stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסנת פז

| --- | --- |

 לידה:  שער העמקים
 מוקד פעילות:  ישראל 
 סוגה:  מוזיקת פופ, זמר עברי 
 שפה מועדפת:  עברית 
 
אסנת פז היא זמרת ישראלית. פעלה בעיקר בשנות ה-60. התפרסמה בשירים "רוח עצוב", "שיר שלכת אדומה", "תחת זיו כוכבי שמים", "בואי אמא", "כובע של קש", "אם אשכחך" ("ציון תמתי"), "בת הרב", "אורי" ואחרים.
חייה

אסנת פז נולדה בקיבוץ שער העמקים למשפחה ממוצא יוגוסלבי. אביה, הלל לבני, היה צלם שתיעד את חיי הקיבוץ כבר משנות ה-30 של המאה ה-20. כבר בקיבוץ שרה כסולנית, וגם נשלחה ללימודי פיתוח קול. אחרי שעזבה את הקיבוץ והייתה כבר אמא לשניים, זכתה במקום הראשון בתחרות כישרונות ארצית, ומיד הוזמנה להקלטות בקול ישראל ולהופעות ברחבי הארץ.
ב-1964, הקליטה פז ב"הד ארצי" את תקליטה הראשון, שבו ביצעה שירים של המלחינים נחום היימן ויוסף הדר. ב-1965, הוציאה את אלבום הבכורה שלה.
בשנת 1968 הוציאה את אלבום שירי יצחק קצנלסון, משורר שנספה בשואה, עליו עבדה כשנתיים ימים. נשיא המדינה דאז, זלמן שזר, הזמין אותה לכבוד המפעל הזה אל בית הנשיא, ולאחר מכן הוזמנה להופעות באירופה ובארצות הברית. שיריה צעדו במצעדי הפזמונים. היא הוציאה גם מבחר שירי ילדים והשתתפה באוספים רבים, נסעה לארצות הברית ללמוד בבית הספר למשחק ולשירה של אוטה האגן, הופיעה ברחבי ארצות הברית וקנדה, בין היתר, בקרנגי הול ובמדיסון סקוור גארדן, אשר בניו יורק.
בשנת 1980 יצאה בתוכנית חדשה.
אוסף משיריה יצא על דיסק בחברת אן אם סי. כיום אסנת פז עוסקת בכתיבה, בציור ובכתיבת טקסטים לזמרים.
הערות שוליים

↑  חוה נובק, תקליט ראשון לזמרת בת קיבוץ, דבר, 7 בדצמבר 1964
↑  תוכנית חדשה לאסנת פז, דבר, 2 ביוני 1980
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295111005171  MusicBrainz: 2bfc5900-c4a4-4145-80e3-f40e663e7011  VIAF: 297634442   WorldCat (עם VIAF): 297634442 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בית הילד - נווה מיכאל

בית הילדים נווה מיכאל הממוקם בפרדס חנה שבצפון הארץ, הוקם בשנת 1943 על ידי נשות אמונה. מנהלו בפועל של המקום הוא דוד פרידמן.
במקום בית ספר ממ"ד הכולל כתות חינוך מיוחד. כמו כן, מתקיימים חוגים, קונסרבטוריון, פעילות חברתית, מסגרות התנדבות ומרכז למידה.
חתך הגילאים

הכפר משמש כמרכז חינוכי-טיפולי לכ-250 ילדים בגילאי 4-18, ישראלים ועולים (לא בהגדרת החוק) כ-30% מהתלמידים ממוצא אתיופי, רובם ילידי הארץ. ילדי הכפר מגיעים ממשפחות במעמד סוציו-אקונומי נמוך מהן הוצאו הילדים על ידי גורמים מלשכת הרווחה, מסיבות כמו- אי תפקוד הורי (כלא, סמים) ועד התעללות פיזית/מינית. למרות שהמוסד דתי רוב התלמידים אינם דתיים.
מסגרות ההמשך אליהם הולכים הילדים לאחר סיום הלימודים במוסד משתנים על פי מגדר התלמידים:
בנים מגיל 14 - מסגרות המשך לפי היכולת הקוגניטיבית והנפשית של החניך
בנות מגיל 18- מסגרות רגילות, טיפוליות או פוסט אשפוזיות
הצוות הטיפולי

הצוות הטיפולי כולל ראש צוות, עובדים סוציאליים, פסיכולוג קליני, פסיכיאטרית, מרפאים בעיסוק, מטפלים באמצעות אמנויות, קלינאית תקשורת, אנשי חינוך, ובנות שרות לאומי  המשמשות כמדריכות.
הילדים מושמים במשפחתונים קטנים ובהם צוות, המורכב ממשפחה אורגנית ואנשי צוות נוספים. אנשי הצוות מקבלים הדרכה מאנשי הצוות המקצועיים במקום.
מרכז חירום

