stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איגור
הערות שוליים

↑  Behrendt, Stephen C. (2012). "A Hideous Bit of Morbidity": An Anthology of Horror Criticism from the Enlightenment to World War I. Jefferson, North Carolina: McFarland. p. 97. ISBN 978-0786469093. Mary Shelley's Frankenstein was adapted for the stage many times, and the first of these interpretations was Richard Brinsley Peake's Presumption; or, the Fate of Frankenstein (1823), which dramatized key scenes from the novel and added Frankenstein's assistant, Fritz, to the mix.
↑  Doe, John (באוגוסט 2001). "Cast and Characters - Romantic Circles". Romantic Circles. RC. נבדק ב-20 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
אליצור שומרון

אליצור מועצה אזורית שומרון היא קבוצת כדורסל ישראלית מיהודה ושומרון, המייצגת את המועצה האזורית שומרון ומשחקת בליגה הלאומית נכון לעונת 2024/2025.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה בעשור השני של שנות האלפים כקבוצת ליגה של יישובי המועצה האזורית שומרון ושיחקה בליגות הנמוכות.
בעונת 2019/20 עלתה הקבוצה לראשונה בתולדותיה לליגה הארצית, לאחר שהעונה נעצרה בעקבות מגפת הקורונה והקבוצה הייתה במקום הראשון במאזן של 15 ניצחונות והפסד בודד.
עם עלייתה לליגה הארצית שובצה הקבוצה במחוז הצפוני, ובעונת הבכורה בליגה הארצית סיימה במקום החמישי, במאזן של 15 ניצחונות ותשעה הפסדים. בעונה זו לא התקיים פלייאוף עקב מגפת הקורונה.
בעונתה השנייה של הקבוצה בליגה הוחתמו מספר שחקנים בולטים, בהם תומר בר אבן, שון לבנובסקי, אלחי מנצבך וצאלי ניומן. במהלך עונה זו הייתה הקבוצה בחלק העליון של הטבלה לאורך כל שלבי העונה ובמחזור הסיום גברה על יריבתה לצמרת הפועל צפת-גליל ועלתה למקום הראשון המבטיח את יתרון הביתיות בכל שלבי הפלייאוף. בסדרת רבע הגמר ניצחה הקבוצה את המסיימת שמינית הפועל עמק חפר 2–1 לאחר צמד ניצחונות במשחקי הבית 75–72 ו-88–72 והפסד במשחק החוץ 77–85. בשלב חצי הגמר פגשה הקבוצה את הפועל עכו/מטה אשר וגם בסדרה זו ניצחה 2–1 לאחר ניצחונות במשחקי הבית 88–68 ו-71–56 והפסד 69–79 במשחק החוץ. בסדרת הגמר פגשה הקבוצה את סגניתה מהעונה הסדירה, הפועל בני כפר סבא, וגם בסדרה זו ניצחה 2–1, 68–61 ו-88–78 במשחקי הבית אל מול הפסד 57–77 במשחק החוץ. לאחר הניצחון בסדרת הגמר העפילה הקבוצה לראשונה בתולדותיה לליגה הלאומית.
עד עליית הקבוצה לליגה הלאומית אירחה את משחקיה באולם הספורט בכפר תפוח.
לקראת עונת 2022/23 מינתה הקבוצה את דרור כהן למאמנה.
בעונת 2023/2024 הגיעה הקבוצה לסיכום עם מכבי תל אביב להסכם בה תשמש כקבוצת "טיפוח" למועדון מליגת העל. במסגרת ההסכם תקלוט אליצור שומרון שחקנים צעירים ממכבי תל אביב כדי שיקבלו דקות כמושאלים במסגרת מקצוענית. בשנה הראשונה להסכם הצטרפו לקבוצה שחר דורון ורועי בכר.
סגל השחקנים > מחלקת נוער

הקבוצה מפעילה 11 קבוצות נוער וילדים כאשר קבוצת הנוער הבכירה של המועדון משחק בליגה המחוזית (הליגה הרביעית).
סגל השחקנים > תארים

