stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאנדום

ערך זה עוסק בקהילות מעריצים. אם התכוונתם לאתר אינטרנט בשם זה, ראו .
הכנס העולמי למדע בדיוני ה-14 בניו יורק סיטי (1956)
מעריצי הארי פוטר לבושים כתלמידי הוגוורטס
פָאנדוֹם (באנגלית - Fandom, חיבור המילים Fan - מעריץ, Kingdom - ממלכה, "ממלכת מעריצים") היא קהילת מעריצים של תופעה כלשהי כגון אישים, תחביב, ז'אנר, אופנה, יצירה בדיונית (כגון סיפורת, קולנוע וקומיקס) אמנות, בידור או ספורט (אוהד). בשל האזוטריות של התכנים קהילות אלו פועלות בדרך כלל ברשת ונפגשות לרוב דרך האינטרנט, אבל הן עשויות להתקיים גם בעולם הממשי.
מעריצים בפאנדום מתעניינים בפרטים הקטנים של מושא הפאנדום, דבר המבדיל אותם מחובבים בעלי עניין אקראי בלבד. מושא הפאנדום לא מהווה, לרוב, חלק מעולמם המקצועי של המעריצים, אולם לעיתים מושא ההערצה קשור למומחיות כלשהי בה הם מחזיקים, עקב העניין הרב שהם מגלים בפאנדום. מעריצים החברים בקהילות פאנדום שונות מביעים את הערצתם באופנים שונים, כגון איסוף של חפצים שונים שקשורים למושא הערצתם (מרצ'נדייז), כתיבת ספרות חובבים וציור פאנארט, והשתתפות בכנסים המוקדשים לנושא הפאנדום, שמתקיימים במקומות רבים ברחבי העולם מספר פעמים בשנה.
המונחים הנפוצים בקהילה הם "פאנדומיסטים" או "פאנדומיסט", כשם כללי לאדם החובב פאנדומים, ו"פאנגירל" (Fangirl), "פאנבוי"(Fanboy) או "פאנפיפל" (Fanpeople) לתיאור מעריצים נלהבים או קבוצת מעריצים, מושגים אלו נמצאים בקשת הרחבה של הפאנדום ובדרך כלל משומשים בקונטקסט שלא ספציפי לקהילה מסוימת. המונח פאנדום עצמו מזוהה במיוחד עם מעריצי ז'אנר המדע הבדיוני והפנטזיה, אך גם עם מעריצים של אמנים, סרטים וסדרות מסוימים בתחומים אחרים.
שמו של הפאנדום עשוי להתייחס לנושא הכללי של הפורום ("פאנדום הפנטזיה"), או להתייחס ליצירה ספציפית בלבד (לדוגמה: "פאנדום הארי פוטר"). לעיתים קרובות המעריצים טובעים מונח עבור עצמם כדי לייחד את עצמם מהשאר, כגון "פוטרהאדס" (Potterheads) למעריצי הארי פוטר, "חצויים" למעריצי פרסי ג'קסון, "ארמיז" (Armys) עבור מעריצי להקת הקייפופ BTS "דיירקשנים" עבור מעריצי להקת 1 דיירקשן ועוד.
בהקשרים של ספרות חובבים (Fan Fiction, פאנפיקים) מקבל המונח משמעות שונה במקצת, ומתייחס ליצירה שעל פיה נכתבות יצירותיהם של החובבים.
אנשים המשתייכים לפאנדום לעיתים יכריזו על שייכות לעולם שבו מתקיים הסיפור. לדוגמה, מעריצי ”הארי פוטר” יכריזו על שייכות לבית בהוגוורטס (גריפינדור, הפלפאף, רייבנקלו או סלית'רין), מעריצי פרסי ג׳קסון יכריזו שהם הילדים של אל יווני מסוים וכו'.
ניתן לרכוש באינטרנט או בחנויות מיועדות פריטים המופיעים בעלילה של הספר (לדוגמה, מפת הקונדסאים המופיעה לאורך סדרת ספרי הארי פוטר, או חרב אור בפאנדום של מלחמת הכוכבים), או פריטים עם סמלי הפאנדום (חולצות, שרשראות, צמידים, תיקים, פוסטרים וכו').
מושגים

