stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1936 בברית המועצות
נפטרו

14 בפברואר – אלכסנדר גוצ'קוב, מדינאי רוסי מנהיגי מתנגדי הבולשביקים (נולד ב-1862)
27 בפברואר – איוואן פבלוב, פיזיולוג רוסי, חתן פרס נובל (נולד ב-1849)
21 במרץ – אלכסנדר גלאזונוב, מלחין רוסי וסובייטי (נולד ב-1865)
7 ביולי – גיאורגי צ'יצ'רין, מדינאי סובייטי (נולד ב-1872)
18 ביוני – מקסים גורקי, סופר רוסי וסובייטי (נולד ב-1868)
15 ביולי – אלכסנדר קרפינסקי, גאולוג רוסי וסובייטי, נשיא האקדמיה למדעים (נולד ב-1846)
22 באוגוסט – מיכאיל טומסקי, מדינאי סובייטי נולד ב-(1880). התאבד בעקבות האשמות בבגידה.
25 באוגוסט – לב קמנייב, מדינאי סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1883). הוצא להורג בעקבות משפט מוסקבה הראשון
25 באוגוסט – גריגורי זינובייב, מדינאי סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1883).הוצא להורג בעקבות משפט מוסקבה הראשון
25 באוגוסט – הוצאות להורג של 14 נאשמים בהוצא להורג בעקבות משפט מוסקבה הראשון
לב קמנייב, מדינאי סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1883)
גריגורי זינובייב, מדינאי סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1883)
22 בדצמבר – ניקולאי אוסטרובסקי, סופר סובייטי (נולד ב-1904)
בול המוקדש לחוקה הסובייטית שנכנסה לתוקף ב-5 בדצמבר 1936.
איוואן פבלוב
Spektr-R

| --- | --- |

דגם של חללית
 מידע כללי
 מפעיל:  Astro Space Center, לאבוצ'קין 
 יצרן:  לבוצ'קין
 תאריך שיגור:  18 ביולי 2011 
 משגר:  Zenit-3F 
 אתר שיגור:  קוסמודרום בייקונור, כן שיגור מס' 45 
 אתר רשמי
 משימה
 סוג משימה:  רדיוטלסקופ
 לוויין של:  כדור הארץ
 מסלול:  מסלול אליפטי גבוה 
 נטייה:  51.3
 אפואפסיד:  600
 זמן הקפה:  8.2
 משך המשימה הכולל:  18 ביולי 2011 – 15 ביוני 2019 (7 שנים) 
 מידע טכני
 משקל:  3,295 ק"ג
 קוטר:  10 מ' 
 קישורים חיצוניים
 מספר קטלוג לוויינים:  37755
 מאגר המידע הלאומי:  2011-037A
 
Spektr-R (ברוסית: Спектр-Р) היה רדיוטלסקופ ששוגר על ידי רוסיה בשנת 2011 כחלק של פרויקט RadioAstron. הפרויקט היו ביוזמת מכון לפיזיקה של האקדמיה הרוסית למדעים.
הפרויקט החל בתקופת ברית המועצות. התכנון העקרוני הסתיים בשנת 1982 ואך קידום הפרויקט נעצר. הלוויין הראשון של הפרויקט שוגר בשנת 2011 מקוסמודרום בייקונור בעזרת משגר זניט 3SLBF. ב-22 ביולי ניתנה פקודה לפיחת הטלסקופ, אך מנוע לא פעל בהתאם לתכנון. למחרת הפעולה חודשה והסתיימה בהצלחה.
הלוויין נבנה בלבוצ'קין. המכשיר העיקרי היה רדיוטלסקופ בקוטר 10 מ'. הוא היה מתוכנן לפעילות במשך 5 שנים. הפעילות הסדירה החלה מספר חודשים לאחר השיגור. רדיוטלסקופ פעל בשיתוף פעולה עם מכשירים בקוטר של 100 מ' שהותקנו בגרין בנק (וירג'יניה המערבית), אפלסברג (גרמניה) ומצפה הכוכבים ארסיבו. הדבר איפשר להגיע לרגישות של כ-8 מיקרושניות עם גל באורך 1.35 ס"מ. לתמיכה במכשירים וציוד תקשורת על הלוויין הותקן פאנל סולארי בהספק של 2,650 ו"ט.
באוגוסט 2011 החל פעול מכשיר מדידת רוח השמש שהותקן לצד הטלסקופ.
בכל חודש נערכו כ-100 תצפיות. לבחירת הנושאים הוקמה ועדה בין-לאומית שבחנה בקשות ממדענים.
בינואר 2019 התקשורת הלווין אבד ולא היה ניתן להעביר אליו פקודות. ב-15 במאי הוחלט על סגירת הפרויקט.
בשנת 2019 שוגר לחלל לוויין Spektr-RG שהיה השלב השני של הפרויקט.
תוצאות

