stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיפול מונע לפני חשיפה
אימוץ > אישור לשימוש

המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן תיקן את הנחיותיו למניעת HIV והמליץ לאוכלוסיות בסיכון גבוה להדבקה להשתמש בטרובדה כטיפול מונע ב-14 במאי 2014, לאחר מחקר שגילה שלתרופה יעילות במניעת העברת הנגיף מאם לילדה. לפני כן, טרובדה אושרה רק לטיפול באנשים שנדבקו בנגיף.
בשנת 2012, ארגון הבריאות העולמי הוציא הנחיות ל-PrEP על פיהן ה-PrEP "עשוי לשמש כאמצעי מניעה נוסף" עבור אדם שאינו נשא של הנגיף במערכות יחסים בהן אחד מבני הזוג הוא נשא HIV, כאשר "אמצעים נוספים למניעת HIV נחוצים עבורם" וקבע הנחיות דומות עבור גברים ונשים טרנסג'נדריות שמקיימים/ות יחסי מין עם גברים. הארגון ציין כי "מתגבש קונצנזוס מדעי בינלאומי על פיו תרופות אנטי-רטרו-ויראליות, ביניהם PrEP, מפחיתים באופן משמעותי את הסיכון להעברה של HIV ללא קשר לאוכלוסייה או לסביבה."
בשנת 2014, על בסיס ראיות נוספות, ארגון הבריאות העולמי עדכן את המלצות לגברים המקיימים יחסי מין עם גברים וקבע כי PrEP "מומלץ כשיטת מניעה נוספת ל-HIV כחלק מחבילת מניעה מקיפה ל-HIV." בנובמבר 2015, ארגון הבריאות העולמי הרחיב את ההנחיות אף יותר, שוב על בסיס ראיות נוספות, וקבע כי הוא "הרחיב את ההמלצה לשימוש ב-PrEP לכל קבוצות האוכלוסייה בסיכון גבוה להדבקה ב-HIV" והדגיש כי PreP צריך להיות "שיטת מניעה נוספת ל-HIV כחלק מחבילת מניעה מקיפה ל-HIV", כלומר השימוש בו צריך להיות בשילוב עם אמצעי מניעה נוספים.
נכון ל-2017, מדינות רבות אישרו את השימוש ב-PrEP למניעת HIV/איידס וביניהן קנדה, דרום אפריקה, קניה, אוסטרליה, ארצות הברית, נורווגיה, סקוטלנד, צרפת, צ'ילה, ברזיל, פורטוגל, בלגיה, ישראל, וייטנאם, פרו, טאיוואן, וניו זילנד. בשווייץ ה-PrEP אושר כתרופה שלא בהתוויה. (Off-label use)
אימוץ > פוליטיקה ותרבות

אישור הטרובדה כטיפול מונע ל-HIV הוא דבר מפלג פוליטית, וגם בתוך תרבות הלהט"ב, כאשר חלק ראו את ה-PrEP כאמצעי שעשוי להיות בשימוש באופן שגוי, ולגרום לערעור מדינויות המין הבטוח הקיימות. כינוי הגנאי "זונת טרובדה" משמש על ידי אנשים בקהילה הגאה שלתפיסתם המשתמשים ב-PrEP הם חסרי אחריות.
אימוץ > מדינות > הממלכה המאוחדת

תרופות הטיפול המונע יכולים הם יקרים, כאשר מרשם של התרופה לחודש הוא בסדר גודל של כ-350 פאונד. חלק מארגוני הבריאות, וביניהם NHS אנגליה, התקשו במציאת המימון ל-PrEP.
בשנת 2016, המימון של PrEP על ידי ארגון הבריאות האנגלי היה תחת ביקורת שיפוטית, "National AIDS Trust v NHS Service Commissioning Board", לאחר ש-NHS אנגליה טענה שמאחר שזוהי תרופה מונעת, על פי חוק הבריאות והטיפול הסוציאלי 2012 (אנ'), אספקת התרופה היא אחריות המועצות המקומיות. בית המשפט העליון לצדק (אנ') טען בפני שירות הבריאות האנגלי כי ביכולת הארגון לממן את ה-PrEP. הארגון הגיש ערעור בפני בית המשפט, בטענה שהוא אינו יכול באופן חוקי לממן את הטיפול המונע, בעקבת חוק הבריאות מ-2012, ובנובמבר 2016, אותו ערעור נדחה, זאת אומרת ש-NHS אנגליה יידרש לספק את הטיפול המונע.
סקוטלנד, בה קיימת מערכת בריאות מסורה, הפכה לראשונה בממלכה המאוחדת שאישרה את השימוש ב-PrEP בשירות הבריאות הלאומי שלה באפריל 2016.
תרופות PrEP גנריות כבר קיימות בבתי מרקחת מקוונים בעלויות נמוכות באופן משמעותי. ההפחתה חסרת התקדים בשיעור ההדבקה ב-HIV בלונדון ב-2016 יוחסה לטיפול המוקדם באנשים הנדבקו בנגיף, ולזמינות ה-PrEP באינטרנט.
אימוץ > מדינות > בישראל

