stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסיל"ה
הרקע להקמת מסיל"ה

עם הגידול במספר מהגרי העבודה לישראל לקראת סוף שנות התשעים, עלה הצורך בשירות ייעודי שיענה לצורכי האוכלוסייה שהפכה לדומיננטית בדרום תל אביב.
הסיבות העיקריות להקמת מסיל"ה היו:
שיקולים הומניטריים ומוסריים - ראיה של הזרים כבני אדם בעלי זכויות, שיש לדאוג לצרכיהם הבסיסיים.
שיקולים פרגמטיים - הבנה שנוכחות הקהילה הזרה בתל אביב איננה תופעה זמנית וחולפת, ועל כן יש למסד את היחס אליה. בטווח הארוך, השאיפה היא למנוע את התדרדרות מצבה החברתי שעלולה להוביל לגידול בהיקפי המצוקה והפשיעה במגזר בדור הבא.
שיקולים מערכתיים - מסיל"ה מהווה מעין "גשר" בין הממסד לקהילה: מחד היא מתווכת בין השניים, ומאידך מאפשרת איסוף מידע מהימן אודות המגמות והתהליכים המתרחשים באוכלוסייה זו.
עמדות פוליטיות מוצהרות ביחס לנושא העובדים הזרים והמסתננים

כיוון שמסיל"ה היא חלק מהשלטון המקומי, אנשיה מנועים מנקיטת עמדה מוצהרת בנושאים ציבוריים הקשורים בבעיית העובדים הזרים והמסתננים ברמה המדינית. כמו כן, היא אינה נוטלת חלק בפעילות מחאה שונות הנערכות בנושאים אלו (הפגנות, מצעדים, ראיונות לתקשורת, וכו').
מימון

חרף היותו של הארגון מוסד ציבורי, חלק הארי של התקציב מגיע מתרומות.
שאר התקציב מתקבל מעיריית תל אביב-יפו דרך שני צינורות - אגף השירותים החברתיים (מחוז דרום), ומחלקת החינוך של העירייה.
דרכי פעולתה של מסיל"ה

מסיל"ה פועלת, בחלוקה גסה, בארבעה מישורים:
דרכי פעולתה של מסיל"ה > מרכז מסיל"ה

מתפקד למעשה כשירות סוציאלי תחת אגף השירותים החברתיים של עיריית תל אביב-יפו, הממוקמת בסמוך למתחם התחנה המרכזית החדשה.
במרכז פועלים עובדים סוציאליים, סטודנטים ומתנדבים המטפלים בפניות הקהילה.
התמיכה הניתנת במרכז מתמקדת בעיקר ברמת הפרט והמשפחה; סיוע בנושאי חינוך, בריאות, משפחה, תעסוקה, דיור, מעמד חוקי, הריון ולידה, ילדים בסיכון, ילדים עם צרכים מיוחדים, מקרים הומניטריים, והפניה לסעד משפטי. בעת הצורך, ניתן גם טיפול פסיכו-סוציאלי על ידי אנשי מקצוע.
בנוסף, עקב עומס הפניות הגדול, מסיל"ה מקיימת שיתוף פעולה עם ארגונים אחרים המתמחים בתחומים מסוימים (כגון "מוקד סיוע לעובדים זרים" - בנושאי מעמד, "קו לעובד" - זכויות בתעסוקה, "האגודה לזכויות האזרח" ועמותת ידיד - סעד משפטי, "ארגון סיוע לפליטים-א.ס.ף" - מסתננים, עמותת אל"ה- לטיפול בשכול ואובדן- לעזרה באובדן המשפחות והחברים שנותרו מאחור וכן בטראומות שעברו בדרך לארץ ובחייהם קשיי היום, "מרפאת לוינסקי" - מחלות מין וזנות, מרפאת "רופאים לזכויות אדם" - בריאות, בתי התמחוי של עמותת לשובע, ואחרים). מסיל"ה מקיימת קשר עם יחידת עוז (משטרת ההגירה), במטרה להקל את תהליך העזיבה על אלה המבקשים זאת מרצונם.
דרכי פעולתה של מסיל"ה > פרויקטי "לוויין" בקהילה

טיפול בקטינים - מסיל"ה שמה דגש על סיוע לאוכלוסיית הילדים והפעוטות של הקהילה הזרה, באמצעות ניטור המצב ב"בייביסיטרים" (גנים מאולתרים הפועלים ללא היתר שמקימים בני הקהילה הזרה באופן עצמאי), התראות על ליקויי בטיחות וסיוע פדגוגי, וכן ליווי בבתי הספר בעיר בהם משתבצים ילדי הקהילה.
טיפול במגזר מבקשי המקלט מאפריקה (יוצאי אריתריאה, סודאן, דרום סודאן, דארפור וקונגו) על מאפייניו הייחודיים.
קשר עם מנהיגים ואנשי מפתח בקהילה ("פסטורים" - כמרים המנהלים כנסיות מקומיות), במטרה לסייע לחברים בקהילות אלה.
מתן השכלה בסיסית למבוגרים (במרכז חינוך קהילתי "CEC") - בעזרת תוכניות לימוד וקורסים שנועדו לעזור להשתלבות יעילה, בניהול פרופ' גדעון קונדה מאוניברסיטת תל אביב.
פר"ח מסיל"ה - סטודנטים המסייעים בגני הילדים של הקהילה הזרה תמורת מלגה.
פרויקט חונכות התנדבותי לילדי מהגרים.
פרויקט ליווי - לתיווך מול רשויות ומוסדות ישראלים, על ידי נציג הארגון.
דרכי פעולתה של מסיל"ה > רשת יוניטף

