stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טטרקורד

טטרקורד במובנו הקלאסי הוא "סולם מוזיקלי מקוצר", המורכב מרצף של ארבעה תווים בלבד, כך שבין הראשון לבין הרביעי יש מרווח של קוורטה זכה, דהיינו 2.5 טונים. בעת המודרנית הורחב שימושה של המלה, כך שהמונח עשוי לתאר כל מקטע של ארבעה תווים, המהווה חלק מסולם או מרצף כלשהו של תווים.
מקורו של הטטרקורד, שהוא למעשה "חצי סולם", ביוון העתיקה: היוונים השתמשו בכלי נגינה בעל 4 מיתרים בלבד, הנקרא ליר, והטטרקורד שימש כיחידה מרכזית לסידור התווים (בדומה לתפקידה של האוקטבה כיום במוזיקה המערבית). המשמעות  המילולית של המונח היא "ארבעה מיתרים".
הטטרקורד מופיע בשלוש צורות: דיאטונית, כרומטית ואנהרמונית. בחישוב כלפי מעלה, הצורה הדיאטונית מורכבת ממרווחים של חצי טון-טון-טון; הכרומטית מבוססת על רצף של חצי טון-חצי טון-טרצה קטנה; והאנהרמונית בנויה על רבע-טון-רבע-טון-טרצה גדולה. בתאוריה של ימי הביניים לדוגמה, ב"מוזיקה אנכיריאדיס", נפוצה התבנית טון-חצי טון-טון.
הערות שוליים

↑  "טטרקורד" במילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טאיוואן (פרובינציה)

פרובינציית טאיוואן (בסינית: 臺灣省 או 台灣省, נהגה: "טאיוואן שֶׁנְג") היא אחת מהיחידות המנהליות הראשוניות של טאיוואן. הפרובינציה מכסה כ־69% מכלל השטחים הנשלטים בידי טאיוואן והיא כוללת את מרבית האי טאיוואן וחלק גדול מהאיים הסובבים אותו. בירתה היא ג'ונגשינג.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הפרובינציה הוקמה ב-1945, עם החזרת טאיוואן לרפובליקה הסינית בעקבות הפסד האימפריה היפנית במלחמת העולם השנייה. הפרובינציה כללה את כל שטחי האי טאיוואן והיא המשיכה להתקיים גם כש-1949 ממשלת הרפובליקה הסינית עברה לטאיפיי בעקבות ההפסד שלה במלחמת האזרחים הסינית. ב-1956 בירת הפרובינציה הועברה מטאיפיי לג'ונגשינג.
ב-1967 טאיפיי הפכה לרשות מקומית מיוחדת נפרדת מהפרובינציה. בתהליכים דומים עד 2014 הופרדו מהפרובינציה גאושיונג, ניו טאיפיי, טאינאן, טאיג'ונג וטאויואן וגם הן הפכו לרשויות מקומיות מיוחדות.
בעקבות תיקונים בחוקת טאיוואן ב-1997, החל מ-1998 הועברו מרבית הסמכויות של הפרובינציות בטאיוואן (פרובינציית טאיוואן ופרובינציית פוג'יין) לידי הממשלה המרכזית של טאיוואן.
חלוקה מנהלית

מבחינה מנהלית הפרובינציה מחולקת ל-11 מחוזות (縣) ו-3 ערים פרובינציאליות (市):
| שם | סוג | שם בשפת מקור | אוכלוסייה (נכון ל-2014) | שטח בקמ"ר |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ג'יאיי | עיר פרובינציאלית | 嘉義市 | 270,883 | 60.03 |
| ג'ילונג | עיר פרובינציאלית | 基隆市 | 373,077 | 132.76 |
| שינג'ו | עיר פרובינציאלית | 新竹市 | 431,988 | 132.76 |
| ג'אנגחווה | מחוז | 彰化縣 | 1,291,474 | 1,074.396 |
| מחוז ג'יאיי | מחוז | 嘉義縣 | 524,783 | 1,901.67 |
| מחוז שינג'ו | מחוז | 新竹縣 | 537,630 | 1,427.59 |
| חוואליין | מחוז | 花蓮縣 | 333,392 | 4,628.5714 |
| מיאולי | מחוז | 苗栗縣 | 567,132 | 1,820.3149 |
| נאנטואו | מחוז | 南投縣 | 514,315 | 4,106.436 |
| פנגחו | מחוז | 澎湖縣 | 101,758 | 141.052 |
| פינגדונג | מחוז | 屏東縣 | 847,917 | 2,775.6003 |
| טאידונג | מחוז | 臺東縣 | 224,470 | 3,515.2526 |
| יילאן | מחוז | 宜蘭縣 | 458,777 | 2,143.6251 |
| יו'נלין | מחוז | 雲林縣 | 705,356 | 1,290.84 |
וירג'ין (נהר)

| --- | --- |

נהר וירג'ין בפארק הלאומי ציון
 מידע כללי
 אורך:  261 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  5 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  31,727 קמ"ר
 מוצא:  מפגש בין המזלג המזרחי למזלג הצפוני
 גובה מוצא הנהר:  1,147 מטרים
 שפך:  נהר הקולורדו באגם מיד
 מדינות באגן הניקוז:  ארצות הברית ארצות הברית (במדינות יוטה, אריזונה ונבדה)
 
