stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רוריק
סברות באשר למוצאו

קיימת אי-בהירות לגבי מוצאו של רוריק. בהתאם לכרוניקה הרוסית הראשונה רוריק יסד ישוב באזור לדוגה. חפירות ארכאולוגיות שבוצעו במאה ה-20 מראות שישוב זה היה קיים כבר במחצית המאה ה-8 ומיושב על ידי תושבים ממוצא שוודי.
נכון להיום קיימות שתי תאוריות עיקריות לגבי מוצאו. האחת מדברת על מוצאו הסקנדינבי והשנייה על מוצאו הסלבי, ייתכן משבטים סלביים שגרו באותה תקופה באזור מקלנבורג. בנוסף לכך, ישנם היסטוריונים הטוענים כי הוא דמות מיתולוגית בלבד[דרוש מקור].
תאוריה ראשונה: מוצא סקנדינבי . בכרוניקה רוסית הוא מכונה ורנג - שם זה שייך ליוצאי סקנדינביה ולכן הוא וכל אנשיו סקנדינבים. השם Roðrekr מהווה גרסה של שמות «Roð» (ג'ינגי כמו תור) או «rekr» (שליט). בכרוניקות של ימי הביניים, שם זה בדרך כלל מופשט ל-Rorik.
רוריק מיוטלנד - לפי חלק מההיסטוריונים מדובר בקרוב משפחת מלך דנמרק. בשנת 826 הוא קיבל מלואי החסיד מלך הפרנקים, שטחים באזור פריסלנד. אין שום עדויות על כך שהוא היה מעורב במסעות כיבושים לרוסיה, יחד עם זאת קיימות עדויות לינגוויסטיות שמקשרות את השם אזור ווירגה בפריסלנד עם השם ורנגים.
אייריק משוודיה - היה שליט של אופסלה בשוודיה. בהתאם לעדויות בכרוניקות איסלנדיות, בשנת 1018, במהלך דיון באופסלה הוזכר אייריק אמודרסון שעשה כיבושים ברוסיה ונפטר בשנת 882.
תאוריה שנייה: מוצא סלאבי מערבי . בהתאם לתאוריה זו השם "ורנגים" קשור לעם סלבי "וארגי" שהתגורר באזור פרוסיה.
מוצא מקלנבורגי - בעדויות שנאספו בצפון גרמניה, במאה ה-8 השבט הסלבי (תושבים המקוריים של האזור) היה נשלט על ידי מלך גודלב והיו לו 3 בנים - רוריק, סיבאר וטרובאר. הם הלכו למזרח והגיעו לרוסיה בה זכו לתהילה צבאית. שני אחים נפטרו ללא צאצאים ורוריק נהפך להיות השליט הבלעדי. בהתאם לעדויות היסטוריונים גרמנים מהמאה ה-18, האחים נסעו לנובגורוד בשנת 840. יחד עם זאת, קיימת אי-התאמה בשנים שמביאה לכך, שלפי תאוריה זו, בנו של רוריק איגור נולד כאשר רוריק היה בן 70 - הדבר אפשרי אך סבירותו נמוכה.רוריק על האנדרטה המילניום של רוסיה
כרוניקת איואכים - כרוניקת מנובגורוד שלא שרדה עד היום, אך שימשה את ההיסטוריון הרוסי מהמאה ה-18. בהתאם לכרוניקה זו, רוריק היה בן של נסיך ורנגי מפינלנד ואישה ממשפחת נסיך נובגורוד גוסטומיסל. בסוף ימי חייו, כאשר כל יתר בניו של גוסטומיסל נהרגו, הוא ביקש שרוריק יהיה היורש שלו.
לגבי אחיו של רוריק, קיימת תאוריה שהם לא היו קיימים כלל. חלק מהיסטוריונים סבורים כי סינאוס הוא למעשה "משפחה" (sine hus בשוודית) וטרובור הוא "צוות נאמן" (thru varing בשוודית). כלומר, הכוונה הייתה שרוריק בא לנובגורוד עם המשפחה (שכללה גם אולג מנובגורוד) וצוות נאמן של לוחמים.
קלמנט טרנובסקי

המטרופוליט קלמנט טרנובסקי (בבולגרית: Климент Търновски;‏ 1840, שומן, האימפריה העות'מאנית – 23 ביולי 1901, סופיה, נסיכות בולגריה), היה סופר, איש דת ופוליטיקאי בולגרי, אשר כיהן פעמיים כראש ממשלת בולגריה וייסד את האקדמיה הבולגרית למדעים.
ראשית חייו

