stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמיקם אלעד
מחקרו העכשווי

אלעד סיים את ספרו העוסק ביחסים בין העבאסים הראשונים ופלגי הטאלבים (העל ידיים) השונים שבמרכזו הדיון במרד של מחמד ד'ו אלנפס אלזכייה (בשנת 762), בתקופת שלטון הח'ליף העבאסי השני, אבו ג'עפר אלמנצור (שלט 775-754).
ספרו

Medieval Jerusalem and Islamic Worship: Holy Places, Ceremonies, Pilgrimage. E.J. Brill, Leiden, 1995.
ענת אלימלך: הילדה הכי יפה בירושלים

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  עמנואל נקש
 הופק בידי:  אילון שני רווית דדון חיים סלוצקי דרי שי דנה כהן סדלינסקי סמדר אזרן-דיין
 תסריט:  גידי מרון
 עריכה:  גיל זינגר נדב בן צור צחי דרור
 שחקנים ראשיים:  אגם רודברג רוי מילר יניב לוי אורנה פיטוסי דקר אזולאי כרמית לויטה ג'רמי פינטו יובל רוביצ'ק
 מוזיקה:  יהודה אשש
 צילום:  עודד קירמה ברק מרטון
 מדינה:  ישראל ישראל
 חברת הפקה:  דנה כהן הפקות סלוצקי אפיקי תקשורת
 שיטת הפצה:  direct-to-video 
 הקרנת בכורה:  3 בפברואר 2020 (הקרנת טרום בכורה) 6 בפברואר 2020 (שידור החלק הראשון) 9 בפברואר 2020 (שידור החלק השני)
 משך הקרנה:  כ-110 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט דוקו-דרמה
 דף הסרט ב־IMDb
 
ענת אלימלך: הילדה הכי יפה בירושלים הוא סרט טלוויזיה ישראלי מסוגת דוקו-דרמה משנת 2020, העוסק במערכת היחסים בין ענת אלימלך ובן זוגה, דוד אפוטה. הסרט בוים על ידי עמנואל נקש, נכתב על ידי גידי מרון, והופק על ידי דנה כהן הפקות וסלוצקי אפיקי תקשורת. בסרט מככבים אגם רודברג בתור ענת אלימלך ורוי מילר בתור דוד אפוטה.
הסרט שודר לראשונה בערוץ קשת 12 כמיני סדרה בעלת שני פרקים, כאשר הפרק הראשון שודר ב-6 בפברואר 2020, והפרק השני שודר ב-9 בפברואר באותה שנה. אורך הסרט הוא כ-110 דקות.
למרות נתוני הרייטינג הגבוהים של הסרט, הוא קיבל ביקורות שליליות מהמבקרים.
תקציר העלילה

עלילת הסרט מתרחשת בירושלים בסוף שנות ה-90, בשיא הפרסום של ענת אלימלך, דוגמנית, שחקנית ומנחה, ומנגד, הקריירה של דוד אפוטה, ספר מצליח. אפוטה ליווה את אלימלך לאורך הצלחתה, עד שהתחילו שמועות על גברים אחרים בחייה, דבר שגרם לו להיות קנאי ואובססיבי. שמועות אלו, הובילו בסופו של דבר את אפוטה לרצוח את אלימלך ולהתאבד מיד לאחר מכן.
במהלך הסרט מוצגים קטעי ארכיון, עדויות וראיונות עם אישים, ביניהם רובי דואניאס ועוזי ברעם.
שחקנים ודמויות

אגם רודברג בתפקיד ענת אלימלך - דוגמנית, שחקנית ומנחה.
רוי מילר בתפקיד דוד אפוטה - ספר צמרת ומלך חיי הלילה.
יניב לוי בתפקיד אבי אלימלך - אביה של ענת.
אורנה פיטוסי בתפקיד רחל לביא - אסטרולוגית. חברה טובה של דוד.
דקר אזולאי
כרמית לויטה
ג'רמי פינטו
יובל רוביצ'ק
הפקה

ביוני 2019, הוכרז שהסרט יצולם בקיץ של אותה שנה ושאגם רודברג תשחק את ענת אלימלך.
הקרנת טרום הבכורה של הסרט נעשתה ב-3 בפברואר 2020‏, כאשר שבוע לפני כן נעשתה על רודברג כתבה באולפן שישי, בה היא סיפרה שהיא חוותה מערכת יחסים מטלטלת עם בן זוג אובססיבי, בדומה לאלימלך. בנוסף, רודברג אמרה "שנים היה לי חלום לשחק אותה, כי הרגשתי שיש שם איזה סיפור שחייבים לספר".
מספר שעות לפני שידור החלק הראשון של הסרט, הודיעה רודברג בחשבון האינסטגרם שלה, שהיא מתכוונת לתרום את משכורתה מהפקת הסרט למקלט לנשים מוכות בדרום הארץ.
ביקורות

