stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שורש 201
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
0: 黃黄
+4: 黅黆
+5: 黇黈黉
+6: 黊黋
+13: 黌
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy: from pictograph to ideogram: the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
שי טוחנר

| --- | --- |

 לידה:  8 בדצמבר 1950 (בן 73) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 סוגה:  מוזיקת פולק, קאנטרי, מוזיקה קלטית 
 כלי נגינה:  גיטרה, מפוחית פה, בנג'ו 
 www.shaytochner.com
 
שי טוחנר (נולד ב-8 בדצמבר 1950) הוא נגן גיטרה אקוסטית, מפוחית ובנג'ו. טוחנר מנגן בעיקר מוזיקת פולק, קאנטרי ומוזיקה קלטית.
דיסקוגרפיה

טוחנר ניגן באלבומים הבאים שהופקו בישראל (רשימה חלקית):
פסקול סרט הטלוויזיה "עמק הנהר האדום" (1981)
The First Decade - עם להקת הפונדקאים (1987)
בדרך מערבה - אלבום עם סוזי מילר (1989)
Through an Open Door - עם ג'יל רוגוף (1990)
Up Yours - עם להקת הפונדקאים (1990)
Bootleg - עם להקת הפונדקאים (1992)
שירים מהחבית - עם להקת הפונדקאים (1992)
עקיבא בן חורין וקבוצת "ראשית" למוזיקה יהודית" (1993)
שירי תהילה - עם שולי נתן (1995)
הדרך הפתוחה - עם שולי נתן ויונתן מילר (1998)
Now and Again - אלבום פולק משותף עם דנה הלוי (2004).
אל מעבר למעוף היונה - אלבום פולק משותף עם לילך שיר 2008
נשיקות מתוקות מיין - אלבום פולק משותף עם לילך שיר 2010
מלונדון למלבורן - אלבום פולק משותף עם מיה יוהנה מנחם
Ain't Going Nowhere - אלבום פולק משותף עם מיה יוהנה מנחם
From Glen to Glen - אלבום פולק משותף עם מיה יוהנה מנחם
Wild Rovin' No More - אלבום פולק משותף עם הזמרת גבריאלה לואיס.
"היו לילות" - אלבום מחווה לזמרת אסתר עופרים בביצוע הזמרת שירי גולן.
טוחנר ניגן באלבומים לא מעטים של יוצרים ישראלים צעירים, כמו מורן מגל, דלית קלמר, נועם אקוטונס, שירי גולן, גיטלה יוסוב ואחרים, באלבומו של הזמר החרדי הבינלאומי אברהם פריד ובאלבומה של וירטואוזית החלילים חפציבה זר אביב.
כן ניגן טוחנר באלבומים של אמני פולק רבים בבריטניה, בעיקר בסקוטלנד.
יונתן מילר, שולי נתן ושי טוחנר, 2017
שורש 51

שורש 51, או גאן בּוּ (בסינית: 干部; בפין-יין: Gànbù) הוא השורש החמישים-ואחד של הכתב הסיני. פירושו "יבש" או "נגדי" והוא אחד מתוך 31 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משלושה קווים.
במילון קאנגשי יש 9 תווים בלבד (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה. ברוב המקרים הוא משמש כרכיב פונטי בלבד ולא מעניק משמעות לתו, כגון ב 肝 (שפירושו כבד, ונהגה גם הוא "גאן").
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500–3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
במקור, הדמות מתארת מעין מזלג המשמש כנשק המשמש לציד או במלחמה, או לחלופין או עלי או מגן.
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+ 0: 干
+ 2: 平SC/TC/JP /平KO
+ 3: 年幵并(גם צורת SC של並->一/併->人)
+ 5: 幷/幷Kangxi (= 并)幸
+10: 幹
בסינית מפושטת

