stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שחלוף (ביולוגיה)
חשיבות התהליך > באבולוציה

הרקומבינציה ההומולוגית היא תהליך הקיים בכל שלוש ממלכות העל (חיידקים, ארכאונים, ואאוקריוטים) ומהווה מנגנון ביולוגי בסיסי בעולם החי. שכיחות התהליך מושפעת מגורמים סביבתיים כמו קרינה אולטרא-סגולה וקרינה רדיואקטיבית. מוטציות גנטיות הפוגעות באלל אחד, מועברות באמצעות רקומבינציה לאלל שני ובכך מאפשרות ביטוי השוני הגנטי. דוגמה לכך היא מחלת התלסמיה: מחלה תורשתית קטלנית הנגרמת על-ידי מוטציה הפוגעת במבנה ההמוגלובין. במצב הטרוזיגוטי רק אלל אחד הנושא את הגן פגוע והמחלה היא איננה קטלנית אבל מונעת התרבות של נבגונית המלריה בתאי הדם, ובכך מקנה יתרון לאוכלוסיות הנגועות במחלה זו. במצב ההומוזיגוטי, כאשר שני האללים נושאים גן פגוע, היא קטלנית. לכן השכיחות של מוטציה זו גבוהה באוכלוסיות הנגועות במלריה. לתהליך השחלוף במיוזה חשיבות אבולוציונית והישרדותית עליונה. חלק גדול ממגוון הפנוטיפים אותו ניתן לראות כיום במיליוני היצורים החיים נגרם הודות להחלפה זו של מקטעי DNA הנושאים גנים שונים..בנוסף, שחלופים מלאכותיים מבוצעים בביוטכנולוגיה ובהנדסה הגנטית כאמצעי ליצירה ושכפול של גנים חדשים.
חשיבות התהליך > ברפואה

רקומבינציה הומולוגית בתהליך המיוזה עשויה לגרום לפגימה בגנים ולמחלה גנטית. שיבוש במנגנון זה נמצא מקושר לסוגים רבים של סרטן ונתון למחקר אינטנסיבי של שרשרת התהליכים ושל החלבונים והאנזיםים המשתתפים בתהליך.
בחיידקים קיימת אפשרות של העברת תכונות באמצעות קוניוגציה ושחלוף. למשל כושר עמידות בפני תרופות, או יצירת רעלנים (טוקסינים). תהליך כזה מתקיים בין חיידקי המעיים הספרופיטים המקיימים את אוכלוסיית המעיים הטבעית לבין חיידקים פתוגנים כמו סלמונלה. כך השימוש התדיר באנטיביוטיקה גורם לאבולוציה של חיידקים פתוגנים עמידים לאנטיביוטיקה.
חשיבות התהליך > בביוטכנולוגיה

בביוטכנולוגיה משמש השחלוף גם ככלי להחדרת שינויים גנטיים לאורגניזמים. הפיתוח של טכניקות מיקוד גן (אנ') המתבסס על רקומבינציה הומולוגית הביא לזכייה בפרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה ב-2007. חיסון כנגד מחלות ויראליות מבוסס כיום בעיקר על ייצור אנטיגנים רקומביננטים. במקום להשתמש בנגיף עצמו, מוחלש או מומת, מייצרים את האנטיגן הספציפי לנגיף בתוך חיידקים על-ידי שחלוף הגן הויראלי עם הגנום של החיידק המקודד ליצירת האנטיגן הייחודי לנגיף. כך ניתן לייצר בזול ובכמות גדולה את האנטיגן שמפעיל את המערכת החיסונית מבלי להסתכן בהדבקה בנגיף.
חיסון DNA הוא חיסון המבוסס על העברת DNA או RNA ויראלי לתאי המאחסן על-ידי הזרקה של פלסמיד שעבר רקומבינציה עם הגן הויראלי המקורי המקודד ליצירת מעטפת הווירוס. ייצור החלבון על-ידי מערכת השעתוק של התאים המאחסנים גורם להפעלת מערכת יצירת נוגדנים כנגד החלבון הזר. שיטה זו הוכיחה יעילותה בחיסון כנגד קורונה.
יישומים בננוטכנולוגיה

התכונות הייחודיות ל-DNA ושיטת הקידוד המאפיינת אותו מהוות בסיס לקידום פיתוח מערכות אלקטרוניות ממוזערות. ננוטכנולוגיית DNA מבוססת על ייצור אוטומטי של מקטעי DNA בסדר נוקלאוטידים מתוכנן מראש. על-ידי חיבור של מקטעים אלה בשיטות הרקומבינציה המתוארות למעלה ניתן לייצר רשת מסועפת. קישור של אטומי זהב הופך את הרשת למוליך חשמלי. לרשת זו אפשר להוסיף קישור לחלבונים או אטומים של מתכות כמו גרמניום וצורן בעלי תכונות חשמליות כמו טרנזיסטורים. אפשר להשתמש בסדר הנוקליאוטידים כבסיס לזיכרון בינארי לייצור ננו-מחשבים. תהליכים אלה נמצאים כיום במחקר ופיתוח.
ראו גם

