stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ר' בנימין
הנצחה

על שמו נקרא רחוב ר' בנימין בשכונת בית הכרם בירושלים ובבת-ים, וסמטת יהושע התלמי ליד נחלת בנימין בתל אביב. כמו כן נקרא על שם הרחוב (ולפיכך...) תחנת דנקל בפינת רחובות יוספטל ובנימין.
זכרו של ר' בנימין הונצח בבול דאר ישראלי. בתאריך 26  בנובמבר 2002, דאר ישראל הנפיק סדרה של 4 בולי דאר שנקראה "פובליציסטים", שנועדה להנציח את זכרם. אחד מהבולים הוקדש  לר' בנימין ונושא את דיוקנו. הבול עוצב על ידי  האמן  יגאל גבאי. דאר ישראל מכר  כ- 700,000 בולים של הבול.
משפחתו

ב-1909, במהלך נסיעה לאירופה לצורך עידוד עלייה, פגש את דבורה שפינר, המורה הראשונה לעברית בלבוב. השניים נישאו ודבורה עלתה איתו לארץ ישראל. לזוג נולדו שני בנים: האגרונום יעקב אלעמי ואלון תלמי, פרופ' לכימיה בטכניון ובאוניברסיטת תל אביב.
כתביו > מאמרים

רשימות קטועות – מאמר הביכורים שפורסם ב"לוח אחיאסף", תרס"ג.
פאנשמיות – מאמר בו ביסס ר' בנימין את תפיסתו בנוגע לשותפות-הגורל של הגזע השמי כולו.
משא ערב – מאמר שכתב ר' בנימין והוא מעין מניפסט לרעיון הפאן-שמי.
כתביו > כתבי-עת שערך

הקשת – ירחון מצויר שר' בנימין היה ממייסדיו.
המעורר – ירחון שערך ביחד עם יוסף חיים ברנר (1906).
רביבים – ירחון שייסד יוסף חיים ברנר ור' בנימין השתתף בכתיבתו.
שאיפותינו – ביטאונה של אגודת ברית שלום שערך ר' בנימין (1925).
ההד – ירחון שערך ר' בנימין בין השנים 1926–1952, שמטרתו הייתה לקרב את היהדות החרדית למפעל ארץ ישראל. ירחון זה היה באותן שנים בימתה העיקרית של היהדות הציונית-הדתית.
מאזנים – ביטאון אגודת הסופרים העבריים בארץ ישראל שערך ר' בנימין (1930).
הצופה – ר' בנימין היה מיוזמי העיתון וערך את גיליונותיו הראשונים (1937).
נר – ירחון שייסד לאחר קום המדינה ובו תקף בחריפות את מדיניותה הרשמית של ישראל בשאלה הערבית.
כתביו > ספרים

על הגבולין – ספרו של ר' בנימין שיצא ב-1922.
פרצופים - א'-ב': 1934-1936 שני כרכים המאגדים כמה מיצירותיו של ר' בנימין.
מזבורוב ועד כנרת – ספר זיכרונותיו של ר' בנימין שיצא ב-1950.
"משפחות סופרים" ו"כנסת חכמים" – אגודות נוספת של יצירותיו (בעריכת דב סדן, 1960/1961).
כתביו > מתרגומיו

בנימין זאב הרצל, מבחר כתבי הרצל בשנים עשר כרכים מתורגמים בידי ר' בנימין, אשר ברש, אברהם יערי, דוב קמחי, ויעקב שטיינברג, מנחם זלמן ולפובסקי, הוצאת מ. ניומן, תל אביב, תש"י, 1949. (כרך ה' מתורגם בידי ר' בנימין ביחד עם אשר ברש, ואברהם יערי), 276 עמודים.
לקריאה נוספת

יעקב פיכמן, ר' בנימין, בספרו "רוחות מנגנות", ירושלים: מוסד ביאליק, תשי"ג.
טולקס ירוחם, על ר' בנימין, ב-"מאזנים" טבת תשכ"ג, ע' 142–143.
נחום אריאלי, אזכרה: מחברים שנפטרו בשנת תשי"ח; ר' בנימין (יהושע רדלר־פלדמן, התלמי), בתוך: ארשת: ספר שנה לחקר הספר העברי, כרך א, עמ' 497–498.
עיתון "כותרת ראשית", גיליונות 252 ו-253 שנת 1987.
אלפי מאמרים, מכתבים ואגרות פרי עטו של ר' בנימין מאוחסנים בארכיון הציוני בירושלים.
חוה אשכולי-וגמן, ר' בנימין ויחסו לנאציזם ולשואה, קתדרה 170, 2018 עמודים 125–146
מזכרונות ר' בנימין, בתוך: אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, כרך שני, פרק עט: חות־פועלים בכנרת, תרס"ח (1908), עמ' 796–814; פרק פו: שליחות של שמואל יבנאלי, לתימן, ראשית תרע"א–תרע"ב (1910–1912), עמ' 883–893.
חנן חריף, אנשים אחים אנחנו: הפנייה מזרחה בהגות הציונית, מרכז שז"ר, 2019, עמ' 95–210
זוהר מאור, מתינות פוליטית מימין לשמאל: מרבי בנימין ועד ימנו, זהויות 1 (2011), עמ' 41–57.
אבי-רם צורף, קדמה מזרחה: ר'בנימין, דו-לאומיות וציונות-שכנגד, מרכז זלמן שזר, 2023.
אילה שקלאר, ולו רק הד: מחלקת החרדים בקרן הקיימת לישראל 1926-1945, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשפ"ה
הערות שוליים

