stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרטין טוריחוס

מרטין טוריחוס (Martín Torrijos; נולד ב-18 ביולי 1963) היה נשיא פנמה בין 2004 ל-2009.
נולד בעיר פנמה סיטי. בנו של עומר טוריחוס הררה, מי שהיה נשיא פנמה בשנים 1968 עד 1978. למד מדע המדינה וכלכלה באוניברסיטת טקסס A&M בארצות הברית.
במהלך שלטונו של ארנסטו פרז בלדרס, כיהן טוריחוס כממלא-מקום שר הפנים והמשפטים בין השנים 1994 עד 1999. בשנת 1999 הוא רץ בפעם הראשונה לנשיאות אך הגיע אך ורק במקום השני כאשר המנצחת הייתה מיריה מוסקוסו.
טוריחוס נבחר לנשיא ב-2 במאי 2004 כמועמד המפלגה המהפכנית הדמוקרטית הפנמית ובעזרתה של המפלגה העממית של פנמה, וזכה ברוב של 47 אחוז כאשר יריבו, גיירמו אנדרה ממפלגת הסולידריות מפגר מאחוריו ב-17 אחוז. התוצאה הייתה צפויה, והוא נכנס לתפקידו ב-1 בספטמבר 2004.
טוריחוס נשוי ואב ל-3.
מחלף בן-גוריון

| --- | --- |

תצלום אוויר של המחלף
 כינוי:  מחלף נתב"ג
 תאריך הקמה:  ראשונית 1979 סופית 1999
 כבישים במחלף:    כביש 1   כביש 4503
 מסילות במחלף:  קו הרכבת המהיר לירושלים
 אתרים סמוכים:  נמל התעופה בן-גוריון
 קואורדינטות:  31°59′09″N 34°53′22″E﻿ / ﻿31.98588889°N 34.88958333°E﻿ / 31.98588889; 34.88958333
 
  (למפת גוש דן מוגדלת) מחלף בן-גוריון(למפת גוש דן רגילה) מחלף בן-גוריון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף בן-גוריון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף בן-גוריון
 
מחלף בן-גוריון (נקרא מחלף נתב"ג) הוא מחלף הממוקם בסמוך לנמל התעופה הבינלאומי בן-גוריון, ומחבר בין כביש 1 וכביש הגישה לנמל התעופה כביש 4503.
היסטוריה

המחלף נפתח לתנועה בשנת 1979‏ כחלק מסלילתו של כביש 1. עם פתיחתו כלל המחלף גשר אחד ששירת את הנוסעים בכביש 1 לכיוון מזרח אל כביש 4503 ולא כלל קישור בין כביש 4503 אל כביש 1 בכיוון מזרח. ב-28 בדצמבר 1999 נחנך גשר נוסף, המאפשר את הגישה לכביש 1 בכיוון מזרח מכביש 4503. מעל לקצהו של גשר זה עובר גשר מסילת רכבת ארוך שהושלם בשנת 2006 כחלק מקו הרכבת למודיעין. בהמשכו חולף גשר הרכבת גם מעל לכביש 1.
ממערב למחלף בן-גוריון נמצאת הכניסה לנתיב המהיר בכביש 1 שהוקם בין 2008 ל-2010. עם הקמת הנתיב שופצה רמפת היציאה מהמחלף לכביש 1 בכיוון מערב, ואף התווספה לה גדר הפרדה כדי למנוע מסיבות בטיחותיות מעבר כלי רכב לנתיב המהיר.
בעתיד מתכונן המחלף להתחבר לכביש 200 ולחבר את שכונות צפון לוד ומערב רמלה לצירי התחבורה - כביש 1, כביש 44 וכביש 431.
הערות שוליים

↑  אתר החברה הלאומית לדרכים בישראל, סעיף בדרכים / מחלפים
↑  דוד חיון, ‏מרדכי: ב-2001 יפעל קו רכבת נתב"ג-ת"א, באתר גלובס, 28 בדצמבר 1999
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף שפירים | מחלפים בכביש 1 | הבא: מחלף לוד |
מריאן ברנדוט

| --- | --- |

 לידה:  15 ביולי 1924  (בת 100) הלסינגבורג, שוודיה 
 שם לידה:  Gullan Marianne Lindberg 
 מדינה:  שוודיה 
 השכלה:  Dramatens elevskola (1948)  אוניברסיטת סטוקהולם (1983)  קורדון בלו 
 בן או בת זוג:  Gabriel Tchang (1947–1957) Prince Sigvard Bernadotte (30 ביולי 1961–4 בפברואר 2002) 
 
מריאן ברנדוט (בשוודית: Marianne Bernadotte; נולדה ב-15 ביולי 1924) היא שחקנית ונדבנית שוודית, רעיית הנסיך זיגוארד.
ביוגרפיה

