stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תהילה עופר
שירות בפלמ"ח

עם פרוץ מלחמת העצמאות התנדבה לפלמ"ח יחד עם חברי קבוצתה, שהיו בוגרי התנועה השומר הצעיר שהפכה להכשרות מגויסות. במלחמת העצמאות שירתה בפלוגה א' בגדוד הראשון של חטיבת יפתח בחזיתות הגליל, העמק, המרכז והנגב. בפלמ"ח שאפה לקבל תפקידים קרביים שהיו שמורים לגברים, אך למרות האימונים המשותפים לגברים ולנשים נשלחה לשמירות ולליווי שיירות בנשק. היא אמנם השתתפה בקורס הנהיגה הראשון בצה"ל, ולמרות שסיימה אותו בהצלחה, לא ניתן לה לנהוג ברכב צבאי.
מנעורי כשראיתי את הטנקיסטיות של הצבא האדום שנכנס לרומניה, רציתי להיות לוחמת
במקום זאת, בקו החזית והמשלטים לימדה עברית את חיילי גיוס חו"ל שהגיעו היישר מהאונייה לשדה הקרב והבנת פקודות הייתה עבורם צורך קיומי.
במסגרת שירותה בפלמ"ח נחשפה לאי שוויון בין המינים וניסתה להיאבק בו, בהשראת הנשים הסובייטיות שהכירה מצפייה בסרטים ומכניסת הצבא האדום לרומניה. בשני ספרי עיון שכתבה יחד עם בעלה, "הגדוד הראשון" ו"יפתח", במרכזם עמדו תיעוד וראיונות ממלחמת העצמאות ותולדות הגדוד וחטיבת יפתח, הקדישה פרקים נרחבים למקומן של חברות הפלמ"ח בארגון זה.
לאחר מלחמת העצמאות השתחררה מצה"ל עבדה בשדות של כפר סבא וכמדריכה בכפר הנוער בן שמן על מנת לסייע בקליטת הוריה שהגיעו לישראל ושהו במעברה בחדרה. ולאחר מכן התיישבו בכפר סבא. היא נישאה לזאב עופר, אותו הכירה בפלמ"ח ולזוג נולד בן. בשנת 1951 סיימה סמינר למורים ומדריכים של עליית הנוער בירושלים. שנים אחדות עבדה כמורה במוסדות לנוער עולה ובבתי ספר יסודיים, בין היתר עבדה כמורה במעברה בכפר סבא. בעבודתה זו נחשפה לתופעת ריבוי נשים במשפחות תלמידיה, יוצאי תימן. לימים, כעיתונאית, סייעה בכתיבתה לנשים יהודיות באיראן להיאבק בתופעת ריבוי הנשים וראיינה עולה מאיראן שניסתה לשכנע את הרבנות בארץ להתערב כדי למנוע את הישנות ריבוי הנשים. היא נחשפה לנושא בעקבות השתתפותה בכנס נשים בינלאומי בטהראן במאי 1966 כעיתונאית הארץ. בהמשך כתבה כמה כתבות על התערבות מועצת ארגוני נשים בישראל גם למען זכויות הירושה של יהודיות איראניות ועל ביקורה בארץ של יו"ר ארגון היהודיות באיראן לאותן מטרות, ודיווחה על פעילות בנושא.
בעיתונות

