stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרח (סרט, 2013)
הערות שוליים

↑  Хоккей мне уже снится. Тверской кинорежиссёр Павел Дроздов приступил к съемкам нового полнометражного фильма
↑  Фильм тверского режиссёра Павла Дроздова «Лёд» снят с показа в Украине
↑  Первый полнометражный фильм тверского режиссёра Павла Дроздова «Лёд» покажут на ТВ
↑  Фильм «Лёд» тверского режиссёра Павла Дроздова получил приз кинофестиваля в Лос-Анджелесе
↑  Фильм тверского режиссёра Павла Дроздова «Лёд» отмечен специальным призом на фестивале в Угличе
↑  В Твери прошел первый предпремьерный показ фильма Павла Дроздова «Лёд»
↑  Фильм тверского режиссёра Павла Дроздова «Лёд» покажут на фестивале молодёжного кино «Отражение»
↑  Фильм «Лёд» тверского режиссёра Павла Дроздова будет представлен на фестивале «Человек, познающий мир»
↑  Кинорежиссёр Павел Дроздов: «Лёд» - это фильм не о хоккее, а о команде
↑  В Твери съёмки фильма «Лёд» Павла Дроздова завершены
↑  В Твери заканчиваются съемки фильма про хоккей
↑  Кинопоказы на «Леннаучфильме» 14 декабря
↑  Фильм «Лед» получил приз Международного кинофестиваля спортивного кино
↑  Фильм Павла Дроздова «Лед» получил награду на международном кинофестивале, tverlife.ru
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קרח (סרט, 2013)".
קרלה חאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 באוגוסט 1981 (בת 43) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מידע כללי
 מדינה:  בריטניה, פקיסטן
 ספורט
 ענף ספורט:  סקווש 
 תקופת הפעילות:  1999–2009 (כ־10 שנים)
 הישגים
 דירוג שיא:  21
 
קרלה חאן (בפשטו/אורדו: کارلا خان; באנגלית: Carla Khan; נולדה ב-18 באוגוסט 1981 בלונדון) היא שחקנית סקוואש מקצועית פקיסטנית-בריטית. היא התחילה לשחק סקווש באנגליה בגיל 12. בתחילת דרכה, אביה ואסיל חאן אימן אותה.
קריירה

חאן זכתה בחמישה תארים בקריירה שלה: האליפות הפתוחה באל סלוודור של 2002, האליפות הפתוחה באוטווה של 2003, האליפות הפתוחה בפקיסטן של 2005, האליפות הפתוחה באיראן של-2007 והאליפות הפתוחה באוסטריה של 2008. הדירוג הגבוה ביותר שלה היה 21. הטורניר הבינלאומי הראשון שלה היה האליפות הבריטית הפתוחה ב-1999. לאחר עונה ראשונה מלאה לא מוצלחת בשנת 2000, היא חוותה פריצת דרך בשנה שאחרי, אבל בתואר הראשון שלה היא זכתה רק בשנת 2002.
בנובמבר 2002, בפתוחה באל סלבדור, היא הגיעה בפעם הראשונה לשלב הגמר, בו שיחקה נגד המקסיקנית סמנתה טראן. חאן ניצחה עם תוצאה של 1–9, 2-9, 9-3, 9-1. היא המשיכה להשתפר גם בעונת 2003 שהייתה מוצלחת עוד יותר, וזכה באליפות הבינלאומית הפתוחה באוטווה, במשחק בו היא התחילה בפיגור אך הצליחה להביס את מליסה מרטין מאוסטרליה, עם תוצאה של 3–9, 4-9, 9-4, 9-7, 9-3. בכך, היא פרצה בדירוגים לטופ 30.
בפתוחה האירית ב-2004, חאן הביסה את ניקול דוויד ממלזיה (שהייתה מדורגת כמספר 9 בעולם באותה העת) ב-15 באפריל 2004, והגיעה לדירוג השיא בקריירה שלה, במקום 21. בשנת 2005, חאן הפסידה בגמר של אליפות פורבס הפתוחה לאליסון וולטרס האנגלייה. אך בטורניר POF WISPA הראשון, שנערך בפקיסטן, היא הגיעה לגמר והביסה את שרון וי ממלזיה, עם תוצאה של 1–9, 9-3, 9-4. חאן לא הפסידה אפילו בסט אחד לאורך כל הטורניר. היא סיימה את השנה בהעפלה לגמר נוסף, במשחקי הנשים האסלאמים של שנת 2005 בטהראן, אך הפסידה למלזית טרישה צ'ואה עם תוצאה סופית של 1–9, 9-6, 1-9, 1-9.
בסוף 2005 היא נפגעה בעמוד השדרה במהלך משחקי דרום אסיה בסרי לנקה. היא נסעה לבריטניה כדי להשתקם, ולדבריה, מעולם לא שמעה מילה נוספת ממשלת פקיסטן או רשויות הספורט שלה. היא נאבקה לחזור לתחרות בתחילת 2006 עד שהיא התמוטטה במהלך משחקי דרום אסיה ב-24 באוגוסט 2006, בזמן משחק נגד ג'ושנה צ'ינאפה מהודו. חאן לא הייתה צפויה לחזור לתחרות עד לשנת 2008, אך היא חזרה לשחק בספטמבר 2007. בשל ההפסקה, הדירוג שלה נפל מתחת לטופ 200, אך היא זכתה בתואר הבינלאומי הרביעי שלה באליפות הפתוחה באיראן של 2007, כשהיא הביסה את דונה ארקהרט בגמר.
בשנת 2008, חאן הביסה את האנגלייה אמה בדוס בתוצאה של 9-2, 9-2, 9-0, ולקחה את התואר באליפות אוסטריה הפתוחה.
חאן אז פרשה מתחרות. היא עשתה קאמבק קמר ב-2009, אך בסוף העונה פרשה סופית. הוא נסעה אז לארצות הברית, שם היה ביקוש רב לשירותיה כמאמנת, תחום שעסקה בו ברחבי העולם גם בעת שהתחרתה. אך הכאב מהפגיעה שלה חזר, והיא נאלצה לעבור ניתוח ולפרוש גם מאימון. היא חזרה לאנגליה, ופתחה למשך זמן מה בקריירה חדשה כדוגמנית, שחקנית ומגישת טלוויזיה, והופיעה ברשת ITV בתוכנית ריאליטי בשם Take Me Out בינואר 2011.
ב-2016, לאחר שנים מחוץ לספורט, היא הרגישה טוב מספיק לחזור למערכת אימונים, והביעה את רצונה לחזור לתחרות בוגרות (מעל גיל 40) ולזכות בתואר בפתוחה הבריטית, כפי שעשו רוב בני משפחתה מצד אביה. היא הביעה רצון לחזור לאימון, ויחד עם אביה, לפתוח אקדמיה לסקוואש.
קריירה > האתגר המגדרי

