stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טלסקופ חלל
מאפיינים עיקריים

מצפים אחדים שוגרו לחלל ורובם הרחיבו באופן ניכר את הידע האנושי על היקום. ביצוע תצפיות אסטרונומיות מן הקרקע מוגבל בשל סינון ופיזור הקרינה האלקטרומגנטית באטמוספירה של כדור הארץ. הפרעות אלה גרמו לכך שכדאי מאוד לבצע תצפיות מהחלל. מכיוון שהטלסקופים הללו מקיפים את כדור הארץ מחוץ למעטה האטמוספירה שלו, הם אינם נפגעים מזיהום האור הנובע ממקורות אור מלאכותיים על כדור הארץ. עם זאת, כיום קיימים בעולם טלסקופים קרקעיים, דוגמת הטלסקופ הבינוקולארי הגדול, והטלסקופים במצפה קק, אשר מסוגלים להתמודד חלקית עם ההפרעות הנגרמות על ידי האטמוספירה בעזרת מערכות אופטיקה מסתגלת (אנ').
אסטרונומיה מהחלל טומנת בחובה יתרונות נוספים מבחינת טווח התדרים האלקטרומגנטיים מחוץ לחלון האופטי ולחלון הרדיו, שני סוגי הקרינה האלקטרומגנטית החודרים את האטמוספירה. כך למשל אסטרונומית קרני ה־X אינה יכולה כלל להתבצע מכדור הארץ, אלא אך ורק מלוויינים כדוגמת צ'נדרה. גם תחומי האינפרה אדום והאולטרה סגול נחסמים עד שהם מגיעים לקרקע.
טלסקופים שמשמשים כמיצפי חלל נבדלים מלוויינים אחרים המופנים לכדור הארץ לצורך חישה מרחוק, כגון: ריגול, ניתוח מזג אוויר וסוגים אחרים של איסוף מידע. מיצפי החלל שוגרו, תוכננו, נבנו ותופעלו לאורך השנים, על ידי הארגונים הבאים: מנהל האווירונאוטיקה והחלל הלאומי (NASA), סוכנות החלל האירופית (ESA), הסוכנות היפנית לחקר החלל (JAXA), סוכנות החלל הקנדית (CSA), הארגון ההודי לחקר החלל (ISRO), רוסקוסמוס, מינהל החלל הסיני (CNSA), המרכז הלאומי למחקר מדעי (CNRS), סוכנות החלל האיטלקית (ASI), המרכז הגרמני לחקר החלל (DLR), המכון הקוריאני לחקר התעופה והחלל (KARI), סוכנות החלל הספרדית (אנ') (INTA) וארגונים נוספים ושיתופי פעולה מרחבי העולם.
מצפי החלל מיועדים למחקר מדעי בתחומי האסטרונומיה, האסטרופיזיקה והקוסמולוגיה ומהמאה ה־21 גם אסטרוביולוגיה. איסוף המידע הרב ממצפי החלל מתחומי מחקר אלו, יצר תְּחוּם דַּעַת חדש המשלב את מדעי המחשב, הבִּיג דָּאטָה, המתמטיקה, הפיזיקה והכימיה והנקרא אסטרואינפורמטיקה.
מצפי החלל מתחלקים לשני סוגים: מצפים הממפים את כל השמים (סקרים), ומצפים המבצעים תצפיות על חלקי שמיים וגרמי שמיים ניבחרים. שני סוגים אלו של מיצפי החלל מסווגים בהתאם לכל טווחי הספקטרום האלקטרומגנטי: קרינת גמא, רנטגן, אולטרה סגול, אור, אינפרא אדום, מיקרוגל, ורדיו. בנוסף לעיל גם מיצפים מיוחדים לגילוי גלאי חלקיקים וגלי כבידה. הפרויקטים השונים לתצפית בכל מיצפה בחלל ניבחרים מתוך הצעות רבות שמגיעות ממוסדות אקדמיים ומכוני מחקר מכל העולם. מצפי חלל רבים השלימו את משימתם בעוד אחרים עדיין פעילים או בבניה ומיצפים שמתוכננים לעתיד.
המצפים הגדולים של נאס"א

