הירונימוס
הערות שוליים

↑  D. Brown, Vir trilinguis: a study in the biblical exegesis of Saint Jerome, Kampen 1992, pp.133-56, 368-371
↑  International Translation Day - 30 September, www.un.org
↑   A. Kamesar, Jerome, Greek Scholarship, and the Hebrew Bible: A Study of the Quaestiones Hebraicae in Genesim, Oxford 1993.
↑  ועידת קונסטנטינופול נתנה משנה תוקף להחלטות שהתקבלו בניקיאה כחמישים שנה קודם לכן. בניגוד להחלטות אלו, החלטותיה קיבלו את גיבויו של הקיסר תאודוסיוס, אשר העניק לנצרות הניקאנית מעמד של דת-מדינה, הכריז על שאר הכנסיות כמינות, החריב מקדשים ומקומות פולחן פאגאנים ורדף כל מי שאינו ניקאני.
↑  שמם של התרגומים הלטיניים למקרא שקדמו לאלו של הירונימוס הוא vetus latina. בניגוד לתרגומיו של הירונימוס, תרגומים החלו לעלות על הכתב בידי ראשוני הגולים מיהודה, ותחילה שיקפו את ההלכה היהודית. את מלאכתם המשיכו מתנצרים או נוצרים, אשר התבססו על תרגום השבעים. היות שרק בהדרגה ואף ברומא, הרומית לא הייתה שפת התרבות אלא היוונית -איכותם הספרותית הייתה ירודה. חשוב גם לזכור שהדוגמה הנוצרית התגבשה סופית (כמעט) רק בימיו של הירונימוס. בנוסף לבעיות של משלב שפה ועדכון התרגום על פי הדוגמה הנוצרית הנהוגה -הטרידה מאוד להנהגה הנוצרית עובדת היעדר אחידות הנוסח המקראי. מסיבות אלו, היה ערך רב במפעלו של הירונימוס בשלב זה.
↑  לא בכדי הירונימוס ביקר באלכסנדריה וקיסריה. בערים אלו אוריגנס יצק את יסודות התאולוגיה הנוצרית וכן ערך את ההקספלה ופירושיו האלגוריים -שכולם דומיננטיים מאוד ביצירתו של הירונימוס.
↑  הוולגאטה ותרגומה לאנגלית (Douay-Rheims Bible): https://vulgate.org הסיבות להיעלמותם של תרגומיו של הירונימוס היא שמעבר לחשד שכינן שהוא היה מתייהד, נפלו בהם טעויות בזמן העתקתם והם עברו עריכה ברוח התרגומים הלטיניים הקדומים או על פי דעת המעתיקים. החל מהמאה הי"ג, בפריס מתחילה התייצבות הדרגתית בנוסחה של הביבליה הלטינית.
↑   על ההיבטים התרגומיים ביצירתו של הירונימוס, נא ראו: B. Kedar-Kopfstein, The Vulgate as a Translation. Some Semantic and Syntactical Aspects of Jerome’s Version of the Hebrew Bible (PhD. Dissertation), Jerusalem Hebrew University, 1968; B. Kedar, 'The Latin Translations', in M. J. Mulder (ed.), MIKRA: Text, Translation, Reading and Interpretation of the Hebrew Bible in Ancient Judaism and Early Christianity, Philadelphia 1988; pp.298-338; M. A. Kraus, Jewish, Christian, and Classical Exegetical Traditions in Jerome’s Translation of the Book of Exodus - Translation Technique and the Vulgate, Leiden 2017.
↑  [1] 'They are interpreted before the coming of Christ and what they didn’t know, they translated in ambiguous sentences. We write after His Passion and Resurrection, not so much prophecy as history. For in the one are told what things were heard, in the other what were seen. What we understand better, we also translate better. […] I do not censure the Seventy, but I confidently prefer the Apostles to all of them. Christ speaks to me through their mouth […] the Latin copies are more correct than the Greek, and the Greek than the Hebrew! Truth is against these enviers (Jerome, Prologue to Genesis).
↑  Frederick Field, Origen Hexapla, Oxford : Clarendon Press, 1875
↑  Nida, שהוא אחד מגדולי מתרגמי הביבליה של ימינו, כינה לתוצר של גישה תרגומית החותרת לתרגום משמעויות - ולא תיבות: 'שקילות דינמית' ('dynamic equivalence'). הוא עסק בעיקר בתרגום המקראי -ולמטרות מיסיונריות, הוא קרא לערוך אדפטציה של הטקסט המקראי לקהלי יעד הרחוקים ביותר מעולם המושגים המערבי או היהודי-נוצרי. בשד.Newmark, Peter. Approaches to Translation. A. Wheaton Co. Ltd. Press, 1984
↑   על ההבטים הפרשניים ביצירתו של הירונימוס, נא ראו: C. T. R. Hayward, Saint Jerome's Hebrew Questions on Genesis, Oxford 1995, pp. 15-23; P. Jay, L'exégèse de saint Jérôme: d'après son 'Commentaire sur Isaïe', Paris 1985, pp.11-18, 111-123; Y.-M. Duval (ed.), Jerome: Commentaire sur Jonas, Paris 1985.
