stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבוט המאירי תקשורת
היסטוריה

חברת אבוט המאירי נוסדה בשנת 2006 בשם "אבוט-רייף המאירי" על ידי היזמים ואנשי העסקים איתן אבוט, גיא המאירי ומוטי רייף. בשנת 2011 מכר מוטי רייף את חלקו בחברה לאיתן אבוט וגיא המאירי, והחברה שינתה את שמה ל"אבוט המאירי".
במהלך השנים הייתה אחראית להפקות טלוויזיה מהגדולות ששודרו בערוצי התוכן המסחריים, בהן התוכניות, "אקס פקטור", "הישרדות", "המירוץ למיליון", "היפה והחנון" ו"הרווק".
לצד הפקות אלה, אבוט המאירי עוסקת גם בהפקות מקור, בהן סדרות דרמה שחלקן זכו בפרסים רבים ושודרו ביותר מ-30 מדינות בעולם. בין ההפקות המוכרות של אבוט המאירי: "שטיסל", "סרוגים", "המנצח", "הנספח", "כיפת ברזל", "משפחה טובה", "זוג מנצח", "הטוב מכולם", "אהבה עיוורת", "איט גירלס", "סוואגרז", "אמזונס", "ריסטרט" ועוד.
בשנת 2016 נרכשו 51% ממניות "אבוט המאירי" על ידי חברת ההפקות והתוכן "פרימנטל מדיה" הפועלת בכ-30 מדינות שונות ומשדרת בכל שנה כ-350 תוכניות בלמעלה מ-10,000 שעות שידור. באפריל 2021 הושלמה רכישת 100% מהחברה על ידי "פרימנטל מדיה".
כמו כן, שותפה אבוט המאירי בפעילות הדרמה של חברת "דורי מדיה דרסט".
תוכניות והפקות מבית היוצר של אבוט המאירי

סדרות דרמה – "שטיסל" (2013–2021), "סרוגים" (2008–2012), "המנצח" (2018), "הנספח" (2019), "מתי נתנשק" (2007–2008), "הפסיכולוגית" (2018), "2.3 בשבוע" (2011), משפחה טובה (2014–2015), כיפת ברזל (2017), "קוגל" (2023)
תוכניות מציאות – "הישרדות" (2007–רץ), "גוט טאלנט ישראל" (2018–רץ), "זוג מנצח VIP" (2014–רץ), "אהבה חדשה" (2020–רץ), "המירוץ למיליון" (העונה הרביעית – 2014), "הרווק" (2009–2013), "היפה והחנון" (2008–2014), "דייט בחשיכה" (2012–רץ), "דה פור" (2018), "המשימה: אמזונס" (2016), "אקס פקטור" (2013–2021), הדור הבא 24/7 (2011), "שף מתחלף" (2022–רץ)
דוקו ריאליטי – "מהפכה במטבח" (העונה הרביעית, 2019), "פרויקט הלהקה" (2013–2014), "טריני וסוזנה עושות את ישראל" (2011–2015), "TLV - עושים את תל אביב" (2010–2014), איט גירלז, אהבה עיוורת, ריסטרט, SwaggerZ.
שעשועונים – "הטוב מכולם" (2021–רץ), "הקו האדום" (2018–רץ), קן הקוקייה (2018), קופה משותפת (2018).
סרטים – "היו לילות" (2010), "בננות" (2013)
הערות שוליים

↑  מוטי רייף מקים בית הפקה בשיתוף קבוצת פרומרקט, באתר כלכליסט, 24 בינואר 2012
↑  מיה מנע‏, נמצא האקס פקטור: פרימנטל-מדיה רוכשת את אבוט המאירי, באתר וואלה, 21 בינואר 2016
↑  מיה מנע‏, נמצא האקס פקטור: פרימנטל-מדיה רוכשת את אבוט המאירי, באתר וואלה, 21 בינואר 2016
↑  מיה מנע, MIPTV: Fremantle Takes Full Control of ‘Shtisel’ Producer Abot Hameiri, באתר IMDb‏, 12 באפריל 2021 (אנגלית)
Sentir