קאנון - אירועים והתרחשויות שהם חלק מהיצירה המקורית.
הדקאנון - אירועים והתרחשויות המיוצרות על ידי המעריצים של היצירה (בדרך כלל מדובר בספר, סרט או סדרת טלוויזיה), דרך ההדקאנון המעריצים יכולים לשנות פרטים בסיפור או בדמויות שלרוב יכולים להתקיים בקאנון (או שרומזו בקאנון ומתוך זה נוצר ההדקאנון) ולא יפריעו לזרימה של העלילה.
פאנארט (מאנגלית Fan Art) - יצירת אמנות, לרוב ציורים ואיורים, המערבת דמויות ואלמנטים מהקאנון.
פאנפיקשן (fan fiction) ובקיצור פאנפיק (fanfic) - ספרות המבוססת על יצירה מקורית כלשהי הכוללת אלמנטים מהיצירה המקורית. בכתיבת פאנפיק אין מגבלות, כיוון שברוב המקרים פאנפיקים הם פרי הדמיון של הכותב/ת בתוך העולם של היצירה ממנה הוא או היא מתבססים.
שיפ - המילה שיפ (ship) גזורה מ-Relationship (מערכת יחסים באנגלית), ומתייחסת למערכת יחסים בין שתי דמויות, בדרך כלל רומנטית. שיפ אהוב במיוחד ייקרא OTP - ראשי תיבות של one true pairing.
פאנדום רעיל

המונח "פאנדום רעיל" מתייחס להתנהגות מעריצים שבה הביקורת הופכת לשלילית וקיצונית, לעיתים עם אלמנטים של גזענות ושנאה כלפי היוצרים או השחקנים. תופעת ה"פאנדום רעיל" הפכה לנפוצה יותר בשנות ה-20 של המאה ה-20. לעיתים, הפאנדום מגיב באופן שלילי להתרחשויות מסוימות, כמו למשל סצנות הכוללות דמויות להט"ביות בסדרות "בית הדרקון" ו"האחרונים מבינינו". במקרים אחרים, הפאנדום תוקף פרויקטים עוד לפני יציאתם, כמו במקרה של ליהוק שחקנית שחורה בסדרה "ברידג'רטון", התקפות גזעניות על השחקנים ב"שר הטבעות: טבעות הכוח", ואיומים על השחקנית לזלי ג'ונס בסרט "מכסחות השדים" ב-2016.
אולפנים מנסים להימנע מראש מהתגרות ב"פאנדום רעיל" על ידי הקמת קבוצות ממוקדות של "סופר מעריצים" שמעריכים חומרי שיווק לפרויקטים גדולים. לעיתים, כשהתגובות השליליות חמורות במיוחד, אולפנים מעבירים את השחקנים תדריך על שימוש ברשתות החברתיות או לוקחים שליטה על חשבונות המדיה החברתית שלהם. כאשר מתעוררים איומי אלימות, חברות אבטחה יסירו את המידע של השחקנים מהאינטרנט כדי להגן עליהם מפני חשיפת פרטים אישיים (דוקסינג).
תרבות הפאנדום בישראל

בדומה לקהילות האנימה, קהילות הפאנדומים השונות התפתחו דרך האינטרנט וצברו דרכו תאוצה. פורומים וקהילות רבות נפתחו סביב תרבות הפאנדומים, וכן קמו כנסים רבים סביב הנושא, כדוגמת כנס עולמות ופסטיבל אייקון שמתרחשים בכל שנה ושמים דגשים רבים על קהילות הפאנדומים של המדע הבדיוני והפנטזיה. את שני הכנסים הללו מארגנת האגודה הישראלית למדע בדיוני ופנטזיה. כנס ישראלי פופולרי נוסף הוא כאמ"י (ראשי תיבות של "כנס אנימה ומנגה ישראלי"), שעוסק באנימה, מאנגה ותרבות יפן. במהלך כנסים אלו, אנשים רבים מגיעים בקוספליי ומשתתפים בתחרויות השנתיות המתקיימות מדי שנה בכנסים עצמם.
הערות שוליים

↑  Rutherford-Morrison, Lara. "Where Did The Word "Fandom" Come From?". Bustle (באנגלית). נבדק ב-2018-01-31.
↑  fandom, Urban Dictionary (באנגלית)
1 2  Adam B. Vary, Toxic Fandom: How Hollywood Is Battling Fans Who Are ‘Just Out for Blood’ — From Social Media Boot Camps to Superfan Focus Groups, Variety, ‏2024-10-03 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph967206
ג'ארד אייזקמן

| --- | --- |

 לידה:  11 בפברואר 1983 (בן 42) וסטפילד, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אונ׳ אמבריי-רידל לאווירונאוטיקה  תיכון רידג' 
 מעסיק:  Shift4 Payments, Draken International 
 
ג'ארד אייזקמן (באנגלית: Jared Isaacman) הוא איש עסקים, טייס ואסטרונאוט פרטי אמריקאי יהודי. הוא המייסד והמנכ"ל של Shift4 Payments, חברת עיבוד תשלומים.
חייו

