מתי מדבר
הערות שוליים

↑  על פי לשון ספר במדבר, פרק י"ד, פסוק כ"ז: "עַד מָתַי לָעֵדָה הָרָעָה הַזֹּאת"
↑  על פי לשון ספר שמות, פרק י', פסוק ט"ו: "וַיְכַס אֶת עֵין כָּל-הָאָרֶץ"
↑  על פי לשון ספר ישעיהו, פרק ב', פסוק י"ג: "וְעַל כָּל אַלּוֹנֵי הַבָּשָׁן"
↑  על פי לשון ספר תהלים, פרק ל"ו, פסוק י"ג: "שָׁם נָפְלוּ פֹּעֲלֵי אָוֶן"
↑  על פי לשון מגילת שיר השירים, פרק א', פסוק ה': "כְּאָהֳלֵי קֵדָר"
↑  על פי לשון תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף מ"ג, עמוד ב': "מת המוטל בחמה"
↑  על פי לשון ספר ישעיהו, פרק י"ד, פסוק ל': "וְאֶבְיוֹנִים לָבֶטַח יִרְבָּצוּ"
↑  על פי לשון ספר יהושע, פרק ה', פסוק ב': "חַרְבוֹת צֻרִים"
↑  על פי לשון רבי עובדיה ברטנורא בפירושו ל משנה, מסכת ביצה, פרק א', משנה ב': "נעוץ בעפר"
↑  על פי לשון משנה, מסכת ברכות, פרק ה', משנה א': "כובד ראש"
↑  על פי לשון ספר במדבר, פרק ו', פסוק ה': "גַּדֵּל פֶּרַע שְׂעַר רֹאשׁוֹ"
↑  על פי לשון ספר דברים, פרק כ"ח, פסוק נ': "עַז פָּנִים"
↑  על פי לשון ספר תהלים, פרק י"א, פסוק ו': "וְרוּחַ זִלְעָפוֹת מְנָת כּוֹסָם"
↑  על פי לשון ספר יחזקאל, פרק ג', פסוק ח': "מִצְחֲךָ חָזָק לְעֻמַּת מִצְחָם"
↑  על פי לשון ספר משלי, פרק ג', פסוק י"ט: "כּוֹנֵן שָׁמַיִם בִּתְבוּנָה"
↑  על פי לשון ספר ירמיהו, פרק ד', פסוק ז': "עָלָה אַרְיֵה מִסֻּבְּכוֹ"
↑  החזרה הכפולה על השורש פתל כפי לשון ספר בראשית, פרק ל', פסוק ח': "נַפְתּוּלֵי אֱלֹהִים נִפְתַּלְתִּי"
↑  על פי לשון משנה, מסכת שבת, פרק י"ב, משנה א': "המכה בקרנס על הסדן"
↑  על פי לשון ספר איוב, פרק ל"ד, פסוק כ"ד: "כַּבִּירִים לֹא-חֵקֶר"
↑  על פי לשון ספר ירמיהו, פרק מ"ט, פסוק כ"ו: "וְכָל אַנְשֵׁי הַמִּלְחָמָה יִדַּמּוּ"
↑  על פי לשון ספר ירמיהו, פרק י"ז, פסוק ו': "וְשָׁכַן חֲרֵרִים בַּמִּדְבָּר"
↑  על פי לשון תלמוד בבלי, מסכת הוריות, דף י"ג, עמוד ב': "כתב שעל גבי הקבר"
↑  על פי לשון ספר ישעיהו, פרק כ"א, פסוק י"ז: "וּשְׁאָר מִסְפַּר קֶשֶׁת"
↑  על פי לשון ספר זכריה, פרק ז', פסוק י"ב: "וְלִבָּם שָׂמוּ שָׁמִיר"
↑  מסכת סנהדרין י ג; תוספתא סנהדרין פרק יג, תלמוד בבלי מסכת סנהדרין דף קי עמוד ב, תלמוד ירושלמי מסכת סנהדרין פרק י, הלכה ד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא דף ע“ג עמוד ב – דף ע“ד עמוד א
1 2 3  פישל לחובר, "מתי מדבר האחרונים" ו-"מתי מדבר", כנסת דברי סופרים לזכר חיים ביאליק ה, ת"ש (1940)
↑  אסתר נתן, ענקים מאובנים מקיצים: על הקבלה בין שיר של סולוביוב לפואמה 'מתי מדבר', דפים למחקר בספרות 6/5, 1989, עמ' 114-99
1 2 3 4  יעקב פיכמן, על ביאליק, דבר, 10 ביולי 1936
↑  חיים נחמן ביאליק, משהו על "מגילת האש". ישראל כהן כתב: "אכן, המדבר שנחזה על-ידי המשורר נורא-הוד יותר ונאמן יותר למציאות מן המדבר הממשי, כפי שנראה ונחקר על-ידי סתם בני אדם, שנהירים להם שביליו וצורתו בתכלית הנהירות".
↑  יעקב פיכמן כתב: "לפני כמה שנים עברנו בשיירה אותו מדבר שהוא מצייר, והרושם הראשון היה: הנה הנוף של 'מתי מדבר': כל כך דמה המדבר, שעברנו בו מסלע-אדום עד עקבה, במראות פלאיו לזה, שניתן לנו ב'מתי מדבר'. אבל לאמיתו של דבר, שליט כאן נוף אגדי, נוף-גבורה של המדבר - לא כפי שנחקר על-ידי המשורר, כי אם כפי שנקבע בלבנו ובלב המשורר מימי ילדותנו, בקראנו בספר דברים על המדבר הגדול והנורא".
