stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פירובט קינאז

תרשים מופשט המדגים את השלב האחרון בגליקוליזה, העברה של קבוצת פוספט מפוספואנולפירובאט (PEP) לאדנוזין דיפוספט (ADP) על-ידי פירובאט קינאז, מה שמניב מולקולה אחת של פירובט ומולקולה אחת של ATP.
פירובט קינאז (באנגלית: Pyruvate kinase; בראשי תיבות: PK) הוא האנזים המעורב בשלב האחרון של הגליקוליזה. אנזים זה מזרז העברה של קבוצת פוספט מפוספואנולפירובאט (PEP) לאדנוזין דיפוספט (ADP), ומניב מולקולה אחת של פירובט ומולקולה אחת של ATP. האנזים קיים בארבעה איזוזימים ספציפיים-לרקמות בבעלי חיים ולכל אחד מהם תכונות קינטיות מסוימות המתאימות אותו לשונוּת בדרישות המטבוליות של הרקמות השונות.
הערות שוליים

↑  Gupta V, Bamezai RN (בנובמבר 2010). "Human pyruvate kinase M2: a multifunctional protein". Protein Science. 19 (11): 2031–44. doi:10.1002/pro.505. PMC 3005776. PMID 20857498. {{cite journal}}:  (עזרה)
תנועת ה-30 במרץ

תנועת ה-30 במרץ, כולל הענף המשפטי שלה, קרן הינד רג'ב,  היא קבוצה פוליטית אקטיביסטית בלגית שהגישה מספר תביעות נגד אנשים ששירתו בצה"ל במהלך מלחמת חרבות ברזל. בראש הקבוצה עומד דיאב אבו ג'אג'ה, ועורך הדין שלה הוא הארון רדא..
היסטוריה

מאז תחילת מלחמת חרבות ברזל. ברצועת עזה באוקטובר 2023, תנועת ה-30 במרץ הגישה כתריסר תביעות משפטיות נגד חיילים זרים בעלי אזרחות כפולה ששירתו בצבא הישראלי. לדברי עורך הדין של הארגון, הרון רזא, מטרת הקבוצה היא "להביא לדין את כל מי שאחראי באופן ישיר או עקיף על פשעי מלחמה ורצח עם בעזה (אנ'), ובסופו של דבר להכניסם לכלא".
לאחר שיצחק הרצוג, נשיא מדינת ישראל, הודיע במרץ 2024 על כוונתו לבקר בהולנד, קרא רזא לרשויות המשפט ההולנדיות לעצור את הרצוג בשל תפקידו בעימות הצבאי בעזה.
הקרן המשפטית של התנועה, שנקראה על שמה של הינד רג'ב, הגישה תביעה בינואר 2025 נגד חייל צה"ל וניצול הטבח בפסטיבל נובה  על-סמך סרטונים שהושגו על ידי הקרן, ולפיהם הוא לכאורה השתתף בהרס רכוש אזרחי בעזה. המקרה הובא בפני הרשויות בברזיל, שם החייל שהה בחופשה. לאחר תחילת ההליכים, הואשמו משרד החוץ הישראלי בסיוע לבריחתו של וג'דאני לארגנטינה. שגרירות ישראל בברזיל הכחישה את הטענות הללו. בהמשך, משרד החוץ הישראלי הצהיר כי פעל להבטחת "עזיבתו המהירה והבטוחה" של וג'דאני מברזיל על מנת למנוע חקירה.
בתגובה למאמצי התנועה, הודיע צה"ל בינואר 2025 כי יפסיק לפרסם את שמות חייליו בתקשורת.
הערות שוליים

