stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נטע הררי נבון
תערוכות יחיד

2000 - שחרחורת, קרן היינריך בל, תל אביב
2002 - שושלת, גלריה רוזנפלד, תל אביב
2008 - פניםרחוק, גלריה אלון שגב, תל אביב
2012 - מכשפה שנגמרו לה הסוסים, גלריה עינגע, תל אביב
2017 - קטסטרופה, הגלריה האקדמית ספיר, שדרות.
2022 - יום דין. תערוכה במוזיאון ישראל המוקדשת ליצירה בודדת של האומנית.
תערוכות קבוצתיות (מבחר)

2000 - אסון אהבה, המשכן לאמנות, עין חרוד אוצרת: גליה יהב
2002 - שפת אם, המשכן לאמנות עין-חרוד וגלריית הגר יפו, אוצרת: טל בן צבי
2003 - דיוקן ראשון, מוזיאון ת"א לאמנות, ביתן הלנה רובינשטיין לאמנות אוצרת: ורדה שטיינלאוף
2006 - הווה עכשיו, אמנות הארץ 5, אוצרת: טל בן-צבי
2008 - שנות ה-90, מוזיאון הרצליה, אוצר: דורון רבינא
2009 - 5 אמניות, עולמות מופלאים. מוזיאון ת"א לאמנות. אוצרת: ורדה שטינלהוף
2010 - מבוגרים קטנים, גלריה שי אריה, אוצר: שגיא רפאל
Plural - 2013אמנות ישראלית עכשווית, Villa Emerige Museum, פריז
DISMALAND - 2015 פארק השעשועים המסויט של האמן הבריטי ,BANKSY, אנגליה
2017 - מאבק, מחאה- אביר, מסכה, מוזיאון חיפה לאמנות. אוצרת :רויטל סילברמן גרין.
מלגות ופרסים

2002 - פרס "דיוקן ראשון" לאמן צעיר, מטעם מועצת הפיס לתרבות ולאמנות.
2010 - פרס "אמן בקהילה" מטעם משרד התרבות להפעלת גלריה לאמנות ברמלה.
2011 - פרס "אמן מורה", מטעם משרד התרבות. בבית הספר ברנקו וייס רמלה.
2012 - פרס "אמן מורה", מטעם משרד התרבות. בית הספר ברנקו וייס רמלה.
פרויקטים בין-תחומיים

2007 - איור ספר ילדים, אז איפה הייתי אני?, דורית רבניאן
2013 - עבודת רישום משותפת עם הכוריאוגרף רועי אסף במסגרת 'הרמת מסך', סוזן דלל
2015 - פרויקט ועידת האקלים של פריז.
פרסומים (מבחר) > קטלוגים

2000 - שחרחורת, אוצרת: ד"ר טל בן צבי, קרן היינריך בל, תל אביב
2003 - דיוקן ראשון, אוצרת: ורדה שטיינלאוף, מוזיאון תל אביב לאמנות, ביתן הלנה רובינשטיין לאמנות
2008 - פנים רחוק, נמרוד נתן, גלריה אלון שגב, תל אביב
2008 - שנות ה-90, אוצר:דורון רבינא, מוזיאון הרצליה
2008 - סוף הנפילה, פגישה עם חמש אמניות, מיכל בן-נפתלי. קטלוג תערוכה, מוזיאון תל אביב
2009 - 5 אמניות, עולמות מופלאים, אוצרת: ורדה שטינלהוף, מוזיאון תל אביב לאמנות.
Plural - 2013 אמנות ישראלית עכשווית, Villa Emerige Museum, פריז
DISMALAND - 2015 פארק השעשועים המסויט של האמן הבריטי ,BANKSY, אנגליה.
פרסומים (מבחר) > ספרים

בן צבי, טל, חזות מזרחית/שפת אם: הווה הנע בסבך עברו הערבי, תל אביב: הוצאת בבל 2004
דקל, טל, (מ)מוגדרות: אמנות והגות פמיניסטי, בני ברק: הקיבוץ המאוחד 2011
אלון, קציעה, שוברות קירות: אמניות מזרחיות עכשוויות בישראל, תל אביב: הוצאת אחותי, 2013.
פרסומים (מבחר) > עיתונות

סיני, אוריאל ואלרוד יעל, "נטע הררי נבון, ציירת" http://www.edutmekomit.co.il עדות מקומית (אוגוסט 2017)
גורמזאנו גורן, יצחק, "ערסים ופריחות" הכיוון מזרח: כתב-עת לספרות, לתרבות ולאמנות, גיליון 16 (2008)
יניב, ליאור, " על המוקד: מחשבות בעקבות התבוננות בציוריה של נטע הררי נבון" מגדר: כתב עת אקדמי למגדר ופמיניזם, גיליון 2 (2013)
עיסוק מקצועי

2010-2015 - עבודה בבית הספר לנוער בסיכון, ברנקו וייס, רמלה
2011-2015 - מרצה לרישום וציור בחוג לאמנות ובחוג לתיאטרון, סמינר הקיבוצים תל אביב
2015-2017 - התמחות במרפאה הפסיכיאטרית לילד ולמתבגר ביה״ח שיבא תה״ש
2015-2017 - מרצה לרישום במחלקה לאמנויות המסך, האקדמיה לאמנות ועיצוב "בצלאל".
הערות שוליים

