כתובת דיוטימוס
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Bikerman, "Sur une inscription agonistique de Sidon", p. 92
1 2 3 4 5 6 7  Merkelbach und Stauber, Steinepigramme, p. 275
↑  Moretti, Iscrizioni, p. 110–111
1 2 3  Bonnet, "The Religious Life in Hellenistic Phoenicia", p. 50
1 2 3 4 5  Merkelbach und Stauber, Steinepigramme, p. 274
↑  R. Merkelbach, Epigramm aus Sidon, Zeitschrift für Papyrologie und Epigraphik 7, 1971, עמ' 274
↑  Moretti, Iscrizioni, p. 109
↑  W. Peek, Zwei agonistische Gedichte aus Rhodos, Hermes 77, 1942, עמ' 206
1 2  Moretti, Iscrizioni, p. 110
↑  הקטע שרד אצל דיוגנס לארטיוס, חייהם ודעותיהם של פילוסופים מפורסמים, 4.30 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית):
Πέργαμος οὐχ ὅπλοις κλεινὴ μόνον, ἀλλὰ καὶ ἵπποις / πολλάκις αὐδᾶται Πῖσαν ἀνὰ ζαθέην
1 2 3  Bikerman, "Sur une inscription agonistique de Sidon", p. 93
↑  Silvia Barbantani, Hellenistic Epinician, Bulletin of the Institute of Classical Studies. Supplement, 2012, עמ' 44
↑  הכתובת פורסמה אצל: W. R. Paton, E. L. Hicks, The Inscriptions of Cos, The Clarendon Press, 1891, עמ' 156
1 2  Corinne Bonnet, "Networks of Kinship in the Phoenician and Punic Foundations: A Graeco-Roman Vision of Identity", in: Giuseppe Garbati, Tatiana Pedrazzi (eds.), Transformations and Crisis in the Mediterranean. “Identity” and Interculturality in the Levant and Phoenician West during the 12th–8th centuries BCE, Fabrizio Serra, 2015, p. 185
↑  W. Peek, Zwei agonistische Gedichte aus Rhodos, Hermes 77, 1942, עמ' 206–210
1 2  Roberta De Vita, Una Famiglia Di Scultori Cretesi Attivi a Rodi, Archeologia Classica 61, 2010, עמ' 139
↑  Bonnet, "The Religious Life in Hellenistic Phoenicia", p. 50–51
↑  George Francis Hill, Catalogue of the Greek Coins of Phoenicia, Arnaldo Forni - Editore, 1965, עמ' 190
1 2 3 4 5 6  Bonnet, "The Religious Life in Hellenistic Phoenicia", p. 51
↑  על ההתעמלות בפיניקיה ראו גם: Marianna Castiglione, Pleasure before Duty: Playing and Studying in the Cultic Context of Kharayeb, Pallas, 2020, עמ' 106–107
↑  Pierre-Louis Gatier, Évolutions culturelles dans les sociétés du Proche-Orient syrien à l'époque hellénistique, Pallas, 2003, עמ' 108
1 2 3 4 5  Bikerman, "Sur une inscription agonistique de Sidon", p. 96
↑  Moretti, Iscrizioni, p. 109–110
↑  ספר מקבים ב', פרק ד', פסוק י"ח (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
↑  Andrew M. Hill, Hamilcar of Barce? Discerning Barcid Proto-History and Polybius’ Mixellēnes, The Journal of Hellenic Studies 140, 2020, עמ' 82
↑  Couvenhes et Heller, "Les transferts culturels", paragraphe 33
1 2 3 4  Bikerman, "Sur une inscription agonistique de Sidon", p. 94
↑  הרודוטוס, היסטוריות, 5.22 (ראו במקור היווני ובתרגום לעברית)
↑  דניאלה דוויק, מדיכוטומיה למידרג תפיסת השונות התרבותית באתנוגרפיה היוונית העתיקה, היסטוריה: כתב עת של החברה ההיסטורית הישראלית 25, 2010, עמ' 30
