stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיקי ג'ונסון
קריירת משחק מקצועית

בדראפט ה-NBA‏ 1974 נבחר ג'ונסון בבחירה ה-56 על ידי פורטלנד טרייל בלייזרס, ומיד הועבר בטרייד לשיקגו בולס בתמורה לבחירת דראפט עתידית. בין השנים 1975–1979 היה אחד השחקנים המובילים של הבולס, לצדם של בוב לאב, ארטיס גילמור ורג'י ת'יאוס, ולאורך התקופה תרם 16.6 נקודות, 9.1 ריבאונדים ו-3.0 אסיסטים בממוצע למשחק. בפלייאוף 1977 הציג יכולת שיא, עם 27.3 נקודות ו-13.0 ריבאונדים למשחק, אולם קבוצתו הפסידה כבר בסיבוב הראשון מול פורטלנד טרייל בלייזרס, אשר המשיכה לזכייה באליפות ה-NBA. במהלך עונת 1978/1979 השיג ג'ונסון טריפל דאבל בארבעה משחקים שונים – יותר מכל שחקן אחר ב-NBA באותה עונה.
ביולי 1979, לאחר 5 עונות בשיקגו, חתם על חוזה באינדיאנה פייסרס. בעונתו היחידה בקבוצה קלע שיא קריירה של 19.1 נקודות בממוצע למשחק, כולל משחק שיא של 41 נקודות בהפסד הפייסרס מול וושינגטון בולטס.
בספטמבר 1980 הועבר בטרייד למילווקי באקס, בתמורה לג'ורג' ג'ונסון. בשתי עונותיו המלאות במילווקי קלע 12.7 נקודות בממוצע למשחק, ובשתיהן הודחה הקבוצה בסיבוב הפלייאוף הראשון על ידי פילדלפיה 76'. בששת משחקיו בפלייאוף 1982 הוביל את קלעי קבוצתו עם ממוצע של 19.8 נקודות למשחק.
בנובמבר 1982 הועבר עם פרד רוברטס בטרייד לניו ג'רזי נטס תמורת פיל פורד, וכשלושה חודשים לאחר מכן נשלח לצד סליפי פלויד בטרייד לגולדן סטייט ווריורס, בתמורה למייקל ריי ריצ'רדסון. בשתיים וחצי עונותיו עם הווריורס קלע 13.8 נקודות בממוצע למשחק, לרוב כשחקן ספסל.
בעונת 1985/1986 חזר לשחק עבור ניו ג'רזי נטס, ובקיץ 1986 פרש ממשחק, בגיל 33.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות הקריירה של ג'ונסון ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  הסטטיסטיקות של ג'ונסון בליגת המכללות, באתר basketball-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1974, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות הסדרה בין שיקגו לפורטלנד, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות המשחק בין הפייסרס לבולטס, באתר basketball-reference.com
↑  ג'ונסון נשלח בטרייד לניו ג'רזי, באתר upi.com,‏ 10 בנובמבר 1982
↑  ג'ונסון חוזר לניו ג'רזי, באתר הניו יורק טיימס, 22 באוגוסט 1985
מיצ'ו סמיליאניץ'

אוסטויה "מיצ'ו" סמיליאניץ' (בסרבית: Octoja "Мићо" Cмиљaнић; נולד ב-4 בספטמבר 1974) הוא כדורגלן עבר סרבי ששיחק בעמדת הבלם.
קריירה

סמיליאניץ' התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל של מלאדוסט אפאטין. בגיל 20, הצטרף לספרטק סובוטיצה, במדיה שיחק ארבע שנים. בקיץ 1998, הצטרף לדיושג'ר מליגת העל ההונגרית.
בקיץ 1999, חתם במ.ס. אשדוד מליגת העל שקמה באותו קיץ. באותה עונה, סמיליאניץ' שיחק בכל משחקי הקבוצה באותה עונה וכבש שלושה שערים.
בהמשך הקריירה, שיחק סמילאניץ' במ.ט.ק. בודשפט, פאניוניוס, בודפשט הונבד וסופורוני.
תארים

הגביע ההונגרית: 2006/2007, 2008/2009
מסחור

מסחור הוא התהליך של הצגת מוצר חדש או שיטת ייצור לשוק, כלומר, ההפכה שלו לזמין לקהל הרחב. המונח נתפס לעיתים קרובות כהכנסת מוצר לשוק ההמוני, אך הוא כולל גם את המעבר משלב הפיתוח והמחקר לשוק החופשי, גם אם זה בקנה מידה מוגבל. טשלב המתקדם במחקר ופיתוח, הדורש זמן והשקעה כספית, מכוון להפיכת המוצר או השיטה להצעה מסחרית משתלמת.
השקת מוצר חדש היא השלב הסופי בפיתוח מוצר חדש. בנקודה זו, פרסום, קידום מכירות ומאמצים שיווקיים נוספים מעודדים את הביקוש המסחרי של המוצר או השיטה. מעבר למסחור, שבו טכנולוגיות נכנסות לעולם העסקים, ישנו התהליך של התפשטות לצרכן, בו הטכנולוגיות הופכות לסחורות צרכניות, כפי שקרה למחשבים שעברו מהמעבדה לעולם העסקי ולאחר מכן לבית, לכיס או לגוף.
תהליך

