stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טוני דאן
סטטיסטיקות > מועדונים

| עונה | קבוצה | ליגה | בליגה> הופעות | בליגה> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1959/1960 | שלבורן | אירלנדליגת העל האירית | 18 | 4 |
| 1960/1961 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה הראשונה של הפוטבול ליג | 3 | 0 |
| 1961/1962 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה הראשונה של הפוטבול ליג | 28 | 0 |
| 1962/1963 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה הראשונה של הפוטבול ליג | 25 | 0 |
| 1963/1964 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה הראשונה של הפוטבול ליג | 40 | 0 |
| 1964/1965 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה הראשונה של הפוטבול ליג | 42 | 0 |
| 1965/1966 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה הראשונה של הפוטבול ליג | 40 | 1 |
| 1966/1967 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה הראשונה של הפוטבול ליג | 40 | 0 |
| 1967/1968 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה הראשונה של הפוטבול ליג | 37 | 1 |
| 1968/1969 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה הראשונה של הפוטבול ליג | 33 | 0 |
| 1969/1970 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה הראשונה של הפוטבול ליג | 33 | 0 |
| 1970/1971 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה הראשונה של הפוטבול ליג | 35 | 0 |
| 1971/1972 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה הראשונה של הפוטבול ליג | 34 | 0 |
| 1972/1973 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה הראשונה של הפוטבול ליג | 24 | 0 |
| 1973/1974 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה השנייה של הפוטבול ליג | 12 | 0 |
| 1974/1975 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה השנייה של הפוטבול ליג | 34 | 0 |
| 1975/1976 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה השנייה של הפוטבול ליג | 35 | 0 |
| 1976/1977 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה השנייה של הפוטבול ליג | 31 | 0 |
| 1977/1978 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה השנייה של הפוטבול ליג | 32 | 0 |
| 1978/1979 | מנצ'סטר יונייטד | אנגליההליגה הראשונה של הפוטבול ליג | 26 | 0 |
| 1979 | דטרויט אקספרס | ארצות הבריתNASL‏ | 12 | 0 |
| סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | 614 | 6 |
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

| נבחרת אירלנד> שנה | נבחרת אירלנד> הופעות | נבחרת אירלנד> שערים |
| --- | --- | --- |
| 1962 | 2 | 0 |
| 1963 | 2 | 0 |
| 1964 | 5 | 0 |
| 1965 | 3 | 0 |
| 1966 | 5 | 0 |
1967: 0
| 1968 | 2 | 0 |
| 1969 | 2 | 0 |
| 1970 | 1 | 0 |
| 1971 | 2 | 0 |
1972: 0
1973: 0
| 1974 | 4 | 0 |
| 1975 | 5 | 0 |
| סה"כ | 33 | 0 |
הערות שוליים

↑  "Tony Dunne: Man Utd 1968 European Cup winner dies, aged 78". BBC Sport (באנגלית בריטית). 2020-06-08. נבדק ב-2020-06-09.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1211654893  VIAF: 6301159248260904870008   WorldCat (עם VIAF): 6301159248260904870008
טומאת מגע

בהלכה היהודית, טומאת מגע היא טומאה המתרחשת על ידי נגיעה פיזית של הדבר הנטמא בדבר המטמא. זוהי הדרך הפשוטה ביותר להיטמא, הקיימת ברוב ככל אבות הטומאות ובכל מיני הנטמאים. מלבד נבלת עוף טהור, המטמאת באכילה בלבד, וחטאות המטמאות את העוסק בהוצאתן מהמקדש או בשריפתן, ואדם שנוגע בהן בלי קשר להוצאה ולשריפה - אינו נטמא.
טומאת מגע בית הסתרים

מגע הוא רק מגע במקום גלוי בדבר המטמא עם מקום גלוי בדבר הנטמא. אבל טומאת בית הסתרים, בגוף האדם - כמו למשל מקום ביאה, אינו מטמא, (אם כי התורה גזרה שביאה מטמאת למרות שאין בה טומאת מגע). חלוק על הדברים הוא רבי מאיר הסבור שגם טומאת בית הסתרים מטמאת.
מחלוקת ידועה בין רבי יוסי לחכמים בנושא זה, היא בחתיכת בגד שנתלשה מתוך בגד אחר הטמא בטומאת מדרס (שטמא דרך עליה), שלמרות שטומאת מדרס אינה חלה על החתיכה, חלה עליה טומאת מגע, מכיוון שהיא נגעה בחתיכת המדרס בעת שהייתה מחוברת אליו.
האמורא רבינא מחדש, שאוכל המחובר לאוכל אחר, נטמא על ידי נגיעתו לאוכל. לפי הסברו של רבינא, חיבור חלקי האוכל זה לזה הוא חיבור חלוש, ואין חיבורו נחשב לחיבור, לכן יש להחשיב כל חלק מהאוכל בנפרד, כך שחלק מהאוכל שנגע בחלק אחר, מטמא.
טומאה רצוצה