אליפות הליגה הארצית (1)
2021/22
אליפות ליגה א' (1)
2019/20
הערות שוליים

↑  אליצור שומרון עלתה לארצית
↑  אור שקדי‏, אליצור שומרון העפילה לליגה הלאומית בכדורסל, באתר וואלה, 15 במאי 2022
↑  אהרלה ויסברג, ‏‏מינוי מפתיע: דרור כהן יאמן את אליצור שומרון בליגה הלאומית, באתר ספורט1, 10 ביוני 2022
↑  עמרי מנהיים, ‏כמו קבוצת בת: מכבי תל אביב בדרך לשת"פ עם אליצור שומרון, באתר ערוץ הספורט, 16 ביוני 2023
↑  אור שקדי‏, מכבי תל אביב חתמה על הסכם שיתוף פעולה עם אליצור שומרון, באתר וואלה, 11 בספטמבר 2023
אמנה בדבר מעמדם של פליטים

מדינות החתומות על אמנה בדבר מעמדם של פליטים:
  מדינות החתומות על האמנה משנת 1951 בלבד
  מדינות החתומות על הפרוטוקול משנת 1967 בלבד
  מדינות החתומות על האמנה והפרוטוקול
  מדינות שאינן צד לאמנה
אמנה בדבר מעמדם של פליטים (באנגלית: Convention Relating to the Status of Refugees) היא אמנה בין-לאומית, אשר נחתמה בישיבה מיוחדת של האומות המאוחדות בז'נבה ב-28 ביולי 1951, ונכנסה לתוקף ב-22 באפריל 1954.
היסטוריה

בזמן הכינוס הראשון של העצרת הכללית של האומות המאוחדות, ב-10 בינואר 1946, עלה הצורך לטפל בבעיית הפליטים שיצרה מלחמת העולם השנייה. החלטה 8 של העצרת הכללית ציינה כי הארגון מכיר בדחיפות הטיפול בבעיה, ובצורך להבחין בין קרבנות המלחמה לבין פושעי מלחמה, משתפי פעולה ובוגדים שנמלטו מארצותיהם בסופה. העצרת הכללית העבירה את הנושא לטיפולה של המועצה הכלכלית-חברתית של האומות המאוחדות, והטילה על המועצה להכין דו"ח בעניין לקראת חלקו השני של הכינוס בסוף 1946, שיניח את היסודות להקמת גוף בין-לאומי לטיפול בפליטים.
בדצמבר 1946 קיבלה העצרת הכללית של האו"ם את החלטה 62, שהכריזה על הקמתו של ארגון הפליטים הבין-לאומי. מטרתו המרכזית של הארגון הייתה לסייע בשילוב הפליטים כאזרחים בארצות שאליהן ברחו, בארצות הולדתם, או במדינה שלישית. הארגון אמור היה לסיים את פעילותו עד יוני 1950. עד מהרה התברר שהכמות הגדולה של פליטים מונעת דבר זה. בשנת 1948 ביקשה המועצה הכלכלית-חברתית ממזכ"ל האו"ם לערוך, בשיתוף פעולה עם סוכנויות וארגונים העוסקים בנושא, מחקר מקיף בנושא בעיית הפליטים והחקיקה הרלוונטית לנושא, הן ברמה הלאומית והן ברמה הבין-לאומית. בעקבות ממצאי המחקר והמלצת המזכ"ל על ניסוח אמנה בין-לאומית בנושא הפליטים הכריזה המועצה הכלכלית-חברתית של האו"ם על הקמת ועדת אד-הוק בעניין. הוועדה הורכבה מנציגיהן של 13 מדינות חברות באו"ם, כולל מדינת ישראל, שיוצגה על ידי עורך הדין יעקב רובינסון.
רובינסון ביסס סביבו חוג של מומחים שהיו שותפים לניסוח האמנה ופעלו להרחיב ככל הניתן את ההגנות שסיפקה לפליטים. מומחים אלה כללו משפטנים, דיפלומטים ונציגי ארגונים שונים שהצטרפו לוועדה כמשקיפים. גלעד בן נון, היסטוריון מטעם האיחוד האירופי באוניברסיטת ורונה, שמחקרו עסק בנושא, טוען כי: "יהודים, ובראשם נציג מדינת ישראל לאמנה, ד"ר יעקב רובניסון, היו אלה שנשפו חיים לתוך האמנה וגרמו לה להתקבל – שלולא הקרבות הדיפלומטיים הקשים שלהם, לא הייתה האמנה רואה אור יום – בוודאי לא במתכונתה הנוכחית של הגנה משמעותית על פליטים באשר הם". בנוסף תרמו לאמנה הנציג האמריקאי לאמנה, המשפטן היהודי לואיס הנקין, נציג אגודת ישראל למוסדות האו"ם בניו יורק, הרב יצחק לוין, וההסתדרות הציונית העולמית.
ב-28 ביולי 1951 אימצה ועדה מיוחדת של האומות המאוחדות את אמנת הפליטים. ב-4 בדצמבר 1952 הייתה דנמרק המדינה הראשונה שאשררה את האמנה. ב-1953 אשררו את אמנה נורווגיה, בלגיה, לוקסמבורג וגרמניה. בשנת 1954 אשררו את האמנה אוסטריה, צרפת, איטליה, מונקו, שוודיה, בריטניה וישראל. האמנה אושרה בעיר ז'נבה ולפיכך יש המכנים אותה בשם "אמנת ז'נבה", אף על פי שאיננה אחת מאמנות ז'נבה העוסקות בדיני מלחמה.
ב-4 באוקטובר 1967 נכנס לתוקפו פרוטוקול בדבר מעמדם של פליטים (Protocol Relating to the Status of Refugees) המרחיב את הוראות האמנה. האמנה החילה את הוראותיה רק על פליטים שנקלעו למצבם עקב אירועים שאירעו עד 1 בינואר 1951, והעניקה למדינות החתומות עליה את הזכות לפרש את הוראות האמנה כאירועים שאירעו באירופה או אירועים שאירעו באירופה ובמקומות אחרים. הפרוטוקול הסיר את מגבלות הזמן והמקום מהגדרת ה"פליט" אולם התיר למדינות שחתמו על האמנה ואשר הגבילו את תחולתה הגאוגרפית, להמשיך ולהחזיק בהגבלה זו.
נכון לשנת 2010 - 147 מדינות בעולם חתמו על האמנה או על הפרוטוקול (או על שניהם).
הגדרת פליט

