stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אולארצ'יק בשקט
הערות שוליים

↑  Alon Oleartchik and Barak Hanoch – אולארצ'יק בשקט עם ברק חנוך, דיסקוגס
| אלון אולארצ'יק |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אולארצ'יק • שעשועי כאילו • תגיד לי מה אתה מרגיש • בואי נגיד שאני שלך • אולארצ'יק בשקט • פעם בגליל - מבט מוזיקלי • רוק & רוך • אולארצ'יק סטייל • יום אחד • תה בשניים • אולארצ'יק. עכשיו |  |
| מיני-אלבומים | מתקרבים הכוכבים |  |
| אלבומי הופעה | אולארצ'יק ג'אז • נפגשנו Live • אולארצ'יק הלהקה ואני LIVE |  |
| אלבומי אוסף | האוסף • המיטב |  |
| סינגלים | "בא לשכונה בחור חדש" • "מאיר ואלון" • "היא הולכת בדרכים" • "גלים גלים" • "או שאתה שר או שלוקחים אותך מפה" • "כולם כולם" • "שלום סלאם" • "בחור אנלוגי בעולם דיגיטלי" • "בן בסט" • "החיים קשים" • "בואי נגיד (משחק המונופול)" • "נערה במשקפיים" • "בואי נתחבק" • "מסטיק" • "מחפש אותך" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אני לא רוקד כשעצוב" • "מוכר הפרחים" • "מאחורי השער" • "בתוך עינייך" |  |
אולארצ'יק (אלבום)

"אולארצ'יק" הוא אלבום הבכורה של הזמר הישראלי אלון אולארצ'יק. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1985 חברת התקליטים הד ארצי בפורמט תקליט בלבד. הוא זכה להצלחה, שכן אולארצ'יק כבר התפרסם בישראל בזכות חברותו בלהקת "כוורת". "היא הולכת בדרכים", "בא לשכונה בחור חדש" ו"גלים גלים" נכנסו למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', ואף דורגו במקומות ה-28, ה-13 וה-37 במצעד סוף השנה בהתאמה. בנוסף נכללה רצועה משותפת עם כוורת, "מאיר ואלון".
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | היא הולכת בדרכים  | 5:03 |
| 2. | בא לשכונה בחור חדש  | 3:44 |
| 3. | גלים גלים  | 3:22 |
| 4. | אני ילד  | 3:02 |
| 5. | מאיר ואלון  | 3:29 |
| 6. | מה שהיה בינינו  | 3:39 |
| 7. | רקפת  | 3:58 |
| 8. | ילד מזדקן  | 3:40 |
| 9. | משל סיני  | 9:06 |
| משך כולל: | משך כולל: | 39:07 |
הערות שוליים

↑  מצעד השנתי תשמ"ה (1985), פזמונט
↑  Alon Oleartchik=אלון אולארצ'יק* – Oleartchik = אולארצ'יק, דיסקוגס
| אלון אולארצ'יק |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אולארצ'יק • שעשועי כאילו • תגיד לי מה אתה מרגיש • בואי נגיד שאני שלך • אולארצ'יק בשקט • פעם בגליל - מבט מוזיקלי • רוק & רוך • אולארצ'יק סטייל • יום אחד • תה בשניים • אולארצ'יק. עכשיו |  |
| מיני-אלבומים | מתקרבים הכוכבים |  |
| אלבומי הופעה | אולארצ'יק ג'אז • נפגשנו Live • אולארצ'יק הלהקה ואני LIVE |  |
| אלבומי אוסף | האוסף • המיטב |  |
| סינגלים | "בא לשכונה בחור חדש" • "מאיר ואלון" • "היא הולכת בדרכים" • "גלים גלים" • "או שאתה שר או שלוקחים אותך מפה" • "כולם כולם" • "שלום סלאם" • "בחור אנלוגי בעולם דיגיטלי" • "בן בסט" • "החיים קשים" • "בואי נגיד (משחק המונופול)" • "נערה במשקפיים" • "בואי נתחבק" • "מסטיק" • "מחפש אותך" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אני לא רוקד כשעצוב" • "מוכר הפרחים" • "מאחורי השער" • "בתוך עינייך" |  |
אולארצ'יק הלהקה ואני LIVE

"אולארצ'יק הלהקה ואני LIVE" הוא אלבום ההופעה השלישי של הזמר הישראלי אלון אולארצ'יק. את האלבום הוציאה לאור בשנת 2021 חברת התקליטים קמע רקורדס. לכבוד יום הולדתו ה-70, שצוין בשנת 2020, תוכנן להפיק עבורו מופע. אולם עקב מגפת הקורונה בישראל בוטלה ההפקה. הביצועים הוקלטו יחד עם להקתו ופורסמו כאלבום הופעה.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | בואי נתחבק  | 3:56 |
| 2. | בא לשכונה בחור חדש  | 3:47 |
| 3. | ארץ מלח  | 3:34 |
| 4. | מילה ועוד מילה  | 4:23 |
| 5. | גלים גלים  | 2:44 |
| 6. | תגיד לי מה אתה מרגיש  | 3:24 |
| 7. | קרן שמש מאוחרת  | 5:25 |
| 8. | בעיניך  | 4:55 |
| 9. | מסטיק  | 4:06 |
| 10. | שני חלקים בתוך השלם  | 3:23 |
| 11. | היא הולכת בדרכים  | 3:46 |
| 12. | ניו יורק  | 4:55 |
| 13. | כל דבר קט  | 6:44 |
| משך כולל: | משך כולל: | 55:10 |
הערות שוליים

