stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זיפרגליים

| זיפרגליים |
| --- | --- |
 זיפרגליים ממינים שונים
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
תת־מערכה:: סרטנאים
על־מחלקה:: Multicrustacea
מחלקה:: Thecostraca
תת־מחלקה:: זיפרגליים
שם מדעי
 Cirripedia ‏בורמייסטר, 1834

זיפרגליים מהמין Balanus balanoides
זיפרגל באוסטרליה
זיפרגליים או בלוטי ים (שם מדעי: Cirripedia) הם תת-מחלקה הכוללת כ-1,200 מינים של סרטנאים החיים בסלעים בסביבת חוף הים. צורתם של בלוטי הים כספלים קטנים, פתחם סגור בלוחיות, והם צמודים לסלע בקרבת פני המים ונראים כחלק ממנו.
מבנה הגוף > התפתחות

הפגית (לרווה) מתפתחת במשך כשבועיים עד שלושה שבועות. מתחילה את חייה בתור נאופלי והוא נבדל משאר הנאופלי בזוג קרניים בקדמת הגוף שמופנות לצדדים. הזחל מהווה חלק ניכר של הפלנקטון הימי, והוא מתנשל שש פעמים ותוך כדי כך פושט ולובש צורתו.
השלב הבא הוא METANAUPLIUS, בו הוא ניזון מחומר רקב ומפלנקטון. על ידי נשל נוסף הוא נהפך לצורת הזחל האחרונה המכונה "צדפונית" שהוא שלב מעבר בין הזחל לבוגר. הוא מכונה כך כי יש לו זוג קשוות ויש לו עיניים מורכבות, זוגות רגליים ומחושים. מדי פעם הוא יורד על הסלעים ומחפש מקום התיישבות מתאים. בלוטי הים הבולטים מפרישים ARTHROPODIN שנספג בסלע.
מתברר שהצדפונית יודע להבחין בין ה-ARTHROPODIN של בני מינו לבין זה של מיני בלוטי ים אחרים. לאחר שהצדפונית מצא מקום מתאים בתוך מושבות הבלוטים, הוא נצמד תחילה לתשתית באמצעות כפתורי הצמדה, ולאחר מכן מופרש מן המחושים חומר הדומה בתכונותיו למלט, המקבע אותו למקום שבחר. אם יבוא גל ויפגע בזחל המתחיל להידבק בטרם התקשה הדבק יטולטל ממקומו ולא יוכל להידבק שנית. לאחר שנדבק עוברים על הצדפונית שינויים מכריעים:
גופו מסתובב
הקשוות נעלמות ותחתן מופיעה ה"גלימה" הבשרנית
הראש והעיניים מתנוונים
ה"גלימה" מפרישה עתה בהדרגה את הלוחיות של הקונכיות תוך פרק זמן מופיע בלוט ים מושלם וצעיר.
תנאי החיים

ישנם בלוטי-ים החיים במים עמוקים על גבי בעלי חיים שונים, וישנם הנצמדים לכלי השייט השונים, מערכות מי קירור, מזחים וגופים מלאכותיים אחרים. הבלוטים המתיישבים על סלעי החוף הבולטים ממי הים, חיים בתנאים קיצוניים בהיותם נתונים למפץ הגלים ולשפל, ובתנאי ים רגוע גם למשך זמן ארוך. מי הים מגיעים אליהם לרוב רק כמי התזה.
בוצע ניסוי ובו הוכיחו כי במשך שלוש שנים הוכנסו בלוטי-ים למי-ים רק פעם בחודש למשך יום או יומיים והם החזיקו מעמד ללא בעיות, ולכן ניתן לומר כי בלוטים אלה חיים בתנאים שכמעט אף בעל חיים אינו מסוגל להחזיק מעמד בהם. המוזר הוא שדווקא בלוטים אלו החיים בתנאים כה קיצוניים מופיעים בצפיפות בלתי רגילה. בנוסף למפץ הגלים ולחשיפה הממושכת, הם מתמודדים עם שינויים קיצוניים בטמפרטורה, יובש וגשמים על ידי סגירה הרמטית של לוחיות הסגר, לפני שהים נסוג.
בשפל, הם אוצרים מתחת ללוחיות כמות מים המאפשרת להם נשימה ומונעת התייבשות.
גם רבייתם של בלוטי הים היא יוצאת דופן בהשוואה לשאר הסרטנים. רוב בלוטי הים הם הרמאפרודיטים כלומר זכר ונקבה כאחד, וזאת בשל היותם קבועי מקום. כל פרט מפרה את שכניו, מופרה על ידם. יש להם איבר זכרות המוצא מבין הלוחיות לתוך פרט שכן, הביצים המופרות נשארות בתוך חלל ה"גלימה" ושם הם מתפתחות עד להגיען לשלב ה-NAUPLII ומשתחררות מההורה ומצטרפות לפלנקטון הימי. מתברר שלפני שהזחלים יכולים להשתחרר על ההורה להפריש חומר בקיעה ובלעדיו יישארו הזחלים בתוך עטיפת הביצים. ההורה מפריש את חומר הבקיעה רק כשבמי הים יש מזון בשפע לזחלים.
העל-סדרה RHIZOCEPHALA היא טפילית. נקבות הקבוצה הזאת מכניסות את עצמן לתוך גופם של מעשירי רגל, ומגדלות שורשים בתוכו. היצור המבוגר נראה כגידול דמוי שק, והסימן היחיד לכך שהם סרטנאים הוא שהזחל הוא NAUPLIUS ללא ספק. בעבר נחשבו להרמאפרודיטים, אבל התברר שהזכרים מזריקים את עצמם לגוף הנקבה ושם מתנוונים עד למצב של תאי רבייה בלבד.
הערות שוליים

