stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דיינה רורבאקר
הערות שוליים

↑  Martinez, Gebe (1995-08-28). "Moving From the Fringe to the Forefront: Politics: O.C.'s Dana Rohrabacher is having fun with his newfound clout". Los Angeles Times.
↑  Gais, Hannah (14 באפריל 2015). "Dana Rohrabacher's No Good, Very Bad Weekend". The Eastern Project. נבדק ב-18 במאי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ralph Hall to chair Science panel". Politico. 2010-12-07. נבדק ב-2012-10-24.
↑  Jonathan Weisman, March 28, 2014, The New York Times, Kremlin Finds a Defender in Congress, Retrieved August 1, 2017, "...There is some logic to Mr. Rohrabacher’s stalwart defense of the Kremlin’s actions. The people of Crimea..."
↑  Elias Isquith, March 25, 2014, Salon magazine, GOP Rep. Dana Rohrabacher half-defends Russia’s annexation of Crimea: The California congressman isn't saying it was right of Russia to seize the former Ukrainian territory, but ..., Retrieved August 1, 2017, "...Rohrabacher went off-script for a moment and offered a qualified defense of Russia’s annexation of Crimea...."
↑  Damien Sharkov, May 19, 2017, Newsweek, FBI WARNED REPUBLICAN CONGRESSMAN WHO ARM-WRESTLED PUTIN OF RUSSIAN SPY RECRUITMENT, Retrieved May 20, 2017
↑  Rosie Gray, July 18, 2017, The Atlantic, Russian Anti-Sanctions Campaign Turned to California Congressman: U.S. diplomats were concerned about Russian outreach to House Republican Dana Rohrabacher while on a trip to Moscow last year., Retrieved July 18, 2017, "...Rohrabacher’s 2016 Moscow trip raised eyebrows among U.S. officials, particularly at the State Department...."
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810559908005606  ISNI: 0000 0000 4174 2706  LCCN: no99020477  NARA: 10574453  SNAC: w6xn4hn0  US Congress: R000409  VIAF: 61176197   WorldCat (עם VIAF): 61176197 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ד' בסיוון

ד' בסיוון הוא היום הרביעי בחודש התשיעי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הרביעי בחודש השלישי 
למניין החודשים מניסן. ד' בסיוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה".
חגים ואירועים החלים ביום זה

היום הארבעים ושמונה של ספירת העומר
היום השני של שלושת ימי ההגבלה (שלושת הימים שלפני חג השבועות שבהם נצטוו בני ישראל להתקדש ולהתכונן למתן תורה)
לא אומרים תחנון
אירועים היסטוריים ביום זה

ה'תש"ח – הספינה אלטלנה יצאה לדרכה מצרפת לישראל
ה'תש"ח – אלוף דוד מרכוס נורה למוות מאש כוחות צה"ל ליד הכפר אבו גוש
ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: תחילת ההפוגה הראשונה
נולדו

ה'תרפ"ט – אנה פרנק, נערה יהודייה שנספתה בשואה, כתבה יומן שבו תיארה את שנות חייה האחרונות (נפטרה ב-ה'תש"ה)
ה'תרצ"א – ישראל קיסר, מזכ"ל ההסתדרות, שר וחבר הכנסת מטעם המערך
ה'תרצ"ז – חיים בנאי, שחקן, שדר רדיו, בדרן ומספר ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ח)
ה'תש"ז – רב משה סופר, האדמו"ר מערלוי
ה'תש"ם – אופיר כץ, חבר הכנסת מטעם הליכוד
ה'תשמ"א – תמרה קליינגון, שחקנית ישראלית
ה'תשמ"ו – ניקול ראידמן, אשת עסקים, מעצבת תכשיטים, זמרת ונדבנית ישראלית
ה'תשס"א – עדי ביטי, זמרת, שחקנית ומדבבת ישראלית
נפטרו

ה'תרמ"ה – רבי ישעיה נפתלי הירץ שפירא מדינוב, האדמור השלישי בשושלת דינוב, (נולד ב-ה'תקצ"ח)
ה'תש"ז – האדריכל עקיבא אריה ויס מיוזמי הקמתה של אחוזת בית, הגרעין שממנו התפתחה העיר תל אביב
ה'תש"ח – אלוף דוד (מיקי) מרכוס קצין צבא יהודי-אמריקני והאלוף הראשון בצה"ל (נולד ב-ה'תרס"ב)
ה'תשכ"ב – אב"א אחימאיר, ממנהיגי ברית הציונים הרוויזיוניסטים
ה'תשס"ד – יעקב גרונדמן, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי (נולד ב-ה'תרצ"ט)
ג' בסיוון – ה' בסיוון
סיוון
דויד קלמן