גם טומאה רצוצה נחשבת כחלק מטומאת מגע, כך שכל טומאה שקבורה במקום שאין טפח מעליה, בוקעת ועולה עד הרקיע, והעובר מעליה נטמא כאילו נגע בטומאה עצמה.
הערות שוליים

↑  ספר ויקרא, פרק ה', פסוק ב'. משנה מסכת כלים פרק א משנה א, ומסכת זבים פרק ה משניות ו, ז, י.
↑  ראו תלמוד בבלי, מסכת זבחים , דף ק"ה, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ע"ב, עמוד ב'.
↑  במקרה שהבגד בגודל מספק, שגם לאחר תלישת החתיכה הוא בגודל של שלושה טפחים על שלושה טפחים, מודה גם רבי יוסי שהוא מטמא את החתיכה, שכן בשעת תלישת החתיכה והפרדתה מהבגד היא נגעה בבגד הטמא.
| טומאה וטהרה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| דרגות טומאה | אבי אבות הטומאה • אב הטומאה • ולד הטומאה (ראשון • שני • שלישי ורביעי) |  |
| דרגות קבלת טומאה | חולין • מעשר שני • תרומה • קודש • חטאת |  |
| קבלת טומאה | אוהל • מגע • משא • היסט • מדרס • ביאה • בועל נידה • ביאה לבית • מדף • בליעה • עיסוק |  |
| מטמאים מן התורה | מת • נבלת חיה ובהמה • נבלת עוף טהור • נבלת השרץ • בעל קרי • פולטת שכבת זרע • מטמאי משכב ומושב - נידה, יולדת, זבה, זב • צרעת (אדם, בתים, בגדים) • שכבת זרע • חטאות המטמאות • מי חטאת |  |
| מטמאים מן דרבנן | ידיים • ארץ העמים • בית הפרס • כתבי הקודש • גויים • עבודה זרה • טבילה במים שאובים |  |
| נטמאים | אדם • כלים (כלי מתכות, כלי עץ, כלי חרס, בגדים, כלי עור, שק, וכלי עצם) • אוכלים •  משקין |  |
| אחרים | טומאת מקדש וקדשיו  • האיסור לכהן להיטמא למת • הכשר לקבל טומאה • טומאה רצוצה • טומאה הותרה בציבור |  |
| טהרה | טבילה • פרה אדומה • מקווה • חציצה • טבול יום • מחוסר כיפורים • טהרת מצורע • טבילת עזרא |  |
| סדר טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקוואות • נידה • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
טומאת כתבי הקודש

טומאת כתבי הקודש היא טומאה קלה שחז"ל גזרו על ספרי הקודש הכלולים בתנ"ך. על פי הגזירה, תרומה או ידיים שנגעו בכתבי הקודש נטמאים.
הספרים עליהם חלה הטומאה

הטומאה חלה רק על ספרים וחלקי ספרים שנכתבו על פי כללי ההלכה המכשירים אותם לקריאה בציבור, בין השאר נדרש שהם כתובים בדיו על קלף, כמו ספר תורה ומגילה, שהם נכתבו בכתב אשורי בשפה המקורית של הטקסט המקודש, וכן שנכתבו על ידי יהודי שאינו מין.
המשנה מציינת שגם ספר שנמחק חלקו מטמא את הידיים כל עוד נשארו בו 85 אותיות, שהוא מספר האותיות בפרשת "ויהי בנסוע" הנחשבת ל"ספר" בפני עצמו.
יוצא דופן הוא "ספר העזרה" אשר על פי המשנה במסכת כלים אינה מטמאה. לפי פירוש רבי עובדיה מברטנורא ספר העזרה הוא הספר בו קורא הכהן הגדול ביום כיפור ומכיוון שאין חשש שיניחו לידו תרומה לא גזרו עליו טומאה.
לגבי מעמדם של חלק מכתבי הקודש המקובלים כיום, קהלת, שיר השירים ומגילת אסתר, התקיימה מחלוקת, בסופה נפסק שאף הם בכלל טומאת הידיים כשאר כל כתבי הקודש.
דין זה אינו חל על הספרים בלבד אלא גם על התפילין עם רצועותיהם, וכן הדברים שמחוברים לספר כדוגמת: המטפחת של הספר.
סיבת הגזירות

