stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חשמל
מושגי יסוד בתורת החשמל הקלאסית > כוח חשמלי

הכוח החשמלי בין שני מטענים חשמליים יחסי למכפלת המטענים ולהיפוך ריבוע המרחק ביניהם, בדומה לכוח הכובד, אולם הכוח החשמלי חזק בערך פי ‎1036‎ מכוח הכובד.
סימון המטענים נקבע במקור על פי ניסוי בחשמל: בעת שפשוף פרווה בזכוכית עוברים אלקטרונים מהזכוכית לפרווה. מאחר שבנג'מין פרנקלין קבע שהזכוכית נטענת במטען חיובי, סימן האלקטרון נקבע כשלילי. מטען הפרוטון, אם כן, חיובי. חלקיקים שמורכבים מכמות שווה של מטענים חיוביים ושליליים מסתדרים כך שמטענים הפוכים נמשכים זה לזה. סך המטען של חלקיקים כאלו הוא אפס, והם נקראים נייטרליים. בקירוב טוב הם אינם מפעילים כוחות חשמליים על חלקיקים אחרים, ולכן לרוב אין אנו מרגישים כוחות משיכה או דחייה חשמלית בין גופים. עם זאת, במרחקים קטנים כמו בין מולקולות או אטומים, מורגשים כוחות שיוריים (כוח ואן דר ואלס וכוחות הדומים לו), הנוצרים בשל המרחקים בין המטענים החיוביים והשליליים, הגורמים להשפעות במרחב שאינן מתקזזות זו עם זו.
מטען חשמלי יכול אמנם להתקיים רק כיחידות בדידות (כפולות של מטען האלקטרון או של מטען הפרוטון), אך פעמים רבות, כאשר במערכת מספר רב של מטענים, נוח להתייחס למטען כאילו הוא מפוזר במרחב באופן רציף. במקרים אלו, מוגדרת צפיפות מטען, שהיא פונקציה רציפה (למקוטעין) של המרחב. בנוסף, מטען יכול להצטבר סמוך לפניו של משטח, או לאורכו של גוף חד־ממדי (כמו תיל). במקרים כאלו נוח להגדיר צפיפות מטען משטחית וצפיפות מטען אורכית (בהתאמה).
הכוח שפועל בין מטענים נקודתיים מתואר על ידי חוק קולון, הקובע שכוח זה יחסי למכפלת המטענים של הגופים ולהופכי של ריבוע המרחק ביניהם. חוק זה מתקיים כאשר המטענים נמצאים במנוחה ולכן הוא נקרא גם הכוח האלקטרוסטטי. כאשר המטענים נעים זה ביחס לזה פועל ביניהם כוח נוסף – הכוח המגנטי, התלוי רק בגודל המטענים ובמהירות היחסית שלהם. בכל מקרה קיים יחס ישר בין הכוח הפועל על מטען חשמלי כתוצאה ממטענים חשמליים אחרים לבין גודל המטען, והכוח ליחידת מטען הוא קבוע (בתנאי שניתן להזניח את השפעת מטען זה על יתר המטענים).
מושגי יסוד בתורת החשמל הקלאסית > התנגדות חשמלית

ברוב המוליכים קיים יחס ישר בין המתח והזרם – קשר הידוע כחוק אוהם. היחס בין המתח לזרם נקרא התנגדות חשמלית, שאותה מקובל לסמן באות R, והיא נמדדת במערכת היחידות הבין-לאומית ביחידות של אוהם (על שם גאורג אוהם). הגודל ההופכי להתנגדות נקרא מוליכות חשמלית – המידה שבה מתח על מוליך גורם לזרם דרכו – וניתן לנסח באמצעותו ניסוח כללי יותר לחוק אוהם: צפיפות הזרם בנקודה בתוך מוליך עומדת ביחס ישר לשדה שמופעל באותה נקודה, ומקדם הפרופורציה הוא המוליכות החשמלית.
נגד הוא רכיב בעל התנגדות ידועה בין הדקיו, וניתן לייחס לו הספק, משום שמטענים נעים בו מפוטנציאל גבוה לנמוך. קצב השינוי באנרגיה הפוטנציאלית החשמלית של המטענים בזמן נקרא הספק חשמלי. ההספק מסומן לרוב באות P ונמדד במערכת היחידות הבינלאומיות ביחידות של ואט (על שם ג'יימס ואט). ההספק החשמלי על נגד נתון על ידי מכפלת הזרם הזורם דרך הנגד במפל המתח עליו (המתח ש"מתבזבז" עליו).
מושגי יסוד בתורת החשמל הקלאסית > קֶצֶר חשמלי

