stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כלורפרומאזין
היסטוריה

התרופה שווקה לראשונה בשנת 1952. התרופה, שפותחה במקור כחומר הרדמה לשימוש בניתוחים, נוסתה לראשונה על חולים פסיכיאטריים במחלקות אשפוז שונות בעקבות השפעתה המרדימה החזקה. באותה התקופה התרופה היוותה תחליף חדשני ללובוטומיה, ואף כונתה מספר פעמים בשם "לובוטומיה פרמקולוגית" - הניסויים שנערכו בכלורפרומאזין הראו שהשפעתו על המטופלים נשלטת יותר וספציפית יותר לתסמינים הפסיכוטיים מזו של הלובוטומיה, תוך שמירה על האפקט המרדים החזק המבוקש. באותה התקופה המנגנונים הנוירוכימיים שמעורבים בפעולתה של התרופה לא היו ברורים לחלוטין, אך מאז נערכו מחקרים וניסויים רבים בתחומי הביוכימיה והפרמקולוגיה שהובילו להבנה מלאה יותר של פעולת התרופה.
גילויו של הכלורפרומאזין והמיפוי של השפעותיו המרגיעות הובילו לירידה משמעותית בשימוש בקשירה, בבידוד ובהרדמה של מטופלים פסיכיאטריים פסיכוטיים ואלימים. התרופה פתחה אפיק מחקר חדש שהוביל בתורו לפיתוחן של תרופות אנטי-פסיכוטיות חדשות ושל תרופות נוספות מתחום הפסיכיאטריה כדוגמת התרופות נוגדות הדיכאון. גם חסרונן העיקרי של התרופות האנטי-פסיכוטיות, תופעות הלוואי הרבות שכרוכות בהן, הוטב עם פיתוחן של תרופות אנטי-פסיכוטיות טיפוסיות חדשות ולאחר מכן גם של התרופות האנטי-פסיכוטיות הלא-טיפוסיות כדוגמת קלוזאפין, התרופה הלא-טיפוסית הראשונה, וקוואטיאפין.
שימושים רפואיים

התרופה משמשת בעיקר לטיפול בסכיזופרניה ובמחלות נפש אחרות המלוות בפסיכוזה. לעיתים התרופה משמשת גם לטיפול במאניה, בהפרעה דו-קוטבית ובשיטיון. במקרים נדירים יותר התרופה עשויה לשמש גם לטיפול באגרסיביות, בהיפראקטיביות, בבחילות והקאות, בשיהוקים כרוניים ובהפרעות חרדה.
תופעות לוואי

תופעות הלוואי השכיחות ביותר של התרופה כוללות ישנוניות, עלייה במשקל, הפרעה בתפקוד המיני, טשטוש ראייה, סחרחורות, סינקופה, רעד ותנועות לא-רצוניות. במקרים נדירים עלולה להופיע צהבת, תסמונת ארנב או הפרעה בספירת הדם בעקבות שימוש ממושך בכלורפרומאזין.
הערות שוליים

1 2 3  כלורפרומאזין באתר infomed
↑  Pieters T, Majerus B (December 2011). "The introduction of chlorpromazine in Belgium and the Netherlands (1951-1968); tango between old and new treatment features". Studies in History and Philosophy of Biological and Biomedical Sciences. 42 (4): 443–52.
↑  כלורפרומאזין באתר Drugs.com
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
לאו מולדובני

| --- | --- |

 משתמשים:  מולדובה מולדובה (למעט טרנסניסטריה)
 ISO 4217:  MDL 
 יחידות משנה
 1/100:  באן
 מטבעות ושטרות
 שטרות בשימוש:  1, 5, 10, 20, 50, 100, 200, 500, 1,000
 מטבעות בשימוש:  1, 5, 10, 25, 50
 בנק מרכזי
 בנק מרכזי:  הבנק הלאומי של מולדובה
 http://www.bnm.md
 → Moldovan cupon, רובל סובייטי 
 
5 ליי מולדובני
הלֶאוּ (ברומנית: Leu, ברבים: לֵיי, לפי תקן ISO 4217 סימנו: MDL) הוא ההילך החוקי של מולדובה. לאו אחד מחולק ל-100 באן.
משמעות השם "לאו" הוא "אריה".
ראו גם

לאו רומני
כל כך יפה לך

כל כך יפה לך הוא אלבום האולפן השלישי של הזמר-יוצר הישראלי רותם כהן. האלבום יצא לאור ב-18 בדצמבר 2017.
שיר הנושא של האלבום, בו משתתף הזמר הקובני דסמר בואנו (אנ'), והופק על ידי כהן יחד עם מתן דרור, זכה להצלחה רבה בישראל והגיע לפסגת מצעדי ההשמעות בתחנות השונות על פי נתוני "מדיה פורסט".
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | תני לי קצת ממך  | 3:23 |
| 2. | באמצע החיים  | 3:12 |
| 3. | מי יציל אותנו  | 3:34 |
| 4. | כל כך יפה לך  | 3:40 |
| 5. | אל תעזבי  | 3:10 |
| 6. | אהבה זה הפואנטה  | 3:20 |
| 7. | לוחש לך  | 2:54 |
| 8. | אללה מעאק  | 3:25 |
| 9. | פלאברה  | 4:04 |
| משך כולל: | משך כולל: | 30:42 |
הערות שוליים