התלמוד במסכת שבת מביא את דברי רב משרשיא לסיבת הגזירה שכתבי הקודש מטמאים את התרומה:
המפרשים מביאים שההפסד המדובר הוא מעכברים שהיו באים לאכול את התרומה ואוכלים בדרך את הספרים.
כן מביאה הגמרא במסכת שבת את דברי רב פרנך המסביר את טעם הגזירה שכתבי הקודש מטמאים גם את הידיים בכך שהגזירה נועדה להרחיק אנשים מלגעת בידיהם בספרי תורה, דבר שאסור משום כבודו של הספר.
טעם נוסף שמובא בתוספתא הוא "שלא יעשה אותן שטיחין לבהמה".
על פי התוספות הטעם של כבוד הספרים חל על כל כתבי הקודש, ולא רק על התורה. הרמב"ם מביא רק את הנימוק של רב משרשיא ולא את זה של רב פרנך ועל כן מניחים שהוא סבר שזהו הטעם העיקרי.
במשנה מסופר, שנושא זה היה עילה לוויכוח עם הצדוקים, במהלכו השווה רבן יוחנן בן זכאי את טומאת כתבי הקודש לטומאת מת, והסביר: "לפי חיבתן היא טומאתן".
בספרות המחקר היו שפקפקו בטעמים שהובאו בתלמוד לטומאת כתבי הקודש. פרופ' הרן שיער שמדובר במנהג עממי שקדם את התקופה הרבנית והטעמים במקורות חז"ל נועדו להסביר מנהג קיים. פרופ' זאב פלק שיער, לעומת זאת ששימוש בתשמישי מצווה שבלו למצווה אחרת היה רווח, למשל שימוש בבגדי כהונה שבלו להדלקת הנרות בשמחת בית השואבה, ולכן ייתכן שהחשש היה שהכהנים ישתמשו בספרי תורה שבלו כשטיחים לאכילת תרומה ומכאן הגזירה. פרופ' שמא פרידמן טען שטומאת כתבי הקודש היא שריד לגישה המופיעה בתורה ובתנ"ך שנגיעה בקודש מקדשת, המבוטאת למשל בפסוק "כל הנוגע במזבח יקדש". בהתאם לכך הוא משער שבעבר ידיים שנגעו בכתבי הקודש התקדשו והיה צורך לרחוץ את הידיים כדי להימנע מהעברת הקדושה הלאה. בדורות שלאחר מכן מנהג זה קיבל פרשנות חדשה של טומאה.
הערות שוליים

1 2  משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק ט', הלכה ה'
1 2  משנה, מסכת ידים, פרק ג', משנה ה'
↑  משנה, מסכת ידים, פרק ג', משנה ה'
↑  משנה, מסכת כלים, פרק ט"ו, משנה ו'
↑  המשותף לשלוש המגילות הנ"ל (אם כי לא מוזכר במפורש כטעם להטלת ספק בקדושתן) הוא ששם שמים אינו מופיע באף אחת מהן.
↑  משנה, מסכת ידים, פרק ג', משנה ג' ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק ט'
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ד, עמוד א'
↑  פירוש רע"ב על משנה, מסכת כלים, פרק ט"ו, משנה ו'
↑  תוספות תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ד, עמוד א', ד"ה האוחז
↑  משנה, מסכת ידים, פרק ד', משנה ו'
↑  פרופ' זאב פלק, כתבי הקודש מטמאין את הידיים, סיני 106 (1990), עמ' צד-צה
↑  Shamma Friedman, The Holy Scriptures Defile the Hands—The Transformation of a Biblical Concept in Rabbinic Theology, Minhah Le-Nahum, Biblical and other studies presented to Nahum Sarna in honour of his 70th birthday, ed. M. Brettler, M. Fishbane, London, 1993, pp. 117-113
| טומאה וטהרה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| דרגות טומאה | אבי אבות הטומאה • אב הטומאה • ולד הטומאה (ראשון • שני • שלישי ורביעי) |  |
| דרגות קבלת טומאה | חולין • מעשר שני • תרומה • קודש • חטאת |  |
| קבלת טומאה | אוהל • מגע • משא • היסט • מדרס • ביאה • בועל נידה • ביאה לבית • מדף • בליעה • עיסוק |  |
| מטמאים מן התורה | מת • נבלת חיה ובהמה • נבלת עוף טהור • נבלת השרץ • בעל קרי • פולטת שכבת זרע • מטמאי משכב ומושב - נידה, יולדת, זבה, זב • צרעת (אדם, בתים, בגדים) • שכבת זרע • חטאות המטמאות • מי חטאת |  |
| מטמאים מן דרבנן | ידיים • ארץ העמים • בית הפרס • כתבי הקודש • גויים • עבודה זרה • טבילה במים שאובים |  |
| נטמאים | אדם • כלים (כלי מתכות, כלי עץ, כלי חרס, בגדים, כלי עור, שק, וכלי עצם) • אוכלים •  משקין |  |
| אחרים | טומאת מקדש וקדשיו  • האיסור לכהן להיטמא למת • הכשר לקבל טומאה • טומאה רצוצה • טומאה הותרה בציבור |  |
| טהרה | טבילה • פרה אדומה • מקווה • חציצה • טבול יום • מחוסר כיפורים • טהרת מצורע • טבילת עזרא |  |
| סדר טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקוואות • נידה • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
ט' בשבט