נהר וירג'ין (באנגלית: Virgin River) הוא יובל של נהר הקולורדו הזורם במדינות יוטה, אריזונה ונבדה שבארצות הברית. אורכו 261 ק"מ, שטח אגן הניקוז שלו 31,727 קמ"ר, וספיקתו הממוצעת 5 מ"ק לשנייה. זהו הנהר הראשון ביוטה שהוכרז כנהר פראי ונופי של שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית (wild and scenic river) בשנת 2009, בחגיגות המאה להקמת הפארק הלאומי ציון שהנהר זורם בשטחו.
היסטוריה

הנהר קרוי על שמו של תומאס וירג'ין (Thomas Virgin), חבר בקבוצה הראשונה של אמריקנים ממוצא אירופאי שראתה את הנהר ב-1827. מנהיג הקבוצה ג'דדיה סמית קרא לנהר בשם "נהר אדמס", על שם נשיא ארצות הברית באותה עת, ג'ון קווינסי אדמס, אבל מאוחר יותר קרא חוקר הארצות והקרטוגרף האמריקני ג'ון פרימונט לנהר בשמו הנוכחי. לאחר שהחבורה של סמית ירדה דרך הנהר בהצלחה בדרכם לקליפורניה, נפצע תומאס וירג'ין קשה בהתקפה של בני שבט המוהאבי במהלך חציית נהר הקולורדו. וירג'ין החלים מפצעיו, אבל נרצח מאוחר יותר בהתקפה של בני שבט האומפקווה על מחנה החבורה באזור אורגון של ימינו.
חלק מהדרך המכונה השביל הספרדי הישן (Old Spanish Trail) עבר לאורך הנהר וירג'ין מסמוך לסנט. ג'ורג' ועד לנקודה שבה הוא טיפס על רמת מורמון (Mormon Plateau) על מנת לחצות את הנהר מאדי (Muddy River) בנבדה של ימינו.
מסלול

מקורו של הנהר הוא בדרום-מערב יוטה, במאגר נאוואחו ביער הלאומי דיקסי (Dixie National Forest), צפונית לפארק הלאומי ציון, ונוצר מהתמזגות של שני פלגים המכונים המזלג המזרחי של וירג'ין (East Fork Virgin), הזורם דרך צומת הר כרמל (Mount Carmel Junction) בצד המזרחי של הפארק הלאומי ציון וקניון פארונוופ (Parunaweap Canyon) והמזלג הצפוני של וירג'ין (North Fork Virgin River), הזורם מאגם נאוואחו דרך קניון ציון בפארק הלאומי ציון. הנהר זורם בכיוון דרום-מערב, כשהוא עובר דרומית למיקום הישן של העיר סנט ג'ורג', במקום שבו נפגשים הנהרות וירג'ין וסנטה קלרה שבני הפאיוט כינו טונאקווינט (Tonaquint). הנהר אז זורם דרך הפינה הצפון-מערבית של אריזונה דרך קניון הנהר וירג'ין (Virgin River Gorge), וחולף על פני העיירות ביוור דאם (Beaver Dam) וליטלפילד (Littlefield). הוא נכנס לדרום נבדה בסמוך לעיר מסקיט (Mesquite) ונשפך לקולורדו במאגר אגם מיד, כ-60 קילומטרים מזרחית ללאס וגאס. 45 הקילומטרים האחרונים של הנהר יוצרים את הזרוע הצפונית של אגם מיד.
אקולוגיה

אף על פי שהנהר זורם באזור צחיח הוא בית גידול למגוון מפתיע של צמחים ובעלי חיים. דרום-מערב יוטה ממוקמת במפגש של שלושה אזורים פיזיוגרפיים: רמת קולורדו, האגן הגדול ומדבר מוהאבי. הנופים ובתי הגידול יוצאי הדופן של אזור זה משמשים משכן לחברות בעלי חיים וצמחייה ייחודיות, הכוללים מינים שאינם מצויים בשום מקום אחר בעולם. בלי מימיו של נהר הווירג'ין מינים אלו לא היו קיימים. הנהר תומך ישירות במינים רבים של בעלי חיים כולל מיני הדגים: Plagopterus argentissimus‏, Gila seminuda‏, Lepidomeda mollispinus‏, Catostomus latipinnis‏, Catostomus clarki, ו-Rhinichthys osculus, וציפור השיר טירן ערבות מתת-המין של דרום-מערב ארצות הברית (Empidonax traillii extimus, באנגלית Southwestern willow flycatcher) ממשפחת הטירניים. רבים ממינים אלו מצויים בסיכון הוא מוגדרים כמינים בחשש במדינת יוטה. תוכנית הנהר וירג'ין נקבעה במטרה לשמר מערכת אקולוגית ייחודית זו.
מים בחלקו התחתון של הנהר מספקים מי השקיה לגידול כותנה, רימון מצוי ותאנים.
קניון הנהר וירג'ין