↑  לפי דן מירון, במעשה כתיבת ‘מתי מדבר’ היה משום היענות לאתגר של טשרניחובסקי, לא רק בתחום התחרות עימו ביצירת שירה של הקסמטרים דקטיליים, אלא גם בניסיון להעלות מוטיב מיתולוגי של גבורה מרדנית על רקע של נוף קדומים.
↑  לדעת מאיר בוסאק, הפרשנות האידאית העשירה, שהוקדשה ל"מתי מדבר", מסתעפת לשני כיוונים: א. קונסטרוקציות-על, שבסיסן התרשמויות כלליות-הגותיות; ב. הסברים אלגוריים על סמך ניתוח טקסטואלי של מרכיבי הפואמה.
1 2 3 4  אהרן מזיא, ביאליק האחד: בסובכי פרשנות ומחקר, תל-אביב: רשפים, תשל"ח
1 2  שלום קרמר, "מתי מדבר" - דמות או סמל, מאזנים, תמוז תשכ"ד (יולי 1964), עמ' 143-134
↑  לדעת שלונסקי, עשה קלוזנר פלסתר את יצירת ביאליק הגדולה, בכתבו לה פירוש אלגורי, כפי שעשו חז“ל ל”שיר השירים". “הוי קלויזנרים, קלויזנרים!” כתב שלונסקי, “עד מתי אתם עושים את האמנות פלסתר?"
↑  יעקב פיכמן, סופרי אודסה, ירושלים: מוסד ביאליק, תשי"א
↑  יוסף האפרתי הרחיב על תפיסת החיים החזונית, תמימה או רומנטית, מול התפיסה הריאליסטית המפוכחת ביצירת ביאליק במאמרו "'מתי מדבר' - פואמה תיאורית", סעיף 5.3.
↑  ישורון קשת, קרן חזות: פרקי ביקורת לאומית - על הראשונות ועל האחרונות, ירושלים: ראובן מס, 1966
↑  יוסף האפרתי, "מתי מדבר" - פואמה תיאורית, סעיף 2.2., הספרות א, אוקטובר 1973
↑  ישורון קשת כתב: ב“בריכה” וב“מתי־מדבר” יוכיח: השכינה, שלחשה את אלה על אוזן משוררנו הגדול, שכחה לרגע כי בגלות היא!
1 2  ישורון קשת, מאמרים ומסות: על ח. נ. ביאליק, ירושלים: ראובן מס, 1968
↑  אגרות ז'בוטינסקי, כרך א ע' קנג. ישורון קשת כינה את "מתי מדבר" שירת הדור!
↑  מרדכי רבינזון, השירה הלאומית, וילנה: רוזנקרנץ ושריפטזטצר, תרפ"ג
↑  מיכה יוסף ברדיצ'בסקי, דברי ביקורת, בספרות היפה, ג
↑  יעקב שטיינברג, כל כתבי יעקב שטיינברג - השורה, תל אביב: דביר, 1959
| חיים נחמן ביאליק |
| --- | --- | --- |
| שירים | אל הציפור • תחזקנה • אם יש את נפשך לדעת •  הכניסיני תחת כנפך • על השחיטה • בעיר ההרגה • המתמיד • מתי מדבר • הבריכה • מגילת האש • לא זכיתי באור מן ההפקר • שיר העבודה והמלאכה • למתנדבים בעם • אכן חציר העם • ראיתיכם שוב בקוצר ידכם • שירתי • זוהר • ביום קיץ יום חום • בגינה • עציץ פרחים • שיר לחמוטל • שבת המלכה • פרש • קן ציפור • הפרח לפרפר • הפרפר לפרח • בין העצים הירקרקים‎ • היא יושבה לחלון • נדנדה • מעבר לים • מתי מדבר האחרונים • יהי חלקי עמכם • לכבוד החנוכה • בערוגת הגינה • מקהלת נוגנים • קומי צאי • יש לי גן • הקיץ גווע • אחרי מותי • לבדי •  תרזה יפה • לא ביום ולא בלילה • בין נהר פרת ונהר חדקל • בשל תפוח |  |
| סיפורים | ספר האגדה • אלוף בצלות ואלוף שום • גילוי וכיסוי בלשון • החצוצרה נתביישה • אריה "בעל גוף" • התרנגולים והשועל • שירים ופזמונות לילדים • אגדת שלושה וארבעה • ויהי היום • מסע הדג‎ • ספיח • יום השישי הקצר • מאחורי הגדר |  |
| הנצחה | קריית ביאליק • בית ביאליק • גבעת ח"ן • פרס ביאליק • כפר ביאליק • שדרות ח"ן (תל אביב) • כיכר ביאליק • מוסד ביאליק • רחוב ביאליק (תל אביב) • קמפוס ביאליק-רוגוזין • שדרות ח"ן (רחובות) • רחוב ביאליק (רמת גן) |  |
| ערכים קשורים | מאניה ביאליק‎ • אירה יאן • מרדכי עובדיהו • משה אונגרפלד • ראדי • אהל שם • עונג שבת |  |
מתוך "מתי מדבר" (אחיאסף, תרס"ב)