ניידות אווירית מתקדמת
ניידות אווירית מתקדמת בישראל

בישראל, לפי דו"ח מבקר המדינה מ-2017, יש מעל 30,000 רחפנים המופעלים ברובם על ידי חובבים ובנוסף, מעל 2,000 רחפנים שרשומים ברשות התעופה האזרחית – זאת בהשוואה לסדר גודל של פחות מ-100 מטוסי נוסעים גדולים ומספר עשרות מועט של מסוקים אזרחיים.
פיתוח האסדרה בישראל מתבצע באמצעות מיזם לאומי שבו חברים משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, רשות התעופה האזרחית, רשות החדשנות, מנהלת תחבורה חכמה וחברת נתיבי איילון כזרוע ביצוע של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
במסגרת המיזם, נכון לאוקטובר 2022, בוצעו יותר מ-15,000 גיחות. המיזם, בתחילת דרכו, נקרא "מיזם נעמה, – ניידות עירונית בממד האווירי", מאוחר יותר, שם המיזם הוחלף ל"מיזם הרחפנים הלאומי".
על פי החלטת מנהל רשות תעופה אזרחית, ישראל, כברירת מחדל, נצמדת לאסדרה של האיחוד האירופי.
בקיץ 2022, מנהל רשות תעופה אזרחית אישר להפעיל "מרחב מנוהל לכטב"ם ורבי להב" – באופן זמני, לטובת פעילויות של משטרת ישראל, אירועי חירום ביטחוניים, אסונות טבע וכדומה. באוקטובר 2022, מנהל רשות תעופה אזרחית אישר נוהל קבוע המאפשר לרשות להכריז על "מרחב מנוהל לכטב"ם ורבי להב".
על פי הגישה האירופאית ובתאום עם EASA, Eurocontrol ורשות התעופה הפדרלית של ארצות הברית – ניהול התנועה האווירית במרחב זה יתבצע על ידי מנגנון U-Space Service Provider (USSP, המקבילה האיירופאית ל-UTM).
מנגנון זה אחראי לספק ארבעה שירותי חובה ובהם – זיהוי של כלי הטיס ((אנ')Remote Identification), מודעות גאוגרפית לכלל משתמשי המרחב ובעלי העניין (פוליגונים, אזורים אסורים לטיסה וכדומה), יצירת תמונה אווירית והפצתה באופן שתומך בשמירת מרווחי הבטיחות, קליטת תוכניות טיסה והפצת מרשי טיסה. בנוסף, מצופה מה USSP לתת גם שירותי מזג אוויר וניטור של התנועות האוויריות. האסדרה בישראל נצמדת ככל האפשר לתקנה 664 של EASA ולתקינה הטכנית של ארגון ASTM.
במהלך השנים 2020–2022 (כולל), רוב הפעילות בישראל נעשתה בהפעלה של חברת נתיבי איילון במסגרת קול קורא 5185 של הרשות לחדשנות. בנוסף, הופעלו ניסויים בשדה הניסוי שניר בירוחם (ניסוי רחפנים באפלה שבחן יכולת טיסה ללא GNSS, ניסוי סלולר דור 5 ועוד), טיסות להובלת מוצרי דם בבית חולים שיבא, בין בנק הדם של מגן דוד אדום לבנק הדם של בית החולים, טיסות רבות בין מוסדות רפואיים שנמצאים תחת האסדרה של רשות בתי החולים הממשלתיים ובכלל זה, בית חולים דורות, המרכז לבריאות הנפש שער מנשה, המרכז רפואי לבריאות הנפש לב השרון, המרכז המשולב לרפואה גריאטרית שהם, המרכז הרפואי הלל יפה, חברת הציוד הרפואי והתרופות "שראל", המרכז הרפואי זיו, המרכז הרפואי לגליל בנהריה, מרכז רפואי העמק בעפולה, בית החולים על שם ברוך פדה, פוריה.
