stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאן-אסלאמיזם
הערות שוליים

↑  Bissenove (בפברואר 2004). "Ottomanism, Pan-Islamism, and the Caliphate; Discourse at the Turn of the 20th Century" (PDF). BARQIYYA. Vol. 9, no. 1. American University in Cairo: The Middle East Studies Program. אורכב מ-המקור (PDF) ב-23 בספטמבר 2015. נבדק ב-26 באפריל 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Motadel, David (2014). Islam and the European Empires. Great Clarendon Street, Oxford, OX2 6DP, United Kingdom: Oxford University Press. pp. 35, 175. ISBN 978-0-19-966831-1.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
| אסלאם |
| --- | --- | --- |
| חמשת עמודי האסלאם | שהאדה (העדות) • אלצלאה (התפילה) • אלזכאה (הצדקה) • צום • אלחאג' (העלייה לרגל) | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| פלגים עיקריים | אסלאם סוני • אסלאם שיעי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אישים מרכזיים | מוחמד • ח'ליף ושושלות הח'ליפים • נביאי האסלאם • אימאם שיעי • מהדי • בני לווייתו של מוחמד • נשות מוחמד | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| דמויות היסטוריות נוספות | פאטמה בת מוחמד • עבדאללה אבן א-זובייר • אבו להב | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| קרבות בראשית האסלאם | קרב בדר • קרב אוחוד • קרב השוחה • קרב ח'ייבר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אנשי דת (עולמא) | מאלכ אבן אנס • אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה • אחמד אבן חנבל • מוחמד אבן אידריס א-שאפעי • אבן חג'ר אל-עסקלאני • אל-ע'זאלי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| ערים קדושות | מכה • אל-מדינה • ירושלים • נג'ף • כרבלא • כופה • כאט'מיה • משהד • סאמרא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| האתרים הקדושים ביותר | מסגד אל-חראם • מסגד הנביא • מסגד אל-אקצא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| חגים | הג'רה • לוח השנה המוסלמי • עיד אל-פיטר • עיד אל-אדחא • עשוראא • ארבעין • לילת אל-קאדר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| מבנים | מסגד • מינרט • מחראב • הכעבה • אדריכלות איסלאמית | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| תפקידים דתיים | אייתולה • מרג'ע • אימאם • מולא • קאדי • מופתי • מואזין |  |
| טקסטים וחוקים | קוראן • חדית' • אסנאד • מתן • תפסיר • סונה • פיקה • פתווה • שריעה |  |
| אסכולות השריעה | חנפית • חנבלית • ג'עפרית • מאלכית • שאפעית |  |
| אסכולות הכלאם | אשעריה • ג'בריה • מאתורידי • מורג'יאה • מֻעתזילה |  |
| פלגים שיעים | את'נא עשריה • אסמאעיליה • זיידים |  |
| פלגי הח'וארג' | צאפריים • אזארקה • איבאדיה |  |
| תנועות | סופיות • והאביה • סלפיה • אסלאמיזם • אסלאם ליברלי |  |
| פלגים אחרים | אומת האסלאם • חמשת האחוזים • המסורים • אחמדים • זקרי • עלווים |  |
| אמונות קשורות | באביזם • בהאאים • יזידים • סיקיזם |  |
פורטל אסלאם • מונחים בסיסיים • כל הערכים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560640005171  LCCN: sh85097444  LNB: 000092076  NKC: ph560504
פאט או'קלהאן

ד"ר פטריק "פאט" או'קלהאן (באנגלית: Dr. Patrick "Pat" O'Callaghan;‏ 15 בספטמבר 1905 – 1 בדצמבר 1991) היה אתלט אירי. פעמיים ברציפות אלוף אולימפי (אמסטרדם 1928 ולוס אנג'לס 1932) ביידוי פטיש.
או'קלהאן זכה לכבוד לשאת את דגל אירלנד בטקס הפתיחה באולימפיאדת לוס אנג'לס.
ביוגרפיה

או'קלהאן נולד וגדל בנוקנרו שליד קנטורק במחוז קורק, הצעיר מבין שלושה אחים. הוא גדל במשפחה שעסקה בספורט. דודו היה אלוף אירלנד בריצה למרחקים קצרים ושחקן כדורגל אירי, אחיו הבכור, שון היה שחקן כדורגל ואלוף אירלנד בריצת 440 יארד משוכות ואחיו קון (קורנליוס) השתתף באולימפיאדת אמסטרדם בקרב עשר. בשנת 1926 הוא סיים את לימודי הרפואה בדבלין ושרת שנתיים כרופא בחיל האוויר המלכותי. בסיום השרות עבר להתגורר בקלונמל שבמחוז טיפררי שם הקים את הקליניקה הרפואית שלו.
ביוגרפיה > אלוף אולימפי

