stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פלי"ם
לקריאה נוספת

אברהם זהר, מאיר פעיל, הפלמ"ח הימי (פלי"ם), משרד הביטחון והעמותה לחקר כוח המגן ע"ש ישראל גלילי, 2001
לקסיקון כוח המגן העברי, הוצאת משרד הביטחון, 1992.
מרדכי נאור, ההעפלה, 1978.
מרדכי נאור, בים, ביבשה וגם באוויר – מבט חדש על ההעפלה, הוצאת ספריית יהודה דקל והמועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, 2015.
עדה סרני, ספינות ללא דגל, 1985.
אניטה שפירא (עורכת), העפלה, 1990.
ישראל אוירבך, ים רוגש גבה גלי, הוצאת הקיבוץ המאוחד והחבל הימי לישראל, 1992.
אברהם זהר (חנה פינקלשטיין עורכת), הפלי"ם, סיפור הפלוגה הימית של הפלמ"ח והפעילות הימית בארגון ההגנה, מרכז ההסברה - שירות הפרסומים 1994.
חיים חפר (עורך), גשר בים, הפל-ים בהעפלה, בהוצאת עמותת הפלמח, 1999.
מרים זכאי, אברהם זכאי, בן הארץ והים, 2001.
צדוק אשל, שמואל טנקוס, מהירקון עד חיל הים, 2003.
שיה בן-נון ודיתה גרי, (עורכות), התקופה לקחה אותנו, יוחאי בן-נון – דיוקן, 2003.
פיני אשוח, לקט סיפורים מפי אנשי הפלי"ם, 2006.
אליעזר טל (קליין), מבצעי חיל הים במלחמת הקוממיות, הוצאת משרד הביטחון.
יורם קניוק, תש"ח, הוצאת ידיעות ספרים, 2010
דוד נמרי סיפורו של דוידקה, מפיו ועליו, אברהם יבין ושלמה דרך (עורכים), הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשל"ד
אביחי ברג, ודרך אין אחרת, סלע מאיר, תל אביב, 2021. עמודים 65-76.
ביאורים

↑  אתר שבו אפשר למצוא סיפורים של אנשי הפלי"ם, תמונות, תעודות ומידע רב.
הערות שוליים

↑  ספר ההגנה ג', חלק א', ע' 74
↑  צדוק אשל, מערכות ההגנה בחיפה עמ' 213
1 2 3 4  אברהם זוהר, מאיר פעיל, הפלמ"ח הימי (פלי"ם), ישראל: משרד הביטחון והעמותה לחקר כוח המגן על שם ישראל גלילי, 2001, עמ' 23-28, מסת"ב 965-05-1082-6
↑  יהודה ואלך, אל הדגל: הקמת צבא עממי תוך כדי לחימה, תל אביב: "מערכות", 1997, עמ' 214.
1 2 3  יהודה סלוצקי, בן־ציון דינור (ע), ספר תולדות ההגנה, כרך שלישי, חלק ראשון, תל אביב: עם עובד, 1973, עמ' 418-421
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286158905171  LCCN: no2009020812  VIAF: 156335432   WorldCat (עם VIAF): 156335432
ByteDance

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 מייסדים:  ז'אנג ימינג 
 תקופת הפעילות:  13 במרץ 2012 – הווה (12 שנים) 
 חברות בנות:  Nuverse  Beijing Douyin Information Service  PICO  Beijing Flash Star Technology  Beijing Microbroadcast Vision Technology  Yuncheng Sunshine Culture Media  baike.com 
 מיקום המטה:  הרפובליקה העממית של סין בייג'ינג, סין
 ענפי תעשייה:  אינטרנט, טכנולוגיית מידע 
 מוצרים עיקריים:  Toutiao, Douyin, TikTok, Feishu 
 מנכ"ל:  Liang Rubo  ג'אנג נאן (מנכ"לית החברה בסין)
  
 bytedance.com
 
ByteDance Ltd. (בסינית: 字节跳动; בפין-יין: Zìjié Tiàodòng) היא חברת טכנולוגיית אינטרנט רב-לאומית סינית, שמטה החברה שלה נמצא בבייג'ינג (בירת סין), אם כי, על פי חוק היא שוכנת באיי קיימן.
היסטוריה