קול קורא נוסף, קול קורא 44/20 עסק בפתיחת תחום של טיסות ארוכות טווח ובמסגרתו בוצעו טיסות לטווחים של עד 19 ק"מ, כולל בין בית החולים הדסה עין כרם לבית החולים הדסה הר הצופים בירושלים. מעט טיסות הדגמה בוצעו גם בין מכבי שירותי בריאות למיתחם חיסון הקורונה שהיה בצמוד לאצטדיון סמי עופר בחיפה. במסגרת קול קורא 5185, בוצעו למעלה מ-15,000 גיחות כאשר הטיסות מופעלות פעם ברבעון, כל פעם ב"מרחב כטב"ם ורבי להב" אחר ובכלל זה מעל חדרה, תל אביב-יפו,,רמת השרון, הרצליה, ירוחם, באר שבע, מודיעין.
ב-15 בדצמבר 2022, בעיר מודיעין, בוצעו הטיסות האחרונות של קול קורא 5185 ובכך, הסתיים שלב א' של המיזם והמיזם עבר לפעילות המסגרת קול קורא 6190.
חברות מסחריות שפעלו במסגרת מיזם "נעמה"/ מיזם הרחפנים הלאומי, בשנים 2020–2022:
חברת כחול לבן רובוטיקה – חברת הפעלה שהטיסה רחפנים מתוצרת Dronix, Easy Aerial,ופעלה במרכז הרפואי לשיקום וגריאטריה דורות, המרכז לבריאות הנפש לב השרון, המרכז הרפואי שוהם וחברת שראל. החברה הדגימה טיסות מחברת שראל בנתניה אל תחנת הרכבת. החברה השתתפה בניטור נפילות רקטות לטובת תמיכה בנפגעים, פעילות שבוצעה לטובת פיקוד העורף במסגרת מבצע שומר החומות שבמהלכו נורו רקטות רבות על יישובי ישראל האזרחיים. במהלך 2022 החברה החליטה להתמקד ברכבים אוטונומיים קרקעיים לטובת ענף החקלאות והעתיקה את מרכז הכובד של הפעילות לארצות הברית.
חברת פלייטאופס – חברת תוכנה שעוסקת בשכבת תכנון הטיסות ובקרת ציי רחפנים – הפעילה דרך חברת "דאון-ווינד" כלי טיס מתוצרת AeroSentinel. החברה השתתפה בכל מופעי המיזם, בקול קורא ייעודי לפיתוח יכולות טיסה לטווחים ארוכים (עד 20 ק"מ), בניסוי "רחפנים באפלה" להדגמת יכולת טיסה תחת שיבושי GNSS. החברה בין השאר, הדגימה יכולת טיסה "עוקבת פני שטח", הפעילה טיסות בבית חולים זיו, בצפת, פוריה ליד טבריה ו"לגליל" בנהריה. החברה השתתפה גם במודל להדגמת טיסות מתחנת הרכבת בנהריה אל בית החולים. החברה הפעילה טיסות בין בית חולים הדסה עין כרם להדסה הר הצופים בירושלים. החברה מספקת פתרונות תוכנה לחברת Drone-Up שהיא הספקית הגדולה של שירותי משלוחים לענקית הקמעונאות "וולמארט" האמריקאית, במסגרת המיזם, החברה נתנה גם מענה הפעלתי לחברת "קולוגו" הישראלית.
חברת הרטק – חברת תוכנה שמפתחת מערכות להפעלת ציי רחפנים ולבקרת המרחב האווירי. הפעילה כלי טיס של חברת קופטרפיקס. החברה השתתפה במופעי המיזם בערים השונות.
חברת "סקיילינקס", השתתפה בטיסות בתל אביב.
חברת "קנדו" – חברה מפעילה, השתתפה בכל מופעי המיזם. הפעילה כלי טיס רבים ומגוונים כולל של DJI הסינית, של Heven Drones, הישראלית, של חברת Speed Bird Aero הברזילאית. החברה השתתפה בניטור נפילות רקטות לטובת תמיכה בנפגעים, בפעילות לטובת פיקוד העורף במסגרת מבצע שומר החומות שבמהלכו נורו רקטות רבות על יישובי ישראל האזרחיים. החברה הדגימה העברת משלחים ביחד עם החברות הקמעונאיות ללין (תמרוקים), בורגר אגדיר, ג'אפניקה, בגסקייק, רשת השקמה של רמי לוי וחברות נוספות – הן בחדרה, הן בהרצליה ותל אביב והן בירוחם ובאר שבע. החברה הפעילה גם רחפנים, במסגרת המיזם, לטובת משטרת ישראל.
