stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסעד שוקיירי
הערות שוליים

1 2 3 4  יעקב שמעוני, ערבי ארץ ישראל, פרק 11: המשפחות החשובות, עמ' 236.
1 2  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, מבוא, עמ' 11.
1 2  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ב, יחידה 4, עמ' 367.
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, מבוא, עמ' 17.
↑  לעומת זאת, לפי מצטפא כבהא, המזרח התיכון בימינו: הפלסטינים – עם בפזורתו, האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 38, איור 22, שוקיירי היה "המופתי של הארמייה העות'מאנית השישית".
1 2 3  הלל כהן, תרפ"ט, עמ' 378.
1 2  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 172.
↑  יהושע פורת, ממהומות למרידה, עמ' 148, הערה 73.
1 2  הלל כהן, תרפ"ט, עמ' 97.
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 176.
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 180–181, 184.
↑  יהושע פורת, ממהומות למרידה: התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1929–1939, עמ' 70–72.
↑  יהושע פורת, ממהומות למרידה, עמ' 78.
1 2  יהושע פורת, ממהומות למרידה, עמ' 272.
↑  צבי אל-פלג, מנקודת ראותו של המופתי, חלק ב, פרק ב: בעיית האדמה, עמ' 165–166.
↑  אריה דיסנצ'יק, לילה בבית שוקיירי בעכו, מעריב, 21 באוקטובר 1949
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 1361147907501879210006   WorldCat (עם VIAF): 1361147907501879210006
פליקס אלוש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 במרץ 1901 ספקס, תוניסיה 
 פטירה:  6 ביולי 1978 (בגיל 77) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  תוניסיה תוניסיה ישראל ישראל
 מקום קבורה:  בית העלמין הדרום 
 
פליקס אלוש (בצרפתית: Félix Allouche; ‏17 במרץ 1901 – 6 ביולי 1978) היה פעיל ציוני ואחד העיתונאים היהודים הבולטים בתוניסיה במחצית הראשונה של המאה ה-20.
קורות חיים

אלוש נולד בספאקס שבתוניסיה. הוא היה עורך העיתון המקומי Dépêche Sfaxienne, הקים מועדון ציוני בשנת 1919, וב-1929 החלו להתרקם קשריו עם זאב ז'בוטינסקי, מנהיג התנועה הרוויזיוניסטית. בשנת 1924 ייסד את השבועון היהודי-רוויזיוניסטי Le Reveil Juif (יקיצת היהודים (אנ')), וב-1933 ייצג את תוניסיה בקונגרס הציוני העולמי שהתקיים בפראג וקצר שבחים על הופעתו. ב-1934 התמנה לעורך הראשי של Tunis Soir, אשר נקט קו ציוני מיליטנטי; סייע גם ביסודו של השבועון הציוני La Vie Juive (החיים היהודיים). במהלך מלחמת העולם השנייה, הצטרף לגורמי ההתנגדות ושימש מאוחר יותר ככתב בתוניס לעיתונים באירופה ובאמריקה. הותקף רבות על ידי העיתונות התוניסאית הארצית, ולאחר ניסיון התנקשות של תנועה ערבית לאומית קיצונית "דוסטר" ב-1952, עלה לישראל ב-1956.
נפטר בתל אביב ב-6 ביולי 1978.
הערות שוליים

1 2
1 2  img2.tapuz.co.il/CommunaFiles/11699386.doc
↑
↑  פליקס אלוש באתר חברה קדישא ת"א–יפו.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ציונות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חרדון מים

| חרדון מים |
| --- | --- |
 חרדון מים
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: דמויי איגואנה
משפחה:: חרדוניים
תת־משפחה:: Hydrosaurinae
סוג:: חרדון מים
שם מדעי
 Hydrosaurus ‏קאופ, 1828

חרדון מים (שם מדעי: Hydrosaurus) הוא סוג של לטאות ממשפחת החרדוניים שבו 3 מינים החיים בדרום-מזרח אסיה וגינאה החדשה באזורים טרופיים. סוג זה הוא היחיד בתת-משפחה Hydrosaurinae. באנגלית הם מכונים "sailfin lizards", עקב מראה זנבם דמוי המפרש.
מאפיינים

חרדונים אלה מזכירים במראם איגואניים או לבסיליסקיים יותר מרוב החרדונים המוכרים. הם מהגדולים שבמיני המשפחה והגדול שבהם, חרדון מים פפואני (Hydrosaurus amboinensis), מגיע לאורך 110 ס"מ. הם בעלי "כרבולת" עטורה על ראשם, רגליהם בעלות סנפירים וזנבם ארוך ובעל "מפרש", כשהנקבות קטנות ומקושטות פחות מהזכרים. מאפיינים אלה עוזרים להם לחיות באזורים הקרובים למקווי מים כמו בביצות, גדות נהר ועצי מנגרובים.
לטאות אלה הן אוכלות כל הניזונות מצמחייה, פירות, עלים ומבעלי חיים קטנים והם מחפשים את המזון הן על היבשה, על העצים ובתוך המים. חלק מהמינים נמצאים בסכנת הכחדה עקב פגיעה ביערות.
מינים

