stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מילון אלקטרוני

מילון אלקטרוני כמכשיר עצמאי
מילון אלקטרוני הוא מילון שהמידע המילוני בו מאוחסן דיגיטלית ומוגש למשתמש דרך ממשק אלקטרוני. מילונים אלקטרוניים ניתן למצוא במספר צורות, כולל תוכנה המותקנת במחשב, אפליקציות סלולריות, יישומי אינטרנט וכדומה. הם עשויים להיות בחינם או לדרוש תשלום. ישנם מכשירים ייעודיים שכל תפקידם הוא מילון אלקטרוני, בעבר הם היו הדרך היחידה לשאת מילון אלקטרוני ביד אך מאז כניסתם של הסמארטפונים הצורך בהם הצטמצם להקשרים בהם לא ניתן לעשות שימוש במכשיר סמארטפון, כגון בחינות בגרות.
מידע

מרבית המילונים האלקטרוניים המוקדמים היו למעשה מילונים מודפסים שהוגשו בצורה דיגיטלית: התוכן היה זהה, אך המהדורות האלקטרוניות סיפקו למשתמשים פונקציות חיפוש טובות יותר. עד מהרה החלו לנצל את ההזדמנויות שמציעה המדיה הדיגיטלית. שני יתרונות ברורים הם שמגבלות המקום לאחסון הטקסט כמעט נעלמות, כך שניתן לספק תוכן נוסף; והאפשרות לכלול תוכן מולטימדיה, כגון הקלטת הגייה וקליפים.
מאגרי מידע מילוניים אלקטרוניים, במיוחד אלה הכלולים במילוני תוכנה הם לרוב נרחבים ויכולים להכיל יותר מ-500,000 מונחים והגדרות. מילונים אלקטרוניים דו-לשוניים ומילונים חד-לשוניים של שפות עם הטיות כוללים לעיתים קרובות מטה פעלים אינטראקטיבי ומסוגלים לנתח את שורש המילה והטייתה.
מוציאים לאור ומפתחי מילונים אלקטרוניים עשויים להציע תכנים מקוריים מאת לקסיקוגרפים משלהם, נתונים ברישיון ממילונים מודפסים, או שניהם, כמו במקרה של בבילון המציעה תוכן פרימיום של מילון ובסטר, ואולטראלינגואה המציעה תוכן פרימיום של קולינס, מסון וסיימון אנד שוסטר ו-Paragon Software המציעה תוכן מקורי מדודן, בריטניקה, האראפ, מילון ובסטר ואוקספורד.
מערכות כתב

בנוסף לכתב לטיני, מילונים אלקטרוניים זמינים גם בכתבים לוגוגרפיים מימין לשמאל, כולל ערבית, פרסית, סינית, אלפבית דוונאגרי, יוונית, עברית, יפנית, קוריאנית, קירילית ותאילנדית.
תוכנת מילון

תוכנת מילון בדרך כלל חורגת בהרבה מהיקף מילוני היד. מוציאים לאור רבים של מילונים מודפסים מסורתיים כמו לנגנשידט, קולינס - רברסו, OED - מילון אוקספורד באנגלית, דודן, מורשת אמריקאית והאצ'ט, מציעים את התוכן שלהם לשימוש במחשבים. ניתן להתקין תוכנות כאלה במחשב או לגשת אליהן דרך דפדפן. תוכנת מילון אחרת זמינה מבעלי אתרים אלקטרוניים מיוחדים כגון Dict.cc, iFinger, Abbyy Lingvo, Collins- Ultralingua, Mobile Systems ו-Paragon Software. כמה מילונים אלקטרוניים מספקים פורום דיון מקוון בהנחיית מפתחי התוכנה והלקסיקוגרפים.
מילונים במכשירים ניידים

מילונים מכל הסוגים זמינים כאפליקציות לסמארטפונים וטאבלטים בין אם במערכות ההפעלה של אפל ובין אם בחנות גוגל פליי של מכשירי אנדרואיד. צורכיהם של מתרגמים ולומדי שפות מוגדרים במיוחד, עם אפליקציות למילונים דו-לשוניים עבור זוגות שפה רבים, ועבור מרבית מילוני הלומדים החד-לשוניים הידועים כמו מילון לונגמן לאנגלית עכשווית ומילון מקמילן.
במערכת ההפעלה iOS 14 נכללה האפליקציה "תרגום" מבית אפל כאפליקציה מובנית במערכת ההפעלה.
מילונים מקוונים

