stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלחמת צ'צ'ניה השנייה
נשק ותחמושת

בעת המלחמה היה הצבא הרוסי בהליך התעצמות, כתוצאה מלקחי מלחמת צ'צ'ניה הראשונה, אך הליך זה היה רחוק מהשלמה, וכלי נשק רבים שבהם נעשה שימוש, היו כלים סובייטיים ותיקים, אשר הוכיחו עצמם בעימותים קודמים. המורדים השתמשו בחימוש סובייטי שנרכש או שנפל שלל במלחמת צ'צ'ניה הראשונה.
נשק ותחמושת > נשק קל

שני הצדדים עשו שימוש בגרסאות מתקדמות של רובים מבוססי AK-47, בעיקר כאלו בקליבר 7.62 מ"מ, כמו כן, נעשה שימוש ברובה הצלפים דרגונוב הוותיק. הצד הרוסי צויד גם ברובי צלפים מסוג VSK-94 (רובה בריחי 9 מ"מ) ו-SV-98 (רובה בריחי 7.62 מ"מ) המותאמים ללחימה הררית. המורדים עשו שימוש רב במטולי רקטות נגד טנקים.
נשק ותחמושת > חימוש נגד מטוסים

המורדים היו חמושים בטילים מסוג סטרלה-3 (SA-14) ומסוג איגלה-1 (SA-18). שני הצדדים עשו שימוש בתותחים מתנייעים נגד מטוסים מסוג ZSU-23-4 וZU-23 וכן M-1 טונגוסקה. הצד הרוסי השתמש בהם לליווי טנקים, בשל יכולתם הטובה יותר לפגוע במארבי המורדים החמושים בכלי נשק נגד טנקים.
נשק ותחמושת > מסוקים

הממשלה הרוסית עשתה שימוש מאסיבי במסוקים, ואיבדה כ-45 מסוקים במהלך המערכה. השימוש העיקרי נעשה במסוק התקיפה מיל מי-24 – "הינד", ובמסוק התובלה מיל מי-8. כן נעשה שימוש במסוק התובלה מיל MI-26. ישנם דיווחים על שימוש במסוק התקיפה המתקדם קמוב KA-50. ה"הינד" שנשא בעיקר הנטל במערכה, שימש את הרוסים מזה ארבעה עשורים, ובעת תחילת המערכה נחשב כבר למיושן.
נשק ותחמושת > מטוסים

הרוסים השתמשו בעיקר במטוסי ההפצצה סוחוי SU-25 (פרוגפוט) ו-סוחוי SU-24 (פנסר). לא נעשה שימוש במטוסי הקרב המתקדמים מסוג מיג-29 ו-סוחוי 27. הסוחוי-25, המטוס שנשא בעיקר הנטל, היה בזמן המערכה מטוס מיושן למדי, ופגיע לטילי הכתף ותותחי הנ"מ של המורדים. במהלך הלחימה אבדו 11 מטוסים, שהופלו באש נ"מ של המורדים. התקיפות הסתמכו על כוח אש ועוצמה, ושלא כבמתקפות מקבילות שביצעו מדינות המערב בשנים אלו, לא נעשה שימוש בחימוש מונחה לפגיעות מדויקות וכירורגיות.
נשק ותחמושת > נגמ"שים וטנקים

הצד הרוסי השתמש בעיקר בנגמ"שים מסוג BMP-2, ‏ BTR-70 ו-BTR-80. הרוסים השתמשו בעיקר בטנקים מסדרת T-72, ואף בטנקים מיושנים יותר מסדרת T-62. שימוש בטנק המערכה T-90 נעשה באופן מצומצם בגיזרת דאגסטן בתחילת הלוחמה, אך לא בהמשך.
נשק ותחמושת > ארטילריה

הצד הרוסי השתמש בתומ"תים מסוג MSTA-S כן נעשה שימוש במשגרי רקטות מסוג גראד ו-BM-27 אוראגאן.
הפרת זכויות אדם > פשעי מלחמה

