stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איימי סמארט
חיים אישיים

ב-10 בספטמבר 2011 סמארט נישאה לאיש הטלוויזיה קרטר אוסטרהאוס. הם הביאו את בתם הראשונה, פלורה אוסטרהאוס, דרך פונדקאות.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | אימה מסביב למדורה | ג'ני |  |
| 1997 | הפעם האחרונה בה ביצעתי התאבדות | ג'אנן |  |
| 1997 | גברים בחלל | לומברייזר |  |
| 1997 | High Voltage | מולי |  |
| 1998 | How to Make the Cruelest Month | דוט בראיינט |  |
| 1998 | Circles | אליסון |  |
| 1998 | מסונוור | טרייסי בק |  |
| 1998 | ריגושים אלקטרוניים | אנג'לה סטראוולי |  |
| 1999 | כוכב חדש נולד | ג'ולס הארבור |  |
| 1999 | Outside Providence | ג'יין ווסטון |  |
| 2000 | רוד טריפ | בת' וגנר |  |
| 2001 | Scotland, PA | סטייסי |  |
| 2001 | מיליונר מי שגומר ראשון | טרייסי פוסט |  |
| 2002 | כביש מספר 60 | לין לינדן |  |
| 2003 | National Lampoon's Barely Legal | נעמי |  |
| 2003 | הקרב על שייקר הייטס | טאבית'ה בולנד |  |
| 2003 | Blind Horizon | ליז |  |
| 2004 | אפקט הפרפר | קיילי מילר |  |
| 2004 | לזכות בדייט עם טד המילטון | בתי |  |
| 2004 | סטארסקי והאץ' | הולי מונק |  |
| 2005 | Bigger Than the Sky | גרייס הארגרוב |  |
| 2005 | הכלה של החבר שלי | שרה מארי בארקר |  |
| 2005 | רק ידידים | ג'יימי פאלמינו |  |
| 2006 | לתפוס את הרגע | ג'וי |  |
| 2006 | קראנק | אווה לידון |  |
| 2008 | מראות | אנג'לה קרסון |  |
| 2008 | Seventh Moon | מליסה |  |
| 2009 | Love N' Dancing | ג'סיקה דונובן |  |
| 2009 | קראנק: מתח גבוה | אווה לידון |  |
| 2010 | Dead Awake | נטלי |  |
| 2010 | Life in Flight | קתרין סרג'נט |  |
| 2011 | House of the Rising Sun | ג'ני פורטר |  |
| 2011 | האיחוד | נינה קלירי |  |
| 2012 | Columbus Circle | ליליאן הארט |  |
| 2013 | No Clue | קירה |  |
| 2014 | Bad Country | הת'ר |  |
| 2014 | מועדון החד-הוריות | הילרי מייסי |  |
| 2014 | טיסה 7500 | פיה מרטין |  |
| 2014 | Among Ravens | וונדי קוניפר |  |
| 2015 | Break Point | הת'ר |  |
| 2015 | Zoey to the Max | סמנת'ה ג'נקינס |  |
| 2015 | Hangman | מליסה |  |
| 2016 | Patient Seven | אמא |  |
| 2017 | Apple of My Eye | קרוליין אנדרוז |  |
| 2017 | The Keeping Hours | איימי |  |
| 2018 | Avengers of Justice: Farce Wars | ג'ין וונדר |  |
| 2019 | The Brawler | לינדה וופנר |  |
| 2020 | The 100 Candles Game | האמא |  |
| 2021 | 13 Minutes | קים |  |
| 2022 | המרוץ של טייסון | אלאונור הולרמן |  |
| TBA | On Sacred Ground | ג'ולי |  |
| TBA | Rally Caps | נורה |  |
| TBA | Blunt | דון ואן ברוקלין |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | Her Costly Affair | די | סרט טלוויזיה של NBC |
| 1999–2001 | פליסיטי | רובי | תפקיד חוזר (עונות 3-2); 16 פרקים |
| 2000 | The '70s | כריסטי שיילס | מיני-סדרה |
| 2003, 2009 | סקראבס | ג'יימי מויר | 4 פרקים |
| 2005–2011 | רובוט צ'יקן | ננסי אנדרסון / דמויות שונות | דיבוב; 6 פרקים |
| 2006 | Smith | אנני | תפקיד ראשי; 7 פרקים |
| 2011 | 12 דייטים ראשונים | קייט סטנטון | סרט טלוויזיה של Freeform |
| 2011–2012 | חסרי בושה | ג'זמין הולנדר | 6 פרקים |
| 2012 | Men at Work | ליסה | 2 פרקים |
| 2014 | צדק פרטי | אליסון בראנדר | 9 פרקים |
| 2014 | Run for Your Life | מרדית' רדמונד | סרט טלוויזיה של Lifetime |
| 2016 | מרון | נינה | 2 פרקים |
| 2016 | אנג'י טרייבקה | סטייסי | פרק: "Commissioner Bigfish" |
| 2016 | Sister Cities | מארי בקסטר הצעירה | סרט טלוויזיה של Lifetime |
| 2017 | חוק וסדר: מדור מיוחד | קרלה וייט | פרק: "Gone Fishin" |
| 2017 | Love at First Glance | מארי לאנדרס | סרט טלוויזיה של הולמרק |
| 2018 | מקגייוור | דיקסי / דון | 2 פרקים |
| 2020–הווה | סטארגירל | ברברה וייטמור | תפקיד ראשי (2 עונות); 26 פרקים |
יחידה 504