Sentir (בעברית: לְהַרְגִּישׁ) הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת-יוצרת הישראלית יסמין לוי. האלבום יצא לאור בהפצה בין-לאומית בשנת 2009, על ידי חברת התקליטים וורלד וילג'. באלבום נכללו הלהיטים "El Amor Contigo" ו-"Mi Korason" שצברו שישה מיליון השמעות בספוטיפיי בסך הכול.
האלבום הצליח לשחזר את הצלחת קודמו וצבר למעלה מ-11 מיליון השמעות בספוטיפיי בסך הכול. במגזין טיים דורג כאחד מהאלבומים הטובים ביותר בשנת 2009.
האלבום יצא בפורמט של תקליטור בלבד והופץ בישראל בשנת 2009 גם כן במהדורה מיוחדת עם עטיפה דומה.
רשימת רצועות

| Sentir> מס' | Sentir> שם | Sentir> משך | Sentir>  | Sentir>  | Sentir>  | Sentir>  | Sentir>  | Sentir>  | Sentir>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mi Korason  | 3:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | El Amor Contigo  | 3:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Nos Llego el Final  | 2:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Londje de Mi  | 2:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Hallelujah  | 4:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Una Pastora  | 2:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Triste Vals  | 5:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Jaco  | 4:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | La Hija de Juan Simon  | 5:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Porque  | 3:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Alfonsito  | 3:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Yigdal  | 3:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 44:59 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | – |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי מוזיקת העולם | 7 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 89 |
|  צרפת | SNEP | 161 |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ישראל | 2009 | תקליטור | אדמה • התו השמיני |  |
| כלל העולם | 2009 | תקליטור | וורלד וילג' |  |
הערות שוליים

1 2 3  Yasmin Levy - Sentir (באנגלית), 2009, נבדק ב-2023-08-11
1 2  Sentir, 2011-02-08, נבדק ב-2023-08-11
↑  שגיא בן נון‏, "אני מופיעה מול אלפים בחו"ל ואז מגיעה לישראל וצריכה להסביר לכתב בן 20 מי אני", באתר וואלה, 22 בספטמבר 2022
1 2  Yasmin Levy - Sentir (באנגלית), 2009, נבדק ב-2023-08-11
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 46ae6c2b-530d-4b19-b31d-88cd34b2900a
מושל טנסי

מושל טנסי (באנגלית: Governor of Tennessee) הוא המושל וראש הרשות המבצעת של מדינת טנסי שבארצות הברית. המושל הוא פקיד הציבור היחידי במדינה שנבחר בבחירות ישירות על ידי ציבור המצביעים.
מושל טנסי הנוכחי הוא הרפובליקני ביל לי, שהושבע לתפקידו ב-19 בינואר 2019.
דרישות התפקיד

בחוקת טנסי נקבע שעל המושל להיות לכל הפחות בן 30 בעת השבעתו ותושב טנסי במשך שבע השנים טרם בחירתו לתפקיד. המושל נבחר לכהונה של ארבע שנים ורשאי להיבחר ללא יותר משתי תקופות כהונה רצופות. המושל הוא פקיד הממשל היחידי שנבחר בבחירה ישירה על ידי כלל ציבור המצביעים, ורק בשתי מדינות נוספות קיים כלל זה, ניו ג'רזי והוואי.
תפקידים וסמכויות

בחוקת טנסי נקבע ש"הסמכות הביצועית העליונה של המדינה נמסרת בידי המושל". רוב ראשי מחלקות הממשל וכמה מחברי המועצות והוועדים ממונים על ידי המושל.
המושל הוא המפקד העליון של המשמר הלאומי של טנסי ושל המיליציה של המדינה, למעט כאשר הם נקראים לשירות פדרלי. המושל יושב בראש מועצת הנגידים של טנסי, שהיא מועצת הנאמנים של מערכת האוניברסיטאות המדינתית, והוא גם חבר במועצת המימון של המדינה, נציבות הבינוי, המועצה לשוויון, רשות הפיתוח המקומית של טנסי, רשות בתי הספר, ונציבות הפיתוח התעשייתי והחקלאי של טנסי.
החוקה מעניקה למושל את הסמכות להטיל וטו על חוקים שעברו באספה הכללית של טנסי, כולל סמכות לווטו חלקי על סעיפי הוצאה ספציפיים שכלולים בהצעות חוק שעברו בבית המחוקקים. בשני המקרים, ניתן לעקוף את הווטו על ידי הצבעה ברוב פשוט בשני בתי בית המחוקקים. במקרה בו מפעיל המושל את סמכות הווטו שלו לאחר שבית המחוקקים התפזר, הווטו עומד בתוקפו. בדרך כלל לא מקובל שהמושל מפעיל את סמכות הווטו שלו בשל הקלות היחסית של עקיפתו על ידי האספה הכללית.
בפרק 3, חלק 9 של חוקת טנסי ניתנת למושל הסמכות לכנס את האספה הכללית למושב מיוחד, כשנושאי הדיון מוגבלים למטרה שלשמה כונסה האספה.
תפקידים וסמכויות > מינויי שופטים