חברת היילנדר – חברה המפתחת פתרונות לניהול המרחב האווירי – בצורה שמאפשרת לחברות רבות לפעול באותו מרחב, ע"פ התקנים הבין-לאומיים. החברה עבדה עם המיזם בכל המופעים שלו. החברה פועלת במדינות רבות בעולם.
חברת "איירוויז" – חברה המפתחת פתרונות לניהול המרחב האווירי – בצורה שמאפשרת לחברות רבות לפעול באותו מרחב, ע"פ התקנים הבין-לאומיים. החברה עבדה עם המיזם בכל המופעים שלו. החברה פועלת במדינות רבות בעולם. ב-2022, החברה זכתה במכרז לנוהל המרחב האווירי מעל נמל רוטרדם בהולנד – מהנמלים הגדולים בעולם והוא נמל המפעיל עשרות רבות של רחפנים ממגוון חברות שונות ולטובת יישומים מגוונים.
חברת פלייטק – מפעילת רחפנים, השתתפה בכל מופעי המיזם. עבדה במשותף, בין השאר, עם משטרת ישראל ועם הגופים האחראים על בטיחות בבנייה. בסוף 2022, החברה הדגימה יכולת לעבוד עם משטרת ישראל – כולל הפעלת טיסות BVLOS, בקרבת המרחב האווירי המפוקח על ידי נמל תעופה בן-גוריון, מגג תחנת המשטרה העירונית במודיעין ומעל רוב חלקי העיר. החברה, ביחד עם חברת "איירוויז" (שעשתה את ניהול המרחב האווירי), הדגימה העברת משלוחי גלידה, של חברת גולדה, מיפו, לחוף מנטה ריי, ישירות ללקוחות קצה. נחיתה של רחפן בחוף מנטה ריי, בתל אביב, כאשר יפו העתיקה ברקע, במסגרת הובלת גלידה של חברת גולדה גלידה. בוצע בשיתוף פעולה עם החברות משלוחה, פלייטק, סקיילינקס ואיירוויז
חברות רבות נוספות – שסיפקו מרכיבים שונים לסביבה המתהווה וביניהם, חברת AGL (תכנון המרחב האווירי בהיבט תשתיות אוויריות, ניתוח המרחב, תכנון נתיבים, הכנת רשימות תיוג לממלאי תפקיד, ישויות שונות בסביבה וכדומה), חברת פרהזירו שמייצרת מצנחים להקטנת האנרגיה של הרחפן במקרה שהוא נופל ללא שליטה, חברות סייטק ואסיו שמספקות פתרון לנווט אופטי במקרה של שיבושי GNSS, חברת סטריקס שמייצרת עמדת חלוקה למשלוחים – ללא מגע יד אדם (מחלוק).
ב-16 בנובמבר 2022 התכנסה ועדת המחקר של הרשות לחדשנות והחליטה מי יהיו החברות שמקבלות סיוע מהמדינה במסגרת קול קורא 6190, המאגד את הפעילות לשנים 2023–2024. החברות שהשתתפותן בקול הקורא אושרה כללו את היילנדר, איירוויז, פלייטק, דאונווינד, קנדו, אלסייט, רובוטיקאן, ATI, ברוק, AGL. מאוחר יותר, אושרה הצטרפותה של חברת אייר ושתי חברות הצטרפו במסגרת "הסכם נסיינים" והם סיקוניה וסנטריקס.
במהלך השנים 2023–2024, מתוכננות שתי פעילויות עיקריות. הראשונה, היא פעילות דרך קול קורא 6190 של הרשות לחדשנות. פעילות זו מיועדת לפיתוח ארבעה נושאים משמעותיים:
יצירת יכולת טיסה בכל סוגי המרחב האווירי – אזורים מפוקחים בסביבות שדות התעופה, אזורים בפיקוח אזרחי מרחבי והן אזורים בפיקוח המרחבי של חיל האוויר.