כמו ספורטאיות רבות מפקיסטן, חאן נאלצה להתמודד עם מכשולים בשל מגדרה. למרות היותה נצר למשפחת סקווש מהמוכרות בעולם, הבחירה שלה להתחרות בסקווש לא הייתה מובנת מאליה. בבריטניה, היא קיבלה הצעות לתמיכה מבריטניה, אך הייתה מוכרחה בתמורה לוותר על קשריה עם פקיסטן. מתוך כבוד לאביה וסבה - שהיה בין השחקנים הבינלאומיים הידועים ביותר בזמנו - היא סרבה. היא חשבה שתקבל תמיכה מפקיסטן, אך גילתה באיחור שאישה שמשחקת סקווש הוא בגדר טאבו, ואפילו סבה התנגד לכך שתפתח קריירה בספורט, על אף תמיכת הוריה. אפילו שזכתה בתואר באליפות הנוער הפתוחה בארצות הברית, לקח לה עוד מספר שנים עד שפקיסטן הזמינה אותה לייצג אותה בתחרות. ההצלחה של חאן העלתה את הפרופיל של סקוואש נשים בפקיסטן, ושחקניות אחרות התפתחו בענף בעקבותיה.
חיים אישיים

חאן היא בתם של אמה האנגלייה ג'קי סטוטר ואביה הפקיסטני, ואסיל חאן, שגם הוא היה שחקן סקווש. היא נכדתו של עזאם חאן, אחד מאגדות הסקוואש בפקיסטן. גם דודיה שחקני ומאמני סקוואש, ומשפחתה המורחבת, משפחת אגא-חאן, כוללת מספר רב של ספורטאים, זמרות ושחקניות שמוכרות בפקיסטן, הודו ובריטניה.
חאן מתגוררת בלונדון עם בעלה, שבאז חאן, שחקן קריקט מלאהור, ושני ילדיהם סאפיה ומוסא. היא בעיקר אמא במשרה מלאה, ולפעמים מלמדת במשרה חלקית.
הערות שוליים

1 2 3 4  Pakistani woman power in squash – Carla Khan, Khalid Hussain, The News on Sunday, September 25, 2016
↑  I am finally back, says Pakistan’s squash star Carla Khan, The News International, February 5, 2008
↑  Hager, Gerhard (27 בינואר 2008). "Khan & Krajcsak take Viennese titles..." Squashsite. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Comeback Queens Carla and Nicolette". Squashsite. 21 במרץ 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Carla Khan, Star Now
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קרלה חאן".
רובין קאזאן (כדורגל נשים)

רובין (ברוסית: Руби́н) הוא שמו של מועדון כדורגל נשים רוסי מהעיר קאזאן, המהווה את המקבילה הנשית של מועדון הכדורגל גברים רובין קאזאן.
היסטוריה

