stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משטרת בלארוס
ציוד > טכניקה

| תמונה | דגם | תוצרת | מינוי | כמות | הערות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | VAZ-2110 | רוסיה רוסיה | ניידת | - | משמש את שירות הסיור המשטרתי ופקחי משטרה מחוזיים. |  |
|  | UAZ-452 | רוסיה רוסיה | ניידת | - | משמש את שירות סיור משטרתי. |  |
|  | UAZ | רוסיה רוסיה | ניידת | - | משמש את פקחי משטרה מחוזיים ושירות הסיור המשטרתי. |  |
|  | UAZ פטריוט | רוסיה רוסיה | ניידת | - | משמש את משטרת התנועה ושירות הסיור המשטרתי. |  |
|  | VAZ-2131 "ניבה" | רוסיה רוסיה | ניידת | - | משמש את פקחי המשטרה המחוזית ויחידות המחלקה לביטחון במשרד הפנים |  |
|  | סייבל | רוסיה רוסיה | מכונית מיוחדת | - | משמש את יחידות החקירה המבצעיות. |  |
|  | MAZ-4370 | בלארוס בלארוס | מכונית מיוחדת | - | משמש להסעת חשודים ומואשמים. |  |
|  | שברולט ניבה | רוסיה רוסיה | ניידת | - | משמש את יחידות המחלקה לביטחון במשרד הפנים |  |
|  | סקודה אוקטביה | צ'כיה צ'כיה | ניידת | - | משמש את משטרת התנועה |  |
|  | ב.מ.וו 3 | גרמניה גרמניה | ניידת | - | משמש את היחידה המיוחדת "סטרלה" של משטרת התנועה הבלארוסית |  |
|  | Geely Emgrand | בלארוס בלארוס | ניידת | - |  |  |
שינוי שם

המכשולים העיקריים לשינוי שם המיליציה ל"משטרה" (паліцыя) בבלארוס הם כלכליים ומוסריים. נשיא בלארוס אלכסנדר לוקשנקו טען כי: "לא סתם אמרתי שאנחנו צריכים לעשות רפורמה במשרד הפנים, אלא לבצע רפורמה בלי לשבור (לא להתעסק בשינוי שלטים), כפי שהיה בדרך כלל אצלנו ואצל שכנינו. אנחנו לא מתכוונים לשנות את שם משרד הפנים לשם אחר (למשטרה למשל). הרפורמה צריכה להיות מורכבת בשיפור המבנה (של המיליציה) שנוצר כיום. זו עמדה בסיסית ותפיסתית של התפתחות המדינה שלנו. עלינו להבין תמיד את הרפורמה כשיפור."
ראו גם

מיליציה
המשטרה הרוסית
המשטרה הלאומית של אוקראינה
מערכת הביטחון הבלארוסית
הערות שוליים

↑  Лукашенко против переименования милиции в полицию: надо реформировать, а не ломать(הקישור אינו פעיל)
נווה איתן

| --- | --- |
קיבוץ נווה איתן תמונת רחפן - צילום: תומר ליפשיץ מאיר.
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: עמק המעיינות
גובה ממוצע: ‎-231 מטר
תאריך ייסוד: 1938
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 308 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎0.7% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת עמק בית שאן מוגדלת) נווה איתן(למפת עמק בית שאן רגילה) נווה איתן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נווה איתן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נווה איתן32°29′31″N 35°31′55″E﻿ / ﻿32.4920232753499°N 35.5319375996157°E﻿ / 32.4920232753499; 35.5319375996157  heמפת היישובים של מועצה אזורית עמק המעיינות (in English: Emek HaMaayanot Regional Council) באדום - נווה איתן בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

