stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרסית
פרסית ושפות הודו-אירופאיות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרסית עתיקה | פרסית תיכונה | פַּרסִית מודרנית | יוונית עתיקה | לָטִינִית | גרמנית | אַנגְלִית | פולנית | שוודית | ליטאית |
| pitar | pidar | pedar (پدر) | patēr | pater | Vater | father | ojciec | fa(de)r | tėvas |
| mātar | mād(ar) | mādar (مادر) | mētēr | mater | Mutter | mother | matka | mo(de)r | motina |
| brātar | brād(ar) | barādar (برادر) | adelphos | frater | Bruder | brother | brat | bro(de)r | brolis |
|  ? | ducht(ar) | dokhtar (دختر) | thygatēr | filia | Tochter | daughter | córka | dotter | dukra |
| nāman | nām | nām (نام) | onoma | nomen | Name | name | imię | namn | vardas |
| martiya (Sterblicher) | mard | mard (مرد) | anēr | mortalis | Mord | murder | martwy | mord | mirtingas (Sterblicher) |
| dadā-tanaiy | dādan | dādan (دادن) | didōmi | dare | geben | give | dać | giva/ge | duoti |
| hischta-tanaiy | awischtadan | istādan (ایستادن) | histēmi | sistere | stehen | stand | stać | ställa sig | stoti |
| manā (mich) | man (ich, mich) | man (ich) (من) | eme | me | mich | me (ich, mich) | mnie | mig | mane |
| pantscha | pandsch | pandsch (پنج) | pente | quinque | fünf | five | pięć | fem | penki |
| hafta | haft | haft (هفت) | hepta | septem | sieben | seven | siedem | sju | septyni |
| utā | ud | o (و) | kai | et | und | and | i | och | ir |
| rāsta | rāst | rāst (راست) | orthos | rectus | recht, richtig, rechts | right | prawy | rätt,riktig(t),höger | dešinė |
| *פרוטו-הודו אירופאית | סנסקריט | פַּרסִית מודרנית | יוונית עתיקה | לָטִינִית | גרמנית | פולנית | שוודית | ליטאית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *esmi | asmi | hastam (هستم) | eimi εἰμί | sum | ich bin | jestem | jag är | esu |
| *essi | asi | hasti (هستی) | ei εἶ | es | du bist | jesteś | du är | esi |
| *esti | asti | hast / ast (هست) | esti ἐστί | est | er ist | jest | han är | yra (esti) |

| *smesi / *smosi | smas | hastim (هستیم) | esmen ἐσμέν | sumus | wir sind | jesteśmy | vi är | esame |
| *stes | stha | hastid (هستید) | este ἐστέ | estis | ihr seid | jesteście | ni är | esate |
| *senti | santi | hastand (هستند) | eisin εἰσίν | sunt | sie sind | są | de är | yra (esa) |
| *פרוטו-הודו אירופאית | סנסקריט | פַּרסִית מודרנית | יוונית | לָטִינִית | סלאבית עתיקה | ahd>  | גרמנית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *bhero | bharami | mi-baram (می‌برم) | phero φερω | fero | bera | biru | ich bringe |
| *bheresi | bharasi | mi-bari (می‌بری) | phereis φερεις | fers | beresi | biris | du bringst |
| *bhereti | bharati | mi-barad (می‌برد) | pherei φερει | fert | beretu | birit | er, sie, es bringt |

| *bheromes | bharamas | mi-barim (می‌بریم) | pheromen φερομεν | ferimus | beremu | berames | wir bringen |
| *bherete(s) | bharatha | mi-barid (می‌برید) | pherete φερετε | fertis | berete | beret | ihr bringt |
| *bheronti | bharanti | mi-barand (می‌برند) | pherusin φερουσιν | ferunt | beratu | berant | sie bringen |
שאילה עברית של מילים פרסיות