בעזרת הטלסקופ בוצוע תצפיות רבות. בין נושאים העיקריים היה מחקר קווזארים.
1938 בברית המועצות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1937   1936  1935 | דגל רוסיה | 1938  בברית המועצות |  »»»  1939   1940  1941 |
כל ערכי השנים בברית המועצות אירועים בולטים בעולם ב-1938 לוח שנה של שנת 1938
1938 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-21 למהפכת אוקטובר.
הנהגה

ראש הממשלה – ויאצ'סלב מולוטוב
יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות – מיכאיל קלינין
מעשית, יוסיף סטלין בתפקיד המזכיר של המפלגה הבולשביקית מרכז בידיו את השלטון במדינה.
אירועים בולטים > תקופה בתולדות ברית המועצות

תקופת 1937–1938 ידועה כתקופת הטיהורים הגדולים.
נולדו

25 בינואר – ולדימיר ויסוצקי, שחקן וזמר סובייטי (נפטר ב-1980)
27 בינואר – ויקטור ז'דנוביץ' סייף סובייטי זכה ב-3 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב)
2 בפברואר – טטיאנה סמוסנקו סייפת סובייטית זכתה ב-4 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב) (נפטרה בשנת 2000)
4 באפריל – איליא רזניק – משורר סובייטי ממוצא יהודי
10 באפריל – ויקטור צ'רנומירדין, מדינאי סובייטי (נפטר ב-2010)
20 באפריל – איגור סרגייב, מרשל סובייטי (נפטר ב-2006)
10 ביולי – ויאצ'סלב איוואנוב ספורטאי סובייטי זכה ב-3 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב)
19 ביולי – וחטנג קיקבידזה, שחקן סובייטי ממוצא גאורגי
21 ביולי – נני ברגבדזה – זמרת סובייטית ממוצא גאורגי
19 באוגוסט – ולנטין מנקין ספורטאי סובייטי ממוצא יהודי זכה ב-4 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב) (נפטר ב-2014)
31 באוגוסט – גלינה גורוחובה סייפת סובייטית זכתה ב-5 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב)
נפטרו

18 בפברואר – סרגו אורדז'וניקידזה, מדינאי סובייטי (נולד ב-1866)
15 במרץ – ביצוע הוצאות להורג של נאשמי משפט מוסקבה השלישי
ניקולאי בוכארין, מדינאי סובייטי (נולד ב-1888)
אלכסיי ריקוב, מדינאי סובייטי (נולד ב-1881)
גנריך יגודה, מדינאי סובייטי, מראשי נ.ק.ו.ד. (נולד ב-1891)
ניקולאי קרסטינסקי, מדינאי סובייטי (נולד ב-1883)
12 באפריל – פיודור שאליאפין, זמר רוסי וסובייטי (נולד ב-1873)
29 ביולי – פאבל דיבנקו, מדינאי סובייטי (נולד ב-1889)
28 ביולי – יואכים ואצטיס, מדינאי וקצין סובייטי ממוצא לטבי (נולד ב-1873)
1 באוגוסט יעקב אגרנוב, מראשי נ.ק.ו.ד. ממוצא יהודי (נולד ב-1893)
1 באוגוסט – אדוארד ברזין, מראשי נ.ק.ו.ד. ממוצא לטבי (נולד ב-1893)
7 באוגוסט – קונסטנטין סטניסלבסקי, במאי סובייטי (נולד ב-1863)
25 באוגוסט – אלכסנדר קופרין, סופר רוסי (נולד ב-1870)
9 בנובמבר – ואסילי בליוכר, מרשל סובייטי (נולד ב-1889)
15 בדצמבר – ואלרי צ'קאלוב, טייס סובייטי (נולד ב-1904)
27 בדצמבר – אוסיפ מנדלשטם, משורר רוסי וסובייטי (נולד ב-1891)
ניקולאי בוכארין
אלכסיי ריקוב
גאל מונפיס

| --- | --- |

 לידה:  1 בספטמבר 1986 (בן 38) פריז, צרפת
 מדינה:  צרפת צרפת
 מקום מגורים:  ניון, שווייץ
 בן או בת זוג:  אלינה סביטולינה (16 ביולי 2021–?) 
 מספר צאצאים:  1 
 גובה:  1.93 מטר
 יד חובטת:  ימין
 פעילות כמקצוען:  2004–הווה (כ־21 שנים)
 סה"כ פרסים שצבר:  23,030,757 דולר אמריקאי 
 יחידים
 מאזן קריירה:  296–515 (64%)
 דירוג שיא:  6 (15 בנובמבר 2016)
 זכיות בטורנירים:  10
 זוגות
 מאזן קריירה:  27-83
 דירוג שיא:  155 (8 באוגוסט 2011)
 זכיות בטורנירים:  0
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 0
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  רבע גמר (2016, 2022)
 אליפות צרפת הפתוחה:  חצי גמר (2008)
 וימבלדון:  סיבוב רביעי (2018)
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  חצי גמר (2016)
 תאריך עדכון 29 בינואר 2022
 