משרד הבריאות החל לדון בשימוש ב-PrEP כדרך למניעת איידס כבר בשנת 2014. בפברואר 2016, אושרה בכנסת תוכנית להפחתת שיעורי ההדבקה על ידי שימוש בטרובדה. בסוף 2016 הכריז משרד הבריאות כי בקרוב יחל בפרויקט הדגמה של ה־PrEP במהלכו יחלק את תרופת הטרובדה לאנשים שאינם נשאי נגיף ה-HIV, נמצאים בקבוצת סיכון, ומקיימים יחסי מין שאינם מוגנים. למרות זאת הכרזה זו, משרד הבריאות לא החל בפרויקט ובפברואר 2017, הוא זכה לביקורת נוקבת מרופאים בכירים על העיכוב, בטענה שהדבר גורם לעלייה במספר הנדבקים ובנוסף לכך גורם לקבוצת סיכון מוגבר להדבקה לרכוש את התרופות בשוק השחור, וללא מעקב נטילת התרופה עשויה לגרום נזק. ביולי 2017, אישר משרד הבריאות את השימוש בתרופות האמטריציטבין/טנופוביר "טרובדה" של גיליאד סיאנסז ו"אמטריביר" של חברת טבע. ב-7 באוגוסט 2017, הכריזה קופת החולים מאוחדת שתסבסד את התרופה לקבוצות סיכון במחיר 300–500 ש"ח לחודש. אליה הצטרפו גם קופות החולים מכבי, כללית ולאומית. החל מספטמבר 2017, קופות החולים רשאיות להעניק מרשמים לתרופות ה-PrEP. התרופה טרובדה הוכנסה לסל הבריאות הארצי משנת 2022, ומחירה לנוטליה עומד על 70 שקלים.
מאג'ד פרג'

| --- | --- |

 לידה:  28 בפברואר 1963 (בן 61) בית לחם, ירדן 
 מדינה:  הרשות הפלסטינית
 פרסים והוקרה:  Order of the Star of Jerusalem Military (2013) 
 
מאג'ד פרג' (בערבית: ماجد فرج; נולד ב-1962) הידוע בשם אבו בשאר, הוא איש ביטחון פלסטיני, המשמש כראש מנגנון המודיעין הכללי הפלסטיני וקצין בדרגת לִוָאא', המקבילה לדרגת אלוף.
ביוגרפיה

פרג' נולד וגדל במחנה הפליטים דהיישה שמדרום לבית לחם, למשפחה שהגיעה מהכפר ראס אבו עמאר שבהרי ירושלים. בילדותו למד בבתי הספר של אונר"א במחנה. בשנת 1977, בהיותו בן 15 בלבד, נעצר פרג' לראשונה על ידי כוחות הביטחון של ישראל ונשא עונש מאסר של שנה וחצי בכלא הישראלי. זאת, לאחר שהפך לאחד ממנהיגי פת"ח במהלך האינתיפאדה הראשונה. באותה תקופה היה פרג' ממייסדי ועדות הנוער של פת"ח, אשר פעלו במסגרת האינתיפאדה. מאוחר יותר נעצר פרג' לפחות 14 פעמים נוספות ונשא כשש שנות מאסר בסך הכול בכלא ובבתי המעצר בישראל. בתקופת מאסרו השלים פרג' תואר ראשון במינהל באוניברסיטת אל-קודס הפתוחה. אביו של פרג', עלי, נהרג במהלך פעילות צה"ל בבית לחם בשנת 2002.
שירותו במנגנוני הביטחון הפלסטיניים

עם הקמת הרשות הפלסטינית בשנת 1994, במסגרת הסכמי אוסלו, הצטרף פרג' לשורות מנגנון הביטחון המסכל. במהלך שירותו במנגנון עמד פרג' בראשו במספר מחוזות בגדה המערבית. בין היתר, שירת כראש הביטחון המסכל בכפר דורא שליד חברון ובבית לחם. בשנת 2002 הותר לפרסום כי פרג' פעל במסגרת שירותו במנגנון, תחת ראש המנגנון דאז ג'יבריל רג'וב, בניסיון לגייס חיילות ישראליות כמקורות. במכתב ששלח לרג'וב בשנת 1999, ושפורסם בעקבות משפטם של שני פעילים במנגנון, כתב פרג' אודות "תוכנית גיוס של ישראלית כדי שתעבוד בשביל המנגנון".
בשנת 2006 קודם פרג' ומונה לראש מנגנון המודיעין הצבאי בגדה כולה. במסגרת תפקיד זה פעל פרג' לקידום המנגנון, והיה בין האחראים לשיפור המשמעותי שחל במצב הביטחוני בגדה באותה התקופה. כמו כן, השתתף פרג' בשיחות הפיוס בין פתח לחמאס בקהיר.
בספטמבר 2009 מונה פרג' לראש מנגנון המודיעין הכללי ברשות הפלסטינית. פרג' החליף בתפקיד את מוחמד מנצור, שכיהן בו חודשים בודדים לאחר התפטרותו של תאופיק טיראווי מראשות המנגנון. הוא מכהן בתפקיד מאז ועד היום.
באפריל 2012, היה פרג' חבר במשלחת פלסטינית אשר נפגשה במעון ראש הממשלה בירושלים עם ראש הממשלה הישראלי בנימין נתניהו.
בנובמבר 2013 קיבל פרג' אות כבוד מארצות הברית על מידע שהעביר ל-CIA וסייע ללכידת איש אל-קאעידה נזיה עבד אל-רחמאן נביה רוקאעווי, הידוע כאבו אנס אל-ליבי.
באוגוסט 2014, היה פרג' אחר מנציגי הרשות הפלסטינית במשלחת הפלסטינית למשא ומתן בדבר הפסקת האש במבצע "צוק איתן" אשר נערך בקהיר.
באוגוסט 2017, דווח כי פרג' צפוי להחליף את סאיב עריקאת בתפקיד ראש צוות המשא ומתן הפלסטיני, בשל מחלתו של האחרון, ובמקביל לתפקידו כראש מנגנון המודיעין הכללי.
מאג'ד פרג' מוזכר לעיתים קרובות כאיש סודו של מחמוד עבאס וכמועמד להחליפו בתפקיד נשיא הרשות הפלסטינית.
חייו האישיים

