stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ואליד חוסיין
יצירת ה-CEMF (המועצה למוסלמים לשעבר בצרפת)

ב-6 ביולי 2013, ואליד אל חוסייני ושלושה מוסלמים לשעבר נוספים הקימו את "המועצה למוסלמים לשעבר בצרפת" (לאחר שקיבל בצרפת מקלט מדיני). המועצה מציגה את עצמה כ"ארגון המורכב מאתאיסטים, הוגי דעות, הומניסטים ומוסלמים לשעבר שנוקטים עמדה על מנת לקדם את ההיגיון, החילוניות וזכויות אוניברסליות". חוסיין מתנגד "לכל אפליה והתעללות" ודורש "חופש לבקר דתות" ו"איסור של כל מנהג, כלל, טקס או פעילות דתית שאינם מתיישבים עם הגדרת זכויות האדם המודרנית". הארגון תומך בכל "איסור על כל פרקטיקה דתית ותרבותית שמעכבת או מתנגדת לאוטונומיה של נשים, ולרצונם לשוויון". בנוסף, המועצה מגנה "כל הפרעה על ידי כל סמכות, משפחה, הורים או הרשויות הרשמיות בחיי הפרט של נשים וגברים, ובעיקר במערכות הרגשיות והמיניות שלהם".
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9  The The New York Times: Palestinian Blogger Angers West Bank Muslims
↑  http://proud-a.blogspot.co.il/2010/08/why-i-left-islam.html
↑  http://proud-a.blogspot.co.il/
1 2 3  http://www.bbc.co.uk/news/world-middle-east-11820615
1 2  http://www.maannews.net/eng/ViewDetails.aspx?ID=331563
↑  http://www.breakingnews.ie/world/atheist-walid-husayin-describes-west-bank-ordeal-537797.html
↑  http://www.maannews.net/eng/ViewDetails.aspx?ID=332453
↑  http://www.hrw.org/ar/news/2010/12/05/west-bank-free-suspected-blogger
↑  http://online.wsj.com/news/articles/SB10001424052748704243904575630374237241104
↑  http://articles.latimes.com/2010/nov/15/opinion/la-ed-blasphemy-20101115
↑  http://www.lefigaro.fr/flash-actu/2013/07/06/97001-20130706FILWWW00317-creation-du-conseil-des-ex-musulmans.php
↑  http://laregledujeu.org/schalscha/2013/07/10/le-conseil-des-ex-musulmans-de-france-est-ne/
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009507489305171  BnF: cb169635853 (data)  GND: 1089821964  ISNI: 0000 0004 4548 8601  LCCN: no2017080107  RERO: 02-A025018087  SUDOC: 183655370  VIAF: 313532254   WorldCat (עם VIAF): 313532254
הגוש המזרחי

מדינות הגוש המזרחי צבועות באדום
הגוש המזרחי (נקרא גם: הגוש הסובייטי או הגוש הקומוניסטי) היה קבוצת מדינות שנשלטו או הושפעו מברית המועצות במהלך המלחמה הקרה. הגוש כלל מדינות במזרח אירופה ובאזורים אחרים שבסיסם היה בקומוניזם. מדינות הגוש היו חברות בארגון הכלכלי "קומקון", וחלקן אף הקימו ברית הצבאית – "ברית ורשה". זאת מול הגוש המערבי בהובלת ארצות הברית וברית נאט"ו.
היסטוריה

בתקופה שלאחר מלחמת העולם השנייה נודעה המערכת העולמית כמערכת דו גושית. המדינות בגוש המזרחי נהגו להענות לתכתיבי ברית המועצות, שהשתלטה עליהן בשיטת הסלאמי. בשנת 1953 פרצה במזרח גרמניה התקוממות עובדים שדרשו רפורמות כלכליות. ההתקוממות דוכאה על ידי השטאזי, הפולקספוליציי והצבא האדום, ובעקבותיה הצטרפה מזרח גרמניה ב-1954 לברית ורשה. בשנת 1956 הצבא האדום דיכא בכוח את המרד ההונגרי נגד הקומוניזם. כשמנהיגיה הקומוניסטים של פולין ניסו לבחור מנהיג חדש למפלגתם, הם קיבלו אולטימטום מהצבא האדום, שדרש לבטל את הבחירה. הסובייטים פלשו גם לצ'כוסלובקיה לאחר שהחלו תהליכי דמוקרטיזציה במדינה בשנת 1968, במה שכונה "האביב של פראג". בשנות ה-70 ותחילת שנות ה-80 הביעו מדינות הגוש המזרחי תמיכה מלאה בעמדות הפלסטינים במאבקם נגד ישראל.
הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה לא הייתה חלק מהגוש המזרחי או מברית ורשה, אף על פי שהיא מדינה קומוניסטית, מנהיגה, יוסיפ ברוז טיטו, עלה לשלטון בזכות פועלו כפרטיזן במהלך מלחמת העולם השנייה. בניגוד לשאר המדינות הקומוניסטיות, טיטו, לא מונה על ידי ברית המועצות ולא הביע כל נאמנות אליה. יוגוסלביה הצטרפה מאוחר יותר לברית המדינות הבלתי-מזדהות. בדומה ליוגוסלביה, הממשלה הסטליניסטית באלבניה גם עלתה לשלטון בעצמה ולא כמינוי של הצבא האדום. אלבניה התרחקה מברית המועצות לאחר הפיצול הסיני-סובייטי, והביעה תמיכה בסין ולא בברית המועצות.
בסוף שנות ה-80, אחרי נפילת חומת ברלין, בנובמבר 1989 והתפוררות ברית המועצות, הגוש המזרחי קרס והביא לקץ המלחמה הקרה.
ראו גם

