stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בני יהודה (מושבה)
לקריאה נוספת

אליעזר ליבנה, 'אהרון אהרונסון – האיש וזמנו', מוסד ביאליק, ירושלים 1969, עמ' 51–54.
דניאל פיינשטיין, 'בני יהודה (עבר הירדן)', קונטרס, כ"ב, ג' שבט תר"ף, עמ' 27.
מרדכי ניישטט, 'התיישבות יהודית בגולן ובחורן', בתוך "הגולן", הוצאת מערכות, 1969, עמ' 125–160.
מרדכי ניישטט, "בני יהודה - אכרים מצפת בדרום הגולן", בתוך: זאב ענר (עורך), סיפורי מושבות: סיפורן של חמישים ושתיים המושבות בא"י, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1996 (הספר בקטלוג ULI).
רן אהרונסון, לכו ונלכה,, הוצאת יד בן צבי, ירושלים, 2004.
וויטהם יהודית, לסול המסילה – התיישבות יהודים בגולן בתקופת העלייה הראשונה, 1997.
הערות שוליים

1 2  המושבות העבריות בארץ ישראל עד המלחמה העולמית, הארץ, 2 באוגוסט 1918
↑  נחלת בני יהודה - הודעה על ייסוד האגודה, הצפירה, 25 ביולי 1886
1 2 3  מכתב של אגודת בני יהודה המבקש סיוע בהקמת המושבה, המגיד, 21 במרץ 1889
↑  שי רוזן - "התיישבות הבהאים בעמק הירדן", אוכלוסיות לא מוכרות ויישובים מיוחדים בישראל / אריאל 204-205.
↑  דיווח של אנשי אגודת בני יהודה, המגיד, 7 בנובמבר 1895
↑  מכתב גלוי לחובבי ציון, המגיד, 25 ביולי 1901
↑  אברהם משה לונץ, לוח ארץ ישראל עמ' 299
↑  דוד פינשטיין, כפר מולדתי בני יהודה  ברמת־הגולן, דבר, 20 באוקטובר 1967
↑  קורות החיים של משה ברנשטיין, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 316602805   WorldCat (עם VIAF): 316602805 
קברם של בני משפחת ברנשטיין בבית הקברות בטבריה
קבר פרומא ובנה אברהם: על המצבה כתוב: פ"נ (פה נטמנו) שני קרבנות קדושים שנהרגו יחד בידי רוצח ערבי במושבה בני יהודה עבר הירדן בימי הפרעות והתנפליות (ההתנפלויות) על היושב (שגיאת כתיב, צ"ל "הישוב") היהודי באי (בארץ ישראל) האהצוה (האשה הצנועה והחסודה מ (מרת) פרומא בת שלם (שלום) ובנה הבחר (הבחור) / אברהם ב"ר (בן רבי) חיים נ (נטמנו) ביום א ז אייר תרפ (יום ראשון, 25/4/1920) ת,נ,צ,ב,ה (תהא נשמתם צרורה בצרור החיים)
הנותנת

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  הגר בן-אשר
 הופק בידי:  מרק רוזנבאום הלל רוזמן גיל ססובר
 תסריט:  הגר בן-אשר
 עריכה:  אסף קורמן
 שחקנים ראשיים:  הגר בן-אשר ישי גולן איצ'ו אביטל צחי חנן יואב לוי סתיו ינאי דריה פורמן
 מוזיקה:  רונן נגל
 צילום:  עמית יסעור
 מדינה:  ישראל ישראל
 חברת הפקה:  טרנספקס הפקות סרטים
 הקרנת בכורה:  17 במאי 2012
 משך הקרנה:  88 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  דרמה
 הכנסות:  ₪731,500
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
הנותנת הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2012 שכתבה וביימה הגר בן-אשר, שכיכבה גם בתפקיד הראשי.
הפקה

הסרט הוא פיתוח של סרטה הקצר של בן-אשר, "משעולים", שיצרה כסרט גמר עבור לימודי הקולנוע שלה בבית הספר מנשר לאמנות. הסרט השתתף בתחרות הרשמית של סרטים קצרים בפסטיבל הקולנוע בקאן, "סינפונדסיון", וזיכה אותה במלגה של הפסטיבל, שאפשרה לה לכתוב את התסריט לסרט באורך מלא במשך חצי שנה בפריז.
הסרט הופק כקופרודוקציה ישראלית-גרמנית (של חברות ההפקה "טרנספקס" ו"זיגוטה" הישראליות ו"רו פילמס" הגרמנית), עם מימון נוסף של קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב. תמיכה נוספת למימוש הסרט הגיעה במהלך 2009 מפסטיבל הסרטים בטורינו, שם זכה התסריט בפרס הראשון, וממענק מטעם - World Cinema Fund של פסטיבל ברלין, אשר גם שם זכה בתחרות תסריטים.
מפיק הסרט היה מרק רוזנבאום, הצלם עמית יסעור והעורך אסף קורמן. בסרט מככבים גם איצ'ו אביטל, יואב לוי, צחי חנן, סתיו ינאי ודריה פורמן. צילומי הסרט נערכו ביוני-יולי 2010.
עלילה