דויד קלמן (בהונגרית: Dávid Kelemen; נולד ב-24 במאי 1992) הוא כדורגלן הונגרי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת מיירקוראה קיוק.
קריירה

קלמן התחיל את הקריירה שלו בקבוצות הילדים של בקשצ'בה, ובגיל 14 עבר למחלקת הנוער של מ.ט.ק. בודפשט. ב-30 במרץ 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, במשחק מול אויפשט במסגרת הגביע ההונגרי. בעונת 2010/2011 הפך לשחקן סגל קבוע בקבוצה הבוגרת, ואת הופעת הבכורה שלו בליגת העל ההונגרית ערך ב-27 באוגוסט 2010, בניצחון 0–1 על אויפשט.
ב-25 במאי 2015 הגיע קלמן לישראל והוחתם בהפועל תל אביב, אך לאחר שזו לא הצליחה להשאילו לקבוצה אחרת הוא שוחרר מהמועדון. קלמן חזר להונגריה וכעבור כמה חודשים חתם בפקשי. בעונת 2016/2017 הושאל לקבוצת בקשצ'בה, וביולי 2017 חתם בקבוצת נירג'האזה ספרטק.
בקיץ 2018 חזר לקדנציה שנייה בפקשי, אך כעבור זמן קצר הושאל לואשאש.
ב-12 באוגוסט 2020, קלמן הושאל לסומבטהיי האלאדאש.
ב-30 בספטמבר 2020, קלמן הושאל למיירקוראה קיוק מהליגה הרומנית השנייה.
קלמן שיחק בכל נבחרות הנערים והנוער של הונגריה בשנים 2008–2015. הוא אף שימש כקפטן הנבחרת הצעירה.
הערות שוליים

↑  שירי אלג'ם, ‏זר ראשון להפועל תל אביב: דויד קלמן חתם לעונה אחת, באתר ערוץ הספורט, 25 במאי 2015
↑  קלמן: לא קיבלתי הזדמנות, בהפועל לא ספרו אותי, באתר ONE‏, 30 בספטמבר 2015
ד' באב

ד' באב הוא היום הרביעי בחודש האחד עשר 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הרביעי בחודש החמישי 
למניין החודשים מניסן. ד' באב לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו".
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בד' אב היא פרשת דברים.
חגים ומועדים

ימי בין המצרים והיום הרביעי של תשעת הימים שלפני תשעה באב, בימים אלה נהוג לפי מנהג יהודי אשכנז שלא לאכול בשר ולא לשתות יין כחלק ממנהגי האבלות על חורבן שני בתי המקדש
אירועים היסטוריים

שקילת התרומה לבית המקדש השני בעליית עזרא הסופר
תחילת בניית חומות ירושלים בימי נחמיה, בראשית שיבת ציון (לפי המקרא והמסורת היהודית)
נולדו

ה'תרנ"א – שמואל דיין, חבר הכנסת (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
ה'תרנ"ט – ד"ר יום-טוב לוינסקי, מורה וסופר ישראלי
ה'תרע"ט – פרימו לוי, סופר יהודי-איטלקי וכימאי (נפטר ב-ה'תשמ"ז)
ה'תש"ח – הרב אלעזר אבוחצירא, רב מקובל ממשפחת אבוחצירא (נרצח בה'תשע"א)
ה'תשל"ה – אנסטסיה מיכאלי, חברת כנסת ממפלגת ישראל ביתנו
ה'תש"ם – בועז טופורובסקי, חבר כנסת מטעם יש עתיד
נפטרו

ה'ש"ף – רבי מנחם עזריה מפאנו רב פוסק ומקובל תלמיד הרמ"ק (נולד ב-ה'ש"ח)
ה'תקצ"א – רבי מנשה מאיליה, תלמיד הגר"א, ממבשרי תנועת ההשכלה (נולד ב-ה'תקכ"ז)
ה'תרמ"ד – הרב אלכסנדר סנדר קפלן – רב בווילקומיר ובקופישוק, מחבר "שלמי נדרים" על מסכת נדרים (נולד בה'תקע"ה בערך).
ה'תרע"ה – דניאל ליפשיץ, ממייסדי העיר פתח תקווה, ותכנן את בית הכנסת הגדול "בית יעקב" (נולד ב-1850)
ה'תרצ"ה – רבי רפאל אנקווה, הרב הראשי הראשון של מרוקו (נולד ב-ה'תר"ח)
ה'תש"א – רבי בן ציון הלברשטאם  האדמו"ר מבאבוב (נרצח בשואה) (נולד ב-ה'תרל"ד)
ה'תשמ"א – יעקב שבתאי, סופר ומחזאי ישראלי (נולד ב-ה'תרצ"ד)
ג' באב – ה' באב
אב
דווארס דור פלנדרן

