ירושלים בתקופת בית שני
הערות שוליים

↑  על־פי ירושלים וכל נתיבותיה, יד בן צבי
↑  ספר נחמיה, פרק ב' ופרק ד'.
↑  "רק מדינת יהודה ולא, למשל, פחוות שומרון מציינת את שמה על מטבעותיה... לפנינו הד לגאווה לאומית מחודשת, שהיא חריגה מאוד בקונספציה של "המדינות" של הארגון הפחוותי הפרסי" - א' שטרן, "מדינת יהודה בחזון ובמציאות", קתדרה 4, תשל"ז, עמוד 18.
↑  משה ויינפלד, המגמה האוניברסליסטית והמגמה הבדלנית בתקופת שיבת ציון, תרביץ ל"ג, 1964, עמ' 228–242
↑  ב"צ לוריא, "והצרים ישבו בה מביאים דאג וכל מכר" (נחמיה י"ג, טז), בית מקרא טו, 1970, עמ' 363–367
↑  איאן שטרן, שמואל וולף, עדי ארליך, תליון דמוי תנית ממרשה והקשרו הצידוני־פיניקי, ארץ־ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה לג, 2018, עמ' 233
↑  ב"צ לוריא, "והצרים ישבו בה מביאים דאג וכל מכר" (נחמיה י"ג, טז), בית מקרא טו, 1970, עמ' 366
↑  Benjamin J. Noonan, Did Nehemiah Own Tyrian Goods? Trade between Judea and Phoenicia during the Achaemenid Period, Journal of Biblical Literature 130, 2011, עמ' 281–298 doi: 10.2307/41304201‏, JSTOR 41304201
↑  מסכת אבות א, א
↑  מאיר בן-דב, ביצורי ירושלים, זמורה-ביתן, תל אביב 1983, עמוד 33.
↑  יורם צפריר, "חומות ירושלים בימי נחמיה", קתדרה, 4, תשל"ז, עמ' 42
↑  כתבה אודות גילוי חומת נחמיה על ידי אילת מזר, מ"הארץ" 21/11/2007
↑  ירושלים לדורותיה, יחידה 2 (כתב: ישראל רונן), האוניברסיטה הפתוחה, תשמ"ד – 1984, עמ' 35.
↑  אביגדור צ'ריקובר, "אנטיוכיה בירושלים", היהודים בעולם היווני והרומי, ירושלים, תשל"ד
↑  ספר מקבים ב' ד' 7-17
↑  פירוט בנושא דעות המלומדים השונים ניתן למצוא בערך זיהוי מקום החקרא
↑  דוד פלוסר, ירושלים בימי בית שני, מחניים, נח
↑  אברהם שליט, "מדיניות פנים ומוסדות מדיניים", מיכאל אבי-יונה ואברהם שליט (עורכים), ההיסטוריה של עם ישראל: התקופה ההלניסטית, ירושלים, תשמ"ג, עמ' 187
↑  נחמן אביגד, העיר העליונה של ירושלים, ירושלים 1980, עמ' 72.
↑  יוספוס פלאביוס, מלחמות היהודים ה, ד, ב
↑  נחמן אביגד, העיר העליונה של ירושלים, ירושלים 1980, עמ' 72.
↑  מאיר בן דב, ביצורי ירושלים, ירושלים 1983, עמ' 30-40.
↑  משנה, מסכת בבא בתרא, פרק ב', משנה ט'.
↑  תוספתא, נגעים, ו, ב.
↑  תוספתא, בבא בתרא, א, יא.
↑  "מלקט אדם עצמות אביו ואמו... בראשונה היו קוברים אותן במהמורות. נתאכל הבשר היו מלקטין את העצמות קוברים אותן ברזין (ארון)" תלמוד ירושלמי, מסכת מועד קטן,  פרק א', הלכה ה'
↑  דן בהט, מנהרות הכותל המערבי, ירושלים 2003, עמוד 138
↑  בן-ציון לוריא, רומי בירושלים, ירושלים תשמ"ח, עמוד 44. יוספוס פלאביוס, קדמוניות היהודים, טו, 267-279.
↑  יוספוס, במלחמות היהודים ו' ט', מספר על תחשיב שהוגש לנירון, דור אחד אחרי הורדוס, המונה לפחות 2.5 מיליון יהודים בירושלים בפסח. גם אם תחשיב זה מוגזם הרי שירושלים אכלסה לא פחות ממיליון עולי רגל.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"א, עמוד א'.
↑  עדות מרתקת להכנסת אורחים והקמת "בתי כנסת" לרווחת עולי הרגל, כלומר מקום שבו יוכלו לאכול, לישון ולקרוא בתורה נמצאת בדמותה של כתובת תיאודוטוס בן וטנוס.
