אמיר ירון
נגיד בנק ישראל

בנאום כניסתו לתפקיד, שנערך במשכן נשיא המדינה ב-24 בדצמבר 2018, סימן ירון את הנורמליזציה של המדיניות המוניטרית כאתגר המיידי שעמד בפני בנק ישראל בזמנו, והדגיש שהריבית היא הכלי המרכזי להתוויית הכיוון של המדיניות המוניטרית. כמו כן הדגיש בנאומו את הצורך הדחוף בהשקעה נרחבת בתשתיות ובהון האנושי הנדרשים למימוש פוטנציאל הצמיחה של המשק. הוא ציין את תחומי החדשנות הפיננסית ככאלה שיגבירו את התחרות וישפרו את המערכת הפיננסית הישראלית.
ב-7 בינואר 2019 הודיע ירון כי לאחר התייעצות עם הוועדה המוניטרית של הבנק, הוחלט כי הריבית תישאר ללא שינוי, ותעמוד על 0.25%, זאת לאחר שב-26 בנובמבר 2018, טרם כניסתו לתפקידו, החליטה הוועדה המוניטרית על העלאת הריבית לשיעור של 0.25%, לאחר שהיא עמדה במשך שלוש שנים על שיעור של 0.1%. בהודעה שליוותה את פרסום ההחלטה נכתב כי בשנתיים הקרובות צפויה עלייה הדרגתית וזהירה של הריבית במטרה לייצב את האינפלציה.
ביוני 2019 הזהיר הנגיד ירון מפני עליית הגירעון בתקציב ומפני הידרדרות ביחס החוב-תוצר של המשק. הנגיד הוסיף כי לממשלה לא יהיה מנוס מהעלאת מיסים ומביטול פטורים קיימים.
באוגוסט 2019 פרסם בנק ישראל דוח מקיף בנושא פריון העבודה הנמוך בישראל (ביחס למדינות ה-OECD), ובו המלצות אופרטיביות לממשלה בתחומי החינוך, הרגולציה, התשתיות ועוד. הדוח קבע שהדרך העיקרית להעלות את רמת החיים בישראל היא על ידי העלאת פריון העבודה. הדוח המליץ, בין היתר, לסנכרן בין שבוע העבודה לשבוע הלימודים במוסדות החינוך, בין השאר על ידי ביטול הלימודים בימי שישי, וכן לחזק את ההשקעה בהכשרה המקצועית של גברים חרדים. על פי הדוח, השקעה של 42 מיליארד ש"ח בהגברת פריון העבודה תיצור תועלת ארוכת טווח של כ-270 מיליארד ש"ח. בספטמבר 2019 הודיע ירון, כי הורה לחטיבת המחקר לגבש המלצות אופרטיביות גם בתחום הדיור, וכי הבנק החל בתהליך אסטרטגי להגדרת יעדיו לשנים הקרובות.
בשנתו הראשונה בתפקיד הותיר ירון את הריבית במשק על 0.25 אחוז, על אף הערכות האנליסטים שיוריד אותה לרמה של 0.1 אחוז. את מדיניות הבנק בנוגע לשוק המט"ח כינה ירון בשם "עמימות קונסטרוקטיבית", שהיא לדבריו המדיניות המתאימה למשק קטן כמו ישראל.
בתחילת משבר הקורונה נקט בנק ישראל, בראשות ירון, כלים מוניטריים חדשים וכלים אחרים שלא נעשה בהם שימוש מאז המשבר הפיננסי העולמי ובסכומים חסרי תקדים. מטרת צעדים אלו הייתה להבטיח את התפקוד התקין של השווקים הפיננסיים, לטפל בקשיי נזילות שפגעו במערכת הפיננסית, להקל על תנאי האשראי במשק ולתמוך בפעילות הכלכלית וביציבות הפיננסית. במסגרת זו, פעל בנק ישראל בכלי מדיניות מגוונים, חלקם תקדימיים, מעבר להפחתת הריבית לרמה ההיסטורית הנמוכה ביותר (0.1%): הזרמת נזילות לשוק האג"ח דרך ביצוע עסקאות ריפו עם אג"ח כבטוחה, תמיכה בשוק המט"ח באמצעות עסקאות החלף דולר/שקל, סיוע להגדלת היצע האשראי לעסקים קטנים וזעירים על ידי מתן הלוואות ייעודיות למערכת הבנקאית, הפחתה של עלויות האשראי במשק באמצעות רכישה של אג"ח ממשלתיות ורכישת אג"ח תאגידיות.
כבר עם תחילת המשבר קרא ירון למערכת הבנקאית למצוא את הדרך למצוא את האיזון הנכון כדי שהבנקים יוכלו להמשיך לספק את צורכי המימון של המשק גם בתנאי המשבר הייחודיים, ובפרט של משקי הבית והעסקים הקטנים והזעירים. כפועל יוצא בנק ישראל והמערכת הבנקאית יצאו במהלכים שנועדו להקל על הלקוחות, ביניהם מתווה לדחיית תשלומי הלוואות לציבור.
