stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כבוד האדם
ערכים מקבילים

כבוד האדם קשור בערכים נוספים, אך עם זאת הוא נבדל מהם ואינו מצטמצם בצירוף משמעויותיהם. החשובים מבין הערכים הללו הם השוויון והחירות.
ערך השוויון מדגיש את ההשוואה בין בני האדם לשם הבטחת הזדמנויות אחידות לכולם; ערך החירות מתמקד בהבטחת חופש הפעולה של הפרט, בעיקר לעומת הכלל, החברה, המדינה; כבוד האדם אמנם קשור בשניהם, אך הוא מתייחס בראש ובראשונה לכך שכל בני האדם שייכים למשפחת האדם, המשפחה האנושית, והוא קובע כי כבני משפחת האדם, כל בני האדם הם בעלי ערך ייחודי. זאת בין שהם צעירים או מבוגרים, עניים או עשירים, בריאים או חולים, לבנים או שחורים, גברים או נשים. כבוד האדם קשור בערך השוויון ואף מכיל תפיסה של שוויון, כיוון שהוא קובע שכל בני האדם שייכים באותה מידה, כלומר במידה שווה, למשפחת האדם; כולם אנושיים במידה אחת, ואיש אינו יכול לטעון ליתר אנושיות מזולתו. אך שלא כמו ערך השוויון, כבוד האדם אינו מתמקד בהשוואה בין בני האדם, אלא במכנה המשותף להם.
בדומה, כבוד האדם קשור בערך החירות ואף מכיל תפיסה של חירות, שכן השתייכות למין האנושי משמעותה, בין השאר, החופש להגדרה עצמית ולמימוש עצמי, וערכו של האדם כולל את ערכו כיצור חופשי להגדיר ולממש את עצמו. אך שלא כמו ערך החירות, כבוד האדם אינו מתמקד בהבטחת עצמאותו של הפרט מן הקבוצה או המדינה, אלא בערכן המוסרי של תכונותיו הטבועות, כמו חירותו. כבוד האדם הוא, לכן, בסיסי וכללי יותר מערכים אחרים, אפילו כמו השוויון והחירות. תכונותיו הכלליות והבסיסיות מקשרות את כבוד האדם לכל זכויות האדם ומקנות לו מעמד מיוחד בכל הקשור בזכויות אלה. לכן הוא מתאים לשמש כערך יסוד הנעוץ בלב השקפות עולם ערכיות, ובמיוחד כאלה המתמקדות בזכויות האדם.
כבוד האדם מקושר בעברית עם ערך הכבוד (honor). הכבוד הוא ערך המבחין בין אנשים על פי חשיבותם, מעמדם, ייחוסם, עושרם, או תכונות אחרות, שחלקן קשורות במשפחותיהם וחלקן ניתנות לרכישה. הכבוד הוא ערך המעודד אנשים להתחרות אלה באלה כדי לרכוש יותר מעמד ולהתנשא מעל אחרים. הוא שונה מכבוד האדם, כיוון שאינו מדגיש את השותפות המלאה והמוחלטת של כל בני האדם באנושיות, ובערך האחיד והמשותף של כולם מעצם היותר אנושיים. יש המבחינים בין הכבוד וכבוד האדם על ידי כינוי כבוד האדם "כבוד סגולי", ואת הכבוד – "הדרת-כבוד". לפי גישה זו, כבוד האדם, כמי שנברא בצלם אלוהים, מכונה "הילת כבוד", ואילו סוג נוסף של כבוד, "כבוד מחיה", מייחס ערך מוסרי לייחודו של כל אדם באשר הוא אדם שונה ומיוחד, בעל מקבץ תכונות המאפיינות רק אותו.
השפעת ערך כבוד האדם על החברה

בהכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם, אשר נחתמה ב-10 בדצמבר 1948 בעצרת האומות המאוחדות, בחרו אומות העולם בערך כבוד האדם, הנקרא באנגלית dignity, כערך היסוד הבסיסי והראשוני מכולם. הפתיח להכרזה קובע כי כל בני האדם שווים בכבוד האדם (ה-dignity) שלהם, וכי מעמדה ערכית זו נגזרות כל זכויות האדם הבסיסיות. כלומר, זכויות האדם הבסיסיות, כמו הזכות לחיים, הזכות שלא להיות מעונים, שלא להיות מורעבים, שלא להיות כלואים או חטופים, שלא להיות מושתקים או מבודדים – כולן נגזרות מן הקביעה הערכית, המוסרית, שכל בני האדם שייכים למשפחת האדם, הם שותפים באנושיות, וככאלה הם בעלי ערך. לכן לכולם זכות להגדיר את עצמם, לבחור לעצמם בני זוג, להקים משפחה כרצונם, לדבר בשפתם, לטפח את תרבותם, להאמין או שלא להאמין כראות עיניהם וכיוצא באלה.
ההכרזה לכל באי עולם, שנוסחה על ידי הפילוסוף הצרפתי היהודי רנה קסין, מכוננת את כבוד האדם כערך מוחלט ואוניברסלי, כלומר – ערך המחייב תמיד, בכל מקום, ללא יוצא מן הכלל. לפי גישה זו, בשום מקום ובשום זמן אסור – ואי אפשר – לגזול משום אדם בשל שום סיבה את השתייכותו למשפחת האדם ואת הערך הטבוע בו ככזה. קביעה זו היא פועל יוצא של מלחמת העולם השנייה והשואה, במהלכן ניסו גרמניה הנאצית ובנות בריתה לעשות בדיוק את הדברים הללו: לשלול מאנשים את אנושיותם, את שייכותם למשפחת האדם, ולכן גם את זכויות האדם הבסיסיות ביותר שלהם. יהודים, צוענים, אנשים בעלי מוגבלויות גופניות או נפשיות, הומוסקסואלים ולסביות ואחרים הוגדרו על ידי הנאצים כ"לא אנושיים", ולכן כמי שניתן להשתמש בהם כחומר גלם, לשלול מהם את כל זכויותיהם, ואף להשמידם. הקביעה שכבוד האדם הוא ערך מוחלט ואוניברסלי, אשר חל באותה מידה בדיוק על כל בני האדם באשר הם, תמיד וללא סייג, היא תגובת נגד של העולם שלחם בנאציזם וניצחו, ובחר לקבוע כערך עליון בדיוק את הערך שעליו קראו הנאצים תיגר.
בשנת 1992 הלכה מדינת ישראל בעקבות מועצת האומות המאוחדות ובחרה בכבוד האדם כערך היסוד של מגילת זכויות האדם שלה, כאשר הכנסת כוננה את חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו. סעיפו הראשון של חוק היסוד קובע כי "זכויות היסוד של האדם בישראל מושתתות בהכרה בערך האדם, בקדושת חייו ובהיותו בן חורין, והן יכובדו ברוח העקרונות שבהכרזה על הקמת מדינת ישראל". חוק היסוד קובע הגנות על חיי האדם, גופו, כבודו, קניינו, חירותו ופרטיותו. רבים סבורים שחוק היסוד חולל בישראל "מהפכה חוקתית" במספר מובנים. אחד מהם, הוא שכבוד האדם הפך לערך הליבה של החברה הישראלית: זכויות האדם, חובות הרשויות וזכויותיהן, והיחסים בין הפרטים ובין המדינה נבחנים כולם לאורו. בתי המשפט מחויבים לבחון זכויות וחובות של פרטים ורשויות בהשוואה לכבוד האדם. בנוסף, חוקים ספציפיים מתייחסים להיבטים מוגדרים של זכויות האדם, וגוזרים אותן מכבוד האדם. כך, למשל, החוק למניעת הטרדה מינית, שנחקק בשנת 1998, נועד להיות אחד החוקים הללו, האוסר על הטרדה מינית כדי להגן על כבוד האדם. סעיפו הראשון של החוק קובע כי מטרתו "לאסור הטרדה מינית כדי להגן על כבוד האדם, על חירותו ועל פרטיותו, וכדי לקדם שוויון בין המינים".
ההתמקדות בכבוד האדם מעלה את ערכם של כל בני האדם, אולם יש הטוענים כי היא מבחינה מדי בין בני האדם ובין שאר היצורים החיים, ומתעלמת מערכם המוסרי.
הבחנה בין "כבוד" לבין "כבוד האדם"

בעת החדשה נשחק מעמדו של ה"כבוד", ובמקביל צמח מעמדו של "כבוד האדם".
הסוציולוג פיטר ברגר הגדיר הבחנה בין "כבוד" לבין "כבוד האדם": "כבוד", במובן הקלאסי, מבוסס על הקשרים חברתיים, ובמקרים רבים מבוסס על הקשרים מוסדיים או תרבותיים ואף על הקשרים מעמדיים. בהנגדה לכך, "כבוד האדם" מבסס את חשיבותו של האדם מעצם היותו "אדם", במנותק מכל הקשר חברתי, מוסדי, תרבותי ומעמדי.
ביטוי לגישה זו כלפי מושג "כבוד האדם" ניתן לראות גם בההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם, בה נקבע "כבוד האדם" (אנגלית dignity) כערך היסוד הבסיסי אשר מכונן את כבוד האדם כערך מוחלט ואוניברסלי, כלומר – ערך המחייב תמיד, בכל מקום, ללא יוצא מן הכלל וללא תלות באף נסיבה.
הבנה זו מסבירה את שחיקת מעמדו של "הכבוד" המסורתי ואת צמיחת מעמדו של "כבוד האדם", שכן התפיסה, בעת החדשה בכלל ובמאה ה-21 בפרט, מפחיתה מערך הגופים המוסדיים ומערכם של נוהגים חברתיים-תרבותיים-מעמדיים. עם זאת, לפי ברגר "מותו של הכבוד הוא מחיר גבוה מאוד לאדם המודרני", וברגר מעריך ש"גילוי מחודָש של הכבוד [הקלאסי], במסגרת התפתחותה העתידית של החברה המודרנית, אפשרי מבחינה אמפירית ורצוי מבחינה מוסרית".
כבוד האדם של הילד > כבוד האדם של הילד בפרשנות ועדת האו"ם לזכויות הילד