שני הצדדים האשימו זה את זה בפשעי מלחמה לרבות חטיפות, רצח, לקיחת בני ערובה, ביזה, אונס והפרות אחרות של דיני המלחמה במשפט הבינלאומי. ארגוני זכויות אדם וארגונים בינלאומיים, לרבות מועצת אירופה ואמנסטי אינטרנשיונל, ביקרו את שני הצדדים על הפרות בוטות ומתמשכות של החוק הבינלאומי.
ארגוני זכויות אדם רוסים טוענים כי כ-5,000 איש "נעלמו" בצ'צ'ניה מאז 1999. ב-2006 פסק בית הדין האירופי לזכויות האדם, בפסיקה תקדימית, כי רוסיה אחראית להעלמו של חאג'י מוראט-ינדייב, לוחם צ'צ'ני שנתפס בשלב הראשון של המלחמה, ושפקודה של קצין רוסי להוציאו להורג לאחר חקירתו, צולמה על ידי כתבי חדשות. מאות תיקים נוספים מסוג זה פתוחים בפני בית הדין האירופי לזכויות האדם.
מזכירת המדינה של ארצות הברית מדליין אולברייט אמרה בנאום לנציבות האומות המאוחדות לזכויות האדם ב-24 במרץ 2000 כי:
איננו יכולים להתעלם מהעובדה שאלפי אזרחים צ'צ'נים מתו, ויותר מ-200,000 גורשו מבתיהם. ביחד עם משלחות אחרות, הבענו את חוסר שביעות רצוננו מדיווחים אמינים ועקביים בדבר הפרות זכויות אדם על ידי הכוחות הרוסיים בצ'צ'ניה, לרבות הוצאות להורג ללא הליך משפטי. יש גם דיווחים שהבדלנים הצ'צ'נים הפרו אף הם את זכויות האדם, לרבות רצח של אזרחים ואסירים... המלחמה בצ'צ'ניה פגעה מאוד במעמדה הבינלאומי של רוסיה, והיא מבודדת את רוסיה מהקהילה הבינלאומית. עבודתה של רוסיה לתקן נזק זה, הן בבית והן מבחוץ, או בחירתה להסתכן בבידוד נוסף, היא האתגר העיקרי בפניו ניצבת רוסיה כרגע
דו"ח ארגון אמנסטי אינטרנשיונל באשר לצ'צ'ניה קובע:
העימות בצ'צ'ניה התאפיין בדיווחים נרחבים ואמינים כי הכוחות הרוסיים אחראים להפרות של זכויות האדם והחוק הבינלאומי, לרבות היעלמויות, הוצאות להורג ללא משפט, ועינויים, כולל אונס. הפרות אלו יכולות להוות הפרה משמעותית של אמנות ז'נבה ולהיחשב כפשעי מלחמה.
הכוחות הצ'צ'נים אף הם הפרו את זכויות האדם. ישנם דיווחים על הוצאה להורג של שבויים רוסיים. גם הפרות אלו מהוות פשע מלחמה.
על פי דיווחים, הכוחות הרוסיים עצרו באופן שרירותי, עינו או רצחו אלפי אזרחים. רובם נתפסו על ידי הרוסים במהלך בדיקות זהות בשיירות אזרחיות של פליטים שנמלטו מצ'צ'ניה לאינגושטיה או במהלך פשיטות צבאיות ל"ניקוי" אזורים מאוכלסים. פשיטות אלו לוו בהפרות זכויות אדם נרחבות של האוכלוסייה האזרחית. אזרחים, לרבות נשים וילדים נלקחו, נאנסו ועונו, ולאחר מכן נרצחו.
ביוני 2005 הודה בכיר בממשלה הצ'צ'נית הפרו-רוסית כי על אדמת צ'צ'ניה עשרות קברי אחים, בהם קבורים "אזרחים תומכי שלום" שנרצחו מאז שנת 1999 על ידי הצבא הרוסי.
הפרת זכויות אדם > מניעת דיווח עיתונאי

מלחמת צ'צ'ניה הראשונה סוקרה בהרחבה על ידי עיתונאים מרחבי העולם. הסיקור הביא לכך שהקרמלין שוכנע כי עליו לשמור על השליטה בדיווחים העיתונאים, ובמיוחד בערוצי הטלוויזיה הארציים ברוסיה. עם תחילת פעולות האיבה בצ'צ'ניה, ניתנו הוראות שהגבילו את גישת העיתונאים לאזורי העימות, ועיצבו את אופן הדיווח.
נטען כי הממשלה הרוסית שולטת בכל ערוצי הטלוויזיה ומפעילה אמצעי הטרדה, איומים וצנזורה. התקפות על עיתונאים שללו מהציבור הרוסי מקורות מידע עצמאיים על העימות. כמעט כל התקשורת הצ'צ'נית הייתה תחת שליטה רוסית ישירה, ועיתונאים רוסים בצ'צ'ניה סבלו מהפרעות חמורות במלאכתם. גם עיתונאים זרים סבלו מלחץ לצנזר את ידיעותיהם על המתרחש.
העיתונאית אנה פוליטקובסקיה עסקה בתחקירים על הנעשה בצ'צ'ניה, וחיברה מספר ספרים בנושא, אשר זיכו אותה בפרסים, בין היתר את הספר Putin's Russia. במהלך דיווחיה מצ'צ'ניה נעצרה על ידי כוחות צבא, אשר ביצעו עליה הוצאה להורג מבוימת; והורעלה בדרכה לבסלאן (אך שרדה גם את העינויים וגם את ההרעלה). ב-7 באוקטובר 2006 נרצחה מירי בראשה. על אף שנעצרו חשודים במעורבות ברצח, אין כיום קביעה באשר לגורמים העומדים מאחוריו, וישנם כמה וכמה גורמים החשודים בכך.
הפרת זכויות אדם > מעשי טרור