פרג' הוא גיסו של איברהים רמדאן, מושל שכם.
הערות שוליים

↑  אפרת וייס ופליקס פריש, הותר לפרסום: הפלסטינים פעלו לגייס חיילות ישראליות, באתר ynet, 2 בספטמבר 2002
↑  אופק עיני‏, סדר חדש בגדה: הרשות מאחדת מנגנוני הביטחון, באתר וואלה, 27 בספטמבר 2009
↑  טל שלו‏, נתניהו ועריקאת נפגשו: מחוייבים להשגת שלום, באתר וואלה, 17 באפריל 2012
↑  ד"ר משה אלעד, ‏האיש שעשוי לרשת את אבו מאזן כראיס הפלסטיני הבא, באתר גלובס, 6 בספטמבר 2014
↑  אליאור לוי, סאיב עריקאת ממתין להשתלת ריאות בישראל, באתר ynet, 1 באוגוסט 2017
↑  Grant Rumley, Middle East Watchers: Keep Your Eye on Majid Faraj, The National Interest, ‏2014-08-20 (באנגלית)
↑  דנה בן שמעון, גובר הלחץ לפטר את מושל שכם מתפקידו, באתר ישראל היום, 8 באוקטובר 2022
טיילר מורטון

טיילר סקוט מורטון (באנגלית: Tyler Scott Morton; נולד ב-31 באוקטובר 2002 בוואלוסי שבאנגליה) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת האל סיטי מליגת המשנה באנגליה, אליה הוא מושאל מליברפול.
קריירת מועדונים

מורטון גדל במחלקת הנוער של ליברפול. ב-21 בספטמבר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 0–3 על נוריץ' סיטי במסגרת הסיבוב השלישי של גביע הפוטבול ליג. ב-20 בנובמבר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג, כשהחליף את טיאגו אלקנטרה בדקה ה-86 בניצחון 0–4 על ארסנל במסגרת המחזור ה-12 לעונת 2021/2022. ב-24 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בניצחון 0–2 על פורטו במסגרת שלב הבתים לעונת 2021/2022.
ב-1 באוגוסט 2022 הושאל מורטון לבלקברן רוברס לעונת 2022/2023. הוא ערך הופעת בכורה ב-6 באוגוסט 2022 בניצחון 3–0 נגד סוונסי סיטי.
ב-1 בספטמבר 2023, מורטון הושאל להאל מליגת המשנה לעונת 2023/2024. ב-15 בספטמבר ערך הופעת בכורה, כשעלה בדקה ה-59 בתיקו 1–1 נגד קובנטרי סיטי. בדצמבר 2023, זכה מורטון בפרס השחקן הצעיר של החודש.
קריירה בין-לאומית

ב-11 בנובמבר 2021, מורטון ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אנגליה עד גיל 20 במהלך ההפסד 0–2 לפורטוגל בליגת העילית 2021–22 עד גיל 20.
ב-19 בנובמבר 2023, מורטון ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אנגליה עד גיל 21 כמחליף בניצחון החוץ 3–0 נגד סרביה, במסגרת מוקדמות אליפות אירופה 2025 עד גיל 21.
הערות שוליים

↑  Klopp's kids are all right באתר BBC, ‏ 22 בספטמבר 2021 (באנגלית)
↑  Rampant Reds put four past Arsenal at Anfield באתר הרשמי של ליברפול, 20 בנובמבר 2021 (באנגלית)
↑  Liverpool vs Porto result: Thiago pearler makes Tyler Morton’s Champions League debut a night to remember באתר אינדפנדנט, 24 בנובמבר 2021 (באנגלית)
לאקי סטרייק

