stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תולעים טבעתיות
מחלקות > עלוקות

עלוקות (Leeches) הן תת-מחלקה השייכת לתולעים טבעתיות. עלוקות נבדלות מדל-זיפיות ומרב-זיפיות בצורה משמעותית. לדוגמה: העלוקות חסרות זיפים, ופילוח איבריהן הפנימיים שונה מזה של רב-זיפיות ודל-זיפיות, גופן מוצק הרבה יותר, ובכל אחד מקצותיהם איברים דמויי מוצצים המאפשרים להם להיצמד לגופים שונים.
רוב העלוקות חיות בסביבת מים מתוקים, קיימים אף מיני עלוקות החיים בסביבה בעלת אופי יותר יבשתי ואפילו באזור בו ישנם מים מלוחים. רוב העלוקות ניזונות מדם (hematophagous) בעלי חיים בעלי חוליות ואף מבעלי חיים חסרי חוליות. עלוקות כגון Hirudo medicinalis שימשו בעבר, כאשר הרפואה לא הייתה מתקדמת, להסיר דם מחולים עוד מימי יוון והודו הקדומות, מנהג זה עדיין נמצא בשימוש במדינות העולם השלישי.
בדומה לכל התולעים במשפחת התולעים הטבעתיות, גם גופה של העלוקה עשוי מסגמנטים (מקטעים), אבל בניגוד למינים האחרים, אין התאמה בין הפילוח החיצוני של גופה עם פילוח האיברים הפנימיים שלה. את המשטח החיצוני שלה ניתן לחלק ל-102 מקטעים, בעוד את החלק הפנימי ניתן לחלק ל-32 מקטעים; החלק הראשון מוגדר כראש העלוקה ומחולק לארבעה סגמנטים וכולל בתוכו גם איבר, סוג של מוצץ (Sucker), אחריו ניתן להבחין ב-21 מקטעים הכוללים בעיקר עצבים, שני אברי רבייה, ותשעה זוגות אשכים. לבסוף שבעת הסגמנטים האחרונים מאחסנים את המוצץ המצוי בצדה האחורי של העלוקה, וגם נוסף על כך מוח אחורי.
הערות שוליים

↑  אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 4 – "החי במים", בעריכת לב פישלזון, הוצאת משרד הביטחון , עמ' 99
↑  לב פישלזון (1979), זואולוגיה, הוצאת הקיבוץ המאוחד - תש"ם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012440952005171  BnF: cb12091502m (data)  GND: 4178188-0  LCCN: sh85005348  LNB: 000140302  NDL: 00564892  NKC: ph192871 
חתך רוחב בפרק טיפוסי של תולעת טבעתית
אנימציה של תנועה פריסטלטית בה התולעת זזה ימינה.
Tomopteris
שלשול (תולעי אדמה)
עלוקה
תמהנו מרעות

תָּמַהְנוּ מֵרָעוֹת הוא פיוט שנאמר בקהילות רבות כחלק מאמירת הסליחות, בדרך כלל, בנעימת תחנון ושברון לב. יהודי ספרד נוהגים לומר פיוט זה בסליחות בחודש אלול ובעשרת ימי תשובה. הפיוט חובר על ידי מחבר לא ידוע. הפיוט התחבר כנראה במאות הראשונות שלאחר חורבן הבית.
פיוט זה הוא השני מתוך שלושה פיוטים קדומים (אנשי אמונה אבדו, תמהנו מרעות, אל תעש עמנו כלה), שלפני כל אחד מהם נאמרות י"ג מידות (אל מלך יושב על כיסא רחמים...).
מבנה הפיוט

האותיות הראשונות בכל תיבה בפיוט יוצרות אקרוסטיכון אלפביתי הפוך (תשר"ק).
בכל משפט יש תקבולת משלימה.
בכל תיבה כ-3 מילים.
הפיוט אינו מחורז, אך ניכרות בו לעיתים חריזות מקומיות המקשטות את השיר.
הפיוט מבטא את רצונו של המתפלל לסליחה.
הערות שוליים