להכפיל את טווחי הטיסות, פי עשרה בהשוואה לטיסות שבוצעו במסגרת קול קורא 5185.
להכפיל את יכולת הנשיאה, פי עשרה בהשוואה לטיסות שבוצעו במסגרת קול קורא 5185.
לשלב במרחב האווירי של ישראל כלי טיס בתצורת EVTOL, בעלי יכולת נשיאת מטען גדולה שמאפשרת להם לשאת נוסעים.
פיתוח ארבעת הנושאים במקביל, אמור לאפשר יצירת סביבה מלאה לתמיכה בניידות אווירית מתקדמת-AAM, לטובת מתן שירותים מגוונים לציבור.
הפעילות השנייה כוללת יצירת כל המרכיבים הנדרשים לטובת יכולת מתן שירותים, ניהול ובקרה של כל המרחב האווירי – כך שכל בעלי העניין יוכלו לקבל את כל השירותים הנדרשים ובכלל זה, זיהוי של כלי הטיס, כלל התשתיות הגאוגרפיות הנדרשות למודעות מצבית מלאה, תמונה אווירית ובכללה התרעות על ירידה ממרווחי בטיחות ומנגנוני הגשת תוכניות טיסה ומתן הרשאות טיסה באופן אוטומטי (כשאיפה, תוך 5 שניות מהגשת הבקשה לקבלת המירשה או דחיית התוכנית). פעילות זו מתוכננת לכלול את חיל האוויר הישראלי, כלל הטיסות האזרחיות המסחריות, המשטרה, פיקוד העורף, איחוד הצלה, הרחפנים של המשרד להגנת הסביבה, צבא הגנה לישראל, גורמי רשות שדות התעופה וגורמים נוספים.
ב-22–26 בינואר 2023 בוצע שבוע טיסות שבמסגרתו הופעלו טיסות בירוחם, דימונה ונמל תעופה רמון-אילת. במהלך השבוע בוצעו למעלה מאלף גיחות ובכלל זה טיסות מסוקים לדימוי טיסות אביטול/ מטור, טיסות מירוחם לדימונה וחזרה, מאות טיסות שבמסגרתן הופעלו כלים רבים על ידי מפעיל בודד ועוד. במהלך השבוע ביקרו במכלול השירותים המטרופוליני שהוקם בירוחם מספר כיתות בית ספר, גני ילדים, ראש העירייה וממלאי תפקיד שונים ממגוון גופים מדינתיים.
בין התאריכים 26 בפברואר ל-2 במרץ 2023 בוצע שבוע טיסות נוסף בדרום הארץ. במהלך השבוע בוצעו טיסות בין ירוחם לדימונה, טיסות בין נמל תעופה אילת-רמון לעיר אילת וטיסות ראשונות של כלי טיס בתצורת eVTOL. כמו כן בוצעו הדגמות של הפרדות אוטומטיות בין מסוקים לרחפנים על בסיס תקשורת ישירה בין כלי הטיס (V2V).
ב-26–30 במרץ 2023 בוצע שבוע טיסות בחדרה, כרמיאל, צפת, חיפה ונהריה. בין השאר בוצעו נתיבים ארוכי טווח מכרמיאל למרכז הרפואי זיו בצפת ומחיפה למרכז הרפואי לגליל בנהריה. בנתיב חיפה-נהריה בוצעה העברה של מנות דם אמתיות במסגרת ניסוי של בנק הדם השייך למגן דוד אדום, בית חולים רמב"ם, בית חולים לגליל, חטיבת בתי חולים ממשלתיים ומשרד הבריאות. ניסויי זה נועד לטובת פיתוח האסדרה של הובלת דם ומוצריו באמצעות רחפנים כגיבוי להובלה יבשתית וכמענה לאסונות טבע, תאונות דרכים, חירום ביטחוני וכיוצא בזה, שעלולים לגרום לניתוק הדרכים היבשתיות לנהריה ו/או צפת.