נְוֵה אֵיתָן הוא קיבוץ מתחדש השייך למועצה אזורית עמק המעיינות (בקעת בית שאן). היישוב הוקם בשנת 1938 במתכונת ישובי חומה ומגדל. שם היישוב, הסמוך לשמורת גאון הירדן, לקוח מספר ירמיהו: "הִנֵּה כְּאַרְיֵה יַעֲלֶה מִגְּאוֹן הַיַּרְדֵּן אֶל־נְוֵה אֵיתָן...". הקיבוץ עוסק בתחומי החקלאות: רפת, דקלים, מדגה וגידולי שדה שונים; והייצור: מפעל פס-גון למוצרי פלסטיק ופיברגלס. בתחומי הקיבוץ נמצא בית ספר תיכון האזורי גאון הירדן, מרכז הצעירים של המועצה האזורית והמרכז להנהגת הבריאות. אופי הקהילה חילוני.
היסטוריה

בשנת 1930 הגיעו בני קבוצת "עקיבא" יוצאי פולין להכשרה בפתח תקווה לקראת ייסוד התיישבות. ב-1936 הגיעו ראשוני הקבוצה ל"מעוז המשותפת" בה היו חברי הגרעינים שהקימו את הקיבוצים כפר רופין, מעוז חיים ונווה איתן. ב-1938 (25 בנובמבר, ב' בכסליו תרצ"ט) נעשתה העלייה לקרקע במסגרת "חומה ומגדל". ב-1939 הגיעו אחרוני הקבוצה מפתח תקווה לנווה איתן. ב-1945 הצטרפו ניצולי השואה של תנועת "עקיבא" לקיבוץ. ב-1952 הגיעו חברי "הגרעין המאוחד" לקיבוץ, והקיבוץ קושר את עתידו עם תנועת "הנוער העובד והלומד". בתקופת מלחמת ההתשה ספג הקיבוץ מטחי קטיושות, והילדים ישנו במקלטים. ב-1977 עבר הקיבוץ ללינה משפחתית. בשנים 2000-2002 עבר הקיבוץ תהליך הפרטה מלאה. ב-2016 החל תהליך קליטת משפחות חדשות לקיבוץ. ב-2019 הונחה התשתית לבנית שכונה חדשה (הרחבה) בצידו המזרחי של הקיבוץ.
חינוך וקהילה

בקיבוץ מערכת חינוך לגיל הרך, תינוקייה, גן צעיר וגן בוגר. בנוסף לכך ישנה גם מערכת חינוך בלתי פורמלית לשעות הצהרים לילדים ולנוער. בית הספר התיכון האזורי ״גאון הירדן״ נמצא בשטח הקיבוץ. אופי הקהילה חילוני, חברי ותושבי הקיבוץ נהנים מחיי תרבות מגוונים, חוגגים את החגים במסורת הקיבוצית, טיולים משותפים ואירועים מיוחדים. חברי הקיבוץ שותפים למערכת תמיכה וערבות הדדית. הקיבוץ מעניק לתושביו שירותים רבים ביניהם: בריכת שחייה, מרכולית, מכבסה, שירותי ביטחון, שירותי בריאות הכוללים מרפאה, קוסמטיקה, ספרות, תקשורת, חשמליה, שירותי בניין, נוי ודואר.
ענפי יצור, מוסדות ועסקים

מפעל ״פס-גון״ (הוקם בשנת 1973) - ליצור פרופילים מפלסטיק ופיברגלס לייצוא לאירופה.
ענפי החקלאות: רפת, מטע דקלים, מדגה, וגידולי שדה.
״בית החינוך גאון הירדן-דרכא״, בית ספר אזורי לכיתות ז׳-יב.
״הספרייה האזורית״ בבית הספר גאון הירדן.
״מרכז הצעירים״ של המועצה האזורית עמק המעיינות.
"המרכז להנהגת הבריאות", (הוקם בשנת 2013) - מרכז לפיתוח יזמות ופרויקטים קהילתיים בתחום הבריאות.
גלריה

מגדל המים
חדר האוכל
בית העם בתכנון אדריכל שמואל ביקלס
בוגרים וחברים נודעים

שמעון (קצ'ה) כהנר, מיריק שניר, אסף פורת, נורית שלו, נחום שמיר, אורי מאיר צ'יזיק.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ספר ירמיהו, פרק מ"ט, פסוק י"ט
↑  ספר ירמיהו, פרק נ', פסוק מ"ד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007494015705171 
נוה איתן, ינואר 1938
סואצמקס

