stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רצח אמיל גרינצווייג
אמיל גרינצווייג

גרינצווייג, פעיל "שלום עכשיו", היה אז בן 35. יליד העיר קלוז' ברומניה ובן לניצולת אושוויץ. הוא גדל בצרפת ובברזיל ובשנת 1963, כשהתייתם מאביו, עלה לישראל עם אמו ועם אחיו אליעזר והתגורר בחיפה. בוגר בית הספר הריאלי העברי בחיפה והאוניברסיטה העברית בירושלים. עבד כמורה למתמטיקה בקיבוצים בנגב ולאחר מכן במכון ון ליר בירושלים. עסק בפרויקטים חינוכיים להקניית תרבות דיון ומשא ומתן סביב נושאים במחלוקת, ולחיזוק ההבנה ההדדית בין נוער יהודי וערבי. בשנותיו האחרונות חי בירושלים, שם הכין את עבודת המאסטר בתחום ההיסטוריה, הפילוסופיה והסוציולוגיה של המדעים. היה גרוש ואב לבת חמש. כחייל בנח"ל מוצנח ובמילואים, השתתף בארבע מלחמות. מספר ימים לפני ההפגנה הוא חזר משירות מילואים כקצין צנחנים בלבנון.
גרינצווייג הובא לקבורה בחיפה. מסע הלוויה לווה במשמרות מחאה רבות של חברי קיבוצים ויישובים בכל רחבי הארץ אשר ערכו הפגנות הזדהות והביעו זעזוע מהרצח. משמרות אבל הוצבו בירושלים ונמשכו במשך כל ימי השבעה.
אמיל גרינצווייג > הנצחה

מדי שנה מחלקת האגודה לזכויות האזרח את אות זכויות האדם ע"ש אמיל גרינצוויג. בין מקבלי האות במהלך השנים: העיתונאי משה נגבי, מר באסם עיד, ד"ר רוחמה מרטון, פרופ' יצחק זמיר, ד"ר יצחק קדמן, שולמית אלוני וד"ר חנה ספרן. כן קיבלו את האות במהלך השנים שורה של ארגוני זכויות האדם.
אדם - המדרשה לדמוקרטיה ולשלום על-שם אמיל גרינצוויג שהוקמה בשנת 1986 מארגנת ערבי עיון לזכרו של אמיל גרינצווייג.
השיר "בדרך אל האור", הידוע בביצוע צמד הדודאים, נכתב בידי חיים חפר לעצרת במלאת שנה להירצחו. שיר נוסף של חפר בעקבות הרצח הוא "אמיל", שביצעה נורית גלרון. הרצועה "טרנזישן" בתקליט "אלבום משפחתי" של שלמה גרוניך ושם טוב לוי מוקדשת לזכרו של אמיל גרינצווייג.
הערות שוליים