החברה, שנוסדה במרץ 2012 על ידי ג'אנג יימינג ושותפים סינים נוספים, ייסדה את יישומון שיתוף הווידאו והרשת החברתית המקוונת "טיקטוק". היא פיתחה גם את פלטפורמת המידע והחדשות "Toutiao". נכון ליוני 2021, בפלטפורמות החברה משתמשים מעל ל-1.9 מיליארד משתמשים מדי חודש.
בשנת 2016 החברה השיקה את Douyin, הגרסה הסינית של טיקטוק, ולאחר שנה רכשה תמורת מיליארד דולר את מיוזיקלי ומיזגה אותה עם השירות הקיים.
באפריל 2018 החברה סגרה את אפליקציית שיתוף הבדיחות Neihan Duanzi, שהתמקדה בממים סאטיריים, והסירה באופן זמני את Toutiao מחנויות האפליקציות הסיניות בשל הוראה של רגולטור מנהל הרדיו והטלוויזיה הלאומי הסיני.
החברה זכתה לתשומת לב ציבורית בשל האשמות כלפיה כי היא פעלה להסרת וצנזור תכנים לבקשת המפלגה הקומוניסטית של סין, כולל תכנים על פעילות מחנות המעצר בשׂינְגְ'יָאנְג.
ב-27 בפברואר 2019, ועדת הסחר הפדרלית האמריקאית – קנסה את חברת טיקטוק העולמית ב-5.7 מיליון דולר, עקב איסוף מידע מקטינים מתחת לגיל 13, תוך הפרה של חוק הגנת הפרטיות המקוונת לילדים של ארצות הברית. בעקבות כך, הוסיפה ByteDance בטיקטוק מצב לילדים בלבד שחוסם העלאת סרטונים, בניית פרופילי משתמשים, הודעות ישירות והערות על סרטונים של אחרים, תוך כדי שהיא ממשיכה לאפשר לילדים צפייה והקלטה של תוכן באמצעות האפליקציה.
במרץ 2024 עבר חוק בארצות הברית שמחייב את מכירת טיקטוק עד ינואר בשנה שאחר כך, או שהמוצר ייאסר לשימוש במדינה. במאי הגישה החברה עתירה נגד החוק, ובדצמבר פנתה לבית המשפט העליון בנושא.
הערות שוליים

↑  Bytedance company profile - Office locations, Competitors, Funding, Valuation, Financials, Employees, Key People, Subsidiaries, News | Craft.co, web.archive.org, ‏2019-07-08
↑  ByteDance - Inspire Creativity, Enrich Life, www.bytedance.com
↑  Wu, Julianna (28 במאי 2021). "Meet Liang Rubo, the 'executor' and former roommate of Zhang Yiming, who's ready to take over at ByteDance". KrASIA. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Flora, Liz (2 בפברואר 2020). "TikTok vs. Douyin". Gartner. ארכיון מ-13 באוגוסט 2020. נבדק ב-28 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wang, Echo; Dave, Paresh (10 באוגוסט 2020). "Exclusive: Microsoft faces complex technical challenges in TikTok carveout". Reuters. ארכיון מ-28 באוגוסט 2020. נבדק ב-28 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Osawa, Juro (19 ביולי 2017). "How a News Startup Caught China's Tencent by Surprise". The Information. ארכיון מ-13 במאי 2018. נבדק ב-23 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lin, Liza (17 ביוני 2021). "TikTok Owner ByteDance's Annual Revenue Jumps to $34.3 Billion". The Wall Street Journal. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Jokes app Neihan Duanzi shuttered by China's media regulator for 'vulgarity' | Society News". SupChina. 12 באפריל 2018. ארכיון מ-31 במאי 2019. נבדק ב-18 ביוני 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Fifield, Anna (28 בנובמבר 2019). "TikTok's owner is helping China's campaign of repression in Xinjiang, report finds". The Washington Post. ארכיון מ-28 בנובמבר 2019. נבדק ב-28 בנובמבר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Cockerell, Isobel (24 בינואר 2020). "Xinjiang's TikTok wipes away evidence of Uyghur persecution". Coda Media. ארכיון מ-3 ביוני 2020. נבדק ב-2 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Potkin, Fanny (13 באוגוסט 2020). "Exclusive: ByteDance censored anti-China content in Indonesia until mid-2020 – sources". Reuters. ארכיון מ-23 באוגוסט 2020. נבדק ב-14 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Hern, Alex (25 בספטמבר 2019). "Revealed: how TikTok censors videos that do not please Beijing". The Guardian. נבדק ב-23 בספטמבר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Video Social Networking App Musical.ly Agrees to Settle FTC Allegations That it Violated Children's Privacy Law". Federal Trade Commission. 26 בפברואר 2019. ארכיון מ-4 בנובמבר 2019. נבדק ב-3 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lieber, Chavie (28 בפברואר 2019). "TikTok has been illegally collecting children's data". Vox. ארכיון מ-31 באוגוסט 2019. נבדק ב-1 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lee, Dami (27 בפברואר 2019). "TikTok stops young users from uploading videos after FTC settlement". The Verge. ארכיון מ-28 בפברואר 2019. נבדק ב-27 בפברואר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "House Passes Bill to Force TikTok Sale From Chinese Owner or Ban the App" (באנגלית). 2024-03-13. נבדק ב-2024-12-17.
↑   טיקטוק עתרה לבית המשפט העליון בארה"ב נגד החוק שעשוי להביא לאיסור פעילותה במדינה, באתר TheMarker‏, 16 בדצמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1217928561  ISNI: 0000 0005 0777 2385  NDL: 032326149  VIAF: 2444160122841140630008   WorldCat (עם VIAF): 2444160122841140630008
שאלה