| --- | --- |

 "לחקור ולהפוך ולרגל את הארץ" (דברי הימים י"ט, פסוק ג')
 פרטים
 כינוי:  עוצבת המודיעין האנושי
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צבא הגנה לישראל
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1948–הווה (כ־77 שנים)
 מקים היחידה:  דוד קרון
 מלחמות:    מלחמת העצמאות    מלחמת סיני    מלחמת ששת הימים    מלחמת ההתשה    מלחמת יום הכיפורים    מלחמת לבנון הראשונה    מלחמת לבנון השנייה    מבצע צוק איתן מלחמת חרבות ברזל
 פיקוד
 יחידת אם:   אגף המודיעין
 דרגת המפקד:    תת-אלוף
 מפקדים:  רשימה בהמשך
 עיטורים
   צל"ש אלוף (×4)   אות הערכה מטעם הרמטכ"ל
יחידה 504 (נודעה בעבר גם בשמות "יחידה 154", "מודיעין 10", "יחידת הקת"ם" ובכינוי "עוצבת המודיעין האנושי") היא יחידת עילית באגף המודיעין של צה"ל האחראית על הפעלת סוכנים סמויים מחוץ לגבולות מדינת ישראל, בדומה ליחידות המודיעין האנושי (יומינט) במוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ובשירות הביטחון הכללי.
שורשי "יחידה 504" בש"י. היחידה הוקמה ביוני 1948 ונקראה "מודיעין 10" (ש.מ. 10). כינוי זה משמש כיום בתור שם עמותת מודיעין 10 שהוקמה על ידי בוגרי יחידה 504 במטרה לשמר את מורשת היחידה, להנחילה לקציני ולחיילי היחידה בהווה ולחשוף לציבור הרחב את פעילות היחידה בעבר, המותרות בפרסום. מפקדה הראשון היה דוד קרון. בשנת 1957 שונה שמה ל"יחידה 154". לאחר מלחמת ששת הימים, בעקבות איחודה עם יחידה 560 שעסקה בחקירת שבויים, שונה שמה ל"יחידה 7019" ולאחר מלחמת יום הכיפורים נקראה "יחידה 504".
פעילות היחידה

היחידה פועלת בשיתוף פעולה עם שאר גורמי קהילת המודיעין הישראלית ובראשה עומד קצין בדרגת אלוף-משנה. לפי חלוקת תחומי האחריות בינה לבין המוסד, היחידה מגייסת ומפעילה סוכנים בארצות ערב וכן בשטחי הרשות הפלסטינית.
ביחידה ארבעה תפקידים מרכזיים:
קת"מ – קצינים לתפקידים מיוחדים (קת"מים), הם ליבת היחידה. הם אלו שמגייסים ומפעילים את הסוכנים – כל קת"ם אחראי על מספר סוכנים, אותם הוא פוגש ומתדרך לגבי המשך הפעילות והמידע המודיעיני אותו יש להשיג. הקשר בין הקת"מ והסוכן הוא קשר מיוחד במינו – קשר שאינו מבצעי בלבד, אלא גם אישי, מבוסס על אמון ולעיתים נמשך שנים ארוכות. במהלך השנים, הביא הקשר הזה להישגים מודיעיניים חסרי תקדים – הישגים שתרמו להצלחות מבצעיות רבות של צה"ל בזירות השונות. נכון לשנת 2023 היחידה פרסמה קול קורא והודיעה כי היא מחפשת לתפקיד זה מפעילי, וגם מפעילות, סוכנים.
לוחם – הלוחמים מאותרים בקפדנות רבה טרם גיוסם לתפקיד מיוחד זה. הלוחמים עוברים טירונות בחטיבת גולני והכשרה פנימית ביחידה, אשר כוללת לחימה בטרור ופעילות חשאית – בישראל ומחוצה לה. לוחמי היחידה מלווים כל מבצע, בכל גזרה, ותפקידם לדאוג לביטחונם של הסוכן, המפעיל וביטחון המבצע – שיישאר בגדר סוד מוחלט. הלוחמים לא מסתפקים בליווי המפגשים ואבטחתם, אלא בונים מבצע שלם סביבם – מבדיקת השטח, ווידוא כי אף אחד לא עוקב אחר הסוכן, דרך אבטחת המפגש ועד תיאום דרכי התקשורת לקביעת המפגש הבא. בנוסף, יוצאים הלוחמים למבצעים חשאיים ולביצוע תפקידים מיוחדים, מעבר לגבולות ישראל. מחזור הנשים הלוחמות הראשון אשר תשרתנה בתפקיד זה ביחידה, נפתח בפברואר 2025.
קמ"ן - מערך הקמני"ם ביחידה, מקבל, מפיץ ומתאם קבלת בקשות למידע מודיעיני (ציחי"ם - ציון ידיעות חשובות) ובהתאמה, אחראי להפקת והפצת המודיעין המתקבל מסוכנים ומנחקרים, בד בבד, עם שמירת קשר רציף מול צרכני המידע: יחידות המערך הלוחם (מרמת גדוד ועד לפיקוד המרחבי), מחלקת המחקר של אגף המודיעין, גורמי מטה אחרים כגון מודיעין חיל הים וחיל האוויר וגופי מודיעין אחרים בקהילייה.
חוקרים:
חוקר שטח – חוקר השטח מתלווה לכוחות הלוחמים ובין היתר, תפקידו הוא חקירת שבויים והוצאת מידע עדכני רלוונטי להמשך הלחימה. חוקרי השטח הם לוחמים במילואים (התפקיד פתוח לקצינים, אך לא מחייב זאת) שיודעים ערבית ומחוברים לתרבות המזרח התיכון. הם יכולים להגיע לתפקיד מכל יחידה בצבא ולאחר מיונים קפדניים, הם נשלחים לקורס מאתגר במיוחד.
חוקר מתקנים – חוקרים אלה נמצאים במתקנים צבאיים בעורף, שם הם חוקרים מחבלים ועצורים. במלחמת חרבות ברזל למשל, התפרסמו חקירות מחבלים שערכו חוקרי 504 במתקנים ייעודיים לכך.
היסטוריה > הקמת היחידה

