stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קריסת שוק מניות
תיאוריות מתמטיות > תאוריית ההילוך המקרי

ההנחה המקובלת היא ששווקי המניות פועלים לפי התפלגות לוג-נורמלית אקראית. הנחה זו מרמזת על כך שהתנודתיות הצפויה זהה כל הזמן. המתמטיקאי בנואה מנדלברוט טען כבר ב-1963 שהסטטיסטיקה המוכיחה הנחה זו אינה נכונה. מנדלברוט ציין בעבודתו שתנועות גדולות במחירים (קריסות) שכיחות הרבה יותר ממה שניתן למצוא בהתפלגות לוג-נורמלית. מנדלברוט ואחרים הציעו שמהלכי השוק מוסברים בצורה טובה יותר על ידי ניתוח לא ליניארי ושימוש במושגים מתורת הכאוס.
תיאוריות מתמטיות > ארגון עצמי

מחקר שנערך ב-MIT מצא שיש ראיות לכך שתדירות הקריסות בבורסה היא פונקציה של חוק החזקה המרובעת הפוך. מחקר זה ומחקרים נוספים טוענים שקריסות בבורסה הן סימן לארגון עצמי מחודש בשווקים הפיננסיים.
תיאוריות מתמטיות > טיסת לוי

ב-1963 הציע המתמטיקאי בנואה מנדלברוט שבמקום לעקוב אחר הילוך אקראי בקפדנות, שינויים במחירי מניות מבצעים את "טיסת לוי". זהו הילוך אקראי שמופרע מדי פעם בידי תנודות גדולות. החוקרים ממשיכים לחקור תיאוריה זו, במיוחד באמצעות הדמיות ממוחשבות של התנהגות הקהל, ואת יישום המודלים כדי לשחזר התרסקויות.
תיאוריות מתמטיות > חיקוי משקיעים

בשנת 2011, מחקר במכון המערכות המורכבות של ניו אינגלנד שנעזר בכלי סטטיסטי, מצא שהפאניקה שמובילה לקריסות נובעת מעלייה דרמטית באופן שבו משקיעים מחקים זה את זה, עלייה שהתרחשה במהלך השנה שקדמה לקריסת השוק. עבודה זו היא הדגמה מתמטית של סימן אזהרה לקריסות עתידיות.
הפסקת המסחר

דרך אחת למנוע קריסת שוק מניות מכונה "פורצי מעגלים", והיא עצירת המסחר. מאז יצירת השיטה אחרי יום שני השחור ב-1987, שונו התנאים הנדרשים לעצירת המסחר כדי למנוע רווחים והפסדים חריגים במסגרת זמן קטנה.
בארצות הברית קיימות שלוש רמות בירידה במדד S&P 500: ירידה של 7%, 13% ו-20%. אם הרמה הראשונה נפרצה לפני 15:25, המסחר ייעצר ל-15 דקות. אם הרמה השנייה נפרצת לפני 13:00, השוק ייסגר לשעתיים, ואם הירידה תתרחש בין 13:00 ל-14:00 תהיה עצירה של שעה. פריצה של הרמה השלישית תביא לסגירת השוק לשארית היום, בלי קשר לשעה בה התרחשה הירידה.
בבורסה לניירות ערך בישראל נקבע כי "חל שינוי של 8% או יותר במדד ת"א35 - ביחס למדד הבסיס באותו יום, אך פחות מ-12%, יפסיק המנהל הכללי של הבורסה או מי שהוסמך על ידו, את המסחר במניות, בניירות ערך המירים למניות, בקרנות סל שנכס המעקב שלהן הוא מדד מניות וקרנות חוץ נסחרות שנכס המעקב שלהן הוא מדד מניות, בנגזרים על מניות ובנגזרים על מדדי מניות, למעט במניות מוסדיים ולמעט בתעודות התחייבות ניתנות להמרה למניות מוסדיים, למשך 30 דקות ממועד פרסום ההודעה על הפסקת המסחר." עוד נכתב כי במידה ויחול שינוי נוסף של פחות מ-12%, לא יופסק המסחר בשנית.
במקרה של שינוי של מעל 12%, יופסק המסחר עד לסוף יום המסחר.
הערות שוליים