טרנובסקי נולד בעיר שומן בשם וסיל ניקולוב דרומב (בבולגרית:Васил Николов Друмев), למשפחת אומנים. ב-1858 יצא דרומב ללימודים באודסה ועם שובו לבולגריה הצטרף לתנועת המחתרת הבולגרית שפעלה נגד השלטון העות'מאני בבולגריה. ב-1860 פרסם סיפור קצר ראשון מפרי עטו בשם "משפחה לא מאושרת", אשר תורגם בהמשך גם לרוסית. ב-1862 נאלץ להגר לאימפריה הרוסית בשל פעילותו המחתרתית, שם למד בסמינר לכמרים בקייב. ב-1864 פרסם נובלה בשם "הסטודנט ומטיביו".
ב-1869 עבר לבראילה וכיהן ככומר בכנסייה מקומית. בהמשך מונה לסגן הבישוף בעיר טולצ'אה. לאחר המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) והקמת הנסיכות הבולגרית שב למדינה, ב-1884 מונה לבישוף העיר וליקו טרנובו וזכה לשם המטרופוליט קלמנט טרנובסקי. טרנובסקי בחר להשתלב גם במערכת הפוליטית הצעירה בנסיכות ונודע כתומך נלהב במדיניותה של האימפריה הרוסית ובחיזוק מעמדה בבולגריה. ב-1885 מונה לנשיא ארגון הצלב האדום הבולגרי.
הקריירה הפוליטית

ב-1879 נבחר טרנובסקי לאספה הלאומית הבולגרית. לאחר נפילת ממשלתו של טודור בורמוב נאות טרנובסקי לבקשתו של אלכסנדר בטנברג, נסיך בולגריה לכהן כראש ממשלת הנסיכות עד לפתרון המשבר הפוליטי. ממשלתו המשיכה בקווי מדיניותו של בורמוב ובאפריל 1880 מונה דראגן צאנקוב לתפקיד. באוגוסט 1886 לאחר הדחת הנסיך בטנברג במהלך הפיכה צבאית כיהן טרנובסקי לתקופה קצרה כראש ממשלת הנסיכות בפעם השנייה. בהמשך, נודע טרנובסקי כאחד ממתנגדיו החריפים של סטפן סטאמבולוב בשל עמדותיו האנטי רוסיות והתנגד גם למינויו של פרדיננד הראשון, מלך בולגריה בשל עמדותיו הפרו גרמניות.
שלהי הקריירה ואחריתו

טרנובסקי ותומכיו נעצרו מספר פעמים על ידי משטרת הביטחון הבולגרית בחשד לחתרנות, אך שוחררו ללא העמדה לדין. ב-1893 הוגלה מסופיה למנזר רוז'ן שליד העיר מלניק וב-1894 לאחר התפטרותו של סטאמבולוב, הורשה לחזור לבירה, ייסד ועמד בראש האקדמיה הבולגרית למדעים. בתקופה זו חלה התקרבות ביחסי טרנובסקי והנסיך פרדיננד הראשון וטרנובסקי אף עמד בראש משלחת בולגרית לסנקט פטרבורג שפעלה לנירמול היחסים הדיפלומטיים בין המדינות, אשר נותקו לאחר מלחמת בולגריה–סרביה (1885). בעקבות מאמציו וההערכה הרבה לה זכה בקרב הממשל הרוסי, נשאו מאמצי המשלחת פרי ובנובמבר 1896 חודשו היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות. ב-1898 פרש מכהונת ראש האקדמיה הבולגרית למדעים. קלמנט טרנובסקי הלך לעולמו בסופיה ב-1901 והוא בן 61 שנים.
קשת איים

בסגול: שקע אוקייני בקשת האיים האנטילים
קשת איים היא ארכיפלג של איים געשיים הנוצרים עקב תנועת לוחות טקטוניים, כאשר לוח אוקייני אחד חודר אל מתחת ללוח אוקייני אחר. סלעי הלוח האוקייני החודר ניתכים והופכים למאגמה, הפורצת דרך סדקים בקרום כדור הארץ ויוצרת הרי געש. הרי געש אלה מתפתחים על קרקעית הים, וגדלים לארכיפלג של איים געשיים. צדה הקמור של הקשת פונה לאוקיינוס, ובמקום חדירת הלוח האוקייני נמצא שקע אוקייני. קשתות איים הן מוקד לפעילות געשית וסייסמולוגית נרחבת.
היווצרות

