stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
She Thinks His Name Was John
מיקומי שיא

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
‏מצעדים ודירוגים‏
| מדינה | מצעד | מיקום שיא | הערות |
| קנדה קנדה | ‏Canada Country Tracks (RPM)‏ | ‏11 | ‏ |
| ארצות הברית ארצות הברית | ‏US Bubbling Under Hot 100 Singles (Billboard)‏ | ‏1 | ‏ |
| ארצות הברית ארצות הברית | ‏US Hot Country Songs (Billboard)‏ | ‏15 | ‏ |
הערות שוליים

↑  Whitburn, Joel (באוגוסט 2008). Hot Country Songs 1944 to 2008. Record Research, Inc. p. 271. ISBN 0-89820-177-2. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Henley, Dennis (2005-12-06). "Reba McEntire". The Advocate. נבדק ב-2007-08-11. (הקישור אינו פעיל)‏
↑  "Reba McEntire: Read My Mind". אורכב מ-המקור ב-2007-10-22. נבדק ב-2007-08-11.
↑  "Music and AIDS". glbtq.com. 2002. אורכב מ-המקור ב-2007-08-14. נבדק ב-2007-08-11.
↑  Morris, Edward. "Ten Years Later, "John" Remains Country's Prime Comment on AIDS". CMT.com. אורכב מ-המקור ב-2007-10-06. נבדק ב-2007-08-11.
↑  Smith, Christopher (ינו'–פבר' 1999). "DIY Artist Spotlight". The Performing Songwriter. אורכב מ-המקור ב-2007-09-25. נבדק ב-2007-08-11. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Zimmerman, David. "Radio's rave reception for Reba's angle on AIDS". USA Today. אורכב מ-המקור ב-2007-09-25. נבדק ב-2007-08-11.
↑  "Top RPM Country Tracks: Issue 2632." ‏RPM‏. Library and Archives Canada‏. October 24, 1994. Retrieved August 4, 2013.
↑  ‏"Billboard Chart Search (Artist=Reba McEntire / Title=She Things His Name Was John)"‏. Retrieved November 30, 2013.
↑  ‏"Reba McEntire Chart History (Hot Country Songs)". ‏Billboard‏. Retrieved November 29, 2013.
SMB (פרוטוקול)

SMB ‏(Server Message Block) הוא פרוטוקול תקשורת הפועל בשכבת היישום (השכבה העליונה של מודל OSI) ומשמש בעיקר כדי לספק גישה משותפת אל קבצים, מדפסות, יציאות טוריות ותקשורת בין מחשבים ברשת. הפרוטוקול מספק גם תקשורת בין תהליכית עם מנגנון הרשאות המאפשר את ירושתן. רוב השימוש של SMB הוא במחשבים המריצים חלונות, שבהם הוא ידוע לעיתים קרובות כ"שכנים ברשת".
חלקי הפרוטוקול

כאשר דנים ב־SMB, יש להבדיל בין:
פרוטוקול SMB עצמו
שירותי SMB הפועלים מעל הפרוטוקול
NetBIOS
שירותי DCE/RPC בהם SMB משתמש בתור תקשורת בין תהליכית (באמצעות named pipes)
"שכנים ברשת" הפרוטוקולים אשר בעיקר (אך לא רק) הם שירותי Datagram ישירות על תעבורת NetBIOS
היסטוריה

