stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איי.אי.אס החזקות
תחומי פעילות > פארק תעשיות פלמחים

איי.אי.אס מחזיקה ב-100% מהזכויות בכ-300 דונמים שהם פארק תעשיות פלמחים. הפארק שוכן במרכז הארץ, בסמוך למתחם איקאה / מעוין שורק ראשון לציון, ובסמוך לצירי תנועה עיקרים ובהם כביש 431, כביש 4 ונתיבי איילון.
במתחם נכס מניב שהוא מתקן התפלה בשטח של כ-40 דונם אשר מושכר עד לשנת 2030. מתקן זה הוא מתקן ההתפלה היחיד בישראל שנבנה בשיטת BOO ולא BOT, קרי בסיום תקופת השכירות הוא אינו חוזר לידי הממשלה אלא נותר בידי הבעלים.
יתרת שטח המתחם מושכרת לתקופות ביניים לשוכרים שונים ומיועדת לפיתוח עתידי כמתחם תעשייה, משרדים ולוגיסטיקה. בין השוכרים: שיכון ובינוי, דניה סיבוס, שלמה סיקסט, אלבר, דלק רכב ועוד.
תחומי פעילות > יזום תחנת הכוח בפארק התעשייה פלמחים

רשות החשמל החליטה להעניק לחברה בת בבעלות מלאה של החברה, רישיון מותנה להקמת תחנת כוח בפארק תעשיות פלמחים אשר תופעל בגז טבעי, בעלת הספק של 400 מגוואט. קבלת הרישיון מותנית בחתימת שר האנרגיה והמים.[דרושה הבהרה] אומדן ראשוני של תקציב הפרויקט עומד על כ-1.9 מיליארד ש"ח. בכוונת החברה לפעול לצירוף שותפים אסטרטגיים ופיננסים לפרויקט.
החברה פועלת ליזום מתקן התפלה בהספק של כ-100 מיליון קוב לשנה, בפארק התעשייה פלמחים אשר יפעל כמפעל התפלה נוסף למתקן הקיים.
תחומי פעילות > תשלובת ספנקריט לבניה מתועשת

ספנקריט פלמחים היא חברת בת בבעלות מלאה של החברה, והעוסקת בתחום הבנייה המתועשת מזה למעלה מ-30 שנה. מפעל ספנקריט ממוקם על שטח של 40 דונם בפארק תעשיות בפלמחים. מוצריה של ספנקריט הם בעיקר מוצרי בטון דרוך המשמשים במגוון שימושים למגדלי משרדים, מסחר (מרכזי קניות וקניונים), תעשייה ומגורים. בין המגדלים הרבים שנבנו במוצרי ספנקריט ניתן למנות את מגדל אלקטרה, מגדל משה אביב ואחרים.
תחומי פעילות > יזום מתחם איירפארק בנמל התעופה עובדה

החברה יוזמת מתחם לשימור, טיפול והשבחה של מטוסים וחלפי מטוסים הממוקם בצמוד לנמל התעופה עובדה שבנגב. המתחם צפוי לשרת כלי טיס אזרחיים מרחבי העולם ונבחר בשל סמיכותו לתשתיות נמל התעופה עבדה, תוואי קרקע ייחודי ומזג אוויר יבש המתאים במיוחד. עד כה הושלם שלב אישור תוכניות בניין עיר בקשר למיזם זה. התוכנית תתבצע בשיתוף עם התעשייה האווירית.
בינואר 2022, חתמה חברת IES על מזכר הבנות עם חברת סטראטוס (Stratos). סטראטוס היא חברת ליסינג מטוסים, ולפי מזכר הבנות מתחם איירפארק ישמש כבסיס פעולה מרכזי לחברת סטראטוס.
באפריל 2022, חתמה חברת IES על מזכר הבנות עם חברת Avolon (חברת הליסינג מטוסים). מזכר הבנות מתייחס לשיתוף-פעולה ארוך-טווח בפרויקט איירפארק שבנגב.
תחומי פעילות > השקעות בעבר

