ירון זליכה
ביוגרפיה > לאחר תום כהונתו כחשכ"ל

לאחר התפטרותו חזר זליכה לעמוד בראש החוג לחשבונאות בקריה האקדמית אונו וכן מונה לנשיא המועצה האקדמית העליונה שלה. בשנת 2010 מונה לפרופסור במוסד זה. בנוסף, החל לפרסם סדרת טורים בנושאי כלכלת ישראל בעיתון "הארץ". במקביל עבד גם בשוק הפרטי. בין היתר נשכר על ידי חברות הסלולר על מנת להילחם להרחיב את הרפורמה בדמי הקישוריות והכנסת מפעילים וירטואליים גם לתחום הפעילות של מונופול בזק ומונופול הכבלים הוט. זליכה טען כי רפורמה חד-צדדית שתחול אך ורק על חברות הסלולר ותימנע מהחלתה גם על מונופולי בזק והוט תנציח את מעמדם המונופולי ותפגע בצרכן.
בשנת 2008 התנדב ב"מרכז הערבי–ישראלי לטכנולוגיה והייטק" והיה לנשיאו הראשון.
בשנת 2009 זכה בתואר אביר איכות השלטון בקטגוריית הרשות המבצעת מטעם התנועה למען איכות השלטון בישראל.
כשנתיים לאחר עזיבתו את תפקיד החשב הכללי הגיש מבקר המדינה, מיכה לינדנשטראוס, דו"ח שבו ביקר את נציבות שירות המדינה על כי לא בדקה כי עובדי מדינה אכן עומדים בתנאי ההיתרים לעבודה פרטית. במסגרת זו ציין המבקר שתי דוגמאות מבלי שהוא מציין את שמות העובדים הספציפיים. בתקשורת נטען כי זליכה הוא אחד משני העובדים שאליהם מתייחסות הדוגמאות. על פי הדוגמה עלה שזליכה הפר כביכול את תנאי תקנון שירות המדינה בכל הקשור לעבודתו להיתר העבודה הפרטית שקיבל בקריה האקדמית אונו – בהיקף המשרה, בגובה התגמול ובהיעדר דיווח. זליכה טען מנגד כי מבקר המדינה טעה ומכיוון שהמבקר, בניגוד למחויב בחוק, לא ביקש ממנו תגובה לפני פרסום הדו"ח לא יכול היה להעמיד את משרד המבקר על טעותו, וכי אכן עבד בהתאם לאישור שניתן לו ואף קיבל שכר נמוך יותר מגובה ההיתר. לטענתו לדבריו של זליכה, הוא פנה אל המבקר בדרישה כי הדוגמה בדוח תתוקן אולם עקב סירוב המבקר לא צוין שמו של זליכה במפורש. ביקורת נוספת על פעילותו הייתה על פרויקט המחשוב שבאחריות החשב הכללי "ממשל זמין". בנוסף לחריגות תקציב ואי עמידה בלוחות זמנים, חסר לדברי המבקר גוף לניהול אסטרטגיית הפרויקט.
בסוף אוגוסט 2011 מונה זליכה לעמוד בראשות ועדה להגברת התחרותיות בענף הרכב, אשר הגישה את מסקנותיה לעריכת שינויים מבניים בענף באמצע פברואר 2012. במאי 2012 מונה לעמוד בראשות ועדה ציבורית שעסקה בבדיקת המבנה הניהולי של הכדורגל הישראלי. בדצמבר 2018 מונה על ידי שר האוצר משה כחלון לעמוד בראש הוועדה לבחינת יוקר המחיה, מינוי שבסופו של דבר לא יצא אל הפועל.
לקראת הבחירות לכנסת התשע עשרה הביע זליכה תמיכה נחרצת בשלי יחימוביץ' ובמפלגת העבודה, ואף נשא הרצאה בכנס בחירות של המפלגה, ובה הסביר מדוע הוא מתנגד למדיניות הכלכלית של בנימין נתניהו ותומך בזו של יחימוביץ'. לקראת הבחירות לכנסת העשרים, זליכה הביע תמיכה במפלגת "מרצ" בשל התוכנית הכלכלית שלה (על אף אי הסכמתו עימה בעניינים מדיניים). זליכה העיד שהצביע למפלגת "כחול לבן" בבחירות לכנסת העשרים ואחת ותמך בהם בבחירות לכנסת העשרים ושתיים.
בשנת 2013 תבע יחד עם דני מריאן את חברת אפריקה ישראל בסכום של 11.6 מיליון ש"ח עבור שירותי תיווך שנתן לחברה לכאורה. באוקטובר 2014 תביעתו נדחתה על ידי בית המשפט המחוזי בלוד ואף הוטלו עליו הוצאות משפט של 75,000 ש"ח. זליכה ערער לבית המשפט העליון אך בהמלצת השופט אליקים רובינשטיין שרמז לו כי תביעתו אינה סבירה משך את העתירה.
בשנת 2015 הופיע בפרק השני של הסדרה "מגש הכסף", סדרה דוקומנטרית על המצב הכלכלי והחברתי בישראל. בנובמבר אותה שנה, מונה זליכה ליועץ הכלכלי של יושב ראש הסתדרות העובדים, אבי ניסנקורן.
בין השנים 2015–2016 שימש כיועץ לוועד של עובדי מגה קמעונאות. הוא היה נציגם בדירקטוריון וכיהן כסגן יו"ר הדירקטוריון.
לאחר טבח שבעה באוקטובר אמר בראיון שאסור להכניס פלסטינים מעזה ומיהודה ושומרון לעבודה בשטחי ישראל, זאת בנימוק שהדבר גורם לקנאה בישראלים ולחוסר העצמאות הכלכלית של הפלסטינים שתלויים בישראל.