↑  Mechanism of Fertilization: Plants to Humans edited by Brian Dale
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00567452 
סרטון של בלוטי ים ניזונים
שלב הזחל של בלוט הים
זיפרגליים על צב ים חום בחוף תל אביב
זיתיים

| זיתיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: צמחים וסקולריים
סדרה:: צינוראים
משפחה:: זיתיים
שם מדעי
 Oleaceae ‏הופמנסג ולינק, 1809

זיתיים (שם מדעי: Oleaceae) היא משפחה בינונית של עצים, שיחים ומטפסים מעוצים מסדרת הצינוראים, ובה 27 סוגים וכ-615 מינים. משרעת תפוצתה רחבה ומקיפה את כל היבשות למעט אנטארקטיקה, מהאזורים הצפוניים הממוזגים ועד האזורים הדרומיים הסובטרופיים ומרום נמוך עד רום גבוה. המינים נפוצים באזור הטרופי ובאזור הממוזג עם ריכוז מינים גדול במזרח אסיה ובאוסטרליה, ומספר מינים גדלים גם בסין, דרום אפריקה ואמריקה הצפונית. באזורים הטרופיים הזיתיים שוכנים במגוון בתי גידול מיער יבש טרופי ועד ליער עננים. המשפחה קרויה על שם הסוג זית, אם כי במשפחה ישנם סוגים נוספים המוכרים לא פחות כמו לילך, מילה ויסמין שהוא הסוג הגדול ביותר ובו 200 מינים שמוצאם הטבעי בעולם העתיק.
בר-זית בינוני
בישראל גדלים בר רק ארבעה מיני בר בארבעה סוגים שונים ממשפחה זו: בר-זית בינוני (Phillyrea latifolia), זית אירופי, יסמין שיחני ומילה סורית, ואקלמו ממנה לנוי מינים מרחבי העולם מהסוגים: בר-זית, זית, יסמין, מילה, לילך, ליגוסטרום (למשל ליגוסטרום מבריק), פונטנסיה ופורסיטיה וניקטנתס.
רבים מהסוגים חשובים מבחינה כלכלית, למשל, הזית (Olea europaea) תורבת בגלל הפרי והפקת שמן, מינים של מילה (Fraxinus) משמשים לחרושת העץ בגלל העצה הקשה שלהם, יסמין (Jasminum), פורסיתיה (Forsythia), סירינגה (Syringa) וליגוסטרום (Ligustrum) נטועים כצמחי נוי.
המאובנים העתיקים ביותר של הזיתיים תוארכו לסוף תקופת הקרטיקון לפני 70 מיליון שנה.
מאפיינים עיקריים

בני המשפחה הם עצים, שיחים או מטפסים מעוצים. העלים נגדיים (לעיתים רחוקות מסורגים), פשוטים או מורכבים ללא לוואים. הפרחים הם היפוגיניים (בעלי שחלה עילית), 4 עלי גביע, 4 עלי כותרת 4, בדרך כלל עם 2 אבקנים, אך עם 4 אבקנים במינים מסוימים. הכותרת נכונה, בעלת סימטריה רדיאלית ובדרך כלל מאוחת עלי כותרת (לפחות בחלקם התחתון של העלים). עלי כותרת חופשיים מופיעים בסוג מילה ובסוג Chionanthus, ופרחים ללא עלי כותרת מאפיינים את הסוג Notelaea ממזרח אוסטרליה, פורסיתיה מדרומה של אמריקה הצפונית וחלק מעצי מילה מואבקי רוח. השחלה עילית עשויה 2 עלי שחלה מאוחים. סוגי הפירות של מיני המשפחה מגוונים מהלקט, מפרדת וכנפית ועד ענבה או בית גלעין, כאמור בפירוט מטה.
הֶלְקֵט בעל פְּתִיחָה חוֹצַת מְגוּרָה (loculicidal capsule) – הלקט הוא על פי רוב פרי יבש בן מגורה אחת או יותר, שמכיל זרעים מרובים, מתפתח משני עלי שחלה מאוחים או יותר, ונפתח עם הבשלתו כדי לשחרר את זרעיו. בדרך כלל הסדק מתחיל מהקודקוד כלפי מטה ומשם הוא נמשך לאורך תפר הגב של כל עלה שחלה. למשל, בסוג Syringa.
מַפְרֶדֶת מעוצה (woody schizocarp) – פרי מרובה זרעים הנוצר מעלה שחלה אחד או יותר ומתפרק לעת ההבשלה ליחידות אחדות (פרודות); כל יחידה מכילה זרע אחד (או שניים).
כַּנְפִית (Samara) - פרי יבש בן זרע אחד, המצויד בכנף גדולה פחות או יותר, ולא נפתח. ווריאנט של זירעון או פרודה של ממפרדת. (למשל, במילה)
עֲנָבָה (Berry, Baccate) – פרי בשרני או עסיסי, בלתי נפתח, לרוב רב זרעים (למשל בסוג יסמין).
בֵּית גַּלְעִין (Drupe) – פרי עסיסי או בשרני שאינו נפתח ויש בו גלעין (למשל, זית ובר-זית).
מורפולוגיה