מריאן לינדברג נולדה בהלסינגבורג, בצעירותה הוריה התגרשו והיא ניתקה קשר עם אביה. בנעוריה החלה להופיע באמפיתיאטרון בעיר שלה ולאחר מכן למדה בבית ספר למשחק בסטוקהולם, אחרי הלימודים החלה לעבוד כשחקנית בתיאטרון בבירה השוודית, בין הבמאים שהיא עבדה איתם היה אינגמר ברגמן, בנוסף שיחקה במספר סרטים, התיאטרון שעבדה בו נסגר לשיפוצים ב-1956.
היא למדה מספר קורסים בתקשורת, צרפתית ואמנות באוניברסיטת סטוקהולם ועבדה בחברת סותבי'ס, בשנות השבעים גם למדה בישול גורמה בקורדון בלו.
ב-1947 התחתנה עם הבן של שגריר סין בשוודיה לשעבר, נולדו להם שלושה ילדים שהבינוני מביניהם נפטר כתינוק בן שנתיים, ב-1957 התגרשה ממנו.
ב-1961 נישאה לנסיך זיגוארד, בנו השני של גוסטב השישי אדולף, מלך שוודיה אותו הכירה כשעבד כמעצב במה בתיאטרון.
היא נודעה כאייקון אופנה, כאשת הנסיך היא נפגשה עם מעצב האופנה הצרפתי פייר בלמיין והם נהיו למכרים קרובים והייתה ידועה בקרב מעצבי ההוט קוטור הידועים. ב-1985 נבחרה על ידי מועצת האופנה הצרפתית כאחת מ-10 המתלבשות הטובות ביותר, טעמה בביגוד הוערך גם בקרב מעצבי האופנה בשוודיה.
היא עסקה רבות בפעילויות צדקה.
מרכז האנקינג

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים 
 מיקום:  שנג'ן 
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2018
 תאריך פתיחה רשמי:  2018 
 אדריכל:  Morphosis 
 מידות
 גובה:  358.9 מ' 
 קומות:  65 
 קואורדינטות:  22°32′37″N 113°55′54″E﻿ / ﻿22.54348°N 113.93164°E﻿ / 22.54348; 113.93164
 he
 
מגדל מרכז האנקינג הוא גורד שחקים בעיר שנג'ן, שבמחוז גואנגדונג, שבסין. גובהו 358.9 מטרים ומכיל 65 קומות. הבנייה החלה בשנת 2013 והסתיימה בשנת 2018.
המגדל הוא המגדל ה-9 בגובהו בשנג'ן.
ראו גם

שנג'ן
גורדי השחקים הגבוהים בעולם
הערות שוליים

↑  "Hanking Center". The Skyscraper Center. Council on Tall Buildings and Urban Habitat. נבדק ב-21 באוקטובר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Hanking Center Tower Tops Out in Shenzhen". אורכב מ-המקור ב-26 בדצמבר 2018. נבדק ב-10 בדצמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא סין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מיקלוש קון (היסטוריון)

| --- | --- |

 לידה:  11 ביולי 1946 (בן 78) Kashin, רוסיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אטווש לוראנד (1969) 
 פרסים והוקרה:  פרס סצ'ני (2011)  אזרחות כבוד של ארז'בטווארוס (2018)  צלב האבירים של מסדר ההצטיינות של הרפובליקה ההונגרית (2002) 
 בן או בת זוג:  Ágnes Gereben (1972–2015) 
 
מיקלוש קון (בהונגרית: Kun Miklós; ברוסית:Миклош Кун‏ (младший); קסין, ברית המועצות, נולד ב-11 ביולי 1946) הוא היסטוריון יהודי-הונגרי יליד ברית המועצות, זוכה פרס סצ'ני, פרופסור באוניברסיטה, מומחה לברית המועצות ולרוסיה. הוא נכדו של בלה קון (1886–1938) הפוליטיקאי הקומוניסטי, היהודי-הונגרי, שהיה המנהיג בפועל של הרפובליקה הסובייטית ההונגרית בשנת 1919 וקומיסר העם לענייני חוץ (שר החוץ) שהוצא להורג בברית המועצות במשפטי הראווה.
משפחתו

