מעמד האישה ביהדות
הערות שוליים

↑  יאיר זקוביץ, האישה בסיפורת המקראית- מיתווה.
1 2  וילך מנוח אחרי אשתו – מקום האישה בחברה המקראית, באתר דעת
↑  Carol Meyers (28 באוגוסט 2001), Women in Scripture: A Dictionary of Named and Unnamed Women in the Bible, the Apocryphal/Deuterocanonical Books, and the New Testament, Eerdmans Publishing Company, p. 38, ISBN 978-0-8028-4962-5 {{citation}}:  (עזרה)
↑  ”וַתֹּאמֶר שָׂרַי אֶל אַבְרָם חֲמָסִי עָלֶיךָ אָנֹכִי נָתַתִּי שִׁפְחָתִי בְּחֵיקֶךָ וַתֵּרֶא כִּי הָרָתָה וָאֵקַל בְּעֵינֶיהָ יִשְׁפֹּט יְהׂוָה בֵּינִי וּבֵינֶיךָ:” (ספר בראשית, פרק ט"ז, פסוק ה')

”וַתֵּצֵא מִיכַל בַּת שָׁאוּל לִקְרַאת דָּוִד וַתֹּאמֶר מַה נִּכְבַּד הַיּוֹם מֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל אֲשֶׁר נִגְלָה הַיּוֹם לְעֵינֵי אַמְהוֹת עֲבָדָיו כְּהִגָּלוֹת נִגְלוֹת אַחַד הָרֵקִים:” (ספר שמואל ב', פרק ו', פסוק כ')
↑  בראשית פרק א, פסוקים כז-כח:, באתר וַיִּבְרָא אֱלֹהִים אֶת-הָאָדָם בְּצַלְמוֹ בְּצֶלֶם אֱלֹהִים בָּרָא אֹתוֹ זָכָר וּנְקֵבָה בָּרָא אֹתָם. וַיְבָרֶךְ אֹתָם אֱלֹהִים וַיֹּאמֶר לָהֶם אֱלֹהִים פְּרוּ וּרְבוּ וּמִלְאוּ אֶת-הָאָרֶץ וְכִבְשֻׁהָ וּרְדוּ בִּדְגַת הַיָּם וּבְעוֹף הַשָּׁמַיִם וּבְכָל-חַיָּה הָרֹמֶשֶׂת עַל-הָאָרֶץ.
↑  בראשית פרק ב, פסוקים ז-כד.
↑  ספר בראשית, פרק ג', פסוק ט"ז
↑  בראשית ה א.
↑  שרה יפת, שמות נשים וענייני מגדר בספר דברי הימים, "בשוב ה' את שיבת ציון היינו כחולמים" - מחקרים בתקופת שיבת ציון ב, תשעז, עמ' 591-608.
↑  אראל סגל הלוי, אשה זרה ונכריה בספר משלי.
↑  רמב"ם, משנה תורה, הלכות אישות פרק כ"ד הלכה ט"ז, שו"ע אבן העזר סימן קט"ו
↑  דברים פרק כד פסוק א.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ב, עמוד א.
↑  משנה, מסכת קידושין, פרק א, משנה א.
↑  שמות כא י
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף מז עמוד ב
↑  רמב"ם, משנה תורה, הלכות אישות, פרקים יא–יג
↑  פרשנות רמב"ן על ספר שמות, פרק כ"א, פסוק ט'
↑  משנה, מסכת כתובות, פרק ה, משנה ה.
↑  שולחן ערוך, אבן העזר, פרק פ, סימנים ד-ה
↑  שולחן ערוך, אבן העזר, פרק פ, סימן טו.
↑  משנה תורה, הלכות אישות, פרק כ"א הלכה ז'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נשים, הלכות אישות, פרק כ"א, הלכה י'
↑  משנה תורה, הלכות אישות, פרק י"ב הלכה ו'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נשים, הלכות אישות, פרק י"ב, הלכה ד'
↑  רמב"ם, הלכות אישות, פרק יג, הלכה יא.
