stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1820
אירועים

8 בינואר – שארג'ה הופכת למדינת חסות בריטית
28 בינואר – גילוי אנטארקטיקה על ידי משלחת חקר בראשות האציל הפרוסי פביאן גוטליב פון בלינגסהאוזן
23 בפברואר – קשר רחוב קאטו: נחשפת מזימה להתנקש בחייהם של כל חברי הקבינט הבריטי
15 במרץ – מדינת מיין מצטרפת לארצות הברית
8 באפריל – מתגלה הפסל ונוס ממילו
24 באוגוסט – ראשית המהפכה הליברלית בעיר פורטו, שהובילה לניסוח חוקה עבור פורטוגל ולהכרזה על עצמאות ברזיל
17 בנובמבר – קפטן נתניאל פאלמר (Nathaniel Palmer) הוא האמריקאי הראשון שמגיע ליבשת אנטארקטיקה
נולדו

17 בינואר – אן ברונטה, סופרת בריטית (נפטרה ב-1848)
8 בפברואר – ויליאם שרמן, גנרל אמריקני, מהמפקדים הבולטים של צבא ארצות הברית (צבא הצפון) במלחמת האזרחים האמריקנית (נפטר ב-1891)
15 בפברואר – סוזן ב. אנתוני, פעילה למען זכויות הנשים בארצות הברית (נפטרה ב-1906)
28 בפברואר – ג'ון טניאל, מאייר אנגלי (נפטר ב-1914)
6 באפריל – פליקס טורנשון, הוא נדאר, צלם, קריקטוריסט ועיתונאי צרפתי (נפטר ב-1910)
27 באפריל – הרברט ספנסר, הוגה דעות ופילוסוף בריטי, מפתח הדרוויניזם החברתי (נפטר ב-1903)
12 במאי – פלורנס נייטינגייל, חלוצת מקצוע הסיעוד המודרני (נפטרה ב-1910)
16 במאי – ברנהרד פריז, צייר גרמני (נפטר ב-1879)
5 ביולי – ויליאם ג'ון מקורן רנקין, מדען, ממציא ומהנדס סקוטי, חוקר מכונות הקיטור (נפטר ב-1872)
13 באוגוסט – ג'ורג' גרוב, סופר אנגלי (נפטר ב-1900)
6 באוקטובר – ג'ני לינד, זמרת סופרן שוודית (נפטרה ב-1887)
28 בנובמבר – פרידריך אנגלס, פילוסוף גרמני (נפטר ב-1895)
נפטרו

29 בינואר – ג'ורג' השלישי, מלך בריטניה (נולד ב-1738)
25 באפריל – וולני, היסטוריון ומדינאי צרפתי (נולד ב-1757)
6 ביוני – הנרי גרטן, מדינאי אירי (נולד ב-1746)
19 ביוני – ג'וזף בנקס, חוקר טבע ובוטניקאי בריטי, ופטרון לפעילות המדעית בבריטניה (נולד ב-1743)
10 ביולי – ויליאם ואייט ביב, מושל אלבמה הראשון (נולד ב-1781)
21 באוגוסט – חיים פרחי, יועצם היהודי של שליטי הגליל בימי האימפריה העות'מאנית, ובמהלך מסע נפוליאון בארץ ישראל (נולד ב-1760)
26 בספטמבר – דניאל בון, חלוץ אמריקני (נולד ב-1734)
ראו גם

1820 במדע‎
ילידי 1820‎
נפטרים ב-1820‎
GTFS

GTFS (ראשי תיבות General Transit Feed Specification, בתרגום: מאפיין הזנה תחבורתי כללי) הוא פורמט נפוץ עבור העברת מידע ממוחשב הנוגע לתחבורה ציבורית וכל המידע הגאוגרפי המתלווה - לוחות זמנים, מסלול וכו'. פורמט זה, המתבסס על אסופת קובצי טקסט המרכזים את כל המידע, נהגה על ידי ביביאנה מקהיו, מנהלת טכנולוגיות מידע ברשות תחבורה בפורטלנד, פותח במשותף על ידי רשות זו וחברת גוגל. תחילה נקרא Google Transit Feed Sepecification, אך בשל מחאה ועם שחרור טכנולוגיה זו שונה שמו.
1891

תמונה של מגרש הכדורסל הראשון (1891)
שנת 1891 היא השנה ה-91 במאה ה-19. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. 1 בינואר 1891 לפי הלוח הגרגוריאני מקדים את 1 בינואר לפי הלוח היוליאני ב-12 ימים.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח הגרגוריאני.
אירועים