בהיותה חברת השקעות והחזקות פעלה החברה לרכישת חברות שונות, להשבחתן ולמכירתן. בין יתר השקעותיה בעבר של הקבוצה ניתן למנות:
שותפות בזיכיון דומינו'ס פיצה בגרמניה ומכירתו לזכיין דומינו'ס פיצה אנגליה.
השתתפות ברכישת חברת טבע נאות.
הקמת וניהול קרן גידור פיננסית.
ניהול פעילות ענפה בתחום שיווק רכיבים אלקטרוניים לתעשיית ההיי-טק ומכירתה לחברת ניסקו.
הקמת חברת איי.אי.אס אינטרקטיב טריינינג (IES Interactive Training) לפיתוח סימולטורים לירי אשר בין לקוחותיה נמנים כוחות הביטחון בעולם ובישראל.
שותפות בחברת סמיקום (חברה ציבורית שנסחרת בבורסה ת"א), שהיא משווקת מובילה בישראל של מוצרי חשמל ואלקטרוניקה.
שותפות (35%) בחברת קומבוקס (Combox) שנמכרה לחברה האמריקנית טריון (Terayon).
שותפות בחברת מידאס (50%) העוסקת בנדל"ן בבריטניה (בתי אבות, משרדים ומלון). בעת השותפות רכשה החברה את הקווין מרי שבלונג ביץ, לוס אנג'לס, קליפורניה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  איי.אי.אס החזקות: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑   אתר האינטרנט הרשמי של ספנקריט פלמחים
↑  רינה רוזנברג קנדל, איי.אי.אס חתמה על הסכם עם משרד הביטחון לקבלת שירותים מבסיס עובדה עבור מתקן להשבחת מטוסים, באתר הארץ, 6 בפברואר 2019
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏על רקע משבר התעופה העולמי: התעשייה האווירית מצטרפת לחיים גייר להקמת פרויקט אחסון המטוסים איירפארק, באתר גלובס, 1 באפריל 2020
↑  מזכר הבנות: איירפארק ישמש בסיס בית לחברת סטראטוס, באתר גלובס, 25 בינואר 2022
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏IES חתמה על מזכר הבנות עם אחת מחברות הליסינג הגדולות בעולם בתחום התעופה, באתר גלובס, 3 באפריל 2022
ניו-מד אנרג'י

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  שותפות מוגבלת
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  נומד
 מייסדים:  קבוצת דלק
 תקופת הפעילות:  1993–הווה (כ־32 שנים)
 משרד ראשי:  הרצליה
 ענפי תעשייה:  תעשיית הנפט 
 מוצרים עיקריים:  חיפושי נפט וגז
 שווי שוק:  14.7 מיליארד ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  935 מיליון דולר (2023)
 רווח תפעולי:  679 מיליון דולר (2023)
 רווח:  434 מיליון דולר (2023)
 הון עצמי:  1.51 מיליארד דולר (2023)
 סך המאזן:  3.85 מיליארד דולר (2023)
 יו"ר:  גבי לסט
 מנכ"ל:  יוסי אבו
  
 www.newmedenergy.com
 
סמליל החברה בתקופתה כדלק קידוחים
ניו מד אנרג'י (לשעבר דלק קידוחים) היא שותפות אנרגיה ציבורית ישראלית לחיפוש, פיתוח והפקה של נכסי נפט וגז טבעי בשליטת קבוצת דלק, והיא נכללת במדד תל אביב 35.
היסטוריה

ניו מד אנרג'י נוסדה כדלק קידוחים על מנת לשמש כזרוע חיפושי הגז הטבעי והנפט של קבוצת דלק שנשלטה אז בידי קבוצת IDB. השותפות נוסדה על פי הסכם שנחתם ב-1 ביולי 1993 בין דלק ניהול קידוחים (1993) בע"מ כשותף כללי מצד אחד, לבין הנאמן, חברת דלק נאמנויות קידוחים בע"מ כשותף מוגבל. בשנת 1998 החל שיתוף הפעולה בין דלק קידוחים ושותפות אבנר, שנוסדה בשנת 1991 על ידי ד"ר דוד כהן, הגאולוג ד"ר אלי רוזנברג וגדעון תדמור, והן הפכו לשותפויות אחיות אשר תחומי פעילותן ומבנה הבעלות שלהן זהים.
בדצמבר 2016 אישרו האסיפות הכלליות של ניו מד אנרג'י ושל שותפות אבנר חיפושי נפט וגז, אשר נשלטה אף היא בידי קבוצת דלק, את מיזוגן. בחודש מאי 2017 הושלם הליך המיזוג, כאשר אבנר נקלטה לתוך ניו מד אנרג'י. בכך עוגן מעמדה של ניו מד אנרג'י כגוף חיפושי האנרגיה הגדול והמוביל בישראל. יחידות ההשתתפות של השותפות נסחרות במדד תל אביב 35 בבורסה לניירות ערך בתל אביב, והיא שותפות החיפושים הישראלית הגדולה ביותר במונחי שווי שוק.
בפברואר 2022, במסגרת תהליך מיתוג מחדש, שונה שם החברה ל"ניו-מד אנרג'י" (NewMed Energy). באותו המועד דיווחה ניו מד אנרג'י על עדכון אסטרטגיית הפעילות של השותפות, הכוללת לצד פעילות חיפוש והפקה של גז טבעי בים התיכון, גם הקמת זרוע פעילות בעולם האנרגיות האלטרנטיביות, העמקת הקשרים האזורים, כניסה לאזורי פעילות נוספים ועוד.
תגליות