ערך זה עוסק במונח המתאר בקשת מידע. אם התכוונתם לשאילת חפץ או השאלתו, ראו .
השאלה היא ביטוי המשמש לבקשת מידע, אשר עשוי להינתן בדרך של תשובה.
הרמת יד יכולה לשמש כביטוי לא מילולי לרצון לשאול שאלה.
שאלה היא ביטוי לשוני המשמש לבקשת מידע. המידע המבוקש עשוי להינתן בדרך של תשובה.
השאלות התפתחו למגוון יישומים מעבר לבקשה מפורשת של מידע ממקור כלשהו. למשל, שאלה רטורית משמשת להבהרת טיעון, ואין ציפייה שיענו עליה.
למידה וחינוך

שאלות הן השלבים הראשוניים של מחקר ראשוני. בשיטה מדעית על פי רוב השאלה יוצרת את הבסיס לחקירה, וניתן לראות בה שלב מעבר בין תצפית להשערת השערות. תלמידים בכל הגילאים משתמשים בשאלות במסגרת למידת תחומי דעת. היכולת של לומדים ליצור שאלה הניתנת לבדיקה חיונית ללמידת חקר. השיטה הסוקרטית של העלאת שאלות בנוגע לתגובות התלמיד יכולה לשמש את המורה כדי להוביל אותו לעבר האמת ללא הוראה ישירה ומסייע לתלמיד להגיע למסקנות לוגיות.
שימוש נפוץ ומקובל לשאלות במערכת החינוך הוא במסגרת הערכת הידע של התלמיד באמצעות מבחן.
שאלות פילוסופיות

השאלות הפילוסופיות מכוונות יותר כלפי רעיונות מאשר מידע עובדתי. אלו הן שאלות שלא ניתן לקבל עליהן מענה מלא ממקור כלשהו. הפילוסופיה עוסקת בשאלות שעולות כאשר אנשים מהרהרים בחייהם ובעולם סביבם. חלק מהשאלות הפילוסופיות הן פרקטיות ונובעות מתוך חיי המעשה. למשל: "האם יש הצדקה להמתת חסד?", "האם למדינה יש זכות להגביל צפייה והפצת פורנוגרפיה או להגביל פרסומים של סיגריות?" ועוד.
שאלות פילוסופיות אחרות הן תאורטיות יותר, אף על פי שלעיתים קרובות הן נובעות ממחשבה אודות נושאים פרקטיים.
ראו גם

שאלת כן–לא
שאלה רטורית
ספק (אי-ודאות)
שאילתה
מאטיס טל

מאטיס טל (בצרפתית: Mathys Tel; נולד ב־27 באפריל 2005) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת החלוץ בטוטנהאם הוטספר.
קריירה

טל הוא שחקן אקדמיית הנוער של פריז, והצטרף לסטאד רן ב-2020.
הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-15 באוגוסט 2021 בתיקו 1-1 נגד ברסט. הופעת הבכורה שלו, בגיל 16 שנים ו-110 ימים, הפך אותו לשחקן הצעיר ביותר שהופיע במשחק רשמי עבור המועדון, שיא אשר הוחזק בעבר על ידי אדוארדו קמבינגה.
ב-25 ביולי 2022 חתם לחמש שנים בבאיירן מינכן, עליו היא שילמה 28 מיליון אירו. ב-5 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשהחליף את סרג' גנאברי בניצחון 1–6 על איינטרכט פרנקפורט במסגרת המחזור הראשון בבונדסליגה לעונת 2022/2023. ב-10 בספטמבר כבש שער בכורה בקבוצה, בתיקו 2-2 עם שטוטגרט. ב-20 בספטמבר 2023 כבש שער בכורה בליגת האלופות, בניצחון 3-4 על מנצ'סטר יונייטד. ב-6 במרץ 2024 האריך את חוזהו במועדון עד 2029.
ב-3 בפברואר 2025 הושאל טל אל טוטנהאם הוטספר.
תארים