התהליך של מסחור מתחיל עם שלב הרעיונות, אשר רבים רואים אותו כפתח של משפך. למרות שרבים מהרעיונות נכנסים לחלק העליון של המשפך, רק מעט מהם בסופו של דבר מתקדמים לכיוון היישום. שלב הרעיון מנסה ליצור מוצרים ושירותים חדשים המספקים תשובה לדרישות הצרכנים שלא נענו עדיין, והעיצובים הפונקציונליים ביותר מתיישבים עם מודל העסק של החברה, על ידי הצעת יתרונות גבוהים בעלות נמוכה.
שלב הרעיון שואף לכלול פילוסופיה שיווקית המוכרת בשם "ארבעת ה-Ps", שמסמלת מוצר, מחיר, מקום וקידום מכירות. לעיתים קרובות מתייחסים לזה כתערובת השיווק, חברות משתמשות בקונספט זה כדי לקבוע אילו מוצרים ליצור, באילו נקודות מחיר למכור אותם, את בסיס הלקוחות שהן מעוניינות לפנות אליו, ואת הקמפיינים השיווקיים שיתמרנו במטרה להוציא את הסחורה מהמדפים.
על מנת שמוצר פוטנציאלי יהיה מתאים למסחור, נדרש שמאמצי המחקר והפיתוח (R&D) יציגו דרגה של ערך ציבורי שעשוי להביא לזינוק ברווחיות עבור החברה. בשלב התהליך העסקי, נעשות שיקולים בנוגע לאפשרות היישום, העלויות, והתכנון של אסטרטגיית מסחור אפשרית.
עם זאת, שלב הגורמים המעורבים בדרך כלל כולל חשיבה על מי הם הקהלים והגורמים המעורבים למוצר או שירות שמוסחרים. כדי שהמסחור יצליח באמת, חובה על החברה לענות על צורכי הלקוחות והגורמים המעורבים כאחד.
הערות שוליים

1 2  What Is Commercialization, Plus the Product Roll-Out Process, Investopedia (באנגלית)
מסחור חזותי

מסחור חזותי הוא תחום בקמעונאות העוסק בסידור סחורה בצורה מיטבית על מנת להגדיל מכירות. מלאכת המסחור החזותי באה לאזן בין ניצול שטחי המסחר לחשיפת המוצר בצורה ידידותית ומושכת לצרכן.
סדור סחורה נעשה על מתקנים רבים: מדפים, במות תצוגה, סטנדים, משטחים, באסטות, דלפקים ועוד. הנושא זכה למיסוד בדמות הדרישה למשרות בתחום ברחבי העולם ולימודו בבתי ספר לקמעונאות בשם "תורת המסחור החזותי".
מסחור חזותי נכון יתייחס לשיטוט הלקוחות במרחב, ילמד את הארגונומיה שלהם בשעת קנייה ויתאים לכך את הפתרונות. מסחור חזותי עוסק גם בתקשורת מסרים על גבי חומרים מודפסים או מסכים - למשל עדכוני מחיר, מבצעים או השקות מוצרים.
במקרים רבים, מוצרים צריכים אביזרים תומכים להצגת הסחורה בצורה נכונה. לדוגמה: צלחות עם קישוט עדיף שיעמדו על המדף בעוד כובע על מתקן עדיף על כובע מקופל במדף; מתקנים לסידור סיגריות וחלוקתן לפי סוגים יהיו עם התווית החזיתית לכיוון הלקוח; מגזינים שצריכים מתקנים מיוחדים, כדי שיעמדו מול עיני הצרכן ומצד שני יהיו בחפיפה חלקית על מנת לנצל את שטח המדף ולהביא לסידור מיטבי.
ראו גם

חלון ראווה
יריד
לקריאה נוספת

Swati Bhalla, Anuraag S. "Visual Merchandising", Tata McGraw-Hill Education, 2010.
Robert Colborne, "Visual merchandising: the business of merchandise presentation", Cengage Learning, 1996.
ערן רותם, Studio Intu "In Business, commercial design"
מנפנפת

"מנפנפת" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. הוא יצא לאור ביולי 1996, על ידי חברת התקליטים ביג פוט רקורדס, כסינגל השני מתוך מגנונה.
רקע

מילות השיר עוסקות בבחורה שאוהבת את חיי הלילה, הירח והכוכבים. היא מתחברת לאנרגיות חיוביות ו"מנפנפת" ממנה אנרגיות שליליות, דיכאון ולשון הרע. ל"מנפנפת" הופק וידאו קליפ בשחור-לבן, ששודר בערוץ 2.
הצלחה מסחרית