בשנת 1962 החלה לעבוד כמתרגמת מצרפתית במגזינים "עולם האשה" ו"קולנוע". כעבור זמן קצר החלה לעבוד כעיתונאית ועורכת מדורים בעיתונים יומיים שונים. הייתה חברת תא העיתונאיות והעורכות באגודת העיתונאים וכיהנה מספר שנים כיו"ר ארגון העיתונאיות הבינלאומי. שימשה חברת מערכת הירחון "עולם האשה" 1954, "הבוקר" 1964–1965 ו"הארץ" 1965–1967. בסוף שנות השישים נהגה לשלוח כתבות מצרפת לגלי צה"ל, למדור לאשה בקול ישראל ולכתבי עת של ההסתדרות. בשנים 1969–1992 הייתה עיתונאית ועורכת בכירה ב"מעריב".
בעבודתה העיתונאית עסקה בתחומים חברתיים, כלכליים ופוליטיים, צרכנות, חינוך ובריאות וחלק ניכר הוקדש לקידום מעמד האישה. בראיונות, בכתבות ובתחקירים הציגה מודלים של נשים בארץ ובעולם שפרצו את תקרת הזכוכית בתפקידים ראויים לחיקוי בתחומים שבהם נדרשה השתלבות, כגון מדע, טכנולוגיה, פוליטיקה, וייצוגן בממשל ובמוסדות מפלגה, צבא, שירות לאומי, וגיוס נשים דתיות בחינוך ובתעשייה. דיווחה על מצב הנשים בעולם, ראיינה נשים שמילאו תפקידי מפתח ציבוריים. במהלך חתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים, ראיינה את ג'יהאן סאדאת, אשת נשיא מצרים אנואר סאדאת.
בכתבותיה עסקה בנושא מעמד האישה בידיעות, כתבות במוספים ובמאמרי דעה. עסקה בגיל הפרישה של נשים מעבודה ודיווחה על פעולות למען קורבנות אונס ותקיפה מינית. במאמרי דעה ביקרה התייחסות לנשים במרחב הציבורי, בין היתר על האיסור על נשים להתפלל ברחבת הכותל ב-1989:
נשים רפורמיות וקונסרבטיביות, שבאו לכותל לתפילת ראש חודש מלווה בשירה. לא שירת פופ חלילה, לא דיסקו, לא רוק, לא מחאה. שירת הלל לאותו יושב במרומים [...] אצל אותו כותל שהגישה אליו והתפילה לידו מתאפשרת לחרדים בזכות צה"ל, אותו צבא בו משרתות גם חיילות.
ב-1985 יצאה נגד תשדיר ייעודי לנשים: "למה הרדיו מטרטר לי משהו נוסח: 'גבירתי הנהגת! עכשיו, בחורף, אינך יכולה לחזות שינויים במזג האוויר'? כאילו שהגברים כולם חזאים. מוסמכים למטאורולוגיה. על כן, רק לנו, הנהגות, מופנית הפנייה הנרגשת של הגורם האלמוני. המועצה לבטיחות? משרד התחבורה? איגוד המוסכים? סתם שוביניסטיים גבריים באמריקה קוראים להם חזירים שוביניסטיים. האם האדונים שהגו את תשדיר הפרסומת האידיוטי הזה בדקו קודם ומצאו שרק נשים אינן פונות למוסך לשם הכנת הרכב לחורף?"
במעריב ערכה את המדור "סגנון", מדורי צרכנות ובריאות את המוספים "גבר לעניין" והמקומון תל אביב וכתבה בירחון הנשים "את", שימשה כתבת ופרסמה מאמרי דעה. בין היתר כתבה על ראשית התופעה של חזרה בתשובה, המשברים במושבים, הדתה בשכונות ירושלים, קריירה שנייה של משוחררי צבא הקבע, תנאי העבודה של רופאים צעירים, אפליות בדיני אישות ועוד.
גם לאחר הפרישה לגמלאות המשיכה בכתיבה ובעריכה עיתונאית, ערכה את הירחון "גימלאון", סקרה בקול ישראל את הנעשה בצרכנות ובמעמד הגמלאים בעולם, כתבה על אתרי תיירות בארצות שונות בהן ביקרה מטעם הירחון "רואים עולם", ערכה את ביטאון ארגון חברי ה"הגנה" (1997–2002) ומאז 1999 עורכת כתב העת "עמותת דור הפלמ"ח". כתבה ערכים אנציקלופדיים לאתר הצנחנים על צנחני היישוב בתקופת מלחמת העולם השנייה, ביניהם הערכים על חנה סנש ורפאל (רפי) רייס. ערכה את כתב העת לחינוך מבוגרים (תהיל"ה) וביימה סרטים דוקומנטריים קצרים לטלוויזיה הקהילתית.
פעילות ציבורית

במלחמת יום הכיפורים יצאה לשליחות הסברה מטעם משרד החוץ בארצות הברית.
שימשה כחברת הדירקטוריון של המועצה הישראלית לצרכנות ונבחרה כנציגת ציבור למועצה של שירותי בריאות כללית, משמשת בה יו"ר הוועדה למתנדבים.
הייתה חברת הנשיאות של ארגון חברי ההגנה והוועד המנהל של "אוהלי פלמ"ח" להפקת סרטים תיעודיים. חברת ההנהלה והמערכת של שי"ר - עמותה לתיעוד תרומת יהודי רומניה לציונות ולישראל. חברת הנהלת קרן תרבות ע"ש ינקולוביץ'. חברת ההנהלה של עמותת דור הפלמ"ח ומרצה לנוער, לחיילים וחיילות, למורים ומורות ולקבוצות שונות על הפלמ"ח ועל מעמד החברה בפלמ"ח ובנושאים קשורים בעבודתה ובספריה.
בשנת 2017 נבחרה כיקירת העיר תל אביב.
ספריה