הסרט זכה לביקורות שליליות על ידי המבקרים, אף על פי נתוני הרייטינג הגבוהים של הסרט - בחלק הראשון של הסרט צפו כ-339 אלף צופים עם נתון של 16.6%‏, ובחלק השני של הסרט צפו כ-401 אלף צופים עם נתון של 15.1%‏.
נדב מנוחין מאתר "וואלה! NEWS" כתב שההפקה פושרת כמעט מכל בחינה אמנותית, וכל הווייתה היא אילוסטרציה שלא מותירה רושם רב. גדי סולומון מאתר "ישראל היום" כתב שהמשחק היה סביר, כמו כן, הוא כתב שהיה ניסיון להשתמש בשני ז'אנרים ובשניים לא הצליחו להשתמש כמו שצריך. סמדר שילוני מאתר "ynet" כתבה שהפכו את הסיפור הטרגי של אלימלך לטלנובלה שטוחה וצהבהבה. באתר "מעריב" כתבה צוף ישראלי שהמשחק של רודברג ומילר לא אמין, ושהסצנות לוקות בחסר. אריאנה מלמד מאתר "הארץ" כתבה שהסרט לא אמין אך הוא כלי פדגוגי טוב.
הערות שוליים

↑  רן בוקר, אגם רודברג תגלם את ענת אלימלך ז"ל בסדרה על חייה, באתר ynet, 14 ביוני 2019
↑  יפעת הללי אברהם, ‏אגם רודברג משיקה את הסרט על ענת אלימלך ז"ל, באתר ‏מאקו‏, 4 בפברואר 2020
↑  עידו סולומון, ‏אגם רודברג על מערכת היחסים האובססיבית שחוותה: "אמרו לי שהבחירה תהיה להיקבר בשקית זבל כתומה או שחורה", באתר ‏מאקו‏, 31 בינואר 2020
↑  עומר דניאל, אגם רודברג: "גאה שמקלט שלם לנשים מוכות יהנה מהמשכורת שלי", במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 6 בפברואר 2020
↑  הילדה הכי יפה בירושלים: כמה צפו בסרט על ענת אלימלך?, באתר Scopt‏, 7 בפברואר 2020
↑  אייס, רייטינג: הפריים טיים חלש, חדשות 12 שולטת, באתר אייס, 10 בפברואר 2020
↑  נדב מנוחין‏, הסרט על ענת אלימלך הוא משדר בינוני ומשעמם. כולם חייבים לצפות בו, באתר וואלה, 7 בפברואר 2020
↑  גדי סולומון, "ענת אלימלך – הילדה הכי יפה בירושלים": למה זה טוב?, באתר ישראל היום, 10 בפברואר 2020
↑  סמדר שילוני, הרצח הטרגי של ענת אלימלך הפך לטלנובלה שטוחה וצהבהבה, באתר ynet, 7 בפברואר 2020
↑  צוף ישראלי, ‏עם פרומואים מבטיחים כל כך, ציפינו מ"הכי יפה בירושלים" להרבה יותר, באתר מעריב אונליין, 7 בפברואר 2020
↑   אריאנה מלמד, הסרט על ענת אלימלך הוא מלאכותי ולא אמין - אבל כלי פדגוגי טוב, באתר הארץ, 8 בפברואר 2020
עונת 1966/1968 בליגה א'

עונת 1966/1968 בליגה א' הייתה העונה ה-12 של ליגה א' כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.
הליגה כללה 32 קבוצות, 16 קבוצות בכל בית. את העונה הסדירה סיימו הפועל כפר סבא ובית"ר ירושלים במקום הראשון והעפילו לליגה העליונה לקראת עונת 1968/1969. ארבע הקבוצות האחרונות ירדו ליגה.
טבלת הליגה > בית הצפון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל כפר סבא | 60 | 45 | 11 | 4 | 150 | 45 | 105 | 101 | עלתה ליגה |
| 2 | מכבי פתח תקווה | 60 | 38 | 11 | 11 | 125 | 59 | 66 | 87 |  |
| 3 | הפועל קריית חיים | 60 | 22 | 18 | 20 | 78 | 75 | 3 | 62 |  |
| 4 | הפועל חדרה | 60 | 23 | 15 | 22 | 72 | 65 | 7 | 61 |  |
| 5 | הפועל טבריה | 60 | 25 | 11 | 24 | 90 | 93 | 3- | 61 |  |
| 6 | הפועל הרצליה | 60 | 23 | 14 | 23 | 87 | 77 | 10 | 60 |  |
| 7 | בית"ר נתניה | 60 | 24 | 10 | 26 | 85 | 96 | 11- | 58 |  |
| 8 | הפועל עכו | 60 | 22 | 12 | 26 | 80 | 97 | 17- | 56 |  |
| 9 | הפועל כפר בלום | 60 | 19 | 17 | 24 | 83 | 91 | 8- | 55 |  |
| 10 | הפועל רעננה | 60 | 21 | 12 | 27 | 103 | 106 | 3- | 54 |  |
| 11 | הפועל נחליאל | 60 | 18 | 18 | 24 | 85 | 97 | 12- | 54 |  |
| 12 | הפועל בני נצרת | 60 | 19 | 15 | 26 | 73 | 98 | 25- | 53 |  |
| 13 | הפועל נתניה | 60 | 19 | 14 | 27 | 78 | 94 | 16- | 52 |  |
| 14 | מכבי חדרה | 60 | 18 | 16 | 26 | 95 | 112 | 17- | 52 |  |
| 15 | הפועל נהריה | 60 | 20 | 11 | 29 | 77 | 99 | 22- | 51 | ירדו ליגה |
| 16 | הפועל צפת | 60 | 13 | 12 | 35 | 61 | 118 | 57- | 38 | ירדו ליגה |
טבלת הליגה > בית הדרום

