stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קדמה - התיישבות סטודנטים ויזמים
הערות שוליים

↑  Kerem Navot, אתם מממנים שמירה על מאחזים לא חוקיים, באתר knavot, ‏28 בספטמבר 2020
↑   הגר שיזף, כפרי סטודנטים במימון המדינה מספקים שירותי שמירה למאחזים בלתי חוקיים, באתר הארץ, 21 בספטמבר 2020
↑  פרסומים ושותפויות, באתר קדמה
↑  יהונתן פורת, ‏הארגון שמקים כפרי סטודנטים: "רוצים שבקצוות המדינה יהיו עוצמה וחדשנות", באתר מעריב אונליין, 31 במאי 2019
↑  מרכזי תרבות צעירים, באתר קדמה
↑  כפרי הסטודנטים: דיור מוזל לצד עשייה חברתית, באתר מומנטום
↑  בואו לכפר, באתר myesha.org.il
↑  כפרי הסטודנטים, באתר קדמה
↑  קהילות צעירים, באתר קדמה
קוסמודרקו

| קוסמודרקו |
| --- | --- |

תקופה
תחילת פלאוקן 61–56 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: כוריסטודרה
משפחה:: Simoedosauridae
סוג:: קוסמודרקו
מינים
 Kosmodraco dakotensis  Kosmodraco magnicornis
שם מדעי
 Kosmodraco ‏Brownstein, 2022

קוסמודרקו (שם מדעי: Kosmodraco; מיוונית: "דרקון מעוטר") הוא סוג של זוחל קדום בן לסדרת הכוריסטודרה אשר חי במשך תחילת הפלאוקן של אמריקה הצפונית לפני 61 עד 56 מיליון שנה. הוא דמה במראהו מעט לתנין אך היה פרימיטיבי יותר.
זוחל זה התגלה בממצאי מאובנים בין 1964 ל-1968 בידי משלחת של אוניברסיטת פרינסטון בתצורות פולקט בנצ' (Polecat Bench Formation) שבמונטנה וכן בויומינג וצפון דקוטה. הסוג תואר ב-2022 בידי החוקר קייס דורן בורנשטיין (Chase Doran Brownstein).
הקוסמודרקו היה זוחל אמפיבי גדול באורך של 3 עד 5 מטרים, מה שהופך אותו לאחד מהגדולים שבזוחלים באזור חיותו (לצד הבוריאלוסוכוס), כאשר הגולגולת הגיעה לאורך 431 מ"מ. בצורתו הוא דמה מעט לזה של גוויאל מודרני ואולי מעט לזה של דגי תנין, כשמבנה הלסתות היה צר, בעל שיניים שקועות לצידי הלסת והלסת הייתה בעלת פנים שטוח יחסית.
מינים

Kosmodraco dakotensis - אשר התגלה בשנות ה-60 אך סווג כמין של Simoedosaurus שמוצאו אסייתי בעיקרו. שמו נקרא על שם צפון דקוטה.
Kosmodraco magnicornis - אשר התגלה ב-2022. נקרא עקב קשקשיו הבולטים שדמו ל"קרן גדולה" (magnum + cornum).
קונפוציוסאורניס

| קונפוציוסאורניס |
| --- | --- |
 
תקופה
קרטיקון תחתון, 125–120 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: קונפוציוסאורנאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: קונפוציוסאורניים
סוג:: קונפוציוסאורניס
מינים
 Confuciusornis sanctus Confuciusornis dui Confuciusornis chuonzhous Confuciusornis suniae
שם מדעי
 Confuciusornis ‏Hou & Zhonghe & Gu & Zhang, 1995

שחזור של קונפוציוסאורניס
קונפוציוסאורניס (שם מדעי: Confuciusornis) הוא סוג של עוף פרהיסטורי שחי בסין בתחילת עידן הקרטיקון לפני כ-120 מיליוני שנים. מידותיו היו כשל עורב, ובדומה לעופות המודרניים, לקונפוציוסאורניס היה מקור חסר שיניים, וזאת אף על פי שעופות הקרובים לו, כדוגמת ההספראורניס והאיכתיאורניס, שחיו זמן רב יחסית אחר זמנו, היו בעלי שיניים; הדבר מעיד שאובדן השיניים נעשה בצורת אבולוציה מתכנסת אצל הקונפוציוסאורניס ועופות אחרים. הוא נקרא על שם הפילוסוף הסיני קונפוציוס (מילולית: "העוף של קונפוציוס").
מיון

