stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התרשלות
הערות שוליים

↑  אברהם שיינפלד (פרופ' נחום רקובר עורך), נזיקין, עמ' 156, בתוך סדרת חוק לישראל. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תשנ"ב-1991.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
| דיני נזיקין |
| --- | --- | --- |
| העוולות הספציפיות | תקיפה • כליאת שווא • גרם הפרת חוזה • הסגת גבול • הפרת חוזה נישואין והפרת חוזה עקב שביתה והשבתה כחריג לגרם הפרת חוזה • מטרד לציבור • מטרד ליחיד • הפרעה לאור שמש ומניעת תמיכה • תרמית • שליחת יד • נגישה |  |
| עוולת הפרת חובה חקוקה | הפרת חובה חקוקה |  |
| עוולת הרשלנות | התרשלות • חובת הזהירות • הדבר מעיד על עצמו • חובת הראיה ברשלנות |  |
| קשר סיבתי | קשר סיבתי משפטי • קשר סיבתי עובדתי |  |
| נזק | נזק כלכלי טהור • נזקי ריקושט • נזק בלתי ממוני טהור • גולגולת דקה • פגיעה באוטונומיה • ריחוק הנזק • עקרון הקטנת הנזק |  |
| נזיקין מתחום הרפואה | רשלנות רפואית • הסכמה מדעת • הולדה בעוולה • הפלה בעוולה • חוק זכויות החולה |  |
| לשון הרע | ההגנה על הפרטיות בנזיקין • לשון הרע על המת ולשון הרע על ציבור • הגנת "אמת דיברתי" בלשון הרע • הגנת תום הלב בלשון הרע |  |
| עוולות מסחריות | גנבת עין • פגמי ייצור והעדר אזהרות • גזל סוד מסחרי • פגמי תכנון |  |
| עוולות חוקתיות | עוולות חוקתיות |  |
| הגנות | מעשה של מה בכך • קטין • הגנה עצמית • כורח |  |
| דוקטרינות המשפיעות על החיוב בנזיקין | אשם תורם כהגנה מוחלטת • אשם תורם כהגנה יחסית • הסתכנות מרצון • אשם תורם וקטינים • מעילה בת עוולה לא תצמח תרופה • התיישנות בנזיקין |  |
| ריבוי מעוולים | ריבוי מעוולים • מעוולים במשותף • נזק שאינו ניתן לחלוקה |  |
| אחריות שילוחית | אחריות שילוחית ואחריות מעביד • אחריות מעסיק קבלן • אחריות משתף ומשדל • אחריות רשויות ציבור ועובדי מדינה |  |
| פיצויים | פיצויים עונשיים • הטבת נזקי גוף • תשלום עתי ותשלום חד-פעמי • פיצוי ללא הוכחת נזק |  |
| מטרות דיני הנזיקין | צדק מתקן • צדק חלוקתי • הרתעה |  |
| ערכים נוספים בדיני נזיקין | כללי ברירת הדין • המחאת תביעה • מלחמה בדיני הנזיקין • מחדלים בנזיקין |  |
לרנד הנד
חובה צהובת ציצה

| חובה צהובת ציצה |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חובתאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: חובתיים
סוג:: חובה מצוייצת
מין:: חובה צהובת ציצה
שם מדעי
 Lophotis gindiana ‏אוסטל, 1881
תחום תפוצה


חובה צהובת ציצה (שם מדעי: Lophotis gindiana) היא מין של עוף מדברי ממשפחת החובתיים הנפוץ בערבות עשב ואזורי מדבר באפריקה שמדרום לסהרה.
מאפיינים

חובה זו קטנה יחסית לקרוביה ואורכה הממוצע 50 ס"מ. היא קיבלה את שמה על שם הציצה הצהבהבה שלה. היא בעלת כנפיים חומות בולטות בעלות עיטורים שחורים בולטים וצוואר אפור עם פס לבן ושחור בחזית והבטן שחורה. כמו לרוב מיני החובות גם חובה זו בעלת רגליים ארוכות ודקות העוזרות לה לרוץ במהירות כדי להימלט מאויבים.
היא חיה במזרח אפריקה באזורים חמימים ומחפשת חרקים ויצורים קטנים נוספים למאכל. היא נפוצה במדינות: ג'יבוטי, אתיופיה, קניה, סומליה, דרום סודאן, טנזניה ואוגנדה.
הערות שוליים

