stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מתחלפים

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  The Swap, מאת מייגן שול
 בימוי:  ג'יי קרס 
 הופק בידי:  פרננדו סזו רובין שניידר גיילין פרייץ' קים טוד ניקולס הירסט שון מקנמרה ריק ניש
 תסריט:  צ'ארלי שניאן שרי סימפסון
 שחקנים ראשיים:  ג'ייקוב ברטראנד פייטון ליסט
 מוזיקה:  קנת בורגומסטר 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  MarVista Entertainment
 חברה מפיצה:  Disney–ABC Domestic Television
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, ישירות לווידיאו 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 7 באוקטובר 2016 ישראל 29 בדצמבר 2016
 משך הקרנה:  89 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט נעורים, סרט פנטזיה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
מתחלפים (באנגלית: The Swap) הוא סרט מקורי של ערוץ דיסני, ומככבים בו ג'ייקוב ברטראנד ופייטון ליסט. הסרט מבוסס על ספר באותו שם מאת מייגן שול. הסרט שודר לראשונה בארצות הברית ב-7 באוקטובר 2016, ובישראל ב-29 בדצמבר 2016.
עלילת הסרט

ג'ק ואלי הם שני תלמידי תיכון עם קשיים בבית ועם החברים בבית ספר. יום אחד, כשהם נמצאים בחדר האחות, הם שולחים מסרונים אחד לשני, מדברים על הבעיות שלהם ומביעים משאלה: "הלוואי שהיו לי החיים שלך". משאלתם מתגשמת, וכל אחד מהם מקבל את הגוף של חברו.
צוות השחקנים

ג'ייקוב ברטראנד - ג'ק מולי
פייטון ליסט - אלי אובריין
דארין רוז - המאמן מולי
קלייר רנקין - סאמר
קאלאן פוטר - גאנר
ג'סי בוסטיק - סטרייקר
אליאנה ג'ונס - אספן בישופ
קיאנה מדאירה - סאסי גיינס
קולטון סטיוארט - אוון
ג'יימס גודפריי - פורטר גיבס
דווין נקודה - מקנזי וויק
נעמי סניקוס - המאמנת קרול
לינדה קאש - האחות אלן
נאיה ליביה - קלייר
מייקל פרסה - ראיין
מאריסה ג'ונסון - דוקטור בייקר
ולייר דסצ'ניוקס - סטייליסט
דני סמית' - קלרק
שידור הסרט בעולם

| מדינה | ערוץ | תאריך | שם הסרט |
| --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית ארצות הברית | ערוץ דיסני | 7 באוקטובר 2016 | The Swap |
| קנדה קנדה | ערוץ דיסני קנדה | 7 באוקטובר 2016 | The Swap |
| איטליה איטליה | ערוץ דיסני איטליה | 17 בדצמבר 2016 | The Swap |
| ישראל ישראל | ערוץ דיסני ישראל | 29 בדצמבר 2016 | מתחלפים |
| צרפת צרפת | ערוץ דיסני צרפת | 3 בפברואר 2017 | Le Swap |
| אורוגוואי אורוגוואי אל סלוודור אל סלוודור אקוודור אקוודור ארגנטינה ארגנטינה בוליביה בוליביה גואטמלה גואטמלה הונדורס הונדורס הרפובליקה הדומיניקנית הרפובליקה הדומיניקנית ונצואלה ונצואלה מקסיקו מקסיקו ניקרגואה ניקרגואה פנמה פנמה פרגוואי פרגוואי פרו פרו צ'ילה צ'ילה קולומביה קולומביה קוסטה ריקה קוסטה ריקה | ערוץ דיסני אמריקה הלטינית | 11 בפברואר 2017 | Swap: El Cambio |
| ברזיל ברזיל | ערוץ דיסני ברזיל | 11 בפברואר 2017 | Swap - A Troca |
| הונגריה הונגריה | ערוץ דיסני הונגריה | 18 בפברואר 2017 | Csere |
| פולין פולין | ערוץ דיסני פולין | 18 בפברואר 2017 | Zamiana |
| ספרד ספרד | ערוץ דיסני ספרד | 24 בפברואר 2017 | !Vaya Cambiazo¡ |
| פורטוגל פורטוגל | ערוץ דיסני פורטוגל | 25 בפברואר 2017 | !Que Mudança |
הערות שוליים

↑  מתחלפים - טריילר - The Swap בערוץ היוטיוב של ערוץ דיסני ישראל
הם יורים גם בסוסים (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  הם יורים גם בסוסים (הוראס מקוי)
 בימוי:  סידני פולאק 
 הופק בידי:  אירוין וינקלר, רוברט צ׳רטוף 
 תסריט:  רוברט תומפסון  
 עריכה:  פרדי סטיינקאמף 
 שחקנים ראשיים:  ג'יין פונדה   מייקל סראזין   גיג יאנג
 מוזיקה:  ג'וני גרין 
 צילום:  פיליפ לאת'רופ 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  ABC 
 חברה מפיצה:  Cinerama Releasing Corporation
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  10 בדצמבר 1969
 משך הקרנה:  119 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, מותחן פסיכולוגי, דרמה היסטורית, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 מקום התרחשות:  קליפורניה 
 תקציב:  4.86 מיליון דולר
 הכנסות:  12.6 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   theyshoothorsesdontthey
 פרסים:  פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר
 דף הסרט ב־IMDb
 
