stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עיקור (רפואה)
ההליך הניתוחי

טכנית, עיקור מתבצע באמצעות חיתוך צינור הזרע ("וסקטומיה") בגברים וקשירת חצוצרות בנשים.
חתך צינור הזרע הוא הליך כירורגי  פשוט יחסית. בתהליך זה נאטמים או נקטעים צינורות הזרע ובכך נמנע מן הזרע להגיע לשופכה.   הניתוח מבוצע בהרדמה מקומית או בהרדמה מלאה קלה לפי בחירת המנותח. ההכנה לניתוח וההתאוששות ממנו אינן כרוכות באשפוז, ולרוב אחרי התאוששות קצרה החולה נשלח הביתה לנוח.
קשירת חצוצרות אצל נשים הוא הליך מסובך יותר שנעשה בהרדמה מלאה בחדר ניתוח, באמצעות לפרוסקופיה. המנתח הוא גינקולוג שמבצע חיתוך של החצוצרות וקשירתן או צריבתן באופן המונע מעבר ביציות אל הרחם. ההליך הוא לרוב בלתי הפיך ומיועד רק לנשים שהחליטו שאינן מעוניינות להיכנס להיריון נוסף, או לכאלה שהיריון נוסף מסכן את חייהן.
הליכים אחרים אשר גורמים לעיקור, כמו סירוס בגברים וכריתת רחם בנשים, אינם מתבצעים בבני אדם לצורך עיקור אלא מסיבות אחרות.
ביהדות

עיקור בעלי חיים הוא בעייתי מבחינה הלכתית. ב-2015 הפסיק שר החקלאות הישראלי אורי אריאל את המימון לעיקור חתולי רחוב, והורה למצוא פתרון הלכתי לבעיית התפוצצות אוכלוסיית החתולים.
ראו גם

עיקור כפוי
הערות שוליים

↑  עמוד 54 1=https://nhm.gov.in/New_Updates_2018/In_Focus/11th_CRM_Report_Web.pdf
↑  עיקור וסירוס של חתולי רחוב באתר כיפה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534026205171  GND: 4057333-3  LCCN: sh85128029  LNB: 000124164  NARA: 10642880  NDL: 00563671 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
עמיחי שוהם

עמיחי שוהם (31 בינואר 1922 – 25 במאי 2021) היה כדורגלן ישראלי, ששיחק בעמדת החלוץ. שוהם זוהה עם קבוצת הפועל פתח תקווה, והיה מהשחקנים המייסדים של הקבוצה הבוגרת, בה שיחק בשנים הראשונות להקמתה.
קריירה

שוהם נולד וגדל בעין גנים, ושיחק בתחילת דרכו ככדורגלן בקבוצת הפועל פתח תקווה בשנים הראשונות להקמתה – החל משנת 1941. בשנים אלו שיחקה הקבוצה בליגה ב' (הליגה השנייה דאז), ושוהם לקח חלק במשחק העלייה לליגה הראשונה. בעונה זו הנהלת מכבי פתח תקווה לא רצתה שיריבתה העירונית תעלה, כיוון שלטענתם הייתה קבוצה טובה יותר והיא זו שצריכה לעלות - קבוצה מיפו בשם נשיונל קלוב ספורט. כדי להכריע בסוגיה נקבעו שני משחקים מכריעים נגדם לעלייה, והמשחק הראשון שנערך בפ"ת הסתיים בתיקו. לקראת משחק החוץ ביפו, הכינו המקומיים מסיבת ניצחון עוד לפני המשחק, אבל הפועל הצליחה להפתיע ולנצח, ניצחון אשר העלה אותה לליגת ארץ ישראל בכדורגל (הליגה הראשונה).
ב-7 בדצמבר 1944 כבש שוהם 7 שערים במשחק אחד נגד מכבי נתניה במסגרת מחוז צפון של הליגה החדשה לכדורגל, שיא שערים לשחקן יחיד במשחק ליגה אחד.
בשלב מסוים בקריירה נפצע שוהם ברגל ולא היה יכול לשחק או לעבוד במשך כשנה שלמה. בקבוצה רצו לשלם לו "דמי אבטלה" בתקופה זו (אף על פי שלא היה מקובל כך), אבל הוא לא הסכים מטעמי כבוד. בינתיים, אנשי צוות מהיריבה העירונית מכבי פתח תקווה הציעו לעזור לו להחלים בתמורה להצטרפותו, והרופא שלהם אכן סייע לו.
הוא שיחק חצי משחק במדי מכבי פתח תקווה מול מכבי תל אביב והבקיע שער, ולאחר מכן שיחק משחק נוסף נגד הפועל רחובות והבקיע גם בו, אולם אז החליט שמקומו בהפועל פתח תקווה, ומכיוון שלא חתם על חוזה רשמי חזר אליה.
באותה תקופה הוא עבד במקביל כמכונאי ב"מוסך גולדברג" בעיר, ומכיוון שהמנהל שם היה גם נשיא של אגודת ספורט מכבי ישראל הוא דרש ממנו לדבריו לחזור למכבי, או שהוא יפוטר. שוהם לא הסכים לעבור, והוא אכן פוטר ועבר לעבוד בחברת סולל בונה.
ב-1949 הוא נסע עם נבחרת ישראל למשחקי ראווה בטורקיה, ובמקביל הצטיין במדי הפועל כשכבש 11 שערים בעונה המסודרת הראשונה אחרי קום המדינה, 1949/1950. הוא כבש כמות דומה גם בשתי העונות שלאחר מכן, כשב-1951/1952 הוביל את טבלת הכובשים של הקבוצה וב-1953/1954 היה שני רק לנחום סטלמך, אחד מכוכבי הקבוצה לאורך ההיסטוריה. בעונות אלה נחשבה הפועל פתח תקווה כקבוצת צמרת, ודורגה במקומות 3–4. הוא סייע רבות לצעירים נחום סטלמך ובועז קופמן, שהתפתחו לשחקנים בולטים בתולדות הקבוצה תחת הדרכתו, ובסיום עונה זו החליט לפרוש ממשחק. סך הכל השתתף ב-66 משחקי ליגה בהם כבש 60 שערים (מתוך סך הכל 74 שערים במדי המועדון), והוא נמצא במקום השביעי בטבלת הכובשים בכל הזמנים של מועדון הפועל פתח תקווה.
אחרי הפרישה

