סדר תפילות יום הכיפורים
הערות שוליים

↑  חלק מסדר העבודה של הכהן הגדול בבית המקדש כלל וידויים (למשל משנה, מסכת יומא, פרק ג', משנה ח'), והתוספתא (וילנא פרק ד', י"ג) כבר מביאה את סדר הווידוי.
↑  תקופת מיסודן של תפילות הקבע נתון במחלוקת אצל החוקרים בשל מקורן הלוט בערפל. אפילו החוקר עזרא פליישר, מן המצדדים בעמדה שבזמן בית המקדש לא נהגו תפילות הקבע כלל, מציין כי "אין זה מן הנמנע שניסיונות מסוימים בכיוון גיבושם של נוסחי תפילה לשבתות וחגים נעשו בחוגים סגורים של חכמים עוד בפני הבית, ואין זה רחוק לומר שמציאות מסוג זה מגולמת בברייתא הידועה בתוספתא ר"ה (ה, יז), שהיא לבדה מביאה אִתהּ ריח של קדמות אותנטית, ונראית מדברת במעין עמידה של שבע ברכות שנאמרה בחג, במעמדם של 'זקני בית הלל' ו'זקני בית שמאי'" (ע' פליישר, לקדמוניות תפילות החובה בישראל, תרביץ נט [תש"ן], עמ' 425). על כל פנים היא בוודאי קיימת אצל התנאים.
↑  תפילת "נעילת שערים" הייתה קיימת בסדר המעמדות אשר היה נהוג כבר בתקופת בית המקדש (משנה מסכת תענית פרק ד, משניות א-ב)
↑  במסכת יומא (ל"ו,ב') מסופר על "ההוא דנחית קמיה דרבה ועבד כרבי מאיר" ופירש רש"י (דיבור המתחיל ההוא דנחית) "שליח ציבור שמסדר בתפילתו של יום הכיפורים סדר עבודותיו של כהן גדול על שם 'ונשלמה פרים שפתינו'".
↑  אף על פי שהרמב"ם, שעליו מבוסס עיקר נוסח התפילה התימני הבלדי, כותב בסידורו שאומרים אותה רק בראש השנה ויום הכיפורים.
↑  למעשה, כמעט ואין הבדלים בתפילות הימים הנוראים בכלל ויום הכיפורים בפרט, בין נוסח אשכנז (המזרחי) לנוסח ספרד של האשכנזים, ולכן צוינו בערך זה סתם כ"אשכנז". הבדלים יותר בולטים הם בין מנהג אשכנז המזרחי (פולין, ליטא, ויתר ארצות מזרח אירופה) למנהג אשכנז המערבי (מערב-גרמניה, אלזס, שווייץ, הולנד) והם בדרך כלל צוינו בתוך הערך. כל המחזורים בנוסח ספרד האשכנזי שייכים למנהג אשכנז המזרחי, וכמוהם גם מרבית המחזורים בנוסח אשכנז המצויים כיום שייכים למנהג המזרחי. כאשר ישנם הבדלים בין נוסח ספרד-האשכנזי ליתר נוסח אשכנז הללו צוינו בפירוט. בכל מקום אחר בו נזכר מנהג ספרד הכוונה לנוסח הספרדים בלבד.
↑  מקור הדין במסכת יומא דף פ"ז ע"ב
↑  יש שנהגו בעבר שגם היחיד מתוודה בקצרה בתוך ברכת קדושת השם, אך מנהג זה לא נהוג היום בשום קהילה.  ראו מחזור גולדמידט, עמ' יא במבוא.
↑  למרות מה שכתוב בלוח לארץ ישראל שרוב קהילות הפרושים אומרות גם את היוצר בימים נוראים
↑  מחזור לימים הנוראים, חלק ב (יום כיפור), עמודים ט-י במבוא, שדן גם בהיסטוריה של מנהג זה. מנהג זה נשתמר אפילו לאחר שנתבטלה אמירת פיוטי הקדושה במנחה ונעילה בכל קהילות האשכנזים, וכן במוסף במנהג אשכנז המערבי.
