stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1972 בישראל
חברה ותרבות > משפט ופלילים

19 בנובמבר – הרב שלמה גורן מפרסם את פסק דין האח והאחות ומאפשר את חתונתם של חנוך ומרים לנגר לבחירי לבם
14 במרץ – "מבצע החלב" של הפנתרים השחורים: גנבת חלב והעברתו לשכונות עוני בירושלים
חברה ותרבות > צריכה

נפתח הסניף הראשון של רשת המזון המהיר "בורגראנץ'"
חברת שטראוס מתחילה לשווק את מעדן החלב "דני"
חברה ותרבות > ספורט

במוקד השתתפותה של ישראל באולימפיאדה לא עומדים ההישגים הספורטיביים, אלא הפיגוע נגד ספורטאי נבחרת ישראל.
במשחקים הפאראלימפיים, שהתקיימו בעיר היידלברג זכו המשתתפים הישראלים ב-28 מדליות: 9 מדליות זהב, 10 מדליות כסף ו-9 מדליות ארד. ציפי רובין זכתה במדליית זהב ושברה שיא עולם בהטלת כידון וזכתה במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל. בעלה אריה רובין זכה במדליית זהב ובשתי מדליות כסף בשחייה. אורה גולדשטיין זכתה בארבע מדליות (זהב בהדיפת כדור ברזל וכסף בשלושה מקצועות: קרב חמש, שחייה ל-50 מ' חזה, וזריקת דיסקוס). עוד זכו בזהב נבחרת הגברים בשחייה, ברוך חגאי (טניס שולחן), מרגלית פרץ (סיף) ורחל טסה (סיף).
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972)
13 במרץ – רשף לוי, תסריטאי, מחזאי, במאי קולנוע, מפיק, מנחה טלוויזיה וקומיקאי ישראלי
25 במרץ – נפתלי בנט, ראש הממשלה ה-13 של ישראל, יושב-ראש מפלגת הימין החדש וחבר הכנסת מטעמה. לשעבר שר החינוך, שר התפוצות ושר הביטחון.
30 במרץ – מילי אביטל, שחקנית, תסריטאית ודוגמנית ישראלית-אמריקאית
2 באפריל – אייל ברקוביץ', כדורגלן עבר ישראלי ומגיש תוכניות בטלוויזיה וברדיו בהווה
12 באפריל – גיל ססובר, שחקן, סופר, קומיקאי, יוצר, איש עסקים ויזם ישראלי
26 באפריל – אבי נמני, כדורגלן עבר ישראלי
15 ביוני – גאולה אבן-סער, עיתונאית ואשת רדיו וטלוויזיה ישראלית
18 ביוני – מיכל ינאי, שחקנית, מדבבת ומנחת טלוויזיה ישראלית
23 בספטמבר – גלית גוטמן, דוגמנית, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1972)
1 בפברואר – ברל לוקר, יו"ר הסוכנות היהודית וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נולד ב-1887)
26 בפברואר – יוסף ספיר, ראש עיריית פתח תקווה, שר וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נולד ב-1902)
1 במרץ – משה סנה, ראש המפקדה הארצית של ההגנה, חבר הכנסת, מנהיג ופובליציסט (נולד ב-1909)
9 בפברואר – יעקב הרצוג, רב, משפטן ודיפלומט ישראלי (נולד ב-1921)
(23 או 24 במרץ, ט' בניסן) - חיים מאיר הגר, בעל "האמרי חיים", האדמו"ר ה-6 לשושלת החסידית קוסוב-ויז'ניץ (נולד ב-1887)
25 במרץ – שלום נתן רענן, ראש ומנהל ישיבת מרכז הרב (נולד ב-1900)
(25 או 26 במרץ, י"א בניסן), אליהו פרדס, הרב הראשי לירושלים (נולד ב-1893)
5 באפריל – ראובן ברקת, חבר הכנסת ויו"ר הכנסת לשעבר (נולד ב-1906)
14 באפריל – יוסף ברסלבי, חוקר ארץ ישראל (נולד ב-1896)
19 באפריל – אלכסנדר פן, משורר (נולד ב-1906)
30 במאי – אהרן קציר, מדען, נהרג בטבח בנמל התעופה לוד (נולד ב-1914)
(7 או 8 באוגוסט, כ"ח באב) - הרב דוד כהן, "הנזיר הירושלמי" (נולד ב-1887)
23 בספטמבר – אהרון סלע, המפכ"ל הרביעי של משטרת ישראל (נולד ב-1919)
12 בדצמבר – שרה דבורצקי, מתרגמת ישראלית וכלת פרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת (נולדה ב-1915)
בנימין אידלסון, אדריכל ישראלי וחתן פרס ישראל לאדריכלות לשנת 1968 (נולד ב-1911)
יוסף אריכא, סופר עברי, מהבולטים במספרים הארצישראלים וממבשרי הספרות העברית החדשה (נולד ב-1907)
עידוא בן-גוריון, סופר ומחזאי עברי, במאי תיאטרון ופזמונאי (נולד ב-1938)
אלישבע גולדשמידט, מחלוצות המחקר הגנטי בישראל (נולד ב-1912)
יחיאל הופר, סופר יידיש, מסאי ומשורר (נולד ב-1906)
מאיר הרניק, איש רדיו ומוזיקאי ישראלי (נולד ב-1927)
עדיה חורון, הוגה דעות, חוקר, היסטוריון ומבקר תרבות, מהאבות הרעיוניים של תנועת הכנענים (נולד ב-1907)
נפתלי יבין, שחקן, במאי תיאטרון עברי, מחזאי וסופר (נולד ב-1936)
ברוך קורצווייל, חוקר ספרות ושירה (נולד ב-1907)
גרשון שופמן, סופר עברי המשתייך לדור התחייה, צייר (נולד ב-1880)
דוד אלעזר הרמטכ"ל התשיעי
אחד המחבלים באירוע הטרור באולמפיאדת מינכן
משה סנה
1958 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1957   1956  1955 |  דגל ישראל | 1958  בישראל |  »»»  1959   1960   1961 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-1958 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 1958
1958 בישראל (ה'תשי"ח – ה'תשי"ט) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה עשור להקמתה.
הנהגה