לאחר פרישה מכדורגל מקצועני חינך ואימן שוהם מספר שנים במחלקת הנוער של הפועל פתח תקווה. במקביל המשיך לעבוד בסולל בונה, ולקח קורסים מקצועיים כדוגמת חשמלאות, ניהול ועוד. התקדם בתפקידיו המקצועיים ואייש את תפקיד המנכ"ל בחברת "החופר (ישראל)", תפקיד בו החזיק עד שפרש לגמלאות.
עמיחי שוהם נפטר ב-25 במאי 2021, בגיל 99.
הערות שוליים

↑  סיקור משחקי הליגה בעיתון ספורט הבוקר, 1945, מתוך אתר מוזיאון הפועל פתח תקווה
↑  אשר גולדברג, ‏‏אבל בהפועל פ"ת: הלך לעולמו עמיחי שהם, באתר ספורט1, 25 במאי 2021
עונת 2016/2017 בליגת העל הקטרית

| --- | --- |

 מארחת:  קטר (מדינה) קטר
 תקופת התחרות:  15 בספטמבר 2016 – 27 באפריל 2017 (225 ימים)
 מספר משתתפות:  14
 הזוכה:  לחוויאה
 מספר משחקים:  168
 מספר שערים:  525 (3.13 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  בגדד בונדג'ה יוסף אל-ערבי (24 שערים כל אחד)
 → 2015/20162017/2018 ←
עונת 2016/2017 בליגת העל הקטרית הייתה העונה ה-44 של ליגת העל הקטרית, והזוכה באליפות בעונה זו הייתה לחוויאה.
הקבוצות המשתתפות

| קבוצה | עיר | מאמן |
| --- | --- | --- |
| אל-אהלי | דוחה | קטר (מדינה) יוסוף אדם מחמוד |
| אל-ערבי | דוחה | ברזיל אוסבלדו דה אוליביירה |
| אל-גארפה | א-ריאן | פורטוגל פדרו קאישיניה |
| אל-ג'ייש | דוחה | צרפת סברי למושי |
| אל-ח'ראייטיאת | אל-ח'ור | תוניסיה אחמד אל-עג'לני |
| אל-ח'ור | אל-ח'ור | צרפת ז'אן פרננדז |
| אל-ראיין | א-ריאן | דנמרק מיכאל לאודרופ |
| א-סד | דוחה | פורטוגל ג'סואלדו פריירה |
| א-סאיליה | א-ריאן | תוניסיה סמי טרבלסי |
| א-שחנייה | א-שחנייה | קרואטיה איגור שטימץ |
| אל-וכרה | אל וכרה | תוניסיה קאיס יעקובי |
| לחוויאה | דוחה | אלג'יריה ג'מאל בלמאדי |
| מועיתר | מועיתר | צרפת פיליפ בורל |
| אום סלאל | דוחה | קטר (מדינה) מחמוד ג'אבר |
טבלת הליגה

| מקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | לחוויאה | 26 | 19 | 6 | 1 | 79 | 33 | 46 | 63 |
| 2 | א-סד | 26 | 18 | 7 | 1 | 77 | 23 | 54 | 61 |
| 3 | אל-ראיין | 26 | 15 | 6 | 5 | 53 | 27 | 26 | 51 |
| 4 | אל-ג'ייש | 26 | 13 | 6 | 7 | 45 | 40 | 5 | 45 |
| 5 | אל-גארפה | 26 | 12 | 4 | 10 | 42 | 43 | 1- | 40 |
| 6 | אום סלאל | 26 | 9 | 10 | 7 | 32 | 35 | 3- | 37 |
| 7 | אל-ח'ראייטיאת | 26 | 10 | 4 | 12 | 27 | 32 | 5- | 34 |
| 8 | א-סאיליה | 26 | 8 | 7 | 11 | 32 | 45 | 13- | 31 |
| 9 | אל-ערבי | 26 | 8 | 4 | 14 | 39 | 56 | 17- | 28 |
| 10 | אל-אהלי | 26 | 7 | 6 | 13 | 33 | 45 | 12- | 27 |
| 11 | אל-ח'ור | 26 | 6 | 7 | 13 | 25 | 38 | 13- | 25 |
| 12 | א-שחנייה | 26 | 3 | 13 | 10 | 30 | 53 | 23- | 22 |
| 13 | מועיתר | 26 | 5 | 5 | 16 | 23 | 46 | 23- | 20 |
| 14 | אל-וכרה | 26 | 2 | 9 | 15 | 29 | 50 | 21- | 15 |
↑  אל-ג'ייש התאחדה ביחד עם לחוויאה כדי ליצור את מועדון ספורט א-דוחייל לאחר עונת 2016/2017. כתוצאה מכך, אל-גארפה, שסיימה במקום החמישי, העפילה לשלב הפלייאוף של ליגת האלופות האסיאתית.
| מיקום | תוצאה |
| --- | --- |
האלופה והסגנית: העפלה לשלב הבתים של ליגת האלופות האסיאתית
מקום 3: העפלה לשלב הפלייאוף של ליגת האלופות האסיאתית
מקום 5: העפלה לשלב הפלייאוף של ליגת האלופות האסיאתית ולליגת האלופות של מדינות המפרץ
מקום 13-14: ירידה לליגת המשנה
עמדה ייאסוס, קיסר אתיופיה

עמדה ייאסוס (בגעז: ዓምደ ኢየሱስ, עָמְדַ אִיַסֻס; בעברית: "עמוד ישו") היה קיסר האימפריה האתיופית בשיא תקופת תור הזהב. ייאסוס היה בנו הצעיר של הקיסר תקלה מריאם, הוא ירש את אחיו סארוו ייאסוס לאחר שזה מת לאחר שהודח בהפיכה צבאית בראשות בנו. ייאסוס הרג את אחיינו המורד וירש את כתר הקיסרות תחת השם "בדלה נן" בספטמבר 1433.
החוקר הבריטי ארנסט וואליס באדג', כתב כי הקיסר עמדה ייאסוס, שלט כשמונה חודשים, ולא השאיר אחריו בעיות. ההיסטוריה לא מספקת מידע על הפעולות שלו, "והרציפות המהירה של הקיסרים בילבלה אפילו את אל-מקריזי".
הערות שוליים

↑  E.A. Wallis Budge, A History of Ethiopia: Nubia and Abyssinia, p. 303
| השושלת הסולומונית |
| --- | --- | --- |
| תור הזהב | יקונו אמלק • יאגבה ציון • סינפה ערד הרביעי • חיזבה אסגד • קידמה אסגד • ג'ין אסגד • סבא אסגד • וואדם ערד • עמדה ציון הראשון • ניואיה קראסטוס • ניואיה מריאם • דווית הראשון • תוודרוס הראשון • יסחק הראשון • אנדראיאס • תקלה מריאם • סארוו ייאסוס • עמדה ייאסוס • זרע יעקב • באדה מריאם הראשון • אסכנדר • עמדה ציון השני • נהואד |  |
| תקופת השפל | דווית השני • גלאוודיוס • מינאס • סרצה דנגל • יעקב • זה דנגל • יעקב |  |
| ענפים | השושלת הגונדרית • השושלת השאוונית • השושלת התיגראינית • השושלת הגוג'אמית |  |
האימפריה האתיופית
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה ובנושא אתיופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת 2016/2017 בליגת העל בכדוריד

