stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קתרינה לאו
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | משמרת שלישית | אני ביילי | פרק: "Man Enough" |
| 2002 | ריבה (אנ') | מורגן ברוקס | פרק: "The King and I" |
| 2003 | 44 Minutes: The North Hollywood Shoot-Out | קייט | סרט טלוויזיה של FX Networks |
| 2007 | The Rookie: CTU | קייט ווימן | סדרת רשת; 6 פרקים |
| 2009 | צ'אק | אלכסיס | פרק: "Chuck Versus the Beefcake" |
| 2010 | אגדת המחפש | גארן המורד סית' | 3 פרקים |
| 2010 | The Resistance | לאנה | סדרת רשת; 8 פרקים |
| 2010–2012 | ספרטקוס | מירה | 15 פרקים |
| 2013 | Chosen | עַנבָּר | 2 פרקים |
| 2013 | Snow Bride | גרטה קיין | סרט טלוויזיה של הולמרק |
| 2014–2020 | החץ | ניסה אל-גול (אנ') | 20 פרקים |
| 2015 | 12 Gifts of Christmas | אנה פריסי | סרט טלוויזיה של הולמרק |
| 2016 | הדוד באק (אנ') | דיאן | פרק: "Brothers" |
| 2016 | אגדות המחר | ניסה אל-גול (אנ') | פרק: "River of Time" |
| 2017 | יום אימונים מסוכן (אנ') | הבלשית רבקה לי | תפקיד ראשי; 13 פרקים |
| 2018 | Sacred Lies | סטפני ביילי | 6 פרקים |
| 2018–2019 | The Oath | קארן ביץ' | תפקיד ראשי (2 עונות); 18 פרקים |
| 2019–2020 | הוואי חמש-אפס | קווין ליו | תפקיד ראשי (עונה 10); 22 פרקים |
| 2020 | מגנום, בלש פרטי | קווין ליו | פרק: "Desperate Measures" |
| 2020 | Christmas with the Darlings | ג'סיקה לו | סרט טלוויזיה של הולמרק |
| 2021–הווה | NCIS | ג'סיקה נייט | תפקיד אורח (עונה 18) תפקיד ראשי (עונות 19–הווה); 65 פרקים |
| 2022 | NCIS: הוואי | ג'סיקה נייט | 2 פרקים |
הערות שוליים

↑  Barton, Steve (6 באוגוסט 2015). "Death Valley Trailer Premiere Takes Us Into the Badlands". Dread Central. נבדק ב-2017-01-23. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Katrina Law : Greta Kaine". Hallmark Channel. ארכיון מ-2015-10-18. נבדק ב-2016-04-30.
↑  "12 Gifts of Christmas, Hallmark Channel". Hallmark Channel. נבדק ב-21 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Andreeva, Nellie (2 במרץ 2016). "'Training Day': Katrina Law Joins Cast Of CBS Drama Pilot". Deadline Hollywood. נבדק ב-2016-04-17. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Petski, Denise (2 באפריל 2018). "'Sacred Lies': Toby Huss Cast As Series Regular, Katrina Law & Leah Gibson To Recur on Facebook Drama Series". Deadline Hollywood. נבדק ב-2018-07-28. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Petski, Denise (7 ביולי 2017). "'The Oath': Katrina Law Cast As Female Lead In Crackle Drama Series". Deadline Hollywood. נבדק ב-2018-03-07. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Petski, Denise (14 באוגוסט 2019). "'Hawaii Five-O': Katrina Law Set As New Series Regular For Season 10 Of CBS Drama". Deadline Hollywood. נבדק ב-15 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Iannucci, Rebecca (10 במרץ 2021). "Katrina Law Joins NCIS as Potential Series Regular for Season 19". TV Line. נבדק ב-11 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Petski, Denise (10 במרץ 2021). "'NCIS': Katrina Law Joins CBS Series As Recurring". Deadline Hollywood. נבדק ב-11 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Andreeva, Nellie (22 ביוני 2021). "'NCIS' Adds Gary Cole & Katrina Law For Season 19 As Mark Harmon Scales Back & Emily Wickersham Exits CBS Drama". Deadline Hollywood. נבדק ב-23 ביוני 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "'NCIS': Wilmer Valderrama and Katrina Law Headed to Hawaii for Crossover Event". 3 בינואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2018059138  VIAF: 56152561528615440604   WorldCat (עם VIAF): 56152561528615440604
גליה גופר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1953 (בת 72 בערך) שיקגו שיקגו
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  1970–1977 (כ־7 שנים)
 עיסוק:  שחקנית
 בן זוג:  מוקי זמיר
 צאצאים:  אסף זמיר
 מספר צאצאים:  3
 פרופיל ב-IMDb
גליה גופר (נולדה ב-1953) היא שחקנית עבר ישראלית.
ביוגרפיה

