stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסת עצם

מסת עצם (Bone mass) היא מדד מורכב של גודל העצם וצפיפות מינרלים, והיא דטרמיננטה של חוזק העצם נרכש במהלך צמיחת השלד ופיתוחו. למרות שעד 85% של מסת העצם היא תורשתיות, פולימריות גנטיות יכולה להסביר רק חלק קטן של וריאציות במסת העצם אצל אנשים בריאים. מחקרים שנעשו על קוסמונאוטים ואסטרונאוטים שבילו חודשים רבים בתחנת החלל מיר גילו כי מטיילים בחלל יכולים לאבד בממוצע 1–2 אחוזים ממסת העצם בכל חודש.
אסטרונאוטים אינם היחידים שחוששים מאובדן עצם. לפחות 10 מיליון בני אדם סובלים מאובדן עצם בארצות הברית ומספרים לא מספרים ברחבי העולם - זה נקרא אוסטאופורוזיס. נשים לאחר גיל המעבר מועדות במיוחד לאוסטיאופורוזיס, אך אינן לבד. רובנו חולים במחלה ככל שאנו מתבגרים, כולל גברים. החוקרים מקווים שפתרון חידת אובדן העצם בחלל יגלה רמזים חשובים לגורמים לאוסטאופורוזי (והפרעות עצם אחרות) ממש כאן על כדור הארץ.
עובדי החלל חווים בדרך כלל אובדן עצם בחצי התחתון של גופם, בעיקר בחוליות המותניות ובעצמות הרגליים. ירידה במסת העצם גם מעוררת עלייה ברמות הסידן דם, מה שמעלה את הסיכון אבנים בכליות.
חוקרים חושדים כי גורם השורש לאובדן העצם בחלל הוא חוסר משקל.
חלק מהסכנות ברורות: ואקום קשה, קור עז ופריצות קרינה בלתי צפויות.
סכנות אחרות בולטות פחות. ההשפעות של חוסר משקל ממושך על גוף האדם, למשל, יכולות להיות איטיות ועדינות - ובכל זאת מסוכנות לא פחות אם אסטרונאוטים לא מצליחים לנקוט אמצעי זהירות נאותים.
אובדן מסת העצם שאנשים רבים חווים בחלל עלול בסופו של דבר להחליש את העצם וכך להיווצר בעיות כאשר האדם חוזר לסביבה נושאת משקל, כמו כדור הארץ או מאדים. תמונה באדיבות מרכז החלל ג'ונסון של נאס"א "עוצמתו זו הביאה את נאס"א לשקול אובדן עצם כסיכון מובנה לטיסות חלל מורחבות", אומר ד"ר ג'יי שפירו, ראש צוות מחקרי עצמות במכון הלאומי לחקר הביו-רפואה לחלל.
ראו גם

מסת עצם ושריר בחלל
הערות שוליים

↑  Space Bones, NASA, October 1, 2001
מסת צדק

השוואת גודל, צבע, וטמפרטורה (של פני השטח במעלות קלווין) בין (מימין לשמאל) כוכב הלכת צדק, ננסים חומים, ננס אדום והשמש
מסת צדק (באנגלית גם MJ או MJUP), היא יחידת מסה השווה למסה הכוללת של כוכב הלכת צדק (‎1.8986×1027‎ ק"ג או 317.83 מסות כדור הארץ). 'מסת צדק' מהווה יחידת מידה לתיאור מסות של ענקים גזיים, כוכבי לכת חוץ-שמשיים וננסים חומים.
מסות יחסיות של כוכבי הלכת הענקיים של מערכת השמש החיצונית
עד לשיגור טלסקופ החלל קפלר רוב כוכבי הלכת שנצפו מחוץ למערכת השמש הם בעלי מסת צדק אחת או יותר. הסיבה לכך היא שקל יותר באופן משמעותי למצוא גופים בעלי מסת צדק. כוכב לכת בעל מסת צדק במרחק הקפה של יחידה אסטרונומית מכוכב דמוי שמש, גורם לשינוי משרעת בכוכב האם של 28 מ'/שנייה, שניתנת לזיהוי באמצעות הטכנולוגיה הנוכחית. כוכבי הלכת הקלים ביותר לזיהוי באמצעות מדידת מהירות רדיאלית הם בעלי מסה גבוהה ומסלולים קרובים לכוכב שלהם. עובדה זו מייצרת 'הטיית בחירה' לטובת כוכבי לכת בעלי מסת צדק. כמו כן, לכוכב לכת עם מסת צדק או יותר יש סיכוי גבוה יותר להיות מזוהה באמצעים אחרים, כגון ליקוי או מיקרו עידוש כבידתי.
גוף בעל מסת צדק יכול להיות בעל ממדים שונים. לדוגמה, לכוכב לכת שמסתו מסת צדק אך הרכבו דמוי ארץ יהיה רדיוס השווה לבערך חצי רדיוס צדק. בדומה לכך לצדק חם שמסתובב במסלול קרוב סביב כוכב יכול להיות רדיוס גדול יותר. מצד שני, הרדיוס של ננס חום (שמסתו נעה בין 13 ל-75 מסות צדק) דומה מאוד לשל צדק (כ-10%- 15% יותר).
המסה המינימלית התאורטית שכוכב יכול לקיים בה היתוך של מימן (1H) בליבה, מוערכת בכ-75 מסות צדק, אם כי היתוך של דאוטריום (2H) יכול להתרחש אצל ננסים חומים במסה נמוכה של כ-13 מסות צדק.
במערכת השמש, המסות של כוכבי הלכת החיצוניים יכולים להימדד במסות צדק.
צדק - 1.000
שבתאי - 0.299
אורנוס - 0.046
נפטון - 0.054
ניתן להמיר מסת צדק אחת ביחידות דומות:
25,839 מסות ירח (ML)
317.83 מסות כדור הארץ (M⊕)
0.0009546 מסת שמש (Ms)
ראו גם