בשטח הכפר פועל מרכז חירום לילדים ומרכז חירום לנערות. מרכז החירום לילדים בסיכון נפתח בשנת 2000 והוא מכיל ילדים בין הגילאים 4-14, המקום מותאם ל-15 ילדים בבת אחת ובשנה 50 ילדים בסך הכל. מרכז החירום לנערות הוא המסגרת הראשונה מסוגה בארץ, אשר נפתח בנוה מיכאל באוקטובר 2009. המרכז שייך לרשת אמונה והוא תחת חסות הכפר.
המסגרת מיועדת ל-15 נערות בגילאי 13-16 אשר נחשפו למצבי סיכון. הן מופנות למרכז החרום על ידי פקידי הסעד בקהילה ובסמכות צו בית המשפט לנוער.
מספרם של אנשי הצוות במקום כפול ממספר החוסות, והוא מורכב ממדריכות, אם בית, מורה, עובדות סוציאליות, פסיכולוג ומנהלת. מטרת כל אלה היא להכיר את החניכה ובכך לסייע ולקדם את שיקומה.
למרכז החירום שתי מטרות מרכזיות:
הגנה על הנערות מהסביבה שפגעה בהן, ולעיתים אף הגנה מפני עצמן.
אבחון פסיכולוגי מקיף ובחינת אופן ההתנהלות במסגרת - הרגלים, יכולת השתתפות בפעילויות ובלימודים, כישורים חברתיים והתמודדות עם גבולות וסמכות.
שהותן במרכז נועדה להעניק להן הגנה, לאבחן את כישוריהן ואת מצבן הנפשי בתנאים של ניתוק ממציאות חייהן הקודמת. 
במרכז פועלת תוכנית התנהגותית אישית עם גבולות ברורים, רחוק מבני המשפחה, מהחברים, ללא טלפון נייד וחיבור לאינטרנט ובנוכחות צוות מקצועי.
הערות שוליים

↑  אמונה נוה מיכאל, באתר תנועת אמונה
↑  מוסדות ילדים בפרדס חנה, באתר בית הראשונים המרכז לתולדות פרדס חנה
↑  מענים חוץ ביתיים - פריסת מרכזי החירום, באתר משרד הרווחה והביטחון החברתי
1987 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1987  במדע |  |
< · 1985 · 1986 — 1987 — 1988 · 1989 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1987.
אסטרונומיה

23 בפברואר – תצפית על סופרנובה 1987A - הסופרנובה הבהירה ביותר מאז סופרנובה 1604
טכנולוגיה

1 בדצמבר – תחילת חפירות של מנהרת התעלה
מדעי המחשב

פיתוח מערכת VGA על ידי חברת IBM
פיזיקה

גילוי תופעת מוליכות על בחומרים קרמיים על ידי אלכסנדר מילר ויוהנס גאורג בדנורץ
כנס סולווה ה-19 - פיזיקה של משטחים
רפואה

20 במרץ – אישור AZT לטיפול באיידס
תחילת שימוש בסטטין
תיאור ראשון של תסמונת התשישות הכרונית
תיאור תאוריית חוה המיטוכונדרית
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – גאורג בדנורץ (גרמניה), אלכסנדר מילר (שווייץ), על פריצת הדרך החשובה בגילוי מוליכות על בחומרים קרמיים.
פרס נובל לכימיה – דונלד ג'יימס קראם (ארצות הברית), ז'ן-מארי להן (צרפת), צ'ארלס פדרסן (ארצות הברית), על הפיתוח והשימוש במולקולות תגובות מותאמות מבנה בעלות סלקטיביות גבוהה.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – סוסומו טונגאווה (יפן), על גילוי המנגנון הגנטי הגורם לשוני בין נוגדנים.
פרס נובל לכלכלה - רוברט סולו (ארצות הברית) על תרומותיו לתאוריה של צמיחה כלכלית.
פרס טיורינג – ג'ון קוק
נפטרו

19 במרץ – לואי דה ברויי, פיזיקאי צרפתי, חתן פרס נובל לפיזיקה (1929), שתרם תרומות גדולות לתאוריה של מכניקת הקוואנטים (נולד ב-1892)
30 באפריל – מארק אהרונסון היה אסטרונום אמריקאי, נהרג בתאונה במצפה הכוכבים בו עבד (נולד ב- 1950)
27 במאי – ג'ון הווארד נורתרופ, ביוכימאי אמריקאי, עסק בבקטריולוגיה וביופיזיקה, חתן פרס נובל בכימיה לשנת 1946 על חלקו בבידוד, גיבוש ומחקר של אנזימים, של חלבונים ושל וירוסים (נולד ב-1891)
26 באוגוסט – גאורג ויטיג היה כימאי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1979 על חלקו בפיתוח השימוש בתרכובות מבוססות בור וזרחן כמגיבים בסינתזה אורגנית (נולד ב-1897)
2 באוקטובר – פיטר מדאוור, ביולוג בריטי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על עבודתו בנושא דחיית איברים (נולד ב-1915)
13 באוקטובר – וולטר בראטיין, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה (1956) על חלקו במחקרים במוליכים למחצה וגילוי אפקט הטרנזיסטור (נולד ב-1902)
20 באוקטובר – אנדריי קולמוגורוב, מתמטיקאי רוסי שקידם רבות את תורת ההסתברות ואת ענף הטופולוגיה (נולד ב-1903)
2 בדצמבר – לואיס פדריקו ללואר, רופא וביוכימאי ארגנטינאי, חתן פרס נובל לכימיה (1970) על גילוי נוקליאוטידים סוכריים ותפקידם בביוסינתזה של פחמימנים (נולד ב-1906)
2 בדצמבר – יעקב זלדוביץ', פיזיקאי סובייטי יהודי, מחשובי פרויקט פצצת האטום הסובייטית ופצצת המימן שלאחריה (נולד ב-1914)
חיית שירות