1 2  נטע הררי נבון: יום דין, באתר מוזיאון ישראל
↑  אתר האמנית הרשמי, נטע הררי נבון
↑  סיני, אוריאל ואלרוד יעל, נטע הררי נבון, ציירת עדות מקומית 2017 (ארכיון)
↑  ,מחנה ציור מס' 5   דוד וגוליית – שיחות על אמנות, נטע הררי נבון
↑  בן צבי, טל, שחרחורת, תל אביב:קרן היינריך בל, גלריה הגר, 2000
↑  מכשפה שנגמרו לה הסוסים, גלריה עינגע, 2012
↑   שני ליטמן, הסינדרלות הישראליות של אמן הרחוב בנקסי, באתר הארץ, 29 באוגוסט 2015
↑  10 artists you can see at Dismaland who aren’t Banksy(2015)
↑  יניב, ליאור, על המוקד: מחשבות בעקבות התבוננות בציוריה של נטע הררי נבון, מגדר: כתב עת אקדמי למגדר ופמיניזם,    גיליון 2, 2013 (ארכיון)
↑  עבודות, 2011, נטע הררי נבון
↑  פלד, שרה, קטסטרופה תערוכה חדשה במכללת ספיר, מגפון  2017
↑  גבע, ציבי, שושלת, תל אביב:גלריה רוזהפלד 2002
↑  "קטסטרופה" תערוכה חדשה בגלרית מכללת ספיר (ארכיון)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301512105171  VIAF: 44090091   WorldCat (עם VIAF): 44090091
נעה רוטמן

| --- | --- |

רוטמן, 2017
 לידה:  20 במרץ 1977 (בת 47)
 שם לידה:  נעה בן־ארצי
 סוגה מועדפת:  דרמה טלוויזיונית
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  תסריטאית
 יצירות בולטות:  "ילדי ראש הממשלה" "פמת"א"
 פרופיל ב-IMDb
 
רוטמן סופדת לסבהּ יצחק רבין בהלווייתו, 1995.
נֹעה רוטמן (לשעבר: נעה בן־ארצי־פילוסוף; נולדה ב־20 במרץ 1977) היא פעילה פוליטית ותסריטאית ישראלית. נשאה הספד בהלווייתו של סבהּ, ראש הממשלה יצחק רבין, שזכה לתהודה רבה. בשנת 2019 התמודדה ברשימת המחנה הדמוקרטי בבחירות לכנסת העשרים ושתיים.
נעוריה

נולדה כבת שנייה לדליה רבין, בתו של ראש ממשלת ישראל יצחק רבין, ואברהם בן־ארצי, איש צבא. חודשים אחדים לפני לידתה נפצע אביה קשה בתאונת אימונים והפך נכה. כשהייתה בת שלוש, התגרשו הוריה והקימו משפחות חדשות. לאביה נולדו ארבעה ילדים, שהם אחיה למחצה של נעה. למדה בתיכון הראשונים בהרצליה.
לאחר שנרצח סבהּ, ראש הממשלה, יצחק רבין, נשאה דברים בטקס האשכבה שבהלווייתו:
תסלחו לי שאני לא רוצה לדבר על השלום. אני רוצה לדבר על סבא שלי.
תמיד מתעוררים מסיוט, אבל מאתמול אני רק מתעוררת לסיוט. הסיוט של חיים בלעדיך – וזה בלתי ניתן לעיכול.
סבא, אתה היית עמוד האש שלפני המחנה, ועכשיו נותרנו רק המחנה, לבד, וכל כך קר לנו ועצוב...
בלית ברירה אני נפרדת ממך, גיבור, ומבקשת ממך שתנוח על משכבך בשלום, ושתחשוב ותתגעגע אלינו, כי אנחנו פה למטה אוהבים אותך המון. משיירת מלאכי שמים שמלווים אותך עכשיו, אני מבקשת שישמרו עליך ושישמרו עליך טוב, כי אתה ראוי למשמר שכזה...
היא הייתה בת המשפחה היחידה שספדה בהלוויה. דבריה זכו לתהודה. כתבה את הממואר "In the Name of Sorrow and Hope" ("בשם הצער והתקווה") על חייה כנכדתו של רבין. הספר תורגם למספר שפות. תמורת הזכויות לפרסום הספר קיבלה סכום גבוה יחסית למחברת צעירה.
שירתה בצה"ל ב"במחנה" וכקצינה בחיל האוויר. עורכת דין בהכשרתה.
קריירה

השתתפה כחברת פאנל בתוכנית הטלוויזיה "בנות".
יצרה וכתבה יחד עם שחר מגן את סדרת הטלוויזיה "ילדי ראש הממשלה", ששודרה בהוט בשנים 2011–2012.
כתבה יחד עם אסתר נמדר את הסדרה "פמת"א", שעוסקת בפרקליטות מחוז תל אביב, שבה עבדה בעבר רוטמן. סדרת הדרמה, בכיכובם של שלמה בראבא וחן אמסלם, שודרה בשנת 2019 בכאן 11.
במאי 2023 השתתפה בתוכנית הטלוויזיה התיעודית "מדורות השבטים" של כאן 11.
פעילות פוליטית