מסת שמש
הערות שוליים

↑  information@eso.org, Jupiter, esahubble.org (באנגלית)
מנגינות קופים

| --- | --- |

 בימוי:  ברט ג'ילט
 הופק בידי:  וולט דיסני
 מוזיקה:  ברט לואיס
 אנימטור:  ג'וני קאנון לס קלארק נורמן פרגוסון דייוויד הנד וילפרד ג'קסון ג'ק קינג דיק לונדי טום פלאמר בן שרפסטין
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  אולפני וולט דיסני
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה
 הקרנת בכורה:  10 באוגוסט 1930
 משך הקרנה:  7:00 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מצויר 
 סרט קודם:  לילה
 סרט הבא:  חורף
 דף הסרט ב־IMDb
 
מנגינות קופים (באנגלית: Monkey Melodies) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי משנת 1930. זהו הסרט ה-13 בסדרת הסרטים "סימפוניות טיפשיות".
עלילה

כל החיות בג'ונגל שרות ורוקדות, בעיקר קופים ופרימטים אחרים עם עופות ותנינים עם ריקוד משלהם. העלילה מתרכזת סביב שניים מהקופים שמאוהבים ומבטאים את הרומנטיקה שלהם בצורה של ריקוד וקצב לאורך הסרט.
הפקה

ההפקה של מנגינות הקופים התרחשה מיולי עד אוגוסט 1930. במהלך ההפקה, האנימטורים לא השתמשו בדפי מודל כדי לשמור על עיצוב הדמויות עקביות. בהתאם לאמן, הקופים יצוירו באמצעות סגנונות שונים.
הסרט מציג מספר שירים ומנגינות כולל, למטה בעיר הג'ונגל (אדוארד מאדן ותאודודר מורס, 1908), ירח דבש אבא דאבה (ארתור פילדס וולטר דונובן, 1914), נרקיס (אתלברט נווין, 1899), במחנה בג'ורג'יה. Town Meeting (קרי מילס, 1897), ושימוש קצר בלחן סנט לואיס בלוז (ויליאם כריסטופר הנדי, 1914).
ביקורות

וראייטי (15 באוקטובר 1930): "רק קצת יותר טוב מהרצף הרגיל של סרטים קצרים מצוירים. בהינתן סנכרון מוזיקלי טוב, שמושך כמה צחוקים יחד עם התעלולים של הדמויות המצוירות. כאן אלו שני נזירים שהם המתוקים, עם אליגטור נבל. דברים רגילים, מבושל בצורה אחרת."
Motion Picture News (18 באוקטובר 1930): "חכם בטיפשות: לכל השאר, כך נראה, היה יום המצויר שלו. עכשיו זה הקופים. וולט דיסני די התעלה על עצמו במבחר התנוחות והתנועות המגוחכות שדרכן הוא מכניס את דמויות העט והדיו שלו. האנימציות מסיטות את פניו. כשהם מתחכמים בצורה מטופשת וזה בדיוק מה שהמפיק עשה עם מנגינות קופים."
הסרט היומי (26 באוקטובר 1930): "פרק אהבה קטן בג'ונגל, עם שני סימאנים בתור המתוקים ותנין בתור הנבל המאיים, מספק את המסגרת לקומדיה המצוירת הזו. כל הכבוד כל הכבוד הן בפעולה והן בתוצאה מסונכרנת."
מדיה ביתית

הסרט הופץ למדיה ביתית ב-19 בדצמבר 2006, באוצרות וולט דיסני: עוד סימפוניות טיפשיות, כרך ב'.
הערות שוליים

