stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משה נחום ולנשטיין
חייו

נולד בשנת תר"א בעיר פאפא בהונגריה, לרבי מאיר. למד בישיבתו של הכתב סופר בפרשבורג, והוסמך להוראה על ידו. בהמשך למד גם בישיבתו של רבי אהרון דוד דייטש מחבר שו"ת "גורן דוד" בבאלאט.
בשנת תרכ"ד (1864) עלה לארץ ישראל ונישא לבתו של רבי שמעון דייטש, מתלמידי החתם סופר ומייסד כולל שומרי החומות. היה מתלמידיו של רבי יהושע לייב דיסקין. בשנת תרס"ג (1903) החל לכהן כדיין שלישי בבית הדין בירושלים, ובשנת תרס"ח (1908) התמנה לאב בית הדין. לימים פרש מבית הדין, שרוב דייניו תמכו במשרד הרבנות המזוהה עם הגורמים הציוניים בירושלים, והקים עם אחרים את הבד"ץ של העדה החרדית, שבו שימש כראב"ד במקביל לרבי יוסף חיים זוננפלד ששימש כגאב"ד העדה.
עמד בראש יוצאי הונגריה בירושלים והיה ראש כולל שומרי החומות שלה. נאבק נגד הניסיונות לשינוי החינוך היהודי התואם את השקפתו של החתם סופר והניסיונות לערער את מעמדה העצמאי של היהדות החרדית. התנגד לשימוש העממי בשפה העברית, וחתם על פשקווילים הפוסקים שהדיבור עברי הוא חמור מאד שימש כמנהל כולל אונגרין. הוא עצמו חי בעוני. התגורר בבתי מחסה.
נפטר ממחלה בכ"ג באדר תרפ"ב (1922). ב-1985 קראה עיריית ירושלים על שמו רחוב בשכונת רמות.
לאחר פטירתו נדפסו תשובותיו בהלכה בספר "בני משה".
משפחתו

נינו של הרב משה נחום רוזנבוים.
בניו הם:
הרב עמרם יוסף וולנשטיין.
היה הרב יעקב וולנשטיין.
חתניו הם:
הרב דוד שפירא.
הרב שמואל הורביץ שהיה משפיע בחסידות ברסלב.
הרב נחום ברגמן, נכדם המשותף של רבי אליעזר ברגמן ורבי נחום לעווי משאדיק, סבו של רבי מאיר צבי ברגמן.
הרב חיים הערש אייזנבאך ("פעסטער") משכונת בתי ראנד.
הרב אברהם אהרן פראג, סבו של הרב משה מאיר פראג.
נכדיו הם:
מאיר ולנשטיין - בלשן וחוקר פיוט
הרופא הירושלמי ד"ר ישראל ולנשטיין, אביו של העיתונאי אריה ולנשטיין.
הערות שוליים

↑  חברה ודת, ירושלים, תשל"ח, עמ' 84
↑  חיים באר, מלשון הקב"ה ללשון הסט"א: על מאבקי האורתודוקסיה עם העברית, קשת החדשה 4, 2003, עמ' 128-144 (מידע בקטלוג רמב"י)
↑  ירושלם יום-יום:, הרב מ. נ. ולנשטיין ז"ל, דואר היום, עמ' 3, 24 במרץ 1922
↑  אתר עיריית ירושלים
↑  עקיבא בן מרדכי ליב פישר, עטרת עקיבא, באתר אוצר החכמה
↑  פריט Q97144189 בוויקינתונים
↑  ‏The Palgrave Dictionary of Anglo-Jewish History, עמ' 1002, באתר גוגל ספרים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007520919305171  VIAF: 308263916   WorldCat (עם VIAF): 308263916
Sunroof

"Sunroof" הוא שיר של הזמר האמריקאי ניקי יור (אנ') והמוזיקאי והמפיק מלוס אנג'לס דייזי. השיר יצא לאור ב-3 בדצמבר 2021, באמצעות ת'ירטי נוטס וקולומביה רקורדס. באוגוסט 2022 נכנס השיר לעשירייה הפותחת בבילבורד הוט 100 וזכה ליותר מ-300 מיליון השמעות בספוטיפיי. בספטמבר 2022, הגיע לצמרת מצעד קנדה הוט 100.
רקע

השיר הוא שיתוף פעולה בין דייזי ליור, והרעיון ליצירתו בא מהודעה קולית שדייזי קיבל מיור. בהרחבה על יצירת השיר, אמר יור: "רציתי ליצור שיר שתופס את תחושת ההתרגשות כשאתה פוגש מישהו שאתה לא יכול להפסיק לחשוב עליו. רציתי שיהיה לי מוצר שיהיה כיף עם אנרגיה גבוהה ועדיין קל להאזין לו. כשאני פוגש מישהו כזה, המחשבה עליו היא כמו גירוד במוח שלי שאני לא יכול לגרד. אז רציתי שהשיר יהיה קליט כדי שיידבק לך בראש בדיוק כמו כשאתה תקוע במחשבה על מישהו".
קבלה ביקורתית