בטנסי, אחת הסמכויות המוקנות למושל היא מינוי שופטי המדינה, בבתי משפט מקומיים ובבתי משפט לערעורים. המועמדים נבדקים על ידי הוועדה למינוי שופטים טרם מינוים. לאחר תקופת כהונה ראשונית, נדרשים השופטים להתמודד בבחירות להמשך כהונתם.
תפקידים וסמכויות > מינוי חברי קבינט

הקבינט של מושל טנסי כולל שבעה בעלי תפקידי מפתח ו-23 מחלקות ממשל. בעלי תפקידי המפתח כוללים את המנהל הראשי, ראש הסגל, עוזר מיוחד, יועץ בכיר, מנהל תקשורת, מנהל מדיניות ועוזר למושל. מחלקות הממשל כוללות נציבים לחקלאות, סחר, מערכת הכליאה, טיפול בנכים, חינוך, סביבה, שירותים כלליים, בריאות, פיננסים, עבודה ועוד. רוב משרות מחלקות הממשל מאוישות על ידי המושל, אך כמה מהן כמו מזכיר המדינה, התובע הכללי, גזבר המדינה וסגן המושל, נבחרים בבחירות כלליות. מבקרי המדינה וראשי מחלקות הממשל נבחרים על ידי צוותים או נציבים עצמאיים מהתערבות המושל, והמקרים הבולטים מבין אלו בכל ארצות הברית הם ראשי מועצות החינוך, משאבי הסביבה, העבודה וההשכלה הגבוהה.
תפקידים וסמכויות > נאום מצב המדינה

בפרק 3, חלק 11 של חוקת טנסי נקבע שהמושל "מעת לעת ימסור לאספה הכללית מידע על מצב הממשלה, וימליץ לשיקול דעת חברי האספה צעדים שנחוצים על פי שיקול דעתו".
"נאום מצב המדינה" (State of the State address) נמסר בדרך כלל בחודש ינואר בתחילת מושב האספה הכללית, והוא משמש כדי להתוות את סדרי העדיפויות ואת סדר היום החקיקתי למושב הנפתח, במיוחד במקרה של כינון ממשל חדש. בנאום מצב המדינה האחרון של מושל לפני סיום כהונתו, משמש הנאום להאיר את הישגיו של המושל היוצא.
סדר הירושה

בטנסי לא נבחר למעשה סגן מושל. במקרה שמשרת המושל מתפנה בשל מוות, העברה מהתפקיד, או התפטרות, קובעת חוקת טנסי שיושב ראש הסנאט המדינתי הופך למושל. בשל העובדה שכלל זה הופך למעשה את יושב ראש הסנאט לסגן מושל, מכונה יושב הראש לעיתים קרובות בתואר סגן המושל, ותואר זה ניתן לו גם בחוק משנת 1951. לאחר יושב ראש הסנאט/סגן המושל בסדר הירושה ניצבים יושב ראש בית הנבחרים, מזכיר המדינה ומבקר המדינה.
במקרה בו מתפנה משרת המושל במהלך 18 החודשים הראשונים לכהונתו, נערכות בחירות מיוחדות לשארית תקופת הכהונה כדי לשמור על מתאם עם מועדי הבחירות הפדרליות בארצות הברית. במקרה בו מתפנה משרת המושל לאחר מועד זה, אותו אדם המושבע במקום המושל מכהן עד תום תקופת הכהונה המתוכננת. בשני המקרים, תקופת כהונה חלקית זו נספרת לעניין מגבלת שתי תקופות הכהונה של המושל.
היסטוריה

חוקת טנסי מגבילה את משך כהונת המושל. החוקה הראשונה, שכוננה ב-1796, קבעה משך כהונה של שנתיים, והגבילה את משך הכהונה הכולל ללא יותר משש שנים בכל תקופה של שמונה שנים. בתיקונים לחוקה שהתקבלו ב-1953 הוארכה כהונת המושל לארבע שנים ללא אפשרות ליותר מתקופת כהונה רצופה אחת. על פי התיקונים לחוקה שהתקבלו ב-1978 ותקפים כעת, המושל נבחר לכהונה של ארבע שנים עם אפשרות ללא יותר משתי תקופות כהונה רצופות.
50 אישים, כולם גברים, כיהנו עד כה כמושלי טנסי. שבעה מתוכם כיהנו ביותר מתקופת כהונה רצופה אחת. מניין זה לא כולל את ויליאם בלאונט, שכיהן כמושל הטריטוריה הדרום-מערבית, שהיוותה את שטחה של טנסי טרם קבלתה כמדינה באיחוד, וגם לא את רוברט קראדרס, שנבחר במהלך מלחמת האזרחים על ידי תומכי הקונפדרציה, ולמעשה לא הושבע לתפקידו, אם כי "הספר הכחול" של טנסי כולל אותם ברשימת המושלים. ברשימת המושלים כל מושל ממוספר פעם אחת בלבד, ללא קשר למספר תקופות הכהונה הבלתי רצופות בהן כיהן. ברשימה לא נכלל גם אדוארד איסט, שכיהן כמושל בפועל בין 4 במרץ 1865, מועד השבעתו לתפקיד סגן נשיא ארצות הברית של אנדרו ג'ונסון, שכיהן קודם לכן כמושל הצבאי של המדינה, לבין מועד השבעתו המתוכנן של המושל הנבחר ויליאם בראונלו ב-5 באפריל.
שניים ממושלי טנסי, ג'יימס פולק ואנדרו ג'ונסון, כיהנו לימים כנשיאי ארצות הברית.
ביאורים