רובין קאזאן הוקמה ב-19 בינואר 2021, כקבוצת בת של מועדון רובין. הקמת המועדון עוררה סערה במועדון ברצלונה הספרדי, המזוהה עם השחקנית ליקה מרטנס, קשרית נבחרת הולנד ושחקנית הכדורגל הטובה ביותר באליפות העולם 2017, כאשר הקבוצה פרסמה תצלום דומה של השחקנית שגרם למעריצי ברצלונה לתהות אם השחקנית חתמה בקבוצה, אך זה הסתבר כצעד שיווקי לקידום המועדון החדש ללא קשר לשחקנית עצמה.
לקראת פתיחת העונה מונתה אולגה ואסילייבנה למאמנת. ב-1 במרץ 2020, הקבוצה שיחקה את המשחק הראשון שלה (משחק ידידות) עם מועדון ייניסיי והפסידה בתוצאה 0:3.
הישגים לפי עונה

| עונה | אליפות רוסיה> ליגה | אליפות רוסיה> מקום | אליפות רוסיה> משחקים | אליפות רוסיה> ניצחון | אליפות רוסיה> שוויון | אליפות רוסיה> הפסד | אליפות רוסיה> שערי חובה | אליפות רוסיה> שערי זכות | אליפות רוסיה> ניקוד | אליפות רוסיה> מלכת השערים (שערים) | גביע רוסיה | מפעלים אירופיים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | ליגת העל | ‏10 | ‏15 | ‏1 | ‏0 | ‏14 | ‏46 | ‏4 | ‏3 | רוסיה קסניה גראנינה (1) | רבע גמר | - |
הערות שוליים

↑  "В системе "Рубина" создан женский футбольный клуб" (ברוסית). טאס"ס. נבדק ב-2021-01-19.
↑  "Казанский «Рубин» создал женскую команду. И переполошил фанатов «Барсы»" (ברוסית). Sports.ru. נבדק ב-2021-01-20.
↑  "Женский футбольный клуб «Рубин» уступил в своем первом матче в истории" (ברוסית). tatar-inform.ru. נבדק ב-2021-03-01.
פסיכופתיה

פְּסִיכוֹפַּתְיָה היא מונח בפסיכיאטריה, בפסיכולוגיה ובקרימינולוגיה להפרעת אישיות, שמאפייניה העיקריים הם דפוס נרחב ומתמשך של התנהגות אנטי-חברתית, היעדר אמפתיה, היעדר הרגשת אשמה או חרטה, תכונות אופי נועזות, חסרות עכבות ואגואיסטיות. התווית "פסיכופת" בדרך כלל מתלווה לסטיגמות ולהשלכות רבות הקשורות לחומרת הענישה על מעשים פליליים, טיפול נפשי וכן הלאה. לכן, בשנים האחרונות נעשו מאמצים על מנת להבהיר את משמעות המונח. אף על פי שאף ארגון פסיכיאטרי או פסיכולוגי לא אישר את האבחנה שכותרתה היא "פסיכופתיה", נעשה שימוש נרחב בהערכות של מאפיינים פסיכופתיים במסגרות פורנזיות ומשפטיות שונות בתהליכי הערכת מסוכנות, ובמדינות מסוימות להערכה עלולה להיות השלכות חמורות על האינדיבידואל המאובחן, ואף להוביל לעונש מוות (במקרה של העמדה לדין בגין רצח או פשע חמור אחר). חקר הפסיכופתיה הוא תחום מחקר פעיל, והמונח נמצא גם בשימוש בקרב הציבור הרחב, בפסיכולוגיה פופולרית, בעיתונאות, ובעבודות בדיוניות. המונח משמש לעיתים כקללה בצירוף עם מילים כמו "משוגע", "מטורף" ו"חולה נפש" וכן עם הקשר מוסרי של רוע ומסוכנות, ולעיתים קרובות אנשים אינם מבחינים בין מאפיינים של פסיכוזה לבין מאפיינים של פסיכופתיה.
על פי מדריכי אבחנות פסיכיאטריות רשמיים המונח מקביל להפרעת אישיות אנטיסוציאלית עם זאת פסיכופתיה נבדלת מהפרעה זאת בכמה מישורים. ההבדל הראשון מתבטא כבר באופי האבחון. אבחון של הפרעת אישיות אנטיסוציאלית יהיה התנהגותי בעיקרו, דהיינו מתמקד בהתנהגות הנבדק, בעוד אבחון של פסיכופתיה הוא אישיותי בעיקרו. הפרעת האישיות האנטיסוציאלית מאובחנת באמצעות הכלי האבחוני של האיגוד הפסיכיאטרי האמריקאי – DSM. אבחון זה מתבסס על דפוסי התנהגות, ולא על תכונות אישיותיות. דפוסי ההתנהגות הנבחנים בהקשר של הפרעת אישיות אנטיסוציאלית כוללים, בין היתר, התנהגות עבריינית, שקרנות חוזרת ונשנית, תוקפנות, הפרת התחייבויות, מעבר תכוף מעבודה אחת לאחרת וכדומה, אשר מופיעים כבר בתקופת הנעורים. על אבחון זה נמתחה ביקורת רבה בגין היותו סינונימי במידה רבה לעבריינות. מחקרים מראים כי אבחון של הפרעת אישיות אנטיסוציאלית תקף פחות מאבחון של פסיכופתיה באמצעות רשימת הפסיכופתיה של רוברט ד' הייר. האבחון ברשימת הפסיכופתיה של הייר מגדיר אישיות בעלת מרכיבים רגשיים, בין-אישיים, התנהגותיים, ואורח חיים מובחנים, אשר נבדלים באופן ברור מסממנים של הפרעת אישיות אנטיסוציאלית.
היסטוריה