1 2 3  Oliver Mizzi, Dutch-Israeli soldier injured fighting in Gaza to be sued for 'war crimes' by Arab activist, The New Arab, ‏29 בדצמבר, 2023
↑  About Us, THE HIND RAJAB FOUNDATION (באנגלית)
↑  Gary, Cartwright (2024-12-24). "EUPAC: Pro-Hamas Group Conference at Press Club Brussels Shut Down by Activists". EU Today (באנגלית בריטית). נבדק ב-2025-01-07.
1 2 3  France: No probe into dual-nationals serving in IDF, The Muslim News
1 2  By GREER FAY CASHMAN, Israel's Herzog faces calls for arrest on upcoming Netherlands trip, The Jerusalem Post, ‏7 במרץ 2024
↑  By ZVIKA KLEIN, Anti-Israel Dutch agenda exposed by Israel report, The Jerusalem Post, ‏8 בנובמבר 2024
↑  Pro-Palestine group throws legal noose around dual-national Israeli soldiers, www.aa.com.tr
↑  Joop Soesan, President Herzog plant een bezoek aan Nederland zondag, maar mogelijk cancelt hij door oproep hem te arresteren van March 30 Movement, Israël Nieuws.nl, ‏2024-03-07 (בהולנדית)
↑  Ronny Reyes, Vacationing IDF soldier who survived Supernova massacre forced to flee Brazil after threats of 'war crime' arrest: reports, New York Post, ‏5 בינואר 2025
↑  Israeli soldiers face growing risk of arrest abroad after Gaza service, CNN, ‏5 בינואר 2025
↑  The Hind Rajab Foundation, The Hind Rajab Foundation has verified information that Israel is imminently attempting to smuggle suspected Israeli war criminal, x.com, ‏5 בינואר 2025
↑  Gabriela Prado, Embaixada nega ter ajudado soldado israelense a deixar o Brasil, CNN Brasil, ‏6 בינואר 2025
↑  "Israeli soldiers face growing risk of arrest abroad after serving in Gaza". NBC News (באנגלית). 2025-01-06. נבדק ב-2025-01-10.
↑  Cordall, Simon Speakman. "Sense of impunity 'absolute': The NGO holding Israeli soldiers to account". Al Jazeera (באנגלית). נבדק ב-2025-01-13.
↑  "IDF soldier who escaped war crimes investigation in Brazil arrives in Israel | The Times of Israel". www.timesofisrael.com. נבדק ב-2025-01-13.
↑  "Israeli Embassy Helps Army Reservist Flee Brazil to Avoid War Crimes Inquiry". Democracy Now! (באנגלית). נבדק ב-2025-01-13.
↑  Taub, Amanda (2025-01-08). "Israeli Soldiers on Vacation Are Being Investigated for War Crimes in Gaza". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2025-01-13.
Archive.today

| --- | --- |


צילום מסך מאתר הבית של archive.today
 סוג:  ארכיון אינטרנט
 תקופת הפעילות:  16 במאי 2012 – הווה (12 שנים)
 הרשמה:  לא
 archive.today archive.ph archive.is archive.li archive.vn archive.fo archive.md archiveiya74codqgiixo33q62qlrqtkgmcitqx5u2oeqnmn5bpcbiyd.onion(גישה באמצעות )
archive.today (או archive.is) הוא אתר אינטרנט לארכוב אתרים (Web archiving), שנוסד ב-2012, ושומר צילומי מצב (אנ') על־פי דרישה. האתר תומך גם באתרים עתירי JavaScript כמו גוגל מפות ואתרי יישום אינטרנט מתקדם, כמו טוויטר. בכל פעולת ארכוב, האתר מתעד את הכתובת המבוקשת בשני אופנים: האחד הוא רפליקציה של האתר כולל כל הקישורים העובדים בו, והשני הוא צילום מסך של העמוד או חלקו.
היסטוריה

האתר נוסד בשנת 2012. במקור הוא מיתג את עצמו תחת השם archive.today, ובמאי 2015 שינה את אתר המראה העיקרי שלו לכתובת archive.is. בינואר 2019 הוא החל לזנוח את הכתובת.is לטובת מספר אתרי מראה נוספים.
מאפיינים

האתר מתעד רק טקסט ותמונות, ולא תוכן לא סטטי (אנ') כמו קובצי PDF, סרטונים (למשל באתר יוטיוב) קובצי שמע, תוכן RSS ותוכן המופעל באמצעות פלאש. עם זאת, סרטונים בחלק מהאתרים, כמו למשל טוויטר, נשמרים. באתר גם מעקב אחר ההיסטוריה של התיעודים לכל כתובת, ומאפשר ארכוב מחדש שלהם לפי דרישה. הדפים נלכדים ברוחב דפדפן של 1,024 פיקסלים. האתר מאפשר הורדה של דפים מאורכבים בפורמט ZIP, מלבד ארכובים שנעשו לאחר 29 בנובמבר 2019. לשירות גם תוסף לדפדפנים גוגל כרום, ספארי (כולל יישומון לאייפון) ומוזילה פיירפוקס, המאפשר ארכוב של האתר בו גולש המשתמש בלחיצה על כפתור התוסף. האתר יוצר כתובת ייעודית לכל ארכוב, אך מאפשר גם גישה אליו באמצעות הדבקת: /https://archive.is לפני כתובת האתר אותו מבקש המשתמש לארכב. לטענת בעלי האתר, הארכובים בו נשמרים "לנצח", וכל ארכוב של טקסט משוכפל לשלשה עותקים, וכל תמונה משוכפלת פעמיים במרכזי נתונים שונים. שרתי החברה ממוקמים באירופה.
השירות מארכב כל אתר אינטרנט, מלבד כתובות ״המפרות את כללי המארח כמו פורנו, האקינג וכיוצא בזה״ שנמחקות מהארכיון, כמו גם אתרים ריקים המציגים הודעת שגיאה בלבד. בנוסף, לא מתאפשר ״גיבוי כפול״ - שמירת ארכוב שבוצע בווייבאק מאשין, שבתורו לא מאפשר שמירה של ארכוב מ-archive.today בארכיון שלו.
זמינות בינלאומית > אוסטרליה