ב-15–20 באפריל 2023 בוצע שבוע טיסות במאפיינים דומים למופע הקודם. במהלך המופע, החברות "דרונריי" ו"קאנדו" עשו אירוע חשיפה לכלי טיס מתוצרת Ehang – אחד בתצורה מתאימה לנשיאת אדם ואחד בתצורת מטען.
בתאריך 3 במאי 2023, מיזם הרחפנים הלאומי וחלק מהחברות המשתתפות – הציגו את פעילות המיזם לחברי ארגון האומות המאוחדות, בניו יורק.
בתאריכים 28 במאי ועד 1 ביוני 2023 בוצע שבוע טיסות שבמסגרתו הופעלו כלי טיס שמסוגלים לשאת נוסעים ("מוניות אוויר") – חברת דרונרי הפעילה "איהאנג" וחברת אייר הפעילה כלי טיס מתוצרתה – אייר 1. חברת דאונווינד ביצעה טיסה לטווח 29 ק"מ (שיא למיזם), בוצע ניטור תנועה וסגירת מעגל מול מרכז בקרה ששולט בתוכניות הרמזורים של חברת נתיבי איילון במרחב מטרופולין חיפה, הודגמה יכולת להגן על נתיבי רחפנים – באמצעות אנליזה של פרוטוקול התקשורת בין רחפנים שלא משתפים פעולה לתחנה הקרקעית שלהם, הודגמה משימת אכיפה נגד טרקטרונים שמשתוללים על חוף הים, שיתוף תמונה אווירית עם יחידות הבקרה של חיל אוויר, בוצעו מספר מחקרי ADS-B והודגם סבב קרקעי וארכיטקטורות שו"ב למטוסי אביטול/ מטור – באמצעות מסוקים.
ב-29 ביוני 2023 בוצעה טיסה של רחפן מבית חולים "הילל יפה" בחדרה לבית חולים רמב"ם בחיפה, עם עצירה אחת לריענון בטריות. טיסה זו היא שיא טווח חדש לטיסות במסגרת מיזם הרחפנים הלאומי – 34 ק"מ בלי עצירה ו-53 ק"מ סה"כ. בטיסה הועבר ציוד רפואי. הרחפן שביצוע את הטיסה פותח ויוצר על ידי חברת "דאונווינד" הישראלית שגם הפעילה את הטיסה. תוכנת ניהול הצי פותחה על ידי חברת "פלייטאופס" ותוכנת ניהול המרחב האווירי על ידי חברת "איירוויז".
ב-23–28 ביולי 2023 בוצע שבוע טיסות ובכלל זה הפעלת "מונית אוויר" ליד תחנת הכוח רידינג, בחוף תל אביב. כלי הטיס היה מדגם Ehang 216S והטיסות הופעלו על ידי החברת "דרונרי" ו"קנדו". בנוסף, בוצעו הדגמות של "העברת מקל" מרחפן ל"מונית אוויר", ניסוי רב משתתפים לבחינת היכולת והכיסוי של משדרים ומקלטי ADSB, טיסה מדימונה לבאר שבע ובפעם הראשונה – טיסה של כלי טיס, חשמלי, eVTOL, בתצורת כנף קבועה, פרופלורים אנכיים ופרופלור "דוחף" – תצורה שככל הנראה, מאפשרת טיסה לטווח/ זמן שהייה בסדר גודל יותר מתצורות אחרות (הטיסה בוצעה על ידי החברות פלייטק/ אארודרום).
ב-10–14 בספטמבר 2023 בוצע שבוע טיסות בשמי ירושלים. שבוע הטיסות כלל הפעלת "מוניות אוויר" בבית החולים הדסה עין כרם, הפעלה יום-יומית של "רחפן בקופסה", במשימות אבטחה שבוצעו במכון האקדמי לב, הדגמת טיסות לטובת משמר הכנסת, טיסת eVTOL עם כנף קבועה לטווח של יותר מ-70 ק"מ. כמו כן בוצעו מגוון ניסויי טיסה לבחינת סוגים שונים של ADSB והודגמו טכניקות שונות לגילוי רחפנים "סוררים" (NCTR) במטרה לתת הגנה לנתיבי הרחפנים.
