stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תל דותן

| --- | --- |

תל דותן. בחזית התל ניתן להבחין במבנה שנבנה בתקופת המנדט הבריטי מעל הבור שמיוחס לסיפור המקראי על השלכת יוסף לבור על ידי אחיו.
 שמות נוספים:  תל דות'אן
 מידות
 שטח:  40 דונם
 גובה מעל פני הים:  320 מטר
 היסטוריה
 תרבויות:  התרבות הכנענית
 תקופות:  ברונזה קדומה תקופת הברונזה המאוחרת תקופת הברזל I תקופת הברזל II
 ננטש:  התקופה הרומית בארץ ישראל
 סוג:  תל
 אתר ארכאולוגי
 התגלה:  1851
 חפירות:  בין 1953 ל־1964
 ארכאולוגים:  ג'וזף פול פרי (Joseph Paul Free) מטעם וויטון קולג'
 מצב:  הרוס
 גישה לציבור:  לא
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 קואורדינטות:  32°24′49″N 35°14′23″E﻿ / ﻿32.413527777778°N 35.239861111111°E﻿ / 32.413527777778; 35.239861111111
  (למפת צפון השומרון מוגדלת) תל דותן(למפת צפון השומרון רגילה) תל דותן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל דותן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל דותן he
 
הבור שאליו מיוחס הסיפור המקראי על השלכת יוסף לבור על ידי אחיו
תֵּל דּוֹתָן (תל דות'אן) הוא תל יישוב עתיק גדול במרכזו של עמק דותן כ-10 ק"מ מדרום-מערב לעיר ג'נין בצד כביש שכם-ג'נין. מתנשא לגובה 60 מטר מעל העמק, שטח פסגתו כ-40 דונם. לרגלי התל עברה דרך ההר.
חפירות ארכאולוגיות

החפירות באתר נערכו בשנים 1953–1964 על ידי הארכאולוג ג'וזף פול פרי (Joseph Paul Free) מטעם וויטון קולג'. בתשע עונות החפירה באתר חשף פרי שרידים ארכאולוגיים מ־21 שכבות שונות. השרידים האדריכליים העיקריים הם מתקופות הברונזה קדומה, תקופת הברונזה המאוחרת, תקופת הברזל I ותקופת הברזל II בחפירות נחשפו, בצד הדרומי והמערבי של התל, ביצורים ובתי מגורים מתקופת הברזל II, עת היישוב היה מבוצר ומוקף חומה. בצד הדרומי של התל נתגלה מבנה, אותו זיהה פרי כמבנה מנהלה שבו נאספו מיסים, כגון חיטה, שמן זית וסחורות אחרות. במהלך חפירת המבנה חשפו הארכאולוגים מאות פערורים (כדים בעלי פתח רחב), ובכמה מהם נותרו עדויות כי הללו שימשו לאחסון דגנים ושמן. דגימות שנלקחו משכבת החורבן שעל רצפות המבנה ונבחנו בתיארוך פחמן-14 במעבדה, לימדו כי המבנה נחרב בסוף המאה ה-9 לפנה"ס.
בתחילת שנות ה-2000 החליטו חוקרים מוויטון קולג' לבחון מחדש את ממצאי החפירה ולערוך פרסום מקיף ומסכם על האתר. את המחקר המחודש הוביל הארכאולוג רוברט קולי (שניהל גם את חפירות "ח'רבת רדנה", אתר חשוב מתקופת הברזל הממוקם בתוך רמאללה). כמו כן, נערך באתר סקר מקיף וחפירת בדיקה בשנת 2004. ממצאי החפירה שהיו מאוכסנים בוויטון קולג', במוזיאון רוקפלר ובקולג' סנט ג'ורג' בירושלים, נבחנו מחדש ותוארכו באמצעים מודרניים. לפי מחקר זה התל היה מיושב ברציפות החל מהתקופה הנאוליתית ותקופה הכלקוליתית בארץ ישראל ועד לתקופה הרומית בארץ ישראל.
בשנת 2013 התגלה בתל דותן שברי מזבח עשוי מאבן גיר מקומית, בעל ארבע קרניים מתקופת הברזל II. מידותיו 65X65 סנטימטר ועוביו הכולל בנקודת המרכז 18 סנטימטר.
ככל הנראה מזבחות מטיפוס זה שימשו להבערת קטורת או חומר אחר, ולא שימשו להקרבת בעלי חיים או מנחות אחרות. השערת החוקרים היא, שבשל מיקומו של הממצא בתוך מערכת של מבנים, אפשר לתארך את המזבח באופן מהימן לראשית תקופת הברזל II (המאה ה-9 לפנה"ס). מכלול המבנים שבמסגרתו נמצא המזבח זוהה במקור על ידי ג'וזף פרי כמבנה מנהלה, אך בעקבות גילוי המזבח משערים ששימש בראש ובראשונה למטרות פולחן.
רוב ממצאי תל דותן מוצגים במוזיאון קטן השוכן בתוך בור מים בחצר הקולג' של קתדרלת סנט ג'ורג' בירושלים.
ביר אל חפירה

