stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מספר דאנבר
הערות שוליים

↑  A. Hernando, D. Villuendas, C. Vesperinas, M. Abad, A. Plastino, Unravelling the size distribution of social groups with information theory on complex networks, arxiv
↑  The ultimate brain teaser, University of Liverpool
↑  A Dunbar, R. (2011). How many friends can you really have? Spectrum, IEEE, 48(6), 81-83.
↑  אסף שפירא, הרחבות: אז איפה כל החברות שלך?, באתר NETfrix, ‏2021-12-12
1 2  {{{מחבר}}}, The structure of online social networks mirrors those in the offline world 43, 2015 doi: 10.1016/j.socnet.2015.04.005
1 2  P. Mac Carron, K. Kaski, R. Dunbar, Calling Dunbar's numbers, Social Networks 47, 2016-10-01, עמ' 151–155 doi: 10.1016/j.socnet.2016.06.003
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1190926571 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גלורילה

| --- | --- |

 לידה:  28 ביולי 1999 (בת 25) ממפיס, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 סוגה:  מוזיקת היפ הופ, ממפיס ראפ, קראנק, טראפ, סאות'רן היפ הופ 
 שפה מועדפת:  אנגלית אפרו־אמריקנית 
 חברת תקליטים:  Collective Music Group, אינטרסקופ רקורדס 
 www.glorillaofficial.com
 פרופיל ב-IMDb
 
גלוריה הללויה וודס (באנגלית: Gloria Hallelujah Woods; נולדה ב-28 ביולי 1998), הידועה בשם הבמה גלורילה (GloRilla), היא ראפרית אמריקאית. זכתה להכרה בזכות שירה, "F.N.F. (Let's Go)" ביחד עם המפיק היטקיד, שהועמד לפרס גראמי לביצוע הראפ הטוב ביותר בטקס פרסי גראמי ה-65. שירה, "Tomorrow 2" בהשתתפות קארדי בי הגיע לעשירייה הפותחת במצעד הבילבורד הוט 100.
ביוגרפיה

וודס נולדה בשכונת פרייזר שבממפיס, טנסי. היא למדה מהבית עד כיתה ה'. היא בוגרת מכללת מרטין לוטר קינג. וודס רצתה בתחילה להיות זמרת, אך לאחר שאיבדה את קולה, היא החליטה לעבור לראפ. היא הילדה השמינית מתוך עשרה מצד אימה.
קריירה

ב-2019 הוציאה וודס את המיקסטייפ הראשון שלה, Most Likely Up Next, וב-2020 את המיני-אלבום P Status.
באפריל 2022, וודס זכתה לפופולריות עם צאתו של הסינגל "F.N.F. (Let's Go)" ביחד עם המפיק היטקיד. השיר הפך לוויראלי ולווה באתגר בשם #FNFChallenge בפלטפורמת טיקטוק. רמיקס לשיר בהשתתפות לאטו ו-JT יצאה לאור בספטמבר 2022. בזכות השיר וודס זכתה למועמדות לשני פרסים בפרסי ההיפ הופ של ה-BET לשנת 2022, שם הופיעה באוקטובר 2022.
ביולי 2022 הוחתמה בחברת התקליטים של יו גוטי קולקטיב מיוזיק גרופ. היא השתתפה באלבום האוסף של החברה, Gangsta Art, בשיר "Tomorrow". בספטמבר 2022 הוציאה גרסה לשיר בשם "Tomorrow 2" בהשתתפות הראפרית קארדי בי, שהגיעה לעשירייה הפותחת בבילבורד הוט 100.
דיסקוגרפיה > מיקסטייפים

2019: Most Likely Up Next
2020: P Status
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