בהתאם לתחילת סעיף א(2) בסימן א׳ לאמנה, כפי שתוקן בפרוטוקול משנת 1967, פליט הוא אדם:
”הנמצא מחוץ לארץ אזרחותו [...] בגלל פחד מבוסס להיות נרדף מטעמי גזע, דת, אזרחות, השתייכות לקיבוץ חברתי מסוים או להשקפה מדינית מסוימת ואיננו יכול להיזקק להגנתה של אותה ארץ או אינו רוצה בכך בגלל הפחד האמור; או הנמצא עקב המאורעות האמורים מחוץ לארץ שבה היה קודם לכן מקום מגוריו הקבוע, והוא חסר אזרחות, ואינו יכול לחזור לאותה ארץ או אינו רוצה בכך בגלל הפחד האמור;”
חובות המדינות החברות

האמנה מטילה על המדינות החתומות מספר חובות אשר נועדו להגנתם של הפליטים, על פי הגדרת האמנה, הנמצאים בתחומן. החובות הבולטות הן:
שיתוף פעולה עם נציבות האו"ם לפליטים: בהתאם להוראות סעיף 35 לאמנה וסעיף II לפרוטוקול, המדינות מסכימות לשתף פעולה עם נציבות האו"ם לפליטים במסגרת ביצוע חובותיהן, ולסייע לנציבות לפקח על יישום הוראות האמנה.
העברת מידע בדבר תחיקה ארצית: בהתאם לסעיף 36 לאמנה, המדינות החברות חייבות לדווח למזכיר הכללי של האו"ם על חוקים ותקנות שחוקקו על מנת להבטיח את יישום האמנה בתחומן.
פטור מעקרון ההדדיות: במדינה שבה קיים תנאי של עקרון הדדיות המקנה זכות לאזרח זר אך ורק אם מדינת המוצא של האזרח מקנה זכויות דומות לאזרחי המדינה המארחת, תנאי זה לא יחול על פליטים. זאת מכיוון שפליטים לא זוכים להגנת מדינת הלאום שלהם.
זכויות פליטים