חרדון מים פפואני (Hydrosaurus amboinensis)
חרדון מים פיליפיני (Hydrosaurus pustulatus)
חרדון מים וובר (Hydrosaurus weberi)
וילהלם בכנר

| --- | --- |

 לידה:  1912 ביילסקו-ביאלה, האימפריה האוסטרו-הונגרית (בתחומי פולין של ימינו)
 פטירה:  1991 (בגיל 79 בערך) אוקלנד, קליפורניה, ארצות הברית
 מדינה:  פולין 
 כינויים נוספים:  אוסקר שינדלר היהודי
 פעילות בולטת:  הצלת יהודים בשואה
 השכלה:  מהנדס
 מקצוע:  מהנדס ומנהל עבודה בחברת רכבות גרמנית
 בת זוג:  צסיה דיאמנט
 פרסים והוקרה:  אות המציל היהודי
 
וילהלם בכנר (בלועזית: Wilhelm Bachner;‏ 17 בספטמבר 1912 – 1991, מכונה "אוסקר שינדלר היהודי") היה מהנדס יהודי-פולני, שחי ופעל בפולין במהלך מלחמת העולם השנייה כמנהל בכיר ב"חברת הבנייה של הרייך הגרמני, האדריכל יוהנס קלנר" (בגרמנית: Reichsdeutsches Bauunternehmen, Architekt Johannes Kellner). במסגרת תפקידו זה הצליח בכנר לגייס עשרות יהודים פולנים לעבודה בחברה בתקופת המלחמה, ביניהם אשתו, קרובי משפחתו ויהודים נוספים שהכיר, ובכך הציל את חייהם. בכנר גילה תושייה, אומץ לב ואחריות רבה בתקופת המלחמה עד לשחרורו בידי האמריקנים. לאחר המלחמה היגר בכנר עם אשתו לארצות הברית לאוקלנד, קליפורניה, שם חזר לעבוד כמהנדס עד צאתו לגמלאות. עד סוף ימיו נשאר בקשר עם חלק מהאנשים שהציל, וכן עם מעסיקו הגרמני מתקופת המלחמה.
בשנת 1996 פורסם ספר באנגלית בשם "Who Shall Live: The Wilhelm Bachner Story", שמגולל את סיפורו של בכנר על פי ראיונות איתו ועם כמה מהאנשים שהציל. הספר תורגם לעברית על ידי "יד ושם" וראה אור בשנת 2002.
ב-8 באפריל 2021, יום הזיכרון לשואה ולגבורה, נערך בישראל טקס מיוחד שהוקדש להוקרת פועלם ולהנחלת מורשתם של יהודים שהצילו יהודים אחרים במהלך מלחמת העולם השנייה תוך סיכון אישי רב. במסגרת טקס זה הוענק לבכנר (ולמצילים נוספים) "אות המציל היהודי" על ידי המרכז העולמי של בני ברית והוועדה להוקרת גבורתם של המצילים היהודים בשואה (JRJ). את האות קיבלו בשמו ילדיו של בן דודו של בכנר, הנייק בוכפירר, שגם כן נמנה בין האנשים שניצלו בזכותו.
חייו טרום מלחמת העולם השנייה

וילהלם בכנר נולד בעיר ביילסקו, שבאותה תקופה השתייכה לאימפריה האוסטרו-הונגרית (בתחומי פולין של ימינו), כבנם הבכור של היינריך והלנה בכנר. מלבדו היו לזוג שלושה ילדים נוספים: אנה, הילדה וברונו. בכנר דיבר גרמנית מילדותו, הן בבית הוריו והן בבית הספר, וחש הזדהות עם התרבות הגרמנית. כמו יהודים רבים באותה תקופה, טרם תחילת המלחמה בכנר האמין כי גילויי האנטישמיות של הנאצים נגד היהודים הם תופעה בעלת היקף מוגבל, וכי המשטר הנאצי יסתפק בשטחים דוברי גרמנית שסיפח, ולא יפלוש לפולין. בכנר למד הנדסה בבית הספר הטכני הגבוה הגרמני בברנו (Brno), עובדה שסייעה לו רבות בהמשך דרכו.
חשיפתם של בכנר והיהודים שהציל