בארי פייגנבוים (Barry Feigenbaum) תכנן במקור את SMB ב־IBM במטרה לאפשר שימוש ב"פסיקה 33" (21h) של DOS על מנת לגשת לקובץ מערכת ברשת במקום לגשת לקובץ המקומי. מאז ביצעה מיקרוסופט שינויים ניכרים עד שהגיעה לגרסה שהיא כיום בשימוש הנפוץ ביותר. ב־1990 לערך מיקרוסופט מיזגה את פרוטוקול SMB עם מוצר LAN Manager שפותח על ידי 3Com, והמשיכה להוסיף תכונות לפרוטוקול בחלונות לקבוצות עבודה (בערך ב־1992) ובגרסאות מאוחרות יותר של חלונות.
התכנון המקורי של SMB נועד לפעול על גבי API של NetBIOS/NetBEUI (בדרך כלל מיושם עם NBF או מעל פרוטוקול IPX/SPX, או מעל TCP/IP). החל מגרסת חלונות 2000 ניתן גם להפעיל את SMB ישירות על גבי פרוטוקול TCP (השרת מאזין על פורט 445 למטרה זו).
בשנת 1996 שינתה מיקרוסופט את שמו של הפרוטוקול ל־CIFS ‏(Common Internet File System), והוסיפה עוד תכונות, כולל תמיכה בקישורים סימבוליים וקישורים קשיחים (ריבוי מיקומים לקובץ), הגדילה את גודל הקובץ המקסימלי, וכן הוסיפה ניסיון ראשוני לתמוך בקישוריות ישירה על יציאת TCP מספר 445 בלי כל התוספות של NetBIOS. מיקרוסופט הגישה גם כמה מפרטים חלקיים של הפרוטוקול בתור טיוטות לסטנדרט ל-IETF אך אלו פגו בינתיים.
בגלל חשיבותו של פרוטוקול SMB לתקשורת עם הפלטפורמה הנפוצה חלונות, בשילוב עם האופי הנוכחי המכביד של יישום ה־SMB של פלטפורמה זה, נוצר פרויקט Samba שמקורו בהנדסה לאחור של המימוש של מיקרוסופט. הפרויקט יצר יישום חופשי של לקוח ושרת SMB לשימוש עם מערכות ההפעלה שאינן של מיקרוסופט.
NQ הוא פתרון SMB / CIFS שרת ולקוח אשר פותח על ידי Visuality Systems, חברה ישראלית אשר הוקמה בשנת 1998 על ידי סאם וידרמן, מנכ"ל חברת סימנס תקשורת בישראל לשעבר. משפחת ה-NQ מורכבת משני מוצרים; האחד פותח למערכות מוטמעות כגון מדפסות, מצלמות, מחשבי אוטומציה, מוצרים רפואיים, תעופה וחלל וכו' בעוד שהמוצר השני מותאם לשרתי אחסון. שני המוצרים תומכים בדיאלקטים המתקדמים של הפרוטוקול ומותאמים לספק שיתוף קבצים ומדפסות ווינדוסאי לכל מערכת הפעלה לא ווינדוסאית כגון Android, iOS, Integrity, VxWorks, לינוקס ולכל שאר מערכות ההפעלה האחרות.
יישום > גישה לשרת

SMB עובד באמצעות גישת עמית לעמית, שבו הלקוח מגיש בקשות ספציפיות והשרת מגיב בהתאם. קטע אחד של פרוטוקול SMB עוסק בגישה למערכת הקבצים והוא אחראי לבקשות הלקוחות לשרת הקבצים; אך כמה חלקים אחרים של פרוטוקול SMB עוסקים בתקשורת בין תהליכית (IPC).
פרוטוקול SMB מתאים במיוחד לשימוש ברשת המקומית, אבל יש גם משתמשי SMB העובדים ברשתות משנה שונות בכל רחבי האינטרנט ומנצלים את הפרוטוקול לשיתוף קבצים או לשיתוף מדפסות בסביבות חלונות.
שרתי SMB מאפשרים ללקוחות ברשת גישה למערכות קבצים שלהם ולמשאבים נוספים. מחשבי לקוח יכולים להשתמש בגישה המשותפת למערכות קבצים ולמדפסות בשרת, וב־SMB זאת הפונקציונליות העיקרית והנפוצה ביותר. עם זאת, שרת SMB איננו שימושי במיוחד ללא שרת המספק שירותי הזדהות ברשת ברמה של תחומי NT (אנ') לפחות. הפרוטוקולים של תחומי NT מספקים שירותי MSRPC (אנ') באופן כמעט בלעדי כ־IPC מסוג named pipe, וכמעט כל היישומים של שרתי SMB משתמשים בשירות זה על מנת לאמת את ההרשאות של הלקוח ביחס למשאבים אליהם הוא ניגש.
יישום > בעיות ביצועים

טעות נפוצה היא לחשוב כי פרוטוקול SMB עושה שימוש בחלק גדול מרוחב הפס של הרשת משום שכל לקוח משדר את קיומו לרשת המשנה כולה, אולם בפועל הבעיה איננה ב־SMB עצמו אלא למעשה בפרוטוקול המיקום שהוא חלק מה־NetBIOS.‏ SMB עצמו לא משתמש בשידורי broadcast. כברירת מחדל, שרת חלונות ישתמש ב־NetBIOS כדי לפרסם ולאתר פונקציות ה־NetBIOS ממומשות על ידי שידור של השירותים הזמינים במחשב המארח לכל הרשת במרווחים קבועים. אמנם ברירת המחדל הזאת בדרך כלל סבירה ברשת עם פחות מ־20 מחשבים, אבל תעבורת הרשת מקשה יותר ויותר על הרשת כשמספר המחשבים גדל. יישום מוצלח יותר של ה-NBNS ‏(NetBIOS Name Server), למשל WINS בסביבת חלונות, יכול להקל על בעיה זו. מערכת WINS משתמשת במערכת הרבה יותר מתקדמת של רישום ובקשות מרכזי שירות, אך מסבך את העיצוב והתחזוקה של הרשת. מיקרוסופט ממליצה להשתמש ב־DNS דינמי בסביבות של Active Directory.
מתכנני הרשת צריכים להתחשב בכך שלזמן התקשורת ברשת תהיה השפעה משמעותית על הביצועים של פרוטוקול SMB. לעיכוב זה יש השפעה משמעותית במקרים של ניווט בין ספריות באמצעות SMB כאשר זמן התגובה של הרשת הוא גדול, למשל בחיבור VPN על האינטרנט.
יישום > שינויים של מיקרוסופט