↑  בבלי, מסכת נדרים, דף כ, עמודים א-ב.
↑  רמב"ם יד החזקה - הלכות איסורי ביאה כ"א ט'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נשים, הלכות אישות, פרק ט"ו, הלכה י"ז
↑  "ולא יהיו שניהם לא שיכורים, ולא עצלנין, ולא עצבנין; ולא אחד מהן. ולא תהיה ישנה; ולא יאנוס אותה, והיא אינה רוצה--אלא ברצון שניהם, ובשמחתן. יספר מעט וישחק עימה מעט, כדי שתתיישב נפשה"; משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות דעות, פרק ה', הלכה ד'
↑  "וכן ציוו חכמים על האישה שתהיה צנועה בתוך ביתה, ולא תרבה בשחוק וקלות ראש בפני בעלה, ולא תתבע תשמיש המיטה בפיה, ולא תהיה מדברת בעסק זה; ולא תמנע מבעלה, כדי לצערו עד שיוסיף באהבתה, אלא נשמעת לו, בכל עת שירצה"; משנה תורה לרמב"ם, ספר נשים, הלכות אישות, פרק ט"ו, הלכה י"ח
↑  "עונה האמורה בתורה--לכל איש ואיש כפי כוחו, וכפי מלאכתו." ... "יש לאישה לעכב על בעלה, שלא ייצא לסחורה אלא למקום קרוב, שלא ימנע מעונתה, ולא ייצא אלא ברשותה; וכן יש לה למונעו לצאת ממלאכה שעונתה קרובה, למלאכה שעונתה רחוקה" ... "אסור לאדם למנוע את אשתו עונתה; ואם מנע כדי לצערה - עבר בלא תעשה של תורה, שנאמר "שארה כסותה ועונתה, לא יגרע" (שמות, כ"א, י'). ואם חלה או תשש כוחו, ואינו יכול לבעול--ימתין שלושה חודשים, עד שיבריא: שאין לך עונה גדולה מזו. ואחר כך, או ייטול ממנה רשות, או יוציא וייתן כתובה." משנה תורה לרמב"ם, ספר נשים, הלכות אישות, פרק י"ד, הלכה א', משנה תורה לרמב"ם, ספר נשים, הלכות אישות, פרק ג', הלכה ט'
↑  ספר דברים, פרק י"ז, פסוק י"ז.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף מ"ד, עמוד א': "ד' – אין, טפי – לא"
↑  ראה משנה יבמות, פרק ב, י.
↑  שולחן ערוך, אבן העזר, סימן א', סעיפים ט'-י'.
1 2 3  פרופ' רחל אליאור, מעמד האשה וההגמוניה הפטריארכלית - מהמקרא ועד דליה רביקוביץ, באתר של ד"ר לאה מזור: על מקרא, הוראה וחינוך
↑  ספר במדבר, פרק ה', פסוק י"ב והלאה.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת סוטה,  פרק א', הלכה ג', ותלמוד ירושלמי, מסכת סוטה,  פרק ה', הלכה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קמ"א, עמוד א'
↑  משנה, מסכת סוטה, פרק ט, משנה ט
↑  ספר דברים, פרק כ"ב, פסוקים י"ג–כ"א
↑  ספר ויקרא, פרק כ"א, פסוק ט'
↑  ספר בראשית, פרק ל"ח, פסוק כ"ד
↑  בית שמאי אומרים לא יגרש אדם את אשתו אלא אם כן מצא בה דבר ערוה שנאמר "כי מצא בה ערות דבר" ובית הלל אומרים אפילו הקדיחה תבשילו (משנה, מסכת גיטין, פרק ט', משנה י').
↑  נועה בנוש, הפער הבלתי נתפס בין סרבנית גט לסרבן גט, באתר ynet, 9 במרץ 2018
↑  שמות פרק כא, פסוק ז.