ישנם כמה סוגים של מילונים מקוונים, כולל:
אתרי אגרגטורים, הנותנים גישה לנתונים ברישיון ממוציאים לאור שונים. בדרך כלל הם מציעים מילונים חד-לשוניים ודו-לשוניים, מילון מילים אחד או יותר, ומילונים טכניים או נישתיים. דוגמאות לכך כוללות את TheFreeDiction.com ו-Dictionary.com.
מילונים 'פרימיום' זמינים במנוי, כמו מילון אוקספורד באנגלית.
מילונים של מוציא לאור בודד, בחינם למשתמש ונתמכים על ידי פרסום. דוגמאות לפורמט זה הם מילון קולינס מקוון, Duden Online, מילונים דו-לשוניים של גרוס, מילון האנגלית Macmillan ומילון Merriam-Webster Learner .
מילונים זמינים בחינם מפרסומים שאינם מסחריים (לרוב מוסדות עם מימון ממשלתי).
כמה מילונים מקוונים מתעדכנים באופן שוטף, תוך התעדכנות בשינוי שפה. לרבים יש תוכן נוסף, כמו בלוגים ותכונות על מילים חדשות. חלקם הם פרויקטים שיתופיים, ובמיוחד ויקימילון ומילון קולינס המקוון. וחלקם, כמו Urban Dictionary, מורכבים מרשומות (לעיתים סותרות את עצמן) המסופקות על ידי המשתמשים. מילונים רבים למטרות מיוחדות, במיוחד למונחים מקצועיים ומסחריים, וניבים אזוריים וריאציות שפות, מתפרסמים באתרי האינטרנט של ארגונים ומחברים עצמאיים. גם אם הם מוצגים בצורת רשימה ללא פונקציית חיפוש, בגלל האופן בו המידע מאוחסן ומועבר, הם בכל זאת מילונים אלקטרוניים.
מילונים מקוונים > מילונים מקוונים בעברית

בבילון - תוכנת מילון שהחלה את דרכה בישראל בשנת 1997.
גוגל תרגום
מורפיקס
מילון ספיר
הערות שוליים

↑  Nesi, H., 'Dictionaries in electronic form', in Cowie, A.P. (Ed.), The Oxford History of English Lexicography, Oxford University Press 2009: 458-478
↑    תמר טרבלסי חדד, מילונית בבגרות באנגלית, באתר "ידיעות אחרונות", 7 ביוני 2017
↑  De Schryver, Gilles-Maurice, ‘Lexicographers’ dreams in the electronic dictionary age’, in International Journal of Lexicography, 16(2), 2003:143-199
↑  Atkins, S. & Rundell, M. The Oxford Guide to Practical Lexicography, Oxford University Press 2008: 238-246
↑  "Forums - Ultralingua". ultralingua.com. 13 במרץ 2013. אורכב מ-המקור ב-2018-07-06. נבדק ב-2020-06-13. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lew, Robert. ‘Online Dictionaries of English’ in Fuertes-Olivera, Pedro A. and Henning Bergenholtz (eds.), E-Lexicography: The Internet, Digital Initiatives and Lexicography. London/New York: Continuum, 2011: 230-250.
↑  Tiberius, C. and Niestadt, J. 'The ANW: an online Dutch dictionary', in Dykstra, A. and Schoonheim, T. (eds), Proceedings of the XIV Euralex Congress, Leewarden, 2010: 747-753
↑  Trap-Jensen, L., 'Access to Multiple Lexical Resources at a Stroke: Integrating Dictionary, Corpus and Wordnet Data', In Sylviane Granger, Magali Paquot (eds.), eLexicography in the 21st Century: New Challenges, New Applications Louvain-la-Neuve: Presses universitaires de Louvain, 2010:295-302
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541155605171  LCCN: sh85079332
פיראיבה

| פיראיבה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: שפמנונאים
משפחה:: פימלודיים
סוג:: ברצ'יפלטיסטומה
מין:: פיראיבה
שם מדעי
 Brachyplatystoma filamentosum ‏ליכטנשטיין, 1819

פּירָאיבָּה (שם מדעי: Brachyplatystoma filamentosum) הוא מין של דג גדול ממשפחת הפימלודיים. דג זה חי באמריקה הדרומית בנהרות האמזונאס והאורינוקו באזור שבין ברזיל לארגנטינה.
מאפיינים

זהו הגדול שבדגי המשפחה: הוא יכול להגיע לאורך 360 ס"מ ולשקול עד 200 ק"ג, והוא אחד מהגדולים שבדגי אמריקה הדרומית. צבעו אפור-ירוק עם בטן לבנה והוא בעל ראש גדול ובינים ארוכים מאוד הפונים אחורה. הסנפירים מזכירים סנפירי כריש.
דגים אלה חיים בעומק הנהרות והיובלים של הנהרות וניזונים ממגוון בעלי חיים קטנים יותר, בעיקר דגים אחרים, והם גם לא בוחלים בקניבליות.
הדגים הצעירים חיים ביובלים הרדודים שם הם שוחים בצמוד לצמחייה מימית ולבוץ ומסתתרים מטורפים. הם עלולים להיטרף על ידי לוטרות ענק, דולפיני נהרות ועופות מים, אך הם מתבגרים במהירות ושוחים במורד היובלים.
מעל לקפל