↑  יושב ראש הסנאט/סגן המושל הוא ממפלגתו של המושל, אלא אם כן צוין אחרת.
↑  התפטר מסיבות אישיות.
1 2  התפטר כדי לאייש מושב בסנאט של ארצות הברית.
↑  נבחר על ידי ועידת תומכי האיחוד של טנסי.
↑  בחירות ראשונות לתקופת כהונה של ארבע שנים, אך ללא אפשרות לכהונה רצופה נוספת.
↑  החל מ-1978 תוקנה חוקת טנסי כך שהתאפשר למושל להתמודד על תקופת כהונה נוספת, ובכך לכהן שמונה שנים ברציפות. המושל שסיים כהונה של ארבע שנים באותה שנה, ריי בלנטון, לא ניצל זכות זו, אך אלכסנדר, לאחר שסיים כהונה של ארבע שנים ב-1982, התמודד על כהונה שנייה וזכה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Lyons, William; Scheb, John M.; Stair, Billy (2001). Government and Politics in Tennessee. University of Tennessee Press. pp. 48–49.
↑  Goodman, Josh (January 6, 2009). "Why Everyone Is Running for Governor of Tennessee". Governing.com. Archived from the original on July 4, 2012.
↑  Weber, Katherine (May 3, 2012). "Tenn. Governor Vetoes Vanderbilt Bill; All-Comers Policy to Remain in Place". The Christian Post.
↑  "Governor's Council for Judicial Appointments". Tennessee State Courts. tncourts.gov.
↑  "Cabinet". TN Office of the Governor. tn.gov.
↑  "Executive Departments". Tennessee Secretary of State. sos.tn.gov.
↑  Jonathan M. Atkins. "William Carroll" in Tennessee Encyclopedia of History and Culture (online edition). Accessed January 27, 2012.
1 2  "Government", Tennessee Encyclopedia of History and Culture
↑  "Past Governors Archived July 31, 2012, at the Wayback Machine," Tennessee Blue Book (2011–2012), pp. 547, 553.
| מושלי מדינות ארצות הברית ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| מושלי מדינות ארצות הברית | אוהיו • אוקלהומה • אורגון • איווה • איידהו • אילינוי • אינדיאנה • אלבמה • אלסקה • אריזונה • ארקנסו • ג'ורג'יה • דלאוור • דקוטה הדרומית • דקוטה הצפונית • הוואי • וושינגטון • ויומינג •  ויסקונסין • וירג'יניה • וירג'יניה המערבית • ורמונט • טנסי • טקסס • יוטה • לואיזיאנה • מונטנה • מיזורי • מיין • מינסוטה • מיסיסיפי • מישיגן • מסצ'וסטס • מרילנד • נבדה • נברסקה • ניו ג'רזי • ניו המפשייר • ניו יורק • ניו מקסיקו • פלורידה • פנסילבניה • קולורדו • קונטיקט • קליפורניה • קנזס • קנטקי • קרוליינה הדרומית • קרוליינה הצפונית • רוד איילנד |  |
| ראו גם | נשיא ארצות הברית • זכויות המדינות בארצות הברית |  |
השפעות בריאותיות של קרינת טלפון סלולרי