1 2  "Walt Disney's "Monkey Melodies (1930) |". cartoonresearch.com. נבדק ב-25 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Talking Shorts". Variety: 25. 15 באוקטובר 1930. נבדק ב-23 בפברואר 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Short Subjects". Motion Picture News: 54. 18 באוקטובר 1930. נבדק ב-23 בפברואר 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Reviews of Sound Shorts". The Film Daily: 11. 26 באוקטובר 1930. {{cite journal}}:  (עזרה)
מנגינות עבריות

| --- | --- |

עטיפת המהדורה השנייה בעברית
 מידע כללי
 מאת:  לורד ביירון, יצחק נתן
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  שירה
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1815
 מספר עמודים:  מהדורה ראשונה - 45 מהדורה שנייה - 64
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  מהדורה ראשונה - הוצאת אחיאסף מהדורה שנייה - הוצאת ש. פרידמן
 תאריך:  מהדורה ראשונה - 1944 מהדורה שנייה - 1983
 תרגום:  מהדורה ראשונה - יעקב אורלנד מהדורה שנייה - שמואל פרידמן
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  000942856, 001835241
מנגינות עבריות - מהדורה ראשונה באנגלית
ספר השירים מנגינות עבריות (באנגלית: Hebrew Melodies) הוא יצירה משותפת של המשורר הבריטי לורד ביירון ושל המלחין הבריטי היהודי יצחק נתן, אשר פורסמה בשנת 1815.
הספר תורגם לעברית על ידי יעקב אורלנד ויצא בהוצאת אחיאסף בשנת 1944. בשנת 1983 יצאה מהדורה חדשה של הספר בתרגום שמואל פרידמן בהוצאת ש. פרידמן.
הקונטרס האנגלי

בשנת 1815 התפרסם קונטרס המכיל תריסר שירים על תוויהם. הקונטרס נמכר בכמות של יותר מ-10,000 עותקים במחיר של 1 גיני לעותק. בעמוד השער נכתב: ”מבחר של מנגינות עבריות [Hebrew Melodies], עתיקות וחדשות, עם עיבוד וליווי מתאים, מאת ג'ון בראהאם ויצחק נתן. השירים נכתבו במיוחד ליצירה זו בידי כבוד הלורד ביירון. מתפרסם ונמכר בידי יצחק נתן”. אחר כך נוספו עוד שירים, ובסך הכל מכילות ה"מנגינות העבריות" שלושים שירים על מילותיהם ותוויהם. שלושה עשר שירים הם שירים רומנטיים בסגנונו של ביירון, ואין להם דבר עם הרקע העברי; אולם למרבית השירים יש רקע מקראי. דמויות ואירועים היסטוריים המופיעים בשירים הם המלך שאול (לו מוקדשים שלושה ואולי ארבעה שירים), בת יפתח, איוב, קהלת, סנחריב, בלשאצר (לו מוקדשים שני שירים), הורדוס, מרים וטיטוס.
ניתן להבחין בחלק מהשירים בניצנים ראשונים של ביטויים ציוניים, שמקורם אצל מי שאינו מבני ברית. בשירים מרומז הגורל המר של העם היהודי הגולה מארצו. אלה רמזי ציונות המקדימים בעשרות שנים את הדוברים הציוניים הראשונים.
הנושאים העבריים-מקראיים, ואולי גם הרמזים הציוניים המצויים ב"מנגינות העבריות", היו אולי הסיבה שסופרים ומשוררים יהודיים לקחו על עצמם לתרגם את השירים – כולם או מקצתם – לעברית. שלמה מאנדלקרן (בעל "היכל הקודש" – הקונקורדנציה הידועה למקרא) הוציא אסופת השירים המתורגמים על ידו בלייפציג בשנת 1890 בגרסה דו לשונית, תחת הכותרת "שירי ישורון". התרגום הוא בעל סגנון מליצי, מקראי, כיאה למי שראשו ורובו היה שקוע בלשון המקרא. מאנדלקרן שמר בתרגומו על החריזה, אבל חרג מאוד מן המשקל. אולם כבר ב-1850, התחיל מאיר לעטעריס לתרגם כמה מן המנגינות, והגרסה המלאה הראשונה תורגמה על ידי מתתיהו שמחה רבנר ב-1864, שכללה גם את תרגום ל-Darkness.
ביירון התחיל את שיריו הציוניים בדיוק במקום שהכמיהה לציון התחילה – בגלות בבל; ואמנם הוא מקדיש לפרק הזה בתולדות העם היהודי שלושה שירים. בשיר "במישור הנהרות" נזכרים שלם (ירושלים) וגם הארץ הרחוקה. והוא מסיים בקריאה: ”אלוהינו, כבודינו, ציון! את היא זאת”. בשיר "על נהרות בבל" נזכרים שלם ובית המקדש.
שני שירים מתוך האסופה זכו לפופולריות רבה ביותר בקרב הציבור הדובר אנגלית, ומתוך שיריו הרבים של ביירון הם בין הידועים ביותר. האחד הוא השיר הרומנטי 'ביופי תהלך' (She walks in Beauty), שאין בו שמץ של היסטוריה עברית או רמזים ציוניים. השיר השני הוא זה המספר על מפלתו של סנחריב מלך אשור מול שערי ירושלים (The destruction of Sennacherib), כמסופר במקרא (ספר מלכים ב', פרק י"ט, פסוקים ל"ה–ל"ז; ספר ישעיהו, פרק ל"ז, פסוקים ל"ו–ל"ח).
עם השנים חזרו ותרגמו שירים שונים מתוך המנגינות העבריות יעקב אורלנד, שמעון זנדבנק, שמואל פרידמן, יהושע כוכב, רוני רייך ואחרים.
רמזים ציוניים: השיר "בְּכוּ בָכוֹ להֹלֵךְ"