כותרת מ-7 בדצמבר 1941 מעל לקפל
מעל לקפל (ATF) הוא חציו העליון של העמוד הראשון של עיתון או צהובון שבו לרוב נמצאת כותרת או תצלום חדשותי חשוב. לרוב מוצגים עיתונים בפני הלקוחות כשהם מקופלים כך שרק חציו העליון של העמוד הראשון גלוי לעין. לכן, פריט שנמצא "מעל לקפל" עשוי להיות פריט אשר העורכים סבורים כי הוא עשוי לפתות אנשים לקנות את העיתון. לחלופין הוא משקף גם את החלטת העורכים לפיה המאמר המוצג הוא אחד מהמאמרים החשובים ביותר ליום פרסום העיתון. בהתאם לכך, השטח שמעל לקפל הוא גם השטח המועדף על המפרסמים, שכן הוא הבולט והגלוי היותר לעין, גם כאשר העיתון מונח על הדוכן.
מונח זה עשוי גם לשמש באופן כללי יותר להתייחסות לכל דבר שמוצג בצורה בולטת או שנמצא בעדיפות הגבוהה ביותר. המונח מעל לקפל משמש בעולם בניית האתרים, קידום אתרים והמונטיזציה, לאותו חלק בדף האינטרנט הגלוי ללא צורך בגלילה. לעומת זאת, חלקים בעמוד שהופכים לזמינים אחרי גלילה מתוארים כחלקים שנמצאים מתחת לקפל (BTF).
בעיצוב אתרי אינטרנט

כאמור, המונח מעל לקפל משמש גם בתחום עיצוב האתרים בהתייחסות לחלק דף האינטרנט שגלוי ללא גלילה. היות שקיימים שינויים מהותיים בין גודלי מסך שונים אין הגדרה קבועה למספר הפיקסלים שמגדירים את מיקום הקפל. הסיבה לכך היא שרזולוציות מסך שונות מציגות את דפי האתרים בגדלים שונים. בנוסף, אתרי אינטרנט רבים מתאימים את פריסת הדף לגודל חלון הדפדפן ולכן מיקום הקפל יכול להשתנות בין מסך למסך גם כאשר מדובר באותו אתר בדיוק.
מחקר של ג'ייקוב נילסן משנת 2006 מצא ש-77% מהמבקרים באתרי האינטרנט אינם גוללים ולכן הם רואים רק את החלק של האתר שמעל לקפל. ממצא זה שסותר ממצאים של מחקרים מקיפים אחרים לפיהם 76% מהמבקרים כן גוללים אנכית במידה מסוימת ואילו 22% מהמבקרים אף גוללים עד לתחתית הדף. במאמר שפורסם על ידי איימי שאדה ו-NNgroup נטען כי קיימת שונות ממוצעת של 84% באופן בו משתמשים מטפלים בתוכן שמעל ומתחת לקפל, וכי ישנה ירידה גדולה בתשומת הלב מתחת לקפל. מרבית תוכני ההדרכה הזמינים כיום בתחום עיצוב האתרים מעודדים את המעצב למקם מידע חשוב בחלקו העליון של האתר, אולם בו בזמן גם לתעדף את השימושיות והעיצוב.
עם זאת, חברות רבות המפרסמות באינטרנט דורשות להציב את מודעותיהן מעל לקפל. מחקר שבוצע על ידי גוגל חשף כי חשיפת הפרסומות מושפעת ממיקומן באופן יחסי לקפל, שכן ישנה ירידה משמעותית בצפייה מתחת לקפל. כל חברה נוטה להשתמש בהגדרה משלה לקפל. רשת הפרסום BlogHer, למשל, מגדירה את מיקום הקפל כ-768 הפיקסלים העליונים בדף. רשת הפרסום FoodieBlogRoll מגדירה את הקפל כ-1000 הפיקסלים העליונים.
שימושים אחרים

על כתבות עיתון שמופיעות מתחת לקפל נאמר כי הן ממוקמות "מתחת לקפל".
גם תוצאות חיפוש של שאילתות באינטרנט מופיעות באופן דומה. מאמצי אופטימיזציה רבים מושקעים בניסיון להשיג את המיקום הגבוה ביותר (קרוב ככל האפשר למקום הראשון) עבור המונחים או המשפטים אותם מחפשים הגולשים. מקדמי אתרים רבים משקיעים מאמצים בהצגת אתרי אינטרנט באזור שנמצא "מעל לקפל" בדפי תוצאות החיפוש ובמיוחד בדף התוצאות הראשון.
דוגמה פחות נפוצה היא קורות החיים, שם המידע החשוב והרלוונטי ביותר לחיפוש העבודה נדרש להופיע בשליש העליון כדי שיתפוס את תשומת לב הקורא. למרות העובדה שמרבית הפונים מגישים קורות חיים למעסיקים באופן אלקטרוני, והבקשות כבר לא מקופלות לשלוש כדי להתאים למעטפה, אותה עצה עדיין נותרה.
מתחת לקפל