בקרום האוקייני מתרחשת התפשטות קרקעית הים באמצעות מרכזי התפשטות: רכסים מרכז אוקייניים שבמרכזם מצוי בקע ממנו עולה מאגמה ויוצרת קרום אוקייני חדש. המאגמה עולה מהמעטפת התחתונה באמצעות זרמי הערבול, עוברת דרך אזורי חולשה בקרום ופורצת אל פני השטח. שם היא מתקררת והופכת לסלעי בזלת, היוצרים קרקעית ים חדשה ודוחקים את הקרקעית הישנה. אזור כזה, שבו יש התרחקות בין שני לוחות טקטוניים, נקרא אזור פתיחה.
שטח הפנים של כדור הארץ נותר קבוע בשל האיזון שבין בניית קרום אוקייני חדש לבין איבוד של קרום אוקייני עתיק, דבר המתרחש באזור הפחתה. במפגש בין שני לוחות אוקייניים, לוח הקרום הוותיק ("הלוח הנוחת") – שהוא קר וצפוף יותר – חודר אל מתחת לקרום הצעיר ("הלוח הרוכב"). באזור ההפחתה בין שני הלוחות נוצר שקע צר ועמוק, הנוצר עקב משיכת הקרום הרוכב על ידי הקרום הנוחת באמצעות חיכוך. מישור חיכוך זה נקרא אזור בניוף, והוא מוקדן של רעידות אדמה רבות באזור ההפחתה. כתוצאה מן החיכוך מתעקל קצה הלוח הרוכב ובולט כרכס הרים.
מתחת ללוח הרוכב גובר הלחץ ועולה הטמפרטורה, ומתרחשת התכה חלקית – ארגון מחדש של המינרלים בסלעי הלוח המופחת באמצעות התכת שטף (Flux Melting) – התכה בנוכחות נוזלים, בעיקר מים הנישאים על הלוח המופחת, המורידים את נקודת ההתכה של הסלעים. התכה זו משנה את הבזלת והופכת אותה לאקלוגיט – סלע מאפי מותמר וגס גביש. הלוח הנוחת מכיל סלעי משקע ימיים שהורבדו מעל הסלעים הגעשיים הבונים אותו. במהלך הפיכת הבזלת לאקלוגיט מאבד הלוח המופחת מים וחומרים נדיפים אחרים, הגורמים לירידת טמפרטורת ההתכה. תנאים אלה יוצרים מאגמה אנדזיטית עד בזלתית שצפיפותה נמוכה. צפיפות נמוכה זו – ביחס לצפיפות גבוהה של סלעי הליתוספירה של הלוח הרוכב – מאפשרת למאגמה לעלות ולחדור לתוכם. משם היא מתפרצת אל פני השטח תוך שהיא יוצרת הרי געש תת-ימיים, הגדלים, מתרוממים מעל פני הים ויוצרים קשת של איים געשיים. צורת הקשת נובעת מגאומטריה של לוח מעוגל המתקמט בהיכנסו מתחת למשטח מעוגל.
המקום בו מתרחש איבוד המים והחומרים הנדיפים הוא הסיבה להיווצרות קשת איים במרחק מסוים מן השקע. ההתכה החלקית מתרחשת בעומק של כ-100 ק"מ מתחת לקשת האיים. זווית החדירה של הקרום הנוחת תשפיע על הגעתו לנקודת ההתכה, וכתוצאה מכך על מיקומה של קשת האיים:
זווית נחיתה תלולה – יוצרת קשת איים הקרובה לשקע
זווית נחיתה מתונה – יוצרת קשת איים הרחוקה מהשקע
זווית נחיתה מתונה מאוד – לא יוצרת קשת איים מאחר שהקרום המופחת אינו חודר לעומק מספיק
האוקיינוס בשולי קשת האיים

קשת האיים עשויה ליצור ים שולי – חלק האוקיינוס הקרוב ליבשה. בים השולי זורמים זרמי אוקיינוס הנגרמים על ידי רוחות אוקייניות. ים עשוי להחשב כים שולי של יותר מאוקיינוס אחד, ועשויים להיות לו ימים שוליים משל עצמו.
אזור ההפחתה גורע מן הקרום האוקייני ויוצר אוקיינוס שיורי – אגן אוקייני בתהליך סגירה, המסתיים בהתקרבות יבשות ובאורוגנזה דוגמת התנגשות הלוח האירו-אסיאתי והלוח ההודי שיצרה את הרי ההימלאיה.
דוגמאות

דוגמאות קלאסיות לקשתות איים הן איי מריאנה במערב האוקיינוס השקט ואזור האנטילים הקטנים בים הקריבי, במערב האוקיינוס האטלנטי. קשתות איים נוספות:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  האיים האלאוטיים  האיים הקוריליים  יפן ואיי ריוקיו  קשת איזו-בונין-מריאנה  הפיליפינים  איי מריאנה  טונגה ואיי קרמדק  איי בונין  כרתים וההאיים הדודקאנסיים |  |  |  איי אנדמן וניקובר  איי מנטאוואי  איי סונדה  טנימבר ואיי קאי  איי שלמה  הקשת הדרום אגאית  הקשת הגעשית של האנטילים הקטנים  איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים  האיים המסקרים |
קשתות איים קדומות
האיים האינסופיים
האיים האינטרמונטנים
קשת געשית

לבד מקשתות איים מתפתחות גם קשתות יבשתיות, הנוצרות באזור הפחתה בשולי יבשת, שם חודר קרום אוקייני של לוח אחד אל מתחת לקרום יבשתי של לוח שני. היווצרותה של קשת געשית דומה להיווצרות קשת איים, בהבדל משמעותי אחד: במקום איים געשיים נוצר רכס הרים געשיים בלוח היבשתי.
דוגמאות לקשתות יבשתיות ניתן למצוא ברכסים המערביים של אמריקה:
רכס קסקייד במערב אמריקה הצפונית – הרי געש: סנט הלנס, ריינייר, הר שסטה, הר הוד, לאסן
רכס האנדים במערב אמריקה הדרומית – הרי געש: אוסורנו, ויאריקה, יאימה, לנין
קשתות משולבות

