stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוד אברהם מנדלבוים
מעריכותיו > מתורתם של אדמו"רי החסידות

שבט מיהודה, מאת רבי אברהם איגר מלובלין
לשונות קודש, ביאורים ופירושים על פרקי אבות, מאת אדמו"רי רדומסק
לשונות של אש ביאורים ופירושים על פרקי אבות, מאת הרבי מקאצק ושושלת קאצק
עטרת צבי, על חומש בראשית מאת רבי צבי הירש מורגנשטרן מקאצק, בתוספת מראי מקומות ותולדות חייו
זיכרון אבות, ליקוטים על זמירות השבת מאת אדמו"רי ליז'אנסק, נדבורנא, רופשיץ ופרמישלן
פרי חיים, דרושים על התורה על פי הפרד"ס, רבי חיים יעקב ספרין מקומרנא
שדה יצחק, דרושים וחידושים על התורה, מאת רבי יצחק יהודה שטרן מביליץ-בני ברק
מכתבים ואגרות קודש: אוסף של מכתבים ואגרות קודש
היכל הנגינה
מעריכותיו > מתורתם של גדולי ליטא

הגדה של פסח על פי תורת הרב יוסף רוזין (הרוגאצ'בי), (תשס"ח)
לבית יעקב חידושי הלכה ודרשות מאת רבי יעקב יוסף מווילנא, רבה של ניו יורק, עם תולדות חייו
תורת רבנו שמואל סלנט, בהוצאת צאצאיו
נחלת חיים, חידושים ודרושים מאת רבי חיים כץ, אב"ד פומפיאן
מעריכותיו > ספרי רבני משפחת ליטש-רוזנבוים

אמרות השם, ביאורים ורמזים על התורה, הרב משה לייב ליטש-רוזנבוים, דיין בפרשבורג, עם הוספות מכתב ידו
תועפות ראם, מאמרים לחיזוק האמונה מאת הרב ליטש-רוזנבוים, עם הוספות
בני יהודה על הגדה של פסח, מאת רבני משפחת ליטש-רוזנבוים
דברים נכוחים - חידושי סוגיות מאת הרב גרשון ליטש-רוזנבוים
מעריכותיו > ספרי זיכרון

ספר זיכרון לקהילת בילובז'יג
זיכרון שלמה ספר הזיכרון לכבודו ולזכרו של הרב שלמה קאליש (חתן בעל ה"חלקת יואב")
התלמיד הגדול ספר הזיכרון לרבי יהושע בוימל, תלמיד רבי מאיר שפירא ורבה של אופוטשנא
ויטע אשל לשמם ולזכרם של ר' אהרן דרייזין ובנו ר' שמואל שלמה דרייזין, נערך עם אהרן דרייזין.
רבי זלמן ינקלביץ: חייו ותורתו - תולדות חייו ודברי תורה
תהילה לדוד: ספר זיכרון לרבי דוד סוויסה
תולדות רבנו בעל 'ארץ צבי',  רבי אריה צבי פרומר מקוז'יקלוב בני ברק תשפ"ב.
מעריכותיו > עריכות נוספות

מסכת אבות עם פירוש רבי יוסף יעבץ (ממגורשי ספרד), עם מראי מקומות ומפתחות, בצירוף תולדות חייו
נודע ביהודה - פירוש הרב יחזקאל לנדא (הנודע ביהודה) על התורה, מלוקט מספריו וספרי תלמידיו
חיי פנחס, חידושי תורה על הש"ס ושו"ת, הרב אפרים חיים הלוי קליין
הבן יקיר לי אפרים, על התורה ומועדי השנה, מכתב יד הנ"ל
תולדות משפחת שור, מאת חיים דב פרידברג (יצא לאור בפרנקפורט בשנת תרס"א), עריכה מחודשת
דברי יעקב שו"ת ובירורי הלכה מאת רבי יעקב שור אב"ד קיטוב
בית שלמה שו"ת מאת רבי שלמה דרימר אב"ד סקאלא
שארית אפרים-דב שרידים מחידושי תורתם של רבי אפרים צבי איינהורן אב"ד אמסטוב ובנו רבי דב בריש
דרשות לבר מצווה מגדולי ישראל
זמירות לשבת: באר החסידות מאת יעקב וינגרטן, בתוספת ליקוטי הלכות ומנהגים מיותר מ-800 ספרי גדולי הדורות
קובץ חידושי תורה של תלמידי ישיבת אמרי אמת
אבני שוהם מאת הרב ישראל יהושע הרצברג (מרבני תל אביב)
בגדי מרדכי מאת הרב מרדכי יפה-שלזינגר (מרבני תל אביב)
עיונים במסכת אבות מאת הרב אברהם יהושע השל רייזמן (מתל אביב)
רץ כצבי ברורי הלכה ופרקי מחשבה מאת צבי רייזמן (מלוס אנג'לס)
אלפי ישראל, על הגדה של פסח, מאת הרב ישראל שטיין
זיכרון משה - הדרנים על הש"ס, מאת הרב מנחם הלוי אושפיזאי
שרשרת הדורות בתקופות הסוערות פרקי זכרונות על משה פרוש ודורו, מאת מנחם פרוש.
כוס היגונים זכרונות אישיים מתקופת השואה, מאת שלמה גוטטער
פרקים נבחרים מתולדות משפחת צדרבוים
הערות שוליים

