stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יצחק בן שחר
ביוגרפיה > משנתו

מזוהה עם עמדות ישיבת מרכז הרב ובתקופת תוכנית ההתנתקות הצטרף לקוראים לסרב פקודה. כמו כן במהלך השנים האחרונות חתם על קול קורא נגד מסירת שטחים ופינוי מאחזים. שולל אלימות. כאשר ניקבו צמיגי גלגלים לאנשי מועצת יש"ע הוציא גילוי דעת יחד עם רבנים נוספים המגנים זאת. מרבני תנועת קוממיות, ובעבר כתב בעלון התנועה.
דגש מרכזי בשיטתו הוא על לימוד התנ"ך אותו הוא מלמד במקומות רבים בארץ, וכפי שתיאר אותו ואת שיטתו גיסו הרב יואל קטן:[דרושה הבהרה] "לימוד חי ומפתֵח, המתחיל בפסוקי הספר וממשיך בביאורו המיוחד של הגר"א לכל פסוק ופסוק [תיאור זה ממחיש את שיטתו בלימוד משלי דווקא, בשאר ספרי התנ"ך אינו נצמד דווקא לגר"א, אלא מפרש בדרך כלל על דרך הפשט בתוספת נופך מדברי חז"ל, לעיתים מזכיר את פירוש רש"י, ולעיתים קרובות יותר – יסודות מפירוש הרמב"ן, אך עיקר היצמדותו היא לעולה מתוך פשטי המקראות], ומיניה וביה בהסבר עניינים עמוקים וחיוניים בעולמה של תורה ובעולמם של חיי תורה נכונים בהקשר לנאמר בפסוק ולמה שסביבו, באופן הפותח את הלב ואת העיניים. כך למשל הוא מפרש את הפסוק (יב, יא) 'עובד אדמתו ישבע לחם ומרדֵף ריקים חסר לב', מי ש'עובד אדמתו' בעל הלב הישר הוא אדם 'עובד', והוא עובד את האדמה דווקא, והאדמה שהוא עובד בה היא דווקא האדמה שלו. הכתוב מכווין לאדם שקרוב לטבעו האמיתי, שאינו מעוניין להיות תלוי באחרים, ושרצונו לעסוק בימי חייו ב'עסק' המצמיח פירות גשמיים ורוחניים. אותו אדם פונה דווקא לאדמה 'שלו', הוא שמח בחלקו, הוא חי ב'משבצת' שלו ואינו פוזל לחלקם של אחרים. אדם זה רחוק מקנאה ורחוק מכעס, מלא סיפוק ושמחת חיים, יש לו 'לב' (בניגוד לרודף הריקני המנוגד לו), עד שהמשל והנמשל מתערבים זה בזה".
ביוני 2021, לקראת הקמת ממשלת בנט ולפיד, שהייתה בשותפות רשימה ערבית, נמנה עם הרבנים שחתמו על עצומה לפיה אין לקבל "שתקום ממשלה בישראל שתפגע בדברים היסודיים ביותר בענייני דת ומדינה (...) ייפגעו גם ענייני הביטחון, ששייכים לעצם קיומנו, כאשר היא נשענת על תומכי טרור".
ביוגרפיה > מתלמידיו הבולטים

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים. (25 בנובמבר 2023)
הרב אורי גנץ – ראש ישיבת קדומים.
הרב מרדכי גנירם – לשעבר ראש ישיבת אשתמוע בדרום הר חברון.
הרב דוד דודקביץ – רב היישוב יצהר.
הרב יהושע שפירא – ראש ישיבת רמת גן.
אהוביה טבנקין – מאנשי ארץ ישראל השלמה.
הרב אליכל בן-דוד – ר"מ בישיבה התיכונית נחלת ישראל וראש מסלול הישיבה הקטנה שם.
הרב מנחם שחור (חתנו) – מרצה במכללות ור"מ בישיבת ירושלים לצעירים.
ח"כ ושר האוצר בצלאל סמוטריץ'.
הרב יאיר גזבר – ראש ישיבת ירושלים לצעירים ור"מ בישיבת מרכז הרב.
הרב נעם ולדמן – ראש ישיבת ניר קריית ארבע.
עמנואל שילה – עורך בשבע.
הרב אלישמע כהן – ראש ישיבת חומש המתחדשת.
הרב צבי פרבשטיין – רב היישוב קדומים.
הרב גלעד ברלין (חתנו) – ר"מ בישיבת חומש ומייסד תלמוד תורה "יסדת עז" בקדומים.
ביוגרפיה > חיבוריו

