stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמנדה בירד
ביוגרפיה > אלופת עולם ושיאנית עולם

באליפות העולם בשחייה שנערכה בברצלונה, ספרד בשנת 2003 זכתה בירד ב-3 מדליות. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר חזה בשיא עולם חדש של 2:22.99 דקות, לפני לייזל ג'ונס מאוסטרליה (2:24.33 דקות) והוי קווי מסין 2:25.78 דקות. מדליית כסף במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:07.42 דקות, אחרי המנצחת קסוג'ואן לו מסין 1:06.80 דקות ולפני ג'ונס (1:07.47 דקות) ומדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:00.83 דקות, אחרי הרביעייה מסין שקבעה שיא תחרות חדש 3:59.89 דקות ולפני אוסטרליה (4:01.37 דקות).
ביוגרפיה > אלופה אולימפית

במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת אתונה (2004) שנערכו בלונג ביץ', קליפורניה ב-12 ביולי הוכיחה בירד שהיא בכושר מעולה כשקבעה שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:22.44 דקות, לאחר שנילקח ממנה יומיים לפני כן על ידי ג'ונס. במשחקים עצמם זכתה בירד ב-3 מדליות, אחת מזהב. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר חזה בשיא אולימפי חדש של 2:23.37 דקות לפני ג'ונס (2:23.60 דקות) ואן פולסקה מגרמניה (2:25.82 דקות) ובכך הוכיחה שהיא שולטת בעולם במשחה זה. שתי מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:11.70 דקות, אחרי יאנה קלוצ'קובה מאוקראינה (2:11.14 דקות) ולפני קירסטי קובנטרי מזימבבואה (2:12.72 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:59.12 דקות, אחרי אוסטרליה שקבעה שיא עולם חדש (3:57.32 דקות) ולפני גרמניה (4:00.72 דקות). בנוסף, היא סיימה במקום הרביעי במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:07.44 דקות, אחרי המנצחת קסוג'ואן לו (1:06.64 דקות).
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) סיימה בירד במקום ה-18 המאכזב עבורה במשחה ל-200 מטר חזה (2:27.70 דקות).
באליפות העולם בשחייה הנערכת בשאנגחאי, סין בשנת 2011 סיימה בירד במקום 11 במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:25.99 דקות ובמקום 15 במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:08.64 דקות.
בניסיון להשתתף בפעם החמישית במשחקים האולימפיים, במסגרת המבחנים האמריקאים לאולימפיאדת לונדון (2012) שנערכו באומהה, נברסקה ביולי 2012 סיימה בירד במקום חמישי במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:26.42 דקות ולא הצליחה להיכלל בנבחרת הלאומית למשחקים אלו.
דוגמנות ויחסי ציבור

בשנת 2006 החלה בירד לדגמן עבור FHM‏ (For Him Magazine, מגזין סגנון לגבר) ולגיליון בגדי הים של ספורטס אילוסטרייטד. כמו כן, היא הצטלמה בעירום ביולי 2007 לפלייבוי.
בירד משמשת כדוברת הארגון להגנת החי "ויילדלייף" ומתעסקת בעיצוב פנים.
בשנת 2008 השתתפה בירד במסע נגד שימוש בפרוות שארגן אנשים למען יחס מוסרי לבעלי חיים (ארגון זכויות בעלי חיים) כשהצטלמה בעירום עם דגל ארצות הברית שתלוי באופן שגוי.
בירד נשואה לצלם סשה בראון ולהם ילד.
תארים והשגים

בירד זכתה בתואר שחיינית השנה בארצות הברית בשנים 2003 ו-2004.
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
התפתחות שיא העולם במשחה ל-200 מטר חזה
הערות שוליים

↑  ראו כאן
↑  Beard falls short in try for fifth Olympics, 1 ביולי 2012 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1026049652  ISNI: 0000 0003 8321 9480  LCCN: n2012014427  VIAF: 268575337   WorldCat (עם VIAF): 268575337
אנדרואיד 13

| --- | --- |

 מחזור חיים:  15 באוגוסט 2022 – הווה (שנתיים) 
 מנהל חבילות:  Google Play 
 אתר אינטרנט:  https://android.com/android-13/ 
 → אנדרואיד 12אנדרואיד 14 ←
 
אנדרואיד 13 היא הגרסה העיקרית ה-13 של מערכת ההפעלה אנדרואיד שפותחה על ידי Open Handset Alliance בראשות גוגל. הגרסה זמינה במכשירי פיקסל, מדגם פיקסל 4 ומעלה, החל מ-15 באוגוסט 2022.
היסטוריה