↑  כל כך יפה לך (feat. Descemer Bueno) - Single by Rotem Cohen, באתר Apple Music
↑  פלאברה - Single by Rotem Cohen, באתר Apple Music
↑  באמצע החיים - Single by Rotem Cohen, באתר Apple Music
↑  Kol Kach Yafe Lach by Rotem Cohen, Apple Music
↑  "כל כך יפה לך": הסינגל החדש של רותם כהן, באתר חדשות 13, 27 באפריל 2017
↑  רותם כהן עם קליפ חדש: "פלאברה", באתר חדשות 13, 9 באוגוסט 2017
ערך זה הוא קצרמרבנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כשאת בוכה את לא יפה

| --- | --- |
 שיר
 מתוך האלבום פוזי
 יצא לאור:  1969
 שפה:  עברית 
 כתיבה:  יהונתן גפן
 לחן:  שמוליק קראוס
 
"כשאת בוכה את לא יפה" הוא שיר שכתב יהונתן גפן והלחין ועיבד שמוליק קראוס. התפרסם ב-1969 כחלק מהאלבום פוזי.
קראוס חיבר את הלחן לאחר פירוק להקת "החלונות הגבוהים", שבה היו הוא ואיינשטיין חברים. איינשטיין העביר את הלחן ליהונתן גפן, שכתב את מילותיו. בקולות הרקע של השיר השתתפו שלום חנוך ורוב האקסלי.
יהונתן גפן סיפר שכתב את השיר תוך 2 דקות בזמן שקראוס מכה בו.
את השיר 'כשאת בוכה את לא יפה' כתבתי תוך שתי דקות, כששמוליק תופס אותי מאחור ושוב בצוואר (מה יש להם עם הצוואר שלי?) בתפיסת נלסון רופפת, ומדי פעם מביא לי חבטה קלה על הראש. הוא חשב שזה יזרז את תהליך היצירה. כתבתי מהר משפטים כמו 'בוקר, לחי יבשה', ו'שמש, כמו ביצה קשה', רק שיעזוב לי את הצוואר.
אגב, איני מתלהב ממילות השיר הזה, אבל תמהתי מאוד שכעבור כמה שנים קראתי כמה מאמרים של פמיניסטיות כועסות שטענו שהשיר 'כשאת בוכה את לא יפה' זה שיר שוביניסטי של אחד שרוצה שהאובייקט שלו יהיה יפה כל הזמן. מעניין מה הן היו כותבות כששמוליק מחבק אותן חזק מאחור
ביצועים נוספים

השיר "כשאת בוכה את לא יפה" זכה לעשרות גרסאות כיסוי, ובהן של להקת תיסלם בשנות ה-80 וזכה לפופולריות רבה מחודשת וביצוע משותף של יהודית רביץ ונורית גלרון.
ראו גם

פוזי - האלבום
הערות שוליים

↑  ניר שחק‏, שיר שחלמתי, באתר וואלה, 28 בדצמבר 2009
↑  כשאת בוכה את לא יפה, אתר אקו"ם
כס בוסטון

יציקת גבס לא גמורה של כס בוסטון, טיבינגן, גרמניה
כס בוסטון (באנגלית: Boston Throne) הוא תבליט שיש הדומה בצורתו ובגודלו לכס לודוויזי שהתגלה בגני וילה לודוויזי שברומא, והיה ככל הנראה אחת מפסלי גני סאלוסטיוס שהיו במקום זה בתקופת האימפריה הרומית. הפסל התגלה בשנת 1894, נמכר במכירה פומבית, ונרכש על ידי אדוארד פרי וורן עבור מוזיאון בוסטון לאמנויות בשנת 1896.
תיאור הפסל

כס בוסטון הוא תבליט העשוי מגוש ריבועי של שיש לבן אשר מגולף בשלושה מצדדיו. הלוח המרכזי מתאר דמות גבר עירום מכונפת המחזיקה בידיה מאזניים (מרביתם לא שרדו), כאשר על כל כף של המאזניים דמות של בחור צעיר. משני צדדי הדמות המרכזית מופיעות דמויות נשים.
האירוע המתואר בתגליף הוא הפסיכוסטסיה – שקילת הנשמות במיתולוגיה היוונית – והדמויות בו הן ארוס במרכז ופרספונה ואפרודיטה מצדדיו, או לדעת אחרים, ונוס ויונו.
בצידי התבליט מגולפות שתי דמויות: אישה זקנה מתאבלת בצד אחד וילד מנגן בנבל בצד השני.
מקור הפסל