ניו מד אנרג'י הייתה הראשונה, יחד עם שותפתה נובל אנרג'י, לספק גז טבעי בכמויות מסחריות למשק הישראלי, עם תחילת הזרמת הגז משדה מרי B שלחופי אשקלון בשנת 2004. השדה, שהתגלה בשנת 2000, איפשר לראשונה בתולדות המדינה הקמת תשתיות לייצור חשמל באמצעות גז טבעי בישראל. בשנת 2010, שותפויות החיפושים אבנר וניו מד אנרג'י פרסמו שהיקף הרזרבות המוכחות לפני תחילת ההפקה הסתכמו ב-27.52 BCM (מיליארד מ"ק), גידול של 1.9 BCM או 7.5% ביחס להערכות הקודמות, אשר צפוי להגדיל את ההכנסות מהפרויקט בכ-340 מיליון דולר.
בשנת 2009 הייתה ניו מד אנרג'י גורם מוביל בתגלית מאגר הגז "תמר", יחד עם שותפיה נובל אנרג'י, ישראמקו ודור. המאגר, שנמצא כ-90 קילומטר מערבית לחיפה והתגלה בעומק של כ-4.5 קילומטרים במקום בו עומק הים עומד על 1,700 מטרים, היה לתגלית הגז הגדולה ביותר שהתגלתה בעולם במים עמוקים באותה השנה. על פי הערכות הכיל המאגר 8.5 טריליון רגל של גז טבעי. תחילת הפקת הגז מהמאגר החלה ב-31 במרץ 2013, והוא צפוי לספק את צורכי הגז הטבעי של מדינת ישראל עד סביבות השנה 2035.
בשנת 2010 התגלה מאגר "לווייתן", שגודלו פי שניים מגודלו של "תמר", בידי ניו מד אנרג'י, רציו ונובל אנרג'י. לווייתן הוא שדה הגז הטבעי הגדול ביותר שהתגלה בים התיכון. בעת שהתגלה נחשב המאגר לתגלית הגז הגדולה ביותר בעולם באותו עשור לאור היקף משאבי הגז הטבעי הנמצאים בו, אשר מוערכים בכ- 650 מיליארד מטר מעוקב. ניו מד אנרג'י מחזיקה ב-45.3% מהזכויות במאגר. בשנת 2019, החלה הזרמת הגז מהמאגר למערכת ההולכה בישראל.
בשנת 2011 התגלה מאגר "אפרודיטה", המצוי במים הכלכליים של קפריסין, על ידי ניו מד אנרג'י ונובל אנרג'י. בשנת 2014, ניו מד אנרג'י דיווחה על גידול של 12% בהערכת כמות הגז המצויה במאגר, המוערכת בכ- 124 BCM. בשנת 2015, דווח על מחלוקת בין ישראל לקפריסין בנימוק שחלק מהמאגר גולש לשטח רישיון מאגר ישי, הנמצא באזור הכלכלי הבלעדי של ישראל. בשנת 2022 החליטה שרת האנרגיה להחזיר את המחלוקת למישור הבין מדינתי, לצורך המשך המשא ומתן בין המדינות
.
בשנת 2012, ניו מד אנרג'י דיווחה כי בקידוח "תנין 1" שנערך ברישיון "אלון", כ-120 קילומטר צפון מערבית לחיפה, נמצא, בהתאם להערכות המוקדמות, מאגר גז בהיקף של כ-31 BCM. ב-2013, ניו מד אנרג'י דיווחה כי תכולת מאגר כריש שהיה בבעלותה ומצוי בסמוך למאגר תנין, מוערך בכ-34 BCM.
בשנת 2018 פרסם המשרד להגנת הסביבה את דוח מרשם פלטות המזהמים במשק, לפיו מאז החלה הפקת הגז הטבעי ממאגר תמר ירדה פליטת תחמוצות הגופרית במשק ב־62% ופליטת תחמוצות החנקן ב־50%. בשנת 2022 פורסמה סקירה של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, לפיה פליטות המזהמים לייצור חשמל הולכות ופוחתות עם השנים במקביל לעליה בשימוש בגז טבעי.
בהתאם למתווה הגז הישראלי, נדרשה ניו מד אנרג'י למכור את זכויותיה בשדות תנין וכריש. בשנת 2016, מכרו ניו מד אנרג'י ונובל אנרג'י את זכויתיהן במאגר לחברת אנרג'יאן היוונית בסכום של כ-150 מיליון דולר
. עמידתה של ניו מד אנרג'י בהוראות מתווה הגז השולמה באופן סופי בשנת 2021, עם חתימת הסכם למכירת אחזקותיה במאגר הגז תמר (22%) לחברת מובאדלה פטרוליום מאבו דאבי תמורת כמיליארד דולר.
תגליות > תגליות לפי סדר כרונולוגי

1999 – מאגר נועה, שהתגלה בשיתוף פעולה עם חברת הקידוחים האמריקנית רידינג-אנד-בייטס וחברת סמידן (חברת בת של נובל אנרג'י)
2000 - מאגר מרי-B, שמהווה בשילוב עם מאגר נועה את "פרויקט ים תטיס"
2009 – מאגר דלית ומאגר תמר, שהתגלה על ידי ניו מד אנרג'י בשיתוף פעולה עם אבנר חיפושי נפט, נובל אנרג'י, ישרמאקו ודור גז ומכיל 306 BCM
2010 – מאגר לוויתן, שהתגלה בשיתוף פעולה עם נובל אנרג'י, אבנר חיפושי נפט ורציו, ומכיל 621 BCM
2011 – מאגר אפרודיטה, שהתגלה לחופי קפריסין, המכיל 113 BCM
2012 – מאגר תנין, המכיל 35 BCM
2013 – מאגר כריש, שהתגלה לחופי חיפה ומכיל 50 BCM
ייצוא גז