ט' בשבט הוא היום התשיעי בחודש החמישי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום התשיעי בחודש האחד עשר 
למניין החודשים מניסן.
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בט' שבט היא, ברוב השנים, פרשת בשלח. אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת בא.
חגים ומועדים

בחסידות בעלזא חוגגים את הצלת הרבי הקודם ואחיו הרב מבילגורייא מידי הנאצים בשנת ה'תש"ד
אירועים היסטוריים

ה'תש"ד – אהרן רוקח (הרבי מבעלזא) ואחיו רבי מרדכי (הרב מבילגורייא) מגיעים לישראל
נולדו

ה'תרס"א – חיים גבתי, שר וחבר הכנסת מטעם המערך (נפטר ה'תשנ"א)
ה'תרס"ט – יוסף בורג, רב, פילוסוף, שר, חבר הכנסת ויו"ר המפד"ל (נפטר ה'תש"ס)
ה'תרצ"ג – מיכאל ששר (שרשבסקי), עיתונאי ואיש הגות ישראלי (נפטר ה'תשס"ו)
ה'תש"ח – נתן שרנסקי, אסיר ציון ופוליטיקאי ישראלי
נפטרו

ה'קל"ו – הר"ן, רבנו נסים בר ראובן גירונדי, מגדולי הראשונים בספרד, פוסק הלכה, פרשן תלמוד ומחשובי פרשני הרי"ף. (נולד ה'ע"ה בערך)
ה'תקמ"ד – הרב אליהו ישראל, רב ואב בית דין באלכסנדריה (נולד ה'תע"ה)
ה'תרכ"ה – ר' יהוסף שוורץ, שד"ר, מראשוני חוקרי ארץ ישראל בעת החדשה (נולד ה'תקס"ה)
ה'תרס"ז – משה שטיינשניידר (רמש"ש), מייסד המחקר המודרני של הביבליוגרפיה העברית, היסטוריון ומזרחן, מגדולי מלומדי חכמת ישראל במערב (נולד ה'תקע"ו)
ה'תשמ"ה – מנחם בדר, חבר הכנסת מטעם מפ"ם (נולד ה'תרנ"ה)
ה'תשע"ו – הרב רפאל שמואלביץ, ראש ישיבת מיר ומחברי מערכת האנציקלופדיה התלמודית (נולד ה'תרצ"ח )
ח' בשבט – י' בשבט
שבט
יאנג בויז (אלבום)

| --- | --- |

 אלבום אולפן מאת יאנג בויז
 יצא לאור:  23 בנובמבר 2017
 סוגה:  היפ הופ ישראלי, טראפ
 שפה:  עברית
 הפקה:  יאנג הפנר ובוי אצ'י
יאנג בויז הוא אלבום הבכורה של צמד ההיפ הופ הישראלי יאנג בויז. האלבום יצא לאור ב-23 בנובמבר 2017.
האלבום כולל 8 רצועות שהופקו על ידי יאנג הפנר ובוי אצ'י ומוקססו על ידי אורי שוחט.
באלבום מתארחים בוי צ'יקן, שיפי, מיכאל סוויסה, ונורוז.
לשירים "2 בייפ" ו"יש לי בגד" מתוך האלבום, הופקו וידאו קליפים.
רשימת רצועות

| מס' | שם | מפיק(ים) | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | לא אוהב  | יאנג הפנר ובוי אצ'י | 2:22 |
| 2. | פולו/פולו  | יאנג הפנר ובוי אצ'י | 2:14 |
| 3. | עוזי (עם בוי צ'יקן)   | בוי אצ'י | 3:41 |
| 4. | 2 בייפ  | בוי אצ'י | 2:56 |
| 5. | יש לי בגד (עם שיפי ומיכאל סוויסה)   | בוי אצ'י | 3:11 |
| 6. | הטים שלי (עם נורוז)   | יאנג הפנר | 2:49 |
| 7. | ביץ'  | יאנג הפנר | 2:08 |
| 8. | בת זונה (רמיקס) (עם שיפי ובוי צ'יקן)   | בוי אצ'י | 2:46 |
הערות שוליים

↑  by Young boiz יאנג בויז - Young Boiz
↑   יאנג בויז - 2 בייפ // Young Boiz 2 Bape, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 2:47)
↑   יאנג בויז - יש לי בגד (עם שיפי וסוויסה) // (-young Boiz Feat. Shipi and Swissa) Got Clothes, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:11)
טוביה כץ (צייר)

| --- | --- |

 לידה:  1936 חשוון ה'תרצ"ז פולין
 פטירה:  8 במרץ 2024 (בגיל 88 בערך) כ"ח באדר א' ה'תשפ"ד
 תחום יצירה:  ציור
 זרם באמנות:  אמנות מופשטת
טוביה כץ (1936, חשוון ה'תרצ"ז – 8 במרץ 2024, כ"ח באדר א' ה'תשפ"ד) היה צייר שלימד ציור במכללה ירושלים.
ביוגרפיה

