stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טופס 17
הערות שוליים

↑  טופס 17 - שירותי בריאות כללית
↑  בקשת התחייבות דרך אפליקצית הסלולר ואתר מכבי
↑  טופס 17 בקופת חולים לאומית
↑  ביטוח בריאות לעובדים זרים, באתר כל זכות
↑  פנייה לחדר מיון כרוכה בתשלום השתתפות עצמית העומדת לפי מחירון משרד הבריאות הנכון לשנת 2016 על 822 ש"ח לפנייה בשעות היום, בין 6:00 בבוקר ל-23:00 בלילה ו-198 ש"ח בין 23:00 בלילה ועד 6:00 בבוקר.
↑  תשלום על ביקור בחדר מיון, משרד הבריאות
↑  אשפוז דיפרנציאלי- טופס 17 עבור הפעולה הרפואית שתתבצע, (לפי קוד הגדרת הפעולה), בלי להתחשב במספר ימי האשפוז, לדוגמה: ניתוח להחלפת מפרק הירך, ניתוח מעקפים וכו'
↑  ימי עבודה - ימי ששי, שבת, ערבי חג וימי חג לא נחשבים לימי עבודה
| בריאות בישראל |
| --- | --- | --- |
| משרד הבריאות | שר: אוריאל בוסו • מנכ"ל: משה בר סימן טוב • רשות בתי החולים הממשלתיים • המרכז הלאומי להשתלות • אפליקציית המגן • מעבדה לבריאות הציבור • מרכז ידע תנודע |  |
| קופות חולים | מאוחדת • מכבי • לאומית • כללית • בעבר: הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה • פועלי הגליל • פועלי השומרון • עממית • אסף • הציונים הכלליים |  |
| ארגונים, עמותות ואיגודי בריאות בישראל | מגן דוד אדום • איחוד הצלה • יד שרה • האיגוד הישראלי לרפואת הפה • עזר מציון • טרם • האגודה למלחמה בסרטן • ההסתדרות הרפואית בישראל • רופאים לזכויות אדם • עמותת אדי • רחשי לב • יוסי אמבולנס |  |
| מכוני מחקר העוסקים בבריאות בישראל | מכון גרטנר • המכון לרפואה ימית  • המרכז הלאומי לרפואה משפטית • המרכז הלאומי לבקרת מחלות • הלכתיים: מכון פוע"ה • מכון שלזינגר |  |
| חקיקת בריאות בישראל | פקודת בריאות העם • חוק ביטוח בריאות ממלכתי • ועדת השירותים הציבוריים • חוק זכויות החולה • חוק החולה הנוטה למות • חוק טיפול בחולי נפש • חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות • תקנות שעת חירום למאבק בנגיף הקורונה • תקנות סימון מוצרי המזון • ועדת גרין • ועדת מור יוסף • ועדת הקורונה • קבינט הקורונה |  |
| רפואה בתקופת היישוב | רופא נודד • אגודת רופאים מדברי עברית • בית הבראה החלמה • בית החולים הירקון • תחנת הבריאות העברית • מכון פסטר |  |
| אירועים בתחום הבריאות בישראל | פרשת חולי הנפש היהודים בבית לחם • השתלת הלב הראשונה בישראל • פרשת הדם • פרשת רמדיה • שביתת הרופאים • התפרצות החצבת  בישראל • התפרצות נגיף הקורונה בישראל |  |
| לימודי רפואה בישראל | בחינת רישוי ברפואה • הפקולטה לרפואה ע"ש עזריאלי • לימודי ניהול מערכות בריאות בישראל |  |
| בצה"ל | חיל הרפואה • מסלול צמרת • מסלול בינה • פרופיל רפואי • מש"ק תברואה • בריאות הנפש בצה"ל |  |
| שונות | היריון ולידה בישראל • תרומת דם בישראל • טופס 17 • סל הבריאות • גורמי התמותה השכיחים בישראל • חוסה • פנקס הפסיכולוגים • פנקס הרופאים |  |
טורניר אליצור

| --- | --- |
סמל אגודת הספורט אליצור
 ענף:  כדורסל נשים
 תאריך ייסוד:  2009
 ארגון מפעיל:  איגוד הכדורסל
 מספר מתמודדים:  4
 מדינות משתתפות:  ישראל
 יבשת:  אירופה
 שמות קודמים:  גביע ווינר נשים
 זוכה:  אס"א ירושלים
 הכי הרבה זכיות:  מכבי בנות אשדוד/אליצור רמלה (2)
 מפעל גבוה יותר:  גביע המדינה
 מפעל מקביל:  גביע האיגוד
 
