stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ננוטכנולוגיה
רעיונות ויישומים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ישנם רעיונות רבים אשר נמצאים כיום בשלבי מחקר שונים ואף יישומים רבים שהפכו כבר למסחריים. הנה כמה מהבולטים שבהם:
אוסף מחקרים ויישומים בתחום "מעבדה על שבב" ("lab on a chip") אשר מתמקדים בניסיון לנצל שיטות וחומרים ננו-מטרים על מנת לבצע אנליזה מורכבת לדגימה, בין השאר כדי לנתח מצב רפואי מסוים. דוגמה למוצר שקיים כבר הוא ביו-שבב תת-עורי לחולי סוכרת המנטר את רמת הסוכר בדם ומשחרר תרופה בצורה מבוקרת.
מחקרים אודות מבנים ננו-מטרים כגון: ננו-צינוריות פחמן ורתימתם ליישומים שונים כגון ריפוי מחלות או שימוש לחיזוק חומרים לצורכי שריון.
בנייה של חומרים חדשים אשר מעצם קביעת המבנה הננו-מטרי שלהם יקבעו תכונות מקרוסקופיות רצויות, כגון חוזק.
מחקרים אודות הרכבה עצמית, שיטה להרכבה של מבנים בעזרת התרכבות ספונטנית של חומרי גלם, מולקולות או אטומים. שיטה זו מכונה Bottom Up. שיטה זו עומדת בניגוד לשיטת Top Down אשר בה בונים את המבנים הננומטריים מתוך חומרי הגלם גדולים ללא שליטה על הרמה האטומית. כדי להבין איך הרכבה עצמית מתבצעת בטבע ואיך אפשר יהיה לנצל אותה לצרכנו מתבצעים גם מחקרים רבים על זיהוי מולקולרי, העיצוב של מולקולות כגון חלבונים אשר מבטיח כי הם יתיישבו במקום ספציפי על מולקולה ספציפית אחרת, תחת המטרייה של הננוטכנולוגיה.
ייצור יעיל של אנרגיה, למשל מפוטודיודות אורגניות או ממקורות "חדשים" כגון, ממתנדים זעירים המתאימים לתדרי דיבור אנושי אשר מנצלים את אנרגיית גלי הקול.
יצירת ננורובוטיקה, למשל, עבור נשיאה ושחרור תרופות במקום ספציפי בגוף, תחום הנקרא ננו רפואה ופיתוח של ננו-חיישן ביולוגי לאבחון וניטור מערכות ביולוגיות.
ננוטכנולוגיית DNA הוא קבוצה של מחקרים המנצלים את תכונות ה-DNA וחומצות גרעין, בעיקר את הספציפיות של הקישור בין זוג גדילי DNA (הבסיס החנקני 'A' נקשר ל'T' ואילו 'C' נקשר ל-'G') כדי ליצור ריצוף מבוקר של מבני DNA גם בעבור מחקרים של הרכבה עצמית וגם בעבור מחקרים של יצירת מכונות מצבים מולקולריות.
שיטות עבודה ומיכשור

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בין השאר נכללים גם שיטות העבודה והמכשירים הבאים (חלקם חדשים וחלקם שיטות עבודה מוכרות המשמשות כיום למחקרים בתחום):
STM – מיקרוסקופ מִנהור סורק – מאפשר הדמיית פני השטח של חומרים בסקאלה אטומית, בדגש על מוליכים. מכשיר זה פרץ את הדרך בתחומו ויוצריו זכו בפרס נובל לפיזיקה. בעזרתו לראשונה אפשר היה לעשות הדמיה לפני שטח, בעיקר מוליכים, ברזולוציה של אטומים ואף לעשות מניפולציות על אטומים בודדים.
AFM – מיקרוסקופ כוח אטומי – מאפשר הדמיה של פני השטח של חומרים בסקאלה אטומית, בין השאר גם בסביבה לחה ובתוך תמיסה.
SEM – מיקרוסקופ אלקטרונים סורק – מאפשר הדמיה של פני השטח של חומרים בסקאלה ננו-מטרית, לרוב לאחר ציפוי החומר במתכת.
TEM – מיקרוסקופ אלקטרונים חודר – מאפשר ראיה של חומרים ננומטרים ממגוון סוגים ואף ראיה של שכבות אטומים בודדות.
FIB – אלומת יונים ממוקדת – מאפשרת הדמיה וחפירה בתוך פני שטח של חומרים בסקאלה ננו-מטרית.
מערכות חדרים נקיים של מיקרו-אלקטרוניקה – מאפשרות בנייה, בין היתר שיטתית, של מערכות בסקאלה המיקרונית והננו-מטרית.
שיטות סינתזה כימיות התפתחו לרמה בה ניתן היו להכין מולקולות קטנות בכמעט כל מבנה רצוי. שיטות אלו משמשות לייצור של פולימרים וחומרים שונים לטובת המחקר בתחום.
שיטות לייצור של קולואידים, חלקיקי חומר קטנים ושיטות לאפיון גודלם ופיזור או רמת האגרגציה (הצטברות) של חלקיקים אלו לגוש גדול יותר.
שיטות לאפין מטען משטחי ופוטנציאל זטה של חלקיק בתמיסה.
ננוטכנולוגיה בישראל