משלי קדם – פירוש על פרקים י'–יב' מספר משלי עם ביאור הגר"א.
אורי וישעי – בירורים בענייני ראש השנה ויום הכפורים.
נחל קדומים – עיונים בפרשות השבוע
חיים אישיים

אשתו הרבנית ברוריה (בתו של הרב ד"ר משה קטן) מרצה במכללות. בני הזוג גרים בקדומים, ולהם עשרה ילדים. ביניהם:
יעל - מנהלת בית הספר בנות צופיה. נשואה לרב חנן אידלשטיין, ראש ישיבה קטנה 'טל ישראל'.
תמר - מחנכת באולפנת קדומים. נשואה לרב גלעד ברלין (בנו של מוסא ברלין) מייסד ומנהל תלמוד תורה יסדת עוז בקדומים, ר"מ בישיבות חומש וקדומים.
אמונה - נשואה לרב מנחם שחור, מחנך בישיבת ירושלים לצעירים, מרצה במכללת אורות ישראל ומכללת הרצוג, ורב בישיבה הקטנה מורשה.
יסכה - נשואה לרב אפרים ג'יאמי, ראש ישיבת גבעת אולגה.
ישראל מאיר - מנכ"ל להקת 'נכספה'.
בין גיסיו: הרב מיכאל הרשקוביץ, הרב יואל קטן וד"ר חנה קטן.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |   |   |  משה קטן  משה קטן     |  משה קטן  משה קטן     |  משה קטן  משה קטן     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |     |   |     |   |     |   |   |   |     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|  רפאל קטן  רפאל קטן     |  רפאל קטן  רפאל קטן     |  רפאל קטן  רפאל קטן     |   |  ברוריה  ברוריה     |  ברוריה  ברוריה     |  ברוריה  ברוריה     |   |  יצחק בן שחר  יצחק בן שחר     |  יצחק בן שחר  יצחק בן שחר     |  יצחק בן שחר  יצחק בן שחר     |   |  בת שבע הרשקוביץ  בת שבע הרשקוביץ     |  בת שבע הרשקוביץ  בת שבע הרשקוביץ     |  בת שבע הרשקוביץ  בת שבע הרשקוביץ     |     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |  אסתר  אסתר     |  אסתר  אסתר     |  אסתר  אסתר     |   |  יעקב הורוביץ  יעקב הורוביץ     |  יעקב הורוביץ  יעקב הורוביץ     |  יעקב הורוביץ  יעקב הורוביץ     |  |  יואל קטן  יואל קטן     |  יואל קטן  יואל קטן     |  יואל קטן  יואל קטן     |   |  חנה קטן  חנה קטן     |  חנה קטן  חנה קטן     |  חנה קטן  חנה קטן     |   |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |
הערות שוליים

↑  אמנון ברזילי, כך נגנז "שיח הלוחמים" של מרכז הרב, באתר הארץ, 16 ביוני 2002
↑  הילה ולברשטיין, משמיע ישועה, מרכז שפירא, תש"ע, עמ' 486
↑  רבנים נוספים הצטרפו לקריאת הרב שפירא, באתר ערוץ 7
↑  חדלו חדלו חדלו באתר Nrg
1 2  הרב יואל קטן בביקורת על הספר
↑  קובי נחשוני, רבנים קראו "לעשות הכול כדי שהממשלה לא תקום"; הרב דרוקמן: "לא הסתה", באתר ynet, 6 ביוני 2021
↑  דביר עמר, צפו: הבדלה מוזיקלית בחאן יונס, באתר ערוץ 7, ‏י"ט בטבת תשפ"ד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311807705171  ISNI: 0000 0004 0236 0907  LCCN: n2014076556  VIAF: 297890498   WorldCat (עם VIAF): 297890498
עיצוב במה
ראו גם

אמנות הבמה
הקיר הרביעי
עיצוב במה, תלבושות ותאורה באוניברסיטת תל אביב
הערות שוליים

