stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סוזי יוגב

| --- | --- |

 לידה:  23 בינואר 1958 (בת 67) נווה ימין ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1976–2004 (כ־28 שנים)
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקדת בית הספר לקצינות ומפקדות  מפקדת בה"ד 12  קצינת ח"ן ראשית  יועצת הרמטכ"ל לענייני נשים
 פעולות ומבצעים
 מלחמת שלום הגליל
 תפקידים אזרחיים
 סמנכ"ל שירות לקוחות בהוט  מנכ"ל משותף switch בע"מ  יו"ר הוועד המנהל במכון אדלר
 
סוזי יוגב (נולדה ב-23 בינואר 1958) היא קצינת צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. כיהנה כקצינת ח"ן ראשית האחרונה בצה"ל בשנים 2000–2001 ויועצת הרמטכ"ל לענייני נשים הראשונה משנת 2001 ועד ספטמבר 2003. הובילה את ביטולו של חיל הנשים.
ביוגרפיה

יוגב נולדה במושב נווה ימין שבשרון, להורים ילידי טורקיה. סוזי היא בתם של ורדה ומאיר לוי ונכדתם של בכור וסוזן עזריה ממייסדי המושב. הייתה חניכה ומדריכה בתנועת בני המושבים.
יוגב בוגרת תואר ראשון (B.A) בלימודי ארץ ישראל והיסטוריה מאוניברסיטת בר-אילן ומוסמכת (M.A) במדעי החברה מאוניברסיטת חיפה. שנתיים לאחר סיום לימודיה לתואר שני, נשלחה לשנת לימודים נוספת במכללה לביטחון לאומי. בין היתר סיימה במהלך שירותה הצבאי קורס מח"טים, קורס צניחה, קורס ניהול בכיר בחטיבה ללימודי מנהל עסקים באוניברסיטת חיפה, פו"מ שדה, וקורס קצינות פיקוד.
ליוגב שני בנים ובן זוגה הוא ד"ר רן הרמן.
ביוגרפיה > שירות צבאי

התגייסה לצה"ל במרץ 1976. בתחילת דרכה בצה"ל שרתה כמ"כית, מ"מית ומ"פ של טירוניות וקורסי מ"כיות בבה"ד 12. יוגב ביצעה מסלול תפקידים מגוון בתפקידי פיקוד וח"ן, כמפקדת מורות חילות בפיקוד המרכז ובהמשך: קצינת ח"ן בחיל המודיעין, קצינת ח"ן במטכ"ל, קצינת ח"ן חילית במ"צ, קצינת ח"ן חיילות השדה (מפח"ש) ומפקדת בית הספר לקצינות ומפקדות. לימים "סגרה מעגל" עת מונתה כמפקדת בסיס ההדרכה המרכזי לנשים בצה"ל (בה"ד 12) והועלתה לדרגת אל"ם.
ב-14 במאי 2000 הועלתה לדרגת תא"ל ומונתה לתפקיד קצינת הח"ן הראשית בצה"ל. יוגב ניהגה את השינוי האסטרטגי של ביטול חיל הנשים בשנת 2001 והקמת גוף היוהל"ן. תא"ל יוגב המשיכה לפעול כקודמותיה לקידום נשים בקצונה הבכירה בצה"ל, תיקון פקודות בצה"ל בהם הייתה הבחנה מגדרית בלתי רלוונטית, פתיחת ושילוב נשים במקצועות הלחימה, שילוב במערכים הטכנולוגים ובפרויקטים ייחודים ושילובן של נשים בשירות המילואים. בתקופת כהונתה, בנוסף לגדוד הקרקל הוקם גדוד הבט"ש הראשון. "יישום השוויון" התבטא גם בשירות המילואים - 100% מהקצינות ו-40% מהחוגרות מוצבות למילואים.
במהלך תפקידה בין השנים 2000–2003 כיהנה כנציגת צה"ל:
בוועדה הלאומית לקידום נשים במדע ובטכנולוגיה במשרד המדע, בראשה עמדה פרופ' חגית מסר ירון
בוועדה הלאומית לקידום בריאות האישה במשרד הבריאות, בראשה עמדה ד"ר רחל אדטו
בוועדה המייעצת לרשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה
כחברה בחבר הנאמנים של התנועה לשיפור איכות החברה והחיים בישראל
בוועדת ההיגוי בתחרות: "אות המעסיק המתקדם" לו היו שותפים נציבות שירות המדינה, התאחדות התעשיינים בישראל, פורום מנהלות בתעשייה ושדולת הנשים
ביוגרפיה > לאחר השירות הצבאי

