stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי כורדיסטן העיראקית – ערב הסעודית

| יחסי כורדיסטן העיראקית – ערב הסעודית |
| --- | --- |
כורדיסטן העיראקית: ערב הסעודית
   לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה   

כורדיסטן העיראקית: ערב הסעודית
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: מונרכיה אבסולוטית

שטח (בקמ"ר)
46,861: 2,149,690
אוכלוסייה
6,171,083: 36,029,570
תמ"ג (במליוני דולרים)
: 23,135
יחסי כורדיסטן העיראקית–ערב הסעודית הם היחסים הבילטרליים שבין כורדיסטן העיראקית וערב הסעודית.
ערב הסעודית מחזיקה בקונסוליה בארביל, אך כורדיסטן העיראקית אינה מחזיקה בנציגות בערב הסעודית.
במהלך המשבר ב-2007 לגבי משאל העם על מעמד כירכוכ('אנ), דווח כי ערב הסעודית הציעה למנהיגי כורדיסטן העיראקית 2 מיליארד דולר בתמורה לדחיית המשאל בעשר שנים.
נטען כי ערב הסעודית סיפקה תמיכה להמפלגה הדמוקרטית של כורדיסטן האיראנית באמצעות הקונסוליה שלה בארביל, בירת כורדיסטן העיראקית, כחלק מהסכסוך האיראני–סעודי.
לקראת משאל העם על עצמאות כורדיסטן העיראקית ב-2017 אמר שר החוץ של ערב הסעודית, "[ערב הסעודית] מקווה לתבונתו של הנשיא בארזאני לא לערוך את משאל העם".
יחסי כורדיסטן העיראקית – רומניה

| יחסי כורדיסטן העיראקית – רומניה |
| --- | --- |
כורדיסטן העיראקית: רומניה


כורדיסטן העיראקית: רומניה
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה

שטח (בקמ"ר)
46,861: 238,391
אוכלוסייה
6,171,083: 18,918,197
תמ"ג (במליוני דולרים)
: 284,088
יחסי כורדיסטן העיראקית–רומניה הם היחסים הבילטרליים שבין כורדיסטן העיראקית ורומניה. הקשרים בין רומניה לכורדים החלו באמצע המאה ה-20 כאשר מנהיג רומניה ניקולאה צ'אושסקו קיים פגישות עם מורדים כורדים שנלחמו במשטרו של סדאם חוסיין.
בעוד שלכורדיסטן אינה מיוצגות ברומניה, לרומניה יש משרד קונסולרי בארביל, שנפתח במהלך ביקור שר החוץ הרומני טיטוס קורלציאן בארביל ב-2012. קורלאן הצהיר כי: "רומניה מעוניינת לחזק את היחסים עם עיראק, ולקונסוליה הזו יהיה תפקיד משמעותי בחיזוק היחסים בין רומניה ועיראק וכורדיסטן העיראקית". האיחוד הפטריוטי של כורדיסטן הצהיר כי הנציגות הרומנית תחזק את הקשרים הכלכליים, המדעיים והתרבותיים בין שתי המפלגות. באוקטובר 2013 ביקר שר החוץ הכורדי פלאח מוסטפא בכיר בבוקרשט עם משלחת עיראקית.
בשנת 2012 התקיים בארביל הפורום הכלכלי הכורדי-רומני הראשון, שאירח משלחת סחר רומנית שהורכבה מחברות רומניות רבות. שגריר רומניה בעיראק, ג'ייקוב פראדה, הצהיר כי: "היחסים הטובים בין רומניה ועיראק, לבין רומניה ואזור כורדיסטן, היו שם כבר זמן רב. מה שממשלת רומניה הצליחה לעשות היום בסיוע הממשלה האזורית של כורדיסטן הוא לאפשר לאנשי עסקים רומנים וכורדים ליהנות משיתוף פעולה מוגבר".
בשנת 2015, שר החוץ הרומני בוגדן אאורסקו נפגש עם מוסטפא בכיר בגלובסק בברטיסלאבה, שם דנו בחיזוק הקשרים ואורסקו הצהיר שרומניה מוכנה לסייע בשיקום כורדיסטן העיראקית לאחר הניצחון על המדינה האסלאמית. בנוסף, הם דנו בחיזוק הקשרים בתחומי האנרגיה, הנפט והגז, התשתיות, החקלאות, התחבורה, טכנולוגיית המידע והחינוך. ב-גלובסק 2016, מחליפו של אורסקו, לאזר קומנסקו נפגש גם הוא עם בכיר.
כתמיכה במלחמת כורדיסטן העיראקית במדינה האסלאמית, טיפלה רומניה ב-10 חיילי הפשמרגה הכורדית שנפצעו בלחימה ו-400 כורדים יזידים קיבלו עזרה פסיכותרפית ורפואית ברומניה. באוגוסט 2016 שלחה רומניה 82 טונות של סיוע צבאי לכורדיסטן העיראקית.
ישראל לוויטס