במהלך הזמן הוסיפה מיקרוסופט מספר הרחבות למימוש שלה של הפרוטוקול. לדוגמה, היא הוסיפה תמיכה בגרסה 2 של NTLM (פרוטוקול האבטחה בברירת המחדל של NT) כי גרסה 1 של NTLM (כנגזר מהמפרט המקורי של SMB משתמש בסיסמאות "LAN Manager" של IBM) משתמש ב־DES בצורה לקויה. בנוסף, NT 4.0 הכניסה לשימוש פרוטוקולים להצפנה ברמה של 40 ביט מחוץ לארצות הברית, בגלל ההגבלות על ייצוא הצפנה של 128 סיביות.
יישום > שינויים של מיקרוסופט > SMB2

ב־2006 מיקרוסופט שחררה את גרסה 2.0 של הפרוטוקול (קרויה לרוב SMB 2.0 או SMB2) עם חלונות Vista. גרסה זו מפחיתה את "הפטפוט" של הפרוטוקול על ידי צמצום מספר הפקודות ממעל מאה לתשע עשרה בלבד ונוספו מנגנונים לרצף פקודות שבו ניתן לשלוח בקשות נוספות לפני התגובה לבקשה הקודמת.
הגרסה גם מוסיפה את היכולת לדחוס פעולות מרובות לתוך בקשה אחת, דבר אשר מפחית באופן משמעותי את מספר סבבי התקשורת שהלקוח צריך לעשות בגישה לשרת, עובדה האמורה להביא לשיפור הביצועים כתוצאה מכך (גם ב־SMB1 יש גם מנגנון דחיסה – הידוע כ־AndX – לאיסוף פעולות מרובות, אך רק לעיתים נדירות לקוחות מיקרוסופט משתמשים בו).
SMB2 גם תומך במאגרים (buffer) גדולים יותר, אשר אמורים לספק ביצועים טובים יותר בזמן העברת קבצים גדולים ולמטב את השימוש ברשתות מהירות.
הגרסה גם מציגה את הרעיון של "מצביע עמיד לקובץ": המאפשר חיבור לשרת SMB לשרוד הפסקות רשת קצרות, כגון זו אשר מאפיינות רשת אלחוטית, ללא צורך לפתוח שיחה (session) חדשה.
שיפורים אחרים כוללים בין השאר תמיכה בקישורים סימבוליים, זיכרון מטמון עבור מאפייני הקובץ, חתימת הודעה משופרת עם HMAC SHA-256, אלגוריתם Hashing טוב יותר, יכולת שדרוג טובה יותר על ידי הגדלת מספר המשתמשים, המשאבים המשותפים, וכמות הקבצים הפתוחים בכל שרת.
פרוטוקול SMB2 משתמש ב־32 או 64 סיביות עבור רבים מהם, וב־16 בתים עבור מצביעי הקובץ וזאת לעומת פרוטוקול SMB1 המשתמש לעיתים קרובות בערכים בגודל 16 סיביות.
מחשבים עם חלונות מגרסת Vista ואילך משתמשים ב־SMB2 כאשר הם מתקשרים עם מחשבים אחרים התומכים בפרוטוקול זה. אולם SMB1 ממשיך להיות בשימוש עבור חיבורים עם הגרסאות הקודמות של חלונות, או עם Samba ‏(Samba 4 כולל תמיכה נסיונית עבור SMB2).
SMB2 מכיל שני יתרונות משמעותיים עבור מיקרוסופט:
בעלות ברורה יותר על הפרוטוקול – SMB1 תוכנן במקור על ידי IBM והפך חלק במגוון רחב של מערכות ההפעלה שאינן חלונות, כגון Xenix, ‏OS/2 ו־VMS (Pathworks). התקן X/Open הסדיר את הפרוטוקול חלקית ואף הייתה טיוטת תקן IETF שנזנחה
הפסקת תאימות אחורה חלקה יחסית – קוד SMB1 של מיקרוסופט צריך לעבוד עם מגוון עצום של לקוחות ושרתי SMB. ישנם חלקי פרוטוקול רבים שהם אופציונליים (כמו שם קובץ קצר או ארוך). ב־SMB1 יש רמות רבות של פירוט מידע עבור פקודות (בחירה איזה חלק מהמבנה יחזור בתגובה על בקשה מסוימת) – למשל משום של־SMB1 התווסף Unicode במועד מאוחר יחסית. SMB2 מקטין משמעותית את בדיקות התאימות עבור מיקרוסופט (כרגע עדכון הפרוטוקול מערב רק לקוחות ושרתים אחרים של חלונות Vista). כתוצאה מהצמצום בכמות רמות המידע האפשריות בקוד SMB2 יש הרבה פחות מורכבות (לדוגמה, אין תמיכה במיקומים שאינם Unicode מכיוון ש־SMB2 דורש תמיכה ב־Unicode), עובדה שעשויה לסייע גם לכלים שאינם של מיקרוסופט לממש את הפרוטוקול.
יישום > שינויים של מיקרוסופט > SMB3