קניון הנהר וירג'ין (Virgin River Gorge) שוכן בפינה הצפון-מערבית של אריזונה, מרחק קצר דרומית לגבול עם יוטה. זהו אזור פופולרי לטיפוס מצוקים בחורף, המצטיין בקירות סלע של אבן גיר תלולים ותלויים. כביש בין-מדינתי 15 עוקב אחר מסלולו של הנהר וירג'ין לאורך כמה קילומטרים דרך קניון הנהר וירג'ין.
גלריה

הנהר וירג'ין
תצפית על חלקו התחתון של הנהר, בין מסקיט ואגם מיד
אשד קטן במזלג הצפוני של הנהר וירג'ין במעבר דרך הפארק הלאומי ציון
לקריאה נוספת

Carlson, D.D. and D.F. Meyer. (1995). Flood on the Virgin River, January 1989, in Utah, Arizona, and Nevada [Water-Resources Investigations Report 94-4159]. Salt Lake City: U.S. Department of the Interior, U.S. Geological Survey.
Hereford, R., G. Jacoby, and V.A.S. McCord. (1995). Geomorphic history of the Virgin River in the Zion National Park area, southwest Utah [U.S. Geological Survey Open-File Report 95-515]. Reston, VA: U.S. Department of the Interior, U.S. Geological Survey.
Langenheim, V.E. et al. (2000). Geophysical constraints on the Virgin River Depression, Nevada, Utah, and Arizona [U.S. Geological Survey Open-File Report 00-407]. Menlo Park, CA: U.S. Department of the Interior, U.S. Geological Survey.
Wilkowske, C.D., V.M. Heilweil, D.E. Wilberg. (1998). Selected hydrologic data for the central Virgin River basin area, Washington and Iron counties, Utah, 1915-97 [U.S. Geological Survey Open-File Report 00-407]. Salt Lake City: U.S. Department of the Interior, U.S. Geological Survey.
ביאורים

↑  צומת בין שני כבישים הקרוי על שם קהילה מורמונית בשם הר כרמל שהתגוררה בסמוך
הערות שוליים

↑  Barton H. Barbour, Jedediah Smith: No Ordinary Mountain Man
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541437505171  GND: 4566473-0  LCCN: sh85143754  NARA: 10043945  VIAF: 675145858280723022761   WorldCat (עם VIAF): 675145858280723022761 
הנהר וירג'ין, יובל של הקולורדו, מודגש במפה של דרום-מערב ארצות הברית
טורטה קפרזה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  עוגת שוקולד ללא קמח 
 מוצא:  איטליה 
 אופן הגשה:  קינוח
 מרכיבים עיקריים:  חמאה 
 
טורטה קפרזה, טורט קפרזה, טורט קפרי או עוגת שוקולד קפרי (באיטלקית: Torta caprese - "עוגה בסגנון קפרי") היא מאפה קינוח מסורתי מהמטבח האיטלקי המכיל שוקולד ושקדים. מקורה של עוגה זו באי קפרי, והיא נקראת על שם האי.
העוגה מכילה חמאה מרוככת שעורבבה עם סוכר וחלמונים. לאחר שהתערובת מתקררת מוסיפים לה שקדים טחונים ושוקולד שהומס על אמבט מרים. העדר קמח במרכיבי המתכון גורם שהמאפה יהיה פריך בחלקו החיצוני, אך רך ולח בחלקו הפנימי. המאפה מוגש כשהוא מעוטר באבקת סוכר. נהוג לשתות לצדו ליקר סטרגה.
מקורו של המאפה אינו ברור וישנן מספר אגדות אורבניות הקשורות להמצאתו - אחת מהן מספרת שהמאפה נאפה עבור תיירים שביקרו בקפרי, והאופה מיהר ושכח להוסיף קמח. לפי גרסה אחרת הטורט הומצא על ידי שני נכדיו של הצייר האוסטרי אוגוסט ובר בעת ביקורם באי.
גרסה דומה של עוגה זו מגיעה מהעיר פרארה שבאיטליה -עוגת שוקולד ללא קמח.
אף שמקור העוגה אינו ברור, ידוע כי העוגה הפכה פופולרית בקרב תיירים שביקרו באי בשנות ה-20 או בשנות ה-30 של המאה ה-20.
ראו גם