טורניר אליצור לכבוד גורביץ' (עד 2010 נקרא גביע ווינר נשים) הוא המפעל השלישי בחשיבותו בכדורסל הנשים הישראלי, אחרי אליפות המדינה וגביע המדינה. את הגביע מעניק יו"ר איגוד הכדורסל. בטורניר משתתפות ארבע הקבוצות שסיימו ראשונות בעונה שעברה.
שיטת המשחקים

טורניר אליצור משוחק בשיטת "נוק-אאוט", משחק בודד שבו המפסידה מודחת מהמפעל; ומשחקיו מפגישים את ארבע הקבוצות שסיימו את העונה הקודמת בליגת העל במקומות 1–4. המנצחות בסיבוב הראשון של הטורניר מעפילות לגמר, שבו המפסידה משובצת למשחק על מקומות 3–4.
הטורניר התקיים לראשונה בתחילת עונת 2009/10. המארגנים בחרו לקיימו ביישובי עוטף עזה בשני אולמות במקביל - אולם "גיטיס" בשדרות, ואולם "בית הבנים" ביד מרדכי, שבו נערך גם משחק הגמר. בתחילת עונת 2012/13 התקיים משחק גמר בלבד.
מחזיקות הגביע > כל המחזיקות

| שנה | זוכה | תוצאת הגמר | סגנית | מקום שלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | אס"א ירושלים | 71:76 | אליצור נתניה | לא התקיים |
| 2014 | מכבי בנות אשדוד | 70:76 | אליצור רמלה | לא התקיים |
| 2013 | אליצור רמלה | 85:89 (לאחר הארכה) | א.ס. רמת השרון | לא התקיים |
| 2011 | אליצור רמלה | 66:67 | מכבי בנות אשדוד | לא התקיים |
| 2010 | מכבי בנות אשדוד | 82:84 | אליצור רמלה | אליצור חולון |
מחזיקות הגביע > כל המחזיקות > ה-MVP לפי עונות

2010: ארצות הבריתנטשה לייסי (מכבי אשדוד)
מחזיקות הגביע > טבלת זכיות

| מקום | קבוצה | זוכה | סגנית | מקום שלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי בנות אשדוד | 2 | 1 | - |
| - | אליצור רמלה | 2 | 2 | - |
| 2 | אס"א ירושלים | 1 | - | - |
| 3 | א.ס. רמת השרון | - | 1 | - |
| 4 | אליצור חולון | - | - | 1 |
ז'אק פיקאר

| --- | --- |
פיקאר, 1979
פיקאר, 1979
 לידה:  28 ביולי 1922 בריסל, בלגיה 
 פטירה:  1 בנובמבר 2008 (בגיל 86) לה טור-דה-פייל, וו, שווייץ 
 ענף מדעי:  אוקיינוגרפיה 
 מקום מגורים:  שווייץ, בלגיה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בזל  אוניברסיטת ז'נבה 
 פרסים והוקרה:  מדליית הווארד נ. פוטס (1972)  מדליית האברד (2012) 
 צאצאים:  ברטראן פיקאר 
 תרומות עיקריות
 צלילה בבתיסקף
 
ז'אק פיקאר (Jacques Piccard; ‏28 ביולי 1922 – 1 בנובמבר 2008) היה אוקיינוגרף ומהנדס שווייצרי, הידוע בפיתוח צוללות לחקר זרמי הים. פיקאר ולוטננט דון וולש (אנ') מצי ארצות הברית היו האנשים הראשונים שחקרו את החלק העמוק ביותר הידוע באוקיינוסים בכדור הארץ, והמיקום הידוע העמוק ביותר על פני קרום כדור הארץ, תהום צ'לנג'ר בשקע מריאנה, שנמצא בצפון-מערב האוקיינוס השקט.
ביוגרפיה

