stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גינטר פרידלנדר
קורות חיים

גינטר פרידלנדר נולד ב-8 באפריל 1902 בקניגסהוטה בשלזיה עילית במזרח גרמניה - אזור תעשיית פחם מתפתח. אמו פאולה לבית קובר, ואביו אהרון אדולף פרידלנדר, סוחר בתחום ההנעלה.
בשנת 1912 כשגינטר היה בן 10, משפחת פרידלנדר עזבה את קניגסהוטה, ששכנה באזור תעשייתי ספוג אבק פחם, ועברה מערבה לרטיבור, שבה התגוררה קהילה יהודית קטנה.
בגיל 11, הצטרף גינטר לתנועת הנוער היהודית "בלאו וייס" בסניף רטיבור. במקביל ללימודיו בתחום מדעי הטבע, גינטר כתב סיפורים ומחזות שנגעו להתרחשויות סביבו, משמעות החיים וכמיהתו לארץ ישראל ולירושלים כמו:"בארץ אבותינו", "שיר אשיר לירושלים", "פרספונה שליחת האביב", "יעקב החולם". בשנת 1920 התקבל ללימודי רוקחות באוניברסיטת פרידריך וילהלם בברסלאו, והיה חבר בתנועת הסטודנטים הציונים Kartell Jüdicshe Verbindungen) KJV) בעיר. עם סיום הבחינות לתואר ראשון, פרידלנדר נסע לאוניברסיטת ברן ועשה דוקטורט בהנחית פרופ' אלכסנדרו טשירטש.
ביולי 1927, קיבל תואר ד"ר לפילוסופיה על עבודתו "מחקרים בתולדות ההתפתחות בתחומים הפרמקולוגי- בוטני והפרמקולוגי-כימי" בהצטיינות יתרה. לאחר קבלת התואר, חזר גינטר לברסלאו ועבד כאסיסטנט של ד"ר א. רופ במכון האוניברסיטאי לרוקחות. ניהל את המעבדה, הדריך סטודנטים לרוקחות בשני הסמסטרים האחרונים ללימודיהם, והודרך על ידי ד"ר רופ בנושא אבחון כמותי ברוקחות. בנובמבר 1929, קיבל דיפלומת רוקח בחתימתו של ד"ר שוצול, השר הפרוסי לרווחת העם.
באפריל 1930, גינטר עבר לעיר גרליץ כדי לנהל את בית המרקחת והמעבדה של דודתו, אלזה קובר, שנקרא "בית המרקחת המלכותי בגרליץ" - "(1883) Krönen Apotheke Görliz". אלזה קובר הייתה אלמנת מלחמת העולם הראשונה ואם שכולה לבנה יחידה. בעלה, מקס קובר דודו של גינטר, אחיה של אמו פאולה, היה רוקח ובעל בית המרקחת בגרליץ. הוא גויס במלחמת העולם הראשונה, נפצע במלחמה ומת מפצעיו. ב-31 במאי 1933, ארבעה חודשים לאחר עליית הנאצים לשלטון, וחודשיים לאחר מסע ההשפלה שהעבירו הנאצים את היהודים בעלי המקצועות החופשיים בגרליץ ובהם גינטר פרידלנדר, הוא הפליג לנסיעת איתור מקום להקמת מפעל לתרופות בארץ ישראל שייקרא "טבע". במסעו בארץ ישראל, גינטר החליט להקים את המפעל בירושלים, וחזר לגרמניה.
תנועת הנוער "בלאו וייס" שגינטר היה מחניכיה ברטיבור חינכה לצאת לטבע, להכיר ולאהוב את הצמחים הגדלים בו. מאז הצהרת בלפור ב-1917, התנועה אימצה את ערכי הציונות וחינכה ברוחה. הצהרת בלפור הייתה אירוע מכונן בחייו של גינטר בן ה-15. הוא כתב סיפורים, שירים ומחזה הקשורים לארץ ישראל וניתב את חייו להגיע לארץ ישראל ובהמשך, לייצר תרופות מצמחי מרפא הגדלים בארץ ישראל.
קורות חיים > פועלו הציוני

כסטודנט באוניברסיטת פרידריך וילהלם, גינטר השתייך לתנועת הסטודנטים הציונית, והיה פעיל בה במטרה לעלות לארץ ישראל באחד הימים. כרוקח בגרליץ, גינטר פרידלנדר היה חבר פעיל בחוג הציוני ונתן הרצאות בנושאי ארץ ישראל. עם עליית הנאצים לשלטון וחוויית ההשפלה שעבר, החליט שהגיע הרגע לעלות לארץ ישראל, ולהקים בה מפעל פרמצבטי שייצר תרופות מצמחי מרפא הגדלים באדמתה. ב-2 באפריל 1934 עלה ד"ר פרידלנדר עם אשתו הראשונה שרלוטה לארץ ישראל. כעבור כחודש, עלתה לארץ דודתו ושותפתו אלזה קובר.
קורות חיים > בחירתו בשם "טבע" למפעל התרופות העתידי

