החתם סופר
הערות שוליים

↑  ספריו נקראו "חתם סופר" על פי מונח המופיע בתלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ס"ו, עמוד ב', ויכול להתפרש גם כראשי התיבות חידושי תורת משה סופר.
↑  ספר חוט המשולש שכתב נכדו הרב שלמה סופר, באתר היברובוקס
↑  על החידוש שחידש החתם סופר בגיל שבע, והוא למעשה החידוש הראשון הידוע לנו מעדותו שלו, ראו: הרב ישראל דנדרוביץ, כסא בן ארבע רגליים, בתוך: ירושתנו (כתב עת), כרך תשיעי, ה'תשע"ו, עמודים: רפט–רצה).
↑  שנזכרו בספריו, מהם הרב מנחם ליליג, הרב יהודה ליסא כ"ץ והרב שלמה מאאז. ראו יהודה נחשוני, רבינו משה סופר עמוד 221
↑  הרב ד"ר אליעזר כ"ץ, החת"ם סופר עמ' 16
↑  באתר hebrewbooks
↑  העתק מהכתב רבנות נדפס וגם מתפרסם פה
↑  פנקס המוהל חתם סופר : רשימת הנימולים בין השנים ה'תקע"ג–ה'תקצ"ט / על ידי מרן... משה סופר... שחקק עלי גיליון בעצם כתי"ק ; עם בירורים והערות בענייני מילה, שמות וכינויים והמסתעף, ונלוה אליו: לתולדות משפחות בפרשבורג : קורות הנימולים למשפחותיהם, נערך ונסדר על ידי משה אלכסנדר זושא קינסטליכער. בני ברק : מכון ’זיכרון’ להנצחת יהדות הונגריה, תשע"ה.
↑  שמה לפי לוח ההנצחה לנשות רבני בוניהד (תמונה בקישור).
↑  לפי ספר דניאל, פרק ב', פסוק ה'.
↑  שו"ת יורה דעה רל"ד
↑  דרשות ח"א עמ' י"ח
↑  שו"ת, חושן משפט י"ב
↑  חידושי חת"ס, לולב הגזול ד"ה "אתרוג הכושי".
↑  דרשות ח"ב שכ"ד ע"ב
↑  דרשות ח"א ע"ו
↑  חת"ס יורה דעה רל"ד
↑  חת"ס יורה דעה רל"ו
↑  דרשות ח"א צ"ג ע"א
↑  שו"ת חושן משפט ג'
↑  שו"ת, ח"ו, ס"ד
↑  פנחס גרייבסקי, "זיכרון לחובבים ראשונים", תרפ"ח, חוברות ב' ו' י"א
↑  שו"ת אורח חיים ר"ג
↑  דרשות חת"ס, ירושלים תשל"ד, עמ' 500, ד"ה עבדים היינו. בקטע זה אין התייחסות מפורשת לאמנציפציה שבאותו הזמן.
↑  שו"ת אורח חיים קכ"ב
↑  שלוש מתשובותיו כנגד תיקוני הרפורמים, התפרסמו בספר "אלה דברי הברית", שהכיל 22 תשובות מבכירי רבני אירופה לבקשת הסנאט העירוני.
↑  David Harry Ellenson, After Emancipation: Jewish Religious Responses to Modernity, Hebrew Union College Press, 2004. עמ' 67.
↑  יעקב כ"ץ, ההלכה במיצר, י"ל מאגנס, 1992. עמ' 49.
↑  הרב משה שיק, מתלמידיו המובהקים של החת"ס, הסביר כי בתחילה צידד החת"ס בהצעתו של פריזנהויזן להקים בית מדרש לרבנים שבו ילמדו תלמוד ומדע, מפני יחס הכבוד שלו למדע, אך לבסוף חזר בו מהסכמתו, בשל חששו מתנועת הרפורמה שהתפשטה ("ממשה ועד משה", מונקאטש, 1902, דף ל"ח).
↑  דרשות ח"א דף קי"ב
↑  רשימות פרוטוקולים מפרשבורג שהובאו ד"ר מיכאל שיי, מוזכרים בספר "אוצר נחמד" עמ' 73.
↑  שו"ת חתם סופר חלק ב', יורה דעה, סוף סימן י"ד.
