stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ורקה סרדוצ'קה
קריירה > אירוויזיון 2007

ורקה סרדוצ'קה נבחרה לייצג את אוקראינה באירוויזיון 2007 שנערך בהלסינקי שבפינלנד עם השיר "Dancing Lasha Tumbai" (לרקוד לָאשָׁה טוּמְבָּאי). אחת מתחנות הרדיו הארציות של אוקראינה ארגנה מחאה בפברואר 2007 במטרה להביע את מורת רוחה על הבחירה. כמה מאזרחי אוקראינה ואפילו חברי הפרלמנט האוקראיני הביעו גם את מורת רוחם על הבחירה, באומרם כי הדמות סרדוצ'קה היא "וולגרית ומגוחכת".
בשיר "Dancing Lasha Tumbai" של סרדוצ'קה היו ארבע שפות: גרמנית, אנגלית, אוקראינית ורוסית. השם "Lasha Tumbai", נשמע פונטית כמו "Russia goodbye" ("להתראות רוסיה"), בהתייחס למהפכה הכתומה שהתרחשה שלוש שנים קודם. לפי דנילקו, השם "Lasha Tumbai" הוא מונח שלקוח מהשפה המונגולית המתאר סוג של קינוח. אלא שבירורים שונים שנערכו בתוכנית אירוח בערוץ הראשון של רוסיה מול דיפלומטים מונגולים באירופה העלו שאין אמת בדבריו של דנילקו. בשגרירות מונגוליה במוסקבה נמסר כי מבחינתם מדובר בג'יבריש מוחלט.
קריירה > אירוויזיון 2011

סרדוצ'קה הגיע לגמר של הקדם האירוויזיון האוקראיני שבחר את נציג אוקראינה לאירוויזיון 2011, אך הוא לבסוף נסוג מבחירתו ב-2010.
קריירה > אירוויזיון 2019

דנילקו הופיע באירוויזיון 2019 כוורקה סרדוצ'קה, במופע של כוכבי האירווזיון מהעבר, לצידם של גלי עטרי, קונצ'יטה וורסט, אלני פוריירה, ומונס סלמרלוב.
קריירה > בסרט "מרגלת"

דנילקו הופיע בדמותה של ורקה סרדוצ'קה בהופעת קמע בסרט הקומדיה האמריקאי "מרגלת" אשר יצא לאקרנים ב-4 ביוני 2015 באוקראינה. בסצנה, שצולמה בפריז, נראה דנילקו שר את השיר "Dancing Lasha Tumbai" על במה ברחוב מרכזי. באותו הזמן, המרגלת סוזן קופר (מליסה מקארתי) עולה לבמה ומפריעה למהלך ההופעה כאשר היא חוטפת את המיקרופון של סרדוצ'קה במטרה להזהיר את המרגל ריק פורד (ג'ייסון סטיית'האם) מהפצצה שבתיק הגב שלו, אשר עומדת להתפוצץ בכל רגע.
קריירה > מעורבות פוליטית

דנילקו הודיע בשנת 2007 כי הוא הקים מפלגה פוליטית חדשה בשם "!For Ours", שתתמודד בבחירות לפרלמנט האוקראיני באותה שנה. דנילקו מאוחר יותר נטש את הרעיון להקמת המפלגה. סקר דעת קהל מחודש יולי 2007 הניח כי המפלגה "For Ours!‎" תקבל תמיכה כוללת של 2% בלבד.
קריירה > איסור כניסה לרוסיה

ב-20 באפריל 2022 נודע שלורקה סרדוצ'קה נאסרה כניסה לרוסיה למשך 50 שנה.
קריירה > איסור כניסה לאיחוד האמירויות הערביות

ב-2 בפברואר 2024 פורסם שלאנדריי דנילקו נאסרה כניסה לכל החיים לאיחוד האמירויות הערביות.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

1998: Я Рождена Для Любви
2003: Чита Дрита
2003: !Ха-ра-шо
2006: Tralli-Valli
2008: Doremi Doredo
דיסקוגרפיה > מיני אלבומים

2001: Pirozhok
2015: Hydropark
2020: Sexy
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

2002: Неизданное
2004: Жениха Хотела. Неизданное
2008: The Best
2017: Всё будет хорошо
הערות שוליים