הפרוטוקול, אשר תחילה נקרא SMB 2.2 הוצג עם שחרור מערכת ההפעלה ווינדוס 8 ו-ווינדוס סרבר 2012. פרוטוקול זה הביא עמו שינויים משמעותיים והביא עמו מאפיינים חדשים כמו SMB Direct (מעל RDMA) ו-SMB Multichannel (חיבורים מרובים לכל חיבור SMB). עם שחרור פרוטוקול זה הוצגו מספר שיפורי אבטחה משמעותיים כשהחשוב ביניהם הוא הצפנה מקצה לקצה ואלגוריתם חתימה חדש מבוסס על AES.
יישום > נקודות נוספות

מנגנוני התקשורת הבין תהליכית (IPC) של SMB היו בין מנגנוני ה־IPC הראשונים שאפשרו למתכנתים לרשת את האימות אשר בוצע על ידי הלקוח הראשון שהתחבר לשרת. חלק מהשירותים המשתמשים במנגנונים אלו כגון היישום של מיקרוסופט של DCE/RPC מעל SMB, הידוע כ־MSRPC מעל SMB, מאפשרים גם לתוכניות MSRPC בלקוח לבצע אימות, אשר דורס את ההרשאות המסופקות על ידי שרת ה־SMB, אבל רק עבור תוכנית MSRPC אשר עושה בהצלחה אימות נוסף.
לסימון החבילות יש השפעה משמעותית על העומס של SMB מעל TCP, משום שהחתימה נוספת בתחילת החבילה כך שאין דרך להימנע ממנה. עם זאת, שרתי חלונות משתמשים ב־SMB כדי להעביר את מדיניות המערכת בזמן הכניסה, כך שבדרך כלל סימון מנות מופעל (כדי למנוע שימוש בהתקפה על ידי גורם הנמצא על התווך התקשורתי). נראה כי העיצוב של גרסה 2 נועד בין השאר להקל על הגבלת תקשורת SMB לחבילת תקשורת בודדה.
הנעילה המתבצעת על ידי SMB היא נעילה אופטימית (כלומר ניתן לקרוא את הנתונים בזמן הכתיבה עליהם) וזאת על מנת לשפר את הביצועים.
SMB משמש כבסיס ליישום מבוזר של מערכות הקבצים של מיקרוסופט.
גרסאות ומימושים