כלב שירות זה אומן ללחוץ על כפתור לפתיחת דלת חשמלית לבעליו המשתמש בכיסא גלגלים.
חיית שירות (באנגלית: service animal) היא בעל חיים המסייע לאדם עם מוגבלות ומבצעת משימות עבורו, שעיקרן פעולות יומיומיות. קיימות הגדרות שונות למושג חיית שירות. בארצות הברית, חוק האמריקאים עם מוגבלויות (Americans with Disabilities Act (ADA)) מגדיר את המונח כלבי שירות, כ"כלבים שאומנו באופן אינדיבידואלי לעשות עבודה או לבצע משימות עבור אנשים עם מוגבלויות". משנת 1927, כלבים הם חיות השירות הנפוצות ביותר.
התקנות לגבי חיות שירות משתנות לפי אזורים. לדוגמה, בישראל המושג כלב נחייה מתייחס אך ורק לכלב המשרת אדם עיוור או לקוי ראייה לצורך ניידותו. כלבים המשמשים אנשים עם מגבלות אחרות יכונו כלבי שירות. ביפן, התקנות מתארות סטנדרטים של הכשרה והסמכה עבור חיות שירות. בארצות הברית, חיות שירות מותרות בדרך כלל במרחב ציבורי, אפילו במקומות בהם חיות מחמד אסורות באותם אזורים. חוקים אחרים כמו חוק הדיור ההוגן של ארצות הברית וחוק הגישה למטוסי נוסעים בארצות הברית מכירים בתפקידה של חיית השירות בסיוע לבעלי מוגבלויות. במדיניות שונות חוקים שונים עשויים להגדיר "חיית שירות" בצורה מרחיבה יותר, אך לעיתים קרובות אינם מכירים בבעלי חיים לתמיכה רגשית (אנ').
הגדרות

קהילת מטפחי ומאמני חיות השירות הבינלאומית סיווגה שלושה סוגים של חיות שירות:
חיות המדריכות עיוורים;
חיות השומעות והמאותתות לכבדי שמיעה;
חיות שירות, שעובדות עבור אנשים עם מוגבלויות מלבד עיוורון או חירשות.
בארצות הברית, המונח "חיית שירות" מקיף את כל שלושת הסוגים הנ"ל (כלב נחייה, חיה שומעת, כלב שירות). בנוסף, חוק הגישה למטוסי נוסעים, מבחין בין המונח חיית שירות לבין בעלי חיים הנותנים תמיכה רגשית, שהן חיות שירות פסיכיאטריות. חברות התעופה רשאיות לדרוש תיעוד עבור חיות שירות.
חוקי חיות שירות > תקנות הנגישות לחיות שירות בישראל

תקנות הנגישות לחיות שירות מתאריך 4 במרץ 2020 קובעות, כי יש לאפשר לאדם עם מוגבלות להשתמש בשירות הציבורי תוך הסתייעות בחיית שירות. לבקשת נותן השירות, על האדם להציג "תעודה או סימן" המעיד על היות החיה חיית שירות.
על פי התקנות, חיית שירות היא:
"חיה אשר אולפה באופן פרטני לבצע משימות בעבור אדם עם מוגבלות, כגון: כלב נחייה, כלב סימון (hearing dog) שאולף להתריע על השמעת צלילים לאנשים עם מוגבלות שמיעה, כלב שאולף לסייע לאנשים בספקטרום האוטיסטי או חיה אחרת אשר אולפה לספק הגנה אישית או לבצע פעולות חילוץ של אנשים עם מוגבלות או לבצע פעולות סיוע יומיומיות בעבורם" (תקנה 1 לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), תשע"ג-2013).
חוקי חיות שירות > חוק אמריקאים עם מוגבלויות