היחידה הוקמה ב-30 ביוני 1948 במסגרת המודיעין הקרבי במחלקת המודיעין, וכונתה "המחלקה המיוחדת (מודיעים)". מפקדה הראשון היה רס"ן דוד קרון. במרץ 1949 הוכפפה היחידה ישירות למחלקת המודיעין, ושמה שונה ל"מודיעין 10" (שירות מודיעין/ש.מ 10). במסגרת שינוי זה שונה שם תפקיד קציני היחידה מ"קצין מודיעין מרחבי" ל"קמ"ן (קצין מודיעין) תפקידים מיוחדים" – קת"מ.
תפקידי היחידה בפקודת ההקמה הוגדרו:
טיפוח מקורות אופרטיביים טקטיים על ידי מגע עם סוכנים ושליחים זרים.
ארגון פעולת המודיעין בתוך שטחי אוכלוסייה אויבת נכבשת ובת-חסות.
שיתוף פעולה עם מטה המודיעין החטיבתי בכל הנוגע לחקירת שבויי מלחמה ואזרחים.
קרון הציע להקים עבור היחידה חמישה בסיסים ברחבי הארץ, בנוסף על שלושה סניפים שיפעילו את רשתות הסוכנים מעבר לגבול. בראש כל בסיס אמור היה לעמוד קת"ם ולידו שני עוזרים ומנהל משרד. קרון ביקש שבסיסי הקת"ם ישכנו במתקנים אזרחיים, וכי לא תתאפשר גישה של סוכנים או קציני מודיעין של יחידות צה"ל אליהם. התוכנית הוגשה על ­ידי בנימין גיבלי ראש מחלקת המודיעין בצה"ל ליגאל ידין, שאישר את הגדרתה ואת המבנה מחדש במסגרת שירותי המודיעין. מפקדת היחידה ישבה ב"בית הירוק" ביפו, יחד עם מפקדת מחלקת המודיעין של צה"ל, ובסיסי היחידה מוקמו באזור מגורי הקמ"נים המרחביים.
בעת הקמת היחידה גייס דוד קרון לשורותיה את אנשי ש"י הערבי, ומינה אותם למפקדי חזיתות. דוברי ערבית נוספים מונו כעוזרים למפקדי החזיתות. מרבית קציני המודיעין המרחביים היו לפני קום מדינת ישראל "מוח'תארים" של היישובים בהם התגוררו, או אלה שמילאו בהם תפקיד "שומרי שדות".
היסטוריה > מבנה היחידה ונושאי התפקידים במהלך מלחמת העצמאות

מפקדת היחידה
דוד קרון: מפקד היחידה
משה הוכמן (הרמתי): סגנו
יחזקאל מר-חיים: סגן למנהלה
חזית הצפון – א
חיים אווירבך (שדמי): עכו – רגבה – עמק זבולון
בנימין שפירא: הגליל המזרחי – גוש כנרת
פלטיאל (פלא) קוריס: עמק בית שאן – עמק זבולון
חזית המזרח – ב
בנימין וינטר: הגבול המזרחי של מחוז הצפון עד טול כרם
רחביה ורדיגר (ורדי): טול כרם – קולה
חזית המרכז – ג
אברהם כהן: מחוז ירושלים עד לטרון
אהוד רפפורט (אפרת): קולה – לטרון – הרטוב
חזית הדרום – ד
יצחק סוקולובסקי (אורון): מרחב הדרום
צבי אטקין: מרחב הנגב
היסטוריה > לאחר מלחמת העצמאות

