stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Veneno
הערות שוליים

↑  Solo - Single by Anitta (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2019-02-26
↑  Warner Music Group Official Website, Warner Music Group Official Website (באנגלית)
↑  portuguesecharts.com - Anitta - Veneno, portuguesecharts.com
↑  Brasil Charts (24/02) #1 (3x) Atrasadinha, #11 Marilia, #38 Lexa, #41 Ludmilla, #42 Ariana, #48 Gaga, #59 IZA, #95 Gloria, BCharts (בפורטוגזית) (ארכיון)
1 2 3  Anitta – Veneno (באנגלית), נבדק ב-2019-02-26
↑  Solo - EP by Anitta, Genius (באנגלית)
↑  Solo (באנגלית), נבדק ב-2019-02-26
1 2 3  Anitta (2018-11-09), Anitta - Veneno (Official Music Video), נבדק ב-2019-02-26
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית)
| אניטה |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות |  |
| אלבומי אולפן | Anitta • Ritmo Perfeito • Bang • Kisses • Versions of Me • Funk Generation |  |
| אלבומי הופעה | Meu Lugar |  |
| מיני-אלבומים | Solo • À Procura da Anitta Perfeita |  |
| סיבובי הופעות | Show das Poderosas Tour • Meu Lugar Tour • Bang Tour |  |
| אניטה – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| Anitta | "Meiga e Abusada" • "Show das Poderosas" • "Não Para" • "Zen" |  |
| Ritmo Perfeito | "Cobertor" • "Na Batida" • "Ritmo Perfeito" • "No Meu Talento" |  |
| Bang | "Deixa Ele Sofrer" • "Bang" • "Essa Mina é Louca" • "Cravo e Canela" |  |
| Solo | "Veneno" • "Não Perco Meu Tempo" • "Goals" |  |
| Kisses | "Poquito" • "Onda Diferente" • "Banana" • "Get to Know Me" • "Rosa" |  |
| סינגלים אחרים | "Menina Má" • "Blá Blá Blá" • "Sim ou Não" • "Paradinha" • "Is That for Me" • "Downtown" • "Vai Malandra" • "Machika" • "Indecente" • "Romance com Safadeza" • "Medicina" • "Perdendo a Mão" • "Terremoto" • "Bola Rebola" • "Fuego" • "Some Que Ele Vem Atrás" • "Tócame" • "Me Gusta" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Blecaute" • "Ginza" • "Loka" • "Você Partiu Meu Coração" • "Switch" • "Sua Cara" • "Will I See You" • "Jacuzzi" • "Eu Não Vou Embora" • "Zé do Caroço" • "Favela Chegou" • "Te Lo Dije" • "R.I.P." • "Faz Gostoso" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 278710da-f023-4ac1-9528-f281e11e1d68
אליהו אלישר

אליהו אליָשר (כ' בתשרי ה'תר"ס, 24 בספטמבר 1899 – ב' בחשוון ה'תשמ"ב, 30 באוקטובר 1981) היה איש ציבור ואיש עסקים ישראלי, נשיא ועד עדת הספרדים בירושלים, סגן ראש עיריית ירושלים וחבר הכנסת.
קורות חייו > ראשית דרכו