↑  חסיד גור, מחבר הספר "אור משה", תלמיד ישיבת חכמי לובלין.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311628505171  LCCN: n86125011  VIAF: 94097141   WorldCat (עם VIAF): 94097141
דם בתולים

דם בתולים הוא דם שיוצא מגופה של בתולה שלא קיימה מעולם יחסי אישות, בעקבות ביתוק קרום הבתולים במהלך יחסי אישות או בדרכים אחרות. בהלכה היהודית, דם בתולים אינו מטמא את האישה מהתורה. עם זאת, מתקופת התלמוד נקבעה ההלכה שמדרבנן בתולה נטמאת אחרי קיום יחסי האישות לראשונה.
פרישה לאחר בעילת בתולה

על פי ההלכה, יש לפרוש מיד אחרי קיום יחסי האישות הראשונים שמקיימים אחרי החתונה, אם האישה הייתה בתולה ולא קיימה יחסי אישות לפני החתונה, ויצא ממנה דם בתולים. ולמרות שדם בתולים אינו מטמא, יש לנהוג בו דיני טומאה. ועל פי זה נפסק בהלכה ש"חתן בועל בעילת מצווה - ופורש".
לדעת הראב"ד, התרומה והכלבו האשה נטמאת בבעילת המצווה דווקא אם ראתה דם. לעומת זאת, הרמב"ן, הרשב"א, הרא"ש המרדכי והטור סוברים שהאשה נטמאת אפילו אם לא ראתה דם, כיוון שמניחים שיצאה טיפת דם, אלא שהיא מכוסה בזרע. וכך פסק השולחן ערוך.
כאשר הייתה העראה בלבד (ולא גמר ביאה) - כתב הרמ"א שהאשה לא נטמאת אם לא ראתה דם. ונחלקו מה הדין במקרה של ספק: יש סוברים שאם האשה חשה בכאב - כנראה שהייתה ביאה גמורה והאשה טמאה, ויש סוברים שבכל מקרה של ספק יש להקל על פי הכלל ספק דרבנן לקולא.
בקרב מפרשי התלמוד קיימים שתי פרשנויות לטומאה זו. יש הסבורים שהטעם הוא מפני שחששו חז"ל שמא נתערב בדם הבתולים דם נידה ויש סבורים שחז"ל גזרו טומאה מדרבנן על דם בתולים.[דרוש מקור]
נחלקו הראשונים האם מותר לפרוש מיחסי האישות הראשונים כשה"אבר" עדיין "חי", יש הסבורים שבשונה ממי שקיים בטעות יחסי אישות עם אשתו כאשר היא טמאה בטומאת נדה שעליו לפרוש ב"אבר מת", כדי שלא יהנה מגופה של נדה דבר הכרוך באיסור כרת, התירו חז"ל לפרוש מגופה של כלה בתולה ב"אבר חי" ויש חולקים.
ההבחנה בין דם בתולים לדם נידה

כדי שלא לבלבל בין הרואה דם מחמת דם הבתולים לדם נידה, ולאחר שלוש פעמים - גם בינה לבין רואה מחמת תשמיש, קבעו חז"ל במשנה את מספר הימים שעד אז ניתן לתלות את הדם שהאישה רואה בדם הבתולים, בהתחשב במצבה הגופני של האישה ובכל הנתונים.
אשה המוגדרת כקטנה שלא הגיע זמנה לראות דם נידה (עדיין לא הגיעה לגיל 12) ונשאת, במקרה כזה יותר מסביר לתלות את הדם בבתוליה ולא בדם הנידה שאין מדרכה לראות, ולכן ניתן לתלות את הדם שרואה במשך ארבעת הימים הראשונים (לפי בית שמאי) בדם הבתולים, ולפי ההלכה שנפסקת כבית הלל - עד שהפצע שהתהווה מחמת ביתוק הבתולים נתרפא. שמואל אמר כי אינו יודע כיצד ניתן לדעת זאת, וככל הנראה הכוונה היא שכל עוד שלא עברה פעם אחת שבה שימשה מיטתה ללא דם, כך שנראה שהמכה התרפאה, ניתן לתלות בכך את הדם שרואה מחמת תשמיש. אך רב נתן סימנים לדבר.
במקרה שהאישה שמוגדרת כנערה או בוגרת שכבר הגיע זמנה לראות דם נידה, ההלכה חמורה יותר, שכן החשש שהדם הוא דם נידה כבר הופך לסביר יותר. ולכן לפי בית שמאי ניתן לתלות את הדם בדם בתולים רק לילה אחד, ולפי בית הלל ניתן מיום רביעי (שאז היו נישאים בתקופת המשנה) עד מוצאי שבת. בפרשנות דברי בית הלל, פירש לוי בר סיסי שהכוונה היא שניתן לתלות רק ארבע פעמים את הדם בדם בתולין, אך אם שימשה בימים, כך שבמוצאי שבת היא משמשת בפעם החמישית או השישית - אי אפשר לתלות דם זה בדם בתולים, אך רב חלוק עליו וסובר שניתן לתלות את כל הדם שהיא רואה בארבעה ימים אלו בדם בתולים, שהרי נאמר "עד מוצאי שבת".
במקרה שהאישה מוגדרת כ"נערה" או "גדולה" שהגיע זמנה לראות דם נידה, ואף ראתה בפועל דם נידה, ההלכה חמורה יותר, ובמקרה כזה ניתן לתלות את הדם בדם הבתולים רק פעם אחת - לפי בית שמאי (הפעם הראשונה הנקראת "בעילת מצווה"), ולפי בית הלל כל הלילה. להלכה פוסק רב שיש להחמיר כבית שמאי, שבמקרה שראתה נותנים לה רק את הפעם הראשונה בה קויימו היחסים כדי לתלות את הדם בדם הבתולים. ובראשונים נפסק שיש לנהוג כך בכל מקרה, גם בקטנה שלא הגיע זמנה לראות ולא ראתה, כדי שלא לחלק בין אישה לאישה, דבר העלול להטעות את האנשים שאינם בקיאים בהלכה.
הערות שוליים

↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קצ"ג, סעיף א' ונושאי הכלים, חכמת אדם, קט"ו, ט"ו. טהרת הבית, חלק א', עמ' תקב-תקד. בדי השולחן, סימן קצ"ד, י"ט. בעניין טומאת דם בתולים הזב בביאות הבאות ראו: יואל קטן, עד מתי קיימת גזירת דם בתולים?, אסיא נו, עמ' 43–45, באתר מכון שלזינגר.
↑  ח - 'בעילת מצווה', באתר פניני הלכה, ‏2018-08-07
↑  רא"ש כתובות פ"א סימן ט'
↑  רא"ש במסכת נדה פרק עשירי
↑  הראב"ד, מובא ברא"ש שם
↑  משנה, מסכת נידה, פרק י', משנה א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת נידה, דף ס"ד, עמוד ב'.
| נידה |
| --- | --- | --- |
| סוגי ראיות ודמים | נידה • זבה קטנה-שומרת יום כנגד יום • זבה גדולה - שבעה נקיים • כתם (נידה) • הרגשת נידה • דם בתולים • דם חימוד • דם קישוי • דם טוהר |  |
| דיני הוסתות | פרישה סמוך לווסת • וסת קבוע • וסת שאינו קבוע • עונה בינונית • וסת ההפלגה • וסת החודש • וסת השבוע • וסת השעות • וסת הדילוג • וסת הגוף • וסת הסירוג • וסת האונס • רואה מחמת תשמיש • ימי המבוכה |  |
| דיני הנידה | איסור משכב עם נידה • הרחקות הנידה • בועל נידה |  |
| פרישה סמוך לווסת | עונת אור זרוע • עונת חוות דעת • עונת אבי עזרי |  |
| טהרת הנידה | בדיקת עד • הפסק טהרה • מוך דחוק • שבעה נקיים • ליל טבילה • חפיפה לפני טבילה • טבילה • סתירת שבעה נקיים • פולטת שכבת זרע • חומרא דרבי זירא |  |
| שונות | חופת נידה • מסולקת דמים • עד בדיקה • מסכת נידה • ברייתא דמסכת נדה • בודקת טהרה |  |
| חיי אישות ביהדות |
| --- | --- | --- |
| סדר הנישואין היהודי | שידוך • אירוסים • שטר תנאים • קידושין • חופה וקידושין • ברכת אירוסין • כתובה • חדר ייחוד • שבע ברכות • בעילת מצווה • ברכת בתולים |  |
| מצוות והלכות בזוגיות | פרייה ורבייה • לידה בהלכה • שאר כסות ועונה • יחסי אישות • איסור משכב עם נידה • איסור עריות • לא תנאף • שיור • הוצאת זרע לבטלה • ביאה שלא כדרכה • ביאה דרך איברים |  |
| טהרת המשפחה | דם בתולים • דם חימוד • נידה • זבה • שומרת יום כנגד יום • יולדת  • פולטת שכבת זרע • רואה כתם • רואה מחמת תשמיש • פרישה סמוך לווסת • הפסק טהרה • שבעה נקיים • טבילה • בדיקת עד |  |
| צניעות | שמירת נגיעה • איסור הסתכלות בערווה • איסור ייחוד • כיסוי ראש לנשים |  |
| מסכתות בסדר נשים | יבמות • כתובות • נדרים • נזיר • סוטה • גיטין • קידושין |  |
דניאל ברנדט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 בנובמבר 1946 (בן 77) 
 מדינה:  ארצות הברית 
 
דניאל ברנדט (באנגלית: Daniel Brandt; נולד ב-1947[דרוש מקור]) הוא פעיל בנושאי פרטיות באינטרנט.
ביוגרפיה

