stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרוטנואיד
באדם

חלק מהקרוטנואידים, ובהם אלפא-קרוטן, בטא-קרוטן, גאמא-קרוטן, ביתא-קריפטוקסנטין(אנ') וביתא–זאקרוטן, מהווים מקור לפרו-וויטמין(אנ')A (חומר המוצא לוויטמין A בגוף האדם), הידוע כנוגד חמצון חזק ומונע מחלות. לעומת זאת, ליקופן אינו הופך בגוף לוויטמין A.
מחקרים שונים הראו מתאם בין צריכת קרוטנואידים וסיכון נמוך יותר לסרטן, מחלות קרדיווסקולרית, השמנת יתר, התסמונת המטבולית וקטרקט. מחקרים רבים נעשו בניסיון לברר את מנגנוני הפעולה של הקרוטנואידים שיכולים להסביר את היתרונות של הקרטונואידים, ואלו מצאו בקרוטונואידים תכונות נוגדי חמצון ובקרת גנים.
בפירות וירקות הנמצאים בתזונה הרווחת של בני האדם נמצאים לפחות 40 קרוטנואידים. מספר קרוטנואידים, בעיקר אלפא-קרוטן, בטא-קרוטן, ליקופן, לוטאין, זאקסנטין ובטא-קריפטוקסנטין, מגיעים לתאים של גוף האדם. בנוסף, נמצאו כמויות קטנות של מספר קסנתופילים נוספים בגוף האדם. אולם רובם של הקרוטנואידים אינם נספגים על ידי גוף האדם ואינם מגיעים לזרם הדם.
מחקר

פאול קארר חקר את הקרוטנואידים הצהובים, קבע את המבנה הכימי שלהם, והראה כי כמה מהם הופכים בגוף לוויטמין A. על עבודתו זו קיבל פרס נובל לכימיה בשנת 1937. ריכרד קון קיבל פרס נובל לכימיה בשנת 1938 על עבודתו בקרוטנואידים וויטמינים.
נתן נלסון פענח את מבנה ה-photo system I ‏(PSI) של צמחים עילאיים בעזרת שיטות קריסטלוגרפיות. פתרון הגביש של ה-PSI חשף מבנה הכולל 18 חלבונים שונים בעלי 46 קטעים חוצי ממברנה, כ-170 מולקולות כלורופיל (החומר הירוק בצמח שמבצע פוטוסינתזה) וכ-30 קרוטנואידים.
הערות שוליים

↑  Charles Sell, A Fragrant Introduction to Terpenoid Chemistry, page 2
1 2  Charles Sell, A Fragrant Introduction to Terpenoid Chemistry, page 42
↑  Chamila Nimalaratne, Jianping Wu, Andreas Schieber, Egg Yolk Carotenoids: Composition, Analysis, and Effects of Processing on Their Stability, כרך 1134, Washington, DC: American Chemical Society, 2013-01, עמ' 219–225, ISBN 978-0-8412-2778-1. (באנגלית)
↑  K. Zaheer, Hen egg carotenoids (lutein and zeaxanthin) and nutritional impacts on human health: a review, CyTA - Journal of Food 15, 2017-07-03, עמ' 474–487 doi: 10.1080/19476337.2016.1266033
1 2  Igor Shmarakov et al., Carotenoid metabolism and Enzymology, in Carotenoids and Human Health, Springer Science & Business Media, 28 Nov 2012, pages 30-31
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284888905171  BNE: XX550050  BnF: cb12266371t (data)  GND: 4147357-7  LCCN: sh85020408  NDL: 00565057  NKC: ph121485
קרולינה, רוזנת פפאלץ-צווייבריקן

קרולינה, רוזנת פפאלץ-צווייבריקן (בגרמנית: Henriette Karoline Christiane Louise, von Pfalz-Zweibrücken‏; 9 במרץ 1721 – 30 במרץ 1774), הייתה נסיכה גרמנית, ואשתו של לודוויג התשיעי, רוזן הסן-דרמשטאדט.
ביוגרפיה

קרולינה נולדה ב-9 במרץ 1721 בשטרסבורג שהשתייכה לממלכת צרפת, לכריסטיאן השלישי, רוזן פפאלץ-צווייבריקן, ולקרולינה, רוזנת נסאו-זארבריקן, בתו של לודוויג קראפט, רוזן נסאו-זארבריקן.
ב-12 באוגוסט 1741 התחתנה קרולינה עם לודוויג, נסיך הכתר של הסן-דרמשטאדט. נישואי השניים לא היו מוצלחים, מפני שקרולינה התעניינה בעיקר במוזיקה ובספרות, בעוד בעלה התעניין בענייני הצבא, ועל כן ברוב הזמן גרו השניים בנפרד. קרולינה ייסדה בתי חרושת ברוזנות, על מנת להקל על הכלכלה.
בשנת 1768 מת חמיה לודוויג השמיני, רוזן הסן-דרמשטאדט, ובעלה עלה לשלטון במקומו כלודוויג התשיעי, רוזן הסן-דרמשטאדט, וב-30 במרץ 1774 מתה קרולינה בדרמשטאדט.
משפחתה