באולימפיאדת אמסטרדם (1928) זכה או'קלהאן במדליית זהב ביידוי פטיש בתוצאה של 51.39 מטר, לפני אוסיאן סקילד משוודיה (51.29 מטר) ואדמונד בלאק מארצות הברית (49.03 מטר).
באולימפיאדת לוס אנג'לס (1932) זכה או'קלהאן לכבוד לשאת את דגל מדינתו בטקס הפתיחה. במשחקים עצמם הוא זכה במדליית זהב ביידוי פטיש בתוצאה של 53.92 מטר, לפני וילה פראלה מפינלנד (52.27 מטר) ופיטר זארמבה מארצות הברית (50.33 מטר) ובכך הגן על תוארו.
באליפות ארצות הברית באתלטיקה שנערכה בשנת 1933 זכה במדליית זהב ביידוי פטיש.
בשל מחלוקת בין התאחדות האתלטיקה הבריטית להתאחדות של אירלנד פסלה ההתאחדות האתלטיקה הבינלאומית את אירלנד ומנעה את ההשתתפות ספורטאיה באולימפיאדת ברלין (1936) ובכך נמנע ממנו לזכות בפעם שלישית ברציפות.
בתחרות שנערכה בפרמוי בשנת 1937 קבע או'קלהאן ביידוי פטיש שיא עולם חדש של 59.56 מטר, שיפור משמעותי לשיא של חברו פטריק ראיין מארצות הברית (57.77 מטר). שיא זה לא הוכר על ידי התאחדות האתלטיקה הבינלאומית בלחץ בריטי. רק בשנת 1949 קבע אימרה נמט מהונגריה תוצאה טובה בס"מ אחד מזו של או'קלהאן (59.57 מטר).
לאחר שפרש מספוט תחרותי נסע או'קלהאן לצפו בכל המשחקים האולימפיים שנערכו כולל אולימפיאדת סיאול (1988)
שיאים אישים

יידוי פטיש: 59.56 מטר (1937), תוצאה טובה משיא העולם שלא הוכרה כשיא עולם
פאט ומאט

| --- | --- |

הדמיות הראשיות של הסדרה: פאט (שמאלי) ומאט (ימני)
 סוגה:  קומדיה סלפסטיק סטופ מושן
 יוצרים:  לובומיר בנש, ולדימיר ג'יראנק
 כותבים:  לובומיר בנש, Vlasta Pospíšilová, Edgar Dutka, Břetislav Pojar, Ladislav Pálka, Štefan Martauz, Karel Žalud, Marek Beneš, František Váša, Vladimír Jiránek, Jiří Kubíček, Štěpán Gajdoš 
 בימוי:  לובומיר בנש, Milan Sebesta, Josef Lamka, Vlasta Pospíšilová, Marek Beneš, Ladislav Pálka, Vladimír Jiránek 
 ארץ מקור:  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  14~
 מספר פרקים:  130 (אחד לא שודר)
 הפקה
 עורכים:  יאן סלאדק, Marek Beneš, Helena Lebduskova, Lucie Haladová 
 צלמים:  Ivan Vít, Jiří Šafář, Jan Müller, Zdeněk Krupa, Vladimír Malík 
 מוזיקה:  Luboš Fišer 
 אורך פרק:  8 דקות
 שידור
 רשת שידור:  Czech Television Slovenská televízia CT Déčko TV JOJ
 תקופת שידור מקורית:  12 באוגוסט 1976 – הווה
 קישורים חיצוניים
 en.patmat.cz
 דף התוכנית ב-IMDb
 
פאט ומאט (בצ'כית: Pat a Mat) היא סדרת טלוויזיה צ'כוסלובקית קומית בהנפשת סטופ מושן, שנוצרה על ידי לובומיר בנש וולדימיר ג'יראנק. הדמויות הראשיות של הסדרה הן שני שכנים שיפוצניקים יצירתיים, אך מגושמים ביותר בדרכי פעולתם, בשם פאט ומאט. הדמויות הופיעו בשנת 1976 עוד קודם לסדרה. נכון לשנת 2021 היה לסדרה 129 פרקים (ואחד שלא שודר). הסדרה שודרה במספר רב של מדינות ובעיקר במדינות מזרח אירופה קודם שנות ה-90, עקב חוסר דיאלוג רב וצרוך בדיבוב.[דרוש מקור]
תקציר העלילה