JWST‏ - James Webb Space Telescope - טלסקופ החלל ג'יימס וב אמור להשלים את האבל, ויאפשר גם תצפיות בהפרדה גבוהה בתחום האינפרה־אדום. שוגר בדצמבר 2021. הטלסקופ בתכנון נאס"א, סוכנות החלל האירופית, סוכנות החלל הקנדית והמכון המדעי של טלסקופ החלל (אנ') (STScI) שינהל את תפעול הטלסקופ בחלל. חברת נורת'רופ גראמן מערכות תעופה וחלל, הוא הקבלן הראשי של הטלסקופ.
IXPE‏ - Imaging X-ray Polarimetry Explorer - IXPE - טלסקופ סורק קיטוב קרני רנטגן, בתכנון נאס"א וסוכנות החלל האיטלקית ששוגר בדצמבר 2021. המשימה תחקור ותאפשר מיפוי שדות מגנטיים של עצמים אסטרונומיים קיצוניים ואקזוטיים, כמו חורים שחורים, כוכבי נייטרונים ופולסרים.
The Hubble Space Telescope - HST - טלסקופי החלל, כדוגמת טלסקופ החלל האבל נקראים מצפי החלל הגדולים האופטיים. בהאבל תלו תקוות גדולות אך מיד לאחר שיגורו, באפריל 1990, התברר כי המראה שלו אינה מדויקת, והיה צורך להרכיב לו "משקפיים" במבצע השדרוג החללי הגדול הראשון בהיסטוריה (1993). לאחר התיקון המצפה החל לפעול ונתן תוצאות שסיפקו חומר לניתוח לאסטרונומים ותאורטיקנים ברחבי העולם ושימשו בסיס לכמה מהתגליות הגדולות של האסטרונומיה במאה ה־20 ובכלל. נכון למאי 2014, האבל ממשיך לפעול ולספק תוצאות.
Compton Gamma Ray Observatory - CGRO -, מצפה קרני הגמא קומפטון ששוגר בשנת 1991 ופעל עד לשנת 2000. נאס"א נאלצה לשרוף אותו באטמוספירה לאחר כמה שנות שירות מדעי מועיל; זאת מכיוון שהגירוסקופים שלו כשלו, וכאשר כשל האחרון שבהם, הברירה הייתה להסתכן באובדן שליטה או להרוס את המצפה. נאס"א ריסקה אותו אל האוקיינוס השקט בשנת 2000.
The Chandra X-ray Observatory - CXO - מצפי קרינת־X שייכים לסדרת המצפים הגדולים. טלסקופ החלל צ'נדרה נקרא על שמו של האסטרופיזיקאי ההודי צ'אנדרסקאר. הוא משמש לחקר גלקסיות רחוקות והוא עדיין פעיל.
The Spitzer Space Telescope - SST - טלסקופ החלל שפיצר הוא הרביעי בסדרת המצפים. במקור נקרא SIRTF - Space Infrared Telescope Facility, טלסקופ חלל בתחום האור האינפרה־אדום. שוגר ב־18 באוגוסט 2003.
Kepler space telescope - טלסקופ החלל קפלר - שוגר במרץ 2009, ומטרותיו הן גילוי כוכבי לכת חוץ־שמשיים וחקר כוכבים. מתוכנן לפעול שלוש וחצי שנים.
Fermi Gamma-ray Space Telescope - FGST - טלסקופ החלל פרמי (אנ') - שוגר ב־11 ביוני 2008 ומטרתו היא לצפות במקורות קרני גמא בחלל (התפרצויות גמא). הטלסקופ מאפשר לתצפת בפוטונים באנרגיות גבוהות יותר מאלו שנצפו עד שיגורו. הוא מורכב מ־2 חלקים: LAT) Large area telescope), צופה במקורות קרינה עם פוטונים בעלי אנרגיה גבוהה במיוחד ואילו ה־GBM) Gamma-ray burst monitor) צופה במקורות בטווח אנרגיה נמוך יותר בו ישנם יותר פוטונים. בנוסף ה־GBM מאפשר לגלות התפרצויות קרני גמא בצורה מהירה מאחר שהוא רואה את רוב השמיים, לעומת ה־LAT הצופה על חלק קטן יותר מהשמיים.
מצפי חלל עתידיים > טלסקופים לעשור השלישי והרביעי של המאה ה־21