ב-12 באוגוסט 1741 התחתנה קרולינה עם לודוויג התשיעי, רוזן הסן-דרמשטאדט, ממנו נולדו לה 8 ילדים:
קרולינה (1746–1821), התחתנה עם פרידריך החמישי, רוזן הסן-הומבורג
פרדריקה לואיזה (1751–1805), התחתנה עם פרידריך וילהלם השני, מלך פרוסיה
לודוויג (1753–1830)
אמליה (1754–1832), התחתנה עם קרל לודוויג, נסיך הכתר של באדן
וילהלמינה (1755–1776), התחתנה עם פאבל הראשון, קיסר רוסיה
לואיזה אוגוסטה (1757–1830), התחתנה עם קרל אוגוסט, הדוכס הגדול של סקסוניה-ויימאר-אייזנך
פרידריך (1759–1802)
כריסטיאן (1763–1830)
קרויה

| --- | --- |
סמל קרויהסמל קרויה

קרויה, למרגלות מבצר קרויה ובתוכו מוזיאון סקנדרבג
 מדינה:  אלבניה אלבניה
 מחוז:  דורס
 נפה:  קרויה
 תאריך ייסוד:  המאה ה-6
 שטח:  372 קמ"ר
 גובה:  600 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  11,721 (2011)
 קואורדינטות:  41°30′N 19°48′E﻿ / ﻿41.500°N 19.800°E﻿ / 41.500; 19.800
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.kruja.gov.al
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אלבניה מוגדלת) טירנה בראט שקודרה דורס הים היוני הים האדריאטי יוון מקדוניה הצפונית  קוסובו מונטנגרוקרויה(למפת אלבניה רגילה) טירנה בראט שקודרה דורס הים היוני הים האדריאטי יוון מקדוניה הצפונית  קוסובו מונטנגרוקרויה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
קרויה (באלבנית: Kruja או Krujë), היא בירת נפת קרויה במחוז דורס שבאלבניה. נמצאת כ-20 ק"מ צפונית לבירה טירנה. שוכנת למרגלות מבצר המתנשא לגובה 611 מטר מעליה. מספר התושבים הוא 15,900.
היסטוריה

קרויה הייתה בירתה של מדינת אלבניה הפאודלית בשנים 1190–1389 עד לנפילתה בידי הצבא העות'מאני. סקנדרבג שהיה מפקד בצבא זה התמנה למושל העיר ב-1443 אולם בתקופה זו עבר צד, איחד את האלבנים וב-2 במרץ 1444 הקים את ליגת לזה שהייתה למעשה קונפדרציה עצמאית של האלבנים נגד הכיבוש העות'מאני.
בשנים 1450–1477 עמדה קרויה נגד הצבא העות'מאני בארבע תקופות מצור עד שנכבשה לבסוף ב-1478.
המצור הראשון היה ב-1450 ובו הצליחו הכוחות האלבנים המאוחדים בפיקודו של סקנדרבג שמנו כ-2,000 לוחמים, להביס את הצבא העות'מאני בפיקודו של הסולטן מוראט השני שמנה כ-150,000 לוחמים.
המצור השני היה ב-1466–1467 ובו הביסו האלבנים שמנו כ-14,000 לוחמים בפיקוד סקנדרבג את הצבא העות'מאני שמנה כ-100.00 לוחמים בפיקודו של הסולטן מהמט השני. סופר כי סקנדרבג הדליק נרות על קרני עדר עזים ושלח אותן לקראת הצבא העות'מאני שצר על העיר. העות'מאנים חשבו שעדר העזים הוא צבא ותקפו אותן. באותו זמן תקף סקנדרבג מהעורף את הצבא העות'מאני המבולבל וגרם לו לתבוסה קשה. מאז הוסיף סקנדרבג ראש עז על הקסדה שלו וכך הוא מופיע בכל הציורים והפסלים שלו.
המצור השלישי היה חודשיים לאחר מכן, בקיץ 1467 וגם כאן הוא הסתיים בניצחון אלבני בפיקודו של סקנדרבג.
המצור הרביעי היה ב-1477–1478, עשר שנים לאחר מותו של סקנדרבג. במצור זה כבש הצבא העות'מאני בפיקודו של מהמט השני את קרויה.
הצלחתו של סקנדרבג לאחד את האלבנים ולעמוד בקרויה מול צבא גדול ממנו בהרבה, הפכה אותו לגיבור הלאומי של האלבנים ואת קרויה לאחד האתרים החשובים ביותר בהיסטוריה של אלבניה.
אתרי העיר > מבצר קרויה

