stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פסח לרנר
ביוגרפיה

לרנר למד בישיבת נר ישראל בבולטימור.
לרנר מונה ב-1991 לחבר המועצה הארצית של ישראל הצעיר, ושימש במשך כעשרים שנה כיו"ר ישראל הצעיר עד 2012, וקיבל את התואר סגן יו"ר ישראל הצעיר בדימוס.
לרנר היה מהפעילים לשחרור יונתן פולארד.
ב-2007 הקים את המועצה המאוחדת לירושלים (אנ'), ארגון יהודי אמריקאי למען שמירה על אחדות ירושלים.
לרנר הקים את תנועת ארץ הקודש על מנת לייצג את הקהילות האורתודוקסיות. לדעתו, הרפורמים והקונסרבטיבים השתלטו על המוסדות הלאומיים ומשתמשים בהם על מנת להשפיע על השיח במדינת ישראל במגוון רחב של נושאי דת ומדינה.
ב-2020 התמודדה התנועה לראשונה בבחירות לקונגרס הציוני העולמי ה־38, קיבלה 20,000 קולות ובכך הפכה לסיעה השלישית בגודלה בארצות הברית, השווים ל-25 מושבים.
נטען שלרנר קשור לתנועת דגל התורה ולחבר הכנסת יצחק פינדרוס, טענות שלרנר הכחיש.
לרנר הוא חבר בחבר הנאמנים של ההסתדרות הציונית העולמית.
לרנר חבר בוועדת פרס מוסקוביץ' לציונות.
לרנר עמד בראש הקואליציה לערכים יהודיים (אנ') מהקמתה ב-2017 ועד ל-2022.
חיים אישים

לרנר מתגורר בניו יורק.
הערות שוליים

↑  Pesach Lerner's Blog, The Times of Israel (באנגלית)
↑  יונתן פולארד משיב מהכלא לשאלות משפחה
↑  Young Israel head Pesach Lerner steps down, The Times of Israel (באנגלית)
↑  יהונתן פולארד בביקור בבנימין: "כאן ההיסטוריה שלנו", באתר ימנים חדשות, ‏5 באפריל 2021
מיוחד; הרב שמלווה את פולארד 35 שנים בריאיון, באתר קול ברמה, ‏22 בנובמבר 2020
1 2  הרב פסח לרנר, ‏החרדי של ההסתדרות מגיב: "אין לנו קשר ל'דגל התורה'", באתר כיכר השבת, 8 בספטמבר 2022
↑  חנני ברייטקופף, ‏לראשונה: הערים החרדיות יכללו באזורי העדיפות של קק"ל, באתר כיכר השבת, 15 בפברואר 2021
↑  דניאל הרץ, ‏לראשונה הוכרו החרדים בהסתדרות הציונית, באתר כיכר השבת, 22 באוקטובר 2020
↑  חנני ברייטקופף, ‏כוח ותקציבי עתק: כך החרדים יסייעו לאיווט ליברמן, באתר כיכר השבת, 20 באוקטובר 2020
↑  פסח לרנר, באתר ההסתדרות הציונית העולמית
↑  מובילים בציונות,  באתר כיפה
↑  Officers – Coalition for Jewish Values, הקואליציה לערכים יהודיים
סמי הסנאי

| --- | --- |

כריכת DVD של הסדרה
 מבוסס על:  "Misi Mókus kalandjai" מאת יוז'י ינה טרשאנסקי
 סוגה:  סדרת סטופ מושן, סדרת הרפתקאות, סדרת ילדים
 כותבים:  מיקלוש מסיי
 בימוי:  אוטו פוקי
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 ארץ מקור:  הונגריה הונגריה
 שפות:  הונגרית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  13
 הפקה
 מפיק:  לאסלו נאדאשי
 חברת הפקה:  Pannónia Filmstúdió
 הפצה:  Magyar Televízió (הונגריה)
 עורכים:  מגדה האפ
 צלמים:  אוטמאר באייר
 מוזיקה:  ז'ולט פטה
 אורך פרק:  כ-7 דקות
 שידור
 רשת שידור:  M1
 רשת שידור בישראל:  הערוץ הראשון (במסגרת "קשרים מצוירים") ערוץ הילדים (שידורים חוזרים)
 תקופת שידור מקורית:  20 בפברואר 1982 – 18 במאי 1982
 תקופת שידור בישראל:  1989
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
סמי הסנאי (בהונגרית: Misi Mókus kalandjai, "הרפתקאות מיסי הסנאי") היא סדרת סטופ מושן הונגרית לילדים, אשר מבוססת על ספר בעל אותו שם מאת יוז'י ינה טרשאנסקי. הסדרה בוימה על ידי אוטו פוקי, נכתבה על ידי מיקלוש מסיי, הופקה על ידי לאסלו נאדאשי, והולחנה על ידי ז'ולט פטה. הסדרה הופקה ב-Pannónia Filmstúdió.
הפקת הסדרה החלה בשנת 1980. שידורה המקורי של הסדרה היה בהונגריה בערוץ M1 בהפצת Magyar Televízió, החל מ-20 בפברואר 1982 עד 18 במאי באותה שנה. בישראל הסדרה שודרה לראשונה בדיבוב לעברית בערוץ הראשון בשנת 1989 במסגרת "קשרים מצוירים". מאוחר יותר הסדרה שודרה בערוץ הילדים, והופצה בקלטות הווידאו "חברים מצוירים". לסדרה הופקה עונה אחת הכוללת 13 פרקים באורך 7 דקות.
בשנת 1984 הופק לסדרה סרט אשר מתמצת את עלילתה.
תקציר העלילה