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בית"ר ירושלים | 60 | 47 | 10 | 3 | 161 | 36 | 125 | 104 | עלתה ליגה |
| 2 | מכבי רמת עמידר | 60 | 45 | 8 | 7 | 151 | 43 | 108 | 98 |  |
| 3 | הפועל מרמורק | 60 | 31 | 19 | 10 | 98 | 67 | 31 | 81 |  |
| 4 | בית"ר תל אביב | 60 | 23 | 16 | 21 | 64 | 67 | 3- | 62 |  |
| 5 | הפועל לוד | 60 | 23 | 13 | 24 | 97 | 78 | 19 | 59 |  |
| 6 | הפועל חולון | 60 | 20 | 18 | 22 | 70 | 74 | 4- | 58 |  |
| 7 | בית"ר רמלה | 60 | 23 | 10 | 27 | 95 | 99 | 4- | 56 |  |
| 8 | הפועל קריית אונו | 60 | 18 | 20 | 22 | 80 | 88 | 8- | 56 |  |
| 9 | הפועל ראשון לציון | 60 | 20 | 15 | 25 | 84 | 95 | 11- | 55 |  |
| 10 | הפועל אשקלון | 60 | 22 | 7 | 31 | 69 | 93 | 24- | 51 |  |
| 11 | בית"ר באר שבע | 60 | 19 | 13 | 28 | 72 | 104 | 32- | 51 |  |
| 12 | הפועל באר יעקב | 60 | 18 | 15 | 27 | 73 | 106 | 33- | 51 |  |
| 13 | בית"ר לוד | 60 | 17 | 16 | 27 | 64 | 109 | 45- | 50 |  |
| 14 | מכבי חולון | 60 | 15 | 18 | 27 | 66 | 88 | 22- | 48 |  |
| 15 | בית"ר קריית אונו | 60 | 20 | 6 | 35 | 68 | 115 | 47- | 46 | ירדו ליגה |
| 16 | הפועל כפר שלם | 60 | 10 | 12 | 38 | 50 | 100 | 50- | 32 | ירדו ליגה |
עונת 1966/1967 בפוטבול ליג

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  20 באוגוסט 1966 – 16 במאי 1967 (270 ימים)
 מספר משתתפות:  22
 הזוכה:  מנצ'סטר יונייטד
 מספר משחקים:  462
 מספר שערים:  1387 (3 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (37) רון דייוויס (סאות'המפטון)
 → 1965/19661967/1968 ←
 
עונת 1966/1967 הייתה העונה ה-68 של הפוטבול ליג שהיא הייתה הליגה האנגלית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-20 באוגוסט 1966 והסתיימה ב-16 במאי 1967. בעונה זו התחרויות התקיימו בליגה הבכירה, בליגת משנה,  בדיוויזיון השלישי ובדיוויזיון הרביעי.
הליגה הבכירה כללה 22 קבוצות. מנצ'סטר סיטי  וסאות'המפטון (בפעם הראשונה בתולדות המועדון) היו הקבוצות שעלו מליגת משנה.
עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו. במידה וכמה קבוצות זכו באותו מספר נקודות, הקבוצה עם יתרון ביחס שערים דורגה במקום גבוה יותר. שיטה זו הייתה בתוקף עד לעונת 1976/1977.
מנצ'סטר יונייטד זכתה באליפות בפעם השביעית בתולדות המועדון.
בסוף העונה לליגת משנה ירדו אסטון וילה ובלקפול. במקומן לליגה הבכירה עלו וולברהמפטון וונדררס  וקובנטרי סיטי (בפעם הראשונה בתולדות המועדון).
כדורגלנים מצטיינים