בספטמבר 1949 הקימה היחידה בסיס בטהראן שבאיראן. הבסיס פעל מספר שנים עד להעברתו לאחריות המוסד. הבסיס כונה "הבסיס האחד". הקמת הבסיס הייתה יוזמה של אורי בבאי-שפר, שהיה קת"מ בבסיס חיפה תחת פיקודו של בנימין וינטר (ממענית), וקיבל את אישורם של מפקד מודיעין 10 דוד קרון ושל בנימין גיבלי. אורי בבאי-שפר יצא לטהראן, וגייס מספר סוכנים עיראקים אשר הביאו מודיעין רב. בבאי-שפר הצליח להשיג, באמצעות אחד ממקורותיו בעיראק, דו"ח של ועדה פרלמנטרית עיראקית על המלחמה בישראל. הדו"ח, שהועבר להדפסה בבית המדפיס הממשלתי העיראקי, הוצא ללילה אחד, ומספר צעירים יהודים העתיקו את המסמך בשלמותו. הדו"ח תורגם לעברית על ידי סרן שמואל שגב (סבאג), ויצא לאור בשם "מאחורי הפרגוד" בהוצאת מערכות.
במבוא לספר כתב אל"ם בנימין גיבלי, ראש אגף המודיעין: ”מסמך זה שהוכן בסמוך כל כך לתום המלחמה, הינו יחיד במינו - לא רק משום היותו רשמי - אלא גם בדיונו הכולל בגורמים הצבאיים והמדיניים כאחד. הוא פורש יריעה רחבה יותר מזו שנגולה לפנינו עד כה בנושא זה: הדיונים בין מדינות ערב לפני החלטת או"מ ב-29 נובמבר 1947 ולאחריה, ההחלטות הסודיות שנתקבלו בדיונים אלה, הערכת מפקדי הצבא את עצמתו הצבאית של היישוב היהודי בארץ, והערכתם את האמצעים הדרושים להם להשגת הכרעה, תיאור מהלכי המלחמה, חילוקי הדעות וגורמי הכישלון הסופי”.
בסוף 1949 נשלח בנימין וינטר לטהראן והיה עם בבאי-שפר שלושה חודשים. בסוף 1950 הוחלף אורי בבאי-שפר באהוד רפפורט. בבאי-שפר עבר למוסד, שם עבד עד שנת 1992.
לאחר שחלק מהדור הראשון של הקצינים התחיל להשתחרר, הצטרפו ליחידה 15 מאנשי המחלקה הסורית והמחלקה הערבית של הפלמ"ח ("השחר") והוצבו בבסיסים שונים של היחידה, ובהם: יצחק שושן, חבקוק כהן, שמעון חורש, אליהו ריקה, יעקב נמרודי, חיים לבקוב, יעקב (ז'ק) צביה, עקיבא פיינשטיין, רחמים (רמי) קוסטיקה, יהודה כהן, גליל אלישיב.
רבים מהמשרתים ב"מודיעין 10" בעשור הראשון עברו בהמשך למוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ושירתו שם שנים רבות.
בדצמבר 1951, במהלך פגישה עם סוכן בעין חוסוב (עין חצבה), רצחה חוליית בדואים שהגיעה מצאפי בירדן את הקת"מ חבקוק כהן, את אחד ממאבטחיו ואת הסוכן עצמו. חבקוק כהן היה החלל הראשון של היחידה. בספטמבר 1954 רצחו שני סוכנים סורים שהגיעו לפגישה באזור שער הגולן את הקת"מ יעקב אלישע.
אחד הגיוסים הבולטים והמוצלחים בעשור הראשון של מודיעין 10 היה בתחילת 1952 של מפקד בסיס ד' (דרום) יעקב נמרודי – קצין מצרי בדרגת סרן שהיה בוועדת שביתת הנשק הישראלית-מצרית בעוג'ה אל חפיר (ניצנה). הקצין שכינויו היה "ונוס" (כונה גם "דפנה"), סיפק מסמכים מקוריים באיכות גבוהה. כשנתיים לאחר גיוסו הועבר לשרת במדבר המערבי והקשר איתו נותק חלקית.
היסטוריה > לאחר מלחמת העצמאות > במבצע קדש