↑  ר' בנימין, מזבורוב ועד כנרת
↑  ש"י עגנון, מעצמי אל עצמי, עמ' 174
↑  הוצאת ספרים בא"י, המצפה, 20 במאי 1910
↑  עיתון ללא הפסקה, "הצופה" - מתוך כתבה לקראת גיליון העשרים אלף
↑  בני ר' בנימין הגיעו להסכם עמ המו"לים, הצופה, 16 באוקטובר 1960
↑  אתר התאחדות בולאי ישראל, קטלוג בולי ישראל
↑  דבורה רדלר פלדמן, דבר, 17 ביוני 1956
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266813705171  PLWABN: 9811260824605606  BnF: cb11345081p (data)  GND: 1125152613  ISNI: 0000 0000 6683 2513  LCCN: no91017805  NTA: 303446986  SELIBR: 85682  VIAF: 57603742   WorldCat (עם VIAF): 57603742 
ר' בנימין עם אשתו, דבורה וילדיו אלון (מימין) ויעקב (משמאל)
ר' בנימין (משמאל) עם מרטין בובר
ביתו של ר' בנימין ברח' ר' בנימין 6 בבית הכרם. בחזית הבניין יצוקות בקרמיקה אמרותיו, פרי יצירתה של ידידתו האמנית לאה מג'רו-מינץ
עבסאן א-סע'ירה

| --- | --- |
 מדינה / טריטוריה:  חמאס (דה פקטו, מאז יוני 2007), הרשות הפלסטינית
 נפה:  ח'אן יונס
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  9,290 (2017)
 קואורדינטות:  31°20′26″N 34°20′41″E﻿ / ﻿31.340513888889°N 34.344602777778°E﻿ / 31.340513888889; 34.344602777778 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מערב הנגב מוגדלת) עבסאן א-סע'ירה(למפת מערב הנגב רגילה) עבסאן א-סע'ירה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עבסאן א-סע'ירה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עבסאן א-סע'ירה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
עבסאן א-סע'ירה (בערבית: عبسان الصغيرة; תעתיק מדויק: עבסאן אלצע'ירה) היא עיירה חקלאית בדרום רצועת עזה, בנפת ח'אן יונס, כ-2 ק"מ דרומית לח'אן יונס.
נכון ל-2017, בעיירה כ-9,290 תושבים לפי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה. נקראת לעיתים גם בשם עבסאן א-זע'ירה או עבסאן אל-ג'דידה.
מקור השם

משמעות שמו של היישוב לא ידועה, אך הסיומת "א-סע'ירה" (הקטנה) נועדה להבדילו מהעיר הסמוכה – עבסאן אל-כבירה (הגדולה), הנמצאת דרומית-מערבית ממנה.
בדו"ח של הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1885 נכתב שעבסאן א-סע'ירה היא אתר כפרי מיושב ובו עשרה צריפים ושרידים של בתי אבן וכרכובים.
בתקופת המנדט הבריטי

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים.
במפקד האוכלוסין בארץ ישראל (1922) מנתה אוכלוסיית עבסאן 695 תושבים, בשני היישובים (אל-כבירה וא-סע'ירה). במפקד האוכלוסין בארץ ישראל (1931) נספרו 1,144 תושבים ב-186 בתים. בסקר הכפרים (1945) היו שני היישובים עבסאן עדיין מאוחדים ומנו 2,230 תושבים, כולם ערבים, בעלי שטח של 16,084 דונם. מתוך שטח זה שימשו 15,616 דונם לגידול דגן, ו-92 דונם למטעים וקרקע בנויה.
תחת שלטון ישראל