טוביה כץ נולד בפולין למשפחה שומרת מסורת. כשהיה בן חודשיים, היגרה משפחתו לארגנטינה. בשנות ה-40, אמו, והוא בעקבותיה, הפסיקו לשמור על המסורת, זאת בניגוד לאביו. בילדותו הצטרף לתנועת הנוער של הקיבוץ המאוחד בארגנטינה, וכשהיה בן 19 מונה למזכיר התנועה במדינה. למד ציור אצל הצייר הארגנטינאי דמטריו אורוצ'ואה (ספ'), אנרכיסט בעל תפיסה פוליטית שמאלית ויוצר בסגנון סוציאל-ריאליסטי.
בשנת 1960 עלה לישראל עם אשתו פנינה והתיישב בקיבוץ חוקוק. במקביל למד אצל הציירים אביגדור סטימצקי ויוסף זריצקי. בשנת 1970 שהה באנגליה במסגרת מלגת אמן. בשנת 1976 שהה עם משפחתו בברזיל כשליח הקיבוץ המאוחד, בה יצר קשר עם שליח חב"ד המקומי והחל תהליך של חזרה בתשובה. בעקבות זאת קוצרה השליחות על ידי התנועה הקיבוצית. הוא למד כחודש בברוקלין אצל הרבי מלובביץ' ולאחר מכן למד במכון מאיר.
כץ היה אמן מופשט, וציוריו הופיעו בתערוכות שונות לאורך השנים, אחת מהן הייתה במוזיאון ישראל. ייסד ועמד כעשור בראש המחלקה לאמנות במכללת אמונה - המכללה האקדמית לאמנויות ועיצוב, ולאחר מכן בראש התוכנית 'אמנות ואמונה' ב'מכללה ירושלים', בשכונת בית וגן, ירושלים.
הוא העיד על עצמו כי הושפע רבות מעבודותיו של מארק רותקו. שאיפתו היא לטפח "תרבות אמונית" כהגדרתו. הוא סלד מהתרבות האקדמית המבוססת לדבריו על תרבות אירופאית ש"תוקפה המוסרי והאנושי נקבר באושוויץ וטרבלינקה".
ביוגרפיה > חיים אישיים

התגורר במשך כארבעים שנה בירושלים, ומאז מגפת הקורונה התגורר בהר ברכה עד לפטירתו.
לכץ שלושה ילדים. בתו, ענבל, נשואה לרב אליעזר מלמד, רב היישוב הר ברכה וראש הישיבה במקום. בנו, הרב עמיר, משמש כראש בית המדרש המלך בשדה במושב שדה אליעזר.
פרסים

1969 – קרן התרבות אמריקה ישראל
1992 – חתן פרס ירושלים לציור.
תערוכות

1964 – הגלריה 220, תל אביב.
1973 – ציור ופינוי, הקיבוץ, גלריה לאמנות ישראלית, תל אביב.
1974 – 18 לימודים, גלריה דבל, ירושלים.
1977 – פינטוראס טוביה כץ: פינטוראס Galeria VASP Teatro Brigadeiro, סאו פאולו, ברזיל.
1979 – גלריה IM כהן, מוזיאון ישראל, ירושלים.
1979 – יצירות טוביה כץ – יצירות, גלריה ג'ולי מ', תל אביב.
1982 – עבודות על נייר, גלריה גורדון, תל אביב.
הערות שוליים

↑  לאה מוריה, בארץ לא זרועה: ראיון חגיגי עם הרבנית ענבל מלמד, פנימה, 2 באוקטובר 2019
↑  טוביה כ"ץ, באתר מוזיאון ישראל
↑  רות אברהמי, הצייר הרב טוביה כץ: אני חלוץ ובודד, באתר ערוץ 7, 1 בפברואר 2007
1 2 3 4 5 6 7  תערוכות האמן טוביה כץ, מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 279937  NLI: 987007498530205171  GND: 1065281242  ULAN: 500379889  VIAF: 308255202   WorldCat (עם VIAF): 308255202
טווח דינמי

טווח דינמי הוא מונח המשמש בתחומים רבים לתיאור היחס בין הערכים המזעריים והמרביים של כמות בת-שינוי, כגון צליל או אור. הטווח הדינמי נמדד כיחס או כערך לוגריתמי בבסיס 10 (דציבל), או בבסיס 2 (סיבית, 'סטופ').
הטווח הדינמי של חושי האדם