בראש גבעה המשקיפה על העיר נמצא מבצר קרויה (באלבנית - Kalaja e Krujës) שבנייתו החלה במאה ה-6 לספירה. הוא מוקף בחומה עם מגדלי שמירה. דרך מרוצפת מובילה אליו בעליה ועוברת בתוך בזאר ציורי ובו חנויות קטנות למכירת עבודות יד של רקמה, שטיחים, בגדים, אלבנים מסורתיים, מזכרות וכו'.
במבצר נמצא שריד של מסגד, מוזיאון אתנוגרפי ומוזיאון סקנדרבג. המבצר הוא אחד מאתרי התיירות החשובים באלבניה ומהווה השראה ללאומיות האלבנית.
אתרי העיר > מוזיאון סקנדרבג

מוזיאון סקנדרבג נמצא בתוך מבצר קרויה. הוא נפתח ב-1982 במבנה גדול ומפואר ובו מוצגים רבים מזמנו של סקנדרבג המתארים קורות חייו ועמידתו נגד האימפריה העות'מאנית. בפתח המוזיאון נמצא פסל גדול ומרשים של סקנדרבג ולוחמיו. הממצאים החשובים ביותר הם העתקים מדויקים של חרבו וקסדתו של סקנדרבג עם סמל העז עליה. המקור נמצא במוזיאון לתולדות האמנות בווינה. גג המוזיאון מאפשר צפייה מרהיבה על קרויה והסביבה.
גלריה

פסל סקנדרבג בקרויה
מוזיאון סקנדרבג במבצר קרויה
שרידי מסגד במבצר קרויה
מבט על קרויה מהמבצר
הערות שוליים

↑  ערן חקלאי, חוויה בלקנית, באתר ישראל היום, 28 בנובמבר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007487131505171  GND: 7627530-9  LCCN: n2005030991  NKC: ge763281  VIAF: 136249886   WorldCat (עם VIAF): 136249886
קפטן איו

| --- | --- |

 בימוי:  פרנסיס פורד קופולה 
 הופק בידי:  ג'ורג' לוקאס 
 תסריט:  פרנסיס פורד קופולה 
 עריכה:  ליסה פרקטמן 
 שחקנים ראשיים:  מייקל ג'קסון אנג'ליקה יוסטון טוני קוקס 
 מוזיקה:  ג'יימס הורנר 
 צילום:  ויטוריו סטוררו 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי וולט דיסני, לוקאס פילם 
 חברה מפיצה:  אולפני וולט דיסני 
 הקרנת בכורה:  1986 
 משך הקרנה:  17 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט מוזיקלי, סרט תלת-ממד 
 דף הסרט ב־IMDb
 
קפטן איו (באנגלית: Captain EO) היה סרט תלת־ממדי שהוצג בפארקי השעשועים של חברת וולט דיסני.
הסרט הוקרן לאורך השנים באתרים הבאים:
אפקוט מ-12 בספטמבר 1986 ועד 6 ביולי 1994
דיסנילנד שבאנהיים מ-18 בספטמבר 1986 ועד 7 באפריל 1997
דיסנילנד שבטוקיו מ-20 במרץ 1987 ועד ספטמבר 1996
יורודיסני מ-12 באפריל 1992 ועד 17 באוגוסט 1998
לאחר מותו של מייקל ג'קסון, חודשו הקרנות הסרט במתקני דיסנילנד ודיסניוורלד, אך נפסקו ב-2015.
בסרט כיכב הזמר מייקל ג'קסון, והוא בוים על ידי פרנסיס פורד קופולה והופק על ידי ג'ורג' לוקאס. הפסקול של הסרט נכתב על ידי ג'יימס הורנר, ובמסגרתו שר ג'קסון שני שירים. אויבתו הגדולה של ג'קסון בסרט גולמה על ידי אנג'ליקה יוסטון.
עלות הפקת הסרט מוערכת בין 17 ל-30 מיליון דולרים. בעת הפקתו הסרט היה היקר ביותר שהופק עד אז (ביחס לאורכו).
תקציר העלילה

