stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צלול
מישורי פעולה נוספים

שיתופי פעולה עם ארגוני איכות סביבה אחרים. העמותה חברה פעילה בחיים וסביבה - ארגון הגג של ארגוני הסביבה.
שיתוף פעולה עם בתי ספר, מוסדות אקדמאים, הקליניקה המשפטית של אוניברסיטת חיפה, הקליניקה המשפטית של אוניברסיטת בר-אילן וכן שיתוף פעולה עם מוסד "פורטר" של אוניברסיטת תל אביב.
מבצעי ניקוי תת-ימים על ידי צוללנים מתנדבים.
שיתופי פעולה עם בתי ספר, חברות מסחריות, יחידות צבאיות ואנשים פרטיים לניקוי חופי הים התיכון.
שיתופי פעולה עם חברת הגלישה בילבונג ישראל.
שיתוף פעולה עם פרויקט תגלית ובו הגיעה לארץ קבוצת סטודנטים להשתלמות וסיור לימודי בנושאי איכות סביבה שהובילה עמותת צלול.
פרויקט "חולית" (חינוך והסברה לשימור הסביבה הימית) שבמהלכו סטודנטים מבית הספר למדע הים ברופין קיבלו נקודות זיכוי בלימודיהם האקדמאים תמורת השתתפות פעילה בפרויקטים לימודיים אותם מפעילה העמותה בבתי ספר ברחבי הארץ.
מרכיביה העיקריים של שיטת העבודה של צלול

פעילות בזירה הציבורית, התקשורתית, מחקר ופיתוח, משפט וקידום חקיקה.
ניהול מאבקים המאפשר ריכוז משאבים ארגוניים במאבק נגד מזהמים ויצירת תקדים למזהמים אחרים.
מיצוב צלול כ"שומרת הסף" בכל הנוגע לזיהום מקורות המים, הנחלים והים בישראל.
שימוש באנשי מקצוע.
גיוס ציבור.
פרסים

על פעילותו בעמותה, נבחר בנג'מין קאהן, מייסד עמותת "צלול", לאחד מגיבורי הסביבה העולמיים על ידי "טיים מגזין".
לקריאה נוספת

ד"ר דייוויד כץ, מר עזר פישלר (M.Sc) ומר דני לוי (M.Sc), דו"ח מצב הים לשנת 2008, עמותת צלול, אוגוסט 2008.
דליה טל, צפריר גדרון, יובל נוימן דו"ח מצב הים 2013, עמותת צלול, אפריל 2013
דליה טל, מי ינהל את הים, הצעת עמותת צלול להקמת רשות ים וחופים, עמותת צלול, מאי 2014
הערות שוליים

↑  "מי אנחנו?" מתוך אתר עמותת "צלול"
↑  "זיהום מרשויות וממפעלים". מתוך אתר עמותת "צלול"
↑  "מאבק 'צלול' לקידוחים בטוחים ולהגנה על הים". מתוך אתר העמותה
↑  "קידוחי נפט וגז בים: השוואה בין הדירקטיבה האירופית החדשה לדין הישראלי". 5 בדצמבר 2013
↑  "מקימים רשות ים וחופים". מתוך אתר עמותת "צלול"
↑  "המלצת עמותת צלול לניהול מיטבי של הים התיכון". 6 בינואר 2014
↑  "מגני הים". מתוך אתר עמותת "צלול"
↑  "קרן לטיפול מהיר בזיהום נחלים ומקורות מים". מתוך אתר עמותת "צלול"
↑  קרן לטיפול מהיר בזיהום נחלים ובזיהום מקורות מים. אפריל 2013
↑  "מי פלט בריכות הדגים". 6 במאי 2010
↑  "הרפורמה בענף המדגה". מתוך אתר עמותת "צלול
↑  "מכל האמוניה של חיפה כימיקלים נסגר סופית". מתוך אתר עמותת "צלול"
| קיימות |
| --- | --- | --- |
| מושגי מפתח | איכות הסביבה • אקולוגיה • סביבתנות • טביעת רגל אקולוגית • מאזן אקולוגי • צדק בין-דורי |  |
| איומים | משבר האקלים • התחממות עולמית • הידלדלות שכבת האוזון • הכחדה המונית |  |
| אסטרטגיות סביבתיות | חשיבה סביבתית • קיימות מקומית • חינוך סביבתי • אקו-אנרכיזם • אקולוגיה עמוקה • עירוניות חדשה |  |
| פסולת | הפחתה במקור • קומפוסט (התכלות) • שימוש חוזר • מיחזור (מיחזור בישראל) • מדרג הפסולת • שטח הפסולת של האוקיינוס השקט  • שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי  • שטח הפסולת הצפון אטלנטי |  |
| תשתיות ובנייה | תחבורה בת קיימא • בנייה ירוקה • תכנון רגיש למים • בנייה באדמה • בנייה תואמת אקלים |  |
| גינון וחקלאות | גינה קהילתית • גינון יובשני • חקלאות אורגנית • גידול ביו-אינטנסיבי • מזון מקומי • גינון גרילה • פרמקלצ'ר • יער מאכל • חקלאות עירונית • חקלאות בת קיימא • חומרים מזינים |  |
| אנרגיה | אנרגיה חלופית • אנרגיה ירוקה • אנרגיה מתחדשת • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • אנרגיה הידרואלקטרית • RDF |  |
| כלכלה | תרבות הצריכה • מזון מהיר • שיווק ערכי • שיווק ירוק • גרינווש • פיתוח בר-קיימא • תיירות בת קיימא • השקעה אחראית • כלכלה אקולוגית • התיישנות מתוכננת |  |
| ארגונים בישראל | החברה להגנת הטבע • המשרד להגנת הסביבה • אדם טבע ודין • אקו-ויקי • חיים וסביבה • מגמה ירוקה • המרד בהכחדה • צלול |  |
| מיזמים נבחרים | אג'נדה 21 • יום ללא קניות • תערוכת קלינטק • תחבורה היום ומחר • פרויקט עדן • ביוספירה 2 • BedZED • יום איכות הסביבה העולמי • שמיטה ישראלית |  |
המטבח האריתראי