במרץ 2019, נחסם האתר לשישה חודשים על ידי מספר ספקיות אינטרנט אוסטרליות, בעקבות הירי במסגד בכרייסטצ'רץ', בניסיון להגביל את תפוצתן של תיעודים מהפיגוע.
זמינות בינלאומית > סין

על פי הארגון GreatFire (אנ'), המנטר צנזורה אינטרנטית בסין, archive.today חסום במדינה מאז 2016, הכתובת archive.li חסומה מספטמבר 2017, archive.fo נחסמה ביולי 2018, ו-archive.ph חסומה מאז דצמבר 2019.
זמינות בינלאומית > פינלנד

ב-21 ביולי 2015 בעלי האתר חסמו את הגישה לאתר מכל כתובות ה-IP הפיניות, לאחר "תקרית בגבול" שאירעה למפעיל האתר, ככל הנראה כדי למנוע מעצר שלו על ידי הממשלה.
זמינות בינלאומית > רוסיה

ברוסיה, רק כתובות HTTP נגישות, וכתובות HTTPS חסומות משום שאתרי HTTP אינם מוצפנים וסוכנים של הממשלה יכולים לנטר אותם ואת התעבורה בהם. ב-2016, חסמה רוסיה את archive.is משום שהוא כלל ארכוב של אתרים עם תוכן הנוגע לסמים, שיח שנאסר במדינה.
ראו גם

Wayback Machine
הערות שוליים

↑  Martin Brinkmann, Create publicly available web page archives with Archive.is - gHacks Tech News, gHacks Technology News, ‏2015-04-22 (באנגלית אמריקאית)
↑  Brunelle, Justin F.; Kelly, Mat; Weigle, Michele C.; Nelson, Michael L. (25 בינואר 2015). "The impact of JavaScript on archivability" (PDF). International Journal on Digital Libraries. 17 (2): 95–117. doi:10.1007/s00799-015-0140-8. S2CID 8433375. ארכיון (PDF) מ-27 במאי 2019. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Why did you change the URL back from archive-today to archive-is?", Archive.is Blog, ‏3 במאי 2015
↑  https://twitter.com/archiveis/status/1081276424781287427, X (formerly Twitter)
1 2 3 4 5  FAQ, archive.today
↑  Archive.is blog, Tumblr
↑  Archive.is blog, Tumblr
↑  Share2Archive - אפליקציות ב-Google Play, באתר play.google.com
↑  Archive Page Extension, App Store, ‏2023-04-11 (באנגלית אמריקאית)
↑  Archive Page, Chrome Web Store
↑  Archive Page – Get this Extension for Firefox, addons.mozilla.org (באנגלית אמריקאית)
↑  למשל - הארכוב של ערך זה: https://archive.today/20231115140311/https://he.wikipedia.org/wiki/Archive.today
↑  Caleb Chen, ISPs in AU and NZ start censoring the internet without legal precedent, PIA VPN Blog, ‏2019-03-19 (באנגלית אמריקאית)
↑  Bryan Menegus, New Zealand ISPs Say They're Blocking Sites That Fail To Remove Christchurch Shooting Video, Gizmodo Australia, ‏2019-03-18 (ב־Australian English)
↑  archive.is in China | GreatFire Analyzer, en.greatfire.org
↑  https://archive.li in China | GreatFire Analyzer, en.greatfire.org
↑  https://archive.ph in China | GreatFire Analyzer, en.greatfire.org
↑  Suomalaisilta estettiin haktivistien suosimalla verkkosivulla käynti, www.iltalehti.fi (בפינית)
↑  Feb 4th 2016 11:41am-Tim Cushing Thu, Russia Blocks Another Archive Site Because It Might Contain Old Pages About Drugs, Techdirt, ‏2016-02-04 (באנגלית אמריקאית)
טירת פח'ר א-דין אל-מעני

| --- | --- |

 היסטוריה
 נבנה:  1230 
 מיקום
 מדינה:  סוריה 
 קואורדינטות:  34°33′45″N 38°15′25″E﻿ / ﻿34.5625°N 38.25694444°E﻿ / 34.5625; 38.25694444
  (למפת סוריה מוגדלת) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיהטירת פח'ר א-דין אל-מעני(למפת סוריה רגילה) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיהטירת פח'ר א-דין אל-מעני
 
