stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ון ראסל, רוזן ראסל הראשון
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267333405171  PLWABN: 9810645830905606  ADB: russell-john-2619  BNE: XX1427088  BnF: cb13614012s (data)  CiNii: DA04767978  GND: 116711086  ISNI: 0000 0001 2130 5389  LCCN: n50022415  NDL: 00766764  NKC: jx20100602002  NLA: 35469022  NLG: 143988  NTA: 070066833  SNAC: w6hd7z19  SUDOC: 082388695  Trove: 1463256  VcBA: 495/260457  VIAF: 44473781   WorldCat (עם VIAF): 44473781
גרינבורג

| --- | --- |
סמל גרינבורגסמל גרינבורג

 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 מדינה:  אוסטריה עילית אוסטריה עילית
 מחוז:  קירכדורף אן דר קרמס
 שטח:  43.2 קמ"ר
 גובה:  365 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  3,840 (1 בינואר 2018)
 קואורדינטות:  47°58′14″N 14°15′44″E﻿ / ﻿47.970555555556°N 14.262222222222°E﻿ / 47.970555555556; 14.262222222222 
 אזור זמן:  UTC+1
 http://www.gruenburg.at/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוסטריה מוגדלת) וינה זלצבורג גראץ אינסברוק לינץ קלגנפורט שווייץ לכ. גרמניה צ'כיה סלוב. איטליה סלובניה הונגריהגרינבורג(למפת אוסטריה רגילה) וינה זלצבורג גראץ אינסברוק לינץ קלגנפורט שווייץ ל גרמניה צ'כיה ס. איטליה סלובניה הונ.גרינבורג(למפת אוסטריה עילית רגילה) לינץ ולס שטייר בראונאו באד אישל גמונדן גרמניה צ'כיה אוסטריה תחתית  שטיריה זלצבורגגרינבורג(למפת אוסטריה עילית מוגדלת) לינץ ולס שטייר בראונאו באד אישל גמונדן גרמניה צ'כיה אוסטריה תחתית  שטיריה זלצבורגגרינבורג  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
גרינבורג (בבווארית: Grünburg) היא עיירה במחוז קירכדורף אן דר קרמס שבמדינת אוסטריה עילית באוסטריה.
גאוגרפיה

העיירה גרינבורג שוכנת באזור המנהלי טראונפירטל. כ-48% מאדמות העיירה מיוערים, ו-41% הם אדמות חקלאיות.
ג'רג' הג'י

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 בפברואר 1922 בודפשט, ממלכת הונגריה 
 פטירה:  8 באפריל 2001 (בגיל 79) בודפשט, הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה ההונגרית לאמנויות יפות (1950) 
 הושפע על ידי:  Álmos Jaschik, פסח עיר-שי, רוברט בריני 
 
ג'רג' הג'י במקור שנברגר – Schönberger, בהונגרית: Hegyi György; בודפשט, 26 בפברואר 1922 – בודפשט, 8 באפריל 2001) היה צייר, אמן פסיפס ואמן ויטראז' יהודי-הונגרי.
ביוגרפיה

ג'רג' שנברגר נולד במשפחה יהודית. אביו היה מנהל המכון לעיוורים יהודים, ואמו הייתה עקרת בית. הוא צייר מגיל צעיר והתפעל מיצירותיהם של אביו וסבו. הוא ירש את הכישרון האמנותי בעיקר מדודו, הצייר ארמנד שנברגר. אחרי סיום בית הספר היסודי הפך לתלמיד הגימנסיה היהודית של בודפשט ברחוב אבוני, שם גברה אהבתו לאמנות ולציור עוד יותר.
ביוגרפיה > לימודים פרטיים

לאחר שסיים את לימודיו הוא לא הצליח להתקבל לאוניברסיטה לאמנויות יפות בגלל יהדותו וחוק הנומרוס קלאוזוס. הוא למד בבית הספר הפתוח (חופשי) והשתתף בשיעורי הציור של אישטוואן אורקני שטרסר. הוא נכנס לראשונה לסדנת יצירה אצל פסח עיר-שי (שמו בהונגרית היה: אישטוואן אירשאי). אירשאי היה אחד המעצבים הגרפיים הפרסומיים והידועים ביותר באותה תקופה. כתלמידו של אלמוש יאשיק התוודע הג'י לשיטות וכלים שונים: עפרון, פסטל, עט, צבעי מים, טמפרה וכו'. המורה הבא והמנטור שלו היה פרנץ רייכנטל, שאליו קשורה גם החוויה הראשונה של הג'י בסנטנדרה. סנטנדרה מילא תפקיד חשוב מאוד במהלך חייו. מאוחר יותר הפך לחבר במושבת האמנים הוותיקה בעיירת האמנים ושם בילה בכל קיץ.
ביוגרפיה > בשואה