אייזקמן הוא הצעיר מבין שלושה ילדים ונולד בניו ג'רזי. בגיל 14 החל לעבוד בביצוע שירות טכני ותיקון למחשבים. שנתיים לאחר מכן, הוא קיבל הצעה לעבודה במשרה מלאה אצל אחד מלקוחותיו, ולכן בחר לעזוב את לימודיו בבית הספר התיכון וקיבל את התפקיד. בהמשך השלים הדרישות וקיבל תעודת בוגר 12 שנות לימוד.
בשנת 2004 החל אייזקמן ללמוד טיסה. בשנת 2009 הוא קבע שיא עולמי בהקפת כדור הארץ במטוס מנהלים, בזמן של מעט יותר מ־62 שעות, בכך שבר שיא עולם קודם בכ-20 שעות.
קריירה מקצועית

בשנת 2005 היה אייזקמן מייסד-שותף בחברת עיבוד תשלומים קמעונאית בשם United Bank Card, אשר שמה שונה בהמשך ל-Harbortouch, חברה עוסקת בתשלומים קמעונאיים ומבוססת בפנסילבניה. אייזקמן שימש מנכ"ל מייסד לחברה. בשנת 2015 החברה הייתה רווחית לאורך למעלה מעשור שנים ועיבדה תשלומים בסך 11 מיליארד דולר בשנה משישים אלף קמעונאים, עם הכנסות של 300 מיליון דולר. בשנת 2020 שונה שמה של החברה פעם נוספת ל- Shift4 Payments, אייזקמן נותר כמנכ"ל והחברה עיבדה תשלומים בסך 200 מיליארד דולר בשנה.
בשנת 2012 הוא ייסד את חברת Draken International, חברה שבסיסה בפלורידה ומכשירה טייסים עבור הכוחות המזוינים של ארצות הברית. לחברה כ-70 מטוסי קרב, בהם מטוסי מיג-21 לדימוי אויב והיא הגדולה מסוגה בארצות הברית.
בדצמבר 2024 החליט הנשיא הנבחר של ארצות הברית דונלד טראמפ למנותו לראש נאס"א החדש.
אסטרונאוט פרטי

בספטמבר 2021 המריא אייזקמן לחלל כמפקד טיסת Inspiration4 של חברת SpaceX. זו הייתה הטיסה הראשונה לחלל בה השתתפו אסטרונאוטים אזרחים בלבד, בחללית דרגון אשר שוגרה במשגר חלליות פאלקון 9. אייזקמן מימן את טיסת החלל הזו, עבור כלל הצוות.
בספטמבר פיקד על משימת Polaris Dawn של  SpaceX. אייזקמן הוא גם מממן המשימה.
הערות שוליים

↑  Wattles, Jackie. "How to practice religion could be a big question for some space tourists". CNN.
1 2 3  Tognini, Giacomo (2020-10-07). "Meet The New Billionaire Who Dropped Out of High School and Flies Fighter Jets for Fun". Forbes (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-02-01.
1 2 3 4  Segran, Elizabeth (2015-04-13). "Meet The Fighter-Jet-Flying 32-Year-Old On Top Of The Payments Industry". Fast Company (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2020-08-23.
↑  "Warren County pilot back at Morristown Airport after breaking world flight record". New Jersey Local News. 15 באפריל 2009. נבדק ב-2020-08-23. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Whitford, David (25 באוקטובר 2017). "This Founder Owns the World's Largest Private Fleet of Fighter Jets—and That's Just One of His Companies". Inc.com. נבדק ב-23 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  עודד כרמלי, טראמפ בחר במיליארדר האסטרונאוט ג'ארד אייזקמן לראש נאס"א החדש; הנחיתה על הירח נדחתה ל-2027, באתר חדשות החלל, ‏8.12.2024
↑  The mission, באתר הרשמי של Inspiration4
↑  Berger, Eric (1 בפברואר 2021). "SpaceX announces first "free flyer" human spaceflight". Ars Technica (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2 בפברואר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
פארידה שהיד

| --- | --- |

 לידה:  1950 (בת 75 בערך)
 מדינה:  פקיסטן 
 מקצוע:  סוציולוגית
 מעסיק:  האומות המאוחדות 
 תפקיד:  כתב מיוחד של האומות המאוחדות (1 באוגוסט 2022) 
 
פארידה שהיד (באורדו: فریدہ شہید) היא סוציולוגית פקיסטנית, פמיניסטית ופעילת זכויות אדם. ב-2012, היא מונתה כמדווחת מיוחדת מטעם האו"ם בתחום של זכויות תרבות. היא עומדת בראש מרכז משאבי נשים שירקאט גאה בפקיסטן, והיא מוכרת בשל עבודתה הנרחבת בניתוח מגדר ומעמד, בפקיסטן וברחבי העולם.
קריירה