בחיבור הדקי מקור מתח על ידי תיל מוליך יתרחש קצר חשמלי – יזרום זרם גדול מאוד שעלול לגרום להתחממות יתר, שרפה, התעוותות של חומרים, התחשמלות או התפוצצות. במעגלים חשמליים, נתיך וממסר פחת הם רכיבים שתפקידם לנתק את הזרם במקרה של קצר. עם זאת, במערכות מסוימות, קצר הוא מצב רצוי. כך למשל, בפעולת הריתוך משתמשים לעיתים במעגל מקוצר, על מנת ליצור הספק גדול דיו לחימום המתכות.
אלקטרודינמיקה > הכוח האלקטרומגנטי

על מטען שנע ביחס למטענים אחרים פועל כוח נוסף מלבד הכוח החשמלי – הכוח המגנטי. הקשר בין הכוח המגנטי והשדה המגנטי נתון בכוח לורנץ. השדה המגנטי נוצר על ידי מטענים בתנועה, והקשר בינו לבין זרם המטענים נתון על ידי חוק אמפר או על ידי חוק ביו-סבר. גם הכוח המגנטי היה ידוע עוד בימי קדם ככוח שפועל בין אבנים מסוימות לברזל, או ככוח שפועל על מחט של מצפן. אולם הקשר בין תופעת המגנטיות לבין חשמל נתגלתה רק ב־1821 על ידי הנס כריסטיאן ארסטד, שהבחין בשדה מגנטי שנוצר מסביב לתיל מוליך נושא זרם. התורה המאוחדת של החשמל והמגנטיות תוארה באופן מלא על ידי ג'יימס קלרק מקסוול במשוואות מקסוול. בעזרת משוואות אלה ניתן לתאר גם קרינה אלקטרומגנטית כגל של השדה האלקטרומגנטי.
אלקטרודינמיקה > השראה אלקטרומגנטית

השראה אלקטרומגנטית היא תופעה הקושרת בין חשמל ומגנטיות, בה שינוי בשטף מגנטי גורם להופעה של מתח חשמלי במוליך. תופעה זו היא המנגנון המאפשר ייצור זרם חילופין על ידי גנרטור ואת פעולתם של סליל ההשראה, השנאי והמנוע החשמלי. ההשראה האלקטרומגנטית מתוארת על ידי חוק פאראדיי, שהוא אחד ממשוואות מקסוול. חוק פאראדיי אומר, שהכוח האלקטרו מניע שנוצר בלולאה מוליכה סגורה נמצא ביחס ישר לקצב שינוי שטף השדה המגנטי דרך השטח הכלוא בלולאה. באותו אופן שבו השינוי בשטף מגנטי משרה מתח (שדה חשמלי לאורך דרך), כך גם שינוי בשטף של שדה חשמלי משרה שדה מגנטי לאורך דרך. זהו התיקון של מקסוול לחוק אמפר.
מסלול סגור חשמלי

מסלול סגור חשמלי (נקרא גם "מעגל חשמלי" אם כי אינו בהכרח עגול) הוא מערכת שבה מחוברים מספר רכיבים, בדרך כלל למקור מתח. המעגל מיוצג בשרטוט שבו סימונים שונים מייצגים רכיבים חשמליים, וקווים ישרים מייצגים חיבור חשמלי (ראו איור). אופן החיבור הפשוט ביותר הוא חיבור בטור או במקביל. חיבור טורי הוא חיבור של שני רכיבים בזה אחר זה כך שהזרם שעובר דרכם שווה, אך המתח שנופל על כל אחד מהם עשוי להיות שונה. בחיבור מקבילי שני הדקי הרכיבים מחוברים אלה אל אלה כך שהמתח הנופל על הרכיבים שווה, אך הזרם שעובר בכל אחד מהם עשוי להיות שונה.
מסלול סגור חשמלי > קיבול והשראות

הקיבול של מוליך הוא היחס בין המטען שמצטבר עליו לפוטנציאל שלו. קבל הוא רכיב בעל קיבול ידוע והוא לרוב מכיל זוג מוליכים המחוברים לשני הדקים, וכאשר נופל מתח על ההדקים נצבר מטען שווה בגודלו והפוך בסימנו על פני המוליכים. הקיבול הוא תכונה של המבנה הגאומטרי של המוליכים ותלוי גם במבודד שמפריד ביניהם, הנקרא חומר דיאלקטרי. הקיבול מסומן באות C ונמדד בפאראד (על שם מייקל פאראדיי).
השראות היא תכונה של מעגל חשמלי, המראה עד כמה הוא מתנגד לשינויים בזרם בו על פי חוק לנץ. ההשראות מוגדרת כיחס בין השטף המגנטי דרך השטח הכלוא על ידי המעגל החשמלי לבין הזרם היוצר את השדה המגנטי. ההשראות מסומנת L ונמדדת בהנרי (על שם ג'וזף הנרי). סליל השראה הוא רכיב בעל השראות ידועה שלרוב תלויה במבנה הגאומטרי שלו.
היחס בין המתח הנופל על קבל או משרן לזרם הזורם דרכם אינו קבוע אלא תלוי בקצב שינוי המתח או הזרם בזמן. אך אם הרכיבים מחוברים למקור של זרם חילופין – זרם שמשתנה באופן מחזורי בצורה סינוסואידית, המתחים והזרמים ברכיבים יהיו גם הם סינוסואידיים באותה התדירות אך עם משרעות שונות ובהפרשי מופע. עכבה חשמלית (הנקראת גם אימפדנס) היא גודל מרוכב המתאר את היחס בין המתח והזרם ברכיב כללי (לאחר זמן התייצבות כלשהו), בדומה להתנגדות. גודל העכבה הוא היחס בין משרעת המתח למשרעת הזרם, והזווית שלה בהצגה קוטבית היא הפרש המופע בין המתח והזרם.
בפיזיקה של המצב המוצק

