stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנדריי גוסין
הערות שוליים

↑  תדהמה באוקראינה: אנדריי גוסין נהרג בתאונה, באתר nrg‏, 14 בספטמבר 2014
| נבחרת אוקראינה – מונדיאל 2006 |
| --- | --- | --- |
|  1 שובקובסקי •  2 נסמצ'ני •  3 יצנקו •  4 טימושצ'וק •  5 יזרסקי •  6 רוסול •  7 שבצ'נקו •  8 שלאייב •  9 גוסב •  10 וורונין •   11 רברוב •  12 פיאטוב • 13 צ'יהרינסקי •  14 גוסין • 15 מילבסקי • 16 וורוביי • 17 ואשצ'וק • 18 נזרנקו • 19 קליניצ'נקו • 20 בייליק • 21 רוטאן • 22 סבידרסקי • 23 שוסט • מאמן: בלוחין |  1 שובקובסקי •  2 נסמצ'ני •  3 יצנקו •  4 טימושצ'וק •  5 יזרסקי •  6 רוסול •  7 שבצ'נקו •  8 שלאייב •  9 גוסב •  10 וורונין •   11 רברוב •  12 פיאטוב • 13 צ'יהרינסקי •  14 גוסין • 15 מילבסקי • 16 וורוביי • 17 ואשצ'וק • 18 נזרנקו • 19 קליניצ'נקו • 20 בייליק • 21 רוטאן • 22 סבידרסקי • 23 שוסט • מאמן: בלוחין | אוקראינה |
אסומאדה

| --- | --- |

 מדינה:  כף ורדה כף ורדה
 מחוז:  סנטה קטרינה
 גובה:  337 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  12,026 (16 ביוני 2010)
 קואורדינטות:  15°05′42″N 23°39′55″W﻿ / ﻿15.094880555556°N 23.665394444444°W﻿ / 15.094880555556; -23.665394444444 
 אזור זמן:  UTC -1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת כף ורדה מוגדלת) פראיה מינדלו סנטה מריה האוקיינוס האטלנטיאסומאדה(למפת כף ורדה רגילה) פראיה מינדלו סנטה מריה האוקיינוס האטלנטיאסומאדה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אסומאדה (בפורטוגזית: Assomada) היא עיר שנמצאת במחוז סנטה קטרינה (אנ') באי סנטיאגו שבכף ורדה.
גאוגרפיה

העיר ממוקמת כ-26 ק"מ מפראיה.
אקלים

| אקלים באסומאדה> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים באסומאדה> ינואר.25.21.0.3 | אקלים באסומאדה> פברואר.24.20.0.8 | אקלים באסומאדה> מרץ.25.20.0.1 | אקלים באסומאדה> אפריל.25.21.0.4 | אקלים באסומאדה> מאי.26.22.0 | אקלים באסומאדה> יוני.26.22.0.4 | אקלים באסומאדה> יולי.27.24.1.8 | אקלים באסומאדה> אוגוסט.28.25.23.4 | אקלים באסומאדה> ספטמבר.29.26.40.8 | אקלים באסומאדה> אוקטובר.29.25.23.4 | אקלים באסומאדה> נובמבר.28.24.3.7 | אקלים באסומאדה> דצמבר.26.23.2.2 | אקלים באסומאדה> שנה.26.5.22.75.97.3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: וורלד וות'ר
הערות שוליים

↑  Cape Verde: Islands, Municipalities, Cities & Urban Localities - Population Statistics, Maps, Charts, Weather and Web Information, www.citypopulation.de
↑  Assomada, Cabo Verde, www.geonames.org
↑  Assomada, Mapcarta (באנגלית)
↑  Assomada, Assomada (באנגלית)
↑  Coordinate Distance Calculator, boulter.com
↑  Assomada Annual Weather Averages, WorldWeatherOnline.com (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533438605171  LCCN: no96060282  VIAF: 139858373   WorldCat (עם VIAF): 139858373 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אריאל לני

אריאל לני (באנגלית: Ariel Lanyi, נולד ב-1997) הוא פסנתרן ומלחין ישראלי, הוא נחשב כילד-פלא ומגיל שמונה הוא מופיע כפסנתרן קלאסי וג'אז ברחבי אירופה, ארצות הברית, ובישראל.
ראשית חייו