↑  חובה צהובת ציצה באתר הרשימה האדומה של IUCN
| חובתיים |
| --- | --- | --- |
| חובה קטנה (סוג ומין יחיד) | חובה קטנה |   |
| חובה גדולה | חובה גדולה |   |
| חובה זהובת-עורף | חובת לודוויג • חובת דנהם • חובה נובית • חובת הוגלין |   |
| חוברה גדולה | חוברה אפריקנית • חוברת ערב • חוברה אוסטרלית • חוברה הודית גדולה |   |
| חוברה | חוברה צפון-אפריקאית • חוברת מקווין |   |
| חובה לבנת-עורף | חובה לבנת בטן • חובה כחולה • חובת קארו • חובת ריפל • חובה חומה קטנה |   |
| חוברה שחורה | חוברה שחורה צפונית • חוברה שחורה דרומית |   |
| חובה בנגלית | חובה בנגלית |   |
| חובה מנוקדת | חובת הארטלוב • חובה שחורת בטן |   |
| חובה מצוייצת | חובת סביל • חובה צהובת ציצה • חובה אדומת ציצית |   |
| חובה זוטרת | חובה זוטרת |  |
ראש של חובה צהובת ציצה
זורק (משחק וידאו)

| --- | --- |

עטיפת זורק הראשון
 כללי
 תאריך הוצאה:  1977 
 סוגה:  משחק הרפתקאות מבוסס טקסט
 פיתוח:  Infocom 
 הוצאה לאור:  Activision 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 דרישות תוכנה
 מנוע משחק:  Z-machine 
 מצבי משחק:  משחק וידאו למשתתף יחיד 
 פלטפורמות:  מחשב מרכזי, Amstrad CPC, TRS-80, PDP-10, MSX, DOS, קומודור אמיגה, Mac OS Classic 
 
זוֹרק (מאנגלית: Zork) הוא משחק מחשב ואחד מהמשחקים מבוססי הטקסט הראשונים. הגרסה הראשונה של זורק נכתבה בין השנים 1977–1979 באמצעות שפת התכנות MDL על ידי טים אנדרסון, מארק בלאנק, ברוס דניאלס ודייב לבלינג.
המשחק פורסם בשלושה חלקים: זורק: האימפריה התת-קרקעית הגדולה, זורק II: המכשף פרובוז, וזורק III: אדון המבוך.
סיפור המשחק > עולם המשחק

המשחק מתרחש ב"שרידי אימפריה עתיקה קבורה עמוק באדמה", והשחקן הוא הרפתקן חסר שם ש"מעז לחקור את הארץ המסוכנת בחיפוש אחר עושר והרפתקאות". מטרת המשחק היא לחזור מ"האימפריה התת-קרקעית הגדולה" עם האוצר שבה, ובכך לזכות בתואר אדון המבוך. המבוך מלא במפלצות וחפצים רבים אשר מציבים אתגרים שונים בפני השחקן (ולעיתים מסייעים לו).
סיפור המשחק > עלילה > זורק I

העלילה מתרחשת בשנת 948 בלוח השנה הזורקי הבדיוני. המשחק מתחיל על יד בית לבן שמהווה נקודה מעניינת ברורה, ולשחקן ניתנות הוראות קצרות.
כאשר השחקן נכנס לבית, הוא מוצא מספר חפצים, ביניהם פנס פליז ישן, מעמד גביעים ריק וחרב מעוטרת בחריטות מורכבות במיוחד. מתחת לשטיח נמצאת דלת מלכודת שמובילה למרתף חשוך שמתברר כאחת הכניסות הבודדות לאימפריה התת-קרקעית הגדולה. מיד לאחר מכן השחקן נתקל במספר יצורים מסוכנים, ביניהם גרואים וציקלופ שמקשה על הניווט במבוך.
מטרת-העל של זורק I היא למצוא ולאסוף את שנים עשר האוצרות של זורק ולמקם אותם במעמד הגביעים. כדי למצוא את האוצרת על השחקן לפתור חידות ואתגרים רבים, ואף ולנווט בהצלחה בשני מבוכים.
כאשר השחקן ממקם את כל האוצרות במעמד הגביעים הוא זוכה ב-350 נקודות ובתואר "אדון הרפתקנים". מפה עתיקה מופיעה במעמד הגביעים באורח קסום, ובה הוראות הגעה אל כניסה שמובילה לסיום של זורק I ולתחילתו של זורק II.
סיפור המשחק > עלילה > זורק II

השחקן מתחיל בנקודה שבה זורק I עצר, חמוש בפנס הפליז ובחרב מהמשחק הקודם.
תוך זמן קצר השחקן מתוודע למכשף פרובוז. בעבר, המכשף היה מטיל לחשים מכובד, אך כוחו נחלש והוא הוגלה על ידי דימוויט פלאטהד. על אף שכעת הוא גובל בסניליות, המכשף עדיין עוצמתי. מטרתו של השחקן בזורק II היא לחדור אל משכנו של המכשף ולהשתלט על הקסם שלו, תוך התחמקות והתמודדות עם מלכודות וקסמים רבים.
סיפור המשחק > עלילה > זורק III