↑  שמות פרק כא, פסוק ט.
↑  ניסן רובין, שמחת החיים : טקסי אירוסים ונישואים במקורות חז"ל, תל אביב, 2004, עמ' 49-72.
↑  ספר במדבר, פרק ל', פסוקים ד'–י"ז
↑  תלמוד בבלי, מסכת נדרים, פרק אחד עשר דפים עט-פב
1 2  ספר במדבר, פרק כ"ז, פסוק ח'.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, פרק רמח, סימן ד.
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ז, פסוקים א'–ח'
1 2 3 4  ענת ישראלי, קצת אחרת : על מצבה של האישה בתרבות היהודית., בין נראות יתר לשקיפות, 2016, עמ' 391-415.
↑  משנה, מסכת הוריות, פרק ג, משנה ז.
↑  הרב אבינר, להציל את הגבר לפני האשה, באתר בחדרי חרדים
↑  תוספתא, מסכת ברכות, פרק ו, הלכה כג.
↑  גילי זיון, "שלא עשני אשה" ו"שעשני כרצונו": הצעה לברכה אחרת, מ' הלפרין וח' ספראי (עורכים), נשים בדיון הלכתי, 1998, עמ' ה-כה.
↑  שלמה ריסקין, ברכת "שלא עשני אשה" – אפשרויות לשינוי, מ' שילה (עורכת), להיות אשה יהודייה א, 2001, עמ' 139-149
↑  דליה מרקס, בעת אישן ואעירה – על תפילות שבין יום ובין לילה, תל אביב, 2010, עמ' 294-305
↑  ספר אבודרהם, סדר תפילות החול, ברכות השחר, כט
↑  משנה, מסכת קידושין, פרק א, משנה ז.
↑  ספר המצוות לרמב"ם מצות לא תעשה, מצווה מג, מצווה מד, מצווה קסו.
↑  ביטוי בולט לתפיסה זו מצוי באמרת חז"ל, "גדול המצווה ועושה ממי שאינו מצווה ועושה" (תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף פ"ז, עמוד א', ועוד), שלפיה גם אם הפטוּר מן המצווה מקיים אותה מרצונו, אין הוא מגיע למעלתו של מי שחייב בה ומקיים אותה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף לד, עמוד א.
↑  השאלה האם, למרות הפטור, מותר לנשים לקיים מצוות עשה שהזמן גרמן אם הן חפצות בכך, או שהפטור הוא למעשה בבחינת איסור, הייתה שנויה במחלוקת עזה כבר בתלמוד (תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף צ"ו, עמוד א' ועוד) ולאורך הדורות (רש"י והתוספות על עירובין שם; רמב"ם, משנה תורה, הלכות ציצית ג, ט; שולחן ערוך, אורח חיים תקפט, ו – אלו הן דוגמאות בולטות בתוך ים הדיונים). על שורשי המחלוקת ראו במאמרה של יהודית האופטמן, 'קיום מרצון של מצוות עשה שהזמן גרמן על ידי נשים', דברי הקונגרס העולמי האחד עשר למדעי היהדות, ג/1 (1993), עמודים 161–168. בימינו שאלה זו היא סלע מחלוקת מרכזי בין הזרמים השונים ואף בתוך האורתודוקסיה. ראו סקירתה של חנה קהת, פמיניזם ויהדות – מהתנגשות להתחדשות, תל אביב 2008, עמודים 139-137.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ס"א, עמוד א'
↑  ראו למשל דו פרצופין – הרהורים בדבר מעמד האישה וחינוך הבת(הקישור אינו פעיל, 23.8.2023), מאת הרב שי פירון. ובעין אי"ה פירש הראי"ה קוק, שהמחלוקת היא על היחס בין השכל לבין "הרגש המיוחד לאשה".