| --- | --- |


מסלול המרוץ ב-2019
 מדינות:  בלגיה בלגיה
 סוג:  מרוץ חד יומי
 אורך המסלול:  182.6 קילומטרים (נכון למהדורה האחרונה)
 חודש:  אפריל/מרץ
 משך:  1 ימים
 היסטוריה
 התקיים לראשונה:  1945
 מרוצים עד כה:  78
 מנצח ראשון:  ריק ואן סטינברגן בלגיה
 מוביל במספר הניצחונות:  13 רוכבים עם 2 ניצחונות
 מנצח אחרון:  מטאו ג'ורגנסון ארצות הברית
 שנת מרוץ אחרונה:  2024
 
דווארס דור פלנדרן (בהולנדית: Dwars door Vlaanderen) הוא מרוץ אופניים חד יומי שנערך בחודש אפריל/מרץ מאז 1945. המרוץ מתחיל ב-רוזלייר (אנ') ומסתיים ב-ווארגם (אנ'). מ-2017, המרוץ הוא חלק מסבב מרוצי הוורלד טור. משנת 2012, מתקיים גם מרוץ נשים.
היסטוריה > דווארס דור בלחייה

המרוץ החל בשנת 1945 מסנט טרוידן (אנ') והסתיים בווארגם, ריק ואן סטינברגן הבלגי ניצח אותו. המרוץ נקרא "דווארס דור בלחייה" (België), שם שנשמר עד 1999. מ-1946–1964 (לא כולל 1948), המרוץ נערך כמרוץ קטעים של יומיים. מ-1965, המרוץ הוא מרוץ חד יומי. מהדורה אחת, של 1971, בוטלה.
מ-2017, המרוץ הוא חלק מסבב מרוצי הוורלד טור ונחשב לאחת מקלאסיקות האביב כאשר הוא מתקיים בשיא העונה של המרוצים הבלגיים, לפני הרונדה ון פלנדרן, למרות כך, הוא נחשב לאחד מהמרוצים השוליים מהקלאסיקות ולרוב היצע הרוכבים שמשתתפים בו הוא פחות איכותי משאר הקלאסיקות.
מנצחים אחרונים

| שנה | רוכב | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 1999 | בלגיהיוהאן מוזיאו | קוויק סטפ |
| 2000 | הולנדטריסטן הופמן | ממורי קארד – ג'אק & ג'ונס |
| 2001 | בלגיהניקו אקהוט | לוטו - אדקו |
| 2002 | אוסטרליהביידן קוק | פרנסיס דה ז'ה |
| 2003 | אוסטרליהרובי מקיואן | לוטו - דומו |
| 2004 | בלגיהלודוביק קאפל | לאנדבווקריט - קולנאגו |
| 2005 | בלגיהניקו אקהוט | ספורט פלנדרן - בלויז |
| 2006 | בלגיהפרדריק ווחלן | ספורט פלנדרן - בלויז |
| 2007 | בלגיהטום בונן | קוויק סטפ |
| 2008 | צרפתסילבן שאבנל | קופידיס |
| 2009 | בלגיהקווין ואן אימפה | קוויק סטפ |
| 2010 | דנמרקמתי ברשל | סקסו - בנק |
| 2011 | בלגיהניק נוינס | סקסו - בנק |
| 2012 | הולנדניקי טרפסטרה | קוויק סטפ |
| 2013 | איטליהאוסקר גאטו | ויני פאנטיני - סלה איטליה |
| 2014 | הולנדניקי טרפסטרה | קוויק סטפ |
| 2015 | בלגיהילה וואלייס | ספורט פלנדרן - בלויז |
| 2016 | בלגיהינס דבושרה | לוטו סודאל |
| 2017 | בלגיהאיב למפרט | קוויק סטפ |
| 2018 | בלגיהאיב למפרט | קוויק סטפ |
| 2019 | הולנדמת'יו ואן דר פול | קורנדון - קירקוס |
| 2020 | המרוץ בוטל בשל מגפת הקורונה בבלגיה |  |
| 2021 | הולנדדילן ואן בארלה | אינאוס גרנדיירס |
| 2022 | הולנדמת'יו ואן דר פול | אלפסין–פניקס |
| 2023 | צרפתכריסטוף לאפורט | יומבו–ויסמה |
| 2024 | ארצות הבריתמטאו ג'ורגנסון | יומבו–ויסמה |
מנצחים אחרונים > לפי מדינה