”אנו שואפים לעזור לטבע האדם באמצעים שאנו מבקשים להפיק מן הטבע” - את המשפט הזה כתב גינטר פרידלנדר בשנת 1923, בהיותו בן 21, כשעיצב את חזונו בוועידה השנתית של "בלאו וייס" בהוהנברג. צירי הוועידה נפגשו עם ד"ר חיים ויצמן שאמר להם: "תעשייה היא הבסיס והיסוד בהתפתחותו של מקום. בארץ ישראל אין שום תעשייה. התכוננו לצרכיה של ארץ ישראל, הזקוקה למומחים בתעשייה יישומית והקימו תעשייה". בני הדודים קורט גרונוולד וגינטר פרידלנדר כצירים בוועידה, החליטו אז ליישם את דבריו של חיים ויצמן וגינטר אמר: "בבוא היום כשנעלה לפלשתינה, נקים בה מפעל תרופות וברוח ה"בלאו וייס" נקרא לה "טבע", ואת התרופות נייצר מחומרים מהטבע ומצמחים הגדלים בפלשתינה – ארץ ישראל".
בארץ ישראל עבדו אז כרוקחים אנשים שלא השלימו את חוק לימודיהם ברוקחות ולא קיבלו תעודת הסמכה. כדי לסייע להם לעשות זאת, ד"ר פרידלנדר ניסח ב-5 במאי 1934, תזכיר הכולל נקודות יסוד להקמת קליניקה ומכון אוניברסיטאי בירושלים, מטרתם להוות את הבסיס לבית הספר לרוקחות. במכון יינתנו קורסים מקצועיים לרוקחים אשר לא השלימו את לימודיהם הפורמליים, ובית המרקחת יהיה הבסיס לפרמקופיאה העברית.
ב־19 באפריל 1935, גינטר שלח תזכיר לפרופסור אוטו ורבורג, מחלוצי המחקר המדעי של הטבע בארץ ישראל ומנהל המחלקה לבוטניקה באוניברסיטה העברית. ובו הצביע על הצורך בהקמת בית ספר לרוקחות בארץ ישראל, כדי להכשיר רוקחים שהם אנשי מקצוע טובים. בתזכיר שרטט תוכנית, שכללה את הדרוש להקמת בית הספר: צרכים, שטח, מכשור, מורים ועוד. ד"ר וורבורג השיב וטען שהתוכנית המוצעת על ידי פרידלנדר יקרה מאוד, אין לכך תקציב ולכן אינה יישומית.
קורות חיים > ד"ר גינטר פרילנדר ואלזה קובר מייסדים את "טבע" - מפעל תרופות בירושלים

מפעל "טבע" נוסד בירושלים ב-1 במאי 1935, על ידי ד"ר פרידלנדר ודודתו אלזה קובר. שם החברה הרשום: טבע חברה לתעשייה פרמצבטית וחימית למזרח התיכון בע"מ, ירושלים (א"י). המפעל הוקם בהשקעה של 4,900 ליש'ט, חלקה מהון עצמי וחלקה מהלוואות שהועמדו לרשות עולי גרמניה להקמת מפעלים. מצוקת אשראי הביאה לכניסתו של הבנקאי ד"ר אלפרד פויכטוונגרכשותף ב"טבע" ב-33%. בשנת 1951 פויכטוונגר יזם, את כניסתה של "טבע" לבורסה בתל אביב כחברת מניות ציבורית רשומה. פרידלנדר נהג לומר בתקופות קשות מבחינה כלכלית, שלמפעל תרופות יש בסיס איתן משום ש"אמא יהודייה תקנה תמיד תרופות לילדיה". במלחמת העולם השנייה המפעל סיפק תרופות לצבאות בעלות הברית ובמיוחד לצבא הבריטי ששהו במזרח התיכון. במסגרת הקשרים עם הצבא הבריטי, ביקר במפעל אלן גורדון קניגהם - הנציב העליון מטעם שר המושבות והאחראי על המנדט הבריטי. ביקורו האדיר את שם "טבע" בשוק התרופות ונתן תנופה להתפתחותה. ד"ר פרידלנדר שם דגש במפעל "טבע" על חינוך והכשרת עובדים למקצועות השונים הדרושים במפעל, ועל הקניית השכלה רחבה והשתתפות בקורסים שונים גם מחוץ למפעל. ב-1959 - הסקציה הפרמצבטית של התאחדות התעשיינים ערכה סקר בין חברות הפרמצבטיות בישראל לפי מספר מדדים, ומפעל "טבע" בירושלים דורג במקום הראשון. תוצאות הסקר הוכיחו שהשוק אוהב את תכשירי "טבע", אשר רבים מהם פרי פיתוחם של ד"ר פרילנדר וצוות המפעל. גאוות היחידה של העובדים עלתה, הם חשו שיש שכר ליוזמה, לרעיונות, לביצוע הקפדני ולכוח האדם המעולה.
בתקופת מלחמת העולם השנייה ועד עזיבת שלטון המנדט הבריטי, מפעל "טבע" ייצא לארצות ערב, וסיפק תרופות לצבא הבריטי ששהה בארצות הים התיכון. ב-1941 - ד"ר פרידלנדר יזם הצגת תכשירי מפעל "טבע" בתערוכה בקהיר, שנערכה על ידי סוכנות הפצה המרכזית של תרופות למצרים, סודאן, סוריה ולבנון. בהמשך, מפעל "טבע" ייצא לארצות הברית, ברית המועצות, מוסדות בריאות בדנמרק, צ'כיה, איראן ובורמה. בשנת 1954, מפעל "טבע" קיבל תעודת מפעל מצטיין מנשיא המדינה יצחק בן-צבי. בשנת 1964, התפתחו קשרים עם חברת "סינטקס מקסיקו", "Schering Plough" ואחרות.
קורות חיים > תרופות שפותחו על ידי ד"ר פרידלנדר וצוותו