גופר נולדה בשיקגו.
בעבר גופר ומשפחתה התגוררו במיאמי, אביה הקים שם סניף של חברת "צים".
סבה, אביו של אביה הוא ברוך גופר, שהיה ממקימי משטרת חיפה וממפקדי משטרת תל אביב, והיה גם מנהל גן החיות של תל אביב ואספן אמנות.
בצבא שירת בבקו"ם.
גופר עשתה תואר בפסיכולוגיה ולמדה אומנות באוניברסיטת סן דייגו.
בגיל 24 למדה עם חבריה גמולוגיה בבורסת היהלומים והקימה חברה ליבוא אבני חן עם מי שהיה ממקימי המכון הגמולוגי, מנחם סבדרמיש.
בעבר למדה אמנות במכללה האקדמית בית ברל.
קריירת משחק

בשנת 1970 שיחקה בסרט "התרוממות" שביים אורי זוהר .
כשהייתה בתיכון הצטלמה לסרט "חסמבה ונערי ההפקר" שיצא לאקרנים בשנת 1971. גילמה את תמר סגניתו של ירון זהבי (שלמה ארצי), הנאבק באלימלך זורקין הרשע (זאב רווח) ובכנופייתו המסוכנת. באותה השנה שיחקה בסרטו של אורי זוהר "התרנגול".
בשנת 1972 שיחקה בסרטו של פול סמית "ז'אקו והיצאניות" גילמה את מירי.
בשנת 1975 גילמה את ענת בסדרת הטלוויזיה "גם אנחנו שופטים".
בשנת 1977 שיחקה בסרטו של מנחם גולן "מבצע יונתן" בכיכובו של יהורם גאון, כאשר גילמה את פרנצ'סקה.
חיים אישיים

גופר נשואה למוקי זמיר ולהם 3 ילדים ונכדים. בנם הוא הפוליטיקאי ואיש הציבור אסף זמיר.
כיום גופר עוסקת באומנות.
הערות שוליים

↑  אורית מרלין-רוזנצוויג, גליה זמיר, אמו של אסף, היא תמר מחסמב"ה: "לא אהבתי את הזרקור על היופי שלי", באתר ynet, 15 באוקטובר 2021
ארכיאולוגיה כהרפתקה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  בריאן מ' פאגן
 שפת המקור:  אנגלית
 הוצאה
 הוצאה:  ספרית מעריב
 תאריך הוצאה:  1985 
 מספר עמודים:  368
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001729599
 
הספר ארכיאולוגיה כהרפתקה מספר את התפתחות הארכאולוגיה מסיפורי תיירים ומחפשי אוצרות הרפתקנים ועד הפיכת הארכאולוגיה למדע. הספר, מאת ד"ר בריאן מ' פאגן, יצא לראשונה בשנת 1985 בשם The Adventure of Archaeology ב-260,000 עותקים, בהוצאת נשיונל ג'יאוגרפיק. תרגום לעברית, יצא לאור בשנת 1990 בהוצאת ספרית מעריב. הספר הודפס בפורמט אלבומי, והוא כולל שפע של תמונות. הספר הוא חלק מסדרת ספרי מדע פופולרי בפורמט דומה, שבה נכללו גם "פלאי ההנדסה" ו"מגלים וממציאים".
פאגן הוא ארכאולוג המנסה להביא לקוראים בספרו זה את החוויה של חיפוש ממצאים עתיקים שקיבלה תאוצה בעיקר במאה ה-19, כאשר הרפתקנים שונים נסעו ברחבי העולם בחיפוש אחר ממצאים מעניינים. הם לא התעניינו באתרים עצמם, איך חיו האנשים בעבר, כל שרצו הוא ממצא מעניין אותו יוכלו למכור בכסף רב לאספנים ומוזיאונים ברחבי העולם. הספר גם מספר איך במשך הזמן, השתנתה המגמה, הוקמו אגודות שונות במדינות שונות כגון אנגליה, גרמניה, צרפת ועוד אשר התחילו לשים את הדגש על המחקר. האגודות מימנו חפירות ארכאולוגיות של אנשי מדע. הספר מביא גם את הסיפורים שמאחורי הקלעים, ובשפה קולחת מספר את סיפורה של הארכאולוגיה מתחילתה כאשר כומר בריטי חשף במאה ה-18 31 תלי קבורה ביום אחד, ועד לימינו אלה כאשר נדרשים מספר שבועות כדי לחפור מטרים ספורים בתל עתיק, וחודשים ושנים כדי לשמרם, לחקור את הממצאים ולפרסם אותם.
פרקי הספר