אליהו אלישר נולד בירושלים, ארץ ישראל העות'מאנית ליצחק שמעיה אלישר שהיה סוחר ועסקן ידוע, ובנם של הרב חיים משה אלישר (חמ"א; הראשון לציון, בנו של הראשון לציון הרב יעקב שאול אלישר) ושל וידה, בת הרב הראשי והראשון לציון רפאל מאיר פאניז'ל, ולרוזה, בתו של יוסף ביי נבון. אחיו הצעיר, מנשה אלישר, היה אף הוא איש עסקים ועסקן ציבור.
אלישר למד בבית-הספר ”למל” וכן בבית-הספר של חברת כי"ח. בסוף שנת תרע"ג (1913) נסע ללמוד רפואה באוניברסיטה בביירות, וכאשר נסגרה האוניברסיטה עקב מלחמת העולם הראשונה שב לארץ ועבד בבית החולים שערי צדק בירושלים. ב-1915 התגייס לצבא העות'מאני ושירת כקצין רפואה עד 1918 ברחבי הארץ, ובעיקר בנצרת. לאחר המלחמה חזר לביירות והמשיך את לימודיו בה עד 1921. בהמשך נסע לקהיר ולמד שנה בבית הספר למשפטים. המשיך מאוחר יותר את לימודיו בבית הספר למשפטים בירושלים בשנים 1932–1935. עם חזרתו לארץ ישראל בשנת 1922 התקבל לשירות ממשלת המנדט, תחילה כפקיד ומאוחר יותר (1926) מנהל אגף המכס, הבלו והמסחר. הוא שימש בתפקידו עד 1935. בשנת 1931 נישא לחוה בת מאיר ביאליק.
קורות חייו > פעילותו הציבורית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אלישר פעל רבות למען המפעל הציוני בתקופת ממשלת המנדט. נסע כציר בקונגרס הציוני ה-14, שם נבחר לוועדת העלייה של ההסתדרות הציונית. הקים את ה"חברה לפיתוח ירושלים" יחד עם אחיו ואת ה"חברה לטחינה ומסחר" (1935) שתפקדה כחברה ליבוא, עיבוד ויצוא אורז. ב-1947 הקים את בית הספר המקצועי של חכי"ח, שנועד לספק לימודים מקצועיים בחינם לנוער במצוקה וילדי רחוב. הקים יחד עם א. אידלסון ופנחס רוטנברג את "חברת נתיבי אוויר ארץ ישראל בע"מ" (1937) שהייתה חברת התעופה האזרחית הראשונה בפלשתינה.
פעל רבות למען הציבור הספרדי ועדות המזרח, והיה ממקימי הפדרציה העולמית של הקהילות הספרדיות ביחד עם דוד סיטון. היה מהמייסדים של כתב העת הד-המזרח (1942–1944, 1949–1951) ושימש עורכו הראשי.
אלישר כיהן כחבר הכנסת בכנסת הראשונה ובכנסת השנייה מטעם מפלגת ספרדים ועדות מזרח ומאוחר יותר מטעם מפלגת הציונים הכלליים. במהלך כהונתו בכנסת כיהן אלישר כחבר ועדת הכספים וכן כחבר ועדת הפנים. במקביל, בין השנים 1950–1955, היה חבר מועצת העיר ירושלים, ובין השנים 1951–1953 גם סגן ראש העירייה.
לפני הבחירות לכנסת השלישית פרשו חברי מפלגת ספרדים ועדות מזרח, ובראשם אלישר, ממפלגת הציונים הכלליים והתמודדו בנפרד, אך לא עברו את אחוז החסימה.
בשנת 1974 היה אלישר, יחד עם אורי אבנרי, בין המייסדים של "המועצה הישראלית לשלום ישראלי–פלסטיני", ששמה לה למטרה קידום יוזמות מדיניות מול הפלסטינים. אלישר הצביע בספרו "לחיות עם פלסטינים" על האחריות המוטלת גם על מדינת ישראל לפתרון בעיית הפליטים הפלסטינים בעקבות החורבן שהביאה עליהם הנכבה.
אלישר נטמן בחלקה המשפחתית בבית הקברות בהר הזיתים. על מצבתו נחרטו המילים "כל חייו מסר למען אחדות העם ושלום עם העמים השכנים". כעבור עשור, נטמנה רעייתו לצדו.
צומת שדרות אשכול-רח' נטר ברמת אשכול בירושלים נקרא "כיכר אליהו אלישר" על שמו.
עזבונו נמצא ברשות הארכיון הציוני המרכזי בירושלים.
כתביו

חובה עלינו למנוע גזענות יהודית במדינת היהודים, ירושלים: ועד עדת הספרדים, תשכ"ז.
לחיות עם פלסטינים, ירושלים: ועד עדת הספרדים בירושלים, תשל"ה-1975.
לחיות עם יהודים, ירושלים: י. מרכוס, תשמ"א-1981.
A Jew of Palestine before the Royal Commission, Jerusalem: [Azriel Press], 1936.
Israeli Jews and Palestinian Arabs: key to Arab-Jewish coexistence, Jerusalem : Council of the Sephardi Community, 1970.
Living with Jews [translation by Peretz Kidron and Marzell Kay), London: Weidenfeld and Nicolson, 1983.
לקריאה נוספת

תעודות מן האוסף של אליהו אלישר / סקר ערוך בידי אברהם חיים, ירושלים: כרטא, 1971.
Philip Gillon, Israelis & Palestinians, co-existence or... The credo of Elie Eliachar, Tel Aviv: G. Cornfeld, 1977. (London: Collings, 1978.)
הערות שוליים