הרשימה להלן מתייחסת ל־"SMB" ככולל לקוח SMB או שרת SMB, וכן ככולל את הפרוטוקולים השונים המרחיבים את SMB, דוגמת חבילת הפרוטוקולים של שכנים ברשת וחבילת תחומי NT. מסיבות של פשטות תמציתיות ועמימות, לעומת זאת, הרשימה לא מציינת מימוש מחדש או הסבה עבור כל חלק מיישומים אלה, ומתייחסת אליהן פשוט כ־"SMB".
Samba, מממש הן את פרוטוקול SMB והן את ההרחבות של מיקרוסופט בתוכנה חופשית, כולל שרת SMB וכולל ממשק שורת פקודה עבור לקוח SMB.
Visuality Systems פיתחה אימפלימנטציית CIFS / SMB למערכות מוטמעות ולשרתי אחסון המתאימה לכל מערכות ההפעלה ובשיתוף פעולה עם מיקרוסופט תומכת בדיאלקטים המתקדמים ביותר של הפרוטוקול.
Samba TNG – וריאציה של סמבה.
הגרעין של לינוקס כולל שני יישומים של לקוח SMB עבור שימוש כמערכת קבצים וירטואלית, מתן גישה לקבצים בשרת SMB באמצעות ה־API של מערכת הקבצים: smbfs ו־cifs. כמו כן ניתן להתחבר לכל ההיררכיה של קבוצות עבודה/שרתים/משאבים משותפים ("השכונה") באמצעות מודול הגרעין fuse ועמיתו fusesmb שרץ בסביבת המשתמש.
חברת ONStor מציעה יישום SMB התומך גם בפרוטוקול NFS כדי שמשתמשים יוכלו לגשת לנתונים דרך אותם פרוטוקולים.
במערכת ההפעלה NetWare גרסה 6 ומעלה יש יישום שרת CIFS המאפשר גישה לכרכי NetWare מלקוחות מיקרוסופט ברשת.
FreeBSD כוללת יישום לקוח SMB בשם smbfs כחלק ממערכת הקבצים הווירטואלית שלה.
מערכות NetBSD ו־Mac OS X כוללות לקוח SMB בשם smbfs, שבמקור נגזר מ־smbfs של FreeBSD .
ב־Solaris יש פרויקט בשם לקוח CIFS עבור סולאריס, המבוסס על smbfs של Mac OS X
Advanced Server for Unix (AS/U) שהיא הסבה של שירותי הרשת של חלונות NT גרסה 3.5 עבור Unix שנוצרה על ידי מיקרוסופט וניתנה ברישיון ל־AT&T כוללת לקוח ושרת של CIFS
באוקטובר 2007 נוספה תמיכה ב־CIFS בגרעין השרת של OpenSolaris .
חבילת תוכנה של Sun, אשר נודעה בשם PC-Netlink שהיא גרסה של Advanced Server for Unix
FreeNAS שהוא התקן NAS קטן, מריץ FreeBSD מריץ Samba ותומך ב־CIFS
חברת VERITAS פיתחה יישום של SMB.
לחברת SCO יש גרסה של Advanced Server for Unix.
SCO הוציאה גם את VisionFS שהיא יישום עצמאי של SMB
פלטפורמת Celerra של EMC מכילה שרת SMB
ב־NetApp filer יש שרת SMB
בהתקן ה-NAS של חברת Isilon יש שרת SMB
תוכנת Sharity של Objective Development מספק לקוח למערכת קבצים על בסיס SMB-לקוח עבור Unix.
מערכת ניהול התוכן של Alfresco כוללת את JLAN, יישום Java של שרת SMB
פתרון JCIFS מציע יישום של לקוח SMB1 ב־Java
חברת EBS מציעה את RTSMB שהוא יישום של CIFS/SMB עבור מערכות משובצות
Thursby Software Systems מציעה יישום מסחרי של SMB/CIFS עבור Mac OS
ראו גם

NFS
Ssh
Shea Butter Baby (Remix EP)

Shea Butter Baby (Remix EP) הוא המיני-אלבום השלישי של הזמרת-יוצרת ארי לנוקס. האלבום יצא לאור ב-27 במרץ 2020, על ידי חברות התקליטים דרימוויל רקורדס ואינטרסקופ רקורדס.
רקע

האלבום כולל רמיקסים לשירים מתוך אלבום הבכורה של לנוקס, Shea Butter Baby, וכולל הופעות אורח של דוג'ה קאט, סמינו ודורנד ברנר, ברמיקסים לשירים "BMO", "I Been" ו-"Facetime" בהתאמה.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | BMO (Remix) (עם דוג'ה קאט)   | 2:29 |
| 2. | I Been (עם סמינו)   | 4:46 |
| 3. | Facetime (Remix) (עם דורנד ברנר)   | 3:16 |
| משך כולל: | משך כולל: | 10:31 |
הערות שוליים

↑  Mira B, Ari Lennox Announces 'Shea Butter Baby' Remix EP, The Source, ‏2020-03-25 (באנגלית)
↑  HipHopDX- https://hiphopdx.com, Ari Lennox Delivers 'Shea Butter Baby' Remix EP, HipHopDX, ‏2020-03-27
↑  Ari Lennox Drops 'Shea Butter Baby' Remix EP Ft. Doja Cat & Smino, Highsnobiety, ‏2020-03-27 (באנגלית)
Salting out