המנות המרכזיות במטבח האריתראי מוגשות על מצע אנג'רה
המטבח האריתראי הוא שילוב של מסורות קולינריות של כמה מדינות. הוא חולק דמיון רב עם המטבח האתיופי, האיטלקי, הסודני והתימני והוא מושפע ממיקומה הגאוגרפי של אריתריאה.
סקירה כללית

כמו שאר המדינות בקרן אפריקה, גם אריתראה ידעה כיבושים שונים במהלך השנים. בסוף המאה ה-19 כבשו האיטלקים את צפון אתיופיה, שכלל גם את אריתראה של היום. הם כבשו את האזור בגלל חשיבותו הגאוגרפית והקרבה לים האדום. כתוצאה מכך הגיעו בעלי מקצוע ומלאכה רבים מאיטליה לאזור זה. כיבוש זה לווה בהפרדה נוקשה בין האיטלקים והאריתראים בכל הקשור למגורים, עבודה ובילוי. לאחר תבוסתה של איטליה במלחמת העולם השנייה, אזור זה נכבש שוב, הפעם על ידי אתיופיה. בתגובה לכך יצאו האריתראים למלחמה כנגד האתיופים, ולאחר עשרות שנים של מאבק, אריתראה זכתה לעצמאות והכרה מהאו"ם בשנת 1993. הכיבושים השונים השאירו את חותמם באריתראה בנוף, בתרבות ובעיצוב המטבח והאוכל המסורתי במדינה.
המטבח האריתראי הוא מטבח מסורתי, ולכן רוב התבשילים במטבח זה מורכבים ממרכיבים שונים אשר היו נפוצים בכל חלקי המדינה. התבשילים השתנו בהתאם למיקום הגאוגרפי או לעיסוק המשפחה.
רוב הארוחות במטבח נערכות סביב שולחן נמוך ועליו צלחת גדולה, אשר מסביבו יושבים כל הסועדים וחולקים יחדיו את המנות השונות, האוכל נאכל בעזרת הידיים ולפני הארוחה אחת הנשים מגישה דלי עם מים, על מנת שהסועדים ישטפו את ידיהם.
המרכיבים העיקריים במטבח האריתראי

המרכיב הנפוץ ביותר במטבח האריתראי הוא הברברה (berbere), תערובת תבלינים בצבע כתום-אדום, המבוססת על מפפריקה חריפה, כמון והל. הברברה הוא מרכיב חובה ברוב התבשילים במטבח האריתראי.
האריתראים נוהגים לאכול ביד, והבסיס לכל ארוחה הוא סוג של לחם, האנג'רה, מעין פנקייק העשוי מחיטה, שעורה או תירס, בעזרתו הסועד אוסף את האוכל. בדרך זו האנג'רה משמשת כתחליף למזלג.
המטבח האריתראי- איטלקי

הכיבוש האיטלקי את אתיופיה, אשר כלל בתוכו גם את השטח של אריתריאה, והפיכתה לקולוניה איטלקית, הביא לכך שהמטבח האריתראי ספג לתוכו מוטיבים איטלקיים מסוימים. מנה נפוצה היא פסטה ברוטב עגבניות וברברה, וניתן למצוא השפעות איטלקיות במנות נוספות כגון סוגים שונים של לזניה ופסטה.
המטבח האריתראי- אתיופי