האמנה לזכויות הילד היא המניפסט ההוליסטי ביותר המדבר בכבוד האדם של הילד הן כאידיאל והן כמדריך פרקטי להגשמתו. אך כמניפסט של כבוד האדם של הילד אין האמנה עומדת בפני עצמה. עבודת הפרשנות ובקרת היישום של ועדת האו"ם לזכויות הילד היא זו שמגלה ומאירה את התובנות העשירות, העמוקות והמקיפות של תפישות כבוד האדם של הילד על פי האמנה. הוועדה ולא מנסחי האמנה היא זו שהפכה את כבוד האדם של הילד למטרייה נורמטיבית הסוככת על תרבות כבוד האדם של הילד ושתחתיה חוסות פרשנותה של האמנה ודרכי יישומה. הוועדה היא זו שהפכה את תפקיד הבקרה שלה על יישום האמנה לכלי פרשנות ולמערכת הנחיות להבנה ראויה והוליסטית של המשמעויות וההשלכות היישומיות של תפישת כבוד האדם על חיי היום- יום של ילדים. במובן זה ניתן לומר כי לוועדה תפקיד עליון בחיבור שבין סעיפיה הפרטיקולריים של האמנה לבין ההנחה הבסיסית בדבר כבוד האדם של הילד. תפקיד זה מתבטא בין השאר:
באימוץ תפישת פרשנות הוליסטית של האמנה, המאמצת את ערך כבוד האדם של הילד כמטרייה החולשת על הפרשנות והמימוש של האמנה;
בגיבוש עקרונות יסוד כלליים המשקפים את כבוד האדם של הילד;
בהמלצות סיכום למדינות החברות בסיום תהליך הבקרה, המקדמות את כבוד האדם של הילד הלכה למעשה.
ממבט על ניתן לומר כי תרומתה החשובה הראשונית והמקורית של הוועדה היא בקידום התפישה הרואה בכבוד האדם של הילד את הדבק המחבר יחדיו את כל הזכויות על פי האמנה.
המשפט ושלטון החוק כמגן על כבוד האדם

כבוד האדם מעוגן בחוק יסוד כבוד האדם ויש חוקים המגינים עליו,בין היתר, הן במשפט הפלילי וחוק העונשין, והן בחוק איסור לשון הרע
ראו גם

כבוד הבריות (מושג הלכתי)
כבוד הציבור
אונאת דברים
חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו
הוועדה לזכויות הילד
המרכז הישראלי לכבוד האדם
לשון הרע
משפט פלילי
חוק יסוד כבוד האדם וחירותו
לקריאה נוספת

א' ברק (2014) כבוד האדם - הזכות החוקתית ובנותיה (כרכים א' וב'). הוצאת נבו
כבוד כתב העת דברים (המכללה האקדמית אורנים) גיליון מספר 12 (אוקטובר 2019)
קרפ י' למה אנחנו מתכוונים כשאנחנו מדברים על כבוד האדם בכבוד כתב העת דברים גיליון מס' 12 (אוקטובר 2019)
קרפ י' (1993) חוק יסוד : כבוד האדם וחירותו - ביוגרפיה של מאבקי כוח. משפט וממשל,א, 323
קרפ י' (1995) מקצת שאלות על כבוד האדם לפי חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו. משפטים,כ"ה 129
פרופ' נחום רקובר, גדול כבוד הבריות - כבוד האדם כערך על. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תשנ"ט-1998.
אורית קמיר, שאלה של כבוד: ישראליות וכבוד האדם, 2004, הוצאת כרמל.
יוסף דוד (עורך), שאלה של כבוד - כבוד האדם כערך מוסרי עליון בחברה המודרנית, הוצאת המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2006.
אלוף הראבן וחן ברם (עורכים), כבוד האדם או השפלתו? מתח כבוד האדם בישראל, אסופת מאמרים בהוצאת מכון ון ליר בירושלים והקיבוץ המאוחד, תש"ס 2000 .
מרדכי קרמניצר ומיכל קרמר, כבוד האדם כערך חוקתי מוחלט במשפט הגרמני, האם גם בישראל?, המכון הישראלי לדמוקרטיה, תשע"א.
אמנון שפירא, דמוקרטיה ראשונית במקרא:יסודות קדומים של ערכים דמוקרטים,תל אביב:הילל בן חיים- הקיבוץ המאוחד, 2009. פרק א' 'כבוד האדם במקרא', עמ' 35–54.
הערות שוליים