בסוף מאי 1944 הושלמו העבודות בברומברג וחברת קלנר קיבלה עבודה בדנציג. יוהנס קלנר עצמו הגיע לברומברג מוורשה כדי לתדרך את בכנר, ובמסגרת זו הורה לו לצמצם את מספר העובדים בחברה, ובין היתר נקב בשמו הבדוי של אביו של בכנר. חרף שכנועיו של בכנר, קלנר עמד על שלו עד שלא נותרה לבכנר ברירה והוא חשף בפני מעבידו שאביו - וגם הוא עצמו - יהודי. קלנר הופתע מאוד, ולאחר שתיקה ארוכה שאל: "אם כך, מר בכנר, כמה מעובדיי הם יהודים?". בכנר ענה: "אתה באמת רוצה לדעת?", וקלנר ענה "לא, אני לא רוצה לדעת. תראה בכנר, אני מאוד מרוצה מעבודתך. בלעדיך לא הייתי מצליח להפוך את החברה לעסק כה מצליח. אבל אל תצפה שאבוא לעזרתך אם הם יעלו עליך". קלנר הבטיח שלא יסגיר את בכנר, שהרי גם הוא עצמו ייפגע מכך, אולם הדגיש כי לא יסייע לבכנר או למי מאנשיו אם ייתפסו. כמה חודשים לאחר מכן, כאשר כבר היה ברור כי המלחמה עומדת להסתיים, שאל קלנר את בכנר מי הם היהודים בחברה שלו. הרשימה הארוכה שמסר בכנר הפתיעה את קלנר כל כך, עד שאמר לבכנר: "אתה בחור מדהים, מר בכנר, לכבוד ייחשב לי להשתחרר יחד איתך".
בתום המלחמה

ב-10 במאי 1945, מספר ימים לאחר מותו של היטלר וכניעתה של גרמניה הנאצית, שוחרר הכפר בו שהו עובדי הבינוי של רכבת הרייך על ידי הצבא האמריקני. אז חשפו היהודים את זהותם בפני עמיתיהם והחלו להרהר בהמשך צעדיהם. בכנר ומשפחתו חזרו בתחילה לעיר הולדתם ביילסקו בפולין, לאחר מכן עברו לבמברג שבמערב-גרמניה, ובשנת 1951 היגרו בכנר ואשתו צסיה לארצות הברית והשתקעו באוקלנד, קליפורניה, שם חיו עד יום מותם - צסיה הלכה לעולמה בסוף שנת 1990 ווילהלם רק כמה חודשים אחריה, בתחילת שנת 1991. לא נולדו להם ילדים (ככל הנראה בעקבות ההפלה שעברה צסיה במהלך המלחמה).
ב-8 באפריל 2021 קיבלו קרובי משפחתו של בכנר החיים בישראל את תעודת אות המציל היהודי שהוענקה לווילהלם בכנר על פועלו בהצלת יהודים במהלך מלחמת העולם השנייה.
לקריאה נוספת

אולינר, סמואל; לי, קתלין, מי לחיים? יהודי מציל יהודים, הוצאת יד ושם - סדרת עדות, 2002
"מי לחיים?" יום עיון בנושא "יהודי מציל יהודי" - מתוך אתר "יד ושם"
תעודת אות המציל היהודי שהוענקה לווילהלם בכנר
כתיב מלא

כתיב מלא (נקרא גם כתיב חסר ניקוד) הוא צורת כתיבה בשפה העברית, אשר משתמשת באימות הקריאה כדי להורות את האופן שבו יש לקרוא את המילה הכתובה, כתחליף לסימני הניקוד. האות ו' באה במקום חולם חסר וקובוץ, והאות י' באה במקום חיריק חסר ולעיתים כאם קריאה מסייעת לצירי. למניעת בלבול, ו' עיצורית (העיצור [v]‏) נכפלת כשהיא באמצע מילה, וכך גם י' עיצורית ברוב המקרים.
סקירה היסטורית > כתיב חסר

כתיב חסר הוא כתיב שהאיות בו זהה לזה של כתיב מנוקד, אך סימני הניקוד אינם נכללים בו. למשל: המילים 'שֻׁלְחָן' ו'דִּבֵּר' נכתבות בכתיב חסר — 'שלחן' ו'דבר'. בכתיב מנוקד, הניקוד מורה על התנועה הנכונה, אך כשהכתיב חסר ניקוד הוא קשה לקריאה, ועל הקורא להסתייע בהקשר שבו מופיעה המילה כדי לדעת את אופן קריאתה.
דוגמה קיצונית היא המילה "ספר", שאותה ניתן לנקד, לקרוא ולפרש לכל הפחות ב־9 אופנים שונים:
סֵפֶר – קובץ מאוגד של חומר כתוב
סַפָּר – מעצב שיער
סִפֵּר – שיתף בדבר מה באופן מילולי / ערך תספורת
סֻפַּר – דבר מה שנאמר (פועל סביל בזמן עבר) / אדם או חיה שנעשו להם תספורת
סַפֵּר – פקודה בזמן ציווי: "אמור לי!" / "ערוך תספורת!"
סָפַר – מנה דבר מה (למשל, כסף)
סְפָר – פריפריה או שטח מעברו השני של הגבול שאינו בשליטה אפקטיבית של שלטון או ישות פוליטית כלשהי
סְפַר – צורת הסמיכות של המילה "סְפָר"
סְפֵּר – מילה שאולה שפירושה "רזרבי", "חלופי"
דוגמה מובהקת לטקסט עברי הכתוב בכתיב חסר הוא ספר התורה, הנקרא בבית הכנסת בעת העלייה לתורה. לעיתים קרובות, על מנת להכין את הקריאה, נעזר הקורא בתיקון קוראים, ספר בו הטקסט המקראי מופיע בשתי עמודות, כשהאחת מכילה את הטקסט המקראי כפי שהוא מופיע בספר התורה והאחרת מכילה את הטקסט יחד עם ניקוד וטעמי המקרא.
סקירה היסטורית > כתיב מלא