ב-4 באוגוסט 1996 נכנס השיר למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום החמישי. ב-25 באוגוסט עלה למקום הראשון, שם נשאר שבועיים רצופים. ב-13 באוקטובר יצא "מנפנפת" מהמצעד לאחר שבעה שבועות רצופים. במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשנ"ו הגיע השיר למקום ה-22.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1996)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד העברי השבועי של רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1996)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1996)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1996)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1996)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד העברי השנתי של רשת ג' | 22 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | יולי 1996 | תקליטור | ביג פוט |  |
הערות שוליים

1 2 3  דנה אינטרנשיונל - מנפנפת (באנגלית), 1996, נבדק ב-2023-07-10
1 2 3  מנפנפת, באתר Dana International community
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 4 באוגוסט 1996, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 25 באוגוסט 1996, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 1 בספטמבר 1996, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 13 באוקטובר 1996, פזמונט
↑  מצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשנ"ו, פזמונט
| דנה אינטרנשיונל |
| --- | --- | --- |
| אלבומים • סינגלים • וידאוגרפיה • שירים | אלבומים • סינגלים • וידאוגרפיה • שירים |  |
| אלבומי אולפן | דנה אינטרנשיונל • אומפטמפה • איפיטמפה • מגנונה • חופשייה • יותר ויותר • החלום האפשרי • הכל זה לטובה |  |
| אלבומים אחרים | דיווה – האוסף • האלבום • אוסף הסינגלים • 101 כלבים דלמטים |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1998 • אירוויזיון 2011 • עופר ניסים • "דנה קמה" • "מחווה לדנה אינטרנשיונל" |  |
| דנה אינטרנשיונל – שירים |
| --- | --- | --- |
| דנה אינטרנשיונל | "פטה מורגנה" • "סמר-מר" • "מי שלא רוצה אותי" • "משחק הדמעות" • "No Alibi" • "ערוסה" • "Yes Sir, I Can Boogie" • "סעידה סולטנה" (2015) • "דנה אינטרנשיונל" • "ההצגה חייבת להמשך" |  |
| אומפטמפה | "לילה טוב אירופה" • "פטראנס" • "אני לא יכולה בלעדיך" • "ישנן בנות" • "Umpatampa" • "Qu'est-Ce Que C'est?" • "Right Now" •‏ "100% גבר" • "בתולה" • "Zomba" • "דרור יקרא" • "נוסעת לפטרה" |  |
| איפיטמפה | "אני רוצה לחיות" • "מי שלא רוקד עומד" • "פלאש גורדון" • "לילה טוב אירופה" • "דנה אינטרנשיונל" • "Qu'est-Ce Que C'est?" • "בתולה" |  |
| מגנונה | "מגנונה" • "Let Kiss" • "דון קיחוטה" • "יש בו אש" • "I'm Gonna Let" ‏• "Cinquemilla" • "מנפנפת" • "אות משמים" • "סיפור אהבתם של חס וחלילה" • "בוא" |  |
| דיווה – האוסף | "Power" • "שיר קדמשנתי (סקס אחר)" • "זמר שלוש התשובות" |  |
| חופשייה | "Dror Yikra (Traditional Prayer for Freedom)" •‏ "Free" • "מוכר הפרחים" • "Love Is All There Is" •‏ "Language of Love" • "עד סוף הזמן" • "La Vita è Bella" •‏ "Tease Me" •‏ "Glamorous" • "אני אוהבת" • "This Is the Night" •‏ "If You Don't Love Me The Way I Am" •‏ "Woman in Love" •‏ "Diva" |  |
| יותר ויותר | "ניצחתי" • "תן לחיות" • "אלף ימים של אהבה (קשר)" • "יותר ויותר" • "לקום בבוקר" • "אתה הורס" • "אתה הדי.ג'י. שלי" • "הרגשה טובה" • "שיר" • "בדרך אל החופש" • "הכל יהיה ורוד" • "ואחרי הכל" • "עד סוף הזמן" |  |
| החלום האפשרי | "עד היום" • "תחלום" • "תגיד לי, מי?" • "מכת חום (איי לה דיר לה דה דה)" • "החלום האפשרי" • "בסוף יהיה טוב..." • "רק לא היום" • "Gotta Move On" •‏ "Superman" • "סיפור קצר" • "ניצחתי" (גרסה אקוסטית) |  |
| הכל זה לטובה | "הכל זה לטובה" • "יום הולדת" • "בראשית" • "לא מאמינה" • "יאללה באלגן" • "סרט הודי" • "Love Boy" • "את מוכנה" • "איפה הלב" • "אתה ממגנט אותי" • "יום אחר" • "חורבות האהבה" |  |
| שירים אחרים | "Power" • "וזה לא מה ש..." • "במקום הכי נמוך בתל אביב" • "האם זו אהבה" • "עליי" • "Ding Dong" • "כשהגברים רוקדים" • "מה לעשות?" • "Loca" • "עיר שלמה" • "Down on Me" • "ילדים זה שמחה" • "אמונות קטנות" • "We Can Make It" • "רותי" • "יש לי אהבה (לה קוסטה)" • "נשארת איתך" • "Diva to Diva" •‏ "Just the Way You Are" • "מקהלה עליזה" • "אחלה גבר" • "לה קוקרצ'ה" • "Big D*** Energy" • "שקיעה אחת" |  |
מלנכוליה

