stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אודליה פרידמן

| --- | --- |

 לידה:  9 בינואר 1968 (בת 56) חולון, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מספר צאצאים:  2
 
אודליה פרידמן (נולדה ב-9 בינואר 1968) היא מנהלת ישראלית המכהנת כמנכ"לית המדיטק. שימשה כמנכ"לית תיאטרון הבימה והפועל תל אביב.
ביוגרפיה

פרידמן נולדה כאודליה מהלה לשרי עוזרי ולנחום מהלה, ששימש כמזכיר סניף במפלגת העבודה, ונפטר ב־1977. גדלה והתחנכה בחולון. את שם משפחתה שינתה ל"פרידמן" בעקבות נישואיה הראשונים.
קריירה > פעילות ציבורית

בין השנים 2010 ל-2018 שימשה פרידמן כיו"ר ההנהלה הציבורית של תיאטרון דימונה, שהייתה שותפה להקמתו.
בנוסף לפעילותה בתיאטרון, פרידמן משמשת משנת 2016 ועד היום כדירקטורית בעמותת "יד תמר", הנותנת תמיכה ומידע לחולי סרטן בישראל, היא חברה בוועדה לאות הנשיא למתנדב, בוועדה למינוי מנכ"ל לרשות השנייה בוועדה למינוי יו"ר למועצת הכבלים והלוויין. היא מתנדבת בעמותת "נותנים תקווה" בבית החולים תל-השומר, התומכת בילדים חולים ובמשפחותיהם.
משנת 2019 משמשת כדירקטורית בעמותת "קרן ילדי ישראל". בספטמבר 2020 מונתה ליו"ר עמותת כ"ן - כוח נשים לקידום מנהיגות נשים בישראל.
נבחרה על ידי גלובס lady לאחת מ-50 המשפיעות לשנת 2017.
יקירת העיר שדרות, כהוקרה על פעילותה רבת השנים בעיר.
חיים אישיים

לדברי פרידמן, היא בעלת תואר ראשון בחשבונאות מהמכללה למינהל; תחקיר עיתון הארץ משנת 2024 העלה שהמכללה למינהל אינה מוצאת את שמה של פרידמן ברשימות הבוגרים. נמצאת בזוגיות עם דניאל אביטל, מנכ"ל חברת ייעוץ ושיווק עסקי ולה שני ילדים מנישואיה הראשונים.
הערות שוליים

↑  יהודה נוריאל, לפני שבאתי להבימה גם אני לא קראתי צ'כוב, באתר ynet, 2 בינואר 2018
↑  מאיה נחום שחל, תיאטרון לאומי? לא בטוח: השרה רגב הכריזה על ועדה לבחינת מעמדו של "הבימה", באתר כלכליסט, 4 באפריל 2016
1 2  מאיה נחום שחל, "זעזוע עמוק": איגוד הבמאים נגד מינוי מנכ"לית הבימה לשעבר אודליה פרידמן למ"מ מנכ"ל המדיטק, באתר כלכליסט, 30 ביוני 2024
↑  איציק כלפי, ‏"כשאינך מוערך ואתה מאוים, קל לקבל החלטה", באתר ONE‏, 21 באוקטובר 2022
↑  נדב צנציפר, מנכ"לית הפועל ת"א אודליה פרידמן החליטה להתפטר מתפקידה, באתר ynet, 20 באוקטובר 2022
↑  שגיא בן נון‏, "היא רמסה את הבימה, יש לה 0 כישורי ניהול": סערה סביב מינוי אודליה פרידמן למנכ"לית המדיטק, באתר וואלה, 1 ביולי 2024
↑  דורית אסרף מזרחי, בצעד חריג: קריאות נגד מינוי אודליה פרידמן למנכ"לית תיאטרון המדיטק, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 30 ביוני 2024
↑  מאיה נחום שחל, למרות המחאות: אודליה פרידמן החלה את תפקידה כמ"מ מנכ"ל המדיטק, באתר כלכליסט, 1 ביולי 2024
↑  מאיה נחום שחל, "מינוי שנערך במחשכים": ארגון השחקנים עתר נגד מינוי אודליה פרידמן למ"מ מנכ"ל המדיטק, באתר כלכליסט, 17 ביולי 2024
↑  יואב בירנברג, סערת אודליה פרידמן: ביה"ד לעבודה קבע כי על המדיטק לפעול במיידי למינוי מנכ"ל קבע, באתר ynet, 28 ביולי 2024
↑  שגיא בן נון‏, מכרז תפור לאודליה? ראש העיר הסיר את הדרישה לתואר ראשון ממנכ"ל המדיטק, באתר וואלה, 15 באוגוסט 2024
1 2  שגיא בן נון‏, שערוריית מנכ"לית המדיטק: משרד הפנים מאשר שפרידמן לא עומדת בתנאי הסף, באתר וואלה, 16 בספטמבר 2024
↑  יואב בירנברג, למרות הביקורת: אודליה פרידמן מונתה למנכ"לית הקבועה של המדיטק, באתר ynet, 19 בדצמבר 2024
↑   נעמה ריבה, נמחקה העתירה נגד מינוי אודליה פרידמן לממלאת מקום מנכ"לית המדיטק — בגלל מינויה הקבוע, באתר הארץ, 29 בדצמבר 2024
↑  50 המשפיעות לשנת 2017 - אודליה פרידמן, באתר גלובס
1 2   נירית אנדרמן, מה מצפה למדיטק? כך הובילה אודליה פרידמן את הבימה להתמוטטות, באתר הארץ, 17 ביולי 2024
ויליאם רנקין (טייס)