לשהיד יש מעל 25 שנים של ניסיון פעיל במחקר ואקטיביזם, כשהיא מפעילה עדשה מגדרית ומעמדית בטיפול בנושאים כמו פיתוח כפרי, עבודה, תרבות, דת והמדינה. היא מתמקדת בקידום והגנה על זכויות תרבות באמצעות מדיניות ופרויקטים עבור קהילות מדוכאות, כולל נשים, עניים, ומיעוטים דתיים ואתניים. שהיד היא גם מומחית במשא ומתן בינלאומי, אזורי וארצי, כולל במסגרת האו"ם ובפקיסטן.
שהיד היא חברה מייסדת של רשת זכויות הנשים של פקיסטן פורום פעולת נשים (WAF), ארגון שהוקם על ידי מספר פמיניסטיות פקיסטניות, ביניהן נג'מה סדיק והינה ג'ילאני, וחברה ברשת הנשים הבינלאומית WLUML (נשים החיות תחת חוק אסלאמי).
פרסים והכרה

ב-12 בנובמבר 2014 זכתה שהיד בפרס הבינלאומי UCLG – מקסיקו סיטי תרבות 21, עבור עבודתה בתחום מגדר, תרבות, דת והמדינה. היא זכתה קודם לכן במספר פרסים נוספים, כולל פרס מטעם ראש ממשלת פקיסטן על הספר שכתבה במשותף, "Two Steps Forward, One Step Back?" (שני צעדים קדימה, צעד אחד אחורה?).
פרסומים נבחרים

בשנת 2010, שהיד כתבה את המאמר  Contested Identities: Gendered Politics, Gendered Religion in Pakistan (זהויות במחלוקת: פוליטיקה ממוגדרת, דת ממוגדרת בפקיסטן) עבור המהדורה המיוחדת של Third World Quarterly.
בשנת 1998, שהיד ערכה יחד עם סוהייל אכבר ורייך, קסנדרה בלצ'ין, ועיישה גזדר את הספר Shaping Women's Lives: Laws, Practices and Strategies in Pakistan (עיצוב חיי נשים: חוקים, מנהגים ואסטרטגיות בפקיסטן). הוא פורסם על ידי שירקאט גאה.
ב-1987, היא כתבה את הספר Women of Pakistan: Two Steps Forward, One Step Back?  עם חוואר מומטאז. הספר מתעד את התנועות של נשים מוסלמיות בדרום אסיה מתחילת המאה ה-20 עד שנות ה-1980.
בשנת 2004, בשיתוף עם עיישה ל. פ. שהיד, היא כתבה את הספר Great Ancestors: Women Asserting Rights in Muslim Contexts (אמהות גדולות: נשים שעומדות על זכויותיהן בהקשרים מוסלמים). הספר התחיל ככלי הדרכה עבור נשים פעילות זכויות אדם, יחד עם ספר מלווה שסיפק מידע היסטורי וביוגרפי. שני הכרכים יצאו לאור על ידי שירקאט גאה, ופורסמו מאוחר יותר ככרך אחד על ידי אוניברסיטת אוקספורד.
הערות שוליים

↑  "Ms. Farida Shaheed, Special Rapporteur in the field of cultural rights". Office of the High Commissioner for Human Rights (OHCHR) www.ohchr.org.
↑  Shah, Bina (20 באוגוסט 2014). "The Fate of Feminism in Pakistan". The New York Times www.nytimes.com. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "An Interview with Farida Shaheed". Association of Women's Rights in Development (AWID) www.awid.org. 12 בפברואר 2008. אורכב מ-המקור ב-5 בדצמבר 2014. נבדק ב-27 בנובמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Farida Shaheed Former Collaborating Researcher". United Nations Research Institute for Social Development (UNRISD) www.unrisd.org.
↑  "Farida Shaheed". Women's Learning Partnership www.learningpartnership.org. אורכב מ-המקור ב-2015-01-26.
↑  "Recognition: Pakistani activist receives prestigious award". The Express Tribune www.tribune.com.pk. 11 בנובמבר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Announcement: Winners of the International Award UCLG - MEXICO City - Culture 21". The Global Network of Cities, Local and Regional Governments (UCLG) www.uclg.org.
↑  Shaheed, Farida (2012). Great Ancestors: Women Asserting Rights in Muslim Contexts. Oxford, New York: Oxford University Press. ISBN 9780195476361.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007440100505171  BIBSYS: 90202256  BnF: cb12411769g (data)  CiNii: DA05393716  GND: 1145922570  ISNI: 0000 0001 1676 4265  LCCN: n85218952  NKC: jo2014801745  NTA: 073197548  RERO: 02-A003824965  SUDOC: 033230439  VIAF: 77021599   WorldCat (עם VIAF): 77021599
פדרציית האימון הבין-לאומית

