stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרי אדם (נונאווט)

ערך זה עוסק בהרים בנונאווט שבקנדה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  153 מ' 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  נונאווט, קנדהקנדה
 רכס הרים:  הקורדילרה הארקטית 
 קואורדינטות:  76°09′05″N 103°30′11″W﻿ / ﻿76.1514°N 103.503°W﻿ / 76.1514; -103.503
  (למפת נונאווט מוגדלת) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןהרי אדם(למפת נונאווט רגילה) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןהרי אדם(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הרי אדם(למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הרי אדם
 
הרי אדם או רכס אדם (באנגלית: Adam Range) הוא רכס הרים באי ואנייה, באזור קיקיטאלוק בטריטוריית נונאווט, שבקנדה.
רכס אדם הוא אחד מתתי הרכסים של הקורדילרה הארקטית, בשטח קנדה הארקטית.
גובהם של ההרים 153 מטרים מעל פני הים.
לקריאה נוספת

• Canadian Hydrographic Service Fisheries and Oceans Canada, , Catalogue No. Fs72-3/21-2022E-PDF 978-0-660-41373-0 Ottawa
הערות שוליים

↑  הרי אדם באתר השמות הרשמי של ממשלת קנדה
↑  מידע גאוגרפי
| הקורדילרה הארקטית |
| --- | --- | --- |
| רכסי הרים | אדם • ארצות הברית • באפין • ברוס • ג'וי • גרינל • האימפריה הבריטית • הנסיכה מרגרט • הייפוינטר • ויסלר • ויקטוריה ואלברט • צ'לנג'ר • קונגר |  |
| הרים | אאוטלוק • אודין • אוקספורד • אנגנה • אסגארד • ארוהד • ארתור • באטל • בסטיל • בופורט • בידרביק • בישופ'ס מאיטר • בלדר • ברבאו • ברייב • בריידאבליק • ויסלר • יוג'ין • יוקפיק • מידנייט סאן • נוקאפ • סירק • קוואג'יוויק • ת'ול • ת'ור |  |
| מעברי הרים | פורטרס |  |
| כיפות קרח | פני |  |
| קרחונים | גל |  |
| פארקים לאומיים | סירמיליק |  |
| אזורים | אלסמיר • באפין |  |
| יישובים | אלרט |  |
הסוכנות לחקר האינטרנט

| --- | --- |

אחד המשרדים ברחוב סאבושקין 55 בסנקט פטרבורג
 מדינה:  רוסיה 
 מטה הארגון:  סנקט פטרבורג 
 תקופת הפעילות:  26 ביולי 2013 – 1 ביולי 2023 (10 שנים) 
 
הסוכנות לחקר האינטרנט (IRA, ברוסית: Агентство интернет-исследований) שמוכרת גם כ"חוות הטרולים", היא חברה רוסית, העוסקת במשימות מקוונות המיועדות להשפיע על ציבור רחב שמטרתן מימוש אינטרסים של גופים פוליטיים ועסקיים ברוסיה. בשנת 2015 היו לחברה כ-1,000 עובדים במשרדי החברה בסנקט פטרבורג. לחברה משרדים גם במוסקבה ובערים נוספות. הסוכנות נוהגת להשתמש בחשבונות מזויפים באתרי רשתות חברתיות כדי לקדם את מטרותיה של רוסיה בנושאי מדיניות פנים וחוץ.
פעילות החברה נחשפה לראשונה ביוני 2014 בתחקיר של BuzzFeed. על פי מאמרים שפורסמו בעיתון ודומוסטי ובעיתונים אחרים, החברה מתאמת את פעילויותיה עם ויאצ'סלב וולודין, סגנו של פוטין בממשלת רוסיה, ועם איש העסקים יבגני ויקטורוביץ' פריגוז'ין. במסמך של קהילת המודיעין האמריקאית מינואר 2017 מתואר הארגון כמקורב לנשיא רוסיה ולדימיר פוטין ומקושר לקהילת המודיעין הרוסית. הארגון מפעיל "חוות טרולים" ובמסמך נטען כי הסוכנות נטלה חלק, בין השאר, בעידוד התמיכה בצד הרוסי במלחמת האזרחים באוקראינה ובהתערבות רוסיה במערכת הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016. ב-2022 החלה לפעול תחת השם החדש – "Z Front Cyber".
ב-16 בפברואר 2018, חבר מושבעים גדול בארצות הברית הגיש כתב אישום נגד 13 אזרחים רוסים ושלושה גופים עסקיים, בהם הסוכנות לחקר האינטרנט. בכתב האישום מתואר כיצד הפרו את החוק על מנת להשפיע על הבחירות ועל תהליכים פוליטיים בארצות הברית.
היסטוריה