מילים פרסיות רבות נשאלו לעברית, בעיקר מהפרסית הקדומה. חלק גדול משאילות אלה מצויות כבר בתנ"ך, בספרים שנכתבו בתקופת שלטון האימפריה הפרסית וחלקם מצויים במקורות עבריים אחרים.
המילה המקראית זמן שאולה משורש איראני שפירושו "הולך". מילה זו התקבלה במשמעות זו גם בשפות שמיות אחרות, למשל ערבית, וגם בטורקית ששאלה אלפי מילים פרסיות, ישירות או דרך הערבית.
המילה המקראית דת, שמופיעה במגילת אסתר במשמעות - "חוק" (או "נֹהַג") - צו אשר "ניתן" על ידי המלך, מוצאה מהמילה הפרסית העתיקה: data – "חוק", שמשמעותה המקורית הייתה – "נתון" – כלומר צו אשר "ניתן" על ידי המלך (וכן בשאר השפות ההודו-אירופיות כולל לטינית: data – "נתונים"). מילה זו שבפרסית העתיקה עברה בהמשך, גם לארמית (כולל ארמית מקראית): דָּתָא – "חוק", וגם לפרסית של ימינו: داد – "צדק", וכן داده – "נתון".
המילה המקראית פרדס מוצאה מפרוטו איראנית, שפירושה "גן". מילה זו התקבלה גם בערבית וגם בשפות אירופיות במשמעות "גן-עדן" (למשל באנגלית: Paradise).
המילה המקראית פתגם – במשמעותה המקורית, הודעה: מפרסית paygām (בפרסית מודרנית: پیغام).
המילים סרבל (במקרא רק בארמית), ושרוול (בעברית משנאית) – מפרסית: sharval – מכנסיים.
המילה בוסתן (בתלמוד הבבלי רק בארמית) שמורכבת, מהמילה بو (bu) שפירושה "ריח" (כשהכוונה היא לריח טוב), ומהסיומת ستان (stan) המציינת - אזור - חבל ארץ (והקיימת בימינו כסיומת גם בשמות המדינות: אוזבקיסטן, טג'יקיסטן, טורקמניסטן, קזחסטן, קירגיזסטן). מילה זו הושאלה גם לערבית.
שם העץ אזדרכת פירושו בפרסית "עץ החופשיים". (אזד – חופש, דרכת – עץ).
המילה בזאר – שוק. בפרסית: bāzār.
המילה פיג'אמה – פריט לבוש, לאו דווקא לשינה. מילולית: לבוש לרגל, פוזמק=גרב (پا, pae – רגל; jamah – בגד).
המילה שחמט – שח-מט – בפרסית, שח (شاه, shah) משמעו מלך. מאט (mat) – נדהם; היה חסר אונים.
המילה לימון – מפרסית, בהשאלה מסנסקריט – nimbū.
המילה הנדסה – במשמעותה המקורית, גאומטריה (בפרסית: مهندسی mahandesi). המילה הגיעה לעברית דרך הערבית.
המילה אשכרה – בשפת הדיבור בעברית: שקוף וברור. מפרסית: דבר ידוע, גלוי.
ראו גם

אזאפה
הערות שוליים

↑  רחל גולדברג, קוראן ערבי, זהות פרסית, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 14 ביוני 2022
↑  כמו בביטוי שבמגילת אסתר: "ודתיהם שֹׁנוֹת", כלומר וחוקיהם שונים.
↑  כמו בביטויים שבמגילת אסתר: "והדת נִתְּנָה", "וַתִּנָּתֵן דת", "לְהִנָּתֵן דת", "כתב-הדת אשר נִתַּן".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536485405171  BnF: cb119365051 (data)  GND: 4065403-5  LCCN: sh85100070  LNB: 000129680  NDL: 00569099  NKC: ph124056 
מיקום תנועות בפרסית
קו נסתעליק (خط نستعليق)
ברוכים הבאים לוויקיפדיה הפרסית (به ویکی‌پدیای فارسی "پارسی" خوش آمدید)
וולטר קאפס

וולטר הולדן קאפס (באנגלית: Walter Holden Capps; ‏) היה פוליטיקאי ואקדמאי אמריקאי, שכיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס ה-22 של מדינת קליפורניה מינואר עד אוקטובר 1997. קאפס היה חבר המפלגה הדמוקרטית.
ביוגרפיה