2022: Gangsta Art (ביחד עם קולקטיב מיוזיק גרופ)
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2022: Anyways, Life's Great...‎
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | פרס המוזיקה של iHeartRadio | שיתוף הפעולה הטוב ביותר | "Tomorrow 2" (בהשתתפות קארדי בי) | מועמדות |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של iHeartRadio | שיר ההיפ-הופ של השנה | "Tomorrow 2" (בהשתתפות קארדי בי) | מועמדות |  |
| 2024 | פרס ה-BET | זמרת ההיפ הופ הטובה ביותר | גלורילה | מועמדות |  |
| 2024 | פרס ה-BET | פרס BET Her | "Yeah Glo!" | מועמדות |  |
| 2024 | פרס הווידאו קליפים של MTV | הופעת הפוש של השנה | "Lick or Sum" | מועמדות |  |
| 2024 | פרס הווידאו קליפים של MTV | שיתוף הפעולה הטוב ביותר | "Wanna Be" (עם מייגן די סטליון) | מועמדות |  |
| 2024 | פרס הווידאו קליפים של MTV | שיר הקיץ | "Wanna Be" (עם מייגן די סטליון) | מועמדות |  |
| 2024 | פרס הווידאו קליפים של MTV | ההיפ הופ הטוב ביותר | "Yeah Glo!" | מועמדות |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של בילבורד | ראפרית מובילה | גלורילה | מועמדות |  |
| 2025 | פרס גראמי | ביצוע הראפ הטוב ביותר | "Yeah Glo!" | מועמדות |  |
| 2025 | פרס גראמי | שיר הראפ הטוב ביותר | "Yeah Glo!" | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  Fitzgerald, Trent (9 באוקטובר 2022). "Glorilla Reveals Her Real Name is Gloria Hallelujah". XXL. נבדק ב-11 באוקטובר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "2023 Grammy Nominations: The Complete List". Billboard. 2022-11-15. נבדק ב-2022-11-15.
1 2  "Interview: Glo Rilla Is Here to Stay". BET. בספטמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
1 2  Jackson, Alexis. "GloRilla Is Good at Going Viral — But Don't Call Her a TikTok Rapper". www.refinery29.com.
↑  "Hip Hop Awards 2022: Who is GloRilla? Get to Know the Burgeoning Rapper Repping Memphis". BET. (הקישור אינו פעיל)
↑  "Nominations and Winners: The Complete List | BET Hip Hop Awards 2022". www.bet.com.
↑  "Performances: The Complete List of Performers | BET Hip Hop Awards". www.bet.com.
↑  "Cardi B Joins Glorilla on New Song "Tomorrow 2"". Pitchfork. 23 בספטמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "GloRilla Shares Cardi B-Assisted Song and Video "Tomorrow 2" After Making Big Donation to Former High School". Complex.
↑  Rowley, Glenn (21 בספטמבר 2022). "Here's When Cardi B's 'Tomorrow 2' Collab With GloRilla Arrives". Billboard. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  2024 iHeartRadio Music Awards: See The Full List Of Winners, iHeart (באנגלית)
↑  BET Awards 2024: See The Full Winners List, BET (באנגלית)
↑  VMA nominations are here, with Taylor Swift, Post Malone leading the pack, TODAY.com, ‏2024-09-11 (באנגלית)
↑  Katie Atkinson, Here Are the 2024 Billboard Music Awards Winners: Full List, Billboard, ‏2024-12-13 (באנגלית אמריקאית)
↑  2025 GRAMMYs: See The Full Winners & Nominees List | GRAMMY.com, grammy.com
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2022: יונג בלו | פרסי המוזיקה של iHeartRadio – אמן ההיפ הופ החדש הטוב ביותר  2023: גלורילה ולאטו | הבא: |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0005 0913 0220  MusicBrainz: 2a7ef045-ca10-4cb5-8fe9-1f5d38e84bc2  VIAF: 15169072468464720982   WorldCat (עם VIAF): 15169072468464720982
מודעת שידוכים

מודעת שידוכים, "הצפירה", 10 ביולי 1931
מודעות שידוכים, "מעריב", 7 בנובמבר 1952
מודעת שידוכים היא מודעה המתפרסמת בעיתון, ובה אדם מחפש בן/בת זוג, בדרך כלל למטרת נישואים. ברוב המקרים, מפרסם את המודעה האדם עצמו שמחפש את בן/בת זוגו, אך לעיתים תתפרסם המודעה על ידי הוריו של המחפש, או על ידי שדכן שזהו עיסוקו.
היסטוריה