באיירן מינכן
הסופר קאפ הגרמני: 2022
אליפות גרמניה: 2022/2023
הערות שוליים

↑  Mathys Tel, entré à Brest, bat le record de précocité d'Eduardo Camavinga avec le Stade Rennais, L'Équipe (בצרפתית)
↑  🚨 Rennes : Mathys Tel s’engage au Bayern Munich ! (officiel), www.onzemondial.com
↑  "Mathys Tel signs extension at Bayern until 2029". FC Bayern Munich. 6 במרץ 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Mathys Tel arrives on loan". Tottenham Hotspur (באנגלית). נבדק ב-2025-02-03.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1322290555  VIAF: 2825171191112058030009   WorldCat (עם VIAF): 2825171191112058030009
פסיק

ערך זה עוסק בסימן פיסוק. אם התכוונתם לספרייה מקוונת בעברית, ראו .
| פסיק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סימני פיסוק | סימני כתב נוספים |  |  |  |  |  |
|  נקודה .   פסיק ,   נקודה ופסיק ;   סוגריים ( ) [ ] { }  נקודתיים :   מקף ־   שלוש נקודות …   קו מפריד –   סימן שאלה ?   סימן קריאה !   אפוסטרוף ’   גרש ׳   גרשיים ״   מירכאות “ ” ‘ ’   לוכסן /   סימן תמיהה ?!   |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
|  סימן קריאה הפוך ¡  סימן שאלה הפוך ¿  סימן אירוניה ⸮  |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
פסיק (",") הוא סימן פיסוק. הוא דומה במראהו לגרש או למרכאה יחידה בגופנים רבים, אך בשונה מהם הוא נכתב בתחתית השורה.
המילה "פסיק" באנגלית, comma, מקורה בפועל היווני kopein, "לחתוך", המעיד כי הפסיק משמש לציין הפסקה בשטף הדיבור. זהו אכן תפקידו בפיסוק האנגלי ובפיסוק העברי החדש, אך לא בפיסוק הגרמני, שעליו התבסס הפיסוק העברי עד לשנים האחרונות.
הפסיק בגרמנית

בגרמנית אין הפסיק משמש לציון הפסקה בשטף הדיבור, אלא בתפקיד הדקדוקי של מבדיל בין פסוקיות של משפטים. כלומר, בגרמנית יבוא פסיק סביב כל משפט משועבד:
Ich weiß nicht, was er gemeint hat, aber ich weiß, dass er ein bisschen Ruhe will.
("אינני יודע, מה הוא התכוון, אך אני יודע, שהוא רוצה קצת שקט.")
הפסיק באנגלית

באנגלית משמש הפסיק לציון הפסקה בשטף הדיבור. אין הפסיק בא סביב כל משפט משועבד, אלא רק בין משפטים המשמשים בהסגר. ראו למשל את המשפט הבא:
The film which was cast on the 1st of October was a great success.
("הסרט ששודר באחד באוקטובר היה להצלחה גדולה.")
לעומת:
The film, which was cast on the 1st of October, was a great success.
("הסרט, ששודר באחד באוקטובר, היה להצלחה גדולה.")
במשפט הראשון מציין המשפט המשועבד ("ששודר באחד באוקטובר") על איזה סרט מדובר - כלומר, "רק אותו הסרט המסוים ששודר בתאריך הזה היה להצלחה גדולה". במשפט השני הסרט כבר ידוע, והמשפט המשועבד רק נותן מידע נוסף עליו ("הסרט הנ"ל זכה להצלחה גדולה. דרך אגב, הוא שודר בתאריך הזה").
הפסיק בעברית

עד השנים האחרונות היה הפיסוק העברי מבוסס על הפיסוק הגרמני, והפסיק שימש לתחימת פסוקיות של משפטים. בשנת 1994 שינתה האקדמיה ללשון העברית את כללי הפיסוק והכתיבה וקבעה את הפיסוק האנגלי כבסיס לפיסוק העברי הנוכחי. לפי "כללי הפיסוק החדשים" של האקדמיה, אין הכרח להפריד משפטים משועבדים בפסיקים. כך, פסקה שתחת כללי הפיסוק הישנים הייתה נראית כך:
תיראה תחת כללי הפיסוק החדשים כך:
יוצא דופן בהקשר זה הוא הכלל לגבי הבחנה בין משפט זיקה מגדיר, או משפט לוואי מצמצם ("הסרט ששודר באחד באוקטובר"), לעומת משפט זיקה מפרט ("הסרט, ששודר באחד באוקטובר"), שנועד למנוע כפל משמעות. עם זאת, ההבחנה היא יותר בגדר המלצה מאשר הנחיה.
ראוי לשים לב כי הפרדת פסוקיות בהתאם לפיסוק הגרמני אינה סותרת את ההנחיות החדשות של האקדמיה ללשון, אולם היא סותרת את רוחן ואת ההנחיה "...שלא להרבות בפסיקים יתר על המידה". בסופו של דבר, הבחירה האם להפריד משפט משועבד (בפסיק או בזוג פסיקים) תלויה "בסגנונו של הכותב" וברצונו להדגיש חלקים מסוימים בתוך המשפט.
הפסיק בעברית > הפרדה בזוג פסיקים