בנג'מין קרוננברג מ-Early Rising שיבח את השיר ותיאר אותו כרצועה שנדבקת "בראש שלך כל היום" הודות ל"הפקה המוארת" של דייזי ו"השירה המבעבעת והפופית" של יור. מיילס אופטון מ-Sheesh Media כינה את השיר "רצועת פופ מיידית של תולעת-אוזניים" הכוללת "הפקה חדה" של דייזי ו"מלודיות ווקאליות בעלות אנרגיה גבוהה".
השיר הפך לאחד מלהיטי הקיץ של 2022.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Sunroof  | 2:43 |
| 2. | Sunroof (Thomas Rhett Remix)  | 2:43 |
| 3. | Sunroof (Manuel Turizo Remix)  | 2:43 |
| 4. | Sunroof (24kGoldn Remix)  | 2:42 |
| 5. | Sunroof (Loud Luxury Remix)  | 2:53 |
| 6. | Sunroof (Acoustic)  | 2:15 |
| משך כולל: | משך כולל: | 15:59 |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 26 |  |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 36 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 8 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 27 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 4 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 7 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרוק & האלטרנטיביים | 2 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 1 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 34 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 13 |  |
|  דרום אפריקה | אנטרטיינמנט מוניטורינג אפריקה | 51 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 56 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 29 |  |
|  הפיליפינים | בילבורד הפיליפינים | 23 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 79 |  |
|  ליטא | AGATA | 65 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 19 |  |
|  סינגפור | RIAS | 9 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 6 |  |
|  פולין | ZPAV | 7 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 79 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 7 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 81 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 1 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 95 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 52 |  |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  2023> מדינה |   ‏‏‏  2023> מצעד |   ‏‏‏  2023> מיקום שיא |   ‏‏‏  2023>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 116 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 140 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרדיו | 60 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 6 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 26 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרוק & האלטרנטיביים | 5 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים האלטרנטיביים | 21 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | 3× פלטינה | 3,000,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 3,000,000 |
הערות שוליים

↑  "Nicky Youre Releases Highly Anticipated Record 'Sunroof'".
1 2  Kronenberg, Benjamin (30 בנובמבר 2021). "Nicky Youre / Sunroof | Early Rising". Early Rising. נבדק ב-26 ביוני 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Opton, Miles (29 בנובמבר 2021). "Nicky Youre's New Single Makes You Want To Stick Your Head Out the "Sunroof"". Sheesh Media. נבדק ב-26 ביוני 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Nicky Youre, dazy – Sunroof | Musikfreitag". Musikfreitag (בגרמנית). 26 ביוני 2022. נבדק ב-26 ביוני 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Billboard Global 200, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית)
↑  Billboard Global Excl. U.S., Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית)
↑  Radio Songs 2023, Billboard, ‏2023 (באנגלית)
↑  Adult Contemporary Songs, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית)
↑  Adult Pop Airplay Songs, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית)
↑  Hot Rock & Alternative Songs, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית)
↑  Hot Alternative Songs, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית)
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
באלאז' ג'וג'אק

באלאז' ג'וג'אק (בהונגרית: Balázs Dzsudzsák; נולד ב-23 בדצמבר 1985) הוא כדורגלן הונגרי המשחק בדברצן בעמדת הקיצוני. ביחד עם גאבור קיראי, ג'וג'אק הוא שיאן ההופעות של נבחרת הונגריה בכל הזמנים.
קריירת מועדונים