אריתריאה הייתה חלק מאתיופיה לאורך שנים רבות, מה שהביא לכך שבין המטבחים ישנו דמיון רב, עד כדי כך שעבור טועם שלא מגיע עם ידע נרחב על מאכלים אתיופים ואריתראים יהיה קשה למצוא את השוני בין המטבחים. בשני המטבחים נוהגים לאכול תבשילי עוף ובקר על מצע אנג'רה, ולשתות קפה. למרות הדמיון הרב ישנם הבדלים מסוימים בין המטבחים. במטבח האריתראי השימוש בחמאה ועגבניות הוא נרחב יותר ובנוסף המנות פחות מתובלות. ניתן למצוא הבדלים נוספים, למשל בשמות התבשילים, מנת עוף תקרא באמהרית דורו- ווט (doro wot) ובמסעדות אריתראיות טסבי-דורו (tsebhi dorho). בנוסף, המטבח האתיופי לא ספג לתוכו מוטיבים איטלקים כמו המטבח האריתראי. ההבדל העיקרי בין שני המטבחים נובע מהמיקום הגאוגרפי של אריתריאה לחופי הים האדום, שהביא לכך שהמטבח האריתראי כולל מנות של דגים ופירות ים, בשונה מהמטבח האתיופי.
מנות מרכזיות במטבח האריתראי

קיצ'ה (kitcha) - קרעי לחם מטוגנים ברוטב עגבניות סמיך מונחים על אנג'רה, לצד סלט ושמנת חמוצה.
גאעת (Ga'at) - דייסת בצק המורכבת מקמח ומים וחמאה. בהגשת הדייסה יוצרים מעין גומחה קטנה ויוצקים רוטב חריף אשר מתובל בברברה. על מנת לעדן את החריפות מגישים שמנת חמוצה לצד מנה זו.
טיבסי לבן - תבשיל בשר בקר, חתוך לקוביות קטנות עם שום בצל ולימון מונח על אנג'רה.
טקס הקפה במטבח האריתראי

הקפה במטבח האריתראי נתפס כסמל של הזמנה וכבוד לאורחים, הוא נקרא בונה (Buna), ברכה. מי שאחראית על הכנת הקפה היא האישה אשר שוטפת את פולי הקפה וקולה אותם במחבת הנקראת 'מנקשקש' (menkeshkesh). כאשר הפולים כהים מספיק, הם מועברים למחצלת קטנה אשר משמשת כמעין משפך להעברתם לתור הסיר. בשלב זה מוסיפים מים ונותנים לקפה להתבשל עד לרתיחה. כאשר הקפה מוכן מוסיפים לו סוכר ומוזגים אותו לכוסות קטנות. לצד הקפה נוהגים לאכול פופקורן.
זמן הכנת הקפה הוא שעה בערך, וביטול הזמנה נחשב למעשה לא מכבד. על מנת לכבד את המארחים יש לשתות שלוש כוסות לפחות ורק לאחר מכן ניתן לעזוב.
המטבח האריתראי בישראל

בעקבות הגעת פליטים ומהגרי עבודה מאריתריאה מתחילת שנות ה-2000 נפתחו מסעדות אריתראיות בדרום תל אביב. במקביל לעבודותיהם השונות, פליטים ומהגרי עבודה פתחו מסעדות ביתיות ו'חמארות', בהן מוגש אוכל רחוב אריתראי. שמות המסעדות מופיעים בתִיגרִינית והן מקושטות בתמונות מאריתריאה.
הערות שוליים

1 2  ניו יורק טיימס, אריתריאה: פעם היתה כאן מושבה איטלקית לתפארת, באתר הארץ, 15 באוקטובר 2008
↑  Hans van der Splinter, Eritrea - Cuisine, www.eritrea.be
↑  "אפריקה פינת נווה שאנן". וואלה! אוכל. אורכב מ-המקור ב-2018-01-27. נבדק ב-2018-01-26.
1 2 3 4  "כאן כדי להישאר: יצאנו לגלות את המטבח האריתראי". טיים אאוט. 2014-11-19. נבדק ב-2018-01-26.
1 2  "Mild Frontier". Washington City Paper (באנגלית). נבדק ב-2018-01-26.
| מטבחים בעולם |
| --- | --- | --- |
| אוקיאניה | אוסטרליה • ניו זילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • איסלנד • אירלנד • איטליה • אסטוניה • בלארוס • בולגריה • בלגיה • בריטניה (אנגליה • סקוטלנד) • גרמניה • הונגריה • הולנד • יוון • לוקסמבורג • ספרד • סקנדינביה (דנמרק • נורווגיה • שוודיה) • פולין • פורטוגל • צ'כיה • צרפת • רומניה • רוסיה • שווייץ |  |
| אמריקה | ארצות הברית • ארגנטינה • ברזיל • האיטי • ונצואלה • מקסיקו • פרו |  |
| אסיה | אינדונזיה • גאורגיה • הודו • וייטנאם • טורקיה • יפן • קוריאה • ירדן • ישראל • לבנון • מונגוליה • סוריה • סין • סינגפור • עיראק • פרס • קזחסטן • קטר • תאילנד • תימן |  |
| אפריקה | אריתראה • אתיופיה • דרום אפריקה • לוב • מדגסקר • מצרים • מרוקו • תוניסיה • גאנה |  |
| שונות | המטבח היהודי • מטבחי אמריקה הלטינית • המטבח המזרח-תיכוני • המטבח הים-תיכוני • המטבח האסייתי • המטבח ביוון העתיקה • מטבח ימי הביניים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559270605171  LCCN: sh2004005569 
מפת אריתריאה
מנת הקיצ'ה
שטח הפקר (סדרת טלוויזיה, 2020)