לחושי הראייה והשמיעה של בני האדם טווח דינמי גבוה מאוד. אדם מסוגל לשמוע לחישה שקטה בחדר אטום-לקול, וכן צלילים של מופע רוק רועש. טווח דינמי שכזה עשוי לעבור אף ‎100 dB, ערך המייצג הבדל של פי עשרה מיליארד בעוצמה. אדם מסוגל לראות עצמים באור כוכבים או באור שמש בהיר, למרות שבלילה חסר ירח, עצמים מקבלים רק מיליארדית מעוצמת ההארה המתקבלת ביום שמש, כלומר טווח דינמי של ‎90 dB.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טומאת כלי עץ

בהלכות טומאת כלים, לכלי עץ ישנם דינים מיוחדים לעניין דיני קבלת הטומאה, וקיימים הבדלים רבים בינם לבין כלים מחומרים אחרים בהלכות קבלת הטומאה. הדין המרכזי המיוחד לכלי עץ הוא שהם מקבלים טומאה רק אם יש להם בית קיבול.
דיני כלי עץ, עור ועצם

כלי עץ, כלי עור וכלי עצם הם כלים הנקראים "כלי שטף" - כלים שניתן לטהרם בטבילה.[דרושה הבהרה] בשונה מכלי מתכת שגם "פשוטיהם" - כלים שאין להם "תוך" מטמאים, הרי שפשוטי כלי עץ, עור ועצם טהורים ורק מקבליהם, כלומר אלה שיש להם תוך, טמאים. כמו כן, בשונה מכלי מתכת, לא רק כאשר הכלים נשברו הם טהורים, אלא שאם חזר ועשה מהם כלים הם נטמאים רק מכאן ולהבא ולא חוזרת עליהם טומאתם הישנה.
לגבי פשוטי כלי עץ, יש שני סייגים לטהרתם: א. כלי המיועד לשכיבה או לישיבה - מקבל טומאה מן התורה גם אם הוא שטוח ללא דפנות, כמו כיסא. ב. כלי רחב ונוח לשימוש הן לאדם עצמו והן להנחת חפצים עליו ("משמש אדם ומשמשיו"), מקבל טומאה מדרבנן. וזאת, אם ניכר בו שהוא עשוי לשימוש, כך למשל "ארובות" הם כלי שעשוי ללוש עליו, "של נחתומים" טמאות מכיוון שהם צבועים ומקושטים וניכרים שעשויים לשם כך, אך "של בעל הבית" שאינן ניכרים ומיוחדים "טהורות".
כלי עץ מטמאים רק אם הם עשויין לטלטול כאשר הם מלאים וכאשר הם ריקים. דין זה נלמד מהפסוק "מכל כלי עץ או בגד או עור או שק". שק הוא כלי ארוג עשוי משער. כשם ששק הוא כלי שמטלטל כאשר הוא מלא וכאשר הוא ריקם, שהרי אין כלי שק שעשויים לעמוד במקום אחר, אך שידה תיבה ומגדל (בתרגום לימינו - מכונית, מטוס או כלי אחר) שאינם עשויים לטלטול אינם מקבלים טומאה, כך גם ספינה ודומיה. חכמים שיערו, שכלי המכיל יותר מארבעים סאה נוזל לח, אינו מטלטל כאשר הוא מלא ואינו מקבל טומאה. קיימת מחלוקת בין רבי מאיר לרבי יהודה אודות כלי ביתי העשוי לתשמיש נייד אך מכיל יותר מארבעים סאה "עריבה של בעל הבית".
יישומים > כבישים מעל בתי קברות

אמנם בזמן הזה אין הקפדה על דיני טומאה וטהרה באופן כללי, אך מחמת איסור טומאת כהנים, אסור לכהנים להיטמא בטומאת מת. בעיה נפוצה היא נסיעה במכונית, ברכבת או בכלי רכב אחר, שנסלל מעל בית קברות. כבר ברוסיה הייתה שאלה זו נפוצה, ורבי יצחק אלחנן ספקטור התיר לנסוע ברכבות שנסללו מעל כבישים כאלו, בהסתמך על היתרים דחוקים, כשעת הדחק.
בארץ ישראל הועלתה הבעיה ביתר תוקף, בכביש החוצה את הר הזיתים שבמשך שנים רבות שימש ככביש יחיד שחיבר בין ים המלח לירושלים. רבי יהושע לייב דיסקין, ששימש בזמנו כרבה של העיר ירושלים, הורה כי במידת הדחק יש לסמוך על ישיבה על פשוטי כלי עץ - כלי עץ שאין להם בית קיבול - שאינם מקבלים טומאה, במהלך הנסיעה, כך שהמכונית משמשת כאוהל המאהיל על הטומאה רצוצה וחוצץ בפני הטומאה, ואילו העץ עליו יושב האדם אינו נטמא כתוצאה מהנגיעה באוהל, שכן פשוטי כלי עץ אינם מקבלים טומאה. אם כי, פתרון זה נחשב כהיתר בעייתי.
יישומים > צמיד פתיל

