stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תת-חבורת הקומוטטורים
הכללות

פעולת הקומוטטור מאפשרת להגדיר תת-חבורות חשובות של  G, באינדוקציה:  G^{(0)}:=G, ולכל  n,  G^{(n+1)}:=[G^{(n)},G^{(n)}]. בפרט מקצרים וכותבים  G'=[G,G],  G''=[G',G'] וכן הלאה. אם סדרה זו מגיעה בסופו של דבר לחבורה הטריוויאלית, אז  G היא חבורה פתירה. חבורה המקיימת את השוויון 
 G'=G נקראת חבורה מושלמת. לדוגמה, תת-חבורת הקומוטטורים של חבורת התמורות  S_{n} היא חבורת התמורות הזוגיות המתאימה,  A_{n}, בעוד ש- A_{n} מושלמת לכל  5\leq n (מפני שהיא פשוטה ולא אבלית).
בדומה לזה, מגדירים  G_{n+1}=[G,G_{n}], כאשר  G_{1}:=G. אם הסדרה הזו מגיעה ל-1, החבורה נילפוטנטית.
נוסחת קומוטטורים מוכללת היא הנוסחה  \psi =x_{1}, או נוסחה מהצורה  \psi =[\psi ',\psi ''] כאשר  \psi ',\psi '' הן נוסחאות קומוטטורים מוכללות במשתנים שונים. פיליפ הול הבחין שכל נוסחה כזו שייכת לאחת משתי מחלקות, אלו המקיימות  [G_{n},G_{n}]\subseteq \psi (G) (לכל חבורה  G), ואלו המקיימות  \psi (G)\subseteq [G,G'']; והוכיח שבמקרה הראשון יש מספר בן-מניה של חבורות נוצרות סופית המקיימות  \psi (G)=1, וכולן מקיימות את תנאי השרשרת העולה על תת-חבורות נורמליות; ובמקרה השני יש מספר שאינו בן-מניה של חבורות נוצרות סופית המקיימות  \psi (G)=1, ויש ביניהן כאלה שאינן מקיימות את תנאי השרשרת העולה על תת-חבורות נורמליות.
תת-חבורות של קומוטטורים מקיימות את למת שלוש התת-חבורות: לכל שלוש תת-חבורות נורמליות  A,B,C של  G, מתקיים  [A,[B,C]]\subset [B,[C,A]][C,[A,B]].
הכללות > האורך בחבורת הקומוטטורים

בדרך כלל, אוסף הקומוטטורים עצמו אינו מהווה חבורה. האורך של איבר בתת-חבורת הקומוטטורים הוא המספר הקטן ביותר של קומוטטורים שיש להכפיל על-מנת לקבל אותו. ב-1962 הוכיח Gallagher שהאורך של איבר אינו עולה על  \lceil \log _{4}|G'|\rceil , וידועים גם חסמים טובים יותר (למשל האורך בחבורות מסדר < 1000 אינו עולה על 2).
המתמטיקאי Oystein Ore שיער (ב-1951) שבחבורה פשוטה סופית, כל איבר הוא קומוטטור (של שני איברים כלשהם בחבורה), והוכיח טענה זו עבור חבורת התמורות הזוגיות  A_{n}. מאוחר יותר הוכיחו את ההשערה לכל חבורת לי מטיפוס  L_{r}(q), עבור  q>8. בשנת 2008 ההשערה הוכחה לכל חבורה פשוטה סופית, באמצעות שילוב חסמים תאורטיים וחישוביים על קרקטרים.
ראו גם

חבורה נילפוטנטית
הערות שוליים

↑  Hall, P. Finiteness conditions for soluble groups. Proc. London Math. Soc. (3) 4 (1954), 419–436
↑  P. X. Gallagher, Group characters and commutators, Math. Z., 79 (1962), 122-6
↑  Liebeck, Martin & A. O’Brien, E & Shalev, Aner & Tiep, Pham. (2010). The Ore conjecture, Journal of The European Mathematical Society - J EUR MATH SOC. 12. 939-1008. 10.4171/JEMS/220.
| אלגברה מופשטת |
| --- | --- | --- |
| ענפים | אלגברה ליניארית • אלגברה בוליאנית • אלגברה דיפרנציאלית • אלגברה הומולוגית • גאומטריה אלגברית • טופולוגיה אלגברית • תורת גלואה • תורת החבורות • תורת החוגים • תורת המספרים האלגברית • תורת הקטגוריות • תורת השדות |  |
| מבנים אלגבריים | מאגמה • חבורה למחצה • מונואיד • חבורה • חבורה אַבּלִית • חוג • תחום שלמות • שדה • מודול • מרחב וקטורי • אלגברה (מבנה אלגברי) • אלגברת לי • אלגברת הקווטרניונים של המילטון • אלגברה לא אסוציאטיבית |  |
| מושגי יסוד | הומומורפיזם • משפטי האיזומורפיזם • תת-חבורה נורמלית • אידיאל • לוקליזציה • מכפלה טנזורית • הצגה ליניארית |  |
תקנת הציבור