רון דייוויס מסאות'המפטון כבש 37 שערים וזכה בתואר מלך השערים.
ג'קי צ'רלטון ממנצ'סטר יונייטד זכה בפרס כדורגלן השנה של התאחדות עיתונאי הכדורגל האנגלית.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | יחס שערים | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1 | מנצ'סטר יונייטד | 42 | 24 | 12 | 6 | 84 | 45 | 1.867 | 39 | 60 | זכייה בליגה  העפלה לגביע האלופות |
| 2 | נוטינגהאם פורסט | 42 | 23 | 10 | 9 | 64 | 41 | 1.561 | 23 | 56 |  |
| 3 | טוטנהאם הוטספר | 42 | 24 | 8 | 10 | 71 | 48 | 1.479 | 23 | 56 | העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע |
| 4 | לידס יונייטד | 42 | 22 | 11 | 9 | 62 | 42 | 1.476 | 20 | 55 | העפלה בגביע ערי הירידים |
| 5 | ליברפול | 42 | 19 | 13 | 10 | 64 | 47 | 1.362 | 17 | 51 |  |
| 6 | אברטון | 42 | 19 | 10 | 13 | 65 | 46 | 1.413 | 19 | 48 |  |
| 7 | ארסנל | 42 | 16 | 14 | 12 | 58 | 47 | 1.234 | 11 | 46 |  |
| 8 | לסטר סיטי | 42 | 18 | 8 | 16 | 78 | 71 | 1.099 | 7 | 44 |  |
| 9 | צ'לסי | 42 | 15 | 14 | 13 | 67 | 62 | 1.081 | 5 | 44 |  |
| 10 | שפילד יונייטד | 42 | 16 | 10 | 16 | 52 | 59 | 0.887- | 1 | 42 |  |
| 11 | שפילד וונסדי | 42 | 14 | 13 | 15 | 56 | 47 | 1.191 | 9 | 41 |  |
| 12 | סטוק סיטי | 42 | 17 | 7 | 18 | 63 | 58 | 1.086 | 5 | 41 |  |
| 13 | וסט ברומיץ' אלביון | 42 | 16 | 7 | 19 | 77 | 73 | 1.055 | 4 | 39 | העפלה בגביע ערי הירידים |
| 14 | ברנלי | 42 | 15 | 9 | 18 | 66 | 76 | 0.868 | 10- | 39 | העפלה בגביע ערי הירידים |
| 15 | מנצ'סטר סיטי | 42 | 12 | 15 | 15 | 43 | 52 | 0.827 | 9- | 39 |  |
| 16 | וסטהאם יונייטד | 42 | 14 | 8 | 20 | 80 | 84 | 0.952 | 4- | 36 |  |
| 17 | סנדרלנד | 42 | 14 | 8 | 20 | 58 | 72 | 0.806 | 14- | 36 |  |
| 18 | פולהאם | 42 | 11 | 12 | 19 | 71 | 83 | 0.855 | 12- | 34 |  |
| 19 | סאות'המפטון | 42 | 14 | 6 | 22 | 74 | 92 | 0.804 | 18- | 34 |  |
| 20 | ניוקאסל יונייטד | 42 | 12 | 9 | 21 | 39 | 81 | 0.481 | 42- | 33 |  |
| 21 | אסטון וילה | 42 | 11 | 7 | 24 | 54 | 85 | 0.635 | 31- | 29 | ירדה ליגה |
| 22 | בלקפול | 42 | 6 | 9 | 27 | 41 | 76 | 0.539 | 36- | 21 | ירדה ליגה |
ערכת נושא

תוכנה המוצגת במספר ערכות נושא שונות: פלסטיק, קרמיקה וווינדוס קלאסי
ערכת נושא היא מערכת אלמנטים גרפיים אופציונלית, המיועדת להחלה במכשירים בעלי יכולות תצוגה מתאימות.
כללי

רכיב התוכנה האחראי על ממשק תצוגה ממוצע מתקבל מהיצרן כשהוא מגיע עם מאפיינים ואלמנטים גרפיים ידועים מראש.
עם התפתחות מערכות ההפעלה הובנו ברבות מהם יכולות לשינוי ערכות הנושא כדי לאפשר עיצוב אישי התלוי ברצון המשתמש. לעיתים קרובות מנהלי חלונות מכילים יכולת שכזאת.
בנוסף נוצרו ערכות נושא אשר תצורת הגרפיקה שלהן הותאמו לפתור בעיות אשר נוצרו אצל לקויי ראייה.
כיום תוכנות שונות מציעות אפשרות לשינוי מראיהן באופן יחידני ואשר אינו תלוי בכלל מערכת ההפעלה.
קיימים אתרים רבים ברחבי הרשת הורדת ערכות נושא ישירות אל המכשיר בו משתמשים.
סוגי ערכות הנושא

ערכות הנושא כפי המשתמע משמן, מכילות מערכת אלמנטים הסובבים נושא מסוים. הנושא עשוי להיות רחב וגמיש. 
בין ערכות הנושא ניתן לצפות בקטגוריות הבאות:
ערכות נושא תלויות צבע.
ערכות נושא תלויות נושא. (כגון מדע, ספורט, אומנות, סרטים)
ערכות נושא הנוצרות בסמוך לחגים ואירועים לאומיים.
פיאזה