ב-1 ביולי 2019 הצטרפה רוטמן למפלגתו של אהוד ברק, ישראל דמוקרטית. לקראת הבחירות לכנסת ה-22, עם הקמת "המחנה הדמוקרטי", הוצבה במקום ה-9 ברשימה ולא נבחרה לכנסת. במהלך מערכת הבחירות נפגשה רוטמן, יחד עם חבר הכנסת ממפלגתה עיסאווי פריג', עם יושב ראש הרשות הפלסטינית אבו מאזן, פגישה שספגה ביקורת מצד גורמים בימין.
הערות שוליים

↑  עם נישואיה אימצה את שם המשפחה של בעלה, רוטמן. קודם לכן הייתה מוכרת במספר שמות: נעה רבין, כשם משפחתו של סבהּ; נעה רבין בן ארצי, כשמותיהם של אמה ואביה; נעה בן ארצי, כשמו של אביה; וכן נעה רבין־פילוסוף, כשמותיהם של אמה ואביה החורג, אבי פילוסוף.
↑  יצחק דנון, ‏נועה בן-ארצי הגיעה לפשרה עם פקיד השומה בנוגע להכנסות מספרה על יצחק רבין ז"ל, באתר גלובס, 5 ביוני 2001.
ליאורה גולדנברג־שטרן, רבין: הדור הבא, באתר nrg‏, 20 ביוני 2008.
↑   איתי שטרן, "אין באמת טוני סופרנו", באתר הארץ, 2 באוקטובר 2018
↑   סדרה תיעודית חדשה 📽️ מדורות השבטים | פרק 1 - הסדר יחזור על כנו: שנים 1993 עד 2000, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 54:42)
↑  טל שלו‏, נעה רוטמן נכדתו של רבין מצטרפת למפלגתו החדשה של אהוד ברק, באתר וואלה, 1 ביולי 2019
↑  יוני גבאי, ‏נועה רוטמן וח"כ פריג' נפגשו עם אבו מאזן; "מנהיג מודאג", באתר כיכר השבת, 13 באוגוסט 2019
↑  ערוץ 7, אחיה של רותי פוגל שנרצחה בפיגוע באיתמר עם בעלה ושלושה מילדיהם תוקף בחריפות את נועה רוטמן על פגישתה עם יו"ר הרשות הפלסטינית., באתר ערוץ 7, 13 באוגוסט 2019
↑  מערכת וואלה! סלבס‏, נועה רוטמן ילדה בת, באתר וואלה, 4 ביוני 2011
↑  נועה רוטמן רבין ילדה בת, באתר וואלה, 9 באוגוסט 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588437105171  BnF: cb12530760q (data)  GND: 119358263  ISNI: 0000 0000 7834 2482  LCCN: nr96001390  MusicBrainz: d3548130-f178-44f2-b1d6-cfad29b1d0d0  NLK: KAC2018O3311  NTA: 147783615  SUDOC: 034564314  VIAF: 79117165   WorldCat (עם VIAF): 79117165 
נעה (מימין) יחד עם בני משפחתה בביתם של לאה ויצחק רבין, 1992. מימין: נעה, דליה רבין־פילוסוף, לאה רבין, יצחק רבין, יונתן בן־ארצי, קארין פילוסוף ואבי פילוסוף.
נוסח האר"י

נוסח האר"י הוא כינוי לנוסח תפילה בו התפלל האר"י. נוסח התפילה של האר"י, הנהגותיו בעת התפילה וכוונות קבליות שהיה מכוון. הנוסח מפורט בספר שער הכוונות שנכתב על ידי תלמידו ר' חיים ויטאל.
כוונות האר"י בתפילה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
האר"י ייחס לתפילה תפקיד תיאורגי של תיקון העולמות, הן עולמנו הפיזי והן עולמות רוחניים: בירור ניצוצות, העלאת מחשבות, ייחוד השכינה עם הקדוש ברוך הוא ותיקון נשמות. כוונות התפילה המיוחסות לאר"י מצמידות לכל משפט מן התפילה את הכוונה הקבלית השייכת לו. המקור הטקסטואלי המרכזי והמשפיע לכוונות האר"י מצוי אצל תלמידו הגדול, רבי חיים ויטאל ('שער הכוונות'). תלמיד אחר, יהודה רומנו, חיבר את "כוונות התפילה" המבוסס על דברי האר"י.
כתבים שהושפעו משיטתו של האר"י

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מקובלים רבים הושפעו משיטת הכוונות של האר"י. ביניהם ניתן למנות את הרש"ש, רמח"ל, בעל שם טוב ואחרים.
הגהות האר"י לנוסח התפילה הספרדי

