stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחזקאל ברשטין
משפחתו

בנו היחיד יעקב, נפצע אנושות בהיותו ילד כבן שמונה, ב־1928. הוריו נסעו איתו למרכז רפואי בגרמניה, אך הוא נפטר כעבור שבועיים. אשתו שפרה ובנותיהם מינה ורבקה נרצחו ב-4 באוקטובר 1941.  בתו מרים ברגשטיין ובנה צבי הירש שרדו לאחר פטירתו עד חיסול גטו קובנה בקיץ 1944, אז נרצחו. בעלה רבי ישראל ברגשטיין שהיה נתין אמריקאי הצליח להגיע לארצות הברית ולארגן ויזה לבני המשפחה, אך לא הספיקו לממש את הרישיון לפני פלישת הגרמנים. בתו חיה ליבא אבין, נסעה ב־1935 לדרום אפריקה, והיא היחידה מצאצאיו ששרדה. היא ובעלה זלמן עלו לישראל, ולהם שלושה ילדים. היא נפטרה בתל אביב, בט"ו באלול תשנ"ז, 17 בספטמבר 1997.
לקריאה נוספת

הגאון הקדוש רבי יחזקאל ברשטיין וספרו דברי יחזקאל, בתוך: דברי יחזקאל, מהדורה חדשה, בני ברק: מישור, תשע"ג. עמ' תקפה–תרז.
הערות שוליים

↑  לפי עדות בני משפחתו הוא נולד בתרמ"ט או בתר"נ, ישנה גרסה נוספת של הרב אפרים אשרי שמקדים את תאריך לידתו לתרמ"ד, 1884.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462454705171  ISNI: 0000 0000 3400 5433  LCCN: n98108487  VIAF: 308261151   WorldCat (עם VIAF): 308261151
סורבגסבטן

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אגם 
 מידות
 שטח:  3.4 קילומטר רבוע
 גובה:  32 מטר מעל לפני הים
 עומק מרבי:  59 מטר
 ‏עומק ממוצע:  27.5 מטר
 מידע נוסף
 ‏אגן ניקוז:  35.2 קילומטר רבוע
 מדינות באגן הניקוז:  איי פארו איי פארו
 קואורדינטות:  62°03′00″N 7°14′00″W﻿ / ﻿62.05°N 7.2333333333333°W﻿ / 62.05; -7.2333333333333
  (למפת איי פארו מוגדלת) טורסהאבן קלאקסוויק סאנדורסורבגסבטן(למפת איי פארו רגילה) טורסהאבן קלאקסוויק סאנדורסורבגסבטן
 
אגם סרווקסוואה או אגם סורבגסבטן או (Sørvágsvatn; הגייה: סרווקסוואה) או אגם לייטסבטן או אגם לייטסואטן (Leitisvatn) הוא האגם הגדול ביותר באיי פארו.
האגם, ששטחו 3.4 קמ"ר ממוקם באי ואוגר בין העיירות סורבאגור ו-ואגאר.
שטח אגן הניקוז של האגם הוא 35.2 קמ"ר, עומקו הממוצע 27.5 מטרים, ועומקו המקסימלי 59 מטרים. פני האגם נמצאים בגובה של 32 מטרים מעל פני הים.
מחלוקת בעניין שם האגם

תושבי העיירה סורבאגור, שממערב לאגם, מעדיפים לקרוא לאגם סורבגסבטן (נהגה: סרווקסוואה- שמשמעו "האגם הסמוך לסורבאגור"). תושבי העיירות מיד'ואגור ו-סאנדבאגור שממזרח לאגם מעדיפים לקרוא לאגם לייטסבטן (שמשמעו - האגם ליד "לייטי" - שמו של האזור).
בשל המחלוקת לעיל, תושבי האזור קוראים לאגם "ואטניו" Vatnið ("האגם").
גאוגרפיה

האגם ממוקם קרוב מאוד לחוף הים, אך בגובה של מספר עשרות מטרים מעל פני הים, כאשר צוקים מפרידים בין השטח שסביב האגם ובין הים. האגם מתנקז דרך פרצה בצוק, ממנה נופל מפל בוסדאלאפוסור אל תוך הים.
בשל הסמיכות של האגם לים ובשל גובה הצוקים, מנקודות מבט מסוימות נוצרת אשליה אופטית שבה נדמה שהאגם מצוי בגובה של מאות מטרים מעל פני הים, אף שהוא נמוך הרבה יותר; מזווית הסתכלות אחרת נראה כאילו האגם הוא בגובה פני הים.
היסטוריה

במהלך מלחמת העולם השנייה, הצבא הבריטי בנה שדה תעופה מערבית לאגם - מיקום זה היה המיקום השטוח היחיד באיים שאפשר הקמת משטח נחיתה, בשל חשיבותם האסטרטגית של האיים. הצבא גם בנה תחנה לאפשר נחיתת מטוסים ימיים על האגם. המטוסים הראשונים שנחתו על האגם היו מטוסים מסוג קטלינה של פיקוד החופים של חיל האוויר המלכותי, בשנת 1941.
תיירות