ערך זה עוסק במלנכוליה כקונספט. אם התכוונתם לתחריט של דירר, ראו .
| --- | --- |

"מלנכוליה", תחריט נחושת שיצר אלברכט דירר
 סיווגים
 ICD-11:  6A80.3 
 
מלנכוליה (באנגלית: Melancholia או Melancholy) היא אחד המאפיינים של דיכאון קליני ודיסתימיה. יש המגדירים אותה כהפרעת מצב רוח של דיכאון לא-ספציפי, בפני עצמה. תקופת הדיכאון היא מעל לשנתיים, והתפקוד השוטף של האדם נפגע באופן חמור.[דרוש מקור]
מלנכוליה מופיעה אצל חולים הסובלים מדיכאון קליני, אבל לא אצל כל חולה הסובל מדיכאון קליני תופיע מלנכוליה. "נראה לי שהחיים שלי הם רחוקים מעצמי" הוא תיאור מייצג של אדם הסובל ממלנכוליה. בשפה היומיומית משתמשים לעיתים במילה "מלנכוליה" כמילה נרדפת ל"עצבות".
היסטוריה

השם מלנכוליה מקורו ביוונית (μελας, melas "שחור", χολη, kholé "מרה").
מלנכוליה הוגדרה כמחלה כבר במאה ה-5 לפנה"ס בכתבי היפוקרטס, ותוארה כ"חוסר תיאבון, דכדוך, נדודי שינה, עצבנות, חוסר מנוחה", ובנוסף נאמר ש"אבל או פחד ממושכים מעוררים מלנכוליה".
תאוריית ארבע הליחות באה להסביר את מקורן של המחלות ומאפייני קווי אישיות. עודף של מרה שחורה נחשב כגורם למצב רוח מלנכולי.
בתקופת הרנסאנס ובתקופת הרומנטיקה, נחשבה מלנכוליה כניסיון המעשיר את הנפש, והמחלה נתפסה כמתנה מבורכת, והיו אף כאלו שייחסו לעצמם את המחלה מבלי לחלות בה.
לדוגמה, ז'וזף-לואי לגראנז' סבל מהתקפות של מלנכוליה.
המצב כיום

בדיכאון קליני מלנכוליה חשובה להגדרת ואבחנת הפרעות נפשיות, אף על פי כן הגדרת מלנכוליה ב-DSM III ו-DSM III-R שקדמו ל-DSM IV עדיין לא כללו פרמטרים נוירו-אנטומיים, תורשתיים ותגובה לטיפול. כיום המגבלות בשימוש בהגדרת מלנכוליה עדיין ניכרות ועל כן מפריעות לקביעת אבחנה מדויקת.
תסמינים

מצב רוח דיכאוני, גם ללא סיבה ברורה.
אי-יכולת ליהנות מפעולות יום-יומיות, כמו מאכילה, מקשר חברתי ומקשר מיני.
דיכאון עמוק יותר בשעות הבוקר.
הקדמת היקיצה בשעתיים לפחות, בעקבות דיכאון.
הפרעה פסיכומוטורית המתבטאת בתנועות ותגובות איטיות מאוד, היעדר הבעת פנים וקושי להתרכז. ההפרעה יכולה להתבטא גם באי-שקט.
שינויים בתיאבון, כמו אכילת יתר או חוסר תיאבון.
רגש אשמה.
טיפול

הטיפול הוא אנטי-דיכאוני. התרופות שייכות לקבוצת עיכוב ניצול מחדש של סרוטונין (SSRI), תרופות ממשפחת הטריציקליות או נזעי חשמל.
במחקרים חדשים הופיעו סימנים של מלנכוליה אצל חלק מהחולים הדיכאוניים שטופלו בתרופות מקבוצת SSRI. כאשר ניתן טיפול בנזעי חשמל או בנורטריפטילין, התגובה הייתה חיובית, דבר המצביע על הצורך להימנע ממתן תרופות מקבוצת SSRI לחולים דיכאוניים עם מלנכוליה.
ראו גם