טירת פח'ר אל דין אלמעני (בערבית: قلعة فخر الدين المعني) היא טירה הנמצאת על גבעה המתנשאת מול אתר העיר תדמור שבסוריה. היא נקראת על שמו של האציל פח'ר א-דין השני אשר הרחיב את טווח שלטונם של הדרוזים במאה ה-16 לעיר תדמור. הטירה נבנתה ככל הנראה על ידי הממלוכים במאה ה-13.
טירת פח'ר אל דין אל-מעני
בתוך חומות הטירה
במרץ 2016 היווה המבצר נקודת תצפית ופיקוד עבור הצבא הסורי בעת המבצע לכיבוש תדמור מחדש מידי המדינה האסלאמית. מדצמבר 2016 עד מרץ 2017 שוב הייתה הטירה בשליטת המדינה האסלאמית, אך במרץ 2017 נכבשה מחדש על ידי הצבא הסורי, בסיוע חיל האוויר הרוסי והכוחות למבצעים מיוחדים של צבא רוסיה.
דוד אביטבול

| --- | --- |

 לידה:  1861 יפו, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  1924 (בגיל 63 בערך) 
 
חאן אביטבול, רחוב יפת 16 ביפו
דוד אביטבול (1861–1924) היה איש עסקים, פעיל ציבור, מראשוני היוצאים מחומות יפו.
קורות חיים

נולד בשנת 1861 ביפו, לאברהם אביטבול וזהרה. סבו, יעקב אביטבול ושני בניו על נשותיהם עלו ממרוקו דרך גיברלטר והיו מראשוני המתיישבים היהודים ביפו בעת החדשה. אביו של דוד, אברהם, היה מחלוצי המסחר בטקסטיל בארץ באותה העת
בנעוריו התחנך בתלמוד תורה של העדה הספרדית, ונשא לאשה את רוזה, בתו של הרב מרדכי חסון. לאחר מותו של אביו, החל להשתתף בעסקי המסחר שלו וניהל את עסקיו.
אביטבול היה פעיל בעסקי הציבור, ויחד עם שמעון רוקח וד"ר שמעון מויאל הניחו את היסודות לחיים ציבוריים ביפו. הוא השתתף ביסודה של חברת "עזרת ישראל" ויתר המוסדות - בית חולים, עזרת נצרכים, עזרת עולים וכו'. דוד אביטבול היה חלוץ בכך שהיה מראשוני היוצאים מחומות יפו. הוא לקח חלק בחברה שיזמה את הקמת שכונת נווד צדק, וייסד את בית כנסת אביטבול שהיה קיים עד פרוץ מלחמת העולם הראשונה.
אחיינו, משה אביטבול (1863–1908) היה חבר ועד העיר יפו. הוא נבחר יחד עם עוד 10 נציגים לוועד, זאת לאחר דיונים רבים שהתקיימו בעברית בלבד, דבר שלא היה מקובל באותה עת.
בשנת 2001 זכה שלמה אביטבול, צאצא אחיו, בפרס יקיר העיר תל אביב.
לקריאה נוספת

היישוב היהודי ביפו מקהילה ספרדית למרכז ציוני (הוצאת כרמל), חנה רם, 1960.
הערות שוליים

↑  887| Encyclopedia of the Founders and Builders of Israel, www.tidhar.tourolib.org
הכוחות המזוינים של ארצות הברית

| --- | --- |
 
משמר טקסי של המטות המשולבים במצעד במחוז ארלינגטון, וירג'יניה
משמר טקסי של המטות המשולבים במצעד במחוז ארלינגטון, וירג'יניה
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  14 ביוני 1775 – הווה (249 שנים) 
 מטה:  הפנטגון, ארלינגטון, וירג'יניה, ארצות הברית
 מנהיגות
 המפקד העליון:   נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ
 שר ההגנה:   מזכיר ההגנה, פיט הגסת'
 ראש המטה:   יושב ראש המטות המשולבים (ראש המטה ויועצו של הנשיא)
 דרגות:  דרגות הכוחות המזוינים של ארצות הברית
 כוח אדם
 סוג שירות:  התנדבותי
 גיל הגיוס:  17 שנה–45 שנה
 זמינות לשירות צבאי מכלל האוכלוסייה:  בגילאי 18–49 (2008): גברים: 72,715,332   נשים: 71,638,785
 מתאימים לשירות צבאי מכלל האוכלוסייה:  בגילאי 18–49 (2008):  גברים: 59,413,358   נשים: 59,187,183
 גודל מחזור שנתי המגיע לגיל הגיוס:  בגילאי 18–49 (2008):  גברים: 2,186,440   נשים: 2,079,688
 כוחות פעילים:  1,356,929
 כוחות מילואים:  811,000
 תקציב
 תקציב שנתי:  782 מיליארד דולר אמריקני (2022)
 אחוזי תמ"ג:  3.42% (2019)
 