על פי תיאורו של ר' חיים ויטל רוב תפילתו של האר"י הייתה על פי נוסח הספרדים, עם הגהות מסוימות. הגהות אלו מפורטות בהתאם לסידור כמנהג הספרדים שראה אור בוונציה בשנת ה'רפ"ד (1524). בין השינויים החשובים שערך האר"י בנוסח הספרדים ניתן לכלול:
בברכת ברוך שאמר שבפסוקי דזמרא נהג האר"י לומר נוסח קצר, הכולל פ"ז (87) מילים. עד ימיו נוסח זה היה מקובל בקהילות אשכנז ולספרדים היה נוסח מורחב יותר.
בתפילת מוסף של שבת קיימים שני נוסחים מקובלים לברכת קדושת היום - הנוסח "למשה ציווית" והנוסח "תכנת שבת". הראשון היה נאמר על ידי הספרדים ואילו השני נאמר על ידי האשכנזים ואותו נהג האר"י לומר.
האר"י אמר וידוי ושלוש עשרה מידות לפני נפילת אפיים - מה שלא היה מקובל בשום קהילה בזמנו.
האר"י הסתייג מפיוטי המשוררים הספרדיים מתור הזהב משום שתוכנם אינו מתאים לדרכי הקבלה, ודגל באמירת הפיוטים המקובלים אצל יהודי אשכנז שהיו מפייטני ארץ ישראל הקדומים שתוכנם תואם לחכמת הקבלה. בשל כך, בתפילות ימים טובים וימים הנוראים נהג האר"י להתפלל בבית הכנסת האשכנזי, בניגוד למנהגו ברוב השנה בבית כנסת ספרדי.
האר"י לא אמר אף פיוט לאחר התפילה, ובפרט לא פיוטים כמו אדון עולם ויגדל.
תיקוני הנוסח של האר"י התפשטו במהרה בקהילות הספרדיות. בקהילות הספרדיות הקרובות יותר לארץ ישראל, שבה חי ופעל האר"י באחרית ימיו, קיבלו את רובם ככולם של תיקוני הנוסח שלו. כך היה בקהילות המזרח, טורקיה, הבלקן ורוב ארצות צפון אפריקה. בקהילות מרוקו קיבלו רק חלק מתיקוני האר"י. בקהילות הספרדיות במערב אירופה (אמסטרדם, לונדון, בורדו, הספרדים באיטליה, וכן קהילת שארית ישראל בניו יורק ועוד) לא קיבלו את שינויי הנוסח של האר"י כלל. הנהגתו ביחס לפיוטי ימים טובים וימים נוראים לא התקבלה בשום קהילה ספרדית.
נמצאנו למדים איפוא כי נוסח הספרדים הנפוץ בידינו כיום (למעט של קהילות מערב אירופה) הוא למעשה נוסח התפילה בו התפלל האר"י שכן הספרדים אימצו את הגהותיו לנוסח הספרדי.
נוסח ספרד של החסידים

כאשר קמה תנועת החסידות שאפו מקימיה להתפלל בנוסח התפילה של האר"י, בעיקר בשל ההשפעה של קבלת האר"י על החסידות והרצון להתפלל על פי כוונותיו. מנגד, כנראה בשל רצונם שלא לעזוב לגמרי את מנהגי אבותיהם בהתאם לציווי "אל תטש תורת אמך", הם לא נטשו באופן מוחלט את נוסח אשכנז לטובת הנוסח הספרדי, אלא יצרו מעין סינתזה של הנוסח הספרדי עם הנוסח האשכנזי, בטענה שזהו נוסח התפילה בו התפלל האר"י ואף כינו אותו "נוסח האר"י" (כינוי המקובל בעיקר אצל חסידי חב"ד לסידור אדמו"ר הזקן שהוא גרסה של נוסח הארי). על פי הידוע לנו כיום מדובר בטעות שכן כאשר מרכיבים את שינויי הנוסח של האר"י על הסידור עליו הן נסובו (דפוס ונציה ה'רפ"ד - המצוי בידינו כיום) מתקבל נוסח הספרדים הנפוץ ולא נוסח ספרד. יש משערים כי מקורו של עיבוד זה הוא בסידורים בכתבי יד שנפוצו במזרח אירופה בראשית ימי החסידות ובתקופה שקדמה לה. סידורים אלו הכילו כוונות תפילה רבות מהאר"י. בכל מקום שהאר"י התייחס בכוונותיו לנוסח התפילה עצמו (ושם הוא מצטט כמובן את נוסח התפילה שלו - הספרדי) שונה הנוסח מאשכנזי לספרדי, ובמקומות בהם לא היה ציטוט של הנוסח הושאר הנוסח האשכנזי על כנו, חרף העובדה שמן הסתם האר"י לא גרס אותו.
לקריאה נוספת

דניאל מרדכי הכהן רימר, ספר תפילת חיים : בירור נוסח האר"י מיוסד על הסידור הנדפס בשנת רפ"ד שבו בחר מוהר"ר חיים ויטאל לקבוע עליו שינויי הנוסחאות אשר קיבל מפי רבו האר"י, בתוספת עיונים ובירורים.
סידור האר"י תפילת חיים : ערוך כפי מה שקיבל מוהר"ר חיים ויטאל מרבו מוהר"ר יצחק לוריא אשכנזי על ידי דניאל מרדכי רימר.
הרב שיר שלום יוחנן, מאמר נוסחאות התפילה לרבנו האר"י, בתוך ירחון האוצר גיליון פ"ב.
הערות שוליים