SPHEREx‏ - Spectro-Photometer for the History of the Universe, Epoch of Reionization, and Ices Explorer - טלסקופ החלל SPHEREx (אנ') - טלסקופ פוטומטר ספקטרומטרי של נאס"א שוגר לחלל במרץ 2025. הטלסקופ מיועד לבצע סקר כל השמים כדי למדוד את הספקטרום הקרוב לאינפרא אדום של כ־450 מיליון גלקסיות.
PLATO‏ - PLAnetary Transits and Oscillations of stars - טלסקופ החלל PLATO - טלסקופ חלל בתכנון איס"א המיועד לאיתור כוכבי־לכת חוץ־שימשיים בשיטת הליקוי (באנגלית: Transit photometry) וחקירת תנודות בכוכבים. טלסקופ עתידי של סוכנות החלל האירופאית הצפוי להתחיל את משימתו בחלל בשנת 2026.
RST‏ - Nancy Grace Roman Space Telescope - טלסקופ החלל ננסי גרייס רומן, לשעבר, Wide Field Infrared Survey Telescope - WFIRST - טלסקופ החלל WFIRST - טלסקופ לסקר תת־אדום רחב־שדה של נאס"א המתוכנן לשיגור בשנת 2027.
ARIEL‏ - Atmospheric Remote-sensing Infrared Exoplanet Large-survey - טלסקופ החלל ARIEL (אנ') - טלסקופ של סוכנות החלל האירופית, המיועד לחקר ואפיון כוכבי לכת חוץ־שמשיים ומתוכנן לשיגור בשנת 2028.
ATHENA‏ - Advanced T'elescope for High Energy Astrophysics - טלסקופ החלל ATHENA (אנ') - טלסקופ מתקדם לאסטרופיזיקה אנרגטית גבוהה של סוכנות החלל האירופית, נאס"א וסוכנות החלל היפנית שמתוכנן לשיגור ב־2034. המטרות העיקריות של המשימה הן למפות מבני גז חם, קביעת תכונותיהם הפיזיות, וחיפוש אחר חורים שחורים סופר־מסיביים.
LISA‏ - Laser Interferometer Space Antenna - גלאי החלל LISA (אנ') - גלאי חלל לזיהוי ומדידה מדויקת של גלי כבידה, מטעם נאס"א וסוכנות החלל האירופית, שמתוכנן לשיגור בשנת 2037.
מצפי חלל עתידיים > רעיונות לטלסקופים עתידיים של נאס"א, לעשור הרביעי של המאה ה־21

להלן ארבע הצעות במסגרת משימות מדע אסטרטגיות גדולות של נאס"א (באנגלית: Large strategic science missions) הידוע בשם הקודם תוכנית פלאגשיפ.
בשנת 2016 הוצעו לבחירה לשנת 2020 ארבעה טלסקופי חלל שונים. בשנת 2019 ארבע הקבוצות העבירו את הדוחות הסופיים שלהן לאקדמיה הלאומית למדעים, שהוועדה העצמאית לסקר העשור במדע פלנטרי (אנ') שלה מייעצת לנאס"א, ותבחר, איזו משימת טלסקופ חלל צריכה להיות בראש סדר העדיפויות. הבחירה תתקיים בתחילת העשור השלישי של המאה העשרים ואחת, והמשימה תושק בערך בשנת 2035. להלן ארבעת טלסקופי החלל המוצעים:
HabEx‏ - Habitable Exoplanet imaging Mission - טלסקופ החלל HabEx (אנ') - טלסקופ אופטי, על־סגול ואינפרא אדום שישתמש בספקטרוגרפים כדי לאתר ולאפיין כוכבי לכת ישיבים חוץ־שימשיים דמוי כדור הארץ.
OST‏ - Origins Space Telescope - טלסקופ החלל OST (אנ') - טלסקופ סוקר באינפרא אדום. הטלסקופ יספק מגוון כלים חדשים ללימוד היווצרות כוכבים והתווך הבין־כוכבי בתוך שביל החלב תוך שימוש בקרינה אינפרא אדום ויכולות ספקטרוסקופיות חדשות.
Lynx‏ - Lynx X-ray Observatory - טלסקופ החלל Lynx (אנ') - מצפה לינקס בקרני רנטגן. הטלסקופ יוכל לאתר ולאפיין אובייקטים קלושים במיוחד וללמוד תהליכים פיזיים במגוון רחב מאוד של הגדרות אסטרופיזיות.
LUVOIR‏ - Large UV Optical Infrared Surveyor - טלסקופ החלל LUVOIR (אנ') - מצפה סוקר גדול בעל־סגול ובתת־אדום. מטרתו המדעית העיקרית היא לאפיין מגוון רחב של כוכבי לכת חוץ־שימשיים, מטרה נוספת היא לאפשר מגוון רחב של אסטרופיזיקה, החל מיינון קוסמי, היווצרות הגלקסיה והתפתחותה, ועד להיווצרות כוכבים וכוכבי לכת, ותצפיות הדמיה וספקטרוסקופיה של גופי מערכת השמש.
ראו גם

לוויין צילום
טלסקופ החלל האבל
טלסקופ החלל ג'יימס וב
טלסקופ החלל גאיה
אוקלידס (חללית)
מצפה כוכבים מוטס (אנ')
לקריאה נוספת

