stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נדידת עופות
שיטות לחקר הנדידה > איסוף דוגמיות שונות

בשיטה זו נאספות דוגמיות, בעיקר של עור (מקור גנטי) ונוצות, במוזיאוני טבע רבים מסביב לעולם. כך ניכרים ההבדלים בניצוי אותו מין אך באזורים גאוגרפים שונים. דרך שיטה זו, ניתן לעקוב אחר נתיב הנדידה.
שיטות לחקר הנדידה > סימון עופות

בעזרת סימון עופות, שבו העוף נתפס, מסומן ומשוחרר לטבע ללא פגע, ניתן ללמוד רבות. מאז 1920, שיטת הסימון הנפוצה היא הצמדת סרט או טבעת ממוספרים לרגל העוף. בכל שנה מבוצע תהליך הסימון על אלפי עופות נודדים ולא נודדים. בצד החיצוני של הטבעת מוטבע קוד מספרי רץ, שהוא מעין תעודת זהות, ובצד הפנימי מוטבעת כתובת המוסד המתעד את העוף המסוים. אם עוף מסומן נלכד שנית, אפשר להשוות את מקום ותאריך הלכידה למקום ולתאריך של הסימון המקורי, ומכך ללמוד על נתיב הנדידה שלו.
ישנו מידע רב שניתן להסיק משיטה זו בנוסף לנתיב הנדידה, אם עוקבים אחר עוף מסוים: מהם המועדים שבהם הוא מגיע לאתרי הנדידה והמועדים שבהם הוא עוזב אותם, מהו זמן שהייתו על הארץ למטרות התאוששות ולקיטת מזון, האם יש קשר בין מזג האוויר למועדי ההגעה והעזיבה, מהם היקפי הנדידה של מינים שונים, ומהי מידת הסדירות של הפרט בבחירת היעדים. השיטה מסייעת לתיעוד אוכלוסיות עופות מסוימים, לרוב כאלה שבסכנת הכחדה, על ידי בדיקת שיעורי ההישרדות שלהם. למינים מסוימים אמצעי הטבעה ייחודיים, צבעים ושיטות סימון בולטות, שבזכותם תיעוד הפריטים יכול להיעשות, אפילו מבלי שיהיה צורך לתפסם בשנית.
למרות הכל, בשיטה זו מספר חסרונות: כדי ללמוד על פרט מסוים עליו להיתפס בשנית בדרך-כלל, ובכל לכידה יש חשש לפגיעה בעוף. עופות ניצודים כאווזים וברווזים הם בעלי התיעוד הגבוה ביותר, כ-12% מכלל האוכלוסייה, אף על פי שמעופות אלה נשארות בדרך-כלל רק הטבעות. אצל עופות לא-ניצודים, אחוז התיעוד עומד על 1% מכלל האוכלוסייה. בשיטה זו קיימת בעיה מובנית: ייתכן שהיא מלמדת יותר על תפוצת העופות והאורניתולוגים במדינות המפותחות מאשר על תפוצת העופות הנודדים בעולם כולו, וזאת בשל המשאבים הרבים וכוח האדם אשר שיטת תיעוד זו דורשת.
שיטות לחקר הנדידה > מעקב בעזרת משדרי רדיו

בשיטה זו מוצמד משדר רדיו קטן (השוקל פחות מ-2.5 גרם) לגוף העוף. משדר זה שולח אותות בפרקי-זמן קבועים. בעזרת מקלט רדיו המחובר לרכב או לכלי תעופה ניתן לעקוב אחר האותות ממרחק בטוח ולשרטט את נתיב הנדידה. חסרונות השיטה הם במציאת מקלטים שלא יפריעו לתנועת עופות קטנים ביותר, ובשימוש בכלי תחבורה שיהיה בקרבת המשדר אך לא יפריע להתנהגות העוף. טכנולוגיה זו פותחה רבות מאז השימוש הראשון בשנות ה-60, והיום הלוויינים מחליפים את המקלטים הישנים. אולם, יש להתייחס לשיטה זו בהסתייגות, מאחר שאחוזי ההישרדות של עופות משדרים הם קטנים ביותר.[דרוש מקור]
שיטות לחקר הנדידה > מעקב בעזרת מכ"ם

המכ"ם פותח במטרה לעקוב אחר כלי תעופה בצורה יעילה וממוחשבת. אך כבר בתחילת השימוש, במלחמת העולם השנייה, דווחו הופעות של להקות עופות על גבי מסכי המכ"ם. עובדה זו התגלתה למדענים חוקרי נדידה, ושיטה זו, הנותנת מעקב אמין אחר נדידת יום ולילה, החלה להתפתח כבר בתום המלחמה.
שלושה סוגי מכ"ם מסייעים במעקב אחר נדידת העופות:
מכ"ם מעקב, דומה לזה הנמצא במגדלי פיקוח, מראה כיוון ומיקום של תנועת עופות מרובים.
מכ"ם ה"ננעל" על מטרה ומתחקה אחר פרט אחד בלהקה.
מכ"ם דופלר הדומה לאקדחי המהירות שבשימוש משטרת התנועה.
השימוש בראדאר פתח שלב חדש בחקר הנדידה. הוא הוסיף מידע חדש על נדידת לילה וכן על נתיבי נדידה מעל אוקיינוסים וימות, שעליהם לא היה תיעוד כלל, מאחר שעד כה התבסס המידע על תיעוד קרקעי בלבד.
מחקר להשפעת משבר האקלים