| --- | --- |

 סוגה:  מיני-סדרה, דרמה, מותחן 
 יוצרים:  עמית כהן 
 בימוי:  עודד רסקין 
 ארץ מקור:  צרפת, בלגיה, ישראל 
 שפות:  צרפתית, ערבית, אנגלית, כורדית 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  8 
 שידור
 רשת שידור:  ארטה (ערוץ טלוויזיה) 
 תקופת שידור מקורית:  18 בנובמבר 2020 – הווה 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
שטח הפקר (באנגלית: No Man's Land) היא סדרת טלוויזיה, המשודרת החל מינואר 2021 בערוץ HOT3.
סקירה

הסדרה שטח הפקר היא סדרת דרמה טלוויזיונית שנוצרה בהפקת חברת שירות הסטרימינג הולו. הסדרה נכתבה על ידי התסריטאים עמית כהן ורון לשם, הופקה על ידי איתן מנצורי ומריה פלדמן ובוימה על ידי עודד רסקין.
הסדרה עלתה לאוויר בשנת 2020 ושודרה בלמעלה מ־67 מדינות. הסדרה הגיעה לשיאי רייטינג, זכתה לשבחי המבקרים וקיבלה את פרס "סדרת הדרמה הטובה ביותר לשנת 2020" בפסטיבל טלוויזיה באנגליה.
סצנות המלחמה צולמו במרוקו.
עלילה

סיפור המסגרת מתמקד באנטואן, צעיר צרפתי שאחותו נרצחה בפיגוע מסתורי בקהיר לפני כמה שנים. אנטואן עצמו לא האמין שהאחות אכן נהרגה באותו פיגוע. כמה שנים לאחר שהוא עוזב את קהיר לאחר שקיבל את החפצים שהותירה וזיהה את גופתה, הוא רואה באחד הסרטונים שיוצאים מהמערכה בצפון סוריה, הוא רואה לוחמת YPJ שמזכירה את אחותו. אנטואן מסתנן לסוריה בניסיון לאתר את אחותו האבודה ונחשף למציאות באזור ולמלחמת האזרחים שמרחשת שם. הסדרה משלבת את ההווה בסוריה עם פלאשבקים למה שקרה במדינות המוצא של הדמויות: בסיפור הרקע של אנטואן ואחותו, בסיפורם של שלושה חברים בריטיים a.s המלכה שמשתלבים בכוחות המדינה האסלאמית ועוד. העלילה עוקבת אחר המסע של אנטואן באזור שמתחיל בטורקיה וממשיך בסוריה.
במקביל לסיפור של אנטואן, יחידת הנשים והמתנדבים המערביים שהצטרפו ללחימה לצד הנשים, הסדרה גם עוקבת אחרי סיפורים של מתנדבים מערביים הלוחמים בצד השני של הכוחות - צעירים מערביים מוסלמים (או שהתאסלמו) שהתגייסו לשורות דאעש במלחמה נגד הציוויליזציה המערבית.
שחקנים ודמויות

נאסר אל-שאמרי, "אבו מוסעב אל-מסרי": ג'יימס קרישנה פלויד: מפקד צבאי יליד בריטניה.
ג'ו בן אייד - איעד בל טאגי
ג'וליה פאורה - לורן
פליקס מואטי - אנטואן האבר
ג'יימס פיורפוי - סטנלי, מפעיל מהמוסד
דין רידג' - פול וילקינס
מלאני ת'יירי - אנה האבר
סוהיילה יאקוב - סאריה
אניה סאיתרן - אווה
רודה סניאוגלו - המפקדת אדר
לוק הורנסבי - לואיס קינטרו
הערות שוליים

↑  ליטן לשינר, ‏שטח הפקר: ביקורת סדרה, באתר "סרט", 24 בינואר 2021
↑  דורון ברוש, ‏"שטח הפקר": מתעלה על הרף המוכר בדרך כלל בסדרות טלוויזיה, באתר מעריב אונליין, 23 בינואר 2021
↑  אבנר שביט‏, "צילמתי סדרה במרוקו בלי טובות מביבי, ולפני שעשה הסכם רק כדי להאדיר את שמו", באתר וואלה, 24 בינואר 2021
↑  איתמר רונאל, ‏והשמש יורדת ושום אור אינו עולה, באתר ‏מאקו‏, 22 בינואר 2021
האגודה לסוכרת נעורים