תרגומו של מאנדלקרן לשיר. השורה האחרונה מעלה את השאלה הציונית במלוא מובן המילה.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  בְּכוּ בָכוֹ להֹלֵךְ לַבֹּכִים עַל-נַהֲרוֹת בָּבֶל עוֹרֲרוּ תַאֲנִיָּה כְּבוֹדָם גָּז חִישׁ כַּחֲלוֹם, אַרְצָם שַׁמָּה וּנְשִׁיָּה, עַל-כִּנּוֹר צִיּוֹן כִּי נִשְׁבַּר דֶּמַע אַל-תַּחְשׂכוּ הָהּ! בְּמִשְׁכְּנוֹת אֲבִיר יעֲקֹב מַרְגִּיזֵי-אֵל יִדְרֹכוּ! מָתַי יִרְחַץ יִשְׂרָאֵל רַגְלָיו מִדָּם וָרֶפֶשׁ? שִׁירֵי צִיּוֹן הַנְּעִימִים מָתַי יַרְנִינוּ כָל-נֶפֶשׁ? נְגִינוֹת בְּנֵי יְהוּדָה הַאִם כְּקֶדֶם תְּצִלֶּינָה וּלְבַב כָּל-שֹׁמְעֵיהֶן עוֹד כְּמִלְּפָנִים תְּשִׁיבֶנָה? |  |  שִׁבְטֵי-יָהּ נֹדֲדִים בַּגּוֹיִם, עֲיֵפִים וִיגֵעֵי-כֹחַ מָתַי יִשְׁלְמוּ יְמֵי נוּדְכֶם אַף-תִּמְצְאוּ מָנוֹחַ? גַּם-יוֹנָה מָצְאָה קֵן לָהּ, שׁוּעָל מְחִלוֹת הָרִים כָּל-אִישׁ אֶרֶץ מוֹלַדְתּוֹ – וִיהוּדָה אַךְ קְבָרִים! |
משירי ביירון, "זמירות ישראל"

שנים אחדות לאחר תרגומו של מאנדלקרן, תרגם יהודה לייב גורדון (יל"ג) שירים אחדים לעברית. גורדון כתב בתרגומו:
השירים האלה כבר נעתקו ללה"ק כמה פעמים כלם או מקצתם, ולגדל יקרתם העתקה אחת יתירה לאו כנטול דמי. כי האיש הגדול הזה, אחד מאצילי אנגליא (1823–1788) אשר קשת גבורים וקסת הסופרים היו יחדיו מצֻמדות על מתניו היה זהיר מאד במצות "ואהבת לרעך כמוך", ובכל מקום אשר ראה עשוק ורצוץ משפט חש לעזרתו כאשר יוכל. וכשם שהיה צר לו בצרת היונים המדֻכּאים אז תחת יד תוגרמה וימהר לעזרתם בקשתו, כן נֶחלה על שבר יוסף ויעזור לבני ישראל בקסתו, - ביירון זה היה הראשון אשר החל בזמירותיו אלה להעיר אהבת ציון וחבּת ירושלים בלבב בני עמו וארצו, והאהבה הזאת שמורה לנו בלב העם הזה הרבה יתר מאד מכל עמי הארץ; על כן עלינו לתת כבוד לשם המשורר הזה ולהוקיר זכרו בקרב עמנו.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  אַיְלוֹת הַשָּׂדֶה תִּקְפֹּצְנָה תַּעֲבֹרְנָה עַל הַרְרַיכֶן צִיּוֹן וִירוּשָׁלָיִם וּצְמָאָן עַל חֹף הַפְּלָגִים תִּשְׁבֹּרְנָה זוּ מִמְּקוֹם קָדוֹשׁ יוֹבִילוּ הַמָּיִם וּבְעִיר הָאֱלֹהִים מִבְּלִי כָל מַפְרִיעַ כַּף רַגְלָן הַשְּׁלוּחָה תַּחְדֹּר תַּבְקִיעַ. כְּאַיָּלָה זֹאת בַּת-צִיּוֹן הָיָתָה פִּקְחַת עֵינַיִם וּשְׁלוּחַת הָרֶגֶל טֶרֶם יַד שַׁדָּי עָלֶיהָ קָשָׁתָה וּבְעוֹד עַל גִּבְעָתָהּ הִתְנוֹסֵס הַדֶּגֶל; עַתָּה – יַעֲרֵי תָמָר עוֹד שָׁם יֵרָאוּ וִיפֵהפִיוֹת צִיּוֹן לֹא עוֹד תִּמְצָאוּ. |  |  הֲלֹא טוֹב לַתֹּמֶר בֵּין סִבְכֵי חֹרֶשׁ מִבֵּית יִשְׂרָאֵל בֵּין עַמֵּי הָאָרֶץ!? הַתֹּמֶר יַעֲשֶׂה עָנָף יַכֶּה שֹׁרֶשׁ יִזְקַן בָּאָרֶץ שָׁרְשׁוֹ לֹא יִירָא קָרֶץ מִמְּקוֹם מַטָּעוֹ אוֹתוֹ לֹא יִסָּחוּ כִּי מֵעָפָר אַחֵר יוֹנְקָיו לֹא יִצְמָחוּ. וַאֲנַחְנוּ נִגְלֶה מֵעַל אַדְמָתֵנוּ עַל אַדְמַת נֵכָר נוֹצִיאָה הָרוּחַ לִקְצוֹת כָּל אֶרֶץ נִפְזְרוּ עַצְמוֹתֵינוּ וּבְקִבְרֵי הָאָבוֹת לֹא יִמְצְאוּ נוּחַ; מִקְדַּשׁ אֵל שָׁמֵם עִירֵנוּ נֶחֱרֶבֶת וּכְנַף שִׁקּוּצִים עַל כֵּס יָהּ יוֹשֶׁבֶת. |
השירים באסופת "מנגינות עבריות"

