stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הסופר קאפ הבלגי

| --- | --- |


 ענף:  כדורגל
 תאריך ייסוד:  1979
 ארגון מפעיל:  התאחדות הכדורגל הבלגית המלכותית 
 מספר מתמודדים:  2
 מדינות משתתפות:  בלגיה בלגיה
 זוכה:  רויאל אוניון סן-ז'ילואז (2024)
 הכי הרבה זכיות:  קלאב ברוז' (17)
 
הסופר קאפ הבלגי (בהולנדית: Belgische Super Cup, בצרפתית: Supercoupe de Belgique, בגרמנית: Belgischer Fußball-Super Cup) הוא מפעל כדורגל בלגי המוכרע במשחק אחד, ומפגיש בין אלופת בלגיה לבין מחזיקת הגביע הבלגי. אם האלופה היא גם מחזיקת הגביע, היא תפגוש במשחק את הקבוצה שהפסידה בגמר הגביע. המפעל נוסד בשנת 1979, ושוחק מאז בכל שנה, מלבד 1989. התאחדות הכדורגל הבלגית המלכותית היא הגוף המארגן והמנהל של המפעל.
עד לשנת 2004 שוחק המשחק באצטדיון המלך בודואן שבבריסל, ומאז הוא משוחק במגרש הביתי של האלופה.
שיאנית הזכיות בתואר היא קלאב ברוז' שזכתה 17 פעמים, אשר גברה במשחק על גנט בתוצאה 1-0. הזכייה של ברוז' הייתה הניצחון ה-15 ברציפות של אלופה על מחזיקת גביע בסופר קאפ הבלגי. האחרונה שהפסידה במשחק כאלופה היא אנדרלכט, שהפסידה למחזיקת הגביע קלאב ברוז' בשנת 2004.
היסטוריית הזוכות

המנצחת במשחק מופיעה בכתב מודגש.
| עונה | אלופה | מחזיקת גביע | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1979 | בוורן | בירסחוט | 1-1 (2-3 פ) |
| 1980 | קלאב ברוז' | בוורן 1 | 1-1 (3-4 פ) |
| 1981 | אנדרלכט | סטנדרד לייז' | 0-0 (1-3 פ) |
| 1982 | סטנדרד לייז' | זולטה ורכם 1 | 2-3 |
| 1983 | סטנדרד לייז' | בוורן | 1-1 (4-5 פ) |
| 1984 | בוורן | גנט | 1-5 |
| 1985 | אנדרלכט | סרקל ברוז' | 1-2 |
| 1986 | אנדרלכט | קלאב ברוז' | 0-1 |
| 1987 | אנדרלכט | מכלן | 0-2 ; 1-1 2 |
| 1988 | קלאב ברוז' | אנדרלכט | 0-1 |
| 1990 | קלאב ברוז' | ראסינג ליאז' | 2-2 (6-7 פ) |
| 1991 | אנדרלכט | קלאב ברוז' | 3-3 (5-6 פ) |
| 1992 | קלאב ברוז' | אנטוורפן | 1-1 (1-4 פ) |
| 1993 | אנדרלכט | סטנדרד לייז' | 0-3 |
| 1994 | אנדרלכט | קלאב ברוז' | 1-3 |
| 1995 | אנדרלכט | קלאב ברוז' | 1-2 |
| 1996 | קלאב ברוז' | סרקל ברוז' | 2-5 |
| 1997 | לירסה | חרמינל אקרן | 0-1 |
| 1998 | קלאב ברוז' | גנק | 1-2 |
| 1999 | גנק | לירסה | 1-3 |
| 2000 | אנדרלכט | גנק | 1-3 |
| 2001 | אנדרלכט | וסטרלו | 1-4 |
| 2002 | גנק | קלאב ברוז' | 0-2 |
| 2003 | קלאב ברוז' | לה לובייר | 1-1 (4-5 פ) |
| 2004 | אנדרלכט | קלאב ברוז' | 0-2 |
| 2005 | קלאב ברוז' | בירסחוט | 1-1 (2-4 פ) |
| 2006 | אנדרלכט | זולטה ורכם | 1-3 |
| 2007 | אנדרלכט | קלאב ברוז' | 1-3 |
| 2008 | סטנדרד לייז' | אנדרלכט | 1-3 |
| 2009 | סטנדרד לייז' | גנק | 0-2 |
| 2010 | אנדרלכט | גנט | 0-1 |
| 2011 | גנק | סטנדרד לייז' | 0-1 |
| 2012 | אנדרלכט | לוקרן | 2-3 |
| 2013 | אנדרלכט | גנק | 0-1 |
| 2014 | אנדרלכט | לוקרן | 1-2 |
| 2015 | גנט | קלאב ברוז' | 0-1 |
| 2016 | קלאב ברוז' | סטנדרד לייז' | 0-1 |
| 2017 | אנדרלכט | זולטה ורכם | 1-2 |
| 2018 | קלאב ברוז' | סטנדרד לייז' | 1-2 |
| 2019 | גנק | מכלן | 0-3 |
| 2021 | קלאב ברוז' | גנק | 2-3 |
| 2022 | קלאב ברוז' | גנט | 0-1 |
| 2023 | רויאל אנטוורפן | מכלן | 1-1 (4-5 פ) |
| 2024 | קלאב ברוז' | רויאל אוניון סן-ז'ילואז | 1-2 |
1 בשנה זו מחזיקת הגביע הבלגי הייתה ווטרסחיי ת'ור, אך מכיוון שהייתה קבוצה חובבנית, היא לא הורשתה לשחק במפעל ובמקומה התייצבה יריבתה בגמר הגביע באותה שנה
2 בשנה זו משחק הגמר שוחק בשני מפגשים
זכיות לפי קבוצה