בצמוד לתל מדרום ממוקמות שלוש בארות עתיקות, תעלה, מספר בריכות ובורות מים. בבאר העתיקה מביניהן, שנחפרה לעומק של כ-20 מטר, היה מבנה ומתקן אנטיליה לשאיבת מים. בתחילת המאה ה-20 הותקנה במקום משאבה ממונעת. כיום המבנה נטוש וחלקו הרוס.
האתר נקרא בערבית "ביר אל חפירה" ויש המזהים אותו עם "באר יוסף",
המכנים אותו גם "בור יוסף" שעל פי המתואר בפרשת "וישב" בספר בראשית השליכוהו אחיו אל הבור.
זיהוי האתר

זיהוי של התל עם דותן המקראית נעשה כבר במאה ה-14 על ידי אשתורי הפרחי, בשנת 1851 זוהה התל מחדש על ידי הנוסע ההולנדי ון דר ולדה שביקר בתל.
היסטוריוגרפיה

דותן מוזכרת פעמיים בתנ"ך:
סיפור מכירת יוסף בספר בראשית התרחש בדותן, כאמור: ”...וַיֹּאמֶר הָאִישׁ נָסְעוּ מִזֶּה כִּי שָׁמַעְתִּי אֹמְרִים נֵלְכָה דֹּתָיְנָה וַיֵּלֶךְ יוֹסֵף אַחַר אֶחָיו וַיִּמְצָאֵם בְּדֹתָן” (בראשית, ל"ז, י"ז).
בתקופת ממלכת ישראל מוזכרת דותן כעיר בה ישב הנביא אלישע עת הקיף עליו חיל מלך ארם (ספר מלכים ב', פרק ו', פסוק י"ג).
ישנם המזהים את דותן עם תתין ברשימת הערים שכבש תחותמס השלישי מלך מצרים. על זהות זו כותב בנימין מזר שהיא "אינה מתקבלת על הדעת" בגלל שתתין מוזכרת בזיקה לערים אחרות שמקומן בסוריה.
דותן מוזכרת גם בספר יהודית שלוש פעמים בתיאור המסע של הולופרנס בארץ ישראל, לצד היישוב "בלעמה" (כיום ח'רבת בלעמה הסמוכה, המזוהה עם יבלעם המקראית).
בפסיפס כתובת רחוב מתקופת התלמוד נזכר פטור שניתן ליהודי דותן מקיום חלק מהמצוות התלויות בארץ, בשל הימצאות נכרים (שומרונים) באזור בתקופה זו, כאשר לצדה של דותן נזכרות עיירות הסמוכות אליה, ובהן בלעם עלייתה (ח'רבת בלעמה), איקבין (הכפר עקאבה), מזחרו (ח'רבת מחרון הצמודה ממזרח לתל דותן) וציר (הכפר ציר).
אוסביוס מקיסריה מציין שדותן נמצאת 12 מילין מצפון לשומרון.
לקריאה נוספת

דובי טל, מוני הרמתי, רוני רייך, אבנים גדולות מן השמים, הוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1998, עמ' 38
כל מקום ואתר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2000
איתן אבניאון, המילון האנציקלופדי של המקרא, הוצאת איתאב-בית הוצאה לאור, 2003
הערות שוליים