בכתבה משנת 1972 נמסר כי בעיירה יש כ-1,500 תושבים. הממשל הצבאי ניסה להסדיר את ענייני השלטון המקומי, והקים מועצה אזורית ובה שלושה יישובים: עבסאן אל-כבירה, עבסאן א-סע'ירה וח'וזאעה. במרוצת הזמן התברר שהמריבות הבלתי-פוסקות בין נציגי שלושת היישובים סיבכו את עבודת המועצה, והיא פורקה לשלוש מועצות נפרדות. באוגוסט 1974 חוברה העיירה לרשת החשמל הישראלית.
העיירה במלחמת חרבות ברזל

העיירה נכבשה כחלק מהקרב על ח׳אן יונס. בפברואר 2024 פתח צוות הקרב של חטיבה 646 במבצע לטיהור שטח העיירה ממחבלים, ונמצא בתחום העיירה אמל״ח רב. במהלך המבצע, הוקם ציר לפינוי האוכלוסייה מהמחסה ובו התפנו אלפים. המחסה שימש את ארגון הטרור חמאס, שניצל ניצול ציני את האוכלוסייה האזרחית כמחסה לטרור.
הערות שוליים

↑  Palestine Exploration Fund, Quarterly Statement for 1885, באתר ארכיון האינטרנט, ‏1885 (באנגלית), עמ' 192
↑  דני צדקוני, ענייני פנים ברצועה, דבר, 12 בנובמבר 1972
↑  הושלם חיבור כל רצועת עזה אל רשת החשמל הישראלית, מעריב, 13 באוגוסט 1974
↑   הצצה למבצע של צק"ח 646 בשכונת העבסן הקטנה בחאן יונס, באתר צה"ל, 13 בפברואר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 308146461615027732034   WorldCat (עם VIAF): 308146461615027732034
ברני סטינסון

| --- | --- |

 תוכנית טלוויזיה:  איך פגשתי את אמא
 הופעה ראשונה:  "פיילוט", 2005
 הופעה אחרונה:  "לעולמים: חלק 2", 2014 איך פגשתי את אבא, עונה 2, פרק 11 "דדי",2023
 יוצרים:  קרטר בייס וקרייג תומאס
 גילום הדמות:  ניל פטריק האריס
 מידע
 כינויים:  מר אדיר, הברניקל, סווארלי, בארנמן בליץ'
 גיל:  29–38 (במהלך עונות הסדרה)
 תאריך לידה:  1976
 מין:  זכר
 מקצוע:  מספק זיכוי מאשמה משפטית וחותם על הכול
 נטייה:  סטרייט
 מומחיות:  קסמים
 אזרחות:  ארצות הברית
 דמויות קשורות
 משפחה:  רובין שרבטסקי (גרושה) לורטה סטינסון (אם) ג'רום וויטאקר (אב) ג'יימס סטינסון (חצי אח מצד האמא) ג'רום וויטאקר ג'וניור (חצי אח מצד האבא) קארלי וויטאקר (חצי אחות מצד האבא) אלי סטינסון (בת)
 חברים:  טד מוסבי, רובין שרבטסקי, מרשל אריקסון ולילי אלדרין
 
בארנבוס "ברני" סטינסון (באנגלית: Barnabus "Barney" Stinson; נולד ב-1976) הוא דמות בדיונית בסדרה "איך פגשתי את אמא" שמשודרת על ידי רשת CBS. את ברני מגלם השחקן ניל פטריק האריס. הוא אחת הדמויות הראשיות בסדרה וידוע בחיבתו לחיי הרווקות, ללבישת חליפות ולמשחק הלייזר-טאג.
פיתוח

יוצרי הסדרה ראו בברני "דמות גדולה מסוג ג'ון בלושי". מייגן ברנמן, מנהלת הליהוק של איך פגשתי את אמא, הזמינה את האריס לאודישן. הוא הניח שהוא הוזמן אך ורק מכיוון שהשניים היו חברים, ולא האמין שיש לו סיכוי לזכות בתפקיד. מאוחר יותר אמר האריס: "כיוון שאני [חשבתי] שיש לי סיכוי קלוש לקבל את התפקיד, לא היה אכפת לי כל כך, ואני חושב שזה איפשר לי חופש". באודישן, הוא השתתף בסצנה שבמהלכה שיחק לייזר טאג. במהלך האודישן הוא ניסה גלגול, שבר בטעות כיסא ונתקע בקיר. הבכירים ב-CBS נהנו מהמשחק שלו ולאחר זמן קצר הציעו להאריס את התפקיד. דמותו נקראה על שם סוחר הרואין בספר L.A Confidential של ג'יימס אלרוי.[דרוש מקור]
דמותו