אנדרואיד 13 (שם הקוד הפנימי Tiramisu) הוכרז בבלוג אנדרואיד ב-10 בפברואר 2022, והתצוגה המקדימה הראשונה למפתחים שוחררה מיידית לסדרת Google Pixel (מ-Pixel 4 עד Pixel 6, תוך הפסקת התמיכה עבור ה-Pixel 3 ו-Pixel 3a). הוא שוחרר 4 חודשים בערך לאחר הגרסה היציבה של אנדרואיד 12. גרסה שנייה של תצוגה מקדימה למפתחים יצאה במרץ. בטא ראשונה יצאה ב-26 באפריל 2022. גוגל פרסמה בטא שנייה במהלך Google I/O ב-11 במאי 2022. שתי גרסאות בטא נוספות תוכננו לצאת ביוני ויולי. יציבות הפלטפורמה הושגה ביוני, עם בטא 3. המהדורה הסופית של אנדרואיד 13 החלה ב-15 באוגוסט כאשר העדכון הפך לזמין לטלפונים של מסדרת פיקסל ונכנס לפרויקט הקוד הפתוח של אנדרואיד.
תכונות > פרטיות

אנדרואיד 13 כולל מספר תכונות חדשות שנועדו לשפר את פרטיות המשתמש, הן תכונות מוכוונות משתמשים והן תכונות מוכוונות מפתחים.
נוסף בוחר מדיה חדש, המשפר את הפרטיות בכך שהוא מאפשר למשתמשים לבחור לאילו תמונות וסרטונים תהיה לכל אפליקציה גישה. רוב האפליקציות עדיין לא הטמיעו את בוחר המדיה הזה. בנוסף, אנדרואיד 13 מציגה הרשאה חדשה, NEARBY_WIFI_DEVICES. בעבר, הרשאות Wi-Fi ו-GPS צורפו להגדרה אחת שנקראה "מיקום". השינוי הזה אומר שכעת ניתן לאפשר לאפליקציות לחפש מכשירים ורשתות בקרבת מקום מבלי לבקש גישה למערכות ניווט רחבות יותר.
אפליקציות נדרשות כעת לקבל אישור אקטיבי מהמשתמש לפני שיוכלו לשלוח התראות.
תכונות > חוויית משתמש

נוספו שינויים קטנים בחלונות דו-שיח כגון הגדרות האינטרנט, במטרה לגרום להם להשתלב טוב יותר עם שפת העיצוב. נגן המדיה עוצב מחדש, כעת משתמש בעטיפת האלבום כרקע, וכולל יותר בקרות משתמש. תכונת ריבוי המשתמשים שופרה, וכעת יש אפשרות לבחור לאילו אפליקציות ניתן לגשת מהמשתמש האורח. נתוני האפליקציות נמצאים בארגז חול בין משתמשים, כך שאין מידע משותף.
תכונות > תכונות חדשות

תמיכה ב-Bluetooth LE Audio וב-קודק השמע LC3, המאפשרים קבלה ושיתוף של אודיו בין מספר התקני בלוטות' בו-זמנית, השינוי יכול גם לשפר את איכות השמע וחיי הסוללה של המכשירים המחוברים, בתנאי שהם תומכים בכך.
גרסה זו פותחת את התמיכה באפליקציות צד שלישי לשימוש בסמלים של Material You.
לחיצה ארוכה וגרירת התראה תאפשר את פתיחת ההתראה בתצוגת מסך מפוצל. תכונה זו זמינה בטלפונים וגם בטאבלטים.
משגר האפליקציות כולל שורת חיפוש "מאוחדת" חדשה, המסוגלת לספק תוצאות חיפוש מהאינטרנט וכן אפליקציות ופעולות במכשיר. נראה שגוגל תרחיב את היכולות של כלי החיפוש הזה במהדורות עתידיות.
הערות שוליים