החוק אמריקאים עם מוגבלויות-ADA‏ (American with Disabilities Act of 1990) בארצות הברית מגדיר חיית שירות כ"כלב שאומן באופן אינדיבידואלי לעשות עבודה או לבצע משימות עבור אדם עם מוגבלויות". חיות שירות לתמיכה רגשית אינן מוגדרות כחיות שירות במסגרת ה-ADA.
משנת 1990, השנה שבה הפך החוק לפעיל, אוסר ADA כל סוג של אפליה כנגד נכים. היקף חוק הנכים האמריקאי הוא גדול מכיוון שהוא לא רק אוסר אפליה מצד רשויות הדיור אלא גם מכסה את התחומים הקשורים לתעסוקה, תחבורה, חינוך וכו'. מדינה בארצות הברית, ממשל מקומי, עסק, מפעל או ארגון ללא מטרות רווח אינם רשאים להפלות אנשים נכים או לדחות את בקשתם להחזיק את חיות השירות שלהם. בנוסף, אדם נכה בארצות הברית, יכול לבקש שיבוצעו התאמות סבירות עבור חיית השירות שלו. חיית השירות יכולה להיות חיית שירות מאומנת או חיית תמיכה רגשית. לא משנה הגזע, הסוג, הגודל או המשקל של חיות השירות הללו, "בעלי הבית" חייבים לאפשר להן להיכנס לנכס גם אם המדיניות אוסרת הכנסת חיות מחמד. בהתאם לחוק הדיור ההוגן באמריקה, בעלי הנכסים אינם יכולים לבקש חיובים נוספים עבור הכנסת חיות שירות והתמיכה הרגשית לדיור להשכרה.
תפקידי של חיית שירות

האנשים הזכאים לחיית שירות יכולים להיות בעלי מגוון מוגבלויות פיזיות או נפשיות.
חייה מדריכה היא חיה שהוכשרה במיוחד לסייע לאנשים לקויי ראייה לנווט את דרכם במרחב הציבורי. בעלי חיים אלה עשויים להיות מאומנים לפתוח דלתות, לזהות אותות תנועה, להדריך את בעליהם בבטחה על פני רחובות ציבוריים ולנווט בתוך המון.
בעל חיים המסייעים בניידות עשוי לבצע שירותים דומים לאדם עם מוגבלות פיזית, וכן לסייע בבעיות שיווי משקל או נפילה.
בעלי חיים שומעים מאומנים לסייע לאנשים לקויי שמיעה או חירשים. בעלי חיים אלה עשויים להיות מאומנים להגיב לפעמוני דלת או לצלצול טלפון או למשוך את תשומת ליבם של בעליהם לעבר אדם שמדבר אליהם.
חיות שירות המסייעות במתן עזרה פסיכיאטרית. ניתן לאמן חיות שירות לספק טיפול בלחץ רגשי עמוק על ידי שכיבה על גבי אדם שעשוי לחוות פלאשבקים הפרעת דחק פוסט-טראומטית-PTSD, גירוי יתר או התקף חרדה.
חיות המסייעות באוטיזם מזהות ומגיבות לצרכים של אנשים עם הפרעת בספקטרום האוטיסטי; חלק מהאנשים בספקטרום האוטיסטי-ASD מצהירים כי נוח להם יותר לתקשר עם בעלי חיים מאשר עם מטפלים אנושיים בשל בעיות הקשורות לקשר עין, מגע וסוציאליזציה.
חיות חירום רפואיות יכולות לסייע במצבי חירום רפואיים ולבצע שירותים כגון פינוי אזור במקרה של התקף פרכוס טוני-קלוני, בהבאת תרופות או פריטים נחוצים אחרים, התראה לאחרים במקרה של אפיזודה רפואית; חלקם עשויים אפילו להיות מאומנים להתקשר לשירותי חירום באמצעות שימוש בטלפון עם לחצנים גדולים במיוחד. ניתן גם לאמן חיות שירות להתריע בפני אנשים על נוכחות של אלרגן.
גישה לפי אזור

למרות התקנות או הכללים המונעים גישה לבעלי חיים במסעדות ובמקומות ציבוריים אחרים, במדינות רבות, כלבי נחייה, סוגים אחרים של כלבי שירות, במקרים מסוימים אפילו סוסים מיניאטוריים, מוגנים על פי חוק, ולכן עשויים ללוות את המטופלים שלהם ברוב המקומות הפתוחים לקהל הרחב. החוקים והתקנות משתנים לפי תחום שיפוט.
גישה לפי אזור > ארצות הברית

