stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חכמת אבו זיד
ממחקריה

בין מחקריה הרבים של אבו זיד היו:
التكيف الاجتماعى في الريف المصرى الجديد ، القاهرة ، عام 1960.(ההסתגלות החברתית בכפר המצרי החדש, קהיר, שנת 1960)
التاريخ : تعليمه وتعلمه حتى نهاية القرن التاسع عشر ، القاهرة ، عام 1962.(היסטוריה: הוראתו ולימודיו עד סוף המאה 19, קהיר, שנת 1962)
دور المرأة العربية في معركة البناء ، وزارة الشئون الاجتماعية ، عام 1964.(תפקיד האישה הערבייה במאבק הבנייה, משרד הרווחה, שנת 1964)
ملامح شخصية المرأة البدوية : محكمة ـ مجلة الدراسات الفلسفية والاجتماعية ، العدد الأول ، أكتوبر عام 1972.(תכונות אישיות של האישה הבדוית: משפט-כתב העת של הפילוסופיה והסוציולוגיה, גיליון ראשון, אוקטובר משנת 1972)
بحث مقدم الاتحاد العالمى للمشتغلين بالمهن العلمية في مؤتمر منعقد في فارنا بلغاريا ، عام 1973.(מחקר מוגש מההתאחדות העולמית לאלה העובדים במקצועות מדעיות בכנס אשר הוקם בבורנה בבולגריה, שנת 1973)
Evaluation of Methodological and Social Scientific Research for the Study of Rural & Bedouin Women In the Arab Region 1975.
ظاهرة البداوة وخصائصها الاجتماعية والاقتصادية والحضارية وما تلقيه من مطالب على برامج تعليم الكبار : المنظمة العربية للتربية والثقافة والعلوم بالجزائر، عام 1979.(התופעה הבדואית: מאפייניה החברתיים, הכלכליים והתרבותיים והדגש שלה על הדרישות בתוכניות ללימודי מבוגרים: הארגון הערבי לחינוך, תרבות ומדע באלג'יריה, שנת 1979)
הערות שוליים

↑  أول وزيرة مصرية وثانى وزيرة عربية-إنها حكمت أبو زيد، ولها وجوه أخرى
↑  Goldschmidt, Arthur (2000). Biographical Dictionary of Modern Egypt. American University in Cairo Press. ISBN 978-977-424-579-4.
↑  حكمت أبو زيد, المعرفة,
↑  سلوى فتحي، حكمت أبو زيد.. أول وزيرة بعد الثورة
↑  [asser.bibalex.org/Speeches/browser.aspx?SID=1015&lang=ar كلمة الرئيس جمال عبد الناصر فى تقديم الميثاق الوطنى من جامعة القاهرة]
↑  حكمت أبو زيد.. صنايعية الشئون الإجتماعية
↑  د. حكمت أبو زيد أول وزيرة مصرية !
↑  البحث عن وزير
↑  ארליך חגי, המזרח התיכון בימינו: מצרים- האחות הבכירה, האוניברסיטה הפתוחה, שנת 2003, עמ' 187
↑  حكمت أبو زيد:فى عهد ناصر أول وزيرة مصرية وفى عهد السادات لاجئة سياسية.
↑  د. حكمت أبو زيد أول وزيرة مصرية !
↑  مشروع الأسر المنتجة
↑  قانون تنظيم الجمعيات 1964
↑  د. حكمت أبو زيد قلب الثورة الرحيم
↑  Goldschmidt, Arthur (2000). Biographical Dictionary of Modern Egypt. American University in Cairo Press. ISBN 978-977-424-579-4.
↑  אבו בכר, ח'אולה. בדרך לא סוללה, שנת 1999, עמ' 129
↑  Know your Feminists: Hekmat Abu Zeid
↑  رضا، نساء صنعن ثورات :حكمت أبو زيد أول وزيرة فى مصر بين التكريم والنفى، 2013
↑  Goldschmidt, Arthur (2000). Biographical Dictionary of Modern Egypt. American University in Cairo Press. ISBN 978-977-424-579-4.
↑  حكمت أبو زيد, المعرفة,
↑  حكمت أبو زيد, المعرفة,
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305345105171  CiNii: DA14794944  ISNI: 0000 0000 8213 8484  LCCN: nr91026170  NTA: 132167239  VIAF: 29390459   WorldCat (עם VIAF): 29390459
יוסף אשר פולק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  תרנ"ח
 נרצח:  כ"ז באייר תש"ד (בגיל 46 בערך)
 מקום פעילות:  מזו-צ'וט, ורפלט
 השתייכות:  רבני הונגריה, חרדים אנטי ציוניים
 תחומי עיסוק:  תנ"ך, תלמוד, הלכה
 רבותיו:  הרב יוסף יהודה לייב סופר מפאקש, הרב יעקב יחזקיה גרינוולד (ויגד יעקב) (בתקופת היותו רב וראש ישיבה בצעהלים) והרב עקיבא סופר מפרשבורג
 תלמידיו:  ר' יוחנן סופר מערלוי, אהרן זלצר (מהעוסקים הראשיים בהוצאת חיבורו של רבו)
 חיבוריו:  "שארית יוסף אשר: דרשות וחידושי סוגיות..."
 
