stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קחי נשימה
הערות שוליים

↑  קחי נשימה באתר סטריאו ומונו
↑  סרט בשחור לבן באתר סטריאו ומונו
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 8 בדצמבר 1987. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 19 בינואר 1988. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 23 בפברואר 1988. פזמונט
| אילנית |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | עמיחי בגבול ירדן • אילנית לילדים • אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1) • אילנית (1972) • אילנית (1974) • להיטים לילדים • שירי משוררים לילדים • שירו שיר לשמש • בואו ונשיר ביחד • טיול לילי ושירים אחרים שאני אוהבת • סולו? הופעה פומבית • תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים • שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס • רגשות מעורבים • אל הדרך • מתנה לילדים – השירים שכל הילדים אוהבים • אולי עוד פעם • סרט בשחור לבן • בוא נתחיל מבראשית • חלום ברזילאי • ישראלית |  |
| אלבומי אוסף | הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית • שירי הייצוג של ישראל • להיטי הזהב של אילנית • ארבעה צדדים • עכשיו כולם ביחד • 21 הלהיטים הגדולים של אילנית • כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה • נאסף תשרי, אוסף מס. 3 • אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג • ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל • כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים • שיר של יום חולין – אוסף הבלדות • ושוב איתכם – אוסף שירי אילן ואילנית • המיטב • אוסף להיטים • שירים ליום חולין – אוסף כפול |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1973 • ישראל באירוויזיון 1973 • אירוויזיון 1977 • ישראל באירוויזיון 1977 • אילן ואילנית • שלמה צח |  |
| אילנית – שירים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-60 | "שיר בארבעה בתים" |  |
| שנות ה-70 | "אהבתה של תרזה די מון" • "רק הירח" • "פעם לאהוב" • "לאורך השדרה שאין בה איש" • "איש הסתיו" • "גוליבר" • "אי שם" • "אין מקום בחוף" • "עכשיו אני יודע" • "אחיי גיבורי התהילה" • "ללכת שבי אחרייך" • "אהבה אחת קטנה" • "אבל המנגינה" • "Chaque matin la joie du monde" • "אם ייפול הכוכב שלי" • "עיר אחרת" • "כי הנני בא" • "כשקיבלו את התורה" • "כשיבוא שלום לארץ" • "שירו שיר לשמש" • "שלום" • "כך היה כך יהיה" • "הכרתי פעם איש" • "האוניות חזרו" • "ילד בקרקס" • "עפרוני" • "דניאל" • "שיר של יום חולין" • "אל תשמעי לקול ליבך" • "ארץ" • "אדם רחוק" • "אהבה היא שיר לשניים" • "הנה הלילה" • "תבורכי" • "הנה ימים באים" • "הנה בא השלום" • "רגשות מעורבים" • "היי דנה" |  |
| שנות ה-80 | "אני לא מאמינה" • "פעם בשנה" • "חמסין של ניסן" • "הבית של פיסטוק" • "בשביל אל הכפר" • "עד עולם" • "אל הדרך" • "פרפר נחמד" • "נחמה" • "בשורה טובה" • "תצלום ישן" • "הלב" • "שיר על נחלים" • "אולי עוד פעם" • "בואו בואו" • "אם ובנה" • "בללייקה" • "עכשיו כולם ביחד" • "חלק בעולם" • "הנחמה היחידה" • "רק בינתיים" • "סרט בשחור לבן" • "קחי נשימה" • "חבר" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 03ba275e-8e7b-4ad3-bc01-f7cd2447771b  MusicBrainz work: 45e0a398-9595-4076-bc26-faaace168c86
קירנאיקה האיטלקית

קירנאיקה האיטלקית הייתה מושבה איטלקית, הממוקמת במזרח לוב של ימינו, שהייתה קיימת בין השנים 1911–1934. זה היה חלק מהשטח שנכבש מהאימפריה העות'מאנית במהלך המלחמה האיטלקית–עות'מאנית בשנת 1911, לצד טריפוליטניה האיטלקית.
לעיתים כונה שטחן של שתי המושבות "לוב האיטלקית" או צפון אפריקה האיטלקית ( Africa Settentrionale Italiana, או ASI). שני השמות שימשו גם לאחר איחודם, כאשר לוב האיטלקית הפכה לשמה הרשמי של המושבה החדשה.
בשנת 1923 ארגנו מורדים ילידים הקשורים למסדר הסנוסי את תנועת ההתנגדות הלובית נגד ההתיישבות האיטלקית בלוב. המרד מוגר על ידי הכוחות האיטלקיים בשנת 1932, לאחר מה שמכונה "מסע הרגעה", שהביא למותם של רבע מאוכלוסיית קירנאיקה.
בשנת 1934 היא הפכה לחלק מלוב האיטלקית.
היסטוריה