האגודה לסוכרת נעורים
האגודה לסוכרת נעורים (סוג 1) בישראל היא מוסד ללא כוונת רווח, שהוקם בשנת 1983 על ידי הורים לילדים סוכרתיים מסוג 1 (סוכרת נעורים). האגודה היא שלוחה של קרן המחקר העולמית JDRF, הפועלת למימון וקידום מחקרים פורצי דרך בתחום הטיפול ומציאת המרפא לסוכרת סוג 1. לצורך מציאת המרפא למחלה נדרש מחקר, והאגודה פועלת מזה עשרות שנים לקידום ולעידוד המחקר בישראל, באמצעות גיוס כספים למטרה זו.
לצד קידום המחקר, פועלת האגודה לשיפור חייהם של סוכרתיים מסוג 1, תוך חתירה לזיהוי והבנת צורכי הקהילה, וקידום מענה הולם לצרכים אלו. האגודה פועלת לקידום זכויות הסוכרתיים מול גופים ממשלתיים וציבוריים, סנגור וסיוע במיצוי זכויות, תמיכה וליווי לסוכרתיים ולבני משפחותיהם, הנגשת מידע ועוד. כמו כן, האגודה מפעילה מגוון פרויקטים למתן כלים להתמודדות עם המחלה בחיי היום-יום וכן להעלאת המודעות למחלה בקרב הציבור.
כיום, מונה העמותה אלפי חברים ומתנדבים רבים, המסייעים לאגודה לקדם את מטרותיה. כמו כן, לאגודה ועד מנהל, אשר נציגיו הם סוכרתיים בוגרים והורים לילדים סוכרתיים, הפועלים בהתנדבות לשיפור חייהם של סוכרתיים מסוג 1 בישראל ולהעלאת המודעות למחלה בקרב הציבור.
סוכרת נעורים

סוכרת נעורים הנה מחלה כרונית שאינה ניתנת לריפוי. היא מתפרצת כאשר מערכת החיסון של הגוף תוקפת את תאי הבטא בלבלב, שמייצרים אינסולין ומביאה להרס מוחלט שלהם. כתוצאה מכך הגוף מפסיק להפריש את ההורמון אינסולין והסוכר (גלוקוז) נותר בדם ואינו נכנס לתאים.
חיי הסוכרתיים תלויים בהזרקת אינסולין מספר פעמים ביום, לכל משך חייהם. מכיוון שטרם נמצא לה מרפא, סוכרת מסוג 1 מחייבת את החולים בה להתמודדות קיומית יום-יומית. סוכרתיים מסוג 1 מנהלים מרדף הישרדותי יום-יומי אחר ערכי הסוכר ואיזונם. הם נאבקים מדי יום, כדי להימנע ממצבי חוסר איזון של היפוגליקמיה (מחסור בסוכר בדם) והיפרגליקמיה (עודף סוכר בדם) להם השפעה הרת-גורל על חיי הסוכרתי, על תוחלת ואיכות החיים בהווה ובעתיד. חוסר איזון ברמות הסוכר גורם בטווח הארוך למגוון סיבוכים אפשריים: ליקויי ראייה ועיוורון, פגיעה בכלי דם, קטיעת גפיים, סיכון גבוה להתקפי לב כשל כליות (עד צורך בדיאליזה), שבץ מוחי ועוד.
תחומי הפעילות של האגודה לסוכרת נעורים > קידום מדיניות ואכיפת זכויות

האגודה פועלת כל העת לקידום זכויותיהם של סוכרתיים בכל קשת הגילאים, במגוון צמתי החיים. זאת, מתוך החשיבות העליונה שאנו רואים ביצירת תנאים אופטימליים לחיים נורמטיביים ובריאים ככל הניתן עבור קהילה זו. עבודתה המאומצת של האגודה לאורך השנים הובילה למספר הישגים משמעותיים, ביניהם: הנגשת טכנולוגיות וטיפולים מתקדמים המאפשרים טיפול ושמירה על איזון הסוכרת בשגרת היום-יום במסגרת סל הבריאות, זכאות לסייעת אישית לכל ילד סוכרתי בגילאים 3-9 במהלך יום הלימודים, זכאות מימון לימודים לתואר אקדמי/מקצועי לסוכרתיים מסוג 1 מעל גיל 18 (שיקום מקצועי בביטוח לאומי), פתיחת האפשרות לשירות משמעותי בהתנדבות בצה"ל, זכויות במשרד התחבורה (טיפול בכל הנוגע לרישיון נהיגה לסוכרתיים) ועוד.
תחומי הפעילות של האגודה לסוכרת נעורים > תמיכה וליווי לקהילה