ברני סטינסון הוא אחת מחמש הדמויות הראשיות של "איך פגשתי את אמא". הוא איש עסקים מניפולטיבי ומנוסה בשנות השלושים לחייו. במשך כל העונות הראשונות, ברני הוא רודף נשים, ותואר כ"סוציופת מתפקד" על ידי חברו הטוב טד מוסבי (ג'וש רדנור). לברני יש שפע של אסטרטגיות וכללים שנועדו לעזור לו לפגוש נשים, לשכב איתן ולזרוק אותן, אותם ארגן בספר ייעודי - "פלייבוק", ספר שגם הוצא לאור במציאות ב-2010. במשך כמה עונות של הסדרה, ארבע מהדמויות הראשיות הן זוגות. זה משאיר את ברני כדמות הרווקה היחידה, ולדברי האריס, ברני "מתמרמר" כי הדמויות האחרות הן יותר ביחד. בהמשך, בעונה 5, הוא יוצא עם רובין. בסופו של דבר הם נפרדים זמן לא רב אחרי, ברגע ששניהם מבינים שהם מאמללים זה את זה.
אף על פי ש-"The Early Show" מתארת אותו כ"חסר מוסר לחלוטין", ברני חי לפי "קוד האח", קוד האתיקה שלו. למרות אופיו המפוקפק, לדברי היוצר קרייג תומאס, ברני הוא "דמות די שברירית שממש חוששת להיות לבד. הוא רק רוצה שאנשים יאהבו אותו, להיות חשוב לאנשים ושיהיו לו תלמידים שעוקבים אחר המילה שלו." עם זאת, הוא הציג צד רך וחביב יותר מספר פעמים, למשל כשמנע ממרשל מלשכב עם נשים אחרות כאשר הוא ולילי נפרדים, ושכנע את לילי לחזור למרשל.
לאורך כל עונות הסדרה, שתי סוגיות מרכזיות מעצבות את דמותו של ברני: עושרו והשאלה סביב זהות אביו הביולוגי. כחבר העשיר בחבורה, חבריו מנסים להבין מהו תפקידו בעבודה, תעלומה שנותרת בלתי מפוענחת לאורך זמן. במקביל, ברני גדל באמונה שאביו הוא מנחה השעשועון בוב ברקר, בעקבות שקר שסיפרה לו אמו בילדותו. לברני יש אח למחצה מצד אמו, ג'יימס, שהוא אפרו-אמריקאי, שגם לו אמם שיקרה בנוגע לאביו. כאשר ג'יימס פוגש את אביו האמיתי, סאם, ברני משכנע את עצמו שגם הוא בנו. לבסוף, הוא מחליט לגלות את זהותו של אביו הביולוגי, יוצר עמו קשר ואף נפגש איתו.
העונה האחרונה מתרכזת סביב חתונתם של ברני ורובין. לאחר חששות מסוימים משני הצדדים, הם מתחתנים לאחר שהוא נשבע להיות כן איתה תמיד. בסוף הסדרה מתגלה כי שלוש שנים לאחר חתונתם הם מתגרשים מכיוון שלוח הנסיעות העמוס של רובין מונע מהם לבלות זמן משותף. ברני חוזר לאורח חיים של סקס חסר משמעות עם נשים מרובות במשך כמה שנים אחר כך, עד שהוא מכניס מישהי להריון. הוא שונא את הרעיון להיות אבא עד ליום שבו נולדת בתו - ילדה בשם אלי. הוא מתאהב בה ממבט ראשון, הופך לאב מסור ומתרחק מאורח חייו הקודם לתמיד.
הופעתו האחרונה של ברני הוא בסדרת "איך פגשתי את אבא" בעונה השנייה, פרק 11, כאשר כוכבת הסדרה מתנגשת ברכבו ומשכנע אותה לנהל שיחה איתו בתמורה לוויתורו על תשלום הנזק. הוא מספר לה קצת על הבת שלו ומעודד אותה לברר מי אביה הביולוגי, תוך שהוא משתף אותה בסיפור האישי שלו ושל אביו.
ביוגרפיה > ילדות ומשפחה

בפרק "גן חיות או שקר" בסדרה, מסופר כי בארני נולד שבע שנים לאחר שהאדם הראשון נחת על הירח, כלומר בשנת 1976. הוא גדל בסטטן איילנד בבית אימו, לורטה, שהייתה פרוצה.
לברני יש שלושה אחים למחצה:
ג'יימס סטינסון (ויין בריידי) - בנה של אמו של ברני ושל סאם גיבס. ג'יימס הוא אפרו-אמריקאי שיצא מהארון והתחתן עם גבר בשם טום איתו הוא אימץ שני ילדים.
קרלי וויטקר (אשלי בנסון) – סטודנטית באוניברסיטה מהצד של אביו של ברני.
ג'רום ג'וניור "ג'יי ג'יי" וויטקר – ילד בן 11 מהצד של אביו של ברני.
ביוגרפיה > עד 2005