כתבה ספרי עיון ופרי מחקר, ביניהם ביוגרפיות. הבולטת שבהן הביוגרפיה של הצנחנית חביבה רייק שכתבה עם בעלה אל"ם זאב עופר. דרך ספריה הצליחה להאיר דמויות ומעשים שאינם בשורה הראשונה מבחינת מוּדעות הציבור אך אינם נופלים ואף עולים על המפורסמים. לדוגמה, חביבה רייק לעומת חנה סנש, אוניית המעפילים כנסת ישראל לעומת אקסודוס.
היא קסמה לנו ותוך מחקר למדנו שבשליחותה אל מעבר לקווי האויב הנאצי היא הספיקה לפעול בצורה מופלאה, שלא באה לידי ביטוי ועל כן נותר פחות ידועה. ראינו חובה לעצמנו להאיר את דמותה ואת פועלה. לשם כתיבת הספר, מלבד המחקר, המסמכים והראיונות הרבים שקיימנו, ספרי הזיכרונות של אנשים שהכירו אותה, רצינו להכיר את חביבה בכל שלבי חייה ונסיבות נפילתה במילוי תפקידה.
בספר הייתה התייחסות למשמעות השתתפותן של נשים בצניחה מעבר לקווי האויב: "כישלונו של כל פרט היה עלול להיהפך לכישלון הכלל. כישלון עשרה אחוזים של בנות עלול היה להכריע לגבי המשך שירות הבנות", צוטטה שוריקה ברוורמן בספר חביבה.
ספריה > ספרים שכתבה

אלי מייזלס, חייו של נכה, הוצאת בוסתן, 1974.
קחי נדוניה (עם סמדר שיר), הומורסקות. ספריית מעריב, 1985.
עירא, חייו ונפילתו של טייס חיל האוויר, הוצאת מלוא, 1996.
כל אתר נושא מזכרת, אתרי הפעילות של ההגנה בתל אביב, הוצאת ארגון חברי ההגנה, 1998.
איש חזון ומעש: חייו של פרופ' שמואל אייזנשטדט, הוצאת מלוא, 1999.
נוער ג', הכשרת מסילות, על חברת נוער והכשרה מגויסת. הוצאה עצמית, 2000.
נולד עם תל אביב: עמישלום גילוץ, הילד השני שנולד בעיר, הוצאת המשפחה, 2000.
מול השער הנעול – האודיסיאה של אוניית המעפילים "כנסת ישראל",(עם הצייר שמואל כץ). הוצאת הספינות שבדרך, 2003.
חביבה – חייה, שליחותה ונפילתה של הצנחנית חביבה רייק (עם זאב עופר). הוצאת ספריית פועלים 2004 (הופיע גם באנגלית ב-2014).
הגדוד הראשון – גדוד העמק ממטולה עד הנגב (עם זאב עופר), הוצאת חברי פלמ"ח, 2008.
יפתח – חטיבת פלמ"ח במלחמת העצמאות (עם זאב עופר). הוצאת חברי פלמ"ח, 2013.
ספריה > ספרים בעריכתה

סמים מסוכנים מאת ניצב (ד') ד"ר יהושע כספי (1996)
ביטחון, תיעוד התרומה של עולי רומניה לביטחון ישראל (1997)
איש חזון והגשמה, חייו ופועלו של יצחק קורן (2004).
ספריה > ספרים בתרגומה

בדמי ילדותם, ילדים בגטאות ובמחנות-ריכוז, מאת אינגה דויטשקרון, ספרית מעריב (1979)
אותות ופרסים

יקירת שבט יוצאי רומניה (1994)
פרס קרן התרבות ע"ש ינקולוביץ' על מפעל חיים (2006)
יקירת העיר תל אביב-יפו (2017)
הערות שוליים