Salting out היא שיטה להפרדת חלבונים המבוססת על עקרון שחלבונים פחות מסיסים בריכוזים גבוהים של מלחים. ריכוזי המלח הדרושים על מנת להפריד חלבונים מן התמיסה תלויים בסוג החלבון. התהליך משמש גם לרכז תמיסות המכילות ריכוזים נמוכים של חלבונים. במידת הצורך נעשה שימוש בדיאליזה על מנת להוציא את המלח מן התמיסה.
עקרונות

במולקולת החלבון ישנן חומצות אמינו הידרופוביות והידרופיליות. לאחר קיפול החלבון בתמיסה המימית, חומצות אמינו הידרופוביות יוצרות אזורים הידרופוביים פנימיים נטולי מים ואילו חומצות אמינו הידרופיליות עשויות ליצור אינטראקציות של קשרי מימן עם מולקולות המים, בדרך-כלל במעטפת החלבון.
כאשר ריכוזי המלח גדולים, אחדות ממולקולות המים נמשכות על ידי יוני המלח אשר מפחיתות את מספרן של מולקולות המים הזמינות לאינטראקציות עם החלק הטעון של החלבון. כתוצאה מהביקוש הגדול למולקולות המסיסות, האינטראקציות בין חלבונים חזקות יותר מאשר אינטראקציות בין ממס למומס. מולקולות החלבון מתגבשות על ידי יצירת אינטראקציות הידרופוביות אחת עם השנייה, תהליך זה נקרא salting out.
יישומים

לחלבונים שונים יש הרכבים שונים של חומצות אמינו. מולקולות חלבונים שונות מסיסות בריכוזים שונים של תמיסת מלח.
ניתן להסיר חלבונים לא רצויים מתערובת חלבונים על ידי שיטת salting out כל עוד המסיסות של החלבון בריכוזים שונים של מלח מסוים ידועה.
לאחר הסרת המשקע על ידי פילטרציה או באמצעות צנטריפוגה, ניתן להשקיע את החלבון הרצוי על ידי שינוי ריכוז תמיסת המלח עד לרמה שבה החלבון הרצוי נהיה לא מסיס.
יונים מסוימים יכולים להגדיל את המסיסות של חלבונים במקום להקטין אותה, כמו כן, יונים עלולים לגרום לדנטורציה של החלבון לכן אם נדרשת קביעה מדויקת של כמות החלבונים בתמיסה אז ניתן להשתמש בשיטות אחרות כגון: יונים אחרים או תהליך ניקוי אלטרנטיבי.
She Will Be Loved

She Will Be Loved (בעברית: היא תהיה נאהבת) הוא הסינגל השלישי של להקת הפופ רוק האמריקאית מארון 5 מתוך אלבום הבכורה שלהם, "Songs About Jane".
השיר נכתב על ידי סולן הלהקה, אדם לוין, ויצא לאור בשנת 2004. השיר הגיע למקומות שיא במצעדים שונים ברחבי העולם ומכר מעל 2,178,000 הורדות מאז שחרורו. השיר גם ידוע בשל הקליפ שלו, בו מככבת השחקנית קלי פרסטון. קליפ השיר בוים על ידי סופי מולר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 27 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 1 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 3 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 3 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 5 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד - שירים מודרניים | 4 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 25 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 6 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 9 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 4 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 4 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 18 |  |
|  צרפת | SNEP | 23 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 10 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 18 |  |
הקליפ

בקליפ לשיר "she will be loved" מתואר "סיפור אהבה" שבמרכזו נמצאת ילדה למשפחה עשירה ובן זוגה (אדם לוין) שלכאורה מנהלים מערכת יחסים בריאה ואוהבת. מערכת היחסים שלהם מתנגשת עם מערכת היחסים של אמה של הילדה (קלי פרסטון), ובעלה העשיר, הקר והמכה. החבר של הילדה מתחיל לפתח רגשות עבור אמה שבאופן קבוע נדחית ומנוכרת על ידי בעלה, ובבירור, האם מחפשת אהבה ונחמה מצד החבר של בתה גם כן. במהלך הקליפ, ניתן לראות את החבר מתלבט לבחור בין האם לבת בעוד שהוא אוהב את שתיהן.
בסיום השיר, האם עדיין לא מקבלת יחס רומנטי מבעלה הקר, בעוד שהיא רואה את הזוג הצעיר מאושר ומאוהב ורצה בבכי. החבר רץ בעקבותיה כדי לנחם אותה, וכשהם כמעט מנשקים, השיר מלווה בטוויסט. הבת רצה בעקבות החבר שלה ורואה אותו ואת אמא שלה עומדים להתנשק. כאן מתברר שהשיר מדבר על הבת ולא על האם.
הערות שוליים