מחקר ישראלי, שפורסם ב-2021, ב-Scientific Reports, בחן את השפעת שינוי האקלים על הציפורים הנודדות, ומצא שיש סכנה ממשית להכחדת מינים שונים, כי בעשורים האחרונים, עקב שינויי האקלים, הולך ומשתבש תזמון הגעת הציפורים ליעדן בעונת הקינון, כאשר זמן זה הוא קריטי לשרידות ולהצלחת רביית הציפורים.
בתרבות

בתנ"ך מוזכרת הנדידה העונתית במספר אופנים: "המבינתך יאבר נץ, יפרש כנפו לתימן" (איוב, ל"ט, כ"ו), "גם חסידה בשמיים ידעה מועדיה ותור וסיס ועגור שמרו את עת בואנה" (ירמיהו, ח', ז'). נתיב הנדידה של השליו, ממערב אסיה לאפריקה, עובר במדבר סיני, והוא שהציל את בני ישראל מרעב בעת נדודיהם.
ראו גם

פרינצסה
מרכז צפרות
יום נדידת הציפורים
לקריאה נוספת

יורם יום-טוב ועוזי פז, רוחות מנשבות, ציפורים נודדות; נדידת ציפורים בארץ ובעולם, הוצאת מאגנס, 2023
ענבל שקלר, ג'קי סמולינסקי, דיויד טרופין, ג'ף בולר וניר ספיר, היכן עוצרות הציפורים הנודדות בישראל – אפיון ובחינת הגורמים המשפיעים על בחירת בית גידול בין שני מחסומים אקולוגיים גדולים, באתר "אקולוגיה וסביבה", 11 ביולי 2023
הערות שוליים

↑  הידעת? חסידה שבגופה נעוץ חץ פתרה את תעלומת נדידת העופות, באתר מדע גדול, בקטנה
↑  מפה של מסלולי נדידה
↑  לבנון: ציידים הורגים אלפי ציפורים בשמורות טבע, באתר ynet, 23 בדצמבר 2008
↑  Protection of Migratory Game and Insectivorous Birds (דוגמה)
↑  Bats' Conquest of a Formidable Foraging Niche: The Myriads of Nocturnally Migrating Songbirds, PLoS ONE, 2007
1 2  Newton, I. (2008). The Migration Ecology of Birds. Elselvier.
↑  Leapfrog migration in North American shorebirds, Boland, J. M., "The Condor", vol 92 p. 284–290, 1990 (PDF)
↑  Energy savings in formation flight of Pink-footed Geese, Cutts, C. J. & J R Speakman, "J. Exp. Biol.", vol 189 p.251–261, 1994 (PDF)
↑  הציפורים הנודדות, על שום מה ומדוע?, יהודה בלו, 2005
↑  A Visual Pathway Links Brain Structures Active during Magnetic Compass Orientation in Migratory Birds, journal.pone, 2007
↑  אילנה קוריאל, ציוץ אזהרה, ידיעות אחרונות, 12.3.2021, גיליון25041, עמ' אחרון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282390905171  BnF: cb122253545 (data)  GND: 4131697-6  LCCN: sh85014321  NDL: 00574169 
נדידה של ברנטות לבנות-לחי
מספר נתיבי נדידה: בטורקיז – סלעית אירופית, באדום – שחפית הקוטב, בירוק – בז ערב מזרחי, בכחול – Puffinus tenuirostris (מין בסוג יסעור), בצהוב – לוחם, בסגול – עקב בונפארט
פינגווינים לבני-אוזן בנדידה מיימית.
להקת עגורים אפורים נודדת
נדידה של פלמינגו אמריקני.
מסלולי נדידה עולמיים
נדידה של ברכיות בווירג'יניה.
להקת לימוזות חומות-בטן – הנודדות במעוף הארוך ביותר ללא הפסקה
אלבטרוס נודד מעופף לאורך האוקיינוסים
להקה גדולה של שקנאים מצויים נודדים
להקת קטות נמקוואה בדרום אפריקה
להקת פזאים אדומי כנף נודדת בעת השקיעה
צפרים מתצפתים על עופות מים בפלורידה
סימון עופות: אדם מסמן דוכיפת בטבעת על רגלה כדי לזהותה בעתיד, אם תיתפס שנית
הטבעות הנהוגות בישראל לטיבוע עופות קטנים. ניתן לראות את הכיתוב Tel Aviv ע"ש אוניברסיטת תל אביב – הראשונה בארץ שעסקה בטיבוע עופות
המכ"ם במרכז הבין-לאומי לחקר נדידת הציפורים בלטרון מקיים מעקב אחרי נדידת הציפורים ברדיוס של 50 ק"מ
בן שנצר

| --- | --- |

בן שנצר בקומיק-קון, סן דייגו, 2015
 לידה:  8 בפברואר 1990 (בן 34) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 מקום לימודים:  בית הספר של קולומביה 
 פרופיל ב-IMDb
 
