אלטרנטיבה לגרמניה
קשרים לימין הקיצוני > ביטויי אנטישמיות במפלגה

המפלגה מכחישה כל קשר לאידאולוגיה הנציונל-סוציאליסטית, ובמצע המפלגה לא ניתן למצוא אינדיקציה לקשר כזה. עם זאת, בין חבריה ישנם גם נאו-נאצים ומכחישי שואה. היו בין חברי המפלגה שהתבטאו באופן מעורר מחלוקת בנוגע למלחמת העולם השנייה, ותמכו בהכרה בהישגים הצבאיים של גרמניה הנאצית. חלק מחבריה לעגו לאנדרטת השואה בברלין בכינוי "מונומנט של בושה", ונציג המפלגה, הולגר וינטרשטיין, אף רקד מעליה בהפגנה של המפלגה, דבר שהוגדר כ"התנהגות חסרת כבוד באופן קיצוני" על ידי AfD. בעקבות הביקורת הרבה, וינטרשטיין התפטר. נציגי הקהילה היהודית בגרמניה מתנגדים למפלגה פומבית. בספטמבר 2021, כשבועיים לפני הבחירות לבונדסטאג, יצאו למעלה מ־60 ארגונים ומוסדות יהודיים בגרמניה, ובראשם המועצה המרכזית של יהודי גרמניה, בקריאה ליהודי גרמניה שלא להצביע ל"אלטרנטיבה לגרמניה". ארתור אברומוביץ יו"ר התא היהודי במפלגה טען שהקריאה צבועה ושחלק מרכזי ביהדות גרמניה רואה ב'איסלאמזציה של גרמניה' איום משמעותי יותר. ראש המועצה המרכזית של יהודי גרמניה, יוזף שוסטר, אמר בריאיון ל"בילד" כי מדובר במפלגה מסוכנת: "אין להם גבולות. אם הדבר יועיל להם, הם לא יהססו לתקוף גם יהודים".
בפברואר 2024, תחקיר שפורסם בגרמניה חשף את מה שהתרחש בפגישה חשאית שבה השתתפו נאו-נאצים וגורמים קיצוניים, כולל פעילים בתנועת הצעירים של המפלגה. תחקירנים שהסתננו לשיחה פרסמו שפעילים הציעו לגרש יהודים ומהגרים – או לכלוא אותם בגטאות. לאחר הפרסום, הכחישו זאת במפלגה.
מדען המדינה פרופסור גדעון בוטש טען כי אנטישמיות עמוקה פושה בכל רמות המפלגה. הביטויים האופייניים למפלגה, כמו "בגידה באומה", "העיתונות השקרנית" או "איום על הנצרות והמערב", הם טענות ששאובות מן האנטישמיות הקלאסית. לדברי בוטש, גם תקריות אנטישמיות במפלגה אינן רק מקרים בודדים, ואנשיה מגייסים את הימין הקיצוני לשורותיה. במחקר על האנטישמיות בגרמניה מסוף 2018, מנה משרד הפנים הגרמני מספר תקריות אנטישמיות בתוך המפלגה. המשרד ציין כי כל המקרים שהוזכרו טופלו על ידי עיתונאים, פוליטיקאים או חוקרים, וכי המפלגה מעולם לא פעלה מרצונה נגד חבריה האנטישמים.
חוקר האנטישמיות סמואל זלצבורן רואה אנטישמיות מושרשת בהגות ה"פולק" האתנית הקלאסית שבאה לידי ביטוי ברעיון ה"פולקסגמיינשאפט" שמקדמת המפלגה. זלצבורן קובע כי ה-AfD עוברת "ממפלגה למען אנטישמים למפלגה אנטישמית". ה"פולק" אינו מוגדר במובן של לאום, על פי קריטריונים רציונליים הנוהגים בדמוקרטיה, אלא על ידי היבטים פיקטיביים, כמו מוצא שכביכול משותף לקולקטיב.
להצהרות רבות אחרות של בכירים במפלגה העליונה ניחוח אנטישמי, בין היתר נאומו של חבר הפרלמנט הנס-תומאס טילשניידר ב-2018 בהתייחס למיתוסים קונספירטיביים אנטישמיים, שלפיהם האסלאם משמש את המועצה המרכזית של יהודי גרמניה כדי "ליצור מערכות יחסים רב-תרבותיים בגרמניה". חבר ה-AfD גונאר באומגרט (אנ') הפיץ קישור למאמר של מכחישי שואה הטוען כי "אף יהודי לא נספה כתוצאה מציקלון בה בתאי הגזים". יו"ר ה-AfD בווירצבורג, הרולד פטרס הרטמן, הצהיר כי ל"גוש היהודי" יש "השפעה כלכלית ותרבותית רבה – וזו בעיה גדולה". תגובת הפייסבוק של הפוליטיקאי דירק הופמן מסקסוניה-אנהלט, כי הפעולות הישראליות בעזה "גרועות לפחות כמו השואה", או התגובה הרשמית של ה-AfD לדיווח ב-2018 שישראל רוצה לגרש פליטים לגרמניה: "משחק טיפש בודד. ישראל רוצה להיפטר מהמסתננים הבלתי החוקיים (!) מאפריקה, ועל מי נופלת ה'בחירה'? עוד פעם Germoney!".
התקבלו למפלגה גם מי שהיו חברים במפלגות אחרות והביעו דעות אנטישמיות בפומבי, כמו מרטין הומן (לשעבר מהמפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית) ורונלד גלייזר (לשעבר מהמפלגה הדמוקרטית החופשית). נציגיה אף קידמו ופרסמו את ערוץ הטלגרם האנטישמי של אטילה הילדמן (אנ').