קירניאקה האיטלקית וטריפוליטניה האיטלקית הוקמו בשנת 1911, במהלך כיבוש טריפוליטניה העות'מאנית במהלך המלחמה האיטלקית–עות'מאנית.
בשנות העשרים של המאה העשרים הייתה קירנאיקה זירת הלחימה בין כוחות קולוניאליים איטלקים למורדים לובים שנלחמו למען עצמאות משלטון קולוניאלי. בשנת 1931 נלכד והוצא להורג מנהיג העצמאות של המורדים עומר אל-מוח'תאר.
איטליה הפשיסטית החזיקה כמה מחנות ריכוז במזרח לוב בשלב הראשון של כיבושה במדינה זו. הממשל הקולוניאלי החל בשנת 1929 בגירוש כמעט סיטונאי של תושבי ג'בל אחדר כדי למנוע מהמורדים את תמיכת האוכלוסייה המקומית.
ההגירה הכפויה של יותר מ-100,000 אנשים הסתיימה במחנות ריכוז Suluq, El Magrun, Abyar ו El Agheila שבו רבבות מתו בתנאים מחפירים, בעיקר בגלל מגפות כמו שפעת ספרדית[דרוש מקור]. מחנות הריכוז פורקו לאחר שנת 1934 כאשר המשטר הפשיסטי השיג שליטה מלאה באזור והחל במדיניות התבוללות של הקהילה הערבית המקומית. מדיניות זו הייתה כה מוצלחת, עד שבשנת 1940 היו שתי דיוויזיות קולוניאליות של ערביי לוב.
בסוף שנות השלושים של המאה העשרים אוכלסה קירנאיקה בלמעלה מ-20,000 מתיישבים איטלקים, בעיקר סביב החוף. כתוצאה מכך, היה מאמץ פיתוח כלכלי גדול במחצית השנייה של שנות השלושים.
איטליה ביצעה השקעות מאסיביות בתשתית לוב (המטרה הייתה פיתוח הכלכלה לטובת איטליה הגדולה). בבנגאזי נוצרו - לראשונה בהיסטוריה של קירניאקה - מתקני הייצור הראשונים: כמה תעשיות נוצרו ב"בנגאסי איטליאנה" בראשית שנות השלושים, שכללו עיבוד מלח, זיקוק נפט, עיבוד מזון, ייצור מלט, צליית, בישול ודייג טונה. נמל בנגאזי הורחב ובסמוך הוקם בית חולים מודרני. כמו כן נבנה שדה תעופה חדש.
בשנת 1934, קירנאיקה האיטלקית וטריפוליטניה האיטלקית הפכו לחלק מלוב האיטלקית.
הערות שוליים

↑  Mann, Michael (2006). The dark side of democracy: explaining ethnic cleansing (2nd ed.). Cambridge, England: Cambridge University Press. p. 309.
↑  General History of Africa, Albert Adu Boahen,Unesco. International Scientific Committee for the Drafting of a General History of Africa, page 196, 1990
בול מקירנאיקה האיטלקית
ארמון ליטוריו, שנקרא לימים "הפרלמנט של קירנאיקה", שנבנה בשנת 1927
במחנה הריכוז באל-עגילה הוחזקו עשרת אלפים אסירים.
קורנית (יישוב)

| --- | --- |
אמפיתיאטרון ב"פארק גדי" בקורנית
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: משגב
גובה ממוצע: ‎452 מטר
תאריך ייסוד: 1982
תנועה מיישבת: האיחוד החקלאי
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 918 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎0.3% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) קורנית(למפת הגליל המערבי רגילה) קורנית(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קורנית(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קורנית32°50′39″N 35°15′08″E﻿ / ﻿32.8441098762435°N 35.252189624597°E﻿ / 32.8441098762435; 35.252189624597  heמפת היישובים של מועצה אזורית משגב (in English: Misgav Regional Council) באדום - קורנית בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10

