stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גלקסיית רדיו
היסטוריה

בסוף שנות ה-40 של המאה ה-20 התחילו לצפות בשמיים באמצעות רדיו-טלסקופים ומיד עם תחילת התצפיות התגלו מספר מקורות חזקים של גלי רדיו (החזק שבהם, ברבור A, התגלה כבר ב-1939) ובשנות ה-50, אחרי שניסו לצפות במקורות הרדיו באמצעות טלסקופים אופטיים, התגלה שחלק מהמקורות הם למעשה גלקסיות (עצמים נוספים שהתגלו כמקורות של גלי רדיו הם שאריות סופרנובה ועצמים דמויי כוכב - קוואזרים). הספקטרום של הקרינה לא התאים לקרינה תרמית, אך הקיטוב שלה התאים לקרינת רדיו הנפלטת מאלקטרונים שמואצים למהירויות גבוהות בתוך שדה מגנטי (קרינת סינכרוטרון). חישובים של כמות האנרגיה הנדרשת ליצירת השדות המגנטים שיכולים להפיק קרינת רדיו בעוצמה כזאת, העלו שנדרש לשם כך מקור אנרגיה גדול בהרבה מאשר אנרגיית הכבידה או האנרגיה הגרעינית של הכוכבים. בשנת 1962 העלו האסטרונומים פרד הויל וויליאם אלפרד פולר את ההשערה שבליבת הגלקסיה יש גוף על-מסיבי שכבידתו מספקת את האנרגיה הדרושה לתהליכים שיוצרים את קרינת הרדיו.
מאפיינים

רוב גלקסיות הרדיו הן גלקסיות אליפטיות מסיביות. על פי התאוריה המקובלת, הן מכילות בליבתן חור שחור על-מסיבי שגורם להאצה חזקה של החומר בסביבתו למהירויות הקרובות למהירות האור וכתוצאה מהתאוצה ומהדחיסה החומר מתחמם והופך לפלזמה. התנועה המהירה של המטענים סביב החור השחור יוצרת שדות מגנטים חזקים שמאיצים את האלקטרונים שבפלזמה. בגלקסיות רבות בעלות גרעין גלקטי פעיל נצפים סילוני גז הנפלטים מליבתן בניצב למישור הגלקסיה וכן אונות של גז ואבק הנפרשות גם כן בניצב למישור הגלקסיה. גם חלקים אלה, בנוסף לליבה עצמה, פולטים גלי רדיו. ההתפלגות של עוצמת הקרינה מהמקורות השונים היא מאוד מגוונת. קיימות גלקסיות שבהן כמעט כל קרינת הרדיו נפלטת מליבת הגלקסיה בעוד שבאחרות רק כאחוז מקרינת הרדיו מקורו בליבה. בחלק מהגלקסיות יש אונות של חומר הפולט קרינת רדיו משני הצדדים של הליבה. האונות הן בדרך כלל סימטריות ומכילות אזורים קטנים יחסית שמהן נפלטת קרינה חזקה במיוחד (נקודות חמות). האונות משתרעות למרחק של מאות-אלפי שנות אור ולעיתים אפילו למרחק של מיליוני שנות אור. ממרכז הגלקסיה. ברוב המקרים עוצמת הקרינה שנפלטת משתי האונות דומה, אך יש מקרים שבהם אונה אחת קורנת הרבה יותר מהשנייה. בגלקסיות רדיו חסרות אונות יש במקרים רבים סילונים של גז הנפלטים משני צידי הליבה. אורך הסילונים משתנה מעשרות שנות אור ועד לאלפי שנות אור. קרינת הרדיו הנפלטת מהם יכולה להיות כמעט אחידה או בדומה לאונות, להכיל אזורים קטנים שקורנים בעוצמה רבה יותר. נראה שבקוואזרים ובגלקסיות רדיו פעילות מאוד יש לעיתים קרובות רק סילון אחד. בשנת 1974 הציעו האסטרונומים ברני פנרוף וג'וליה ריילי סיווג של גלקסיות רדיו לשני סוגים: סוג I‏ (FR-I) שבו עוצמת קרינת הרדיו יורדת עם המרחק מליבת הגלקסיה וסוג II‏ (FR-II) שבו עולה עוצמת הקרינה עם המרחק מהליבה. נראה שבגלקסיות רדיו מסוג I האנרגיה שנפלטת מהליבה הופכת לגלי רדיו באופן רציף וככל שהמרחק מהליבה גדל האנרגיה פוחתת והקרינה נחלשת, בעוד שבגלקסיות רדיו מסוג II האנרגיה הופכת לגלי רדיו רק באזורים מסוימים רחוקים יחסית מהליבה והקרינה נשארת חזקה במרחקים גדולים.
מקור הקרינה