אנו פועלים עם הפנים לקהילה, תוך חתירה תמידית לזיהוי צורכי הקהילה ומתן מענה להם, בין היתר באמצעות פעילויות ושירותים שאנו מציעים לסוכרתיים ולבני משפחותיהם.
תחומי הפעילות של האגודה לסוכרת נעורים > תמיכה וליווי לקהילה > שרות "קו חם" לסוכרתיים ולבני משפחותיהם

הקו החם הוא שירות וייעוץ טלפוני לסוכרתיים ובני משפחותיהם. הקו פעיל במשך חמישה ימים בשבוע, ומאויש על ידי עובדת סוציאלית.
תחומי הפעילות של האגודה לסוכרת נעורים > תמיכה וליווי לקהילה > מענה ראשוני למשפחות

מטרת הפרויקט היא מתן תמיכה ומידע לסוכרתיים שאובחנו לאחרונה ולבני משפחותיהם. במסגרת הפרויקט, מתנדבים סוכרתיים מלווים טלפונית את המשפחות החדשות בצעדים הראשונים לאחר האבחון, מעניקים להם תמיכה, אוזן קשבת ומידע על זכויותיהם. ניסיונם האישי של המתנדבים מאפשר להם לזהות את הקשיים והצרכים של הסוכרתי ובני משפחתו ולבנות יחד עם המשפחות כלים להתמודדות, צעד אחרי צעד.
תחומי הפעילות של האגודה לסוכרת נעורים > תמיכה וליווי לקהילה > התיק המתוק

התיק המתוק מסייע לכל מאובחן חדש בתקופת ההתמודדות הראשונה שלאחר האבחון. התיק מכיל את מירב המידע הדרוש לסוכרתי ה'חדש', וכולל חוברת על זכויותיו השונות, לצד ציוד ראשוני להתמודדות וטיפול בסוכרת. התיק מותאם לשפות ולגילאים שונים.
תחומי הפעילות של האגודה לסוכרת נעורים > כנסים מקצועיים

במהלך השנה, מקיימת האגודה כנסי הדרכה במקומות שונים ברחבי הארץ. הכנס השנתי לסוכרתיים ולבני משפחותיהם מתקיים מדי שנה, בסמוך ליום הסוכרת הבינלאומי הכנס כולל תכנים והרצאות מפי מיטב המומחים, החל ממחקרים ופיתוחים חדשים לטיפול בסוכרת, הרצאות בנושא תזונה נכונה ופעילות גופנית, מעגלי שיח להורים ולבוגרים, סיפורים אישיים מעוררי השראה ועוד.
כמו כן, מקיימת האגודה מדי שנה כנסים לציבור החרדי ולציבור הערבי.
תחומי הפעילות של האגודה לסוכרת נעורים > מחנות קיץ רפואיים

מחנות הקיץ הרפואיים של האגודה מתקיימים מדי קיץ, מזה למעלה מ-30 שנה. המחנות מיועדים לילדים סוכרתיים בגילאי 18-10 ומתקיימים בחופשת הקיץ בשלושה מחזורי גיל שונים. מראשית הפעלת הפרויקט ועד היום, אלפי ילדים ובני נוער זכו לחוויה מעצימה זו, אשר שינתה את תפיסת המחלה בקרבם, השפיעה ועיצבה את דרך התמודדותם עם הסוכרת, לכל חייהם. המחנות מציעים לילדים סביבה בטוחה, מכילה ומקבלת, בה הם אינם שונים מסביבתם. לצד הכיף, החוויות, הטיולים והפעילויות, הילדים רוכשים כלים להתנהלות נכונה עם המחלה, לטיפול, מעקב ואיזון עצמי, בדרך להפוך למבוגרים עצמאיים הלוקחים אחריות מלאה על הטיפול במחלתם. כך, במסגרת המחנה לומדים הילדים לדקור עצמם לבדיקות ניטור הסוכר, להזריק אינסולין, לטפל בעצמם באופן מיטבי במקרים של ירידה/עליה חדה בערכי הסוכר, לספור פחמימות במזון שהם אוכלים ועוד. המחנה מהווה כר פורה ליצירת חברויות נפש בין הילדים, הפוגשים לראשונה סוכרתיים כמותם, ואלו נמשכות לאורך שנים ומהוות עבור הסוכרתיים מקור משמעותי לעידוד, תמיכה והבנה הדדית.
את המחנה מלווה צוות מתנדבים מסור, הכולל רופאים, אחיות סוכרת, דיאטניות, עובדות סוציאליות ומדריכים שהם סוכרתיים בוגרים. המדריכים עצמם מהווים מקור להשראה ולכח עבור הילדים, ומשמשים דוגמה לכך שניתן לעשות הכל לצד הסוכרת. לצדם, הצוות הרפואי המסור מעניק לילדים ארגז כלים להתנהלות נכונה עם המחלה, שמלווה את הילדים עוד שנים קדימה ומעצב את התנהלותם כבוגרים.
תחומי הפעילות של האגודה לסוכרת נעורים > העלאת המודעות