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל"ה, עמוד א' ועוד
↑  ילקוט שמעוני, תהלים פרק ס"ח, ואמרה דומה בגמרא, תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף י"א, עמוד ב': "דרש רב עוירא, בשכר נשים צדקניות שהיו באותו הדור נגאלו ישראל ממצרים"
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף י"ז, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת נידה, דף מ"ה, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ס"ב, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ס"ג, עמוד ב'. וכן מסופר שם שאשתו של ר' חייא ציערה אותו רבות, ומלבד הבלגתו, הוא נהג בה כבוד יתר על המידה.
↑  ממשנה תורה לרמב"ם, הלכות אישות, פרק טו, הלכה יט
↑  פרק א משנה ה.
↑  מסכת דרך ארץ רבה, פרק ראשון
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף כ', עמוד א'
↑  פרק ב משנה ז
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ל"ג, עמוד ב'
↑  כגון תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף ק', עמוד ב'; בראשית רבה מה, ה, ועוד.
↑  "אמר רב נחמן: מנוח עם הארץ היה שנאמר (שופטים יג, יא) 'ויקם וילך מנוח אחרי אשתו'...אחרי דבריה ועצתה" (בבלי, ערובין יח ב)
↑  "ואמר רב כל ההולך בעצת אשתו נופל בגיהנם" (תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף נ"ט, עמוד א')
↑  בבלי, קידושין, דף לא, עמוד ב.
↑  משנה, מסכת סוטה, פרק ג', משנה ד'
↑  רבי אליעזר אומר "כל המלמד בתו תורה כאילו מלמדה תפלות", ובתלמוד הירושלמי רבי אליעזר מוסיף: "ישרפו דברי תורה ואל ימסרו לנשים"
↑  ירושלמי, מסכת סוטה, פרק ג, הלכה ד.
↑  בבלי, יומא, דף סו, עמוד ב.
↑  חנה קהת, פמיניזם ויהדות – מהתנגשות להתחדשות, תל אביב, 2008, עמ' 102-105.
↑  "שרוב הנשים אין דעתם מכוונת להתלמד אלא הן מוציאות דברי תורה לדברי הבאי לפי עניות דעתן. אמרו חכמים כל המלמד את בתו תורה כאילו למדה תיפלות. במה דברים אמורים? בתורה שבעל פה אבל תורה שבכתב לא ילמד אותה לכתחלה, ואם למדה אינו כמלמדה תיפלות". (רמב"ם, משנה תורה, הלכות תלמוד תורה, פרק א' הלכה י"ג). במחלוקת במשנה בסוטה, הרמב"ם אינו מקבל את דעתו של בן עזאי אלא דווקא את דעתו של רבי אליעזר. השולחן ערוך פסק כרמב"ם.
↑  ”ואין עובד את ה' על דרך זו, אלא עמי הארץ והנשים והקטנים, שמחנכין אותן לעבוד מיראה, עד שתרבה דעתן ויעבדו מאהבה.” (משנה תורה, הלכות תשובה, י', ב')
↑  אשה שלמדה תורה יש לה שכר, אבל אינו כשכר האיש, מפני שלא נצטותה וכל העושה דבר שאינו מצווה עליו לעשותו, אין שכרו כשכר המצווה שעשה אלא פחות ממנו, ואף על פי שיש לה שכר צוו חכמים שלא ילמד אדם את בתו תורה, מפני שרוב הנשים אין דעתם מכוונת להתלמד, אלא הן מוציאות דברי תורה לדברי הבאי לפי עניות דעתן. אמרו חכמים כל המלמד את בתו תורה כאילו למדה תפלות. במה דברים אמורים? בתורה שבעל פה, אבל תורה שבכתב לא ילמד אותה לכתחלה, ואם למדה אינו כמלמדה תיפלות." משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות תלמוד תורה, פרק א', הלכה י"ג
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רמ"ו, סעיף ו'
↑  כגון רבי יהודה החסיד, ספר חסידים, סימן שיג; הרמ"א, הגהות על שולחן ערוך (המפה), יורה דעה, רמו, ו, ועוד.