הסרט מספר את סיפורה של תמר (הגר בן-אשר), אישה מורכבת ומינית בת 35, אם חד-הורית לשתי ילדות קטנות, המנהלת מערכות יחסים מיניות חושפניות ביותר, עם כמה גברים מהמושב בו היא מתגוררת. אל המושב מגיע שי (ישי גולן), וטרינר במקצועו, בן מושב לשעבר. הם מתאהבים. החל מרגע זה, הסרט שואל את השאלה האם תמר יכולה להתמסר רגשית לגבר אחד ולמה שדורשת מערכת יחסים אוהבת וטובה. הסרט המהורהר והמופנם בנוי במכוון ללא דיאלוגים רבים בין הדמויות, ומשתמש בצילומי הטבע כדי לבטא את רגשותיה של תמר. חלק מהאירועים מתבררים רק בסופו של הסרט.
הקרנות ופרסים

במאי 2011, הוקרן הסרט במסגרת שבוע המבקרים של פסטיבל קאן.
הסרט זכה בפרס הבימוי בפסטיבל הקולנוע ירושלים. הסרט הוקרן בפסטיבלים הבאים: פסטיבל מינכן, פסטיבל טאלין, פסטיבל סארייבו, פסטיבל הסרטים הבינלאומי בשיקגו, פסטיבל הסרטים של מומבאיי, פסטיבל הסרטים של ריו דה ז'ניירו, פסטיבל הסרטים באיסטנבול, פסטיבל טורינו, ובפסטיבל הבינלאומי לסרטי נשים רחובות.
הסרט נמכר להפצה מסחרית בעשר מדינות, בהן: ארצות-הברית, יפן, גרמניה, אוסטריה, שווייץ, טאיוואן קנדה ועוד, והוקרן גם בישראל. הקרנת הבכורה של הסרט בישראל נערכה ב-11 במאי 2012 בתל אביב.
הסרט היה מועמד לשלושה פרסי אופיר לשנת 2011: לשחקנית הראשית הטובה ביותר (הגר בן-אשר), הצילום הטוב ביותר (עמית יסעור) ועיצוב התלבושות הטוב ביותר (לי אלמביק).
הערות שוליים

↑  רותה קופפר, לחיות את חייה, באתר הארץ, 5 בספטמבר 2008
↑  דנה שוופי, פסטיבל טורינו העניק 100 אלף אירו לבמאית הגר בן אשר, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2009
↑  נירית אנדרמן, על הסט של "הנותנת": סרטה החדש של הגר בן אשר, באתר הארץ, 5 ביולי 2010
↑  נירית אנדרמן, סרטה של הבמאית הגר בן אשר יוצג בפסטיבל קאן, באתר הארץ, 18 באפריל 2011
↑  אורי קליין, הצצה לשני סרטים ישראלים בפסטיבל הסרטים בירושלים, באתר הארץ, 14 ביולי 2011
↑  עכבר העיר, קצרים: ג'יינס אדיקשן בישראל, "הנותנת" בשיקגו ומחזמר על קניה ווסט, באתר הארץ, 29 באוגוסט 2011
↑  עכבר העיר, "הנותנת" ו"עמק תפארת" יתחרו בפסטיבל סרטי נשים ברחובות, באתר הארץ, 4 באוקטובר 2011
↑  אורון שמיר, עכבר העיר, מסכמים שנה: כך נראה משבר אמון בין הקהל לקולנוע, באתר הארץ, 12 בספטמבר 2012
↑  עכבר העיר, הוכרזו הסרטים המתמודדים על פרסי אופיר, באתר הארץ, 1 במאי 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010400335805171
אגם טובה

| --- | --- |

מבט על האגם ועל האי סמוסיר שנמצא בו
 מידע כללי
 מיקום:  צפון סומטרה, אינדונזיה אינדונזיה
 סוג:  אגם לוע
 מידות
 שטח:  1,145 קילומטר רבוע
 אורך:  87 קילומטר
 רוחב ממוצע:  27 ק"מ 
 מידע נוסף
 מקור לנהר:  נהר אסהאן 
 מדינות באגן הניקוז:  אינדונזיה 
 קואורדינטות:  2°40′12″N 98°53′15″E﻿ / ﻿2.67°N 98.8875°E﻿ / 2.67; 98.8875
  (למפת אינדונזיה מוגדלת) ג'קרטה נוסאנטארה סורבאיה מדן מקאסאר פונטיאנאק ג'איאפורה מ האוקיינוס ההודי האוקיינוס השקט מלזיה פאגם טובה(למפת אינדונזיה רגילה) ג'קרטה נוסאנטארה סורבאיה מדן מקאסאר פונטיאנאק ג'איאפורה מ האוקיינוס ההודי האוקיינוס השקט מלזיה פאגם טובה(למפת סומטרה רגילה) ת. מלזיהאגם טובה(למפת סומטרה מוגדלת) תאי. מלזיהאגם טובה
 