תורן לאנטנות של חברות סלולר (האנטנות מותקנות בחלק העליון של התורן)
ההשפעות הבריאותיות של קרינת טלפון סלולרי החלו להיבדק בעקבות העלייה התלולה בשימוש בטלפונים סלולריים בכל רחבי העולם (למעלה מ-7.4 מיליארד משתמשים ברחבי העולם). תקשורת סלולרית מתבצעת על ידי שידור קרינה אלקטרומגנטית בין טלפון לבין תחנת בסיס (המכונה "אנטנה"), וכן בין אנטנות שונות. קרינה זו היא קרינה בלתי מייננת מסוג גלי רדיו או מיקרוגל, והשפעתה הוודאית היחידה על החומרים מהם עשוי גוף האדם היא חימום באמצעות בליעה. עם זאת, לאורך השנים הועלו השערות לגבי סכנות שונות של קרינת טלפונים סלולריים ואנטנות, וכתוצאה מכך מחקרים רבים נעשו במטרה לבדוק האם יש קשר בין חשיפה מוגברת לקרינת התקשורת הסלולרית לבין עלייה במקרים של מחלות שונות, בעיקר גידולים סרטניים. ארגוני בריאות רבים נוקטים בעקרון הזהירות המונעת ומדגישים כי לא הוכח שקרינת הטלפונים הסלולריים בטוחה לשימוש, וחלקם אף ממליצים לציבור להפחית את החשיפה לקרינה אף שלא ידוע על נזקים בריאותיים ממנה. במדינות רבות נקבעו תקנות בעלות מידות שונות של החמרה לסף החשיפה לקרינה מטלפונים סלולריים ומאנטנות סלולריות.
אינטראקציה בין קרינה וחומר

ההשפעה של תווך (חומר, כדוגמת גוף האדם) על קרינה אלקטרומגנטית היא מגוונת, ועשויה לכלול ניחות, החזרה, שבירה ונפיצה. ההשפעה של קרינה אלקטרומגנטית על חומר תלויה בתדירות הקרינה. על פי התגלית של אלברט איינשטיין משנת 1905, קרינה אלקטרומגנטית נישאת במנות בדידות של אנרגיה בגודל  E=h\nu  כאשר h הוא קבוע פלאנק ו- \nu  היא התדירות של הקרינה. אם תדירות הקרינה גדולה מספיק כדי שמנת אנרגיה שלה תגרום ליינון של אטום או מולקולה היא נקראת קרינה מייננת, ואם תדירות הקרינה קטנה מסף זה היא נקראת קרינה בלתי מייננת. הגבול שבין קרינה מייננת לבין קרינה בלתי מייננת משתנה מחומר לחומר, ובהקשר של השפעות בריאותיות הכוונה היא לחומרים שמהם עשוי גוף האדם כמו מים, חלבונים, שומנים, פחמימות ו-DNA. הקרינה המשמשת לתקשורת סלולרית היא קרינה בלתי מייננת, והיא אף רחוקה מאוד מלהיות מייננת: בספקטרום האלקטרומגנטי, בינה לבין קרינה מייננת נמצא תחום רחב הכולל בין השאר את האור הנראה. הקרינה הבלתי מייננת אינה יכולה לגרום לנזק המצטבר ל-DNA שמביא למחלת הסרטן שלו גורמת הקרינה המייננת. ההבדל בין שני סוגי הקרינה הוא עקרוני, וגם קרינה בלתי מייננת בעוצמה גדולה מאוד לא יכולה לגרום לאותו הנזק שגורמת קרינה מייננת בעוצמה נמוכה.
אינטראקציה בין קרינה וחומר > חימום

כאשר קרינה אלקטרומגנטית בלתי מייננת, כדוגמת הקרינה המשמשת בתקשורת סלולרית, עוברת דרך חומר כמו גוף האדם, חלק קטן ממנה נבלע בגוף והופך לחום בתהליך של חימום דיאלקטרי בו השדה החשמלי של הגל האלקטרומגנטי גורם לוויברציה ולרוטציה של המולקולות בחומר. תנור מיקרוגל משתמש בתופעה זו כדי לחמם מזון באמצעות קרינת מיקרוגל בעוצמה גבוהה. לעומת זאת, עוצמת הקרינה המשודרת מטלפונים סלולריים היא כה חלשה שלא ניתן לחוש או למדוד את החום הנוצר כתוצאה מבליעה שלה. כמו כל מכשיר אלקטרוניקה עתיר ביצועים, טלפון סלולרי, ובעיקר טלפון חכם, מתחמם בעת השימוש בו ובהצמדה לאוזן עשוי ליצור הרגשה של חום, אך זהו חום המגיע מסוללת המכשיר ומהמעבד שלו, ולא מבליעה של קרינה. סרטונים המופצים מעת לעת ברשתות חברתיות בהם נראה אדם מטגן ביצה או מכין פופקורן באמצעות קרינת טלפונים סלולריים הוכחו פעם אחר פעם כמזויפים.
גם בעת בליעה של עוצמת קרינה גבוהה יותר, גוף האדם שומר על טמפרטורה קבועה. ויסות הטמפרטורה בגוף מתבצע על ידי כלי הדם, אך לקרנית העין האנושית אין מנגנון של ויסות טמפרטורה. הופעה של מחלת הקטרקט היא תופעה ידועה בקרב אנשים העובדים בסביבה של משדרי רדיו בעוצמה גבוהה הפועלים בתדרים דומים. לא נמצאה עליה דומה בשכיחות קטרקט בקרב המשתמשים בטלפונים סלולריים, אך הצורך בהגבלת עוצמת השידור מחשש לחימום הוביל ליצירת מדד בשם SAR (ראשי תיבות של Specific Absorption Rate). יחידת המידה של SAR היא ואט לקילוגרם והמדידה מתבצעת באמצעות מספר חיישנים הנמצאים בתוך מתקן בגודל של גולגולת אדם, הנמצא בסמוך לטלפון בדומה לראש של אדם המשוחח בטלפון. מדד ה-SAR תלוי בעוצמת השידור, במרחק ממקור השידור ובכושר הבליעה של הקרינה ברקמה אנושית. במדינות שונות נקבעת עוצמה מרבית לשידור מטלפונים סלולריים במונחים של מדד SAR. תקן FCC האמריקאי משנת 1996 דורש שההספק הנבלע ברקמה בראש במשקל קילוגרם אחד לא יעלה על 1.6 ואט, כלומר SAR<1.6. לעומת זאת, המלצות האגודה הבינלאומית להגנה מקרינה (IRPA/ICNIRP) משנת 1998 דורשות SAR<2 (אך אופן המדידה שלהם הוא מעט שונה).
אינטראקציה בין קרינה וחומר > השפעות מלבד חימום