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  It is the hour  Francisca  I speak not - I trace not - I breathe not  She walks in beauty  I saw thee weep  Sun of the sleepless!  Oh! Weep for those  The harp the monarch minstrel swept  Thy days are done  On Jordan's banks  From Job  If that high world  Oh! Snatched away in beauty's bloom  Jephtah's Daughter  The Wild Gazelle |  |  |  My soul is dark  They say that hope is happiness  Herod's Lament for Mariamne  By the Rivers of Babylon we sat down and wept  In the Valley of waters  On the day of the destruction of Jerusalem by Titus  Were my bosom as false as thou deem'st it to be  Saul  To Belshazzar  Vision of Belshazzar  The destruction of Semnacherib  Song of Saul before his last battle  When coldness wraps this suffering clay  'All is Vanity, saith the preacher'  Bright be the place of thy soul |  |  |
מנשה ענבר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 במרץ 1945 (בן 79)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1963–1990 (כ־27 שנים)
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד פלוגה בגדוד 9  מפקד גדוד 186  סגן מפקד חטיבה 500  מפקד חטיבה 889  סגן מפקד אוגדה 252  מפקד חטיבה 14  מפקד בית הספר לשריון  סגן מבקר מערכת הביטחון
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון הראשונה
 
מנשה ענבר (נולד ב-13 במרץ 1945) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. פיקד על עוצבת סיני[דרוש מקור] וכיהן כסגן מבקר מערכת הביטחון. לאחר שחרורו כיהן כמנכ"ל רשת החינוך עמל ומנכ"ל עמותת יד לשריון.
ביוגרפיה

ענבר התגייס לצה"ל ב-1963 ועשה את מרבית שירותו בחיל השריון. במלחמת ההתשה שימש מפקד פלוגה בגדוד 9. בהמשך שירותו פיקד על גדוד שריון סדיר ועל מרכז השריון בבאלי"ש. בפרוץ מלחמת יום הכיפורים היה חניך בפו"ם ומונה למפקד גדוד הסיור 189 תחת עוצבת סיני. במהלך המלחמה נפצע. שימש סגן מפקד חטיבה 500.
פיקד על חטיבת המילואים 889 ובמלחמת לבנון הראשונה שימש סגן מפקד אוגדה 252. ב-1982 מונה למפקד חטיבה 14. ב-1983 מונה למפקד בית הספר לשריון. שימש ראש צוות לביקורת כוננות. בתפקידו האחרון בשירות הקבע שימש סגן מבקר מערכת הביטחון.
לאחר שחרורו ב-1990, מונה למנכ"ל רשת החינוך עמל. בשנים 1997 עד 2005 כיהן כמנכ"ל עמותת יד לשריון.
ענבר נשוי ואב לשניים. בוגר המכללה לביטחון לאומי, בעל תואר ראשון במדע המדינה ותואר שני במינהל ציבורי שניהם מאוניברסיטת חיפה.
לקריאה נוספת

אל"ם שאול נגר, 18 שנים של מסירות, יוזמה וכישרון, שריון, גיליון 47, אפריל 2015
הערות שוליים