בישראל הוקמו קבוצות מחקר רבות ומרכזי ננוטכנולוגיה בכל האוניברסטאות המרכזיות. כן פועלים בישראל מרכזי פיתוח ומחקר העוסקים בננוטכנולוגיה בחברות מובילות כגון אינטל ו-HP וחברות הזנק רבות החוקרים ועוסקים בתחום הננו-טכנולוגיה. נשיא המדינה לשעבר שמעון פרס קידם מחקרים הקשורים לתחום במרץ רב והצהיר מעל במות רבות כי זהו הפתרון לבעיות רבות איתן מתמודדים בארץ היום, מנושא המים ואנרגיה ירוקה ועד מודיעין צבאי. בכנס 'ננו-ישראל' במרץ 2009 הוא טען כי ישראל מתעתדת להיות מובילה בתחומי פיתוח ומחקר טכנולוגיות הקשורות בתחום זה. בין השאר הדבר מתבטא בתמיכה ומימון של קבוצות מחקר בארץ.
ראו גם

ביוננוטכנולוגיה
ביומימטיקה
דנ"א אוריגמי
ננוטכנולוגיה צבאית
ננוטכנולוגיה בענף הבנייה
שכפול עצמי
ננו-אנטנה
מזעור
לקריאה נוספת

אד רג'יס, ננו - בריאת העולם מולקולה אחר מולקולה, הוצאת זמורה ביתן, 1998.
הערות שוליים

↑  הסבר מה זה ננוטכנולוגיה מאתר ה-NNI
↑  Ley, Brian (1999). "Diameter of a Human Hair". נבדק ב-28 ביוני 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ההרצאה של ריצ'רד פיינמן מאתר הקלטק
↑  הספר "מנוע היצירה" של ד"ר אריק דרקסלר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551471305171  BNE: XX548159  BnF: cb12304410b (data)  GND: 4327470-5  LCCN: sh91001490  LNB: 000053267  NDL: 00907854  NKC: ph123164 
המחשה של ננו-צינורית פחמן
ביו שבב DNA
סכימה של צומת הולידיי - מבנה מסועף של חומצות גרעין המכיל ארבע זרועות דו-גדיליות המחוברות זו לזו.
מבנה מולקולרי של צומת הולידיי לא מוערם (open-X).
מיקרוסקופ כוח אטומי
Nano

ערך זה עוסק בעורך טקסט הנפוץ בסביבת יוניקס. אם התכוונתם לתחילית במערכת יחידות מידה, ראו .
| --- | --- |


עורך הטקסט nano במסוף של מערכת ההפעלה דביאן גנו/לינוקס
 מפתח:  כריס אלגרטה
 מחזור חיים:  גרסה רשמית ראשונה: יוני 2000 – הווה
 גרסה אחרונה:  8.3 (21 בדצמבר 2024) 
 מערכת הפעלה:  חוצה-פלטפורמות
 נכתבה בשפות:  C
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו
 קוד מקור:  https://git.savannah.gnu.org/cgit/nano.git 
 קטגוריה:  עורך טקסט
 www.nano-editor.org
 
GNU nano, או בקיצור nano, הוא עורך טקסט חופשי המיועד לשימוש בסביבת יוניקס ומערכות הפעלה דמויות יוניקס. עורך טקסט זה, שיצא לראשונה ב-1999, מדמה את פעולתו של עורך הטקסט Pico שקדם לו, עורך טקסט שפותח על ידי אוניברסיטת וושינגטון ונכלל כחלק מתוכנת הדואר האלקטרוני Pine. כיוון שבאותו זמן פרטי הרישיון של Pico לא היו ברורים, החליט מפתח בשם כריס אלגרטה לפתח העתק (clone) משלו ל-Pico, ולהוציא אותו תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו. התוכנה זמינה בממשק שורת הפקודה.
היסטוריה