האמונה כי קרינת טלפונים סלולריים גורמת לגידולי סרטן במוח הפכה לרווחת ב-1993, לאחר שאדם בשם דייוויד ריינארד התראיין בתוכנית הטלוויזיה של לארי קינג בערוץ CNN. ריינארד טען שהשימוש של אשתו בטלפון סלולרי גרם למותה מסרטן המוח ותבע את היצרן של מכשיר הטלפון ואת ספקית התקשורת שלו. זאת, למרות שהאישה השתמשה בו במשך שלושה חודשים בלבד ולגידול מהסוג שהיה לה לוקח 20-10 שנה להתפתח. ריינרד הציג לצופים נתונים שגויים, ואחד הטיעונים שלו היה שצורת הגידול הסרטני נראתה בדיוק כמו האנטנה שבטלפון. בית המשפט דחה את התביעה על הסף מחוסר ראיות, אך הראיון הטלוויזיוני עורר בהלה בקרב הצופים, שהמילה קרינה הזכירה להם את קרינת הרנטגן שידועה כמסוכנת ואת הקרינה הרדיואקטיבית באסון צ'רנוביל שהתרחש כמה שנים קודם לכן (חשיפה גבוהה לקרינה מייננת גורמת להרעלת קרינה, שיכולה להיות קטלנית, וחשיפות מתונות לאורך זמן אינן מורגשות אך גורמות בסופו של דבר למחלת הסרטן כנזק מצטבר). הצופים, שרובם לא היו בקיאים בהבדל בין קרינה מייננת לבין קרינה בלתי מייננת, הסיקו שגם קרינת טלפונים סלולריים גורמת למחלת הסרטן כנזק מצטבר.
בעקבות העניין הרב שעורר הראיון, שידרו ערוצי טלוויזיה רבים כתבות ותוכניות בנושא. החשדות הופנו רק כלפי טלפונים סלולריים, ולא כלפי טלפונים אלחוטיים ביתיים, שבאותה תקופה שידרו בעוצמה חלשה יותר מאשר טלפון סלולרי. מאוחר יותר, טלפונים סלולריים (ואנטנות סלולריות) בדור 3 שידרו בעוצמה נמוכה יותר מאשר טלפונים אלחוטיים ביתיים, ובדור 4 משדרים בעוצמה נמוכה אף יותר (העלייה בקצב הנתונים על אף הירידה בעוצמת השידור מתאפשרת הודות לשיפורים טכנולוגיים). למרות זאת, החשש מפני קרינה לרוב מתמקד גם כיום בטלפונים סלולריים ורק לעיתים נדירות כולל שידור אלחוטי מכל סוג (ובמקרים קיצוניים אף יותר כולל גם מכשירי חשמל שאינם עושים שימוש בתקשורת אלחוטית).
בעקבות העניין הציבורי בהשפעות הבריאותיות של קרינת טלפונים סלולריים, בוצעו מחקרים רבים שניסו לבדוק האם יש קשר בין החשיפה לקרינת הטלפון הסלולרי לבין מחלות שונות, ובעיקר סרטן. קרינה בלתי מייננת אינה גורמת נזק ל-DNA שגורם לסרטן כמו קרינה מייננת, אך אין זה אומר שזה בלתי אפשרי שקיים מנגנון ביולוגי אחר שבו הקרינה תגרום לסרטן. חוקרים שונים הציעו מנגנונים שונים שבהם הקרינה יכולה להשפיע לרעה על בריאות האדם. הצעה אחת, למשל, היא שהקרינה גורמת להיווצרות רדיקלים חופשיים – מולקולות לא יציבות שעלולות לגרום לנזק לתאי הגוף. אך הרדיקלים החופשיים נוצרים כל הזמן בגוף ומסולקים על ידו והם מושפעים מאוד מזיהום אוויר ומים ומהרכב המזון. אין זה סביר שהם נוצרים מקרינה חלשה יותר בעוצמתה ובתדירותה מקרינת חום ומאור נראה. מנגנון נוסף שהוצע הוא השראה אלקטרומגנטית של זרמים חשמליים במערכת העצבים ובמוח, אך נמצא כי קרינת טלפונים סלולריים משרה בגוף רק זרמים חשמליים חלשים מאוד, שהם זניחים בהשוואה לזרמים שהגוף יוצר באופן טבעי.
אינטראקציה בין קרינה וחומר > רגישות לקרינה