↑  "'Panlingual' feature for per-app language settings planned for Android 13". androidpolice.com. androidpolice.com. 23 בדצמבר 2021. נבדק ב-25 בדצמבר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Google may have already revealed the dessert name for Android 13 "T"". xda-developers.com. xda-developers.com. נבדק ב-25 בדצמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "PLATFORM_VERSION_CODENAME is being updated from T to Tiramisu". android-review.googlesource.com/. android-review.googlesource.com/. נבדק ב-25 בדצמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Porter, Jon (11 בפברואר 2022). "Yep, Android 13's dessert codename is 'Tiramisu' after all". The Verge (באנגלית). נבדק ב-11 באפריל 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Android Developers (10 בפברואר 2022). "The first developer preview of Android 13". {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Android 13 Developer Preview 2". Android Developers Blog (באנגלית). נבדק ב-2022-03-18.
↑  "The first Android 13 beta is available now". Engadget (באנגלית). נבדק ב-26 באפריל 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Release notes". Android Developers (באנגלית). נבדק ב-2022-05-31.
↑  Porter, Jon (2022-08-15). "Android 13 arrives for Pixel phones starting today". The Verge (באנגלית). נבדק ב-2022-08-15.
↑  Lamont, Jonathan (2022-08-15). "Android 13 now available for Pixel phones, AOSP". MobileSyrup (באנגלית). נבדק ב-2022-08-16.
↑  "I/O 2022: Android 13 security and privacy (and more!)". Eugene Liderman and Sara N-Marandi, Android Security and Privacy Team. נבדק ב-11 ביולי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Newman, Lily Hay. "Android 13 Tries to Make Privacy and Security a No-Brainer". Wired.com. נבדק ב-11 ביולי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  "Features and APIs Overview | Android 13 Developer Preview". Android Developers (באנגלית). נבדק ב-2022-02-28.
↑  "New runtime permission for nearby Wi-Fi devices | Android 13 Developer Preview". Android Developers (באנגלית). נבדק ב-2022-02-28.
1 2  Li, Abner (2022-03-17). "Here's everything new in Android 13 Developer Preview 2 [Gallery]". 9to5Google (באנגלית). נבדק ב-2022-03-18.
↑  "Android 13 DP2 Brings Redesigned Media Player & Output Picker". Android Headlines (באנגלית). 2022-03-18. נבדק ב-2022-03-18.
↑  "Android 13 may finally bring full support for Bluetooth LE Audio". xda-developers (באנגלית). 2021-12-22. נבדק ב-2022-04-22.
↑  "New LC3 Encoder (I5f2f7627)". AOSP Gerrit. נבדק ב-2022-04-22.
↑  "Add new LC3 decoder (I275ea8ba)". AOSP Gerrit. נבדק ב-2022-04-22.
↑  "Android 13's new launcher search lets you pin recent queries to your home screen". Android Police (באנגלית). 2022-05-13. נבדק ב-2022-05-17.
| אנדרואידהלוגו של אנדרואיד |
| --- | --- | --- |
| גרסאות | פטיפור (1.1) • קאפקייק (1.5) • דונאט (1.6) • אקלר (2.0-2.1) • פרויו (2.2) • ג'ינג'רברד (2.3)  • האניקומב (3.x) • אייס קרים סנדוויץ' (4.0) • ג'לי בין (4.1-4.3) • קיטקט (4.4) • לוליפופ (5.x) • מרשמלו (6.0) • נוגט (7.x) • אוראו (8.x) • פאי (9.0) • 10 • 11 • 12 • 13 • 14 • 15 |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| גרסה קודמת: אנדרואיד 12 | אנדרואיד 13  2022 | הבא: - |
לוגו אנדרואיד 13 בגרסאות הבטא
ארץ מולדת (שיר של ריטה)

ארץ מולדת הוא סינגל מתוך אלבום אוסף "תחנות בזמן" של הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, שיצא לאור במרץ 1996. השיר נכתב על ידי יהונתן גפן והולחן על ידי רמי קלינשטיין בשנת 1987. ריטה הקליטה את השיר בשנת 1996 לעיבוד של רמי קלינשטיין ולואי להב.
רשימת השמעה

| ארץ מולדת> מס' | ארץ מולדת> שם | ארץ מולדת> מילים | ארץ מולדת> לחן | ארץ מולדת> עיבוד | ארץ מולדת> משך | ארץ מולדת>  | ארץ מולדת>  | ארץ מולדת>  | ארץ מולדת>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ארץ מולדת  | יהונתן גפן | רמי קלינשטיין | רמי קלינשטיין, לואי להב | 3:57 |  |  |  |  |
| 2. | אני חיה לי מיום ליום  | חנוך לוין | רמי קלינשטיין | לואי להב | 6:01 |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1996)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1996)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1996)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1996)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 13 |  |
בודהיזם מזרח-אסייתי