* Neil English, , Springer, 1st ed. 2017, 978-3-319-27812-4.
הערות שוליים

↑  Felicia Chou, NASA Selects Mission to Study Black Holes, Cosmic X-ray Mysteries, NASA, 3 January 2017
↑  ESA Science & Technology - Extended life for ESA's science missions, sci.esa.int
↑   גדעון לב, הטלסקופ אוקלידס ינסה לפענח את תכונות היקום האפל, באתר הארץ, 1 ביולי 2023
↑  Whitney Clavin, NASA Officially Joins ESA's 'Dark Universe' Mission, NASA, 24 January 2013
↑   גדעון לב, טלסקופ חלל חדש יביט אל מעמקי היקום בניסיון לפענח את "האינפלציה הקוסמית", באתר הארץ, 12 במרץ 2025
↑  Steve Cole, NASA Selects New Mission to Explore Origins of Universe, NASA, 13 February 2017
↑  ESA Media Relations Office, ESA selects planet-hunting PLATO mission, ESA, 19 February 2014
↑  Felicia Chou, NASA Introduces New, Wider Set of Eyes on the Universe, NASA, 18 February 2016
↑  ESA, Ariel moves from blueprint to reality, esa.int, 12 November 2020.
↑   European Space Agency, Mission Summary, ESA, 1 September 2019
↑  Jeff Foust, ESA moves forward on gravitational wave and exoplanet missions, spacenews.com, June 21, 2017.
↑  Sarah Scoles, NASA Considers its Next Flagship Space Telescope, Scientific American, 30 March 2016
↑  Daniel Clery, NASA is planning four of the largest space telescopes ever. But which one will fly?, sciencemag.org, Dec.13, 2018.
↑  Hanneke Weitering, Space Telescopes of the Future: NASA Has 4 Ideas for Great Observatory to Fly in 2030s, space.com, January 10, 2019.
↑  Mitch Ambrose, NASA Astrophysics Chief Makes Case forhttps://hubblesite.org/contents/news-releases/2021/news-2021-037 ‘Flagship’ Telescopes, aip.org, August 15, 2019.(הקישור אינו פעיל, 5.1.2024)
↑  Mara Johnson-Groh, Four flagship missions are proposed in the 2020 Decadal Survey, spie.org, 16 October 2020.
↑  Four space telescopes
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4260287-7  LNB: 000297871 
השוואת טווחי העבודה של אורכי הגל בחלל ובקרקע לעומת 'חלונות השקיפות האטמוספיריים'
מצפי חלל (+3 מצפים קרקעיים) וטווחי העבודה שלהם באורכי הגל. כחולים מציינים משימות עבר או נוכחיות, וירוקים משימות בפיתוח, כולם החל משנת 2005
השוואה בין המראה הראשית של ג'יימס וב להאבל ולאדם ממוצע
השוואת טלסקופי חלל לפי קטרים
שפיצר, האבל ו־XMM עם החלקים החשובים ביותר שלהם
דיאגרמת השוואת קוטר המראה החזוי של טלסקופ החלל OST
השוואה בקנה מידה, בין המראות הראשיות של טלסקופ החלל האבל, טלסקופ החלל ג'יימס וב ו־LUVOIR-A‏ (15 מטר)
בנקאות בישראל

מערכת הבנקאות בישראל מורכבת מ-10 בנקים ישראליים ו-4 בנקים זרים. הבנקים מהווים את עמוד התווך של הפעילות הכלכלית במשק הישראלי ומרבית הפעילות הכלכלית מתבצעת במימונם. מערכת הבנקאות נשלטת על ידי חמש קבוצות עסקיות עיקריות: בנק הפועלים, בנק לאומי, בנק דיסקונט, בנק מזרחי טפחות, והבנק הבינלאומי, המחזיקות יחד בנתח שוק של כ-95% מהפעילות הבנקאית במדינה. הללו כפופים למדיניות בנק ישראל, הבנק המרכזי של מדינת ישראל, וליחידת הפיקוח על הבנקים שלו.
המערכת הבנקאית הישראלית מספקת מגוון שירותים פיננסיים ללקוחות פרטיים ועסקיים, כגון חשבונות עובר ושב, הלוואות, משכנתאות, ניהול חסכונות והשקעות, וכן שירותי ניהול נכסים פיננסיים. עם השנים חלה עלייה בשימוש בשירותי בנקאות דיגיטלית, המאפשרים ללקוחות לנהל את כספיהם דרך האינטרנט והיישומונים. הוקם בנק "וואן זירו", הבנק הדיגיטלי הראשון בישראל, והתקבל אישור בנק ישראל להקמת בנק דיגיטלי שני, בנק אש ישראל, הנמצא בהקמה. הבנקים הוותיקים מאפשרים גם הם מתן שירותי בנקאות דיגיטלית בסניפים הקיימים, ואף הקימו סניפים דיגיטליים.
חקיקה ואסדרה