הם יורים גם בסוסים (באנגלית: They Shoot Horses, Don't They?‎) הוא סרט קולנוע מסוגת דרמה בבימויו של סידני פולאק משנת 1969. תסריט הסרט עובד על ידי רוברט תומפסון וג'יימס פו, והוא מבוסס על ספר בעל אותו שם משנת 1935 של הוראס מקוי. הסרט מגולל את סיפורה של חבורת אנשים המשתתפים בתחרות ריקודים בתקופת השפל הגדול.
הסרט זכה להצלחה כלכלית גדולה ולביקורות מהללות. הוא היה מועמד לתשעה פרסי אוסקר מבלי להיות מועמד לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר.
צוות שחקנים

ג'יין פונדה - גלוריה בייטי
מייקל סראזין - רוברט סייברטון
סוזאנה יורק - אליס ל'בלאנש
גיג יאנג - רוקי
רד באטנס - הארי קליין
בוני בדליה - רובי
ברוס דרן - ג'יימס
אלין שאן מקלרי - שרלי
רוברט פילד - ג'ואל גירארד
מייקל קונארד - רולו
אל לואיס - טורקי
מאדג' קנדי - גברת ליידון
הפקה

בשנות ה-50 נורמן לויד וצ'ארלי צ'אפלין תכננו לשתף פעולה כבמאי ומפיק בהתאמה. לויד קנה את הזכיות על הסרט מהוראס מקוי ב-3,000 דולר. הם תכננו ללהק לתפקידים הראשיים את סידני צ'אפלין ומרילין מונרו. אך כשצ'אפלין האב היה בטיול עם משפחתו, הוא נעצר על ידי ה-FBI בטענה שהוא קומוניסט, והפקת הסרט בוטלה.
כשסידני פולאק פנה אל ג'יין פונדה בקשר לתפקיד הראשי, היא סירבה לקבלו, אך בעלה רוז'ה ואדים שכנע אותה לקחת אותו. וורן בייטי לוהק בהתחלה לתפקיד של רוברט סייברטון, וליונל סטנדר היה אמור לגלם את רוקי. לבסוף מייקל סראזין וגיג יאנג נבחרו לתפקידים בהתאמה.
קבלה > ביקורות והכנסה

הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבל קאן בשנת 1970, אך הוא לא נכנס לתחרות הראשית. בארצות הברית הסרט זכה לביקורות מהללות על העיבוד המוצלח של הספר. הסרט זכה לציון של 83% בהתבסס על 24 ביקורות באתר "Rotten Tomatoes".
הסרט הכניס 12.6 מיליון דולר מול תקציב של 4.86 מיליון דולר מה שהפף אותו לסרט ה-16 הכי מכניס של שנת 1969.
קבלה > פרסים ומועמדויות

גיג יאנג זכה בפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר. בנוסף הסרט היה מועמד לעוד שמונה פרסי אוסקר; הבמאי הטוב ביותר (סידני פולאק), השחקנית הטובה ביותר (ג'יין פונדה), שחקנית המשנה הטובה ביותר (סוזאנה יורק), התפאורה הטובה ביותר, עיצוב התלבושות הטוב ביותר, העריכה הטובה ביותר, הפסקול הטוב ביותר והתסריט המעובד הטוב ביותר. נכון לשנת 2013 הסרט הוא בעל מספר הרב ביותר של מועמדויות לקטגוריות פרס אוסקר (9), מבלי שהסרט יהיה מועמד לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר.
גיג יאנג זכה בפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר - סרט קולנוע. בנוסף הסרט היה מועמד לעוד חמישה פרסי גלובוס הזהב; הסרט הטוב ביותר - דרמה, הבמאי הטוב ביותר (סידני פולאק), השחקנית הטובה ביותר - סרט דרמה (ג'יין פונדה), שחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע (סוזאנה יורק) ושחקן המשנה הטוב ביותר - סרט קולנוע (רד באטנס).
סוזאנה יורק זכתה בפרס באפט"א לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד משנה. בנוסף הסרט היה מועמד לעוד ארבעה פרסי באפט"א; השחקנית הטובה ביותר (ג'יין פונדה), שחקן המשנה הטוב ביותר (גיג יאנג), התסריט המעובד הטוב ביותר והשחקן הפורץ הטוב ביותר (מייקל סראזין).
סטפני האלט