דניאל ברנדט נולד בסין[דרוש מקור], להורים מיסיונרים.[דרוש מקור]
בזמן שהיה סטודנט, היה פעיל כנגד מלחמת וייטנאם.[דרוש מקור]
בשנת 2002 הקים את Google Watch, המבקר את פעילות חברת גוגל. מאוחר יותר הקים את Wikipedia Watch המבקר את פעילות ויקיפדיה.
ב-2003 הקים אתר מבוסס קוד פתוח בשם scroogle, המפנה חיפושים באופן אנונימי לאתר של Google, אך מסנן את הפרסומות המוצגת במהלך החיפוש ואינו שותל עוגייה על המחשב ובכך מונע מגוגל לדעת מי ערך את החיפוש. ב-2012 סגר את האתר לצמיתות.
הערות שוליים

↑  “Scroogle.org Is Gone Forever” Says Site Owner, באתר Search Engine Land, ‏21 בפברואר 2012
דן-אקסל זגדו

דן-אקסל זגדו (בצרפתית: Dan-Axel Zagadou; נולד ב-3 ביוני 1999) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הבלם בשטוטגרט.
קריירת מועדונים

זגדו נולד בקרטיי למשפחה ממוצא איווארי. זגדו החל את הקריירה שלו באקדמיית המועדון בעיר הולדתו, קרטיי, לפני שעבר בגיל 12 לפריז סן-ז'רמן ב-2011. הוא שיחק והתקדם במחלקת הנוער של המועדון בחמש העונות העוקבות, עד שב-2016 קודם לקבוצת המילואים של המועדון, שם ערך 9 הופעות בליגת החובבנים הצרפתית (הליגה הרביעית בצרפת).
ב-5 ביוני 2017, חתם זגדו על חוזה ארוך טווח של חמש שנים בבורוסיה דורטמונד בהעברה חופשית. ב-28 באוקטובר 2017 כבש זגדו את השער הראשון שלו במדי הקבוצה, בהפסד הקבוצה להנובר 96 בתוצאה 2–4. במשחק זה הוא גם קיבל את הכרטיס האדום הראשון בקבוצה, בדקה ה-59.
ב-19 בספטמבר 2022 חתם לארבע שנים בשטוטגרט.
קריירה בינלאומית

זגדו שיחק בכל הנבחרות הצעירות של צרפת, ואף זומן לטורניר המונדיאלטו, המונדיאל עד גיל 19, בשנת 2019.
דיאן וארסי

| --- | --- |

דיאן וארסי בסרט "פייטון פלייס", (1957)
 לידה:  23 בפברואר 1938 סן מטאו, ארצות הברית 
 פטירה:  19 בנובמבר 1992 (בגיל 54) הוליווד, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1957 
 מקום לימודים:  בנינגטון קולג' 
 בן או בת זוג:  מייקל האוסמן (21 במאי 1961–19 בנובמבר 1992) 
 פרופיל ב-IMDb
 
דיאן מרי אנתוניה וארסי (באנגלית: Diane Marie Antonia Varsi; ‏23 בפברואר 1938 – 9 בנובמבר 1992) הייתה שחקנית קולנוע אמריקאית. הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר לשנת 1957 על הופעתה בסרט "פייטון פלייס".
חייה

וארסי נולדה בעיר סן מטאו, קליפורניה, נשרה בגיל צעיר מהלימודים ונכשלה בניסיון לפתח קריירת דוגמנות. היא התגלתה על ידי המפיק באדי אדלר בעת הצגה בה הופיעה.
וארסי שהייתה בעלת ניסיון משחק מועט במחזות תיאטרון קיבלה בשנת 1957 בהיותה בת 18 תפקיד קולנועי הוליוודי ראשון בדרמה של מארק רובסון "פייטון פלייס". וארסי שיחקה בתור תלמידת התיכון אליסון מקנזי על הופעת הבכורה שלה הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר. מיד לאחר מכן חתמה על חוזה עם חברת ההפקה המצליחה "פוקס המאה ה-20 " והופיעה בדרמת הפשע "כפייה" של ריצ'רד פליישר לצידו של אורסון וולס.
וארסי לא השכילה למנף את קריירת המשחק שלה, היא נכשלה באודישנים רבים ונזרקה על ידי הסוכן שלה מאחר שלא ראה בה עתיד פוטנציאלי. היא כמעט ולא הופיעה בסרטים מלבד הדרמה הפוליטית סאטירית "הנוער לשלטון" בשנת 1968 בה שיחקה בתפקיד סאלי לירוי. בעת צילומיה לסרט חשה וארסי בכאבים עזים בחלקי גופה לאחר שחלתה במחלת ליים. ב-1977 שיחקה בסרט "מעולם לא הבטחתי לך גן של ורדים".
לווארסי היו שני ילדים משתי מערכות נישואיה: למנהל שלה ג'יימס דיקסון ולמפיק מייקל האוסמן.
וארסי נפטרה ב-19 בנובמבר 1992 מדלקת קרום המוח בביתה שבלוס אנג'לס כשהיא בת 54. היא נקברה ב"בית הקברות מאונט טאמפלפייס" שבסן רפאל, קליפורניה.
דוקטור זוידברג

| --- | --- |

 הופעה ראשונה:  Episode Two: The Series Has Landed (הפרק השני בסדרה)
 יוצרים:  Ken Keeler 
 דיבוב:  בילי וסט
 מידע
 גיל:  לא ידוע
 תאריך לידה:  5 באוגוסט 2913 
 גזע:  דקפודי
 מין:  זכר
 מקצוע:  רופא בחברת "פלנט אקספרס"
 מקום מגורים:  ניו ניו יורק 
 