1 2 3 4  ד"ר פיטר ברגר (מאנגלית: צור ארליך), ‏"לאן נעלם הכבוד?", השילוח, 4, אפריל 2017
↑  U.N Convention on the RIghts to the Child כ"א 1038 עמ' 221
↑  סעיפים 16(1), 23(1), 28(2), 37 ג, 39, 40(1)
↑  סעיפים 2, 3, 6, ו-12
↑  סעיף 1
↑  הערת פרשנות כללית מס' 12 משנת 2009 CRC/C/GC12
↑  הוועדה הוקמה מכוח סעיף 43 לאמנה, במטרה לפקח על דרכי יישומה בידי המדינות והיא גם הגוף הפרשני המוסמך של האמנה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4190296-8  LNB: 000337648  NKC: ph200856
גד פרנק

| --- | --- |

גדי פרנק
 לידה:  17 ביולי 1980 (בן 44) ישראל
 עיסוק:  מנכ"ל אוניברסיטת תל אביב
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב
גד (גדי) פרנק (נולד ב-17 ביולי 1980) הוא כלכלן ומנהל ישראלי. משמש מאז 2017 כמנכ"ל אוניברסיטת תל אביב.
קורות חיים

פרנק נולד במושב חיבת ציון במועצה האזורית עמק חפר. למד בבית הספר היסודי הממלכתי דתי בכפר הרא"ה, ולאחר מכן בכפר ויתקין. את לימודי התיכון סיים בתיכון חדרה. שירת בחיל האוויר כלוחם וכמפקד במערך ההגנה האווירית.
לאחר שירותו הצבאי למד באוניברסיטת תל אביב, בה סיים תואר ראשון בכלכלה ובתקשורת, ובהמשך תואר שני מחקרי בכלכלה, ועסק בעבודת התזה שלו במודלים מקרו כלכליים של צמיחה בתוצר וחלוקת הכנסות בסביבות שונות של השקעה בהון אנושי.
תוך כדי לימודי התואר השני לימד פרנק כסגל זוטר בבית הספר לכלכלה באוניברסיטת תל אביב.[דרוש מקור]
ביוגרפיה > המועצה הלאומית לכלכלה

בשנת 2006, לקראת סיום לימודיו, הצטרף פרנק לצוות ההקמה של המועצה הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה. במסגרת תפקידו, היה מעורב בנושאים כמו מתווה הפחתת יחס חוב-תוצר, תכנון והפעלת מס הכנסה שלילי, ודיונים בוועדות שונות כמו בוועדת ברודט ובוועדת שוחט.
ביוגרפיה > המועצה להשכלה גבוהה

בשנת 2009 מונה לסמנכ"ל תכנון ומדיניות במועצה להשכלה גבוהה (מל"ג) והוועדה לתכנון ולתקצוב (ות"ת). בתפקיד זה היה אחראי על גיבוש התוכנית הרב-שנתית למערכת ההשכלה הגבוהה ועל פיתוח מודל תקצוב חדש למוסדות להשכלה גבוהה.
בשנת 2011 מונה לסמנכ"ל תקצוב וכספים, ושימש גם כחבר בצוות המאקרו כלכלי של ועדת טרכטנברג.
בשנת 2013 מונה פרנק למנכ"ל המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ולתקצוב, שם עסק בין היתר בנושאים כגון משא ומתן וחתימת הסכם שכר עם הסגל האקדמי, קידום השתלבות המגזר החרדי והחברה הערבית בהשכלה הגבוהה, והגדלת לימודי מדעי המחשב וההנדסה.
ביוגרפיה > אוניברסיטת תל אביב

באפריל 2017 נבחר פרנק למנכ"ל אוניברסיטת תל אביב, ובדצמבר של אותה שנה נכנס לתפקידו. במהלך כהונתו הושלמה בנייתם של מספר בנייני הוראה ומחקר, כמו מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט ובניין צ'ק פוינט למדעי המחשב, וכן הושלמה בנייתם של שלושה מגדלי מעונות לסטודנטים.
פרנק הוביל גם תוכנית אסטרטגיה דיגיטלית רחבת היקף לשדרוג מערכות המחשוב של האוניברסיטה, כולל הקמת מרכז מחשוב חדש ושיפור מערכי הגנת הסייבר.[דרוש מקור]
פרנק גם יזם וקידם מכרז מקיף למעבר כלל צריכת החשמל של האוניברסיטה לאנרגיה ירוקה על בסיס שילוב בין גגות סולאריים וקירוי חניונים בקמפוס האוניברסיטה, הקמת שדה סולארי ייעודי עבור האוניברסיטה בנגב, ומתקן אגירת אנרגיה בקמפוס.
חברות בוועדות ודירקטוריונים

המועצה הציבורית לסטטיסטיקה – חבר הוועדה לסטטיסטיקה של בינוי, דיור ונדל"ן (2010)
הוועדה לשינוי חברתי כלכלי ("ועדת טרכטנברג") – חבר הצוות המאקרו כלכלי (2011)
פרויקט פר"ח (מלגות חונכות לסטודנטים) במכון דוידסון – יו"ר ההנהלה (2013–2017)
פארק עתידים (חברת נדל"ן) – חבר דירקטוריון וחבר ועדת הכספים (מ-2017)
רמות (חברת מסחור ידע) – חבר דירקטוריון, יו"ר ועדות תגמול וכספים (מ-2017)
TAU Ventures (אנ') (קרן הון סיכון) – חבר דירקטוריון יו"ר ועדת כספים וביקורת (מ-2018)
הערות שוליים