יוניטף היא עמותה המפעילה רשת מעונות יום ומועדוניות צהרונים לילדי מהגרי עבודה ומבקשי המקלט מאפריקה. הרשת הוקמה בשנת 2005 ופועלת באזור תל אביב בשיתוף פעולה עם ארגון מסיל"ה. יוניטף מפעילה שלושה עשר מעונות יום לפעוטות עד גיל 3, ו-24 מועדוניות לילדים בגילאים 3-6, ומשרתת סה"כ כ-1000 ילדים. המעונות פועלים ממאי 2005, מיסודה של הקרן למעורבות חברתית, ובשיתוף פעולה מקצועי עם מסיל"ה. הם מנוהלים על ידי גננות ומטפלות מהקהילה הזרה. המועדוניות נותנות מענה לילדי הקהילה השוהים בגן משעות הצהריים עד הערב. המועדוניות מספקת לילדים סביבה חינוכית עשירה, פעילויות, חוגים וארוחות חמות. כמו המעונות, גם המועדוניות מופעלות על ידי גננות מהקהילה הזרה. השפות המדוברות בגנים הן עברית ואנגלית. התכנים החינוכיים לקוחים הן מתרבויות המוצא של הגננות והן מהתרבות הישראלית, והחגים הנחגגים שייכים לשלוש הדתות המרכזיות.
דרכי פעולתה של מסיל"ה > הקמת מיזמים עצמאיים

סיוע בהקמת "ספריית גן לוינסקי" לקהילות זרות.
דרכי פעולתה של מסיל"ה > איסוף נתונים וניתוחם

מתן ייעוץ וסיוע בקבלת ההחלטות הנוגעות למצב הקהילה מול העירייה וקברניטיה; ייעוץ בוועדות בכנסת, העברת דיווחים ועדכונים לעירייה, ימי עיון וסיורים מודרכים לנבחרי ציבור, ועוד.
מפולת שלגים

מפולת שלגים בהימליה ליד הר האוורסט
מפולת שלגים על הצלע המזרחית של הר טימפנוגוס
מפולת שלגים היא הידרדרות וגלישה מהירה של גושי שלג גדולים על גבי מורדות הרים.
במהלך מפולת השלגים מתרחש אפקט הקרוי אפקט כדור השלג (ביטוי שמתאר תהליך המתחיל בהיקף קטן והמתרחב במהירות לממדי ענק).
התפתחות מפולת שלגים

תחילתה והתפתחותה של מפולת שלגים תלויה בכמות השלג, תלילות האזור, שינויים במזג האוויר ואפילו תנועות של בעלי חיים או קולות חזקים העלולים להוות אות לתחילתה של מפולת שלגים. מפולות שלגים נושאות כמויות גדולות מאוד של שלג, לעיתים אף מיליוני טונות, ומהירות התקדמות המפולת עלולה לעלות על 300 קילומטרים לשעה. מפולות השלג מועכות וגוררות איתן כל מה שנקרה בדרכן, לכן מהוות סכנה גדולה לחיים ולרכוש.
ידועים מקרים בהם מפולות שלג גרמו למותם של עשרות אלפי אנשים, כמו בתקופת מלחמת העולם הראשונה, בשנת 1916, כשנהרגו בהרי האלפים חיילים רבים לאחר שבמהלך יומיים ירד שלג בגובה 4 מטרים.
באירופה, בה יש אזורים מיושבים בצפיפות בסמוך להרים מושלגים, מפולות שלגים מהוות סכנה משמעותית לישובי קבע. במערב אירופה נהוג מזה כ-50 שנה להטמין מטעני נפץ קטנים בשלג מדי כמה ימים (על פי כמות השלג) כדי לגרום באופן יזום למפולות שלגים קטנות, וכך למנוע הצטברות של כמויות שלג גדולות, העלולות לגלוש במפולות גדולות ולהסב נזק לחיים ולרכוש.
התפתחות מפולת שלגים > סוגי מפולות שלגים