החלק של הדף שאינו מעל לקפל.
החלק של דף האינטרנט שלא ניתן לראותו ללא גלילה למטה.
כאשר אפל נדרשה לפרסם הודעה כי סמסונג לא הפרה את עיצובי החברה, הועלו תלונות לפיהן קוד ה-Javascript של אתר החברה בבריטניה השאיר את ההודעה מוסתרת "מתחת לקפל".
הערות שוליים

↑  Fadeyev, Dmitry (2009-09-24). "10 Useful Usability Findings and Guidelines | Smashing UX Design". Uxdesign.smashingmagazine.com. אורכב מ-המקור ב-2013-12-05. נבדק ב-2013-12-05.
↑  "Browser Display Statistics". W3schools.com. נבדק ב-2013-12-05.
↑  Fadeyev, Dmitry (2009-09-24). "10 Useful Usability Findings and Guidelines | Smashing UX Design". Uxdesign.smashingmagazine.com. נבדק ב-2013-12-05.
↑  Arik & Tal (2006-12-23). "Unfolding the Fold | ClickTale Blog". Blog.clicktale.com. נבדק ב-2013-12-05.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Arik & Tal (2006-12-23). "Unfolding the Fold | ClickTale Blog". Blog.clicktale.com. נבדק ב-2013-12-05.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Schade, Amy (2015-02-01). "The Fold Manifesto: Why the Page Fold Still Matters". NNgroup. נבדק ב-2016-11-13.
↑  "Life Below 600px | Paddy Donnelly". Iampaddy.com. נבדק ב-2013-12-05.
↑  Milissa Tarquini (2007-07-24). "Blasting the Myth of the Fold « Boxes and Arrows". Boxesandarrows.com. נבדק ב-2013-12-05.
↑  Fadeyev, Dmitry (2009-09-24). "10 Useful Usability Findings and Guidelines | Smashing UX Design". Uxdesign.smashingmagazine.com. אורכב מ-המקור ב-2013-12-05. נבדק ב-2013-12-05.
↑  "The importance of being seen" (PDF). Google. 2014. נבדק ב-2016-11-13.
↑  Humaciu, Audrey. "Publishing Network Member Guide". BlogHer. אורכב מ-המקור ב-2013-12-08. נבדק ב-2013-12-05.
↑  "FAQ". Foodie Blogroll. 2010-12-17. אורכב מ-המקור ב-2013-12-11. נבדק ב-2013-12-05.
↑  "Is above the fold design still relevant in 2016". discoverydesign.co.uk. נבדק ב-2016-06-22.
↑  Arthur, Charles (2012-11-09). "Apple accused of dragging feet over Samsung court order". The Guardian. London.
מתאם (גנטיקה)

מתאם או מקשר בהנדסה גנטית הוא אוליגונוקלאוטיד קצר, מסונתז כימית, חד-גדילי או דו-גדילי שניתן לקשור לקצוות של מולקולות DNA או RNA . ניתן לסנתז מתאמים כפולים עם קצוות קהים לשני המסופים או קצה דביק בקצה אחד וקצה קהה בקצה השני. לדוגמה, מתאם DNA בעל גדילים כפולים יכול לשמש כדי לקשר את הקצוות של שתי מולקולות DNA אחרות (כלומר, קצוות שאין להם "קצוות דביקים"). ניתן להשתמש בו כדי להוסיף קצוות דביקים ל-cDNA המאפשרים לקשור אותו לתוך הפלסמיד בצורה הרבה יותר יעילה. שני מתאמים יכולים להיצמד זה לזה כדי ליצור דימרים. מתאם המרה משמש לחיבור פיסת DNA לוקטור DNA גדול יותר על ידי טכניקת DNA רקומביננטי חתוך עם אנזים הגבלה אחד, למשל EcoRl, עם וקטור שנפתח עם אנזים אחר, Bam Hl . ניתן להשתמש במתאם זה כדי להמיר את הקצה המלוכד המיוצר על ידי Bam Hl לאחד המיוצר על ידי Eco Rl או להפך. אחד מהיישומים שלו הוא קשירת cDNA לתוך פלסמיד או לתוך וקטורים אחרים במקום להשתמש באנזים Terminal deoxynucleotide Transferase כדי להוסיף פולי A למקטע cDNA.
הערות שוליים