תאחיזה
כרומוזומים
DNA
מחשוב DNA
ננו מחשב
ביוננוטכנולוגיה
ננוטכנולוגיית דנ"א
הערות שוליים

↑  לכל גדיל 2 קצוות, המסומנות במספר הקשרים במולקולת הריבוז המרכיבה את הגדיל ראה DNA
↑  Liu Y, West S, "Happy Hollidays: 40th anniversary of the Holliday junction"., Nature Reviews Molecular Cell Biology. (11)5, 2004, עמ' 937-944.
↑  תהליכים אלה מתוארים בהרחבה בערך ננוטכנולוגיית DNA.
↑  Wambua S, et al,, title: The effect of α+-Thalassaemia on the Incidence of Malaria and other diseases in children living on the coast of Kenya,, booktitle: PLoS Med 3(5): e158., year:, 2006
↑  potential-vaccine-against-covid-19, https://www.modernatx.com/modernas
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562989805171  BnF: cb119779683 (data)  GND: 7504017-7  LCCN: sh85053867  NKC: ph120484
שפתי כהן

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  הרב שבתי כהן
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  חיבור הלכתי
 נושא:  הלכה
 הוצאה
 מקום הוצאה:  קרקא, אמסטרדם
 תאריך הוצאה:  1646, 1663
 קישורים חיצוניים
 ויקיטקסט:  שפתי כהן
 היברובוקס:  שפתי כהן – יורה דעה שפתי כהן – חושן משפט
 
שפתי כהן (בראשי תיבות - הש"ך), הוא פירוש על החלקים יורה דעה וחושן משפט מתוך השולחן ערוך, מאת הרב שבתי הכהן.
הפירוש על יורה דעה פורסם בשנת ה'ת"ו (1646) בקראקא, כשהיה בן 24, והפירוש על חושן משפט פורסם באמסטרדם, בשנת ה'תכ"ג (1663).
תיאור הספר

הספר הוא פירוש על חלקים יורה דעה וחושן משפט מתוך השולחן ערוך, שעוסקים בעיקר בהלכות כשרות וממונות.
הספר נחשב לאחד מאבני היסוד בפסיקת הלכה, ומשמש כספר הלכה חשוב, בעיקר בישיבות ואצל רבנים ודיינים.
בהקדמה לספר כתב המחבר, שכתב את הפירוש בלשון קלה ופשוטה כדי שכל אדם יוכל להבינו, וביקש שלא יסמכו על הוראתו, כי אין הוא יכול להכריע בין השולחן ערוך ונושאי כליו, ושהוא מרשה לכל מי שרוצה לחלוק על דעתו.
שם הספר מבוסס על הפסוק: ”כִּי שִׂפְתֵי כֹהֵן יִשְׁמְרוּ דַעַת וְתוֹרָה יְבַקְשׁוּ מִפִּיהוּ כִּי מַלְאַךְ יְהוָה צְבָאוֹת הוּא”, ודומה לשמו של המחבר- הרב שבתי כהן.
באותה שנה שבה פורסם הספר, יצא לאור בלובלין הפירוש "טורי זהב" (ט"ז) על חלק "יורה דעה" מאת הרב דוד הלוי סגל, שהיה פוסק ומפורסם, וחתנו של הב"ח, שכתב פירוש על ארבעה טורים. הש"ך השיג על הט"ז השגות, שנדפסו בחוברת בשם "נקודות הכסף" בשנת 1677, ועל חלקן השיב בט"ז בחוברת משלו, שנקראה "דף אחרון". החוברות מודפסות בסוף הכרך הראשון של חלק יורה דעה, בחלק מהמהדורות של השולחן ערוך. לתוך "נקודות הכסף" מוכנסות לעיתים הגהות על הספר 'שפתי כהן', מבנו של הרב שבתי כהן.
הפירוש נדפס מסביב לטקסט השולחן ערוך, והוא נחשב לאחד משני הפירושים החשובים והמרכזיים על יורה דעה וחושן משפט, ביחד עם הטורי זהב (ט"ז), ובדרך כלל פוסקים כמותו במחלוקות עם הט"ז.
ביטוי למרכזיותו של החיבור בפסיקת ההלכה בהווה ניתן למצוא בכך שחלקים מהחיבור מהווים מרכיב מרכזי בחומר הלימוד הנדרש עבור בחינות ההסמכה לרבנות של הרבנות הראשית לישראל, בנושאים הכלולים בחלק יורה דעה של השולחן ערוך.
לקריאה נוספת

עמנואל ורהפטיג, הש"ך - ר' שבתי כ"ץ - ושיטתו הלמדנית-פסיקתית, עבודת דוקטורט, אוניברסיטת בר-אילן, תשע"ט
הערות שוליים