אופטלגין – תכשיר להורדת חום ושיכוך כאבים. פרידלנדר נתן את השם לתכשיר מלשון אופטימום (Optimum) ואלגין (Algin).
ביטופל (Bitupal) - תכשירי לטיפול בעור ושניתנו כנוזל, קרם ומשחה, כמו קרם לויקוביטופל קורדלטה (L.B.C). אשר הופקו מביטומן אספלטיט מים המלח. ב-1959 - אושר תכשיר הביטופל על ידי מינהל התרופות האמריקאי FDA, לשיווק בשוק האמריקני. שם התכשיר ביטופל בא משילוב המילים "ביטומן" ו"פלשתינה". החל מ-1959,האספלטיט נאסף מהים על ידי קיבוץ עין גדי ונשלח ל"טבע" בירושלים.
אנובה (Anova), מדינון – ס (Madinon – s) - שני הורמונים לעיכוב הביוץ וויסות של המחזור החודשי.
פוליאנדרין (Foliandrin) - תכשיר המופק מצמח הרדוף הנחלים, וניתן כטיפות, טבליות ופתילות לטיפול בבעיות של אי ספיקת לב, שריר לב, פרפור, בצקת ועוד.
דיסטונל (Dystonal) - תכשיר לטיפול במתח בשרירים.
פנבריטין (Penbritin) - תרופה אנטיביוטית מקבוצת הפניצילין המשמשת לטיפול בזיהומים חַיידַקיים וניתנת כקפסולה.
קורות חיים > שיתופי פעולה מחקריים

בשנת 1966 התקיימו שיתופי פעולה בין ד"ר פרידלנדר וצוות מפעל "טבע" לבין האוניברסיטה העברית ושני בתי חולים בכמה פרויקטים מהם:
פניל-אטיצטיל-סליציט (Phenyl-Ethylacetyl-Salicylate).
אריתרומיצין אמבונט (Erythromycin Embonte).
שיתוף פעולה עם בית החולים "תל השומר", שבו טופלו חולים במשחת לויקוביטופל קורדלטה (L.B.C) ונערכו תצפיות קליניות אחר תגובת החולים, על ידי פרופ' ל. ציפרקובסקי וד"ר א. פיינשטיין.
ביוזמת פרופ' אריה דוסטרובסקי וסאגר, נערכו תצפיות קליניות נרחבות אחר חולים שטופלו בתכשיר ביטופל. התצפיות הקליניות הודרכו על ידי פרופ' קצנלבוגן מבית החולים "בילינסון" ופרופ' ברלין מ"הדסה" תל אביב.
קורות חיים > שנותיו האחרונות