עוגת יום הולדת
טורטה סטבלי
זאכרטורטה
הערות שוליים

↑  ההיסטוריה של המאכלים המסורתיים של האי קפרי (באיטלקית)
↑  היסטוריה של הטורט (באיטלקית)
| רשימת עוגות |
| --- | --- | --- |
| עוגות חמאה | עוגת מזון השטן • עוגת חמאה דביקה • עוגת פאונד |  |
| עוגות גבינה | אוסטקהקה |  |
| עוגות שוקולד | עוגת היער השחור • עוגת צ'נטילי • עוגת שוקולד ללא קמח • עוגת פאדג' • עוגת גאראש • עוגת שוקולד גרמנית • עוגת ג'ופרה • קלאדקהקה • עוגת שוקולד מותך • זאכרטורטה • טורטה קפרזה • טורטה סטבלי • פיטיבייה • אקלר |  |
| עוגות פירות | לחמנייה שחורה • בולו ריי • עוגת גזר • עוגת גנואה • עוגת דובדבנים • עוגת דאנדי • טארט טאטן • עוגת ירח • פנפורטה • שטרודל • עוגת תפוחים יהודית • עוגת תות |  |
| עוגות שכבות | עוגת מזון מלאכים • באקויט גאטאו • דאקוויז • דובוש • טורט אסטרהאזי • עוגת חלב חם • עוגת קייב • עוגת מריה לואיז • קרמשניט • עוגת הנסיכה • פרינצרגנטנטורטה • עוגת קשת בענן • קק לאפיס סראוואק • ספקקואק • טורט |  |
| עוגות חלולות | באומקוכן • קורטוש • סקאז • ספטטאקהקה • טרדלניק |  |
| עוגות ספוג | באן בו • עוגת באטנברג • בוסטון קרים פאי • שארלוט • עוגת שיפון • דונאוולה • קארנץ • פרנץ' פנסי • עוגת צפרדע • עוגת למינגטון • מדריה • מנטאקאדס • עוגת שיש • עוגת אופרה • עוגת פנדן • עוגה עטופה בנייר • עוגת קטיפה אדומה • עוגת ראם • שורטקייק • עוגת תבלינים • טרס לצ'ס • עוגה הפוכה • עוגת אגוזים וקפה • עוגת דבש |  |
| עוגות בצק עלים | טארט טאטן • סנט אונורה • פיטיבייה • שטרודל |  |
| עוגות קצף | עוגת מזון מלאכים • קסטלה • ז'נואז • בישקוט • עוגיית מדלן • מקצפת • רולדה |  |
| עוגות שמרים | עוגת אקלס • באבקה • לחם בננה • עוגת בנבורי • דובשנית • עוגת וולש • עוגת עקיצת הדבורה • פאנדורו • צ'ורליי • עוגת קברות זבובים • ראם באבה • שטראוסקלוצ'ן • עוגת תמר מצוי ואגוזים |  |
| עוגות אחרות | עוגת יום הולדת • עוגת חתונה • עוגת ליל כל הקדושים • ברמברק |  |
טווידלדם וטווידלדי

טווידלדם וטווידלדי, איור של ג'ון טניאל
טווידלדם וטווידלדי (אנגלית: Tweedledum and Tweedledee; בתרגומה של רנה ליטוין: טידלדאם וטידלדי) הן דמויות המופיעות בספרו של לואיס קרול "מבעד למראה ומה אליס מצאה שם" (המוכר גם כעליסה בארץ המראה ועליזה בארץ המראה).
מקור השמות

השמות הופיעו לראשונה בדפוס ביצירתו של ג'ון בירום (1692–1763) בספרו "כמה מהמכתמים המפורסמים והמצוטטים (ולעיתים המעוותים) ביותר", בפזמון קצר המתאר את היריבות בין גאורג פרידריך הנדל וג'ובאני בונונצ'יני, ומסתיים בשורות:
על אף שאין ספק שבירום הוא כותב המכתם, בהזדמנויות שונות יוחסו שורות אלו לג'ונתן סוויפט ולאלכסנדר פופ.
הגם שהשיר על טווידלדם וטווידלדי לא הופיע בדפוס בצורתו המוכרת כיום עד שנת 1805, אז הופיע בספר "פזמונים לחדר הילדים", ייתכן בהחלט שגרסה מוקדמת יותר קדמה לבירום, והוא השתמש בה בסאטירה שלו על שני המלחינים.
אצל קרול וטניאל