גאל מונפיס (בצרפתית: Gaël Monfils; נולד ב-1 בספטמבר 1986 בפריז) הוא טניסאי צרפתי מקצועי. בשיא הקריירה שלו (7 בנובמבר 2016) דורג במקום השישי בעולם בדירוג סבב ה-ATP. נכון למאי 2022, מדורג במקום ה-21.
הוא זכה ב-13 תארים ביחידים. הישג השיא שלו הוא פעמיים הגעה לשלב חצי הגמר בטורנירי גראנד סלאם, אליפות צרפת הפתוחה (2008) ואליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס (2016).
ביוגרפיה

מונפיס נולד וגדל בפריז. הוא החל לשחק טניס בגיל 4. בשנת 2004 זכה בטורנירי הנוער של אליפות אוסטרליה הפתוחה, אליפות צרפת הפתוחה ואליפות וימבלדון. בשנת 2005 התחיל בקריירת טניס מקצועית.
בוסתנאי (כתב עת)

כתב עת בוסתנאי
בוסתנאי היה שבועון שיצא לאור בין השנים 1929 עד 1939 ברחובות. היה זה ביטאונה של התאחדות האיכרים. מייסדו ועורכו הראשון (עד 1937) היה משה סמילנסקי. כמו כן ערכו את הביטאון מרדכי ליפסון, טוביה זיסקינד מילר, פסח גינזבורג ושמואל פרלמן.
השבועון כלל מאמרים פובליציסטיים, ידיעות וכתבות בנוגע לפוליטיקה הפנימית של התאחדות האיכרים, מידע מדעי פופולרי בנושאי חקלאות, זואולוגיה ובוטניקה וכן התפרסמו בו סיפורים ושירים מאת בני המושבות.
בנוסף לשבועון צורף לכתב העת מוסף "בוסתנאי לנוער" (בעריכת יעקב חורגין) ושני כרכי מאמרים בשם "מימים ראשונים" שערך אלתר דרויאנוב.
אחד הפולמוסים החריפים שהתנהלו מעל דפי כתב העת היה בשאלת היחס לערבים. בעוד שמשה סמילנסקי הטיף להיכרות וקירוב השכנים הערבים, נטו רבים מהכותבים (ובראשם יעקב חורגין) לרוויזיוניזם וקראו להתבדלות ואף למעשי נקמה בפורעים ערבים (במיוחד בימי המרד הערבי הגדול). על רקע זה פיטר סמילנסקי את חורגין, ובהמשך נאלץ להתפטר בעצמו מעריכת השבועון.
עם הכותבים הבולטים ניתן למנות את זאב סמילנסקי, מאיר-סיקו סמילנסקי, אלתר לוין, אמנון הורביץ, יעקב רבינוביץ, יחיאל מיכל פוחצ'בסקי ודוד יודילביץ.
ברחובות נקרא רחוב על שמו.
ערך זה הוא קצרמרבנושא תקשורת ובנושא המנדט הבריטי. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ננסי קריגן

| --- | --- |

 לידה:  13 באוקטובר 1969 (בת 55) ווברן, מסצ'וסטס, ארצות הברית 
 מידע כללי
 שם לידה:  Nancy Ann Kerrigan 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  מכללת עמנואל  Stoneham High School 
 גובה:  1.63 מטרים
 ספורט
 ענף ספורט:  החלקה אמנותית 
 
ננסי קריגן (נולדה ב-1969) היא מחליקה אומנותית על הקרח אמריקאית.
ביוגרפיה

קריגן נולדה במסצ'וסטס, בילדותה החלה ללמוד החלקה אומנותית, ב-1987 הייתה במקום הרביעי באליפות ארצות הברית בהחלקה אומנותית, ב-1989 קיבלה מדליית ארד באוניברסיאדה, באולימפיאדת אלברוויל ייצגה את ארצות הברית וגם שם לקחה מדליית ארד.
קריגן - שהייתה אלופת ארצות הברית המכהנת ואחת המחליקות הטובות בעולם כולו. והיוותה איום עבור המחליקה טוניה הארדינג שכן הארדינג על מנת להעפיל למשחקים האולימפיים שנערכו בלילהאמר ב-1994, הייתה צריכה להיות אחת משלוש המחליקות האמריקאיות הטובות ביותר. כדי לעשות זאת, החליט בעלה של הארדינג דאז, ג'ף גילולי, לפצוע את ננסי,  התאמנה קריגן במתחם האימונים בעיר דטרויט, שם הייתה אמורה להיערך התחרות. בסיום האימון, ירדה קריגן לכיוון חדר ההלבשה, אך שם נתקלה בשיין סטנס שנשלח על ידי הארדינג ובן זוגה. סטנס חבט בברכה הימנית של קריגן באמצעות אלה טלסקופית שהחזיק בידו, ומיד ברח מן המקום. לאחר פענוח המקרה, הורשעה הארדינג לפי הודאתה בקשירת קשר. היא נידונה לשלוש שנות מאסר על תנאי, 500 שעות עבודות שירות וקנס כספי.
התלבושת אותה לבשה באולימפיאדה עוצבה על ידי המעצבת ורה וונג, העיצובים של וונג הביאו לטרנד של הוט קוטור במהלך האולימפיאדה.
בעקבות האולימפיאדה השתתפה בשנה זו במצעד שנערך בדיסניוורלד. ב-1994 גם הופיעה בפרק של "סאטרדיי נייט לייב".
היא ביצעה הופעת אורח בפרק של התוכנית "ילד פוגש עולם".
בית הספר הדמוקרטי קשת