↑  Farrell, Paul B. (19 בפברואר 2014). "Crash of 2014: Like 1929, you'll never hear it coming". Marketwatch. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Born of a Panic: Forming the Fed System". Federal Reserve Bank of Minneapolis.
↑  Tucker, Abigail (9 באוקטובר 2008). "The Financial Panic of 1907: Running from History". Smithsonian Magazine. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Panic of 1907: J.P. Morgan Saves the Day".
↑  "Preliminary Observations on the October 1987 Crash" (PDF). Government Accountability Office. בינואר 1988. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Global shares plunge in worst day since financial crisis". BBC News. 9 במרץ 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Lynch, David J.; Heath, Thomas; Telford, Taylor; Long, Heather (12 במרץ 2020). "U.S. stock market suffers worst crash since 1987, as Americans wake up to a new normal of life". The Washington Post. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Wearden, Graeme; Jolly (now), Jasper (12 במרץ 2020). "Wall Street and FTSE 100 plunge on worst day since 1987 – as it happened". The Guardian. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Imbert, Fred (15 במרץ 2020). "Dow drops nearly 3,000 points, as coronavirus collapse continues; worst day since '87". CNBC. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Malkiel, Burton G. (1973). A Random Walk Down Wall Street (6th ed.). W.W. Norton & Company, Inc. ISBN 978-0-393-06245-8.
↑  "The (Mis)behavior of Markets". bearcave.com.
↑  Gammon, Katharine Stoel (16 בנובמבר 2006). "'Father of Fractals' takes on the stock market". Massachusetts Institute of Technology. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gavaix, Xavier (14 במאי 2003). "Stock trade patterns could predict financial earthquakes". Massachusetts Institute of Technology. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sornette, Didier (29 ביוני 1999). "Self-Organized Percolation Model for Stock Market Fluctuations". Physica A: Statistical Mechanics and Its Applications. 271 (3–4): 496–506. arXiv:cond-mat/9906434. Bibcode:1999PhyA..271..496S. doi:10.1016/S0378-4371(99)00290-3. S2CID 18641082. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Mandelbrot, Benoit (1 בינואר 1963). "The Variation of Certain Speculative Prices". The Journal of Business. 36 ([object Attr]): 394. doi:10.1086/294632 – via RePEc – IDEAS. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Harmon, Dion; de Aguiar, Marcus A. M.; Chinellato, David D.; Braha, Dan; Epstein, Irving R.; Bar-Yam, Yaneer, Predicting economic market crises using measures of collective panic
↑  Keim, Brandon (18 במרץ 2011). "Possible Early Warning Sign for Market Crashes". Wired. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  מדריך המסחר בבורסה – הנחיות על פי החלק השלישי לתקנון (עמ' ב - 49 – ב-50), באתר הבורסה לניירות ערך
המונים מתאספים ברחוב וול סטריט, בזמן הקריסה בבורסה
גרף המראה את מדד הדאו ג'ונס בין 2018–2020. ניתן לראות בבירור את ההתרסקות במרץ 2020.
חיים ויסבורג

חיים ויסבורג (27 בנובמבר 1892 – 1959) היה ממנהיגי יהדות טרנסילבניה בראשית המאה ה-20.
הערות שוליים

↑  יצחק הברמן, ההיסטוריה המלאה, באתר מכבי חיפה
↑  חיים ויסבורג באתר GRAVEZ
טלי חרותי-סובר

| --- | --- |

 לידה:  המאה ה־20 דימונה, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מעסיק:  הארץ, גלובס, Ynet 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  tali.herutisover
 טוויטר:  talihs
 
טלי חרותי-סובר היא עיתונאית בהארץ וב-TheMarker, מרצה מן החוץ בנושא שוק העבודה בישראל במחלקה לניהול באוניברסיטת בן-גוריון.
ביוגרפיה

חרותי-סובר נולדה בדימונה. היא בעלת תואר ראשון ושני ביחסים בינלאומיים עם התמחות באמריקה הלטינית מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנים 2003–2005 סיקרה כלכלה ותיירות ב-ynet וביצעה תחקירים ב"7 ימים". בשנים 2005–2006 סיקרה את תחום היזמות ב"גלובס" וכתבה ב"ליידי גלובס". מאז נובמבר 2006 עורכת חרותי סובר את מדור שוק העבודה: ניהול יזמות וקריירה ב-TheMarker. בנוסף היא כותבת בבלוג "אישה עובדת" ב"הארץ".
במהלך עבודתה הצביעה על בעיות ניהול תקין בהסתדרות המורים, בהסתדרות הכללית, ברשת עמל, במכון הטכנולוגי חולון, במכון אבני ועוד. בנוסף היא מפרסמת סדרת כתבות מתמשכת על אישים המשתמשים בתוארי דוקטור ופרופסור באופן שאינו הולם את הכשרתם המקצועית או האקדמית. בעקבות סדרת כתבות אלו נפתחה חקירה גלויה של ראשי תעשיית התארים הפיקטיביים בישראל.
חרותי-סובר היא אמא לשני ילדים.
תגובות לחשיפותיה