במחצית שנות השישים, אלזה קובר דודתו ושותפתו של ד"ר פרידלנדר, מכרה את חלקה במניות השליטה של החברה שעמד על 1/3, לבנק לפיתוח התעשייה. מעתה השותפים ב"טבע" היו ד"ר גינטר פרידלנדר, ד"ר אלפרד פויכטוונגר והבנק לפיתוח התעשייה. בשנת 1967, היו למפעל "טבע" בשכונת בית וגן בירושלים, 250 תכשירים, היקף הייצור עמד על 9 מיליון ל"י, היקף היצוא על 1.75 מיליון ל"י ותשלום הדיבידנד השנתי לבעלי המניות עמד על 8%. ד"ר פרילנדר ואלזה קובר החליטו אז להעביר את המפעל משכונת בית וגן הגדלה וצומחת, לאזור תעשייתי מתאים. הרשויות נתנו לחברה בתנאים נוחים כמפעל תעשייתי נדרש, 17 דונם בהר תמיר בירושלים. בבורסה לניירות ערך בתל אביב, נציגי מפעל "אסיא – צרי" רכשו בהתמדה את מניותיה הרגילות של "טבע", ובמניות השליטה התחולל שינוי. ד"ר אלפרד פויכטוונגר החליט לצאת מן השותפות ומכר את מניות השליטה שלו למפעל "אסיא – צרי". הבנק לפיתוח התעשייה החליט לצאת מן השותפות ולמכור את מניות השליטה שלו במכרז. כוחו של ד"ר פרידלנדר נחלש. הוא רצה לשמור על "טבע", מפעל חייו בבעלותו, וניגש למכרז ביחד עם ד"ר ראובן הכט, אך הם הפסידו למפעל "אסיא – צרי" שהציע מחיר יותר גבוה, וזכה במכרז. מעתה היו בבעלות "אסיא – צרי" 66% ממניות השליטה של "טבע". כשפרידלנדר שמע על תוצאות המכרז, הוא קרס והתמוטט. בסוף נובמבר 1968, ד"ר פרילנדר מכר את מניותיו למפעל "אסיא – צרי" ופרש לגמלאות. גינטר פרידלנדר נפטר ונקבר בבית העלמין הר המנוחות בירושלים ב-25 במאי 1975.
קורות חיים > פעילותו הציבורית

בשנים 1930 - 1934, ד"ר פרידלנדר היה פעיל בחוגים הציוניים בגרליץ. מ-1935 ואילך, פעיל בהתאחדות עולי גרמניה ומרכז אירופה. בין השנים 1950 - 1953, חבר בצוות ההקמה ומעצבי דמותו של בית הספר לרוקחות בירושלים. בשנות החמישים והשישים למאה העשרים, גינטר פרידלנדר שימש כנציג התעשייה הפרמצבטית בהתאחדות התעשיינים.
קורות חיים > חיים פרטיים

בשנת 1931 גינטר נישא לשרלוטה (לוטה) מיוזם ונולדו להם שני ילדים. לאחר 14 שנות נישואים, הם התגרשו. במאי 1945, נישא גינטר בשנית ליוהנה (הנזי) זינגר לבית כהן, אם לבן מנישואיה הראשונים, ונולדה להם בת אחת, נעמי, שנישאה לפרופ' זליג אשחר (לימים התגרשו).
הנצחה

תשלובת טבע תעשיות פרמצבטיות בע"מ, מעניקה בכל שנה שנייה לחוקרים מצטיינים את פרס מייסדי טבע (אורכב 27.11.2016 בארכיון Wayback Machine) וביניהם ד"ר גינטר פרידלנדר.
ב-14 בספטמבר 2016, נחנכה בירושלים כיכר בצומת הרחובות שחראי - חקלאי בשכונת בית וגן, על שם דר' גינטר פרידלנדר מייסד חברת "טבע", חלוץ תעשיית התרופות בארץ ישראל.
לקריאה נוספת

אלכס לויצקי – "שורשיה העמוקים של טבע, 60 שנה להקמת החברה" - סינתיזיס כתב עת ישראלי לתעשיית הכימיה, הביוטכנולוגיה והפרמצבטיקה, גיליון מס' 5, יולי 1964
In der Paracelsus-Apotheke begegnen die Kunden jetzt dem Mann wieder, der hier einst Medizin verkaufte und später einen Weltkonzern gründete.- Sächsische Zeitung.
Daniela Pfeiffer -Schaufenster erinnert an ein jüdisches Leben
הערות שוליים

↑  סיפור משפחת פויכוונגר, באתר מלון בכל מקום
1 2  פרופסור אריה אינגבר, תולדות רפואת עור ומין בישראל, באתר בית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים
↑  פרופסור אריה אינגבר, תולדות רפואת עור ומין בישראל, באתר בית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית,ירושלים
↑  האוניברסיטה העברית בירושלים, בית הספר לרוקחות בירושלים (ארכיון)
↑  זוהר שחר לוי, גרושת הממציא של פטנט קייט פארמה תובעת חלק מהכסף, באתר כלכליסט, 16 בינואר 2018
↑  האוניברסיטה העברית בירושלים, בית הספר לרוקחות, כיכר חדש על שם ד"ר גינטר פרידלנדר, באתר בית הספר לרוקחות(הקישור אינו פעיל)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312217405171  BnF: cb16724773q (data)  GND: 1031659897  ISNI: 0000 0001 1456 1421  LCCN: no2011028137  RERO: 02-A024888242  SUDOC: 189267364  VIAF: 120139690   WorldCat (עם VIAF): 120139690 
]