מבוא
ראשיתה של הרפתקה
ציידי האוצרות
חיפוש אחר הערים הקבורות – ערי מסופוטמיה, מצרים העתיקה, פרס, פומפי
משעשוע למדע - ההתפתחות שחלה בארכאולוגיה, סיפורי חובבי הארכאולוגיה הראשונים, עד להפיכת התחביב למדע מוכר.
קברים, כתובים ושלל – חשיפת טרויה, ז'אן-פרנסואה שמפוליון, התפתחות האגיפטולוגיה, צ'ארלס וילסון בארץ ישראל
בעקבות התושבים הראשונים של אמריקה
להשליט סדר בזמן – חפירותיו של פלינדרס פיטרי במצרים, חפירותיו של ג'ון פיטרס בניפור וזיהוי תרבות שומר במסופוטמיה., חשיפת לוחות בכתב יתדות, חשיפת התרבות המיקנית ועוד
מבט חדש על העולם החדש - סיפור החפירות הארכאולוגיות במקסיקו תרבות האצטקים, דרום ארצות הברית כגון תרבות אנאסאזי ועוד
מדענים בשדה - שיטות העבודה בחפירה ארכאולוגית - סיפורן של חפירות
מתי היכן ומדוע - שימוש בשיטות חדשות לגילוי אתרים ארכאולוגים
ספינות טרופות, ערים טבועות - הפרק מתרכז בארכאולוגיה ימית ומספר כיצד התחיל פרק זה בארכאולוגיה, סיפורו של ז'אק קוסטו, וסיפור החפירה של ספינות שונות
אל קצות התבל והזמן - הארכאולוגיה העוסקת באדם הקדמון, סיפורו של לואיס ליקי וארכאולוגים נוספים.
העתיד של העבר
פרקי הספר > נספחים

טבלת שלוש מאות שנה של תגליות בחלוקה לפי יבשות, בשנים 1985-1700
טבלת לוח של תרבויות העולם בחלוקה לתקופות ויבשות.
ביבליוגרפיה
רשימת איורים
מדגם מיצג של מוזיאונים ברחבי העולם כולל ממצאים ייחודיים בכל מוזיאון
רשימה מצומצמת של חפירות ארכאולוגיות המחפשות מתנדבים
מפתח
מתן פלג (כדורגלן)

מתן פלג (בספרדית: Matan Peleg; נולד ב-11 בנובמבר 1993 בגואטמלה) הוא כדורגלן ישראלי-גואטמלי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת הפועל פתח תקווה ובנבחרת גואטמלה.
קריירת מועדונים

פלג נולד בגואטמלה ובגיל שנתיים אומץ על ידי הורים מישראל. גדל בקיבוץ שער הגולן ושיחק במחלקות הנוער של הפועל בית שאן, עירוני נשר והפועל כפר סבא.
את הקריירה הבוגרת שלו החל בעירוני טבריה מהליגה הלאומית, ובהמשך שיחק בהפועל בני לוד ובהפועל ראשון לציון, שתיהן מהליגה הלאומית.
ב-12 ביוני 2018 חתם בבית"ר ירושלים מליגת העל. ב-12 ביולי 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק מול צ'יחורה סצ'חרה במסגרת המשחק הראשון בסיבוב המוקדמות הראשון של עונת 2018/2019 בליגה האירופית, אשר נגמר בתוצאה 0-0. ב-27 באוגוסט 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 1–4 למכבי פתח תקווה במסגרת המחזור הראשון של עונת 2018/2019.
ב-3 בספטמבר 2019 הושאל למשך חצי עונה להפועל מרמורק מהליגה הלאומית.
לקראת עונת 2019/2020 חזר להפועל ראשון לציון. ב-21 ביולי 2020 חתם לעונה אחת בהפועל נוף הגליל מהליגה הלאומית. הוא זכה עם המועדון בגביע הטוטו לליגה הלאומית, ובתום עונת 2020/2021 עלה עם המועדון לליגת העל, לאחר שהמועדון סיים במקום הראשון בליגה.
ב-4 ביולי 2021 חתם בהפועל כפר סבא מהליגה הלאומית.
ב־1 ביוני 2022 חתם בהפועל פתח תקווה. בסיום העונה העפיל עם הקבוצה לליגת העל.
קריירה בינלאומית

ב-30 באוקטובר 2020 זומן פלג לראשונה לנבחרת גואטמלה, אך לא יכול היה לטוס למשחקי הנבחרת בשל הגבלות מגפת הקורונה. ב-18 במאי 2021 זומן בשנית לנבחרת גואטמלה, לקראת משחקי הנבחרת נגד נבחרות סנט וינסנט והגרנדינים וקוראסאו במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
ב-4 ביוני 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גואטמלה, בניצחון 0–10 על נבחרת סנט וינסנט והגרנדינים במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. הוא בישל שני שערים באותו משחק.
הערות שוליים