ישראל לוויטס (28 בדצמבר 1948 - 17 באוקטובר 1977, בספרדית: Israel Lewites Rodriguez) היה מהפכן בן ניקרגואה.
לוויטס נולד ב-1948 בעיר חינוטפה שבדרום ניקרגואה לאב יהודי יליד פולין ולאם קתולית ילידת המקום. התחנך בבית ספר קתולי. הצטרף לשורות הסנדיניסטים בזמן לימודיו במקסיקו ולאחר שובו ב-1974 החל ליטול חלק בפעילות צבאית מחתרתית נגד שלטון הדיקטטורה של סומוסה. נהרג ב-1977 בהתקפה של החזית הסנדיניסטית על הקסרקטין במסאיה. על שמו נקראו שוק מרכזי ואחת משתי תחנות האוטובוסים המרכזיות במנגואה, בירת ניקרגואה.
אחיו, הרטי לוויטס, היה ממנהיגי הסנדיניסטים במחתרת ובזירה הפוליטית עד פרישתו מהמפלגה ב-2005.
יהונתן מן

| --- | --- |

 לידה:  26 ביוני 1949 (בן 75) ירושלים
 לימודי רפואה:  רפואת שיניים בפקולטה לרפואת שיניים בירושלים
 תואר:  פרופסור אמריטוס מן המניין
 תפקידים:  מנהל המחלקה לרפואת שיניים בפקולטה לרפואת שיניים ודיקן הפקולטה
יהונתן מן (נולד ב-26 ביוני 1949) הוא דוקטור לרפואת שיניים, פרופסור אמריטוס מן המניין בפקולטה לרפואת שיניים באוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה

גדל בקריית משה בירושלים. אחיו ושתי אחיותיו רופאים, ואביו, פרופ' קלמן יעקב מן, היה אף הוא רופא, שניהל את הדסה עין כרם מ-1951 ואת הדסה הר הצופים מ-1967, עד לפרישתו בשנת 1981.
שירת בצבא בצנחנים בגדוד 202, ולאחר סיום קורס מ"כים יצא לקורס קציני חי"ר. עם שחרורו ב-1970 החל ללמוד רפואת שיניים.
בשנים 1970–1976 למד לתואר DMD, ד"ר לרפואת שיניים, בפקולטה לרפואת שיניים של האוניברסיטה העברית. בשנת 1978 נסע לשנתיים לפילדלפיה, לאוניברסיטת פנסילבניה, שם סיים תואר MSc באפידמיולוגיה. בשנת 1980, עם חזרתו, קיבל תואר ברפואת שיניים ציבורית מהאוניברסיטה העברית והדסה.
בשנים 1986–1987 ו-1996–1997 שהה בארצות הברית לצורך השתלמות בגריאטריה דנטלית באוניברסיטת קולורדו.
ליהונתן מן הוענקה דרגת פרופסור חבר בשנת 1991, ופרופסור מן המניין בשנת 1996.
מן היה מנהל המחקר הרפואי במכבי-דנט בשנים 2024-2019; משמש יועץ אקדמי בקריה האקדמית אונו משנת 2023.
יהונתן מן מתגורר במבשרת ציון, נשוי לטובה ולהם ארבע בנות.
תפקידים בפקולטה לרפואת שיניים

יהונתן מן שימש אחראי המחלקה לרפואת שיניים קהילתית בהדסה משנת 1988, ומנהל המחלקה בשנים 2016-1990.; היה מנהל המרפאות הראשון בפקולטה בין השנים 1996-1993; שימש דיקן הפקולטה בשנים 2005-1996. בשנים 1996–1999 היה יו"ר ועדת ההוראה; שימש חבר בוועדת הקידומים של הדסה והאוניברסיטה העברית בשנים 2010–2016.
פעילות ציבורית

מן היה יו"ר הוועדה למעקב אחר הפלרת המים בישראל מטעם משרד הבריאות משנת 2006; יו"ר הוועדה לקביעת עתיד סניפי טיפת חלב בעיריית ירושלים ב-2005; ומנהל רפואי ביד שרה בשנים 2017–2019. שימש יו"ר הוועדה מטעם משרד הבריאות בנושא "בריאות הפה והשיניים - יעדים לשנת 2020". מכהן כחבר בחבר הנאמנים הבינלאומי של יד שרה.
פרסומים

יהונתן מן פרסם 140 מאמרים בנושאים שונים בעיתונות הישראלית והבינלאומית, רבים מהם בנושא מניעה ראשונית, כוח אדם ברפואת שיניים ורפואת השיניים היישומית, ערך שלושה ספרים מקצועיים ברפואת השיניים וספר אחד אישי:
"רפואת שיניים, תכנון. ניהול, שיווק, יישום", עורכים: ד"ר רפי פישר, פרופ' יהונתן מן, 1994, 207 עמודים. הוצאת אמיתי.
"רפואת השיניים המערכתית", עורכים: פרופ' יהונתן מן, ד"ר רפי פישר, 2008, 304 עמודים. בהוצאת אופאל.
"הצד העסקי של רפואת השיניים, מה עומד מאחורי המספרים?" עורכים: ד"ר סיגל מזור, ד"ר רפי פישר, פרופ' יהונתן מן, 2018, 268 עמודים. בהוצאת פרינטיב.
"דברים מהלב 2007-1998", עורך: פרופ' יהונתן מן, 2009, 236 עמודים. הוצאת פרינטיב.
הערות שוליים

