stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטיבן מקריי

| --- | --- |

 לידה:  19 בדצמבר 1985 (בן 38) סידני, אוסטרליה 
 מדינה:  אוסטרליה 
 השכלה:  בית הספר המלכותי לבלט 
 מעסיק:  הבלט המלכותי הבריטי 
 פרסים והוקרה:  פרס הריקוד הלאומי 
 
סטיבן מקריי (באנגלית: Steven McRae; נולד ב-1985) הוא רקדן בלט אוסטרלי, ורקדן ראשי בבלט המלכותי בלונדון.
מקריי נולד וגדל בסידני, בן לנהג מרוצים. הוא החל לרקוד בגיל שבע, לאחר שצפה באחותו הגדולה בזמן שיעורי מחול. בנוסף לבלט, למד מקריי לרקוד גם סטפס. בשנת 2003 זכה מקריי במלגת לימודים בתחרות הבלט לצעירים Prix de Lausanne בשווייץ, והחל ללמוד בבית הספר המלכותי לבלט. מקריי סיים את לימודיו בשנת 2004. הוא קודם לדרגת ארטיסט ראשון בשנת 2005, לרקדן סולן בשנת 2006, סולן ראשון בשנת 2008 ולרקדן ראשי בשנת 2009.
העיתון הבריטי הגרדיאן כינה את מקריי "פרד אסטר של ימינו". בשנת 2014 הוא צוין כ"אוסטרלי הצעיר המצליח ביותר בממלכה המאוחדת" לשנה זו, על עבודתו עם הבלט המלכותי. בשנת 2011 יצר את דמות הכובען המטורף בבלט הרפתקאות אליס בארץ הפלאות (אנ') של כריסטופר וולדון בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן, ובשנת 2014 יצר את דמות "הנסיך פלוריזל" בבלט של וולדון "אגדת חורף".
מקריי נשוי לרקדנית אליזבת הרוד ואב לשלושה, אודרי בלובל (2014) ,פרדריק צ'ארלס (2016) ורופרט ג'ורג' (2019).
מקריי משחק בסרט המחזמר קאטס, שיצא לאקרנים בדצמבר 2019.
הערות שוליים

↑  סטיבן מקריי, באתר הבלט המלכותי בלונדון
↑   סטיבן מקריי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
סודות משפחה

| --- | --- |

 בימוי:  ניצה גונן
 שחקנים ראשיים:  מיכאל הנגבי, רומי אבולעפיה, אלי כהן, גליה סודרי, עדי טרר
 צילום:  אילן רוזנברג
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקרנת בכורה:  1998 
 משך הקרנה:  90 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט נעורים 
 דף הסרט ב־IMDb
 
סודות משפחה הוא סרט ישראלי משנת 1998, הסרט מבוסס על הנובלה מאת יהודית קציר "שלפשטונדה", עם מיכאל הנגבי ורומי אבולעפיה בתפקידים הראשיים.
עלילה

עלילת הסרט מתמקדת בסיפור האהבה יוצא הדופן והתמים של ריבי בת ה-14 ובן דודה שאולי בן ה-15. השניים נפגשים מדי קיץ בבית סבם וסבתם בהרצליה, לאחר ששאולי בא לבקר מארצות הברית. בקיץ בו מתרחש הסרט, הם מגלים את אהבתם הראשונה ותאוותם האסורה.
הדוד אלפרד, ניצול השואה האמיד ואפוף המסתורין, תופס אותם בעיצומה של התעלסותם הראשונה. הוא מגרש את ריבי מחדרו של שאולי בבוטות ונותר לבדו עם שאולי. לאחר שפגע באלימות בשאולי ופצע אותו, מחליטים ביניהם השניים שכנקמה יהרגו את הדוד אלפרד. ריבי מיישמת את רצונם על ידי כדורים ששמה לו בשתייה לפני שהלך לישון.
עוד באותו הלילה הדוד אלפרד נמצא מת בחדרו והילדים נשלחים לבתיהם, ולא מתראים עוד.
כעבור שבע עשרה שנה מת הסבא ומותיר את רכושו ואת ירושת הדוד אלפרד לריבי בת ה-30, גרושה טרייה ולשאולי הנשוי לאמריקאית.
המפגש המחודש בין השניים מעלה את אירועי אותו קיץ קסום ונורא שבסופו ריבי מגלה לתדהמתה שבאותו לילה בו מת הדוד אלפרד, שאולי התכוון לנקום בדוד ולהרגו בסכין שזה נתן לו במתנה, אך להפתעתו מצא את הדוד תלוי בחדרו.
17 שנים של מועקה כבדה, עינויי נפש וייסורי מצפון משתחררים מריבי ותחושה של החמצה גורלית משתלטת על המפגש המחודש.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות |
| --- | --- |
רומי אבולעפיה: ריבי הילדה
גליה סודרי: ריבי הבוגרת
מיכאל הנגבי: שאולי הילד
עדי טרר: שאולי הבוגר
אביבה יואל: מינה
אלכס פלג: אהרון
אלי כהן: אלפרד
רוזינה קמבוס: אירמה
נתן כוגן: עורך דין שמואלי
צחי נוי: נהג
סטאר 8.125