המפתח, כריס אלגרטה, יצר את עורך הטקסט לראשונה בשם TIP, ראשי תיבות רקורסיביים של TIP Isn't Pico. מטרתו הייתה לפתח עורך טקסט חופשי כחלופה ל־Pico, שבאותו זמן לא היה חופשי (הוא היה חלק מתוכנה אחרת) ופרטי רישיון השימוש בו לא היו ברורים דיו. כדי לא ליצור מחלוקת שיום עם פקודה אחרת של יוניקס, שנקראה גם היא tip‏, החליט אלגרטה בינואר 2000 לשנות את שם התוכנה ל־nano, בהשראת התחילית המדעית העשרונית ננו - שהרי ננו היא יחידה הגדולה פי 1000 מאשר פיקו.
בפברואר 2001, הצטרף המפתח אל פרויקט גנו, וכתוצאה מכך עורך הטקסט הפך לחלק מהפרויקט.
באוגוסט 2003, מסר אלגרטה רשמית את קוד המקור של nano למפתח בשם דייוויד לורנס ראמזי במטרה שימשיך את פיתוח התוכנה. ראמזי המשיך לעבוד על קוד המקור של התוכנה עד שפרש בשנת 2007.
עם יציאתה של גרסה 2.6.0 לשוק התפתחה מחלוקת על אופן רישוי התוכנה בין המפתחים לבין אנשי המוסד לתוכנה חופשית. בעקבות המחלוקת החליטו המפתחים להיפרד מפרויקט גנו ולהמשיך את הפרויקט בנפרד, מהלך שזכה לתמיכה מצד דביאן ומצד Arch Linux, אבל נתקל בהתנגדות מצד אנשי המוסד לתוכנה חופשית שעדיין ראו בתוכנה חלק מהמיזם והחשיבו את הפרידה כפיצול. המחלוקת הסתיימה כאשר אלגרטה, המפתח המקורי של התוכנה, חזר לצוות המפתחים ו"החזיר" את המיזם חזרה אל פרויקט גנו.
תכונות

שלא כמו Pico, עורך הטקסט nano תומך בסכמת צביעה של קודים בשפות שונות ובפורמטים שונים, דבר המקל על מלאכת כתיבת קוד תכנותי. עוד תכונות שנוספו לעורך הם מספור שורות, חיפוש והחלפה של ביטויים רגולריים, גלילת טקסט לפי שורה, קטעי קוד מוזחים, עריכת קיצורי מקלדת, וביטול או חזרה על פקודות אחרונות.
בדומה ל־Pico, על התוכנה ניתן לשלוט באמצעות קיצורי מקלדת, המפורטים בתחתית המסך. צירוף המקשים Ctrl+O, למשל, שומר את המסמך הנוכחי, Ctrl+W מאפשר להפעיל את פונקציית החיפוש, Ctrl+X משמש ליציאה כאשר לפני היציאה תוצג בפני המשתמש הודעה האם לשמור את המסמך. עם זאת התוכנה תומכת גם במקשי meta כדי לבצע פעולות שונות. (במקלדות שאין בהן את המקש הזה, מקש ה־meta יהיה ממופה למקש Esc). בנוסף לכך, ניתן גם לשלוט בתוכנה בעזרת העכבר כאשר הוא משמש לגלילה של טקסט ולמיקום הסמן.
ראו גם

vi
הערות שוליים

↑  svn.savannah.gnu.org/viewvc?view=rev&root=nano&revision=1
↑  פקודה הנפוצה בעיקר במערכות מבוססות BSD שם היא משמשת ליצירת קשר עם מחשב אחר בעזרת מודם.
MacBook Air

| --- | --- |


מקבוק אייר M2 בצבע כסף
 מידע כללי
 סוג:  מחשב נייד או מחשב נישא
 מפתח:  אפל
 יצרן:  אפל 
 תאריך הפצה:  29 בינואר 2008
 תאריך הפסקת שיווק:  עדיין משווק
 מידע טכני
 מערכת הפעלה:  macOS Monterey
 מעבד:  Apple M2
 מצלמה:  1080p FaceTime Camera
 סוללה:  lithium polymer battery 
 מידות
 Apple MacBook Air
 