במהלך השואה ומלחמת העולם השנייה גברו בו תחושת השנאה לפשיזם ובוז לאנטישמיות. הוא נלקח לשירות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי) בשנת 1943. הוא נשלח לטרנסילבניה, לזקרפטיה, וגם לשטחה של פולין הישנה. הג'י הצליח להימלט בעיר מונקצ'בו ועד הגעת הכוחות הסובייטיים באוקטובר 1944 הוסתר על ידי כומר קלוויניסטי. לאחר תום המלחמה ושואת יהודי הונגריה הוא נסע לקלוז'-נאפוקה, שם ארגן את התערוכה הגדולה הראשונה בחייו בשנת 1946.
ביוגרפיה > לימודים רשמיים

באותה השנה חזר לבודפשט ולבסוף הצליח להתקבל לאוניברסיטה. שם שובץ לכיתתו של רוברט בריני (מקודם: בקופן). הוא הגיע לצומת דרכים בשנת 1947. אמו, אחיו ואחותו עלו לישראל, וג'רג' הג'י נותר בהונגריה. (אביו נספה בשואה בשנת 1944 בצעדות מוות בודפשט-הדיישהאלום (סתיו 1944) של היהודים שגורשו למחנות עבודה באוסטריה ובגרמניה.
בשנת 1950 התחתן עם אחותו הצעירה של הפסל איבאן בירו. לאחר שסיים את לימודיו באוניברסיטה במגמת פסיפס, החל בקריירה אמנותית עשירה שלו שהיא מאופיינת בתקופות רבות ושונות (רישום, צבע שמן, פסיפס, זכוכית) בשפע של נסיעות ובתערוכות רבות.
לקריאה נוספת

ביוגרפיה של צייר ג'רג' הג'י, אמן פסיפס (kormendigaleria.hu)
מאגר האמנים: ג'רג' הג'י
S. Nagy Katalin (2006). חלוקי זיכרון. השואה באמנות ההונגרית 1938–1945. Budapest: Glória Kiadó. p. 207–209. ISBN 963-9283-99-1.
פסיפס באודיטוריום של בניין K. פרט. - 33 Villányi út, בודפשט
גאו ג'י-שנג

| --- | --- |

 לידה:  20 באפריל 1964 (בן 60) Jia County, הרפובליקה העממית של סין 
 מדינה:  סין
 פעילות בולטת:  עורך דין לזכויות אדם
 השכלה:  אוניברסיטת רנמין בסין 
 מקצוע:  עורך דין
 מפלגה:  המפלגה הקומוניסטית של סין 
 פרסים והוקרה:  פרס אינדקס (2011)  פרס ברונו קרייסקי 
 
גאו ג'י-שנג (בסינית: 高智晟, נולד ב-20 באפריל 1964) הוא עורך דין ופעיל זכויות אדם סיני. הוא ידוע בכך שהגן משפטית על פעילים ועל בני מיעוטים דתיים ותיעד את הפרות זכויות האדם בסין. בעקבות פעילותו זאת, ובמיוחד לאחר שהגן על מתרגל פאלון גונג, נשלל רישיונו והוא נעצר על ידי המשטר הסיני מספר פעמים וספג עינויים.
גנג, אשתו של גאו נואמת במטרה לעזור לבעלה, 2011
גאו כתב ספר אוטוביוגרפי, A China More Just (2007), המתעד את מאבקו כעו"ד למען זכויות האדם במדינה הקומוניסטית הגדולה בעולם. בפרסומים מאוחרים יותר הוא האשים את המשטר של המפלגה הקומוניסטית הסינית (המק"ס) כאחראית לעינויים, ותיאר עינויים שעבר בעצמו על ידי המשטרה החשאית הסינית.
גאו נעלם בפברואר 2009, אך בשנת 2014 דווח כי שוחרר למעצר בית. הוא נעלם שוב בשנת 2017 וכנראה נלקח למאסר. מאז לא ידוע עליו דבר.
רקע והשכלה

גאו נולד וגדל במחוז שאנשי, הבכור מבין 6 אחים, בבית עם חינוך לנצרות. אביו מת בגיל 40 וגאו התחיל לעבוד במכרה פחם כדי לפרנס את משפחתו. הוא לא למד בבית ספר יסודי כי משפחתו לא יכלה לממן זאת, אבל סיפר כי ישב מחוץ לחלון הכיתה והקשיב. אחד הדודים שלו מימן את לימודיו בבית ספר תיכון שהכשירו אותו להתגייס לצבא. הוא הצטרף ליחידה ששירתה בקאשגאר, באזור שינג'יאנג, ונרשם כחבר במפלגה הקומוניסטית הסינית (מק"ס).
לאחר שהשתחרר מהצבא עבד כמוכר מזון. בעקבות הודעה בעיתון שפרסמה את רצונו של מנהיג סין באותו זמן, דנג שיאו-פינג, להכשיר 150 אלף עורכי דין, גאו נרשם ללמוד משפטים ב-1991 ואחרי שהצטיין בלימודים, ועבר את בחינת ההסמכה ב-1995, הוא קיבל תעודת עורך דין.
ראשית הקריירה