| --- | --- |

Star 8.125
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  Fabryka Samochodów Ciężarowych "Star" ( STAR TRUCK Sp. z o.o)
 שנות ייצור:  2000–2005
 הרכבה:  פולין פולין
 מודל קודם:  סטאר 742 
 מודל אחריו:  סטאר S2000 
 חברת אם:  מאן (Maschinenfabrik Augsburg-Nürnberg )
 בסיס גלגלים:  3,280 מ"מ (דגם "Star 8.125") 2,780 מ"מ (דגם "8.125K")  3,850 מ"מ (דגם "8.125L")
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 4,581 סמ"ק, המפיק 125 כ"ס, ב-2,400 סל"ד מנוע טורבו דיזל, (מנוע מאן, סוג "MAN D824FL")
 
סטאר 8.125 (בפולנית: Star 8.125) היא משאית אשר יוצרה על ידי יצרנית כלי הרכב הפולנית Fabryka Samochodów Ciężarowych "Star" ( STAR TRUCK Sp. z o.o)
במשותף עם יצרנית האוטובוסים, משאיות ומנועי דיזל מאן בין השנים 2000–2005.
דגם "סטאר 8.125" יוצר בעיר סטרחוביצה, (בפולנית: Starachowice).
דגמי "Star 8.125"

Star 8.125
8.125K
8.125L
תמונות

סטאר 8.125
סטאר 8.125
סטאר 8.125
ראו גם

סטאר 20
סטאר 200
סטאר 244
סטאר 742
סטאר 944
סטאר N52
סטאר 1142
סטאר S2000
סטאר 1466
סטאר 266M
הערות שוליים

↑  דגמי משאיות חברת סטאר, ראו "סטאר 266"auta-prl.pl/index.php?page=star
↑  היסטורית "Fabryka Samochodów Ciężarowych "Star""ekomuzeum.pl/wp-content/uploads
↑  דגם סטאר 8.125Star 8.125 w serwisie polskie-auta.pl [archive]
סוואנס גמונדן

באסקט סוואנס גמונדן (בגרמנית: Basket Swans Gmunden או בתרגום לעברית: ברבורי גמונדן) הוא מועדון כדורסל אוסטריה מהעיר גמונדן שבאוסטריה עילית המשתתף בסופרליגה האוסטרית וביורופקאפ.
היסטוריה

המועדון הוקם ב-1965 בשם אוניון גמונדן וב-1970 העפילה הקבוצה לבונדסליגה השנייה (ליגת המשנה בעבר), ב-1977 העפילה לראשונה הקבוצה לליגה הראשונה, אך שרדה עונה אחת בלבד בטרם שבה לליגה השנייה. עד 1993 נעה הקבוצה בין הליגה הראשונה לשנייה, באותה השנה שונה שמה של הקבוצה לשמה הנוכחי. ב-1997 נקלעה הקבוצה לקשיים כלכלים והקומה תחת הנהלה חדשה. החל מתחילת שנות ה-2000 הצליחה הקבוצה להתברג בצמרת הליגה וב-2003 זכתה לראשונה בתואר היסטורי כאשר זכתה בגביע האוסטרי, את ההישג שחזרה גם בעונה הבאה עם זכייה שנייה ברצף. הקבוצה נכנסה לעשור מוצלח במיוחד וזכתה בשני גבעים נוספים, ב-4 אליפויות וב-6 תוארי סופר קאפ עד 2010. בעונת עונת 2007/2008 שיחקה במסגרת אירופית במסגרת גביע יול"ב אז הוגרלה לבית ו' עם הפועל גליל עליון, אנטוורפ ג'יינטס, פרייבורג אולימפיק, בודוצ'נוסט פודגוריצה וזניט סנקט פטרבורג, הקבוצה סיימה במקום השלישי והעפילה לשלב 32 האחרונות בו הודחה לאחר הפסד כפול לחובנטוד בדאלונה.
השתתפות באירופה

| עונה | מפעל | הישג |
| --- | --- | --- |
| 2007/08 | גביע יול"ב | 32 האחרונות |
| 2008/09 | יורוצ'לנג' | שלב הבתיים |
| 2022/2023 | יורופקאפ | שלב הבתיים |
השתתפות באירופה > תארים