ביולי 2004 מונתה יוגב לסמנכ"ל שירות הלקוחות בהוט ופרשה לאחר שלושה חודשים בתפקיד עקב סיבות אישיות, הקימה עם שותפתה עו"ד מירה בר נר ניצן את חברת SWITCH בע"מ.
יוגב בוגרת קורס גישור וניהול משא ומתן אינטגרטיבי. כמו גם, שוק ההון ודיני עבודה- המכללה למנהל קמפוס ת"א, קורס דירקטורים בחברות ציבוריות וקורס אסטרטגיה עסקית בתקופות משבר- במרכז הישראלי לניהול. בנוסף, הוסמכה כמאמנת אישית (MCI) כמאמנת ניהולית/ארגונית (EMCI) וטיפול בפרקטיקת - NLP.
עוסקת גם בפיסול, ציור ויוצרת בפסיפס, הקימה בשנת 2005, את "דיאלוג בחומר", תוך סינרגיה עם שאר תחומי עיסוקה.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

בין השנים 2004–2008 יוגב שימשה כיו"ר הוועד המנהל במכון אדלר.
בין השנים 2004–2010 כיהנה כחברה במועצה המייעצת לשר התשתיות הלאומיות בנושא חוק הנפט.
בשנת 2005 מונתה על ידי שר הביטחון שאול מופז, כחברה בוועדת בן בסט לבחינת קיצור שירות החובה בצה"ל. הוועדה הגישה המלצותיה לשר הביטחון ב-2006.
משנת 2004 ועד 2017 כיהנה כחברת הנהלה וכראש תחום החינוך, ההסברה והמחקר בסוכנות הלאומית למניעת סימום בספורט בוועד האולימפי בישראל. בתקופת כהונתה מיסדה וניהלה את מערכות הידע: אתר האינטרנט על תכניו, אפליקציה לספורטאים, ניוזלייטר לספורטאים ולמעטפת התומכת בהם. פורסמו מאמרים חשובים ובעלי ערך בתחום הסימום, נערכו כנסים והסברות תוך שיתוף פעולה עם המכללה האקדמית בווינגייט, מכון וינגייט ומשרד הבריאות. במסגרת פרויקט "אולמפיזים" – מחנכים לערכים בוועד האולימפי בישראל, שולבה יחידת הסברה לבני נוער בנושא סכנות הסימום בספורט. כמו גם, בוצעה הכשרה אקדמית ראשונה בנושא סימום בספורט, במרכז הארצי להתפתחות מקצועית לעובדי הוראה במשרד החינוך. יוגב, ייזמה ופעלה לכתיבת האמנה למניעת סימום בספורט והייתה שותפה בכתיבת התקנון הלאומי למניעת סימום בספורט ועדכונו. בין השנים 2004–2015, ביוזמתה ואחריותה בוצע ניטור של תוצאות הסימום של הספורטאים. בשנת 2015, הועבר נושא זה לאחריות ד"ר עינת פלס עת מונתה כחברת הנהלה בשנה זו.
משנת 2009 מכהנת כחברת המועצה הציבורית וחברת הוועד המנהל באוניברסיטה הפתוחה.
משנת 2014 מכהנת כחברת הוועד המנהל במרכז סוזן דלל למחול.
משנת 2017 מכהנת כחברת ועדת הביקורת במט"ח (המרכז לטכנולוגיה חינוכית).
משנת 2018 מכהנת כיו"ר הוועדה לשוויון מגדרי בוועד האולימפי בישראל.
במסגרת פעילותה המוניציפלית, שימשה במשך שלוש שנים כיו"ר ועד האגודה השיתופית בנירית וכחברת הוועדה הציבורית לכתיבת והטמעת ה"קוד האתי" במועצה אזורית דרום השרון.
הערות שוליים

1 2  אבירמה גולן, שקר הח"ן, הבל היופי, באתר הארץ, 21 באוגוסט 2001
↑  פרוטוקול מספר 53 מישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה, עמוד 14, 28 במרץ 2000, הכנסת
↑  אביבה קרול, ‏תא"ל במיל. סוזי יוגב מונתה סמנכ"ל שירות לקוחות ב-HOT, באתר גלובס, 15 ביולי 2004
↑  יעל גאוני, ‏סמנכ"ל שירות הלקוחות של HOT פורשת לאחר 3 חודשים, באתר גלובס, 31 באוקטובר 2004
1 2  אודות, אתר הוועדה הממלכתית למניעת סמים בספורט
גידולים טרום-סרטניים בצוואר הרחם

| --- | --- |

 תחום:  אונקולוגיה 
 סיווגים
 ICD-10:  D06, N87 
 
גידולים טרום סרטניים בצוואר הרחם (באנגלית: Cervical intraepithelial neoplasia) ידועים גם כדיספליזה של צוואר הרחם (באנגלית: Cervical dysplasia). דיספלזיה היא מונח מתחום הפתולוגיה, המתייחס לגדילה בלתי-תקינה של תאי-גוף בתור רקמות. לרוב מדובר בהתרחבות של תאים בלתי-בוגרים, והפחתת מספרם של תאים בוגרים. דיספלזיה עלולה להעיד לעיתים על מצב קדם-סרטני, דהיינו גידול שפיר שעשוי להפוך ממאיר עם הזמן. דיספליזה, לפיכך, יכולה לאותת על סרטן.
רקע