קרינת הרדיו מתאפיינת בטווח תדרים רחב מאוד ובקיטוב חזק. כאשר מהירות האלקטרונים גבוהה מספיק נפלטת גם קרינה באורכי גל קצרים יותר בתחומים של תת-אדום, אור נראה, על-סגול, קרני X וקרני גמא, אך עוצמת הקרינה יורדת מאוד עם התקצרות אורך הגל. כאמור, מאפיינים אלה מתאימים לקרינת סינכרוטרון שנוצרת מאלקטרונים שמואצים למהירויות יחסותיות בשדות מגנטים חזקים, אך נראה שקיים מנגנון נוסף שמתרחש כאשר אלקטרונים מהירים יוצרים אינטראקציה עם פוטונים ומעבירים להם חלק מהאנרגיה שלהם. תהליך זה נקרא אפקט קומפטון הפוך והוא מקטין את מהירות האלקטרונים תוך העלאת האנרגיה של הפוטונים וקיצור אורך הגל שלהם.
גלקסיות רדיו בולטות

M87 היא גלקסיית רדיו אליפטית גדולה שנמצאת בצביר הבתולה, מסתה כ-‎6×1012‎ מסות שמש ובליבתה חור שחור על-מסיבי עם מסה של כ-‎3.5×109‎ מסות שמש.
M77 היא גלקסיית רדיו ספירלית בקבוצת לווייתן והיא גלקסיית סייפרט הראשונה שהתגלתה. בליבתה חור שחור על-מסיבי עם מסה של כ-108  מסות שמש.
TN J0924-2201 היא גלקסיית הרדיו הרחוקה ביותר שהתגלתה במרחק של כ-12.5 מיליארד שנות אור והיא מתרחקת משביל החלב במהירות של 95% ממהירות האור.
ברבור A היא גלקסיית הרדיו הראשונה שהתגלתה והיא אחד ממקורות גלי הרדיו החזקים ביותר בשמים.
קנטאור A היא גלקסיית רדיו עדשתית והיא אחת מגלקסיות הרדיו הקרובות ביותר לשביל החלב במרחק של כ-15 מיליון שנות אור
הערות שוליים

↑  A. K. Kembhavi, J. V. Narlikar: Quasars and Active Galactic Nuclei: An Introduction - Historical Background, Cambridge University Press (1999)
↑  A. K. Kembhavi, J. V. Narlikar: Quasars and Active Galactic Nuclei: An Introduction - Radio Properties, Cambridge University Press (1999)
↑  B. L. Fanaroff & J. M. Riley: The morphology of extragalactic radio sources of high and low luminosity, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 167, p. 31P (1974)
↑  A. K. Kembhavi, J. V. Narlikar: Quasars and Active Galactic Nuclei: An Introduction - Radiative Process, Cambridge University Press (1999)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537226905171  GND: 4176825-5  LCCN: sh99004096 
אונות של חומר הפולטות גלי רדיו בגלקסיית הרדיו מסוג II ‏ 3C 98
סילונים הפולטים גלי רדיו בגלקסיית הרדיו מסוג I ‏ 3C 31
גל מקל

| --- | --- |

מקל במדי דאלאס מאבריקס במשחק מול יוסטון רוקטס שנערך ב-1 בנובמבר 2013 שהיה משחק ה-NBA הראשון בו שיחקו שני כדורסלנים ישראלים (יחד עם עומרי כספי)
 לידה:  4 במרץ 1988 (בן 36) רמת השרון, ישראל
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.92 מטר
 מספר:  9, 33, 99, 8
 מכללה:  אוניברסיטת המדינה ויצ'יטה
 דראפט:  לא נבחר, 2009
 קבוצות כשחקן
 2006–2008   2008–2010   2008–2010   2010–2011   2011–2012   2012–2013   2013–2014   2014   2014   2015   2015–2016   2016–2018   2017–2018   2018–2019   2019–2020   2020–2021   2021–2022:  ויצ'יטה סטייט שוקרס   מכבי תל אביב   ← הפועל גלבוע גליל   הפועל גלבוע גליל   בנטון טרוויזו   מכבי חיפה   דאלאס מאבריקס   ← טקסס לג'נדס   ניו אורלינס פליקנס   ניז'ני נובגורוד   הכוכב האדום בלגרד   מכבי תל אביב   ← גראן קנריה   זניט סנקט פטרבורג   רג'ו אמיליה   מלאגה   אנדורה
 הישגים כשחקן
 תגלית העונה בליגת העל (2009)   אליפות המדינה (2010, 2013)   שחקן העונה בליגת העל (2011, 2013)   גביע המדינה (2016, 2017)   חמישיית העונה (2016)
גל מקל (נולד ב-4 במרץ 1988) הוא כדורסלן עבר ישראלי, בעלים-שותף ונציג הבעלים בקבוצת הפועל ירושלים בכדורסל, שיחק בנבחרת ישראל ושימש בנוסף כקפטן הנבחרת. שיחק בעבר בקבוצות דאלאס מאבריקס וניו אורלינס פליקנס מליגת ה-NBA. הוא הכדורסלן יליד-ישראל השני בהיסטוריה ששיחק בליגת ה-NBA, אחרי עומרי כספי. גובהו 1.92 מטר והוא שיחק בעמדת הרכז.
קריירה