20 בינואר – ליליואוקלאני מוכתרת כמלכת הוואי
1 באפריל – הצייר הצרפתי פול גוגן עוזב את מרסיי בדרכו לטהיטי
1 באפריל – הקשר הטלפוני בין לונדון לפריז נפתח
23 באפריל – במסגרת מלחמת האזרחים בצ'ילה, לראשונה טורפדו מטביע ספינה (את ה"בלאנקו אנקאלאדה")
5 במאי – נחנך אולם ה"קרנגי הול" בניו יורק
31 במאי – מתחילות העבודות להקמת קו הרכבת הטרנס סיבירית.
26 ביולי – צרפת מספחת את טהיטי
24 באוגוסט – תומאס אלווה אדיסון רושם פטנט על מצלמת הקולנוע
1 באוקטובר – נפתחת אוניברסיטת סטנפורד בקליפורניה
21 בדצמבר – ג'יימס נייסמית' ממציא את משחק הכדורסל
21 בדצמבר – נרשם הפטנט על נייר הטואלט
נפטרו

8 בינואר – פרדריק פאסיוס, מנצח ומלחין גרמני שחי ופעל בעיקר בפינלנד, מלחין ההמנונים של פינלנד ואסטוניה (נולד ב-1809)
11 בינואר – הברון ז'ורז'-אז'ן אוסמן (נולד ב-1809)
16 בינואר – ליאו דליב, מלחין צרפתי (נולד ב-1836)
10 בפברואר – סופיה קובלבסקיה, הייתה מתמטיקאית, סופרת, מחזאית ומשוררת ממוצא רוסי (נולדה ב-1850)
14 בפברואר – ויליאם שרמן, ממפקדי צבא הצפון במלחמת האזרחים האמריקנית (נולד ב-1820)
29 במרץ – ז'ורז' סרה, צייר צרפתי (נולד ב-1859)
7 באפריל – פי. טי. ברנום, אמרגן ואיש עסקים אמריקאי (נולד ב-1810)
24 באפריל – הלמוט פון מולטקה הזקן, גנרל פרוסי (נולד ב-1800)
27 באפריל – חיים אופנהיים, רבה של טורון (נולד ב-1832)
16 במאי – יון ברטיאנו, פוליטיקאי רומני, מחשובי הפוליטיקאים הרומניים במאה ה-19 (נולד ב-1821)
6 ביוני – ג'ון מקדונלד, ראש הממשלה הראשון של קנדה (נולד ב-1815)
1 ביולי – מיכאיל קוגלניצ'אנו, ראש ממשלת רומניה (נולד ב-1817)
14 באוגוסט – שרה צ'יילדרס פולק, אשתו של נשיא ארצות הברית ג'יימס פולק (נולדה ב-1803)
7 בספטמבר – צבי גרץ, מן ההיסטוריונים היהודים הבולטים ביותר במאה ה-19 (נולד ב-1817)
28 בספטמבר – הרמן מלוויל, סופר ומשורר אמריקאי (נולד ב-1819)
10 בנובמבר – ארתור רמבו, משורר צרפתי (נולד ב-1854)
29 בדצמבר – לאופולד קרונקר, מתמטיקאי ולוגיקן גרמני (נולד ב-1823)
ראו גם

1891 במדע‎
ילידי 1891‎
נפטרים ב-1891‎
הערות שוליים

↑  https://patentimages.storage.googleapis.com/30/7c/4a/f68bbd4e64a160/US465588.pdf
GBU-15