תקנת הציבור היא מושג שסתום משפטי שמבטא את התפיסה הבסיסית של החברה ביחס להתנהגות ראויה ביחסים חוזיים. תקנת הציבור שואבת את ערכי זכויות האדם מהמשפט הציבורי ומבטאת את עמדתו של המשפט בנוגע למותר ולאסור בהתקשרות החוזית. מושג תקנת הציבור הוא דינמי, משתנה מעת לעת ומשקף את ערכי היסוד של המשטר המשפטי וככזה, הוא כולל את ערכי החברה בענייני מוסר, כלכלה וחברה. הערכים החוקתיים של המשפט והמשטר הם ראשונים במעלה ולכן זכויות האדם, המעוגנות בחוקי היסוד, מהוות מקור מרכזי ממנו שואב השופט את הנתונים הערכיים המגבשים את "תקנת הציבור" הישראלית. ביטחון המדינה, שלום הציבור, רווחתה ועוצמתה של המדינה – הם גם ערכים המעצבים את תקנת הציבור. עד 1973 עוגנה תקנת הציבור בישראל בסעיף 64 לספר החוקים העות'מאני והשימוש בה לשם ביטול חוזים היה רק במקרים נדירים. מ-1973 ואילך תקנת הציבור עוגנה בסעיף 30 לחוק החוזים (חלק כללי): "חוזה שכריתתו, תכנו או מטרתו הם בלתי חוקיים, בלתי מוסריים או סותרים את תקנת הציבור- בטל".
המגמה הצרה

זמן קצר לאחר חקיקת חוק החוזים הכללי, שופטי ביהמ"ש העליון ומלומדים רבים הביעו דעתם לגבי תקנת הציבור כתקנה ששימוש בלתי מרוסן בה עלול להיות מעשה מסוכן. השופט משה עציוני והשופטת טובה שטרסברג-כהן פרסמו מאמרים בהם הם מתארים את תקנת הציבור כ"סוס פרא שאין לרכב עליו, באשר הוא עלול להביא את השופט לדרך ללא מוצא". השופטים הביעו את דעתם, שיש לפעול באיפוק רב בהפעלת תקנת הציבור לשם ביטול חוזים. גישה זו ייצגה את הדעה הרווחת בבתי המשפט לפני חקיקת חוק החוזים הכללי וגם בזמן הקצר לאחר חקיקתו. ביהמ"ש התבטא בנושא בפרשת יקותיאל, בה נאמר כי כדי שבית משפט יבטל חוזה מסיבה שהוא סותר את תקנת הציבור "צריך חוש הצדק והיושר והמוסר החברתי להתקומם מפני ביצועו". ובפרשת כהן הובאה דוגמה קיצונית לחוזה כזה שממחישה את השימוש הצר: חוזה עבדות.
המגמה הצרה נבעה משלושה גורמים עיקריים: ראשית, מעקרון חופש החוזים במובנו הקלאסי, שבמרכזו עומד הכלל של כיבוד הסכמים וקיום חוזים. עיקרון זה מחייב הימנעות מהתערבות בחוזה שנערך מתוך רצונם החופשי של הצדדים ונחשב כאחד כעקרון יסוד בתפיסתנו המשפטית. שנית, ניתן לטעון כי תקנת הציבור, בהיותה מייצגת את ערכי הציבור, כוללת גם את ערך כיבוד הסכמים ולכן תובע המעוניין לבטל חוזה בשל תקנת הציבור יצטרך להראות ערך נפגע שחשוב יותר מערך כיבוד הסכמים. שלישית, תקנת הציבור, בהיותה מושג ארכאי ובעלת תנאים לא ברורים, תלויה בשיקול דעתו של כל שופט והפעלתה פוגעת בוודאות ומסכלת ציפיות והסתמכות של צדדים בחוזה ולכן יש לצמצם את השימוש בה למינימום האפשרי.
שינוי המגמה

