stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מטפורמין
תופעות לוואי > חמצת לקטית

חמצת לקטית היא תופעת לוואי מסכנת חיים שיוחסה למשפחת התרופות של הביגואנידים. תופעת לוואי זאת התרחשה בעיקר עם התרופות buformin ו-phenformin ובמידה פחותה יותר עם metformin.
מאחר שמטפורמין היא תרופה שמופרשת בעיקר בכליות, עולה חשש כי באי ספיקת כליות, התרופה עלולה להצטבר בדם ובכך עולה הסיכון להתפתחות של חמצת לקטית (חומצה לקטית נוצרת עקב דיכוי המיטוכונדריה והנשימה האירובית בתא, עקב שימוש במטפורמין). לכן, עד היום היה נהוג להפסיק את הטיפול במטפורמין בכל חולה עם ירידה בתפקוד הכלייתי, כאשר רמות הקריאטינין בדם עלו מעל 1.5 מ"ג/ד"ל בגברים ו-1.4 מ"ג/ד"ל בנשים.
לפי הנתונים הידועים כיום, חמצת לקטית הקשורה במטפורמין (Metformin Associated Lactic Acidosis, MALA) היא תופעת לוואי נדירה עד נדירה מאוד, עם שכיחות מאוד נמוכה, ובהשוואה ל-phenformin, השכיחות נמוכה פי 20 במטפורמין. יחד עם זאת, מאחר שמדי פעם מופיעים דיווחים של חמצת לקטית בחולי סוכרת וכנראה שהם קשורים במטפורמין, קיים עדיין חשש להתפתחות חמצת לקטית, בעיקר בחולים עם הפרעה בתפקוד הכלייתי עם גורמי סיכון נוספים.
הסיכון לחמצת לקטית על רקע מטפורמין עולה כאשר לחולה יש אי ספיקת לב, סימנים של התייבשות, צריכה מוגברת של אלכוהול, פגיעה כלייתית, פגיעה כבדית או מצבי שוק.
הנושא של חמצת לקטית נחקר בצורה אינטנסיבית יותר בשנים האחרונות. לדוגמה: לאחרונה פורסם מחקר רטרוספקטיבי גדול שנעשה על מעל 3000 חולי סוכרת בטייוואן והראה כי מטפורמין לא נמצא קשור לתמותה בחולים עם אי ספיקת כליות קלה עד מתונה וכי רק במצבים מתקדמים מאוד של הפרעה בתפקוד הכלייתי (רמות קריאטינין בדם מעל 530 מיקרומול/ליטר = 5.9 מ"ג/ד"ל) יש תמותה גדולה יותר כתוצאה משימוש במטפורמין.
בעקבות המחקרים האלו, שונו כיום חלק מההמלצות הנוגעות במתן מטפורמין לחולים עם אי ספיקת כליות או עם מחלת כליות כרונית. ADA הוציאו התייחסות על כל בקווי המנחה שלהם וקדמו להם ההמלצות של ארגון NICE הבריטי. מרבית קווי המנחה החדשים ממליצים על מתן מטפורמין, במינון מופחת בחולים עם מחלת כליות כרונית בדרגה קלה עד בינונית (עם קצב סינון גלומרולרי בין 30-60ml/min/1.73m2), עם מעקב צמוד אחרי רמות קריאטינין בדם. מתן מטפורמין בחולים עם מחלת כליות כרונית הוא התווית נגד כאשר ערכי קצב הסינון הגלומרולרי הן 30ml/min/1.73m2> ומטה.
תגובות בין תרופתיות

למרות שמטפורמין איננה עוברת פירוק על ידי אנזימי הכבד, ובכך היא חשופה לפחות אינטראקציות עם תרופות אחרות על רקע עיכוב או השריית אנזימים, עדיין קיימות תגובות בין תרופתיות חשובות עם מטפורמין.
מרבית האינטראקציות ניתנות לשילוב, תוך מעקב אחרי המטופל.
תרופות נוגדות פסיכוזה אטיפיות (כגון olanzapine, amisulpride ועוד) עלולים לגרום לתופעת לוואי של היפרגליקמיה ולהחמרה של סוכרת. אם יש צורך בשילוב התרופות, יש לעשות מעקב צמוד יותר אחרי מחלת הסוכרת.
תרופות נוספות שעלולות לגרום להיפרגליקמיה ולפגוע ביעילות מטפורמין כוללות את: משתנים מסוג תיאזיד, חוסמי בטא, קורטיקוסטרואידים, תרופות לטיפול בסרטן (כגון capecitabine). יש לעשות מעקב צמוד יותר אחרי מחלת הסוכרת במטופל הנוטל תרופות אלו עם מטפורמין.
חומרי ניגוד המכילים יוד: עלולים להחמיר את התופעות הרעילות של מטפורמין.
ראו גם

סקסנדה
נעלי האודם

נעלי האודם במוזיאון הלאומי להיסטוריה אמריקנית
נעלי האודם הן הנעליים שנעלה דורותי גייל (ג'ודי גרלנד) בסרט משנת 1939, "הקוסם מארץ עוץ".
נעלי האודם בעלילת הסרט