האגם נודע ביופיו ברחבי העולם, ובשל כך הוא אתר תיירות פופולרי. ניתן לדוג באגם דגי טרוטה חומה.
הערות שוליים

↑  השם נהגה "סרווקסוואה", אך השם המקובל בעברית הוא: אגם סורבגסבטן
↑  אגם סורבגסבטן גדול פי שלושה מאגם פייאלאבאטן, שהוא האגם השני בגודלו באיים, ושטחו 1 קמ"ר.
↑  האשליה האופטית המדהימה של האגם, באתר ‏מאקו‏, 13 בינואר 2016
↑  Sørvágsvatn, the Lake That Tricks You With an Optical Illusion
↑  תיאור האשליה האופטית
1 2 3  איי פארו במלחמת העולם השנייה באתר ה-BBC
↑  יש הרואים באגם אחד המקומות היפים בעולם - 35 המקומות היפים בעולם
מפה של אזור האגם.
תצלום משנת 1898 או 1899 בה רואים את מפל בוסדאלאפוסור (Bøsdalafossur).
מצוק מפריד בין האגם לים.
אברהם נתן אלברג

הרב אברהם נתן אלברג (ה'תרמ"א, 1881 – ה'ת"ש, 1940) היה רבן של הערים זגייז' (הסמוכה ללודז'), בלאשקי וסאנוק, שלושתן כיום בפולין. נספה בשואה.
ביוגרפיה

נולד בתרמ"א (1881) לאביו הרב יחיאל איכל אלברג, שהיה רב ואב”ד של זגירז’ שבפולין. נשא לאישה את חוה ליבא, בת הרב צבי יחזקאל מיכלסון רבה של פלונסק, שרצה להכתירו כרב קהילה, אך הרב אברהם נתן סירב לקבל את הרבנות וניסה לזמן מה, ללא הצלחה, לעסוק במסחר. לאחר מלחמת העולם הראשונה קופחה פרנסתם וחיו חיי דוחק.
בשנת ה'תרס"ג, 1903, נתמנה כאב"ד של זגירז' שבאזור לודז' וכאב"ד של בלאשקי, גם היא בפולין. בסוף תרפ"ה, 1925, שימש כאב"ד בסאנוק שבגליציה המערבית.
השתתף במספר כתבי עת תורניים כדוגמת תל תלפיות, כתביו מופיעים בספרי שו"ת רבים. ההדיר כמה ספרים. התכתב עם הראי"ה קוק.
קרב גם את הצעירים בעירו שנטו לתנועה הציונית. כשפרצה מלחמת העולם השנייה סייע לפליטים היהודים שברחו מעירו. כששרפו הנאצים את בית הכנסת פסק שהיהודים לא יסכנו את עצמם כדי להציל את ספרי התורה.
נספה בשואה בשנת ה'ת"ש, 1940.
משפחתו

אחד מבניו הוא הסופר יהודה אלברג.
ספריו

בית נאמן (תרפ”ד. ספר זה קיבל הסכמות מגדולי הדור, בהם האדמו”ר רבי מאיר יחיאל הלוי מאוסטרובצה, הרב חיים ברלין ועוד).
פינת הבית
קוי אור (תרפ”ח)
ברית אברהם
אבני זיכרון
הערות שוליים

↑  אגרות לראי"ה סימן ק"פ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517257305171  VIAF: 68822142   WorldCat (עם VIAF): 68822142
ג'יי בי סמוב

| --- | --- |

 לידה:  16 בדצמבר 1965 (בן 59) פלימות', ארצות הברית 
 שם לידה:  Jerry Angelo Brooks 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1995 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת נורפולק  תיכון מאונט ורנון 
 מספר צאצאים:  1 
 https://www.jbsmoove.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'רי אנג'לו ברוקס (באנגלית: Jerry Angelo Brooks; נולד ב־16 בדצמבר 1965) הוא שחקן, קומיקאי, סטנדאפיסט ומדבב אמריקאי. הוא מבצע סטנדאפ תחת שם הבמה J. B. Smoove.
ביוגרפיה

סמוב נולד בפליימאות' שבצפון קרוליינה. הוריו הם פלויד, מעצב תאורה ואליזבת'. הוא הבכור מבין שלושה אחים. בגיל שלוש עבר עם משפחתו למאונט ורנון שבמדינת ניו יורק. סמוב נשוי לזמרת שאהידה עומאר.
קריירה