דוקטור ג'ון א. זוידברג (אנגלית: Doctor John A. Zoidberg), המכונה לעיתים קרובות רק זוידברג, הוא דמות בדיונית בסדרת הטלוויזיה המונפשת פיוצ'רמה. הדמות נוצרה במקור על ידי מאט גריינינג ופותח על ידי גריינינג ודייוויד אקס. כהן. הדמות הוצגה לראשונה בפרק של הסדרה ששודר בשנת 1999.
זוידברג הוא מהדמויות הראשיות בסדרה והוא מדובב על ידי השחקן בילי וסט. זוידברג משמש כרופא צוות חברת המשלוחים הבין-פלנטרית "פלאנט אקספרס" אשר בה מתמקדת עלילת הסדרה. זוידברג הוא חייזר דמוי לובסטר מכוכב הלכת דקפוד 10, אשר נודע במיוחד בשל כישורי הרפואה הגרועים שלו, התנהגותו המוזרה וחוסר המזל הקומי שלו.
אישיות

למרות שהוא הרופא של צוות הפלאנט אקספרס, בפועל אין לו ידע רב ברפואה, ובמיוחד אין לא בכל הנוגע לאנטומיה האנושית. זוידברג מהווה לעיתים רבות מושא ללעג עבור עמיתיו למקום העבודה. עם זאת, הוא גם מתואר כבעל כוונות טובות וכיצור ידידותי.
מראה חיצוני

זוידברג הוא חייזר דמוי לובסטר עם שלד חיצוני ורוד אדמדם, פה עם מחושים רבים ומקור. יש לו גפיים מרובות, כולל טפרים דומים לאלו של לובסטר, אשר בהם הוא משתמש למטרות שונות, לעיתים רבות באופן מגושם.
רקע

זוידברג מגיע מכוכב הלכת "דקפוד 10" בו מינו האמפיבי, אשר מכונים "דקפודים" (Decapodians), הוא השולט. לאחר שנגוז חלומו להיות שחקן החל לעבוד כרופא בחברת המשלוחים הבין-כוכבית "פלנט אקספרס", בה עובדים שאר גיבורי הסדרה. זוידברג מתואר פעם אחר פעם כשרלטן ורופא לא מוצלח, וכן כעני רעב ללחם וחסר כישורים חברתיים וביטחון עצמי.
כרופא של צוות הפלאנט אקספרס תפקידו העיקרי של דוקטור זוידברג הוא לטפל בצרכים הרפואיים של חברי הצוות, משימה בה הוא נכשל באופן עקבי. חוסר הידע שלו ברפואה מהווה בדיחה חוזרת ונשנית לאורך כל הסדרה, כאשר לרוב זוידברג לא מצליח להבין את האנטומיה האנושית ועל כן מציע טיפולים מוזרים ולא נכונים. למרות מגרעותיו הוא ממשיך להיות חבר בצוות הפלאנט אקספרס, בין היתר בשל רחמים ובשל נכונותו לעבוד בשכר מועט או ללא שכר.
מנהגו של זוידברג לדבר על עצמו בגוף שלישי, ובנוסף הוא מפגין מאפיינים המתאימים במידה מסוימת לסטריאוטיפ היהודי - דבר המביא לקונפליקט עם היותו חיה לא כשרה.
במהלך הסדרה זוידברג משמש פעמים רבות כמקור לבדיחות על חשבונו שלו - בעודו מבכה את מר גורלו או מבצע מעשים טפשיים. בין הבדיחות החוזרות הנפוצות בסדרה ניתן למנות את נטייתו לאכול כל דבר, גם אם מדובר בזבל או אוכל שנפל על הרצפה, וכן רצון עז להשתלב ולהתקבל על עמיתיו לעבודה עד כדי השפלה או אשליה עצמית.
דמיין את זה

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  סטפן הרק 
 הופק בידי:  רון גילברט 
 תסריט:  בריאן ריילי אשלי טיסדייל פטריק האגדר
 שחקנים ראשיים:  אשלי טיסדייל רובי אמל לורן קולינס סינדי באסבי קווין פולק
 מוזיקה:  ריצ'רד מרווין
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  מטרו גולדווין מאייר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, direct-to-video 
 הקרנת בכורה:  13 ביולי 2008
 משך הקרנה:  99 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית 
 הכנסות:  5,300,000
 www.picturethismovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
דמיין את זה (באנגלית: Picture This) הוא סרט מסוגת קומדיה רומנטית אשר שודר לראשונה ב-18 ביולי 2008 בערוץ ABC Family. בסרט מככבים אשלי טיסדייל ורובי אמל. הסרט נצפה על ידי 5.3 מיליון צופים.
עלילה