↑  בהקדמה לפירוש שפתי כהן על יורה דעה
↑  ספר מלאכי, פרק ב', פסוק ז'
↑  כפי שעולה מדברי נקודות הכסף (יורה דעה סט,ט): "דברי הגאון אמו"ר ז"ל צריכים עיון..." וכפי שכתב הרב יעקב ניסן רוזנטל ב'משנת יעקב' על הרמב"ם, הלכות מאכלות אסורות פרק ו, הלכה א
↑  זאת על אף שלאחר יציאת הספר פסק ועד ארבע ארצות שיש לנהוג כפסקי הט"ז.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007391349005171
תקן חשבונאות בין-לאומי 1 – הצגת דוחות כספיים

תקן חשבונאות בינלאומי 1 – הצגת דוחות כספיים הוא תקן חשבונאות בינלאומי שאומץ על ידי הוועדה הבינלאומית לתקינה. הוא מניח קווים כללים להצגת דוחות כספים ומציג דרישות מינימום בהקשר של קווים אלו; הוא ישים לכל הדוחות הכספיים הסטנדרטים המבוססים על תקני דיווח כספי בינלאומיים.
תקן חשבונאות בינלאומי 1 פורסם לראשונה על ידי הוועדה הבינלאומית לתקינה בשנת 1997, והחליף שלושה תקנים לדרישות גילוי והצגה, והיה התקן החשבונאי המקיף הראשון שעסק בהצגת תקנים פיננסיים. הוא אומץ על ידי ה-IASB בשנת 2001, ונכון לשנת 2012 שונה התקן לאחרונה ביוני 2011; תיקונים אלה ייכנסו לתוקף החל מ-1 ביולי 2012.
סקירה כללית > מטרה ומאפיינים

תקן זה מגדיר את מטרת הדוחות הכספיים כמתן מידע שימושי על המצב הפיננסי, הביצועים הפיננסיים ותזרימי המזומנים של ישות, ומסווג את המידע המסופק לנכסים, התחייבויות, הכנסות והוצאות, תרומות על ידי וחלוקה לבעלים, ותזרימי מזומנים. הוא מפרט את מערך הדוחות, למשל דוח המצב הכספי ודוח רווח והפסד, שמרכיבים יחד את הדוחות הכספיים.
תקן זה מרחיב גם את המאפיינים הבאים של הדוחות הכספיים:
מוצג בצורה הוגנת ותואם לתקני חשבונאות בינלאומיים;
ערוך על בסיס עסק חי;
ערוך תוך שימוש בבסיס הצבירה של החשבונאות;
ישנם סיווגים המוצגים בנפרד;
אינו מקזז נכסים והתחייבויות;
מוכן לפחות מדי שנה;
כולל השוואה לתקופות קודמות;
מוצג באופן עקבי לאורך תקופות
סקירה כללית > מבנה ותוכן

תקן חשבונאות בינלאומי 1 מפרט את הפריטים שיש לכלול, לכל הפחות. התקן מפרט דרישות לגבי סיווג המידע, כגון דרישה לרישום נפרד של התחייבויות שוטפות, ופירוט מתי לסווג התחייבות כשוטפת לעומת לא שוטפת. כמו כן, הוא קובע דרישות בנוגע לביאורים לדוחות הכספיים, לרבות גילויים על מדיניות חשבונאית ומידע על הנחות שנעשה בהן שימוש.
תיקונים אחרונים

התקן נערך מחדש בשנת 2007 כדי לשקף שינוי בטרמינולוגיה שהשפיע גם על תקנים חשבונאיים אחרים. השינויים כוללים את הדברים הבאים:
| תקופה לפני תיקון | תקופה לאחר תיקון |
| --- | --- |
מאזן: דוח על מצב הכספי
דוח תזרים מזומנים: דוח על תזרים מזומנים
דוח רווח והפסד: דוח רווח והפסד ורווח כולל אחר
ארגון ה-IASB תיקן שוב את ההצהרה בשנת 2011, והוסיף את הדרישה לפיה פריטים ברווח הכולל אחר יקובצו על סמך יכולתם לסווג מחדש לרווח והפסד, לצד שינויים אחרים. שינויים אלה, כאשר הוצעו בעבר, הובילו לכך שמכון רואי החשבון באנגליה ובוויילס יעץ כי לגישה של ביצוע "שינויים קטנים בתקן אחד" יכולה להיות השפעות שליליות.
הערות שוליים

1 2 3 4  IFRS Foundation, 2012. International Accounting Standard 1: Presentation of Financial Statements. Retrieved on April 20, 2012.
↑  Kirk, R.J. The Key Issues in IAS1(הקישור אינו פעיל, January 2020). Retrieved on April 20, 2012.
1 2 3  Deloitte Global Services Limited, 2012. IAS 1 — Presentation of Financial Statements. Retrieved on April 20, 2012.
↑  Reed K, 2010. IASB must hold off tweaking existing standards, says ICAEW. Retrieved on April 22, 2012.
שפתן מצוי

| שפתן מצוי |
| --- | --- |
 שפתן מצוי
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד פסיגיים
סדרה:: אספרגאים
משפחה:: סחלביים
סוג:: שפתן
מין:: שפתן מצוי
שם מדעי
 Serapias orientalis ssp. levantina ‏H. Baumann & Künkele) Kreutz)
שִׂפְתָן מָצוּי (שם מדעי: Serapias orientalis (Greuter) H.Baumann & Künkele) הוא גאופיט בעל ציצת שורשים מעובים, בן חלוף, ים תיכוני ויחיד בסוגו בישראל ממשפחת הסחלביים.
מאפיינים