תוויות שונות לדפוסי האישיות ודפוסי ההתנהגות שאופייניים לפסיכופתיה קיימים ברוב התרבויות. בניגריה הכפרית, אנשי היורובה עשו שימוש במונח "אראנא-קאן" כדי לתאר "אדם שדואג רק לענייניו ללא התחשבות באחר. מלא כוונה רעה, עקשן, ולא משתף פעולה." האינואיטים השתמשו במילה "קונלאנגטה" כדי לתאר אדם אשר "יודע מה צריך לעשות אבל לא עושה את זה." הפסיכיאטרית האנתרופולוגית ג'יין מ' מרפי, כותבת שבצפון מערב אלסקה, המונח קונלאנגטה עשוי להיות מוחל על "אדם ש... משקר שוב ושוב, גונב דברים ולא הולך לצוד, וכשהאחרים יוצאים מהכפר, הוא אונס נשים רבות, מתעלם מנזיפות, ותמיד מובא לפני בכירי הכפר לקבלת עונש." כאשר שאלה מרפי אחד מהם, מה בדרך כלל עושה הקבוצה עם 'קונלאנגטה' ענה אחד מהם: "מישהו היה נפטר ממנו שאף אחד לא מסתכל".
עבודתו של קלקלי

בשנת 1940 כתב הפסיכיאטר הרווי מ' קלקלי את הספר מסיכת השפיות העוסק בסיפורי מטופלים. בספר קלקלי מאחד את עבודתו כפסיכיאטר ואת מחקריו. הספר היה פורץ דרך בתיאור מקרים פסיכיאטריים והודפס שוב בחמש מהדורות. קלקלי תיקן והרחיב את העבודה שלו עם כל מהדורה שפורסמה.
בספרו קלקלי מתאר פסיכופתים כאנשים שמציגים התנהגות נורמטיבית כלפי חוץ, אבל בסתר עוסקים בהתנהגות הרסנית ואנטיסוציאלית. בספרו קלקלי מדמה את חוסר המנוחה של פסיכופתים לזה של נערים מתבגרים הנאלצים לצפות בהמלך ליר מתחילתו ועד סופו או להאזין לסימפוניה התשיעית של בטהובן. קל לדמיין אותם חסרי מנוחה, מצחקקים ומפטפטים על דברים של מה-בכך, מריעים בפראות ושורקים בבוז, ובאופן כללי מתנהלים באופן לא-הולם כדי להפר את השעמום. אפילו דחפים חלשים, קטנוניים, או סיפוקים שחלפו מספיקים כדי להניע אותם עד כדי התנהגות לא נבונה, לא נעימה, ואפילו תמהונית.
המשגות מודרניות > מדדי אישיות

כיוון ששאלון PCL-R עוצב למטרות מחקר, ואפילו לא למטרת מחקר על מנת לשפר את ההבנה של יסודות ההפרעה, חוקרים בתחום טענו שיש לבחון ממדי אישיות ולא רק קבוצה של תכונות.
הוצע כי פסיכופתיה קשורה לממד הפסיכוטיסיזם – ממד תאורטי המתייחס להתנהגויות מחוספסות, תוקפניות או עוינות. היבטים מסוימים מתוך הממד הזה הקשורים לפסיכופתיה הם חוסר סוציאליזציה וחוסר אחריות, היעדר תחושת חרדה, עצמאות מנורמות הקבוצה, אימפולסיביות, חיפוש ריגושים (במקרים מסוימים) ותוקפנות. יש להבחין בין 'פסיכוטיות' שהוא מונח דינמי המייצג הפרעות נפש ללא בוחן מציאות לבין 'פסיכוטיסיזם'.
מדדים גבוהים של פסיכופתיה קשורים לחוסר נעימות (low agreeableness; למשל, רמת חשדנות גבוהה, נטייה לרמות או להוליך שולל, אנוכיות, גסות רוח) אצל מתבגרים ומבוגרים כאחד, אם כי אצל מתבגרים מדדים אלה מופיעים באופן סלקטיבי יותר יחד עם נוירוטיות גבוהה (למשל, עוינות, פְּגִיעוּת, דיכאון) מאשר בקרב מבוגרים.
מדד נוסף שמזוהה מאוד עם תכונות פסיכופתיות הוא מצפוניות נמוכה, הנמצא בכל אמצעי המדידה הנוכחיים ובמודלים שונים של פסיכופתיה.
אוטו קרנברג, מנקודת מבט פסיכואנליטית, האמין שפסיכופתיה היא חלק מהספקטרום של נרקיסיזם פתולוגי; אישיות נרקיסיסטית נמצאת בקצה הנמוך, נרקיסיזם ממאיר באמצע, ופסיכופתיה בקצה העליון. מספר מחקרים שנערכו בנושא מצאו כי יש לפסיכופתיה ונרקיסיזם פתולוגי מספר תכונות משותפות, אך מדובר בשתי פתולוגיות אישיות שונות.
המשגות מודרניות > דיכוטומיה ורצף