אביו מיקלוש קון (1920 – 1996) היה רופא, מנתח, פרופסור באוניברסיטה, אמו הייתה אולגה סריאגובה, רופאה ילידת מוסקבה בשנת 1919 שסיימה את לימודיה באוניברסיטה הרפואית הקירגיזית בשנת 1942 והתואר שלה הוכר בשנת 1961 בהונגריה. אביו, מיקלוש קון, נולד בבולוניה באיטליה, אחרי שאמו ההרה ברחה מהונגריה עם נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית. המשפחה הגיעה והתגוררה לבסוף בברית המועצות בגלות. בלה קון הפך קורבן של הטרור הסטליניסטי. גם סבתה, אירן גאל ששיחקה תפקיד מרכזי בחינוכו של מיקלוש קון הצעיר, נכלאה אז. במכתב מאוחר יותר שכתב קון ליאנוש קאדאר (פוליטיקאי הונגרי, המנהיג הקומוניסטי של הונגריה בין השנים 1956–1988, ראש ממשלת הונגריה בין השנים 1956–1958 ובין 1961–1965) הזכיר ההיסטוריון את סבתו: "היא תמיד גידלה אותנו, את בני משפחתה, להיות אופטימיים לגבי הקומוניזם.
מיקלוש קון נולד בברית המועצות. המשפחה הצליחה לחזור להונגריה בשנת 1959, לאחר שבלה קון טוהר וזוכה מכל אשמה על ידי מערכת המשפט הסובייטית בשנת 1956 משנת 1972 עד מותה ב-2015 אשתו הייתה ההיסטוריונית אגנש גרבן, חוקרת בכירה באוניברסיטת אטווש לוראנד, חוקרת תולדות הספרות הסובייטית, מומחית לרוסיה, חברת צוות ברשת הטלוויזיב Hír TV ופובליציסטית של היומון "מדיאר הירלפ" (Magyar Hírlap).
ביוגרפיה

מיקלוש קון למד וסיים את לימודיו בגימנסיית פרנץ ראקוצי בבודפשט בין השנים 1960 לבין 1964, ולאחר מכן למד היסטוריה ורוסית באוניברסיטת אטווש לוראנד בשנים 1964 עד 1969.
משנת 1969 לימד ברציפות היסטוריה אוניברסלית במאות ה-19 וה-20, במיוחד ההיסטוריה של רוסיה וברית המועצות. בנוסף למקורות היסטוריים קלאסיים, הוא שם דגש רב על דיווחים , סרטי תעודה וחומרי צילום שמוחזקים בארכיונים זרים, בנוסף למקורות היסטוריים קלאסיים. הוא נשא הרצאות אורח רבות באוניברסיטאות ובכנסים זרים: הממלכה המאוחד (נוטינגהאם), דנמרק (קופנהגן), ארצות הברית (ניו יורק, סטנפורד, וושינגטון), ברזיל (סאו פאולו), איטליה (ברגמו), פולין (קרקוב), ברית המועצות לשעבר (מוסקבה, סנקט פטרבורג, ריגה).
בעקבות שינוי המשטר בהונגריה בשנת 1989 פנתה עבודתו בעיקר להיבטים השליליים של ההיסטוריה של ברית המועצות והקומוניזם. הוא חקר את תולדות ההגירה במהפכות 1848, את הקשרים בין ההיסטוריה האירופית והרוסית של המאה ה-19 וה-20, הרעב באוקראינה בשנות השלושים (הולודומור), את ההיסטוריה של הסטליניזם, הסכם ריבנטרופ–מולוטוב, חייו של ג'ורג' אורוול, המלחמה הקרה וסיפור האביב של פראג 1968. קון מילא תפקיד מרכזי במהדורה ההונגרית של הספר השחור של הקומוניזם (Le Livre noir du communisme). הוא לקח חלק בהקמת מוזיאון בית הטרור, עזב את אוניברסיטת אטווש לוראנד והמשיך את פעילותו בהוראה באוניברסיטה הקלוויניסטית גאשפאר קארוי. בתקופת ממשלת אורבן בשנת 1999 הוא קיבל את מלגת הפרופסורים של סצ'ני, ובשנת 2002 קיבל את צלב האביר מסדר ההצטיינות של הרפובליקה ההונגרית. בשנת 2011 קיבל את פרס סצ'ני.
תארים אקדמיים

1970 – דוקטורט בבמדעי הרוח
1976 – דוקטורט בהיסטוריה
2003 – פרופסור באוניברסיטה
משרות, תפקידים

1970–2002 – אוניברסיטת אטווש לוראנד, המחלקה להיסטוריה של מזרח אירופה, פרופסור חבר
1980–1986 – פרופסור להכשרה ניסיונית באוניברסיטת יאנוס פאנוניוס בפץ'
2000–2002 – מכון המאה ה-20, עמית מחקר בכיר
2002–2005 – מוזיאון בית הטרור, יועץ מדעי
2003–הווה – אוניברסיטה הקלוויניסטית גאשפאר קארולי, פרופסור מן המניין
2005–הווה – האוניברסיטה הקלוויניסטית גאשפאר קארולי, המכון לקרמנולוגיה, ראש המכון
פרסומיו