הגוש המערבי
לקריאה נוספת

אן אפלבאום, מסך הברזל – ריסוק מזרח אירופה, הוצאת עם עובד, 2014.
הערות שוליים

↑  אלדד בק, הקנצלרית : מרקל, ישראל והיהודים, עמ' 89.
| ברית המועצות (1955–1980) המלחמה הקרה ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו | ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו |  |
| שנות ה-40 | מבצע מהדק נייר • ההתנגדות האנטי-קומוניסטית בפולין • שיטת הסלמי • משבר איראן • מלחמת האזרחים הסינית • מלחמת הודו-סין הראשונה • מלחמת האזרחים ביוון • מצב החירום המלאי • הפיצול היוגוסלבי-סובייטי • הסגר על ברלין • בריחת המוחות מגרמניה המזרחית |  |
| שנות ה-50 | מלחמת קוריאה • בהלת הלבנדר • המרד המזרח גרמני • משפטי פראג • הפיצול האלבני–סובייטי • המרד ההונגרי • משבר סואץ • משבר הספוטניק • משבר ברלין השני • ויכוח המטבח • הפיצול הסיני-סובייטי • מלחמת וייטנאם |  |
| שנות ה-60 | משבר קונגו • משבר מטוס הריגול U-2 • מלחמת האזרחים בגואטמלה • הפלישה למפרץ החזירים • משבר הטילים בקובה • מלחמת האזרחים של צפון תימן • האביב של פראג • הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה |  |
| שנות ה-70 | ביקור ניקסון בסין • מלחמת יום הכיפורים • משבר האנרגיה העולמי • מבצע מוקינגברד • המהפכה האתיופית • מלחמת האזרחים באנגולה • מבצע קונדור • מבצע טוקאן • מלחמת האזרחים במוזמביק • מלחמת אוגדן • סכסוך לוב–צ'אד • מלחמת אפגניסטן |  |
| שנות ה-80 | החרם על אולימפיאדת מוסקבה • החרם על אולימפיאדת לוס אנג'לס • יוזמת ההגנה האסטרטגית • אייבל ארצ'ר 83 • תקרית הנגיחות בים השחור • אירועי כיכר טיין-אן-מן • סתיו העמים • נפילת חומת ברלין • מהפכת הקטיפה • המהפכה הרומנית • הפיקניק הפאן-אירופי |  |
| שנות ה-90 | איחוד גרמניה מחדש • איחוד תימן • התפרקות צ'כוסלובקיה • התפרקות ברית המועצות • התפרקות יוגוסלביה • תקרית הטיל הנורווגי |  |
| מושגי יסוד | הגוש המזרחי • הגוש המערבי • מסך הברזל • קומוניזם • קפיטליזם • מרוץ חימוש • המרוץ לחלל • מלחמה גרעינית • השמדה הדדית מובטחת • הקו החם מוסקבה-וושינגטון • המלחמה הקרה השנייה |  |
| מדיניות | דוקטרינת טרומן • תורת הבלימה • מקארתיזם • דוקטרינת אולבריכט • דוקטרינת הלשטיין • דוקטרינת ברז'נייב • דוקטרינת אייזנהאואר • דטאנט • אוסטפוליטיק • דוקטרינת רייגן • גלאסנוסט • פרסטרויקה • דוקטרינת סינטרה |  |
| דיפלומטיה | פגישות בין מנהיגי בעלות הברית במלחמת העולם השנייה • ועידת טהראן • ועידת יאלטה • ועידת פוטסדאם • הסכמי פריז ולונדון • הסכמי הלסינקי • סאל"ט • האמנה למניעת ניסויים גרעיניים • פסגת מלטה |  |
| כלכלה | תוכנית מרשל • קומקון • הנס הכלכלי בגרמניה • הקהילה הכלכלית האירופית |  |
| ארגונים | נאט"ו • ברית ורשה • CIA • ק.ג.ב. • שטאזי • ברית בגדאד • המדינות הבלתי-מזדהות • תנועת "סולידריות" בפולין |  |
| גרמניה | חומת ברלין • ברלין המערבית • ברלין המזרחית • הגבול בין גרמניה המערבית לגרמניה המזרחית • צ'ק פוינט צ'ארלי • מחנה המעבר מריינפלדה • אני ברלינאי • מר גורבצ'וב, הפל חומה זו! |  |
| רשימת ערכים מלאה | רשימת ערכים מלאה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4075730-4  LNB: 000349833  NKC: ge834001  VIAF: 237256236   WorldCat (עם VIAF): 237256236
זכויות להט"ב ברשות הפלסטינית