כבר בשנת 2003 תועדו פעילויות באינטרנט של ארגונים אלמוניים בשליחות ממשלת רוסיה. ארגונים אלה כונו "חטיבות האינטרנט" (אנ') (ברוסית: Веб-бригады), "צבא הטרולים של רוסיה", "הרובוטים הרוסים", Putinbots או Kremlinbots. ארגונים אלה הרבו לפרסם באתרים פוליטיים רוסיים ובינלאומיים באמצעות חשבונות מזויפים. בין השאר נמצא כי ארגונים אלה ניסו לשבש מידע בוויקיפדיה הרוסית בערכים על מלחמת האזרחים באוקראינה ועל טיסה 17 של מלזיה איירליינס.
הסוכנות לחקר האינטרנט נוסדה בשנת 2013. משרדי החברה שכנו בשכונת אולגינו בסנקט פטרבורג, ואנשיה מכונים "הטרולים מאולגינו".
על פי מאמרים שפורסמו בעיתון ודומוסטי ובעיתונים אחרים, החברה מתאמת את פעילויותיה עם ויאצ'סלב וולודין, סגנו של פוטין בממשלת רוסיה, ועם איש העסקים יבגני ויקטורוביץ' פריגוז'ין. העיתונאית הפינית ג'סיקה ארו (אנ') דיווחה בהרחבה על פעילויות החברה בפינלנד, ועקב כך נפלה קורבן למסע השמצות באינטרנט. היא הייתה מועמדת לקבלת אות האומץ הנשי הבינלאומי.
פעילות

החברה גייסה מאות אנשים מהשורה, לרוב צעירים, שהועסקו טרולים, כספאמרים, כותבי הערות, אנליסטים של תוכן, מעצבים ומתכנתים. תפקידם היה להגיב על ידיעות שונות וכך להגביר את נוכחות הנרטיב הרוסי באינטרנט. חלקם התראיינו למאמרים בעיתונות, וסיפרו כי הם עובדים במשמרות בנות 12 שעות, ובחשבונות המזויפים הם מפרסמים בכל יום 2 פוסטים בממוצע, וכ-100 תגובות לפוסטים אחרים. משכורת בסיס לעובד בחברה היא כ-40,000 רובל (כ-2,200 ש"ח), ועובדים המקבלים שעות נוספות ובונוסים יכולים להגיע ל-80,000 רובל (כ-4,400 ש"ח).
אחד העובדים שרואיין על ידי הוושינגטון פוסט תיאר את עבודתו כך: "הרגשתי כמו דמות בספר 1984 של ג'ורג' אורוול - מקום שבו צריך לכתוב שלבן הוא שחור ושחור הוא לבן. ההרגשה הראשונה שלך, כשאתה מגיע לשם, היא שאתה נמצא במין מפעל שמייצר שקרים וחצאי אמיתות בפס ייצור תעשייתי."
פעילות > תחומי עיסוק עיקריים

רוב הפעילויות של הארגון מיועדות לזרוע פילוג ולשבש תהליכים דמוקרטיים בעולם החופשי, ונראה כי זוהי מדיניותה של ממשלת רוסיה. מדיניות זו תואמת את עמדותיה ביחסי ארצות הברית–רוסיה ובגישתה למשבר באוקראינה.
הנושאים העיקריים בהם עסקה הסוכנות הם:
ביקורת על אלכסיי נבלני ועל גופי אופוזיציה ברוסיה
ביקורת על מדיניות החוץ של אוקראינה ושל ארצות הברית, ועל הפוליטיקאים במדינות אלה החולקים על מדיניותה של רוסיה
דברי שבח לוולדימיר פוטין ולמדיניות ממשלת רוסיה
דברי שבח והגנה על ממשלו של בשאר אל-אסד בסוריה.
עובדי החברה מרבים לצטט בתגובותיהם כתבות מרשת החדשות הרוסית Russia Today. עם זאת, במספר מקרים עמדה הסוכנות מאחורי חדשות כזב, בהם טענות על פיצוץ מפעל כימי בלואיזיאנה בספטמבר 2014, על ירי של חייל אמריקאי בספר הקוראן, או על התפרצות נגיף אבולה באטלנטה.
פעילות > מעורבות במערכות הבחירות בארצות הברית