סמוב שיחק בסדרה "כולם שונאים את כריס" בתפקיד משני, והופיע ב"סאטרדיי נייט לייב", בה שימש כתסריטאי.
בשנת 2007 הצטרף לסדרה "תרגיע" מעונה 6 בתפקיד לאון בלאק. בשנת 2017 הוציא סמוב ספר הכתוב מנקודת מבט של הדמות.
סמוב שיחק בתפקיד ראשי בעונה השנייה והשלישית בסיטקום Til Death' של רשת פוקס, לצידם של בראד גארט וג'ואלי פישר. הוא היה חבר בצוות תוכנית המערכונים Cedric the Entertainer Presents, ששודרה מספטמבר 2002 עד יוני 2003. בשנת 2011 השתתף בדיבוב אחד הפרקים בסדרה "משפחת סימפסון". בשנה זו ביצע גם הופעת אורח בסדרות אבא אמריקאי, קיק ובסרט מקום לחלום עליו.
בשנת 2012 העלה בערוץ "קומדי סנטרל" את הספיישל JB Smoove: That's How I Dooz It (ה־DVD שלו יצא באפריל אותה שנה). בשנת 2013 גילם את האקוס בסרט "הדרדסים 2", שיחק בסרט "סרט 43" ובסדרת הפרודיה על תוכניות מציאות Real Husbands of Hollywood בתפקיד עצמו, בסרטו של ג'ף גרלין "להתמודד עם אידיוטים" ובסיטקום "המילרים".
בשנת 2016 התארח באחד מפרקי העונה השמינית של סדרת הרשת של ג'רי סיינפלד "קומיקאים במכוניות שותים קפה".
בשנת 2017 השתתף בווידאו קליפ לשיר Santa's Coming for Us שהוציאה הזמרת סיה.
בשנת 2019 השתתף באחד מפרקי תוכנית המציאות "מטבחי הגיהנום". כן השתתף כשופט אורח בתוכנית ריאלטי השירה "הזמר במסכה" בנוסף, סמוב שיחק בתפקיד מר ג'וליוס דל, המורה־מלווה של השכבה של פיטר פארקר בטיול שבסרט "ספיידרמן: רחוק מהבית", תפקיד שגילם גם בסרט ההמשך "ספיידרמן: אין דרך הביתה" משנת 2021.
בשנת 2022 גילם את פרסי סקוט בסיטקום "בלוקבסטר" מבית היוצר של נטפליקס.
בשנת 2023 גילם את הנרי בסרט הטלוויזיה "Office Race", סרט מקורי של ערוץ קומדי סנטרל. שיחק גם בסרט הקומדיה "בחזרה לווגאס" (אנ').
בשנת 2024 דיבב את הצמח פרנק בסדרת אנימציה "!Kite Man: Hell Yeah" בשירות ההזרמה "Max" ודיבב את רג'י אוונס בסדרת ההנפשה "זמנים טובים" בנטפליקס.
הערות שוליים

↑  מריה אלנה פרננדז, J.B. Smoove on Writing a ‘Good Bad Advice’ Book in the Voice of Curb Your Enthusiasm’s Leon, באתר vulture‏, 14 בספטמבר 2017
↑  ריאן ריד,Watch Sia’s ‘Santa’s Coming for Us’ Video With Kristen Bell, J.B. Smoove, באתר הרולינג סטון, 22 בנובמבר 2017
↑  Helen Armitage, Hell's Kitchen Season 18 Finale Recap & Winner, ScreenRant, ‏2019-11-28 (באנגלית)
↑  פריסיליה פרנק,[https://m.huffpost.com/us/entry/us_5c658f3ce4b0bcddd40f7ccf How ‘The Masked Singer’ Became 2019’s Must-See ‘Car Crash TV’
Television critics discuss why], באתר האנטינגטון פוסט, 20 בפברואר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2010198798  VIAF: 160555560   WorldCat (עם VIAF): 160555560
אניה צ'אלוטרה

| --- | --- |

 לידה:  21 ביולי 1996 (בת 28) וולברהמפטון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2016
 מקום לימודים:  בית ספר גילדהול למוזיקה ודרמה  האקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון 
 פרופיל ב-IMDb
 
אניה צ'אלוטרה (באנגלית: Anya Chalotra; נולדה ב-21 ביולי 1996) היא שחקנית אנגלייה, הידועה בעיקר בזכות תפקידה כיניפר מוונגרברג בסדרה המקורית של נטפליקס "המכשף".
ראשית חייה

צ'אלוטרה נולדה לאב הודי ולאם אנגלייה.
היא גדלה בכפר פן התחתית בדרום סטאפורדשייר, אנגליה, שם התגוררה עם הוריה ושני אחים, אחות גדולה ואח צעיר. היא סיימה את לימודיה בבית הספר לנערות של סנט דומיניק ברווד, ובהמשך למדה באקדמיה למוזיקה ואמנויות הבמה בלונדון (LAMDA) ובבית הספר גילדהול למוזיקה ודרמה.
קריירה

צ'אלוטרה כיכבה בכמה הפקות תיאטרון בווסט אנד, כולל "מהומה רבה על לא דבר" ו"הכפר".
בשנת 2019 כיכבה בתפקיד ראשי כינפר מוונגרברג בדרמת הפנטזיה של נטפליקס "המכשף", שעלתה לראשונה ב-20 בדצמבר 2019.
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | תאוות נדודים | ג'ניפר אשמן | 5 פרקים |
| 2018 | תעלומת האלפא ביתא | לילי מרברי | 3 פרקים |
| 2019 | שרווד | רובין לוקסלי | דיבוב; סדרת רשת |
| 2019–הווה | המכשף | יניפר מוונגרברג | תפקיד ראשי |
| 2021 | צבא המתים: וגאס האבודה | לוסיליה | דיבוב |
| 2024 | Creature Commandos | סירסי | דיבוב; 3 פרקים |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | פרויקט | תפקיד | תיאטרון |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | מהומה רבה על לא דבר | גיבורה | תיאטרון הגלוב |
| 2018 | הכפר | ג'יוטי | התיאטרון המלכותי של סטרטפורד מזרח |
| 2019 | פיטר גינט | סבין | התיאטרון המלכותי הלאומי |
הערות שוליים