ה-MacBook Air הוא מחשב נייד מסדרת מקינטוש שעוצב על ידי אפל. הוא זכה לתואר המחשב ה"אולטרא נייד" מבין מחשבי אפל. הוא הוצג לראשונה בכנס Macworld Conference & Expo ב-15 בינואר 2008.
אפל תיארה את המחשב כ"מחשב הנישא הדק ביותר בעולם" (אולטראבוק).
את מחשבי המקבוק אייר הציג סטיב ג'ובס, מנכ״ל אפל דאז, כשהוציא את המחשב הדקיק ממעטפה. המחשב היה ראשון מסוגו, ומאז ועד היום מחשבים ניידים דקים של חברות שונות מעתיקים את עיצובו המהפכני.
מחשבי המקבוק אייר נחשבים לזולים שבמחשבים הניידים של אפל. הם נחשבים לפחות מקצועיים ממחשבי המקבוק פרו ועומדים לצד מחשבי המקבוק (12 אינץ'). משום כך הם נחשבים למחשבי שמיועדים בעיקר לסטונדנטים או אנשים שמבצעים פעולות ״קלות״ על המחשב, כגון שימוש במעבד תמלילים, גלישה באינטרנט ושמיעת מוזיקה.
באירוע שהתרחש בסתיו של שנת 2018, השיקה אפל עדכון ראשון מאז 2010 למחשבי המקבוק אייר. המחשבים החדשים כללו שינויים בכל הבחינות, מהמסך, למקלדת חדשה וגם לעיצוב וכניסות חדשות (USB-C).
בסוף שנת 2020 יצאה גרסה של דגם 13" עם שבב Apple M1.
בכנס המפתחים העולמי של אפל שהתרחש ב-6 ביוני 2022, השיקה אפל את המערכת על שבב החדשה שלה ולצידה 2 מחשבים ניידים: המקבוק אייר 2022 והמקבוק פרו 13 אינץ' 2022. הגרסה החדשה הציגה עיצוב חדש וביצועים יותר טובים מאשר הדגם הקודם.
תיאור כללי

כדי להפחית את גודל ומשקל המחשב, אפל זנחה תכונות ורכיבים שנקבעו כסטנדרט במחשבים נישאים. זה המחשב הראשון של אפל מאז PowerBook 2400c ללא כונן אופטי מובנה.
משתמשים יכולים לרכוש בנפרד כונן Super Drive שמתחבר דרך חיבור ה-USB הזמין במחשב.
זהו מחשב בעל מסך 11 ו-13 אינץ'.
כמו גם סדרת ה-PowerBook Duo, המקבוק אייר מחסיר כמה פונקציות שנמצאות במחשבים גדולים יותר פיזית כמו סלוט הביטחון של קנסינגטון או חיבור Ethernet (למרות שניתן לרכוש ממיר USB ל-Ethenet בנפרד).
המקבוק אייר מציע 2 חיבורי USB ואינו מציע חריץ Cardbus או Expresscard שמהווים חריץ חובה בכל מחשב נישא ישן כחדש.
גם חיבור ה-FireWire לא זכה להיכנס לרשימת רכיבי המחשב. לעומת זאת, למקבוק אייר יש חריץ SDXC (דגמי 13 אינץ'), חיבור 3.5 מ"מ לאוזניות וחיבור Thunderbolt.
המעבד המקורי של המקבוק אייר היה מעבד בתכנון ייחודי של אינטל Core 2 duo שאיפשר הקטנת שטח המעבד בכ-60 אחוזים.
המעבד שקיים היום במחשבי מקבוק אייר הוא Flash storage
למקבוק אייר מערכת נעילה מגנטית וכיסוי אלומיניום דומה לזה של ה-MacBook Pro.
משטח המגע (המשמש גם כעכבר) - מוגדל ומאפשר אפשרות נגיעה במספר מקומות בדומה ל-אייפון של אפל, מדובר בשיפור ניכר ממשטחי המגע הקודמים של מחשבי החברה.
תיאור כללי > דיסק מרוחק

המקבוק אייר מאפשר גישה לכוננים אופטיים הן של מחשבים מחברת מקינטוש והן של מחשבי PC מבוססי Windows, ובתנאי שעליהם מותקנת תוכנת דיסק מרוחק המאפשרת התקנת תוכנות מ-CD או DVD. תוכנה זו נמצאת באתר של אפל להורדה.
תכונת הדיסק המרוחק תומכת גם ב-Netbooting כך שמקבוק אייר יכול למעשה לעשות אתחול ממחשב מרוחק.
תיאור כללי > שירות למשתמש

שלא כמו קודמיו למשפחת MacBook, המקבוק אייר לא מאפשר החלפת חלקים על ידי המשתמש בגישה ישירה. הדיסק הקשיח, הזיכרון, הסוללה סגורים הרמטית בתוך המארז כאשר הזיכרון מולחם ישירות על הלוח. שלא כמו אייפוד או אייפון, את הדיסק הקשיח במקבוק אייר ניתן להחליף אך בצורה לא נוחה.
כחלק מהשירות ללקוח מאפשרת אפל להחליף את הסוללה במעבדותיה בתמורה לעמלה, ניתן לעשות זאת גם בחנויות צד שלישי אך עדיין לא ברור אם הדבר פוגע באחריות המוצר.
תיאור כללי > התחשבות בסביבה

אפל כללה מספר מאפיינים אשר הופכים את המקבוק אייר לידידותי יותר לסביבה. כתגובה טען ארגון Greenpeace העולמי, "אנו יכולים להגיד שאפל הופכת לירוקה יותר, אך אינה ירוקה מספיק".
ביקורות