↑  מידע על She Will Be Loved, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון
↑  מידע על She Will Be Loved, באתר המצעד האיטלקי, ארכיון
↑  מידע על She Will Be Loved, באתר המצעד הגרמני
↑  מצעד הפזמונים הבינלאומי שנת 2004
↑  מידע על She Will Be Loved, באתר המצעד של ניו זילנד
↑  מידע על She Will Be Loved, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון
| מארון 5 |
| --- | --- | --- |
| אדם לוין • ג'יימס ולנטיין • ג'סי קרמייקל • מייקל מאדן • מאט פליין • פי ג'י מורטון | אדם לוין • ג'יימס ולנטיין • ג'סי קרמייקל • מייקל מאדן • מאט פליין • פי ג'י מורטון |  |
| אלבומים | Songs About Jane‏ • It Won't Be Soon Before Long‏ • Hands All Over‏ • Overexposed‏ • V • Red Pill Blues |  |
| מיני אלבומים | iTunes Session‏ • Holiday Gift |  |
| אלבומי לייב | 1.22.03.Acoustic‏ • Live – Friday the 13th‏ • Live from SoHo‏ • Live from Le Cabaret |  |
| אלבומי אוסף | The B-Side Collection‏ • Call and Response: The Remix Album‏ • Singles |  |
| מארון 5 - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| Songs About Jane | Harder to Breathe‏ • This Love‏ • She Will Be Loved‏ • Sunday Morning‏ • ‏Must Get Out |  |
| It Won't Be Soon Before Long | Makes Me Wonder‏ • Wake Up Call‏ • Won't Go Home Without You‏ • If I Never See Your Face Again‏ • Goodnight Goodnight |  |
| Hands All Over | Misery‏ • Give a Little More‏ • Never Gonna Leave This Bed‏ • Moves Like Jagger |  |
| Overexposed | Payphone‏ • One More Night‏ • Daylight‏ • Love Somebody |  |
| V | Maps‏ • Animals‏ • Sugar‏ • This Summer's Gonna Hurt like a Motherfucker‏ • Feelings |  |
| Red Pill Blues | Don't Wanna Know‏ • Cold‏ • What Lovers Do‏ • Wait‏ • Girls Like You |  |
| סינגלים אחרים | Beautiful Mistakes |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 9265026b-5c55-3466-bcd6-8c6f5495134e  MusicBrainz work: 02269164-9532-3431-82fe-2b603a194775
The Long Play

The Long Play (בעברית: הַמַּחֲזֶה הָאָרֹךְ) הוא אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת הגרמנייה סנדרה. הוא יצא לאור ב-11 בנובמבר 1985, בהוצאת חברת התקליטים וירג'ין רקורדס. מתוך האלבום יצאו שלושה סינגלים: "(I'll Never Be) Maria Magdalena", ‏"In the Heat of the Night", ו-"Little Girl".
האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים שבפינלנד.
רקע וקידום

במרץ 1985, הוציאה סנדרה את הסינגל המוביל מתוך האלבום "(I'll Never Be) Maria Magdalena", שתיפקד גם בתור הסינגל השלישי במהלך הקריירה המוזיקלית שלה. השיר הפך ללהיט בין-לאומי, תוך שכבש את פסגות המצעדים שבשוודיה, שווייץ, הולנד, אוסטריה, ופסגות מצעדים במדינות נוספות. בהמשך לכך, הוציאה את השיר "In the Heat of the Night", כסינגל השני מתוך האלבום. השיר הגיע למקום השני במצעד שבשוודיה ושווייץ, תוך שקיבל את מעמד הכסף בצרפת.
לבסוף, יצא האלבום עצמו בנובמבר 1985. הוא זכה לתשומת לב רבה מהציבור בעקבות הצלחת שני הסינגלים הראשונים מתוכו. בינואר 1986, יצא לאור הסינגל השלישי והאחרון מתוך האלבום "Little Girl", שזכה להצלחה נאה בגרמניה, שווייץ, ובמדינות נוספות. The Long Play ביסס את מעמדה של סנדרה בסצנת הפופ.
הצלחה מסחרית