הסדרה עוקבת אחר סמי הסנאי, סנאי בעל זנב שחור אשר שונא ללמוד. יום אחד, סמי הסנאי מחליט לברוח מביתו כדי למצוא את העצים הבשלים תמיד, מפני שהוא חושב שמי שחי שם לא צריך לעבוד וללמוד, אלא רק לאכול. במהלך הסדרה רואים את מסעו של סמי הסנאי לאחר חיפוש העצים הבשלים תמיד, וכיצד הוא מחליט בסופו של דבר לחזור לביתו.
מדבבים בעברית

בימוי הדיבוב העברי נעשה על ידי ניקו בר, והפקת הדיבוב העברי נעשתה על ידי שרון מלמד.
שלומית הגואל-טריגר - סמי הסנאי
שרון מלמד
ענת יוגב
ניקו בר
שיר הפתיחה העברי של הסדרה בוצע על ידי מוטי דיכנה, והולחן על ידי רוני וייס.
פרקים

| מספר הפרק בסדרה | שם הפרק בעברית | שם הפרק בהונגרית | תאריך שידור מקורי הונגריה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | רחוב הסנאים | Ribillió Mókuséknál | 20 בפברואר 1982 |
| 2 | סמי מטייל בעולם | Misi Mókus útra kel | 27 בפברואר 1982 |
| 3 | סמי והאישה | Misi és a ravasz madarász | 6 במרץ 1982 |
| 4 | הבריחה | Szökés a fogságból | 13 במרץ 1982 |
| 5 | רחוב הסנאים | Potyautas a tengeren | 20 במרץ 1982 |
| 6 | החיפוש אחר העצים הבשלים תמיד | Találkozás Bumbával és a nagy Krokóval | 27 במרץ 1982 |
| 7 | — | Kacifánt és a száz banán | 3 באפריל 1982 |
| 8 | סמי במערת החכם | A nagy bölcs barlangjában | 10 באפריל 1982 |
| 9 | דרך המערה הגדולה | A nagy barlangon keresztül | 17 באפריל 1982 |
| 10 | אי העצים הבשלים תמיד | Az örökké termő fa szigetén | 24 באפריל 1982 |
| 11 | בדרך הביתה | Hazafelé | 1 במאי 1982 |
| 12 | סמי מפליג הביתה | Bumba világszám lesz | 8 במאי 1982 |
| 13 | סמי הסנאי בבית | Legjobb a hazai mogyoró | 15 במאי 1982 |
הערות שוליים

↑  בשונה משאר הפרקים, בפרק זה לא נכתב בשיר הפתיחה שם הפרק, לכן לפרק זה אין שם
שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי

שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי הוא אלבום הופעה של הזמר והיוצר שלום חנוך שיצא בשנת 1989. האלבום מתעד את סיבוב ההופעות של חנוך בקיץ 1988. סיבוב הופעות זה תועד גם בסרט "רומן אמיתי", והאלבום נחשב גם לפסקול הסרט.
רקע

בשנת 1986 סיים חנוך את סיבוב ההופעות המוצלח בעקבות האלבום "מחכים למשיח". בשנת 1987 יצא לסיבוב הופעות חדש שכלל שירים חדשים רבים שטרם הושמעו ברדיו או יצאו באלבום. בדומה לסיבוב הקודם, אורגנו הופעות גדולות, וגם הפעם הפיק את המופע יהודה טלית. לשני הנגנים הוותיקים משה לוי (קלידים) וירוסלב יעקובוביץ' (סקסופון) נוספו שלושה נגנים אמריקאים: הגיטריסט רוני פיטרסון, הבסיסט ריי פיטרסון (אחיו של רוני), והמתופף רוי מרטין.
סיבוב ההופעות התאפיין בעיבודים כבדים ביחס לעבר ולא נחל הצלחה רבה. השירים החדשים הוקלטו לאלבום "רק בן אדם" עם אותו הרכב נגנים. האלבום יצא בשנת 1988 ושמר על הצליל הכבד, אך גם הוא לא נחל הצלחה רבה. לאחריו יצא חנוך בקיץ לסיבוב הופעות נוסף בעקבות האלבום עם אותו הרכב נגנים.
סיבוב הופעות קיץ 1988 צולם ונערך לסרט בשם "רומן אמיתי", בבימויה של ליהי חנוך. בשנת 1989 יצא האלבום "רומן אמיתי" כפסקול הסרט, והיה למעשה אלבום הופעה חיה מאותו קיץ.
רשימת שירים