מנדי גילברט היא נערה מתבגרת לא פופולרית בתיכון נוטינגהאם. היא גרה עם אביה, טום ויש לה שתי חברות - אלקסה וקאיין. ליסה קרוס היא האויבת שלה, משום שמנדי מאוהבת בחבר של ליסה - דרו פטרסון.
כאשר מנדי מגלה שדרו מצטרף לצוות השחייה בתיכון היא מחליטה להצטרף גם. בשטח הבריכה היא מאבדת את משקפיה, נופלת למים ומאבדת את ההכרה. כשהיא מתעוררת היא מגלה שדרו הציל אותה. היא נפגשת עם דרו באגם ליד התיכון שאביה אסר עליה ללכת אליו. כאשר ליסה רואה את דרו ומנדי ביחד היא כועסת. היא מוצאת את הטלפון הנייד של מנדי על הרצפה, היא מתקשרת לאבא של מנדי ומספרת לו שבתו באגם.
דרו מזמין את מינדי כבת זוגו לנשף סיום שנת הלימודים, אך אביה אוסר עליה לצאת מהבית ולהשתמש בטלפון הנייד, בטלוויזיה ובמחשב. מינדי משקרת לאביה כדי להגיע למסיבה - היא מספרת שהיא הולכת אל אלקסה כדי ללמוד. אולם, אביה מתקשר אליה בשיחת וידאו, כל חצי שעה כדי לבדוק שהיא ואלקסה אכן לומדות. הבנות מוצאות פתרון טכני לבעיה זו וממשיכות לרמות את אביה של מנדי. מנדי נהנית מאוד בנשף הסיום ומוכתרת למלכת הנשף.
צוות השחקנים

אשלי טיסדייל - מינדי גילברט
רובי אמל - דרו פטרסון
שנה גריימס - קאיין
לורן קולינס - אלקסה
סינדי באסבי - ליסה קרוס
קווין פולק - טום גילברט
מקסים רוי - מארשה גילברט
אנג'לה גאלופו - קימברלי
מתיו רודסאף - דני שארפל
הפסקול

בשנת 2008 יצא פסקול הסרט. יש בפסקול 22 שירים ובאלבום משתתפים אשלי טיסדייל, אנג'י הילטון, ג'וש קלי ועוד.
הפסקול > רשימת השירים

| מספר | שם השיר | ביצוע |
| --- | --- | --- |
| 1 | Shadows Of The Night | אשלי טיסדייל |
| 2 | That Stuff | מולי אם |
| 3 | Sincerely Me | דניאל מקקי |
| 4 | Better | קורי ירקין |
| 5 | All So Different | שאנדל |
| 6 | Welcome To The Party | מולי אם |
| 7 | You Are Part Of Everything | ג'וש קלי |
| 8 | Day In The Sun | אנג'י הילטון |
| 9 | Unstoppable | בודה בלי |
| 10 | Come To The Night | פאראסי |
| 11 | Because I'm Awesome |  |
| 12 | Through My Eyes |  |
| 13 | Symphony No. 9: Ode To Joy | בטהובן |
| 14 | I'm Just Like You |  |
| 15 | Drive | שאנדל |
| 16 | Let Me Fall | פאראסי |
| 17 | Dale Que Dale | ג'וש קלי |
| 18 | Tell Me You Love Me | דניאל קאג' |
| 19 | Shiver | שריל ואי |
| 20 | Soft Place To Fall | ג'ואל גיימס |
| 21 | Your Ride |  |
| 22 | Pictures of You |  |
דמיס רוסוס

| --- | --- |

דמיס רוסוס בהופעה בבאקו ב-2013
 לידה:  15 ביוני 1946 אלכסנדריה, ממלכת מצרים ממלכת מצרים 
 פטירה:  25 בינואר 2015 (בגיל 68) אתונה, יוון יוון 
 שם לידה:  ארטמיוס ונטוריס רוסוס
 מקום קבורה:  בית הקברות הראשון של אתונה 
 מוקד פעילות:  יוון 
 תקופת הפעילות:  1963–2014 (כ־51 שנים)
 עיסוק:  זמר
 סוגה:  רוק, רוק מתקדם, רוק פסיכדלי, פופ, מוזיקה עממית-לאיקו, מוזיקת עולם במגוון שפות.
 סוג קול:  טנור די גרציה, Tenore contraltino 
 שפה מועדפת:  ערבית מצרית, איטלקית, פורטוגזית, אנגלית, יוונית, גרמנית 
 כלי נגינה:  גיטרה בס, גיטרה חשמלית.
 חברת תקליטים:  Philips Records
 שיתופי פעולה בולטים:  The Idols ‏ (1965-1967) בנה של אפרודיטה (1967-1972) ואנגליס
 פרסים והוקרה:  אביר בלגיון הכבוד 
 פרופיל ב-IMDb
 
דֶמִיס רוּסוֹס (ביוונית: Ντέμης Ρούσος;‏ 15 ביוני 1946, אלכסנדריה, מצרים – 25 בינואר 2015, אתונה, יוון) היה זמר יווני שפעל במגוון סוגות מוזיקליות, החל מרוק מתקדם ופסיכדלי, דרך פופ וכלה במוזיקת עולם. הוא שר במגוון שפות ועיקר להיטיו היו באנגלית ובצרפתית.
ביוגרפיה