| --- | --- |

 לידה:  16 באוקטובר 1920 פיטסבורג, ארצות הברית 
 פטירה:  6 ביולי 2009 (בגיל 88) אוקדייל, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  Joint Forces Staff College 
 השתייכות:  חיל הנחתים של ארצות הברית 
 דרגה:  לוטננט קולונל 
 פעולות ומבצעים
 מלחמת קוריאה  מלחמת העולם השנייה 
 
סגן-אלוף ויליאם רנקין (באנגלית: William Rankin;‏ 16 באוקטובר 1920 - 6 ביולי 2009) היה טייס אמריקאי, והאדם היחיד אי פעם ששרד נפילה לתוך ענן סערת-ברקים, קומולונימבוס. רנקין היה טייס בחיל הנחתים האמריקני ולחם במלחמת העולם השנייה וכן במלחמת קוריאה. במהלך טיסה מעל ענן קומולוניבוס, אירעה תקלה שחייבה אותו להיפלט לתוך הענן.
תיאור הפליטה

ב-26 ביולי 1959 המריא רנקין במטוס ווט F-8 קרוסיידר ממנחת חיל הים האמריקאי ויימאות', מסצ'וסטס. הוא טיפס לגובה 13,716 מטרים, מעל פסגתו של ענן קומולוניבוס ושייט במהירות 0.8 מאך. לפתע שמע רנקין רעש חזק ממנוע המטוס, ולאחר מכן הבחין כי הוא דמם, וכי אזעקת הדליקה החלה לפעול. כשניסה למשוך בידית אספקת הכוח בחירום היא נשברה בידו, ורנקין החליט להיפלט מהמטוס.
על אף העובדה שלא לבש חליפה לוויסות לחץ, נפלט רנקין לאטמוספירה החיצונית בקור מקפיא של 50 מעלות צלזיוס מתחת לאפס. כמעט מיידית נכווה רנקין בכל חלקי גופו, והלחץ הנמוך גרם לדימום מעיניו, אפו ואוזניו. למזלו, מסיכת החמצן שלו עבדה כשורה.
בעת נפילתו, נפגע רנקין על ידי כדורי ברד ונסחף מעלה בזרמי האוויר החזקים בענן, דבר שגרם לו להקיא. רנקין ראה סביבו ברקים רבים, אותם תיאר כלהבים כחולים בעובי של מספר מטרים, ואף חש את פגיעתו של אחד מהם שהצית את מצנחו, מה שגרם לו להאמין שמת. הגשם היה כה עז והלחות כה גבוהה שהוא נאלץ לעצור את נשימתו מחשש שיטבע.
לאחר כארבעים דקות נרגע מזג האוויר ורנקין צנח לתוך יער במדינת צפון קרוליינה. הוא אושפז בבית החולים בעיירה אהוסקי כשהוא סובל מחבלות, כוויות קור ותופעות נוספות שנגרמו בשל שהייתו הארוכה בסביבה בה לחץ האוויר אפסי.
רנקין חיבר ספר המתאר את קורותיו באותו היום, "האדם שרכב על הרעם".
לקריאה נוספת

"עצור, הנה טייס סילון!". ביטאון חיל האוויר, דצמבר 1959-ינואר 1960. גיליון מס' 50, עמוד 117. קישור לכתבה באתר חיל האוויר.
הערות שוליים

↑  Rankin, William. The Man Who Rode the Thunder. Prentice Hall. pp. 220
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011371260805171  GND: 1194321879  ISNI: 0000 0000 5635 9785  LCCN: no92026013  SNAC: w6q93zks  SUDOC: 255672012  VIAF: 516884   WorldCat (עם VIAF): 516884
מגבר LNB