השחקן מתחיל בתחתית "גרם המדרגות האינסופי" שבו מסתיים זורק II. הפעם, מטרת המשחק אינה השגת חפץ או כוח; על ההרפתקן להוכיח את עצמו כראוי לתואר "אדון מבוך".
השחקן נדרש להתמודד עם "שומרי זורק" - דבר שמתאפשר רק בבגדי אדון מבוך, ולאחר מכן לעמוד במבחן אחרון. על השחקן לענוד קמע וטבעת מלכותית, ללבוש גלימה וברדס, ולהחזיק במטה, בספר שחור ובמפתח - את כולם ניתן למצוא במקומות שונים ברחבי המשחק. המשחק מסתיים כאשר השחקן פותח דלת ומגלה את האוצר הגדול של זורק.
פקודות

בניגוד לשאר המשחקים של התקופה, בשלושת משחקי זורק השחקן לא מוגבל לפקודות של פעולה-שם עצם (לדוגמה "קח מנורה", פתח תיבה", "הרוג טרול" וכיוצא בכך), אלא משתמש במשפטים מורכבים כדוגמת "הכנס את המנורה והחרב בתיבה", "הסתכל מתחת לשטיח", "זרוק הכל למעט המנורה" וכו'. המשחק מכיר פעלים רבים, חלקם אף אינם תוך משחקיים אלא מתייחסים לתוכנה עצמה, ביניהם "שמור", "הפעל מחדש", "צא" ו"שחזר".
ראו גם

גרו - מפלצת בדיונית בעולם הזורק
האגדות של זורק - משחק אינטרנטי מבוסס על זורק
משחק מבוסס טקסט
הערות שוליים

↑  ההיסטוריה של זורק בעיתון הניו יורק טיימס
↑  התפתחות משחקי ההרפתקאות והיצירה של זורק באתר US Gamer
↑  ההיסטוריה של זורק II בעיתון הניו יורק טיימס
1 2  חוברת ההוראות של המשחק (קובץ PDF)
↑  לחקור את זורק - חלק 1 באתר The Digital Antiquarian
↑  לחקור את זורק - חלק 2 באתר The Digital Antiquarian
↑  לחקור את זורק - חלק 3 באתר The Digital Antiquarian
↑  זורק והעתיד של משחקי הרפתקאות ממוחשבים באתר IEEE Computer
השורות הראשונות של זורק
ז'וזף דייס

ז'וזף דייס
ז'וזף דייס (בצרפתית: Joseph Deiss; נולד ב-18 בינואר 1948) הוא כלכלן ופוליטיקאי שווייצרי, חבר מפלגת העם הנוצרית דמוקרטית של שווייץ (CVP / PDC), ונשיאה של העצרת הכללית של האו"ם מ-14 בספטמבר 2010 עד 14 בספטמבר 2011.
בין השנים 1999–2006 היה דייס חבר מועצת הברית השווייצרית, כשהוא עומד בראש המחלקה הפדרלית לענייני חוץ (1999–2002) ולאחר מכן המחלקה הפדרלית לענייני כלכלה (2003–2006). בשנת 2004 כיהן כנשיא שווייץ.
בשנת 2010 נבחר כנשיא העצרת הכללית של האו"ם, במושב ה-65 שלה.
חבורת הזבל: הסרט

| --- | --- |

 מבוסס על:  חבורת הזבל 
 בימוי:  רוד אמאטאו 
 הופק בידי:  רוד אמאטאו 
 שחקנים ראשיים:  מקנזי אסטין דביי לי קרינגטון Kevin Thompson Bobby Bell Larry Green פיל פונדקרו Lynn Cartwright Arturo Gil אנתוני ניולי Katie Barberi Susan Rossitto 
 מדבבים:  ג'ים קומינגס Chloe Amateau Teri Benaron 
 מוזיקה:  מייק לויד 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Atlantic Entertainment Group, Topps 
 חברה מפיצה:  Atlantic Entertainment Group, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  21 באוגוסט 1987
 משך הקרנה:  97 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט מוזיקלי, דרמה קומית, מדע בדיוני קומי, סרט פנטזיה, סרט קומדיה 
 הכנסות באתר מוג'ו:   garbagepailkids
 דף הסרט ב־IMDb
 