ג'וג'אק גדל במחלקת הנוער של דברצן, ובשנת 2004 עלה לקבוצה הבוגרת ושיחק 2 משחקים. בעונתו השנייה בקבוצה הבוגרת הוא שותף בעשרה משחקים והבקיע שני שערים. בעונתו השלישית בקבוצה הפך לשחקן הרכב ועם 7 שערים ב-23 משחקים, עזר לקבוצה לזכות באליפות שלישית ברציפות כאשר זו האליפות הראשונה שבה ג'וג'אק מהווה גורם משמעותי.
ב-24 באוקטובר 2007 חתם בפ.ס.וו. איינדהובן. על פי ההסכם המקורי, הוא היה אמור להצטרף בסיום העונה, אבל בסופו של דבר הצטרף למועדון בינואר 2008. ב-12 בינואר 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בניצחון 0–1 נגד פיינורד. מחזור לאחר מכן הוא הבקיע את שער הבכורה שלו בהולנד בתיקו 1-1 נגד ולנו. עד לסיום העונה הוא כבש עוד 4 שערים וזכה עם פ.ס.וו. באליפות. את עונת 2008/2009 סיים כמלך הבישולים עם 15 בישולים, וסגן מלך השערים של הליגה עם 17 שערים אחרי לואיס סוארס.
ב-12 ביוני 2011 חתם ג'וג'אק באנז'י מחצ'קלה הליגת העל הרוסית ל-4 שנים תמורת תשלום שלא פורסם. ב-6 באוגוסט 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בניצחון 0–2 נגד טום טומסק. ב-27 באוגוסט 2011 שבר את עצם הבריח במהלך משחק הליגה נגד רוסטוב, וגמר את העונה.
ב-12 בינואר 2012 חתם ג'וג'אק חתם בדינמו מוסקבה תמורת 19 מיליון אירו, ובכך הפך לשחקן ההונגרי היקר ביותר אי פעם. ב-9 במרץ 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בתיקו 1-1 נגד צסק"א מוסקבה. את שער הבכורה שלו עבור דינמו הוא הבקיע נגד טרק גרוזני. ב-26 באוגוסט 2012 הבקיע שער ובישל שניים נוספים בניצחון 2–3 נגד לוקומוטיב מוסקבה.
באוגוסט 2015 עבר לבורסאספור.
קריירה בינלאומית

ג'וג'אק ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הונגריה ב-2 ביוני 2007 במשחק ידידות נגד יוון. ב-24 במאי 2008 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 2–3 נגד אותה יוון. ב-12 באוקטובר 2010 הבקיע את שער הניצחון עבור נבחרתו בדקה ה-94 נגד פינלנד.
תארים

אליפות הונגריה: 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007
הסופר קאפ: 2005, 2006, 2007
אליפות הולנד: 2007/2008
מגן יוהאן קרויף: 2008
שחקן השנה בהונגריה: 2007
נבחרת השנה בליגה ההולנדית: 2009
מלך הבישולים בליגה ההולנדית: 2009
שער ירושלים (יפו)

שער ירושלים, הידוע גם כשער הראשי, הוא שער היסטורי הממוקם ב-יפו העתיקה. הוא שימש כשער הכניסה הראשי של "חומות יפו". שער ירושלים היה חלק ממערכת ביצורים רחבה יותר שכללה חומת ים בצד המערבי וסדרת מגדלים הגנתיים.
שער ירושלים בחומות יפו העתיקה ומאחוריו "המצודה" באזור של רחוב יפת, לימים פינת רחוב מפרץ שלמה
מבנה השער

תכנון השער לקח בחשבון את טקטיקות הלחימה המקובלות באותה תקופה, שכללו התקפה באמצעות חרבות. הכניסה הייתה מבוצרת עם דלת עץ מצופה ברזל וכללה מערכת פניות פנימיות שמאליות כפולות להאטת הפולשים ולחשיפתם, מה שהקשה עליהם לפרוץ את ההגנות במהירות. הביצורים כללו גשר מעל חפיר, שהוסיף שכבת הגנה נוספת. מעל השער היו עמדות הגנה רבות, כולל עמדות תותחים. המבנה עבר מספר שינויים במהלך השנים, עם תוספות מאוחרות ששינו את מראהו המקורי. למרות השינויים הללו, השרידים של השער, כולל חלק מהביצורים ואחד מהמגדלים ההגנתיים, עדיין קיימים.
מיקום השער

שער ירושלים ממוקם בחלק המזרחי של חומת העיר יפו. הוא שימש כנקודת גישה מרכזית לנוסעים ולסוחרים שנכנסו לעיר ממזרח. השרידים של שער ירושלים נמצאים במעבר בין בניינים במשולש שבין הרחובות יפת, רוסלאן והחלפנים קרוב לכיכר השעון.
תיעוד היסטורי

בשנות ה-40 של המאה ה-19, לאחר גירושו של אבראהים פאשא מהאזור על ידי האימפריה העות'מאנית בסיוע בריטי, יחידות הנדסה בריטיות ערכו סקרים מפורטים של סוריה וארץ ישראל. במסגרת מאמץ זה, שרטט סגן סקיירינג (Lieut. C. F. Skyring) מפה מפורטת של יפו בפברואר 1842. מפה זו, המספקת פרטים נרחבים על יפו באותה תקופה, כוללת תיאור של ביצורי העיר. שער ירושלים מסומן במפה זו כ-"Main Gate".
רשומות היסטוריות ותיאורים אמנותיים מהמאה ה-19, כולל ציורים של דייוויד רוברטס ופּוֹל לוּאִי לֶזֶ'ה שַׁרְדֵן, מלמדים על המראה והתפקוד של השער והביצורים סביבו.
מבנים קשורים