↑  אמנם אוריגנס נודע בעיקר בזכות פירושו אלגורי למקרא, אבל ההקספלה שאתה הוא ערך, מעידה על חשיבות המשמעות המילולית לגביו.
↑  לרשימת מכתביו של הירונימוס, נושאם, תאריך חיבורים ותעודתם: Letters of Jerome Dataset – corpus as structured data, with sender, receiver, and letter-type classification
↑   A. Cain, The Letters of Jerome: Asceticism, Biblical Exegesis, and the Construction of. Christian Authority in Late Antiquity; Oxford 2009;
↑  יצחק חן, ראשיתה של אירופה, האוניברסיטה הפתוחה, כרך א, יחידה 2, עמ' 210–211.
↑   על הירונימוס הפולמוסן נא ראו: R. González Salinero, Biblia y polémica antijudía en Jerónimo, Madrid 2003
↑  Saint Jerome, Three biographies: Malchus, St. Hilarion and Paulus the First Hermit Authored by Saint Jerome, London, 2012.
↑  התבוננות בתולדות התרגום המקראי מעלה שלמעשה התרגום מקראי, בין הנוכרי ובין היהודי -מעולם לא התיימר לשקף את מלוא האמיתות העברית. משום כך, במשך מאות שנים היהדות למשל התבוננה בתרגום אונקלוס כבפירוש, עד שקם רש"י וערך פירוש ייעודי. עם זאת, אבל להבדיל מאונקלוס הרשה לעצמו לתקן במכחול דק את המקרא, הירונימוס לעיתים לא היסס להתרחק מאוד מהמקור. כמו כן, בניגוד אליו וכבני-דורו היהודיים הירונימוס לא ממש ידע את רזי השפה העברית המקראית.
1 2  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ־ישראל, עמ' 56–57.
↑  אין שוני רב בין הירונימוס לשאר אבות הכנסייה בעניין היחס ליהודים. דבריו מלאי השטנה כנגדם הם חלק מהשיח האנטישמי המתקיים בכנסייה מאז ומתמיד: הירונימוס שמח לאידם של היהודים, כשהוא ראה את ארץ ישראל בשיממונה. אבלם על חורבן הבית התפרש אצלו כעונש על מות ישו וכהתגשמות נבואות הזעם של נביאי ישראל.
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ־ישראל, עמ' 59.
| תאולוגיה נוצרית |
| --- | --- | --- |
| האלוהות | השילוש הקדוש • האל האב • ישו • רוח הקודש • קרדו • ומן הבן • אריאניות • הסבליאניות • המקדוניות | תומאס מאקווינס, מחשובי התאולוגים הנוצריים, ציור של קרלו קריוולי |
| כריסטולוגיה | לוגוס • אינקרנציה • דיופיזיטיות • מונופיזיטיזם/מיאפיזיטיות • דונאטיזם • מונותליטיזם • נסטוריאניזם • לידת הבתולין • עליית ישו • הביאה השנייה | תומאס מאקווינס, מחשובי התאולוגים הנוצריים, ציור של קרלו קריוולי |
| האדם והאל | החטא הקדמון • כפרה • פלגיאניזם • חטא • שבעת החטאים • חסד • גאולה • פרדסטינציה • יוסטיפיקציה • קדוש (קדוש מגן) • הסקרמנטים • טרנסובסטנציאציה | תומאס מאקווינס, מחשובי התאולוגים הנוצריים, ציור של קרלו קריוולי |
| תאולוגים חשובים | טרטוליאנוס • אוריגנס • פוליקרפוס • אתנסיוס • בסיליוס הגדול • גרגוריוס מנזיאנזוס • הירונימוס • אמברוזיוס • אוגוסטינוס • יוחנן כריסוסטומוס • קירילוס האלכסנדרוני • ברנאר מקלרבו • תומאס אקווינס • אנסלם • לותר • צווינגלי • קלווין • וסלי | תומאס מאקווינס, מחשובי התאולוגים הנוצריים, ציור של קרלו קריוולי |
פורטל נצרות • מושגים בנצרות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300437005171  PLWABN: 9810649460605606  BIBSYS: 90272306  BNC: 000053962  BNE: XX874236  BnF: cb119074986 (data)  CANTIC: a10483937  CiNii: DA01043789  GND: 118550853  ICCU: CFIV010145  ISNI: 0000 0001 2321 3293  LCCN: n79124709  LNB: 000338267  MusicBrainz: 020ed8c3-99d5-4e54-a52f-d6d349e46dcb  NDL: 01023878  NKC: jn19981001563  NLA: 36534521  NLG: 91884  NSK: 000034555  NTA: 069616353  SELIBR: 189318  SNAC: w6r5192c  SUDOC: 027396436  TePapa: 47731  Trove: 1277857  ULAN: 500060933  VcBA: 495/16594  VIAF: 95147024   WorldCat (עם VIAF): 95147024 
הירונימוס הקדוש מאת ג'ובאני לורנצו ברניני בקתדרלת סיינה
הירונימוס הקדוש בחדר העבודה שלו, ציורו של האומן הסיציליאני מתקופת הרנסאנס אנטונלו דה מסינה.

הירונימוס מאת אלברכט דירר