בדין צמיד פתיל השפעה מרובה על הלכות הטהרה, כותב המהר"ם מרוטנבורג שיש לחלק בין כלי חרס לבין כלי עץ. בכלי חרס, דרושה אטימה המודבקת לכלי, אך בכלי עץ אין צורך שיהיה הכיסוי מודבק לכלי. הטעם פשוט, בכלי חרס קשה למצוא נקב שאפשר לאטום אותו באופן מושלם מבלי להדביקו ולכן, דווקא בו דורשים מירוח.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת בכורות, דף ל"ח, עמוד א': "בהנך דחזו למדרסות".
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות כלים, פרק ד', הלכה א'.
↑  משנה, מסכת כלים, פרק ט"ו, משנה ב'.
↑  ספר ויקרא, פרק י"א.
↑  משנה, מסכת כלים, פרק ט"ו, משנה א'.
↑  נסיעת כהנים בכבישים בעיתיים / הרב דני וולף באתר דף קשר לתלמידי ישיבת הר עציון.
↑  בפירושו למשנה, מסכת אהלות, פרק ט', משנה א'
↑  כמו למשל בכוורת, הנידון המשנתי המקובל
| טומאה וטהרה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| דרגות טומאה | אבי אבות הטומאה • אב הטומאה • ולד הטומאה (ראשון • שני • שלישי ורביעי) |  |
| דרגות קבלת טומאה | חולין • מעשר שני • תרומה • קודש • חטאת |  |
| קבלת טומאה | אוהל • מגע • משא • היסט • מדרס • ביאה • בועל נידה • ביאה לבית • מדף • בליעה • עיסוק |  |
| מטמאים מן התורה | מת • נבלת חיה ובהמה • נבלת עוף טהור • נבלת השרץ • בעל קרי • פולטת שכבת זרע • מטמאי משכב ומושב - נידה, יולדת, זבה, זב • צרעת (אדם, בתים, בגדים) • שכבת זרע • חטאות המטמאות • מי חטאת |  |
| מטמאים מן דרבנן | ידיים • ארץ העמים • בית הפרס • כתבי הקודש • גויים • עבודה זרה • טבילה במים שאובים |  |
| נטמאים | אדם • כלים (כלי מתכות, כלי עץ, כלי חרס, בגדים, כלי עור, שק, וכלי עצם) • אוכלים •  משקין |  |
| אחרים | טומאת מקדש וקדשיו  • האיסור לכהן להיטמא למת • הכשר לקבל טומאה • טומאה רצוצה • טומאה הותרה בציבור |  |
| טהרה | טבילה • פרה אדומה • מקווה • חציצה • טבול יום • מחוסר כיפורים • טהרת מצורע • טבילת עזרא |  |
| סדר טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקוואות • נידה • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
הרב דיסקין התיר ישיבה במכונית על כלי עץ ללא כלי קיבול, ובכך להנצל מטומאה
טל סולומון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 ביולי 1984 (בן 40) ראשון לציון, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 http://www.talsolomon.com
 
טל סולומון (נולד ב-27 ביולי 1984) הוא אמן סטנד-אפ, שחקן, קריין ותסריטאי ישראלי.
ביוגרפיה

נולד בראשון לציון. בשנת 2006 החל את דרכו בסטנד-אפ במסגרת קאמל קומדי קלאב בתל אביב, ומאז נמנה עם אמני הבית במקום.
מ-2007 כתב עבור מספר תוכניות טלוויזיה קומיות, בהן "תוכנית האירוח של מה קשור", "צחוק מעבודה", "סלב'ס" (במסגרת Yes הטלוויזיה בלוויין), "פוטופיניש" בהנחיית אלי פיניש (בערוץ הראשון), ו"מחוץ לחוק" (קומדי סנטרל וערוץ 10).
בשנים 2009–2011 השתתף בשידורי האולפן השקוף של ערוץ המוזיקה 24, ב"ביפ קומדי האוס", ו"ביפ קומדי בר" (של הזכיינית קשת בערוץ 2), ו"קומדי בר" (של הזכיינית רשת).
ב-2012 הופיע בתוכנית הסטנד-אפ הראשונה לילדים, "הצחוקיה", ששודרה בניקלודיאון, והתארח בסדרה "מחוץ לחוק" בקומדי סנטרל.
מאז 2013 החל להעביר קורסים ללימוד סטנד-אפ במסגרת לימודי משחק.
ב-2014 התפרסם בעקבות יצירת המתיחות הטלפוניות הידועות על הוט, בזק 144 וכו', שגרפו יותר מ-3 מיליון צפיות במצטבר. מתיחות אלו הולידו פינת מתיחות טלפוניות קבועה בהגשתו ב"תוכנית הבוקר" של קשת.
מאז 2014 סולומון מופיע בכל הארץ עם מופע הסטנד-אפ שלו "מכל דבר עושה עניין".
חיים אישיים