הנעליים היו שייכות במקור למכשפה הרעה מהמזרח, אולם דורותי קיבלה נעליים אלה, כאשר ביתה נפל על המכשפה והרגהּ. בכך למעשה שחררה דורותי את המנצ'קינים, שהיו משועבדים על ידי המכשפה. נעליים אלה הגנו על דורותי מפני כשפיה של המכשפה המרשעת מן המערב, ואף אפשרו לה בסופו של דבר לחזור לביתה בקנזס.
דורותי נעלה את נעלי האודם זמן רב טרם גילתה, שעל מנת שתוכל לשוב לביתה עליה לנקוש שלוש פעמים בעקביה, ובכל נקישה לומר "אין כמו בבית".
הנעליים במציאות

במקור, בספרו של פרנק באום "הקוסם מארץ עוץ" שעליו היה מבוסס הסרט, הנעליים היו נעלי כסף ולא נעלי אודם. אולם בהפקת הסרט קיבלו הנעליים את צבען הצעקני כדי לנצל את מלוא הפוטנציאל של צבעי הטכניקולור.
הנעלים עוצבו על ידי סלבטורה פרגמו, אשר הכין מספר זוגות נעליים עבור הסרט. אחד הזוגות נמצא בסמית'סוניאן, במוזיאון הלאומי להיסטוריה אמריקנית במול בוושינגטון. שאר הזוגות מוחזקים על ידי אספנים פרטיים.
ב-24 במאי 2000 נמכר אחד הזוגות בסכום של 666,000 דולרים. באוגוסט 2005 נגנב זוג אחר, שערכו הוערך בכמיליון דולר, ממוזיאון במינסוטה. הזוג הגנוב אותר ב-2018, ובסוף ינואר 2024 הודה בגניבה טרי ג'ון מרטין, חולה סופני בן 76. עקב מחלתו נגזר עליו עונש מאסר שנוכה בימי מעצרו, והוא שוחרר לאחר גזר הדין. בשנת 2024 נקנו הנעליים הגנובות במכירה פומבית בסכום של 28 מיליון דולר על ידי קונה אלמוני, מה שהופך אותן לפריט האספנות מתחום לבוש הבידור שנמכר במחיר הגבוה ביותר בהיסטוריה, לאחר ששברו את השיא שהיה שמור לשמלה של מרילין מונרו מהסרט חטא על סף ביתך שנמכרה ב-5.52 מיליון דולר.
צירוף המילים "נעלי אודם" (באנגלית: Ruby slippers) הפך לביטוי בעגה של מתכנתי מחשבים, כאשר הכוונה היא לתוכנה בעלת תכונות יקרות ערך, אשר לא היו ידועות למשתמשיה.
הערות שוליים

↑  Saga of stolen Wizard of Oz ruby slippers finally ends, 1 בפברואר 2024, באתר BBC (באנגלית)
↑  Steve Karonowski, Dying thief who stole ‘Wizard of Oz’ ruby slippers from the Judy Garland Museum gets no prison time, AP News, ‏29 בינואר 2024
↑  "'Wizard of Oz' Ruby Slippers Sell at Auction for a Record $28 Million" (באנגלית). 2024-12-08. נבדק ב-2024-12-18.
↑  דניאל אדלסון, פריט הקולנוע היקר בהיסטוריה: הנעליים האדומות של דורותי נמכרו ב-28 מיליון דולר, באתר ynet, 8 בדצמבר 2024
↑  Ruby-slippers Definition, YourDictionary
מגפת השפעת (2009)

| --- | --- |

 פתוגן:  pandemic H1N1/09 virus 
 מקרי מוות:  284,000 
 
 מפת התפשטות הנגיף ברחבי העולם ב-2009    מקרי מוות ודאיים מהנגיף   מקרי הידבקות וודאיים מהנגיף   חשד למקרי הידבקות מהנגיף 
 