↑   טלי חרותי-סובר, העובד הצעיר שניצח את פקידי האוצר – ומצטער על זה, באתר TheMarker‏, 11 בנובמבר 2015
1 2  תומר אביטל, חבר בצוות טרכטנברג: "נפעל לשינויים משמעותיים בתחום המיסוי", באתר כלכליסט, 24 באוגוסט 2011
↑  הוועדה לתכנון ולתקצוב, מודל התקצוב של מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל, באתר המועצה להשכלה גבוהה, ‏2012
↑  תומר אביטל, פורסם הרכב ועדת טרכטנברג; בין החברים: נסרדישי וקנדל, באתר כלכליסט, 8 באוגוסט 2011
↑   טלי חרותי-סובר, גדי פרנק, המנכ"ל בפועל של המועצה להשכלה גבוהה, נבחר למנכ"ל הקבוע, באתר TheMarker‏, 13 באוגוסט 2014
↑   ירדן סקופ, הקיצוץ בהשכלה הגבוהה יפגע בהנגשה לחרדים ולערבים ובהחזרת חוקרים, באתר הארץ, 28 ביולי 2015
↑   טלי חרותי-סובר, מנכל המל"ג יעזוב, וימונה למנכ"ל אוניברסיטת תל אביב, באתר TheMarker‏, 29 באפריל 2017
↑  ליטל דוברוביצקי, פתרון למצוקת הסטודנטים? אוניברסיטת ת"א אישרה בניית 1,000 יח"ד נוספות, באתר ynet, 18 בספטמבר 2023
↑   יורם גביזון, קונה בזול? אוניברסיטת ת"א רוכשת משיכון ובינוי 40% ממעונות הסטודנטים ב-145 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 16 באפריל 2024
↑  עדיאל איתן מוסטקי, שיכון ובינוי אנרגיה תספק חשמל לאוניברסיטת תל אביב בהיקף 290 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 18 בדצמבר 2023
↑  שחר אילן, תוך 3 שנים ובהשקעה של 30 מיליון שקל: אוניברסיטת ת"א עוברת לאנרגיה ירוקה, באתר כלכליסט, 1 באוגוסט 2022
אלון הסגל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1962 (בן 63 בערך) פתח תקווה, ישראל 
 ענף מדעי:  חינוך 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בר-אילן  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 מוסדות:  HIT מכון טכנולוגי חולון 
 
אלון הסגל (נולד ב-1962) הוא חוקר יחסי חברה-אדם-טכנולוגיה. מחלוצי השימוש בסביבות מקוונות ומתוקשבות להעברת קורסים אקדמיים בלמידה מרחוק, פיתח תפיסה חברתית ארגונית המבוססת על התנהגות מערכות מורכבות מסתגלות (Social Complex Adaptive Systems) בטבע. לשעבר נשיא איגוד האינטרנט הישראלי, ופעיל בתחום צמצום הפער הדיגיטלי ולמען נייטרליות האינטרנט בישראל, ראש תוכנית במרכז ללימודים אקדמיים באור יהודה, סגן-אלוף במילואים.
ביוגרפיה

הסגל נולד ב־1962 בפתח תקווה. למד בחינוך הממלכתי דתי בבית הספר "מוריה" בתל אביב ולאחר מכן המשיך את לימודיו בישיבה תיכונית. שירת כקצין במלחמת לבנון הראשונה. הוא סא"ל במילואים.
בשנת 1998 סיים תואר ראשון באוניברסיטת בן-גוריון, במגמת מדעי ההתנהגות, חזר לשירות בצה"ל במחלקת מדעי ההתנהגות (ממד"ה), מערך ההכשרה ובמערך "מודיעין אוכלוסייה והסברה" בפיקוד העורף, והתמחה בתהליכי ניהול ומנהיגות, ניהול ידע, טכנולוגיה ותקשוב.
בשנת 1996 סיים תואר שני בסוציולוגיה ופסיכולוגיה חברתית באוניברסיטת בר-אילן.
בשנת 2004 קיבל הסגל תואר דוקטור מהמחלקה למדעי המידע באוניברסיטת בר-אילן. במהלך מחקריו, פיתח תפיסה חברתית ארגונית המבוססת על התנהגות "מערכות מורכבות מסתגלות" בטבע. תפיסה זו עמדה בבסיס מחקריו השונים ומאמריו. תאוריית המערכות-מורכבות-מסתגלות מאפשרת, על פי מחקריו, להבין את התפתחות תהליכים ארגוניים מודרניים כ:ניהול והפצת ידע אפקטיבי, יזמות פנים ארגונית, חדשנות טכנולוגית וטרנספורמציה דיגיטלית אפקטיבית המבוססים על התנהגות ייחודית של "עובדי הידע" בארגון.
עיסוקיו