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי שלום חנוך (למעט היכן שמצוין אחרת).
| שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי> מס' | שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי> שם | שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי> מילים | שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי> לחן | שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי> משך | שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי>  | שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי>  | שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי>  | שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי>  | שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | רומן אמיתי  |   |   | 5:06 |  |  |  |  |  |
| 2. | תאונה  |   |   | 4:28 |  |  |  |  |  |
| 3. | בלי לומר מילה  |   |   | 5:02 |  |  |  |  |  |
| 4. | כי האדם עץ השדה  | נתן זך |   | 5:56 |  |  |  |  |  |
| 5. | כמה טוב שבאת הביתה  | יעקב רוטבליט |   | 6:38 |  |  |  |  |  |
| 6. | חתונה לבנה  |   |   | 6:03 |  |  |  |  |  |
| 7. | כדי לחיות  |   |   | 7:35 |  |  |  |  |  |
| 8. | לא יודע איך לומר לך  |   |   | 4:52 |  |  |  |  |  |
| 9. | מחכים למשיח  |   |   | 6:18 |  |  |  |  |  |
| 10. | תפסתי ראש על הבאר  |   |   | 7:35 |  |  |  |  |  |
| 11. | סוף עונת התפוזים  | מאיר אריאל | אריאל זילבר ושלום חנוך | 5:05 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 64:38 |  |  |  |  |  |
משתתפים באלבום

שלום חנוך - שירה וגיטרה
משה לוי - קלידים
ירוסלב יעקובוביץ' - סקסופונים
רוני פיטרסון - גיטרה
ריי פיטרסון - בס
רוי מרטין - תופים
הערות שוליים

↑  שיצא בתקליט כפול, בקלטת ובתקליטור
↑  יובל ניב, על החיים ועל הבד - רומן אמיתי, מעריב, 7 ביולי 1989
↑  תמר גלבץ, אריאל מהפנט; החולצה של שלום נקיה מדי, חדשות, 16 ביולי 1989
↑  גיורא פרבר, תקליטים חדשים, חדשות, 17 באוגוסט 1989
↑  אדר אבישר, התקליט הסודי ביותר של שלום חנוך, מעריב, 25 באוגוסט 1989
| שלום חנוך |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | Shalom‏ (1971) • אדם בתוך עצמו (1977) • חתונה לבנה (1981) • על פני האדמה (1983) • מחכים למשיח (1985) • רק בן אדם (1988) • בגלגול הזה (1991) • א-לי-מות (1994) • ערב ערב (1997) • אור ישראלי (2003) • שלום חנוך (2009) • המקרה והטעות (2015) • זום (2016) • הרצל לילנבלום (2021) |  |
| עם אריק איינשטיין | שבלול (1970) • פלסטלינה (1970) • מוסקט (1999) • מחוברים: שבלול ופלסטלינה (2011) |  |
| עם השלושרים | השלושרים (1969) • היושבת בשורה הראשונה / פגישה לאין קץ (1970) • זה לא יכול להיות / תסתכל אלוהים ותראה  (1970) |  |
| עם תמוז | סוף עונת התפוזים (1976) |  |
| אלבומי הופעה | בהופעה חיה (1978) • אריק איינשטיין ושלום חנוך בהופעה משותפת (1979) • שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי (1989) • יציאה (עם משה לוי) (2004) • שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה (2005) • 4 תחנות (2011) • יציאה 2 (עם משה לוי) (2012) |  |
| אוספים ומארזים | לא יכול לישון עכשיו (1992) • משירי שלום חנוך (1995) הקופסה (2004) • המיטב (2006) • האלבומים המקוריים (2013) |  |
ארהרד מילך

| --- | --- |

ארהרד מילך
 לידה:  30 במרץ 1892 הקיסרות הגרמנית וילהלמסהאפן, אולדנבורג
 פטירה:  25 בינואר 1972 (בגיל 79) גרמניה המערבית וופרטל, נורדריין-וסטפאליה
 מקום קבורה:  Zentralfriedhof Lüneburg 
 מדינה:  גרמניה 
 השתייכות:  הקיסרות הגרמנית הקיסרות הגרמנית   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 תקופת הפעילות:  1910–1919   1933 – 1944
 דרגה:   גנרל-פלדמרשל
 תפקידים בשירות
 מפקד מפקד הצי האווירי ה-5  המפקח הכללי של הלופטוואפה
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה  מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
  צלב האבירים של צלב הברזל   צלב הברזל דרגה ראשונה   צלב הברזל דרגה שנייה
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל לופטהאנזה ב-1926–1933 .
 