↑  שולמית הראבן, במקום הקדמה: עדוּת, באתר פרויקט בן-יהודה, ‏14 בפברואר 1983.
↑  איתן קלינסקי, איפה היית צחי הנגבי ב-10/2/1983?, באתר הגדה השמאלית, ‏11 בפברואר 2013.
↑  31°46′51.0″N 35°12′03.5″E﻿ / ﻿31.780833°N 35.200972°E﻿ / 31.780833; 35.200972
↑  ההתנקשות ב"שלום-עכשיו" האפילה על פיטורי שרון, דבר, 11 בפברואר 1983, המשך
↑  אילן בכר, החשוד בהטלת הרימון, מעריב, 22 בינואר 1984
↑  טובה צימוקי, התנגשות מילולית בין שריד לבורג, דבר, 7 ביולי 1983
↑  אני נגד אלימות, מעריב, 24 במאי 1983; המשך
↑  ראובן שפירא, העצני: הוכן דו"ח על פשעי ערבים ביו"ש, דבר, 26 במאי 1983
↑  העצני תוקף העיתונות, דבר, 16 בנובמבר 1983
↑  רק כשתושלם החקירה יוברר, דבר, 20 ביולי 1983
1 2 3  שרה ליבוביץ דר, בתפקיד הקורבן, באתר הארץ, 26 ביוני 2002
↑  אילן בכר, מכריו של אברושמי "הוא מדמיין דברים", מעריב, 22 בינואר 1984
↑   איילת שני, "בפעם הראשונה שביצעו בישראל בדיקת דנ"א, שיחררו מהכלא אדם שנידון למאסר עולם", באתר הארץ, 16 ביולי 2020
↑  אברושמי הודה בתחילת חקירתו בקניית הרימון, מעריב, 27 באפריל 1984
↑  אילן בכר, החשוד בהטלת הרימון על אנשי "שלום עכשיו" וברצח גרינצוייג פעל כנראה על דעת עצמו, מעריב, 22 בינואר 1984
↑  רינת קיטאי-סנג'רו, ‏שתיקה כהודאה: על התפישה המוטעית של שתיקה בבית משפט כדבר-מה נוסף להודאה בחקירה, משפט וצבא 18, התשס"ו, הערות שוליים 63, 101, 102
↑  אבינעם בר יוסף, הודאות אברושמי הושגו בהגינות, מעריב, 10 ביולי 1984
↑  איתור הרוצח יונה אברושמי
↑  המדינה סירבה לעשות עיסקה עם אברושמי, מעריב, 14 באפריל 1986
↑  "אברושמי צפה התוצאות הקטלניות של הרימון", מעריב, 20 בפברואר 1987
↑  יונה אברושמי מבקש חנינה מנשיא המדינה, מעריב, 13 בספטמבר 1989
↑  וש"מ 76/02 יונה אברושמי נ' מדינת ישראל, ניתן ב־24 במרץ 2002
↑  ביהמ"ש העליון עיכב את שחרור אברושמי מהכלא בעקבות ערעור הפרקליטות, באתר גלובס, 21 באוקטובר 2002
↑  רענן בן צור, אחרי 27 שנה: רוצח אמיל גרינצוויג ישוחרר היום, באתר ynet, 26 בינואר 2011
↑  אבי אשכנזי, יונה אברושמי, רוצחו של אמיל גרינצווייג, ישוחרר היום, באתר nrg‏, 26 בינואר 2011
↑  יגאל מוסקו, ‏"יש היום בחורים צעירים שילכו לבלפור, והם כבר יידעו מה לעשות", באתר ‏מאקו‏, 7 באוגוסט 2020
↑  מאת לילי גלילי, שלום עכשיו: "ביטוי למדיניות חלשה", באתר הארץ, 8 באוגוסט 2002.
↑   יוסי קליין, צריך רק אחד לרצח, באתר הארץ, 1 ביולי 2020.
↑  אמיל גרינצווייג באתר GRAVEZ
↑  אמיל גרינצוויג, באתר המדרשה לדמוקרטיה ושלום
↑  השיר "אמיל"
לוחית זיכרון במקום הרצח (בכניסה לבניין בנק ישראל ובסמוך לבניין משרד ראש הממשלה)
סלע זיכרון לפעיל השלום אמיל גרינצווייג, שנרצח בהפגנה בשנת 1983
אנדרטה לאמיל גרינצווייג בבית הקברות בקיבוץ רביבים
צ'לסי מוצ'ו

| --- | --- |

 לידה:  16 באפריל 1997 (בת 27) בורונדי 
 מוקד פעילות:  שוודיה 
 פרופיל ב-IMDb
 
צ'לסי מוצ'ו (בשוודית: Chelsea Muco; נולדה ב-16 באפריל 1997) היא מוזיקאית, פזמונאית ושחקנית שוודית, שנולדו בבורונדי.
ביוגרפיה

בגיל שבע עברה מוצ'ו לשוודיה, וגדלה בעיירות דרומיות לבירה סטוקהולם. בשנת 2004 פגשה את פא מודו, אחד ממייסדי להקת פיינטוז, להקה רב-תרבותית מצליחה בשוודיה. מפגשם היה במסגרת הפרויקט "Vägen ut", באמצעותו צעירים היו יכולים להתנסות בתהליך יצירת סינגל. מאז מודו הפך לאחד האנשים המשפיעים ביותר על מוצ'ו כמוזיקאית.
בשנת 2020 הוציאה את סינגל הבכורה שלה "Rollin", המאופיין במוטיבים מסוגת האפרוביטס. לאחר מכן פרסמה את "Come Closer". מוצ'ו עובדת עם ארגון לנוער בשם "FreeZone Haninge", שם היא מלמדת צעירים פיתוח קול ושירה.
בנוסף למוזיקה, שיחקה מוצ'ו במספר סרטים, כמו Kluven dröm‏ (2015),‏ Gola inte‏ (2016) ו-Värmlänningen‏ (2018).
ב-1 בדצמבר אישר תאגיד השידור השוודי כי מוצ'ו עתידה להשתתף ב"מלודיפסטיבלן" השנתי, הקדם השוודי לאירוויזיון 2024, עם השיר "Controlla".‏ היא התחרתה במקצה החמישי, שנערך ב-2 במרץ 2024 בקרלסטד. בסיום סבב ההצבעה השני דורגה במקום הרביעי, והודחה מהתחרות.
הערות שוליים

↑  Van Waarden, Franciska (2023-11-01). "Sweden: Melodifestivalen 2024 Participants Revealed on December 1st". Eurovoix (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-11-01.
↑  "The 30 artists competing in Sweden's Melodifestivalen 2024". Eurovision.tv. European Broadcasting Union (EBU). 2023-12-01. נבדק ב-2023-12-01.
↑  "Melodifestivalen 2024 - Deltävling 5: Karlstad". Mellopedia (בשוודית). SVT. נבדק ב-2024-02-03.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 981dbcea-19a6-431f-a9af-5486312b077e
לא לחינם הלך זרזיר אצל עורב