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית 
 מטה הארגון:  לקסינגטון 
 תקופת הפעילות:  1995–הווה (כ־30 שנה) 
 coachfederation.org
 
פדרציית האימון הבין-לאומית (באנגלית: International Coach Federation; בראשי תיבות: ICF) הוא ארגון גלובלי שמטרתו לקדם את מקצוע האימון באמצעות קביעת סטנדרטים ובניית רשת עולמית של אנשי מקצוע מוכשרים בתחום.
אודות הארגון

פדרציית האימון הבינלאומית הוקמה בארצות הברית בשנת 1995 על ידי תומאס לאונרד ואחרים כארגון ללא כוונת רווח במטרה ליצור מרחב לתמיכה הדדית בין מאמנים. הסניף הראשון של ICF הוקם ב-1996 ועד מאי 1996 נוסדו ברחבי העולם מעל ל-60 סניפים.
בשנת 1998 התמזג הארגון עם Professional and Personal Coaches Association) PPSA) והחל להעניק את ההסמכות הראשונות למאמנים מטעמו. בשנת 1999 החל הארגון להסמיך גם תוכניות להכשרת מאמנים המתקיימות במוסדות להכשרת מאמנים. בשנת 2000 נערך הכנס השנתי של ICF בקנדה שהיה האירוע הראשון מחוץ לארצות הברית שהארגון קיים. מאז מתקיימים מפגשים מקצועיים ואירועי למידה גלובליים של הארגון בסבב בין כל הטריטוריות בהן פרוש הארגון.
בשנת 2005 הציג הארגון לראשונה פרס שנתי לארגונים וחברות לציון תהליכי הטמעה מוצלחים של אימון ככלי בתוך ארגון.
לפי חזון הארגון הוא פועל לקדם את האמנות, המדע והפרקטיקה של האימון המקצועי, על מנת שיהפוך לחלק בלתי נפרד מהחברה. על מנת להבטיח חזון זה, ICF ממשיך לפעול עם ארגוני אימון אחרים כדי להבטיח כי מקצוע האימון ישמור על רמתו הגבוהה ללא צורך ברגולציה חיצונית.
יוזמה נוספת של הארגון היא פרויקט "IGNITE" אשר בוחר לקדם את האנושות דרך חינוך לפי אמנת האו"ם למטרות ברות קיימא ומקיים פרויקטים פרו בונו בכל רחבי העולם להתפתחות חברתית.
נכון ליולי 2020 חברים בארגון כ-41,500 חברים המפוזרים על פני 147 מדינות.
כל מאמן שלמד לפחות 60 שעות בתוכנית להכשרת מאמנים בבית ספר לאימון יכול להתקבל בחבר בארגון. על מנת לקבל הסמכה של ICF, שהיא תנאי סף לקבלה בארגונים גדולים בעולם, המאמן חייב להיות בוגר של בית הספר שתוכנית הלימודים שלו מוכרת על ידי הארגון או לחלופין להוכיח את הכשרתו וידיעותיו המקצועיות במסלול מיוחד.
ICF הוא הארגון היחיד בעולם שמציע תוכנית הסמכה מוכרת ובלתי תלויה.
ההכרה מוענקת למאמנים מקצועיים אשר עמדו בדרישות השכלה וניסיון מחמירות, עמדו במבחן מעשי שמוערך על ידי בוחנים חסרי פניות והפגינו הבנה מעמיקה של מיומנויות הליבה והקוד האתי. הכרה של ICF מסמלת את מחויבותו של המאמן לעמידה בסטנדרטים של הארגון.
החלק הארי של חברי ICF מוסמכים בדרגות השונות. על מנת לחדש את הדרגות מחויבים מאמני ICF ללמידה והתפתחות מתמידים.
נכון ליולי 2020 מתוך 41,500 החברים בארגון, כ־30,000 מאמנים מוסמכים בדרגות הבאות: (Associate Certified Coaches (ACC,
(Professional Certified Coaches (PCC והדרגה הגבוהה ביותר (Master Certified Coaches (MCC.
הכרה מקצועית