↑  ראו סקירתו של הרב חיים נבון, "תלמוד תורה לנשים"ת תחומין כח (תשס"ח), 248-257.
↑  ליקוטי הלכות, סוטה, כא
↑  שלמה אשכנזי, שתי נשים ששימשו ראשי ישיבה, בתוך דור דור ומנהגיו, תל אביב: דון, תשל"ז, עמ' 204–205.
↑  הרב שי פירון, ‏המשך – תלמוד תורה לנשים,  באתר כיפה, 14 בינואר 2004
↑  משנה, ברכות, פרק ג, משנה ג.
↑  מחלוקת ארוכה התנהלה בין הפוסקים בדבר טיבם והיקפם של חיוב זה ושל תפילה זו. ראו בפירוט בסקירת הרב עמוס סמואל, 'על חובת נשים בתפילה', דרך אפרתה, ו (תשנ"ו), עמודים 146-139.
↑  שמואל ספראי, האם היתה קיימת עזרת נשים בבית-הכנסת בתקופה העתיקה?, תרביץ לב, תשכ"ג, עמ' 329-338.
↑  גלעד לרר, לשאלת מערך המינים בבית הכנסת בימי בית שני, המשנה והתלמוד, היֹה היָה, במה צעירה להיסטוריה 7, תש"ע, עמ' עמ' 27–57 .
↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף כ"ג, עמוד א', רמב"ם הלכות תפילה וברכת כהנים יב יז, "וכן בקריאת מגילה" ערוך השולחן אורח חיים תרפט
↑  חנה ספראי ושמואל ספראי, הכל עולין למניין שבעה, תרביץ סו, תשנ"ז, עמ' 401-395.
↑  חנה ספראי, מניין – מגדר ודמוקרטיה, רב גוני 3, 2003, עמ' 41-43
↑  Aryeh A. Frimer and Dov I. Frimer, WOMEN'S PRAYER SERVICES, Tradition: A Journal of Orthodox Jewish Thought Vol. 33, No. 3, 1999, עמ' 110-114
↑  Mendel Shapiro, ( 2010). Qeri'at ha-torah by women: a halakhic analysis., The Edah Journal 1:2, עמ' 2-52.
↑  ראו, לדוגמה, את הסקירה על נשים בבית הכנסת באשכנז בימי הביניים אצל אברהם גרוסמן, חסידות ומורדות, ירושלים תשס"ג, עמ' 326-312.
↑  שולחן ערוך אורח חיים סימן קצט סעיף ו, הטעם מובא במשנה ברורה.
↑  "ונראה לפרש דטעמא למ"ד דלא הוי רשות משום דתפילין צריכין גוף נקי ונשים אין זריזות ליזהר" – תוספות עירובין צו א.
↑  בבלי עירובין צו א. המקרה מובא כמקרה קצה. ובנוסף ישנם כמה מקורות כמו פסיקתא רבתי פכ"ב שסוברים כי חכמים מיחו.
↑  מסכת ברכות, ו' כ"ג
↑  ראו לדוגמה את שתי כתבותיה של פרופ' ורד נעם ב'מקור ראשון' ואת התגובות עליהן בגליונות הבאים: מעבר למחיצה הפנימית מתאריך 23.1.2013 ו'אין ממחין בידן' מתאריך 26.7.2013.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת יומא, פרק ו, הלכה א, דף לב עמוד א.
↑  תוספות על בבלי, מסכת יבמות, דף מה, עמוד ב – ד"ה 'מי לא טבלה'
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, פרק ז, סימן ד.
↑  בבלי, שבועות ל' ע"א, בבא קמא פ"ח ע"א.
↑  משנה, מסכת ראש השנה, פרק א, משנה ח.
↑  ספרי דברים, קצ, ג.