ישנם אנשים שטוענים שהם רגישים לקרינה ושבחשיפה לקרינה אלקטרומגנטית הם חווים תחושת שרפה או דגדוג בעור, עייפות, הפרעות שינה, סחרחורת, קשיי ריכוז, קשיי נשימה, כאבי ראש או קשיי עיכול. כאשר טענות אלה נבדקו באופן מדעי התברר באופן חד משמעי שזהו אפקט נוצבו (התופעה ההפוכה מאפקט פלצבו) – אנשים אלה דיווחו על אותם התסמינים גם כאשר שהו ליד אנטנה כבויה.
מחקרים

פעמים רבות, קיים פער גדול בין התוצאות והמסקנות של מחקרים מדעיים לבין דרך הצגתם בכתבות חדשותיות בכלי התקשורת. מחקרים המוצאים השפעות בריאותיות מהקרינה זוכים לכיסוי רב בתקשורת גם אם הם לא התפרסמו בכתב עת מדעי ואפילו לא תורגמו לאנגלית. הם מקבלים בעיתונות פרשנות מוגזמת ומשמעויות רבות מעבר לממצאים במחקר. לעומת זאת, מחקרים המוצאים חוסר מתאם בין קרינה למחלות כמו סרטן אינם זוכים לחשיפה תקשורתית. מסיבה זו, רוב האוכלוסייה מודעת רק לקיומם של מחקרים שניתן לפרשם ככאלה שמצאו קשר בין קרינת טלפונים סלולריים לסרטן, על אף שמרבית המחקרים שנעשו בנושא לא מצאו כל קשר כזה.
בעבר נטען כי מחקרים המוצאים כי אין קשר בין קרינת טלפונים סלולריים לבין סרטן אינם תקפים משום שלהתפתחות מחלת הסרטן (ובעיקר גידולי מוח) נדרש פרק זמן ארוך מאוד (לפחות 10-20 שנה), בעוד שטכנולוגיית הטלפונים הסלולריים הייתה חדשה יחסית. מסיבה זו במשך שנים רבות הדעה הרווחת הייתה שטרם הוכח הקשר בין קרינת טלפונים סלולריים לבין סרטן, אך קשר כזה יוכח בעתיד כשתתפרץ מגפה של סרטן המוח. טיעון זה אינו תקף בימינו, שכן טלפונים סלולריים קיימים כבר מעל 35 שנה ונפוצים מעל 25 שנה (כבר ב-1993 ל-4% מהאמריקאים, שהם 10 מיליון איש, היה טלפון סלולרי), ופורסמו מחקרים בנושא שנמשכו למעלה מ-10 שנים והם לא מצאו קשר למחלת הסרטן. כמו כן, יש לציין שתקשורת אלחוטית קיימת כבר מעל 100 שנה, ושידורי רדיו וטלוויזיה קיימים עשרות שנים. אין סיבה להניח שדווקא תחום התדרים המדויק שמשמש לתקשורת סלולרית מזיק לבריאות, או שהשיטות המתוחכמות להעברת מידע בקצב גבוה מזיקות לבריאות.
מחקרים > מחקרים בבעלי חיים