מחקירת התערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016 עולה כי הסוכנות עשתה שימוש באלפי חשבונות ברשתות החברתיות שונות כמו פייסבוק, אינסטגרם וטוויטר שהתחזו לחשבונות של אנשים פרטיים או של ארגוני חברה אזרחית. המשתמשים המזויפים הללו הופעלו בקמפיין השפעה ותעמולה במטרה להצית מחלוקות פוליטיות וחברתיות בארצות הברית ולהשפיע על דעת הקהל במהלך המירוץ הנשיאותי ולפגוע באמון הציבור בתהליך הדמוקרטי. בין היתר, הם הפיצו מידע כוזב, ניהלו מסע הכפשות מבוקר נגד המועמדת הילרי קלינטון, וביצעו לוחמת רשת רבת-היקף נגד אתרי האינטרנט של מועמדי המפלגה הדמוקרטית. פוליטיקאים ואנשי תקשורת רבים הגיבו לציוצים מחשבונות מזויפים אלה מבלי לדעת שהם קשורים לרוסיה, בהם מייקל מקפול שכיהן כשגריר ארצות הברית ברוסיה, ושון האניטי, איש הרדיו ומגיש בולט של רשת פוקס ניוז.
ב-2018 פרסמה קבוצת חוקרים דו"ח על ההתערבות של ה-IRA בשנים 2012-2018 בפוליטיקה בארצות הברית. לפי החוקרים הסוכנות קיימה מתקפת מידע ממושכת על ארצות הברית תוך שימוש בתעמולה כדי לקדם דיסאינפורמציה וקיטוב פוליטי בקרב הבוחרים במדינה. הדו"ח הוכן על בסיס ניתוח נתונים של חברות הרשתות החברתיות לוועדת המודיעין של הסנאט של ארצות הברית (SSCI). הדוח מתאר כיצד ה-IRA ניצל את הכלים והפלטפורמה של הרשתות פייסבוק, אינסטגרם, טוויטר ויוטיוב כדי להשפיע על משתמשים בארצות הברית. ואת האמצעים למיקוד של מסרים מסוימים מותאמים למשתמש במטרה להטות את הבחירות.
ב-16 בפברואר 2018, בעקבות חקירה של היועץ המיוחד רוברט מולר, חבר מושבעים גדול בארצות הברית הגיש כתב אישום נגד 13 אזרחים רוסים ושלושה גופים עסקיים, בהם הסוכנות לחקר האינטרנט של סנט פטרסבורג. על פי כתב האישום, יבגני פריגוז'ין המקורב לפוטין, היה המממן העיקרי של הסוכנות ופיקח ואישר את פעולות ההתערבות הפוליטיות והאלקטורליות שלהם בארצות הברית. בתוך כך, ה-FBI הודיע כי פריגוז'ין מוגדר כעת מבוקש למעצר בארצות הברית. ב-15 במרץ, הטיל נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ סנקציות כלכליות המונעות מאנשי הסוכנות כניסה לארצות הברית. לפי פרסומים, פיקוד הסייבר של צבא ארצות הברית שיבש את הגישה לאינטרט של חוות טרולים בזמן הבחירות לקונגרס שהתקיימו ב-6 בנובמבר. מספר חודשים אחרכך, פורסם כי סוכנות הידיעות הרוסית FAN שנקשרה לסוכנות, הוצתה ונשרפה כליל.
פעילות > קשרי הסוכנות עם ישראל

ביוני 2018 פורסם תחקיר של חדשות 10 לפיו גורמים רוסים מהסוכנות לחקר האינטרנט ניסו להשפיע על יחסי ארצות הברית–ישראל באמצעות טוויטר. בנוסף ניסו אנשי הסוכנות לשפר את תדמיתו של בנימין נתניהו בקרב אנשי ימין בארצות הברית באמצעות פרופילים מזויפים ועמודי פייסבוק. במסגרת המאמצים נטען כי נתניהו סובל מ"ציד מכשפות" ותקפו את חקירות המשטרה נגדו.
כחלק מהתחקיר ביצע פרופסור פטריק וורן מאוניברסיטת קלמסון ניתוח של כשלושה מיליוני ציוצים בטוויטר המיוחסים לסוכנות, בהם רבים המתייחסים לנתניהו. הוא אמר: "טרולים ניסו לעודד את הצד הימני של ההתפלגות הפוליטית בארצות הברית, גם את הימין הקיצוני, כדי שתהיה לו דעה חיובית על נתניהו."
הפגנות ואירועים בארצות הברית שאורגנו על ידי הסוכנות לחקר האינטרנט