↑  דניאלה דוויק, מדיכוטומיה למידרג תפיסת השונות התרבותית באתנוגרפיה היוונית העתיקה, היסטוריה: כתב עת של החברה ההיסטורית הישראלית 25, 2010, עמ' 30–31
↑  פוליביוס, ההיסטוריות, 2.12.8 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
1 2  Fergus Millar, The Phoenician cities: a case-study of Hellenisation, The Cambridge Classical Journal 29, 1983, עמ' 68 doi: 10.1017/S0068673500004508‏, JSTOR 44696895
↑  ראו למשל על מעמדו של אגנור בפיניקיה עוד ב־332 לפנה"ס: אריאנוס, אנבסיס, 2.24.2 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
↑  Bikerman, "Sur une inscription agonistique de Sidon", p. 95
↑  ספר מקבים ב', פרק ד', פסוק י"ג (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית); ראו גם ספר מקבים א', פרק א', פסוק י"ד: " καὶ ᾠκοδόμησαν γυμνάσιον ἐν Ἱεροσολύμοις κατὰ τὰ νόμιμα τῶν ἐθνῶν" – "ויבנו גִמְנַסְיוֹן בירושלם כמשפטי הגויים" (לפי המקור היווני והתרגום העברי של אברהם כהנא)
↑  Couvenhes et Heller, "Les transferts culturels", paragraphe 32
↑  Bikerman, "Sur une inscription agonistique de Sidon", p. 97
1 2 3  Bikerman, "Sur une inscription agonistique de Sidon", p. 98
↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, 1.21 (ראו במקור היווני ובתרגום לעברית)
↑  Couvenhes et Heller, "Les transferts culturels", paragraphe 34
1 2  Fergus Millar, The Phoenician cities: a case-study of Hellenisation, The Cambridge Classical Journal 29, 1983, עמ' 67 doi: 10.1017/S0068673500004508‏, JSTOR 44696895
↑  George Francis Hill, Catalogue of the Greek Coins of Phoenicia, Arnaldo Forni - Editore, 1965, עמ' cxlii, 293
1 2 3  Bonnet, "The Religious Life in Hellenistic Phoenicia", p. 51–52
↑  Corinne Bonnet, "The Hellenistic Period and Hellenization in Phoenicia", in: Brian R. Doak, Carolina López-Ruiz (eds.), The Oxford Handbook of the Phoenician and Punic Mediterranean, Oxford University Press, 2019, p. 108, doi:10.1093/oxfordhb/9780190499341.013.8
↑  לדיון נרחב יותר על סוגיות המורכבות של ההלניזציה: Eftychia Stavrianopoulou, "Hellenistic World(s) and the Elusive Concept of ‘Greekness’", in: E. Stavrianopoulou (ed.), Shifting Social Imaginaries in the Hellenistic Period: Narrations, Practices and Images, Brill, 2013, 177–205
↑  Bikerman, "Sur une inscription agonistique de Sidon", p. 99
1 2  Renan, Ernest (1864). Mission de Phénicie. Paris: Imprimerie Impériale., p. 371
↑  Renan, Ernest (1864). Mission de Phénicie. Paris: Imprimerie Impériale., p. 374
1 2  Bikerman, "Sur une inscription agonistique de Sidon", p. 91
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
שרידי מקדש זאוס בנמאה (ספ'), שבקרבתו נערכו המשחקים הנמאיים לכבוד זאוס
אמפורה מאטיקה ועליה איור מרכבה, שניתנה כפרס במשחקים הפאן-אתנאיים, סביבות 340 לפנה"ס
מטבע אגוניסטי מצידון תחת אלגבלוס, המציג שולחן ועליו שני כתרים למנצחים עם ענף תמר בכל אחד מהם, ומתחתיו אמפורה וחמישה אבנים
מטבע צורי מימי טרבוניאנוס גאלוס, המציג את קדמוס (ולרגליו חלזון הארגמן) מעניק גליל פפירוס לשלושה יוונים, סמל להבאת האלפבית ליוון