אגם טובה (באינדונזית: Danau Toba) הוא אגם הלוע הגדול ביותר בעולם. האגם ממוקם בחלק הצפוני של האי האינדונזי סומטרה והוא האגם הגדול ביותר באינדונזיה והקלדרה הגדולה ביותר שנוצרה בתקופת הרביעון, בגודל של 35 על 100 ק"מ. האגם נמצא 904 מטרים מעל פני הים, והפסגה הגבוהה ביותר מתנשאת לגובה 2,157 מטרים מעל פני הים.
התפרצות-על האחרונה בו, לפני כ-74,000 שנים, גרמה לאסון טובה.
רוב האנשים שחיים באזור אגם טובה הם בני שבט הבאטאק (Batak).
בשנת 2020 הוכר אגם טובה כגאופארק עולמי של אונסק"ו.
גאולוגיה

אגם טובה נמצא בסביבה טקטונית של אזור הפחתה. הוא הקלדרה של הר געש שכבתי (סטרטו-וולקן) אשר נוצרה במהלך ארבע התפרצויות געשיות משמעותיות בתקופת הפלייסטוקן, שהחלו לפני כ-1.2 מיליון שנים.
ההתפרצות יוצרת-האיגנימבריט האחרונה, שהתרחשה לפני כ-74,000 שנים, יצרה את הטוף הצעיר של טובה מפתחי געש בקצוות הצפון-מערבי והדרום-מזרחי של האגם הנוכחי. זו הייתה ההתפרצות הגדולה ביותר הידועה מתקופת הרביעון, אשר פלטה כ-3,800 קמ"ק של אפר געשי, שכיסה שטח של כ-40 מיליון קמ"ר לעומק של יותר מ-5 מ"מ, וכן 1,500 קמ"ק של משקעי זרם פירוקלסטי.
התרוממות חוזרת לאחר ההתפרצות יצרה את האי סאמוסיר (Samosir) וחצי-האי אולואן (Uluan). התפרצויות נוספות לאחר מכן כוללות יצירת סדרה של כיפות לבה, צמיחת הר הגעש פוסוקבוקיט (Pusukbukit) אשר פעילות גיאותרמית בו פולטת גזים חמים ואדים בשוליים הדרומיים של הקלדרה, ויצירת הר הגעש טנדוקבנואה (Tandukbenua) בקצה הצפון-מערבי ביותר של הקלדרה, שהיעדר הצמחייה עליו מצביע על כך שהוא עשוי להיות בן מאות שנים בלבד.
הסלעים העיקריים באגם טובה הם דקיט, ריוליט, טרכיאנדזיט או טרכיאנדזיט בזלתי, אנדזיט או אנדזיט בזלתי.
מגוון ביולוגי

המגוון הביולוגי בתוך אגם טובה כולל פיטופלנקטון, דגים, צמחייה מימית ואורגניזמים בינתיים (Benthic animals, יצורים החיים בקרקעית של מקווי מים). הצמחייה באגם כוללת צמחי מים טובלים כגון נהרונית, אלף עלה, קרנן, נאדיד, הידרילה ונאוונית, צמחי מים עולים כגון שושנת מים, וצמחי מים צפים כגון עדשת מים זעירה ויקינתון המים, סך הכל 14 מינים.  ידועים 25 מיני פיטופלנקטון מ-3 מחלקות במימי האגם, מספר הנחשב לנמוך יחסית. מימי האגם נוטים להיות בוציים, חוליים וסלעיים - תנאים אידיאליים לרכיכות מים מתוקים. עם זאת, נמצאו באגם רק 6 מיני חלזונות וצדפות, אשר אחת מהן - Corbiculla tobae - אנדמית לאגם טובה. עם הנוכחות המופחתת של הפיטופלנקטון והאורגניזמים הבינתיים, המשחקים תפקיד חשוב בשרשרת המזון, גם המגוון של מיני הדגים באגם טובה נמוך יחסית. מבין 14 מיני הדגים החיים באגם טובה, ביניהם קרפיון מצוי, אמנון מוזמביק, שפמנון מהלך, גורמי כחול, גורמי ענק, וגופי, רק מין אחד - Neolissochilus thienemanni (אנ') - אנדמי לאגם טובה ונחשב נדיר.
האיום המרכזי על המגוון הביולוגי באגם טובה הוא זיהום המים הנגרם מפעילות אנושית כמו חקלאות, תעשייה ותיירות, אשר מוביל לירידה בכמות ובמגוון של פיטופלנקטון ובעלי חיים בינתיים, שהם מקורות מזון חיוניים לדגים. בנוסף, דיג יתר והכנסת מינים פולשים מגבירים את התחרות עם מיני הדגים המקומיים ומקשים עליהם לשרוד ולהתרבות. שינויים אקלימיים ופיתוח עירוני בסביבה משפיעים גם הם על בתי הגידול הטבעיים ועל המערכת האקולוגית של האגם.
תיירות