1 2 3 4  Jones, Robert Edmond, 1887-1954., The Dramatic imagination : reflections and speculations on the art of the theatre, Duell, Sloan and Pearce, 1941
↑  רן בראון, מהי סצנוגרפיה?, באתר "מעקף"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554015205171  GND: 4008738-4  LCCN: sh98000105  NDL: 00561108
כלכלת סוריה

| --- | --- |

 דירוג עולמי:  תמ"ג: 157; תמ"ג לנפש: 212
 מטבע:  לירה סורית 
 סטטיסטיקה
 תמ"ג:  8,980
 תמ"ג לנפש:  357
 צמיחה כלכלית:  -9.90% (דירוג: 219; הערכה לשנת 2015)
 כוח עבודה:  3,798,000 (הערכה לשנת 2015)
 
 הנתונים מבוססים בעיקר על:  ספר העובדות העולמי של ה-CIA הסכומים הנקובים בדולרים בערך זה, הכוונה לדולר אמריקאי, אלא אם כן צוין אחרת
 
כלכלת סוריה מחולקת למספר ענפים עיקריים: כ-67% מהמועסקים בסוריה עובדים במגזר השירותים, 17% מועסקים בחקלאות ו-16% בתעשייה. חלק מרכזי מהיצוא מתבסס על נפט.
טרם מלחמת האזרחים בסוריה, התמ"ג בסוריה עמד בשנת 2010 על כ-59 מיליארד דולר, קרי כ-5000 דולר לנפש[דרוש מקור], תוצר נמוך גם ביחס למדינות אחרות במזרח התיכון. לפי הממשלה הסורית אחוז האבטלה עמד בשנת 2010 על 8.3%, אך לפי מקורות דיפלומטיים זרים אחוזי האבטלה כפולים מכך, לכל הפחות.
מלחמת האזרחים שפרצה בשנת 2011 גרמה נזקים אדירים לכלכלה הסורית, ובין השאר גרמה להתרסקות של המטבע המקומי, עלייה רבה ביוקר המחיה, עלייה בתופעות כלכליות-חברתיות כמו קיבוץ נדבות וזנות, הימלטות של חלקים משמעותיים ממעמד הביניים ושל רבים מהיצרנים המקומיים, ועליה בהשפעתה של השחיתות בהנהגה על הכלכלה וניצולה. התמ"ג ירד בשנת 2015 ל-50 מיליארד דולר ו-2,090 דולר לנפש.
אל נזקי המלחמה בכלכלה הצטרפו בסוף העשור גם סנקציות שהטילה ארצות הברית על סוריה, השפעות קשות מהמשבר הכלכלי של לבנון בשנת 2019 ועצירת הכלכלה עם התחלתו של סגר בתקופת התפרצות מגפת הקורונה. רצף מאורעות אלו הקצין את נזקי המלחמה, הקשה על ההנהגה הסורית לספק תנאי מחיה נאותים גם לקבוצות באוכלוסייה התומכות בהנהגה ושזכו בדרך כלל ליחס מועדף, ויצר מצב שבו באמצע שנת 2020 מתקשים רבים בסוריה להשיג מוצרים בסיסיים כמו מזון מגוון, דלק או גז בישול.
בשנת 2022 הצטרפה סוריה ליוזמת החגורה והדרך של סין, במטרה להביא השקעות למדינה ולעקוף את הסנקציות של ארצות הברית. אולם עד 2023, לא נעשו שום השקעות סיניות בסוריה.
חקלאות

מוצרי ענף החקלאות כוללים חיטה, שעורה, כותנה, זיתים, עדשים, אפונה, סוכר, ביצים, חלב ומשק חי. במישור החוף, בעמק הנהר עאצי ובאגן דמשק מגדלים פירות וירקות, אך הגידולים העיקריים הם גידולי שדה. גידול החיטה תופס את השטח הגדול ביותר ואחריו גידולי השעורה והסורגום. מוצר היצוא העיקרי של סוריה בתחום החקלאות הוא הכותנה.
בשנות ה-70 הוקם בסוריה סכר על מנת להגדיל את שטחי השלחין. ובדרך זו נוספו שטחי עיבוד גדולים בצפון-מזרח סוריה אך יחד עם זאת פחתה כמות המים בהמשכו של הנהר ובעקבות כך נוצר סכסוך עם עיראק.
כ-44% משטחי המדינה הם שטחי מרעה. ב-2016 מנו עדרי הצאן כ-22.8 מיליון בעלי חיים ועדרי הבקר מנו כ-1,000,000 בעלי חיים. בשנה זו ייצרה סוריה למעלה ממיליון טון חלב וכן גם חמאה, גבינה, דבש, ביצים ועוד.
תעשייה