איסור על גירוש או החזרה: הזכות העיקרית שמקנה האמנה למי שמוכר כפליט היא הזכות שלא להיות מוחזר בכוח למדינת המוצא. סעיף 33 לאמנה קובע: ”שום מדינה החברה באמנה לא תגרש ולא תחזיר פליט, בשום צורה שהיא, אל גבולות הארצות שבהן יהיו חייו או חירותו בסכנה מטעמי גזעו, דתו, אזרחותו, השתייכותו לקיבוץ חברתי או להשקפה מדינית.” זוהי הנחה מקובלת בתחום המשפט הבין-לאומי הנוהג כי אין לגרש בכוח פליט, ומכאן שגם מדינות שאינן חתומות על האמנה חייבות לכבד כלל זה.
הגנת סעיף 33 חלה גם על מבקש מקלט שנכנס לטריטוריית המדינה באופן בלתי חוקי. מבקש מקלט שבקשת המקלט שלו נדחתה הוא מי שבקשתו נדחתה על ידי המדינה על בסיס סעיף 1 לאמנה, אולם לגישת המדינות החברות במועצת אירופה, הרחקתו תישקל רק לאחר שמוצו כל ההליכים שמכוחם הוא עשוי לקבל מעמד פליט.
סעיף 31 (1) לאמנת הפליטים קובע שמבקש מקלט הנכנס לטריטוריית המדינה באופן בלתי חוקי זכאי לחסינות מפני העמדה לדין בגין עבירת ההסתננות, אם הוא מגיע ישירות מהטריטוריה בה הוא מצוי בסכנה.
סעיף 32(1) לאמנת הפליטים קובע את חובת אי-הגירוש: "המדינות בעלות האמנה לא יוציאו מתחומן ("expel") פליט השוהה בארצן בהיתר אלא מטעמי ביטחון לאומי וסדר ציבורי".
סעיף 32 נחקק על רקע מאורעות מלחמת העולם השנייה במטרה לאפשר לפליט להיטמע במדינת המקלט. המטרה היא שהפליט לא יהיה מצוי תחת חשש מתמיד פן יורחק, אלא שיוכל להסתמך על רישיון הישבה שהוענק לו, ולהשקיע את מירב מרצו בהיטמעות במדינה.
לפליט זכות שינהגו בו ללא אפליה מטעמי דת, גזע, או ארץ מוצא (סעיף 3). לפליטים זכות לעבוד במדינה בה מצאו מקלט באותו אופן שבו המדינה המארחת מעניקה רשות עבודה לאזרחים זרים (סעיף 17). האמנה מעניקה לבעלי מעמד פליט אף את הזכות לחופש תנועה בתחומי המדינה שבה מצאו מקלט (סעיף 26), לפליט הזכות לחינוך אם במדינה בה מצא מקלט קיים חוק חינוך חובה והזכות להכרה בתעודות על חינוך שרכש (סעיף 22). לפליט זכות ליהנות משרותיי רווחה אם הוא שוהה במדינה שבה שירותים אלה ניתנים בחוק לאזרחי המדינה (סעיף 23). מדינות בהן מעוגנות זכויות עובדים וזכויות לביטחון סוציאלי בחקיקה, יתנו לפליטים בתחומן ליהנות מזכויות אלה (סעיף 24).
ישראל

על פי המידע באתר נציבות הפליטים של האומות המאוחדות, מדינת ישראל אשררה את האמנה ב-1 באוקטובר 1954 ואת הפרוטוקול ב-14 ביוני 1968. על פי המידע שפורסם באתר משרד המשפטים, ישראל אשררה את הפרוטוקול עם הסתייגויות ולא הצטרפה לאמנה. על פי מסמך שהוציאה הכנסת ב-2013, ישראל כן חתומה על האמנה. בכנסת השבע עשרה הגיש חבר הכנסת מיכאל מלכיאור הצעה לעגן את סעיפי האמנה בחוק בהתאם לאמור בה בסעיף 36, ובכנסות העוקבות הוגשו הצעות חוק דומות, אך אף אחת מהן לא התקבלה.
נציבות האו"ם לפליטים, אשר פועלת בישראל משנות ה-70, ניהלה את ההליכים הכרוכים בהגשת בקשות לקבלת מקלט מדיני בישראל, עד שנת 2009, כשאז הועבר הטיפול במבקשי מקלט בישראל ליחידת RSD‏ (Refugee Status Determination) של משרד הפנים. בראשית 2011 הונהג "נוהל הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל", למימוש מחויבותה של ישראל על פי האמנה. הנוהל מסדיר את עבודתה של "הוועדה המייעצת לענייני פליטים לשר הפנים" כגוף מייעץ לשר הפנים, למנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה ולראש צוות ביחידת ה-RSD. כמו כן, קובע הנוהל כי יושב ראש הוועדה המייעצת יהיה "שופט בדימוס או מי שכשיר להיות שופט בית משפט מחוזי, שאינו עובד מדינה, ואשר ימונה על ידי שר הפנים בהתייעצות עם שר המשפטים", וכי בוועדה יהיו 3 חברים נוספים: נציגי משרד המשפטים; משרד החוץ; ומשרד הפנים. עד שנת 2010 כיהן אורי שטרוזמן בראש הוועדה המייעצת. בשנת 2010 נכנס לתפקיד עו"ד אבי חימי שפרש בשנת 2015, ובשנת 2016 נכנס לתפקיד עו"ד ציון אמיר. בשנת 2016 שב עו"ד חימי לכהן בראש ועדה נוספת כך שמכהנים שני יו"ר במקביל.
ראו גם