מקל נולד ברמת השרון וגדל בתל אביב. הוא החל את דרכו בכדורסל בקבוצת הילדים של הפועל תל אביב. לאחר מכן, הוא עבר לקבוצת הנערים של א.ס. רמת השרון, והפגין כישרון ויכולת טובה של שליטה במשחק. היה כוכב נבחרת בית הספר התיכון אליאנס רמת אביב. בגיל 17 הוא עבר לקבוצת הנוער של מכבי תל אביב, שם חבר למספר שחקנים ישראלים מוכשרים נוספים. הוא זכה עימה באליפות ליגת הנוער בעונת 2005/2006.
לאחר שהחל ללמוד בארצות הברית, הצטרף לקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת המדינה ויצ'יטה שבקנזס, מליגת המכללות האמריקאית. את עונתו הראשונה בקבוצה, 2006/2007, הוא פתח בצורה בינונית, אך בהמשכה החל לפתוח בקביעות בחמישיית הקבוצה. הוא שיחק כ-13 דקות בממוצע למשחק, והציג יכולת טובה בזמן שבו שיחק. בעונת 2007/2008 הוא השתפר רבות, והיה אחד מהשחקנים המובילים בקבוצה – הוא פתח ברוב משחקיה של ויצ'יטה סטייט, וקלע 9.3 נקודות בממוצע למשחק, נוסף על 3.7 אסיסטים בממוצע. הוא החליט לעזוב בעקבות כישלונה הקבוצתי של ויצ'יטה סטייט באותה עונה.
במרץ 2008 עבר מקל לקבוצת מכבי תל אביב, וחתם על חוזה מקצועני בקבוצה הבוגרת עד לתום העונה. לאחר המעבר, מקל קיבל מחמאות רבות מאנשי מקצוע ומהפרשנים, שהאמינו שהדבר יביא לקידום הקריירה שלו ולמימוש הפוטנציאל הרב שלו. אף על פי כן, מקל לא שיחק באף משחק באותה עונה.
בעונת 2008/2009 הושאל מקל לקבוצת הפועל גלבוע גליל, על מנת לצבור ניסיון, כך שיוכל להשתלב ולהפוך לשחקן מוביל במכבי תל אביב. מאמנו בגלבוע-גליל היה עודד קטש. מקל נהנה ממסורת פיתוח השחקנים הצעירים בקבוצה. אף על פי שבתחילת העונה הוא התקשה להשתלב, הוא הציג בהמשכה יכולת טובה בהנהגת הקבוצה, וקלע 6.6 נקודות בממוצע למשחק בעונה הסדירה בליגת העל. הוא הצטיין גם בסדרת הסיבוב הראשון במשחקי הפלייאוף מול הפועל חולון, וסייע לקבוצתו להעפיל לפיינל פור. בחצי גמר הפיינל פור הפסידה הקבוצה למכבי תל אביב, בין היתר בשל טעות של מקל בשניות הסיום. בסיום העונה זכה מקל בתואר תגלית העונה בליגת העל בכדורסל.
לאחר אותה עונה החליטה הנהלת מכבי תל אביב להחזירו לשורות הקבוצה מההשאלה. בעונת 2009/2010 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של מכבי, אך בעקבות מיעוט דקות משחק שקיבל ביורוליג, הושאל בחזרה להפועל גלבוע גליל. ב-2010 החליט מקל להישאר בהפועל גלבוע גליל וחתם על חוזה לשנה אחת בקבוצה, כמו כן באותה שנה שיחק עם גליל ביורוליג 2010/2011 בשלבים המוקדמים.
בגליל הוא שיתף פעולה בחוליית הגארדים של הקבוצה יחד עם ג'רמי פארגו וגוני יזרעאלי, וסייע לה לזכות באליפות השנייה בתולדותיה לאחר ניצחון על מכבי תל אביב בגמר הפיינל פור. גם במהלך משחקי הפלייאוף והפיינל פור היה מהשחקנים החשובים בקבוצה כאשר העמיד ממוצעים של 9 נקודות ו-3 אסיסטים למשחק.
בקיץ 2011 חתם בקבוצת הצמרת האיטלקית בנטון טרוויזו על חוזה דו-שנתי, אך שחק בה עונה אחת, במהלכה נפצע והחמיץ כמה חודשים, וסיים עם ממוצע של 8.5 נקודות ו-4.5 אסיסטים למשחק.
בספטמבר 2012 הוזכר שמו של מקל כמועמד להצטרפות לקבוצת יוטה ג'אז.
בסתיו 2012 חתם מקל במכבי חיפה עד לסיום עונת 2012/2013. בסוף עונה זו זכה מקל עם מכבי חיפה באליפות הראשונה בתולדות המועדון לאחר ניצחון בגמר הפיינל פור על מכבי תל אביב. מקל נבחר הן לשחקן העונה, הן לחמישיית העונה והן לשחקן המצטיין בגמר. מקל הוא השחקן השלישי בהיסטוריה שלוקח 2 תוארי אליפות ישראליים עם מועדונים שאינם מכבי תל אביב. כן באותה עונה הוביל את קבוצתו לגמר גביע המדינה, שם הפסידה למכבי תל אביב, תוך שמקל קלע 28 נקודות בגמר.
קריירה > ליגת ה-NBA