בכל פרק מוצג לנו מחדש דרכי היתמודדות עם מצבים שונים מחיים היומיומיים של שני הדמויות הראשיות - פאט ומאט בעלי הגישה אופטימית לחיים בצורה המעלה גיחוך. ובפרט את נטייתם לסבך מצבים פשוטים אלה. אבל בשעיפה לפתור זאת הם אף פעם לא מוותרית עד שהם פותרים את הבעיה ומצליחים להיחלץ מהסיבוך אליו הניכלאו בדרכים עוקפות ויוצאות דופן הך ורק בכוחות עצמם.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
נכון לשנת 2019 הופקו 130 פרקים, 8 מיני-פרקים ושלושה סרטים עלילתיים, המעידים על הפופולריות הרבה של הסדרה.
פאט ומאט הופיעו לראשונה בפרק "Kuťáci" בשנת 1976. מאוחר יותר הם הופיעו בסדרה A je to! (ניתן לתרגום כ"זהו זה!"). בתחילה, קהל היעד של הסדרה היה קהל בוגר, אך עד מהרה הפכו הדמויות החביבים לבידור לכל המשפחה. ברחבי הגוש המזרחי.
הערות שוליים

↑  Pat and Mat Wiki, pat-and-mat.fandom.com (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פארק אולימפיק ליון

| --- | --- |
האצטדיון במהלך משחק שנערך ב-24.01.2016 בין אולימפיק ליון לבין אולימפיק מרסיי.
האצטדיון במהלך משחק שנערך ב-24.01.2016 בין אולימפיק ליון לבין אולימפיק מרסיי.
 כינוי:  האצטדיון הגדול, אצטדיון האורות
 כתובת:  10 av. Simone-Veil, F-69150 Décines-Charpieu 
 מיקום:  Décines-Charpieu, צרפת
 קואורדינטות:  45°45′55″N 4°58′56″E﻿ / ﻿45.765224°N 4.982131°E﻿ / 45.765224; 4.982131
 אבן יסוד:  2012
 תקופת הפעילות:  9 בינואר 2016 – הווה (8 שנים)
 עלות הבנייה:  415 מיליון אירו
 בעלים:  אולימפיק ליון
 מפעיל:  אולימפיק ליון 
 משטח:  דשא
 אדריכל:  פופולוס 
 קבוצות:  אולימפיק ליון
 מושבים:  59,186
 ממדי משטח:  105 × 68 מטר
 http://www.parc-ol.com/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מטרופולין ליון מוגדלת) ליוןפארק אולימפיק ליון(למפת מטרופולין ליון רגילה) ליוןפארק אולימפיק ליון  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פארק אולימפיק ליון הוא אצטדיון כדורגל הממוקם בקומונה Décines-Charpieu שנמצאת במטרופולין של ליון שבצרפת. האצטדיון, אשר מכונה גם "האצטדיון הגדול" ו"אצטדיון האורות", משמש בתור אצטדיונה הביתי של קבוצת אולימפיק ליון מליגת העל הצרפתית. באצטדיון יש 59,186 מושבים, והוא החליף את סטאד דה ז'רלן בתחילת שנת 2016.
בספטמבר 2016 נבחר האצטדיון לארח את גמר הליגה האירופית 2018, אליו העפילו אולימפיק מרסיי ואתלטיקו מדריד. המשחק הסתיים בניצחונה של אתלטיקו בתוצאה 3-0, לעיני כ-56,000 צופים.
פארק אדירונדק

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1892 
 מיקום
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מיקום:  מחוז קלינטון, מחוז פולטון, מחוז הרקימר, מחוז לואיס, מחוז אוניידה, מחוז המילטון, מחוז אסקס, מחוז פרנקלין, מחוז סרטוגה, St. Lawrence County, מחוז וורן 
 קואורדינטות:  44°00′00″N 74°20′00″W﻿ / ﻿44°N 74.3333°W﻿ / 44; -74.3333
 visitadirondacks.com
 
 
פארק אדירונדק (באנגלית: Adirondack Park) הוא אזור לשימור בו נמצאים הרי אדירונדאק. הפארק משתרע על פני מרבית השליש הצפוני של מדינת ניו יורק שבארצות הברית. הפארק נוסד בשנת 1892 ומשתרע על פני 24,700 קמ"ר.
הפארק כולל מעל ל-10,000 אגמים, 48,280 קילומטרים של נהרות ונחלים, ומגוון רחב של בתי גידול כולל שטחי ביצה וכ-809,371 דונם של יערות עתיקים.
בניגוד לרוב הפארקים הממלכתיים בארצות הברית, כ-52% משטחי פארק אדירונדק נמצאים בבעלות פרטית בהן נמצאים 102 עיירות וכפרים, וכמו גם חוות רבות.
הפארק הוא יעד נופש פופולרי במיוחד בקרב חובבי פעילויות חוץ כגון חובבי טיולים, סקי ומטפסי הרים.
הערות שוליים