אריאל לני נולד בירושלים וידע לנגן פסנתר וכינור באופן מקצועי כבר בגיל חמש. אף שהוריו אינם מנגנים בפסנתר כלל, אביו החליט כבר בלידתו שלפני שהוא יבוא הביתה מבית החולים לראשונה יהיה בבית פסנתר עבורו. הוא למד בתיכון ובקונסרבטוריון של האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים, ובאותו זמן, השתתף בכמה הרכבים קאמריים, כפסנתרן וככנר, חבר בלהקת ג'אז.
בשנת 2017 הוא זכה בתחרות Dudley International Piano Competition. בשנת 2018 הוא זכה ב-Grand Prix Animato בפריז.
קריירה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אנפלייט

לוגו התרופה אנפלייט
אנפלייט (באנגלית: NPLATE) הוא חלבון הנועד לטפל ברמת טסיות נמוכה בחולים בארגמנת תרומבוציטופנית חיסונית, שספירת הטסיות בדמם נמוכה מ-30,000. החלבון פותח על ידי חברת אמג'ן (Amgen) ומכיל את החומר הפעיל רומיפלוסטים (Romiplostim). אנפלייט מאושר לשימוש על ידי ה-FDA משנת 2008 וכלול בסל התרופות במדינת ישראל.
התוויה

התכשיר מיועד לשימוש במטופלים מעל גיל 18 לאחר שעברו כריתת טחול וטופלו בסטרואידים ובאימונוגלובולינים ולא הושגה תגובה. הוא מתאים גם למטופלים עם Chronic ITP שעבורם ניתוח הסרת טחול אינו אפשרי.
מנגנון פעולה

מנגנון הפעולה של אנפלייט מושתת על גירוי מח העצם ליצירת טסיות דם והפחתת הרס הטסיות בטחול. הוא פועל במנגנון דומה לטרומבופואטין הטבעי בגוף, אך אינו זהה לו ברצף חומצות האמיניות. בכך הטיפול מוביל לעלייה משמעותית במספר טסיות הדם.
לאנפלייט מבנה ייחודי, הנקרא PEPTIBODY ((חלבון מהונדס), אשר מאפשר לו להיקשר לרצפטור של הטרומבופואטין TPO)), גורם גדילה אשר באמצעות קשירה לרצפטור מווסת ומעודד את הייצור של טסיות הדם במח העצם ומפחית את פירוק טסיות הדם בטחול. הPEPTIBODY מורכב משני חלקים: החלק החלבוני נקשר לרצפטור של הטרומבואטין ומדמה את תפקודו, והחלק הקבוע, שמאריך את זמן מחצית החיים שלו.
אופן מתן

אנפלייט ניתן בזריקה תת-עורית, ואינו עובר דרך מערכת העיכול, ולכן ספיגת החומר הפעיל אינה מושפעת ממזון.
תופעות לוואי

תופעות הלוואי השכיחות בטיפול עם אנפלייט הן כאבי ראש, סחרחורת,
נימול בידיים וברגליים ואדמומיות.
באונדרי פארק

| --- | --- |

 מיקום:  אולדהאם, מנצ'סטר
 קואורדינטות:  53°33′19″N 2°07′43″W﻿ / ﻿53.555277777778°N 2.1286111111111°W﻿ / 53.555277777778; -2.1286111111111
 אבן יסוד:  1904
 תקופת הפעילות:  1904–הווה (כ־120 שנה)
 בעלים:  אולדהאם אתלטיק 
 קבוצות:  אולדהאם אתלטיק   אולדהאם ראפיידס
 מושבים:  10,638
 ממדי משטח:  100 × 68 מטר
 he
 
באונדרי פארק (באנגלית: Boundary Park) הוא מגרש הכדורגל הגדול בעיר אולדהאם, אנגליה ומגרשה הביתי של אולדהאם אתלטיק אשר משחקת בליגה השלישית באנגליה.
המגרש נחשב לקר ביותר בין מגרשי כדורגל ברחבי אנגליה והשני בגובהו אחרי 'האוטורנס', מגרשה הביתי של וסט ברומיץ' אלביון.
באצטדיון יש 13,635 מושבים. כמות הצופים הגבוהה ביותר שנרשמה באצטדיון הייתה 47,671 במשחק גביע מול שפילד ונסדיי עוד כשהיו באצטדיון יציעי עמידה. מאז 1994 נבנו כיסאות בכל היציעים.
בשנת 2006 הציגה הנהלת אולדהאם אתלטיק את התוכניות העתידיות שלהם לגבי המגרש. התכנון הוא לבנות יציע נוסף ולאחר השלמת בניתו יהיו 16,000 מושבים. בנוסף מתכננת ההנהלה לבנות מלון 4 כוכבים בתחומי האצטדיון, בריכת שחיה ומועדון כושר.
אלכסיי גליבינסקי