אין מחלוקת כי איכותו של כס בוסטון נמוכה מזו של כס לודוויזי, אולם ישנה מחלוקת בדבר מקורו של כס בוסטון. רוב החוקרים סבורים כי כס בוסטון פוסל במאה ה-1 לפנה"ס והוא גרסה רומית של כס לודוויזי, שנועדה לעמוד בסמוך לו. לעומת זאת, יש הסוברים כי כס בוסטון מקורו במאה החמישית לפנה"ס, בדומה לכס לודוויזי, ואחרים בכלל סבורים שמדובר בזיוף מאוחר שגולף בסגנון עתיק בשיש מהעת העתיקה.
כשאתה כאן

"כשאתה כאן" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית נינט טייב. השיר יצא לאור ב-13 ביולי 2006, כסינגל ראשון מתוך האלבום יחפה, על ידי חברת התקליטים הליקון.
הסינגל עצמו הגיע למקום ה-27 במצעד השנתי של גלגלצ (2006). בנוסף הגיע למקום ה-9 במצעד השנתי של רשת ג' (2006)
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן וגם הופק על ידי אביב גפן, השיר בסגנון הפופ רוק.
וידאו קליפ

טרם יצא הווידאו קליפ של השיר, העלתה טייב לערוץ היוטיוב של חברת ההפקה הליקון את האודיו המלא של השיר. כמו כן, האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל, ולאורכו ניתן לראות את עטיפת הסינגל.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2006)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2006)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2006)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2006)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
הערות שוליים

↑  כשאתה כאן – Amazon
1 2  הליקון (2020-03-13), נינט טייב - כשאתה כאן - Ninet Tayeb, נבדק ב-2012-10-25
| נינט טייב |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | יחפה • קומוניקטיבי • Sympathetic Nervous System • כל החיות ידעו • Paper Parachute |  |
| פסקולים | לא נפסיק לשיר – כוכב נולד • פסקול השיר שלנו |  |
| ערכים קשורים | הליקון • טמירה ירדני • "כוכב נולד" |  |
| נינט טייב – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| יחפה | "כשאתה כאן" • "הכל יכול לקרות" • "היא יודעת" • "אם תבוא" • "יחפה" |  |
| קומוניקטיבי | "אם אני אלך" • "מדברים" • "הכלה" • "אולי בחגים" • "יקינטון" |  |
| Sympathetic Nervous System | "What Are You People" • "I C U" |  |
| כל החיות ידעו | "כל הלבד" • "פרויקט הספר הכחול" • "גרזן" • "עושק" |  |
| Paper Parachute | "Paper Parachute" • "Child" • "uperstar" • "Subservient" • "Elinor" |  |
| סינגלים אחרים | "כמו ששיר נוגע" • "בסוף העולם" • "כמו כולם" • "לא יכולתי לעשות כלום" • "עד שתגיע" • "השיר היומי" • "כל כיון" • "My Game" • "מה קרה" • "גיבור" • "Self Destructive Mind" • "Woodstock" • "לא על יגון תשורר" • "Sweet Chariot" • "בין השמשות" • "Feel the buzz" • "ככה זה" |  |
כריך חצות

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מזון, כריך 
 על שם:  חצות, כריך חצות 
 מוצא:  קובה 
 מרכיבים עיקריים:  כריך חצות, חרדל, גבינה שווייצרית, שינקן, בשר חזיר, מלפפון חמוץ 
 
כריך חצות (בספרדית: Medianoche) הוא סוג של כריך שמקורו בקובה.
מאפיינים

הכריך מוגש גם כיום בקהילות קובניות רבות בארצות הברית. הוא נקרא כך בשל הפופולריות של הכריך כמרכיב שהוגש ומוגש במועדוני הלילה של הוואנה ממש בסביבות או אחרי חצות.
כריך חצות (מדיהנוצ'ה) מורכב מבשר חזיר צלוי, שינקן, חרדל, גבינה שווייצרית ומלפפון חמוץ בטעם מתקתק. זהו בן דוד קרוב לכריך הקובני. ההבדל העיקרי הוא שכריך חצות עשוי מלחם בצק ביצים רך ומתוק הדומה לחלה ולא מלחם קובני פריך וקשה יותר. כמו הכריך הקובני, כריך חצות בדרך כלל מחומם בגריל לחיצה (כמו מכבש) לפני האכילה.
אלנה רוז