המשפחה כוללת עצים, שיחים ומטפסים מעוצים.
הענפים וענפים צעירים מכוסים עדשתיות, שהן כתם מחוספס, כהה, מורם במקצת, הפורץ דרך האפידרמיס ושונה מסביבתו בגבעול ובשורש. סידור העדשתיות על פני הגבעולים שונה הוא. לפעמים הן מופיעות בשורות אורך או רוחב, אך על פי רוב הן מפוזרות על פני השטח בצורה בלתי סדירה. מבחינה אנטומית העדשתיות הן קבוצות תאים בעלות חללים בין-תאיים המפסיקות את רצף השעם ומאפשרות לחמצן להיכנס אל הרקמות החיות המכוסות שעם.
הלוואים חסרים.
העלים על פי רוב נגדיים, לעיתים מסורגים או דוריים, פשוטים (למשל, ליגוסטרום ולילך) או מורכבים (למשל, יסמין ומילה), תמימים (למשל, ליגוסטרום) או משוננים (למשל בר-זית). העירוק מנוצה או מאוצבע (כעין כף יד).
התפרחת חיקית או אמירית, מְסֻיֶּמֶת, מכבד או סוכך או אגדים.
הפרחים נכונים, חד-מיניים או דו-מיניים או פוליגמיים, השחלה עילית, העטיף כפול על פי רוב. ההאבקה היא על ידי חרקים יונקי צוף ועופות כמו הצופיתיים והקוליבריים. הצופן נמצא בבסיס השחלה. בחלק בבני המשפחה ההאבקה נעשית על ידי הרוח.
הגביע על פי רוב קטן, בעל 4 עד 6 אונות (לפעמים הגביע חסר).
הכותרת מאוחת עלים, מספר אונותיה 4 עד 8 (לפעמים הכותרת חסרה).
האבקנים 2 (לפעמים 3 עד 5) בעלי זירים קצרים.
השחלה עילית בעלת 2 מגורות, בכל מגורה ביצית אחת או שתיים, עמוד השחלה קצר על פי רוב או יושב. הצלקת דמוית גולה או בעל שני אונות.
הפרי ענבה כפולה, בית גלעין (למשל, זית, בר-זית), הלקט (למשל, לילך, פוריסטיה) או כנפית (למשל, מילה, פונטנסיה).
הזרעים עם עובר ישר, עם או בלי אנדוספרם; השורש של העובר מעוקל כלפי מעלה או מטה.
הפצת הפרי נעשית על ידי בעלי חיים הניזונים מציפת הפרי או על ידי הרוח. הפצת הזרעים מתוך ההלקט נעשית על ידי פתיחתו הפתאומית.
טקסונומיה

בשנת 1758 החוקר קארולוס ליניאוס תיאר שמונה סוגים מהמשפחה. ליניאוס לא תיאר את מה שאנחנו מכירים היום כמשפחות צמחים אלא הציב את הסוגים שתיאר לקבוצות מלאכותיות לצורך זיהוי.
מאוחר יותר החוקר אנטואן-לורן דה ז'יסייה מיין מחדש את הסוגים ותיאר מחדש את הסוגים כמשפחה.
שבטי המשפחה:
Fontanesieae
Forsythieae
Jasmineae
Myxopyreae
Oleeae
הערות שוליים

1 2  Oleaceae Hoffmanns. & Link, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
↑  Oleaceae Hoffmanns. & Link, WFO: World Flora Online. Published on the Internet, ‏6-2023
↑  .Wallander, Eva and Victor A. Albert, Phylogeny and classification of Oleaceae based on rps16 and trnL-F sequence data, American Journal of Botany 87(12), 2000, עמ' 1827-41
↑  זיתיים, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
1 2 3  א. פאהן, ד. הלר, מ. אבישי, מגדיר לצמחי התרבות בישראל, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998, עמ' 332-337
↑  דרור מלמד, משפחת הזיתיים, באתר צמח השדה
↑  א. פאהן, אנטומיה של הצמח, מהדורה שניה, מורחבת ומעודכנת, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1987, עמ' 17
1 2  מיכאל זהרי, מגדיר חדש לצמחי ישראל, מהדורה חדשה מתוקנת ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1989, עמ' 343-344
↑  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים: כנה, 1998, עמ' 504-505
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546028705171  BnF: cb122697829 (data)  GND: 4274482-9  LCCN: sh85094585  NKC: ph187926
וולסקי