נמתחה ביקורת על המקבוק אייר על כך שמחירו גבוה מדי באופן יחסי למחשבים נישאים דומים או בעלי מפרט טכני טוב יותר. ביקורת נמתחה גם על בעיית ההרכבה של חריץ ה-USB ושקע האוזניות בטענה שהם הורכבו קרוב מדי ודורשים מהמשתמשים לרכוש מפצל USB חיצוני.
המחסור בחיבור FireWire אינו מאפשר העברת נתונים ישירה דבר המאט את קצב העברת הנתונים בין דיסקים חיצוניים ומחשב המקבוק אייר.
כשהושקו דגמי 2010 - 2011 (שעוצבו מחדש) המקבוק אייר ספג ביקורות טובות למדי, ככל הנראה לאור הוספת קורא כרטיסי SD, כניסת USB ומעבדי ה-Sandy Bridge של אינטל. כיום הוא נחשב לאחד "האולטרא בוקים" (מחשבים ניידים קלים במיוחד) הטובים בשוק.
מפרט טכני

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| Component> רכיב | אינטל Core 2 Duo> מוקדם יותר בשנת 2008 | אינטל Core 2 Duo> מאוחר יותר בשנת 2008 |
| --- | --- | --- |
תצוגה: מסך רחב 13.3 אינץ' מסוג TFT LCD בעל תאורה אחורית ורזולוציה של 1280 על 800 פיקסלים
| מאיץ גרפי | אינטל GMA X3100 בעל 144 מגה בייט זיכרון שיתופי מסוג DDR2 SDRAM | nVidia GeForce 9400M בעל 256 מגה בייט זיכרון שיתופי מסוג DDR3 SDRAM |
| אחסון | 120 ג'יגה בייט ATA 1.8 אינץ' במהירות 4200 סל"ד או 64 ג'יגה בייט SSD | 128 ג'יגה בייט SATA 1.8 אינץ' 4200 סל"ד או 128 ג'יגה בייט SSD |
| FSB | 800 מגה הרץ | 1066 מגה הרץ |
| מעבד | אינטל Core 2 Duo מרום במהירות 1600 או 1800 מגה הרץ | אינטל Core 2 Duo Penryn במהירות 1600 או 1860 מגה הרץ |
| זיכרון פנימי | DDR2SDRAM 2 ג'יגה בייט במהירות 667 מגה הרץ | DDR3 SDRAM 2 ג'יגה בייט במהירות 1066 מגה הרץ |
WIFI: משלוב AirPort Extreme תומך802.11a/b/g/n
רשת חוטית Ethernet: לא כלול, אפשרי כרכיב נוסף בחיבור USB
כונן אופטי: לא כולל, אפשרי כרכיב נוסף בחיבור USB 
מצלמה: מובנית iSight, 640×480 pixel resolution
סוללה: 37 וואט-שעה Lithium-ion polymer battery 
ממדים פיזיים: 22.7 cm D × 32.5 cm  W × 0.4–1.94 cm H  8.94 in D × 12.8 in W × 0.16–0.76 in H 
Bluetooth: מובנה (2.1+Enhanced Data Rate)
| חיבורים נוספים | 1× USB 2.0 1× Micro-DVI video port (adapters are included for VGA or DVI monitors up to 1920 by 1200 pixels) 1× Headphone jack (3.5mm) | 1× USB 2.0 1× Mini DisplayPort video port with HDCP (adapters are optional for VGA or DVI monitors up to 2560 by 1600 pixels) 1× Headphone jack (3.5mm) |
אודיו: מיקרופון מובנה, רמקולי מונו ויציאת פלט מונו
מקלדת: גודל מלא עם סנסור מרכזי והארה של האותיות במקלדת.
משטח נגיעה: משטח מגע רב נקודתי כמו גם ב-אייפון, אייפוד טאץ', MacBook,MacBook Pro
חריץ אבטחה קנסינגטון: לא כולל
ראו גם

MacBook
MacBook Pro
סטיב ג'ובס אוחז במקבוק אייר בכנס 2008
כונן הSuperDrive אותו ניתן לרכוש כתוסף
המבנה העל-דק