בסוף 2016 פרסמה חרותי-סובר הקלטה של שיחת טלפון מאיימת שקיבלה בעקבות פרסומים בנושא המכללה הערבית בחיפה.
כמה מכתבותיה ספגו ביקורת בשל פרסום מידע שגוי, והיו שהעלו טענות על פגמים באתיקה עיתונאית.
ב-2014, בלבלה בין חבר הכנסת דאז הרב בני אלון לבין אחיו הרב מוטי אלון ופרסמה כי הוא עבריין מין מורשע בעיתון, סרטון וכתבה אינטרנטית.
עקב שתי כתבות שפרסמה הגיש ארגון נכי צה"ל שתי תביעות דיבה נגד The Marker וחרותי-סובר, ובהתאם לפשרה שהושגה פרסם העיתון הודעת תיקון טעויות והתנצלות, ללא פיצוי כספי לארגון נכי צה"ל. עקב שתי כתבות נוספות שפרסמה הגיש ארגון נכי צה"ל תביעת דיבה נוספת נגד The Marker וחרותי-סובר, וזו הסתיימה בפרסום הבהרה משותפת על ידי הצדדים, גם הפעם ללא פיצוי כספי לארגון נכי צה"ל.
תביעת דיבה שהגיש הנטרופת אלי טופר נגדה ונגד "הארץ" ועורכו אלוף בן הסתיימה בפשרה שבה חויב העיתון לתקן את נוסח הכתבה של חרותי-סובר אודותיו, וכן לשלם לו 12 אלף ש"ח.
הערות שוליים

↑  סדרת כתבות על המכון הטכנולוגי חולון, בבלוג 'אישה עובדת' בעיתון "הארץ"
↑   טלי חרותי-סובר, שכר גבוה למנכ"ל, שכר נמוך למורים, נפוטיזם וגירעונות: כך מתנהל מכון אבני, באתר TheMarker‏, 21 באוגוסט 2014
1 2   טלי חרותי-סובר, פרשת התארים הפיקטיביים: אלה העצורים בחשד לזיוף, הונאה והלבנת הון, באתר TheMarker‏, 13 בינואר 2016
↑  נועה פרייס‏, הבושה של המרקר: פרסם טור סאטירי ככתבה אמיתית, באתר וואלה, 6 ביוני 2017
אורן פרסיקו, אלון חסן תובע דיבה את "דה-מרקר", באתר העין השביעית, 13 ביוני 2019
↑  יובל דרור, עיתונאות כחלטורה – ועכשיו הדיבה, באתר בבלוג "הגלוב - מאבד תמלילים", ‏4 בדצמבר 2016
דוד ורטהיים‏, "טלי חירותי סובר, קצת חמלה וגם כבוד", באתר וואלה, 20 בינואר 2015
אביב הורביץ, מעניין מה טלי חרותי-סובר הייתה כותבת על זה, באתר mako, ‏2019-03-21
↑  איתמר ב"ז, שיני אחים תקהינה, באתר העין השביעית, 12 באוקטובר 2014
↑   טלי חרותי-סובר, למה אתם ממשיכים לשלם 800 שקל על חשבונות סלולר? הכירו את "הלשעברים", באתר TheMarker‏, 8 באוקטובר 2014
↑  מיה מנע‏, שוב, הבהרה ב-The Marker, באתר וואלה, 20 בינואר 2016
אלכסנדר כץ, TheMarker פרסם "התנצלות" - תביעת המיליונים של ארגון נכי צה"ל תימחק, באתר אייס, 20 בינואר 2016
↑  אורן פרסיקו, סיבוב שני, באתר העין השביעית, 19 בינואר 2019
↑  אורן פרסיקו, פשרה בתביעת נטורופת נגד "הארץ" וטלי חרותי-סובר, באתר העין השביעית, 31 בדצמבר 2022
התפתחות מוסרית

התפתחות מוסרית היא תהליך התפתחותי בו האדם לומד ומקבל על עצמו רעיונות, ערכים ועקרונות מוסריים. כל אלו מאפשרים לו לבנות מודעות עצמית ולהבחין בין טוב לרע ובין נכון ולא נכון בחברה בה הוא חי, ולהתנהג בהתאם לכך.
סוג החשיבה המוסרית והעקרונות המשפיעים על התנהגות האדם משתנים לאורך חייו והתפתחות אישיותו. ישנן מספר גישות בפסיכולוגיה המציעות שלבים אפשריים שונים של ההתפתחות המוסרית בקרב ילדים.
התפתחות מוסרית על פי הפסיכואנליזה