יישובים וולסקיאנים (באדום)
הוולסקי (בלטינית: Volsci) היו שבט איטלקי, מוכרים היטב בהיסטוריה של המאה הראשונה של הרפובליקה הרומית. באותה תקופה הם גרו בחלקו ההררי ובחלקו הביצתי של דרום לטטיום, תחום על ידי האאורונקי והאוסקים (Samnites) בדרום, ההרניקי במזרח, ומשתרע בערך מנורבה וקורה בצפון ועד אנטיום בדרום. הם היו מיריביה של רומא במשך כמה מאות שנים, שטחיהם נכבשו על ידי והוטמעו בתוך הרפובליקה שהלכה וגדלה עד שנת 304 לפני הספירה. הקיסר הראשון של רומא אוגוסטוס היה ממוצא וולסקי.
תיאור מאת הגאוגרפים העתיקים

סטראבון אומר שהוולסקי יצרו מדינה ריבונית ליד האתר של רומא. היא הוצבה במישור הפומנטיני, בין הביצות הלטיניות והפונטיניות, שלקח את שמם מהמישור.
הוולסקי חולקו ל-Antiates Volsci (עיר הבירה Antium) בחוף הטירני, לבין ה-Ecetran Volsci (הבירה Ecetra) בעורף.
שפה

הוולסקי דיברו וולסקית (בלטינית: Lingua Volsca), מהשפות האיטליות קרובות לסאבלית האוסקו-אומברית, שהייתה קשורה קשר הדוק לאוסקית ולאומברית, ומרוחקת יותר מהלטינית.
בשטח הוולסקי שכנה העיירה הקטנה וליטרה (Velletri המודרנית), בית אבותיו של קיסר אוגוסטוס. מעיירה זו מגיעה כתובת המתוארכת כנראה מראשית המאה ה-3 לפני הספירה; הוא חרוט על צלחת ברונזה קטנה (כיום במוזיאון נאפולי), שוודאי היה מקובע פעם על חפץ כלשהו שנהגו להשאיר במקום קדוש, והוקדש לאל דקלונוס (או האלה דקלונה).
סכסוך עם רומא העתיקה

הוולסקי היו בין האויבים המסוכנים ביותר של רומא העתיקה, ולעיתים קרובות התחברו לאחרים, בעוד ששכניהם, ה-Hernici, היו בעלי ברית עם רומא לאחר 486 לפנה"ס.
על פי ההיסטוריה האגדית למחצה של רומא המוקדמת, המלך השביעי והאחרון שלה, לוקיוס טרקוויניוס סופרבוס, היה הראשון שיצא למלחמה נגד הוולסקי, והחל מאתיים שנות סכסוך בין שתי המדינות.
גאיוס מרסיוס קוריולאנוס, הלוחם הרומי האגדי, זכה בכינוי שלו לאחר שכבש את העיירה הוולסקית קוריולי בשנת 493 לפני הספירה. עלייתו ונפילתו הנחשבת של הגיבור הרומי הזה מתועדת ב"חיי אישים" של פלוטרכוס, ששימש בסיס למחזה של שייקספיר, קוריולנוס.
עם זאת, אם התיאור של טיטוס ליוויוס על המלחמה בין רומא לקלוסיום מדויק, נראה שהיחסים בין רומא לוולסקי לא תמיד היו עוינים. ליוויוס כותב כי בהתקרבות הצבא הקלוזי בשנת 508 לפני הספירה, עם סיכוי למצור, ארגן הסנאט הרומי רכישת תבואה מהוולסקי כדי להאכיל את המעמדות הנמוכים של רומא.
בני וולסקי בולטים

קמילה באינאיס של ורגיליוס, עלמה לוחמת וולסקית (כמו האמזונות האגדיות).
אטיוס טוליוס, מנהיג הוולסקי במהלך מלחמות רומאית-וולסקיות .
בני וולסקי בולטים > רומאים בולטים ממוצא וולסקי

אוגוסטוס, הקיסר הרומי הראשון.
דקיוס, קיסר רומי מ-249 עד 251.
בני וולסקי בולטים > חמולות רומיות ממוצא וולסקי

חמולת באלוונטיה
חמולת מסיה
חמולת אוקטביה
חמולת פומפטינה
חמולת פובליקיה
לקריאה נוספת

Coarelli, Filippo. "Roma, i Volsci e il Lazio antico". In: Crise et transformation des sociétés archaïques de l'Italie antique au Ve siècle av. JC. In: Actes de la table ronde de Rome (19-21 novembre 1987). Rome: École Française de Rome, 1990. pp. 135–154. (Publications de l'École française de Rome, 137) [www.persee.fr/doc/efr_0000-0000_1990_act_137_1_3901]
הערות שוליים