על פני השטח של צוואר הרחם ניתן למצוא שני סוגים של תאים: תאים שטוחים הנקראים "תאים קשקשיים", ותאים מוארכים הנקראים "תאים עמודיים". נקודת המפגש של תאים אלה נקראת המפגש הקשקשי-עמודי או נקודת המעבר, באזור זה יכולים להופיע שינויים חריגים בתאים. לכן כאשר מבצעים משטח צווארי בפני השטח החיצוניים של צוואר הרחם בודקים למעשה את התאים הללו.
למעשה מדובר בהתפתחות וגדילה לא נורמלית של תאים (תאי קשקש) בצוואר הרחם,עם פוטנציאל להפוך בעתיד לסרטניים. התהליך נקרא קרצינומה של תאי קשקש. ברוב המקרים הגידולים הללו מופיעים בצוואר הרחם באזור המכונה הצומת הבין עמודית אך יכולים גם להימצא בשפתיי הנרתיק. רקמות תאים אלו הם לא סרטניות אך בעלות פוטנציאל להתפתח בעתיד לכאלו, כמו בן ברוב המקרים הן ניתנות לריפוי. ברוב המקרים רקמות התאים הללו נשארות יציבות ולא מתפתחות, או שמערכת החיסון מצליחה לנוונן. עם זאת באחוז קטן מן המקרים, גידולים אלו מתפתחים לתאים סרטניים לסרטן צוואר הרחם, במידה ולא טופלו קודם לכן. הגורם העיקרי של תופעה זו היא דלקת כרונית של צוואר הרחם המועברת במגע מיני נגיף הפפילומה האנושי (HPV). כיום מעל 100 סוגים של HPV זוהו, קיימים סוגים כמו נגיף מספר 16 או 18 שהם עם סיכוי גבוה יותר להתפתח בעתיד לסרטן צוואר הרחם. רוב סוגי הנגיפים ממשפחה זו עלולים לגרום להתפתחות שלסרטן צוואר הרחם וסוגים אחרים עלולים לגרום ליבלות.
גידולים טרום סרטניים בדרך כלל מאובחנים על ידי בדיקת אולטראסאונד, על ידי בדיקת פאפ או על ידי ביופסיה. בדיקת פאפ מחשידה יכולה להצריך בדיקת קולפוסקופיה לאשרור סופי של האבחנה, שכן בדיקת פאפ שלעצמה לא מהימנה מספיק על מנת לאבחן כראוי את הגידול ולהצביע עליו כסרטני. בדיקה נוספת שנהוג להשתמש בה היא בדיקת לגילוי נגיף הפפילומה האנושי, בדיקה זו יכולה לתת רקע על הגורמים השונים להתפתחות התאית המוגברת, ובכך לסייע בסיווג סוג הגידול ואופן התפתחותו הצפוי.
ישנן קבוצות נשים שנמצאו בעלות שיעורי סיכון גבוהים יותר לפתח גידולים טרום סרטניים בצוואר הרחם.
גורמי סיכון

נשים שנדבקו על ידי נגיף הפפילומה (HPV) מסוג כגון 16, 18, 31 או 33
נשים עם כשל חיסוני
נשים שילדו לפני שמלאו להן 17 שנה
ישנם גורמים נוספים שהראו סבירות גבוהה יותר לפתח גידולים טרום סרטניים. גורמים שכאלו הם: הראו עלייה של דיאטה לקויה, מספר גדול של שותפים למין, חוסר שימוש באמצעי מניעה, עישון סיגריות וגם חוסר נגישות לטיפול רפואי.
סיווגם של הגידולים הטרום סרטניים תלוי במספר גורמים: במיקום הזיהום, שלב ההתפתחות של הנגעים, קיימים נגעים שיכולים להתפתח במרוצת הזמן וכאלו שמתנוונים ונסוגים. רמת ההתפחות של הגידול יכולה להשתנות בין הנשים. את הדיספלזיה של צוואר הרחם ניתן לדרג לפי שלבי התפתחות.
סיווג