לרוב, מומלץ להימנע מלהפריד פסוקית בזוג פסיקים, אלא אם היא ארוכה במיוחד. לעומת זאת, הסגר ותמורה יופרדו תמיד בשני פסיקים (פרט להסגר קצר במיוחד, שלא יופרד בפסיקים כלל). לחלופין, ניתן להפריד הסגר או תמורה בקו מפריד.
הפסיק בעברית > כללים נוספים

שימוש בפסיק ייעשה במשפט בעל חלקים מאוחים, להפרדת ביטוי מוסגר, תמורה, משפט ייחוד, משפט איחוי ומשפט מורכב. בפסוקית זיקה לעיתים ייעשה שימוש בפסיק ולעיתים לא.
באופן דומה, "ישבנו בבית וצפינו בטלוויזיה" ולא "ישבנו בבית, וצפינו בטלוויזיה".
יש לשים פסיק בין חלקי משפט הממלאים אותו תפקיד תחבירי אם אין ביניהם "ו" החיבור או מילת איחוי אחרת (כגון או). למשל: "התגוררתי בין השאר בחיפה, בירושלים ובתל אביב". יש פסיק בין "בחיפה" לבין "בירושלים" המהווים שניהם תיאורי מקום.
במשפטים כמו "ראש הממשלה הראשון, דוד בן-גוריון, נאם בכנסת" או "ראש העירייה, רון חולדאי, ירוץ שנית לבחירות" יש להפריד בפסיק את שם האדם מהתואר שבא לפניו. עם זאת, אם משתמשים רק במילה אחת לציין את שמו של האדם, אין מפרידים אותה בפסיקים. למשל: "ראש העיר חולדאי ירוץ שנית לבחירות".
מסמנים פסיק לביטוי ניגוד: לא ידעתי כלום, חוץ ממה שלמדתי כבר בשנה שעברה".
הפרדת ציטוט במירכאות: "שב בשקט", דרש המורה, "אל תפתח את פיך!".
שימושים נוספים

בכתיבת מספרים גדולים נהוג להשתמש בפסיקים להקל על קריאת המספר. פסיק יבוא לאחר כל שלוש ספרות החל מספרת המאות. לדוגמה המספר שני מיליון ארבע-מאות חמישים ושניים אלף שלוש-מאות ושלוש ייכתב בצורה 2,452,303 שקלה יותר לקריאה מהצורה 2452303. במדינות אירופאיות מסוימות מתהפכים תפקידי הנקודה והפסיק בכתיבת מספרים, כך שהנקודה משמשת להקלת הקריאה של מספרים גדולים והפסיק משמש לציון שבר עשרוני.
בתרבות

בשיר ׳מרוב אהבה׳ יוסי בנאי מספר אודות אהבה של כל מיני זוגות:
בשיר ׳מכתב לרבי׳ דן אלמגור כתב את סימני הפיסוק במילים:
ראו גם

טעמי המקרא כסימני פיסוק
לקריאה נוספת

כללי הפיסוק, בהוצאת האקדמיה ללשון העברית, תשס"ב.
הערות שוליים

↑  "כללי הפיסוק החדשים", לשוננו לעם, (טבת התשס"ב)
↑  "פסוקית שהיא לוואי לא־מצמצם...ראוי להפרידה משאר המשפט בפסיק או בפסיקים, בייחוד אם מניעתם עשויה לגרום שהפסוקית תתפרש כלוואי מצמצם. [ההדגשה במקור]" בהשוואה ל"תמורה תופרד משאר המשפט בפסיק (או בפסיקים)." ("כללי הפיסוק החדשים", לשוננו לעם (טבת התשס"ב))
↑  ...אולם סימני ההיכר העיקריים למבנה המשפט הם מילות המבנה, כגון מילות חיבור ומילות שעבוד, המצויות בגוף המשפט עצמו" (מתוך ההקדמה)
↑  ראו בהקדמה ל"כללי הפיסוק החדשים"
↑  אקדמיה ללשון העברית, פסיק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb162295578 (data)  SUDOC: 146880978
צאבאים