בשנת 1989 התקבל, בפעם הראשונה בסין, חוק מנהלי שאפשר לאזרחים סינים להגיש תלונה למוסדות השלטון. המקרה הראשון שגאו טיפל בו היה של נער שנכנס לתרדמת לאחר שרופא הזריק לו בטעות אתנול לווריד. במקרה אחר של רשלנות רפואית זכה גאו בפיצויים של 100,000$ עבור נער שאיבד את שמיעתו.
משרד פרטי לעריכת דין

גאו ייסד וניהל משרד פרטי לעריכת דין בבייג'ינג בשנת 2000. הוא הגן על לקוחות במשפטי רשלנות רפואית, הגן על אנשים שנושלו מאדמתם ובמקרים נוספים בהם טענו אזרחים סיניים ליחס לא הוגן מהמשטר.
ב-2001 הוא הוכר על ידי משרד המשפטים הסיני כ"אחד מעשרת עורכי הדין הטובים ביותר במדינה" וזאת בזכות עבודתו בהגנה על קורבנות של רשלנות רפואית ומאבקו לקבל פיצויים עבור אנשים שנושלו מאדמתם.
גאו סיפר שחלק מהסיבות שדחפו אותו להתערב ולסייע כאשר הוא מזהה אי צדק, קשורות לערכי המוסר הנוצרי בהם האמין.
תיקים שגאו טיפל בהם כללו בין היתר:
אחד המקרים המשמעותיים[דרושה הבהרה] שטיפל בהם היה לקבל פיצויים עבור לקוח שביתו הוחרם בשביל בניית פרויקט הקשור לאולימפיאדת בייג'ינג 2008.
גאו חשף מסמך ממשלתי פנימי, שאסר על בתי המשפט לדון במקרים של סכסוך על בתים וקרקעות ובתי המשפט צייתו להנחיה הבלתי חוקית הזאת.
סכסוך קרקעות נגד פקידים בכפר טאי-שי.
תובענה ייצוגית נגד השלטונות המקומיים בקשר ליישום מדיניות תכנון המשפחה בסין.
גאו זכה במשפט בתיק של 6 עובדי מפעל בפרובינציית גואנגדונג, שנעצרו מאחר שמחו על ניצולם בידי המעביד.
ערעור במשפטו של ג'נג יי-צ'ון, עיתונאי ופרופסור לשעבר שנשפט ל-7 שנים בגלל דברים שכתב באופן מקוון.
גאו נתן ייעוץ משפטי למתרגלי פאלון גונג, כולל להואנג ווי שנשפט באופן בלתי חוקי לכאורה ל-3 שנים במחנה לחינוך מחדש על ידי עבודת כפייה בשי-ג'יאנג-הואנג.
גאו נתן ייעוץ משפטי לקאי ג'ו-הואה, כומר בכנסייה ביתית, שנשפט ל-3 שנים בכלא לאחר שהפיץ עותקים של כתבי הקודש הנוצרים.
ב-2005 הגן גאו על ג'ו ג'יאו-הו, עורך דין ואקטיביסט, שנאשם ב"הפרת הסדר הציבורי" בעת שהגן על משקיעים פרטיים בבארות נפט שהוחרמו על ידי המשטר בשאנשי. גאו הצליח לשחרר את עמיתו על ידי מסע תקשורתי רחב, אבל נאסר על ג'ו להמשיך לעסוק בעריכת דין.
משרד המשפטים בבייג'ינג אסר על גאו לפעול בתיקים מסוימים, כולל פאלון גונג והסכסוך בבארות הנפט בשאנשי. גאו סירב והמשיך לפעול בתיקים אלה בטענה שלמשרד המשפטים אין זכות לקבוע באילו תיקים יטפל.
בשנת 2005 ביטל גאו את חברותו במפלגה הקומוניסטית הסינית ובמכתב פתוח להנהגת סין כתב שהמשטר מנהל תעמולה, רדיפה ושטיפת מוח נגד מתרגלי הפאלון גונג.
באותה שנה, זמן קצר לאחר שביטל את חברותו במפלגה הקומוניסטית הסינית, החל מעקב משטרתי על משפחתו. אחרי שגאו כתב מכתב נוסף ובו תיעוד של הרדיפה והעינויים של המשטר הסיני נגד מתרגלי הפאלון גונג, רישיון עריכת הדין שלו הושעה לשנה.
איומים על חייו ומאסר