מוצרי התעשייה כוללים נפט, טקסטיל, תעשיית מזון, שתייה, טבק, פוספט, מלט, זכוכית ודשן. התעשייה בסוריה אינה מפותחת, והיא כוללת בעיקר תעשייה קלה או ייצור מוצרי צריכה כגון כלי ארד ונחושת, עבודות עור, בגדים, גפרורים ושמנים צמחיים.
מעל מיליון פועלים סורים עובדים בלבנון. השליטה בלבנון הייתה, עד ליציאתה של סוריה ממדינה זו, בין הגורמים העיקריים למניעת קריסתה של הכלכלה הסורית.
אנרגיה > נפט

בשנת 1968 החלו לשאוב כמויות נפט ניכרות בצפון-מזרח סוריה. הנפט מובל בצינורות לבתי זיקוק בעיר חומס ומשם לנמל טרטוס, מכיוון שרק חלק מהנפט דרוש לצרכים מקומיים והשאר נועד ליצוא. הנפט נחשב לאחד מהגורמים המונעים את התמוטטותה של כלכלת סוריה. בשנת 1991 יצרה סוריה 25 מיליון טון נפט. כיום הנפט הוא 65% מהיצוא כאשר AFPC היא החברה הגדולה בסוריה ליצור נפט. בסוריה עוברים גם צינורות נפט מעיראק ומערב הסעודית לנמלים בים התיכון.
היקף ייצור הנפט הצפוי ירד בשנים הקרובות בסוריה לאחר שב-1996 היקף הייצור היה 604,000 חביות ליום וב-1948 553,000 חביות ליום. ההערכות הן כי רזרבות הנפט הצפויות של סוריה מספיקות לתשע או לעשר שנים הבאות. הריבוי הטבעי הוא 2.54% אחוז לשנה ולכן סוריה צפויה להיהפך ליבואנית נפט בעשור הבא. על כן המחקר בנפט וגז טבעי הוא בעדיפות ראשונה בסוריה.
אנרגיה > זיקוק

בסוריה שני מפעלי זיקוק, אחד בחומס והשני בבניאס. היצור הכולל במפעלים אלו עומד על 240,000 חביות ליום. כמו כן, סוריה מתכננת בית זיקוק חדש בדיר אזור.
אנרגיה > גז טבעי

עתודות הגז הטבעי בסוריה בשנת 1999 הוערכו ב-8.5 מיליון רגל מעוקב לעומת שנת 1997, 145 מיליון רגל מעוקב. סוריה מתכוונת להגדיל את התעסוקות ולהשקיע גם במערכות לזיקוק גזים.
אנרגיה > חשמל

בשנת 1997, תפוקת החשמל בסוריה עמדה על 5200 מגהואט. תפוקת החשמל נראית מספקת כיום אך רשת החלוקה של החשמל פגומה. נכון לשנת 2009 רשת החשמל הסורית יכולה לספק 7188 מגה ואט, אך מכיוון שהרשת מיושנת, בביקושי שיא נאלצת חברת החשמל לבצע הפסקות חשמל יזומות בדמשק. ב-1999 התחיל פרויקט המקשר את תפוקות החשמל של סוריה, טורקיה, מצרים, ירדן ועיראק. בפברואר 1998, סוריה ורוסיה חתמו על הסכם בניצול בדרכי שלום של אנרגיה גרעינית.
קשרים כלכליים בינלאומיים

לסוריה חובות חיצוניים כבדים בסך 20 מיליארד דולר. ארצות הברית אינה מסייעת לסוריה כיוון שהיא משתייכת לארצות התומכות בטרור. בעבר, סוריה קיבלה סיוע כלכלי מערב הסעודית, עיראק, כווית, יפן וגרמניה. כיום המסייעות הראשיות של סוריה הן רוסיה ואיראן. סוריה החליטה באמצע שנת 1997 לשאת ולתת עם השוק האירופי. הסכם כזה ייקח מספר שנים לחייב את סוריה לשינויים כלכליים.
בין סוריה ועיראק התחדשו הקשרים בשנת 1998 מתוך מגמה להעביר צינורות נפט מעיראק לחוף הסורי.
תיירות

סוריה, המשופעת באתרי תיירות מעולים התחילה להשקיע החל מהמאה ה-21 מאמץ ניכר בפיתוח ענף זה. הענף צמח בהתמדה עד שבשנת 2010 כמעט רבע מהמט"ח שהגיע לסוריה מקורו בתיירות.
בורסה