אליפות אוסטריה
(5) 2004/05, 2005/06, 2006/07, 2009/10, 2020/21
סגנית (8) 2002/03, 2003/04, 2008/09, 2010/11, 2011/12, 2017/18, 2018/19, 2021/22
הגביע האוסטרי
(6) 2003, 2004, 2008, 2010, 2011, 2012
סגנית (3) 2014, 2018, 2019
הסופר קאפ האוסטרי
(8) 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2010, 2011, 2021
סודותיי

סודותיי הוא אלבום הבכורה של הזמרת דין דין אביב שיצא לאור לחנויות בשנת 2006 בהוצאת חברת התקליטים הד ארצי בהפקת משה דעבול.
הופצו ממנו הסינגלים "סודותיי", "משמעויות" (דואט ביחד עם יעל נעים), "חולמת" (דואט ביחד עם מוש בן ארי), "מוכרת לי מפעם" ו"אליה" שזכו להצלחה רבה ולחלקם אף צולמו וידאו קליפים נלווים. ב-20 במרץ 2007 הגיע האלבום למעמד זהב לאחר שנמכרו ממנו 20,000 עותקים בסך הכול.
רשימת רצועות

| סודותיי> מס' | סודותיי> שם | סודותיי> כותב(ים) | סודותיי> משך | סודותיי>  | סודותיי>  | סודותיי>  | סודותיי>  | סודותיי>  | סודותיי>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | סודותיי  | דין דין אביב, יעל נעים | 4:16 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | משמעויות  | אביב, נעים, דונה בן יהודה | 3:19 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | כמו שאת  | סנגית (דותן סגל), אלון יופה (בהשראת ח'ליל ג'ובראן) | 3:22 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | אליה  | עדי דגן | 3:36 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | מוכרת לי מפעם  | חמוטל בן זאב | 2:57 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | חולמת  | מוש בן ארי | 4:03 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | אני לא ממתינה  | בן יהודה | 3:14 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | אדם  | אביב | 5:32 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | מה שתבקשי  | אביב, נעים, בן יהודה | 4:30 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | הכל בתוך צבעים  | אביב | 3:59 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | האהבה הזאת  | אביב | 2:56 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | כל הלילה  | לאה שבת | 4:09 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | אבותיי  | אביב (איסוף חומר מהכתובים: הרב ינון) | 4:35 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 50:34 |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  סודותיי av דין דין אביב (בשוודית), 2006-01-01, נבדק ב-2022-09-14
↑  סודותיי (אלבום) – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
| דין דין אביב |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | סודותיי • חופשיה בין עולמות |  |
| אלבומי אוסף | האוסף |  |
| סינגלים | "כבר אחרי חצות" • "סודותיי" • "חולמת" • "מוכרת לי מפעם" • "אף לא מילה" • "ספרי לי אהובה" • "שיבוא אליי" • "על כל עלה נושר (הלוואי הלוואי)" • "נועדנו" • "מאחורי השער" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אם תלך" • "יש בי עוד כוח" |  |
נסרין סותודה

| --- | --- |

 לידה:  30 במאי 1964 (בת 60) פרובינציית טהראן, איראן 
 מדינה:  איראן 
 השכלה:  אוניברסיטת שהיד בהשתי 
 תחומי מחקר:  זכויות האדם 
 בן או בת זוג:  Reza Khandan 
 פרסים והוקרה:  פרס ברברה גולדסמית לחופש הכתיבה של PEN (2011)  100 נשים (BBC) (2020)  טיים 100 (2021)  פרס קורט טוכולסקי (2018)  Trophées ellesdeFrance (2020)  פרס הקיום הנכון (2020)  מדליית ג'וזפה מוטה (2011)  Ludovic-Trarieux International Human Rights Prize (2018)  פרס סחרוב לחופש המחשבה (2012)  פרס אנושות אחת (2011)  פרס האומץ האזרחי (2023) 
 