| --- | --- |

שטחים הנשלטים על ידי הרשות הפלסטינית (ירוק), שטח C הנמצא בשליטה ביטחונית ואזרחית ישראלית (ירוק בהיר)
 מעמד בחוק:  חוקי ביהודה ושומרון מאז 1951 (כחלק מירדן), פלילי בשטחי רצועת עזה. עונש: 10 שנות מאסר דה יורה, הוצאה להורג ללא משפט דה פקטו
 טרנסג'נדריות:  אין הכרה בשינוי מגדר
 שירות צבאי:  לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים מוצהרים לא רשאים לשרת
 הגנה מפני אפליה:  אין הגנה מפני אפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית
 זכויות משפחה
 הכרה בזוגיות חד־מינית:  אין הכרה בזוגיות חד-מינית
 אימוץ:  אין הכרה באימוץ על ידי זוגות חד-מיניים
 
 הצבעה על הצהרת האו"ם:  הרשות הפלסטינית מוגדרת כחברה משקיפה באו"ם - ללא יכולת הצבעה
זכויותיהם של לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב) ברשות הפלסטינית, ישות אוטונומית למחצה, השולטת על 90% מהאוכלוסייה הפלסטינית בשטחי יהודה ושומרון מאז 1996, כפופות לרדיפה ואפליה רשמית, בעודם מתמודדים עם אתגרים משפטיים וחברתיים שלא נתקלים בהם תושבים הטרוסקסואלים בעלי תחושת התאמה לזהותם המגדרית. פעילות הומוסקסואלית גברית מוגדרת כחוקית בשטחי ביהודה ושומרון מאז 1951 (כחלק מירדן) אך מוגדרת כפלילית ונושאת עונש מאסר של כ-10 שנים דה יורה ברצועת עזה. דה פקטו, הומוסקסואלים וביסקסואלים מוצאים להורג ללא משפט בשטחי הרצועה.
אזרחי להט"ב מהרשות הפלסטינית מחפשים לעיתים קרובות מקלט מדיני כפליטים בישראל מחשש לחייהם על רקע רצח על חילול כבוד המשפחה על ידי בני משפחותיהם המוגדר כנושא בולט בתרבות המקומית אם תתגלה נטייתם המינית או זהותם המגדרית האמיתית בקרב האוכלוסייה. זכויות להט"ב ברשות הפלסטינית נידונות לעיתים בהקשר גאופוליטי ותרבותי לסכסוך הישראלי-פלסטיני בהם באזכורי המונח "פינקוושינג" מול השוואתן של זכויות להט"ב בישראל אל מול המצב ברשות.
עבור תמיכה בזכויות להט"ב של אזרחים ברשות הפלסטינית, הוקמו לאורך השנים שתי קבוצות שפועלות בנושא: אלקאוס, שנוסד בשנת 2001 כפרויקט קהילתי של העמותה הישראלית הבית הפתוח בירושלים ועמותת אסוואת שנוסדה שנה לאחר מכן כפרויקט של עמותת הנשים כייאן בחיפה עבור תמיכה באופן ספציפי על צרכיהן של נשים לסביות ברחבי הרשות.
מעמד בחוק

לפי אוגדן החוקים נגד פעילות הומוסקסואלית בהסכמה ברחבי העולם שהופץ על ידי האיגוד הבין-לאומי ללסביות, הומואים, ביסקסואלים, טרנס ואינטרסקס (ILGA) בשנת 2010, מעמדה החוקי של פעילות הומוסקסואלית ברשות הפלסטינית אינו אחיד. בשני המקרים, החקיקה הפלסטינית לא קבעה חוקים חדשים אלא ירשה חוקים קודמים שחלו בשטחיה. ביהודה ושומרון בשטחי A ו-B פעילות הומוסקסואלית בהסכמה בין גברים הפכה לחוקית בשנת 1951 (כחלק מירדן)[דרוש מקור] אם כי ברצועת עזה, סעיף מספר 84 בחוק המנדטורי הבריטי משנת 1936 האוסר על קיום פעילות הומוסקסואלית בין גברים (אך לא בין נשים) עדיין מוגדר בתוקפו כאשר העונש עבור מורשעים הוא דה יורה 10 שנות מאסר אך דה פקטו הוצאה להורג ללא משפט.[דרוש מקור]
ב-20 במאי 1994 הוציא ראש הרשות הפלסטינית יאסר ערפאת צו שמשאיר על כנו כל חוק שנחקק לפני ה-5 ביוני 1967 ברחבי הרשות. בפועל, מצב זכויותיהם של אזרחי להט"ב ברשות הפלסטינית נקבעו לאורך השנים על ידי מערכות חוקים שונות ואף סותרות בהן: החוק העות'מאני, החוק המנדטורי, החוק הירדני, החוק המצרי, החוק הפלסטיני וצווים צבאיים של צה"ל.[דרוש מקור]
מקרה ידוע של הוצאה להורג על רקע הומוסקסואליות התרחש בשנת 2016 נגד מחמוד אשתיווי(ערבית) ברצועת עזה,אחד ממנהיגי גדודי עז א-דין אל-קסאם, על רקע אשמת "הומוסקסואליות וגנבה".
הכרה במערכות יחסים חד-מיניות