↑  כתב יד איטליה מאה 17. ראה י' אביבי, עלי ספר י"א (תשמ"ד), עמ' 100-101
| נוסחי תפילה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| נוסחים קדומים | נוסח ארץ ישראל • סדר רב עמרם גאון • סידור רב סעדיה גאון • סידור רש"י • מחזור ויטרי • סידור רבי שלמה בן נתן |  |
| נוסחי עדות | נוסח הספרדים • נוסח אשכנז • תכלאל (נוסח תימן) • נוסח איטליה • נוסח רומניא • נוסח צרפת (צפון צרפת) • נוסח פרובאנס (דרום צרפת) • נוסח קטלוניה • נוסח ארם-צובא • נוסח פרס • נוסח צפון אפריקה |  |
| נוסחי זרמים חדשים | נוסח האר"י •  נוסח ספרד • נוסח אדמו"ר הזקן • נוסחים לא אורתודוקסיים • נוסח צה"ל האחיד |  |
ניטה ריה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 באוקטובר 1915 קישינב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  25 במרץ 2015 (בגיל 99) Trégastel, צרפת 
 שם לידה:  Raïssa Beloff 
 מוקד פעילות:  צרפת 
 שפה מועדפת:  צרפתית 
 בן או בת זוג:  מוריס שבלייה (1937–1946) 
 פרופיל ב-IMDb
 
ניטה ריה (בצרפתית: Nita Raya; ‏ 15 באוקטובר 1915, קישינב, מולדובה – 25 במרץ 2015, צרפת) הייתה רקדנית, זמרת ושחקנית צרפתית ממוצא יהודי.
שמה האמיתי היה ראיסה בלוף-ירקוביץ (Raisa Beloff-Jerkovitch). בין השנים 1937 ל-1946 הייתה נשואה לשחקן המפורסם מוריס שבלייה. במהלך מלחמת העולם השנייה, היא ומשפחתה מצאו מסתור אצלו. שיחקה במספר סרטים, בהם של הבמאי המפורסם אבל גאנס.
נידאל שלאעטה

נידאל שלאעטה (בערבית: نضال شلاعطة; נולד ב-8 בדצמבר 1974 הוא כדורגלן עבר ערבי-ישראלי ששיחק בעמדת המגן הימני.
קריירה

שלאעטה התחיל את הקריירה שלו בהפועל סכנין ובגיל 24 הצטרף לבני סכנין מהליגה הארצית. שלאעטה היה שותף לעלייה של המועדון לליגת העל בסיום עונת 2002/2003 וכעבור שנה לזכייה ההיסטורית שלה בגביע המדינה.
בקיץ 2006 חתם במכבי כפר כנא מהליגה הארצית וכעבור שנה חתם בעירוני קריית אתא עמה עלה לליגה הלאומית בסיום העונה.
בשנת 2010 פרש מכדורגל בגיל 36.
תארים

גביע המדינה: 2003/2004
סאול קי יון

זהו שם קוריאני; שם המשפחה הוא .
סאול קי יון (קוריאנית: 설기현; ‏נולד ב־8 בינואר 1979) הוא כדורגלן עבר דרום קוריאני ששיחק כחלוץ. ערך 82 הופעות במדי נבחרת קוריאה הדרומית.
סאול קי יון שיחק בקבוצת אנדרלכט הבלגית עד שנת 2004 ואז עבר לוולבס. לאחר מכן שיחק ברדינג וב-2007 עבר לפולהאם.
עם נבחרת קוריאה הדרומית שיחק במונדיאל 2002 והגיע איתה עד למקום הרביעי. שערו המפורסם ביותר היה נגד נבחרת איטליה במשחק בו קוריאה הדרומית ניצחה את איטליה ועלתה לרבע הגמר.
תארים

אליפות בלגיה: 2003/2004
הסופר קאפ הבלגי: 2001
גביע כתר הנסיך הסעודי: 2008/2009
גביע הליגה הקוריאנית: 2011
נמל התעופה הבין-לאומי חרסון

נמל התעופה הבינלאומי חרסון (באנגלית: Kherson International Airport, באוקראינית: Міжнародний аеропорт Херсон) היה נמל תעופה בינלאומי הממוקם כ-11 ק"מ מחוץ לעיר חרסון, אוקראינה.
בשנת 2016 עברו בשדה כ-62,500 נוסעים.
היסטוריה

הנמל נפתח בשנת 1961 בטיסה לקייב.
בשנת 2006 הוא קיבל מעמד של נמל תעופה בינלאומי כאשר התבצעו טיסות ממנו למוסקבה, אך מאוחר יותר קווים אלו הופסקו.
ב-26 בפברואר 2022 כוחות צבא רוסיה השתלטו על נמל התעופה במסגרת הפלישה הרוסית לאוקראינה.
חברות ויעדים

| חברה | יעדים |
| --- | --- |
בראבו איירוויז (אנ'): לובלין צ'רטר עונתי: שארם א-שייח'
טורקיש איירליינס: איסטנבול-אטאטורק (מסתיים ב-31 בדצמבר 2018), איסטנבול (מתחיל ב-1 בינואר 2019)
יוקריין אינטרנשיונל איירליינס: קייב-בוריספיל
סטטיסטיקת נוסעים

| שנה | תנועת נוסעים | שינוי (%) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 1,200 |  |
| 2014 |  7,900  | - |
| 2015 |  61,235  |  675.1% |
| 2016 |  62,557  |  2.2% |
| 2017 | 105,900 |  69.44% |
הערות שוליים