נסרין סותודה (בפרסית: نسرین ستوده; נולדה ב-3 באפריל 1963) היא עורכת דין, פעילת זכויות האדם איראנית, שייצגה פעילי אופוזיציה איראנים ופוליטיקאים, שנכלאו וגם אסירים שנידונו למוות על פשעים שביצעו, כאשר היו קטינים. היא ייצגה את העיתונאי, עיסא סהרקיז (אנ'), זוכת פרס נובל לשלום, שירין עבאדי ואת חשמת טברזדי, ראש החזית הדמוקרטית הלאומית (איראן) (אנ'), קבוצת אופוזיציה לא חוקית. סותודה ייצגה גם נשים שנעצרו על הופעה בפומבי ללא חג'אב, המהווה עבירה פלילית באיראן.
סותודה נעצרה בספטמבר 2010 באשמת הפצת תעמולה וקשירת קשר לפגוע בביטחון המדינה והייתה כלואה בבידוד בכלא אווין. בינואר 2011, הרשויות האיראניות דנו את סותודה ל-11 שנות מאסר, בנוסף שללו ממנה את רישיון עריכת הדין ונאסר עליה לעזוב את איראן במשך 20 שנה. מאוחר יותר באותה השנה, בית המשפט לערעורים הפחית את עונש המאסר לשש שנים, ושלילת הרישיון לעשר שנים.
ביוני 2018 סותודה נעצרה בשנית וב-12 במרץ 2019 נידונה למאסר בטהראן, לאחר שהואשמה במספר עבירות הקשורות לביטחון לאומי. בעוד ששופט אמר לסוכנות הידיעות של הרפובליקה האסלאמית שעונש שנגזר עליה יהיה שבע שנים, מקורות אחרים ובהם המרכז לזכויות אדם באיראן, דיווחו כי על סותודה נגזר העונש המרבי הכולל 10 שנות מאסר ו-148 מלקות, בצירוף עם עוד שישה פסקי דין מספר שנות המאסר מגיע ל-38.
משפחה וחינוך

נסרין סותודה נולדה ב-1963 למשפחה דתית, בת המעמד הבינוני האיראני. היא קיוותה ללמוד פילוסופיה אך לא התקבלה והמשיכה ללימודי משפטים אוניברסיטת שהיד בהשתי (Shahid Beheshti University) בטהראן. לאחר שסיימה את התואר במשפט בינלאומי, סותודה עברה בהצלחה את הבחינות לשכת עורכי הדין ב-1995 אך היה עלייה לחכות שמונה שנים, עד שקבלה את רישיון עריכת דין.
סותודה נשואה לרזא חנדאן ולזוג שני ילדים. סותודה הדגישה את תמיכתו של בעלה בעבודתה.
עבודה ואקטיביזם

סותודה התחילה את הקריירה שלה במחלקה המשפטית של משרד השיכון האיראני ואחרי שנתיים הצטרפה למחלקה המשפטית בבנק טג'אראט שבבעלות המדינה. במהלך עבודה בבנק היא הייתה מעורבת בכנת החומרים והטיעונים המשפטיים עבור רבים מהדיונים שהתנהלו בטריבונל בהאג שהוקם ב־1981 לבירור סוגיות שונות בין ארצות הברית לאיראן.
סותודה הציעה לעיתון Daricheh מספר כתבות וראיונות בנושא זכויות נשים. העורך הראשי של העיתון דחה את ההצעה, דבר שגרם לסותודה להיות אפילו יותר נחושה בעבודתה למען זכויות נשים.
ב-1995, בגיל 32, סותודה עברה בהצלחה את בחינות לשכת עורכי הדין, והפכה לאחת החברות הפעילות ביותר בלשכה. עבודתה כללה הגנה על ילדים מוכים, אמהות ופעלה שאבות מתעללים לא יקבלו משמורת על ילדיהם. היא מאמינה כי רבים מהמתעללים הם קורבנות של התעללות בעצמם או חולים ועל כן זקוקים לטיפול מקצועי ותרופתי.
לפני מעצרה, סותודה ייצגה פעילים, עיתונאים והמשיכה להגן על ילדים שסבלו מהתעללות ומואשמים בפליליים. היא עבדה באופן הדוק עם זוכת פרס נובל לשלום, שירין עבאדי, ומרכז מגיני זכויות האדם שעבאדי הנשיאה שלו.
המעצר והמשפט הראשון

ב-28 באוגוסט 2010, הרשויות האיראניות פשטו על משרדה של סותודה. בזמן הפשיטה, סותודה ייצגה את זהרא בהראמי, אזרחית הולנדית-איראנית שהואשמה בעבירות אחזקת סמים והוצאה להורג. לא ברור אם הפשיטה הייתה קשור לבהראמי. ב-4 בספטמבר 2010, שלטונות איראן עצרו את סותודה באשמת הפצת תעמולה ובקשירת קשר לפגוע בביטחון המדינה. ה"וושינגטון פוסט" תיאר את המעצר "[...] כהגברת הסנקציות על עורכי דין שמגינים על חברי האופוזיציה, פוליטיקאים, פעילים ועיתונאים."
ב-9 בינואר 2011, הרשויות האיראניות דנו אותה ל-11 שנות מאסר באשמת "פעילות נגד הביטחון הלאומי" ו"תעמולה נגד המשטר". בנוסף, נאסר עליה לעסוק בעריכת דין ולעזוב את המדינה במשך 20 שנה. באמצע ספטמבר 2011, בית המשפט לערעורים הפחית את עונשה לעד שש שנות והאיסור לעבוד בעריכת דין הופחת לעשר שנים.
המעצר והמשפט הראשון > שביתות רעב