בשנת 2016 נחשף כי אחת ממטרות הסוכנות היא לזרוע מחלוקות בין קבוצות שונות בחברה האמריקאית, ואף לגרום למהומות. כאשר נבדקו ארגונים שיזמו הפגנות ואירועים בנושאים אלה, הסתבר שרבים מהם הופעלו על ידי הסוכנות לחקר האינטרנט.
בבדיקה של מחלקת המשפטים של ארצות הברית התגלו הפגנות ואירועים רבים שאורגנו באמצעות חשבונות פיקטיביים ברשתות החברתיות שזוהו כשייכים לסוכנות לחקר האינטרנט, ומטרתם לזרוע מחלוקות ולערער את החברה האמריקאית. להלן חלק מאירועים אלה.
הסוכנות השתמשה בבוטים ובטרולים ברשת טוויטר כדי לזרוע מחלוקות בנושא התנגדות לחיסונים.
קבוצות שונות בפייסבוק שהופעלו על ידי הסוכנות ארגנו הפגנות-נגד להפגנות של הארגון "חיי שחורים חשובים". באירוע כזה שהתרחש בג'ורג'יה באפריל 2016 התפתחו עימותים אלימים במהלך ההפגנה.
ב -21 במאי 2016 התקיימו שתי הפגנות מנוגדות ביוסטון. קבוצה אחת בפייסבוק ארגנה הפגנת תמיכה במרכז תרבות מוסלמי שנפתח בעיר, וקבוצה אחרת ארגנה הפגנה נגד המיזם. שתי הקבוצות התגלו מאוחר יותר כחשבונות מזויפים שהופעלו על ידי הסוכנות.
ב -25 במאי 2016 ניסתה הסוכנות, ללא הצלחה רבה, לזרוע מחלוקת בין הכנסייה הבפטיסטית וסטבורו לתלמידי תיכון לורנס שבקנזס, סביב נושא זכויות להט"ב.
באוגוסט 2016 התקיימו בפלורידה מספר עצרות תמיכה בדונלד טראמפ. ההפגנות אורגנו באמצעות חשבונות טוויטר שזוהו כשייכים לסוכנות. באותו חודש התקיימו הפגנות באיידהו נגד מדיניות ההגירה של ממשלת ארצות הברית. הפגנות אלה אורגנו באמצעות חשבונות פייסבוק שזוהו כשייכים לסוכנות.
חשיפה וחסימה של פעילות הסוכנות

באוגוסט 2018, לקראת הבחירות לקונגרס בארצות הברית, דיווחה חברת פייסבוק כי נוצרו חשבונות מזויפים ונבנו אירועים במטרה להעמיק את השסע בחברה האמריקנית סביב נושאים חברתיים שנויים במחלוקת, וכך להשפיע על דעת הקהל. בסמוך לבחירות דווח בוושינגטון פוסט כי פיקוד הסייבר האמריקאי השבית את הרשת של הסוכנות לחקר האינטרנט, כדי לצמצם את יכולותיה להשפיע על הבוחרים.
בינואר 2019 הודיעה חברת פייסבוק כי הסירה 500 חשבונות ועמודים באמצעותם נוצר מידע כוזב שהופץ ב-13 מדינות במזרח אירופה ומרכז אסיה. בנוסף לכך הוסרו 107 עמודים, קבוצות וחשבונות שהתמקדו במידע כוזב אודות אוקראינה. העמודים והפרופילים המזויפים פעלו בטכניקות הדומות למאמצי המידע הכוזב שנערכו על ידי "הסוכנות לחקר האינטרנט" וייתכן שהיו קשורים אליה.
לקריאה נוספת

The Plot to Subvert an Election - Unraveling the Russia Story So Far, באתר הניו יורק טיימס, ‏20 בספטמבר 2018 (באנגלית)
אופיר בראל, מרכז הפצת הפייק ניוז הגלובלי, ‏3 ביולי 2018
הערות שוליים

1 2  לוחמת התודעה הרוסית במלחמה באוקראינה (פברואר 2022 – פברואר 2023), באתר intelligence-research.org.il (ארכיון)
↑  לירן גולדווין, פוליטיקה רוסית במאה ה-21: שימוש בפרקטיקות קג"ב לפילוג העולם, ‏12 בנובמבר 2018.
↑  Mueller calls out high profile Americans who unwittingly helped Russian trolls, באתר ה-CNN, ‏19באפריל 2019 (באנגלית).
↑  Howard, Philip N. ; Ganesh, Bharath ; Liotsiou, Dimitra et al. / The IRA, Social Media and Political Polarization in the United States, 2012-2018. Oxford, UK : Project on Computational Propaganda, 2018. 47 p.
↑  תעלומה ברוסיה: מי הצית את "חוות הטרולים" של פוטין?, ישראל היום, 10/10/2018.
↑  מעריב אונליין, ‏האם סוכנים רוסים ניסו להשפיע על תדמיתו של נתניהו בארה"ב?, באתר מעריב אונליין, 6 באוגוסט 2018.
↑  "הרשת הרוסית": כך ניסו להשפיע על יחסי ישראל-ארה"ב, באתר חדשות 13 (לשעבר ערוץ עשר), 6 באוגוסט 2018.
↑  סוכנויות הידיעות‏, ביום הבחירות לקונגרס: "צבא ארה"ב תקף חוות טרולים רוסית", באתר וואלה, 26 בפברואר 2019.
↑  ניב ליליאן, פייסבוק: גילינו שני מאמצי הונאה רוסיים, באתר ישראל היום, 17 בינואר 2019.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2018027087  VIAF: 25152079155707112088   WorldCat (עם VIAF): 25152079155707112088
הסוכנות לבריאות הציבור (שוודיה)