בשנת 2020 הוכר אגם טובה כגאופארק עולמי (אנ') של אונסק"ו, יחד עם 14 גאופארקים אחרים ברחבי העולם. מועמדותו הוגשה לראשונה בשנת 2011, והוא נדחה פעמיים על ידי אונסק"ו ב-2014 וב-2017 עם הערות לשיפור, אך לאחר שיפור הסדרי הנגישות והגדלת מספר השירותים והאטרקציות בפארק, הוכר לבסוף בשנת 2020.
אגם טובה הוא יעד תיירותי משמעותי באינדונזיה, ובשנת 2018 תרם 65% מסך הביקורים בתיירות במחוז סומטרה הצפונית. בין האטרקציות באזור נמנים הכפר טומוק (Tomok), הידוע בקברי המלכים שבו, כפרים מסורתיים של בני באטאק (Batak) באי סמוסיר (Samosir) שבמרכז האגם, ומעיינות חמים בפנגורורן (Pangururan).
פולקלור

אגדת עם מצפון סומטרה מתארת כך את יצירת אגם טובה:
טובה היה אדם חרוץ. באחד הימים הלך לדוג, ולאחר זמן רב שלא תפס אף דג, העלה בחכתו דג זהב גדול. טובה לקח את הדג לביתו וכשרצה לבשלו הפך פתאום הדג לאישה יפהפיה. טובה התאהב בה וביקש ממנה להיות אישתו, והיא הסכימה בתנאי אחד - שלעולם לא יחקור על חייה הקודמים. טובה הסכים. הם נישאו ובורכו בבן בשם סאמוסיר. לאחר שנים, כשגדל הילד והפך שובב למדי, שלחה אותו אימו להביא אוכל לאביו שעבד בשדות אך בדרך הוא נהיה רעב ואכל את האוכל בעצמו. כשהגיע לשדה ואמר זאת לאביו הרעב והעייף, כעס עליו האב וקילל אותו עד ששכח את הבטחתו ואמר לו שהוא בן של דג. סאמוסיר המופתע רץ בחזרה לאימו ושאל האם זו האמת. האישה התעצבה על שבעלה הפר את הבטחתו והחליטה להפוך שוב לדג. היא ביקשה מסאמוסיר לרוץ במעלה הגבעה, ולפתע מים החלו לזרום והציפו את האזור עד שהפף לאגם. עד היום נקרא האגם טובה, ובמרכזו ישנו אי קטן בשם סאמוסיר.
על-פי הונסט אומי קאלטסום (Honest Ummi Kaltsum), מרצה באוניברסיטת מוחמדיה בסורקרטה, אינדונזיה, האגדה משקפת את הערכים והפילוסופיה של הקהילות המקומיות: ערכי מוסר אישיים כגון יושרה וכבוד, עבודה קשה, קיום הבטחות וזהירות בפעולה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Global Volcanism Program | Toba, Smithsonian Institution | Global Volcanism Program (באנגלית)
1 2 3  UNESCO designates 15 new Geoparks in Asia, Europe, and Latin America, UNESCO, ‏10 July 2020
1 2  Novita Manalu, Suhartini, Lake Toba Local Potential Utilization as a Learning Resource for Biodiversity Topic, Jurnal Penelitian Pendidikan IPA 9, 2023-10-25, עמ' 8430–8438 doi: 10.29303/jppipa.v9i10.5069
↑  Apriadi Gunawan, Toba caldera finally recognized as UNESCO Global Geopark - News, The Jakarta Post, ‏July 8, 2020 (באנגלית)
↑  Nainggolan, M., Turnip, F., Tampubolon, G., Saragih, W. and Turnip, A., Tourism Development Strategy for the Lake Toba Area, Proceedings of the International Conference on Culture Heritage, Education, Sustainable Tourism, and Innovation Technologies, 2020, עמ' 638-646 doi: 10.5220/0010371000003051
↑  Lake Toba: Spectacular Indonesia Lake Wonder - Indonesia Travel, www.indonesia.travel, The official website of the Ministry of Tourism, Republic of Indonesia (באנגלית)
↑  Honest Ummi Kaltsum, Folklores As English Teaching Media For The Young Learners, International Conference on Science, Technology and Humanity, 2015, עמ' 390
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 315528470   WorldCat (עם VIAF): 315528470
קודי

| --- | --- |


 מפתח:  ארגון ללא מטרות רווח - קודי
 מחזור חיים:  2002–הווה (כ־23 שנים) 
 גרסה אחרונה:  21.1 (10 בספטמבר 2024) 
 מערכת הפעלה:  Microsoft Windows, Apple TV, iOS, macOS, לינוקס, FreeBSD, אנדרואיד 
 נכתבה בשפות:  C, C++, פייתון 
 סוג רישיון:  GPL-2.0 
 קוד מקור:  https://github.com/xbmc/xbmc 
 קטגוריה:  מדיה סנטר, תוכנת נגן מדיה, פלטפורמת טלוויזיה חכמה, תוכנת הקלטת וידאו
 kodi.tv
 