| קבוצה | זכיות | זכייה אחרונה | סגנות | סגנות אחרונה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| קלאב ברוז' | 17 | 2022 | 4 | 2024 |
| אנדרלכט | 13 | 2017 | 7 | 2008 |
| סטנדרד לייז' | 4 | 2009 | 5 | 2018 |
| בוורן | 2 | 1984 | 2 | 1983 |
| גנק | 2 | 2019 | 7 | 2021 |
| לירסה | 2 | 1999 | 0 | - |
| רויאל אוניון סן-ז'ילואז | 1 | 2024 | 0 | - |
| גנט | 1 | 2015 | 3 | 2022 |
| זולטה ורכם | 1 | 1986 | 2 | 2017 |
| רויאל אנטוורפן | 1 | 2023 | 0 | - |
| כדורגל בבלגיה בלגיה |
| --- | --- | --- |
| ניהול | התאחדות הכדורגל הבלגית המלכותית • קבוצות • אצטדיונים • תחרויות |  |
| תחרויות ליגה | ליגת הפרו • הליגה השנייה • הליגה השלישית • הליגה הרביעית • הליגות המחוזיות |  |
| תחרויות גביע | הגביע הבלגי • הסופר קאפ הבלגי |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • הנבחרת הצעירה • נבחרת הנשים |  |
הרטוויג נפתלי קרליבך

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 באוגוסט 1889 כ"ד באב ה'תרמ"ט ליבק, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  23 בדצמבר 1967 (בגיל 78) כ"ב בכסלו ה'תשכ"ח ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  גרמניה 
 השכלה:  אוניברסיטת לייפציג 
 תקופת הפעילות:  ? – 23 בדצמבר 1967 
 השתייכות:  יהדות גרמניה, יהדות ארצות הברית
 בן או בת זוג:  פאולה קרליבך 
 אב:  שלמה קרליבך (ליבק) 
 אם:  אסתר קרליבך 
 צאצאים:  שלמה קרליבך  אליהו חיים קרליבך  שולמית ליבוביץ 
 
הרב ד"ר הרטוויג נפתלי קרליבך (בגרמנית: Hartwig Naphtali Carlebach; כ"ד באב ה'תרמ"ט, ‏21 באוגוסט 1889 – כ"ב בכסלו ה'תשכ"ח, 23 בדצמבר 1967) היה רב גרמני-אמריקאי. אביו של "הרבי המרקד" שלמה קרליבך.
ביוגרפיה