במרץ 2009 יוסדה הבורסה של דמשק (DSE), בורסה לניירות ערך, שכללה עם הקמתה 6 ניירות ערך של חברות סוריות בתחום הבנקאות, התחבורה והפרסום. הבורסה פעלה בתחילה כיומיים בשבוע. ב-2011 היו רשומות בבורסה הסורית כ-20 חברות. המסחר מתקיים בימים ראשון עד חמישי. בעקבות האירועים האלימים שפרצו בסוריה ב-2011 קרסה הבורסה ב-49% באותה שנה, והמשיכה להתדרדר לאורך מלחמת האזרחים.
נתונים סטטיסטיים

המטבע בה משתמשים בסוריה היא הלירה סורית
סוריה מייצאת בשנה מוצרים בשווי 4.2 מיליארד דולר:
נפט - 65%
טקסטיל - 16%
מזון - 13%
מפעלים - 6%
איטליה - 18%
גרמניה - 13%
צרפת - 12%
טורקיה - 10%
לבנון - 7%
ספרד - 6%
סוריה מייבאת בשנה מוצרים בשווי 5.7 מיליארד דולר:
מכונות וציוד - 40%
מזון - 15%
מתכת ומוצרים - 15%
טקסטיל - 10%
כימיקלים - 10%
מוצרי צריכה - 5%
אוקראינה - 14%
איטליה - 7%
גרמניה - 6%
טורקיה - 5%
צרפת - 4%
קוריאה הדרומית - 4%
יפן - 4%
ארצות הברית - 3%
ראו גם

תעשיית הקפטגון הסורית
הערות שוליים

↑  ההתמוטטות הכלכלית הסורית בצל "חוק קיסר", באתר הפורום לחשיבה אזורית
↑  Central Intelligence Agency, Syria, The World Factbook
↑  China's 'Belt and Road' Risk in Syria May Reap Big Rewards, Voice of America, ‏2022-01-27 (באנגלית)
↑  Syria Officially Joins China's Belt and Road, Seeking Lifeline to Defy U.S. Sanctions, web.archive.org, ‏2022-09-21
↑  PeaceRep, In China, Syria's Assad gets political fanfare, but no funding commitments, PeaceRep, ‏2023-10-09 (באנגלית אמריקאית)
↑  FAOSTAT, www.fao.org
↑  דורון פסקין, סוריה מייצאת סקאדים אבל גם מושכת תיירים, באתר ynet, 15 באפריל 2010
| כלכלת מדינות העולם |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין • המדינה האסלאמית  • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה   • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה  • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל   • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי  • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס  • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל   • איי שלמה  • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה  • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
פורום כסף נקי

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  2020–הווה (כ־5 שנים) 
 www.fossilfree.org.il
 
פורום כסף נקי הוא קואליציה של ארגוני סביבה וחברה העוסקת בהיבטים הפיננסיים של ההתמודדות עם משבר האקלים, כגון הסטת השקעות מדלקים מאובנים. הפורום נוסד בשנת 2020 תחת עמותת חיים וסביבה.
פעילות הפורום

הפורום פועל במטרה להפעיל לחץ על קרנות הפנסיה בישראל על מנת להביא להסטת השקעות של כספי ציבור מתעשיות הדלקים הפוסיליים. הפורום פועל על ידי ביצוע מחקר, פניה אל הגופים המוסדיים והבורסה ועריכת קמפיין ציבורי תחת הכותרת "לא בכסף שלי". הפורום הוא פלטפורמה לשיתוף פעולה בין הארגונים השונים בנושא הסטת השקעות מדלקים פוסיליים, ולתיאום המחאות.
בעבודה משותפת של הפורום והבורסה לניירות ערך בתל אביב, נוצר מדד בורסאי ראשון ללא תאגידים בתעשיית הפוסיליים בישראל: ב-9 בנובמבר 2020, הודיעה הבורסה על השקת מדד תל אביב 125 – אקלים נקי מדלקים פוסיליים. מדד זה עוקב אחר רוב חברות מדד תל אביב 125, למעט מניות של תאגידים הנוטלים חלק בשרשרת הייצור של דלקים פוסיליים.
בדצמבר 2020 הודיע בית ההשקעות כרמים כי הוא נעתר לפניות הפורום, והופך לבית ההשקעות הראשון בישראל הנקי מהשקעות בדלקים מאובנים - נפט, פחם וגז.
בדצמבר 2020 הצהירה מגדל קבוצת ביטוח שתימנע מהשקעה ביכולות ייצור פוסיליות חדשות ותחתור לסיים את תהליך הסטת ההשקעות מחברות פוסיליות עד לסוף שנת 2030.
הערות שוליים