בפרק "ערב משחקים" מתגלה כי חברתו הראשונה של בארני הייתה שאנון. הם התכוונו לצאת ביחד לחיל השלום, אבל בדיוק לפני יציאתם היא עזבה אותו לטובת בחור עשיר ומצליח בשם גרג (האחראי עליו בבנק גוליית). בעקבות כך, בארני היה שבור ואיבד את בתוליו לרונדה פרנץ' – טורפת הגברים. בארני שינה את אופיו: הוא לבש חליפה, הסתפר והתחיל להאמין באורח חיים שונה וכן, גיבש את המשפט המפורסם שלו – "Suit Up" ("לבש חליפה") כדי שיוכל לנקום בבוס שלו. בארני מכור להימורים.
ביוגרפיה > קריירה

עד לעונה התשיעית והאחרונה בפרק ה-15 של הסדרה התפקיד של ברני בחברה בה הוא עובד אינו ברור, ובכל פעם שמישהו שואל אותו מה תפקידו, הוא משיב: "Please...‎" (בתרגום חופשי: "נו באמת"). בעונה התשיעית בפרק 15 מסתבר שתשובתו היא ראשי תיבות של התפקיד שלו, שהוא: ספק זיכוי מאשמה משפטית וחותם על הכול. במסגרת התפקיד הוא צריך לחתום על מסמכים מפוקפקים ולספוג את האשמה הפלילית במקרה שרשויות החוק יחקרו את הנעשה בחברה. בסופו של דבר מתברר שבארני משתף פעולה עם ה-FBI כדי לנקום בגרג שגנב לו את החברה. נאמר שהחברה בה בארני עובד היא המייצרת הגדולה ביותר של החומר הפלומתי הצהוב שמכסה כדורי טניס. טד העתידי מגלה שהרווחים האמיתיים של החברה מגיעים ממקורות אחרים, כמו כריתת עצים, קידוח נפט, חוות טבק ובניית טילים, כמו גם מעשיית מעשים מפוקפקים אחרים, כגון שיתוף פעולה עם צפון קוריאה, הרעלת מי השתייה בליסבון וערעור המשטר בבורמה.
בעונה הרביעית החברה של בארני השתלטה על הבנק הלאומי גוליית (Goliath National Bank), אבל בארני המשיך לעבוד באותו משרד שעבד מהעונה הראשונה.
בארני מתפרנס היטב מהמקצוע שלו – הוא העשיר מבין חמשת החברים. יש לו דירה מיוחדת ביותר בעלת מכשירים יקרים רבים, כמו טלוויזיית 300 אינץ' מיפן, הולוגרמה של הראש המעופף של אבא של סופרמן וחייל בגודל מציאותי מסדרת הסרטים "מלחמת הכוכבים". הדירה שלו מכילה אביזרים רבים שאסף במהלך השנים המשרתים את מטרותיו, כמו מיטה על מסילה שנוסעת ונעלמת עם הבחורה שעליה כאשר בארני רוצה "להיפטר" ממנה, מגלשה מתוך המטבח אל פחי האשפה מחוץ לביתו כדי שבארני יוכל לברוח מבחורה שאינו מעוניין בה, או למשל מסך בחלון של הדירה שהוא יכול לבחור איזה נוף יוקרן עליו (למשל, הנוף של פריז).
ביוגרפיה > לבוש

לאחר שחברתו הראשונה בגדה בו עם גבר עשיר, בארני לבוש כל הזמן בחליפה: בעת יציאה לבר, בעבודה, בבית, אפילו כאשר הוא ישן הוא לבוש בחליפת פיג'מה מיוחדת. רק בלוויות הוא לובש בגדים פשוטים. הוא מחשיב את הלבוש בחליפות כחלק חשוב ביותר באופי שלו ומנסה לשכנע אחרים ללבוש חליפות. מכאן המשפט המפורסם שלו "Suit Up!‎" ("לבש חליפה!"). לבארני חייט אישי שמתאים לו את החליפות. בפרק 100 של הסדרה (עונה 5 פרק 12) בארני יוצא עם ברמנית שמתגלת כשונאת אנשים שלבושים בחליפות. לבארני יש דילמה קשה: החליפות או "הפרחות". על כן בסוף הפרק בארני שר שיר הנקרא "Nothing Suits Me Like A Suit" (אין שום דבר שמתאים לי כמו חליפה).
ביוגרפיה > חוקים