דיסתימיה
דיכאון קליני
עצבות
לקריאה נוספת

זיגמונד פרויד, אבל ומלנכוליה, הוצאת רסלינג, 2002
מניין השטרות

מניין השטרות הוא הכינוי היהודי ל"מניין בית סלאוקוס", שהיה השיטה המקובלת למניית שנים באימפריה הסלווקית. השנה הראשונה למניין, היא השנה בלוח המקדוני הקדום (אנ'), שהחלה בסתיו 312 לפני הספירה, ומקבילה לשנה העברית ג'ת"ן. מניין בית סלאוקוס היה הראשון בעולם למנות שנים ברצף בלי תלות במאורעות חולפים וגם לאחר נפילתה של האימפריה המשיך לשמש באזורים רבים במזרח התיכון ואף הגיע למזרח אסיה על ידי מיסיונרים מהכנסייה האשורית. השימוש במניין התמעט בהדרגה עם אימוץ הלוח המוסלמי ומניין ההג'רה. המניין המשיך לשמש את האשורים עד שנות ה-50 של המאה ה-20, אז הוחלף במניין לסיום המבול וחידוש החיים באשור, שמתחיל ב-1 באפריל 4750 לפני הספירה. בעולם היהודי היה מניין השטרות נהוג בבבל כבר בתקופת בית שני והשימוש בו רווח במזרח התיכון תחת האימפריה המוסלמית, במצרים נהגה השיטה עד ביטולה על ידי רבי דוד בן שלמה אבן זמרא במאה ה-16, ואצל יהודי תימן נהגה השיטה עד המאה ה-20 (ובמידה מסוימת עודנה נהוגה). המניין נקרא על שם השטרות משום שהוא היה העיקרי בתיארוכם, לעומת לוחות שנה שהעדיפו להתחיל את החשבון מבריאת העולם. השנה הנוכחית (ה'תשפ"ד) היא שנת 2,335 לשטרות.
שמות נוספים

במסורת היהודית ידוע מניין זה בשם "מניין למלכות יוון" או "למלכות יוונים", כי אז ”פשטה מלכותן בכל העולם כולו” (תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף י', עמוד א'). השם "לשטרות" נעשה נפוץ בתקופת הגאונים, כאשר נשכח זכר היוונים תחת האימפריה המוסלמית. כינויים נוספים (אך לא נפוצים) הם "למניין יוונים" וכן "למספר יוונים" (מצוי בכתבי קראים) שמשמעותם דומה לקודמים, או "לחתימת חזון" כי אז פסקה ונחתמה נבואתם של אחרוני הנביאים - חגי זכריה ומלאכי. היו שקראו למניין "המניין לממשלת החכמים" משום שאז התחילה תקופת אנשי כנסת הגדולה וחכמי המשנה.
הערבים בימי הביניים קראו למניין השטרות בשם "המניין לבעל הקרניים". הם שיבשו את מוקדון ל"מקרון", כינו את אלכסנדר מוקדון בספר הקוראן "דו-אלקרנין" (בעל הקרניים), והיו מציירים אותו על מטבעות בדמות בעל-קרנים. לפי אבו אל-פרג אל-איצפהאני (היסטוריון מימי הביניים של הספרות הערבית), כינוי זה ניתן לו מפני שהיו לו לנחלה שתי קרני השמש של מזרח ושל מערב.
סיבות לקביעת מניין השטרות

מניין השטרות מונה את השנים מתחילת שלטון בית סלאוקוס. תחילתו נקבעה כנראה על פי שנת ניצחונו של תלמי הראשון בקרב עזה, מה שאיפשר את שובו של סלאוקוס הראשון לבבל. שובו של סלאוקוס לבבל נחשב על ידי הסלאוקים כתאריך יסוד הממלכה הסלאוקית. ישנם המזהים אזכור לייסוד מניין השטרות בסיוון 311 לפנה"ס באחד הלוחות הארכאולוגיים הבבליים המתאר את מלחמות הדיאדוכים.
בתלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף י', עמוד א', מובא שמניין השטרות מתחיל שש שנים אחרי כיבוש עילם. בדף ט', עמוד א', מובאים דברי רבי יוסי בסדר עולם, שאז נכבשה הממלכה האחמנית על ידי אלכסנדר הגדול. ברם, מותו של אלכסנדר מתוארך לשנת 323 לפנה"ס, יותר מ-11 שנים לפני תחילת מניין השטרות. הרב שלמה יהודה רפפורט ואחרים טענו על פי הגמרא שם, שמניין השטרות מתחיל בשנת ג'תמ"ח (למניין שנים שלמות לאדם הראשון), כי שנה זו היא אלף שנה לאחר יציאת מצרים.
גם הערבים ייחסו את מניין השטרות לאלכסנדר וכך כתב גם הרמב"ם ”למלכות אלכסנדרוס מקדון שהוא מנין שטרות”. רבי אברהם בר חייא ורבי אשתורי הפרחי כתבו שהמניין מתחיל מתחילת מלכות אלכסנדר, רבי אברהם אבן דאוד ייחס את תחילת המניין לבואו של אלכסנדר לירושלים. רבי עזריה מן האדומים חלק עליהם וטען שמניין השטרות הוא למות אלכסנדר. מניין לפיליפוס השלישי, מלך מוקדון לאחר מות אחיו אלכסנדר, מופיע אצל האסטרונום תלמי ואחרים.
תחילת הספירה