מפאת הקושי בקריאת כתיב חסר־ניקוד, התפתח בימי הביניים כתיב חילופי שבו נוספו למילה האותיות ו' ו־י' לציון התנועות השונות. לכתיב זה, שהיה נפוץ מאוד בספרות התורנית, לא היו כללים אחידים, והוא השתנה מספר לספר וממהדורה למהדורה. ועד הלשון העברית היה הראשון שניסח כללים לכתיב זה, כללי הכתיב חסר הניקוד. כללים אלו אומצו מאוחר יותר על ידי האקדמיה ללשון העברית, שהמשיכה לשכללם, והתקבלו ברובם על ידי הציבור, בעיקר בכתיבה רשמית. ביוני 2017, בעקבות תהליך אשר ראשיתו בבחינת מנהגי הכתיב הרווחים בהוצאות הספרים, בעיתונות ובמרשתת, פרסמה האקדמיה ללשון העברית מהדורה חדשה של הכללים, בשם כללי הכתיב המלא, ובה שינויים אחדים בהשוואה לכללים הקודמים.
בעשרות השנים האחרונות הכתיב המלא שולט בטקסטים שאינם מנוקדים: מרב העיתונים, הספרים והאתרים הכתובים בעברית, נכתבים בכתיב מלא. בנוסף, מקובל להשתמש בכתיב מנוקד בעיקר בספרי ילדים, בפרסומי שירה או לצרכים מיוחדים, אך השימוש בכתיב חסר ללא ניקוד אינו מקובל.
חרף קביעת הכללים על ידי האקדמיה, השימוש בכללים אינו אחיד, הן בשל חוסר ידיעה, והן משום שהחלטות האקדמיה נתפסות כהמלצות, וגופים שונים עדיין יכולים להחליט לא לקבל, או לא להקפיד, על כללים מסוימים.
כללי הכתיב המלא

כדרכם של כללים בתחום הלשון, אין מדובר בכללים סטטיים לחלוטין — מפעם לפעם חלים בהם שינויים, בהתאם לניסיון שנצבר. לדוגמה: בכללי הכתיב חסר הניקוד שנקבעו בוועד הלשון העברית סמוך להקמת המדינה, בתשרי תש"ח (ספטמבר 1947) נקבע שיש לכתוב "אשה" (woman) גם בכתיב זה (כדי להבדיל מ"אישה" — האיש שלה), אך בכללים החדשים (סיוון תשע"ז, יוני 2017) בוטל יוצא מן הכלל זה, ונקבע שיש לכתוב "אישה". להלן תמצית הכללים המעודכנים:
כל אות המופיעה בכתיב המנוקד נכתבת גם בכתיב מלא.
כל תנועת u תסומן באות ו', כולל אות המנוקדת בקובוץ, למשל: קופסה, הופל, כולם.
ברוב המקרים תנועת o תסומן באות ו', כולל אות המנוקדת בחולם חסר, למשל: בוקר, ישמור. אך יש מספר יוצאים מן הכלל: האות ו' לא תופיע לאחר אות המנוקדת בחטף־קמץ באמצע המילה, למשל: פועלו (פָעֳלוֹ); במקרה שקיימת אם תנועה אחרת, למשל: ראש (רֹאשׁ); במילה כל המנוקדת בנסמך בקמץ קטן (כָּל); ובמקרים בודדים נוספים.
ברוב המקרים תנועת i תסומן באות י', למשל: דיבור, יישוב, תעשייה. האות י' לא תופיע במקרים הבאים:
לפני אות המנוקדת בשווא נח, למשל: שמחה (שִׂמְחָה).
באות ה' המתווספת בבניין הפעיל, למשל: הרגיש, התיר, הכה (הִכָּה), הצענו.
במילים אם (אִם), עם (עִם), במילה מן (מִן) ובנטיותיה כמו ממני (מִמֶּנִּי), מכם (מִכֶּם); ואחרי מ' השימוש, למשל: מכאן (מִכָּאן), מדי (מִדַּי).
לפני יו (yu או yo) כגון: דיון, קיום, בריות, נטיות.
כאשר הוספת י' תגרום לרצף של יותר משתי יו"דים, כמו במילים ציים (צִיִּים), עיים (עִיִּים).
במילים ממשקל פַּיִל, למשל: בית (בַּיִת), לא תתווסף י' על האות הקיימת.
אחרי אות המנוקדת בתנועת e לא תופיע י' בדרך כלל, למשל ממד (=מֵמַד), אזור (=אֵזוֹר), אלא אם כן היא מופיעה בכתיב המנוקד (למשל מיתר, תימן). אך יש מצבים שבהם תופיע י' שאינה בכתיב המנוקד, למשל בשמות במשקל םֵםָה בהם מופיע צירי בכל הנטיות (למשל תיבה, הישג), ובמילים שבהן הצירי בא לפני אותיות אהחע"ר במקום חיריק, כתוצאה מתשלום דגש. למשל: תיאבון (שיגעון), תיאבד (תימצא).
ו' עיצורית (העיצור v) נכפלת כשהיא באמצע מילה, למשל תקווה, זווית, אך לא כאשר ההכפלה תיצור רצף של שלושה ו"וים, כגון במילה תיווך (תִּוּוּךְ). האות אינה נכפלת בראש המילה ובסופה, למשל: ורד, ותיק, צו. ו' בראש מילה נכפלת כאשר לפניה מצטרפת אחת מאותיות השימוש, אך לא אחרי ו' החיבור. לכן מהמילה "וֶרד" נקבל "הוורד", אך "וורד" (כלומר וּוֶרֶד).
י' עיצורית (העיצור y) נכפלת כשהיא באמצע מילה או בסופה, למשל: בניין, הייתה, בניי (=הבנים שלי). האות אינה נכפלת בראש המילה או אחרי אות שימוש, למשל: ילד, יצא (=יֵצֵא), הילד.
אלה הם הכללים הבסיסיים ביותר. לכל אחד מהם יש יוצאים מהכלל, המפורטים בחוברת "כללי הכתיב המלא" שבהוצאת האקדמיה ללשון העברית.
הערות:
במקום שהקורא עלול לטעות בקריאת מילה, מומלץ להשתמש בניקוד עזר חלקי, למשל: מִנהל (להבדיל מן מנַהל).
הכללים לעיל חלים על כתיב של מילים עבריות, אך אינם חלים בעברית על כלל השמות הפרטיים ושמות המשפחה שנכתבים לעיתים קרובות בכתיב חסר, כפי שהם מזוהים בקרב הציבור דובר העברית בשל מקורם מהמקרא, דוגמאות:
שמות פרטיים: נח, שלמה, מרים, דוד, משה, יעקב, שמשון, גדעון וכדומה.
שמות משפחה: כגון: כהן, לוי, בנימין, שמעון, אפרים וכדומה.
מילונים