בין השנים 1998–2006, היה מייסד, שותף מנהל ודירקטור בחברות הזנק (סטארטאפ) בתחום ניהול מערכות ידע, ניהול רשתות חברתיות למערכות חינוך ומערכות סמנטיות בארץ ובעולם. במהלך הזמן התמחה בתחומי רשתות חברתיות, מערכות דיגיטליות. למד ולימד בתחום פיתוח, ניהול והטמעת טכנולוגיות וידע בארגונים.
מאז 2010 ועד היום, חוקר ומרצה בכיר וראש תוכנית אקדמית במרכז ללימודים אקדמיים, אור יהודה. מוביל קורסים בתחומי חדשנות, ניהול וניתוח מידע וידע, טרנספורמציה דיגיטלית, יזמות טכנולוגית.
משנת 1998 ועד שנת 2016 מרצה במחלקה ללימודי המידע, אוניברסיטת בר-אילן.
מאז 2004, מרצה בפקולטה לטכנולוגיות מידע ב-HIT מכון טכנולוגי חולון. כשבמקביל כיהן בין השנים 2007–2010 כחבר הנהלת עמותת אשנב לשימוש נבון באינטרנט בישראל.
ב-2009 מונה לחבר ועדת הפער הדיגיטלי בישראל, משרד האוצר. מאז 2010 חבר בפורום מנהלי הידע בישראל.
משנת 2010 ועד סוף שנת 2013, כיהן כחבר הנהלת איגוד האינטרנט הישראלי, ארגון המנהל את תשתית מרשם שמות המתחם הישראלי ויוזמות מדיניות, חברתיות וציבוריות בתחום החיים הדיגיטליים והשימוש באינטרנט במדינת ישראל.
בשנת 2013 נבחר לנשיא איגוד האינטרנט הישראלי וכיהן בתפקיד זה עד סוף שנת 2016. הסגל הוביל שינוי ושדרוג מערך התשתיות הטכנולוגיות והמבנה הארגוני והניהולי ושיתוף פעולה עם ארגון ISOC וארגון ICANN העולמיים. כמו כן, פעל רבות לצמצום הפער הדיגיטלי וקידום תפיסת נייטרליות הרשת בישראל.
הסגל חבר בוועדת תוכנית ובוועדת מקצוע של משרד החינוך בתחום איתור וניתוח מידע, חבר ועדות הערכה (Editorial Boards) בכתבי עת אקדמיים בינלאומיים.
פרסומיו

• הסגל, א. (2017). אקולוגיה של ידע שיתופי וטכנולוגיה אינטליגנטית. ניהול ידע בישראל 2017. פורום ניהול הידע.
• הסגל, אלון. רשתות חברתיות, מיתוג עצמי והשגת מטרות. ביטאון מכון מופ"ת, גיליון 46. אב תשע"א – אוגוסט 2011. עמ' 13- 15.
• Barzilay, O. Vollach, N. Hasgall, A. Lavi Steiner, O. Ahituv, N. (2018). Traffic Control in a Smart Intersection by an Algorithm with Social Priorities.  Contemporary Engineering Sciences, Vol. 11, 2018, no. 31, 1499 – 1511.
• Hasgall, A and Ahituv, N (2018). Implementing Continuous Adaptation of Internet Technology Innovation in Complex Adaptive Organizations. The Journal of High Technology Management Research
• Hasgal, A and Ahituv, N. (2017). The Development of Knowledge Workers in an Organization characterized as Complex Adaptive Systems (CAS), 14th International Conference on Intellectual Capital, Knowledge Management & Organizational Learning”, Hong Kong.
• Hasgall,E. A and Shoham, S. (2015). Effective use of digital applications promotes professional self-efficacy. VINE: The Journal of Information and Knowledge Management Systems. vol:45, iss:2
• Hasgall, E. A. (2015). From assimilation to acclimatization of social digital Technology in organizations. International Journal of Computer Systems (IJCS). Vol 2, Issue 10
• Shoham, S and Hasgall, A. (2005). Knowledge Workers as Fractals in a Complex Adaptive Organizations. Knowledge and Process Management. 12 (3):225 – 236.
• Alon Hasgall, (2013) Digital social networks as complex adaptive systems, VINE, Vol. 43 Issue: 1, pp.78-95.
הרצאותיו ברשת ובכנסים