↑  דוד תדהר (עורך), "יצחק שמעיה אלישר", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 1011
↑   חנן חבר, סוג האומץ שחסר לס. יזהר, באתר הארץ, 9 באפריל 2020
| חברי הכנסת הראשונה |
| --- | --- | --- |
| מפא"י | דוד בן-גוריון • משה שרת • אליעזר קפלן • (דוד רמז) • יוסף שפרינצק* • גולדה מאיר • יצחק בן-צבי • זלמן שזר • דב יוסף • חיים בן אשר • אברהם הרצפלד • עדה מימון • שלמה לביא • שמואל דיין • יוסף ברץ • יחיאל דובדבני • בבה אידלסון • פרץ נפתלי • פנחס לבון • זלמן ארן • בן-ציון דינור • אליהו הכרמלי • נטע הרפז • (יהודית שמחוני) • (אבא חושי) • יזהר סמילנסקי • ראובן שרי • יונה כסה • אפרים תבורי • (יוסף מיכאל לם) • (אריה שפטל) • (אברהם טביב) • צבי יהודה • עקיבא גוברין • יוסף אפרתי • אריה בהיר • חסיה דרורי • אליעזר ליבנה • דוד הכהן • ישראל גורי • עמי אסף • מאיר ארגוב • דבורה נצר • שרגא גורן • השל פרומקין • דוד בר-רב-האי • (יצחק קנב) • (הרצל ברגר) • (ז'ניה טברסקי) • (ישראל ישעיהו-שרעבי) • (ברוך אזניה) • (מנחם כהן) • (רפאל בש) |  |
| מפ"ם | (יצחק טבנקין) • מאיר יערי • יעקב חזן • נחום ניר-רפאלקס • אהרן ציזלינג • מרדכי בנטוב • ישראל גלילי • יעקב ריפתין • משה סנה • ברל רפטור • אליעזר פרי • משה ארם • חנה למדן • חנן רובין • ישראל בר-יהודה • מנחם בדר • פייגה אילנית • יצחק בן-אהרן • (דב בר-ניר) • (מנחם רצון) • (דוד ליבשיץ) |  |
| החזית הדתית המאוחדת | יהודה לייב פישמן מימון • יצחק מאיר לוין • חיים משה שפירא • משה אונא • בנימין מינץ • דוד צבי פנקס • מאיר דוד לוונשטיין • זרח ורהפטיג • אליהו-משה גנחובסקי • קלמן כהנא • מרדכי נורוק • יוסף בורג • אהרן-יעקב גרינברג • אברהם יהודה גולדראט • אברהם-חיים שאג • (משה קלמר) • (אליהו מזור) |  |
| תנועת החירות | מנחם בגין • אורי צבי גרינברג • יעקב מרידור • אריה בן-אליעזר • אברהם רקנאטי • יוחנן בדר • הלל קוק • חיים לנדאו • שמואל מרלין • חיים כהן-מגורי • אליהו לנקין • שמואל כץ • ערי ז'בוטינסקי • אסתר רזיאל-נאור |  |
| הציונים הכלליים | פרץ ברנשטיין • ישראל רוקח • שושנה פרסיץ • יוסף ספיר • יעקב קליבנוב • יעקב גיל • יוסף סרלין |  |
| המפלגה הפרוגרסיבית | פנחס רוזן • אברהם גרנות • אידוב כהן • יזהר הררי • ישעיהו פורדר |  |
| ספרדים ועדות מזרח | בכור-שלום שטרית • אליהו אלישר • אברהם אלמליח • משה בן-עמי |  |
| מק"י | שמואל מיקוניס • תופיק טובי • אליעזר פרמינגר • מאיר וילנר |  |
| הרשימה הדמוקרטית של נצרת | סיף א-דין א-זועבי, אמין-סלים ג'רג'ורה |  |
| מפלגת הלוחמים | נתן ילין-מור |  |
| ויצו | רחל כהן-כגן |  |
| התאחדות התימנים בישראל | זכריה גלוסקא |  |
בסוגריים - כהונה חלקית, * יו"ר הכנסת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260881005171  CiNii: DA11123421  GND: 1158805780  ISNI: 0000 0000 8267 5140  LCCN: n84030121  NLA: 35269159  NTA: 068375921  SUDOC: 079880932  Trove: 890606  VIAF: 75245823   WorldCat (עם VIAF): 75245823
Medicine (שיר של שאקירה)

| --- | --- |
 שיר בביצוע שאקירה בהשתתפות בלייק שלטון
 מתוך האלבום Shakira
 יצא לאור:  21 במרץ 2014
 תאריך הקלטה:  2013–2014
 סוגה:  קאנטרי פופ
 שפה:  אנגלית
 אורך:  3:18
 חברת תקליטים:  RCA
 כתיבה:  שאקירה, מארק ברייט, הילרי לינדזי
 הפקה:  שאקירה, מיכאל ג'יימס
 