בספטמבר 2016 חתמו ניו מד אנרג'י ויתר שותפות לוויתן על הסכם למכירת גז טבעי לחברת החשמל הירדנית (NEPCO), בהיקף של 45 BCM למשך 15 שנה. בפברואר 2018 נחתמה עסקת ענק עם חברת דולפינוס המצרית בשווי של מעל 15 מיליארד דולר, הכולל מכירת גז למשך 10 שנים ובכמות כוללת של 64 BCM. עם חתימת ההסכם, אמר שר האנרגיה ש"חוזה הייצוא הענק, המתווסף לחוזה הגז עם ירדן, ממצב את מדינת ישראל כשחקן מרכזי במשק האנרגיה האזורי, וצפוי לחזק את היחסים בין המדינות. זוהי הפעם הראשונה מאז החתימה על הסכמי השלום במזה"ת, שנחתמות עסקאות ייצוא משמעותיות בין המדינות".
אנרגיות אלטרנטיביות

במהלך שנת 2022 דיווחה החברה על כוונתה להקים חטיבת פעילות בתחום האנרגיות האלטרנטיביות, ולהשקיע בפרויקטים של מימן כחול ולכידת פחמן.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  ניו מד אנרג'י - שותפות מוגבלת: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  דו"ח רבעוני לתקופה שנסתיימה ביום 30 ביוני 2010
1 2  עומרי כהן, ‏על הכוונת של יצחק תשובה: הרחבת מאגר לוויתן וחיפושי גז ונפט במרוקו, באתר גלובס, 22 בפברואר 2022
↑  גולן חזני, דלק קידוחים משנה את שמה לניומד אנרג'י; תפתח את שלב ב' בלווייתן, באתר כלכליסט, 22 בפברואר 2022
↑  שינוי שם שותפות לניו-מד אנרג'י - שותפות מוגבלת, מערכת מאיה, אתר הבורסה לניירות ערך, 22.2.2022
↑  הרצל לקס, ים תטיס החלה בהזרמת גז טבעי למתקני חברת חשמל באשדוד, באתר TheMarker‏, 18 בפברואר 2004
↑  רון שטיינבלט, ‏תוספת של כ-340 מיליון דולר להכנסות בפרויקט ים תטיס, באתר גלובס, 4 במרץ 2010
↑  T. O. I. staff, AP, Natural gas from Tamar field reaches Israel, www.timesofisrael.com (באנגלית)
↑  הגז מ"תמר" הגיע למתקן הקליטה באשדוד, באתר ynet, 31 במרץ 2013
↑  אורן אהרוני לירן דנש, ‏תגלית הגז הגדולה של העשור, באתר ‏מאקו‏, 29 בדצמבר 2010
↑  עמירם ברקת, ‏קידוח "לוויתן" - תגלית הגז הגדולה בעשור, באתר גלובס, 29 בדצמבר 2010
↑  עמירם ברקת, ‏החלה הזרמת הגז ממאגר "לוויתן" למערכת ההולכה בישראל, באתר גלובס, 31 בדצמבר 2019
↑  ליאור גוטמן, עוד גז לייצא: מאגר אפרודיטה גדל ב-12%, הפיתוח ישתלב בזה של מאגר לווייתן, באתר כלכליסט, 18 בנובמבר 2014
↑  עמירם ברקת, ‏ויכוח על חלקה של ישראל במאגר אפרודיטה מעכב השת"פ עם קפריסין, באתר גלובס, 13 באוקטובר 2015
↑  דני זקן, ‏שותפות מאגר אפרודיטה מקדמות פיתוח בלי הסכמה של ישראל, באתר גלובס, 24 במאי 2022
↑  רון שטיינבלט, ‏תשובה מצא עוד גז: 1.2 TCF בקידוח "תנין 1", באתר גלובס, 5 בפברואר 2012
↑  תגליות הגז גם צמצמו את התמותה והתחלואה מזיהום אוויר ישראל היום, 2.10.2008
↑  סקירה בנושא משק החשמל בישראל, עמ' 8 מרכז המחקר והמידע של הכנסת, 14.2.2022
↑   ערן אזרן, "מכירת כריש תנין - עסקה טובה לשותפויות דלק", באתר TheMarker‏, 17 באוגוסט 2016
↑  גיא ליברמן, ‏דלק יוצאת ממאגר תמר: מוכרת את חלקה בכמיליארד דולר, באתר גלובס, 2 בספטמבר 2021
↑  הארץ, ‏שווי הגז להפקה בקידוח "נועה 1" מוערך ב-700 מיליון דולר, באתר גלובס, 14 בנובמבר 1999
↑  דוד חיון, ‏שותפות דלק ואבנר: בקידוח מרי-2 נמצאו כמויות גז מרשימות, באתר גלובס, 6 באפריל 2000
↑  Cyprus signs $9 Billion gas exploitation deal with Israeli firm, energy majors, www.israelhayom.com
↑  הסכם ענק: שותפויות לוויתן ימכרו גז לירדן בכ-10 מיליארד דולר, באתר גלובס, 26 בספטמבר 2016
↑  ליאור גוטמן, שותפויות תמר ולווייתן חתמו על הסכם למכירת גז למצרים ב-15 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 19 בפברואר 2018
איגוד המשפט הבין-לאומי