לוח השנה המקדוני הקדום מתחיל בסתיו - בחודש דיוס, לפיכך, מניין השטרות מתחיל אצל הסוריים המקדונים בסתיו 312 לפנה"ס. לעומת זאת, בלוח הבבלי, שהיה בשימוש נפוץ במזרח התיכון, השנה החלה בחודש ניסן, היינו, השנה הראשונה למניין השטרות מתחילה באביב 311 לפנה"ס. הבדל זה, של מחצית השנה, גרם בעבר לשגיאות בתרגום התאריך ממניין השטרות לשיטות תיארוך אחרות.
סימן לתחילת מניין שטרות על פי מניין יצירה הוא (על פי מגילת אסתר, פרק א', פסוק ה') "גנת ביתן המלך" (האות ג' מצביעה על 3,000 והאותיות נ' ת' - 450); "המלך" - רמז לאלכסנדר מוקדון, שעל שמו נקרא מניין שטרות.
השימוש במניין השטרות

מניין השטרות שימש לציון התאריך בכתובות, גיטין, שטרות, קולופונים, ולשאר עניינים, לפחות עד המאה ה-16 בקרב היהודים ברחבי המזרח התיכון ומרכז אסיה וכן יהודי קוצ'ין ואפילו חלק מיהודי חצי האי קרים השתמשו בו כמה מאות שנים. לעיתים היו מציינים במקביל גם את התאריך לבריאת העולם ולפעמים גם את התאריך לחורבן הבית.
ספר מקבים ב' עושה שימוש במניין זה באיגרת ליהודי מצרים המופיעה בפרק הראשון של הספר.
בבית הכנסת בדורה אירופוס נמצאה כתובת בארמית משנת 556 שהיא שנת 2 לפיליפוס הערבי = 245.
מניין השטרות שימש רבות בתשובות הגאונים ובאגרת רב שרירא גאון והוא הנפוץ במסמכי גניזת קהיר.
הרמב"ם משתמש במניין השטרות במספר מקומות במשנה תורה: ”ולפי חשבון זה, שנה זו שהיא שנת אלף ומאה ושבע לחורבן (1107), שהיא שנת שבע ושמונים ואלף וארבע מאות למניין שטרות (1487), שהיא שנת שש ושלושים ותשע מאות וארבעת אלפים ליצירה (4936), היא שנת שמיטה, והיא שנת אחת ועשרים מן היובל” (משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות שמיטה ויובל, פרק י', הלכה ד'). ”לפיכך עשינו העיקר שממנו מתחילין לעולם לחשבון זה, מתחילת ליל חמישי שיומו יום שלישי לחודש ניסן משנה זו, שהיא שנת שבע עשרה ממחזור ר"ס, שהיא שנת שמונה ושלושים ותשע מאות וארבעת אלפים ליצירה (4938), שהיא שנת תשע ושמונים וארבע מאות ואלף לשטרות (1489), שהיא שנת תשע ומאה ואלף לחורבן בית שני (1109). וזו השנה, היא שאנו קוראים אותה שנת העיקר בחשבון זה” (משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות קידוש החודש, פרק י"א, הלכה ט"ז).
על 8 מצבות בבית קברות יהודי ליד הכפר ארגיס (אנ') שבדרום ארמניה, נמצאו תאריכים לפי מניין השטרות. הקדום שבהם הוא י"ח בתשרי א'תקע"ח (=ה'כ"ז) המקביל ל-19 בספטמבר 1266 והמאוחר משנת א'תרנ"ח שהיא ה'ק"ז - 1347.
רבי יששכר בן מרדכי אבן סוסאן כתב בספרו תקון יששכר בשנת ה'רצ"ט (1539) ”וכמה אנשים בארצות המזרח אמרו לי שעוד היום בכל ארצותיהם אין כותבים המנין בשטרותיהם כתובותיהן וגיטהן אלא לשטרות לא ליצירה”. בעיראק השתמשו במניין השטרות לפחות עד סוף המאה ה-16, בבוכרה גם במהלך המאה ה-17. בפרס מניין השטרות היה בשימוש לבדו עד תחילת המאה ה-19 והוזכר יחד עם המניין לבריאת העולם גם בסוף אותה מאה.
בכתב יד אחד מתחילת המאה ה-17 מתבריז יש 3 קולופונים: הראשון מונה לשטרות בלבד, השני לשטרות וליצירה, השלישי ליצירה בלבד.
רבי יעקב ספיר ביקר בתימן בשנת ה'תרי"ט (1859), וכתב כך על יהודי תימן: "רובם אינם יודעים מניין שנות העולם שאנו מונים רק הרבנים והסופרים", מלבד יהדות עדן שכבר במאה ה-18 חלקם עברו למנות ליצירה. הרב יצחק רצאבי חיזק את השימוש במניין השטרות גם בישראל, ולצורך כך התקין נוסח כתובה המציינת את מניין השטרות.
הקראים במצרים המשיכו להזכיר את מניין השטרות, שכונה אצלם "מספר יונים", עד המחצית השנייה של המאה ה-19. גם לוחות שנה בקוצ'י ציינו עד אותה תקופה את מניין השטרות כהוגן, יותר ממאתיים שנה אחרי שהפסיקו להשתמש בו במסמכים ומצבות.
באירופה ובמגרב לא השתמשו מעולם במניין זה מלבד מספר כתבי יד בודדים מגרנדה.
ראו גם