בודהיזם מזרח אסיאתי, הוא מונח לתיאור אוסף של זרמי מחשבה בבודהיזם שהתפתחו באזור מזרח אסיה, שמשתייכים ברובם לזרם המהיינה. זרמים אלו כוללים את הבודהיזם הסיני, הבודהיזם הקוראני, הבודהיזם היפני ואת הבודהיזם הווייטנאמי.
זרם הבודהיזם העיקרי בסרי לנקה ובמדינות דרום-מזרח אסיה הוא הטהרוואדה.
ארגון עצמי

ארגון עצמי, (באנגלית: Self-organization) במדעי החברה מכונה גם סדר ספונטני, הוא תהליך שבו צורה כלשהי של סדר כולל נובעת מאינטראקציות מקומיות בין חלקים של מערכת לא מסודרת. התהליך יכול להיות ספונטני כאשר יש מספיק אנרגיה זמינה, ללא צורך בשליטה של אף גורם חיצוני. ארגון עצמי מופעל לעיתים קרובות על ידי תנודות אקראיות לכאורה, שמועצמות על ידי משוב חיובי. הארגון המתקבל הוא מבוזר לחלוטין, ומופץ על כל מרכיבי המערכת. ככזה, הארגון בדרך כלל חזק ומסוגל לשרוד או לתקן בעצמו הפרעות משמעותיות. תורת הכאוס דנה בהתארגנות עצמית במונחים של איים של חיזוי בים של אי-חיזוי כאוטי.
ארגון עצמי בקוביות Nb3O7(OH) בגודל מיקרון במהלך טיפול הידרותרמי ב-200 מעלות צלזיוס. בתחילה, קוביות אמורפיות הופכות בהדרגה לרשתות תלת-ממד מסודרות של ננו-חוטים גבישיים, כפי שמוצג במודל שלעיל.
ארגון עצמי מתרחש במערכות פיזיקליות, כימיות, ביולוגיות, רובוטיות וקוגניטיביות רבות. דוגמאות לארגון עצמי כוללות התגבשות (אנ'), הסעה תרמית של נוזלים, תנודה כימית, נחילי בעלי חיים, מעגלים עצביים ושווקים שחורים.
מבוא

ארגון עצמי מתממש בפיזיקה בתהליכים שאינם נמצאים בשיווי משקל ובתגובות כימיות ספונטניות. מושגים אלה פותחו במסגרת תרמודינמיקה רחוקה משיווי משקל. המושג משמש בביולוגיה, מהרמה המולקולרית ועד לרמה של מערכות אקולוגיות. דוגמאות להתנהגות של ארגון עצמי מופיעות גם בספרות של דיסציפלינות רבות אחרות, הן במדעי הטבע והן במדעי החברה (כגון כלכלה או אנתרופולוגיה). ארגון עצמי נצפה גם במערכות מתמטיות כמו אוטומטים תאיים.
ארגון עצמי נשען על ארבעה מרכיבים בסיסיים:
אי-ליניאריות דינמית חזקה, הכרוכה לעיתים קרובות (אם כי לא בהכרח) במשוב חיובי ושלילי
איזון בין ניצול וחקר
אינטראקציות מרובות בין רכיבים.
אנרגיה זמינה (כדי להתגבר על הנטייה הטבעית להגדלת אנטרופיה, או אובדן אנרגיה חופשית בעקבות החוק השני של התרמודינמיקה).
בשנת 1947 ניסח חוקר הקיברנטיקה וויליאם רוס אשבי (אנ') את העיקרון המקורי של ארגון עצמי. לפי עיקרון זה כל מערכת דינמית דטרמיניסטית מתפתחת אוטומטית לקראת מצב של שיווי משקל, שניתן לתארו במונחים של מושך באגן של מצבים מסביב לו. כשהמערכת מגיעה לשם, המשך התפתחות המערכת מוגבל לסביבת המושך. אילוץ זה מרמז על צורה של תלות הדדית או תיאום בין המרכיבים או תת-המערכות של המערכת. במונחים של אשבי, כל תת-מערכת הסתגלה לסביבה שנוצרה על ידי כל תת-המערכות האחרות.
אשבי התייחס אל מערכת העצבים וקבע כי היא דוגמה למערכת או "מכונה: שמקיימת שתי תכונות בו זמנית - היא פועלת בצורה דטרמניסטית וגם מסוגלת לעבור שינוי ספונטני של הסידור הפנימי שלה עצמה".
ב-1960 ניסח חוקר הקיברנטיקה היינץ פון פורסטר את העיקרון של "סדר מתוך רעש". לפיו, הארגון העצמי הופך קל יותר באמצעות הפרעות אקראיות ("רעש") המאפשרות למערכת לחקור מגוון מצבים במרחב המצבים שלה. הדבר מגדיל את הסיכוי שהמערכת תגיע לאגן של מושך "חזק" או "עמוק", שממנו היא נכנסת במהירות למושך עצמו. הביופיזיקאי אנרי אטלן פיתח מושג זה על ידי הצעת העיקרון של "מורכבות מרעש" (בצרפתית: le principe de complexité par le bruit) הוא ביטא רעיון זה לראשונה בספר L'organization biologique et la théorie de l'information משנת 1974 ולאחר מכן בספר משנת 1979 Entre le cristal et la fumée. הפיזיקאי והכימאי איליה פריגוז'ין ניסח עיקרון דומה כמו "סדר באמצעות תנודות" או "סדר מתוך כאוס". רעיון זה מיושם בשיטה של חישול מדומה (אנ') בתחומים של פתרון בעיות ולמידת מכונה.
היסטוריה של התפתחות הרעיון