וילסון דה סילבה פיאזה (בפורטוגזית: Wilson da Silva Piazza; נולד ב-25 בפברואר 1943 בריבייראו דאס נבס), הידוע בשם פיאזה, הוא כדורגלן עבר ברזילאי ששיחק בעמדות הבלם והקשר ההגנתי, וידוע במיוחד בשל הופעותיו במדי קרוזיירו ונבחרת ברזיל.
פיאזה החל את הקריירה שלו ב-1961, בקבוצת רנאסנסה (Renasença) ממדינת מינאס ז'ראיס. בתחילת דרכו שיחק דווקא כחלוץ, אך בהמשך הוסט לתפקידו ההגנתי. ב-1964 הוא עבר לקרוזיירו, מבכירי המועדונים במדינה זו. במהלך 15 שנותיו בקבוצה שיחק פיאזה ב-559 משחקים, ומלבד יכולתו היציבה במשחק ההגנה תרם לקבוצה גם מבחינה התקפית עם 39 שערים בסך הכל, זכר לתפקיד ההתקפי שבו החל את הקריירה. פיאזה היה מהשחקנים הבולטים של קרוזיירו באותה תקופה, לצדם של טוסטאו ודירסאו לופז, ושותף לעשר זכיות באליפות מינאס ז'ראיס, לזכייה בטאסה ברזיל ב-1966 ולזכייה בגביע ליברטדורס ב-1976, לאחר ניצחון על ריבר פלייט הארגנטינאית במשחק הגמר. הוא פרש מכדורגל ב-1979.
פיאזה החל לשחק בנבחרת הלאומית של ברזיל ב-1969, וערך במדיה 47 הופעות. הוא היה שותף לזכיית הנבחרת במונדיאל 1970, תוך שהוא משמש אחד משחקני המפתח בהגנת הנבחרת, לצדם של שחקנים כמו קרלוס אלברטו. הוא השתתף עם ברזיל גם במונדיאל 1974, שבו הודח עמה בסיבוב השני.
עונת 1966 בגביע ליברטדורס

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  5 בפברואר 1966 – 15 באפריל 1966 (70 ימים)
 מספר משתתפות:  17
 הזוכה:  אורוגוואי פניארול
 מספר משחקים:  95
 מספר שערים:  283 (2.98 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (17) דניאל אונגה ארגנטינה  ריבר פלייט
 → 19651967 ←
עונת 1966 בגביע ליברטדורס הייתה העונה השביעית של התחרות הדרום-אמריקאית לקבוצות כדורגל והיא אורגנה על ידי CONMEBOL. המשחק הראשון התקיים ב-5 בפברואר 1966 ותחרות הסתיימה ב-15 באפריל 1966. בתחרות השתתפו 17 קבוצות, לראשונה התחרות הורחבה לסגני אלופות המדינות. קולומביה לא השתתפה בתחרות עקב מחלוקת עם CONMEBOL וברזיל לא השתתפה כי התנגדה להרחבת מתכונת התחרות.
התחרות הסתיימה בניצחון של פניארול בפעם השלישית בתולדות המועדון.
מתכונת התחרות

בתחרות השתתפו 17 קבוצות. מנצחת של העונה הקודמת קיבלה זכות להשתתף בתחרות ישירות בשלב השני. בשלב הראשון הקבוצות חולקו ל-3 בתים, שתי קבוצות בכל בית עלו לשלב השני. בשלב השני, הקבוצות שיחקו ב-2 בתים. מנצחי הבתים נפגשו בסדרת משחקי הגמר.
במידה ומספר קבוצות בבית זכו באותו מספר נקודות ההכרעה הייתה על ידי משחק נוסף.
בכל השלבים נערכו משחק בית ומשחק חוץ. על הניצחון הוענקו שתי נקודות.
השלבים המתקדמים > שלב ב'

| קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארגנטינה ריבר פלייט | 6 | 3 | 2 | 1 | 13 | 8 | 5 | 8 |
| ארגנטינה אינדפנדיינטה | 6 | 3 | 2 | 1 | 9 | 6 | 3 | 8 |
| ארגנטינה בוקה ג'וניורס | 6 | 2 | 3 | 1 | 7 | 6 | 1 | 7 |
| פרגוואי גוארני | 6 | 0 | 1 | 5 | 5 | 14 | 9- | 1 |

| קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אורוגוואי פניארול | 4 | 3 | 0 | 1 | 6 | 1 | 5 | 6 |
| צ'ילה אוניברסידד קאתוליקה | 4 | 2 | 0 | 2 | 4 | 5 | 1- | 4 |
| אורוגוואי נסיונל | 4 | 1 | 0 | 3 | 3 | 7 | 4- | 2 |
השלבים המתקדמים > סדרת הגמר