בין הפעולות הבולטות של יחידה 504 בתקופה שקדמה לפרוץ הקרבות בסיני, ניתן למנות את מבצע סריס – חיסולם של ראשי הפדאיון מוסטפא חאפז וצלאח מוסטפא ביולי 1956. בהקשר זה יצוין, כי בנאום שנשא נשיא מצרים נאצר ב-26 ביולי 1956 ובו הודיע על הלאמת תעלת סואץ (צעד שהיה אחת הסיבות המרכזיות למבצע קדש), הוא פתח את נאומו בהאשמת ישראל בהריגת שני הקצינים.
מלחמת סיני החלה, כאשר ב-29 באוקטובר 1956 פרצו כוחות צה"ל לחצי האי סיני וכבשו אותו עד סמוך מאוד לתעלת סואץ. המבצע הצבאי ארך 8 ימים. במקביל, ובתיאום מוקדם עם ישראל, כבשו כוחות צרפתיים ובריטים את תעלת סואץ לכל אורכה. יחידת מודיעין 10 (לימים, "504"), שהמערך הסדיר שלה מנה באותם הימים עשרות חיילים בלבד, פעלה במלחמה זו בעיקר בתחומים הבאים:
צירוף קת"מים למטרות חקירה כחוקרי שבויים ואיסוף מודיעין לכוחות צה"ל, וביניהם: צדוק אופיר מבסיס ד' בבאר שבע, שסופח לגדוד הצנחנים 890 בפיקודו של רפאל איתן וצנח יחד עם הלוחמים במיתלה; יוסקה לוי מבסיס אילת, שסופח לחטיבה 9 שנעה מאזור אילת לעבר שארם א-שייח'; דוד לוי מבסיס דרום בבאר שבע, שסופח לכוחות שלחמו בצפון סיני; וכן צביצ'קו בן יצחק (קצין מילואים) וחיים יעבץ, שסופחו לחטיבה 202 בפיקודו של אריאל שרון שפרצה מאזור כונתילה למרכז סיני, וחברה לגדוד 890 במיתלה. קת"מים אלו סייעו לכוחות בחקירת שבויים, בחקירת תושבים בדואים שהיו במרחב הלחימה, ואף רתמו קצינים מצרים שבויים לסייע בהסגרת חייליהם ובפעולות שונות.
הקמת מערך חקירות בקרב השבויים שנתפסו במלחמת סיני: השבויים המצרים עד דרגת רב-סרן רוכזו במחנה עתלית, וקצינים בכירים יותר רוכזו בכלא דמון בכרמל. השבויים, ובעיקר הבכירים שבהם, נחקרו על ידי קציני היחידה, שבחלקם היו אנשי מילואים, סיפקו מידע רב שכלל גם מידע על עסקת הנשק הצ'כוסלובקית-מצרית מספטמבר 1955, שנעשתה בהנחיה של ברית המועצות, הטרידה את צה"ל, והייתה לאחד הזרזים למלחמה.
איסוף מסמכי שלל: אנשי היחידה נכנסו למפקדות הצבא המצרי בסיני וברצועת עזה, ואספו מסמכי שלל רבים שבין השאר שפכו גם הם אור על עסקת הנשק הצ'כית. בין המסמכים שנתפסו ברצועת עזה, היה דו"ח חקירה מצרי מפורט על מבצע של היחידה עצמה שהביא לחיסולם של קולונל מוסטפא חאפז, מפקד הפדאיון (חוליות רצח) מרצועת עזה לישראל וקולונל צלאח מוסטפא הנספח הצבאי המצרי בעמאן (שותפו של חאפז לפעילות), במבצע סריס אותו ביצעה היחידה ביולי 1956.
היסטוריה > לאחר מלחמת העצמאות > מלחמת ששת הימים ואחריה

פרשת תותחי הלונג טום – מיקום תותחי ה-155 מ"מ ארוכי טווח האלה של הצבא הירדני, היה צי"ח חשוב בפיקוד מרכז, בתקופת הזמן שלפני פרוץ המלחמה. סוכן מרחב מרכז, שהוזעק לפגישה יזומה במיוחד בליל 3 ביוני 1967, מסר למפעילו רפי סיטון, את מערך פריסתם מחדש של התותחים. טיסת סיור אווירי ערב המלחמה, אישרה שהמידע מהסוכן היה מדויק. ב-6 ביוני 1967, ביום השני למלחמת ששת הימים, נורה מטח בן 13 פגזים מסוללת תותחי לונג טום מח'רבת צופין (שליד קלקיליה) לכיוון תל אביב ושניים מהם פגעו בבניין ברחוב רייך 5 ליד כיכר מסריק, והביאו לנזקים חיצוניים בשתי דירות. לאחר ההפגזה ועל בסיס המידע מהסוכן, הותקפו התותחים ומרביתם הושמדו. בסיום המלחמה, נתפס תותח שלל לונג טום, הוצג בשדרות רוטשילד בעיר, ואחר כך עבר למוזיאון בתי האוסף לתולדות צה"ל.
איתור והשגת מגילת המקדש הקדומה – במהלך מלחמת ששת הימים הוטלה על יחידה 154 משימה לאומית יוצאת דופן – איתור מגילת המקדש והבאתה לרשות ישראל. קציני היחידה, בראשות מפקד היחידה שמואל גורן, מפקד בסיס ירושלים רפי סיטון, סמי נחמיאס ויגאל סימון, פעלו בדרכים מתוחכמות, כולל גיוס והפעלת מקור ייעודי למשימה זו, שבאמצעותן נמצאה המגילה אצל סוחר עתיקות בבית לחם בשם קנדו, שהחזיק בה למעלה מ-20 שנה. המגילה מוצגת כיום במוזיאון ישראל.
לאחר מלחמת ששת הימים התמזגה יחידה 560 שעסקה בחקירת שבויים, לתוך יחידה 154. בתחילת שנות ה-70 שונה שם היחידה ל"יחידה 7019", ובאמצע שנות השבעים שונה שוב השם ל"יחידה 504", השם בו היא מוכרת כיום.
היסטוריה > לאחר מלחמת העצמאות > מלחמת יום הכיפורים