גשר תעלת סואץ מהווה את אחת הסיבות למגבלות הגודל הכלולות בסואצמקס
סואצמקס (Suezmax), הלחם של המילים סואץ ומקסימום, הוא מונח בתחום האדריכלות הימית המתייחס לגודלן המקסימלי של ספינות היכולות לחצות את תעלת סואץ, כאשר הן עמוסות מטען. המונח נמצא בשימוש בדרך כלל ביחס למכליות, שהן האוניות הגדולות ביותר המפליגות בימים. כיוון שבתעלת סואץ אין תאי שיט (עובדה שיש בה כדי להגביל את אורכן ורוחבן של הספינות), הרי שהמגבלה העיקרית המוטלת על ספינות המבקשות לחצות את התעלה היא מגבלת שוקע (עומקה המקסימלי של הנקודה הנמוכה ביותר בגוף הספינה מתחת לפני המים).
עם השלמת עבודות להעמקת תעלת סואץ, מגבלת השוקע המקסימלי בעשור הראשון של המאה ה-21 היא 18.9 מטר, לספינות שרוחבן הוא מעל 50 מטר קיימת מגבלת שוקע קטנה יותר. מגבלת השוקע מונעת מרבות ממכליות-על עמוסות לחצות בתעלה, דבר המאלץ מכליות אלה להעביר חלק ממטענן לספינה אחרת, או לצינור נפט הנמשך מקצה אחד של התעלה עד לקצה השני, בטרם חציית התעלה. לחלופין, ספינות יכולות להימנע מלבחור בנתיב שיט זה ולהקיף את יבשת אפריקה דרך כף התקווה הטובה.
מעמס מרבי אופייני לספינת סואצמקס הוא כ-150,000 טון ורוחבה כ-46 מטר. מגבלת הגובה לספינה החוצה את תעלת סואץ הוא 68 מטר מעל פני המים, גובה המפתח של גשר תעלת סואץ. מגבלת הרוחב היא 70.1 מטר, אולם רק מספר קטן ביותר של מכליות אינו עומד במגבלה זו וספינות אלה אינן יכולות לעבור בתעלה אף בגלל מגבלת השוקע.
מונח דומה לסואצמקס הוא פנמקס, המגדיר את גודלן המרבי של אוניות העוברות בתעלת פנמה.
הערות שוליים

↑  ממדים מרביים לספינות החוצות את תעלת סואץ, באתר רשות תעלת סואץ.
סואסאט

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מרק, מזון 
 מוצא:  גרינלנד 
 מרכיבים עיקריים:  בשר 
 
סואסאט (בגרינלנדית: Suaasat) הוא מרק גרינלנדי מסורתי. הוא עשוי באופן מסורתי מבשר כלבי ים, אך יכול להיות עשוי גם מלוויתן, מאייל הצפון או מעופות ימיים.
המרק כולל לעיתים קרובות בצל ותפוחי אדמה והוא מתובל במלח, פלפל שחור ועלי דפנה. את המרק לעיתים קרובות מעבים באורז או בהשריה של שעורה במים למשך הלילה, כך שהעמילן מופרש למים.
לקריאה נוספת

הרלן ווקר. Disappearing foods: studies in foods and dishes at risk : proceedings of the Oxford Symposium on Food and Cookery 1994. Proceedings of the Oxford Symposium on Food Series. Prospect, 1995..ISBN 0-907325-62-9 ,ISBN 978-0-907325-62-8 . עמ '89
משפחת ברטיאנו