אף שבסינית (מסורתית) לא נעשה כמעט שימוש ב-干 כשורש, כתו (בניגוד לשורש), 干 נעשה חשוב בעקבות הרפורמה בכתיבה הסינית במאה ה-20. בסינית מפושטת, השורש תופס את מקומם של מספר שורשים אחרים בעלי ערך פונטי gān או gàn, למשל של 乾 "יבש" או "幹" תא מטען" או "גוף", כך ש-干 מקבל מגוון רחב של משמעויות.
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy: from pictograph to ideogram: the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.0-89659-774-1
ליי לי: "התחקות אחר שורשי הדמויות הסיניות: 500 מקרים". בייג'ינג 1993,ISBN 978-7-5619-0204-2
ריק הארבו, דמויות סיניות: גנאלוגיה ומילון, הוצאת אוניברסיטת ייל (1998),ISBN 978-0-9660750-0-7.
הערות שוליים

| 214 שורשי הכתב הסיני (部首) על פי מילון קאנגשי |
| --- | --- | --- |
| קו אחד | 1 一   •   2 丨   •   3 丶   •   4 丿   •   5 乙   •   6 亅 |  |
| 2 קווים |  7 二   •   8 亠   •   9 人   •   10 儿   •   11 入   •   12 八   •   13 冂   •   14 冖   •   15 冫   •   16 几   •   17 凵   •   18 刀   •   19 力   •   20 勹   •   21 匕   •   22 匚   •   23 匸   •   24 十   •   25 卜   •   26 卩   •   27 厂   •   28 厶   •   29 又  |  |
| 3 קווים |  30 口   •   31 囗   •   32 土   •   33 士   •   34 夂   •   35 夊   •   36 夕   •   37 大   •   38 女   •   39 子   •   40 宀   •   41 寸   •   42 小   •   43 尢   •   44 尸   •   45 屮   •   46 山   •   47 巛   •   48 工   •   49 己   •   50 巾   •   51 干   •   52 幺   •   53 广   •   54 廴   •   55 廾   •   56 弋   •   57 弓   •   58 彐   •   59 彡   •   60 彳  |  |
| 4 קווים |  61 心   •   62 戈   •   63 戶   •   64 手   •   65 支   •   66 攴   •   67 文   •   68 斗   •   69 斤   •   70 方   •   71 无   •   72 日   •   73 曰   •   74 月   •   75 木   •   76 欠   •   77 止   •   78 歹   •   79 殳   •   80 毋   •   81 比   •   82 毛   •   83 氏   •   84 气   •   85 水   •   86 火   •   87 爪   •   88 父   •   89 爻   •   90 爿   •   91 片   •   92 牙   •   93 牛   •   94 犬  |  |
| 5 קווים |  95 玄   •   96 玉   •   97 瓜   •   98 瓦   •   99 甘   •   100 生   •   101 用   •   102 田   •   103 疋   •   104 疒   •   105 癶   •   106 白   •   107 皮   •   108 皿   •   109 目   •   110 矛   •   111 矢   •   112 石   •   113 示   •   114 禸   •   115 禾   •   116 穴   •   117 立  |  |
| 6 קווים |  118 竹   •   119 米   •   120 糸   •   121 缶   •   122 网   •   123 羊   •   124 羽   •   125 老   •   126 而   •   127 耒   •   128 耳   •   129 聿   •   130 肉   •   131 臣   •   132 自   •   133 至   •   134 臼   •   135 舌   •   136 舛   •   137 舟   •   138 艮   •   139 色   •   140 艸   •   141 虍   •   142 虫   •   143 血   •   144 行   •   145 衣   •   146 襾  |  |
| 7 קווים |  147 見   •   148 角   •   149 言   •   150 谷   •   151 豆   •   152 豕   •   153 豸   •   154 貝   •   155 赤   •   156 走   •   157 足   •   158 身   •   159 車   •   160 辛   •   161 辰   •   162 辵   •   163 邑   •   164 酉   •   165 釆   •   166 里  |  |
| 8 קווים |  167 金   •   168 長   •   169 門   •   170 阜   •   171 隶   •   172 隹   •   173 雨   •   174 靑   •   175 非  |  |
| 9 קווים |  176 面   •   177 革   •   178 韋   •   179 韭   •   180 音   •   181 頁   •   182 風   •   183 飛   •   184 食   •   185 首   •   186 香 |  |
| 10 קווים |  187 馬   •   188 骨   •   189 高   •   190 髟   •   191 鬥   •   192 鬯   •   193 鬲   •   194 鬼  |  |
| 11 קווים |  195 魚   •   196 鳥   •   197 鹵   •   198 鹿   •   199 麥   •   200 麻  |  |
| 12 קווים |  201 黃   •   202 黍   •   203 黑   •   204 黹  |  |
| 13 קווים |  205 黽   •   206 鼎   •   207 鼓   •   208 鼠  |  |
| 14 קווים |  209 鼻   •   210 齊 |  |
| 15 קווים |  211 齒  |  |
| 16 קווים |  212 龍   •   213 龜  |  |
| 17 קווים | 214 龠 |  |
רשת ישראל החדשה