על חייו של גאו היו איומים רבים ונעשה גם ניסיון התנקשות בדריסה. בשנת 2006 נעצר גאו ונדון לשלוש שנות מאסר בפועל וחמש שנים על תנאי.
בשנת 2007, ה-American Board of Trial Advocates בחרה בגאו לקבל את "פרס הסניגוריה האמיצה" וגאו הוזמן לקבל את הפרס באופן אישי בסנטה ברברה שבקליפורניה.
בסתיו של אותה שנה, פרסם גאו באנגלית את האוטוביוגרפיה שלו: A China More Just. באוטוביוגרפיה שלו, תיאר גאו את העינויים שעבר בעודו בכלא.
באותה שנה הוא גם כתב מכתבים פתוחים לסגן נשיא האיחוד האירופי, אדוארד מקמילן-סקוט ולקונגרס האמריקני בקריאה להחרים את האולימפיאדה, שהתקיימה בסין ב-2008.
בפברואר 2009, אשתו וילדיו של גאו קיבלו מקלט מדיני בארצות הברית. מיד לאחר מכן, גאו נעלם. בתחילת שנת 2010 התקבלו מסרים מהממשל הסיני לפיהם גאו נמצא "במקום בו הוא אמור להיות". בדיעבד אמר בהמשך שבשנים אלו נכלא ועונה בדרכים גרועות יותר מבעבר.
גאו שוחרר ממעצר באוגוסט 2014 והיה במעצר בית. הוא קיבל מעט מזון, ובריאותו התרופפה, אך הוא לא קיבל טיפול רפואי. גאו נעלם שוב בשנת 2017 וגורלו לא נודע.
נכון לאפריל 2024 אין כל מידע על מקום הימצאו מאז 2017.
ספרים

A China More Just: My Fight As a Rights Lawyer in the World's Largest Communist State
הספר יצא לאור ב-2007 בהוצאת Broad Press, והופץ באופן מקוון, להורדה חופשית לקהל הרחב.
הערות שוליים

↑  Zhisheng, Gao, A China More Just: My fight as a rights lawyer in the world's largest communist state, 2007 ,Broad Press
↑  Edward, Wong, Missing Chinese Lawyer Said to Be in Remote Prison, The New York Times, 2012
↑  AP, Human rights in China under Xi Jinping ‘worst since Tiananmen crackdown’: Amnesty, South China Morning Post, 2017
1 2  Finney, Richard and Ding Xiao, China's Urban Christians an Unknown Quantity For Beijing, Radio Free Asia 2007
↑  Jacobs, Andrew, China’s Defiance Stirs Fears for Missing Dissident, The New York Times, 2010
↑  Kahn, Joseph, Legal Gadfly Bites Hard, and Beijing Slaps Him, The New York Times, 2005
↑  https://clb.org.hk/content/stella-shoe-workers-protest, The Stella Shoe Workers’ Protest" Archived 5 December 2008 at the Wayback Machine. ., China Labor Bulletin, 2008
↑  Zhisheng, Gao., A China More Just: My Fight As a Rights Lawyer in the World's Largest Communist State, Broad Press, 2007
↑  Jacobs, Andrew., China's Defiance Stirs Fears for Missing Dissident, The New York Times, 2010
↑  American Board of Trial Advocates, American Board Of Trial Advocates Presents Courageous Advocacy Award To Chinese Human Rights Activist Gao Zhisheng, ‏2007
↑  https://organharvestinvestigation.net/media/afp_031209.htm, Chinese rights leader's family 'defects to US, 2009 ,Agence France-Presse
↑  , Free Gao Zhisheng, 2014 ,The Wall Street Journal
↑  World Watch Monitor, China’s Nobel nominee lawyer released after three years, World Watch Monitor, ‏2014
↑  Yun Wang, "We Are Still Married, And I am Still Waiting For Him", Radio Free Asia, August 19 2021
↑  Zhisheng Gao, A China More Just, CitaLivres
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 136091296  ISNI: 0000 0003 8177 8553  NKC: pna2011641226  VIAF: 261906082   WorldCat (עם VIAF): 261906082
גן עדן לכלבים