בן שנצר (באנגלית: Ben Schnetzer; נולד ב-8 בפברואר 1990) הוא שחקן אמריקאי.
ביוגרפיה

שנצר נולד וגדל בניו יורק. הוא בנם של השחקנים סטיבן שנצר וננסי סניידר. הוא בוגר בית הספר גילדהול למוזיקה ודרמה בלונדון.
ב-2010 הופיע שנצר בפרק בסדרה "חוק וסדר", וכיכב בסדרת הטלוויזיה "עיירה שמחה". ב-2013 גילם את מקס ונדנבורג בעיבוד הקולנועי של הרומן "גנבת הספרים". ב-2014 שיחק בתפקיד מארק אשטון בסרט "גאווה", וקיבל ביקורות חיוביות על הופעתו.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Ben's Plan | בן סטיבנס |  |
| 2013 | גנבת הספרים | מקס ונדנבורג |  |
| 2014 | גאווה | מארק אשטון | מועמד פרס הקולנוע הבריטי העצמאי לשחקן המשנה הטוב ביותר (אנ') (2014) |
| 2014 | The Riot Club | דימיטרי מיטרופולוס |  |
| 2016 | עז | בראד לנד |  |
| 2016 | Punk's Dead | רוס |  |
| 2016 | וורקראפט | קדגאר |  |
| 2016 | המרגל סנודן | גבריאל סול |  |
| 2016 | The Journey Is The Destination | דן אלדון |  |
| 2018 | שבעה ימים באנטבה | זאב הירש |  |
| 2018 | The Grizzlies | רוס שפרד |  |
| 2019 | מותו וחייו של ג'ון פ' דונובן | רופרט טרנר |  |
| 2019 | ג'ודי הקדושה | פרקר |  |
| 2020 | The Giant | ג'ו |  |
| 2025 | Swiped |  |  |
| TBA | The Yellow Tie | סרג'יו צ'ליבידאקה הצעיר |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | חוק וסדר | דסטין הנרי | פרק: "Crashers" |
| 2010 | עיירה שמחה | אנדרו האפלין | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2018 | האמת על פרשת הארי קברט | מרקוס גולדמן | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2021 | Y: האיש האחרון | יוריק בראון | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2023 | Pantheon | ערן | דיבוב; פרק: "Yair" |
| 2024 | בעיית שלושת הגופים | מייק אוונס בצעירותו | סדרת טלוויזיה של נטפליקס |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | עבור | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | פרסי הקולנוע הבריטי העצמאי | שחקן המשנה הטוב ביותר | גאווה | מועמדות |
| 2014 | פרסי הקולנוע הבריטי העצמאי | השחקן החדש המבטיח ביותר | גאווה | מועמדות |
הערות שוליים

↑  Forrest, Steve (1 בנובמבר 2013). "First Big Role, Right Out of School". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2019-02-02. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Lowry, Brian (24 באפריל 2010). "Happy Town". Variety (באנגלית). נבדק ב-2019-02-02. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Harvey, Dennis (4 באוקטובר 2013). "Film Review: 'The Book Thief'". Variety (באנגלית). נבדק ב-2019-02-02. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  O'Sullivan, Charlotte (12 בספטמבר 2014). "Pride - film review: 'Bill Nighy and Imelda Staunton escape national treasure status to show us something new'". London Evening Standard. נבדק ב-14 בספטמבר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007373921605171  BNE: XX5493501  GND: 1061431851  ISNI: 0000 0004 4893 0370  LCCN: no2015020465  NKC: xx0214728  SUDOC: 190633271  VIAF: 311621794   WorldCat (עם VIAF): 311621794
חילות המשלוח במלחמת יום הכיפורים

חילות המשלוח במלחמת יום הכיפורים היו חילות משלוח שנשלחו על ידי מדינות ערב ואחרות לעזרת צבא מצרים וצבא סוריה במלחמתם כנגד ישראל במהלך מלחמת יום הכיפורים. חילות המשלוח שהיו גדולים בהיקפם השתתפו בחלק מהקרבות או שנרתמו להגנת העורף המצרי והסורי ובכך איפשרו הפניית כוחות הצבא המקומיים למשימות לחזיתות. הכוחות שנשלחו הביאו להרעה ביחסי הכוחות לרעת ישראל ולשחיקת כוחות צה"ל שנאלצו לנהל קרבות מתמשכים כנגד כוחות רעננים. בסוריה מנעו חילות המשלוח ככל הנראה את התמוטטות צבא סוריה שהתקשה לבלום את השריון הישראלי בתנועתו לעבר דמשק.
רקע