הרעיון שלפיו הדינמיקה של מערכת יכולה להוביל לעלייה בארגון שלה עצמה יש היסטוריה של כמה אלפי שנים. אנשי האסכולה האטומיסטית הקדומים כגון דמוקריטוס (המאה ה-5 לפנה"ס) ולוקרטיוס (המאה ה-1 לפנה"ס) חשבו כי אינטליגנציה מתכננת מיותרת ליצירת סדר בטבע, וטענו כי בהינתן מספיק זמן ומרחב וחומר, סדר נוצר מעצמו.
הפילוסוף רנה דקארט הציג את הארגון העצמי באופן היפותטי בחלק החמישי של ספרו מאמר על המתודה משנת 1637. הוא הרחיב על הרעיון ביצירתו שלא פורסמה "העולם".(אנ')
ב-1790 השתמש עמנואל קאנט במונח "ארגון עצמי" בביקורת כוח השיפוט, שם טען כי טלאולוגיה היא מושג בעל משמעות רק אם קיימת ישות כזו שחלקיה או "איבריה" הם בו זמנית מטרות ואמצעים. מערכת איברים כזו חייבת להיות מסוגלת להתנהג כאילו יש לה שכל משלה, כלומר, היא מסוגלת לשלוט בעצמה .
במהלך המאה ה-19 סאדי קרנו (1796–1832) ורודולף קלאוזיוס (1822–1888) גילו את החוק השני של התרמודינמיקה. החוק קובע כי במערכת מבודדת (אנ') האנטרופיה הכוללת, שלעיתים מובנת כאי-סדר, תמיד תגדל עם הזמן. משמעות הדבר היא שתת-מערכת כלשהי (מערכת שיש בה זרימה של אנרגיה או חומר) אינה יכולה להגדיל באופן ספונטני את הסדר שלה, ללא קשר חיצוני שמפחית את הסדר במקומות אחרים במערכת (למשל באמצעות צריכת אנרגיה באנטרופיה נמוכה כמו סוללה חשמלית ופיזור חום שהוא בעל אנטרופיה גבוהה).
הוגים מהמאה ה-18 ביקשו להבין את "חוקי הצורה האוניברסליים" כדי להסביר את הצורות הנצפות של אורגניזמים חיים. רעיון זה נקשר ללאמארקיזם ולא זכה למוניטין עד תחילת המאה ה-20, כאשר ד'ארסי וונטוורת' תומפסון (אנ') (1860–1948) ניסה להחיותו.
הפסיכיאטר והמהנדס רוס אשבי הציג את המונח "ארגון עצמי" למדע העכשווי ב-1947. המונח אומץ על ידי הקיברנטיקאים היינץ פון פורסטר (אנ'), גורדון פאסק (אנ') וסטאפורד באר (אנ'); פון פורסטר ארגן כנס בנושא "עקרונות הארגון העצמי" בפארק אלרטון באוניברסיטת אילינוי ביוני 1960 שהוביל לסדרה של כנסים בנושא מערכות ארגון עצמי. המתמטיקאי נורברט וינר, שנודע כמייסדה של הקיברנטיקה, העלה את הרעיון במהדורה השנייה של "קיברנטיקה: או שליטה ותקשורת בחי ובמכונה" (1961).
ארגון עצמי בתחומים שונים > פיזיקה