זיגמונד פרויד, אבי הפסיכואנליזה, טען כי מערכת היחסים בין הילד להוריו ואופן חינוכם הם משמעותיים בהקניית ערכי מוסר עבור הילד והפנמת גבולות ואיסורים, ומשפיעים על נכונותו ללמוד את הקודים המוסריים של החברה. לטענתו, התפתחות המוסר נוצרת בעיקר בשלב הפאלי (גיל 4–5), אז מתרחשת התפתחותו של הסופר אגו, המשמש כחוש מוסרי פנימי אשר מתגמל או מעניש את הילד על התנהגותו, באמצעות רגשות כגון תחושת אשמה וחרדה. לפי פרויד, שיא ההתפתחות המוסרית מגיע בסוף השלב הפאלי ולאחר שהילד מגיע לפתרון פנימי של תסביך אדיפוס (גיל 5–6).
פרויד הדגיש את חשיבות הרגשות בהתפתחות המוסרית של הילד, אך תלמידיו וממשיכי דרכו טענו כי ההתפתחות המוסרית מתפתחת בשלבים מוקדמים יותר מכפי שטען, וכי מערכת יחסים "חמה" בין ההורים לילד תורמת להתפתחותו המוסרית.
התפתחות מוסרית על פי הפסיכולוגיה הקוגניטיבית

פסיכולוגים חוקרים מתחום הפסיכולוגיה הקוגניטיבית ניסו לעמוד על התפיסה המוסרית של הילד על ידי בדיקת התפתחות ההגיון המוסרי שלו, ובחינה מדעית ואובייקטיבית יותר של עמדותיהם המוסריות של ילדים בגילאים שונים. החוקרים שפיתחו את התאוריות המרכזיות בתחום זה הם ז'אן פיאז'ה ולורנס קולברג.
התפתחות מוסרית על פי הפסיכולוגיה הקוגניטיבית > תאוריית ההתפתחות המוסרית של פיאז'ה

פיאז'ה טען כי המוסר מתפתח כתוצאה מהתפתחותו הקוגניטיבית של הילד, לצד למידתו מהתנסויותיו החברתיות. הוא טען כי המוסר מתפתח בשלושה שלבים, המקבילים לשלבי תאוריית ההתפתחות הקוגניטיבית הידועה שלו:
שלב חוסר המוסר - עד גיל 5.
שלב הריאליזם המוסרי (מוסר הטרונומי) - גיל 5–7. בשלב זה החשיבה היא קונקרטית, והמוסר נתפס כדבר מוחלט וטוטאלי שלא ניתן לשנות את חוקיו. למשל, ילדים בשלב זה עשויים לומר שהעונש עבור אדם ששבר צלחת הוא זהה בין אם האדם ביצע זאת בכוונה תחילה ובין אם בטעות, ולא ניתן להפעיל שיקול דעת שונה במקרים אלו. כך, למשל, ילד עשוי להקפיד מאוד על הכללים במשחקיו - "זה החוק וזהו", ולסרב להגמיש אותם עבור אח קטן שמצטרף למשחק.
שלב המוסריות האוטונומית - מגיל 7 ולאורך גיל ההתבגרות. לטענת פיאז'ה, בני נוער מתחילים לפתח יכולת שיפוט מופשטת ורחבה, שהיא פחות קונקרטית. לפיכך הם מתחילים לשים לב גם לכוונות שעומדות בבסיס הפעולה ולהתייחס אליה באופן יחסי בהתאם למצב, וכן מסוגלים להביא בחשבון דעות שונות בחברה לגבי כל פעולה כדי לקבוע עד כמה היא מוסרית.
התאוריה של פיאז'ה היוותה אבן דרך בכך שעמדה על מספר תהליכים חשובים בהתפתחות ההגיון המוסרי של הילד, אך מחקרים עדכניים מראים כי הוא לא העריך נכונה את חשיבתם המוסרית של ילדים בגיל הרך, ולפיכך חוקרים שבאו בעקבותיו התייחסו בהרחבה גם לשלבי ההתפתחות המוסרית המוקדמת.
התפתחות מוסרית על פי הפסיכולוגיה הקוגניטיבית > תאוריית ההתפתחות המוסרית של קולברג