1 2 3 4 5  תהילה עופר בריאיון לירדן שרפי במסגרת פרויקט "מעלים ערך: מחזירות נשים להיסטוריה", תל אביב, 20.1.2016.
↑  תחילת הפתרון הסופי: רצח יהודי רומניה, מרכז המידע אודות השואה, אתר יד ושם.
↑  מול השער הנעול – האודיסיאה של אוניית המעפילים כנסת ישראל,(עם הצייר שמואל כץ). הוצאת הספינות שבדרך, 2003.
1 2 3  תהילה עופר, באתר הפלמ"ח.
↑   עופר אדרת, אח, עוד פגישה שכזאת: ותיקי הפלמ"ח מציינים 75 שנה, באתר הארץ, 26 באוגוסט 2015
↑  הגדוד הראשון – גדוד העמק ממטולה עד הנגב (עם זאב עופר), הוצאת חברי פלמ"ח, 2008, יפתח – חטיבת פלמ"ח במלחמת העצמאות (עם זאב עופר). הוצאת חברי פלמ"ח, 2013.
↑  תהילה עופר, נשים פוחדות שבעליהן יקבלו היתר לביגמיה, מעריב, 15 בדצמבר 1985
↑  תהילה עופר, עיסוק זוגי במדע, מעריב, 15.12.1969.
↑  תהילה עופר, אפשר להתלונן על קיפוח, מעריב, 10.3.1980.
↑  תהילה עופר, 500 צירות בוועידת מפלגת העבודה, מעריב, 17.12.1980.
↑  תהילה עופר, הרבנית גורן בעד שירות לאומי לבנות, מעריב, 7.1.1980.
↑  תהילה עופר, בנות דתיות שאינן מסתתרות מאחורי ההצהרה, מעריב, 6.8.1970.
↑  תהילה עופר, "פסטיוול-הנשים" בממשל הצרפתי מקדם חוקים לשוויון המינים, מעריב, 24.10.1974.
↑  תהילה עופר, 10 שרות יבואו לוועידה הבינלאומית של נשים מנהיגות, מעריב, 30.5.1979. האורחות באו "לנעול את נעלינו", מעריב, 4.2.1979.
↑  תהילה עופר, מיותרות בגיל 60, מעריב, 18.12.1985.
↑  תהילה עופר, עדיין לא שורטט דיוקנו של "האנס הטיפוסי", מעריב, 2.2.1984.
↑  תהילה עופר, לשבור את קשר השתיקה, מעריב, 15.3.1985.
↑  תהילה עופר, קול בכותל, מעריב, 8.8.1989.
↑  תהילה עופר, אני נוהגת, מעריב, 18.12.1985.
↑  תהילה עופר, חנה סנש 1921 - 1944, אתר הצנחנים.
↑  תהילה עופר, רפאל (רפי) רייס 1914-1944, אתר הצנחנים.
↑  עניין - הוכרזו יקירי תל אביב-יפו 2017, באתר www.habama.co.il
↑  בועז פיילר, "אחזור מהקרב לקיבוץ ואזכור שאני אישה", באתר ynet, 15 בפברואר 2013
↑  פרסום שמות יקירי העיר תל אביב-יפו לשנת 2017 באתר "הבמה"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310881805171  LCCN: nr90029133  VIAF: 59249951   WorldCat (עם VIAF): 59249951 
תהילה עופר בפלמ"ח
קינג ארתור: אגדת החרב

| --- | --- |

 מבוסס על:  רומנסה ארתוריאנית 
 בימוי:  גאי ריצ'י 
 הופק בידי:  עקיבא גולדסמן 
 תסריט:  ג'ובי הארולד, גאי ריצ'י, ליונל ויגרם 
 עריכה:  ג'יימס הרברט 
 שחקנים ראשיים:  צ'ארלי האנם (המלך ארתור) אלין פאוול ג'ורג'ינה קמפבל Peter Ferdinando מייקל מקלהטון פיטר גינס ג'ף בל Lorraine Bruce קינגסלי בן-אדיר (Tristan) פופי דלווין (איגריין) Millie Brady טום וו ניל מסקל מיכאל פרסברנדט ג'וד לאו (וורטיגרן) אריק באנה (אות'ר פנדרגון) איידן גילן דג'ימון הונסו (Bedivere) פרדי פוקס אסטריד ברג'ס פריסבי הרמוני קורפילד אנאבל ווליס דייוויד בקהאם קייטי מקגראת קרייג מקגינלאי (פרסיבל) 
 מוזיקה:  דניאל פמברטון 
 צילום:  ג'ון מת'יסון 
 מדינה:  ארצות הברית אוסטרליה הממלכה המאוחדת
 חברת הפקה:  האחים וורנר ‏Weed Road Pictures‏ ‏Safehouse Pictures‏ ‏Ritchie/Wigram Productions‏ ‏Village Roadshow Pictures‏
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  11 במאי 2017 
 משך הקרנה:  126 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט הרפתקאות, סרט דרמה, סרט פנטזיה, סרט תקופתי (ימי הביניים) 
 תקציב:  175 מיליון דולר
 הכנסות:  148.7 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   kingarthur2016
 kingarthurmovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
קינג ארתור: אגדת החרב (או בקיצור: קינג ארתור; באנגלית: King Arthur: Legend of the Sword) הוא סרט הרפתקאות-פנטזיה משנת 2017 שביים גאי ריצ'י וכתב יחד עם ג'ובי הארולד וליונל ויגרם, בהשראת אגדות המלך ארתור. בסרט מככב צ'ארלי האנם בתפקיד המלך ארתור, ומשתתפים בו ג'וד לאו, אסטריד ברג'ס-פריסבי, דג'ימון הונסו, איידן גילן ואריק באנה בתפקידי משנה.
הקרנת הבכורה של הסרט התרחשה בתיאטרון הסיני ב-8 במאי 2017; בהמשך אותו החודש הסרט הופץ ברחבי ארצות הברית ובריטניה. הסרט הכניס 148 מיליון דולר ברחבי העולם, לעומת תקציב הפקה של 175 מיליון דולר. הסרט ספג ביקורות קשות מצד מבקרי הקולנוע ש"מזהירים את הקהל להתרחק".
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| צ'ארלי האנם | המלך ארתור |  |
| אסטריד ברג'ס פריסבי |  | מכשפה |
| דג'ימון הונסו | סר בדיוור |  |
| איידן גילן | גוספאט ביל |  |
| ג'וד לאו | וורטיגרן | אחיו של אותר |
| אריק באנה | אותר פנדרגון | אביו של ארתור |
| קינגסלי בן-אדיר | סר טריסטן |  |
| קרייג מקגינלאי | פרסיבל |  |
| טום וו | סר ג'ורג' |  |
ניל מסקל: 
| פרדי פוקס | רוביו |  |
| אנאבל ווליס | מגי |  |
| בלו לנדאו | בלו |  |
מייקל פרסברנדט: 
| פופי דלווין | איגריין | אמו של ארתור, אשתו של אותר |
| ג'אקי איינסליי | גבירת האגם |  |
| רוב קנייטון | מורדרד |  |
| קייטי מקגראת' | אלסה |  |
הערות שוליים