↑  The Great Forest of the Adirondacks by Barbara McMartin 1994
↑  "Adirondack Park Agency Annual Report 2014" (PDF). APA. נבדק ב-1 ביולי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292819005171  GND: 1050122313  LCCN: sh85000884  VIAF: 308195083   WorldCat (עם VIAF): 308195083 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עולם האפלה

פאפא סאלוׂ רוׂז, ערפד ממשחק תפקידים החי תיאטרון עין הנפש, העושה שימוש בעולם האפלה וספציפית ב"ערפד: נשף המסכות" כרקע.
"עולם האפלה" (מאנגלית: "World of Darkness", לפעמים מקוצר ל-WoD) הוא שמם של שלושה יקומים בדיוניים נפרדים אך קשורים, שנוצרו כדי לספק רקע ("עולם מערכה") למשחקי תפקידים עם תמה של אימה על טבעית. זהו גם שמם של שני כותרים מתוך מספר משחקי התפקידים בהם נהוג להשתמש ביקומים אלו.
היקום הבדיוני הראשון נקרא במקור "עולם האפלה" ומאוחר יותר שונה שמו ל"עולם אפלה אחד" ("One World Of Darkness") כדי למנוע בלבול עם הכותרים האחרים. הוא נוצר על ידי מעצב המשחקים מארק ריין-האגן כרקע למשחק "ערפד: נשף המסכות" ("Vampire: The Masquerade") שיצא לאור בשנת 1991. מאז נכתבו עוד משחקים רבים לעולם זה.
היקום השני, שכונה במקור "עולם האפלה החדש" ("New World of Darkness"), נוצר בשנת 2004 על ידי ריין-האגן ושותפיו בחברת ההוצאה וייט וולף, אותה יסד ריין-האגן, בהשראת היקום הראשון וכחידושו. בשנת 2016 שינתה חברת וייט וולף את שם הכותר מ"עולם האפלה החדש" ל-"קורות האפלה" ("Chronicles of Darkness"), והחלה בתהליך הוצאת מהדורה שנייה למשחקי "עולם האפלה החדש" תחת כותר זה.
שני היקומים משמשים רקע למספר משחקי תפקידים עם תמות של אימה ומסתורין אשר חולקים את שיטת ה"סטוריטלינג" ("the storytelling system") של חברת וייט וולף. גם "תיאטרון עין הנפש" ("Mind's Eye Theatre"), משחק תפקידים חי המבוסס על המשחק השולחני "ערפד: נשף המסכות" של החברה משתמש ביקום זה כרקע.
היקום השלישי, "עולם האפלה של מונטה קוק", נוצר בשנת 2007 על ידי מוֹנטֵה קוּק, מעצב משחקי תפקידים אמריקאי ידוע, בהתבסס על שני היקומים הקודמים וכולל רק משחק אחד שחולק את שמו עם היקום. גם משחק זה יצא לאור בחברת וייט וולף.
שלושת עולמות המערכה הם יצוג ציני של העולם האמיתי. העולמות הדמיוניים מתוארים בצורה עגמומית ואפלה, הפער בין בעלי הכוח לחסרי הכוח מוקצן, ושחיתות, הן מוסדית והן מוסרית, נפוצה. הבנוסף לכך קיימות חברות סודיות של ישויות על-טבעיות ויצורים מיתולוגיים (ערפדים, אנשי זאב, מכשפים ועוד) שמסתירות את קיומן מאוכלוסיית בני האנוש.
עולם אפלה אחד ("עולם האפלה הקלאסי")

