הנצחתו של גרשם שלום
הערות שוליים

↑  ראו יוסף דן, על גרשם שלום , תריסר מאמרים, ירושלים: הוצאת זלמן שזר, 2010.
↑  ראו פריט 69 (עמ' כ"ה) לקטלוג התערוכה לזכרו של שלום: גרשם שלום (ה'תרנ"ח - ה'תשמ"ב), תערוכת זיכרון (במלאת חמש שנים לפטירתו ולציון העברת ספריתו לבית הספרים, שבט, ה'תשמ"ז), עורכות מרגוט כהן ורבקה פלסר, ירושלים: בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי, ה'תשמ"ח-1988.
↑  ראו פריט 68 (עמ' כ"ה) לקטלוג התערוכה לזכרו של שלום. ראו גם בעמ' 43 (החלק האנגלי) לקטלוג התערוכה.
↑  רחוב גרשום שלום, תל אביב-יפו, ישראל ורחוב גרשום שלום, באר שבע, ישראל בגוגל מפות.
↑  שלום נולד בדצמבר 1897 ונפטר בפברואר 1982.
↑  ראו בספר המיסטיקה היהודית הקדומה, דברי הכנס הבינלאומי הראשון לתולדות המיסטיקה היהודית לזכר גרשם שלום (עורך יוסף דן), ירושלים: החוג למחשבת ישראל, האוניברסיטה העברית, תשמ"ז-1987 (מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, כרך ו', חלקים א' - ב'), עמ' ז'.
↑  ראו בערך: ביבליוגרפיה של גרשם שלום, פרסומים, ספרים וקובצי מחקר שנערכו לכבודו או לזכרו.
↑  ראו הודעה על הכנס הראשון ופירוט ההרצאות בו, בעלון Kabbalah, a newsletter of current research in Jewish mysticism, Volume 1, Number 1, August 1985, Av 5745, Jerusalem., p. 4, באתר של Academia.edu.
↑  ראו הודעה על הכנס השני ופירוט ההרצאות בו, בעלון Kabbalah, a newsletter of current research in Jewish mysticism, Volume 1, Number 2, Winter 1985/86, Tevet 5745, Jerusalem, p. 1, באתר של Academia.edu.
↑  ראו הודעה על הכנס השלישי ופירוט ההרצאות בו, בעלון Kabbalah, a newsletter of current research in Jewish mysticism, Volume 2, Number 3, Fall/Winter 1987/88, Tevet 5748, Jerusalem., p. 2, באתר של Academia.edu.
↑  ראו פריט 67 (עמ' כ"ה) לקטלוג התערוכה לזכרו של שלום.
↑  ראו הודעה על הכנס הנוסף ופירוט ההרצאות בו, בעלון Kabbalah, a newsletter of current research in Jewish mysticism, Volume 2, Number 1, Fall/Winter 1986/7, Shevat 5747, Jerusalem, p. 1, באתר של Academia.edu.
↑  ראו הודעה על הכנס באתר הספרייה הלאומית.
↑  גרשם שלום (תרנ"ח - תשמ"ב), תערוכת זיכרון (במלאת חמש שנים לפטירתו ולציון העברת ספריתו לבית הספרים, שבט, תשמ"ז), עורכות מרגוט כהן ורבקה פלסר, ירושלים: בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי, תשמ"ח-1988. בניגוד למקובל, פורסם הקטלוג רק לאחר סיום התערוכה. כמו כן פורסמו בקטלוג כ-260 פריטים בלבד. ראו דבריו של רפאל וייזר (מנהל מחלקת כתבי יד וארכיונים), בעמ' ו' לקטלוג.
↑  ספריית גרשם שלום בתורת הסוד היהודית - קטלוג, שני כרכים (עורכים יוסף דן, אסתר ליבס ושמואל ראם), ירושלים: הוצאת בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי, תשנ"ט-1999.
↑  ההרצאות התפרסמו בחוברת: גרשם שלום - על האיש ופועלו: דברים שנאמרו ביום השלושים להסתלקותו', ירושלים: האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, הוצאת מאגנס ומוסד ביאליק, תשמ"ג. ההרצאות תורגמו לאנגלית, בספר: Paul R. Mendes-Flohr (ed.), Gershom Scholem - The Man and His Work, Jerusalem: The Israel Academy of Sciences and Humanities, New York: State University of New York Press, 1994.
↑  אירועים שהיו, איגרת 3, אפריל 1989
↑  אירועים שהיו, איגרת 7, מאי 1990
↑  לוח אירועים, איגרת 10, ינואר 1992
↑  לוח אירועים, איגרת 12, ינואר 1993
↑  הרצאות, כינוסים ואירועים באקדמיה בתשס"ז, איגרת 29, דצמבר 2007
↑  ראו ברשימת פרסומו של ליבס, באתר האינטרנט שלו.
↑  פרס ע"ש גרשם שלום, איגרת 9, ינואר 1991
↑  תחילה היה סכום הפרס ע"ס 30,000 ש"ח. ראו אגרת מס' 9 הנ"ל.