| שלב התפתחות הרקמה | תיאור  | התמונה |
| --- | --- | --- |
| מצב בריא ונורמלי בו לא התפתחו נגעים טרום סרטניים | רקמת תאים נורמלית של צוואר הרחם |  |
| נגע טרום סרטני משלב 1 | סוג הנגע עם שיעור הסיכון הנמוך ביותר, מדובר בדיספלזיה מתונה או חריגה קלה בגדילת תאים. סוג זה בדרך כלל מזוהה עם זיהום כתוצאה מהידבקות בנגיף הפפילומה, לעיתים מסוגלת המערכת החיסונית להתמודד עם הזיהום לבד ולחסלו אך בתהליך שעשוי לארוך מספר שנים עד ניקוי סופי של האזור. רק שליש מעובי שכבת הכיסוי של צוואר הרחם נגוע. |  |
| נגע טרום סרטני משלב 2  | דיספלזיה בינונית השלב כולל מאפיינים גם של השלב הראשון וגם של השלישי. מעיין שלב ביניים. שני שלישים מעובי שכבת הכיסוי של צוואר הרחם נגוע. |  |
| נגע טרום סרטני משלב 3 | גידול המשתרע על פני יותר מ-2/3 של רקמת צוואר הרחם ועשוי לפתח עובי משמעותי. גידול בשלב זה מוגדר לעיתים כקרצינומה או כסרטן צוואר הרחם. כל עובי שכבת הכיסוי של צוואר הרחם נגוע. |  |
פרוגנוזה - איבחון

רוב הגידולים נסוגים ונעלמים באופן ספונטני. כ-70% מהגידולים המוגדרים בשלב 1 נסוגים בתוך שנה אחת, ו-90% צפויים להיעלם בתוך כשנתיים. כ-50% מהגידולים המסווגים בשלב 2 ייסוגו בתוך שנתיים ללא שום טיפול חיצוני.
התקדמות הגידולים לתאים סרטניים ולהתפתחות של סרטן צוואר הרחם, מתרחשת אצל כ-11% מהנגעים שמוגדרים שלב 1 ו-22% מהנגעים שמוגדרים שלב 2. התפתחות לסרטן פולשני ואגרסיבי מתרחשת אצל כ-1% מהמקרים של גידולים במשלב ראשוני, 5% במקרים של גידולים במשלב שני וב-12% מהמקרים של גידולים במשלב שלישוני.
התקדמות והתפתחות הגידולים מגידול טרום סרטני לגידול סרטני יכול להימשך כ-15 שנים. כמו כן, הראיות מצביעות על כך כי הסרטן יכול להתפתח מבלי לעבור את כל שלבי הסיווג של הגידול, למשל השלב השלישי יכול להתפתח ישירות לסרטן מבלי כלל לעבור דרך השלב הראשון.
זיהום שנוצר כתוצאה מהדבקות בנגיף הפפילומה האנושי עלול לגרום להפרשה של חומרים אשר מעכבים בקרה של גוף האדם על התפתחות תאים מואצת. למעשה מושבת מנגנון בקרת מחזור התא. ממצב זה מאפשר לתאים הנגועים לגדול ללא מעקב ואף פתח מוטציות שמובילות בסופו של דבר לסרטן.
טיפול

טיפולים לגידולים המוגדרים בשלב הראשוני לא מומלצים כל עוד הם נמצאים בגוף האישה פחות מ-2 שנים. בדרך כלל כאשר ביופסיה מזהה נגע בשלב ראשוני, האישה נדבקה בנגיף הפפילומה שגרם לזיהום ולגידול, בשלב זה מערכת החיסון יכולה להתגבר לבד על הזיהום. לכן במרבית המקרים האישה תימצא תחת מעקב ממושך ולא יינתן שום טיפול .
טיפול לנגעים המוגדרים ברמה 2–3 כולל בדרך כלל כריתה של הנגעים מתוך החלק הפנימי של צוואר הרחם. ניתן להסיר את הנגעים באמצעים שונים: שימוש בלייזר, שימוש בחנקן נוזלי, צריבת הגידול באמצעות לולאה חשמלית או הסרה על ידי סכין. הסרה בסכין נקראת קוניזצייה כיוון שהרקמה המוצאת מצוואר הרחם היא בצורת קונוס.
טיפול כנגד גידולים טרום סרטניים שניתנים לאישה במהלך הריון עלול להוביל ללידה מוקדמת, ובמקרים מסוימים גם להפלה.
בעבר הניחו שדיספלזיה של צוואר הרחם בהכרח תוביל להתפחות של תאים סרטניים, אך כיום ידוע שזה לא בהכרח ולכן ישנם טיפולים רבים שמונעים הגעה למצב זה.
אפידמיולוגיה