נוסעים ברכבת במקסיקו חובשים מסיכות אף למניעת הידבקות בשפעת 2009
במרץ 2009 דווח על זיהוי נגיף שפעת A חדש מתת הזן H1N1, ועל תחילת התפשטות המונית שלו בצפון אמריקה, בעיקר במקסיקו. תוך זמן קצר החלו להגיע דיווחים רבים נוספים, ועד קיץ 2009 התפשטה המחלה כמעט לכל רחבי העולם. אף שמחלה זו היא מחלה שפעת אנושית ואינה פוגעת בחזירים, והנגיף גורם המחלה עובר בצורה ישירה בין בני אדם ללא קשר למגע עם חזירים, המחלה כונתה באופן לא רשמי בשם שפעת החזירים, זאת בשל השערה כי מוצא הנגיף החדש הוא בנגיפי שפעת אנדמיים לחזירים, השערה שהועלתה בשל העובדה כי הנגיף החדש מכיל מקטעים גנטיים של נגיפי שפעת אנדמיים לחזירים. למעשה התגלו בנגיף החדש מקטעים גנטיים משפעות חזירים מאירופה ומאסיה, משפעת עופות ומשפעת בני האדם. המחלה מכונה גם שפעת מקסיקו כיוון שמקור המגפה היה במקסיקו.
ביוני 2009 הוכרזה המחלה באופן רשמי כפנדמיה על ידי ארגון הבריאות העולמי. עם זאת ציין הארגון כי במרבית מקרי ההידבקות במחלה מדובר בתסמינים קלים. ההערכות הן שבין 2009 לסוף ל-2010 נדבקו בשפעת בין 11% ל-21% מכלל אוכלוסיית כדור הארץ- בין 700 מיליון ל-1.4 מיליארד בני אדם. עם זאת, שיעור התמותה מהשפעת היה נמוך יחסית בין 0.01% ל-0.08%, וההערכה היא שכתוצאה מהשפעת וסיבוכיה נפטרו בין 151 ל-575 אלף בני אדם. ארגון הבריאות העולמי הכריז על סיום המגפה ב-10 באוגוסט 2010. התפרצויות נוספות של המחלה התרחשו במדינות שונות מאז 2010, ביניהן ניתן למנות את ההתפרצות בהודו ב-2015 שהביאה למותם של כ-1,900 חולים.
ביוני 2010 פורסם דו"ח של המועצה האירופית המציין מספר ליקויים באופן הטיפול של ארגון הבריאות העולמי במגפה.
סימפטומים והדבקה

סימפטומי המחלה בבני אדם זהים לסימפטומי השפעת הרגילה ואין דרך להבדיל ביניהם. הסימפטומים כוללים: חום (38 מעלות או יותר), כאב ראש, תשישות, כאבי בטן, חוסר תיאבון, שיעול, נזלת, קוצר נשימה, כאב גרון, צמרמורות וכאבי שרירים. בחלק מהמקרים יופיעו גם הקאות, שלשול. ההדבקה נעשית באמצעות מגע עם הפרשות נשימתיות של החולה, כדוגמת שיעול ועיטוש. ההעברה נעשית בצורה ישירה על ידי האוויר, או באמצעות מגע עם חפצים מזוהמים בנגיף (כדוגמת ידית דלת) בהם נגע אדם חולה, ולאחר מכן מגע בפה, באף ובעין, וזאת לאחר שהחולה נגע בידיו בפיו או באפו קודם שנגע בחפצים. צורות הדבקה אלו שכיחות בעיקר בעת קרבה פיזית אל החולה, לדוגמה שהייה בחדר שיש בו חולה, או טיסה עם נוסע חולה.
תיאור הנגיף מחולל המגפה

הנגיף שבודד זוהה כנגיף חדש שטרם נצפה של תת-המין H1N1. בנגיף החדש זוהו מקטעים גנטיים שנראים כשילוב של נגיף שפעת החזירים, נגיף שפעת אנושי ונגיף שפעת העופות. הנגיף מחולל המגפה כונה בשם 'שפעת החזירים' אף שהוא עובר בצורה ישירה בין אדם לאדם ללא קשר למגע עם חזירים, היות שהוא מכיל בתוכו מקטעים גנטיים של נגיפי שפעת החזירים. רוב המקרים הקשים ומקרי המוות שנצפו היו בקרב אנשים בקבוצות שנחשבות לקבוצות סיכון עקב מחלות אחרות, או בקרב אנשים שלהם מערכת חיסון חלשה, וזאת בעיקר עקב התדרדרות של המחלה והתפתחותן של מחלות אחרות כסיבוך משני של המחלה. זמן הדגירה של הנגיף הוא בין יום לשבוע. הנגיף יכול לשרוד בין 2 ל-8 שעות על משטחים נקיים. הוא נהרס בטמפרטורה שמעל לכ-70 מעלות צלזיוס, ואפשר להשמידו עם חומרי חיטוי כמו כלור, מי חמצן, דטרגנטים, אלכוהול וחומרים מבוססי יוד. סיבוכי השפעת הידועים עד כה הם בעיקר דלקת ריאות ואי ספיקה נשימתית.
הנגיף אינו עובר במזון מבושל, אף לא בבשר חזיר, היות שהוא מושמד בהיחשפות לטמפרטורה גבוהה מכ-70 מעלות, אך מדינות מסוימות אסרו על יבוא בשר חזיר ממקסיקו ומצרים אף הוציאה צו להריגת כל החזירים בשטחה. אולם נגיף זה בודד עד כה רק בבני אדם ולא בקרב חזירים.
חוקרים העלו חשש מפני שינוי גנטי בנגיף, שיהפוך אותו למסוכן יותר. במספר מדינות דווח על נגיף של מחלה זו שמגלה עמידות כנגד התרופה המקובלת לטיפול בו, טמיפלו. הועלה גם חשש בפני התפרצות עתידית עזה יותר של הנגיף בסתיו 2009, בדומה לכשאירע בשפעת הספרדית.
הכרזת המחלה כמגפה