↑  Radulovic, Petrana (2019-07-01). "Netflix reveals first look at The Witcher cast". Polygon. אורכב מ-המקור ב-29 ביולי 2019. נבדק ב-2019-07-28. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Anya Chalotra The Witcher star is the biggest celebrity to know". lifestyleasia.com (באנגלית). נבדק ב-2020-03-18.
↑  "Heroic role for actress Anya". St Dominic's Grammar School (באנגלית). 2017-09-13. אורכב מ-המקור ב-28 ביולי 2019. נבדק ב-2019-07-28. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Guildhall School of Music & Drama | Anya Chalotra (2017)". gsmd.ac.uk. אורכב מ-המקור ב-28 ביולי 2019. נבדק ב-2019-07-28. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Anya Chalotra". www.nationaltheatre.org.uk. אורכב מ-המקור ב-28 ביולי 2019. נבדק ב-2019-08-30. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wolf, Matt (24 באוגוסט 2017). "A Mexican-Style 'Much Ado About Nothing'". The New York Times. נבדק ב-7 בינואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Billington, Michael (15 בספטמבר 2018). "The Village review – teenage firebrand leads resistance against patriarchy". The Guardian. אורכב מ-המקור ב-25 בספטמבר 2019. נבדק ב-7 בינואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Wise, Louis (15 בדצמבר 2019). "Anya Chalotra is The Witcher's secret weapon". The Times (באנגלית). אורכב מ-המקור ב-18 בדצמבר 2019. נבדק ב-7 בינואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Gonzalez, Oscar (31 באוקטובר 2019). "Netflix's The Witcher begins streaming in December". Cnet. אורכב מ-המקור ב-31 באוקטובר 2019. נבדק ב-31 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9811462105105606  VIAF: 9724159035184501380004   WorldCat (עם VIAF): 9724159035184501380004
יהודה לייב אייזנברג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  תר"ן
 נרצח:  אלול תש"ב (בגיל 52 בערך)
 השתייכות:  רבני פולין
 תחומי עיסוק:  תלמוד, הלכה
 רבותיו:  חותנו הרב צבי אריה יעקב מייזלש מלאסק
 
הרב יהודה לייב אייזנברג (תר"ן, 1890-אלול תש"ב, אוגוסט 1942) היה מגדולי הפוסקים בפולין שהתפרסם כראב"ד לאסק הסמוכה לפיוטרקוב-טריבונלסקי שבה נולד. נספה בשואה.
עד השואה

נולד לר' יוסף, מנכבדי קהילת פיוטרקוב ובן לשלשלת רבנים מצאצאי הרב יעקב לורברבוים. הוא התחתן עם מרים, בתו של הרב צבי אריה יעקב מייזלש, רבה של לאסק ומחבר שו"ת "חדוות יעקב". לאחר חתונתו הוא למד תורה במשך 20 שנים בהיותו סמוך על שולחן של חותנו. לאחר פטירת חותנו הוא התמנה לרב של לאסק במקומו.
בשואה

הרב אייזנברג סבל רבות מהצקות והשפלות שהנחיתו עליו הנאצים אך סירב לשתף איתם פעולה והטיף להתנגדות על פי הכלל הבא להורגך השכם להורגו. כמה מצעירי קהילת לאסק שמעו בקול הרב אייזנברג והרגו את אחד הנאצים. כשנדרש הרב אייזנברג להשתחוות לצלב הוא סטר לנאצי על לחיו ואמר לו שהוא יכול להורגו. במקום להורגו מיד תלו אותו הנאצים מספר פעמים מבלי להורגו כדי להתעלל בו. לאחר מכן הוא הובל ללודז' להתרפא, אך הרב אייזנברג דרש לשוב ללאסק אל בני קהילתו. הוא דאג לקיום חיים יהודיים ואף ארגן בביתו תפילות במניין מדי יום למרות הסכנה. בי"א באלול תש"ב (24 באוגוסט 1942) חוסל הגטו וכל היהודים קובצו בכנסייה. כשעמד להתחיל הגירוש הוא נשא בפני בפני קהילתו דרשה מרגשת לקראת מותם על קידוש השם. נספה עם רעייתו במחנה ההשמדה חלמנו.
לקריאה נוספת

אלה אזכרה : אוסף תולדות קדושי ת"ש-תש"ה ז' (בעריכת יצחק לוין), "המכון לחקר בעיות היהדות החרדית", ניו יורק תשל"ב (1972)
פנקס הקהילות : פולין : כרך ראשון - לודז' והגליל, יד ושם, ירושלים תשל"ו (1976), ערך לאסק.
הערות שוליים