סולומון נשוי לרונית וגר בגבעתיים.
טוני קוראן

| --- | --- |

טוני קוראן, 2013
 לידה:  13 בדצמבר 1969 (בן 54) גלאזגו, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1985 
 עיסוק:  שחקן
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון המלכותי של סקוטלנד  Holyrood Secondary School 
 פרסים והוקרה:  פרסי הקולנוע הבריטי העצמאי (2006)  BAFTA Scotland (2006) 
 פרופיל ב-IMDb
 
טוני קוראן (באנגלית: Tony Curran; נולד ב-13 בדצמבר 1969) הוא שחקן סקוטי שהופיע בסרט "מלחמת האופל 2", בסדרות "דוקטור הו", "שורשים" ובסרט ההיסטורי "מלחמתו של רוברט דה ברוס" של נטפליקס.
ביוגרפיה

קוראן נולד בעיר גלאזגו שבסקוטלנד. הוא סיים תואר באקדמיה המלכותית הסקוטית למוזיקה ולדרמה.
קריירה

ב-1997 הופיע קוראן בסדרת הטלוויזיה "החיים האלה". מאז שיחק בתפקידים בסרטי קולנוע ובסדרות טלוויזיה. בין תפקידיו רודני סקינר (הרואה ואינו נראה) דמות מהסרט "ג'נטלמנים מובחרים". כדי לגלם את הרואה ואינו נראה לבש חליפה מיוחדת שהפכה אותו למסך כחול מהלך. עוד שיחק קוראן בתפקיד ערפד בסרטו של גיירמו דל טורו "בלייד 2", ובתפקיד מרקוס בסרט " מלחמת האופל 2". ב-2006 הופיע קוראן במותחן "דרך אדומה".
ב-2010 שיחק את במיני סדרה "עמודי תבל" דמותו של המלך סטיבן, אחיינו האכזר של מלך אנגליה, הנרי הראשון, הקושר קשר נגדו ויורש אותו.
באותה שנה, שיחק גם בעונה השמינית של הסדרה 24, בתור לוגו אלסון, יד ימינו של פושע רוסי המפעיל רשת לסחר בנשק.
ב-2011 שיחק קוראן בתפקיד לוטננט דלקורט בסרט "הרפתקאות טינטין: תעלומת החד-קרן". עוד השתתף בתפקיד קמע בפרק "The Pandorica Opens" של הסדרה "דוקטור הו" וגם דובב את מקמילן call of duty 8 .
קוראן שיחק בתפקיד דאטאק טאר בסדרת המדע בדיוני "Defiance". ב-2014 כיכב לצדה של דיאנה ויקרס במותחן "Awaiting". ב-2016 חתם קוראן על חוזה לשחק בדמות קאלום בסדרה מקורית של E4/נטפליקס בשם "Crazyhead".
בסדרת המדע בדיוני "דוקטור הו" גילם קוראן את דמותו של וינסנט ואן גוך בפרק שכתב ריצ'רד קרטיס. הפרק נבחר באתר Screen Rant לפרק הטוב ביותר בתקופתו של מאט סמית' בדמות הדוקטור. הסצנה מה קוראן מגלם את ואן גוך, שמועבר אל העתיד לראות את יצירותיו מוצגות במוזיאון, תוארה כאחת הסצנות המרגשות ביותר בכל הסדרה.
קוראן גילם את סמל פיט טוומלי בסדרה "Ultimate Force" של רשת ITV.
בשנת 2020 שיחק בסדרת הטלוויזיה של רשת Showtime "כבודו" המבוססת על סדרת ישראלית באותו שם שיצרו רוני ניניו ושלמה משיח.
בסוף שנת 2021 לוהק לאחד הדמויות הראשיות בסדרת הטלוויזיה "תיק נעדר" בשירות הסטרימינג של Peacock; הגרסה האמריקאית לדרמת הפשע הישראלית "תיק נעדר" המבוססת על הספר באותו שם מאת דרור משעני.
חיים אישיים

ב-2012 התחתן קוראן עם מאי נגוין (Mai Nguyen).
קוראן משתתף בריצות מרתון כדי לגייס כספים לצדקה. לעיתים קרובות הוא משתתף באירוע "Dressed to Kilt" בניו יורק.
משחקי וידאו

Call of Duty: Modern Warfare 3‏ (2011) – מייג'ור ג'נרל ג'יימס מקמילן
Counter-Strike: Global Offensive‏ (2012) – חייל SAS
פרסים

פרס איבנינג ניוז – על הופעתו בתפקיד השד בהפקת תיאטרון של המחזה "The Soldier's Tale"
פרס באפט"א הסקוטי 2006 – השחקן הטוב ביותר
פרס הקולנוע הבריטי העצמאי לשנת 2006 לשחקן הטוב ביותר על תפקידו בסרט "דרך אדומה" של אנדריאה ארנולד