ליגה פרופסיונל דה פרימרה דיביסיון") היא ליגת הכדורגל הבכירה באורוגוואי. הליגה החלה לפעול כבר בתחילת המאה ה-20, בשנת 1900 ונשלטה לאורך השנים בעיקר על ידי שני מועדונים, פניארול ונסיונל, שניים ממועדוני הפאר בכדורגל, הן באורוגוואי ובאמריקה הדרומית כולה.
אלופות הליגה > התקופה החובבנית (1900–1931)

הערות:
ישנה בעייתיות בזיהוי קבוצת ס.א.ר.ק.ק. (CURCC), כאשר חלק מהדעות טוענות כי היא מתחילת דרכה של קבוצת פניארול וחלק טוענות כי אין קשר ביניהן ואף יצא להן לשחק אחת נגד השנייה.
עונת 1904 לא שוחקה בשל מלחמת אזרחים באורוגוואי.
ריבר פלייט פוטבול קלוב איננה אותה קבוצה כמו קלוב אתלטיקו ריבר פלייט המשתתפת כיום בליגה.
בשל מספר שינויים בכדורגל באורוגוואי, התאחדות כדורגל פורשת הוקמה באורוגוואי (בעיקר על ידי פניארול) בשנת 1923. התאחדות זו הפעילה שתי עונות משחקים, אחת בשנת 1923 שנגמרה באליפות של וונדררס, והשנייה ב-1924 שבה זכתה פניארול. שתי עונות אלה אינן מוכרות על ידי התאחדות הכדורגל של אורוגוואי.
עונת 1925 לא הגיעה לסיומה בשל החלטת הממשלה.
בשנת 1926 לא שוחקה הליגה באורוגוואי. במקום זאת נערך טורניר חלופי, אשר בו זכתה פניארול ואיננו מוכר כיום על ידי ההתאחדות האורוגוואית.
עונת 1930 לא התקיימה עקב ההכנות למונדיאל שנערך באותה השנה באורוגוואי.
אלופות הליגה > טבלת אלופות בעידן החובבני

| קבוצה | זכיות | סגנויות | שנות זכייה |
| --- | --- | --- | --- |
| נסיונל | 11 | 7 | 1902, 1903, 1912, 1915, 1916, 1917, 1919, 1920, 1922, 1923, 1924 |
| ס.א.ר.ק.ק. / פניארול | 9 | 12 | 1900, 1901, 1905, 1907, 1911, 1918, 1921, 1928, 1929 |
| ריבר פלייט פוטבול קלוב | 4 | - | 1908, 1910, 1913, 1914 |
| מונטווידאו וונדררס | 3 | 4 | 1906, 1909, 1931 |
| רמפלה ג'וניורס | 1 | 2 | 1927 |
אלופות הליגה > אלופות בתקופה המקצוענית

| מועדון | סך הכל זכיות | אליפויות מקצועניות | אליפויות בעידן החובבני | סך הכל סגנויות (מקצועני) | עונות זכייה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ס.א.ר.ק.ק. / פניארול | 51 | 42 | 9 | 42 (29) | (לא מקצועני: 1900, 1901, 1905, 1907, 1911, 1918, 1921, 1928, 1929), 1932, 1935, 1936, 1937, 1938, 1944, 1945, 1949, 1951, 1953, 1954, 1958, 1959, 1960, 1961, 1962, 1964, 1965, 1967, 1968, 1973, 1974, 1975, 1978, 1979, 1981, 1982, 1985, 1986, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1999, 2003, 2009/2010, 2012/2013, 2015/2016, 2017, 2018, 2021 |
| נסיונל | 49 | 37 | 11 | 45 (37) | (לא מקצועני: 1902, 1903, 1912, 1915, 1916, 1917, 1919, 1920, 1922, 1923, 1924), 1933, 1934, 1939, 1940, 1941, 1942, 1943, 1946, 1947, 1950, 1952, 1955, 1956, 1957, 1963, 1966, 1969, 1970, 1971, 1972, 1977, 1980, 1983, 1992, 1998, 2000, 2001, 2002, 2005, 2005/2006, 2008/2009, 2010/2011, 2011/2012, 2014/2015, 2016, 2019, 2020, 2022 |
| מונטווידאו וונדררס | 4 | 0 | 4 | 9 (5) | (לא מקצועני: 1906, 1909, 1923, 1931) |
| דפנסור ספורטינג | 4 | 4 | 0 | 8 (8) | 1976, 1987, 1991, 2007/2008 |
| דאנוביו | 4 | 4 | 0 | 3 (3) | 1988, 2004, 2007/2007, 2013/2014 |
| ריבר פלייט פוטבול קלוב | 4 | 0 | 4 | 0 | (לא מקצועני: 1908, 1910, 1913, 1914) |
| רמפלה ג'וניורס | 1 | 0 | 1 | 5 (3) | (לא מקצועני: 1927) |
| בז'ה ויסטה | 1 | 1 | 0 | 1 (0) | 1990 |
| סנטרל אספניול | 1 | 1 | 0 | 0 | 1984 |
| פרוגרסו | 1 | 1 | 0 | 0 | 1989 |
הערות:
למרות הדמיון בשמות בין ריבר פלייט פוטבול קלוב וקבוצת קלוב אתלטיקו ריבר פלייט המשתתפת כיום בליגה, הדמיון בצבעי המועדון וההיסטוריה בטווח הארוך, אין קשר בין המועדונים וריבר פלייט פוטבול קלוב הוא בגדר מועדון מפורק שאין לו קשר למועדון הקיים.
מונטווידאו וונדררס טוענים ל-4 תארים, הבאים לידי ביטוי ב-4 כוכבים בסמל המקורי של המועדון, אף על פי שההתאחדות המקומית, כמו במקרה של האליפות של פניארול בשנת 1923, לא מכירה בזכייה זו באליפות ולכן הסמל הנ"ל איננו מורשה לשימוש על ידי ההתאחדות.
ב.מ.וו R27

| --- | --- |

BMW R27, שנת 1964
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  BMW
 שנות ייצור:  1960–1966
 הרכבה:  גרמניה גרמניה
 מודל קודם:  BMW R26
 סיווג:  אופנוע
 אורך:  2,090 מ"מ
 רוחב:  660 מ"מ
 גובה:  975 מ"מ
 משקל:  162 ק"ג (ריק)
 בסיס גלגלים:  1,379 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  1 צילינדרים, מנוע מחזור ארבע פעימות, 247 סמ"ק, המפיק 18 כ"ס ב-7,400 סל"ד, יחס דחיסה 8.2:1
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות
 מהירות מרבית:  130 קמ"ש
 צריכת דלק:  3.9 ליטר ל-100 ק"מ
ב.מ.וו R27 (בגרמנית: BMW R27) הוא אופנוע מתוצרת יצרנית מכוניות היוקרה והאופנועים הגרמנית BMW אשר יוצר בין השנים 1960–1966 בגרמניה.