"Medicine" (בעברית: "תרופה") הוא שיר של הזמרת הקולומביאנית שאקירה, מאלבום האולפן העשירי שלה Shakira, בהשתתפות בלייק שלטון. השיר נערך בטקס של האקדמיה הארצית ה-49 של פרסי מוזיקת הקאנטרי ב-6 באפריל 2014, ובילה שבוע אחד במצעד שירי הקאנטרי, שם התברג במקום ה-57.
השיר נכתב על ידי שאקירה לצד מארק ברייט והילרי לינדזי, והופק על ידי שאקירה ומיכאל ג'יימס.
רקע ושחרור

לאחר ההצלחה של אלבום האולפן התשיעי שלה, Sale el Sol, בשנת 2010, שאקירה אמרה בנובמבר 2011, "התחלתי לחקור ולהשתמש באולפן ההקלטות בכל פעם שיש לי זמן בברצלונה וכאן במיאמי". אני עובדת עם מפיקים שונים ודי ג'יים שונים, ואני מנסה למצוא מקורות השראה חדשים ומוטיבציה מוזיקלית חדשה. אני רוצה לחזור לאולפן. הגוף שלי מבקש את זה".
בשנת 2012, דווח כי שאקירה תראה את הווידאו עבור שיר בשם - "Truth or Dare (אמת או חובה)" בליסבון, פורטוגל. עם זאת, בשל ההיריון של שאקירה, השיר לא יצא כמתוכנן. מאוחר יותר, במרץ 2014, הסבירה שאקירה לבילבורד כי "זה היה שנתיים וחצי של עשיית שירים, להביס אותם, לעשות אותם שוב, לעשות שמונה גרסאות של כל שיר, ללדת, ולחזור לאולפן, וזה מה שבעצם מתחבר מחדש לשירים שלי". לשיר הועלתה תמונה בערוצה של שאקירה ביוטיוב אשר צברה קרוב ל-4 מיליון צפיות. בספוטיפיי צבר למעלה מ-9 מיליון השמעות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים מתחת ל-100 | 16 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הקאנטרי | 57 |  |
|  לבנון | מצעד 20 העליונים הרשמי של לבנון | 17 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 90 |  |
R.I.P. (שיר של סופיה רייס)

"R.I.P." (ראשי תיבות של: "Rest in peace"; בעברית: "נוח על משכבך בשלום") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת סופיה רייס, ביחד עם הזמרת-יוצרת הבריטית ריטה אורה והזמרת הברזילאית אניטה. השיר יצא לאור ב-15 במרץ 2019, כסינגל שלא מתוך אלבום.
השיר הגיע למקום השלישי במצעד השירים הדיגיטליים שבפורטוגל.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והופק על ידי סופיה רייס, ריטה אורה, הפליפטונס, מרקו מאסיס, שרי לין שורט, עומר טברז ותומאס אוגוסטו. השיר הוא שיר בסגנון הפופ הלטיני. שיתוף פעולה זה הוא הראשון בין השלוש. ב-20 בפברואר 2019, פרסמה רייס בטוויטר שלה כי עתיד לצאת השיר.
איגוד תעשיית ההקלטות הברזילאי העניק בשנת 2019 את תואר הפלטינה המשולשת לשיר, על מכירות של למעלה מ-120,000 עותקים במדינה.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר הועלה לערוץ היוטיוב של סופיה רייס ב-14 במרץ 2019. הקליפ בוים על ידי איף ריוורה. בתחילת הקליפ, ניתן לראות את השלוש בתוך ג'ונגל כשמסביבם אנשים החובשים מסכות שונות.
נכון לדצמבר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-145 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 69 |  |
|  אקוודור | מוניטור לטינו | 14 |  |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 13 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הלטיניים | 19 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 34 |  |
|  ונצואלה | רקורד ריפורט | 1 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 38 |  |
|  ליטא | AGATA | 28 |  |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | 10 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 7 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 43 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 53 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 36 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 85 |  |
|  קולומביה | נשיונל-רפורט | 49 |  |
|  רומניה | מצעד השירים הרומני | 24 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 5 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 56 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ברזיל (Pro-Música Brasil) | פלטינה 3× | 120,000 |
Unhealthy