מודעת השידוכים הראשונה, שבה נאמר: "ג'נטלמן צעיר ישמח להשתדך לאשה טובה וצעירה בעלת הון של כ-3,000 לירות שטרלינג", פורסמה בשנת 1695 בעיתון לונדוני לגינון ולתבואות. בעקבות העניין שעוררה המודעה, החלו להתפרסם מודעות שידוכים דרך קבע בעמוד הראשון של עיתון זה.
מודעת שידוכים היא בדרך כלל מודעת מילים (מודעת לוח), שמחירה נמוך, אך מתפרסמות גם מודעות שטח, היקרות יותר. המודעות מתארות בקצרה את מאפייניו הרלוונטיים של מפרסם המודעה: מצב משפחתי, גיל, מקצוע, השכלה, דת וכדומה, ולעיתים גם את מאפייניו של בן הזוג המבוקש. בדרך כלל המודעה אינה כוללת את שמו של מפרסם המודעה, אך ניתנת בה דרך ליצירת קשר עמו, מבלי לחשוף את זהותו, כגון תא דואר.
מודעות שידוכים פורסמו על ידי גברים ונשים כאחד, אך בשנת 1727 אושפזה תושבת מנצ'סטר בבית חולים פסיכיאטרי,  לאחר שפרסמה מודעת שידוכים בעיתון,  משום שצעדה זה נחשב למעשה טירוף של מי שמהווה סכנה לציבור.
בשנת 1915 ייסד אלפרד בארט בלונדון מגזין בשם "הלינק" (The Link), שהיה ייעודי לפרסום מודעות שידוכים. המשטרה, שחשדה שחלק מהמודעות נועדו להדחה לזנות, הביאה בשנת 1921 לסגירת המגזין ולמעצרו של בארט, שהואשם בפגיעה במוסר, ונידון לשנתיים מאסר עם עבודת פרך.
פרנצ'סקה בומן, שפרסמה בשנת 2011 ספר העוסק בהיסטוריה של מודעות השידוכים, ציינה כי ”מה שראיתי לאורך כל המחקר שלי זה שבסופו של דבר, וזה קשור לאבולוציה, גברים מחפשים אשה צעירה, ונשים מחפשות גבר בעל אמצעים. זהו. גברים מחפשים נשים שיוכלו ללדת להם ילדים, ונשים מחפשות גברים שיוכלו לתמוך כלכלית בילדים שייוולדו, וזה כמעט לא השתנה”.
בעיתונות העברית פורסמו מודעות שידוכים כבר מראשיתה. בשנת 1952 החל "מעריב" לפרסם את מודעות השידוכים במדור מיוחד.
בשלהי המאה ה-20, עם התבססות האינטרנט, החלו אתרי היכרויות להחליף את מודעות השידוכים ככלי מרכזי למציאת בן זוג. בהמשך, בסוף העשור הראשון של המאה ה-21, החלו גם רשתות חברתיות מקוונות, כמו אתר "פייסבוק",למשל, לעזור ביצירת קשרים רומנטיים.
ראו גם

אתר היכרויות
דייט
שידוך
לקריאה נוספת

Francesca Beauman, Shapely Ankle Preferr'd: A History of the Lonely Hearts Ad 1695-2010, Chatto & Windus, 2011
הערות שוליים

↑  אריאלה בנקיר, ג'נטלמן צעיר ישמח להשתדך לאשה טובה וצעירה בעלת הון של כ-3,000 לירות, באתר הארץ, 26 באוגוסט 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538629105171  LCCN: sh85100137
היקשרות

ערך זה עוסק בהתקרבות אנושית הדדית. אם התכוונתם לאבטוח כלי שיט, ראו .
אב ובתו
היקשרות או חיבור אנושי הוא תהליך בו מתפתח קשר של קרבה ביחסים בין-אישיים. קשר זה מתרחש לרוב בין בני משפחה או חברים, אך יכול להתפתח גם בקרב קבוצות, כגון קבוצת ספורט, ובכל מצב בו אנשים שוהים זה עם זה זמן מסוים ביחד. היקשרות היא תהליך הדדי ואינטראקטיבי, בשונה מתהליך של היווצרות חיבה כלפי אדם אחר.
היקשרות מתייחסת לרוב לתהליך של התפתחות קשר קרוב בין בני זוג, חברים קרובים, או הורים וילדיהם. קשר זה מאופיין ברגשות כמו חיבה ויכולת לסמוך על זה על זה.
יש המתייחסים לשני סוגים של היקשרות, גברית ונשית: היקשרות גברית מתוארת כיצירת מערכות יחסים בין גברים דרך פעילויות משותפות, שלרוב לא כוללות נשים; והיקשרות נשית מתוארת כהיווצרות של יחסים אישיים קרובים בין נשים.
היסטוריה

ההתייחסות למונח היקשרות החלה כבר במאה ה-4 לפנה"ס, כאשר הפילוסוף היווני אפלטון טען ב"סימפוזיון" כי האהבה מכוונת את ההיקשרות של החברה האנושית.
בשנות ה-1660 כתב הפילוסוף שפינוזה את ספרו "אתיקה של ההיקשרות האנושית או עוצמת הרגשות", בו טען כי המונח היקשרות מתייחס לחולשתו של האדם בפיקוח ובבדיקת רגשותיו.
היקשרות בין בני זוג

בהקשר ל"היקשרות זוגית" או "חיבור זוגי", המונח תואר לראשונה ב-1940, בהתייחס למערכת היחסים המונוגמית של ציפורים. ב-1979 הציגה הפסיכולוגית דורותי דנוב תאוריה המנסה לסווג שלושה סוגי היקשרות בין בני זוג: קשר אהבה בו שני בני הזוג חשים היקשרות זה לזה; קשר בו אחד מבני הזוג חווה כלפי השני תחושות מעורבות של תשוקה לצד מחשבות פולשניות, פחד מדחייה ותקווה; וקשר בו שני בני הזוג חווים תחושות מעורבות אלו.
היקשרות בין הורים לילדיהם