משפחת ברטיאנו (ברומנית: Familia Brătianu) היא משפחת פוליטיקאים רומנים, ממייסדי ומנהיגי המפלגה הלאומית-ליברלית (ה-PNL) הרומנית קודם לתקופה הקומוניסטית.
בין בני המשפחה:
דומיטרו ברטיאנו (1818 - 8 ביוני 1892), ממנהיגי מהפכת 1848, כיהן כראש ממשלת רומניה למשך תקופה קצרה בשנת 1881.
יון ברטיאנו (2 ביוני 1821 - 16 במאי 1891), ראש ממשלת רומניה במשך שלש קדנציות.
וינטילה ברטיאנו (16 בספטמבר 1867 - 23 בדצמבר 1930), יועץ כלכלי, שר וראש ממשלת רומניה.
יון (יונל) ברטיאנו (20 באוגוסט 1864 - 24 בנובמבר 1927), הנהיג את המפלגה בין השנים 1909-1927.
יון ברטיאנו
דומיטרו ברטיאנו
יון (יונל) ברטיאנו
וינטילה ברטיאנו
נמשהן

נמשהן (בהונגרית: Nemeshany) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בנמשהן מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 431 ובשנת 2020 רק 346 תושבים.
שמו הוזכר במסמכים משנת 1230. הכפר הוקם על ידי מיזוג שני כפרים קטנים בתקופת הכיבוש הטורקי.
יהודי נמשהן

בנמשהן חיו יהודים בתקופות זמן שונות. חלק מהיהודים ילידי הכפר נרצחו בשואה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 37 |  |
| 1880 | 34 | 757 |
| 1910 | 11 |  |
| 1920 | 11 |  |
| 1930 | 9 |  |
| 1941 | 7 | 678 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודים מנמשהן שנרצחו בשואה באתר יד ושם
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת שימג |
| --- | --- | --- |
| יישובים | שימג • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר |  |
מערב פקיסטן

מערב פקיסטן (אורדו: مغربی پاکستان בנגלית: পশ্চিম পাকিস্তান) הייתה אחת מן המדינות הפקיסטניות שהוקמה בשנת 1955, לאחר תוכנית יחידה אחת.
לאחר עצמאותה מהשלטון הבריטי, הדומיניון של פקיסטן נחלק לשתי מובלעות: מזרחית ומערבית, שהופרדו על ידי הודו השכנה. המובלעת המערבית של פקיסטן הורכבה מכ-3 פרובינציות: אזור הספר הצפון מערבי (ח'ייבר פח'טונח'ווה), מערב פנג'אב וסינד, מחוז נציב אחד: בלוצ'יסטן, ואת טריטוריית הבירה הפדרלית: אסלאמבאד. המובלעת המזרחית - שנודעה בשם מזרח פקיסטן, שכיום חלק מבנגלדש.
מערב פקיסטן הייתה למעשה המדינה הפוליטית השולטת באיחוד, למרות שלמזרח פקיסטן יותר מחצי אוכלוסייתו. למזרח היו גם מספר מושבים קטן מזה של השנייה באספה המכוננת של פקיסטן. כדי לסיים את אי השוויון הנגרם, החליטה ממשלת פקיסטן לחלק את המדינה הגדולה לשתי מדינות קטנות יותר: מזרח ומערב פקיסטן. הרעיון הועלה במסגרת תוכנית יחידה אחת על ידי ראש ממשלת פקיסטן צ'אודהרי מוחמד עלי ב-22 בנובמבר 1954. הרעיון מומש על ידי חוסיין שהיד סוהרוורדי.
ב-1970, נשיא פקיסטן לאותה התקופה, הגנרל יחיא ח'אן, חוקק סדרת רפורמות טריטוריאליות, חוקתיות וצבאיות. הן ייסדו את הפרלמנט הפקיסטני והגדירו את ארבעת מחוזות פקיסטן של ימינו. בשנה שלאחר מכן, פרצה במזרח פקיסטן מלחמת אזרחים בין הממשלה המקומית לבין המורדים הלאומיים הבנגלים. לאחר התערבותה הצבאית של הודו במלחמה, הפקיסטנים נאלצו להיכנע והכירו בעצמאותה של הרפובליקה העממית של בנגלדש.
מערב פקיסטן התפרקה לאחר שמרכת המשפט למעשה ביטלה את תוכנית יחידה אחת, ושינתה את שם המדינה ל-"הרפובליקה האסלאמית של פקיסטן".
היסטוריה פוליטית > עצמאות לאחר השלטון הבריטי