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 בית ספר
 תקופת הפעילות:  2002–הווה (כ־23 שנים) 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°33′52″N 34°57′13″E﻿ / ﻿32.5645°N 34.953722222222°E﻿ / 32.5645; 34.953722222222
 אתר רשמי
  (למפת הכרמל מוגדלת) בית הספר הדמוקרטי קשת(למפת הכרמל רגילה) בית הספר הדמוקרטי קשת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הספר הדמוקרטי קשת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הספר הדמוקרטי קשת
 
בית הספר הדמוקרטי "קשת" בזכרון יעקב הוא בית ספר משלב השם דגש על הצמיחה האישית ותהליכי הלמידה השונים של כל תלמיד.
בית הספר מתנהל על פי עקרונות החינוך הדמוקרטי, ועקרונות החינוך היהודי פלורליסטי גם יחד, וחבר בקהילת מרק"ם.
במשך השנים ומאילוצים שונים, בית הספר עבר ממבנה למבנה ביישובים מעגן מיכאל, אור עקיבא, גבעת עדה וזכרון יעקב.
בית בספר קם בשנת 2002 על ידי קבוצה של הורים ופעילים, בין השאר תמכו בהקמת בית הספר משה איבגי והרב מיכאל מלכיאור.
על הלמידה והבחירה

בית הספר מציע לתלמידים מגוון רחב של קורסים ברמות שונות, בתחומי ידע רבים ובשיטות הוראה מגוונות. התלמידים מוזמנים לבחור מתוך ההיצע את נושאי הלימוד שלהם בהתאם לרמתם וטעמם האישי. אין חובה לבחור בקורסים, אולם מרגע שהתלמיד נרשם לקורס, הוא מתחייב ללמוד בו עד לסוף המחצית.
לפי החלטת הפרלמנט, עד לסוף כיתה ו' ישנה חובת למידה של שלוש מיומנויות יסוד: חשבון, עברית ואנגלית, כשבית הספר מאפשר לכל אחד לבחור את הקורס המתאים לרמתו ללא קשר לגילו.
במקצועות החובה בית הספר מחויב לתוכנית הלימודים של משרד החינוך, אך בשאר תחומי הדעת כל מורה בונה את תוכנית הלימודים בעצמו. אין חובה לגשת לבחינות הבגרות, עם זאת, בבית הספר קיימות מספר מגמות לימוד (תיאטרון, מוזיקה, ביולוגיה וכו'). בבית הספר נהוגה שיטה של הערכות מילוליות (ולא ציונים מספריים). עד כיתה ח' וציונים מכיתה ט' והלאה
המבנה הפיזי של בית הספר

בתחילתו, בית הספר הוקם במעגן מיכאל. לאחר ארבע שנים בית הספר נאלץ לעבור למקום אחר, עקב בעיות מנהליות של שכירת המבנה. הפתרון היה לעבור למבנה בית ספר לא מאוכלס באור עקיבא. אחרי שנה המועצה המקומית אור עקיבא סירבה להמשיך להשכיר את המבנה. משם שוב נאלץ בית הספר לעבור למבנה בית ספר לא מאוכלס הפעם בגבעת עדה, שבמהלכו התגלה מבנה חצי בנוי בזכרון יעקב (מבנה בתוך השטח של בית התותחן). לכן, עמותת בית הספר נערכה לקראת שיפוץ הבניין והתאמתו לצורכי בית הספר. הפרויקט נוהל על ידי עמותת בית הספר תוך גיוס הלוואות מכלל הורי בית הספר.
לאחר העברתו של בית הספר למבנה זמני בתוך "בית התותחן" בזכרון יעקב, ראש המועצה באותה תקופה, אלי אבוטבול, הבטיח פעמים רבות לבנות מבנה קבע לבית הספר, בתוך זיכרון.
בשנת 2017, נבחר לראשות המועצה זיו דשא, ואף הוא הבטיח לקדם בניית מבנה קבע לבית הספר.
עקב גדילת בית הספר, בשלב זה, המבנה כבר לא התאים ללימוד נאות לתלמידים. לכן, הורי בית הספר, יחד עם התלמידים, פתחו במחאה, כולל השבתה, למען הצבת קראוונים בשטח בית הספר לצורך הגדלת מספר כיתות הלימוד. המחאה צלחה וקראוונים מטעם המועצה הוצבו בשטח בית הספר.
המבנה הרעיוני של בית הספר