רשת ישראל החדשה - ITM
רשת ישראל החדשה (באנגלית: Israel Transverse Mercator; בראשי תיבות: ITM) היא הסטנדרט הרשמי של מדינת ישראל במידול כדור הארץ (דאטום) שמשמש בקרטוגרפיה, גאודזיה וניווט. הסטנדרט מכיל רשת קואורדינטות ישרת זווית המבוססת על היטל מרקטור רוחבי ועל אליפסואיד ייחוס GRS 80. צירי ה-X וה-Y ברשת מגדירים את קווי האורך והרוחב המופיעים במפה, בהתאמה. הגדרת הצירים ברשת הקואורדינטות הפוכה מהאופן בו הם מוגדרים במתמטיקה. ציר ה-X הוא קו אורך ונע מצפון לדרום, וציר ה-Y הוא קו רוחב ונע ממזרח למערב. ערכי הקואורדינטות Y (מזרח/מערב) במפת ישראל נעים בין 100,000 מטר במערב ל-300,000 מטר במזרח וערכי הקואורדינטות X (צפון/דרום) במפה נע בין קצת פחות מ-400,000 מטר בדרום לקצת יותר מ-800,000 מטר בצפון. רשת ישראל החדשה החליפה את רשת ישראל הישנה כרשת הקואורדינטות הרשמית של מדינת ישראל ב-1 בינואר 1994.
רקע להחלפת הרשת הישנה

רשת ישראל הישנה הכילה פגמים רבים שניתן היה לתקן רק באופן חלקי ומקורב. הרשת התבססה על מדידות שביצעו הבריטים בעת המנדט הבריטי בארץ ישראל. מכיוון שבאותה תקופה מכשירי המדידה לא היו מדויקים, בחישוב הרשת נוצרו עיוותים ופגמים. המרכז למיפוי ישראל החליט לתקן את הפגמים ברשת הישנה על ידי חישוב מחדש של הרשת בתוספת מדידות חדשות רבות ומדויקות. כתוצאה מחישוב זה נוצרה הרשת החדשה המתקנת פגמים אלה ואחרים ברשת הישנה.
הבעיות של הרשת הישנה:
הרשת התבססה על מדידות ישנות ולא מדויקות.
הרשת אינה רציפה ומפוצלת לצפון ודרום על ידי ציר Y העובר ליד מצפה רמון.
אליפסואיד ייחוס מיושן, קלארק 1880 מותאם.
היטל קסיני-סולדנר (אנ') אינו היטל קונפורמי (שומר צורה).
היתרונות של הרשת החדשה:
בוצע מספר גדול של מדידות חדשות ומדויקות, לאחר מכן בוצע תיאום של הרשת בעזרת המדידות החדשות.
כל מדינת ישראל נמצאת ברביע הראשון (צפון מזרח), כך שכל הקואורדינטות חיוביות ובעלות 6 ספרות.
חצי-האי סיני כולו, תעלת סואץ, מפרץ סואץ, מפרץ אילת והאיים הסמוכים לחצי-האי סיני - גם-כן נמצאים ברביע הראשון.
כמו גם ממלכת ירדן, סוריה ולבנון שוכנים ברביע הראשון.
אליפסואיד ייחוס מודרני, GRS 80.
היטל מרקטור רוחבי הוא היטל קונפורמי.
ניתן להשתמש ברשת בחלקים גדולים של המדינות הגובלות בישראל.
פרמטרי הרשת