↑  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, מחזור ליום כיפור כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ט, עמ' שצג ותקכג.
↑  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, מחזור ליום כיפור כמנהג בני רומא, ירושלים תשע"ח, עמ' לו.
↑  בקהילות שלא אומרות פסוקים אלו (בעקבות הגר"א הבעל התניא), גם ביום כיפור לא אומרים אותם.
↑  טור סימן תרכ"ב ושו"ע שם
↑  סימן ש"כ
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף פ"ז, עמוד ב'
↑  כתר שם טוב, עמוד 269 מציין כי "הספרדים בלונדון ואמסטרדם שאינם חוזרים העמידה במנחה אז הש"ץ אומר הווידוי על חטא בלחש קול דממה דקה".
↑  רמ"א, אורח חיים, סימן תר"ז, סעיף ה'.
↑  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, מחזור ליום כיפור כמנהג בני רומא, ירושלים תשע"ח, עמ' מ.
↑  ראו למשל את נוסח ההשכבות של בית הכנסת הפורטוגזי באמסטרדם
↑  ויקיטקסט - תהילים, ע"ח, ל"ח.
↑  גולדשמידט עמוד ל"ג. מחזור רומניא רפ"ג עמוד שכ"ט
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילה וברכת כהנים, פרק ז', הלכה ח'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ע"ז, עמוד ב'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרי"ג, סעיף ב'
↑  יש קהילות, כגון בית כנסת ישורון בבני ברק, ששומרות על כל הפיוטים של ברכות קריאת שמע בכל השנה, ויש קהילות, כגון קהילת וויען בירושלים, שאומרות את הפיוטים בברכות קריאת שמע של שחרית במקומם המקורי רק בימים נוראים (ועוד כמה פעמים בשנה), אבל בשאר המועדים, אומרים את הפיוטים רק אחרי קדיש תתקבל של שחרית. ויש קהילות, גם של פרושים וגם של חסידים (כגון חסידות ויז'ניץ), שבהן בדרך כלל לא נאמרים פיוטים שבברכות קריאת שמע כלל, אבל בימים נוראים אומרים.
↑  נוסח המוקרי של פיוטים אלה נדפס במחזר גולדשמידט, עמ' 186 ואילך, וגם בדניאל גולדשמידט, השלמה למחזור ליום הכפורים, בתוך מחקרי תפילה ופיוט, עמ' 363-368.
↑  אם כי בחלק מקהילות הספרדים אומרים השכבה לחברי הקהילה או הרבנים אחרי כל נדרי.
↑  בקהילות אשכנז המערבי הוא לא נאמר אלא בראש השנה, ראו דניאל גולדשמידט, מחזור לימים הנוראים, חלק ב (יום כיפור), עמוד מג בהקדמה.
↑  ראו בין היתר צבי זוהר, ומי מטהר אתכם -- אביכם שבשמים, AJS Review, Vol. 14, No. 1 (Spring, 1989), pp. 1-28 . ומקוה ישראל ה', AJS Review, Vol. 19, No. 2 (1994), pp. 1-23.
↑  עיין לדוגמה במחזור כל בו.
↑  דניאל גולדשמידט, מחזור לימים הנוראים, ירושלים תש"ל, חלק ב (יום כפור), עמ' מג בהקדמה.
↑  היו קהילות שאמרו סליחה זו בשחרית או במנחה.
↑  יש מן הראשונים שנתנו טעמים למה אין אומרים קטעים אלו ביום כיפור כגון שאין כאלוהינו נתקן להשלים מאה ברכות, וביום כיפור אין צריכים לזה משום שיש הרבה פיוטים (ספר מהרי"ל, הלכות תפלת מוסף דיום כפור, סעיף כד (עמוד שנא במהדורת מכון ירושלים (הקישור לאוצר החכמה הזמין למנויים בלבד)). ויש טוענים שזה משום שממשיכים מיד עם מנחה (מחזור גולדשמידט, עמ' כט בהקדמה). עם זאת, נראה שאפילו בקהילות אשכנזיות שהנהיגו הפסקה גדולה בין מוסף למנחה, שמרו על נוהג זה לסיים את מוסף עם קדיש תתקבל.