בית הספר הדמוקרטי "קשת" מחולק לארבע חטיבות גיל:
בית הצעירים - גן, כיתות א' ב'.
החממה - כיתות ג' עד ה'
שכב"ג - כיתות ו' עד ח'
תיכון - כיתות ט' עד י"ב
התלמידים מכל הכיתות לומדים באותם חללים, ונמצאים יחד בפעילויות רבות במשך היום ובמשך השנה.
מנהלת בית הספר היא בלהה בן דוד, ומנכ"לית העמותה היא ליאת חן.
ניהול בית הספר

מנהל/ת בית הספר נבחר/ת על ידי ועדה מיוחדת, המורכבת מתלמידים, הורים ומורים, שקמה כדי לבצע את תהליך המיון והסינון על מנת למצוא מנהל/ת חדש/ה לבית הספר.
אידאולוגיה > רשויות וועדות

בית הספר הדמוקרטי "קשת" מתנהל באופן דמוקרטי, כלומר, על פי עיקרון הפרדת רשויות.
בבית הספר קיימות שלוש רשויות: מחוקקת, שופטת ומבצעת. התלמידים, המורים וההורים מתפקדים כחברים שווי זכויות ברשויות הללו, הם נבחרים בתחילת שנת הלימודים בבחירות כלליות חשאיות.
אידאולוגיה > רשויות וועדות > הרשות המחוקקת

הרשות המחוקקת בבית הספר נקראת "כנסת". בפרלמנט משתתפים כל חברי קהילת בית הספר: תלמידים, מורים והורי התלמידים. הפרלמנט מתכנס אחת לשבוע ומנוהל על ידי צוות שנבחר אחת לשנה באופן דמוקרטי. בפגישות הפרלמנט נקבעים כל חוקי בית הספר, החל מחוקי המשחק בחצר, דרך אופן קבלת מורים ותלמידים לבית הספר, ועד לחוק נגד העישון. החוקים נקבעים על פי הצבעת רוב של כל חברי הפרלמנט הנוכחים בדיון. כל חוקי הפרלמנט כפופים לחוקי המדינה ואין לאף אדם או גוף בבית הספר הזכות להטיל וטו על החלטת הפרלמנט.
אידאולוגיה > רשויות וועדות > הרשות השופטת

הרשות השופטת בבית הספר נקראת "מעגל". "מעגל" הוא פורום שתפקידו לטפל בתלונות חברי הקהילה על פגיעות אישיות ובהפרות חוקי בית הספר. כל אדם בבית הספר, ללא הבדל גיל או תפקיד, יכול לתבוע ולהישפט.
אידאולוגיה > רשויות וועדות > הרשות המבקרת

הרשות המבקרת היא הבודקת את תפקוד כל הגורמים בבית הספר, כדי לוודא כי הגופים פועלים על פי החוק, באופן תקין ויעיל.
ועדת ביקורת מבצעת את הביקורת בבית הספר. לצורך כך עליה לקחת בחשבון תלונות של ציבור קהילת בית הספר.
אידאולוגיה > רשויות וועדות > הרשות המבצעת

הרשות המבצעת בבית הספר פועלת מכוח סמכויות שהוענקו לה על ידי הפרלמנט. היא מורכבת מוועדות שונות האחראיות ליישם ולבצע את החלטות הפרלמנט. בתחילת כל שנה נערכות בחירות לוועדות, וכל תלמיד, מורה, או הורה רשאי לבחור ולהיבחר אליהן. כל ועדה קובעת את סדרי עבודתה ומועדי התכנסותה. הוועדות תדווחנה על פעילותן לפרלמנט.
ועדת מחשבים - אחראית לתחזוקת המחשבים ולאכיפת חוקי המחשבים.
ועדת טיולים - אחראית על תקציב הטיולים, קובעת את מסלולי הטיולים, דואגת לאישורים המתאימים וכו'. החל משנת 2023 משתתפי הוועדה נבחרים בבחירות דמוקרטיות
ועדת מורים - אחראית על איתור, מיון וקבלת אנשי צוות חדשים, טיפול בתלונות על מורים ופיטורי מורים.
ועדת ספורט - שיפור איכות הספורט ורווחת התלמידים.
ועדת קיוסק - אחראית לניהול ולהפעלת הקיוסק בבית הספר, על כל המשתמע מכך. [הקיוסק סגור]
ועדת קבלת תלמידים - אחראית על תהליך קבלת תלמידים חדשים לבית הספר, החל משלב הפרסום וכלה בראיונות הקבלה.
ועדת תקציב - אחריות לכספי בית הספר וחלוקתם.
ועדת איכות סביבה / מועצה ירוקה - מקדמת פרויקטים סביבתיים בבית ספר וגם אחראית על ההסברה בנושא שינוי האקלים.
אידאולוגיה > רעיון החונך