 https://www.defense.gov/
 
הכוחות המזוינים של ארצות הברית (באנגלית: United States Armed Forces) הם הכוחות שמרכיבים את צבא ארצות הברית. כוחות הצבא המאוחדים של ארצות הברית נחשבים לחזקים והמתקדמים ביותר בעולם. הכוחות של ארצות הברית משתתפים, מלבד במלחמות ארצם, גם במשימות של האו"ם ככוח שלום, וכחלק מברית נאט"ו, במשימות שנועדו לשמירת היציבות הכלל עולמית. הכוחות של ארצות הברית הם הכוח הצבאי בעל פריסת הכוחות הרחבה ביותר בעולם, והשני בגודלו בעולם מבחינת כוח האדם וכמות כלי הנשק הגרעיניים שברשותו. הכוחות כפופים למחלקת ההגנה, ומפקדם העליון הוא נשיא ארצות הברית. יושב ראש המטות המשולבים מוגדר בחוק האמריקני כקצין הבכיר ביותר בכוחות המזוינים של ארצות הברית, והיועץ הצבאי הראשי לנשיא ארצות הברית. תפקידו הוא להוביל את הפגישות ולתאם את המאמצים של המטות המשולבים (JCS).
הכוחות מופעלים על ידי הפיקודים הקרבים המאוחדים. בהתאם לחוק גולדווטר-ניקולס מ-1986, שרשרת הפיקוד היא נשיא ארצות הברית ← מזכיר ההגנה של ארצות הברית ← מפקד הפיקוד הקרבי.
הכוחות של ארצות הברית מורכבים משש זרועות:
צבא ארצות הברית (Army) – צבא היבשה, הכוח היבשתי העיקרי.
צי ארצות הברית (Navy) – חיל הים הגדול ביותר בעולם.
חיל האוויר של ארצות הברית (Air Force) – חיל האוויר הגדול ביותר בעולם.
חיל הנחתים של ארצות הברית (Marine Corps) – חיל רגלים מובחר המאומן בפלישה מהים.
משמר החופים האמריקני (Coast Guard) – אחראי לשמירה על הגבולות הימיים.
חיל החלל של ארצות הברית (Space Force) – גוף של הכוחות המזוינים של ארצות הברית המתמקד בפעילות בחלל.
היסטוריה

| --- | --- |

 
 זרועות
  צבא ארצות הברית
  צי ארצות הברית
  חיל האוויר של ארצות הברית
  חיל הנחתים של ארצות הברית
  משמר החופים של ארצות הברית
  חיל החלל של ארצות הברית
 עיטורים ומבנה פיקודי
 עיטורי הכוחות המזוינים של ארצות הברית
 דרגות הכוחות המזוינים של ארצות הברית
 נשיא ארצות הברית
 מזכיר ההגנה של ארצות הברית
 פיקוד קרבי מאוחד
 היסטוריה צבאית
 היסטוריה צבאית של ארצות הברית
 היסטוריה של ארצות הברית
 חוק גולדווטר-ניקולס
היסטוריה > הקמה

הכוחות של ארצות הברית החלו כצבא הקונטיננטלי ששימש כצבא גרילה של 13 המושבות במלחמתן כנגד בריטניה וכנגד האינדיאנים. מאוחר יותר, עם אימוץ חוקת ארצות הברית, הפך לצבא ארצות הברית, ולבסוף אורגן והוגדר ככוחות המזוינים של ארצות הברית, כאשר זכותו להחזיק צבא ולתחזק זרוע ימית עוגנה בחוקה. על-פי החוקה, הזכות להכרזת מלחמה ניתנה לקונגרס, ואילו המנהיג העליון של הכוחות הוא נשיא ארצות הברית. לאחר ייסוד הכוחות, הם החלו במשימות לכיבוש שטחים ביבשת אמריקה הצפונית, במהלכן התעמתו עם אימפריות קולוניאליסטיות שניסו גם הן לכבוש שטחים ביבשת (בין העימותים ניתן למנות את מלחמת 1812, קרב טיפקנו, מלחמת ארצות הברית–מקסיקו, ומלחמת ארצות הברית–ספרד).
היסטוריה > התעצמות