חבורת הזבל: הסרט (באנגלית: The Garbage Pail Kids Movie) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1987, אשר מהווה עיבוד קולנועי מסוג לייב אקשן לסדרת קלפי ההחלפה לילדים "חבורת הזבל", אשר זכו לפופולריות רבה במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20. את הסרט ביים רוד אמאטאו, אשר גם לקח חלק בכתיבת התסריט.
הקלפים שיצאו לשוק לראשונה בארצות הברית בשנת 1985 היו מעין פרודיה לסדרת הבובות "Cabbage Patch Kids" וכל קלף כלל ילד מחבורת הזבל אשר לו היה לרוב מראה חריג.
עלילת הסרט התמקדה בשבע מהדמויות (אשר גולמו על ידי שחקנים גמדים בתלבושות אנימטראוניות) אשר חיו בעולם האמיתי והתיידדו עם ילד רגיל בשם דודג'ר.
הסרט נחשב בקרב רבים כאחד הסרטים הגרועים ביותר שנוצרו אי פעם. הסרט שהופק בתקציב של מיליון דולר הרוויח רק 1.6 מיליון דולר בקופות וירד מכל בתי הקולנוע בארצות הברית לאחר שבועיים בלבד.
הסרט הוקרן בישראל בשנת 1988 בתרגום עברי, והופץ בדיבוב עברי ישירות לווידאו בלבד. הסרט הוא כיום מרכיב עיקרי בלימודים של מגמת ההפקה בבית הספר לקולנוע וטלוויזיה ע"ש סטיב טיש ומתואר שם בתור "סרט ניסיוני אוונגרד".[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  "Trashy 'Garbage Pail Kids' Has No Value". Sun-Sentinel. 1987-09-05. נבדק ב-29 ספט' 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The Garbage Pail Kids Movie > Overview". AllMovie. נבדק ב-6 יוני 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
חובה זוטרת

| חובה זוטרת |
| --- | --- |
 זכר במצג ראווה באוויר
מצב שימור
 מצב שימור: סכנת הכחדה חמורה סכנת הכחדה חמורה (CR) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חובתאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: חובתיים
סוג:: Sypheotides
מין:: חובה זוטרת
שם מדעי
 Sypheotides indicus ‏מילר, 1782
תחום תפוצה


חובה זוטרת או חובה הודית (שם מדעי: Sypheotides indicus) היא מין עוף בינוני במשפחת החובתיים והמין היחיד בסוג Sypheotides. המין הקרוב ביותר אליה היא חובה בנגלית שחיה באותו אזור ודומה לה במראה.
מאפיינים

החובה אנדמית לתת-היבשת ההודית שם היא חיה בעיקר בערבות עשב בעלי עשבים גבוהים מאוד. החובה מפורסמת עקב מנהגו של הזכר לקפוץ באוויר כמה מטרים ואז לנחות בכנפיים אסופות, במצג ראוותני שמבליט את צווארו וחזהו השחורים והציצה הארוכה שמאחורי ראשו (מתרחש בדרך כלל בזירה). החלק הקדמי של הגוף חום בהיר מפוספס מעט, תחילת הכנפיים לבנה והרגליים צהובות. הנקבות לעומתם חומות ומוסוות יותר וגם קטנות יותר.
חובה זוטרת היא אחת ממיני החובתיים הקטנים יותר: אורכה 46–51 ס"מ בלבד. היא נפוצה בחלק המרכזי והערבי של הודו, אך מתפרשת ברחבי תת היבשת במהלך החורף הגשום. החובה מצויה בסכנת הכחדה והיא מתמעטת באזורים רבים בהם הייתה נפוצה בעבר, כגון פקיסטן.
ראו גם

חובתיים
חובה גדולה
חובה בנגלית
הערות שוליים

↑  חובה זוטרת באתר הרשימה האדומה של IUCN
| חובתיים |
| --- | --- | --- |
| חובה קטנה (סוג ומין יחיד) | חובה קטנה |   |
| חובה גדולה | חובה גדולה |   |
| חובה זהובת-עורף | חובת לודוויג • חובת דנהם • חובה נובית • חובת הוגלין |   |
| חוברה גדולה | חוברה אפריקנית • חוברת ערב • חוברה אוסטרלית • חוברה הודית גדולה |   |
| חוברה | חוברה צפון-אפריקאית • חוברת מקווין |   |
| חובה לבנת-עורף | חובה לבנת בטן • חובה כחולה • חובת קארו • חובת ריפל • חובה חומה קטנה |   |
| חוברה שחורה | חוברה שחורה צפונית • חוברה שחורה דרומית |   |
| חובה בנגלית | חובה בנגלית |   |
| חובה מנוקדת | חובת הארטלוב • חובה שחורת בטן |   |
| חובה מצוייצת | חובת סביל • חובה צהובת ציצה • חובה אדומת ציצית |   |
| חובה זוטרת | חובה זוטרת |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007290986405171
חובה לבנת בטן

| חובה לבנת בטן |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חובתאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: חובתיים
סוג:: חובה לבנת-עורף
מין:: חובה לבנת בטן
שם מדעי
 Eupodotis senegalensis ‏וייו, 1820

חובה לבנת בטן (שם מדעי: Eupodotis senegalensis) היא מין של חובה קטנה יחסית החיה ברחבי הסוואנות האפריקניות.
מאפיינים