הילד האחד-עשר מתוך שנים עשר ילדיהם של הרב שלמה קרליבך, רבה של ליבק, ושל אסתר (גר'), משוררת ובתו של הרב אלכסנדר זוסמן אדלר, רבה של ליבק לפני הרב קרליבך.
כמו אחיו הגדולים עמנואל, אפרים, יוסף צבי ודוד למד נפתלי בגימנסיה כללית ולא בישיבה, עד סיום לימודיו באביב 1907. לאחר סיום לימודיו עבר לברלין, ולמד בבית המדרש לרבנים בברלין (1910–1914) ובאוניברסיטת ברלין, בין השאר אצל פרידריך פָּאולזֶן (אנ'). מ-1912 עד 1917 לימד בבית הספר של קהילת "עדת ישראל" בעיר, וב"תיכון היהודי" (גר') שהקים אחיו אפרים בלייפציג.
בשנת 1917 היה לרב בית הכנסת בפאסאואר שטראסה (גר') שבברלין, ובמקביל היה מנהלו של בית הספר האורתודוקסי בעיר. על פי עדותו, בית הכנסת שבראשו עמד היה אחד היחידים בכל גרמניה שלא הפלה יהודים ממוצא מזרח-אירופאי, וקירב את היהודים הגרמנים, שנתפסו כנוקשים, אל "החום של יהודי המזרח". ב-1923 נבחר לרב המחוז ההולנדי פריסלנד; הוא בחר, עם זאת, לדחות את הבקשה לשמש כרב המחוז ולהישאר בברלין. בשנת 1924, בעקבות תזה שכתב בהנחיית אדוארד שפרנגר, על גאורג פון גיזיצקי (גר'), מייסד החברה ל"תרבות אתנית" בגרמניה, קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת לייפציג.
ב-16 בנובמבר 1930 נבחר לרב הראשי של הקהילה היהודית בבאדן שבאוסטריה. בעקבות הבחירה עברה כל המשפחה לבאדן, והתגוררה ברחוב הלן-שטראסה. ב-9 באוגוסט 1931 הוצג במשרתו החדשה.
ב-1 בפברואר 1938 פוטר ממשרתו כרב העיר. לאחר האנשלוס, סיפוח אוסטריה לגרמניה הנאצית, ב-14 ביולי 1938 ברח עם משפחתו מאוסטריה. תחנתם הבאה הייתה ליטא, שם בא הרטוויג נפתלי במגע עם המסורת החסידית, ולאחר מכן עבר עם משפחתו ב-1939 לניו יורק.
בניו יורק מצא עבודה כרב בית הכנסת "קהילת יעקב" ב-West 79th Street. בשל אישיותו הייחודית ושילוב המסורות – יקית עם חסידית – בית הכנסת נודע תוך זמן קצר כ"קרליבך שול".
בשנים 1940–1944 היה רב קהילת ישראל הצעיר באיסטרן פארקוויי שבברוקלין.
נפטר ב-23 בדצמבר 1967 ונקבר בירושלים.
נישא לפסיה (פאולה/פאולין), בתו של הרב אשר מיכאל (ארתור) כהן, אב בית הדין של העיר בזל שבשווייץ. ב-22 בדצמבר 1919 נולדה בתם הבכורה, שולמית. היא נישאה לרב שמחה זיסל הלוי ליבוביץ, בנו של משגיח ישיבת מיר הרב ירוחם ליבוביץ. אחריה נולדו התאומים שלמה קרליבך ("הרב המרקד") ואליהו חיים קרליבך, שהיה רב ה"קרליבך שול" לאחר אביו ובעל תפקידים בהוצאת קה"ת בברוקלין. אליהו חיים נישא להדסה (צר'), בתו של הרב שניאור זלמן שניאורסון, יו"ר ארגון "התאחדות החרדים בצרפת" ובן דודו של הרב לוי יצחק שניאורסון.
חיבוריו

Georg von Gizycki, der Begründer der Gesellschaft für "Ethische Kultur" in Deutschland. Eine ethisch-pädagogische Studie. Diss. Leipzig 1924
Renegatentum des Geistes. Frankfurt/M. 1937
Josef Carlebach and his Generation. 1959
The Carlebach Tradition. The History of my Family. 1973
Speak to the Children of Israel. 1977.
לקריאה נוספת

Michael Brocke, Julius Carlebach: Die Rabbiner im Deutschen Reich 1871–1945. Berlin: de Gruyter Saur 2009, S. 114f. (Nr. 2069)
הערות שוליים

↑  Naphtali Carlebach, Joseph Carlebach and His Generation: Biography of the Late Chief Rabbi of Altona and Hamburg, New York: Joseph Carlebach Memorial Foundation, 1959, p. 30, 34
↑  'Georg von Gizycki, der Begründer der Gesellschaft für "Ethische Kultur" in Deutschland. Eine ethisch-pädagogische Studie, Leipzig 1924
↑  על ביתם ראו: Wohnhaus von Oberrabbiner Dr. Hartwig Carlebach
↑  Amtseinführung des Herrn Oberrabbiners Dr. Hartwig Carlebach, Badener Zeitung, Nr. 64/1931 (LII. Jahrgang), 12. August 1931, S. 2
↑  פריט Q64006410 בוויקינתונים
1 2  מרת הדסה קרליבך בספר הצאצאים
↑  פריט Q65127440 בוויקינתונים | ברכת מזל טוב, אור המאיר ב, שבט–אדר א' תש"ח
↑  על הספר: י. ד., אח על אח: „יוסף קרליבך ודורו“, מעריב, 8 בינואר 1960
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011433026005171  GND: 127147705  ISNI: 0000 0000 1500 0792  NKC: zmp2014838236  VIAF: 72406144   WorldCat (עם VIAF): 72406144
סקיי (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