↑  Аэропорт Херсон отчитался о пассажиропотоке за 2016 год, cfts.org.ua
↑  2017, UBM (UK) Ltd. "Turkish Airlines expands Kherson / Kiev service in S17". Routesonline (באנגלית בריטית). נבדק ב-2017-04-19.{{cite news}}:  תחזוקה - ציטוט: numeric names: authors list (link)
↑  Press Room | Turkish Airlines ®, www.turkishairlines.com (באנגלית) (ארכיון)
↑  2018, UBM (UK) Ltd. "Turkish Airlines expands Kherson / Kiev service in S17". Routesonline (באנגלית בריטית). נבדק ב-2018-11-23.{{cite news}}:  תחזוקה - ציטוט: numeric names: authors list (link)
↑  МАУ открыла продажу билетов на рейс Херсон-Киев, www.avianews.com
↑  "Аэропорт Херсон на 70% увеличил пассажиропоток в 2017 году". cfts.org.ua. נבדק ב-2018-01-24.
ערך זה הוא קצרמרבנושא שדות תעופה ובנושא אוקראינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נרגילה (רשת מסעדות)

נרגילה הייתה רשת מסעדות תימניות בבעלותו של נרי אבנרי שפעלה בישראל בשנות ה-80 וה-90.
היסטוריה

אבנרי פתח את המסעדה הראשונה ב-1983, בפינת הרחובות בן-יהודה וז'בוטינסקי בתל אביב. אימו, שושנה סעדה, הייתה הטבחית הראשית במסעדה. במסעדה נמכרו מאכלים תימניים מסורתיים כמלאווח, ג'חנון ומרק רגל, לצד מאכלים מחודשים, בהם ה"זיוה" – מאכל עשוי בצק עלים ממולא בגבינה צהובה שנקרא על שם בת זוגו של אבנרי, שהייתה גם מנהלת המלצרים.
לאחר כשנה של פעילות הוציאה עיריית תל אביב-יפו צו סגירה למסעדה, בשל היעדר רישיון עסק. היא נפתחה מחדש בפינת רחוב אבן גבירול ושדרות דוד המלך. מסעדה זו זכתה להצלחה גדולה משל קודמתה, ונוסף בה פריט נוסף שהפך מזוהה עימה – תפריטים פרובוקטיביים שכללו תמונות עירום של נשים, בדיחות וסיפורי זימה. השימוש בתפריטים החדשים הוביל את אימו של אבנרי להתפטר מהמסעדה.
בעקבות הצלחתה של המסעדה פתח אבנרי סניפים נוספים, שפעלו באמצעות זכיינים. בשיאה מנתה הרשת 22 סניפים.
במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 נקלעה הרשת לקשיים. אבנרי מכר אותה לקבוצת אקויטל שבבעלות איש העסקים ג'ו אלמליח, וזה מכר אותה לקובי מימון. גם בתקופה זו לא התאוששה הרשת מקשייה וסניפיה נסגרו. לאחר שמוזגה עם רשת המזנונים ביסטופ, היא נמכרה בשנת 2002 לשמעון דהאן תמורת סכום סמלי של 101 ש"ח.
בשנת 2013 פתח אבנרי מחדש את מסעדת נרגילה ברחוב קרליבך, במקום שבו היה בעבר אחד מסניפי הרשת, אך היא נסגרה תוך זמן קצר.
הערות שוליים

↑  אייל לוי, ‏"אם הייתי יודע שאני לא חי על זמן שאול, אולי היו לי חיים אחרים", באתר מעריב אונליין, 1 בפברואר 2020
↑  שי שלו, ‏אקויטל: נרגילה הפסידה אשתקד 12.7 מיליון שקל, והשקעה של 19 מ' ש' בקזחסטן עשויה לרדת לטמיון, באתר גלובס, 14 באפריל 1998
↑  שי שלו, ‏רשת המזון ביסטופ-נרגילה נמכרה לשמעון דאהן במחיר של "חצי זיוה", באתר גלובס, 3 בספטמבר 2002
↑  שמעון איפרגן, ‏נרגילה 3.0, באתר ‏מאקו‏, 25 בדצמבר 2013
↑  שירי כץ, הבה נרגילה, באתר Time Out Tel Aviv, ‏12 בדצמבר 2013
סאונדקס