ז'אק פיקאר נולד בבריסל, בלגיה, לאוגוסט פיקאר שהיה בעצמו הרפתקן ומהנדס. פיקאר האב היה שווייצרי שעבר לבלגיה לאחר שמונה לפרופסור לפיזיקה באוניברסיטה החופשית של בריסל. לאחר לימודי כלכלה והיסטוריה, עבד ז'אק פיקאר עבור אביו בתכנון ובניית מתקן הצלילה לעומק רב (בתיסקף) הטריאסטה. הצי האמריקני התרשם מאוד מהצוללת. מכיוון שהכיר בערכה האסטרטגי של צוללת להצלה ולשלייה של צוללות שטבעו, החל חיל הים האמריקני לבדוק את הטריאסטה לעומקים גדולים יותר. החיל מימן ניסויי צלילה מול האי קאפרי האיטלקי, ואז רכש את הטריאסטה ושכר את ז'אק פיקאר כיועץ מדעי. זמן קצר לפני צלילת השיא, האמריקאים רצו להחליף אותו באחד מבני ארצם, דבר שהוא הצליח למנוע.
ביוגרפיה > הצלילה לתהום צ'לנג'ר

ב-23 בינואר 1960 צללו פיקאר ולוטננט דון וולש מחיל הים האמריקני עם הטריאסטה לתחתית תהום צ'לנג'ר בשקע מריאנה. הם הגיעו לעומק של 10,916 מטר, לחץ המים היה סביב 1,100 בר. מקורות שונים מציינים באופן שגוי עומק של מעל 11,000 מטר. ההבדל נובע מכיול שגוי של מד העומק, שנועד למים מתוקים. מאוחר יותר, מדידות מדויקות יותר במהלך 1995 מצאו כי שקע מריאנה עמוק מעט פחות ועומקו 10,911 מטרים. הירידה ארכה כמעט חמש שעות. הבתיסקף לא כללה ציוד מדעי ולא נערכו ניסויים; מטרת המשימה הייתה להוכיח שניתן להגיע לעומק. הירידה התקדמה ללא תקריות עד עומק 9,000 מטרים, כאשר הצוות שמע קול נפץ חזק. הם המשיכו בצלילה, ובסופו של דבר הצוללת נחתה על הקרקעית בתוך "רפש בצבע טבק". כשהגיעו לקרקעית הים חסרת המאפיינים, הם ראו דג שטוח וגם סוג חדש של שרימפס. מאוחר יותר חלקו ביולוגים ימיים על תצפיותיהם וטענו כי שום דג אינו יכול לשרוד את הלחץ בעומק כזה. לאחר שגילה סדקים בחלונות הצפייה, קיצר פיקאר את המסע. לאחר שהייה של 20 דקות בלבד על הקרקעית, הם החלו להשליך את הנטל לחזרתם לפני השטח, והכלי הפגוע חזר לספינות הליווי שלו ללא תקרית תוך שלוש שעות ורבע.
ביוגרפיה > לאחר הצלילה

הצלילה ההיסטורית זכתה לתשומת לב עולמית, ופיקאר תיאר אותה בספר "שבעה מיילים מטה" (Seven Miles Down), אותו כתב יחד עם רוברט דייץ, גאולוג בעל שם שעזר בתכנון המשימה. משלחת חוזרת מתוכננת, לעומת זאת, מעולם לא התקיימה. הטריאסטה הייתה יקרה לתחזוקה ותפעול. היא לא הייתה מסוגלת לאסוף דגימות ולא הצליחה לצלם ולכן היו מעט נתונים מדעיים להראות על מסעותיה. הספינה המקורית יצאה משירות בשנת 1961, אם כי מאוחר יותר גרסה משופרת (טריאסטה 2) איתרה את שרידי שתי הצוללות הגרעיניות האבודות של הצי האמריקני, הת'רשר והסקורפיון.
לאחר שגילה שזרמים קיימים גם בעומק הים, הוא הזהיר מפני הטמנת פסולת רדיואקטיבית בעומק הים, מכיוון שהזרמים יגיעו במוקדם או במאוחר לפני השטח.
ביוגרפיה > הצוללת אוגוסט פיקאר