נשיא המדינה - יצחק בן-צבי
ראש הממשלה - דוד בן-גוריון
ממשלה - ממשלת ישראל השביעית עד 7 בינואר, מאז ממשלת ישראל השמינית
יושב ראש הכנסת - יוסף שפרינצק
הכנסת - הכנסת השלישית
נשיא בית המשפט העליון - יצחק אולשן
ראש המטה הכללי - משה דיין עד 29 בינואר, מאז חיים לסקוב
מפכ"ל המשטרה - יחזקאל סהר עד 31 במאי; החל מה-10 ביוני - יוסף נחמיאס
פוליטיקה

7 בינואר – דוד בן-גוריון מציג את ממשלת ישראל השמינית בפני הכנסת
12 בפברואר – הכנסת מאשרת את חוק היסוד הראשון - חוק יסוד: הכנסת
1 ביולי – המפד"ל פורשת מהממשלה עקב מחלוקת בנושא 'מיהו יהודי'
ההסתדרות מחליטה לאפשר לערביי ישראל להצטרף לשורותיה
בשל חשש מן החרם הערבי מוכרת ממשלת בריטניה את נכסיה בבתי הזיקוק והמפעל הופך ל"בתי זיקוק חיפה"
פוליטיקה > צבא וביטחון

31 בינואר – חיים לסקוב מתמנה לתפקיד הרמטכ"ל החמישי של צה"ל
בסיוע מהנדסים צרפתיים הוחל בהקמת הקריה למחקר גרעיני.
מוקם משמר הכנסת.
26 במאי – תקרית גן שולמית. ארבעה שוטרים (למעשה חיילי צה"ל) נהרגים מאש הלגיון הירדני בהר הצופים. בחילופי האש נהרג גם קולונל ג'ורג' פלינט, יושב-ראש ועדת שביתת הנשק ירדן–ישראל.
31 ביולי – מרד האסירים בכלא שטה. במהלך המרד נהרגו 11 אסירים ושני סוהרים, ונמלטו 66 אסירים. בעקבות המרד פקדה טלטלה את שירות בתי הסוהר, ובכירים רבים, בהם הנציב צבי חרמון, פרשו.
חדירה אווירית של שמונה מטוסים מצריים לשטח ישראל, מתנהל קרב אווירי בין מטוסי חיל האוויר הישראלי לבין המטוסים החודרים. האירוע מסתיים בהסגת הכוחות המצריים וללא נפגעים בצד הישראלי. אחד המטוסים המצריים הופל בשטח מצרים.
חברה ותרבות