השינוי בא לידי ביטוי בפסק דין קסטנבאום. בפרשה זו, המושג תקנת הציבור עמד במרכז הדיון. השופט אהרון ברק ביקר את השימוש הצר בהפעלת תקנת הציבור. הפרשה עסקה בתנייה חוזית שאסרה כיתוב לועזי על גבי המצבה. דעת הרוב של השופט אהרון ברק, אליה הצטרפו שופטי הרוב, הייתה שלמושג תקנת הציבור המעוגן בסעיף 30 לחוק החוזים הכללי יש תפקיד מהותי באיזון בין ערכים מתנגשים. תקנת הציבור היא בין היתר קיום חוזים אך "אין זו תקנת הציבור היחידה ואף אין זו החשובה ביותר". מאידך, קיים הערך של כבוד האדם והוא גם ערך העומד בבסיס תקנת הציבור. האיזון אם כן, הוא בין קיום חוזים לבין כבוד האדם של המנוחה. השופט אהרון ברק בפסק דינו הנחיל זכויות יסוד של האדם שהיו עד אז מוגבלים למשפט הציבורי גם ליחסים שבין אדם לרעהו וקובע בפסק הדין שהתניה בנוגע לכיתוב העברי על המצבה נוגדת את תקנת הציבור. השופט מנחם אלון, בדעת המיעוט, הביע בפסק דינו את הגישה המצמצמת והצרה ורואה בפסק הדין של דעת הרוב "תוצאה שקשה להולמה, ויש בה משום התערבות קשה וחמורה בזכות היסוד של חופש ההתקשרות ביחסים משפטיים שבין שני צדדים לחוזה" וגם "פאטרנליזם לא רצוי ולא מוצדק".
המגמה הרחבה

תקופתנו מתאפיינת בירידת ערך דיני החוזים הקלאסיים שמבוססים על רצון הצדדים ועליית דיני החוזים המודרניים אשר עוסקים בראייה רחבה יותר על אינטראקציות כלליות חברתיות. ראייה זו מהווה כר פורה לכניסת ערכים כמו תום הלב ותקנת הציבור כדרך לשמור על הסדר הציבורי גם בתוך המרחב החוזי.
מאז פרשת קסטנבאום ניכרת מגמה מרחיבה לשימוש בתקנת הציבור. ביהמ"ש העליון נוטה היום לבטל חוזים ביתר קלות בשל תקנת הציבור. מגמה זו השתרשה עקב השפעתו הרבה של השופט אהרון ברק.
בספרו, מידתיות במשפט, השופט אהרון ברק אף מרחיב את משנתו גם למצב בו צד לחוזה אף ויתר על זכות מרצון. במקרה זה, תקנת הציבור תביא לאיזון בין הערכים המתחרים – האוטונומיה של הרצון הפרטי של שני הצדדים בעת כניסתם לחוזה לבין הערך הנפגע כתוצאה מהחוזה. בספרו של דניאל פרידמן "דיני עשיית עושר ולא במשפט", טוען פרידמן שתקנת הציבור יש בכוחה לבטל חוזה אף בחוזים שיש בהם תנאי כופה על הלקוח למשל קניית חלקי חילוף לרכב רק מן היצרן עצמו.
תמורות שחלו בחברה הישראלית וביניהן המהפכה החוקתית והכרה בזכויות יסוד רבות הביאו לחלחול של זכויות אלו גם לתוך המרחב הבין אישי בהתקשרויות חוזיות ולמהילת עקרון חופש החוזים במושגים כמו תום לב ותקנת הציבור. עם זאת, העדר שיטה ברורה וקריטריונים מאפשרים שיקול דעת נרחב לבתי המשפט שלעיתים יכול להיות לא מאוזן ונעדר שיטתיות, פוגע ביציבות ובהסתמכות הצדדים על החוזה.
לקריאה נוספת

אהרן ברק, שופט בחברה דמוקרטית, הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה, כתר הוצאה לאור, נבו הוצאה לאור, 2004, הפרק "תקנת הציבור", עמ' 259–261.
הערות שוליים