רבי יוסף אשר פאללאק מווערפעלעט זצ"ל והישיבה
הרב יוסף אשר הלוי פולק (תרנ"ח, 1898 – כ"ז באייר תש"ד, 20 במאי 1944) היה רבה של ורפלט בהונגריה וראש ישיבה במקום מתרפ"ב עד שנספה בשואה באושוויץ-בירקנאו.
תולדותיו > לפני השואה

נולד לאברהם פולק בפאקש שבהונגריה. למד בעיירת מגוריו בישיבה של הרב יוסף יהודה לייב סופר (מחבר "ילקוט סופר" על התורה ו"לקוטי סופר" על תרי"ג מצוות) שהיה גם ראש אב בית דין העיירה, בישיבת צעהלים בראשות הרב יעקב חזקיה גרינוולד, ובישיבת פרשבורג אצל הרב עקיבא סופר. בשנת תרע"ז נשא לאישה את קראסל בת הרב יהודה אלטמן, אב בית דין מזו-צ'וט מחבר שו"ת מי יהודה וכשנה לאחר מכן נפטרה אשתו בעת לידתה. בשנת תר"פ נשא לאשה את מרת סלאווה בתו של רבי משה טננבוים אב בית דין ורפלט.
בתרפ"ב נבחר לכהונת רבה של ורפלט ושם ייסד ישיבה שגדלה עד לכמאה בחורים. כשראה שהישיבה גדלה הקים פנימייה שבה השתכנו כ-40 תלמידים בשיא התפתחותה. סדר הלימוד היה כמקובל בישיבות הונגריה, לימוד גפ"ת בדרך פשט ולימוד סוגיות מיוחדות בעיון, לימוד הלכה ולימוד חומש עם פירוש רש"י, כשבכל תחום היו מתקיימים שיעורים בכל שבוע. תלמידיו היו כרוכים אחריו כבנים אחרי אביהם,
הרב דרש מתלמידיו לחזור הרבה על תלמודם ולהיבחן פעמים רבות. אך עזר להם להצליח ככול יכולתו והזמינם לביתו בקבוצות והיה מדריכם כיצד ללמוד ולחזור על הלימוד בצורה הטובה ביותר. היה דרש ללמוד בחברותא ועודד גם את בעלי הבתים ללמוד רק בחברותא.
בין תלמידיו ידוע הרב יוחנן סופר מערלוי. תלמידו ר' שרגא נוימן שעסק רבות בזיכרון רבו הקים בשכונת הר נוף בירושלים את בית הכנסת "שארית יוסף אשר" על שם רבו.
תולדותיו > בימי השואה

הישיבה נסגרה על ידי ממשלת הונגריה האנטישמית לפי[דרושה הבהרה] הכיבוש הנאצי, אך חלק נכבד מתלמידיו הסתתר בכרם שבבעלות אחד מיהודי העיירה. הרב הגיע אליהם פעמיים בשבוע, ערך להם תוכנית לימודים, ומסר לפניהם שיעורים שהיו בעיקר בתחום המצוות התלויות בארץ, כדי ללמד על הערך של עבודת האדמה בארץ ישראל. אהבתו של הרב פולק לארץ ישראל הייתה גדולה, והוא אף ביקר בה בתרפ"ט, אך התנגדותו לציונות הייתה גדולה לא פחות, בהתאם להשקפה האנטי-ציונית המקובלת בהונגריה.
בדרשות שהעביר משנת ת"ש הדגיש את הצרות של עם ישראל. למשל, בדרשת חג השבועות באותה שנה, הוא עורר את בני הקהילה לשמוח כפי הציווי "ושמחת בחגך" למרות הגזרות הקשות, ובדרשת שבת הגדול תש"ב אמר בין דבריו: "כמה מאחינו בני ישראל אין להם כזית מצה למצווה אבל מרור יש להם!".
כשיהודים רבים גויסו לפלוגות העבודה ההונגריים, הרב פולק שלמד שחיטה, החליף את שוחטי הכפרים שסביב ורפלט, שגויסו לפלוגות העבודה.
נספה במחנה ההשמדה אושוויץ 2 יחד עם יהודי ורפלט.
חיבוריו