מילונים אחדים מציגים גם את הכתיב המלא של המילים המופיעות בהם. השתנות הכללים במהלך השנים גורמת לכך שאין לסמוך בעניין זה על מילונים ישנים.
מילון אבן-שושן: רק מהדורת 2004 ואילך מכילה את הכתיב המלא לפי הכללים הנוהגים כעת. אין להסתמך על מהדורות ישנות יותר (שבהן קרוי המילון בשם "המילון החדש").
מילון ההווה
מילון כיס ספיר: מהדורת 1999 ואילך.
ראו גם

כתיב
כתיב עברי
ניקוד
אבג'ד
התעתיק מלועזית לעברית
לקריאה נוספת

כללי הפיסוק וכללי הכתיב חסר הניקוד, בהוצאת האקדמיה ללשון העברית, תשס"ב.
הערות שוליים

↑  תעתיק מעברית לאותיות לטיניות באתר האקדמיה ללשון העברית
↑   כללי הכתיב חסר הניקוד - גרסה ישנה, בארכיון האינטרנט
1 2  כללי הכתיב המלא - הכללים החדשים, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏מרחשוון תשע"ח, אוקטובר 2017
| כתב עברי |
| --- | --- | --- |
| מערכות אלפבית | אלפבית פרוטו-כנעני • אלפבית פיניקי • אלפבית עברי עתיק  • אלפבית ארמי • אלפבית עברי |  |
| וריאציות של אלפבית עברי | כתב רש"י • כתב סת"ם • כתב רהוט • סוליטריאו |  |
| שונות | כתיב עברי • ליטון של עברית • טעמי המקרא • אותיות מנצפ"ך • גרש • אם קריאה • הגיית העברית • גימטריה |  |
| ניקוד | ניקוד טברני • ניקוד בבלי • ניקוד ארץ־ישראלי • ניקוד ארצישראלי-טברני • ניקוד שומרוני • ניקוד העברית בת ימינו • כתיב מלא |  |
| גופנים עבריים | דוד • אריאל • פרנק-ריהל • קורן • מרים • נרקיס • חיים • דרוגולין • הדסה • הצבי • כתב רש"י • סת"ם • שלום • ירושלמי • וילנא • אלף |  |
| אלפבית עברי | א • ב • ג • ד • ה • ו • ז • ח • ט • י • כ • ל • מ • נ • ס • ע • פ • צ • ק • ר • ש • ת |  |
| שפות הנכתבות בכתב עברי | עברית • ארמית • יידיש • ערבית יהודית • לאדינו |  |
שלט דרכים שבו המילה "מחלף" מנוקדת בניקוד עזר חלקי כדי לוודא שהציבור יכיר את הגייתה הנכונה; לאחר מכן מופיעה בכתיב מלא המילה "תקווה" במקום בכתיב חסר (תקוה)
קבוצת MGS