בנק ישראל הוא הבנק המרכזי של מדינת ישראל, הפועל מכוח חוק בנק ישראל. בראשו עומד נגיד בנק ישראל ומשרדיו הראשיים שוכנים בקריית הממשלה בירושלים. תפקידיו המרכזיים הם שמירה על יציבות המחירים באמצעות קביעת שער הריבית, ונקיטת אמצעים משלימים במסגרת המדיניות המוניטרית, אסדרת פעילות הבנקים, וניהול יתרות המט"ח הלאומיות. הוא מפעיל גם את יחידת ההמפקח על הבנקים, המפקחת על יציבות התאגידים הבנקאיים, שמירה על ניהולם התקין ושמירת ההגינות בין הבנקים ולקוחותיהם. בנק ישראל מפרסם מחקרים בתחומי הבנקאות, המתארים ומנתחים את ההתפתחויות במערכת הבנקאות.
בנוסף לחוקים כלליים, החלים על בנקים בהיותם חברות, מוסדרת פעילות הבנקים בחוקים ייעודיים אחדים:
פקודת הבנקאות, 1941 – הסדרה של תחום הבנקאות על ידי ממשלת המנדט.
חוק הבנקאות (שירות ללקוח) – חוק משנת 1981, המגדיר את חובותיהם של תאגידים בנקאיים בנוגע למתן שירותים ללקוחותיהם.
חוק הבנקאות (רישוי) – חוק משנת 1981, המסדיר את פעילותם של תאגידי בנקאות בישראל ואת תחומי עיסוקיהם.
חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות – מסדיר את פעילות הבנקים בתחום ייעוץ השקעות.
בנקים בישראל > הבנקים העיקריים

נכון לשנת 2024 פועלים בישראל עשרה בנקים מסחריים, ארבעה בנקים זרים, שש חברות סולקות כרטיסי אשראי וחברת שירותים משותפת לסליקה. כולם נתונים לפיקוח יחידת המפקח על הבנקים של בנק ישראל. חמש קבוצות שולטות ברוב הפעולות הבנקאיות בארץ:
בנק לאומי לישראל – הבנק הגדול והוותיק בישראל. נוסד בלונדון בשנת 1902 בשם "בנק אנגלו-פלשתינה", על פי חזונו של בנימין זאב הרצל וביוזמתו האישית, כזרוע כלכלית לתנועה הציונית הצעירה. לאחר קום המדינה הוסב שמו ל"בנק לאומי" והוא שימש כמעין בנק מרכזי בראשית ימי המדינה. ניסיונות מתמשכים של המדינה להפריט את הבנק בדרך "סטנדרטית", כלומר על ידי מכירתו, או לפחות את גרעין השליטה, לא צלחו, ולבסוף נמכרו מניותיו לציבור הרחב.
בנק הפועלים – הבנק השני בגודלו בישראל. נוסד בשנת 1921 על ידי המוסדות המרכזיים של "היישוב" – ההסתדרות הציונית וההסתדרות הכללית של העובדים העבריים בארץ ישראל. כפי שניתן ללמוד משמו, הוא יועד עבור מעמד הפועלים בראשיתו, ופעל על בסיס קואופרטיבי. בשנות קיומו, פיתח הבנק רשת סניפים ופעילות בנקאית מסחרית בכל תחומי הבנקאות, והוא מספק מגוון שירותים בנקאיים ופיננסיים בישראל ומחוצה לה.
בנק מזרחי טפחות – נוסד בשנת 1923 על ידי תנועת המזרחי, ולאחר מכן התמזג עם בנק טפחות למשכנתאות. נשלט על ידי קבוצת עופר-ורטהיים. הבנק מחזיק ב-50% מהשליטה בבנק יהב ורכש את בנק אגוד, שהתמזג לתוכו.
בנק דיסקונט לישראל – הבנק הרביעי בגודלו, נוסד בשנת 1935 בשם "בנק א"י לדיסקונט" על ידי המשפחות קרסו, אלבו ורקנאטי. הבנק שרד את שנות המשבר הקשות של מלחמת העולם השנייה והפך לאחר קום המדינה לבנק גדול ומוביל. הבנק חווה קשיים עקב החלטות עסקיות שגויות ויחסי עבודה רעועים בין ההנהלה ווועד העובדים, אך התאושש מהם. הבנק שולט שליטה מלאה בבנק מרכנתיל דיסקונט והוא נשלט על ידי משפחת ברונפמן הקנדית-ישראלית.
הבנק הבינלאומי – הקטן מבין חמשת הבנקים הגדולים, נשלט על ידי קבוצה בראשות איש העסקים צדיק בינו. בבעלותו נמצא גם בנק מסד, וכן מוזגו לתוכו בנק אוצר החייל, יובנק ובנק פועלי אגודת ישראל.
בנוסף לחמש הקבוצות העיקריות פועלים בישראל עוד שני בנקים מסחריים הנותנים שירות ללקוחות פרטיים ועסקיים: בנק ירושלים והבנק הדיגיטלי ONE ZERO, שהחל לפעול בשנת 2022. בדצמבר 2022 אישר בנק ישראל הקמה של בנק דיגיטלי נוסף "בנק אש ישראל".
בנקים זרים להם סניף בישראל: Citibank N.A,‏ HSBC,‏ BNP פריבה, דויטשה בנק, קרדיט סוויס וסטייט בנק אוף אינדיה ובעבר פעל בה גם בנק ברקליס.
ריכוזיות