אינטרנט של עצמים IOT, באתר (אוניברסיטת בר-אילן)
מציאות מרובדת, באתר (כנס מיט"ל 2010)
על המרחב הדיגיטלי ואיגוד האינטרנט הישראלי, באתר (כנס מיט"ל 2012)
כנס בר-אילן 2017 - אנליזה של מידע גלוי דיגיטלי, באתר (אוניברסיטת בר-אילן)
כנס בר-אילן - אינטרנט של עצמים 2015, באתר (אוניברסיטת בר-אילן)
כנס איגוד האינטרנט, על רשתות חברתיות כמערכות מורכבות, באתר (איגוד האינטרנט הישראלי)
סדרת הרצאות משודרות "המדיום הוא המסר", אוניברסיטת אריאל 2014, באתר (רדיו קול אחר)
השקת הספר "תקשוב והוראה", באתר (מרכז ללימודים אקדמיים אור יהודה)
מציאות מוגברת (אוניברסיטה משודרת), באתר (אוניברסיטה פתוחה)
למידה מועצמת, באתר (כנס מיט"ל 2012)
לכודים ברשת, באתר (יוטיוב)
פתיחת כנס IN20 כנשיא איגוד האינטרנט הישראלי, באתר (איגוד האינטרנט הישראלי)
גלישה מסוכנת - מבט שני, באתר (משרד החינוך)
רשתות חברתיות כמערכות מורכבות מסתגלות, מתוך הכינוס השנתי ה-16 של איגוד האינטרנט הישראלי באתר (יוטיוב)
ראו גם

איגוד האינטרנט הישראלי
אשנ"ב
פורום ניהול הידע בישראל
מכפלת סיבים

במתמטיקה, מכפלה סיבית של קבוצות X ו-Y המועתקות לאותה קבוצה S היא תת-קבוצה של המכפלה הקרטזית של X ו-Y המורכבת מזוגות ששתי הקואורדינטות שלהן מועתקות לאותה נקודה ב-S. קיימת העתקה טבעית מהמכפלה הסיבית ל-S, והסיבים שלה הם המכפלות הקרטזיות של הסיבים של ההעתקות מ-X ומ-Y ל-S - מכאן מקור השם.
הגדרה

יהיו X, Y, S קבוצות, ויהיו f:X->S, g:Y->S פונקציות. המכפלה הסיבית של X ו־Y מעל S היא תת-קבוצה של המכפלה הקרטזית  X\times Y המוגדרת על ידי  X\times _{S}Y:=\{(x,y)\in X\times Y\,\vert \,f(x)=g(y)\}
ההעתקה הטבעית מהמכפלה הסיבית ל S מוגדרת על ידי  (x,y)\mapsto f(x)\,(=g(y)). במילים אחרות, המכפלה הסיבית היא המכפלה בקטגוריה של קבוצות עם פונקציה ל־S.
סיב

תהי f:X->Y העתקה, ותהי y נקודה בקבוצה Y. הסיב של y תחת ההעתקה f הוא התמונה ההפוכה  f^{-1}(y). ניתן להסביר את בחירת המונח על ידי התמונה הבאה: ניקח בתור X גוף תלת-ממדי, בתור Y מישור ובתור f הטלה מ־X ל־Y.
מכפלה סיבית במבנים נוספים

אם X ו-Y הם מרחבים טופולוגיים אזי על המכפלה הסיבית יש מבנה טבעי של מרחב טופולוגי, המושרה מן המכפלה הקרטזית.
אם X,‏ Y, ו-S הן יריעות חלקות וההעתקות ל־S הן סובמרסיות אזי על המכפלה הסיבית יש מבנה טבעי של יריעה חלקה.
אם X,‏ Y ו-S הן יריעות אלגבריות מעל שדה סגור אלגברית וההעתקות הן העתקות של יריעות אלגבריות אזי על המכפלה הסיבית יש מבנה טבעי של יריעה אלגברית, שכן היא מוגדרת בתוך המכפלה הקרטזית על ידי משוואות אלגבריות.
לעומת זאת, אם X,‏ Y ו-S הן סכמות, אזי המכפלה הסיבית של X ו־Y מעל S היא סכמה שאין מקבוצת הנקודות שלה התאמה חד-חד ערכית ועל טבעית למכפלה הסיבית של קבוצות הנקודות של X ושל Y מעל S. לסכמות אפיניות מתקיים
 SpecA\times _{SpecR}SpecB\cong Spec(A\otimes _{R}B).
הגדרה כללית יותר

בכל קטגוריה C ניתן להגדיר מכפלה סיבית מעל אובייקט מסוים S כמכפלה בעל-קטגוריה של S. קטגוריה זו מורכבת מזוגות (X,f) כאשר X הוא אובייקט ב־C ו f הוא מורפיזם מ־X ל־S. מורפיזם מ(X,f) ל (Y,g) בקטגוריה זו הוא מורפיזם  h:X\to Y בקטגוריה C כך שמתקיים  f=g\circ h.
ישנן קטגוריות שבהן מכפלה סיבית קיימת תמיד (כמו קטגוריית הקבוצות וקטגוריית הסכמות), וישנן קטגוריות שבהן לא לכל שתי זוגות של אובייקט ומורפיזם ל־S יש מכפלה (כמו בקטגוריית היריעות החלקות).
משמעות מנקודת מבט של משפחות