1 2 3  "King Arthur: Legend of the Sword (2017)". AllMovie. נבדק ב-12 במאי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5  "Film releases". Variety Insight. אורכב מ-המקור ב-1 באפריל 2017. נבדק ב-11 בנובמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "King Arthur: Legend of the Sword". AMC Theatres. נבדק ב-28 באפריל 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "'King Arthur: Legend of the Sword' poised for soft box office opening as 'Guardians' rules". Los Angeles Times. 9 במאי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "King Arthur: Legend of the Sword (2017)". Box Office Mojo. נבדק ב-24 בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Jenkins, Mark (11 במאי 2017). "'King Arthur: Legend Of The Sword': An Edgy Script, Dulled By CGI". NPR. נבדק ב-17 במאי 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "'King Arthur's Head Cut Off With $14.7M Opening As 'Snatched' Swims To $17.5M in A 'Guardians'-Ruled Mother's Day Weekend". Deadline.com. 14 במאי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2017138790   WorldCat (עם LCCN): no2017-138790
תוספי סידן

תוספי סידן : כדורים
תוסף סידן הא תוסף תזונה שמכיל מלחי סידן. התוספים מיועדים בעיקר לאנשים שאינם יכולים לספק לגופם על בסיס יום-יומי את כמות הסידן הנדרשת בתזונה ובהתאם למצב הרפואי. סידן הוא מינרל נחוץ לפעולות רבות בגוף האדם ובלעדיו אין חיים. השימוש הרפואי הראשון בתוספי סידן היה במאה ה-19, וכיום נמצא ברשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי. אלפי מבוגרים מטופלים בתוספי סידן במטרה לעכב את תהליכי בריחת הסידן (דלדול עצם) ולמנוע שברים. קיימים מספר סוגים של תוספים הנבדלים בספיגה, ריכוז הסידן הזמין (אלמנטרי) ובמידת התאמתם למטופל. תופעת הלוואי הנפוצה ביותר הנובעת משימוש בתוספי סידן היא עצירות.
חשיבות

סידן הוא מינרל נחוץ לפעולות רבות בגוף האדם דוגמת התכווצויות שרירים, חלוקת תאים, קרישת דם, העברת מסרים עצביים, מעבר אותות תוך תאי, הפרשת הורמונים ואנזימים ועוד.99% מהסידן נמצא בעצמות ובשיניים ומהווה תמיכה למבנה השלד ואילו 1% בלבד אחראי לתמוך בפעולות המטבוליות החיוניות שהוזכרו. גוף האדם אינו מסוגל לייצר סידן ולכן בעל תלות מלאה בקבלתו מהמזון. רוב האנשים מסוגלים לצרוך לפחות חצי מכמות הסידן הדרושה ליום דרך התזונה.מחקרים רבים מצאו כי צריכת סידן נאותה עשויה למנוע מחלות דוגמת רככת ודלדול העצם (אוסטאופורוזיס).צריכת וקבלת סידן מהמזון עדיפה על פני תוספים ולכן תוספי תזונה של סידן מיועדים למטופלים שאינם יכולים לספק לגופם על בסיס יום-יומי את כמות הסידן הנדרשת בתזונה ובהתאם למצב הרפואי. מאידך גיסא, מחקרים הראו כי נטילת תוספי סידן מלאכותיים אינם בטוחים ואינם מועילים לגוף כמו סידן שמגיע מהתזונה.
מומלץ מאוד לחתור להעשיר את התזונה בסידן, מאשר ליטול את התוספים המסוכנים.
שימוש רפואי