ב-25 בספטמבר 2010, סותודה החלה שביתת רעב במחאה על כך שנשללו ממנה הביקורים ושיחות טלפון עם משפחתה. לדברי בעלה, היא סיימה את שביתת הרעב שלה ארבעה שבועות לאחר מכן, ב-23 באוקטובר. ב-17 באוקטובר 2012, סותודה החלה שביתת רעב בלתי מוגבלת בעקבות ההגבלות חדשות על ביקורי משפחה. ב-4 בדצמבר 2012 סותודה הפסיקה את שביתת הרעב אחרי 49 יום, לאחר ביקור קצר של מספר חברי פרלמנט בכלא. הם הכירו בדרישתה לסיים את איסור הנסיעה של ביתה לחוץ לארץ.
המעצר והמשפט הראשון > תגובה בינלאומית

ארגונים זכויות אדם בינלאומיים וארגוני זכויות אדם איראנים גינו את של מאסרה של סותודה וקראו לשחררה. גם מחלקת המדינה של ארצות הברית גינתה את פסק הדין ואמרה שהוא "אינו צודק ואכזרי" וכינתה את סותודה "קול חזק לשלטון החוק והצדק באיראן".
ב-26 באוקטובר 2012, סותודה הוכרזה כזוכת פרס סחרוב יחד עם במאי הקולנוע האיראני ג'עפר פאנאהי. נשיא הפרלמנט האירופי, מרטין שולץ, אמר "אישה ואיש אשר לא נכנעים לאיומים ולהפחדה ואשר החליטו לשים את גורל ארצם בפני עצמם". הנציגה העליונה של האיחוד לענייני חוץ ומדיניות ביטחון קתרין אשטון התייחסה אל הפרס, "אני עוקב אחרי המקרה של נסרין סותודה ושאר מגיני זכויות אדם בדאגה רבה ... אנו נמשיך לפעול שהאשמות נגדם יבוטלו. אנחנו קוראים לאיראן לכבד את זכויות האדם ...". נשיא צ'כיה לשעבר, ואצלב האוול, וזהרה ראהנאווארד, פעילה למען זכויות נשים ואשתו של מנהיג האופוזיציה, מיר-חוסיין מוסאווי, קראו לשחרורה של סותודה.
המעצר והמשפט הראשון > שחרור

ב-18 בספטמבר 2013, סותודה שוחררה יחד עם עוד עשרה אסירים פוליטיים, כולל מנהיג האופוזיציה מוחסן אמינזדה (אנ'), ימים ספורים לפני שנשיא איראן, חסן רוחאני, נאם באומות המאוחדות. לא ניתן הסבר לה שחרור מוקדם.
המעצר והמשפט השני

סותודה נעצרה בשנית ביוני 2018. לדברי עורך הדין שלה, היא הואשמה בריגול, הפצת תעמולה וזלזול במנהיג העליון של איראן, עלי ח'אמנאי. סותודה ביקרה בצורה חריפה את הממשל על ההחלטה להגביל את הייצוג המשפטי של נאשמים פוליטיים לרשימה של 20 סנגורים מורשים בידי המדינה. היא לא נכללה ברשימה. ב-29 באוגוסט 2018, סותודה פתחה בשביתת רעב נוספת כדי למחות על תנאי מאסרה והטרדת משפחתה וחבריה על ידי השלטונות.
ב-6 במרץ 2019, היא הורשעה שלא בפניה, בטהראן, לאחר שסירבה להשתתף במשפט בבית המשפט של המהפכה האסלאמית מפני שלא אפשרו לה לבחור את ועורך דינה. היא הואשמה במספר עבירות ובהן חברות בארגון זכויות האדם, ועידוד שחיתות וזנות. ב-11 במרץ, פורסם באירנ"א שסותודה נידונה לחמש שנות מאסר בעבירות סיכון ביטחון במדינה באמצעות ארגון אסיפות ושנתיים נוספות על העלבת ח'אמנאי. בעלה, רזא חנדאן, ומקורות אחרים דיווחו כי על סותודה נגזר העונש המרבי הכולל 10 שנות מאסר ו-148 מלקות, בצירוף עם עוד שישה פסקי דין (קשירת קשר נגד הביטחון הלאומי, תעמולה נגד המדינה, הופעה בפני מערכת המשפט ללא כיסוי הראש, פגיעה בסדר הציבורי, פרסום דברים שקריים) וכי מספר שנות המאסר מגיע ל-38. חנדאן נעצר גם הוא, על פרסום מאסרה בפייסבוק. ב-7 בנובמבר 2020 סותודה שוחררה זמנית ממאסרה, לאחר ששבתה רעב במשך שישה שבועות בדרישה לשחרר אסירים פוליטיים ופעילי זכויות אדם. היא שחרורה כחלק משחרור זמני של אלפי אסירים בעקבות החשש מפני התפשטות נגיף הקורונה.
המעצר והמשפט השני > תגובה בינלאומית