קולברג חילק את ההתפתחות המוסרית לשלבים רבים יותר מאלו של פיאז'ה. הוא העריך את הרמה המוסרית של נבדקיו באמצעות ראיון בו הוצגה לילדים דילמה מוסרית עם שאלות פתוחות, שמהתשובות עליהן (ובעיקר מהנימוקים לתשובות) ניתן ללמוד על ציות לחוקים והבנת ערכים גבוהים, כמו כבוד לחיי אדם.
קולברג חילק את ההתפתחות המוסרית לשישה שלבים, בשלוש רמות מוסריות כלליות. השלבים לפי קולברג הם קבועים ואוניברסליים, זהו רצף שלבים שכל אדם עובר בסדר קבוע, כך שכל שלב נבנה על הקודם וכרוך בהבנה עמוקה יותר של מושג הצדק. מחקרים מצאו שמעבר משלב לשלב קשור בגיל, בהתפתחות קוגניטיבית, בהשכלה וביכולת לראות את הפרספקטיבה של האחר. התפתחות מוסרית גם קשורה לאינטראקציה בין בני הגיל ולהשתתפות בארגונים חברתיים, וכן יש השפעה של סגנון ההורות.
השלבים בתאוריה של קולברג:
א. הרמה הפרה-קונבנציונלית: שיקול הדעת המוסרי נקבע על ידי קבלת חוקים של סמכות חיצונית, והמעשים נשפטים לפי תוצאותיהם. התנהגויות ייחשבו לטובות או רעות אם יובילו לפרס או לעונש. רמה מוסרית זו מתחילה בגיל הגן ועשויה להימשך עד גיל תשע.
ב. הרמה הקונבנציונלית: יש חשיבות לדעות של אחרים ולציות לחוקים חברתיים, אך לא בגלל אינטרס אישי, אלא מתוך אמונה ששמירה על המערכת החברתית חשובה להמשך יחסים אנושיים חיוביים וסדר חברתי. לטענת קולברג, רוב המתבגרים והמבוגרים נמצאים ברמה מוסרית זו.
ג. הרמה הפוסט-קונבנציונלית: אנשים ברמה הזו אינם מצייתים לחוקים בצורה עיוורת אלא גמישה, והם מגדירים מוסריות במושגי עקרונות וערכים מופשטים. לטענת קולברג, חלק מהמבוגרים עשויים להימצא בשלב 5 בתוך רמה זו, אך מעטים מגיעים לשלב 6.
הביקורות על הגישה של קולברג הן רבות. חוקרים טענו כי לא קיימת בה התייחסות להתפתחות המוסרית של ילדים בגיל מוקדם יותר מגיל הגן; היא אתנוצנטרית ולא נותנת הסברים לגבי התפתחות מוסרית בקרב אוכלוסיות שאינן מערביות (למשל, תרבויות מסורתיות רבות הן שיתופיות יותר מהתרבות המערבית, ורווחת הקבוצה נתפסת בהן כערך עליון, אך לפי שיטת קולברג, שיקול דעת כזה נוטה להיות מדורג בשלב השלישי או הרביעי בלבד); התאוריה מתארת רק שיקול דעת מוסרי אך הקשר בינה לבין התנהגות מוסרית בפועל הוא רופף, זהו תנאי הכרחי אך לא מספיק לביצוע ההתנהגות משום שישנם שיקולים נוספים המשפיעים עליה; התאוריה לא מתייחסת לסוגי תכנים ספציפיים של מצבים הדורשים התנהגות מוסרית, אלא רק לדרך חשיבה מוסרית כללית, בעוד זו עשויה להשתנות בהתאם לאופיו הספציפי של המצב - אדם עשוי לחשוב ולהתנהג באופן מוסרי שונה בהקשרים שונים.
ראו גם

מוסר
אתיקה
לקריאה נוספת

David R Shaffer, Developmental Psychology, itp, fourth edition
סרוף, א., קופר, ת., ודהארט, ג., (1998), "התפתחות הילד: טבעה ומהלכה", הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, תל אביב.
Muuss, R. E., (1988), Carol Gilligan’s theory of sex differences in the development of moral reasoning during adolescence, Adolescence 23, 229-243.
הערות שוליים

↑  רות וולף, (2008). אתיקה טובה לעסקים. ירושלים: הוצאת ראובן מס.
↑  בר-אל, צ', (1996). מפגשים עם הפסיכולוגיה, מפגש שני, פסיכולוגיה התפתחותית. הוצאת רכס, אבן יהודה.
↑  ד"ר עדנה אור, [http://app.oranim.ac.il/dvarim/wp-content/uploads/2014/11/עדנה-אור.pdf מוסר ואחריות בגיל הרך: השורשים והמאפיינים של התנהגות
פרו-חברתית בגיל הרך]
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph158328
רוני כספי

| --- | --- |

 לידה:  יולי 2000 (בת 24) תל אביב-יפו, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  מוזיקאי, מתופף
 סוגה:  ג'אז
 שפה מועדפת:  עברית ישראלית, אנגלית 
 כלי נגינה:  תופים
 www.ronikaspi.com
 