| ניצחונות | מדינה |
| --- | --- |
54: בלגיהבלגיה
16: הולנדהולנד
2: אוסטרליהאוסטרליה צרפתצרפת
1: איטליהאיטליה  דנמרקדנמרק  אוקראינהאוקראינה  גרמניהגרמניה
מרוץ הנשים

| שנה | רוכבת | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 2012 | הולנדמוניק ואן דה רי | סקיל |
| 2013 | הולנדקריסטן ווילד | ארגוס - שימאנו |
| 2014 | הולנדאיימי פיטרס | ג'איינט - שימאנו |
| 2015 | הולנדאיימי פיטרס | קבוצת ליב פלנטור |
| 2016 | הולנדאיימי פיטרס | וויגל |
| 2017 | פינלנדלוטה לפיסטו | סרבלו - ביגלה |
| 2018 | הולנדאלן ואן דייק | סאנווב |
| 2019 | הולנדאלן ואן דייק | טרק סגפרדו |
| 2020 | המרוץ בוטל בשל מגפת הקורונה בבלגיה |  |
| 2021 | הולנדאנמיק ואן פלוטן | מוביסטאר |
| 2022 | איטליהקיארה קונסוני | ואלקאר |
| 2023 | הולנדדמי וולרינג | SD Works |
| 2024 | הולנדמריאנה ווס | ויסמה ליס א בייק |
דונה הראווי

| --- | --- |

 לידה:  6 בספטמבר 1944 (בת 80) דנוור, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ייל, קולג' קולורדו, אוניברסיטת קולורדו 
 שפות היצירה:  אנגלית, צרפתית 
 סוגה:  מדע בדיוני פמיניסטי 
 יצירות בולטות:  When Species Meet, A Cyborg Manifesto, Staying with the Trouble 
 הושפעה מ:  ג. אוולין האצ'ינסון, גרגורי בייטסון 
 פרסים והוקרה:  פרס הספר האמריקאי (1992)  פרס לודוויק פלק (1999)  פרס ג'ון דזמונד ברנל (2000)  מדליית וילבור קרוס (2017)  פרס פילגרים (2011)  תוכנית פולברייט  מלגת בוטשר 
 אתר רשמי
 
דונה ג'ין הראווי (באנגלית: Donna J. Haraway;‏ 6 בספטמבר 1944), היא פרופסור אמריטה בחוג להיסטוריה של התודעה ובחוג ללימודי פמיניזם באוניברסיטת קליפורניה שבסנטה קרוז בארצות הברית. הראווי מוכרת כהוגה מובילה בשדה המחקר של לימודי הטכנולוגיה והמדע ובתחום הפמיניזם, וכהוגה מרכזית בזרם הסייברפמיניזם.
הראווי חוקרת את קו התפר שבין תחומי מחקר שונים, ובעיקר בין מדע, ביולוגיה, ספרות ופמיניזם, ולכן תוארה בשנות התשעים המוקדמות כפוסט-מגדרית, נאו-מרקסיסטית ופוסט מודרניסטית. כתבה ספרים וחיבורים רבים המעלים שאלות בנוגע למדע ולפמיניזם. מבין חיבוריה הידועים תורגם לעברית "מניפסט לסייבורג: מדע טכנולוגיה ופמיניזם סוציאליסטי בשלהי המאה העשרים".
ביוגרפיה

דונה ג'ין הראווי נולדה בשנת 1944 בדנוור, קולורדו. אביה היה כתב ספורט בעיתון "The Denver Post". אמה הגיעה מרקע קתולי אדוק, ומתה כשהראווי הייתה בת 16. הראווי למדה בבית הספר התיכון הקתולי לבנות "מריה הקדושה" שבצ'רי הילס ווילג', קולורדו.
הראווי למדה ב"קולורדו קולג'" (Colorado College), במימון מלגת בוטשר (Boettcher Foundation), וסיימה בשנת 1966 עם שלוש התמחויות - בזואולוגיה, פילוסופיה וספרות. לאחר מכן למדה במשך שנה פילוסופיה של האבולוציה ותאולוגיה באוניברסיטת פריס במימון "מלגת פולברייט". את הדוקטורט קיבלה בשנת 1972 מאוניברסיטת ייל בתחום הביולוגיה. עבודת הדוקטורט שלה נקראת: The Search for Organizing Relations: An Organismic Paradigm in Twentieth-Century Developmental Biology והיא נכתבה כחלק ממחקר אינטרדיסציפליני בין תחומי הביולוגיה, הפילוסופיה ההיסטוריה של המדע ורפואה. העבודה חקרה את מקומן של המטפורות בעיצוב ניסויים בתחום הביולוגיה הניסויית. עבודה זו פורסמה בהמשך כספר שנקרא Crystals, Fabrics, and Fields: Metaphors of Organicism in Twentieth-Century Developmental Biology. הראווי זכתה בחייה במספר רב של מלגות עליהן אמרה: "אנשים כמוני הפכו למשאבים לאומיים במאמצים המדעיים הלאומיים. זה אומר שיש כסף אפילו לחידוד מוחן של נערות קתוליות."
דונה הראווי לימדה מדע כללי ולימודי נשים בשנים 1971–1974 באוניברסיטת הוואי. היא לימדה במחלקה להיסטוריה של המדע בין השנים 1974–1980 באוניברסיטת ג'ון הופקינס שבבולטימור, מרילנד. החל משנת 1984, משמשת הראווי כפרופסור בתוכנית להיסטוריה של התודעה באוניברסיטת קליפורניה שבסנטה-קרוז.
נושאים מרכזיים בעבודתה > Primate Visions