↑  אלון אולארצ'יק הלהקה ואני Live, יוסי חרסונסקי
| אלון אולארצ'יק |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אולארצ'יק • שעשועי כאילו • תגיד לי מה אתה מרגיש • בואי נגיד שאני שלך • אולארצ'יק בשקט • פעם בגליל - מבט מוזיקלי • רוק & רוך • אולארצ'יק סטייל • יום אחד • תה בשניים • אולארצ'יק. עכשיו |  |
| מיני-אלבומים | מתקרבים הכוכבים |  |
| אלבומי הופעה | אולארצ'יק ג'אז • נפגשנו Live • אולארצ'יק הלהקה ואני LIVE |  |
| אלבומי אוסף | האוסף • המיטב |  |
| סינגלים | "בא לשכונה בחור חדש" • "מאיר ואלון" • "היא הולכת בדרכים" • "גלים גלים" • "או שאתה שר או שלוקחים אותך מפה" • "כולם כולם" • "שלום סלאם" • "בחור אנלוגי בעולם דיגיטלי" • "בן בסט" • "החיים קשים" • "בואי נגיד (משחק המונופול)" • "נערה במשקפיים" • "בואי נתחבק" • "מסטיק" • "מחפש אותך" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אני לא רוקד כשעצוב" • "מוכר הפרחים" • "מאחורי השער" • "בתוך עינייך" |  |
אחינועם היזרעאלית

| --- | --- |
 בן או בת זוג:  דוד 
 צאצאים:  אמנון 
 
אֲחִינֹעַם הַיִּזְרְעֵלִית היא דמות מקראית המופיעה בספר שמואל, אחת מנשותיו של דוד המלך.
לפי המסופר, מקורה ביזרעאל, כנראה זו שבדרום הר יהודה, ומכאן כינויה. אחינועם הייתה ממוצא כליבי – משפחת כלב. היא נישאה לדוד בסוף ימי נדודיו במדבר יהודה, כמסופר בספר שמואל א':
וְאֶת אֲחִינֹעַם לָקַח דָּוִד מִיִּזְרְעֶאל וַתִּהְיֶיןָ גַּם-שְׁתֵּיהֶן לוֹ לְנָשִׁים.
אחינועם היא אמו של אמנון, בנו הבכור של דוד. בפשיטת העמלקים על צקלג, כאשר דוד ואנשיו לא היו בעיר, נשבתה אחינועם יחד עם יתר אנשי צקלג, ועם אשת דוד השנייה – אביגיל. לאחר מרדף אחר העמלקים, הצילו דוד ואנשיו את אחינועם ואת שאר השבויים.
השם אחינועם מופיע בחרסים שנתגלו בשומרון.
הערות שוליים

↑  בוסתנאי עודד, תולדות עם ישראל בימי בית ראשון, האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 328
↑  אברהם נגב, לקסיקון ארכאולוגי של ארץ ישראל, ירושלים, 1972, עמ' 109.
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אולארצ'יק ג'אז

"אולארצ'יק ג'אז" הוא אלבום ההופעה הראשון של הזמר הישראלי אלון אולארצ'יק. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1999 חברת התקליטים NMC, לאחר שהוקלט בהופעה חיה במועדון "הקמלוט" בתל אביב. באלבום זה השתתף אולארצ'יק בשירה בלבד ולראשונה באלבומיו לא השתתף בנגינה. הוא כלל גרסאות עבריות בתרגומו לשירי ג'אז ידועים.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Cherokee  | 5:52 |
| 2. | שמיים וים העיר אילת  | 8:11 |
| 3. | הוא לא שווה הרבה (אם חסר לו ת'זה)  | 4:00 |
| 4. | סמבה של תו אחד  | 6:20 |
| 5. | נפש וגוף  | 5:39 |
| 6. | מסורת  | 7:16 |
| 7. | שר לך רוני  | 6:35 |
| 8. | מה זה הדבר הזה שקוראים לו אהבה  | 7:08 |
| 9. | למה זה קורה דווקא לי  | 5:15 |
| 10. | זה רק בגלל שאת כאן  | 6:16 |
| 11. | בא לשכונה בחור חדש  | 7:42 |
| 12. | אל פחד יהיה סחה  | 4:04 |
| 13. | מה זה הדבר הזה שקוראים לו אהבה (גרסה אלטרנטיבית)   | 8:14 |
| 14. | סמבה של תו אחד (גרסה אלטרנטיבית)   | 8:50 |
| 15. | Butch & Butch  | 8:31 |
| 16. | מסורת (גרסה אלטרנטיבית)   | 7:35 |
| 17. | למה זה קורה דווקא לי (גרסה אלטרנטיבית)   | 4:46 |
| 18. | הוא לא שווה הרבה (גרסה אלטרנטיבית)   | 8:09 |
| 19. | בא לשכונה בחור חדש (הגרסה הקצרה)   | 5:25 |
| משך כולל: | משך כולל: | 125:55 |
הערות שוליים