לאחר ניצחון ארצות הברית במלחמת ארצות הברית–ספרד, כוחה הצבאי נחשב לכוח חזק וחשוב בעולם, דבר שהתבטא בין היתר במלחמת העולם הראשונה שהוכרעה לטובת ארצות ההסכמה לאחר הצטרפות ארצות הברית למלחמה. לאחר סיום מלחמת העולם השנייה, עם ניצחון בעלות הברית (קואליציה שכללה את ארצות הברית, בריטניה, וברית המועצות), הכוח הצבאי של ארצות הברית נחשב למוביל בעולם לצד כוחה הצבאי של ברית המועצות.
היסטוריה > לאחר מלחמת העולם השנייה

עם סיום מלחמת העולם השנייה החלה המלחמה הקרה, מאבק מתמשך של ארצות הברית וברית המועצות על שליטה בעולם ובמהלכה הכוחות של ארצות הברית השתתפו בהגנה על בעלות ברית של ארצות הברית בעולם, לעיתים תוך מלחמות של ממש (מלחמת קוריאה ומלחמת וייטנאם, שבמהלכה הוכרז זמנית חוק גיוס חובה). בנוסף לכך, במהלך המלחמה הקרה, ארצות הברית הקימה בריתות הגנה (שהמפורסמת שבהן היא ברית נאט"ו) על-מנת ליצור הרתעה בפני ברית המועצות ובעלות בריתה.
היסטוריה > המחצית השנייה של המאה ה-20

לאחר סיום המלחמה הקרה והתפרקות ברית המועצות, הכוחות של ארצות הברית השתתפו באופן מרכזי בשמירת היציבות בעולם (כחלק מהתפיסה של סדר עולמי חדש ובו ארצות הברית היא מעצמת העל היחידה), הן במבצעים קטנים (כמו מבצע השבת התקווה לסומליה על-מנת להפסיק את מלחמת האזרחים בסומליה, או מבצע כוח מאוחד בקוסובו על-מנת להפסיק את רצח העם שהתרחש בקוסובו), והן במלחמה רחבת היקף כמלחמת המפרץ.
היסטוריה > המאה ה-21

עם תחילת שנות האלפיים, חזתה ארצות הברית בפיגוע הטרור הגדול בהיסטוריה, ובמהלכו מספר טרוריסטים מוסלמים השתלטו על מטוסי נוסעים וריסקו אותם בבניין הפנטגון ובמגדלי התאומים שבמרכז הסחר העולמי בניו יורק. בשל כך, ארצות הברית שינתה את תפיסתה הביטחונית והחלה במלחמת חורמה בטרור העולמי, וכחלק ממאבקה בו, יצאה למלחמת אפגניסטן על-מנת לפגוע במרכז כוחו של ארגון הטרור האיסלאמי אל קאעידה (שהיה אחראי לביצוע הפיגוע) ועל-מנת לפגוע בשלטון הטליבאן ששלט באפגניסטן על-מנת להראות שקיים מחיר לתמיכה בטרור. בנוסף לכך, ארצות הברית יצאה למלחמת עיראק מתוך רעיון לפיו ממשל סדאם חוסיין תומך באל-קאעידה ומפתח נשק לא קונבנציונלי.
במהלך העשורים האחרונים של המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21 בנו הכוחות המזוינים רשת אספקה עולמית, שמאפשרת לה להפעיל מגוון אמצעי לחימה באזורים שונים של העולם. תפעול קבוע של רשת האספקה המורכבת הזו, הפכה את הכוחות המזוינים של ארצות הברית לארגון שהוא צרכן הדלק הגדול בעולם שאינו מדינה (וגדול יותר ממספר מדינות). בהתאם לכך, על פי מחקר שפורסם בבריטניה בשנת 2019, הכוחות המזוינים של ארצות הברית הם אחד מהפולטים הגדולים בהיסטוריה של פליטת גזי חממה. המחקר מניח שמצב זה לא ישתפר בעתיד הקרוב, מכיוון שכל כלי השריון, הטיס והשיט של הכוחות מותאמים לסוגי אנרגיה המסורתיים והמזהמים, ואין אפשרות מעשית להחליף היקף רחב של ציוד צבאי כבד שכזה.
כוח אדם