הכותר, המכונה לעיתים "עולם האפלה הקלאסי" או "עולם האפלה הישן", נוצר בשנת 1991 על ידי ריין האגן כרקע למשחקו "ערפד: נשף המסכות". אווירת העולם והתמה שלו תוארו כפאנק-גותי על ידי המפתחים. מאוחר יותר יצאו לאור עוד שני משחקים רחבי היקף בעולם זה, ועוד מספר משחקים עם היסטורית הוצאה לאור מצומצמת יותר. בניגוד ל"קורות האפלה", המשחקים בעולם זה לא תוכננו מראש להיות מתואמים ביניהם, והשחקנים נדרשו לעשות התאמות אם רצו לשחק בצורה זאת.
שלושת משחקי הליבה הם:
ערפד: נשף המסכות (אנ') (Vampire: the masquerade), התמה המרכזית במשחק היא אימה פסיכולוגית וחברתית. השחקנים מגלמים ערפדים שנאבקים על שרידי האנושיות שבהם בתקופה בה החברה האנושית עצמה שקועה בדקדנס. תמה נוספת היא מאבק פוליטי על כוח וחיי נצח.
אדם זאב: האפוקליפסה (אנ') (Werewolf: The Apocalypse), התמה המרכזית במשחק היא אימה קוסמית, אם כי הוא מכיל גם תמות של אימה חברתית ופסיכולוגית. במשחק זה השחקנים מגלמים אנשי זאב שתפקידם להגן על האיזון בין עולם החומר לעולם הרוח מכוחות שמנסים להזיק לו, המרכזי בהם הוא ה"תולעת", ישות עתיקה ואויבתה של גאיה, אם העולם.
קוסם: ההתעלות (אנ') (Mage: The Ascension), התמות המרכזיות במשחק הן אימה קוסמית ופוסטמודרניזם. השחקנים מגלמים קוסמים ש"התעוררו" וגילו שהעולם הוא דינאמי וניתן לעיצוב באמצעות כוח הרצון ואמונה בלבד, אך המציאות (המכונה לרוב "הקונצנזוס") דוחה את הקסם שלהם מכוח אמונתם של בני האדם שלא התעוררו. מפלגות שונות של קוסמים נאבקים אחד עם השני על עיצוב "הקונצנזוס".
בנוסף למשחקים אלו יצאו מספר ספרים שנועדו להתאים את המשחק לתקופות זמן שונות ומקומות ותרבויות אחרות, לדוגמה: "ערפד: העידן הוויקטוריאני", "אדם זאב: המערב הפרוע", ו- "ערפדי המזרח".
עולם האפלה משתמש באופן מלא בגאוגרפיה ובהיסטוריה של העולם האמיתי, אם כי אפל יותר ופחות שוויוני וכשאירועים היסטוריים מסוימים מוסברים אמצעות התערבותם של כוחות על טבעיים. אחת מהתמות המרכזיות במשחק היא קונספירטיביות. הפער בין עוני לעושר, ובין יכולת להשפיע לחוסר יכולת, מודגש. דקדנס, ציניות ושחיתות נפוצים בחברה.
בנוסף, ב"עולם אפלה אחד" נוכחים גם מוטיבים אפוקליפטיים, וכל אחת מהחברות העל טבעיות (ולעיתים גם הארגונים השונים המרכיבים את אותה החברה) מחזיקה באסכטולוגיה ייחודית, ובכל אחת מהחברות יש כאלו הטוענים כי הסימנים לתחילת הסוף כבר הופיעו. בשנת 2004, עם יציאת עולם האפלה החדש, וייט וולף הוציאו סדרת ספרים בשם "Time of Judgment" המתארת את סוף העולם מנקודת מבטם של הקבוצות השונות ממשחקי הליבה, וספר נוסף שכולל את כל המשחקים המצומצמים יותר.
עם השנים החברה והמשחקים זכו לגרסאות ושינויים רבים אשר סימלו תקופות והתקדמות סיפורית מזמן לזמן, כאשר הגרסה הראשונה של המשחקים עוצבה עד 1996, לאחריה החלו הספרים לפעול במערכת חוקים שונה מעט וכן הלאה.
בשנת 2018 יצאה מהדורה חדשה וחמישית של "ערפד: נשף המסכות" המכילה עדכונים רבים הן מהבחינה הסיפורית והן מהבחינה המכנית ומהווה תחיה של המשחק שנים לאחר הפרסום האחרון בכותר. בעקבות הצלחתו החליטה החברה להוציא גם מהדורה חמישית של "אדם זאב: האפוקליפסה" ושל "צייד: יום הדין" (מאנגלית: Hunter: the reckoning). המשחקים החדשים מתרחשים בעשור השני ובעשור השלישי של המאה ה-21, ומבטלים את סוף העולם כפי שהוצג בסדרת "Time of Judgment", אך הסימנים המקדימים להגעת סוף העלם נשארו.
בשנת 2019 כחלק מהקמפיין הכולל לפרסום קו ספרי הערפדים החדשים החברה הוציאה משחק מציאות חלופית.
קורות האפלה (לשעבר עולם האפלה החדש)