רשימת הפסיכופתיה המעודכנת מספקת לנו תפיסה דיכוטומית של פסיכופתיה. על פי כלי האבחון ניתן לקבוע רף ניקוד להימצאות הפסיכופתיה ורק אדם שעובר את רף הניקוד המקובל באותה המדינה הוא 'פסיכופת'. לעיתים קרובות נעשה שימוש בפרקטיקה זאת במסגרות משפטיות וקליניות שונות. ניתוח מוקדם ומשפיע של האריס ועמיתיו הצביע על כך שקטגוריה נפרדת, או טקסון, מאפיינים את הפסיכופתיה, כפי שהיא מוגדרת על ידי הרשימה. כלומר, תכונה שקיימת בטבע ולא רק במוחם של אנשי מקצוע.
לפי תפיסה אחרת, פסיכופתיה, ומבני אישיות חופפים כמו הפרעת אישיות אנטיסוציאלית, הם מבנים ממדיים, כלומר, קיימים על רצף – בדומה לדיכאון. כלומר, השונות בתכונות הפסיכופתיות בין פרטים שונים משקפות הבדלי מידה (פחות או יותר פסיכופתים), ולא הבדלים בטיפוס. משמעות הדבר היא שבמקום לחשוב על תסמינים במונחים של כן קיים או לא קיים, חושבים על המידה שבה הסימפטומים קיימים אצל האדם. אף על פי שתפיסה זאת מסתמכת במידה רבה על ראיונות, וכלים לדיווח עצמי (לדוגמה, שאלון PPI) בשנים האחרונות הצטברו ראיות רבות לכך. על פי תפיסה זאת אנשים כאלה אינם פסיכופתים, אלא "יחסית פסיכופתיים".
הבחנות אלה אינן רק עניין של דיונים אקדמאיים – ואכן יש להן השלכות על המציאות הקלינית. לדוגמה, תומכי התפיסה הדיכוטומית ממנפים תפיסה זו כדי לתמוך באמונה כי טיפול אינו יכול להפחית אלימות או את התנהגותם הפלילית של פסיכופתים: אם פסיכופתיה היא טקסון, אזי שהתנהגותם שונה מאוד מזאת של עבריינים אחרים ואין בהם שום דבר 'לא בסדר' שטיפול יכול 'לתקן'.
מאפיינים קליניים

פסיכופתיה מאופיינת בסגנון תקשורת בין-אישית יהיר ומתעתע, חוויה רגשית לקויה, התנהגות אנטי-חברתית מתמשכת, ואורח חיים אימפולסיבי וחסר אחריות. אדם עם פסיכופתיה לא חש אשמה או חרטה על מעשיו, גם אם הם פגעו באחר, ומוצא דרך להסביר אותם באמצעות רציונליזציה, מניפולציה רגשית, האשמת אחרים או הכחשת מעשים אלו. הוא לא מביע אמפתיה או חרטה כלפי האחר אף על פי שביכולתו לומר שהוא מרגיש כך, אך לעיתים קרובות יהיה ניתן לראות ניתוק רגשי עמוק בין הבעות מילוליות של רגשות ובין התנהגותו. הפסיכופת יודע את המילים, אך לא את המוזיקה המסתתרת מאחוריהן. הרגשות שהפסיכופת חווה הם בסיסיים וראשוניים, ונקראים "פרוטו-רגשות" או "רגשות פרימיטיביים", כלומר, תגובות פרימיטיביות על צרכים מידיים בלבד, כגון הנאה וכאב. בזמן שאדם עם פסיכופתיה יכול להראות קר וחסר רגש, הוא עשוי להציג רגשות באופן דרמטי, בצורה רדודה וקצרת חיים אשר עשויה להשאיר בוחנים ואנשים זהירים תחת הרושם שהוא משחק בהצגה ואין משמעות אמיתית מתחת לפני השטח. אדם עם פסיכופתיה לא חש כל ייסורי מצפון על מעשיו או התנהגותו, הוא יכול לנשק או להרוג ללא כל מחשבה.
אף על פי שקיימות אי-הסכמות לגבי קווי הגבול של ההפרעה, התכונות הבאות נחשבות, כמעט באופן אוניברסלי במחקר, מרכזיות לפסיכופתיה:
סגנון בינאישי יהיר ומתעתע: קסם אישי שטחי, תחושת ערך עצמי מנופחת וגרנדיוזיות, שקרנות פתולוגית וניצול אסטרטגי ואכזרי של הזולת למען רווח אישי. המאפיינים הבינאישיים והרגשיים של פסיכופתיה כוללים מאפיינים כגון רמות חרדה נמוכות או רמות פחד נמוכות. הסגנון הבינאישי והרגשי של הפסיכופת מאופיין בביטחון עצמי מופרז, אופטימיות לא מציאותית, עזות מצח, נחישות וקור רוח.
חוויה רגשית לקויה: היעדר תחושת אשמה או חרטה, קושי לחוות טווח נורמלי ועומק של חוויה רגשית (אפקט שטוח), קשיחות נעדרת רגש, היעדר אמפתיה ואי קבלת אחריות על מעשים, תוך ניסיונות רבים לבצע מניפולציה בזולת.
אורח חיים אימפולסיבי וחסר אחריות: אימפולסיביות, חיפוש אחר ריגושים ונטילת סיכונים, התנהגות חסרת אחריות ולא אמינה, אורח חיים טפילי ואנטי-חברתי כרוני, היעדר מטרות מציאותיות וקיום נוודי וחסר כיוון.
הצהרותיהם חושפות לעיתים עמדות אנטי-חברתיות ואת אמונותיהם שהעולם הוא מקום עוין שמורכב מ"נותנים ולוקחים", "טורפים ונטרפים", וכי זה יהיה טיפשי מאוד שלא לנצל את חולשותיהם של אחרים בעולם שכזה.
מאפיינים קליניים > אינטליגנציה, סגנון למידה, וקוגינציה