סאונדקס הוא אלגוריתם פונטי שמאפשר לזהות שמות לפי צלילם ואופן הגייתם, ובכך להתגבר על הבדלי כתיב לא משמעותיים, העלולים לנבוע משגיאות כתיב נפוצות. סאונדקס הוא הנפוץ מבין האלגוריתמים הפונטיים.
סאונדקס פותח בארצות הברית על ידי רוברט ראסל ומרגרט אודל, ונרשם כפטנט בשנים 1918 ו-1922 (פטנט אמריקאי מס' 1,261,167 ופטנט אמריקאי מס' 1,435,663). וריאציה של האלגוריתם, הקרויה "סאונדקס אמריקאי", פותחה בשנות השלושים של המאה העשרים לשם ניתוח תוצאות מפקד האוכלוסין של ארצות הברית בשנים 1890 עד 1920. אלגוריתם סאונדקס בלט בשנות השישים, כאשר פורסמו מאמרים אחדים העוסקים בו, בכתבי העת Communications of the ACM ו-Journal of the ACM, ובפרט כאשר תואר על ידי דונלד קנות' בספריו The Art of Computer Programming.
אלגוריתם סאונדקס מתאים לכל שם קוד בן ארבעה תווים: אות ואחריה שלוש ספרות. האות היא האות הראשונה של השם, והספרות הן פונקציה של יתר העיצורים שבשם. לעיצורים בעלי צליל דומה מותאמת אותה ספרה. כך, למשל, העיצורים השפתיים B, F, P, V מקודדים כולם כ-1. אמות קריאה עשויות להשפיע על הקידוד, אך הן מקודדות באופן ישיר רק כאשר הן האות הראשונה בשם.
האלגוריתם במלואו:
השאר את האות הראשונה של השם.
מיתר האותיות של השם סלק את כל המופעים של התנועות a, e, h, i, o, u, w, y.
לאותיות שנותרו, פרט לאות הראשונה, החלף את העיצורים בספרות כדלקמן:
1 <= b, f, p, v  - האותיות המייצגות עיצורים הנהגים באמצעות השפתיים והשיניים
2 <= c, g, j, k, q, s, x, z - האותיות המייצגות את העיצורים הגרוניים והשורקים
3 <= d, t - האותיות המייצגות עיצורים הנהגים בעזרת השיניים
4 <= l - האות המייצגת עיצורים הנהגים בעזרת החיך
5 <= m, n - האותיות המייצגות עיצורים הנהגים באמצעות השפתיים והאף
6 <= r - האות  המייצגת עיצורים הנהגים באמצעות הלשון והאף
אם שתי אותיות או יותר שלהן הותאמה אותה ספרה סמוכות בשם המקורי, התעלם מכולן מלבד הראשונה.
החזר את ארבעת התווים הראשונים שהתקבלו. אם יש פחות מארבעה תווים, השלם את הספרות באפסים.
באלגוריתם זה, השמות Robert ו-Rupert מקבלים קוד זהה, R163, ואילו Rubin מקבל את הקוד R150.
האלגוריתם מאפשר להתגבר על טעויות שמיעה, טעויות לשוניות וטעויות הקלדה, שעלולות להיווצר בעת איסוף והקלדה של נתונים העוסקים בבני אדם, ששמם הוא מרכיב חשוב בזיהוים.
מטבעו האלגוריתם תלוי בשפה. מובן שהוא דורש התאמה לשימוש בשפה שאיננה נכתבת באלפבית לטיני, וגם כאשר השפה נכתבת באלפבית לטיני, כללי ההגייה שלה עשויים להיות שונים מאלה של האנגלית. באמצע שנות השישים פותח בישראל אלגוריתם סאונדקס לשמות עבריים, על ידי העוסקים בעיבוד נתוני מרשם התושבים.
אלגוריתם סאונדקס המתואר לעיל יוצר יחס שקילות בקבוצת השמות (שני שמות הם שקולים כאשר האלגוריתם מתאים להם קוד זהה). לכל שני שמות נתונים ייתכן אחד משני מצבים אפשריים: הם שקולים זה לזה, או שאינם שקולים זה לזה. תשובות מגוונות יותר מתקבלות מאלגוריתם המגדיר מרחק (מטריקה) בין שני שמות. דוגמה לאלגוריתם כזה הוא מרחק המינג. אלגוריתם נוסף המחזיר מרחק בין שמות, בשם Graphex, פותח בצה"ל על ידי אסא כשר, בעת שהיה חייל בשירות סדיר. המשתמש באלגוריתם מסוג זה יכול להחליט על המרחק הרצוי לו (אולי לפי מידע נוסף שיש לפניו).
לקריאה נוספת

פנחס שטרן, "האם אפשר לתרגם את הסאונדקס לעברית?", קובץ ההרצאות - הכנס הארצי לעיבוד נתונים 1966.
אסא כשר, "GRAPHEX", קובץ ההרצאות - הכנס הארצי לעיבוד נתונים 1966.
סאמבורו