↑  שו"ת חתם סופר אבן העזר ח"ב, מ'
↑  שו"ת חתם סופר אורח חיים קכ"ז
↑  שו"ת חתם סופר אורח חיים קמ"ה, נ"א
↑  תוכן ופתיחה ו-הקדמה
| אחרונים |
| --- | --- | --- |
| חכמי יהדות אשכנז | רבי משה איסרליש (הרמ"א) • רבי שלמה לוריא (המהרש"ל) • רבי יהודה ליווא בן בצלאל (המהר"ל מפראג) • רבי מרדכי יפה (ה"לבוש") • רבי יהושע פלק כץ (הסמ"ע) • רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס (המהרש"א) • רבי יואל סירקיש (הב"ח) • רבי שבתי הכהן (הש"ך) • רבי העשיל מקראקא • רבי דוד הלוי סגל (הט"ז) • רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר (ה"מגן אברהם") • רבי יאיר חיים בכרך (ה"חות יאיר") • רבי יעקב יהושע פלק (ה"פני יהושע") • רבי אריה לייב גינצבורג (ה"שאגת אריה") • רבי נתנאל וייל (בעל "קרבן נתנאל") • רבי יוסף תאומים (ה"פרי מגדים") • רבי יחזקאל לנדא (ה"נודע ביהודה") • הגאון מווילנה • רבי שניאור זלמן מלאדי (בעל "שולחן ערוך הרב") • רבי יהודה לייב מינוביץ' (בעל "שארית יהודה") • רבי אריה לייב הלר (ה"קצות") • רבי יהודה כהנא הלר •רבי אברהם דנציג (ה"חיי אדם") • רבי יעקב לורברבוים (ה"נתיבות המשפט") • רבי עקיבא איגר • רבי משה סופר (ה"חתם סופר") • רבי מנחם מנדל שניאורסון (ה"צמח צדק") • רבי שלמה קלוגר • רבי שלמה גאנצפריד (בעל ה"קיצור שולחן ערוך") • רבי יצחק אלחנן ספקטור • רבי יחיאל מיכל אפשטיין (בעל "ערוך השולחן") • רבי שלום מרדכי שבדרון (המהרש"ם) • רבי ישראל מאיר הכהן (ה"חפץ חיים") • רבי חיים עוזר גרודזנסקי • רבי חיים מבריסק • רבי שמעון שקופ • רבי ברוך בער ליבוביץ • רבי אברהם ישעיהו קרליץ (ה"חזון איש") • רבי משה פיינשטיין • רבי מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מליובאוויטש") |  |
| חכמי יהדות ארצות האסלאם ומגורשי ספרד | רבי שמואל די מדינה (מהרשד"ם) • רבי אברהם די בוטון (בעל "לחם משנה") • רבי יוסף קורקוס • רבי חיים בנבנישתי (בעל "כנסת הגדולה") • רבי יהודה רוזאניס (בעל "משנה למלך") • רבי אפרים נבון (המחנה אפרים) • רבי שלום שרעבי (הרש"ש) • רבי יחיא צאלח (מהרי"צ) • רבי חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א) • רבי מרדכי כרמי (ה"מאמר מרדכי") • רבי יום-טוב אלגאזי (המהרי"ט אלגאזי) • רבי חיים פלאג'י • רבי עבדאללה סומך • רבי יוסף חיים מבגדאד (ה"בן איש חי") |  |
| חכמי ארץ ישראל | רבי דוד בן זמרא (הרדב"ז) • רבי יוסף קארו (הבית יוסף) • רבי משה מטראני (המבי"ט) • רבי בצלאל אשכנזי (ה"שיטה מקובצת") • רבי יוסף מטראני (המהרי"ט) • רבי לוי בן חביב (המהרלב"ח) • רבי אברהם יצחק הכהן קוק • הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל • הרב יהודה לייב הלוי אשלג (בעל הסולם) • הרב יצחק אייזיק הרצוג • הרב צבי פסח פרנק • רבי שלמה זלמן אוירבך • רבי שאול ישראלי • רבי אליעזר יהודה וולדנברג • רבי בן ציון אבא שאול • רבי אברהם אלקנה כהנא שפירא • רבי מרדכי אליהו • רבי יוסף שלום אלישיב • הרב עובדיה יוסף • רבי שמואל הלוי ואזנר • רבי זלמן נחמיה גולדברג |  |
תנאים •  אמוראים  •  סבוראים  •  גאונים  •  ראשונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268093205171  PLWABN: 9810701795805606  BnF: cb124696784 (data)  GND: 120148552  ISNI: 0000 0001 0653 7480  LCCN: n83066204  NKC: js2010612921  NTA: 267384653  SELIBR: 268455  SNAC: w6x13vcz  SUDOC: 033885338  VIAF: 34556776   WorldCat (עם VIAF): 34556776 
ישיבת חתם סופר בבתי אונגרין, ירושלים.
כריכת ספר "תורת משה" שיצא בווינה בשנת 1906
שער קונטרס "מעיין החיים" מהחת"ם סופר