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1871–הווה (כ־153 שנים) 
 ענפי תעשייה:  תעשיית הסיגריות 
  
 www.luckystrikeny.com
 
חפיסת לאקי סטרייק
לאקי סטרייק (באנגלית: Lucky Strike) הוא מותג סיגריות אמריקאי, בבעלות החברות R.J. Reynolds Tobacco Company ו-British American Tobacco. המותג הופץ לראשונה ב-1871 בארצות הברית ובמשך שנים ארוכות היה מותג מוביל בשוק הסיגריות העולמי. בתחילת שנות ה-30 של המאה ה-20 הייתה לאקי סטרייק הסיגריה הנמכרת ביותר בארצות הברית.
היסטוריה

המותג 'לאקי סטרייק' הופץ תחילה כטבק לעיסה, ומאוחר יותר הופץ גם כסיגריה.
ראשי חברת הטבק האמריקאית, ובעיקר ג'ורג' וושינגטון היל, שמו דגש חזק לאורך העשורים הראשונים של המאה ה-20, על חדשנות בפרסום המוצר.
באותן שנים ראשונות של שיווק הסיגריות בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20, לחברות הטבק היה כוח רב בקביעת מיתוסים עממיים על טיבן של סיגריות, ועל החוקים שחוקקו באמריקה הנוגעים להפצה וקניה של סיגריות. השפעה זו, הובילה במידת מה, לחופש פעולה רחב שהתבטא בהתעלמות ממחקרים ראשוניים אודות סכנות העישון, פרסום סיגריות כמוצר בריא, והטמעה של פעולת העישון כפעולה נחשקת, דרך פרסומות בעיתונים, ברדיו ודרך פרסומות סמויות בהן כוכבי קולנוע עישנו לאקי סטרייק בסרטים.
ב-1917, החלה לאקי סטרייק להשתמש לראשונה בסיסמה 'זה קלוי', כדי להדגיש את תהליך ייבוש הטבק של הסיגריה שעבר קלייה, בניגוד למותגים אחרים באותה התקופה שהשתמשו בטכניקת ייבוש בשמש. הרעיון לסיסמה הגיע מנשיא החברה, ג'ורג' וושינגטון היל, שטען כי תהליך הקלייה של הטבק, מעניק לסיגריה טעם 'קליל' יותר - טענה אשר היל חשב עליה לראשונה, בעת ביקור במפעלי הטבק של חברתו, בעודו מתבונן בתהליך הקלייה.

במרוצת שנות ה-20 של המאה ה-20, החלה לאקי סטרייק סדרה של מסעות פרסום שיועדו לקהל הנשים. באותן שנים, פרסומות לסיגריות פנו לקהל הגברי בלבד, זאת מאחר שפעולת העישון נתפסה כגברית בעיקרה. היל, נשיא החברה האמריקאית לטבק, רצה להגביר את מכירות הטבק של החברה שלו, על ידי פרסום אגרסיבי ופתיחת הסיגריות של החברה שלו לקהלים שטרם נוצלו. הקמפיין של לאקי סטרייק לנשים נשען על התפיסה (שלא הייתה מעוגנת במחקר) שסיגריות מובילות להורדת משקל. הקמפיין עשה שימוש בסלוגנים כגון במקום לקחת מתוקים, קחי לאקי, ויצר אפקט משמעותי על מכירות הסיגריה.

המכירות של לאקי סטרייק עלו בלמעלה מ-300% בשנתו הראשונה של הקמפיין. מ-14 מיליארד סיגריות ב-1925, ל-40 מיליארד סיגריות ב-1930. 

בשנות ה-60, הושקו שני סוגים חדשים של לאקי סטרייק, סיגריות פילטר וסיגריות בטעם מנטה בשם 'לאקי ירוק'.
לאקי סטרייק עברה לבעלות מוחלטת של חברת הטבק הבריטית BAT ב-1976.
ב-2006, נפסקה מכירת רוב המותגים של לאקי סטרייק בצפון אמריקה, אולם המשיכו להימכר באזורים אחרים של העולם בהן פועלת חברת הטבק הבריטית. חברת R.J. Reynolds Tobacco Company עדיין מפיצה לאקי סטרייק בגרסה נטולת פילטר בארצות הברית כיום.
מקור השם

בפסקה זו אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.
מקור השם 'לאקי סטרייק' (בעברית: מכה מוצלחת), היה בתקופת הבהלה לזהב של סוף המאה ה-19 בארצות הברית, במרוצתה רבים נהרו לחצוב בהרים ובנהרות על-מנת למצוא זהב, בשל שמועות רבות על זהב המצוי ברחבי ארצות הברית באזורים לא ממופים. הביטוי 'לאקי סטרייק', היה בשימוש על ידי כורים אשר איחלו אחד לשני 'פגיעה בת-מזל' בעורק זהב.
הבחירה בשם 'לאקי סטרייק', היוותה מעין קריצה כלפי כורי הזהב, ולאוכלוסייה הכללית, על כך שקניית המותג 'לאקי סטרייק', תיתן מזל לאלו אשר רוכשים אותו.
שינוי צבע הקופסה