מגבר LNB (ראשי תיבות של Low Noise Block Downconverter) הוא רכיב אלקטרוני שתפקידו להגביר אות (סיגנל) הנקלט מאנטנה ולהמיר את התדר שלו. ה-LNB משמש בדרך כלל לקליטה והמרה של אותות המשודרים בתקשורת לווינית והוא מורכב על צלחת הקליטה. לרוב ה LNB הוא האנטנה עצמה "זן" כלומר ממיר את האות האלקטרו-מגנטי לאות החשמלי.
האות הנקלט מהצלחת חלש מאוד ובתדר גבוה. הרכיב מסנן רעשים, מגביר את האות, וממיר אותו לתדר נמוך, שניתן להעברה בקלות למקלט.
ישנם מספר סוגי LNB הנבדלים בעוצמת סינון הרעש ובמספר היציאות שלהם.
התכונה החשובה ביותר הנדרשת מה-LNB היא ספרת רחש נמוכה במיוחד (Low noise Ratio). כלומר ההגברה צריכה להוסיף מינימום רעש לאות. מכיוון שה-LNB הוא לרוב הרכיב האקטיבי הראשון בשרשרת הקליטה, ספרת הרעש שלו קריטית ותשפיע באופן מהותי על יחס האות לרעש של המערכת כולה (s/n). ככלל ככל שההגברה גדולה יותר כך גדלה גם ספרת הרעש ולכן מרבית ה-LNB אינם מגבירים את האות במידה רבה.
כאמור ל-LNB ייעוד נוסף והוא המרת תדר הקליטה לתדר נמוך יותר (נקרא תדר ביניים - IF).
רכיב זה מתוחכם יותר מאנטנת הדי-פול הרגילה ומעבר ליכולת ההגברה והמרת התדר כולל לעיתים קוטביות כפולה, כלומר מאפשר קליטה בקיטוב אופקי ואנכי ללא צורך בסיבוב האנטנה.
ראו גם

מגבר רעש נמוך
בובה זהבה

| --- | --- |
 שיר בביצוע החלונות הגבוהים
 יצא לאור:  1967
 פורמט:  קלאסי
 שפה:  עברית
 אורך:  3:19
 כתיבה:  מרים ילן-שטקליס
 לחן:  צבי קפלן, שמוליק קראוס
 
"הבובה זהבה" או "בובה זהבה" הוא שיר ילדים עברי מאת מרים ילן-שטקליס, הידוע בלחנו המפורסם של שמוליק קראוס (1967). השיר פורסם לראשונה בשנת 1941 בשבועון "דבר לילדים".
חיבור השיר

השיר פורסם לראשונה בשנת 1941 בעיתון "דבר לילדים". ילן-שטקליס, שעבדה בספרייה הלאומית, פרסמה סיפורים ששמעה מפי עמיתה לעבודה על בתה נורית. באחד הימים סיפרה האם על נורית כי נדדה שנתה של הילדה מפני שפחדה מהחושך. נורית הקטנה קראה לאביה. במיטה של נורית שכבה גם הבובה שלה, זהבה.
השיר פורסם בעיתון, ולאחר פרסומו הביאה נורית את השיר למורה שלה למוזיקה, צבי קפלן (1916–1993), שהלחין את השיר.
ילן-שטקליס, שהכירה מאוחר יותר את שמוליק קראוס, מסרה לו את השיר, ולחנו היה לגרסה המפורסמת והידועה ביותר שלו. החידוש לשיר בוצע על ידי שלישיית "החלונות הגבוהים". זהו לחנו הראשון של קראוס לשיר של ילן-שטקליס, ובהמשך הוא הלחין רבים משיריה של המשוררת. השיר פורסם גם בספרי שירי הילדים של ילן-שטקליס, "אצו רצו גמדים" משנת 1939, "שיר הגדי" משנת 1960 ו"פרח נתתי לנורית", שיצא לאור בשנת 2005, כ-20 שנה לאחר מותה של המשוררת.
ביצועים ידועים לשיר

השיר ללחנו של קראוס יצא בשנת 1967 באלבומה היחיד של שלישיית "החלונות הגבוהים". ידועים גם ביצועים נוספים לשיר, בפי ג'וזי כץ, חוה אלברשטיין, שרית חדד, זהבה בן, גידי גוב יגאל בשן ויובל דיין.
ציפור השיר

| --- | --- |
 סינגל בביצוע חוה אלברשטיין
 מתוך האלבום הלילה הוא שירים
 יצא לאור:  יולי 1977
 שפה:  עברית
 אורך:  3:36
 חברת תקליטים:  CBS ישראל
 כתיבה:  רחל שפירא
 לחן:  משה וילנסקי
"ציפור השיר" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. את השיר הוציאה ביולי 1977 לאור חברת התקליטים CBS ישראל כרצועה הפותחת מתוך אלבומה ה-18 של אלברשטיין, "הלילה הוא שירים".
על השיר

"ציפור השיר" נכתב על ידי רחל שפירא ללחן שחיבר משה וילנסקי. השיר עוסק בזמרת צעירה ונרגשת, שעומדת על הבמה ומופיעה מול קהל. בחלקים שונים של השיר יש דימויים של התלבושות, האורות וההתרגשות, המובילים את הדימוי לפורים – חג המסכות והתחפושות. הזמרת מוצגת כמי שחיה בין דמיון ומציאות, ויודעת ש ישנם ספקות פנימיים לגבי המהות שלה.
החלק השני של השיר מתאר דמויות שונות בחייה של הזמרת, כשכל דמות מייצגת צדדים שונים של חוויות וסיטואציות בחייה. דימויים נוספים של חברים וקרובים מחברים את השיר למעגלי חיים שונים, בהם יש יותר משכבת זהות אחת. השיר גם נוגע במתח בין הזמרת לבין שאר הדמויות, שהן חלק מעולם מציאותי והשאר מעולם דמיוני.
הצלחה מסחרית