סטפני האלט (נולדה ב-1977) היא דיפלומטית אמריקאית המכהנת כממלאת מקום שגריר ארצות הברית בישראל החל מ-20 בינואר 2025.
קודם לכן כיהנה כממונה על היחסים לתקופת ביניים בארצות הברית בירושלים מיולי 2023 ועד נובמבר 2023, בפועל ממלאת מקום השגריר עם עזיבת השגריר תומאס ריצ'רד ניידס ועד למינויו של ג'ק לו.
ביוגרפיה > תחילת דרכה

האלט סיימה את לימודיה באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון ובאוניברסיטת קיימברידג'.
ביוגרפיה > קריירה דיפלומטית

האלט החלה דרכה בשירות הדיפלומטי במשרד לענייני איראן ובמרכז המבצעים של מחלקת המדינה בוושינגטון הבירה, וכן במשימות בקונסוליות של ארצות הברית במונטריי, מקסיקו וג'דה, ערב הסעודית.
בהמשך שירתה בתפקידים כמו סגן ראש הנציגות בשגרירות ארצות הברית בניקוסיה, קפריסין, וסגן ראש הנציגות בשגרירות ארצות הברית במוסקט, עומאן. היא גם עבדה כסגנית מנהלת סגל המזכירות המינהלית בוושינגטון, ומילאה תפקידים כמו ראש מדור פוליטי וכלכלי בשגרירות ארצות הברית במנאמה, בחריין, וסגנית יועצת מדינית בשגרירות ארצות הברית בקהיר, מצרים.
ביוגרפיה > ממונה על היחסים בישראל

ב-21 ביולי 2023, מונתה האלט לממונה על היחסים לתקופת ביניים בשגרירות ארצות הברית בירושלים. קודם לתפקיד זה שימשה כסגנית ראש הנציגות בישראל וכן כיהנה בתפקיד ממלאת מקום מנהל בכיר למזרח התיכון וצפון אפריקה וכן מנהלת היחסים במפרץ במועצה לביטחון לאומי.
בציוץ הראשון שלה כעומדת בראש השגרירות, היא הודתה לשגריר ארצות הברית לשעבר בישראל טום נידס על "מחויבותו להבטיח שהקשרים בין ארצות הברית וישראל יישארו מוצקים." היא הביעה תמיכה ביחסי ארצות הברית–ישראל, ואמרה "אני מצפה להמשיך בעבודת חיזוק הקשר הבלתי מעורער בין ארצות הברית וישראל כממונה על היחסים בשגרירות ארצות הברית בישראל". בראיון שהעניק ל-The Times of Israel אמר השגריר היוצא טום נידס כי האלט "מעולה. היא פקידה בכירה מבריקה ומנוסה בשירות החוץ. אני מפקיד את השגרירות בידיים טובות".
בספטמבר, ממשל ג'ו ביידן הודיע כי לא יאשר שגריר אחר בישראל לפני הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2024 בגלל הקשיים לקבל לאשר מינוי כזה בסנאט באקלים הפוליטי הנוכחי בארצות הברית ולאור התמשכות ההליך. משמעות הדבר היא שהאלט היה אמורה להמשיך בתפקידה כממונה על היחסים בשגרירות ארצות הברית בירושלים עד 2024.
על רקע מתקפת חמאס על ישראל באוקטובר 2023, אמרה האלט כי "התמונות שיצאו מדרום ישראל של אזרחים הרוגים ופצועים בידי מחבלים מעזה מעוררות דחייה". היא אישרה כי ארצות הברית עומדת לצד ישראל, וכי היא תומכת באופן מלא בזכותה של ישראל להגן על עצמה מפני פעולות טרור כאלה. בהמשך החליט הנשיא ביידן למנות שגריר קבוע ומיניו של ג'ק לו אושר בקונגרס ב-31 באוקטובר 2023 וב-5 בנובמבר 2023, הגיש לו את כתב האמנה לנשיא הרצוג.
הערות שוליים

↑  סגנית שגריר סטפני ל. האלט, באתר שגרירות ארה"ב בישראל
1 2  Magid, Jacob. "Career diplomat Stephanie Hallett now interim US embassy chief as Nides departs". www.timesofisrael.com (באנגלית). נבדק ב-2023-10-07.
1 2 3  "Chargé d'Affaires ad interim Stephanie L. Hallett". U.S. Embassy in Israel (באנגלית). נבדק ב-2023-10-07.
↑  "Stephanie Hallett replaces Tom Nides as US ambassador to Israel". The Jerusalem Post (באנגלית). 2023-07-21. נבדק ב-2023-10-07.
↑  "US envoy to leave; replacement unlikely before Nov. 2024". IsraelHayom.
↑  "Chargé d'Affaires a.i. Stephanie Hallett". X.
↑  "Chargé d'Affaires a.i. Stephanie Hallett". X.
↑  כתב האמנה הוגש להרצוג: שגריר ארה"ב החדש נכנס לתפקיד | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2023-11-05
דברים ששמענו וראינו