↑  מי לא מפחד מרופא שיניים, חדשות, 11 באפריל 1988
↑  בריאות הפה והשיניים בישראל, באתר הספרייה הלאומית
↑  חבר הנאמנים הבינלאומי - יד שרה - אגודת המתנדבים הגדולה בישראל, באתר יד שרה > אגודת המתנדבים הגדולה בישראל, ‏5 ביולי 2022
↑  שומרים על השיניים של המדינה, חדשות, 1 באוקטובר 1984
↑  חורים בשיניים, חורים בכיסים, חדשות, 9 ביוני 1986
↑  מחקרים בנושא בעיות שיניים וחניכיים, באתר משרד הבריאות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 0200 3678  LCCN: n2009005760  VIAF: 43787372   WorldCat (עם VIAF): 43787372
יחסי ברוניי–רוסיה

| יחסי ברוניי–רוסיה |
| --- | --- |
ברוניי: רוסיה


ברוניי: רוסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
5,765: 17,098,242
אוכלוסייה
463,629: 144,612,532
תמ"ג (במיליוני דולרים)
15,128: 2,021,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,630: 13,978
משטר
סולטנות: רפובליקה פדרלית

יחסי ברוניי–רוסיה הם היחסים הדיפלומטיים שבין סולטנות נגארה ברוניי דארוסאלם לבין הפדרציה הרוסית.
נציגויות

ברוניי מיוצגת ברוסיה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה במוסקבה, בירת המדינה.
רוסיה מיוצגת בברוניי בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בבנדר סרי בגוואן, בירת המדינה.
היסטוריה > בתקופה הסובייטית

בשנת 1987 קרא מיכאיל גורבצ'וב לכינון יחסים דיפלומטיים עם ברוניי. אף שהשגריר הסובייטי היושב בסינגפור קרא לכונן יחסים דיפלומטיים עם ברוניי ב-1988, הסולטאן לא אישר כינון יחסים דיפלומטיים עם אף אחת ממדינות הגוש הקומוניסטי. שלוש שנים מאוחר יותר, ב-1 באוקטובר 1991 הכריזו שתי המדינות על כינון יחסים דיפלומטיים לאחר תהליך מתמשך של דמוקרטיזציה בברית המועצות.
היסטוריה > במאה העשרים ואחת

בשנת 2000 הנשיא ולדימיר פוטין הגיע לבנדר סרי בגוואן כדי להשתתף בפסגת APEC שהתקיימה בה באותה השנה. לאחר הפגישה נפגש הנשיא עם סולטאן ברוניי בארמון נורול אימאן.
ב-6 ביוני-10 ביוני 2005, חסן אל-בולקיה, סולטאן ברוניי, ביקר בפעם הראשונה באופן רשמי ברוסיה. זהו היה הביקור הרשמי הראשון של ראש מדינה מברוניי ברוסיה. לדברי גנאדי צ'ופרין, חבר באקדמיה הרוסית למדעים, הביקור מהווה צעד רציני בהתפתחות היחסים הבילטרליים בין שתי המדינות.
ב-1 בדצמבר 2008 חתם ראש הממשלה ולדימיר פוטין על צו להקמת שגרירות רוסית בבנדר סרי בגוואן. אנדריי נסטרנקו, דובר משרד החוץ הרוסי, אמר כי הקמת שגרירות רוסית בבירת ברוניי תעזור לפתח את היחסים הבילטרליים בין רוסיה לברוניי ולהגביר את שיתופי הפעולה בין שתי המדינות.
יחסי איראן–מונקו

| יחסי איראן–מונקו |
| --- | --- |
איראן: מונקו


איראן: מונקו
שטח (בקילומטר רבוע)
1,648,195: 2
אוכלוסייה
91,781,231: 38,558
תמ"ג (במיליוני דולרים)
401,505: 8,784
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,375: 227,815
משטר
רפובליקה אסלאמית: מונרכיה חוקתית

יחסי איראן–מונקו הם היחסים הדיפלומטיים בין איראן למונקו.
היסטוריה

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-10 במאי 2012. בנובמבר 2022 במהלך טקס הענקת קרן "הנסיכה גרייס, הנסיך אלבר ורעייתו שרלין עלו לבמה כדי לתמוך בנשים ונערות איראניות, יחד עם עורכת האינדיפנדנט הפרסית, קמיליה צ'וזי פארד והקולנוענית האיטלקית-אמריקאית ולנטינה קסטלני, כדי להראות את הסולידריות שלהם עם תנועת המחאה האיראנית. בשיחה עם עורכת המדור הפרסית ב"אינדיפנדנט", הביעה שרלין את הזדהותה עם תושבי איראן ואמרה כי קראה את החדשות על מהסה אמיני והושפעה מכך מאוד.
נציגויות דיפלומטיות