מול השער נמצא סביל סולימאן, מזרקה ציבורית שנבנתה בשנת 1809 בתוך חומת מסגד מחמודיה על ידי סולימאן פאשה, מושל עכו. מזרקה זו הוצבה ליד השער על מנת לשרת את הנוסעים והשיירות שהתארגנו ליציאה למסעות ארוכים. סביל סולימאן הוא אחת המזרקות הגדולות שנבנו בארץ ישראל.
האזור סביב שער ירושלים כלל גם כיכר שוק קטנה, שהייתה מרכז פעילות לתושבים ולמבקרים כאחד. הכיכר כללה חנויות, דוכנים ומוסדות מסחריים אחרים.
ראו גם

חומות יפו
הערות שוליים

1 2 3 4  יעקב ינון, סביב כיכר השעון: לסייר ביפו עם יד בן-צבי, ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 2001, עמ׳ 45-50
מפת יפו של סגן סקיירינג, 1842
שארבוגארד

שארבוגארד (בהונגרית: Sárbogárd) היא עיר באזור מרכז טרנסדנוביה שבהונגריה, בחלק הדרומי של מחוז פייר, מקום מושבו של נפת שארבוגארד. זהו היישוב הרביעי המאוכלס ביותר במחוז פייר, והיישוב הגדול ביותר בשטחו בטרנסדנוביה.
האזכור הראשון של מרכז העיר של היום, בוגאר (Bogárd), הוא משנת 1323, כאשר בעל הבית של היישוב היה אישטוואן בוגארדי, שהיה אציל פצ'נגי. עוד במאה ה-14 הופיע יישוב נוסף (גם כן פצ'נגי) בשם טינוד (Tinód), שכיום הוא חלק מהעיר.
שם היישוב

בשמו של שארבוגארד, בוגרד הוא שם העצם של חיפושית בהונגרית (Bogár). הקידומת שאר (Sár) מתייחסת לנהר שזורם בקרבת מקום (Sárvíz).
אקלים

שארבוגארד ממוקמת באזור מתון וממוזג. בשארבוגארד הטמפרטורה השנתית הממוצעת היא 9.6–9.8 °C. החורף מתון יחסית והקיץ קריר יחסית. הטמפרטורה הממוצעת ביולי היא 21-21.5 מעלות צלזיוס, טמפרטורה ממוצעת בינואר 1.5- מעלות צלזיוס. מספר ימי השמש הוא בין 70 ל-90 בשנה, ומספר שעות השמש הוא כ-2,000 בשנה. כמות המשקעים השנתית היא 560 מילימטרים.
היסטוריה

במאה ה-14 הקימו משפחת בוגרדי ומשפחת טינודי שני יישובים. אנשי בוגרדי היו קרובי משפחה של טינודי. בעשור של 1880–1890 הוקם שארבוגארד משני הכפרים האלה. שארבוגארד זכתה במעמד העיר ב-1986. גימנסיית שארבוגארד נוסדה ב-1920. אוצרות האמנות העממית של היישוב מוצגים בבית הכפרי שארבוגארד.
קהילה יהודית > מהקמה ועד השואה

הזיכרון המוחשי הקדום ביותר של נוכחות יהודים בשארבוגארד נשמר במצבות בבתי הקברות לשעבר. באחד מבתי הקברות הללו נמצא קברו של רבי שלמה בישיץ משנת 1788, שנמלט מפראג ושמו קשור לייסוד קהילת שארבוגארד, שהיא אחת הקהילות יהודיות הוותיקות בהונגריה. בין צאצאיו של שלמה בישיץ היו אנשים בולטים רבים, כמו ג'רג' דה הבשי.
היהודים הראשונים ממש תועדו במקום במסמך משנת 1753. המצבות בבית הקברות היהודי כאמור נושאות תאריכים מאמצע המאה ה-18. רוב היהודים עסקו במסחר ובמלאכה, מיעוטם במקצועות חופשיים ובחקלאות. הקהילה התארגנה באמצע המאה ה-18, וב-1770 נוסדה חברה קדישא. כן פעלו במקום ארגוני צדקה וגמילות חסדים. ב-1840 ישבו בשארבוגארד 568 יהודים. בשנת 1865 ייסדה הקהילה שגדלה במהירות בית ספר יסודי עם לימודים בשפה ההונגרית.
במפקד הלאומי הראשון בשנת 1785 היו 67 יהודים בבוגרד (7.67%), בטינוד היו 43 יהודים (7.72%) . אחוזים אלו היו מעל הממוצע הארצי, אז 1.14% מכלל אוכלוסיית המדינה השתייכו לדת היהודית. במפקד האוכלוסין של 1869 נרשמו 407 בני דת ישראל.
ב-1869, בעקבות קונגרס יהודי הונגריה, (הקרע ביהדות הונגריה) הצטרפה הקהילה לזרם האורתודוקסי. בית התפילה הראשון נבנה ב-1799 וב-1879 הוקם בית כנסת מפואר. בין מוסדות הקהילה היו בית ספר יהודי וישיבה גדולה. במלחמת העולם הראשונה נפלו בקרבות 16 מיהודי שארבוגארד. ב-1930 היו בקהילה 404 יהודים.
קהילה יהודית > תקופת השואה