↑  "Danylko become Serduchka because of school girlfriend" (ברוסית)
↑  "Interview with Verka Serduchka-Danylko" (ברוסית)
↑  "Danylko's biography" (ברוסית)
↑  המופע של סרדוצ'קה באירוויזיון 2007, סרטון באתר YouTube
↑  Eurovision act angers Ukrainians, באתר BBC
↑  "Eurovision: Verka Serduchka will disgrace Ukraine" (באוקראינית)
↑  "Russian Channel One Takes Offence at Verka Serduchka" (באוקראינית)
↑  "Ukrainian drag queen a front-runner at Eurovision"
↑  Птушкин, Барских, Лобода: украинским звездам на 50 лет запретили въезд в Россию, – СМИ, 24 Канал, ‏2022-04-20 (ברוסית)
↑  Это личная месть". Андрей Данилко впервые прокомментировал пожизненный запрет на въезд в ОАЭ, באתר Фокус
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810615871405606  BnF: cb15558803x (data)  GND: 1131746007  ISNI: 0000 0001 1490 8544  LCCN: no2008109269  MusicBrainz: 10f87b54-0e95-4268-9857-e2660367c305  VIAF: 41657352   WorldCat (עם VIAF): 41657352 
אנדרי דנילקו ללא איפור
ברט מילר

ברט הנרי מילר (באנגלית: Bert Henry Miller‏; 15 בדצמבר 1876 – 8 באוקטובר 1949) היה פוליטיקאי אמריקאי מאיידהו וחבר המפלגה הדמוקרטית.
ביוגרפיה

מילר נולד ב-15 בדצמבר 1876 בסנט ג'ורג', טריטוריית יוטה, סיים את לימודיו באוניברסיטת בריגהאם יאנג ב-1901 ובבית הספר למשפטים של קמברלנד באוניברסיטת קמברלנד בלבנון, טנסי ב-1902. הוא התקבל ללשכת עורכי הדין והחל לעסוק בעריכת דין בסנט אנתוני, איידהו ב-1903, וכיהן כתובע של מחוז פרמונט בין השנים 1912 ל-1914.
מילר התמודד ללא הצלחה לבית הנבחרים של ארצות הברית ב-1914. הוא נבחר לפרקליט הכללי של המדינה ב-1932, ונבחר מחדש ב-1934. הוא נכשל בניסיונו לקבל את מועמדות המפלגה הדמוקרטית למשרת המושל ב-1936, וכיהן במשך חודשיים ב-1938 כנציב העבודה של איידהו. בשנת 1938, מילר נכשל בניסיונו להיבחר כמועמד הדמוקרטי מטעם מחוז הקונגרס השני לקונגרס ה-76, ולאחר מכן שימש כעורך דין במחלקת השכר והשעות במשרד העבודה האמריקאי בסיאטל, וושינגטון בשנים 1939 ו-1940.
הוא חזר לשמש כפרקליט כללי של המדינה בין השנים 1940 ל-1944, בתקופה זו היה תומך במחנות המעצר של אמריקאים-יפנים. מילר "הביע דעה קיצונית אף יותר, וטען שיש לכלוא אותם במחנות ריכוז למשך שארית המלחמה ושלא תינתן להם עבודה. העבודה שלהם לא הייתה נדרשת, אמר, ואחרי המלחמה עליהם לחזור לקליפורניה: 'אנחנו רוצים לשמור על המדינה הזו כמדינת גברים לבנים'". הוא נבחר לשופט בבית המשפט העליון של המדינה ב-1944.
מילר נבחר לסנאט של ארצות הברית ב-1948, כשהביס את הסנאטור המכהן הרפובליקני הנרי דוורשאק, אך מת ב-8 באוקטובר 1949 מהתקף לב לאחר תשעה חודשים בלבד בתפקיד. המושל צ'ארלס ארמינגטון רובינס מינה את דוורשאק לרשתו. נכון לשנת 2024, מילר נותר הדמוקרט האחרון שהחזיק במושב הסנאט של ארצות הברית מקבוצה 2 מטעם איידהו.
התקפת רשת

התקפת רשת או מתקפת סייבר (באנגלית: Cyberattack) היא כל סוג של פעילות במערכות מידע ממוחשבות, תשתיות, רשתות מחשבים או התקני מחשב, המבוצעת ללא קבלת רשות, על מנת לעשות זאת מהגורם המפעיל את המערכת, והדבר מבוצע מתוך כוונה זדונית. התקפת רשת יכולה להיות חלק מלוחמת רשת או טרור קיברנטי. התקפת רשת עשויה להיות מופעלת על ידי מדינות ריבוניות, אנשים פרטיים, קבוצות, חברות או ארגונים, והיא עשויה לעיתים רבות להיות מבוצעת על ידי גורם אנונימי. נוזקה שנועדה להתחיל מתקפות רשת מכונה לעיתים נשק סייבר (אנ').
במסגרת התקפת רשת התוקף עלול לגנוב, לשנות, לשבש או להשמיד מטרה מוגדרת לאחר הפריצה למערכת המחשוב. התקפות רשת יכולה במקרים הקלים והפשוטים יותר לכלול התקנה של תוכנת רוגלה (Spyware) במחשב אישי של אדם אחר, ובמקרים המורכבים והקשים ביותר יכולה להיות כרוכה בניסיון להרוס תשתיות של מדינות אחרות.
לאורך השנים הפכו התקפות הרשת מתוחכמות ומסוכנות יותר ויותר.
שרשרת התקיפה - Cyber Kill Chain