בריאות העצם : בקרב אנשים בריאים תוספי סידן אינם נחוצים לשמירה על צפיפות העצם המינראלית ואף נושאים יותר סיכונים.
השפעה על לב וכלי דם : אצל מבוגרים צעירים עם לחץ דם תקין, צריכת סידן נוספת גרמה לירידה קלה (2 מ"מ כספית) של לחץ דם סיסטולי ודיאסטולי.  לעומת זאת, מחקר שחקר את ההשפעות של תוספי סידן אישיים על הסיכון לחלות במחלה קרדיווסקולרית מצא סיכון מוגבר לאירועים קרדיווסקולריים, בעיקר אוטם שריר הלב אצל נשים לאחר גיל המעבר.
סרטן : באופן כללי, אין עדות ברורה להשפעה של תוספי סידן במניעת סרטן: מחקרים מסוימים מצביעים על ירידה בסיכון, אך אחרים מעלים את הסיכון. כתוצאה מכך, המכון הלאומי לסרטן אינו ממליץ על שימוש בתוספי סידן למטרה זו. ישנן עדויות חלשות לקשר בין תוספי סידן ומניעת פיתוח גידולים שפירים במעי הגס, אך אינן מספיקות להמליץ על תוספת כזו.
מחקרים נגד

אלפי מבוגרים מטופלים בתוספי סידן במטרה לעכב את תהליכי בריחת הסידן (אוסטיאופורוזיס) ולמנוע שברים. אך זו לא הסיבה היחידה: מחקרים שנערכו בעבר קשרו את נטילת תוספות הסידן עם הפחתת הסיכון ליתר לחץ דם, השמנה וסוכרת - כולם גורמי סיכון למחלות לב ושבץ מוחי. במחקר החדש שפורסם בגיליון החדש של כתב העת "Heart",נמצא כי הגדלת מינון הסידן בתזונה אמנם לא מגבירה את הסיכון למחלות לב, אולם נטילת כדורי סידן מגבירה משמעותית את הסיכון הזה-תוספי סידן מעלים ב-86% הסיכון להתקף לב. לפיכך יש צורך באוכלוסייה זו במעקב רפואי צמוד. במאמר נלווה, שפורסם אף הוא בכתב העת" Heart", כתבו הפרופסורים יאן רייד ומארק בולנד מהפקולטה לרפואה באוקלנד שבניו ג'רזי כי כבר זמן רב שהסכנות בתוספי סידן נבחנות, למרות הפופולריות הרבה שלהם ברחבי העולם. ידוע היום שנטילת תוספי סידן מלאכותיים אינם מועילים לגוף כמו סידן שמגיע מהתזונה אך לטענתם נטילת תוספי סידן מלאכותיים אינם בטוחים ואינם יעילים ויש לחתור להעשיר את התזונה בסידן, מאשר ליטול את התוספים המסוכנים.
נטילה

דרך הפה תוספי סידן משמשים לטיפול ומניעת ריכוז סידן נמוך בדם, מניעת אוסטאופורוזיס ורככת. על ידי זריקה לתוך וריד הם משמשים כאשר רמת הסידן הנמוכה בדם גורמת להתכווצויות בשרירים, משמשים גם כאשר יש ריכוז אשלגן גבוה בדם או רעילות מגנזיום.
תופעות ליוואי

תופעת הלוואי הנפוצה ביותר הנובעת משימוש בתוספי סידן היא עצירות. כדורי סידן עשויים לגרום גם לנפיחות וגזים במעיים. ניתן בקלות להתגבר על תופעות אלו על ידי שתייה מרובה של מים והקפדה על תזונה מאוזנת ועשירה בסיבים. תוספי סידן עשויות לתרום להתפתחות אבנים בכליות.יש מחקרים הטוענים שנטילת תוספי סידן אצל אנשים עם נטייה להתפתחות אבני סידן (למשל בכליות), אינה מומלצת, כיוון שהנטילה עשויה להאיץ את התהליך. עם זאת, חשוב לזכור שחשוב ליטול סידן, שכן הסידן חשוב לבניית עצם, למניעת אוסטאופורוזיס, להולכה עצבית תקינה, לכיווץ שרירי הגוף ושריר הלב ועוד. צריכה מוגזמת של נוגדי חומצה קלציום קרבונט/תוספי תזונה (כגון טאמס) למשך שבועות או חודשים יכול לגרום לתסמונת חלב-אלקלי, עם תסמינים החל מהיפרקלצמיה "hypercalcemia" עד כדי אי-ספיקת כליות קטלנית. אנשים שצורכים יותר מ-10 גרם סידן פחמתי "CaCO3" (המכיל 4 גרם סידן)נמצאים בסיכון לפתח סינדרום חלב-אלקלי
אף על פי שמספר מחקרים הראו כי צריכת יתר של סידן בתזונה או כתוספים יכולה להיות קשורה בתמותה קרדיווסקולרית מוגברת, מחקרים אחרים לא מצאו סיכון. הרעלת סידן חריפה היא נדירה, וקשה להשיג ללא מתן סידן תוך-ורידית.
סוגים