↑  ספר תהילים, פרק מ"ד, פסוק כ"ו: כִּי שָׁחָה לֶעָפָר נַפְשֵׁנוּ דָּבְקָה לָאָרֶץ בִּטְנֵנוּ
↑  ספר דברים, פרק ל"א, פסוק כ"ז: כִּי אָנֹכִי יָדַעְתִּי אֶת מֶרְיְךָ וְאֶת עָרְפְּךָ הַקָּשֶׁה הֵן בְּעוֹדֶנִּי חַי עִמָּכֶם הַיּוֹם מַמְרִים הֱיִתֶם עִם ה' וְאַף כִּי אַחֲרֵי מוֹתִי
↑  שירת האזינו (דברים, ל"ב, ו'): שִׁחֵת לוֹ לֹא בָּנָיו מוּמָם דּוֹר עִקֵּשׁ וּפְתַלְתֹּל.
↑  ספר תהלים, פרק כ"ה, פסוק ו': זְכֹר רַחֲמֶיךָ ה' וַחֲסָדֶיךָ כִּי מֵעוֹלָם הֵמָּה.
↑  ספר תהילים, פרק ק"ל, פסוק ד': כִּי עִמְּךָ הַסְּלִיחָה לְמַעַן תִּוָּרֵא
↑  ספר יואל, פרק ב', פסוק י"ג: וְקִרְעוּ לְבַבְכֶם וְאַל בִּגְדֵיכֶם, וְשׁוּבוּ אֶל ה' אֱלֹהֵיכֶם כִּי חַנּוּן וְרַחוּם הוּא אֶרֶךְ אַפַּיִם וְרַב חֶסֶד וְנִחָם עַל הָרָעָה.
↑  הכוונה למשה רבנו: במדבר, י"ב, ז': לֹא כֵן עַבְדִּי מֹשֶׁה בְּכָל בֵּיתִי נֶאֱמָן הוּא
↑  ספר שמות, פרק ל"ג, פסוקים י"ח–כ"ב: וַיֹּאמַר הַרְאֵנִי נָא אֶתכְּבֹדֶךָ: וַיֹּאמֶר אֲנִי אַעֲבִיר כָּל טוּבִי עַל פָּנֶיךָ וְקָרָאתִי בְשֵׁם ה' לְפָנֶיךָ וְחַנֹּתִי אֶת אֲשֶׁר אָחֹן וְרִחַמְתִּי אֶת אֲשֶׁר אֲרַחֵם: וַיֹּאמֶר לֹא תוּכַל לִרְאֹת אֶת פָּנָי כִּי לֹא יִרְאַנִי הָאָדָם וָחָי: וַיֹּאמֶר ה' הִנֵּה מָקוֹם אִתִּי וְנִצַּבְתָּ עַל הַצּוּר: וְהָיָה בַּעֲבֹר כְּבֹדִי וְשַׂמְתִּיךָ בְּנִקְרַת הַצּוּר וְשַׂכֹּתִי כַפִּי עָלֶיךָ עַד עָבְרִי וַהֲסִרֹתִי אֶת כַּפִּי וְרָאִיתָ אֶת אֲחֹרָי וּפָנַי לֹא יֵרָאוּ:
תחנת הכוח בעזה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  תחנת כוח 
 שימוש:  תחנת כוח
 מיקום:  עזה
 מדינה:  מדינה פלסטינית 
 בעלים:  Palestine Electric Company PLC
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1999–2003 (כ־4 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  2002 
 קואורדינטות:  31°27′21″N 34°24′04″E﻿ / ﻿31.455944444444°N 34.401166666667°E﻿ / 31.455944444444; 34.401166666667
 אתר רשמי
  (למפת מערב הנגב מוגדלת) תחנת הכוח בעזה(למפת מערב הנגב רגילה) תחנת הכוח בעזה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תחנת הכוח בעזה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תחנת הכוח בעזה
 
תחנת הכוח בעזה היא תחנת הכוח היחידה ברצועת עזה. התחנה היא מקור אספקת החשמל השני בחשיבותו בעזה, והיא מספקת כשליש מצריכת החשמל של תושבי עזה. את היתר, מספקת חברת החשמל לישראל. התחנה מושבתת לעיתים קרובות בגלל משבר החשמל בעזה, וכן בגלל העימותים בין ישראל לחמאס לאורך השנים.
רקע

מאז העברת השליטה ברצועת עזה לידי הרשות הפלסטינית, הרשות הפלסטינית רכשה את החשמל לרצועת עזה מחברת החשמל הישראלית באופן בלעדי. הרשות ביקשה להקים יכולת ייצור חשמל עצמאית.
במקביל להקמת תחנת הכוח תוכנן להקים קו מתח עליון (161 קילו-וולט) חדש, בין ישראל לעזה, כדי להגדיל ולשפר את אספקת החשמל שהתבססה על קו מיושן.
ראו גם