| --- | --- |

 בימוי:  דון בלות'
 הופק בידי:  דון בלות' גרי גולדמן ג'ון פומרוי
 תסריט:  דיוויד וייס 
 מדבבים:  ברט ריינולדס צ'ארלס נלסון ריילי קן פייג' Melba Moore ויק טייבאק דום דה-לואיז ג'ודית בארסי לוני אנדרסון 
 מוזיקה:  ראלף ברנס, צ'ארלס סטראוס 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית אירלנד אירלנד הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 חברת הפקה:  Sullivan Bluth Studios, Goldcrest Films 
 חברה מפיצה:  יונייטד ארטיסטס, מטרו גולדווין מאייר, נטפליקס, Rank Organisation 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  17 בנובמבר 1989 (ארצות הברית) 8 בפברואר 1990 (הממלכה המאוחדת) 6 באפריל 1990 (אירלנד)
 משך הקרנה:  85 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט חבר'ה, סרט דרמה, סרט פנטזיה, דרמה קומית, סרט מוזיקלי, סרט הרפתקאות 
 תקציב:  13.8 מיליון דולר
 הכנסות:  27,100,027 דולר (ארצות הברית)
 הכנסות באתר מוג'ו:   alldogsgotoheaven
 סרט הבא:  גן עדן לכלבים 2 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
גן עדן לכלבים (באנגלית: All Dogs Go to Heaven; בתרגום חופשי: כל הכלבים מגיעים לגן עדן) הוא סרט אנימציה אירי-אנגלי ואמריקאי משנת 1989 בבימויו והפקתו של דון בלות' ובהפצת יונייטד ארטיסטס. הסרט מספר את סיפורם של שני כלבים - צ'ארלי ברקין וחברו הנאמן והטוב ביותר, איצ'י איצ'יפורד. חייו של צ'ארלי נלקחים ממנו אך הוא מתכחש לעובדה שמקומו בגן עדן וחוזר לכדור הארץ, שבו הוא מצטוות לאן מארי, ילדה יתומה אשר מלמדת אותו שיעור על אהבה.
הסרט הופק על ידי "Sullivan Bluth Studios Ireland Ltd" ו-Goldcrest Films. עם יציאתו לאקרנים, הוא התחרה במישרין עם הסרט "בת הים הקטנה" בהפקת אולפני ההנפשה של וולט דיסני שיצא באותו יום. אמנם בקופות בתי הקולנוע לא שוחזרה הצלחת סרטיהם הקודמים של "Sullivan Bluth", אך הסרט היה להצלחה מסחרית במדיה הביתית והפך להיות אחד הנמכרים ביותר אי פעם שיצאו על גבי קלטות וידאו. בהשראת הסרט, נוצר סרט ההמשך "גן עדן לכלבים 2", סדרת טלוויזיה והסרט "מזמור חג המולד של הכלבים" שיצא ישירות לווידאו.
עלילה

העלילה מתרחשת בשנת 1939 בניו אורלינס. צ'ארלי ברקין, כלב ממזר בעל קסם גברי, עובד עם שותפו לעסקים, בולדוג המאפיונר, בסירת קזינו מוזנחת. צ'ארלי כלוא בתא נידונים למאסר עולם אך הוא מצליח למצוא את דרכו החוצה בעזרתו של איצ'י, חברו הטוב. בולדוג, שאינו מעוניין לחלוק ברווחים, מתכנן עם עוזרו, "רוע", להיפטר מצ'ארלי אחת ולתמיד על ידי הריגתו. השניים מבצעים את תוכניתם להרוג את צ'ארלי כאשר הם משכרים אותו ומדרדרים לעברו מכונית.
צ'ארלי עולה לגן עדן כברירת מחדל (מאחר שכל הכלבים מגיעים לגן עדן), אף על פי שלא עשה דבר אחד נחמד בחייו. הוא מרמה את המוות על ידי גנבת "שעון החיים" שלו (שעון כיס זוהר) ומחזיר אותו לפעולה, מה שמאפשר לו לחזור לחיות. אבל עכשיו, אם שעונו יעצר, הוא יגיע ישירות לגיהנום. עם זאת, כל עוד שעון חייו ממשיך לתקתק, הוא בן אלמוות.
לאחר שחזר אל כדור הארץ, צ'ארלי מתאחד עם איצ'י והם מתנקמים בבולדוג על ידי הקמת עסק מתחרה. בולדוג שומר בהסגר את אן מארי, ילדה יתומה בעלת יכולת לתקשר עם חיות, והדבר נותן לו יתרון בעת הימורי המרוצים כשהוא מכריח אותה לדובב את החיות לגלות לה על מי כדאי להמר בתחרויות. צ'ארלי "מציל" את אן מארי ומפתה אותה לבוא איתו בטענה שיוכלו לעזור לעניים ולמצוא לה משפחה, אך בעצם מנצל אותה בדיוק באותו אופן כמו יריבו, בולדוג, כשהוא רוצה שהיא תדבר עם חיות כדי להרוויח כסף בתחרויות שונות. היא כועסת עליו כאשר היא מבחינה בזה אך משתכנעת לעזור לו משום שהוא טוען כי הוא מתייחס אליה בצורה יותר הוגנת ונדיבה.
אן מארי נדהמת למצוא אצל צ'ארלי ארנק שהוא גנב מקייט והרולד, זוג שבו הם נתקלו ברחוב, שהיא קיוותה שיאמצו אותה. צ'ארלי חווה חלום בלהות שבו הוא מגורש לגיהנום ומותקף על ידי כלבי שאול.
למחרת, אן מארי מחזירה לזוג את הארנק וצ'ארלי מוצא אותה אוכלת ארוחת בוקר עימם ומגלה כי הם מתכננים לקחת אותה תחת חסותם. צ'ארלי מוציא את אן מארי מהבית בערמומיות, כאשר הוא מעמיד פני חולה. לאחר שנמלטו ממארב שטמנו להם בולדוג ורוע, צ'ארלי ואן מארי נופלים דרך רצפת מחסן רעועה לתוך ביוב תת-קרקעי שבו הם בקושי מצליחים להימנע מלהיאכל על ידי תנין ענק, אשר הופך בסופו של דבר להיות בעל ברית שלהם.
לאחר שאיצ'י מוכה על ידי בולדוג וחבורתו, הוא רוטן בפני צ'ארלי שאכפת לו יותר מאן מארי מאשר ממנו או מהעסקים שלהם. צ'ארלי, בתסכולו, מצהיר שיזרוק אותה לבית יתומים כשלא יהיה לו צורך בה עוד. אן מארי נסערת למשמע הדברים ובורחת בבכי בזמן שהיא קודחת מחום ונחטפת על ידי בולדוג.
צ'ארלי מגיע לסירת הקזינו של בולדוג על מנת להציל את אן מארי. בולדוג, אשר צפה את הגעתו של צ'ארלי, לוכד אותו. התנין מגיע להושיעם, משחרר את צ'ארלי ואוכל את בולדוג למוות. אן מארי נופלת לתוך המים ביחד עם שעון החיים של צ'ארלי. הוא מזנק למים כדי להציל אותה ובו זמנית עליו גם לתפוס את שעונו אך אינו מסוגל להגיע אל שניהם. הוא מציל את חייה של אן מארי, אך מאבד את חייו שלו כשהוא לא מספיק להגיע לשעון שחדל לפעול, ואז מת בפעם השנייה.
אן מארי מאומצת על ידי קייט והרולד וצ'ארלי רשאי לחזור לגן עדן, זאת מכיוון שכאשר הציל את אן מארי ומנע את מותה הוא בעצם הקריב את חייו למענה והמעשה נזקף לזכותו. הוא נפרד ממנה ומוכיח את אהבתו אליה. הוא משאיר את איצ'י איתה שישמש לה כחיית מחמד ועוזב לעולם הבא, שם הוא נוכח לדעת כי גם בולדוג עלה השמיימה ומנסה להחזיר את שעונו לפעולה למרות אזהרותיה של מלאכית הויפט שאם יעשה זאת לעולם לא יוכל לחזור לגן עדן.
מדבבים