Primate Visions: Gender, Race, and Nature in the World of Modern Science התפרסם בשנת 1989 ועוסק באופן שבו חקרו ותפסו מדענים את התנהגותן המינית של נקבות יונקי-על, ומעלה שאלות לגבי המודל המשפחתי המוכר היום וההטרוסקסואליות השולטת במחקר יונקי-על.
במאמרה הראווי עומדת על כך שישנה נטייה בעולם המדעי לתת מאפיינים זכריים להתנהגויות של יונקים, בהם החוקרים מספרים על תחרויות של רבייה ומין בין זכרים אגרסיביים ונקבות סבילות, נטייה אשר מקדמת מסקנות מסוימות ומונעת קיומן של אחרות. למעשה, הראווי יישמה את תאוריית העמדה הפמיניסטית בעולם המדע. עבודתה של הראווי מעוגנת בהיסטוריה של התודעה ובביולוגיה ומתמקדת במטאפורות ובנרטיבים של מדע הפרימטים (יונקי-על).
בביקורת על הספר, נכתב כי דונה הראווי חושפת אג'נדה במחקר הפרימטולוגי. נטען כי הראווי מזהה כמטרתו של המחקר הפרימטולוגי את הצורך לגעת ב"אחר", שאינו נובע רק מן הצורך להבין את עצמנו טוב יותר על ידי מציאת הבדלים, או להפוך את האחר לדומה לנו. הראווי טוענת כי מטרתו היא לשקם ולטהר את האבטיפוס לפיו תופס המדע המערבי את הקיום שלנו, כלומר את האדם הלבן המערבי, בניגוד לברבריים, פרימיטיביים, המשווים לקופים.
נושאים מרכזיים בעבודתה > מניפסט לסייבורג

החיבור "Manifesto for Cyborgs: Science, Technology, and Socialist Feminism in the 1980s" פורסם לראשונה ב"Socialist Review" בשנת 1985. בעברית יצא החיבור "מניפסט לסייבורג: מדע, טכנולוגיה ופמיניזם סוציאליסטי בשלהי המאה העשרים" לאור לראשונה בשנת 2006. מאמרה של הראווי הפך לנדבך חשוב בחשיבה הפמיניסטית.
מטרתו העיקרית של המניפסט הוא לעודד את השוויון בין המינים. הראווי מעודדת את הזרם הפמיניסטי להתרחק מהתפיסה "הטבעית", הרואה את האישה והגבר כיצורים מהותניים ולאמץ את הטכנולוגיה. היא גורסת כי על הפמיניזם לעודד את הנשים להיפטר מהטכנופוביה ובמקביל לגייס את הטכנולוגיה לטובת קידום הנשים ופיתוחן.
הראווי מנסה לנסח מניפסט לנשים בעידן שבו ההכלאה בין הביולוגי לטכנולוגי באדם הולך וגובר. המאמר חוקר את מקומן של הנשים בעידן הטכנולוגי המתקדם, כפי שניתן לראות בכותרת המשנה שלו "חלום אירוני על שפה משותפת לנשים במעגל משולב" המאזכר את שירה של אדריאן ריץ', משוררת ומנהיגה פמיניסטית רדיקלית. הראווי טוענת כי בעידן בו אנו נמצאים, אנו כבר לא אורגניזמים ביולוגיים בלבד אלא הכלאה של אורגניזם ומכונה, כיוון שאנחנו מתקשרים עם מכונות ובעזרת מכונות, וכי השניים ילכו וישזרו זה בזה בעתיד. הראווי מנסה להמשיג מחדש את ההיררכיות והמושגים שיפעילו את העולם בעתיד, ברגע שאלו הקיימים בימיינו לא יהיו עוד רלוונטיים. את מושג המגדר למשל, היא ממשיגה מחדש כמושג שלא תהיה לו היסטוריה ביולוגית, כיוון שאין לסייבורג ביולוגיה או היסטוריה ביולוגית. היא משווה את הנשים של היום ל"כימרות", מפלצת ממין נקבה מן המיתולוגיה היוונית שהייתה הכלאה בין אריה, עז ונחש, כמטפורה לשילוב של הטכנולוגיה עם הביולוגיה.
דר' שרון הלוי כותבת בהקדמתה למאמר כי דונה הראווי משתמשת בדימוי הסייבורג כדי לדון ביחסים שבין מדע, טכנולוגיה ופמיניזם-סוציאליסטי. הראווי טוענת כי תרבות ההיי-טק (/טכנולוגית) יכולה לאתגר ולשבור את הדיכוטומיה של התפיסה המערבית, המפצלת בין הגוף לנפש, אני/אחר, זכר/נקבה, מציאות/הופעה ואמת/בדיון. זאת כיוון שאיננו יכולים עוד להגדיר את עצמנו בעזרת מושגים אלו, כלומר כישויות ביולוגיות בלבד. תפיסתה גורסת כי הפכנו לסייבורג, הכלאה שבין אדם למכונה, בה הפן הביולוגי והפן הטכנולוגי/מכני שזורים זה בזה באופן כה עמוק עד כי אינם יכולים עוד להיתפס באופן נפרד. מבחינתה של הראווי, הסייבורג אינו רק הכלאה של אורגניזם ומכונה אלא גם הכלאה של מציאות חברתית ובדיון, כאשר הטכנולוגיה משמשת כממשק המאפשר ליצור בדיון ולעגנו במציאות.
נושאים מרכזיים בעבודתה > סייברפמיניזם