קיימות תופעות רבות של ארגון עצמי בפיזיקה, כולל מעברי פאזה ושבירת סימטריה ספונטנית, כמו מגנטיזציה ספונטנית (אנ') וגידול גבישים בפיזיקה הקלאסית, לייזר, מוליכות-על ועיבוי בוז-איינשטיין בפיזיקה הקוונטית. ארגון עצמי נמצא בקריטיות מאורגנת עצמית (אנ') במערכות דינמיות, בטריבולוגיה (אנ'), במערכות קצף ספין (אנ'), ובכבידה קוונטית בלולאה (אנ'), בפלזמה, באגני נהרות ובדלתות, בהתמצקות דנדרטית (פתיתי שלג), באימביביציה נימית ובמבנים של זרימה טורבולנטית.
ארגון עצמי בתחומים שונים > כימיה

ארגון עצמי בכימיה כולל הרכבה עצמית הנגרמת על ידי ייבוש, הרכבה עצמית מולקולרית (אנ'), מערכות דיפוזיה של תגובה (אנ') ומתנדים כימיים (אנ'), רשתות אוטוקטליטיות (אנ'), גבישים נוזליים, רשת קומפלקס (אנ'), גבישים קולואידים (אנ'), מונו-שכבות בהרכבה עצמית (אנ'), מיצלות, הפרדת מיקרו-פאזה של בלוקי קופולימרים, ופילמים Langmuir-Blodgett. (אנ')
ארגון עצמי בתחומים שונים > ביולוגיה

ניתן להבחין בארגון עצמי בביולוגיה בקיפול ספונטני של חלבונים וביו-מאקרומולקולות אחרות, הרכבה עצמית (אנ') של ממברנות שומנית דו-שכבתיות, היווצרות דפוסים (אנ') ומורפוגנזה בביולוגיה התפתחותית, קואורדינציה בתנועות האדם, התנהגות אאוסוציאלית בקרב חרקים (דבורים, נמלים, טרמיטים) ויונקים, והתנהגות של נחילי ציפורים ודגים.
ארגון עצמי בתחומים שונים > מדעי המחשב

תופעות במתמטיקה ובמדעי המחשב כגון אוטומטים תאיים, גרפים מקריים וכמה מקרים של חישוב אבולוציוני (אנ') וחיים מלאכותיים מציגים תכונות של ארגון עצמי. ברובוטיקה של נחילים (אנ'), ארגון עצמי משמש לייצור התנהגות של הגחה. בפרט התיאוריה של גרפים אקראיים שימשה כהצדקה לארגון עצמי כעיקרון כללי של מערכות מורכבות.
בתחום מערכות מרובות סוכנים (אנ'), ההבנה כיצד להנדס מערכות המסוגלות להציג התנהגות מאורגנת עצמית היא תחום מחקר פעיל.
ארגון עצמי בתחומים שונים > כלכלה

מספר הוגים תיארו את כלכלת השוק כדבר בעל ארגון עצמי. הכלכלן פול קרוגמן כתב על התפקיד שממלא ארגון עצמי בשוק במחזור העסקים בספרו The Self Organizing Economy שיצא לאור ב-1996. פרידריך האייק טבע את המונח קטלקסיה (אנ') כדי לתאר "מערכת מארגנת עצמית של שיתוף פעולה מרצון", בהתייחס לסדר הספונטני של כלכלת השוק החופשי. כלכלנים נאו-קלאסיים גורסים שכפיית תכנון מרכזי עלולה לגרום למערכת הכלכלית שהיא בעלת ארגון עצמי להיות יעילה פחות. מצד שני, כלכלנים מהזרם הסוציאליסטי סבורים שכשלי שוק עלולים להיות משמעותיים עד כך שארגון עצמי מייצר תוצאות שליליות ושהמדינה צריכה לקבוע את הייצור והתמחור. רוב הכלכלנים נוקטים בעמדת ביניים, וממליצים על שילוב של מאפייני כלכלת שוק וכלכלת מתוכננת - דבר המכונה לפעמים כלכלה מעורבת (אנ'). כלכלה מוסדית עוסקת בהתפתחות של מוסדות חברתיים שונים, חלקם בצורה של אבולוציה מוסדית או ארגון עצמי של מוסדות, ובשאלה כיצד מוסדות אלה משפיעים על מוסדות אחרים, כמו השוק או המדינה, ומושפעים בעצמם ממוסדות אלה.
הערות שוליים