↑  Ahmad, G.I. (2014). "Biosurfactant Production By Bacillus subtilis Using Engine Oil As Substrate". Department of Biosciences, Suresh Gyan Vihar University, Jaipur.
↑  Singh, B.D (2003). Biotechnology: Expanding Horizons. New Delhi: Kalyani Publishers
מערכת לניהול ידע

‏"SharePoint" מבית מיקרוסופט - דוגמה לתוכנה לניהול ידע של מספר משתמשים המחוברים ברשת מחשבים
מערכת לניהול ידע (באנגלית: Management Information Systems, בקיצור: MIS) היא מערכת מידע שנועדה לסייע למנהלים בדרג התפעולי (דרג הביניים) לקבל החלטות ביצועיות שוטפות, ובכך לשפר את פעילות ויעילות הארגון. מערכות מסוג זה משרתות את תחומי התכנון, קבלת ההחלטות, ניהול הפרויקט והתוצר, איתור חריגים והפיקוח על תהליכים מובנים אשר ניתן לבצע בצורה ממוחשבת.
המערכות מסכמות נתונים בצורה סטטיסטית ומספקות מידע מנותח למנהלים. בשונה ממערכת עיבוד תנועות (TPS) שהאוריינטציה שלה מתבססת על נתונים היסטוריים של הארגון, ה-MIS לעומתה יכולה להשליך גם לגבי מגמות ונתוני מכירות בעתיד ולהוות כמעין פלטפורמה לחיזוי תהליכים.
היסטוריה

בשנות ה-2000 קיים צורך הולך וגדל לשתף מידע בתוך הארגון, והביקוש והמורכבות לטכנולוגיית הלקוח-שרת במגמת עלייה מתמדת, אל מול ירידה בעלויותיהן של מערכות אלו. כך, לא מן הנמנע שארגונים עסקיים וממשלתיים בעלי מערכות ניהול ידע ידרשו גישה לנתונים ולמשאבי רשת משותפים במטרה לייעל תהליכים ואת השימוש במערכות אלו.
עם כניסתן לשוק של טכנולוגיות מחשוב ענן המהוות את הליבה הטכנולוגית העדכנית ביותר ליישומי רשת, המספקים יישומים, ובנוסף תומכים באחסון נתוני Big data ללא תלות בתצורה, במיקום או בסוג של החומרה. כל זאת יחד עם מכשיר סלולרי וגלישה במהירות גבוהה (גם באמצעות רשתות Wi-Fi), הוביל לרמות חדשות של ניידות שבה מנהלים יכולים לגשת אל מערכות ה-MIS מרחוק באמצעות מחשבים ניידים, טאבלטים וטלפונים חכמים.
מבנה המערכת

המערכת בנויה מאוסף של מודולים. כאשר כל מודול קשור אל המחלקה או התחום באותו ארגון אשר את המידע המופק ממנו הוא מנהל ובהתאם מפיק לקחים בהתאם למידע המתקבל, חלק מהמודולים יכולים לפעול באופן אוטומטי לחלוטין. לדוגמה, מודול להזמנת חומר גלם, אשר מבצע אוטומטית תהליך של הזמנת מלאי כאשר הוא מזהה ירידה ברמת המלאי מתחת לסף שהוגדר לו מראש, דוגמה נוספת היא מודול בדיקת צפיות ושביעות רצון לקוחות המנתחת מידע המגיע ממחלקת קשרי לקוחות והזמנות בהתאם לסקר או למשוב המגיע מהלקוח.
סוג נוסף של מודולים משמשים לבקרת תהליכים. מודולים אלו עוסקים בשליטה ובקרה ומוציאים התרעה כאשר מזוהה מצב לא תקין בתהליך. בעקבות ההתרעה, המנהל יכול להפעיל החלטה אנושית או להפעיל בעזרת המערכת (תוכנה) מודול נוסף של קבלת החלטות.
יתרונות ושימושים במערכת

מערכות אלו מפיקות בין היתר דוחות הכנסה וביצועי עובדים שבאמצעותן ניתן לזהות את נקודות החוזק והחולשות שבארגון, זיהוי היבטים אלה יכול לסייע לחברה לשפר את התהליכים העסקיים שלה ואת הפעולות.
כחלק ממערך נתונים שלם מאחסנות מערכות אלו נתוני משובי לקוחות, באמצעותם ניתן ליישר תהליכים עסקיים בהתאם לצורכי הלקוח.
פעילויות שיווק מכירות וקידום מתאפשרות בעזרת המערכת אודות למאגרי הנתונים שבה ויכולת הניתוח העדפות ולקוחות פוטנציאלים.
מערכות לניהול ידע מאפשרות לנפק דו"חות עזר לקבלת החלטה ופעולה על אובייקט מסוים עם זמן תגובה מהיר.
משמשות ככלי תקשורת פנים-ארגונית בעל עזרי ארגון ותכנון מובנים.
שימוש במערכות לניהול ידע מאפשר לארגון להשיג יתרון עסקי-תחרותי
יתרון תחרותי בא לידי ביטוי ביכולתו של הארגון לבצע תהליך באופן מדויק יותר, מהיר יותר, זול יותר או אחר, בהשוואה לארגונים או חברות מתחרות בשוק.
מערכות לניהול ידע בסקטור העסקי