16 בינואר – פתיחת כביש לאילת שמקצר את הנסיעה אליה ב-4 שעות
17 בינואר – בית המשפט העליון מטהר את שמו של ישראל קסטנר, כשנה לאחר שנרצח
חגיגות העשור למדינת ישראל - יום העצמאות העשירי נחגג בין היתר בסימן "תערוכת העשור" שהתקיימה בירושלים סביב בנייני האומה ובתוך המבנים שכבר היו קיימים. במסגרת החגיגות גם מתחדש באופן חד פעמי כנס מחולות העם בדליה.
חידון התנ"ך מתקיים לראשונה בשנה זו. ב-4 באוגוסט נערך בבנייני האומה (שבנייתם עדיין לא הסתיימה) החידון הארצי למבוגרים; הזוכה בו, עמוס חכם, מתמודד בחידון התנ"ך הבינלאומי ב-19 באוגוסט וזוכה בו. בקיאותו של חכם מעוררת גל התלהבות, והוא הופך לסמל לידענות בתקופה זו.
3 בספטמבר – בישראל נוסד מכון וינגייט לחינוך גופני
תיאטרון הבימה מקבל את פרס ישראל לתיאטרון
מוקם מוזיאון ארץ ישראל ובל"ג בעומר תשי"ח נחנך היכל שלמה בירושלים.
פנחס שדה מוציא, בגיל 27, ספר ביכורים שיהפוך לאחד החשובים בתולדות הספרות הישראלית: "החיים כמשל". ס. יזהר מפרסם את "ימי צקלג". בנוסף, אהרן אמיר מייסד את כתב העת הספרותי קשת
בתחום המוזיקה הקלה, ישראל גוריון ובני אמדורסקי מקימים את צמד הדודאים. להיטם הראשון בשנה זו: "ערב של שושנים". להקת בצל ירוק יוצאת בתוכנית "הופ עברנו", הכוללת את השירים "הי טירילי" ו"בראשית". ב-30 ביוני אסר קול ישראל, בהנחיית דוד בן-גוריון, על השמעת השיר "הסלע האדום" ברדיו, מכיוון שהשיר נתפס כמעודד צעירים להסתנן לפטרה
26 באוקטובר – בתאונת האוטובוס בגשר נחלת יצחק בתל אביב ניספו 11 איש
בתחום הכלכלה והפיתוח, מפעל "אוטוקרס" מציג את ה"סוסיתא" הראשונה; מלון המלך דוד נפתח בדצמבר מחדש לאחר שיפוצים נרחבים שהנהיגו הבעלים החדשים, רשת מלונות "דן"
נחשפת פרשת שחיתות במשרד האוצר שלפיה ארבעה פקידים הואשמו בלקיחת שוחד של 12 אלף לירות.
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958)
6 בינואר – שלמה גליקשטיין, טניסאי ישראלי
10 בינואר – דב חנין, חבר הכנסת מטעם חד"ש
18 בינואר – דורון מזר, זמר ישראלי
22 בינואר – אודי אדם, מפקד פיקוד הצפון בעת מלחמת לבנון השנייה
10 באפריל – יובל שטייניץ, שר האוצר בממשלת ישראל וחבר הכנסת מטעם הליכוד
27 באפריל – קובי מידן, מנחה טלוויזיה, מתרגם, מדבב, קריין ושדרן רדיו ישראלי
5 במאי – רון ארד, חייל ישראלי, נפל בשבי בלבנון
5 ביוני – אביגדור ליברמן, יו"ר ישראל ביתנו, סגן ראש הממשלה והשר לעניינים אסטרטגיים
8 ביולי – ציפי לבני, יו"ר האופוזיציה, שרת החוץ, חברת כנסת ויושבת ראש מפלגת "קדימה"
4 באוגוסט – סילבן שלום, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל
22 באוגוסט – יאיר ניצני, זמר, מוזיקאי, פזמונאי, קומיקאי, מנחה טלוויזיה ושדרן רדיו ישראלי
27 בספטמבר – גל אוחובסקי, עיתונאי ישראלי
8 בנובמבר – יואב גלנט, אלוף בצה"ל ומפקד פיקוד הדרום לשעבר
23 בנובמבר – יזהר אשדות, זמר, מלחין ומוזיקאי ישראלי
27 בנובמבר – ענת עצמון, שחקנית וזמרת ישראלית
19 בדצמבר – אחמד טיבי, חבר הכנסת מטעם תע"ל
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1958)
3 בפברואר – ריכרד קאופמן, אדריכל ומתכנן ערים ישראלי (נולד ב-1887)
18 במאי – יעקב פיכמן, משורר עברי, עורך ומתרגם (נולד ב-1881)
13 ביוני – זיגפריד להמן, איש חינוך יהודי ממוצא גרמני, מייסד ומנהל כפר הנוער בן שמן (נולד ב-1892)
27 באוקטובר – יוסף קלוזנר, היסטוריון, חוקר ספרות ואיש רוח ישראלי (נולד ב-1874)
לקריאה נוספת

נסים משעל, 70 לישראל, ידיעות ספרים, עמ' 72-76
הערות שוליים

↑  4 שוטרים וקול. פלינט נרצחו בהר הצופים, דבר, 27 במאי 1958
↑  ישעיהו קלינמן, מטוס "מיג 17" מצרי הופל בקרב אווירי עם טייסת מצרית שחדרה לישראל בנגב, באתר www.nli.org.il
↑  ניסים משעל, ישראל 70 – להיות ישראלי, עמוד 74, ידיעות אחרונות
↑  ניסים משעל, ישראל 70 – להיות ישראלי, עמוד 66, ידיעות אחרונות
↑  ניסים משעל, ישראל 70 – להיות ישראלי, עמוד 73, ידיעות אחרונות
↑  ניסים משעל, ישראל 70 – להיות ישראלי, עמוד 75, ידיעות אחרונות
| שנים בישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 • 2026 |  |
ממשלת ישראל השמינית עם הנשיא יצחק בן-צבי. עומדים מימין לשמאל: משה כרמל, מרדכי בנטוב, יוסף בורג, ישראל ברזילי, קדיש לוז, בכור-שלום שטרית, פנחס ספיר, זלמן ארן ומרדכי נמיר. יושבים מימין לשמאל: פרץ נפתלי, פנחס רוזן, דוד בן-גוריון, יצחק בן-צבי, גולדה מאיר וישראל בר-יהודה
מוצגות מכוניות הסוסיתא הראשונות
יוסף קלוזנר
1982 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1981   1980  1979 |  דגל ישראל | 1982  בישראל |  »»»  1983   1984   1985 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-1982 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 1982
1982 בישראל (ה'תשמ"ב-ה'תשמ"ג) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 34 שנים להקמתה. פרוץ מלחמת לבנון היה האירוע העיקרי בשנה זו, לצד פינוי חצי האי סיני בהתאם להסכמי השלום, ובכלל זאת העיר ימית.
הנהגה