↑  Smith, William. "VOLSCI". perseus.tufts.edu.
↑  "Volsci". britannica.
↑  Strabo. "Book 5 Chapter 3". Geography. Tufts University, Perseus Digital Library.
↑  Livy Ab urbe condita 6.6; 6.9; 8.1
↑  Devoto, Giacomo (1937). "Volsci". Istituto della Enciclopedia Italiana (באיטלקית).
↑  James Clackson; Geoffrey Horrocks (23 במאי 2011). The Blackwell History of the Latin Language. John Wiley & Sons. pp. 59–. ISBN 978-1-4443-9358-3. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  
Nathan Rosenstein; Robert Morstein-Marx (7 בספטמבר 2011). A Companion to the Roman Republic. John Wiley & Sons. pp. 279–. ISBN 978-1-4443-5720-2. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  William Shakespeare (1969). Coriolanus. CUP Archive. ISBN 978-0-521-07529-9.
↑  Livy Ab urbe condita 2. 9
זבגפנט

| --- | --- |

 שם IUPAC
 N-[(2R)-3-(7-methyl-1H-indazol-5-yl)-1-[4-(1-methylpiperidin-4-yl)piperazin-1-yl]-1-oxopropan-2-yl]-4-(2-oxo-1,2-dihydroquinolin-3-yl)piperidine-1-carboxamide
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C36H46N8O3 
 מסה מולרית:  638.369287332 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 בטיחות
 מעמד חוקי:  דורש מרשם
 דרכי מתן:  תרסיס לאף
 מזהים
 מספר CAS:  1337918-83-8
 PubChem:  53472683
 ChemSpider:  30814207
 
זבגפנט (באנגלית Zavegepant), הנמכר בשם זבזפרט (Zavzpret), הוא תרופה הניתנת בתרסיס לאף, ומיועדת לטיפול במיגרנה בבוגרים בזמן ההתקף, כאשר ההתקף יכול להיות מלווה באאורה או ללא אאורה.
התרופה אינה ניתנת למניעה של מיגרנה.
התרופה נספגת במהירות בחלל האף, ישירות לזרם הדם. התרופה יכולה להשפיע החל מרבע שעה עד שעתיים מרגע נטילתה. לא ידוע על יעילות ובטיחות התרופה בילדים, בהריון ובהנקה.
מנגנון פעולה

חלבון CGRP) calcitonin gene-related peptide) נמצא קשור לכאב וסימפטומים המופיעים במיגרנה.
זבגפנט הוא אנטגוניסט של CGRP . השימוש בתרופה זו מפחית את כאבי המיגרנה ותסמינים נוספים של מיגרנה כגון בחילות ,רגישות לאור ורגישות לקול.
תופעות לוואי

תופעות הלוואי השכיחות ביותר כולות טעם חריג, בחילה, אי נוחות או גירוי באף, והקאה
תופעת לוואי מסוכנת כוללות תגובה אלרגית (נפיחות בפנים, בפה, בלשון, בגרון או בעיות נשימה). יש לפנות לקבלת טיפול חירום.
פרמקולוגיה

ספיגה: שיא הריכוז בפלזמה נצפה כחצי שעה לאחר מתן מנה אחת (10 מיליגרם) של תרופה בתרסיס.
נפח הפיזור: נפח הפיזור בממוצע של התרופה בגוף הוא 1774 ליטר. 90% מהתרופה נקשרת לחלבוני הפלזמה.
מטבוליזם: מטבוליזם עיקרי נעשה על ידי CYP3A4
הפרשה: זמן מחצית החיים של ZAVZPRET לאחר מתן מנה אחת של התרופה בתרסיס לאף הוא 6.55 שעות. בממוצע הפינוי הוא 266 ליטר לשעה. הפינוי נעשה בעיקר דרך הצואה ובאופן מזערי דרך השתן.
מחקרים נוספים

במחקר בו השתתפו 623 אנשים שלקחו ZAVZPRET לעומת 646 אנשים שלקחו פלצבו, תוך שעתיים בקבוצה שלקחה ZAVZPRET:
- 24% מהאנשים דיווחו על היעדר כאב לעומת 15% בקבוצת הפלצבו
- 40% מהאנשים דיווחו על היעדר רוב הסימפטומים הרגילים המלווים מיגרנה לעומת 31% בקבוצת הפלצבו.
תרופה זו נמצאה טובה יותר בהקלה על בחילות, פוטופוביה או פונופוביה לעומת פלצבו.
הערות שוליים

↑  ZAVZPRET™ ([zavegepant nasal spray) Description | Pfizer Medical Information - US], www.pfizermedicalinformation.com (באנגלית)
↑  Zavzpret Nasal Spray: Uses, Dosage, Side Effects, Drugs.com (באנגלית)
↑  Zavzpret Nasal Spray: Uses, Dosage, Side Effects, Drugs.com (באנגלית)
↑  Migraine Nasal Spray | ZAVZPRET™ (zavegepant) | Safety Info, ZAVZPRET™ (zavegepant) (באנגלית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "זבגפנט".
Movable Scaffolding System