1 2 3  פרופ' גבריאלה שלו "סוס הפרא – לאן או מה אירע לתקנת הציבור?" קריית המשפט ב 22,21 (תשס"ב-2002)
↑  תקנת הציבור, באתר הפדרציה לבוררות
↑  חוק החוזים (חלק כללי), תשל"ג-1973.
1 2  ט' שטרסברג-כהן "עקרונות כלליים במשפט הפרטי" המשפט 4 (גיליון מס' 12, יולי 2001).
↑  גבריאלה שלו "שחיקתו ההולכת וגוברת של עקרון חופש החוזים" קריית המשפט ה 335, 336 (תשס"ה), הערת שוליים 1, עמ' 24
↑  מ' עציוני "טובת הציבור והאדם הסביר" ספר זוסמן 125 (תשמ"ד)
↑  פרופ' גבריאלה שלו "סוס הפרא – לאן או מה אירע לתקנת הציבור?" קריית המשפט ב 21 (תשס"ב-2002), הערת שוליים 2, עמ' 22
↑  ע"א 682/74 יקותיאל נ ברגמן, פ"ד כט (2) 757, 765 (1975)
↑  בג"ץ 709/79 עמיר כהן נ' שר הביטחון, לד(2), 465, 474 (1980)
↑  גבריאלה שלו "שחיקתו ההולכת וגוברת של עקרון חופש החוזים" קריית המשפט ה 335, 336 (תשס"ה)
↑  פרופ' גבריאלה שלו "סוס הפרא – לאן או מה אירע לתקנת הציבור?" קריית המשפט ב 21 (תשס"ב-2002), הערת שוליים 1, עמ' 24
↑  חברה קדישא גחש"א "קהילת ירושלים" נ' קסטנבאום פ"ד מו (2) 464, 538 (1992)
↑  חברה קדישא גחש"א "קהילת ירושלים" נ' קסטנבאום פ"ד מו (2) 464, 538 (1992), הערת שוליים 9, עמ' 536
↑  חברה קדישא גחש"א "קהילת ירושלים" נ' קסטנבאום פ"ד מו (2) 464, 538 (1992), הערת שוליים 9, עמ' 531
↑  חברה קדישא גחש"א "קהילת ירושלים" נ' קסטנבאום פ"ד מו (2) 464, 538 (1992), הערת שוליים 9, עמ' 514
↑  עלי בוקשפן, "חופש החוזים, תום הלב ותקנת הציבור: מבט מחודש על משולש הגבולות של דיני החוזים" דין ודברים י 267 (2018)
↑  גבריאלה שלו "סוס הפרא – לאן או מה אירע לתקנת הציבור?" קריית המשפט ב 21 (תשס"ב-2002), הערת שוליים 2, עמ' 28
↑  גבריאלה שלו "שחיקתו ההולכת וגוברת של עקרון חופש החוזים" קרית המשפט ה 335, 336 (תשס"ה), הערת שוליים 7, עמ' 342
↑  אהרן ברק מידתיות במשפט: הפגיעה בזכות החוקתיות והגבלותיה (2010)
↑  דניאל פרידמן, אלרן שפירא בר-אור דיני עשיית עושר ולא במשפט (כרך א', מהדורה 3, 2015)
1 2  עלי בוקשפן, "חופש החוזים, תום הלב ותקנת הציבור: מבט מחודש על משולש הגבולות של דיני החוזים" דין ודברים י 267 (2018), הערת שוליים 17, עמ' 289
סטין אנדרסן בילה

| --- | --- |

 לידה:  22 באוגוסט 1751 Assens, דנמרק 
 פטירה:  15 באפריל 1833 (בגיל 81) קופנהגן, דנמרק 
 מקום קבורה:  בית הקברות הולמן 
 מדינה:  ממלכת דנמרק 
 צאצאים:  סטין אנדרסן בילה 
 דרגה:  אדמירל 
 פעולות ומבצעים
 המלחמות הנפוליאוניות 
 
סטין אנדרסן בילה (בדנית: Steen Andersen Bille;‏ 22 באוגוסט 1751 - 15 באפריל 1833) היה אדמירל בחיל הים הדני.
ביוגרפיה

סטין בילה נולד בדנמרק-נורווגיה למשפחת אצולה. למרות שהיה חולני מטבעו התגייס כבר בגיל 11 לחיל הים ושרת באונייה "אריות נורווגיים" כצוער תחת פיקודו של אביו.
לאחר שנתיים של שירות בקולוניות דניות ליד הודו קיבל פיקוד על ספינה מסחרית בשם קופנהגן. במהלך מסע שלו לאסיה נהרגו 12 מאנשי הצוות במחלת הצפדינה. לאחר מכן בגלל בריאותו הלקויה יצא לנופש בגרמניה וערך טיול לצרפת.
ב-2 באפריל 1801 במהלך המלחמות הנפוליאוניות התקיף הצי הבריטי תחת פיקודם של לורד הוריישו נלסון וסר הייד פארקר את הצי המלכותי הדני ליד קופנהגן. הבריטים חששו מכך שרוסיה, שוודיה, ופרוסיה יחד עם דנמרק ארגנו ברית נייטרלית. הבריטים חששו שהצעד הזה מופנה כנגדם ולכן החליטו לתקוף את הצי הדני שהיווה את האיום הימי העיקרי מבין הציים הנייטרלים. התוכנית הבריטית הייתה להכריח את דנמרק לפרוש מהברית לפני שיפשיר הקרח שיתן לצי הרוסי להצטרף למערכה. הצי השוודי היה רחוק מדי הפרוסי קטן מדי והצי הצרפתי הושמד כמעט לגמרי בקרב הנילוס.
ההיערכות הדנית הייתה טובה. על הכוחות הדניים פיקד אולפרט פישר ובילה שימש כסגנו. בילה עצמו פיקד על ארבע ספינות קרב ופריגטה אחת. אולם הצי הבריטי הנחיל לצי הדני תבוסה קשה מה שלא פגע בבילה שהוכתר כגיבור.
את שארית חייו הקדיש בילה לארגון מחדש של הצי הדני-נורווגי הוא נפטר ב-15 באפריל 1833.
סוסנה טרימרקו