↑  Ilachinski, Andrew (2001). Cellular Automata: A Discrete Universe. World Scientific. p. 247. ISBN 978-981-238-183-5. We have already seen ample evidence for what is arguably the single most impressive general property of CA, namely their capacity for self-organization
↑  Bonabeau, Eric; Dorigo, Marco; Theraulaz, Guy (1999). Swarm intelligence: from natural to artificial systems. OUP. pp. 9–11. ISBN 978-0-19-513159-8.
1 2  Ashby, W. R. (1947). "Principles of the Self-Organizing Dynamic System". The Journal of General Psychology. 37 (2): 125–28. doi:10.1080/00221309.1947.9918144
↑  Nicolis, G. and Prigogine, I. (1977). Self-organization in nonequilibrium systems: From dissipative structures to order through fluctuations. Wiley, New York.
↑  Prigogine, I. and Stengers, I. (1984). Order out of chaos: Man's new dialogue with nature. Bantam Books.
↑  Palmer, Ada (October 2014). Reading Lucretius in the Renaissance. Harvard University Press
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529458905171  GND: 4126830-1  LCCN: sh85119773  NDL: 00576992 
נחיל ציפורים, דוגמה לארגון עצמי בביולוגיה
אקדח הגלשנים במשחק החיים של קונויי מדגים ארגון עצמי של אוטומט תאי
ארתור האניקאט

| --- | --- |

 לידה:  17 בפברואר 1910 גרייבלי, ארצות הברית 
 פטירה:  26 בספטמבר 1979 (בגיל 69) וודלנד הילס, ארצות הברית 
 סוגה מועדפת:  מערבון 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1941 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מרכז ארקנסו 
 פרופיל ב-IMDb
 
ארתור האניקאט (1953)
ארתור לי האניקאט (באנגלית:  Arthur Lee Hunnicutt ;‏ 17 בפברואר 1910 – 26 בספטמבר 1979) היה שחקן קולנוע אמריקאי. היה מועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר לשנת 1952 על הופעתו בסרט "השמיים הגדולים".
ביוגרפיה

נולד וגדל בגרייבלי, ארקנסו ולמד ב"אוניברסיטת מרכז ארקנסו". לאחר שנשר נסע למרתה'ס ויניארד שבמסצ'וסטס, שם הצטרף להרכב משחק מקומי. החל להתעסק באופן מקצועי במשחק ובתיאטרון רק לאחר שעבר להתגורר בניו יורק.
האניקאט החל את דרכו בשנת 1950 במערבונים "חץ שבור" ו"כרטיס לטומהוק". ב-1951 שיחק במערבון של ראול וולש "תופים מרוחקים" בתור הנזיר ובסרט המלחמה של ג'ון יוסטון "אות האומץ האדום".
בשנת 1952 היה האניקאט מועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר על הופעתו בתור זב קלאווי במערבון של הווארד הוקס "השמיים הגדולים". בהמשך שנות ה-50 הופיע האניקאט במערבונים "הפקודה האחרונה" של פרנק לויד בתפקיד דייווי קרוקט, "הטי הגבוה" של באד בוטיצ'ר ו"קט בלו".
בשנת 1966 חזר האניקאט לשתף פעולה עם הווארד הוקס במערבון "אל דוראדו", בו שיחק בתפקיד בול האריס. את תפקידיו האחרונים עשה האניקאט בדרמה "הארי וטונטו" בתור איש המכירות ווייד קרלטון, במערבון "כנופיית ספייק" לצידם של לי מרווין ורון הווארד ובקומדיית "הדיוקס קורעים את האזרד", "רצי הירח" בתור הדוד ג'סי דיוק.
האניקאט נפטר ב-26 בספטמבר 1971 בוודלן הילס שבלוס אנג'לס בגיל 69 מסרטן שהתגלה בלשונו. הוא נקבר בבית הקברות קופ פריירי שבעיר מנספילד, ארקנסו.
פילמוגרפיה

דן פאטץ' הדגול (1949)
חץ שבור (1950)
אות האומץ האדום (1951)
תופים מרוחקים (1951)
האיש הבריא (1952)
השמיים הגדולים (1952)
הקו הצרפתי (1953)
שנייה חצויה (1953)
קניון השטן (1953)
היא לא יכלה לומר לא (1954)
הפקודה האחרונה (1955)
הבקר באוזרקס (1955)
הטי הגבוה (1958)
קט בלו (1965)
אל דוראדו (1966)
ברווז השווה מיליון (1971)
כנופיית ספייק (1974)
הארי וטונטו (1974)
רצי הירח (1975)
את אשר כתבתי כתבתי