דמיס נולד למשפחה מהקהילה היוונית באלכסנדריה שבמצרים. אביו יורגוס רוסוס עבד כמהנדס. ב-1956, לאחר משבר סואץ, נאלצו היוונים לעזוב את מצרים בחוסר כל, ומשפחתו של רוסוס עברה ליוון. לאחר שהתבססו החל רוסוס הצעיר לעסוק במוזיקה וב-1965 הצטרף ללהקת "The Idols" שביצעה גרסאות כיסוי ולא זכתה להצלחה מרובה.
ביוגרפיה > בלהקת "בנה של אפרודיטה"

ב-1968 חבר לקלידן ואנגליס והמתופף לוקאס סידראס להקמת להקת בנה של אפרודיטה. הלהקה נחשבה פורצת דרך בתחום הרוק המתקדם ושילבה גם קטעי רוק פסיכדלי. באמצע אותה שנה הוציאה הלהקה את הסינגל הראשון שלה שנקרא "Rain and Tears" והוא הגיע לצמרות המצעדים באירופה ובישראל. השיר שכלל אלמנטים מפרי עטו של המלחין הקלאסי יוהאן פכלבל מכר למעלה ממיליון עותקים והגיע לזהב.
באוקטובר יצא אריך הנגן הראשון של הלהקה שנקרא "End of the World", כלל בתוכו את הסינגל הראשון ושילב רוק פסיכדלי ובלדות. ב-1968 בעקבות הצלחת תקליטה הראשון, יצאה הלהקה לסיבוב הופעות באירופה ואף הופיעה בהופעת אורח בפסטיבל סן רמו. בינואר 1970 הוציאה הלהקה את תקליטה השני שנקרא "It's Five O'Clock" ומתוכו הצליח מאוד שיר הנושא.
ביוני 1972 הוציאה הלהקה את אלבומה הכפול "666"(אנ'), ששילב ארט רוק עם רוק פסיכדלי, נחשב לאלבומה הטוב ביותר ולאחד מאלבומי הקאלט הראשונים בתחום מוזיקת הרוק. האלבום מכר למעלה מ-20 מיליון עותקים. עם צאתו התפרקה הלהקה וחבריה פנו לקריירת סולו.
ביוגרפיה > קריירת הסולו

רוסוס יצא למסע הופעות יחיד ברחבי אירופה והוציא מספר אלבומים בהם התבלט סגנונו החדש שהיה קליט יותר ומורכב פחות מוזיקלית. רוסוס עבר לסוגת הפופ עם זליגה למוזיקה יוונית עממית וידע שורת להיטי זהב ברחבי אירופה כגון: "(Velvet Mornings" (triki triki mon amour‏, "Forever and Ever"‏,  "My Friend the Wind"‏, ו-"Goodbye, My Love, Goodbye". באמצע שנות ה-70 ידע רוסוס הצלחה גם בישראל. ביוני 1975, ביקר רוסוס בישראל והופיע במספר ערים.
במצעד השנתי של רשת ב' ב-1974 הגיע למקום ה-15 עם השיר "My Only Fascination" וב-1975 למקום ה-25 עם השיר "From Souvenir To Souvenir". רוסוס החל להקליט במספר שפות ובכלל זה יוונית ויפנית וב-1982 חזר לשתף פעולה עם ואנגליס כשכתב את השיר "Tales of the Future" לפסקול הסרט "בלייד ראנר". במהלך שנות ה-80 חלה נסיגה בקריירה של רוסוס, משקלו האמיר לכדי 147 קילוגרמים והיו לכך השלכות על מצב בריאותו. בנוסף, היעדר ההצלחה המוזיקלית גרם לו לדיכאון קליני בגינו טופל רפואית.
ב-14 ביוני 1985 היה רוסוס אחד מהנוסעים שנחטפו במהלך חטיפת טיסה 847 של TWA, וממשלת יוון שחררה תמורתו ותמורת 7 נוסעים יוונים נוספים את המחבל עלי עטוה.
ב-1989 חזרה ההצלחה להאיר פנים לרוסוס לאחר דואט בשם "Young Love" שביצע עם הזמר הגרמני דראפי דויטשר. ב-1993 הוציא את האלבום "Insight". בהמשך יצא למסע הופעות בדובאי, ברוסיה ובבריטניה. ב-2006 יצא אלבומו "live in Brasil" וב-2009 האלבום "Demis".
במאי 2010 היה אמור לערוך את הופעה אחת בישראל בהיכל נוקיה, אך יומיים קודם לכן ביטל את הגעתו. במאי 2014 הודיע בשנית על ביטול מופע לו ציפו רבים ממעריציו בישראל, הפעם בהיכל התרבות, בשל מצבו הבריאותי הקשה. בינואר 2015 אושפז בבית חולים פרטי באתונה ושם ב-25 בינואר הלך לעולמו מסרטן הכבד.
הערות שוליים