לאחר זיהוי הנגיף באפריל 2009 ובשל ההידבקות ההתחלתית המהירה עלה חשש מפני התפרצות מגפת שפעת כלל עולמית, בשל שילוב של כמה גורמים: וירוס חדש בעל מאפיינים גנטיים ייחודיים, העברה מאדם לאדם ותפוצה גאוגרפית רחבה של הנגיף.
בסוף אפריל 2009 הודיע ארגון הבריאות העולמי כי בהתאם לתוכנית ששת השלבים שלו להתפרצותה של מגפת שפעת, שפעת החזירים הגיעה לשלב החמישי, המצביע על מגפה פעילה, וביוני 2009 הודיע הארגון על מעבר לשלב השישי, החמור ביותר.
ארגון הבריאות העולמי פרסם הודעה רשמית והגדיר את שפעת החזירים כמצב חירום בריאותי ברמה בינלאומית והעלה את רמת הכוננות לרמה 6. מספר מדינות הכריזו על מצב חירום. עד אוגוסט 2009 התאמתו ברחבי העולם מאות אלפים של חולים במחלה. עקב התפוצה הגדולה של המחלה הוחלט על ידי ארגון הבריאות העולמי ומדינות רבות (בהן ישראל) שלא לבצע עוד בדיקות אבחון בכל החולים. בפברואר 2010 הותיר ארגון הבריאות העולמי את הגדרת המחלה כמגפה, על אף שבארצות רבות נצפתה ירידה בשיעור ההידבקות במחלה, שיעור ההידבקות במערב אפריקה נמצא בעלייה, והיה חשש לגידול בתחלואה בחצי הדרומי של כדור הארץ, כשהחל שם החורף.WHO | Director-General statement following the seventh meeting of the Emergency Committee, WHO
לאחר ירידה בממדי התחלואה, בסוף שנת 2009 החל גל שני של המחלה, שהיה קשה יותר מהגל הראשון. עד לאמצע פברואר 2010 דווח על יותר מ-1.6 מיליון מקרי הידבקות ועל לפחות 17,690 מקרי מוות,WHO | Pandemic (H1N1) 2009 - update 88, WHO בעיקר עקב הידרדרות של המחלה והתפתחות מחלות אחרות, כדוגמת דלקת ריאות קשה, שבאות כהדבקה משנית לאחר השפעת הראשונית.
מניעת הידבקות

הדרכים למניעת הידבקות בשפעת החזירים דומות לדרכים למניעת הידבקות בשפעת רגילה, ועיקרן שמירה על היגיינה וחיטוי איברי הגוף באמצעותם יכול לעבור הנגיף מבחוץ אל תוך הגוף: הקפדה על שטיפת ידיים בסבון, מניעת מגע של ידיים לא נקיות בפה, באף ובעיניים, הקפדה על שיעול אל המרפק ולא אל כף היד, וכן הקפדה על שיעול וקינוח האף לתוך נייר טואלט או נייר טישיו, המושלכים לאשפה לאחר השימוש, ולא לתוך ממחטות בד רב פעמית.
בניגוד לתפיסה העממית כי השימוש במסיכה כירורגית, מוריד את הסיכוי להידבקות מהסובב, ארגון הבריאות העולמי וכן משרד הבריאות הישראלי שוללים את השימוש במסיכה כדרך למנוע הידבקות. הם אף טוענים כי שימוש במסיכה עלול להגביר את הסיכוי להתדבקות, זאת בשל אמונת שווא כי די במסכה למנוע הידבקות, והזנחת כללי היגיינה אחרים בעקבות כך. לדברי גרגורי הארטל, נציג ארגון הבריאות העולמי השימוש במסיכה גורם לאנשים לגעת בפניהם באופן רב מהרגיל ועלול להעצים את ההדבקה. הוא ממליץ שימוש במסיכה רק לאנשים שכבר נדבקו כדי שלא ידביקו אחרים.
כחלק מהניסיונות למניעת התפשטות המגפה בשלביה הראשוניים נסגרו באופן זמני מקומות ציבוריים בהם שהו אנשים שנדבקו בשפעת החזירים, כדוגמת בתי ספר וגני ילדים, וכן הוחל בתיעוד וביקורת של אנשים שביקרו במקסיקו בזמן התפרצות המגפה. בתחילת ההתפרצות חולים בישראל שנחשדו שנדבקו במחלה אושפזו בבידוד וטופלו בתרופה אנטי ויראלית. כחלק מתהליכי המנע, משרד הבריאות הישראלי ממליץ לאנשים החוששים שנדבקו בשפעת, לא לנסוע בתחבורה ציבורית בדרך אל הרופא ובחזרה ממנו.
טיפול