בזמן עצמאותה של פקיסטן, נפגשו מייסדי המדינה בוועידה. הם דנו על עתידה של הארץ ועל חלוקת השטחים של פקיסטן והודו. לאחר מכן, נהפכה לשני אזורים נפרדים, שהיו במרחק של כ-1,600 ק"מ אחת מן השנייה. החלק המזרחי - השתרע על פני שטחי בנגלדש של ימינו, והמערבי - על שטחי פקיסטן המודרנית. התהליך הוביל לבעיות גדולות בממשלה החדשה.
חלוקת השטחים במדינות חילקו גם את המשאבים, התשתיות, כמות האנשים ואת הצבא. התוצאה הייתה שלרפובליקה של הודו כ-345 מיליון נפש, לעומת 35 מיליון בלבד בפקיסטן.
היסטוריה פוליטית > דמוקרטיה פרלמנטרית

מהכרזת עצמאותה, תושבי פקיסטן רצו ממשלה דמוקרטית ופרלמנטרית. ב-1947, מונה ליקאת עלי ח'אן לתפקיד ראש ממשלתה הראשון של פקיסטן.
לאחר החלוקה, נוצר מצב שבו החלק המערבי של המדינה שולט בפוליטיקה של האיחוד. למרות שלמזרח היו יותר ממחצית התושבים, מספר המושבים באספה המכוננת של פקיסטן היה נמוך בהרבה משכנתה. כדי לסיים את אי השוויונות בין שתי המובלעות, הועלתה תוכנית יחידה אחת.
לפי מדיניות התכנית יחידה אחת, שהועלתה על ידי מוחמד עלי בוגרה ב-22 בנובמבר 1955, ארבעת הפרובינציות של המערב יתאחדו ליצירת מדינה אחת, מערב פקיסטן. המדינה המערב פקיסטנית אוחדה למעשה על ידי המדינות, הפרובינציות והשטחים השבטיים במערב. בירת מערב פקיסטן בין השנים 1995 עד לשנת 1965 הייתה קראצ'י, ב-1965 - לאהור, ומאז אסלאמבאד. בעקבות התכנית, שונה שמה של מזרח בנגל למזרח פקיסטן, ובירתה דאקה.
עימותים בין מזרח למערב פקיסטן החלו מיד לאחר החלוקה. לשתי המדינות היו אידאולוגיות פוליטיות אחרות: מערב פקיסטן הוקמה כדמוקרטיה פרלמנטרית, והאסלאם כדתה הרשמית. לעומת זאת, מזרח פקיסטן הייתה מדינה סוציאליסטית מאז שנת 1954. מערב פקיסטן הייתה חברה קרובה של נאט"ו בראשות ארצות הברית, בעוד שבמזרח עמדו לצד הגוש המזרחי וברית ורשה בראשות ברית המועצות. חוקת 1956 של פקיסטן הכירה בשפות אורדו, בנגלית ואנגלית כשפותיה הרשמיות של פקיסטן.
היסטוריה פוליטית > ממשל צבאי

מ-1947 עד 1959, הממשלה הפקיסטנית הייתה יחסית רעועה. שבעה ראשי ממשלה, ארבעה מושלים כלליים ונשיא אחד הודחו מתפקידם בכוח או ממהפכה. התכנית יחידה אחת הובילה להתנגדות עזה מצד תושבי המדינה. המפלגה הסוציאליסטית של פקיסטן והליגה המוסלמית יישמו מערכת בחירות משלהן, שבהן המפלגה הרפובליקנית בראשות בוגרה הפסידו, והליגה המוסלמית בראשות צ'אודהרי מוחמד עלי זכו בהן. יחסיה עם ארצות הברית נגרעו, שהודיעה כי הדמוקרטיה בשתי המדינות נכשלה.
בשנת 1958, צבא פקיסטן התחיל מהפכה במדינה. הוא יישם ממשל צבאי בראשותו של הגנרל איוב ח'אן. הוא גם החליף את הבירה לבירה זמנית ברוואלפינדי. בשנת 1965, הוכרזה הבירה החדשה אסלאמאבאד.
היסטוריה פוליטית > פירוק