כריך אלנה רוז הוא כריך בשר הודו עם גבינת שמנת וריבת תותים על לחם כריך חצות קלוי אך לא נלחץ במכבש לחיצה. הוא נקרא על שם אשת החברה הקובנית אלנה רוז ואלדס-פאולי, ששכנעה את מסעדת הוואנה אל כרמלו להכניס אותו לתפריט בסוף שנות ה-20 או תחילת שנות ה-30. החל משנות ה-2020, מסעדות קובניות-אמריקאיות כמו ורסאי במיאמי המשיכו להגיש את הכריך על אף הפופולריות היורדת שלו.
לקריאה נוספת

רשימת כריכים
המטבח הקובני
מופולטה
הערות שוליים

↑  Frías, Carlos (19 בדצמבר 2019). "The Elena Ruz is the Cuban sandwich you should be eating". Miami Herald. Doral, Florida. נבדק ב-21 בנובמבר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Morales, Christina (19 בנובמבר 2021). "The History Behind the Elena Ruz, the Quintessential Cuban Sandwich". The New York Times. נבדק ב-21 בנובמבר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "כריך חצות".
כלי יקר

ערך זה עוסק בפירוש על התורה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
כלי יקר הוא פירוש על חמישה חומשי תורה שנכתב על ידי רבי שלמה אפרים מלונטשיץ במאה ה-17. הספר התקבל כאחד מעמודי התווך של פרשנות המקרא, והודפס פעמים רבות במספר מהדורות. פעמים רבות הפירוש הוא שכתוב של דרשות ורעיונות אותם נשא הרב מלונטשיץ בדרשותיו השבועיות.
הרקע לחיבור הספר

בשנת ה'שס"א (1601) חלה המחבר במחלה קשה, ממנה קיבל דחיפה לכתוב פירוש לתורה, וכך הם דבריו בהקדמתו:
"ובחמלת ה' הוציאני מתוך ההפיכה לחיות אותי. כיום הזה נדרתי לה' ואשלמה לחבר חיבור זה לכבוד ה' ותורתו ולגלות מצפוניו."
מטרתו העיקרית של הרב הייתה להוציא לאור את המטען הרב שהצטבר אצלו בפרשנות במשך שנות דרשנותו.
את שם הספר קרא הרב בשם "כלי יקר" על שם פסוקים הקשורים לשני שמותיו. שמו העיקרי 'אפרים' הנזכר בפסוק: "הבן יקיר לי אפרים", ושמו השני 'שלמה' שנתוסף לו בעקבות מחלתו הקשה, נרמז בפסוק במשלי "וכלי יקר שפתי דעת" שאמרו שלמה המלך .
מרכיבי הפירוש > פשט

עיקרו של פירוש "כלי יקר" הוא על דרך הפשט, וכן העיד על עצמו המחבר בהקדמתו: "וכל דברי קרובים לפשוטו מאוד". הפירוש מתייחס לפירושים רבים שקדמו לו כגון: רש"י, רמב"ן, ספורנו, אברבנאל, הרא"ם, הרמב"ם במורה נבוכים ועוד. פעמים שהוא מוסיף לדבריהם נופך משלו, מוכיח את אמיתות דבריהם או משתמש בדבריהם להוכחת דבריהם, ופעמים גם חולק עליהם ומקשה על דבריהם.
ככל הפשטנים, גם פירוש זה עוסק בשאלות של סגנון הכתוב, סדר המילים בפסוק, כפל במילים שונות, דיוק בדברי הכתוב ויישוב מקראות.
אגב הפירוש על התורה, פזורים בפירוש גם הסברים לפסוקים מהנביאים ומהכתובים, ולעיתים לא רק פסוקים בודדים כי אם רצף פסוקים או עניינים.
מרכיבי הפירוש > מדרשי חז"ל

מלבד הפשט, מצויים בפירוש מדרשי חז"ל ומאמרים מהתלמוד או מהמדרשים. פעמים הפירוש מנסה ליישב סתירות בין הפשט למדרש, ובסופו של דבר מסיק: "ומכל מקום, לעולם אין כוונתנו לפרש המקראות חוץ מפשוטם."
מרכיבי הפירוש > רמז

עיקר הפירוש בדרך רמז נמצא בענייני המשכן וכליו, זאת בעקבות שאר המפרשים שגם פרשו כך את מעשה המשכן. בשאר המקומות, ענייני הרמז הם בעיקר תוכחה ומוסר לקורא, זאת מכיוון שלמחבר הייתה מטרה נוספת בפירושו, והיא ללמד מוסר את מי שמוכן לשמוע.
מרכיבי הפירוש > סוד

לעיתים נדירות מסביר הכלי יקר דברים על פי דרך הקבלה, למשל: "ולדעת חכמי הקבלה...".
מרכיבי הפירוש > תוכחות מוסר