במכניקת הקוונטים, המונח המבנה העל-דק מתייחס לאוסף אפקטים המובילים לתזוזות ופיצולים שונים ברמות האנרגיה של אטומים, מולקולות ויונים. השם, המבנה העל-דק, מתייחס ל"מבנה הדק" שהוא תוצאה של אינטראקציה בין המומנט המגנטי,  \mu , לבין הספין,  s, והמספר הקוונטי האזימוטלי,  l. גודל התיקון במבנה העל-דק, בדרך כלל, קטן בכמה סדרי גודל ביחס לתיקוני המבנה הדק, והוא תוצאה של האינטראקציה של הגרעין (או גרעינים, במולקולות) עם השדה החשמלי או המגנטי הנוצרים בתוך האטום או המולקולה.
באטומים, המבנה העל-דק הוא תוצאה של המומנט המגנטי של הגרעין בשדה המגנטי הנוצר על ידי האלקטרון, ואנרגיית מומנט הקאודרופול החשמלי של הגרעין בגרדיאנט שדה חשמלי כתוצאה מחלוקת המטען בתוך האטום. גם במולקולות שני אפקטים אלו הם האפקטים העיקריים אך בנוסף אליהם ישנם אפקטים נוספים הנובעים מהאינטראקציה בין המומנט המגנטי וגרעיני המולקולה השונים, ובין המומנט המגנטי של הגרעינים והשדה המגנטי הנוצר על ידי סיבוב המולקולה.
אילוסטרציה של המבנה הדק והמבנה העל-דק באטום המימן
היסטוריה

המבנה העל-דק נצפה לראשונה בשנת 1881 על ידי אלברט אברהם מייקלסון, אולם ההסבר לתצפית ניתן רק בשנת 1924 על ידי וולפגנג פאולי, תוך שימוש מכניקת הקוונטים, על ידי הוספת מומנט מגנטי לגרעין.
ב-1935 הציעו הפיזיקאים הגרמנים הרמן שילר (Schüler)(גר') ותיאודור שמידט (Schmidt)(גר') את הקיום של מומנט קוואדרופול לגרעין כדי להסביר שגיאות במבנה העל-דק.
תאוריה

תיאורית המבנה העל-דק נובעת ישירות מאלקטרומגנטיות ומתאימה לאינטראקציה בין המומנטים המגנטיים של הגרעין (פרט למומנט הדיפול) לבין השדות הנוצרים באטום. תאוריה זו מתאימה לאטומים אך ניתן להשתמש בה עבור כל גרעין במולקולה בנפרד, עם תיקונים המתאימים למקרה של מולקולות.
תאוריה > המבנה העל-דק באטומים > קוואדרופול חשמלי

לגרעינים בעלי ספין  \scriptstyle {I\geq 1} יש מומנט קוורדרופול חשמלי. במקרה הכללי ניתן לייצגו בעזרת טנזור ממעלה שנייה,  \scriptstyle {\underline {\underline {Q}}}, שרכיביו נתונים על ידי:
כאשר  i ו- j הם אינדקסי הטנזור ונעים בין 1 ל-3,  x_{i} ו- x_{j} הם המשתנים המרחביים,  x,‏  y ו- z תלויים בערכי  i ו- j בהתאמה,  \delta _{ij} היא הדלתא של קרונקר ו- \rho (\mathbf {r} ) היא צפיפות המטען. כטנזור תלת-ממדי ממעלה שנייה, יש למומנט הקוואדרופול  3^{2}=9 רכיבים. מהגדרת הרכיבים ברור כי הטנזור הוא מטריצה סימטרית (  Q_{ij}=Q_{ji} ) חסר עקבה (  \sum \nolimits _{i}Q_{ii}=0 ), המותירים רק חמישה רכיבים במודול הפשוט. נביע באמצעות הנוטציה של המודול הפשוט של הטנזור הספרי ונקבל:
האנרגיה הקשורה למומנט הקאוודרופול בשדה חשמלי אינה תלויה בעוצמת השדה אלא בגודל השינוי (הגרדיאנט) המסומן ב \scriptstyle {\underline {\underline {q}}}, עוד טנזור שתי רמות נתון על ידי רוטור השדה החשמלי:
כאשר רכיביו נתונים על ידי:
שוב ברור כי זהו טנזור סימטרי, מפני שמקור השדה האלקטרומגנטי בגרעין הוא פיזור המטען מחוץ לגרעין בלבד, ניתן להביעו בעזרת חמישה רכיבים,  \scriptstyle {T^{2}(q)}, בעזרת:
ובנוסף:
לכן איבר הקוואדרופול בהמילטוניאן ניתן על ידי:
גרעין טיפוסי מקיים בקירוב טוב מאוד סימטריה מעגלית לכן כל האיברים מחוץ לאלכסון שואפים לאפס, ולכן, לרוב, מומנט הקאוודרופול החשמלי של הגרעין מיוצג על ידי Qzz. ‏
תאוריה > המבנה העל-דק במולקולות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מדידות

ישנן מספר דרכים למדוד את השפעות המבנה העל-דק, ביניהן בעזרת הספקטרום של אטומים ומולקולות ובתוך הרזוננס הפרמגנטי של האלקטרון ברדיקלים חופשיים וביונים של מתכות.
שימושים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
נעזרים בתופעה זו בתחומים רבים בפיזיקה, בהם אסטרופיזיקה, טכנולוגיה גרעינית, הגדרת היחידות הסטנדרטיות (SI) שנייה ומטר, ניסויים מדויקים באלקטרודינמיקה קוונטית ובמחשוב קוונטי.
ראו גם

