מגדר וזיהום סביבתי
זיהום סביבה ונשים

בעבר, היה קיים מחסור בידע לגבי השפעת מזהמים על נשים, שכן רוב הידע נשען על תוצאות מחקרים שהתמקדו בחשיפה של גברים למזהמים בתעסוקה. המחקרים התעלמו מההשפעה של חומרים מזהמים על אוכלוסייה רחבה הכוללת נשים, ילדים ועוברים. שכיחות המחלה, סוגי הסרטן, הפרעות פוריות ומחלות כרוניות שקשורות לזיהום סביבתי מציגים מופעים שונים אצל נשים וגברים.
עד לשנת 2012 הבדלים המגדריים לא נלקחו בחשבון, מה שהביא לעיכוב בגילוי המחלות הממאירות אצל נשים בעיקר[דרושה הבהרה], מכיוון שגופן של נשים והפעילות ההורמונאלית והפיזיולוגית בגופן שונה משל גברים, דורשת הגישה הפמיניסטית פילוח של המחקרים ובדיקת מידת ההשפעה וההבדלים שבין נשים לגברים.
כמו כן, נושא רגישותן הייחודית של נשים, הועלה גם בכנס האקולוגיה השנתי ב-2013, בו הוצגה רגישותן הייחודית של נשים למשפחות מזהמים אשר מחקות את ההורמון הנשי אסטרוגן לדוגמה, למתכות המתפקדות כ"מטלואסטרוגנים", חשיפה למתכות אלו אחראית על פי הנטען לעליה בתחלואה בסרטן השד וסרטן ריאה.
כתב העת לחומרים מסוכנים "מדע ישיר" (ScienceDirect) מספק סקירה ביקורתית לגבי החשיפה בבית בבערה מדלק מוצק, המזהמים הקשורים אליו, מנגנוני הרעילות שלהם, ובעיקר ההשפעות הבריאותיות הנלוות, במיוחד בנשים וילדים הן חמורות.
במחקר נמצא שחשיפה של נשים למזהמים אלו גורמת לסרטן ריאות, מחלת ריאות חסימתית כרונית, לחץ דם מוגבר, מחלות לב וכלי דם והם הגורמים העיקריים לנכות למוות בטרם עת בנשים.
90% ממשקי הבית הכפריים בשלוש המדינות המתפתחות המאוכלסות ביותר בדרום אסיה (פקיסטן, הודו ובנגלדש) משתמשים בדלק מוצק (SF) לבישול פנימי, חימום ותאורה. דלק מוצק מתייחס לביומסה (שאריות עץ, חקלאות ופחם). ביומסה מתייחסת לחומרים אורגניים מתחדשים שמקורם משאריות בעלי חיים וצמחים (כגון עץ, גללי בעלי חיים ושאריות יבולים). לשימוש בדלקי הבישול ומקומות הבישול היו השפעות משמעותיות על האינדיקטורים לבריאות האישה, כגון הריון נוכחי, משך ההריון, שנות העיקור וגיל.
מיקרופלסטיק הם חלקיקים קטנים מחמישה מילימטרים הנובעים מחשיפה אנושית לחפצי פלסטיק הנמצאים בסביבה ההופכת לבלתי נמנעת. הם עוברים מהסביבה לאורגניזמים חיים, כולל יונקים, מאחר שכמויות אדירות של פסולת פלסטיק מושלכות לסביבה ומזהמות את כדור הארץ כולו. מיקרופלסטיק נמצא החל מפסגת הר האוורסט הגבוה ועד לאוקיינוסים העמוקים ביותר. אנשים צורכים את החלקיקים הזעירים דרך מזון ומים וכן נושמים אותם פנימה, והם נמצאו בצואה של תינוקות ומבוגרים וגם בדם.