במסגרת ההכנות של מצרים וסוריה למלחמת יום הכיפורים, קיימו מדינאים ואנשי צבא מצרים וסוריים סדרה של מפגשים עם עמיתיהם במדינות ידידותיות ובקשו מהם סיוע כאשר תפרוץ מלחמה בינן לבין ישראל. חלק גדול מהמדינות נעתרו לבקשת הסיוע והתחייבו להעמיד לרשות מצרים או סוריה חילות משלוח מסוגים שונים ובגדלים שונים. חלק מהמדינות אף התחייבו להשתתף בעלות הכספית של המלחמה העתידית בישראל.
בין המדינות שנאותו לשלוח כוחות צבאיים בעת מלחמה כנגד ישראל היו לוב, אלג'יריה, תוניסיה, מרוקו, סודאן, כווית ועוד.
משפרצה מלחמת יום הכיפורים פנו מצרים וסוריה לידידותיהן וביקשו לממש את הבטחותיהן לשליחת כוחות שיצטרפו למלחמה.
השפעת חילות המשלוח על המלחמה

ההשפעה של חילות המשלוח על הלחימה בחזית רמת הגולן הייתה משמעותית. חילות המשלוח הרעננים שהגיעו בכמויות גדולות מאוד (מעל שלוש דיוויזיות) לאזור "המובלעת" (תא שטח בגולן הסורי שנכבש ב-11 וב-12 באוקטובר ששהו בו אוגדות 210, ו-36 של צה"ל) הביאו לעצירה ביוזמה ההתקפית של כוחות צה"ל ולניהול קרבות מגננה מפני תקיפותיהם. לאחר שהוכנסו כוחות אלה לחזית הלחימה לא הצליח עוד צה"ל לכבוש שטחים משמעותיים.
בחזית סיני לעומת זאת, הקימו חילות המשלוח קו הגנה עורפי ממערב לתעלה. כוחות אלה איפשרו לכוחות מצרים ששהו בקו ההגנה השני להתפנות ולנהל קרבות כנגד כוחות צה"ל שממערב לתעלה. בעיקר כוונו ההתקפות המצריות על הכוחות המתפנים לעבר ראש הגשר בדיראסוור.
לקריאה נוספת

יהודה ואלך (עורך), אטלס כרטא לתולדות מדינת ישראל: עשור שלישי, ירושלים: הוצאת כרטא, 1983, עמ' 94.
הערות שוליים

↑  אל"ם יעקב שחם,על שיגור הכח העיראקי לסוריה במלחמת 73, מבט מלמ גיליון 87 ע' 4-6
↑  שאול שי, כוח המשלוח המרוקאי במלחמת יום הכיפורים
חיל המשלוח הכוויתי בסוריה
עציץ

עציץ
עציצים זהים
עציצים שונים
עציץ הוא כלי המיועד לגידול צמחים. עציצים בעבר היו עשויים לרוב מטרקוטה, ואילו כיום הם עשויים ממגוון חומרים נוספים ובהם פלסטיק, עץ, אבן וכן מחומרים מתכלים.
בדרך כלל עציצים מכילים תערובת שתילה המשמשת כ"מצע" עבור הצמח הגדל בתוכם, יש להם צורה קונית המאפשרת להוציא בקלות את תוכן העציץ, קרי הצמח יחד עם המצע המחזיק את בית השורשים, לצורך שתילה באדמה או העברה לעציץ אחר, וכן, בתחתיתם קיימים חורים קטנים שמטרתם לנקז עודפי מים לצלחת המונחת תחת העציץ. הצמח יכול להשתמש במים האלה באמצעות השורשים שלו, אם זקוק להם. בעת האחרונה, תוכננו גם עציצים המכילים מערכות השקיה אוטומטיות.
עציצי פרחים

במהלך השנים, השימוש בעציצי פרחים תרם תרומה רבה לענף הגינון, מכיוון שניתנה היכולת להעביר באמצעותם צמחים מסביבה אחת לאחרת. המצרים היו בין הראשונים להשתמש בעציצים למטרה זו.
הרומאים היו הראשונים להעביר צמחים בעציצים לסביבה מוגנת בזמן מזג אוויר קר.
במאה ה-18, הועברו שתילי עץ הלחם מטהיטי לאיי הודו המערבית וצמחי פלרגוניום הועברו מיבשת אפריקה ליבשת צפון אמריקה. כמו כן, גם סחלבים וסיגליות אפריקניות הועברו למרחקים ארוכים באמצעות עציצים.
עציץ בתרבות > בספרות ובשירה