| --- | --- |

 מבוסס על:  All Things Cease to Appear  מאת אליזבת ברונדאז'
 בימוי:  שרי ספרינגר ברמן רוברט פולצ'יני
 הופק בידי:  סטפני אזפיאצו אנתוני ברגמן ג'ולי כהן פיטר קרון
 תסריט:  שרי ספרינגר ברמן רוברט פולצ'יני
 עריכה:  לואיז פורד
 שחקנים ראשיים:  אמנדה סייפריד ג'יימס נורטון
 מוזיקה:  פיטר ראבורן
 צילום:  לארי סמית'
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  לייקלי סטורי
 חברה מפיצה:  נטפליקס
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  29 באפריל 2021 (ארצות הברית)
 משך הקרנה:  121 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  מתח-אימה
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
"דברים ששמענו וראינו" (באנגלית: Things Heard & Seen) הוא סרט מתח-אימה אמריקאי, אשר בוים על ידי שרי ספרינגר ברמן ורוברט פולצ'יני, הופק על ידי סטפני אזפיאצו, אנתוני ברגמן, ג'ולי כהן ופיטר קרון, הוסרט על ידי שרי ספרינגר ברמן ורוברט פולצ'יני ונערך על ידי לואיז פורד. בסרט מככבים אמנדה סייפריד וג'יימס נורטון.
הסרט הופץ לראשונה ב-29 באפריל 2021. הוא הופץ בנטפליקס ארצות הברית ב-29 באפריל 2021 גם כן.
ליהוק

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  אמנדה סייפריד – קתרין קלייר  ג'יימס נורטון – ג'ורג' קלייר  נטליה דייר – ויליס האוול  אלכס ניוסטדר – אדי וייל |  ריי סיהורן – ג'סטין סוקולוב  מייקל או'קיף – טראוויס לאוטון  קארן אלן – מארה לאוטון  ג'ק גור – קול וייל |  פ. מארי אברהם – פלויד דביירס  אמילי דורש – אלה וייל |  |  |  |  |  |
הפקה

בספטמבר 2019 פורסם כי אמנדה סייפריד הצטרפה לצוות השחקנים, כאשר שרי ספרינגר ברמן ורוברט פולצ'יני הוכרזו כבמאים שלו. בהמשך, הוכרזה נטפליקס כחברה המפיצה שלו. באוקטובר 2019 הצטרפו לצוות השחקנים ג'יימס נורטון, נטליה דייר, ריי סיהורן, אלכס ניוסטדר ופ. מארי אברהם, תוך ששלב הצילומים החל באותו החודש בעמק ההדסון, ניו יורק.
הערות שוליים

1 2 3 4  Things Heard & Seen (2021) - IMDb, www.imdb.com (באנגלית אמריקאית)
↑  Amanda Seyfried In Talks To Star In ‘Things Heard & Seen’ For Netflix – Deadline, web.archive.org, ‏2019-10-07
↑  James Norton & More Join Amanda Seyfried In ‘Things Heard And Seen’ – Deadline, web.archive.org, ‏2020-10-28
SuperGamer

| --- | --- |
 משפחה:  לינוקס
 מודל קוד:  קוד פתוח
 גרסה אחרונה:  SuperGamer Supreme 2.5 ב־15 במרץ 2011 (לפני 13  שנים, 11  חודשים ו־3  ימים)
 סוג גרעין:  מונוליתי
 מצב עבודה:  עדכני
 אתר אינטרנט:  https://www.supergamer.x10host.com/ 
 
SuperGamer היא הפצת לינוקס תואמת לפלטפורמת x86, אשר התבססה במקור על הפצת PCLinuxOS‏, וכיום היא מבוססת על הפצת VectorLinux. ההפצה מתמקדת בנושא התאמה למשחקים, ומיועדת לרוץ ישירות מתוך תקליטור אתחול.
ההפצה זמינה במגוון מצבים, ובגרסתה האחרונה - SuperGamer Supreme 2.5 זמינה במשקל 7.9 ג'יגה בייט מתוך קובץ ISO. ניתן אף להוריד גרסאות ישנות יותר בעלות משקל נמוך יותר. בהפצה כלולים באופן מובנה משחקים רבים מבוססי קוד פתוח.
ראו גם

משחקים בלינוקס
הערות שוליים

↑  http://www.tuxmachines.org/node/6136 Get your game on with SuperGamer-1
↑  SuperGamer Live DVD | Desktop Linux Reviews
↑  SuperGamer - Dedicated live Linux gaming DVD - BOOM!
↑  http://supergamer.org/forum/index.php?topic=293.msg1241
ערך זה הוא קצרמרבנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Yellow Dog Linux

| --- | --- |

 מפתח:  פיקסטר פתרונות (Fixstars Solutions)
 משפחה:  דמוית יוניקס
 מודל קוד:  קוד פתוח
 גרסה אחרונה:  7.0 ב־6 באוגוסט 2012 (לפני 12  שנים, 6  חודשים ו־12  ימים)
 סוג גרעין:  מונוליתי
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו
 מצב עבודה:  לא עדכני
 סביבת שולחן עבודה:  Enlightenment 
 פלטפורמות:  POWER7, Cell 
 אתר אינטרנט:  https://web.archive.org/web/20051202085444/http://www.yellowdoglinux.com/ 
 