↑  מאור רחמני, ‏ישחק במונדיאל? מתן פלג זומן לנבחרת גואטמלה, באתר ONE‏, 30 באוקטובר 2020
↑  אופיר סער‏, פלג ואקפי חתמו בבית"ר ירושלים והשתתפו באימון פתיחת העונה, באתר וואלה, 12 ביוני 2018
↑  מתן פלג חתם בהפועל מרמורק, באתר ערוץ הספורט, ‏ 3 בספטמבר 2019
↑  מתן פלג חתם לעונה אחת בהפועל נוף הגליל, באתר ONE‏, 21 ביולי 2020
↑  מתן פלג מנוף הגליל זומן לנבחרת גואטמלה, באתר ONE‏, 18 במאי 2021
↑  מדהים: ישראלי ערך בכורה בנבחרת גואטמלה ובישל פעמיים, באתר ynet, 5 ביוני 2021
סוהאג

| --- | --- |
דגל סוהאגדגל סוהאג

פוטומונטז' של סוהאג
 מדינה:  מצרים מצרים
 מחוז:  סוהאג
 שטח:  9.03 קמ"ר
 גובה:  61 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  278,425 (1 ביולי 2023)
  ‑ צפיפות:  30,833 נפש לקמ"ר (1 ביולי 2023)
 קואורדינטות:  26°33′38″N 31°41′30″E﻿ / ﻿26.560555555556°N 31.691666666667°E﻿ / 26.560555555556; 31.691666666667 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מצרים מוגדלת) קהיר אלכסנדריה אל-עריש אסואן אסמאעיליה לוקסור שארם א-שייח'  סואץ סיווה ישראל ירדן סודאן ערב הסעודית  ל ו ב  הים התיכון הים האדוםסוהאג(למפת מצרים רגילה) קהיר אלכסנדריה אל-עריש אסואן אסמאעיליה לוקסור שארם א-שייח'  סואץ סיווה ישראל ירדן סודאן ערב הסעודית  ל ו ב  הים התיכון הים האדוםסוהאג  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
סוהאג (בערבית: سوهاج) היא עיר בדרום-מרכז מצרים. לפי אומדן רשמי מתאריך 1 ביולי 2023 אוכלוסיית העיר מנתה 278,425 בני אדם. העיר משמשת כבירת המחוז הקרוי על שמה מאז שנת 1960, כאשר לפני כן שימשה כבירה העיר ג'ירגה, ובאותה תקופה נקרא המחוז על שמה, וכללה גם את מחוז איסנא, בימינו מחוז קינא.
היסטוריה

עד המאה ה-19 שכן במקום כפר בלבד. ב-1960 הועבר מעמד בירת המחוז מגירגה לסוהאג, ובהתאם לכך שונה שמו. לא ברור במשך כמה שנים מיושב האתר בו שוכנת העיר. בכפר נתגלו מספר מומיות, שתוארכו לתקופת רומא העתיקה. במקום התגוררה קהילת נזירים קופטים שמרכזה שכן במנזר הלבן (אנ'), בין סוהאג לטהטה (אנ').
גאוגרפיה

סוהאג שוכנת במערב מחוז סוהאג, במישור החקלאי הפורה, על גדתו המערבית של נהר הנילוס, כ-400 ק"מ דרום-מזרחית לבירה קהיר. בתחומי העיר גם שני איים: קאראמן אל-זהור הוא הגדול מביניהם, ואינו מיושב, ואילו על ג'זירה אל-זהור ("אי הפרחים") שוכנים כמה בתים.
כלכלה

בתחומי העיר עצמה ישנם אתרים ארכאולוגים מועטים, ומשום כך מהווה התיירות רק חלק קטן מהכנסותיה. מקורות הכנסה אחרים כוללים מסחר ותעשייה קלה של ייצור שטיחים, רהיטים, אריגה וזיקוק סוכר. השירותים המנהליים והחינוכיים של העיר מהווים גם הם מקור הכנסה חשוב.
אקלים

| אקלים בסוהאג > חודש.שיא טמפרטורה מרבית (C°).טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).שיא טמפרטורה מזערית (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בסוהאג > ינואר.30.8.22.0.7.3.0.4.0 | אקלים בסוהאג > פברואר.37.5.23.8.8.8.2.6.1 | אקלים בסוהאג > מרץ.42.2.27.5.11.8.3.3.0 | אקלים בסוהאג > אפריל.43.9.33.6.16.6.7.7.0 | אקלים בסוהאג > מאי.47.4.37.7.21.1.11.5.0 | אקלים בסוהאג > יוני.47.9.39.6.23.1.15.7.0 | אקלים בסוהאג > יולי.47.0.38.8.24.1.17.6.0 | אקלים בסוהאג > אוגוסט.43.4.37.8.23.1.18.0.0 | אקלים בסוהאג > ספטמבר.44.4.36.0.20.6.15.9.0 | אקלים בסוהאג > אוקטובר.43.1.33.7.17.8.11.4.0 | אקלים בסוהאג > נובמבר.37.0.28.2.13.0.4.8.0 | אקלים בסוהאג > דצמבר.33.3.23.5.9.2.2.6.0 | אקלים בסוהאג > שנה.47.9.31.9.16.4.0.4.1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: Climate-charts.com
הערות שוליים

↑  Egypt: Governorates, Major Cities & Towns - Population Statistics, Maps, Charts and Web Information, citypopulation.de
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007542986405171  BnF: cb135076719 (data)  GND: 4485280-0  LCCN: nr97023605  VIAF: 138833273   WorldCat (עם VIAF): 138833273
אני חולם על נעמי