האגודה מקיימת מדי שנה אירועים להעלאת המודעות ולגיוס כספים להמשך פעילותה. ביניהם: 'מסע לעתיד מתוק', הכולל מסלולים לרכיבת אופניים, ריצה ורכיבה, על רקע נופיו עוצרי הנשימה של מטה יהודה, ובו משתתפים ספורטאים, משפחות, קבוצות, כיתות וחברי קהילת סוכרת מסוג 1, למפגן של תמיכה ועוצמה. לצד זאת, מקיימת האגודה מדי ערב גאלה, שמהווה פלטפורמה מרכזית להעלאת מודעות ולגיוס משאבים לקידום מטרות האגודה, ובו לוקחים חלק בכירים מהמגזר העסקי ואנשי מפתח בחברות המובילות במשק, כמו גם מהציבור הרחב וקהילת סוכרת מסוג 1.
כמו כן, האגודה לוקחת חלק ביום ההתרמה הארצי של משרד החינוך, בו יוצאים תלמידי בתי הספר ברחבי הארץ להתרים למען חבריהם הסוכרתיים.
מרין ליוביצ'יץ'

מרין ליוביצ'יץ' (בקרואטית: Marin Ljubičić; נולד ב-28 בפברואר 2002 בספליט שבקרואטיה) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת אוניון ברלין מהבונדסליגה.
קריירת מועדונים

ליוביצ'יץ' גדל במחלקת הנוער של היידוק ספליט. ב-2 במרץ 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 0–3 על נ.ק. זאגרב במסגרת הגביע הקרואטי. ב-20 במרץ ערך ליוביצ'יץ' את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הקרואטית, בניצחון 0–1 על שיבניק במסגרת המחזור ה-26 לעונת 2020/2021, בו הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון. הוא ערך שבע הופעות ליגה בעונה זו, בהן הבקיע שער אחד. בעונת 2021/2022 ערך ליוביצ'יץ' 30 הופעות ליגה והבקיע שני שערים, והוסיף ארבעה שערים בארבע הופעות במסגרת הגביע הקרואטי, בו זכתה היידוק ספליט.
לקראת עונת 2022/2023 הושאל ליוביצ'יץ' לל.א.ס.ק. לינץ מהבונדסליגה האוסטרית. ב-16 ביולי 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–9 על שוואץ במסגרת הסיבוב הראשון של הגביע האוסטרי. הוא הבקיע שלושער במשחק זה. ב-23 ביולי הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בניצחון 1–3 על אוסטריה קלגנפורט במסגרת המחזור הראשון, בו הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה. ב-6 באוגוסט הבקיע ליוביצ'יץ' ארבעה שערים בניצחון 1–5 על וולפסברג במסגרת המחזור השלישי בליגה. ב-26 במרץ 2023 חתם באופן קבוע בקבוצה.
ב-2 בפברואר 2025 חתם באוניון ברלין.
תארים

הגביע הקרואטי (1): 2021/2022
קדר (שבט וממלכה)