הרשות הפלסטינית אינה מכירה בנישואים חד-מיניים, וגם לא בכל צורה של זוגיות חד-מינית (איחוד אזרחי, נישואי חוזה, מעמד ידועים בציבור).
הגנה מפני אפליה

לא קיימים חוקים המכסים אפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית ברשות הפלסטינית.
תנאי מחיה

באוגוסט 2019 פורסם כי התקיים בשכם אירוע גאווה שאורגן על ידי הארגון אלקאוס. לאחר סיום האירוע, המשטרה המקומית איימה לעצור את כל מי שהשתתף באירועים הנוגעים לסוגיות להט"ב בשטחי הרשות בטענה כי האירוע "עודד לפעול בצורה שמתנגדת לערכים ולמסורת הפלסטינית". בעקבות הודעת האיום של המשטרה, נאלץ הארגון לבטל אירוע נוסף מסוג זה שתוכנן ברמאללה. בעקבות האירוע פורסמו ברשתות החברתיות פוסטים של צעירים מהרשות שתמכו בחקיקת זכויות להט"ב ופעילות הארגון וגינו את רדיפתן על ידי המשטרה. באותו חודש אסרה המשטרה הפלסטינית על פעילות ארגוני להט"ב בשטחי A ו-B ביהודה ושומרון בתגובה לקיום האירוע. חברת הקונגרס האמריקאי אילהאן עומאר קראה לתמיכה בארגונים בחשבונה בטוויטר. האיסור בוטל בסוף החודש בעקבות תגובות שליליות רבות.
במאי 2020 דווח כי לפחות כ-150 אזרחי להט"ב מהרשות נאלצים לברוח ממקום מגורם (לרוב ביהודה ושומרון) לשטחי מדינת ישראל כתוצאה מרדיפות חברתיות מדי שנה. במרבית המקרים הנמלטים נאלצים להיכנס לשטחי ישראל בצורות לא חוקיות ולאחר כניסתם נעזרים בארגונים שמסייעים להם להגיש בקשת מקלט שתוכל לתת להם היתר שהייה אם כי הוא מוגדר לחצי שנה בלבד. אם אכן מקבלים אחד כזה, הוא מונפק ומנומק על רקע "שהייה לצורכי רווחה". לדברי עורך הדין שאול גאנון, מארגון האגודה למען הלהט"ב בישראל, "כ-2,000 הומוסקסואלים מהרשות הפלסטינית חיים בתל אביב בכל תקופה".
בשנת 2022 פרסם ארגון זכויות האדם "UN WATCH" כי קיימות עדויות רבות של הפרת זכויות אדם והפעלת עינויים כלפי אזרחי להט"ב בשטחי A ו-B ביהודה ושומרון וברצועת עזה שמפעילים שלטונות פת"ח וחמאס, שבעקבותיהן פעמים רבות אזרחי להט"ב באזורים הללו ניצבים בפני סכנת מוות ונאלצים לברוח ממקום מגוריהם. בעקבות הדו"ח נקבע דיון בוועדת האו"ם בשאלה האם להוציא את הרשות הפלסטינית מהמדינות החתומות על האמנה הבין-לאומית בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות שנכנסה לתוקף בשטחה מאז ה-2 ביולי 2014 בשל ההפרות החמורות.
באוקטובר 2022 נחטף ונרצח אחמד חכם חמדי אבו מרח'יה, הומוסקסואל בן 25 מהרשות הפלסטינית שנעזר בעמותה הישראלית "הבית השונה" להומוסקסואלים ערבים עבור מציאת מקלט, בעריפת ראשו והשחתה קשה של הגופה שלו בחברון לאחר שנטייתו המינית נחשפה ברחבי הרשות. האגודה למען הלהט"ב בישראל הגיבה לרצח באומרה "זו תזכורת מדממת וכואבת על מצבם הקשה של מבקשי המקלט מקהילת הלהט"ב הנרדפים בשטח הרשות, שבמקרים רבים חשופים לאיומים ממשיים ברצח ומבקשים להגיע לישראל ולמצוא בה מקלט. יהי זכרו של אחמד מהפכה". המשטרה והפרקליטות הפלסטינית פתחו בחקירה לאחר מכן.
תנאי מחיה > אקטיביזם