מונקו אינה מיוצגת באיראן לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה.
איראן מיוצגת במונקו באמצעות שגרירותה בפריז, צרפת.
יחסי איראן–מלטה

| יחסי איראן–מלטה |
| --- | --- |
איראן: מלטה


איראן: מלטה
שטח (בקילומטר רבוע)
1,648,195: 316
אוכלוסייה
91,781,231: 541,063
תמ"ג (במיליוני דולרים)
401,505: 20,957
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,375: 38,733
משטר
רפובליקה אסלאמית: רפובליקה נשיאותית

מוחמד ג'וואד זריף (מימין) נפגש עם ג'ורג' ולה בטהראן, 2016
יחסי איראן–מלטה הם יחסי החוץ בין הרפובליקה האסלאמית של איראן ובין הרפובליקה של מלטה .
היסטוריה

במרץ 2016 ביקר שר החוץ המלטזי ג'ורג' ולה באיראן, והתקבל על ידי עמיתו מוחמד ג'וואד זריף במשרד החוץ בטהראן. שני השרים דנו על יחסיה של איראן עם האיחוד האירופי, וכן על דרכים לפתרון המשבר בסוריה, ועל ההתפתחויות בלבנון ובתימן.
נציגויות דיפלומטיות

מלטה מיוצגת באיראן באמצעות שגרירו שגריר שאינו תושב השוכן בוולטה.
איראן מיוצגת במלטה באמצעות שגרירותה ברומא, איטליה.
יהונתן כרמין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 ביוני 2001 (בן 23)
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 תת-ענף:  ריצת 800 מטר   ריצת 1500 מטר
 הישגים
 שיאים אישיים:  1500 מטר: 3:40.64 דקות (2024), שיא ישראל
 
יהונתן כרמין (נולד ב-13 ביוני 2001) הוא אתלט ישראלי. שיאן ישראל בריצת 1500 מטר.
ביוגרפיה

הוא מתאמן בקבוצת אתלטי הסמטה דרום תל אביב-יפו.
ביוגרפיה > 2021

באליפות ישראל שנערכה באצטדיון הדר יוסף תל אביב ביוני 2021 זכה בשתי מדליות ארד, בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:53.61 דקות, אחרי דוד טאייצ'או ממכבי תל אביב (1:52.83 דקות) ואלון אברג'ל מהפועל עמק חפר הדסה נעורים (1:53.60 דקות) ובריצת 1500 מטר	בתוצאה של 3:51.11 דקות, אחרי דוד טאייצ'או (3:47.07 דקות) וימר גטהון ממכבי תל אביב (3:50.73 דקות).
ביוגרפיה > 2022 > סגן אלוף ישראל

באליפות ישראל שנערכה באצטדיון גבעת רם ירושלים ביוני 2022 זכה בשתי מדליות כסף, בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:54.70 דקות, אחרי נועם ממו מהפועל עמק חפר הדסה נעורים (1:54.63 דקות) ולפני צ'וקריאנפון טיפ ממכבי חיפה כרמל (1:56.75 דקות) ובריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:49.55 דקות, אחרי חברו לקבוצה אדיסו גואדיה (3:48.25 דקות) ולפני תומר מועלם ממכבי ראשון לציון (3:57.70 דקות).
ביוגרפיה > 2024 > שיאן ישראל

בתחרות שנערכה בארקנסו, ארצות הברית ב-3 במאי 2024 סיים במקום חמישי בריצת 1500 מטר בשיא ישראלי חדש של 3:40.64 דקות, שיפור לשיא הוותיק בן 15 השנים של גזאצ'ו יוסף (3:40.90 דקות).
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 800 מטר: 1:52.24 דקות (2022)
ריצת 1500 מטר: 3:40.64 דקות (2024), שיא ישראל
שיאים אישיים > אולם

ריצת מייל: 4:07.28 דקות (2024)
ריצת 3000 מטר: 8:01.63 דקות (2024)
ריצת 5000 מטר: 13:52.94 דקות (2022)
יחסי ברוניי–סין

| יחסי ברוניי–סין |
| --- | --- |
ברוניי: הרפובליקה העממית של סין


ברוניי: סין
שטח (בקילומטר רבוע)
5,765: 9,596,967.75
אוכלוסייה
463,629: 1,418,507,662
תמ"ג (במיליוני דולרים)
15,128: 17,794,782
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,630: 12,545
משטר
מונרכיה מלאית אסלאמית: רפובליקה עממית

יחסי ברוניי–סין הם יחסי החוץ בין ברוניי וסין. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים ב-1991.
היסטוריה