קודי (באנגלית: Kodi, לשעבר XBMC) היא תוכנת מדיה סנטר חוצת פלטפורמות, חינמית בקוד פתוח אשר מפותחת על ידי קרן Kodi שהוא ארגון ללא מטרות רווח המאגד בתוכו מספר מפתחי תוכנה עצמאיים הפועלים בהתנדבות, התוכנה פועלת תוך התאמה למסכי טלוויזיה ושימוש בשלטים.
היסטוריה

התוכנה נוצרה במקור בשנת 2002 כיישום עבור מחשבי מדיה סלוניים שפותחה באופן עצמאי בשם Xbox Media Player עבור קונסולת המשחקים של הדור הראשון של ה-Xbox, ושינתה את שמה בשנת 2004 ל-Xbox Media Center (בקיצור XBMC, אשר אומץ כשם הרשמי בשנת 2008) ומאוחר יותר הפך לזמין תחת השם XBMC כיישום מקורי עבור מערכות הפעלה מבוססות אנדרואיד, לינוקס, BSD, macOS, iOS/tvOS ווינדוס 11 לאחר מכן שונה שם הפרויקט שוב מ-XBMC ל-"Kodi" ביולי 2014 עם שחרורו של Kodi 14 (במקום השחרור הצפוי של XBMC 14), תוך שמירה על "XBMC Foundation" כשם הישות המשפטית שלה שמחזיקה בקוד של Kodi. כמו גם סימנים מסחריים וסמלי לוגו הקשורים ישירות, והפכה לתוכנה חוצה-פלטפורמות.
קודי משך תשומת לב שלילית מהתקשורת החדשותית וסוכנויות אכיפת החוק עקב כמה תוספות כתוספות שזמינות על ידי צדדים שלישיים לתוכנה המאפשרת גישה בלתי מורשית והשמעה של תוכן מדיה באמצעים שונים של הפרת זכויות יוצרים, כמו גם מוכרים של נגני מדיה דיגיטלית המעמיסים עליהם מראש תוספות של צד שלישי במטרה מפורשת להקל על "פיראטיות"; קרן XBMC הודיעו שאינם תומכים בשימוש בתוספות של צד שלישי שנועדו למטרת "פיראטיות", והיא נוקטת בצעדים אקטיביים כדי לנתק ולהרחיק את פרויקט קודי מתוספים של צד שלישי מפרים זכויות יוצרים, לרבות הוספת תוספות כאלה לרשימה השחורה ואיסור על כל דיונים על פיראטיות בפורומים הקהילתיים שלהם וכן איום בתביעה משפטית נגד אלה המשתמשים בסימנים המסחריים או הלוגו של קודי כדי לקדם תוספות ונגני מדיה דיגיטליים שמגיעים עם תוספות כאלו מותקנים מראש.
סקירה כללית

קודי תומך בפורמטים רבים של קובצי קול, וידאו ותמונה נפוצים, רשימות השמעה, הדמיות שמע, מצגות, דיווח על תחזית מזג האוויר ותוספי צד שלישי. הוא מותאם לרשת (שיתופי אינטרנט ורשת ביתית). בניגוד ליישומי מרכז מדיה אחרים קודי אינו כולל קוד מקלט טלוויזיה דיגיטלי פנימי משלה עבור פונקציונליות הקלטת טלוויזיה חיה או DVR/PVR, שכן במקום זאת הוא פועל כחזית DVR/PVR מאוחדת עם ממשק EPG TV-Guide GUI אשר, באמצעות API משותף, מופשט ותומך במספר חלקים אחוריים באמצעות תוספות לקוח PVR מצדדים שלישיים, כאשר אלה פועלים באופן מקומי על אותו מחשב או דרך הרשת.
הייעוד המקורי של התוכנה הוא צפייה והאזנה לקובצי מדיה דיגיטלית הנמצאים באופן מקומי בכונני המכשיר או ברשת הביתית שעליהם מותקנת התוכנה. מכיוון שלתוכנה יש מקודדים מובנים, אין צורך בהתקנה של חבילות קידוד נוספות על מנת להשתמש בה כנגן מדיה.
בהמשך, קודי התפתחה והתווספו מספר רב של תוספים המאפשרים למשתמשים בהם לצפות בסרטים, תוכניות טלוויזיה, תוכניות רדיו, ופודקאסטים ממקורות מקוונים שונים.
כיום עיקר השימוש בקודי הוא סטרימינג - צפייה בסרטים/סדרות ממקורות מקוונים, כולל אך לא רק מקורות מבוססי טורנט, צפייה בערוצי טלוויזיה חיה, והאזנה לתחנות רדיו מכל העולם.
הצפייה נעשית על ידי שימוש בתוספים, שהם רכיבי תוכנה חיצוניים הניתנים להתקנה על גבי תוכנת קודי, בדומה ל"תוספים" בדפדפן כרום או יישומים לטלפון החכם, ומהווים חלופה, לרוב חינמית (אם כי קיימים תוספים בודדים בתשלום) ולרוב לא חוקית (אם כי יש גם לא מעט תוספים שמפיצים תוכן לשימוש חופשי באופן חוקי), לחברות תקשורת המספקות שירותי טלוויזיה בישראל ובעולם, כגון נטפליקס, HOT, Yes וסלקום TV, פרטנר וכדומה.
לתוכנה היו בעבר, וישנם כיום, מספר רב של תוספים המאפשרים צפייה בתכני וידאו פירטיים. תוסף התוכן הפיראטי הפופולרי ביותר שהביא לפריצתה של קודי לתודעת הציבור היה ג'נסיס. תוסף זה כבר אינו פעיל עוד כיום (נובמבר 2017), אך קיימים לו מספר רב של תחליפים וממשיכי דרך אשר מאפשרים צפייה בתכני וידאו פיראטיים.
התוכנה פותחה במקור עבור הדור הראשון של קונסולת המשחקים Xbox בלבד (מכאן מקור השם XBMC - Xbox Media Center). לאורך השנים, מפתחי התוכנה פיתחו גרסאות הפועלות גם במערכות ההפעלה: חלונות, OS X, אנדרואיד, iOS ,tvOS, לינוקס, ו-FreeBSD.
כאשר מורידים את התוכנה מהאתר הרשמי, התקנת קודי כוללת בתוכה מאגר הרחבות אחד (המאגר הרשמי של התוכנה) ומספר תוספים בסיסיים.
תוספים המאפשרים צפייה בתוכן פיראטי ובכך מפרים זכויות יוצרים הם יישומי צד שלישי שאינם מותקנים עם התוכנה בגרסתה הרשמית.
עם זאת, קיימות בישראל ובעולם מספר רב של חבילות התקנה מוכנות מראש (בילד) הנעשות על ידי אנשים פרטיים, אשר מכילות בתוכן בהתקנה הראשונית מספר רב של הגדרות בסיסיות, תוספים רבים (לרוב כאלו המספקים גישה לצפייה בתכנים פיראטיים), מאגרי הרחבות וכן ערכות עיצוב מגוונות המעניקות למשתמשים ממשק משתמש ויזואלי מתקדם ונוח יותר מזה המותקן כברירת המחדל.
תוספים