מעמדם וזכויותיהם של יהודי הונגריה הוגבלו עוד לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה (ספטמבר 1939), כשממשלת הונגריה הפרו-גרמנית חוקקה בשנת 1938 את "החוקים היהודיים" (ובמיוחד החוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי), חוקי אפליה שהגבילו את היהודים חברתית וכלכלית.
ב-1941 גויסו צעירים יהודים לשרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי) ורובם ניספו בעבודות שירות בחזית המזרחית באוקראינה, שם לחמו ההונגרים לצד הגרמנים.
באפריל 1944, כמה שבועות לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה (מבצע מרגרטה), סומנו כמה בתים בעיירה ובהם רוכזו יהודי הכפרים אלאפ (ALAP), איגאל (IGAL), ואיטה (VAJTA) וצצה (CECE). בחודש מאי הועברו היהודים לגיטו שהוקם בעיר קאפושוואר. בתחילת יולי 1944 שולחו כל יהודי הגיטו למחנה ההשמדה אושוויץ.
אחרי המלחמה שבו לשארבוגארד כמה נשים יהודיות מאושוויץ וכמה גברים מהמחנות לעבודות כפייה. אליהם הצטרפו יהודים מיישובי הסביבה והקהילה התארגנה מחדש. ב-1949 היו במקום 39 יהודים, ולא היו חיי קהילה תקינים. עם הזמן עזבו היהודים את המקום מקצתם עברו לבודפשט, ואחדים עלו לישראל.
ילידי המקום

איוואן בוגארדי, (במקור ברגר, 1893 – לפני פברואר 1945) היה דוקטור לרפואה, יהודי-הונגרי.
תחבורה > רכבת

שארבוגארד הוא צומת רכבת חשוב. יש תחנה ראשית ביישוב. שארבוגרד מחוברת ברכבת לערים בודפשט, פץ', קפושוואר, זאגרב באמצעות InterCity. כמה רכבות נוסעים פועלות גם על ארבעת קווי הרכבת לשעבר.
תחבורה > כבישים

הכביש החשוב ביותר בעיר הוא הכביש הראשי 63, המחבר את סקשפהרוואר עם סקסארד. ראוי להזכיר את קרבתם של הכבישים המהירים M6 ו-M7, מה שמקל על הנסיעה והתחבורה למרחקים ארוכים. שירות האוטובוסים הבין-עירוני של שארבוגארד מבטיח את הנגישות של העיר מעיירות המחוז שמסביב, גיור והיישובים השכנים; יש גם שדה תעופה מקומי בעיר.
אתרים בעלי חשיבות

בשנת בנובמבר 2000, הוקמה אנדרטה לזכר המרד ההונגרי של 1956.
אתרים בעלי חשיבות > בית הכנסת

בית הכנסת של שארבוגארד ממוקם ברחוב ברצ'ני (Bercsényi). בית התפילה לשעבר נמצא כיום בבעלות פרטית, עם חנות בגדים בקומת הקרקע ומחסני רהיטים בקומה הראשונה. הבניין תקין מבחינה סטטית, אך מצבו הפיזי הידרדר. צעירים מקומיים מצאו בעליית הגג של בית הכנסת חלק מרישומי בית הספר של הקהילה ואת התכתובות של הרב המקומי. צו עירוני 8/2005 (III.30.) על התקנות האדריכליות המקומיות של העיר מזכיר את בית הכנסת כבניין מוגן לאומי.
אתרים בעלי חשיבות > בית טרמג

בית טרמג נבנה בשנת 1991 על ידי לאסלו טרמג מהפיכת בית החווה הישן של סבו וסבתו. באחד החדרים יש גלריה, בחדר האמצעי חנות לאמנות עממית, בחדר הפנימי מוזיאון נוף. במוזיאון הנוף ניתן לראות כלים וריהוט ששוחזרו בצורה מקצועית. החנות לאמנות עממית מוכרת עבודות יד, אך ההכנסות נמוכות בגלל מחסור בתיירות.
אתרים בעלי חשיבות > בית כפרי