לאחר לחץ גדול של תושבי הרפובליקה, בוטלה תוכנית יחידה אחת ב-1 ביולי 1970. מערב פקיסטן חדלה להתקיים, ונקראה בשם הרפובליקה האסלאמית של פקיסטן. עם זאת, מזרח פקיסטן המשיכה להתקיים, אך בשנה שלאחר מכן, פרצה מלחמת העצמאות של בנגלדש ונהפכה למדינה העצמאית של בנגלדש.
דמוגרפיה

דתות במערב פקיסטן (1947)
אסלאם (69%)
הינדואיזם (24%)
סיקיזם (6%)
אחרים (1%)
למערב פקיסטן היו 33,000,000 איש בשנת 1947.
דמוגרפיה > דת

כ-22.77 מיליון נפשות (69%) במערב פקיסטן היו מוסלמים, כ-7.92 מיליון (24%) הינדים וכ-2 מיליון (6%) - סיקים.
יחסי חוץ > אפגניסטן

בשנת 1955, החזירה מערב פקיסטן את שגרירה באפגניסטן, ונותקו יחסי שתי המדינות. ב-1961, הכוחות המזוינים של פקיסטן דיכאו פלישה אפגנית בצפון מערב פקיסטן.
יחסי חוץ > ארצות הברית

ארצות הברית הייתה אחת המדינות הראשונות לקיים יחסים דיפלומטיים עם פקיסטן לאחר הכרזת העצמאות שלה. מערב פקיסטן הייתה בעלת בריתה של ארצות הברית והתנגדה לקומוניזם, לעומת מזרח פקיסטן שדגלה בה.
יחסי חוץ > ברית המועצות

יחסי ברית המועצות ומערב פקיסטן ידעו עליות ומורדות במהלך השנים. יחסיה הקרובים של מערב פקיסטן לארצות הברית הובילו למתיחות רבה במהלך המלחמה הקרה.
בכל מלחמותיה עם הודו, ברית המועצות תמכה בהודו והייתה הספקנית של צבא הגדולה ביותר אליה.
יחסי חוץ > הודו

למערב פקיסטן היו יחסים עוינים כלפי הודו, בעיקר בגלל מלחמת הודו-פקיסטן הראשונה שפרצה בשנת 1947 והסכסוך על קשמיר.
בשנת 1947, צבא פקיסטן וחיל האוויר הפקיסטני ניסה לכבוש את חבל קשמיר, אך הובסו על ידי הצבא ההודי. למרות שהפלישה הצליחה חלקית, הפקיסטנים הצליחו לכבוש 40% מחבל הארץ, שיקרא אזאד קשמיר.
לאחר המלחמה, היחסים נותרו מתוחים בעקבות המלחמות הבאות על קשמיר (מלחמת הודו-פקיסטן השנייה, מבצע גיברלטר, וכו').
יחסי חוץ > הרפובליקה העממית של סין

היחסים בין הרפובליקה העממית של סין למערב פקיסטן היו ידידותיים.
בשנת 1950, פקיסטן הייתה אחת המדינות הראשונות לבטל את הכראתן ברפובליקה הסינית ולהכיר בסין העממית. לאחר זאת, המדינות שמרו על יחסים קרובים. סין סיפקה לפקיסטן אמצעים טכנולוגיים וצבאיים במהלך המלחמה הקרה, ושתי המדינות החשיבו את השנייה כבעלות ברית.
ראו גם