↑  Free, Joseph P. (1911-1974) | Archival Collections at Wheaton College
↑  Free, J. P.: The Fifth Season at Dothan, Bulletin of the American Schools of Oriental Research 152, 1958
↑  D.M. Master, J.M. Monson, E.H.E. Lass and G.A. Pierce, Dothan I: Remains from the Tell (1953–1964). BASOR 348 (2007):96–97
↑  Robert E. Cooley, 2005, Dothan I, Remains from the Tell (1953-1964), Eisenbrauns
↑  שמעון גיבסון,הערה לגבי מזבח ארבע הקרניים 1 מתקופת הברזל בתל דותן, במעבה ההר, קובץ שמיני, תשע"ט 2018
↑  אשתורי הפרחי, כפתור ופרח, ספר א', ירושלים תרנ"ט, עמ׳ רצד, באתר היברובוקס
1 2  אנציקלופדיה מקראית, כרך ב', ערך דותן, עמוד 772
| אתרים בשומרון |
| --- | --- | --- |
| צפון השומרון | תל דותן • עמק דותן • קסטלום בליסימום • יער ריחן • מצפה שלפים - עמק דותן • שומרון • יער שקד |  |
| מרכז השומרון | בריכת ישמעאל • עין מח'נה (מעיין עמשא) • האלות האטלנטיות • מצפה יוסף • מצפה הדר • מצפור רבבה • שכם הקדומה • קבר יוסף • הר גריזים • מוזיאון השומרונים • מקדש השומרונים בהר גריזים • יקב הר ברכה • הר עיבל • מזבח הר עיבל • באר יעקב (שכם) • עין כפיר • עיינות בידאן • הר כביר •  בור הציפורים • סבסטיה • גבעת פינחס • קברי אלעזר ואיתמר • אלוני יצהר • קבר השייח' סלמאן אל-פארסי |  |
| מערב השומרון | המרפסת של המדינה • נחל קנה • גתות ברקן • דיר קלעה • פארק הצנירים • חורבת כורכוש • חורבת דיר סמען • חורבת צרידה |  |
| מזרח השומרון | מצפה שלושת הימים • מצפה מתן • תל חייא • שמורת נבי נון • חורבת עורמה • בריכת אירוס השומרון • מצפה אילן (אלון מורה) • מצפה בניו • בוסתן שלמה • טנא א-תחתא |  |
| דרום השומרון | קבר יהושע בן נון • קבר כלב בן יפונה • מעיין אייל • ח'ירבת סמארה • יקב טורא |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566412505171
Man! I Feel Like a Woman!

"Man! I Feel Like a Woman!" (בעברית: "איש! אני מרגישה כמו אישה!") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הקנדית שאניה טוויין, מתוך אלבומה השלישי, Come On Over. השיר יצא לאור ב-12 במרץ 1999, כסינגל השמיני מתוך האלבום. השיר כשמו, מדבר על זכויות האישה, ומילותיו מציגות את מעמדן, ואת השוויון שהן רוצות.
השיר זכה לשבחים רבים מצד מבקרי המוזיקה, כאשר החמיאו על הכיוון שאליו הלכה טוויין עם השיר, וגם על שירתה. מבחינה מסחרית זכה השיר להצלחה רבה, כאשר גודל מכירותיו בעולם מסתכמות בכ-3.5 מיליון עותקים שנמכרו. במצעדים הצליח השיר להעפיל לצמרת המצעד הניו זילנדי, ולהיכנס לעשיריות פותחות רבות סביב כל רחבי העולם.
הווידאו קליפ שצולם לשיר פורסם בעולם ב-3 במרץ 1999, והוא זכה גם כן לשבחים רבים מצד מבקריה של הזמרת. עם השיר פתחה טוויין את שני סיבובי ההופעות שלה, "Come On Over Tour", ו-"Up! Tour", ובנוסף גם כשהופיעה בסופרבול, שרה טוויין את השיר.
השיר הופיע בפרסומות רבות ביניהן; בפרסומות של חברת המכוניות, שברולט. השיר גם נכלל בפסקול שנוצר עבור סדרת הטלוויזיה הברזילאית, Laços de Família. עם השיר הופיעה זמרת הקאנטרי האמריקאית קארי אנדרווד, באחת מהופעותיה שנערכו באמריקן איידול. בנוסף, בריטני ספירס צילמה את עצמה כשהיא במכונית עם חברותיה שרה גם כן את השיר.
בשנת 2000, זכה השיר בפרס גראמי עבור - "ביצוע סולו הקאנטרי הווקאלי הטוב ביותר - אישה".
רקע וכתיבה

כמו את רוב שיריה, גם את השיר הזה כתבה שאניה טוויין ביחד עם רוברט ג'ון "מאט" לאנג, שגם הפיק לה את השיר. טוויין אמרה כי השיר נכתב בהשראת דראג קווין שראתה באחת מחופשותיה.
בהתייחסה לכתיבת השיר, אמרה טוויין כי: "לא היה לי זמן לבזבז על רעיונות שלא היו עושים את האלבום כמו שהוא עכשיו, אבל משהו בדבר הזה [השיר] גרם לי לכתוב אותו בפשטות ללא בעיות."
ביקורות > רשימות כל הזמנים