העלילה מתארת את מסעו של קפטן איו שמטרתו להביא מתנה לשליטה החייזרית והמרושעת. איו מנסה להמיס את רשעותה באמצעות שיר. המלכה מצווה על שומריה לתפוס את איו, אולם באמצעות השיר שלו הם הופכים לרקדנים, והמלכה הופכת לאישה יפה.
הצוות של איו כולל את פאזבול המעופף, הנווט כפול הראש, אידי ואודי, רובוט בשם מייג'ור דומו, וכן יצור דמוי פיל בשם הוטר (טוני קוקס).
קוקוס (חיידק)

| קוקוס |
| --- | --- |
 צורות שונות של התארגנות חיידקי הקוקוס במרחב
מיון מדעי

קוֹקוּס (מלטינית Coccinus: צבע שני, ומיוונית: Kokkos ‏(κόκκος): גרגר יער, או ענבה. בעברית: חיידק נֶקֶד) הוא כל מיקרואורגניזם, בדרך כלל חיידק, בעל צורה כדורית. הגדרת חיידק כלשהו כקוקוס מבדילה אותו מן הצורות האחרות של חיידקים: מתג (Bacillus) וסלילון (Spiral bacteria). זהו אופן הבחנה ראשוני מבין רבים שנועדו לתת שמות לסוגי החיידקים השונים בשיטה הבינומית.

חיידקים בעלי צורה קוקואידית יכולים להשתייך לקבוצת חיידקים גראם-חיוביים או גראם-שליליים, וכן להיות אווירניים או אל-אווירניים.
נקדים גראם-חיוביים וגראם-שליליים

הרשימה הבאה כוללת סוגים ומינים שכיחים של חיידקים קוקואידיים גראם-חיוביים:
Enterococcus
Enterococcus faecalis
Enterococcus faecium
Micrococcus
Micrococcus luteus
Staphylococcus
Staphylococcus aureus
Staphylococcus epidermidis
Staphylococcus haemolyticus
Staphylococcus lugdunensis
Streptococcus
Streptococcus agalactiae
Streptococcus mutans
Streptococcus pneumoniae
Streptococcus pyogenes
Peptostreptococcus
Peptostreptococcus anaerobius
Sarcina
הרשימה הבאה כוללת סוגים ומינים שכיחים של חיידקים קוקואידיים גראם-שליליים:
Moraxella
Moraxella catarrhalis
Moraxella osloensis
Neisseria
Neisseria gonorrhoeae (גורם למחלת הזיבה)
Neisseria meningitidis (אחד הגורמים החיידקיים לדלקת קרום המוח)
Veillonella
Veillonella parvula
התארגנות נקדית במרחב

חיידקי נקד שונים (פתוגניים ולא פתוגניים) יכולים להופיע כנקד בודד, או לחלופין להישאר צמודים אחד לשני בתום הפליגה. אותם הנקדים שנשארים צמודים אחד לשני יוצרים ארגון מרחבי אשר בעזרתו ניתן לאפיין ראשונית סוגים שונים של חיידקים. להלן צורות שונות של התארגנות נקדית במרחב:
Diplococci (דִּיפְּלוֹקוֹקִים) - זוגות של נקדים. דיפלוקוקים נוצרים לאחר שזוג קוקים ראשון עובר פליגה על פני מישור אחד וממנו מתנתק הזוג החדש (b). התארגנות מרחבית זאת מאפיינת מינים מסוימים של חיידקים, לדוגמה: Streptococcus pneumoniae, ‏Neisseria gonorrhoeae, ‏Moraxella catarrhalis.
שרשראות - נקדים הצמודים זה לזה ברצף. שרשראות נוצרות כאשר הנקדים אינם מתנתקים אחד מהשני בתום הפליגה על פני מישור אחד (a). התארגנות מרחבית זאת מאפיינת חיידקים רבים בסוג Streptococcus, לדוגמה: Streptococcus pyogenes.
אשכולות - נקדים הצמודים זה לזה במעין צורת אשכול ענבים. אשכולות נוצרים כאשר הנקדים אינם מתנתקים אחד מהשני בתום מספר רב של תהליכי פליגה במרחבים שונים (e). התארגנות זאת מאפיינת חיידקים בסוג Staphylococcus, לדוגמה: Staphylococcus aureus.
Tetrads (טֶטְרָדוֹת) - רבעיות של נקדים במרחב. רבעיות נוצרות כאשר הנקדים אינם מתנתקים אחד מהשני בתום 2 שלבי פליגה על פני שני מישורים (c). התארגנות זאת מאפיינת חיידקים בסוג Micrococcus.
Octads (אוֹקְטָדוֹת) - שמיניות של נקדים שיוצרים מבנה קובייתי במרחב. שמיניות נוצרות כאשר הנקדים אינם מתנתקים אחד מהשני בתום 3 שלבי פליגה על פני שלושה מישורים (d). התארגנות זאת מאפיינת חיידקים בסוג Sarcina.
המונח קוֹקוֹבָּצִילוּס (Coccobacillus) מתייחס לחיידק שלו צורה קוקואידית מוארכת, שמהווה מעין מצב ביניים בין צורה נקדית למתגית, לדוגמה: Bordetella pertusis - חיידק השעלת.
ראו גם