בקיץ 2013 הפך לישראלי השני ב-NBA בכך שחתם בדאלאס מאבריקס, מקל בחר את המספר 33 בקבוצתו וההסבר למספר שבחר הוא ש"גל" בגימטריה זה 33, וזהו גם סכום הספרות של תאריך הלידה שלו. במהלך עונת 2013/2014 שותף מקל ב-31 משחקים אשר באחד מהם אף פתח בחמישייה עד שנפצע בינואר 2014. לאחר הניתוח אותו עבר וכחלק מתהליך השיקום הוחלט במרץ אותה שנה שישחק בקבוצת הבת של דאלאס מאבריקס, טקסס לג'נדס מליגת הפיתוח של ה-NBA. כשבועיים לאחר מכן הוחזר מקל למאבריקס ושם סיים את העונה הסדירה.
ב-30 באוקטובר 2014, שוחרר מקל מדאלאס והפך לשחקן חופשי. ב-5 בדצמבר 2014, מקל חתם בניו אורלינס פליקנס, אך שוחרר לאחר מספר משחקים.
קריירה > שובו לאירופה ולישראל

ב-24 בפברואר 2015, חתם מקל בניז'ני נובגורוד מליגת הכדורסל המקצוענית של רוסיה עד סוף העונה עם אופציה לעונה נוספת. בסיום העונה, בחר מקל לממש את האפשרות לבטל את חוזהו, והפך לשחקן חופשי.
ב-27 באוגוסט 2015 חתם מקל בקבוצת הכדורסל הסרבית הכוכב האדום בלגרד לעונה אחת עם סעיפי יציאה ל-NBA, כמו גם אופציה לעונה נוספת.
בדצמבר 2015 שוחרר מהכוכב האדום בלגרד.
ב-23 בינואר 2016 חתם במכבי תל אביב לשלוש וחצי שנים, לאחר שהשיג את השחרור הבינלאומי מהכוכב האדום.
ביולי 2017 הושאל מקל לגראן קנריה.
באוקטובר 2018 מקל חתם בזניט סנקט פטרבורג מליגת ה-VTB ומהיורוקאפ, בסיום העונה הוא עזב את הקבוצה לטובת רג'ו אמיליה.
ב-5 במרץ 2020 בעקבות התפרצות הקורונה והערפל סביב הליגה האיטלקית, התיר מקל את חוזהו ברג'ו אמיליה, וחתם במאלגה מליגת העל הספרדית.
כעבור שנה וחצי, ב-11 באוקטובר 2021, חתם באנדורה מליגת העל הספרדית והיורוקאפ.
ב-5 באפריל 2022 שוחרר מהקבוצה.
ב-26 באוקטובר 2022 הודיע על פרישה ממשחק פעיל.
באוגוסט 2023 מונה לבעלים-שותף ונציג הבעלים, מתן אדלסון, בקבוצת הכדורסל הפועל ירושלים.
נבחרת ישראל

ב-2004 היה מקל חבר בסגל נבחרת הקדטים (עד גיל 16) של ישראל, וכעבור שנתיים, ב-2006, שיחק עם נבחרת הנוער של ישראל באליפות אירופה ואף כיהן כקפטן הנבחרת.
בקיץ 2007 מקל השתתף לראשונה עם נבחרת העתודה של ישראל באליפות אירופה עד גיל 20, וקלע 7.9 נקודות בממוצע למשחק. הוא היה חלק חשוב בזכייתה של הנבחרת במקום השישי בטורניר. בשנת 2008 הוא השתתף שוב עם נבחרת העתודה באליפות אירופה, וקלע 16.8 נקודות בממוצע למשחק. בשתי אליפויות אלו הוא היה אחד מהשחקנים המובילים בנבחרת, ושימש כרכז הראשון שלה.
בשנת 2009 זכה מקל להצלחה עם הנבחרת האולימפית של ישראל בטורניר הכדורסל של האוניברסיאדה בבלגרד, כשהיה מהשחקנים המובילים של הנבחרת שהעפילה במפתיע עד לחצי הגמר.
בהמשך אותה שנה זומן מקל לראשונה לסגל הנבחרת הלאומית של ישראל לאליפות אירופה בכדורסל. הוא קיבל דקות משחק רבות מהמאמן צביקה שרף והפגין יכולת טובה, אך הנבחרת הפסידה בכל שלושת משחקיה בסיבוב הראשון והודחה מהאליפות.
בקמפיין מוקדמות יורובאסקט 2011, היה מקל המנופה האחרון על ידי אריק שיבק. לאליפות אירופה 2011, זומן מקל ונטל חלק פעיל במשחקיה.
בקמפיין מוקדמות יורובאסקט 2013, מקל כמעט ולא שותף במשחקי הנבחרת.
בקיץ 2013 מקל החליט לא להשתתף עם הנבחרת בקמפיין יורובאסקט 2013 מכיוון שרצה להתכונן לעונתו הראשונה בליגת ה-NBA.
במוקדמות אליפות אירופה בכדורסל 2015, ב-20 באוגוסט 2014, רשם טריפל דאבל של 14 נקודות, 11 ריבאונדים ו-11 אסיסטים, בניצחון ישראל על מונטנגרו 80–65.
חיים אישיים