אמנות בין-לאומיות בנושאי זכויות אדם
הערות שוליים

↑  כתבי אמנה, כרך 3, עמוד 5, מספר כתב אמנה: 65.
↑  Resolutions adopted on the reports of the third committee
↑  Question of RefugeesQuestion of Refugees A/RES/8(I), By General Assembly, 12 February 1946, unhcr
1 2 3 4 5 6  על מעורבותה של ישראל בניסוח אמנת הפליטים של האו"ם, "המשרוקית", גלובס, 16 בינואר 2018
↑  צדדים לאמנה בדבר מעמדם של פליטים, באתר נציבות האו"ם לפליטים
↑  כתבי אמנה רב-צדדיים , באתר משרד המשפטים של מדינת ישראל
↑  הליכי קבלת מעמד פליט בישראל
↑   שלבי החקיקה של הצעת חוק הסדרת מעמד הפליטים בישראל, התשס"ז-2007, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   שלבי החקיקה של הצעת חוק אמנת הפליט להסדרת מעמד מבקשי מקלט ופליטים בישראל, התש"ע-2009, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   שלבי החקיקה של הצעת חוק אמנת הפליט להסדרת מעמד מבקשי מקלט ופליטים בישראל, התשע"ג-2013, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   שלבי החקיקה של הצעת חוק אמנת הפליט להסדרת מעמד מבקשי מקלט ופליטים בישראל, התשע"ה-2015, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   שלבי החקיקה של הצעת חוק אמנת הפליט להסדרת מעמד מבקשי מקלט ופליטים בישראל, התשע"ט-2019, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   שלבי החקיקה של הצעת חוק אמנת הפליט להסדרת מעמד מבקשי מקלט ופליטים בישראל, התש"ף-2019, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   שלבי החקיקה של הצעת חוק אמנת הפליט להסדרת מעמד מבקשי מקלט ופליטים בישראל, התש"ף-2020, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  בג"ץ 3736/16 משרד תומר ורשה - עורכי דין נ' שר הפנים ועו"ד ציון אמיר, ניתן ב־22 בפברואר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4202085-2  NKC: unn2013747359  VIAF: 196087597   WorldCat (עם VIAF): 196087597
נחל נקרות

| --- | --- |

מבט על נחל נקרות מהר יהב
 מידע כללי
 אורך:  כ־60 ק"מ
 אגן ניקוז:  כ־1,000 קמ"ר
 יובלים:  נחל אשבורן, נחל רמון, נחל מרפק, נחל אנקה, נחל חררים, נחל צבירה, נחל מעוק, נחל מרזבה 
 שפך:  נחל הערבה 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) נחל נקרות(למפת צפון הנגב רגילה) נחל נקרות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל נקרות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל נקרות
 
מצד נקרות
נחל נקרות הוא נחל אכזב באזור מכתש רמון הנשפך אל נחל הערבה. הנחל נקרא בערבית ואדי אלג'ריר ("הנחל הגורר"). הוא נקרא כך בשל הגומחות הרבות שנחצבו על ידי השיטפונות בדפנות הקניון.
תיאור הנחל

נחל נקרות הוא מן הגדולים שבנחלי הר הנגב. אורכו כ-60 ק"מ ושטח אגן הניקוז שלו כ-1,000 קמ"ר. בקירותיו של הנחל שכבות של אבן חול נובית מתקופת הקרטיקון התחתון. הנחל מישורי מאוד ורק חלק קטן ממנו צר. קיים בנחל עיקול המכונה "פרסת נקרות", שבו תחום הנחל בין קירות מצוקיים של סלעי גיר. בסיומה של פרסת נקרות נדחס הנחל למעוק צר שאורכו כ-200 מ', עומקו כ-10 מ' ורוחבו מטרים ספורים. לעיתים, הקרקע של המעוק מוצפת במים עמוקים לאחר שיטפונות החורף.
מצד נקרות