ב-18 ביולי 1977 הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. בשבוע שלאחר מכן דורג במקום ה-25. ב-17 באוקטובר רשם את שיאו במצעד כשהגיע למקום השלישי. לבסוף, ב-14 בנובמבר יצא מהדירוג לאחר 14 שבועות צעידה רצופה. במצעד של גלי צה"ל הגיע "ציפור השיר" למקום ה-22.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1977)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1977)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1977)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1977)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 3 |  |
|  ישראל | גלי צה"ל | 22 |  |
הערות שוליים

↑  הלילה הוא שירים באתר סטריאו ומונו
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 25 ביולי 1977, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 17 באוקטובר 1977. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 14 בנובמבר 1977. פזמונט
| חוה אלברשטיין |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | "האבן מיר א ניגונדל" • "שירי עם ביידיש" • "בשירים עבריים" • "צעצועיה של אסנת" • "מות הפרפר" • "שירי רחל" • "אנדנדינו" • "מארגאריטקעלעך" • "מירדף" • "משירי ארץ אהבתי" • "לאט, לאט, לאט..." • "חוה ועודד בארץ הקסמים" • "לו יהי" • "חוה אלברשטיין והפלטינה" • "כמו צמח בר" • "טיקיליטון" • "צוללת צברית" • "הלילה הוא שירים" • "קרוסלה" • "התבהרות" • "קרוסלה 2" • "קרסולה לחגים" • "מה קרה בארץ מי" • "אני הולכת אליי" • "חוה זינגט יידיש" • "שיר במתנה" • "קולות" • "שירו אחרי" • "נמל בית" • "מהגרים" • "עוד שירים ביידיש" • "הצורך במילה, הצורך בשתיקה" • "לונדון" • "האהבה מאלתרת" • The Man I Love • "מארגאריטקעלעך" • "דירה אחת" • "יונת האהבה" • The Well‏ • Foreign letters • "מוצאי חג" • "קוקוס" • "לעמעלע" • "שביל החלב – שירי ערש" • "טבע האדם" • "ברוך הבא" • "ילדת טבע" • "ואיך אצלך" • "סרנדה" • "בוא המורה" • "ערב אחר" |  |
| מיני-אלבומים | "חוה אלברשטיין בשירי נחום היימן" • "אין יידישע פאלקס-לידער" • "צעצועיה של אסנת" • "ירושלים של זהב" • "טוביה ושבע בנותיו" • "הבובה ימימה" |  |
| אלבומי אוסף | "להיטי זהב" • "משירי ארץ אהבתי – האוסף הראשון" • "החיטה צומחת שוב – האוסף השני" • "אדבר איתך" • Crazy Flower: A Collection‏ • Yiddish Songs • "תיכף אשוב" • "סיפור אינטימי" • "עץ הכוכבים" • "סיפור חיים – אנתולוגיית שירי משוררים" |  |
| אלבומי הופעה | "בתוכנית יחיד – חלק א'" • "בתוכנית יחיד – חלק ב'" • "חוה והגיטרה – הופעה חיה בצוותא" • "בהופעה חיה – מבחר שירים מתוך המופע "לונדון"" • "בהופעה" • "חוה שרה ושלומי מנגן – בהופעה (Live)" |  |
| מארזי תקליטורים | "האוסף" • "חוה אלברשטיין שרה לילדים" • "השנים הראשונות" |  |
| חוה אלברשטיין – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-1960 | "בא אלי נער" |  |
| שנות ה-1970 | "מירדף" • "עץ הכוכבים" • "משירי ארץ אהבתי" • "שחמט" • "אליעזר בן-יהודה" • "שבע" • "לו יהי" • "שיר משמר" • "בלדה על סוס עם כתם על המצח" • "אדבר איתך" • "האומנם (את תלכי בשדה)" • "ימי בנימינה" • "כמו צמח בר" |  |
שנות ה-1980: 
שנות ה-1990: 
שנות ה-2000: 
שנות ה-2010: 
שנות ה-2020: 
| סינגלים אחרים | "נחל התנינים" • "נשים רוקדות" • "ליידי גודייבה" • "הנביא" • "שיר לאוהבים הנבונים" • "לא ידע איש מי היא" • "נפט" • "אמא אל תהיי עצובה" • "לו ידעת" • "ספינתנו" • "תרגיל בהתעוררות" • "אין לך זכות חנינה בעולם" |  |
| שירים | "רבנו תם" • "מקהלה עליזה" • "פרח הלילך" • "כנרת" • "פנס בודד" • "פרחי זהב" • "מה שיש לי לומר לך" • "ירושלים של זהב" • "מות הפרפר" • "חיוכים" • "כפל" • "בשביל אל הבריכות" • "רק על עצמי" • "בגני נטעתיך" • "עקרה" • "אני" • "זמר נוגה" • "אל ארצי" • "מתי" • "ספר שירי" • "שי" • "הבובה ימימה" • "ילדי איננו ילד עוד" • "אישה באבטיח" • "הליכה לקיסריה" • "לכל איש יש שם" • "פגישה לאין קץ" • "חופים הם לפעמים" • "אחרי מותי" • "לדוד משה הייתה חווה" • "צוללת צברית" • "יוסי, ילד שלי מוצלח" • "החליל" • "במדינת הגמדים" |  |
אילה גליקסברג