עונת 2016/2017 בליגת העל בכדוריד  הייתה העונה ה-64 של תחרות ארצית בישראל. הליגה כללה 12 קבוצות. לאחר שני סיבובים, שמונה קבוצות המשיכו את האליפות בשיטת פלייאוף.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על התיקו במשחק.
בהתאם לתוצאות של העונה הקודמת בליגת משנה, לליגת העל עלתה הפועל פתח תקווה. העונה הסדירה החלה ב-23 בספטמבר 2016 המחזור ה-22 הסתיים ב-10 במרץ 2017. העונה הסתיימה ב-19 במאי בניצחון של מכבי ראשון לציון בסיום מפגש שכלל 3 משחקים. זו הייתה האליפות ה-14 בתולדות המועדון.
הקבוצות שסיימו את העונה במקומות 9-12 שיחקו בבית תחתון. הקבוצה שסיימה במקום האחרון מכבי קריית מוצקין ירדה ליגה. אס"א תל אביב והפועל רמת גן לאחר משחקי מבחן עם קבוצה של הליגה השנייה שרדו. במקום הקבוצה שירדה, לליגת העל לעונת 2017/2018 בליגת העל בכדוריד עלתה קבוצה בודדת.
אס"א תל אביב בסופו של דבר החליטה לרדת ליגה ביוזמתה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב | 22 | 21 | 1 | 0 | 707 | 534 | 43 |
| 2 | מכבי ראשון לציון | 22 | 16 | 1 | 4 | 652 | 566 | 33 |
| 3 | א.ס. רמת השרון | 22 | 14 | 3 | 5 | 625 | 556 | 31 |
| 4 | הפועל ראשון לציון | 22 | 13 | 6 | 3 | 649 | 595 | 29 |
| 5 | בני הרצליה | 22 | 12 | 2 | 8 | 694 | 681 | 26 |
| 6 | מ.כ. חולון | 22 | 11 | 0 | 11 | 599 | 634 | 22 |
| 7 | הפועל אשדוד | 22 | 8 | 2 | 12 | 588 | 619 | 18 |
| 8 | עירוני רחובות | 22 | 8 | 0 | 14 | 632 | 653 | 16 |
| 9 | א.כ. נס ציונה | 22 | 6 | 3 | 13 | 610 | 651 | 15 |
| 10 | אס"א תל אביב | 22 | 7 | 1 | 13 | 571 | 637 | 15 |
| 11 | הפועל רמת גן | 22 | 3 | 1 | 18 | 581 | 687 | 7 |
| 12 | מכבי קריית מוצקין | 22 | 2 | 3 | 17 | 603 | 698 | 7 |
1 2  הפסד טכני לא נכלל בסיכום
פלייאוף עליון

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר |  |  | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר |
 
|   | 1 |  מכבי תל אביב | 27 | 32 |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  עירוני רחובות | 26 | 29 |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  עירוני רחובות | 26 | 29 |  |   |   |   |   | 1 |  מכבי תל אביב | 29 | 31 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 1 |  מכבי תל אביב | 29 | 31 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 4 |  הפועל ראשון לציון | 29 | 27 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |  הפועל ראשון לציון | 29 | 36 | 36 |   |   |   |   | 4 |  הפועל ראשון לציון | 29 | 27 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |  הפועל ראשון לציון | 29 | 36 | 36 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 5 |  בני הרצליה | 25 | 24 | 25 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 1 |  מכבי תל אביב | 24 | 25 | 22 |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 |  מכבי ראשון לציון | 32 | 30 | 23 |  |  |
|   | 2 |  מכבי ראשון לציון | 25 | 25 | 31 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 7 |  הפועל אשדוד | 26 | 24 | 25 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 7 |  הפועל אשדוד | 26 | 24 | 25 |   |   |   |  | 2 |  מכבי ראשון לציון | 29 | 30 | 22 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |  | 2 |  מכבי ראשון לציון | 29 | 30 | 22 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 3 |  א.ס. רמת השרון | 23 | 31 | 21 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 3 |  א.ס. רמת השרון | 31 | 23 |  |  |  |   |   | 3 |  א.ס. רמת השרון | 23 | 31 | 21 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 3 |  א.ס. רמת השרון | 31 | 23 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 6 |  מ.כ. חולון | 21 | 20 |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
ערבה שחף