בארצות הברית, חוק האמריקנים עם מוגבלויות משנת 1990 אוסר על כל עסק, סוכנות ממשלתית או ארגון אחר המספק גישה לציבור הרחב לאסור על כלבי נחייה. עם זאת, ארגונים דתיים אינם נדרשים לספק גישה כזו. התקנות הפדרליות הנוכחיות מגדירות "חיית שירות" למטרות ADA כדי לא לכלול את כל מיני בעלי החיים מלבד כלבי נחייה וסוסים מיניאטוריים.  עם זאת, מאז דצמבר 2020 משרד התחבורה האמריקני אינו כולל חיות תמיכה רגשית בהגדרה של חיות שירות בחוק הגישה למטוסי נוסעים. חוק הדיור ההוגן באמריקה מחייב ספקי דיור להתיר חיות שירות (כולל חיות נוחות ותמיכה רגשית) ללא הגבלות בדיור.
עם זאת, עסקים רשאים להחריג חיות שירות כאשר נוכחותם או התנהגותם של בעלי החיים "משנים באופן מהותי" את אופי השירותים, התוכניות או הפעילויות הניתנות לציבור. ה-ADA קובע כי ניתן להוציא חיית שירות מהמקום רק אם הכלב יצא משליטה של המטפל. יש לשמור על חיות שירות תחת שליטה על ידי חבישת רצועה, רתמה או קשירה, אלא אם זה יפריע ליכולת של בעל החיים לבצע את משימותיו.
צוות נותני שירות רשאי על פי החוק לשאול את השאלות הבאות על חיות שירות: (1) "האם הכלב הוא חיית שירות נדרשת בגלל מוגבלות?" ו-(2) "איזו עבודה או משימה חיה זו אומנה לבצע?" הצוות אינו רשאי לבקש תיעוד, לשאול על מוגבלותו של המטפל או לדרוש מהחיה לבצע את משימותיו.
נותן שירות לא יכול לסרב למתן שירות מסיבות כמו אלרגיות או פחד מכלבים
נותן שירות אינו יכול לגבות מהמטופלים עמלות נוספות בגלל חיית שירות
מלונות חייבים לספק למטופלים בחיות שירות את היכולת להזמין כל חדר, לא רק חדרים הנחשבים "ידידותיים לחיות מחמד"
נותן שירות אינו אחראי לפיקוח על חיית שירות
הכלב יכול להיות מכל גזע
גישה לפי אזור > אזורים אחרים

ברוב מדינות דרום אמריקה ומקסיקו, הגישה לכלבי נחייה תלויה אך ורק ברצון הטוב של הבעלים או המנהל. באזורים עתירי תיירות, כלבי נחייה מתקבלים בדרך כלל בברכה ללא בעיות. בברזיל, לעומת זאת, צו פדרלי משנת 2006 מחייב קבלת כלבי נחייה בכל המקומות הפתוחים לציבור.
באירופה, החוקים משתנים לפי המדינה.
באוסטרליה, חוק האוסר אפליה של בעלי מוגבלויות משנת 1992 מגן על כל המטופלים בכלבי שירות.
בקנדה, כלבי נחייה יחד עם חיות שירות אחרות מורשים בכל מקום הפתוח לציבור הרחב, כל עוד הבעלים שולט בהם. באלברטה, קנדה קנסות על מניעת גישה של חיית שירות יכולים להגיע עד 3000 דולר.
בדרום קוריאה, אסור למנוע גישה לכלבי נחייה בכל אזור הפתוחים לציבור. המפרים את החוק נקנסים בסכום של לא יותר מ-2 מיליון וון.
ביפן, החוק על כלבי שירות לאנשים עם מוגבלות פיזית הוצא בשנת 2002. המטרה המוצהרת של חוק הייתה לשפר את איכות השירות של "כלבי השירות לאנשים עם מוגבלות פיזית" ולהרחיב את השימוש במתקנים ציבוריים על ידי אנשים עם מוגבלות פיזית. כלבי שירות מסווגים ככלבי נחייה, כלבי שמיעה או כלבי שירות. בתחבורה הציבורית, מתקנים ציבוריים, משרדים, ארגונים ציבוריים ועסקים פרטיים עם 50 אנשים או יותר נדרשים לאפשר כניסה של כלבי שירות.
בעלי חיים לסיוע פרטני

חיות שירות רבות עשויות להיות מאומנות לבצע משימות כדי לעזור למטופלים הנכים לחיות חיים עצמאיים. בעלי חיים כאלה כוללים:
כלבים בעלי יכולת חישת התקפים (אנ'), מאומנים לחוש התקפי אפילפסיה במטופל שלהם. הכלבים יכולים לתמוך במגוון של מוגבלויות פיזיות ונפשיות כאחד.
קופי קפוצ'ין, ניתן לאמן לבצע משימות ידניות כגון אחיזת חפצים, הפעלת ידיות ומתגים והפיכת דפי ספר.
בעלי חיים לסיוע פרטני > סוס מיניאטורי