↑  וסברא זו יותר מקובלת לפי מנהג האיטלקים הנ"ל שבשחרית קוראים עד המקום שמתחילים במנחה.
↑  משנה ברורה, סימן תרכ"ב, סעיף ז'
↑  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, מחזור ליום כיפור כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ח, עמ' תיח.
↑  אך בנוסח צרפת, נהגו כשאר העדות לברך ברכה זו, ונראה שכך נהגו גם בנוסח אשכנז עד המאה ה-13. ראו מחזור גולדשמידט, עמ' ל בהקדמה.
↑  דף כ"ו עמוד ב'.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרכ"ב סעיף ד'.
↑  אורח חיים קכט:ב.
↑  אך לפי מנהג קהילות אשכנז המזרחי בחו"ל, נוהגים לישא כפים רק במוסף.
↑  לגבי חילוקי מנהגים בסדר הפסוקים, ראו דניאל גולדשמידט, מחזור לימים הנוראים, ירושלים תש"ל, חלק ב (יום כפור), עמ' לב בהקדמה.  במנהג פפד"מ, קיים עד היום סדר שונה מהמקובל ברוב המקומות. בנוסח אשכנז המערבי, אומרים פסוקים אלה אחרי קדיש תתקבל, ואילו במנהג אשכנז המזרחי, אומרים אותם לפני הקדיש.
| סדר תפילות יום הכיפורים על פי ההלכה הנוהגת כיום |
| --- | --- | --- |
| טרם החג | כפרות • תפילת מנחה • סעודה מפסקת |  |
| ערבית | לך אלי תשוקתי/תפילה זכה • כל נדרי • תפילת שבע עם וידוי • סליחות • וידוי |  |
| שחרית | תפילת שבע עם וידוי • וידוי • אבינו מלכנו • קריאת התורה והפטרה • תפילה לשלום המדינה או תפילה לשלום המלכות • ונתנה תוקף |  |
| מוסף | תפילת שבע עם וידוי • עלינו לשבח • סדר העבודה • ברכת כהנים • סליחות • וידוי |  |
| מנחה | אשרי יושבי ביתך • קריאת התורה • ספר יונה • תפילת שבע עם וידוי • סליחות |  |
| תפילת נעילה | אשרי יושבי ביתך • תפילת שבע עם וידוי • חזרת הש"ץ • וידוי וברכת כהנים • סליחות • תקיעת שופר • לשנה הבאה בירושלים • תפילת ערבית • ברכת הלבנה |  |
| שונות | יום הכיפורים בבית המקדש • שעיר לעזאזל • עבודת כהן גדול • חמשת העינויים • יהודים מתפללים בבית הכנסת ביום הכיפורים • פיוטי יום הכיפורים |  |
| יום הכיפורים |
| --- | --- | --- |
| ערב יום הכיפורים | כפרות • סעודה מפסקת |  |
| מצוות היום | חמשת העינויים • שעיר לעזאזל • יום הכיפורים בבית המקדש |  |
| תפילות ופיוטים | סדר תפילות יום הכיפורים • לך אלי תשוקתי • תפילה זכה • כל נדרי • וידוי • סליחות • י"ג מידות • אבינו מלכנו • הנני העני ממעש • ונתנה תוקף • סדר העבודה • מראה כהן • על ישראל אמונתו • תפילת נעילה • פיוטים נוספים |  |
| מנהגים | ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד בקול רם • קיטל • תקיעת שופר • ספר יונה |  |
| שונות | מסכת יומא • עשוראא • יהודים מתפללים בבית הכנסת ביום הכיפורים • יום כיפור קטן |  |
חגי ישראל ומועדיו
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.