כאשר תוקף מנסה לתקוף יעד הוא עובר - בדרך כלל - בשלבי התקיפה הבאים. שרשרת התקיפה חשובה גם לבודק חדירות, בעזרתה ניתן לשחזר תקיפה מלאה.
איסוף מידע - Information gathering: איסוף מידע הוא השלב החשוב ביותר במחזור החיים של תקיפה. שלב זה מכונה גם סיור - reconnaissance. שלב זה כרוך בשימוש בטכניקות פסיביות ואקטיביות שונות כדי לאסוף מידע רב ככל האפשר על מערכת היעד. איסוף מידע מפורט מניח בסיס איתן לשלבים נוספים במחזור החיים של תקיפה.
ספירה - Enumeration: ברגע שיש לתוקף מידע בסיסי על היעד, בשלב הספירה התוקף משתמש בכלים ובטכניקות שונות כדי לחקור את המטרה בפירוט. זה כרוך בגילוי גרסאות השירות המדויקות הפועלות על מערכת היעד.
הערכת פגיעות - Vulnerability assessment: שלב הערכת הפגיעות כולל שימוש בכלים ומתודולוגיות שונות על מנת לאשר את קיומן של פגיעויות ידועות במערכת היעד.
השגת גישה - Gaining access: מהשלב הקודם, יש לתוקף רשימה של פגיעויות סבירות עבור היעד שאותו הוא מנסה לתקוף. כעת הוא יכול לנסות לנצל את הפגיעויות הללו כדי לקבל גישה למערכת היעד.
הסלמת הרשאות - Escalating privileges: תוקף עשוי לקבל גישה למערכת היעד על ידי ניצול פגיעות מסוימת; עם זאת, הגישה עשויה להיות מוגבלת. כדי לחדור עמוק יותר, על התוקף להשתמש בטכניקות שונות ולהעלות את ההרשאות לרמה הגבוהה ביותר כגון מנהל מערכת, שורש וכו'.
שמירה על גישה - Maintaining access: כעת, לאחר שעבד על מנת להשיג גישה למערכת היעד, ירצה התוקף שהיא תימשך. שלב זה כולל שימוש בטכניקות שונות כדי להפוך את הגישה למערכת היעד לעקבית.
כיסוי עקבות - Covering tracks: תהליך התקיפה עלול ליצור קובצי זבל, לשנות קובצי תצורה, לשנות ערכי רישום, ליצור יומני ביקורת וכדומה. כיסוי המסלולים כרוך בניקוי כל העקבות שנותרו בשלבים הקודמים.
סוגי התקפות

DoS - התקפה השולחת מספר רב של הודעות למחשב מסוים, על מנת לבזבז את כח המחשוב שלו על הודעות אלה במקום טיפול בהודעות של משתמשים לגיטימיים. כאשר ההתקפה מבוצעת ממספר רב של מכשירים במקביל, היא נקראת DDOS.
XSS - התקפה המנצלת חולשה באתרים מסוימים, המאפשרת הרצת קוד זדוני על מחשבים של לקוחות שרת מסוים. מתקפה זו מבוצעת ברוב המקרים על ידי שליחת הודעה לשרת המכילה בתוכה קוד זדוני מסוים, שחוזר למחשב הלקוח והדפדפן חושב שמדובר בחלק מקוד האתר. בחלק מהמקרים השרת מאחסן את ההודעה הזדונית בתוכו, וכל מי שנכנס לדפים מסוימים באתר יהיה לקורבן, ולפעמים יש צורך בשליחה של הקוד הזדוני מהמשתמש, ואז התוקף יוצר לינק זדוני המפנה לאתר תוך כדי שליחת ההודעה. יש מקרים שהקוד לא נשלח לשרת, ולחיצה על הקישור תפעיל את הקוד ללא אפשרות לזיהוי בדיעבד של המתקפה על ידי השרת. התקפה זו הנה התקפה ידועה וקלה להגנה ולכן אינה נפוצה היום.
הזרקת SQL - מתקפה לשינוי או גניבת מידע משרת מסוים. בהתקפה זו שולח התוקף הודעה לשרת ובה קוד SQL, שבשרת מוכנס לתוך פקודה למסד הנתונים ורץ, וכך מאפשר שליפת מידע ממסד הנתונים על ידי התבוננות התוקף בתשובה - או שהנתונים נשלחים ישירות אליו, או שהוא יכול להסיק מהתשובה לאחר מספר ניסיונות אלו נתונים נמצאים במסד הנתונים ואלו לא. ניתן באמצעות מתקפה זו גם לגרום למסד הנתונים להחזיר תשובה חיובית או שלילית בהתאם לרצון התוקף וכך, למשל, לעקוף את הצורך בסיסמה בעת כניסה לחשבון של אדם אחר. התקפה זו הנה התקפה ידועה וקלה להגנה ולכן אינה נפוצה היום.
ראו גם