המבנה הדק
קו המימן
הערות שוליים

1 2  Woodgate, Gordon K. (1999). Elementary Atomic Structure. Oxford University Press. ISBN 978-0-19-851156-4.
1 2 3  Jackson, John D. (1998). Classical Electrodynamics. Wiley. ISBN 978-0-471-30932-1.
↑  C. E. Soliverez (1980) J. Phys. C: Solid State Phys. 13 L1017.  doi:10.1088/0022-3719/13/34/002
↑  Woodgate, Gordon K. (1983). Elementary Atomic Structure. ISBN 978-0-19-851156-4.
1 2  Enge, Harald A. (1966). Introduction to Nuclear Physics. Addison Wesley. ISBN 978-0-201-01870-7.
↑  Y. Millot (2008-02-19). "Electric field gradient tensor around quadrupolar nuclei".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4161052-0  NDL: 00573594
פארק דינה

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  דינה מנהיים
 תאריך הקמה:  2007
 מייסדים:  דני מנהיים, טניה פרמינגר
 כניסה בתשלום:  כניסה חינם
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  ארסוף קדם
 קואורדינטות:  32°12′22″N 34°49′03″E﻿ / ﻿32.206068547168°N 34.817505913777°E﻿ / 32.206068547168; 34.817505913777
 www.greengallery.co.il
  (למפת נתניה מוגדלת) פארק דינה(למפת נתניה רגילה) פארק דינה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פארק דינה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פארק דינה
 
פארק דינה הוא גלריה של פסלי חוץ, השוכנת בשטחים הפתוחים של ארסוף הישנה (ארסוף קדם), בסמוך לכביש החוף. הגלריה הוקמה בשנת 2007 לזכרה של דינה מנהיים. בפארק מפוזרים כ-50 פסלים אקולוגיים.
מידע על אודות הפארק

דני מנהיים וטניה פרמינגר, תושבי המקום, הקימו את הפארק בשנת 2007 ומאז הם מפתחים אותו ושומרים על ניקיון השטחים. 
דינה מנהיים (1951-2006) הייתה עובדת סוציאלית בנתניה ורעייתו של דני.
טניה פרמינגר היא האוצרת של המקום. ברחבי השטח עבודות של אמנים מישראל ומחוץ לארץ. היצירות מתאפיינות בפיסול טבעי, עבודות מהטבע אל הטבע. האמנים משתדלים להשתמש בחומרים מהאזור כגון עצים, ענפים, אדמה, פסולת בנין שהייתה במקום, צינורות השקיה ועוד.
הייחודיות בפארק דינה נראית בעבודות, שהן זמניות ומתכלות. האמנים אינם משתמשים בחומרים לשימור כגון בטון או לכה ושומרים על הזמניות של היצירה. העבודות המתכלות מפנות מקום לעבודות חדשות, ובכך שומרות על מחזוריות, כמו בטבע. בעבודות יש משמעות ערכית מעבר לנראות האסתטית שלהן. לדוגמה המטאטא שעומד כלפי מעלה, מנקה את האוויר מהזיהום ופועל גם לטיהור האווירה בין בני האדם. לאחרונה התווספו גם עבודות מחומרים אחרים, והקהל שמגיע נהנה מגיוון.
מזג האוויר משנה את פני הגלריה בכל עונה: בחורף חלק מהפסלים נטמעים בצמחייה, לעומת הקיץ, שבו הפסלים בולטים בסביבה חשופה יותר. הצמחייה היא חלק מרכזי בפארק וכוללת 40 מיני עצים שונים. פארק דינה הוא ביטוי של חקלאות תיירותית, שבה מטפחים את השטח ו"מגדלים" עבודות אמנות.
גלריה

אוריין מרון, "פרח"
טניה פרמינגר, "חבל על הזמן"
טניה פרמינגר, "לעבודה ולמלאכה"
דליה מאירי, "עם הגב לים"
קיי נקמרה, "מושי"
דני מנהיים, "מטאטא חדש"
יגאל מירון, "איקרוס 2012"
יגאל מירון, "שער הרוח 2012"
הערות שוליים

↑  Tamar, הגלריה הירוקה בארסוף קדם - החיים סילאן, באתר tamarit, ‏2021-03-02
↑  הגלריה הירוקה- פארק פסלים בארסוף קדם- GREEN GALLERY | הגלריה הירוקה, באתר Green Gallery
↑  הגלריה הירוקה ארסוף, באתר טיולי אתנחתא
↑  אלון פרס, לגור בלי כתובת, תיבת דואר ומכולת - אבל עם גן של 50 פסלים מרהיבים, באתר Xnet‏, 22 באוגוסט 2017
נגרר