עטיפת האלבום "אני חולם על נעמי", כללה מבחר משירי "חדוה ודוד" ובהם השיר
"אני חולם על נעמי" הוא שיר של הצמד "חדוה ודוד" (חדוה עמרני ודוד טל [רוזנטל]). השיר זכה בפסטיבל הזמר הבינלאומי של ימאהא בטוקיו (אנ') בשנת 1970 וכך התפרסם בישראל וביפן.
יצירת השיר

בשנת 1970
פנה הצמד חדוה ודוד אל המלחין והמעבד הישראלי דוד קריבושי, שבאותם הימים כתב לחן שמצא חן בעיניהם לפרסומת "קפה עלית". הוא הסכים וחיבר המשך ללחן.
הצמד חדוה ודוד פנו אל הפזמונאית והמשוררת הישראלית תרצה אתר כדי שזו תכתוב מילים למנגינה. אתר כתבה את השיר והוא הוקלט.
דוד קריבושי נסע עם סליל ההקלטה בווספה שלו לתחנת רדיו. ברמזור אדום פגש אותו האמרגן דני בן אב וביקש ממנו שיר, שלא הושמע עדיין, לפסטיבל שירים בינלאומי חדש של חברת ימאהא בטוקיו. דוד בהחלטה של רגע נתן לו את הסליל. הצמד הופיע עמו בפסטיבל טוקיו וזכה להצלחה מסחררת ביפן. את מילות השיר כתבה אתר על נעמי (לימים וילן), בת זוגו דאז של בנה החורג איל, אותה אהבה מאוד.
השיר זכה במקום ראשון באותו פסטיבל.
לאחר הניצחון תורגם השיר ליפנית (ביפנית: ナオミの夢, naomi no yume) ונחל הצלחה רבה. אומדן המכירות של השיר ביפנית עמד בין מיליון עותקים ל-3 מיליון, היקף מכירות שנחשב גדול עבור זמרים לא-יפנים. אז הגיעה ההצלחה גם לישראל, ובמצעד הפזמונים ה'תשל"א (1971) של קול ישראל זכה השיר במקום השני.
בשנת 2011 התמודד השיר בתחרות שירי שבת עברית ברדיו 103FM בתור אחד מ-100 השירים העבריים האהובים ביותר.
פרקי השיר ותכניו

השיר המחורז כולל שלושה בתים. כל בית מחולק לשני חלקים, אחרי השניים הראשונים בא פזמון, לאחר הבית השלישי חוזרות השורות האחרונות בחלק הסיום. בבית הראשון מתאר הדובר את מקומה של נעמי, אהובתו, בחלומותיו. הוא מדמה את המחשבות עליה למוזיקה מטפורית המפארת אותה:
כלי נשיפה ומיתרים סובבים בחלומי

שרים שירי תהילה לך

כן, שירי תהילה נעמי

נעמי, אני - שלך
בבתים הבאים, דמותה של נעמי חורגת כביכול מעולם המחשבות הפנימי והוא רואה את אהובתו בכל אתר ואתר בין שהוא ממשי או מדומיין, כך למשל בבית השני:
וברחוב הרמזורים כל הזמן רק אדומים

כל התנועה מחכה לך

פפם פפם - רק לך נעמי

כל העיר הזאת - שלך
גרסאות כיסוי

בשנת 1995 יצאה גרסת כיסוי של השיר בביצועה של הזמרת ליאורה, והופיעה באלבומה "עצב ושמחה" שנה לאחר מכן.
ב-13 ביוני 2024 הוציאה הזמרת מור גרסת כיסוי לשיר בשלוש שפות: עברית, אנגלית ויפנית.
הערות שוליים

↑  יוסי חרסונסקי, חדוה ודוד כוכבים זורחים ביפן. מדור "ערב ערב", מעריב, 26.8.1973, עמ' 30
↑  מוטי זעירא, בגלל הלילה - תרצה אתר. סיפור חיים, ישראל: כתר, 2019, עמ' 174
חופים הם לפעמים

שפך נחל חדרה ושלט המספר על השיר "חופים"
"חופים הם לפעמים" (ובחלק מקובצי שירה: "חופים") הוא שיר של המשורר הישראלי נתן יונתן. ראה אור בין השאר באסופת שיריו מבחר שירים, 1980-1940.
השיר נכתב בשנת 1943 כאשר שהה יונתן באימוני פלמ"ח בחוות חפציבה, שעל גדות נחל חדרה. הוא טייל עד מוצא הנחל לים והבחין כי מימי הנחל אינם מגיעים עד הים ונבלעים בחול מרחק קצר לפני קו החוף. השיר הולחן על ידי נחום היימן, ויונתן שינה במקצת את מילות המקור כדי להתאימן ללחן.
תכנים ואמירות