מכתביו שנותרו לאחר השואה יצא לאור הספר שארית יוסף אשר: דרשות וחידושי סוגיות אשר נשארו לפליטה כאודים מוצלים מאש, הוצאת "אגוד תלמידי ווערפעלעט", ירושלים תשל"ד, עם תולדותיו מאת תלמידו אהרן זלצר.
לקריאה נוספת

אהרן זלצר, תולדות המחבר בהקדמה לספרו של המחבר, "שארית יוסף אשר" שבו דרשותיו וחידושי תורתו שנותרו.
יצחק זקל פולק, ספר שארית יוסף אשר: תולדות הגה"ק ... יוסף אשר הלוי פאללאק ... ותולדות צדיקי הונגריה וקהילתם שנהרגו על קידוש השם, בהוצאת בית המדרש "שארית יוסף אשר", ירושלים תשנ"ט.
יצחק יוסף כהן, חכמי הונגריה והספרות התורנית בה, "מפעל מורשת יהדות הונגריה" שבמסגרת מכון ירושלים, ירושלים תשנ"ז, עמ' 511–512.
אברהם פוקס, ישיבות הונגריה בגדולתן ובחורבנן: ישיבות סלובקיה, הונגריה המצומצמת, טרנסילבניה, קארפטורוס, מארמורש ובורגנלד: תולדות חייהם פעלם ואישיותם של הרבנים ראשי הישיבות, שיטת לימודם וארגון הישיבות, חלק א', ירושלים תשל"ט, עמ' 227–230.
אנציקלופדיה שמע ישראל: לתיעוד ולהנצחת מעשים של מסירות-נפש בשנות הזעם תרצ"ט-תש"ה (1939-1945) בגיטאות, במחנות-העבודה, במחנות-הריכוז ובמחנות-ההשמדה, חלק א', "מכון 'שמע ישראל'", בני ברק תשנ"ז.
הערות שוליים

↑ מעטים מהם שרדו את השירות ורובם נהרגו במלחמה, נרצחו בידי השומרים ההונגריים, בידי שוביהם הסובייטיים, או נפטרו מתנאי השבי הקשים. השבויים הנאציים קיבלו תנאים טובים בהרבה. מיחידות שונות בשירות העבודה ההונגרי של כ-4,500 יהודים נותרו בחיים כמאה בלבד, ומאחרות לא הגיע מספר השורדים לאלף. ראו:
דוד הוליץ, מן הפח אל הפחת יהודים מפלוגות העבודה של ההונגרים בשבי הסובייטי, באתר דעת (מאורכב), יום השואה תשס"ח
פלוגות העבודה, באתר דעת (מאורכב)
יהודה להב, תיעוד מותם של יהודי הונגריה שבסך הכל נשלחו "לעבודה", באתר הארץ, 25 באפריל 2006
↑  יצא חלק שני בתשמ"ז.
↑  "מכון שמע ישראל" הוא ממוסדות חסידות קאליב והוקם על ידי האדמו"ר ר' מנחם מנדל טאוב שהוא ניצול שואה להנצחת ניצולי השואה. האנציקלופדיה היא חלק ממפעל ההנצחה הזה וכוללת עד כה שלושה כרכים כשהשני יצא בתש"ס והשלישי בתשס"ז.
הדס

ערך זה עוסק בסוג של צמח ממשפחת ההדסיים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| הדס |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: הדסאים
משפחה:: הדסיים
סוג:: הדס
שם מדעי
 Myrtus ‏לינאוס, 1753
הדס (שם מדעי: .Myrtus Tourn. ex L) הוא סוג של שיח ירוק-עד וריחני ממשפחת ההדסיים. בסוג זה משויכים שני מינים בלבד - הדס סהרה והדס מצוי - שמאכלסים בתי גידול שונים מאוד באקלימם. הדס מצוי לא רק שהוא יחיד במינו ובסוגו בישראל הוא גם המין היחיד במשפחתו שתפוצתו הטבעית בישראל. אקליפטוס המקור גדל בר בישראל אבל הוא צמח זר אוסטרלי שאוזרח בישראל.
טקסונומיה

ההדס מייצג אלמנט פליאו-טרופי יובשני קדום, אשר שרד באגן הים התיכון מאז תקופת המיוקן. לסוג הדס הוצעו לבחינה 693 מינים. 630 הצעות נדחו בוודאות מפני שנמצאו כשמות נרדפים לאחד מהמינים של ההדס או שנמצאו כמינים השייכים לסוג אחר ממשפחת ההדסיים. 59 הצעות עדיין בספק והבדיקות לגביהן נמשכות. שתי הצעות התקבלו בוודאות כמינים.
מאפיינים