בצילוס (חיידק)
סלילון
הערות שוליים

↑  נֶקֶד במילון מיקרוביולוגיה וסרולוגיה (תש"ט), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  YD. Kevin. (2006). The Selective Value of Bacterial Shape. Microbiology and Molecular Biology Reviews. Sep;70(3):660–703. PMID 16959965.
| בקטריולוגיה |
| --- | --- | --- |
| מונחי יסוד | פרוקריוטים • ארכאונים (חיידקים קדומים) • חיידקים אמיתיים • אנדוטוקסין |  |
| חלקי התא החיידקי ואברוניו | נוקלאואיד • פלסמיד • ציטופלזמה • ריבוזום • קרום התא • דופן התא: פפטידוגליקן (חומצה טיכואית) • פריפלזמה • קרום חיצוני: ליפופוליסכריד • קפסולה ו-Slime layer • שוטון • פילי • פימבריה • ביופילם |  |
| מורפולוגיה | נקד • מתג • סלילון |  |
| פיזיולוגיה | פליגה • קוניוגציה • טרנספורמציה • עמידות לאנטיביוטיקה |  |
| מטבוליזם | חיידקים אירוביים (אווירניים אובליגטוריים, אווירניים פקולטטיביים, מיקרואירופילים) • חיידקים אנאירוביים (אל-אווירניים אובליגטוריים, אל-אווירניים פקולטטיביים, אל-אווירני סובל אוויר) • תסיסה • חיזור סולפט מיקרוביאלי • חיידקים סגולים |  |
| שיטות בקטריולוגיות | צביעת גראם (חיידקים גראם-חיוביים, חיידקים גראם-שליליים) • צביעה יציבת חומצה • מבחן קטלאז • מבחן אוקסידאז • מבחן קואגולאז • סיווג לנספילד • מבחן CAMP |  |
| מיגור חיידקים | חיטוי • פסטור • עיקור • אנטיביוטיקה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb133272509 (data) 
‏Staphylococcus epidermidis
‏Streptococcus pneumoniae
‏Neisseria gonorrhoeae
תרשים אופן התארגנות חיידקי הקוקוס במרחב בתום הפליגה: (a) שרשראות, (b) דיפלוקוקים, (c) טטרדות, (d) אוקטדות, (e) אשכולות
קוקוריקו (אל תדליקו אותי)

| --- | --- |
 שיר בביצוע רביד פלוטניק
 מתוך האלבום תוך כדי תנועה
 יצא לאור:  24 בספטמבר 2021
 שפה:  עברית
 אורך:  3:32
 חברת תקליטים:  נענע
 כתיבה:  רביד פלוטניק
 לחן:  גל מאסטרו, ישי סוויסה ורביד פלוטניק
 הפקה:  ישי סוויסה
 
קוקוריקו (אל תדליקו אותי) או בקיצור קוקוריקו, הוא שיר של הראפר והזמר הישראלי רביד פלוטניק, מתוך אלבום האולפן השישי שלו, "תוך כדי תנועה", שיצא לאור ב-24 בספטמבר 2021, בהוצאת חברת התקליטים נענע דיסק.
רקע וכתיבה