↑  ר' דוד אייזנבערג בארצות הברית, הפרדס, שנה ל', חוברת ט', סיוון תשט"ז, עמ' 31, באתר היברובוקס
↑  יעקב מלץ ונפתלי לאו-לביא (עורכים), פיוטרקוב-טריבונלסקי והסביבה (ספר זיכרון ליהודי פיוטרקוב והסביבה), תל אביב תשכ"ה (1965), טורים 237–240. זהו קטע מתוך חיים ליברמן, החורבן
נתן נטע שפירא

.
| --- | --- |
 לידה:  בסביבות 1584 ה'שמ"ה
 פטירה:  20 ביולי 1633 י"ג באב ה'שצ"ג קרקוב, האיחוד הפולני-ליטאי 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי העתיק בקרקוב 
 תקופת הפעילות:  ? – 20 ביולי 1633 
 תלמידיו:  ברכיה ברך שפירא 
 
רבי נָתָן נָטָע שַׁפִּירָא מקרקוב (ה'שמ"ה, ~ 1584 – 20 ביולי 1633, י"ג באב ה'שצ"ג) היה מרבני פולין ומחשובי המקובלים בתקופתו, מכונה על שם ספרו מגלה עמוקות.
קורות חייו

נולד לרב שלמה שפירא, שבע שנים לאחר פטירת סבו, רבי נתן נטע שפירא הראשון (בעל ה"אמרי שפר"), שהיה אב"ד בהורדנה (נפטר ב-1577), ונקרא על שמו. ייחוסו מגיע עד לרש"י. בשנת ה'שס"ח (1608) (בערך) עבר מהורדנה לקז'ימייז' שעל יד קראקא, ונשא את רוזה בתו של משה בן יעקב (כונה משה יעקלס, או בשמו הרשמי: יעקובוביץ') שהיה אחיו של אייזיק יעקלס ומנכבדי העיר ופרנסיה (נפטרה ב-1642).
בצעירותו התעניין במדעים שונים כגון, פילוסופיה, אסטרונומיה ודקדוק. ניהל את "בית הכנסת שעל הגבעה" שבקז'ימייז'.
בשנת ה'שע"ז (1617), בהיותו בן שלושים ואחת, נתקבל לראש ישיבה ודרשן בקהילת קרקוב במקום המקובל רבי משה מרדכי מרגליות וממנו קיבל רבי נתן הדרכה במסתרי הקבלה.
את כל תפקידיו הציבוריים מילא שלא על מנת לקבל פרס, כי חותנו סיפק לו את כל צרכיו, כלשון מליצת בנו: "מיהב יהיב, משקל לא שקיל". יתר על כן הוא החזיק במוסדות הצדקה והקדיש כלי קודש ואריגים יקרי ערך לבית הכנסת בהם טס של כסף, פרוכת ומעילים ברקמת זהב ומרגליות.
נקבר בבית הקברות היהודי העתיק בקרקוב, שבו קבורות גם אשתו ובתו.
מאה שנים לאחר פטירתו כבר לא ניתן היה לקרוא את הכיתו החקוק על המצבה. בשנת ה'תצ"ג (1733) כשהדפיס ההבראיסט יוהאן כריסטוף וולף (אנ'), את ספרו "Bibliotheca Hebræa" ובכרך רביעי, עמ' 1207, כתב בכותרת "מצבה של ר' נטע דרשן", ואחר זה כתב: "על קבר הגאון מוהר"ר נטע אב"ד ור"מ בעל מגלה עמוקות מטושטש ר"ק לפרט ויקרא ה' אלקים צבאות ביום ההוא לבכי למספד ולקרחה.
ואצלו נקבר הגאון מהור"ר יצחק בנו".
על מצבתו נחרת:
סמוך לקברו קיים קבר נוסף שבו נקבר, ככל הנראה, בנו הרב יצחק. המצבה, שהנוסח שעליה טושטש ונמחה עם השנים, יצרה מקום לאגדה, והיא מוכרת כמצבת "יגיד עליו רעו" ומתקשרת עם אגדה המספרת על קבצן צעיר אלמוני שנקבר באורח פלאי סמוך לקברו, ועל מצבתו רשמו אנשי החברה קדישא נוסח אפוף הוד כשבין הדברים חתמו "יגיד עליו רעו", לרמז שבזה אפשר לעמוד על טיבו של אותו נפטר.
שיטת לימודו

לתלמידיו בישיבה לימד את תורת הנגלה בדרך הפלפול וחלוקי הדעות. כמו שמתבטא בנו: "בקופא דמחטא עייל פילא, אם משתכחת תורה הדרא בפלפולא". התלמוד ומפרשיו היו שגורים בפיו, והיה מרצה לתלמידיו גם את דברי הרי"ף והטור בעל פה. אולם כשהופיע מדי שבת בשבתו לדרוש ברבים בבית מדרשו או בבית הכנסת העתיק של העיר קראקא, הסתמך גם על תורת הנסתר ”בפשטים מתוקים וחדודים עמק הסודים, אותיות וטעמים ונקודים, דברים אשר לא שמעה אוזן מעולם מגידים” (מתוך ההקדמה לספרו "מגלה עמוקות").
היה דורש על כל תג וקוצו של יו"ד, ועל צרופי מילים ומספרם היה בונה בניינים למחשבת ומגלה סודות קבליים טמירים הרמוזים בסתרי אותיות התורה. דרשותיו כבשו את לבות המאזינים, ועל ידו התרבו העוסקים בחכמה זו, וגם בני הנוער שבקראקא נמשכו אחרי הגילויים המסתוריים, מושפעים מן האווירה בבית הוריהם ובבית רבותיהם.
גדול תלמידיו היה רבי שבתי כהן (ה"ש"ך"). רבי יהושע העשיל צורף ראה עצמו כממשיך דרכו בקבלה.
דרכיו