העלים מסורגים, פשוטים, צרים ותמימים. לוואים נעדרים.
אין לשפתן שושנת עלים בבסיסו. הגבעול זקוף, לא מסועף, לאורכו יוצאים 6 עד 8 עלים מוארכים ומרזביים, ובראשו תפרחת אשכול רפה עם 5 עד 15 פרחים. עמוד התפרחת בגובה 25 עד 45 ס"מ וצבעו  כצבע הפרחים.
הפרח מוארך ובצבע חום הנוטה לארגמן ומעורק לאורכו. עלי העטיף החיצוניים מוארכים מאוד ומחודדים, מכונסים (צמודים זה לזה) ומהווים כעין קסדה מחודדת מעל מרכז הפרח. עלי העטיף הפנימיים מחודדים בקצותיהם. השפית חסרת דורבן ומחולקת, אורכה 2.5 עד 4 ס"מ והיא מחולקת על ידי שנץ לחלק אחורי מעוגל ולחלק קדמי מחודד צר וארוך וצבעו חום. האונה האמצעית של השפית משולשלת כלפי מטה (מופנית פתאומית כלפי מטה) ואונותיה הצדדיות זקופות. השפית נראית כשולחת לשון ארוכה ומחודדת כלפי מטה, ובמרכזה צומחות שערות ארוכות.
איבר האגירה (ציצת שורשים מעובים) של שפתן מצוי הוא חד-שנתי, כמו בסחלביים רבים בישראל. כל שנה ניזון השפתן מאיבר האגירה של השנה שעברה ומרוקן אותו, ויוצר איבר אגירה חדש שיזין אותו בראשית השנה הבאה. אך בשפתן נוצרים לעיתים איברי אגירה אחדים לכל צמח בשנה אחת, וכך הוא מתרבה ברבייה וגטטיבית וצומח בצברים זהים מבחינה גנטית (קלונים).
השפתן מחקה חורים באדמה, הדבורים נכנסים לתוכו כדי לישון בו ולמצוא מקלט מהקור, מכוון שהטמפרטורה בפרח שלו גבוה מן הסביבה. כשהדבורים עוברים מפרח לפרח הם מאביקים את הצמח.
הפריחה מסוף פברואר עד תחילת מאי, בעיקר באביב.
תפוצה ובית גידול

התפוצה בעולם של שפתן מצוי משתרעת באיים במזרח הים האגאי, בקפריסין בכריתים ובסיציליה, ובצפון הים התיכון: יוון, איטליה, יוגוסלביה וטורקיה עד, צפון הקווקז וטרנס-קווקז, לבנון וסוריה, וישראל.
בישראל השפתן מצוי מהחרמון עד קצה הנגב הצפוני ומגובה של כ-1000 מטרים מעל פני הים עד כ-100 מטרים מתחת לפני הים.
בית הגדול בתות ולרוב בתי-גידול לחים במקצת.
הערות שוליים

↑  Serapias orientalis (Greuter) H.Baumann & Künkele, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שניאור זלמן רודרמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 באוגוסט 1968 (בן 56) כ"ה באב ה'תשכ"ח פתח תקווה, ישראל 
 עיסוק:  סופר, עיתונאי, עורך
 שפות היצירה:  עברית 
 
שניאור זלמן רודרמן (נולד בכ"ה באב ה'תשכ"ח, 19 באוגוסט 1968) הוא עיתונאי, סופר ועורך חסיד חב"ד. לשעבר עורך המגזין של השבועון "בקהילה" והמוסף השבועי של היומון "המבשר".
ביוגרפיה