תבנית הבטון הניידת בשיטת הבנייה MSS בהקמת גשר הרכבת מעל עמק איילון
MSS, ראשי תבות באנגלית: Movable Scaffolding System (מערכת פיגומים ניידת) היא שיטת בנייה לגשרים, שפותחה בנורווגיה, ומאז שנת 1971 הוקמו באמצעותה מאות גשרים ברחבי העולם. בישראל, נוסתה השיטה לראשונה בבניית גשר הרכבת מעל עמק איילון.
השיטה פותחה על ידי חברת ההנדסה הנורווגית סְטְרוּקְטוּרָס (Strukturas) כשיטה לחיסכון בעלויות הבנייה ובקיצור זמן ההקמה של גשרים. תחילה מקימים עמודים שיתמכו בגשר. לאחר מכן מניחים תבנית יציקה ענקית בין שני עמודים, ויוצקים לתוכה בטון בכמות גדולה, אף מאות מטרים מעוקבים של בטון. לאחר מכן מזיזים את התבנית על מסילות מיוחדות באמצעות כוחות הידראוליים אל המרווח שבין העמודים הבאים, וכך הלאה.
גשר הרכבת מעל עמק איילון, המכונה גם גשר 6, הוא הגשר הארוך ביותר שהוקם במסגרת קו הרכבת המהיר לירושלים. הגשר נבנה על ידי חברת מנרב בשיטת MSS בשנים 2006–2008 והוא הגשר הארוך ביותר בישראל – 1.2 קילומטר.
ראו גם

גשר מקטעים בדחיקה
ועדת הרבנים למען קדושת השבת

ועידת הרבנים למען קדושת השבת היא ועדה חרדית הפועלת למען שמירת השבת במדינת ישראל.
במשך השנים הובילה הוועדה לסגירת "שפע שוק" (מבית רשת AM:PM) ולחרמות על גופים נוספים, ראש הוועדה (מכונה "מזכיר הוועדה") הוא יצחק גולדקנופף.
היסטוריה

הוועדה הוקמה בחשוון תשנ"ט על ידי הרב יעקב אריה אלתר, הרב משה יהושע הגר, הרב יוסף שלום אלישיב והרב אהרן יהודה ליב שטינמן, בראשות הוועדה עמד יצחק גולדקנופף, מאוחר יותר הצטרף הרב עובדיה יוסף לוועדה.
גודלקנופף אמר בראיון שהמניע להקמת הוועדה היה כשהרפורמיות רצו להיכנס למועצות הדתיות גדולי ישראל רצו למנוע את זה, לשם כך הקימו את הוועדה.
המאבק הבולט הראשון של הוועדה היה עם חברת אל על.
גודלקנופף סיפר שבמשך השנים סבל מאיומים והטרדות בעקבות פעילות הוועדה, גולדקנופף לא התייחס לאיומים זאת לדבריו בשל הגיבוי שקיבל מהרב אהרן יהודה ליב שטינמן ומרבנים אחרים.
פעולות הוועדה > אל על

ב-2006 קיימה חברת אל על טיסה בשבת בשביל ישראלים שנתקעו במיאמי, בעקבות כך החרימה הוועדה את חברת אל על, בשל כך הפסידה החברה כ-20% מהלקוחות שלה, בשביל להקטין את ההפסד הוהעלתה השערה שאל על תתחיל לקיים טיסות שבעה ימים בשבוע, לאחר מכן פורסם על הסכם בין אל על לוועדה לפיה אל על תשלם קנס כספי גדול והחרם יוסר, סכום הקנס – חצי מיליון שקל הלך למימון תרופות שלא נמצאות בסל התרופות.
פעולות הוועדה > רשת AM:PM

בסוף 2006 קנה דודי ויסמן, מנכ"ל אלון רבוע כחול ישראל את רשת AM:PM, לאחר פתיחת סניף נוסף של הרשת ברחוב שינקין, בסמוך לישיבת בעלז, נקרא ויסמן אל רב העיר תל אביב, הרב ישראל מאיר לאו, שביקש ממנו לסגור את סניפי הרשת בשבת. ויסמן הסכים לסגור את הסניף הספציפי ברחוב שינקין אך לא הסכים לסגירה של שאר הסניפים, לאחר ניסיונות הידברות רבים שלא צלחו, הוחלט על ידי הוועדה, להכריז על חרם כללי על עסקיו של ויסמן והקבוצה שבבעלותו, ובפרט על רשת "שפע שוק" שקהל היעד שלה היה הציבור החרדי, וב-10 במרץ 2008 פורסם מכתב מאת ועדת הרבנים, ביומונים "יתד נאמן" ו"המודיע", בו נכתב כי לעת עתה הוועדה קוראת לציבור בשם הרבנים שלא להתקשר עם החברות שבבעלותו בעסקים או ברכישת תלושי קנייה ושוברי קמחא דפסחא, ומוסיפה כי הדברים ילובנו בימים הקרובים וכי "ההשלכות של ליבון הדברים שיוכרעו בימים אלו, עלולים להביא לכך שכל מי שלא יפעל כאמור לעיל, יהיה בכלל אלו ששמו כספם על קרן הצבי".
לאחר תקופה סגר ויסמן את שפע שוק, חצי מהסניפים פתח מחדש כמגה בול ו"זול בשפע", לאחר תקופה אלון ריבוע כחול קרסה ומגה נמכרה ליינות ביתן, לאחר שמגה נמכרה הסירה הוועדה את החרם.
פעולות הוועדה > פניציה