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בפיזיקה של המצב המוצק > אלקטרוניקה

אלקטרוניקה היא תחום העוסק במעגלים המכילים רכיבים אלקטרוניים המבצעים מניפולציות מורכבות בזרם החשמל כגון דיודה וטרנזיסטור. בתחילה האלקטרוניקה התבססה על שפופרות ריק, בהמשך על מוליכים למחצה, ובשנות ה-60 פותח המעגל המשולב, שאפשר ייצור של מעבדים ספרתיים. בעזרת רכיבים אלקטרוניים ניתן ליצור מגברים, רכיבי מיתוג, שערים לוגיים, דלגלגים ועוד. הם מהווים את הבסיס לרוב מכשירי האלקטרוניקה ומכשירי החשמל הביתיים ותרמו תרומה עצומה להתקדמות הטכנולוגית במאה ה-20.
ייצור וצריכת חשמל

ייצור חשמל הוא תהליך המשתמש באמצעים שונים על-מנת להפוך אנרגיה מסוגים שונים לחשמל. זהו שלב בסדרה של תהליכים שכוללים גם את העברת החשמל וחלוקת החשמל אל הצרכנים, והזנת מוצרי חשמל באנרגיה אשר דרושה לפעולתם. רוב ייצור החשמל בעולם נעשה בתחנות כוח המופעלות בתוצרי נפט, פחם, גז טבעי ואנרגיית גרעין באמצעות השראה אלקטרומגנטית. קיימות גם דרכים אחרות להפקת חשמל ובהן: אנרגיה גרעינית, אנרגיית רוח, אנרגיה הידרואלקטרית, אנרגיה סולארית, אנרגיה כימית ועוד. צריכת חשמל היא מכפלה של ההספק שצורך מכשיר חשמלי במשך זמן פעולתו, והיא נמדדת בואט-שעה.
הפקת חשמל מדלקים מאובנים (נפט, פחם וגז טבעי), כרוכה בפליטת גזי חממה אשר תורמים להתחממות הגלובלית.
ייצור וצריכת חשמל > שימושים

לחשמל קשת רחבה של שימושים בעולם המודרני. לאחר המצאת הנורה החשמלית בסוף המאה ה-19, הפכה התאורה החשמלית למוצר החשמלי הראשון בו נעשה שימוש רחב והיא החליפה את התאורה באמצעות להבות. התנור החשמלי הוא בטיחותי ונוח, ובאמצעות חשמל מתאפשרת פעולת המקרר ומיזוג האוויר. למנוע החשמלי שימושים רבים ומגוונים. אותות חשמליים מאפשרים מחשוב ותקשורת, ומכשירי חשמל ואלקטרוניקה מהווים חלק משמעותי מהמוצרים שאנו צורכים. לחשמל שימושים ביתיים, תעשייתיים, רפואיים, צבאיים, ואף קיימת שיטה להוצאה להורג באמצעות חשמל בכיסא חשמלי. למעשה החשמל הוא הכוח הפיזיקלי שרתם האדם לצרכיו באופן המגוון והרחב ביותר, ולא ניתן לתאר את חייו של האדם המודרני ללא שימוש בו.
תופעות חשמליות בטבע

החשמל בא לידי ביטוי בתופעות טבע שונות:
ברק הוא תופעת טבע חשמלית עוצמתית ביותר. הוא נגרם מפריקת חשמל סטטי שנמצא בעננים. המתח החשמלי בין תחתית הענן לבין הקרקע נע בין 20 ל-100 מיליון וולט. עוצמת זרם הברק עשויה להגיע עד 10,000 אמפר. אחת התוצאות של הזרימה החשמלית הזו היא שהאוויר בדרך מתחמם מאוד ויכול להגיע לטמפרטורה של למעלה מ-27 אלף מעלות.
רוב הכוחות המוכרים לנו ברמה המקרוסקופית הם כוחות חשמליים: הכוח הנורמלי, כוח החיכוך, הכוח האלסטי וסוגים שונים של קשרים כימיים כולם נגרמים מכוחות חשמליים מיקרוסקופיים.
השדה המגנטי של כדור הארץ נוצר על ידי תנועה סיבובית של יונים בליבת כדור הארץ.
פיאזואלקטריות היא תופעה בה מאמץ לחיצה על גבישים מסוימים גורם למתח חשמלי, ולהפך.
נוירונים במערכת העצבים מעבירים מידע לאורך האקסונים והדנטריטים שלהם באמצעות פוטנציאלי פעולה.
בעלי חיים רבים (לדוגמה, כרישים) רגישים לשינויים בשדה החשמלי. אחרים מסוגלים לייצר בעצמם שדות חשמליים רבי עוצמה המשמשים לניווט, ציד או הגנה עצמית. דג החשמלן ממשפחת הכרישים, לדוגמה, מייצר מתח חשמלי של 50 וולט. הצלופח הדרום אמריקני בנהר האמזונאס מייצר מתח של 660 וולט, שמסוכן אף לבני אדם.
הנדסת חשמל