כותרת הפתיחה של העונה הראשונה
 סוגה:  סדרת נעורים דרמה מדע בדיוני הרפתקאות
 יוצרים:  גיורא חמיצר, נועה פניני 
 כותבים:  גיורא חמיצר נועה פניני
 בימוי:  שלי כרמל (עונה 1) עומר גולדמן (עונה 2)
 שחקנים:  רביד רונן מוניקה ג'וזף עידו טאקו שחר טבוך דולב סלע בר מיניאלי מעיין רחימה אופק פסח עופרי פרישקולניק דניאל גד חי דוידוב רונה לי שמעון
 מדבבים:  טל מוסרי
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  2 
 מספר פרקים:  71 
 הפקה
 מפיק:  חן משאש אסנת סרגה אורלי אטלס כץ
 מפיקים בפועל:  נועם ארזי שמרית יקותיאלי
 חברת הפקה:  ענני פרמאונט 
 עורכים:  דני רפיח שירלי אורן אסנת סרגה
 צלמים:  איתן חתוכה
 בעלי תפקידים נוספים:  אנימציה: רועי ניצן
 מוזיקה:  טל ירדני
 אורך פרק:  20–39 דקות
 שידור
 רשת שידור:  TeenNick HOT NEXT TV Yes STINGTV
 תקופת שידור מקורית:  14 במרץ 2021 – 29 בינואר 2023
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
סקיי היא סדרת טלוויזיה ישראלית לנוער מסוגת דרמת-מדע בדיוני, שנוצרה ונכתבה על ידי היוצרים גיורא חמיצר ונועה פניני. הסדרה שודרה בערוץ "TeenNick" ב-HOT וב-Yes.
עונתה הראשונה של הסדרה עלתה לשידור ב-14 במרץ 2021. עם זאת, פרקה הראשון של העונה היה זמין לצפייה בשירותי ה-VOD כבר מ-11 במרץ 2021. עונתה השנייה והאחרונה של הסדרה עלתה לשידור ב-11 בדצמבר 2022 והסתיימה ב-29 בינואר 2023.
ב-2 בינואר 2023 עלתה הסדרה לשידור בערוץ Biggs (אנ') בפורטוגל, כאשר היא מלווה בכתוביות בפורטוגזית.
סקירה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 42 | 42 | 14 במרץ 2021 | 12 במאי 2021 |
|  | 2 | 29 | 29 | 11 בדצמבר 2022 | 29 בינואר 2023 |
תקציר העלילה > עונה 1

עלילת הסדרה עוסקת בסקיי, חייזרית שמתרסקת בטעות על כדור הארץ. בעזרת הרובוט המשוכלל שלה, טי-קיי, סקיי משנה את צורתה והופכת למילי, נערה מקובלת בתיכון המקומי. כשאריק, ברוש ומקס – שלושה נערים דחויים – מגלים את סודה של סקיי; הם מסיעיים לה לשמור על זהותה החדשה ולהתאקלם בסביבה החדשה עד שתוכל לשוב לביתה.
תקציר העלילה > עונה 2

עלילת העונה נפתחת שבוע לאחר אירועי העונה הראשונה. לאחר שסקיי עזבה ושבה לכוכב שלה, כולם מנסים לשוב לשגרה אך ללא הצלחה; כאשר סקיי מגלה כי חבריה בכדור הארץ נמצאים בסכנה, היא יוצאת למרוץ נגד הזמן במטרה לשוב לכדור הארץ ולהציל אותם.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות ראשיות

| שם הדמות | שם השחקן | על הדמות | עונות |
| --- | --- | --- | --- |
| סקיי לבסיס | עופרי לסקי | חייזרית בת 16 מכוכב וגה שנוחתת בטעות בכדור הארץ. | עונות 1–2 |
| סקיי לבסיס | רביד רונן | חייזרית בת 16 מכוכב וגה שנוחתת בטעות בכדור הארץ. | עונה 1 |
| סקיי לבסיס | מוניקה ג'וזף | חייזרית בת 16 מכוכב וגה שנוחתת בטעות בכדור הארץ. | עונה 2 |
| מילי פישמן | רביד רונן | נערה מקובלת ומלכת הכיתה בתיכון המקומי. בת זוגו לשעבר של יוני. | עונות 1–2 |
| אריק גבאי | עידו טאקו | נער דחוי ואחיו הקטן של יוני. בן זוגה של סקיי. | עונות 1–2 |
| ברוש | שחר טבוך | נער דחוי וחברם הטוב ביותר של אריק ומקס. | עונות 1–2 |
| מקס | דולב סלע | נער דחוי וחברם הטוב ביותר של אריק וברוש. | עונות 1–2 |
| שלי שטיבל | בר מיניאלי | בתו של תת-אלוף בחיל האוויר וחברתן הטובה ביותר של מילי וליאור. | עונות 1–2 |
| ליאור | מעיין רחימה | חברתן הטובה ביותר של מילי ושלי. בת זוגו של ברוש. | עונות 1–2 |
| יוני גבאי | אופק פסח | אחיו הגדול של אריק ובן זוגה לשעבר של מילי. | עונות 1–2 |
|  איריס גבאי | עופרי פרישקולניק | מאבטחת ביישוב עוצמה ואמם של אריק ויוני, אלמנתו של אלי. | עונות 1–2 |
| חגי סגל | דניאל גד | מאבטח ביישוב "עוצמה" ושותפה של איריס; שעוזב להודו עם רונה בסוף העונה הראשונה. | עונה 1 |
| סא"ל דודי פינטו | חי דוידוב | מפקדה של איריס. בהמשך מתגלה כרוצח אביהם של אריק ויוני ונכנס לכלא. | עונה 1–2 |
| אווה | רונה לי שמעון | סוכנת מוסד הצדה את סקיי. | עונה 2 |
↑  בדמותה החייזרית.
↑  בדמותה האנושית - מילי פישמן.
↑  בדמותה האנושית - אסיה בן-גוריון.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות נוספות