הפצצה המונחית GBU-15
GBU-15 (ראשי התיבות: Guided Bomb Unit - פצצה מונחית) הוא שמו של נשק דואה (מכונה גם "פצצה חכמה") המיועד להשמדת מטרות איכות. הנשק יועד לשימוש במטוסי F-4 פנטום, F-111F, ו-F-15E. חיל האוויר האמריקני משתמש בנשק זה  כיום רק במטוסי ה-F-15E.
הנשק מורכב מרכיבים מודולריים המורכבים על פצצת שימוש כללי סימן 84 או לראש קרב של פצצת BLU-109. כל נשק מורכב מחמישה רכיבים – רכיב הנחיה קדמי, מתאם ראש הקרב, יחידת בקרה, רכיבי ההיגוי ומקטע קישוריות המידע של הפצצה.
רכיב ההנחיה מותקן על חרטום הפצצה ומכיל מערכת הנחיה טלוויזיונית לשעות היום או מערכת הנחיה המבוססת על הדמיית תת-אדום למבצעים בשעות הלילה או במזג אוויר גרוע. מקטע קישוריות המידע שנמצא בזנב משדר עדכוני הנחיה למטוס המפעיל ומאפשר למפעיל מערכות הנשק להנחות את הפצצה בשליטה מרחוק אל עבר המטרה.
חיבור חשמלי חיצוני מאריך את ראש הקרב שמתחבר לרכיב ההנחיה וליחידת הבקרה. החיבור נושא אותות חשמליים בין רכיב ההנחיה ליחידת השליטה. רכיב קישוריות המידע מעביר הנחיות ומידע על הבקרה בין מערכת בקרת תא הטייס של המטוס המטיל והנשק עצמו בטרם השיגור.
רכיב ההיגוי מותקן בקצה האחורי של הפצצה ומורכב מארבע כנפיים המסודרות בצורת X עם כנפוני תמרון. רכיב הבקרה מכיל את הטייס האוטומטי, שאוסף נתוני ניווט מאזור ההנחיה וממיר את המידע לאותות שמזיזים את משטחי הכנפיים כדי לשנות את מסלול נפילת הפצצה.
ניתן להשתמש בפצצת ה-GBU-15 בתקיפה ישירה או לא ישירה. בתקיפה ישירה, הטייס בוחר מטרה לפני השיגור, נועל את מערכת הנחיית הנשק על המטרה ומטיל אותה. מערכת ההנחיה מנווטת את הפצצה למטרה, דבר המאפשר לטייס לעזוב את האזור. בתקיפה לא ישירה מונחה הנשק בשליטה מרחוק לאחר ההטלה. הטייס משחרר את הנשק, ובעזרת שליטה מרחוק מנחה את הפצצה למטרה. ניתן לנעול את יחידת הביות על מטרה שמתגלה במהלך ההנחיה ולהעביר את הנשק למצב אוטונומי.
הנשק מתוכנן לביצועים מיטביים בהטלה מגובה נמוך עד בינוני. כל הפצצות מסוג זה שנעשה בהם שימוש במלחמת המפרץ הוטלו ממטוסי F-111F.
במרכז הניסויים של חיל האוויר (Air Force Development Test Center) שבבסיס חיל-האוויר אגלין שבפלורידה, החלו לפתח את פצצת ה-GBU-15 בשנת 1974. חיל האוויר ביקש במקור להעניק לשתי מערכות הנשק כינויים של טילים: AGM-112A ו-AGM-112B. הבקשה נדחתה מפני שהנשק החדש לא היה בעל הנעה ולכן קיבל את הכינוי GBU. הכינוי M-112 נותר ללא שימוש כתוצאה מכך.
הנשק הוא תוצר השיפור של הפצצות המונחות הראשונות שהשתמשו בהם במלחמת וייטנאם. ניסויים עם הנשק החדש החלו בשנת 1975. ה-GBU-15 עם מערכת ההנחיה הטלוויזיונית, השלימה את הערכת מבחניה המבצעיים בנובמבר 1983. בפברואר 1985, הערכות ומבחנים מבצעיים ראשונים הושלמו על מערכת ראש-הביות שהתבסס על הנחיית הדמיית תת-אדום.
בדצמבר 1987, הנהלת התוכנית שהייתה אחראית לפיתוח פצצת ה-GBU-15 הועברה ממפקדת מערכות חיל האוויר (Air Force Systems Command) למפקדת הלוגיסטיקה של חיל האוויר (Air Force Logistics Command). המפקדות אוחדו בשנת 1992 למפקדת הציוד של חיל האוויר (Air Force Materiel Command).
במהלך תהליך איחוד המפקדות, הפצצה GBU-15 והגרסה בעלת ההנעה שלו, טיל האוויר-קרקע AGM-130, נקבעו להיות שייכות לאותה משפחת נשק בשל המשותף ביניהם. המשרד האחראי על דיוק התקיפות בבסיס חיל האוויר אגלין, נהיה לאחראי היחיד על ה-GBU-15, בעוד שמרכז הלוגיסטיקה של בסיס חיל-האוויר היל שביוטה מספק להם תמיכה.
מפרט טכני

ייעוד עיקרי: נשק במשקל 1,000 ק"ג ללא הנעה, המונחה על ידי מערכות טלוויזיה או תת-אדום
אורך: 3.9 מטר
קוטר: 45.7 ס"מ
מוטת כנפיים: 1.5 מטר
טווח: 9 עד 28 קילומטר
ראו גם

קאסד
1819

שנת 1819 היא השנה ה-19 במאה ה-19. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. 1 בינואר 1819 לפי הלוח הגרגוריאני מקדים את 1 בינואר לפי הלוח היוליאני ב-12 ימים.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח הגרגוריאני.
אירועים

22 בפברואר – ספרד מוכרת את פלורידה לארצות הברית
16 ביוני – רעידת אדמה חזקה בהודו – כ-1500 הרוגים
26 ביוני – נרשם הפטנט על אופניים
16 באוגוסט – טבח פיטרלו: פרשים חמושים מסתערים על מפגינים במנצ'סטר שבאנגליה, שהפגינו למען רפורמות פוליטיות
14 בדצמבר – אלבמה מצטרפת לארצות הברית
נולדו