מפולות השלגים הן מסוגים שונים ובהם:
מפולות יבשות, המתרחשות כשהטמפרטורה היא מינוס 5 מעלות צלזיוס. במפולות היבשות השלג הוא בעל צורה אבקתית-חולית וגבישי השלג מעוגלים. התערובת של שלג זה עם אוויר עלולה לגרום למוות בחנק.
מפולות רטובות, המורכבות משלג רטוב. המפולות הרטובות נושאות שלג כבד במיוחד ומוחצות את המכשולים הניצבים בדרכן.
מפולות של משטחי שלג, המתרחשות כשמשטחי שלג מתנתקים מבסיסם ומחליקים כגוש.
יש מקומות מועדים למפולות שלג, לכן נוקטים באמצעי זהירות הכוללים שילוט המזהיר את עוברי הדרך ומכשולים שונים שנועדו לעכב או לעצור את המפולת.
התפתחות מפולת שלגים > משדרי חילוץ

קיימות מספר מערכות לחילוץ ממפולות שלגים המערכת הראשונה נקראה ARVA (שזה מצרפתית ARVA-Appareile de Recherche de Victimes en Avalanches). כולן מבוססות על משדר גלי רדיו, ומקלט כיווני המסוגל למצוא מאיזה כיוון מגיע האות המשודר. בעזרת מערכת כזו יכולים חבריו של הקבור בשלג לחפור ולמצוא אותו. יש חשיבות רבה לזמן שעובר האדם הקבור בשלג, ולכן אין הרבה תועלת בהזעקה של יחידת החילוץ האזורית.
ראו גם

אפקט כדור השלג
חורף האימה
סאן ברנרד
מפולת הבוץ בקולומביה (2017)

| --- | --- |

 סוג:  מפולת בוץ
 תאריך התרחשות:  1 באפריל 2017
 שעה:  בערך 3:00 בבוקר
 במדינות או באזורים:  מוקואה, קולומביה
 הרוגים:  329
 פצועים:  332
 נעדרים:  70
 קואורדינטות:  1°09′00″N 76°38′51″W﻿ / ﻿1.15°N 76.6475°W﻿ / 1.15; -76.6475
  (למפת קולומביה מוגדלת) בוגוטה מדיין קאלי ברנקייה קרטחנה סנטה מרתה לטיסיהונצואלה ברזיל פרו אקוודור פנמה קוסטה ריקה  ניקרגואה הים הקריבי האוקיינוס השקט מפולת הבוץ בקולומביה(למפת קולומביה רגילה) בוגוטה מדיין קאלי ברנקייה קרטחנה סנטה מרתה לטיסיהונצואלה ברזיל פרו אקוודור פנמה קוסטה ריקה  ניקרגואה הים הקריבי האוקיינוס השקט מפולת הבוץ בקולומביה(למפת פוטומאיו רגילה) מוקואה פוארטו אסיס ואיה דל גואמואס אוריטו פוארטו לגיסמו פרו קאו. אקוודור נרי. אמ. קקטהמפולת הבוץ בקולומביה(למפת פוטומאיו מוגדלת) מוקואה פוארטו אסיס ואיה דל גואמואס אוריטו פוארטו לגיסמו פרו קאוקה אקוודור נריניו אמסונאס קקטהמפולת הבוץ בקולומביה
 
ב-1 באפריל 2017 הכתה מפולת בוץ במוקואה במחוז פוטומאיו שבקולומביה. המפולת החלה לאחר שהנהרות ליד העיר עלו על גדותיהם בעקבות חודש גשום במיוחד. במפולת נהרגו לפחות 314 בני אדם, יותר מ-400 בני אדם נפצעו 106 בני אדם נעדרו ונגרמו נזקים כבדים לרכוש ולתשתיות.
המפולת היא מאסונות הטבע הקטלניים בתולדות קולומביה ואסון הטבע הגדול ביותר באזור מוקואה.
האסון

בלילה שבין 31 במרץ ל-1 באפריל ירדו באזור המפולת למעלה מ-130 מילימטר של גשם קודם לכן בחודש מרץ ירדו באזור 600 מילימטר של גשם 150% מהממוצע העונתי במקום. בעקבות הגשם הרב שירד בחודש שלפני האסון ובמיוחד בליל האסון, שני נהרות עלו על גדותיהם והחלו מפולת בוץ שהתקדמה לכיוון העיר מוקואה בערך ב-3:00 בבוקר.
שכונות שנבנו על גדות הנהרות נהרסו כליל בעקבות המפולת. מספר בתים שנבנו לא כהלכה וחלק רב של העיר כוסה בשכבה עבה של בוץ. 17 שכונות בעיר נפגעו מהמפולת. ראש עיריית מוקואה אמר שמספר אזורים פשוט נמחקו. שכונת האינדיפנדנסיה נהרסה כליל. בערך 45,000 איש ברחבי מוקואה הושפעו ישירות ממפולת הבוץ.
נכון לבוקר של 8 באפריל 2017, כתוצאה מהמפולת, לפחות 314 אנשים מתו (מתוכם 92 ילדים), למעלה מ-400 אנשים נפצעו (מתוכם 167 ילדים) ו-106 אנשים נעדרו. 22 מהפצועים הועברו להמשך טיפול בנייבה ו-21 פצועים אחרים הועברו לפופאיאן.
לאחר האסון