זרזיר מצוי
עורב
"לא לחינם הלך זרזיר אצל עורב, אלא מפני שהוא מינו" הוא פתגם שמקורו בתלמוד, ופשוטו: יצורים (בעלי חיים ואנשים כאחד) שיש ביניהם קרבה ביולוגית או התנהגותית, נוטים לדבוק זה בזה. הביטוי משמש בהשאלה גם לציון נטייתו של פלוני להתחבר עם אנשים מסוגו. המשפט ידוע גם בצורתו הקצרה: "הלך הזרזיר אצל העורב". ביטוי דומה המשמש אף הוא בהשאלה לתיאור רעיון זה הוא: "מצא מין את מינו". בדרך כלל הביטויים האלה משמשים לתיאור קשרים לא רצויים.
המקור

המשפט מצוטט בתלמוד בשם רבי אליעזר מברייתא: ”רבי אליעזר אומר: לא לחינם הלך זרזיר אצל עורב אלא מפני שהוא מינו”. לדעת רבי אליעזר, הזרזיר הוא מין של עורב, שהוא עוף טמא, ולפיכך נכלל במה שנאמר בתורה בפרשת העופות הטמאים ”את כל עֹרב למינו”. המילה "למינו" נועדה לכלול את כל סוגי העורב המצויים, ומאחר שהזרזיר מצוי הוא אצל העורב ומתחבר עמו הרי זו הוכחה לכך שהם בני אותו מין.
במסכת בבא קמא הגמרא מרחיבה בעיקרון זה בפן ההתנהגותי ועושה שימוש אגדי בדברי רבי אליעזר, כחלק מרצף מקורות למשפט ארמי עממי בעל משמעות דומה: "מטייל ואזיל דיקלא בישא גבי קינא דשרכי" (תרגום חופשי: דקל רע גדל בין אילנות סרק). הגמרא מראה שהרעיון קיים כבר בכתבי הקודש, מציגה את האמור בספר בראשית על נישואי עשו למחלת בת ישמעאל: "וַיֵּלֶךְ עֵשָׂו אֶל יִשְׁמָעֵאל..." ואת האמור בספר שופטים: "וַיִּתְלַקְּטוּ אֶל-יִפְתָּח אֲנָשִׁים רֵיקִים, וַיֵּצְאוּ עִמּוֹ". עליהם מוסיפה הגמרא הרחבה מספר בן סירא (פרק י"ג): "כל עוף למינו ישכון ובני אדם לדומה לו", ומסבירה את הרעיון הכללי בדברי המשנה "כל המחובר לטמא - טמא, כל המחובר לטהור - טהור", ובדברי רבי אליעזר שבברייתא. משמע, עשו התחבר לישמעאל ויפתח התחבר לבני בליעל, משום שהיו דומים זה לזה, כפי שהזרזיר הוא בן מינו של העורב.
במדרש בראשית רבה מועלית סברה שהליכת הזרזיר אל העורב היא למטרת הזדווגות, עקב הדמיון הרב ביניהם.
הזרזיר שמתואר בתלמוד מזוהה על ידי המדענים כזרזיר מצוי, והוא דומה בצבעיו, במבנה גופו ובהתנהגותו לעורב.
שימושים בפתגם בעברית המודרנית

ככלל, משמש הפתגם כמשל לקשרים בין אנשים, שיש להם מכנה משותף כלשהו, ובדרך כלל שלילי - בעיני הכותב.
בעיתון "המשקיף" נכתב בשנת 1945: "'לא לחינם הלך הזרזיר אצל העורב', והכח המשותף הזה: השומר הצעיר והליגה הסוציאליסטית, סיעה ב' והקומוניסטים, עלול להרבות את המכשולים העומדים במאבקנו לתחייה במדינת ישראל".
בשנת 1949 פורסמה בעיתון "חרות" הודעה שכותרתה: "הלך הזרזיר אצל העורב", ובה מסופר שחאג' אמין אל-חוסייני, המופתי הירושלמי לשעבר, הגיע לג'דה כאורחו האישי של המלך אבן סעוד.
בשנת 1977 הביא א. ארליך בעיתון "דבר" את הפתגם כדוגמה ל"ביטויים פלסטיים אסוציאטיבים" של המקורות, כשהוא דן בקשרים שבין גנדי ואולמרט.
מאמר בעיתון "מעריב" משנת 1980 נעזר בפתגם כדי לתאר את פגישת אחמד טיבי וחבריו עם יאסר עראפאת, והביא את המדרש של חז"ל.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ע"ג, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ס"ה, עמוד א'
↑  ספר ויקרא, פרק י"א, פסוק ט"ו
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף צ"ב, עמוד ב'.
↑  ספר בראשית, פרק כ"ח, פסוק ט'.
↑  ספר שופטים, פרק י"א, פסוק ג'.
↑  משנה, מסכת כלים, פרק י"ב, משנה ב'
1 2  משה רענן, "לא לחנם הלך זרזיר אצל עורב אלא מפני שהוא מינו – זרזיר מצוי" פורטל הדף היומי
↑  "לשותפי הקומוניסטים בארץ", המשקיף, 11 באוגוסט 1945
↑  "הלך הזרזיר אצל העורב", חרות, 27 בספטמבר 1949
↑  א. ארליך, "הלך עורב אצל זרזיר", דבר, 19. באוגוסט 1977
↑  ק. נפתלי, "הזרזירים והעורב", מעריב, 3 באוקטובר 1980
התערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016