כמעט כל ההשפעות הביולוגיות של קרינה אלקטרומגנטית שנמצאו בניסויים בבעלי חיים מתאימות לתוצאות של חימום - למשל קטרקט, פגיעה במערכת הרבייה והיחלשות מערכת החיסון. באחד המחקרים הבולטים, החוקרים הקרינו עכברים בקרינת רדיו ומצאו שנפגעה מערכת החיסון שלהם ויכולת הלמידה שלהם. אך כשהמחקרים פורסמו בתקשורת, לא צוין שהקרינה הייתה בעוצמה גבוהה כך שהטמפרטורה של העכברים עלתה ביותר ממעלה, דבר שידוע מראש שגורם לתוצאות הללו אצל עכברים גם בחימום ללא קרינת רדיו. מאחר שטמפרטורת גוף האדם לעולם לא עולה בעת חשיפה לקרינת טלפונים סלולריים או אנטנות סלולריות, לא ניתן להשליך את התוצאות של מחקר זה על בני אדם. ממחקרים אחרים על בעלי חיים ניתן להסיק שקרינה שלא מעלה את טמפרטורת הגוף באופן משמעותי אינה בעלת השפעה על ה-DNA או השפעה מסרטנת אחרת, ולא נראה שיש לה השלכות בריאותיות לטווח הארוך כלל: קטרקט לא נגרם ליונקים שנחשפו למשך 3 חודשים ל-150 מיליוואט לסנטימטר רבוע, וגם לא נזק למערכת הרבייה הגברית. חוקרים הצליחו לגרום לסרטן בעכברים רק בהקרנה חזקה מספיק כדי לגרום לחימומם, וביחד עם קרינת רנטגן (שהיא קרינה מייננת, שידוע שהיא מסרטנת) ועם חומרים כימיים שמזרזים גידולים סרטניים, וכל זאת לאחר שהם מראש הונדסו גנטית לפתח גידולי סרטן בקלות יתרה.
בנוסף, נחקרו על בעלי חיים זרמים בעצבים ובשרירים שמושרים על ידי קרינת רדיו. החוקרים הצליחו לגרום כך לחילוף ושחרור יוני סידן במוח של בעלי חיים - השפעה שלא נובעת מאפקטים תרמיים. הם עשו זאת על ידי הקרנה באותות מסוימים (אפנון משרעת) בתדרים מסוימים ובטמפרטורות מסוימות. כל הקרנה מחוץ לתנאים המדויקים הללו לא גרמה לנזק. האותות שגרמו לנזקים היו בתדר 147 מגה-הרץ מאופננים ב-6-20 הרץ, ורק בתדרים המדויקים האלה נצפה הנזק. באותות כאלו לא נעשה שימוש כלל בתקשורת האלחוטית והסלולרית. חוקרים הצליחו לגרום גם לשינויים זמניים בפעילות המוח של בעלי חיים בטווח התדרים 300 הרץ עד 100 קילו-הרץ - גם הם תדרים שרחוקים מאלה שבשימוש התקשורת הסלולרית. גם השפעות אלו היו קשות לאישור או שחזור, השלכותיהן הבריאותיות על בעלי החיים לא ידועות והן לא נצפו בבני אדם.
מחקרים רבים אחרים שנעשו על בעלי חיים, חלקם כבר בשנות ה-90, בהם הקרינו אותם בקרינה הדומה לזו הנפלטת מטלפונים סלולריים לא מצאו כל השפעה עליהם.
מחקרים > מחקרי מעבדה בבני אדם

מחקרים דומים לאלו שנעשו על בעלי חיים נעשו גם על בני אדם. חימום גוף האדם בעת בליעת קרינה נחקר הרבה משום שזהו האפקט העיקרי של הקרינה על הגוף, ולא נמצאו לכך כל השלכות בריאותיות. באחד המחקרים בדקו את ההשפעה של קרינה בעוצמה גדולה. חימום הורגש על ידי הנחקרים בתדרי התקשורת הסלולרית בהספקים של 27 עד 200 מיליוואט לסנטימטר רבוע. גופם של הנחקרים התחמם בפחות מחצי מעלה (דבר שנחשב בטוח לחלוטין ומתרחש גם בזמן מאמץ פיזי כמו פעילות ספורט). יש לציין שבזמן דיבור בטלפון סלולרי או בשהות ליד אנטנה סלולרית, גוף האדם אינו מתחמם אפילו במידה שניתנת למדידה. התקנות לסף החשיפה שומרות על מרווח בטיחות שלא מאפשר נזקים תרמיים, והקרינה אליה אנו חשופים בפועל קטנה אף מאלה.
השראת זרמים חשמליים בגוף האדם אפשרית רק בתדרים שקטנים מ-1 מגה-הרץ (שאינם בשימוש תקשורת סלולרית). ניתן ליצור זרמים כה חזקים שיגרמו לכוויה - אך לשם כך יש להיחשף לקרינה בעוצמה שגדולה יותר אף מזו שקיימת במרחק נגיעה מאנטנות חזקות. ההשפעות הלא-תרמיות של זרמים חשמליים שנמצאו בבעלי חיים לא נצפו אצל בני אדם. נבדקו גם גלים אלקטרומגנטיים מצורות שונות - למשל פולסים ואפנון משרעת - ובכולם לא נמצאו השפעות על בני אדם.