בסוג קונפוציוסאורניס ארבעה מינים מוכרים: C. sanctus ,‏C. dui ,‏ C. chuonzhous ‏ו-C. suniae‏ (ייתכן שהשניים האחרונים יסווגו יחד עם ה-C. sanctus כמין יחיד). מין עוף נוסף שהיה קרוב של הקונפוציוסאורניס, ה- Changchengornis hengdaoziensis חי באזור בו חי הקונפוציוסאורניס בערך באותו הזמן. בדיקות פילוגנטיות הראו כי הקונפוציוסאורניס היה קרוב יותר למיקרורפטור ולדרומזאורידים אחרים מאשר ל-ארכאופטריקס שמבחינה חיצונית דמה במידה רבה לעוף מודרני; מכל מקום, ברור כי הקונפוציוסאורניס לא התפתח מהארכאופטריקס.
מאפיינים

נוצותיו של הקונפוציוסאורניס היו פלומתיות, ונוצות הזנב היו ארוכות במיוחד.
מאובנים של קונפוציוסאורניס מראים כי עצם הזרוע שלו הייתה גדולה במיוחד, וייתכן שחור אופייני סמוך לסוף הכתף הפחית ממשקל העצם. עצם הבריח הייתה מעין מוט פשוט, כמו זו של הארכאופטריקס. עצם החזה הייתה מעין לוח קטן ופשוט שייתכן והיה לו עיבוי כמקובל אצל עופות מודרניים אך גודלו לא אפשר עיגון של שרירים גדולים. עם זאת, עצם השכם הייתה מאוחדת עם עצם החרטום וייתכן שהיוו יחדיו בסיס איתן לשרירים ששימשו לתעופה. לשום עוף מודרני אין מבנה תואם. כיוון הגומה בעצם הכתף פונה הצידה במקום כלפי מעלה כמקובל בעופות מודרניים. משמעות עובדה זו היא שהקונפוציוסאורניס לא היה מסוגל להרים את כנפיו מעל לגבו. ולכן, כמו הארכאופטריקס, הוא לא היה מסוגל ליצור תנועת כנף כלפי מעלה כפי שטכניקת התעופה של עופות מודרניים דורשת, אך ייתכן שעצמות הכתף הייחודיות איפשרו להשתמש בטכניקה אחרת.
הקונפוציוסאורניס היה מפותח יותר מן הארכאופטריקס בכך שהיה לו זנב קצר שהיה בנוי מאיחוי החוליות האחרונות של עמוד השדרה, אך פחות מפותח מעופות מודרניים. על נוצות התעופה העיקריות היו עדיין טפרים, והן היו ארוכות פי שניים מן הגפיים ובאופן יחסי ארוכות יותר משל העופות המודרניים, בעוד שהנוצות המשניות היו יחסית קצרות יותר. מכיוון שכך, צורת הכנפיים הייתה שונה במידה רבה מצורת הכנפיים של העופות המודרניים. לפרטים רבים היו נוצות זנב ארוכות ודמויות סרט, דבר שייתכן ומרמז על דו-צורתיות זוויגית ועל שימוש בהן בחיזור, בעוד ששאר נוצות הזנב היו קצרות וככל הנראה לא היו לעזר בעת התעופה. הפרופורציה של הבוהן יחסית לשאר האצבעות מרמזת שהקונפוציוסאורניס הלך וטיפס כאחד, והציפורניים הארוכות של הבהונות והאצבעות השלישיות שימשו כנראה לעזר בשעת הטיפוס. בחלקו העליון של הראש הייתה כנראה ציצית שיער או כרבולת, בדומה לזו שיש לטוראקיים ולקוליוסאים בימינו.
קיימים מאובנים של פרטים צעירים או כאלה שהיו באמצע שלב ההתבגרות, ומבחינת דפוסי הגדילה של עצמותיהם הסיקו החוקרים כי הקונפוציוסאורניס הגיע לבגרות מעט לאט יותר מעופות בינוניים בגודלם החיים כיום, אך מהר יותר מאשר מרבית הדינוזאורים המתקדמים. ייתכן שהדבר מעיד על כך שהקונפוציוסאורניס היה אוכל-כול, ותזונתו הייתה דומה לעופות דוגמת העורביים של ימינו. לעומת זאת, קיימת סברה שלפיה הוא היה צמחוני, וזאת בגלל מקורו חסר השיניים. נמצא פרט מאובן אחד ששאריות מזון היו בגופו, ונראה כי הוא היה במהלך העלאת גירה של צנפה המורכבת מעצמות דגים כאשר מת.
קוסמו המילטון

| --- | --- |

 לידה:  29 באפריל 1870 לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  14 באוקטובר 1942 (בגיל 72) גילדפורד, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Henry Charles Hamilton Gibbs 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 
קוסמו המילטון (באנגלית: Cosmo Hamilton‏; 29 באפריל 1870, נורווד - 14 באוקטובר 1942, גילדפורד) היה סופר ומחזאי בריטי, אחיו של פיליפ גיבס וארטור גיבס.
חייו