בראשית העשור הראשון של המאה ה-21 הוקמו שתי קבוצות מבוססות המספקות תמיכה לאזרחי להט"ב מהרשות הפלסטינית המתגוררים בגבולות ישראל, רצועת עזה ויהודה ושומרון. אלקאוס (בערבית: "קשת"), נוסד ב-2001 כפרויקט קהילתי של העמותה הישראלית הבית הפתוח בירושלים במטרה לענות באופן ספציפי על צורכיהם של להט"ב ערבים החיים בעיר. אלקאוס התרחב מאז הקמתו וכיום מארח פעילויות חברתיות בירושלים, חיפה, יפו ויהודה ושומרון. הארגון מעניק גם כן קו תמיכה טלפוני.
בשנת 2002 הוקמה העמותה אסוואת (בערבית: "קולות") במטרה לענות באופן ספציפי על צרכיהן של נשים לסביות מהרשות הפלסטינית, אשר נוסדה כפרויקט של עמותת הנשים כייאן בחיפה. אסוואת החלה כרשימת דוא"ל אנונימית המספקת תמיכה לנשים לסביות ערביות, והתפתחה לקבוצת עבודה המארחת מפגשים חודשיים עבור כ-60 מחבריה ומארגנת הרצאות ואירועים חינוכיים בתחום. העמותה מתרגמת ומפרסמת טקסטים מקוריים הקשורים למיניות וזהות מגדרית שלא היו זמינים בעבר בשפה הערבית, ומארחת באתר האינטרנט שלה את האוסף הגדול ביותר של טקסטים בשפה הערבית הקשורים להומוסקסואליות.
בשנת 2015 צייר אמן מהרשות הפלסטינית בשם חאלד ג'אראר את דגל הגאווה על קטע מקיר באחד מהשטחים שנשלטים על ידי הרשות ביהודה ושומרון. לאחר זמן קצר, קבוצה של מקומיים קשקשה מעליו בתגובה. ג'אראר מתח ביקורת לאחר מכן על תגובת המקומיים לציורו ואמר כי היא "משקפת את היעדר הסובלנות והחירויות בחברה הפלסטינית".
תנאי מחיה > אזכורים בתקשורת ובתרבות

מספר סרטים ותוכניות טלוויזיה ישראליות עסקו בנושא חברי קהילת הלהט"ב ברשות הפלסטינית, ולעיתים קרובות קיימו יחסים עם אזרחי להט"ב בישראל. עם זאת, אף אחד מהסרטים לא כלל אזרחי להט"ב מהרשות הפלסטינית בפועל.
נגוע (1984) - סרט ישראלי הדן בנושאי להט"ב, בו מופיעים שני גברים מהרשות שאיתם נפגש גיבור הסרט בחיפוש אחר אהבת אמת.
הבועה (2006) - סרט ישראלי המתאר מערכת יחסים בין שני גברים, ישראלי וערבי המתמודדים עם דעות קדומות ואתגרים שונים בחייהם בתל אביב.
אפס דרגות של הפרדה - סרט העוקב אחרי שני זוגות חד-מיניים מעורבים: יהודים וערבים, המתמודדים עם הקונפליקט והמכשולים הקיימים.
גברים בלתי נראים (2012) - מאת הבמאי הישראלי יריב מוזר. תיעודי אינפורמטיבי על מאבקים של גברים הומוסקסואלים על איזה אורח חיים מטילה עליהם נטייתם המינית ברשות הפלסטינית. הוא עוקב אחר חייהם של גברים שנמלטו בגלל נטייתם החד-מינית כשהם מסתתרים בתל אביב, לצד התמודדותם עם מערך אתגרים נוסף.
עלטה (2012) - סיפור אנושי קיומי המתקיים בסיטואציה חברתית מורכבת של שתי חברות, הישראלית והפלסטינית, שבה קו ההפרדה בין הבערות והנאורות, אינו בהכרח קו ההפרדה הלאומי. בהמשך, מדבר על רומנטיקה בין שני גברים הומוסקסואליים, ישראלי וערבי, שמשקעים מאמצים רבים ככל האפשר כדי להישאר יחד.
טבלת סיכום