ערבה שחף (נולדה ב-28 באפריל 1990) היא כדורגלנית ישראלית המשחקת בתפקיד חלוצה בקבוצת מועדון הכדורגל רמת השרון בליגת העל והחל משנת 2013 בנבחרת ישראל.
ביוגרפיה

שחף נולדה בבאר שבע ובגיל 15 הצטרפה למכבי באר שבע אשר התחרתה בליגת הנשים הראשונה. ב-2013 הושאלה למועדון הכדורגל רמת השרון ושיחקה שם במשך 6 עונות בהן זכתה עם הקבוצה באליפות ובגביע. ב-2014 הושאלה לאס"א תל אביב לזמן קצר כדי לקחת עמה חלק במוקדמות אליפות אירופה לקבוצות, שם שיחקה שני משחקים והורחקה בכרטיס אדום.
ב-2019 הפתיעה ועברה לשחק בהפועל באר שבע מהליגה השנייה. בעונה זו הבקיעה 41 שערים ב-16 משחקים והובילה את הקבוצה למקום הראשון בליגה כשהוחלט על סיום העונה בעקבות משבר הקורונה.
החל מגיל 17 שחקה בנבחרת ישראל בכדורגל נשים עד גיל 19, והחל מגיל 23 היא משחקת בנבחרת ישראל. משחקה הראשון בנבחרת הבוגרות היה נגד נבחרת מלטה בשנת 2013 עד היום צברה 30 משחקים בינלאומיים בנבחרת, בהם הבקיעה 3 שערים.
תארים > מ.כ רמת השרון

אליפות המדינה: 2015/2016
גביע המדינה: 2017/2018
עין נון

| --- | --- |

נופשים בבריכת עין נון, 2015
 מיקום המעיין
 מדינה:  ישראל ישראל
 מחוז:  מחוז הצפון
 אזור:  בקעת גינוסר
 קואורדינטות:  32°50′29″N 35°30′42″E﻿ / ﻿32.84132°N 35.51166°E﻿ / 32.84132; 35.51166
 גובה:  200 מטר מתחת לפני הים
 נתוני המעיין
 סוג זרימה:  מעיין איתן
 ספיקה ממוצעת:  204 מ"ק לשעה
 גישה למעיין
 נגישות לציבור:  פתוח לציבור (חנייה בתשלום)
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) עין נון(למפת הגליל העליון רגילה) עין נון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין נון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין נוןhe
 
עין נון הוא מעיין הנובע בשטח המושבה מגדל בבקעת גינוסר.
סביב מעיין נון נמצאו ממצאים ארכאולוגיים שונים ובהם מערכת הולכת מים להשקיה מן התקופה הרומית, עם בריכת אגירה, וכן אקוודוקט להולכת מים אל העיירה מגדלא הסמוכה.
מי המעיין נקווים אל בריכה עליונה, עגולה, שעומקה כ-60 ס"מ ואין בה כמעט אבנים. בבריכה גדלים צמחי מים ואצות חוטיות. המים זורמים מן הבריכה העליונה לבריכה מלבנית תחתונה, גדולה יותר ורדודה, שבקרקעיתה אבנים. הבריכה התחתונה מוזנת גם משלוש נביעות קטנות, ולצידה צומחים עצי אקליפטוסים גבוהים ודקלי וושינגטוניה.
מי המעיין צלולים ונקיים והם זורמים מן הבריכות אל נחל נון, שנשפך לכנרת.
אל המעיין מוליכה דרך כורכר משולטת ומסומנת בסימון שביל ישראל, אשר יוצאת מכביש 90 - במרכז המושבה מגדל - ואורכה עד המעיין כ-500 מטרים.
שם המעיין

'נון', בארמית, הוא דג, ושם המעיין משמר את השם "מגדל נוניא" (בארמית: מגדל הדגים) שהיה אחד משמותיה של מגדל העתיקה, הסמוכה.
שיקום המעיין

בשנים 2019-2021 שוקמה סביבת המעיין כפרויקט משותף של משרד התיירות, הקרן לשטחים פתוחים, המועצה המקומית מגדל ורשות ניקוז ונחלים כינרת. בין השאר הוצבו סביב הבריכה אבני שפה והוסדר אתר בילוי ושכשוך במימי הבריכה הרדודה.
השיקום הוצע לאחר שבקיץ 2017 יבש המעיין כמעט לחלוטין ונגרם נזק אקולוגי חמור לדגים ולבעלי החיים במקום.
ב־2018 החל שיקום ופיתוח סביבת המעיין בעלות 3 מיליון שקלים, וביולי 2019 הסתיים שיקום המעיין. תושבי מגדל מתנדבים לשמור על המעיין ולנקותו, ובכך הם מאפשרים שהכניסה לאתר תהיה בחינם.
בעלי חיים וצמחייה