ארגון ה-ICF מכיר בבתי ספר המלמדים אימון ובבוגרים שלמדו באותם בתי ספר.
בתי ספר לאימון יכולים לקבל דרגת Level 1 ו-Level 2.
בוגרים שעוברים את תהליך ההכרה מטעם ארגון ה-ICF יכולים לקבל דרגת ACC הדורשת 100 שעות אימון, דרגת PCC הדורשת 500 שעות אימון ודרגת MCC הדורשת 2,500 שעות אימון.
רק תלמיד שלמד בבית ספר מוכר ע״י ארגון ה-ICF, יוכל בעתיד לקבל הכרה מארגון ה-ICF ולהיות רשום במאגר הנתונים של המאמנים המקצועיים של הארגון.
למען הסר ספק, בית ספר לאימון לא יכול להכיר בארגון ה-ICF, רק ארגון ה-ICF יכול להכיר בבית ספר לאימון.
כדי לדעת האם בית ספר מוכר בארגון ה-ICF, אפשר לבדוק את הרישום שלו כאן
בית ספר שלא רשום באתר, אינו מוכר והתלמידים שלו אינם יכולים לקבל דרגה מטעם ארגון ה-ICF.
הסניף הישראלי

הסניף הישראלי של ICF נוסד בשנת 1999, ארבע שנים לאחר הקמת הארגון הבינלאומי, והוא בין הסניפים הראשונים בעולם. הוא פועל כעמותה ללא מטרות רווח על בסיס הערכים והידע של ICF העולמי, כקהילה מקצועית של מאמנים אישיים. הוא מאפשר מגוון אפשרויות לעשייה מקצועית ועסקית בזירת האימון הישראלית והבינלאומית כדי לקדם את מקצועיותם ורווחתם הכלכלית של חבריה.
בישראל פועלים מספר בתי ספר שתוכנית הלימודים שלהם מוכרת על ידי פדרציית האימון הבינ"ל: CTI, SUN, ICCM.
מטרות הסניף:
·למצב את ICF כתו תקן מקצועי לחברות וארגונים בישראל
·להיות גשר מקצועי דו כיווני בין עולם האימון הבינלאומי והמקומי
·לספק לחבריה תכנים ופעילויות אקסקלוסיביים שיחזקו את תחושת השייכות שלהם
·להיות קהילת מאמנים מקצועית ופורצת דרך המובילה מתוך שליחות ותרומה
נכון לסוף -2024 בסניף הישראלי יש כ-110 חברים, מהם 11 בדרגת Master Certified Coach) MCC).
הסניף יוזם כנסים מקצועיים וימי עיון ומסייע לחברות ומוסדות בתהליך ההטמעה של שפת האימון בארגון שלהם, כחלק מהמחויבות של קידום המקצוע בארץ. עוד יוזם הסניף פעולות פרו בונו שמאפשרות לקהלים מגוונים להיחשף ולחוות אימון בסטנדרטים המקצועיים של ICF ועובד בשיתוף פעולה הדוק עם בתי הספר על מנת לטפח דור חדש ומקצועי של מאמנים אישים בישראל.
הערות שוליים

↑  International Coach Federation Announces 2018 International Prism Award Winners, coachfederation.org
↑  Ignite Initiative - Engaging Coaching for Humanity & the Planet, ICF Foundation (באנגלית)
↑  Membership and Credentialing Fact Sheet – July 2020
עקרונות עיצוב אוניברסליים ללמידה

עיצוב אוניברסלי ללמידה (באנגלית: Universal Design for Learning או UDL בקיצור), הוא מסגרת פדגוגית וגישה חינוכית שנועדה לפתח סביבות למידה שמתאימות לכלל התלמידים; לפיתוח תוכניות לימודים וסביבות למידה גמישות, אשר מותאמות להבדלים שבין הלומדים השונים ולצרכים השונים שלהם, ובכך מעניקות לכולם הזדמנויות שוות ללמידה. העקרונות מבוססים על ההנחה שכל לומד הוא ייחודי, בעל צרכים, תחומי עניין, חוזקות ומגבלות המיוחדים לו, ועל עקרונות של גמישות בתכנים בתהליכי למידה ובאמצעי ההערכה, במטרה להבטיח נגישות והכלה לכל הלומדים .התאמה לצרכים השונים נעשית על ידי גמישות והכללת אלטרנטיבות שונות, ולא בניסיון למצוא פתרון אחד שיתאים לכולם.
גישת UDL מתאימה במיוחד לסביבות חינוכיות מגוונות, כגון כיתות, קורסים מקוונים וסביבות למידה היברידיות
על-פי עקרונות העיצוב האוניברסלי ללמידה, על מנת להתאים את תוכני הלימוד וסביבת הלמידה ללומדים השונים, יש לספק להם:
דרכי ייצוג רבות ומגוונות, על מנת לאפשר ללומדים דרכים שונות ללמוד ולרכוש ידע.
דרכי ביטוי מגוונות, על מנת לספק ללומדים דרכים שונות להציג את הידע שרכשו.
אמצעים שונים ליצירת מחויבות ללמידה (engagement). מקורות המונח מיוחסים באופן כללי לדייוויד רוז, אן מאייר ועמיתיהם מהמרכז לטכנולוגיה יישומית מיוחדת (Center for Applied Special Technology - CAST).
מקורות המונח