באוגוסט 2014 נבחר מקל לשמש כפרזנטור של מותג האופנה הישראלי "רנואר", לצידה של אור גרוסמן.
מקל נשוי לדוגמנית דניאל סימס, בתו של הכדורסלן האמריקאי-ישראלי וילי סימס. לזוג שני ילדים.
סטטיסטיקת קריירה > בעונה הסדירה ב-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013/2014 | דאלאס | 31  | 1  | 9.4 | 0.349  | 0.250  | 0.667  | 0.9  | 2.0 | 0.1 | 0.0 | 2.4 |
| 2014/2015 | ניו אורלינס | 4 | 0 | 10.8  | 0.150 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 3.3  | 0.5  | 0.0 | 1.5 |
| קריירה |  | 78 | 52 | 27.9 | 0.446 | 0.392 | 0.840 | 2.9 | 3.3 | 0.9 | 0.2 | 2.3 |
סטטיסטיקת קריירה > ביורוליג

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009/2010 | מכבי תל אביב | 1 | 0 | 1 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |
| 2014/2015 | ניז'ני נובגורוד | 6 | 0 | 20.7 | 0.482 | 0.286 | 0.824 | 2.3 | 4.7 | 0.7 | 0.0 | 11.7 |
| 2015/2016 | הכוכב האדום | 4 | 4 | 20.2 | 0.230 | 0.333 | 1.000 | 1.5 | 2.8 | 0.3 | 0.3 | 3.8 |
| 2016/2017 | מכבי תל אביב | 24 | 10 | 15.9 | 0.398 | 0.400 | 0.606 | 2.2 | 3.3 | 0.3 | 0.0 | 4.5 |

| קריירה |  | 35 | 14 | 16.7 | 0.400 | 0.371 | 0.692 | 2.1 | 3.4 | 0.3 | 0.1 | 5.5 |
תארים

אליפות המדינה (2010)
אליפות המדינה (2013)
גביע המדינה (2016,2017)
הישגים אישיים

תגלית העונה בליגת העל (2009) 
 (בעונת 2008/2009 בקבוצת הפועל גלבוע גליל – הושאל ממכבי תל אביב)
שחקן העונה בליגת העל (2013, 2011) 
 (בקבוצת מכבי תל אביב)
חמישיית העונה הראשונה בליגת העל (2016) 
 (בעונת 2015/2016 בקבוצת מכבי תל אביב)
שיאן האסיסיטים בליגת העל בכדורסל – 7.4 למשחק (בעונת 2015/2016 בקבוצת מכבי תל אביב)
גלרוס (קנטון)

גלרוס (גרמנית: Glarus, ‏האזנהקובץ:De-Glarus.ogg‏Ⓘ‏, צרפתית: Glaris) הוא קנטון של שווייץ, הממוקם במזרח שווייץ. עיר הבירה שלו נקראת גלרוס כשם הקנטון. הקנטון מחולק ל-29 רשויות ואוכלוסייתו דוברת גרמנית.
גאוגרפיה

רובו של שטח הקנטון הוא הררי וחוצה אותו הנהר לינת. הנקודה הגבוהה ביותר נמצאת בפסגת הר הטודי שבהרי האלפים - 3,614 מטר. בצפון הקנטון שוכן אגם גדול, בשם אגם ולן אשר שני שלישים משטחו (כ-24 קמ"ר) נמצאים בשטח הקנטון. שטח הקנטון הוא 685 קמ"ר, כחציו נחשב ראוי לעיבוד חקלאי וכ-15% משטחו מכוסה על ידי יערות.
הקנטון גובל מצפון וממזרח בקנטון סנט גלן, מדרום בקנטון גראובינדן, מדרום מערב בקנטון אורי ובמערב בקנטון שוויץ.
היסטוריה

הדת השפיעה רבות על היסטוריית הקנטון. המתיישבים לחופי הנהר לינת הומרו לנצרות במאה ה-6 על ידי הנזיר האירי פרידולין, שדמותו מתנוססת כיום על סמל הקנטון. אותו נזיר ייסד את מנזר סקינגן. מהמאה ה-9, האזור הסובב את העיר גלרוס היה של המנזר. עד 1288 השיג בית הבסבורג טיפין טיפין את כל זכויותיו של המנזר. מה שהוביל להצטרפותם של אנשי גלרוס לאיחוד השווייצרי ב-1352.
הכומר הולדריך צווינגלי שהקים את תנועת הרפורמציה בשווייץ, במקביל למרטין לותר הגרמני, כיהן ככומר בגלרוס מ-1506 עד 1516, עוד לפני שנהיה רפורמטור.
האזור ידע מאבקים רבים בין פרוטסטנטים לקתולים ועל כן, כדי להבטיח את השלום, הוחלט ב-1623 שלכל צד תהיה אספה כללית משלה וב-1683 כל צד קיבל את הזכות לבתי משפט נפרדים. ב-1836 אומצה חוקה שאיחדה את האסיפות הכלליות. ב-1960 היו כ-70% מתושבי גלרוס פרוטסטנטים וכ-30% קתולים.
בין 1798 ו-1803 הוכלל גלרוס בקנטון לינת קצר הימים אשר הוקם על ידי נפוליאון, מכיוון שגלרוס הייתה שותפה בלחימה נגד צרפת.
כלכלה