אורכה הממוצע 48–61 ס"מ. צבעה חום-צהבהב עם צוואר אפור ובטן לבנה. הראש לבן עם פסים מודגשים בקצוות ועם סימני קווים שחורים מתחת לעיניים. המקור קצר ואדום והרגליים ארוכות ועוזרות לחובה לרוץ מהר. החובות אוהבות לקרקר בחבורות קטנות והן עושות את זה בעיקר בשעות הבוקר ומשמיעות צלילים גרוניים של "קווא" ו"ווקא" לחלופין.
החובות חיות בערבות עשב יבשות, סוואנות ושולי יערות לאורך אפריקה שמדרום לסהרה. הן אינן מוגדרות כמצויות בסכנת הכחדה כלשהי.
תת-מינים

E. s. senegalensis
E. s. canicollis
E. s. erlangeri
E. s. mackenziei
E. s. barrowii
הערות שוליים

↑  חובה לבנת בטן באתר הרשימה האדומה של IUCN
| חובתיים |
| --- | --- | --- |
| חובה קטנה (סוג ומין יחיד) | חובה קטנה |   |
| חובה גדולה | חובה גדולה |   |
| חובה זהובת-עורף | חובת לודוויג • חובת דנהם • חובה נובית • חובת הוגלין |   |
| חוברה גדולה | חוברה אפריקנית • חוברת ערב • חוברה אוסטרלית • חוברה הודית גדולה |   |
| חוברה | חוברה צפון-אפריקאית • חוברת מקווין |   |
| חובה לבנת-עורף | חובה לבנת בטן • חובה כחולה • חובת קארו • חובת ריפל • חובה חומה קטנה |   |
| חוברה שחורה | חוברה שחורה צפונית • חוברה שחורה דרומית |   |
| חובה בנגלית | חובה בנגלית |   |
| חובה מנוקדת | חובת הארטלוב • חובה שחורת בטן |   |
| חובה מצוייצת | חובת סביל • חובה צהובת ציצה • חובה אדומת ציצית |   |
| חובה זוטרת | חובה זוטרת |  |
ז'והאן מיקו

ז'והאן סדריק מיקו (בצרפתית: Johan Cédric Micoud; נולד ב-24 ביולי 1973) הוא כדורגלן עבר צרפתי ששיחק מרבית הקריירה כקשר התקפי.
בתור שחקן בעל רגל שמאל שולטת, מיקו נחשב לאחד הקשרים הטובין ביותר ששולטים בשטחים ללא-כדור על המגרש. במהלך 16 שנות הקריירה המקצוענית שלו, שיחק ז'והאן בצרפת, איטליה וגרמניה. מיקו ייצג גם את נבחרת צרפת, עמה זכה גם ביורו 2000.
קריירת מועדונים

מיקו נולד בעיר קאן, וגדל במחלקת הנוער של הקבוצה המקומית AS קאן. אחרי שהתקדם לקבוצה הבוגרת, מיקו קיבל את תפקיד עושה המשחק של קבוצתו לאחר מכירתו של זינדין זידאן לבורדו. הוא סייע רבות לקבוצתו להעפיל לליגת המשנה הצרפתית בכדורגל בשנת 1993, ואף להעפיל בעונה שלאחר מכן לגביע אופ"א. ב-1996, כמו זידאן, מיקו הצטרף לשורות בורדו. שנתיים לאחר מכן, בעונת 1998–1999, הוא לקח חלק משמעותי מאוד בזכייתה של בורדו בליגת העל הצרפתית, וגם עזר לה להעפיל בעונה שבעקבותיה לשלב הבתים השני במסגרת ליגת האלופות. בקיץ 2000, מיקו עזב את צרפת לאיטליה, לאחר שחתם במדי פארמה, בשורותיה שיחק במשך שנתיים ואף זכה בגביע האיטלקי לעונת 2001–2002. לאחר עונה זו, מיקו עבר לגרמניה, עת חתם במדי ורדר ברמן. בגרמניה, מיקו זכה להצלחה קבוצתית מרובה במהלך ארבע השנים בהן שיחק שם, כאשר השיא היה זכייה בדאבל הגרמני ב-2004. במהלך העונה הזו, כבש 10 שערים שהיוו שיא כיבושים משותף עבור קשר בתחרות, יחד עם קשרה של באייר לברקוזן ברנד שניידר. ביוני 2006, בגיל 32, שב מיקו לצרפת, והצטרף מחדש לבורדו. כבר במשחק החזרה שלו, כבש את השער היחיד והמנצח במשחק הליגה מול לוריאן. במהרה חזר להיות שחקן המפתח במועדונו החדש-ישן, וזכה עם קבוצתו בגביע הליגה הצרפתית ב-2007. על אף שבעונה שלאחר מכן, בורדו המשיכה להוות חלק מצמרת הליגה הצרפתית, ב-10 במאי 2008, מאמנו דאז לורן בלאן, הכריז שחוזהו של מיקו בקבוצה לא יחודש, ולכן פרש ממשחק פעיל.
קריירה בינלאומית