גם קשתות איים וגם קשתות געשיות עשויות להיווצר באזור הפחתה אחד, כאשר הלוח האוקייני חודר אל מתחת שני לוחות: אחד אוקייני ואחד יבשתי.
דוגמאות לקשתות משולבות:
האיים האלאוטיים – שרשרת איים געשיים בצפון האוקיינוס השקט דרומית-מערבית לאלסקה, והרכס האלאוטי בדרום אלסקה
דרומו של חצי האי קמצ'טקה וההאיים הקוריליים
הערות שוליים

↑  שלמה שובאל, צפונות כדור הארץ, האוניברסיטה הפתוחה
↑  פתיחת וסגירת אוקיינוס, על פי מחזור וילסון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562953205171  GND: 4338258-7  LCCN: sh85068490 
מבנה קשת איים
ים אוחוצק, ים שולי של האוקיינוס השקט, מעבר לקשת האיים הקוריליים
קשת האיים של יפן
הר הוד ברכס קסקייד
רוברט דאל
ביבליוגרפיה חלקית > בתרגום לעברית

"ממשלות ואופוזיציות", בתוך מדינה וחברה, כרך ב.
על הדמוקרטיה,  תרגום: שחר אליעזר-פלד, ירושלים: המכון הישראלי לדמוקרטיה, תשס"ג 2002
ביבליוגרפיה חלקית > באנגלית

Dahl, Robert A. 1950. Congress and Foreign Policy. New York: Harcourt, Brace
Dahl, Robert A.; Lindblom, Charles E. (1953). Politics, Economics, and Welfare: Planning and Politico-Economic Systems Resolved into Basic Social Process. New York: Harper and Brothers.
Dahl, Robert (2006) [1956]. A Preface to Democratic Theory. Chicago: University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-13434-5.
Dahl, Robert A. (1957). "The Concept of Power." Systems Research and Behavioral Science 2(3), 201–215.
Dahl, Robert A. (1957). "Decision-Making in a Democracy: The Supreme Court as a National Policy-Maker." Journal of Public Law 6: 279–295.
Dahl, Robert A. (1960). Social science research on business: product and potential.
Dahl, Robert A. (1961). Who Governs?: Democracy and Power in an American City.
Dahl, Robert A. (1963). Modern Political Analysis.
Dahl, Robert A. (1966). Political oppositions in Western Democracies.
Dahl, Robert A. (1968). Pluralist democracy in the United States: conflict and consent.
Dahl, Robert A. (1970). After the Revolution?: Authority in a good society.
Dahl, Robert A. (1971). Polyarchy: participation and opposition. New Haven: Yale University Press. ISBN 978-0-300-01565-2.
Dahl, Robert A.; Tufte, Edward R. (1973). Size and Democracy.
Dahl, Robert A. (1983). Dilemmas of Pluralist Democracy: Autonomy vs. Control.
Dahl, Robert A. (בדצמבר 1984). "Polyarchy, pluralism, and scale". Scandinavian Political Studies. 7 (4): 225–240. doi:10.1111/j.1467-9477.1984.tb00304.x. {{cite journal}}:  (עזרה) Full text.
Dahl, Robert A. (1985). A Preface to Economic Democracy.
Dahl, Robert A. (1985). Controlling Nuclear Weapons: Democracy versus Guardianship.
Dahl, Robert A. (1989). Democracy and Its Critics.
Dahl, Robert A. (1997). Toward Democracy - a Journey: Reflections, 1940–1997.
Dahl, Robert A. (1998). On Democracy.
Dahl, Robert A. (2002). How Democratic Is the American Constitution?.
Dahl, Robert A.; Shapiro, Ian; Cheibub, José Antonio, eds. (2003). The Democracy Sourcebook.
Dahl, Robert A. (2005). After The Gold Rush.
Dahl, Robert A. (2005). What Political Institutions Does Large-Scale Democracy Require?. Political Science Quarterly 120:2, pp. 187–197.
לקריאה נוספת

ס. רייט מילס, "מבנה העוצמה בחברה האמריקאית", בתוך מדינה וחברה, כרך א.
קולביין סיגת'ורסון

קולביין סיגת'ורסון (באיסלנדית: Kolbeinn Sigþórsson; נהגה: [ˈkʰɔlpei̯tn̥ ˈsɪxθou̯r̥sɔn] ; נולד ב-14 במרץ 1990) הוא כדורגלן איסלנדי המשחק בעמדת החלוץ.
קריירת מועדונים