מערכות ניהול משאבי הארגון - Enterprise resource planning (בראשי תיבות: ERP) - מערכת מידע המשמשת לעיבוד נתונים מינהלי, המטפלת בכל צורכי עיבוד הנתונים בארגון (למשל: משאבי אנוש, כספים, שיווק, לוגיסטיקה, תפעול וכו') בשיטת כוללנית (מקשה אחת). גישת ה-ERP שונה מהגישה הקלאסית (ביזורית) בכך שהיא מאחדת את כלל מערכות המידע של הארגון למערכת אחת באופן המאפשר שימוש במידע משותף באופן אינטגרטיבי ובעל ממשק אחיד.
מערכות ניהול שרשרת אספקה - Supply chain management (בראשי תיבות: SCM) - מערכות אלו מאפשרות ניהול יעיל יותר של שרשרת האספקה בארגון על ידי שילוב הגורמים התלויים בשרשרת האספקה (ספקים, יצרנים, סיטונאים, קמעונאים, עד ללקוח) להבאת מוצר ממצב של חומר גלם למצב של מוצר מוגמר.
מערכות לניהול הידע - Knowledge management system (בראשי תיבות: KMS) - מסייעות בתהליכי האיסוף, ההקלטה, הארגון, האחזור וההפצה של הידע בצורה קלה יותר בארגונים. ידע זה בדרך כלל מגיע בצורת מסמכים, רשומות חשבונאיות, נהלים לא רשומים, שיטות, תיעוד תהליכים, תוצאות ומיומנויות עסקיות. ניהול ידע (KM) כמערכת מכסה את תהליך היצירה והרכישה של ידע מהתהליכים הפנים ארגוניים ותהליכים חיצוניים. הידע הנאסף משולב במדיניות הארגונית כנוהל או הגדרה, ולאחר מכן מופץ לבעלי העניין.
ראו גם

מערכת תומכת החלטה (DSS)
מערכת עיבוד תנועות (TPS)
מחשב (מקצוע)

עמדת חישוב מהירה של הוועדה הלאומית המייעצת לאווירונאוטיקה (NACA) "חדר מחשבים" (1949)
מְחַשֵּׁב (באנגלית: computer) הוא אדם שעסק ב ביצוע חישובים מתמטיים לפני המצאת המחשבים האלקטרוניים. המושג נמצא בשימוש מתחילת המאה ה-17 (הפניה הכתובה הידועה הראשונה מתוארכת לשנת 1613). מסוף המאה התשע עשרה ואילך עבדו צוותי אנשים (לעיתים קרובות נשים) בביצוע חישובים ארוכים ומייגעים; העבודה חולקה בין אנשים אחדים, כך שניתן היה לעשותה במקביל, כאשר אנשים שונים עובדים על שלבים שונים בחישוב וכך מקצרים את הזמן הדרוש לביצוע החישוב כולו. לעיתים קרובות נמסרו אותם חישובים לצוותים נפרדים, כדי לאמת את נכונות התוצאות.
המושג ומקורותיו