מקור ההשראה למונח הגיעה מתפיסת העיצוב האוניברסלי באדריכלות ובפיתוח מוצרים. תנועת העיצוב האוניברסלי קוראת לעיצוב מבנים ומוצרים כך שמלכתחילה יהיו ניתנים לשימוש על ידי כל אדם, עד כמה שהדבר ניתן, ללא צורך בהתאמה או עיצוב מיוחד. עקרונות העיצוב האוניברסלי ללמידה מיישמים את הרעיון הזה ללמידה: הם מציעים מגוון גמיש של מטרות, שיטות, חומרי לימוד ודרכי הערכה, אשר מאפשרים למחנכים לספק את הצרכים השונים של התלמידים. תוכנית לימודים אשר מעוצבת על פי עקרונות אלו, מתוכננת מראש באופן המאפשר התאמה וגמישות לצרכים השונים של הלומדים.
העיצוב האוניברסלי ללמידה פותח בשנות ה-90 ותחילת שנות ה-2000 על ידי אן מאייר, דייוויד רוז ועמיתיהם במרכז לטכנולוגיה יישומית מיוחדת(CAST),בהתבסס על תובנות ממדעי הלמידה ושימושים יצירתיים בטכנולוגיות דיגיטליות.
עקרונות העיצוב האוניברסלי ללמידה שואבים ממגוון של תחומי מחקר, ובכלל זה מדעי המוח, מדעי הלמידה ופסיכולוגיה קוגניטיבית, ומעבודותיהם של, פיאז'ה; ויגודסקי; ברונר, רוס וווד; ובלום.
יוזמות חינוכיות, כמו עיצוב אוניברסלי להוראה (UDI) ועיצוב הוראה אוניברסלי (UID), מאמצים את העקרונות של העיצוב האוניברסלי למוצרים בסביבות לימודים, במיוחד בלימודים הגבוהים. בעוד שיוזמות אלו דומות לעקרונות ה־UDL, ובמקרים מסוימים הן בעלות מטרות תואמות, הן אינן מקבילות ל-UDL, ומדובר במסגרות שונות ונפרדות.
פירוט העקרונות

עקרונות העיצוב האוניברסלי ללמידה מתחלקים לשלושה עקרונות, ובכל אחד מהם שלושה קווים מנחים:
עקרון I דרכי ייצוג רבות ומגוונות
ספק מגוון כלים לתפיסת החומר הנלמד: אפשרויות שונות להתאמת תצוגת המידע, אפשרויות שונות להצגת מידע אודיטורי ומידע ויזואלי.
ספק אפשרויות להבנת החומר בשפות שונות, הבנת ביטויים מתמטיים וסמלים: הסבר אוצר המילים והסמלים המוצגים בחומר, הבהרת התחביר והמבנה של הטקסט, סיוע בפיענוח טקסט, סימנים מתמטיים וסמלים, אפשרויות המקדמות הבנה של דוברי שפות שונות, שימוש באמצעי המחשה שונים.
ספק אמצעים מגוונים להבנת החומר: אפשרויות המשתמשות בידע קודם, או מקנות את הידע הנדרש לצורך הלימוד, אפשרויות להדגשת דפוסים שונים, מאפיינים, רעיונות משמעותיים וקשרים, הנחיה והדגמה של תהליך עיבוד המידע וביצוע מניפולציות שונות על החומר, קידום ביצוע הכללה של החומר ויישומו בהקשרים אחרים.
עקרון II דרכי ביטוי ופעולה רבות ומגוונות
ספק אפשרויות שונות לתנועה ופעילות פיזית: אפשרויות שונות לאופן התגובה הפיזית, אמצעים שונים לניווט בחומר הלימוד, אפשר את הנגישות הגבוהה ביותר לכלים ולטכנולוגיות מסייעות.
ספק מגוון אפשרויות להבעה ותקשורת: שימוש בערוצי מדיה שונים, כלים שונים ליצירת החומר והבנייתו ולפתרון בעיות, תכנון חומרי הלימוד והתרגול לפי דרגות קושי.
הנחה את התלמיד בניהול תהליך הלמידה: הנחה כיצד להציב מטרות ויעדים לימודיים מתאימים, סייע בתכנון ופיתוח אסטרטגיות להשגת המטרות, בניהול הידע והמשאבים הדרושים בתהליך הלמידה, ובקידום יכולתו של התלמיד לפקח על תהליך הלימוד.
עקרון III דרכים מגוונות ליצירת מחויבות התלמיד לתהליך הלימוד
ספק מגוון אפשרויות לגיוס העניין של התלמיד: דאג שלתלמיד יהיו חופש בחירה ואוטונומיה מקסימליים, שחומר הלימוד יהיה רלוונטי עבור התלמיד, בעל ערך ואותנטי, צמצם ככל הניתן הפרעות והסחות דעת אפשריות.
ספק אפשרויות מגוונות שיעודדו התמדה והשקעה: הדגש את חשיבות המטרות והיעדים הלימודיים, התאם את הדרישות ומשאבי הלימוד כך שתהליך הלימוד יהיה מאתגר באופן אופטימלי עבור כל תלמיד, קדם ועודד שיתופי פעולה ותקשורת בין התלמידים, הרבה במתן משובים אודות ביצועי התלמיד ושליטתו בחומר הנלמד.
הנחה את התלמיד כיצד לווסת בעצמו את תהליך הלמידה: קדם ציפיות, אמונות וקביעת יעדים המגבירות את המוטיבציה; סייע בפיתוח אסטרטגיות וכישורי הסתגלות; סייע בפיתוח יכולותיו של התלמיד לבצע הערכה עצמית ורפלקציה על תהליך הלמידה.
יישום העקרונות