| --- | --- |
פעילות הומוסקסואלית חוקית:  שטחי A ו-B ביהודה ושומרון:  (חוקי מאז 1951 כחלק מירדן בקרב גברים, חוקי בקרב נשים מאז ומעולם)  רצועת עזה:  /  (פלילי בקרב גברים, עונש: 10 שנות מאסר דה יורה, הוצאה להורג ללא משפט דה פקטו, חוקי בקרב נשים).
גיל הסכמה שווה לזוגות הטרוסקסואלים (16):  שטחי A ו-B ביהודה ושומרון:   רצועת עזה:  (בקרב גברים),  (בקרב נשים)
חוקים נגד אפליה בתעסוקה: 
חוקים נגד אפליה במתן סחורות ושירותים: 
חוקים נגד אפליה בכל התחומים האחרים (כולל אפליה עקיפה, דברי שטנה): 
נישואים חד-מיניים: 
הכרה בזוגיות חד-מינית (איחוד אזרחי, נישואי חוזה, ידועים בציבור): 
אימוץ משותף של זוגות חד-מיניים: 
אימוץ ילד חורג על ידי זוגות חד-מיניים: 
לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים מוצהרים רשאים לשרת בצבא: 
זכות לשינוי מגדר בחוק: 
גישה להפריה חוץ-גופית לזוגות לסביות: 
טיפולי המרה אסורים בחוק: 
פונדקאות מסחרית לזוגות גברים הומוסקסואלים: (לא חוקי עבור הטרוסקסואלים גם כן)
גברים המקיימים יחסי מין עם גברים רשאים לתרום דם:
ראו גם

זכויות להט"ב בישראל
הערות שוליים

↑  Palestine - GlobalGayz, www.globalgayz.com
↑  על רשויות חמאס בעזה לחקור את הזרוע הצבאית שלהן בגין מה שנראה כעינויים והוצאה להורג של מחמוד א-שתיווי. משמר זכויות האדם (Human Rights Watch)
↑  Hamas Executes Prominent Commander After Accusations of Gay Sex, אתר newsweek
↑  Hamas Commander, Accused of Theft and Gay Sex, Is Killed by His Own, nytimes
↑  אלכנסדרה לוקש, ניר כהן ו-AP, המשטרה הפלסטינית נגד להט"ב: "נרדוף אותם", באתר ynet, 22 באוגוסט 2019
↑  Ilhan Omar throws support behind LGBTQ Palestinian group, NBC News (באנגלית)
↑  Anonymous, PA rescinds ban on LGBTQ group after protests, The Electronic Intifada, ‏2019-08-27 (באנגלית)
↑  AFP, Rights groups slam Palestinian police for banning LGBTQ activity, www.timesofisrael.com (באנגלית אמריקאית)
↑  "אם אני חוזר לכפר, יורים לי כדור ברגליים": הומואים פלסטינים נחשפים, באתר ‏מאקו‏, 15 במאי 2020
↑  Gay Palestinians Are Being Blackmailed Into Working As Informants, www.vice.com (באנגלית)
↑  unwatch, Rights Group Exposes Palestinian Torture Ahead of First UN Review, UN Watch, ‏2022-07-14 (באנגלית אמריקאית)
↑  רצח אכזרי: נערף ראשו של פלסטיני להט"ב מחברון, באתר ערוץ 7
↑  Haneen Maikey, Rainbow over Palestine, the Guardian, ‏2008-03-10 (באנגלית)
↑  'A queer cry for freedom': Meet the LGBTQ Palestinians demanding liberation, +972 Magazine, ‏2020-08-02 (באנגלית אמריקאית)
↑  Rainbow flag on West Bank barrier touches nerve for Palestinians, Haaretz.com (באנגלית)
↑  PopcornQ Movies, web.archive.org, ‏2008-03-29
↑  The Invisible Men, 2013-05-02, נבדק ב-2021-03-25
↑  Out in the Dark (2012) (באנגלית), נבדק ב-2021-03-25
מפגינים במצעד הגאווה באדמונטון, קנדה מוחים למען זכויות להט"ב ברשות הפלסטינית ונגד "האפרטהייד הישראלי" בשנת 2011
חברי קבוצת הלהט"ב קווירים נגד האפרטהייד הישראלי לשעבר משתתפים במצעד הגאווה בטורונטו, קנדה, 2008
שחמת הכבד

| --- | --- |

 תחום:  גסטרואנטרולוגיה 
 מיקום אנטומי:  כבד 
 גורם:  אלכוהוליזם, מחלת כבד כרונית חסימתית, HFE hereditary haemochromatosis, דלקת כבד אוטואימונית, דלקת כבד, Indian childhood cirrhosis, מחלת וילסון 
 טיפול:  bumetanide  tolvaptan  boceprevir  peginterferon alfa-2b  daclatasvir  adefovir  ribavirin  peginterferon alfa-2a  simeprevir  sofosbuvir  ledipasvir/sofosbuvir  ethacrynic acid  פורוסמיד  obeticholic acid  torasemide  rifaximin  ethacrynate sodium  entecavir hydrate 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  185856 
 MeSH:  D008103
 סיווגים
 ICD-11:  DB93.1 
 