| --- | --- |

 לידה:  25 במאי 1954 (בת 70) טוקומאן, ארגנטינה 
 מדינה:  ארגנטינה 
 מקום מגורים:  ארגנטינה
 ידועה בשל:  המלחמה בסחר בנשים
 תקופת הפעילות:  מ-2002
 בן זוג:  דניאל וורון (1975 - 2010)
 פרסים והוקרה:  אות האומץ הנשי הבין-לאומי (2007) 
 Fundacion Maria de los Angeles
 
סוסנה טרימרקו (בספרדית: Susana Trimarco או Sara Susana del Valle Trimarco de Veron; נולדה ב-25 במאי 1954), היא פעילה ארגנטינאית נגד סחר בבני אדם שהתפרסמה בעקבות חקירה שניהלה לאיתור בתה.
רקע ופעילות

בשנת 2002 נחטפה מריטה, בתה בת ה-23 של סוסנה טרימרקו, בסמוך לביתה בטוקומאן. מריטה הייתה אמה של ילדה בת שנתיים והלכה לתור לרופא כאשר, על פי עדים, היא אולצה להיכנס בכוח לרכב אדום. עדים דיווחו שהיא נרצחה על ידי סוחרי נשים במחוז שכן בצפון ארגנטינה, אך גופתה מעולם לא נמצאה. טרימרקו, לאחר שנענתה בסירובים ודחיות על ידי המשטרה, פתחה בחקירה עצמאית, שהובילה להתנגשויות עם ארגוני פשע ושוטרים ושופטים מושחתים. כשהיא מאנה לוותר על החקירה, טרימרקו "זכתה" להצתת ביתה, שני ניסיונות דריסה, ואינספור איומי מוות.
פעילותה העלתה את נושא הסחר בנשים בארגנטינה לסדר היום הציבורי. במהלך החקירה טרימרקו הוציאה שמות של סרסורים וסוחרי נשים מתוך תיקי משטרה, והתחזתה מולם לסרסורה המעוניינת לרכוש נשים, כך הגיעה לבתים בהם מצאה נשים ונערות שמוחזקות בכפייה לצורכי זנות. כמה מהן היא הצליחה להציל, אך חלקן התחננו שתניח להן לנפשן, כי לדבריה המשטרה נוהגת למסור נשים בחזרה לסוחרים.
במהלך השנים, נהייתה טרימרקו אפוטרופסית ל-129 שפחות מין לשעבר. היא דואגת שהנשים יגישו תלונות במשטרה כדי שיהיה רישום לחוויותיהן, דואגת להן למחסה וטיפול רפואי, ועוזרת להן ליצור קשר עם משפחותיהן.
ב-2007 ייסדה קרן לנהל דרכה את פעילות ההצלה, שקראה על שם בתה בכינויה "מריה של המלאכים" (Fundacion Maria de los Angeles). ב-2008 הובילה חקיקה נגד סחר בבני אדם, וכתוצאה ממנה ניצולו עד כה יותר מ-3,000 בני אדם.
ב-2012 הובאו לדין שבעה גברים ושש נשים אשר הואשמו בחטיפתה של מריטה, אך הם זוכו על ידי בית המשפט. טרימרקו נפגשה עם נשיאת המדינה, כריסטינה פרננדס דה קירשנר, אשר הבטיחה להתחיל תהליכי הדחה לשופטים ולעבוד על רפורמות בחוק שלא יתירו לשופטים קשר לארגוני פשע. במשפט חוזר הורשעו עשרה מהנאשמים בחטיפה וניצול מיני של מריטה וורון.
פרסים והכרה