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  שוודיה 
 תחום שיפוט:  שוודיה 
 סוכנות אם:  משרד הבריאות והרווחה
 תאריך הקמה:  2014
 מטה מרכזי:  עיריית סולנה 
 עובדים:  540 (נכון ל־31 בדצמבר 2019) 
 אתר רשמי
 
הסוכנות לבריאות הציבור (בשוודית: Folkhälsomyndigheten) היא סוכנות ממשלתית שוודית עם אחריות לאומית לבריאות הציבור. הסוכנות פועלת תחת משרד הבריאות והרווחה ופועלת לקידום בריאות הציבור ולמניעת מחלות ופגיעות באמצעות חינוך. היא עוקבת אחר בריאות האוכלוסייה, אמצעי בקרת מחלות זיהומיות והתערבויות בבריאות הציבור ומסייע לממשלה בתהליך קבלת ההחלטות שלה על ידי מתן עובדות וידע. על הסוכנות למזער את ההשפעה הסביבתית השלילית על בריאות האדם ומשתתפת בעבודתם של האיחוד האירופי ושל ארגוני בריאות הציבור הבינלאומיים, כמו ה-WHO ו-IANPHI.
היסטוריה

הסוכנות הוקמה בשנת 2014 ממיזוג המכון הלאומי השוודי לבריאות הציבור (Folkhälsoinstitutet) והמכון השוודי לבקרת מחלות (Smittskyddsinstitutet). היא לקחה על עצמה את מרבית האחריות לבריאות הסביבה ולדיווחי בריאות הסביבה ובריאות הציבור שהוקצתה בעבר למועצה הלאומית לבריאות הציבור (Socialstyrelsen).
בתקופת מגפת הקורונה והתפרצות נגיף הקורונה בשוודיה, האפידמיולוג הראשי של המועצה, אנדרס טגנל, הפך לדמות הציבורית העיקרית של הסוכנות בעת הופעתו ברשתות השידור במהלך הודעה על הנחיות לציבור.
ארגון

הסוכנות מעסיקה כ-450 עובדים ובסיסה בסולנה. בראשה המנכ"ל יוהאן קרלסון. הסוכנות מאורגנת לחמש מחלקות: אפידמיולוגיה והערכה, תמיכה בידע, מיקרוביולוגיה, תקשורת ומינהל.
מעבדת הסוכנות

סוכנות בריאות הציבור של שוודיה מנהלת את המעבדה היחידה ברמה הביולוגית-בטיחותית 4 באזור הנורדי - אחת מתוך שש בלבד באירופה כולה. המעבדה ממוקמת במטה בסולנה והיא פועלת מאז 2001. היא בנויה מפלדה עטופה לחלוטין, מבודדת לחלוטין משאר חלקי המקום. הבניין כולו נשמר בלחץ אוויר שלילי, כדי למנוע הידבקות בכל שטח בחוץ וגישת המעבדה מוגבלת לכ-20 עובדים, שעברו בחינות הערכה ומעקב על ידי שירות הביטחון השוודי. מטופלים עם מחלות זיהומיות מאוד מטופלים בדרך כלל במתקנים רפואיים עם הכלה גבוהה בבית החולים האוניברסיטאי לינקופינג או בבית החולים האוניברסיטאי קרולינסקה.
ראו גם

נציבות הבריאות הלאומית של סין
המועצה הלאומית לרווחה ובריאות הציבור (שוודיה)
מערכת הבריאות בישראל
מערכת הבריאות באיטליה
הערות שוליים