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 מייסדים:  גדעון מוליוב
 תקופת הפעילות:  1986–הווה (כ־38 שנים)
 מיקום המטה:  חולון
 עובדים:  1,500
  
 https://mgs.co.il/
 
קבוצת MGS עוסקת ביבוא, שיווק והפצה של מותגי ספורט ואופנת ספורט. החברה הוקמה על ידי גדעון מוליוב בשנת 1986. החברה מחזיקה ברשת חנויות הספורט מגה ספורט וברשת אליטל, מייבאת ומשווקת לישראל 30 מותגי ספורט, ביניהם דיאדורה, ריבוק ואנדר ארמור. כמו כן מפעילה החברה שבעה אתרי סחר אלקטרוני.
היסטוריה

בסוף שנות השבעים החל מוליוב למכור בגדים בשוק הבדואי בבאר שבע ובשווקים ברמלה ולוד. בשנת 1983 הקים בבאר שבע את החנות "אלוף הספורט", שבהמשך הפכה לרשת חנויות ולחנות מקוונת.
בשנת 1994 קיבל מוליוב את הזיכיון לייבוא נעלי קונברס ובשנת 2005 החל לייבא גם את קולקציית ההלבשה של המותג. בשנת 2021 עבר הזיכיון על המותג לידי קבוצת ריטיילורס.
בשנת 2003 הקימה חברת אדידס את חברת אדידס ישראל בשותפות עם מוליוב. לאחר 5 שנים רכשה אדידס העולמית 51% מהחברה. בהמשך הגדילה את אחזקותיה עד ל-85% ממניות החברה בבעוד ה-15% הנותרים בבעלות הקבוצה. כמנכ"ל החברה מונה שלום מוליוב, אחיו של גדעון, ששימש בתפקיד במשך 18 שנים עד לפרישתו.
בפברואר 2008 רכשה החברה את רשת מגה ספורט מידי חברת פישמן רשתות תמורת 21 מיליון שקלים. בשנת 2016 הקימה הרשת אתר מכירות מקוונות. נכון לשנת 2023 מחזיקה הרשת 79 סניפים.
בשנת 2019 הקימה אלה מוליוב, בתו של גדעון, את האתר One Project. האתר הוקם בשיתוף קבוצת עזריאלי מתוך מטרה להתחרות באתר Terminal X של קבוצת פוקס-ויזל. ביולי 2021 יצאה עזריאלי מהשותפות. בשנת 2022 קיבלו את הזיכיון למותג Forever 21 בישראל.
לקראת סוף שנת 2021 קיבלה החברה את הזיכיון להפעלת רשת החנויות JD Sports בישראל.
בשנת 2022 נבחנה האפשרות להנפיק את החברת בשווי של מיליארד שקל, אך בהמשך הקפיאה את התוכניות לאחר שהתברר שתתקשה לקבל את המחיר המבוקש.
הערות שוליים

↑  אורנה יפת, המותג קונברס צפוי לעבור ממשפחת מוליוב לחברת ריטיילורס, באתר כלכליסט, 5 בספטמבר 2021
↑  גיל קליאן, מנכ"ל אדידס ישראל: "צביה לבייב אמרה לי שאנחנו לא מותג נחשק", באתר כלכליסט, 14 בינואר 2014
↑  שירה ספיר, ‏"הפרויקט הגדול שעבדתי עליו בחיי": מנכ"ל אדידס ישראל מסביר איך דיזנגוף סנטר יעזור לו לנצח את נייקי, באתר גלובס, 2 באוגוסט 2023
↑  שני מוזס, ‏אחרי 18 שנה: שלום מוליוב עוזב את הניהול של אדידס ישראל, באתר גלובס, 10 בפברואר 2021
↑  גולן חזני וגלי ברגר, אושרה רכישת מגה ספורט ע"י משפחת מוליוב, באתר ynet, 26 בפברואר 2008
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏יריית פתיחה: מגה ספורט משיקה אתר מכירות אונליין, באתר גלובס, 18 באוגוסט 2016
↑   עדי דברת, עזריאלי מגדילה את ההימור על האונליין: תפעיל אתר אופנה שיתחרה בטרמינל X, באתר TheMarker‏, 2 באוגוסט 2020
↑  אורנה יפת, ראיון"אנחנו לא מאמינים ביבוא מקביל. לא נעקוף ספק כדי לקנות בזול", באתר כלכליסט, 25 בדצמבר 2022
↑  אורנה יפת, צפוף בקניונים: רשת JD ספורט תפתח 50 חנויות, באתר כלכליסט, 24 בנובמבר 2021
↑   מיכאל רוכוורגר, מגה ספורט בדרך לבורסה: מוליוב מקדם את הנפקת MGS בשווי של מיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 9 בפברואר 2022
↑  אורנה יפת, בלעדימגה ספורט מקפיאה את תוכניות ההנפקה, באתר כלכליסט, 31 במאי 2022
קלוד שאנון