בין 250,000 ו-1 מיליון נשים אמריקאיות מאובחנות עם דיספלזיה של צוואר הרחם בשנה. נשים יכולות לפתח גידולים אלו בכל גיל, אולם נשים בדרך כלל נוטות לפתח את התופעה בין הגילאים 25 ל-35.
ראו גם

דיסקרטוזיס
סרטן צוואר הרחם
פוליפ בצוואר הרחם
נגיף הפפילומה האנושי
לקריאה נוספת

Peter L. Stern (ed.), Henry C. Kitchener (ed.), +,Oxford+:+Oxford+University+Press&hl=iw&source=gbs_navlinks_s Vaccines for the prevention of cervical cancer, Oxford University Press, 2008
הערות שוליים

↑  Sexton, Laurel M,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'Dysplasia : Causes, Types and Treatment Options, New York : Nova Science Publishers
↑  בית החולים ליס,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'מחלות צוואר הרחם, באתר בית החולים ליס
↑  Harrison's Principles of Internal Medicine, McGraw-Hill Education, 2015 New Edition
↑  שחור-מיחס יעל,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'חיסונים כנגד נגיף הפפילומה האנושי - HPV, מדיסין - רפואת ילדים
1 2  E B Butler,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'Cervical intraepithelial neoplasia, BMJ journals
1 2  Colposcopy, principles and practice an integrated textbook and atlas, Barbara S. Apgar, Gregory L. Brotzman, Mark Spitzer, 2008
1 2  Kiseki, Hisami, Tsukahara, Yutaka,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'Influence of co-infection complicated with human papillomavirus on cervical intraepithelial neoplasia development in patients with atypical squamous cells of undetermined significance, Journal of Infection and Chemotherapy
↑  Robbins Basic Pathology, Saunders Elsevier, 2007
1 2  Vaccines for the prevention of cervical cancer, edited by Peter L. Stern and Henry C. Kitchener, 2008
1 2  Cassandra N. Spracklen, MS, Karisa K. Harland, MPH PhD, Barbara J. Stegmann, MD, MPH, and Audrey F. Saftlas, MPH, PhD,'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'Cervical Surgery for Cervical Intraepithelial Neoplasia and Prolonged Time to Conception of a Live Birth: A Case-Control Study, NCBI, ‏2013
↑  SEXUALLY TRANSMITTED DISEASES- 8E, Fitzpatrick's Color Atlas and Synopsis of Clinical Dermatology, 2013
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
גידול טרום סרטני בצוואר הרחם
פוסטמודרניזם