החל מ-11 באוקטובר 2023, ארבעה ימים לאחר פלישת החמאס לישראל ופריצת מלחמת "חרבות ברזל", המיזם מפעיל "תא שליטה לרחפנים אזרחיים" באופן רצוף. במסגרת זו, מופעלות שבע חברות לטובת הפעלת רחפנים למשימות אזרחיות של פיקוד העורף, משטרת ישראל, שמירה על אתרי תשתית ותמיכה בחובבים שמפעילים טיסות לטובת אבטחת יישובים. המיזם פועל ליצירת יכולת לתמוך גם את משימות הסיירת הירוקה, מגן דוד אדום, כיבוי אש והצלה.
ב-20–22 בנובמבר 2023, תוך כדי המלחמה, המיזם הפעיל טיסות לטובת ניקוי צירים המובילים אל ומבית חולים זיו בצפת לטובת קבלת החלטות על צירים מועדפים לפינוי פצועים. מכיוון שהטיסות בוצעו תוך כדי הלחימה, הטיסות בוצעו באווירה של שיבושי GNSS קיצוניים.
ב-23 בנובמבר 2023 פורסמה הוראת שעה ולפיה, הפעלת רחפנים בישראל תחייב הפעלת "זיהוי אלקטרוני מרחוק" בשלושת החודשים החל מ-1 בדצמבר 2023
ב-18–20 בדצמבר 2023 בוצעו טיסות לטובת בחינת החלופות השונות של "זיהוי אלקטרוני מרחוק", חברת דאונווינד הדגימה רחפן גדול עם כנף קבועה, נבחנה היכולת של שיתוף מידע בין USSP שונים והודגמו חיישנים נוספים, לאיכון רחפנים שאינם חלק מהרשת הכחולה.
בתאריכים 22 ו-25 בינואר 2024 בוצעו טיסות לטובת בחינת חלופות שונות של "זיהוי אלקטרוני מרחוק". בנוסף, בוצעו טיסות להעברת חבילות לטובת משרד הבריאות, ממחסן התרופות הנדירות של המשרד אל מינחת המסוקים בבית חולים אסף הרופא. הטיסות הופעלו ע"ח חברת "קנדו" שהייתה מחוברת למשמר באמצעות חברת "היילנדר" והפעילה כלי טיס מתוצרת "ספידבירד אארו" הברזילאית.
ב-18–20 בפברואר 2024 בוצעו סימולציות וטיסות רחפנים קטנים, לבחינת היכולת לקלוט "זיהוי אלקטרוני מרחוק" במרכז הבקרה של הרחפנים האזרחיים. בנוסף, הודגמה טיסת מסוק אזרחי לצורכי משרד הבריאות, כולל המראות, נחיתות והובלת ציוד מבית חולים "פוריה", בית חולים "זיו" בצפת, בית חולים רמב"ם בחיפה, בית חולים "לגליל" בנהריה ומרלוג משרד הבריאות ממערב לכרמיאל. במהלך טיסות אלו הודגמה יכולת קבלת טלמטריה רצופה, בזמן אמיתי, הן באמצעות רשתות הסלולר והן באמצעות ADSB. טיסות המסוק היוו אתגר משתמעותי מכיוון שהמרחב כולו סגור לטיסות אזרחיות "רגילות" על רקע המלחמה.
ב-17–21 במרץ 2024 בוצעו טיסות באזור ראשון לציון. במהלך הטיסות הודגמה יכולת לביצוע סיורי אבטחה לאורך קו חוף, טיסות לשינוע חבילות ומודל גדול לטיסה משולבת של מסוקים ורחפנים מאותו מינחת – "וורטיפורט". הטיסות ב"וורטיפורט" כללו שני סוגי מסוקים דו מנועיים, מדידות של השפעת ה"דאונווש"(אנ') (הרוחות שהמסוק גורם להן), טיסות לשינוע חבילות וטיסות לבחינת תהליכי הצטרפות ועזיבה. בטיסות אלה השתתפו חברת "ברוק", חברת ATI שדרכה הופעלה חברת "תל אביב הליקופטרס", חברת "קנדו" שהפעילה רחפנים של חברת "ספיד בירד אארו" והציגה את שני דגמי ה"אי האנג" וחברת "דאונ-ווינד".