בין מאי 2002 לספטמבר 2004 ביצעו אנשי המיליציות הצ'צ'ניות, לרוב נאמני שאמיל באסייב, מעשי טרור רבים כנגד מטרות אזרחיות ברוסיה. בסדרה של פיצוצים (בתחנת הרכבת של סטברופול, בתחנת המטרו במוסקבה ובפיצוצי מטוסי נוסעים) נהרגו כ-200 איש.
שני פיגועים קשים במיוחד היו משבר בני הערובה בתיאטרון במוסקבה באוקטובר 2002 שבו נלקחו 850 בני ערובה על ידי טרוריסטים צ'צ'נים בתיאטרון דוברובקה במוסקבה, ומשבר בני הערובה בבסלאן בספטמבר 2004 שבו נלקחו כ-1,200 ילדים בני ערובה בבית ספר בבסלאן. תוצאת שני הפיגועים הייתה קשה ביותר. במוסקבה הורה פוטין ליחידות מיוחדות להשתלט על הבניין באמצעות גז מיוחד, שאמור היה לנטרל את הטרוריסטים ולאפשר את חילוץ בני הערובה ללא פגע. התוצאה הייתה כי הטרוריסטים נהרגו, אך 129 אזרחים נהרגו אף הם, רובם משאיפת הגז הקטלני. בבסלאן הביאה הסתערות על בית הספר תוך ירי ללא אבחנה למותם של 386 מהילדים (כ-20 בני ערובה הוצאו להורג על ידי החוטפים במהלך שלושת ימי החטיפה).
תוצאות > אבדות אזרחיות

מניין ההרוגים האזרחים שונה ממקור למקור. על פי הממשלה הצ'צ'נית התומכת בפדרציה הרוסית, מתו בסך הכל 160,000 לוחמים ואזרחים בשתי המלחמות, לרבות 30 עד 40 אלף צ'צ'נים וכ-100,000 רוסים. אסלאן מסחאדוב טען כי בשתי המלחמות מתו 200,000 צ'צ'נים. לא ניתן לאמת נתונים אלו באופן עצמאי. על פי ארגון זכויות האדם "ממוריאל", ב-2007 מ-1999 מתו או נעלמו 25,000 אזרחים. על פי ארגון אמנסטי אינטרנשיונל במלחמה עצמה מתו 25,000 אזרחים, ו-5,000 "נעלמו" לאחר שוך הקרבות.
תוצאות > נזק סביבתי

ארגוני איכות הסביבה מזהירים שהרפובליקה של צ'צ'ניה עומדת בפני אסון אקולוגי. מובעת דאגה מזיהום של צינורות נפט וביוב שנפגעו במלחמה. מי התהום זוהמו עד לעומק של 250 מ'. כן מובע חשש מזיהום כימי ורדיואקטיבי כתוצאה מהפצצת מפעלים כימיים ומחסנים במהלך העימות. עולם הטבע בצ'צ'ניה סבל נזק כבד במהלך המלחמה, וחיות שפעם אכלסו את יערות צ'צ'ניה עברו למקום בטוח יותר. הממשלה הרוסית הכריזה על כשליש משטחה של צ'צ'ניה כ"אזור אסון אקולוגי" ועל 40% נוספים כ"אזור במצוקה סביבתית חמורה".
תוצאות > מוקשים

צ'צ'ניה היא האזור הממוקש ביותר בעולם. מאז 1999 נפוץ השימוש במוקשים על ידי שני הצדדים. רוסיה היא צד לאמנה על הנשק הקונבנציונלי משנת 1980 אך אינה חתומה על הפרוטוקול מ-1996 הנוגע לאיסור השימוש במוקשים. האזורים הממוקשים ביותר הם אזורי הגבול, ואזורי הדרום. ביוני 2002 העריך שליח האו"ם אולרה אוטונו כי ישנם כחצי מיליון מוקשים פזורים בצ'צ'ניה. יוניצ"ף תיעדה 2,340 פגיעות באזרחים ממוקשים ונפלים בין תחילת העימות לבין סוף 2003.
תוצאות > אבדות צבאיות

מספר האבדות הצבאיות משני הצדדים אינו ניתן לאימות, ומניחים כי האומדן האמיתי של האבדות הוא גבוה בהרבה מהמספרים שפורסמו על ידי שני הצדדים. בספטמבר 2000, יצר הארגון האמריקני "National Endowment for Democracy" רשימה של האבדות עליהן הודיע הצבא הרוסי באופן רשמי בשנתו הראשונה של העימות. רשימה זו, על אף פגמיה, מספקת תובנה מסוימת לגבי סדר הגודל של האבדות. על פי הרשימה, עד 3 באוגוסט 2000 מתו 21,000 חיילים רוסים, ונפצעו 50,000, וזאת לעומת 1,464 מורדים הרוגים, ו-1,730 מורדים פצועים. באוגוסט 2005 פרסם משרד ההגנה הרוסי מידע ולפיו לפחות 3,450 חיילים רוסים נהרגו בעימות בין 1999 ל-2005. דיווח זה לא כלל אבדות של כוחות הפנים - ה-FSB והמשטרה, אלא רק על אבדות הצבא ומשרד הפנים. הערכות עצמאיות והערכות במערב נוקטות במספרים גבוהים בהרבה. ארגון הפועל למען זכויות האדם בצבא הרוסי בשם "איחוד הוועדות של לוחמי אמא רוסיה", העריך כי בין 1999 ל-2003 נהרגו 11,000 חיילים, וארגון "ממוריאל" העריך כי בשתי המלחמות נהרגו 15,000 חיילים בעוד שאחרים נוקבים במספרים גבוהים בהרבה - עד 40,000.
תוצאות > הרדיקליזציה של תנועת המורדים