מניין לחורבן הבית
מניין השנים בלוח העברי
ראש השנה למלכים ולרגלים
מועדון ספורט אינטרנסיונל

.
מועדון ספורט אינטרנסיונל (במקור: Sport Club Internacional), הידוע גם בשם אינטר או קולורדו, הוא מועדון כדורגל ברזילאי מפורטו אלגרה, שנוסד ב-4 באפריל 1909. קבוצת הכדורגל משחקת בחולצות אדומות, ומכנסיים וגרביים לבנים. שמה הדומה לשם קבוצת אינטר מילאנו ומדיה האדומים העניקו לה את הכינוי "אינטר האדומים".[דרוש מקור]
לקבוצה יריבות מסורתית עם המועדון השני מפורטו אלגרה, גרמיו, והמפגש בין שתי הקבוצות מכונה בשם "Gre-Nal".
אצטדיונה הביתי של אינטרנסיונל הוא באירה ריו, המכונה "הענק מגדת הנחל". האצטדיון ממוקם ליד נחל "Guaíba" ומכיל 56,000 מושבים, מה שהופך אותו לאצטדיון הגדול ביותר בדרום ברזיל.
השנה המוצלחת ביותר של אינטרנסיונל הייתה 2006, במהלכה זכתה הקבוצה בגביע ליברטדורס, ואף באליפות העולם לקבוצות 2006 לאחר ניצחון בגמר הטורניר על ברצלונה ביוקוהמה שביפן. הקבוצה גם זכתה ב-2007 ברקופה סודאמריקאנה, טורניר הסופר קאפ של דרום אמריקה וב-2008 בגביע סודאמריקנה שהוא הגביע השני בחשיבותו בדרום אמריקה.
ב-2009 זכה המועדון בגביע סורוגה בנק, ובכך הפך לראשון בדרום אמריקה שזכה בארבעת התארים שמארגנת כיום CONMEBOL (אך לא בגביעי עבר, בהם זכו קבוצות אחרות), מאז 2015 גם מועדון ריבר פלייט חולק עם אינטרנסיונל הישג זה.
היסטוריה

אינטרנסיונל הוקמה בשנת 1909 על ידי קבוצת אנשים שהגיעו לפורטו אלגרה מסאו פאולו ורצו לשחק כדורגל, אך גרמיו, הקבוצה שכבר שכנה בעיר, סירבה לשלבם בקבוצה. עקב כך, הם החליטו להקים את מועדון ספורט אינטרנסיונל.
בשנות המועדון הראשונות נבנתה בו קבוצה התקפית שכונתה "The Compressor Roll", וזכתה באליפות מדינת ריו גראנדה דו סול ("קמפאונטו גאושו") 9 פעמים רצופות, מ-1940 עד 1948.
במהלך מונדיאל 1950 זכתה הקבוצה לגאווה כאשר באצטדיונה דאז, האקליפטוס, נערכו המשחקים בין נבחרות מקסיקו ויוגוסלביה ובין מקסיקו לשווייץ. בשנות ה-50 התפתח המועדון - מה שבא לידי ביטוי בניצחון המפתיע על נבחרת צ'ילה בתוצאה 1-2. מאוחר יותר היא הפתיעה שנית, לאחר שניצחה בתוצאה הגבוהה 1-7 את קוסטה ריקה.
בשנת 1957 נכתב המנון הקבוצה על ידי נלסון סילבה, ונקרא "Celeiro de Ases".
ב-6 באפריל 1969 אינטרנסיונל עזבה את אצטדיון האקליפטוס וחנכה את הביירה ריו, הכולל 56,000 מושבים. בעונת 1971 השתתפה הקבוצה לראשונה בליגת העל הברזילאית, וסיימה במקום החמישי. בעונת 1975 היא זכתה באליפות הראשונה בתולדותיה.
עונתה הגדולה ביותר של הקבוצה בליגה הברזילאית הייתה 1978/79, במהלכה היא זכתה באליפות ללא אף הפסד. היא השיגה בעונה זו 15 ניצחונות ו-7 תוצאות תיקו. בשנת 1992 זכתה אינטרנסיונל בפעם הראשונה והיחידה שלה עד כה בגביע הברזילאי.
בעונת 2006/2007 זכתה הקבוצה בגביע העולם לקבוצות 2006 שנערך בעיר יוקוהמה שביפן. בחצי גמר הטורניר גברה הקבוצה על אל-אהלי המצרית בתוצאה 1-2‏, ובגמר ניצחה את זוכת ליגת האלופות ברצלונה 0-1.
לאורך השנים שלטה אינטרנסיונל בקמפנטו גאוצ'ו וזכתה בטורניר 45 פעמים, כאשר האחרונה הייתה בשנת 2016. הקבוצה נחשבת לחזקה ביותר באזורה.
שחקנים מפורסמים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ברזיל אדריאנו גאבירו  ברזיל פאטו  ברזיל אנדרה קרוז  ברזיל בטיסטה דה סילבה  ברזיל בודיניו  ברזיל ברנקו  ברזיל קרליטוס  ברזיל דניאל קראבליו  ברזיל קלמר  ברזיל דונגה  ברזיל פביו לוצ'יאנו  ברזיל פביו רוקמבאק  ברזיל פרננדו לוצ'יו דה קוסטה  ברזיל גילמר רינאלדי  ברזיל לוסיו  ברזיל מריניו פרס  ברזילדידה |  ברזיל נילמר  ברזיל סימאו  ברזיל רפאל סוביס  ברזיל תינגה  ברזיל ולדומירו  ברזיל פרד  ארגנטינה אנדרס ד'אלסנדרו  ארגנטינה פבלו גיניאסו  צ'ילה אליאס פיגרואה  פרו מרטין הידלגו  קולומביה פביאן ורגאס  ספרד רוברטו פרננדז  פרגוואי קרלוס גמארה  פרגוואי דייגו גבילאן  אורוגוואי חוליו פרז  אורוגוואי דייגו אגירה  אורוגוואי גונזלו סורונדו |  אורוגוואי דייגו פורלן |
תארים > מקומיים