ניתן לאמן סוס מיניאטורי להנחות עיוורים, למשוך כיסאות גלגלים, או כתמיכה לאנשים עם מחלת פרקינסון. סוס מיניאטורי בוגר יכול לנוע בין 66 סנטימטרים ל-96.52 סנטימטר.
ישנם מספר יתרונות לסוסים המיניאטוריים כחיות שירות. סוסים מיניאטוריים עשויים להיבחר על ידי אנשים שהדת שלהם "מחשיבה" כלבים כחיות טמאות (כגון דת האסלאם) או שיש להם אלרגיות מכלבים, כמו גם פוביות. לסוסים מיניאטוריים תוחלת חיים ממוצעת של 30–40 שנים (ארוכה מאלה של כלבי שירות וגם של קופים) ולוקח 6 חודשים עד שנה לאלף אותם. האילוף נעשה רק על ידי מאלפים מקצועיים.
משתמשי סוסי הנחיה מדווחים שהם בדרך כלל מזוהים כחיית עבודה/משא, בעוד שכלב שירות עלול להיחשב בטעות כחיית מחמד. סוסים מיניאטוריים זכו לשבחים על טווח הראייה (אנ') הרחב שלהם המגיע ל-350 מעלות, זיכרון טוב, אופי רגוע, התנהגות ממוקדת וחסכוניות טובה.
בעלי חיים לסיוע פרטני > קוף עוזר

קוף עוזר הוא סוג של חיית שירות, המאומנת במיוחד לעזור לאנשים עם פציעות קשות בחוט השדרה או ליקויי ניידות אחרים, בדומה לכלב סיוע בניידות (אנ').
קופים עוזרים מאומנים בדרך כלל בבתי ספר על ידי ארגונים פרטיים. שבע שנים לוקח כדי לאמן אותם. הם מסוגלים לשרת 25–30 שנים (פי שניים עד שלוש יותר מאשר כלב נחייה).
לאחר שעברו סוציאליזציה (אנ') בבית המאמנים שלהם כתינוקות אנושיים, הקופים עוברים הכשרה מקיפה לפני שהם מועברים לאדם הזקוק לסיוע. בבית, הקופים מסייעים בחיי היומיום על ידי ביצוע משימות כולל חימום מזון במיקרוגל, שטיפת הפנים של המטופל שלהם, דפדוף דפי ספר ופתיחת בקבוקי משקה.
בשנת 2010, הממשל הפדרלי בארצות הברית שינה את ההגדרה שלו לחיית שירות במסגרת חוק האמריקנים עם מוגבלויות (ADA). כתוצאה משינוי זה פרימטים (קופים) הפסיקו להיות מוכרים עוד כחיות שירות במסגרת ה-ADA. האגודה האמריקאית לרפואה וטרינרית התנגדה בשימוש בפרימטים כחיות שירות מחשש לרווחת בעלי החיים, פוטנציאל לפציעה חמורה של בני האדם וסיכון שהפרימטים עלולים להעביר מחלות מסוכנות לבני אדם.
ראו גם

כלב נחייה
סוס מיניאטורי
טיפול בעזרת בעלי חיים
כלב עבודה ושירות
לקריאה נוספת

Moorehead, Daniel. Animals in Human Society: Amazing Creatures Who Share Our Planet. Lanham, UP of America, 2015.
נס החלב ההינדי (1995)

פסל של גנש
נס החלב ההינדי הוא שמה של תופעה שהתרחשה בהודו, ונחשבת על ידי הינדים רבים כנס. האירוע החל ב-21 בספטמבר 1995, אז פסל של האל ההינדי גנש "שתה" לכאורה חלב שהוגש לו כקורבן. התופעה משכה תשומת לב רבה מן הציבור ומהתקשורת בעיקר בהודו. ההסבר המדעי לאירוע, שסופק על ידי אנשי אקדמיה הודיים, היה שהחומר נשאב מקערות ההגשה בזכות עיקרון הנימיות.
התופעה

התופעה החלה בליל ה-21 בספטמבר 1995, חלם מאמין הינדי שהאל גנש, בעל ראש הפיל והאחראי על החוכמה, "משתוקק" למעט חלב. כשהתעורר הוא מיהר למקדש קרוב בדרום העיר ניו דלהי, שם כוהן אפשר לו להציע כפית של חלב לפסל אבן קטן של גנש. כשכפית חלב מן הקערה קורבה עד לפיו של הפסל, הנוזל נעלם כאילו אל תוך פיו, במה שנראה כאילו נלקח על ידי האליל. דבר האירוע התפשט במהירות, ועד אמצע הבוקר נמצא כי פסלים של כל פנתיאון האלים ההינדי במקדשים בכל רחבי הודו "שותים" חלב.
עד הצהריים התפשטו החדשות אל מעבר להודו, ואנשים נוספים במקדשים הינדים בבריטניה, קנדה, איחוד האמירויות הערביות, ונפאל, הצליחו לשכפל את התופעה. חלקם אף דיווחו ששמעו קולות מוחשיים של "זלילת" החלב על ידי האליל. ארגון הינדי הודי בשם וישיווה הינדו פרישד הודיע כי מתרחש נס. התופעה נצפתה גם במקדש הינדי בארצות הברית.
לדיווחים על הנס הייתה השפעה משמעותית במיוחד באזורים שהיו בקרבת מקדשים גדולים, מספרים גדולים של כלי רכב והולכי רגל בניו דלהי שרצו להגיע למקדשים על מנת לחזות בפלא, יצרו פקקי תנועה ארוכים שנמשכו עד שעות הערב המאוחרות. אנשים עמדו בתורות ארוכים עם זרי פרחים וקערות חלב כדי להשקות פסלים של שיווה, קרישנה וגנש. בחנויות רבות בקהילות הינדיות גדולות הייתה עלייה דרמטית במכירות החלב, רשת הסופרמרקטים הגדולה 'סומרפילד' בבריטניה מכרה מעל 25,000 ליטרים של חלב, ומכירות החלב הכוללות בניו דלהי קפצו במעל ל-30%. מקדשים קטנים רבים נאלצו להתמודד לפתע עם הגידול העצום שחל במספר המבקרים, והתורות - שגלשו לרחוב - הגיעו למרחק של כק"מ וחצי. באחד המקרים, הוזעקו כוחות משטרה וצבא למקדש בצפון ניו דלהי לאחר שקהל של כ-500 אנשים ניסו להסתער פנימה.
הסבר מדעי