בפירוש ישנן תוכחות מוסר רבות לציבור הקוראים. המחבר הוקיע תופעות של מינוי רבנים ודיינים שלא לפי גדולתם בתורה, התריע על צרות עין, חנופה, הזכרת שם שמיים לבטלה, קיום מצוות שלא לשמן, אי הדרישה של עם ישראל מה' לשוב אל ארץ ישראל ופירוד לבבות בעם ישראל. בפירוש פרשת מצורע מופיעה דרשה אותה דרש בלובלין בשבת זכור, וכל כולה תוכחה על חטא לשון הרע.
מקום מיוחד בתוכחות תופסת התוכחה בעניין תאוות הממון והרדיפה אחר המותרות. בעשרות מקומות בפירוש מוסברים הנזקים שחמדת הממון גורמת לאדם, ולא רק חמדת הממון, כי אם הממון עצמו: "התורה והעושר בורחים זה מזה".
מרכיבי הפירוש > אמונות ויסודות היהדות

במספר מקומות דן הפירוש בסוגיות של אמונה ויסודות היהדות, ובהגנה עליהן מפני המכחישים אותן. לדוגמה, על מנת "לסתום פי דוברי עתק על תורתנו הקדושה" הביא הפירוש בפרשת בחוקותי שבעה הסברים קצרים (אותם כתב בתחילה האברבנאל) מדוע לא מוזכר בתורה השכר הרוחני, ומוזכר רק הגשמי. במקום אחר מוסבר מדוע אין הקב"ה נוקם ברשעים המרעים לצדיקים.
הערות שוליים

↑  ספר ירמיה, פרק ל"א, פסוק י"ט
↑  ספר משלי, פרק כ', פסוק ט"ו
↑  בפירוש על ספר בראשית, פרק י"ז, פסוק ט"ו
↑  ספר דברים, פרק ט"ז, פסוק י"ח
↑  ספר שמות, פרק כ"ב, פסוק כ"ד
↑  ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק ז'
↑  ספר שמות, פרק כ', פסוק ז'
↑  ספר במדבר, פרק י', פסוק ל"ג
↑  ספר בראשית, פרק מ"ז, פסוק כ"ח
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ו, פסוק ל"ו
↑  ספר שמות, פרק ט"ו, פסוק כ"ב
↑  ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק י"ח
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007400275105171
כל כתבי

ערך זה עוסק בסדרת ספרים המקבצת את כתביו של סופר. אם התכוונתם לפרק הששה עשר במסכת שבת, ראו .
כל כתבי היא סדרת ספרים המקבצת את כל כתביו (או עיקר כתביו) של סופר או משורר מסוים.
לעיתים יוצאת לאור הדפסת "כל כתבי" עוד בחייו של היוצר, לעיתים כשהוא בשיא יצירתו, ולכן נדרשת לה מהדורה נוספת, הכוללת את כתביו המאוחרים יותר. דוגמה בולטת לכך הוא הסופר ש"י עגנון, שמהדורה ראשונה של כל כתביו, בארבעה כרכים, יצאה לאור בשנת 1931, ומהדורה שנייה, נרחבת יותר, יצאה לאור בשנת 1953. בכך לא די, משום שלאחר פטירתו יצאו לאור עוד יצירות רבות שלו.
יצירתו של סופר או משורר מתפרסמת במהלך חייו במקומות שונים: בספרים שהוא מחברם היחיד, באנתולוגיות, בכתבי עת וכדומה. לשם הוצאת כל כתביו, מלוקטות היצירות מכל מקומות פרסומן. כאשר זכויות יוצרים לפרסום היצירה נמסרו באופן בלעדי למו"ל הראשון שלה, נדרשת הסכמתו לשם פרסומה במסגרת "כל כתבי".
לעיתים כוללת הוצאתם לאור של "כל כתבי" מלאכת ליקוט וסידור בלבד, אך פעמים אחרות נכללות בה גם יצירות שפרסומם הראשון הוא במהדורה זו, וכן יצירות שעברו שינוי במיוחד לכבוד מהדורה זו.
דוגמאות

סדרה בולטת של "כל כתבי" סופרים ומשוררים עבריים יצאה לאור בשנות ה-50 של המאה העשרים בהוצאת דביר, במסגרתה ראו אור יצירותיהם של חיים נחמן ביאליק, גרשם שופמן, אחד העם ועוד.
עד שנות ה-90 יצאו כל המחזות של חנוך לוין בספרי סימן קריאה (תחילה בספרונים נפרדים ולאחר מכן בקבצים), וכן יצאו בהוצאה זו כל ספרי הפרוזה שלו. סמוך למותו ראה-אור מכלול כתביו ב-17 כרכים בעיצוב אחיד, בהוצאה משותפת של ספרי סימן קריאה, הוצאת הקיבוץ המאוחד וספרי תל אביב. בכרכים אלה מופיעה כל יצירתו, למעט שלושה מספריו: המחזה "הרטיטי את לבי", שנמצא בעזבונו של לוין וראה אור ב-2006; הספרון המאויר 'הילדה חיותה רואה ממותה'; וספר הילדים 'מסע הדוד מקס'.
בתחילת שנת 2009 יצאו לאור, בהוצאת הקיבוץ המאוחד, כל שיריו של המשורר נתן זך, בעריכת פרופ' עוזי שביט. שלושת הכרכים, ששמם "כל השירים ושירים חדשים", כוללים את כל השירים שהופיעו בספרי השירה של זך, ספר שירים חדש בשם "בארץ עיפתה" ובו כמאה שירים שכתב זך בעשור שקדם להוצאת הספר, וכ-150 שירים מכל שנות יצירתו של זך שטרם פורסמו בספר.
הערות שוליים