ארהרד מילך (בגרמנית: Erhard Milch; 30 במרץ 1892 – 25 בינואר 1972) היה גנרל-פלדמרשל בלופטוואפה, סגנו של הרמן גרינג במשרד התעופה והשר דה פקטו במשרד זה. לאחר המלחמה הועמד לדין כפושע מלחמה, ונגזר עליו מאסר עולם, עונש שקוצר בשנים הבאות.
ארהרד מילך (במרכז) עם אלברט שפר (משמאל) ווילי מסרשמיט
ביוגרפיה > ילדות, נעורים וקריירה מוקדמת

ארהרד מילך נולד ב-30 במרץ 1892 בעיר וילהלמסהאפן שבסקסוניה התחתונה. אביו, אנטון מילך, היה יהודי אשר שירת בחיל הים הקיסרי בגרמניה, ואמו, קלרה, נוצרייה. האב היה רוקח, שניהל בית מרקחת קטן. זמן קצר לאחר הולדתו של ארהרד מילך התגרשו הוריו, וקלרה מילך עברה עם שני בניה להתגורר בברלין. לאחר סיום בית ספר תיכון ניסה ארהרד מילך להתקבל לבית ספר לקצינים של חיל הים, אך מועמדותו נדחתה בשל מוצאו היהודי. הוא התנדב לצבא והחל את שירותו בגדוד תותחים בעיר קניגסברג. בשנת 1912 סיים קורס קצינים והועלה לדרגת לויטננט (סגן-משנה).
ביוגרפיה > במלחמת העולם הראשונה

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה נשלח לחזית המערבית. תחילה היה קצין מטה באגד ארטילרי, ולאחר מכן הועבר לחיל האוויר, שם היה תצפיתן אווירי, קצין מודיעין ולקראת סוף המלחמה מונה למפקד כנף בחיל האוויר הגרמני. את המלחמה סיים בדרגת האופטמן (מקביל לסרן).
ביוגרפיה > בין המלחמות

לאחר סיום המלחמה התיר חוזה ורסאי לגרמניה להחזיק צבא בן 100,000 איש בלבד (צבא זה כונה "רייכסווהר"). בצבא זה נותר מספר מצומצם מאוד של קצינים (כ-4,000). קצינים רבים אולצו לעזוב את הצבא, ומילך היה אחד מהם. לאחר שחרורו מן הצבא יסד מילך יחד עם גוטהרד סשנברג, חברו מהשירות הצבאי, חברת תעופה, אשר הפעילה קו אווירי בין דנציג לריגה. החברה פעלה תחת חסותה של חברת ההובלה "האפאג לויד". בשנת 1924 עבר מילך לחברת התעופה יונקרס. בשנת 1926 התמזגו החברות יונקרס ו-DAL לחברה אחת – לופטהאנזה, וארהרד מילך מונה למנכ"ל החברה המאוחדת. במהלך עבודתו בחברה יצר מילך קשרים עם צמרת המפלגה הנאצית ואף הפך לידידו הקרוב של הרמן גרינג. הוא דאג להקצות אחד ממטוסי לופטהאנזה לרשותו של אדולף היטלר והעביר כל חודש כ-1,000 מרק מחשבונות החברה לחשבונו הפרטי של גרינג.
לאחר עליית הנאצים לשלטון ב-1933 מונה ארהרד מילך לתפקיד המזכיר המדיני במשרד התעופה. משרד זה הוקם כמסווה לחיל האוויר העתיד לקום (לפי חוזה ורסאי נאסר על גרמניה להחזיק במטוסי קרב). במסגרת תפקידו היה מילך אחראי על רכש המטוסים והחימוש שלהם. באותה שנה הוענקה לו דרגת אוברסט (אלוף-משנה). הדרגה הוענקה באופן חשאי, היות שרשמית לגרמניה לא היה חיל האוויר. בשנת 1935 הוא הועלה לדרגת גנרל מיור של הלופטוופה, והפעם באופן רשמי. עלייתו של מילך בסולם הדרגות הייתה מהירה – כבר בשנת 1938 הוא קודם לדרגת גנרל אוברסט.
ביוגרפיה > מוצאו היהודי

מילך תמיד ניסה להסתיר את העובדה כי אביו היה יהודי, אם כי מפקדו, גרינג, היה מודע לכך. לפי חוקי הגזע הנאצים נחשב מילך למישלינג ולכן היה אמור להיות מסולק מחיל האוויר הגרמני. גרינג מנע זאת, באומרו שבלופטוופה: "רק אני מכריע מיהו יהודי!". בשנת 1935 פתח הגסטפו בחקירה רשמית נגד מילך על מנת לחקור את שורשיו היהודיים. כדי להפסיק את החקירה כתבה אמו של מילך לראש משטרת האגן פריץ היינריך הרמן, כי הוא ואחיו נולדו מרומן מחוץ לנישואין, שניהלה עם דודה המנוח קרל ברויאר. בעקבות מכתב זה הוצאה למילך תעודת לידה חדשה, בה היה רשום ברויאר כאביו הביולוגי. מהלך זה גרם להפסקת החקירה של הגסטפו.
ביוגרפיה > במלחמת העולם השנייה