אלכסיי גליבינסקי (נולד ב-23 בספטמבר 2004) הוא שחיין ישראלי, חבר נבחרת ישראל בשחייה. זוכה מדליית זהב באליפות אירופה (בלגרד 2024) במשחה שליחים משולב 100×4 מטר מעורב ושותף לשיא הישראלי במשחה שליחים משולב 4x100 מטר חופשי. נבחר לייצג את ישראל באולימפיאדת פריז (2024).
אבא של גליבינסקי הוא השחיין האולימפי ואדים אלכסייב.
ביוגרפיה

אלכסיי גליבנסקי בן למשפחה של שחיינים. אמא שלו, ילנה גליבינסקי, מאמנת השחייה בקבוצתו הפועל ירושלים ואבא שלו, השחיין האולימפי ואדים אלכסייב.
קריירה > 2023

באליפות ישראל שנערכה בשנת 2023 זכה במדליית ארד במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:03.10 דקות, אחרי יעקב טומרקין ממכבי אשדוד (2:00.25 דקות) וגל כהן גרומי מהפועל ירושלים (2:03.09 דקות).
קריירה > 2024 > מדליית זהב באליפות אירופה

באליפות אירופה שנערכה בבלגרד, סרביה ביוני 2024 זכה במדליית זהב במשחה שליחים משולב 100×4 מטר מעורב לאחר ששחה בשלב המוקדמות. כשחיין רביעי הוא קבע ב"זינוק שליחים" תוצאה של 48.93 שניות. מקום רביעי במשחה שליחים משולב 4x100 מטר חופשי ביחד עם יואב רומנו, אנסטסיה גורבנקו ואנדראה מורז בשיא ישראלי חדש של 3:27.02 דקות, מאית השנייה איטי ממדליית ארד שבה זכתה גרמניה. כשחיין שני הוא קבע ב"זינוק שליחים" תוצאה של 48.44 שניות, המהיר מבין השחיינים הישראלים. מקום שביעי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:17.14 דקות, כשחיין שלישי הוא קבע ב"זינוק שליחים" 48.60 שניות. מקום שמיני במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:38.82 דקות, כשחיין שלישי הוא שחה את סגנון הפרפר ב"זינוק שליחים" בתוצאה של 53.46 שניות. נוסף לכך, הוא סיים במקום 28 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 49.49 שניות ובמקום 34 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 54.05 שניות. בסך הכל השתתף באליפות ב-11 מקצים. בסיום האליפות נבחר לייצג את ישראל באולימפיאדת פריז (2024).
באולימפיאדת פריז סיים במקום 14 במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ביחד עם תומר פרנקל, גל כהן גרומי ודניס לוקטב בתוצאה של 3:15.41 דקות, כשחיין רביעי הוא קבע ב"זינוק שליחים" תוצאה של 49.72 שניות.
שיאים אישיים > בריכה אולימפית

100 מטר חופשי: 49.49 שניות (2024)
200 מטר חופשי: 1:49.06 דקות (2024)
100 מטר פרפר: 53.76 שניות (2023)
200 מטר מעורב אישי: 2:01.74 דקות (2024)
הערות שוליים