↑  פורום כסף נקי, באתר חיים וסביבה
↑  מידע אודות ההיבטים השונים של הסטת השקעות מדלקים פוסיליים וקמפיין ציבורי, באתר לא בכסף שלי
1 2  דרור גורני, ארגוני סביבה דורשים מקרנות הפנסיה להפסיק להשקיע בחברות שמשתמשות באנרגיה מזהמת, באתר "שקוף", 16 בנובמבר 2020
↑  הוועדה לקביעת מדדי אקלים להשקעות, באתר חיים וסביבה
↑  לראשונה בישראל: בית השקעות לא ישקיע במניות "שחורות", באתר וואלה, 16 בדצמבר 2020
↑  אתר מגדל, היחס לדלקים פוסיליים במסגרת מדיניות השקעות ESG של מגדל
↑  שני אשכנזי, ‏חברת הביטוח מגדל תפסיק להשקיע בדלקים פוסיליים עד 2030, באתר גלובס, 29 בדצמבר 2020
הורה היאחזות

| --- | --- |
 סינגל בביצוע להקת הנח"ל
 מתוך האלבום טעות לעולם חוזרת
 יצא לאור:  1953
 סוגה:  זמר עברי, מוזיקה עממית
 שפה:  עברית
 כתיבה:  יחיאל מוהר
 לחן:  דובי זלצר
 גרסאות כיסוי:  כוורת, אריק איינשטיין
 
"הוֹרָה הֵיאחזות" הוא שיר עברי מאת הפזמונאי יחיאל מוהר, שהולחן על ידי המלחין דובי זלצר. זהו אחד ממספר שירים שכתב מוהר תחת הכותרת "הורה", בהם "הורה נתגבר", "הורה אש", הורה אילת" ו"הורה ממטרה". השיר מקביל בין העבודה החקלאית לבין אימוני הצבא, ובכך מבטא את שני פניו של הנח"ל (נוער חלוצי לוחם) - התיישבות ולחימה.
השיר בוצע במקור ב-1953 על ידי להקת הנח"ל בתוכניתה "טעות לעולם חוזרת", אך הוא מזוהה בעיקר בגרסת הכיסוי שביצעה להקת כוורת לראשונה בשנת 1973 בערב מחווה לשירי להקת הנח"ל (שחמישה מחברי להקת "כוורת": סנדרסון, גוב, אולארצ'יק, שמיר ופניגשטיין, הם בוגריה).
תוכן השיר

לאורך השיר מתוארת עבודת האדמה במונחים ובדימויים הלקוחים מהעולם הצבאי. רעיון זה מוצג בפתיחת השיר:
הבית השני מתאר את עבודת החקלאי כשהיא נעזרת בכלים צבאיים-מלחמתיים:
התיאור מרמז לסמל הפלמ"ח, שבו שתי שיבולים וחרב. הפלמ"ח שילב אף הוא הגנה והתיישבות והיה הבסיס להקמת הנח"ל מאוחר יותר.
כמו כן יש בביטויים אלו הֶרְמֵז לנבואת השלום המקראית, המנבאת כי באחרית הימים יוסבו כלי הנשק למטרות שלום: ”וְכִתְּתוּ חַרְבוֹתָם לְאִתִּים וַחֲנִיתוֹתֵיהֶם לְמַזְמֵרוֹת” (ישעיהו, ב', ד').
"חמרה, חמרה המערבולת" פירושו "תססה המערבולת", "געשה המערבולת". מתייחס כנראה ליציאת הנח"ל לשדות.
הפזמון ממשיך את המגמה הזו:
הבתים השלישי והרביעי מתארים את חריצותם של החיילים החקלאים:
כלומר הנחל מטבע הדברים זורם במורד ההר, אך חיילי הנח"ל יכולים לעלות במעלה ההר כדי להשקות את הגידולים.
בשורה זו יש שימוש בלשון נופל על לשון בין המילה 'נחל' במשמעותה הפיזית לבין שם הפיקוד הצבאי 'נח"ל'. אמצעי זה חוזר גם בבית הבא:
הבתים החמישי והשישי מתארים את תוצאות העבודה, תוך שימוש בהשאלה של מושגים צבאיים לטובת המחשת היבולים המוצלחים:
סוף השיר:
"חמש חמש" הוא אישור שהתנאים לביצוע משימה טובים או ביטוי של שביעות רצון.
בשיר מופיעים שמותיהם של עשרה ירקות, בהם כרוב, חסה, עגבנייה, בצל ותות שדה.
ביצוע השיר