חותנו העשיר בנה במיוחד בשביל חתנו מקוה טהרה ובית כנסת "על הגבעה", ובו היה רבי נתן מתייחד עם קונו, ועוסק בתורה יומם ולילה, ואמרו שבחלונותיו לא כבה האור מעולם. מנהג צפת, שהובא לאירופה על ידי רבי גדליה בן רבי משה קורדובירו, לעשות תיקון חצות ולבכות את חורבן הבית, הגיע גם לקראקא, ורבי נתן קיבל על עצמו את הנוהג הזה. ובנו כתב עליו ”נתן זמירות בלילה על חורבן אריאל ועיר המהוללה” (מהקדמתו ל"מגלה עמוקות").
על פי הנאמר עליו עוד בחייו הוא היה בין גדולי העולם, אלה שזכו לגילוי אליהו ואף נכתב כן, כאמור, על מצבתו. ועוד מסופר כי פעם בשעה שערך תיקון חצות לפי כוונות האר"י, ושר בשירים וניגון, שמנגנים שרפי עילא, בשלוש משמרות הלילה, כאשר אליו נגלה איש לבוש אדרת שער כולה והגיד לו דברי אלה: "כך וכך מקוננים פמליא של מעלה" ועין בעין ראה אותו ניצב וקמה. (מתוך עדות בנו).
משפחתו

לנתן נטע ורוזה שפירא היו 10 ילדים.
רבי שלמה. (נולד בשע"ו, היה רב בצוימר ואחר כך בלוקאטש, ואחר כך בסטנוב. חתן הרב שמואל אליעזר הלוי איידלס (המהרש"א)[דרוש מקור][מפני ש...]. שלמה נפטר בת"ח בגיל 32)
משה. (חתן לייזער מווילנא)
יצחק. (נולד שפ"ד נפטר בגיל 25 ביום ה' א' בשבט ה'ת"ט)
רבי ישראל
יהודה לייב.
יוטא. (נישאה לישכר בעריש בן ישכר נפטר בכ"ג בסיוון ה'תמ"ד. יוטא נפטרה בי"ג בתשרי ה'תמ"ה)
חוה דבורה. (אשת צבי בן אברהם חיים שור שנפטר בי"ב בשבט ה'תצ"ה[דרוש מקור][מפני ש...]. אחר כך נישאה לאברהם בן מאיר ז'ק שנפטר בט"ז בתשרי ה'ת"ה בלבוב. אחר כך היא נישאה לישעיה הילדסהיים)
ליפשה שמחה. (נפטרה בכ"ג בסיוון ה'שצ"א אשת ישראל היילפרין מקרשטין)
דאבריש. (נפטרה בח' בתמוז ה'ת"ב), אשת ר' ישעיה הילדסהיים אשכנזי מקראקא, בן נתן קצנלבוגן מהילדסהיים, חתן יששכר שפירא אב"ד וורמייזא, בנו של ר' נתן נטע שפירא אב"ד הורודנא מח"ס מבוא השערים.
יוטל. נפטרה בי"ז בתמוז ה'שפ"ד.
מצאצאיו

רבי יהונתן אייבשיץ מפראג
רבי ליבר הגדול מברדיטשוב
רבי פנחס שפירא מקוריץ
רבי מרדכי מנשכיז
רבי מנחם מנדל מרימנוב
רבי אריה לייב צינץ
רבי חיים הלברשטאם מצאנז, בעל ה"דברי חיים"
רבי מאיר שפירא מלובלין, שייסד את ישיבת "חכמי לובלין"
רבי שלמה הכהן רבינוביץ' מראדומסק, בעל ה"תפארת שלמה"
הרב פרופ' דניאל הרשקוביץ
אחד מצאצאיו הקרוי על שמו הוא המשורר העברי נתן נטע שפירא מאופאטוב (אפט) (1817 – 1897)
הרב יעקב הלוי שפירא, אב בית דין ורב של טרצל, הונגריה.
חיבוריו