הריכוזיות בתחום הבנקאות בישראל מתבטאת שחמשת הבנקים הגדולים שולטים ב-95% מהפעילות הבנקאית בישראל. בעבר שני הבנקים הגדולים, בנק הפועלים ובנק לאומי, שולטים יחד ברוב הפעילות הבנקאית, ולעיתים נחשבים לדואופול. בניסיון לצמצם את הריכוזיות ואת ניגוד העניינים במערכת הבנקאית, אישרה הכנסת ב-2005 את רפורמת בכר, שעיקרה הפרדת קרנות הנאמנות וקופות הגמל מהבנקים ומכירתן לבתי השקעות ולחברות ביטוח. הפיקוח על הבנקים פועל להגברת התחרות בענף, בייחוד במגזר משקי הבית. בין הצעדים שננקטו: קידום כניסה של בנק זר שיפעל מול לקוחות קמעוניים, הקמת בנק אינטרנטי, הקמת בנק קואופרטיבי או איגוד אשראי, הפרטת בנק הדואר, קידום הפצתן של קרנות נאמנות באינטרנט, והפרדה בין חברות כרטיסי האשראי לבנקים על ידי מכירתן, בהתאם למסקנות ועדת שטרום. למרות התפתחויות אלו, נותרה רמת הריכוזיות במערכת הבנקאית גבוהה בהשוואה לעולם המערבי, והתחרותיות בה נמוכה יחסית. המענה לכך נמצא בהמשך פיתוח השוק הפיננסי החוץ-בנקאי, לרבות פיתוח שוק הון משוכלל, והסדרת הפעילות במכשירים פיננסיים מורכבים. ניסיון נוסף היה החלטת רשות התחרות בשנת 2020 לחייב את חמשת הבנקים הגדולים ששולטים בחברת מרכז סליקה בנקאי (מס"ב) לתת גישה למערכות שלה לגופים נוספים העוסקים בהעברת כספים, כמו חברות האשראי שהופרדו מהבנקים בשנת 2018, והתקשו להתחרות בבנקים ללא גישה למערכת.
מהלך נוסף מספטמבר 2021 כונה "רפורמת המעבר המהיר" כמענה לצמצום הריכוזיות. כחלק מהמהלך עלתה לשימוש הציבור מערכת מקוונת המאפשרת ללקוחות הבנקים ניוד מהיר ופשוט למתחרים, בהשוואה לתהליך מורכב ומסורבל יותר שהיה קודם לכן. בחודשיים לאחר השקת המערכת השתמשו בה למעלה מ־10,000 איש כדי לבצע ניוד בין הבנקים, ועוד רבבות הגישו בקשות למעבר בחודשים שלאחר מכן. בעקבות הרפורמה השתנתה מדיניות שימור הלקוחות בבנקים באופן המשפר את תנאי הלקוח הממוצע.
בנקים שנסגרו

פעמים אחדות הגיעו בנקים בישראל למצב של חוסר יכולת לפרוע את התחייבויותיהם, ולכן נתפסו על ידי בנק ישראל והועברו לפירוק. בכל המקרים פעל בנק ישראל לצמצום הפגיעה במפקידים. ברבים מהמקרים הועמדו לדין מנהלי הבנקים, על מעשים פליליים שלהם שגרמו להתמוטטות הבנק, ובחלק מהמקרים הוגשה תביעה אזרחית נגד דירקטורים, לפיצוי בנק ישראל על הנזק שנגרם לו. הבנקים שהתמוטטו הם:
| --- | --- |
 בנק פויכטוונגר  בנק אלרן  בנק קרדיט  בנק זרובבל:  בנק ארץ ישראל בריטניה  בנק צפון אמריקה  הבנק למסחר  הבנק לפיתוח התעשייה
בנקים שנרכשו ומוזגו