נולד בפתח תקווה להרב יצחק ומלכה רודרמן, נכד להרב חנניה יוסף הלפרין מחשובי רבני חב"ד בירושלים ונצר לאדמו"ר הזקן בעל התניא מייסד חסידות חב"ד. למד בישיבות תומכי תמימים בלוד, בנחלת הר חב"ד ובכפר חב"ד. בשנת תשמ"ח למד בישיבת תומכי תמימים המרכזית 770. את דרכו העיתונאית החל בעלון שיחת השבוע, כמה שנים לאחר ייסודו. במשך כ-17 שנה כתב את המדורים "מעשה שהיה" ו"חיים יהודיים", במסגרת זו כתב סיפורים וראיין אישים מכל גוני הקשת הדתית והחרדית. בחודש אלול תשס"ז עזב רודרמן את העלון.
בהמשך כתב בשבועון כפר חב"ד סיפורים חסידיים, בעיקר על אדמו"רי חב"ד. במקביל הצטרף לשבועון החרדי בקהילה, שבו כתב מדור סיפורים שבועי בשם "בין הדגים לזמירות". בעבר אף פרסם שם כתבות ולאחר מכן שימש עורך המגזין של "בקהילה".
ב-2000 החל רודרמן לעבוד כסופר בעיתון הילדים "תורתך שעשועי", בהוצאת המרכז החינוכי-חסידי של צעירי חב"ד. עד לסגירת העיתון כתב בו "סיפור לשבת" ומדור של סיפורים בהמשכים לגיל הנעורים. ב-2007 מונה לעורך המגזין של שבועון כפר חב"ד, תפקיד שאותו מילא במשך כשנה. במחצית 2008 התפטר רודרמן מהעיתון, לאחר שזה נקלע למצוקה כלכלית. בעת ייסוד היומון החרדי "המבשר" בתחילת 2009, נקרא רודרמן לשמש כעורך המוסף השבועי. בחודש יולי 2009 חדל רודרמן לשמש בתפקיד זה. בשנת 2010 החל לכתוב בשבועון החרדי מורשה.
רודרמן פרסם מספר רב של ספרים לבני נוער ולמבוגרים.
נשוי לגיטה (לבית ניימרק), מתגורר בכפר חב"ד ואב לשמונה. גיסו הוא דובר חב"ד מנחם ברוד.
ספריו

יומן שנת הקהל תשמ"ח - מאורעות שנת ה'תשמ"ח במרכז חב"ד העולמי - 770, 1988
לפתע פתאום - 4 חלקים, עלילות מן העבר הרחוק והקרוב, לילדים ובני נוער
הלוחם - עלילות חייו של החת"ם סופר
שחור ולבן - סיפור חייו של נער חסיד חב"ד ברוסיה הקומוניסטית, 2009
סיפורי מופת - רבי ישראל בעל שם טוב, 2 חלקים
סיפורי מופת - רבי דובער, המגיד ממזריטש
סיפורי מופת - רבי שניאור זלמן מלאדי, בעל התניא
דרכים נסתרות - עיבוד מחודש של 'ספר הזכרונות' של רבי יוסף יצחק שניאורסון מליובאוויטש, 2 חלקים, 2009
בתלת מימד - נער חרדי מתבגר מספר על חייו, 2010
ילדים גיבורים - סיפורי גבורת-רוח של 8 ילדים ונערים בני זמננו, 2012
אלה הם מועדי - עיבוד לרעיונות של הרבי מליובאוויטש על חגי-ישראל, 2012, 2017
נתנאל - סיפור חייו של ילד יתום מאמו, 2012
חסידים אנשי מעשה - סיפורים על דמויות המופת מקרב חסידי חב"ד לדורותיהם, 2013
מול כוחות הרשע - חיי הגבורה של הרב אליעזר ננס שעשרים שנות מאסר ועבודת פרך לא הכניעוהו, 2013
בין הדגים לזמירות - סיפורים לשולחן שבת וחג, 3 חלקים, 2014-2013
הצלה מהתופת - עלילת הצלתו של רבי יוסף יצחק שניאורסון מאירופה בתקופת השואה, מלווה באיוריו של הצייר ג'קי ירחי, 2014
כשהיינו ילדים - ארבעה מבוגרים חוזרים אל סיפורי-ילדותם, 2014
חד בדרא - פרקים ותולדות חיים (ביוגרפיה) של האדמו"ר השביעי מליובאוויטש, רבי מנחם מנדל שניאורסון, 2015
משפט סעדיה - סיפור מתח סביב חטיפת ילדי תימן. מבוסס על מקרה אמיתי ומיועד לבני הנעורים, 2016
המסע להאדיטש - עלילה היסטורית חסידית שבמרכזה מסעו של מייסד חסידות חב"ד, רבי שניאור זלמן, בתקופת מלחמת צרפת-רוסיה (1812) - מליאדי להאדיטש, 2016
אבודה - סיפור מתקופת מלחמת העולם השנייה על תינוקת שהוצאה מחיק משפחתה היהודייה ולאחר נפילת מסך הברזל יוצאים בני המשפחה למסע חיפושים אחריה, 2017
70 פנים לכפר חב"ד - סיפור היישוב במלאת לו 70 שנה, דרך עלילות חייהם של 70 מתושביו, 2018
ההבטחה - סיפורה של חבורת נערים יהודים תחת הכיבוש הנאצי בהולנד, הוצאת 'יפה נוף', 2018
ר' בערל חסיד ומחנך - סיפור חייו של ישכר דוב גורביץ, מנהל בית רבקה בצרפת, שבט תש"פ, 368 עמ'
מנחם משיב נפשי - תולדות חייו של האדמו"ר רבי אברהם מנחם דנציגר ה'אמרי מנחם' מאלכסנדר זצ"ל, אדר תש"פ, 390 עמ'
לחצות את הגבול - חלק ראשון בסדרת 'סיפורי מורשת' ובו שלוש עלילות חב"דיות עתיקות מעובדות ומוגשות לילדים ולבני הנעורים, כסלו תשפ"ג, 272 עמ'
סבא הגיבור שלי - עלילת חייו של החסיד ר' יהושע רסקין ז"ל מלונדון. ספר ילדים שהוא מיזם של הזמר החסידי שמחה פרידמן ("שמחה פרידמן מספר") ומשפחתו, טבת תשפ"ג, 152 עמ'
אורות באפלה - חלק שני בסדרת 'סיפורי מורשת' ובו שלוש עלילות חב"דיות עתיקות מעובדות ומוגשות לילדים ולבני הנעורים, כסלו תשפ"ד, 304 עמ'
הערות שוליים