Útban az anarchizmus felé. Mihail Bakunyin politikai pályaképe és eszmei fejlődése az 1860-as évek közepén; Akadémiai, Bp., 1982
Október emberközelben; vál., szerk., előszó Kun Miklós, ford. Gereben Ágnes, Ratzky Rita, Szabó Magdolna; Gondolat, Bp., 1987
Vlagyimir Iljics Lenin: „Várom válaszát!”. Válogatott levelek, 1917–1923; vál., előszó Kun Miklós, ford. Gereben Ágnes, Recski Ágnes; Kossuth, Bp., 1987 (Források)
Nyikolaj Ivanovics Buharin: Töprengések a szocializmusról; vál., utószó Kun Miklós, ford. Bakos Károly et al.; Kossuth, Bp., 1988
Buharin; Szabad Tér, Bp., 1988 (Huszadik század) (oroszul is)
1917. Egy év krónikája; Kossuth, Bp., 1988
Moszkvának jelentjük... Titkos dokumentumok, 1944–1948; szerk., utószó Izsák Lajos, Kun Miklós, jegyz. Izsák Lajos, ford. Páll Erna, Hitseker Mária; Századvég, Bp., 1994
Prágai tavasz – prágai ősz. 1968 fehér foltjai; interjúford. Gereben Ágnes, Kun Miklós, Svoboda Róbert; Akadémiai, Bp., 1998
Prague spring – Prague fall. Blank spots of 1968; angolra ford. Csatorday Hajnal; Akadémiai, Bp., 1999
Vlagyimir Burcev: A Cion bölcseinek jegyzőkönyvei közönséges hamisítvány. Racskovszkij fabrikálta, és Hitler tette világhírűvé A Cion bölcseinek jegyzőkönyveit; ford. Kürtös Annamária, Gerencsér Zsigmond, Thuróczy Gergely, előszó, jegyz. Kun Miklós; Múlt és Jövő, Bp., 2001
Az ismeretlen Sztálin; Athenaeum 2000, Bp., 2002
A Csokoládé írójának titka. In: Valóság, 2003/4: 30–44.
Stalin. An unknown Portrait, Budapest – New York, CEU PRESS, 2003
Oroszország Márai Sándor szemével, Körmendi Zsuzsanna (szerk.), Budapest, XX. Század Intézet, 2003 (jegyzetek)
Pipes, R.: Az ismeretlen Lenin, Budapest, Kairosz, 2003 (szakmai szerkesztés, jegyzetek)
Egy orosz emigráns hosszú menetelése a XX. században, In: Valóság, 2004/4: 21-51.
Oroszország válaszúton, Budapest, Akadémiai, 2005
The Inherent Burden of Russian Liberalism, Ivan Zoltan Denes (ed.), Liberty and the search for identity, Budapest, CEU PRESS, 2006: 311–328.
A "prágai tavasz" titkos története. Budapest, Akadémiai, 2008 (Az 1998-as azonos témájú kötet bővített változata)
Sztálin alkonya, Budapest, Unicus, 2012
Sztálin alkonya. Történelmi-lélektani kollázs; 2. jav. kiad.; Unicus, Bp., 2012
פרסים

מלגת סצ'ני לפרופסורים (1998)
מדליית זיכרון סחרוב (1999)
צלב האביר מסדר ההצטיינות של הרפובליקה ההונגרית (2002)
מדליית ההצטיינות לשירות אוקראינה דרג שלישי (2009)
פרס סצ'ני (2011)
אזרח כבוד של רובע 7 בבודפשט (2018)
הצלב האמצעי של מסדר ההצטיינות ההונגרי (2020)
לקריאה נוספת

כלי זה נותר לנכדים - הקריירה של ההיסטוריון והקרימינולוג מיקלוש קון 2020
הרצאתו של ההיסטוריון מיקלוש קון, mindentudas.hu
מיקלוש קון: קאדאר דחה את ברגסאס בשנת 1964
פורטל חדשות מיקלוש קון
Révai új lexikona I–XIX. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd: Babits. 1996–2008. ISBN 963-901-594-6 (הלקסיקון החדש של רוואי)
הערות שוליים

↑  A Budapesti Orvostudományi Egyetemen végzett orvostanhallgatók jegyzéke 1951–1969 = A Semmelweis Orvostudományi Egyetem Levéltárának kiadványai 1. Promóciós könyvek IV (בהונגרית). Budapest: Semmelweis Egyetem (SOTE) Levéltára. 1997. p. 135. נבדק ב-2017-04-17.
↑  Huszár Tibor (2002). Kedves, jó Kádár elvtárs! : válogatás Kádár János levelezéséből, 1954-1989. Budapest: Osiris. ISBN 9633892244.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264125505171  BIBSYS: 90798283  BnF: cb124487344 (data)  GND: 129155985  ISNI: 0000 0001 0939 1632  LCCN: n86026255  NKC: jn20000603594  NTA: 098385046  SELIBR: 243278  SUDOC: 033640181  VIAF: 118308680   WorldCat (עם VIAF): 118308680
מקלדת וירטואלית