↑  פליניוס הזקן, תולדות הטבע, 5.15 (ראו במקור הלטיני ובתרגום לאנגלית)
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף מ"ט, עמוד ב'.
↑  פליניוס הזקן, תולדות הטבע ("נטוראליס היסטוריה"), ספר 31, פרק 18.
↑  כרוניקה של סולפיקיוס סוורוס.
↑  על־פי אייל מירון (עורך מדעי), מקדש בלהבות, מכון מגלי"ם, הוצאת מגיד
↑  יוספוס פלאביוס, מלחמת היהודים, ה, ד, ב
↑  ירושלים לדורותיה, יחידה 3 (כתבו: ישראל רונן, רבקה ניר, רוני רייך), האוניברסיטה הפתוחה, תשע"ח – 2017, עמ' 170.
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמות היהודים, ה, ד, ג.
↑  מלחמות היהודים ה, ד, ד.
↑  דליה שחורי, "הארמון חולק לאולמות משתה עצומים... נפלאות היו התקרות", באתר הארץ, 2 בדצמבר 2001
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"א, עמוד ב'.
↑  יוסף פטריך, "התיאטרון של הורדוס בירושלים, הצעה חדשה", קתדרה 110, יד בן צבי.
↑  "זאת ירושלים" כרך א', יד בן-צבי, תשס"ג, עמוד 178
↑  הערה היסטוריוגרפית: יש לזכור שההיסטוריה שהגיעה לידינו, כל כולה ממקורות החולקים שנאה וכעס כלפי הקנאים - כתבי המשנה והתלמוד שהגיעו מבית מדרשו של יוחנן בן זכאי, ויוספוס פלביוס שהיה כהן וחבר להנהגה המתונה.
↑  יוספוס פלביוס, קדמוניות היהודים, יח, 6-8
↑  גרשון בר-כוכבא, אהרן הורביץ ואייל מירון (עריכה מדעית), מקדש בלהבות, ספרי מגיד, הוצאת קורן, ירושלים, 2014. מסת"ב: 978-965-526-179-0, עמ' 62.
↑  ירושלים לדורותיה, יחידה 3 (כתבו: ישראל רונן, רבקה ניר, רוני רייך), האוניברסיטה הפתוחה, תשע"ח – 2017, עמ' 103.
↑  עדות לכך ניתן למצוא במטבעות שנטבעו בירושלים עליהם צוינו השנים כשנים לחירות ציון (למשל א' לחירות ציון או גאולת ציון, בשנה ד')
↑  יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים, ספר ו, פרק א, פסקה א.
↑  מר שושני, מחברת 1CH78, דף ראשון. אברהם אריה עקביא, הלוח ושמושו בכרונולוגיא, עמוד ס"א. יוסף יצחק איידלר, הלכות קידוש החודש על-פי הרמב"ם, עמוד 383.
↑  למשל, מיכאל אבי-יונה בנה חומה כזו בדגם ירושלים בסוף ימי בית שני
↑  יוספוס פלאביוס, קדמוניות היהודים, ספרים 11–20, תרגם מיוונית וצירף מבוא, הערות, ביאורים, מפות ותמונות אברהם שליט, מוסד ביאליק, ירושלים
↑  יוספוס פלאביוס, מלחמת היהודים, מתורגמים מן המקור היווני על ידי י"נ שמחוני, עם מבואות, הערות ומפתחות. הוצאת מסדה, 1968
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554837205171 
אנטיוכוס הרביעי
ממלכת החשמונאים בשיא התפשטותה
עיר דוד ביחס לעיר העתיקה. התרשים מראה את התרחבות העיר בשלהי בית ראשון (למעשה הרחבה זאת התיישבה בעיקר בימי החשמונאים[דרוש מקור][מפני ש...]). החומה הראשונה הקיפה את עיר דוד יחד עם ההרחבה – העיר העליונה
קבר בני חזיר
קבר יסון
בריכות הצאן – דגם ירושלים בסוף ימי בית שני המצוי במוזיאון ישראל.
תחומי ממלכת הורדוס
סכמת ירושלים בימי הורדוס
תרשים של ירושלים בשלהי בית שני.
מצודת אנטוניה ושער טדי – השער הצפוני של בית המקדש. דגם תקופת בית שני במוזיאון ישראל.
דגם של בית המקדש השני (בניין הורדוס) במבט ממזרח. כיום מופיע במוזיאון ישראל.
קשת רובינסון
קברי המלכים
הצעת שחזור של החומה השלישית ומגדל פסיפנוס
'החרבת בית המקדש בירושלים' של פרנצ'סקו אייץ, מתאר את החורבן והביזה של בית המקדש השני בידי חיילים רומאים. שמן על קנבס, 1867
מטבע יהודה השבויה
חדר מגורים של משפחת כהנים מתקופת הבית השני