מילות השיר נכתבו על ידי פלוטניק עצמו והוא הולחן על ידו בשיתוף עם ישי סוויסה וגל מאסטרו. בשונה ממרבית שירי האלבום, המתמקדים בנושאי כתיבה רציניים, לשיר מוטיב הומוריסטי. השיר תואר כ"מוגזם" וככזה ש"מתנער מהצורה המרובעת ומהלך הרוח המתחבט-מתייסר, ומזריק לאלבום מנה גדושה ונחוצה של אנרגיה, בלגן והומור". בישראל היום נכתב כי הוא "שונה מהותית מכל מה ששמענו ממי שפעם קראו לו נצ'י נצ'".
בשיר אזכורים ליצירות שונות, בהם "לבי במזרח" מאת יהודה הלוי, "אתה בכל זאת" של ריטה, "האדריכלים" של סאבלימינל, מתוכו נכללה גם דגימה בשיר וההמנון הלאומי של ישראל, "התקווה".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ של השיר יצא לאור ב-24 בספטמבר 2021. הוא בוים על ידי נאור סוקי, שביים גם את הקליפים "פאנצ'ים" ו"סמוראי" של פלוטניק. הקליפ כולל הופעות אורח של אסי ישראלוף בתור דמותו "רמי המאמן" מתוכנית הטלוויזיה "הישראלים", גורי אלפי בתור רב שעורך ברית מילה לפלוטניק, עמית חשאי בתור "חכם חנוכה" מ"חגיגה בסנוקר" והמפיק המוזיקלי של "תוך כדי תנועה" ישי סוויסה והקומיקאי תמיר בר בתור רופאים.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ ו-mako | 25 |  |
הערות שוליים

↑  נדב מנוחין‏, אצל כל אמן אחר מהלך כזה היה נתפס כחוצפה. לא אצל רביד פלוטניק, באתר וואלה, 5 באוקטובר 2021
↑   בן שלו, החדש של רביד פלוטניק הוא תופעה נדירה בישראל. מדע בדיוני כמעט, באתר הארץ, 4 באוקטובר 2021
↑  עמי פרידמן, שובר מוסכמות: רביד פלוטניק בתנועה מתמדת, באתר ישראל היום, 29 בספטמבר 2021
↑  השיר, באתר Genius
↑   רביד פלוטניק - קוקוריקו (אל תדליקו אותי) – הקליפ הרשמי, סרטון בערוץ "Boom Shaka Laka", באתר יוטיוב (אורך: 04:53)
↑  דור מאיר מועלם, ‏הדליקו לו את הרבי, באתר ‏מאקו‏, 11 באוקטובר 2021
| רביד פלוטניק |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | "תחיית המתים" (2010) • "צדיק אחד בסדום" (2011) • "בור ועם הארץ" (2013) • "ברוכים הבאים לפתח תקוה" (2015) • "שפל וגאות" (2017) • "ועכשיו לחלק האומנותי" (2019) • "תוך כדי תנועה" (2021) |  |
| סינגלים | "קפה וסיגריה" • "איידישע ראסטה מאן" • "חסידה צחורה" • "יום חדש" • "כל הזמן הזה" • "כפרה שלי" • "בדיוק כמו שאני" • "נתראה בגלגול הבא" |  |
| השתתפות בסינגלים | "יהיה בסדר" • "עולם משוגע" • "אל תיקח ללב" • "כנען (12 מרגלים)" |  |
| שירים אחרים | "שיר ארץ" • "סם הרדמה" • "שלווה בארמונותייך" |  |
| ערכים קשורים | פרודוקס • התו השמיני • היי פייבר הפקות |  |
קרב הליארטוס

קרב הליארטוס (ביוונית: Αλιάρτου) היה קרב שהתרחש בשנת 395 לפנה"ס במהלך המלחמה הקורינתית. הקרב התרחש בעיר הליארטוס שבבויאוטיה, בין כוח ספרטני לכוח בויאוטי, והיה הקרב הראשון במהלך המלחמה. הקרב הסתיים בניצחון בויאוטי ובמותו של המפקד הספרטני ליסנדרוס.
רקע

בשנת 404 לפנה"ס הסתיימה המלחמה הפלופונסית בניצחון הליגה הפלופונסית בהנהגת ספרטה. סיום המלחמה, החל ביוון את התקופה המכונה "ההגמוניה הספרטנית". עד מהרה הסתכסכה ספרטה עם בעלות בריתה לשעבר, וסכסוכים אלו החריפו במהלך מסעו של אגסילאוס השני מלך ספרטה לפרס בשנת 398 לפנה"ס. הפרסים, שלא הצליחו לבלום את הפלישה הספרטנית, שיגרו את טימוקרטס מרודוס כדי שיעבור בין ערי יוון וידרבן אותם לצאת למלחמה בספרטה. ואכן, אתונה, תבאי, קורינתוס, וארגוס, החלו לנקוט במדיניות אנטי-ספרטנית, ותבאי אף הגדילה לעשות וגררה את ספרטה להכריז עליה מלחמה על ידי כך שהתערבה בסכסוך בין לוקריס ופוקיס. כך נפתחה המלחמה הקורינתית, ועד מהרה הצטרפה אתונה להכרזת המלחמה על ספרטה.
הקרב