לפרסום הרב ביותר זכו כנראה טווידלדם וטווידלדי בעקבות הופעתם בספרו של לואיס קרול, עם איוריו של ג'ון טניאל, "מבעד למראה ומה אליס מצאה שם". קרול תיאר אותם כשני אחים קטנים ושמנים, שלעולם אינם חולקים איש על רעהו, אפילו כשהם מחליטים להילחם זה בזה.
במהלך הפרק הם מדקלמים לאליס את השיר סוס הים והנגר, מנהלים איתה דיון פילוסופי קצר בשאלה איזו משתי הדמויות שבשיר נתעבת יותר, מנהלים איתה דיון פילוסופי נוסף שבו הם טוענים שהם והיא קיימים רק בחלומו של המלך האדום, ולבסוף הם למעשה ממחיזים את שיר הילדים: מסכימים לערוך ביניהם קרב (שלעולם לא נערך בפועל), ונמלטים בבהלה למראהו של עורב שחור ענק.
ג'ון טניאל צייר אותם כתאומים, ומרטין גרדנר בספרו "אליס המוערת" מחזק פרשנות זו.
ייצוגים נוספים

טווידלדי וטווידלדם מופיעים בתור נבלי על ביקום של DC.
טווידלדי וטווידלדם מופיעים כאחים בסדרת הפנטזיה "ארץ הפלאות".
טווידלדי וטווידלדם מופיעים בתור בני גנץ ויאיר לפיד בתוכנית הסאטירה "ארץ נהדרת".
טטררוגיים

| טטררוגיים |
| --- | --- |
 Vespicula depressifrons
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: עקרבנונאים
תת־סדרה:: Scorpaenoidei
משפחה:: טטררוגיים
שם מדעי
 Tetrarogidae ‏סמית', 1949

Centropogon australis
טטררוגיים (שם מדעי: Tetrarogidae) הם משפחת דגי גרם מסדרת העקרבנונאים החיים במי האוקיינוס ההודי ומזרח האוקיינוס השקט בעומקים רדודים של עד 300 מ'. דגים אלה קרובים לכרבולניים וכמה חוקרים מאחדים את שתי המשפחות. חוקרים אחרים הציבו אותם בתוך משפחת האבנוניים המכילה מינים ארסיים מאוד.
דגים אלה הם קטנים ומוסווים והם בעלי סנפיר גבי דמוי-כרבולת מעל ראשם בדומה לכרבולניים. הם ארסיים מאוד ועלולים להרוג אדם הנדקר מסנפיריהם. אורכם 3-25 סנטימטרים בלבד והם בעלי סנפירי חזה וזנב שטוחים העוזרים להם לשכב על קרקעית הים, בדרך כלל במאורות סלע או אלמוגים.
דגים אלה הם טורפים של דגים קטנים יותר וסרטנים והם ציידים ממארב הממתינים לטרף שישחה מעליהם ואז פוערים את לסתותיהם ובולעים אותו. הארס שבסנפירי גביהם מכוון בעיקר עבור טורפים.
סוגים

Ablabys
Centropogon
סוג ומין יחיד Coccotropsis gymnoderma
Cottapistus
סוג ומין יחיד Glyptauchen panduratus
סוג ומין יחיד Gymnapistes marmoratus
Liocranium
Neocentropogon
סוג ומין יחיד Neovespicula depressifrons
סוג ומין יחיד Notesthes robusta
Ocosia
Paracentropogon
סוג ומין יחיד Pseudovespicula dracaena
סוג ומין יחיד Richardsonichthys leucogaster
Snyderina
Tetraroge
Vespicula
טורטול לומנזה

טורטול לומנזה למבי (בפלמית: Tortol Lumanza Lembi; נולד ב-13 באפריל 1994 הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת הקשר בסטאבק.
קריירה

לומנזה נולד באנטוורפן למשפחה בלגית ממוצא קונגולזי, ובשנת 2010 הצטרף למחלקת הנוער של סטנדרד לייז'.
לקראת עונת 2013/2014 הושאל לסנט טרוידן מהליגה הבלגית השנייה, ובתום העונה שב לסטנדרד לייז'.
ב-25 ביולי 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הבלגית, בניצחון 3–0 על שרלרואה.
בספטמבר 2015 הצטרף לוואסלנד-בוורן, ושיחק במדיה שבעה משחקים בכל המסגרות. ביולי 2016 עזב את הקבוצה.
בינואר 2017, לאחר מספר חודשים ללא קבוצה, הצטרף לסטאבק מליגת העל הנורווגית.
בינואר 2018 הצטרף לאוסמנליספור מליגת העל הטורקית, ובתום העונה ירד איתה לליגה השנייה.
לאחר עונה עם הקבוצה בליגה השנייה, באוגוסט 2019 חזר לומנזה לסטאבק.
הערות שוליים