סטקסנט - תולעת מחשב שפגעה בשנת 2011 בתוכנית הגרעין האיראנית. מומחים מאמינים שישראל וארצות הברית יצרו את התולעת בשיתוף פעולה.
לוחמת רשת
מתקפות סייבר - רשימה של מתקפות סייבר מפורסמות שקרו לאורך ההיסטוריה.
לוחמה ממוקדת רשת
הערות שוליים

↑  W., Lin, Tom C. (14 באפריל 2016). "Financial Weapons of War". ssrn.com. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  S. Karnouskos: Stuxnet Worm Impact on Industrial Cyber-Physical System Security. In:37th Annual Conference of the IEEE Industrial Electronics Society (IECON 2011), Melbourne, Australia, 7-10 Nov 2011. Retrieved 20 April 2014.
↑  Cyber Kill Chain®, Lockheed Martin, ‏2020-01-15
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: sh2013002597
רשת אפלה

רשת אפלה (מאנגלית: Darknet) היא סוג רשת בתחום תקשורת נתונים מסוג רשת תכסית (overlay network), כלומר רשת נפרדת שמתקיימת על פני תשתית האינטרנט אליה ניתן לגשת רק באמצעות תוכנה, הגדרה או אישור ספציפיים לרשת, לרוב על ידי שימוש בפרוטוקולי תקשורת נתונים חריגים ופורטים לא-תקניים. ישנם שני סוגים נפוצים של רשתות אפלות: האחד הוא רשת עמית לעמית לשיתוף קבצים, אשר בה נעשים הקישורים אך ורק בין עמיתים נאמנים (לעיתים נקראת friend to friend או F2F) לדוגמה רשתות VPN פנימיות של משרדים, חברות וארגונים אחרים; הסוג השני הוא רשתות פרטיוּת אנונימיות כדוגמת רשת השירותים הנסתרים של Tor (המכונה לעיתים "הרשת האפלה" או "הדרקנט"). בגלל אופיו האנונימי של הסוג השני, רשתות פרטיות אלו הן מוקד לתקשורת של קבוצות פוליטיות מחתרתיות, של מדליפי מידע, של עברייני מחשב ושל פעילויות בלתי חוקיות אחרות. בעשור הראשון של המאה ה-21 הייתה עלייה עקבית במספר הרשתות האפלות. נכון לשנת 2010, קיימות אלפי רשתות מסוג זה.
המונח Clearnet ("רשת שקופה") הוא המונח ההופכי לרשת אפלה (דארקנט), ומתאר את התוכן האינטרנטי אליו ניתן לגשת באמצעות פרוטוקולי תקשורת תקניים.
היסטוריה