החונך והחונכת הם האנשים המרכזיים שאמורים ללוות את הנחנכים שלהם במסע האישי שאותם הם עוברים בבית הספר. למרות מורכבות התפקיד והשונות בין כל נחנך או נחנכת, עצם קיום הקשר נמצא באחריות החונכים ואינו מותנה ברצון או באי הרצון של הנחנך/ת.
לחונכות יש מקום מרכזי בחיי בית הספר; החונך הוא כתובת אנושית לילד בבית הספר. הוא אדם קרוב מאחרים, מבוגר שאכפת לו, שמתעניין, ששם לב, שמקשיב, שמדבר, מלווה, מייעץ, משחק, מסייע, שנמצא עבור הילד. כל תלמיד נפגש עם החונך שלו למשך חצי שעה קבועה כל שבוע, וכן יכול לפנות אליו בכל רגע ובכל עניין.
כל ילד אמור לבחור חונך או חונכת מקרב קבוצה של חונכים (שהם מורים), השייכים לבית החטיבה שאליה משתייך הילד (בית הצעירים, החממה, שכב"ג ותיכון).
הישגי בית הספר

תיכון קשת זכה בפרס מצוינות ערכית מטעם משרד החינוך פעמיים ברציפות בשנים 2015 ו-2016. ושוב בשנת 2021.
בשנת 2017 זכו נציגי בית הספר במקום הראשון של אליפות הסייבר הישראלית.
ראו גם

חינוך דמוקרטי
הערות שוליים

↑  תיכון דמוקרטי קשת בזכרון יעקב - אלוף הסייבר הישראלי
מודיעין במלחמת העולם השנייה

במהלך מלחמת העולם השנייה התרחשה תחת פני השטח פעילות חשאית רבה בידי זרועות המודיעין של המדינות המעורבות: ריגול, פיצוח צפנים, האזנה ועוד.
המדינות הנייטרליות דוגמת שווייץ, ספרד ובמיוחד פורטוגל הפכו למרכזים לפעילות חשאית.
אחוזת בלצ'לי פארק, שבה פעלה יחידת יירוט ופענוח הצפנים הבריטית
המודיעין בצדדים הלוחמים

מערך הריגול של בעלות הברית היה בתחילת המלחמה קטן ביחס למערכי המודיעין המקבילים במדינות הציר, וסבל מחוסר ארגון ומחוסר במימון. עד סוף המלחמה הגיע מודיעין בעלות הברית לעליונות כמעט מוחלטת על פני מקבילו במעצמות הציר ובגרמניה בפרט.
בשנותיה הראשונות של המלחמה המודיעין הגרמני נחל מספר הצלחות חשובות ובהן פענוח של תשדורות בין ספינות בריטיות באוקיינוס האטלנטי, הצלחה בהשגת מודיעין למבצע לפני פלישה למדינות רבות וכן תפיסתם של אנשי מחתרת רבים בהולנד. מנגד, בעלות הברית התקשו לפצח את ההצפנה הגרמנית, ובארצות הברית התקשו לקיים תיאום טוב בין ארגוני המודיעין השונים.
בברית המועצות, למרות מידע ממגוון מקורות על כוונת הגרמנים לפלוש למדינה במבצע ברברוסה, לא נערכו בהתאם ולא התייחסו ברצינות הראויה למידע זה.
בהמשך המלחמה התעצמו מערכי המודיעין של בעלות הברית. אלו נהנו מיתרון של גישה למספר רב של פליטים, וכן לגורמי מחתרת רבים במדינות הכבושות שרצו בהפלת משטר הכיבוש, שאותם היה ניתן לגייס בקלות יחסית. בנוסף עלה בידי בעלות הברית לפצח את ההצפנות העיקריות שבהן השתמשו מדינות הציר. תחרות, ואף יריבות, בין ארגוני המודיעין השונים בגרמניה העיבו על פעילותם, ואלו פעלו לעיתים אף אחד נגד השני וכן נגד המשטר.
המודיעין בצדדים הלוחמים > בעלות הברית > ארצות הברית