ב-14–18 באפריל 2024, תוך כדי המלחמה ושעות מעטות אחרי המתקפה האיראנית על ישראל, בוצעו טיסות באזור ראשון לציון. בוצעו טיסות אבטחה לאורך החוף, בוצעו טיסות עם כלי טיס בתצורת "אביטול" (eVTOL), עם כנף קבועה – כולל טיסות במצבים בהם אין קליטת GNSS ו/או בנוכחות שיבושי GNSS, הודגמה יכולת לקלוט נתוני זיהוי, RID, מכלי טיס שאינם חלק מהמיזם ובוצעו יומיים של טיסות מ"וורטיפורט" צמוד למנחת ראשון לציון – כולל תרגול עזיבה והצטרפות אל אל הוורטיפורט וממנו.
ב-16–20 ביוני 2024 בוצעו טיסות לטובת "יצירת ערכות משימה", בדגש לתמיכה בגופים ממשלתיים/ חברות ממשלתיות. בין השאר, בוצעו משימות לטובת חברת חוצה ישראל, משרד הבריאות, המרכז הרפואי זיו בצפת, נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה, חברת נמלי ישראל, נתיבי הגז הטבעי לישראל. הודגמו יכולות לסריקת כבישים, חבירה עם ניידות חילוץ, סיורי אבטחה, מדידות פוטוגרמטריות. רוב הטיסות בוצעו תחת שיבושי GNSS קשים.
ב-14–17 ביולי 2024 בוצעו טיסות, בין השאר, לניטור כבישים עבור חברת נתיבי איילון, טיסות לטובת משרד החקלאות באזור יהודה ושומרון, טיסות באשקלון ולטובת אבטחה עבור כיתות כוננות של יישובי עוטף עזה ובכללם גברעם, טיסות לטובת רכבת ישראל במגוון תרחישים. במהלך מופע הטיסות הודגמו טיסות עם פלטפורמת "תרנגול" של חברת רובוטיכאן, טיסות עם דגמים חדשים של החברות "דאונווינד" ורחפנים מתוצרת "ספיד בירד אארו" בהפעלת חברת קנדו. חברת אלסייט הדגימה יישומון (אפליקציה) שממפה את איכות הקליטה הסלולרית – על ידי איסוף נתונים מהמקמ"שים שכבר נמצאים מראש ברחפנים השונים.
ב 7 בספטמבר 2024 הופעל לראשונה "מרחב כטב"ם ורבי להב" (USPACE), מעל אזור צומת קפלן בתל אביב. ההפעלה אפשרה ניטור טיסות של משטרת ישראל, גופים מסחריים ואנשים פרטיים, במקביל ועל פי האסדרה המחייבת (רגולציה). בסה"כ, נרשמו להפעלה באותו ליל שבת 18 רחפנים שונים, ההפעלה בזמן אמיתי, כללה עד 9 רחפנים בו זמנית. בנוסף, ייתכן שהופעלו רחפנים, נוספים שלא נרשמו והופעלו בצורה לא חוקית. ההפעלה בוצעה ע"פ "עלון ייעוץ" רשמי של רשות התעופה האזרחית והיא כללה הפעלת סגירה כך שכל מי שנרשם יכול לטוס בה, בתנאי שהוא מפעיל "זיהוי אלקטרוני מרחוק" ואילו לכלים אחרים – אסור לפעול במרחב שהוגדר. המרחב המסוים הופעל מעל כבישים ראשיים (דרך בגין ונתיבי איילון), בסביבה של בתים רבי קומות ו"מעל/ לצד" עשרות אלפי מפגינים, שהפגינו באותה שעה בהקשר למלחמת "חרבות ברזל" והחטופים שבעזה. מפעיל ה USSP הייתה חברת היילנדר, במסגרת קול קורא של הרשות לחדשנות וע"פ בקשת המשטרה.