בארני המציא מגוון רחב של חוקים (חלקם אבסורדים או מוזרים) במגוון נושאים, בעיקר בתחום מערכות היחסים, כדוגמה:
אף פעם אל תסכים להיפגש עם הורים של בחורה (אפילו אם היא "חתיכה")
אם אתה עושה "את זה" בתוך שירותים כימיים, תבוא מוקדם בבוקר  (אלא אם כן היא "חתיכה")
אף פעם אל תצא עם בחורה שיש לה קרס במקום יד (אלא אם כן היא "חתיכה")
אף פעם אל תדפוק ותזרוק בחורה ששם המשפחה שלה נגמר בתנועה (כי יש לה אחים) (אלא אם כן היא "חתיכה")
אף פעם אל תצא עם בחורה פעמיים, אלא משתי סיבות: "הגדלת" ו"חזה"  (ואלא אם כן היא "חתיכה")
ועוד עשרות חוקים הקשורים לעולם הדייטינג, לחברות בין גברים, ושאר השקפות עולם. הוא טבע את מושג אפקט המעודדת.
ביוגרפיה > מערכות יחסים

בתחילת הסדרה, מאופיין בארני בכך שהוא סולד ומתרחק ממערכות יחסים.
בארני מפתה בחורות בעזרת דרכים יצירתיות שהוא המציא, כל הדרכים שלו מופיעות בספר המהלכים ("The Playbook"). הוא מבלה עם הבחורות סטוץ של לילה אחד וביום המחרת עוזב אותן, או גורם להן לעזוב אותו. הוא מתנגד בכל תוקף למוסד הנישואים ומעריץ את חיי הרווקות: פאבים, מסיבות, מועדוני חשפנות וכו'.
בהמשך הסדרה, משנה בארני את דעתו בנוגע להתרחקות ממערכות יחסים. החל מהעונה הרביעית מכיר בארני ברגשותיו כלפי רובין והם מבלים זמן רב יחד כזוג, אך נפרדים בסופו של דבר. בסיום העונה השביעית רואים את העתיד ומתגלה שבארני יתחתן עם רובין, זאת כאשר בהווה הוא בכלל מציע נישואים לקווין אשר עוסקת בחשפנות, אך לבסוף העסק משתבש והם נפרדים.
בעונה השמינית ברני יוצא עם פטריס (חברה מהעבודה של רובין) ורוצה להציע לה נישואים.
במהלך העונה השמינית הקשר של בארני ורובין לא ברור, אך בפרק 12 בעונה זו הוא מציע לרובין נישואים במהלך מספר המהלכים (The Playbook) שהמציא, מהלך שנקרא "הרובין" – מהלך מתוחכם ומסובך שנתפר למידותיה; רובין מסכימה והזוג מתארס.
בעונה התשיעית סובבת רוב העלילה סביב החתונה של השניים, אך בסוף העונה והסדרה הם מתגרשים. בנוסף מתגלה בעונה זו שיש לבארני ילדה לאחר שניסה להשיג "חודש מושלם" (לקיים יחסי מין כל יום במשך חודש) דבר אשר גורם לו להפוך לאבא אחראי יותר ולנטוש את חיי הרווקות.
הערות שוליים

1 2  באנגלית: Provide Legal Exculpation And Sign Everything, בראשי תיבות: PLEASE (בבקשה).
↑  Sullivan, Brian Ford (January 8, 2010). "Live at the Paley Center for Media: "How I Met Your Mother"". The Futon Critic. Retrieved June 10, 2012.
1 2 3  Barney, has a good sense of humor, and made one of his catchphrases, "True story", an Internet viral meme. "Harris is enjoying Barney's adventures in How I Met Your Mother". Ventura County Star. Archived from the original on March 14, 2009. Retrieved May 2, 2008.
↑  " Neil Patrick Harris on Playing a Cad". The Early Show. October 9, 2006. Archived from the original on May 9, 2008. Retrieved May 2, 2008.
↑  Weinman, Jaime J, "Why Barney is the new Fonzie", MacLean's, ‏December 25, 2006
| איך פגשתי את אמא |
| --- | --- | --- |
| יוצרים | קרטר בייס • קרייג תומאס |  |
| שחקנים | ג'וש רדנור • ג'ייסון סיגל • קובי סמולדרס • ניל פטריק האריס • אליסון הניגן • כריסטין מיליאוטי • בוב סאגט |  |
| דמויות | טד מוסבי • מרשל אריקסון • רובין שרבטסקי • ברני סטינסון • לילי אולדרין • טרייסי מקונל |  |
| עונות | עונה 1 • עונה 2 • עונה 3 • עונה 4 • עונה 5 • עונה 6 • עונה 7 • עונה 8 • עונה 9 |  |
| ראו גם | תקרית האננס • לעולמים • איך פגשתי את אבא • אפקט המעודדת |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16501128r (data)  CANTIC: a11827014  GND: 143067575  ISNI: 0000 0001 1547 3757  LCCN: n2012034995  MusicBrainz: 13dff037-3d25-4067-a91f-c698e8a151ea  SUDOC: 139164278  VIAF: 271113218   WorldCat (עם VIAF): 271113218
עכנאי זיפני

| עכנאי זיפני |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: צמחים וסקולריים
סדרה:: צינוראים
משפחה:: זיפניים
סוג:: עכנאי
מין:: עכנאי זיפני
שם מדעי
 Echium rauwolfii ‏דליל, 1813