↑  "Belgium - T. Lumanza - Profile with news, career statistics and history - Soccerway". soccerway.com. נבדק ב-2014-07-26.
↑  "Standard : Le Belgo-Congolais Jonathan Tortol Lumanza sur le départ - Africa Top Sports". 4 ביולי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Standard Liège vs. Sporting Charleroi - 25 July 2014 - Soccerway". soccerway.com. נבדק ב-2014-07-26.
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "טורטול לומנזה".
טורטולה

| --- | --- |

רואוד טאון - בירת טורטולה
 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  הים הקריבי 
 קואורדינטות:  18°25′00″N 64°35′00″W﻿ / ﻿18.416666666667°N 64.583333333333°W﻿ / 18.416666666667; -64.583333333333
 שטח:  55.7 קילומטר רבוע
 אורך:  19 קילומטר
 רוחב:  5 קילומטר
 גובה מרבי:  הר סייג'
 נתונים מדיניים
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 אוכלוסייה:  23,908
 אזור זמן:  UTC-4
 עיר ראשית:  רואוד טאון 
  (למפת איי הבתולה הבריטיים מוגדלת) רואוד טאון אנגאדה וירג'ין גורדה  איי הבתולה האמריקניים פוארטו ריקו  הים הקריבי האוקיינוס האטלנטי טורטולה(למפת איי הבתולה הבריטיים רגילה) רואוד טאון אנגאדה וירג'ין גורדה  איי הבתולה האמריקניים פוארטו ריקו  הים הקריבי האוקיינוס האטלנטי טורטולה
 
טורטולה (באנגלית: Tortola) הוא הגדול והמיושב ביותר מבין איי הבתולה הבריטיים. האי מצוי באיי הבתולה שבים הקריבי. אורכו כ-18 ק"מ ורוחבו כ-5 ק"מ.
גאוגרפיה

האי טורטולה הוא אי הררי שנוצר על ידי פעילות געשית. פסגת האי הוא ההר סייג' (Mount Sage) שגובהו 582 מטרים.
נכון ל-2010 מתגוררים באי כ-23,491 תושבים, כ-9,400 מתוכם מתגוררים בבירת איי הבתולה הבריטיים – העיר רואוד טאון שהיא היישוב הגדול באי.
כלכלה

איי הבתולה הבריטיים מהווים אתר מרכזי לבנקאות ולשירותים פיננסיים. שירותי בנקאות ופיננסים אלה מהווים מרכיב מרכזי בכלכלת האי. בשל חוק עסקי החברות הבינלאומי שנחקק באי בשנות ה-80 של המאה ה-20, הפך האי למקלט מס, ובהמשך, בשל הפעילות העסקית הרבה בו, לאחד האיים העשירים ביותר בים הקריבי.
התיירות משמשת אף היא מרכיב חשוב בכלכלת האי. מבקרים לאי נוחתים באי ביף ומשם חוצים את גשר המלכה אליזבת לטורטולה. חופי האי מהווים אתר תיירות פופולרי.
על אף שהאיים מהווים טריטוריה בריטית, המטבע הרשמי באיי הוא הדולר האמריקאי.
פנורמה של האי - מבט צפונה מבלמונט.
זוסיא קניאזר

| --- | --- |

אל"ם (מיל') זוסיא (זיזי) קניאזר
 לידה:  1938 קריית חיים, פלשתינה (א"י) המנדט הבריטי
 פטירה:  7 בספטמבר 2016 (בגיל 78 בערך) רמת השרון, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:  צה"ל צה"ל
 תקופת הפעילות:  1956–1985 (כ־29 שנים)
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 ראש ענף 2 במחלקת המחקר באמ"ן
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת יום הכיפורים
 תפקידים אזרחיים
 עובד במשרד מבקר המדינה מרצה
 
זיזי (זוסיא) קניאזר (1938 - 7 בספטמבר 2016) שימש כראש ענף 2 (ענף ירדן) במחלקת המחקר באמ"ן ערב מלחמת יום הכיפורים. במסגרת תפקידו האזין לשיחת חוסיין, מלך ירדן עם ראש ממשלת ישראל גולדה מאיר בה התריע חוסיין כי צבאות מצרים וסוריה מצויים בעמדת זינוק למתקפה נגד ישראל, ודיווח על תוכנה. בדיונים במחלקת המחקר הוביל גישה הטוענת כי פני מצרים למלחמה וננזף על פעילותו. במהלך מלחמת יום הכיפורים ב-9 באוקטובר מונה בפועל להיות ראש ענף 6 (ענף מצרים) במקומו של יונה בנדמן.
קורות חייו