עציץ פרחים - שיר של חיים נחמן ביאליק.
עציץ בתרבות > ביהדות > בהלכה

עציצים נזכרים פעמים רבות בהלכה בעניינים שונים.
הרעיון הכללי בו נזכר העציץ כמעט בכל המקרים הוא השאלה האם העציץ נחשב כמחובר לקרקע, או מנותק ממנה, ויש לכך השלכות שונות.
עציץ נזכר בתלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף כ"א, עמוד ב' בין השאר, בקשר לכתיבת גט. על פי ההלכה, אין כותבין גט על דבר המחובר לקרקע, שכן מהפסוק "וכתב ונתן" נלמד שעל ה"וכתב" להיות בצמוד ל"ונתן", כלומר בשעת הכתיבה על הגט להיות מוכן לנתינה, ולא שיכתב הגט על דבר המחובר לקרקע ומחוסר קציצה.
בקשר לכך אומרת הגמרא, כי אדם הכותב גט על עציץ, ונתן את העציץ לאשה במתנה, חל גירושין על האשה, שכן במקרה כזה אין הגט מחוסר קציצה, שכן במצב שהגט נכתב עליו - במצב זה הוא ניתן לאשה. אם אדם כתב גט על עלה מתוך העציץ, נחלקו אביי ורבא. בעוד אביי מכשיר, שכן הוא יכול ליתן את העציץ בשלימותו עם העלה לאשה במתנה, פוסל רבא, שכן עלינו לחשוש שמא הוא יתלוש את העלה מתוך העציץ ויתן לה, ובעוד שבמקרה כזה הגט פסול, ייתכן שהוא לא ידע מכך ויחשוב שהיא מגורשת, דבר העלול להביא למכשולות חמורים.
בהלכות שבת, נפסקת ההלכה כי אסור לטלטל עציץ הנקוב בתחתיתו - ממקומו, שכן עציץ כזה יונק מהקרקע, והזזתו נחשבת כקצירה האסורה בשבת.
בתלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף כ"ב, עמוד א' מובא נידון בו קיים עציץ עם זרעים, העציץ שייך לאדם אחד והזרעים שייכים לאדם אחר, ואחד מהם רוצה להקנות לשני את חלקו. הגמרא קובעת, שאם מכר בעל העציץ את חלקו לבעל הזרעים, ומשך בעל הזרעים את העציץ לשם קניין, הוא קנה את העציץ, שכן העציץ נחשב למטלטלין, וכיון שכך הוא נקנה בקניין משיכה. לעומת זאת, אם מכר בעל הזרעים לבעל העציץ את חלקו, לא קנה העל העציץ את הזרעים עד שיחזיק בזרעים, שכן הזרעים נחשבים לקרקע, וקרקע נקנית רק בחזקה.
מקרה אחר הנידון בגמרא הוא, כאשר עציץ והזרעים של אחד ומכרן לאחר, במקרה כזה מסיקה הגמרא שאם החזיק בזרעים קנה עציץ, שכן "נכסים שאין להם אחריות נקנין עם נכסים שיש להן אחריות בכסף ובשטר ובחזקה", כלומר אדם הקונה נכס מסוגת "נכסים שאין להם אחריות" - קרקעות, יכול לקנות בדרך אגב גם "נכסים שאין להם אחריות", כלומר מטלטלים. לעומת זאת, אם החזיק בעציץ, אף את העציץ לא קנה עד שיחזיק בזרעים, שהרי העציץ נחשב למטלטלין ולא ניתן לקנותו בקניין "חזקה".
בגמרא נידון עציץ ש"נקבו" כלומר חיבורו לקרקע על ידי הנקב שבקרקעיתו, נמצא בארץ ישראל, אך "נופו" כלומר הצמח היוצא ממנו נמצא בחוצה לארץ. דעתו של אביי היא שהעציץ נחשב כפירות ארץ ישראל, ויש לו דיני המצוות התלויות בארץ לכל דבר, אך רבא פוסק שהעציץ נחשב כחלק מחוץ לארץ. חכמי הגמרא מבארים, כי כאשר העציץ השריש, מודה גם רבא שכולו נחשב כחלק מארץ ישראל, שכן הוא נטוע בארץ, והמחלוקת היא רק אם העציץ לא השריש.
מצוות התלויות בארץ נוהגות בעציץ נקוב מן התורה, אך נוהגות בעציץ שאינו נקוב מדרבנן בלבד; ראו עציץ שאינו נקוב. בשנת השמיטה, מותר לגדל צמחים בעציץ שאינו נקוב הנמצא בתוך בית; צורת גידול זאת נקראת מצע מנותק.
ראו גם