2007: משרד החוץ האמריקאי העניק לטרימרקו את אות האומץ הנשי הבינלאומי. בעת הענקת הפרס, אמרה שרת החוץ קונדוליזה רייס את הדברים הבאים:
גב' סוסנה טרימרקו דה וורון עמדה בפני סכנה ואיומים רבים במאמציה להלחם בסחר בבני אדם ולמצוא את בתה אשר נחטפה על ידי סוחרים. בייאושה למצוא את בתה הנעדרת, גב' טרימרקו העמידה עצמה במצבים מסוכנים, כאשר התחזתה לזונה, ושוטטה בין ברים וסמטאות בחיפושיה אחר כל אדם אשר יוכל לעזור לה למצוא את בתה. למרות כיווני חקירה כוזבים ואיומי מוות, טרימרקו הצליחה לחשוף ראיות לגבי רשתות סחר שפועלות בארגנטינה במחוזות לה ריוחה, טוקומן, בואנוס איירס, קורדובה, וסנטה קרוז. הודות לפועלה של גב' טרימרקו, נושא הסחר בבני אדם מקבל היום יחס מהציבור ומממשלת ארגנטינה, וקורבנות מקבלים עידוד לדווח על הפשעים נגדם.
2008: פרס "קריסטו ריי" על ידי ארגון הפעולה הקתולית הארגנטינאית
2012: ממשלת קנדה העניקה לטרימרקו את פרס מגנת זכויות האדם והחירות על שם ג'ון דיפנבקר.
2013: בשנה זו הייתה טרימרקו מועמדת לפרס נובל לשלום.
לקריאה נוספת

Susana Trimarco, Ronald Cohn Jesse Russell, VSD Press, 2013
הערות שוליים

↑  Confronting Argentina's people-traffickers BBC World, April 2 2012
↑  A Desperate Mother’s Search Leads to a Fight Against Sex Trafficking The New York Times, May 23 2014
↑  אתר פרס "נשות הגבורה" של משרד החוץ של ארצות הברית
↑  האתר של משרד החוץ הקנדי
תת-פעילות של בלוטת התריס

| --- | --- |

המבנה הכימי של תירוקסין
 תחום:  אנדוקרינולוגיה 
 טיפול:  לבותירוקסין  thyroglobulin  תריודוטירונין 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/122393 
 DiseasesDB:  6558
 MeSH:  D007037
 סיווגים
 ICD-10:  E03.9
 ICD-11:  5A00 
 
תת-פעילות של בלוטת התריס (שם מדעי: Hypothyroidism) היא מחלה בבני אדם ובחיות הנגרמת מייצור לא מספיק של הורמונים המיוצרים על ידי בלוטת התריס.
נהוג לסווג את תת-הפעילות על פי האיבר אשר גורם לה.
בתת-פעילות ראשונית (primary), הגורם הוא בעיה בבלוטת התריס עצמה, אשר אינה מסוגלת להפריש הורמונים בכמות המספקת. גורמים נפוצים לכך הם מחלת השימוטו וטיפול ביוד רדיואקטיבי. מקרה זה מאופיין בערך תירוטרופין גבוה יחסית.
בתת-פעילות שניונית (secondary), בלוטת יותרת המוח הקדמית אינה מפרישה כמות מספקת של ההורמון TSH. עקב כך קיים גירוי מופחת של בלוטת התריס להפרשת הורמוני הבלוטה, דרך המתבטא בתת-פעילות. מקרה זה מאופיין בערך TSH נמוך (מתחת ל-2 בדרך כלל). גורמים נפוצים הם נזק שנגרם לבלוטת יותרת המוח, כגון גידול, קרינה שנספגה, עקב ניתוח, או פגיעת ראש.
בתת-פעילות שלישונית (tertiary), ההיפותלמוס לא מייצר כמות מספקת של הורמון שחרור תירוטרופין (TRH). הורמון זה מאותת לבלוטת יותרת המוח לייצר TSH. עקב כך נפגע ייצור ה-TSH, ולכן שוב נוצרת תת-פעילות. מקרה זה מאופיין גם כן בערך TSH נמוך.
תסמינים מוקדמים

עייפות
אי סבילות לקור
דיכאון
עצירות
כאבי מפרקים
זפקת
ציפורניים דקות ושבירות
שיער דק ושביר
חיוורון
עור יבש
עודף משקל
קצב לב איטי (ברדיקרדיה)
הפרעות בשינה.
תחושת שובע
תסמינים מאוחרים

דיבור איטי, קול עמוק יותר
עור יבש ומנופח בפנים
מחזור וסת לא תקין
טמפרטורת גוף נמוכה
תסמינים פחות נפוצים