משבר החשמל ברצועת עזה
הערות שוליים

↑  חגי אטקס, ‏הפלשתינים: בסוף השנה הבאה ננתק את רצועת עזה מרשת החשמל הישראלית, באתר גלובס, 5 באפריל 2000
↑  דוד חיון, ‏מו"מ בין חברת החשמל לפדטקו והרשות הפלשתינית לחיבורה לקו מתח עליון, באתר גלובס, 16 בדצמבר 1999
↑  חגי אטקס, ‏חברת החשמל הפלשתינית בעזה תונפק לפי שווי של 19.8 מיליון דולר, באתר גלובס, 27 ביוני 2000
↑  שירות בלומברג, ‏CCC הפלשתינית עוקפת את הסכסוכים, באתר גלובס, 25 בספטמבר 2005
↑  ליאור גרינבאום, ‏הרשות הפלשתינית תחל השבוע בהפקת חשמל בתחנת הכוח בעזה; תופעל בגז טבעי, באתר גלובס, 3 בפברואר 2002
↑  ליאור גרינבאום, ‏הפלשתינים יניחו צינור להולכת גז טבעי ממצרים לתחנת הכוח בעזה, באתר גלובס, 15 בפברואר 2004
↑  חגי אטקס, ‏הפלשתינים מבקשים לחבר רשת החשמל שלהם למדינות ערב, באתר גלובס, 27 באוקטובר 1999
↑  ליאור גרינבאום, ‏עיכוב הפעלת תחנת הכוח בעזה גורם לנזקים של 2.4 מיליון דולר בחודש, באתר גלובס, 19 במרץ 2001
↑  ליאור גרינבאום, ‏משק החשמל בעזה קורס: מיזם תחנת הכוח הופסק והחוב לחברת החשמל הולך וגדל, באתר גלובס, 16 בינואר 2001
↑  הניו יורק טיימס, לזלי יין, בכירים באנרון מכרו מניות בכמיליארד ד' לפני קריסת החברה, באתר הארץ, 13 בינואר 2002
↑  רן דגוני, וושינגטון, ‏חברת אנרון המתמוטטת מנסה למכור חלקה בתחנת הכוח בעזה, באתר גלובס, 24 בינואר 2002
↑  דוד חיון, ‏חברת אנרון תבחן מחדש את המשך הקמת תחנת הכוח הפלשתינית בעזה, באתר גלובס, 16 בדצמבר 2002
↑  ליאור גרינבאום, ‏תחנת-הכוח בעזה החלה לפעול; עד סוף השנה צפויה לספק 140 מגוואט חשמל, באתר גלובס, 1 באוגוסט 2002
1 2  עקיבא אלדר, ארה"ב תשלם 48 מיליון דולר לתיקון תחנת הכוח בעזה שהופצצה על ידי ישראל, באתר הארץ, 1 ביולי 2006
↑  תחנת הכוח בעזה הפסיקה את פעולתה בשל מחסור בסולר. ישראל מוסיפה למנוע כניסת דלקים לרצועה, באתר גישה - מרכז לשמירה על הזכות לנוע, 18 באוגוסט 2020
↑  מעשה נקם: הפצצת תחנת הכוח של רצועת עזה והשלכותיה, באתר בצלם, ספטמבר 2006
1 2  הדי כהן, ‏"לוויתן" תספק גז לתחנת הכוח בעזה ב-50 מ' ד' בשנה, באתר גלובס, 3 במרץ 2016
↑  דני רובינשטיין, הכלכלה הפלסטינית: תחנת הכוח של עזה הופצצה והושבתה, באתר כלכליסט, 30 ביולי 2014
↑  אמיר בוחבוט‏, ישראל דחתה בקשת טורקיה להציב ספינה שתספק חשמל לעזה, באתר וואלה, 2 בדצמבר 2014
↑  אליאור לוי ומתן צורי, ארה"ב מודה לקטאר ולישראל על הכנסת מכליות הסולר לעזה: "המטרה - הפסקת אש", באתר ynet, 9 באוקטובר 2018
↑  אליאור לוי, בגלל בלוני התבערה: ישראל תפסיק להעביר דלק לתחנת הכוח בעזה, באתר ynet, 25 ביוני 2019
↑  אילנה אושומירסקי, ליעד אוסמו, 20 אלף ערכות לגילוי קורונה לרצועה, תחנת הכוח בעזה תחזור לפעילות, באתר ynet, 1 בספטמבר 2020
↑  ג'קי חוריו אלמוג בן זכרי, תחנת הכוח היחידה בעזה הפסיקה לעבוד; זרם החשמל יצומצם לעד ארבע שעות ביום, באתר הארץ, 18 באוגוסט 2020
תחנת הכוח באטרסי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  תחנת כוח פחמית 
 כתובת:  בטרסי 
 מיקום:  וונדסוורת' 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1933
 תאריך פתיחה רשמי:  1933 
 אדריכל:  גילס גילברט סקוט 
 סגנון אדריכלי:  אר דקו 
 מידות
 רוחב:  160 מ' 
 מידע טכני
 כושר ייצור חשמל:  500 מגה-ואט 
 קואורדינטות:  51°28′52″N 0°08′40″W﻿ / ﻿51.4811°N 0.144444°W﻿ / 51.4811; -0.144444
 אתר רשמי
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסתחנת הכוח באטרסי(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסתחנת הכוח באטרסי(למפת וונדסוורת' רגילה) תחנת הכוח באטרסי(למפת וונדסוורת' מוגדלת) תחנת הכוח באטרסי
 
תחנת הכוח באטרסי במהלך השיפוץ (2018)
בנייני "הפרח" שהקים פרנק גרי במתחם תחנת הכוח (2020)
תחנת הכוח באטרסי הייתה תחנת כוח פחמית הממוקמת על הגדה הדרומית של נהר התמזה בתחומי שכונת באטרסי שברובע וונדסוורת' בלונדון.
פעילות כתחנת כוח