↑  גדס"רים במלחמת יו"כ (4): הגדס"רים נשחקו ככוחות טנקים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 20 ביוני 2014
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מכון ווהאן לווירולוגיה

| --- | --- |

 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין 
 תקופת הפעילות:  דצמבר 1956 – הווה (כ־67 שנים) 
 www.whiov.cas.cn
 קואורדינטות:  30°22′35″N 114°15′45″E﻿ / ﻿30.376388888889°N 114.2625°E﻿ / 30.376388888889; 114.2625
 he
 
מכון ווהאן לווירולוגיה (בסינית: 中国科学院武汉病毒研究所) הוא מכון מחקר בנושא וירולוגיה המנוהל על ידי האקדמיה הסינית למדעים (CAS). ממוקם במחוז ג'יאנגקסיה (אנ'), ווהאן, חוביי.
היסטוריה

המכון הוקם בשנת 1956 כמעבדת המיקרוביולוגיה של ווהאן תחת האקדמיה הסינית למדעים (CAS). בשנת 1961 הפך למכון הדרומי של סין למיקרוביולוגיה.
בשנת 1962 שונה שמו למכון המיקרוביולוגיה של ווהאן. בשנת 1970 הפך ל"מכון המיקרוביולוגיה של מחוז חוביי" כאשר הוועדה למדע וטכנולוגיה חוביי השתלטה על הממשל. ביוני 1978 הוא הוחזר ל-CAS ושינה פעם נוספת את שמו ל"מכון הווירולוגיה של ווהאן".
בשנת 2015 הושלמה המעבדה הלאומית לביו-בטיחות בעלות של 300 מיליון רנמינבי (כ-44 מיליון דולר) במכון בשיתוף עם מהנדסים צרפתים והייתה המעבדה הראשונה ברמת הבטיחות 4 (BSL – 4).
מחקר על נגיפי קורונה

בשנת 2005 פרסמה קבוצה שכללה חוקרים ממכון ווהאן לווירולוגיה מחקר על מקורו של הנגיף הגורם לסארס, ומצאה כי עטלפי פרספיים של סין הם מאגרים טבעיים של נגיפי קורונה דמויי SARS. בהמשך עבודה זו במשך שנים, דגמו חוקרים מהמכון אלפי עטלפי פרספיים במקומות ברחבי סין, ובודדו למעלה מ-300 רצפי נגיף מעטלף.
בשנת 2015 פרסם המכון מחקרים מוצלחים האם ניתן ליצור נגיף להדבקה בתאי הילה. צוות מהמכון הנדס נגיף היברידי, שילב זן נגיף קורונה מעטלף עם זן SARS שהותאם לגידול בעכברים ולדמות מחלה אנושית, ונמצא שהנגיף ההיברידי הצליח להדביק תאים אנושיים.
מחקר על נגיפי קורונה > מגפת הקורונה (2019–2020)

בפברואר 2020 דיווח "הניו יורק טיימס" כי צוות בראשות שי זנגליי במכון היה הראשון לזהות, לנתח ולתת את הרצף הגנטי של SARS-CoV-2, והעלה אותו למאגרי מידע ציבוריים עבור מדענים סביב העולם. בפברואר 2020, המכון הגיש בקשה לרישום פטנט בסין על השימוש ברמדסיביר, תרופה ניסיונית שבבעלות גיליאד סיאנסז, שהמכון מצא כי עיכבה את הנגיף אין ויטרו. בהצהרה של המכון נאמר כי המכון לא יממש את זכויות הפטנט הסיניות החדשות שלו "אם חברות זרות רלוונטיות מתכוונות לתרום למניעה ולבקרה של מגפת הקורונה בסין".
בינואר 2020 נפוצו תאוריות קונספירציה לפיהן התפרצות מגפת הקורונה החלה במעבדה במכון, והועלו טענות על מחקר בנשק ביולוגי, מושג שמומחים אמריקנים דחו, וציינו כי המכון אינו מתאים למחקר בנשק ביולוגי, שרוב המדינות נטשו כלי נשק ביולוגיים, ושאין שום עדות לכך שהנגיף הונדס גנטית. בפברואר 2020, מומחה הווירוסים וחוקר הנגיף העולמי המוביל טרוור בדפורד ציין כי "הראיות שיש לנו הן שהמוטציות בנגיף תואמות לחלוטין את ההתפתחות הטבעית שלו". ב-3 במאי 2020 הצהיר מזכיר המדינה מייק פומפאו בריאיון לרשת ABC, כי הראיות מצביעות שמקור הנגיף במעבדה בווהאן. ב-15 ביולי 2021 פורסם שיו"ר ארגון הבריאות העולמי הודה שאין לשלול שמקור הנגיף ממעבדת ווהאן ודרש מסין שקיפות רבה יותר על מקור הנגיף.
מרכזי מחקר