קוֹרָנִית הוא יישוב קהילתי בגליל בתחומי המועצה האזורית משגב.
היסטוריה

הקמת היישוב, שיועד לגרעין עתיר, אושרה עוד במחצית הראשונה של 1977. ביולי 1978 הוחלט במשרד השיכון על התחלת בניית מבני קבע ביישוב.
היישוב נוסד בספטמבר 1978 על ידי גרעין של ישראלים מרחבי ישראל שאורגן על ידי האיחוד החקלאי. בעת העלייה על הקרקע באתר הזמני במושב שגב נקבע שעד המעבר ליישוב הקבע הוא יתנהל כמושב שיתופי. במרץ 1980 היו ביישוב 15 משפחות ולא היה ניתן להוסיף עוד משפחות בהיעדר מבנים נוספים למגורים. באותה עת טרם אושר תקציב ליישוב הקבע וחברי הגרעין הפגינו נגד הסחבת בהקמת היישוב.
גאוגרפיה

קורנית נמצאת על הר שְׁכַנְיָה, בצמוד ליישוב שכניה ומול כאוכב אבו אל-היג'א. הוא משתייך למועצה אזורית משגב. האזורים העירוניים הסמוכים ליישוב הם כרמיאל והקריות. קורנית נמצאת במרחק 13.7 קילומטר מכרמיאל ובמרחק של 20.5 קילומטר מהקריות.
מקור השם

היישוב נקרא על שם שיח התבלין קורנית הנפוץ באזור.
מתקנים קהילתיים

ביישוב יש כמה מתקנים קהילתיים : מגרש ספורט, מועדון חברים, גינות ציבוריות, אמפיתיאטרון, מועדון נוער שפועלת בו התנועה 'הנוער העובד והלומד' ומגרש כדורגל מדשא סינתטי. ביישוב ישנו גן משחקים, גן ציבורי קטן ובו אמפיתיאטרון, וכן פארק ששמו "הדרך של בן", על שם יליד היישוב, בן סלע, שנפל במלחמת לבנון השנייה.
קורנית היום

כיום מתגוררות ביישוב כ-200 משפחות, והמספר הולך וגדל. בשכניה, היישוב הסמוך, יש בית ספר יסודי, שבו לומדים רוב ילדי קורנית.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  משפחות מדרום־אפריקה יקימו כפר תעשייתי, דבר, 14 ביוני 1977
↑  מתחילה הקמת מיבני קבע בששה ישובים, דבר, 21 ביולי 1978
↑  יואל דר, ישובים חדשים בחבל שגב, דבר, 8 בנובמבר 1978
↑  יוסף פריאל, התעוררות ביישוב הגליל, דבר, 16 בינואר 1979
↑  קורנית - ישוב חדש בגליל המערבי, דבר, 6 בספטמבר 1978
↑  ברוך מאירי, הממונה על מחוז הצפון: יישוב הגליל במצב בלימה, מעריב, 30 במרץ 1980
↑  מתיישבים בגליל הפגינו, מעריב, 12 ביוני 1980
↑  אתר יישוב קהילתי קורנית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588267005171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קוואזי-חבורה

מבנים אלגבריים שונים. הוספת תכונה מתאימה מצמצת את המחלקה
באלגברה מופשטת, קוואזי-חבורה (מאנגלית: Quasigroup) (אנ') או כמו-חבורה היא מבנה אלגברי בעל פעולה בינארית אחת, שבו פעולות הכפל באיבר מימין ומשמאל הן הפיכות. לוח הכפל של קוואזי-חבורה הוא ריבוע לטיני, וכל ריבוע לטיני הוא לוח הכפל של קוואזי-חבורה. קוואזי-חבורה עם יחידה נקראת לולאה. כל קוואזי-חבורה אסוציאטיבית היא חבורה.
כל קוואזי-חבורה איזוטופית ללולאה. אם לולאה איזוטופית לחבורה אז היא איזומורפית אליה.
הגדרה

קבוצה  Q עם פעולה בינארית  \cdot  נקראת קוואזי-חבורה אם לכל  a,b\in Q קיימים פתרונות יחידים למשוואות  a\cdot x=b,\quad y\cdot a=b. פתרונות אלו מסומנים כ- x=a/b,\quad y=a\setminus b.
בכל קוואזי-חבורה מתקיימות אם כן הזהויות הבאות:  x\cdot (x/y)=x\setminus (x\cdot y)=y,\quad (x/y)\cdot y=(x\cdot y)/y=x. מנגד, זהויות אלו מאפשרות להגדיר קוואזי-חבורה: קבוצה  Q עם שלוש פעולות בינאריות  (\cdot ,/,\setminus ) אשר איבריה מקיימים את הזהויות לעיל היא קוואזי-חבורה.
דרך נוספת להגדיר קוואזי-חבורה היא בעזרת ריבועים לטיניים: זהו ריבוע בגודל  n\times n בו מסודרים  n איברים בשורות ובעמודות, כך שכל איבר מופיע פעם אחת בדיוק בכל שורה ועמודה. קל לראות שכל ריבוע כזה מהווה לוח כפל של קוואזי-חבורה, ושלוח הכפל של כל קוואזי-חבורה הוא ריבוע לטיני (כאשר משמיטים את עמודות האיברים המוכפלים).
קוואזי-חבורה עם איבר יחידה, היינו איבר  e\in Q המקיים  xe=ex=x, נקראת לולאה.
איזוטופיה