עלים – גלדניים ובעלי מרקם קשה, תמימים, בדרך כלל נגדיים, לעיתים הם מסורגים או ערוכים בשלשות.
פרחים – לבנים, דו-מיניים, נכונים; העטיף כפול, וכל אחד מן השניים בן 5 עלים.
אבקנים – אבקנים רבים הערוכים במעגל. כל אחד מהאבקנים הלבנים והארוכים מסתיימים במאבק צהוב או בכמה מאבקים קטנים.
שחלה – שחלה תחתית המורכבת מ-3 עלי שחלה ו-2 עד 3 מגורות. בכל מגורה 16 עד 32 ביציות הסדורות ברביעיות. השיליות הן דפניות ואולי זוויתיות. בראש השחלה אזור מעובה המפריש צוף ועמוד עלי יחיד.
פרי – ענבה סגולה-כחולה כהה עם 8 עד 20 זרעים, שגודלם 3 עד 4 מילימטר, צורתם דומה ל-"C" והעובר שלהם לבן.
הדס מצוי

הדס מצוי (שם מדעי: Myrtus communis) הוא שיח חורש ים-תיכוני, ברום הנמוך מ-550 מטרים, שעמיד גם באזורים הרריים ויובשניים באיראן ובפקיסטן, ובאזורים יובשניים של החבל הים-תיכוני. הדס מצוי גדל בבר ובתרבות בעיקר באזור הים תיכון וכצמח תרבות גם בכל אירופה וביבשות אחרות.
הדס מצוי הוא הנציג היחיד הגדל בר בארץ ישראל ממשפחת ההדסיים.
הדס מצוי קטן-עלים

הדס מצוי קטן-עלים (M. communis subsp. tarentina) הוכר כתת-מין של הדס מצוי. הוא גדל בר בכרתים, בקרואטיה, באיטליה (כולל בסרדיניה), בספרד, בצרפת (כולל בקורסיקה) והתאזרח בפורטוגל.
הדס סהרה

הדס סהרה (שם מדעי: Myrtus nivelii, שם נפוץ: Saharan myrtle) אנדמי להרים במרכז הסהרה, ברום של 1,400 – 2,500 מטרים מעל פני הים עם כמות משקעים של 50 עד 100 מ"מ לשנה: הרי אהגר, הרי טאסילי והרי טפדסט(אנ') באלג'יריה, והרי טיבסטי(אנ') בצ'אד.
שמו המדעי nivelii ניתן על שם קצין צרפתי בשם René Nivelle. הדס סהרה הוכרז כמין בסכנת הכחדה אף על פי שהוא צמח מוגן בחוק האלג׳ירי, כיוון ששבטי טוארג משתמשים בו כצמח מרפא.
הדס סהרה צומח בקבוצות של פרטים בודדים ועד מאות שיחים הפזורות על סלעים וקרקעות בוואדיות בהם מי תהום זמינים.
הדס סהרה דומה בתכונותיו להדס מצוי, אם כי נמוך יותר, וגובהו בין 1–2 מטר (עד מטר וחצי בבתי גידול מוצלים היטב). העלים של הדס סהרה הם אליפטיים ומאורכים, אורכם 4 עד 5 ס"מ ורוחבם 6 עד 8 מ"מ, והם ארוכים וצרים מעלי ההדס המצוי. פירות הדס הסהרה כדוריים וקטנים יותר משל ההדס המצוי וקוטרם נע לרוב בין 4 ל-5 מ"מ ולעיתים רחוקות מגיע לסנטימטר אחד. להדס סהרה אין תקופת פריחה מסוימת, והוא נצפה פורח בזמנים שונים במהלך השנה, ככל הנראה בתגובה לאירועי גשמים לא סדירים..
שוני בתי הגידול

בסוג הדס שני מינים ששייכים לבתי גידול שונים באקלימם: הדס סהרה הוא צמח מדברי הגדל באקלים צחיח וחם, ואילו הדס מצוי הגדל בר הוא צמח ים-תיכוני שגדל בצל חורשים ויערות או בנחלי אכזב. שוני בתי הגידול מעורר שאלה לגבי מוצא שני המינים. האם הם התפצלו מאב קדמון משותף, או שאחד התפצל מהשני, ואם כן, מי קדם למי?
נראה שהדס סהרה התפצל מהדס מצוי, והיגר מאגן הים-התיכון להרי סהרה בתקופות קדומות. סמנים גנטיים הצביעו על התבדלות גנטית בתוך המין הדס מצוי בין מזרח הים התיכון למערבו במהלך המיוקן המאוחר, בגלל אירוע בעל השפעה שגרם לניתוק אזורים סביב הים התיכון, ולבידוד האוכלוסיות המזרחיות. בתקופת הפליסטוקן הקדום המשיכה התבדלות זו בעיקר באוכלוסייה שבמערב אגן הים התיכון. אוכלוסייה זו הייתה מקור הנדידה לעבר איי מקרונזיה והרי הסהרה.
הערות שוליים