↑  ריאיון עם רודרמן ב'שיחת השבוע'; ריאיון עם זלמן רודרמן על ספרו 'חד בדרא' באתר שטורעם, באתר COL
↑  מובא ותחילת הפרק ראשון לקריאה
↑  'המסע האחרון' נולד מחדש ● ריאיון לחג הספרים אתר col
↑  ידיעה באתר חרדים10 על הופעת הספר ההבטחה, בצירוף קליפ מיוחד על הספר וגיבורו יוחנן ספרנאי
↑  ידיעה באתר חרדים10 על הופעת הספר אורות באפלה, בצירוף קליפ מיוחד על הספר ותכניו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267358205171  ISNI: 0000 0000 6695 051X  LCCN: no2016035093  VIAF: 61452228   WorldCat (עם VIAF): 61452228
שרה ברוינר ישרזדה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תפקיד:  שופטת (2012) 
 
שרה ברוינר ישרזדה(נולדה בשנת 1968) היא נשיאת בית הדין האזורי לעבודה בירושלים.
נולדה בישראל וסיימה את לימודיה התיכוניים בשנת 1986 באולפנת צביה בירושלים. לאחר לימודיה שירתה בשירות לאומי בשנת 1987. ב-1991 סיימה לימודי תואר ראשון במשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, ולאחר מכן התמחתה במשרד עורכי דין. בנובמבר 1992 הוסמכה כעורכת דין. בשנים 1993-1996 עבדה כשכירה במשרד עורכי דין ובשנים 1996–2009 הייתה שותפה במשרד עורכי דין בירושלים. בשנים 2010–2012 ניהלה משרד עורכי דין עצמאי.
בשנת 2012 מונתה לשופטת בבית הדין האזורי לעבודה בירושלים. בינואר 2018 מונתה לסגנית נשיאת בית הדין, ובפברואר 2023 לנשיאת בית הדין האזורי.
ב-2014 הכירה ברוינר ישרזדה בארגון העובדים מען כארגון יציג במוסך צרפתי, פסק דין שבהמשך אושרר גם בבית הדין הארצי לעבודה לאחר שהמעסיק ערער.
ב-2016 קבעה כי זכאות למענק עבודה מועדפת לחיילים משוחררים מתקיימת גם בעבודה במשרה חלקית ולא רק במשרה מלאה.
ב-2021 הורתה למפעל הפיס להחזיר עובדת לעבודתה על אף שבחרה שלא להתחסן כנגד נגיף הקורונה (לאחר שהביעה הסכמה לבצע בדיקות קורונה באופן שוטף ולעבוד בחדר נפרד מיתר העובדים)
בשנת 2023 הורשעה אישה אשר איימה על ברוינר ישרזדה לאחר שפסקה נגדה בהליך.
ביוני 2024 פסקה פיצויים על סך 900 אלף שקלים לשני עובדי מעון ראש הממשלה בגין אי תשלום שעות נוספות ועבודה בשבתות ובחגים. באותו החודש הגיבה באופן חריג לנציב תלונות הציבור על שופטים בקבילה כנגד מאחת משופטות בית הדין האזורי, וטענה כי קביעת דיון במרחק 14 חודשים הוא סביר שכן ישנו עומס קיצוני ומחסור בשופטים.
הערות שוליים

↑  שם=הרשות השופטת|באתר הרשות השופטת
↑  ניצן צבי כהן, ‏נשיאה חדשה מונתה לבית הדין האזורי לעבודה בירושלים: השופטת שרה ברוינר ישרזדה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 16 בפברואר 2023
↑  ביה"ד הארצי לעבודה  אישר: מען הוא ארגון העובדים היציג במוסך צרפתי באתר מען
↑  ב"ל 37171-02-14
↑  ניצן צבי כהן, ‏בית הדין האזורי קיבל את בקשת ההסתדרות: עובדת מפעל הפיס שלא התחסנה תוחזר מיידית לעבודתה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 8 ביולי 2021
↑  ארצי חלפון, נאשמת ראתה את השופטת ברמזור, זה מה שהיא עשתה לה, באתר mynet‏ ירושלים, 27 באפריל 2023
↑  רוני גרין שאולוב, עובדי מעון רה"מ יפוצו ב-900 אלף שקל, באתר ynet, 23 ביוני 2024
↑  אבישי גרינצייג, סחבת ומחסור בכוח אדם: ההחלטה החריגה של נציב הביקורת על שופטים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 ביוני 2023
תפסיר אל-קוראן אל-עט'ים