נכון ל-2020, שירתו בכוחות המזוינים של ארצות הברית כ-1.3 מיליון חיילים בשירות סדיר, ובנוסף כ-807 אלף חיילים במסגרת כוחות המילואים. השירות בצבא הוא התנדבותי, אך הנשיא רשאי לבצע גיוס חובה למשך תקופה מסוימת, באישור הקונגרס (כך קרה בזמן מלחמת וייטנאם). הכוחות המזוינים של ארצות הברית הם הכוח הצבאי השני בעולם במספר החיילים המשרתים, לאחר הצבא הרפובליקה העממית של סין, והראשון בפריסתו בעולם.
כוח אדם > סדר כוח

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| זרוע | חוגרים | קצינים | אזרחים | סך-הכל חיילים |
|  צבא ארצות הברית | 387,974 | 93,280 | 299,644 | 481,254 |
|  חיל הנחתים של ארצות הברית | 159,508 | 21,450 | 20,484 | 180,958 |
|  צי ארצות הברית | 286,337 | 55,659 | 179,293 | 341,996 |
|  חיל האוויר של ארצות הברית | 265,369 | 64,245 | 174,754 | 329,614 |
|  חיל החלל של ארצות הברית | 3,692 | 2,742 |  | 6,434 |
|  משמר החופים של ארצות הברית | 32,782 | 8,239 |  | 42,042 |
| סך-הכל כוח הסדיר | 1,137,916 | 236,826 | 681,232 | 1,347,106 |
| המילואים של הצבא (כולל את המשמר הלאומי של הצבא) | 527,578 |  |  |  |
| המילואים של חיל הנחתים | 38,473 |  |  |  |
| המילואים של הצי | 57,650 |  |  |  |
| המילואים של חיל האוויר (כולל את המשמר הלאומי של חיל האוויר) | 174,765 |  |  |  |
| המילואים של משמר החופים | 6,142 |  |  |  |
| סך-הכל כוח המילואים | 807,562 |  |  |  |
פיקודים > פיקודים אזוריים

הכוחות של ארצות הברית הם הכוח הצבאי בעל הפריסה הרחבה ביותר בעולם, פריסה המאפשרת לארצות הברית לפעול במהירות בכל נקודה בעולם, ללא צורך בהזזת כוחות מאסיבית למרחקים. ארצות הברית מחלקת את כל העולם למספר פיקודים, שלכל אחד מפקדת ענק האחראית על הכוחות הצבאיים באותו האזור.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הפיקוד | אזור | בסיס מרכזי |
| פיקוד צפון של ארצות הברית | צפון אמריקה, לרבות הגנה על ארצות הברית | קולורדו |
| פיקוד מרכז של ארצות הברית | מזרח אפריקה, המפרץ הפרסי ומרכז אסיה, לרבות המזרח התיכון ומשנת 2021 כולל ישראל (למעט טורקיה) | פלורידה |
| פיקוד אירופה של ארצות הברית | אירופה, רוסיה וטורקיה | גרמניה |
| פיקוד האינדו-פסיפי של ארצות הברית | האוקיינוס השקט, לרבות דרום-מזרח אסיה, אוסטרליה, ניו זילנד וגינאה החדשה | הוואיי |
| פיקוד דרום של ארצות הברית | דרום אמריקה | פלורידה |
| פיקוד אפריקה של ארצות הברית | אפריקה (למעט מצרים) | גרמניה |
| פיקוד החלל של ארצות הברית |  | קולורדו |
פיקודים > פיקודים מבצעיים

פיקוד המבצעים המיוחדים – מרכז מבצעים מיוחדים לכל הכוחות. בסיסו בפלורידה.
הפיקוד האסטרטגי – מפעיל כוחות אסטרטגיים ופעילות בחלל. בסיסו בנברסקה.
פיקוד התובלה – אחראי על תובלת הכוחות בכל העולם. בסיסו באילינוי.
פיקוד הסייבר – מרכז את פעילות המרחב הקיברנטי, מארגן את משאבי הסייבר ומתאם את הגנות הרשת הצבאית של ארצות הברית.
אמצעי לחימה