1 2  .Myrtus Tourn. ex L, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
1 2  Myrtus communis, WFO: World Flora Online. Published on the Internet, ‏24-11-2023
↑  U.S. National Plant Germplasm System, United States Department of Agriculture
Agricultural Research Service
1 2  Touaibia M*, Chaouch FZ and Saidi F., Research Article. Biochemical Effects of the Saharan Myrtle, Journal of Natural & Ayurvedic Medicine 1(2), 9-10-2017
1 2  A Guide to Medicinal Plants in North Africa, Centre for Mediterranean Cooperation, ‏20-07-2021
↑  Hennia A, Miguel MG, Nemmiche S., Antioxidant Activity of Myrtus communis L. and Myrtus nivellei Batt. & Trab. Extracts: A Brief Review, Medicines (Basel). 5(3):89, 2018
↑  Jérémy Migliore,Alex Baumel,Marianick Juin,Frédéric Médail, From Mediterranean shores to central Saharan mountains: key phylogeographical insights from the genus Myrtus, Journal of Biogeography 39, 2012, עמ' 942-956
איור בוטני של הדס מצוי
פירות ההדס המצוי
הדס מצוי קטן עלים
מגלקום

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מוטו:  What Ever It Takes
 תקופת הפעילות:  1983–הווה (כ־42 שנים)
 חברת אם:  טלרד
 חברות בנות:  אואזיס
 מנכ"ל:  זאב שכטר
 עובדים:  200
 
מגלקום (באנגלית: Magalcom) היא חברה ישראלית.
היסטוריה

חברת מגל נוסדה בשנת 1983 על ידי זאב שכטר ושני שותפים נוספים, במטרה לספק פתרונות תכנון ביצוע להקמת חדרי מחשב ותשתיות תקשורת. עם הקמתה עסקה החברה גם בשירותי טכנולוגיית מידע וטלפוניה.
מגל הרחיבה את פעילותה ובשנת 1996 רכשה את חברת התשתיות גלקום. שם החברה המאוחדת שונה למגלקום (Magalcom). בשנת 2011 חברת מגלקום נרכשת על ידי חברת טלרד שהייתה בבעלות הקרן פורטיסימו קפיטל.
בשנת 2012 מגלקום הרחיבה את פעילותה למתן שרותי רשת והגנת סייבר, ורכשה את חברת "אואזיס טכנולוגיות תקשורת", ובשנת 2015 רכשה את חברת "רמטל אשר" שהתמחתה במערכות כריזה ואינטרקום. בשנת 2020 רכשה מגלקום את חטיבת המולטימדיה של חברת ארדן והטמיעה את פעילות החברה בתוך מגלקום באופן מלא.
בשנת 2022 רכשה "ליקוויד טלקום" את טלרד, שהפכה בכך לחברה פרטית.
מנהלי החברה הם זאב שכטר (המנכ"ל והמייסד) ומוטי אלמליח (יו"ר טלרד טלקום).
שירותים עיקריים

מגלקום עוסקת בהטמעה של פתרונות עסקיים וטכנולוגיים עבור חדרי מחשב ושירותים נלווים, בהם מערכות לניתוח נתונים ומערכות לניהול שיחות וידאו. בחברה כ-200 עובדים.
בין לקוחות החברה נמנים בנק הפועלים ומקס איט פיננסים. סיפקה גם מערכות עיר חכמה עבור עיריות מודיעין-מכבים-רעות, הרצליה, חיפה ובאר יעקב. מגלקום אחראית על תשתיות התקשורת בקריית התקשוב יחד עם חברת טלדור.
בשנת 2020 ביצעה פרויקט הקמת חדר בקרה עבור חברת נתיבי איילון, שכלל חדר שרתים, מערכות ביטחון, מרכז בקרה ורכיבים נוספים.
חברות שותפות

בין החברות השותפות של מגלקום נמנות טלדור מערכות מחשבים, AT&T, סיסקו מערכות, נוקיה, סוני וסמסונג.
מצפה רמון