שתי קוואזי-חבורות  Q,Q' הן איזוטופיות זו לזו אם קיימות שלוש העתקות הפיכות  \alpha ,\beta ,\gamma :Q\to Q' כך ש- \gamma (a\cdot b)=\alpha (a)\cdot \beta (b) (הכפל בקוואזי-חבורות  Q ו- Q' בהתאמה). ברמת הריבועים הלטיניים, איזוטופיה פירושה התמרת שורות ועמודות הריבוע. במקרה  Q=Q', ההעתקות כלעיל נקראות אוטוטופיה; קבוצת האוטוטופיות של קוואזי-חבורה נתונה היא חבורה ביחס לפעולת ההרכבה.
כל קוואזי-חבורה איזוטופית ללולאה: מתקיים  Q\sim Q(\circ ), כאשר  Q(\circ ) היא הלולאה הנבנית מבחירת שני איברים  a,b\in Q והגדרת הפעולה  \circ  על אותה הקבוצה  Q, כך שמתקיים  x\cdot y=xb\circ ay. האיזוטופיה נתונה אם כן על ידי  (R_{b},L_{a},\operatorname {id} ).
מונח האיזוטופיה מאבד משמעות כאשר מדובר בחבורה - שתי חבורות איזוטופיות הן גם איזומורפיות, לפי משפט שהוכיח אלברט. ביתר כלליות, אם לולאה איזוטופית לחבורה, היא גם איזומורפית אליה.
דוגמאות

קבוצת המספרים השלמים עם פעולת החיסור היא קוואזי-חבורה.
קבוצת הרציונליים וקבוצת הממשיים השונים מאפס עם פעולת החילוק הן קוואזי-חבורות.
קבוצת האוקטוניונים השונים מאפס יחד עם פעולת הכפל היא לולאה. האוקטוניונים מהווים לולאת מופן.
קבוצת האיברים ההפיכים בכל אלגברה לא אסוציאטיבית מהווים קוואזי-חבורה. אם לאלגברה יש יחידה, קוואזי-חבורה זו הנה גם לולאה.
ראו גם

מאגמה
חבורה למחצה
חבורה
לקריאה נוספת

Bruck, R.H. (1971). A Survey of Binary Systems.
הערות שוליים

↑  כְּמוֹ-חֲבוּרָה במילון מתמטיקה (תשמ"ה, 1985), באתר האקדמיה ללשון העברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553304405171  NKC: ph370214
קבוע אפרי

במתמטיקה, קבוע אפרי הוא הערך של פונקציית זטא של רימן בנקודה 3, כלומר המספר
הקבוע נקרא על שם רוז'ה אפרי (1916–1994) שהוכיח בשנת 1978 שהקבוע הוא אי-רציונלי.
רקע

ב-1735 פתר לאונרד אוילר את בעיית בזל והוכיח ש- \zeta (2)={\frac {\pi ^{2}}{6}}. אוילר אף הגדיל לעשות והראה ש- \zeta (2n)={\frac {(2\pi )^{2n}(-1)^{n+1}B_{2n}}{2\cdot (2n)!}}, כאשר  B_{k} הוא מספר ברנולי ה-k. כיוון שפאי הוא מספר טרנסצנדנטי, תוצאתו של אוילר מראה שכל ערכי פונקציית זטא במספרים טבעיים זוגיים הם מספרים טרנסצנדנטיים (ובפרט אי-רציונליים).
לעומת זאת, לא נמצאה דרך דומה לחשב את ערכי פונקציית זטא בנקודות אי-זוגיות, והשאלה האם ערכים אלו אי-רציונליים נותרה פתוחה ב-200 השנים הבאות.
ב-1978 הציג רוז'ה אפרי, מתמטיקאי מבוגר ואלמוני למדי, הוכחה מפתיעה לכך ש- \zeta (3) הוא אי-רציונלי. מאז הקבוע נקרא על שמו. משערים שקבוע אפרי הוא מספר טרנסנצנדטי, אך טענה זו טרם זכתה להוכחה.
ההוכחה של אפרי