בהקשר ליחסי הורה-ילד, התפרסם לראשונה המונח ב-1958, על ידי הפסיכולוג הבריטי ג'ון בולבי; הוא פיתח את נושא יצירת הקשר בין אם לילד לכדי תאוריה מקיפה בשם תאוריית ההתקשרות, שמקובלת עד היום. הוא תיאר את ההיקשרות כקשר רגשי המבוסס על נטייה אוניברסלית על בני אדם להתחבר ולחפש קרבה לאדם אחר, כדי להרגיש בטוח כאשר אדם זה נוכח. בולבי ותלמידיו טענו כי קיימים מספר סוגי התקשרות בטוחה ולא-בטוחה של ילד להוריו. תאוריית ההתקשרות נחקרה לאורך השנים בניסויים ותצפיות רבים על בעלי חיים ובני אדם.
היקשרות לבעלי חיים

גם ההיקשרות בין אדם לבעל חיים נחקרה לאורך השנים. היקשרות זו יכולה להתרחש כלפי חיות בית או חיות פרא, חיות מחמד או ציפורים מחוץ לחלון. ראשית העיסוק המחקרי בכך היה בסוף המאה ה-18, כאשר הקווייקרים הקימו בית מחסה לטיפול בנפגעי נפש ביורק, אנגליה, בו אפשרו למטופלים לטפל בבעלי חיים, דבר שתרם לשיקומם. ב-1870 טיפל מנתח צרפתי בפריז בחולים עם הפרעות נוירולוגיות באמצעות רכיבה על סוסים, דבר שהביא לשיפור שיווי המשקל שלהם ולהפחתה בסיכוייהם ללקות בדיכאון.
במהלך 1820–1870 החלו משפחות מהמעמד הבינוני באמריקה לאפשר לילדיהם לגדל חיית מחמד. הנחת היסוד לנושא זה בחברה בתקופה זו נחשבת מוטה מגדרית: אנשים האמינו כי בנים הם בעלי נטייה מולדת לאלימות, והם יכולים לפתח אמפתיה וחמלה רק באמצעות גידול בעלי חיים והיקשרות אליהם, הנחה שיש שהאמינו בה אפילו בשנות ה-80 וה-90 של המאה ה-20, זמן רב לאחר שהעמדה כלפי גידול בעלי חיים הפכה לנייטרלית יותר מבחינת המגדר.
ב-1980, צוות של מדענים באוניברסיטת פנסילבניה מצאו כי הקשר אדם-בעל חיים תורם להפחתת תסמינים פיזיולוגיים של דחק, כגון לחץ דם גבוה, דופק מואץ, עלייה בקצב הנשימה, חרדה ומתח נפשי. מחקרים מאוחרים יותר מצאו לכך הסבר כאשר גילו עלייה ברמות האוקסיטוצין אצל בני אדם המגדלים בעל חיים (אוקסיטוצין משפיע על הפחתת מתח, קצב לב ופחד).
נוירוביולוגיה

במחקרים נוירוביולוגים נמצא בקרב מגוון רחב של מינים, כי ההורמונים אוקסיטוצין ו-וזופרסין מעורבים בתהליך ההיקשרות, ובצורות אחרות של התנהגות פרו-חברתית והתנהגות רבייה. נמצא כי ההורמונים תורמים להיקשרות זוגית ולהתנהגות אימהית במחקרים על חיות מעבדה. בקרב בני אדם נמדדו רמות גבוהות של אוקסיטוצין ווזופרסין ששוחררו במהלך לידה והנקה, אירועים הקשורים להיקשרות אימהית. במוח מקושרת ההיקשרות עם פעילות מוגברת במערכת הלימבית (המעורבת בהתנהגויות הקשורות ללמידה, זיכרון ורגשות), ובהיפותלמוס (המקושר להתנהגויות רבייה ותגובות ללחץ). בהיפותלמוס נמצא צביר עצבים בשם מרכז פאראוונטריקולרי, המפריש הורמני אוקסיטוצין ו-וזופרסין.
ראו גם

הפרעת התקשרות ריאקטיבית
הערות שוליים

↑  Bonding, The Free Dictionary
↑  Tennov, Dorothy (1979). Love and Limerence. Maryland: Scarborough House
↑  נופר ישי-קרין, התקשרות, באתר פסיכולוגיה עברית, ‏2003
1 2  Latham Letter, 1995. Pet / Human Bond Shows Promise
↑  Greir, Katharine C. (1997). Childhood Socialization and Companion Animals: United States, 1820-1870
↑  Melson, Gail F., and Alan Fogel (1989). Children's Ideas about Animal Young and their Care: A Reassessment of Gender Differences in the Development of Nurturance
↑  Dogs (and Cats) Can Love
↑  Carter, C.S. (1998). Neuroendocrine perspectives on social attachment and love
היקשרות בין ילד לחתול
צורך בהשתייכות