מזרח פקיסטן
הראג' הבריטי
ראש ממשלת פקיסטן
מלחמת הודו–פקיסטן הראשונה
הסכסוך על חבל קשמיר
הערות שוליים

↑  "ראש הממשלה הפקיסטני קורא לסין כחברתו הכי טובה של מדינתו", באתר BBC, ‏17 במאי 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 143666109   WorldCat (עם VIAF): 143666109
סואצ'ה

סואצ'ה (בספרדית: Soacha) היא העיר הגדולה במחוז קונדינמרקה שבקולומביה, וחלק מהמטרופולין של הבירה בוגוטה. נכון לשנת 2022, בסואצ'ה מתגוררים כ־808,288 תושבים, והיא אחת הערים הגדולות ביותר בקונדינמרקה.
היסטוריה

סואצ'ה הייתה מאוכלסת תחילה על ידי קבוצות ילידים, לפני הגעתם של הכובשים הספרדים.
סאוצ'ה המודרנית נוסדה ב-15 באוגוסט 1600. העיר התפרסמה לאחר שהמועמד לנשיאות לואיס קרלוס גלאן נרצח בעיר ב-18 באוגוסט 1989 במהלך מסע הבחירות שלו לנשיאות.
באותה השנה התפוצצה מעל שמי העיר טיסה 203 של אוויאנקה. באסון זה נהרגו גם שלושה מתושבי סואצ'ה. פיצוץ זה תוכנן על ידי מנהיג קרטל מדיין, פבלו אסקובר. אסקובר התכוון לרצוח את המועמד לנשיאות ססאר גוויריה, שהיה אמור להיות על הטיסה. בסופו של דבר, גוויריה החליט שלא לטוס ובסופו של דבר נבחר לנשיאות.
נמשנאדאודבר

נמשנאדאודבר (בהונגרית: Nemesnádudvar) הוא כפר בנפת באיה שבמחוז באץ'-קישקון בדרום־מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה, גם בנמשנאדאודבר אוכלוסיית היישוב נמצאת בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 2,217 תושבים ובשנת 2022 חיו בו רק 1,713 תושבים.
שמו של הכפר נמשנאדאודבר הוזכר במסמכים לראשונה בשנת 1432.
יהודי נמשנאדאודבר

יהודים חיו בעיירה במאה ה-19 ובמאה ה-20. בשנת 1944 נרצחו יהודים רבים מהכפר במהלך שואת יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 10 |  |
| 1880 | 12 | 2,147 |
| 1910 | 17 |  |
| 1920 | 13 |  |
| 1930 | 11 |  |
| 1941 | 13 | 3,097 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי נמשנאדאודבר שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז באץ'-קישקון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז |  קצ'קמט •  באיה |  |
| ערים |  באצ'אלמאש •  דונווצ'ה •  • האיוש Hajós •  איז'אק •  יאנושהלמה •  קלוצ'ה •  קצל •  קרקאג'האזה •  קישקרש •  קישקונפלדיהאזה •  קישקונהלש •  קישקונמאישה •  קונסנטמיקלוש •  לאיושמיז'ה •  מייקוט •  שולט •  שולטוואדקרט •  סבדסאלאש •  טיסקצ'קה •  טומפה Tompa |  |
| כפרים | מדראש • דושנוק • אגשג'האזה • בלוסג • פלשלאיוש • פילפהאזה • פילפיאקב • הלווציה • יאקבסאלאש • קונברץ' • קונסאלאש • ניארלרינץ • לדאנבנה • וארושפלד • אורגוואן • באצ'בוקוד • באצ'סלש • צ'יקריה • קטימאר • קונבאיה • מאטטלקה • טטהאזה • באצ'סנטגיירג' • באטמונושטור • צ'אטאליה • צ'אבוי • דאבוד • דונפלווה • ארשקצ'נאד • ארשקהלמה • פלשסנטאיוואן • גרה • הרצגסאנטו • נג'ברצ'קה • נמשנאדאודבר • שיקשד • סרמלה • ושקוט • אפושטג • דונאג'האזה • קונדץ' • קונפסר • סלקסנטמארטון • צ'ויושפאלוש • טאש • יאסנטלאסלו • קמפץ • מוריצגאט • באצ'בורשוד • באטיה • דראגסל • דונפטאי • דונסנטבנדק |  |
| יישובים בנפת באיה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | באיה • באצ'סנטגיירג' • באטמונושטור • צ'אטאליה • צ'אבוי • דאבוד • דונפלווה • ארשקצ'נאד • ארשקהלמה • פלשסנטאיוואן • גרה • הרצגסאנטו • נג'ברצ'קה • נמשנאדאודבר • שיקשד • סרמלה • ושקוט |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533003105171  BnF: cb13181572w (data)  VIAF: 159590832   WorldCat (עם VIAF): 159590832
נינו חורצידזה