הנדסת חשמל ואלקטרוניקה היא תחום בהנדסה העוסק בחשמל. התחום הפך לעיסוק בעל זהות מגובשת בסוף המאה ה-19 בד בבד עם מגמת המסחור של הטלגרף ושל אספקת חשמל לצרכנים. כיום, התחום מכסה מגוון רחב של תת-תחומים שבחלקם כלל אין עיסוק במעגלים חשמליים אלא בעיקר במתמטיקה שימושית. בהם ניתן למנות את הנדסת מערכות תקשורת, עיבוד אותות, אלקטרואופטיקה, מיקרואלקטרוניקה, קרינה אלקטרומגנטית, תורת הבקרה, הנדסת מחשבים, וזרם חזק (הספק והמרת אנרגיה).
לקריאה נוספת

Feynman R, Leighton R, and Sands M, The Feynman Lectures on Physics, Volume 2, Addison-Wesley, 1964
הערות שוליים

↑  אמנון שמוש, חשמל בתל-אביב, דבר, 28 ביוני 1974
↑  עם זאת, בתוך מקור כא"מ עוברים מטענים מפוטנציאל נמוך לגבוה, בזכות העבודה המתבצעת בו.
| חשמל |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | מטען • שדה חשמלי • אנרגיה פוטנציאלית חשמלית • פוטנציאל • מתח • כא"מ • זרם • התנגדות ומוליכות • עכבה • הספק •  השראות • זרם ישר • זרם חילופין • מעגל חשמלי • תהודה • עכבה אופיינית |  |
| רכיבים בסיסים | מקור מתח • מקור זרם • נגד • קבל • משרן • ממריסטור • שנאי • מפסק • מבדד |  |
| מכשירי מדידה | מד מתח • מד זרם • מד התנגדות • אלקטרוסקופ • גלוונומטר • מד קיבול • מד השראות • רב מודד • אוסצילוסקופ • מחולל אותות |  |
| אלקטרוניקה | מוליך למחצה • דיודה • טרנזיסטור • מיתוג • שפופרת ריק • טריודה • טטרודה • דיודה פולטת אור (לד) • מגבר שרת • מסנן תדרים • מעגל משולב • מעגל מודפס • VLSI  • מיקרואלקטרוניקה |  |
| זרם חזק | גנרטור חשמלי • מנוע חשמלי • תעשיית האנרגיה • תחנת כוח • מתקן חשמל דירתי • מערכת חלוקה • רשת חשמל • מערכת תלת-פאזית |  |
| בטיחות בחשמל | התחשמלות • לוח חשמל • קצר חשמלי • נתיך • הארקה • ממסר פחת • מפסק אוטומטי • צבע חוטי החשמל |  |
| חוקים פיזיקליים | חוק קולון • חוק גאוס • חוק אוהם • חוקי קירכהוף • חוק שימור המטען החשמלי • חוק פאראדיי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538291705171  BnF: cb119761570 (data)  GND: 4151720-9  LCCN: sh85042065  NARA: 10639437  NDL: 00561317  NKC: ph119908 
סוללה חשמלית היא מקור לכוח אלקטרו מניע
קווי השדה מציינים את כיוונו של השדה החשמלי, וצפיפותם את עוצמתו. משמאל שני מטענים שווי סימן ומימין שני מטענים בעלי סימנים מנוגדים
מנורות רחוב חשמליות
איור של מעגל חשמלי. הסימונים השונים מייצגים רכיבים חשמליים. v – מקור מתח חשמלי, c – קבל, R – נגד
עמוד חשמל דרכו עובר זרם מתחנת הכוח לצרכנים
עבודות תחזוקת רשת חשמל
ברקים
מנוע חשמלי
1024 (מספר)