לכותר "קורות האפלה" שלושה משחקי ליבה ומספר משחקים מצומצמים. בכל אחד מהם השחקנים משחקים תפקיד של בני אדם שהפכו לישויות על-טבעיות, מרצון או שלא מרצון, המסתירות את עצמן מהעולם, כגון ערפדים, אנשי זאב או קוסמים. לכל אחד מהמשחקים ספר ליבה שכולל את החוקים הספציפיים המתייחסים לאותה ישות, את המבנה החברתי של אותה קבוצה, ואת מערכת היחסים של אותה קבוצה עם שאר הקבוצות.
כל משחק מכיל:
4-6 "תתי גזעים" אליהם כל דמות משתייכת בהתאם לאירועי ההתמרה שלה (חמש שבטי ערפדים, חמש "אותות" של אנשי זאב, חמש "משעולים" עבור קוסמים וכו').
4-8 "סיעות" אליהן כל דמות משתייכת בהתאם לנטייתה הפוליטית או תפיסת עולמה (חמש "בריתות" של ערפדים, שישה מסדרים של קוסמים, חמש שבטי אנשי זאב, וכו').
מאפיין כוח שונה עבור כל אחד מסוגי הישויות המדורג מאחד עד עשר (ריכוז דם אצל ערפדים, גנוסיס אצל קוסמים, דחף פראי אצל אנשי זאב וכו').
מדד מוסריות שמשתנה בהתאם לבחירות והמעשים של הדמות (אנושיות עבור ערפדים, תבונה עבור קוסמים, הרמוניה עבור אנשי זאב וכו').
יחידות "אנרגיה" מתכלות המשמשות ליכולות הקסומות של הישויות (ויטה אצל ערפדים, מהות אצל אנשי זאב, מאנה עבור קוסמים וכו').
מספר כוחות קסומים נלמדים המדורגים מ-1–5 (דיציפלינות של ערפדים, ארקנה של קוסמים, ומתתות של אנשי זאב וכו').
שלושת משחקי הליבה הם:
ערפד: הרקוויאם (אנ') (Vampire: The Requiem). ספר חוקי הליבה יצא לאור באוגוסט 2004 ביחד עם עולם האפלה החדש.
אדם זאב: שכוחי האל (אנ') (Werewolf: The Forsaken). ספר חוקי הליבה יצא לאור במרץ 2005.
קוסם: ההתעוררות (אנ')(Mage: The Awakening). ספר חוקי הליבה יצא לאור באוגוסט 2005.
בנוסף למשחקי הליבה, יצאו לאור מספר כותרים נוספים שהיקף החומר שפורסם תחתיהם קטן יותר. משחקים אלו הם:
פרומית'יאן: הנוצרים (אנ') (Promethean: the created)
צ'יינג'לינג: האבודים (אנ') (Changeling: The lost)
צייד: האיתנים (אנ') (Hunter: The Vigil)
גייסט: אוכלי החטאים (אנ') (Geist: The Sin-Eaters)
מומיה: הקללה (Mummy: The Curse)
שד: הנפילה (Demon: The Descent)
פרא: הקדמונים (Beast: The Primordial)
חריג: המורדים (Deviant: The Renegades)
בשנת 2016 חברת וייט וולף החלה להוציא מהדורה שנייה לכל משחקי הליבה ובה שינויים קלים במכניקה והפילוסופיה של המשחקים. כחלק ממהדורה שנייה זו שינתה החברה את שם העולם מי "עולם האפלה החדש" ("new World of Darkness") לשמו העדכני "קורות האפלה" ("Chronicles of Darkness").
עולם האפלה של מונטה קוק

באוגוסט 2007 חברת ווייט וולף פרסמה בכרך אחד את "עולם האפלה של מונטה קוק". משחק זה הוא פירוש חדש לעולם האפלה, ונכתב ונערך על ידי מעצב המשחקים המעורך מונטה קוק. הוא פורסם כמשחק התפקידים האחרון של קוק, לפני שיעבור לכתוב סיפורת (מאז חזר קוק לכתוב משחקי תפקידים). עולם המערכה זה גם הוא יקום בדיוני בו כדור הארץ חווה אסון בקנה מידה עולמי מידיהם של דמויות פולשות ממימד אחר. האסון התרחש זמן מה לפני תקופת הזמן של המשחק, פרק זמן שבמהלכו בני האדם הצליחו לגרום לפולשים לסגת חזרה למימדם. מאז האסון, מספר יצורים על טבעיים הופיעו בעולם, חלקם בטעות, וחלקם נוצרו בכוונה תחילה על ידי הדמויות הפולשות כדי להחליש את האנושות לפני פלישה נוספת.
משחק זה הוא כותר ועולם מערכה בפני עצמו, אף על פי שהוא חולק שם ומספר מאפיינים (לדוגמה, הקיום של ערפדים, קוסמים ואנשי זאב) עם שני העולמות האחרים.
עולם האפלה בתרבות הפופולרית

עולם האפלה השפיע על מספר יצירות מסוגת האימה והמסתורין, שחלקן גם השתמשו ביקום זה כעולם מערכה.
עולם האפלה בתרבות הפופולרית > סדרת טלוויזיה

בשנת 1996 שודרה תוכנית טלוויזיה בשם "Kindred: the embraced" ברשת פוקס המבוססת על "ערפד: נשף המסכות". מספר שינויים נעשו לעולם המערכה כדי להפוך אותו לפשוט וידידותי יותר לצופי טלוויזיה שאינם מכירים את המשחק. תוכנית זו בוטלה לאחר שמונה פרקים.
עולם האפלה בתרבות הפופולרית > משחקי מחשב