בעבר פעלו בישראל כ-40 בנקים עצמאיים, שנרכשו ומזגו לתוך בנקים אחרים, כולל כל הבנקים למשכנתאות שפעלו בישראל.
רשימה חלקית של בנקים שנרכשו ומזגו:
| שם | שנת הקמה | שנת מיזוג | בעלות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| בנק אפותיקאי כללי | 1922 | 2012 | בנק לאומי | הפך ל"בנק לאומי למשכנתאות" מוזג לתוך לאומי |
| בנק אגודת ישראל | 1965 | 1972 | בנק לאומי | בסוף 1971 נקלע הבנק לקשיים ובתחילת 1972 נמכר לבנק לאומי |
| בנק אוצר החייל | 1946 | 2018 | הבנק הבינלאומי | בסוף 2018 הוחלט בבנק הבינלאומי למזג את אוצר החייל והוא חדל יותר מלהתקיים כבנק נפרד |
| בנק אמריקאי ישראלי | 1933 | 1999 | בנק הפועלים |  |
| בנק הולנד | 1934 | 1968 | בנק דיסקונט | שלוחה של בנק זר שנמכרה |
| בנק הספנות | 1962 | 2003 | בנק הפועלים | הוקם על ידי מדינת ישראל כדי לסייע במימון ענף הספנות בישראל |
| בנק טפחות למשכנתאות | 1944 | 2005 | בנק מזרחי טפחות |  |
| יובנק | 1934 | 2015 | הבנק הבינלאומי | הוקם בשם "בנק א"י לתועלת האשראי" מוזג לתוך הבנק הבינלאומי ב-2015 |
| בנק פועלי אגודת ישראל | 1977 | 2015 | הבנק הבינלאומי | בשנת 2015 מוזג אל תוך הבנק הבינלאומי ומשמש כשלוחה שלו, תחת מותג נפרד |
| בנק פ.ק.או. | 1930 | 2003 | בנק הפועלים | נרכש על ידי בנק הפועלים ב-2003 |
| בנק קונטיננטל | 1974 | 2004 | בנק הפועלים |  |
| בנק קופת העובד הלאומי לאשראי וחיסכון | 1947 | 2005 | בנק אוצר החייל |  |
| בנק אגוד | 1951 | 2020 | מזרחי טפחות | הוקם בשנת 1951, נרכש על ידי בנק מזרחי טפחות בשנת 2020. |
ניהול הפעילות הבנקאית

פעילות הבנקים בישראל מנוהלת באמצעות שבעה מגזרי פעילות עיקריים. מגזרי הפעילות נקבעו על פי הנחיות המפקח על הבנקים בבנק ישראל, והיא מבוססת על מאפייני הלקוחות וסוגי המוצרים בכל מגזר, על פי קריטריונים שקובעת לעצמה הנהלת הבנק.
מגזר בנקאות עסקית – משרת חברות גדולות ובעיקר מתן אשראי
מגזר בנקאות פרטית – משרת לקוחות בעלי עושר פיננסי גבוה.
מגזר בנקאות מסחרית – משרת לקוחות עסקיים בינוניים.
מגזר משקי הבית - משרת לקוחות פרטיים כגון מקבלי משכורת ובעלי תיקי השקעות קטנים.
מגזר עסקים קטנים – משרת לקוחות עסקיים קטנים.
מגזר ניהול פיננסי – עוסק בפעילות ניהול הנכסים והתחייבויות של הבנק, כגון סיכוני שוק ונזילות וכן את ניהול תיק הנוסטרו.
המגזר האחר - כולל הכנסות והוצאות אחרות שלא ניתן לשייך לאחד המגזרים האחרים.
משבר מניות הבנקים

משבר מניות הבנקים היה משבר כלכלי חריף, שהתרחש בישראל בשנת 1983 והביא להלאמת הבנקים הגדולים בישראל כדי למנוע את התמוטטותם, וירידה ניכרת בערכן של השקעות הציבור במניות הבנקים במסגרת "הסדר מניות הבנקים".
משבר המניות נוצר בעקבות פעולה מכוונת של רוב הבנקים הגדולים לווסת את שערי מניותיהם תוך הבטחת עלייה מתמדת ורצופה בשערי המניות (ומניעת ירידה או אף קיפאון ברמת השערים, ולו אף ליום אחד). בתהליך זה החל בנק הפועלים בראשות מנהלו יעקב לוינסון ואחריו נסחפו יתר הבנקים הגדולים והבינוניים שמניותיהם נסחרו בבורסה לניירות ערך (למעט הבנק הבינלאומי הראשון). כדי להבטיח זאת, הזרימו הבנקים, בהתמדה, מדי יום, ביקוש גדול למניותיהם (כאשר הם נסוגו ממנו בהגיע השער היומי לרמה הרצויה להם). בפעולה זו נעזרו הבנקים בכספי המשקיעים והחוסכים בבנקים, אותם שכנעו לרכוש את מניות הבנקים, כ"השקעה סולידית" ובטוחה, וכן בכספי קופות הגמל וקרנות הנאמנות, אותן ניהלו עבור הציבור. פעולת הוויסות הביאה לכך ששערי מניות הבנקים עלו באופן קבוע ומתמיד, כך שנראה כאילו מניות אלה חסינות מירידה ונושאות תשואה נאותה. עליית שערי מניותיהם אפשרה לבנקים להמשיך ולמכור מניות נוספות ולהגדיל את יכולתם להשקיע ולגייס כספים (מנוף פיננסי).
מאמצע שנת 1983 איבד הציבור את אמונו בבועת מניות הבנקים והחל מוכר את מניות הבנקים ורוכש במקומן מטבע זר. כעבור זמן קצר החלו הבנקים להתקשות ברכישת היצע המניות של הציבור וב-6 בספטמבר 1983 הגיעו לקצה יכולתם ופרץ משבר. אובדן היכולת לספוג את ההיצע עלול היה להביא רבים מלקוחות הבנקים לפשיטת רגל, משום שרכשו את המניות באשראי שאותו לא יוכלו לפרוע, ולהביא את הבנקים עצמם לפשיטת רגל, משום שהבטוחות לאשראי רב שנתנו היו מניותיהם בלבד. כדי למנוע אפקט דומינו זה, שיביא לקריסה כלכלית, הופסק המסחר במניות ארבעת הבנקים הגדולים, ובתוך שבועיים גובש "הסדר מניות הבנקים", שבו נטלה הממשלה על עצמה התחייבות לפדות את המניות במועדים שונים, יחסית לערכן ערב סגירת הבורסה. השליטה בבנקים עברה לידי ממשלת ישראל, אך למנהליהם החדשים הושארה עצמאות עסקית מלאה, במטרה לאפשר לבנקים שמירה על כושרם לפעול בשוקי הכספים. במרוצת השנים השלימה ממשלת ישראל בהדרגה את הפרטת הבנקים שהולאמו.
עמלות