Unhealthy (בעברית: "חולני") הוא אלבום האולפן השלישי של הזמרת-יוצרת הבריטית אן-מארי. האלבום יצא לאור ב-28 ביולי 2023, על ידי חברות התקליטים אסיילום ומייג'ור טום.
רשימת רצועות

| Unhealthy> מס' | Unhealthy> שם | Unhealthy> משך | Unhealthy>  | Unhealthy>  | Unhealthy>  | Unhealthy>  | Unhealthy>  | Unhealthy>  | Unhealthy>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sucks to Be You  | 0:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Sad Bitch  | 2:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Psycho (בהשתתפות אייץ')   | 2:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Haunt You  | 2:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Trainwreck  | 3:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Grudge  | 2:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Obsessed  | 2:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Kills Me to Love You  | 2:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Unhealthy  | 2:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Irish Goodbye  | 2:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Cuckoo  | 2:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | You & I (בהשתתפות חאליד)   | 3:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Never Loved Anyone Before  | 2:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 32:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| Unhealthy — מהדורת דלוקס> מס' | Unhealthy — מהדורת דלוקס> שם | Unhealthy — מהדורת דלוקס> משך | Unhealthy — מהדורת דלוקס>  | Unhealthy — מהדורת דלוקס>  | Unhealthy — מהדורת דלוקס>  | Unhealthy — מהדורת דלוקס>  | Unhealthy — מהדורת דלוקס>  | Unhealthy — מהדורת דלוקס>  | Unhealthy — מהדורת דלוקס>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. | Better Off  | 2:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Ick  | 2:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Expectations (בהשתתפות מיני)   | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 41:01 |  |  |  |  |  |  |  |
שהשמש תעבור עלי (אלבום)

"שהשמש תעבור עלי" הוא אלבום אוסף משולש, האלבום ה-15 במספר של ירדנה ארזי ואלבום האוסף הרביעי בסך הכל.
האלבום