↑  Alexey GLIVINSKIY, באתר 2024 European Aquatics (באנגלית)
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת פריז (2024)  |
| --- | --- | --- |
|  אופניים | איתמר איינהורן • רותם גפינוביץ • תומר זלצמן • מיכאל יעקובלב |  |
|  אתלטיקה | גשאו איילה • גירמה אמרה • בלסינג אפריפה • מאור טיורי • מארו טפרי • לונה צ'מטאי-סלפטר |  |
|  בדמינטון | מישה זילברמן |  |
|  ג'ודו | טוהר בוטבול • מאיה גושן •  רז הרשקו • ים וולצ'ק •   ענבר לניר • שגיא מוקי •  תמנע נלסון-לוי •  פיטר פלצ'יק • גפן פרימו • שירה ראשוני • ברוך שמאילוב • גילי שריר   נבחרת ישראל בג'ודו (טוהר בוטבול • מאיה גושן • רז הרשקו • ים וולצ'ק • ענבר לניר • שגיא מוקי • תמנע נלסון-לוי • פיטר פלצ'יק • גפן פרימו • שירה ראשוני • ברוך שמאילוב • גילי שריר) |  |
|  גלישת גלים | ענת ליליאור |  |
|  התעמלות אמנותית | דריה אטמנוב    נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (שני בקנוב, דיאנה סברצוב, הדר פרידמן, רומי פריצקי, אופיר שחם) |  |
|  התעמלות מכשירים |  ארטיום דולגופיאט • ליהיא רז |  |
|  טאקוונדו | אבישג סמברג |  |
|  טריאתלון | שחר שגיב |  |
|  ירי תחרותי | סרגיי ריכטר |  |
|  כדורגל | נבחרת ישראל בכדורגל (מוחמד אבו ניל, איתן אזולאי, ניב אליאסי, נועם בן הרוש, עמרי גאנדלמן, שון גולדברג, אוסקר גלוך, אושר דוידה, עדי יונה, אור ישראלוב, סתיו למקין, אלעד מדמון, עומר ניראון, ליאל עבדה, עיליי פיינגולד, איינאו פרדה, רוי רביבו, עידו שחר, דור תורג'מן) |  |
|  סיף | יובל פרייליך |  |
|  שחייה | אביב ברזלי • איתן בן שטרית • דריה גולובטי • אנסטסיה גורבנקו • אלכסיי גליבינסקי • דוד גרצ'יק • מירון חרותי • גל כהן גרומי • דניס לוקטב • אנדראה מורז • אדם מראענה • בר סולובייצ'יק • איילה ספיץ • לאה פולונסקי • רון פולונסקי • תומר פרנקל • מרטין קרטאבי |  |
|  שחייה אומנותית | שלי בובריצקי • אריאל נשיא |  |
|  שחייה במים פתוחים | מתן רודיטי |  |
|  קשתות | רועי דרור • מיכאלה משה |  |
|  רכיבה | אשלי בונד • דניאל בלומן • רובין מוהר • איזבלה רוסקוף |  |
|  שיט | עומר ורד וילנצ'יק • דור זרקה • ניתאי חסון • נועה לסרי • גל צוקרמן •  שרון קנטור •  תום ראובני • שי קקון |  |
אסטוריה (קווינס)

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תאריך ייסוד:  1659 
 על שם:  ג'ון ג'ייקוב אסטור 
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בשכונה:  78,793 (2010)
 קואורדינטות:  40°45′53″N 73°55′26″W﻿ / ﻿40.764587°N 73.92382°W﻿ / 40.764587; -73.92382 
 אזור זמן:  אזור זמן מזרחי
 he
 
אסטוריה (באנגלית: Astoria) היא שכונה בחלק המערבי של רובע קווינס בניו יורק סיטי. אסטוריה תחומה באיסט ריבר וצמודה לשלוש שכונות נוספות בקווינס: לונג איילנד סיטי (אנ') מדרום מערב, סאניסייד (אנ') מדרום מזרח וגם וודסייד (אנ') ממזרח. נכון לשנת 2019, אוכלוסיית אסטוריה מונה 95,446 תושבים.
האזור נקרא במקור בשם הלט'ס (Hallet's או Hallett's), על שם בעל הקרקע הראשון שלו ויליאם הלט, שהתיישב שם ב-1652 עם אשתו, אליזבת פונס (אנ'). הלט'ס קוב הוקמה באופן רשמי ב-12 באפריל 1839, ולאחר מכן שונה שמה לג'ון ג'ייקוב אסטור, אז האיש העשיר ביותר בארצות הברית, במטרה לשכנע אותו להשקיע באזור. במהלך המחצית השנייה של המאה ה-19, הצמיחה הכלכלית והמסחרית הביאה להגברת הגירה. אסטוריה ועוד כמה כפרים מסביב שולבו בלונג איילנד סיטי בשנת 1870, שבתורה שולבה בעיר ניו יורק בשנת 1898. הפעילות המסחרית נמשכה לאורך המאה ה-20, כשהאזור היה מרכז ליצירת והפקת סרטים, כמו גם תעשיות נוספות.
גלריית תמונות

שקיעה באסטוריה
שעון רחוב, אסטוריה
גשר קווינסבורו
הערות שוליים

↑  Table PL-P5 NTA: Total Population and Persons Per Acre - New York City Neighborhood Tabulation Areas*, 2010, ‏2016-06-10
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537811305171  GND: 4714740-4  LCCN: n96013752  MusicBrainz: ecc58238-4ef4-4eaa-8c55-2c50707dc591  VIAF: 132691869   WorldCat (עם VIAF): 132691869 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אריאל לזמי

אריאל מתן לזמי (נולד ב-17 באפריל 1994) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי.
הערות שוליים