על פי המלצת משרד הבריאות הישראלי באוגוסט 2009 לאדם ללא גורמי סיכון החשוד במחלה, אם המחלה קלה אין הכרח להיבדק על ידי רופא, אך עליו להסתגר בביתו, עד 24 שעות מחלוף התסמינים, על מנת למנוע הדבקה נוספת. בכל מקרה של הידבקות בחולים רגילים ללא תסמינים קשים או חולים שאינם בסיכון, ההמלצות הן כבכל שפעת: להרבות במנוחה, כדי לאפשר למערכת החיסון להילחם באופן מיטבי במחלה, ולהרבות בשתייה, כדי למנוע התייבשות.
במקרה של חולים עם תסמינים קשים כגון טכיפנאה (נשימות מהירות ושטוחות) או דלקת ריאות, או חולים בקבוצות סיכון עם מחלות רקע כגון מחלות ריאה, מחלות כליות ומחלות מטאבוליות כרוניות, ונשים בהריון החל מהשליש השני להריונן, משרד הבריאות הישראלי ממליץ על מתן טיפול אנטי-ויראלי טמיפלו (Oseltamivir). את התרופה יש ליטול מתחילת הופעת התסמינים ולא יאוחר מ-48 שעות מזמן הופעתם.
בבריטניה לעומת זאת, כל מי שנחשד כחולה יכול לקבל את התרופה בבית מרקחת, לאחר יצירת קשר טלפוני עם נציג משרד הבריאות.
התפרצות המגפה ברחבי העולם > באמריקה הצפונית

באמצע מרץ 2009 התפרצה מגפת שפעת בצפון אמריקה, ומשם התפשטה לשאר רחבי העולם. הנגיף החדש התגלה לראשונה בארצות הברית באפריל 2009, והדבקה ראשונית מאסיבית בין בני אדם דווחה בדיעבד במרץ 2009 במקסיקו סיטי/העיר מקסיקו
מיד לאחר זיהוי הנגיף החדש וההתפרצות במקסיקו ניסו לבודד את הנגיף ולמנוע את התפשטותו באמצעות הפסקת כל הפעילות הציבורית במקסיקו למשך כמה ימים, אך ללא הועיל. בתחילה עוררה המחלה חשש בשל דיווחים ממקסיקו על שיעורי תמותה גבוהים יחסית, אולם בשאר רחבי העולם נמצאו שיעורי תמותה נמוכים הרבה יותר. בדיעבד ישנם חוקרים המעריכים כי התפרצות המגפה במקסיקו החלה זמן רב לפני גילויה, ורוב החולים כלל לא היו מודעים אליה, ומקרים שנתגלו והתפרסמו היו בעיקר המקרים החמורים, דבר שהביא להערכה מוקדמת שגויה על שיעור תמותה גבוה מהאמת.
התפרצות המגפה ברחבי העולם > בישראל

המקרה הוודאי הראשון בישראל של שפעת שנגרמה מהנגיף החדש זוהה ב-24 באפריל 2009 אצל ישראלי שחזר מביקור במקסיקו, ולאחריו זוהו מקרים רבים נוספים. בתחילה נרשמו מרבית המקרים בקרב ישראלים שחזרו מארצות הברית וממקסיקו, ולכן נערך מעקב אחרי החוזרים ממדינות אלו. בנוסף בשל מיעוט המקרים תחילה והניסיון לבודד את נשאי המחלה, אושפזו החולים שאובחנו במחלה זו בבידוד וטופלו בתרופה אנטי ויראלית (טמיפלו). מאחר שהיה חשש מהתפרצות התחלואה, הכריז משרד הבריאות, על פי פקודת בריאות העם מ-1940 כי מחלה זו מחייבת דיווח אל האגף לאפידמיולוגיה במשרד הבריאות וכי תיערך חקירה אפידמיולוגית ובדיקת מעבדה לכל חשוד כחולה במחלה. כחלוף הזמן עלה מספר החולים במחלה ומחודש יוני נרשמו מקרים של חולים שנדבקו במחלה בישראל (ולא הגיעו איתה מחו"ל).
בשל מקרים מעטים של התדרדרות המחלה, החליט משרד הבריאות ב-30 ביוני 2009 כי היחס לשפעת A/H1N1 בקרב האוכלוסייה הרגילה יהיה כאל שפעת רגילה וכי ייעשה אבחון מעבדתי רק לחולים המתייחסים לקבוצות סיכון ולחולים עם תסמינים המעידים על שפעת זו.
עד פברואר 2010 זוהו בישראל 10,256 מקרים מאומתים של חולים בנגיף,  596 אובחנו עד 30 ביוני ו-952 עד 1 באוגוסט (והערכות משרד הבריאות שעוד אלפים נוספים בישראל נדבקו בנגיף בצורה קלה), 15 מהם אושפזו במצב קשה, ונרשמו 90 מקרי מוות של מי שחלו במחלה (רבים מהם סבלו במקביל ממחלות נוספות). מקרים בודדים זוהו גם בשטחי הרשות הפלסטינית. תועדו מספר מקרים בהם קיים חשש להדבקה במחלה בצה"ל. חששות משרד הבריאות ממספר נפגעים גדול הרבה יותר לא התגשמו.
סגן שר הבריאות, יעקב ליצמן, הציע בתחילת התפרצות המחלה לקרוא לנגיף החדש בשם "שפעת מקסיקו" (שם שרווח בעיתונות החרדית), במקום שמה העממי בתחילה "שפעת החזירים", בשל הימנעות חרדית משימוש במילה "חזיר" בשל היותה חיה לא כשרה ואיסור אכילתה לפי היהדות. ההצעה ספגה ביקורת רבה, ואף למחאה רשמית של שגריר מקסיקו בישראל, ולא התקבלה.
עם התגברות הידיעות על התפרצות המחלה ומקרי המוות הראשונים, הורתה ממשלת ישראל למשרד הבריאות לרכוש חיסונים בעלות של כ-450 מיליון שקל. ב-2 בנובמבר 2009 הוחל בישראל במתן חיסון כנגד השפעת לצוותי רפואה ואנשים בסיכון כמו חולים כרוניים במחלות שונות, וכן הורים וקרובים לפגים. דווח כי עד לתאריך זה הגיעו לישראל כ-300 אלף מנות חיסון משתי חברות:
פוסטריה (Focetria) של חברת נוברטיס ואקסינס השווייצרית, עושה שימוש באדג'ובנט על בסיס סקולן (MF59), שהוא חומר שומני הנמצא בגוף האדם ולדברי החברה מגביר את התגובה החיסונית
Pandemrix של חברת GSK הבריטית, מיוצר על ידי GSK Biological הבלגית.
אושר השימוש גם ב-Panenza של סאנופי פסטר.
הוחלט כי נשים הרות וילדים יחכו לחיסון ללא אדג'ובנט. עד תחילת פברואר 2010 חוסנו בישראל כ-560,000 איש. הובעה ביקורת על כך שלמרות הקריאות השונות להתחסן, רק כ-35% מכלל הרופאים התחסנו נגד שפעת החזירים.
התפרצות המגפה ברחבי העולם > בישראל > תוכנית מוכנות מערכת הבריאות לשפעת פנדמית