ברט ריינולדס - צ'רלי בארקין
דום דה-לואיז - איצ'י איצ'יפורד
ג'ודית בארסי - אן-מארי
ויק טייבאק - בולדוג
קן פייג' - תנין / סקארפייס
צ'ארלס נלסון ריילי - "רוע"
מלבה מור - הפיה
לוני אנדרסון -  פלו
רוב פולר - הרולד
ארלין קרי - קייט
מדבבים > מדבבים בעברית

את הדיבוב העברי ביימה ענת ניב והפיק עוזי פוקס
דני בסן - צ'רלי בארקין
מוצי אביב - איצ'י איצ'יפורד
טליה ברקאי - אן-מארי
עמי מנדלמן - בולדוג / תנין / סקארפייס
גיורא קנת - "רוע"
אתי קארי - הפיה / פלו
ניר רון - הרולד
ענת ניב - קייט
דרור ברק - כלב
אלון שאשא - כלב
סתיו בסן - גור
עומר בסן - גור
ניצן בסן - גור
גרינדלוולד התחתון (קרחון)

| --- | --- |

קרחוני ארה - קרחון גרינדלוולד התחתון
 מידע כללי
 מיקום:  קנטון ברן, שווייץשווייץ.
 רכס הרים:  האלפים הברניים
 שטח:  20.8 קמ"ר
 סוג קרחון:  יבשתי
 מנוקז על ידי:  נהר הליטשינה הלבן (Weisse Lütschine) אל נהר הליטשינה השחור (Schwarze Lütschine) ומשם לאגם ברינץ.
 קואורדינטות:  46°34′10″N 8°03′21″E﻿ / ﻿46.56944°N 8.05583°E﻿ / 46.56944; 8.05583
  (למפת שווייץ מוגדלת) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.גרינדלוולד התחתון(למפת שווייץ רגילה) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.גרינדלוולד התחתון(למפת ברן רגילה) ברן ביל/ביין תון בורגדורף לנגנטל שפיץגרינדלוולד התחתון(למפת ברן מוגדלת) ברן ביל/ביין תון בורגדורף לנגנטל שפיץגרינדלוולד התחתון
קרחון גרינדלוולד התחתון (Lower Grindelwald Glacier) הוא קרחון יבשתי הנמצא ברכס האלפים הברניים מדרום לעיירה גרינדלוולד בקנטון ברן בשווייץ. שטחו הכולל של הקרחון הוא 20.8 קמ"ר.
בשטח הקרחון נכלל גם קרחון גרינדלוולד-פישר שנמצא מעל תחנת הרכבת אייזמיר (Eismeer) שבקו הרכבת ליונגפראו.
הקרחון מוקף בהרים מטנברג קליינס שרקהורן ושרקהורן מצפון, קליין לאוטרארהורן ממזרח, קליין פישרהורן ומנך מדרום, ואייגר ממערב.
מי הפשרת השלגים של הקרחון מתנקזים הם דרך נהר הליטשינה הלבן (Weisse Lütschine) אל נהר הליטשינה השחור (Schwarze Lütschine) ומשם לאגם ברינץ.
קרחון גרינדלוולד התחתון בעיני הצייר הנורווגי תומאס פרנלי
גדעון שמר