| --- | --- |

 לידה:  30 באפריל 1916 פטוסקי, ארצות הברית 
 פטירה:  24 בפברואר 2001 (בגיל 84) מדפורד, מסצ'וסטס, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  ארצות הברית
 מקום קבורה:  בית הקברות מאונט אובורן 
 מקום לימודים:  Gaylord High School (1932)  אוניברסיטת מישיגן (1936)  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (1940) 
 מנחה לדוקטורט:  פרנק לורן היצ'קוק, וניבר בוש 
 מוסדות:  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (1957–2020)  מעבדות נוקיה בל (1941–1958)  המכון למחקר מתקדם (1940–1941) 
 תלמידי דוקטורט:  איוון סאת'רלנד, היינריך ארנולד ארנסט, דניאל היליס, ויליאם רוברט סאתרלנד 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה הלאומי לממציאים (2004)  פרס מרקוני (2000)  חבר זר של החברה המלכותית (1991)  פרס קיוטו למדעים בסיסיים (1985)  מדליית ג'ון פריץ (1983)  פרס הארולד פנדר (1978)  פרס אדווין ארמסטרונג (1973)  פרס הארווי (1972)  פרס שאנון (1972)  מדליית ה-IEEE (1966)  המדליה הלאומית למדעים (1966)  פרס ג'וסיה וילארד גיבס (1963)  מדליית סטיוארט באלנטין (1955)  פרס לזכר מוריס ליבמן (1949)  Alfred Noble Prize (1939) 
 בן או בת זוג:  בטי שאנון (1949–?)  Norma Barzman (1939–1941) 
 תרומות עיקריות
 אבי תורת האינפורמציה ובעל תרומה נכבדה למדע הקריפטוגרפיה והאלקטרוניקה.
 
קלוד אלווד שאנון (באנגלית: Claude Elwood Shannon;‏ 30 באפריל 1916 – 24 בפברואר 2001) היה מתמטיקאי, מהנדס חשמל וקריפטוגרף אמריקאי, נחשב לאבי תורת האינפורמציה ובעל תרומה נכבדה למדע הקריפטוגרפיה והאלקטרוניקה.
שאנון הראה כי שיטת ההצפנה המבוססת על מפתח חד פעמי בטוחה לחלוטין. יישום זה של תורת האינפורמציה היה הצעד הראשון במחקר המתמטי של שיטות הצפנה.
ספרו המפורסם ביותר עוסק בתאוריה המתמטית של תקשורת. בספרו זה ובכתביו האחרים הוא פיתח רעיונות המשמשים בסיס לצורת התפעול של מחשבים מודרניים, לרעיון של הספרה הבינארית (הסיבית או הביט), וכן לתורת ההצפנה (הקריפטוגרפיה).
ביוגרפיה

שאנון נולד בפטוסקי, עיירה הנמצאת בצפון מדינת מישיגן שבארצות הברית. אביו היה איש עסקים, ואמו הייתה מורה לשפות ומנהלת בית ספר תיכון. את שש-עשרה שנות חייו הראשונות עבר בגיילורד, מישיגן, שם למד בבית ספר ציבורי וסיים את תיכון גיילורד בשנת 1932. כשגדל, עבד כשליח עבור חברת וסטרן יוניון.
שאנון היה קרוב משפחה רחוק של תומאס אדיסון. הוא היה אתאיסט ולא הזדהה פוליטית.
ביוגרפיה > פריצה אקדמית

בשנת 1932 החל ללמוד באוניברסיטת מישיגן, שם לקח קורס בו נחשף לעבודותיו של ג'ורג' בול. בשנת 1936 סיים עם שני תארים, במתמטיקה ובהנדסת חשמל, לאחר מכן החל לעבוד במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT), שם עבד על מנתח דיפרנציאלי, פרי עבודתו של וניבר בוש, שהיה למעשה מחשב אנלוגי. כשלמד את מבנה המעגלים של המכונה, ראה שאנון כי עקרונותיו של בוש יכולים להוות כלי רב-עוצמה.
בשנת 1937 פרסם את עבודת המאסטר שלו, "ניתוח סימבולי של מעגלי תמסורות ומיתוג" אשר זיכתה אותו בפרס איגוד מהנדסי החשמל האמריקנים על שם אלפרד נובל לשנת 1940. הווארד גרדנר מאוניברסיטת הרווארד אמר כי "ייתכן וזוהי עבודת התזה החשובה ביותר והמפורסמת ביותר של המאה".
בעבודה זו הראה כי אריתמטיקה בינארית ביחד עם אלגברה בוליאנית ולוגיקה בוליאנית בפרט, יכולות להוות כלי עזר חשוב בפישוט מבנה של מערכות תמסורת אלקטרו-מכניות אשר יושמו באותה תקופה במערכות הטלפוניה. הוא היה הראשון שחקר את השימוש במתגים על מנת ליישם פעולות לוגיות, דבר שעומד בבסיס הרעיוני של המחשב הספרתי.
עבודתו של שאנון נעשתה לאבן דרך בתכנון הפרקטי של מעגלים ספרתיים, ועיקר מחקרו התפרסם לאחר מלחמת העולם השנייה. עבודתו הקפדנית סיפקה בסיס שהחליף כמה מן המערכות הייעודיות האחרות אשר יושמו באותה תקופה.
כחלק מהצלחתו, הציע בוש כי שאנון יבצע את המשך עבודתו המחקרית במעבדת קולד ספרינג הארבור במימון מכון קרנגי, שבוש עמד בראשו, כדי שיוכל למצוא קשרים מתמטיים דומים עבור תורת הגנטיקה של גרגור מנדל, דבר אשר הניב בשנת 1940 את עבודת הדוקטורט שלו "אלגברה עבור גנטיקה תאורטית".
בשנת 1940 מונה שאנון לעמית מחקר במכון למחקר מתקדם בפרינסטון, שם דן ברעיונותיו עם הרמן וייל וג'ון פון נוימן, ולעיתים גם עם אלברט איינשטיין וקורט גדל.
ביוגרפיה > בעת המלחמה