הצאבִּאים (בערבית: الصابئة או الصابئون; תעתיק מדויק: אלצַאבִּאָה או אלצַאבִּאוּן, בהתאמה) היו קבוצה דתית בממלכת שבא המוזכרת שלוש פעמים בקוראן כאהל אל-כתאב, כלומר, בעלי ספר שמיימי. בחדית' הם מוזכרים בפשטות בתור עם שהתאסלם. העניין בזהות ובהיסטוריה של קבוצה זו גדל לאורך השנים, הן באסלאם והן מחוצה לו. דיונים ומחקרים אודות הצאבאים החלו להופיע בספרות אסלאמית מאוחרת. חוקרים שונים זיהו את הצאבאים עם המנדעים, עם המאניכאים או עם קבוצה אחרת שהתגוררה בחרן. הרמב"ם במורה נבוכים מזכיר רבות את כת ה"צאבה" (או הצאביה), עדה שחיה באזור המזרח התיכון במשך מאות שנים, טרם עליית האסלאם.
אטימולוגיה

מקור השם "צאבאים" אינו ברור לחלוטין. לשורש הערבי צב"א (ص-ب-ء) או צב"ו (ص-ب-و) יש משמעות של "לזרוח, לעלות" (נאמר על כוכב), ובהשאלה – "לעבור" (מדת אחת לדת אחת), "להמיר" (דת).
ג' פדרסן העלה סברה כי המונח לקוח מהמילה הסורית "צְבַא" ("לרצות", "להכיר תודה"). יהודה בנציון סגל, מומחה יהודי-בריטי לשפות שמיות, הציע כי מקור המונח בסורית, בהקשר של מקום גאוגרפי: האזור "סובה" ליד ניסביס.
אפשרות נוספת היא כי השורש המקורי היה צב"ע (או צב"ע', ص-ب-ع\ص-ب-غ), במשמעות של "לצבוע (בד)", להשקיע במים", ומשם התפתחה משמעות משנית של "להטביל" (בהקשר דתי). אפשרות זו אומצה על ידי דניאל חבולסון במאה ה־19. יש המוצאים קשר למילה האכדית ṣubbû בהוראת: לשמור, להתבונן, לדמיין.
הרב יוסף קאפח כותב שבשפה הכשדית "צואב" פירושו "בעלי הדעה הנכונה והצודקת"; שם זה תורגם לערבית כ"צאבה" – מונח בעל שתי משמעויות: ”מן "צוהב" וכפי הוראת עיקר השם בכשדית, ומן "מציבה" שהוראתה אסון. וגם מי שנפגע בשכלו עד שהוא קרוב למשוגע נקרא כן.”
בקוראן

הקוראן מזכיר בקצרה את הצאבִּאים בשלושה מקומות שונים:
המאמינים והיהודים והנוצרים והצאבאים... שכרם שמור להם אצל ריבונם, ולא ייפול עליהם פחד ולא יצטערו. (סורה 2, פס' 62; סורה 5, פס' 69)
המאמינים והיהודים והצאבאים והנוצרים והאמגושים והמשתפים – יפסוק אלוהים ביניהם ביום תחיית המתים. ()
מקורות מוסלמיים מאוחרים

לדברי סופרים מוסלמים, הצאבאים נהגו לפי הספר השני של המסורת האברהמית - הזבור. לפי הקוראן, הספר הזה ניתן לדוד המלך. חוקרים מודרניים רבים מזהים את ה"זבור" עם תהילים. רוב מה שידוע אודות הצאבאים מגיע מחיבורו של אבן וחשיה א-נבטי החקלאות הנבטית, אותו תרגם ב־904 לסה"נ ממקורות סוריים.
הפהריסת של אבן נדים (סביבות 987) מזכיר קבוצה בשם "מע'תסלה" (בערבית: المغتسلة, "השוטפים [את עצמם]", או "המתנקים"). באמצע המאה ה־19, החוקר דניאל חבולסון זיהה קבוצה זו עם הצאבאים המוזכרים בקוראן, אך חוקרים אחרים הפריכו סברה זו.
אל־בירוני (תחילת המאה ה־11) כתב כי הצאבאים האמתיים היו "השרידים של השבטים היהודיים שנשארו בבבל כאשר שאר השבטים עזבו אותה וחזרו לירושלים בימיהם של כורש ושל ארתחששתא הראשון.[דרוש מקור] אפשרות זו נראית פחות סבירה מכיוון שמהכתוב בספר עזרא, וכן בפרק ד' של מסכת קידושין ובמקורות נוספים, מובן כי העולים לארץ ישראל היו המיעוט, ואילו רוב היהודים נשארו בבבל מטעמי נוחות, וכי בבל המשיכה להיות המרכז היהודי הגדול ביותר עד שלהי תקופת הגאונים.
מקורות חוץ־אסלאמיים > הרמב"ם