בנוסף, נקט בנק ישראל שורת צעדים רגולטורים כגון הפחתת דרישות ההון מהבנקים המסחריים בנקודת אחוז, זאת כדי להגדיל את מקורות האשראי במשק ועל רקע הגידול הגבוה בביקוש לאשראי מאז פרוץ המשבר.
כיועץ הכלכלי לממשלה, הנגיד ירון הדגיש מתחילת המשבר ולאורך התקופה שלאור ייחודו של המשבר נדרשים צעדים פיסקאליים משמעותיים, שיש צורך לנקוט בהם גם במחיר של הגדלת הגירעון והחוב. בהקשר זה ירון תמך והיה מעורב בעיצוב וקידום רשת ביטחון תקציבית, צעדים לטיפול בעסקים שנפגעו כתוצאה מהמשבר וביצוע תוכניות לטיפול בתעסוקה. ירון ציין את חשיבות תכנון צעדים אלו במסגרת תקציב מדינה מסודר, והדגיש את חשיבות העברת התקציב במסר שמועבר גם כלפי השווקים הבינ"ל בהם מדינת ישראל מגייסת חוב.
עם כניסת ממשלת ישראל ה-36 לתפקידה במאי 2021 בנק ישראל הגיש לממשלה תוכנית אסטרטגית כלכלית להאצת המשק ודרכים למימונה. התוכנית בנויה על ארבעה צירים: שיפור ההון האנושי, שיפור תשתיות והשקעות פיזיות, פיתוח השווקים הפיננסיים, ושיפור דיגיטציה ורגולציה במגזר הציבורי.
אחד הנושאים שירון הדגיש עם כניסתו לתפקיד ופעל לקידומו הוא סגירת הפער של ישראל עם עולם התשלומים המתקדם. מאז חלה כניסה מואצת של תקן EMV שהביאה לכניסה של Apple Pay ושימוש מוגבר בארנקים דיגיטליים וביצוע עסקאות במסופים "ללא מגע" (Contact-Less).
בשל העלייה באינפלציה בישראל ובעולם, ריבית בנק ישראל הועלתה מספר פעמים בשנת 2022 כאשר העלייה החדה ביותר נרשמה בחודש אוגוסט, שבו הועלתה הריבית ב-0.75 נקודות האחוז, ל-2%.
בעקבות עליית הריבית, בצד ההלוואות הבנקים המסחריים גלגלו על הצרכן את עליית הריבית במלואה, בצד ההפקדות הם העלו במעט יחסית.
בסוף אוגוסט 2022 החלה רפורמת משכנתאות שבמסגרתה הבנקים חויבו להציג הצעות במבנה אחיד להלוואות המשכנתה, כך שיהיה קל יותר לבחור באופציה הזולה והמתאימה.
עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל ב-7 באוקטובר 2023, בנק ישראל הגיב בהשקת שורה של צעדים לטובת יציבות המשק ורווחת האזרחים. בין הצעדים היו מכירת דולרים מיתרות מטבע החוץ של בנק ישראל, מתווה סיוע לעסקים קטנים ואנשים פרטיים, שכלל גם דחיית הלוואות ומשכנתאות, ומערך סעדים עבור נפגעי יישובי הדרום והצפון.
בתחילת המלחמה פנה ירון לקהילה הבינלאומית בכנסים בהם השתתף, ונשא דברים אודות המצב בישראל מול בעלי התפקידים החשובים ביותר בכלכלה העולמית, כמו נגיד הפדרל ריזרב, ג'רום פאואל, ונשיאת ה-ECB, כריסטין לגארד.[דרוש מקור]
בנובמבר 2023, לקראת תום כהונתו כנגיד בנק ישראל, אישרה הממשלה את הארכתה בקדנציה נוספת של חמש שנים. בטקס הארכת כהונתו העביר ביקורת על מדיניותו של שר האוצר בצלאל סמוטריץ' וקרא לבטל את השימוש בכספים קואליציוניים, כדי להפחית את הגירעון., בנוסף קרא להתייעלות במערכת הביטחון.
בינואר 2024 הוריד את הריבית ב-0.25%, ל-4.5%. זו הורדת הריבית הראשונה מאז הפחית בנק ישראל את הריבית במהלך משבר הקורונה באפריל 2020 ב-0.25% לרמה של 0.1%. הריבית נותרה על גובה זה עד לאפריל 2022, אז בעקבות עליית האינפלציה החל בנק ישראל בשורה של העלאות ריבית רצופות על רקע עליית באינפלציה, עד שנקבעה על 4.75% בחודש מאי 2023. הרקע להורדת הריבית היה ההאטה בקצב האינפלציה, ומנגד חששות מהאטה חריפה במשק בשל המלחמה.