אף על פי שזומן רבות במהלך הקריירה לסגל הנבחרת הצרפתית, מיקו לא הצליח לקנות לעצמו מקום מהותי בהרכב, עקב ששיחק בעמדה זהה לזו של זינאדין זידאן. לאחר האליפות המרשימה שזכה יחד עם בורדו, מיקו זכה בזימון בכורה לנבחרת, כאשר ערך את הופעת הבכורה שלו ב-17 באוגוסט 1999, במהלך משחק ידידות מול צפון אירלנד. הוא היה חלק מסגל הנבחרת הצרפתית לטורניר הגמר של יורו 2000, אך שותף רק במשחק אחד מתוך השישה של נבחרתו בטורניר, במשחק חסר חשיבות מול הולנד בשלב הבתים. הוא נכלל גם בסגל נבחרת צרפת למונדיאל 2002. מיקו שיחק סך הכל 17 משחקים עבור מולדתו, וכבש שער אחד בלבד.
תארים > בורדו

ליגת העל הצרפתית: 1998-99
גביע הליגה הצרפתית: 2007
תארים > פארמה

הגביע האיטלקי: 2001-02
תארים > ורדר ברמן

בונדסליגה: 2003-04
הגביע הגרמני: 2003-04
תארים > נבחרת צרפת

יורו 2000: 2000
חגיגות הקורבי

| --- | --- |
חגיגות הקורבי, בונדוקו, 2021
חגיגות הקורבי, בונדוקו, 2021
 סוג:  פסטיבל מוזיקה וריקודים
 מועדים
 תאריכי פעילות:  לילת אל-קאדר – עד למחרת היום
  (למפת חוף השנהב מוגדלת) יאמוסוקרו אביג'אן קורוגו בואקה דאלואה סן פדרו גאנה בורקינה פאסו  מאלי גינאה ליבריה מפרץ גינאהבונדוקו(למפת חוף השנהב רגילה) יאמוסוקרו אביג'אן קורוגו בואקה דאלואה סן פדרו גאנה בורקינה פאסו  מאלי גינאה ליבריה מפרץ גינאהבונדוקו
 
חגיגות הַקְּוּרְבִּי בבונדוקו 2014, ברחבה שלפני מסגד האימאם.
חגיגות הַקְּוּרְבִּי בבונדוקו 2014, צילום הבימה הצרה, העשויה קורות העץ.
חגיגות הַקְּוּרְבִּי (בשפת דיולה: Kourbi) הן חגיגות ריקודים ומוזיקה, המתקיימות בחוף השנהב, ובהן נוטלות חלק, נערות מוסלמיות שטרם נישאו. החגיגות מתחילות בערב לילת אל-קדר, ומסתיימות בצהרי היום שלמחרת. החל משנת 2007, מתקיימות החגיגות, שנערכו בעבר בכל רחבי חוף השנהב, במחוז זנזאן בלבד. צמצום החגיגות למחוז זנזאן, נבע מאיסור מפורש של האימאמים לקיימו, וזאת בעקבות סכנת הנפילה הנשקפת לרוקדות, במקרה של התמוטטות הבימות, עליהן רוקדות הבנות.
בוקר אחד לפני לילת אל-קדר, מתחילים הורי הבנות, בעזרת בעלי מקצוע מיוחדים, להקים את הבימות. לשם כך הם משתמשים בקורות עץ לא מהוקצעות, המאוחסנות במהלך השנה, במחסנים מיוחדים, ומשמשות לבניית הבימות מדי שנה בשנה. העמודים הם קורות עבות בגובה שלושה מטרים, המתפצלות בקצה העליון שלהן, לשני ענפים, ביניהם, מונחת הקורה העליונה (ראו תמונה להמחשה).
לקראת שקיעת השמש, מופעלים רמקולים המשמיעים מוזיקה אתנית מקומית, בשפות דיולה וקולאנגו, (השפות המדוברות בפי האוכלוסייה המוסלמית בזנזאן), והנערות עם משפחותיהם, מתאספים ליד הבימות.
בשנת 2020, בעקבות מגפת הקורונה העולמית, לא התקיימו חגיגות הקורבי בחוף השנהב.
חגיגות (נוקטורן)