עַכְנַאי זִיפָנִי (שם מדעי: Echium rauwolfii Delile) הוא צמח מדבר נדיר, חד-שנתי, זיפני ודוקרני מאוד, שגדל לאורך כל ים המלח ודרומה בערבה ובערוצי הנגב המזרחי עד אזור אילת. הוא אחד מ-68 מינים בסוג עכנאי ממשפחת הזיפניים ואחד מבין 6 הגדלים בר בישראל ובסביבתה. ואלו הם: עכנאי מגובב, עכנאי נאה, עכנאי סיני, עכנאי שרוע, עכנאי יהודה.
עכנאי זיפני דומה וקרוב מאוד לעכנאי יהודה. מספר הבדלים מבחינים ביניהם: הגבעול של עכנאי זיפני נושא שערות דוקרניות ומפושקות בלבד שיוצאות מבסיסים גבשושיים לבנים. המרווחים שבין השערות גדולים ואין שערות אחרות מצויות בהם ואלו עכנאי יהודה נושא שערות זקופות בתערובת עם שערות הדוקות במרווחים שבין השערות. כל האבקנים של עכנאי זיפני בולטים מהכותרת ואלו האבקנים של עכנאי יהודה חבויים בתוך הכותרת או 2 הארוכים שבהם בולטים במקצת מתוכה.
מורפולוגיה

צמח מדבר חד-שנתי צמח עשבוני זיפני ודוקרני מאוד (מכאן שם המין), מסתעף מן הבסיס וגובהו 15 עד 40 ס"מ לעיתים 60 ס"מ. מין זה אוהב חום, בעל שחלה עילית, מאוחה עלי כותרת צבע הכותרת אדום או ורוד-ארגמנית.
הגבעולים גליליים, זקופים או שרועים ומסתעפים מבסיסם וגם מחלקם העליון. הגבעולים, בעלי זיפים דוקרניים (שערות סמורות) ומפושקים שיוצאים מבסיסים גבשושיים לבנים. המרווחים שבין הזיפים גדולים ואין שערות נוספות על הגבעול (בשונה מעכנאי יהודה ועכנאי שרוע). הגבעולים מכוסים בעדשתיות (lenticle) - כתמים לבנים (?).
העלים מסורגים, פשוטים, מאורכים, תמימים ומחוסרי לוואים. העלים התחתונים צרים בהדרגה לפטוטרת והעליונים יושבים על הגבעול. העלים המלווים את הפרחים שעירים.
התפרחת מסוימת, מטיפוס חד-בדי ועקרבי מתפתחת בקצות הגבעולים, צורתה כזנב עקרב ומלוות חפים. התפרחת גלולה כשבלול או כזנב עקרב בצעירותה ומתיישרת עם הפריחה. התפרחות נושאות פרחים יושבים (ללא עוקץ) בצד אחד של הגבעול. גבעולי התפרחת זקופים ומתארכים בעת הפריחה ומתעקלים רק בקצה. התארכות הגבעול מרווחת את המרחק בין הפרחים ולאחר נשירת הכותרת את המרחק בין הגביעים המשתיירים והעלה אותם מן הצד.
הפרחים דו-מיניים, אינם נכונים, אינם יוצאים מחיקם של העלים אלא מצדם (קרוב לחיקו של חפה או עלה), בעלי שחלה עילית, עטיף כפול ועלי כותרת מאוחים.
הגביע בעל 5 עלים דמויי סרגל-אזמל, ארוכים ומחודדים בקודקודם ומפורדים כמעט עד לבסיסם. שני העלים התחתונים קצרים יותר משלושת העליונים. הגביע משתייר ומתפרה, דהיינו עלי הגביע מתארכים (עם התפתחות הפרי) ואף מתרחבים ואינם חופים לחלוטין את הפרי.
הכותרת דמוית שופר ואינה נכונה. היא בעלת עלי כותרת שמאוחים בבסיסם לצינור שמסתיים באוגן אלכסוני, בעל 5 אונות קצרות ובלתי שוות. הכותרת שעירה בכל שטחה ובעלת שערות ארוכות יותר לאורך העורקים (בשונה מעכנאי נאה שכותרתו קירחת פרט לשערות ארוכות לאורך עורקיהן). לוע הכותרת ללא קשקשים. אורך הכותרת 15 עד 35 מ"מ ורוחבה 10 עד 15 מ"מ. הכותרת ארוכה בהרבה מהגביע ואורכה עולה על 1 ס"מ. צבעה של הכותרת ורוד-ארגמן והיא הופכת לסגולה כהה בפרח מבוגר עם עורקים מוארכים וכהים. הכותרת שעירה בכל שטחה בשערות הדוקות.
האבקנים 5, כמספר עלה הכותרת, ובלתי שווים באורכם ובולטים מהכותרת. הזירים דקים, סגולים וקבועים בחלקו התחתון של צינור הכותרת, לסירוגין עם אונות הכותרת. אורך הזירים גדול פי כמה מאורך המאבקים.
המאבקים קטנים ונפתחים בסדקי אורך.
השחלה עילית, בעלת שני עלי שחלה ומחולקת על ידי מחיצות ל-4 מגורות, לעיתים רחוקות השחלה בת 2 מגורות בלבד. מספר הביציות במגורה 1 או 2.
עמוד השחלה סגול, נימי, ארוך, יוצא משקע שבין 4 אונות השחלה, מבסיס השחלה. הצלקת מפוצלת בקודקודה לשני סעיפים לשני צלקות.
הפרי הוא מפרדת בעלת 4 פרודות חד-זרעיות (אגוזיות), לעיתים 1 עד 3 פרודות מתנוונות. המפרדת חבויה בתוך גביע ארוך, משתייר ומתפרה ועמוד שחלה יוצא ביניהן. הפרודות דמויות ביצה ובעלות 3 מקצועות והן מחוברת אל מצעית הפרח באמצעות בסיס משולש ושטוח ומעורות בעמוד המרכזי של השחלה. שטחן של הפרודות מקומט ושפתיהן מגובששות על פי רוב. לפרודות אין הליוזום (elaiosome) - גופיף שומני על הזרע הנאכל על ידי נמלים.
העלווה מצויה מתחילת נובמבר ועד סוף אפריל. הפריחה מסוף פברואר ועד תחילת מאי. הפצת הזרעים מאמצע מאי ועד תחילת יוני.
בית גדול ותפוצה