בניסיון להסביר את התופעה, ביקרו מדענים ממשרד המדע והטכנולוגיה של הודו במקדש בניו דלהי, וערכו ניסויים שונים על פסל במקום באמצעות הקרבת סוגים שונים של נוזלים משקאות. בסופו של דבר הבינו החוקרים כי החלב שנעלם מהכפית, פשוט נשאב לתוך החומר ממנו עשוי הפסל, בדרך כלל אבן או קרמיקה. אפשרות זו מוסברת באמצעות עיקרון הנימיות (קפילריות), לפיה במקרים מסוימים נוזל עשוי לזרום במקום צר ודק, אף נגד כוח המשיכה (בזכות האינטראקציה שהוא מקיים עם החומר הקשיח).
עבור אלה שהאמינו בנס, הוכחה נוספת סופקה כשנדמה היה שהתופעה נפסקת במהלך היום, כשלפתע פסלים רבים "סירבו" לשתות יותר חלב. מספר קטן של מקדשים מחוץ להודו דיווח על הימשכות התופעה למשך כמה ימים נוספים, אך עד תחילת אוקטובר כבר לא דווח על אף מקרה כזה. למרות כל זאת, ספקנים רבים לא ייחסו כל משמעות לאירוע, כמו גם להיפסקות התופעה, והתייחסו אליו כדוגמה נוספת להיסטריה המונית, מצב פסיכולוגי בו אדם אחד או יותר מגיב בפאניקה ביחס לאירוע חסר משמעות אמיתית, וכתוצאה מכך ציבור גדול "נדבק" בסימפטומים. האירוע דווח, בעיקר כסיפור מוזר, על ידי שירותי חדשות ועיתונים ברחבי העולם, כולל ב-BBC, CNN, הניו יורק טיימס והגרדיאן.
התייחסות לאירוע קיימת בסרט ההודי 'הו, אלוהים' (OMG - 2012) בכיכובו של השחקן אקשאיי קומאר.
אירועים דומים

התופעה חזרה על עצמה ב-20–21 באוגוסט 2006 כמעט באותו אופן בדיוק, אם כי מדיווחים ראשוניים של האירוע נראה שהצביעו על כך שהפעם התרחשה התופעה רק עם פסלים של האלים גנש, שיווה, ודורגה. ההתרחשות הראשונה דווחה בערב ה-20 בבארילי שבאוטר פרדש שבהודו, ומשם התפשטה במהירות ברחבי הודו. מדענים שחקרו את העניין הסבירו שוב את פשר האירוע באמצעות פעולת הנימיות. התופעה הופיעה ימים ספורים לאחר תקרית מי הים המתוקים במומבאי (בו טענו תושבים שמים של נחל במומבאי הפכו לפתע מתוקים), אירוע שהוביל אף הוא להיסטריה המונית במומבאי.
לשני האירועים קיימים תיעודים רבים של סרטונים שצולמו על ידי מגישי המנחה.
ראו גם

היסטריה המונית
הערות שוליים

↑  Does the God Of Learning Drink Milk, The New York Times, ‏22.9.1995
↑  Idols 'drinking' milk is pure science, ExpressIndia, ‏21.8.2006
↑  "It's a miracle!" Rejoice million as Lord Ganesha is getting milk, hinduism today, ‏novenber 1995
1 2  Does the God Of Learning Drink Milk, The New York Times, ‏22.9.1995
↑  The Milk Miracle of 1995, Oddly Historical
↑  India's thirsty statues drink the nation dry, independent, ‏22.9.1995
↑  Idols 'drinking' milk is pure science, ExpressAindia, ‏21.8.2006
אינדיקה ווטסון

| --- | --- |

 לידה:  20 בינואר 2010 (בת 15) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 
אינדיקה אליזבת ווטסון (באנגלית: Indica Elizabeth Watson; נולדה ב-20 בינואר 2010) היא שחקנית אנגלייה. היא ידועה בעיקר בזכות הופעתה בסדרות הטלוויזיה "הנעדר", "שרלוק", "The Midwich Cuckoos" ו"מי את ארין קרטר?" וסרטים עלילתיים כגון "רדיואקטיבי", "ניקולס" ו"החיים המחשמלים של לואי ויין".
קריירה