להכרעה במשחק הגמר נדרשו 3 משחקים, כאשר המשחק האחרון הסתיים בתוספת זמן. בסופו של דבר פניארול זכתה בתואר השלישי שלה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 במאי 1966 | אורוגוואי פניארול | 2 - 0 | ארגנטינה ריבר פלייט | אצטדיון סנטנאריו, מונטווידאו, אורוגוואי צופים: 46,041 שיפוט: ארגנטינה רוברטו גויקואצ'אה |
| 12 במאי 1966 | חוליו אבאדי  74'  חואן חוז'ה  84' |  |  | אצטדיון סנטנאריו, מונטווידאו, אורוגוואי צופים: 46,041 שיפוט: ארגנטינה רוברטו גויקואצ'אה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 במאי 1966 | ארגנטינה ריבר פלייט | 3 - 2 | אורוגוואי פניארול | אצטדיון אנטוניו וספוצ'יו ליברטי, בואנוס איירס, ארגנטינה צופים: 60,000 שיפוט: אורוגוואי חוסה מריה קודסל |
| 18 במאי 1966 | דניאל אונגה  37'  חואן קרלוס סרנרי  56' ארמינדו אונגה  69' |  | פדרו רוצ'ה  35'  אלברטו ספנסר  53' | אצטדיון אנטוניו וספוצ'יו ליברטי, בואנוס איירס, ארגנטינה צופים: 60,000 שיפוט: אורוגוואי חוסה מריה קודסל |
בהתאם לתקנון היה צורך במשחק נוסף.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 במאי 1966 | אורוגוואי פניארול | 4 - 2‏ה | ארגנטינה ריבר פלייט | האצטדיון הלאומי של צ'ילה, סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה צופים: 40,240 שיפוט: צ'ילה קלאודיו ויקוניה |
| 20 במאי 1966 | אלברטו ספנסר  65', 102'  חוליו אבאדי  71'  פדרו רוצ'ה  109' |  | דניאל אונגה  27'  חורחה סולרי  42' | האצטדיון הלאומי של צ'ילה, סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה צופים: 40,240 שיפוט: צ'ילה קלאודיו ויקוניה |
ספינה ויקינגית

שיחזור מודרני של ספינה ויקינגית
ספינה ויקינגית (באנגלית: Viking ship) היא הכינוי שניתן לכלי שיט מסוגים שונים אך בעלי אותם מאפייני עיצוב ומבנה ייחודיים, בהם השתמשו הוויקינגים משלהי המאה השמינית עד כיבוש ממלכת אנגליה על ידי ויליאם הכובש ב-1061. היו אלו ספינות עץ פתוחות, צרות וארוכות, בעלות שדרית וליווח מרועף, כלומר גוף הספינה חופה בלוחות עץ במבנה מדורג כדוגמת רעפים על גבי שלד עץ, שחרטומן וירכתיהן זהים והונעו על ידי משוטים ומפרש רוחבי גם יחד. את קצות קני החרטום והירכתיים של אחדות מהן עיטר גליף עץ שבלולי או ראש דרקון.
בספינות אלו הפליגו הוויקינגים בים הבלטי, ואף יצאו למסעות הרחק מארצות מוצאם בסקנדינביה אל איסלנד, איי פארו, גרינלנד, ניופאונדלנד, הים התיכון, הים השחור וחופי אפריקה הצפונית.
רקע היסטורי

ספינות ככלל, מהוות אבן יסוד חשובה במיוחד בתרבות הסקנדינבית. בספינות נעשה שימוש הן למטרות מעשיות והן לשימושים של פולחן דתי.
בהשפעת המתאר הגאוגרפי של ארצות סקנדינביה המתאפיין בהרים גבוהים וקשי גישה בתוך הארץ, ביחד עם חופים מפורצים וקלים לגישה, הביא להתפתחות קשרי מסחר ותנועה באמצעות ספינות בדרך הים. הממלכות הוויקינגיות התפתחו ביישובים לאורך החופים כאשר הים הצפוני משמש אותן לצורכי הגנה והתפתחות. השליטה על החופים הייתה המפתח להישרדות הקהילות וחייבה התפתחות של מיומנות בניית כלי שיט.
החשיבות הרבה של כלי השיט המשולבים במרקם החיים והתרבות בסקנדינביה העניק להם גם מימד של חשיבות דתית וטקסית בהקשר הדתי. הספינות הפכו לסמלים המבטאים עוצמה ותעוזה. בתקופת האלף הראשון לספירה נהגו לקבור את הוויקינגים המכובדים והאצילים ביחד עם ספינתם בדרכם לעולם הבא. בשיאה של התקופה הוויקינגית הפך טקס הקבורה של המלכים לאירוע המוני רב רושם שבו הועמסה גופת המלך ביחד עם משרתיו הנבחרים, בעלי החיים האהובים עליו ורכוש רב על גבי ספינה שנשלחה לעומק הים והוצתה.
תבליטים של ספינות הוטבעו על גבי מטבעות והתנוססו על דגלים כהמחשה לחשיבותן ושילובם העמוק בעולמם וחייהם של הוויקינגים.
סוגים > קנור