סיגת'ורסון החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של ויקינגור, במרץ 2006 עבר למחלקת הנוער של HK. באותה עונה לקבוצה הבוגרת כאשר הוא רק בן 16, ועד לסיום העונה הוא שיחק 5 משחקים ואף כבש שער אחד. לאחר שריאל מדריד וארסנל הביעו עניין בשחקן, במרץ 2007 הצטרף למחלקת הנוערו של א.ז. אלקמאר. ביולי 2010 עלה לקבוצה הבוגרת. ב-5 באוגוסט 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת מוקדמות הליגה האירופית נגד גטבורג. ב-29 באוגוסט 2010 הבקיע את שער הבכורה שלו נגד אקסלסיור רוטרדם. ב-29 בינואר 2011 הבקיע חמישייה בניצחון 1–6 נגד פנלו.
יכולתו הגבוהה של השחקן עוררה את תשומת לבם של מועדונים כמו בורוסיה דורטמונד וניוקאסל יונייטד, אך בסופו של דבר ב-4 ביולי 2011 חתם באייאקס אמסטרדם תמורת 4.5 מיליון אירו. ב-30 ביולי 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בהפסד 1–2 נגד טוונטה אנסחדה במסגרת מגן יוהאן קרויף. ב-14 באוגוסט 2011, סיגת'ורסון הבקיע את שער הליגה הראשון בניצחון 1–5 נגד הירנביין. באוקטובר 2011 שבר את הקרסול וסיים את העונה. אך כבר ב-12 במרץ 2012, חזר לאימונים. ב-1 באפריל 2012 חזר לשחק ואף כבש את השער האחרון בניצחון 0–6 נגד הראקלס אלמלו.
ב-29 ביוני 2015 חתם בנאנט הצרפתית עבור 3 מיליון יורו. ב-30 באוגוסט 2016 הושאל לגלאטסראיי הטורקית. ב-31 במרץ 2019 חתם בא.י.ק סולנה השוודית לשלוש עונות.
קריירה בינלאומית

בצעירותו שיחק סיגת'ורסון בנבחרות הצעירות של איסלנד והשתתף עם הנבחרת הצעירה באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2011 ואף נכלל בנבחרת הטורניר. ב-21 במרץ 2010 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בניצחון 0–2 נגד איי פארו, ואף כבש את השער השני במשחק. ב-7 בספטמבר 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת תחרותית במוקדמות יורו 2012 בהפסד 0–1 נגד דנמרק. ב-6 בספטמבר 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו במסגרת תחרותית בניצחון 0–1 נגד קפריסין. ב-6 בפברואר 2013 עלה כקפטן הנבחרת למשחק הידידות נגד רוסיה.
קריירה בינלאומית > יורו 2016

במשחק הפתיחה של מוקדמות יורו 2016 כבש סיגת'ורסון את אחד משלושת שעריה של נבחרת איסלנד נגד טורקיה, משחק שהסתיים בניצחון 0–3 ברייקיאוויק. ב-12 ביוני 2015 הוא כבש את שער הניצחון של איסלנד בדקה ה-76 במשחק שבו ניצחה את צ'כיה 2-1, ניצחון שהעניק לה יתרון 2 נקודות בראש בית א'.
סיגת'ורסון זומן לסגל הנבחרת האיסלנדית לקראת יורו 2016. ב-27 ביוני 2016 כבש סיגת'ורסון את שערה השני של איסלנד נגד אנגליה בשלב שמינית הגמר באצטדיון אליאנץ ריביירה, שער שבסופו של המשחק העניק לאיסלנד את ניצחונה 1–2 נגד האנגלים והעלה אותה לשלב רבע הגמר, לראשונה בתולדותיה.
קריירה בינלאומית > טבלת כיבושי השערים בנבחרת