ב-22–26 בספטמבר 2024 בוצעו טיסות שכללו ביצוע טיסות אבטחה ומיפוי לטובת היישובים בעוטף עזה ובכללם זיקים, גברעם, שדרות, נתיבות, גבים, עין הבשור, הדגמות לטובת ילדי בית ספר ביד מרדכי ושינוע מטענים כבדים בנתיבות. מרכז השליטה היה ממוקם ביחידה ללימודי חוץ באשקלון. הטיסות בוצעו תוך כדי מלחמת חרבות ברזל – לאחר שהזירה המרכזית הפכה לזירה הצפונית, רבים ממשתתפי המיזם נמצאים במילואים וחלקם סופגים רקטות על היישובים בהם הם גרים, בצפון הארץ.
במהלך אוקטובר 2024, תוכנן מודל משותף עם גורמי מדינה נוספים ועל רקע חוסר מוכנות טכנולוגית ומצב המלחמה הוחלט לבטל את מופע אוקטובר.
במהלך נובמבר 2024 בוצע מופע סימולציות לבחינת נושא ה CIS-Common Information Service.
ב-15–19 בדצמבר 2024 בוצעו טיסות לבחינת היכולת לתמוך במירב מרחבי טיסה מאותו מרכז שליטה, לבחינה והדגמה של "רחפן בקופסה" בשליטה מרחוק ולבדיקת Commom Informauon Service – CIS כהגדרתו בתקנה 664 של האיחוד האירופאי (באמצעות EASA). בוצעו טיסות בירוחם, תל אביב, באר שבע, יבנה, ראשון לציון, מודיעין-מכבים-רעות, בנימינה, פרדס חנה, הוד השרון, חריש, מפעלי ים המלח, קיסריה, אשדוד – בהשתתפות העיריות, חברות הפועלות במסגרת מיזם הרחפנים הלאומי, חברות מסחריות ואנשים פרטיים. המופע התקיים לאחר תחילת הסכם הפסקת האש בין ישראל ללבנון (חזבאללה) ולאחר נפילת משטר אסאד בסוריה. זה היה המופע הראשון מזה למעלה משנה שבמהלכו כמעט ולא היו שיבושי GNSS ורוב אנשי המיזם לא שירתו במילואים.
ב-19–23 בינואר 2025 בוצע מופע טיסות 25 של קול קורא 6190. במיזם השתתפו החברות: ATI, Airwayz, Cando, Downwind, Highlinder, Flytech, סנטריקס, קרונוס, Robotican. בוצעו טיסות בירוחם, תל אביב, באר שבע, יבנה, ראשון לציון, מודיעין-מכבים-רעות, בנימינה, פרדס חנה, הוד השרון, פתח תקווה, מפעלי ים המלח, קיסריה, אשדוד. בוצעו טיסות BVLOS לטווחים של עד 4 ק"מ, הדגמות של "רחפן בקופסה", הדגמת שינוע משלוחים במודיעין, טיסות חוזי ולראשונה, הרצאה והתנסות בהטסה לתלמידי תיכון בפתח תקווה. כמו כן בוצעה טיסת מסוק למיפוי מעטפות קליטה של RID/ ADSB ותרגול גישות לוורטיפורט בירוחם (מדמה טיסות eVTOL/ אביטול/ מטור).
ב-17-19 לפברואר 2025 בוצע מופע 26 של קול קורא 6190. רוב המופע עסק בסימולציות שנועדו לבחון את מרכיב ה CIS. בוצעו, בנוסף, טיסות בפתח תקווה, מודיעין, כפר סבא, ובשטח מפעל אינטל בקרית גת. פקחי אגף סל"ע של עיריית תל אביב הפעילו טיסות לבדיקת היתכנות לאיתור וניטור תנים בשטח עיריית תל אביב, כאשר הטיסות מנוטרות מהמשמ"ר, באמצעות USSP שניזון מרכיבי RID.