עוד לפני גזר הדין סגנית הנציב העליון לזכויות אדם באו"ם, קייט גילמור, ביקרה את סותודה. ביקור זה היה הראשון אחרי שנים רבות שחוקרי זכויות אדם של האו"ם לא ביקרו באיראן.
סלמנדרה שחורה

| סלמנדרה שחורה |
| --- | --- |
 סלמנדרה שחורה
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: דו-חיים
סדרה:: בעלי זנב
משפחה:: סלמנדריים
סוג:: סלמנדרה
מין:: סלמנדרה שחורה
שם מדעי
 Salamandra atra ‏לאורנטי, 1768
תחום תפוצה


סלמנדרה שחורה (שם מדעי: Salamandra atra) מין דו-חי ממשפחת הסלמנדריים. תפוצת המין היא בהרי האלפים בצרפת, שווייץ, איטליה, אוסטריה, ובהאלפים הדינריים מסלובניה בצפון ועד לאלבניה בדרום. הסלמנדרה חיה בשטח הררי בין גובה 400 מטר ל-2,800 מטר מעל לגובה פני הים.
גודלו המרבי של הזכר הוא 14.4 ס"מ ושל הנקבה 13.5 ס"מ, רגליו מתאימות לחיים על קרקע. בניגוד לרוב המינים במחלקת הדו-חיים, סלמנדרה זו לא גדלה במים בשום שלב בחייה.
מין זה נחשב למין הקרוב לסלמנדרה מצויה אך מינים אלו אינם חיים באותם שטחי תפוצה. גופה השחור לחלוטין מאפשר לה לספוג יותר אנרגיה מהשמש כך היא יכולה לחיות באזורים קרים יותר לכן תפוצתה בהרים גבוההים יותר בהם הטמפרטורה נמוכה יותר.
תת-מינים

Salamandra atra aurorae
Salamandra atra atra
Salamandra atra prenjensis
Salamandra atra pasubiensis
הערות שוליים

↑  סלמנדרה שחורה באתר הרשימה האדומה של IUCN
סוודליזה

| --- | --- |
סוודליזה בהופעה בשנת 2018
סוודליזה בהופעה בשנת 2018
 לידה:  1 בספטמבר 1987 (בת 37) טהראן, איראן
 שם לידה:  סוודה עלי-זאדה
 שם במה:  Sevdaliza 
 מוקד פעילות:  ממלכת ארצות השפלה 
 תקופת הפעילות:  מ-2014 
 סוגה:  מוזיקה אלקטרונית 
 שפה מועדפת:  פרסית, פורטוגזית, אנגלית, הולנדית, צרפתית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 חברת תקליטים:  טוויסטד אלגנס 
 www.sevdaliza.com
 פרופיל ב-IMDb
 
סוודה עלי-זאדה (בפרסית: سِودا علیزاده; נולדה ב-1 בספטמבר 1987) הידועה בשם הבמה סוודליזה, היא זמרת הולנדית ואיראנית, פזמונאית, מפיקה מוזיקלית, אמנית ויזואלית ובמאית. ב-2015 היא הוציאה שני מיני-אלבומים, The Suspended Kid ו-Children of Silk. בעוד שהמוזיקה שלה היא בדרך כלל בשפה האנגלית, היא הוציאה את השיר הראשון שלה בשפה הפרסית, "Bebin", בתחילת 2017 במחאה על צו נשיאותי 13769. אלבום הבכורה שלה, ISON, פורסם ב-26 באפריל 2017 בהוצאת חברת התקליטים שלה, טוויסטד אלגנס. ב-2018 היא הוציאה מיני-אלבום שלישי, The Calling, ואחריו את אלבום האולפן השני שלה, Shabrang, ב-2020.
בשנת 2024 הוציאה את הלהיט הבין-לאומי "Alibi" ביחד עם הזמרת הברזילאית פבלו ויטאר והזמרת הצרפתייה איזה.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2017: ISON
2020: Shabrang
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2015: The Suspended Kid
2015: Children of Silk
2018: The Calling
2022: Raving Dahlia
הערות שוליים