בשנים הבאות פיתח פיקאר את הצוללת "אוגוסט פיקאר" (Auguste Piccard), שהוזמנה על ידי ממשלת שווייץ. היא הייתה אמורה להיות מופעלת כאטרקציה תיירותית לרגל התערוכה העולמית EXPO64 שנערכה בלוזאן באגם ז'נבה ב-1964. בעת ביצוע ההזמנה נאלץ פיקאר להתמודד עם מומחים מדעיים שונים. אף על פי שמעולם לא נכנסו לצוללת, הם פקפקו בתוכניות של פיקאר, מכיוון שלא היה מהנדס מיומן. בסופו של דבר אושרו התוכניות של פיקאר והצוללת הצליחה לפעול בזמן. זו הצוללת התיירותית הגדולה ביותר שנבנתה אי פעם וכלי הרכב התת-ימי הגדול ביותר שאינו צבאי. בשנים 1964–1965 הובילה הצוללת כ-33,000 נוסעים לתחתית אגם ז'נבה בעומק של 150 מטרים. בין השנים 1969–1984 היא צללה לצורך תצפית מדעיות ותעשייתיות במפרץ מקסיקו, כיום מוצבת במוזיאון בלוצרן.
ביוגרפיה > הצוללת בן פרנקלין

בשנים 1966–1968 נבנתה בשווייץ הצוללת בן פרנקלין (Ben Franklin) בתכנון של פיקאר כדי לחקור את זרם הגולף. ב-14 ביולי 1969, יומיים לפני שיגור אפולו 11 לנחיתה ההיסטורית על הירח, נגררה הצוללת למרכז זרם הגולף מול חופי פלורידה ליד פאלם ביץ'. פיקאר הוביל את הצוות של שישה מדענים בינלאומיים (2 שווייצרים, בריטי ושלושה אמריקנים) כראש המשימה. הצוללת צללה לעומק של כ-300 עד 350 מטר, והצוות נתן לעצמו להיסחף מתחת למים בזרם הגולף במשך ארבעה שבועות. הצוללת נסחפה צפונה 2,300 קילומטרים מתחת למים והתרוממה לבסוף מול חופי מיין. לאחר סיום מוצלח של המשימה ביקר אותו ורנר פון בראון, מתכנן הרקטות יליד גרמניה ובחן את הצוללת. סוכנות נאס"א התעניינה מאוד בהערכות המשימה לגבי טכניקות חדשות של חלליות, כמו גם את ההשפעות הפסיכולוגיות במהלך משימה כה ארוכה על הצוות וביצועיהם. הידע שנצבר שולב במשימות סקיילאב ובתוכנית מעבורת החלל. הצוללת המשוחזרת מוצבת במוזיאון בוונקובר בקנדה.
ביוגרפיה > שארית חייו

בשנת 1973 קרא לשימוש באנרגיה נקייה בגלל ההשפעות השליליות של דלק מאובנים.
בשנות השבעים של המאה ה-20 פיתח פיקאר את הצוללת "טרוטה" (FA Forel), שבעזרתה נחקרו האגמים השווייצרים בשנים 1978–2005. כל הצוללות שפיתח קיימים עד היום, וחלקן ניתן לראות כמוצגים. פיקאר עבד באופן אינטנסיבי עם הקרן שהקים בקילי (אנ') בשווייץ על אגם ז'נבה לשימור ומחקר בעלי החיים הימיים. עד זקנה, בגיל 82, הוא עדיין השתתף בצלילות עמוקות.
ביום הולדתו ה-85 העניק ראיון לנויה ציריכר צייטונג (אנ') ובו אמר שהוא גם היה רוצה להיות אסטרונאוט. ב-1 בפברואר 2008, הוא ובנו ברטראן קיבלו דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת לוון.
ז'אק פיקאר נפטר ב-1 בנובמבר 2008 בגיל 86 בביתו שעל אגם ז'נבה.
פיל מונדווילר, דובר פרויקט המחקר של סולאר אימפולס של ברטראן פיקאר, בנו של ז'אק פיקאר, הדגיש כי ז'אק פיקאר תכנן כל צוללת בה השתמש כדי לחקור את הים.
משפחת פיקאר