לאחר המפולת הכריז נשיא קולומביה, חואן מנואל סנטוס על מצב חירום כללי במדינה הוא טען שהמפולת היא אסון טבע שנגרם מההתחממות הגלובלית. יותר מאלף חיילי הכוחות המזוינים של קולומביה ושוטרי משטרת קולומביה סייעו בחילוץ הגופות מההריסות ומציאת נעדרים. בעקבות מספר ההרוגים הרב, הוקם במקום חדר מתים זמני כדי לעזור באחסון הגופות עד למועד הלוויתם. בתי החולים באזור היו מוצפים במטופלים, חלק גדול מהאזור נשאר ללא גישה למים וחשמל.
ב-2 באפריל יותר מ-2,500 אנשים מתוכם 1,400 חיילים ו-800 שוטרים, פטרלו באזור במטרה למצוא נעדרים. צבא קולומביה סיפק 63 כלי רכב, 10 מסוקים, 7 סירות ו-6 מטוסים למבצע החילוץ.
חיילי FARC (צבא העם של קולומביה לשעבר), הציעו לעזור בשיקום העיר מוקואה.
הערות שוליים

↑  Medicina Legal confirma que cifra de muertos por avalancha subió a 301, El País (Cali), Abril 05, 2017 (בספרדית)
↑  Years of Warnings, But No Action Proceeded Deadly Floods in Colombia באתר טיים מגזין (באנגלית)
1 2  234 killed, 400+ injured or missing in Colombia mudslide – Red Cross (PHOTOS, VIDEOS)  באתר Russia Today (באנגלית)
↑  Meteorology of Saturday's Colombian Flood Disaster That Killed 254 באתר מחתרת מזג האוויר (אתר אינטרנט) (באנגלית)
↑  Flash Update No. 1 – Colombia: Avalancha e inundación en el municipio de Mocoa (Putumayo (בספרדית)
1 2 3 4  Tragedia en Mocoa: cientos de víctimas por avalancha באתר המגזין Semana (בספרדית)
1 2 3  Colombia landslide leaves at least 254 dead and hundreds missing  באתר הגרדיאן (באנגלית)
1 2  Los equipos de Acción contra el Hambre se movilizan en Mocoa tras inundaciones y avalanchas que han provocado 127 muertes (בספרדית)
↑  Colombia llora a 273 muertos por avalancha en Mocoa  באתר Noticias Caracol (בספרדית)
↑  En Popayán son atendidos 21 heridos en tragedia de Mocoa באתר אל טיימפו (בספרדית)
↑  Colombia landslides: Over 200 die in Putumayo floods באתר ה-BBC
↑  Colombia mudslides kill more than 200 באתר ה-CNN (באנגלית)
↑  More than 200 killed in Colombia in flooding, swept away as they slept באתר CBC (באנגלית)
↑  Colombia landslide: Farc rebels offer to help rebuild town באתר ה-BBC (באנגלית)
מלכות האלוהים שוכנת בתוכך

| --- | --- |

המהדורה הראשונה של הספר
 מידע כללי
 מאת:  לב טולסטוי
 שפת המקור:  רוסית
 סוגה:  מסה 
 נושא:  תאולוגיה נוצרית 
 הוצאה
 מקום הוצאה:  ברלין 
 תאריך הוצאה:  1894
 
מלכות האלוהים שוכנת בתוכך (ברוסית: Царство Божие внутри вас) הוא ספר הגות של הסופר הרוסי לב טולסטוי, שבו הוא פורש את משנתו האנרכיסטית, המבוססת על תפיסתו את בשורתו המקורית של ישו, כבשורה אנרכיסטית-פציפיסטית. הספר יצא לאור בראשונה ב-1894 בגרמניה, היות שהוצאתו לאור נאסרה ברוסיה, מולדת המחבר.
מהטמה גנדי מספר בספרו אוטוביוגרפיה או סיפור ניסויי עם האמת כי ספרו זה של טולסטוי המם אותו, והיה אחת משלוש ההשפעות המודרניות החשובות ביותר על חייו. בהמשך התכתבו השניים, וגנדי מימש את האסטרטגיה למאבק לא אלים שטולסטוי יעץ להודים לנקוט בו, כדי להשתחרר מן הכיבוש הבריטי.
מילה ברנר

| --- | --- |

 לידה:  25 ביוני 1921 טירספול, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית 
 פטירה:  12 ביוני 1999 (בגיל 77) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי חוף הכרמל 
 
מילה (שמואל) ברנר (25 ביוני 1921 – 12 ביוני 1999) היה מחלוצי הספנות העברית, מראשוני חיל הים, איש עסקים ויזם, מבעלי "החברה הימית להובלת פרי" ו"אטלנטיק".
קורות חייו עד קום המדינה > עד עלייתו ארצה