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | 500 שירי הפופ הטובים ביותר בכל הזמנים | 92 |  |
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר צולם בניו יורק, על ידי פול בויד. בקליפ ניתן לראות את שאניה כשהיא מחופשת לגבר, ומסתירה את מאפייניה הנשים בעזרת בגדים שחורים, תחרות, וכולי. לצידה ניתן למצוא ארבעה גברים שלובשים בגדים צמודים ומנגנים בגיטרות לאורכו של הקליפ. לאורך הקליפ ניתן לראות את שאניה נפטרת מהבגדים שמסתירים את זהותה המגדרית ולבסוף, היא מתלבשת כמו אישה רגילה.
הקליפ הועלה לערוץ ה-Vevo של טוויין באמצע שנת 2009, כ-10 שנים לאחר תאריך יציאתו המקורי. נכון לאוקטובר 2017, מונה הצפיות שלו עולה על למעלה מ-100 מיליון צפיות.
הווידאו קליפ הוא מחווה לווידאו קליפ של הזמר הבריטי רוברט פאלמר "מכור לאהבה".
מיקומי שיא

השיר זכה להצלחה עולמית ונכנס למצעדים רבים בכל רחבי העולם.
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1999–2000)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1999–2000)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1999–2000)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1999–2000)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 11 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 4 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 10 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 8 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 23 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 12 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 19 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הקאנטרי | 4 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 33 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 7 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 3 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 7 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 1 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 11 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 2 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 16 |  |
|  צרפת | SNEP | 3 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 17 |  |
|  קנדה | מצעד שירי הקאנטרי הקנדי | 2 |  |
|  קנדה | מצעד השירים העכשוויים | 9 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 20 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 43 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1999)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1999)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1999)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1999)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 44 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 77 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הקאנטרי | 38 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 34 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 47 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 15 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 95 |  |
|  קנדה | מצעד שירי הקאנטרי הקנדי | 25 |  |
|  קנדה | מצעד השירים העכשוויים | 66 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2000)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2000)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2000)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2000)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 49 |  |
|  צרפת | SNEP | 22 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
| בריטניה (BPI) | זהב | 687,000 |
| בלגיה (BEA) | זהב | 25,000 |
| ניו זילנד (RMNZ) | פלטינה | 30,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 3,500,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
אלי על

| --- | --- |

"המפל הלבן" בנחל אל על
 מידע כללי
 סוג:  שמורת טבע
 נתונים ומידות
 צומח:  ראו בערך
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  רמת הגולן 
 קואורדינטות:  32°48′58″N 35°44′23″E﻿ / ﻿32.816177527439°N 35.739631826836°E﻿ / 32.816177527439; 35.739631826836
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) אלי על(למפת הגליל העליון רגילה) אלי על(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אלי על(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אלי על
 
שְׁמוּרַת אֵלִי עַל היא שמורת טבע הממוקמת במחוז הצפון, בדרום רמת הגולן, מערבית דרומית ממושב אבני איתן, צפונית מזרחית ממושב אלי-עד לצדי נחל אל על.
שם השמורה נקבע לפי קרבתה למושב אלי-עד (שנקרא בעבר "אלי-על"), ולעיתים נקראת בשמות דומים כגון שמורת נחל אל על, שמורת אל על או שמורת נחל דיפלה.
השמורה משתרעת משני צדי נחל אל על לאורך כ-3.5 קילומטרים. הנחל עובר בשמורה בערוץ עמוק ויוצר במהלכו כמה מפלי מים, ביניהם "המפל הלבן" החותר באבן גיר לבנה ומכאן שמו. מזרחית מהמפל הלבן התגלו שרידים של אמת מים עתיקה לסוסיתא. מפל נוסף הוא "המפל השחור" הצונח מסלעי בזלת - מקור שמו, וכמה ברכות.
ישנו מסלול הליכה בשמורה המתחיל במושב אלי-עד ומסתיים בחניון המפלים שליד אבני איתן, אורכו כ-5 ק"מ, ומשכו כ-3 שעות.
הצומח

צמחייה שופעת בתוואי הנחל; קנה מצוי, הרדוף הנחלים, שיח אברהם וערבה. במדרונות המובילים אל הנחל נמצא צמחים רבים חד שנתיים ובהם מיני אירוס צבעוני וכלניות. על סלעי הגיר פורחת חלמונית גדולה.
הערות שוליים