דוגמה לעיצוב של "קבוצת ממפיס (אנ')". בהשפעת הפוסטמודרניזם, צמח סגנון האדריכלות הפוסטמודרנית, פירוקו של מושג ה"אמת" גם באדריכלות אפשר עיצוב אקלקטי, צבעוני, הומוריסטי ומצועצע.
פוסטמודרניזם הוא מונח מקובל בקרב חוקרים והוגים רבים לציון מגמות פילוסופיות, חברתיות ותרבותיות רחבות, שהחלו במחצית השנייה של המאה העשרים, אשר בבסיסן עומדים שיח חברתי ורעיון הגותי־פילוסופי השוללים את קיומן של ודאות אפיסטמולוגית ומשמעות יציבה ומציגים גישה ספקנית כלפי האידאולוגיות והמטא־נרטיבים המודרניים. הפוסטמודרניזם מציב סימני שאלה, או מעלה ביקורת, על תפיסות עולם המשויכות לעידן הנאורות ומאופיין באירוניה, אקלקטיות, ובדחייה של קטלוג בינארי, יציב, מובחן והיררכי של המציאות, בעל תוקף אוניברסלי.
הפוסטמודרניזם מקושר לרלטיביזם ולתיאוריות המתמקדות בדרך בה אידאולוגיה מאפשרת שמירה על כוח חברתי, כלכלי ופוליטי. הפוסטמודרניים נוטים בדרך כלל להביע ספקנות לגבי הסברים כוללניים ומוחלטים אשר מתיימרים להיות תקפים לכלל הקבוצות האנושיות, התרבויות, המסורות והמוצאים השונים – ומתארים את האמת כיחסית. על פי הפוסטמודרניזם, אין אפשרות גישה ל"מציאות בלתי אמצעית" או לידע רציונלי ואובייקטיבי משום שכל הפרשנויות מותנות בפרספקטיבה ממנה הן יוצאות, המחשבה שישנן עובדות אובייקטיביות נחשבת כריאליזם נאיבי.
התפיסה הפוסטמודרנית מפרקת את המושגים והאמיתות המוחלטים של ההגות המודרנית. בין השאר, הפוסטמודרניזם חותר תחת יכולתו של המדע לגלות את האמת, מפורר מוסדות סמכות חברתיים ותרבותיים, מייחס משמעות רבה לשפה ולטקסט, תוהה על קיומן של "תרבות גבוהה" ו"תרבות נמוכה", מדגיש את הסגנון על פני התוכן, מעלה אי בהירות בנוגע לזמן ומרחב ועוד. השפעתו של הפוסטמודרניזם רחבה והשלכתו ניכרת ובתחומים רבים נוספים. הרעיונות הפוסטמודרניים ספגו בתחילה התנגדויות באקדמיה ובשיח הציבורי, אך מאז שנות ה־80 של המאה ה־20 זוכה הרעיון הפוסטמודרני להכרה הולכת וגוברת.
המחשבה הפוסטמודרנית ועקרונותיה התפשטו במהלך המחצית השנייה של המאה העשרים מהשיח הפילוסופי וההגותי לעבר תחומים נוספים ומגוונים כמו סוציולוגיה, חינוך, מדעי הטבע, היסטוריה, פסיכולוגיה ועוד. בתחומי האומנויות החלו תופעות כאדריכלות פוסטמודרנית, ספרות פוסטמודרנית, וכך גם בתיאטרון, בקולנוע וביצירה הטלוויזיונית.
הרעיון הפוסטמודרני כולל בתוכו הנחה או אמירה על תקופה היסטורית חדשה הבאה לאחר המודרניות (נקראת לעיתים "פוסטמודרניות", "התקופה הפוסטמודרנית" או "העידן הפוסטמודרני"), כמו כן, על תפיסה תאורטית חדשה או שיח חברתי חדש (הנקרא לעיתים "שיח פוסטמודרני"), ועל מוצרי תרבות ומוצרי צריכה חדשים. אולם, הפוסטמודרניזם אינו יריעה הגותית אחת וישנו שוני בין ההוגים הפוסטמודרניים. בנוסף, הרעיון הפוסטמודרני אינו מייצג תאוריה שלמה ומהודקת, אלא מכלול רעיונות הקשורים למסגרת שיח משותפת בתחומי דעת שונים במדעי החברה ובמדעי הרוח.
היסטוריה > מקורות המונח

המונח "postmodern" הופיע לראשונה ככל הנראה בשנת 1870, כשהצייר ג'ון ווטקינס צ'פמן הציע: ”Postmodern style of painting” (בתרגום מילולי: סגנון ציור פוסטמודרני) – אופן בו ניתן להשתחרר מסגנון האימפרסיוניזם הצרפתי. בשנת 1914 פורסם מאמר בכתב עת העוסק בתחומי הפילוסופיה ובו הביטוי "Post – Modernism" מתייחס לתיאור שינויים שהתרחשו באותה תקופה בביקורת הדת. השימוש במונח לתיאור התקופה ההיסטורית שבאה לאחר המודרניות קרה כעשור לאחר מכן, בשנת 1926, כשהסופר וההוגה הנוצרי, ברנרד אידינגס בל, הוציא לאור את: "Postmodernism and Other Essays" (בתרגום מילולי: פוסטמודרניזם ומסות נוספות). אך השימוש אפוא במונח פוסטמודרניזם ככינוי לתיאוריה רחבה, על תהליך היסטורי־חברתי, מיוחס להיסטוריון ארנולד טוינבי בשנת 1939.
בשנת 1949, נעשה שימוש במונח פוסטמודרניזם כדי לתאר חוסר שביעות רצון מהאדריכלות המודרנית; וכתגובה לזרם הבאוהאוס, המכונה גם "הסגנון הבינלאומי", התפתחה האדריכלות הפוסטמודרנית. בתחילה, התאפיין סגנון הפוסטמודרניזם באדריכלות בהופעות מחודשות של עיטורים על פני המבנים, בהתייחסות עיצובית למבנים סביב, באקלקטיזם בתכנון המבנים בזוויות ובשיפועים שונים.
הסופר פיטר דרוקר הצביע על המעבר אל עולם פוסטמודרני, שהתרחש לפיו בין השנים 1937–1957, ותיאר אותו כ"עידן חסר שם". זהו מעבר לעולם מושגי המבוסס בעיקרו על דפוס, מטרה ותהליך – יותר מאשר על קשרי סיבה ותוצאה. שינוי זה הותווה על ידי ארבע תופעות ייחודיות: התבססותה של חברה משכילה, מרכזיותו של הפיתוח הבינלאומי, שקיעתה של מדינת הלאום והתמוטטות יכולת הקיום של תרבויות שאינן מערביות. ב־1971, בהרצאה שהועברה במכון לאמנות עכשווית בלונדון, ייחס האמן מל בוכנר את תחילת הפוסטמודרניזם באמנות לאמן ג'ספר ג'ונס מכיוון שלראשונה התייחס לאמנות כאל חקירה ביקורתית. המושג "פוסטמודרניזם" הופיע לראשונה בצורה ברורה ומודעת בספר "המצב הפוסטמודרני" (1979), מאת ז'אן פרנסואה ליוטר, בין ההוגים הפוסטמודרניסטים הבולטים.
היסטוריה > השפעות מוקדמות