| שם הדמות | שם השחקן | על הדמות | עונות |
| --- | --- | --- | --- |
| טיקיי | טל מוסרי; דיבוב | רובוט משוכלל המופעל באמצעות משדר מיוחד | עונה 1, אורח בעונה 2 |
| אוקו | גל בן עמרה | חייזר ואסיר שנמלט מכוכב וגה עשור לפני תחילת אירועי הסדרה. | עונה 1 |
| אוקו | דניאל גד | חייזר ואסיר שנמלט מכוכב וגה עשור לפני תחילת אירועי הסדרה. | עונה 1 |
| רוסו | גל גולדשטיין | מנהל המשמרות בבית הקפה ביישוב עוצמה. מאוהב בשלי. | עונות 1–2 |
| רונה סילברסטיין | דנה פריד | חיילת בודדה אמריקאית המשרתת תחת פיקודו של פינטו. | עונה 1 |
| יותם | יחיעם ברקו | חייל המשרת תחת פיקודו של פינטו. | עונה 1, אורח בעונה 2 |
| השר ריסקין | אריה צ'רנר | שר הביטחון של מדינת ישראל. | עונות 1–2 |
| עזריאל קראוס | אבי פניני | מדען שעובד בבסיס הצבאי שבראשו עומד פינטו. | עונות 1–2 |
| זהבה | גילת אנקורי | שכנתו של קראוס, שמסייעת לו בהסתרתה של סקיי. | עונה 2 |
| ניסן | אוראל צברי | תלמיד בכיתתו של יוני והאקר במקצועו. מאוהב במילי. | עונה 2 |
| סיגל | גל גברעם | עובדת בבית הקפה המקומי. | עונה 2 |
| אלי גבאי | מתיאס חימנס נייבלט | מפקד צבאי, בעלה של איריס ואביהם של אריק ויוני, שמת לפני אירועי הסדרה. | עונה 1 |
↑  בדמותו החייזרית.
↑  בדמותו האנושית.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות אורחות

סלע (עומר עציון) – המורה לספורט בתיכון המקומי.
נירה פישמן (מרב שפר) – אמה של מילי.
ראובן פישמן (בועז קונפורטי) – אביה של מילי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  עונה ראשונה אסתי (יעל חן) – אזרחית ותיקה ותושבת ביישוב "עוצמה".  מלצרית (הדר שטרית) – מלצרית בבית הקפה המקומי.  יפעת (לילי ארקוס) – המורה למחול של להקת "העוצמות".  צילה (רינת גולדברג) – מורה בתיכון המקומי.  עדן (טובית סמאי) – אפסנאית בבסיס הצבאי.  מושיק – מבקר דרכונים בנמל התעופה.  יוסי (דור קישיצקי) – הדוור של יישוב "עוצמה".  אודליה (אלי סטין) – המוכרת בחנות הבגדים המקומית.  מר אפללו (יוסי שוחט) – שכנה הנרגן של ליאור. |  עונה שנייה רמי (יניב סוויסה) – חקלאי שזהותו נגנבת על ידי גובי.  גובי (יגאל ברנר / יניב סוויסה) – חייזר ששם לעצמו למטרה למחוק את זכרה של סקיי מתושבי "עוצמה". הושמד על ידי סקיי.  אורלי – המחנכת של יוני.  איתי – מאבטח המחליף את חגי לאחר עזיבתו להודו.  לירן (עידן שקרוקה) – בעל הקיוסק בתיכון המקומי.  אליסה – עובדת ניקיון העובדת בתיכון המקומי.  אבירם (מאיר תמם) – פקיד העובד בבית המלון היחיד ב"עוצמה".  דנה (מעין רובין) – אורחת בבית המלון שמאשימה את סקיי בגניבת שעון ידה.  ניב רסקין (בתפקיד עצמו) – מנחה תוכנית תחקירים.  אילן – יועצו של ריסקין.  דלוס (תמיר גינזבורג / אופק פסח) – נסיך וגה. ארוסה של סקיי.  תום טבת – ילד בן 4 שכמעט נדרס על ידי לירן, אך ניצל לאחר שסקיי עצרה את הרכב.  עמיחי טבת – שופט הממונה על ההכרעה בדינה של סקיי. סבו של תום.  קארין טבת (נועה חדד) – בתו של עמיחי ואמו של תום. |  |  |  |  |  |  |
↑  בדמותו החייזרית.
↑  בדמותו האנושית - רמי.
↑  בדמותו החייזרית.
↑  בדמותו האנושית - יוני גבאי.
הפקה

בריאיון שנערך עם גיורא חמיצר ב-4 באוגוסט 2019, חמיצר חשף לראשונה שהוא שוקד על כתיבת והפקת סדרה לבני הנעורים שתתמקד בחייזרים. ב-16 בספטמבר 2019, הוכרז על ליהוקם של רביד רונן, עידו טאקו, מעיין רחימה, אופק פסח, עופרי פרישקולוניק, דולב סלע, בר מיניאלי, שחר טבוך, דניאל גד, לידור אדרי וחי דוידוב.
ב-1 במרץ 2021, שלושה שבועות לפני שידור בכורת הסדרה, כבר נודע כי חמיצר ופניני שוקדים על כתיבת והפקת העונה השנייה.
הפקה > צילומים