ברנר נולד בעיר טירספול בברית המועצות (כיום במולדובה). הוריו התגרשו בהיותו תינוק. ב-1922, בגלל התהפוכות הפוליטיות ומלחמת האזרחים, עבר עם אמו ומשפחתה לעיר צ'רנוביץ ברומניה, שם גדל והתחנך. האווירה הציונית ששררה בקהילה היהודית בצ'רנוביץ הביאה את ברנר לפעילות במכבי הצעיר.
המשבר הכלכלי העולמי פגע גם ברומניה, שסבלה גם ממשטר לא יציב, אירועים אלימים ואנטישמיות גואה. בהיותו בן עשר החליטה אמו לפתוח דף חדש בחייהם בבואנוס איירס (ארגנטינה), אולם כעבור כשנה חלתה האם והם נאלצו לשוב לרומניה. המסע לארגנטינה, ובייחוד המפגש עם עולם הספנות ומרחבי הים, הותיר בברנר רושם עז שהשפיע על מהלך חייו.
ברומניה למד ברנר בגימנסיה, אולם בשל התגברות האנטישמיות, עלה עם אמו לארץ ישראל בקיץ 1934.
קורות חייו עד קום המדינה > עד מלחמת העולם השנייה

בשנותיו הראשונות בארץ שהה ברנר בכפר הנוער שפיה ובכפר הנוער בן שמן שם למד, עבד בעבודות חקלאיות ושותף בפעילות הגנה. לאחר מאורעות 1936, כאשר אישרו הבריטים להקים את נמל תל אביב, התקבל ברנר לעבודה בנמל, תחילה כסבל ובהמשך כימאי על סירות המנוע שהובילו נוסעים, או גררו דוברות מטען, בין האוניות לחוף. במקביל הדריך ברנר באגודת יורדי ים זבולון, שקמה כדי לקרב את הנוער העברי לימאות ולשירות בים.
במרץ 1939 הפליג ברנר מחיפה כקאדט על ספינת סוחר בריטית, במטרה לצבור ניסיון מעשי בים שיאפשר לו, אחרי ארבע שנים, לגשת לבחינות הסמכה כקצין שני. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נאלץ ברנר לחזור ארצה, כי בהיעדר דרכון (אזרחותו בפלשתינה-א"י טרם הוסדרה) לא יכול היה להפליג ועניין זה הוסדר לבסוף.
קורות חייו עד קום המדינה > ימי מלחמת העולם השנייה

במטרה לזרז את קבלת האזרחות הצטרף ברנר לכוחות הביטחון הבריטים ועסק בשמירה על הטמפלרים במושבה שרונה, ואכן בשנת 1941 קיבל לבסוף את האזרחות הפלסטינית.
בתוך זמן קצר הפליג שוב בים התיכון ובים האדום ונמנה עם מתנדבי היישוב לצי המסחרי המגויס, תחילה על אוניות של חברת "עתיד" שפעלו בשירות המשרד לתובלה מלחמתית של הצי הבריטי ובהמשך על ספינת אספקה בריטית בנמל עדן בתימן. לאחר שנה שבה הדריך בבית הספר הימי בחיפה שפעל ליד הטכניון, חזר ברנר להפליג בשירות הכוחות הבריטיים. בין היתר שירת גם על אוניית בית חולים בריטית שפינתה פצועים מנמל שרבור אחרי פלישת בעלות הברית לנורמנדי. במאי 1945 יצא להפלגה האחרונה שהשתתף בה במלחמת העולם - הובלת אספקה לעיר הנורווגית טרונדהיים.
עם סיום המלחמה המשיך להפליג במסגרות שונות הן בים התיכון והן בהפלגות טרנס-אטלנטיות, כקצין שני בצי הסוחר. במרץ 1948 ירד לחוף כדי לעמוד בבחינות כקצין ראשון, אך עם הכרזת המדינה והקמת חיל הים חזר ארצה, במטרה לקבל פיקוד על אחת מספינות החיל.
השירות בחיל הים

בחודש יוני 1948 הצטרף ברנר לחיל הים ובתפקידו הראשון היה רב החובל של אח"י וג'ווד (ק-18) בעוד אריה קפלן שימש כמפקדה הצבאי של האונייה (חלוקת סמכויות זו, שהייתה קיימת גם בספינות המעפילים, הייתה נהוגה בחיל הים בחודשים הראשונים לפעילותו).
בהמשך שירותו בחיל פיקד ברנר על כלי שיט נוספים ובהם אח"י מעוז (ק-24) והפריגטה אח"י מבטח (ק-28). באוקטובר 1950, במהלך התמרון הכלל-צה"לי הראשון, שימש ברנר כמפקדה הצבאי של האונייה "קוממיות" (אוניית נוסעים של חברת צים, שגויסה להובלת גייסות לקראת הנחתתם בחוף "אויב").
השירות בחיל הים > פעילות מבצעית