לאחר המלחמה נראה כי תנועת המורדים הפכה לרדיקלית יותר. הדור הראשון של המורדים בצ'צ'ניה מנה אנשים כג'וחר דודייב ואסלאן מסחאדוב, שהיו קציני הצבא האדום, ועל אף דבקותם באסלאם, לא היה האסלאם מניע ראשי לפעילותם. הם הוחלפו ברדיקלים מוסלמים, שהעיקרון הלאומי הוא משני בפעילותם. בעוד שדודייב ומסחאדוב ביקשו את הכרתה של מוסקבה ברפובליקה של איצ'קריה, מנהיגים אחרים דיברו על הצורך "לגרש" את רוסיה מן הקווקז כולו, ולייסד בו אמירות אסלאמית, כחלק מתנועת הג'יהאד העולמי, הנאבקת גם כנגד ארצות הברית, בריטניה וישראל.
תוצאות > ההשפעה על האוכלוסייה הצ'צ'נית

על פי דו"ח משנת 2006 של ארגון רופאים ללא גבולות, "רוב תושבי צ'צ'ניה סובלים עדיין מחיים תחת פחד, אי ודאות ועוני". סקר שנערך על ידי הארגון בספטמבר 2005 העלה כי 77% מן הנשאלים סובלים מ"סימפטומים ניכרים של מתח פסיכולוגי".
נכון לשנת 2005 תמותת התינוקות בצ'צ'ניה היא גבוהה עד כדי 50 ל-1,000, שיעור כפול מהשיעור בפדרציה הרוסית כולה. על פי יוניצ"ף בין 1994 ל-2008 כ-25,000 ילדים בצ'צ'ניה איבדו הורה אחד לפחות. ב-2007 זיהה משרד הפנים הצ'צ'ני 1,000 ילדים שחיו חיי נוודות. לטענת המשרד המספר אך גדל והולך.
על פי הסטטיסטיקה הרשמית, אחוז האבטלה בצ'צ'ניה ב-2007 עמד על 61.5%, השיעור הגבוה ביותר של אבטלה בכל הפדרציה הרוסית. רבים נותרו חסרי בית, בשל ההרס המסיבי שיצרה המלחמה. המלחמה הביאה להרס התשתית הפיזית והכלכלית, כמו גם התרבותית והחינוכית. רוב מוסדות החינוך נהרסו במלחמה. המדובר בבתי תפילה, מוזיאונים, בתי ספר, אוניברסיטאות וספריות. עם זאת, ממשלת צ'צ'ניה עושה כמיטב יכולתה לבנות מחדש את המדינה בקצב מהיר, לרבות בניית בתי מגורים, תשתיות, סלילת כבישים והחזרת החשמל לרוב המדינה. החיים בצ'צ'ניה ממשיכים בצילם של שחיתות, שוחד, סחיטה וחטיפה. דיווחים של הממשלה הרוסית מעריכים כי פעילות הפשע המאורגן בצ'צ'ניה כפולה מאשר ביתר חלקי רוסיה, והממשלה נתפסת על ידי האזרחים כמושחתת וחלשה מכדי להגיב.
מאות אלפי צ'צ'נים הפכו לפליטים בעקבות המלחמה. בשיא המשבר, בשנת 2,000 מנה מספרם 300,000 איש. רובם נמצאים במחנות בצ'צ'ניה וברפובליקת אינגושטיה השכנה, אך אלפים מהם יצאו לגלות, ונמצאים כיום במדינות האיחוד האירופי.
תוצאות > ההשפעה על האוכלוסייה הרוסית

ולדימיר פוטין היה ראש ממשלה אך כמה שבועות כאשר החליט על היציאה למלחמה. ההחלטה הגבירה את הפופולריות שלו. אך ככל שנמשך העימות הייתה המלחמה לפחות ופחות פופולרית. סקר במרץ 2007 הראה כי 70% מהרוסים רוצים להגיע להסדר כלשהו עם הבדלנים, ורק 16% מהם סבורים כי על המלחמה להמשיך.
מאז תחילת העימות בצ'צ'ניה, בשנת 1994 ידועים מקרים רבים של ותיקי המלחמה השבים לבתיהם מרירים ונושאים עמם טראומות. פסיכיאטרים, אנשי אכיפת החוק ועיתונאים החלו לכנות מקרים אלו בשם "סינדרום צ'צ'ניה", המקביל לתופעות דומות אצל ותיקי המלחמה הרוסית באפגניסטן בשנות ה-80. על פי יורי אלכסנדרובסקי, סגן מנהל בית החולים הפסיכיאטרי הרוסי "סרבסקי", סבלו מסינדרום צ'צ'ניה בשנת 2003, לפחות 70% ממיליון וחצי חיילים רוסים שהשתתפו במלחמות צ'צ'ניה.
העימות בצ'צ'ניה קושר לרמת האלימות של המשטרה הרוסית. על פי עיתונאים ופעילי זכויות אדם, עשרות אלפי השוטרים הרוסים ואנשי כוחות הביטחון שהיו בצ'צ'ניה למדו שם תבניות של התנהגות אלימה והביאו אותן עמם בחזרה, לרוב כשהם עצמם סובלים מבעיות משמעת ומבעיות פסיכולוגיות. קשה לנקוב במספרים באשר לבעיות האלימות במשטרה הרוסית, אך משרד הפנים הרוסי הצהיר כי בשנת 2005 עלה מספר הפשעים שבוצעו בידי שוטרים ב-46.8%. סקר שנערך בשנה זו העלה כי 71% מהנשאלים אינם סומכים כלל על המשטרה, וכי 41% חיים בפחד מאלימות משטרתית.
המלחמה בתרבות ובאמנות