8 בפברואר – ג'ון ראסקין, סופר, צייר ומבקר אמנות אנגלי (נפטר ב-1900)
8 במרץ – רוג'ר פנטון, צלם בריטי (נפטר ב-1869)
24 במאי – המלכה ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת (נפטרה ב-1901)
31 במאי – וולט ויטמן, משורר והומניסט אמריקאי (נפטר ב-1892)
10 ביוני – גוסטב קורבה, צייר צרפתי (נפטר ב-1877)
20 ביוני – ז'אק אופנבך, מלחין (נפטר ב-1880)
21 ביולי – אלן פינקרטון, ראש השירות החשאי של ארצות הברית בתקופת מלחמת האזרחים האמריקנית ומייסד חברת החקירות פינקרטון (נפטר ב-1884)
1 באוגוסט – הרמן מלוויל, סופר ומשורר אמריקאי ידוע בעיקר בשל ספרו "מובי דיק" (נפטר ב-1891)
13 באוגוסט – ג'ורג' סטוקס, פיזיקאי ומתמטיקאי אנגלי (נפטר ב-1903)
26 באוגוסט – הנסיך אלברט סאקסה-קובורג-גותה, בעלה של ויקטוריה מלכת בריטניה (נפטר ב-1861)
13 בספטמבר – קלרה שומאן, מלחינה ופסנתרנית גרמניה (נפטרה ב-1896)
18 בספטמבר – לאון פוקו, פיזיקאי (נפטר ב־1868)
23 בספטמבר – ארמן איפוליט פיזו, הפיזיקאי הראשון אשר מדד את מהירות האור בשנת 1849 באמצעות גלגל שיניים מסתובב (נפטר ב-1896)
22 בנובמבר – מרי אן אוונס, סופרת בריטית הידועה בשם העט שלה ג'ורג' אליוט (נפטרה ב-1880)
30 בדצמבר – תאודור פונטאנה, סופר ומשורר גרמני מהזרם הריאליסטי (נפטר ב-1898)
נפטרו

19 באוגוסט – ג'יימס ואט, מהנדס (נולד ב-1736)
2 בנובמבר – אדוארד בירד, צייר ז'אנר אנגלי (נולד ב-1772)
ראו גם

1819 במדע‎
ילידי 1819‎
נפטרים ב-1819‎
GTP

| --- | --- |

 
 שם סיסטמטי:  guanosine triphosphate, 9-β-D-ribofuranosylguanine-5'-triphosphate, 9-β-D-ribofuranosyl-2-amino-6-oxo-purine-5'-triphosphate
 כתיב כימי:  C₁₀H₁₆N₅O₁₄P₃ 
 מסה מולרית:  523.18 גרם/מול
 מספר CAS:  86-01-1
 
גואנוזין טריפוספט (Guanosine-5'-triphosphate ובקיצור GTP) הוא תרכובת כימית בעלת מבנה של בסיס חנקני גואנין, בתוספת סוכר ריבוז ושלוש קבוצות זרחה. הבסיס החנקני קשור לפחמן 1' בריבוז וקבוצות הזרחה קשורות לפחמן 5'. GTP היא אחת התרכובות החשובות ביותר בכל היצורים החיים, והיא יכולה לשמש כמצע ליצירה של RNA בתהליך השעתוק, וכמקור אנרגיה וכמפעיל של תהליכים מטבוליים. היא נוצרת במהלך הריאקציה החמישית במעגל קרבס. בין היתר משמשת GTP כמקור אנרגיה ביצירת חלבונים, והיא מנוצלת על ידי חלבוני G במסלולי מעבר אותות.
Autsat

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 מידע כללי
 סוכנות חלל:  סוכנות החלל האיראנית
 יצרן:  Amirkabir University of Techbology
 תאריך שיגור:  15 בינואר 2019 
 משגר:  סאפיר משופר
 משימה
 סוג משימה:  לוויין חישה מרחוק
 לוויין של:  כדור הארץ
 מסלול:  SSO
 נטייה:  98 מעלות
 אפואפסיד:  661 ק"מ
 פריאפסיד:  661 ק"מ
 משך המשימה הכולל:  15 בינואר 2019 – הווה (5 שנים) 
 משך המשימה:  3 - 5 שנים
 מידע טכני
 משקל בשיגור:  80 ק"ג
 