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית. גדעון שמר בתפקיד מנחם, מפקדו של אייל בסרט ללכת על המים 2004
 לידה:  24 במאי 1928 תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  21 בפברואר 2008 (בגיל 79) 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  1948–2008 (כ־60 שנה)
 בת זוג:  נעמי שמר
 פרופיל ב-IMDb
 
גדעון שמר (שרמן) (24 במאי 1928 – 21 בפברואר 2008) היה שחקן, במאי, מפיק, מדבב וקריין ישראלי. חתן פרס מסקין ופרס שייבר לתיאטרון.
גדעון שמר, 1966
לוחית זיכרון על ביתו של גדעון שמר
ביוגרפיה

שמר נולד, גדל והתחנך בתל אביב, למד בגימנסיה הרצליה ולאחר לימודי התיכון היה חבר ההגנה. בזמן מלחמת העצמאות היה לוחם בחי"ש תל אביב והשתתף בשיירת בן שמן משם ניצל, אירוע שהשפיע עליו נפשית במשך זמן רב.
לאחר המלחמה למד משחק ובימוי באנגליה. שמר היה הבמאי הראשון של להקת פיקוד מרכז, שם ביים את הקומדיה המוזיקלית "חמש חמש". מאוחר יותר ביים את אותה הצגה גם בתיאטרון "האהל".
בשנת 1953 פגש את הפסנתרנית נעמי ספיר (לימים - היוצרת, הזמרת והמלחינה נעמי שמר) בעת שעבדו במשותף על עצרת של חטיבת בני איחוד הקבוצות והקיבוצים בנצר סרני. ב-1954 הם נישאו, וב-1956 נולדה בתם, הללי. ב-1962 נפרדו השניים, וב-1968 התגרשו רשמית.
ביוגרפיה > תיאטרון

שיחק בזווית, בקאמרי, בבאר שבע, בחיפה, בסמטה ובפרינג' בתפקידים רבים: קוונטין ב"לאחר הנפילה"; האיש ב"איש פשוט ורעשן"; פול ב"הכתבנים"; פרופ' היגינס ב"גבירתי הנאווה"; אוטו פרנק ב"יומנה של אנה פרנק"; לוובורג ב"הדה גאבלר"; הרופא הצרפתי ב"נשי וינדזור העליזות"; התובע ב"פרשת אופנהיימר"; מבקר האמנות ב"תוציא את השטקר"; איש משרד החוץ ב"הכושי עשה את שלו"; דוקטור דורן ב"השחף"; ברנארד שאו ב"שקרן יקר"; ויקטור פראנץ ב"המחיר"; הגבר ב"נדנדה בשניים"; המלך איגנציוס ב"הנסיכה איבון", שפירא ב"קשה להיות יהודי"; טורוואלד ב"בית הבובות"; דוכס העיר ב"מידה כנגד מידה"; המספר ב"זינגר"; האב ב"מעקב באפלה"; בנימין ב"פגישה בסופר"; פליקס "בדו-קרב בסלון"; אדגר ב"מחול המוות"; קליפורד ווב ב"טיפול"; הרב פוקס ב"שלייפר"; הדוד ב"פולארד"; ג'ונסון ב"הלפרין וג'ונסון"; שאול ב"המורדים"; ווילקה ב"דמוקרטיה".
בתיאטרון תמונע שיחק בהצגות: "הסתברות"; "כשהחביתה נוגעת בסלט".
יזם, הפיק ושיחק בהצגות היחיד "אהבה וג'אז", "טוביה החלבן", "שלוש אלמנות", השיבה לשום מקום" ו"אני (לא) יהודי".
ביים את ההצגה "קטרינה" על פי הנובלה של אהרון אפלפלד בפסטיבל עכו ב-1997.
ביוגרפיה > קולנוע

שיחק בסרטים: "אשת הגיבור", "איריס", "האם תל אביב בוערת?", "פיצוץ בחצות", "סוף שבוע מטורף", "דרך הנשר", "התרנגול", "בלומפילד", "ללכת על המים".
הוא דיבב את אנדריי דופאס בסרט "ניקי כלב הפרא", כאשר זהו הסרט הראשון שדובב במלואו לעברית.
ביוגרפיה > טלוויזיה