במהלך שירותו בחיל הים היה ברנר מעורב בפעולות שונות ובהן:
פיקוד על אוניית האם שהובילה את כוח הקומנדו הימי שהטביע את אוניית הדגל של הצי המצרי האמיר פארוק מול חוף עזה (אוקטובר 1948). יוחאי בן-נון, שפיקד על פעולת הקומנדו, עוטר באות הגבורה על פעולה זו.
הפגזת העיר צור בלבנון (יולי 1948).
הצלת הספינה "נרקיס" שהבריחה מעפילים צעירים מקפריסין ארצה ועקב תקלה טכנית נסחפה בים סוער לעבר החוף הסורי (נובמבר 1948)
חילוץ הספינה אלטלנה מחוף תל אביב וגרירתה אל מחוץ למים הטריטוריאליים, למקום שבו הוטבעה.
גלריה

מילה ברנר (מימין) מראה לקצין סיפון את מתקן הפלורוס באח"י מעוז.
ראש הממשלה דוד בן-גוריון מבקר בחיל הים במהלך מלחמת העצמאות מימינו שמואל ינאי ומילה ברנר.
ראש הממשלה דוד בן גוריון מתארח אצל מילה ברנר באח"י מעוז.
דוד בן גוריון מבקר בחיל הים בליווי  שמואל ינאי ומילה ברנר.
אח"י מעוז בפיקוד מילה ברנר מתקרבת לגרירת אוניית העולים נרקיס שנעמדה ללא שליטה ומתקרבת לסלעי החוף.
מיכל ומילה ברנר בעת השירות באח"י מעוז.
ביקור נספחים צבאיים באח"י מזנק (ק-32) בפיקוד מילה ברנר.
פעילותו העסקית

בקיץ 1953 השתחרר ברנר משירות בחיל הים ובמשך כשלוש שנים הפליג כרב חובל בצי הסוחר הישראלי. בתקופה זו בחן שני מיזמים בתחום הספנות. הראשון היה רכישה/החכרה של שתי קורבטות שעמדו לצאת משירות בחיל הים והפעלתן כאוניות סוחר; והשני, הובלת מטענים באגן המזרחי של הים התיכון באמצעות גוררות שיגררו ארבות. בסופו של דבר לא יצאו המיזמים הללו אל הפועל.
פעילותו העסקית > "ישראל ניפון"

בשנת 1956, לאחר שסיים את הפלגתו האחרונה כרב חובל, החל ברנר לבחון את האפשרויות העסקיות בתחום הדיג. הוא שוטט במרכזי דיג בעולם כדי ללמוד את הנושא ויצר קשר עם חברת דיג גדולה ביפן המתמחה בין השאר בדיג טונה. בשנת 1958 הקים ביחד עם יעקב מרידור ואיש העסקים מאיר הלוי את חברת "ישראל-ניפון" שנועדה להתמקד בדיג טונה. החברה פעלה כשנה, אך נסגרה בסופו של דבר, בעיקר בשל קשיי שפה והבדלי תרבות שנתגלו בין הישראלים ליפנים.
פעילותו העסקית > "אטלנטיק"

ברנר לא זנח את כוונתו להיכנס לעסקי הדיג ובשנת 1960 הקים עם מרידור את חברת הדיג "אטלנטיק". החברה, שמרכזה היה בחיפה, הפעילה אוניות בשדות דיג שונים באוקיינוס האטלנטי ובמשך יותר מעשרים שנה סיפקה לשוק הישראלי דגים שונים ובהם דג הבקלה. הרגלי האכילה של הציבור בישראל (שאינו מרבה לאכול דגים), ייבוא מתחרה של דגה מארגנטינה, שינויים בשערי המטבע והאינפלציה הגבוהה בארץ פגעו ברווחי החברה, שהגיעה ב-1985 לכינוס נכסים. לאחר כישלון הניסיונות להפעלתה מחדש, נסגרה החברה ב-1991.
פעילותו העסקית > "החברה הימית להובלת פרי"

ביוזמתו של ברנר הוקמה בשנת 1962 ה"חברה הימית להובלת פרי", גם היא במשותף עם יעקב מרידור. החברה הפעילה צי מודרני של אוניות קירור שהובילו פירות ובשר בכל רחבי העולם. בתוך שנים אחדות נהפכה "החברה הימית" לחברה המובילה בעולם בהובלה בקירור. בימי השיא של פעילותה (קיץ 1974) הפעילה החברה 42 אוניות, חלקן בבעלותה ואחרות בניהולה או בחכירתה. "החברה הימית" נסגרה בשנת 1977 לאחר שנכנסה לתחום בניית מכליות והובלת נפט ונפגעה ממשבר האנרגיה של 1973.
פעילותו העסקית > עסקים נוספים

ברנר היה מעורב ביוזמות עסקיות נוספות ובהן: הקמת מספנות בקנדה ובקוריאה, בניית אוניות קירור בנורווגיה בדנמרק, בגרמניה ובבריטניה, בניית מיכליות בארצות הברית, בבריטניה, באירלנד, בספרד ובטייוואן, וכן בניית אוניות להובלת פחם, אוניות להובלת גז ואסדות לקידוחי נפט ימיים. לא כל היוזמות הללו קרמו עור וגידים.
סיוע למילוט ספינות שרבורג