הבית הכפרי בשארבוגארד ממוקם ברחוב Miklós Tury. שם ניתן להכיר את ההיסטוריה של שארבוגארד, את חיי האיכרים המקומיים בעבר, האמנות העממית והמנהגים של המקומיים. הבית הכפרי מרוהט בריהוט מהמאה ה-19 ותחילת המאה ה-20. הבית הכפרי כבר לא עובד, מצב הבניין מעט רעוע, ולא מתוחזק.
גלריית תמונות

מבצר משוגע
מגדל קישלאקו
חזית קפלה
אנדרטת מלחמות העולם
לוח זיכרון הוסיץ'
אנדרטה סובייטית
הערות שוליים

↑  "A Magyar Köztársaság helységnévkönyve, 2011. január 1" (XLS). Központi Statisztikai Hivatal. 2011-01-01. נבדק ב-2012-08-25.
↑  "Sárbogárd". A gyülekezet története. Vértesaljai Református Egyházmegye. אורכב מ-המקור ב-2013-05-30. נבדק ב-2012-08-07.
↑  Ulcz Gyula. "Az ökológiai alapú térségfejlesztés lehetőségei a Sárvíz völgyében" (PDF). geography.hu. נבדק ב-2012-02-12.
↑  "Sárbogárd" (HTML). Magyar Zsidó Lexikon. Magyar Elektronikus Könyvtár. נבדק ב-2012-08-25.
1 2 3  "A Bogárd és Vidéke 2010. december 12-i száma" (PDF). Bogárd és Vidéke. 2010-12-02. p. 2. נבדק ב-2012-08-18.
↑  Sebők László (2005). Az 1869. évi népszámlálás vallási adatai (PDF). Magyar Elektronikus Könyvtár. p. 80. ISBN 963 218 661 3. נבדק ב-2012-08-24.
↑  "Zsinagóga". műemlékem.hu. 2012-06-24. נבדק ב-2012-08-03.
↑  Czene Gábor (2010-10-02). "Eldózerolt és megmentett zsinagógák". Népszabadság. נבדק ב-2012-08-03.
↑  "Toronyi Zsuzsanna: Zsinagógákról" (PHP). Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége. 2010-08-29. נבדק ב-2012-08-03.
↑  "Sárbogárd város önkormányzat képviselő-testületének 8/2005. (III. 30.) önkormányzati rendelete Sárbogárd város helyi építési szabályzatáról" (PDF). sarbogard.hu. 2010-11-30. נבדק ב-2012-08-03.
↑  Nagy József (2011-09-08). "A Térmeg-ház húsz évvel később; Megnyílt a Térmeg-ház" (PDF). Bogárd és Vidéke. p. 5. נבדק ב-2012-08-01.
↑  "Tájház, Sárbogárd". Vendégváró. אורכב מ-המקור ב-2012-11-14. נבדק ב-2012-02-04.
↑  "Tájház, Sárbogárd". Kirándulástervező. נבדק ב-2012-02-04.
↑  "Tájház". műemlékem.hu. 2012-06-14. נבדק ב-2012-08-03.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565138105171  BnF: cb122804414 (data)  LCCN: n90651519  NKC: ge1094412  VIAF: 146710839   WorldCat (עם VIAF): 146710839 
שארבוגארד על המפה הטופוגרפית, סקר המדידה הצבאי הראשון של הונגריה (מפת יוזפין) שנעשתה בין 1780 לבין 1784
שארבוגארד על המפה הטופוגרפית הפרנציסקנית שנעשתה בין 1806 לבין 1869
בית הכנסת לשעבר
טיסה 708 של וסט קריביאן איירווייז

| --- | --- |
מסלול הטיסה המתוכנן ומקום ההתרסקות
מסלול הטיסה המתוכנן ומקום ההתרסקות
 תאריך:  16 באוגוסט 2005
 מיקום:  ונצואלה מאצ'יקס, סוליה, ונצואלה
 גורם:  הזדקרות 
 קואורדינטות:  10°04′00″N 72°33′00″W﻿ / ﻿10.0667°N 72.55°W﻿ / 10.0667; -72.55
 הרוגים:  160
 ניצולים:  0
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  מקדונל דאגלס MD-82
 מספר זנב:  HK-4374X
 מוצא:  נמל התעופה הבינלאומי טוקומן, פנמה סיטי, פנמה
 יעד:  נמל התעופה הבינלאומי מרטיניק אמה סזר, מרטיניק, הים הקריבי
 מפעיל:  וסט קריביאן איירווייז
 נוסעים:  152
 אנשי צוות:  8
  (למפת ונצואלה מוגדלת) קראקס מרקאיבו ולנסיה ברקיסימטו סיודד גואיאנה מפל אנחל מרידהקולומביה ברזיל גיאנה הים הקריבימיקום ההתרסקות(למפת ונצואלה רגילה) קראקס מרקאיבו ולנסיה ברקיסימטו סיודד גואיאנה מפל אנחל מרידהקולומביה ברזיל גיאנה הים הקריבימיקום ההתרסקות מפה מפורטת של מקום ההתרסקות
 