מבנה התחנה מורכב משתי תחנות כוח עצמאיות שנבנו בשני שלבים תחת קורת גג אחת. תחנת הכוח באטרסי A נבנתה בשנות השלושים של המאה העשרים בעוד תחנת הכוח באטרסי B נבנתה ממזרח לה כעשרים שנים מאוחר יותר. שתי התחנות תוכננו ועוצבו באופן זהה וסימטרי המקנה להן את המראה בעל ארבע הארובות המפורסם. התחנה הפסיקה לייצר חשמל עבור העיר בשנת 1983, אך היוותה בשישים השנים האחרונות את אחד מסמלי העיר הידועים ביותר והיא בניין רשום בעל חשיבות ארכיטקטונית בדרגה II*.
אייקון תרבותי

התחנה התפרסמה בזכות הופעתה באירועים תרבותיים כדוגמת הסרט Help! משנת 1965 של להקת הביטלס, הקליפ לשיר 'You've Got Another Thing Comin משנת 1982 של להקת ג'ודס פריסט ותמונתה המתנוססת על עטיפת אלבום Animals משנת 1977 של להקת פינק פלויד.
מעבר למרכז מגורים ומסחר

באוקטובר 2022 נחנכה התחנה כמרכז קניות, בילוי, עסקים ומגורים, לאחר שעברה שיפוץ ושימור בעלות של כ-9 מיליארד פאונד. המתחם המחודש כולל מרכז קניות ובו מעל 100 חנויות, שש קומות משרדים ושתי קומות מגורים שבהן 254 דירות. בנוסף לשיחזור מבנה התחנה עצמו, מוקמת סביבו שכונת מגורים שחלקה תוכנן על ידי האדריכלים פרנק גרי ונורמן פוסטר. 4 ארובות המבנה שומרו, כשאחת משרתת תחנת כוח ירוקה והשנייה משמשת כעמדת תצפית. במסגרת הפרויקט נבנתה במקום תחנת רכבת תחתית חדשה וכן הוארכה טיילת התמזה שמאפשרת כעת מעבר של הולכי רגל בחזיתה של התחנה.
ראו גם

פארק באטרסי
לקריאה נוספת

Povey, Glenn (2007), Echoes, Mind Head Publishing, ISBN 0-9554624-0-1
הערות שוליים

↑  רורי אולקייטו (5 אוקטובר 2007). "חשיבותה של תחנת הכוח באטרסי עולה לדרגה II*".‏ 15 אוקטובר 2007
↑  תחנת הכוח באטרסי באתר המורשת האנגלי
↑  שמואל נמט, פיסת הנדל"ן הכי חמה בלונדון: מה עלה בגורל "תחנת הכוח של פינק פלויד"?, באתר ynet, 30 במרץ 2022
↑  קשת רוזנבלום, פרנק גרי ונורמן פוסטר יקימו פרויקט מגורים בצמוד לתחנת הכוח "באטרסי", באתר הארץ, 8 באפריל 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286381805171  LCCN: sh2005006020  SUDOC: 19788945X  VIAF: 316746912   WorldCat (עם VIAF): 316746912
תחשיב אינדקסים

אלגוריתם תחשיב האינדקסים (Index calculus) הוא השיטה הידועה הטובה ביותר לחישוב לוגריתמים בדידיים בחבורות אריתמטיות מסוימות. שיטה זו לא ישימה בכל סוגי החבורות, אולם כאשר היא מתאימה, יעילותה תת-מעריכית. אף שבעיית הלוגריתם הבדיד ניתנת לניסוח בכל חבורה, לצורך הפשטות האלגוריתם מתואר כאן במסגרת הכללית של חבורה ציקלית כדלהלן: בהינתן החבורה הציקלית  \ G מסדר  \ n והאלמנטים  \ \alpha ,\beta \in G, כאשר  \ \alpha  הוא יוצר של  \ G, מצא את השלם  \ y המקיים  \ \beta =\alpha ^{y}. במקרה זה מסמנים  \ y={\mbox{log}}_{\alpha }\beta \,({\mbox{mod }}n). ניתן ליישם את האלגוריתם במספר חבורות הנפוצות בשימוש ביישומים מעשיים, כמו בחבורה  \ Z_{p}^{*} (החבורה הכפלית מודולו  \ p ראשוני) וכן החבורה הכפלית של השדה הסופי  \ \mathbb {F} _{2^{m}}.
תיאור האלגוריתם

אלגוריתם Index calculus זקוק לתת-קבוצה  \ S קטנה ככל האפשר של אלמנטים ב- \ G, הנקראים גורמי בסיס (Factor base) שהם: השלם  \ -1 וכן הראשוניים הקטנים החל מ-2 עד לגבול מסוים. מהיבט של יעילות רצוי שקבוצת גורמי הבסיס תהיה קטנה ככל האפשר, אולם בחישוב לוגריתמים גדולים קבוצה זו עלולה שלא להספיק. מבחינה מעשית קיים קונפליקט בין גודל  \ S לבין הרצון להגיע לביצועים מרביים. בשלב הראשון אוספים מספר גדול ככל האפשר של יחסי שוויון ליניאריים (באופן כזה שניתן לייצגם ביעילות בעזרת גורמים בקבוצה  \ S). משנאספו די יחסים, מחשבים את הלוגריתמים של כל גורמי הבסיס, מידע זה נחוץ בשלב השני לחישוב לוגריתמים של אלמנטים בחבורה  \ G. בשלב זה מנסים להכפיל את  \ \beta  באלמנטים מאוסף היחסים באופן שניתן לייצוג כמכפלה של גורמי הבסיס (או חזקות שלהם), אם נמצא צירוף מתאים ניתן לחשב את  \ y בקלות, בפעולות אלגבריות פשוטות.
האלגוריתם