מִצְפֵּה רָמוֹן היא מועצה מקומית במחוז הדרום בישראל.
מצפה רמון שוכנת במרכז הר הנגב על שפת מכתש רמון הצפונית, כ-80 ק"מ דרומית לבאר שבע וכ-150 ק"מ צפונית לאילת. תחום השיפוט שלה הוא 64,500 דונם ומתגוררים בה כ-5,047 תושבים. היא הוקמה בשנת 1953 כמחנה עבודה לפועלים שסללו את הדרך לאילת, והפכה ליישוב קבע בשנת 1956.
היסטוריה

בשנת 1953 החלה סלילת הכביש לאילת, ועל שפת מכתש רמון, הוקם מחנה העצמאות, אשר שירת את סוללי הכביש, פועלים, אנשי צבא ובדואים.
ב-26 במאי 1956 הגיעו המתיישבים הראשונים למקום, בהנהגת חגי אבריאל, וייסדו יישוב קואופרטיבי של עובדי מפעל לניצול מחצבים ממכתש רמון. לאחר כשנה פורק הקואופרטיב, תוך שהמוסדות המיישבים לקחו עליהם את חובותיו, ומצפה רמון הייתה לעיירה.
משרד הביטחון מינה את דב הרשקוביץ (1930-2013) לראש הוועד המקומי ב-1957.
בשנותיו הראשונות הובאו ליישוב מים במכליות והיו בעיות באספקת החשמל, המים ובפינוי האשפה. בנוסף לעבודה במכתש בכריית חרסית וגבס, התושבים התפרנסו מעבודות בנייה במקום, משירותים וממסחר (בין השאר עם הנוסעים בדרך לאילת).
לאחר חמש שנים התגוררו במקום 370 תושבים ובהם 160 ילדים, רובם ותיקים בישראל. באותה תקופה נבנו במקום 180 יחידות דיור במטרה לקלוט עולים חדשים. אף על פי שהעיירה הייתה בתחום המועצה האזורית רמת הנגב, היא נוהלה על ידי משרד הביטחון. בשנת 1959 תיאר יאיר קוטלר את המקום:
אין זה מן הדברים הקלים להתקבל למגורים במצפה רמון. זהו יישוב אקסקלוסיבי שכל תושב בו עובר סלקציה קפדנית לפני שמאשרים לו מגורי קבע בעיירה. ... להזרים למצפה רמון צעירים בריאים בעלי כושר עבודה וקצת חזון. הסייג הביטחוני הוא קפדני ביותר. מצפה רמון מיושבת בעיקר על ידי חברי מפא"י שגילם הממוצע בין 25 ל-35.
בסוף שנת 1961 הגיעה למקום חבורה של כ-80 צעירים שביקשו להקים בקרבת מקום עיר קואופרטיבית, אך קיבלו אישור להצטרף רק ליישוב הקיים. לאחר כשנה, הקבוצה התפרקה ועזבה את המקום.
ב-30 ביולי 1964 הפכה מצפה רמון למועצה מקומית וראש הוועד המקומי, דב הרשקוביץ (איש משרד הביטחון ששימש בתפקידו למעלה מ-6 שנים), נבחר בהמשך פה אחד כראש המועצה. על רקע אכזבה קשה מטיפול מוסדות המדינה ביישוב, התפטר הרשקוביץ מתפקידו באוקטובר, יחד עם עוד שניים מחברי המועצה ועזב את היישוב לקראת סוף אותה שנה.
באותן שנים הגיעו ליישוב עולים חדשים מצפון אפריקה ומרומניה, וב-1972 התגוררו בו כ-1,400 תושבים בכ-300 משקי בית.
היישוב ספג מהלומה כלכלית עם סיום סלילת כביש הערבה בספטמבר 1967, ומעבר התנועה לאילת לכביש זה. לאחר חתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים תוכננה העברת הבסיסים הצבאיים מסיני ופתחת רפיח למצפה רמון. לצורך כך הוקמו שכונות חדשות צמודות קרקע למאות אנשי קבע. בעקבות מבצע שלום הגליל השתנו פני הדברים ורוב אנשי הקבע נשלחו צפונה, אולם בסיס חיל האוויר איתם שפונה מסיני והוקם בקרבת מקום כבסיס חיל האוויר  רמון הביא להגדלת האוכלוסייה ביישוב.
בשנת 1988 מנתה מצפה רמון כ-3,000 תושבים. החל בשנת 1990, עם קליטת העלייה מחבר העמים, המשיך היישוב להתרחב.
בשנת 2000 הוקמה במצפה רמון ישיבת מדברה כעדן, בראשות הרב צבי קוסטינר, שעברה ליישוב מדימונה.
ב-2013 פורסם על תוכנית המתאר של מצפה רמון, במסגרתה תוכננה הקמת שמונה בתי מלון חדשים, כפר נופש חדש ואף שיפוץ מרכז ההנצחה לאילן רמון..
מרכז ההנצחה נפתח מחדש לאחר שיפוץ מקיף בפברואר 2013.
ב-2018 פורסם כי קיימת תוכנית להקמת שכונה חדשה במקום, בשכונה יוקמו כ-1,200 יחידות דיור.
בקרבת מצפה רמון נמצא בית הספר לקצינים של צה״ל, וכן יחידת הבקרה האווירית 509, האחראית על חציה הדרומי של הארץ.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים במצפה רמון 5,744 תושבים, מתוכם 5,659 תושבי ישראל (מקום 224 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+2.1% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 75.3%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 7,478 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב:
אוכלוסיית היישוב מורכבת מקהילות רבות ומגוונות: קהילת המייסדים - ותיקי היישוב, עולים מצפון אפריקה, עולים מברית המועצות, קהילת העבריים, משפחות אנשי צבא קבע מבסיסי צה"ל באזור, גרעין תורני וקיבוץ עירוני. לצד אלו, בעשרים השנים האחרונות, קיימת הגירה חיובית של צעירים ומשפחות שבוחרים להתיישב במצפה רמון.
הגרעין התורני "ועליתם בנגב" הוקם סביב ישיבת מדברה כעדן, בראשות הרב צבי קוסטינר. הגרעין פעיל ביישוב בתחומי החינוך והתרבות התורנית וכן בתחום הרווחה. בסוף שנת תשפ"ב חנך הגרעין התורני את בית הכנסת "משכן אהוד". לפי תחקיר שפורסם בספטמבר 2023, כחמישית מבעלי זכות הבחירה ביישוב הם אנשי הגרעין התורני אשר צברו כוח פוליטי, הובילו לשינוי ציביונה של מצפה רמון ופועלים נגד קהילת הלהט"ב וסמליה.
בשנת תשס"ג הוקמה במצפה רמון קהילת "עץ חיים" לבעלי תשובה (המקושרת גם היא לגרעין התורני). הקהילה היא חלק מרשת הקהילות "נטיעות".
הקיבוץ העירוני של תנועת דרור-ישראל פועל ביישוב משנת 2006 ומונה כמה עשרות אנשי חינוך.
גאוגרפיה ואקלים