קניאזר נולד בשנת 1938 בקריית חיים, למשפחה שעלתה לארץ ממזרח אירופה. הוא התגייס לגרעין נח"ל, שימש כקצין בנח"ל, ולאחר מכן עבר למודיעין לתפקיד קמ"ן "גוש מגן" (עוטף עזה כיום). בהמשך שימש כקצין פיענוח בפיקוד הדרום וייצר את מפות העבירות שבהן השתמש צה"ל במלחמת ששת הימים.
בשנת 1964 עבר למחלקת המחקר לענף 2 (ענף ירדן) וכעבור שנה עבר לענף 6 (ענף מצרים), בו תפקד כראש המדור הצבאי במהלך מלחמת ששת הימים ובימי מלחמת ההתשה, וכן כממלא מקום ראש הענף, עד שמונה לראש ענף 2 בשנת 1971.
בימים הראשונים של מלחמת יום הכיפורים מונה להחליף את סא"ל יונה בנדמן בתפקיד ראש הענף המצרי, תפקיד אותו מילא עד לאחר סיום השיחות בקילומטר ה-101. לאחר המלחמה שימש בתפקידים שונים בהם קמ"ן פיקוד המרכז וראש מחלקת בקרה והשתחרר בשנת 1985, בדרגת אלוף-משנה. אחר כך עבד בחטיבה הביטחונית של משרד מבקר המדינה ובמשך שנים רבות הרצה בקורסים צבאיים ובימי עיון על מחדל מלחמת יום הכיפורים.
קניאזר נפטר ב-7 בספטמבר 2016, כשהוא מותיר אחריו את אשתו תמי, עמה התגורר ברמת השרון, שני ילדים וארבעה נכדים.
פעילותו נוכח מלחמת יום הכיפורים

קניאזר היה בין הקצינים באמ"ן שהעריכו במהלך מאי 1973 כי פני מצרים למלחמה והוא הוסיף לטעון כן בשבועות שלפני המלחמה. בעקבות עמדתו הוא הודר, לדבריו, מדיוני הערכת המודיעין בנושאי מצרים, מודר מחומרים מודיעניים בנושא, ואף נאמר לו כי אם ימשיך בדרך פעולה זו, לא יקודם לאל"ם.
במסגרת תפקידו כראש ענף ירדן היה אחראי להאזין לשיחת חוסיין, מלך ירדן עם ראש הממשלה גולדה מאיר שנערכה ב-25 בספטמבר 1973 במתקן "המוסד" בתל אביב. הוא נשלח לעקוב אחר המפגש מחדר צדדי מאחורי הקלעים, ולתעד אותו.
בסיום השיחה, שנמשכה כארבע שעות ותוכנה לא פורסם במלואו מעולם, דיווח קניאזר לראש מחלקת המחקר, אריה שלו ולראש ענף 5 (ענף סוריה) אביעזר יערי על כך שהמלך התריע כי צבאות סוריה ומצרים בעמדות זינוק למתקפה, וכי יעשו זאת במתואם. למחרת ננזף על כך שדיווח את תוכן השיחה הממודרת ליערי, אף שלא דיווח על המקור. לימים טען קניאזר כי היה קצין המודיעין היחיד שהאזין בקשב לכל תוכנה של השיחה בין מאיר וחוסיין, ולכן הופתע כשלא הוזמן לדיונים שהתקיימו אודותיה למחרת אצל שר הביטחון משה דיין והרמטכ"ל דוד אלעזר.
על פי עדות קניאזר, ב-6 באוקטובר 1973, הוא עמד על כך שתפרוץ מלחמה באותו היום, והורה לענף שתחת פיקודו לרדת לבור בשעה 13:00, שעה אחרי כן פרצה המלחמה. יומיים אחרי פרוץ הלחימה, נמסר לו על ידי אריה שלו כי הרמטכ"ל דוד אלעזר אינו מוכן עוד לקבל עדכונים מאריה שלו ומרע"ן 6 יונה בנדמן (ראש הענף המצרי), ואת תפקידם מול הרמטכ"ל ימלא קניאזר. הוא שימש בתפקיד זה עד לסיום השיחות על הפסקת האש.
הדמות הראשית בסרט "שתיקת הצופרים" נבנתה על בסיס פעילותו של קניאזר בימים שלפני המלחמה.
לקריאה נוספת

אל"ם (מיל׳) זוסיה קניאזר (זיזי), מלחמת יום הכיפורים - 6 באוקטובר 1973: ראשות אמן והמחקר - שגיאות בהערכת מודיעין התרעתי, עבודה סמינריונית, לימודי תואר שני, החוג למדע המדינה, אוניברסיטת חיפה, פברואר 1999
אל"ם (מיל׳) זוסיה קניאזר (זיזי), כמה דברים, מלחמת יום הכיפורים - קתדרת מפקדים וחוקרים, עורכים: בני מיכלסון, אפי מלצר, 2013, עמ' 187–195
אל"ם (מיל׳) זוסיה קניאזר (זיזי), כישלון ההתרעה והתרומה במלחמה, מלחמת יום הכיפורים - קתדרת מפקדים וחוקרים, עורכים: בני מיכלסון, אפי מלצר, 2013, עמ' 466–471
אבירם ברקאי, על בלימה: סיפורה של חטיבה 188 במלחמת יום הכיפורים, ספריית מעריב, 2009, עמ' 49–50
הערות שוליים