בדרך חיים ובשוק תוספי הסידן בכלל קיימים מספר סוגים של תוספים הנבדלים בספיגה, ריכוז הסידן הזמין (אלמנטרי) ובמידת התאמתם למטופל:
סידן קרבונט:רכיב בסיסי המצוי באופן טבעי בקונכיות, סלעים ואבן גיר. הוא בעל הריכוז הגבוה ביותר של סידן זמין מבין הסוגים הקיימים (35-40%).נדרשת לתוסף זה חומציות בקיבה על מנת להיספג ועל כן יש לצרוך בצמוד לארוחה.
סידן ציטרט:רכיב בסיסי, בעל ריכוז נמוך יותר של סידן זמין (15-20%) אך ספיגה יעילה יותר בהשוואה לסידן קרבונט. יתרונו שאינו זקוק לחומציות בקיבה על מנת להיספג ולכן יכול להילקח בכל שעה ביום ללא תלות בארוחה. עשוי להתאים למטופלים הסובלים מבעיות בייצור חומציות בקיבה, מומלץ במידת הצורך לנוטלים תרופות סותרות חומצה.
סידן גלוקנאט:בעל ריכוזים נמוכים של סידן זמין (9-13%)
סידן פוספט:שיעורי ספיגה וריכוז סידן זמין (31-38%) דומים לסידן קרבונט.
ישנם תוספי סידן שמכילים ויטמין D. ויטמין D הופך להורמון בגוף, אשר לאחר מכן גורם סינתזה של חלבונים מעיים האחראים על ספיגת הסידן.
לקריאה נוספת

Hanson, Christel. "Calcium supplements-an overview: review." SA Pharmaceutical Journal 83.7 (2016): 22-28
הערות שוליים

1 2 3  Infomed.co.il, Infomed
↑  ., Calcium supplements do not reduce risk of fractures, The Pharmaceutical Journal, 2015 doi: 10.1211/pj.2015.20069508
1 2  איתי גל, תוספי סידן מעלים ב-86% הסיכון להתקף לב, באתר ynet, 28 במאי 2012
↑  Calcium and Cancer Prevention, National Cancer Institute, ‏2009-05-04 (באנגלית)
↑  תוספי סידן, באתר www.derech-haim.co.il
↑  Calcium Salts Monograph for Professionals, Drugs.com (באנגלית)
↑  WHO MODEL FORMULARY 2008, apps.who.int
↑  Calcium Salts Monograph for Professionals - Drugs.com, web.archive.org, ‏2017-01-18
↑  Douglas P. Beall, Heidi B. Henslee, Heather R. Webb, R. Hal Scofield, Milk-alkali syndrome: a historical review and description of the modern version of the syndrome, The American Journal of the Medical Sciences 331, 2006-5, עמ' 233–242
↑  מדריך בדיקות מעבדה - מאת פרופ' בן-עמי סלע / סידן, באתר www.pharmaline.co.il
↑  Liisa Byberg, Alicja Wolk, Eva Warensjö Lemming, Håkan Melhus, Long term calcium intake and rates of all cause and cardiovascular mortality: community based prospective longitudinal cohort study, BMJ 346, 2013-02-13, עמ' f228 doi: 10.1136/bmj.f228
↑  Qian Xiao, Rachel A Murphy, Denise K. Houston, Tamara B. Harris, Dietary and supplemental calcium intakes in relation to mortality from cardiovascular diseases in the NIH-AARP Diet and Health Study, JAMA internal medicine 173, 2013-04-22, עמ' 639–646 doi: 10.1001/jamainternmed.2013.3283
↑  Julie M. Paik, Gary C. Curhan, Qi Sun, Kathryn M. Rexrode, Calcium Supplement Intake and Risk of Cardiovascular Disease in Women, Osteoporosis international : a journal established as result of cooperation between the European Foundation for Osteoporosis and the National Osteoporosis Foundation of the USA 25, 2014-8, עמ' 2047–2056 doi: 10.1007/s00198-014-2732-3
↑  Combs, Gerald F., The vitamins : fundamental aspects in nutrition and health, San Diego, Calif.: Academic Press, 1992
תנ"ך קורן

תחילתו של ספר בראשית בתנ"ך קורן
תנ"ך קורן הוא ספר תנ"ך שהודפס בהוצאת קורן ירושלים בשנת 1962, והיה לפרויקט הדגל של ההוצאה. הספר הפך לאחד מספרי התנ"ך הנפוצים בישראל. הוא ידוע בעיקר בזכות הגופן המיוחד שלו, וחידושים אחרים שנקטה ההוצאה.
מטרת הדפסת התנ"ך

אחת מן המטרות העיקריות בהדפסת התנ"ך הייתה הצורך שהרגיש אליהו קורן להדפיס מחדש את התנ"ך בארץ ישראל, בידי יהודים ועל פי המסורה היהודית. עד אז נדפסו רוב מהדורות התנ"ך בידי מדפיסים נוצרים בחוץ לארץ. כך תיאר זאת קורן:
כיצד הגעתי לרעיון של הוצאת תנ"ך עברית-יהודית באמת, כלומר הוצאה שתוכננה בידי יהודים, נדפסה בידי יהודים ויצאה לאור על ידי יהודים? המניעים הנפשיים היו קודם כל - כבוד התורה וכבוד עצמנו. במשך מאות שנים השלמנו עם ספרי תנ"ך, שהונח ביסודם הרבה מן היצירה הנוצרית מן הבחינה המעשית-טכנית. עובדה היא, שמראשית המאה השש-עשרה נדפסו רוב מהדורות התנ"ך בידי נוצרים. יתרה מזו, כל מהדורות התנ"ך בעברית ידועות בהדפסתן הגרועה.
הנוסח