נשיא המדינה – יצחק נבון
ראש ממשלת ישראל  התשע עשרה  – מנחם בגין
יושב ראש הכנסת העשירית – מנחם סבידור
נשיא בית המשפט העליון – משה לנדוי עד 30 באפריל, מאז יצחק כהן
ראש המטה הכללי – רפאל איתן
מפכ"ל המשטרה – אריה איבצן
פוליטיקה > צבא וביטחון > מלחמת לבנון/מבצע שלום הגליל

ב-3 ביוני מנסים מחבלים פלסטינים מארגון אבו נידאל להתנקש בחייו של שגריר ישראל בלונדון, שלמה ארגוב. ארגוב נפצע קשה. יומיים אחר כך מורה ראש ממשלת ישראל מנחם בגין על פתיחת "מבצע שלום הגליל", שמטרתו המוצהרת נטרול פעילות ארגוני המחבלים מתוך לבנון. ב-6 ביוני מתקיים הקרב העיקרי הראשון במבצע, הקרב על הבופור. אף על פי שבקרב נופלים שישה מאנשי צה"ל, שר הביטחון אריאל שרון מדווח לציבור כי הקרב הסתיים ללא נפגעים. התנהלותו של שרון, כמו גם השאלה שהציב בגין על המחבלים לאחר הקרב, "האם הם השתמשו במכונות ירייה?", הפכו לסמל של הניתוק בין הדרג הצבאי לדרג המדיני במלחמה.
ב-10 ביוני מתרחש קרב דמים נוסף, קרב סולטאן יעקוב. באותו יום, מותקף כוח צה"ל בטעות על ידי מטוסי חיל האוויר, באחת התקריות הקשות ביותר של ירי-כוחותינו-על-כוחותינו בתולדות צה"ל. ב-13 ביוני מגיעים כוחות צה"ל לביירות. ב-20 באוגוסט נחת כוח רב-לאומי בלבנון, כדי להשגיח על נסיגת אש"ף מלבנון.
ב-16 בספטמבר מתחיל טבח סברה ושתילה במחנות הפליטים במערב ביירות. את הטבח מבצעים אנשי הפלנגות הנוצריות. אף שהטבח לא בוצע על ידי ישראל, מתעוררת ביקורת ציבורית ועולמית חריפה, שהרי צה"ל שלט באזור והפלנגות נכנסו למחנות באישורו. בגין מקבל תמונת מצב חלקית רק ב-18 בספטמבר, בהאזינו לדיווח ה-BBC בנושא. כוחות אמריקאים וצרפתים נכנסים לביירות בניסיון להרגיע את המצב. הזעזוע הציבורי מן הטבח בישראל מוביל גם להפגנת ה-400 אלף (ר' בסעיף "תנועות חברתיות") ולהקמת ועדת חקירה ממלכתית בנושא, ועדת כהן (ר' "חוק ומשפט").
ב-11 בנובמבר מתרחש אסון צור הראשון ומביא למותם של שבעים וחמישה חיילי צה"ל ואנשי כוחות הביטחון.
פוליטיקה > פינוי חצי האי סיני

19 באפריל – מתחיל פינוי העיר הישראלית ימית מחצי האי סיני, בהתאם להסכם השלום בין ישראל למצרים
21 באפריל – ממשלת ישראל מכריזה על סיום פינוי ימית
25 באפריל – מסתיים פינוי חצי האי סיני בעקבות הסכם השלום בין ישראל למצרים
פוליטיקה > יחסי חוץ

היחסים עם מצרים: מוקם המרכז האקדמי הישראלי בקהיר. בנוסף, ב-29 באפריל מתחיל לפעול קו 100 לקהיר, קו אוטובוס בין תל אביב לקהיר.
פוליטיקה > יחסי חוץ > אירועים נוספים

ב-11 באפריל עלה לרחבת הר הבית עולה מארצות הברית, אלן גודמן, ופותח באש מנשק צבאי. שומר של הווקף נהרג ושוטרים נפצעים. גודמן שוחרר ב-1997, לאחר שריצה מאסר של 15.5 שנים, וגורש לארצות הברית.
ביוני הופך הנח"ל לחטיבת הנח"ל.
פוליטיקה > כלכלה ותשתיות