↑  "Regleringsbrev". ESV. נבדק ב-21 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Förordning (2013:1020) med instruktion för Folkhälsomyndigheten". The Swedish Government. נבדק ב-21 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Internationellt" (בשוודית). Public Health Agency of Sweden. נבדק ב-1 באוגוסט 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Om Folkhälsomyndigheten". Public Health Agency of Sweden. נבדק ב-21 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  הגבלות בכפייה? אצלנו? האפידמיולוג של שוודיה החליט ללכת הפוך. ראיון, הארץ
↑  "Om Folkhälsomyndigheten". Public Health Agency of Sweden. נבדק ב-21 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Generaldirektör och stödfunktioner". Public Health Agency of Sweden. נבדק ב-21 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Avdelningar och enheter". Public Health Agency of Sweden. נבדק ב-21 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Superlabbet kan diagnostisera ebola" (בשוודית). Aftonbladet. 15 באוגוסט 2014. נבדק ב-7 באוקטובר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Beredda på viruskatastrofer" (בשוודית). LabTech Magazine. 21 במאי 2014. אורכב מ-המקור ב-11 באוקטובר 2014. נבדק ב-7 באוקטובר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "På rundtur i världens säkraste labb" (בשוודית). Life Science Sweden. 16 בנובמבר 2013. אורכב מ-המקור ב-2014-10-15. נבדק ב-7 באוקטובר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 9580 3113  SELIBR: 372922  VIAF: 141301404   WorldCat (עם VIAF): 141301404
העיר העתיקה של פראג

העיר העתיקה של פראג
העיר העתיקה של פראג (בצ'כית: Staré Město pražské) היא האזור המיושב העתיק ביותר של העיר פראג אשר בצ'כיה. אזור העיר העתיקה של פראג, אשר ממוקם לאורך הגדה הימנית של נהר הוולטאבה, הוקם במהלך תקופת ימי הביניים ומשתרע על פני 129 דונם. עד 1784 הייתה העיר העתיקה של פראג עיירה עצמאית.
העיר העתיקה של פראג הוכרזה ב-1992 כאתר מורשת עולמית על ידי אונסק"ו.
אתרים בולטים באזור העיר העתיקה כוללים בין היתר את כיכר העיר העתיקה והשעון האסטרונומי. הרובע היהודי של העיר, יוספוב, ממוקם בקצה הצפון מערבי של העיר העתיקה של פראג.
אתרים בסטארה מסטו (העיר העתיקה)

כיכר העיר העתיקה
„אובצני דום”
עיריית העיר העתיקה
השעון האסטרונומי בפראג
כנסיית טין
כנסיית האבל הקדוש
רוטנדת הצלב הקדוש
כנסיית מרטין הקדוש שבחומה
גשר קארל
תיאטרון האחוזות
התגלית של הוגו קברה

| --- | --- |

עטיפת המהדורה העברית
 מידע כללי
 מאת:  בריאן סלזניק 
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  רומן 
 נושא:  יתמות 
 מקום התרחשות:  פריז 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  30 בינואר 2007 
 פרסים
 מדליית קולדקוט (בריאן סלזניק, 2008) 
 
התגלית של הוגו קברה (באנגלית: The invention of Hugo Cabret) הוא ספר לילדים ונוער מאת בריאן סלזניק שיצא לאור בשנת 2007. הספר הוא רומן היסטורי שעלילתו ממוקמת בפריז בשנת 1931, על רקע ההיסטוריה המוקדמת של אמנות הקולנוע. הספר כתוב בפורמט ייחודי, המשלב קטעים המסופרים באמצעות תמונות המצוירות בשחור-לבן, כאילו היו צילומים מתוך סרט, וביניהם קטעי טקסט. בריאן סלזניק זכה עם הספר במדליית קולדקוט לשנת 2008. בעברית הספר יצא בתרגומה של מיכל אסייג.
בשנת 2011 יצא הסרט הוגו המבוסס על הספר, בבימויו של מרטין סקורסזה.
תקציר העלילה

הוגו הוא ילד יתום, המתגורר בתוך תחנת רכבת בפריז בדירת דודו שען התחנה, וממלא את התפקיד של דודו שנעלם ודואג לכיוון ותחזוקת השעונים בתחנה. הוא גונב אוכל למחייתו, וכן צעצועים מכניים שונים מדוכן הצעצועים בתחנה, מתוך רצון לתקן אוטומטון (בובה מכנית) שברשותו. מתברר כי האוטומטון היה שייך למוזיאון בו עבד אביו שניסה לתקנו, אך יום אחד פרצה שרפה במוזיאון ואביו נהרג. לאחר זמן הציל הוגו את האוטומטון מבין ההריסות. יום אחד תופס בעל דוכן הצעצועים את הוגו בגניבה. בעל הדוכן הוא ז'ורז' מלייס, מחלוצי הקולנוע הראשונים, שכוכבו דעך ועברו נשכח, ועתה הוא נאלץ לעבוד למחייתו בדוכן. איזבל, יתומה שחיה עם מלייס, הסנדק שלה, מסייעת להוגו בסדרת הרפתקאות בהם הם מצליחים לתקן את האוטומטון, שמתברר שהוא מעשה ידיו של מלייס, וכן להוביל להכרה מחודשת במלייס ותרומתו לקולנוע.
רקע היסטורי > ז'ורז' מלייס