הנרי צ'ארלס המילטון גיבס נולד בנורווד. הוא לקח שם משפחת אימו כאשר החל לכתוב. נישא פעמיים: אשתו הראשונה נפטרה בשנת 1912 ולאחר מספר שנים הוא התחתן עם ג'וליה שהייתה האישה הראשונה של גאי בולטון.
בשנים 1904–1906 הועלו מספר מחזות שלו על הבמה בלונדון ולאחר מלחמת העולם הראשונה גם בארצות הברית.
קוסמו המילטון גם כתב מספר רב של רומנים, בקצב של יצירה כל שנה בממוצע.
רומנים וסיפורים של קוסמו המילטון היו בסיס למספר רב של סרטים, חלק יצאו לאקרנים לאחר מותו.
המילטון שירת במהלך מלחמת העולם הראשונה בשירות האוויר של הצי המלכותי.
קדמוני הפה

| קדמוני הפה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
תת־ממלכה:: רב-תאיים אמיתיים
קבוצה:: פרה-הוקסוזואה
קבוצה:: בילטריה
קבוצה:: נפרוזואה
קבוצה:: קדמוני הפה
שם מדעי
 Protostomia ‏גרובן, 1908

קדמוני הפה (שם מדעי: Protostomia) היא קבוצה גדולה של בעלי חיים הכוללת את מרבית בעלי החיים הקיימים כיום כמו תולעים נימיות, פרוקי-רגליים, תולעים שטוחות, תולעים טבעתיות ורכיכות.
תיאור

קדמוני הפה נבדלים מקבוצת שניוני הפה (Deuterostomia) בהתפתחות העוברית; בשניוני הפה הפתח הראשוני שנוצר בבלסטולה במהלך הפיכתה לגסטרולה יהפוך בהמשך לפי הטבעת בעוד שבקבוצת קדמוני הפה פתח זה יהפוך לפה; בעוד שבשניוני הפה ההתלמה (חלוקת התאים בעובר הצעיר) אינה דטרמיניסטית ורדיאלית, ההתלמה בקדמוני-הפה היא בדרך כלל דטרמיניסטית וספירלית; כמו כן, אופן יצירת חלל הקרביים (צלום; coelom) שונה - בשניוני-הפה חלל הקרביים מתפתח מכיסים בולטים פנימה מהקיר הדורסו-לטרלי של המעי הקדום, לעומת זאת בקדמוני-הפה חלל הקרביים מתפתח מנימים שצומחים מתוך המזודרם שאחר כך הופך לחלל פנימי (תהליך המכונה schizocoely).
מיון

קדמוני הפה מחולקים לשתי קבוצות: אקדיסוזואה (Ecdysozoa) הכוללת פרוקי-רגליים, תולעים נימיות וקבוצות נוספות כמו נושאי ציפורניים וספירליה (Spiralia) הכוללת רכיכות, תולעים טבעתיות וקבוצות נוספות כמו תולעים שטוחות ותולעים קוצניות ראש.
האב הקדמון המשותף של קדמוני הפה ושניוני הפה היה כנראה בעל חיים דמויי תולעת. קדמוני הפה כוללים יותר מינים משניוני הפה והם התפצלו משניוני הפה לפני כ-600 מיליון שנה בתקופת האדיקר. הקבוצה כוללת את המערכות:
תולעים קוצניות ראש (Acanthocephala)
תולעים טבעתיות (Annelida)
פרוקי-רגליים (Arthropoda)
ברכיופודים (Brachiopoda)
חיטחבים (Bryozoa)
סיקליופורה (Cycliophora)
אכיורה (Echiura)
אנטופרוקטה (Entoprocta)
גסטרוטריכה (Gastrotricha)
גנתוסטומולידה (Gnathostomulida)
קינורהינכה (Kinorhyncha)
לוריסיפרה (Loricifera)
מיקרוגנאטוזואה (Micrognathozoa)
רכיכות (Mollusca)
תולעים נימיות (Nematoda)
תולעי שיער-סוס (Nematomorpha)
תולעי חוטם (Nemertea)
נושאי ציפורניים (Onychophora)
אורתונקטידה (Orthonectida)
פורונידה (Phoronida)
תולעים שטוחות (Platyhelminthes)
פריאפולידה (Priapulida)
רומבוזואה (Rhombozoa)
גלגיליות (Rotifera)
תולעים סיפוניות (Sipuncula)
דובוני מים (Tardigrada)
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4476477-7  NKC: ph205115
קבוצת רדיושק

| --- | --- |

 מידע על הקבוצות
 קוד UCI:  RSH
 אופניים:  טרק (אנ')
 מיקום:  ארצות הברית ארצות הברית
 תאריך ייסוד:  2009
 תאריך סגירה:  2011
 תחום:  כביש
 סטטוס:  קבוצת פרו טור
 צוות מקצועי ראשי
 מנהל כללי:  יוהאן ברוינל
 מנהל ספורטיבי:  דירק דימול, ויאצ'סלב יקימוב
 מדי הקבוצה
 
קבוצת רדיושק (אנגלית: Team RadioShack) היא קבוצת אופניים אמריקאית, שהייתה קיימת בשנים 2009-2011 והשתתפה בשנים אלו בסבב ה-UCI ProTour.
היסטוריה

ההכרזה על הקמת הקבוצה פורסמה ב-23 ביולי 2009, לאחר הטור דה פראנס. חברת רדיושק, יצרנית אלקטרוניקה גדולה, הייתה נותנת החסות הרשמית והעיקרית לקבוצה, בראשות המנהל הספורטיבי יוהאן ברוינל והרוכב לאנס ארמסטרונג. נותני החסות הנוספים לקבוצה היו יצרנית האופניים טרק ויצרנית ציוד הספורט נייק. הקבוצה קידמה את קרן ארמסטרונג למלחמה בסרטן ואת צמיד Livestrong. בין הרוכבים המפורסמים בקבוצה בלטו: לאנס ארמסטרונג, לוי ליפהיימר, חיימר זובלדיה, יאנז ברייקוביץ', כריס הורנר, אנדראס קלודן וירוסלב פופוביץ'. ב-25 בנובמבר 2009 הודיע איגוד האופניים הבינלאומי כי הקבוצה עמדה בכל הדרישות ואושר לה להשתתף בסבב.
הקבוצה הוקמה על תשתיות קבוצת הרכיבה שהייתה תחת חסות קבוצת אסטנה. מנהלה ושמונה מתוך תשעת הרוכבים שזינקו לטור דה פראנס של 2009 היו בסגל הקבוצה ב-2010. מטרות הקבוצה, מעבר לניצחונות בסבב הפרו טור והטור דה פראנס היו קיום חממה לרוכבים צעירים, השתתפות בתחרויות ריצה וטריאתלון וקידום המלחמה בסרטן, בעזרת העמותה שהוקמה על ידי ארמסטרונג.
עונת 2010

הישגיה הבולטים של הקבוצה בעונה זו היו:
ניצחון בטור של חבל הבסקים (כולל ניצחון בקטע אחד במרוץ), על ידי כריס הורנר
ניצחון במרוץ החד-יומי, ברבנטס פיי, על ידי סבסטיאן רוסלר
ניצחון בדופינה ליברה (כולל ניצחון בקטע אחד במרוץ), על ידי יאנז ברייקוביץ'
ניצחון בקטע בטור דה פראנס על ידי סרג'ו פאוליניו
ניצחון בקטגוריה הקבוצתית בטור דה פראנס
עונת 2011

הישגיה הבולטים של הקבוצה בעונה זו היו:
ניצחון בטור של חבל הבסקים (כולל ניצחון בשני קטעים במרוץ), על ידי אנדראס קלודן (בקטעים ניצחו קלודן והורנר)
הערות שוליים

↑  UCI registers seventeen ProTour teams for 2010 | Cyclingnews.com
קונפינה

| --- | --- |
 מדינה:  סן מרינו סן מרינו
 קסטלי:  קייזאנואובה
 גובה:  400 מטרים
 קואורדינטות:  43°54′04″N 12°24′46″E﻿ / ﻿43.90106667°N 12.41276667°E﻿ / 43.90106667; 12.41276667 
 אזור זמן:  UTC +1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת סן מרינו מוגדלת) סן מרינו אקואוויווה בורגו מג'ורה  קייזאנואובה דומניאנו פאטאנו פיורנטינו מונטג'ארדינו סראוואלה איטליהקונפינה(למפת סן מרינו רגילה) סן מרינו אקואוויווה בורגו מג'ורה  קייזאנואובה דומניאנו פאטאנו פיורנטינו מונטג'ארדינו סראוואלה איטליהקונפינה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קונפינה (באיטלקית: Confine) הוא כפר הממוקם בסן מרינו. הוא שייך לקסטלי של קייזאנואובה. פירוש שמו באיטלקית, הוא "גבול".
גאוגרפיה

הכפר ממוקם בפינה הדרומית של המדינה, קרוב לגבול עם איטליה ולעיריות סן לאו ווורוצ'יו (אנ'). זהו אחד הכפרים הדרומיים ביותר שבסן מרינו.
ראו גם

קייזאנואובה
הערות שוליים

↑  לוורוצ'יו יש מובלעת ששייכת למדינת אם (Exclave) שגובלת בסן לאו ובסן מרינו.
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים באירופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ציפור בלי שמיים

"ציפור בלי שמיים" (מוכר גם בשם "כל הלילות") הוא שיר של הזמרת הישראלית אופק נחמן, שפורסם כסינגל ב־20 בפברואר 2023. עידן רייכל ואבי אוחיון כתבו והלחינו אותו.
רקע וכתיבה

עידן רייכל כתב על בחירתו בנחמן לבצע את השיר:
מהרגע שהשיר נכתב, הרגשתי שהזמרת צריכה להיות מישהי עם עומקים פנימיים וקול מיוחד, שיכולה להפוך את השיר לשלה. לפעמים הקסם הזה קורה דווקא עם מישהי שבקולה אין גיל, אין צליל של תקופה – אלא משהו שמזכיר שירה עמוקה של זמרות פאדו מפורטוגל, או זמרות עממיות מספרד. כיף שיש לנו אחת כזו, אופק, שתישאר איתנו לעוד הרבה שנים.
נחמן אמרה שהשיר נתון לפרשנות, ושהוא ”משקף הרבה מהיופי של מוזיקה – מאופקת ומציפה”. עוד אמרה: ”להתמסר לתהליך של הפקת השיר, ליצור ולהגיע לרגע הזה שהשיר בחוץ, פשוט שווה הכול. אני חושבת ששאיפה של כל אומן זה לרגש ולגעת במקומות הכי אישיים ופרטיים ואם הצלחתי לעשות את זה עם "ציפור בלי שמיים", אין מספק מזה”.
משתתפים

אופק נחמן — זמרה
עידן רייכל — בס, כלי הקשה, ביטים, קלידים, תכנותים, קולות
מתן דרור — ביטים, קלידים, תכנותים
ג'וקה פריניאן – כלי הקשה נוספים
עידן שניאור — גיטרות
מור אוזן – גיטרה נוספת
משתתפים > הפקה

הפקה מוזיקלית ועיבוד – מתן דרור ועידן רייכל
מיקס – מתן דרור
מאסטרינג – ארן לביא
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
הערות שוליים

1 2  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־17 באפריל 2023
↑  ציפור בלי שמיים (כל הלילות), באתר יוטיוב, 20 בפברואר 2023, בדיקה אחרונה ב־16 באפריל 2023
1 2  אופק נחמן / ציפור בלי שמיים, באתר הליקון ארומה מיוזיק, 20 בפברואר 2023, בדיקה אחרונה ב־16 באפריל 2023
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, שירים מובילים – רדיו – ישראלי, 2023, שבוע 14, באתר מדיה פורסט, בדיקה אחרונה ב־16 באפריל 2023
קוסימן

| קוסימן |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי חתול
משפחה:: נמייתיים
סוג:: קוסימן
מינים
 Crossarchus platycephalus  Crossarchus alexandri  Crossarchus ansorgei  Crossarchus obscurus
שם מדעי
 Crossarchus ‏קיוויה, 1825
תחום תפוצה
 אזורי התפוצה של ארבעת מיני הקוסימנים הקיימים:      קוסימן מצוי (Crossarchus obscurus)      קוסימן שטוח-ראש (Crossarchus platycephalus)      קוסימן אלכסנדר (Crossarchus alexandri)      קוסימן אנגולי (Crossarchus ansorgei)

קוסימן (שם מדעי: Crossarchus) הוא סוג של טורפים קטנים ממשפחת הנמייתיים בעלי אף מוארך, החיים במאורות בקרקע ויוצאים לצוד בלילות ביערות ובביצות סבוכות במערב אפריקה מאוגנדה עד סיירה לאון.
מיון

קוסימן אלכסנדר (Crossarchus alexandri)
קוסימן אנגולי (Crossarchus ansorgei)
קוסימן מצוי (Crossarchus obscurus)
קוסימן שטוח-ראש (Crossarchus platycephalus)
קבוצת ראסל

| --- | --- |

 התאגדות:  חברה בע"מ
 שפה רשמית:  אנגלית
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מטה הארגון:  קיימברידג'
 מקום פעילות:  הממלכה המאוחדת
 חברים:  24 (נכון ל־10 בנובמבר 2018) 
 יושב ראש:  ננסי רות'וול (2020–2023)
 מנכ"ל:  טים בראדשו
 תקופת הפעילות:  1994–הווה (כ־30 שנה) 
 russellgroup.ac.uk
 
קבוצת ראסל (באנגלית: Russell Group) היא אגודה שבחרה בעצמה עשרים וארבע אוניברסיטאות מחקר ציבוריות בבריטניה. מקום מושבה של הקבוצה בקיימברידג' והיא הוקמה בשנת 1994 כדי לייצג את האינטרסים של חבריה, בעיקר כלפי הממשלה והפרלמנט. הקבוצה נתפסת לעיתים כמייצגת את האוניברסיטאות 'הטובות ביותר' במדינה, אם כי מדובר במחלוקת.
קבוצת ראסל הוקמה על ידי 18 אוניברסיטאות מחקר בריטיות עתירות מחקר ברמה העולמית הממלאות תפקיד חשוב בחיים האינטלקטואליים של בריטניה ויש להן השפעות חברתיות, כלכליות ותרבותיות ברחבי בריטניה וברחבי העולם. השם לקבוצה ניתן בגלל המפגשים הראשוניים הלא-רשמיים של חברי קבוצת המייסדים בבית המלון קימפטון פיצרוי לונדון (אנ') בכיכר ראסל, בשכונת בלומסברי, ברובע קמדן, לונדון. מטרת קבוצת ראסל לסייע ולהבטיח כי לאוניברסיטאות יהיו התנאים האופטימליים בהם לפרוח ולהמשיך להשפיע השפעה חברתית, כלכלית ותרבותית באמצעות המחקר וההוראה המובילים שלהם. הקבוצה מספקת אסטרטגיה, פיתוח מדיניות, מודיעין, תקשורת וסנגור למוסדות החברים בקבוצה.
24 חברי קבוצת ראסל הם אוניברסיטאות עתירות מחקר ברמה עולמית. הם מוסדות ייחודיים, שלכל אחד מהם היסטוריה ואתוס משלהם, אך הם חולקים כמה מאפיינים מובחנים. האוניברסיטאות מאמינות שאנשים ורעיונות הם המפתח לעמוד באתגרים עולמיים. באמצעות מחקר וחינוך ברמה העולמית הם עוזרים ליצור כלכלה דינמית, קהילות חזקות יותר ועתיד טוב יותר לבריטניה. הם מקיימים את המחקר הטוב ביותר, חוויית הוראה ולמידה יוצאת מן הכלל וקשרים ללא תחרות עם עסקים מקומיים ולאומיים והמגזר הציבורי.
הקבוצה מייצרת יותר משני שלישים מהמחקר המוביל בעולם המיוצר באוניברסיטאות בבריטניה ותומכים ביותר מ־300,000 משרות ברחבי בריטניה
התפוקה הכלכלית של הקבוצה עולה על 32 מיליארד ליש"ט בכל שנה.
בשנים 2015–2016 למדו 417,000 סטודנטים לתואר ראשון ו־192,500 סטודנטים לתארים מתקדמים באוניברסיטה של קבוצת ראסל.
שלושים ותשעה אחוזים מהצוות האקדמי ו־34% מהסטודנטים הם בעלי אזרחות שאינה בבריטניה, ונמשכים לאוניברסיטאות בגלל האיכות, הרלוונטיות והמוניטין של קבוצות המחקר והחוגים שהם מצטרפים אליהם.
לחברי קבוצת ראסל יש גם תפקיד חזק והשפעה בתוך הקהילות האזוריות והמקומיות שלהם, הם משתפים פעולה עם עסקים על פרויקטים של מחקר משותף ומספקים בוגרי עובדים מקומיים בעלי מוטיבציה גבוהה.
קשרים בינלאומיים

קבוצת ראסל, חברה ברשת הגלובלית של אוניברסיטאות מחקר, הכוללת את הארגונים הבאים:
U15 (אוניברסיטאות בגרמניה) (שבסיסה בפרייבורג), איגוד האוניברסיטאות האמריקאיות (ארצות הברית של אמריקה, שבסיסה בוושינגטון די. סי.), הליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר (אירופה, שבסיסה נמצא בלוון, בלגיה), איגוד אוניברסיטאות המחקר במזרח אסיה (יבשת סין, יפן, דרום קוריאה והונג קונג וטאיוואן), ליגת C9 (הרפובליקה העממית של סין), אוניברסיטאות מחקר RU11 (יפן), קבוצת השמונה (שבסיסה בקנברה, בירת אוסטרליה) וקבוצת אוניברסיטאות המחקר הקנדי U15 (שבסיסה באוטווה, קנדה). קבוצת ראסל, הצטרפה לשותפיה ברשת הגלובלית בחתימה על ההצהרות הבאות:
הצהרת ליידן על תפקידם של מדעי החברה ומדעי הרוח בנוף המחקר העולמי.
הצהרת שאנגחאי על התפקיד הקריטי של אוניברסיטאות עתירות מחקר במערכות אקולוגיות חדשניות בעולם.
הצהרת טוקיו על הצורך בהשקעות ארוכות ומהותיות בחזית המחקר באוניברסיטאות עתירות מחקר.
הצהרת סורבון על זכויות נתוני מחקר.
רשימת האוניברסיטאות

שמות המוסדות החברים בקבוצת ראסל ושנת ההצטרפות לקבוצה:
אוניברסיטת בירמינגהם 1994
אוניברסיטת בריסטול 1994
אוניברסיטת קיימברידג' 1994
אוניברסיטת קארדיף 1998
אוניברסיטת דרהאם 2012
אוניברסיטת אדינבורו 1994
אוניברסיטת אקסטר 2012
אוניברסיטת גלאזגו 1994
אימפריאל קולג' 1994
קינגס קולג' לונדון 1998
אוניברסיטת לידס 1994
אוניברסיטת ליברפול 1994
בית הספר לכלכלה של לונדון 1994
אוניברסיטת מנצ'סטר 1994
אוניברסיטת ניוקאסל 1994
אוניברסיטת נוטינגהאם 1994
אוניברסיטת אוקספורד 1994
אוניברסיטת קווין מרי בלונדון 2012
אוניברסיטת המלכה בבלפסט 2006
אוניברסיטת שפילד 1994
אוניברסיטת סאות'המפטון 1994
יוניברסיטי קולג' לונדון 1994
אוניברסיטת ווריק 1994
אוניברסיטת יורק (בריטניה) 2012
ראו גם

ברית GW4
חדשנות מידלנדס
SES (אוניברסיטאות)
הערות שוליים

↑  U15, International, Leiden Statement.
↑  U15, International, Shanghai Statement.
↑  U15, International, Tokyo Statemen.
↑  U15, International, Sorbonne Declaration.
↑  Russell Group, About, Our universities.
| קבוצת ראסל |
| --- | --- | --- |
|  | אדינבורו • אוקספורד • אימפריאל קולג' • אקסטר • בירמינגהם • בית הספר לכלכלה של לונדון • בריסטול • גלאזגו • דרהאם • המלכה בבלפסט • ווריק • יוניברסיטי קולג' לונדון • יורק • ליברפול • לידס • מנצ'סטר • נוטינגהאם • ניוקאסל • סאות'המפטון • קארדיף • קווין מרי • קיימברידג' • קינגס קולג' לונדון • שפילד |  |
קוקונינג

קוקונינג (באנגלית Cocooning) הוא שמה של תופעה המתארת אנשים המאבדים אמון בחברה הסובבת אותם וכתוצאה מכך נסוגים אל ביתם במטרה להתרחק ככל הניתן מאינטראקציה עם החברה. מקור המילה הוא המילה האנגלית Cocoon שמשמעה מעטפת ההגנה המגנה על חרקים בשלב הגולם.
את המונח טבעה בשנות ה-90 פיית' פופקורן, חזאית טרנדים ויועצת שיווק אמריקאית. פופקורן סימנה את הקוקונינג כתופעה בעלת משמעות מסחרית חשובה שתוביל, בין היתר, להגברת השימוש באמצעים אלקטרוניים מהבית לצריכה ולבידור.
מאז שפופוקורן טבעה את המונח, המגמה שחזתה המשיכה והתחזקה עשרות מונים עם יצירתו של ה-World Wide Web, טכנולוגיות לבידור ביתי ופיתוחים טכנולוגיים נוספים המרחיבים את היצע השירותים שניתן להפעיל מהבית, כדוגמת אמצעי תקשורת סלולרית ומחשבי כף יד, המאפשרים אפילו עבודה במשרה מלאה מהבית. השילוב בין הקוקונינג המסורתי לבין האינטרנט נקרא קוקונינג מקוון או באנגלית: e-cocooning.
ראו גם

אגורפוביה (בעת חוצות)
היקיקומורי
קונפיגורציה אלקטרונית

מבנה דו-ממדי של אורביטלים שונים
בפיזיקה אטומית, וכן בכימיה קוונטית, קונפיגורציה אלקטרונית (נקרא גם תצורה אלקטרונית) הוא השם למיקום התלת-ממדי של האלקטרונים המרכיבים מולקולה, אטום או מבנה כימי אחר. המושג נוגע לאופן שבו מסודרים האלקטרונים באורביטלים של מערכת נתונה (למשל, אטומית או מולקולרית). מבנה אלקטרוני נמנה עם קבוצת המבנים הכימיים, יחד עם מבנה מולקולרי ומבנה גבישי.
כשאר חלקיקי היסוד, גם האלקטרון מציית לחוקי מכניקת הקוונטים, ומתנהג הן כחלקיק והן כגל. מצבו הקוונטי של אלקטרון נתון מתואר על ידי פונקציית הגל שלו; זו פונקציה מרוכבת התלויה במרחב ובזמן. על פי אסכולת קופנהגן של תורת הקוונטים מקומו של אלקטרון אינו מוגדר היטב כל עוד לא נערכת מדידה המביאה לגילויו. ההסתברות לגילויו של אלקטרון בנקודה מסוימת במרחב בשעת המדידה מתכונתית לריבוע ערכה המוחלט של פונקציית הגל באותה נקודה.
תצורת האלקטרונים במצב קוונטי נתון מתאפיינת באנרגיה מוגדרת, ובתנאים מסוימים אלקטרונים עשויים לעבור מאורביטל אחד למשנהו עקב בליעה של מנת אנרגיה או פליטתה כפוטון.
בקיאות בתצורות האלקטרונים באטומים השונים מסייעת להבנתה של הטבלה המחזורית של היסודות, כמו גם לאפיון הקשרים הכימיים המחברים בין האטומים. תצורות האלקטרונים באטומים השונים מסבירות גם את תכונותיהם הייחודיות של לייזרים ומוליכים למחצה.
רמות ותת־רמות

| --- | --- |
 :  ראו גם – קליפת אלקטרונים
מבנה האלקטרונים באטום תואר לראשונה במודל האטום של בוהר, וגם בימינו נהוגים המונחים רמות ותת־רמות, חרף ההתפתחות בהבנת טבעם הקוונטי של האלקטרונים.
רמת אלקטרונים היא מרחב המצבים המותרים שאלקטרון יכול לאכלס, החולקים את המספר הקוונטי הראשי, שסימנו n. רמה מסדר n יכולה להכיל 2n2 אלקטרונים: עד 2 אלקטרונים ברמה הראשונה, עד 8 ברמה השנייה, ועד 18 ברמה השלישית. הגורם הכפלי 2 נובע מכך שכל רמה מותרת יכולה להכיל שני אלקטרונים זהים מבחינת מספרים כקוונטים אחרים, אך הפוכים בערך הספין שלהם: האחד בעל ספין 1/2+ (המסומן על פי רוב בחץ הפונה מעלה) ושני בעל ספין 1/2- (מסומן בחץ הפונה מטה).
תת־רמה אטומית היא מרחב המצבים החולקים את המספר הקוונטי הזוויתי l, כאשר הערכים l=0,1,2,3 מתייחסים בהתאמה לסימולים s, p, d, f של תתי־הרמות. מספר האלקטרונים המרבי היכול לאכלס תת-רמה נתון בביטוי 2(1 + 2n) . כך ייתכנו 2 אלקטרונים בתת-הרמה s, ‏ 6 אלקטרונים בתת-הרמה p, ‏ עשרה אלקטרונים בתת-הרמה d, ‏ ו־14 אלקטרונים בתת-הרמה f.
מספר האלקטרונים היכולים לאכלס את הרמות ותת־הרמות האטומיות השונות נובע ממשוואות מכניקת הקוונטים, ובפרט מעיקרון האיסור של פאולי, שלפיו לא ייתכנו באטום שני אלקטרונים החולקים את ארבעת המספרים הקוונטיים  n,\ell ,m_{\ell },m_{s} שהם בהתאמה: מספר קוונטי יסודי, מספר קוונטי זוויתי, מספר קוונטי מגנטי, מספר קוונטי ספיני שניוני.
ראו גם

מבנה מולקולרי
מבנה גבישי
אורביטל אטומי
רמת אנרגיה
מבנה כימי
הערות שוליים

↑  תצורה אלקטרונית במילון כימיה אורגנית (תשנ"ב), באתר האקדמיה ללשון העברית
דוגמה פשוטה לקליפה אלקטרונית של ליתיום