הרמב"ם (1135–1204) הזכיר במורה נבוכים את אנשי ה"צאבה".
לפי הרמב"ם, חברי הדת, שהייתה נפוצה באזור המזרח התיכון, האמינו בדעה שהעולם קדמון, כי הכוכבים הם האלוה וכי השמש היא האל הגדול ביותר. הם האמינו כי האדם הראשון נולד מזכר ומנקבה כשאר בני האדם. בני הדת כיבדו אותו ואמרו שהוא היה שליח הירח, שהוא קרא לעבודת הירח, ושהוא כתב חיבורים הנוגעים לעבודת האדמה. הרמב"ם מסביר כי מצוות רבות ביהדות באו כנגד פולחני עבודה זרה ובעיקר כאלו של פולחן הצאבאים בשל שכיחותו ומשיכתו הרבה.
על פי שרה סטרומזה, ה"צאבאים" לא היו דת ספציפית מבחינת הרמב"ם אלא מונח כללי למגוון עדות דתיות בעלות השקפות שונות, כולל הינדים, זורואסטרים, מאמיני הדת המצרית העתיקה, מאמיני הדת המסופוטמית בימי אברהם, ואפילו טורקים.
מקורות חוץ־אסלאמיים > ניקולאס סיופי

ניקולאס סיופי, נוצרי סורי ששימש כסגן קונסול צרפת במוצול, חיבר את הספר מחקרים על דת הצאבאים, אמונותיהם ומנהגיהם (Études sur la religion des Soubbas ou Sabéens, leurs dogmes, leurs moeurs (Paris: Imprimerie Nationale, 1880). בספרו טען כי זיהה 4,000 צאבאים בקבוצה אתנית המתגוררת במסופוטמיה. טענתו התקבלה על ידי מעטים, אך לרוב ספגה ביקורת קשה.
מקורות חוץ־אסלאמיים > בכתבים הבהאיים

הצאבאים מוזכרים גם בספרות הדת הבהאית. המלומד הבהאי מירזא אבו אל־פצ'ל גלפאיגאני מסביר, בפירושו לספר דניאל, כי הדת הצאבאית הייתה שלטת בתקופת נבוכדנצר בכל הארצות למעט סין והודו, וכי הנצרות הורידה אותה מגדולתה. הוא מוסיף כי מייסד הדת היה חנוך, וכי כל בני האדם האמינו בדת זו עד תקופתו של משה. בבסיסה של דת זו עמדה האמונה באל אחד ובאחדות האנושות.
התקופה המודרנית

המחקר המודרני נוטה לזהות את הצאבאים עם המנדעים או עם תושבי חרן. החוקרת א"ס דרואר טענה כי השבטים שנותרו בבבל אימצו שיטה מעורבת של זורואסטריה ושל יהדות. החוקר ג'אקו המין–אנטילה מציין כי בערבות של דרום עיראק הייתה מסורת רציפה של הדת המנדעית, וכי בחרן התקיים מרכז פגאני נוסף, או "צאבאי", במאה ה־10.
החוקר דה בלואה מזהה את הצאבאים עם המאניכאים, שבספרות אסלאמית נקראו לרוב "זנאדיקה".
כיום יש קבוצת אנשים בעיראק הקוראים לעצמם "צאבאים" או "צאבאים–מנדעים". הם פועלים לפי הוראותיו של יוחנן המטביל. הם עירוניים יותר מאשר קבוצות מנדעיות אחרות החיות בדרום עיראק, דבר היכול להסביר מדוע הם מעדיפים להיקרא צאבאים. בשל אמונתם, וכן בשל היותם פציפיסטים וחסרי קשרים שבטיים, הם סבלו מאלימות מאז הפלישה לעיראק ב־2003. ב־2007 מנו הצאבאים פחות מ־5,000 איש ואישה. הצאבאים בעיראק מתגוררים בעיקר בסביבות בגדאד, שם חי השייח' האחרון המנהל את הטקסים ואת ההטבלות. רבים מבני הכת עברו מבגדאד לכורדיסטן, שנתפסת כמקום בטוח יותר עבורם.
ראו גם