משפחת פיקאר ייחודית בשבירת שיאי עולם בטיסה הגבוהה ביותר וגם בצלילה העמוקה ביותר.
ז'יל פיקאר (1840–1933), אח של פאול
אוגוסט פיקאר (1884–1962), בנו של ז'יל, פיזיקאי; טיסות לסטרטוספירה וניסיונות צלילה במעמקי ים
ז'אק פיקאר (1922–2008), בנו של אוגוסט, מהנדס. שותף (יחד עם דון וולש) לצלילה העמוקה בעולפ
ברטראן פיקאר (נולד 1958), נכדו של אוגוסט, פסיכיאטר; הקפת העולם ללא הפסקה הראשונה על ידי בלון והקפת העולם הראשונה על ידי מטוס סולארי
ז'אן פיקאר (1884–1963), האח התאום של אוגוסט, פיזיקאי; טיסות לסטרטוספירה
ג'נט פיקאר (1895–1981), אשתו של ז'אן-פליקס, טייסת בלון פורח
דון פיקאר (1926–2020), בנם של ז'אן-פליקס וג'נט, טייס בלון פורח
פאול פיקאר (1844–1929), אח של ז'יל, מהנדס
ביבליוגרפיה

Piccard, Jacques; Robert S. Dietz (1961). Seven Miles Down. Putnam. p. 249.
Piccard, Jacques (1971). The Sun Beneath the Sea. Scribner. p. 405 pp. ISBN 0-684-31101-1.
הערות שוליים

↑  Jacques Piccard
↑  Historic Piccard submarine restored
↑  Auguste Piccard (PX-8)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007317371405171  PLWABN: 9810571809105606  BnF: cb128105383 (data)  CiNii: DA19534838  GND: 121534081  HDS: 028906  ISNI: 0000 0000 6651 1154  LCCN: nr95016364  LNB: 000008153  NARA: 10573937  NDL: 00525149  NKC: jo2012705864  NLA: 35422187  NTA: 072835613  RERO: 02-A003691959  SNAC: w6cp96m3  SUDOC: 084333456  Trove: 947016  VIAF: 12433745   WorldCat (עם VIAF): 12433745 
דון וולש (משמאל) וז'אק פיקאר (במרכז), בבתיסקף טריאסטה.
ז'אק פיקאר
יוזפוב על נהר ויסלה

| --- | --- |
סמל יוזפוב על נהר ויסלהסמל יוזפוב על נהר ויסלה

ארמון בכפר
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  לובלין (פרובינציה) לובלין
 מחוז:  אופולה
 תאריך ייסוד:  1687 
 שטח:  23.92 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  833 (31 במרץ 2021)
 קואורדינטות:  51°2′N 21°49′E﻿ / ﻿51.033°N 21.817°E﻿ / 51.033; 21.817
 אזור זמן:  UTC+1
 http://www.gminajozefow.pl/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטייוזפוב על נהר ויסלה(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטייוזפוב על נהר ויסלה(למפת פרובינציית לובלין רגילה) לובלין חלם זמושץ' ביאלא פודולסק  שווי. פ. פודקרפצקיה בלארוס אוקראינה מזוביהיוזפוב על נהר ויסלה(למפת פרובינציית לובלין מוגדלת) לובלין חלם זמושץ' ביאלא פודולסק  שוויינטו. פוד. פודקרפצקיה בלארוס אוקראינה מזוביהיוזפוב על נהר ויסלה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
יוזפוב על נהר ויסלה (בפולנית: Józefów nad Wisłą) הוא כפר במחוז אופולה שבפרובינציית לובלין בפולין, על גדת נהר ויסלה, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

היישוב נזכר לראשונה בשנת 1667, ועד אמצע המאה ה-18 הוענקו לו זכויות עירוניות. במחצית הראשונה של המאה ה-19 התפתח היישוב, בשל מיקומו על הדרך הראשית שיצאה מלובלין, ובשל סמיכותו לאחוזות משפחת פוטוצקי.
יהודי יוזפוב על נהר ויסלה