האלבום מקיף ומסכם 40 שנות קריירה של ארזי ומכיל 66 שירים החל מתקופת להקת הנח"ל בה שירתה שלוש שנים, שירים שהקליטה בהמשך באזרחות כשנטלה חלק חשוב בשלישיית שוקולד מנטה מסטיק ובמקביל, שיר שהוקלט בגרמנית כשהחלה את קריירת הסולו וניתן לה לאחר שהרשימה חברת תקליטים גרמנית בינלאומית בעקבות הנחיה בתחרות האירוויזיון שנערכה בירושלים בשנת 1979.
עוד באלבום שירים שהקליטה עבור פרויקטים במהלך השנים שלא נכללו באף אחד מאלבומיה, לצד להיטיה הגדולים מכל אלבומיה וגם שירים פחות זכורים ומוכרים שהופיעו בתקליטים ולראשונה רואים אור על גבי פורמט של דיסק. האלבום לוקט, נערך ונאסף על ידי ארזי עצמה ולצדה בעלה ומפיק אלבומיה נתן תומר, יועצה האומנותי גברי מזור, שמלווה אותה כבר משנות ה-80 והעיתונאי לשעבר שלומי לאופר.
העבודה על האלבום הסתיימה לאחר שנה. עם זאת האלבום מכיל שלושה שירים ישנים שזכו לחידוש, שניים מתוכם יצאו כסינגלים לרדיו ועברו עיבוד מחודש כרמיקסים. לצורך קידום האלבום הוציאה לאור ארזי ב-15 בנובמבר 2010 את גרסת הרמיקס לשיר "שוב בתמונה", בעיבודו של דור דקל, שיר שנכלל במקור באלבומה הרביעי "דרישת שלום" והפך ללהיט גדול בזמנו ב-1986. הרמיקס זכה להצלחה רדיופונית, ובמיוחד זכה להצלחה ברשת ג' במצעדים השבועיים שם הגיע עד למקום הראשון בדצמבר 2010.
ב-1 בינואר 2011 ארזי הוציאה לאור את גרסת הרמיקס ל"באתי אליך" שנכלל אף הוא באותו אלבום והיה גם ללהיט. גם רמיקס זה זכה להצלחה רדיופונית והתברג במצעדי הפזמונים וברחבות הריקודים.
ב-4 בינואר 2011 יצא האלבום המשולש אל החנויות והפך לרב-מכר בשבוע הראשון לצאתו. נכון לנובמבר 2011, נמכרו בלמעלה מ-15,000 עותקים והוא נחשב לאלבום אוסף מוצלח. הקלטה נוספת מחודשת היא של השיר "הביתה", שיצא במקור בשנת 1983 ונכלל באלבומה השני "מה נשמע", שיצא באותה שנה. לפני 8 שנים כתב אהוד מנור, מחבר השיר, בית נוסף לשיר שבוצע לצורך סיבוב הופעות של ארזי. אך השיר לא הוקלט בגרסתו המורחבת והושר רק בהופעות; לכן על גבי העיבוד המקורי הקליטה ירדנה שירה חדשה עם הבית החדש, גרסה המכונה "הביתה 2011".
השיר הוותיק ביותר באוסף הוא "חופים", שהוקלט בשנת 1971 במסגרת צוות הווי הנח"ל שהופיעו עם השיר בתוכנית טלוויזיה. לעומתו השיר החדש ביותר הוא "מכתב לנגה", שהוקלט עבור פרויקט "עוד מעט נהפוך לשיר" של גלי צה"ל בשנת 2010 ליום הזיכרון. שירים שלא ראו אור קודם על גבי דיסק הם: "הפגישה (אח, פגישה שכזאת)", "חופים", "מלכתא", "סיני (Sinai)", "אני לא גרטה גרבו", "בלי דמעות", "שיר הערב מצלצל", "מילה קטנה", "תאורת חצר", "מה נשמע", "אחד ולתמיד", "לא נעצור" ו"שובי הרמוניקה".
רשימת השירים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   דיסק 1 - שוב בתמונה  שוב בתמונה 2011  מה קורה אחי  עוד נגיע 2007  מחוזות האהבה  שהשמש תעבור עלי  בן אדם  קו האהבה  מתוך הנשכחות  שיר של יום חולין (עם אבי פרץ)  יש ונדמה  אולי אני אבודה  מה נתת לי  אל תאמר  ילדה יחפה  היא רוקדת  רוח ואש  שיר אישה בחורף  כמו בהתחלה  בין פרחי הגן  פת חלקה טובה  עוד יום אחד  שאני עמך |  דיסק 2 - אתה לי ארץ   אתה לי ארץ  הוי ארצי מולדתי (שוקולד מנטה מסטיק)  חופים (סולו של ארזי בלהקת הנח"ל)  קרוב לים  אדם אחר (עם יהורם גאון)  חפץ חיים ברוח הגוברת  שיר הערב מצלצל  אגדת לדילה  רק אלומה  דמיון מזרחי  עיניים שחורות  לא דיברנו עוד על אהבה (עם מתי כספי)  לאחד החיילים  מאבא לנגה  לא נעצור  שובי הרמוניקה  דבקה מדורה  אור שבעת הימים (עם אבי פרץ)  את (בחלומי עודני) (עם חנניה אברג'יל)  אמור שלום (שוקולד מנטה מסטיק)  הפגישה (אח, פגישה שכזאת) (שוקולד מנטה מסטיק עם אריק לביא)  אני לא גרטה גרבו  סיני (Sinai; בגרמנית) |   דיסק 3 - מוזיקה נשארת   כשהצועני אוהב  מלכתא (שוקולד מנטה מסטיק)  מה יש לי  הכינור הנאמן  ההצגה הגדולה  דרישת שלום (עם להקת הנח"ל)  עגילי דמאר  חליל הנצח  באתי אליך 2011  מילה קטנה  מוזיקה נשארת  שירו שיר אמן  כמו מים שקטים  בלי דמעות  אחד ולתמיד  תאורת חצר  האישה על האבן  הביתה 2011  מה נשמע  ליל חניה  שלושה דורות |
יהודה אידלשטיין

| --- | --- |

יהודה אידלשטיין
 לידה:  4 באוקטובר 1894 ג' תשרי תשנ"ה יוד, מחוז מרמורש, רומניה
 פטירה:  4 באוגוסט 1981 (בגיל 86) ד' אב תרמ"א ירושלים
 מדינה:  ישראל 
 תאריך עלייה:  1925
 עיסוק:  עיתונאי סופר
 מעסיק:  עיתון הבקר
 זרם ספרותי:  היסטוריה
 יצירות בולטות:  ביוגרפיה של אברהם שפירא השומר
 בת זוג:  אסתר כץ
 מספר צאצאים:  3
 
יהודה אידלשטיין (4 באוקטובר 1894 – 4 באוגוסט 1981) היה מחנך, עיתונאי וסופר. מותיקי העיתונאים של עיתון הבקר וסופר שכתב את הביוגרפיה של זקן השומרים אברהם שפירא.
ביוגרפיה