פסיכופתיה נקשרת לעיתים קרובות לאינטליגנציה גבוהה או מעל הממוצע, אך גוף מחקר גדול מצא כי קיים יחס הפוך בין פסיכופתיה לבין אינטליגנציה, כולל רמת אינטליגנציה מילולית. למרות הממצאים, רוברט הייר ועמיתו קרייג ניומן ציינו במחקרם כי חלק גדול מהספרות המקצועית מצביעה רק על קשר חלש בין אינטליגנציה לפסיכופתיה. הייר וניומן לא התעלמו מהפרופיל הקליני של קלקלי שכלל אינטליגנציה טובה בתוכו, וציינו כי הוא היה מושפע מהטיית בחירה מכיוון שרבים מהמטופלים שלו היו אנשים משכילים מרקע מעמד הביניים או המעמד העליון, וכי אין סיבה תאורטית ברורה למה פסיכופתיה צריכה להיות קשורה לאינטליגנציה. יש פסיכופתים מבריקים, ויש כאלה שלא.
בנוסף לכך, מספר מחקרים מראים כי לפסיכופתים יש חסרים משמעותיים באינטליגנציה רגשית, ואף נטען שהיא כזו ב"רמה של ילדים".
מודל התפתחותי מתייחס להתפתחות מוסרית כמערבת שני תהליכים קוגניטיביים הכרוכים זה בזה, וקשורים לתפקוד של האמיגדלה. הראשון הוא הרפלקס של מיקוד המבט באזור העיניים כתגובה לסימנים של פחד ומצוקה באחר, אשר נמצא חיוני ליכולת זיהוי של סימנים אלה אצל האחר ולתגובה אליהם. התהליך השני הוא האיזון היחסי בין (1) למידה מכוונת קשב לערך הכללי של תוצאה (למשל, חיובי או שלילי) לבין (2) למידה מכוונת קשב לחומרה האפשרית של התוצאה הספציפית. ההשערה היא כי פסיכופתים נוטים לסגנון למידה דומיננטי מכוון קשב לערך הכללי של תוצאה, המעודד התנהגות מכוונת לקבלת תגמול אפשרי, גם כשהתוצאה עלולה להיות שלילית וחמורה. במילים אחרות, פסיכופתים מקדישים תשומת לב כה רבת להשגת מטרותיהם, שהם מתעלמים מהתוצאות ההרסניות של התנהגותם על אחרים, ומאותות שמזהירים אותם מפני סכנה. ממצאים דומים נמצאו בקרב נשים עם פסיכופתיה.
אבחון והערכת מסוכנות

על פי מומחים רבים בתחום פסיכופתיה צריכה להיות מוערכת בזהירות ומקצועיות. שאלות רבות עולות מהשימוש של אנשי מקצוע במילה "פסיכופת" ואם קביעות מסוג זה מבוססות על אבחנה מקצועית או שהן ביטוי של כוח וכעס שמופעלים על מטופל לא נעים (פסיכופת = אדם "רע" מהווה העברה נגדית). הקרימינולוג הנס טוך, אמר בסוף נאומו בכנס על פסיכופתיה "אינני יכול לחשוב על מקרה בו ההבנה שלי לגבי עבריין הייתה נתרמת מלהעריך אותו כפסיכופת", כלומר, שלכנות מישהו "פסיכופת" אינו עוזר לנו להבין אותו ואת בעיותיו, שכן עצם השימוש במושג כה טעון רגשית מגביר את הדחייה ממנו ואת החשש מפניו.
אבחון והערכת מסוכנות > רשימת הפסיכופתיה המעודכנת, PCL-R