הקלדה על מקלדת וירטואלית במכשיר אייפד
מקלדת וירטואלית אנגלית רגילה
מקלדת מחשב וירטואלית היא שרטוט של מקלדת מחשב שנמצא על מסך המחשב או על משטח אחר ומאפשר הקלדה על שרטוטי הקלידים שבו, בעזרת ממשק השליטה של הסמן. במשק השליטה של הסמן שולטים בעזרת אמצעי הצבעה, כגון עכבר המחשב, עט אלקטרוני, משטח נגיעה, headmouse ו-eyemouse או בעזרת או אצבעות המשתמש והחצים של המקלדת הפיזית.
מקלדת וירטואלית עשויה לשמש כהתקן טכנולוגיה מסייעת - דהינו היא יכולה לספק מנגנון קלט חלופי עבור משתמשים בעלי לקות שאינם יכולים להשתמש במקלדת פיזית. עוד שימוש הוא כמקלדת על המסך עבור משתמשים רב לשוניים, אשר ללא הרף צריכים לעבור בין ערכות תווים שונים בשפות שונות. שימוש שלישי למקלדת מסך וירטואלית הוא עבור מחשבים המוצבים במקום בו אין מספק שטח עבור מקלדת מחשב פיזית. מקלדת המסך הווירטואלית מספקת תחליף נוח בעת מעבר בין בתחנות שונות או על מחשבים ניידים, אשר רק לעיתים רחוקות מגיעים עם מקלדות רב לשוניות.
מרבית מערכות ההפעלה מאפשרות החלפה בין פריסות המקלדת הפיזית (בדרך כלל shift-alt), במקביל לשינוי פריסת מקלדת תוכנה. במכשירים בהם לא קיים מקלדת פיזית בשפה הרצויה (כגון וסייענים אישיים דיגיטליים או מסך מגע טלפונים סלולריים המצוידים), מקובל להזין טקסט על ידי הקשה על מקלדת וירטואלית המובנית במערכת ההפעלה של המכשיר.
מקלדות וירטואליות ניתן לסווג לפי ההיבטים הבאים:
מקלדת וירטואליות עם פריסות מקלדת מגע או חישה.
מקלדת המוקרנת בצורה אופטית על משטח.
זיהוי כתב על גבי משטח בעזרת עט אלקטרונית.
זיהוי תנועת ידיים על ידי רכיב אופטי.
מקלדת וירטואלית אופטית הומצאה על ידי מהנדסי IBM בשנת 2008. התקן זה מזהה ומנתח את תנועות היד או האצבע האנושית ומפרש אותן, זה מאפשר לחקות התקני קלט המופעל ידנית כמו עכבר או מקלדת. כל יחידות קלט מכני יכול להיות מוחלף על ידי התקנים וירטואליים כאלה.
קיימים באינטרנט אתרים שונים המאפשרים למשתמשים להקליד בשפתם על מקלדות זרות, בעיקר בבתי 'אינטרנט קפה' על ידי הצגה של מקלדות וירטואליות בשפות שונות.
כמו כן, קיימת מקלדת וירטואלית במערכות ההפעלה השונות שהוכנס על מנת לאפשר נגישות לבעלי מוגבלויות כך שיוכלו לבצע את כל הפעולות במחשב ביד אחת. למשל בחלונות החל מחלונות XP קיימת מקלדת וירטואלית בכלי נגישות (ניתן לגשת לכלי או דרך עזרים -> נגישות -> לוח מקשים על המסך או על ידי כתיבת osk בשורת ההפעלה).
ראו גם

תפעול מחשב במתגים וסריקה
הערות שוליים

↑  Bhattacharya S, Basu A, & Samanta D.: Computational modeling of user errors for the design of virtual scanning keyboards. IEEE transactions on neural systems and rehabilitation engineering: a publication of the IEEE Engineering in Medicine and Biology Society. 16(4):400-9. 2008
Betke, M., Gips, J. & Fleming, P.: The Camera Mouse: visual tracking of body features to provide computer access for people with severe disabilities. IEEE Transactions on Neural Systems and Rehabilitation Engineering 10(1) 1-10, 2002
מקלדת ממברנה