↑  Meet Sevdaliza, A Dutch-Iranian Roamer Finding A Spiritual Home In Music, The FADER (באנגלית)
↑  Sevdaliza, Spotify
↑  Bebin, 2017-02-01, נבדק ב-2024-08-05
↑  Ison, 2017-04-26, נבדק ב-2024-08-05
↑  The Calling, 2018-03-30, נבדק ב-2024-08-05
↑  Shabrang, 2020-08-28, נבדק ב-2024-08-05
↑  Alibi (with Pabllo Vittar & Yseult), 2024-06-28, נבדק ב-2024-08-05
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1231692073  MusicBrainz: e4356a15-5acc-400d-a707-592d66922e28  SUDOC: 258264489  VIAF: 286161938143739870003   WorldCat (עם VIAF): 286161938143739870003
סונדסוואל

| --- | --- |
סמל סונדסוואלסמל סונדסוואל

מראה העיר
 מדינה:  שוודיה שוודיה
 מחוז:  וסטרנורלנד וסטרנורלנד
 חבל ארץ:  מידאלפד
 תאריך ייסוד:  1621
 שטח:  27.39 קמ"ר
 גובה:  241 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  58,813 (31 בדצמבר 2020)
 קואורדינטות:  62°24′N 17°19′E﻿ / ﻿62.400°N 17.317°E﻿ / 62.400; 17.317
 אזור זמן:  UTC +1
 www.sundsvall.se
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת שוודיה מוגדלת) סטוקהולם אופסלה גטבורג האלמסטד מאלמה קרלסקרונה אומאו יבלה קירונה קרלסטד ויסבי נורווגיה פינלנד לטביה ליטא אסטוניה דנמרק האוקיינוס האטלנטי  הים הבלטי סונדסוואל(למפת שוודיה רגילה) סטוקהולם אופסלה גטבורג האלמסטד מאלמה קרלסקרונה אומאו יבלה קירונה קרלסטד ויסבי נורווגיה פינלנד לטביה ליטא אסטוניה דנמרק האוקיינוס האטלנטי  הים הבלטי סונדסוואל(למפת מחוז וסטרנורלנד רגילה) הרנסנד ארנחוולדסוויק יונסלה אונייה סולפטאו ברידבין המפרץ הבוטני  ימטלנד וסטרבוטן יבלבורגסונדסוואל(למפת מחוז וסטרנורלנד מוגדלת) הרנסנד ארנחוולדסוויק יונסלה אונייה סולפטאו ברידבין המפרץ הבוטני  ימטלנד וסטרבוטן יבלבורגסונדסוואל  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
סונדסוואל (בשוודית: Sundsvall) היא עיר לחופה המזרחי של שוודיה. העיר הוקמה במאה ה-17 על ידי אולף בור. היא ממוקמת 395 ק"מ צפונית לסטוקהולם ושוכנת לחופו של המפרץ הבוטני. נכון לשנת 2009 שכנו בעיר כ-50 אלף תושבים, רובם בשטחה המונוציפאלי של סונדסוואל ולא במרכזה של העיר. במהלך השנים העיר נשרפה ונבנתה מחדש ארבע פעמים, והשריפה האחרונה בשנת 1888 הייתה השריפה הגדולה ביותר בשוודיה אי פעם.
סוואק חנגיאן

| --- | --- |

 לידה:  28 ביולי 1987 (בן 37) מטסאבן, ארמניה ארמניה,   ברית המועצות ברית המועצות
 שם לידה:  סוואק חנגיאן
 מוקד פעילות:  ארמניה ארמניה   רוסיה רוסיה   אוקראינה אוקראינה
 תקופת הפעילות:  מ-2015
 עיסוק:  זמר, כותב שירים
 סוגה:  פופ
 סוג קול:  טנור 
 כלי נגינה:  כלי מקלדת 
 חברת תקליטים:  Pervoye muzykalnoye, Believe 
 שיתופי פעולה בולטים:  פולינה גאגארינה
 פרסים והוקרה:  X-Factor 
 פרופיל ב-IMDb
 
חנגיאן באירוויזיון 2018
סוואק חנגיאן (בארמנית: Սևակ Խանաղյան, ברוסית: Севак Ханагян, נולד ב-28 ביולי 1987) הוא זמר וכותב שירים רוסי-ארמני. חנגיאן התפרסם בעקבות השתתפותו בעונה הרביעית של התוכנית "The Voice רוסיה" ב-2015. בדיוק שנה אחר כך, ב-2016 ניצח חנגיאן בתוכנית "X Factor אוקראינה". החל משנת 2017 (עונה רביעית) משמש חנגיאן שופט בתוכנית "The Voice ארמניה".
חנגיאן ייצג את ארמניה באירוויזיון 2018 עם השיר "Qami".
ביוגרפיה > ראשית חייו

סוואק חנגיאן נולד ב-28 ביולי 1987 בכפר בשם מטסאבן שברפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הארמנית שבברית המועצות לשעבר. כאשר למד בכיתה ז' עברה משפחתו לעיר קורסק שברוסיה. הוא הלך ללמוד מוזיקה באוניברסיטה במוסקבה וסיים את תואר הבוגר שלו בשנת 2014.
ביוגרפיה > קריירה