תוכנית מוכנות מערכת הבריאות לשפעת פנדמית הוא מסמך בן 164 עמודים, שנכתב באביב 2007 אחרי קריאת ארגון הבריאות העולמי להיערך לקראת האפשרות שנגיף שפעת העופות יעבור שחלוף גנטי או מוטציה ויגרום למגפה עולמית המונית. עם התפרצות מגפת שפעת החזירים עודכן המסמך. התוכנית כוללת הנחיות לתפעול מערכת הבריאות בישראל במקרה של תחלואה המונית ומגדירה חלוקת עבודה בין קופות החולים, מד"א וכדומה. פרק נרחב כולל רעיונות מהיכן יגויס כוח אדם מקצועי במקרה שהצוות הרפואי יחלה בעצמו.
התוכנית מתייחסת גם לפתיחת או סגירת מערכת החינוך ומרכזי קניות, המשך או הפסקת קבלת קהל במשרדי ממשלה והפעלת מפעלים חיוניים.
ראו גם

השפעת הספרדית
שפעת החזירים
שפעת העופות
העברה אנטיגנית
הערות שוליים

↑  למה קראו לנגיף הזה שפעת החזירים, אתר משרד הבריאות
↑  "First Global Estimates of 2009 H1N1 Pandemic Mortality Released by CDC-Led Collaboration | CDC". www.cdc.gov (באנגלית אמריקאית). 25 ביוני 2012. נבדק ב-31 בינואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  WHO Director-General declares H1N1 pandemic over, www.euro.who.int (באנגלית)
↑  Swine flu toll inches towards 1,900
↑  יפה שיר-רז, דו"ח: שפעת החזירים - המגיפה שלא הייתה, באתר ynet, 6 ביוני 2010
↑  מגפת השפעת – היתה או לא היתה, באתר הידען, ‏2010-07-15
↑  שפעת החזירים | משרד הבריאות: מסכות המגן לפנים לא יעילות ואף מסוכנות, אתר הארץ
↑  שפעת החזירים - אולפן שישי חדשות 2, 07/08/09, אתר "רשת"
↑  נדב איל, שפעת החזירים זה כאן: 5 דברים ששווה לדעת, אתר nrg
↑  הודעת דובר משרד הבריאות, אתר משרד הבריאות.
↑  יהושע בריינר‏, שפעת החזירים הגיעה לצה"ל: 18 חיילים נדבקו, באתר וואלה, 16 ביוני 2009
↑  שפעת החזירים בחיל האוויר: 37 חיילים המשרתים בקריה נדבקו בנגיף, אתר נענע10
↑  מבצע החיסון נגד שפעת חזירים מתחיל מחר, אתר הארץ 
 ד"ר איתי גל, ממחר בארץ - חיסוני שפעת חזירים: כל התשובות, אתר ynet
↑  מיטל יסעור בית-אור, שפעת חזירים: הרות ותינוקות ימתינו ל"חיסון הבטוח", באתר ynet, 21 באוקטובר 2009
↑  זמן הרפואה, גיליון 33
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
סימפטומים של המחלה
מפקחי שפעת סיניים בטיסה מעל סין
מצלמת הדמאה תרמית ומסך בטרמינל שדה תעופה ביוון. הדמאה תרמית יכולה לגלות נוסעים בעלי טמפרטורת גוף גבוהה מהרגיל - אחד הסימנים לשפעת
טמיפלו - תרופה אנטי וירלית המעכבת את אחד האנזימים של וירוס השפעת
מאמינים קתוליים בכנסייה הראשית במקסיקו סיטי
מחשבה ממתינה