בשנת 1991 עדכנה דונה הראווי את חיבורה "מניפסט לסייבורג: מדע, טכנולוגיה ופמיניזם סוציאליסטי בשלהי המאה העשרים" כחלק מספרה (Simians, Cyborgs and Women: The Reinvention of Nature (1991. הראווי משתמשת בדימוי הסייבורג כדי להסביר שצריך למזג ולא לפתור את הסתירות היסודיות הקיימות בתאוריה ובזהות הפמיניסטית, בדומה למיזוג שבין אדם למכונה המתקיים בקיבורג. מניפסט לקיבורג הוא גם ביקורת פמיניסטית חשובה על קפיטליזם.
ביקורת

עבודתה של הראווי ספגה ביקורת הטוענת שהיא מעורפלת מבחינה מתודולוגית, ומשתמשת בשפה עמומה "שלעיתים מסתירה דברים באופן שהוא מכוון במובהק." חלק ממבקריה הטילו ספק בשאלה האם היא מבינה את השיטה המדעית, וטענו "שחקירות האפיסטמולוגיה שהיא עושה משאירות את כתביה חסרי משמעות בפועל."
בביקורת שהתפרסמה בשנת 1990 ב"American Journal of Primatology" על הספר "Primate Visions" כתבה סוזן קאשל (Susan Cachel) כי הספר אינו מהווה התייחסות אובייקטיבית להיסטוריה של הפרימטולוגיה וכי הדעות המוצגות בו אינן פיקחיות. (תרגום חופשי) עוד היא מוסיפה וטוענת כי הספר מנסה להעביר את תחום האנתרופולוגיה הפיזית לעולם ביקורת הספרות, המהווה חלק ממגמה של האנתרופולוגיה להיכנע לסימבוליות ויחסיות הנובע מחוסר עניין במדע חומרי.
ביקורת נוספת של הספר "Primate Visions" שהתפרסמה ב"International Journal of Primatology" בשנת 1991, מספקת דוגמאות לחלק מהביקורות הנפוצות על תפיסתה של הראווי. הביקורת טוענת כי הספר סותר את עצמו פעמים רבות, מסלף ובורר עובדות היסטוריות במעשה מכוון של הכותבת, הרואה בבחירה והנגשת הטקסט כחובתו של המחבר. הוא מוסיף כי הראווי אף בוחרת להשתמש בשפה ספרותית, אינטלקטואלית ועמומה, שאינה מתאימה לספר מדעי. ביקורת נוספת הועלתה על אופן החיבור המלאכותי בין עובדות לאורך הספר. כותב הביקורת מסיים באמירה שהוא מתקשה לתת ביקורת לספר כיוון שבחירותיו נעשו במודע, אך הוא מפקפק בהנחות היסודיות עליהן הוא נשען.
ב-13–2012 טענה ד"ר עינת רמון כי עמדתה של הארווי עומדת בסתירה לנשיות כפי שהיא עוצבה והתממשה בדברי ימי האנושות עד עתה. לדברי רמון, יצירת מצב של רחמים מלאכותיים, למשל, יפגע באופן אנוש באמהות (motherhood) האנושית כפי שאנו מכירים אותה, ולפיכך גם בנשיות.
פרסומיה