רשת ישראל החדשה מוגדרת על ידי הפרמטרים הבאים:
היטל
מרקטור רוחבי
אליפסואיד ייחוס
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| אליפסואיד | GRS80 |  |
| ציר הגדול (a) | 6378137 | מטר |
| פחיסות (1/f) | 298.257222100882711 |  |
קואורדינטות גאוגרפיות של נקודת הראשית
| --- | --- |
רוחב: 8170."03'31°44
אורך: 2610."16'35°12
קואורדינטות הרשת של נקודת הראשית
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| מזרח | 219529.584 | מטר |
| צפון | 626907.390 | מטר |
| מקדם קנה המידה על המרידיאן המרכזי | 1.0000067 |  |
פרמטרי הרשת > מקדמי ההמרה לרשת WGS84

אליפסואיד ייחוס
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| אליפסואיד | WGS84 |  |
| a | 6378137 | מטר |
| f | 298.257223563 |  |
הזזה
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| dX | 24.0024- | מטר |
| dY | 17.1032- | מטר |
| dZ | 17.8444- | מטר |
סיבוב
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| X | 0.33009- | sec |
| Y | 1.85269- | sec |
| Z | 1.66969 | sec |
קנה מידה
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Scale | 5.4248 | ppm |
המרה מרשת ישראל הישנה לרשת ישראל החדשה

המרה מקורבת של קואורדינטות נקודת ציון מרשת ישראל הישנה לרשת ישראל החדשה מתבצעת כך:
לערך הקיים בציר Y (מזרח/מערב): מוסיפים 50,000 מטר.
לערך הקיים בציר X (צפון/דרום):
אם נקודת הציון נמצאת דרומית למצפה רמון (נקודות הדרומיות לציר ה-Y ברשת הישנה) מפחיתים מהערך שלה 500,000 מטר.
אם נקודת הציון נמצאת צפונית למצפה רמון והיא מכילה 6 ספרות, מוסיפים לערך שלה 500,000 מטר.
אם נקודת הציון נמצאת צפונית למצפה רמון והיא מכילה 7 ספרות, מפחיתים מהערך שלה 500,000 מטר.
נקודת הציון של הכותל המערבי ברשתות השונות:
| סוג הרשת | צפון (מטר) | מזרח (מטר) |
| --- | --- | --- |
| ישראל הישנה | 131,586 | 172,249 |
| ישראל החדשה | 631,586 | 222,249 |
| רשת UTM‏ | 3,518,055 | 711,575 |
ראו גם

רשת ישראל הישנה
הערות שוליים

↑  http://mapi.gov.il/ProfessionalInfo/chanit/takanot/2016-survey-regulations-records.pdf עמוד 36 (1378)
שורש 189

שורש 189, או גַאוֹ בּוּ (בסינית: 高部, פיניין: Gāo bù) הוא השורש המאה שמונים-ותשעה של הכתב הסיני. פירושו "גבוה", "הרבה" או תואר כבוד, והוא אחד מתוך 8 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מעשרה קווים.
במילון קאנגשי יש 34 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
במהלך תקופת שושלת מינג (1644-1368), העניק הקיסר שמונה שמות משפחה לשימוש היהודים, שאותם ניתן לזהות עד היום, ואחד מהם הוא 高 גַאוֹ (Gāo).
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 高髙(= 高)
+4: 髚
+5: 髛
+8: 髜
+12: 髝
+13: 髞
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
הערות שוליים