הכלי המקצועי הנפוץ והתקף ביותר הקיים כיום בהערכת אישיות פסיכופתית, הוא PCL-R, שפותח על ידי רוברט הייר. בשל מהימנותה הרבה רשימת הפסיכופתיה של הייר נהפכה בשנים האחרונות לסרגל מולו בודקים כלי אבחון אחרים. באמצעות הכלי, הכולל ראיון חצי מובנה ומידע אנמנסטי על הנבדק, נערכת הערכה של מבנה האישיות של הנבדק באמצעות 20 פריטים, המסווגים לארבעה ממדים ולשני גורמים כלליים: גורם 1 - "שימוש אכזרי ואנוכי בזולת", הכולל מאפיינים רגשיים ובינאישיים של פסיכופתיה; וגורם 2 - "סגנון חיים בלתי-יציב ואנטי-חברתי כרוני", הכולל התנהגויות ואורח חיים שסוטים מהמוסכמות החברתיות.
אבחון והערכת מסוכנות > רשימת הפסיכופתיה המעודכנת, PCL-R > שאלון PPI

שלא כמו שאלון PCL-R, שאלון PPI פותח כדי למדוד תכונות אישיות ללא התייחסות מפורשת להתנהגויות אנטי-חברתיות או עברייניות. השאלון הוא כלי לדיווח עצמי שפותח במקור עבור מסגרות לא קליניות (למשל סטודנטים באוניברסיטה) ולא לאוכלוסיות פורנזיות (עבריינית-פסיכאטרית), אם כי בשנים האחרונות נעשו בו שימושים גם במסגרות אלה. בשנת 2005 הכלי עודכן והפך לשאלון PPI-R, ומונה בתוכו 154 פריטים שאורגנו אל תוך 8 תת-תחומים. בנוסף, לשאלון יש שלושה סולמות תוקף מיוחדים הבוחנים את הנטייה להתחזות לטובה בזמן מילוי שאלות המבחן ואת האפשרות שהנבחן ענה באופן אקראי מחוסר מוטיבציה או קשיי קריאה. שאלון זה הוא שאלון הדיווח העצמי המעמיק ביותר בתחום הפסיכופתיה והעבריינות, ויש לו פוטנציאל משמעותי להתפתח ככלי מרכזי.
8 תת-התחומים בשאלון PPI הם:
1. אגוצנטריות מקיאבלית: היעדר אמפתיה ותחושה וניתוק מאחרים לשם השגת מטרות אישיות.
2. יכולות חברתיות: היכולת להקסים ולהשפיע על אחרים.
3. תחושת ניכור: חוסר מובהק של רגש, אשמה, חרטה או חוסר התייחסות לרגשות אחרים.
4. העדר תכנון ודאגה לעתיד: קושי בתכנון מראש וחוסר יכולת להתחשב בתוצאות מעשיהם.
5. היעדר פחד: חיפוש נלהב אחר ריגושים, כמו גם חוסר הפחד שבדרך כלל מתלווה אל חיפוש זה.
6. עמידות בפני לחץ: היעדר תגובות ניכרות האופייניות לאירועים טראומטיים או גורמים המביאים לידי לחץ.
7. מרדנות אימפולסיבית: התעלמות מנורמות חברתיות והתנהגויות מקובלות מבחינה חברתית.
8. החצנת תחושת אשמה: אי יכולת של האדם לקחת אחריות על מעשיו, מאשים נסיבות או אנשים אחרים כדי להימנע מעונש, ומסביר את התנהגותו באמצעות רציונליזציה.
הפריטים מסווגים לשני גורמים כללים ושונים: PPI-1 - "דומיננטיות חסרת-פחד" המורכבת מיכולות חברתיות, חסינות מפני לחץ, והיעדר פחד. הגורם קשור לרמות חרדה נמוכות, לחוסן מדיכאון, היעדר אמפתיה, כמו גם רווחה נפשית גבוהה יותר, דעתנות, נרקיסיזם, וחיפוש אחר ריגושים. PPI-2 "מרדנות אנטי-חברתית" המורכבת מהעדר תכנון ודאגה לעתיד, מרדנות אימפולסיבית, אגוצנטריות מקיאבלית, והחצנת אשמה. הגורם קשור לאימפולסיביות, לתוקפנות, לשימוש לרעה בסמים, להתנהגות אנטי-חברתית, לאפקט שלילי, ולאובדנות.
מכיוון ששאלון PPI הוא שאלון למילוי עצמי, יש לו מספר חולשות פוטנציאליות עם אוכלוסיות פורנזיות. למשל, באוכלוסיות פורנזיות לעיתים קרובות משתמשים בכלים להערכת פסיכופתיה כדי להעריך את המסוכנות של אסירים ולבדוק אם הם מתאימים לשחרור מוקדם, חופשות וכו'. לכן לעיתים קרובות אסירים ינסו להראות פחות פסיכופתים (פחות מחוספסים, פחות מניפולטיביים, אמפתיים יותר וכו') כדי שיוכלו לקבל הערכה חיובית. על אף ששאלון PPI כולל סולם תוקף שנועד לבדוק זאת, המדד תוכנן עבור אוכלוסייה נורמטיבית, שלגביה אין "סיכונים" אמיתיים, דבר אשר פותח את המדד להטיות. מחקר אחד הצליח לנצל חולשה זאת באמצעות סולם שמודד הטיית רצייה חברתית, כמו גם באמצעות מספר שאלות ישירות על הכנות והמוטיבציה של המשתתפים, שנשאלו לאחר מילוי השאלון. אולם, המחקר עדיין לא שוכפל על הגרסה המעודכנת של השאלון.
ביקורת שנמתחה על שאלון זה טענה כי תומכי שאלון זה ממעיטים בתפקידה של התנהגות אנטי-חברתית בהערכת הפסיכופתיה, וכי פעולה זו עלולה להוביל לאבחון שגוי של אנשים נורמלים כפסיכופתים. המבקרים גם הדגישו כי המתאמים הטובים ביותר של הגורם "דומיננטיות חסרת-פחד" היו עם תכונות אישיותיות חיוביות כגון מוחצנות, דבר אשר עשוי להעיד על כך כי הגורם הוא סימן טוב יותר של רווחה נפשית ולא של תכונות בלתי מסתגלות.
אבחון והערכת מסוכנות > רשימת הפסיכופתיה המעודכנת, PCL-R > מבחן MMPI-2