חשוב לקחת בחשבון שיש תוספים המכילים קוד זדוני.
בקודי קיים מספר רב של תוספים בסיסיים כגון: מאגר ההרחבות הרשמי של קודי, תוסף לצפייה ביוטיוב, מגוון תוספי תרגום המאפשרים הורדת כתוביות ממגוון אתרים מוכרים בעולם ביניהם.
בעבר פעלו תוספים שהורידו כתוביות מאתרים נוספים אשר נסגרו כחלק מהמאבק של זיר"ה בסצנה הפיראטית חלק מהם העבירו את פעילותם לרשת הטלגרם.
קיימים תוספים בסיסיים נוספים כגון תוספי מזג אוויר המציגים תכנים מאתרי תחזית ועוד רבים.
מאגר הרחבות - Repository

Repository - (ריפו בשפה המקובלת) הוא תוסף לקודי המשמש כמאגר המכיל בתוכו גישה להתקנת הרחבות רבות אחרות. Repository נועד להקל על המשתמש בכך שהוא חוסך ממנו הורדה של כל הרחבה והרחבה בפני עצמה (כקובץ ZIP בודד והתקנתו דרך ממשק ההתקנה, המובנה בתוכנה, מקובץ ZIP) ובמקום זאת מאפשר הורדה והתקנה של מאגר אחד המכיל הפניה להתקנה של הרחבות רבות אחרות, ישירות דרך ממשק התפריטים של קודי.
תמיכה בשפות

קודי תומך בלוקליזציה מלאה למגוון שפות כברירת מחדל, כאשר קובצי השפות של תוכנה זו מתורגמים למעל 75 שפות עד כה. המבנה של קודי הוא כזה שאם השפה אינה זמינה או לא מעודכנת, היא יכולה להיעשות על ידי עריכה פשוטה של מחרוזות בקובץ XML, אשר לאחר מכן יכולה לעבור לניהול הפרויקט על ידי הצוות ושימוש בכלי למעקב אחר באגים למען שימוש התוכנה המתורגמת על ידי משתמשים אחרים. לאחר גרסה 11.0 XBMC עברה להשתמש לתרגום באופן פשוט יותר באמצעות שימוש בweblate(אנ'), פלטפורמה מבוססת אינטרנט שמשתמשת במיקור המונים מקוון לתרגום ערכים.
OpenElec/LibreElec