ראשית, יש להבחין בין התקופה הפוסטמודרנית שהיא התקופה ההיסטורית העוקבת לתקופה המודרנית ובין המונח "פוסטמודרניזם" המתאר תנועה רעיונית ותרבותית, על אף החלקים החופפים בין שני המושגים. כרונולוגית, מקובל לציין את תחילת תקופת הפוסטמודרניזם בראשית שנות ה־60 של המאה ה־20, אולם ניצנים מן ההגות הפוסטמודרנית הופיעו עוד קודם בכתביהם של פילוסופים שונים.
כבר בשלהי המאה ה־18, הפילוסוף עמנואל קאנט טען שיש להפריד בין האובייקט עצמו לדרך בה אנו חווים אותו בחושינו, ואילו כבר בשלהי המאה ה־19 העלה פרידריך ניטשה, שיש הרואים בו את מבשר הפוסטמודרניזם, ביקורת נוקבת כלפי החשיבה המודרנית המערבית, למשל כשראה בשאיפה לחשיפת האמת על ידי המדע סוג של פעילות פרימיטיבית שלא שונה במהותה ממנהגי המאגיה והדת, ולטענתו, החברה אמנם טוענת למות האלוהים, אך למעשה זהו מרד בסמכותו והחלפה של הערכים הדתיים בערכים אחרים.
גם בראשית המאה ה־20 היו הוגים שעסקו בהיבטים שונים של הסוגיות והשאלות שיהיו בלב המחשבה הפוסטמודרנית, ביניהם ניתן למנות את הפילוסופים הגרמנים הוסרל והיידגר עם הפילוסופיה הפנומנולוגית שבבסיסה הדגש על תודעתו של האדם בזמן שהוא חווה את העולם, את ולודוויג ויטגנשטיין עם הפילוסופיה של השפה ואת פרדינן דה־סוסיר שהניח את היסודות לבלשנות המודרנית, אלו, אף על פי שהיו מודרניסטים במחשבתם הרעיונית – יצרו את הבסיס לתפיסה הפוסטמודרנית.
תחילת הפוסטמודרניזם מיוחסת למחצית השנייה של המאה הקודמת, ולאזור צרפת בעיקר. בשנות השישים והשבעים למשל, פעלו פילוסופים צרפתים פוסט־סטרוקטורליסטים חשובים כמו מישל פוקו ועמנואל לוינס. ז'אק דרידה, אבי זרם הדקונסטרוקציה, החל גם הוא לפרסם את כתביו בנושא באותה התקופה. וכן הוגים כמו ז'אן פרנסואה ליוטר, ז'אן בודריאר, ז'יל דלז ופליקס גואטרי. תאורטיקנים של התקשורת, כמו החוקר הקנדי הנודע מרשל מקלוהן, תרמו גם הם את תרומתם לשיח הפוסטמודרני, כך גם חוקר הספרות וההוגה האמריקאי הנאו־מרקסיסטי, פרדריק ג'יימסון, אשר עסק רבות בפילוסופיה פוסטמודרנית. דמויות משמעותיות נוספות, צרפתיות כולן, היו המבקר וחוקר הספרות רולאן בארת, הפסיכואנליטיקאי ז'אק לאקאן והפילוסוף ז'ורז' בטאיי.
היסטוריה > תהליכים היסטוריים וחברתיים > אירועי מלחמת העולם השנייה