בתחילת שנות הארבעים, שונתה חפיסת לאקי סטרייק, שהייתה בעלת רקע ירוק עם עיגול אדום במרכז בו הכיתוב של שם הסיגריה, לחפיסה זהה בעלת רקע לבן. הסבר רווח באותה תקופה, שאנשי לאקי סטרייק עצמם הפיצו, הייתה שהצבע הירוק יוצר באמצעות כספית, ובשל המלחמה הגדולה, עלות הכספית קפצה, ולפיכך בחרו לוותר עליה. הסבר זה הופץ בפרסומות ללאקי עם הכיתוב 'הירוק הלך למלחמה', כדי לקרוץ להתגייסות המשאבים האזרחיים לטובת המלחמה הגדולה.
ריימונד לואוי, המעצב שהיה אמון על השינוי בחפיסה, לפי אמונה פופולרית, התערב עם נשיא החברה שיצליח להעלות את מכירות המותג עם שינוי העיצוב, שנותר ללא שינוי החל מ-1917. השינוי בצבע פתר את בעיית הריח הלא נעים שעלה מהקופסאות (בשל הכספית), ונחשב לעיצוב פופולרי במיוחד בתרבות המערבית.
משמעות ראשי התיבות בקופסה המחודשת

החל מ-1945, נוספו בראש החפיסה האותיות באנגלית - .L.S.M.F.T

פשר ראשי התיבות הוא - לאקי סטרייק זה טבק איכותי (Lucky Strike Means Fine Tobacco)
מיתוסים בנוגע למותג > לוגו האינדיאני בצד החפיסה

לצד קופסת לאקי סטרייק, יש אייקון של אינדיאני, לרוב בצבע אדום על הרקע הלבן של החפיסה. מיתוס פופולרי לגבי האייקון הוא שאם מסתכלים על הלוגו מצדדים שונים, מגלים תמונות שונות לחלוטין. למעשה, הלוגו מיוחס לצ'יף פאּוהאטאן, אשר חי במהלך המאה ה-17 באזור וירג'יניה באמריקה הצפונית, והיה ידוע בשל גידולי הטבק האיכותיים שלו. הצ'יף הוא גם אביה של פוקהונטס הידועה, אשר התחתנה עם אחד מראשוני מגדלי הטבק האמריקנים, ג'ון רולף. מטרת הצבתו הייתה לשדר אמינות ומסורת ארוכה של טבק.
מיתוסים בנוגע למותג > מקור השם

מיתוס פופולרי מסביר את שם המותג 'לאקי סטרייק', בהימצאותה של סיגריה אחת הממולאת במריחואנה באחת ממאה מכל חפיסות המותג. מה שהופך את מי שהתמזל מזלו להשיג חפיסה זו למי ש'פגע במזל'. המיתוס כרוך בדרך כלל סביב הוויה צבאית, בתארו את הסיבה להימצאות המריחואנה בחבילות הלאקי כאספקה לחיילים אמריקאיים במלחמה (מלחמת העולם הראשונה/שנייה, מלחמת קוריאה, מלחמת וייטנאם וכיוצא בזה), שנועדה להעניק להם רוגע ותקווה. המיתוס מופרך בקלות, שכן ייצור המותג התחיל עוד במאה ה-19, הרבה לפני המלחמות אותן מייחסים כמקור לנתינת השם.
מיתוסים בנוגע למותג > שינוי עיצוב הקופסה לצבע לבן

ישנן טענות שעיצוב החפיסה החדש מ-1942 לרקע לבן, בניגוד לירוק שהיה נהוג עד אז, נועד לפנות לקהל נשי מתוחכם יותר, בהציגן עיצוב יותר נקי ופשוט. אולם, המעצב של חידוש זה, ריימונד לואוי, טען בכמה הזדמנויות שזהו עיצוב גברי במהותו. העיצוב פשוט ואינו מאמץ את הצופה בו, העיצוב נאמן למקור (לואוי השאיר את אותו מרכז אדום עם הכיתוב לאקי סטרייק במרכז החפיסה החדשה) וטיעונו האחרון הוא הפס האדום הדק מסביב לשם המותג, אשר מזכיר לצופה בול-פגיעה - פעילות גברית מובהקת באותה התקופה.
מיתוסים בנוגע למותג > משמעות ראשי התיבות בראש הקופסה

משחקי מילים רבים נעשו על חשבון ראשי התיבות המפורסמים של לאקיי סטרייק .L.S.M.F.T. ניתן למצוא את חלקם באתרים שונים המתמחים בסלנג. רובם ככולם מתייחסים לפעילויות מיניות שונות.
אזכורים תרבותיים > בסרטים

חומות של תקווה - ניתן לראות בהחלפות הסיגריות של האסירים מדי פעם, חפיסות של לאקי סטרייק
שאטר איילנד - שני הגיבורים של הסרט מעשנים לאקי סטרייק
אזכורים תרבותיים > במוזיקה

הסיגריות הוזכרו בשירים מאת טום וויטס, בילי ג'ואל, זי זי טופ ועוד.
אזכורים תרבותיים > בטלוויזיה