1 2 3 4 5  עופר אדרת, קצין המודיעין שהתריע: "היום מלחמה", באתר הארץ, 10 באוקטובר 2016
↑  אילת סנדרס, רובי ריזל ואורן קלמן, ‏ריאיון עם מר אבנר שלו, ישראלים ‏5, 2013, עמ' 5–51, בעמ' 33
↑  אמנון ברזילי, חלום הבלהות של גולדה מאיר, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2003
↑  סא"ל (מיל') אברהם זוהר, הפיקוד העליון של צה"ל - במלחמת יום הכיפורים, באתר המכון לחקר מלחמות ישראל
↑  שמואל גורדון, 30 שעות באוקטובר - החלטות גורליות: חיל האוויר בתחילת מלחמת יום הכיפורים, ספריית מעריב, 2008, עמ' 171.
↑  אורי בר-יוסף, הצופה שנרדם - הפתעת יום הכיפורים ומקורותיה, הוצאת זמורה-ביתן, 2001, עמ' 245–246
פרידה מראש אמ"ן, אלוף יהושע שגיא, מרץ 1983. מימין לשמאל  - אל"ם אפרים לפיד, אל"ם גד אבינר, אל"ם משה קריסטל, אל"ם זוסיא  קניאז'ר, אל"ם זאב בר לביא.
חקרי לב

| --- | --- |

שו״ת חקרי לב, חלק א׳, מהדורה ראשונה
 מידע כללי
 מאת:  רבי רפאל יוסף חזן
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  שאלות ותשובות 
 נושא:  או"ח, יו"ד, אה"ע, חו"מ, מסכת הוריות
 הסכמות:  מאת רבי דוד פארדו ורבי יום טוב אלגאזי
 הוצאה
 מקום הוצאה:  שאלוניקי
 תאריך הופעה ראשונה:  ה'תקמ"ז
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורה ראשונה:  ה'תקמ"ז - ה'תרל"ה
 תאריך מהדורות נוספות:  התש"ל, תשמ"ז, 1998
 מספר כרכים:  מהדורה ראשונה - 9 מהדורה שנייה - 12
 קישורים חיצוניים
 היברובוקס:  שו"ת חקרי לב (חלק א' וב' - באתר hebrewbooks)
 
שו"ת חקרי לב הוא ספר שו"ת שחיבר הראשון לציון רבי רפאל יוסף חזן. הספר זכה למעמד נכבד בין ספרי השו"ת של האחרונים, ורבים מצטטים מדבריו.
שם הספר

שם הספר נגזר מגימטריה של שם המחבר ושם אביו, בדרך הבאה: יוסף בן אדון אבי חיים, לזכרו של אביו. שם הספר השפיע על צאצאיו, שכללו בשם ספריהם את המילה "לב" בעקבותיו, כגון: החבי"ף (חקקי לב, לב חיים), חיים דוד חזן (נדיב לב, ישרי לב, ייטב לב), אליהו בכור חזן (תעלומות לב), ישראל משה חזן (ישמח לב, חוקר לב) ועוד.
כתיבת הספר ומטרתו

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | מיום היותי נפשי איותה לאסוף על ידי ולעלות על ספר לכתוב על נייר ניירא בעלמא מאת כל אשר אחדש לפי מיעוט שכלי אם מעט ואם הרבה | “ |

|  – הקדמה לחקרי לב חלק א' |  – הקדמה לחקרי לב חלק א' |  |
מקדמת דנא, נכתב הספר על סדר משנה תורה לרמב״ם, אולם לקראת הדפסתו נסדר הספר מחדש לשאלות (חקירות) ותשובות על סדר השולחן ערוך.
השפעה

את הספר מביאים רבות חכמי הדורות הבאים. במיוחד יש לציין את נכד המחבר, רבי חיים פלאג'י, שמזכיר תדיר את דברי "חקרי לב". הרב עובדיה יוסף היה משבח רבות את הספר ומעודד את תלמידיו ללמוד אותו. בנוסף היה נוהג ללכת עם ספר זה ועם ספר תורת חסד של הרב שניאור זלמן פרדקין בחיקו, והיה מכנה אותו "שאגת אריה של הספרדים":
ה"חקרי לב" שהיה גאון עולם שהקיף את כל ספרי התלמוד והפוסקים ביחד, וגדולי האשכנזים היו קוראים אותו "שאגת אריה של הספרדים", השאגת אריה במחילה מכבודו רוב ספריו פלפולים, אך החקרי לב כולו הלכה למעשה, כתב מאות תשובות שכולם הלכה למעשה