קנור (knǫrr) או קנאר הוא השם שהעניקו עמי הצפון לספינות שנועדו להפלגות באוקיינוס האטלנטי. היו אלו ספינות משא, אורכן הממוצע כ-16 מ', רוחבן כ-4.6 מ' וקיבולת המטען שלהן עד 122 טונות. הדחקן עמד על 50 טון. הקנורים חצו מעשה שגרה את צפון האוקיינוס האטלנטי כבר לפני מאות שנים, כשהם מובילים חיות משק ואספקה אל גרינלנד. ספינות אלה היו מסוגלות לגמוא 75 מיילים (121 ק"מ) ביום, צוותן מנה 20–30 איש, והן שימשו בעיקר להפלגות ארוכות ומסוכנות. הן הונעו בכוח הרוח, כשהמשוטים משמשים להן לעזר כאשר השתרר דמך רוח. צורת המבנה של הקוגים, אותן ספינות מסחר כרסתניות בהן השתמשו ערי ברית הנזה בים הבלטי, הושפעה מקווי הגוף של הקנור.
סוגים > קארבה

קארב או קארבה (Karve) הייתה ספינה קטנה, דומה בצורתה לקנאר, ששימשה להסעת אנשים ולהובלת חיות משק ומשאות לאורך החופים ובמים רדודים. רוחבה הגיע לכ-5 מ' ואורכה לכ-21 מ', והיא הונעה – בנוסף למפרש – על ידי 16 משוטים.
סוגים > ספינה ארוכה

הספינות הארוכות (Langskip) היו כלי השיט המלחמתיים של הוויקינגים מסקנדינביה ואיסלנד ושימשו למסחר, תגליות גאוגרפיות ולוחמה במהלך התקופה הוויקינגית. את ראשית התפתחותן קובעים החוקרים עוד בתקופת האבן, עם המצאת האומיאק (umiak) - סירה אינואיטית פתוחה העשויה מעורות בעלי חיים שנמתחו על גבי שלד עץ. המשכה במאה ה-9 בדמותן של ספינות שהתגלו בנידם ובקוולסונד. הספינה הארוכה הגיעה לשיא התפתחותה בין המאה ה-9 למאה ה-13. מאפייני המבנה והצורה של אוניות אלו נשתמרו במסורת בניית הסירות הסקנדינבית עד לימינו אנו. מהירותן הממוצעת של הספינות הוויקינגיות הייתה 5–10 קשרים, ומהירותה המרבית של ספינה ארוכה בתנאים אופטימליים הגיעה ל-15 קשרים בקירוב. הספינות הארוכות יכלו לשאת על סיפונן עד כ-100 בני אדם.
המאפיין המשותף לכל דגמי הספינות הארוכות הוא גוף צר וארוך ובעל קווים נאים. השוקע הנמוך של הספינה איפשר להשיט אותה במים רדודים שעומקם מטר אחד בלבד ולהעלותה אל החוף. משקלה הנמוך איפשר את גרירתה ביבשה והורדתה למים מחדש בנקודה אחרת. חרטומה וירכתיה של הספינה הארוכה היו זהים, ולכן יכלה להפוך מיד את כיוון השיט מבלי להסתובב. תכונות אלה היו לתועלת רבה במימי הצפון, שם נשקפת לספינות סכנה מקרחונים וקרח צף. ספסלי החתירה בספינות הארוכות תפסו כמעט את מלוא אורכו של הגוף. הדגמים המאוחרים נשאו מפרש רוחבי על תורן יחיד, אשר החליף את החותרים או סייע להם בחתירתם, במיוחד בהפלגות ארוכות.
את הספינות הארוכות ניתן לסווג על פי גודלן, מאפייני המבנה שלהן או השימוש לו נועדו. השיטה המקובלת ביותר לסיווג היא על פי מספר ספסלי החתירה, מה-Karvi בעלת 13 הספסלים ועד ל-Busse, שבה היו על פי ממצאים ארכאולוגיים כ-34 ספסלים.
הספינות הארוכות היו עיקר כוחם של הוויקינגים בים. הן היו על פי רוב רכושם של בעלי אדמות שחיו בקרבת החוף, וגויסו בעיתות מלחמה לשירותו של המלך כאשר הוא נזקק לכוח ימי. הספינות הארוכות שימשו אומנם את עמי הצפון לצורכי לחימה, אך הן היו מובלות חיילים להנחתת הלוחמים בחוף ולא ספינות מלחמה לעריכת קרבות ימיים. במאה ה-10 נהגו לעיתים לקשור כמה ספינות יחד, כדי ליצור משטח יציב ללחימה פנים אל פנים כביבשה. ספינות אלה כונו על ידי אויביהם של הוויקינגים בשם "אוניות דרקון" על שום ראש הדרקון שהתנוסס במרומי קנה החרטום.
מבנה