טרם מלחמת יום הכיפורים, מרחבי היחידה סיפקו מידע צבאי ומידע בסיסי שוטף על מדינות וצבאות ערב שגבלו בישראל. בלטו הידיעות הבאות:
מבצע ארגז – ביוני 1972 בוצע "מבצע ארגז" לחטיפת קצינים בכירים מהמטכ"ל הסורי שסיירו לאורך גבול לבנון במטרה להביא להחלפתם עם 3 טייסי צה"ל שהיו בשבי בסוריה. המבצע בוצע על ידי סיירת מטכ"ל ולכוח צורפו 2 חוקרי שבויים מהיחידה – צדוק אהרון ואלי זיו. במבצע נשבו 5 קצינים בכירים סורים. צדוק אהרון נפצע. השבויים הסורים נחקרו ביחידה וסיפקו מידע רב על היערכות הצבא הסורי בחירום, תוכניות ההגנה וההתקפה שלו, סימנים מעידים להכנותיו למלחמה ועוד. בין השאר, ציינו הנחקרים את מקומות הפריצה האפשריים של הצבא הסורי במקרה של ביצוע מתקפה וכי לצורך ביצוע המתקפה, יקודמו מאזור חומס (צפון סוריה) לאזור דרום החזית, חטיבת שריון 47 וגדוד הגישור המטכ"לי.
רשת סוכנים באזור הגולן – חברי הרשת התגוררו בדרום החזית והיו מצוידים במכשיר אלחוט. כשבוע לפני המלחמה, דיווחו על הגעת חטיבה 47 וגדוד הגישור המטכ"לי לדרום החזית. ב-4 באוקטובר דיווחו שבכוונת הסורים לפתוח במלחמה כוללת ועל הוראת הצבא הסורי לתושבי אזור החזית, שלא להתקרב לקו הגבול החל מבוקר 5 באוקטובר (יום לפני פרוץ המלחמה).
יוסי גרשון (לימים אל"ם מיל'), חוקר שבויים מטעם היחידה, פעל בקרב העקוב מדם על כיבוש החרמון (במהלך מבצע קינוח), בשלהי המלחמה, כחוקר שבויים קרבי. הוא הצטרף למבצע ואסף מידע משבויים סורים שנתפסו, בהם מפקד הכוח הסורי בשטח, אחמד ריפעי אל ג'וג'ו וחילץ ממנו מידע חיוני ללחימה.
בשנת 2001 רצח סוכן פלסטיני את מפעילו, קצין היחידה סא"ל יהודה אדרי.
היסטוריה > לאחר מלחמת העצמאות > מלחמת חרבות ברזל

מלחמת "חרבות ברזל" נפתחה "בשבת השחורה" 7 אוקטובר 2023 ומתחילת הלחימה, הצטרפה יחידה 504 למאמץ המלחמתי ברצועת עזה: חוקרי השטח של היחידה חברו לכוחות צה"ל הנלחמים ברצועה ופעלו לחקירת מחבלים שנתפסו במהלך הלחימה. החקירות הניבו מודיעין מבצעי מיידי וערכי רב. בנוסף, הועברו מאות מחבלים להעמקת מיצוי המודיעין, למתקני חקירה עורפיים. היחידה פעלה להשפעה על תושבי הרצועה, כולל בין היתר להנעתם מצפונה לאזור "ההומניטרי" בדרומה, באמצעות מנשרים כתובים, כריזה ברמקולים ועשרות אלפי שיחות יזומות. חודשה פעילות קציני היחידה, שהופסקה לאחר ההתנתקות, לאיתור, גיוס והפעלת מקורות אנוש ברצועת עזה.
לוחמי היחידה, חוקרי השטח וחוקרי המתקנים הובילו את המאמץ המרכזי של היחידה מתחילת הלחימה. בעת התנהלות הלחימה ביישובים, חברו עשרות הלוחמים וחוקרי השטח לגדודים האורגניים במטרה לחסל מחבלים, לסייע בפינוי התושבים מהמרחב ולהעמיק בממצאים העולים מן השטח. בה בעת, נפתח מתקן שטח ארעי במרחב הדרום לביצוע חקירות בזמן אמת, שהפך למתקן קבע לחקירות תוך ימים בודדים. במסגרת חקירות המחבלים אשר מתנהלות מאז תחילת הלחימה נחקרו 300 מחבלים מכלל ארגוני הטרור ברצועת עזה ואלו מסרו מיקומי מנהרות טרור תת-קרקעיות, מחסנים ואמצעי לחימה, זאת לצד חשיפת שיטות פעולה של האויב, ומאמצי היטמעות האויב בתוך אוכלוסייה אזרחית. לאורך הלחימה מופעל מרכז איסוף המודיעין וההשפעה ביחידה אשר פועל במגוון רחב של כלים ושיטות למען ארבע מטרות מרכזיות: תמיכה בתמרון, מודיעין להפללת מטרות, השפעה והובלה של מאמץ פינוי האוכלוסייה דרומית לנחל עזה. באמצעות מודיעין אנושי מדויק שסיפקה יחידה 504 הופללו מעל 300 איתורי אויב חדשים ברצועה וכן נתקפו מעל 100 מטרות במסגרת מאמץ ייצור המטרות.
דובר צה"ל עדכן ביום 6 ינואר 2025 כי משימות יחידה 504, אשר פעלה במאמץ מוגבר במהלך המלחמה בזירות השונות, מתרחבות. היחידה, המתמחה באיסוף מודיעין אנושי ובהפעלת סוכנים, מילאה תפקיד מרכזי במערכה האחרונה, כאשר הובילה את מעצרם וחקירתם של אלפי מחבלי חמאס, חזבאללה, וזירות נוספות במזרח התיכון. במסגרת פעולותיה, היחידה הצליחה לאסוף ולנתח מטרות רבות שלבסוף הותקפו, לצד הפעלת סוכנים במדינות אויב שונות באופן חשאי. אחד הצעדים הבולטים במהלך המלחמה היה חידוש פעילות במרחב הפעלת סוכנים ייעודי לרצועת עזה, לאחר יותר מעשור של הפסקה (פעילות היחידה ברצועת עזה הופסקה בשנת 2010 - מב"ט מל"מ גיליון ספטמבר 2024). בעקבות בחינת ההזדמנויות המודיעיניות שנוצרו באזור, בין היתר במדינות "מעגל שני", הוחלט להרחיב את פעילות היחידה ולגייס קצינים נוספים לתפקידי מפעילי סוכנים, עד כדי הכפלת כמות המפעילים ביחידה. הצעד נועד להכפיל את היקף המפעילים, לצד הגדלה משמעותית של יכולות האיסוף המודיעיני. כחלק מכך, מעבר לפעולות היחידה בהפעלת סוכנים לשם מבצעים מיוחדים בעומק האויב, היחידה תרחיב באופן משמעותי את תפקודיה באיסוף המודיעין. כחלק מהיערכות זו ולאור הצרכים המבצעיים, מפקד היחידה הנוכחי, שהוביל את הפעילות האינטנסיבית בשנים האחרונות, האריך את כהונתו והועלה לדרגת תת-אלוף.
מפקדי היחידה