הקשר הישיר בין סין וסולטנות ברוניי החל כבר במאה ה-10. עדות לטענה היא הממצאים הארכאולוגיים של חפצי אמנות סיניים בכפר קמפונג לימאו מאניס (אנ') בברוניי. נאספו מהאתר הזה יותר מ-50,000 רסיסי קרמיקה בני המאות ה-10–14, תגלית המוכיחה את העובדה כי יחסי סין-ברוניי התקיימו במשך זמן רב.
בתקופה המודרנית היחסים אינם הדוקים מאז שברוניי הייתה מדינת חסות בריטית, מסוף המאה ה-19 עד שקיבלה עצמאות רשמית ב-1 בינואר 1984. במהלך תקופה זו, היו גם חששות שונים בברוניי, במיוחד כלפי הקומוניזם ורגישויותיו לאוכלוסייה הסינית האתנית. ב-30 בספטמבר 1991, ברוניי הפכה לחברה האחרונה ב-ASEAN שכוננה יחסים דיפלומטיים רשמיים עם סין.
בשנת 2019 נשיא סין שי ג'ינפינג ביקר בברוניי. מכתב דעה שפרסם העיתון הארצי, Borneo Bulletin, הכתיר אותו כ"רגע יוצא דופן" ביחסי ברוניי–סין. לבסוף, יחסי סין עם ברוניי משמשים לסייע למדינה מבחינה כלכלית. הקמת המתחם הפטרוכימי של Hengyi, הקמת StarCity ברוניי והשקעות אחרות בכלכלה יסייעו לגוון אותה עוד יותר. עם זאת, השפעתה הגוברת של סין נתפסת בחשדנות על ידי מעצמות חיצוניות אחרות, כמו ארצות הברית.
למרות זאת ברוניי בטוחה שהיא רואה בסין בעלת ברית כלכלית חזקה ומהימנה ולהפך.
יחסים כלכליים

בשנת 2011, הסחר בין שתי המדינות צמח ל-1.3 מיליארד דולר. שתי המדינות מקדמות שיתוף פעולה מעשי בכמה תחומים כמו בניית תשתיות, חקלאות ודיג. כמה חברות סיניות גם הסכימו לממן שני פרויקטים בחקלאות ימית וייצור שדות אורז בברוניי בשווי של כ-10 מיליון דולר אוסטרלי.
המסדרון הכלכלי ברוניי-גואנגשי הוקם ב-2014, והובטחו עבורו כ-500 מיליון דולר. סין היא המשקיעה הזרה הגדולה ביותר בברוניי, עם השקעות מוערכות ב-4.1 מיליארד דולר.
שגריר סין בברוניי, יאנג היאן, תיאר את ברוניי כחלק חשוב מיוזמת החגורה והדרך. סין וברוניי מפעילות את הנמל הגדול ביותר של ברוניי, Muara Container Terminal, כמיזם משותף בין קבוצת נמל המפרץ גואנגשי בייבו בסין ו-Darussalam Assets Sdn Bhd.
לדברי עמית בית צ'טהאם, ביל הייטון, סין לוחצת על ברוניי לאפשר לה יותר גישה לאזור הכלכלי הבלעדי של ברוניי.
נציגויות דיפלומטיות

ברוניי מחזיקה בסין שגרירות בבייג'ינג.
סין מחזיקה בברוניי שגרירות בבנדר סרי בגוואן.
ייקוב הדין את ההר

יִקּוֹב הַדִּין אֶת הָהָר הוא ביטוי חז"לי שמשמעותו היא - הקפדה מוחלטת על הכללים, ללא פשרות, ללא גמישות וללא רחמים. הביטוי משמש גם בעברית המודרנית ומופיע בפסיקות משפטיות.
מקור

מקור הניב הוא מלשון חז"ל:
נגמר הדין - אי אתה רשאי לבצוע. רבי אליעזר בנו של רבי יוסי הגלילי אומר: אסור לבצוע, וכל הבוצע - הרי זה חוטא, וכל המברך את הבוצע - הרי זה מנאץ. ועל זה נאמר "בֹצֵעַ בֵּרֵךְ נִאֵץ יְהוָה" (תהלים, י', ג'); אלא יקוב הדין את ההר, שנאמר "כִּי הַמִּשְׁפָּט לֵאלֹהִים הוּא" (דברים, א', י"ז); וכן משה היה אומר: יקוב הדין את ההר.
אבל אהרן אוהב שלום, ורודף שלום, ומשים שלום בין אדם לחבירו, שנאמר "תּוֹרַת אֱמֶת הָיְתָה בְּפִיהוּ וְעַוְלָה לֹא נִמְצָא בִשְׂפָתָיו בְּשָׁלוֹם וּבְמִישׁוֹר הָלַךְ אִתִּי וְרַבִּים הֵשִׁיב מֵעָו‍ֹן" (מלאכי, ב', ו').
בברייתא זו שבתלמוד הבבלי, שמקורה בתוספתא (מסכת סנהדרין, פרק א, הלכה ג), דנים בשתי גישות התייחסות להלכה. הגישה הראשונה, המחמירה, המיוחסת למשה רבנו, היא גישת "יקוב הדין את ההר". לפי גישה זו, משנקבעו חוקים והלכות - יש לקיימם. לכן אין לנסות "לבצוע" - לפשר בין הצדדים הניצים.
הגישה הנגדית, המיוחסת לאחיו אהרן הכהן, היא גישה גמישה יותר, המתייחסת למכלול הנסיבות בהקשרן, ומעדיפה פשרה ושלום כאשר הדבר אפשרי.
שימוש