צילום מיקרוסקופי של כבד עם שחמת הכבד.
חולה בשחמת הכבד, עם בטן נפוחה עקב מיימת ועם תופעת ראש מדוזה - ורידים בולטים סביב הטבור, עקב יתר לחץ דם בווריד שער הכבד, ומעבר דם בהשקה שבין וריד שער הכבד, לבין הווריד הנבוב התחתון
שחמת הכבד (באנגלית: Cirrhosis), או בשמה המקוצר שחמת, היא מחלה של הכבד, שבמהלכה הרקמות של הכבד נהרסות ומוחלפות ברקמה צלקתית, מה שגורם להפרעה בזרימת הדם אל תאי הכבד ושיבוש פעילות הכבד.
המחלה נובעת מסיבוכים של דלקת כבד נגיפית מסוג B או C, צריכה מופרזת של אלכוהול, כבד שומני, תזונה לקויה, חשיפה לרעלים או טפילים מסוימים, וכן עקב נטילת תרופות כגון מתוטרקסט.
התסמינים לשחמת הם עייפות, אובדן תיאבון, ירידה במשקל ובחילות. אלו נגרמים בגלל פגיעה ביכולתו של הכבד לווסת את רמת המומסים בדם. תסמינים המופיעים בשלבים מאוחרים יותר של המחלה הם נטייה לדימומים ולהפרעות בקרישה, מיימת, ורידים בולטים, צהבת ועוד.
נכון להיום, הנזק הנגרם הוא בלתי הפיך, וההחלמה המוחלטת היחידה למחלה כרוכה בהשתלת כבד – אף על פי שגם אז התוצאה תלויה במצב החולה ובתדירות השחמת. גילוי מוקדם יכול לעכב את התקדמות המחלה ולהפחית את הסיבוכים.
מרטין אלטס

מרטין אלטס (1907 - 5 ביולי 1971)  היה שופט בית הדין הארצי לעבודה.
ביוגרפיה

נולד בבוקובינה, שם סיים לימודיו בתיכון ועשה תואר מוסמך במשפטים. עבר לפירנצה שבאיטליה שם קיבל בשנת 1930 תואר ד"ר למשפטים. בשנת 1944 עלה לארץ עם בני משפחתו.
בשנת 1948 החל לעבוד באגף האפוטרופוס הכללי במשרד המשפטים. בשנת 1954 מונה לסגן ראשון של פרקליט המדינה, והחל משנת 1962 כיהן כממונה על המחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה. עם הצטרפות מדינת ישראל לוועידת האג לחוק הבינלאומי הפרטי ב-1964, ייצג אלטס את מדינת ישראל בוועידה. באוגוסט 1969 מונה לשופט בבית הדין הארצי לעבודה. בין היתר ישב בהרכב בראשות נשיא בית הדין צבי בר-ניב שהגדיר את מוסד ה'ידועים בציבור' בהקשר של הביטוח הלאומי.
נפטר ב-5 ביולי 1971 ונקבר בגבעת שאול בירושלים.
הערות שוליים

↑  מאסר שנה לפקיד משרד הביטחון, למרחב, 21 באפריל 1958
↑  התנגדות נוספת למכירת .אורורה': המחיר אינו סביר, על המשמר, 1 במרץ 1967
↑  יחיד וציבור, חרות, 7 באוקטובר 1964
↑  ישראלים וערבים ־ ליד שולחו אחד, מעריב, 30 באוקטובר 1968
↑  הומלצו להיות שופטים בבתימ"ש לעבודה, הצופה, 25 באוגוסט 1969
↑  חיים ברנזון, בבית־הדין הארצי לעבודה: מי היא ה ידועה בציבור, דבר, 11 בפברואר 1971
↑  מודעת אבל של שר ומשרד העבודה, על המשמר, 8 ביולי 1971
| שופטי בית הדין הארצי לעבודה |
| --- | --- | --- |
| שופטים קבועים מכהנים | נשיאה: ורדה וירט לבנה • סגן הנשיאה: אילן איטח חנה אופק-גנדלר • לאה גליקסמן • סיגל דוידוב-מוטולה • אילן סופר • רועי פוליאק |  |
| נשיאים בדימוס | יגאל פליטמן • נילי ארד • סטיב אדלר • מנחם גולדברג • צבי בר-ניב |  |
| סגני נשיאים בדימוס | אלישבע ברק-אוסוסקין • יצחק אליאסוף • שאול קובובי • ישראל לוין |  |
| שופטים קבועים בדימוס | צבי טרלו • זאב נגבי • עדינה פורת • שמואל צור • עמירם רבינוביץ' • רונית רוזנפלד • מרטין אלטס • יוסף רייך |  |
ראו גם נציגי ציבור בבית הדין הארצי לעבודה
אסתר ברק-לנדס

אין תמונה חופשית
אסתר ברק לנדס היא עורכת דין, יזמית ומשקיעת הון סיכון ישראלית. במהלך השנים השקיעה בכ-70 חברות הזנק, ועוסקת בקידום נשים בעולם העסקים בכלל ובהיי-טק בפרט לעמדות בכירות.
ביוגרפיה