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| דוד קרון | 1948–1950 |  |
| אברהם כהן | 1950 |  |
| יעקב (ז'ק) צביה | 1951 |  |
| רחביה ורדי | 1952–1957 |  |
| חיים שדמי | 1957–1962 |  |
| שמואל גורן | 1962–1968 | לימים, מתאם פעולות הממשלה בשטחים בדרגת אלוף |
| בני זאבי | 1968–1972 | לימים, סגן ראש המוסד |
| ינאי זקס | 1972–1975 |  |
| יגאל סימון | 1975–1977 | בוגר היחידה |
| משה קריסטל | 1977–1981 |  |
| גדי זהר | 1981–1985 | לימים, תת-אלוף בצה"ל |
| אלי זיו | 1985–1988 | בוגר היחידה |
| קובי פרומר | 1988–1991 |  |
| דני בר מעוז | 1991–1993 |  |
| ס' | 1993–1996 |  |
| ד' | 1996–1999 | מצטיין קורס קצ"א במחזורו ביחידה, חתן פרס ביטחון ישראל במסגרת שירותו במוסד |
| דורון עמיר | 1999–2002 | בוגר היחידה |
| גיל קאופמן | 2002–2006 |  |
| א' | 2006–2009 | קצין בגולני במלחמת לבנון הראשונה, בוגר היחידה, מצטיין קורס קצ"א במחזורו ביחידה, מצטיין רמטכ"ל ב-1989 |
| א.ב | 2009–2012 | יוצא סיירת מטכ"ל לימים תא"ל ומפקד מערך המבצעים המיוחדים |
| ע.ק | 2012–2015 | יוצא סיירת מטכ"ל, לימים תא"ל ומפקד מערך המבצעים המיוחדים |
| ד'.ת' | 2015 – מאי 2018 | בוגר היחידה |
| ר' | מאי 2018 – מאי 2021 | בוגר היחידה |
| ד' | מאי 2021 – מכהן | בוגר היחידה מפקד היחידה במלחמת חרבות ברזל. הועלה לדרגת תא"ל |
אותות ועיטורים > סיכת מפעיל

סיכת מפעיל (קת"מ - קצין תפקידים מיוחדים) ביחידה מורכבת מכנפיים שביניהן חתיכת אבן שחורה מסלע בזלת שמקורו בסוריה, בצורה שונה ממפעיל למפעיל.
אותות ועיטורים > צל"שים יחידתיים

בשנת 2009 קיבל המערך הקרבי במילואים של היחידה הצטיינות על פועלו במבצע עופרת יצוקה בשל הישגים מבצעיים יוצאי דופן.[דרוש מקור]
בנובמבר 2013 הוענק ליחידה ציון לשבח מטעם ראש אמ"ן על פעולה שהוגדרה כ"ראשונית מסוגה, יוצאת דופן, אשר מבטאת יצירתיות, נועזות וחציית גבולות הדמיון".
במרץ 2018 העניק ראש אמ"ן, האלוף הרצי הלוי ציון לשבח ליחידה, על רצף מבצעים בשנים 2016–2017, מבצעים ש"הביאו להישגים משמעותיים המאפשרים לאמ"ן ולצה"ל להתמודד מול איומים מתהווים... ובכך תורמים לעליונות צה"ל ולביטחון מדינת ישראל", כלשון הצל"ש.
באפריל 2019 הוענק ליחידה צל"ש נוסף מראש אמ"ן.
בדצמבר 2019 קיבלו במשותף יחידה 504 ועמותת "מודיעין 10" של בוגריה תעודת הערכה מיוחדת על תרומה ייחודית בתחום שימור והנחלה של המורשת המודיעינית, בשילוב יוצא דופן עם ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון.
היחידה זכתה בפרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות בשנים 2007 ו-2020.
בפברואר 2021 קיבלה יחידה 504 תעודת הערכה מטעם ראש אמ"ן על פרויקט מסווג שבוצע בשנת 2020.
בדצמבר 2021 הוענק ליחידה אות הערכה מטעם הרמטכ"ל על חלקה בפעילות מבצעית מיוחדת.
ביוני 2022 נמנה מערך החקירות ביחידה עם היחידות אשר קיבלו תעודת הצטיינות מנשיא מדינת ישראל על הצטיינות בשגרה ובחירום.
בנובמבר 2022 הוענקה ליחידה אות הערכה מטעם הרמטכ"ל על פעילות מבצעית.
במרץ 2023 הוענק ליחידה צל"ש מטעם ראש אמ"ן על ביצועו של מבצע בזירה הצפונית.
אותות ועיטורים > צל"שים אישיים