בתחילת אפריל 1940, לקראת הפלישה הגרמנית לנורווגיה, קיבל מילך תפקיד פיקודי – מפקד הצי האווירי ה-5 (Luftflotte 5). בתפקיד זה השתתף בפלישה לנורווגיה, בלגיה וצרפת. על פועלו בתפקיד זה הוענקה למילך דרגת גנרל-פלדמרשל. בנובמבר 1941 מונה מילך לתפקיד המפקח הכללי של הלופטוופה, במקום הגנרל ארנסט אודט, אשר התאבד, עקב כישלונו בתפקיד זה. במסגרת תפקידו היה מילך אחראי על התעשייה האווירית הגרמנית. בשנת 1944 חבר מילך ליוזף גבלס והיינריך הימלר בניסיון להדיח את גרינג מתפקידו. השלושה ניסו לשכנע את היטלר, כי גרינג הוא האשם הבלעדי בכישלון הלופטוופה בחזית המזרחית. הניסיון נכשל, מה שגרם דווקא להדחת מילך עצמו מתפקיד המפקח הכללי של הלופטוופה. הוא עבר למשרד החימוש, שם עבד תחת אלברט שפר.
ביוגרפיה > לאחר המלחמה

לאחר המלחמה נתפס מילך בידי חיילים בריטים והושם במעצר. בזמן משפטי נירנברג בשנת 1946 שימש כעד במשפטם של פושעי המלחמה העיקריים. הוא העיד מטעם ההגנה, אל מול האישומים נגד גרינג. משפטו של מילך היה השני מתוך שנים-עשר משפטי נירנברג הנוספים, בהם נידונו אנשי ממשל, צבא ותעשייה נאצים בפשעי מלחמה בפני בית דין צבאי של ארצות הברית. המשפטים נערכו ב"היכל הצדק" בנירנברג.
במשפטו הואשם ארהרד מילך בביצוע פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות. כתב האישום הוגש ב-14 בנובמבר 1946. בפסק הדין סיכם השופט מייקל א. מוסמנו את סעיפי כתב האישום:
ארהרד מילך מואשם בכך שביצע ביודעין פשעי מלחמה כמבצע עיקרי וכמסייע לפעילויות שהיו כרוכות בהעסקת כוח אדם בתנאי עבדות ובכך שבאופן מודע ומרצון השתתף בפעילויות שהיו כרוכות בשימוש בשבויי מלחמה לצורך ביצוע פעולות מלחמתיות בניגוד לאמנה בינלאומית ולחוקים ולמנהגים של מלחמה.
הנאשם מואשם בכך שבאופן מודע ומתוך רצון השתתף בפעילויות הכרוכות בביצוע ניסויים רפואיים קטלניים על נבדקים מבלי שנתנו הסכמתם.
באישום השלישי הנאשם מואשם באחריות להעסקת כוח אדם בתנאי עבדות ובביצוע ניסויים רפואיים קטלניים, כפי שמתואר בשני האישומים הראשונים, אלא שכאן הקורבנות הנטענים הם אזרחים גרמנים ואזרחי מדינות אחרות.
התובע הראשי במשפטו של מילך היה בריגדיר גנרל טלפורד טיילור.
בישיבת בית הדין מיום 20 בדצמבר 1946 הודיע מילך כי הוא מכחיש את אשמתו ביחס לכל האישומים. דיוני המשפט החלו ב-2 בינואר 1947 ונמשכו עד 17 באפריל 1947. בית הדין מצא את מילך אשם בסעיפים 1 ו-3 בכתב האישום, אולם זיכה אותו מאישום מספר 2. ב-17 באפריל נידון מילך למאסר עולם בבית הכלא רבדורף (Rebdorf), סמוך למינכן. בשנת 1951 הומתק עונשו ל-15 שנות מאסר, בהחלטת הנציב העליון לשטחי הכיבוש האמריקאי בגרמניה, ג'ון ג'. מק'קלוי. הוא שוחרר ביוני 1954. את שארית חייו בילה בעיר דיסלדורף, שם גם מת ב-25 בינואר 1972.
לקריאה נוספת

בריאן מארק ריג, החיילים היהודים של היטלר (מאנגלית: עמית יריב), תל אביב: מטר, 2005
הערות שוליים