שיחק בסדרות: "רמת אביב גימל", "זהב של שוטים", "סיטון", "סיבת המוות – רצח", "קו 300". האלופה עונה 3
בנוסף, השתתף שמר בתסכיתי רדיו; הופיע פעמים רבות כקריין עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית ותזמורות אחרות, וביניהן במעשה בחייל מאת איגור סטרווינסקי.
הקריינות האחרונה שלו הייתה בדיבוב הסרט "כוורת בסרט".
ביוגרפיה > כתיבה

כתב תסריטים שהופקו לטלוויזיה ושודרו: "אהבה וג'אז" - מופע ייחודי (בעריכת אריה סתיו) של שירי אהבה, בליווי ג'אזי (מל קלר) - שרץ מאות פעמים, לאורך שנים. וכן - "אהבתי הראשונה", "שלוש אלמנות".
חיים פרטיים

בשנת 1950 נישא לסופרת אסתר קל. הם התגרשו ב-1952.
בשנת 1954 נשא שמר את הפזמונאית נעמי שמר, ובשנת 1956 נולדה בתם הללי (ללי) שמר. ב-1962 נפרדו השניים, והם התגרשו רשמית ב-1968. לאחר מספר שנים נשא את לבנת שמר, ונולד להם בן.
שמר נפטר ב-21 בפברואר 2008 בגיל 79. הוא נטמן בבית העלמין ירקון.
עיריית תל אביב קבעה לוחית זיכרון על ביתו ברחוב אדולף כרמייה 8.
גרינדלוולד

ערך זה עוסק בעיירת נופש בשווייץ. אם התכוונתם לגלרט גרינדלוולד, דמות מהארי פוטר, ראו .
גרינדלוולד (בגרמנית: Grindelwald) היא עיירת נופש בקנטון ברן בשווייץ. היא שוכנת בעמק על רכס האלפים הברניים, בגובה 1,034 מטר, על גדות נהר הליטשינה השחור (אנ').
גרינדלוולד היא אחד ממרכזי הנופש הגדולים של אזור יונגפראו. בעיירה ובכפרים השייכים אליה מבחינה מוניציפלית מתגוררים 4,060 תושבים (נכון לשנת 2017).
העיירה שוכנת בעמק למרגלות הר אייגר (3,970 מטר) המתנשא מעליה בתלילות רבה מדרום, והר פירסט (אנ') המתון יותר מצפון. מדרום לעיירה שני קרחונים גדולים: קרחון גרינדלוולד התחתון וקרחון גרינדלוולד העליון. בקרבת גרינדלוולד שני אתרי סקי, שביחד יש בהם מסלולים באורך 160 קילומטר. בקיץ העיירה היא נקודת מוצא לשבילי הליכה רבים באורך 300 קילומטר.
תחבורה

אל גרינדלוולד ניתן להגיע בקו רכבת הרמה הברנית (BOB), שתחילתו בתחנת הרכבת של אינטרלאקן. מגרינדלוולד יוצאת רכבת ונגרנאלפ (WAB), המגיעה לתחנת קליינה שיידג. משם ניתן לקחת רכבת נוספת רכבת היונגפראו (JB) העולה לתחנת יונגפראויוך שעל פסגת היונגפראו, שהיא תחנת הרכבת הגבוהה ביותר באירופה. מגרינדלוולד יוצאים שלושה רכבלים לפירסט, מאנליחן ופפינגשטג.
גלריה

גרינדלוולד מהר אייגר בשנת 1996
מבט על גרינדלוולד מהירידה מהר פירסט
הרחוב הראשי של גרינדלוולד
תחנת הרכבת, יולי 2011
גן עדן (שיר של שירי מימון)

"גן עדן" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית שירי מימון. השיר יצא ב-21 בפברואר 2022, על-ידי חברת התקליטים הליקון.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על-ידי חנן בן ארי ומורן דוד, שגם הלחינה אותו יחד עם רונן רצבי להפקתם המוזיקלית של רון בקל ושאולי יצחק. בשיר זה, שיתפו פעולה בשנית בן ארי ודוד לאחר הצלחת השיר "ויטני" שכתבו הצמד.
מימון שיתפה כי בעת כתיבת השיר עברה תקופה מטלטלת, אשר כללה בין השאר את מגפת הקורונה, פטירתו של חברה הקרוב יונתן פרידג', אובדן זהות וגעגועים לבמה. מתוך החוויות הללו נולד השיר, שמתבסס על הבקשה הפשוטה לשקט. מימון הוסיפה כי לעיתים נדמה שבן ארי נמצא בראשה ומצליח לזקק מתוכו את המילים המדויקות.
השיר התקבל בחיבוק בקרב מעריציה של מימון, והיה בשיאו לשיר ה-11 המושמע ביותר במצעד השבועי של מדיה פורסט.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר בוים על-ידי איתן אשכנזי והועלה לערוץ היוטיוב של מימון ב-21 בפברואר 2022. בקליפ ניתן לראות את מימון שרה בליווי להקתה.
נכון ליוני 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כמיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 11 |  |