בסדרה מד מן אשר מתרחשת בשנות השישים של המאה ה-20, לאקי סטרייק היא לקוח מרכזי של חברת הפרסום 'סטרלינג קופר' שקורותיה הבדיוניים הם מרכז העלילה של הסדרה. במרוצת הסדרה, מאבדת 'סטרלינג קופר' את לאקי סטרייק לטובת חברת BBDO, שהייתה למעשה, החברה שפרסמה את לאקי סטרייק באותה התקופה[דרוש מקור].
הפצה בישראל

עד לשנת 1999 הפיצה את הסיגריה בישראל, חברת אלישר. אולם, בשל שינוי באסטרטגיית השיווק של החברה, הפסיקה החברה לייבא את הסיגריה לישראל. החלטה זו תפסה את שוק המפיצים לא ערוכים, שכן אף אחד לא שיער שחברת אלישר תפסיק לשווק סיגריות אלו, ואף גררה תביעות כלפי חברת אלישר, שהסתיימו לטובת חברת אלישר.
במשך כ-13 שנה, הסיגריה לא שווקה בארץ בשל סוגיות משפטיות הנוגעות לזכויות ההפצה. החל משנת 2012 החלה החברה למכור מחדש את המותג בישראל.
הערות שוליים

1 2 3 4  Brandt, The Cigarette Century, Basic Books, 2007
↑  בן-פשט, מ., היבטים בתולדות העיצוב, הוצאת משרד החינוך התרבות והספורט, ירושלים.
↑  Lucky Strikes? באתר snopes.com, מתאריך ה-26 במאי 2011
↑  LSMFT באתר Urban Dictionary
↑  פיני קרן, נדחתה תביעת מפיצי סיגריות נגד חברת אלישר, באתר פסק דין, 6 במאי 2002
↑  זהבה דברת, ‏חברת אלישר תפסיק לשווק סיגריות "קנט" ו"לאקי סטרייק" ע"פ דרישת פיליפ מוריס, באתר גלובס, 31 במרץ 1998
קופסת לאקי בעיצוב המקורי
‏4 דרכים להסתכל על לוגו האינדיאני של לאקי סטרייק: מהפינה הימנית העליונה כלפי כיוון השעון - בית בלהבות, רגל דורכת בשלולית, ספינה שטה על מים, אינדיאני
מבצע לשון אדומה

מבצע לשון אדומה הוא מבצע הונאה צבאית שביצע צה"ל במהלך תקופת ההמתנה בחזית המצרית לפני מלחמת ששת הימים. המבצע נועד להטעות את המודיעין המצרי, ולייצר הערכת מודיעין לפיה המאמץ העיקרי הישראלי יתנהל בדרום סיני, ושמטרתו היא כיבוש שארם א-שייח' דרך כונתילה ונח'ל.
המבצע נחל הצלחה, וסייע לכוחות צה"ל להבקיע את המערך המצרי בצפון חצי האי סיני. המבצע נחשב למבצע ההונאה המשמעותי ביותר של צה"ל.
רקע

ב-1961 הוקם גדוד ההונאה 577, שנועד לאפשר לצה"ל לבצע הונאה צבאית ברמה האסטרטגית, באמצעות בִיוּם חטיבת שריון. מפקד הגדוד, סא"ל ראובן קולנשר, אימן אותו עד 1966, אז מונה לראש מטה אוגדת ההונאה 49, שהוקמה על בסיס הגדוד. בפועל, כללה האוגדה ב-1967 חטיבת חיל רגלים, שתי פלוגות שריון, כלי צמ"ה ומכשירי קשר שעמדו תחת פיקודו של שלמה אמבר ושיועדו לייצר היקף תקשורת המדמה אוגדה מלאה. תוכנית ההונאה הצה"לית, שאושרה ב-1964 על ידי הרמטכ"ל, יצחק רבין, נשארה על כנה עד פברואר 1967. באותו הזמן, מטרת התוכנית הייתה להניא את צבאות ערב מיציאה למלחמה כנגד ישראל.
ב-14 במאי 1967, יום העצמאות, החלו להגיע ידיעות כי כוחות צבא מצרים החלו להיכנס לסיני, וב-16 במאי הורתה ממשלת מצרים לכוח החירום של האומות המאוחדות להתפנות מחצי האי. שתי הפעולות הללו היו לאות הפתיחה של תקופת ההמתנה.
רקע > תפקיד אוגדת ההונאה בתוכנית "קלשון"

תוכנית "קלשון" הייתה התוכנית הצה"לית לביצוע מתקפה יזומה בחזית המצרית שמטרתה כיבוש סיני. על פי התוכנית, תוכננה המתקפה להתנהל בשני מאמצים התקפיים - מאמץ עיקרי דו-אוגדתי בדרום סיני ומאמץ משני אוגדתי בצפון סיני, ובמקביל אליהם מאמץ הונאה במרכז סיני. תפקיד אוגדת ההונאה בתוכנית היה ריתוק האויב בגזרה המרכזית, ולהיערך לתנועה בציר בארותיים-קוסיימה לכיבוש קוסיימה.
בעקבות פינוי כוח האו"ם, החל אגף המבצעים בעדכון התוכניות המבצעיות, בעודו מתבסס על תוכנית "קלשון". התוכנית החדשה כונתה "קרדום".
רקע > תפקיד אוגדת ההונאה בתוכנית "קרדום 1"