סגנון השיר, כמו בשיריו האחרים של יונתן כגון כמו בלדה, הוא כסגנון דיבור ושיח בין בני אדם. נושאי השיר הם מנעד הרגשות בהיעדרם של דמויות הקרובים, האהובים ובני המשפחה. כמו בשיריו האחרים, המשורר משתמש בדימויי מקווי מים וסביבתם בטבע, כגון ים, נחל, חוף, חול, אבן, צדפים ושחפים, כדי לתאר תחושות "געגועים", "לב שבור", ו"נטוש ובלי כוחות", כמצבי נפש, הבאים בעקבות חסרונם של האהובים. בדימוי הצדף או הצדפה הקעורה עושה המשורר שימוש כפול; "החוף" או "החופים" הם האני או העצמי, והביטוי להם הוא רק מתוך העצמי הכנה - "הים" ו"הצדף" הוא מחד דימוי לגעגועים אל הזולת:
” ... געגועים

לבית שתמיד אהבו

אשר היה ורק הים

שר לבדו שם את שיריו.”
ומאידך, הצדפים בשירו הם מטפורה להוויות נפשיות עצמיות: רגשות ומחשבות, שמכילים את זכרונותיו שלו, ובהם זכרונות ימי צעירותו:
”כך בין צדפי ליבו של האדם שרים לו נעוריו.”
בשיתוף המטאפורי הלזה, ייתכן שהמשורר רומז להוויה הנפשית המשותפת, הכוללת את האני והזולת יחדו, גם אם המפגש הממשי שלהם נקטע.
השיר נעשה לאחד מהמוכרים בזמר העברי וזכה לביצועים רבים, בין השאר של "האחים והאחיות", חוה אלברשטיין, אריק איינשטיין, שלישיית המעפיל, אורנה ומשה דץ ולהקת הנח"ל.
צירוף המילים: "חופים הם לפעמים" שכיח בתרבות העברית מחוץ להקשרו הספרותי המקורי, במיוחד בהקשר של תמורות אקולוגיות ושמירת הסביבה.
בשנת 1984 הפיק נחום היימן מופע של לחניו, ובחר לכנותו בשם "חופים", כמילתו הראשונה של השיר.
הערות שוליים

↑  קורנליה דין, חופים הם לפעמים געגועים לחול, באתר הארץ, 16 במאי 2012
| חוה אלברשטיין |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | "האבן מיר א ניגונדל" • "שירי עם ביידיש" • "בשירים עבריים" • "צעצועיה של אסנת" • "מות הפרפר" • "שירי רחל" • "אנדנדינו" • "מארגאריטקעלעך" • "מירדף" • "משירי ארץ אהבתי" • "לאט, לאט, לאט..." • "חוה ועודד בארץ הקסמים" • "לו יהי" • "חוה אלברשטיין והפלטינה" • "כמו צמח בר" • "טיקיליטון" • "צוללת צברית" • "הלילה הוא שירים" • "התבהרות" • "מה קרה בארץ מי" • "אני הולכת אלי" • "חוה זינגט יידיש" • "שיר במתנה" • "קולות" • "שירו אחרי" • "נמל בית" • "מהגרים" • "עוד שירים ביידיש" • "הצורך במילה, הצורך בשתיקה" • "לונדון" • "האהבה מאלתרת" • The Man I Love • "מארגאריטקעלעך" • "דירה אחת" • "יונת האהבה" • The Well‏ • Foreign letters • "מוצאי חג" • "קוקוס" • "לעמעלע" • "שביל החלב – שירי ערש" • "טבע האדם" • "ברוך הבא" • "ילדת טבע" • "ואיך אצלך" • "סרנדה" • "בוא המורה" • "ערב אחר" |  |
| מיני-אלבומים | "חוה אלברשטיין בשירי נחום היימן" • "אין יידישע פאלקס-לידער" • "צעצועיה של אסנת" • "ירושלים של זהב" • "טוביה ושבע בנותיו" • "הבובה ימימה" |  |
| אלבומי אוסף | "להיטי זהב" • "משירי ארץ אהבתי – האוסף הראשון" • "החיטה צומחת שוב – האוסף השני" • "אדבר איתך" • Crazy Flower: A Collection‏ • Yiddish Songs • "תיכף אשוב" • "סיפור אינטימי" • "עץ הכוכבים" • "סיפור חיים – אנתולוגיית שירי משוררים" |  |
| אלבומי הופעה | "בתוכנית יחיד – חלק א'" • "בתוכנית יחיד – חלק ב'" • "חוה והגיטרה – הופעה חיה בצוותא" • "בהופעה חיה – מבחר שירים מתוך המופע "לונדון"" • "בהופעה" • "חוה שרה ושלומי מנגן – בהופעה (Live)" |  |
| מארזי תקליטורים | "האוסף" • "חוה אלברשטיין שרה לילדים" • "השנים הראשונות" |  |
| חוה אלברשטיין – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-1960 | "בא אלי נער" • "מירדף" |  |
| שנות ה-1970 | "עץ הכוכבים" • "משירי ארץ אהבתי" • "שחמט" • "אליעזר בן-יהודה" • "שבע" • "לו יהי" • "שיר משמר" • "בלדה על סוס עם כתם על המצח" • "אדבר איתך" • "האומנם (את תלכי בשדה)" • "ימי בנימינה" • "כמו צמח בר" • "ציפור השיר" • "הלילה הוא שירים" • "סינדרלה מקומית" • "התבהרות חלקית" • "לפעמים זו אהבה" • "פרח משוגע" • "אני הולכת אלי" |  |
שנות ה-1980: 
שנות ה-1990: 
שנות ה-2000: 
שנות ה-2010: 
שנות ה-2020: 
| סינגלים אחרים | "נחל התנינים" • "נשים רוקדות" • "ליידי גודייבה" • "הנביא" • "שיר לאוהבים הנבונים" • "לא ידע איש מי היא" • "נפט" • "אמא אל תהיי עצובה" • "לו ידעת" • "ספינתנו" • "תרגיל בהתעוררות" • "אין לך זכות חנינה בעולם" |  |
| שירים | "רבנו תם" • "מקהלה עליזה" • "פרח הלילך" • "כנרת" • "פנס בודד" • "פרחי זהב" • "מה שיש לי לומר לך" • "ירושלים של זהב" • "מות הפרפר" • "חיוכים" • "כפל" • "בשביל אל הבריכות" • "רק על עצמי" • "בגני נטעתיך" • "עקרה" • "אני" • "זמר נוגה" • "אל ארצי" • "מתי" • "ספר שירי" • "שי" • "הבובה ימימה" • "ילדי איננו ילד עוד" • "אישה באבטיח" • "הליכה לקיסריה" • "לכל איש יש שם" • "פגישה לאין קץ" • "חופים הם לפעמים" • "אחרי מותי" • "לדוד משה הייתה חווה" • "צוללת צברית" • "יוסי, ילד שלי מוצלח" • "החליל" • "במדינת הגמדים" • "שיעור מולדת" • "בובה זהבה" • "רוזלינדה" • "שיר ערש" • "אהבה בת עשרים" • "חלומות שמורים" • "מאיה" • "זמר אהבה לים" • "שיר תשרי" • "הכרתי פעם איש" • "החול יזכור" • "שיר אהבה ישן" • "זמר לבני" • "עוד חוזר הניגון" • "שדרות בגשם" • "אויפ'ן וועג שטייט א בוים" |  |
גרפיטי של אריאלה הראל עם מילות הבית הראשון (רעננה, 2012)
אבא'לה בוא ללונה פארק