הצורך בהשתייכות (N-Affil) נחשב בפסיכולוגיה לצורך אנושי בסיסי ולמניע עיקרי לפעולה. האדם חותר להיות קרוב לבני אדם אחרים ולקיים איתם קשר בעל משמעות שבמסגרתו יקבל מהם אהדה ואהבה. הדבר מתבטא הן בצורך באהבה רומנטית, הן בצורך בהשתייכות לקבוצה חברתית כמו ארגון, לאום או דת והן בקשרים עם צאצאים, קרובי משפחה וידידים.
מאפייני הצורך בהשתייכות

שייכות היא קשר אישי חיובי, לפעמים אינטימי שיכול לכלול דאגה מכינון, שמירה או שחזור של יחסי רגש חיוביים עם אדם או אנשים אחרים. 
הצורך בהשתייכות מתאר הזדקקות של האדם לחוש תחושת מעורבות ושייכות בתוך קבוצה חברתית ומבוסס על עבודתו של הנרי מאריי שפיתח טקסונומיה של צרכים, כולל הישג, כוח והשתייכות – והציב אותם בהקשר של מודל מוטיבציה. מחקריו של דייוויד מקללנד באמצע המאה ה־20, שהושפעו מעבודתו החלוצית של מאריי, תרמו מאוד של להבנת התנהגות של פרטים ועובדים על בסיס הצרכים האנושיים הפסיכולוגיים שלהם. פסיכולוגים בולטים נוספים שהרבו להדגיש את חשיבותו של הצורך בהשתייכות לרווחת האדם הם אלפרד אדלר, אברהם מאסלו, רודולף דרייקורס ורוי באומייסטר.
אנשים בעלי צורך גבוה בהשתייכות יזדקקו לקשרים אישיים חמים, ואישור מאלה שיש להם איתם קשר קבוע. קשר חזק עם אחרים גורם לאדם להרגיש כאילו הוא חלק ממשהו חשוב שיוצר השפעה חזקה בסביבה. בעלי צורך השתייכות גבוה נוטים להיות חברי צוות תומכים, אך עשויים להיות פחות יעילים בתפקידי מנהיגות. חברות של אדם בקבוצה, בין אם מדובר בארגון, בתנועה חברתית או בפרויקט, תורמת לתחושת הישג וסיפוק מעשייה למען הפרט והכלל. במסגרת תהליכים קבוצתיים, אנשים מונעים תמיד לפתח ולשמר יחסים חברתיים משמעותיים עם אחרים בין היתר על ידי שימוש בפרשנות של רמזים שהם קולטים כדי ליצור ולקיים קשר קרוב עם אחרים. תנאי חשוב ליצירת קשרים כאלה הוא ציות לנורמות החברתיות המקדמות חיבה והדדיות.
הפגנת חיבה היא הצעד הראשון ביצירת תחושת השתייכות לאחרים. ככל שאנו אוהבים או מקבלים אנשים אחרים, כך גדל הסיכוי שננסה לפתח קשרים הדוקים איתם. יצירת רגש חיבה מתאפשרת באמצעות מענה לבקשות עזרה, זיהוי דמיון והסכמות בנושאים שונים עם מישהו אחר והבעת רגש חיובי כלפי אדם אחר כולל חנופה, מחמאות והבעת הערצה לאדם ולמעשיו. כל אלה הם גם בסיס פוטנציאלי ליצירת חברות קריירה או למידה משותפת.
הדדיות היא צעד נוסף חשוב ביצירת תחושת שייכות. בבסיס ההדדיות מתקיים פיצוי של אחרים על מה שהתקבל מהם. הדדיות בונה ביטחון ותחושת הוגנות במערכת היחסים והיא מהותית בהתנהלות במערכות יחסים בין אנשים במסגרות ציבוריות, בארגונים ובסיטואציות חברתיות שונות. הדדיות מבטאת נורמה שעלינו לפצות אחרים על מה שקיבלנו מהם הדדיות משמשת הסבר לאפקטיביות של רבים מהתהליכים הפסיכולוגיים חברתיים כמו בטכניקות "רגל בדלת" וה"דלת בפרצוף" המשמשות לתיאור יחסי הדדיות וקשרי גומלין בין הנותן למבקש.
הצורך בהשתייכות כמניע אנושי ראשוני