| --- | --- |

 לידה:  22 באוקטובר 1935 (בת 89) תל אביב, פלשתינה (א"י) המנדט הבריטי 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן  אוניברסיטת תל אביב  בית יעקב 
 בן או בת זוג:  יוסף גליקסברג 
 צאצאים:  נפתלי גליקסברג 
 
אילה גליקסברג (נולדה בכ"ה בתשרי ה'תרצ"ו, 22 באוקטובר 1935) היא דוקטור לפילוסופיה ופעילת ציבור. אלמנת הרב הראשי לגבעתיים יוסף גליקסברג.
ביוגרפיה

הרבנית גליקסברג לבית פרנקל נולדה בשכונת פלורנטין בתל אביב, להורים יוצאי צ'כוסלובקיה. למדה בסמינר בית יעקב בתל אביב. בשנת 1975 סיימה לימודי תואר ראשון בהיסטוריה ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב, ובשנת 1981 סיימה את לימודי התואר השני בפילוסופיה באוניברסיטת בר-אילן. הייתה מלגאית ומסטרנטית מצטיינת. עבודת התזה עסקה במחקר משווה ראשוני במישור הפילוסופי על האישה ביהדות בהשוואה לפילוסופיות אחרות. בשנת 1988 קיבלה את הדוקטורט בפילוסופיה. השתתפה בשורה ארוכה של קונגרסים בינלאומיים בנושאים מקצועיים ופילוסופיים והרצתה במוסדות אקדמיים בתחום זה. שימשה בהוראה במגוון מסגרות במשך למעלה משלושים שנה. הייתה מדריכת מורים במשרד החינוך וחברה בצוות הכנת תוכניות לימוד במחשבת ישראל במסגרת אוניברסיטת בר-אילן.
גליקסברג הייתה פעילה בפרויקטים ציבוריים רבים ושימשה בתפקידים ציבוריים שונים. בשנת 1974 ייסדה את סניף "נוער לנוער" בגבעתיים. כמו כן שימשה כיו"ר בני ברית בעיר. היא מרצה במסגרות שונות - בצבא, בקיבוצים, בפני ארגוני מתנדבים ובני נוער, וכמו כן משתתפת בתוכניות רדיו וטלוויזיה. במשך שש שנים הייתה בעלת טור אישי שבועי בעיתון "מעריב". הייתה נשיאת ועדת האתיקה של אגודת העיתונאים בתל אביב וחברה בוועדה הלאומית לטכנולוגיית חברת המידע. הייתה חברה בבית הדין העליון של המפד"ל. בשנת 1977 הייתה מועמדת לכנסת אך לא נבחרה. ב-2022 מונתה לחברת בית הדין של מפלגת הבית היהודי.
גליקסברג היא מראשונות הנשים הדתיות שעסקו בתחום מעמד האישה והיא פעילה ותיקה בתחום זה. היא ייסדה את מועצת הנשים העירונית של גבעתיים. שימשה יועצת בכירה לרשות לקידום מעמד האשה במשרד ראש הממשלה, אחראית למיזמים חדשניים במגוון אוכלוסיות. הייתה חברה במשלחת ישראל לאו"ם לוועידה למעמד האישה. היא יו"ר "אמונה" סניף גבעתיים, יו"ר המועצה המייעצת של "אמונה" בישראל ונציגת "אמונה" בנשיאות מועצת ארגוני הנשים בישראל, בוועדה למעמד האישה בכנסת וב"עיק"ר" (קואליציה לטיפול במסורבות גט). היא ממייסדות אתר האינטרנט לנשים נש"ר. הייתה חברה בוועדת השיפוט לפרס "נשים פורצות דרך" בשלטון המקומי. בשנים האחרונות היא מתמקדת בפעילות של חיבור בין מועמדות לגיור לבין משפחות תומכות לקראת גיורן הרשמי.
בעלת "אות המופת" של כנס שדרות ישראל 2011 על תרומתה לביטחון חברתי.
זכתה לתארים "יקירת העיר" גבעתיים לשנת 2014 ו"אשת השנה" של ארגון "ליונס גור אריה" – גבעתיים לשנת 2015 על תרומה לחברה ולקהילה.
באוקטובר 2022 נכללה ברשימת מאה הנשים הנבחרות לכבוד מאה שנים להיווסדה של גבעתיים. מנימוקי הוועדה: "הרבנית אילה גליקסברג מראשונות הנשים הדתיות שעסקו בתחום מעמד האישה ופעילה ותיקה בתחום (...). בעיר גבעתיים, הקימה ד"ר גליקסברג, עם סגנית ראש העיר, את מועצת הנשים העירונית (...) הרבנית, ד"ר אילה גליקסברג ובעלה יוסף, הרב הראשי לגבעתיים, מתגוררים בעיר מזה כחמישה עשורים". גליקסברג יצרה מודל עכשווי של רבנית מעורבת.
בתה היא ציפה פינקל. בניה הם הרב אפרים גליקסברג, בעבר רב צבאי, ובהווה טוען רבני ומגשר, הבמאי נפתלי גליקסברג והרב איתיאל גליקסברג, רב שכונה בגבעתיים. נכדתה היא העיתונאית אפרת פינקל.
ספריה