קלט: יוצר  \ \alpha  של החבורה הציקלית  \ G מסדר  \ n והאלמנט  \ \beta \in G.
פלט: הלוגריתם הבדיד  \ y={\mbox{log}}_{\alpha }\beta .
יעילות

כאמור זמן הריצה של האלגוריתם תלוי בגודל  \ t של קבוצת גורמי הבסיס. הבחירה האופטימלית מתבססת על התפלגות המספרים החלקים (smooth numbers) בטווח  \ [1,p-1] במקרה של  \ Z_{p}^{*}. והתפלגות הפולינומים החלקים (smooth polinomials) מעל  \ F_{2}[x] שהם ממעלה הנמוכה מ- \ m במקרה של  \ \mathbb {F} _{2^{m}}. פולינום נקרא חלק אם הגורמים שאינם ניתנים לצמצום (ראשוניים) המרכיבים אותו, הם ממעלה קטנה יחסית. אם  \ t נבחר באופן אופטימלי, אלגוריתם Index calculus מעל  \ Z_{p}^{*} ו- \ \mathbb {F} _{2^{m}} מגיע לזמן ריצה של  \ L_{q}[1/2,c] כאשר  \ q=p או  \ 2^{m} בהתאמה,  \ c קבוע הגדול מאפס.
ישנן שתי גרסאות של האלגוריתם עם זמן ריצה אופטימלי. עבור  \ F_{2^{m}}, אלגוריתם Coppersmith עם זמן ריצה של  \ L_{2^{m}}[1/3,c] עם קבוע  \ c>1.587. עבור  \ Z_{p}^{*} ישנה גרסה של Index calculus הנקראת number field sieve, עם זמן ריצה של  \ L_{p}[1/3,1.923]. קיימים כיום שיפורים נוספים.
אלגוריתם Index calculus ניתן להרצה באופן מקבילי, חלק הארי של פעילות האלגוריתם מתמקד במציאת יחסים ליניאריים בשלב 2. עבודה זו ניתנת לחלוקה בין מספר מעבדים או מחשבים במקביל.
ראו גם

נפה ריבועית
נפת שדה מספרים
פרנץ פון שמיק

בניין הממשלה המחוזית של בוקובינה, שנבנה ביוזמתו של שמיק
פרנץ פון שמיק (בגרמנית: Franz von Schmück; ‏5 באוקטובר 1797 – 29 במאי 1862) היה פוליטיקאי אוסטרי. כיהן כמושל בוקובינה מטעם האימפריה האוסטרית בשנים 1857–1854.
ביוגרפיה

שמיק רכש את השכלתו באוניברסיטת קארל בפראג.
הוא החל את כהונתו כמושל זמני במרץ 1853, עם סיום כהונתו של קודמו בתפקיד, אנטון פון הניגר. עם זאת, רק ב-29 במאי 1854 הפך תפקידו מזמני לקבוע.
פעילותו של פרנץ פון שמיק בבוקובינה התאפיינה בחיפוש אחר דו-קיום שליו של דתות ולאומים רבים באזור. הוא תרם להקמת הספרייה הממלכתית בצ'רנוביץ וסייע למוזיאונים. הוא דאג לארגוני צדקה, עזר לפתוח את המועדון של הקיסרית אליזבת ופרנץ יוזף. הוא גם היה אחראי לפיתוח החינוך באזור, פתח כמה מוסדות חינוך ובתקופת כהונתו נפתח בית הספר היסודי היהודי-גרמני הראשון. ב-1857 הציע הברון שמיק ליהודים להקים בית כנסת חדש, כדי להקהל על בעיית הצפיפות בעיר. לאחר מכן החל הבנקאי מרקוס צוקר לאסוף תרומות לשם בניין בית הכנסת. כיוון שגיוס הכספים לא עלה יפה, הרעיון נגנז. רק ב-1872, עם התפלגותה של קהילת יהודי צ'רנוביץ לקהילה אורתודוקסית ולרפורמית הועלה מחדש רעיון בנייתו של בית הכנסת, כדי שישמש כבית כנסת רפורמי נפרד. לבסוף נחנך בית הכנסת ב-1877, ונודע בתור בית הכנסת הכוראלי של צ'רנוביץ. זאת, שנים רבות לאחר תום תקופת כהונתו של שמיק כנשיא בוקובינה. כמו כן, יזם שמיק את הקמתו של בניין הממשלה המחוזית של בוקובינה.
לאחר שעבד בבוקובינה, מונה פרנץ פון שמיק לנשיא בית המשפט העליון לאדמות מורביה-שלזיה. לאחר מותו של שמיק ב-1862, נחנכה אנדרטה לזכרו.
הערות שוליים