חרקים – בריומאים, פשפשאים (ובפרט המין הנדיר עקרבן מקלוני), זבובאים (ימשוש, כולכית, ישחור Simulium) וחיפושיות.
סרטנים – צידפונית
תולעים שטוחות
חלזונות – שחריר הנחלים, שחריר חלק וסהרונית ארצישראלית.
דו-חיים – קרפדה ירוקה וצפרדע נחלים.
דגים – חפף ישראלי, גמבוזיה.
ועוד חסרי חוליות – Baetis monnerati, Bidessus anatolicus, Laccobius syriacus, Cloeon simile, Mesovelia, רץ מים Gerris maculatus, תלומית צפונית Sigara lateralis, שטגבונית ננסית Plea pullula, שטגבון Anisops, שטגב Notonecta glauca.
צמחים – בוצין הגליל, אקליפטוסים, דקלי וושינגטוניה, שנית גדולה, ערברבה שעירה וצמחי מים.
ארכאולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

↑  סקר מעיינות באגן הכנרת, עמוד 25, באתר רשות הטבע והגנים, אוגוסט 2021
↑  סקר מעיינות באגן הכנרת, עמוד 234, באתר רשות הטבע והגנים, אוגוסט 2021
1 2 3  עין נון, באתר iNature
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף מ"ו, עמוד א'. הגמרא מדברת שם על כך ששיעור הזמן שבצק מחמיץ הוא כשיעור זמן ההליכה ממגדל נוניא עד טבריה, שהוא זמן הליכת מיל שהוא כ-1200 מטרים.
↑  איגוד ערים כינרת, שיקום והסדרה עין נון, ‏2018
↑  אילנה קוריאל, הבצורת בצפון: התייבש מעיין ליד הכינרת, באתר ynet, 2 בנובמבר 2017
↑  שיקום והסדרה עין נון באתר רשות ניקוז ונחלים כינרת
↑  גלעד כרמלי, אחרי שנים של הזנחה הוא חוזר: המעיין של הצפון נפתח מחדש, באתר ynet, 7 ביולי 2019
↑  הסתיים פרויקט שימור אתר עין נון, מגזין הנדסת מים, עמוד 8
↑  הכירו את מי ששומר על פנינת הטבע הייחודית הזו, ארץ הכנרת – ביטאון רשות ניקוז ונחלים כינרת, עמוד 30
1 2 3 4 5 6 7 8  סקר מעיינות באגן הכנרת, עמוד 235, באתר רשות הטבע והגנים, אוגוסט 2021
עיקר וטפל

| --- | --- |
 משנה:  מסכת ברכות, פרק ו', משנה ז'
 תלמוד בבלי:  מסכת ברכות, דף מ"א, עמוד ב'
 משנה תורה:  הלכות ברכות, פרק ג', הלכות ה'–ו'
 שולחן ערוך:  אורח חיים, סימן רי"ב, סעיף א'
 
עיקר וטפל הוא כלל בהלכות ברכות הנהנין שמקורו במשנה במסכת ברכות, לפיו האוכל שני מאכלים, האחד עיקרי והשני טפל לו, מברך על העיקר ופוטר את הטפל מברכה.
הדוגמה המובאת במשנה היא של האוכל פת, שחיוב הברכה עליה (ברכת המזון) הוא מן התורה, ומכאן שכלל זה שאמרו חכמים הוא בעל תוקף מדאורייתא.
מקור הכלל

נאמר במשנה: ”הביאו לפניו מליח בתחלה ופת עמו, מברך על המליח ופוטר את הפת, שהפת טפלה לו. זה הכלל, כל שהוא עקר ועמו טפלה, מברך על העקר ופוטר את הטפלה” (מסכת ברכות, פרק ו', משנה ז') מכאן שכל האוכל מאכל עיקרי ומאכל משני נדרש לברך רק על המאכל העיקר את הברכה המתאימה לו, ובכך פוטר את המאכל המשני מברכה.
הגדרת המושג טפל