כלב צהוב (באנגלית: Yellow Dog Linux) הייתה הפצת גנו/לינוקס עם מנהל החבילות RPM. ההפצה פותחה בעבור מחשבים עתירי ביצועים.
ההפצה פותחה על ידי חברת טרה סופט פתרונות (Terra Soft Solutions), שוחררה בתאריך 8 במרץ 1999 (גרסה 1.1) בעבור מחשבי מקינטוש מבית אפל המכילים מעבדים מסוג PowerPC.
בחודש אוקטובר 2008 נרכשה החברה על ידי פיקסטר פתרונות (Fixstars Solutions).
המערכת מופצת כשעליה מותקנות מראש תוכניות רבות כגון: רחרחן Wireshark, דפדפן האינטרנט Firefox, תוכנת הדואר האלקטרוני Mozilla Thunderbird, תוכנה לעיבוד תמונה Gimp ועוד.
רשימת גרסאות

צוות הפיתוח שחרר 20 גרסאות אל השוק, להלן 5 הגרסאות האחרונות:
| תאריך יציאה | גרסה |
| --- | --- |
1 בפברואר 2009: 6.1
29 ביוני 2009: 6.2
2 במרץ 2010: 6.2.1
14 בפברואר 2011: 6.3
6 באוגוסט 2012: 7.0
ראו גם

Red Hat Linux
לינוקס
פדורה
פלייסטיישן 3
Kuki Linux

| --- | --- |


 מפתח:  ז'ואהו פרו, ג'וסף בראדוק, פדרו קוינטס, דולסידו קוסטה.
 משפחה:  גנו/לינוקס
 מודל קוד:  קוד פתוח
 מחזור חיים:  21 באוקטובר 2008 – הווה (16 שנים) 
 גרסה אחרונה:  2.8 ב־30 באוגוסט 2009 (לפני 15  שנים, 5  חודשים ו־19  ימים)
 סוג גרעין:  מונוליתי
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו
 מצב עבודה:  לא עדכני
 אתר אינטרנט:  http://kuki.me/ 
 
קוקי לינוקס (אנגלית: Kuki Linux הגייה מדויקת: Cookie Linux) הייתה הפצת גנו/לינוקס עם ממשק משתמש מבוסס Xfce. ההפצה פותחה כחלופה להפצת Linpus Lite שהייתה מערכת ההפעלה הראשית המותקנת על מחשבי Acer Aspire One, נחשבת להפצה קלה וחסכונית במשאבים.
היא פותחה על ידי צוות פיתוח שהיה מפוזר במדינות שונות: ז'ואהו פרו (Joao Ferro), ג'וסף בראדוק (Joseph Braddock), פדרו קוינטס (Pedro Quintas), דולסידו קוסטה (Dulcidio Costa) ושוחררה בתאריך 21 באוקטובר 2008 (גרסה 1.0, Alpha).
ההפצה ניתנת להורדה בגרסת 32 ביט (בגרסה מלאה או גרסה חלקית Lite), למכשירים עם מינימום 256MB זיכרון.
המערכת מופצת כשעליה מותקנות מראש תוכניות רבות כגון: תוכנת המסרים Pidgin, דפדפן האינטרנט FireFox, חבילת יישומים משרדיים Libre Office ועוד.
רשימת גרסאות

צוות שחרר מספר גרסאות אל השוק, להלן 5 הגרסאות האחרונות:
| תאריך יציאה | גרסה | שם קוד |
| --- | --- | --- |
| נובמבר 2008 | 1.0 | אלפא |
| דצמבר 2008 | 2.0 | אלפא (מבוסס אובונטו 8.04) |
| פברואר 2009 | 2.6 | אלפא (מבוסס אובונטו 9.04) |
| מאי 2009 | 2.7 | אלפא (מבוסס אובונטו 9.04) |
| ספטמבר 2009 | 2.8 | אלפא (מבוסס אובונטו 9.04) |
ראו גם

Ark Linux
SparkyLinux
Linpus Linux
DeLi Linux
Element OS
QNX

| --- | --- |

 מפתח:  QNX Software, שנרכשה על ידי BlackBerry Limited
 משפחה:  מערכות הפעלה דמוית יוניקס
 מודל קוד:  קוד מקור סגור
 מחזור חיים:  1982–הווה (כ־43 שנים) 
 גרסה אחרונה:  7.1
 סוג גרעין:  Microkernel, Real Time Operating System
 פלטפורמות:  x86 MIPS, PowerPC, SH-4, ARM, StrongARM, XScale
 אתר אינטרנט:  http://www.qnx.com/ 
 