אסטרונומים בתקופת הרנסאנס התייחסו לעצמם כ"מחשבים" כמו גם "מתמטיקאים" על שום שעיקר עבודתם היה חישובים מתמטיים של מיקומי כוכבי הלכת. לעיתים קרובות הם שכרו "מחשב" שיסייע להם. אנשי מקצוע בראשית דרכם עבדו לעיתים קרובות כ"מחשב" אצל מדענים אחרים עד שהצליחו להתקדם.
עבודתם של המחשבים נעשתה מאורגנת יותר כאשר האסטרונום הצרפתי אלכסיס קלוד קלרו (1713–1765) חילק את החישובים שקבעו את זמן חזרתו של שביט האלי עם שניים מעמיתיו, ג'וזף ז'רום לאלנד וניקול-ריין לפוט. מחשבים אנושיים הם שבצעו את החישובים שעזרו לצפות את תנועתם של גרמי שמיים ויצרו טבלאות לאלמנאכים עד סוף שנות ה-60 של המאה ה-18. כך למשל, "האלמנאך הימי" של האדמירליות הבריטית אשר שימש לניווט בים, ושעל חיבורו הופקד נוויל מסקלין, נוצר בעבודת צוות של כמה מחשבים: ויליאם ויילס, ישראל ליונס וריצ'רד דנטורן. בצוות עבדה במשך שנים רבות גם אישה אחת, מרי אדוארדס, שלא יכלה להתקדם שכן תחום מדעים לא היה פתוח בפני נשים. גם באלמנך הימי של ארצות הברית, שנכתב בסביבות 1840, עבדה אישה אחת – מריה מיטשל, שהייתה אחת מהמחשבים המוכרים ביותר בצוות.
חידושים נוספים בתחום המחשוב האנושי כללו את עבודתם של קבוצת נערים שעבדו בחדר האוקטגון של מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ' עבור האסטרונום המלכותי, ג'ורג' איירי בשנת 1835. הצעירים שבמחשבים של איירי היו בני חמש-עשרה והם עבדו על צבר נתונים אסטרונומי. איירי יצר שיטת עבודה מסודרת שכללה מנהל צוות, טפסים, ושיטות סטנדרטיות לחישוב התוצאות ובדיקתן, ושיטה זו נשארה השיטה המקובלת לפעולות מחשוב בשמונים השנים הבאות.
סביב 1872, חיל האיתות של ארצות הברית יצר דרך חדשה לארגן את המחשוב האנושי כדי לעקוב אחר דפוסי מזג האוויר, וזאת באמצעות צוות מחשוב קטן שעיבד נתונים שאותם היה צריך לאסוף במהירות ולחשב במשמרות אינטנסיביות של שעתיים. כל מחשב אנושי בודד היה אחראי רק לחלק מהנתונים.
בסוף המאה התשע עשרה ארגן אדוארד צ'ארלס פיקרינג ממצפה הכוכבים של הרווארד את "מחשבות הרווארד". אנה ווינלוק, הייתה האישה הראשונה שהתקבלה לעבודה בו, בשנת 1875, ובשנת 1880 היה הצוות כולו מורכב מנשים בלבד. התשלום למחשבת עמד על עשרים וחמישה סנט לשעה, אך הביקוש לעבוד שם הביא נשים רבות להציע לעבוד בחינם.
רבות מהנשים האסטרונומיות בתחילת המאה ה-20, כשהמפורסמות שביניהן הן פלורנס קושמן, הנרייטה סוואן ליוויט, ואנני ג'אמפ קנון, שעבדו עם פיקרינג בשנים 1888, 1893 ו-1896 בהתאמה. קנון יכלה לסווג כוכבים בקצב של שלושה בדקה. ויליאמינה פלמינג, אחת ממחשבות הרווארד, פרסמה את קטלוג Draper של הכוכבים בשנת 1890. הקטלוג המשיך להתעדכן על ידי מחשבות הרווארד והוסיף כוכבים חדשים בכרכים עוקבים. אליזבת ויליאמס הייתה מעורבת בחישובים בחיפוש אחר כוכב לכת חדש, פלוטו, במצפה הכוכבים לוול.
בשנת 1893 הקים פרנסיס גולטון את הוועדה לביצוע חישובים סטטיסטיים שפעלה תחת החברה המלכותית. הוועדה השתמשה בטכניקות מתקדמות למחקר מדעי ותמכה בעבודתם של מספר מדענים. רפאל ולדון, המדען הראשון שנתמך על ידי הוועדה עבד עם אשתו, פלורנס טב ולדון, שהייתה המחשבת שלו. ולדון השתמש בלוגריתמים ובטבלאות מתמטיות שיצר אוגוסט לאופולד קרל ולא הייתה לו מכונת חישוב. מדען אחר, קארל פירסון, שהייתה לו מעבדה באוניברסיטת לונדון, העסיק בצוות המחשבים שלו גברים ונשים כאחד, שחלקם עבודו בתשלום ואחרים בהתנדבות. אליס לי הייתה אחת מהמחשבות בשכר שלו שעבדה עם היסטוגרמות והתפלגויות כי בריבוע. מחשבות אחרות בצוותו של פירסון היו ביאטריס ופרנסס קייב-בראון-קייב. המעבדה של פירסון, בשנת 1906, שלטה באמנות הכנת לוחות לוגריתמים.
שימושים צבאיים