שאנון הצטרף למעבדות בל בזמן מלחמת העולם השנייה מתוך מטרה לפתח מערכות בקרת ירי (אנ') ואת ענף הקריפטוגרפיה. בשנת 1945, כשהמלחמה עמדה לקראת סופה, החלו מעסיקיו מן הוועדה הלאומית למחקר הגנתי בארצות הברית לעסוק בסיכום הפרויקטים של הגוף, משום שעמד בפני סגירה. בפרק שעסק בבקרת ירי והכיל את המאמר "ריכוז וחיזוי מידע במערכות בקרת ירי", הציג שאנון את הבעיה כמקרה מיוחד של "שידור, תמרון וניצול של המודיעין", כלומר, הבעיה הייתה בעיקר בתחום הנתונים ועיבוד האותות. בכך היה שאנון למבשר עידן האינפורמציה. שאנון הושפע רבות מעבודה זו אשר הניעה אותו לקראת פיתוח תורת האינפורמציה.
במעבדות בל אף הכיר את אשתו, בטי שאנון, אשר עבדה בהן כאנליסטית.
ביוגרפיה > לאחר המלחמה

בשנת 1948 פרסם שאנון את מאמרו "תאוריה מתמטית של התקשורת" בשני חלקים בגיליונות יולי ואוקטובר של "הירחון הטכני של מעבדות בל". עבודה זו מתרכזת בקושי לקודד מידע בצורה הטובה ביותר עבור השולח. בעבודה זו השתמש שאנון בכלים מתחום תורת ההסתברות אשר פותחו על ידי נורברט וינר. היו אלה חבלי לידה עבור שימוש בכלים מסוג זה בתחום התקשורת. שאנון פיתח את תורת האנטרופיה כמדד עבור אי-שכיחות של סדר פנימי בהודעה, דבר אשר התפתח בהמשך אל תורת האינפורמציה. בספר "תאוריה מתמטית של התקשורת" שכתב בצוותא עם ורנר ובר, הודפס המאמר בשנית בגרסה קריאה יותר עבור הציבור הרחב.
בשנת 1949 פרסם מאמר חשוב נוסף בשם "תורת התקשורת של מערכות מוצפנות" אשר הווה אבן דרך בענף הקריפטוגרפיה, בו הובאו אף יסודות מתורת הדגימה העוסקת באותות מתמשכים.
בשנת 1950 פרסם שאנון מאמר אשר הניח את היסודות לבניית תוכנות מחשב למשחק שחמט. המאמר, "תכנות מחשב על מנת לשחק שחמט", תיאר איך נתן לבנות מחשב או מכונה אשר ישחקו שחמט בצורה סבירה. שיטת בחירת המהלכים התבססה על עץ מינימקס ופונקציית התפתחות.
הוא חזר אל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס בשנת 1956 בו המשיך במחקרו עד לשנת 1978.
בשנת 2001 נפטר בביתו שבמדפורד, מסצ'וסטס.
תחביבים והמצאות

מעבר לחייו האקדמיים, היה ידוע שאנון בעניינו בג'אגלינג, חד אופן ושחמט. הוא אף המציא מספר מכשירים והמצאות, ביניהן פריזבי ממונע רקטית, מקל פוגו ממונע ומחשב נישא לחיזוי תוצאות של משחק ברולטה. בין המכשירים ההומוריסטיים יותר שהמציא נכללת קופסה בעלת מתג יחיד. בעת לחיצה על המתג, יוצאת מתוך התיבה זרוע מכנית, מחזירה את המתג למצבו הקודם וחוזרת אל התיבה.
קלוד שאנון ואשתו בטי שאנון נהגו לבלות את סופי השבוע בלאס וגאס ביחד עם המתמטיקאי העמית אדוארד טרופ והגיעו להישגים נאים ברולטה ובבלאק ג'ק בהשתמשם בכלים מתחום תורת המשחקים. שאנון והפיזיקאי ג'ון לארי קלי, תארו שיטה זו בספרם "נוסחת הגורל". שיטה זו זכתה לכינוי "קריטריון קלי".