Autsat (מכונה גם אמיר כביר 1), הוא שמו של מיקרו-לוויין מפיתוח איראני עצמאי. הלוויין הוא לוויין תצפית שמטרותיו הן חישה מרחוק של כדור הארץ. ללוויין רזולוציה מוצהרת של 80 מטרים.
הלוויין, שפותח במכון הטכנולוגי של טהראן - אוניברסיטת אמיר כביר, הוצג לראשונה ב -7 בפברואר 2011, במסגרת אירועי המהפכה האסלאמית באיראן.
GRAIL

| --- | --- |

הדמיית אמן של זוג חלליות GRAIL סורקות יחדיו את הירח
 מידע כללי
 סוכנות חלל:  נאס"א
 מפעיל:  JPL
 יצרן:  לוקהיד מרטין, MIT
 תאריך שיגור:  10 בספטמבר 2011
 משגר:  דלתא II
 אתר שיגור:  SLC-17B, קייפ קנוורל
 http://moon.mit.edu/
 משימה
 סוג משימה:  זוג מקפות
 לוויין של:  הירח
 תאריך כניסה למסלול:  GRAIL-A ב-31 בדצמבר 2011   GRAIL-B ב-1 בינואר 2012
 משך המשימה הכולל:  10 בספטמבר 2011 – 7 בדצמבר 2012 (שנה) 
 מידע טכני
 משקל:  132.6 ק"ג
שיגור GRAIL על גבי משגר דלתא 2 ב-10 בספטמבר 2011
Gravity Recovery and Interior Laboratory (בראשי תיבות: GRAIL) הייתה משימה לחקר הירח, חלק מתוכנית דיסקברי של נאס"א. המשימה כוללת שתי מקפות המקיפות את הירח וממפות את שדה הכבידה שלו באיכות גבוהה כדי שניתן יהיה לקבוע את הרכבו הפנימי של הירח. שתי חלליות ה-GRAIL שוגרו ב-10 בספטמבר 2011 על גבי משגר דלתא II מנמל החלל קייפ קנוורל. GRAIL-A נכנסה למסלול סביב הירח ב-31 בדצמבר 2011 ו-GRAIL-B נכנסה למסלול יום לאחר מכן, ב-1 בינואר 2012. ב-17 בינואר 2012 נבחרו שני שמות לשתי חלליות ה-GRAIL שהוצעו על ידי תלמידי כיתה ד' מבית הספר היסודי אמילי דיקנסון מבוזמן, מונטנה. השמות שנבחרו לחלליות הם Ebb (אֶבּ) ו-Flow (פְֿלוֹּ) ל-GRAIL A ו-B בהתאמה.
השלב המדעי של המשימה נמשך 88 יום, מ-7 במרץ 2012 עד 29 במאי 2012. מחקר מדעי נוסף החל ב-8 באוגוסט. לאחר סיום המשימה, החל תהליך פירוק של המקפות שנמשך 5 ימים, וב-17 בדצמבר שתי החלליות התרסקו על פני הירח. טכניקת סריקת שדה הכבידה של הירח דומה לזו ששימשה את החללית GRACE ומבנה החלליות מבוסס על מבנה החללית XSS-11.
בשונה ממשימות תוכנית אפולו ומשימות בלתי מאוישות אחרות, להן ארכו כשלושה ימים להגיע אל הירח, משימת GRAIL משתמשת במסלול נקודת לגראנז' L1 טרנס-ירחי שנמשך שלושה עד ארבעה חודשים. מסלול זה נבחר כדי לחסוך בדלק, להגן על הכלים שעל החללית וכדי להאט את החלליות בהגעה לירח כך שיכנסו למסלול נמוך מאוד של 50 ק"מ מעל פני הקרקע ושהמרחק בין שתי החלליות (שיגיעו לירח בהפרש של 24 שעות אחת מהשנייה) יהיה בין 175 ל-225 ק"מ. הקפדנות הלחוצה בקשר לתוכנית הטיסה של החלליות השאירה זמן מועט מאוד לתיקון שגיאות שהובילו לחלון שיגור שנמשך שנייה אחת פעמיים ביום.
החוקרת הראשית במשימת GRAIL היא מריה זובר מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT). התוכנית מנוהלת עבור נאס"א על ידי המעבדה להנעה סילונית (JPL) עלות התוכנית נכון לאוגוסט 2011 הייתה 496 מיליון דולרים.
מטרות

חלליות ה-GRAIL משדרות אחת לשנייה ולכדור הארץ. על ידי מדידת המרחק בין שתי החלליות, ניתן יהיה למדוד את שדה הכבידה של הירח ואת מבנהו הגאולוגי. שדה הכבידה של הירח צפוי להיות ממופה בצורה חסרת תקדים.
מטרות > מטרות עיקריות

מיפוי קרום וליתוספירת הירח.
הבנת האבולוציה התרמית האסימטרית של הירח.
קביעת המבנה התת-קרקעי של מכתשי פגיעה ומקור ריכוזיות המסה שלה.
קביעת האבולוציה הנוכחית של הברסיה והמגמאטיזם של קרום הירח.
קביעת מבנהו הפנימי של הירח.
קביעת גבולות לגודלו של גלעין הירח.
שלב איסוף המידע של החלליות יימשך 90 יום שלאחריהם יחל שלב ניתוח המידע שיארך כ-12 חודשים. תוצאות ראשונות יחלו להגיע כ-30 יום לאחר סיום שלב איסוף המידע. המידע שיושג ממשימת GRAIL יסייע להבנת ההיסטוריה האבולוציונית של כוכבי הלכת הארציים.
כלים מדעיים