| --- | --- |

 תחום:  משפט בין-לאומי
 שפה רשמית:  אנגלית
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 משרד ראשי:  לונדון, הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת (בעבר, בריסל)
 מטה הארגון:  לונדון 
 סניפים:  63
 מקום פעילות:  עולמית
 חברים:  מעל 4,400
 נשיא:  פרופ' שונצ'י יאנאי
 יושב ראש:  לורד ג'ונתן מאנס
 תקופת הפעילות:  1873–הווה (כ־152 שנים)
 www.ila-hq.org
 
איגוד המשפט הבין-לאומי (באנגלית: The International Law Association, בראשי תיבות: ILA) הוא ארגון ללא מטרות רווח בתחום המשפט הבין-לאומי, שהוקם בבריסל שבבלגיה בשנת 1873, והמטה שלו נמצא כיום בלונדון בבריטניה.
פעילות הארגון

זהו אחד הארגונים הוותיקים בתחום המשפט הבין-לאומי בעולם ובעל מעמד יועץ, כארגון בין-לאומי לא-ממשלתי, למספר סוכנויות באו"ם. איגוד המשפט הבין-לאומי מונה 18 ועדות פעילות ו-5 קבוצות לימוד המנתחות היבטים ספציפיים של המשפט הבין-לאומי הפרטי והציבורי. ממצאי הקבוצות הללו מופצים לחבריה מספר פעמים בשנה.
נכון לשנת 2022, יש באיגוד מעל 4,400 חברים פעילים ברחבי העולם. החברות באיגוד המשפט הבין-לאומי נעות בין עורכי דין בפרקטיקה פרטית, אקדמיה, ממשלה ורשות שופטת ועד מומחים (לא עורכי דין) מתחומים מסחריים, תעשייתיים ופיננסיים, נציגי גופים כמו ארגוני שילוח ובוררות ולשכות מסחר.
ארכיוני האיגוד נשמרים במכון ללימודי משפט מתקדמים, שבבית הספר ללימודים מתקדמים ומכילים רשומות המתוארכות משנותיו הראשונות, עד המאה הנוכחית. איגוד המשפט הבין-לאומי כונה בתחילה "האגודה לרפורמה וקודיפיקציית חוק האומות", ועבר לשמו הנוכחי בשנת 1895.
האיגוד מפרסם פרסומים מקצועיים, דוחות ועידות וקבוצות מחקר ותיעוד של הדיונים בישיבות העבודה של כל ועידה, יחד עם ההחלטות שאומצו. עותקים של מרבית דוחות הוועידות וכן פרסומים אחרים זמינים במטה האיגוד וחלקם זמינים אונליין.
האיגוד מעניק מלגות, מארגן ביאנלות בין-לאומיות במדינות מארחות ומקיים סמינרים בין-לאומיים למשפט בין-לאומי. איגוד המשפט הבין-לאומי הקים קרן מלגות במאי 2014 במטרה לעזור לאנשים צעירים להשתתף בכנסים אזוריים או דו שנתיים של האיגוד. הפרסים הראשונים הוענקו בספטמבר 2014 והעניקו מלגות ל-8 צעירים שנכחו בכנס אזורי בליסבון. 20 מלגות נוספות הוענקו עבור 20 צעירים להשתתף בוועידה הבין-לאומית של ILA 2016 ביוהנסבורג.
איגוד המשפט הבין-לאומי פועל באמצעות סניפים שהם אזוריים אך לרוב מוגבלים למדינה אחת בלבד. נכון לשנת 2022, יש לאיגוד 63 סניפים ברחבי העולם. אם אין סניף זמין באזור מסוים, חברי האיגוד יכולים להיות חברים במטה איגוד המשפט הבין-לאומי שבבריטניה. החל משנת 1949, מקום מושבו של הסניף הישראלי בירושלים וחברים בו 24 עורכי דין ישראלים (נכון לשנת 2022).
קבוצות לימוד

להלן רשימת הקבוצות הפעילות (נכון לשנת 2022):
| # | תאריך תחילת פעילות | שם |
| --- | --- | --- |
| 1 | נובמבר 2010 | הוראת משפט בין-לאומי (קבוצת אינטרסים) |
| 2 | אוקטובר 2014 | סנקציות של האו"ם ומשפט בין-לאומי |
| 3 | מאי 2017 | תפקיד הערים במשפט הבין-לאומי |
| 4 | נובמבר 2018 | פרקטיקה במדינות אסיאתיות של יישום מקומי של חוק בין-לאומי |
| 5 | נובמבר 2020 | החוק הבין-לאומי של ארגונים אזוריים |
ועדות