נוצרו מספר משחקי מחשב המשתמשים בעולם האפלה כרקע. המפורסם והמוצלח ביניהם הוא "Vampire: the Masquerade- Bloodlines", שיצא לאור בשנת 2004. המשחק כונה על ידי מספר ממבקריו "יצירת מופת פגומה", בעיקר בשל ריבוי בעיות טכניות ובאגים במשחק. הניו יורק טיימס כינה אותו "מבריק אך לא גמור" ונכתב על הדיאלוג במשחק שהוא "אינטליגנטי ללא מאמץ". עלילת המשחק מתרחשת בלוס אנג'לס בתחילת שנות האלפיים, וסובבת סביב הגעתו של "הסרקופג האנקרני", סרקופג עתיק של מלך מסופוטמי שהתגלה באנקרה, למוזיאון להיסטוריה של הטבע בלוס אנג'לס. קהילת הערפדים בעיר חוששת ומקווה כי בפנים מסתתר ערפד עתיק ורב עוצמה, כאשר חלק מאוכלוסיית הערפדים של העיר גורסת כי פתיחת הסרקופג תביא את יום הדין, בעוד אחרים שואפים לפתוח אותו כדי לגזול ממנו את כוחו, ואחרים מאמינים שבתוך הסרקופג אינו חבוי ערפד כלל. הקבוצות השונות נאבקות על שליטה בסרקופג ובתכולתו כשהדמות המרכזית ובחירותיה מניעות את העלילה. המשחק, כמו רוב מוצרי הכותר, עושה שימוש רב באדריכלות גותית, אופנת פאנק ותמות של מאבק פוליטי, דקדנס וקונספירציה. במרץ 2019 הודיע חברת פראדוקס (המחזיקה בזכויות להפיק מחומר המקור משחק מחשב) שהיא מתכננת להוציא משחק המשך שיקרא Vampire: the Masquerade- bloodlines 2 עם צוות הכותבים המקורי של המשחק הראשון. תאריך השחרור המתכונן של המשחק נדחה מספר פעמים וכרגע החברה נמנעת מלספק תאריך הפצה מדויק. המשחק המקורי זכה לקהילת מעריצים הדוקה שממשיכה את פיתוח המשחק ותיקון הבאגים הרבים שבו עד היום, כולל מספר הרחבות לא רשמיות וחבילות תיקון דו חודשיות.
בשנת 2000 יצא המשחק "Vampire: the Masquerade- Redemption". משחק זה התפרסם בעיקר בגלל הגרפיקה המתקדמת לתקופתו וסגנון וויזואלי המרשים. המשחק עוקב אחר סיפור חייו של ערפד מהמאה ה-12 ועד המאה ה-20, ומתרחש במספר ערים באירופה ואמריקה, ביניהן פראג, וינה, לונדון וניו יורק.
הערות שוליים

↑  עולם מערכה זה ידוע יותר בכינוי "עולם האפלה הקלאסי" ("Classic World of Darkness") או "עולם האפלה הישן" ("Old World Of Darkness")
↑  Christopher Livingston, Paradox may be teasing a new Vampire: The Masquerade game with a dating app ARG, PC Gamer, ‏2019-02-11 (באנגלית)
↑  "The Last Masquerade". The Escapist. נבדק ב-2016-11-29.
↑  Herold, Charles (2004-12-23). "Choose Your Role: Vampire or Card Wielder". The New York Times. ISSN 0362-4331. נבדק ב-2016-11-29.
↑  VTMB Unofficial Patch mod for Vampire: The Masquerade – Bloodlines, Mod DB (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547777705171  LCCN: sh2009006792 
לוגו המשחק "ערפד: נשף המסכות".
עוף טיקה מסאלה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מנה, קארי הודי, מנת עוף 
 מוצא:  הודו, הממלכה המאוחדת 
 ממציא:  עלי אחמד אסלם 
 מרכיבים עיקריים:  בשר עוף, שום, זנגוויל, פלפלת צ'ילי, בצל, שמנת, עגבנייה, יוגורט, קוקוס 
 