השיר נכתב במקור לתוכניתה הרביעית של להקת הנח"ל, "טעות לעולם חוזרת", משנת 1953.
אריק איינשטיין, אף הוא בוגר להקת הנח"ל, ביצע את השיר באלבומו קצת לקחת חזרה משנת 1996 בו הופיעו שירים ששר בהרכבים מוקדמים יותר.
לרגל חגיגות שנת ה-70 למדינת ישראל הופיעה הזמרת נטע ברזילי בטקס הדלקת המשואות וביצעה את השיר בעיבוד חדשני עם מכשיר הלופר.
ביצוע השיר > הביצוע של להקת כוורת

בתחילת אוקטובר 1973 נערך ערב מחווה לשירי להקת הנח"ל, "להקה שכזאת...", שבו ביצעה להקת כוורת, שרוב חבריה היו יוצאי הלהקה, גרסת כיסוי לשיר בעיבודו של דני סנדרסון. בגרסה זו שולבו אלמנטים רוקיסטיים והומוריסטיים, בהתאם לסגנונה המוזיקלי של כוורת. על אף שכוורת הוקמה כאנטיתזה לשירי הלהקות הצבאיות, גרסתה הפכה לביצוע המזוהה ביותר עם השיר, והשיר עצמו הפך לאחד מלהיטיה הגדולים ואף הופיע באלבומה "פוגי בפיתה" ב-1974.
בגרסה של כוורת מופיעים מספר ציטוטים ומחוות:
הפתיח המוזיקלי של השיר כולל ציטוט מסוף המנון הנח"ל נחל היכון (השורות המושרות "נחל נחל היכונה ליום, נחל נחל היכון").
המשך הפתיח הוא ציטוט מתחילת "הורה נרקודה".
הבית האחרון הנפתח במילים "כאן שיבולים עומדות במתח", מדוקלם בחיקוי של קיבוצניק או חקלאי.
החזרות בסופי הבתים שונו: "רק אל תעשה לי ברוך" במקום "כן, כן, לזמן ארוך" (בסוף הבית השני), ו-"יוכיח החמש" במקום "כן, כן, חמש חמש" (בסוף הבית השלישי).
הסיום הבומבסטי והדרמטי של השיר עומדים בניגוד מוחלט לאופייה החקלאי של ההורה הזו.
ראו גם

הורה ממטרה
הערות שוליים

↑  יחיאל מוהר, באתר זמרשת
↑  חמרה חמרה המערבולת, האקדמיה ללשון העברית.
↑  "חמש חמש", הזירה הלשונית, רוביק רוזנטל.
↑  צפו: נטע ברזילי כבשה את טקס המשואות, באתר ‏מאקו‏, 18 באפריל 2018
↑  "הורה נרקודה", זמרשת.
סמל הפלמ"ח
פורשיה סימפסון-מילר

פורשיה לוקרציה סימפסון-מילר (באנגלית: Portia Lucretia Simpson-Miller; ‏נולדה ב-12 בדצמבר 1945) היא מנהיגת האופוזיציה בפרלמנט של ג'מייקה. כיהנה פעמיים כראש ממשלת ג'מייקה ומכהנת כיו"ר מפלגת העם הלאומית. מצעה הסוציאליסטי של סימפסון-מילר ומפלגתה מתבסס על העצמת מיעוטים, נשים ואוכלוסיות מוחלשות ושיתוף-פעולה אזורי בין עמי הקריבים. פעילותה המשמעותית יותר היא העצמה של הלהט"ב במדינה בעלת מורשת הומופובית ביותר. סימפסון-מילר הפכה לראש הממשלה הראשון בהיסטוריה של ג'מייקה שדגלה בתקופת בחירות בזכויות אזרח רשמיות עבור להט"בים. סימפסון-מילר ציינה במהלך דיון בחירות שלשיטתה "אין בעיה לתת עמדות מסוימות של סמכות להומוסקסואלים במידה שהם בעלי הכשירות הנדרשת לתפקיד." בתחום האלימות ברחוב חל אך שיפור קל בתקופת שלטונה השנייה, אם כי המדינה נותרה בראש המדינות בהן נהרגים כל שנה מאות אנשים לכל 100,000 איש.
תולדות חייה