התקופה המודרנית הביאה לעלייתן והתעצמותן של אידאולוגיות רחבות, מוחלטות וטוטליות, אשר בבסיסן הייתה המחשבה שיש ביכולתו של האדם לארגן את המציאות וליצור עולם אוטופי, אידאולוגיות מעין אלו היו למשל המרקסיזם או הנאציזם, ולהגשמתן קמו בראשית המאה העשרים משטרים פוליטיים דיקטטוריים, המכונים משטרים טוטליטריים. תקופת "האידאולוגיות הגדולות" הייתה אירוע טראומתי עבור האנושות כשבמהלכה פרצו שתי מלחמות עולם ומיליונים של בני אדם עונו או קיפחו את חייהם ברצח והשמדה. ההשלכות הקשות של הליכה טוטלית וחסרת ספקות אחר רעיון מסוים הביאו לרתיעה מרעיון האידאולוגיה כולו. הסכנות שעלולות להתפתח בשל הדבקות באמונה מסוימת והניסיון חסר הפשרות להגשימה, הביאו את האדם המערבי לפיתוח חשש עמוק מפני תופעות דומות והיוו מניע משמעותי בפיתוח המחשבה הפוסטמודרנית.
היסטוריה > תהליכים היסטוריים וחברתיים > מעבר לחברה פוסט־תעשייתית

החברה הפוסט תעשייתית היא תוצר של ההתפתחויות טכנולוגיות, שאפשרו בתורן גם ביסוס של תרבות חברתית חדשה, זהו שלב התפתחות של החברה בו מגזר השירותים מייצר יותר עושר מאשר מגזר התעשייה. במהלך המאה ה־20 התרחשו בהליכי הייצור תמורות משמעותיות, לדוגמה, הפילוסוף אנטוניו גרמשי מייחס חשיבות לפיתוח שיטת הסרט הנע על ידי התעשיין הנרי פורד בתחילת המאה־20,  מה שכונה על ידו "פורדיזם". גרמשי הצביע על הניתוק בין הפועל או היוצר לבין המוצר כולו, דוגמה להמחשה היא תהליך ייצור של נעליים, אם בתקופות קודמות היה נתון תהליך הייצור מתחילתו ועד סופו בידי הסנדלר הרי שפס הייצור החדש מורכב מעובדים רבים, חסרי מומחיות, המבצעים שוב ושוב את אותה המשימה וכך מתאפשר הייצור התעשייתי ההמוני רחב ההיקף. תהליך זה למעשה מחליש את כוחו של העובד, אך מחזק את מעמדם וכוחם של בעלי ההון ובעלי הידע. המונח זכה לפופולריות בעקבות ספרו של הסוציולוג האמריקאי דניאל בל משנת 1974, "The Coming of Post Post Industrial Society".
הגדרה אחרת, אך דומה במאפייניה לחברה הפוסט־תעשייתית, היא המונח "חברת המידע" משום שמדובר בחברה בה הבעלות על ידע מקנה עוצמה, כוח והשפעה. בניגוד לתקופות הקודמות, בהן הסחורות היו בעיקר תוצרים של ייצור תעשייתי, בעידן הפוסט־תעשייתי מתרחב המסחר במוצרים "מופשטים" כמו מידע ודימוי. בשל עלייתו של ערך הידע, התמקצעות בתחום מסוים הופכת לבעלת ערך ומשמעותית בייצוב מעמדו החברתי של אותו מומחה בתחום, והוא נקרא מקצוען. החברה הפוסט־תעשייתית היא "חברת שפע", מונח שהגה הכלכלן ג'ון קנת גלבריית ומהווה כותרת ספרו משנת 1958, בחברה כזאת ניתן דגש על הצריכה של המוצר, ולא על הייצור שלו, זוהי חברה בה מונעים הצרכנים לקנייה של מוצרים שאינם מוצרי צריכה בסיסיים, כלומר מוצרי מותרות. במקביל, ככל שטכנולוגיה חדשה, רובוטית ואוטומטית מאפשרת החלפה של עבודת בן האנוש, מתווסף לאדם זמן ריק לפעילויות פנאי וכך ליצירתה של "תרבות פנאי".
שגשוגן של טכנולוגיות תקשורת חדשות, ובראשן האינטרנט, שינה לחלוטין את הדרך בה בני האדם מתקשרים וצורכים מידע, ואף הניע תהליכים חברתיים נוספים. הקלות בה ניתן לתקשר בין חלקי העולם אפשרה את המעבר של פסי הייצור ממדינות המערב אל מדינות עולם שלישי, בעלות כוח עבודה זול, מהלך נוסף אשר חיזק את שרשרת הניהול ומגזר השירותים בשל הניתוק בין תהליך הייצור, שכבר אינו כרוך במיקום גאוגרפי, לבין הבעלות על ההון, מה שמכונה כבר בשם "פוסט־פורדיזם". באופן זה, ניתן להביט על תהליכים חברתיים אשר החלו במחצית המאה ה־20 והמשיכו אל תוך המאה ה־21 כמו: ההגירה מהכפרים אל הערים, הגלובליזציה, הפרטות נרחבות והתרחבות הפערים המעמדיים.