מאז 2000 המלחמה הפכה לחלק מהתודעה הציבורית ברוסיה ונכתבו אודותיה ספרים רבים, הוסרטו סרטי קולנוע וסדרות טלוויזיה על רקע הלחימה בצ'צ'ניה והשפעותיה על האוכלוסייה.
המלחמה בתרבות ובאמנות > ספרים

סיפורים צ'צ'ניים (Чеченские рассказы) מאת אלכסנדר קראסוב, בהוצאת "רוסיה הספרותית", 2008, isbn 978-5-7809-0114-3
בוגד, מאת אלכסנדר קראסוב, isbn 978-5-9635-0344-7
"אחאן-יורט" (2006) מאת ארקדי בבצ'נקו
סיפורו של חייל, מאת ארקדי בבצ'נקו, בהוצאת ספריית מעריב
רומן גרוזני (2009) — קונסטנטין סמיונוב.
המלחמה בתרבות ובאמנות > סרטי קולנוע וסדרות טלוויזיה

כוח המחץ: עונה 3 (2001)
עבודת גבר (2001)
ספצנאז (2002)
מלחמה (2002)
רולטה קווקזית (2002)
מצעד הסלביאנקה (2002)
אנשיי הקצינים (2004)
מספר אישי (2004)
שערי הסערה (2006; Грозовые ворота)
הפריצה (2006; Прорыв)
חי (2006, Живой)
שדה המתים (2006)
אלכסנדרה (2007)
השבוי (2008)
קורבן רוסי (2008)
החיפוש (2014)
פקודת חיסול (2018)
המלחמה בתרבות ובאמנות > מוזיקה

מספר שירים נודעים הוקדשו למלחמה ונכתבו על ידי זמרים ולהקות נודעות:
"ליובה" — "לאחר המלחמה" (2000), "חייל" (2000), קדימה בעד... (2002)
יורי שבצ'וק — ענן עשן (2004), הכוכב (2006)
סרגיי טימושנקו — "צ'צ'ניה בוערת"
סרגיי טימושנקו — "לזכר חיילי גדוד מייקופ 131"
7B‏ — "טסים עם המלחמה"
לאחר המלחמה

| --- | --- |
 :  ראו גם – הסכסוך בצפון הקווקז
ב-16 באפריל 2009 הוכרז על ידי הוועדה הלאומית למלחמה בטרור על סיום הלחימה בצ'צ'ניה, אך בפועל הפכה המלחמה למבצע בעצימות נמוכה למלחמה בטרור ומהווה למעשה עימות צבאי בין כוחות ספצנאז של פס"ב ומשטרת רוסיה נגד מיליציות צ'צ'ניות שעודן מוציאות לפועל פעולות נגד האוכלוסייה האזרחית ונציגי הממשל הפדרלי בשטחי דאגסטן, קברדינו-בלקריה, צפון אוסטיה, קאראצ'אי-צ'רקסיה, מחוז סטברופול, צ'צ'ניה ואינגושטיה.
העימות מתאפיין בעיקרו במתקפות על תחנות משטרה ועמדות ביקורת של שירותי הביטחון הרוסיים ואף שבדצמבר 2014 אנשי הוועדה הלאומית למלחמה בטרור טענו כי חוסלו כל אנשי המחתרות הצ'צ'ניות, בפועל הלחימה בין המורדים הצ'צ'ניים לכוחות הביטחון עודנו נמשך ובמרץ 2017 אף דווח על הרג 6 אנשי המשמר הלאומי של רוסיה במתקפה של המורדים על בסיס המשמר בצ'צ'ניה.
בתקשורת הרוסית, העימות הצבאי נקרא לעיתים "הסכסוך הצבאי בצפון הקווקז".
לקריאה נוספת

חסן באייב עם רות וניקולס דנילוף, הנשק: איזמל - סיפורו של רופא צ'צ'ני תחת אש, תרגמה מאנגלית והוסיפה הערות: מרב מילר, סדרת "קיטובים נפגשים", הוצאת כרמל, ירושלים 2006, עמ' 340
נחל גלים

| --- | --- |

נחל גלים בחורף בטירת כרמל
 מידע כללי
 יובלים:  נחל כלח, נחל דורים, נחל נדר, נחל אורנית 
 שפך:  הים התיכון 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת חיפה מוגדלת) נחל גלים(למפת חיפה רגילה) נחל גלים(למפת הגליל המערבי רגילה) נחל גלים(למפת הגליל המערבי מוגדלת) נחל גלים
 