חוסר סבילות לחום
פגיעה בזיכרון
פגיעה ביכולת הקוגניטיבית
מיגרנות
היפוגליקמיה
רפלקסים איטיים
נשירת שיער
אנמיה
התקפי חרדה
קושי בבליעה
קשיים בנשימה
צורך בשינה מרובה
אוסטאופורוסיס
עצבנות וחוסר יציבות במצב הרוח
עלייה ברמות הכולסטרול
ירידה בחשק המיני
הרס שרירים ועליה ב-CPK
היפונתרמיה
בגוף ישנה בקרה עדינה על רמות הורמוני בלוטת התריס. ההורמונים מכילים יוד, אשר נצרך מן המזון. מחסור ביוד גורם לירידה ברמת הורמוני בלוטת התריס בדם. האונה הקדמית של יותרת המוח מגיבה על ירידה בהפרשת הורמון המגרה את בלוטת התריס (TSH). אך ללא יוד לא ניתן לייצר את הורמוני בלוטת התריס, ולכן בלוטת יותרת המוח ממשיכה להפריש TSH, אשר מצטבר בדם. עודף זה של ה-TSH מצטבר וגורם לגירוי יתר והתנפחות של בלוטת התריס. התנפחות זו היא צורה של זפקת (goiter). כדי להתגבר על הבעיה, בארצות רבות צורכים מלח שולחן מועשר ביוד (או מי שתייה מועשרים ביוד), ולכן זפקת שנוצרת עקב מחסור ביוד היא נדירה בימינו.עם זאת, בישראל אין חובה להוסיף יוד למלח שולחן, וכמו כן אחוז גבוה מהמים מותפלים. דבר זה מגדיל את הסיכון למחסור ביוד בישראל. 
גמדות יכולה לנבוע מהפרעות בבלוטת התריס, בין השאר.
קרטנת היא תת-פעילות של הבלוטה בתינוקות ומחלת השימוטו היא מחלה אוטואימונית אשר גורמת לתת-פעילות, שייתכן שנגרמת על ידי הבקטריה Yersinia enterocolitica.
טיפול רפואי

מיקסדמה טופלה לראשונה בהצלחה בשנת 1891, כאשר ג'ורג 'רדמיין מוריי אבחן אישה בת 46 הסובלת מהמחלה. הוא טיפל בה בעזרת תמצית מבלוטת התריס שנלקח מכבשה.
הטיפול ברפואה הקונבנציונלית הוא באמצעות מתן הורמון תירוקסין (T4) סינתטי (תחת השם המסחרי Eltroxin או Euthyrox לדוגמה). הורמון זה נועד להחליף את ההורמון הטבעי שמיוצר בשגרה על ידי הבלוטה. המינון הנפוץ למתן ההורמון הוא 1.6 מיקרוגרם לקילוגרם גוף ביום.
טיפול ברפואה האלטרנטיבית

באופן כללי ניתן לומר כי כל אסכולה אלטרנטיבית (כגון רפואה סינית, נטורופתיה, איור ודה,  הומאופתיה) תתייחס לתת-פעילות של בלוטת התריס בדרך שונה, ע"פ התאוריות השונות שעומדות בבסיסן, אך בכולן ינסו להחזיר את הבלוטה למצב תקין, ללא שימוש בתירוקסין סינתטי (באמצעות שינויי תזונה, תוספי מזון, פורמולות, דיקור, טיפול נפשי וכו'). 
במקרה של פגיעה אנושה בבלוטה, כגון בשלב הסופי של מחלת השימוטו, אין ברירה אלא להשתמש בתירוקסין הסינתטי, כיוון שהבלוטה כבר ניזוקה ללא אפשרות שיקום.
הערות שוליים

↑  תת-פעילות של בלוטת התריס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536175605171  BnF: cb12317444k (data)  GND: 4161154-8  LCCN: sh85063828  NKC: ph397752 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
סטילפון

| --- | --- |

 לידה:  359 לפנה״ס מגארה, יוון 
 פטירה:  279 לפנה״ס (בגיל 80 בערך) 
 זרם:  Megarian school 
 תחומי עניין:  פילוסופיה 
 עיסוק:  פילוסוף 
 
סטילפון (ביוונית: Στίλπων;‏ 360 – 280 לפנה"ס), פילוסוף יווני.
ביוגרפיה

סטילפון נולד בעיר מגארה הסמוכה לאתונה. הוא החל את לימודיו בליקיאון אצל תאופרסטוס, אך עד מהרה עבר ללמוד פילוסופיה אצל פסקילס (אחיו של הפילוסוף קראטס מתבאי) ואצל דיוגנס מסינופ. ישנה סברה כי למד גם אצל אוקלידס. בערך ב- 320 לפנה"ס החל ללמד באתונה, והיו לו תלמידים רבים, בהם ניקרטה, שהייתה מאהבתו. סטילפון נודע ביוון כולה כנואם מעולה שהתעמת עם נואמים אחרים בהצלחה מרובה. יש אומרים כי התעמת עם דיודורוס קרונוס בחצרו של תלמי הראשון מלך מצרים. לפי גרסה אחרת, הוא לא שעה לבקשתו של מלך זה שרצה לארח אותו בחצרו באלכסנדריה.
כאשר כבש דמטריוס פוליורקטס את ערי יוון, ובהן מגארה, הוא ביקש לפצות את סטילפון על אבדותיו. סטילפון סירב באומרו כי רכושו היחיד הוא הידע, וכי רכוש זה לא נלקח ממנו.
על פי פלוטרכוס, סטילפון היה אדם נעים הליכות שהיו לו ידידים רבים. הוא זכה בהערכה רבה לא רק ברחבי יוון אלא גם בחצרותיהם של מלכים שביקשו את חברתו. על פי קיקרו, לסטילפון הייתה נטייה ליין ולנשים, אולם הוא התגבר על כך באמצעות לימודים. בכל זאת, יש אומרים כי האיץ את מותו באמצעות שתיית יין.
משנתו