↑  Schmück, Franz Frh. Von, באתר "Biographien" (בגרמנית)
↑  Ukraine, Bukovina, באתר "worldstatesmen" (באנגלית)
Die Landespräsidenten der Bukowina, באתר "Bukowina", מאורכב מ-28 במאי 2013 (בגרמנית)
↑  Independent Crown Land, מתוך "History of the Jews in the Bukowina", באתר JewishGen (באנגלית)
↑  BLKÖ:Schmück, Franz Freiherr, באתר ויקיטקסט (בגרמנית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1031230696  ISNI: 0000 0004 0009 7017  VIAF: 295479147   WorldCat (עם VIAF): 295479147 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תנור שמש

תנור שמש או תנור סולארי הוא תנור המשמש לבישול, ייבוש ואפייה של מזון המנצל אנרגיה סולארית לשם כך. תיאור מדעי ראשוני של תנור שמש מיוחס למדען הוראס דה סוסאר (אנ') בשנת 1767. למרות שעקרון בישול עם השמש פותח באופן ניכר בשנות ה-70 של המאה ה-19, ניתן למצוא דיונים לגבי התרה לבישול בשבת באמצעות השמש כבר במשנה.
יתרונם של תנורים סולאריים הוא בכך שהם חוסכים שימוש בחשמל שנוצר ממשאבי טבע מתכלים ומזהמים (או גז בישול) וגם בכך שהם זמינים לשימוש גם במקומות שאין בהם גישה לתשתיות חשמל מסודרות. בנוסף לכך, לרוב בישול סולארי יהיה איטי בטמפרטורות נמוכות ועל כן נחשב לרוב בריא יותר.
ישנם שלושה סוגים עיקריים של תנורי שמש: תנורי פאנל, תנורי קופסה ותנורים פרבוליים.
תנור פאנל

תנור פאנל מורכבים משלושה חלקים - כלי בישול שייעודו לקלוט את הקרינה ולחמם את מזון ועל כן, לרוב, יהיה בעל צבע כהה. פאנלים מחומר שיחזיר את הקרינה בסביבת כלי הבישול בצורה מיטבית וימקד אותה ומעטפת שקופה שמטרתה לכלוא את החום שנוצר בסביבת כלי הבישול. יתרונו של תנור פאנל הוא קלות בנייתו וניידותו אך החיסרון שלו ביחס ליתר התנורים הוא בכך שהיעילות האנרגטית שלו נמוכה יחסית והבישול בו איטי.
תנור קופסה

תנור קופסה מבוסס על תיבה מבודדת היטב שמטרתה לשמר את החום בתוכה. תנור כזה יהיה צבוע בשחור על מנת שיצבור כמה שיותר אנרגיה. לעיתים, הפאה העליונה תהיה שקופה כדי שיתאפשר לראות את הנעשה בפנים. החיסרון של תנורי הקופסה הוא כובדם היחסי, אך יתרונם מתבטא בבידוד ושימור אנרגיה בצורה טובה יותר מאשר בתנורי פאנל. למעשה, ישנה אפשרות לשלב פאנלים בתנור קופסה ובכך להרוויח גם משטח קליטת קרינה רחב וגם בידוד איכותי.
תנור פרבולי

חסרונם המובהק של שני התנורים שהוצגו לעיל ביחס לתנורי אפייה מודרניים המבוססים על חשמל או גז הוא הטמפרטורה הנמוכה יחסית אליה מגיע החום בתנור וזאת בשל פיזור האנרגיה הנקלטת במרחב גדול יחסית. תנור פרבולי מתגבר על הבעיה בכך שבאמצעות קונסטרוקציה הכוללת משטח קמור (ודומה לצלחת עמוקה או לקערה, תלוי בווריאציה) מצליחה למקד את האנרגיה הפוגעת במשטח לנקודה קטנה יחסית שנקראת הנקודה הפוקאלית. בנקודה זו ייתלה הסיר באמצעות מתלה ייעודי ויקלוט אל תוכו את החום הרב.
החיסרון מבניית תנור באופן זה נובע ממספר אלמנטים. הראשון הוא הדיוק למול השמש שנצרך לטובת ניצול יעיל של האנרגיה. גם בניית התנור וגם השימוש בו לאחר מכן דורשים דיוק רב ביחס לתנורים האחרים ובמהלך הבישול יש לשנות את המיקום והצידוד של התנור כדי להתאימם לזווית השמש בשמיים. חיסרון נוסף בתנור נובע מהחום הממוקד שנוצר בו ומונע אפייה בו, אלא משמש בעיקר לבישול ולצלייה.
ראו גם