המונח "דארקנט" נטבע לראשונה בשנות ה-70 כדי לתאר רשתות מחשבים שהיו נפרדות ומבודדות, מטעמי ביטחון, מרשת ARPANET (אשר התפתחה ברבות הימים לאינטרנט). רשתות דארקנט היו יכולות לקבל מידע מרשת ARPANET אולם היו להן כתובות שלא הופיעו ברשימות הרשת ולא הגיבו לשאילתות, כולל שאילתות פינג, ממחשבים מחוץ לרשת.
המונח זכה לפופולריות בעקבות פרסום מאמר משנת 2002, אותו כתבו ארבעה חוקרים עובדי מיקרוסופט, בשם "הדארקנט ועתיד הפצת תוכן" (באנגלית: The Darknet and the Future of Content Distribution). במאמר טענו הכותבים כי רעיון הדארקנט מבוסס על שלוש הנחות:
כל אובייקט המופץ יהיה זמין רק לשבריר מן המשתמשים בצורה המאפשרת העתקה.
משתמשים יעתיקו אובייקטים אם הדבר אפשרי ומעניין.
משתמשים מחוברים בערוצי פס רחב.
טענת המחברים היא כי רשתות דארקנט הן רשתות הפצה העולות מהפצת אובייקטים בדרך המתוארת בהנחה מס' 1 והפצת אותם אובייקטים בהתאם להנחות 2 ו-3.
חוקרי מיקרוסופט טענו כי נוכחות רשתות אפלות היא הגורם העיקרי שמונע את פיתוחן של טכנולוגיות ניהול זכויות דיגיטלי ישימות. מאז התרחב מאוד השימוש במונח "דארקנט", ובתחילת העשור השני של המאה ה-21 הוא שגור אף באמצעי תקשורת ההמונים. דיונים על רשתות דארקנט נערכים בתחומים רבים של אבטחת מערכות מידע, בשל מאפייני חלק מן המשתמשים ברשתות דארקנט. חלק מן הפרסומים ברשתות דארקנט נעשים ממניעים פוליטיים, בעוד פרסומים אחרים הם ממניעים פליליים. אחד השימושים ברשתות דארקנט הוא לצורך הפצת חומרים המוגנים בזכויות יוצרים.
כפי שגורס ד"ר לב טופור, חוקר סייבר שמאמריו בתחום זכו במגוון פרסים, הרשת האפלה אומנם פותחה על ידי הצי האמריקאי לצרכני מודיעין אך כעת היא משמשת למגוון פעולות אחרות שחלקן אף מועילות. למשל, מדליפים ופעילי זכויות אדם עוקפים צנזורה רשתית בכך שהם גולשים בצורה פרטית ואנונימית (כמעט לחלוטין). בארצות כגון איראן וקוריאה הצפונית ובעוד רבות אחרות יש צנזורה, ולעיתים נקודת גישה שונה, כמו VPN, אינה מספיקה כדי לעקוף צנזורת DNS או צנזורת IP. אחד מהמקרים המפורסמים קרה בירדן בשנת 2013, כאשר הרשויות חסמו 291 אתרי אינטרנט שלא עלו בקנה אחד עם רוח השלטון. אזרחים ירדנים רבים בחרו להשתמש ב-VPN או ברשת האפלה, למשל ב-TOR, כדי לעקוף את הצנזורה[דרושה הבהרה].
רשתות וגישה אליהן

כל הרשתות האפלות דורשות התקנה של תוכנה מסוימת או שינוי מסוים בהגדרות הרשת כדי להתחבר אליהן. כך, לדוגמה, רשת Tor דורשת דפדפן Tor כדי להתחבר אליה או חיבור דרך שרת פרוקסי שמתפקד בצורה דומה.
רשתות וגישה אליהן > רשתות אפלות פעילות

השירותים הנסתרים של Tor (אנגלית: Tor hidden services) - רשת שפועלת על תשתית רשת Tor. ככל הנראה הרשת האפלה הגדולה והמפורסמת ביותר.
I2P - רשת עמית לעמית אנונימית.
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
Tor
Dark web
שירותים נסתרים ברשת Tor
הערות שוליים

↑  Xiaowei C, Xiaowen C, Jiangchuan L. Unveiling Popularity of BitTorrent Darknets. IEEE 2010.
↑  Biddle P, England P, Peinado M, and Willman B. The Darknet and the Future of Content Distribution. Proc. ACM Workshop Digital Rights Management 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1062531973
לווייתן (אקונין)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  בוריס אקונין
 שפת המקור:  רוסית
 סוגה:  ספרות בלשית
 הוצאה
 הוצאה:  זכרוב
 תאריך הוצאה:  1998
 מספר עמודים:  279
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  ידיעות ספרים
 תאריך:  2006
 תרגום:  יגאל ליברנט
 סדרה
 סדרת ספרים:  תיבת פנדורין
 ספר קודם:  גמביט טורקי 
 הספר הבא:  מות אכילס (ספר)
 
לווייתן (ברוסית: Левиафан) הוא הספר השלישי שכתב בוריס אקונין כחלק מסדרת "תיבת פנדורין", המוקדש לפתרון רצח, מסע על ספינה ומציאת אוצר.
היצירה נכתבה כז'אנר של "פרשה הרמטית": מעגל החשודים מצומצם מאוד למן ההתחלה. אקונין תכנן את הסדרה כסיכום של כל הז'אנרים הבלשיים, כשכל רומן מייצג ז'אנר חדש.
הסיפור דומה לסיפור הבלשי "רצח באוריינט אקספרס" מאת אגאתה כריסטי: האירועים מתרחשים במקום אחד, כל החשודים מסתירים סוד אפל, והסיפור מתחיל עם רצח זוועתי. יתר על כן, בתרגום האנגלי, הספר נקרא בשם רצח בלווייתן (Murder on the Leviathan).
תקציר עלילת הספר