| מס>  | תאריך | אצטדיון | הופעה | יריבה | מצב השערים | תוצאה | מסגרת טורניר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 21 במרץ 2010 | שארין, קואופווגיר, איסלנד | 1 |  איי פארו | 2–0 | 2–0 | משחק ידידות |
| 2 | 29 במאי 2010 | האצטדיון האולימפי, רייקיאוויק, איסלנד | 3 |  אנדורה | 4–0 | 4–0 | משחק ידידות |
| 3 | 17 בנובמבר 2010 | אצטדיון בלומפילד, תל אביב, ישראל | 5 |  ישראל | 2–3 | 2–3 | משחק ידידות |
| 4 | 6 בספטמבר 2011 | האצטדיון האולימפי, רייקיאוויק, איסלנד | 8 |  קפריסין | 1–0 | 1–0 | מוקדמות יורו 2012 בית ח' |
| 5 | 27 במאי 2012 | סטאד דו אנאט, ואלנסיין, צרפת | 9 |  צרפת | 2–0 | 2–3 | משחק ידידות |
| 6 | 30 במאי 2012 | גמלה אולבי, גטבורג, שוודיה | 10 |  שוודיה | 1–2 | 2–3 | משחק ידידות |
| 7 | 15 באוגוסט 2012 | האצטדיון האולימפי, רייקיאוויק, איסלנד | 11 |  איי פארו | 1–0 | 2–0 | משחק ידידות |
| 8 | 15 באוגוסט 2012 | האצטדיון האולימפי, רייקיאוויק, איסלנד | 11 |  איי פארו | 2–0 | 2–0 | משחק ידידות |
| 9 | 14 באוגוסט 2013 | האצטדיון האולימפי, רייקיאוויק, איסלנד | 15 |  איי פארו | 1–0 | 1–0 | משחק ידידות |
| 10 | 6 בספטמבר 2013 | סטאד דה סוויס ונקדורף, ברן, שווייץ | 16 |  שווייץ | 2–4 | 4–4 | מוקדמות מונדיאל 2014 בית ה' |
| 11 | 10 בספטמבר 2013 | האצטדיון האולימפי, רייקיאוויק, איסלנד | 17 |  אלבניה | 2–1 | 2–1 | מוקדמות מונדיאל 2014 בית ה' |
| 12 | 11 באוקטובר 2013 | האצטדיון האולימפי, רייקיאוויק, איסלנד | 18 |  קפריסין | 1–0 | 2–0 | מוקדמות מונדיאל 2014 בית ה' |
| 13 | 15 באוקטובר 2013 | אצטדיון אולוול, אוסלו, נורווגיה | 19 |  נורווגיה | 1–0 | 1–1 | מוקדמות מונדיאל 2014 בית ה' |
| 14 | 30 במאי 2014 | אצטדיון טיבולי נוי, אינסברוק, אוסטריה | 22 |  אוסטריה | 1–1 | 1–1 | משחק ידידות |
| 15 | 4 ביוני 2014 | האצטדיון האולימפי, רייקיאוויק, איסלנד | 23 |  אסטוניה | 1–0 | 1–0 | משחק ידידות |
| 16 | 9 בספטמבר 2014 | האצטדיון האולימפי, רייקיאוויק, איסלנד | 24 |  טורקיה | 3–0 | 3–0 | מוקדמות יורו 2016 בית א' |
| 17 | 12 ביוני 2015 | האצטדיון האולימפי, רייקיאוויק, איסלנד | 29 |  צ'כיה | 2–1 | 2–1 | מוקדמות יורו 2016 בית א' |
| 18 | 10 באוקטובר 2015 | האצטדיון האולימפי, רייקיאוויק, איסלנד | 32 |  לטביה | 1–0 | 2–2 | מוקדמות יורו 2016 בית א' |
| 19 | 29 במרץ 2016 | אצטדיון קאראיסקאקיס, פיראוס, יוון | 37 |  יוון | 3–2 | 3–2 | משחק ידידות |
| 20 | 6 ביוני 2016 | האצטדיון האולימפי, רייקיאוויק, איסלנד | 39 |  ליכטנשטיין | 1–0 | 4–0 | משחק ידידות |
| 21 | 27 ביוני 2016 | אליאנץ ריביירה, ניס, צרפת | 43 |  אנגליה | 2–1 | 2–1 | יורו 2016 |
| 22 | 3 ביולי 2016 | סטאד דה פרנס, סן-דני, צרפת | 44 |  צרפת | 4–1 | 5–2 | יורו 2016 |
| 23 | 19 בנובמבר 2018 | קהרווגסטדיון, אופן, בלגיה | 48 |  קטר | 2–1 | 2–2 | משחק ידידות |
| 24 | 7 בספטמבר 2019 | האצטדיון האולימפי, רייקיאוויק, איסלנד | 51 |  מולדובה | 1–0 | 3–0 | מוקדמות יורו 2020 |
| 25 | 10 בספטמבר 2019 | אלבסן ארנה, אלבסן, אלבניה | 52 |  אלבניה | 2–2 | 2–4 | מוקדמות יורו 2020 |
| 26 | 14 באוקטובר 2019 | האצטדיון האולימפי, רייקיאוויק, איסלנד | 54 |  אנדורה | 2–0 | 2–0 | מוקדמות יורו 2020 |
סטטיסטיקה > מועדונים