מכל כתביו של סטילפון לא שרד דבר, אך ידוע כי עסק בעיקר בתורת הלוגיקה ובדיאלקטיקה. משנתו הפילוסופית הייתה קרובה לאלה של האסכולה הסטואית ואסכולת הציניקנים. באשר לטוהר המידות ולהסתפקות במועט הוא החזיק בדעה כי מוטל על החכם לא רק להתגבר על צרותיו, אלא גם לא לחוש בהן ולא להיות מושפע מהן כלל. בכך, תורתו הייתה קרובה מאוד לזו של הציניקנים.
סנקה כתב בספרו 'אגרות מוסר':
אחרי שסטילפון נמלט מן השריפה בעירו שבה איבד את אשתו, את ילדיו ואת כל רכושו, דמטריוס פוליורקיטיס, שלא ראה כל חרדה על פניו למרות ההרס הרב, שאל אותו אם לא סבל אבדה. לא, כי תודה לאל, הוא ענה, עדיין לא איבד דבר משלו.
סיטרואן סוג 29

| --- | --- |
סיטרואן סוג 29 - מיניבוס
סיטרואן סוג 29 - מיניבוס
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  סיטרואן
 שנות ייצור:  1933–1934
 הרכבה:  צרפת צרפת
 מודל אחריו:  סיטרואן 32
 סיווג:  משאית קלה, מיניבוס
 משקל:  מטען עד 3,200 ק"ג
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים, 2,650 סמ"ק, המפיק 53 כ"ס
 מהירות מרבית:  70 קמ"ש
סיטרואן סוג 29 (בצרפתית: Citroën Type 29) היא משאית קלה, אשר יוצרה על ידי חברת סיטרואן הצרפתית בין השנים 1933–1934. יוצרה גם גרסת מיניבוס עם 25 מקומות ישיבה.
דגם הסיטרואן סוג 29 התבסס על סיטרואן C6 ויוצרו ממנו 12,531 יחידות.
תצורות

משאית קלה
מיניבוס
תמונה

סיטרואן סוג 29 - משאית קלה
לקריאה נוספת

סיטרואן סוג 29  (citroenet)
סלאמה (הגליל)

| --- | --- |
סלאמה
שם בערבית: سلامة
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: משגב
גובה ממוצע: ‎187 מטר
סוג יישוב: יישוב 2,000‏–4,999 תושבים
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף יולי 2024 (אומדן)
  - אוכלוסייה: 3,673 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎2.5% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל העליון מוגדלת) סלאמה(למפת הגליל העליון רגילה) סלאמה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סלאמה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סלאמה32°53′34″N 35°22′07″E﻿ / ﻿32.8927023910883°N 35.3684957151008°E﻿ / 32.8927023910883; 35.3684957151008  heמפת היישובים של מועצה אזורית משגב (in English: Misgav Regional Council) באדום - סלאמה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 3 מתוך 10

סלאמה (בערבית: سلامة) הוא יישוב בדואי בגליל המערבי השייך למועצה אזורית משגב והיישוב הגדול במועצה. הכפר הוכר על ידי מדינת ישראל בשנת 1976. הכפר מצוי בסמוך לנחל צלמון, שבו עובר מסלול טיולים העובר ליד עצים עתיקים, טחנות קמח עתיקות, ומים זורמים. בסלאמה מתגוררים כ-3,500 תושבים (נכון לשנת 2022).
משערים כי הכפר סלאמה מצוי במקומו של היישוב הקדום צלמון אשר מופיע גם כצולמין (אנ')
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  משנה, מסכת כלאים, פרק ד', משנה ט'
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת כלאים,  פרק ד', הלכה ו'
↑  יוספוס פלביוס, מלחמת היהודים ב 573 Σελαμίν
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007582169805171  VIAF: 236146462556727771001   WorldCat (עם VIAF): 236146462556727771001 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
השכונה הצפונית בכפר סלאמה, סמוך לנחל צלמון, ומטעי הזיתים שלידה