בארצות הברית פעלו מספר ארגוני מודיעין בהם: חיל האותות של הצבא האמריקני (אנ') ו-OP-20-G של הצי האמריקני. בשלבים המוקדמים של המלחמה המודיעין של הצבא והמודיעין של הצי כמעט ולא קיימו שיתוף פעולה, אלא על בסיס אישי, אך בהמשך התקיים שיתוף פעולה על בסיס ועדות משותפות. בנוסף פעלו גם גופי מודיעין ממשלתיים מחוץ לצבא, כגון ה-FBI, ומחלקת המדינה. במהלך המלחמה הוקם המשרד לשירותים אסטרטגיים אשר קדם ל-CIA.
הצי האמריקאי הפעיל מספר בסיסי מודיעין לאיסוף וניתוח של מודיעין על הצי היפני שהמרכזיים שבהם כללו את: היפו (בהוואי), קאסט (קורגידור, הפיליפינים), בייקר (בגואם) ו-OP-20-G (וושינגטון).
המודיעין האמריקאי זיהה את האיום הגובר על פרל הארבור עוד לפני המתקפה, אולם סדרת מחדלים, וכן סדר עדיפויות שגוי, מנעו פעולות הכנה לקראת המתקפה. בעקבות המתקפה נהנה המודיעין האמריקאי מתמיכה רחבה יותר מאשר קודם למתקפה.
אחת ההצלחות המרכזיות של המודיעין האמריקאי הייתה פענוח תשדורות של הצי היפני, אשר הניבו מודיעין שאפשר לאדמירל צ'סטר נימיץ להיות עם היד על העליונה בקרב מידווי.
בווירג'יניה הקימו האמריקאים בית ספר למודיעין. עד לשבירת הצפנים ששימשו את הצבא היפני ב-1943 התבסס המודיעין אודות הכוחות היפנים בעיקר על מכ"ם וניתוח תנועות של הצבא.
צבא היבשה האמריקאי שיתף פעולה עם הצי האמריקאי בפענוח PURPLE, הצפנה ששימשה את משרד החוץ היפני, שהייתה שונה מזו ששימשה את הצבא היפני.
ארצות הברית, בריטניה ואוסטרליה הפעילו יחד את יחידת שייטת הרדיו של מלבורן (FRUMEL; Fleet Radio Unit, Melbourne) לאיסוף מודיעין אותות. זו יחד עם יחידת שייטת הרדיו של האוקיינוס השקט (FRUPAC; Fleet Radio Unit Pacific) היו יחידות האיסוף העיקריות של בעלות הברית בזירת האוקיינוס השקט. ארגון מודיעין נוסף בזירה זו הייתה הלשכה המרכזית (Central Bureau) שסופחה למפקד אזור דרום מערב האוקיינוס השקט, דאגלס מקארתור.
מעקב אחר תנועת הכוחות היפנים נעשה כמעט בזמן אמת. אחת מהצלחותיו של מעקב זה הייתה זיהוי תנועה של שתי דיוויזיות חי"ר יפניות בים, שנעו משנגחאי לגינאה החדשה. השיירה יורטה על ידי צוללות אמריקניות שהסבו נזק כבד ליחידות אלו.
הצבא האמריקאי הפעיל יחידת מודיעין אותות ב"מחנה X" בדרום קווינסלנד. בין היתר הצליחה יחידה זו ליצור קשר עם כוחות גרילה ועם קאוסטוו'צרס(אנ') .
בהסכם ברוסה שנת 1943 (אנ') מ-17 במאי 1943 הסכימו הבריטים והאמריקאים לשתף פעולה יחד בנושאי מודיעין.
המודיעין בצדדים הלוחמים > בעלות הברית > צרפת

לפני כיבושה של צרפת בידי הנאצים פעלה במדינה המשרד השני של המטה הכללי הצרפתי, סוכנות המודיעין הצבאי. אחרי נפילת צרפת הוקמה הלשכה המרכזית למודיעין ומבצעים במסגרת כוחות צרפת החופשית.
הצרפתים והפולנים הפעילו תחנת מודיעין משותפת שפעלה כ-40 ק"מ מפריז, פי.סי. ברונו (אנ'), שבה פוענח מידע שהוצפן באמצעות אניגמה. התחנה פעלה מ-1939 ועד 9 ביוני 1940. על התחנה פיקד קצין מודיעין צרפתי, גוסטב ברטרנד (אנ') והיא כללה 50 צרפתים ו-15 פולנים.
המודיעין בצדדים הלוחמים > בעלות הברית > ברית המועצות