שישה מקציני היחידה קיבלו צל"ש במהלך מלחמות ישראל:
סג"ם מחמד (קאסם) סייד אחמד עוטר בצל"ש אלוף על פעילות מיוחדת בליל 28 בנובמבר 1956. סייד אחמד היה חלק מחוליה שחדרה לסוריה כדי להתקין מתקן האזנה על עמוד טלפון. במהלך המבצע התפוצץ מנגנון ההשמדה העצמית של המתקן, והוא נהרג. חברו של סייד אחמד נפצע קשה וחולץ על ידי חבר שלישי בחוליה. גופתו של סייד אחמד נותרה במקום, ומקום קבורתו לא נודע.
סגן שאול גלעדי עוטר בעיטור העוז על פעילותו במהלך מבצע קלחת 4 בלבנון, ב-17 בספטמבר 1972. במהלך המבצע, נותק סגן שאול גלעדי מיחידתו בעת הקרב בג'אויה ונותר בזחל"ם בודד עם שמונה חיילים ומכשיר קשר בלתי תקין. במהלך חזרתו לשטח ישראל, נתקל בשריונית לבנונית, שבה את חייליה ובעזרתם ניווט לכיוון ישראל. במהלך הנסיעה אזל הדלק בזחל"ם והצוות עצר בתחנת תדלוק לבנונית, השתלט על שני ג'יפים צבאיים לבנונים, שבה את חייליהם והמשיך עם כל השבויים לשטח ישראל. על פעילות זו זכה מפקד הכוח, סגן שאול גלעדי, בעיטור העוז.
סרן גדעון חסיד עוטר בצל"ש ראש אמ"ן על פעילותו במלחמת יום הכיפורים, כחוקר שבויים.
סגן חיים פרץ עוטר בצל"ש הרמטכ"ל על גילוי אומץ לב במהלך הפיגוע במשגב עם, 7–8 באפריל 1980. סגן חיים פרץ התנדב, תוך סיכון אישי ואומץ לב, להכניס למעון הילדים שעליו השתלטו המחבלים ארגז חלב עבור הילדים בני הערובה.
רב-סרן שי לחמן עוטר בצל"ש ראש אמ"ן על פעילותו במהלך מלחמת לבנון הראשונה, 1982. במהלך המלחמה שירת רס"ן שי לחמן כחוקר שבויים ובמסגרת פעילותו עסק רבות באיתור נעדרי צה"ל. במהלך המצור על ביירות יצר קשרים עם מפקדים מקומיים והצליח להביא לכניעת שני רבעים בעיר ללא קרב.
סרן גיורא אברהם עוטר בצל"ש ראש אמ"ן על פעילותו במהלך מלחמת לבנון הראשונה, 1982. בעת הלחימה על כיבוש צור, יצר סרן גיורא אברהם מגעים עם התושבים המקומיים וכך הביא לכניעת צור ללא קרב וחסך קורבנות רבים. בעת הכניסה לצור פעל להשגת מודיעין טאקטי חיוני תוך כדי לחימה ואף הצליח לגלות שבוי ישראלי ולהחזירו.
מיון והכשרה > מיון

המיון ליחידה מתבצע בשני שלבים. את המיון הראשוני ניתן לעשות בשתי דרכים:
הרחקה מגיבוש סיירת מטכ"ל תוך 48 שעות
ביצוע גיבוש סיירת מטכ"ל או גיבוש שייטת 13 בתוצאת "סיים".
המיון השני מתחלק לשניים:
מיון פסיכוטכני, ראיון פסיכולוג ותחקיר ביטחוני
מיון מקצועי ומבחני קואורדינציה ופיזיות/קרב מגע.
מיון והכשרה > הכשרת הקת"מ

הכשרת הקת"מ כוללת שני שלבים:
אולפן לימוד השפה הערבית בתנאי פנימייה, שאורכו כ-10 חודשים ובסיומו שולטים בקריאה ובכתיבה בשפה הערבית באופן שוטף.
קורס הקת"מ האורך חמישה וחצי חודשים, במהלכו לומדים ומתרגלים את רזי הגיוס, ההפעלה והפעילות המבצעית החשאית על כל גווניה. בסף הקורס, תקופת חניכה הנמשכת מספר חודשים.
הנצחה

בתל צפית, ליד כפר מנחם, הוקם מצפור המנציח את סא"ל דוד קרון, איש קיבוץ כפר מנחם ומייסדה של יחידת "מודיעין 10". האתר משמש אתר הנצחה ל-28 חללי יחידה 504.