מבחן ה-MMPI-2 הוא מבחן אישיות נפוץ ביותר ברחבי העולם. מלכתחילה לא נבנה המבחן במטרה להעריך עבריינות, ובוודאי שלא להערכת מסוכנות. עם זאת, בשל היותו כלי מובנה עם ציונים ונורמות ועם סדרה של סולמות הרלוונטיים לתכונות עברייניות, ומספר סעיפים שנמצאו כבעלי מתאם מסוים לפסיכופתיה, הוא משמש לעיתים קרובות ככלי עזר למיון ולהערכה.
אבחון והערכת מסוכנות > רשימת הפסיכופתיה המעודכנת, PCL-R > שאלון לבנסון להערכת פסיכופתיה

השאלון של לבנסון להערכת פסיכופתיה הוא סולם קצר הכולל 25 שאלות. בדומה למבחן MMPI, הוא מנוסח כך, שעל הנבדק לציין עד כמה הוא מסכים עם ההצהרות. מספר הצהרות בשאלון לקוחות מעולם העבריינות ומתבססות על ומתבססות על החשיבה העבריינית. כך לדוגמה ישנן הצהרות כמו "מי שעובדים עליו בגלל טיפשותו – מגיע לו", "ערכים גבוהים לא מעניינים אותי", "אני לא מתכנן שום דבר לטווח הרחוק". ניתן להעריך מהשאלון שני מדדים המאפיינים תכונות שונות של פסיכופתים: התנהגות עבריינית מרדנית-בוטה ותכונות של אנוכיות וחוסר אמפתיה ומצפון.
אבחון והערכת מסוכנות > רשימת הפסיכופתיה המעודכנת, PCL-R > כלי להערכת סיכון לאלימות כללית HCR-20

מבחן ה-HCR-20 הוא מהנפוצים ביותר בתחום הערכת מסוכנות. כלי זה, כמו כלים אחרים בתחום, משלב בתוכו את שאלון PCL-R ואת הערכת הפסיכופתיה.
אחד מהדברים המעניינים בכלי זה הוא שהפריט שמעריך פסיכופתיה אינו ממוקם בחלק הקליני של כלי האבחון, אם כי בחלק שבודק את היסטוריית הנבדק. ההיגיון של המבחן הוא שאבחון של פסיכופתיה הוא אבחון סטטי שכמעט ואינו משתנה. האבחון של פסיכופתיה על פני ה-PCL-R נבנה על היסטוריה של התנהגויות מעבר למה שנראה בראיון, ועל כן פסיכופתיה ממוקמת בחלק ההיסטורי. באופן כללי, אבחון של מסוכנות יכול להוביל להערכה מקובעת: ש"עבריין תמיד יישאר עבריין", ו"אדם מסוכן הוא אדם מסוכן". ההערכות עלולות לא להשתנות עם הזמן ולהשפיע על התנהגות הנבדק. ה-HCR מציע גישה שונה: יש תכונות רבות במבחן הניתנות לשינוי על ידי הנבדק ועי"י הסביבה שלו והן רלוונטיות שמעריכים מסוכנות. בנסיבות מסוימות אדם מסוכן כבר לא יהיה מסוכן, ולהפך.