גאוגרפיית הקנטון, המושלג מאוד ובו חלק מהרי האלפים גרמה לתעסוקה רבה בתחום הרעפים במאה ה-17. טווית כותנה הייתה חשובה במאה ה-18 כתוספת לטווית הצמר המסורתית. התיעוש הכניס לשוק גם את תחומי ההדפסה על כותנה, הפקת אנרגיה הידרואלקטרית, מתכת, מפעלים ממוכנים וטחנת נייר.
התחומים המסורתיים כמו חליבה והרבעת בקר לא הוחלפו על ידי הפיתוחים התעשייתיים, והמשיכו לקחת חלק בכלכלת האזור.
הערות שוליים

↑  Switzerland's population in 2019, נוישאטל 2020, באתר המשרד הפדרלי לסטטיסטיקה, שווייץ. (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562019105171  BnF: cb12071251k (data)  GND: 4021141-1  HDS: 007374  ISNI: 0000 0004 0627 5734  LCCN: n81129730  MusicBrainz: f55f9d22-e955-4cc4-aa5f-cf92cdf2555e  NKC: ge961212  VcBA: 497/18345  VIAF: 134881987   WorldCat (עם VIAF): 134881987 
כנסיית גלרוס
גיוס קולות עמוק

גיוס קולות עמוק או דיפ קאנבסינג הוא סוג של שכנוע מצביעים שמשתמש בשיחות אמפתיות ארוכות כדי לעזור לשנות דעות בסיסיות של אנשים.
רקע

הרעיון נולד ב-2012 במרכז הלהט"ב בלוס אנג'לס, Los Angeles LGBT Center, כאשר אנשי הצוות במרכז החליטו לשוחח עם אנשים שהצביעו נגד נישואים חד מיניים כדי להבין טוב יותר את עמדתם. קמפיינים קודמים למען הצעות חוק במסגרת משאלי עם על נישואי להט"ב נכשלו 30 פעמים ברציפות. הדבר הפתיע את הפעילים למען זכויות להט"ב, משום שאפילו בקליפורניה, שיש בה רוב ליברלי-פרוגרסיבי, הצעת החוק משנת 2008 לא עברה.(אנ') בקמפיינים קודמים ניסו הפעילים להראות לאנשים ששוחחו איתם, כי חוסר אפשרות להינשא גורר סוגים רבים של אפליה נגד להט"ב. אנשים לכאורה הסכימו עם הפעילים, ובכל זאת הצעת החוק לא עברה במחוזות שבהם היה לכאורה רוב להצעות למען נישואי להט"ב.
לדעת הפעילים, הבעיה היסודית בגישות הקודמות הייתה ששיחות השכנוע לא התייחסו להומופוביה הבסיסית של אנשים, לחששות שלהם מפני להט"ב ולרגשותיהם העמוקים כלפי מוסד הנישואין.
לאחר ההפסד ב-2008 פיתחו סטיב דיליין (Steve Deline) ואלה בארט (Ella Barrett), שני פעילים ממרכז הלהט"ב בלוס אנג'לס, מנגנון של שיחות עומק אמפתיות וממושכות עם מצביעים. הם נעזרו בדייוויד פליישר (David Fleischer), שהיה אחראי למעבדת המנהיגות במרכז. הם קיימו שיחות עומק וקידמו את השימוש בשיטה בקרב ארגוני להט"ב בארצות הברית לקראת משאל-עם במהלך הבחירות במינסוטה ב-2012. בשל פיזור האוכלוסייה הרחב במדינה לא הייתה אפשרות לקיים שיחות מדלת לדלת, ולכן מתנדבים קיימו כ-220 אלף שיחות בטלפון, אף כי היה ברור כי שיחות כאלה הן יעילות פחות. לפי דיליין ובארט, כ-20 אלף איש אמרו שהם שינו את דעתם בקשר להצעת החוק בעקבות השיחות. לאחר 25 שנות מאבק חברתי ו-32 כישלונות בקמפיינים דומים, מינסוטה הייתה המקום הראשון שבו התומכים בזכויות להט"ב בארצות הברית הצליחו להעביר חוק להכרה בנישואים חד מיניים.
לאחר שהטקטיקה שימשה במסע קידום שוויון בנישואים במינסוטה ב-2012, דיליין, בארט ופליישר פנו לפרופסורים דייוויד ברוקמן וג'וש קאלה כדי לחקור את יעילות השיטה.
בתמיכת ארגון People's Action, נעשה שימוש בגיוס מצביעים עמוק כדי ליצור קשר עם הבוחרים לקראת הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2020.
עיקרי השיטה > מה הסיפור שאנשים מספרים לעצמם