OpenELEC(אנ') - Open Embedded Linux Entertainment Center ו-LibreELEC(אנ') - Libre Embedded Linux Entertainment Center הן הפצות לינוקס המיועדות להתקנה על מערכות מדיה סנטר ומכילות אך ורק את תוכנת קודי.
OpenElec הייתה הראשונה מבין השתיים ופותחה על מנת להוות פתרון להתקנת KODI על מערכות דלות ביצועים אשר אינן יכולות או מתקשות להריץ את מערכת ההפעלה אנדרואיד/ווינדוס וכמו כן לאפשר חוויית משתמש נוחה יותר למשתמשים שרוצים להשתמש במכשיר הצפייה רק ל-KODI (חוויית משתמש של ממיר טלוויזיה).
בשנת 2016 קבוצת מפתחים שכללה את רוב המפתחים הפעילים דאז, התפצלה מ-OE לאור "חילוקי דעות יצירתיים", והחלה לפתח את LE.
ביוני 2017 הופסק הפיתוח של OE וכיום רק LE ממשיכה להיות מפותחת ולקבל עדכונים.
OE דאז ו-LE כיום מפותחות עבור מספר פלטפורמות חומרה, כאשר הפופולריות שבהן הן ראספברי פאי ומכשירי x86, כמו כן מספר מפתחי תוכנה עצמאיים מפתחים גרסאות נוספות על בסיס הגרסאות הקיימות, בעיקר למכשירים סיניים עם מספר גרסאות של מעבדי Amlogic.
זיר"ה והמאבק בקודי ובפיראטיות

בשנת 2017 התחולל מאבק של ארגון זיר"ה כנגד מספר קבוצות תמיכה ופיתוח של קודי בישראל אשר נאלצו להפסיק את פעילותם ולסגור את קבוצות הפייסבוק ואתרי האינטרנט שלהם. סגירת האתרים בוצעה במסגרת הסכם פשרה בין זיר"ה ובין מפעילי האתרים, שקיבל תוקף משפטי.
לדעת רבים תביעות אלה היוו את קו פרשת המים של המלחמה בפיראטיות בישראל, שלאחריהן מפתחים רבים ממשיכים לעסוק בפיתוח קוד עבור קודי, אך עתה בעילום שם (Burekas, TheWiz, Wizdom Subs ועוד)
לאחר המקרה, צוטטו בעילום שם במספר כלי תקשורת מספר דמויות מפתח בסצנה הפיראטית בישראל שאמרו כי "מדובר בלא יותר מאשר מכה קלה בכנף" כך לדבריהם, מכיוון שהאתרים שנסגרו היוו רק מאגר נוסף מני רבים לאחסון תוספי צפייה בתכנים פיראטיים.
ולראיה, ימים ספורים לאחר התביעה וסגירת האתרים והקבוצות קמו מגוון קבוצות פייסבוק חדשות לתמיכה בתפעול התוכנה והתוספים, ובשנים האחרונות ניכרת תנועה רבה בנושא ברשת הטלגרם.
ניתן כיום למצוא מקורות רבים נוספים ברשת האינטרנט להורדת תוספי קודי לצפייה פיראטית, התוספים עצמם מפותחים בעילום שם ומאוחסנים על גבי שרתים בחו"ל.
נכון להיום מתקשה זיר"ה לאתר ולעצור את פעילות אתרי השירותים הנלווים לקודי (בין אם תוספים לצפייה בתכני וידאו, תוספים להורדת תרגום, תוספים לשינויים במראה ובממשק וכו') וזאת משום שהמפעילים יכולים בקלות לעבור לשירותי אחסון אחרים, כתובות אחרות ולהמשיך לחמוק מזיר"ה.
התוספים והמפתחים נהנים מתמיכה נרחבת של הציבור הישראלי, תמיכה זו התבטאה בין היתר בפרויקט מימון המונים שהרימו מפעילי האתרים שנתבעו בידי זיר"ה; הם קיבלו מקהל הגולשים תרומה של 52,000 שקל, יותר מסכום הקנס שהוטל עליהם.
ראו גם

Windows Media Center
Popcorn Time
ג'ליפין
הערות שוליים

↑  Foundation | About, kodi.tv (באנגלית)
↑  Patrick Schmid published, Modding The Xbox Into The Ultimate Multimedia Center, Tom's Hardware, ‏2004-05-11 (באנגלית)
↑  How to Softmod Your Xbox...for FREE: 7 Steps (with Pictures), web.archive.org, ‏2019-07-14
↑  Kodi takes the fight to sellers of pirate TV boxes, web.archive.org, ‏2016-02-16
↑  Kodi core/kodi main, Kodi Weblate
↑  תמו שידורינו: ארגון זיר"ה סגר שלושה אתרי Kodi בישראל, באתר כלכליסט, 29 במאי 2017
↑  איתי מקמל, מפתח TheWIZ מגיב לראשונה על סגירת אתרי קודי: "אנחנו השעירים לעזאזל", באתר TGspot, ‏2017-06-01
↑  קהילת קודי מגנים על נפגעי זיר"ה, באתר giveback.co.il
| תוכנות נגני מדיה |
| --- | --- | --- |
| תוכנות חינמיות בולטות | iTunes • Adobe Flash Player • Kodi • VLC media player • Winamp • QuickTime • BS.Player • Songbird • MediaMonkey • Clementine • Rhythmbox • Banshee • Nightingale • foobar2000 • Media Player Classic • Amarok • Adobe Shockwave Player • MPlayer • RealPlayer |  |
| תוכנות מסחריות בולטות | Windows Media Player • Windows Media Center • PowerDVD • WinDVD • Front Row |  |
| טכנולוגיה | קודק • פודקאסט • שידורי טלוויזיה באינטרנט • שידורי רדיו באינטרנט • P2PTV |  |
אדי חיל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 בפברואר 1944 (בן 80) 
 שם לידה:  Eduardo Gil 
 מוקד פעילות:  הפיליפינים 
 פרופיל ב-IMDb
 