העלילה מתרחשת בשנת 1878.
הספר נפתח בדוחות משטרה וידיעות עיתונאיות אודות רצח מסתורי של לורד אנגלי עשיר, אספן של אוצרות המזרח, ושל משרתיו, בביתו של הלורד בפריז; מתוך האוסף נגנבו פסלון זהב של האל שיווה ומטפחת הודית צבעונית. רמז לזהות הרוצח הוא סיכה שנתלשה מבגדו ונותרה ביד הלורד הנרצח - סיכה שחולקה לנוסעים שנרשמו להפלגה במחלקה הראשונה של אנית הפאר "לוויתן" ולקציניה הבכירים. את עבודת הבילוש עושה, איפוא, הקומיסר גוסטב גוש ממשטרת צרפת על סיפון האניה "לוויתן" בחברת נוסעי המחלקה הראשונה - ביניהם הדיפלומט אראסט פנדורין, גיבור הסדרה הבלשית.
נקודת הראות לגבי העלילה אינה של פנדורין (זהו מוטיב חוזר בספרי הסדרה), אלא היא משתנה ונעה לסירוגין בין נוסעי האניה, לרבות הקומיסר גוש. זאת דרך תיאור מעשיהם ומחשבותיהם; באמצעות קטעי יומן או מכתבים שלהם; ובשילוב קטעי עיתונות על הרצח וחקירתו, שאף תורמים לקידום העלילה. כצפוי, מי שיפתור לבסוף את התעלומה לא יהיה השוטר גוש, שהערכתו העצמית הגבוהה אינה תואמת את תבונתו ויכולותיו בפועל, אלא פנדורין. תוך כדי כך תתגלינה הפתעות עובדתיות נוספות הקשורות לנפש האדם: השפעת תאוות הממון על איש חלש אופי, ומנגנון השכחה של אדם בעקבות טראומה שעבר.
הסיטואציה של ריכוז החשודים במקום אחד מזכירה, שלא במקרה, את ספריה של אגתה כריסטי, "רצח באוריינט אקספרס" ו"מוות על הנילוס"; הרדיפה אחר אוצר מזרחי אגדי מזכירה את הסיפור "חותם הארבעה" מאת ארתור קונן דויל.
עלילת הספר שזורה בעובדות היסטוריות מהתקופה וברמזים ספרותיים, המוסיפים עניין וערך לקריאת הספר מעבר להנאה שבקריאת סיפור בלשי.
עיבודים

בשנת 2021 בטלוויזיה הפולנית שודר סרט הטלוויזיה "לווייתן", המהווה עיבוד לרומן. את פנדורין גילם השחקן פטר זוראבסקי.
הערות שוליים

↑  בוריס אקונין, "לווייתן", באתר וואלה, 22 במאי 2006
↑  https://teatrtv.vod.tvp.pl/52409476/lewiatan
| ספרים מאת בוריס אקונין |
| --- | --- | --- |
| ספרי תיבת פנדורין | עזאזל (סרט • סדרת טלוויזיה) • גמביט טורקי (סרט) • לוויתן • מות אכילס • משימות מיוחדות (סרט) • יועץ ממלכתי (סרט) • הכתרה • אהובת המוות • אהוב המוות • מרכבת היהלום • ין ויאנג • מחרוזת הירקן • כל העולם במה • העיר השחורה • כוכב המים • איני נפרד • פשוט מאסה • בור |  |
| ספרים נוספים | רומן ריגול (סרט) • הרפתקאות המגיסטר • פלאגיה והבולדוג הלבן (סדרת טלוויזיה) • תולדות המדינה הרוסית |  |
סימני התום (שיר)

סימני התום (באנגלית: Auguries of Innocence) הוא שיר מאחת המחברות, שהשאיר המשורר הבריטי ויליאם בלייק, הידועה כיום ככתב יד פיקרינג. ההנחה היא שהשיר נכתב בשנת 1803, אך לא פורסם עד 1863, כאשר החוקר אלכסנדר ג'ילכריסט כלל אותו בכרך הנלווה לביוגרפיה אותה חיבר על המשורר. השיר מכיל סדרה של פרדוקסים אשר מדברים על התמימות המוצבת כניגוד לרוע ולשחיתות. השיר מורכב מ-132 שורות אשר אותן פרסם ג'ילכריסט עם ובלי חלוקה לבתים. המילה סימן במובן זה של השיר, באנגלית (Augury) מהווה תיאור של ניבוי עתידות או לחלופין סימן או אות משמיים.
המלחין הבריטי בנג'מין בריטן חיבר לחן לכמה שורות מהשיר ושילב אותן במחזור שיריו "השירים והפתגמים של ויליאם בלייק" (Songs and Proverbs of William Blake).
שם הרומן באנגלית "מפקח הסקוטלנד יארד חוקר" (Endless Night), מאת אגתה כריסטי נלקח על ידה בהשראת שיר זה. שש שורות מהשיר דוקלמו בסרט איש מת, משנת 1995. את אותן שורות דיקלמה דמות הקרויה "אף אדם" (Nobody).
ב-10 במאי 2015, ארבע שורות השיר הראשונות של השיר צוטטו בעונה ה-2 של סדרת הטלוויזיה "פני דרדפול", בפרק השני של העונה (שכותרתו הייתה "Verbis Diablo"). ארבע השורות נאמרו על ידי הדמות "היצור", הידועה יותר בשם ג'ון קלייר (בגילומו של רורי קיניר), בדברה אל הדמות ונסה אייבס (בגילומה של אווה גרין) כאשר במהלך השיחה נידונו נושאי תאולוגיה ופילוסופיה.
ב-2016, פסוק הלקוח מהשיר צוטט בקדימון למשחק המחשב Death Stranding, אותו פיתח הידאו קוג'ימה ואשר הוצג בתערוכת הטכנולוגיה הבידורית, ה-E3.
הערות שוליים

