הארץ
הפולמוס סביב העיתון

סביב מאפייניו של "הארץ", ובמיוחד סביב הקו הפוליטי הניכר בו, מתקיים דיון ציבורי ער. העמדה המדינית הדומיננטית בעמודי הדעות בעיתון סופגת ביקורת מצד גורמים שונים, בהם: עירית לינור,תבנית:הערה גדי טאוב שטען כי העיתון נותן במה נרחבת לאנטי-ציונות, חנוך מרמרי (עורך העיתון לשעבר) שטען כי פרידתו מהעיתון נבעה מחוסר הסכמה פוליטית (וגם על רקע ההתמקדות בנושא הכלכלי) ודוד מרחב שטען כי מוסף "תרבות וספרות" הפך לבימה פוליטית.תבנית:הערה בשל טענות דומות על הקו הפוליטי של העיתון הודיעה לשכת ראש הממשלה בשנת 2002 על ביטול המנוי על העיתון.תבנית:הערה ישנם כאלו התוקפים את "הארץ" משמאל, למשל דוד שחם.תבנית:הערה ביקורת חריפה הגיעה גם מבן-דרור ימיני על מגוון נושאים, אך הוא בעיקר מאשים את "הארץ" בניהול קמפיין מתמשך של הסתה, נאציפיקציה ודמוניזציה נגד מדינת ישראל, שמשתמש אף בשקרים, סילוף עובדות ועריכה מגמתית, בפרט מצד גדעון לוי ואתר "הארץ" באנגלית,תבנית:הערה ומשמש כמקור עיקרי לתעמולה אנטי-ישראלית והסתה לאלימות נגד ישראל בעולם.תבנית:הערה ח"כ יאיר לפיד, יו"ר מפלגת "יש עתיד",תבנית:הערה הצטרף למבקרים ואמר כי "זה לא עיתון אלא ביטאון של שמאל רדיקלי".תבנית:הערה באופן דומה התבטאו שר החינוך נפתלי בנט, והעיתונאי האמריקאי ג'פרי גולדברג שהעיתון מקדם דעות אנטישמיות.תבנית:הערה הביקורת מופנית כלפי עמודי החדשות ומאמרי הדעות בעיתון, אך עלו טענות שהקו השמאלי של העיתון מחלחל אפילו לפעילותה של מחלקת המודעות.תבנית:הערה
ב-20 בינואר 2009 פרסם העיתון, בכותרת ראשית, לרוחב כל העמוד הראשון, את מאמרו הפוליטי של דויד גרוסמן "הסיפור שאנו כלואים בו", כאשר הכותרת הראשית "ברק אובמה יושבע היום לנשיא השחור הראשון של ארצות הברית" נדחקה מראש העמוד. חנוך מרמרי כותב על כך: "הבחירה של עורכי "הארץ" למקם מאמר של דויד גרוסמן בשער העיתון במקום בעמוד המאמרים, אינה משרתת את גרוסמן, אינה מכבדת את העיתון, ובעיקר – אינה תורמת לאפשרות של דיון ציבורי בסוגיות הרלוונטיות".תבנית:הערה
לדיון זה מוקדש מקום גם ב"הארץ" עצמו. בינואר 2012 פרסם גדעון לוי, מהבולטים בחברי מערכת "הארץ", מאמר הגנה נלהב על עיתונו, כנגד דברי ביקורת על העיתון שיוחסו לשר המשפטים, יעקב נאמן, ולראש הממשלה, בנימין נתניהו.תבנית:הערה בינואר 2014 פרסם "הארץ" מאמר מאת ד"ר יאיר כספי ובו ביקורת על קשת רחבה של נושאים שבהם לטעמו של כספי דיווחו של "הארץ" אינו ראוי.תבנית:הערה ח"כ לשעבר עוזי ברעם פרסם מאמר תגובה שבו חלק על ביקורתו של כספי.תבנית:הערה בספטמבר 2016 שלח עמוס שוקן מכתב למנויי העיתון, בו הופיעו בין השאר הדברים הבאים:
"חשבתי שתמצאנה ותמצאו עניין בעקרונות המערכתיים ש'הארץ' פועל על פיהם. מבלי שנכתבו הם היו הקווים המנחים של 'הארץ' למעשה כל שנותיו, אבל לפני עשר שנים גם העלינו אותם על הכתב, והנה הם:
'הארץ' הוא עיתון ציוני התומך בקיומה ובחיזוקה של ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.
'הארץ' יתמוך במאמצים לעשות את ישראל מתקדמת כמדינות המתקדמות בתחומי חינוך, מדע ותרבות.
'הארץ' ישאף שישראל תהיה מתקדמת ככל האפשר בזכויות אזרח ובזכויות אדם.
'הארץ' יתנגד לכל סוג של כפיה כולל כפיה דתית.
'הארץ' יתמוך בזכות הפרט לביטוי, כולל בפעילות כלכלית ועסקית במסגרת של כלכלת שוק.
'הארץ' יתמוך במאמצים להשיג שלום עם שכניה הערבים של ישראל."
בנובמבר 2023 הציע שר התקשורת שלמה קרעי להפסיק כל פרסום או מנוי ממשלתי על "הארץ". באוקטובר 2024, בזמן מלחמת חרבות ברזל, אמר מו"ל העיתון, עמוס שוקן, ב"ועידת הארץ" שנערכה בלונדון, כי ישראל "נלחמת בלוחמי החופש הפלסטינים אותם היא מכנה טרוריסטים". בנוסף, אמר שוקן "חייבים להקים מדינה פלסטינית, והדרך היחידה להשיג זאת לדעתי היא הטלת סנקציות נגד המנהיגים שמתנגדים לזה". האמירות עוררו סערה ציבורית והביאו משרדי ממשלה שונים להכריז על ניתוק הקשר עם העיתון. בנובמבר 2024, בעקבות דבריו של שוקן ולנוכח הביקורת על מאמרי המערכת של העיתון בזמן מלחמת חרבות ברזל שלטענת קרעי "פגעו בלגיטימציה של מדינת ישראל בעולם ובזכותה להגנה עצמית", החליטה ממשלת ישראל השלושים ושבע לנתק קשרים פרסומיים עם עיתון "הארץ" וקראה לזרועות הממשלה וגופים ממשלתיים להימנע מהתקשרות עסקית עם העיתון.תבנית:הערהתבנית:הערה בינואר 2025 הוגשה עתירה לבג״ץ נגד ההחלטה בטענה שאינה חוקית.תבנית:הערה