במלחמת העולם הראשונה הפך לראשונה החישוב למקצוע. מספר רב של מחשבים אנושיים משני צידי המתרס ייצרו טבלאות בליסטיות, עזרי מדידה, טבלאות ניווט ושולחנות ארטילריה. מאחר שהגברים היו בשדה הקרב, רוב המחשבים היו למעשה מחשבות, נשים שרבות מהן היו בעלות השכלה גבוהה ותארים במתמטיקה.
הדבר חזר על עצמו שוב במהלך מלחמת העולם השנייה, בעיקר בארצות הברית. גם שם מחשבים מילאו תפקידים בלתי נפרדים מהמאמץ המלחמתי, ורבות מהן היו נשים, לעיתים קרובות עם תארים במתמטיקה. בשנות ה-40, נשכרו נשים לפרויקט מנהטן, והן סייעו למחקרים מספריים של הנוסחאות המורכבות הקשורות לביקוע גרעיני. אחת מהמחשבות הראשונות, אליזבת ווב וילסון, שהייתה בוגרת אוניברסיטת ג'ורג 'וושינגטון, נשכרה על ידי הצבא בשנת 1918. וילסון "חיפשה משרה שתנצל את כישוריה המתמטיים". מאוחר יותר סיפרה כי המלחמה חסכה ממנה את הצורך להשתתף באירועים החברתיים הבלתי-נגמרים בוושינגטון שבהם ציפו כולם ש"תשיג לעצמה בעל", ובמקום זאת היא הצליחה ליצור לעצמה קריירה. לאחר המלחמה הפכה וילסון לאקטוארית, שעסקה בחישוב לוחות תוחלת חיים.
מחשבים בתחומים אזרחיים

מלחמת העולם הראשונה קידמה את השימוש במחשבים ועם סיומה היה ברור כי ניתן להיעזר בתרומתם גם בתחומים אזרחיים. אוניברסיטת ייל הכניסה שימוש במחשבים בקרן קאולס לכלכלה; בשנות השלושים הוקמה הלשכה הסטטיסטית של אוניברסיטת קולומביה; מחשבים עבדו גם באוניברסיטת אינדיאנה, מכללת מדינת איווה, ועוד. משרדי ממשלה אימצו גם הם את השיטה, והעסיקו מחשבים, למשל במשרד החקלאות.
לאחר מלחמת העולם השנייה, הוועדה הלאומית הלאומית לאווירונאוטיקה (NACA, שהפכה לימים לנאס"א) השתמשה במחשבים אנושיים לתעתק נתונים מסרטי צלולויד וניירות אוסצילוגרפיים, וכך לקצר את עיבוד הנתונים שנדרשו המהנדסים לבצע.
ספרה הביוגרפי של מרגוט לי שטרלי "מאחורי המספרים" (שעובד לסרט בשם זהה בשנת 2016), מתאר קבוצה של נשים אפרו-אמריקאיות, בהן קתרין ג'ונסון, דורותי ווהן, ומרי ג'קסון, ששימשו כמחשבות בנאס"א לחישוב מסלולי הטיסה והחירום בחללית ידידות 7, שהייתה המשימה המאוישת הראשונה האמריקאית במסלול כדור הארץ. NACA החלה לשכור נשים שחורות כמחשבות משנת 1940, והמקצוע נחשב בזמנו לעבודה פשוטה ומייגעת. מחשבת כזאת הייתה דורותי ווהן שהחלה את עבודתה בשנת 1943 במרכז המחקר לנגלי כשכירה מיוחדת לסיוע במאמץ המלחמתי, ומי שבאה לפקח על West Area Computers, קבוצת נשים אפרו-אמריקניות שעבדו כמחשבות בלנגלי. הן קבלו אות הערכה על מסירותן רק כשישים שנה מאוחר יותר, ב-8 בנובמבר 2019 כאשר הוענקה להן מדליית הזהב של הקונגרס:
"בהוקרה לכל הנשים ששימשו כמחשבות, מתמטיקאיות ומהנדסות בוועדה המייעצת הלאומית לאווירונאוטיקה ומינהל התעופה והאווירונטיקה הלאומית בין 1930 ל-1970".
בישראל עמד צוות של מחשבות לשירותו של פרופ' חיים לייב פקריס במכון ויצמן למדע, לשם חישובים במחקריו בפיזיקה, גאופיזיקה, מטאורולוגיה ועוד. פקריס לא הסתפק בכך, ולשם חישוביו יזם את בניית המחשב הראשון בישראל - ויצק.
הישגים מדעיים > לוחות לוגריתמים

מחשבים אנושיים הם שחישבו וערכו את לוחות הלוגריתמים במערב אירופה במאה ה-18 וה-19, למשל אלה לטריגונומטריה. אף על פי שלוחות אלה התפרסמו לרוב בשמו של המתמטיקאי הראשי המעורב בפרויקט, הם היו למעשה פרי עבודתם של צבא מחשבים ומחשבות לא ידועים.
ככל שהתחום הלך והתפתח, היה צורך בלוחות מדויקים יותר ויותר לניווט והנדסה. על מנת להשיג את הדיוק הנדרש, היו מחלקים את הפרויקט למספר רב של חלקים ושלבים. המחשבים, שהיו לעיתים קרובות מחשבות, נשים משכילות מהמעמד הבינוני, שהצו החברתי גזר עליהן שלא לעבוד ואף להישאר בביתן, קבלו חבילות חישובים בדואר ושלחו אותן חזרה עם סיום החישובים
.