ערך זה עוסק במספר. אם התכוונתם לשנה, ראו .
| --- | --- |
 כתיב עשרוני:  1024 או 1,024
 במילים:  אלף עשרים וארבע
 מספר סודר:  האלף עשרים וארבע
 גימטריה:  א'כ"ד
 גורמים ראשוניים:   2^{10}
 כתיב רומי:   \ MXXIV
 כתיב בינארי:  10000000000
 כתיב הקסדצימלי:  400
מטריצה ריבועית בת 1024 קוביות
1024 (נכתב גם 1,024) הוא מספר טבעי, עוקב ל-1023 וקודם ל-1025.
1024 הוא חזקה של 2 - הוא שווה ל- 2^{10}. זוהי החזקה הקטנה ביותר של 2 הדורשת 4 ספרות בייצוג עשרוני. 1024 הוא גם מספר ריבועי - הוא שווה ל- 32^{2}=(2^{5})^{2}. הוא כפול מ-512 וחצי מ-2048.
1024 הוא מידה של נפח במערכות עיבוד ואחסון מידע בתחום המחשוב והאלקטרוניקה המשמשת לכימות של זיכרון מחשב, נפח דיסק קשיח וקצב נתונים והיא מסומנת באות K (קילו־). הצירוף KB (עם B גדולה) מתייחס למושג 'קילובייט', והצירוף Kb (עם b קטנה) מתייחס לקילוביט.
1024 הוא מספר פרידמן בבסיס 10. כי. 
 \ 1024=(4/2)^{10}.
סיבית

ערך זה עוסק בספרה בינארית. אם התכוונתם למונח המוזיקלי המתאר את יחידת הבסיס של הזמן, ראו .
סִבִּית (קיצור של סִפְרָה בִּינָרִית; באנגלית bit או בִּיט, מתוך השם "binary digit") היא ספרה בינארית – יחידת הנתונים הקטנה ביותר שבה משתמש המחשב.
המושג bit נטבע לראשונה על ידי ג'ון טוקי והובא ב-1948 במאמרו המפורסם של קלוד שאנון, אבי תורת האינפורמציה, כדי לתאר את יחידת המידע הקטנה ביותר.
ייצוג מידע

סיבית יכולה להכיל ערך 0 או 1 בלבד. הסיבה לשימוש בשיטה הבינארית היא פשטות המימוש האלקטרוני והלוגי של שיטה זו – נדרש טיפול בשני מצבים בלבד (למשל: יש זרם = 1, אין זרם = 0).
ניתן ליצג מידע באמצעות דפוסים של סיביות על ידי תהליך של דיגיטציה.
יחידות מידה מבוססות סיביות

בית (Byte) מורכב מ-8 סיביות. בית מיוצג באנגלית באות B. אין להתבלבל בין יחידת מידה זו לבין סיבית, המיוצגת באות b.
בעבר גודל הבית לא היה מוגדר והיה תלוי מימוש. יחידה שהתייחסה במפורש ל-8 סיביות כונתה Octet. אך מאחר שעם השנים בית התייחס באופן בלעדי ל-8 סיביות, כינוי זה הפך פחות שכיח. גודל של ארבע סיביות מיוצג על ידי מונחים שונים כגון Nibble (אנ'), חצי בית (halfbyte), סמי-אוקטט (semi-octet) וקואדביט (quadbit). מאחר שגודל זה מייצג ספרה בבסיס הקסדצימלי, לעיתים מתייחסים לכך כספרת הקסה (Hex digit). כך, למשל, לעיתים נוח יותר להציג בית כשתי ספרות הקסה.
| שם | סימול גודל | ערכים וחזקות | בסיס 16 | בסיס 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kilo | k | 210 = 1,024 | = 162.5 | > 103 |
| mega | M | 220 = 1,048,576 | = 165 | > 106 |
| giga | G | 230 = 1,073,741,824 | = 167.5 | > 109 |
| tera | T | 240 = 1,099,511,627,776 | = 1610 | > 1012 |
| peta | P | 250 = 1,125,899,906,842,624 | = 1612.5 | > 1015 |
| exa | E | 260 = 1,152,921,504,606,846,976 | = 1615 | > 1018 |
| zetta | Z | 270 = 1,180,591,620,717,411,303,424 | = 1617.5 | > 1021 |
| yotta | Y | 280 = 1,208,925,819,614,629,174,706,176 | = 1620 | > 1024 |
העברת מידע

מערכת תקשורת יכולה להעביר מידע דיגיטלי.
מהירות ההעברה של נתונים בקווי תקשורת נמדדת בסיביות לשנייה, או בכפולות של יחידה זו, כגון קילוביט לשנייה, מגה-ביט לשנייה וג'יגה-ביט לשנייה.
ראו גם

תקשורת נתונים
מונחים בחומרה
מיתוג
הערות שוליים

↑  מבוא למערכות מחשב ואסמבלי עמ' 51
↑  A Mathematical Theory of Communication
1 2  Denning, P. J., & Bell, T. (2012). The Information Paradox. American Scientist, 100(6), 470-477.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4145760-2
IBM Sequoia