הספרטנים הכינו תוכנית לכיבוש בויאוטיה, והחליטו לכבוש ראשית כל את העיר הליארטוס. הצבא הספרטני נע בשני ראשים מהפלופונסוס, ראש אחד בפיקודו של המצביא המהולל ליסנדרוס (גיבור קרב אייגוספוטמוי) היה אמור לנוע דרך פוקיס, בעוד ראש שני בפיקודו של המלך פאוסניאס היה אמור לנוע סביב הר קיתיירון. שני הצדדים היו אמורים להיפגש בהליארטוס בתאריך שנקבע מראש. ליסנדרוס, שהכוחות הפוקיים הצטרפו אליו, נע מהר יותר מפאוסניאס, שהתעכב כמה ימים בעמדת המוצא. ליסנדרוס חדר אל בויאוטיה ושכנע את העיר אורכומנוס למרוד בליגה הבויאוטית. הצבא האורכומוני הצטרף אל ליסנדרוס ובזז את העיר ליבאדיאה מדרום לאורכומנוס. במקביל, פאוסניאס כבש את פלטאיה. על פי פלוטרכוס, ליסנדרוס שיגר איגרת אל פאוסניאס לחבור אליו במהירות האפשרית כדי שיצאו שניהם להתקפה המשותפת על הליארטוס. השליח של ליסנדרוס נפל בשבי התבנים, שמיהרו להניע כוח גדול אל הליארטוס בעוד את חיל המצב שבעירם תגברו בכוח אתונאי. באישון ליל הכניסו התבנים בחשאי את צבאם להליארטוס, ולמחרת, משראה לינדרוס שפאוסניאס לא מגיע החליט לצאת להתקפה בלעדיו.
ליסנדרוס נע עם חייליו בטור עורפי לכיוון חומות העיר. על פי קסנופון הוא ניסה להסית את ההליארטים למרוד בתבנים, ולשחזר בכך את הצלחתו באורכומנוס, אולם התבנים שבתוך העיר מנעו מההליארטים לעשות זאת. לאחר מכן פתח ליסנדרוס בהתקפה על החומות, והתבנים מיהרו לפתוח במתקפת נגד שכללה פרשים. התנפלותם הפתיעה את ליסנדרוס, שלא הספיק לערוך את חייליו במגננה, והתבנים נחלו ניצחון והרגו את ליסנדרוס. כשראו הספרטנים שליסנדרוס מת, פתחו בנסיגה. גרסת פלוטרכוס שונה מעט. על פי פלוטרכוס, ליסנדרוס התקרב אל העיר, והתבנים המתינו עד שהגיע קרוב מאוד לחומות העיר, ואז בהפתעה פתחו את השערים והרגו אותו ומעטים מחייליו. השאר פתחו במנוסת בהלה. כך או כך, שני המקורות מסכימים שלאחר הקרב פתחו התבנים במרדף אכזרי. המרדף נגרר רחוק משדה הקרב המקורי, והספרטנים נסוגו אל ראש הר ובכך שללו את יתרונם של ההופליטים הכבדים והפרשים של התבנים. הם גלגלו אבנים על רודפיהם והתבנים נאלצו לוותר על המרדף.
תוצאות

פלוטרכוס כותב שהספרטנים איבדו 1,000 איש, והתבנים איבדו 300 אנשים. הוא כותב שהתבנים בזו לאלו שנהרגו במהלך המרדף מאחר ש"בהשתדלותם לזכות עצמם בעיני בני עירם, לא חסו על גופם במרדפם ואבדו מהעולם". קסנופון כותב שהתבנים איבדו רק 200 איש. שאר הצבא של ליסנדרוס התפזר, ובני הברית שלא הגיעו מספרטה חזרו לעריהם. המורל בקרב התבנים עלה, אולם אז הופיע פאוסניאס עם צבאו והתבנים מצאו עצמם שוב בסכנה. למזלם, אז הגיעו התגבורות מאתונה בפיקודו של תרסיבולוס, ויחסי הכוחות היו כעת שווים.  פאוסניאס הבין שלא יוכל לנצח, וקיווה לפחות לקבור בכבוד את גופות הספרטנים שנהרגו בקרב, ובמיוחד את גופתו של ליסנדרוס, שהפך את ספרטה לשליטת יוון. פאוסניאס קיווה להגיע להסכם עם התבנים והאתונאים, אולם חלק מיועציו התרעמו על כך, ויעצו לו "להיאבק על גווייתו [של ליסנדרוס] עם נשק ביד. ואם ינצחו - יקברוהו, ואם ינוצחו - מן הכבוד הוא לנוח כאן יחד עם המצביא". פאוסניאס הבין שלא ניתן לנצח את הכוח התבני-אתונאי המשולב, וידע שגם אם ינצח הסיכוי לגאול את גופתו של ליסנדרוס הוא נמוך כיוון שכאמור לעיל, הוא מת ממש סמוך לחומות. התבנים הסכימו להחזיר את הגופות רק בתמורה לנסיגה מלאה של הספרטנים מארצם. פאוסניאס הסכים, והתבנים עקבו אחריו לאורך כל הדרך, ובכל פעם שחייל ספרטני סטה בטעות מהדרך הראשית והעז לדרוך בשדה כלשהו, הכוהו נמרצות והחזירו אותו לדרך. פאוסניאס קבר את ליסנדרוס בכבוד, מיד כשיצא אחרון חייליו מבויאוטיה.
כאשר פאוסיאס חזר לספרטה, הוא הועמד למשפט, ראשית כל על כך שלא הזדרז להגיע ולמנוע את התבוסה, ושנית על כך שעשה הסכם משפיל עם התבנים, תחת להיאבק בכבוד על גופתו של ליסנדרוס. כמו כן הועלו נגדו האשמות ישנות עוד מימי פיקודו על הכוח הספרטני שהשתתף במלחמת האזרחים באתונה. פאוסניאס ידע שהוא עתיד לשלם בחייו, ועל כן נמלט לטגאה ומצא חסות במיקדשה של אתנה. הוא מת מוות טבעי.
לקריאה נוספת