↑  אולארצ'יק ג'אז באתר סטריאו ומונו
| אלון אולארצ'יק |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אולארצ'יק • שעשועי כאילו • תגיד לי מה אתה מרגיש • בואי נגיד שאני שלך • אולארצ'יק בשקט • פעם בגליל - מבט מוזיקלי • רוק & רוך • אולארצ'יק סטייל • יום אחד • תה בשניים • אולארצ'יק. עכשיו |  |
| מיני-אלבומים | מתקרבים הכוכבים |  |
| אלבומי הופעה | אולארצ'יק ג'אז • נפגשנו Live • אולארצ'יק הלהקה ואני LIVE |  |
| אלבומי אוסף | האוסף • המיטב |  |
| סינגלים | "בא לשכונה בחור חדש" • "מאיר ואלון" • "היא הולכת בדרכים" • "גלים גלים" • "או שאתה שר או שלוקחים אותך מפה" • "כולם כולם" • "שלום סלאם" • "בחור אנלוגי בעולם דיגיטלי" • "בן בסט" • "החיים קשים" • "בואי נגיד (משחק המונופול)" • "נערה במשקפיים" • "בואי נתחבק" • "מסטיק" • "מחפש אותך" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אני לא רוקד כשעצוב" • "מוכר הפרחים" • "מאחורי השער" • "בתוך עינייך" |  |
אגינה

| --- | --- |
דגל אגינהדגל אגינה

חוף האי אגינה
 מדינה:  יוון יוון
 מחוז:  אטיקה אטיקה
 יחידה אזורית:  האיים
 בירת העיר:  אגינה
 שטח:  87.41 קמ"ר
 גובה:  531 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  13,056 (2011)
  ‑ צפיפות:  155 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  37°45′N 23°26′E﻿ / ﻿37.750°N 23.433°E﻿ / 37.750; 23.433
 אזור זמן:  UTC+2
 http://www.aegina.gr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת יוון מוגדלת) אתונה סלוניקי הרקליון פטרס לאריסה יואנינה קומוטיני מיטילנה פלופונסוס רודוס כרתים טורקיה אלבניה בולגריה מקדוניה הצפונית  הים האגאי הים היוני הים התיכוןאגינה(למפת יוון רגילה) אתונה סלוניקי הרקליון פטרס לאריסה יואנינה קומוטיני מיטילנה פלופונסוס רודוס כרתים טורקיה אלבניה בולגריה מקדוניה הצפונית  הים האגאי הים היוני הים התיכוןאגינה   tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אֶגינָה (ביוונית Αίγινα; ביוונית עתיקה נהגה אַיגינָה, אייגינה) הוא אחד מהאיים הסרוניים שבמפרץ הסרוני, השוכן במרחק כ-25 קילומטרים מאתונה. בעת העתיקה הייתה הפוליס אַיגינה אויבתה ויריבתה המסחרית של אתונה.
מבחינה מינהלית שייך האי, ביחד עם האיונים הסמוכים לחופיו, ליחידה האזורית האיים, שבמחוז אטיקה. העיר הראשית באי, הנושאת את אותו השם, שוכנת בקצהו הצפון-מערבי, וב-2001 מנתה אוכלוסייתה 7,410 נפש. בחודשי הקיץ האי הוא יעד נופש קרוב ופופולרי בשל קרבתו לאתונה, וחלק מתושבי אתונה מחזיקים בו דירת נופש. עיירות וכפרים גדולים נוספים באגינה הם קִיפּסֶלי (1,949 נפש), וָאתִי (1,474), מֶסָאגְרוֹס (682), פֶּרְדִיקָה (682), אַיָה מָרִינָה (462), וַאיָה (239), אַלוֹנֶס (233) וקוֹנטוֹס (178).
גאוגרפיה

לאי צורת משולש, שרוחבו ממזרח למערב כ-15 קילומטרים, אורכו מצפון לדרום הוא 10 קילומטרים ושטחו כ-87 קילומטרים מרובעים. שני שלישים ממנו הם הר געש כבוי. בצדדיו הצפוני והמערבי משתרעים מישורים טרשיים ופוריים, המעובדים היטב ומניבים יבולים גדולים של חיטה.  החלק הדרומי, הגעשי של האי, מבותר והררי ושומם בחלקו הגדול. ההר הגבוה ביותר באי הוא הר אוֹרוֹס דמוי החרוט, המתנשא לגובה 531 מטרים; הרכס הפאן-הלני נמתח לכיוון צפון, כשמשני צדדיו עמקים צרים ופוריים.
כלכלה