נוסף על הדוגמה של המשנה, שמאכל נפרד נאכל למטרת הפגת טעם שחוזקו אינו רצוי, מביא הרמב"ם שכל דבר שמעורב במאכל ויש לו מטרה של עיצוב מרקם המאכל או נתינת ריח בו, או נתינת צבע בו, נחשב טפל למאכל, ויברכו על המאכל את הברכה של המרכיב העיקרי שבו: ”שכל דבר שמערבין אותו לדבק או כדי ליתן ריח או כדי לצבוע את התבשיל הרי זו טפלה” (הלכות ברכות, פרק ג', הלכה ו').
המגן אברהם כתב שהמרכיב שממנו נעשה רוב המאכל נחשב עיקר המאכל. החיי אדם אמר שכששני המאכלים נפרדים (לדוגמה בסלט ירקות שיש בו זיתים או בסלט פירות שיש בו בננות או מלון, יש לברך על כל אחד מהם את הברכה המתאימה לו, אך בביאור הלכה כתב שמחמת ספק ברכות יש לברך רק על המרכיב העיקרי.
כשאוכל את הטפל תחילה

בדוגמה המובאת במשנה המדובר הוא שאכל את המליח, שהוא העיקר, תחילה, ואת הפת. לגבי הדין במקרה שאוכל את הטפל ראשון כתב הרמ"א על פי התרומת הדשן שיברך על הטפל שהכל: ”הא דמברכין על העיקר ופוטר את הטפילה היינו שאוכלן ביחד או שאוכל העיקר תחלה, אבל אם אוכל הטפל תחלה כגון שרוצה לשתות ורוצה לאכול תחלה כדי שלא ישתה אליבא ריקנא; או שאוכל גרעיני גודגדניות למתק השתייה, מברך על האוכל תחלה אף על פי שהוא טפל לשתייה, ואינו מברך עליו רק שהכל הואיל והוא טפל לדבר אחר” (שולחן ערוך סימן ריב סעיף א). אמנם האחרונים פקפקו על פסק זה של הרמ"א.
בברכה אחרונה

הבית יוסף הביא את דברי הכל בו, שהסתפק האם כלל זה נוהג רק לגבי ברכה ראשונה או גם לגבי ברכה אחרונה, והבית יוסף עצמו כתב שדבר פשוט הוא שכלל זה נכון גם לגבי ברכה אחרונה.
האם הטפל אינו חייב בברכה או שנפטר בברכת העיקר

האחרונים דנו האם הטפל אינו חייב בברכה כלל, משום שאין זו דרך אכילה חשובה, או שהוא חייב בברכה אלא שברכת העיקר פוטרתו, ולכן כשלא כיון על הטפל כשבירך על העיקר, או שהעיקר אינו חייב ברכה כלל כגון שהוא מזיק, יתחייב הטפל בברכה בפני עצמו. הדעה הרווחת היא שהטפל חייב בברכה אלא שברכת העיקר פוטרתו.
הערות שוליים

↑  סימן ריב סעיף קטן א
↑  ביאור הלכה סימן ריב ד"ה אם העיקר
↑  ראו משנה ברורה סימן ריב סעיף קטן י ובשער הציון שם סעיף קטן כד
↑  בית יוסף סימן ריב
↑  ראו ברמ"א הנ"ל, שהאוכל את הטפל תחילה מברך עליו, משמע שהטפל חייב בברכה. וכן נקט גם החזון אי"ש אורח חיים סימן כז סעיף קטן ט.
עירית דגן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 ביוני 1953 (בת 71) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית צבי 
 
עירית לביא-דגן (נולדה ב-30 ביוני 1953) היא מדבבת ושחקנית תיאטרון ישראלית.
ביוגרפיה

בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 שירתה בלהקת פיקוד הדרום. לאחר שירותה הצבאי למדה תיאטרון בבית הספר הגבוה למשחק "בית צבי".
בשנת 1973 השתתפה בסרט הקולנוע הישראלי "קזבלן" בו שיחקה וגם רקדה.
דגן העלתה גם הצגות ילדים רבות בשיתוף בעלה השחקן עזרא דגן: "עיגול ועוד משולש בריבוע", מאת דתיה בן-דור, "לא יאומן כי יסופר" משירי ע. הלל "בית ממכר אגדות" מאת מיכאל דק ו"עברית יפה שלי" מאת יורם טהרלב.
בחנוכה 1988 הופיעה דגן במופע מיוחד לילדים לצד בעלה עזרא דגן, וחברי להקת "הופה היי" יגאל בשן, עוזי חיטמן, יונתן מילר והשחקן אייל גפן יחד עם להקת "הכל עובר חביבי" במופע מיוחד הנקרא "מה יהיה חביבי? יהיה הופה היי!".
בנוסף, לאורך השנים דגן דיבבה דמויות במספר סדרות הנפשה מיתולוגיות, ביניהן: "נילס הולגרסון" (בתפקיד נילס הולגרסון והבן של מולי), טאו טאו" (בתפקיד קיקי), "עלילות בבאי" (בתפקיד בבאי),"גברת פלפלת" אשר שודרו לראשונה בישראל בטלוויזיה החינוכית במהלך שנות השמונים ושנות ה-90 של המאה ה-20.
בשיחה עם ירעם נתניהו, סיפרה כי במהלך עבודת הדיבוב של נילס הולגרסון, היא נצרדה וכי עצמת הקול שלה ירדה בטון וחצי.
עירית ועזרא דגן מנהלים את הפרויקט הטיפולי-חינוכי: "תיאטרון-עדות, לספר כדי לחיות", מפגש בין דורי, ניצולי שואה ותלמידי בתי ספר. הם המנחים, המטפלים, הכותבים הבמאים והמפיקים, לדגן ובעלה שלושה בנים והבכור ירון עסק אף הוא בדיבוב, ותפקידו הראשון היה מומינטרול מסדרת המומינים.
הערות שוליים