IBM Sequoia הוא מחשב-על בסקלת הפטה, נבנה על ידי חברת IBM ל-NNSA כחלק מהתוכנית לחישוב ומחשוב מתקדם. הוא התקבל במעבדה הלאומית לורנץ ליברמור ב-2011, ונפרש באופן מלא ביוני 2012.
ב-14 ביוני 2012 הודיע מיזם ה-TOP500 שמחשב ה-IBM Sequoia החליף את מחשב ה-K כמחשב המהיר בעולם, עם ביצועים של 16.32 פטה פלופס, 55% מהר יותר ממחשב ה-K, שהיה בעל ביצועים של 10.51 פטה פלופסים. מחשב ה-IBM Sequoia עולה במספר הליבות שלו ב-123% על פני מחשב ה-K, שלו יש 705,024 ליבות, וכן צורך פחות אנרגיה -  7.9 מגה וולט, לעומת מחשב ה-K, הצורך 12.6.
ב-17 ביוני 2013 ירד המחשב למקום השלישי במהירותו בעולם, אחרי הטיאנחה-2, והטיטן.
תוכנות מדעיות שוברות שיאים מבחינת מספר החישובים הופעלו על ה-IBM Sequoia; הראשונה עברה בביצוע ממושך את ה-10 פטה פלופסים. מודלים אלקטרופיזיולוגיים של לב האדם הגיעו לקרוב ל-12 פטה פלופסים, והגיעו לרמה של כמעט הדמיה אמיתית, ותוכנת הסימולציה הקוסמית HACC צרכה 14 פטה פלופסים.
המחשב כולו עובד על מערכת ההפעלה לינוקס, עם CNK הרצה על 98,000 nodes, ו-RHEL הרצה על  768 nodes  של קלט-פלט המחוברים למערכת הקבצים.
הערות שוליים

↑  National Nuclear Security Administration המנהל הלאומי לביטחון גרעיני
↑  ה-ASC
↑  NNSA awards IBM contract to build next generation supercomputer
↑  "TOP500 Press Release: Lawrence Livermore’s Sequoia Supercomputer Towers above the Rest in Latest TOP500 List"
↑  "BBC News - IBM supercomputer overtakes Fujitsu as world's fastest"
↑  "China’s Tianhe-2 Supercomputer Takes No. 1 Ranking on 41st TOP500 List"
↑  . "The Universe at Extreme Scale: Multi-Petaflop Sky Simulation on the BG/Q"
↑  I/O
↑  "IBM supercomputer overtakes Japan's Fujitsu as world's fastest"
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טיאנחה-1

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  one-of-a-kind computer, מחשב-על 
 מפתח:  אוניברסיטה הלאומית לטכנולוגיות הגנה 
 יצרן:  אוניברסיטה הלאומית לטכנולוגיות הגנה 
 תאריך הפצה:  28 באוקטובר 2009 
 תאריך הפסקת שיווק:  12 באוגוסט 2015 
 מידע טכני
 מערכת הפעלה:  לינוקס 
 
טיאנחה-1 (גם: טיאנחה-I בסינית: 天河一号 פין-יין: Tiānhé yīhào הוא מחשב-על המסוגל לביצועים מקסימליים של 2.566 פטה פלופסים. ממוקם במרכז מחשבי העל הלאומי בטיינג'ין, סין. היה המחשב המהיר בעולם מאוקטובר 2010 ועד יוני 2011, והוא מהמחשבים המועטים בעולם השייכים לסקלת הפטה.
באוקטובר 2010 גרסה משודרגת של המחשב, טיאנחה-1-A, לקחה את הבכורה מהמחשב המהיר בעולם יגואר של ORNL, עם ביצועי שיא של 2.507‏ פטה פלופסים. ביוני 2011 איבד טיהנהה-1-A את בכורתו כמחשב המהיר בעולם למחשב ה-K היפני.
גם טיאנחה-1 וגם טיאנחה-1-A, מריצים מערכת הפעלה מבוססת לינוקס.
ראו גם

טופ500
הערות שוליים

↑  משמעות מילולית: "נהר השמים 1" (הכוונה ל"שביל החלב")
↑  "China takes HPC heavyweight title."
↑  הפלופס היא יחידת מידה לעוצמתם של מחשבים העוסקים בעיבודים עתירי חישוב
↑  "我国首台千万亿次超级计算机研制成功  (סינית)"
↑  "China claims supercomputer crown"
↑  Richard Stone and Hao Xin (5 November 2010). "Supercomputer Leaves Competition - And Users - in the Dust". Science 330: 746. doi:10.1126/science.330.6005.746-a.
↑    Tom Chivers, ‏Japanese supercomputer 'K' is world's fastest, The Telegraph, 20 June 2011
↑  "China's supercomputer called world's fastest - Tianhe-1 can make 2,507 trillion calculations per second".
↑  "Nearly every supercomputer runs Linux"
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מגבר אנרגיה