QNX היא מערכת הפעלה מסחרית דמוית יוניקס למערכות זמן אמת משובצות מחשב, שפותחה בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 על ידי תאגיד התוכנה הקנדי Quantom Software Systems, ששמו שונה לאחר מכן ל-QNX Software Systems. היא הייתה אחת ממערכות ההפעלה המסחריות בעלות מיקרו-ליבה (Microkernel, µK) הראשונות שהפכו למוצלחות. נכון לשנת 2020, היא משמשת למגוון של מכשירים כגון מכוניות וטלפונים ניידים. חברת QNX Software נרכשה על ידי תאגיד התוכנה הקנדי BlackBerry Limited בשנת 2010.
מאפייני המערכת

בתור מערכת הפעלה בעלת מיקרו-ליבה (Microkernel, µK), הרצת רוב הליבה נעשית באמצעות חלוקה למספר של מטלות קטנות, שנקראות Resource Managers. הדבר שונה ממערכת הפעלה בעלת ליבה מונוליתית - שבה הליבה מורכבת מתוכנה אחת ופועלת על אותו מרחב כתובות בזיכרון המחשב כמו התהליכים הראשיים של מערכת ההפעלה. במקרה הפרטי של QNX, השימוש במיקרו-ליבה מאפשר לכבות תהליכים מיותרים, מבלי לשנות את מערכת ההפעלה.
היסטוריה

גורדון בל ודן דודג', סטודנטים באוניברסיטת ווטרלו בשנת 1980 השתתפו בקורס על מערכות הפעלה זמן אמת, שבו התלמידים בנו בין היתר מיקרו-ליבה בסיסית. שניהם היו משוכנעים בצורך לתוכנה מסחרית לשם כך ועברו לקנטה, אונטריו שבקנדה על מנת להקים את החברה "Quantom Software Systems". ב-1982, הגרסה הראשונה של מערכת ההפעלה QUNIX שוחחרה עבור המעבד 8088 של אינטל, ובשנת 1984 שמה שונה ל QNX על מנת להימנע מבעיות של הפרת סימן מסחרי. בשנות ה-80 המאוחרות, זיהתה חברת Quantom את המעבר המהיר של השוק לכיוון מערכות הפעלה אשר עונות על POSIX : אוסף סטנדרטים שפיתח מכון IEEE לשמירת התאמה בין מערכות הפעלה, כך שיהיה יותר קל להסב תוכנה אחת למספר מערכות הפעלה, ולכן כתבה מחדש את המערכת והוציאה גרסה חדשה של מערכת ההפעלה. גרסה מותאמת זו נקראת QNX 4. בשנות ה-90 המאוחרות, החברה (ששמה שונה ל-QNX Software Systems) החלה לפתח גרסה חדשה של QNX, שתוכננה על מנת לתמוך בשימוש סימטרי בזיכרון על ידי כמה מעבדים או ליבות במקביל (Symmetric Multiproccesing).
פורומים

OpenQNX היא קהילה אשר עוסקת ב- QNX. ניתן לגשת לצ׳אטים הציבוריים ולחדשות הקבוצה באתר האינטרנט שלהם.
Foundry27 היא קהילה אשר עוסקת ב- QNX אשר נוסדה על ידי החברה (QNX Software Systems) ומשמשת מתכנתים ב-QNX Neutrino (גרסה של מערכת ההפעלה). באמצעות Foundry27 ניתן להירשם לאתר, לבחור את סוג הרישיון ולקבל את קוד המקור ואת ערכות הכלים הנדרשות של QNX Neutrino.
היקיצה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  קייט שופן 
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  סיפורת
 נושא:  מוזיקה, פמיניזם 
 מקום התרחשות:  ניו אורלינס 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1899
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  כתר הוצאה לאור
 תאריך:  2010
 תרגום:  מירי קרסין
 
היקיצה (באנגלית: The Awakening, ידוע גם בשם ההתעוררות) הוא רומן מאת קייט שופן, שפורסם לראשונה בשנת 1899. עלילתו מתרחשת בניו אורלינס ובאזור חוף המפרץ של לואיזיאנה בסוף המאה ה-19, ומספרת את סיפורה של עדנה פונטלייה והמאבק שלה מאבק בין גישתה הבלתי מסורתית המתפתחת לגבי נשיות ואמהות, לבין המקובל בחברה של הדרום האמריקאי. הוא אחד הספרים האמריקאים הראשונים אשר מתמקדים בסוגיות של נשים ללא התנשאות או פטרונות. הרומן גם מצא את מקומו בקאנון הפמיניסטי, ונחשב לטקסט ליבה. התערובת ברומן של נרטיב ריאליסטי, פרשנות חברתית נוקבת, ומורכבות פסיכולוגית ממצבים את "היקיצה" כמבשרת הספרות האמריקאית המודרניסטית, אשר הקדימה את העבודות של סופרים אמריקאים דוגמת ויליאם פוקנר וארנסט המינגוויי ומהדהדת יצירות בנות דורה, כמו של אדית וורטון והנרי ג'יימס. זו גם אחת היצירות הראשונות במה שהפך לז'אנר ספרותי דרומי שהגיע לשיאו עם יצירות המופת המודרניות של פוקנר, פלאנרי אוקונור, יודורה וולטי, קתרין אן פורטר, וטנסי ויליאמס.
דמויות