חמישה עשר ספרים בנגלה ובנסתר חיבר רבי נתן שפירא, ומהם שבעה על התורה. חלק מן הספרים הופיעו בדפוס וחלקם עדיין בכתובים.
כתב 1,000 פירושים על אות "א" זעירה הכתובה במילה "ויקרא" שבתורה. רובם לא שרדו
פירוש על הזוהר, שנדפס עוד בחייו (לובלין שפ"ג)
חידושי אנשי שם - על הרי"ף
ספר "מגלה עמוקות" על התורה
ספר "מגלה עמוקות" שהוא רנ"ב (252) אופנים להסביר את תפילת משה רבינו "אעברה נא" בפרשת ואתחנן, הופיע בקראקא (שצ"ז).
ע"פ המסורת התכונן הרב שפירא לכתוב אלף אופנים, אך פתאום כבה האור בחלונותיו. ”ויאמר ה' אליו אל תוסיף עוד לגלות, יותר מרנ"ב ר"ב ל"ך עולות. ולראש הפסגה עלה” (מתוך ההקדמה ל"מגלה עמוקות").
הרב צבי אלימלך שפירא מדינוב פירש את "מגלה עמוקות" בספרו "אגרא דכלה" על התורה.
לקריאה נוספת

יצחק אלפסי - מאורות מעולם הקבלה והחסידות
מרדכי בן-יחזקאל - ספר המעשיות : מלוקט מספרים ומפי השמועה... על מעשיות המסופרות על ידי חסידים ומקושרות לשמו
אליעזר הכהן כ"צמאן - תולדות המגלה עמוקות, נ"י תשס"ג.
אליעזר באומגרטן, 'ר' נתן נטע שפירא מקרקוב - התורה ושמות האל', JSIJ 22 (2022)
הערות שוליים

↑  מרדכי מרגליות (עורך כללי), "ר' נתן נטע (בר' שמשון) שפירא", אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל, תל אביב: י' צ'צ'יק, תש"ו, עמוד 1183, באתר היברובוקס
↑  שמואל אשכנזי, אגרות שמואל, ג, עמ' 1217
↑  מאור החסידות
↑  ישעיה כב, יב.
↑  ראו אצל חיים דב פרידברג, מרגניתא שפירא, תרנ"ט, באתר אוצר החכמה.
↑  על פי מרגליות, אנצ' לתולדות גדולי ישראל.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007521061205171  BnF: cb131893174 (data)  GND: 134047923  ISNI: 0000 0000 6651 2085  LCCN: n83162118  RERO: 02-A028925772  SNAC: w64t6pd8  SUDOC: 25285621X  VcBA: 495/234510  VIAF: 14913632   WorldCat (עם VIAF): 14913632 
מצבה נוספת לרגלי קברו
מצבת רבי נתן נטע שפירא (משמאל) טרום מלחמת העולם השנייה. מופיעה בסמיכות "מצבת יגיד עליו רעו"
אברהם שמעון הלוי אנגל-הורוביץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1886 תרל"ו זליחוב (אנ')
 נרצח:  1943 (בגיל 57 בערך) תש"ג
 מקום פעילות:  מזרח אירופה
 תקופת הפעילות:  ?–1943 
 תחומי עיסוק:  ראש ישיבה ומשגיח רוחני
 תלמידיו:  הרב שמואל הלוי ואזנר, הרב יצחק פלקסר, הרב ברוך שמעון שניאורסון, הרב יצחק שטרנהל, הרב ירחמיאל ישראל יצחק דומב
 
הרב אברהם שמעון הלוי אנגל-הורוביץ (ר' שימעל'ה זעליחובער, תרל"ו, 1876 - תש"ג, 1943) היה ראש ישיבה ומשגיח רוחני בישיבות מזרח אירופה. נספה בשואה.
הרב וואזנר מספר על מורו ורבו רבי שמעון מזליחוב
ביוגרפיה