דוגמה למקלדת ממברנה
מִקְלֶדֶת מֶמְבְּרָנָה (באנגלית: Membrane keyboard) היא מקלדת מחשב שמקשיה אינם נפרדים ואינם מכילים חלקים נעים, בניגוד לרוב המקלדות האחרות. מקשיה הם רפידות לחץ עם קווי מתאר וסימנים מודפסים על משטח שטוח וגמיש אשר מצופים במעגלים אלקטרוניים, הנלחצים זה לזה בעת ההקשה. החיווי הפיזי בעת הקלדה במקלדת זו הוא מועט, ולכן ייתכן שהקלדה עיוורת תהיה יותר קשה לחלק מהמשתמשים.
מקלדות ממברנה הוכנסו לשימוש כבר עם כמה מחשבים אישיים בתחילת שנות השמונים. המקלדות הללו זולות מאוד לייצור המוני ועמידות יותר מפני לכלוך ושפיכת נוזלים מאשר מקלדות אחרות, אך בשל החוסר במשוב פיזי מפעולת ההקלדה, רוב האנשים מתקשים להשתמש בהן, במיוחד כאשר צריך להקליד תווים רבים. מקלדות גומי שפותחו מאוחר יותר היו שיפור קל, אשר לפחות מאפשר להקלדה פרטנית להיות מורגשת במידה מסוימת.
מלבד למוצרי מחשוב מוקדמים כגון לשימוש ביתי וכמה משחקי וידאו, מקלדות QWERTY מבוססות קרום משמשות גם במערכות מחשב תעשייתיות. כמו כן ישנם מספר עיצובים עבור מחשבי כף יד ושאר מכשירי מחשוב כיס.
מקומות נוספים בהם ניתן למצוא מקלדות ממברנה הם מחשבונים פשוטים, שלט רחוק, תנורי מיקרוגל והתקנים דומים אחרים בהם כמות ההקלדות היא קטנה יחסית או נדירה, כמו טלפונים סלולריים.
מקלדת ממברנה שמישה וותיקה בחינוך מיוחד היא המקלדת אינטליקיז (IntelliKeys). ניתן לשנות בה בתכנות קל את מיקומי, גודלי והגדרות הקלידים ולהוסיף על פניה דף מודפס עם שרטוט הקלידים החדשים.
אופן הפעולה

כפי שניתן לראות מן התרשים הבא, מקלדת הממברנה מורכבת משלוש שכבות: שתיים מתוכן הן שכבות הקרום המכיל עקבות מוליכים. השכבה המרכזית היא חלל המכיל חורים בכל מקום שקיים בו מקש. זה שומר על שתי השכבות בנפרד.
בתנאים רגילים, המתג (מקש) הוא פתוח, כיוון שאי אפשר למלא את החלל בין השכבות. עם זאת, כאשר השכבה העליונה נלחצת מטה (עם האצבע) היא יוצרת מגע עם השכבה התחתונה, וזה מאפשר את הזרימה הנוכחית. המתג כעת "סגור" והמכשיר קיבל את הפקודה שמקש נלחץ.
מחשבים לדוגמה עם מקלדת ממברנה

Atari 400
Cambridge Z88
Elektronika BK-0010
Magnavox Odyssey
RCA COSMAC VIP
Robotron Z1013
SEGA SC-3000
MK14
Sinclair X80
Sinclair ZX81
Synertek SYM-1
Timex Sinclair 1000
תרשים של מקלדת ממברנה. עוביין של שלוש השכבות התחתונות הוגזם בכוונה כדי להמחיש; במציאות, הן לא עבות בהרבה מאשר פיסות נייר או קרטון דק.
מרטין טורנובסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 בספטמבר 1928 פראג, צ'כוסלובקיה 
 פטירה:  19 במאי 2021 (בגיל 92) וינה, אוסטריה 
 מוקד פעילות:  ברנו 
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון של פראג, האקדמיה לאמנויות הבמה של פראג 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  צ'כית 
 פרסים והוקרה:  עיטור ארטיס בוהמי אמיקיס (29 בספטמבר 2008)  International Besançon Competition for Young Conductors (1958)  העיטור האוסטרי למדע ואמנות 
 
מרטין טורנובסקי (בצ'כית: Martin Turnovský,‏ 29 בספטמבר 1928 – 19 במאי 2021) היה מנצח יהודי-צ'כי.
ביוגרפיה

טורנובסקי נולד בפראג. אביו הכיר את המנצח גיאורג סל, שעזר למרטין בראשית הקריירה. בתקופת מלחמת העולם השנייה, בגיל 16, נשלח טורנובסקי, היהודי למחצה, למחנה ריכוז גרמני. אחרי המלחמה למד ניצוח אצל קארל אנצ'רל באקדמיה למוזיקה של פראג. הוא זכה בפרס ראשון בתחרות המנצחים הבינלאומית של 1958 בבזאנסון שבצרפת.
בשנות ה-60 כיהן טורנובסקי כמנצח הראשי של התזמורת הסימפונית של רדיו פילזן (1963-66), התזמורת הסקסונית הממלכתית של דרזדן והזמפר-אופרה (1966-68), האופרה של נורווגיה (1975-80), האופרה של בון (1979-83) והתזמורת הסימפונית של פראג (1992-96). כמו כן היה מנצח אורח קבוע של התזמורת הפילהרמונית הצ'כית (1960-68).
אחרי פלישת החברות בברית ורשה  לצ'כוסלובקיה באביב של פראג (1968), היגר טורנובסקי לאוסטריה וקיבל אזרחות אוסטרית, אבל לאחר התמורות המהפכניות של 1989 ונפילת הקומוניזם, חזר לפראג.
מאז היה לאזרח אוסטריה, ניצח טורנובסקי על עוד הרבה תזמורות סימפוניות, בהן הפילהרמונית של ניו יורק, תזמורת קליבלנד, התזמורת הסימפונית של דטרויט, התזמורת הסימפונית של לונדון, תזמורת רדיו בוואריה, תזמורת שווייץ המערבית, התזמורת הסימפונית של וינה, התזמורת הסימפונית של ברמינגהאם, התזמורת הפילהרמונית המלכותית של ליברפול.
נפטר ב-19 במאי 2021.
מראית עין