הספינות הוויקינגיות על דגמיהן השונים, נבדלות מספינות אחרות מאותה תקופה בעיקר בכושר השיט שלהן וקלות משקלן. תכונות אלה הושגו בעיקר בשל הליווח המרועף (כדוגמת רעפים) של גוף הספינה. הלוחות, לרוב מעץ אלון, היו דקים יחסית, בעובי של כ-2 ס"מ. הלוחות המרועפים הותקנו החל מן השדרית שבתחתית הספינה ובמעלה הגוף. הם חוברו במסמרים העשויים ברזל דל פחמן אשר מנע את תהליך הקורוזיה שלהם כתוצאה מן המגע עם מי הים. המרווחים בין הלוחות נאטמו בנעורת פשתן.
ניווט

יכולות השיט של הספינה הוויקינגית איפשר ביצוע מסעות הפלגה ארוכים ורחוקים ברחבי האוקיינוס האטלנטי ולא רק לאורך החופים של ארצות הצפון. הדבר דרש שיפור תואם גם ביכולת הניווט אשר לא התבסס רק על ידע אישי ומסורות של מידע בעל-פה. ממצאים ארכאולוגיים שנויים במחלוקת מעלים את האפשרות כי הוויקינגים עשו שימוש במצפן המתבסס על תנועת השמש ועל "אבן שמש" המייצרת קיטוב של האור העובר דרכה ומאפשר לקבוע את הכיוון גם כאשר השמש מוסתרת על ידי העננים.
הערות שוליים

↑  Ervan G. Garrison: . A history of engineering and technology: artful methods. p. 111.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4281180-6  LNB: 000215170 
ספינת הוויקינגים הנודעת ספינת אוספברג
דגם של קנור
ספינה ארוכה
שרטוטי המבנה של ספינה ויקינגית
פייר וילנב

| --- | --- |

 לידה:  31 בדצמבר 1763 Valensole, צרפת 
 התאבד:  22 באפריל 1806 (בגיל 42) רן, צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 השתייכות:  חיל ים 
 דרגה:  תת אדמירל 
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העצמאות של ארצות הברית  המלחמות הנפוליאוניות 
 עיטורים
 שמות החקוקים בשער הניצחון בפריז 
 
פייר-שארל וילנב (בצרפתית: Pierre-Charles Villeneuve; ‏31 בדצמבר 1763 - 22 באפריל 1806) היה אדמירל צרפתי, בן למשפחת אצולה המתייחסת על שושלת עתיקה.
ביוגרפיה

וילנב נולד ב-31 בדצמבר 1763, ובשנת 1778 החל את שירותו בצי, השתתף בפעילות צבאית בקולוניות צרפתיות באמריקה הצפונית ובאמריקה הדרומית. משנת 1786 עבר לזירת הים התיכון. לאחר המהפכה הצרפתית התמנה למפקד אונייה אך נרדף עקב מוצאו ממשפחת אצולה.
בשנת 1798 השתתף במסעו של נפוליאון לכיבוש מצרים, כאשר בקרב אבוקיר הפגין פסיביות מוחלטת למרות שהחליף בתפקידו את מפקד הצי שנהרג בקרב, את שארית הצי הסיג למלטה שם נכנע לאנגלים.
בשנת 1804 התמנה לסגן-אדמירל. בשנת 1805 התמנה למפקד צי שתפקידו היה פלישה לאיים הבריטיים, עקב ידיעה גרועה של פרטי התוכנית האסטרטגית של פלישה לאיים התבלבל בתרגילי ההסחה, איבד זמן יקר ושיבש בזאת את לוח הזמנים של הפלישה. אחרי ניסיון פלישה לא מוצלח לאיים בריטיים נשלח לקדיס על מנת לפרוץ הסגר ימי בריטי על הצי הספרדי. אחרי שהתאחד עמו ב-21 באוקטובר 1805 ממערב לכף טרפלגר, שנמצא בדרום-מערב ספרד נלחם בקרב טרפלגר בצי הבריטי (הקרב הימי והחשוב ביותר של מלחמות נפוליאון). למרות יתרונו במספר הספינות (33 לעומת 27) הובס וילנב בקרב ונפל בשבי הבריטי.
לאחר ששוחרר מהשבי חזר לצרפת שבור ברוחו וירא מכעסו של נפוליאון. הוא ביקש לחזור לשירות אך בקשותיו נדחו.
ב-22 באפריל 1806, נמצא מת במלון דה לה פאטרי ברן עם שישה פצעי דקירה בריאה השמאלית ואחד בלב. הוא השאיר מכתב פרידה לאשתו. בהחלטת בית המשפט נרשם כי מדובר בהתאבדות. צורת מותו גרמה שפסק דין זה זכה לקיתונות של לעג בעיתונות הבריטית של אותה תקופה, והתרבו החשדות כי נפוליאון הורה בחשאי על רציחתו של וילנב. השאלה האם וילנב התאבד הייתה מקור למחלוקת בין היסטוריונים מאז.