Crystals, Fabrics, and Fields: Metaphors of Organicism in Twentieth-Century Developmental Biology, 1976. ISBN 978-0-300-01864-6
"A Cyborg Manifesto: Science, Technology, and Socialist-Feminism in the Late Twentieth Century", 1985
"Situated Knowledges: The Science Question in Feminism and the Privilege of Partial Perspectives", in Feminist Studies, pp. 575–599, 1988.
Primate Visions: Gender, Race, and Nature in the World of Modern Science, Routledge: New York and London, 1989. ISBN 978-0-415-90294-6
Simians, Cyborgs and Women: The Reinvention of Nature, New York: Routledge, and London: Free Association Books, 1991 (includes "A Cyborg Manifesto: Science, Technology, and Socialist-Feminism in the Late Twentieth Century"). ISBN 978-0-415-90387-5
Modest_Witness@Second_Millennium.FemaleMan©Meets_OncoMouse™: Feminism and Technoscience, New York: Routledge, 1997 (winner of the Ludwig Fleck Prize). ISBN 0-415-91245-8
How Like a Leaf: A Conversation with Donna J. Haraway, Thyrza Nichols Goodeve, Routledge, 1999. ISBN 978-0-415-92402-3
The Companion Species Manifesto: Dogs, People, and Significant Otherness, Chicago: Prickly Paradigm Press, 2003. ISBN 0-9717575-8-5
When Species Meet, Minnesota: University of Minnesota Press, 2008. ISBN 0-8166-5045-4
ראו גם

סייברפמיניזם
הגל השלישי של הפמיניזם
הערות שוליים

↑  Bhavnani, Kum-Kum.; Haraway, Donna H. (February 1994), "Shifting the Subject: A Conversation between Kum-Kum Bhavnani and Donna Haraway, 12 April
1993, Santa Cruz, California", Feminism & Psychology (Thousand Oaks:Sage Publications) 4(1):20
↑  ביוגרפיה של דונה הראווי מהאתר "the European Graduate School"
↑  של לואיז קרסנוויץ (Louise Krasniewicz) ומייקל בליטץ (Michael blitz]
↑  ביקורת על הספר Primate Visions
↑  Haraway, D. J. (1991). A Cyborg Manifesto: Science, Technology, and Socialist Feminism in the Late Twentieth Century(1985). Simians, Cyborgs and Women, The Reinvention of Nature London: Free Association Books, pp 148:18
↑  "ללמוד פמיניזם, מקראה- מאמרים ומסמכי יסוד במחשבה פמיניסטית", סדרת מגדרים בהוצאת הקיבוץ המאוחד, 2006, בתרגומה של מריאנה בר
↑  קישור לסדרת מגדרים באתר הוצאת הקיבוץ המאוחד
↑  מניפסט הסייבורג באתר "The European Graduate School"
↑  שרון הלוי, מתוך ההקדמה למניפסט הסייבורג של דונה הראווי, "ללמוד פמיניזם" מקראה- מאמרים ומסמכי יסוד במחשבה פמיניסטית, הוצאת הקיבוץ המאוחד
1 2  Cachel, Susan. "Partisan primatology. Review of Primate Visions: Gender, Race, and Nature in the World of Modern Science." American Journal of Primatology. 22:2 (1990) 139-142.
↑  this is not an objective account of the history of modern primatology, and the special biases are not subtle
↑   Cartmill, Matt. "Book Review - Primate Visions: Gender, Race, and Nature in the world of Modern Science." International Journal of Primatology. 12:1 (1991) 67-75.
↑  עינת רמון, 'מחיר החופש: מבנין האומה למיניות נזילה ומפוסט-מגדר לפוסט-אנושיות', אקדמות כח (תשע"ג), עמ' 43—62
↑  מאמר באתר The European Graduate School
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007278696105171  PLWABN: 9810551961005606  BIBSYS: 90304611  BNE: XX1173957  BnF: cb12193816s (data)  CANTIC: a12275323  CiNii: DA04464783  GND: 131370952  ISNI: 0000 0001 1076 5304  LCCN: n88254245  LNB: 000115953  NDL: 00467916  NKC: xx0004564  NLA: 35169837  NLK: KAC199611475  NSK: 000238716  NTA: 074932063  RERO: 02-A003347234  SELIBR: 224987  SNAC: w6dv2x20  SUDOC: 030544289  Trove: 850331  VIAF: 91665330   WorldCat (עם VIAF): 91665330
דניאל דידאבי

