איתמר בן-אב"י
הערות שוליים

↑  יעל נעמני, סיפור החיים של איתמר בן אב"י נשאר טרי ב"החצוף הארצישראלי", באתר ynet, 26 בנובמבר 2016
↑   איתמר בן אב"י (1943-1882), באתר עיריית רחובות-ארכיון
↑  במהדורה הראשונה של ספרו האוטוביוגרפי, "עם שחר עצמאותנו: זכרונות־חייו של הילד העברי הראשון", מספר איתמר בן אב״י כי הוא נולד בט“ו באב שנת התרמ”ה (27 ביולי 1885); במהדורה השנייה כתוב כי יום הולדתו בט"ו באב התרמ"ב (31 ביולי 1882) והוא התאריך הנכון. 
החצוף הארצישראלי, עמ' 27;
יואב קרני, מתי נולד איתמר בן-אב"י?, לשוננו לעם כד, תשל"ג, עמ' 16–19
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 32-31
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 43, 46
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 123, הערה 168
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 140
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 141
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 143, הערה 223
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 145
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  החצוף הארצישראלי (2016), ביוגרפיה בכריכה הפנימית
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 166
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 175-174
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 194-193
1 2  החצוף הארצישראלי, עמ' 307: "'פלשתיניות', זהו השם שבו כיניתי את הקנטונים לערבים והזרים בכלל"
↑  שמואל דותן, המאבק על ארץ ישראל, עמ' 70, 73-72
↑  על פרשת העברת העיתון לידי ז'בוטינסקי, ראו: החצוף הארצישראלי, עמ' 300–309, 326
↑  אנחנו, הצבי, 4 במאי 1909
↑  חדשות אחרונות: הטבח בארמנים, הצבי, 17 במאי 1909; חדשות אחרונות: הטבח בארמנים, הצבי, 19 במאי 1909; חדשות אחרונות: הטבח בעדנה, הצבי, 20 במאי 1909
↑  יאיר אורון, הבנאליות של האדישות - יחס היישוב והתנועה הציונית לרצח־העם הארמני; הוצאת דביר, 1995; מגיבים, 3. איתמר בן אב"י, "אנחנו" והארמנים, עמ' 123-119
↑  עוזי אלידע, מתוך "העולם בצהוב" מאת עוזי אלידע, באתר העין השביעית, 26 במרץ 2015
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 215-213
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 227
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 228, 233
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 238-236
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 91
↑   דוד מלמד, שלושה קנטונים לשלושה עמים, באתר הארץ, 7 ביוני 2019
1 2  שמואל דותן, המאבק על ארץ ישראל, עמ' 69
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 242
1 2  שמואל דותן, המאבק על ארץ ישראל, עמ' 71
↑  שמואל דותן, המאבק על ארץ ישראל, עמ' 72
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 116, הערה 153
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 46-45
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 173–174, 193-192, 303-302
↑  "שלום", הצבי, גיליון 79, (כד בטבת) 5 בינואר 1910
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 185
↑  על החתונה, ראו: החצוף הארצישראלי, עמ' 207-203; על ירח הדבש באירופה: עמ' 220-208
↑  השיר באתר שירונט
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 231
↑  יוסף לנג, דבר עברית!, עמ' 823
↑  החצוף הארצישראלי, עמ' 233: לאחר שנולדה בתם השנייה, קראו איתמר ולאה לבתם הבכורה שנפטרה, "דרור הראשונה" או "דרור א'"
↑  אורי דרומי, אחרי מות | אבי רז, מראשוני הרוקחים בישראל, 1926–2010, באתר הארץ, 1 באוקטובר 2010
↑
↑
↑  איתמר בן-אב"י, החצוף הארצישראלי, עמ' 165: בתגובה למאמרו של בן-אב"י, "מה נתנה לנו ארץ-ישראל?", שנתפרסם בעיתון "העולם", כתב ראובן בריינין שני מאמרים שהתפרסמו באותו עיתון, בשם "מענה לבן-אב"י", בהם כינה אותו "החצוף הארצישראלי"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258581105171  PLWABN: 9811261449105606  BnF: cb12181901b (data)  GND: 142579882  ISNI: 0000 0001 1566 5441  LCCN: nr90019212  NKC: zmp20241241912  NTA: 306319241  RERO: 02-A005172031  SELIBR: 251220  SNAC: w6m3470v  SUDOC: 050366246  VIAF: 34500694   WorldCat (עם VIAF): 34500694 
פתיחה עוקצנית למאמר ביקורת נגד אלברט ענתבי, מאת בן אב"י, 'הצבי' 1909
איתמר בן אב"י, 1933
שיר האהבה "שלום", עיתון 'הצבי', 5 בינואר 1910, שבו רמז בן-אב"י על כוונתו לשלוח יד בנפשו בשל הרחקת אהובתו ממנו.
מערכת עיתון דואר היום בשנות ה-20. בשורה הראשונה יושבת שנייה משמאל: לאה אבושדיד, משמאלה יושב איתמר בן אב"י ולצידו ישעיהו קרניאל (עזמות). בשורה השנייה שני מימין - העיתונאי והסופר אהרן אבן-חן. מימינו: רעייתו עטרה אבן-חן. שלישי משמאל עומד העיתונאי אורי קיסרי.
רחוב איתמר בן אב"י, נתניה