↑  ילקוט הפרסומים 3165 (עמ' 1500), ‏24 בפברואר, 1985
|  שמורות טבע בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן | אירוס הביצות נוב • אלי על • בריכת בראון • גמלא • הר אביטל • הר חרמון • הר חרמונית • הר פרס • הר שיפון • יער אודם • יער יהודיה • נחל גילבון • נחל משושים • נחל הבניאס • מג'רסה • סוסיתא |  |
| צפון | אבוקה • אלון • אלונה • אלוני אבא • אלוני בית קשת • נחל בית העמק • בריכת פסוטה • אלוני ברעם • אלוני יצחק • בוריקה • גאון הירדן •  החולה • הר ארבל • הר חורשן • הר יונה • הר מירון • הר שכניה • חוטם הכרמל • חוף דור-הבונים • חורבת קרתא • חורשת טל • חי-בר כרמל • מערת פער •  נחל בזק • נחל בצת • נחל דישון • נחל הקיבוצים • נחל כזיב • נחל מערות • נחל עמוד • נחל ראש פינה • נחל שניר • נחל שרך • נחל תבור • נחל תות • נחל עיון • עין אפק • עין ארובות • עין נוטרה • עין נימפית • עין תאו • פארק הכרמל • ראש הנקרה • רמות מנשה • תל דן • תל אנפה • תל סהרון • תל שמרון |  |
| מרכז | ביצת זיתא • בני ציון (חרוצים) • בריכת דורה • בריכת יער • גבעת האירוסים • גדור • געש • האירוסים • הדסים • המסרק • חולות ניצנים • מבוא אשדוד • חורבת מדרס • חורבת סעדים • מערת אבשלום • מערת התאומים • נאות קדומים • נחל דולב • נחל כפירה • נחל פולג • נחל קטלב • נחל שורק • נחל התנינים • עינות גיבתון • שער פולג |  |
| יהודה | אלוני שמואל • אל כנוב • הר הטייסים • ואדי מכוך • נחל אוג • נחל בזק עילי • נחל פרת • עינות צוקים • קנה וסמר |  |
| השומרון | הר כביר • יער אום צפא • יער ריחן • נבי רביח • נחל פצאל • נחל קנה • עינות זרקא • רכס טמון • ביצת ואדי מלחה • בור הציפורים • נחל שילה עילי |  |
| הנגב | בקעת תמנע • בתרונות רוחמה • גבעות להב • הבשור • המכתש הגדול • המכתש הקטן • הר הנגב • הר חירן • הר עמשא • הרי אילת • חולות משאבים • חולות סמר • חוף האלמוגים • חי-בר יטבתה • מכתשים בנגב • מצוק הצינים • נחל גרר • נחל ערוגות • נחל עשוש • נחל צין • עין גדי • ערבת עברונה • פארק הלס • פורה |  |
| שמורות ימיות | איי חוף ראש הנקרה • ים ראש הנקרה-אכזיב • שקמונה • ים ראש הכרמל • ים דור-הבונים • ים שקמה • איי חוף דור-מעגן מיכאל • ים גדור • ים האלמוגים • חוף האלמוגים • הים הדרומי • הפרעת פלמחים |  |
תיקון עולם (בלוג)

| --- | --- |

 סוג:  בלוג
 סלוגן:  Make The World A Better Place
 תקופת הפעילות:  2003–הווה (כ־21 שנים)
 מייסדים:  ריצ'רד סילברסטיין
 www.richardsilverstein.com
 
תיקון עולם (באנגלית: Tikun Olam) הוא בלוג פוליטי שהקים ריצ'רד סילברסטיין, יהודי תושב סיאטל שבארצות הברית, בשנת 2003. הבלוג עוסק בעיקר במערכת הביטחון הישראלית, הסכסוך הישראלי-פלסטיני, הסכסוך הישראלי-ערבי, הימין בקרב יהדות ארצות הברית, מתנחלים, ויחסי יהודים-מוסלמים. הבלוג נוקט קו אנטי ישראלי מובהק, הרואה בישראל ישות כובשת ובלתי לגיטימית. הבלוג חושף פרשיות שאינן מתפרסמות בכלי התקשורת בישראל בשל הוראת הצנזורה הצבאית או עקב צו איסור פרסום. במספר פרשות היוו הדיווחים בבלוג אחת הסיבות העיקריות שגרמו לשלטונות ישראל להסיר צווים כאלה. חלק מהסיפורים שנחשפו בידי סילברסטיין צוטטו באמצעי תקשורת גדולים.
כותב הבלוג

את תיקון עולם כותב ריצ'רד סילברסטיין (נולד ב-1952), המתגורר בסיאטל, שעבד בעבר כמגייס כספים למען הקהילה היהודית בארצות הברית. הוא בעל תואר שני בספרות השוואתית עם התמחות בספרות עברית. התגורר בישראל במשך שנתיים, בהן למד לדוקטורט באוניברסיטה העברית בירושלים.
אחד ממקורותיו, שמאי ליבוביץ, שעבד ב-FBI, נדון ל-20 חודשי מאסר. סילברסטיין טען שליבוביץ הדליף לו 200 עמודי מסמכים שנראו כתמלילי האזנות סתר לגורמים בכירים משגרירות ישראל בארצות הברית וכי לאחר ששמע שליבוביץ נחקר בשנת 2009 שרף את כל המסמכים. לטענת סילברסטיין, המקור המרכזי שלו לידיעות ממערכת הביטחון עד שנת 2014 היה בנימין בן אליעזר.
פרסומיו ואמינותו

"תיקון עולם" ידוע בפרסומיו הראשוניים של פרשיות בולטות רבות שקשורות במערכת הביטחון הישראלית, רובן פורסמו בבלוג לפני שפורסמו בכלי תקשורת אחרים. על אף שבישראל נמנעו כלי התקשורת לפרסמם בשל צו איסור פרסום או בשל הוראת הצנזורה הצבאית, ראשוניות הדיווחים עלתה במקרים רבים גם על דיווחיהם של כלי תקשורת בינלאומיים שאינם כפופים למגבלות אלה והם ייחסו את החשיפות לריצ'רד סילברסטיין, כותב הבלוג. עם זאת, סילברסטיין ספג ביקורת חריפה על חוסר אמינותו. העיתונאי הישראלי יוסי מלמן, כתב "הארץ" לענייני ביון, טען כי סילברסטיין "משטה בתקשורת הישראלית ונוהג בחוסר אחריות. שיטת עבודתו מזכירה מהמר בקזינו. לעיתים רחוקות הוא מצליח להביא מידע די מדויק, אך לרוב מפרסם בדותות".
מלמן כתב גם כי סילברסטיין "הפך את עצמו ללוח המודעות הבינלאומי של ידיעות שהצנזורה ובתי-המשפט בישראל אוסרים לפרסם". בתוכנית צינור לילה בערוץ 10 נאמר שיש המכנים את האתר "הוויקיליקס של ישראל" ובוואלה הוא תואר כ"מיני-ויקיליקס, גרסת כחול-לבן".
פרסומיו ואמינותו > צה"ל

הבלוג פרסם את שמה של ענת קם כמקור להדלפת מסמכים מסווגים של צה"ל לכתב "הארץ" אורי בלאו, עוד לפני שהדבר פורסם בתקשורת הממוסדת. סילברסטיין הביע תמיכה בקם, אותה כינה "פטריוטית אמיתית".
הבלוג פרסם ב-2010 לראשונה את שמו של חייל צה"ל שהופיע בסרטון שהועלה ליוטיוב, בו הוא נראה מתעלל בפלסטינית כפותה ומכוסת עיניים. פרסום ראשון נוסף של הבלוג היה מסמך סודי של צה"ל המפרט את כמות וסוגי המזון המותרים להכנסה לרצועת עזה במסגרת הסגר על הרצועה. צה"ל סירב לפרסם את המסמך בטענה לפגיעה בביטחון המדינה, אך נאלץ לעשות זאת לאחר דרישה של עמותת גישה, בהתאם לחוק חופש המידע. כלי התקשורת בישראל דיווחו על הסוגיה יומיים לאחר מכן.
סילברסטיין פרסם כי דיון בפורום חשאי בכנסת שנערך ב-2011, ובהוראת שר הביטחון אהוד ברק לא זומן אליו הרמטכ"ל בני גנץ, עסק באופציה הצבאית הישראלית מול איראן.
שמו של מפקד יחידה 8200, תא"ל אהוד שניאורסון, פורסם בבלוג בזמן ששניאורסון כיהן בתפקידו וזהותו הייתה חסויה. כמו כן, פורסם בבלוג שמו של סא"ל מ', שנהרג בפעולת צה"ל בח'אן יונס בנובמבר 2018, והצנזורה הצבאית אסרה את פרסומו בישראל עד מאי 2022.
בפרשת מעצרו ומותו של קא"ב תומר פרסם הבלוג פרטים שונים על הפרשה, שנאסרו לפרסום בישראל.
פרסומיו ואמינותו > שב"כ

תיקון עולם היה הראשון שדווח על מעצרם של אמיר מח'ול ועומר סעיד על ידי השב"כ, בחשד לביצוע עבירות ביטחוניות חמורות, בהן ריגול חמור ומגע עם סוכן חוץ מטעם חזבאללה (מאוחר יותר הורשעו השניים ונדונו למאסר). את תשומת לבו של סילברסטיין משכה העובדה שמאז מעצרו ב־6 במאי שהה מח'ול בבידוד במשך 12 יום מבלי שניתן לו לראות עורך דין, וכל זאת תחת צו איסור פרסום.
פרסומיו ואמינותו > המוסד