אֵת־אֲשֶׁר כָּתַבְתִּי כָּתָבְתִּי או מה שכתבתי, כתבתי (בלטינית: QUOD SCRIPSI, SCRIPSI) הוא ביטוי לטיני. שימושו הידוע ביותר הוא של פונטיוס פילאטוס, נציב הרומאים בתקופת בית שני, שאמר את הביטוי בתגובה לכוהנים היהודים שביקשו ממנו שישנה את שכתב על הצלב של ישו, INRI – "ישו מנצרת, מלך היהודים" אל "אשר אמר אני מלך היהודים". פירוש הביטוי הוא שהדובר אמר את דבריו, ואין מה להוסיף.
פונטיוס פילטוס וישו, גבהארד פוגל, 1936.
היסטוריה

הביטוי מופיע בברית החדשה ביוחנן י"ט, 20–22, כאשר ישו נשלח להצליב, פילטוס כתב את השלט שיתלה מעל ישוע על הצלב. הוא כתב את "ישוע מנצרת, מלך היהודים" בעברית (או, ככל הנראה, בארמית) לטינית, ויוונית עתיקה:
ופִילָטוֹס כָּתַב עַל לוּחַ וַיָּשֶׂם עַל הַצְּלוּב וְזֶה דְּבַר מִכְתָּבוֹ יֵשׁוּעַ הַנָּצְרִי מֶלֶךְ הַיְּהוּדִים׃ וִיהוּדִים רַבִּים קָרְאוּ אֶת הַמִּכְתָּב הַזֶּה כִּי הַמָּקוֹם אֲשֶׁר נִצְלַב שָׁם יֵשׁוּעַ קָרוֹב אֶל הָעִיר וְהַמִּכְתָּב כָּתוּב עִבְרִית וִיוָנִית וְרוֹמִית׃
הכוהנים היהודים הביעו את התנגדותם לכך בפני פילטוס, וטענו שישו רק תבע את התואר, ושהם לא הכירו בו ככזה. לפיכך אמרו פילאטוס לא לכתוב מלך היהודים אלא "אשר אמר אני מלך היהודים." פילטוס הגיב להם באדישות ב"QUOD SCRIPSI, SCRIPSI" (במקור ביוונית: Ὃ γέγραφα γέγραφα, "הו גגראפה, גגראפה"):
אַל־נָא תִכְתֹּב מֶלֶךְ הַיְּהוּדִים כִּי אִם אֲשֶׁר אָמַר אֲנִי מֶלֶךְ הַיְּהוּדִים׃ וַיַּעַן פִּילָטוֹס וַיֹּאמַר אֵת אֲשֶׁר כָּתַבְתִּי כָּתָבְתִּי׃
זה התפרש על ידי הירונימוס כרמז לכותרות תהילים נ"ו ו-נ"ז, שנראה כי בוולגטה מתייחסים לכתובת שאין לשנותה.
לסירובו של פילטוס לשנות את הכתובת שני הסברים. האחד, התואם את המסורת הנוצרית, הוא שפילטוס אכן הכיר במלכותו של ישו, והשני, הביקורתי, הוא שהחלטתו של פילאטוס לראות בישו "מלך היהודים", נועדה ליצור את הבסיס המשפטי להעמדת ישו לדין, כשאשמתו – מרידה ברומאים, שהעונש בגינה הוא צליבה.
שימושים אחרים

בשנת 1306, כאשר אנרי השני מירושלים חתם על פטנט לתת את ממלכת קפריסין למושל אמלריך השני, מלך ירושלים, מרשל המקדש שליווה את אמלריק אמר על פי הדיווחים "Quod scripsi, scripsi" בבוז להנרי כאשר חתם על פָּטֶנט.
הפילוסוף עמנואל קאנט השתמש במשחק מילים על "Quod scripsi, scripsi" בתגובה למבקרים על ספרו המטפיזיקה של המידות, באמצעות המשפט "Quod scripsi, scribentes" (מה שכתבתי, אני כותב).
ראו גם

INRI
פונטיוס פילאטוס
הערות שוליים

↑  The HarperCollins Study Bible, new revised standard version, מסת"ב 0-06-065580-1, p. 2051
↑  Brown, Raymond Edward (1988). The Gospel and Epistles of John. p. 93. ISBN 0-8146-1283-0.
↑  Longland, Sabrina. "Pilate answered 'What I have written, I have written'" (PDF). Metropolitan Museum of Art. נבדק ב-2014-03-18.
↑  Hill, George (2010). A History of Cyprus. Vol. 2 (reprint ed.). Cambridge University Press. p. 230. ISBN 978-1108020633.
↑  Baumgarten, Alexander (2013). Metaphysics: A Critical Translation with Kant's Elucidations, Selected Notes, and Related Materials. תורגם ע"י Courtney D. Fugate; John Hymers. Bloomsbury. p. 76. ISBN 978-1-4411-9674-3.