פלוטארכוס, חיי אישים - אנשי יוון, תרגם מיוונית והוסיף הערות א"א הלוי. ירושלים, מוסד ביאליק, תשל"א.
משה עמית, תולדות יוון הקלאסית, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 1984. עמ' 430-431. (הספר בקטלוג ULI)
Xenophon. Hellenica. Translated by C.L. Brownson. Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1918-1921. Digitized copy in: Perseus
Plutarch. Lives. Translated by Bernadotte Perrin. Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1914-1926. 11 vols. Digitized copy in: penelope.uchicago.edu
הערות שוליים

1 2 3 4 5  פלוטרכוס, "חיי ליסנדרוס", 28.
↑  עמית, עמ' 430.
↑  קסנופון, "הלינקה", ספר שלישי, 5, 17.
↑  קסנופון, "הלינקה", ספר שלישי, 5, 18.
↑  קסנופון, "הלינקה", ספר שלישי, 5, 19.
↑  פלוטרכוס מייחס את הריגת ליסנדרוס לניאוכורוס איש הליארטוס.
1 2  קסנופון, "הלינקה", ספר שלישי, 5, 20.
↑  קסנופון, "הלינקה", ספר שלישי, 5, 21.
↑  קסנופון, "הלינקה", ספר שלישי, 5, 22.
1 2  פלוטרכוס, "חיי ליסנדרוס", 29.
↑  קסנופון, "הלינקה", ספר שלישי, 5, 23.
↑  קסנופון, "הלינקה", ספר שלישי, 5, 24.
↑  קסנופון, "הלינקה", ספר שלישי, 5, 25.
קרחון מקניל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  Stephen St. Clair McNeile 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  63°54′00″S 59°26′00″W﻿ / ﻿63.9°S 59.4333°W﻿ / -63.9; -59.4333
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון מקניל(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון מקניל(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון מקניל(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון מקניל
 
קרחון מקניל (באנגלית: McNeile Glacier) הוא קרחון בחוף דייוויס, אזור בצד המערבי של ארץ גרהאם, במערב חצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.
הקרחון זורם לכיוון צפון, לאורך מורדותיו המזרחיים של רכס קלוקוטניצה ומדרום-מזרח לנקודת אלמונד, קרחון מקניל נשפך אל מפרץ שארקו, בסמוך ממזרח לגבעת בורובאן.
היסטוריה > מיפוי הקרחון

הקרחון מופה לראשונה בשנת 1948 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד (FIDS).
רגשות מעורבים (שיר)

"רגשות מעורבים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1978 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה הרביעית וכשיר הנושא באלבום האולפן ה-14 של הזמרת, רגשות מעורבים.
על השיר

"רגשות מעורבים" נכתב על ידי יהונתן גפן ללחן שחיבר נתן כהן. ב-31 ביולי 1978 נכנס השיר לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-22. ב-9 באוקטובר עלה למקום השני, שיאו במצעד, ושהה שם שבועיים רצופים. לבסוף, חמישה-עשר שבועות צעידה רצופה, יצא ב-27 בנובמבר מהדירוג. על-אף הצלחתו, הוא לא נכנס למצעד השנתי של התחנה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1978)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1978)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1978)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1978)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |