stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הטובים לטיס

ערך זה עוסק בסיסמה ישראלית מפורסמת. אם התכוונתם לאלבום אוסף של דני סנדרסון, ראו .
כרזה משנת 1960
הַטּוֹבִים לַטַּיִס היא סיסמה ישראלית מפורסמת המזוהה עם חיל האוויר. הסיסמה נולדה ב-1960 ונועדה להגביר את ההתנדבות לקורס טיס. הוגה הסיסמה הוא משה הדר (פומי), שערך את בטאון חיל האוויר משך שנים ארוכות. הסיסמה זכתה לפרסום בזכות השימוש השגור בה בפיו של מפקד חיל האוויר הישראלי, עזר ויצמן, ובזכות קליטוּתה וקוצרה. היא סייעה לקבע את דימויו של חיל האוויר כמקום שבו מושלים האיכות והמצוינות.
הסיסמה ספגה ביקורת נוקבת בשנים שבהם שימשה שימוש נרחב, מצד אנשי אקדמיה, שראו בשימוש בה משום עידוד למיליטריזם. בראש המקטרגים על הסיסמה עמד נתן רוטנשטרייך, רקטור האוניברסיטה העברית. אחרים מצאו בה שמץ של התנשאות. הרמטכ"ל יצחק רבין התייחס לפן המוסרי של סיסמה זו בנאום הר הצופים, אותו נשא ב-28 ביוני 1967: "כשאמרנו "הטובים לטיס", בביטוי זה שהפך למושג, לא התכוונו רק לבחינה הטכנית ולכישרון הכפיים. התכוונו שעל מנת שיהיו טייסנו מסוגלים להביס את כל חילות האויב של ארבע מדינות תוך שעות ספורות, חייבים הם להיות דבקים בערכים של טוב מוסרי, ערכים של טוב אנושי." הסיסמה זכתה מאוחר יותר להרחבה ברוח שוביניסטית – הטובים לטיס והטובות לטייסים. היו שייחסו גם תוספת זו לעזר ויצמן, אך לייחוס זה לא נמצאו תומכים. בשנות ה-90 של המאה ה-20, כשעתרה אליס מילר לאפשר לנשים לשרת כטייסות בחיל האוויר, סוקר מאבקה לעיתים תחת הכותרת "הטובות לטיס", כפרפרזה על האמרה.
לסיסמה היו הדים נוספים בתרבות הפופולרית, והיא שימשה מצע לסיסמאות אחרות, ובהן "הטובים לפוליטיקה" (ובגרסה ששמה את תרבות הפוליטיקה ללעג: "הטובים לטיס – והשאר לפוליטיקה"). בהומורסקה "ניצחונו של אלעזר ויינרב או צעד גדול לקראת הסוציאליזם" של אפרים קישון מתוארים חייו העגומים של מהנדס במשרה ממשלתית, שבזכות שביתת המהנדסים יצא לחופשה בחו"ל, ושם מצא משרה מצוינת: "מוסר השכל: הטובים לטייס!". שיבוש הומוריסטי אחר בסיסמה נמצא במערכון "חִסכו ואִמצו" של הגשש החיוור, ובו נאמר "הטובים לטַיִח". עוד גרסה הומוריסטית נמצאת בשם שבחר דני סנדרסון לאלבום אוסף של שיריו מ-1992: "הטובים לטייס – נבחרת שירים". בשיר "שם צפרדע" מ-2010  של להקת אלמנה שחורה מופיעה פרפרזה על המשפט והמשכו: "איך הטובים לטיס- הפקידות למפקדים[?]"
הערות שוליים

↑  הטובים לאל.איי, באתר "שבוע ישראלי", 19 בדצמבר 2008
↑  עזר ויצמן, לך שמים לך ארץ, הוצאת מעריב, תל אביב 1975, עמ' 218
↑  גלית רויכמן, נאום הר הצופים, באתר ynet, 5 ביוני 2009.
↑  אורי אבנרי, 27 המופלאים, באתר הגדה השמאלית
שעון יום הדין

שעון יום הדין, במצבו בשנת 2018 ו 2019 (2 דקות לחצות).
שעון יום הדין כפי שהיה בעת שעוצב בשנת 1947 - שבע דקות לחצות.
שעון יום הדין, הוא אמצעי המחשה שנוצר על ידי ביטאון מדעני האטום באוניברסיטת שיקגו בשנת 1947 והמתיימר להציג את מידת קרבת הסכנה להתרחשות קטסטרופה גלובלית שתסכן את עתיד האנושות, לדעת מפעיליו. כשהוצג לראשונה ה"קטסטרופה הגלובלית" שהיה אמור לייצג הייתה פריצתה של מלחמה גרעינית, אך במשך השנים נאמר שהוא מייצג גם פגיעה עקב ההתחממות הגלובלית, התפשטות מחלות מידבקות והתפשטות מידע לא מאומת ברשת. "השעון" הוא תמונת הרביע האחרון בשעון מחוגים אנלוגי הקרוב לשעת חצות, כך שמחוג הדקות שלו ממחיש, ב"דקות לחצות" או "שניות לחצות", את תחושתם של מפעיליו, כאשר שעת חצות מייצגת את הנקודה שבה תפרוץ מלחמה גרעינית. המרחק הרב ביותר מחצות היה בשנים 1991–1994, בעקבות תום המלחמה הקרה והתפוגגות המתח הבין-גושי שנלווה לו ועמד על 17 דקות. ב-23 בינואר 2020 הוזזו מחוגי השעון ל-100 שניות לפני חצות. המדענים שהחליטו על הזזת המחוג הסבירו שהסכנה לאנושות גבוהה מאי פעם עקב שילוב של סכנה למלחמה גרעינית ושינויי אקלים. ב-24 בינואר 2023 הוזזו מחוגי השעון ל-90 שניות לפני חצות, המיקום הקרוב ביותר לחצות מאז שנוצר השעון. וזאת בשל מלחמת רוסיה אוקראינה ומגפת הקורונה. ובשנת 2025 28/1 השעון הוזז ל89 שניות הכי הרבה בהיסטוריה וזאת בשל שלל התפרצויות,
יצירת השעון

ב-1947, התבקשה האמנית מרטיל לנגסדורף (אנ') שהייתה אשתו של אלכסנדר לנגסדורף (אנ') אחד מהפיזיקאים שהשתתפו בפרויקט מנהטן, הפרויקט של פיתוח הנשק הגרעיני, לעצב עמוד ראשי של עיתון שעסק ברמת איום הגרעין בעולם. היא בחרה לצייר שעון שבו המחוגים מראים את השעה 7 דקות לחצות.
ראו גם

נשק גרעיני
מלחמה גרעינית
אסונות טבע
התחממות גלובלית
הערות שוליים

↑  בגלל טראמפ: שעון יום הדין הוזז קדימה, באתר ynet, 26 בינואר 2017
↑  דוד טברסקי, ‏2.5 דקות לחצות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 11 באוגוסט 2017
↑  יוני גבאי, ‏שתי דקות לפני אסון עולמי: "שעון יום הדין" הוזז קדימה בחצי דקה, באתר כיכר השבת, 25 בינואר 2018
↑  הגרדיאן, מאה שניות לחצות: "שעון יום הדין" הוזז קדימה בשל האיום הגרעיני ושינויי האקלים, באתר הארץ, 24 בינואר 2020
גרף המתאר את השינויים בשעון יום הדין
אבנר גדסי

| --- | --- |

 לידה:  24 במאי 1952 (בן 72) שכונת התקווה, תל אביב, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1970
 עיסוק:  זמר ומלחין
 סוגה:  רוק • מזרחית
 שפה מועדפת:  עברית 
 avnergadassi.co.il
 פרופיל ב-IMDb
 
אבנר גדסי (נולד ב-24 במאי 1952) הוא זמר ומלחין ישראלי.
אלבומים

אבנר גדסי (1973)
מדליק (1976)
12 להיטי זהב (1976) [אוסף]
יש מסיבה עם אבנר גדסי (1978)
מנגן ושר (1981)
דף חדש (1984)
להיטי זהב 70–90 (1991) [אוסף]
הגברים בוכים בלילה (1991)
אתה לי ילד (1997)
30 שנות זמר - ההקלטות המקוריות (2001) [אוסף]
האוסף (2002) [אוסף]
המיטב (2005) [אוסף]
שרים גדסי - הופעה חיה (2005)
המובחרים (2009) [אוסף]
הערות שוליים

↑  עודד שורר, אבנר גדאסי לחודש מאסר על עבירות מס, מעריב, 11 ביוני 1986
↑  יובל אראל‏, אבנר גדסי שר דודו טסה – יום ביומו, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 18 בנובמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301525305171  ISNI: 0000 0000 7088 0948  MusicBrainz: 44ddac8c-36ee-497e-98cc-179d2aba88f8  VIAF: 97413710   WorldCat (עם VIAF): 97413710
קבוצת פישמן

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברת החזקות
 מייסדים:  אליעזר פישמן
 
קבוצת פישמן הייתה חברת החזקות גדולה בבעלותו של אליעזר פישמן. לקבוצה היו החזקות בתחומים רבים, בהם קמעונאות, תקשורת, תקשורת המונים, תעשייה, נדל"ן ועוד. לקבוצה עסקים בישראל ובחו"ל. חלק מהחברות בקבוצה הן בבעלותה המלאה, וחלקן בבעלות חלקית (בהן גם חברות ציבוריות).
היסטוריה

החל מסוף שנות השמונים החל אליעזר פישמן לצבור החזקות רבות, בעיקר באמצעות הלוואות ממספר בנקים.
בשנת 2014, בעקבות מלחמת האזרחים באוקראינה, והחרמות שהוטלו על רוסיה בעקבותיה, צנחו ערך החזקות הקבוצה ברוסיה, ובפרט בחברת ההחזקות מירלנד, אשר השליטה בה התחלקה בין מבני תעשיות, כלכלית ירושלים ודרבן, כולן בשליטת הקבוצה. הועלה חשש כי הקבוצה לא תצליח לעמוד בהתחייבויותיה, בסך 5 מיליארד שקלים, לראשונה בתולדותיה.
באוגוסט 2016 הגישה רשות המיסים בקשה להכריז על פישמן כפושט רגל בגין חוב העולה על 196 מיליון ש"ח למס הכנסה, ולממש את נכסי קבוצת פישמן ונכסיו של אליעזר פישמן לכיסוי החוב. בדצמבר 2016 נתן בית המשפט צו לכינוס נכסיו של פישמן, וביוני 2017 הוא הוכרז כפושט רגל.
נכסי משפחת פישמן

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 סוג:  חברת החזקות
 מייסדים:  אליעזר פישמן
 תקופת הפעילות:  ?–2016
 
לקבוצה היו החזקות במעל ל-30 חברות במגוון תחומים. רובם נמכרו או עברו לשליטת בעלי החוב, בין הבולטות שבהן היו:
| --- | --- |
 החזקות בעבר קבוצת ידיעות אחרונות  גלובס - עיתון כלכלי יומי  כלכלית ירושלים - חברה ציבורית העוסקת בנדל"ן מניב. נרכשה בשנת 1989 מממשלת ישראל. חברת מבני תעשייה - נדל"ן מניב, נסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב  מירלנד פיתוח - חברה ציבורית, נסחרת בבורסת AIM של הבורסה לניירות ערך בלונדון.  דרבן השקעות - נדל"ן מניב סופרשוק גרינברג - התמזגה עם קלאבמרקט  מאפיית אילת  מאפיית מרגלית  טן חברה לדלק - מפעילה תחנות דלק בישראל  תרזליט ביאליווק השקעות  בלסינגטון אחזקות  אביב שיגור - שירותי בלדרות - נמכרה לאוריין תמורת 13.5 מיליון שקל  פישמן מפעלי קירור - אחסנה בקירור, בקיסריה ובנתיבות - נמכרה לסאמיט נדל"ן מילוטל ירקות מוקפאים - ייצור ירקות מוקפאים  בית פישמן רשתות - נמכר לקרן ריט 1  תנופורט - נמכרה לירון אדיב וכידן דהרי  אופיס טקסטיל - יצרן טקסטיל - נמכר לצבי מאיר  Modelity Technologies - נמכר למתחרה הגרמנית LPA  טי פור יו (ברזיל)  ג'י סיסטמס מערכות סולריות  הום סנטר - נמכרה לפישמן רשתות:  החזקות שנמכרו על ידי אליעזר פישמן 012 קווי זהב - ספקית אינטרנט שנמכרה לחברת יורוקום תקשורת  חוצות זהב - חברת שילוט שנמכרה לאחיינו של אליעזר פישמן  HOT - חברת תקשורת המשווקת שירותי טלוויזיה בכבלים, אינטרנט בכבלים וטלפוניה (קווית וסלולרית)  אליאנס חברה לצמיגים (1992) - נמכרה לקרן ההשקעות ורבורג פינקוס  מאפיות בונז'ור - נמכר לחברת אסם  ויזה כ.א.ל - נמכר לבנק דיסקונט  מד-1 - נמכרה לחברת ימקום תקשורת ותקשורת המונים Tri-Logical Technologies  Unicell Advanced Cellular Solutions  CTV קמעונאות Accessorize London  M.B.S SAUCONY  EATM  Fishman Cellular שירותים ג'ובנט - אתר דרושים  JobInfo - אתר דרושים  Gsites  QualiSystems - חברת תוכנה השקעות הון סיכון Lithotech Group  Sintec Media  Theravir  Cellaris  Common Sense
החזקות שבשליטת משפחת פישמן

| --- | --- |
 אוניל בניה - חברת נדל"ן  א.ט. אחזקות קירור  א.פ פישמן החזקות כלכליות (2010)  השקעות כדאיות:  פישמן רשתות  מעבר  מיוז אחזקות
הערות שוליים

↑  רותם שטרקמן, המהמר, באתר הארץ, 6 ביוני 2006
↑   מיכאל רוכוורגר, דאגה בבנקים: החוב הפרטי של קבוצת פישמן - 5 מיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 18 בדצמבר 2014
↑  צו כינוס לאליעזר פישמן: "דמו לא סמוק מדמו של אף חייב אחר", באתר גלובס, 12 בדצמבר 2016
↑  חן מענית, ‏אליעזר פישמן הוכרז פושט רגל; תוקם ועדת חקירה פרלמנטרית, באתר גלובס, 21 ביוני 2017
↑  חברת מבני תעשייה בע"מ
↑  דרבן השקעות בע"מ
↑  פישמן מפעלי קירור בע"מ
↑  מילוטל ירקות מוקפאים בע"מ
↑  אופיס טקסטיל בע"מ
↑  גולן חזני, הושלמה העסקה: הום סנטר חוזרת לילדי פישמן תמורת 5 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 15 באפריל 2018
1977 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1976   1975  1974 |  דגל ישראל | 1977  בישראל |  »»»  1978   1979   1980 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-1977 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 1977
1977 בישראל (ה'תשל"ז - ה'תשל"ח) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 29 שנים להקמתה. השנה בולטת בראש ובראשונה בשל "המהפך" הפוליטי בבחירות לכנסת התשיעית - עליית הליכוד לשלטון לאחר 29 שנות שלטון מפא"י והמערך.
הנהגה

נשיא המדינה – אפרים קציר
ראש ממשלת ישראל  השבע עשרה עד 21 ביוני – יצחק רבין,  השמונה עשרה – מנחם בגין
יושב ראש הכנסת הכנסת השמינית עד 13 ביוני – ישראל ישעיהו, הכנסת התשיעית  – יצחק שמיר
נשיא בית המשפט העליון – יואל זוסמן
ראש המטה הכללי – מרדכי גור
מפכ"ל המשטרה – חיים תבורי
פוליטיקה

ראש הממשלה יצחק רבין הודיע על התפטרותו בנאום דרמטי ב-7 באפריל, בעקבות פרשת חשבון הדולרים.
המהפך – לאחר 29 שנות שלטון של מפלגות מפא"י והמערך, ניצחו מפלגות הימין ובראשן "הליכוד" בבחירות לכנסת התשיעית.
שר השיכון אברהם עופר, ששמו נקשר בעבירות שחיתות עם אשר ידלין, התאבד בירייה במכוניתו ב-3 בינואר. לצד גופתו נמצאו אקדח ומכתב התאבדות.
לקראת הבחירות לכנסת מקימים גורמי שמאל שונים את רשימת של"י, שמצליחה לזכות בשני מנדטים בכנסת.
רשימה נוספת שנבחרת לכנסת התשיעית היא רשימת פיתוח ושלום שהקים שמואל פלאטו-שרון, בין היתר כדי למנוע את הסגרתו לצרפת, שם היה מבוקש בשל עבירות מס. רשימת היחיד זוכה במספר קולות מספיק לשני מנדטים, בין היתר על רקע הבטחתו של פלאטו-שרון לספק פתרונות למצוקת הדיור של מעוטי היכולת.
פוליטיקה > יחסי חוץ > מגעי שלום עם מצרים

נשיא מצרים, אנואר סאדאת, הגיע לביקור היסטורי בישראל ב-19 בנובמבר. במהלך הביקור נשא סאדאת נאום פיוס בכנסת, ביקר במוזיאון "יד ושם", וערך מספר פגישות עם ראש ממשלת ישראל מנחם בגין, במטרה להגיע להסכם שלום. ב-25 בדצמבר הגיע ראש ממשלת ישראל מנחם בגין לביקור במצרים, שם התקיימה ועידת פסגה במטרה להגיע להסכם שלום.
פוליטיקה > יחסי חוץ > סוגיות אחרות

מתחילה העלייה מאתיופיה דרך סודאן
פוליטיקה > צבא וביטחון

צה"ל החל לפתח את טנק המרכבה, טנק ישראלי מקורי פרי פיתוחו של האלוף ישראל טל.
בפברואר גד נבון מונה לרב צבאי ראשי
10 במאי – אסון הנ"ד: במהלך תרגיל צבאי במדבר יהודה, התרסק מסוק מהסוג "יסעור". כל 44 הצנחנים ו-10 אנשי הצוות שהיו על המסוק נהרגו.
6 ביולי – בפיצוץ בשוק בפתח תקווה נהרגה תושבת העיר
14 בנובמבר – שר הביטחון עזר ויצמן נפצע בתאונת דרכים קשה בתל אביב. בעת ביקורו של סאדאת בישראל, היה ויצמן מאושפז בבית החולים.
נפתחה בחיל האוויר יחידה 5101 (שלדג)
פוליטיקה > כלכלה ותשתיות

העיר קצרין שברמת הגולן נחנכה ב-23 בינואר.
ב-29 באוקטובר, הכריז שר האוצר שמחה ארליך על "המהפך הכלכלי" - תוכניתו הכלכלית החדשה והמהפכנית.
ראש הממשלה בגין יוזם את פרויקט שיקום שכונות המצוקה
חברה ותרבות > תנועות חברתיות

פעילות פמיניסטיות מקימות מקלט ראשון לנשים מוכות בחיפה
חברה ותרבות > חוק ומשפט

2 במרץ – מרים בן-פורת היא האישה הראשונה בהרכב שופטי בית המשפט העליון
חברה ותרבות > חינוך ומחקר

מוקם מרכז יפה למחקרים אסטרטגיים באוניברסיטת תל אביב
חתני וכלות פרס ישראל הם דני קרוון (פיסול); יונה פישר (חקר האמנות); אברהם קליר ("שירות חיים למופת בעבודה ובתעשייה"); שמואל אביצור (חקר תרבויות); דוד עמירן (גאוגרפיה); נחמן אביגד (חקר ארץ ישראל); צבי אבידב ויעקב אפרת (חקלאות); יעקב אברהם ואסתר לויט (תרומה מיוחדת לעבודה); אלישבע כהן (עיצוב); רפאל מאהלר ומנחם שטרן (היסטוריה של העם היהודי)
צבי כבודי (1988 – 1920), מורה לשרטוט במקצועו, פותח בראשון לציון את בית־הספר התיכון הטכני "עמית עמל" על שם יוברט האמפרי. מגמות־הלימוד הנפתחות באותה שנה יחד עם הקמת ופתיחת בית־הספר הן המגמה לאדריכלות, המגמה לאופטיקה, המגמה לאלקטרואופטיקה, המגמה לאלקטרוניקה, המגמה למכניקה, המגמה למכשור ובקרה, המגמה למנהל־עסקים והמגמה לשרטוט.
חברה ותרבות > תרבות ותרבות פופולרית

טלוויזיה: במשדר הבחירות בטלוויזיה הישראלית נעשה לראשונה שימוש במדגם, ועם סגירת הקלפיות שודרו התוצאות. חיים יבין טבע את המונח "המהפך" והפך אותו למטבע לשון. מתחיל שידור "עוד להיט" ו"שרתי לך ארצי"
מוזיקה בת זמננו: צבי אבני מלחין את "טורסו"
מוזיקה קלה: שלום חנוך מוציא את "אדם בתוך עצמו"; שימי תבורי, גרי אקשטיין וזוהר ארגוב מוציאים את אלבומי הבכורה שלהם; חוה אלברשטיין מוציאה מספר אלבומים, ביניהם אלבומי "קרוסלה" ו"הלילה הוא שירים"; אורי הרפז מחליף את ניסים חורי בצמד "הפרברים"; אריק איינשטיין מוציא את "אנשים אוהבים לשיר" ואת "ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ב'" ו"חלק ג'" (כולל "עטור מצחך"); צביקה פיק מוציא את אלבומיו "קליידוסקופ" ו"בדרנית בחצות" (כשם סרט של ג'ורג' עובדיה בו כיכב לצד תיקי דיין באותה שנה), כולל להיטיו הגדולים "אהבה בסוף הקיץ" ו"נאסף תשרי"; יוצא המופע הפופולרי "ארץ טרופית יפה"; בפסטיבל הזמר מבצעת יהודית רביץ את "סליחות"; חנן יובל יוצא עם אלבומו השלישי, "אתם זוכרים את השירים", כולל ביצוע ל"לכל איש יש שם"; יוצא האלבום "ששת" של ההרכב בעל אותו השם; שמוליק קראוס מוציא את האלבום "מדינת ישראל נגד קראוז שמואל"; דורי בן זאב מוציא את האלבום "לימונדה"; הזוג אפרים ואסתר שמיר מוציאים אלבום ששמו "אפרים ואסתר שמיר"; להקת פיקוד צפון עם תוכניתה האחרונה, "בלילה על הדשא", הכוללת את שיר הנושא שהפך ללהיט האחרון של הלהקות הצבאיות, לפני שהרמטכ"ל רפאל איתן החליט לפרק את הלהקות הצבאיות ב-1978.
ספרות: חתן פרס ביאליק הוא אורי צבי גרינברג;
קולנוע: "הצילו את המציל" הוא סרטו האחרון של אורי זוהר לפני חזרתו בתשובה, והוא מופיע בו עם כיפה; הסרט "מבצע יונתן" (המבוסס על האירועים שהתרחשו בשנה הקודמת) מועמד לפרסי האוסקר ופרס גלובוס הזהב. עוד מסרטי 1977 - "הלהקה", "הצילו את המציל", "בדרנית בחצות", "בוא נפוצץ מיליון", "דודה קלרה", "הגונב מגנב פטור", "הרשל'ה", "חמש מאות אלף שחור";, "מסע אלונקות"; "סרט וארוחת בוקר", "קשר הדבש" ו"פנטסיה על נושא רומנטי".
תקשורת: גלי צה"ל מתחילים לשדר את "אוניברסיטה משודרת"
חברה ותרבות > ספורט

ב-7 באפריל זכתה קבוצת הכדורסל הישראלית מכבי תל אביב באליפות אירופה בכדורסל, לאחר שניצחה בגמר את קבוצת מובילג'ירג'י וארזה האיטלקית בתוצאה 77:78. באותה עונה ניצחה מכבי תל אביב גם את הקבוצה הרוסית צסק"א מוסקבה, ובכך נסללה דרכה של מכבי תל אביב לגמר, בו ניצחה בסופו של דבר.
ב-31 בדצמבר מתקיים לראשונה מרתון הכנרת
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977)
12 ביולי – יונית לוי, עיתונאית ואשת רדיו וטלוויזיה ישראלית
12 בספטמבר – עידן רייכל, מוזיקאי, פזמונאי, מלחין, זמר-יוצר, מעבד ומפיק מוזיקלי ישראלי
20 בספטמבר – זהר ליבה, דוגמן ושחקן
12 באוקטובר – מירי בוהדנה, דוגמנית, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1977)
3 בינואר – אברהם עופר, שר וחבר הכנסת מטעם סיעת המערך (התאבד בשל חקירת שחיתות כנגדו, נולד ב-1922)
20 בפברואר – הרב ישראל אלתר, אדמו"ר חסידות גור (נולד ב-1894)
20 בפברואר - ברוך עוזיאל, חבר הכנסת לשעבר, עורך דין (נולד ב-1901)
6 במרץ – שמואל סטולר, אגרונום ופעיל ציוני (נולד ב-1898)
17 במרץ – זאב צלטנר, פרופסור למשפטים ונשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב (נולד ב-1919)
19 במאי – אביעד יפה, חבר הכנסת לשעבר ודיפלומט (נולד ב-1923)
11 ביולי – יצחק דנציגר, פסל (נולד ב-1916)
21 בספטמבר – בן-ציון חלפון, חבר הכנסת וחקלאי (נולד ב-1930)
29 בספטמבר – מאיר וייסגל, כיהן כנשיא מכון ויצמן למדע
חיים צבי אנוך, מחנך, מנהל כפר בתיה (נולד ב-1904)
יעקב אפרת, אגרונום ישראלי וחתן פרס ישראל לחקלאות (נולד ב-1912)
גיורא גודיק, אמרגן מחזות זמר (נולד ב-1921)
דוד הורן, מייסד בית"ר ירושלים (נולד ב-1916)
חיים וירשובסקי, היסטוריון, חוקר קבלה, ומתרגם (נולד ב-1915)
יעקב מימון, הוגה שיטת הקצרנות העברות (נולד ב-1902)
נחום נרדי, מלחין (נולד ב-1901)
דניאל סמבורסקי, מלחין (נולד ב-1909)
ישראל קלוזנר, סופר וחוקר ספרות (נולד ב-1905)
גרטרוד קראוס, כוריאוגרפית ורקדנית, כלת פרס ישראל (נולדה ב-1901)
אריה שנארי, פעיל ציוני (נולד ב-1899)
ממשלת ישראל השמונה עשרה בתמונה המסורתית עם נשיא המדינה, אפרים קציר. עומדים משמאל לימין: מאיר עמית, אהרן אבוחצירא, זבולון המר, יגאל הורביץ, עזר ויצמן, שמחה ארליך, גדעון פת, אליעזר שוסטק, ישראל כץ, אריאל שרון, שמואל תמיר, משה דיין ואריה נאור - מזכיר הממשלה. יושבים משמאל לימין: מנחם בגין, אפרים קציר ויגאל ידין
מנחם בגין מכהן כראש הממשלה לאחר המהפך
יצחק דנציגר
קריאה

ערך זה עוסק בתהליך של הפקת משמעות מטקסט כתוב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
"הקוראת", ציור מ-1773–1776 מאת ז'אן אונורה פרגונאר
קריאה היא תהליך קוגניטיבי מורכב של פענוח סמלים לשם הפקת משמעות (הבנת הנקרא) או יצירת משמעות.
מיומנות הקריאה מצויה אצל האדם בלבד.
לשפות רבות יש מערכת סמלי קריאה ייחודית להן. אולם, קריאה אינה מתבססת בהכרח על מערכות כתיבה שיסודן בדיבור. המשותף לקריאת אותיות, תווי מוזיקה או ציורים הוא, שבכל המקרים מדובר בפירוש סמלים לשם הפקת משמעות מסימנים חזותיים.
הקריאה היא תהליך קוגניטיבי הנרכש על בסיס התפתחותם התקינה של כישורי השפה הדבורה.
בתהליך הקריאה, מידע כתוב נקלט ברשתית, מעובד במרכז הראייה הראשוני בקליפת המוח ומפורש באזור ורניקה. קוראים משתמשים במגוון אסטרטגיות קריאה לסייע להם בפענוח (תרגום סמלים לקולות או ייצוגים חזותיים של דיבור) ובהבנה. קוראים עשויים להשתמש בצורנים, סמנטיקה, תחביר ורמזי הקשר לזיהוי משמעותן של מילים לא מוכרות. הקוראים מטמיעים את המילים הנקראות אל תוך אוצר הידע או התוכנית (סכמה) שלהם (תאוריית הסכמות).
חשיבות

יכולת הקריאה נחשבת למיומנות למידה בסיסית.
קריאה היא אמצעי לרכישת שפה, לתקשורת ולשיתוף במידע וברעיונות, החיוני להשתלבות בחברה בת ימינו. אדם שמתקשה בקריאה, בין אם משום שלא ניתנו לו הזדמנויות נאותות ללמוד מלאכה זו ובין אם בשל לקות, עשוי להיות מוגבל מאוד בפעילויות חיים מרכזיות, כגון פרנסה.
היסטוריה

תולדות האנושות מתחלקים לשניים: פרה היסטוריה – התקופה בה באזור מסוים איש לא קרא ולא כתב וההיסטוריה – התקופה בה לפחות מקצת האנשים כתבו ותיעדו את המתרחש. במרבית הזמן בו קיים המין האנושי, בפרה היסטוריה, איש לא כתב ולא קרא ובמרבית הזמן הנותר, מרבית ההיסטוריה, הייתה הקריאה נחלתם של בודדים בלבד.
ככלל, ההיסטוריה, כמו הצורך בכתב לפחות בידי מעטים, החלו עם המהפכה החקלאית. הצורך בידיעת קרוא וכתוב בידי כל אדם פשוט נוצר בעקבות התפשטותן של דתות בעלות פולחן המחייב זאת ובעקבות המהפכה התעשייתית. במשך מרבית ההיסטוריה, מלאכת הכתיבה הייתה אומנות שרק מעטים אחזו בה, אם בחרט על לוחות חומר או אבן ואם בדיו על גבי פפירוסים, ומסרים כתובים נועדו אפוא רק לשליטים, שהחזיקו כתבנים בחצרותיהם, לצורך ניהול חשבונות גביית המיסים, להעברת מסרים ורשומות לעתיד. הציבור הרחב שאב את הידע שלו מפה לאוזן, אם מאב לבן ואם בקהילות גדולות יותר, מפי זקני העדה או ממספרים נודדים.
בהמשך, הכתיבה והקריאה הפכה לנחלתם של הסוחרים והתפתחה גם שכבת מלומדים המקורבת לסוחרים ולקבוצה השלטת. בשכבה זו נולדו רעיונות דתיים מסובכים שדרשו הנצחה וניתוח בכתב ונוצר מחקר ותיעוד שיטתי שדרש הנצחה גם הוא.
הקריאה כאמצעי להעברת מידע וקניית ידע הייתה לנחלת הכלל רק לאחר המצאת הדפוס, וגם אז נפל מספר יודעי קרוא וכתוב ממספר הנבערים מדעת. כיום קריאה, לפחות בשפת האם, היא חלק בלתי נפרד מן החיים ומספר האנאלפביתים בעולם נמצא בירידה מתמדת. לאדם המודרני קשה לתאר לעצמו חיים ללא קריאה. מערכת החינוך מתבססת רבות על ספרי לימוד ולכן הקריאה היא כלי חיוני ללמידה ורכישת השכלה.
המילונאי ראובן אלקלעי הציע ב-1932 את צמד החידושים קָרִיא (readable; שאפשר לקרוא אותו, שקל לקריאה) וקְרִיאוּת (readability).
תהליך הקריאה

רוב האנשים רוכשים את היכולת לקרוא מילים כתובות ללא מאמץ רב.
תהליך הקריאה של טקסט כתוב מתחיל בפיזיולוגיה של העין האנושית. היא יכולה לקלוט כמות מסוימת של טקסט, כשהיא משתמשת בתחום הראיה בזמן שהיא מתמקדת בטקסט.
הצורות של האותיות והמילים הכתובות עוברות עיבוד בהיררכיה של תהליכי עיבוד חזותיים בלתי מודעים, עד שהן מזוהות כייצוגים תפיסתיים אשר מקבלים משמעות דרך חיבורים לזיכרונות קודמים.
במסגרת תהליך זה זיכרון החישה מסוגל לשמור על דברים בתחום הראייה למשך כ-500 מילישניות. הזיכרון לטווח קצר מסוגל לשמור על חומר (בערך 4 דברים בבת אחת), אך לזמן ארוך יותר (כ-30 שניות). אם חוזרים שוב על החומר, או שהוא מקושר באופן משמעותי, הוא עובר לזיכרון לטווח ארוך, שמבחינה פוטנציאלית יכולתו בלתי מוגבלת, והחומר יוכל להישאר שם מ-10 דקות ועד לסוף חייו של האדם, כשהדבר תלוי בעומק העיבוד ובזיכרון מחדש לאחר זמן.
מעל לשכבות העיבוד הבלתי מודעות מתקיימת חוויות הקריאה. בשלב זה המודעות של הקורא מתמלאת בצורות, צבעים ולעיתים גם בדיבור פנימי אשר מקריא בקול שקט את המילים תוך כדי הקריאה. מדי פעם הקורא יכול לחוש בהתגבשות של עמדה פנימית בנוגע לתוכן או לקונספט הכללי של הטקסט.
בתום הקריאה הקורא יכול לחזור ולהרהר בחוויה המודעת שלו מהעיון בטקסט שקרא. בשלב זה הקורא יכול להשתמש בתהליכים מטה-קוגניטביים כדי לבחון את רמת הבנתו את הטקסט ולחזור על חלקים המצריכים עיון נוסף על פי צורך. לחלופין, הקורא יכול גם להגיע לתובנה שהוא רק סרק את הטקסט בצורה טכנית בעוד שמחשבותיו נדדו ולא עיבדו את הכתוב.
יכולת הקריאה אינה תלויה ברמת המשכל של האדם. ישנם מקרים בהם אנשים בעלי פיגור שכלי קשה מצליחים לרכוש את מיומנות הקריאה במהירות.
שיעורי קריאה

שיעורי קריאה כוללים: קריאה לזכירה בעל פה (עד 100 מילים לדקה), קריאה ללמידה (100–200 מילים), קריאה להבנה (200–400 מילים), רפרוף (400–700 מילים), וסריקה (700 מילים). קריאה נורמלית מערבת שיעורים שונים, הכוללים קריאה רגילה, רפרוף וסריקה, שלכל אחד מהם יש מטרות ותוצאות שונות. קריאה להבנה היא תהליך הקריאה החשוב ביותר, מכיוון שהיא הנפוצה ביותר. סקירה ורפרוף מועילים לעיבוד כמויות גדולות יותר של טקסט ברמה נמוכה בהרבה של הבנה (מתחת ל-50%).[דרוש מקור]
ראו גם

אוריינות
לקות קריאה
שיטת ליט"ף
הגישה הסינתטית פונטית ללימוד קריאה
רכישת קריאה בגיל הרך
מועדון קריאה
לקריאה נוספת

וולפגנג איזר, מעשה הקריאה - תאוריה של תגובה אסתטית, הוצאת מאגנס, 2006.
חנה אדוני והלל נוסק, קולות הקוראים: מעשה הקריאה בסביבה התקשורתית הרב ערוצית, הוצאת מאגנס, 2007.
עוזי אלידע, "אסכולת האנאל ותרבות הספר", בתוך ספרות והיסטוריה, ר. כהן וי. מאלי (עורכים), החברה ההיסטורית-זלמן שזר, 1999, עמ' 299–323.
מרסל פרוסט, על הקריאה, עם מבוא מאת דוד מנדלסון, הוצאת כרמל, 2003.
אלברטו מנגל, תולדות הקריאה, זמורה ביתן, 2001.
הערות שוליים

1 2  אפטר, א., הטב, י., ויצמן, א., וטיאנו, ש. (2010). פסיכיאטריה של הילד והמתבגר. הוצאת דיונון, אוניברסיטת תל אביב.
↑  American Psychiatric Association - APA, (2013). DIAGNOSTIC AND STATISTICAL MANUAL OF MENTAL DISORDERS, FIFTH EDITION - DSM 5.
↑  ראובן אלקלעי, מלון עברי שלם, כרך 3, הוצאת גליל, 1994, המקבילה הלועזית אומתה במילון העברי-אנגלי
1 2  ד"ר אורן לם (1999). דיסלקסיה - ליקוי לא קרוא. הספרייה הווירטואלית של מטח.
1 2 3  By Schooler, Jonathan W.; Mrazek, Michael D.; Baird, Benjamin; Winkielman, Piotr. Mikulincer, Mario (Ed); Shaver, Phillip R. (Ed); Borgida, Eugene (Ed); Bargh, John A. (Ed), (2015). APA handbook of personality and social psychology, Volume 1: Attitudes and social cognition. APA handbooks in psychology., (pp. 179-202). Washington, DC, US: American Psychological Association, xlix, 982 pp.
↑  עוזי אלידע, ‏קולות הקוראים - מעשה הקריאה בסביבה התקשורתית הרב ערוצית, מסגרות מדיה 2, 2008, עמ' 143–150
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563108005171  BnF: cb119656766 (data)  GND: 4035439-8  HDS: 011911  LCCN: sh85111662  LNB: 000053172  NARA: 10642019  NDL: 00561668  NKC: ph128165 
הקריאה נחשבת למיומנות למידה בסיסית
נערה קוראת מכתב בחדר חשוך לאור עששית, בטרם המצאת הנורה החשמלית.
קריאה בשעות הפנאי 1912
קריאה בחיי היום יום.
קריאה מיומנת, אשר יכולה לשמש לצורכי למידה.
במקרים רבים מעקב אחרי הטקסט בעזרת האצבע בשעת הקריאה מסייע להגברת הדיוק.