↑  משנה, מסכת נידה, פרק ו, משנה ד.
↑  ראו: עדות אישה, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"; גרשון הולצר, ‏עדות אישה במשפט העברי, באתר "דעת"; מדוע אישה פסולה לעדות, אתר כיפה
↑  אליעזר חדד, "הִשוָוה הכתוב אישה לאיש": על מעמדן של נשים בבתי דין רבניים, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2013
↑  ספר שופטים, פרק ד', פסוק ה'
↑  חושן משפט סימן ז.
↑  משפטי עוזיאל, חושן משפט סימן ה'.
↑  ספרי דברים, קנז, מהדורת פינקלשטין, עמ' 209-208.
↑  משנה תורה, הלכות מלכים, פרק א, הלכה ה.
↑  שו"ת "פסקי עוזיאל בשאלות הזמן", סימן מד: "השתתפות האשה בבחירות למוסדות הצבור". וראו גם שם, סימן מג: "האישה במושב בית דין", והתלבטותו של הרב עוזיאל בדבר האיסור החל על הנשים לדון.
↑  קובי נחשוני, חרדיות נגד חרדים: לא נבחרות - לא בוחרות, באתר ynet, 19 בדצמבר 2012
↑  כאשר נשאל הרב אברהם שפירא לגבי התמודדותה של דניאלה וייס לראשות מועצה מקומית קדומים, פסק שיש לבחור במועמד המתאים ביותר לתפקיד (בשבע, כ"ט בתשרי ה'תשס"ח עמ' 11).
↑  ראו בהרחבה אצת אריה אברהם פרימר, 'נשים בתפקידים ציבוריים בתקופה המודרנית', בתוך: א' ורהפטיג (עורך), אפיקי יהודה – ספר זיכרון להרב יהודה גרשוני זצ"ל, ירושלים תשס"ה, עמ' 254-330..
↑  חנה הרצוג, בין כיכר הדשא ושביל החצץ – נשים, פוליטיקה והחברה האזרחית, תרבות דמוקרטית 10, 2006, עמ' 214-191.
↑  דוח הוועדה לקידום נשים בשירות המדינה - יוני 2014
↑  טובה כהן, מנהיגות דתית נשית: האורתודוקסיה המודרנית בישראל כמקרה-מבחן, תרבות דמוקרטית 10, 2006, עמ' 296-251.
↑  עדו אבגר ואיתי פידלמן, נשים בכנסת - ריכוז נתונים לאחר הבחירות לכנסת ה-23, באתר הכנסת, ‏8.3.2020
↑  ראו בהרחבה על השימוש המגמתי בציטוטים אלה אצל תמר רוס, תרומת הפמיניזם לדיון ההלכתי: קול באישה ערווה כמקרה מבחן, הלכה, מטה הלכה ופילוסופיה: עיון רב תחומי, בעריכת א' רוזנק, 2009, עמ' 64-35.
↑  שולחן ערוך, אבן העזר, כא.
↑  רמב"ם, הלכות אישות, יג, יא.
↑  ישראל חופשית, הדרת נשים בישראל
↑  "ולא תלמד אישה סופרים" (משנה, מסכת קידושין, פרק ד', משנה י"ג)
↑  היחס של חז"ל לנשים באתר ישיבה
↑  מעמד האישה בראי היהדות באתר כיפה
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת דף קנב עמוד ב
↑  האמונה שלה מתערערת בגלל יחס ההלכה לאישה באתר כיפה
↑  חובות וזכויות בנישואין, אתר דעת
↑  תנאי האירוסין והנישואין שנדפסו בספר נחלת שבעה. ראו: אבישלום וסטרייך, "יש דבר שיאמר ראה זה חדש הוא - כבר היה לעֹלמים", פורסם בצהר מא', תשע"ז
↑  חגי בועז, "זכות הבחירה לנשים בתקופת היישוב"
↑  פרופ' צבי זוהר, "האירו פני המזרח: הלכה והגות אצל חכמי ישראל במזרח התיכון", עמ' 239
1 2  הרב דב ליאור, הצבעת נשים בבחירות, תשובה באתר "ישיבה".