אדנית
שלושה עציצים נקובים
נקב בתחתית העציץ, ההופך אותו ל"עציץ נקוב"
ג'קסון וייט (שחקן)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 במרץ 1996 (בן 28) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Jackson James White 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2016 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'קסון ג'יימס וייט (באנגלית: Jackson James White; נולד ב-1 במרץ 1996) הוא שחקן אמריקאי. הוא ידוע בעיקר בתפקידיו בסדרות הטלוויזיה "אמבולנס", "גברת פלטשר", ומסרט האימה "בית כברות לחיות: שושלות".
ביוגרפיה

ג'קסון וייט נולד במרץ 1996 לשחקנית קייטי סגל וג'ק וייט. הוא גדל לסירוגין בלוס אנג'לס ונאשוויל. יש לו אחות גדולה בשם שרה ואחות למחצה צעירה בשם אסמה.
לפני שהחל בקריירה במשחק, הוא שקל לעסוק במוזיקה.
קריירה

וייט החל את קריירת המשחק שלו בשנת 2016, כאשר ערך את הופעת הבכורה שלו בסרט הקצר "Confession" בתור אריק. וייט ערך את הופעת הבכורה שלו בסרט הקומדיה הרומנטית "SPF-18" בתור אש בייקר. בשנת 2017 הוא הופיע בתפקיד חוזר בסיטקום מקום טוב באמצע. בשנת 2018 הוא הופיע בסדרת דרמת האקשן אריות הים בתור דייב מדרס.
בשנת 2019, וייט לוהק לשחק בתפקיד ראשי במיני-סדרה הקומית "גברת פלטשר" לצד קתרין האן, אוון טיג וקמרון בויס. בסדרה שיחק בתור ברנדן פלטשר.
בשנת 2021, וייט שיחק בתפקיד ראשי בסרט המרחק שביניהם.
בשנת 2022, גילם וייט את הקצין זאק בסרט מותחן הפעולה "אמבולנס" בכיכובם של ג'ייק ג'ילנהול ויאיא עבדול-מאטין השני. זוהי גרסה מחודשת לסרט הדני "Ambulancen" משנת 2005, שהוקרן בבכורה בפריז, צרפת, ב-20 במרץ, והוקרן בבתי הקולנוע. הסרט יצא בארצות הברית על ידי סרטי יוניברסל ב-8 באפריל 2022.
בשנת 2022 לוהק וייט לתפקיד הראשי לצד גרייס ואן פאטן בסדרת הדרמה "Tell Me Lies", המבוססת על הרומן מ-2018 באותו שם מאת קרולה לאברינג. הסדרה הוקרנה לראשונה ב-7 בספטמבר 2022.
בשנת 2023, כיכב וייט בסרט האימה העל-טבעי בית כברות לחיות: שושלות, שם שיחק בתפקיד הראשי.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | SPF-18 | אש בייקר |  |
| 2021 | המרחק ביניהם | צ'רלי פורטר |  |
| 2022 | אמבולנס | השוטר זאק |  |
| 2023 | בית כברות לחיות: שושלות | ג'ד קרנדל |  |
| 2025 | Swiped |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017–2018 | מקום טוב באמצע | איידן | 4 פרקים |
| 2018 | אריות הים | דייב מדרס | 3 פרקים |
| 2019 | גברת פלטשר | ברנדן פלטשר | תפקיד ראשי; 7 פרקים |
| 2022–הווה | מבוסס על שקרים | סטיבן דה-מרקו | תפקיד ראשי |
הירסוטיזם

| --- | --- |

תצלום של אישה מזוקנת בשם אנני ג'ונס(אנ'), שצולמה על ידי צ'ארלס אייזנמן בסביבות 1900. סיבת היפרטריכוזה של ג'ונס אינה ידועה.
 תחום:  רפואת עור 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  121038 
 MeSH:  D006628
 סיווגים
 ICD-10:  L68.0 
 ICD-11:  ED72 
 
הירסוטיזם (אנגלית: Hirsutism; על פי האקדמיה ללשון העברית: שַׂעֲרָנוּת) היא תופעה המוגדרת כתשעורת יתר אצל נשים, לאור השפעה עודפת של אנדרוגנים, הורמוני מין גבריים. לרוב, תופעה זו מתאפיינת כשיער המופיע מעל השפה העליונה, בסנטר, באוזניים, על הלחיים, על הבטן התחתונה, בגב, בחזה ובגפיים עצמן. להירסוטיזם השפעות פסיכולוגיות רבות, בהן ירידה בביטחון העצמי ובעיות חברתיות נוספות. הירסוטיזם איננה בהכרח בעיה קוסמטית בלבד, ולעיתים היא מצביעה על בעיה הורמונלית, אשר יכולה לנבוע ממקורות שונים כגון בעיות בשחלה, בבלוטת האדרנל או בשתיהן.
סיבות להירסוטיזם