]
חברי תנועת בלאו ווייס ברטיבור במחנה קיץ 1920. גינטר פרידלנדר שני מימין בשורה השלישית
ד"ר גינטר פרידלנדר לאחר קבלת הדוקטורט. ברן יולי 1927
ייצוא תרופות לבורמה 1954
ב־14 בספטמבר 2016, נקראה כיכר על שמו של ד"ר גינטר פרידלנדר בשכונת בית וגן בירושלים
פניצילין

|  בטיחות |
| --- | --- |
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון B 
 
המבנה הקבוע של פניצילין; השרשרת הצדדית, משמאל, מסומנת ב-R
פניצילין (Penicillin) היא קבוצת תרופות אנטיביוטיות מסוג בטא לקטם. אנטיביוטיקה זו, המופרשת באופן טבעי על ידי זנים של פטריית העובש פניציליום, גורמת לעיכוב האנזים טרנספפטידאז המשתתף בבניית הפפטידוגליקן בדופן התא של חיידקים, ובכך גורמת להרס של תא החיידק.
הפניצילין התגלתה בשנת 1928 על ידי אלכסנדר פלמינג, והיא נכנסה לשימוש קליני נרחב למעלה מעשור לאחר מכן, לאחר שהווארד פלורי וארנסט בוריס צ'יין הצליחו לזקקה בצורה שאפשרה את פיתוחה כתרופה. למעשה, זו האנטיביוטיקה הראשונה שנתגלתה והשנייה שנעשה בה שימוש קליני, אחרי הסולפונאמיד (סולפה).
לבנזילפניצילין, אב הטיפוס של הפניצילינים, פעילות נגד מרבית החיידקים הגראם-חיוביים, נגד נקדים גראם-שליליים ונגד מינים של חיידקים אל-אווירניים. עד מהרה התגלו זני חיידקים עמידים לפניצילין, אולם הפיתוח של פניצילינים סינתטיים למחצה הרחיב את טווח הכיסוי החיידקי של התכשירים בקבוצה זו לזני Staphylococcus מפרישים פניצילינאז ולמתגים גראם-שליליים.
גילויה של הפניצילין חולל מהפכה ברוקחות וברפואה והביא למיגורם של זיהומים, שבעבר היו קטלניים וגרמו למותם של מיליונים.
היסטוריה > גילוי הפניצילין

כבר בשנת 1897 פרסם הרופא הצרפתי, אז סטודנט לרפואה במכון פסטר, ארנסט דושן, מאמר על יחסי הגומלין בין פטריות וחיידקים. במאמר תיאר את עיכוב הגידול של חיידקי Escherichia coli על ידי הפטרייה Penicillium glaucum, אולם עבודתו לא זכתה להתייחסות ונשכחה. מיד לאחר השלמת לימודיו התגייס לצבא ולא המשיך במחקר.
ב-1928 הבחין אלכסנדר פלמינג, רופא וביוכימאי, בזיהום פטרייתי על פני צלחת פטרי שבה גדלו חיידקי Staphylococcus aureus. הזיהום עצמו היה שגרתי, אך הוא שם לב לכך שמושבות החיידקים בסביבת הפטרייה היו קטנות ופגועות יחסית למושבות החיידקים המרוחקות מהפטרייה. הוא גילה שחומר פעיל מסוים שמייצרת הפטרייה הוא הגורם להרג החיידקים וקרא לחומר פניצילין.
פלמינג פרסם את ממצאיו בשנת 1929, אך הם לא עוררו עניין בקרב הציבור ובקרב עמיתיו המדענים כאחד. הוא המשיך לחקור את הפניצילין, ומצא שהפניצילין היה חזק מכל חומר אנטיבקטריאלי אחר שהיה בנמצא עד לאותה העת. לא זו בלבד, אלא גם שחומר זה נמצא לחלוטין בלתי מזיק לאדם וכך גברה תועלתו הרפואית פי כמה.
פלמינג אשר עבד לבדו חסר את הציוד הדרוש לביצוע מחקרים בסדר הגודל הנדרש, ומלבד זאת, לא הצליח לבודד את הפניצילין ולהפיק תמיסה טהורה ודומה, משום שבלתי אפשרי היה לגדל את הפטרייה בכמויות משמעותיות. הוא חדל לעבוד עם הפניצילין בשנת 1934 וחדל לנסות לטפח זאת בשנת 1940.
היסטוריה > פיתוח הפניצילין כתרופה