טיסה 708 של וסט קריביאן איירווייז הייתה טיסה מוונצואלה לפנמה שהתרסקה באזור הררי בצפון מערב ונצואלה בבוקר יום שלישי, 16 באוגוסט 2005. 152 הנוסעים ושמונת אנשי הצוות נספו בהתרסקות.
הטיסה

המטוס, מסוג מקדונל דאגלס MD-82 שנשא את מספר הזנב HK-4374X, עשה את דרכו מנמל התעופה הבינלאומי טוקומן הסמוך לפנמה סיטי בירת פנמה, אל נמל התעופה הבינלאומי מרטיניק אמה סזר באי הצרפתי מרטיניק שבים הקריבי. בהיותו בגובה 33,000 רגל איבד המטוס בהדרגה ממהירותו והגיע למצב של הזדקרות. צוות המטוס ככל הנראה לא אבחן נכונה את הבעיה ולכן פעל במישורים אחרים שאינם תורמים להפסקת ההזדקרות. המטוס צלל אל הקרקע ובשעה 07:01 לפי השעון המקומי, התרסק ועלה בלהבות בשטח כפרי באזור ההררי הסמוך למאצ'יקס (אנ') במדינת סוליה שבצפון מערב ונצואלה, כ-30 קילומטרים מגבול קולומביה.
151 מנוסעי המטוס היו אזרחי צרפת, תושבי האי מרטיניק שחזרו מחופשה בת שבוע בפנמה.
היה זה האסון האווירי הקטלני ביותר בתולדות ונצואלה, הקטלני ביותר במעורבות מטוס מדגם מקדונל דאגלס MD-82, והקטלני ביותר בשנת 2005.
בעקבות האסון והחקירה שבאה בעקבותיו חדלה חברת התעופה מלהתקיים.
הטיסה > הרוגים לפי מדינות

| מדינה | מספר הרוגים |
| --- | --- |
צרפת צרפת: 151
איטליה איטליה: 1
קולומביה קולומביה: 8
סך הכול הרוגים: 160
אלכס פלג

| --- | --- |

 לידה:  25 במאי 1938 כ"ד באייר ה'תרצ"ח בוקרשט, רומניה
 פטירה:  14 בינואר 2022 (בגיל 83) י"ב בשבט ה'תשפ"ב תל אביב-יפו, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  1956–2022 (כ־66 שנים)
 פרסים והוקרה:  פרס מאיר מרגלית (1989) פרס משה הלוי (1996) פרס קלצ'קין (1998) פרס רוזנבלום (2007) פרס אמ"י (2016)
 פרופיל ב-IMDb
 
אלכס פלג (25 במאי 1938 – 14 בינואר 2022) היה שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלי, חבר סגל השחקנים של תיאטרון "הבימה".
ביוגרפיה

נולד בבוקרשט, רומניה בשם אלכסנדר שטרומינגר לחיים ושרה. בגיל 13 עלה לישראל, והוא בוגר המחזור הראשון של הכפר הירוק. שירת בלהקת פיקוד המרכז ובלהקת גייסות השריון. למד משחק בבית הספר הדרמטי של הבימה ואחר כך השתלם במשחק בפריז. בשנת 1963 הצטרף לצוות השחקנים של תיאטרון הבימה.
היה נשוי לגילה, בתם של מרים ואהרן שלוש, ולזוג שתי בנות.
פלג נפטר ב-14 בינואר 2022 בגיל 83.
ביוגרפיה > תיאטרון