צילומי העונה הראשונה החלו ב-17 בפברואר 2020, והתקיימו בין היתר ביישוב כרמי יוסף, מועצה אזורית חבל מודיעין, כפר הנוער בן שמן, כפר הרא"ה ובבית אלעזרי. צילומי הסצנות שמתקיימות בביתם של בני משפחת גבאי התקיימו במושב גאליה. בעקבות התפרצות מגפת הקורונה בישראל, הוקפאו הצילומים למשך שלושה חודשים והתחדשו רק ביוני 2020. צילומי העונה הראשונה הסתיימו באוגוסט 2020.
במקור, התעתדו צילומי העונה השנייה להתחיל בקיץ 2021, אך ב-10 בינואר 2022, חשף חמיצר את תחילתם.
פרסים

הסדרה הייתה מועמדת ל-11 פרסים בתחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער ה-1, כשבסופה, רועי ניצן זכה בקטגוריית אנימציה ואיתן חתוכה בקטגוריית צילום.
| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | סדרת דרמה | סקיי | מועמדות |
| 2021 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | בימוי בסדרת דרמה | שלי כרמל | מועמדות |
| 2021 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | תסריט בסדרת דרמה | נועה פניני, גיורא חמיצר | מועמדות |
| 2021 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | הצילום הטוב ביותר | איתן חתוכה | זכייה |
| 2021 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | העריכה הטובה ביותר | דני רפיח, שלומי אליעזר, לימור אורנשטיין, ארן אמיר, עמיחי ביקובסקי, ירון רודה | מועמדות |
| 2021 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | עיצוב התלבושות הטוב ביותר | שרית שררה | מועמדות |
| 2021 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | האיפור הטוב ביותר | גלית שניידרמן | מועמדות |
| 2021 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | עיצוב פסקול/הקלטה | ניר סבו | מועמדות |
| 2021 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | הניהול אמנותי הטוב ביותר | יצחק רונן וסרשטיין | מועמדות |
| 2021 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | האנימציה הטובה ביותר | רועי ניצן | זכייה |
| 2021 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | תגלית השנה | שחר טבוך | מועמדות |
הערות שוליים

↑  #סקיי - עונה שנייה - 11/12/2022 👽, בעמוד הפייסבוק של גיורא חמיצר, 16 בנובמבר 2022
↑  NOVA SÉRIE - SKY 👽 (ב־European Portuguese)
↑  נועם אסולין, רגע לפני: כל מה שאתם צריכים לדעת על "סקיי", באתר פרוגי, ‏1 במרץ 2021
↑  אילנה שטוטלנד, ‏גיורא חמיצר: "המטרה שלי היא יותר מליצור נשיקה בין שתי בחורות בסדרת נוער", באתר מעריב אונליין, 4 באוגוסט 2019
↑  משה אבוטבול, יוצאים לדרך: אלו הכוכבים החדשים של גיורא חמיצר, באתר פרוגי, ‏16 בספטמבר 2019
1 2  רום פלד, נועה פניני: "לא בטוחה שתהיה עונה שלישית ל'סקיי', אך מוקדם לדעת", באתר פרוגי, 10 במאי 2021
↑  skynicktv, התחלנו צילומים לסדרה😄, באתר "אינסטגרם", ‏17 בפברואר 2020
1 2 3  משה אבוטבול, חשיפה: הדברים שלא ידעתם על הסדרה "סקיי", באתר פרוגי, ‏25 במרץ 2021
↑   רביד רונן מספרת על סקיי, סרטון  באתר יוטיוב
↑  הבוקר החלו צילומי "סקיי 2", בעמוד הפייסבוק של גיורא חמיצר, 10 בינואר 2022
↑  שגיא בן נון‏, "פלמח" היא הזוכה הגדולה בטקס פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער, באתר וואלה, 25 באוגוסט 2021
101 דלמטים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  דודי סמית
 איורים:  ג'נט ואן גרהאם ג'ונסטון 
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן לילדים 
 מקום התרחשות:  לונדון 
 הוצאה
 הוצאה:  היינמאן 
 תאריך הוצאה:  1956
 הוצאה בעברית
 תרגום:  ראו בעברית
 סדרה
 הספר הבא:  תעלומת הכלבים המעופפים 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002002653, 003486912
 
101 דלמטים (באנגלית: The Hundred and One Dalmatians) הוא ספר הרפתקאות לנוער מאת הסופרת הבריטית דודי סמית, משנת 1956. הספר זכה להצלחה ועובד פעמים רבות לקולנוע ולתיאטרון. בין הסרטים המבוססים על הספר הם: "על כלבים וגנבים" המונפש מ-1961 וסרט ההמשך המונפש שלו "על כלבים וגנבים 2: הרפתקאות פאטץ' בלונדון" (2003), סרט הלייב-אקשן "101 כלבים וגנבים" מ-1996 וסרט ההמשך בלייב-אקשן שלו "102 כלבים וגנבים" מ-2000, וסרט הלייב-אקשן "קרואלה" מ-2021. כמו כן, הדמות קרואלה דה ויל מופיעה בעונה הרביעית של סדרת הפנטזיה "עד עצם היום הזה".
בעברית