הביטוי משמש גם בעברית המודרנית להביע רדיפת צדק קפדנית בלי נכונות לסטיה מהחוק, ללא חמלה וללא משוא פנים. הביטוי מופיע גם בפסיקות משפטיות.
ראו גם

משפט פרוצדורלי
לפנים משורת הדין
כופין על מידת סדום
הערות שוליים

↑  מילון השפה העברית
↑  יקוב הדין את ההר, באתר "האקדמיה ללשון העברית"
↑  יקוב הדין את ההר, באתר מילון ספיר
↑  דוגמא לפסקי דין, באתר תקדין
יחסי איחוד האמירויות הערביות – מרוקו

| יחסי איחוד האמירויות הערביות – מרוקו |
| --- | --- |
איחוד האמירויות הערביות: מרוקו


איחוד האמירויות הערביות: מרוקו
שטח (בקילומטר רבוע)
83,600: 446,550
אוכלוסייה
11,106,647: 38,168,990
תמ"ג (במיליוני דולרים)
504,173: 141,109
תמ"ג לנפש (בדולרים)
45,394: 3,697
משטר
מונרכיה חוקתית פדרלית: מונרכיה חוקתית

יחסי איחוד האמירויות הערביות–מרוקו הם יחסים היסטוריים שהחלו בשנת 1972 בתקופת שלטונם של המלך חסן השני ושייח' זאיד בן סולטאן אאל נהיאן, שכן מרוקו הייתה אחת המדינות הראשונות שתמכו בהקמת איחוד האמירויות הערביות, ומאז היחסים היו עדים להתפתחות הולכת וגוברת בכל התחומים הפוליטיים, הכלכליים, הצבאיים, הביטחוניים, התקשורתיים, התיירותיים והתרבותיים.
מאז פרוץ משבר המפרץ, בשנת 2017, הדרדרו היחסים בין המדינות, והידרדרות היחסים בין שתי המדינות הגיעה לשיאה בשנת 2020, כאשר מרוקו צמצמה את ייצוגה הדיפלומטי באמירויות, והמשבר בין שתי המדינות נקשר לעניינים אזוריים רבים כמו המשבר בלוב, משבר המפרץ ומלחמת תימן. ב-6 ביולי 2020 המלך מוחמד השישי מינה שגריר חדש באיחוד האמירויות הערביות, מוחמד חמזי.
משבר תקשורתי

בשנת 2019, אל-ערביה וסקיי ניוז שידרו דיווח על סהרה המערבית, אשר תיאר את חזית הפוליסריו כנציג הלגיטימי של העם הסהרווי, בסתירה ברורה לעמדת מרוקו בנושא הרגיש ביותר לממלכת מרוקו.
באפריל 2020, אל ערביה, המשודרת מאיחוד האמירויות הערביות, הציגה דוח על רשלנות במהלך התפרצות מגפת הקורונה במרוקו ופרסמה נתונים על מספר מקרי המוות והזיהומים בנגיף הקורונה החדש במרוקו, ואמרה כי הנגיף גרם למאות מקרי מוות ואלפי זיהומים, ואילו לטענתו הרשמית של משרד הבריאות המרוקאי, מרוקו לא חרגה מ-13 מתים, וחוגים מרוקאים ראו בדיווח כוזב זה פרובוקציה חדשה למרוקו. עיתונאים באמירויות סברו כי הממלכה נמצאת על סף רעב, וכי מרוקו לא הצליחה לטפל במשבר קורונה ולא סיפקה את צורכי האזרחים.
שיתוף פעולה

היחסים בין המדינות עדים להתפתחות מתמדת בכל התחומים הפוליטיים, הכלכליים, התקשורתיים, המדעיים, התיירותיים, הביטחוניים, התרבותיים ועוד, הנובעות מרצונם של השייח' ח'ליפה בן זאיד אאל נהיאן והמלך מוחמד השישי, ושתי המדינות חולקות רצון משותף לחזק את שיתוף הפעולה הדו-צדדי ולמלא תפקיד חשוב בסביבה הערבית והאסלאמית במטרה לאחד יסודות לפעולה ערבית משותפת.
איחוד האמירויות הערביות הפכה לראשונה מבחינת השקעות ערביות בממלכת מרוקו, הודות לזרם הגדול של השקעות אמיראטיות באמצעות השקעות קרן אבו דאבי לפיתוח, חברת הפיתוח המרוקאית-אמיראית, חברת האנרגיה, חברת ההשקעות הבינלאומית וקבוצת עמאר, דובאי עולם, חברת אחזקות אל קדרה, חברת השקעות נפט בינלאומית. היחסים בין שתי המדינות מתקדמים במהירות לקידום ופיתוח, ואיחוד האמירויות הערביות נהנית מתדמית חיובית בכל רחבי ממלכת מרוקו.
היחסים בין המדינות אינם מוגבלים לתחום הפוליטי, הכלכלי, הביטחוני והצבאי בלבד, אלא מתרחבים אף לתחומים ההומניטריים והחברתיים, שכן איחוד האמירויות תרמה תרומות בתחום בתי החולים באמצעות הקמת בית החולים שייח' זייד ברבאט, מרכז שייחה פטימה לטיפול בנשים חולות סרטן ובתי חולים אחרים באזור המזרחי, והיחידה הרפואית הניידת לטיפול. חולי עיניים, כמו גם קמפיינים לאשפוז לחולי לב.
יחסים פוליטיים