KBR - מערכת מיפוי טווח Ka band.
RSB - אלומה לחקר רדיו.
MoonKam - מערכת וידאו דיגיטלית בעלת ארבעה ראשי מצלמות.
ראו גם

תוכנית דיסקברי
LRO
צ'אנדריאן 1
הערות שוליים

↑  Montana Students Pick Winning Names for Moon Craft
↑  GRAIL web page. "Mission Design" . MIT. Retrieved 13 April 2011.
↑  Last Flight for GRAIL's Twin Spacecraft, אתר נאס"א
↑  Taylor Dinerman (Monday, 31 December 2007). "Is XSS-11 the answer to America’s quest for Operationally Responsive Space?" . The Space Review. Retrieved 31 August 2011.
1 2 3  "Mission Overview" . MIT. Retrieved 10 September 2011.
↑  "Mission Design" . NASA. Retrieved 10 September 2011.
↑  Justin Ray (17 August 2011).  "GRAIL Launch Window Chart" . SpaceFlight Now. Retrieved 9 September 2011.
↑  "NASA Spacecraft Begins 5-Year Trip to Jupiter"
1 2  "About GRAIL"
| תוכנית דיסקברי |
| --- | --- | --- |
| פעילים | ASPERA-3‏ (רכיב במארס אקספרס) • לוסי • פסיכה |  |
| מתוכננים | VERITAS ‏• ‏DAVINCI |  |
| הושלמו | NEAR Shoemaker • מארס פאת'פיינדר • לונר פרוספקטור • סטארדאסט / NExT • ג'נסיס •  MESSENGER • פגיעה עמוקה / EPOXI  • ‏Moon Mineralogy Mapper •‏ GRAIL ‏ • Dawn • טלסקופ החלל קפלר • InSight |  |
| נכשלו | CONTOUR |  |
Generic Routing Encapsulation

Generic Routing Encapsulation או GRE הוא פרוטוקול מנהור שפותח בסיסקו מערכות אשר מאפשר הכמסה של פרוטוקולי רשת שונים בקו תקשורת וירטואלי ברשת IP.
תקנים

RFC 1701: Generic Routing Encapsulation (GRE) (אינפורמטיבי)
RFC 1702: Generic Routing Encapsulation over IPv4 networks (אינפורמטיבי)
RFC 2637: Point to Point Tunneling Protocol (אינפורמטיבי)
RFC 2784: Generic Routing Encapsulation (GRE) (הצעת תקן, עודכן על ידי RFC 2890)
RFC 2890: Key and Sequence Number Extensions to GRE (הצעת תקן)
שימושים

דוגמאות שימוש לפרוטוקול כוללות בין היתר:
שימוש ב-GRE יחד עם PPTP ליצירת VPN
שימוש ב-GRE על גבי VPN מוצפן ב-IPsec
וירטואליזציה של רשתות במסגרת Network Virtualization using Generic Routing Encapsulation ‏(NVGRE) במסגרת RFC 7637
שימושים > מבנה כותרת חבילת GRE סטנדרטית

המבנה של כותרת חבילת GRE סטנדרטית מוגדר במסגרת RFC 2784 ו-RFC 2890:
| Bits 0–3 | Bits 0–3 | Bits 0–3 | Bits 0–3 | 4–12 | 4–12 | 4–12 | 4–12 | 4–12 | 4–12 | 4–12 | 4–12 | 4–12 | 13–15 | 13–15 | 13–15 | 16–31 | 16–31 | 16–31 | 16–31 | 16–31 | 16–31 | 16–31 | 16–31 | 16–31 | 16–31 | 16–31 | 16–31 | 16–31 | 16–31 | 16–31 | 16–31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C |  | K | S | Reserved0 | Reserved0 | Reserved0 | Reserved0 | Reserved0 | Reserved0 | Reserved0 | Reserved0 | Reserved0 | Version | Version | Version | Protocol Type | Protocol Type | Protocol Type | Protocol Type | Protocol Type | Protocol Type | Protocol Type | Protocol Type | Protocol Type | Protocol Type | Protocol Type | Protocol Type | Protocol Type | Protocol Type | Protocol Type | Protocol Type |
| Checksum (optional) | Checksum (optional) | Checksum (optional) | Checksum (optional) | Checksum (optional) | Checksum (optional) | Checksum (optional) | Checksum (optional) | Checksum (optional) | Checksum (optional) | Checksum (optional) | Checksum (optional) | Checksum (optional) | Checksum (optional) | Checksum (optional) | Checksum (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) | Reserved1 (optional) |
Key (optional)
Sequence Number (optional)
BIRCH