תרגום ראשון של הספר, בידי חנוך ברטוב, הופיע ב-1966 בהוצאת עם עובד, תחת השם "מאה כלבים ואחד". ברטוב תרגם גם את השמות בעלי המשמעות המופיעים בספר: הכלבה מיסי הפכה ל"עלמה", שם המשפחה של הזוג דירלי הפך ל"יקירא", המשרתות בביתם הן שרה משקים ושרה טעם (במקור Nanny Cook ו-Nanny Butler), וקרואלה דה-ויל היא "עריצה מֵדָאיַש" (אם המילה "מדאיש" תיאמר ברצף כמה פעמים, היא תישמע כ"אשמדאי").
תרגום שני, של גילי בר-הלל, הופיע ב-2012 במסגרת הסדרה "הרפתקה: סופרים מתרגמים קלאסיקה", של הוצאות אוקיינוס ומודן.
עיבודים לבמה בישראל

ב-2010 ההצגה שבה ובה שיחקו עפר שכטר בתפקיד ג'ון, עדי הימלבלוי בתפקיד אנה, חנה לסלאו (שבהמשך החליפה אותה עדי ארד) בתפקיד קרואלה דה ויל, חני נחמיאס וציפי שביט בתפקיד האומנות ואת תפקידי הגנבים גילמו אודי ואביעד.
ב-2014 עלתה ההצגה "101 כלבים דלמטים" שם שיחקו אורנה דץ בתפקיד אנה, משה דץ בתפקיד ג'ון, חני נחמיאס ומיקי קם בתפקיד האומנות, דנה אינטרנשיונל בתפקיד קרואלה דה ויל ואת תפקידי הגנבים גילמו קובי מימון וירון ברלד.
בקיץ - 2023 עתיד לעלות על הבמות בישראל עיבוד בימתי חדש לכל המשפחה ״101 כלבים דלמטים״
ראו גם

קרואלה דה ויל
הוועידה הדמוקרטית הלאומית (2024)

| --- | --- |

לוגו הוועידה הדמוקרטית הלאומית 2024
 מיקום:  יונייטד סנטר 
 עיר:  שיקגו 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תאריכים:  19 באוגוסט 2024 – 22 באוגוסט 2024 (4 ימים) 
 יושב ראש:  Minyon Moore 
 משתתפים
 chicago2024.com
 he
 → וועידת המפלגה הדמוקרטית 2020
 
הוועידה הדמוקרטית הלאומית 2024 הייתה ועידת המועמדות לנשיאות ארצות הברית, שבה הצביעו צירי המפלגה הדמוקרטית על מצע המפלגה, הכריזו באופן רשמי על מינויה של סגנית הנשיא קמלה האריס לנשיאות, ואישרו את בחירתה במושל מינסוטה טים וולז כמועמד לסגן הנשיא בבחירות לנשיאות 2024.
הוועידה התקיימה בין ה-19 ל-22 באוגוסט 2024, במרכז המאוחד בשיקגו שבאילינוי. הנציגים הציעו את האריס לנשיאות באמצעות הצבעה מקוונת וטלפונית שנמשכה בין ה-1 ל-5 באוגוסט. האריס היא האישה השחורה הראשונה והאדם הראשון מדרום אסיה המועמד לנשיאות מטעם מפלגה פוליטית גדולה בארצות הברית, והיא המועמדת הדמוקרטית הראשונה לנשיאות ממערב ארצות הברית.
ב-12 במרץ הנשיא המכהן ג'ו ביידן הוכרז כמועמד מטעם המפלגה הדמוקרטית במהלך הפריימריז. עימותים על מועדי ההצבעה הובילו את הוועדה הדמוקרטית הלאומית להצביע ב-20 ביוני, כדי לאפשר הצבעה מוקדמת באינטרנט. לאחר הופעת הדיבייט שלו מול טראמפ ב-27 ביוני, והחלטתו ב-21 ביולי להסיר את מועמדותו, תמך ביידן בהאריס סגניתו כמועמדת לנשיאות מטעם המפלגה הדמוקרטית. האריס השיגה את תמיכתם של מספר צירי ועידה הנדרשים כדי להיות המועמדת החדשה לנשיאות, והאריס הייתה המועמדת היחידה עם תמיכת הצירים הדרושה.
הוועידה > לילה ראשון, 19 באוגוסט

את הלילה הראשון הנחה השחקן והבמאי טוני גולדווין, והוא כלל הופעות מוזיקליות של מיקי גאיטון וג'ייסון איסבל. הלילה היה בסימן מחווה לנשיא המכהן ג'ו ביידן, שנשא את נאום הסיום ביום השני. בטקס נאמו אלכסנדריה אוקסיו-קורטז, המועמדת הדמוקרטית לנשיאות 2016, הילרי קלינטון, הגברת הראשונה ג'יל ביידן והבת אשלי. האריס הופיעה בהפתעה קצרה על הבמה כדי לחלוק כבוד לביידן ולקבל את פני המשתתפים. מצע המפלגה, שנוסח על ידי נציגים בוועדת המצע, אומץ על ידי גוף הנציגים המלא בהצבעה קולית.
הוועידה > לילה שני, 20 באוגוסט