מפת גרעין השליטה של ממלכת קדר ואזורי הפעילות והנוכחות שלה בשיא כוחה במאה ה-5 לפנה"ס
קֵדָר היה שבט ערבי עתיק ששכן בצפון חצי האי ערב ובמדבר הסורי. במהלך האלף הראשון לפנה"ס התפתח השבט והפך לממלכה ערבית או לפדרציה בין-שבטית, שהגיעה לשיא כוחה במאה החמישית לפנה"ס. זוהי הממלכה הגדולה הראשונה שנקראה בתקופתה בשם "ערבית", אם כי לא כל השבטים והקבוצות במזרח הקרוב הקדום היו חלק ממנה. מוקד פעילותה של הממלכה היה בעיר העתיקה ונווה המדבר דוּמָה (כיום, דומאת אל-ג’נדל) בצפון חצי האי ערב, דרומית-מזרחית לגבול ירדן-סעודיה של זמננו.
מלכת קדר הראשונה המוכרת, זביבה מלכת הערבים, הופיעה לראשונה בכתובות אשוריות באמצע המאה השמינית לפנה"ס, ומאז נזכרה הממלכה בתעודות רבות המתארות את היחסים והמאבקים בינה ובין האימפריות השולטות במזרח הקרוב הקדום. אין הגדרה ברורה של גבולות הממלכה, ושטחיה מצוינים באמצעות אזורי פעילותה ונוכחותה, ודרכי הסחר (דרך הבשמים ונתיבי מסחר אחרים) שבהן שלטה. פעילותה הכלכלית העיקרית של הממלכה ועיקר חשיבותה בזירה האזורית היו בתחום המסחר, ושטחיה כללו בתחילה, מהמאה השביעית לפנה"ס, את צפון המדבר הסורו-ערבי, והתרחבו עם הזמן.
בשיא כוחה, בתקופת הממלכה האחמנית, השתרעה קדר מדרום בבל במזרח לדלתת הנילוס במערב, ומצפון חצי האי ערב בדרום לצפון המדבר הסורו-ערבי בצפון. קיימת תמימות דעים כיום שהמבנה השלטוני של קדר היה בעיקרו מבוזר במתכונת כמו-פדרטיבית או במעין קונפדרציה. בראש הממלכה עמדה לעיתים מלכה שליטה שהייתה אחראית על ענייני הדת והניהול האזרחי, ומלך שהיה אחראי על הפעילות הצבאית. אלה היו לעיתים זוג נשוי או אחים. לאחר כ-500 שנה מאז הופעתה בתעודות, סביב המאה השנייה לפנה"ס, דעך כוחה של קדר, והשטחים החשובים שהיו בהשפעתה במערב, עברו לשליטת הנבטים, שאף כבשו את בירת קדר, דומה, במאה הראשונה לפנה"ס.
אטימולוגיה

מקורו של הכינוי קדר אינו ידוע. השם קדר מופיע בתעודות אכדיות בשפה האשורית ללא רמז למשמעותו. בערבית מכונה השבט במספר וריאציות: קֶדָר, קָאיְדָר, קָאיְדָ’ר, קָאיְצָ’ר, וייתכן שמקורו בשורש ק.ד.ר., שמשמעותו היא למדוד, לחשב, להעריך, לצוות, למנות, לנהל, להטיל סמכות ולאפשר. כמו כן, קיימת גם המשמעות המוכרת גם מעברית – לבשל.
בתנ"ך מופיע השם "קֵדָר" כשם בנו השני של ישמעאל. שם זה מהווה מקור למסורות רבות בדבר מקור מוצאם של הקדרים, אך על-פי ההערכה המחקרית משקף שם של שבט שכבר היה קיים בעת הופעת הסיפור המקראי.
בתעודות מרשה (אנ') מופיע עם המכונה בארמית "קדרין" ומוערך שמדובר בקדרים. גם במקרה זה לא ברור מהו מקור השם והאם יש קשר לאמנות הקדרות.
לפי חלק מהמקורות, מקור השם הוא במילה המייצגת את צבעם הכהה של אוהלי הנוודים העשויים מיריעות עור הצאן. מקורה של פרשנות זו הוא בשימוש שנעשה בשירה המוסלמית במילה חִידְר, או בשורש שלו ח.ד.ר., המשקף מרקם שחור ואפל, בהשאלה מהפסוק בשיר השירים "שְׁחוֹרָה אֲנִי וְנָאוָה, בְּנוֹת יְרוּשָׁלִָם; כְּאָהֳלֵי קֵדָר, כִּירִיעוֹת שְׁלֹמֹה", כדימוי לצבע השחור באוהלי הקדרים, וייתכן שאף בהקשר למקור שמו של השבט (במובן של אנשי האוהלים השחורים).
מוצא > בארכאולוגיה ובמחקר

אין בידינו מידע באשר למוצא החברה שאכלסה את שטחי פעילות ממלכת קדר בעת קיומה. מחפירות ארכאולוגיות שהתבצעו באתרים בצפון מערב חצי האי ערב, כולל בדומה (כיום דומאת אל-ג’נדל), עולה תמונה של רצף נוכחות אנושית מהתקופה הפלאוליתית, וקיומם של יישובי קבע בעלי מוקדי ממשל ופולחן סביב נווי המדבר באזור, לפחות מהתקופה הכלקוליתית. דוגמה בולטת למוקד פעילות קבוע באזור, ניתן למצוא באתר הפולחני אל-רָגָ'גִ'יל, כ-30 ק"מ מזרחית לדומאת אל-ג’נדל. חפירות בדומאת אל-ג’נדל עצמה, שהתנהלו בשנות ה-80 של המאה ה-20 וב-2010, זיהו שכבה מתקופת הברזל, אולם מוקד החפירות היה בחשיפת ממצאים ארכאולוגיים מהתקופה הרומית, ולא ברור אם הממצאים מתקופת הברזל מהווים רצף של אותה תרבות מתקופות קודמות. לפיכך, לא ניתן לבסס הערכה על מוצא הקדרים מעבר להערכה שמקורם מאוכלוסיית הנוודים שפעלה בצפון חצי האי ערב ובאזור המדבר הסורי.