יהודים ישבו ביוזפוב מעת שקיבל זכויות עירוניות, ומהמחצית הראשונה של המאה ה-19 התקיימה ביישוב קהילה יהודית עצמאית, עם בית כנסת. בשנת 1867 נמנו ביישוב 1,580 יהודים, אך מסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20 עזבו את היישוב רבים מיהודיו.
בין מלחמות העולם נמנו ביישוב 736 יהודים, והתקיימה בו פעילות ציונית. בשנת 1937 אירעו מספר תקריות אנטישמיות בכפר, תוך פגיעה במבנה בית הכנסת המקומי.
לאחר כיבוש הכפר בידי הגרמנים באמצע ספטמבר 1939, פנו חלק מיהודי היישוב לאופולה לובלסקי, לריקי ולדמבלין אירנה. בשנת 1941 הובאו ליוזפוב פליטים יהודים מקז'ימייז' דולני, ובד בבד, הוטלו הגבלות תנועה על יהודי היישוב.
בתחילת מאי 1942 גורשו כל יהודי היישוב לדמבלין אירנה, וב-6 במאי 1942 נשלחו יחד עם יתר יהודי המקום למחנה ההשמדה סוביבור.
יוחאי אהרוני

יוחאי אהרוני (נולד ב-8 ביוני 1943) הוא כדורגלן עבר ישראלי.
קריירה > שחקן כדורגל

לאהרוני 5 הופעות במדי נבחרת ישראל בכדורגל. הוא הבקיע שער אחד נגד הודו בגביע אסיה בכדורגל 1964, אליפות שישראל ניצחה.
ב-30 בספטמבר 1967, כבש אהרוני את השער הראשון בתבוסה 5–2 של הפועל מחנה יהודה על הפועל רמת גן בליגה הראשונה של ישראל באותה תקופה, הליגה הלאומית. בינואר 1968 הציעה הפועל פתח תקווה להחליף את יוחאי אהרוני כנגד שלושה שחקנים משלהם. קבוצת מחנה יהודה סירבה להצעה ואהרוני נכנס להסגר כדי להשתחרר מהמועדון. בעונת 1969–70 היו לו 18 הופעות במדי הפועל פתח תקווה. בשנים 1970–1971 שיחק בבית"ר תל אביב. מיד אחר כך, פרש ממשחק פעיל בגלל פציעה.
קריירה > מאמן ומורשת

לאחר הקריירת כשחקן פעיל, יוחאי אהרוני אימן בהפועל מחנה יהודה, הפועל ג'לג'וליה, והפועל עלייה כפר סבא. הוא אימן גם בראש העין.
ב-2021 נכלל בשדרת הכוכבים של הפועל מחנה יהודה המנציחה את כוכבי תקופת הזוהר של מחנה יהודה בליגה הבכירה.
הערות שוליים

↑  "כל משחקי הפועל רמת גן בליגה הראשונה" (PDF). הפועל רמת גן. 19: יוחאי אהרוני עט על כדור ריבאונד של זנדר. 1:0.
↑  "הפועל פ"ת מציעה למחנה יהודה: 3 שחקנים נגד יוחאי אהרוני". חדשות הספורט. ינואר 1968 – via הפועל פתח תקווה.
↑  "יוחאי אהרוני". מוזיאון הפועל פתח תקווה. הפועל פתח תקווה.
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - גביע אסיה בכדורגל 1964 (אלופת אסיה) |
| --- | --- | --- |
|   לוין |   ויסוקר |   בכר |   קלמי |   ליאון |   מתניה |   פרימו |   קצב |   לבקוביץ' |   מהלל |    שפיגלר |   סטלמך |  טיש |   אהרוני |  קליש |  לוי |  טלבי |  יאנג | מאמן: מרימוביץ'  |   לוין |   ויסוקר |   בכר |   קלמי |   ליאון |   מתניה |   פרימו |   קצב |   לבקוביץ' |   מהלל |    שפיגלר |   סטלמך |  טיש |   אהרוני |  קליש |  לוי |  טלבי |  יאנג | מאמן: מרימוביץ'  | ישראל |
יוסף, סולטאן מרוקו

יוסף בן חסן (בערבית: يوسف بن الحسن; 1882 - 17 בנובמבר 1927) היה סולטאן השושלת העלווית, ששלט במרוקו מ-1912 עד מותו בשנת 1927.
ביוגרפיה