להלן רשימת הוועדות (נכון לשנת 2022):
| # | תאריך תחילת פעילות | שם |
| --- | --- | --- |
| 1 | מאי 1952 | המשפט המוניטרי הבין-לאומי |
| 2 | מאי 1962 | דיני חלל |
| 3 | מאי 1987 | תקנת ניירות ערך בין-לאומית |
| 4 | נובמבר 2006 | נשק גרעיני, אי התפשטות ומשפט בין-לאומי עכשווי |
| 5 | נובמבר 2008 | הגנה בין-לאומית על הצרכנים |
| 6 | נובמבר 2010 | בוררות מסחרית בין-לאומית |
| 7 | נובמבר 2010 | קניין רוחני ומשפט בין-לאומי פרטי |
| 8 | נובמבר 2012 | החוק הבין-לאומי ועליית מפלס הים |
| 9 | מאי 2013 | הגנה על פרטיות במשפט הבין-לאומי והפרוצדורלי הפרטי |
| 10 | אוקטובר 2014 | חוק הבריאות העולמי |
| 11 | אוקטובר 2014 | פיתוח בר-קיימא וכלכלה ירוקה במשפט הסחר הבין-לאומי |
| 12 | אפריל 2015 | שלטון החוק ודיני השקעות בין-לאומיים |
| 13 | נובמבר 2017 | השתתפות בממשל מורשת תרבות גלובלית |
| 14 | מאי 2017 | זכויות אדם בזמני חירום |
| 15 | נובמבר 2018 | שימוש בכוח: סיוע צבאי לפי דרישה |
| 16 | נובמבר 2018 | כבלי צוללות וצנרת תחת המשפט בין-לאומי |
| 17 | נובמבר 2020 | דיני מס בין-לאומיים |
| 18 | מאי 2021 | הגירה בין-לאומית ומשפט בין-לאומי |
הערות שוליים

↑  ILA. ABOUT US.
↑  ILA. Branches.
↑  ILA. Study Groups.
↑  ILA. Committees.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007601200905171  GND: 36991-3  ISNI: 0000 0001 2285 9877  LCCN: n80093365  NKC: uk2015867813  VIAF: 130769894   WorldCat (עם VIAF): 130769894
י.ח. דמרי בניה ופיתוח

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  דמרי
 מייסדים:  יגאל דמרי, חזקיה דמרי
 תקופת הפעילות:  1989–הווה (כ־36 שנים)
 מיקום המטה:  נתיבות
 בעלות:  יגאל דמרי
 ענפי תעשייה:  נדל"ן
 שווי שוק:  7.53 מיליארד ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  1.36 מיליארד ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  410 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  249 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  2.00 מיליארד ש"ח (2023)
 סך המאזן:  6.26 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  חורב אסי
 מנכ"ל:  דמרי יגאל
  
 www.dimri.co.il
 
י.ח. דמרי בניה ופיתוח בע"מ היא חברה העוסקת בתחום הנדל"ן היזמי למגורים ובנדל"ן מניב.
היסטוריה

החברה נוסדה בשנת 1989 על ידי יגאל דמרי.
בשנת 2004 הונפקה החברה לפי שווי של 204 מיליון ש"ח והפכה לציבורית. ניירות הערך שלה נסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב. ניירות הערך שהנפיקה החברה נכללים במדדי ת"א-נדל"ן ותל בונד.
לחברה הסמכה לתקן ISO 9002 והיא מקימה את הפרויקטים שלה בעצמה. יש לה מחלקת ביצוע עצמאית שאחראית על ביצוע כל עבודות הבנייה, החל משלב הביסוס ועד לסיום הבנייה.
מטה החברה נמצא בעיר נתיבות. בחברה מועסקים מעל 200 עובדים.
בעל השליטה בחברה הוא יגאל דמרי. ביולי 2022 הוגש נגדו כתב אישום על תיאום מחירים במכרז "מחיר למשתכן" בנתיבות.
החל מנובמבר 2024 נכללת מניית החברה גם במדד תל אביב 35. נכון לשנת 2024 שווי השוק של החברה הוא 7.45 מיליארד ש"ח, והיא חברת הבנייה הציבורית עם שווי השוק הגבוה בישראל.
ביולי 2024 חתמה החברה על עסקה לרכישת הקרקע במתחם שדה דב בעבור כ-1.1 מיליארד ש"ח.
בינואר 2025 דיווחה החברה כי בשנת 2024 חל גידול של 93% בהיקף הכנסותיה ממכירת דירות, שהסתכמו בכ-2.6 מיליארד ש"ח. החברה מכרה 1,101 דירות במחיר ממוצע של כ-2.4 מיליון ש"ח לדירה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  י.ח. דמרי בניה ופיתוח: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  אילן מוסנאים, חברת נדל"ן חדשה מצטרפת לבורסה: י.ח דמרי השלימה גיוס של 110 מיליון שקל לפי שווי של 204 מיליון שקל, באתר הארץ, 19 במאי 2004
↑  תומר גנון, כתב אישום נגד יגאל דמרי: "תיאם מחירים במכרז מחיר למשתכן", באתר כלכליסט, 13 ביולי 2022
↑  דיאנה בחור ניר, אמיתי גזית, "בתקופת האופוריה, כשכולם קנו קרקעות, לא זזתי. אני קונה רק כשאף אחד אחר לא", באתר כלכליסט, 26 בדצמבר 2024
↑  עופר פטרסבורג‏, למעלה ממיליארד שקל: י.ח דמרי רוכשת את הקרקע של חנן מור בשדה דב, באתר וואלה, 25 ביולי 2024
↑  עופר פטרסבורג‏, כמעט פי 2: י.ח דמרי מסכמת את 2024 עם גידול חד בהכנסות ממכירת דירות, באתר וואלה, 7 בינואר 2025
אלקטרה (חברה)