גידולים חקלאות אחרים באי הם כותנה, גפנים, שקדים, זיתים ותאנים. נכון לראשית המאה ה-21 הגידול האופייני ביותר לאגינה הוא הפיסטוק.
חלק חשוב נוסף בכלכלת האי היא שליית ספוגי ים.
חופי האי הם אטרקציה תיירותית פופולרית.
תחבורה

מעבורות סנפירית היוצאות מפיראוס מגיעות לאגינה בתוך ארבעים דקות; הפלגות סדירות של המעבורות הרגילות אורכות כשעה. באי קיימים קווי אוטובוס סדירים מהעיר אגינה אל יעדים שונים.
במיתולוגיה

במיתולוגיה היוונית אייגינה היה שמה של נאיאדה, בתם של אסופוס ומטופה. זאוס התאהב בה וחטף אותה בצורת להבה. הוא לקח אותה לאי, שנקרא אז אונונה. אביה, אסופוס, רדף אחריהם. החיפוש שלו הוביל אותו לקורינתוס, שם היה סיזיפוס המלך. סיזיפוס, לאחר שבמקרה ראה ציפור ענקית נושאת עלמה לאי סמוך, נתן לאסופוס את המידע תמורת מעיין מים חיים, בגלל בקורינתוס הייתה בצורת. כשאסופוס הגיע אליהם בסופו של דבר, זאוס השליך עליו ברקים ושלח את אסופוס חזרה לנהר אסופוס. בסופו של דבר, אייגינה ילדה לו את איאקוס ואת דמוקרטיה. שמו של האי שונה לכבודה על שמה.
היסטוריה > התקופה הפרהיסטורית

ממצאים ארכאולוגיים מן התקופה הפרהיסטורית ובהם כלים עשויים אובסידיאן מלמדים כי האי היה מיושב כבר בתקופות קדומות ביותר.
היסטוריה > האלף השני עד המאה ה-7 לפנה"ס

ההשפעה המיקנית והמינואית: המתיישבים הראשונים של אגינה הגיעו אליה מאסיה הקטנה. מיקומה הגאוגרפי, בין אטיקה לפלופונסוס, עשה אותה למרכז סחר כבר בתקופות קדומות ביותר. באי נתגלו כלי חרס מינואים, המתוארכים ל-2000 לפנה"ס לערך. גילויים של כמה תכשיטי זהב השייכים לתקופה המאוחרת של האמנות המיקנית, אפשר שמלמדים כי התרבות המיקנית הייתה דומיננטית באגינה משך כמה דורות לאחר כיבוש ארגוס ולקדיימון על ידי השבטים הדורים. ככל הנראה לא נחשף האי להשפעה דורית לפני המאה ה-9 לפנה"ס.
בשנים 950-900 לפנה"ס לערך הגיעו לאי מתיישבים נוספים, כפי הנראה מאפידאורוס. ההיסטוריון היווני הרודוטוס כותב, כי "אנשי אגינה הם דורים מאפידאורוס", וכי היו כפופים לעיר-האם בכל תחום. שמו הקודם של האי היה, לדבריו, אוֹינוֹנֶה.
בריתות מדיניות: אחת העדויות ההיסטוריות הקדומות ביותר אודות אגינה נוגעת לחברותה  בליגה של קַלָאוּרֶיָה (האמפיקטיוניה של קלאוריה, המאה ה-8 לפנה"ס לערך). ארגון  זה כלל, מלבד אגינה, את אתונה, אוֹרְכוֹמֶנוֹס המִינְיָאִית (בּוֹיאוֹטִית), טְרוֹיזֶן, הֶרְמִיוֹנֵה, נָאוּפְּלִיָה ופּרַאסִיאַי. פולייס אלה, שתרבותן הייתה עדיין מיקנית, הקימו את הארגון ככל הנראה כדי להדביר את הפירטיות בים האגאי, שהלכה וגברה עקב היחלשות השליטה בים של המלכים המיקניים.
בשלהי המאה ה-8 או תחילת המאה ה-7 לפנה"ס, במהלך מלחמת ללאנטוס בין כאלקיס לארטריה, השתייכה אגינה לליגה בהנהגת ארטריה. אפשר שזה ההסבר למלחמה מאוחר יותר, במחצית הראשונה של המאה ה-7, בינה לבין סאמוס, חברה בכירה בליגה הכאלקידית היריבה.
לקריאה נוספת

ברכה ריבלין, "אגינה", בתוך: הנ"ל (עורכת), פנקס הקהילות: (10) יוון, ירושלים: יד ושם, תשנ"ט 1998, עמ' 53.
הערות שוליים

↑  .R. Stillwell (ed.), Princeton Encyclopedia of Classical Sites, 1976
↑  .A.J. Evans, in Journal of Hellenic Studies, vol. xiii. p. 195
↑  הרודוטוס, 5.83, 8.46; פאוסאניאס, 2.29.9 .
↑  סטראבון, 8.6.14 .
↑  הרודוטוס, 3.59 .
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537958505171  GND: 4000554-9  LCCN: n97008802  NKC: ge347553  VIAF: 159614814   WorldCat (עם VIAF): 159614814 
נמל אגינה
אולאפור תורס