יוסף נולד בעיר מקנס לסולטאן חסן הראשון ולאשתו החמישית, רוקייה, אשה צ'רקסית מקונסטנטינופול . הוא היה הבן הצעיר מבין בניו של הסולטאן חסן הראשון. הוא ירש את כס המלוכה מאחיו, הסולטאן עבד אל-עפייד, שהודח אחרי חוזה פאס (1912), שהפך את מרוקו למדינת חסות צרפתית. הוא היה חבר השושלת העלווית .
שלטונו של יוסף היה סוער ולווה בהתקוממויות תכופות נגד ספרד וצרפת. החמור שבהם היה התקוממות הברברית בהרי הריף, בהנהגתו של עבד אל-כרים ומרד שבטי הסאהרה, בהנהגת בנו של מה אל-עינין, אחמד אל-היבא. אמנם זה התחיל במקור באזור השליטה הספרדית בצפון הארץ, אולם התפשט אף לאזור שהיה בשליטה צרפתית, עד שקואליציה של צרפת וספרד הביסו את המורדים בשנת 1925. כדי להבטיח את ביטחונו האישי, העביר יוסף את בית המשפט מפאס לרבאט, ששימשה מאז כבירת הארץ.
שלטונו של יוסף הגיע לקיצו, כאשר נפטר לפתע מאורמיה ב-17 בנובמבר 1927, ובנו מוחמד החמישי עלה לשלטון במקומו.
הערות שוליים

↑   השושלת המלכותית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb162581655 (data)  GND: 1124787879  ISNI: 0000 0004 0837 0057  SUDOC: 169170330  VIAF: 301121704   WorldCat (עם VIAF): 301121704 
יוסף בשנת 1920
טלטשטווה

| --- | --- |
סמל טלטשטווהסמל טלטשטווה

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מערב טרנסדנוביה
 מחוז:  גיור-מושון-שופרון גיור-מושון-שופרון
 נפה:  נפת גיור
 שטח:  23.17 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  2,568 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°37′00″N 17°44′00″E﻿ / ﻿47.6167°N 17.7333°E﻿ / 47.6167; 17.7333 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.toltestava.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.טלטשטווה(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.טלטשטווה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טלטשטווה (בהונגרית: Töltéstava) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה.
יהודי טלטשטווה

בטלטשטווה חיו מעט יהודים בתקופות זמן שונות, על פי התיעוד במקורות הונגריים רשמיים חיו בכפר 5 יהודים בשנת 1840 ו-6 יהודים בשנת 1941
הערות שוליים

↑  מפקד האוכלוסין ההונגרי 2018
↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת גיור |
| --- | --- | --- |
| יישובים | גיור • אבדה • בזי • בן • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • גיוראויבראט • גיוראויפלו • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מזארש • מושונסנטמיקלוש • נג'בייץ' • נאג'סנטיאנוש • ניול • אטוונן • פר • ראבפטונה • רטלפ • שוקורופאטקה • טניה • טלטשטווה • ואמושסבדי • ונק |  |
טניולאביס

| טניולאביס |
| --- | --- |
 איור אפשרי
תקופה
תחילת פלאוקן 65–64 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מולטיטוברקולטה
משפחה:: Taeniolabididae
סוג:: טניולאביס
מינים
 Taeniolabis taoensis  Taeniolabis lamberti
שם מדעי
 Taeniolabis ‏קופ, 1882