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  אלקטה
 חברות בנות:  אלקטרה-אפיקים
 מיקום המטה:  רמת גן 
 שווי שוק:  7.77 מיליארד ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  11.6 מיליארד ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  452 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  243 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  1.91 מיליארד ש"ח (2023)
 סך המאזן:  11.2 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  מיכאל זלקינד
 מנכ"ל:  איתמר דויטשר
  
 www.electra.co.il
 
אלקטרה בע"מ היא חברה ציבורית ישראלית בשליטת חברת אלקו הנסחרת במסגרת מדד תל אביב 125 ומתמקדת בתחומי התשתיות לבנייה והנדל"ן, כאשר במסגרת זו היא מפעילה זרוע בנייה עצמאית.
חטיבות

חטיבת האלקטרומכניקה העוסקת בתחומי מיזוג האוויר, החשמל והצנרת.
חטיבת המעליות והדרגנועים (אלקטרה מעליות), יבואנית בלעדית של מעליות "אוטיס" (OTIS).
חטיבת הבנייה.
אלקטרה fm - חטיבת ניהול ואחזקת מבנים (נקראה בעבר נכסי אריאל).
פ.ק. גנרטורים - חטיבת מחוללי חשמל ותאורה לתעשייה, לצבא, ולתשתיות.
היסטוריה

בשנת 1945 הוקמה "אלקטרה" על ידי יהודה גזונדהייט והיא פעלה כנציגת וסטינגהאוס בארץ ישראל. בשנת 1955 החלה אלקטרה לבצע את שלבי הגמר של ייצור מזגנים על פי הסכם עם חברת אמרסון לצורך ייצוא בעיקר לאפריקה. בשנת 1956 החלה למכור מקלטי רדיו של חברת אמרסון. בשנות ה-50 הייתה אלקטרה שותפה בבית החרושת אלבה לייצור מעליות, אולם בעיות בניהול השותפות הביאו לחובות כבדים ולסגירת המפעל.
בשנת 1964 הורחב המפעל של החברה בחולון בטקס בו נכח שר האוצר פנחס ספיר. בחברה עבדו אז מעל 300 עובדים והיא ייצרה מעליות, מזגנים לבתים ולרכבים ומכונות כביסה. אלקטרה הייתה כמעט החברה היחידה בישראל שעסקה בייצור מעליות.
בתחילת 1970 הקימו אלקטרה וגאס תעשיות (לימים "כלל תעשיות") חברת בת משותפת לאלקטרוניקה. באוגוסט 1970 רכשה החברה את חברת "אלקטרוניקה לישראל" (ששמה שונה אחר כך ל-ECI Telecom).
ב-1970 נרכשה החברה על ידי כלל תעשיות והייתה בבעלותה עד 1991, אז נמכרה לקונצרן אלקו. בשנת 1980 רכשה החברה את חברת רון נור שייצרה תנורים, תמורת 700,000 דולר.
בשנת 2012 נרכשה חברת חופרי השרון על ידי קבוצת אלקטרה ושמה שונה מ"חופרי השרון" ל"אלקטרה תשתיות חופרי השרון". החברה מתמחה בביצוע עבודות תשתית בחמישה תחומים: כבישים ותשתיות, גישור, מנהור, דחיקת צנרת ובנייה.
על מיזמי החברה נמנים:
מנהרות בכביש 6 (חציבה ושיטת Cut&Cover)
דחיקת צנרת בשיתוף עם חברה Wuwa Bau הגרמנית עבור קו ביוב AY בנתיבי איילון ועבור קו הובלת מי ים למתקן התפלה פלמחים
קטע ד' בקו הרכבת המהיר לירושלים בשיתוף עם חברת Max Bögl מגרמניה,
כביש 471
גשר ומנהרה בקו הרכבת למודיעין.
נתיבים מהירים בגוש דן.
במהלך שנת 2018 נהרגו 5 פועלים של החברה בתאונות באתרי בנייה.
בתחילת ינואר 2021 רכשה אלקטרה בע"מ 51% ממניות חברת התחבורה הציבורית "אפיקים" ממשפחת סלע תמורת 74 מיליון ש"ח. העסקה הושלמה באפריל באותה שנה. במסגרת העסקה שונה שם החברה ל"אלקטרה אפיקים".
במרץ 2021 הגישה רשות התחרות כתב אישום בגין הסדר כובל (קרטל) נגד אלקטרה מעליות וחברת הבת שלה צום וחברות נוספות בטענה להסדרי אי-תחרות על לקוחות שהתקיימו בינה לבין החברות הנוספות.
במאי 2021 רכשה החברה את מלוא הבעלות באגד תעבורה תמורת כ–200 מיליון שקל.
ב-30 בינואר 2022 הוכרזה זכיית השותפות של אלסטום, אלקטרה ודן במכרז להקמת הקו הירוק של הרכבת הקלה בתל אביב.
שיווק