ההצהרה של ראש המודיעין הלאומי על הערכת קהילת המודיעין בנוגע לפעילות רוסיה וכוונותיה בבחירות בארצות הברית 2016
התערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016 נוגעת להתערבות ממשלת רוסיה בבחירות בארצות הברית 2016. הממשל הרוסי קיים קמפיין לוחמה אלקטרונית, ותעמולה במטרה לפגוע בקמפיין של הילרי קלינטון, לסייע למועמדותו של דונלד טראמפ ולהגביר את הקיטוב הפוליטי והחברתי בארצות הברית. לפי קהילת המודיעין האמריקאית, המבצע - שכונה בשם-קוד Project Lakhta - הוזמן ישירות על ידי נשיא רוסיה ולדימיר פוטין. הדו"ח של היועץ המיוחד, שפורסם באפריל 2019, בחן מגעים רבים בין מסע הפרסום של טראמפ לבין גורמים רשמיים ברוסיה, אך הגיע למסקנה שאין מספיק ראיות כדי להגיש כתב אישום נגד טראמפ או מקורביו.
קהילת המודיעין האמריקאית הגיעה למסקנה רשמית כי ממשלת רוסיה התערבה בבחירות בארצות הברית ב-2016. הערכת קהילת המודיעין קבעה כי "נשיא רוסיה ולדימיר פוטין הורה על ביצוע קמפיין השפעה בשנת 2016 המכוון לבחירות לנשיאות בארצות הברית. מטרותיה של רוסיה היו לערער את אמון הציבור בהליך הדמוקרטי בארצות הברית, להשמיץ את מזכירת המדינה לשעבר והמועמדת הדמוקרטית, הילרי קלינטון, ולפגוע בסיכוי הבחירה שלה לנשיאות". קהילת המודיעין ציינה גם כי "פוטין וממשלת רוסיה פיתחו העדפה ברורה לנשיא הנבחר דונלד טראמפ".
ההערכה המודיעינית נעשתה ברמת סבירות גבוהה. משרד ראש המודיעין הלאומי (DNI), המייצג 17 סוכנויות המודיעין, והמחלקה לביטחון המולדת של ארצות הברית (DHS) הצהירו במשותף כי רוסיה פרצה למחשבי הוועדה הדמוקרטית הלאומית (DNC) ולחשבון המייל של יושב-ראש הקמפיין של קלינטון, ג'ון פודסטה, והדליפה את המסמכים לוויקיליקס. ראש המודיעין הלאומי, ג'יימס קלפר העיד בתחילת ינואר 2017 בפני ועדת הסנאט כי רוסיה התערבה בבחירות 2016 על מנת להשפיע עליהן לטובתו של טראמפ ולפגוע בקלינטון; וכי כאשר העריכה מוסקבה כי קלינטון הייתה צפויה לזכות בבחירות, עברה מטרת הקמפיין לערער ולפגוע בנשיאות העתידית שלה. הוא ציין גם שמעבר לפריצה ומתקפות סייבר, כלל קמפיין ההשפעה של רוסיה גם הפצת מידע מוטעה של חדשות מזויפות שהופץ לעיתים קרובות באמצעות הרשתות החברתיות, לצד שימוש בטרולים באינטרנט.
סוכנויות המודיעין האמריקאיות העריכו כי פוטין "הוביל באופן אישי" את המבצע החשאי והורה עליו. ראש ה-CIA ג'ון ברנן, ראש ה-FBI ג'יימס קומי וראש המודיעין הלאומי ג'יימס קלפר הסכימו על "היקף, טבע והכוונה" של התערבות רוסיה כדי לסייע לטראמפ. חברות אבטחת מידע ציינו כי מתקפות הסייבר בוצעו על ידי קבוצות המודיעין הרוסי Fancy Bear ו-Cozy Bear. הקרמלין ממשיך להכחיש את מעורבותו במבצע זה.
ב-2018 פרסמה קבוצת חוקרים דו"ח על ההתערבות של "הסוכנות לחקר האינטרנט" של רוסיה (IRA) בשנים 2012-2018. לפי החוקרים הסוכנות קיימה מתקפת מידע ממושכת על ארצות הברית תוך שימוש בתעמולה כדי לקדם דיסאינפורמציה וקיטוב פוליטי בקרב הבוחרים במדינה. הדו"ח הוכן על בסיס ניתוח נתונים של חברות הרשתות החברתיות לוועדת המודיעין של הסנאט של ארצות הברית (SSCI). הדוח מתאר כיצד ה-IRA ניצל את הכלים והפלטפורמה של פייסבוק, אינסטגרם, טוויטר ויוטיוב כדי להשפיע על משתמשים בארצות הברית. ואת האמצעים למיקוד של מסרים מסוימים מותאמים למשתמש במטרה להטות את הבחירות.
אירועים בולטים

בחודש אוקטובר 2016, נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, יצר קשר עם נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, על מנת להדגיש את השלכותם של ההתקפות הקיברנטיות שנעשו והזהיר מפני התקפות נוספות שכוונו ליום הבחירות בארצות הברית.
בחודש דצמבר 2016, הורה נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, על כתיבת דו"ח בנושא התערבות זרה בבחירות לנשיאות.
בסוף חודש דצמבר 2016, גירשה ארצות הברית כ-35 דיפלומטים רוסים, שנחשדו כמרגלים ובנוסף סגרה שתי אחוזות בבעלות רוסית במדינת מרילנד וברובע הברונקס ששימשו לאיסוף מודיעין.
בחודש מרץ 2017, הודיע ראש הלשכה לחקירות פדרלית, ג'יימס קומי, כי לשכתו חוקרת את המעורבות הרוסית בבחירות והוסיף שהדבר נעשה בתיאום מלא בין ממשלת רוסיה לראשי קמפיין הבחירות של דונלד טראמפ.
בחודש פברואר 2018, הגיש רוברט מולר, תביעה כנגד 12 קצינים רוסים. על פי כתב התביעה הקצינים הואשמו בניהול והפעלת מערך תקיפה קיברנטי שמטרתו לחדור למחשבי הוועידה של המפלגה הדמוקרטית, לגנוב ולהפיץ הודעות דואר אלקטרוני, לבצע התקפות דיוג וגנבת זהות וכל זאת תוך שימוש בתשתית VPN שאפשרה להם להתחזות להאקרים שפועלים על דעת עצמם וממקומות שונים בעולם.
בחודש מרץ 2019, הגיש רוברט מולר לתובע הכללי של ארצות הברית את דו"ח החקירה שלו בעניין מעורבות רוסיה בבחירות. הדו"ח שלל כל קשר בין טראמפ לבין התערבותה של רוסיה. הדו"ח קבע כי לא נמצאו די ראיות לקנוניה בין טראמפ לרוסים, אך שהמהלכים הרוסיים לטובת טראמפ התקבלו על ידי הקמפיין, שציפה להרוויח מהם. כמו כן הוא הצביע על קשרים בין מקורבי הקמפיין לגורמים המקורבים לממשלה הרוסית, עליהם מספר אישים הורשעו במתן עדות שקר ושיבוש הליכי משפט. בנוגע לחשד לשיבוש הליכי משפט על ידי הנשיא, קובע הדו"ח כי "על אף שאין קביעה כי הנשיא ביצע עבירה והוא גם לא מזכה אותו".
רקע > יחסי פוטין-קלינטון

לטענתו של נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, הילרי קלינטון שכיהנה כמזכירת המדינה של ארצות הברית בין השנים 2013-2009, התערבה בענייניה הפנימיים של רוסיה ועל כן היחסים ביניהם היו מלאים בכעסים וטינה אישית.
בינואר 2016, קהילת המודיעין האמריקאית הצהירה שכוונתו של נשיא רוסיה הייתה להכפיש את שמה של מזכירת המדינה האמריקאית, הילרי קלינטון, לאחר שעודדה הפגנות נגד משטרו בסוף שנת 2011.
ביולי 2016, חברת החדשות NBC News דיווחה שמספר פקידים בכירים שכיהנו בזמן ממשל אובמה טענו שהיא הייתה הגורם הכי אגרסיבי נגד מדיניותו של ולדימיר פוטין. היא נהגה לבקר באופן פומבי את הפוליטיקה הרוסית.
במרץ 2017, ראש ה-FBI ג'יימס קומי העיד כי "פוטין שנא את קלינטון כל כך עד שפיתח העדפה ברורה כלפי כל מי שהתמודד מולה בבחירות".
רקע > הדלפות המיילים

בחודש יוני 2016, הגישה הוועדה הדמוקרטית הלאומית תלונה על כך שקבוצות האקרים הרוסיות "Cozy Bear" ו-"Fancy Bear" חדרו לשרתים של הוועדה והקמפיין שלהם והדליפו את המידע דרך פרסונת האינטרנט הקוראת לעצמה "Guccifer 2.0". ב-22 ביולי 2016, ויקיליקס פרסמו קרוב לכ-20,000 הודעות דואר אלקטרוניות אשר נשלחו או התקבלו על ידי אנשי הוועדה הדמוקרטית הלאומית (DNC). מספר ימים לאחר מכן, במסיבת עיתונאים משודרת בטלוויזיה, הזמין המועמד לנשיאות דונלד טראמפ את רוסיה לפרוץ ולשחרר מיילים מחוקים מהשרת הפרטי של קלינטון בעת כהונתה כמזכירת המדינה, כשאמר: "רוסיה, אם את מקשיבה, אני מקווה שתוכלי למצוא את 30,000 המיילים המחוקים שחסרים". הערותיו של טראמפ גונו באופן נרחב בזירה הפוליטית, ולאחר מכן טען כי רק התלוצץ באופן סרקסטי.
ב-7 באוקטובר 2016, ויקיליקס החלה לשחרר סדרה של הודעות דואר אלקטרוני שנשלחו או התקבלו על ידי יושב-ראש הקמפיין של הילרי קלינטון, ג'ון פודסטה, מה שהמשיך להתרחש באופן יומי עד יום הבחירות.
רקע > הסוכנות למחקר אינטרנט

ביולי 2016, כתב "הניו יורקר" אדריאן צ'ן כתב כי יכול להיות שקבוצה רוסית הנקראת הסוכנות למחקר אינטרנט עושה שימוש בחשבונות מדיה חברתית מזויפים על מנת לקדם את המועמד לנשיאות ארצות הברית, דונלד טראמפ. צ'ן, כתב כי החיבור בין טראמפ לרוסיה אינו ישיר, עם ראיות בעד ונגד.
רקע > זניחת הרעיון לצוות נגד דיסאינפורמציה לפני הבחירות

ה-International Business Times דיווח כי מחלקת המדינה של ארצות הברית תכננה להשתמש ביחידה הנוצרה מתוך כוונה להילחם בדיסאינפורמציה המגיע מממשלת רוסיה, והרעיון נזנח בספטמבר 2015 אחרי שראשי המחלקה לא זיהו את היקף התעמולה לפני הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016. היחידה פותחה במשך 8 חודשים לפני שנגנזה. העבודה על הקמת היחידה החלה ב-2014 מתוך כוונה לתת מענה כנגד התעמולה ממקורות רוסים כמו Russia Today. אתר בגרסת בטא היה מוכן, והועסק כוח אדם על ידי מחלקת המדינה קודם לביטול היחידה. גורמים רשמיים בקהילת המודיעין האמריקאית הסבירו לאנליסט הסוכנות לביטחון לאומי וקצין סיכול ריגול לשעבר ג'ון שינדלר כי ממשל אובמה החליט לבטל את היחידה, מכיוון שהיה חשש שהדבר יכעיס את הרוסים. אחרי שמזכיר המדינה של ארצות הברית ג'ון קרי כינה את Russia Today זרוע תעמולה של הקרמלין, RT התעקשו כי מחלקת המדינה תגיב. תת-המזכיר ריצ'רד סטנגל כתב כי RT עסקו בקמפיין דיסאינפורמציה.
רקע > תמיכת טרולים רוסים בטראמפ

עמית ועמית בכיר במרכז לסייבר וביטחון המולדת באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון, כתבו עבור הדיילי ביסט באוגוסט 2016 כי מאמרים מפוברקים של התעמולה הרוסית הפכו לפופולריים באמצעות המדיה החברתית. וייסבורד וואטס תיעדו כיצד דיסאינפורמציה הופצה ממקורות בשליטה ממשלתית כדוגמת RT וספוטניק לחשבונות פרו-רוסים בטוויטר. הם ציטטו את התחקיר שערך צ'ן, והשוו בין הטקטיקה הרוסית בבחירות 2016 בארצות הברית לאסטרטגיות ברית המועצות במלחמה הקרה. הם הפנו לדוח לקונגרס משנת 1992 של הסוכנות למידע של ארצות הברית, אשר הזהיר מפני תעמולה רוסית הנקראת צעדים פעילים. הם כתבו כי צעדים פעילים נעשו קלים יותר עם מדיה חברתית. מארק גליאוטי מהמכון ליחסים בינלאומיים בפראג, עמית בכיר וחוקר בנושא המודיעין הרוסי, הסכים כי פעולות הקרמלין היו סוג של צעדים פעילים. בנובמבר 2016 דיווחו הגרדיאן כי חלק מהתומכים הרעשניים ביותר של טראמפ באינטרנט הם תעמולנים רוסים בתשלום, וכי ההערכה היא כי כמה אלפי טרולים מעורבים.
וייסבורד וואטס שיתפו פעולה עם הקולגה ג'יי. ברגר ב-6 בנובמבר 2016 פרסמו מאמר עדכון על המאמר שפרסמו בדיילי ביסט במגזין המקוון War on the Rocks, שכותרתו "טרולים עבור טראמפ: איך רוסיה מנסה להרוס את הדמוקרטיה שלנו". הם חקרו 7,000 חשבונות פרו-טראמפ במדיה חברתית על פני תקופה של שנתיים וחצי. המחקר שלהם מפורט כי הטרולים משמיצים את המבקרים על פעילויות רוסיה בסוריה, ומפיצים שקרים על מצבה הבריאותי של קלינטון. ואטס אמר שהתעמולה ממוקדת כלפי הימין האלטרנטיבי, ימניים, וקבוצות פשיסטיות. BuzzFeed דיווחו כי הקרמלין מימן את קבוצת הטרולים "הסוכנות לחקר האינטרנט" אשר הפיצה דיסאינפורמציה רוסית.
ב-24 בנובמבר 2016, דיווח הוושינגטון פוסט כי מכון המחקר למדיניות חוץ ציין שהתעמולה הרוסית החריפה ביקרה את קלינטון ותמכה בטראמפ. האסטרטגיה כללה מעורבות במדיה חברתית, תשלום לטרולים, בוטנטים, ואתרי אינטרנט המשמיצים את קלינטון. ואטס ציין כי המטרה של רוסיה הייתה לפגוע באמון בארצות הברית. המסקנות אושרו על ידי חוקרים מבית הספר ליחסים בינלאומיים באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון ועל ידי תאגיד ראנד.
סקירת מודיעין במרחב הקיברנטי