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  אשכול נבו
 איורים:  דייוויד הול
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספרות ילדים 
 הוצאה
 הוצאה:  כנרת זמורה-ביתן דביר
 תאריך הוצאה:  2022
 
מחשבה ממתינה הוא ספר ילדים שנכתב על ידי אשכול נבו ואויר על ידי דייוויד הול. הספר יצא לאור בשנת 2022 על ידי כנרת זמורה-ביתן דביר.
תקציר העלילה

עלילת הספר עוקבת אחרי נמרוד, ילד המשתוקק לספר לאימו מחשבה חשובה, אך כיוון שהיא משוחחת בטלפון, היא מבקשת ממנו לשמור את המחשבה בשבילה. נמרוד, אשר אינו יודע כיצד שומרים מחשבה, מחפש לה מקום בחדרו. לאחר ניסיונות רבים הוא מחליט לשמור אותה בקופסת נעליים מרופדת בצמר גפן, אך מתברר שלמחשבה יש רצונות משלה.
אמצעים רטוריים

בסיפור יש שימוש רב באמצעים רטוריים שונים, לדוגמה, "האנשה": המחשבה מקבלת "האנשה" כי יש לה רצונות, צריך להאכיל אותה (במילים) ולשעשע אותה כי משעמם לה לבד לכן נמרוד מוסיף מחשבות שיארחו לה חברה בבית ומחוץ לו. דוגמה נוספת היא שימוש במטפורות: נמרוד מאכיל את המחשבה מילים מעיתון ומהמקראה, הוא שואל האם המחשבה שבעה, היא עונה לו שהיא שבעה אך אינה "שביעת רצון", ובזמן שהוא מוציא את מחשבותיו מהקופסה לגינה, נאמר ש"מחשבה רדפה אחרי מחשבה", כלומר ישנו גם משחק מילים שיכול להיות תרתי משמע-מחשבה רדפה אחרי מחשבה כמו במשחק תופסת ומחשבה רדפה אחרי מחשבה כתיאור של מחשבות רבות הבאות זו אחר זו.
דמויות

בספר מוצגות ארבע דמויות. הדמות הראשית, היא גיבור הסיפור: נמרוד. אליו מצטרפות דמויות משנה: אחיו עילי, אמא שלהם ומחשבותיו של נמרוד שמלוות אותו לאורך הסיפור.
מסרים

הספר מיועד להורים ולילדים כאחד ומלמד את שני הצדדים על הקשבה, על המתנה, על סבלנות, ועל דחיית סיפוקים. המסר שהספר משאיר להורים הוא: שמותר להיות עסוקים בענייני עבודה או עסוקים בדברים אחרים כאשר נמצאים בבית ואז להתפנות לבקשות הילדים או לצרכיהם. הילדים צריכים ללמוד להמתין כאשר ההורים עסוקים ואז לפנות אליהם. אך חשוב מאוד, להקדיש לילדים זמן, להקשיב להם היטב ולהפנות את תשומת הלב המלאה לילדים בזמן המשותף.
ביקורות

הספר זכה לביקורות ולשבחים רבים, על האופן שבו קל להזדהות עם הסיפור הנפוץ של אמא העסוקה בעבודה בזמן שהיא בבית ועם ילדים קטנים. בנוסף, קל להבין את נמרוד הזקוק לתשומת לב אימו בזמן שהיא עסוקה.
מאירה ברנע-גולדברג מבקרת את הספר ואומרת כי הוא מעביר מסר לילדים על סבלנות על ודחיית סיפוקים, ובמקביל משלב מסרים להורים: כי כדאי להיות עסוקים, אך כשמתפנים לילדים צריך להפנות להם את תשומת הלב המלאה.
לצידן של הביקורות החיוביות, ישנה הביקורת של עופרה רודנר הטוענת כי הספר אינו חדשני, הביקורת מכלילה את הספר ב"מיינסטרים החיוור של ספרות הילדים", טענה שהמסרים קלים לעיכול, השפה נמוכה, איורים דלים ותיאורים "זומביים, ריקים וחסרי חיים".
הערות שוליים

1 2 3 4  מאירה ברנע גולדברג, ‏שמונה ספרים מומלצים שלא תוכלו להוריד מהידיים, באתר ‏מאקו‏, 15 במאי 2022
1 2 3 4  מחשבה ממתינה, באתר נוריתה
1 2 3 4 5  לקרוא בשני קולות / גלית לוי, באתר תפוז פורומים, ‏2022-05-12
1 2 3   עופרה רודנר, "מחשבה ממתינה": אשכול נבו והמיינסטרים החיוור של ספרות הילדים, באתר הארץ, 13 באפריל 2022
1 2  מחשבה ממתינה | צומת ספרים, באתר www.booknet.co.il
1 2  מחשבה ממתינה | אשכול נבו, באתר הקהילה
1 2  מחשבה ממתינה - אשכול נבו, באתר www.e-vrit.co.il
1 2  מחשבה ממתינה - אשכול נבו | KidsBest - ספרי ילדים מומלצים, באתר KidsBest
נדחפים