עשר שנים לאחר גילוי הפניצילין על ידי פלמינג החל הווארד פלורי להתעניין בנושא המחקר האנטיביוטי, ובמהלך חיפושיו אחר מאמרים בנושא נתקל בזה של פלמינג והתעניינותו בנושא התעוררה. פלורי החל לחקור את הפנצילין יחד עם ארנסט בוריס צ'יין ועבד במעבדה מצוידת וממומנת היטב.
צ'יין התחיל לעבוד עם הפניצילין לראשונה במעבדתו של פלורי ואף גילה תת-תרבית של אותה תרבית מקורית שהתגלתה על ידי פלמינג לראשונה. היו שטענו שפלורי, אשר עמד בראש צוות המחקר, היה חסר ידע אמיתי בנושא, אך טענה זו נמצאה חסרת בסיס, שכן פלורי החל להתעניין בנושא עוד בתקופתו של פלמינג, וידיעותיו בנושא האנטיביוטיקה היו למעשה רבות מאוד.[דרוש מקור] היה זה גם צ'יין שהצליח לייצר לבסוף תמצית מזוקקת של פניצילין והחל להתנסות איתה. צ'יין ופלורי החלו במהרה לנסות את האנטיביוטיקה על יצורים חיים והזריקו את הפניצילין הטהור לגופן של חיות מעבדה. הניסויים הוכתרו בהצלחה ולחיות לא נגרם שום נזק. פלורי וצ'יין הוכיחו כי לפניצילין אכן יש פוטנציאל כתרופה אנטיביוטית.
בעיה אחת נותרה בעינה והיא הפקת הפניצילין. אמרה שהומצאה על יד חבריהם של פלורי וצ'יין למעבדה מדגימה זאת: ”אתה יכול להוציא יותר זהב ממי מלח, מאשר פניצילין מתוך התמיסה”.
הפניצילין נכנס לשימוש בשנת 1942. עם התקדמות מלחמת העולם השנייה באירופה, הפך הפניצילין למוצר יקר ערך עד מאוד, ואומרים כי היה שווה פי כמה ממשקלו בזהב. למרות מאמציהם הרבים של צ'יין ופלורי, הם נוכחו לדעת שהתמיסה הראשונית שאותה גילה פלמינג אינה טובה מספיק, ולכן יצאו בחיפוש אחר פניצילין יעיל יותר. זה נמצא בדמות Penicillium chrysogenum. אך גם תרבית זו לא הספיקה ולכן החלו המדענים להקרין על התרבית קרני רנטגן ועל-סגול וגרמו למוטציות בתא אשר הובילו לבסוף לפטרייה המייצרת פניצילין בשיעור של פי אלף מהמקורית. דרכי ייצור חדשות ומועילות יותר נמצאו ונסללה דרכו של הפניצילין אל שימוש ציבורי רחב היקף.
היסטוריה > ייצור המוני של פניצילין

מצע המזון של פטריית הפניצילין מוכרח להכיל מרכיבים מסוימים: סוכרים, מקור חנקני שממנו מסנתזת הפטרייה חומצות אמינו וחלבונים, וחומרים שתפקידם לשמור על ריכוז קבוע של יוני מימן. בתחילה, השתמשו הכימאים פלורי וצ'יין בסוכרוז כמקור אנרגיה כדי להפיק את הפטרייה ובעקבות כך את הפניצילין שהיא מפרישה. בארצות הברית הוחלף הסוכרוז בלקטוז אשר שימש במשך שנים מספר בתעשיית הפניצילין. הלקטוז הוא סוכר יקר יחסית ולכן הוחלף בגלוקוז ואחר כך בדבשה או בעמילן.
עם שגשוג משק הדגנים בארצות הברית נוסו תמציות גולמיות של תירס וחיטה אשר נמצאו בשפע באותו הזמן. תמציות אלו היו למקור של חנקן בשביל הפטרייה והתברר כי הן מביאות לשיפור ניכר בתפוקת הפניצילין. תוספת נגזרת של החומצה הפנילאצטית לקרקע המזון כמקור לבניית השרשרת הצדדית של הפניצילין תרמה אף היא להעלאת הניצולת, ואף התברר שבנוכחות חומצה פנילאצטית מתקבל רק פניצילין אחד ולא תערובת, דבר אשר הקל מאוד על בידודו של התוצר הסופי.
הפטרייה המייצרת את הפניצילין זקוקה לחמצן, ולכן היא מתפתחת רק על פני שטח תרביות הגידול. נמצא שניעור של מכלי הגידול מגדיל במידה ניכרת את כמות הפניצילין המופק על ידי הפטרייה. לפיכך, חוברו מכלי התסיסה למנועים אשר הרטיטו אותם ואת תכולתם ללא הרף. זמן לא רב עבר ושיפור נוסף הושג באמצעות בעבוע אוויר מתחתיות כלי הגידול. טכניקה זו אפשרה לקיים את תהליך התסיסה בכל נפח הנוזל ואפשרה לוותר על מנועי הטלטול המסורבלים.
בנזילפניצילין (פניצילין G), המכיל שרשרת של חומצה פנילאצטית, היה הפניצילין הראשון שיוצר בקנה מידה תעשייתי. פניצילין זה זול לייצור ונמצא בשימוש מאז.
היסטוריה > פיתוח פניצילינים סינתטיים למחצה