12 במרץ, שר הכלכלה יעקב מרידור חושף במשדר מיוחד בטלוויזיה את "הנורה שתאיר את כל רמת גן". לאחר זמן קצר הסתבר כי האדם שהציג בפניו את "ההמצאה" הכביכול חדשנית בתחום האנרגיה הוא נוכל.
6 ביוני בתגובה לפרוץ מבצע שלום הגליל נרשמו ירידות חדות בשערי המניות בבורסה. הבנקים הגדולים ובנק ישראל רכשו בתגובה מניות במטרה לבלום את הירידות.
7 ביוני, יום לאחר פרוץ הקרבות, בתגובה לפרסומים אודות הישגי צה"ל עלו שערי המניות בעשה אחוזים בממוצע.
משה מנדלבאום ממונה לנגיד בנק ישראל ; גליה מאור ממונה למפקחת על הבנקים והיא האישה הראשונה שממונה לתפקיד זה
סטף ורטהיימר יוזם את הקמת "גוש תפן"; יהודה זיסאפל וזהר זיסאפל] מקימים את חברת "רד תקשורת מחשבים"
חברה ותרבות > תנועות חברתיות

מלחמת לבנון הראשונה מעוררת מחאה חברתית חריפה מצד מתנגדיה. מוקמת תנועת סרבני שירות בשם יש גבול. לאחר טבח סברה ושתילה (16 בספטמבר) מתרחבים מעגלי המחאה והזעזוע, ומתארגנת - ב-25 בספטמבר - הפגנת המונים, "הפגנת ה-400 אלף", של שלום עכשיו בכיכר מלכי ישראל (היום כיכר רבין). הסערה הציבורית שעורר הטבח בסברה ובשתילה מוביל להקמת ועדת חקירה ממלכתית בנושא (ר' "חוק ומשפט").
מוקמת "ועדת המעקב העליונה של ערביי ישראל"
חברה ותרבות > חוק ומשפט

14 בינואר – מבקר המדינה יצחק טוניק נכנס לתפקידו
14 במרץ – מוקמת ועדת בכור, ועדת חקירה ממלכתית בנושא חקירת רצח ארלוזורוב
30 במרץ – נמצאו חלקי גופתה של נאוה אלימלך, בת 12, שמקרה הרצח שלה זיעזע את מדינת ישראל ונותר בלתי מפוענח.
30 באפריל – יצחק כהן מתחיל כהונה כנשיא בית המשפט העליון
1 בנובמבר – בעקבות הסערה שעורר טבח סברה ושתילה מוקמת ועדת חקירה ממלכתית, ועדת כהן. הוועדה פרסמה את ממצאיה ב-7 בפברואר 1983 ובעיקריהם הקביעה כי שר הביטחון אריאל שרון אחראי להתעלמות מהסכנה שהפלנגות יערכו במחנות הפליטים פעולות נקם על רצח בשיר ג'ומייל והמלצתה כי יתפטר מתפקידו.
23 בדצמבר – בעת אירוע הריסת תוספת בנייה בלתי חוקית, יורים שוטרים למוות בשמעון יהושע, תושב כפר שלם שהתבצר על גג ביתו.
חברה ותרבות > חינוך ומחקר

מוקם המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון
האוניברסיטה הפתוחה חוגגת טקס סיום והענקת תוארי "בוגר אוניברסיטה" לראשונה
חתני וכלות פרס ישראל: דוד בנבנשתי (ידיעת הארץ); רוברטו בקי (סטטיסטיקה); חיים גבתי (תרומה מיוחדת לחברה); אמיר גלבע (שירה); זאב וילנאי; יהושע יורטנר (כימיה) ; אברהם יסקי (אדריכלות); יהודה עמיחי (שירה) ; רות עמירן (ארכאולוגיה וחקר א"י)
חברה ותרבות > תרבות ותרבות פופולרית