↑  שבעת האחרים הם: 愛 אַי (Ai), 石 שה (Shi), 金 גין (Jin), 李 לי (Li), 張 גן (Zhang) ו־趙 שי (Zhao)
| 214 שורשי הכתב הסיני (部首) על פי מילון קאנגשי |
| --- | --- | --- |
| קו אחד | 1 一   •   2 丨   •   3 丶   •   4 丿   •   5 乙   •   6 亅 |  |
| 2 קווים |  7 二   •   8 亠   •   9 人   •   10 儿   •   11 入   •   12 八   •   13 冂   •   14 冖   •   15 冫   •   16 几   •   17 凵   •   18 刀   •   19 力   •   20 勹   •   21 匕   •   22 匚   •   23 匸   •   24 十   •   25 卜   •   26 卩   •   27 厂   •   28 厶   •   29 又  |  |
| 3 קווים |  30 口   •   31 囗   •   32 土   •   33 士   •   34 夂   •   35 夊   •   36 夕   •   37 大   •   38 女   •   39 子   •   40 宀   •   41 寸   •   42 小   •   43 尢   •   44 尸   •   45 屮   •   46 山   •   47 巛   •   48 工   •   49 己   •   50 巾   •   51 干   •   52 幺   •   53 广   •   54 廴   •   55 廾   •   56 弋   •   57 弓   •   58 彐   •   59 彡   •   60 彳  |  |
| 4 קווים |  61 心   •   62 戈   •   63 戶   •   64 手   •   65 支   •   66 攴   •   67 文   •   68 斗   •   69 斤   •   70 方   •   71 无   •   72 日   •   73 曰   •   74 月   •   75 木   •   76 欠   •   77 止   •   78 歹   •   79 殳   •   80 毋   •   81 比   •   82 毛   •   83 氏   •   84 气   •   85 水   •   86 火   •   87 爪   •   88 父   •   89 爻   •   90 爿   •   91 片   •   92 牙   •   93 牛   •   94 犬  |  |
| 5 קווים |  95 玄   •   96 玉   •   97 瓜   •   98 瓦   •   99 甘   •   100 生   •   101 用   •   102 田   •   103 疋   •   104 疒   •   105 癶   •   106 白   •   107 皮   •   108 皿   •   109 目   •   110 矛   •   111 矢   •   112 石   •   113 示   •   114 禸   •   115 禾   •   116 穴   •   117 立  |  |
| 6 קווים |  118 竹   •   119 米   •   120 糸   •   121 缶   •   122 网   •   123 羊   •   124 羽   •   125 老   •   126 而   •   127 耒   •   128 耳   •   129 聿   •   130 肉   •   131 臣   •   132 自   •   133 至   •   134 臼   •   135 舌   •   136 舛   •   137 舟   •   138 艮   •   139 色   •   140 艸   •   141 虍   •   142 虫   •   143 血   •   144 行   •   145 衣   •   146 襾  |  |
| 7 קווים |  147 見   •   148 角   •   149 言   •   150 谷   •   151 豆   •   152 豕   •   153 豸   •   154 貝   •   155 赤   •   156 走   •   157 足   •   158 身   •   159 車   •   160 辛   •   161 辰   •   162 辵   •   163 邑   •   164 酉   •   165 釆   •   166 里  |  |
| 8 קווים |  167 金   •   168 長   •   169 門   •   170 阜   •   171 隶   •   172 隹   •   173 雨   •   174 靑   •   175 非  |  |
| 9 קווים |  176 面   •   177 革   •   178 韋   •   179 韭   •   180 音   •   181 頁   •   182 風   •   183 飛   •   184 食   •   185 首   •   186 香 |  |
| 10 קווים |  187 馬   •   188 骨   •   189 高   •   190 髟   •   191 鬥   •   192 鬯   •   193 鬲   •   194 鬼  |  |
| 11 קווים |  195 魚   •   196 鳥   •   197 鹵   •   198 鹿   •   199 麥   •   200 麻  |  |
| 12 קווים |  201 黃   •   202 黍   •   203 黑   •   204 黹  |  |
| 13 קווים |  205 黽   •   206 鼎   •   207 鼓   •   208 鼠  |  |
| 14 קווים |  209 鼻   •   210 齊 |  |
| 15 קווים |  211 齒  |  |
| 16 קווים |  212 龍   •   213 龜  |  |
| 17 קווים | 214 龠 |  |
שורש 19

שורש 19, או לי בּוּ (בסינית: 力部, פיניין: Lì bù) הוא השורש התשעה-עשר של הכתב הסיני. פירושו "כּוֹחַ"  או "חוֹזֶק" והוא אחד מתוך 23 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משני קווים.
במילון קאנגשי (Kangxi Dictionary), המילון הסטנדרטי לשפה הסינית, יש 163 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
התפתחות

השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 力
+1: 劜
+2: 劝SC (= 勸)办SC (=辦->辛)
+3: 功加务SC (=務)劢SC (=勱)
+4: 劣劤劥劦劧动SC (= 動)攰
+5: 助努劫劬劭劮劯劰励SC / JP (=勵)劲SC (=勁)劳SC (=勞)労JP (=勞)
+6: 劵劶劷劸効JP/variant (=效-> Radical 66 )劺劻劼劽劾势SC (= 勢)
+7: 勀勁勂勃勄勅JP / וריאנט (=敕-> ->攴)勆勇勈勉勊勋SC (=勛/勳)巭KO
+8: 勌勍勎勏勐勑
+9: 勒勓勔動勖勗勘務勚SC (=勩)
+10: 勛勜勝勞
+11: 募勠勡勢勣勤勥勦勧JP (=勸)
+12: 勨勩勪勫勬勭
+13: 勮勯勰勱勲JP (=勳)
+14: 勳
+15: 勴勵勶
+17: 勷
+18: 勸
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.
לוי לי: "התחקות אחר שורשי הדמויות הסיניות: 500 מקרים". בייג'ינג 1993,ISBN 978-7-5619-0204-2
שו שינג

| --- | --- |
 לידה:  1969  (בן 55 בערך) Künes County, הרפובליקה העממית של סין 
 ענף מדעי:  פלאונטולוגיה
 מקום מגורים:  סין
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פקין 
 מוסדות:  המכון לפלאונטולוגיה של בעלי חוליות ופלאואנתרופולוגיה 
 תרומות עיקריות
 גילוי מאובני דינוזאורים ועופות נכחדים.
 
זהו שם סיני; שם המשפחה הוא .
שׂ'וּ שִׂינְג (בסינית: 徐星; ‏נולד ב־יולי 1969) הוא פלאונטולוג סיני, המתמחה במאובני דינוזאורים מנוצים ועופות נכחדים מתצורות גאולוגיות של חבורת ג'הול במחוז ליאונינג בסין. עד סוף שנת 2012 השתתף בהגדרת 60 מיני חולייתנים נכחדים חדשים למדע - יותר מכל פלאונטולוג אחר בעולם בזמננו.
ילדות וחינוך

שׂ'וּ נולד ביולי 1969 במחוז העני שינג'יאנג, מספר שנים לאחר שהוריו הוכרחו לעבור לשם במסגרת יוזמה של הממשל הסיני ליישוב זוגות משכילים בפרובינציות מרוחקות ועניות. בילדותו לא התעניין בפלאונטולוגיה, ואף לא ידע כלל מהם דינוזאורים עד שהגיע לאוניברסיטה. הוא היה תלמיד מצטיין בבית הספר, ובשנת 1988 זכה במלגה ללימודים באוניברסיטת בייג'ינג. הוא רצה ללמוד כלכלה, אך באותה תקופה לא הייתה לסטודנטים בסין זכות לבחור את חוג לימודיהם, ומסיבות שמעולם לא הובררו לו אילצה אותו האוניברסיטה ללמוד פלאונטולוגיה.
גלריה: דינוזאורים שהשתתף בהגדרתם

בייפיאוזאורוס (שחזור), 1999
סינאורניתוזאורוס (שחזור), 1999
נאניאנגוזאורוס (שחזור), 2000
ארליאנזאורוס (מאובן), 2002
גואנלונג (שחזור), 2006
גיגנטורפטור (מאובן), 2007
שיאוטינגיה (מאובן), 2011
יוטירנוס (שחזור), 2012
תארים, תפקידים ואותות כבוד

שׂ'וּ הוא בוגר המחלקה לגאולוגיה באוניברסיטת בייג'ינג. קיבל את תואר ה-Ph.D. שלו במכון לפלאונטולוגיה של חולייתנים ופלאואנתרופולוגיה (Institute of Vertebrate Paleontology and Paleoanthropology) של האקדמיה הסינית למדעים בבייג'ינג, וכיום הוא חבר המכון.
שם המין של אורורניס ש'ואי, אחד הדינוזאורים המנוצים המעטים ששׂ'וּ לא היה שותף להגדרתם, נקרא על שמו.
משפחה

שׂ'וּ נשוי לג'ונגחיה גְ'ווֹ, מזכירה במכון לגאולוגיה וגיאופיזיקה בבייג'ינג, ויש להם שני בנים.
להרחבה נוספת