להתקדמות רבה בתחום ייצור הפניצילין תרמה חברת התרופות הבריטית ביצ'ם (Beecham), אשר גילתה כי בתרבית גידול החסרה את מרכיב השרשרת הצדדית של הפניצילין, הפטרייה מייצרת בעיקר חומצה 6-אמינופניצילנית. לשלד חומצי זה כשלעצמו יכולות אנטיביוטיות חלשות, אבל תגלית זו פתחה אפשרויות רבות ונרחבות לנגזרות רבות אחרות של הפניצילין.
פניצילינים סינתטיים-למחצה אשר בנו את שלדם במתקן התסיסה ואת מרכיביהם במעבדה החלו להופיע בשוק, הראשון שנכנס לשימוש היה המתיצילין אשר היווה פתרון לבעיית עמידות החיידקים באמצעות מרכיביו הייחודיים הסינתטיים. חסרונו היה באי-יציבותו בחומצות, ומלבד זאת, הוא גם היה חלש יותר מפניצילין G הוותיק, והדבר חייב מתן של כמויות גדולות יותר ממנו. עם השנים פותחו פניצילינים אחרים, בעלי טווח רחב יותר לכיסוי מגוון גדול יותר של מחוללים.
סוגים

מקובל לחלק את קבוצת הפניצילינים למספר סוגים בהתאם לטווח הפעילות שלהם.
פניצילינים טבעיים – פניצילינים אשר פעילים נגד חיידקים גראם-חיוביים, חיידקים אל-אווירניים ומספר זנים של נקדים גראם-שליליים שאינם מייצרים פניצילינאז. לתרופות הללו אין פעילות אנטיביוטית טובה נגד מתגים גראם-שליליים.
בנזילפניצילין (פניצילין G) הוא אב הטיפוס למשפחת הפניצילינים. ניתן לתתו בהזרקה בלבד ולא דרך הפה, כיוון שהוא מתפרק בקיבה על ידי חומצת מימן כלורי.
פנוקסימתילפניצילין (פניצילין V) הוא בעל טווח פעילות אנטיבקטריאלי דומה לשל בנזילפניצילין. יתרונו בכך שהוא עמיד לפירוק בקיבה ולכן ניתן לתת אותו באופן פומי. פנוקסימתילפניצילין הוא טיפול הבחירה לדלקת גרון הנגרמת מ-Streptococcus pyogenes.
פניצילינים עמידים לפניצילינאז - פניצילינים אשר פעילים נגד חיידקים גראם-חיוביים ובפרט זני Staphylococcus המייצרים פניצילינאז. על כן הם גם נקראים גם פניצילינים אנטי-סטפילוקוקליים. אב הטיפוס של קבוצה זו הוא המתיצילין, אשר כבר אינה בשימוש בשל פרופיל תופעות הלוואי שלה. תרופות אחרות בקבוצה זו הן נפצילין ואיזוקסזוליל פניצילינים: אוקסצילין, קלוקסצילין, דיקלוקסצילין ופלוקלוקסצילין. לקבוצה זו שיירים כימיים המונעים את זיהוים על ידי הפניצילינאז. עמידות של Staphylococcus לתרופות אלה, כגון בזן MRSA, נובעת מייצור טרנספפטידאז (PBP) שונה שלא נקשר לתרופות אלה.
אמינופניצילינים - פניצילינים שלהם פעילות משופרת ומורחבת כנגד חיידקים גראם-שליליים, כדוגמת Escherichia coli ,‏ Haemophilus ,‏ Moraxella ,‏ Salmonella ו-Shigella . פעילות זו מתאפשרת בין היתר על ידי קבוצת האמינו הטעונה, אשר מקלה את המעבר של התרופה דרך פורינים שבקרום התא החיצוני של החיידק. עם זאת, תרופות מקבוצה זה אינן עמידות לבטא לקטמאז המייצרים חלק מהזנים הגראם-שליליים. קבוצה זו כוללת:
אמפיצילין
אמוקסיצילין הניתן באופן פומי
קרבוקסיפניצילינים - פניצילינים הפעילים גם נגד חלק מן החיידקים הגראם-שליליים העמידים לאמפיצילין, כגון Pseudomonas aeruginosa . אינם בשימוש בשל צורך במינונים גבוהים ותרופות אחרות יעילות מהם. קבוצה זו כוללת:
טיקרצילין
קרבניצילין
אינדניל קרבניצילין
אוריידופניצילינים - בדומה לקרבוקסיפניצילינים פעילים נגד Pseudomonas aeruginosa .
פיפרצילין
אזלוצילין
מזלוצילין
פניצילינים המשלבים מעכב בטא לקטמאז - שילוב פניצילין/מעכב בטא לקטמאז מרחיב את טווח הפעילות של התרופה. מעכבי בטא לקטמאז נקשרים לאנזים זה אצל החיידק, ומונעים את הריסת טבעת הבטא-לקטם המאפיינת את קבוצת הפניצילין וחיונית לפעילותה.
אמוקסיצילין/חומצה קלוולנית
אמפיצילין/סולבקטם
פיפרצילין/טזובקטם
כימיה