| --- | --- |
 סינגל בביצוע ישראל יצחקי
 יצא לאור:  שנות ה-50 של המאה ה-20
 סוגה:  שיר ילדים
 שפה:  עברית
 כתיבה:  ישראל יצחקי, יוסף כנען
 לחן:  ישראל יצחקי
 
אַבָּא'לֶה בּוֹא לַלּוּנָה פַּארְק או אם אותי תיקח ללונה פארק הוא שיר ילדים ישראלי ידוע משנות ה-50 של המאה ה-20 שכתבו והלחינו יוסף כנען והזמר ישראל יצחקי בביצוע המקורי של המוזיקאי אבשלום כהן.
מילות השיר מתארות הפצרת ילד באביו לקחתו ללונה פארק – לנדנדה, לגלגל הענק ולרכיבה על הסוס הלבן, כנראה על גבי קרוסלה.
יצחקי וכנען כתבו את השיר בשנת 1952, לרגל פתיחת "לונה פארק ביפו" שהוקם בשדרות ירושלים.
שלמה גרוניך ביסס על השיר קטע רוק מתקדם שכתב בשם "לונה פארק" ונכלל באלבומו "צמר גפן מתוק" משנת 1982. שירו של גרוניך החל בצלילים של תיבת נגינה (לכאורה) של השיר המקורי, שמאטה בזיוף ונעצרת ומתחלפת בגיטרה חשמלית שפותחת את השיר המקורי של גרוניך.
הערות שוליים

↑  תמר טוכלר, אבאל'ה בוא ללונה פארק. ביפו, באתר המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 4d38f37d-997d-4cb6-a18f-abe1a8bdce53
רפאל גרוסי

רפאל מריאנו גרוסי (בספרדית: Rafael Mariano Grossi; נולד ב-12 במרץ 1961) הוא דיפלומט ארגנטינאי המכהן כיושב ראש הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית מאז דצמבר 2019. בעבר שימש כשגריר ארגנטינה באוסטריה, סלובניה, סלובקיה ובארגונים בין-לאומיים שבסיסם בווינה (2013–2019).
ביוגרפיה