אמנות יפה:
טלוויזיה :
12 במרץ - הטלוויזיה הישראלית משנה את לוח השידורים שלה כדי לאפשר לשר יעקב מרידור להודיע על מיזם האנרגיה המהפכני שלו
הטלוויזיה החינוכית מתחילה לשדר את "פרפר נחמד"
בטלוויזיה הישראלית מוקרנת הסדרה "מישל עזרא ספרא ובניו"; מוקרן גם סרט הטלוויזיה "גבי בן יקר" עם משה איבגי
מוזיקה קלאסית: "מזמור לסנטור" ו"טנדו" של צבי אבני ; מנחם אבידום זוכה בפרס אקו"ם
מוזיקה קלה :
אלבומים חדשים: "40:06" (יוני רכטר וגידי גוב); "אהבת חיי" (חיים משה); "אל בורות המים" (נעמי שמר); "אני ראיתי יופי" ו"סימפתיה" (שניהם של נורית גלרון); אריאל זילבר מוציא אלבום שנושא את שמו; "ארץ שמש" (שם טוב לוי/מזי כהן); "במקום הכי נמוך בתל אביב" (אסתר שמיר); "בציר טוב" (אילן וירצברג ושמעון גלבץ, על בסיס שיריה של יונה וולך); "גודל טבעי", אלבום הסולו הראשון של דני סנדרסון; "גלגל מסתובב" (שמוליק קראוס); "זה הזמן" (אברהם פריד); "יושב על הגדר" (אריק איינשטיין ויצחק קלפטר); יעל לוי מוציאה אלבום בכורה שנושא את שמה; אלבום הסולו הראשון של ירדנה ארזי (שנושא את שמה) נוחל כישלון מסחרי; "לא לבד" (יגאל בשן); "מקום" של שלמה ארצי; זוהר ארגוב מוציא את אלבומו החשוב "נכון להיום" הממקם אותו כ"מלך המוזיקה המזרחית"; "סימני דרך" (יהורם גאון); "עוד מילה לפני שאת הולכת..." (מני בגר); "עכשיו" (צביקה פיק); "פיתויים" (עפרה חזה); "פסיעה אחת קדימה" (שרי); "פרמיירה (להקה)" באלבומה היחיד; "צמר גפן מתוק" (שלמה גרוניך); "קלף" (דויד ברוזה); "שבועת עולם" (שימי תבורי); "שירו אחרי" ו"קולות" של חוה אלברשטיין; "שירים חוזרים" (אריק סיני); מתי כספי "שר סשה ארגוב"
שירו של יורם טהרלב "הורה" בביצוע אבי טולדנו זוכה במקום השני באירוויזיון 1982
תחרויות שירי ילדים: בפסטיבל שירי הילדים זכה מייק בורשטיין במקום הראשון עם השיר "שלום על העולם". ירדנה ארזי קוטפת את המקום הראשון בתחרות הפסטיגל שנערכה בפעם השנייה עם השיר "מילה קטנה". עפרה חזה היא כוכבת השירוויזיון האחרון עם השיר "סופרסטאר".
אריק איינשטיין עובר תאונת דרכים קשה. ידידתו נהרגה בתאונה והוא נפצע קשה ולא חזר יותר להופיע עד מותו.
תקליט שדרים ראשון של מאיר בנאי, "אביתר" (על שם אחיו) זוכה להצלחה רבה
חגיגות הזמר העברי בערד מתקיימות לראשונה
מתפרקת להקת "צלילי הכרם"
בכיכר אתרים בתל אביב נפתח מועדון הקולוסיאום, מועדון הריקודים הגדול בישראל.
ספרות :
שירה: יונה וולך מעוררת סערה עם פרסום שירה "תפילין" בכתב העת הספרותי "עיתון 77". התפילין, תשמיש קדושה חשוב ביהדות, מוזכר בשיר בהקשר מיני פרובוקטיבי. סגנית שר החינוך והתרבות, מרים גלזר-תעסה כינתה את המשוררת "מופרעת" ו"בהמה מיוחמת".
ספרים חדשים: "הצליין החילוני" (יצחק אוורבוך אורפז); "כבר ארץ נושבת" של יונת ואלכסנדר סנד זוכה בפרס ברנר; "מנוחה נכונה" של עמוס עוז
חתן פרס ביאליק: חוקר הספרות ישראל לוין
קולנוע :
מסרטי 1982: "אדון ליאון"; "אהבה אילמת"; "אהבה ראשונה"; "אות קין"; "האיש שבא לקחת"; "בן לוקח בת"; "חמסין"; "כביש ללא מוצא"; "לנה"; "מלך ליום אחד"; "מתחת לאף"; "נועה בת 17"; "ספיחס" (מסדרת סרטי אסקימו לימון); "צלילה חוזרת"
תיאטרון:
תקשורת ועיתונות :
העיתונאים אורי אבנרי, ענת סרגוסטי ושרית ישי מן "העולם הזה" מעוררים סערה כאשר הם נפגשים עם יאסר ערפאת בביירות הנצורה. השלושה הם הישראלים הראשונים שנפגשים רשמית עם מנהיג אש"ף
ביטאון המפלגה הקומוניסטית הישראלית בערבית "אל-איתיחאד" הופך ליומון
נחום ברנע מייסד השבועון "כותרת ראשית"
מחול: להקת בת שבע מעלה את "החתונה (כלולות)"
נולדו

(קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982)
1 בינואר – ימית סול, שחקנית ודוגמנית
22 בינואר – אנה ארונוב, רקדנית ישראלית, ילידת קירגיזסטן
3 באפריל – דאנה איבגי, שחקנית קולנוע וטלוויזיה ישראלית
29 באפריל – בר פאלי, דוגמנית ושחקנית ישראלית-אמריקאית
11 במאי – אביבית בר זוהר, ידוענית ישראלית
7 ביוני – אניה בוקשטיין, שחקנית, זמרת, דוגמנית ומדבבת ישראלית
12 ביוני – אביב אלוש, שחקן, מוזיקאי, דוגמן ומנחה טלוויזיה ישראלי
24 ביוני – שרי גבעתי, שחקנית, דוגמנית וזמרת ישראלית
7 ביולי – אילנית לוי, דוגמנית, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית. מלכת היופי של ישראל לשנת 2001
30 בנובמבר – נלי תגר, שחקנית ישראלית
16 בדצמבר – מיי פיינגולד, זמרת ישראלית
17 בדצמבר – לוסי דובינצ'יק, שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלית ילידת רוסיה
18 בדצמבר – אלירז שדה, מנחה טלוויזיה ושדרן רדיו
נפטרו

(קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1982)
16 בינואר – משה חריף, פוליטיקאי ישראלי (נולד ב-1933)
16 בפברואר חיים גמזו, מבקר אמנות ותיאטרון (נולד ב-1910)
21 בפברואר – גרשם שלום, מגדולי חוקרי הקבלה והמיסטיקה היהודית, אבי תחום חקר הקבלה (נולד ב-1897)
28 בפברואר – שמואל ייבין, ארכאולוג (נולד ב-1896)
28 בפברואר - יעקב דרורי, איש-חינוך ציוני-דתי, מזכ"ל בני עקיבא, ממייסדי תנועת הקיבוץ הדתי ואבי 'ישיבות ההסדר' (נולד ב-1922)
2 במרץ – יואל זוסמן, הנשיא הרביעי של בית המשפט העליון (נולד ב-1910)
4 במרץ – יואל ולבה, מוזיקאי שחי ופעל בארץ ישראל החל משנת 1920. (נולד ב-1898)
9 במרץ – צבי יהודה הכהן קוק, רב, ראש ישיבה וממנהיגי הציונות הדתית (נולד ב-1891)
2 באפריל ידידיה אדמון, מלחין (נולד ב-1894)
8 באפריל – עמנואל בן-גוריון, מומחה לתעופה (נולד ב-1919)
10 באפריל אברהם סופר, רב ופרשן, חתן פרס ישראל (נולד ב-1897)
27 באפריל – זאב כץ, חבר הכנסת (נולד ב-1923)
13 במאי – יצחק אריה זליגמן, חוקר מקרא (נולד ב-1907)
20 במאי – שמואל מיקוניס, חבר הכנסת מטעם מק"י (נולד ב-1903)
10 ביוני – יקותיאל אדם, סגן הרמטכ"ל (נולד ב-1927)
18 ביולי – שמחה בלאס, מתכנן מפעלי מים עיקריים של היישוב היהודי (נולד ב-1897)
19 ביולי – דוד פרנקפורטר, יהודי שהתנקש בחייו של ראש התנועה הנאצית בשווייץ (נולד ב-1909)
21 באוגוסט – אריה אלטמן, איש ציבור, חבר הכנסת (נולד ב-1902)
29 באוגוסט – נחום גולדמן, ממנהיגי הקונגרס הציוני העולמי (נולד ב-1895)
22 בספטמבר – גבריאל בר, היסטוריון וחוקר אסלאם (נולד ב-1919)
15 באוקטובר – רחל כהן-כגן פוליטיקאית ישראלית (נולדה ב-1888)
18 באוקטובר – דוד שיפמן, איש ציבור (נולד ב-1923)
20 באוקטובר – יהודה נחשוני, מראשי פועלי אגודת ישראל (נולד ב-1915)
7 בנובמבר – חנניה רייכמן, סופר ומשורר ילדים ומתרגם עברי (נולד ב-1905)
13 בנובמבר – עליזה בגין, רעייתו של מנחם בגין
20 בנובמבר – אריה טרטקובר, סוציולוג (נולד ב-1897)
3 בדצמבר – עדי נאמן, שחקן, מלחין, חתן פרס כינור דוד לאחר מותו (נולד ב-1964)
8 בדצמבר חיים לסקוב, הרמטכ"ל החמישי של צה"ל (נולד ב-1919)
16 בדצמבר – מרדכי זר, איש ציבור וחבר הכנסת (נולד ב-1914)
מיכאל ארגוב, צייר (נולד ב-1920)
זאב גלר, ראש עיריית כפר סבא מ-1966 ועד מותו (נולד ב-1922)
ישראל יצחק גרינץ, איש ציבור ובנקאי (נולד ב-1906)
אפרים דקל, ממפקדי ההגנה (נולד ב-1903)
אשר ויזר, חוקר מקרא ולשון (נולד ב-1904)
משה יאיר וינשטוק, פוסק ומקובל (נולד ב-1899)
אריה טבקאי, סופר (נולד ב-1904)
יהודה יערי, סופר ומתרגם (נולד ב-1900)
יוסף יקותיאלי, מהוגי ומקימי המכביה (נולד ב-1897)
משה כהן (שופט), (נולד ב-1919)
שלמה מאזוז, רב (נולד ב-1908)
אליהו מייטוס, מתרגם (נולד ב-1892)
יצחק מיכאלסון, חוקר רפואה וחתן פרס ישראל לרפואה (נולד ב-1903)
שלמה סקולסקי, סופר (נולד ב-1912)
שרגא קדרי, סופר (נולד ב-1927)
יחיאל יהושע רבינוביץ, אדמו"ר (נולד ב-1900)
יוסף שה-לבן, חוקר ומבקר ספרות (נולד ב-1906)
יוסף שנברגר, אדריכל (נולד ב-1912)
משה שפיצר, מאייר, מעצב וגרפיקאי (נולד ב-1900)
אפרים תלמי, סופר (נולד ב-1905)
מבצע שלום הגליל: חיילים ישראלים בדרום לבנון, יוני 1982
חיילי צה"ל מפנים בכוח את העיר הישראלית ימית שבחצי האי סיני, אפריל 1982
בכיכר אתרים נפתח מועדון הקולוסאום
חיים לסקוב
1964 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1963   1962  1961 |  דגל ישראל | 1964  בישראל |  »»»  1965   1966   1967 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-1964 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 1964
1964 בישראל (ה'תשכ"ד – ה'תשכ"ה) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 16 שנים להקמתה.
הנהגה