אחת הדמויות המרכזיות בספר היא דמותו של ז'ורז' מלייס, מחלוצי הראינוע, פורץ דרך שפיתח טכניקות קולנועיות ונחשב לבמאי הקולנוע הפנטסטי הראשון. בין השנים 1896 ו-1914, יצר מלייס 531 סרטים (שאורכם משתנה, מדקה אחת ועד כ-40 דקות), שרק כמאתיים מהם שרדו בימינו. במהלך הקריירה שלו זכה מלייס להצלחה רבה, אך בסופו של דבר דעך העניין בו ובסרטיו עד שפשט את הרגל ונטש את הקולנוע. בשנים שלאחר מכן ניהל למחייתו דוכן ממתקים וצעצועים קטן בתחנת הרכבת מונפרנאס, כשהוא נשכח במידה רבה, וזה השלב שאנו פוגשים אותו בספר. בסוף שנות העשרים החל עניין מחודש במלייס, עד שזכה להכרה מחודשת ששיאה קבלת אות לגיון הכבוד, אשר הוגש לו על ידי לואי לומייר.
בסיפור יש תפקיד מיוחד למסע אל הירח, סרטו המפורסם של ז'ורז' מלייס מ-1902, שנחשב לסרט המדע הבדיוני הראשון, ולצילום הידוע מתוכו בה נתקעת החללית בעינו של הירח.
רקע היסטורי > האוטומטון של מיילרדה

האוטומטון שהוגו מתקן בספר מבוסס על סיפורו של האוטומטון של אנרי מיילרדה (Henri Maillardet), שען ובונה מכשירים מכנים ממוצא שווייצרי שפעל בלונדון. האוטומטון, שבנוי בדמות אדם היושב ליד שולחן ואוחז בעט, נבנה בערך בשנת 1800, ומוצג היום במכון פרנקלין, מוזיאון למדע בפילדלפיה. המוזיאון קיבל את האוטומטון ב-1928 כשהוא במצב קשה וניזוק משרפה. לאחר מאמצי שיקום הצליחו אנשי המוזיאון לתקן את האוטומטון ולהפעיל אותו, ולראות מה הוא מצייר על הדף. התברר שהאוטומטון המשוכלל יודע לצייר אחת משבע אפשרויות שונות: ארבעה ציורים ושלושה שירים. בתחתית אחד השירים הופיע הכיתוב "נכתב על ידי האוטומטון של מיילרדה" (במקור בצרפתית: Ecrit par L'Automate de Maillardet), וכך גילו אנשי המוזיאון מי בנה את האוטומטון.
הערות שוליים

↑  ראה הודעת הזכייה באתר של מדליית קולדקוט
↑  ראה על האוטומטון של מיילרדה באתר של מכון פרנקלין
ז'ורז' מלייס, בערך ב-1890
האוטומטון של מיילרדה, בתצוגה במכון פרנקלין בפילדלפיה
ההפגנות ברוסיה (2021)

ההפגנות ברוסיה בשנת 2021 פרצו ב־23 בינואר 2021 כתמיכה במנהיג האופוזיציה הלא-ממסדית שנעצר אלכסיי נבלני מתוך דרישה לשחררו ממאסר ועל רקע השחיתות השלטונית ופרסום סרט תיעודי בו לכאורה נחשף ארמונו של פוטין. למעלה מ-10,000 איש נעצרו ועוד עשרות מפגינים ועיתונאים נעצרו ונפצעו מפעולות דיכוי של יחידת אומו"ן של המשמר הלאומי של רוסיה.
ההפגנות החלו ב־23 בינואר 2021 בכמה ערים במזרח הרחוק הרוסי ובייחוד בולדיווסטוק, צ'יטה, חברובסק ובסיביר בערים נובוסיבירסק וביקוטסק ולאחר מכן התפשטו למוסקבה ולסנקט פטרבורג כאשר מפגינים רבים הגיעו לככר פושקין במוסקבה ולככר הסנאט בסנקט פטרבורג והתעמתו עם כוחות משטרת הפדרציה הרוסית ואנשי אומו"ן שהוצבו במקום מבעוד מועד. על פי דיווחים שונים, ביום ההפגנה הראשון השתתפו בכל רחבי רוסיה למעלה מ-160,000 מפגינים. לטענת ה־BBC, ההפגנות הראשונות נערכו ב־198 ערים ברוסיה. ב־31 בינואר נערכו ב־142 ערים כאשר מבחינת מספר המשתתפים העצורים, המחאה הפכה למחאת הגדולה בתולדות רוסיה המודרנית עם יותר מ־5,000 עצורים ביום אחד. המחאה שככה בתום שבוע וחמישה ימים של הפגנות.
רקע