אסתר ברק-לנדס נולדה וגדלה בירושלים, שנייה במשפחה בת ארבעה ילדים. היא בתם של נשיא בית המשפט העליון בדימוס, אהרן ברק, וסגנית נשיא בית הדין הארצי לעבודה בדימוס, אלישבע ברק-אוסוסקין.
למדה בבית ספר תיכון הגימנסיה העברית רחביה בירושלים.
בשנת 1992 קיבלה תואר ראשון במשפטים מאוניברסיטת תל אביב, ולאחר מכן עבדה במשרד עורכי דין גדול. בשנת 2005 קיבלה תואר MBA עם התמחות ביזמות מהמרכז הבינתחומי הרצליה.
מתגוררת בתל אביב, נשואה לעיתונאי ואיש התקשורת רם לנדס, ולהם שלושה ילדים.
קריירה

לאחר תשע שנות עבודה כעורכת דין, החליטה לעשות שינוי מקצועי בשנת 2000 ועברה לעולם ההיי-טק. את דרכה בתחום ההייטק החלה בעבודה בחברת הזנק קטנה. בשנת 2005 הקימה יחד עם שותפים את מועדון המשקיעים Israel Angels.
בשנת 2006 הקימה את פרתם הייטק וניהלה את ההשקעות בחברה כשבע שנים, במהלכן השקיעה בכ־30 חברות הזנק, בהן: פלייטיקה, פרולור, פיוניר, אמריקאן וול ועוד.
בשנת 2013 הקימה חממה טכנולוגית שמלווה חברות בראשית דרכן וקרן השקעות בשיתוף נילסן העולמית - Nilsen Innovate Fund, שמנהלת כ-100 מיליון ש"ח. השותפים בקרן ההשקעות הם טייקון הנדל"ן יגאל אהובי, איש העסקים רון לאודר, יושב ראש סיטי גרופ וטיים וורנר לשעבר - ריצ'רד פרסונס ויו"ר ומנכ"ל חברת אסתי לאודר לשעבר, פרד לנגהמר. במשך חמש שנים הייתה ברק לנדס המנכ"לית של הקרן, וכיום היא דירקטורית וחברת ועדת ההשקעות בה.
בשנת 2019 הקימה ביחד עם יוסי אקרמן ואופיר דובובי את מתחם העבודה השיתופי בקיסריה: OpenValley. בנוסף, היא חברת ועדת השקעות של Neomi, מיזם של נשים משקיעות, שותפה יזמת ב-millionsteps, מיזם לשיתוף פעולה טכנולוגי בין יפן וישראל, נשיאת ProWoman ודירקטורית-מנהלת של קרן אמא (קרן פילנתרופית).
בפברואר 2019 מונתה ליועצת בכירה בחברת האחזקות Asana Bio Group. הקבוצה מחזיקה במעבדה למחקר ופיתוח קנאביס רפואי ובחברת Gynica, המתמקדת בפיתוחים מבוססי קנאביס בתחום רפואת נשים.
חברת הוועד המנהל באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל ובאקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים, דירקטורית חיצונית במקפת וחברת ועדת השקעות של חברת הביטוח מגדל.
ב-2023 הקימה קרן הון סיכון בשם פלורה ונצ'רס שתשקיע בחברות הייטק בתחום האגריטק והפודטק.
הערות שוליים

1 2  הנשים המשפיעות בהייטק הישראלי, באתר geektime.co.il
↑  דיאנה בחור ניר, "כשאבא ראה אותי משחקת טטריס בין מבחנים אמר: "אם יש לך זמן פנוי, עדיף שתקראי את הספר של השופט חיים כהן", באתר כלכליסט, 14 בינואר 2016
↑  שירי דובר, ‏"השופטים הפחות טובים הם אלה שלא חוו קשיים בחיים", באתר גלובס, 20 בפברואר 2019
↑  מאיר אורבך, פלורה ונצ'רס גייסה 50 מיליון דולר לקרן השקעות באגריפוד-טק, באתר כלכליסט, 19 ביולי 2023
אנסלם פוירבך

| --- | --- |

 לידה:  12 בספטמבר 1829 שפייר, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  4 בינואר 1880 (בגיל 50) ונציה, איטליה 
 מקום קבורה:  Johannisfriedhof 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנות של דיסלדורף 
 תקופת הפעילות:  1844–1880 (כ־36 שנים) 
 תחום יצירה:  ציור, נאו-קלאסיציזם, אמנות חזותית, art of drawing 
 זרם באמנות:  נאו-קלאסיציזם 
 יצירות ידועות:  Battle of the Amazons, Girl with Dead Bird, The Storyteller at the Well 
 בן או בת זוג:  Anna Risi  Lucia Brunacci 
 חתימה:   
 
אנסלם פוירבך (באנגלית: Anselm Feuerbach; ‏12 בספטמבר 1829 – 4 בינואר 1880) היה צייר גרמני קלאסי, והמוביל מבין ציירי האסכולה בגרמניה במאה ה-19.