אולאפור טריגוואסון תורס (באיסלנדית: Ólafur Tryggvason Thors, ‏ 19 בינואר 1892 – 31 בדצמבר 1964) היה ראש ממשלת איסלנד בשש קדנציות בלתי-עוקבות בין 1942 ל-1963. בשנים 1934–1961 הוא כיהן גם כיו"ר מפלגת העצמאות (מפלגת ימין). תורס היה נשוי לאינגיביורג אינדרידאדוטיר ואב לארבעה.
אביו של תורס, תור פיליפ אקסל יאנסן, היה דני שהיגר בצעירותו לאיסלנד ונהפך בה לחלוץ הקפיטליזם המודרני בזכות החברה הפרטית שהקים (הגדולה במדינה בתקופה שבין שתי מלחמות העולם).
הערות שוליים

↑  איסלאנד דורשת פינוי הכוחות האטלנטיים, דבר, 29 במרץ 1956
| ראשי ממשלת איסלנד |
| --- | --- | --- |
| השר לענייני איסלנד | הנס הפסטין • ביורן יונסון • כריסטיאן יונסון • הנס הפסטין • זיגרדור אגרז • איינר ארנורסון |  |
| ממלכת איסלנד | יון מגנוססון • זיגרדור אגרז • יון מגנוססון • מגנוס גודמונדסון (בפועל) • יון תורלקסון • טריגווי תורהלסון • אאוסגייר אאוסגיירסון • הרמן יונסון • אולאפור תורס • ביורן תורדרסון |  |
| רפובליקת איסלנד | אולאפור תורס • סטפן יוהאן סטפנסון • אולאפור תורס • סטיינגרימור סטיינתורסון • אולאפור תורס • הרמן יונסון • אמיל יונסון • אולאפור תורס • ביארני בנדיקטסון (13) (בפועל) • אולאפור תורס • ביארני בנדיקטסון (13) • יוהאן הפסטין • אולאפור יוהאנסון • גייר הלגרימסון • אולאפור יוהאנסון • בנדיקט גרונדל • גונאר תורודסן • סטינגרימור הרמנסון • ת'ורסטיין פאלסון • סטינגרימור הרמנסון • דוד אודסון • הלדור אסגרימסון • גייר הארדה • יוהנה סיגורדרדוטיר • סיגמונדור דויד גונלאוגסון • סיגורדור אינגי יוהנסון • ביארני בנדיקטסון (27) • קתרין יקובסדוטיר • ביארני בנדיקטסון (27) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12067271f (data)  GND: 1036230384  ISNI: 0000 0000 2749 8305  LCCN: n87922023  NARA: 76048977  SUDOC: 261596063  VIAF: 65539742   WorldCat (עם VIAF): 65539742
אולאשקובצה

| --- | --- |
סמל אולאשקובצהסמל אולאשקובצה

 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 מחוז:  מחוז טרנופול טרנופול
 שטח:  3.551 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  1,145 (2021)
 קואורדינטות:  48°53′58″N 25°48′52″E﻿ / ﻿48.89944°N 25.81444°E﻿ / 48.89944; 25.81444
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםאולאשקובצה(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםאולאשקובצה(למפת מחוז טרנופול רגילה) טרנופול צ'ורטקוב קרמניץ בז'ז'ני זברז' טרבובליה בוצ'אץ' בורשצ'יב רובנו חמלניצקי צ'רנוביץ איוואנו-פרנקיבסק לבובאולאשקובצה(למפת מחוז טרנופול מוגדלת) טרנופול צ'ורטקוב קרמניץ בז'ז'ני זברז' טרבובליה בוצ'אץ' בורשצ'יב רובנו חמלניצקי צ'רנוביץ איוואנו-פרנקיבסק לבובאולאשקובצה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אולאשקובצה (באוקראינית: Улашківці, נהגה: "אולאשקיבצי"; בפולנית: Ułaszkowce) היא עיירה במחוז טרנופול שבמערב אוקראינה, הסמוכה לעיר צ'ורטקוב, בה שכנה עד השואה קהילה יהודית.
העיירה, היושבת על שתי גדותיו של נהר סרט (Seret), נזכרת לראשונה במסמך משנת 1464. העיירה השתייכה בתחילה למחוז קמניץ-פודולסקי, ונודעה בסחר הפרוות שנעשה בה. בראשית המאה ה-18 הוקם בה מנזר של מסדר הבזיליאנים.
יהודי העיר

ראשיתו של היישוב היהודי באולאשקובצה היא כנראה בימים שנוסד בה יריד הסחורות השנתי שלה, אשר היהודים שימשו חלק מרכזי בהפעלתו. היישוב היהודי בעיירה התפתח במאה ה-19, ובשנות גידולו מנה כ- 100 משפחות. בעיירה התיישב בראשית המאה ה-19 הרב יוסף-יוסקא הלר ב"ר שמשון, חתנו של רבי מאיר מפרמישלאן, והלה כיהן כרב הקהילה, וייסד שושלת אדמו"רים.
בשלהי המאה ה-19 הצטמצמה הקהילה היהודית בעיירה, בשל ההגירה לערים הגדולות ולארצות שמעבר לים. לאחר ההרס שנגרם לעיירה בזמן הכיבוש הרוסי במהלך מלחמת העולם הראשונה כמעט שנתרוקן היישוב היהודי בה.
בקהילת העיירה היו שני בתי עלמין, בית מדרש וקלויז של האדמו"ר. באמצע המאה ה-19 הוחל בבניין בית כנסת בעיירה, ובנייתו נסתיימה לקראת סוף המאה. בשמה "לשקוביץ" מופיעה אולאשקובצה היהודית בסיפוריו של ש"י עגנון.
יהודי העיר > בשואה

לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה, נכבשה העיירה על ידי הצבא האדום. באותה עת חיו בעיירה 138 יהודים. כאשר נסוג הצבא האדום מהעיירה ביוני 1941 ערכו האוקראינים תושבי המקום פוגרום אכזרי ביהודים שבה, בעידוד הכומר המקומי, ושדדו את רכושם. 68 איש נרצחו, ובהם נשים וילדים. היהודים שנותרו בחיים קיבלו מכתבי איום מהאוקראינים, שציוו עליהם לנטוש את העיירה.
יהודי העיירה הנותרים התפזרו בעיירות הסביבה, ורובם נספו בשואה.
אילדוולף, מלך סאסקס

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־8 
 
אילדוולף (באנגלית: Ealdwulf) היה מלך או דוכס ממלכת סאסקס במחצית השנייה של המאה השמינית. ככל הנראה שלט לצידם של אאלפוולד ואוסלאק.
פרטים מועטים ידועים על מלכותו. ייתכן שהיה אחד מחברי מועצת הזקנים (אלדרמן) אשר שלטה בממלכה, ומכוח זה נשא את התואר "מלך". שמו מוזכר בצו מלכותי שהוצא על ידיו, ככל הנראה משנת 765, בו הוא נושא את התואר "אלדוולף רקס" ("Alduulf rex", "המלך אלדוולף").
בצו מאוחר יותר, משנת 791 לערך (הצו נושא, בטעות, את השנה 711) מכונה אילדוולף בתואר "אלדוולפוס דוקס סאת'סאקסונום" (Aldwlfus dux Suthsaxonum - אילדוולף, דוכס הסקסונים), ובהמשך מופיעה החתימה "אלדוולף דוקס" (Aldwlf dux - "הדוכס אילדוולף"), דבר המעיד על כך שממלכת סאסקס באותה עת הייתה כפופה לממלכת מרסיה, וכי מלכי הממלכה הפכו לדוכסים אשר משלו בה מכוחו של אופה, מלך מרסיה.
הערות שוליים

↑  צו מלכותי משנת 765 לערך
↑  צו משנת 791 לערך
אחימעץ בן צדוק

ערך זה עוסק בכהן מימי בית המקדש הראשון. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
אֲחִימַעַץ בֶּן צָדוֹק היה דמות מקראית, כהן גדול במקדש שלמה, בן צדוק הכהן מזרע אלעזר בן אהרן הכהן.
אחימעץ מוזכר במקרא בספר שמואל ב', פרק ט"ו, פסוק י"ז כאשר שימש כמרגל עבור דוד המלך בתקופה בה מרד בו בנו אבשלום, יחד עם יונתן בן אביתר. שם התחבאו בתוך באר מפני עבדי אבשלום.
בפרק י"ח פסוק כ"ז מכנהו דוד "איש טוב".
לדברי חז"ל בסדר עולם זוטא ויוסף בן מתתיהו שימש אחימעץ כהן גדול אחר אביו צדוק בימי רחבעם מלך יהודה.
וכן שמשו צאצאיו בכהונה גדולה בזה אחר זה כמפורט בספר דברי הימים א', פרק ה'.
חיבור ספר שמואל ואחימעץ

לדעת חז"ל מחבר הספר הוא שמואל. לשיטתו של משה צבי סגל היה זה יהושפט בן אחילוד. אוגוסט קלוסטרמן טוען  כי היה זה אחימעץ בן צדוק שכתב את ספר שמואל. כל הדעות מסתמכות על העובדה כי המחבר היה מעורה בנעשה בממלכה. לדעת יהודה אליצור, הכותב אינו יכול היה להיות יהושפט בן אחילוד כי דוד היה מפטרו בשל כך מיד.
הערות שוליים