↑  עמית גולדשטיין‏, הפועל תל אביב: דדו, לזמי, מלכה ופרץ חתמו, באתר וואלה, 29 ביוני 2014
↑  רוני נבון, באקה לא מפסיקה לעבוד: החלוץ אריאל לזמי והשוער מייק חכים הצטרפו, באתר יאללה, ספורט!, ‏17 בינואר 2018
↑  אוהד רון, אריאל לזמי חתם בהכח ר"ג, באתר גולר, ‏7 באוגוסט 2018
↑  רענן ברנובסקי, ‏‏החתמה כפולה: אמיר רוסתום ואריאל לזמי הצטרפו לבני יהודה, באתר ספורט1, 18 ביולי 2019
↑  מיכאל וייסרמן, אריאל לזמי סיכם בעירוני אשדוד, באתר דאבל פס, ‏8 ביולי 2022
אסון

ערך זה עוסק באירוע או מצב מסוכן שזורע חורבן. אם התכוונתם לסיטקום הבריטי, ראו .
חורבות של רעידת האדמה בסן פרנסיסקו (1906), הזכורה כאחד מאסונות הטבע החמורים ביותר שהתרחשו בהיסטוריה של ארצות הברית.
אסון או קטסטרופה (אֲסֻנָּה  על פי החלטת האקדמיה ללשון העברית) הוא אירוע טבעי או מעשה ידי אדם, שפוגע באופן נרחב וחמור בחיים או ברכוש, ויוצר השפעה מערכתית הרסנית ומשבשת על סדרי העולם, הפרנסה, ושגרת החיים הבסיסית של אנשים או קהילות.
אסון טבע

אסון טבע נגרם כתוצאה מגורם סיכון טבעי (למשל התפרצות געשית, רעידת אדמה, בצורת ורעב המוני). נהוג לומר שאסונות טבע נגרמים כתוצאת מפעילות טבעית של הטבע הפועלת יחד עם הפעילות האנושית. כלומר, ממד האסון הטבעי תלוי ברמת הפעילות של בני האדם בסביבה הטבעית שלהם וביחסי הגומלין ביניהם. לרוב מצומצמת ההגדרה לאסונות הפוגעים באדם. אסון טבע עשוי גם להיות אסון אקולוגי אם פגיעתו בחי ובצומח חמורה (אם כי אסון אקולוגי יכול להיגרם גם על ידי מעשי אדם).
אסון מלאכותי

אסון "מלאכותי" או אסון מעשה ידי אדם הוא אסון שאינו טבעי, דהיינו לא נדרשה התערבות של כוחות הטבע לגרימתו, אלא פעילות אנושית לבדה שגרמה לאבדות ונפגעים רבים. אסונות כאלו מאופיינים על ידי פגיעה במזיד, רשלנות, שגיאות שונות או כישלון של מערכת מסוימת. גם את האסונות המלאכותיים ניתן לחלק לשתי קטגוריות – אסונות טכנולוגיים ואסונות חברתיים (סוציולוגיים). אסונות טכנולוגיים הם תוצאה של כישלון בטכנולוגיה, כגון תקלות בתכנון, אסונות תחבורתיים, או אסונות סביבתיים (למשל זיהום אוויר, שגרם בין היתר לשינוי האקלים ולהתחממות עולמית). אסונות חברתיים הם בעלי מניע אנושי חזק, כגון מלחמות, מעשים פליליים ומהומות.
בעקבות האסון

בעקבות אסון נהוג לערוך תחקיר על הגורמים לאסון, ועל ההיערכות הנדרשת למניעת אסון דומה או לצמצום נזקים בעת אסון בלתי נמנע (כרעידת אדמה). בדתות שונות, בעיקר בעבר, מייחסים לעיתים אסונות לזעם אלוהי.
ראו גם

אסון פתע רב-נפגעים
אירוע רב-נפגעים
אומניסייד
שרדנות
הגנה אזרחית
אנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואה (תל אביב)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה, אתר הנצחה, מקום להט"בי היסטורי, אנדרטת אזהרה 
 על שם:  רדיפת הומוסקסואלים בגרמניה הנאצית 
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 10 בינואר 2014
 תאריך פתיחה רשמי:  10 בינואר 2014 
 אדריכל:  אבי לוי ויעל מוריה
 קואורדינטות:  32°04′22″N 34°46′23″E﻿ / ﻿32.072777777778°N 34.773055555556°E﻿ / 32.072777777778; 34.773055555556
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) אנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואה (למפת תל אביב רגילה) אנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואה (למפת גוש דן רגילה) אנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואה (למפת גוש דן מוגדלת) אנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואה   he אנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואהhe אנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואהמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
האנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואה היא אנדרטה שהוקמה בגן מאיר, בקרבת המרכז העירוני לקהילה הגאה, המנציחה את זכרם של הומואים, לסביות, ביסקסואלים וטרנסג'נדרים שנרדפו ונרצחו במהלך מלחמת העולם השנייה עקב נטייה מינית או זהות מגדרית. האנדרטה הוקמה על ידי עיריית תל אביב, וביוזמת האגודה למען הלהט"ב, חבר המועצה מטעם מרצ תל אביב-יפו ערן לב, ופעילי להט"ב נוספים.
היסטוריה > רקע היסטורי