דניאל גולדשמידט, אברהם מאיר הברמן ומאיר מדן הגיהו את התנ"ך בדקדקנות רבה. למהדורה לא צורף מבוא על שיטת קביעת הנוסח. בהקדמה נאמר רק:
המהדורה מדויקת על פי המסורה, בעיון ובבדיקה מדוקדקת, עד כמה שיד אדם מגעת, וכל כך על יסוד חוותם של בעלי המסורה ושל המדקדקים והמפרשים ועל פי מה שמצוי ברֹב כתבי היד והדפוסים המוסמכים ולא כהעתקה משועבדת לדפוס או לכתב יד מסוים.
עם זאת, ידוע כי נוסח התורה בוסס על החומש של ר' וולף היידנהיים (רוו"ה), ונוסח נביאים וכתובים הושתת בעיקר על פי נוסח הדפוס הראשון של מקראות גדולות (ונציה רפ"ד-רפ"ו), עם תיקוניו של מנחת שי.
הגופן

למטרת הוצאת התנ"ך עיצבה ההוצאה גופן ייחודי על פי מסורה קדומה, והוא מצטיין במקוריותו ונועד לאפשר קריאה נוחה ככל האפשר ("על סמך ניסיונותיהם של מדעני האופטיקה", כלשון ההוצאה), המדגיש את ההבדלים השונים בין האותיות. בעיצוב הגופן הודגש נושא "החזרת העטרה ליושנה", בכך שהושבה לאות ל צורתה המקורית עם צווארה הזקוף, במקום מנהגם של מדפיסים "להשכיב" אותו או אף "להתיז" את ראשו כשהיה צורך לשים טעם מעליה. כמו כן הקפידה ההוצאה על מיקום החולם לפני ואחרי ה-ש, על מנת שלא לבלבל בינו ובין שׁ ימנית או שׂ שמאלית.
גם עיצובה של האות ר׳ עברה שינוי, בעיגול הזויית (לאחר שהגיעו תגובות על העיצוב הראשוני שהיה בזווית חדה, שבעצם יכולה להיות כשרה לאות ד'.)
בסידור הנביאים והכתובים אירעה תקלה זוטא, כאשר התברר שהמרווח בין הניקוד והטעמים מתחת לאות לבין האות עצמה, גדול מדי בכעשירית המילימטר. משהובחן בטעות זו, היא תוקנה בעריכת טקסט התורה, ושם אכן הסימנים צמודים יותר לאותיות.[דרוש מקור]
כדי לבצע את המלאכה המפרכת של סידור הטעמים, הניקוד והאותיות, נלקחו סטודנטים לגרפיקה שישבו על גליונות מוגדלים מאוד שבהם היו מודפסות האותיות, ועליהם שרטטו את הטעמים והניקוד. הגיליונות נלקחו מהם לפני שבת והוחזרו אחריה, למנוע עבודה על התנ"ך בשבת.[דרוש מקור]
חידושים נוספים

מאפיינים נוספים שהודגשו כדי לקרב את ההוצאה למסורת היהודית הם הבלטה של חלוקת ה"סדרים" היהודית לעומת חלוקת הפרקים בתנ"ך (הנוצרית) - זו האחרונה מוקמה בשוליים הפנימיים (יחד עם מספור הפסוקים הכרוך בה), ואילו ה"סדרים" מוספרו (לראשונה - לעומת כתבי יד קדומים שבהם הם מסומנים באות ס' בלבד), והושמו בשוליים החיצוניים. כן הוחלט שלא לנקד כלל את ה"כתיב" בקרי וכתיב, כדי למנוע בלבול וקריאה שלו בניקודו של ה"קרי" (בניגוד לנוהג העתיק בכתבי היד ובדפוסים, לנקד את ה"כתיב" בניקודו של ה"קרי"). בדומה לכך לא נוקד השם המפורש, הנקרא אחרת מצורתו הכתובה, מאותה סיבה.
במהדורות רבות של התנ"ך צורף גם אטלס מקראי, אשר נערך על ידי בן-ציון לוריא, ובחלק מן המהדורות גם תווים כהוראות מוזיקליות לקריאת הטעמים. במהדורות החדשות אף צורף כנספח תרגום לעברית (מאת הרב זאב קרוב) של ספר דניאל ושל החלקים הארמיים של ספרי עזרא ונחמיה.