↑  מיה סלע, הוצאה חגיגית של כל כתבי נתן זך, כולל שירים שטרם ראו אור, באתר הארץ, 14 בינואר 2009
ראו גם

מפעל חיים
לאו זונטאג

| --- | --- |

 לידה:  8 ביוני 1857 מינדן, ממלכת פרוסיה ממלכת פרוסיה (1803-1892) 
 פטירה:  13 ביולי 1929 (בגיל 72) המבורג, רפובליקת ויימאר רפובליקת ויימאר 
 השתייכות:   צבא הקיסרות הגרמנית
 תקופת הפעילות:  1874–1918 (כ־44 שנים)
 דרגה:  גנרל חיל הרגלים
 תפקידים בשירות
 מפקד הדיוויזיה ה-41   מפקד דיוויזיית המילואים ה-18   מפקד הדיוויזיה ה-56   מפקד הדיוויזיה ה-113   מפקד הקורפוס האלפיני   מפקד דיוויזיית התחלופה ה-5
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה 
 עיטורים
 מסדר הנשר האדום
 
לאו לודוויג אוגוסט אויגן זונטאג (בגרמנית: Leo Ludwig August Eugen Sontag;‏ 8 ביוני 1857 – 13 ביולי 1929) היה גנרל גרמני, שפיקד על כוחות במהלך מלחמת העולם הראשונה.
ביוגרפיה > ראשית חייו

זונטאג נולד ב-8 ביוני 1857 במינדן, והיה בנו של הגנרל הפרוסי גידו זונטאג ואחיו של הגנרל גידו זונטאג. בשנת 1874 הוא התגייס לצבא הפרוסי, והצטרף לרגימנט הרובאים ה-34 (פומרניה - ויקטוריה, מלכת שוודיה) .ב-1 בנובמבר 1884 הוא הועלה לדרגת לויטננט, וב-14 בפברואר 1885 הועבר לגדוד היגר ה-11 (נסיכות הבוחר מהסן). ב-14 בדצמבר 1889 הוא הועלה לדרגת האופטמן והועבר לרגימנט הרגלים ה-76 (הנזה ה-2 - המבורג), וב-22 במרץ 1891 הוא מונה למפקד הפלוגה ה-12 בליבק. ב-18 בינואר 1901 הוא הועבר לרגימנט הרגלים ה-19 (פוזן ה-2 - פון קורביאר) ומונה למפקד הגדוד ה-1 בגרליץ. ב-10 באפריל 1906 הוא מונה לקצין מטה ברגימנט הרובאים ה-34 (פומרניה - ויקטוריה, מלכת שוודיה). ב-27 בינואר 1909 הוא הועלה לדרגת אוברסט ומונה למפקד רגימנט הרגלים ה-66 (מגדבורג ה-3), וב-18 בנובמבר 1909 הוא מונה למפקד בית הספר לירי של חיל הרגלים, וב-21 באפריל 1912 הוא מונה למפקד חטיבת הרגלים ה-33 באלטונה, והועלה לדרגת גנרל מיור. ב-1 באוקטובר 1912 הוא מונה למפקח של יחידות היגר והרובאים, וב-16 בינואר 1914 הוא קיבל את עיטור מסדר הנשר האדום עם עלי אלון.
ביוגרפיה > מלחמת העולם הראשונה ואחריתו

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה מונה זונטאג למפקד הדיוויזיה ה-41, וב-7 באוקטובר 1914 הוא מונה למפקד דיוויזיית המילואים ה-18, עליה פיקד עד ה-22 בפברואר 1915. ב-22 במרץ 1915 הוא הועלה לדרגת גנרל לויטננט, וב-30 ביוני 1915 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-56. ב-18 ביוני 1916 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-113, וב-1 במרץ 1917 הוא מונה למפקד הקורפוס האלפיני. ב-5 בספטמבר 1917 הוא מונה למפקד דיוויזיית התחלופה ה-5, עליה פיקד לתקופה קצרה, וב-3 בדצמבר 1918 הוא הועלה לדרגת גנרל חיל הרגלים.
לאחר המלחמה פרש זונטאג מהצבא והתגורר בהמבורג, עד מותו ב-13 ביולי 1929.
לצ'ה (נפה)