↑  זה מסתובב - דמיס רוסוס: הבשורה-מוסיקה, על המשמר, 4 ביוני 1975
יוסי חרסונסקי, על הופעת רוסוס, מעריב, 23 ביוני 1975
↑  ז'אן כהן (אתונה), "דמיס רוסוס עדיין במטוס", חדשות, 18 ביוני 1985
↑  רוסוס: "שרתי לחזירים אחרי שפתחו לי את הראש, חדשות, 31 בדצמבר 1985
↑  עכבר העיר, הזמר דמיס רוסוס מגיע לישראל, באתר הארץ, 29 באפריל 2010
↑  אסף נבו, ‏דמיס רוסוס מבטל את ההופעה בישראל, באתר ‏מאקו‏, 14 במאי 2014
↑  עכבר העיר, הזמר היווני דמיס רוסוס מת בגיל 68, באתר הארץ, 26 בינואר 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309052505171  PLWABN: 9810553594105606  BIBSYS: 90183272  BNE: XX866218  BnF: cb13899236j (data)  GND: 134503260  ICCU: CFIV006874  ISNI: 0000 0001 0867 5043  LCCN: n89635974  MusicBrainz: b3fa1a75-d947-4f32-9f5d-dc72d7438afa  NKC: jn20000701535  NLG: 28536  NTA: 069395713  SELIBR: 382145  SUDOC: 077441443  VIAF: 7575167   WorldCat (עם VIAF): 7575167
דם-המכבים האדום

דַּם-הַמַּכַּבִּים הָאָדֹם (שם מדעי: Helichrysum sanguineum) הוא צמח רב-שנתי ממשפחת המורכבים. דם המכבים הוא גם הסמל של יום הזיכרון.
מאפיינים

דם-המכבים האדום הוא צמח רב-שנתי המגיע לגובה של 40–60 ס"מ. גבעוליו ועליו מכוסים לבד לבן. בתחילת החורף יוצאת שושנת עלים, ובאביב יוצאים ממנה גבעולים זקופים ומסתעפים, ובקצותיהם קרקפות פריחה. כל תפרחת עטופה בעלים קרומיים אדומים (חפים), הנראים כטיפות דם, ואינם נובלים גם לאחר שהפריחה מסתיימת. בסוף מאי מבשילות הקרקפות, ומבין החפים האדומים מבצבצים הפרחים עצמם - עשרות פרחים צינוריים שצבעם צהוב. ביוני הפרחים נפתחים וצבעם דוהה לצהבהב-חיוור כעין קש.
הקשקשים האדומים נשמרים זמן רב אחרי סיום הפריחה וצבעם אינו דוהה בייבוש. עובדה זו משותפת לכל המינים בסוג דם המכבים, והופכת אותם לנוחים לשימוש בסידורי פרחים יבשים. קטיף מוגבר לצרכים אלה הביא את הצמח לידי סכנת הכחדה. כיום דם-המכבים האדום מוכרז בישראל כערך טבע מוגן על פי חוק, ואוכלוסייתו משתקמת.
בתרבות

מקור השם דם המכבים הוא אגדה לפיה פורח הצמח בכל מקום בו טיפת דם מדמם של המכבים נפלה לארץ. גרסאות דומות לאגדות מסוג זה מוכרות בתרבויות רבות.
דם-המכבים האדום הוא סמל של יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. מדבקה עם תמונת הצמח מחולקת ביום זה בבתי הספר, בטקסי הזיכרון ובבתי הקברות ונענדת על דש הבגד. החל משנת 2019, מפיצה עמותת "דם המכבים" סיכה עם הפרח ברחבי ישראל. מנהג זה דומה לענידת פרח הפרג (Papaver rhoeas), האדום גם הוא, ביום הזיכרון הבריטי.
שמן דם-המכבים משמש לטיפול בגירויי עור ובבעיות חניכיים.
לקריאה נוספת

אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 11 – "צמחים בעלי פרחים ב'", בעריכת מיכה לבנה ודוד הלר, הוצאת משרד הביטחון , עמ' 135-137
הערות שוליים

↑  מילון בוטניקה: צמחי ארץ ישראל (תשס"ג), 2003, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  אכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (ערכי טבע מוגנים), ה'תשס"ה-2005, ק"ת 6369, ה'תשס"ה, 15 בפברואר 2005 (תוקן ב־17 בדצמבר 2019), בספר החוקים הפתוח
↑  איך הפך דם המכבים לסמל של יום הזיכרון? כאן סקרנים, באתר יוטיוב
↑  חנן גרינווד, פרח דם המכבים "מתעורר לחיים", באתר ישראל היום, 6 במאי 2019
↑  עמית נאור, "דם המכבים עוד נוזל בעורקיכם": כיצד הפך הפרח הקטן לסמל יום הזיכרון?, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 21 באפריל 2020
↑  פרויקט דם המכבים, באתר עמותת "דם המכבים"
תמונת תקריב של תפרחות עם תחילת בצבוץ הפרחים. ניתן להבחין בפרחים הצהובים מבצבצים מבין החפים האדומים.
דם-המכבים האדום לקראת פריחה (משמאל) ובפריחה (מימין)
מדבקת יום הזיכרון עם דם המכבים