רוני כספי (נולדה ביולי 2000) היא מוזיקאית ג'אז, ומתופפת ישראלית.
ביוגרפיה

כספי נולדה בתל אביב. היא גדלה במשפחה מוזיקלית והתחילה לנגן בתופים כבר בגיל שבע. היא למדה בבית הספר תיכון תלמה ילין. במסגרת זו השתתפה כספי כמתופפת בהרכבים שונים בתחרויות, שנערכו בארץ ובעולם, ובין הישגיה הבולטים: פרס מתופפ/ת השנה בקטגוריית ג'אז לשנת 2023 של תחרות Drumeo awards, מקום שלישי בקטגוריה מתחת לגיל 18 בתחרות מתופפות בינלאומית בשם "Hit like a girl". עם סיום לימודיה בתיכון קיבלה כספי מלגת לימודים והמשיכה ללמוד במכללת ברקלי למוזיקה בבוסטון. בסתיו 2021, סיימה שם את לימודיה.
כספי מנגנת בתופים בטריו של בסיסט הג'אז הישראלי אבישי כהן מאז ספטמבר 2020. בנוסף, היא מובילה הרכב מוזיקלי תחת הכינוי, "RONIPONI", במסגרתו היא כותבת, מלחינה ומפיקה מוזיקה מקורית משלה המשלבת מוזיקת היפ-הופ, אלקטרונית ופופ בשפה האנגלית. בשנת 2021, עוד במהלך לימודיה בברקלי, הוציאה כספי את הסינגל הראשון של ההרכב, "Feel So", שנכתב, הולחן והופק על ידה. ביולי 2023, יצא הסינגל השני של ההרכב, "Why Does", כשבעקבותיו יצאו במהלך 2023 גם הסינגלים "Mistakes", ו-"Berlin".
במאי 2024 שחררה אלבום קצר (E.P) בשם "Poni" עם 6 קטעים.
במהלך הקריירה זכתה כספי להופיע עם הרכב הטריו שלה בפסטיבלי ג'אז כמו: פסטיבל הג'אז הבינלאומי אילת, ובסדרת הג'אז בקונסרבטוריון הישראלי למוסיקה שטריקר.
דיסקוגרפיה > סינגלים

Feel So (2021)
Why Does (2023)
(2023) Mistakes
(2023) Berlin
דיסקוגרפיה > אלבומים בהם השתתפה

Jesús Molina: Night in Tunisia (2020, Re:Wax Records)
Avishai Cohen Trio: Shifting Sands (2022, Naïve Records)
Poni (E.P.) 2024
הערות שוליים

↑  The Winners Of The 2023 Drumeo Awards - Drumeo Beat, Free Online Drum Magazine | The Drumeo Beat, ‏2024-01-26 (באנגלית)
↑  Hit like a Girl: Women Who Batter Their Partners, BRILL, 2011-04-15, עמ' 271–283
↑  יוסי חרסונסקי, RONIPONI Feel So - משירי הדאנס היפים ששמעתי בפופ הישראלי, באתר יוסמיוזיק, 11 בינואר 2021
↑  https://ronikaspi.bandcamp.com/album/poni-ep
↑  דף הפרסום להופעה של הטריו רוני כספי, באתר פסטיבל הג'אז של אילת 
דף פרסום ההופעה של טריו רוני כספי במסגרת סדרת המופעים "ג'אז מכאן", באתר הקונסרבטוריון הישראלי למוזיקה שטריקר
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גרנט אימהרה

| --- | --- |

 לידה:  23 באוקטובר 1970 לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 פטירה:  13 ביולי 2020 (בגיל 49) לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 השכלה:  אוניברסיטת דרום קליפורניה  בית הספר להנדסה ע"ש ויטרבי של אוניברסיטת דרום קליפורניה (אנ')  תיכון ריצ'מונד (אנ')
 מעסיק:  אינדסטריאל לייט אנד מג'יק  ערוץ דיסקברי  נטפליקס ועוד
 בת זוג:  ג'ניפר ניומן
גרנט מסארו אימהרה (Grant Masaru Imahara; ‏ 23 באוקטובר 1970 – 13 ביולי 2020) היה מהנדס חשמל, מומחה לרובוטיקה ומנחה טלוויזיה אמריקאי. בתחילת הקריירה שלו הוא עבד ב"אינדסטריאל לייט אנד מג'יק", שם הוא לקח חלק ביצירת האפקטים המיוחדים של סרטי קולנוע רבים, כולל סרטים בזיכיונות מלחמת הכוכבים, המטריקס, פארק היורה ושליחות קטלנית. הוא נודע בעיקר בזכות עבודתו בסדרת הטלוויזיה הפופולרית "מכסחי המיתוסים", במסגרתה הוא תכנן, בנה והפעיל רובוטים מורכבים רבים ששימשו לבדיקת מגוון גדול של מיתוסים במהלך התוכנית.
ביוגרפיה