בשבוע צאתו הצליח האלבום לכבוש את פסגת מצעד האלבומים שבפינלנד, תוך שקיבל שם על ידי איגוד תעשיית ההקלטות הפיני (FIMI) את תואר הפלטינה, על מכירות של למעלה מ-50,000 עותקים במדינה, מה שהופך אותו לאחד מהאלבומים הנמכרים ביותר בפינלנד בשנת 1985. בצרפת זכה האלבום להצלחה גם כן, תוך שאיגוד תעשיית ההקלטות הצרפתי (SNEP) העניק לו את תואר הזהב על מכירות של למעלה מ-100,000 עותקים במדינה.
בגרמניה זכה האלבום להצלחה רבה כאשר נכנס למקום השנים-עשר במצעד האלבומים של המדינה, תוך שדורג כאלבום השישים המצליח ביותר במדינה בשנת 1986. לבסוף, העניק איגוד תעשיית ההקלטות הגרמני (BVMI) את תואר הזהב לאלבום על מכירות של למעלה מ-250,000 עותקים במדינה. בשוודיה זכה האלבום להצלחה גם כן, כאשר נכנס למקום השני במצעד האלבומים הרשמי של המדינה.
רשימת רצועות

| The Long Play (צד 1)> מס' | The Long Play (צד 1)> שם | The Long Play (צד 1)> כותב(ים) | The Long Play (צד 1)> משך | The Long Play (צד 1)>  | The Long Play (צד 1)>  | The Long Play (צד 1)>  | The Long Play (צד 1)>  | The Long Play (צד 1)>  | The Long Play (צד 1)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | In the Heat of the Night  | מיכאל קרצו, הוברט קמלר, קלאוס הירשבורגר, מרקוס לור | 5:20 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | On the Tray (Seven Years)  | קמלר, קרצו, הירשבורגר | 3:45 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Little Girl  | קמלר, לור, קרצו, הירשבורגר | 3:11 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | You and I  | קרצו, ריצ'רד פאלמר-ג'יימס | 6:44 |  |  |  |  |  |  |
| The Long Play (צד 2)> מס' | The Long Play (צד 2)> שם | The Long Play (צד 2)> כותב(ים) | The Long Play (צד 2)> משך | The Long Play (צד 2)>  | The Long Play (צד 2)>  | The Long Play (צד 2)>  | The Long Play (צד 2)>  | The Long Play (צד 2)>  | The Long Play (צד 2)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. | (I'll Never Be) Maria Magdalena  | קמלר, לור, קרצו, פאלמר-ג'יימס | 5:55 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Heartbeat (That's Emotion)  | ריינהרד בסר, מארק קסנדרה, כריס צ'ירני | 4:53 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Sisters and Brothers  | קרצו, פאלמר-ג'יימס | 3:23 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Change Your Mind  | קרצו, פאלמר-ג'יימס | 4:04 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 37:15 |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985–1986)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985–1986)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985–1986)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 18 |
|  איסלנד | הפלייליסט | 4 |
|  אירופה | מצעד האלבומים האירופאי | 17 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 12 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 43 |
|  נורווגיה | VG-lista | 8 |
|  ספרד | PROMUSICAE | 25 |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 1 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 2 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 4 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1986)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1986)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1986)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אירופה | מצעד האלבומים האירופאי | 49 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 60 |
נתוני מכירות

| אזור | הסמכה | יחידות שהוסמכו/מכירות |
| --- | --- | --- |
| גרמניה (BVMI) | זהב | 250,000^ |
| יוון (IFPI Greece) | פלטינה | 100,000^ |
| נורווגיה (IFPI Norway) | פלטינה | 50,000* |
| פינלנד (Musiikkituottajat) | פלטינה | 59,176 |
| צרפת (SNEP) | זהב | 100,000* |
| שוודיה (GLF) | פלטינה | 100,000^ |
| שווייץ (IFPI Switzerland) | פלטינה | 50,000^ |
* נתוני מכירות המבוססים על הסמכה בלבד. ^ נתוני משלוחים המבוססים על הסמכה בלבד.  נתוני מכירות + סטרימינג המבוססים על הסמכה בלבד.
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | קטלוג |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 11 בנובמבר 1985 | תקליט | וירג'ין | 207 356-630 |
| כלל העולם | 11 בנובמבר 1985 | תקליטור | וירג'ין | 610 627-225 |
| כלל העולם | 11 בנובמבר 1985 | קלטת שמע | וירג'ין | 407 356-630 |
| כלל העולם | 1992 | תקליטור | וירג'ין | 077778696827 |
The Lonely Hearts Club Tour

The Lonely Hearts Club Tour הוא סיבוב ההופעות השני של הזמרת-יוצרת הוולשית מרינה, הידועה גם בשם הבמה שלה לשעבר, מרינה אנד דה דיימונדס.