חגיגות הוא שמו של הנוקטורן השני משלושת הנוקטורנים המפורסמים של המלחין הצרפתי קלוד דביסי.
ביצירה זו, לעומת יצירות אחרות של דביסי (כמו הפרלוד ל"אחר הצהריים של פאון") יש משקל המשתנה לעיתים.
אפשר לשמוע בנוקטורן עיסוק במשחקי האור והחושך בלילה. הנושאים בנוקטורן הם ריקוד ותהלוכה, נושאים שהמקצב חשוב בהם.
דביסי מחליש ביצירה זו את הטונאליות על ידי שימוש תכוף במודוסים. היצירה לא מתקדמת בעזרת משיכה טונאלית אלא באמצעות מעברים של הנושאים בין כלי התזמורת.
אינסטרומנטציה

היצירה כתובה לתזמורת המורכבת משלושה חלילים, שני אבובים, קרן אנגלית, שני קלרינטים בסי במול, שלושה בסונים, ארבע קרנות בפה, שלוש חצוצרות בפה, שלושה טרומבונים, טובה, טימפני, מצילתיים, תוף סנר, שני נבלים וכלי מיתר.
חובה כחולה

| חובה כחולה |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: קרוב לסיכון קרוב לסיכון (NT) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חובתאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: חובתיים
סוג:: חובה לבנת-עורף
מין:: חובה כחולה
שם מדעי
 Eupodotis caerulescens ‏וייו, 1820

חובה כחולה (שם מדעי: Eupodotis caerulescens) היא מין של עוף מדבר ממשפחת החובתיים. היא חיה רק בלסוטו שבאפריקה הדרומית.
מאפיינים

אורכה של החובה 52-60 ס"מ ומשקלה 1.2-1.6 ק"ג. היא בעלת צבעים אפורים-כחולים על בטנה וחזה, מהם קיבלה את שמה. הכנפיים כתומות ובקצוות זהובות והראש לבן ומוקף ברצועות שחורות. המקור ורוד וקטן. קריאות החובה מזכירות קריאות צפרדע.
החובה שוכנת על הקרקע ומחפשת יצורים קטנים וזרעים. היא חיה בערבות, סוואנות, כרי דשא ובקרקעות חקלאיות ואדמות מרעה.
החובה מאוימת על ידי אובדן בית גידולה.
הערות שוליים

↑  חובה כחולה באתר הרשימה האדומה של IUCN
| חובתיים |
| --- | --- | --- |
| חובה קטנה (סוג ומין יחיד) | חובה קטנה |   |
| חובה גדולה | חובה גדולה |   |
| חובה זהובת-עורף | חובת לודוויג • חובת דנהם • חובה נובית • חובת הוגלין |   |
| חוברה גדולה | חוברה אפריקנית • חוברת ערב • חוברה אוסטרלית • חוברה הודית גדולה |   |
| חוברה | חוברה צפון-אפריקאית • חוברת מקווין |   |
| חובה לבנת-עורף | חובה לבנת בטן • חובה כחולה • חובת קארו • חובת ריפל • חובה חומה קטנה |   |
| חוברה שחורה | חוברה שחורה צפונית • חוברה שחורה דרומית |   |
| חובה בנגלית | חובה בנגלית |   |
| חובה מנוקדת | חובת הארטלוב • חובה שחורת בטן |   |
| חובה מצוייצת | חובת סביל • חובה צהובת ציצה • חובה אדומת ציצית |   |
| חובה זוטרת | חובה זוטרת |  |
חובה כחולה עפה
זמן בדיד וזמן רציף

במתמטיקה זמן בדיד וזמן רציף הם שתי גישות שבהן אפשר למדל משתנים התלויים בזמן. אפשר לנקוט גישות דומות גם עבור משתנים התלויים בגדלים אחרים, כגון ממדי המישור (למשל, דגימת תמונות רציפות לפיקסלים).
זמן בדיד

אות בדיד או אותות זמן בדידים הוא סדרה של ערכים המייצגים ערכי אות בנקודות זמן מסוימות. בגישת הזמן הבדיד ערכם של משתנים מוגדר אך ורק בנקודות זמן מסוימות, או לחלופין נותר קבוע לאורך פרק זמן מסוים שאינו אפס, כלומר הזמן נתפס כמשתנה בדיד (דיסקרטי). דוגמה לגישה זו היא שעון דיגיטלי המראה קריאה קבועה למשך דקה למשל של השעה 10:37, ולאחר מכן מראה את השעה 10:38, ללא מעבר בערכי הביניים בין ערכים אלו. בגישה זו כל משתנה נמדד פעם אחת בכל פרק זמן (השווה לדקה אחת בדוגמת השעון). מספר המדידות במהלך כל פרק זמן הוא סופי.
לאותות בדידים שונים יש מספר מקורות, אך ניתן בדרך כלל לסווגם לאחת משתי קבוצות:
על ידי דגימת ערכים של אות אנלוגי בשיעור קבוע או משתנה. תהליך זה נקרא דגימה. כאשר אות זמן בדיד מתקבל על ידי דגימה בזמנים במרווחים אחידים, נוכל לומר שיש לו קצב דגימה מסוים – הקצב שבו נדגם האות הרציף.
על ידי מדידת תהליך בדיד, כגון ערך השיא השבועי של אינדיקטור כלכלי מסוים.
זמן רציף