↑  בריאן מארק ריג, החיילים היהודים של היטלר, הוצאת מטר, עמ' 56–57
| גנרל-פלדמרשלים וגרוס-אדמירלים בוורמאכט, בלופטוואפה ובקריגסמרינה במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| גנרלפלדמרשלים | אדוארד פון בהם-ארמולי (דרגת כבוד) • פדור פון בוק • ארנסט בוש • ולטר פון בראוכיטש • רוברט ריטר פון גריים • הרמן גרינג • מקסימיליאן פון וייכס • ארווין פון ויצלבן • וילהלם פון לב • וילהלם ליסט • אריך פון מאנשטיין • ולטר מודל • ארהרד מילך • פרידריך פאולוס • וילהלם קייטל • גאורג פון קיכלר • גינתר פון קלוגה • אוואלד פון קלייסט • אלברט קסלרינג • ארווין רומל • גרד פון רונדשטט • ולטר פון רייכנאו • וולפרם פון ריכטהופן • הוגו שפרלה • פרדיננד שרנר |  |
| גרוס אדמירלים | אריך רדר • קרל דניץ |  |
| סדרת משפטי נירנברג |
| --- | --- | --- |
| המשפט הראשי | משפט פושעי המלחמה בנירנברג |  |
| משפטי נירנברג הנוספים | משפט הרופאים בגרמניה • משפט מילך • משפט השופטים בגרמניה • משפט פוהל • משפט פליק • משפט אי גה פארבן • משפט בני הערובה • משפט RuSHA • משפט האיינזצגרופן • משפט קרופ • משפט השגרירים • משפט הפיקוד העליון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285151105171  PLWABN: 9810560681905606  BIBSYS: 7010759  BNC: 000566003  GND: 118582402  ISNI: 0000 0000 5533 931X  LCCN: no00071172  NARA: 10609936  NKC: jn20000701239  RERO: 02-A018669619  SNAC: w6tz8mvm  VIAF: 25394778   WorldCat (עם VIAF): 25394778 
ארהרד מילך מתייעץ עם אחיו במהלך משפטו. האח שימש אחד מסנגוריו בעת משפטו בנירנברג
הקופסא (אלבום של שלום חנוך)

"הקופסה" הוא מארז תקליטורים המאגד שירים בולטים שהקליט הזמר שלום חנוך במהלך כל הקריירה שלו. האלבום יצא לאור בשנת 2004.
המארז מקיף את כל הקריירה הארוכה של חנוך החל משנות ה-60 ועד האלבום האחרון שהוציא לפני יציאת המארז, אלבום ההופעה "יציאה", המשותף לו ולמשה לוי.
תכולת המארז

האלבומים הכלולים במלואם במארז לפי סדר כרונולוגי:
דיסק 1 - מה שיותר עמוק יותר כחול (שנים 1970 - 1978) - שירים בולטים מתחילת הקריירה של חנוך באלבומים: "שבלול" ו"פלסלטינה" עם אריק איינשטיין, ובאלבום "סוף עונת התפוזים" עם להקת תמוז (1976). בנוסף שירים מאלבומי הסולו הראשונים שלו "Shalom", "אדם בתוך עצמו" ו"בהופעה חיה".
דיסק 2 - תמונת מצב (שנים 1978 - 1983) - שנות סוף שיתוף הפעולה עם איינשטיין עם שיר מתוך הופעתם המשותפת, ועוד 3 שירים אחרים. בנוסף שירים בולטים מהאלבומים "חתונה לבנה" ו"על פני האדמה".
דיסק 3 - כמה טוב שבאת הביתה (שנים 1985 - 1989) - שירים בולטים מהאלבומים "מחכים למשיח", "רק בן אדם" ו"רומן אמיתי".
דיסק 4 - ככה וככה (שנים 1991 - 1997) - שירים בולטים מהאלבומים "בגלגול הזה", מהאוסף המחודש "לא יכול לישון עכשיו", "א-לי-מות" ו"ערב ערב".
דיסק 5 - אהבת נעורי (שנים 1997 - 2004) - שירים בולטים מהאלבומים "ערב ערב", "מוסקט" ו"אור ישראלי", הביצועים לשיר "מציצים" ו"כהה כהה" מהפרויקט של רוני פיטרסון ושירים מאלבום ההופעה האחרון לפני יציאת האוסף "יציאה".
קרדיטים

עריכה דיגיטלית: יואב קוטנר
| שלום חנוך |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | Shalom‏ (1971) • אדם בתוך עצמו (1977) • חתונה לבנה (1981) • על פני האדמה (1983) • מחכים למשיח (1985) • רק בן אדם (1988) • בגלגול הזה (1991) • א-לי-מות (1994) • ערב ערב (1997) • אור ישראלי (2003) • שלום חנוך (2009) • המקרה והטעות (2015) • זום (2016) • הרצל לילנבלום (2021) |  |
| עם אריק איינשטיין | שבלול (1970) • פלסטלינה (1970) • מוסקט (1999) • מחוברים: שבלול ופלסטלינה (2011) |  |
| עם השלושרים | השלושרים (1969) • היושבת בשורה הראשונה / פגישה לאין קץ (1970) • זה לא יכול להיות / תסתכל אלוהים ותראה  (1970) |  |
| עם תמוז | סוף עונת התפוזים (1976) |  |
| אלבומי הופעה | בהופעה חיה (1978) • אריק איינשטיין ושלום חנוך בהופעה משותפת (1979) • שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי (1989) • יציאה (עם משה לוי) (2004) • שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה (2005) • 4 תחנות (2011) • יציאה 2 (עם משה לוי) (2012) |  |
| אוספים ומארזים | לא יכול לישון עכשיו (1992) • משירי שלום חנוך (1995) הקופסה (2004) • המיטב (2006) • האלבומים המקוריים (2013) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 4ee8517e-2427-403e-858b-298c28478b68
יבגני צ'רנוב