יהודה אידלשטיין נולד ב-1894 בכפר יוד במחוז מרמורש שבהונגריה (היום ברומניה) לנחום אידלשטיין ופסיה לבית אינדיג, אח למרדכי, גיזה, שלום וישראל. קיבל בנעוריו חינוך מסורתי והמשיך ללמוד בתיכון עירוני שהתנהל בשפה ההונגרית כשבמקביל למד בבית עברית. לאחר התיכון למד הוראה וב-1920 החל ללמד עברית ויהדות בבית ספר "תרבות" בקלויזנבורג.
ב-1925 נסע לביקור בארץ ישראל והחליט להישאר בה וב-1926 עלתה משפחתו והצטרפה אליו. לאחר עלייתו המשיך לעסוק בהוראה בבית ספר דתי במגדיאל. ב-1931 פרש מהוראה והחל לעבוד בכתיבה ספרותית ועיתונאית כשהוא מתמקד בכתיבת ביוגרפיות של אישים מתולדות היישוב.
ב-1935 התקבל לעבודה כעיתונאי בעיתון הבקר שם עבד 24 שנה עד פרישתו לגמלאות ב-1959. במהלך שנים אלו פרסם בעיתון מספר רב של מאמרים פובליציסטים על נושאי היום וענייני מחשבת ישראל. לאחר פרישתו פנה ללימודי תלמוד וההיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים ובאוניברסיטת תל אביב כשבמקביל המשיך לכתוב מאמרים לעיתון הבקר ולאחר סגירתו, ב-1965, כתב לעיתון "היום".
ב-1939 הוציא לאור את הביוגרפיה של זקן השומרים אברהם שפירא שנפרשה על פני 2 כרכים.
משפחתו

ב-1920 נישא אידלשטיין לאסתר בת יעקב כץ (1894–1990) ולזוג נולדו 3 ילדים: נעמי, משה שמואל, ושלמה (שינה שמו לחגי).
יהודה אידלשטיין נפטר ב-1981 והובא למנוחות בבית הקברות הר הזיתים.
עבודותיו > ספריו

יהודה אידלשטיין, אברהם שפירא (שיך איברהים מיכה), הוצאת ידידים, 1939 (2 כרכים)
עבודותיו > תרגומיו

א. פרגו, האדם השחור, הוצאת "הרומן הזעיר", 1939
אירווינג בקסטר, השודד האביר, הוצאת "הרומן הזעיר", 1939
ורנון פורסטר, ארץ למכירה, הוצאת "הרומן הזעיר", 1939
אוליבר ג. אוסבורן, ברכת השטן, הוצאת "הרומן הזעיר", 1940
אילש קוצר, מצור יריחו, הוצאת מסדה, 1954 (מהונגרית)
אילש קוצר, אל תירא עבדי יעקב, הוצאת מסדה, 1969 (מהונגרית).
עבודותיו > מאמרים פובליציסטים

יהודה אידלשטיין, אספירין, לחם ומלחמה, הַבֹּקֶר, 20 בספטמבר 1939
יהודה אידלשטיין, מלחמה בין "גאולה" ל"ישועה", הַבֹּקֶר, 4 באוקטובר 1939
יהודה אידלשטיין, כשהממשלה דורשת סדר בחינוך העברי, הַבֹּקֶר, 17 באפריל 1940
יהודה אידלשטיין, כיצד נסדיר את החינוך ?, הַבֹּקֶר, 31 במאי 1940
יהודה אידלשטיין, בפרוס חודש רש"י - תשע מאות שנה, הַבֹּקֶר, 11 ביוני 1940
יהודה אידלשטיין, הונגריה גאלה את קולוז'וואר, אבל מכרה את בודפשט, הַבֹּקֶר, 6 בספטמבר 1940
יהודה אידלשטיין, מהפכה...בנרות שבת, הַבֹּקֶר, 1 בנובמבר 1940
יהודה אידלשטיין, בשורת הגאולה של הרבי מליובאוויטש, הַבֹּקֶר, 1 בדצמבר 1941
יהודה אידלשטיין, ב"טור" המצפים למצוות..., הַבֹּקֶר, 1 באפריל 1942
יהודה אידלשטיין, פסח מצרים - פסח לעתיד, הַבֹּקֶר, 19 באפריל 1943, המשך
יהודה אידלשטיין, שתי בריכות שופעות יהדות, הַבֹּקֶר, 27 באוקטובר 1944, המשך
יהודה אידלשטיין, כלפי הבן החמישי, הַבֹּקֶר, 28 במרץ 1945
יהודה אידלשטיין, לפני שלושים שנה, הַבֹּקֶר, 30 בספטמבר 1947
יהודה אידלשטיין, גיוס הבנות וגיוס הרבנות, הַבֹּקֶר, 14 באוגוסט 1953
יהודה אידלשטיין, קושאנים על קברי צדיקים, הַבֹּקֶר, 5 בנובמבר 1954
הערות שוליים