פעילים תומכי השיטה מתארים אותה בהקשר של קמפיין למניעת הרחבת בתי הכלא במחוז לוס-אנג'לס והסטת הכסף והמאמץ הציבורי לטובת חלופות אחרות, כמו חינוך ופעילות רווחה. הדבר הראשון שהפעילים ביצעו היה ללכת לאנשים ולשאול אותם מה דעתם בנושא של כליאה במתקני מעצר וכלא, ללא ניסיון לשכנע. המטרה הייתה רק להבין מה אנשים חושבים, מה הסיפורים המרכזיים והיסודיים שעליהם נשענות הדעות שלהם, ואילו רגשות מעורבים בנושא.
לפי הפעילים, כלא הוא סוג של מערכת דיכוי, שמחוזקת על ידי מערכות דיכוי נוספות. לדעתם, מערכות דיכוי מסוג זה מוחזקות באמצעות סיפורים, וסיפורים אלה עובדים בצורה יעילה, למרות שחלק מהם הם שקרים.
עיקרי השיטה > האם כדאי להתמקד בשאלות הקלות?

השלב הבא הוא לשאול מה השאלה הכי נכונה שיש להתמקד בה? מה מחזיק את הנרטיב של הצד השני? מה הטיעונים שהכי כדאי להעלות? כיצד לכתוב תסריט לשיחה?
בהקשר של בתי כלא, פעילים לצמצום בתי הכלא השתמשו בעבר בטיעונים הבאים, שנתפסו כטיעונים הקלים ביותר או הטיעונים ההגיוניים ביותר. טיעונים אלה נבחרו על בסיס יכולתם לעורר אמפתיה ולעודד הסכמה עם הפעילים.
בתי הסוהר תורמים לאפליה ולגזענות
יש בעיה שגם אנשים לא אלימים נמצאים בכלא - לדוגמה, מכורים לסמים.
לדברי הפעילים, טיעונים אלה עבדו בצורה מוגבלת מאד. לדוגמה אנשים היו מודאגים מאלימות - "מה עם אסירים אלימים?", "עלולים לפגוע בבטיחות שלי או במשפחה שלי". הפעילים לא הצליחו לעקוף שאלה זו. מבחינת הקמפיין שלהם, זה סיכון גדול שכן כל מה שהצד התומך בכליאה צריך לעשות הוא לפרסם מודעת הפחדה לפני ההצבעה והם עלולים לאבד את כל האנשים שאותם שכנעו. בנוסף הם חשבו שיש הזדמנות גדולה יותר אם ימצאו דברים עמוקים יותר - ובכך להביא לשינוי יותר ארוך טווח.
פרוש הדבר לא לדבר בהכרח על "הפרי הנמוך ביותר", או על
הדברים שקל יותר להסכים עליהם, אלא לדבר על דברים יותר עמוקים, יותר מפחידים - מקרה הזה פחד מפני פושעים אלימים - לפי הפעילים אפשר גם להשיג יותר - לא רק לנצח בנושא חקיקה אחת אלה להלחם למען חופש וחירות.
עיקרי השיטה > התמקדות בשאלות עמוקות יותר

הפעילים לא יכלו להתחמק מ"קיר" שבו נתקלו של אלימות וחישפו תשובות לגביו. הם הגיעו למאמר בניו יורק טיימס Is Prison Necessary? Ruth Wilson Gilmore Might Change Your Mind 
שבו רות וילסון גילמור, (אנ') דיברה מה אנשים מספרים לעצמם על בתי כלא, ומה נכון יותר.
גילמור מביעה כבוד לאנשים שתרמו לדיאלוג הלאומי בדבר הפחתת מאסר בארהב. כמו הסרט התעודי "התיקון ה-13". לאחר מכן היא מבקרת את נרטיבים שקודמו עד כה. לדוגמה בסרט התיקון ה-13 מערכת הכליאה הנרחבת בארצות הברית מוצגת כאמצעי דיכוי נגד השחורים כאין המשך למערכת העבדות שהייתה בעבר. גילמור חושבת שנרטיב זה בעייתי בגלל שלדבריה הדבר תורם לראיה סטריאטופית ולמחשבה שגויה לפיה רוב האסירים הם שחורים בעוד רובם לבנים. גילמור שואלת האם זה הדבר שמחזיק את בתי הכלא, האם הגזענות היא הדבר המרכזי שגורם לאנשים להמשיך לתמוך בכליאה ומאפשר את קיומה.
ה"פיל בחדר" מבחינת הפעילים היה נושא האלימות. הפעילים לא היו בטוחים שכדאי להם לדבר על הנושא הזה ואיך בכלל ניתן להתמודד עם טיעון זה. וילסון אמרה שבמקום לשאול האם מישהו מסוים צריך להיות כלוא או חופשי, אפשר לשאול מדוע אנו כחברה מנסים לפתור בעיה באמעעות חזרה על אותה התנהגות שגרמה לבעיה מלכתחילה.
לפי גילמור, קו החשיבה שהוביל לטיעון, חפות מפשע יחסית, שמדבר על אנשים לא אלימים הוא קו שמנסה לחשוב על תת-קבוצה של אנשים שנכלאו שלא בצדק. גילמור שואלת במאמר האם הבעיה היא שאנחנו מענישים יותר מידי אנשים או שהבעיה היא שמראש אנחנו כחברה מתבססים על עונש כדי למנוע פשיעה ואלימות. האם כחברה שיש בה בתי כלא אנחנו מצליחים למנוע אלימות? או משתתפים בה?
הפעילים הגיעו למסקנה כי עליהם לעסוק בשאלת האלימות ולא להתחמק ממנה. לטענתם לדבר על אלימות זה בדיוק הדבר שהיה נחוץ כדי לגרום לשינוי. המטרה היא לא לגרום לדגומא למערכת כליאה פחות גזענית בגלל שמערכת כזו לטענתם היא עדיין מערכת אלימה שיוצרת בעיות.
עיקרי השיטה > מהי נקודת המבט הבסיסית איתה מנסים להתמודד