נכון ל-11 באפריל 2015
| מועדון> עונה | מועדון | מועדון> ליגה | ליגה> משחקים | ליגה> שערים | גביע> משחקים | גביע> שערים | יבשתי> משחקים | יבשתי> שערים | אחר> משחקים | אחר> שערים | סה"כ> משחקים | סה"כ> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| איסלנד | איסלנד | איסלנד | ליגה | ליגה | גביע | גביע | אירופה | אירופה | אחר | אחר | סה"כ | סה"כ |
| 2006 | HK | ליגת העל האיסלנדית | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 1 |
| הולנד | הולנד | הולנד | ליגה | ליגה | גביע | גביע | אירופה | אירופה | אחר | אחר | סה"כ | סה"כ |
| 2010/2011 | א.ז. אלקמאר | ליגת העל ההולנדית | 32 | 15 | 2 | 0 | 9 | 3 | 0 | 0 | 43 | 18 |
| 2011/2012 | אייאקס אמסטרדם | ליגת העל ההולנדית | 14 | 7 | 0 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | 17 | 7 |
| 2012/2013 | אייאקס אמסטרדם | ליגת העל ההולנדית | 15 | 7 | 2 | 2 | 2 | 0 | 1 | 0 | 20 | 9 |
| 2013/2014 | אייאקס אמסטרדם | ליגת העל ההולנדית | 30 | 10 | 4 | 1 | 7 | 0 | 1 | 1 | 42 | 12 |
| 2014/2015 | אייאקס אמסטרדם | ליגת העל ההולנדית | 21 | 7 | 0 | 0 | 4 | 0 | 1 | 0 | 26 | 7 |
| סה"כ | איסלנד | איסלנד | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 1 |
| סה"כ | הולנד | הולנד | 91 | 39 | 8 | 3 | 20 | 3 | 3 | 1 | 122 | 46 |
| סה"כ בקריירה | סה"כ בקריירה | סה"כ בקריירה | 96 | 40 | 8 | 3 | 20 | 3 | 3 | 1 | 127 | 47 |
סטטיסטיקה > נבחרת

| איסלנד> שנה | איסלנד> משחקים | איסלנד> שערים | איסלנד>  |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 5 | 3 |  |
| 2011 | 3 | 1 |  |
| 2012 | 3 | 4 |  |
| 2013 | 9 | 5 |  |
| 2014 | 7 | 3 |  |
| 2015 | 2 | 1 |  |
| סה"כ | 29 | 17 |  |
הערות שוליים

↑  יורו 2016: איסלנד הדהימה עם 1:2 על אנגליה ועלתה לרבע הגמר, באתר וואלה, 27 ביוני 2016
↑  מעודכן ל-29 ביוני 2016
| נבחרת איסלנד – יורו 2016 |
| --- | --- | --- |
|  1 האלדורסון •  2 סייוורסון •  3 הייקסון •  4 הרמנסון •  5 אינגסון •  6 ר. סיגורדסון •  7 גודמונדסון •  8 ביארנסון •  9 סיגת'ורסון •  10 ג. סיגורדסון •   11 פינבוגאסון •  12 כריסטינסון • 13 יונסון •  14 אאורנסון • 15 בדוורסון • 16 סיגוריונסון • 17 גונארסון • 18 ביארנסון • 19 מגנוסון • 20 הלפרדסון • 21 טרוסטאסון • 22 גודיונסן • 23 סקולאסון • מאמן: לאגרבק & האלגרימסון |  1 האלדורסון •  2 סייוורסון •  3 הייקסון •  4 הרמנסון •  5 אינגסון •  6 ר. סיגורדסון •  7 גודמונדסון •  8 ביארנסון •  9 סיגת'ורסון •  10 ג. סיגורדסון •   11 פינבוגאסון •  12 כריסטינסון • 13 יונסון •  14 אאורנסון • 15 בדוורסון • 16 סיגוריונסון • 17 גונארסון • 18 ביארנסון • 19 מגנוסון • 20 הלפרדסון • 21 טרוסטאסון • 22 גודיונסן • 23 סקולאסון • מאמן: לאגרבק & האלגרימסון | איסלנד |
קונדואיט

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברת הזנק
 מייסדים:  דרור ארז, גבי בילצ'יק ורונן שילה
 תקופת הפעילות:  2005–הווה (כ־19 שנים)
 מיקום המטה:  ניו יורק 
 משרד ראשי:  נס ציונה
 ענפי תעשייה:  אינטרנט
 מוצרים עיקריים:  סרגל כלים
 עובדים:  300
  
 www.conduit.com
 
רונן שילה, ממייסדי החברה
קונדואיט (באנגלית: Conduit) הייתה חברת טכנולוגיה ישראלית שפיתחה סרגלי כלים מותאמים אישית הניתנים להתאמה לאתר אינטרנט או כאפליקציה לסמארטפון. הסרגל הותקן במחשב ובדפדפן על פי רוב ללא ידיעתו של המשתמש, דרך הורדות של תוכנות מאתרי תוכן (על פי רוב זדוניים כדוגמת Cnet download, Softpedia, Softonic ועוד), ונחשב לחוטף דפדפן(אנ') (browser hijacker) שהוא סוג של תוכנה זדונית (malware) וכקשה להסרה. מטה קונדואיט היה ממוקם בפארק המדע קריית ויצמן שבנס ציונה, ומשרדים נוספים היו ממוקמים בפוסטר סיטי, קליפורניה.
עיקר הפעילות של החברה מוזג עם חברת פריון נטוורק בסוף 2013. הפעילות שנותרה מקונדואיט לאחר המיזוג המשיכה לפעול תחת השם קומו (Como), אך צוצמצה בהדרגה עד שנת 2019. ב-2020 עברה פעילות זאת לחברה חדשה.
היסטוריה