בחודש יולי 2016, מספר חברות מודיעין סייבר וביניהן: Fidelis Cybersecurity, Mandiant, SecureWorks,ThreatConnect, CrowdStrike פרסמו כי הדלפות הדואר האלקטרוני (DCLeaks), בזמן הבחירות לנשיאות ארצות הברית, נעשו על ידי ארגוני לוחמת סייבר רוסי המזוהים בשם Fancy Bear ו-Cozy Bear.
חברת SecureWorks פרסמה הצהרה נוספת בה נכתב שלוחמי הסייבר פעלו בחסות המינהל הראשי של המטה הכללי הרוסי.
סקירת המודיעין האמריקאי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סקירת המודיעין האמריקאי > ראש המודיעין הלאומי, המחלקה לביטחון המולדת וה-CIA

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סקירת המודיעין האמריקאי > ראש המודיעין הלאומי, המחלקה לביטחון המולדת וה-CIA > הצהרה משותפת באוקטובר 2016

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
חקירות בקונגרס וב-FBI

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ב-4 באוגוסט 2017, דווח כי רוברט מולר, התובע המיוחד, מינה חבר מושבעים אשר החל את עבודתו במטרה לחקור בנוסף גם אם אנשי הנשיא טראמפ קשרו קשר עם הקרמלין כחלק ממאמצם להשפיע על תוצאות הבחירות. במסגרת מינוי חבר המושבעים, יאופשר לתובעים לחייב להציג מסמכים בבית הדין, ולהכריח עדים להעיד בשבועה ולהגיש כתבי אישום אם ישנה ראיה לפשע.
ביולי 2018 נעצרה מריה בוטינה, אזרחית רוסית המתגוררת בארצות הברית שחשודה בקשר עם הנושא.
במהלך 2018 הורשעו מספר אנשים על ידי ה-FBI:
חקירות בקונגרס וב-FBI > ג'ורג' פפדופולוס

ג'ורג' פפדופולוס - יועץ למדיניות החוץ של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ בשנים 2016–2017. ב-5 באוקטובר 2017 הודה פפדופולוס ששיקר לאנשי ה-FBI בחקירתו הקודמת ולא מסר מידע על מפגשים עם פרופסור ג'וזף מיפסוד, המקורב לקרמלין ששיתף אותו במידע על המידע המפליל לכאורה על אודות קלינטון. הוגש נגדו כתב אישום בגין מסירת תצהיר כוזב. ב-6 ביוני 2018 הודיע התובע המיוחד רוברט מולר כי יגיש נגד פפדופולוס כתב אישום נוסף, על ששירת כלוביסט של ישראל בלי שנרשם כחוק במשרד המשפטי. בספטמבר 2018 התגלה כי פרופסור ג'וזף מיפסוד נעדר חודשים, וייתכן שמת.
חקירות בקונגרס וב-FBI > פול מנפורט

פול מנפורט - לוביסט, יועץ פוליטי ועורך דין אמריקאי. בשנת 2016 ניהל את הקמפיין לבחירתו של דונלד טראמפ לנשיא ארצות הברית.
בחודש אוקטובר 2017, מנפורט ועוזרו ריק גייטס הסגירו את עצמם ונחקרו על ידי צוות החקירה בראשותו של רוברט מולר.
בחודש אוקטובר 2017, הוגש כתב אישור נגד מנפורט וגייטס בגין 12 עבירות שונות וביניהן קשירת קשר נגד ארצות הברית, הלבנות הון ועבירות מס.
בתאריך 31 ביולי 2018, החל משפטו של מנפורט (אנ') בבית המשפט המחוזי באלכסנדריה, וירג'יניה.
בחודש אוגוסט 2018, הורשע מנפורט בשמונה סעיפים של עבירות מס.
חקירות בקונגרס וב-FBI > פול מנפורט > הקשר הישראלי