↑   על המחיר ששילמה על שדיבבה את נילס, וגם: עירית דגן מדבבת מחדש את הדמות, סרטון בערוץ "ירעם נתניהו", באתר יוטיוב (אורך: 02:20)
↑  תיאטרון עדות – לספר כדי לחיות, באתר תיאטרון עדות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305437905171  ISNI: 0000 0003 6933 6584  VIAF: 238182407   WorldCat (עם VIAF): 238182407
עמדה (כתב עת סוציאליסטי)

| --- | --- |

 תאריכי הופעה:  1974–1979 (כ־5 שנים)
 מדינה:  ישראל 
 ISSN:  0334-4673
 
עמדה היה כתב עת ישראלי שיצא לאור בין השנים 1974 עד 1979.
היסטוריה

עמדה הוקם על ידי קבוצה של חברי מפלגת מוקד, חברי חוגים שונים במפלגת העבודה (בעיקר חברי "החוג לליבון בעיות חברה ומדינה") ומפלגת מפ"ם. אלו ביקשו להקים במה לכתיבת מאמרים בנושאי חברה, תרבות ומדינה שלדעתם לא זכו לכיסוי בעיתונות הכללית.
מטרות כתב עת, היו כפי שהוגדרו בגיליון הראשון היו:
בשבע השנים שבין מלחמת־ששת־הימים למלחמת יום־כיפור נשאלו שאלות מטרידות בשולי הקונצפציה המדינית־ביטחונית והקונצנזוס החברתי. אך פזורות היו בשבעים ושבע במות ושקעו בהמולה השאננה של העיתונות הכללית. לאחר המלחמה האשימו רבים מאתנו את עצמם על שאיחרו להשמיע את קולם.
בנוער, באינטליגנציה ובחלקים המשכילים של ציבור הפועלים התעורר הרעבון הישן שהושכח בשבע השנים השמנות, הרעבון לבירורים רעיוניים של ממש:
– ישראל מהי ומה זיקתה לעברו ולעתידו של העם היהודי?
– מה עומד בטיעונים הציוניים ומה השתנה?
– היש דרך לשלום עם עמי ערב והפלשתינאים, קשה וזרועת־מוקשים  ככל שתהיה, ומהי?
– היש אפשרות להקנות תוכן חי ומודרני למשאת־הנפש הסוציאליסטית לאחר חורבן האדם והחברה בסטאליניזם ולאחר עליית חברת הסעד והפער במערב?
– מה הם דפוסיה של דמוקראטיה החסרים עדיין לישראל?
– מה היחס שבין פלוראליזם רעיוני ותרבותי לבין אחדות לאומית?
אלה הן כמה מן השאלות העומדות לבירור. לבירור עומדת גם החברה  הישראלית כולה, על פגמיה וערכיה.
העורכים המשותפים הראשונים של כתב העת היו מנחם ברינקר, ניבה לניר, אברהם ב. יהושע ועדינה ילין. במשך השנים התחלפו ביניהם חברי קבוצת העורכים עם
חברי מערכת כתב העת שכללה בין השאר את פנחס אביבי, דן ביתן, יחיעם ויץ, ראול טייטלבאום, נתן נבו, אמנון סלע, בועז עברון, יגאל עילם, אליעזר רונן, אלי שאלתיאל, זאב שטרנהל, גבריאל שילינגר ויוסי שריד.
כתב העת יצא לאור בערך מדי חודשיים.
הערות שוליים

↑  דואר יוצא, עמדה, 1 בספטמבר 1974
↑  עמדה לשלום ותמורות סוציאליסטית, עמדה, 1 באוקטובר 1974
↑  עמדה - העורכים - המערכת, עמדה, 1 במרץ 1979