החברה הוקמה בשנת 2005 על ידי דרור ארז, גבי בילצ'יק, ורונן שילה, ששימש כמנכ"ל. הפלטפורמה שפיתחה אפשרה לספקי תוכן לייצר סרגל כלים לדפדפן עבור גלישה במחשב ובמובייל, ולשלב בו כלים נוספים ותוכן דוגמת חדשות, דיווחי מזג אוויר, ספורט וכו'. בניית הסרגל הייתה ללא תשלום, אך החברה הרוויחה ממודל של חלוקת רווחים על כל הכנסה שנוצרת באמצעות הסרגל (בעיקר הכנסות מפרסום באינטרנט). מקור הכנסות נוסף היה הסכם שחתמה עם חברת גוגל להפניית גולשים למנוע החיפוש שלה תמורת תשלום. בין המותגים שאימצו את הפתרונות של קונדואיט היו: גרופון, ליגת הבייסבול האמריקאית, פוקס ניוז, ערוץ מזג האוויר, מאקו, וואלה ועוד.
קרן הון הסיכון יוזמה השקיעה בחברה עם הקמתה 1.5 מיליון דולר והחזיקה 8.5% ממניותיה קרן בנצ'מרק קפיטל השקיעה בחברה 8.5 מיליון דולר ב-2008 וחזיקה ב-17.5% מהמניות. בשלב זה שלושת היזמים, החזיקו בכ-40% ממניות החברה, יו"ר החברה, זאק רינת, החזיק ב-12.5% ממניות החברה ו-22% ממניות החברה היו מוחזקים על ידי עובדיה. לפי רשם החברות רשמה קונדואיט הכנסות של 18 מיליון דולר ב-2008, וב-2009 ההכנסות היה מעל 100 מיליון דולר והחברה הייתה רווחית.
בדצמבר 2010 חתמה החברה על הסכם לשיתוף פעולה עם חברת מיקרוסופט, במסגרתו החליף מנוע החיפוש הבינג את גוגל בסרגל הכלים. שיתוף פעולה זה יצר מקור הכנסות נוסף לחברה שמיקרוסופט שילמה לקונדואיט עבור כל חיפוש שמקורו בסרגל. במאי 2011 נחשף כי קונדואיט אחראית ל-10%-11% מההקלקות על קישורים פרסומיים ב-Bing.
ב-23 במאי 2011 רכשה קונדואיט את חברת וויביה (Wibiya) הישראלית תמורת כ-45 מיליון דולר. חברה שפיתחה סרגל כלים שמאפשר לבלוגרים לשתף תכנים ברשתות חברתיות.
היסטוריה > נסיקת שווי החברה ומיזוג פעילות עם פריון

בספטמבר 2011 חילקה החברה דיבידנד של מעל ל-200 מיליון שקל למייסדים ולמשקיעים (כך שהם החזירו את השקעתם ללא מכירת מניות). החברה גם נהגה לשלם בונוס שנתי במזומן לעובדים והחליטה להעסיק ישירות את עובדי הניקיון שלה. שנה אחר כך פורסם כי החברה תחלק דיבידנד נוסף של כ-280 מיליון דולר.
ב-9 בפברואר 2012 פורסם כי חלק מהחברה יימכר בסכום המשקף לחברה שווי של כ-2.5 מיליארד דולר, וכי יש לחברה כ-260,000 ספקי תוכן שותפים וכ-250 מיליון משתמשים והיא העסיקה כ-300 עובדים.
באפריל 2012 רכש בנק ההשקעות ג'יי פי מורגן צ'ייס 7% ממניותיה של קונדואיט מקבוצת יוזמה תמורת 100 מיליון דולר, לפי שווי של כ-1.3 מיליארד דולר, מה שהפך את קונדואיט לחברת האינטרנט הישראלית הראשונה שחצתה את שווי מיליארד הדולר.
בספטמבר 2013 הכריזה קונדואיט על פיצולה של חטיבת סרגלי הכלים ומיזוגה אל חברת פריון נטוורק, חברה ציבורית שמניותיה נסחרת בנאסד"ק ובבורסת תל אביב, לפי שווי שוק של כ-840 מיליון דולר לאחר המיזוג . סכום שהיה נמוך בחצי מהערכת השווי שקיבלה החברה שנה קודם. בעקבות המיזוג נחשף שהחטיבה רשמה בשנה שהסתיימה ביוני 2013 הכנסות של 277.5 מיליון דולר ורווח נקי של 73 מיליון דולר. עסקת המיזוג בוצעה במניות בלבד שחלוקת הבעלות על החברה הממוזגת הייתה 81% לבעלי המניות של קונדואיט ו-19% לבעלי המניות של פריון. בינואר 2014 הושלמה עסקת המיזיוג.