מראית עין הוא דין הלכתי המסתעף מהכלל והייתם נקיים מה' ומישראל, האוסר לעשות פעולות מסוימות שבהן כשלעצמן אין כל חטא, אך הן עלולות להיראות כאילו יש בהן חטא, או ליצור את הרושם שפעולות אחרות, שיש בהן איסור, הן מותרות. בכלל זה, החיוב שלא להיחשד בעיני אנשים בעשיית מעשים בלתי ראויים.
בעברית חדשה המונח מבטא מה שנראה בהתרשמות ראשונה ממבט שטחי.
מקור האיסור

דין מראית העין מופיע בתלמוד, ומקורו במשמעות הפסוק: "והייתם נקיים מהשם ומישראל" ובפסוקים נוספים. דין זה משפיע על תחומים שונים בהלכה, כגון: עשיית איסור באמצעות גוי; שימוש בכספים ציבוריים; בדיני עבודה זרה, נישואין, שחיטה, מאכלים אסורים, מצוות התלויות בארץ ועוד.
בתלמוד בבלי, מסכת כריתות, דף כ"א, עמוד ב', נאסרה שתיית דם דגים (שאינה אסורה כשלעצמה, משום שבהלכה דגים אינם בגדר בשר) משום מראית עין, אך הותרה אם יש בדם קשקשים, המלמדים שמקורו בדג. בדומה לכך פסק הרמ"א, שבעת בישול בשר בקר בחלב שקדים, "יש להניח אצל החלב שקדים, משום מראית העין". הרמ"א פוסק כך על איסור מדאורייתא של בשר בחלב, אך מקל כאשר מדובר באיסור מדרבנן, של בישול בשר עוף בחלב.
רש"י נותן שני מניעים לאיסור על אדם לשתות דם דגים:
שמא חברו הרואה זאת יבוא לשתות דם ממש, משום שיסבור שאין בכך איסור.
שמא חברו הרואה זאת יחשוד בו שהוא אוכל איסור.
בשולחן ערוך (סימן רמג א) נאמר "לא ישכיר אדם מרחץ שלו לאינו יהודי מפני שנקרא על שמו, ואינו יהודי זה עושה בו מלאכה בשבת", והמשנה ברורה מסביר זאת: "אלא שאסור בכל זה מפני מראית עין".
כל דבר שאסרו חכמים משום מראית העין