יבגני אלכסנדרוביץ' צ'רנוב (ברוסית: Евгений Александрович Чернов; נולד ב-23 באוקטובר 1992, טומסק) הוא כדורגלן רוסי בעמדת המגן בבלטיקה כאשר הוא מושאל מרוסטוב.
קריירה > קריירת מועדונים

הוא בוגר האקדמיה לכדורגל בטומסק. בקיץ 2010, צורף לסגל הקבוצה הבוגרת של "טום" באליפות רוסיה. ב-13 באוגוסט אותה שנה הופיע לראשונה במשחק קבוצת הנוער נגד "קריליה סובייטוב" (0:3).
בקיץ 2011, יחד עם חברו לקבוצה דמיטרי אפרמוב עברו בדיקה רפואית במועדון "מוסטוביק-פרימוריה" אוסוריסק, אבל לא עברו בסוף.
ב-2011, התאמן אומנם עם הקבוצה הבוגרת, אך לא עלה במדי הקבוצה. ב-27 באפריל 2012, במשחק נגד "אמקר" (שהסתיים בשוויון מאופס), ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל. הוא עלה על המגרש בדקה ה-80 במקומו של ניקיטה בז'נוב.
ב-18 ביולי 2012 צ'רנוב, הושאל עד סוף עונת 2012/13, לגזוביק אורנבורג. במשך העונה, לקח חלק ב-19 משחקים והבקיע 4 שערים, וסייע למועדון במסע החזרה לליגת המשנה.
לפני תחילת עונת 2013/14 עוד התאמן עם "טום", ולאחר מכן עבר בדיקות רפואיות במועדון "חימיק" דזרז'ינסק. ב-11 ביולי חימיק הודיעה כי צ'רנוב, עבר לקבוצה בהשאלה. בעונת 2013/14 צ'רנוב הופיע ב-26 משחקים ועזר לקבוצה להבטיח את מקומה בליגה. הוא המשיך לשחק בשורותיה גם בעונת 2014/15 שבסיומה הקבוצה ירדה לליגה השנייה.
ב-2 ביולי 2015 נודע כי בעונת 2015/16 צ'רנוב יושאל ליניסיי קרסנויארסק. הוא נטל חלק ב-18 משחקים בליגה הראשונה ושתי משחקים בגביע הרוסי. בנוסף, בינואר 2016 הילו להתעניין בו מועדוני ליגת העל כ"קרסנודר" וקבוצת "זניט. תוך זמן קצר הוא הצטרף למועדון מסנקט פטרבורג, כשהוא מופיע במדי הקבוצה לראשונה ב-22 בספטמבר 2016 בשלב 16 האחרונות בגביע במשחק נגד טמבוב.
לפני עונת 2017/18 עבר בהשאלה למשך שנה למועדון מליגת העל "טוסנו". הוא הופיע לראשונה במדי טוסנו ב-15 ביולי 2017 במשחק הבייתי, במסגרת המחזור הראשון נגד "אופה".
ביולי 2018 חזר להרכב זניט-2. לעיתים צורף להרכב הקבוצה הבוגרת ושיחק תפקיד מרכזי בניצחון 4:0 של זניט על וולגר אסטרחן, במשחק שלב 32 האחרונות של הגביע הרוסי בכדורגל כשבישל גם את שערו של רוברט מאק.
בדצמבר 2018 הסתיים חוזהו בזניט ולא חודש ובפברואר 2019 חתם ל-3.5 שנים ברוסטוב.
באוקטובר 2020 חתם בקרסנודאר.
קריירה > בנבחרת

ב-31 במרץ 2011, יחד עם חברו לקבוצה דמיטרי ניקיטינסקי צ'רנוב זומן לנבחרת הנוער של רוסיה ששחקניה הורכבו מילידי 1992. הוא השתתף בטורניר בינלאומי שנערך פורטוגל. ב-19 באפריל במשחק נגד הצרפתים (0:0), צ'רנוב ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הלאומית. הוא הופיע על המגרש כשעלה כמחליף בדקה ה-62.
ב-16 באוגוסט 2017 צורף להרכב הנבחרת הלאומית של רוסיה ואף השתתף במחנה האימונים בנובוגורסק, אך טרם שיחק בשורות הנבחרת במסגרת רשמית.
פליקס נוסבאום

| --- | --- |

 לידה:  11 בדצמבר 1904 אוסנבריק, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  9 באוגוסט 1944 (בגיל 39) מחנה ההשמדה בירקנאו, גרמניה הנאצית 
 תקופת הפעילות:  1924–1944 (כ־20 שנה) 
 תחום יצירה:  ציור 
 זרם באמנות:  אובייקטיביות חדשה 
 יצירות ידועות:  Self-Portrait with Jewish Identity Card 
 בן או בת זוג:  פלקה פלטק 
 