דוד שמש
הערות שוליים

↑  Nichols, C. Alan, THE TRACKING SOLAR COOKER
↑  Emília Lešková, Jana Kubíková, Eva Kováčiková, Martina Košická, Janka Porubská, Kristína Holčíková, Vitamin losses: Retention during heat treatment and continual changes expressed by mathematical models, Journal of Food Composition and Analysis, After Processing: The Fate of Food Components 19, 2006-06-01, עמ' 252–276 doi: 10.1016/j.jfca.2005.04.014
| אנרגיה מתחדשת |
| --- | --- | --- |
| אנרגיה סולארית | תא פוטו-וולטאי • פאנל סולארי • מגדל שמש • טורבינה סולארית • ארובת שרב (טכנולוגיה מוצעת) • בריכת שמש • דוד שמש • לייזרים שאובי-שמש • הליוסטט • תנור שמש |  |
| אנרגיית רוח | טורבינת רוח • טחנת רוח |  |
| אנרגיית מים | אנרגיה הידרואלקטרית • תחנת כוח הידרואלקטרית • אנרגיית גלים • אנרגיית גאות ושפל • טחנת מים • מבטשה • אנרגיה שאובה |  |
| כוחות נוספים | דלק ביולוגי (ביו דיזל) • ביוגז • אנרגיה גאותרמית |  |
תנור קופסה
תבשיל קדירה ולחמניות מתבשלים בתנור שמש מאולתר, הבנוי ממשטח מחזיר אור, המעוקם לצורה פרבולית, שתמקד את קרני השמש למרכזו.
תולעי חץ

| תולעי חץ |
| --- | --- |
 Spadella cephaloptera
תקופה
מקמבריון תחתון עד ימינו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
קבוצה:: רב-תאיים אמיתיים
מערכה:: תולעי חץ
מחלקות
 מחלקה Sagittoidea סדרה Aphragmophora  סדרה Phragmophora
שם מדעי
 Chaetognatha ‏קלאוס וגרובן, 1905

תולעי חץ (שם מדעי: Chaetognatha; מלטינית: "לסת עם זיפים") היא מערכה של תולעים ימיות טורפות, שהן מרכיב מרכזי בפלנקטון (כ-10%) ברחבי העולם. כ-20% מהמינים של תולעי החץ הם שוכני קרקעית, ויכולים להיצמד לאצות וסלעים. תולעי החץ מצויות בכל הימים, מפני השטח של ימים טרופיים ובריכות רדודות באזור הכרית ועד לימים עמוקים ואזורי הקוטב. מרבית המינים של תולעי החץ שקופים, אבל חלק מהמינים החיים בעומק הים הם כתומים. לתולעים צורה דמוית טורפדו ואורכן מ-2 עד 120 מילימטרים. בדרך כלל הן צפות חסרות תנועה במים, למעט זינוק קדימה (בזמן התקפה) או אחורנית (בזמן בריחה) באמצעות תנועה גלית גבית-גחונית של השרירים האורכיים.
קיימים יותר מ-120 מינים מודרניים במעל ל-20 סוגים. למרות המגוון המוגבל של המינים, מספר הפרטים גדול מאוד. הטקסונומיה של תולעי החץ אינה מוגדרת חד משמעית, אבל מרבית החוקרים מסווגים אותה בעל-המערכה קדמוני הפה (Protostomia).
תוחלת החיים של תולעי החץ נעה בין שישה שבועות למינים החיים בימים הטרופיים, לשנתיים במינים החיים במים קרים.
אנטומיה