ההוכחה של אפרי לאי-רציונליות של  \zeta (3) נחשבת לטכנית ו"אד הוקית" למדי.
ההוכחה מסתמכת על משפט ידוע של דיריכלה הקובע שמספר רציונלי אינו ניתן לקירוב דיופנטי מסדר העולה על 1. אפרי מצא טור של מספרים רציונליים שמתכנס ל- \zeta (3) מהר מספיק כדי לייצר קירוב דיופנטי מסדר העולה על 1.
ערכי פונקציית זטא בנקודות אי-זוגיות נוספות

ניסיון להשתמש בשיטה של אפרי במטרה להוכיח שערכים נוספים של פונקציית זטא בנקודות אי-זוגיות גם הם אי-רציונליים נחל כישלון. זאת על אף שמשערים שכל הערכים הם אי-רציונליים.
Wadim Zudilin הוכיח בתחילת שנות ה-2000 שקיימים אינסוף ערכים אי-רציונליים של פונקציית זטא בנקודות אי-זוגיות, ושלפחות אחד מבין ערכי הפונקציה בנקודות 5, 7, 9, 11 הוא אי-רציונלי.
ראו גם

קבוע קטלן
לקריאה נוספת

Paul J. Nahin,  World's Most Mysterious Unsolved Math Problem, Princeton University Press, 2021
קירניה

| --- | --- |

המבצר העתיק בקירניה
 מדינה / טריטוריה:  דה יורה: קפריסין קפריסין דה פקטו: צפון קפריסין צפון קפריסין
 גובה:  0 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  33,207 (31 בדצמבר 2011)
 קואורדינטות:  35°20′25″N 33°19′09″E﻿ / ﻿35.340277777778°N 33.319166666667°E﻿ / 35.340277777778; 33.319166666667 
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.girnebelediyesi.com/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת קפריסין מוגדלת) ניקוסיה לימסול לרנקה לפקושה פמגוסטה פאפוס הים התיכוןקירניה(למפת קפריסין רגילה) ניקוסיה לימסול לרנקה לפקושה פמגוסטה פאפוס הים התיכוןקירניה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מפרץ קירניה
קירניה (ביוונית: Κερύνεια, בטורקית: Girne) היא עיר נמל לחוף הצפוני של האי קפריסין, דה פקטו ממוקמת בצפון קפריסין. העיר משתרעת על חוף הים הצר שבין הים התיכון לרכס הרי קירניה.
קירניה מפורסמת בזכות נופיה והנמל שבה. עד להקמת הרפובליקה הקפריסאית-טורקית היוותה יעד אטרקטיבי לתיירות פנים וחוץ.
אטרקציות תיירותיות בקירניה:
נמל קירניה – המרכז התיירותי של העיר.
טירת קירניה – לפי ההערכה המקובלת נבנתה בידי הביזנטים במאה השביעית, ועברה כיבושים רבים.
באחד מאולמות טירת קירניה שוכן מוזיאון ימי קטן, בו מוצגים מטענה ושרידיה של אניית סוחר יוונית עתיקה משלהי המאה ה־4 לפנה"ס, שנמשו בחפירה ארכאולוגית בשנים 1968–1969. הספינה טבעה לא הרחק מפתח הנמל ונקראת על שם העיר – "הספינה מקירניה".
מוזיאון אייקון – ממוקם בתום המבנה המרשים של כנסיית Arkhangelos ומכיל דיוקנאות של קדושים נוצרים.
בית הקברות בלדוקאן וכנסיית אנדרוס הקדוש.
מוזיאון אמנויות העיצוב - ממוקם בתוך וילה משנות ה־30 של המאה ה־19. התצוגות מכילות יצירות אמנות בסגנונות קולוניאליים ואוריינטלים.
ערים תאומות

הערים התאומות של קירניה הן:
טורקיה קארשיאקה, טורקיה (מ־1998)
טורקיה מודאנייה, טורקיה (מ־1999)
טורקיה מוראטפשה, טורקיה (מ־2009)
רומניה בוקרשט, רומניה (מ־2013)
טורקיה אנקרה, טורקיה
טורקיה אדנה, טורקיה
הערות שוליים

↑  FAMILYTOUR, קפריסין הטורקית - קירניה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566977205171  BnF: cb12500367d (data)  GND: 4238000-5  LCCN: n82063188  MusicBrainz: 5d4657b0-1ffe-46f9-95c9-0e14ec3f76c5  VIAF: 168224622   WorldCat (עם VIAF): 168224622 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים באירופה ובנושא קפריסין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קירן ריצ'רדסון

קירן אדוארד ריצ'רדסון (באנגלית: Kieran Edward Richardson; נולד ב-21 באוקטובר 1984) הוא כדורגלן עבר אנגלי ששיחק בעמדת המגן השמאלי.
קריירה בינלאומית