בין תפקידיו בהבימה: "מי מפחד מווירג'יניה וולף?" (ניק), "ממלא המקום" (ריקרדו פונטאנה), "טנגו" (ארתור), "הטירה" (יוסף ק.), "המאהב" (ריצ'רד), "מסע יום ארוך אל תוך הלילה" (אדמונד), "האחים קרמזוב" (איוון), "השחף" (קונסטנטין), "הרובע העתיק" (הסופר), "צ'כוב צ'כובה" (צ'כוב), "טיול בין העצים" (הנימון), "אלזה" (וורנר הרמן), "יהוא" (זיף), "נושים" (גוסטב), "העלמה והמוות" (ד"ר מיראנדה), "האב" (ד"ר אוסטרמרק), "רוחות" (פאסטור מאנדרס), "אנה וייס" (דוד), "קדיש לנעמי" (לואי גינסברג), "הנאהבים והנעימים" (הרב יוד'ל), "הנסיגה ממוסקבה" (אדוארד), ו"אנטיגונה" (שליח).
כמו כן שיחק בהצגות בתיאטרון חיפה, תיאטרון באר שבע, בית ליסין, ובתיאטרון אנסמבל הרצליה.
בתיאטרון חיפה שיחק ב"אילוף הסוררת" (לוצ'נטיו), "אנדורה" (מאן דהוא), "מעגל הגיר הקווקזי", "הלילה לאיש", "מרחב מוגן" (נחמיה), "הנכד" (מנחם), וב"מדלן" (סר צ'ארלס סטרמן).
בתיאטרון באר שבע שיחק ב"פילדלפיה אני בא" (האב), "כולם היו בניי" (ג'ו קלר), "אחרון ימיה" (פרופסור ברגר) וב"הרבה רעש על לא כלום" (לאונאטו).
בתיאטרון "בית ליסין" שיחק ב"המחיר" (ויקטור), "דולפינים", "הדוד וניה" (פרופסור סרבריאקוב), וב"מי מפחד מווירג'יניה וולף?" (ג'ורג'), אשר על משחקו בהצגה זו זכה בשנת 1989 בפרס מרגלית.
בתיאטרון אנסמבל הרצליה שיחק ב"שלוש אחיות" (בתור צ'בוטיקין) וב"פימה" (בתפקיד ברוך) .
בשנות השבעים והשמונים העלה שתי הצגות יחיד בבימויו של יצחק שאולי, "קהיר פברואר 78" של המחזאי יצחק בן-נר שעלתה בשנת 1982, ו"פרחים לעכבר לבן", המבוססת על הסיפור הקצר "פרחים לאלג'רנון" מאת דניאל קיז. ובתרגומו של אהוד מנור. ההצגה הועלתה במשך 11 שנים משנת 1974 ועד לשנת 1985.
בשנת 2014 עלתה בהשתתפותו ההצגה "הבחירה" של תיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער.
ביוגרפיה > קולנוע וטלוויזיה

בין תפקידיו בקולנוע ובטלוויזיה: "מצדה", "גולדה", "קסטנר", "המכון", "דום לב", "מיי פירסט סוני", "היה נהדר!","חדר מלחמה" ו"כתב פלילי", "60 שעות לסואץ" של קובי יגר, "על חבל דק" של מיכל בת-אדם, "איה: אוטוביוגרפיה דמיונית" של מיכל בת-אדם, "סיפור אינטימי" של נדב לויתן, "זמן אמת" ו"קו 300" (בתפקיד יצחק זמיר) של אורי ברבש, "עץ הדומים תפוס" של אלי כהן, "סודות משפחה" של ניצה גונן, "השיבה מהודו" של מנחם גולן, ו"אבידות ומציאות" של שבי גביזון. בשנת 2013 שיחק בסרטו של תום שובל, "הנוער", ובאותה שנה השתתף בסרט קצר המתאר את סיפורו המקראי של תל שילה ומוקרן במגדל הרואה על מסך ברוחב 12 מטרים. ב-2015 גילם את דמותו של עמוס עוז המבוגר בסרטה של נטלי פורטמן "סיפור על אהבה וחושך". ב-2017 השתתף בסרטו של אריק רוטשטיין "אנטנה". ב-2022 השתתף בסרט הקצר "מכתב לחזיר", שיצא לאחר מותו.
ביוגרפיה > פרסים

אלכס פלג זכה בפרס מאיר מרגלית (1989), פרס עיריית תל אביב ע"ש משה הלוי (1996), פרס קלצ'קין מטעם קרן התרבות אמריקה-ישראל (1998) ובפרס רוזנבלום למפעל חיים מטעם עיריית תל אביב (2007). בנימוקי השופטים לפרס רוזנבלום נכתב: "פלג, מגדולי השחקנים של התיאטרון הישראלי, מקצוען עד לשד עצמותיו, הופיע במגוון עצום של תפקידים... בכולם הפגין אינטליגנציה, רצינות ומחויבות, שאליהם ידע לרתום אותו להט ההופך שחקן לשחקן גדול באמת".
בשנת 2016 זכה פלג בפרס אמ"י על מפעל חיים. הפרס ניתן מטעם איגוד אמני ישראל על תרומה וחשיבות גדולה לתרבות הישראלית.