מועמדותו של תמיר פרדו לראש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים במקומו של מאיר דגן, פורסמה לראשונה ב"תיקון עולם". פרדו נבחר לבסוף לתפקיד. פרסום ראשון נוסף היה שהמחלוקת בין ראש המוסד ליועצת המשפטית שלו, עליה דיווח "הערוץ הראשון", עוסקת בחקירת חיסול בכיר חמאס מחמוד אל-מבחוח.
הבלוג דיווח על שיתוף פעולה בין המוסד וארגון מוג'אהדין ח'לק בחיסול מדעני גרעין ובפעולות נוספות במסגרת הפעילות נגד תוכנית הגרעין האיראנית, והדבר אושר מאוחר יותר על ידי גורמי ממשל בארצות הברית.
בשנת 2014 פרסם סילברסטיין כי איש המוסד המכונה "האסיר X2" (שדבר קיומו נחשף בעקבות פרשת בן זיגייר) מוחזק בכלא במשך כעשור, לאחר שהורשע בבגידה. בפוסט נוסף (ב-2015) כתב הבלוגר כי אותו אדם ריגל עבור איראן ונידון ל-14 שנות מאסר.
בשנת 2022 פורסמו בבלוג טקסטים של שיחות וואטסאפ רגישות שיוחסו לראש המוסד, יוסי כהן, ולמאהבת שלו.
פרסומיו ואמינותו > משטרת ישראל

תיקון עולם פרסם את זהותו של דורון זהבי, שכונה "קפטן ג'ורג'", מתשאל בחיל המודיעין, שנטען כי ביצע מעשה סדום במחבל הלבנוני מוסטפא דיראני. בבלוג פורסמה תלונה שהגישה נגדו האגודה לזכויות האזרח בגין שימוש פסול בחקירה במסגרת תפקידו במשטרה, שאליה עבר לאחר פרישתו מצה"ל ופרשת ההתעללות. בתלונה נמסר שמו המלא, ולאחר הפרסום החלה התקפת מניעת שירות אינטנסיבית על האתר שהופל פעם אחר פעם במשך כמה ימים ברציפות.
פרסומיו ואמינותו > תרחיש על תקיפת איראן

באוגוסט 2012 פרסם גולש בפורום צבא וביטחון ב"פרש" תרחיש דמיוני של תקיפה ישראלית על מתקני הגרעין באיראן, המבוסס על השערות ומקורות פתוחים. ב-15 באוגוסט פורסם תרחיש זה בבלוג "תיקון עולם", שהוצג כמידע סודי שהודלף לו על ידי מקור ביטחוני בכיר בישראל. לאחר הפרסום דיווח "מעריב" שמדובר במידע שמקורו בפורום, בעוד סילברסטיין הכחיש זאת וטען שמדובר במידע שהודלף במקביל לו ול"פרש" על ידי גורם ביטחוני. התרחיש פורסם גם בערוץ הבי בי סי כ"סקופ של סילברסטין". הפרשה עוררה ביקורת נוקבת על כלי התקשורת הנסמכים על דיווחיו של סילברסטיין. באוקטובר 2013, בעקבות ביקורת של גולשים בבלוג, שינה סילברסטיין את טענתו המרכזית לפיה מדובר במסמך סודי, וכתב כי הוא איננו בטוח בכך.
פרסומיו ואמינותו > פרסום מידע שגוי על תקלות בכלי טיס בלתי מאוישים של ישראל

במהלך חודש אוקטובר 2013, פרסם סילברסטיין בבלוג שלו שלוש כתבות אודות פגיעותו של צי המטוסים הבלתי מאוישים של ישראל, שלטענתו חשופים לחטיפות ולהשתלטות של איראן או חזבאללה. סילברסטיין טען כי מקור אלמוני ישראלי שלח לו מידע בנושא, לרבות מידע על השתלטות איראנית על כטב"ם אזרי מתוצרת ישראל. בפורום צבא וביטחון של "פרש", פורסם עוגן אשכול על פרסומי סילברסטיין בנושא, ולאחר ימים אחדים נחשף כי מדובר היה בהונאה מכוונת שבוצעה כלפי סילברסטיין. למרות פרסום מראש בפורום "פרש", אודות המהלך, שנועד לטענת הנהלת הפורום לחשוף את חוסר אמינותו של סילברסטיין, הוא פרסם גם את כתבתו השלישית. מאוחר יותר הודה סילברסטיין כי הולך שולל, אך הוא עדיין מחזיק בטענתו המקורית לפיה ארבע תקלות בצי הכטב"ם של ישראל בעשור השני של המאה ה-21, נגרמו בגלל השתלטות עוינת על כלי הטיס.
פרסומיו ואמינותו > פרסומים נוספים