רן לוי, הדינוזאור-ציפור שהפיל את "נשיונל ג'אוגרפיק", באתר ynet, 22 ביולי 2010
הדינוזאור בעל ארבע הכנפיים - וידאו בערוץ PBS באתר יוטיוב על מיקרורפטור, בהשתתפות שו שינג (באנגלית).
דף אישי של שׂ'וּ שִׂינְג באתר האוניברסיטה הסינית למדעי כדור הארץ (באנגלית)
מאמרים מדעיים של שׂ'וּ שִׂינְג במנוע החיפוש האקדמי Pubmed. (באנגלית)
ראו גם

דינוזאורים מנוצים
מיקרורפטור
שיאוטינגיה
הערות שוליים

1 2 3 4  Kerri Smith China's dinosaur hunter: The ground breaker. Nature News, September 5, 2012
↑  מארש הגדיר בשעתו 80 מיני דינוזאורים, אך רק 23 מתוכם עדיין היו מוגדרים במרץ 2016. דונג ג'ימינג הגדיר 42 מינים אך רק 27 מתוכם עדיין מוגדרים במרץ 2016. רבים ממיני הדינוזאורים המוגדרים נפסלים לאחר מכן משום שאין די ראיות להגדרה או משום שכבר הוגדרו קודם תחת שם מין אחר. שו שינג הוא בין הפלאונטולוגים הבודדים שכל מיני הדינוזאורים שהגדיר עדיין נשארו מוגדרים במרץ 2016. חישוב זה דווח בבלוג הסטטיסטי
FiveThirtyEight:
All Those New Dinosaurs May Not Be New — Or Dinosaurs, Maggie Koerth-Baker, March 25, 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICCU: BVEV028084  LCCN: no2017165160  SUDOC: 253926858  VIAF: 6151431556756301722   WorldCat (עם VIAF): 6151431556756301722
שורש 186

שורש 186, או שׁיַאנג בּוּ (בסינית: 香部, פיניין: Xiāng bù) הוא השורש המאה שמונים-וששה של הכתב הסיני. פירושו "ניחוח", והוא האחרון מתוך 11 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מתשעה קווים.
במילון קאנגשי יש 37 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 香
+4: 馚
+5: 馛馜馝
+7: 馞馟馠
+8: 馡馢馣
+9: 馤馥
+10: 馦馧
+11: 馨
+12: 馩
+14: 馪
+18: 馫(= 馨)
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
ש"י עגנון – ש"ז שוקן: חילופי אגרות

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ש"י עגנון ושלמה זלמן שוקן
 שפת המקור:  עברית
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת שוקן
 תאריך הוצאה:  1991
 מספר עמודים:  376
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורות נוספות:  2003
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 965-19-0600-0
 הספרייה הלאומית:  001173495, 002313355
ש"י עגנון – ש"ז שוקן: חילופי אגרות הוא קובץ  מכתבים שיצא על ידי הוצאת שוקן בשנת 1991, הקובץ מכיל את חילופי המכתבים בין ש"י עגנון והמו"ל שלו שלמה זלמן שוקן בין השנים תרע"ו – תשי"ט, 1916 — 1959.
על הספר

בשלהי 1915 הכיר מרטין בובר בין ש"ז שוקן לש"י עגנון, ומאז נוצרה ביניהם ידידות ארוכת שנים. שוקן, שהיה אדם אמיד, סייע בידי עגנון ודאג לפוטרו מטרדות הפרנסה כדי שיוכל להתמסר ליצירתו האמנותית. ב-1931 ייסד ש"ז שוקן בברלין הוצאת ספרים, שמטרתה העיקרית הייתה הוצאת ספריו של עגנון.
במשך כיובל שנים עגנון ושוקן החליפו מכתבים, בספר מקובצים מכתבים אלו. המכתבים נותנים תמונה על יחסי שני האישים, על דמויות שפגשו, ביניהם מוזכרים אליעזר מאיר ליפשיץ, הרב קוק. ועל מאורעות התקופה. רעידת האדמה ב-1927 שבה נהרסה דירתו של עגנון
הספר כולל מבוא העוסק ביחסיהם של שני האישים.
הערות שוליים