ב-14 בספטמבר 2018 החל משפט נוסף של פול מנפורט בבית משפט פדרלי בוושינגטון, שהסתיים באותו יום בעסקת טיעון. מנפורט הודה בשני סעיפי אישום, במסגרת עסקת הטיעון, בסעיף אחד של קשירת קשר נגד ארצות הברית ובסעיף אחד של קשירת קשר לשיבוש מהלכי חקירה. לפי כתב האישום נגד מנפורט, הוא שיתף פעולה ב-2012 עם "פקיד ישראלי בכיר" בניסיון לקדם את האינטרסים של נשיא אוקראינה לשעבר  ויקטור ינוקוביץ' ולפגוע במנהיגת האופוזיציה יוליה טימושנקו. אותו "בכיר ישראלי" עלום דאג לפרסם הודעת גינוי רשמית של משרד החוץ אחרי בחירות 2012 באוקראינה, שבה ישראל מגנה את שיתוף הפעולה של טימושנקו עם גורמים אנטישמיים.
ב-17 בספטמבר 2018 טען דני אילון, שהיה סגן שר החוץ ב-2012, כי מעולם לא נתקל בהצהרה נגד מנהיגת האופוזיציה האוקראינית, הוסיף כי הוא לא מבין מדוע פורסמה רק ברוסית, וציין: "במקרים אחרים נזהרנו עם גינויי אנטישמיות ולא הזכרנו שמות".
סנקציות

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ב-2 באוגוסט 2017, חתם הנשיא טראמפ על סנקציות חדשות נגד רוסיה זאת לאחר אישור הסנאט האמריקני. לפי ההחלטה, כל חברה שתהיה מעורבת ביצוא אנרגיה מרוסיה - תסתכן בסנקציות. עוד נקבע כי כל צעד שיעשה טראמפ בעניין הסנקציות - יהיה חייב לעבור לדיון ואישור בקונגרס לפני כניסתו לתוקף. בתגובה קרא טראמפ לקונגרס שלא להשתמש בסנקציות אלה מאחר שלטענתו דבר זה "פוגע במאמצים לפתרון הסכסוך באוקראינה עם בעלות בריתה האירופיות." לאחר חתימת הסנקציות אמר טראמפ כי הסנקציות "פגומות לחלוטין". לדבריו, הוא חתם עליהן למרות הבעייתיות שבהן, "למען האחדות הלאומית".
כתגובה לכך, הוציא ממשלת רוסיה הודעה למחלקת המדינה של ארצות הברית, לצמצם את מספר העובדים בשגרירות ארצות הברית ברוסיה ועובדים אחרים במדינה. בהמשך, מתח משרד החוץ הרוסי ביקורת, לאחר שלטענתו "אישור החוק החדש להטלת סנקציות מראה במלוא הבהירות שמערכת היחסים עם רוסיה הפכה לבת ערובה של הקרב הפוליטי הפנימי בתוך ארצות הברית".
בהתאם לדרישת החוקית בסנקציות, פרסמה מחלקת האוצר של ארצות הברית בינואר 2018 רשימה עם שמות גורמי מפתח וחברות פוליטיות ברוסיה (הקרויה באופן בלתי פורמלי, "רשימת פוטין"). על אף פרסום הרשימה, לא הופעלו סנקציות נגד החברות והאנשים המופיעים בה.
התפתחויות נוספות

זמן קצר לאחר פרסום דו"ח מולר, החל טראמפ בקמפיין לחקור את המקורות של החקירה הרוסית, מתוך רצון "לחקור את החוקרים". באפריל 2019 הודיע התובע הכללי של ארצות הברית, ויליאם בר, כי החל בבדיקה של מקורות החקירה של ה-FBI‏. המקורות של החקירה כבר נחקרו על ידי המפקח הכללי של משרד המשפטים ועל ידי ג'ון הובר, תובע פדרלי, שמונה בשנת 2018 על ידי ג'ף סשנס. הוא מינה את ג'ון דורהאם להוביל את הבדיקה.
לדורהאם ניתנה הסמכות "לבחון את המידע המודיעיני שברשות הממשל הקשור לאינטראקציות שבין קמפיין טראמפ לבין הרוסים", לבחון מסמכים ולגבות עדויות מרצון. טראמפ הנחה את קהילת המודיעין האמריקאית "לספק סיוע ומידע באופן מיידי" לבר, והאציל לו את "הסמכות המלאה" לסווג את כל המסמכים הקשורים לבדיקתו. בספטמבר 2019 דווח כי בר יצר קשר עם ממשלות זרות כדי לבקש עזרה במשימה זו. הוא נסע באופן אישי לבריטניה ולאיטליה כדי לחפש מידע, ולבקשתו של בר טילפן טראמפ לראש ממשלת אוסטרליה בנושא.
במהלך שימוע בקונגרס לוויליאם בר, לא הסכים להתחייב שלא לפרסם את הדו"ח של דורהם לפני הבחירות לנשיאות 2020.
ראו גם

תוכנית החיסולים הרוסית
פייק ריפורטר
ריאליטי (סרט)