קירן ריצ'רדסון היה שחקן הרכב קבוע בנבחרת אנגליה עד גיל 21. שיחק במהלך אליפות אירופה לנבחרות צעירות ב-2007 לצד טום הדלסטון ואשלי יאנג ובסך הכל היו לו 12 הופעות וכיבוש בודד.
קשישטוף אורבנסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1982 (בן 42 בערך) פביאניצה, רפובליקת פולין 
 מוקד פעילות:  פולין 
 תקופת הפעילות:  מ-2007 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  פולנית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 krzysztofurbanski.com/wp/
 
קשישטוף אורבנסקי (בפולנית: Krzysztof Urbański; נולד ב-1982 בפאביאניצ'ה, פולין) הוא מנצח פולני.
חייו

אורבנסקי סיים את האקדמיה למוזיקה על שם פרדריק שופן בוורשה בשנת 2007. באותה שנה זכה בפרס ראשון בתחרות הניצוח הבינלאומית בפראג. בשנים 2007 עד 2009 היה עוזר מנצח בתזמורת הפילהרמונית של ורשה. בעונת 2010-11 כיהן כמנצח ראשי של התזמורת הסימפונית של טרונדהיים בנורווגיה והחל בעונת 2011-12 משמש בתפקיד המנהל המוזיקלי של התזמורת הסימפונית של אינדיאנפוליס באינדיאנה, ארצות הברית. במקביל, החל בשנת 2010, הוא מכהן כפרופסור נלווה למוזיקה בתחום הניצוח התזמורתי באוניברסיטת אינדיאנה בבלומינגטון.
מאז 2009 מרבה אורבנסקי לנצח על תזמורות רבות בארצות אירופה והופיע גם ביפן. אורבנסקי ניצח על כל התזמורות החשובות בפולין והוא מקפיד לשלב רפרטואר פולני בתוכניות הקונצרטים שלו, כמו הקונצ'רטו לפסנתר מס' 1 של שופן, הסימפוניה השלישית של גורצקי, הקונצ'רטו לתזמורת של לוטוסלבסקי ו"קינה לקורבנות הירושימה" של פנדרצקי.
כיום הוא המנצח הראשי של התזמורת הסימפונית של ברן.
קחוון ארצישראלי

| קחוון ארצישראלי |
| --- | --- |
 קחוונים ארצישראליים בפריחתם
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: אסטראים
משפחה:: מורכבים
סוג:: קחוון
מין:: קחוון ארצישראלי
שם מדעי
 Anthemis palestina ‏רוטר, 1865
קחוון ארצישראלי (או קחוון שחור מוצים; שם מדעי: Anthemis palaestina) הוא מין פרח ממשפחת המורכבים, הצומח באופן טבעי באזור הים התיכון. יש חוקרים המזהים את הצמח עם "ציץ השדה" המקראי, ודעת מיעוט מזהה אותו עם השושנה המקראית.
מורפולוגיה וביולוגיה

הצמח הוא צמח חד-שנתי (אנ'). בעל גבעול זקוף ומסועף, בגובה 40–20 ס"מ. הפרח אסוף בסל (גר'), בדומה לשאר הפרחים מסוג הקחווניים. בצדו החיצוני יש פרחים לשוניים (גר') לבנים, ערוכים בדור אחד או שניים, ובאמצע הסל פרחים צינוריים (פול') צהובים, פחוסים וסימטריים. התפרחת שטוחה וא-סימטרית, ומתקמרת מעט עם פתיחת פרחי המרכז. בסך הכל מורכבת התפרחת מעשרות עד מאות פרחים.
עונת הפריחה היא ממרץ ועד יוני.
בית הגידול של הצמח הוא בלבנט, קפריסין וכרתים.
במקרא

על פי חוקרי צמחי המקרא, הקחוון הארצישראלי מופיע במקרא כפרח הצומח בשולי הדרכים ובשטחים פתוחים. הצמח מזוהה עם "ציץ השדה" המוזכר בנ"ך בספר תהילים: ”אֱנוֹשׁ כֶּחָצִיר יָמָיו כְּצִיץ הַשָּׂדֶה כֵּן יָצִיץ”, וכן על ידי הנביא ישעיהו: ”קוֹל אֹמֵר קְרָא וְאָמַר מָה אֶקְרָא כָּל הַבָּשָׂר חָצִיר וְכָל חַסְדּוֹ כְּצִיץ הַשָּׂדֶה. יָבֵשׁ חָצִיר נָבֵל צִיץ כִּי רוּחַ ה' נָשְׁבָה בּוֹ אָכֵן חָצִיר הָעָם”, והוא משמש בפסוקים אלו כמשל לחיי האדם, ומסמל דבר חולף שאינו בר-קיימא. משמעות אפשרית לצמח קיימת גם בפסוק ”כִּי רְשָׁעִים יֹאבֵדוּ וְאֹיְבֵי ה' כִּיקַר כָּרִים כָּלוּ בֶעָשָׁן כָּלוּ”, שגם בו הצמח מסמל דבר עובר וחולף.
יש המזהים את הצמח עם השושנה המקראית, המוזכרת פעמים רבות במקרא ומסמל יופי והדר, אך זו דעת מיעוט.
ראו גם