↑  לדברי חז"ל במדרש שמואל הייתה זאת אשתו של שמעי בן גרא שהחביאתם בבאר.
↑  משה צבי סגל, בקורת על חיבורו של  ‏ Elias Auerbach :Wueste und Gelobtes Land, Geschichte Israels von den Anfaengen bis zum Tode Salomos by ‏ , תרביץ: רבעון למדעי היהדות, תשרי תרצ"ד עמ' 113-111.
↑  יהודה אליצור, ישראל והמקרא:מחקרים גאוגרפיים, היסטוריים והגותיים, רמת גן, אוניברסיטת בר-אילן, 2000, עמ' 132-130.
| כהנים גדולים בולטים לפי תקופתם |
| --- | --- | --- |
| משכן משה והמשכן בגלגל | אהרן • אלעזר הכהן |  |
| המשכן בשילה | • אלעזר הכהן • פינחס • אבישוע בן פנחס • בקי בן אבישוע • עזי בן בקי • עלי הכהן • אחיטוב (נכד עלי) • אחיה בן אחיטוב |  |
| משכן נוב ומשכן גבעון | אחימלך בן אחיטוב • אביתר בן אחימלך |  |
| תקופת בית ראשון | צדוק • אחימעץ בן צדוק • עזריהו בן צדוק • אמריהו • יהוידע הכהן • זכריהו בן יהוידע • עזריהו הכהן • אוריה הכהן • עזריהו הכהן (השני) • שלום הכהן • חלקיהו בן שלום • שריה הכהן • יהוצדק הכהן • צפניה בן מעשיה |  |
| תקופת בית שני (תחת שלטון ממלכת פרס) | יהושע בן יהוצדק • יהויקים בן יהושע • אלישיב בן יהויקים • יהוידע הכהן (בית שני) • יוחנן הכהן • ידוע הכהן |  |
| בתקופה ההלניסטית | חוניו הראשון • שמעון הראשון • אלעזר בן חוניו • מנשה אחיו של חוניו • חוניו השני • שמעון השני • חוניו השלישי • יוחנן כהן גדול |  |
| כהנים מתיוונים ואחרים | יאסון •  מנלאוס • אלקימוס • חוניו הרביעי |  |
| כהנים גדולים מבית חשמונאי | יונתן • שמעון • יוחנן הורקנוס הראשון • יהודה אריסטובולוס הראשון • אלכסנדר ינאי • הורקנוס השני • אריסטובולוס השני • מתתיהו אנטיגונוס השני • אריסטובולוס השלישי |  |
| תחת ממשלת רומא | מתתיהו בן תאופילוס (הראשון) • יוסף בן עלים • חנן בן שת • ישמעאל בן פיאבי • יוסף קיפא • יונתן בן חנן • תאופילוס בן חנן • חנניה בן נדבאי • חנן בן חנן • יהושע בן גמלא • מתתיהו בן תאופילוס (השני) • פינחס בן שמואל מכפר חבתא • רבי אלעזר בן חרסום • יששכר איש כפר ברקאי • רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול |  |
אבוא בחיל להתיצבה

אָבֹא בְחִיל לְהִתְיַצְּבָה (לעיתים: אֱלֹהֵי הָרוּחוֹת לְכֹל בָּשָׂר), הוא פיוט הלכתי מסוג "סדר", לשבת הגדול, שכתב רבי יוסף טוב עלם (ריט"ע), המפרט את הלכות פסח, החל מבדיקת חמץ, דרך הגעלת כלים ואפיית המצות, ועד לליל הסדר.
חלקו האחרון הפותח במילים חֲסַל סִדּוּר פֶּסַח, התפרסם בעקבות הכנסתו להגדה של פסח, והוא נאמר גם בסיום ליל הסדר.
מטרת הפיוט

הפיוט הוא החלק השביעי בקרובה "אלהים בצעדך הכות פתרוס" לשבת הגדול הנהוגה בנוסח אשכנז המזרחי, והוא כולל שלשה חלקים: רשות, תוכן וסיום.
ככל הנראה, מקורו של ריט"ע בשילוב פיוט הלכתי כזה, מעין "אזהרות" לפסח, בתוך הקרובה לשבת הגדול, הוא הפיוט ההלכתי האנונימי "אדיר דר מתוחים" (ייתכן שמקורו איטלקי), שבאירופה היה משולב בתוך קרובתו של יניי "אוני פטרי רחמתיים" שנהגה בשבת הגדול (אף שהוא אינו חלק מקורי בה, ובקרובתו של יניי אין פיוטי הלכה. בקהילות אשכנז המערבי שאומרים עד היום את הקרובה של יניי, יש שנוהגים לומר "אדיר דר מתוחים" לפני הסילוק (ונראה שכך נהגו בקהילתו של ר' יוסף טוב עלם ולכן כתב אותו במקום זה), ויש נוהגים לאומרו במוסף ולשמור על הקדושתא לשחרית במתכונתה המקורית בלי הוספה זו). פיוט זה דומה בדברים רבים לפיוטו של ריט"ע, וכנראה שימש לו מודל לחיקוי, הן בעצם הרעיון לשלב פיוט הלכתי כ"סדר" בקרובה לשבת הגדול, והן בתכניו.
מהרי"ל כותב כי ישנה חובה לקיים בשבת הגדול את דרשת שבת הגדול כדי ללמד לציבור את הלכות הפסח המרובות, וכי הפיוט ההלכתי נועד מעיקרו לקיים חובה ציבורית זו. ערוך השולחן ציין כי באמירת הפיוט יוצאים ידי חובת הדרשה בהלכות הפסח, משום שבדרשה עצמה מרבים הדרשנים בפלפול ואינם עוסקים בהלכה.
רשות לפיוט