↑  עד כה הוציאו לאור מחדש ספר אחד שלם, אשר אינו קובץ מחקרים, במסגרת מפעל זה: שבתי צבי והתנועה השבתאית בימי חייו, שני כרכים, תל אביב: הוצאת עם עובד, תשמ"ח-1987 (למהדורה החדשה נוספה הקדמה מאת שלום שאבדה בזמנו ונתגלתה לאחר מותו). כמו כן, הוציאו לאור בספר נפרד את מאמרו: מגן דוד, תולדותיו של סמל (נוסח מורחב הכולל השלמות מעזבונו של המחבר); גלית חזן-רוקם ערכה וההדירה; שלמה צוקר איתר ושחזר מראי-מקום; עין חרוד: הוצאת משכן לאומנות, תשס"ט-2009.
↑  לרשימת הספרים שיצאו עד כה ראו בערך: ביבליוגרפיה של גרשם שלום, פרסומים, ספרים וקובצי מחקר שנערכו לכבודו או לזכרו; לסיכום מפעל ההוצאה המחודשת של כתביו ראו אצל יונתן מאיר, גנזי שלום, תרביץ - רבעון למדעי היהדות, כרך ע"ח, חוברת ב' (תשס"ט), עמ' 255 - 270, באתר אוניברסיטת ת"א.
↑  במקור כוללת מהדורת יוזעפאף משנת תרל"ג-1873 שלושה כרכים. המהדורה הודפסה לפי מהדורת קושטא (תצ"ו-תצ"ז), אשר הודפסה לפי דפוס מנטובה (שי"ח-ש"כ), עם תוספות. מהדורת מנטובה היא אחת משתי מהדורות הדפוס הראשונות של ספר הזוהר.
↑  לפי יהודה ליבס, הזוהר של שלום, מתוך: ההקדמה לספר הזוהר של גרשם שלום, עם הערות בכתיבת ידו (יוזעפאף תרל"ג 1873), ירושלים: הוצאת מאגנס, תשנ"ב-1992, באתר של פרופ' ליבס, באוניברסיטה העברית. המהדורה הודפסה ב-350 עותקים בלבד, והם ממוספרים בספרות ערביות 1 - 320 ואותיות עבריות, א' - ל'. המידע על מספר העותקים, בדף מול שער הספר.
↑  שלום כתב אוטוביוגרפיה ("מברלין לירושלים"), שנתפרסמה עוד בימי חייו בגרמנית. לפני מותו הספיק לכתוב מחדש את הביוגרפיה עבור הקורא העברי, אם כי היא יצאה לאור לאחר מותו. כמו כן, פרסם שלום עוד בחייו (בגרמנית) את תכתובותיו עם וולטר בנימין וכן את סיפור חברותו עם בנימין.
↑  על התכתובות ראו בערך: ביבליוגרפיה של גרשם שלום, פרסומים, ספרים וקובצי מחקר שנערכו לכבודו או לזכרו. ראו באותו הערך, גם בפרק רשימת הספרים וחיבורים בגרמנית שיצאו לאחר מותו, שם מופיעים ספרים הכוללים יומנים נוספים של שלום, תכתובותיו עם חנה ארנדט ואישים נוספים.
↑  רשימת הספרים שנתפרסמו לכבודו ולזכרו מופיעה בערך: ביבליוגרפיה של גרשם שלום, פרסומים, ספרים וקובצי מחקר שנערכו לכבודו או לזכרו.
↑  נועם זדוף ויונתן מאיר, "'דברי שלום' או 'חיי מוהר"ש': חיבור סאטירי מגנזי יוסף וייס", ספר זיכרון לגרשם שלום במלאת עשרים וחמש שנים לפטירתו (עורך: יוסף דן), כרך א', ירושלים: החוג למחשבת ישראל, מכון למדעי היהדות ע"ש מנדל, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשס"ז (להלן: "זדוף ומאיר, דברי שלום"), עמ' 365 - 368 (דברי המבוא).
↑  יעקב כ"ץ, "לזכרו של יוסף וייס: הערכה אישית", ידיעון האיגוד העולמי למדעי היהדות 29 (תשמ"ט), עמ' 66. לפי זדוף ומאיר, דברי שלום, עמ' 366.
↑  החיבור יוצא לאור על ידי זדוף ומאיר, דברי שלום, בעמ' 368 - 384. המהדירים חילקו את הטקסט לנושאים, הוסיפו כותרים לכל חלק, העירו הערות, ביאורים, תרגומים והפניות. לא ניתן לדעת אם הרשימות נשתמרו במלואן. ראו דברי המהדירים במבוא, שם, בעמ' 367 - 368.
| גרשם שלום |
| --- | --- | --- |
| הגותו של גרשם שלום | ביבליוגרפיה של גרשם שלום • זרמים ראשיים במיסטיקה היהודית • משנתו של גרשם שלום |  |
| שונות | בית גרשם שלום • פרס גרשם שלום • ספריית גרשם שלום • הנצחתו של גרשם שלום |  |
| מתלמידיו | רבקה ש"ץ אופנהיימר • ישעיה תשבי  • מתי מגד • יהודה ליבס • יוסף דן • אפרים גוטליב • יוסף בן שלמה • מאיר בניהו • מלאכי בית-אריה |  |
טרודה קרוליק, תמונת בעל הזוהר (גרשם שלום) בימי נעוריו, מתנת פניה שלום
הכרטסת של שלום בה כתב הערות בשולחן בו נהג לעבוד