קאפס נולד באומהה שבנברסקה. הוא השלים לימודי תואר שני ותואר דוקטור מבית הספר לתאולוגיה של אוניברסיטת ייל. ב-30 במאי 1997 הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד מהפקולטה לתאולוגיה של אוניברסיטת אופסלה בשוודיה.
טרם כניסתו לפוליטיקה, לימד קאפס במשך למעלה משלושים שנה באוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה. כפרופסור ללימודי דת, היה בין המגדירים של התחום ותיעד את התפתחותו ואת השינויים שחלו בו בספרו מ-1995 "Religious Studies: The Making of a Discipline". בשנות ה-60 של המאה ה-20 היה פעיל נגד מלחמת וייטנאם, ובשנת 1979 יזם קורס לאומי בשם "הדת והשפעת וייטנאם".
בשנת 1994 התמודד קאפס לראשונה אל בית הנבחרים של ארצות הברית במחוז הקונגרס ה-22 של קליפורניה, אך הפסיד לאנדראה סיסטרנד, בפחות מאחוז אחד, במערכת בחירות שכונתה "המהפכה הרפובליקנית". הוא התמודד שוב בבחירות הבאות, אך במהלך הקמפיין בקיץ 1996 נפצע קשה בתאונת דרכים, כאשר מכוניתו נפגעה על ידי מכונית אחרת של תומך שלו שנהג בגילופין. בעקבות פציעתו נאלץ להפסיק את פעילותו הפוליטית כמעט לחלוטין עד לשבועות האחרונים של המרוץ. חרף היעדרותו הצליח לנצח בבחירות, אף על פי שבמחוזו גבר המועמד הרפובליקני לנשיאות בוב דול על הנשיא ביל קלינטון בבחירות לנשיאות שהתקיימו במקביל.
ב-28 באוקטובר 1997 התמוטט קאפס בנמל התעופה הבין-לאומי וושינגטון דאלס בעקבות אוטם שריר הלב, ומותו נקבע מעט לאחר מכן בבית חולים ברסטון שבווירג'יניה. ג'סי ג'קסון השתתף בהלווייתו. אלמנתו, לויס קאפס, נבחרה למלא את מקומו בקונגרס בבחירות ביניים שנערכו באביב 1998. חקיקה שהעבירה בהמשך חייבה הצבת מכשירי דפיברילטור חצי-אוטומטיים במקומות ציבוריים.
הערות שוליים

↑  California Cong Walter Capps Dead at 63, רויטרס, 29 באוקטובר 1997 (באנגלית)
↑  Rep. Capps of Santa Barbara Collapses, Dies, באתר לוס אנג'לס טיימס, 29 באוקטובר 1997 (באנגלית)
↑  Walter Capps Dies at Age 63, כתבה מהעיתון Daily Nexus‏, 29 באוקטובר 1997 (באנגלית)
מכון גולדה מאיר למנהיגות וחברה

| --- | --- |
סמליל המכון
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  בני ברק 
 תקופת הפעילות:  2015–הווה (כ־10 שנים) 
 www.goldameir.org.il
 
מכון גולדה מאיר למנהיגות וחברה היא עמותה רשומה, שמטרתה להנציח את זכרה ופועלה של ראש ממשלת ישראל הרביעית, גולדה מאיר, האישה היחידה שכיהנה בתפקיד זה מאז קום המדינה. העמותה פועלת לעידוד מחקר ושיח בנושאים הנוגעים למדינת הרווחה: שוויון כלכלי וחברתי, זכויות עובדים, שיכון בר השגה ועוד, לצד עידוד המחקר והשיח על שאיפתה של מדינת ישראל לשלום ולביטחון, והעמקה בסוגיות יחסיה הבינלאומיים והקשר בינה לבין יהדות התפוצות. כמו כן עוסק המכון בקידום מנהיגות של נשים בחברה, בכלכלה, בתרבות ובפוליטיקה, ועידוד מחקרים ושיח בנושא זה. יו"ר העמותה הוא נכדה של מאיר, שאול רחבי. העמותה מחזיקה גם בארכיון הנוגע לתולדותיה ופועלה של מאיר.
פרס ראשת הממשלה גולדה מאיר