אף שהאיסור על מראית עין נובע מחשש מה יחשוב חברו שיראה זאת, האיסור תקף גם כאשר אין חשש כזה: "אמר רב יהודה אמר רב: כל מקום שאסרו חכמים מפני מראית העין - אפילו בחדרי חדרים אסור".
הדוגמה הקלאסית המובאת במסכת שבת היא אדם שנרטבו בגדיו בשבת, לפי דעה אחת המובאת במשנה, הוא יכול לשטוח את הבגדים על חבל לייבשם רק בסתר, במקום שאינו נראה לעיני העם, אבל לא בגלוי, ולפי הדעה השנייה במשנה אסור לו לשוטחם גם במקום מוסתר, מפני שכל דבר שאסור לעשות מפני מראית העין אסור אף בסתר. לפי פרשנות הגמרא במסכת ביצה, תנאי המשנה נחלקו בסברתו של רב, והיא שנויה במחלוקת, ולפי גרסה אחת נחלקו בכך אף בית שמאי ובית הלל.
הרי"ף פוסק כרב, אבל רבינו ניסים גאון פוסק שההלכה איננה כרב. ראייתו היא ממשניות רבות מהן מוכח כי תנאי המשנה לא סברו כרב.
הרשב"א מגן על הרי"ף, ומוכיח כי מאותן משניות מהן הוכיח רבינו ניסים גאון כדעתו, אין כל סתירה לדברי רב. על חלקן הוא מתרץ, שההיתר לעשות בסתר הוא במקום שהחשד מעיקרו קיים היה רק בפרהסיא, למשל אדם השוחט בהמה באופן שדמה ישפך לתוך גומה, כדרך הזובחים לשדים, שאסור לעשות זאת בפרהסיא שאז קיים חשש שיראה בעיני הצופים כאדם העובר על איסור חמור זה, אבל בחצרו מותר לעשות זאת, שכן בחצרו כאשר הוא שחוט לתוך בור ניכר הדבר שהסיבה היא מפני שהוא לא רוצה לטנף את חצרו, ולא משום שהוא זובח לשדים, ונמצא שהחילוק בין רשות הרבים לרשות היחיד במקרה זה אינו משום שבסתר מותר לעשות דברים החשודים, אלא מפני שדברים אלו עצמם אינם חשודים כאשר הם ברשות היחיד.
על שתי משניות אחרות, הנראות לכאורה כסתירה לדברי רב, מיישב הרשב"א שאינן אלא במקום שהחשד הוא בטעות; כאשר אדם עושה דבר מסוים שניתן לטעות ולחשוב שהוא אסור, ועל כך נאמר שאסור לעשות דברים אלו דווקא בפרהסיא, אבל לא בסתר. הסיבה לכך היא, מפני שיש שגם בפרהסיא החשש הוא מופרך ואינו נכון. ואילו האיסור לעשות אף בסתר דברים שנאסרו בגלוי משום חשד, הם דברים שהם אכן אסורים, והחשד מבוסס על הלכה קיימת, אלא שלמעשה הוא עושה דבר מותר, ובאופן כזה אסור לעשות אף בסתר.
חילול השם

אדם חשוב או גדול במעשים, עובר על חילול השם גם בפעולות מותרות הנראות כאסורות או שגורמות לצופים בו להעלות השערות לא כשרות לגביו, כדברי ספר החינוך:
שיעשה איש מפורסם בגמילות חסדים ומעשים טובים מעשה אחד שיראה לרבים שהוא עבירה, וכגון המעשה הוא אינו ראוי לכמו האיש החסיד ההוא שיעשהו, אף על פי שהוא מעשה היתר - חילל השם.
הרמב"ם מביא הנחיות לתלמיד חכם שנראה שלפחות חלקן הן בהקשר זה:
משאן ומתנן של תלמידי חכמים, באמת ובאמונה: אומר על לאו לאו, ועל הין הין. מדקדק על עצמו, בחשבון; ונותן ומוותר לאחרים כשייקח מהן, ולא ידקדק עליהן. ונותן דמי הלקח לאלתר. ואינו נעשה לא ערב ולא קבלן, ולא יבוא בהרשאה. מחייב עצמו בדברי מקח וממכר, במקום שלא חייבה אותו תורה, כדי שיעמוד בדיבורו, ולא ישנהו. ואם נתחייבו לו אחרים בדין, מאריך להן ומוחל להן; ומלווה, וחונן. ולא יירד לתוך אומנות חברו, ולא יצר לאדם בעולם בחייו.
הערות שוליים

↑  מילון אבן שושן לשנות האלפיים
↑  ספר במדבר, פרק ל"ב, פסוק כ"ב
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן פ"ז, סעיף ג'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף ט', עמוד א', מסכת שבת, דף ס"ד, עמוד ב', ועוד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף מ"א, עמוד א'.
↑  במסכת ביצה שם.
מריאן אנדרסון

| --- | --- |

מריאן אנדרסון בצילום מאת קרל ואן וכטן
 לידה:  21 בפברואר 1897 פילדלפיה, פנסילבניה, ארצות הברית 
 פטירה:  8 באפריל 1993 (בגיל 96) פורטלנד, אורגון, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  Eden Cemetery 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1925 
 מקום לימודים:  תיכון סאות' פילדלפיה 
 סוג קול:  קונטרה אלט 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  RCA ויקטור 
 בן או בת זוג:  Orpheus Hodge Fisher 
 פרסים והוקרה:  מדליית ספינגארן (1939)  honorary degree from Spelman College (1979)  המדליה הלאומית לאומנויות (1986)  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד (8 בפברואר 1960)  פרס מרכז קנדי (1978)  פרס אליזבת בלקוול (1972)  היכל התהילה של נשות קונטיקט (1994)  פרס גראמי למפעל חיים (1991)  אשת השנה של Ladies' Home Journal (1977)  היכל התהילה הלאומי לנשים (1973)  ליטריס אט ארטיבוס  עמיתת האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים  מדליית החירות הנשיאותית  מדליית הזהב של הקונגרס  פרס גראמי 
 פרופיל ב-IMDb
 
מריאן אנדרסון (באנגלית: Marian Anderson; ‏27 בפברואר 1897 - 8 באפריל 1993) הייתה זמרת קונטראלטו אפריקאית-אמריקאית.