עם עליית הנאצים לשלטון, הוחמרה האכיפה של סעיף 175 לחוק העונשין הגרמני הפלילי, שאסר על יחסים אינטימיים בין גברים, משום שעל פי התפיסה הנאצית נחשבה ההומוסקסואליות לפגיעה ב"בריאות העם". הוקמה יחידה מיוחדת בגסטפו לצורך מאבק בהומוסקסואלים, וה-"מרכז למאבק בהומוסקסואליות והפלות" ניהל רשימות חשאית של מאה אלף הומואים. עשרות אלפים שהוזהרו ונחשד ש-"חזרו לסורם" נשלחו למחנות ריכוז, שם סומנו בטלאי משולש ורוד. רובם עוקרו בכפייה, ובין 10,000 ל-15,000 איש, נרצחו במחנות. בין השאר שימשו הקרבנות גם לניסויים רפואיים שנועדו ל-"ריפוי מהומוסקסואליות". גם לסביות שנחשבה "מוחצנת" הוגדרה כסיבה למעצר במחנה הריכוז לנשים ראוונסבריק.
היסטוריה > הקמה

האנדרטה בתל אביב היא השביעית בעולם שהוקמה לזכר להט"ב שנרדפו ונרצחו בשואה. אנדרטאות נוספות קיימות: פרנקפורטר אנגל בפרנקפורט (האנדרטה הראשונה שהוקמה, 1994), אנדרטה לזכר ההומואים והלסביות קורבנות הנאציזם בקלן (1995) אנדרטת ההנצחה להומואים שנרדפו על ידי הנאצים בברלין, פארק המשולש הוורוד בסן פרנסיסקו, אנדרטת ההומואים והלסביות בסידני, והומומונומנט באמסטרדם.
היסטוריה > טקס חנוכה

חנוכת האנדרטה נערכה ב-10 בינואר 2014, בנוכחות ראש העיר רון חולדאי, שגריר גרמניה בישראל אנדריאס מיכאליס, ואישי ציבור נוספים.
אנדרטה זו היא ראשונה מסוגה בישראל המנציחה קרבנות שואה שאינם יהודים. יש בכך סגירת מעגל היסטורי, לנושא שלא התקבל בעבר בישראל. בנאומו של פרופ' משה צימרמן, במהלך טקס חנוכת האנדרטה, הוא אמר:
"האנדרטה היא צעד גדול לישראל, כיוון שהיא עוזרת לפטור את עצמה מה"מונופול" של היותה קורבן. אנחנו סוף סוף משילים את העומס של להיות הקורבן הבודד ואולטימטיבי... ויכולים ללמוד מכך שעל ידי הכרה בקורבנותיהם של אחרים, אין הדבר מפחית את ייחודו של קורבן משלך."
היסטוריה > השחתה

ב-25 באוקטובר 2018 הושחתה האנדרטה. במקום רוססה כתובת נאצה עם כיתוב בשפה האנגלית, בו נרשם "death to LGBT", בתרגום לעברית: "מוות ללהט"ב". זהות המשחיתים אינה ידועה.
מראה האנדרטה

האנדרטה הוקמה בגן מאיר בתל אביב, בקרבת המרכז העירוני לקהילה הגאה. היא תוכננה על ידי האדריכל אבי לוי, ואדריכלית הנוף פרופ' יעל מוריה.
האנדרטה כוללת שלושה משולשים:
משולש צבוע ורוד, לזכר הטלאי הוורוד שנאלצו לענוד ההומואים תחת המשטר הנאצי.
משולש המורכב משלושה ספסלים ורודים, המוצב ממול, ועל כל אחד מהם נכתב בשפה אחרת (עברית, אנגלית וגרמנית) המשפט: "לזכר נרדפי המשטר הנאצי בשל נטייתם המינית וזהותם המגדרית".
משולש בטון, עליו מופיע הסבר היסטורי. בכיתוב זה רשום הסבר על המדיניות כלפי להט"בים בשואה, ומוזכרים שני יהודים הומואים: ד"ר מגנוס הירשפלד, מחלוצי המאבק למען זכויות להט"ב וגד בק, פעיל ציוני שהיה לניצול השואה ההומו האחרון – והלך לעולמו בשנת 2012. על הכיתוב המרכזי במשולש הבטון היה אחראי פרופ' משה צימרמן מהאוניברסיטה העברית, שהיה היועץ המדעי של האנדרטה.
ראו גם