בשנת 2015 התחרה חנגיאן בתוכנית הטלוויזיה "Glavnaya Stsena", הגרסה הרוסית של X Factor. הוא עבר את האודישן ונכנס לנבחרת של מקסים פדיב. חנגיאן התקדם בתוכנית עד שלבי רבע הגמר, אז הודח. מאוחר יותר באותה השנה הוא השתתף בעונתה הרביעית של התוכנית "The Voice רוסיה". הוא נחשב למתמודד בולט בקבוצתה של פולינה גאגארינה אך הודח בשלבי הנוקאאוט. שנה לאחר מכן עזב חנגיאן את רוסיה והשתתף בתוכנית "X Factor אוקראינה". הוא בחר כמנטור את אנטון סבלפוב וניצח בתחרות.
בשנת 2017 חזר חנגיאן למדינתו ארמניה כדי לשמש כשופט בעונתה הרביעית של התוכנית "The Voice ארמניה". באותה השנה הוא אישר את השתתפותו ב-Depi Evratesil 2018 עם השיר "Qami". הוא עלה לגמר ב-21 בפברואר 2018 מחצי הגמר השני, ולאחר שניצח בגמר התחרות ב-25 בפברואר 2018, הוא נבחר לייצג את ארמניה באירוויזיון 2018. ב-8 במאי 2018 הופיע חנגיאן בחצי הגמר הראשון של האירוויזיון, שבסיומו לא העפיל לשלב הגמר של התחרות.
הערות שוליים

↑  Սևակ Խանաղյանի մայրիկի բացահայտումները երգչի մասին, לייף טרט.אמ, 22 בפברואר 2017
↑  Ես շատ հպարտ եմ իմ հայ լինելով. Սևակ Խանագյան, בלוג ניוז ארמניה, 21 בנובמבר 2016
↑  Главная сцена - Севак Ханагян 27.02.2015, הדחת חנגיאן מהתוכנית באתר יוטיוב
↑  ПЕРВЫЙ КАНАЛ. ГОЛОС-4, הדחת חנגיאן מהתוכנית באתר דה וויס אוף ראשה
↑  רובין גלגר, ARMENIA: TAMAR KAPRELIAN AND ASMIK SHIROYAN AMONG ACTS CONFIRMED FOR DEPI EVRATESIL, באתר וויוויבלוגס, 27 בדצמבר 2017
↑  אנתוני גריינג'ר, Armenia: Depi Evratesil 2018 Participants Revealed, אירוויקס, 27 בדצמבר 2017
↑  אמילי הרברט, Armenia: Sevak Khanagyan to Eurovision 2018, אירוויקס, 25 בפברואר 2018
↑  גאורגי סנקישב, Armenia: It’s Sevak Khanagyan for Lisbon!, אסקטודיי, 25 בפברואר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 7479 8246  MusicBrainz: 7e5ab6e2-6663-4af5-8117-cb078541b27f  VIAF: 56155707100322412499   WorldCat (עם VIAF): 56155707100322412499
סודותיי (שיר)

"סודותיי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית דין דין אביב. את השיר הוציאה לאור בשנת 2006 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה הראשונה והמובילה של אלבום הבכורה של הזמרת, סודותיי.
על השיר

השיר נכתב והולחן על ידי אביב ויעל נעים, והופק על ידי אודי הניס ומשה דעבול. ב-9 במרץ 2006 הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. בשבוע לאחר מכן דורג במקום ה-15. ב-6 באפריל עלה למקום השלישי – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. ב-15 ביוני, לאחר אחד-עשר שבועות צעידה, יצא מהמצעד השבועי. במצעד העברי השנתי של ה'תשס"ו באותה התחנה דורג במקום ה-13, ואילו במצעד הרשמי של גלגלצ לשנת ה'תשס"ו דורג במקום ה-32.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2006)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2006)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2006)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2006)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 3 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2006)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2006)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2006)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2006)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 32 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 13 |  |
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 9 במרץ 2006. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 16 במרץ 2006. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 6 באפריל 2006. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 15 ביוני 2006. פזמונט
↑  מצעד השנתי תשס"ו (2006), פזמונט
↑  המצעד השנתי של גלגלצ לשנת תשס"ו. פזמונט
| דין דין אביב |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | סודותיי • חופשיה בין עולמות |  |
| אלבומי אוסף | האוסף |  |
| סינגלים | "כבר אחרי חצות" • "סודותיי" • "חולמת" • "מוכרת לי מפעם" • "אף לא מילה" • "ספרי לי אהובה" • "שיבוא אליי" • "על כל עלה נושר (הלוואי הלוואי)" • "נועדנו" • "מאחורי השער" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אם תלך" • "יש בי עוד כוח" |  |