מצד נקרות הוא מבנה נבטי ומצד רומי ששימש כעמדת שמירה ושוכן על גדת נחל נקרות. העמדה הוקמה על ידי הנבטים כדי להגן על דרך הבשמים. לאחר השתלטות האימפריה הרומית על דרכי המסחר הנבטיות, המקום נעזב. בתקופה הרומית הקדומה, המצד שימש כתחנות שיירות נבטית, בתקופה הרומית המאוחרת שימש כמצד רומי ונקודת שמירה. סמוך למושב עין יהב, במרחק כקילומטר אחד ממזרח לכביש הערבה, נבנה לרוחב הנחל סכר עפר. הסכר נועד להשהות באפיקו את מי השיטפונות, כדי שיחלחלו אל אפיק מי התהום. בצד הדרומי של הנחל נמצאת מערה קטנה הנקראת "מערת נקרות" שגובהה מטר וחצי עם חול ים בתוכה. כתוצאה מהתחתרות מי השיטפונות בבסיס המצוק, נוצרה המערה. המערה צרה וארוכה.
מסלול הנחל

הנחל מתחיל בקרבת שפתו הדרומית- מזרחית של מכתש רמון כ-2.5 ק"מ צפונית- מערבית לפסגת הר עודד. הנחל זורם בקער בין קמר רמון וקמר עריף. ערוץ הנחל רחב ומדרונותיו מתונים וכלי רכב יכולים לעבור בו עד למקום שבו נחל נקרות חוצה את כביש מצפה רמון-אילת. נחל נקרות עובר בקער עד נקודת חיבורו עם נחל רמון. בהמשך הוא חוצה את כביש מצפה רמון-אילת ומתלכד עם נחל רמון. בהמשך נחל נקרות זורם דרומה, מזרחה ולבסוף צפונה. הנחל חוצה את קו השבר של רמון וחוצה את כביש הערבה, נמשך כ-4 ק"מ עד התלכדותו עם נחל הערבה.
דרך עפר מהנחל מובילה לנחל חדב.
ממצאי החפירות במצד נקרות

בין השנים 1981-1982 רודולף כהן ערך חפירות ארכאולוגיות באתר. במסגרת החפירות נגלו על רצפת החדרים של המבנה הנבטי כלים קרמיים הכוללים קערות מצוירות, נרות וסירי בישול האופייניים למאה הראשונה לספירה. באותן חפירות נמצאו מטבעות נבטים של הקיסר אלגבאלוס.
בעלי חיים

מדי פעם נצפים בנחל עדרי יעלים וערודים.
צמחייה

בנחל יש כמה עצי שיזף, ויש צמחייה מדברית אופיינית ודקלים קטנים.
גלריה

מערת נקרות
לקריאה נוספת

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
מערת נקרות מתוך עמוד ענן
פורום אתר טיולי- נחל נקרות
הערות שוליים

1 2 3  נחל נקרות מתוך אתר ארץ הצבי
1 2  טיול בפרסת נקרות ומכתש רמון  מתוך אתר מפה
↑  פרסת נקרות מתוך iNature
1 2 3  מנחם מרקוס (עורך), מדריך ישראל החדש, אנציקלופדיה: מסלולי טיול, הר הנגב והערבה, כרך 15, הוצאת: ידיעות אחרונות, כתר ומשרד הביטחון, 2001, עמ' 165-166
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007475796005171  VIAF: 316601988   WorldCat (עם VIAF): 316601988
קירה רדינסקי

| --- | --- |

 לידה:  28 ביולי 1986 (בת 38) קייב, ברה"מ 
 ענף מדעי:  מדעי המחשב 
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 מנחה לדוקטורט:  שאול מרקוביץ, ניר אילון 
 מוסדות:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 פרסים והוקרה:  השאת משואה בטקס הדלקת המשואות, פרסים נוספים
 בן או בת זוג:  שגיא דוידוביץ 
 מספר צאצאים:  2 
 www.kiraradinsky.com
 תרומות עיקריות
 מפתחת שותפה של דברה (Debra), מערכת Big Data המוצאת תבניות ושרשרות אירועים היסטוריים ועל סמך זה חוזה מגמות עתידיות
 
קירה רדינסקי (נולדה ב־28 ביולי 1986) היא מדענית מחשב המתמחה בכריית מידע ובינה מלאכותית, מנהלת ויזמת היי־טק ישראלית. מדענית, פרופסור אורח בטכניון. חברת מליאת רשות ניירות ערך. לשעבר דירקטורית מדע נתונים ומדענית ראשית ב-eBay ישראל.
ביוגרפיה