הומוסקסואלים בגרמניה הנאצית
אנדרטת ההומואים והלסביות (סידני)
אנדרטת ההנצחה להומוסקסואלים שנרדפו על ידי הנאצים (ברלין)
הומומונומנט
פארק המשולש הוורוד
הערות שוליים

↑  בשנת 1990 הניחה ליאורה מוריאל, יו"ר אגודת הלהט"ב זר במוזיאון יד ושם, לזכר הקרבנות ההומואים שנרצחו בשואה. היא התבקשה לעזוב את המקום והזר הוסר.
↑  נועם כהן, כתובת נאצה רוססה על אנדרטה לזכר חברי הקהילה הגאה שנספו בשואה, Time Out תל אביב, 25.10.2018
↑  מור שמעוני‏, אנדרטה לזכר קורבנות השואה הגאים נחנכה בתל אביב, באתר וואלה, 10 בינואר 2014
↑   עופר אדרת, אנדרטה לגאים שנרדפו בשואה הוצבה בת"א, באתר הארץ, 11 בדצמבר 2013
| להט"ב בישראל |
| --- | --- | --- |
| היסטוריה | בג"ץ אל-על נגד דנילוביץ (1994) • בג"ץ ירוס-חקק נגד מנכ"ל משרד הבריאות (1997) • בג"ץ קלפים פתוחים (1997) • פסק דין ירוס-חקק נגד היועץ המשפטי לממשלה (2005) • בג"ץ יוסי בן-ארי נגד מנהל מינהל האוכלוסין במשרד הפנים (2006) • הרצח בברנוער (2009) • הרצח במצעד הגאווה בירושלים (2015) • בג"ץ ארד-פנקס נגד הוועדה לאישור הסכמים לנשיאת עוברים (2017) • מחאת הלהט"ב (2018) • בג"ץ שי גורטלר נגד שר הרווחה (2023) • מצעד הבהמות |  |
| מעמד אישי וחברתי | זכויות להט"ב בישראל • שירות במערכת הביטחון • נישואים של זוגות מאותו המין • פונדקאות •  הומופוביה |  |
| תרבות | מצעדי גאווה (אילת, חיפה, ירושלים, תל אביב) • TLVFest • טקס פרסי הנוער הגאה "איגי LOVE" • לסבית קטלנית |  |
| ארגונים ומוסדות | אגודת הלהט"ב • האחווה הסטודנטיאלית הגאה • איגי • אל"ף • אסוואת • בית גאה בבאר שבע • בית דרור • הבית הפתוח • בת קול • הו"ד • חברותא • חוש"ן • טרנסיות ישראל • יש עם מי לדבר • כביסה שחורה • כמוך • מעברים • סגול • העשירון האחר • הפורום החיפאי • פרויקט גילה • הצבעים שלנו • הקבוצה הירושלמית • קל"ף • שב"ל • שישה צבעים • תהל"ה • רבני קשת • בלה דואגת • פיות רדיקליות • אלקאוס • A Wider Bridge |  |
| מקומות | המרכז הגאה • יער הגאווה • תיאטרון הקהילה הגאה • גן העצמאות (ירושלים) • גן העצמאות (תל אביב) • האנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואה • הברנוער |  |
| תקשורת | מגעים • GoGay • WDG • נתיב נוסף • קל"ף חזק • העיר בוורוד • הזמן הוורוד • פנדורה |  |
| ראו גם | פעילים למען זכויות להט"ב • להט"ב ויהדות |  |
לקטגוריה • לפורטל
מראה האנדרטה שהוקמה בגן מאיר, תל אביב
אלרמיזם

אָלָרמיזם היא זריעת בהלה מוגזמת כתגובה לאיום אמיתי או מדומה. למשל, ניפוח מספר הנפגעים במקרה של מגפה הוא דוגמה להתנהגות אלרמיסטית.
אישיות אלרמיסטית