↑  Encyclopædia Britannica Online. "The Pickering Manuscript." Online. Accessed December 13, 2010.
↑  "You Tube clip" https://www.youtube.com/watch?v=6WfbRJYKlM0.
↑  "Penny Dreadful Episode List." IMDb. IMDb.com, Inc., May 10, 2015. Web. September 2, 2016. http://www.imdb.com/title/tt2628232/episodes?season=2&ref_=tt_eps_sn_2
פשע מקוון

אילוסטרציה של פשע מקוון
פשע מקוון או פשע אינטרנטי או פשע סייבר מתייחס לעבירות שמעורבים בהן מחשב ותקשורת נתונים. הפשע יכול להתבצע תוך פגיעה במחשב עצמו, כגון חדירה אליו, או השתלת נוזקות, אך גם כל עבירה אחרת המתבצעת ברשת.
מבחינה משפטית

ישנם פשעים שייחודיים לרשת עצמה המציתים סוגיות משפטיות שיכולות להיווצר רק באינטרנט, כגון "אונס וירטואלי", חדירה ופריצה לאתרי אינטרנט ועוד. השאלה האם פשע מקוון זקוק לשיטות אכיפה וענישה שונות מפשע רגיל, היא שאלה מורכבת בה דנים משפטנים רבים. קיים קושי להאשים אדם שעבר עבירה במדינה מסוימת, אולם במדינה אחרת שבה הוא נמצא המעשה אינו נחשב לעבירה. בעבר היו ניסיונות להקים רשות על-מדינתית שתסדיר את הפיקוח על הרשת, אך בפועל כל מדינה מפתחת הסדרים שונים משלה להתפתחות הרשת והפשעים המתקיימים בה. פשעים מקוונים מתנגשים לעיתים עם נושא הצנזורה ברשת המוצגת כניסיון להתנגד לחוק חופש הביטוי או לפוטנציאל המשחרר של הרשת.
הטכנולוגיה והרשת כחלק ממאבק הפשיעה > חסרונות

רשת האינטרנט עוזרת ומקלה על פושעים לבצע פשעים מסוימים שבעבר היה קשה לבצעם כגון פדופיליה ופורנוגרפיית ילדים. הפשע המקוון בא לידי ביטוי במאה ה-21 בשימוש הולך וגובר בדארקנט ("הרשת האפילה"). פושעים ופורעי חוק משתמשים בה כתשתית לביצוע מגוון רחב של פשעים- מהעברת קבצים לא חוקיים דרך ריגול תעשייתי, הפלת אתרי אינטרנט והפצת תכנים פורנוגרפיים קשים במיוחד ועד סחר בסמים, סחר באיברים, סחר בכלי נשק ואפילו הזמנת רוצח שכיר. ראיה לפעילות הפלילית המתבצעת ברשת היא הביקוש הגובר למטבע הדיגיטלי - הביטקוין, עד למצב של אינפלציה.
לוחמה קיברנטית אשר נכנסה בשנים האחרונות עם התעצמותה הטכנולוגית של הרשת מהווה אף היא איום רב על מערכות המחשוב של מדינות, ארגונים, חברות ואנשים פרטיים וניתן לראותה כיום בעיקר אצל ארגוני הטרור, אשר פתחו פרק חדש במאבק ובמירוץ החימוש הטכנולוגי.
הטכנולוגיה והרשת כחלק ממאבק הפשיעה > יתרונות

התעצמות הרשת והתפתחותה מאפשרים לעקוב ולעצור ביתר קלות את הפושעים המקוונים, דרך מעקב בכל פעולה שנעשית דרך המחשב האישי, כאשר לרב העבריינים אינם יודעים כלל על קיום מעקב זה.
רשויות החוק מנסות להשתכלל במשך הזמן ומנסות למצוא פרצות חדשות ויצירתיות להיאבק בעבריינים דרך הרשת בעזרת תרגיל עוקץ בו מוקמים פורומים שונים המיועדים לעבריינים, דבר המקל על תפיסתם.
התקפת רשת