האשה ביהדות שווה יותר - מהדורה ראשונה: 1983 (הוצאת אל"ף), מהדורה שנייה: 1988 (הוצאת דיונון, אוניברסיטת תל אביב). ראיונות, שיחות והרצאות במפגשים בישראל ובעולם, בניסיון לתת תשובות לנושאים הקשורים בתפיסת המגדר והאישה ביהדות.
פותחים חלון - 2002, הוצאת טורקיז מבית אחיאסף. לקט מתוך מאמריה של גליקסברג שהתפרסמו בטור שבועי בעיתון מעריב במשך כמה שנים. המאמרים עוסקים בנושאים הקשורים לסלחנות ואחווה בין פלגים שונים בחברה הישראלית, ונוגעים בימים מיוחדים בלוח השנה העברי.
עולמות נפגשים - 2012, אוריון הוצאת ספרים. הספר מכיל שילוב של מחקרים ומאמרים פילוסופיים שהוצגו בקונגרסים בינלאומיים באוניברסיטאות ברחבי העולם. הספר מציג ניסיונות להתמודדות עם שאלות אקזיסטנציאליסטיות שעולות בנושאי נשים משפחה והחברה בכללותה.
הערות שוליים

↑  אילה גליקסברג מלגאית הצטיינות_בר אילן_2023.pdf, באתר Google Docs
↑  גילי ארקין, הרבנית שלא נבחרה, מעריב, 8 במרץ 1977, עמ' 28
↑  השקת תערוכה "מאה שנים מאה נשים"
↑  כתב מקומונט, תערוכה של פעם במאה שנה, באתר מקומונט גבעתיים - חדשות מקומיות גבעתיים, ‏2022-10-24
↑  עיריית גבעתיים, מאה שנים מאה נשים, גבעתיים
↑  האשה ביהדות שווה יותר / אילה גליקסברג | גליקסברג, אילה | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  פותחים חלון / ד"ר אילה גליקסברג | גליקסברג, אילה מחבר | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  עולמות נפגשים / ד"ר אילה גליקסברג ; עריכה: ד"ר אילה גליקסברג | גליקסברג, אילה מחבר עורך | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007524517405171  VIAF: 315203782   WorldCat (עם VIAF): 315203782
אוקסיטוצין

ערך זה עוסק ב"הורמון האהבה"; הורמון ומוליך עצבי. תרכובת כימית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 תכונות
 נוסחה אמפירית:  C₄₃H₆₆N₁₂O₁₂S₂ 
 
אוקסיטוצין (Oxytocin) הוא הורמון פפטיד ונוירופפטיד המיוצר בדרך כלל בהיפותלמוס ומשוחרר על ידי יותרת המוח האחורית. קיים בבעלי חיים מאז שלבי האבולוציה המוקדמים. בבני אדם הוא ממלא תפקידים בהתנהגות הכוללים קשר חברתי, אהבה, רבייה, לידה, והנקה. באורגזמה, לידה או הנקה, האוקסיטוצין גם פועל על שרירי איברי הרבייה וגורם להתכווצותם. ממלא תפקיד בקשרים חברתיים, ולפי מחקרים עדכניים, עשוי להשפיע על יצירת האמון הבין-אישי.
גילוי

בשנת 1953, וינסנט דו ויניו גילה, הפריד וערך סינתזה של האוקסיטוצין ושל הווזופרסין (ADH – Antidiuretic hormone).
על עבודתו על תרכובות גופרית ובפרט על הסינתזה הראשונית זו, זכה ב-1955 בפרס נובל לכימיה.
לאוקסיטוצין ולווזופרסין מבנה דומה, השונה בשתי חומצות אמיניות.
Cys-Tyr-Ile-Gln-Asn-Cys-Pro-Leu-Gly-NH2 - לאוקסיטוצין
Cys-Tyr-Phe-Gln-Asn-Cys-Pro-Arg-Gly-NH2 - לווזופרסין
ייצור ושחרור