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  אבן כת'יר 
 שפת המקור:  ערבית 
 סוגה:  ספרות דתית 
 
תפסיר אל-קוראן אל עט'ים (تفسير القرآن العظيم; תעתיק מדויק מערבית: תפסיר אלקראן אלעט'ים; הגייה מקורבת: תפסיר אל-קוראן אל-עזים) ובשמו הפופולרי תפסיר אִבן כת'יר ("تفسير ابن كثير") הוא תפסיר סוני-קלאסי, שנכתב על ידי אבן כת'יר. נחשב לאחד התפסירים המקובלים ביותר של הקוראן.
הוא נחשב לסיכום של תפסיר א-טברי, תפסיר קדום יותר שנכתב על ידי מוחמד אבן ג'ריר א-טברי. ייחודו של תפסיר אִבן כת'יר, שהפך אותו לפופולרי, הוא השימוש של המחבר בחדית' כדי להסביר כל פסוק ופרק בקוראן. התפסיר תורגם לשפות שונות ובהם אנגלית, בנגלית ואורדו. התרגום הבנגלי בוצע על ידי מוג'יבור רחמן בבנגלדש.
הערות שוליים

↑  http://www.qtafsir.com/ תפסיר אבן כת'יר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  SUDOC: 073343382  TDVİA: tefsirul-kuranil-azim  VIAF: 198703240   WorldCat (עם VIAF): 198703240 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן חשבונאות מספר 4

תקן חשבונאות מספר 4 הוא תקן חשבונאי ישראלי העוסק בטיפול החשבונאי בעבודות על פי חוזה ביצוע. תקן זה, אשר נכתב על ידי המוסד הישראלי לתקינה בחשבונאות, יצא לאור בשנת 1999 והחליף את גילוי דעת 6 של לשכת רואי חשבון בישראל. התקן מתייחס לעסקאות בנייה או ייצור אשר מתחילות בשנה מסוימת ומסתיימות בשנה העוקבת או באחת מן השנים שלאחר מכן. התקן מנחה ארגונים ורואי חשבון כיצד להכיר בהכנסות בעסקאות אלו.
שיעור השלמה

באופן כללי, התקן מגדיר מהו "שיעור השלמה", ועל פיו מחושבות ההכנסות. קיימות שתי שיטות עיקריות לחישוב שיעור ההשלמה: שיעור השלמה לפי עלות ושיעור השלמה הנדסי.
בשיעור השלמה הנדסי, מהנדס הבניין קובע איזה אחוז מן העבודה בוצעה בפועל עד סוף שנת הדיווח. בשיעור השלמה לפי עלות, מחושב שיעור ההשלמה לפי היחס שבין העלות בפועל לסך כל עלות הפרויקט הצפויה.
שיטה נוספת, נפוצה פחות, היא חישוב על בסיס אספקה של יחידות. התקן מגדיר מתי ניתן להשתמש בכל אחת מהשיטות.
הכרה בהכנסה

התקן מגדיר מתי ניתן להתחיל להכיר בהכנסות, וזאת על בסיס שיעור ההשלמה. יש לעמוד במספר קריטריונים על מנת להתחיל להכיר בהכנסות:
שיעור השלמה מעל 25% אם מדובר בהקמת בניין.
ההכנסות וההוצאות ידועות או ניתנות למדידה.
גביית ההכנסות צפויה (קרי, הלקוח לא נמצא בקשיים כלכליים).
הקבלן מסוגל להשלים את העבודה ולעמוד בתנאי החוזה מול הלקוח.
ניתן לאמוד את שיעור ההשלמה באופן מהימן.
כל עוד התנאים הנ"ל אינן מתקיימים, יש להכיר בהכנסות רק בגובה העלויות שהוצאו (אם השבתן צפויה, סעיף 3 לעיל).
אם ניתן להכיר בהכנסות, יש תחילה לחשב את סך הרווח מהפרויקט: סך ההכנסות בניכוי סך ההוצאות (הוצאות בפועל והוצאות צפויות). בשלב השני יש לחשב את הרווח המצטבר עד סוף השנה המדווחת על ידי הכפלת סך הרווח מהפרויקט בשיעור ההשלמה. בשלב השלישי יש לחשב את הרווח לתקופה: רווח מצטבר עד סוף השנה המדווחת בניכוי רווח מצטבר עד סוף השנה הקודמת.
לאחר חישוב הרווח לתקופה, ניתן לחשב את ההכנסות: רווח לתקופה ועוד הוצאות בפועל באותה שנה.
התקן מאפשר לבצע חישוב שונה כאשר שיעור ההשלמה חושב על בסיס הנדסי או על בסיס יחידות, אך החישוב החלופי בדרך כלל אינו נלמד במסגרת לימודי חשבונאות או הנהלת חשבונות, ולכן אינו נפוץ.
התייחסויות נוספות

התקן מתייחס גם לעלויות טרום-חוזה, להפרשה להפסדים חזויים (כאשר העלות הצפויה עולה על ההכנסה הצפויה), ולדרך ההצגה ולגילויים בדוחות הכספיים.
דוגמה להמחשה