מרבית אמצעי הלחימה שהכוחות המזוינים של ארצות הברית מצוידים בהם מיוצרים בארצות הברית, בנוסף למיעוט שמיוצר בשיתוף של מדינות אחרות או השבחה של אמצעי לחימה שנקנו ממדינות אחרות (שיתופי פעולה כאלו קיימים בעיקר עם בריטניה וישראל). חלק מאמצעי הלחימה שהכוחות מצוידים בהם, נמכר למדינות אחרות, וחלק הוא בלעדי ונשאר כגורם המהווה יתרון איכותי על פני יריביה.
הנשק האישי של החיילים הוא רובה סער ממשפחת ה-M16 וה-M4 (חיילים המשרתים באירופה משתמשים לעיתים גם ברובה סער מסוג G36). בנוסף לכך, כל פלוגות ומחלקות החי"ר מצוידות במקלעים מסוגים שונים: מקלע בינוני מסוג מאג, מקלע כבד M2 בראונינג, ומקלע רימונים סאקו דיפנס Mk19. בנוסף, מצוידות יחידות החי"ר ברקטות נגד טנקים מסוג לאו M72, ובטילים נגד טנקים מסוג טאו. חיל הנחתים משתמש גם במטול רקטות נגד טנקים מסוג B-300 משודרג בשם SMAW. מחלקות החי"ר מתניידות על גבי נגמ"שים מסוג M-113.
חיל השריון בצבא האמריקני בנוי על טנק מערכה מסוג אברהמס M1. חיל התותחנים בצבא האמריקני מורכב ממערכות רקטיות חדישות מסוג MLRS בעלות יכולת שיגור לטווח של כ-300 ק"מ (לעומת 40 עד 80 ק"מ בגרסאות המיוצאות).
חיל האוויר האמריקני הוא חיל האוויר הגדול בעולם וכולל כ-5,500 כלי טיס. עמוד השדרה של חיל האוויר הוא מטוסים מסוג F-16 ו-F-15 שהושבחו, ומטוסי ה-F-35 החמקניים. בנוסף לכך, חיל האוויר משתמש, באופן בלעדי, במפציצים חמקניים מסוג B-2 ספיריט, מטוסי עליונות אווירית חמקניים מסוג F-22 ראפטור ומטוס תקיפה כבד (המכונה גם כספינת תותחים) מסוג AC-130. בנוסף לכך, בשנים האחרונות החלה התגברות בשימוש בכלי טיס בלתי מאוישים לצורכי תקיפה.
חיל הים האמריקני נחשב גם הוא לגדול בעולם (הן בדחי האוניות והן במספר האוניות) והוא כולל את צי נושאות המטוסים הגדול בעולם, שכולל 11 נושאות מטוסים, שכל אחת מהן יכולה לשאת כ-90 מטוסי קרב. כיום נבנית נושאת מטוסים נוספת ומתוכננות בסך הכל עשר נושאות מטוסים מסדרת ג'רלד פורד, שיחליפו בהדרגה את נושאות המטוסים מסדרת נימיץ, ובין היתר יהיו מתאימות גם לנשיאת מטוסי F-35 חמקניים ויאפשרו עבודה של פחות אנשי צוות על הסיפון. הצי האמריקני מפעיל גם כ-30 אוניות סער אמפיביות, כ-20 סיירות מסדרת טיקונדרוגה, כ-70 משחתות (רובן ככולן מסדרת ארלי בורק) וכ-70 צוללות בהנעה גרעינית מדגמים שונים (צוללות טילים בליסטיים, צוללות טילי שיוט וצוללות תקיפה).
הצי האמריקני הוא גם חיל הים בעל מספר כלי הטיס הגבוה בעולם: כ-3,500 מטוסי קרב וכ-500 מסוקי קרב.
ראו גם

דרגות הכוחות המזוינים של ארצות הברית
עיטורי הכוחות המזוינים של ארצות הברית
הערות שוליים

↑  צבא המלחמה באקלים, באתר מכון דוידסון
| נאט"ו ארגון האמנה הצפון-אטלנטית (NATO) |
| --- | --- | --- |
| הכוחות המזוינים של המדינות החברות | איטליה • איסלנד • אלבניה • אסטוניה • ארצות הברית • בולגריה • בלגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • טורקיה • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • מונטנגרו • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סלובניה • סלובקיה • ספרד • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קנדה • קרואטיה • רומניה |  |
| פעולות צבאיות עיקריות | מלחמת המפרץ • מבצע משמר משותף • מבצע כוח מאוחד • מלחמת אפגניסטן • מלחמת עיראק • מבצע מגן האוקיינוס • התקיפה הצבאית הבין-לאומית בלוב • מבצע המאמץ הפעיל • מבצע שומר הים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560920205171  BnF: cb119768766 (data)  LCCN: sh85139803  NARA: 10640449 
חלוקת הפיקוד האזורית של הכוחות
מטוס חמקן מסוג F-22 ראפטור, למטרות עליונות אווירית
נושאת המטוסים נימיץ