היחסים המדיניים בין מרוקו לאיחוד האמירויות עדים להתפתחות מתמדת בשנים האחרונות, שתורגמו על ידי חילופי ביקורי עבודה רשמיים או פרטיים, שכן שתי המדינות מאגדות אינטרסים משותפים מרובים, והחשוב שבהם הוא פועל לבסס את הביטחון באזור הערבי ולתמוך במאמצים בינלאומיים למצוא התנחלויות למקומות צרה באזור המזרח התיכון.
הוועדה המשותפת של איחוד האמירויות הערביות והמרוקאיות הוקמה ב-16 במאי 1985 ברבאט, והוועדה המשותפת קיימה את מושבה הראשון באבו דאבי בין התאריכים 22–24 בנובמבר 1988 בראשות שרי החוץ של שתי המדינות. המושב השני נערך ברבאט ב-25 וב-26 ביוני 2001 בראשותו של חמדאן זאיד אל נהיאן, סגן ראש הממשלה ושר המדינה לענייני חוץ, ומוחמד בנייסה, שר החוץ ושיתוף פעולה מרוקאי. המושב השלישי של הוועדה המשותפת לאיחוד האמירויות ומרוקו התקיים בפברואר 2004 באבו דאבי. המושב הרביעי נערך בקזבלנקה ב-22 וב-23 ביולי 2006.
באשר לתחום החקיקה, ממשלות שתי המדינות מעוניינות לפתח יחסי שיתוף פעולה פרלמנטרים ולחליף ביקורים בין המועצה הלאומית הפדרלית לפרלמנט המרוקאי, בדגש על חשיבות הקמת ועדת ידידות פרלמנטרית בין שני הצדדים, בשל חשיבות תפקידה בחיזוק היחסים ובתיאום העמדות בפעילות הפרלמנטרית ובישיבות.
הביקורים הרבים של מלך מרוקו מוחמד השישי באיחוד האמירויות הערביות, האחרון שבהם היה הביקור במאי 2015, משקפים את מחויבותה של מרוקו לחובות השותפות האסטרטגית כלפי איחוד האמירויות הערביות.
בתחום הדיפלומטי חתמה איחוד האמירויות על הסכם דו-צדדי עם מרוקו במרץ 2015, המהווה מזכר הבנות בנוגע להקמת ועדה משותפת לעניינים קונסולריים, עליה חתם בצד האמירותי השייח' עבדאללה בן זאיד אאל נהיאן, שר החוץ, ובצד המרוקאי, סלאחאדין מזואר, שר לענייני חוץ ושיתוף פעולה.
איחוד האמירויות תומכת במרוקו בשלמותה הטריטוריאלית, במיוחד לגבי סהרה המערבית, ואילו רבאט תומכת בביטחון האינטרסים והזכויות של איחוד האמירויות באיים "שנכבשו" על ידי איראן.
יחסים כלכליים

היחסים בין המדינות זוכים לתשומת לב רחבה מהנהגות שתי המדינות, במיוחד במישור הכלכלי, ומרוקו נחשבת לשותפה אסטרטגית ויעד מוביל בתחום ההשקעות, אשר הסתכם בשנת 2013 בכ-1.3 מיליארד דולר.
היקף חילופי הסחר הדו-צדדי היה עד לצמיחה מתמדת בין השנים 2007 ל-2011, במיוחד לאחר כניסתו לתוקף של הסכם הסחר החופשי שנחתם בין שתי המדינות בשנת 2003, מכיוון שהוא גדל מ-1.04 מיליארד דראם בשנת 2007 ל-1,114 מיליארד דראם בשנת 2011.
יחסים כלכליים > השקעות באיחוד האמירויות הערביות