↑  הרב אליעזר מלמד, נשים בתפקידים ציבוריים, באתר ערוץ 7.
↑  יחזקאל כהן, "המחלוקת בין הרבנים קוק ועוזיאל זצ"ל על מתן זכות בחירה לנשים", הגות ה', עמ' 83–95, ירושלים, התשמ"ג

הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל: מפסקיו - לנשים זכות לבחור ולהיבחר, באתר משרד החינוך - האגף לתרבות תורנית
↑  "האישה בעידן המודרני לאור ההלכה, מתוך "טללי אורות" יג', תשס"ז
↑  תשובה באתר "ישיבה"
↑  הרב פרופ' אריה אברהם פרימר, נשים בתפקידים ציבוריים בתקופה המודרנית
↑  "לא יהיה כלי גבר על אישה.... ר' אליעזר בן יעקב אומר שלא תלבש אישה כלי זיין ותצא למלחמה" – ספרי פרשת תצא פסקה ט"ז, תלמוד בבלי מסכת נזיר נט א.
↑  "וכבשוה אמר רחמנא איש דדרכו לכבש – אין, אישה דאין דרכה לכבש – לא (תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל"ה, עמוד א')
↑  משנה, מסכת סוטה, פרק ח', משנה ז', תוספתא מסכת סוטה ז', ט"ו, תלמוד ירושלמי, מסכת סוטה,  פרק ח', הלכה י', תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף י', עמוד א', משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק ז', הלכה ד'
↑  מלחמת מצווה מוגדרת ברמב"ם: מלחמת שבעת עממים, מלחמת עמלק ועזרת ישראל מיד צר הבא עליהם. (משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק ה', הלכה א').
↑  ראו מלחמת מצווה
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ס"ה, עמוד ב'.
↑  שירות משמעותי לנשים בשירות לאומי ובצה"ל – חוות דעת רבני בית הלל, באתר בית הלל
1 2  ד"ר מרדכי פרישטיק, אלימות נגד נשים ביהדות, כתב העת "חברה ורווחה", משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, 1990
↑  מבוי סתום.
↑  יד לאישה - סיוע לנשים עגונות ומסורבות גט, מסורבות גט, עגונות, גירושין, נישואין, חיוב גט, ביטול גט, בית הדין הרבני. (ארכיון)
↑  מרכז צדק לנשים.
↑  אתר המדרשות.
↑  הכשרת טוענות רבניות.
↑  יועצות הלכה - נשמת.
↑  קבוצות פייסבוק - אני פמיניסטית דתיה וגם אין לי חוש הומור.
↑  קבוצות פייסבוק - פמיניסטיות הלכתיות.
↑  ראו למשל הדוגמאות בהערות 1–8 לעיל.
↑  ישעיהו ליבוביץ - מעמדה של האשה - הלכה ומטא-הלכה.