תוכנית "קרדום" התבססה על הנחת היסוד לפיה הדיוויזיה ה-4 המצרית לא תיכנס לסיני, ותשאיר את המרחב העורפי בסיני ריק. על פי התוכנית, המאמץ העיקרי יהא מאמץ אוגדתי לכיוון ביר חסנה וג'בל ליבני דרך מעברי לוץ וכונתילה, והמאמצים המשניים יהיו מאמץ אוגדתי בצפון - כיתור רצועת עזה, כיבוש אל עריש ושבירת הכוח בג'בל ליבני, ומאמץ אוגדתי בציר ניצנה-אבו עגילה ובציר בארותיים-קוסיימה-אבו עגילה שנועד לרתק את המצרים בקדמת סיני, ולמנוע את חופש התנועה שלהם. במסגרת התוכנית, יועדה אוגדת ההונאה 49 לדמות היערכות של חטיבת שריון במרחב שבין ביר עסלוג' לבין צאלים, באזור באר שבע.
ב-23 במאי נודע כי נשיא מצרים, גמאל עבד אל נאצר, הורה על סגירת מצרי טיראן למעבר כלי שיט לישראל. בנוסף, זוהו שינויים בהיערכות המצרית, ביניהם עיבוי המערך בקדמת סיני והכנות להעברת דיוויזיה 4 לסיני. ידיעות אלו העמידו את היתכנות ביצוע תוכנית "קרדום" בספק.
רקע > תפקיד אוגדת ההונאה בתוכנית "קרדום 2"

כניסת הדיוויזיה ה-4 המצרית לסיני יצרה במטה הכללי של צה"ל חשש כי אין לצה"ל די כוח לכיבוש סיני. לאור החששות הללו, סיכם רמ"ח אגף המבצעים, יצחק חופי, כי אוגדה 84 תכבוש את רצועת עזה ושאר פיקוד הדרום יגן בגזרתו. ישעיהו גביש, אלוף פיקוד הדרום, ראה מהלך זה כחוסר אמון בכוחו של צה"ל, ודרש שהכוחות יתקדמו על ציר החוף לכיוון אל עריש ותעלת סואץ. במסגרת התוכנית, שכונתה "קרדום 2", יועדה אוגדת ההונאה 49 לביים מערך משוריין באזור הר צניפים.
פעולת ההונאה

ב-26 במאי נפרסה אוגדת ההונאה 49 באזור ההיערכות שמול כונתילה, והחלה להקים מחנות (שהיו ריקים), לנהל תקשורת אלחוטית בהיקף נרחב, לבצע סיורי מפקדים, פריצות צירים ותנועות סרק באזור מצפה רמון. אמצעים נוספים בהם נעשה שימוש לטובת ההונאה היו מעבר האוגדה בבאר שבע, בדימונה ובמצפה רמון, שסוקר על ידי דובר צה"ל ועיתונאים זרים, ונערך על ידי הצנזורה הצבאית על מנת שייראה ככוח רב, הסעת טנקים מחטיבה 14 על מובילי טנקים ביום והחזרתם במסווה בלילה, הדלפות מידע למצרים באמצעות סוכנים כפולים לפיו המאמץ העיקרי יהא בדרום סיני לכיוון שארם א-שייח', הפעלת רכבת אווירית צבאית לאילת, ביצוע סיורים מוטסים וימיים באזור שארם א-שייח' ואימוני הנחתת גייסות מהים. פעולה נוספת הייתה הכנת אוניית אספקה בנמל מאסאווה (אז באתיופיה), בדומה לאוניית האספקה שנשלחה לשארם א-שייח' במלחמת סיני. כמו כן, נערכה חטיבה ממוכנת 8 באזור הר צניפים כחלק ממהלך ההטעייה.
ב-27 במאי הגיבו המצרים להונאה, והחלו להניע כוחות למרחב שמדרום לכונתילה, ובהם מג'מועת שאזלי - כוח מיוחד בסדר גודל דיוויזיוני, ומג'מועה דיוויזיונית נוספת בפיקוד הגנרל יאקוט. בנוסף, נעו דיוויזיות הקו השני לכיוון זה, דיוויזיית החי"ר ה-6 נלקחה מביר חסנה ונערכה על ציר נח'ל-מעבר המיתלה שבעורף כונתילה, ודיוויזיה השריון ה-4 החלה לנוע בלילה שבין ה-2 ביוני ל-3 ביוני ממישור המליז דרומה.
ב-2 ביוני גילתה גיחת צילום מצרית כי במרחב שמול הציר הדרומי בסיני ערוכה חטיבה אחת בלבד. בעקבות התגלית, ניתנה הוראה לכוחות רבים לחזור צפונה, אך לא היה לכוחות המצרים די זמן לחזור. בנוסף, המעבר התכוף בין עמדות הוביל לשחיקת הכוח המצרי. באותו היום עברה אוגדת ההונאה 49 לאזור מישורי פארן על מנת להיערך מול מגמ'ועת שאזלי, מה שיצר מצג שווא של תנועת כוחות ושיירות בסד"כ אוגדתי.
תוצאות המבצע