מצפור נחל גלים בעת השרפה בכרמל בדצמבר 2010
שמורת נחל גלים תצפית מחניון הצוק לכיוון מערב, במרכז המצוק המערבי, באופק בתי טירת כרמל. בשמורה ניכרים סימני השריפה של דצמבר 2010
אזור שמורת נחל גלים, מבט לכוון צפון. במרכז מערות אורנית. ברקע מגדל אוניברסיטת חיפה
נַחַל גַּלִּים הוא נחל בהר הכרמל באזור הכרמל הגבוה. תחילתו ליד ומדרום לאוניברסיטת חיפה בחיפה ליד קו פרשת המים וכביש 672 בגובה של 400 מטרים מעל פני הים. הנחל הוא חלק מפארק הכרמל.
הנחל זורם בתלילות על הצלע המערבית של הכרמל לכוון דרום מערב. בתחילת זרימתו מתחתר הנחל בשיפוע תלול בסלע הקירטון, ובחלקו העליון יוצר הנחל עמק רחב יחסית. נחל חוצה בדרכו דרך רכב המגיעה לשמורת חי בר. לאחר שהוא מתחבר ליובלו נחל כלח שנשפך אליו מכוון דרום מזרח, פונה הנחל מערבה ועובר בדרכו סלע קשה עם קירות המגיעים לגובה של 6–8 מטר, ויוצר בדרכו צנירים, מפלים וכוכים. גובה המפל הגבוה הוא כ-5 מטר. חלק זה של הנחל הוא בעל שיפוע מתון יחסית. בדרכו נשפכים אליו מדרום נחל דורים ונחל אורנית, ומצפון נחל נדר. הנחל עובר בדרכו בתוך שכונות המגורים של טירת כרמל ובחלקו המערבי בתחום העיר עתיד לקום פארק עירוני בשתי גדות הנחל. בהמשך נשפך לים התיכון מדרום לכפר גלים. חלקו העליון המזרחי של הנחל נקרא בערבית "אלוַאסְט" (התיכון), חלקו המערבי נקרא "אלעין" על שם עין קדם.
מעל נקודת החיבור של נחל נדר לנחל גלים מתנשא מצוק גיר באורך 200 מטר ובגובה 10–15 מטר. במצוק מספר מערות, הגדולה שבהם היא "מערת אורנית" שאורכה 42 מטר והיא חוצה את המצוק. למערה שני פתחים והיא כוללת מספר אולמות. במערה נמצאו ממצאים ארכאולוגים מהתרבות המוסטרית והתקופה הכלקוליתית. המערה היא מקלט לעטלפי חרקים.
אגן הניקוז של נחל גלים הוא כ-11 קמ"ר. אגן הנחל ויובליו הוכרזו כשמורת טבע והם חלק מפארק הכרמל. שטח של כ-6,500 דונם בתוך השמורה גודר בשנות השבעים לצורך יצירת החי בר בכרמל המשמש לרביית בעלי חיים שנכחדו מהכרמל.
אזור שמורת נחל גלים נפגע בשרפה בכרמל שהתרחשה בשנת 1989. השיקום של השמורה נעשה כמעט ללא התערבות אדם.
הצמחייה בנחל

הצמחייה האופיינית בנחל הוא חורש ים תיכוני. על אדמת הרנדזינה צומחים אורן ירושלים, אלה ארצישראלית, ליבנה רפואי, בר זית בינוני, קטלב מצוי ועוד. ניתן לראות בנחל לוטם שעיר ולוטם מרווני. במפנה הצפוני של הנחל ובאזורים הלחים יותר צומחים כליל החורש, ער אציל ומורן החורש.
ממצאים ארכאולוגיים

בחודשים נובמבר 2000 - ינואר 2001 נערכה חפירת הצלה בגדה הצפונית של נחל גלים במרחק של כ-300 מטר ממזרח לטירת כרמל. במקום נמצאו שלוש אמות מים שהובילו מים מעין קדם שבנחל נדר אל הכפר טירה. האמה הקדומה ממנה נחפרו כ-30 מטר עשויה מאבני גוויל ומטויחת בטיח לבן. מעליה נמצאה אמה נוספת שנבנתה על מסד של אבני גזית ועליהם חוליות אבן. האמה השלישית נחפרה לאורך 115 מטר. היא בנויה בשיפולי המדרון. אמה זו נבנתה משתי שורות של אבני גיר כשביניהן נבנה צינור חרס. ממצא כלי החרס היה קטן ולא איפשר תיארוך של האמות. השערת החופרים היא שהאמות היו בשימוש מהתקופה הביזנטית ועד המאה ה-20, כאשר האמה השנייה הונחה מעל הראשונה, וכשאמה זו יצאה מכלל שימוש נבנתה אמה שלישית באותו תוואי. אמות אלה נסקרו על ידי אברהרד פון-מולינן שסקר את הכרמל ותיעד את ממצאיו בין השנים 1908-1907. במקום נמצאו גם מחצבה, מערות קבורה ובריכת מים.
לקריאה נוספת

"נחל גלים" מדריך ישראל החדש כרך 5: הכרמל וחופו ורמות מנשה, בעריכה סלמאן אבו רוכן ויעקב שורר, הוצאת משרד הביטחון 2001 עמ' 161–162
"נחל גלים העילי", מנחם מרקוס, הר הכרמל סקר נוף ומסלולי טיול, רשות שמורות הטבע, 1997, עמ' 48
הערות שוליים