נשיא המדינה – זלמן שזר
ראש ממשלת ישראל  האחת עשרה והשתים עשרה – לוי אשכול
יושב ראש הכנסת החמישית – קדיש לוז
נשיא בית המשפט העליון – יצחק אולשן
ראש המטה הכללי – יצחק רבין
מפכ"ל המשטרה – יוסף נחמיאס עד 31 במאי, מאז פנחס קופל
פוליטיקה

מחריפה המתיחות בין דוד בן-גוריון לראש הממשלה, לוי אשכול. ברקע למתיחות, סירובו של בן-גוריון לקבל את מסקנות ועדת השבעה לחקר העסק הביש, ותביעתו (שנדחתה על ידי אשכול) להקים ועדת חקירה המורכבת משופטי בית המשפט העליון. בנוסף, מהלכיו של אשכול לצרף את אחדות העבודה - פועלי ציון ל"מערך", מעוררים חששות לאובדן כוח במפא"י. על רקע זה מתפטר משה דיין (איש שלומו של בן-גוריון, ב-3 בנובמבר) מתפקידו כשר החקלאות. העימות בין בן-גוריון לאשכול מוביל להתפטרות אשכול מראשות הממשלה, אשר מעמידה את השאלה במרכז מפא"י, המביע תמיכה באשכול. תוך שבוע מהתפטרותו, ב-22 בדצמבר, מציג אשכול את ממשלתו השנייה (השתים עשרה במנין הממשלות) בפני הכנסת.
מעמיק הקרע במפלגה הקומוניסטית הישראלית על רקע המחלוקת בין גורמים מתונים יותר (משה סנה, שמואל מיקוניס), אשר תחתיהם השתתפה תנועת הנוער בנק"י אף בגרעין נח"ל; וגורמים רדיקליים יותר.
אירועים נוספים:
16 ביוני – עובר חוק יסוד: נשיא המדינה
פוליטיקה > צבא וביטחון

1 בינואר – יצחק רבין מחליף את צבי צור כרמטכ"ל
2 ביוני – הקמת אש"ף.
13 בנובמבר – בתגובה לירי של צבא סוריה לעבר סיורי צה"ל הפציצו עשרות מטוסים של חיל האוויר עמדות ומוצבים סוריים ברמת הגולן. לאחר התקיפה נשמר השקט בגבול סוריה למשך מספר חודשים
24 בנובמבר מוחלט להקים את האחזויות נח"ל חרדיות.
פוליטיקה > יחסי חוץ

ממשלת אשכול מחזקת את מעמדה של ישראל בזירה הבינלאומית: לראשונה מבקר ראש ממשלה ישראלי בארצות הברית בביקור רשמי. בנוסף, במרץ מחליטה הכנסת לכונן יחסים רשמיים עם גרמניה המערבית, חרף לחצים של מדינות ערב על גרמניה; וחרף מחאות של גורמים ישראליים הרואים בכינון היחסים, קשרי סחר, תרבות, תיירות ושיתופי פעולה שונים פעולה מוקדמת מדי, כ-20 שנה לאחר נפילת גרמניה הנאצית. האפיפיור פאולוס השישי בא לביקור רשמי ראשון מסוגו בישראל (5 בינואר) - וחשיבות ביקור זה כרוכה בהיותו המנהיג של מאות מיליוני קתולים בכל רחבי העולם.
המוסד מתחיל להעניק סיוע חשאי, במסגרת "מבצע רוטב", למורדים בתימן נגד הקע"מ; ולהיעזר בשירותיה של המחתרת היהודית במרוקו להעלאת יהודים ממדינה זו.
6 - 14 באפריל - ניקולס גרוניצקי, נשיא טוגו, עורך ביקור ממלכתי בן שמונה ימים בישראל
פוליטיקה > כלכלה ותשתיות

10 ביוני – נחנך המוביל הארצי על ידי יאיר מדוצקי.
29 באוקטובר – נחנכה העיר כרמיאל בגליל התחתון.
26 בנובמבר – הכרזה על שמורת החולה - שמורת הטבע הראשונה בישראל.
נחנך הקמפוס הרשמי של אוניברסיטת תל אביב ברמת אביב.