רדינסקי נולדה בקייב, שבאוקראינה. הוריה נפרדו בטרם נולדה, והיא עלתה לישראל כשהייתה בת 4. גדלה בנשר עם אמה, דודתה וסבתה. האם, מתמטיקאית בהכשרתה, עבדה במספר עבודות במקביל כדי לפרנס את משפחתה. אביה של רדינסקי עלה בנפרד לישראל, חזר בתשובה ולא נמצא בקשר עימה.
רדינסקי למדה בתיכון ע"ש יצחק רבין בנשר. בין השנים 2004–2007 שירתה ביחידה הטכנולוגית של חיל המודיעין כמתכנתת, וזכתה ב־2006 בפרס ביטחון ישראל כחלק מצוות תכנות ביחידתה.
בעלת חגורה שחורה בקראטה.
ביוגרפיה > חיים אישיים

רדינסקי מתגוררת בזכרון יעקב, נשואה לשגיא דוידוביץ, יזם הייטק ומנכ"ל חברת SparkBeyond, שמפתחת מנוע חיפוש המתמקד בתגליות ובמדע. אם לשניים.
פעילות באקדמיה

בשנת 2002, בגיל 15, החלה רדינסקי ללמוד בטכניון במסגרת תוכנית המצוינים. את שלושת תאריה האקדמיים קיבלה מהפקולטה למדעי המחשב בטכניון. את התואר הראשון סיימה בשנת 2008, ולאחר מכן למדה לתואר שני ולדוקטורט במסלול ישיר תחת הנחייתו של פרופסור שאול מרקוביץ. בתואר השני עסקה בתחומים הקשורים ללמידה תלוית־זמן ולבינה מלאכותית. בשנת 2012, בגיל 26, הגישה את עבודת הדוקטורט שלה, בה תיארה מתודולוגיה לניבוי אירועים על סמך שכיחות שאילתות באינטרנט, וניתוח סמנטי של טקסטים מ־500 השנים האחרונות, ארכיוני חדשות מהניו יורק טיימס משנת 1851, ומאגרי מידע נוספים.
משנת 2016 היא מכהנת כמדענית מבקרת בטכניון פרו בונו, ובמסגרת תפקידה עובדת מול בתי החולים ושותפה לבניית מודלים וחיפוש תבניות כדי לצפות מה ההסתברות שמטופל מסוים ילקה במחלה, ובמקביל לאפשר לקבל החלטה בבחירת התרופה ומינונה על פי ניתוח של מקרים דומים.
באוגוסט 2018 פורסם כי רדינסקי יחד עם שחר הראל, סטודנט לתואר שני במדעי המחשב בטכניון, יצרו מערכת חכמה לפיתוח תרופות חדשות. המערכת עושה שימוש בבינה מלאכותית ולמידה עמוקה על מנת לקצר את השלב הראשון בפיתוח תרופה, הכולל סריקה של מספר עצום של מולקולות ואיתור אלו שיש בהן פוטנציאל רפואי. המערכת עושה שימוש בידע כימי ורפואי קיים על מנת להציע אפשרויות לתרופות חדשות.
רדינסקי פרסמה מעל 50 מאמרים מדעיים . היא שיתפה פעולה עם מעבדת מדעי המידע של יחידה 3060 בצה"ל.
פעילות בחברות הייטק

בין השנים 2009–2012 עבדה רדינסקי במחלקת המחקר במיקרוסופט. במהלך התמחות בת שלושה חודשים במטה מיקרוסופט ברדמונד פיתחה יחד עם אריק הורביץ, מנהל שותף בחטיבה, את "דברה" (Debra), מערכת Big Data המוצאת תבניות ושרשרות אירועים היסטוריים ועל סמך זה חוזה מגמות עתידיות. במסגרת המחקר רדינסקי הייתה שותפה ל־10 פטנטים רשומים, המחקר זכה לחשיפה גדולה ופרסום עולמי ואף נבחר בין כתבות הטכנולוגיה הטובות לשנת 2013. רדינסקי זכתה בפרסים ומלגות שונות והופיעה באירועים טכנולוגיים וכנסים רבים בעולם, כגון: ועידת TEDx, כנס וול סטריט ג'ורנל ועוד.
רדינסקי גם הובילה במיקרוסופט פרויקטים בתחום החיזויים האנליטיים, כגון: שיפור התוצאות במנוע החיפוש "בינג" ומערכת מבוססת בינה מלאכותית שחוזה התקפות סייבר על ארגונים.
במאי 2012 הקימה יחד עם ירון זכאי־אור את חברת ההזנק סיילס פרדיקט (SalesPredict). החברה פיתחה מערכת המבוססת על אלגוריתמי למידת מכונה ועיבוד שפה טבעית לחיזוי אנליטי אשר מספקת שירותים לאנשי מכירות וחברות, בעיקר מיון ומציאת לקוחות פוטנציאליים, באמצעות כריית מידע ממקורות שונים. היא כיהנה כמנהלת טכנולוגיות ראשית של חברת ההזנק, וכחברת דירקטוריון. ביולי 2016 רכשה חברת eBay את סיילס פרדיקט תמורת עשרות מיליוני דולרים. לאחר המכירה מונתה רדינסקי לדירקטורית מדע נתונים ומדענית ראשית ב־eBay ישראל.
באוקטובר 2019 התמנתה ליו"ר וסמנכ"לית טכנולוגיה של חברת הסטארט־אפ דיאגנוסטיק רובוטיקס, שרדינסקי הייתה ממקימיה שנתיים קודם לכן בטכניון. החברה מפתחת מערכות בינה מלאכותית לאוטומציה וחיזוי בעולם הדיאגנוסטיקה הרפואית על מנת לסייע לרופאים ולמטפלים לקבל החלטות אבחוניות מהירות ומדויקות יותר.
בשנת 2023 מונתה לדירקטורית בבנק אש ישראל.
חברות בחברות ציבוריות