מולקולת הפניצילין מורכבת משלד של חומצה 6-אמינופניצילנית, העשויה שתי טבעות, מרובעת בטא לקטמית ומחומשת תיאזולידינית, ומשייר צדדי המשתנה בין הפניצילינים השונים ומסומן באות "R". באותה התקופה סברו כימאים כי טבעת מרובעת אינה יכולה להתקיים בחומר טבעי עקב מתחים כימיים המקשים על קיומה; לפיכך, עם גילויו טמן מבנה הפניצילין הפתעה מרתקת לציבור הכימאים. במרוצת הזמן נתגלו חומרים נוספים בעלי טבעות מרובעות, אך לפניצילין שמורה זכות הראשונים.
הטבעת המרובעת היא האתר הפעיל בפניצילין, והיא זו המגיבה עם הטרנספפטידאז ומעכבת אותו. הטבעת מכילה קבוצת קרבוניל ומיד לצדה אטום חנקן. תרכובות אורגניות כאלו קרויות אמידים, ואמידים הסגורים בטבעת קרויים לקטמים. אות יוונית מתווספת לשם הלקטם לציון מספר האטומים בטבעת, ובמקרה של פניצילין, שטבעתו מכילה ארבעה אטומים – בטא לקטם. הטבעת המחומשת של הפניצילין, תיאזולידין (Thiazolidine), מכילה אטום גופרית, וקשורה אליה קבוצת קרבוקסיל ושתי קבוצות מתיל. מקורו של אטום הגופרית בציסטאין ושל קבוצות הקרבוקסיל והמתיל הוא בוולין.
השיירים הצדדיים השונים מקנים תכונות כימיות, וכפועל יוצא פרמקולוגיות, לסוגי הפניצילין השונים. פנוקסימתילפניצילין, למשל, עמיד בפני חומציות, כך שניתן ליטול אותו דרך הפה, משם יגיע לקיבה ולא ייהרס על ידי חומצת המימן הכלורי המצויה שם. מתיצילין, לעומת זאת, אינו עמיד בפני חומציות, על אף שגם הוא מכיל טבעת בנזן בקבוצה הצדדית, כך שהמתן שלו מתבצע בעירוי.
תהליך הייצור של בנזילפניצילין בפטרייה מתבצע בשלושה שלבים. השלב הראשון הוא דחיסה של שלוש חומצות אמינו: חומצה אלפא-אמינואדיפית, ציסטאין וולין לתלת-פפטיד, ACV. תוך כדי תהליך הדחיסה, המזורז על ידי האנזים ACV סינתטאז, מתבצעת אפימריזציה של ולין מתצורה L ל-D. השלב השני הוא חמצון ACV, שהיא מולקולה קווית, לאיזופניצילין N בעלת שתי הטבעות באמצעות האנזים איזופניצילין N סינתאז. לחומר זה פעילות אנטיביוטית חלשה. השלב האחרון הוא טרנסאמידציה, שבמסגרתה השייר הצדדי אלפא-אמינואדיפיל של איזופניצילין N מוסר בעבור שייר פנילאצטיל באמצעות איזופניצילין N N-אצילטרנספראז.
הסרת השייר הבנזילי מבנזילפניצילין ליצירת חומצה 6-אמינופניצילנית היא הבסיס ליצירת הפניצילינים הסינתטיים למחצה.
מנגנון הפעולה

הטבעת הבטא לקטמית שבפניצילין מעכבת את החלבון הקושר פניצילין (PBP) שהוא סוג של טרנספפטידאז, שתפקידו לבנות קשרים צולבים בין יחידות הפפטידוגליקן בדופן התא של החיידק. לפניצילין דמיון לצמד חומצות האמינו אלנין שבקצה השרשרת הפפטידית המחוברת לחומצה N-אצטילמורמית, אחת מיחידות הפפטידוגליקן. על בסיס הדמיון הזה הוא נקשר ל-PBP דרך חומצת האמינו סרין באתר הפעיל, והטבעת הבטא לקטמית נפתחת ליצירת קשר קוולנטי בלתי הפיך עם הסרין. מאחר שבחיידקים מתקיימים באופן פיזיולוגי תהליכי שיווי משקל של פירוק ובנייה של הפפטידוגליקן, תאי החיידקים, בפרט חיידקים גראם-חיוביים שלהם דופן עבה בת 50–100 שכבות ללא קרום תא חיצוני, חשופים בעקבות העיכוב של האנזים לדלדול דופן התא וכתוצאה מכך ללחצים אוסמוטיים גבוהים ולפירוק, כשעיקר הפעולה של האנטיביוטיקה היא על חיידקים מתחלקים.