↑  טירת כרמל ב' אורית סגל, חדשות ארכאולוגיות גיליון 118, 19 בנובמבר 2006
| רכס הכרמל |
| --- | --- | --- |
| הרים, עמקים ונקודות ציון גאוגרפיות | בקעת אלון • הר אלון • הר אורן • הר חורשן • הר ערקן • הר שוקף • הר סומק • הר טללים • חניון האגם •  מצוק מגדים • עין ורדיה • עין עמיקם • עמק מהר"ל •  סטלה מאריס • רום כרמל • חוטם הכרמל |  |
| נחלים | נחל אבן  • נחל אורן • נחל אזוב  • נחל אחוזה  • נחל אלרואי • נחל בוסתן • נחל גחר • נחל גיבורים • נחל גלים • נחל דורים • נחל הוד • נחל ורדיה • נחל חוסיפה • נחל חיק • נחל חרובים • נחל יגור • נחל כלח • נחל לוטם • נחל מגדים • נחל מהר"ל • נחל מערות • נחל נדר • נחל מעפילים • נחל נץ • נחל נשר • נחל סבך • נחל סעדיה • נחל ספונים • נחל עובדיה • נחל עמיק • נחל עמירם • נחל קטיע • נחל רקית • נחל רקפת • נחל שיח • נחל תן |  |
| אתרים ארכאולוגים | חורבת דובה • חורבת כרך • חורבת סומקה • חורבת קסטרא • חורבת רקית • מבצר ראש מיה • מחצבות קדומים • מערת אורן • מערות אורנית • מערת גמל • מערת הגדי • מערת הנחל • מערת תנור • מערת כבארה • מערת מיסליה • מערת ספונים • מערת רקפת • נווה דוד |  |
| נקודות ציון | בית אוליפנט • גבעת ההגנה • חוות משמר הכרמל • חורשת הארבעים • בית סוהר דמון • מלון יערות הכרמל • מקאם הנביא אבו אברהים • מצפה עופר • משמר הכרמל • קרן הכרמל • פארק הכרמל • פארק נשר • בית הקברות הצבאי בעספיא |  |
| יישובים | חיפה • נשר • טירת כרמל • דלית אל-כרמל • עספיא • יגור • בית אורן • גבעת וולפסון • ניר עציון • עין הוד • ימין אורד • עין חוד • כרם מהר"ל • עופר • מאיר שפיה • פוריידיס • זכרון יעקב • מעיין צבי |  |
| שונות | גאולוגיה של הכרמל • השרפה בכרמל בשנת 1989 • השרפה בכרמל בשנת 2010 • כביש 672 • כביש 705 • כביש 721 • כביש 7212 • דרך נוף כרמל • מטמון עספיא • חזירי הבר בחיפה • מלון יערות הכרמל • ההר הירוק תמיד  • גל השריפות בישראל בשנת 2016  • יקבי כרמל |  |
משפט אוריסון

בטופולוגיה, מרחבים מטריים עומדים בראש הפירמידה של המרחבים הטופולוגיים, כמעט בכל היבט של התאוריה. משפט אוריסון (על שם פאבל סמואילוביץ' אוריסון), הידוע גם כמשפט המטריזביליזציה, אומר שמרחבים טופולוגיים המקיימים שתי תכונות חזקות במיוחד, הם בעצם מרחבים מטריים:
כל מרחב T3 המקיים את אקסיומת המנייה השנייה הוא מטריזבילי. כלומר: קיימת מטריקה שמשרה את הטופולוגיה הנתונה של המרחב, ולכן המרחב הוא מבחינה מעשית מרחב מטרי ספרבילי.
באופן כללי יותר, המשפט (עם אותה הוכחה) מראה שכל מרחב רגולרי המקיים את אקסיומת המנייה השנייה הוא מרחב סמי-מטרי.
מעבר לזה, המשפט מראה שמרחבי T3 (ובפרט, מרחבי האוסדורף קומפקטיים) בעלי בסיס בן מנייה הם תת-מרחבים של מרחב הסדרות  \ \ell _{2}, ובכך הוא מבסס את המרכזיות של המרחב האחרון בטופולוגיה ובאנליזה פונקציונלית.
הוכחה > סכמת ההוכחה

בשלב הראשון מראים שמרחב T3 המקיים את אקסיומת המנייה השנייה הוא מרחב T4.
בשלב השני מראים שמרחב נורמלי המקיים את אקסיומת המנייה השנייה הוא מטריזבילי. עושים זאת על ידי שיכון הומיאומורפי ממרחב זה לתת-מרחב של המרחב המטרי  \ \ell _{2} (זהו מרחב הילברט), כאשר הבנייה נעשית באמצעות פונקציות אוריסון.
מוכיחים שפונקציית השיכון היא רציפה ופתוחה.
הוכחה > בניית השיכון

המרחב שלנו מקיים את תכונת המנייה השנייה, ולכן יש לטופולוגיה שלו בסיס בן מנייה. כל נקודה  \ x במרחב X שייכת לאיבר של הבסיס,  \ x\in B_{i}. בנוסף לזה, בגלל הרגולריות, קיים איבר בסיס  \ B_{j} כך ש  \ x\in B_{j}\subset {\overline {B_{j}}}\subset B_{i}. לפי הלמה של אוריסון (למרחבים נורמליים), קיימת פונקציית אוריסון  \ f_{ij}:X\to [0,1] כך ש  \ f_{ij}({\overline {B_{j}}})=0 ו  \ f_{ij}((B_{i})^{c})=1. את הפונקציות  \ f_{ij} אפשר לסדר, ולסמן  \ \{g_{n}\}_{n=1}^{\infty }, לשם הפשטות.
כעת נגדיר  \ G:X\to \ell _{2}
באמצעות הנוסחה  \ \forall x\in X:G(x)=\left({\frac {g_{1}(x)}{1}},{\frac {g_{2}(x)}{2}},\cdots ,{\frac {g_{n}(x)}{n}},\cdots \right). פונקציה זו היא ההומאומורפיזם המבוקש.
הוכחה > בדיקות לגבי G

