מלחמת לבנון השנייה
הצבאות במלחמת לבנון השנייה > צה"ל

| מפקדי צה"ל במלחמת לבנון השנייה>                   תפקיד                   | מפקדי צה"ל במלחמת לבנון השנייה>         שם         | מפקדי צה"ל במלחמת לבנון השנייה> הערות |
| --- | --- | --- |
| הרמטכ"ל ראש המטה הכללי | דן חלוץ | פרש מצה"ל בעקבות המלחמה |
| סגן הרמטכ"ל | משה קפלינסקי |  |
|  מפקד זרוע היבשה | בני גנץ |  |
|  מפקד חיל האוויר | אליעזר שקדי |  |
|  מפקד חיל הים | דוד בן בעש"ט | המשיך בתפקידו עוד 14 חודשים לאחר המלחמה |
|  ראש אגף המבצעים | גדי איזנקוט |  |
|  ראש אגף המודיעין | עמוס ידלין | הגיע מחיל האוויר |
|  ראש אגף התכנון | יצחק הראל |  |
|  ראש אגף התקשוב | אודי שני |  |
|  ראש אגף משאבי אנוש | אלעזר שטרן | לימים חבר כנסת |
|  ראש אגף הלוגיסטיקה, הרפואה והמרכזים | אבי מזרחי |  |
|  מפקד פיקוד הצפון | אודי אדם | פרש מצה"ל בעקבות המלחמה |
|  מפקד פיקוד המרכז | יאיר נוה |  |
|  מפקד פיקוד הדרום | יואב גלנט | לימים חבר כנסת ושר הביטחון |
|  מפקד פיקוד העורף | יצחק גרשון |  |
|  קצין תותחנים ראשי | לורנס מועלם |  |
|  קצין הנדסה ראשי | שמעון דניאל |  |
|  קצין שריון ראשי | חלוצי רודוי |  |
|  קצין חי"ר וצנחנים ראשי | יוסי היימן |  |
|  קצין חימוש ראשי | חיים רונן |  |
|  קצין המשטרה הצבאית הראשי | רוני בני |  |
|  מפקד עוצבת האש | איל איזנברג | על תפקוד עוצבתו נאמר בדו"ח ועדת וינוגרד: "העוצבה לא השלימה את משימותיה, וחלק גדול של תכנוניה לא יצא כלל אל הפועל", אך שירותו בצה"ל נמשך, והוא קודם לדרגת אלוף |
|  מפקד עוצבת הגליל | גל הירש | פרש מצה"ל בעקבות המלחמה |
|  מפקד עוצבת הפלדה | גיא צור |  |
| מפקד עוצבת נתיב האש | ארז צוקרמן | פרש מצה"ל בעקבות המלחמה |
|  מפקד עוצבת געש | אלי רייטר |  |
|  מפקד עוצבת המפץ | יואב הר אבן |  |
|  מפקד חטיבה 1 – גולני | תמיר ידעי | לימים מפקד זרוע היבשה |
|  מפקד חטיבה 2 – כרמלי | אילן אטיאס |  |
|  מפקד חטיבה 7 – סער מגולן | אמנון אשל אסולין |  |
|  מפקד חטיבה 35 – צנחנים | חגי מרדכי |  |
|  מפקד חטיבה 84 – גבעתי | יואל סטריק |  |
|  מפקד חטיבה 188 – ברק | משה שטרית |  |
|  מפקד חטיבת צנחנים 226 – הנשר השחור | בועז עמידרור |  |
| מפקד חטמ"ר 300 – ברעם | חן ליבני |  |
|  מפקד חטיבה 401 – עקבות הברזל | מוטי כידור |  |
| מפקד חטיבה 408 – חוד החנית | ארז וינר |  |
| מפקד חטיבה 434 – עקבות הפלדה | גיל מעוז |  |
| מפקד חטיבת צנחנים 551 – חצי האש | דני קס לוין |  |
|  מפקד חטיבה 609 – אלכסנדרוני | שלומי כהן |  |
| מפקד חטיבה 623 – חוד החנית | איתי וירוב |  |
| מפקד חטיבה 724 – עודד | אנואר סעב |  |
| מפקד חטמ"ר 769 – חירם | רביב ניר |  |
| מפקד חטיבה 847 – מרכבות הפלדה | מאיר פינקל |  |
|  מפקד חטיבה 933 – נח"ל | מיקי אדלשטיין |  |
בפרוץ המלחמה פיקוד הצפון (בפיקוד אודי אדם) מנה שתי אוגדות סדירות ועם התפתחות הלחימה נוספו להן 3 אוגדות נוספות. סך הכל היו לפיקוד הצפון שתי אוגדות חי"ר ושלוש אוגדות משוריינות, בהם סדר כוחות של 370 טנקי מרכבה. במהלך המלחמה גויסו כ־89,000 חיילי מילואים בכל החילות. למרות סדר הכוחות הגדול שעמד לרשות צה"ל, בשום שלב של הלחימה לא היו על אדמת לבנון יותר מ־10,000 חיילי צה"ל בו זמנית. לרשות פיקוד הצפון עמד גם חיל האוויר הישראלי שנהנה משליטה מוחלטת באוויר וחיל הים שנהנה משליטה מוחלטת בים והטיל מצור ימי על לבנון.
חיילי מילואים מחילות היבשה, שגויסו בצווי חירום למלחמה, הגיעו למחסנים ומצאו שחסר בהם ציוד חיוני הדרוש להם לצורך ניהול הלחימה. בעיקר חסרו אמצעי ראיית לילה, נשק מדויק וציוד קשר. עלות הלחימה והצורך בסדר כוחות גדול ללחימה השפיעו על שירות המילואים. כוחות מילואים גדולים יותר נדרשו לשמירה על הביטחון ולעיתים גם בוצע גיוס מילואים נרחב, בין השאר למבצע חומת מגן. צורך זה, בשילוב עם ירידה חדה בתקציב הפנוי, הובילו לירידה חדה בהקצאת ימי המילואים שהוקדשו לאימון יחידות המילואים למלחמה. כמו כן, האינתיפאדה השנייה, שהחלה זמן קצר לאחר יציאת צה"ל מלבנון ב־2000, גרמה לצמצום ניכר בהיקף האימונים שבוצעו בצה"ל בשל עיסוק מרובה של כוחות הצבא בפעילות מבצעית שוטפת. טענות נוספות הושמעו על מחסור באספקה של מזון ושתייה.
לטענת גורמים בכירים בצבא עוד לפני תחילת המלחמה עמלו רבות במודיעין הישראלי על השגת מידע על חזבאללה, שהתגלה כמדויק. אם כי היו תלונות אחדות על היעדר מודיעין נקודתי מצד החיילים בשטח, ועל כך שמידע שהיה קיים לא הגיע בזמן אמת לשטח.[דרושה הבהרה]
במלחמה זו השתמש צה"ל בעיקר בציוד מייצור ישראלי (כגון טנקי המרכבה) ואמריקאי (כגון מטוסים). חלק מהציוד סופק לישראל במסגרת תוכנית הסיוע האמריקאית.
ב־8 באוגוסט 2006 שלח הרמטכ"ל דן חלוץ את סגנו משה קפלינסקי לפיקוד הצפון, כמתאם מטעם המטה הכללי לצידו של האלוף אדם. לדעת פרשנים בכלי התקשורת, צעד זה מזכיר את מינויו של חיים בר-לב למפקד החזית הדרומית במהלך מלחמת יום כיפור, מהלך שהביע חוסר אמון בתפקודו של מפקד פיקוד הדרום, שמואל גונן (גורודיש).