גרנט אימהרה נולד בלוס אנג'לס שבקליפורניה ב-1970 למשפחה אמריקנית ממוצא יפני. אימהרה למד באוניברסיטת דרום קליפורניה, שם קיבל תואר ראשון בהנדסת חשמל.
לאחר סיום לימודיו אימהרה התקבל לעבודה כמהנדס בחברת לוקאס פילם במחלקת האפקטים החזותיים "אינדסטריאל לייט אנד מג'יק" בה הוא עבד קרוב לעשור והיה שותף ביצירת האפקטים החזותיים של כמה מהסרטים האיקוניים ביותר של סוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21 בהם פארק היורה: העולם האבוד, מלחמת הכוכבים - פרק 1: אימת הפנטום, כיבוש הגלקסיה, אינטליגנציה מלאכותית, מלחמת הכוכבים - פרק 2: מתקפת המשובטים, שליחות קטלנית 3: עלייתן של המכונות, מטריקס Reloaded, מטריקס רבולושנס, ואן הלסינג ו- מלחמת הכוכבים - פרק 3: נקמת הסית'.
המומחיות שלו ברובוטיקה ובאנימטרוניקה תרמו לכך שהוא הפך באותה התקופה לאדם בולט בתעשיית הבידור האמריקנית בכל הנוגע לתכנון, בנייה והפעלה של רובוטים/מודלים מורכבים. אחת מהפרויקטים הבולטים ביותר בהם הוא עבד היו סרטי הפריקוול של מלחמת הכוכבים בהם הוא היה מעורב בין היתר בהפעלת הרובוט R2-D2.
בין השנים 2005 עד 2014, היה אימהרה חבר קבוע בצוות תוכנית הטלוויזיה מכסחי המיתוסים של ערוץ דיסקברי, בה הוא השתתף במעל ל-200 פרקים. בתוכנית אימהרה היה אחראי בעיקר על תכנון, בניית והפעלה של רובוטים ודגמים מורכבים על מנת לבדוק מגוון גדול של מיתוסים. היו לו גם מספר הופעות אורח בעונות מאוחרות יותר של התוכנית.
בשנת 2016, כיכב אימהרה בסדרה "פרויקט הארנב הלבן" (אנ') של נטפליקס, יחד עם שני מארחים לשעבר בתוכנית מכסחי המיתוסים – קארי ביירון (אנ') וטורי בלצ'י (אנ'). בדומה לתוכנית מכסחי המיתוסים, גם בתוכנית זו צוות התוכנית חקר מגוון רחב של נושאים כולל עקרונות מדעיים שונים, טכנולוגיות שונות ואירועים היסטוריים שונים.
בנוסף לקריירה הטלוויזיונית לאורך השנים אימהרה יצר ותפעל גם רובוטים שונים בתחרויות קרבות רובוטים, כולל אלו שהתקיימו בתוכנית הטלוויזיה BattleBots. כמו כן אימהרה היה מעורב לאורך השנים גם בעיצוב מערכות רובוטיות ואנימטרוניקה לפרסומות, ולפארקי שעשועים.
בשנת 2010 אימהרה עיצב את ה"שלד רובוט" האנימטרוני ג'ף פיטרסון (אנ') אשר שימש כסיידקיק של המנחה קרייג פרגוסון בתוכנית האירוח The Late Late Show (אנ').
ביוגרפיה > מותו