מפעל הזכוכית "פניציה" בירוחם הפעיל את תנור הההיתוך של המפעל במשך שבעה ימים בשבוע, זאת לדבריהם מפני שעלות הכיבוי של התנור יקרה מאד, בשל כך הכריזה הוועדה ב-2017 על חרם על מוצרי פניציה (בעיקר על בקבוקי מיץ ענבים), הנהלת המפעל פרסמה בתגובה שסגירת המפעל בשבת אינה אפשרית והיא תביא לפשיטת רגל של המפעל ולפיטורים של 250 עובדים, בעקבות כך הובעה ביקורת חריפה על הוועדה, יאיר לפיד ערך ביקור במפעל יחד עם פנינה תמנו-שטה ואמר שזהו צעד ראשון למדינת הלכה, אביגדור ליברמן הגיב לאירועים והבטיח לפרק את הוועדה.
גולדקנופף אמר בתגובה שהפיטורים נובעים מניהול כושל של המפעל ולא מהחרם, עוד אמר שבידו אישור ממהנדס שניתן לכבות את התנור ללא עלות גבוהה.
במאי 2019 שר הכלכלה אלי כהן הכריז על מתווה לפיו המדינה תעניק לפניציה 15 מיליון שקל בכדי להבטיח שלא יפוטרו העובדים, והמפעל יעבוד בשבת בשיטת גוי של שבת, הוועדה לא קיבלה את הפתרון.
פעולות הוועדה > פעילויות נוספות

הוועדה פעלה אצל אהוד אולמרט לסגירת מתחם פיס ארנה ירושלים בשבתות.
סגירה של "רפטינג נהר הירדן" בשבתות.
ב-2007 פרסמה הוועדה שיש להשתמש בנייר טואלט של חברת שניב ולא של נייר חדרה.
אירוע הסיום של כוכב נולד 8 שהתקיים במוצאי שבת בירושלים נתקל בהתנגדות חרדית, לאחר שהמארגנים התחייבו שלא יהיו חילולי שבת, קיום האירוע אושר על ידי הוועדה,
במהלך כהונתו של רון קובי בראשות עירית טבריה קיימה הוועדה סיור בטבריה והחליטה על הוספת צופרי שבת בעיר, קובי הגיב בהזמנת מספר גדול של חילונים לטבריה.
ב-2018 פרסמה הוועדה מכתב הקורא שלא לפרסם את רשת קרולינה למקה בעקבות חילולי שבת בחברה.
ב-2018 פרסמה הוועדה מכתב הקורא שלא לבקר בגן החיות התנכ"י עד לבדיקת המצב.
הערות שוליים