המכון מכיל את מרכזי המחקר הבאים:
המרכז למחלות זיהומיות מתעוררות
מרכז משאבי וירוסים וביואינפורמטיקה סינית
המרכז למיקרוביולוגיה יישומית וסביבתית
המחלקה לביוכימיה אנליטית וביוטכנולוגיה
המחלקה לווירולוגיה מולקולרית
הערות שוליים

↑  "History". Wuhan Institute of Virology, CAS. אורכב מ-המקור ב-29 ביולי 2019. נבדק ב-26 בינואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Li, Wendong; Shi, Zhengli; Yu, Meng; Ren, Wuze; Smith, Craig; Epstein, Jonathan H; Wang, Hanzhong; Crameri, Gary; Hu, Zhihong (28 אוק' 2005). "Bats Are Natural Reservoirs of SARS-Like Coronaviruses". Science. 310 (5748): 676–679. doi:10.1126/science.1118391. נבדק ב-10 במרץ 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  David Cyranoski (1 באוקטובר 2017). "Bat cave solves mystery of deadly SARS virus — and suggests new outbreak could occur". nature.com. אורכב מ-המקור ב-17 בינואר 2020. נבדק ב-26 בינואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Menachery, V., Yount, B., Debbink, K. et al. A SARS-like cluster of circulating bat coronaviruses shows potential for human emergence. Nat Med 21, 1508–1513 (2015). https://doi.org/10.1038/nm.3985
↑  Butler, Declan (12 בנובמבר 2015). "Engineered bat virus stirs debate over risky research: Lab-made coronavirus related to SARS can infect human cells". Nature. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Chris Buckley; Steven Lee Myers (1 בפברואר 2020). "As New Coronavirus Spread, China's Old Habits Delayed Fight". The New York Times. נבדק ב-3 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Shi Zhengli; Team of 29 researchers at the WIV (3 בפברואר 2020). "A pneumonia outbreak associated with a new coronavirus of probable bat origin". Nature: 1–4. doi:10.1038/s41586-020-2012-7. PMID 32015507. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Shi Zhengli; Team of 10 researchers at the WIV (4 בפברואר 2020). "Remdesivir and chloroquine effectively inhibit the recently emerged novel coronavirus (2019-nCoV) in vitro". Nature: 1–3. doi:10.1038/s41422-020-0282-0. PMID 32020029. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Denise Grady (6 בפברואר 2020). "China Begins Testing an Antiviral Drug in Coronavirus Patients". New York Times. נבדק ב-8 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Josh Taylor (31 בינואר 2020). "Bat soup, dodgy cures and 'diseasology': the spread of coronavirus misinformation". The Guardian. נבדק ב-3 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Kate Gibson (3 בפברואר 2020). "Twitter bans Zero Hedge after it posts coronavirus conspiracy theory". CBS News. נבדק ב-4 בפברואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Adam Taylor (29 בינואר 2020). "Experts debunk fringe theory linking China's coronavirus to weapons research". וושינגטון פוסט. נבדק ב-3 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Clive Cookson (14 בפברואר 2020). "Coronavirus was not genetically engineered in a Wuhan lab, says expert". Financial Times. נבדק ב-14 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  WHO chief says it was 'premature' to rule out COVID lab leak, AP NEWS, ‏2021-07-15 (באנגלית)
↑  "Administration". Wuhan Institute of Virology, CAS. אורכב מ-המקור ב-29 ביולי 2019. נבדק ב-26 בינואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007352549105171  PLWABN: 9812417065205606  CiNii: DA12442141  ISNI: 0000 0004 1798 1925  LCCN: n83218093  NLA: 36623598  Trove: 1339032  VIAF: 126711713   WorldCat (עם VIAF): 126711713
מסת האלקטרון

מסת האלקטרון (מסומנת לרוב me) היא קבוע פיזיקלי שערכו שווה למסת המנוחה של החלקיק היסודי אלקטרון. זו היא גם מסתו של הפוזיטרון. מסת האלקטרון היא מושג יסוד בפיזיקה, ונעשה בה שימוש במגוון תחומים, מפיזיקה של אנרגיות גבוהות ועד פיזיקה של חומר מעובה וכימיה. מסת המנוחה של אלקטרון היא ‎9.10938356×10-31‎ קילוגרם, כ-‎5.4858×10-4‎ יחידות מסה אטומית מאוחדת או ‎5.109989461×105‎ אלקטרונוולט.
טרמינולוגיה

בשימוש בביטויים מסת מנוחה ואנרגיה קינטית יש לקחת בחשבון את ההשפעות הצפויות מתורת היחסות הפרטית על המסה הנצפית של אלקטרון. לא ניתן לשקול אלקטרון שאינו נע כלל, כך שכל המדידות המעשיות צריכות להיות מיושמות על אלקטרונים בתנועה. הדבר תקף גם לגבי כל חלקיק תת-אטומי אחר.
הגדרה