דניאל דידאבי (בגרמנית: Daniel Didavi, נולד ב-21 בפברואר 1990 בנורטינגן שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת הקשר.
קריירת מועדונים

דידאבי שיחק כנער במועדון הכדורגל של נורטינגן עיר הולדתו, ובשטוטגרט. בשנת 2008 החל דידאבי לשחק בקבוצת המילואים של שטוטגרט, וביולי 2009 קודם לקבוצה הבכירה, כשמקביל המשיך לשחק בקבוצת המילואים. ביולי 2011 הושאל דידאבי לנירנברג, ששיחקה אז בבונדסליגה תחת שרביטו של המאמן דיטר הקינג. דידאבי הבקיע בעונת ההשאלה תשעה שערים, שמונה מתוכם בחצי השני של העונה, וסייע לנירנברג לסיים במקום העשירי בבונדסליגה. בתום עונת ההשאלה חזר לשטוטגרט, והאריך את חוזהו עד לשנת 2016. דידאבי הרבה לסבול מפציעות בשלוש העונות הבאות, אך חזר בשלבי ההכרעה של עונות 2013/14 ו-2014/15 על מנת להציל את שטוטגרט מירידה אל הבונדסליגה השנייה. בעונת 2015/16 הבקיע דידאבי 13 שערי ליגה, אך לא הצליח למנוע את נשירת שטוטגרט לבונדסליגה השנייה, לראשונה מזה 39 שנים.
ב-5 באפריל 2016, וולפסבורג הכריזו על החתמתו של דידאבי לחוזה עד שנת 2021, לאחר שירד ליגה עם שטוטגרט. בעונת הבכורה שלו בוולפסבורג, הבקיע דידאבי ארבעה שערי ליגה ב-18 הופעות, וסיים עם הקבוצה במקום ה-16 שהוביל לצמד משחקי הישרדות מול איינטרכט בראונשווייג שסיימה במקום השלישי בבונדסליגה השנייה. וולפסבורג ודידאבי ניצחו בשני המשחקים בתוצאה הזהה 0–1 ונשארו בבונדסליגה. בעונת 2017/18 דידאבי הבקיע שמונה שערי ליגה ב-30 הופעות לטובת וולפסבורג, ושוב סיים עמה במקום ה-16 המוביל למבחנים, בהם גברה וולפסבורג בתוצאות 1–3 ו-0–1 על הולשטיין קיל ונשארה לעונה נוספת בבונדסליגה.
ב-29 ביוני 2018 חזר דידאבי לשטוטגרט, שהספיקה מאז שעזב לחזור לבונדסליגה, וחתם לשלוש שנים. דידאבי רשם עונת בכורה מאכזבת, בה הבקיע שני שערי ליגה ב-20 הופעות, וירד ליגה עם הקבוצה לאחר שסיים עמה במקום ה-16 והפסיד עמה במבחני ההישרדות לאוניון ברלין.
קריירה בינלאומית

דידאבי שיחק בכל נבחרות גרמניה הצעירות, ולזכותו חמש הופעות בנבחרת גרמניה עד גיל 21, בהן הבקיע שער אחד. עם זאת, דידאבי טרם זומן לנבחרת גרמניה הבכירה, נכון לינואר 2017.
חיים אישיים

אביו של דידאבי נולד ברפובליקת דהומיי, כיום בנין, והיגר לגרמניה. אמו של דידאבי גרמניה.
דייוויד מארש

| --- | --- |

 לידה:  29 בדצמבר 1957 (בן 66) מיאמי, ארצות הברית 
 מידע כללי
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 השכלה:  אוניברסיטת אובורן 
 ספורט
 ענף ספורט:  שחייה תחרותית 
 
דייוויד מארש (באנגלית: David "Dave" Marsh, נולד ב-29 בדצמבר 1957) הוא מאמן אמריקאי בשחייה ושחיין עבר. שימש בתפקיד מאמן ראשי של נבחרת הנשים של ארצות הברית בשחייה באולימפיאדה (ריו דה ז'ניירו 2016) ועוזר מאמן נבחרת הגברים של ארצות הברית בשחייה ב-2 אולימפיאדות (אטלנטה 1996 ו-סידני 2000).
ביוגרפיה > קריירת שחיין

באליפות ארצות הברית שנערכה ב-31 ביולי 1980 סיים מארש במקום שישי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 57.78 שניות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 57.03 שניות ועלה מהמקום השלישי למשחה הגמר.