עדנה פונטלייה – אישה פרסביטריאנית מכובדת מקנטקי, החיה בחברה הקריאולית ממעמד גבוה בלואיזיאנה בשל נישואיה ללאונס. היא מורדת נגד הציפיות הקונבנציונליות ומגלה זהות עצמאית מהתפקיד אשר יוחס לה בתור רעייה ואם.
לאונס פונטלייה – בעלה של עדנה, איש עסקים מצליח שאינו מודע לאומללותה של אשתו.
מדמואזל רייס – הדמות שלה מסמלת את מה שעדנה הייתה יכולה להיות אם הייתה מגיעה לגיל זקנה ואם הייתה משתחררת ממשפחתה. למרות תפישתה את רייס כבלתי נעימה, עדנה רואה בה מקור השראה ל"התעוררות" שלה.
מאדאם אדל רטיניול – חברתה של עדנה, מייצגת את האידיאל המושלם של אישה דרומית של סוף המאה ה-19; מסורה לחלוטין לבעלה ולילדיה.
אלסיי ארובה – גבר מקומי הידוע כאחד שמפתה נשים נשואות. מנהל רומן קצר עם עדנה.
רוברט לברון – ידוע כמי שאוהב להקסים נשים שלא ניתנות להשגה, אבל במקרה של עדנה, הוא מתאהב. היחסים איתו מציתים את ה"התעוררות" של עדנה, אך הוא בסוף מסרב להיות איתה בהפרה של קונבנציות חברתיות.
תמות > זהות

עדנה נמצאת במשבר זהות. היא מתויגת באופן "טבעי", על פי אמות החברה שהיא חיה בה, כאם וכרעייה, וכשהיא מגלה שיש לה רצון או צורך לפרוץ מחוץ לגבולות הזהויות האלה (שיש להן גם מתכונת מאוד ספציפית איך לעשות אותן "נכון") אין לה בעצם מסלול ברור לכל זהות אחרת. לכן היא חווה "התעוררות", מעין מעבר ממצב קיום אחד לאחר, ובו מוצאת את האנושיות האותנטית שלה, שהייתה חבויה תחת המצג החברתי שהציגה עד כה. המטרות שעדנה התעוררה אליהן - מיניות, אמנותיות, חופש כלכלי, מרחב פיזי פרטי - אינן כלולות בזהותה כאישה כפי שהיא חונכה וכפי שהחברה רואה אותה.
תמות > נשים ונשיות

הסיפור מתמקד ברעיונות לגבי נשים ונשיות, גם מההיבט של ציפיות החברה מנשים, וגם מן ההיבט של חוויותיהן של נשים. הדמויות של אדל פנטלייה ומדמואזל רייס מייצגות שני קצוות של מודלים של נשיות: אדל מייצגת את הנשיות ה"נכונה", המצופה. היא מודל לחיקוי, ואף מספקת לעדנה עידוד ונזיפות כדי שזו תתיישר לציפיות החברתיות - שביניהן, הגשמת נשיות בתור אם ורעייה, כפיפות לגבר, שמירה על אמות מוסר, וקיום פעולות חברתיות ייעודיות של נשים, שבידיהן מופקד במידה רבה הסדר החברתי. מאידך, רייס היא הקיצון שהחברה אינה ממליצה עליה: יחידנית וללא גבר אחראי בחייה, עצמאית (וכך נחשבת לתמהונית), חייה עבור הייעוד האישי שלה, אמנותה, ולא כדי לקיים ייעודים חברתיים (כמו הולדת ילדים). כחלק מהתהליך שלה, עדנה עוברת מקרבה לאדל לקרבה לרייס, על אף ההשראה שהיא שואבת מרייס, עדיין חשוב לה לציין שרייס לא נעימה לה - אינדיקציה נוספת לגבי חוסר המקובלות של הנשיות של רייס, מכיוון שחלק גדול ממה שמצופה מנשים, בעיקר בחברה הגבוהה של דרום ארצות הברית, הוא נעימות.
הסיפור מדגיש את היעדר הבחירות שיש לעדנה כאישה - אם היא מפסיקה להיות אישה "טובה" היא עלולה להיחשב כחולת נפש; הרצון שלה להגשמה עצמית מן ההכרח עומד בניגוד ליכולתה לתפקד כאם; הבחירה לממש את צרכיה המיניים מעמיד אותה כחריגה ומחוץ למסגרת החברתית המקובלת. היעדר זה מוביל אותה לבסוף למסקנה כי אין מטרותיה בהישג ידה כלל, ועליה לבחור בין חיים תחת המכבש החברתי, או מוות. בחירה סופית זו היא מרכזית לרומן, ושופן באה להראות שהסדר החברתי ותפקידי המגדר של סוף המאה ה-19 אינם יכולים לשאת את קיומה של אישה עצמאית.
תמות > אהבה ונישואים