נותר להוכיח ש:
הפונקציה G מוגדרת היטב.
הפונקציה G היא חח"ע.
הפונקציה G רציפה.
הפונקציה G פתוחה.
1) הפונקציה G מוגדרת היטב שכן לכל x,
ולכן  \ \forall x\in X\ :\ G(x)\in \ell _{2}. מכאן ש G מוגדרת היטב.
2) הפונקציה G היא חח"ע כי אם  \ x\neq y אזי קיימות קבוצות בסיס זרות כך ש  \ x\in B_{j}\,\ y\in B_{i} (כי מרחב  \ T_{3} הוא בפרט מרחב האוסדורף) ולכן  \ x\in B_{j}\subset {\overline {B_{j}}}\subset (B_{i})^{c}. עליהן אפשר לבנות פונקציית אוריסון  \ g_{n}=f_{ij} שעבורה בבירור מתקיים ש  \ g(x)=0\,\ g(y)=1. לכן,
 \ \|G(x)-G(y)\|\geq {\frac {1}{n^{2}}}>0, כלומר,  \ G(x)\neq G(y) ולכן G חח"ע.
3) נוכיח ש G רציפה. תהי  \ \|G(x)-G(x_{0})\|<\varepsilon  קבוצה פתוחה בטווח. נמצא קבוצה פתוחה V ב-X שעבור כל איבר בה האי-שוויון יתקיים. ניקח n מספיק גדול כך ש  \sum _{k=n+1}^{\infty }{\frac {|g_{k}(x)-g_{k}(x_{0})|^{2}}{k^{2}}}<0.5\varepsilon  . כמו כן, לכל רכיב k=1,..,n נדרוש ש  \ |g_{k}(x)-g_{k}(x_{0})|<{\frac {k}{\sqrt {2n}}}\varepsilon . מאחר ש gk רציפות, קיימות סביבות Vk שבהן כל פונקציה מקיימת דרישה זאת. נגדיר  \ V=V_{1}\cap \cdots \cap V_{n} (זוהי קבוצה פתוחה כחיתוך סופי של קבוצות פתוחות) ובסביבה זו ברור שמתקיימות כל הדרישות הללו. לכן:
ומכאן G רציפה.
הוכחה > השריית המטריקה

נשים לב ש  \ \mathrm {Im} G\subset \ell _{2} הוא מרחב מטרי (יתרה מכך, הוא מרחב נורמי) ולכן, נשרה מטריקה על X באופן הבא:
ובכך הוכחנו ש X מטריזבילי.
ראו גם

פונקציית אוריסון
מרחב רגולרי
מרחב נורמלי
מרחב מטרי
| טופולוגיה קבוצתית |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | מרחב מטרי • מרחב טופולוגי • פונקציה רציפה • הומיאומורפיזם |  |
| בתוך המרחב | קבוצה פתוחה • קבוצה סגורה • פנים • סגור • שפה • סביבה • נקודת הצטברות • קבוצה צפופה • קבוצה דלילה • בסיס • סדרת קושי |  |
| תכונות של מרחבים טופולוגיים | תכונות של מרחבים טופולוגיים |  |
| אקסיומות ההפרדה | T0 •  ‏ T1 • ‏ T2 (מרחב האוסדורף) • T2.5 • מרחב האוסדורף לחלוטין • T3 (מרחב רגולרי) • T3.5 • ‏ T4 (מרחב נורמלי) • T5 • ‏ T6 • מרחב מטריזבילי |  |
| אקסיומות המנייה | С1 •  ‏ С2 •  מרחב ספרבילי |  |
| קומפקטיות | קבוצה קומפקטית • מרחב קומפקטי מקומית • מרחב לינדלף • קבוצה קומפקטית יחסית • מרחב  פרה-קומפקטי |  |
| תכונות נוספות | מרחב שלם • קשירות • מרחב בייר • מרחב פולני |  |
|  ק  |  ק  |  |
| בניות | מרחב מכפלה •  טופולוגיה מושרית • מרחב מנה •  קומפקטיפיקציה (קומפקטיפיקציה חד-נקודתית, הקומפקטיפיקציה של סטון צ'ך) • השלמה |  |
| משפטים | הלמה של אוריסון • משפט טיטצה • משפט המטריזציה של אוריסון • משפט טיכונוף • משפט הקטגוריה של בייר |  |
| דוגמאות | קבוצת קנטור • עקומת הסינוס של הטופולוגים •  מרחב המסרק  •  הישר הארוך  • מישור מור  •  מרחב אוריסון אוניברסלי |  |
| שונות | טופולוגיה חלשה  • תכונה מקומית • אלומה • מרחב כיסוי |  |
 נושאים בטופולוגיה: טופולוגיה קבוצתית • טופולוגיה אלגברית • טופולוגיה גאומטרית  נושאים באנליזה מתמטית:  חשבון אינפיניטסימלי (מונחון) •   אנליזה וקטורית • משוואות דיפרנציאליות רגילות וחלקיות • טופולוגיה קבוצתית וגאומטרית • אנליזה מרוכבת • אנליזה פונקציונלית • תורת המידה