הבנקים גובים מלקוחותיהם עמלות בתמורה למתן שירותים. העמלות מהוות מרכיב בעלות המוטלת על הלקוח בעת ביצוע עסקה פיננסית. כאשר מדובר בפיקדון, העמלה העיקרית היא דמי ניהול חשבון. על הלוואה הלקוח משלם ריבית, ברמה התלויה בשיעורי הריבית בשוק הכספים. בנוסף לכך הוא משלם עמלה על העבודה שהבנקאי השקיע לשם ביצוע ההלוואה. כן ניתן לחייב בעמלה עבור מתן שירותים ללקוח כמו קנייה ומכירה של ניירות ערך, או עמלות מיוחדות כמו עבור הזמנת דו"ח שמאות לנכס, במטרה לקבל אותו לביטחון אשראי. הבסיס לחישובי העמלה הבנקאיים הוא, עקרונית, העלות הכרוכה בביצוע הפעולה. ואכן, חישובי העלות של פעולה בנקאית נדרשו מהרשויות המפקחות על הבנקים. אך קיים קושי אובייקטיבי בעריכת החישוב. בכל תמחיר מבחינים בין "הוצאות ישירות" לבין "הוצאות כלליות". את הראשונות קל לזקוף לחובת הפעילות המבוצעת. לעומת זאת, את ההוצאות הכלליות, בגין אוסף רחב של פעולות (כולל למשל הוצאות פרסום), קשה לאמוד את החלק היחסי שלהן בגין הפעילות הפיננסית הספציפית. ולכן, התחשיב אינו מבוסס במלואו על התמחיר. ככלל, אין עמלות הבנקים חורגות מן השיטה המקובלת לקביעת מחירים: עד כמה קיימת תחרות במכירת המוצר, האם ללקוח קל או קשה להפסיק את השימוש במוצר, ושאר חישובים כלכליים. זהו המפתח שמתאר לחובת אילו עסקאות יש לכלול יותר "הוצאות כלליות" במרכיב התמחיר של העמלה הבנקאית.
אחד התהליכים המרכזיים שעובר ענף הבנקאות הוא תהליך המעבר לאמצעים הדיגיטליים הכולל את החשבונות האישיים באתרי האינטרנט, יישומונים ומכונות אוטומטיות (כספומטים). תהליך זה נועד למצות את היעילות של הטכנולוגיה ובכך לצמצם את השימוש באמצעים הישנים, שזה כולל את הסניפים והפקידים (כספרים). במסגרת התהליך כל הבנקים (למעט מזרחי טפחות) סגרו סניפים, סגרו קופות וגם עשו שימוש בגובה העמלות על מנת לעודד את הלקוחות להשתמש באמצעים הדיגיטליים ולהיגמל מהתלות בפקידים. לשם כך, הבנקים קבעו עמלות נמוכות משמעותית על פעולות באמצעים הדיגיטליים בהשוואה לעמלות הנגבות על פעולות אצל הפקידים.
עמלות > לוח העמלות

בנק ישראל הגיע למסקנה כי הדרך היעילה לפיקוח על העמלות הוא אישורן מראש של העמלות העיקריות וחובת פרסומן בציבור. האישור מראש כרוך בהגשת חישוב העלויות, והוא, כאמור, אינו חד-משמעי. לפיכך, הפרסום בפומבי של לוח העמלות נשאר המכשיר החשוב העומד לרשותו של הצרכן. החוק מחייב ליידע את הלקוח לפני ביצוע העסקה בכמה עמלה כרוכה ביצוע העסקה. לדוגמה, במסכי המכשירים האוטומטיים בבנקים מוצגת הודעה האומרת מהו התשלום הנדרש עבור מסירת מידע בנקאי באמצעות המכשיר האוטומטי.