אלרמיסטים מפחידים לעיתים קרובות את קהל מאזיניהם באמצעות תרחישים כמו התנגשות הציביליזציות או קץ היקום. הם מנצלים תחושות של פחד וייאוש שהתפתחו באופן טבעי אצל בני האדם. דוגמה לכך היא תופעת 2012, האמונה לפיה אסון כלשהו היה אמור להתרחש ב-21 בדצמבר 2012.
על פי מחקרים, אדם בעל אישיות אלרמיסטית סובל מעיוותי חשיבה הגורמים לו לראות כל איום כאסון. הוא תמיד מצפה לתוצאה הגרועה ביותר.
מחקרים נוספים הצביעו על תחושת אומניפוטנטיות שהם מבקשים לשמר על ידי יצירת חרדה ודאגה באחרים.
אישיות אלרמיסטית יכולה לבוא לידי ביטוי במספר תחומים:
בפסיכולוגיה, אדם אלרמיסטי יהיה במצב רגשי של דחק או לחץ, עקב תגובה מוגזמת לחשש מהתפתחויות עתידיות.
בנושאי איכות הסביבה, אדם אלרמיסטי יחשוש ממשברים בקנה מידה עולמי עקב מקרים כמו התפוצצות אוכלוסין, התדלדלות משאבים או זיהום הסביבה. אחד האלרמיסטים הידועים בתחום זה, שכתב ספר המתאר התפוצצות אוכלוסין, היה תומאס מלתוס.
במדע, ידוע על מדענים אלרמיסטים המתריעים על תוצאות הרות אסון במקרים שבהם האדם מתערב בטבע.
בפוליטיקה, אלרמיסטים מתריעים לעיתים קרובות מפני פיגועי טרור או פיגוע בנשק להשמדה המונית.
אלרמיזם יכול להתבטא בהפחדת המונים גם בנושאים מיסטיים, כמו למשל הרב אמנון יצחק הנוהג להפחיד את הקהל בהרצאותיו לגבי מלחמות סוף העולם שקרבות לבוא, מוות הצפוי לכל מי שלא יחזור בתשובה וכדומה.
אירועים אלרמיסטיים

האירועים שמפניהם מתריעים האלרמיסטים יכולים להוות איום מוגזם, או במקרים אחרים הם יכולים להצדיק את תחושות החרדה. לדוגמה, רבים התייחסו לווינסטון צ'רצ'יל כאל אלרמיסט בשנות ה-30 של המאה ה-20, בהן התריע על עלייתו של אדולף היטלר בגרמניה ועל התחמשותה מחדש של גרמניה הנאצית. קריאתו לחזק את הצבא והצי של הממלכה המאוחדת אל מול האיום, לא נענתה אלא בקיתונות של לעג.
אירועים נוספים בהם נעשה שימוש אלרמיסטי הם:
האפשרות לקץ הנפט בעולם
התפתחות משבר פיננסי כדוגמת השפל הגדול בשנת 1929
השפעת התחממות עולמית ואפקט החממה על כדור הארץ
הימצאות נשק להשמדה המונית בעיראק, דבר שהוביל למלחמת עיראק
מקרי סארס בשנים 2002–2003
חשש ששפעת העופות או שפעת החזירים יתפתחו למגפות שיפגעו במיליוני אנשים
התפוצצות אסטרואיד על כדור הארץ
החשש שבאג 2000 יגרום לקריסת המחשבים בעולם
חשש מקרינה אלקטרומגנטית מקו מתח גבוה או מתנור מיקרוגל
מסרים סודיים בשירים.
ראו גם

הילד שצעק זאב
פאניקה מוסרית
היסטריה המונית
ערך זה הוא קצרמרבנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אפטרשוק (ליקר)

ערך זה עוסק בליקר. אם התכוונתם לערך אחר, ראו .
| --- | --- |
 סוג:  שנאפס
 אחוז אלכוהול:  30 בעבר 40
 יצרן:  ג'ים בים
 מוצא:  קנדה קנדה
 מועד הכנה ראשוני:  1997
 צבע:  משתנה
 טעם:  משתנה
 
אַפְטֶרְשׁוֹק (באנגלית: AfterShock) הוא שנאפס בעל 30 אחוז אלכוהול בנפח המיוצר בקנדה על ידי חברת ג'ים בים. אפטרשוק קיים בחמישה טעמים:
אדום - בטעם קינמון
כחול - בטעם הדרים
ירוק - בטעם אניס
שחור - בטעם פירות יער
כסוף - בטעם תפוחים
את האפטר שוק נהוג להגיש בטמפרטורה של 0°c בכוס שוט ולנשום עמוק מיד אחרי הלגימה. המשקה הקר מקרר את הגרון, מיד לאחר מכן האלכוהול יוצר תחושה של חום בגוף, ואז מכיוון שלמשקה אפקט מיוחד הדומה לאפקט של מנטה הנשימה יוצרת תחושה של קור בגוף.
פירוש הביטוי "אפטר שוק" (מאנגלית: After Shock) הוא רעידות עוקבת (אחרי רעידת האדמה הראשונה), אך רבים חושבים שהכוונה היא ל"הלם שאחרי", בגלל האפקט שהוזכר לעיל.