מסת המנוחה של אלקטרון מחושבת בעזרת ההגדרה של קבוע רידברג.
כאשר  \alpha  הוא קבוע המבנה הדק, h הוא קבוע פלאנק ו-c היא מהירות האור. המסה היחסית של האלקטרון יכולה להימדד באופן ישיר במלכודת פנינג והיא ניתנת להסקה מהספקטרום של אטומי הליום אנטי-פרוטוני (אטומי הליום שאחד מהאלקטרונים שלהם הוחלף על ידי אנטי-פרוטון) או ממדידות של גורם g של האלקטרון ביונים ההידרוגנים. הדיוק היחסי המקובל לפי ממצאי ועדת CODATA מ-2006 הוא כ- 4.2\times 10^{-10}.
מסת המנוחה היחסית של האלקטרון הוא פרמטר מותאם בקבועים הפיזיקאים הבסיסיים של ועידת CODATA, בעוד שמסת המנוחה של אלקטרון בקילוגרמים מחושבת בעזרת ערכי קבוע פלאנק, קבוע המבנה העדין וקבוע רידברג. הקורלציה בין שני הערכים הללו היא זניחה (r=0.0003).
בנוסחאות מדעיות נוספות

מסת האלקטרון משמשת לשם חישוב מספר אבוגדרו:
כאשר:
ו E_{b} היא אנרגיית קשר.
ולכן היא גם קשורה לקבוע המסה האטומית,  m_{\rm {u}}:
מנגינות אמא אווזה

| --- | --- |

 בימוי:  ברט ג'ילט
 הופק בידי:  וולט דיסני
 אנימטור:  ג'וני קאנון לס קלארק דייוויד הנד ג'ק קינג דיק לונדי טום פלאמר בן שרפסטין רודי זמורה
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  אולפני וולט דיסני
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה
 הקרנת בכורה:  17 באפריל 1931
 משך הקרנה:  8:00 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מצויר 
 סרט קודם:  ציפורי נוצה
 סרט הבא:  הצלחת הסינית
 דף הסרט ב־IMDb
 
מנגינות אמא אווזה (באנגלית: Mother Goose Melodies) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי משנת 1931 בביומו של ברט ג'ילט, אשר לוקח חלק בסדרת הסרטים "סימפוניות טיפשיות". שנתיים לאחר יציאתו הוא הופץ מחדש בטכניקולור בתור "המלך קול הזקן".
עלילה

המלך קול הזקן מזמן דמויות שונות של אמא אווזה למען בידורו; כולל שלושת העכברים העיוורים בתור "הכנרים שלוש", מיס מופט, ג'ק וג'יל (שפוגשים את סימפל סיימון בראש הגבעה), המפטי דמפטי (שהאווזה של אמא אווזה דופקת מהקיר שלו), ג'ק הורנר (פאי חג המולד שלו מכיל גם את 24 השחורים), בו פיפ (בוי בלו מביא את הכבשה הביתה, שאחת מהן נופלת בבוץ והפכה לכבשה השחורה מה מה) והחתול, הפרה והכלב הקטן.
מדבבים

אלן ווטסון: המלך קול הזקן
וולט דיסני: ג'ק הורנר
ליטל בו פיפ וטלה: מיי קוסטל
שריקות: מריון דרלינגטון ופורב פולן
ביקורות

Motion Picture Herald (9 במאי 1931): "נהדר: וולט דיסני עשה יצירה יוצאת דופן ביותר בסרט הזה מסדרת סימפוניות טיפשיות הזו. מצוין צעד גדול קדימה מבחינה טכנית, באנימציה ובסנכרון, בנוסף לחומרי הנושא המצוינים, הרעיונות המונפשים חכמים ומהירות הפעולה. יש בסרט כמעט אשליה של החיים האמיתיים בחלק מהדמויות, כל כך משובחת היא האנימציה. חרוזים רבים של אמא אווזה ידועים כלולים יחד עם הסיפורים המתרוצצים בצורה מסודרת. המלך קול הזקן מופיע, וג'ק הורנר הקטן נוכח גם כן. צעירים יטרפו את זה ויבקשו עוד, והילדים המבוגרים ייהנו מאוד. בשום פנים ואופן אל תפספסו, זה נהדר."
הסרט היומי (13 בספטמבר 1931): נהדר: וולט דיסני ועוזריו הוציאו קומדיה מצוירת מסונכרנת שיהיה קשה לנצח בה. כל החרוזים של אמא אווזה עבדו בסיפור והטרנספוזיציה מאחד לשני מתבצעת על ידי הפיכת דפי ענק בספר סיפורים. ציורים על הדפים מתעוררים לחיים ומבצעים תעלולי צחוק אמיתיים. קטעים חדשים ובשפע. זה יגרום לקהל לצחוק הרבה."
מדיה ביתית

הסרט הקצר הופץ ב-4 בדצמבר 2001, באוצרות וולט דיסני: סימפוניות טיפשיות - קלאסיקות מוזיקליות היסטוריות.