עכנאי זיפני גדל בבתי-גידול טבעיים בלבד בערוצים, בשקעים ובמישורים של מדבריות חמות. טיפוס התפוצה סהרו-ערבי. התפוצה משתרעת במדבריות צפון אפריקה ועד חצי האי ערב: קפריסין, אלג'יריה, לוב, סודאן, מצרים, תימן, ערב הסעודית, חצי האי סיני, ירדן ודרום ישראל. בישראל הוא גדל בנגב, בבקעה דרומית, דהיינו לאורך כל ים המלח ודרומה בערבה ובערוצי הנגב המזרחי עד אזור אילת.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  אורי פרגמן-ספיר, פרחי עין גדי וחוף ים המלח, ירושלים: העמותה לעידוד וקידום שמירת הטבע במזרח התיכון, 2008, עמ' 145
↑  Echium rauwolfii Delile, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
↑  Echium rauwolfii Delile, WFO: World Flora Online. Published on the Internet
↑  עכנאי, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
↑  במגדיר החדש של מיכאל זהרי מופעים 7 מינים בשונה מאתר צמחיית ישראל וסביבתה כי היא כוללת את עכנאי סיני והיא כוללת את עכנאי ארוך עלים שהועבר לסוד אחר.
1 2 3 4 5 6 7  מיכאלי זהרי, מגדיר חדש לצמחי ישראל, מהדורה חדשה ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1998, עמ' 369-371
1 2 3  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים: כנה, 1998, עמ' 539-540
↑  עכנאי זיפני, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
↑  א. פאהן, ד. הלר, מ. אבישי, מגדיר לצמחי התרבות בישראל, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998, עמ' 358
עקרון המקסימום של האוסדורף

במתמטיקה, עקרון המקסימום של האוסדורף הוא ניסוח אלטרנטיבי ומוקדם יותר ללמה של צורן, אשר הוכח על ידי פליקס האוסדורף בשנת 1914. על-פי עיקרון זה, בכל קבוצה סדורה חלקית, כל שרשרת מוכלת בשרשרת מקסימלית.
עקרון המקסימום של האוסדורף הוא אחת מתוך טענות רבות השקולות לאקסיומת הבחירה במסגרת מערכת האקסיומות של צרמלו-פרנקל בתורת הקבוצות.