ישנם מצבים רבים בהם אנשים חשים צורך בהשתייכות. לדוגמה, במסגרת עסקית, בעת פיתוח מוצר חדש עולים רעיונות רבים ושונים כיצד לשווק את המוצר. עובד שנשכר לאחרונה שהעלה רעיון חדש שהצליח יחזק בכך הן את תחושת השייכות לצוות הפיתוח ולארגון והן את תחושת ההישג. מצב אחד שגורם לצורך גדול יותר בהשתייכות מתקיים במצבי לחץ חברתיים. מיד לאחר פיגוע הטרור במרכז הסחר העולמי ב־11 בספטמבר חלה עלייה בצורך בהשתייכות בקרב רבים מהאמריקאים שהניחו בצד את חילוקי הדעות והתאחדו. עלייה בצורך בהשתייכות מביא אנשים המגיבים לאותו גורם לחץ להתכנס ולמצוא ביטחון זה בזה. מצבים הכוללים פחד מובילים לרוב אנשים לרצות להיות יחד ומעלים את הצורך בהשתייכות. מחקרים שנעשו על ידי שכטר (1959) מראים כי פחד שמקורו בחרדה מגביר את הצורך של האדם להזדהות עם אחרים שעוברים את אותה סיטואציה או שיכול לעזור לו לעבור את האירוע מעורר הלחץ. כוחו של צורך זה משתנה מאדם אחד למשנהו.
הצורך בהשתייכות יכול להשתנות לאורך פרקי זמן קצרים. ישנם מקרים בהם אנשים רוצים להיות עם אחרים ובפעמים אחרות להיות לבד הכל בהתאם לנסיבות הספציפיות. יעקב רופא הציע כי הצורך בהשתייכות תלוי בשאלה אם היותך עם אחרים יועיל למצב או לא. כאשר נוכחותם של אנשים אחרים נתפסה כמועילה בהקלת יחיד מכמה מההיבטים השליליים של הלחץ, הרצון של האדם להתחבר גובר. עם זאת, אם הימצאות עם אחרים עשויה להגביר את ההיבטים השליליים כגון הוספת אפשרות למבוכה לסטרס הקיים כבר, רצונו של האדם להזדהות עם אחרים פוחת. כל אדם חפץ במידה שונה של צורך בהשתייכות ואיזון בכמות הזמן האופטימלי לעצמו ולזמן בילוי עם אחרים.
במאמרם של באומייסטר ולירי שביסס את ראיית הצורך בהשתייכות כמניע אנושי ראשוני, הם מציינים לכך הוכחות רבות.
בני אדם יוצרים קשרים חברתיים בקלות ובמהירות יחסית.
בני אדם מנסים לשמור על קשרים ומשתדלים להימנע מניתוקם.
בני אדם מקדישים חשיבה רבה למערכות היחסים שלהם, והיא רבה יותר ככל שמערכת היחסים קרובה יותר. בנוסף, החשיבה מארגנת את עצמה בהתאם לקיומן של מערכות יחסים.
רגשות חיוביים מקושרים לעלייה במידת ההשתייכות, ורגשות שליליים מקושרים לירידה במידת ההשתייכות.
מחסור בהשתייכות מוביל לתוצאות שליליות משמעותיות.
מימוש הצורך בהשתייכות דורש יצירת קשר לעיתים קרובות.
פגישה באנשים, שלא במסגרת שיוצרת תחושת השתייכות, אינה מספקת את הצורך.
מימוש הצורך בהשתייכות עשוי ליצור תחושת שובע, ולהקטין עניין בקשרים חדשים. בנוסף קשרים מסוגים שונים יכולים במידת מה להחליף אלו את אלו.
הצורך בהשתייכות לקבוצה עולה בתנאי מצוקה, כפי שתנבא תאוריית האבולוציה.
התמודדות עם ממצאים סותרים לכאורה

קיימים לכאורה ממצאים הסותרים את מרכזיותו של הצורך בהשתייכות. כך, יש בני אדם ביישנים מאוד, הנמנעים מיצירת קשרים. יש מקרים שבהם בני אדם דוחים ניסיונם של אחרים ליצור איתם קשר הדוק, כמו במקרה של אהבה נכזבת. בנוסף אפקט הצופה מן הצד ותופעת הבורות הקולקטיבית מראות שההמון אינו שש לסייע לזר.
עם זאת, לתופעות אלו קיימים הסברים המתיישבים עם הצורך בהשתייכות. ביישנות עלולה לנבוע מחשש מדחייה בידי הזולת, דחייה שמעוררת חרדה דווקא בשל הצורך להשתייך. נמצא שביישנים מפצים על קשיי התקשורת שלהם בכך שהם מחייכים יותר ומהנהנים יותר בראשם. 