האוקסיטוצין מיוצר בהיפותלמוס על ידי ה-Magnocellular neurosecretory cells הנמצאים בגרעין הפאראוונטריקולרי.
קבוצה של חלבונים, ה-Neurophysin I משמשים כנשאי האוקסיטוצין עד בלוטת יותרת המוח והוא משתחרר לדם מן הנוירוהיפופיזה (הנוירוהיפופיזה, האונה האחורית של בלוטת יותרת-המוח, מאחסנת ומפרישה הורמונים שיוצרו בגופי התאים ההיפותלמיים).
לאחסון זמני של ההורמון הגוף מנצל גופי הרינג.
מבנה

אוקסיטוצין הוא נונאפפטיד - פפטיד המורכב משרשרת בת תשע חומצות אמינו. רצף חומצות האמינו שלו הוא:
ציסטאין - טירוזין - איזולאוצין - גלוטמין - אספרגין - ציסטאין - פרולין - לאוצין - גליצין. שיירי הציסטאין יוצרים גשר גפריתי (קשר קוולנטי בין אטומי הגופרית שבשני השיירים).
המסה המולקולרית של האוקסיטוצין היא 1007 דלטון. 1 IU של אוקסיטוצין שווים ל-2 מיקרוגרם של הפפטיד הטהור.
אופן פעולה

האוקסיטוצין פועל כהורמון היקפי וגם כמוליך עצבי במערכת העצבים המרכזית.
אופן פעולה > פעולות הורמונליות היקפיות

הנוירוהיפופיזה מפרישה את ההורמון אוקסיטוצין שבזמן לידה משפיע על הרחבת צוואר הרחם וגם להתכווצויות במשך הלידה. הוא ממריץ פעולתם של שרירים חלקים באזור החלציים וסביב בלוטת החלב בשדיים.
בשבועות הראשונים של ההנקה האוקסיטוצין מכווץ את הרחם ובכך מסייע להקרשת הדם של נקודת האחיזה של השליה.
האוקסיטוצין מופרש אצל נשים וגברים בזמן אורגזמה. כנראה האוקסיטוצין מסייע למעבר הזרע בזמן פליטה.
אופן פעולה > פעולות במוח

אחרי שבלוטת יותרת המוח מפרישה את האוקסיטוצין, מחסום הדם-מוח אינו מאפשר כניסה חוזרת של האוקסיטוצין למוח. גירוי היקפי כמו הנקה לא משפיע על ריכוז האוקסיטוצין בנוזל מוחי שדרתי (CSF). רמת האוקסיטוצין בפלזמה עולה עם ירידה ברמות ההורמון אדרנוקורטיקוטרופי (ACTH), והמסקנה היא שכנראה האוקסיטוצין מווסת את שחרור ה-ACTH בתנאים מסוימים.
קולטני האוקסיטוצין נמצאים במוח, בחוט השדרה, באמיגדלה, ventromedial hypothalamus septum ובגזע המוח.
השפעה על ההתנהגות – מחקרים עם חיות מעבדה מצביעים על השפעה של האוקסיטוצין בעוררות מינית, מונוגמיה, קשר אימהי, הפחתת תגובות גמילה לחומרים ממכרים.
נראה שלאוקסיטוצין תפקיד בהתנהגות חברתית, המעודד התנהגות הפוכה מתגובת הילחם או ברח, על ידי הפחתת תחושת הפחד והגברת האמון. אצל אוטיסטים נמצאו רמות נמוכות של אוקסיטוצין במוח.
עוד נמצא שאוקסיטוצין למעשה משמש מגבר בקליטה של אותות חברתיים שונים, ולפיכך עלול לגרום גם לתחושות שליליות של חרדה ותוקפנות.
שימוש

אוקסיטוצין סינתטי מיוצר בשם פיטוצין או סינטוצינון. החומר מופץ למתן תוך ורידי או שרירי וגם כמשאף. מידת הספיגה במתן דרך הפה נמוכה מאוד. החומר נהרס על ידי אנזימים במערכת העיכול, מחצית חיים פלסמטי קצר (כמה דקות).
החומר מתפרק בכבד ובכליות. השימושים העיקריים הם:
תרופה לזירוז לידה ושליטה בדימום לאחר לידה
רפואה וטרינרית
בדיקת אי ספיקת השליה
לקריאה נוספת