בשנת 1983 השלים גרוסי את לימודיו לתואר ראשון במדע המדינה באוניברסיטה הקתולית האפיפיורית בארגנטינה, ובשנת 1985 הצטרף לשירות החוץ הארגנטינאי. בשנת 1997 סיים את לימודיו באוניברסיטת ז'נבה ובמכון ללימודים מתקדמים בין-לאומיים עם תואר שני ודוקטורט בנושאי יחסים בין-לאומיים, היסטוריה ופוליטיקה בין-לאומית.
קריירה

גרוסי החל לפעול בתחום הגרעין במהלך שיתוף פעולה בין שירות החוץ הארגנטינאי לבין INVAP (חברת טכנולוגיה גרעינית ארגנטינאית). בין השנים 1997 ל-2000 הוא היה נשיא קבוצת מומחי הממשל של האומות המאוחדות בנושא מרשם הנשק הבין-לאומי, ולאחר מכן הפך ליועץ של עוזר מזכ"ל האו"ם בנושא פירוק נשק. מ-2002 עד 2007 היה ראש הסגל של הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית והארגון למניעת הפצת נשק כימי. במהלך עבודתו עבור האו"ם ביקר גרוסי ביקר במתקני הגרעין של קוריאה הצפונית והשתתף במספר פגישות עם נציגי איראן כדי להגיע להסכם להקפאת תוכנית הגרעין שלה.
במהלך עבודתו עבור שירות החוץ הארגנטינאי שימש גרוסי כמנכ"ל התיאום הפוליטי במשרד החוץ, כשגריר בבלגיה וכנציג ארגנטינה במשרד האו"ם בז'נבה. בין 2010 ל-2013 הוא כיהן כסגן יו"ר הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית, ובשנה האחרונה לכהונתו מינתה אותו הנשיאה כריסטינה פרננדס דה קירשנר לשגריר באוסטריה ובארגונים בין-לאומיים שבסיסם בווינה, ובמקביל גם היה לשגריר בסלובקיה ובסלובניה.
בספטמבר 2015 הודיעה ממשלת ארגנטינה על מינויו של גרוסי כמועמד ליו"ר סבא"א, כשהוא נתמך על ידי שאר מדינות אמריקה הלטינית והאיים הקריביים, אך ב-2016 משכה ממשלתו של מאוריסיו מאקרי את תמיכתה בו כדי לקדם את מועמדותה של סוסנה מלקורה למזכ"ל האו"ם. בשנת 2016 שימש נשיא קבוצת הספקים הגרעיניים.
בשנת 2017 הודיע הנשיא מאקרי כי ימנה את גרוסי לנשיאות ועידת הביקורת של האמנה למניעת הפצת נשק גרעיני שתתקיים בשנת 2020.
קריירה > תרומתו לחיפוש הצוללת סן חואן

בנובמבר 2017, לאחר היעלמותה של הצוללת סן חואן, העלה גרוסי רעיון לסקור את הרישומים של התחנות ההידרו-אקוסטיות של ארגון האמנה המקיפה לניסויים גרעיניים (CTBTO) כחלופה לקבלת מידע באשר לגורלה של הצוללת. הוא יצר קשר עם לאסינה זרבו, המזכירה המבצעת של CTBTO, ושכנע אותה לעורך ביקורות כאלה. מאמציו השתלמו: הסוכנות דיווחה לאחר מכן על "אירוע דחף תת-ימי" שהתרחש בסמוך לנקודת הציון הידועה האחרונה של הצוללת ליד עמדות ההאזנה באי אסנשן ובאיי קרוזה ב-46°07′S 59°41′W﻿ / ﻿46.12°S 59.69°W﻿ / -46.12; -59.69. שרידי הצוללת נמצאו שנה לאחר מכן, כעשרים קילומטרים מהמיקום המשוער על סמך הרישומים.
קריירה > יו"ר הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית

ב-2 באוגוסט 2019, לאחר פטירתו הפתאומית של יוקיה אמאנו, הוצג גרוסי כמועמד הארגנטינאי לתפקיד יו"ר הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית. ב-28 באוקטובר 2019 ערך חבר הנאמנים של סבא"א את סבב ההצבעה הראשון לבחירת היו"ר החדש, אך אף אחד מהמועמדים לא השיג את הרוב הנדרש של שני שלישים מחברי חבר הנאמנים. למחרת נערך סבב ההצבעה השני, וגרוסי זכה ב-24 מהקולות, קול אחד יותר מ-23 הקולות הדרושים למינוי היו"ר. בכך הפך לאדם הראשון מאמריקה הלטינית העומד בראשות הארגון. הוא נכנס לתפקידו ב-3 בדצמבר 2019.
גלריה

גרוסי לצד יוקיה אמאנו ב-2011
גרוסי עם חייט סינדי מהבנק לפיתוח האסלאם
גרוסי עם מזכיר המדינה של ארצות הברית, אנתוני בלינקן, אוקטובר 2021
גרוסי עם נשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי, אפריל 2022
גרוסי עם נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, אוקטובר 2022
גרוסי עם מזכ"ל האו"ם, אנטוניו גוטרש, מאי 2022