אנשים אינם נענים לאהבתם של אחרים, דווקא משום שהם מעוניינים בקיומה של מערכת יחסים טובה יותר עם אחר, ובכל מקרה, דחייה של רצונו של אדם אחר בקשר מעוררת מצוקה ניכרת. ולסיום, תופעות שבהם ציבור מתעלם מגורלו של היחיד אינן שכיחות כלל וכלל כאשר היחיד הוא אדם המוכר לציבור. דוגמה לכך קיימת אף בקופים. הם מסרבים לקבל אוכל, גם בתנאי רעב קשים, כאשר כתנאי לכך עליהם לגרום שוק חשמלי לקוף אחר, זאת בפרט אם הקוף העמית שהה איתם קודם לכן באותו הכלוב.
ראו גם

לחץ חברתי
צורך בהישג
צורך בייחודיות
הצורך בכוח
תאוריית הצרכים של מקללנד
מדרג הצרכים של מאסלו
תאוריית קיום-השתייכות-צמיחה
הערות שוליים

1 2  Philip Zimbardo, Robert Formica, Emotional comparison and self-esteem as determinants of affiliation1, Journal of Personality 31, 1963-06-XX, עמ' 141–162 doi: 10.1111/j.1467-6494.1963.tb01846.x
↑  .Cialdini, R.B., Trost, M.R.., Social influence: social norms, conformity, and compliance., The Handbook of Social Psychology, ed. DT Gilbert, ST Fiske, G Lindzey, 2, Boston: McGraw-Hill. 4th ed, 1998, עמ' 92-151
↑  .Burger, J.M. and Caldwell, D.F., The effects of monetary incentives and labeling on the foot-in-the-door effect: evidence for a self-.perception process, Basic Appl. Soc. Psychol. 235, 2003, עמ' 25–41
↑  Mark A. Whatley, J. Matthew Webster, Richard H. Smith, Adele Rhodes, The Effect of a Favor on Public and Private Compliance: How Internalized is the Norm of Reciprocity?, Basic and Applied Social Psychology 21, 1999-09-XX, עמ' 251–259 doi: 10.1207/s15324834basp2103_8
↑  Alvin W. Gouldner, The Norm of Reciprocity: A Preliminary Statement, American Sociological Review 25, 1960-04-XX, עמ' 161 doi: 10.2307/2092623
↑  Robert B. Cialdini, Joyce E. Vincent, Stephen K. Lewis, Jose Catalan, Reciprocal concessions procedure for inducing compliance: The door-in-the-face technique., Journal of Personality and Social Psychology 31, 1975-02-XX, עמ' 206–215 doi: 10.1037/h0076284
↑  C. R. Baker, Defining and measuring affiliation motivation, European Journal of Social Psychology 9, 1979-01-XX, עמ' 97–99 doi: 10.1002/ejsp.2420090108
↑  Yacov Rof?, Stress and affiliation: A utility theory., Psychological Review 91, 1984, עמ' 235–250 doi: 10.1037/0033-295x.91.2.235
↑  Roy F. Baumeister, Mark R. Leary, The need to belong: Desire for interpersonal attachments as a fundamental human motivation., Psychological Bulletin 117, 1995, עמ' 497–529 doi: 10.1037/0033-2909.117.3.497
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007528249105171  LCCN: sh2010015330  LNB: 000187504
הומופיליה (סוציולוגיה)

הומופיליה (מיוונית עתיקה: φιλία ὁμοῦ: ביחד ו- חברות, או בתרגום חופשי, "אהבת הדומה") הוא מונח מתחום הסוציולוגיה המתאר את נטייתו של האדם ליצור קשרים עם אנשים דומים לו כפי שמתבטא בביטוי השגור "מצא מין את מינו". הנושא נחקר רבות בתחום הרשתות במיוחד בתחום הרשתות החברתיות. יותר ממאה מחקרים הדגימו הומופיליה בצורה זו או אחרת והוכיחו כי הדמיון בין אנשים עוזר ליצור קשר ביניהם. התכונות המשותפות כוללות גיל, מין, מעמד חברתי ותפקיד בארגון .
רקע