לדוגמה, קבלן חתם על חוזה לבניית בניין בתוך שלוש שנים תמורת 1.1 מיליון ש"ח, החל משנת 2012. העלויות בפועל בשנת 2012, 2013 ו-2014 היו 300 אלפי ש"ח, 300 אלפי ש"ח ו-400 אלפי ש"ח בהתאמה. העלויות הצפויות נכון לסוף כל שנה, בשנים 2012, ו-2013, היו 600 אלפי ש"ח ו-350 אלפי ש"ח. הקבלן מחשב שיעור השלמה לפי עלות. החברה קיבלה מהלקוח מחצית מהתקבולים בסוף 2013 ומחצית בסוף שנת 2014.
תחילה יש לחשב שיעור השלמה (לפי עלות בדוגמה זו):
300,000/(300,000+600,000)=33\%
שיעור ההשלמה גבוה מ-25% ולפיכך יש להכיר בהכנסה כבר בשנת 2012. לפיכך יש לחשב את סך הרווח מהפרויקט (סך ההכנסות בניכוי סך ההוצאות):
1,100,000-(300,000+600,000)=200,000
ולאחר מכן את הרווח המצטבר עד סוף 2012:
200,000\times 33\%=66,000
ומכאן את הרווח לשנת 2012 בלבד (בשנים קודמות לא נרשמו רווחים):
66,000-0=66,000
כעת ניתן לחשב את ההכנסות שיוכרו בשנת 2012:
66,000+300,000=366,000
קרי, בשנת 2012, בדוח רווח והפסד יירשם:
| --- | --- |
הכנסות: 366,000
הוצאות: 300,000
רווח לשנה: 66,000
עד כאן הטיפול בשנת 2012. בשנת 2013, יש לחשב מחדש שיעור השלמה:
(300,000+300,000)/(300,000+300,000+350,000)=63\%
סך הרווח מהפרויקט:
1,100,000-(300,000+300,000+350,000)=150,000
הרווח המצטבר עד סוף 2013:
150,000*63\%=94,000
הרווח לשנת 2013 בלבד:
94,000-66,000=28,000
כעת ניתן לחשב את ההכנסות שיוכרו בשנת 2012:
28,000+300,000=328,000
קרי, בשנת 2012, בדוח רווח והפסד יירשם:
| --- | --- |
הכנסות: 328,000
הוצאות: 300,000
רווח לשנה: 28,000
עד כאן הטיפול בשנת 2013. בשנת 2014, אין צורך לחשב שיעור השלמה, מפני שהפרויקט הושלם (ושיעור ההשלמה הוא למעשה 100%).
סך הרווח מהפרויקט:
1,100,000-(300,000+300,000+400,000)=100,000
הרווח המצטבר עד סוף 2014:
100,000\times 100\%=100,000
הרווח לשנת 2014 בלבד:
100,000-66,000-28,000=6,000
כעת ניתן לחשב את ההכנסות שיוכרו בשנת 2014:
6,000+400,000=406,000
קרי, בשנת 2014, בדוח רווח והפסד יירשם:
| --- | --- |
הכנסות: 406,000
הוצאות: 400,000
רווח לשנה: 6,000
וכך למעשה התקן מטפל בהכרה בהכנסות כאשר מדובר בחוזה המתפרס על פני מספר שנים. יש לציין כי אין קשר בין מועד ההכרה בהכנסה לבין מועד קבלת הכסף מהלקוח, כפי שניתן לראות לעיל אין התייחסות לנתון זה. מועד קבלת הכסף מהלקוח מקבל ביטוי במאזן של החברה, בהתאם להוראות ההצגה של התקן.
שריגים (אמנות)

כותרת עמוד בעיצוב עלי קוציץ
שריגים של גפן על גבי סרקופג נוצרי, מוזיאון הלובר, פריז
שריגים הוא דגם עיטורי של צמחי קוציץ או גפן. הדימוי הופיע לראשונה כמוטיב פגאני באמנות של האימפריה הרומית, אך קיבל משמעות נוצרית באמנות ימי הביניים.
לפי נורית כנען-קדר יש הבדל בין דגם שריגים של צמחי קוציץ, המזוהה לפיה עם מבני שלטון ומלוכה, לבין שריגי גפן המזוהים עם הכנסייה. הדגם יכול להופיע כדגם מופשט של השריגים או כשילוב בין השריגים לבין דמויות נוספות כגון חיות, דמויות אנוש וכו'.
כדוגמה למשמעות הנוצרית של המילה, מדברי ישו:
"אנכי הוא הגפן ואתם השריגים העמד בי ואני בו הוא יעשה-פרי לרב כי בלעדי לא תוכלון עשות דבר"
ראו גם

ערבסקה
הערות שוליים

↑  ראו: כנען-קדר, נורית, תחייתו של הפיסול המונומנטלי באירופה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 2002, עמ' 115.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566354905171  GND: 4332998-6  LCCN: sh2002000549 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.