בברית המועצות פעלו מספר ארגוני מודיעין וארגוני סיכול מודיעין בהם גה-אר-או שפעל תחת משרד ההגנה ונ.ק.ו.ד. שפעל תחת משרד הפנים. ארגונים אלו יצרו קשר עם גורמים מחתרתיים ברחבי אירופה שהתנגדו למשטר הנאצי, ואיסוף המודיעין הסתמך בעיקר על מודיעין אנושי שכלל:
נספחים צבאיים ובעלי תפקידים אחרים במסווה בנציגויות דיפלומטיות
סוכנים מושתלים
חברי מפלגות קומוניסטיות בעולם - פעלו בעיקר מסיבות אידאולוגיות
הסובייטים הפעילו כמה רשתות ריגול, שאחת המפורסמות שבהן הייתה התזמורת האדומה, שהונהגה על ידי ליאופולד טרפר. רשת זו הצליחה להשיג בין היתר את הוראה מס' 21, ההוראה הגרמנית למבצע ברברוסה. סוכן בולט נוסף שהפעיל המודיעין הסובייטי היה ריכרד זורגה שפעל במסווה של עיתונאי גרמני ביפן.
ברית המועצות נהנתה ממידע מוקדם בנוגע לפלישה הנאצית הצפויה אליה, ואל סטלין הגיעו התרעות ממקורות שונים. לפי החוקר בארטון ס. ויילי (אנ') בספרו מילת הקוד ברברוסה הגיעו אל הקרמלין לא פחות מ-84 התרעות שונות בחודשים שלפני המלחמה. בין התרעות הבולטות היו:
ריכרד זורגה - דיווח למוסקבה כי 170 אוגדות גרמניות עומדות לתקוף את ברית המועצות כשציר ההתקפה העיקרי יהיה לכיוון מוסקבה.
ב-20 במרץ 1941 העביר סגן שר החוץ של ארצות הברית אזהרה מפורשת לשגריר ברית המועצות קונסטנטין אומאנסקי.
ב-3 באפריל 1941 העביר צ'רצ'יל לסטלין איגרת אזהרה באמצעות שגרירו במוסקבה סר סטפורד קריפס.
רשת הריגול הסובייטית בגרמניה ובמערב אירופה, התזמורת האדומה, העבירה גם היא התרעות אחדות.
על אף המידע המגוון שזרם אליהם בנוגע לכוונה הגרמנית ברית המועצות לא הייתה מוכנה למלחמה. הסובייטים ביטלו את המידע כלא אמין ומזויף וכתעמולה בריטית ואמריקאית. גוליקוב, שעמד בראש ה-GRU הוציא הוראה ב-20 במרץ 1941 שקבעה כי יש להתייחס לידיעות על מלחמה קרבה עם גרמניה כזיוף. בנוסף הוא אף נהג להוסיף בשולי ידיעות מטרפר שהוא "מקור בריטי" ולגבי זורגה "סוכן כפול".
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
המודיעין בצדדים הלוחמים > מדינות הציר > גרמניה

בגרמניה הנאצית פעלו מספר מנגנוני מודיעין. החשוב שבהם במשך רוב מהלך המלחמה היה מנגנון המודיעין הצבאי הגרמני, אבווהר, בראשותו של וילהלם קנריס. גופי מודיעין נוספים שפעלו בגרמניה היו הגסטאפו והאס דה, ארגון המודיעין של המפלגה הנאצית. בין הארגונים התקיימה תחרות מתמדת כדי להשיג מודיעין שירצה את הפיהרר. ה-B-Dienst היה ארגון שבירת צפנים של הצי הגרמני. הארגון הצליח לפענח את חלק מהתשדורות המוצפנות של הבריטים ולספק מידע חשוב לצורך המערכה באוקיינוס האטלנטי.
המודיעין של חיל האוויר הגרמני, הלופטוואפה, סבל מכשלים ארגוניים במהלך הקרב על בריטניה. לעיתים קרובות קציני מודיעין הגיעו למסקנות שיתאמו את תוכניותיהם, ולאו דווקא תאמו את המידע שהגיע לידיהם. דוח מודיעיני גרמני מ-1939, זלזל ביכולות הרדאר הבריטי וביכולתם של הבריטים ליירט תקשורת, והעריך כי הגנות רציניות קיימות רק באזור לונדון.
בשנים הראשונות למלחמה האבווהר הוכיח עצמו כמנגנון מודיעין יעיל. אחת מהצלחותיו של הארגון הייתה "מבצע נורדפול" נגד המחתרת ההולנדית שבאותו הזמן אומנה וחומשה על ידי שירותי המודיעין הבריטים. במרץ 1941 הכריחו אנשי האבווהר סוכן בריטי שנתפס לשדר מסרים לבריטניה שאיפשרו לאבווהר לחדור אל הרשת ההולנדית, ולמעשה לשלוט בה במשך שנתיים, לתפוס כל סוכן שנשלח אליהם, ולהמשיך בשידור מסרים כוזבים.
עם כל זאת, תפקודה של האבווהר בזמן המלחמה היה כושל. רוב המודיעין שאספה לא התקבל בעין יפה בשל סיבות פוליטיות, הקשורות בהנהגה הגרמנית. התחרות עם שירותי המודיעין שבשליטת ה-SS, הייתה יותר מתחרות בין שירותי מודיעין מתחרים. ככל שהתקדמה המלחמה הפכו פעולותיהם של ראשי הארגון אוסטר וקנריס לפעולות התנגדות למשטר, שהשפיעו על יעילותו של השירות שהפעילו. קנריס ואוסטר היו מבכירי הקושרים בקשר העשרים ביולי. סוכני האבווהר, בידיעתו של קנריס, סייעו לעיתים לכוחות האויב ולסוכניו. קנריס סיפק להיטלר מידע כוזב שהניא אותו מלפלוש לשווייץ, וכן שכנע את פרנקו לא לאפשר מעבר כוחות גרמנים דרך ספרד לכיבוש גיברלטר. גם המודיעין שסופק טרם הפלישה הגרמנית לכרתים היה לא מדויק.