אֵדווָרדוֹ (אֵדי) חיל (בטאגאלוג: Eduardo “Eddie” Gil‏; נולד ב-7 באוקטובר 1944) הוא איש עסקים, פוליטיקאי, וזמר פיליפיני שנמנע ממנו להתחרות בבחירות 2004 לנשיאות פיליפינים.
בבחירות לפרלמנט שנערכו בשנת 2001 אדי חיל זכה ב-0.05% מהקולות.
בשנת 2004 הוא טען להיותו בנקאי בינלאומי ומיליארדר. במהלך מסע הבחירות הצהיר כי אם ייבחר יהפוך את כל הפיליפינים למיליונרים תוך מאה יום וישלם בעצמו את החוב הלאומי (שהוא מיליארדי פזות). ועדת הבחירות המרכזית של הפיליפינים (COMELEC) אישרה במקור את המועמדות. אולם אדי וילהנואבה (שהתמודד מולו) ערער על אישור המועמדות, תוך האשמתו בהיותו מטרד ציבורי, אי היכולת שלו לנהל קמפיין כלל ארצי ובשל החשש שלו מכך שמטרת ההתמודדות היא לגזול ממנו קולות בשל הדמיון בשמות. הערעור התקבל וחיל נפסל.
לאחר פסילתו, הפך חיל לזמר ומפיק, מה שהגביר את הטענות כי התמודד בעיקר כדי להתפרסם.
אורה קרופיק

| --- | --- |

 לידה:  1959 (בת 66 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 orakrupik.com
 
אורה קרופיק (נולדה ב-31 בדצמבר 1959) היא סופרת ישראלית לילדים ונוער.
ביוגרפיה

אורה קרופיק נולדה בשנת 1959 בתל אביב. גדלה בהרצליה. בעלת תואר ראשון ושני בחינוך. עוסקת בתחום החינוך והוראת הספרות בכיתות היסוד. למדה בסדנה לכתיבת סיפורים לילדים בהנחיית נורית זרחי בבית אריאלה. נשואה ואם לשלושה.
ספריה

ספור קטן על תקווה גדולה - בהוצאת דני ספרים בשנת 2000 (הספר בקטלוג ULI)
שולה הכוכבים – בהוצאת קוראים בשנת 2008. איורים – עפרה עמית (הספר בקטלוג ULI)
חברות עם שחר – רב מכר בהוצאת דני ספרים בשנת 2013 (הספר בקטלוג ULI) - מקום שלישי במצעד הספרים
מריה - בהוצאת דני ספרים בשנת 2013 (הספר בקטלוג ULI)
החברים של אדם - בהוצאת דני ספרים בשנת 2014 (הספר בקטלוג ULI)
תראי אותך - בהוצאת דני ספרים בשנת 2015 (הספר בקטלוג ULI)
הפרויקט של מיכל - בהוצאת דני ספרים בשנת 2016 (הספר בקטלוג ULI) - נבחר להשתתף במצעד הספרים
דור לא מושלם - בהוצאת דני ספרים בשנת 2017 (הספר בקטלוג ULI)
לא כמו כולם - בהוצאת דני ספרים בשנת 2018 (הספר בקטלוג ULI) - מקום ראשון במצעד הספרים
החיים הפשוטים שלי - בהוצאת דני ספרים בשנת 2019 (הספר בקטלוג ULI) - מקום חמישי במצעד הספרים
הסוד של עלמה - בהוצאת דני ספרים בשנת 2020 (הספר בקטלוג ULI)
המסע של יוגב - בהוצאת דני ספרים בשנת 2021 (הספר בקטלוג ULI) - נבחר להשתתף במצעד הספרים
הקול שלה - בהוצאת דני ספרים בשנת 2022 - נבחר להשתתף במצעד הספרים
האלבום, המכתב ומה שבא אחריו - בהוצאת דני ספרים בשנת 2023
מילה אחת סיפור שלם - בהוצאת דני ספרים בשנת 2024
מריה, נסיכת רומניה

| --- | --- |

 לידה:  13 ביולי 1964 (בת 60) הלרופ, דנמרק 
 מדינה:  ממלכת דנמרק, ארצות הברית, שווייץ, רומניה 
 השכלה:  Norland College 
 בן או בת זוג:  Kazimierz Mystkowski (16 בספטמבר 1995–2003) 
 
מריה, נסיכת רומניה (נולדה ב-13 ביולי 1964) היא נסיכה רומנייה, בתם של מיכאי הראשון, מלך רומניה ואנה, מלכת רומניה.