| --- | --- |

לוגו התוכנית
 סוגה:  ילדים, קומדיה
 כותבים:  ניב מג'ר, ירמי שיק בלום, ליאור אמסטרדמסקי, תומר פישמן
 בימוי:  חואן מן
 מנחים:  ירמי שיק בלום, ניב מג'ר, ליאור אמסטרדמסקי, תומר פישמן
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  ישראל עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  117
 הפקה
 מפיק:  אבי גוהר, עדי רוסמן
 חברת הפקה:  ערוץ הילדים
 עורכים:  תמנה הולצשטיין
 צלמים:  גיא פירסט
 בעלי תפקידים נוספים:  אורי רז
 מוזיקה:  עירא נוסבאום, אלי פיקובר
 אורך פרק:  25 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הילדים
 תקופת שידור מקורית:  22 במרץ 2015 – 28 באוקטובר 2015
נדחפים היא תוכנית טלוויזיה ישראלית ששודרה בשידור חי בערוץ הילדים וצולמה במשרדי הערוץ.
היסטוריה

התוכנית שודרה לראשונה ב-22 במרץ 2015 בשידור חי מאולפני ערוץ הילדים. אורכה של כל תוכנית היה בין 25–30 דקות, והיא שודרה מדי יום בימים ראשון עד רביעי, ובימי חמישי שודר לקט מתוכניות השבוע בשם "נדחפים לחמישי".
את התוכנית הנחו ירמי שיק בלום, ניב מג'ר וליאור אמסטרדמסקי בפינות מתוסרטות לצד תחרות בין כיתות על טיסה לחו"ל, בדומה לשעשועון ששטוס.
בהמשך הצטרפו לצוות המנחים תומר פישמן כמנחה ראשי ולצידו טום באום כמנחה "פינת המשימות" והפינה "הכי מצחיק בארץ", בה חיפשו את הילד הכי מצחיק בארץ שזכה בפינה משלו.
לאחר יותר מ-100 תוכניות ירדה התכנית מהאוויר ב-28 באוקטובר 2015,. ב-27 באוגוסט 2015 שודר הסרט "נדחפים לספרד" שמתעד את טיסתה של הכיתה הזוכה לספרד עם המנחים.
פינות התוכנית

גלגל התירוצים – בכל תוכנית נבחרת שאלה (למשל: למה לא נעלת כפכפים כל הקיץ?) ונדחפים מוצאים תירוץ לשאלה (למשל: רציתי לנעול כפכפים בקיץ, אבל הם ברחו ממני). התירוצים חוזרים על עצמם, כל פעם עם חפץ אחר.
המירוץ למשימות של טום באום – בכל תוכנית נבחרה משימה שעל טום באום לעשות והוא ביצע אותה.
אהבה במרומים – טלנובלה מבית נדחפים.
דניאל השפית בת ה-14 – פינה בה דניאל מלמדת להכין אוכל לא מוצלח ומבחיל.
נהוראי מתופף על דברים – בכל תוכנית של הפינה נהוראי (ניב מג'ר) "מלמד" איך לתופף על דבר מסוים.
טופ 5 – פינה בה המפורסם המתארח בתוכנית בוחר את 5 הדברים הכי אהובים עליו בנושא מסוים.
עובדים על אנשים בטלפון – בכל תוכנית ירמי ותומר עובדים על אנשים בטלפון.
צחיק צחוק – פינה שאותה מגישה הדמות פדי 420, אותו גילם תומר פישמן. פינה זו היא פינה של פספוסים שמשודרת לעיתים רחוקות.
ראו גם

בית ספר לשטויות
הערות שוליים

↑  הכרזה על עליית הסדרה, בעמוד האינסטגרם של התוכנית
↑  הכרזה על תוכנית המאה, בעמוד האינסטגרם של התוכנית
↑  טריילר הסרט, בעמוד הפייסבוק של ערוץ הילדים
סיפורים קצרים מהוגוורטס: גבורה, מצוקה, ותחביבים מסוכנים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ג'יי קיי רולינג
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  2016
 מספר עמודים:  72
סיפורים קצרים מהוגוורטס: גבורה, מצוקה, ותחביבים מסוכנים הוא ספר אלקטרוני שנכתב על ידי ג'יי קיי רולינג, הספר מתיימר להיות ספר הדרכה למורי הוגוורטס.
הספר יצא לאור ב-6 בספטמבר 2016 בכמה שפות בעת ובעונה אחת. אך נכון ל-2017 לא יצא תרגום לעברית.
הספר פורסם במקביל לשני ספרים נוספים של רולינג:
הוגוורטס: מדריך לא אמין ולא מושלם
סיפורים קצרים מהוגוורטס: כוח, פוליטיקה, ורוחות רפאים מטרידות
פרקים

מינרווה מקגונגל / אנימאגוס
רמוס לופין / אנשי זאב
סיביל טרלוני / החזון
סילבנוס קטלברן
הערות שוליים

↑  http://time.com/4455746/j-k-rowling-pottermore-new-harry-potter-books/
↑  http://www.journaldugeek.com/2016/08/18/saga-harry-potter-revient-avec-trois-nouvelles-consacres-univers-poudlarien/
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.