לפי הפעילים, כדי לכתוב סקרפיט שיחה, צריך להבין שעולה היא מה נקודת המבט הכללית שאיתה הפעילים מנסים להתאמת שכן במובן מסוים דיפ קאנבסינג מנסה לשנות נקודת מבט של האדם איתו משוחחים.
לטענת הפעילים לאנשים רבים יש ראיית עולם שמעוגנת בפחדים, שהם קיבלו מהנהגה פוליטית שיש לה אינטרס בהמשך המצב הקיים. וכי ראיית עולם זו אינה בהכרח מעוגנת בחוויות האישיות שלהם.
לטענת הפעילים ראיית עולם זו, בהקשר של כליאה, מורכבת מהנקודות הבאות:
אנשים הם טובים או רעים - מרגע שתייג מישהו כאדם רע אפשר להתייחס אליו כאל לא אדם - דה-הומניזזציה - לדוגמה לכלוא אותו. השאלה אם אדם טוב או רע לכאורה מעוגנת במבנה האישיות של האדם. סוג כזה של חשיבה שונה מטענה אחרת שהיא שלפעמים אנשים עושים דברים רעים.
אמונה בעונש - אמונה שעונש עוזר לשנות התנהגות, אם אנשים עושים טעות הם צריכים להענש ובצורה כזו הם ילמדו לקח.
אמונה בתחתית של יאוש - אם אדם יגיע למצב רע מאד הוא ישנה את דעתו ואת ההתנהגות שלו. לפי אמונה זו, גם אין צורך בכלל לעזור לאנשים האלה - חשוב שהם יגיעו למצב מייאש מאד, אף כי איינו יודעים היכן הוא ימצא, וממנו הם יקפצו חזרה למעלה. מחשבה מנוגדת לכך היא שסוג כזה של שינוי הוא נדיר, ולרוב כדי להשתנות לטובה אנשים צריכים תקווה.
אנשים הם מסוכנים והכלא או בית המעצר שומר עלינו בטוחים מהם - לפי הפעילים הטענה הזו נכונה בחלקה, שכן באמת יש אנשים מסוכנים, השאלה המרכזית היא האם בתי כלא באמת מצליחים לשמור על הביטחון של הציבור הכללי
הטיעונים נגד טיעונים אלה הם:
אנשים הם לא טובים או רעים - כל האנשים מסוגלים לבצע את שני הדברים בנסיבות המתאימות.
מעגל של פגיעה וטרואמה - בדרך כלל אנשים שחווים פגיעה,
טרואמה או דיכוי נוטים לפגוע באנשים אחרים או לפחות לבצע פעולות, קיצוניות, ואלו דברים שלרוב גורמים לכך שאנשים נמצאים בכלא
עונשים מחזקים מעגל של טראומה לפי הפעילים, עונשים הם סוג של פגיעה או טרואמה והיא מייצרת מחדש, פגיעה וטרואמה חדשים לטענת הפעילים מדובר במעגל של טראומה ופגיעה
תקווה וסיוע עוזרים לאנשים להשתנות לטובה - לפי הפעילים מה שגורם לשינוי של אנשים ובסופו של דבר גורם לכך שאנו בטוחים הוא לענות על הצרכים שיש לאנשים, לתת לאדם תקווה.
לגישתם, עונש ככיוון חברתי ותרבותי הוא דבר שמזיק לחברה כי הוא ממשיך לייצר את כל הפחד והאלימות שמנסים למנוע. לפי הפעילים הדיכוי במרעכת הכליאה והבחירה בעונש כדי להתמודד עם אלימות, קשור לסוגי דיכוי אחרים והוא מגיע מרעיונות כמו עבדות או פטריארכיה או קפיטלזים או רצח עם (של אינדינים ושל שחורים) - דברים שלפי הפעילים עליהם מבוססת ההיסטוריה של ארצות הברית. לטענת הפעילים מערכת הכליאה הנרחבת בארהב אינה תאונה כלשהי אלה מבוססת על אמונה תרבותית עמוקה שיש בארצות הברית.