אימהרה נפטר במפתיע ב-13 ביולי 2020, בגיל 49, כתוצאה ממפרצת מוחית.
חיים אישיים

בשנת 2016, התארס אימהרה עם מעצבת התלבושות והשחקנית ג'ניפר ניומן.
הערות שוליים

↑  Bella, Timothy (14 ביולי 2020). "'MythBusters' host Grant Imahara, an influential popular science personality, dies at 49". Washington Post. ארכיון מ-14 ביולי 2020. נבדק ב-14 ביולי 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "USC Alumni Association – Grant Imahara Class of '93". University of Southern California. אורכב מ-המקור ב-24 בפברואר 2015. נבדק ב-24 בפברואר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Andreeva, Nellie (4 בספטמבר 2016). "Netflix Greenlights 'White Rabbit Project' Reality Series From 'Mythbusters' Producers". Deadline Hollywood. ארכיון מ-24 בנובמבר 2016. נבדק ב-9 בדצמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hibberd, James (1 במרץ 2010). "Mythbuster: I can build Ferguson a robot sidekick". The Live Feed. אורכב מ-המקור ב-30 באוגוסט 2010. נבדק ב-5 באוקטובר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Tucker, Ken (5 באפריל 2010). "Grant Imahara on creating and unveiling Craig Ferguson's robot skeleton sidekick tonight: Geoff Peterson lives!". Entertainment Weekly. ארכיון מ-14 ביולי 2020. נבדק ב-12 במאי 2012. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "'MythBusters' Host Grant Imahara Experienced Painful Headaches Days Before Fatal Aneurysm". TMZ.com. 15 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mustafa, Filiz (15 ביולי 2020). "Was Grant Imahara Married? White Rabbit Project Presenter's Family Explored". HITC. אורכב מ-המקור ב-24 ביולי 2021. נבדק ב-25 באוקטובר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1213756308  ISNI: 0000 0000 3258 4400  LCCN: n2003015164  VIAF: 11678262   WorldCat (עם VIAF): 11678262
איסור משכב זכר

| --- | --- |
 מקרא:  ויקרא, י"ח, כ"ב
 תלמוד בבלי:  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף נ"ה, עמוד א'
 משנה תורה:  ספר קדושה, הלכות איסורי ביאה, פרק א', הלכה י"ד
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו ש"נ ספר החינוך, מצווה ר"ט
 
בהלכה היהודית איסור משכב זכר או משכב זכור הוא מצוות לא תעשה, אחת מתוך מתוך תרי"ג מצוות, המפורשת כאיסור לקיים יחסי מין אנאליים בין גברים. איסור זה אינו מתייחס ליחסים בין נשים, או ליחסים בין גבר לבין טומטום ואנדרוגינוס. איסור זה נחשב כחלק מאיסורי עריות.
מקור האיסור

מקור האיסור מפורש בספר ויקרא: ”וְאֶת זָכָר לֹא תִשְׁכַּב מִשְׁכְּבֵי אִשָּׁה תּוֹעֵבָה הִוא” (ויקרא, י"ח, כ"ב). חכמים למדו כי צורת הרבים במונח "משכבי אישה" מרמזת כי יש באישה יותר מסוג משכב אחד, וזה שאסור הוא זה המוגדר בהלכה כ"שלא כדרכה" (של אישה), דהיינו יחסי מין אנאליים.[דרוש מקור: המשפט מפנה להלכה, יש להוסיף מראה מקום]
עונשם של שני הגברים שקיימו את המשכב מפורש בהמשך ספר ויקרא: ”וְאִישׁ אֲשֶׁר יִשְׁכַּב אֶת זָכָר מִשְׁכְּבֵי אִשָּׁה תּוֹעֵבָה עָשׂוּ שְׁנֵיהֶם מוֹת יוּמָתוּ דְּמֵיהֶם בָּם” (ויקרא, כ', י"ג). בזמן הסנהדרין, העונש על העובר על איסור זה במזיד בפני שני עדים ולאחר שהתרו בו הוא מיתת בית דין בסקילה:
הבא על האם ועל אשת אב ועל כלתו ועל נערה המאורסה ועל הזכור והשוכב עם בהמה והאשה המביאה את הבהמה עליה והמגדף ועובד עכו"ם והנותן מזרעו למולך ובעל אוב ובעל ידעוני והמסית והמדיח והמכשף והמחלל את השבת ומקלל אביו או אמו ובן סורר ומורה.
העובר בשוגג (כגון שהתבלבל ולא ידע על מי בא) חיב חטאת. איסור משכב זכר נחשב כגילוי עריות, שהוא אחד משלושת האיסורים שחל עליהם דין ייהרג ואל יעבור.
פרשנות מודרנית

במחקר המודרני, רבים מטילים ספק בפירוש הפסוק וְאֶת זָכָר לֹא תִשְׁכַּב מִשְׁכְּבֵי אִשָּׁה כאיסור על יחסי מין אנאליים בין גברים (בין השאר באמצעות השוואה להופעות של המונחים "משכב/משכבי זכר/אישה" בשאר המקרא); מעל עשרים פירושים אלטרנטיביים שונים הוצעו לפסוק זה, ביניהם שלישיית שני גברים ואישה (מאחר שאם האישה הרה, לא ברור מי האב), גילוי עריות עם זכר במשפחה (בעקבות מורכבות המונח "משכבי אביך" בבראשית, מ"ט, ד'), או מין עם גבר הנשוי לאישה.
בטרמינולוגיה המודרנית מבדילים בין הפעולה הפרקטית של יחסי מין בין בני אותו המין, משיכה מינית הומוסקסואלית, ומערכות יחסים (במובנן המודרני).