שושנה (צמח מקראי)
קחוון הנגב
הערות שוליים

↑  ספר תהילים, פרק ק"ג, פסוק ט"ו.
↑  ספר ישעיהו, פרק מ', פסוקים ו'–ז'.
↑  ספר תהלים, פרק ל"ז, פסוק כ'.
↑  Anthemis palestina, באתר flowersinisrael. (באנגלית).
↑  זהר עמר, צמחי המקרא, פרק שמיני: שמות צמחים קיבוציים ופרטיים, "שושנה, פרח שושן", ירושלים תשע"ב, עמ' 233, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים).
↑  ראו בהרחבה בערך שושנה.
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קחי את הפחדים

קחי את הפחדים הוא סינגל של הזמר-יוצר הישראלי בניה ברבי, אשר יצא לאור ב-14 באפריל 2020.
השיר נכתב והולחן על ידי ברבי עצמו והופק על ידי טל אביטל ומיכל מיטל.
הצלחה

בצאתו, זכה השיר להצלחה בתחנות הרדיו בישראל, כשהגיע בשיאו למקום השני במצעד ההשמעות ברדיו של חברת מדיה פורסט, צבר באותו השבוע כ-150 השמעות וצעד במצעד סך של כשבעה שבועות רצופים. גם במצעד הרשמי של גלגלצ זכה השיר להצלחה רבה והגיע למקום השלישי. גם במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ ו-ynet זכה השיר להצלחה, והגיע למקום ה-33.
ביקורת

השיר צוין לחיוב על ידי הדי קולמר מאתר פרוגי: "אין ספק שמדובר בעוד להיט מוצלח של ברבי - טקסט עוצמתי ומרגש כמו שרק הוא יודע, עם לחן קצבי שעושה את העבודה, ובשילוב עם קולו הייחודי של ברבי".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 3 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 33 |  |
|  ישראל | מאקו ורדיו תל אביב | 24 |  |
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי, שבוע 28, 2019, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  המצעד השבועי, שבוע 25, 2020, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  המצעד השבועי 2020 21.5, באתר גלגלצ
↑  ynet, העם אמר את דברו: "שלמים" של עידן חביב הוא שיר השנה, באתר ynet, 17 בספטמבר 2020
↑  הדי קולמר, סיכומוזיקלי: כ-40 כוכבים ישראלים התאחדו לשיר משותף, באתר פרוגי, 17 באפריל 2020
| בניה ברבי |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | חלקים מהניגון • מישהו איתי כאן • קרן שמש |  |
| ערכים קשורים | The Voice ישראל • NMC |  |
| בניה ברבי - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| חלקים מהניגון | "אמונה (תחזיקי חזק)" • "מהכפר אל העיר" • "מיתרי הלב" |  |
| מישהו איתי כאן | "מישהו איתי כאן" • "תפסת לי מקום" • "עכשיו הלב פתוח" • "ממה את מפחדת" |  |
| קרן שמש | "במקום הכי רחוק" • "קחי את הפחדים" • "מנגינה קטנה" • "כמה רקדנו" • "עכשיו" • "מי לא יבוא" • "עד שזה נגמר" • "גומות" • "מה שבא בא" • "קרן שמש" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אל תשאלי" |  |
קשישטוף לברינוביץ'

לברינוביץ' בזמן משחק
קשישטוף לברינוביץ' (בפולנית: Krzysztof Ławrynowicz; נולד ב-1 בנובמבר 1979 בווילנה שבברית המועצות) הוא כדורסלן ליטאי שמשחק בעמדת הפאוור פורוורד בקבוצת לייטקבליס הליטאית, ובעל עבר בנבחרת ליטא. אשתו היא מיס רוסיה לשנת 2004 טטניה סידורצ'וק. גובהו 2.10 מטר.
הוא מתחרה ביחד עם אחיו דריוש בנבחרת ליטא.
בשנת 1999 נשלח קשישטוף יחד עם אחיו לכלא באשמת אונס צעירה שמאוחר יותר נישאה לאחיו דריוש.
קבוצות