נפת לצ'ה (באיטלקית: Provincia di Lecce) היא נפה בדרומו של מחוז פוליה שבאיטליה.
הנפה משתרעת על שטח של 2,759 קמ"ר, בשנת 2007 התגוררו בה 806,044 נפש ובירתה היא העיר לצ'ה. היא גובלת בנפת ברינדיזי בצפון-מזרח, בנפת טאראנטו בצפון-מערב בים האדריאטי במזרח ובים היוני בדרום-מערב.
ראו גם

מצר אוטרנטו
כל לב הוא דלת

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  שונן מגווייר
 שפת המקור:  אנגלית
 תורגם לשפות:  כן
 סוגה:  פנטזיה, מתח
 הוצאה
 הוצאה:  Tordotcom Publishing 
 תאריך הוצאה:  2017
 מספר עמודים:  149
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  נובה הוצאה לאור
 תאריך:  2017
 תרגום:  דידי חנוך
 פרסים
 פרס נבולה לנובלה הטובה ביותר (2016)  פרס לוקוס לנובלה (2017)  פרס הוגו לרומן הטוב ביותר (2017) 
 סדרה
 הספר הבא:  Down Among the Sticks and Bones
 
כל לב הוא דלת (אנגלית: Every Heart A Doorway) היא נובלה של הסופרת האמריקאית שונן מגווייר, אשר זכתה לשבחים רבים עם צאתה, ואף זכתה בשלושת הפרסים החשובים לפנטזיה, בשנת 2017, פרסי  לוקוס,נבולה, והוגו.
הנובלה עוקבת אחר ננסי, נערה מתבגרת א-מינית, שמגיעה למעון של אלינור לילדים שנעלמו לתקופת זמן מסוימת. בזמן העדרם, הילדים הגיעו לעולמות פנטזיה שאפשרו להם לממש את יכולותיהם ואופיים בצורה מקסימלית. בשלב מסוים, הילדים נפלטו מעולמות הפנטזיה שלהם וחזרו לעולם שלנו. המעבר בחזרה לעולם שלנו, יצר אצלם קושי להתמודד עם החיים בעולם האמיתי ותחושת אובדן שמלווה את חייהם. מאחר שהם לא מצליחים למצוא את הדלת שתחזיר אותם אל עולם הפנטזיה, הילדים לא מסתגלים היטב לחיים, ונשלחים למעון של גב' אלינור וסט לילדים אבודים. מעון שמנסה לסייע לילדים כאלו, להתגבר על האובדן ולחזור להשתלב בעולם. עם הגיעה למעון, ננסי נאלצת להתמודד עם הדיירים השונים שבו ועם תעלומה של מספר מקרי רצח, שמאיימת לפגוע בכל אחד מהדיירים, ובעצם קיומו של המעון.
סדרת ספרים

"כל לב הוא דלת" היא הנובלה הראשונה מבין סדרה של ארבע נובלות (עד כה) בשם "הילדים הסוררים" (באנגלית: "The Wayward Children") שעוקבת אחר חלק מהדמויות והנושאים שהוצגו בנובלה הראשונה.
הנובלה הראשונה תורגמה לעברית.
תגובות

הביקורות לספר חיוביות.
ב-NPR נכתב: "זוהי פנינה שצריכה לשכון על המדף לצד ספריהם הקלאסיים של לואיס קרול וק.ס. לואיס למרות המקום היקר שהיא תופסת על המדף לצידם".
זכה בפרס הוגו, פרס נבולה ופרס לוקוס לשנת 2017.
הערות שוליים

↑  2017 Locus Awards Winners מתוך אתר locusmag.com, ה-24 ביוני 2017
↑  Nebula Award Recipients Announced מתוך אתר sfwa.org ה-20 במאי 2017
↑  2017 Hugo Awards מתוך אתר thehugoawards.org, ה-17 באוגוסט 2017
↑  'Every Heart' Is A Doorway To Winning Fantasy, NPR.org (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לאו ז'רדים

לאונרדו "לאו" סזאר ז'רדים (בפורטוגזית: Leonardo "Léo" César Jardim; נולד ב-20 במרץ 1995 בריבייראו פרטו שבברזיל) הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת השוער בקבוצת ואסקו דה גאמה מליגת העל הברזילאית.
קריירת מועדונים

ז'רדים גדל במחלקות הנוער של אולה ברזיל וגרמיו. בשנת 2014 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של גרמיו מליגת העל הברזילאית.
ב-1 ביולי 2018 הושאל ז'רדים לריו אבה מליגת העל הפורטוגלית. הוא ערך 33 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה.
ב-13 ביולי 2019 חתם ז'רדים על חוזה לחמש שנים בליל מליגת העל הצרפתית.
ב-1 בספטמבר 2020 הושאל למשך עונת 2020/2021 לבואבישטה מליגת העל הפורטוגלית.
ב-27 בינואר 2023 חתם בוואסקו דה גאמה מליגת העל הברזילאית.
הערות שוליים