הלילה השני הונחה על ידי פרשנית הטלוויזיה והאסטרטגית הפוליטית אנה נבארו (אנ'). בטקס נאמו בין השאר הגברת הראשונה לשעבר מישל אובמה והנשיא לשעבר ברק אובמה והג'נטלמן השני דאגלס אמהוף. ג'ייסון קרטר, נכדו של נשיא ארצות הברית לשעבר ג'ימי קרטר, נשא אף הוא נאום בלילה זה וכיבד את סבו. נכד נשיאותי אחר, נכדו של ג'ון פ. קנדי, ג'ק שלוסברג, דיבר גם הוא.
הנציגים דיווחו באופן חגיגי על תוצאות ההצבעה למועמדות לנשיאות. המשלחת של כל מדינה לוותה בבחירת מוזיקת הרקע שלה במהלך המסדר של המדינות, המורכבת ברובה משירים של אמנים מכל מדינה בהתאמה.
הוועידה > לילה שלישי, 21 באוגוסט

את הלילה השלישי הנחתה השחקנית מינדי קאלינג. המועמד לסגן הנשיאות, מושל מינסוטה, טים וולז, נשא את נאום הקבלה שלו. כמו כן נאמו לפיט בוטיג'יג והנשיא לשעבר ביל קלינטון. גם ננסי פלוסי נאמה, וכן חבר הקונגרס מקסוול פרוסט.
בין הנואמים היו ג'ון ורייצ'ל גולדברג-פולין, הוריו של החטוף בעל האזרחות האמריקאית הרש גולדברג-פולין, שסיפרו על חטיפתו ממיגונית המוות לאחר שידו נקטעה מפיצוץ רימון, וקראו לשובו ביתו יחד עם שאר החטופים.
הוועידה > לילה רביעי, 22 באוגוסט

את הלילה האחרון הנחתה השחקנית קרי וושינגטון. סגנית הנשיא האריס, המועמד לנשיאות, נשאה את נאום הקבלה שלה.
הפגנות במהלך הוועידה

שיקגו היא מקום משכנה של הקהילה הפלסטינית הגדולה ביותר בארצות הברית, הידועה גם בשם "פלסטין הקטנה". שיקגו היא גם העיר הגדולה ביותר בארצות הברית שהעבירה החלטה אודות הפסקת אש במסגרת הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל. ההפגנה הראשונה מתוך שבע המותרות התקיימה ביום ראשון. מאות צעדו לאורך שדרת מישיגן אל גרנט פארק. לצד ההפגנות נרשמו גם עימותים אלימים בין פרו-פלסטינים לשוטרי משטרת שיקגו. בקליניקת הפלות מאולתרת שנפתחה מול מקום הוועידה בוצעו לפחות 25 הפלות.
הפגנות במהלך הוועידה > היום הראשון

במהלך הוועידה נרשמו מספר הפגנות שאורגנו על ידי קואליציה של 200 קבוצות בשם "March On the DNC", שייצגו גורמים מטעם חופש רבייה, צדק גזעי והתנגדות לתפקיד של ארצות הברית במלחמת חרבות ברזל באמצעות אמברגו נשק, התגייסו ביוניון פארק לפני שהמשיכו למַרס.
הקהל נשאר ברובו שליו ונצפה כ"קטן משמעותית מהצפוי". המארגנים תכננו שיגיעו יותר מ-30 אלף איש, אבל נראה ש"רק אלפים בודדים הופיעו ביוניון פארק". המארגנים טענו לאחוז השתתפות של 15,000, אך לפי ה-BBC, נראה כי אחוז ההשתתפות בפועל היה נמוך יותר. רויטרס העריכו את אחוז ההשתתפות ב"כמה אלפים". שער אבטחה הופל והמפגינים קראו "לסיים את הכיבוש עכשיו!" ו"כל העולם מסתכל!": כרפרנס להפגנות נגד וייטנאם שהתרחשו כשה-DNC היה בשיקגו ב-1968. מאוחר יותר, כמה מפגינים שחזרו ליוניון פארק החלו להקים מאהל, אך פוזרו על ידי המשטרה.
בקומת הכנסים ביום שני, במהלך נאומו של ג'ו ביידן, נציגים מקונטיקט, מישיגן ופלורידה פרסו כרזה שעליה נכתב "הפסק לחמש את ישראל" והוצאו החוצה מהבניין. המועצה ליחסים בין ארצות הברית לאסלאם (אנ') גינתה אדם מהקהל על תקיפת מפגיני הנציגים עם שלטי "אנחנו אוהבים את ג'ו". לפחות אחד מהמפגינים הללו היה מוסלמי ואחד היה יהודי. שלושה עשר מפגינים נעצרו ביום הראשון.