בשנים 2008–2015 החברה העניקה חסות למועדון הכדורסל מכבי תל אביב, וכן לקבוצת הכדורסל נשים של א.ס. רמת השרון.
בשנת 2010 הוחרמה החברה על ידי בית הדין של העדה החרדית, בעקבות דרישת ארגון אתרא קדישא מחטיבת הנדל"ן של החברה שתבקש צו מניעה שיורה לשותפה חברת יפת, להפסיק את הריסות הקברים שנגרמים עקב חפירותיה בשטח בנייה בעיר יפו. על אף שאלקטרה הציגה לבית הדין חוות דעת משפטית של עו"ד רם כספי שמבהירה כי אין באפשרות החברה לעשות דבר לעצירת החפירות, אילתרו אתרא קדישא חוות דעת משלהם והחרם לא הוסר. בעקבות התקפות אלימות מצד חוגים קנאיים (סיקריקים) בחברה החרדית נגד רכבי וטכנאי חברת הבת שבאו לתקן את מוצריה בשכונות חרדיות, הודיעה החברה כי היא שוקלת להפסיק לתת שירות באזורים חרדיים.
בינואר 2011, בית דין צדק בני ברק הודיע על סיום החרם.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  אלקטרה: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  מודעה פרסומית, אלקטרה בע"מ, דבר, 23 באוגוסט 1945
↑  אקלים ודיעות קדומות, מעריב, 25 באוגוסט 1954
↑  יצוא האלף של מזגני האויר אמרסון, דבר, 4 בפברואר 1957
↑  הוחל בייצור מקלטי רדיו אמרסון, דבר, 12 ביולי 1956
↑  נסגר ביח"ר אלבה, מעריב, 2 ביוני 1957
↑  שמואל שליט, 30 אוטובוסים יצוידו עוד הקיץ במזגני אויר אלקטרה, מעריב, 31 במרץ 1964
↑  אין יציבות שכר בתעשיות המתכת, מעריב, 3 ביוני 1969
↑  דוד ליפקין, הוקם מטה תעשייתי משותף לכלל וגאס, דבר, 25 בפברואר 1970
↑  אלקטרה רכשה את חברת שניידר, דבר, 10 באוגוסט 1970
אלקטרוניקה ישראל נרכשה על ידי אלקטרה, מעריב, 12 באוגוסט 1970
↑  רווחי אלקטרה גדלו פי שלושה, מעריב, 9 בדצמבר 1970
↑  אלקטרה רכשה השליטה בתנורי פאר ב-700,000 דולר, דבר, 9 בדצמבר 1980
↑  לי ירון, מספר ההרוגים בתאונות בנייה עלה השנה ב-14%; 90% מההרוגים לא יהודים, באתר הארץ, 31 בדצמבר 2018
↑  גולן חזני, אלקטרה רוכשת את השליטה באפיקים ב־74 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 3 בינואר 2021
↑  תומר גנון, קרטל המעליות: כתב אישום על תיאום מחירים ומרמה נגד בכירים בקבוצת אלקטרה, באתר כלכליסט, 11 במרץ 2021
↑  גולן חזני, מתרחבת בתחבורה: אלקטרה רוכשת את אגד תעבורה ב-200 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 4 במאי 2021
↑  יובל שדה, הסינים נפסלו: נבחרו החברות שיקימו את הקו הירוק והסגול של הרכבת הקלה בגוש דן, באתר כלכליסט, 30 בינואר 2022
↑  אילנית חיות, ‏בגלל החרם: אלקטרה שוקלת להפסיק את השירות באזורים חרדיים, באתר גלובס, 20 ביולי 2010
↑  יוסי וויס, כך הפכה אתרא קדישא את "אלקטרה" לקורבן המאבק, באתר כיכר השבת
↑  אילנית חיות, ‏בגלל החרם: אלקטרה שוקלת להפסיק את השירות באזורים חרדיים, באתר גלובס, 20 ביולי 2010
↑  מסמך הסרת החרם, באתר בחדרי חרדים
סמל החברה המקורי בעיצוב דן ריזינגר, 1986