כאשר האלוף מרדכי לימון חיפש דרך לשחרור חמש ספינות סער שעוכבו בשרבור, נוצר קשר עם מרטין סיאם, מנהל חברת אקרס בנורווגיה. שהתבקש לייצג חברה זרה שתקנה את הספינות המעוכבות, לכאורה לצורך עבודה במתקני קידוחי נפט. סיאם התייעץ עם מילה ברנר וקיבל את אישור הבעלים פרד אולסן. סיאם ייצג חברה פנמית STARBOAT S.A שמעונינת לרכוש את הספינות.
בניצוחו של מרדכי לימון הוחלפו הסכמים ומכתבים. מספנות קונסטרוקסיון מקאניק דה נורמאנדי משרבור הגישו בקשה לניהול משה ומתן ומאוחר יותר בקשה למכירה. בצרפת נוצר רושם שהספינות מיועדות לשדות הנפט בנורווגיה. לחברת STARBOAT S.A היה הסכם שכירות ואופציה לקניה עם חברת נתיבי נפט הישראלית שלא הוצג.
המעורבים בפרשה לא שיערו את עצמת הפרסום שקיבלה יציאת הספינות. סיאם הוזמן לברור למשרד המשפטים הנורווגי. כשנודע על כך הגיע ברנר לאוסלו והודיע שסיאם רכש את הספינות לפי בקשתו בשביל החברה הימית להובלת פרי שלזכותה בניית מספר אוניות בנורווגיה. כל זאת כאשר הספינות עדיין בדרכן. הלחץ הממשלתי התפוגג, אף כי לנורווגים היה ברור שהספינות מיועדות למטרה חשובה יותר משירותים לקידוחי נפט.
משפחתו

אשתו של מילה ברנר, מיכל, היא בתם של טוביה דוניה וגיטה ויצמן, אחותו של חיים ויצמן. מיכל שירתה כאלחוטנית באנית חיל הים במלחמת העצמאות וכך הכירו.

לזוג נולדו שני בנים. הבכור אבנר ברנר שירת בחיל הים כמפקד ספינות בט"ש. הבן השני הוא איש העסקים דני ברנר, לשעבר אלוף ישראל בשחייה. 

בתו של דני ברנר היא השחקנית שירלי ברנר.
נשיא המדינה עזר ויצמן היה קרוב משפחתו ומונה למנהל ב"חברה הימית להובלת פרי" בשנות ה-70.
הנצחה

מילה ברנר נפטר ממחלה ב-12 ביוני 1999 בגיל 77, ונקבר בבית הקברות חוף הכרמל. על שמו נקראת כיכר בכרמל מערבי בחיפה.
ראו גם

החברה הימית להובלת פרי
אטלנטיק
לקריאה נוספת

דניאלה רן. מילה ברנר. הוצאת קיבוץ דליה, 2003.
דניאלה רן, בין ספינה לרציף תולדות לשכת הספנות הישראלית 1982-1932, פרדס הוצאה לאור, 2008, עמ' 111, 120, 204, 215.
הערות שוליים

↑  אלעזר לוין, ‏נפטר מילה ברנר, שותפו של יעקב מרידור בעסקי ספנות, באתר גלובס, 14 ביוני 1999
↑  דניאלה רן, ע 171.
↑  ערן אזרן, קמור של ברנר פותחת בהליך הסדר חוב: ימונה נאמן מטעם ביהמ"ש, באתר TheMarker‏, 22 בדצמבר 2012
↑  סטלה קורין-ליבר, ‏נץ ויונה, באתר גלובס, 25 באפריל 2005
↑  מילה ברנר באתר חברה קדישא חיפה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306292505171  ISNI: 0000 0000 7057 3227  LCCN: n2009076777  VIAF: 97193772   WorldCat (עם VIAF): 97193772 
מילה ברנר (מימין) ויעקב מרידור על רקע אחת מאוניות "החברה הימית להובלת פרי"
ככר על שם מילה ברנר ז"ל בחיפה
מפונגובווה

מפונגובווה (Mapungubwe) הייתה עיר המדינה הגדולה ביותר בחלקה הדרומי של אפריקה במאה ה-13. בשיאה חלשה על שטח של כ-30,000 קמ"ר סמוך למפגש הנהרות לימפופו ושאשה בתחומן של דרום אפריקה, זימבבווה ובוצוואנה של ימינו. שורשיה של הממלכה בראשית המאה ה-10 והיא התקיימה משך 400 שנה. האזור הוכרז כפארק לאומי בשנת 1995, והנוף התרבותי שהותירה מפונגובווה הוכרז כאתר מורשת עולמית בשנת 2003.
היסטוריה וממצאים