דיוקן עצמי עם פספורט
פליקס נוסבאום (בגרמנית: Felix Nussbaum;‏ 11 בדצמבר 1904, אוזנבריק – 1944, אושוויץ) היה צייר יהודי-גרמני שנרצח בשואה.
פליקס נוסבאום נולד באוזנבריק, גרמניה. למד ציור בהמבורג, ברלין ורומא. חלק ניכר מיצירותיו עוסק במוראות המלחמה והשמדת היהודים באירופה. במהלך המלחמה ברח לבלגיה בתקווה להינצל מידי הנאצים. בבלגיה המשיך לצייר בזהות מוסתרת במשך כשלוש שנים עד שנתפס בידי הנאצים ונשלח למחנה הריכוז סן סיפריאן בצרפת. ב־1944 נשלח למחנה הריכוז אושוויץ, שם נרצח. העובדה שנוסבאום פעל במסתור, תוך שהוא מותיר את יצירותיו אצל אנשים שונים בתקופה מלאת תהפוכות הקשתה על משימת האיסוף וההערכה. משנשלמה משימת החיפוש והשחזור של יצירותיו של נוסבאום זכתה עבודתו להכרה רחבה. עבודותיו בתקופה שהייתו במחנה סן סיפריאן מצמררות בישירותן ובעומק האימה שהן משקפות.
קורות חיים > ילדות ונעורים

נוסבאום נולד למשפחה יהודית, בן לפיליפ ורחל. פיליפ נוסבאום היה פטריוט גרמני שלחם במלחמת העולם הראשונה. לאחר המלחמה עשה חיל בעסקי הפלדה והמתכת, והמשפחה נהנתה מרווחה כלכלית. כביטוי לעושרו בנה האב את בית המשפחה במרכז אוזנבריק מתוך רצון שהבית יהווה מוקד תרבותי וחברתי. אביו של נוסבאום היה צייר חובב, וזו אחת הסיבות בגללן בחר נוסבאום לעסוק בציור באופן מקצועי. אחד מציוריו הראשונים של נוסבאום מתאר שני יהודים בבית כנסת. הציור נקרא "שני יהודים" ומופיעים בו נוסבאום עצמו וחזן בית הכנסת כשברקע מתנהלת תפילת חג.
קורות חיים > השפעות מוקדמות

ב־1922 נסע להמבורג מתוך תקווה וציפייה לעסוק בציור עצמו ולא בתפיסות אקדמיות של אומנות הציור. כעבור שנה עבר מהמבורג לברלין שם למד בסטודיו פרטי ציור ובפיסול. ב־1925 הרגיש שהשלים את הכשרתו הבסיסית והוא נכון לצאת לדרכו כאמן. ציוריו הראשונים (מרבית הציורים אבדו) מאופיינים בהשפעות מואן גוך - יש דמיון רב במשיכות המכחול ובפלטת הצבעים. לנוסבאום גרסה משלו לציור החמניות המפורסם של ואן גוך, ואף לכמה מציורי הדיוקנאות שלו.
ב־1931 החל לזכות בהכרה - הציור "הככר הפנטסטית" הפך את נוסבאום לשיחת היום בברלין. בציור תיאר נוסבאום סצנות ברלינאיות טיפוסיות.
קורות חיים > התקופה בוילה מאסימו ברומא

ב־1932 זכה נוסבאום במלגת לימוד יוקרתית ונסע לוילה מאסימו ברומא. וילה מאסימו הייתה שלוחה של האקדמיה לאמנות של ברלין. נוסבאום וחברתו לחיים פלקה פלטק התכוונו לשהות ברומא כשנתיים, אך עליית הנאצים לשלטון ב־1933 וביקורו של שר התעמולה הגרמני יוזף גבלס הבהירו לנוסבאום שעליו לעזוב בהקדם, מאוחר יותר נשללה מנוסבאום מלגת הלימוד. נוסבאום לא חזר לגרמניה ואת 11 השנים הבאות בילו בני הזוג באיטליה צרפת ובלגיה תוך דאגה וחשש מתמיד לקיומם.
ב-1934 עזבה משפחתו של נוסבאום את אוזנבריק ונסעו לפגוש את פליקס באיטליה.
נוסבאום תיאר את הנופים באיטליה ואת השהות בארץ מלאת השמש תוך שהוא משכלל את סגנונו. עם עליית הנאצים לשלטון התרבו הצבעים הקודרים ביצירותיו והעיסוק במצבו הארעי גבר. בתקופה זו צייר בעיקר דיוקנאות עצמיים ומיעט בציורי נוף. בתקופה זו עדיין לא עסק ביהדותו, נושא שהעסיק אותו בהמשך.