1996 - 1999 אליטה אליטיוס (LKL)
2002 - 2004 אוראל גרייט (רוסיה)
2004 - 2005 דינמו מוסקבה
2005 - 2007 אוניקס קאזאזן
2007 - 2012 מונטפסקי סיינה
2012 - 2014 ז'לגיריס קובנה
2014 ולנסיה
2014 - הווה פלקנסטרו רג'אנה
הערות שוליים

↑  חנה חן, שוברים את הכלים - ולא משחקים?, מקור ראשון, 07.01.08
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 8057154260669024480001   WorldCat (עם VIAF): 8057154260669024480001 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קחון

| --- | --- |

 סיווג:  כלי הקשה
 קבוצה:  individual percussion plaques 
 
קחון מודרני
קחוֹן (מספרדית: Cajón, מילולית: "תיבה" או "מגירה") הוא סוג של תוף המורכב מתיבת עץ שבחזיתה משטח דק (בדרך כלל דיקט). הנגינה עליו מתבצעת תוך כדי ישיבה עליו והקשה על משטח הדיקט באמצעות כפות הידיים או באמצעות מקלות תיפוף.
מקורותיו והתפתחותו

מקורותיו של הקחון הם ככל הנראה בעבדים האפריקאים שהגיעו לפרו, ובהמשך הוא נפוץ במוזיקה של מדינות רבות באמריקה הלטינית, בדגש על קובה - שם הוא מהווה חלק בלתי נפרד מסגנון הרומבה האפרו-קובני. כמו כן, הקחון הוא כלי הנגינה הנפוץ ביותר במוזיקה האפרו-פרואנית במאה ה-20.
מעריכים כי הקחון התפתח בחופי פרו בשנים המוקדמות של המאה ה-19, והגיע לשיא הפופולריות שלו באמצע המאה. לקראת סוף המאה החלו נגני הקחון לבצע שינויים בעיצובו, בעיקר על ידי כיפוף חלק מפאותיו, על מנת לגוון את ויברציית הצליל שהוא מפיק.
על פי אחת התאוריות, העבדים באמריקה הדרומית השתמשו בתחילה בתיבת עץ פשוטה על מנת להפיק ממנה מוזיקה ככלי הקשה, על מנת להתגבר על החרם המוזיקלי שהוטל על האזורים האפריקאים ביבשת. בדרך זו, הקחונים יכלו להיות מוסווים בקלות כשרפרפים ולא להיות מוגדרים ככלי נגינה. תאוריה זו גורסת, אם כן, כי הדיכוי שהטיל הכיבוש הספרדי על מוזיקת העבדים הוא אשר הביא להתפתחותו של הקחון.
עם חלוף השנים, הפך הקחון לחלק משמעותי ואינטגרלי מהמוזיקה הפרואנית והקובנית. בשנות ה-70 של המאה ה-20 החל הכלי להיות נפוץ גם במוזיקת הפלמנקו, בעיקר בסיועו של הגיטריסט הספרדי פאקו דה לוסיה.
מבנה הקחון

חמש מתוך שש פאות התיבה עשויות מעץ עבה, בדרך כלל בעובי של 1–2 סנטימטר. משטח דק של עץ לבוד ("דיקט") ממוסמר לתיבה בתור הפאה השישית, ומשמש כמשטח ההקשה. במשטח העץ שממול למשטח ההקשה ממוקם חור, שממנו מופק הצליל.
הקצוות העליונים של משטח ההקשה בדרך כלל לא ממוסמרים לתיבה, וכך ניתן להפיק צליל גם מהקשה עליהם ופגיעתם בתיבה. בקחון המודרני ישנם מספר ברגים בקצהו העליון, על מנת לכוון את גוון הצליל. בנוסף, נהוג להתקין לרוחב משטח ההקשה (מצדו הפנימי) מספר מיתרים, על מנת להפיק צלילים נוספים (בדומה לתוף הסנר). לעיתים מוצמדים לקחון גם מצילות קטנות (בדומה לאלה של הטמבורין). המתופף מנגן על הקחון באמצעות כפות ידיו והאצבעות, ובאזורים שונים של משטח ההקשה (ולעיתים אף על פאות אחרות של התיבה), ואף משתמש בהטיה של זווית הקחון - כל זאת על מנת להרחיב את מגוון הצלילים המופקים מהכלי. בקחון המודרני, חור הפקת הצליל ממוקם לעיתים באחת מהפאות הצדדיות של התיבה.