היישוב מצפה רמון ממוקם בלב הר הנגב כ־80 ק"מ מדרום לבאר שבע ו-150 ק"מ צפונית לאילת על שפת מכתש רמון הצפונית בגובה של כ-850 מטר מעל פני הים. חלקו המזרחי של מכתש רמון נכלל בתחום השיפוט של המועצה. תחום זה הוא מובלעת בתוך שטחי המועצה האזורית רמת נגב. רק כ-3,500 דונם מתוך 64,500 דונם שבתחום השיפוט של המועצה מיועדים למגורים, תיירות ותעשייה. נכון ל-2017, הגובה הממוצע של השטח העירוני הכלול בתחום השיפוט של המועצה הוא 714 מטר. קו פרשת המים עובר בקרבת מצפה רמון מערבית לה.
המיקום והגובה מעניקים למצפה רמון אקלים מדברי מיוחד בכל עונות השנה- מזג האוויר בקיץ חם ויבש כאשר בשעות אחר הצהריים מתחילות לנשב רוחות עזות. בחורף קר מאוד ואחת לכמה שנים אף יורד שלג. כמות הגשם השנתית הממוצעת היא כ-80 מ"מ.
| אקלים במצפה רמון> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים במצפה רמון> ינואר.13.3.6.6.18.6 | אקלים במצפה רמון> פברואר.14.6.6.9.13.2 | אקלים במצפה רמון> מרץ.18.8.8.8.11.5 | אקלים במצפה רמון> אפריל.22.9.11.8.2.9 | אקלים במצפה רמון> מאי.26.9.15.4.1.5 | אקלים במצפה רמון> יוני.29.3.17.6.0 | אקלים במצפה רמון> יולי.31.19.7.0 | אקלים במצפה רמון> אוגוסט.30.7.19.3.0 | אקלים במצפה רמון> ספטמבר.28.4.17.6.0.1 | אקלים במצפה רמון> אוקטובר.25.1.15.5.4.1 | אקלים במצפה רמון> נובמבר.19.9.12.2.5.7 | אקלים במצפה רמון> דצמבר.15.5.8.7.11.6 | אקלים במצפה רמון> ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: Israel Weather
חינוך