הופעת המשחק הראשונה של ווטסון הייתה בסרט קצר בלונדון כשהייתה בת חמש, בסרט ככבה השחקנית האירית פיונה או'שונסי. הסרט הקצר, "מי אתה?" שארך שש הדקות הוזמן על ידי בית סאמרסט.
בהמשך היא נבחנה לדרמת הטלוויזיה "הנעדר" ולוהקה לתפקיד לוסי. הסדרה הוקרנה לראשונה בבריטניה באוקטובר 2016 וזכתה לביורות חיוביות.
התפקיד הבא שלה היה בדרמת הפשע הפופולרית "שרלוק" עם בנדיקט קמברבאץ' ומרטין פרימן. היא גילמה את יורוס הולמס הצעירה ("יורוס הקטנה"), אחותו הצעירה והסודית של שרלוק, וזכתה לשבחים על הופעתה מהדיילי אקספרס.
היא בילתה שלושה חודשים בצילומי מותחן הריגול "דיפ סטייט" (אנ') במרוקו ובדרום אנגליה. הסדרה בת שמונת הפרקים בכיכובם של השחקן הבריטי מארק סטרונג ובבימויו של רוברט קונולי שודרה באפריל 2018.
ההופעה הראשונה של ווטסון בתפקיד ראשי הייתה ב-2019 בסרט האימה הפסיכולוגי הקצר "מרטירס ליין" שמומן על ידי מכון הסרטים הבריטי ונכתב ובוים על ידי רות פלאט.
עוד ב-2019 הופיעה בתפקיד הראשי השני שלה בסרט העצמאי הקצר "Nurtured" בבימויו וכיכובו של בן פירס.
באפריל 2019 הוכרז שווטסון תופיע לצד ג'ים ברודבנט, סאלי הוקינס, קריסטן ויג, טובי ג'ונס ומגי סמית' בסרט "ניקולס" (A Boy Called Christmas) (אנ'), עיבוד קולנועי לרומן עטור השבחים מאת מאט הייג על מקורותיו של אבא חג המולד. הסרט שודר בנטפליקס ב-2021. בנובמבר 2021 השתתפה ווטסון בבכורה בבריטניה של הסרט שהתרחשה במוזיאון הטבע של לונדון כשהיא לובשת את האוזניים התותבות של דמותה השדונית הקטנה נוש.
באוקטובר 2019 היא הופיעה על הבמה עם להקת הפאנק האגדית דה דמנד בלונדון פלדיום במופע "לילה של אלף ערפדים". הקונצרט יצא כסרט באוקטובר 2022.
בנובמבר 2019 היא הופיעה בתור שרלוט דיי במיני סדרת הדרמה של ה-BBC "גולד דיגר" בכיכובם ג'וליה אורמונד ובן בארנס.
ב-2022 יצא הסרט "החיים המחשמלים של לואי ויין" (אנ') בו ווטסון מגלמת את פליסי ויין הצעירה. זו הייתה הפעם השנייה שהיא שיחקה אחות צעירה של בנדיקט קמברבאץ' בתפקיד הראשי.
ווטסון לוהקה לסרטה של מרג'יין סטראפי "רדיואקטיבי" (אנ') בתור אירן קירי הצעירה לצד רוזמונד פייק, אניה טיילור-ג'וי וסם ריילי. הסרט היה אמור לצאת במקור לבתי הקולנוע במהלך אביב 2020. בשל מגפת הקורונה נדחתה שחרורו עד הקיץ. הסרט שודר לבסוף באמזון פריים וידאו. ווטסון זכתה לשבחים מיוחדים על תפקידה מהלונדון איבנינג סטנדרד.
ב-2022 שודרה הסדרה "The Midwich Cuckoos" (אנ') שעובדה לטלוויזיה על ידי דייוויד פאר על בסיס הרומן של ג'ון וינדהאם מ-1957 באותו שם. ווטסון גילמה את דמותה של איווי סטון לצד קילי הוז, מקס ביזלי וסינוב קרלסן.
ווטסון בילתה חצי שנה בברצלונה במהלך 2022 בזמן צילומי הסדרה של נטפליקס "מי את ארין קרטר?" עם אוין אחמד ושון טיל. היא גילמה את בתה הבעייתית של ארין קרטר, הארפר. ההופעה שלה זכתה לשבחים רבים מהגרדיאן שתיאר את ווטסון כ"שחקנית מוכשרת וטבעית". הסדרה עלתה לראשונה בנטפליקס ב-24 באוגוסט 2023, והמשיכה להיות תוכנית נטפליקס הנצפית ביותר בעולם בשבוע שלאחר מכן.