↑  דן לאור, "בחנותו של מר שוקן", בספרו: ש"י עגנון - היבטים חדשים, הוצאת ספרית פועלים, 1995
↑  ש"י עגנון-ש"ז שוקן: חילופי אגרות 265 -269. המשך להתכתבותם בנוגע לרב קוק ניתן למצוא כאן
↑  ש"י עגנון-ש"ז שוקן: חילופי אגרות (תרע"ו-תשי"ט), עמ' 209
| כתבי שמואל יוסף עגנון |
| --- | --- | --- |
| רומנים | הכנסת כלה • סיפור פשוט • אורח נטה ללון • תמול שלשום • שירה • בחנותו של מר לובלין |  |
| נובלות | בדמי ימיה • והיה העקוב למישור • עד הנה • שבועת אמונים • תהלה |  |
| סיפורים קצרים | אגדת הסופר • אחות • אצל חמדת • בארה של מרים או קטעים מחיי אנוש • בין שתי ערים • בשעה אחת • בתוך עירי • האדונית והרוכל • המלבוש • הסימן • הפרוטה • הרופא וגרושתו • השיר אשר הושר • התרנגול ותפילת בני אדם • לאחר הסעודה • מאויב לאוהב • מלאך המות והשוחט • מעשה העז • מעשה רבי גדיאל התינוק • עגונות • עד עולם • עובדיה בעל מום • עידו ועינם • פנים אחרות • פרנהיים • פת שלימה • שני תלמידי חכמים שהיו בעירנו |  |
| סיפורים | לפנים מן החומה • הנדח • בלבב ימים |  |
| קובצי סיפורים | אלו ואלו • פולין: סיפורי אגדות (מתוך "אלו ואלו") • על כפות המנעול • סמוך ונראה • פרקים של ספר המדינה (מתוך "סמוך ונראה") • ספר המעשים • עד הנה • האש והעצים • עיר ומלואה • לפנים מן החומה • פתחי דברים  • קורות בתינו • תכריך של סיפורים |  |
| מכתבים | אסתרליין יקירתי (עם אשתו) • ש"י עגנון – ש"ז שוקן: חילופי אגרות (תרע"ו – תשי"ט) (עם המוציא לאור) • מסוד חכמים |  |
| אנתולוגיות | ימים נוראים • אתם ראיתם  • ספר סופר וסיפור • סיפורי הבעש"ט |  |
| שונות | כלב חוצות • ספר האותיות (ספר ילדים) • מעצמי אל עצמי (קובץ מאמרים ונאומים) • יידישע ווערק (קובץ סיפורים ושירים ביידיש) |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שורש 188

שורש 188, או גוּ בּוּ (בסינית: 骨部, פיניין: Gǔ bù) הוא השורש המאה שמונים-ושמונה של הכתב הסיני. פירושו "עצם", והוא אחד מתוך 8 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מעשרה קווים.
במילון קאנגשי יש 185 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
דמויות נגזרות

| שבץ | דמויות |
| --- | --- |
+0: 骨
+2: 骩
+3: 骪骫骬骭骮
+4: 骯骰骱
+5: 骲骳骴骵(=骶骷
+6: 骸骹骺骻骼
+7: 骽(=腿->肉)骾(=鯁->魚)
+8: 骿髀髁
+9: 髂髃髄(=髓)髅SC (=髏)
+10: 髆髇髈(=膀->肉)髉髊髋SC (=髖)髌SC (=髕)
+11: 髍髎髏
+12: 髐
+13: 髑髒髓體
+14: 髕
+15: 髖
+16: 髗
וריאנטים

על פי מילון הקאנגשי
סדר הקווים בתקן טייוואן
סדר הקווים בתקן הונג קונג ויפן
סדר הקווים בסינית מפושטת
| מילון הקאנגשי  יַפָּנִית  קוריאנית  סינית מסורתית (הונג קונג וסין) | סינית מסורתית בטייוואן | סִינִית מפושטת |
| --- | --- | --- |
骨
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy: from pictograph to ideogram: the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.