אליפות ברזיל: 3
1975, 1976, 1979
הגביע הברזילאי: 1
1992
אליפות ריו גראנדה דו סול: 45
1927, 1934, 1940, 1941, 1942, 1943, 1944, 1945, 1946, 1947, 1948, 1950, 1951, 1952, 1953, 1955, 1961, 1969, 1970, 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1976, 1978, 1981, 1982, 1983, 1984, 1991, 1992, 1994, 1997, 2002, 2003, 2004, 2005, 2008, 2009, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016
תארים > בין-לאומיים

אליפות העולם לקבוצות: 1
2006
גביע ליברטדורס: 2
2006, 2010
גביע סודאמריקנה: 1
2008
הסופר קאפ הדרום אמריקאי: 2
2007, 2011
הערות שוליים

↑  ברצלונה נגד אינטרנסיונל בגמר הגביע הבין-יבשתי, באתר ynet, 14 בדצמבר 2006
↑  תומר גנור, אינטרנסיונל זכתה לראשונה בגביע הליברטדורס, באתר ynet, 17 באוגוסט 2006
אצטדיון הקבוצה ביירה ריו
פאטו
מיקי ג'יימס

| --- | --- |

ג'יימס, מרץ 2019
 לידה:  31 באוגוסט 1979 (בת 45) ריצ'מונד, וירג'יניה, ארצות הברית
 שם במה:  אלכסיס לאריי מיקי ג'יימס ויקי ג'יימס
 משקל:  56 ק"ג
 גובה:  1.63 מטר
 לאום:  אמריקאי
 קריירה מקצוענית:  1999–2022 (כ־23 שנים)
 מאמנים:  פאנקינג קונסרבטורי בית הספר לאימונים KYDA
מיקי לאריי ג'יימס-אלדיס (באנגלית: Mickie Laree James-Aldis; נולדה ב-31 באוגוסט 1979) היא מתאבקת עבר וזמרת קאנטרי אמריקאית. היא מוכרת בעיקר בשל תקופתותיה בארגוני ההיאבקות WWE ו-Impact Wrestling, שבהם הופיעה תחת שם הבמה מיקי ג'יימס. כיום, היא מופיעה בארגון ההיאבקות Impact Wrestling.
ג'יימס החלה את קריירת ההיאבקות שלה בשנת 1999 כמלווה לזירה של מתאבקים בארגוני ההיאבקות העצמאיים תחת שמה האמיתי, אלכסיס לאריי. היא התאמנה במספר מחנות אימון על מנת לשפר את יכולותיה עד שהגיעה לארגון ההיאבקות NWA: Total Nonstop Action‏ (שלאחר מכן הוכרה בשם Total Nonstop Action Wrestling) ביוני 2002.
ג'יימס הצטרפה לרוסטר הראשי של ארגון ההיאבקות World Wrestling Entertainment‏ (WWE) באוקטובר 2005 ומוקמה ישירות לעלילה עם טריש סטרטוס, כשתפקידה של ג'יימס היה לשמש כמעריצה הגדולה ביותר של סטרטוס, עלילה שנמשכה במשך יותר משמונה חודשים. דמותה זכתה לקידום והיא זכתה באליפות הנשים של ה-WWE לראשונה בקריירה שלה ברסלמניה 22; תואר שלאחר מכן החזיקה בו חמש פעמים בסך הכל. בנוסף, היא החזיקה פעם אחת באליפות הדיוות. היא שוחררה מהחברה ב-22 באפריל 2010, כשלאחר מכן היא חזרה לארגון ההיאבקות בו החלה את הקריירה, TNA, שם היא זכתה שלוש פעמים באליפות הנוקאאוטס של TNA.