אנשים הנמצאים ביחסים עם הדומים להם חולקים גם מאפיינים משותפים כגון אמונות, ערכים, השכלה. המאפיינים המשותפים מקלים על תקשורת ועל יצירת מערכת יחסים. מונח הפוך ל"הומופיליה" הוא "הטרופיליה".
הומופיליה מביאה לעיתים קרובות גם לנישואין בין אנשים עם מאפיינים דומים, והיא אחד הגורמים המשפיעים על פוריות. נצפתה פוריות גבוהה יותר באנשים שיוצרים יחסים עם אנשים אחרים בעלי מאפיינים משותפים.
הומופיליה נחקרה גם בתחום של ביולוגיה אבולוציונית לגבי נטייה ברורה של בעלי חיים להזדווג עם דומים להם.
החוקרים לזרספלד ומרטון ב-1954 הגדירו את המונח לראשונה והבדילו בין הומופיליה לפי סטטוס והומופיליה לפי ערכים. החוקרים מצאו כי אנשים עם מאפיינים זהים של סטטוס חברתי נוטים יותר להתקשר זה עם זה מאשר באופן אקראי. "סטטוס" כולל מאפיינים מולדים כמו גזע, מוצא אתני, מין וגיל וכן מאפיינים נרכשים כמו דת והשכלה. לעומת זאת, הומופיליה לפי ערכים קשורה להתקשרות של אנשים על בסיס דעות דומות, גם אם יש הבדל במאפייני סטטוס באנשים אלה.
המחקרים הראשונים בנושא זה בחנו התנהגות בקבוצות חברתיות קטנות באמצעות תצפיות בגני ילדים, בתי ספר ושכונות קטנות. תצפיות אלו זיהו שקיימת הומופיליה המבוססת על ממדי דמיון דמוגרפיים – גיל, מגדר, גזע והשכלה. עם התפתחות המחקר, התגלו ממדי דמיון נוספים - מעמד חברתי, התנהגות ועוד. כמו כן, נמצאו גורמים המהווים את הבסיס ליצירת קשרים הומופיליים, כדוגמת מיקום גאוגרפי, קשרים משפחתיים וסטטוס ותפקידים בלתי רשמיים. אחת הסיבות להיווצרות הומופיליה היא שדמיון בין אנשים מאפשר תקשורת נוחה יותר, ומקל על יצירת קשרים. קשרים הומופיליים נמצאו כמקור בעל ערך לתמיכה, סיוע ורגשות חיוביים הקשורים באימות עצמי. לצד זאת, הומופיליה נמצאה גם כמגבילה את מאגר הקשרים האפשריים ומקושרת ליצירה ושימור של חוסר שוויון בחברה.
גורמים המשפיעים על הומופיליה

מרחק גאוגרפי – אנשים שנמצאים קרוב זה לזה נוטים להיות בעלי מאפיינים דומים ולתקשר עם אנשים שיותר קרובים אליהם. לאנשים אלה נוצר ידע משותף וטעמים תרבותיים דומים דבר שמגביר את היווצרות ההומופילה. טכנולוגיות מודרניות כגון טלפון, דואר אלקטרוני ורשתות חברתיות צמצמו את ההשפעה של המרחק אך לא ביטלו אותה לחלוטין.
קשרים משפחתיים – קשרים משפחתיים נוטים להביא לקשר הדוק ותדיר גם במרחקים גאוגרפיים, אם כי קשרים אלה נוטים להתרופף בהדרגה עם הזמן.
ארגונים – בית ספר, עבודה, פעילות התנדבותית מאפשרים יצירת קשרים רבים.
מחקר הראה שתפיסה שיש דמיון בין אנשים בקבוצה משפר שיתוף פעולה בקבוצה וציפייה לתגמול מהאינטראקציה מעל המצופה. מחקר אחר הראה שהומופיליה יוצרת סובלנות ושיתוף פעולה במרחבים חברתיים. ישנם מחקרים שמראים כי הומופיליה מסייעת לאנשים לגשת למידע, להטמיע חדשנות וליצור דעות ונורמות חברתיות.
הומופילה הקשורה למין וגיל נמוכה יותר יחסית לגזע ומוצא אתני. גברים ונשים לעיתים קרובות גרים זה עם זה ומייצגים קבוצות גדולות ודומות בגודלן.
מרסדן (1988) מצא הומופיליה בין קבוצות גיל שונות. נמצא קשר חזק בין גיל ומרחק חברתי לאנשים אחרים ונטיה להיות גלוי. לדוגמה ככל שפער הגילאים בין שני אנשים היה גדול יותר, כך היה סיכוי קטן יותר לדון בנושאים חשובים ביניהם.
הומופיליה ברשתות חברתיות

ההשפעה של הומופילה ברשתות חברתיות מתבטאת בשני אופנים: השפעה על אופן התפתחות של הרשת ונטייה של האנשים להשפיע על אנשים אחרים שדומים להם.
כריסטאקיס ופאולר בספרם "מחוברים" מצאו כי הרשתות הן דינמיות, ומרכיביהן נוטים לחבור למרכיבים אחרים הדומים להם. אנשים מעצבים את הרשת שלהם בדמותם: בני אדם יוצרים ובונים מחדש את הרשתות החברתיות שלהם כשאחד העקרונות המנחים הוא הומופיליה. מרכיבי הרשת מחפשים לחבור לאותם מרכיבים ששותפים לאינטרסים שלהם, להיסטוריה שלהם. זו הסיבה למשל שניסיונות לפיזור אוכלוסייה אינם עולים יפה, ושבני אדם בעלי מאפיינים דומים נוטים להתגורר באותה סביבה. במחקר שערכו המחברים, נמצא כי קיימת סבירות של 52% ששניים ממכריו של האמריקאי הטיפוסי מכירים זה את זה. מסקנתם היא כי הרשת משפיעה מאוד על עיצוב חיינו, הבחירות שלנו והטעם שלנו והופכת אותנו דומים מאוד להרבה אנשים אחרים ולחלומותיהם.