בעיה בשחלה, למשל תסמונת השחלות הפוליציסטיות או בעיות נוספות לרבות גידולים המפרישים טסטוסטרון.
בעיה בבלוטת האדרנל, לרבות מחלות כגון קושינג ופתולוגיות אחרות, חלקן מולדות.
נטילת תרופות כגון דאנאזול או סטרואידים אנאבוליים.
אדיופתיות, ככל הנראה, לאור עליה במטבוליזם של הורמוני מין גבריים.
סיבות להירסוטיזם > בעיות בשחלה המביאות להירסוטיזם

תסמונת השחלות הפוליציסטיות - תסמונת זו מאופיינת בבעיות במחזור, בעיות בפריון, השמנת יתר והירסוטיזם. בכ- 80% מן המקרים ניתן למצוא הירסוטיזם בדרגה זו או אחרת.
היפרפלזיה של הסטרומה השחלתית- אצל נשים בין גיל 60-70 עלולה להיות הפרשת יתר של טסטוסטרון מהשחלות, אשר מביא להירסוטיזם בין היתר.
היפרתקוזיס- זהו מצב של התרבות תאי סטרומה בשחלה וכן תאי תקה, המביאה בתמונה קלינית של סימני גבריות (ויריליזם), וכן תסמינים נוספים וביניהם השמנת יתר, יתר לחץ דם והפרעות במטבוליזם של גלוקוז.
קיימים גידולים בשחלה המביאים להפרשת יתר של אנדרוגנים וכתוצאה מכך להירוסטיזם- לרוב קיימת תשעורת יתר המתפתחת במהירות, אל וסת, וסממני גבריות. האנדרוגן הכי שכיח המופרש מגידולים אלו הוא טסטוסטרון, כשרמותיו בדם יכולות לעלות על 200 ננוגרם לד"ל. רוב הגידולים הללו ניתנים למישוש באגן, והם חד צדדיים (מופיעים בשחלה אחת). דוגמה אחת לגידול כאמור הוא גידול מסוג סרטולי-ליידיג: גידול המאופיין בהירסוטיזם ובסממני גבריות, מהווה כ- 0.5% מגידולי השחלה ולרוב נפוץ יותר אצל נשים צעירות.
במהלך ההריון, ובעיקר בהריון מולרי (מולה), ייתכנו גדילה של ציסטות מסוג תקה-לוטאין, אשר מאופיינות בהגדלה דו צדדית של השחלות, הירסוטיזם, וסממני גבריות בחלק מן המקרים.
סיבות להירסוטיזם > בעיות בבלוטת האדרנל הגורמות להירסוטיזם

היפרפלזיה מולדת של האדרנל או Congenital adrenal hyperplasia היא מחלה המורשת באופן אוטוזומלי רצסיבי, ואחראית לכ- 1% עד 5% מהתלונות של נשים עם הירסוטיזם. במחלה זו קיימות מוטציות המביאות לחסרים באנזימים שונים, כאשר המחסור הנפוץ ביותר הוא של האנזים 21-הידרוקסילאז. מחסור זה מביא לחוסר יכולת לסנתז קורטיזול מחומר הקרוי 17b-הידרוקסיפרוגסטרון. כתוצאה מכך, חלה ירידה ברמת הוקרטיזול בגוף, וקיימת עליה בהפרשת ההורמון ACTH בהיפופיזה על מנת לעודד את האדרנל להפריש יותר קורטיזול. אולם, רמות גבוהות של ACTH מביאות לייצור עודף של חומרי ביניים במהלך הסינתזה עצמה, אשר הופכים במהלך הסינתזה לאנדרוגנים, ומכאן לעליה ברמות טסטוסטרון ואנדרוסטנדיון. לרוב, היפרפלזיה מולדת של האדרנל (הנקראת כך, משום ש- ACTH משמש גם כגורם גדילה לבלוטת האדרנל) מתגלה במהלך ימיה הראשונים של התינוקת לאור הופעה של גניטליה לא ברורה הכוללת קליטוריס מוגדל ומאפיינים גבריים נוספים והקרויה פסאודו-הרמאפרוטידיזם. עם זאת, במידה ויש מחסור קטן יחסית באנזים, ייתכן כי הבעיה לא תאובחן אלא רק בתקופת ההתבגרות או לאחריה, כאשר ניתן יהיה להבחין בהירסוטיזם, אל ווסת וסממני גבריות.
גידולי אדרנל - גידולים באדרנל מהווים סיבה נדירה יחסית להירוסטיזם, ואולם אם קיימים התסמינים עלולים להיות חריפים וקשים. האנדרוגן העיקרי המיוצר באדרנל במקרים של גידול הוא DHEAS, ולעיתים נדירות מאוד קיים גם ייצור מוגבר של טסטוסטרון.
קושינג - תסמונת קושינג וכן ייצור יתר של קורטיזול עלולים להביא לרמות אנדרוגן מוגברות ולהירסוטיזם.
פיזיולוגיה של אנדרוגנים אצל האישה