הסטת הכוחות דרומה אפשרה לאוגדה 84 בפיקוד ישראל טל לפרוץ בציר החוף של סיני מול כוחות דלים בהרבה מהצפוי. בנוסף, מיקומן של ארבע הדיוויזיות שהוסטו דרומה אפשר לאוגדת המפץ בפיקוד אריאל שרון לאגף את הכוחות המצריים במרחב ביר חסנה. ההונאה המוצלחת, יחד עם מבצע מוקד, הובילה לכך שב-6 ביוני הורה פילדמרשל עבד אל-חכים עאמר על נסיגה של כל הכוחות מסיני, ולבסוף לסיום הלחימה בסיני וכיבוש חצי האי ב-8 ביוני.
לקריאה נוספת

עמירה שחר, ההונאה במלחמת ששת הימים בתוך חגי גולן, שאול שי (ע), נחשונים: 40 שנה למלחמת ששת הימים, תל אביב: הוצאת מערכות, משרד הביטחון, 2007
הערות שוליים

1 2  קולנשר, עמ' 59.
↑  קולנשר, עמ' 57.
↑  לביא ומלובני, עמ' 22.
↑  גולן, עמ' 7.
↑  גולן, עמ' 14.
↑  גולן, עמ' 23.
↑  גולן, עמ' 22.
↑  גולן, עמ' 24, 26, 28.
↑  גולן, עמ' 30.
1 2  גולן, עמ' 36.
↑  גולן, עמ' 33, 36.
↑  גולן, עמ' 38. מופיע "הר צופים", כנראה טעות הקלדה.
1 2  לביא ומלובני, עמ' 24; קולנשר, עמ' 58.
↑  ישעיהו גביש, סדין אדום, כנרת זמורה-ביתן, 2016, עמ' 129–130.
↑  שחר (2009), עמ' 22; לביא ומלובני, עמ' 24; קולנשר, עמ' 58.
↑  שחר (2009), עמ' 22.
↑  מג'מועה היא כוח חי"ר ושריון משולב.
1 2  קולנשר, עמ' 58.
↑  לביא ומלובני, עמ' 26.
↑  שחר (2009), עמ' 23.
| מלחמת ששת הימים |
| --- | --- | --- |
| רקע | פעולת סמוע • יום הקרבות של 7 באפריל 1967 • הנאום המגומגם • מרד הגנרלים • מבצע לשון אדומה |  |
| החזית המצרית | מבצע מוקד • קרב אום-כתף • קרב הג'יראדי • קרב חניון הלילה של גדוד 19 • פעולת אלכסנדריה • פעולת פורט סעיד • קרב רפיח • קרב מוצב אל-קובה • תפיסת שארם א-שייח' |  |
| החזית הירדנית | הקרב על גבעת התחמושת • המערכה על ירושלים • כיבוש צפון השומרון |  |
| החזית הסורית | הקרב על קלע וזעורה • קרב תל עזזיאת • קרב תל פאחר |  |
| אישים | לוי אשכול • משה דיין • יצחק רבין • מרדכי הוד • דוד אלעזר • עוזי נרקיס • ישעיהו גביש • מוחמד סידקי מחמוד • סולימאן עיזאת  • עבד אל-חכים עאמר • מוחמד פאוזי • גמאל עבד אל נאצר • חוסיין, מלך ירדן |  |
| כללי | ישראל במלחמת ששת הימים • יהדות ארצות האסלאם במלחמת ששת הימים • צבא ההגנה לישראל במלחמת ששת הימים • הצבא המצרי במלחמת ששת הימים |  |
| בינלאומי | החלטה 233 • החלטה 234 • החלטה 235 • החלטה 236 • החלטה 237 • החלטה 240 • החלטה 242 |  |
| בתרבות | בתרבות הישראלית • ירושלים של זהב • ירושלים של ברזל • משה דיין, יצחק רבין ועוזי נרקיס בשער האריות • תצלום הצנחנים בכותל המערבי • גבעת התחמושת |  |
| תיעוד והנצחה | יום הנכסה • יום ירושלים • אות מלחמת ששת הימים • גבעת התחמושת • אנדרטאות בירושלים • אנדרטה לחללי עוצבת השרון • אנדרטה לנופלי חטיבה 5 • אנדרטת אוגדת הפלדה • האנדרטה לחללי חטיבה 45  • טקס האזכרה לזכר חללי מלחמת ששת הימים ומלחמת ההתשה |  |
ראובן קולנשר, מפקד גדוד ההונאה 577
שלמה אמבר, מפקד אוגדת ההונאה 49
התקדמות כוחות צה"ל בסיני