נגרר סגור מטיפוס "full trailer"
גנרטור נייד נגרר EMSA של עיריית מודיעין
נגרר או גרור (מכונה גם "עגלה") הוא כלי רכב שאינו מנועי הנגרר על ידי רכב מנועי. משמש לרוב לשינוע משאות, אך גם להסעת אנשים ובעלי חיים, וכן כמבנה נייד לשימושים שונים.
מבנה

המבנה הבסיסי של נגרר כולל משטח (פלטפורמה) נישא על גלגלים, עם אמצעי המאפשר חיבור וניתוק מהרכב הגורר. קיימים נגררים עם זוג גלגלים על סרן יחיד או יותר - מספר זוגות הגלגלים מכתיב את המשקל הניתן לנשיאה על ידי הנגרר. נגרר שלא כולל סרן גלגלים קדמי אלא תלוי בזה של הרכב הגורר נקרא "סמי-טריילר" ואילו נגרר הכולל גם סרן קדמי נקרא "פול-טריילר".
מבנה > חיבור לרכב

נגררים קטנים המיועדים לחיבור לרכב פרטי בעיקר מתחברים לוו גרירה קיים על הרכב. נגררים גדולים מחוברים למשאיות באמצעות צלחת ריתום.
מבנה > מגבה

בנגררים רבים קיים מגבה מכני בחלקו הקדמי של הנגרר. תפקיד המגבה הוא להרים את הנגרר לגובה המאפשר חיבור או ניתוק הנגרר לרכב הגורר וממנו. המגבה משמש גם לאיזון אופקי של הנגרר במהלך אחסון.
סוגים נפוצים

חלק מהנגררים מיועדים לשימוש אישי (או לעסקים קטנים) עם כמעט כל רכב ממונע בעל וו גרירה, וחלק מהנגררים מחוברים דרך קבע למשאיות גדולות הנקראות משאיות סמי-טריילר לשינוע מטענים. בין הנגררים הנפוצים:
נגרר רב-תכליתי שטוח להעמסת מכולה
נגרר סגור
מכל לנוזלים או גזים
נגרר להסעת אנשים (טיולית)
נגרר להובלת כלי רכב בגדלים שונים, מאופנוע ים ועד לציוד מכני הנדסי כבד. נגררים אלו מותאמים בצורתם למשא אותו הם משנעים.
נגרר לסוסים.
קרון מגורים (מעונוע, "קרוואן")
מכל מים נגרר ("עוקב")
שימוש צבאי לשינוע מערכות נשק ולחימה כתותחים, קרונות מכ"ם וכדומה.
ראו גם

עגלה
רכבת כבישים
מגבר שרת

סימון מגבר שרת
מגבר שרֵת הוא רכיב אלקטרוני הפועל כמגבר. תכונותיו העיקריות של מגבר השרת הן הגבר גבוה מאוד (בתאוריה, הגבר אינסופי, ובמציאות ההגבר יכול להגיע למאות אלפים ולמיליונים בהתאם למתחי האספקה), ופעולתו כמגבר הפרשי. כלומר, מקבל בכניסתו שני אותות, ובמוצאו מספק אות מוגבר בהתאם להפרש בין שתי הכניסות. בהיותו מגבר בעל שתי כניסות, נהוג להשתמש באחת הכניסות ככניסה לאות חיצוני, ואילו את הכניסה האחרת לחבר לרכיבים אלקטרוניים נוספים המקושרים למוצאו של המגבר (חוג משוב). בצורה זו ניתן לשלוט בערך ההגבר, ואף לבצע פעולות פשוטות של עיבוד אותות.
סימונים

\,V_{+} מתח הכניסה החיובית.
\,V_{-} מתח הכניסה השלילית.
\,V_{out} מוצא המגבר. לרוב, מגבר השרת הוא מגבר בעל יציאה חד-צדדית, אך במגבר בעל יציאה דו-צדדית ישנן שתי יציאות, וההגבר הוא היחס בין הפרש היציאות להפרש הכניסות.
G ההגבר בחוג פתוח:
\,V_{s+},V_{s-} מתחי ההזנה של המגבר. אלה מספקים את המתח למוצא ולכן מתח המוצא חסום על ידיהם.
ניתן לבטא את פעולת מגבר השרת בעזרת סכימה: בין שני הדקי הכניסה ישנו נגד שההתנגדות שלו היא התנגדות הכניסה למגבר. במוצא המגבר מחובר, בטור לנגד בעל התנגדות ששווה להתנגדות היציאה של המגבר, מקור מתח מבוקר שהמתח שלו הוא:  \,A(V_{+}-V_{-}).