שנת 2014 עמדה בסימן רכישת 53% מחברת "מרוק טלקום" על ידי אמירייטס טלקום, ב-4.2 מיליארד אירו. באותה שנה נערכה בנייה של דור חדש של תחנות כוח חשמליות על ידי חברת האנרגיה ביורף לספר, המסונפת לחברת האנרגיה באבו דאבי. איחוד האמירויות הפכה גם למשקיעה הראשונה בבורסת קזבלנקה בשנת 2014 עם 55 מיליארד דירהם מרוקאים, ואיחוד האמירויות תרמה 1.25 מיליארד דולר במענק המפרץ בסך 5 מיליארד דולר לתמיכה בפיתוח כלכלי וחברתי בממלכת מרוקו. איחוד האמירויות תרמה גם 500 מיליון אירו לקרן וויסל לפיתוח תיירות בהיקף של 2 מיליארד אירו.
איחוד האמירויות חנכה את בית החולים שייח' ח'ליפה בן זאיד אאל נהיאן בקזבלנקה, את מפעל הדשנים באפריקה ואת מתקן התפלת מי הים ביורף לספר באזור אל ג'דידה. מרוקו מארחת גם כמה חברות שמשקיעות בממלכה. סך ההשקעות שביצעה קרן אבו דאבי לפיתוח, מטעם ממשלת איחוד האמירויות הערביות, למימון פרויקטים של פיתוח במרוקו, מאז 1976, הסתכם בכ-7.3 מיליארד דראם (כשני מיליארד דולר).
יתר על כן, קרן אבו דאבי לפיתוח תרמה מאז הקמתה בשנת 1974 לתמיכה בתהליך של פיתוח בר קיימא בממלכת מרוקו מיליון דולר, בנוסף לתרומת הקרן למימון הקמת הרכבת המהירה בין טנג'יר לקזבלנקה, עם 100 מיליון דולר. ההשקעה הגדולה ביותר של איחוד האמירויות במרוקו בשנים האחרונות היא ההשקעה של חברות "דובאי הולדינג" ו"עמאר". האחרונה השקיעה במרוקו 5.2 מיליארד דולר באמצעות פרויקט "מפרץ באהיה" עם 1.2 מיליארד דולר ופרויקט תיירות נדל"ן במרקש עם 500 דולר. מיליון דולר, ופרויקטים אחרים של השקעות, והתערבות חברת איחוד האמירויות הערביות "אמאר", במסגרת חוזה עם "אונה", חברת האחזקות המרוקאית הגדולה ביותר במגזר הפרטי. בין קבוצת איחוד האמירויות הערביות מובאדלה לבין ממשלת מרוקו נחתם הסכם לערוך סקר מקיף על עושר הנפט והגז במים הטריטוריאליים של מרוקו בים התיכון, וההסכמים כללו חתימה על מזכרי הבנה בתחומי המחקר החקלאי, הגנת הצומח, החלפת מוצרים חקלאיים, תחום הבריאות הווטרינרית, בטיחות מוצרים מן החי, מוצרי ים, השקעות חקלאיות ובעלי חיים.
יחסים כלכליים > יצוא מרוקאי

מרוקו מייצאת לאיחוד האמירויות פירות הדר, בגדים מוכנים, שימורי דגים, נעליים, בגדים, טקסטיל, כותנה ועוד, בעוד שהיא מייבאת מאיחוד האמירויות גז, נפט ונגזרותיהם. הייצוא של מרוקו לאיחוד האמירויות הערביות נאמד בכ-217.35 מיליון דרהם בסוף יוני 2015, ואילו היבוא של מרוקו מאיחוד האמירויות בסוף אוקטובר 2014 הסתכם ב-2.44 מיליארד דראם.
שיתוף פעולה ביטחוני וצבאי

שתי המדינות סיכמו על שיתוף פעולה בתחום הביטחון בשנת 1992, הסכם על שיתוף פעולה שיפוטי בעניינים פליליים, הסגרה, עניינים אזרחיים ומסחריים, מעמד אישי והסכם לשיתוף פעולה צבאי נחתם בשנת 2006.
בהסכם שיתוף הפעולה הצבאי מ-2006 נקבע כי שיתוף הפעולה יופעל באמצעות ביקורים רשמיים, קיום פגישות דו-צדדיות, ביקורים רשמיים אצל אנשי צבא ואזרחים, והחלפת חוויות צבאיות או אזרחיות, באמצעות הרשמת אנשי צבא ואזרחים, וכן השתתפות בקורסים והכשרה צבאיים או אזרחיים, וכן השתתפות בהשתלמויות. פעילויות רשמיות שמארגנות מדינות. שיתוף פעולה צבאי ומודיעיני בין שתי המדינות נועד לתרום להעברת טכנולוגיה וידע בתחומי התיעוש הצבאי והטכני, התעשייה הצבאית, תרגילים צבאיים משותפים והכשרה.
4 מטוסי קרב F-16 מרוקאים פועלים באיחוד האמירויות, ומשתתפים במלחמה הבינלאומית נגד ארגון הטרור "דאעש". מרוקו כבר הציבה מאות מחייליה, במשך כמה עשורים, על אדמות האמירויות כחלק מתרומתה להקמת מנגנון הביטחון באמירות אבו דאבי.
באוקטובר 2014 החליט מלך מרוקו לשלוח יחידות צבאיות ממרוקו לאיחוד האמירויות הערביות כדי לתמוך בה ב"מלחמה בטרור" שלה, עם זאת מרוקו הדגישה כי השתתפות מרוקו כלל אינה במסגרת הקואליציה הבינלאומית נגד המדינה האסלאמית.