| --- | --- |

שער הכניסה לשמורה
 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1985
 נתונים ומידות
 שטח:  165 קמ"ר
 מיקום
 מדינה:  קניה קניה
 קואורדינטות:  0°37′5″N 37°31′48″E﻿ / ﻿0.61806°N 37.53000°E﻿ / 0.61806; 37.53000
  (למפת קניה מוגדלת) ניירובי מומבסה הר קניה קיסומו ואג'יר גאריסה לודוואר סומליה אתיופיה דרום סודאן  אוגנדה טנזניה האוקיינוס ההודי סאמבורו(למפת קניה רגילה) ניירובי מומבסה הר קניה קיסומו ואג'יר גאריסה לודוואר סומליה אתיופיה דרום סודאן  אוגנדה טנזניה האוקיינוס ההודי סאמבורו
שמורת סאמבורו היא שמורה הממוקמת על גדת הנהר החום (Ewaso ngiro) בקניה. בצד השני של הנהר ממוקמת השמורה באפלו ספרינגס. השמורה בשטח של 165 קילומטרים רבועים והיא ממוקמת כ-350 ק"מ מניירובי. גובה השמורה הוא בין כ-800 ול-1,230 מטרים מעל פני הים.
במרכז השמורה, זורם הנהר בין כפות דום מצרי וצמחייה עבה. הנהר מספק מים, שבלעדיהם השמורה באקלים צחיח זה לא תוכל לשרוד.
בשמורה זו גידלו ג'ורג' וג'וי אדמס את אלסה הלביאה שעליה נכתב הספר והסרט "לחופש נולדה". בנוסף השמורה היא ביתה של קאמוניאק, לביאה שאימצה גורי ראמים.
בית גידול

לאחר הכניסה לשמורה ניתן לראות שני הרים: הר קויטוגור (Koitogor) ואולולוקווה (Ololokwe. סאמבורו היא שמורה שקטה המושכת בעלי חיים רבים בשל הנהר החום שזורם בתוכה, עצי השיטה, הצמחייה על גדות הנהר, העצים הקוצניים וערבות העשב. הנהר זורם דרך השמורה על ביצת לוריאן. שלוות השמורה אינה מופרת בשל המרחק מהתעשייה ואי הגישה אל השמורה זמן רב. עם זאת, רועי צאן ובקר מקומיים מכניסים את המקנה שלהם אל תוך השמורה, ומהווים תחרות לבעלי החיים המקומיים.
פאונה

יש מגוון רחב של בעלי חיים וציפורים בשמורת סאמבורו. מספר מינים גדולים הנפוצים בקניה נמצאים בשפע שם, כולל את הפאונה שחיה באזורים הצחיחים יותר כגון: צבי ג'ירפי, זברת גרבי, ראם ביסה, וג'ירף מרושת. ניתן למצוא בשמורה אריה מסאי, ברדלס מזרח אפריקני ונמר בנוסף לתאו, פיל אפריקני והיפופוטם.
יונקים נוספים הנפוצים בשמורה הם: בבון זית, צבי גראנט, חזיר יבלות, דיקדיק קירקי, אימפלה וקובוס המים. הקרנף כבר לא חי בשמורה בשל ציד בלתי חוקי כבד.
בשמורה יש מעל 350 מינים של ציפורים. זה כולל את הצופיתיים, שרקרק, מרבו אפריקני, שלדג, עיט סוואנות, עיט שחור, חיוויאי להטוטן, פניניית החושן, פרנקולין צהוב גרון, כחל לילכי, לבלר, זהריר הדור, טוקוס נקוד ומספר מיני נשרים, בהם נשר הדקלים (אף שאינו נשר).
על גדות הנהר ניתן למצוא תניני יאור מתחממים.
גלריה

נמר על עץ בשמורה
צבי ג'ירפי
פיל אפריקני על גדות הנהר החום
ג'ירפות מרושתות וזברות גרבי
זכר אריה עם רעמה מועטה
עדר גדול של פילים חוצה את הנהר
סאולה

| סאולה |
| --- | --- |
 עגל סאולה
מצב שימור
 מצב שימור: סכנת הכחדה חמורה סכנת הכחדה חמורה (CR) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
משפחה:: פריים
תת־משפחה:: פרים
שבט:: בקר
סוג:: סאולה
מין:: סאולה
שם מדעי
 Pseudoryx nghetinhensis
תחום תפוצה


סאולה (שם מדעי: Pseudoryx nghetinhensis) הקרוי גם שור וו קואנג, הוא מין יחיד בסוגו. הסאולה, אחד מהיונקים הנדירים ביותר בעולם, הוא מין בקר שוכן יערות המצוי רק בווייטנאם (שמורת הטבע וו קואנג) ובלאוס קרוב לגבול ווייטנאם-לאוס. שמו הנפוץ, סאולה, משמעו, "בעל קרניים דקות-גזרה". החלק השני של שמו המדעי, nghetinhensis בא משני שמות של פרובינציות בווייאטנם, נגה אן והא טין בזמן ש־pseudoryx מעיד על הדמיון בינו ובין הראם. בני שבט מונג קוראים לחיה זו "סאט-סופאפ" משמע, "החיה המנומסת" מפני שהיא נעה בשקט דרך היער.
הזואולוגיה התוודעה לסאולה רק בשנת 1992, בעיקר מקרניים בלתי-רגילות שתועדו בווייטנאם. לא ידוע כמה פרטים קיימים, מפני שרק 11 תועדו חיים.
הסאולה הוא בן-בקר קטן יחסית שאורכו 80-90 ס"מ ומשקלו 90 ק"ג בממוצע.