עוף טיקה מסאלה
עוף טיקה מסאלה (באנגלית: Chicken tikka masala - צ'יקן טיקה מסאלה; בהינדית: चिकन टिक्का मसाला; באורדו: مرغ تکہ مصالحہ) הוא מאכל בשר עוף המתובל בגאראם מסאלה או בקארי, המוגש ברוטב אדום המכיל לרוב עגבניות ולעיתים יוגורט או שמנת או חלב קוקוס.
מאכל זה, שמקורו שנוי במחלוקת, הפך עם השנים, בשל ההגירה הגדולה לבריטניה מהודו ופקיסטן, למאכל נפוץ במטבח הבריטי, ויש אף הרואים בו "מאכל לאומי" בריטי. רשת החנויות הבריטית מרקס אנד ספנסר מוכרת מדי שבוע כ-18 טון ממאכל זה.
ככל הנראה מקורו של המאכל באזור פונג'ב שבהודו, אולם יש הסוברים שאין מדובר במאכל הודי מקורי אלא במאכל שפותח במסעדות ההודיות באזור הסוהו של לונדון בשנות ה-70 של המאה ה-20.
רכיבים

מאכל זה מורכב מחתיכות עוף בסגנון טיקה - עוף המושרה ביוגורט והמבושל בתנור טנדורי. העוף מוגש עם רוטב המכיל גאראם מסאלה או תערובת תבלינים בעלת הרכב שונה, וכולל לרוב עגבניות או רסק עגבניות וכן שמנת או יוגורט ולפעמים חלב קוקוס. פפריקה או כורכום נותנים למנה את הצבע האדום או הכתום שלה.
אין מתכון רשמי למאכל זה.
מקור המנה

הסברה המקובלת למקורו של מאכל זה היא כי הוא הומצא במסעדה הודית, בנגלדשית או פקיסטנית בלונדון, וכי אין מדובר במאכל הודי מקורי.
ישנה מחלוקת בשאלה אם המאכל הומצא בלונדון או בגלאזגו שבסקוטלנד, אף שישנם מומחים הודים הטוענים שמדובר במזון שמקורו בפונג'ב ושהמתכון יובא לבריטניה. מחלוקת זו הגיעה לידי דיון בפרלמנט הבריטי עת שחבר הפרלמנט מוחמד סארוואר (ממוצא פאקיסטני) הגיש הצעת חוק לפיה הפרלמנט יתמוך בפנייה לאיחוד האירופי לצורך קביעה של האיחוד שמדובר במאכל לאומי של סקוטלנד.
הערות שוליים

↑  כתבה בעיתון הגארדיאן, 19 באפריל 2001, המצטטת את נאומו של רובין קוק
↑  מקורו של העוף טיקה מסאלה
↑  הטיימז של הודו, הסקוטים טוענים כי הם המציאו את העוף טיקה מסאלה
↑    Dean Nelson and Jalees Andrabi, ‏Chicken tikka masala row grows as Indian chefs reprimand Scottish MPs over culinary origins, The Telegraph, 4 August 2009
↑  הצעת חוק של הפרלמנט הבריטי בדבר הגדרת עוף טיקה מסאלה כמאכל לאומי סקוטי לצורך קבלת מעמד של מזון לאומי על פי חוקי האיחוד האירופי
עוף טיקה מסאלה
עונת 1995/1996 בגביע האירופי

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  5 בספטמבר 1995
 תאריך סיום:  12 במרץ 1996
 מספר משתתפות:  44
 ערים מארחות:  משחק הגמר:פרננדו בואסה ארנה, ויטוריה
 זוכה:  ספרד טאוגרס
 מספר משחקים:  90
 מלך הסלים:  איגור גרישצ'וק בלארוס, אנוויל וורוצלבק  26.9 למשחק
 מלך הריבאונדים:  איקי לי גורדין ארצות הברית, אנוויל וורוצלבק  11.2 למשחק
 מלך האסיסטים:  סרגיי בזרביץ' רוסיה, דימנו מוסקבה  8.0 למשחק
 → 1994/19951996/1997 ←
 
עונת 1995/1996 בגביע האירופי הייתה העונה ה-30 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה. זו הייתה העונה החמישית, במתכונת החדשה.
המשחק הראשון התקיים ב-5 בספטמבר 1995 ומשחק הגמר התקיים ב-12 במרץ 1996. בתחרות השתתפו 44 קבוצות.
במשחק הגמר של התחרות גברה טאוגרס על פאוק סלוניקי בתוצאה 81:91, וזכתה בגביע בפעם הראשונה בתולדות המועדון. זאת הייתה ההופעה השלישית ברציפות של טאוגרס בשלב הגמר.
מתכונת התחרות

בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בשיטת משחק בית/משחק חוץ. לשלב המוקדמות השלישי הצטרפו 8 קבוצות שנשרו בשלב 1/16 של הליגה האירופית של פיב"א. 12 קבוצות אלו אורגנו בשני בתים. המשחקים בבתים נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ. בהמשך התקיימו משחקי חצי הגמר בשיטת עד שני ניצחונות והגמר במגרש שנקבע בתחילת התחרות.