אנדרוגנים הם סטרואידים אשר מגרים את התפתחות תסמיני המין הגברים השניוניים- ומכאן, האצת גדילת שיער גברית. האנדרוגנים העיקריים הקיימים הם טסטוסטרון, דהידרוטסטוסטרון, אנדרוסטנדיון, DHEA, ו- DHEAS.
ייצור הורמונים סטרואידליים מתחיל בשני שלבים בהם כולסטרול הופך לפרגננולון. אצל נשים שאינן בהריון, אנדרוגנים מיוצרים הן על ידי השחלה והן על ידי האדרנל, וכן גם באופן פריפרי. שלב קובע הקצב בייצור של אנדרוגן הוא רגולציה של ביטוי הגן P450C17, אשר תלוי במידת הריכוז של ההורמון LH בשחלה וההורמון ACTH בקורטקס האדרנל.
השחלה מייצרת אנדרוגנים המשמשים כפרה-קורסורים (חומר מוצא) לאסטרוגנים. כאשר מופרש ההורמון GNRH מההיפותלמוס, תאי תקה בשחלה קושרים את ההורמון LH, ומייצרים אנדרוסטנדיון, DHEA וטסטוסטרון. ההורמון מגרה הזקיק, FSH, פועל על תאי גרנולוזה באופן בו הם הופכים את האנדרוגנים הללו לאסטרוגנים.
האדרנל, המושפע מההורמון ACTH, מביא לייצור של אנדרוגן באזור הזונה-רטיקולריס והזונה-פסיקולטה. האנדרוגנים העיקריים המיוצרים בבלוטת האדרנל הם DHEAS, עם כמויות קטנות יותר של DHEA ואנדרוסטנדיון. תופעה הקרויה "אדרנרך" מתרחשת באופן כרונולוגי לרוב לפני תחילת  מחזור - במהלך תקופה זו חל ייצור גבוה יותר של אנדרוגנים אשר אחראים בין היתר על הופעת שער הערווה ושער בית השחי.
טסטוסטרון: זהו האנדרוגן השני הכי פוטנטי לאחר דהידרוטסטוסטרון. רמותיו בדם אצל אישה בוגרת נעות בין 20-80 ננוגרם לד"ל. השחלה והאדרנל תורמים, כל אחד מהם, 25% לרמותיו, כש- 50% נוספים מיוצרים בפריפריה (מאנדרוסטנדיון). רמות הטסטוסטרון יכולות לעלות מעט במהלך התקופה שסביב הביוץ. 99% מהטסטוסטרון קשור לחלבון כלשהו, כאשר 80% קשור להורמון SHBG, ו- 19% קשור לאלבומין. 1% בלבד מהטסטוסטרון אינו קשור לחלבון כלשהו, והוא קרוי טסטוסטרון חופשי- זוהי צורתו הפעילה ביולוגית.
דהידרוטסטוסטרון: זהו האנדרוגן הפוטנטי ביותר הקיים. רמות בדם הן 2-8 ננוגרם לד"ל (עשירית מהטסטוסטרון). רובו מיוצר בפריפריה, על ידי טסטוסטרון והאנזים 5α-Reductase. חלק מהתרופות הקיימות לטיפול בהירסוטיזם, פועלות במנגנון של עיכוב המעבר מטסטוסטרון לדהידרוטסטוסטרון.
אנדרוסטנדיון: הוא אנדרוגן פוטנטי פחות (20% מהיעילות של טסטוסטרון). רובו מיוצר בשחלות ובאדרנל באופן שווה, כשרק 10% ממנו מיוצר פריפרית. רמותיו מתנהגות בדומה לרמות הקורטיזול בגוף, ואם קורטיזול עולה גם רמותיו עולות. בשונה מטסטוסטרון, אנדרוסטנדיון קשור יותר לאלבומין ופחות ל- SHBG.
DHEA ו- DHEAS: אלו הם אנדרוגנים חלשים יחסית, בעלי אפקטיביות של 3% בלבד מזו המושגת על ידי טסטוסטרון. DHEA מיוצר ברובו על ידי האדרנל, ו- DHEAS מיוצר כמעט אך ורק על ידי האדרנל ולפיכך מהווה מדד קליני טוב להערכת תפקוד האדרנל.
פעולתם של אנדרוגנים על השערה

העור וזקיקי השערה רגישים לאנדרוגנים. DHEA, אנדרוסטנדיון וטסטוסטרון נכנסים לתאי מטרה והופכים לדהידרוטסטוסטרון על ידי האנזים 5α-Reductase. דהידרוטסטוסטרון לאחר מכן נקשר לרצפטור בציטופלסמה, אשר מעביר אותו אל גרעין התא. שם, גורם ההורמון לשעתוק של מידע גנטי וכפועל יוצא מכך לגדילה בשיער.