תולעי חץ הם בעלי חיים שקופים, או שקופים למחצה, דמויי טורפדו המכוסים בקוטיקולה. בעל החיים מחולק לראש דמוי ראש חץ (מה שהעניק לו את כינויו), גוף וזנב מובחנים. ישנם בין ארבעה לארבעה עשר קרסים לופתים סביב ראשם, מצידי החלל המכיל את הפה. הקרסים משמשים לציד והם מכוסים במכסה עור גמיש המחובר לאזור הצוואר כאשר בעל החיים שוחה. כל תולעי החץ הם טורפים של בעלי חיים פלנקטוניים אחרים.
לגוף מחוברים זוג או שני זוגות של סנפירים רוחביים שהמבנה שלהם דומה באופן שטחי לסנפירים של דגים, אם כי הם אינם  הומולוגיים. בניגוד לאלה של בעלי חוליות, סנפירי תולעי החץ מורכבים מקרום בסיס (Basement membrane) מעובה המשתרע מהאפידרמיס. סנפיר זנב נוסף מכסה את הזנב שמעבר לפי הטבעת. לשני מינים של תולעי חץ: Caecosagitta macrocephala ו-Eukrohnia fowleri יש איברים ביולומינסנציים על סנפיריהם.
חלל הגוף עטוף בצפק, ומייצג לכן חלל קרביים (צלום) אמיתי המחולק לתא אחד מכל צד של הגוף, ותאים נוספים בראש ובזנב, שכולם מופרדים לחלוטין על ידי מחיצות. אף שיש להן פה ושורה אחת או שתיים של שינים זעירות, עיניים מורכבות ומערכת עצבים. אין לתולעי חץ מערכת נשימה או מחזור דם.
הפה נפתח לתוך לוע שרירי, המכיל בלוטות המשמנות את מעבר המזון. משם עובר מעי ישר לכל אורך הגוף עד פי הטבעת סמוך לזנב. המעי הוא אתר העיכול העיקרי וכולל זוג של סעיפים (diverticulum, שלוחות חלולות) סמוך לקצה הקדמי. החומרים מונעים בחלל הגוף בעזרת ריסונים. חומרי פסולת מופרשים דרך העור ופי הטבעת.
מערכת העצבים פשוטה יחסית, וכוללת טבעת עצבים סביב הלוע הכוללת גנגליונים. הגנגליון הגבי הוא הגדול ביותר, אבל עצבים מתפשטים מכל הגנגליונים לאורך כל הגוף. לתולעי חץ יש שתי עיניים מורכבות, שכל אחת כוללת כמה עיניות שהתמזגו. בנוסף יש מספר זיפי חישה המסודרים בשורות לאורך צד הגוף, שמטרתם כנראה דומה לזו של מערכת קו הצד בדגים. רצועה נוספת מעוקלת של זיפי חישה שוכנת מעל הראש והצוואר.
חלק מהמינים משתמשים ברעלן העצבי טטרודוטוקסין על מנת להכניע את טרפם. הרעלן נוצר בתאי בלוטות באזור הפה. המינים כוללים את Flaccisagitta lyra‏, Parasagitta elegans‏, Eukrohnia hamata ו-Zonosagitta nagae. במחקר של מינים אלו בודד החיידק Vibrio alginolyticus המייצר טטרודוטוקסין. משערים כי חיידקים אלו אחראים לייצור הרעלנים וכי קיימת סימביוזה בין חיידקים אלו ותולעי החץ. עם זאת, הטענה שמקור הטטרודוטוקסין הוא מהחיידקים שנויה במחלוקת. הגנה באמצעות ייצור טטרודוטוקסין נפוצה בעולם החי. לדוגמה, מנגנון הגנה זה נמצא גם בנפוחיתיים ובתמנון כחול-טבעות.
רבייה

כל המינים הם הרמאפרודיטים, כלומר הם מייצרים הן ביציות והן תאי זרע. כל תולעת מכילה זוג אשכים בתוך הזנב, וזוג שחלות בחלק האחורי של חלל הגוף. תאי זרע בלתי מפותחים נפלטים מהאשכים ומתפתחים בתוך חלל הזנב, ואז שוחים דרך צינורית קצרה לשלפוחית הזרע שבה הם מתקבצים לספרמטופור.
בזמן ההזדווגות כל פרט מניח את הספרמטופור על הצוואר של בן זוגו. לאחר ששלפוחית הזרע מתבקעת יוצאים תאי הזרע במהירות מהספרמטופור, ושוחים לאורך קו האמצע של בעל החיים עד שהם מגיעים לזוג של נקבוביות קטנות ממש לפני תחילת הזנב. נקבוביות אלו מחוברות לצינורות השחלה, שבתוכן כבר יש ביציות מפותחות שהגיעו מהשחלות, ובמקום זה מתרחשת ההפריה.
הביציות הן פלנקטוניות, או שהן צמודות לאצות, ובוקעות כגרסה זעירה של התולעת הבוגרת, בלא שלב פגית מוגדר היטב.
תנועה, תזונה וטורפים

מינים רבים של תולעי חץ מבצעים תנועה אנכית יומית. עולים קרוב לפני השטח בלילה במטרה לצוד ושוקעים ביום כהגנה מפני טורפים. לתולעי חץ יש בועיות של אמוניה בגופן המאפשרות להן לווסת את מיקומן בעמוד המים. תולעי החץ שוחות בפרצים קצרים של תנועת גוף גלית גבית-גחונית של השרירים האורכיים, שבה סנפיר הזנב מסייע בהנעה וסנפירי הגוף בייצוב ובהיגוי. בדרך כלל הן צפות חסרות תנועה במים, למעט זינוק קדימה (בזמן התקפה) או אחורנית (בזמן בריחה).
תולעי חץ הן טורפות, בייחוד של שטרגליים. ידוע גם כי הן ניזונות מסרטנאים אחרים ומדגים קטנים. מינים שוכני קרקעית אורבים לטרף. הם משתמשים בהפרשה דביקה כדי להיצמד למצע (אצות או סלע) וממתינים. כאשר התולעת חשה בטרף (באמצעות הריסונים) הראש מזנק קדימה והטרף נלכד באמצעות הקרסים ונבלע בשלמותו. המינים הצפים במים מזנקים כשהם מזהים טרף ולוכדים אותו באמצעות הקרסים. מרבית מינים אלו מזריקים טטרודוטוקסין על מנת להכניע את הטרף. כאמור, קיימת הערה השנויה במחלוקת שמקור הטטרודוטוקסין הוא בסימביוזה עם חיידק.
תולעי החץ הן בעצמן טרף למספר רב של אורגניזמים גדולים מהם, כולל דגים, לווייתנים, חסרי חוליות ימיים אחרים ורכיכות.