יש זיהומים סביבתיים שטרם נבדקו מגדרית, אך הם זיהומים מוכחים כגון מיקרופלסטיק. בשנת 2020 נערך מחקר על ידי צוות חוקרים מאוניברסיטת "פוליטכניקה דלה מרשה", מאיטליה, שזיהה מיקרופלסטיק לראשונה בשליות אנושיות. במחקר נותחו דגימות משש שליות אנושיות, שנאספו מנשים לאחר הריונות פיזיולוגיים ודגימות שנאספו מהעוברים. במחקר זה זוהו בפעם הראשונה חלקיקי מיקרופלסטיק גם בשליות וגם בחלב אם אנושי. דגימות חלב האם נלקחו מ-34 אימהות בריאות, שבוע לאחר הלידה ברומא, איטליה. ב-75% מהדגימות, התגלו חלקיקי מיקרופלסטיק, ממצאים אלו גרמו לחוקרים דאגה רבה מההשפעות הבריאותיות הפוטנציאליות לחומרים רעילים בחלב האם, מאחר שהתינוקות היא האוכלוסייה הפגיעה ביותר.
נשים מהוות כ-79% מהשימוש במוצרי קוסמטיקה למטרות יופי, היגיינה וטיפוח, וקרמי לחות, דאודורנטים ומוצרי שיער ואיפור הם הבולטים ביותר תעשיית הקוסמטיקה. תעשיית הקוסמטיקה מתקשה בהתמודדות עם בעיות הקשורות לייצור פסולת מיקרופלסטיק ישירות מתכשירי קוסמטיקה או אריזותיהם, יחד עם השימוש במוצרי נפט אלא, וכן גם בנושאים הקשורים לניסויים בבעלי חיים. בכל הנוגע לשימוש במיקרופלסטיק ופרבנים המצויים במוצרי הקוסמטיקה, יש השפעה על הבריאות, מחקרים מדגישים חששות לגבי המערכת האנדוקרינית, לאור סיווגם כמשבשים הורמונליים, עם זיקה לקולטנים לאסטרוגן, אנדרוגן ואפילו לבלוטת התריס.
בדו"ח האחרון שערך גרינפיס במוצרי קוסמטיקה באיטליה, נמצא פלסטיק ב-79% מ-672 המוצרים שנבדקו שנרכשו באינטרנט, וב-38% מהמוצרים נמצאו חלקיקי מיקרופסטיק מוצק. החל מ-1 בינואר 2020, איטליה אסרה להוציא לשוק מוצרי קוסמטיקה לשטיפה עם פונקציית פילינג או ניקוי המכילים מיקרופלסטיק. ישנם חששות סביבתיים לבריאות האדם הקשורים למרכיב בפולימר מסוג PVP, היכול להזיק לחיים מימיים עם השפעות ארוכות טווח. הוא גם חשוד כגורם לגירוי בדרכי הנשימה ולסרטן.
במחקר גלובלי חדש שבפורסם בשנת 2022 בעיתון הבריטי "הגרדיאן" שכלל 137 מדינות באסיה, אפריקה ואמריקה הלטינית, היכן ש-98% ממקרי הלידות השקטות קורות, פורסם כי חשיפה לחלקיקים הקטנים מ-2.5 מיקרון שנוצרים משריפת דלקי מאובנים, עשויה להיות גורם ללידות שקטות מרובות. האופן שבו זיהום אוויר גורם ללידה שקטה עדיין לא ברור, אך החוקרים אמרו כי החלקיקים המזהמים שנמצאו בשליה של העוברים, עשויים לגרום ל"נזק עוברי בלתי הפיך" ולפגוע בשליה עצמה. זיהום אוויר גם עלול להגביל את יכולת גוף האם להעביר חמצן לעובר.
באפריל 2024 לראשונה בהיסטוריה בית דין בינלאומי בהאג פסק לטובת קבוצת 2000 נשים מבוגרות משווייץ, שטענו כי המאמצים הלא מספיקים של ממשלת שווייץ, אינם דיים להילחם בשינויי האקלים וזה מעמיד אותן בסיכום למות במהלך גלי החום. החלטת בית המשפט בהאג מהווה תקדים, מאחר שפסק הדין שלא ניתן לערער עליו, עשוי לחייב את ממשלת שווייץ לנקוט צעדים בהפחתת הפליטות עד 2030 ולצמצם את זיהום הסביבה.