↑  אלכסנדר אכר, העלייה הראשונה וראש השומרים שלה - להופעת הספר שהוקדש ליובל ה-70 של אברהם שפירא, המשקיף, 7 באפריל 1939
↑  העיתונאי י. אידלשטיין הובא למנוחות, דבר, 16 באוגוסט 1981
↑  "אברהם שפירא" ליהודה אידלשטיין, באתר של אהוד בן עזר
↑  נתקבל במערכת, דבר, 5 בספטמבר 1939
↑  נתקבל במערכת, דבר, 10 באוקטובר 1939
↑  נתקבל במערכת, דבר, 15 בנובמבר 1939
↑  קרית ספר, הארץ, 2 בפברואר 1940
↑  אל תירא עבדי יעקב, באתר "הספרייה הלאומית"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303680405171  PLWABN: 9811356816405606  ISNI: 0000 0000 6696 6255  LCCN: n94113434  VIAF: 55851351   WorldCat (עם VIAF): 55851351
אילנה (שיר)

| --- | --- |
 שיר בביצוע אביב גפן
 מתוך האלבום עכשיו מעונן
 יצא לאור:  1993 
 סוגה:  שיר אהבה 
 שפה:  עברית 
 כתיבה:  אביב גפן
 לחן:  אביב גפן
 
"אילנה" (ידוע גם בשם "הו, אילנה") הוא פזמון שכתב, הלחין וביצע אביב גפן. השיר יצא לאור בשנת 1993.
רקע

השיר נכתב על ידי גפן בהשראת השיר "הו יוקו" שכתב ג'ון לנון לזוגתו יוקו אונו.
את השיר כתב אביב גפן לחברתו, אילנה ברקוביץ', ולימים גם אשתו וגרושתו. השיר, שפורסם כשהיה בן 20, נכתב כשיר אהבה אליה. הוא נכלל באלבומו השני של גפן "עכשיו מעונן".
השיר מורכב מבית אחד בלבד, וללא פזמון חוזר, כאשר הבית הראשון מושר פעמיים.
בשנים שלאחר גירושיו מברקוביץ' סירב גפן לבצע את השיר בהופעותיו, אך בעשור השני של המאה ה-21 שב לבצע אותו, וכך למשל שר אותו במופע לציון עשרים שנה ליציאת האלבום "עכשיו מעונן".
ב-2024 במהלך פסטיבל נשף רוק ה-12 שרו את השיר דילן גפן, בנו של גפן והילל גזית בנה של ברקוביץ מול קהל של 60,000 איש בפארק הירקון.
הערות שוליים

↑  הו, אילנה, באתר ynet, 2 באוגוסט 2001
↑  מרב יודילוביץ', הו אילנה או לא?, באתר ynet, 26 במאי 2003
↑  לפני פסח, בא אביב: אביב גפן בהופעה, באתר ynet, 29 במרץ 2012
↑  Roni Vadnai, דילן גפן והלל גזית ביצעו את "הו אילנה" וה"נשף רוק" שבר שיאים של אהבה, באתר דילן גפן והלל גזית ביצעו את "הו אילנה" וה"נשף רוק" שבר שיאים | מגזין את, ‏2024-05-30
פילוסופיה פוליטית

פילוסופיה פוליטית (תיאוריה פוליטית או מחשבה מדינית) היא העיסוק הפילוסופי בענייני פוליטיקה, חברה ומדינה, וביחסי הגומלין בין המערכות הללו. הוגים בתחום זה מעלים לדיון שאלות ערכיות שעוסקות בטיב המדינה הרצויה, ובודקים כיצד המציאות הפוליטית הקיימת חופפת להגדרתם. השאלות ותחומי הדיון שהוגים מציגים מקורם ברצון להבין את עצם החיים המשותפים של בני אדם בסביבה אחת. חלק מהעניינים עוסקים בחיי היומיום, ומהם עולות שאלות נוספות וכבדות משקל העוסקות בעניינים עקרוניים, כגון: מדוע האדם יצר את המדינה?
הגדרת ה"פילוסופיה פוליטית" ותיחומה אינה קבועה. התחום משיק לכמה תחומים אחרים, והגות של פילוסופים פוליטיים נלמדת הן בחוגים לפילוסופיה, הן בחוגים למדע המדינה, והן בחוגים אחרים כמו כלכלה או סוציולוגיה.
היסטוריה

הפילוסופיה הפוליטית היא אחד מתחומי הפילוסופיה המוקדמים ביותר, והרווחים ביותר ברחבי העולם. פילוסופים בכל התקופות, ומכל רחבי העולם, העלו תאוריות ורעיונות הקשורים להפילוסופיה הפוליטית.