BIRCH (באנגלית: Balanced Iterative Reducing and Clustering using Hierarchies, בראשי תיבות: BIRCH) הוא אלגוריתם לא מנוהל (unsupervised) המשמש ליישומי כריית מידע לביצוע ניתוח אשכולות היררכיים על מערכי נתונים גדולים במיוחד, כגון אלו הקיימים ביישומי ביג-דאטה לסוגיהם. שמו של האלגוריתם נגזר מראשי התיבות באנגלית, שמשמעותן "אלגוריתם ניתוח אשכולות היררכי, מאוזן ומופחת איטרציות".
אחד הייתרונות הבולטים של שיטת BIRCH הוא יכולת איגוד נתונים נומריים רב-ממדיים באופן הדרגתי ודינאמי, תוך יצירת חלוקת אשכולות איכותית עבור סט מידע נתון ותוך שימוש בתקורות משאבים נמוכות (זיכרון וזמן). מאפיין חשוב נוסף של BIRCH הוא שנדרשת סריקה אחת בודדת של הנתונים לצורך הפעולה הבסיסית.
רקע

אלגוריתם BIRCH פותח בשנת 1996 על ידי קבוצת חוקרים מאוניברסיטת ווינסקונסין. האלגוריתם קיבל את פרס עשר השנים של SIGMOD לשנת 2006.
המחקר עליו מבוסס BIRCH נולד מתוך הדרישה הגוברת לניתוח אוספי נתונים גדולים ביישומי ביג-דאטה. אלגוריתמים קודמים של ניתוח אשכולות היו פחות יעילים בפעולה על בסיסי נתונים גדולים מאוד ולא התחשבו במקרים בהם מערך הנתונים גדול מכדי להתאים לזיכרון הזמין.
ישויות ומבני נתונים > מאפיין אשכול

מאפיין אשכול (באנגלית Clustering Feature, בראשי תיבות: CF) היא הגדרה לרשומה בסיסית לתיאור ולכימות מבנה נתונים המכיל אוסף נקודות מידע. באופן פורמלי מאפיין האשכול מוגדר על ידי סט של שלוש ישויות:  CF=(N,{\overrightarrow {LS}},SS), כאשר  N הוא מספר הנקודות במבנה הנתונים ואילו  {\overrightarrow {LS}} ו- SS מוגדרים כך:
{\overrightarrow {LS}}=\sum _{i=1}^{N}{\overrightarrow {X_{i}}},  SS=\sum _{i=1}^{N}({\overrightarrow {X_{i}}})^{2}.
במרחב רב-ממדי, הביטוי של  SS יבוטא באמצעות ריבוע הנורמה המתאימה.
הגדרת סט מאפיין האשכול מאפשרת פורמולציה עבור שתי ישויות חשובות בעולם ניתוח האשכולות:
מרכז האשכול (Centroid):  {\overrightarrow {C}}={\frac {\sum _{i=1}^{N}{\overrightarrow {X_{i}}}}{N}}={\frac {\overrightarrow {LS}}{N}}
רדיוס:  R={\sqrt {\frac {\sum _{i=1}^{N}({\overrightarrow {X_{i}}}-{\overrightarrow {C}})^{2}}{N}}}={\sqrt {\frac {N\cdot {\overrightarrow {C}}^{2}+SS-2\cdot {\overrightarrow {C}}\cdot {\overrightarrow {LS}}}{N}}}={\sqrt {{\frac {SS}{N}}-({\frac {\overrightarrow {LS}}{N}})^{2}}}
ישויות ומבני נתונים > עץ מאפייני אשכולות

עץ מאפייני אשכולות (באנגלית: CF-Tree) הוא מבנה נתונים מסוג עץ מאוזן, אשר נבנה מתוך סריקה טורית של הנקודות בסט הנתונים. העץ מבוסס על שני פרמטרים:
פקטור הסתעפות (באנגלית: Branching Factor), המסומן B ומייצג את מספר הבנים לכל צמת בעץ, אשר אינה עלה.
פרמטר סף (באנגלית: Threshold), המסומן T ומייצג את הרדיוס המקסימלי המתאר את גודלו של כל אשכול המיוצג על ידי מבנה העץ. גודלו של העץ, אם כך, נקבע על ידי T.
את עץ מאפייני האשכולות עצמו ניתן לתאר באמצעות שני סוגים של צמתים:
צמת שאינה עלה - מכיל B רשומות לכל היותר, מהצורה  [CF_{i},child_{i}], כאשר  CF_{i} הוא מאפיין האשקול עבור עבור הבן ה- i. ואילו  child_{i} הוא המצביע אל הבן ה- i.
תרשים של עץ מאפייני אשכולותעלה - מכיל לכל היותר L רשומות מהצורה  [CF_{i}], כפי שהוגדר עבור צמת שאינה עלה. כמו כן כל עלה מכיל שני מצביעים, המכונים Prev ו-Next, אשר מקושרים לעלים אחרים ונועדו לאפשר סריקה טורית של העלים.
האלגוריתם