נולדה במחוז סנט קתרין בג'מייקה. בשנת 1974 נבחרה למועצת העיר של קינגסטון כנציגת טרנצ'טאון מטעם מפלגת ה-PNP. חברת פרלמנט מאז 1976. בעלת תואר ראשון במינהל ציבורי מאוניברסיטת מיאמי (1997), MBA מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי ובוגרת התוכנית לפיתוח מנהיגות על שם ג'ון פיצג'רלד קנדי באוניברסיטת הרווארד (1999).
מאז 1989 ובמהלך 17 שנים רצופות בהן הייתה מפלגתה בשלטון כיהנה במספר משרדי ממשלה. בין היתר כיהנה כשרת העבודה, הרווחה והביטוח הלאומי, שרת הספורט, שרת התיירות ושרת השלטון המקומי. ב-2006, בעקבות פרישתו של ראש המפלגה וראש הממשלה המכהן פ. ג'. פטרסון, נבחרה למנהיגת מפלגתה והחליפה אותו במשרת ראש הממשלה, האשה הראשונה במדינתה שכיהנה כראשת ממשלה. בין היתר ביטלה אגרות בריאות לילדים והגדילה את הסיוע הממשלתי למשתכנים בעלי דירה ראשונה. סימפסון-מילר הייתה פוליטיקאית אהובה ומוערכת, אולם המשבר הכלכלי אליו נקלעה המדינה וטיפול כושל בנזקי ההוריקן דין שפגע באי באוגוסט 2007 גרמו להדחתה ולעליית מפלגת הלייבור של ג'מייקה היריבה בראשות ברוס גולדינג בבחירות שנערכו סמוך לאחר מכן. סימפסון-מילר הייתה לראשת האופוזיציה. ב-29 בדצמבר 2011 הובילה סימפסון-מילר את מפלגתה לניצחון בבחירות, על בסיס מצע של אחריות חברתית ושיתוף-פעולה אזורי בין עמי הקריבים. בנוסף לראשות הממשלה החזיקה סימפסון-מילר גם בתיק הביטחון, הפיתוח, המידע והספורט. בפברואר 2016 הפסידה מפלגתה את השלטון בהשיגה מושב אחד פחות מהמפלגה הליברלית המתחרה (32/31) ומילר שבה לראשות האופוזיציה.
כינוי החיבה שלה הוא "Sista 'P'" ("האחות פי", בפטואה).
ב-2012 נבחרה על ידי טיים מגזין לאחד מ-100 האישים המשפיעים ביותר בעולם.
הערות שוליים

↑  Portia Simpson Miller, טיים מגזין, 18 באפריל 2012
| ראשי ממשלת ג'מייקה |
| --- | --- | --- |
| ראש השרים | אלכסנדר בוסטמנטה • נורמן מנלי (פרימייר, 1959-1962) |  |
| ראשי ממשלה | אלכסנדר בוסטמנטה • דונלד סנגסטר • יו שירר • מייקל מנלי • אדוארד סיאגה • מייקל מנלי • פ. ג'. פטרסון • פורשיה סימפסון-מילר • ברוס גולדינג • אנדרו הולנס • פורשיה סימפסון-מילר • אנדרו הולנס |  |
גרנדיוזיות

בפסיכולוגיה, המונח גרנדיוזיות מתייחס לתחושת עליונות לא מציאותית, המאופיינת בראייה מתמשכת של העצמי כטוב מאחרים, לצד ביקורת, הפגנת זלזול, והערכה מוגזמת של יכולות, כישורים או הישגים והתנשאות מעל האחר. התכונה מתלווה גם לאמונה בייחודיות האישית של האדם והאמונה שיש לו ולאחרים מעט מן המשותף וכי רק אנשים בודדים, או מאוד מיוחדים יכולים להבין אותו. תכונת האישיות קשורה בעיקר להפרעת אישיות נרקיסיסטית, אך היא גם נקשרת להפרעת אישיות אנטיסוציאלית, פסיכופתיה, והאפיזודות המאניות וההיפומאניות של הפרעה דו-קוטבית.