האזור בו שכנה מפונגובווה היה נושב כבר בתקופת האבן בידי אבותיהם של בני הסן שהיו ציידים-לקטים. כאשר שבטי בנטו היגרו לאזור כ-2000 שנה לפני זמננו, הם הביאו עימם ידע חקלאי אשר אומץ בידי חלק מבני הסן. מתקופת הברזל באזור, החל באמצע המאה ה-3, השתמרו ממצאים בדמות חרסים וערימות פסולת. בין המאה ה-7 למאה ה-9 האזור היה נושב בדלילות בשל תקופה של מיעוט גשמים.
שורשיה של מפונגובווה מתוארכים לשנת 900 לערך, ומאז ועד לשקיעתה נהוג להבחין בשלושה שלבים שבכל אחד מהם היה יישוב מרכזי (או עיר בירה) אחר:
היסטוריה וממצאים > תקופת ז'יזו (900-1020)

כאשר תנאי האקלים השתפרו, קהילות חקלאים של תקופת הברזל אשר השתייכו לשבטי הבנטו, החלו מקימות יישוב סביב דיר מרכזי. עם הזמן מספר היישובים גדל והאוכלוסייה פיתחה קשרי סחר עם חופי האוקיינוס ההודי, דבר הנלמד ממצאים דוגמת חרוזי זכוכית ומוצרי שנהב מיובאים. מתקופה זו השתמרו 23 אתרים ארכאולוגיים והתקופה קרויה על שמו של אחד האתרים בזימבבווה. היישוב הגדול ביותר בתקופה זו קרוי שרודה, והוא מנה בין 300 ל-500 תושבים. סביבו התרכזו יתר היישובים ברדיוס של עד 40 ק"מ. המנהיג העליון התגורר בשרודה שתפקדה כעיר בירה בעוד שביישובים האחרים היו מנהיגים משניים. הכלכלה נסמכה על גידול העדרים, ציד, דיג מהנהרות וגידול של דורה.
היסטוריה וממצאים > תקופת K2‏ (1020-1220)

אבותיהם של שבטי שונה תפסו את מקומה של אוכלוסיית הז'יזו, אף שהם שימרו תחילה את הנוהג להתרכז סביב דיר מרכזי. עם הזמן נוצרה הבחנה בין השכבה השלטת לפשוטי העם והמבנה שנסמך על ארגון העדרים החל להיחלש. הדיר הורחק ממרכז היישוב לשוליו וניכר שעיבוד האדמה הפך אינטנסיווי יותר. מתקופה זו התגלו 89 אתרי יישוב, והיישוב המרכזי המכונה K2 קם כ-7 ק"מ דרומית-מערבית לשרודה שננטש. ביישוב זה התגוררו בין 1,000 ל-2,000 איש. הכלכלה נהייתה מגוונת יותר ולדורה נוספו גם שעועית ודוחן. כ-6,500 חרוזי זכוכית שנמצאו באתר מעידים על התגברות יחסי המסחר של היישוב, וקיימות עדויות לעיבוד ברזל ונחושת.
היסטוריה וממצאים > תקופת מופונגובווה (1220-1290)

חברה בעלת שלטון מרכזי שנחלקה לעד חמישה מעמדות, שלטה על שטח נרחב של כ-30,000 קמ"ר. האוכלוסייה התגוררה בכ-80 נחלות ומנתה כ-9,000 איש בסך הכל. הממצא החשוב ביותר מתקופה זו הוא האתר הארכאולגי של גבעת מופונגובווה, כ-2.5 ק"מ דרומית-מזרחית למקום מפגשם של נהרות הלימפופו והשאשה. בעיר התגוררו בין 3,000-5,000 תושבים - פשוטי העם במורדות הגבעה בצידה הדרומי, והשכבה השלטת על הגבעה עצמה. שטחו הכולל של היישוב היה כ-10 הקטאר. שרידיו של מכלול גדול - ככל הנראה ארמון - התגלו במרכז הגבעה, ודי במבנים, בקברים ובשרידי גללי עדרים שהתגלו במקום, כדי להעיד על שליטה ריכוזית בעדרים ועל צבירת עושר רב. בין היתר נמצאו באתר כלי קדרות מסין, כלי זכוכית, חרוזים שיכול והגיעו מפרס וזהב בצורות שונות. ממצאים אלה מעידים על סחר עם הודו וסין דרך נמלי האוקיינוס ההודי אליהם יצאה מפונגובווה זהב ושנהב. לאחר תקופה זו, בשל שינויי אקלים, שוב לא ניתן היה לכלכל אוכלוסייה גדולה, וממלכת מומפונגובווה התפוררה.
מצפה הכוכבים פולקובו

מצפה הכוכבים פולקובו, 2004
מצפה הכוכבים פולקובו (ברוסית:  Пу́лковская Астрономи́ческая обсервато́рия) הוא מצפה כוכבים ראשי של האקדמיה למדעים הרוסית. הוא ממוקם באזור העיר סנקט פטרבורג (במרחק של כ-19 ק"מ מהמרכז ההיסטורי של העיר), על גבעות פולקובו, הנמצאות בגובה של כ-75 מטרים מעל פני הים.