בכמה מפרסומיו הציג סילברסטיין כעובדה מוגמרת שמועות שנפוצו בישראל אודות בכיר בממסד (גדעון סער) שחשוד לכאורה באונס או בקיום יחסי מין עם קטינה, על אף שהדבר לא נחקר ולא הוכח. כמו כן כתב כי סגן שר ההגנה האיראני, עלי-רזא עסגרי, שערק בשנת 2007 למערב, עצור בכלא ישראלי, ובהמשך אף רמז שהוא נרצח בכלא (בעקבות פרסומים בתקשורת הישראלית על התאבדותו של אסיר בכלא איילון, שלא זוהה בשמו). העיתונאי יוסי מלמן כתב שזהו "מעשה שלא היה ולא נברא, אך גרם נזק לישראל. משום ששר החוץ של אירן, שר ההגנה שלה ושגרירה לאו"ם השתמשו בפרסום הכוזב שלו כדי להשמיץ את ישראל ולתבוע ממזכ"ל האו"ם שינהל חקירה בנושא".
בעקבות הפרסומים על פענוח הרצח בברנוער פרסם סילברסטיין את שמות העצורים, שלא פורסמו בישראל.
בפברואר 2014 פרסם הבלוגר את שמותיהם של שני סוחרי נשק ישראליים, שלדבריו הם החשודים בפרשת ייצוא בלתי חוקי של ציוד צבאי לאיראן דרך יוון.
במאי 2016 פרסם סילברסטיין פוסט על חקירה פלילית (שנסגרה בחודש שלאחר מכן מחוסר ראיות), ושהוטל על פרטיה צו איסור פרסום, בשל מעורבות קטינה. במקביל פרסם הבלוגר ציוץ ברשת טוויטר על אותה פרשה - והציוץ נחסם לצפייה בישראל, בעקבות התערבות משרד המשפטים.
באוגוסט 2016 פרסם מידע אודות מטוס ראש הממשלה של ישראל, מידע שהצנזורה הצבאית לא התירה לכלי תקשורת לפרסם.
בספטמבר 2017 פורסמה בבלוג החלטת בג"ץ שנאסרה לפרסום בישראל, בעניין יצוא נשק ישראלי למיאנמר.
בשנים 2017 - 2019 היו מקרים שבהם פרסם הבלוגר פוסטים שכללו פרטים שהוצא לגביהם בישראל צו איסור פרסום, והקישורים לפוסטים אלה הוסרו מתוצאות החיפוש בגוגל.
בסוף שנת 2019 פורסמו בבלוג פרטים שנאסרו לפרסום בישראל, בקשר לפרשת מינויי שופטים תמורת שוחד.
באוגוסט 2020, מיד לאחר הפיצוץ בנמל ביירות, פרסם הבלוג שהפיצוץ נגרם כתוצאה מפיצוץ מאגר תחמושת של חזבאללה בידי ישראל, שגרם להתפוצצות אמוניום חנקתי שאוחסן במחסן הסמוך.
בפברואר 2021 פורסמו בבלוג פרטים שנאסרו לפרסום בישראל, על חקירת חשדות לעסקה של ייצוא טכנולוגיה ביטחונית בניגוד לחוק. באותו חודש גם חשף הבלוג כי במסגרת עסקת חילופי אסירים עם סוריה, הסכימה ישראל לרכוש ברוסיה חיסונים נגד קורונה עבור הסורים. במאי אותה שנה פורסמה בבלוג ידיעה בעניין אשפוז פסיכיאטרי של שרה נתניהו, ובעקבות הפרסום איימה הגברת נתניהו להגיש נגד סילברסטיין תביעת דיבה בארצות הברית.
התייחסות הצנזורה הצבאית לבלוג

הצנזורית הצבאית הראשית, אל"ם סימה וואקנין-גיל, אמרה בראיון ב-2012:
הסמכות של הצנזור היא טריטוריאלית. עזבת את המדינה לכמה שנים, בחרת לכתוב שם דברים שפוגעים בביטחון המדינה, חל עליך חוק העונשין, לא הצנזור. אתה ריצ'רד סילברסטיין, יהודי-אמריקאי, חושף – או חושב שחושף – דברים בבלוג שלך 'תיקון עולם', הצנזורה לא חלה עליך, היא לא יכולה לחול עליך, אתה לא ישראלי.