↑  פרופיל באתר בחזית
↑  חיות הקודש: האתר החל לשמור את השבת, באתר בחדרי חרדים, 8 ביוני 2018
↑  יהודי של שבת - מוסף ירושלים - עיתון משפחה, ‏3 במרץ 2016
↑  נטע סלע, החרם על אל-על: נציגי בורוביץ' ייפגשו עם ועדת השבת, באתר ynet, 5 בדצמבר 2006
1 2 3 4  מנחם קולדצקי, איך הפכה הוועדה למען השבת לגוף שסוגר מפעלים וגופים?, באתר אקטואליק, ‏4 באפריל 2019
↑  שלומי שפר, החרדים נוטים להטיל חרם על אל על; הירידה בהכנסות מוערכת ב-300 מיליון דולר; החברה צפויה לטוס 7 ימים בשבוע, באתר TheMarker‏, 11 בדצמבר 2006; נטע סלע, הרב אלישיב: שאל-על לא תתעסק עם השבת, באתר ynet, 1 בדצמבר 2006; נטע סלע, החרם על אל-על: נציגי בורוביץ' ייפגשו עם ועדת השבת, באתר ynet, 5 בדצמבר 2006
↑  נורית קדוש, החרדים מגבירים לחץ, באתר nrg‏, 3 באפריל 2008
↑  החרדים מחרימים את שפע שוק ודור אלון, באתר nrg‏, 12 במרץ 2008
↑  עדי דברת, חרם חרדי על הריבוע הכחול ו-AM:PM, באתר הארץ, 11 במרץ 2008
↑   עדי דברת-מזריץ, האם דודי ויסמן צדק כשהורה לסגור סניפים של am:pm בשבת?, באתר TheMarker‏, 5 בספטמבר 2019
↑  ישראל כהן, ‏ועדת הרבנים הסירה את החרם מרשת 'מגה', באתר כיכר השבת, 4 בפברואר 2016; ישראל כהן, ‏ההתחייבות של נאמני 'מגה': אין לנו קשר למחללי השבת, באתר כיכר השבת, 4 בפברואר 2016
↑  משה ויסברג, סערת הבקבוקים: אלו הן החלטות המפגש, באתר בחדרי חרדים, 27 בספטמבר 2017
↑  טל שניידר, ‏לפיד בפניציה: "צעד ראשון בדרך למדינת הלכה שאסור לתת לו לקרות", באתר גלובס, 12 במאי 2019; גדי גולן, יאיר לפיד: "סגירת פיניציה - כפייה דתית", באתר ישראל היום, 12 במאי 2019
↑  טל שניידר, ‏ליברמן במפעל פניציה בירוחם: אפעל לפרק את הוועד לשמירת קדושת השבת, באתר גלובס, 28 באוגוסט 2019; ישי כהן, ‏ליברמן: אפרק את ועדת השבת של גולדקנופף, באתר כיכר השבת, 28 באוגוסט 2019
↑   טלי חרותי-סובר, חסידות גור הטילה חרם על פניציה בגלל השבת - 240 עובדים יפוטרו?, באתר TheMarker‏, 30 באפריל 2019;  שוקי שדה, "עושים סיבוב על החרדים, מספיק לבלבל לאנשים את המוח שצריכים כסף", באתר TheMarker‏, 17 במאי 2019
↑  בן שאול, מנכ"ל פניציה: נחצה קו אדום, באתר ערוץ 7, 13 במאי 2019
↑  אבי רבינא, ‏האיום החרדי על פניציה נותר בעינו; למרות ההסדר הכלכלי, באתר כיכר השבת, 14 במאי 2019
↑  נטע סלע, מפעלי הנייר בקרב על הקהל החרדי, באתר ynet, 28 במרץ 2007
↑  לי-אור אברבך, ‏החרדים: לבטל את גמר "כוכב נולד" בי-ם בשל קדושת השבת, באתר גלובס, 13 באוגוסט 2010
↑  יאיר אטינגר, אבי ניר התחייב: גמר "כוכב נולד" לא יביא לחילול שבת, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2010
↑  שאול כהנא, ‏ועדת הרבנים למען השבת תסייר בטבריה, באתר כיכר השבת, 11 בפברואר 2019
↑  שאול כהנא, ‏התגובה של רון קובי: 50 אלף חילונים - בשבת, באתר כיכר השבת, 19 בפברואר 2019
↑  אלי רוטמן, ‏יוזמה: לא לפרסם את רשת קרולינה למקה "רומסת השבת", באתר כיכר השבת, 16 בספטמבר 2018
↑  אבי רבינא, ‏העובדות צפצפו על ההנהלה וביקרו באתר "מחלל שבת", באתר כיכר השבת, 13 ביוני 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007361354505171  VIAF: 57151431619356302285   WorldCat (עם VIAF): 57151431619356302285 
מטוס של אל על
חנות של רשת AM:PM
מפעל פניציה בירוחם
ואן רנסבורג החוזה

| --- | --- |

 לידה:  30 באוגוסט 1864 פוטצ'סטסטרום, הרפובליקה הדרום אפריקאית הרפובליקה הדרום אפריקאית
 פטירה:  11 במרץ 1921  (בגיל 56) אוטוסדל,  איחוד דרום אפריקה
 מדינה:  דרום אפריקה 
 פעילות בולטת:  נביא
 השקפה דתית:  קלוויניסט
 בת זוג:  אנה סופיה קרוגר
 
ניקולאס פיטר יוהנס ("החוזה") ואן רנסבורג (באפריקאנס: Nicolaas Pieter Johannes ("Siener") Janse van Rensburg;‏ 30 באוגוסט 1864 – 11 במרץ 1926) היה חקלאי אפריקאנר, שטען ליכולת נבואה והיה ידוע עקב כך בכינוי החוזה (באפריקאנס: Siener). במהלך מלחמת הבורים, הוא מקורבו וידידו הקרוב של הגנרל הבורי קוס דה לה ריי ושירת בקומנדו שלו.
ביוגרפיה > ראשית חיים

ואן רנסבורג נולד בחווה מחוץ לעיר פוטצ'סטרום ברפובליקה הדרום אפריקנית לוילם יעקובוס ואן רנסבורג, איכר עני, ואנה קאתארינה. בגלל העוני של המשפחה, ומקומה המבודד של החווה המשפחתית כל השכלתו הרשמית של ואן רנסבורג הייתה רק 20 ימים בבית הספר. הוא מעולם לא למד לכתוב אבל באמצעות אמו הוא למד לקרוא מהתנ"ך. את רוב ילדותו הוא העביר בעבודה בחווה המשפחתית.
ב־1883, בגיל 16, הוא השתתף במסע העונשין של הממשלה כנגד שבט הנדבלה ומנהיגו מבוהוגו בצפון הרפובליקה. במהלך המשלחת הוא חלה במלריה אבל הצליח לשרוד. לאחר המשלחת הוא התיישב בוולמרנססטאד במערב טרנסוול. כשהיה בן 21, ניקלאס, כנראה בגלל הידע שלו בכתבי הקודש, נבחר לזקן בכנסייה הרפורמית באזור מגוריו. בשנת 1884 הוא התחתן עם אנה סופי קרוגר.