ניתן לראות כל אובייקט בעל-קטגוריה של S "משפחה של אובייקטים המסומנים על ידי S".
למשל, ניתן להגדיר את המושג "משפחה רציפה של מרחבים טופולוגיים" באופן הבא:
זוהי העתקה רציפה  f:X\to S כאשר S ו־X הם מרחבים טופולוגיים. בגישה זו, הפרמטר של המשפחה היא נקודה ב־S, והמרחב הטופולוגי המתאים לכל נקודה הוא הסיב שלה תחת f.
למכפלה הסיבית בגישה זו יש שתי משמעויות. המשמעות הראשונה היא "מכפלה של משפחות". המשמעות השנייה היא "שינוי בסיס". נשים לב שמהלמכפלה הסיבית ישנה לא רק העתקה טבעית לבסיס S, אלא גם העתקות טבעיות (הטלות) ל־X ולY. על כן, היא מגדירה גם משפחה של אובייקטים מעל X ומעל Y. ניתן לתאר את המשפחות האלה באופן הישיר הבא, למשל עבור מרחבים טופולוגיים: המרחב המתאים לנקודה  y\in Y הוא המרחב במשפחה המקורית המתאים לנקודה  g(y)\in S.
על כן המשפחה  X\times _{S}Y\to Y נקראת שינוי בסיס של המשפחה  X\to S תחת ההעתקה  g:Y\to S.
מסיבה זו משפטים על תכונות של מכפלה סיבית בגאומטריה אלגברית נקראים משפטי שינוי בסיס. נציין שבגאומטריה אלגברית ובקטגוריות נוספות גישת הנקודות לא מתארת את כל התמונה (או לא מתאימה בכלל), ולכן התיאור כאן נותן אינטואיציה בלבד.
לקריאה נוספת

Mitchell, Barry (1965). Theory of Categories. Academic Press.
הערות שוליים

↑  ראו
pullback באתר nLab
קרול ג'י

| --- | --- |

קרול ג'י בטקס פרסי גראמי ה-65
 לידה:  14 בפברואר 1991 (בת 33) מדיין, קולומביה
 שם לידה:  קרולינה חירלדו נבארו
 מוקד פעילות:  קולומביה 
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אנטיוקיה
 עיסוק:  זמרת • פזמונאית
 סוגה:  רגאטון • פופ לטיני • טראפ לטיני
 שפה מועדפת:  ספרדית קולומביאנית, אנגלית 
 כלי נגינה:  קול
 חברת תקליטים:  יוניברסל לטין ‏•‏‏ אינטרסקופ
 שיתופי פעולה בולטים:  לאלי אספוסיטו, אוזונה
 בן זוג:  פייד (2023-הווה)
 פרסים והוקרה:  פרסים ומועמדויות
 http://karolgmusic.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
קרולינה חירלדו נבארו (באנגלית: Carolina Giraldo Navarro; נולדה ב-14 בפברואר 1991) הידועה בשם קרול ג'י (Karol G), היא זמרת-יוצרת קולומביאנית. הסגנון המוזיקלי של קרול ג'י מכיל בתוכו רגאטון, פופ לטיני, טראפ לטיני וסגנונות נוספים.
קרול ג'י הוציאה מספר להיטים, בהם "Ahora Me Llama" בשיתוף עם באד באני, שזכה להצלחה בין-לאומית כאשר צבר למעלה מ-790 מיליון צפיות, ומכר בארצות הברית למעלה מ-600 אלף עותקים, "Mi Cama", שהצליח לצבור ביממה אחת ביוטיוב קרוב ל-18 מיליון צפיות, ו-"Hello" שיצא בשיתוף עם אוזונה בשנת 2016.
ביוגרפיה

קרול ג'י נולדה ב-14 בפברואר 1991 במדיין, קולומביה. כבר בנעוריה השתתפה בתוכנית X Factor קולומביה, שם זכתה לחשיפה ראשונית. היא למדה באוניברסיטת אנטיוקייה, ומשם עברה לניו יורק סיטי, במטרה לפתח את הקריירה המוזיקלית שלה.
בשנת 2007, היא אימצה לעצמה את השם "Karol G", וכשלוש שנים לאחר מכן הוציאה את הסינגל הראשון שלה "En la playa".
פעילות חברתית ונדבנות

בינואר 2025, הוכרז כי קרול ג'י וקרן הצדקה שלה, "Con Cora Foundation", יארחו אירוע צדקה שיתקיים ב-22 בפברואר במיאמי לגיוס כספים ליוזמת "Casa Con Cora", המספקת תמיכה כלכלית, פסיכולוגית ומשפטית לנשים. באירוע יתקיימו מופעים חיים ומכירה פומבית.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2017: Unstoppable
2019: Ocean
2021: KG0516
2023: Mañana Será Bonito
דיסקוגרפיה > מיקסטייפים

2013: Super Single
2023: Mañana Será Bonito (Bichota Season)
סיבובי הופעות > כמובילה

2022-2021: Bichota Tour
2022: Strip Love Tour
2024-2023: Mañana Será Bonito Tour
סיבובי הופעות > קידום

2017: Girl Power Tour
סיבובי הופעות > משותף

2019: Culpables Tour (עם אנואל AA)
סיבובי הופעות > מופע חימום

2019: Diosa de la Noche Tour (עם גלוריה טרווי)