ב-20 באוגוסט 2020 אושפז נבלני במצב קשה לאחר שהורעל בגז עצבים במהלך טיסה מטומסק למוסקבה. הוא פונה רפואית לברלין ושוחרר ב-22 בספטמבר. עובדת השימוש בגז העצבים נוביצ'וק אושר על ידי הארגון למניעת הפצת נשק כימי (OPCW). אף על פי שהקרמלין הכחיש מעורבות בהרעלתו, האיחוד האירופי ובריטניה הגיבו בהטלת סנקציות על שישה בכירים רוסים ומרכז כימי ממשלתי. נבאלני האשים את הנשיא ולדימיר פוטין באחריות להרעלתו. חקירה של Bellingcat ו-The Insider טענה למעורבות של סוכני הביטחון הפדרלי בהרעלה.
ב-17 בינואר 2021 חזר נבלני לרוסיה, שם נעצר מיד באשמת הפרת תנאי עונש מאסר על תנאי. לפני חזרתו טען שירות בתי הסוהר הפדרלי כי נבלני עשוי להיכנס למאסר בכלא עם הגעתו למוסקבה בגין הפרת תנאי המאסר ואמר כי יהיה "מחויב" לעצור אותו לאחר שיחזור; בשנת 2014 קיבל נבלני עונש מאסר על תנאי בפרשת איב רושה, שכונה כתיק בעל אופי פוליטי ובשנת 2017 קבע בית הדין האירופי לזכויות אדם כי נבלני הורשע שלא בצדק. ועדת החקירות הפדרלית של רוסיה גם אמרה כי היא חוקרת את נבלני בגין הונאה לכאורה.
ב-18 בינואר הוחלט, בהחלטת בית המשפט העירוני של חימקי שהתאסף בתחנת המשטרה בו נבלני היה עצור, על מעצרו של נבלני עד 15 בפברואר בגין הפרת תנאיו. דיון נוסף יתקיים ב-29 בינואר כדי לקבוע אם יש להחליף את עונשו המותנה בתקופת מאסר ממשית. נבלני תיאר את הנוהל כ"הפקרות חוק אולטימטיבית". הוא גם קרא לתומכיו לצאת לרחובות ואמר: "אל תשתקו. תתנגדו. צאו לרחובות - לא בשבילי, אלא בשבילכם". ראש הרשת האזורית של נבלני, ליאוניד וולקוב, אמר כי הם נערכים להכנות להפגנות ברחבי רוסיה ב-23 בינואר.
ב-19 בינואר, בעת שהותו בכלא מטרוסקאיה טישינה, פורסמה חקירה של נבלני והקרן שלו למלחמה בשחיתות (FBK), בסרט התעודי שהועלה ליוטיוב הואשם פוטין בשחיתות. לפני תחילת המחאה, הסרטון זכה ליותר מ-60 מיליון צפיות ביוטיוב. ב-20 בינואר, רגולטור האינטרנט 'רוסקומנדזור' דרש מהרשתות החברתיות VK ו-TikTok לעצור את התפשטות הקריאות למחאות. ב-21 בינואר החלה משטרת הפדרציה הרוסית לעצור כמה מעוזריו של נבלני, כולל ליובוב סובול. כמה מהם נכלאו או נקנסו, כאשר סובול שוחררה. משרד הפנים גם איים להעמיד לדין את המפיצים קריאות להצטרף להפגנות. משרד התובע הכללי הורה גם לצנזר ולחסום גישה לדפים הקוראים להפגנות.
ב-22 בינואר פרסמה משטרת מוסקבה הצהרה המתריעה מפני קריאות להפגנות או השתתפות בהן וקבעה כי כל ניסיון לקיים אירועים בלתי מורשים וכן פעולות פרובוקטיביות מצד המשתתפים ייחשב כאיום על הסדר הציבורי וידוכא באופן מיידי. רשתות מדיה חברתיות החלו גם להסיר מידע על המחאות. VK חסמה את הגישה למספר עמודי הפגנות, כאשר העמודים ציינו כי נחסמו על פי דרישת התובע הכללי. רוסקומנדור גם הצהיר כי VK, Instagram, TikTok ו-YouTube חסמו תוכן שכולל "קריאות לילדים להשתתף באירועים המוניים בלתי חוקיים".