מוסד הנישואים, ב"היקיצה", הוא מחסום עצום לאושרה של עדנה. בתחילת הספר, עדנה כמעט ולא מודעת למידה בה ההרגל של ציות מיידי לכל דרישה של בעלה לאונס טבוע בה. אך ככל שההתפתחות שלה מתקדמת לאורך הסיפור, היא מתחילה לגלות אי-ציות ולהחליט בעצמה לגבי דברים הקשורים לאיך היא מעבירה את זמנה, ועם מי. בסוף הסיפור, היא מוותרת כליל על כל חיבור לרעיון הנישואים, ומגיעה למסקנה שאפילו עם אהוב ליבה, רוברט, זה לא יכול היה לעבוד. בנושא זה שופן מדגישה את זה שהחופש שעדנה מבקשת לעצמה הוא לא יותר גדול מן החופש שלאונס כבר נהנה ממנו גם כאיש נשוי.
כשעדנה מתאהבת ברוברט, היא יודעת שבעברו הוא התייחס ל"אהבה" כמשהו קליל ואולי אף היתולי; מסגרת משעשעת להעביר בה את הקיץ, כל פעם עם אישה אחרת, ובאופן לא פוגעני ושלא שובר מוסכמות. אך עם עדנה, הוא נשבע שזו אהבה "אמיתית", ומרגע זה, מתחילות הבעיות. בשל התאהבות זו, משתנות כל מסגרות חייה של עדנה - המשפחתית, החברתית והכלכלית, וכן התפישה העצמית שלה, נסיבות חייה, ולבסוף מותה. כך שאף על פי שבמרכז סיפור אהבה הוא לכאורה מרכזי לרומן, שופן בעצם כופרת ברעיון של "אהבת אמת" רומנטית.
תמות > מעמד וחברה

המסגרת של הסיפור היא של מעמד מאוד מסוים: החברה הגבוהה של הקריאולים הלבנים בדרום. המוסכמות החברתיות מאוד קפדניות - על אישה להיראות באופן מסוים, עליה לנהל שעות קבלה חברתיות בביתה כדי לעזור לקדם את עסקי בעלה, עליה להיות דתייה במידה המתבקשת, לא פחות ולא יותר, ועוד. הקונבנציות הן ברורות ולא סמויות - הביטוי Les convenances (הקונבנציות) חוזר על עצמו מספר פעמים בסיפור, ונמצא ברקע לכל אורכו. בכך מדגישה שופן שבלתי אפשרי עבור עדנה להגשים את עצמה ולהישאר חלק מהחברה.
תמות > הדחקה

התחברותה של עדנה לחברה הקריאולית דרך נישואיה הוא מרכזי לנושא ההתעוררות, שהוא בין היתר התעוררות ממצב של הדחקה. הקריאולים יותר קולניים, ומדברים באופן יותר חופשי ובוטה, ממה שעדנה הורגלה בחברה הפרוטסטנטית-אנגלית בו גדלה, שם נאכפה צניעות מוקפדת בדיבור, לבוש והתנהלות. אך כאן היא מוצאת גישה שונה - הקריאולים אכן מצפים לנאמנות בין בני זוג נשואים, אך סטנדרט זה כל כך ברור להם שהם נהנים "לשחק" בפלירטוטים שבסופו של דבר ריקים מתוכן. אך עבור עדנה, מהרגע שהיא מסירה מעצמה את ההדחקה הנוקשה, השחרור כולל יציקת תוכן אמיתי בו.
תמות > אמנות

בעולם ששופן מציירת ב"היקיצה", אמנות מקושרת באופן ישיר לתשוקה, וככזו, יכולה להתקיים רק מחוץ למסגרת חברתית מקובלת. מדמואזל רייס, המגלמת רעיון זה, אומרת לעדנה שעליה להיות "נפש אמיצה, המעזה ומתריסה", ומודיעה לה שאם בכוונתה להקדיש עצמה לאמנותה, יהיה עליה לשאת מחיר.
תמות > בידוד

תמה מרכזית זו הייתה חלק מכותרת הספר במקור, כאשר השם שנתנה לו שופן היה A Solitary Soul. שופן מדגישה את כל האופנים בהם אישה יכולה לחוות בידוד: בתור רעייה, בתור אם, בשל מוצא, או מעמד, ועוד. עם זאת, ככל שעדנה מבודדת את עצמה מאחרים, כך היא מגלה יותר על עצמה וההתעוררות שלה מתקדמת. שופן מדגישה בסיפור שיש בחזקתנו "אני אמיתי" החי בנפרד מאחרים, ומהתפקידים שמוקצים לנו על ידי הסביבה.