אנשי הספר
מנדעים
לקריאה נוספת

שרה סטרומזה, "צאבאים של חראן וצאבאים אצל הרמב"ם: על התפתחות הדת לפי הרמב"ם," ספונות ז (תשנ"ט), עמ' 277–295
Tamara M. Green, The City of the Moon God: Religious Traditions of Harran, BRILL, 1992
הערות שוליים

↑  E.g. Sahih Bukhari Book No. 7, Hadith No. 340; Book No. 59, Hadith No. 628; Book No. 89, Hadith No. 299 etc.
↑  Blois, F.C. de, “Ṣābiʾ”, Encyclopaedia of Islam, Second Edition, s.v.
↑  מורה נבוכים, חלק ב', פרק כ"ג; חלק ג', פרק כ"ט ובמקומות רבים נוספים.
↑  Edward William Lane, Arabic-English Lexicon, s.v., صبأ.
↑  J. Pedersen, "The Sâbians," A Volume of Oriental Studies Presented to Edward G. Browne on his Birthday, T.W. Arnold and R.A. Nicholson, eds. Cambridge 1922, pp. 383-391.
↑  Judah Benzion Segal, "The Sabian Mysteries. The Planet Cult of Ancient Harran," Vanished Civilizations, ed. by E. Bacon, New York 1963, pp. 201-220.
↑  Fahd, T., “Ṣābiʾa”, Encyclopaedia of Islam, Second Edition, s.v.
↑  מילון אכדי מקוון, ṣubbû
↑  מורה נבוכים, תרגם לעברית, ביאר והכין על-פי כתבי-יד ודפוסים יוסף דוד קאפח, חלק א', פרק ס"ג, הערה 15.
↑  תרגומי הקוראן לקוחים מתוך: הקוראן, תרגם מערבית אורי רובין (תל אביב, 2005).
↑  בתרגומו של רקנדורף: סורה 2 (סורת אל-בקרה), פסוק 58
↑  בתרגומו של רקנדורף: סורה 5 (סורת אל-מאאידה), פסוק 73
↑  בתרגומו של רקנדורף: סורה 22 (סורת אל-חג'), פסוק 17
↑  de Blois, François, “Sabians”, Encyclopaedia of the Qurʾān, BRILL, s.v.
1 2  פרק כ"ט.
↑  שרה סטרומזה, "צאבאים של חראן וצאבאים אצל הרמב"ם: על התפתחות הדת לפי הרמב"ם," ספונות ז' (תשנ"ט), עמ' 282.
↑  John S. Guest, Survival Among The Kurds, Routledge 2012, p. 126.
↑  Edmundo Lupieri, The Mandaeans: The Last Gnostics, Eerdmans Publishing 2001, p.12.
↑  G.R.S. Mead, Gnostic John the Baptizer: Selections from the Mandaean John-Book, Library of Alexandria, 1924. p. 137.,
↑  Sydney Smith, "Sabians and Christians of St. John," The Edinburgh Review 152 (1880), pp. 122-124.
↑  "Explanation of Daniel's Interpretation of Nebuchadnezzar's Dream, Lesson given by Mirza Abul Fazl, Sunday, October 6, 1901, Chicago", STAR OF THE WEST, 3 (April 28, 1916), pp. 23-24.
↑  Extracts from Ethel Stefana Drower, 1937, Mandaeans of Iraq and Iran
↑  Jaakko Hämeen-Anttila, "Continuity of Pagan Religious Traditions in Tenth-Century Iraq," Ideologies as Intercultural Phenomena: Proceedings of the Third Annual Symposium of the Assyrian and Babylonian Intellectual Heritage Project (Held in Chicago, USA, October 27-31, 2000), Mimesis, 2002, pp. 90-92.
↑  de Blois, François, “Sabians”, Encyclopaedia of the Qurʾān, s.v.
↑  F. de Blois, "Naṣrānī (…) and ḥanīf (…).Studies on the religious vocabulary of Christianity and Islam," BSOAS 65 (2002), pp. 1-30.
↑  Zaid Sabah, "Sabian sect keeps the faith," USA TODAY, 9/28/2007.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: sh85059087  TDVİA: sabiilik
גר תושב

גר תושב הוא מושג שהשתנתה הגדרתו במהלך הדורות. באופן כללי, זהו גוי שמותר לו לגור בארץ ישראל ומכאן שמו גר תושב, וזוכה למעמד הלכתי ייחודי, בזכות העובדה שהוא מקבל על עצמו את שבע מצוות בני נח– חרף האיסור 'לא תחנם'.