התקפת רשת או מתקפת סייבר היא פגיעה זדונית במרחב דיגיטלי. לרוב מטרתה לשבש או להשבית מכשירים אלקטרוניים או את המידע שמנוהל בהם. ישנם מספר גורמים עיקריים העוסקים בהתקפות רשת. לרוב יהיו אלה קבוצות האקרים, אקטיביסטים, ארגוני טרור, ארגוני פשע, מדינות ומעצמות או איום פנימי מקרב אנשי הארגון המותקף. התקפות הסייבר מתחלקות לכמה סוגים עיקריים:
מתקפה ישירה – פריצה למחשב או לרשת כדי לגנוב מידע או לבצע בו מניפולציות.
מתקפה עקיפה – מתקפה באמצעות מספר רב של מחשבים עליהם משתלטים באמצעות בוטים.
דיוג – הטמנת פיתיון למשתמש במחשב, לרוב באמצעות URL פיקטיבי.
פגיעה בחומרה - השתלת חולשות מובנות בחומרה במהלך הייצור, באופן המשרת את התוקפים.
לקריאה נוספת

ענבל לם וגוסטבו מש, הבדלי מגדר בקשר בין מודעות לפשעי סייבר לבין מעורבות בהתנהגויות סיכון במרחב הסייבר. מגמות נב, עמ' 77–108, 2018.
מעשה מגונה בפומבי

מעשה מגונה בפומבי הוא עבירת מין המוגדרת בחוק הישראלי בסעיף 349 לחוק העונשין, שזו לשונו:
"מעשה מגונה" מוגדר בסעיף 348 לחוק העונשין ופירושו לעניין פרק י' לחוק (פגיעות בגוף), סימן ה' (עבירות מין): הוא "מעשה לשם גירוי, סיפוק או ביזוי מיניים"
"פומבי", לעניין מעשה זה פירושו:
מקום ציבורי, כשאדם יכול לראות את המעשה בכל מקום שהוא.
מקום שאינו ציבורי, ובלבד שאדם המצוי במקום ציבורי יכול לראות את המעשה.
מקום ציבורי מוגדר בחוק העונשין כ"דרך, בניין, מקום או אמצעי תעבורה שיש אותה שעה לציבור זכות או רשות של גישה אליהם, בלא תנאי או בתנאי של תשלום, וכל בניין או מקום המשמש אותה שעה להתקהלות ציבורית או דתית או לבית משפט היושב בפומבי."
המושג "מעשה מגונה בפומבי" כוונתו בדרך כלל לחשיפה של אברי המין או לאוננות לעיני אדם אחר.
ראו גם

מעשה מגונה
יחסי מין בפומבי
בעילה אסורה בהסכמה

בישראל, בעילה אסורה בהסכמה היא עבירת מין המוגדרת בסעיף 346 לחוק העונשין. "בעילה", לעניין זה, היא החדרת "איבר מאיברי הגוף או חפץ לאיבר המין של אישה". מעשה זה הוא בגדר בעילה אסורה בהסכמה כאשר נעשה בהסכמת האישה, בשני מצבים:
לאישה מלאו 14 שנה וטרם מלאו לה 16 שנה, והיא אינה נשואה לבועל, או שלאישה מלאו 16 שנה וטרם מלאו לה 18 שנה, והבעילה הייתה תוך ניצול יחסי תלות, מרות, חינוך או השגחה, או תוך הבטחת שווא לנישואים. העונש על עבירה זו הוא חמש שנות מאסר.
לאישה מלאו 18 שנה והבעילה נעשתה תוך ניצול מרות ביחסי עבודה או בשירות, או עקב הבטחת שווא לנישואים תוך התחזות של הבועל כפנוי למרות היותו נשוי. העונש על עבירה זו הוא שלוש שנות מאסר.
עם זאת, בעילה בהסכמה במסגרת יחסי חברות בין בני נוער איננה נחשבת לעבירה, בתנאי שהנערה היא בגיל שבין 14 ל-16, והפרש הגילאים ביניהם הוא עד 3 שנים.
כאשר לאישה טרם מלאו 14 שנה, דין בעילתה כדין אונס, הנקרא אונס סטטוטורי, גם אם נעשתה בהסכמתה (סעיף 345 לחוק העונשין).
כאשר החדירה אינה לאיבר המין של אישה, אלא החדרת איבר מאברי הגוף או חפץ לפי הטבעת של אדם (גבר או אישה) או החדרת איבר מין לפיו של אדם, המעשה קרוי מעשה סדום (סעיף 347 לחוק העונשין).
ראו גם

ניצול מיני
הטרדה מינית