| --- | --- |

 לידה:  28 בספטמבר 1975 טביליסי, גאורגיה הסובייטית, ברה"מ 
 פטירה:  22 באפריל 2018  (בגיל 42) טביליסי, גאורגיה 
 הישג בולט:  מס' 19 בעולם לנשים בשנת 2001
 הדרגה הגבוהה ביותר:  אמן בינלאומי
 מד כושר מרבי:  2469 (אפריל 2007)
 מד כושר נוכחי:  2,400 (נכון ל־מרץ 2018) 
 מדינה:  ברית המועצות, גאורגיה
 
נינוֹ חוּרצידזֶה (בגאורגית: ნინო ხურციძე;‏ 28 בספטמבר 1975 – 22 באפריל 2018) הייתה שחמטאית גאורגית בדרגת אמן בינלאומי.
ביוגרפיה

זכתה באליפות העולם עד גיל 16 בשנת 1991. הייתה אלופת העולם לנערות בשנים 1993 ו-1995.
זכתה באליפות גאורגיה לנשים 5 פעמים: בשנים 1989, 1993, 2005, 2006 ו-2013.
בשנת 1993 הפכה לרב-אמן לנשים, וב-1999 קיבלה דרגת אמן בינלאומי (כללי).
התגוררה בטביליסי, בירת גאורגיה.
נפטרה בגיל 42 לאחר מאבק ממושך במחלת הסרטן.
נינו חורצידזה באולימפיאדת השחמט

בין השנים 1998 ל-2012 השתתפה נינו חורצידזה ב-5 אולימפיאדות שחמט:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
| 1998 | 1 עת | גאורגיה | 2375 | 1.5 מ-4 | 1+ 1= 2- | 37.5 | 3 קבוצתי |
| 2000 | 3 | גאורגיה | 2418 | 11 מ-13 | 9+ 4= 0- | 84.6 | 3 קבוצתי, 3+1 אישי |
| 2002 | 3 | גאורגיה | 2455 | 5.5 מ-10 | 4+ 3= 3- | 55.0 | 4 קבוצתי, 31 אישי |
| 2006 | 1 | גאורגיה | 2426 | 5.5 מ-11 | 3+ 5= 3- | 50.0 | 6 קבוצתי, 46 אישי |
| 2012 | 4 | גאורגיה | 2444 | 5 מ-9 | 3+ 4= 2- | 55.6 | 8 קבוצתי, 13 אישי |
הערות שוליים

↑  Khurtsidze, Nino - Women's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1156570735  VIAF: 2117152502716810800007   WorldCat (עם VIAF): 2117152502716810800007 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נמשגולאץ'

נמשגולאץ' (בהונגרית: Nemesgulács) הוא כפר קטן במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו כפרים רבים באירופה גם בנמשגולאץ' מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 1,024 תושבים, ובשנת 2020 רק 934 תושבים.
יהודי נמשגולאץ'

בנמשגולאץ' חיו יהודים בתקופות זמן שונות.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 25 |  |
| 1880 | 6 | 610 |
| 1910 | 9 |  |
| 1920 | 12 |  |
| 1930 | 12 |  |
| 1941 | 9 | 1,049 |