מגבר אנרגיה (באנגלית: Energy amplifier) הוא תכנון של תחנת כוח גרעינית, בה משולבים מאיץ חלקיקים וכור גרעיני תת-קריטי. אלומת חלקיקים מהמאיץ מעוררת תגובת ביקוע גרעיני בכור, תוך שחרור אנרגיה רבה המשמשת להפקת חשמל ולתפעול המאיץ. תחנת כוח מסוג זה צפויה להיות נקייה, בטוחה וזולה לתפעול, בעיקר משום שלא תתחולל בה תגובת שרשרת גרעינית ואין חשש לתגובות בלתי מבוקרות. טרם נבנתה תחנת כוח מסוג זה.
אופן פעולה

מגברי אנרגיה הוצעו לראשונה בשנת 1993 על ידי הפיזיקאי קרלו רוביה, חתן פרס נובל לפיזיקה על גילוי בוזוני W ו-Z וממנהלי מרכז המחקר CERN. הוא הציע להקים תחנת כוח המבוססת על מאיץ ציקלוטרון בעוצמה של 800-1000 מגה אלקטרון וולט. אלומת החלקיקים מכוונת לעבר מטרת תוריום ומקוררת באמצעות עופרת. תוריום לא נחשב כחומר בקיע משום שלא יכולה להתפתח בו תגובת שרשרת גרעינית, לכן אינו משמש כדלק גרעיני בכורים גרעיניים קיימים. הביקוע הגרעיני מתאפשר רק בזכות החלקיקים המגיעים מהמאיץ.
כיום מוצע להשתמש במאיץ סינכרוטרון, הנבדל מציקלוטרון בכך שהשדות המגנטיים והחשמליים בו מווסתים בהתאם למהירות החלקיקים. באמצעות הסינכרוטרון מואצים פרוטונים לעבר מטרה העשויה ממתכת כבדה כגון עופרת, תוריום או אורניום. הפרוטונים האנרגטיים מביאים להתזת נייטרונים מגרעיני אטומי המטרה ואלה מבקעים גרעיני אטומים סמוכים. מכיוון שלא מתרחשת תגובת שרשרת גרעינית, ניתן להשבית באופן מיידי את תגובות הביקוע המאולצות על ידי הסטת אלומת הפרוטונים מהמטרה. זאת בניגוד לכור גרעיני רגיל, בו שורת תקלות במערכות הבקרה והקירור עלולה להביא להתחממות ליבת הכור עד להתכתה.
אופן הפעולה המוצע של המתקן מתבסס על אמצעים טכנולוגיים קיימים והתכן המפורט נבחן במיזמים של האיחוד האירופי ויפן. בין היתר נבחן הרכב הדלק הגרעיני המיטבי, שיאפשר ביקוע כמה עשרות גרעינים מנייטרונים המותזים כתוצאה מפגיעת פרוטון בודד.
יתרונות

למגבר אנרגיה מספר יתרונות בולטים על פני כורים גרעיניים קיימים:
בהיעדר מסה קריטית אין חשש לתגובות בלתי מבוקרות בכור. תקלות במאיץ החלקיקים יביאו להשבתת התגובות הגרעיניות המאולצות והתקררות הכור. עם זאת, אם מערכות הקירור בכור מושבתות בזמן שמאיץ החלקיקים ממשיך בפעולה רגילה, עשוי הדלק הגרעיני להתחמם עד כדי התכה. גם במקרה חמור זה ניתן לחדול את חימום הכור על ידי השבתת מאיץ החלקיקים, או הסטת אלומת החלקיקים. בשנת 2006 הציע קרלו רוביה תכן שאינו מאפשר התכה של ליבת הכור גם במקרה תאונה.
תוריום הוא יסוד שכיח למדי, ודאי בהשוואה לאורניום. אין צורך להעשיר אותו בשיטות מפרכות להפרדת איזוטופים. די במרבצי התוריום הקיימים כדי לענות על ביקושי האנרגיה הקיימים לאורך אלפי שנים.
מגבר אנרגיה אינו שימושי להפקת כמויות מעשיות של פלוטוניום-239 או אורניום-235, המשמשים להכנת פצצת ביקוע גרעיני. עם זאת, ניתן עדיין להשתמש בו ליצירת איזוטופים רדיואקטיביים לצרכים רפואיים, מסחריים או צבאיים.
ניתן להשתמש במתקן מסוג זה לביקוע חומרים רדיואקטיביים מסוכנים לתוצרים לא מסוכנים. כך ניתן להיפטר מפסולת גרעינית במקום להטמינה. יישום זה מעורר עניין במיוחד לאור החשש משימוש עוין בפסולת גרעינית להכנת "פצצה מלוכלכת".
תוצרי הביקוע של תוריום מתפרקים מהר יותר מהפסולת הגרעינית של כורים גרעיניים קיימים. כעבור כחמש מאות שנים דומה הרדיואקטיביות שלהם לזו של אפר פחם.
אין חידוש מדעי במגברי אנרגיה. כל היכולות הטכנולוגיות הדרושות לבנייתו הודגמו במעבדה ונוצלו לבניית אלפי כורים גרעיניים ומאיצי חלקיקים. זאת בניגוד לכור היתוך גרעיני, שהמאמץ להוכיח את היתכנותו הטכנולוגית נמשך מאז שנת 1946.
הפקת חשמל באמצעות מגבר אנרגיה עשויה להיות זולה יותר מאשר בכורים גרעיניים קיימים, למרות הצורך בהקמת מאיץ חלקיקים יקר לצרכיו. זאת לאור העלויות  העצומות הכרוכות בהפקת דלק גרעיני, הטמנת פסולת גרעינית והשבתה מסודרת של כור גרעיני.
מכיוון שלא נדרשת מסה קריטית בכור, ניתן לווסת את ההספק החשמלי שמייצר המתקן לפי צורכי משק החשמל המקומי.
הסכנה הפחותה הנשקפת מהדלק הגרעיני המשמש מתקן זה מאפשרת להקים מגברי אנרגיה גם במדינות מתפתחות וכן במדינות בהן צפיפות האוכלוסין מגבירה את הסכנה במקרה של תאונות גרעיניות חמורות. מבחינה זו עשויים מגברי אנרגיה לענות על צורכי משק החשמל בישראל, כמו גם על צורכי שכנותיה.
חסרונות