נולד בזליחוב בפולין, ועל שם עיירת הולדתו כונה כל ימיו – ר' שמעון מזליחוב. אביו היה יצרן של חומץ, מחסידי קוז'ניץ. אחרי שאביו נשא אשה בזיווג שני עזב את ביתו ולמד כעשר שנים בבית מדרשו של האדמו"ר רבי אבי עזרא זעליג אלעזר מקוז'ניץ. מגיל צעיר כבר נודע כעלוי. אחרי נישואיו היה סמוך על שלחן חותנו כנהוג אז, ומשנתרושש חותנו, חזר לעיר הולדתו ועסק כאביו בייצור חומץ על מנת שלא להתפרנס מהתורה. אחרי שמפעלו ליצור חומץ פשט את הרגל עבר לעסוק במסחר בכלי חרסינה וראה ברכה בעמלו, אולם לאחר זמן עסקיו חוסלו.
הוא יצא לעיר צאנז בגליציה ושם לימד בישיבה לצעירים, משם עבר ללמד בישיבה בקאשנוב, ומשם עבר ללמד בישיבת בית ישראל בסטולין. לאחר מכן היה ראש ישיבה בישיבת תומכי תמימים בוורשה, בהסכמת הריי"צ מליובאוויטש.
היה נוסע לרבי משה יחיאל אלימלך מלברטוב. ולרבי אהרלה מקוזניץ. ולרבי פנחס מאוסטילה.
עיקר פרסומו היה כשהחל לשמש בשנת תרצ"ב (1932) כר"מ ומשגיח וכמשפיע בישיבת חכמי לובלין. ר' שמעון התבלט בדרכו המיוחדת, בתפילתו הארוכה, ובהיותו עטוף בטלית ותפילין עד חצות היום, וכן נודע כבעל זיכרון פנומנלי וכבקי בעל פה בכל ספרות חז"ל והפוסקים, וכן בספרי הקבלה ספרי מהר"ל והחסידות.
דעותיו היו ייחודיות ויוצאות דופן. הביע התנגדות חריפה לעיסוק בשיטת הפלפול ודרש מתלמידיו ללמוד רק באופן של לאסוקי שמעתא אליבא דהלכתא ולהיות בקיאים בתנ"ך, במשנה ובתלמוד על הסדר. כמו כן, התנגד בחריפות לחסידויות בית פשיסחה ובין השאר התנגד להחמרות ביחסי אישות הנהוגות בחסידות גור. כן התנגד לעיסוק במוסר על פי השכל האנושי, ובפרט לשיטת נובהרדוק. בשיחותיו התבסס על כתבי האר"י וספרי קבלה אחרים.
דעותיו והנהגותיו אלו עוררו מתיחות בינו לבין ר' מאיר שפירא והנהגת הישיבה. מספר חודשים אחרי פטירת ראש הישיבה (1933), התגברה המתיחות בינו לבין ההנהגה החדשה של הישיבה, ויו"ר יח"ל האדמו"ר רבי שלמה איגר מלובלין פסק שעליו לעזוב את הישיבה. תלמידיו עוררו מהומה רבה בישיבה והמשטרה נאלצה להתערב להשקיט את הרוחות, תלמידיו כונו "שמעונאים".
אחרי עזיבתו כתב מאמר מיוחד בו הסביר בהרחבה את שיטתו בעבודת ה' ודרכו בלימוד התורה ותשובתו לטענות מתנגדיו.
אחרי לובלין עבר להתגורר בעיר קרקוב שם לימד חוג תלמידים מצומצם, והמשיך לעמוד בקשרי מכתבים ומאמרים עם תלמידיו, נגידי העיר החזיקו אותו כלכלית, בין הנגידים הבולטים היה ר' עקיבא טייכטל סוחר בדים מפורסם בקרקוב.
בסתיו תרצ"ט (1938) ערב פרוץ מלחמת העולם השנייה, פרסם בדפוס כרוז בשם "שובה ישראל", ובו קרא ליהודים, ליטוש את התרבות האירופית והמותרות, ולדבוק בשמירת התורה והמצוות. את הכרוז סיים במילים –"גורו לכם מפני חרב, כי לא אדם הוא ה' אלוקי ישראל שתעשו איתו פשרות, והוא בפשרות לא יחפוץ...היבדלו מדרכי העמים ומהבלי תענוגיהם וחכמתם...כי באם לא בהכרח לגלות מלכותו יתברך לעד על ידי הייסורים הקשים המפורשים היטב בשירת האזינו".
בעת חיסול גטו קרקוב, יצא מעוטף בטליתו. שוטר יהודי הבחין בו ורצה להצילו, אך הוא סירב להצעתו במילים: "כלך לך מזה! אינני רוצה שתצילני! ברצוני לצאת יחד עם כל היהודים – על קידוש ה'!". בקיץ תש"ג (1943) גורש ר' שמעון יחד עם יהודי קרקוב אל מחנות ההשמדה על ידי הכובש הגרמני[דרושה הבהרה], ומצא בתוכם את מותו.
דברי תורתו ומכתביו ומאמרים לזכרו כונסו בספר "נהרי א"ש" על ידי תלמידו הרב ירחמיאל ישראל יצחק דומב.
מתלמידיו

הרב שמואל הלוי ואזנר – ראש ישיבת חכמי לובלין בבני ברק
הרב יצחק פלקסר – ראש ישיבת שפת אמת בירושלים
הרב ברוך שמעון שניאורסון – ראש ישיבת טשיבין בירושלים
הרב יצחק שטרנהל – רב בזלצבורג ובבולטימור.
הרב חיים קרייזווירט, רבה של "קהילת מחזיקי הדת" באנטוורפן
הרב נתן לוברט בעל ספר שארית נתן ור"מ בישיבת טשעבין
הרב ירחמיאל ישראל יצחק דומב – ממנהיגי נטורי קרתא, ועורך ספר מדברי תורתו.
לקריאה נוספת

אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, חלק ו', בני ברק, תשמ"ח עמ' קיב–קנ
יצחק לוין, אלה אזכרה חלק ג' עמ' 41-51
מאמר שובה ישראל, מתורתו של הרב אברהם שמעון אנגל הי"ד, אתר "תורתך לא שכחתי"
משה נטע לנגרוק, הגיונות דברי חכמים, תל אביב, התשנ"א
Wojciech Tworek, "Mystic, Teacher, Troublemaker: Shimon Engel Horovits of Żelechów and the Challenges of Hasidic Education in Interwar Poland," Jewish Quarterly Review 110:2 (2020): 313-342
ישראל שפירא, המשגיח שגער בתלמידים המתפלפלים; "דער אמת ליגט אופן ארט" באתר כיכר השבת, י"ח בטבת 11.01.23