במצפה רמון ישנם ארבעה בתי-ספר יסודיים: בית ספר ממלכתי "רמון", בית ספר ממלכתי דתי "הראל", דמוקרטי - רותם ותורני-סביבתי. בנוסף קיימים בית ספר על יסודי "השלום", התיכון החברתי מצפה רמון, פנימייה בשם חברת הנוער מצפה רמון, ישיבה תיכונית מצפה רמון, ישיבה גבוהה מדברה כעדן והישיבה הקטנה מדברה כעדן לצעירים. בנוסף, ישנה גם מכינה קדם צבאית ״אשר רוח בו״.
כמו כן ביישוב פועלות שלוש תנועות נוער המהוות מרכזי פעילות לנוער ביישוב: קן של תנועת הנוער העובד והלומד, סניף בני עקיבא, וסניף של תנועת אריאל. בנוסף קיימת תנועה יישובית בשם לב רמון.
מרכז הצעירים

מרכז הצעירים במצפה רמון הוקם בשנת 2011. במרכז מוצעים מגוון שירותים בהם מתן ייעוץ ללא עלות בנושאי יזמות, השכלה גבוהה, מעבר ליישוב, דיור ותעסוקה. בנוסף, המרכז מארגן, מארח ומלווה מפגשים ומיזמים חברתיים, קהילתיים וסביבתיים ביישוב. במקום קיים חדר מחשבים, חדר ישיבות וכיתת לימוד לשימוש הציבור.
מרכז הצעירים > השכלה גבוהה

במרכז הצעירים פועלת תוכנית "הישגים", שמטרתה קידום תחום ההשכלה הגבוהה ביישובי הפריפריה. התוכנית מספקת ייעוץ וליווי לצעירי היישוב, החל משלב ההתלבטות בבחירת תחום לימודים, דרך ההכנה והקבלה ללימודים ועד למציאת מלגות לסיוע ומימון. במרכז מתקיימים קורסי הכנה לבחינה הפסיכומטרית ולמבחן אמי"רם, אירועי העשרה לסטודנטים ולמועמדים ללימודים.
בשנים האחרונות, מספר הסטודנטים תושבי היישוב גדל - נכון לשנת 2014 ישנם 228 סטודנטים תושבי מצפה רמון. בעקבות נתון זה, בשנת 2015 נפתחו לראשונה לימודי תואר ראשון של האוניברסיטה הפתוחה במצפה רמון במדעי הרוח והחברה. כמו כן, במטרה לעודד השכלה גבוהה וכלכלה מקומית, בשנת 2016 הושק מיזם "ביזנסטודנט" - מיזם הטבות לסטודנטים תושבי היישוב בעסקים מקומיים. נכון ל-2016, 30 עסקים מקומיים מעניקים הטבות ייחודיות לסטודנטים, כנגד הצגת כרטיס סטודנט מצפאי.
מרכז הצעירים > יזמות ופיתוח עסקי

במרכז הצעירים קיימת שלוחה של מרכז כא"ן- כלכלה אזורית בנגב. רכז כא"ן אחראי על קידום ופיתוח כלכלה מקומית מקיימת לרווחת תושבי היישוב. זאת נעשה באמצעות עידוד יזמות ועסקים מקומיים ושיתופי פעולה בין הגופים הציבוריים, העסקיים והחברתיים הפועלים במצפה רמון. במרכז מתקיימים קורסים וסדנאות ליזמים ולבעלי עסקים בנושאים ממוקדים.
תעסוקה

בעבר היה אחוז המובטלים במצפה רמון גבוה יחסית ליישובים אחרים בישראל. סלילת כביש הערבה (באמצע שנות ה-60) בדרך לאילת פגעה בהתפתחות הכלכלית של מצפה רמון, שכן עד אז הנסיעה לאילת הייתה בכביש 40 העובר ליד היישוב.
בשנים האחרונות התיישבו במצפה אמנים ויזמים מרחבי הארץ.  אזור התעשייה הישן הוסב לאזור תיירות ("רובע דרכי הבשמים") ונפתחו בו חנויות של תוצרת מקומית, מסעדות, בתי קפה וגלריות. בשנת 2004 נפתח ב"רובע דרכי הבשמים" מפעל ניחוח טבע FARAN, המעסיק נכון ל-2015, כ־20 עובדים מקומיים.
בשנת 2011 נפתח מלון היוקרה "בראשית" על ידי רשת ישרוטל, המספק תעסוקה לעשרות מתושבי המקום.
ב-2013 קמה במצפה רמון מקאן ואלי, סוכנות פרסום דיגיטלית המהווה שלוחה של משרד הפרסום מקאן אריקסון, כיוזמה של היזמת החברתית-עסקית חנה רדו. במקאן ואלי מועסקים כמה עשרות עובדים, רובם תושבי מצפה רמון והנגב.