זמן רציף רואה משתנים כבעלי ערך מסוים רק בפרק זמן רגעי, או אינפיניטסימלי. הזמן נתפס כמשתנה רציף היות שבין כל שתי נקודות בזמן יש מספר אינסופי של נקודות אחרות בזמן. המשתנה "זמן" נע על פני כל קו המספרים הממשי, או חלק סופי או אינסופי ממנו, כגון המספרים החיוביים.
אות רציף או אות רציף בזמן הוא פונקציה (אות) אשר תחום ההגדרה שלה הוא רצף (למשל קטע על פני המספרים הממשיים), ולכן אינו קבוצה בת מנייה. התחום עשוי להיות סופי (למשל 10 שניות של מדידה) או אינסופי. הפונקציה עצמה לא צריכה להיות רציפה. לעומת זאת תחום ההגדרה של אות זמן בדיד הוא קבוצה בת מנייה, למשל המספרים הטבעיים.
לאות זמן רציף יהיה ערך כלשהו בכל רגע של זמן המצוי בתחום המדידה. האותות החשמליים מייצגים פעמים רבות כמויות פיזיות בעלות אופי רציף, כגון טמפרטורה, לחץ או צליל. דוגמאות אחרות לאות רציף הן גל סינוס, גל הקוסינוס וגל משולש.
דוגמה טיפוסית של אות בעל משך זמן אינסופי היא:
f(t)=\sin(t),\quad t\in \mathbb {R}
בדיסציפלינות רבות מקובל שאות רציף חייב תמיד להיות בעל ערך סופי, קונוונציה המתאימה ברוב המקרים לאותות פיזיים.
עבור מטרות מסוימות ערך אינסופי מקובל כל עוד האות הוא אינטגרבילי (בר סכימה) על כל מרווח סופי.
אות רציף או בדיד מול אות אנלוגי או ספרתי

קוונטיזציה של אות בדיד מאפשרת את אחסונו ואת עיבודו במערכות ספרתיות, למשל, מחשבים. עם זאת קיימים אותות בדידים שלא עברו קוונטיזציה ולהפך; ופעולת הקוונטיזציה, ההופכת אות אנלוגי (תקבילי) לאות דיגיטלי (ספרתי), שונה במהותה מפעולת הדגימה, ההופכת אות רציף לאות בדיד.
שימושים

זמן בדיד הוא כלי נוח לעיבוד ומחקר, גם כאשר המשתנה הנחקר הוא רציף מטבעו. לדוגמה, בעוד שהפעילות הכלכלית מתרחשת ברציפות ואין רגע שבו המשק נמצא בהפסקה, נוח יותר למדוד את הפעילות הכלכלית באופן בדיד. מסיבה זו נתונים המפורסמים על תוצר מקומי גולמי, לדוגמה, יציגו סדרה של ערכים תקופתיים, למשל דו"חות רבעוניים, ולא רצף של ערכים לכל רגע נתון.
כאשר חוקר מנסה לפתח תאוריה שתסביר תצפיות בזמן בדיד, תוצג לעיתים התאוריה בזמן בדיד כדי להקל על פיתוחה. מאידך גיסא לעיתים קל או נכון יותר מתמטית לבנות מודלים תאורטיים בזמן רציף.
כלי שימושי בניתוח זמן בדיד הוא משוואות הפרש. עבור זמן רציף הכלי המקביל הוא משוואות דיפרנציאליות.
ראו גם

דיגיטלי ואנלוגי
הערות שוליים

↑  "Digital Signal Processing" Prentice Hall - Pages 11-12
↑  "Digital Signal Processing: Instant access." Butterworth-Heinemann - Page 8
אותות בדידים דגומים
חוג נעילת-תדר

חוג נעילת-תדר, או לולאה נעילת תדר (FLL), היא מערכת בקרה אלקטרונית המייצרת אות שננעל לתדר של אות קלט או של אות ייחוס. מעגל זה משווה את התדר של מתנד מבוקר לשל אות הייחוס. המתנד מעלה או מוריד בצורה אוטומטית את תדרו, עד שתואם לתדר של אות הייחוס (אך לא בהכרח לפאזה שלו).
לולאה נעילת-תדר היא דוגמה למערכת בקרה המשתמשת במשוב שלילי. לולאות נעילת-תדר משמשות ברדיו, טלקומוניקציה, מחשבים ויישומים אלקטרוניים אחרים כדי ליצור תדרים יציבים, או לשחזר אות מערוץ תקשורת רועש.
ראו גם

חוג נעול מופע