גולגולת של היצור
טניולאביס (שם מדעי: Taeniolabis) הוא סוג של יונק קדום מהסדרה הקדומה מולטיטוברקולטה (Multituberculata), אשר התפתחה בקרטיקון לצד הדינוזאורים. הוא חי בראשית עידן הקנוזואיקון בתקופת הפלאוקן לפני 64–65 מיליון שנה באמריקה הצפונית. מאובניו נחקרו ב-1882 בידי החוקר הידוע אדוארד קופ ובסוגו נכללו 2 מינים.
הטניולאביס היה הגדול שבבני סדרתו כשהמין Taeniolabis taoensis הגיע למשקל של 100 ק"ג. במראהו הוא דמה לבונה ענקי בעל גולגולת באורך 15 ס"מ והכיל זוג חותכות ענקיות שנבנו כמו איזמל, אך למעשה כלל לא היה יונק שלייני והיה מראשוני יונקי הקנוזואיקון לצד קרוביו כמו הקטופסליס (אנ') ובני הסדרה כימולסטיים. הוא היה כנראה ניזון מזרעים ומקליפות עצים.
המאובנים של יונק נכחד זה התגלו במונטה, ניו מקסיקו וויומינג וכן בססקצ'ואן שבקנדה. ככל הנראה הוא חי ביערות גשם לחים שהיו באותה תקופה באזורו. כמה חוקרים סוברים שבשל רגליו הקצרות הוא התפתח כמו בונה לחיים אמפיביים בנהרות ובביצות.
חטא המרגלים

המרגלים מציגים בפני בני ישראל מפרי הארץ. איור מאת גוסטב דורה
המרגלים שבים עם אשכול ענבים. ויטראז', קתדרלת קמפר
המרגלים על "בול מועדים לשמחה" לשנת ה'תשט"ו, בעיצובו של ג. המורי
פסל המנציח את המרגלים בפתח תקווה
חטא המרגלים הוא סיפור מקראי המתואר בפרשת שלח לך שבספר במדבר, ובנאומו של משה בפרשת דברים שבספר דברים. הסיפור התרחש כשנתיים לאחר יציאת בני ישראל ממצרים, בעת שישבו בני ישראל במדבר פארן. משה, במצוות ה', שלח נשיא מכל שבט לתור את ארץ כנען לקראת הכניסה אליה.
לאחר ארבעים יום, שבו המרגלים ודיווחו שהארץ "זבת חלב ודבש", אך תיארו את יושביה כענקים עוצמתיים בלתי מנוצחים. בעקבות זאת, בני ישראל נתקפו בהלה ופחד ורצו לשוב למצרים ולא לכבוש את ארץ כנען. עונשם של בני ישראל על הוצאת דיבת הארץ והטלת ספק בה' ובמשה היה ארבעים שנות נדודים במדבר.
הסיפור המקראי > משימת הריגול

משה בחר נציג אחד מכל אחד משנים עשר השבטים, כולם ממנהיגי העם, והורה להם לבחון את טיב הארץ ואת אופיה הצבאי:
עֲלוּ זֶה בַּנֶּגֶב וַעֲלִיתֶם אֶת הָהָר. וּרְאִיתֶם אֶת-הָאָרֶץ מַה-הִוא;

וְאֶת-הָעָם הַיֹּשֵׁב עָלֶיהָ – הֶחָזָק הוּא הֲרָפֶה, הַמְעַט הוּא אִם רָב?

וּמָה הָאָרֶץ אֲשֶׁר הוּא יֹשֵׁב בָּהּ – הֲטוֹבָה הִוא אִם-רָעָה?

וּמָה הֶעָרִים אֲשֶׁר הוּא יוֹשֵׁב בָּהֵנָּה – הַבְּמַחֲנִים אִם בְּמִבְצָרִים?

וּמָה הָאָרֶץ – הַשְּׁמֵנָה הִוא אִם רָזָה, הֲיֵשׁ בָּהּ עֵץ אִם אַיִן?

וְהִתְחַזַּקְתֶּם וּלְקַחְתֶּם מִפְּרִי הָאָרֶץ; וְהַיָּמִים יְמֵי בִּכּוּרֵי עֲנָבִים.
וְיַחְפְּרוּ לָנוּ אֶת הָאָרֶץ וְיָשִׁבוּ אֹתָנוּ דָּבָר אֶת הַדֶּרֶךְ אֲשֶׁר נַעֲלֶה בָּהּ וְאֵת הֶעָרִים אֲשֶׁר נָבֹא אֲלֵיהֶן.
לאחר ארבעים יום בהם המרגלים תרו את הארץ, ממדבר צין בדרום ועד לבוא חמת בצפון, המרגלים שבו למדבר פארן, ובידם אשכול ענבים שכרתו בנחל אשכול (שנקרא על שם אותו אשכול). האשכול היה גדול מאוד, ושניים מהם נשאו אותו על מוט.