חברת מליאת הרשות לניירות ערך (מיוני 2017)
חברת ועדת ההיגוי בפרויקט "מהנדסות העתיד" של התעשייה האווירית, ידיעות אחרונות ו־ynet, שמטרתו לעודד נשים ונערות לבחור בלימודי מקצועות מדעיים וטכנולוגיים, ובמקצועות הנדסה בפרט
חברה במועצת המנהלים הטכנולוגית[דרושה הבהרה] של קופת חולים מכבי
חברה במועצה הטכנולוגית של HSBC.
פרסים, מלגות והוקרה

מספר פרסים מטעם הטכניון: פרס הפרויקט המצטיין בפקולטה למדעי המחשב, פרס עוזר ההוראה המצטיין ופרס החדשנות הטכנולוגית (2007–2008)
מלגה מטעם גוגל המיועדת לנשים בתחום של כריית מידע, ובנוסף זכתה בפרס אניטה בורג מטעם גוגל, המיועד ל־20 נשים מובילות במדעי המחשב (2009–2012)
פרס מטעם יאהו בתחומים של אלגוריתמים, כריית מידע ואחזור מידע (2011)
השאת משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות (2014)
"אשת השנה" של ערוץ 9 (2017).
רדינסקי היא חברה בפורום הכלכלי העולמי (WEF).
פרסים, מלגות והוקרה > רשימות עיתונאיות שציינו את רדינסקי

MIT Technology Review כלל אותה ברשימת ממציאים עד גיל 35 (2013). המגזין ציין חיזוי של התפרצות מגפת כולרה בקובה, תופעה שהכתה בתדהמה את הקהילה הרפואית. המגזין ציין כי מציאת התבניות על ידי המחשב יוצרת ניבויים "טובים כמו של בני אדם".
טיים מגזין הכתיר אותה (בגיליון המוקדש להמצאות) כ"ממציאה מודרנית" בזכות האלגוריתם שפיתחה לניבוי אירועים (2013)
גלובס בחר בה במקום השני ברשימת הצעירים המבטיחים של עולם העסקים הישראלי (2013)
מעריב בחר בה כאחת מ־100 ישראלים מעוררי השראה (2013)
פורבס ישראל בחר בה כאחת מ־10 יזמיות ישראליות ששווה לעקוב אחריהן (2013)
Times of Israel בחר בה כאחת מחלוצי הטכנולוגיה הישראלים (2015)
Forbes העולמית בחר בה כאחת מ־30 הצעירים המובילים בטכנולוגיה מתחת לגיל 30 (2015) (30Under30)
פורבס ישראל בחר בה כאחת מ־30 הצעירים המבטיחים של ישראל מתחת לגיל 30 (2016) (30Under30)
פורבס ישראל בחר בה כאחת מ־50 הנשים המשפיעות בישראל (2016)
ליידי גלובס בחר בה כאשת השנה (2016)
Mako בחר בה לרשימת האנשים הכי המשפיעים בישראל (2016)
Telecom News בחר בה כאחת מ־20 האישים הבולטים ביותר, שהובילו את עולם התקשורת וההייטק הישראלי (2017)
נבחרה לרשימת 70 הצעירות המבריקות של ישראל של ליידי גלובס (2018).