↑  Le LOSC recrute le gardien brésilien, Léo Jardim באתר הרשמי של ליל, 13 ביולי 2019 (בצרפתית)
↑  Boavista anunciado Guarda-redes Leo Jardim באתר A Bola, ‏ 1 בספטמבר 2020 (בפורטוגזית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "לאו ז'רדים".
לאו יונג (שחקן)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 בנובמבר 1911 רומניה 
 פטירה:  18 באוגוסט 1985 (בגיל 73) 
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
לאו יונג (17 בנובמבר 1911 - 18 באוגוסט 1985) היה שחקן ישראלי.
ביוגרפיה

יונג נולד ברומניה ובשנות החמישים עלה לישראל. יונג היה בוגר בית הספר למשחק, שניהלו אנשי התיאטרון מיכואלס וטרחנוב. יונג היה היה שותף ליסוד שני תיאטרונים בארץ, תיאטרון סדן ותיאטרון באר שבע. בין היתר הופיע במחזות אותלו, ציפור בגטו, ארתורו אוי, בלוז למיסטר צ'ארלי, הורדוס ומרים, קליגולה, העונה הבוערת והשחף.
הוא שיחק רופא בסרטים נורית ושתי דפיקות לב, ב-1973 הופיע בסרט "אדם" עם שמוליק קראוס ואילן דר.
ב-1977 שיחק את בעלה של רות סגל בסרט דודה קלרה, בשנה זו גם שיחק בסרט פנטסיה על נושא רומנטי שכתב חנוך לוין.
ב-1979 שיחק בסרט רובה חוליות.
יונג נישא ליונה יונג, ואיתה גר בתל אביב.
לימים גידל איתה את בנה הכנר יגאל טונה.
הערות שוליים

↑  ליאו יונג ארכיון הבימה
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כריסטיאן ברנהרד טאוכניץ

| --- | --- |

 לידה:  25 באוגוסט 1816 נאומבורג, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  13 באוגוסט 1895 (בגיל 78) לייפציג, הקיסרות הגרמנית 
 מדינה:  גרמניה 
 מעסיק:  Bernhard Tauchnitz 
 
כריסטיאן ברנהרד טאוכניץ (בגרמנית: Christian Bernhard Tauchnitz; ‏25 באוגוסט 1816 – 13 באוגוסט 1895) היה מוציא לאור גרמני.
ביוגרפיה

נולד בנאומבורג, אחיין של המדפיס והמו"ל קרל כריסטוף טראוגוט טאוכניץ.
החברה שלו נוסדה בלייפציג ב-1837, והתפרסמה בזכות מהדורות מדויקות לספרות קלאסית ולתנ"ך שהוציאה, כמו גם מילונים וספרות עיון אחרת.
ב-1841 החל בית ההוצאה לאור של טאוכניץ לקבל מעמד חשוב ביבשת כולה, עם הדפסתה של "מהדורת טאוכניץ" ליצירות אנגליות בשפת המקור, סדרה שתכלול ברבות השנים למעלה מ-3,700 כרכים, ותזכה לפופולריות רבה ביבשת אירופה. בכך ששילם לסופרים תמורת הזכות לפרסם את יצירותיהם, תרם טאוכניץ לקידום חוקי זכויות היוצרים בתקופה שלפני קבלת אמנת ברן להגנת יצירות ספרותיות ואמנותיות.
ב-1860 הוענק לו התואר ברון בידי הדוכס מסקסוניה-קובורג-גותה, ושנה לאחר מכן הוכר התואר בידי מלך סקסוניה. ב-1872 מונה טאוכניץ לכהונת הקונסול הכללי הבריטי לסקסוניה, וחמש שנים לאחר מכן, ב-1877, נבחר כחבר בית הנבחרים הסקסוני.
כל מה שיש בי

"כל מה שיש בי" הוא אלבום האולפן השביעי של הזמר הישראלי קובי פרץ. את האלבום הוציאה בשנת 2006 לאור חברת התקליטים הליקון. בין השירים שנכללו באלבום ניתן למנות "כל מה שיש בי", "אמא", "זקוק לך" ו"את כמו אש". האלבום אף זכה לתואר פלטינה לאחר שמכר כ-50 אלף עותקים ברחבי ישראל.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | כל הכח  | 3:21 |
| 2. | כל מה שיש בי  | 4:22 |
| 3. | תגידי לי  | 3:04 |
| 4. | זקוק לך  | 4:13 |
| 5. | באש ובמים  | 3:59 |
| 6. | אהבה תנצח  | 3:59 |
| 7. | אף אחד  | 5:17 |
| 8. | את צוחקת  | 3:46 |
| 9. | אמא  | 4:19 |
| 10. | את כמו אש  | 3:19 |
| משך כולל: | משך כולל: | 39:38 |