יורם יובל, סערת נפש, הוצאת קשת, עמ' 379–381
הערות שוליים

↑  קיצור תולדות האהבה, ד"ר ליאת יקיר
↑  Oxytocin increases trust in humans אתר Nature
↑  Paul Zak: Trust, morality - and oxytocin
↑  מכון ויצמן, "הורמון האהבה" עלול לגרום גם חרדה ותוקפנות, באתר הידען, ‏16 ביוני 2020
| הורמונים |
| --- | --- | --- |
| היפותלמוס ובלוטת יותרת המוח | הורמון משחרר תירוטרופין (TRH)‏ • CRH‏ • GnRH •‏ הורמון משחרר הורמון גדילה (GHRH) • סומטוסטטין (SST) • דופמין • וזופרסין (ADH) • אוקסיטוצין • תירוטרופין (TSH) • הורמון מחלמן (LH) • הורמון מגרה זקיק (FSH) • הורמון הגדילה (GH) • פרולקטין (PRL) • הורמון אדרנוקורטיקוטרופי (ACTH) |  |
| ציר בלוטת יותרת הכליה | אדרנלין (אפינפרין) • נוראדרנלין (נוראפינפרין) • אלדוסטרון • קורטיזול • דהידרו-אפיאנדרוסטרון (DHEA) |  |
| ציר בלוטת התריס | בלוטת התריס: תירוקסין • תריודוטירונין • קלציטונין • בלוטת יותרת התריס: PTH |  |
| ציר בלוטות המין | אשכים: טסטוסטרון • AMH • אינהיבין.  שחלות: אסטרדיול • פרוגסטרון • אינהיבין/אקטיבין • רלקסין |  |
| בלוטות אנדוקריניות אחרות | לבלב: גלוקגון • אינסולין • סומטוסטטין. בלוטת האצטרובל: מלטונין |  |
| בלוטות לא אנדוקריניות | שליה: גונדוטרופין כוריוני אנושי (hCG)‏ • HPL • אסטרוגן (אסטריול, אסטרדיול, אסטרון) • פרוגסטרון. כליה: רנין • אריתרופויאטין (EPO) • קלציטריול • פרוסטגלנדין. חדרי הלב: ANP. קיבה: גסטרין • גרלין. תריסריון: כולציסטוקינין (CCK)‏ • GIP • סקרטין • מוטילין • VIP. המעי העקום: אנטרוגלוקגון. רקמות שומן: לפטין • אדיפונקטין • רסיסטין. התימוס: תימוסין • תימופואיטין • תימולין. שלד: אוסטאוקלצין. כבד: IGF-1‏ • IGF-2 |  |
| נוצרים באתר המטרה | NGF • BDNF • NT-3 |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555732205171  GND: 4044251-2  LCCN: sh85096354  NKC: ph884089 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שקית עירוי פיטוצין בחדר לידה
אגם טיטיקקה

| --- | --- |
צילום לוויין של אגם טיטיקקה
צילום לוויין של אגם טיטיקקה
 מידע כללי
 מיקום:  פרו, בוליביה
 סוג:  ימה הררית
 מידות
 שטח:  8,372 קמ"ר
 נפח:  893 קמ"ק
 גובה:  3821 מטר מעל לפני הים
 אורך מרבי:  190 ק"מ
 אורך:  204 קילומטר
 רוחב מרבי:  80 ק"מ
 רוחב ממוצע:  80 ק"מ 
 עומק מרבי:  284 מטר
 ‏עומק ממוצע:  107 מטר
 מידע נוסף
 נהר מזין:  27 נהרות
 מקור לנהר:  דסאגואדרו (5% ממי האגם, השאר מתאיידים)
 ‏אגן ניקוז:  58,000 קמ"ר
 מדינות באגן הניקוז:  בוליביה בוליביה פרו פרו
 אורך קו החוף:  1,125 ק"מ
 ערים:  פונו בפרו, קופקבנה בבוליביה
 איים:  יותר מ-42
 קואורדינטות:  15°50′S 69°20′W﻿ / ﻿15.833°S 69.333°W﻿ / -15.833; -69.333
  (למפת פרו מוגדלת) לימה איקיטוס ארקיפה קוסקו צ'יקלאיו טרוחיו מאצ'ו פיצ'ו טאקנהאקוודור קולומביה ברזיל בוליביה צ'ילה האוקיינוס השקטאגם טיטיקקה(למפת פרו רגילה) לימה איקיטוס ארקיפה קוסקו צ'יקלאיו טרוחיו מאצ'ו פיצ'ו טאקנהאקוודור קולומביה ברזיל בוליביה צ'ילה האוקיינוס השקטאגם טיטיקקה 
 
סירות לחופי "האיים הצפים" באגם - איים מלאכותיים עשויים קנה
"איסלה דל סול" - אי השמש, הנמצא באגם למול חופי קופקבנה
אגם טיטיקקה (בספרדית: Titicaca) הוא אגם בגבול בוליביה-פרו, השני בגודלו בדרום אמריקה ואחד מהאגמים הגבוהים ביותר בעולם הניתן לשיט אוניות וסירות, בגובה של 3,821 מטרים מעל לפני הים. מקור השם "טיטיקקה" אינו ברור, אך מתורגם כ"סלע הפומה" או כ"צוק עופרת".