הפיוט פותח בפיוט "רשות", בו מבקש הש"ץ רשות להתחיל לבאר את הלכות פסח. לרשות שישה בתים ובכל אחד ארבע שורות, כאשר האקרוסטיכון יוצר א"ב. כך לדוגמה הבית הראשון:
אָבֹא בְחִיל לְהִתְיַצְּבָה

בְּמַעֲמָד פְּנֵי תֵּבָה

גַשְתִּי לְרוׂמֵם וּלְשַגְּבָה

מֵרְשוּת דָגוּל מֵרְבָבָה
גוף הפיוט

גוף הפיוט מורכב מארבעים בתים בני ארבע שורות, כאשר האקרוסטיכון של הבתים יוצר בתחילה את הא"ב, ולאחר מכן את שם המחבר יוסף הקטן בר שמואל חזק.
הבתים מ-א' עד ת' עוסקים בהלכות ביעור חמץ והגעלת כלים ובאפיית המצות, והבתים החותמים את שם המחבר עוסקים בדיני ליל הסדר.
הבית הראשון לדוגמה:
אֱלֹהֵי הָרוּחוֹת לְכֹל בָּשָׂר

חוֹק לְעַמּוֹ מָסָר

וְהִזְהִירָם בִּכְתָב מוּסָר

לִבְדּוֹק חָמֵץ אוֹר לְאַרְבָּעָה עָשָׂר
גוף הפיוט > סגנון הפיוט ההלכתי ואופי ההלכה בו

מקורותיו ההלכתיים של ריט"ע הם בעיקר התלמוד הבבלי ובעל הלכות גדולות. ריט"ע מתנסח בצורה מדויקת, ומקפיד שלא לחזור על עצמו. מאידך, בחלק זה אין משקל כלל. פעמים רבות ההלכות מצוטטות מהמקורות כלשונן.
בניגוד לפיוט "אדיר דר מתוחים", המקצר עד מאוד בהלכות ליל הסדר, ועוסק בעיקר בענייני חמץ ומצה, ריט"ע דווקא מרחיב בתיאור הלכות הסדר, ומקדיש לכך קרוב לחצי מהפיוט.
חסל סדור פסח

בסיום הפיוט ישנם שני בתים נוספים היוצרים שוב באקרוסטיכון את הסיומת "חזק":
חֲסַל סִדּוּר פֶּסַח כְּהִלְכָתוֹ

כְּכֹל מִשְפָּטוֹ וְחֻקּתוֹ

כַּאֲשֶר זָכִינוּ לְסַדֵּר אֹתוֹ

כֵּן נִזְכֶּה לַעֲשוֹתוֹ



זַך שוֹכֵן מְעוֹנָה

קוֹמֵם קְהַל (עֲדַת) מִי מָנָה

בְּקָרוֹב נַהֵל נִטְעֵי כַנָּה

פְּדוּיִם לְצִיּוֹן בְּרִנָּה
קטע זה הועתק מסוף הפיוט וצורף גם לסיום ליל הסדר תוך שינוי המשמעות. המשמעות המקורית הייתה בקשה שכאשר זכינו לסדר את הלכות הסדר במהלך הפיוט, כן נזכה לעשותו בליל הסדר הקרוב. כאשר אומרים אותו בליל הסדר עצמו, המשמעות היא שכאשר זכינו לסדר את ליל הסדר (ללא קרבן פסח), כן נזכה לעשות את ליל הסדר המלא, עם קרבן פסח.
השפעה

הפיוט זכה למעמד של דעה הלכתית בעיני הפוסקים, ובעלי התוספות במסכת פסחים מצטטים אותו מספר פעמים ודנים בדבריו.
השפעה > פירושים על הפיוט

רבי שמואל מפלייזא, מבעלי התוספות, כתב פירוש על הפיוט; קיצור הפירוש נדפס באור זרוע בסוף הלכות פסח.
בשנת תשס"ה הוציא מכון ירושלים את הפיוט עם פירושו של ר"ש מפלייזא במהדורה מוערת ומוגהת על פי כתבי יד.
לקריאה נוספת

פיוט אלקי הרוחות לכל בשר לרבנו יוסף טוב עלם עם פירוש רבנו שמואל מפלייזא: מהדורה מתוקנת על פי כתבי יד, (ירושלים: מכון ירושלים בשיתוף ישיבת אור עציון, תשס"ה), באתר אוצר החכמה
משה אהרוני, פיוטי הלכה ומנהג לחג הפסח: מנוקדים, מבוארים ובציון מקורות,  (ירושלים: מכללת ליפשיץ, תשנ"ו), באתר אוצר החכמה
שלום קליין, ‏מקורות הפיוט לשבת הגדול לרבינו יוסף טוב עלם, באתר "דעת"
הרב עמיחי כנרתי, אמירת "חסל סידור פסח" בהגדה, המעין, ניסן תשס"ו, באתר היברובוקס
יוסף ויכלדר, לבאר בלי שמץ הלכות ביעור חמץ: יחודו של הפיוט הקדום שהתחבר לפני אלף שנה, המבשר תורני, גליון 592, פרשת צו, שבת הגדול תש"ף, באתר אוצר החכמה