↑  ראו למשל: רחל אדלר, תרגום: רות בלום, פמיניזם יהודי: תאולוגיה ומוסר, ידיעות ספרים, 2008
↑  תמר רוס, ארמון התורה ממעל לה – על אורתודוקסיה ופמיניזם, עם עובד, 2007
↑  ביקורת: אורי פז, נשים ביהדות: לא מה שחשבתם, באתר "האייל הקורא"
↑  ביקורת: ירון בן-נאה, ‏על נשים וחקר נשים, קתדרה 102, טבת תשס"ב, עמ' 197-191
| מצוות ומנהגים יהודיים |
| --- | --- | --- |
| ערכים כלליים | הלכה • עשרת הדיברות • תרי"ג מצוות • שבע מצוות דרבנן • שבע מצוות בני נח • רשימות: מצוות הנהוגות בזמן הזה • מצוות שאינן נוהגות בזמן הזה |  |
| סדר היום | נטילת ידיים • ציצית • תפילין • קריאת שמע • תפילה • תלמוד תורה • ברכת המזון |  |
| הלוח העברי | קידוש החודש • עיבור השנה • שבת • ראש חודש • חגי ישראל ומועדיו • שמיטה • שנת היובל |  |
| מצוות שבין אדם לחברו | ואהבת לרעך כמוך • צדקה • גמילות חסדים • לשון הרע • והדרת פני זקן • אונאת דברים • משפט עברי |  |
| מצוות התלויות בארץ | מצוות יישוב ארץ ישראל • מתנות כהונה • מתנות עניים • איסור ערלה • שמיטה • שנת היובל |  |
| איסור והיתר | כשרות • בשר בחלב • שחיטה • טרפה • איסור אכילת חלב • יין נסך • חמץ |  |
| תשמיש קדושה ותשמיש מצווה | ספר תורה • תפילין • מזוזה • סידור • ציצית • שופר • לולב • מצה • כיפה |  |
| בית המקדש | מצוות בניין בית המקדש • כהן • קורבן • עלייה לרגל • טומאה וטהרה • רשימת מצוות בית המקדש |  |
| משפחה | ברית מילה (או הטפת דם ברית) • פדיון הבן • זבד הבת • בת מצווה • בר מצווה • חופה וקידושין • טהרת המשפחה • מעמד האישה ביהדות • צניעות  • כיבוד אב ואם |  |
| מוות | אבלות • אנינות • הלוויה • קריעה • קדיש • קבורה • סעודת הבראה • שבעה • יום השנה • אזכרה • נר נשמה • הזכרת נשמות • חברה קדישא |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560806005171 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
רות, ציור מאת יוליוס שנור קארוספלד (Julius Schnorr von Carolsfeld) משנת 1828
מיכל בת שאול ממלטת את דוד דרך החלון. ציור של גוסטב דורה.
כתובה מהמאה ה-18. הכתובה היא מסמך משפטי שנלווה לקידושין שתיקנו חז"ל, ובו מפורטים חובות הבעל כלפי אשתו, ובעיקר התחייבותו הכספית במקרה שתגורש או תתאלמן. טעמם של חז"ל לכתובה היא שלא יקל בעיני הבעל לגרש את אשתו, שהרי בזמנם נהג דין התורה לפיו מותר היה לגרשה בעל כורחה. במקרים שהאישה 'עוברת על דת משה', כלומר מכשילה את בעלה באיסורים, או 'על דת יהודית', כלומר "מנהג הצניעות שנהגו בנות ישראל" (בניגוד לרצון בעלה), הורו חכמים שמצווה לגרשה, ואף הפקיעו את התחייבות הבעל לפירעון הכתובה.
נשים חרדיות מתפללות
אסתר המלכה. ציור של אנדריאה סלסטי.
אמנון ותמר – סיפור אונס.
ציון קבר רחל בת כלבא שבוע, אשת רבי עקיבא, עליה אמר לתלמידיו: "שלי ושלכם – שלה הוא".
שתי נשים צעירות לומדות בחברותא במדרשה
מאות תלמידות בית יעקב מתפללות ליד הכותל המערבי
ברכות השחר בסידור פרטי מ-1471 מאת אברהם פריצול, שהוזמן על ידי אלמנה. הברכות מותאמות לאישה ובניסוח ייחודי: "שעשיתני אישה ולא איש" ועוד.
שירת דבורה. דבורה הנביאה היא שופטת שהוזכרה בתנ"ך. ציור של גוסטב דורה
גולדה מאיר הייתה האישה הראשונה והיחידה שכיהנה כראש ממשלת ישראל; קדנצייה בין השנים 1969 ל-1974
חיילת צה"ל
אישה מתפללת בתפילה של נשות הכותל (זרם רפורמי/קונסרבטיבי).