לא קיימים עדיין מגברי אנרגיה בעולם. בפרט, ניתן רק להעריך את שכיחות התקלות הצפויות במתקן מסוג זה.
מאיצי סינכרוטרון הם יקרים למדי להקמה.
טרם הוקמו סינכרוטרונים בהספקים הגבוהים שישמשו במגברי אנרגיה.
קיימים תכנונים מתחרים לכורים המופעלים בתוריום עם יתרונות משלהם ללא צורך במאיץ החלקיקים.
הערות שוליים

↑  קרלו רוביה, מגבר אנרגיה עם שבח גבוה המתופעל עם נייטרונים מהירים, AIP Conference Proceedings, 2006
↑  פרננדז ושות', אומדן ראשוני של השפעתו הכלכלית של מגבר אנרגיה, CERN, פברואר 1996
חודרן קינטי

חודרן קינטי עם המנעלים שלו. ניתן לראות קצה מחודד, שתפקידו לרכז את האנרגיה לנקודה צרה, ואת הסנפירים שמטרתם לייצב את החודרן במעופו. הטבעת הלבנה היא טבעת מסתחררת, ומטרתה לגרום לכך שהחודרן לא יסתחרר כאשר הוא נורה מקנה מחורק.
המנעלים נפרדים מהחודרן
חודרן קינטי או חודר שריון קינטי (מכונה בעברית גם ח"ש, חודר שריון וגם חץ, על שום צורתו. שם רשמי בצה"ל: ח"ש-חץ) הוא פגז שאינו מכיל חומר נפץ ומשתמש באנרגיה קינטית על מנת לחדור שריון של רכב קרבי משוריין ולהסב נזק לחללו הפנימי.
מאחר שחודרנים קינטיים נעדרי חומר נפץ ומנגנון החדירה והסבת הנזק שלהם מתבסס על מהירותם הרי שיש צורך בכלי ירי המסוגל להעניק להם מהירות גבוהה. כלי ירי שכזה יתאפיין בבית-בליעה גדול שיוכל להכיל כמות נכבדת של חומר-נפץ הודף ולעמוד בלחצים ובחום כתוצאה מהפעלתו כמו-גם בקנה ארוך מספיק כדי לאפשר לקליע הקינטי לצבור מהירות גבוהה כתוצאה מדחיפת גזי הבעירה. לכן, כיום, חודרנים קינטיים נמצאים בשימוש בעיקר כתחמושת של טנקים, שבהם התותח הראשי מסוגל לספק את התנאים הללו ולא כחימוש עבור תותחים קטנים או נשק אישי.
אמצעי ירי נוסף, העושה שימוש בקליעים קינטיים, הוא התותח האלקטרומגנטי, אולם הקליעים אותם הוא יורה אינם פגזי "חודרן קינטי" שבהם עוסק ערך זה.
הערות שוליים

↑  באנגלית: KEP = Kinetic Engergy Penetrator, תרגום: חודרן (המבוסס על) אנרגיה קינטית או APFSDS = Armour-Piercing Fin-Stabilized Discarding Sabot, תרגום: חודר שריון מיוצב סנפירים בעל מנעל נתיק.
↑  מכיוון שתותחי טנקים מודרניים יורים בעיקר פגזי חלול וחודרנים קינטים, הם חלקים ולא מחורקים.
חתך אורך בכדור שריון שפגז חודרן קינטי בקצהו (שני משמאל). המוט שניצב מתחת לחודרן קרוי תחל ומטרתו הצתה אחידה של אבק השריפה (הגלילים השחורים).
אנטוניו רודיגר

אנטוניו רודיגר (בגרמנית: Antonio Rüdiger, נולד ב-3 במרץ 1993 בברלין שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת הבלם בריאל מדריד ובנבחרת גרמניה.