יישום העקרונות בחומרי הלימוד ובפעילויות הלמידה יכול להגביר את נגישותם ללומדים הנבדלים ביכולותיהם לראות, לשמוע, לדבר, להתנייד, לקרוא, לכתוב, וכדומה.
יישום העקרונות יכול להיות ב:
בתי ספר: דרך שימוש בטכנולוגיות מגוונות, תכנון שיעורים גמיש, מתן אפשרויות בחירה בדרכי הערכה, תכנון מראש של אפשרויות גמישות בלמידה, כמו שימוש במדיה דיגיטלית או פעילויות אינטראקטיביות. שילוב כלים טכנולוגיים להנגשת מידע, כגון תוכנות לקריאה קולית וכתוביות. שימוש בגישות כמו עיצוב אינקלוסיבי ויישום עקרונות נגישות של WCAG.
השכלה גבוהה: הנגשת חומרי לימוד במגוון פורמטים, גמישות בזמני הגשה, שימוש בפלטפורמות למידה מקוונות.
לדוגמה, חומר לימוד המודפס באופן סטנדרטי אינו נגיש לעיוורים, ומערים קשיים על תלמידים עם דיסלקסיה. אותו חומר לימוד בפורמט אלקטרוני המעוצב באופן אוניברסלי יכול לאפשר הקראת טקסט, הדפסה בכתב ברייל, ארגון החומר באופן סכמטי, ועוד. . יישום העקרונות נעשה באופן היעיל ביותר באמצעים דיגיטליים, זאת בשל הגמישות ומגוון התצוגות והפעולות שהם מאפשרים.
עקרונות העיצוב האוניברסלי נבדלים מטכנולוגיה מסייעת. הטכנולוגיה המסייעת מיועדת לסייע לתלמידים בנגישות לתוכנית הלימודים הרגילה, באמצעות עזרים שונים, כמו מכשיר להגדלת טקסט, ואינה מכוונת לשנות את תוכנית הלימוד. עקרונות העיצוב, לעומת זאת, מתמקדים בסביבת הלמידה, ולא בתלמיד מסוים בעל צרכים מסוימים. מטרתם לזהות חסמים פוטנציאליים ללמידה בתוכנית הלימודים או בכיתה, ולצמצם אותם באמצעות עיצוב שיאפשר גמישות והתאמת תוכנית הלימודים לכל תלמיד בהתאם לצרכיו.
ראו גם

עיצוב אוניברסלי
לקריאה נוספת

Rose, D. H., Meyer, A., & Hitchcock, C. (Eds.). (2005). The universally designed classroom: Accessible curriculum and digital technologies. Cambridge, MA: Harvard University Press.
Pisha, B., & Coyne, P. (2001). Smart from the start. The Promise of Universal Design for Learning. Remedial and Special Education, 22(4) 197-203.
Hitchcock, C., & Stahl, S. (2003). Assistive Technology, Universal Design, Universal Design for Learning: Improved Learning Opportunities. Journal Of Special Education Technology,18(4), 45-52.
Monova-Zheleva, M., & Zhelev, Y. (2024). Inclusive design for digital learning: The UDL framework. In International Scientific Conference "Multidisciplinary Innovations for Social Change: Educational Transformations and Entrepreneurship" (pp. 573-582). Burgas Free University.