קלט האלגוריתם כולל סט של N נקודות מידע, פקטור ההסתעפות B, פרמטר הסף T וכן ערך L המייצג את המספר המקסימלי לרשומות העלה. אלגוריתם BIRCH מחולק לארבעה שלבים כפי שמפורט להלן.
האלגוריתם > שלב ראשון: הכנסת הנתונים לעץ

שלב זה כולל פעולה איטרטיבית של קריאת חלקי המידע והכנסתם אל מבנה העץ. עץ מאפייני האשכולות נבנה בשלב זה ורשומות מאפייני האשכולות מותנים במידה רבה בסדר הכנסת המידע. כל נקודה חדשה של קלט מפעפעת משרש העץ ועד לעלה המתאים לה על ידי בדיקה של הנקודה אל מול כל מאפיין אשכולות של הצמת, כך שבכל מעבר נבחר הבן הקרוב ביותר אל הנקודה הנקלטת. במידת הצורך תתווסף עוד רמה לעץ (למשל במקרה והעלה הנבחר כולל יותר מ-L רשומות).
האלגוריתם > שלב שני: דחיסת העץ

זהו שלב אופציונלי, בו ניתנת האפשרות לכיווץ מבנה העץ לאחר שהוכנסו כלל הנקודות. הכיווץ נעשה על ידי הגדלת פרמטר הסף T ואיחוד של רשומות עלים וצמתים לאור הגדלה זו.
האלגוריתם > שלב שלישי: ניתוח מחדש לעלים

כשלב שלישי, מופעל אלגוריתם ניתוח אשקולות כלשהו על העלים בלבד (תוך שימוש במצביעים Next ו-Prev), על מנת ליצור אשקולות מעודכנים ללא סריקה מחדש של המידע.
יישומים רבים של BIRCH רואים בשלב זה אופציונלי ולא מחייב, שכן לאחר השלב הראשון ניתן להתייחס למבנה הנתונים כמבנה אשכולות לפי סידור העלים.
האלגוריתם > שלב רביעי: עדכון האשכולות

זהו שלב אופציונלי, בו ניתנת האפשרות לסידור מחדש של האשקולות לפי הניתוח שנעשה בשלב השלישי. לצורך כך מחושב מחדש המרכז  {\overrightarrow {C}} עבור כל אשקול וסידור הנקודות יהיה לפי מרחק הסף T מהמרכזים המעודכנים.
יתרונות וחסרונות

היתרון הבולט ביותר של השיטה היא שדרושה רק סריקה בודדת של הנתונים. יתרון זה מבוטא פעמים רבות בסיבוכיות זמן הריצה (Computational Complexity). האלגוריתם פועל בסיבוכיות ליניארית, משמע שקיים סט סופי של פעולות בכל מחזור (איטרציה) ולכן זמן הפעולה של האלגוריתם תלוי ליניארית בגודל קלט הנתונים. כמו כן מדובר באלגוריתם יעיל מבחינת ניצול הזיכרון, פחות רגיש לסדר לעומת אלגוריתמים אחרים של ביג-דאטה ובעל רמת דיוק טובה יחסית, בשל יכולת התמודדות עם רעשי מידע בכמות סבירה.
החסרון הבולט של BIRCH (כמו רוב שיטות ניתוחי האשכולות ההיררכיים) הוא בבעיה בהתמודדות עם תרחישים של רעש חמור, כאשר שולי הרעש יכולים להשפיע מהותית על אופן חלוקת האשכולות במהלך שלב בניית עץ מאפייני האשכולות. חסרון נוסף הוא חוסר היכולת לבנות אשכולות שאינן בעלי צורה כדורית או ספרית, בשל מושג פרמטר הסף T, אשר מייצג רדיוס.
דוגמאות לשימושים

מחקר בנושא אלקטרוניקת הספק, מציע שימוש באלגוריתם BIRCH עבור ניתור עומסי אנרגיה ביתית (NILM).
הערות שוליים

↑  Tian Zhang, Raghu Ramakrishnan, Miron Livny, BIRCH, Proceedings of the 1996 ACM SIGMOD international conference on Management of data - SIGMOD '96, ACM Press, 1996 doi: 10.1145/233269.233324
↑  "2006 SIGMOD Test of Time Award". אורכב מ-המקור ב-2010-05-23.
↑  Amitay Kligman, Arbel Yaniv, and Yuval Beck, Energy Disaggregation of Type I and II Loads by Means of Birch Clustering and Watchdog Timers, Energies, MPDI, ‏March 26th, 2023