אחד ממפעלי המכון הוא פרס המוענק לאדם או למוסד בגין פעילות מיוחדת וראויה לציון או עבודה אקדמית הקשורים לתחומי פעילותה השונים של גולדה מאיר. מטרת הפרס היא לעודד שמירה ופיתוח הערכים המזוהים עימה על ידי מתן פרסים כספיים לגורמים התורמים תרומה משמעותית להגשמתם.
חברי ועדת הפרס בשנת 2018 היו שופטת בית המשפט העליון (בדימוס) אילה פרוקצ'יה, יערה בר-און, פרופ' יחיעם ויץ, יו״ר המכון שאול רחבי, ועו"ד ד"ר מורן סבוראי.
בשנת התשע"ח (2018) חולק הפרס בטקס במשרד החוץ לשני זוכים:
עמותת קו לעובד – כאות הוקרה על "תרומתה הבולטת והמיוחדת להגנה על זכויות העובדים ועל קידום תנאי עבודתם ורווחתם במתן סיוע פרטני לעובד ובפעילות ציבורית כללית לפיתוח הזכויות החברתיות בישראל".
האח יוחנן אליחי – על "תרומתו הייחודית ויוצאת הדופן בחקר השפה הערבית המדוברת ובהטמעתה בקרב אוכלוסיות שונות בחברה הישראלית תוך קירוב לבבות ויצירת גשר בין יהודים לערבים בישראל".
בראש ועדת הפרס בשנת 2019 עמדה שוב השופטת (בדימוס) אילה פרוקצ'יה. חברי ועדת הפרס היו פרופ' יערה בר-און, גיל השכל, שאול רחבי, ד"ר חגי צורף, ועו"ד ד"ר מורן סבוראי.
הפרס חולק לשני זוכים:
שדולת הנשים בישראל – כאות הוקרה על "תרומתו הייחודית ויוצאת הדופן של ארגון זה לקידום ערך השוויון בחברה הישראלית בכלל, וקידום שוויון זכויות נשים בפרט תוך התייחסות מיוחדת לזכויות נשים חרדיות וערביות במקומות העבודה, ושיפור תנאי חייהן, מעמדן ורווחתן".
כפר ניצנה – כאות הוקרה מיוחדת על "היותו מפעל ציוני רב הישגים בתחום חינוך צעירים, עידוד עליה וקליטה של עולים בישראל, חיבור בין אוכלוסיות שונות בישראל, מתן בית וחינוך לצעירים מבקשי מקלט, בתרומה ליישוב ופיתוח הנגב, ובהטמעת ערכי אהבת אדם והסביבה".
בראש ועדת הפרס בשנת 2020 עמדה שוב השופטת (בדימוס) אילה פרוקצ'יה. חברי ועדת הפרס היו פרופ' יערה בר-און, נשיאת מכללת אורנים, גיל השכל, סמנכ"ל משרד החוץ וראש מש"ב, שאול רחבי, נכדה של גולדה מאיר ויו"ר מכון גולדה מאיר למנהיגות וחברה, ועו"ד ד"ר מורן סבוראי ממשרד בשה זבידה סבוראי.
הפרס חולק לשני זוכים:
עמותת "רוח נשית: עצמאות כלכלית לנשים נפגעות אלימות" – על פועלה "לקידום עצמאותן הכלכלית של נשים נפגעות אלימות בישראל".
פרופ' ועו"ד יובל אלבשן – על "פעילותו החברתית הענפה לקידום השוויון והצדק החברתי במדינת ישראל".
בנוסף, ועדת הפרס העניקה ציון לשבח לשנת 2020 למרכז "כרמל להדרכה בינלאומית ע"ש גולדה מאיר" שנוסד בשנת 1961 על ידי מש"ב.
הערות שוליים

↑  פרס גולדה מאיר 2018, באתר "מכון גולדה מאיר למנהיגות וחברה"
↑  פרס גולדה מאיר 2019, באתר "מכון גולדה מאיר למנהיגות וחברה"
↑  פרס גולדה מאיר 2020, באתר "מכון גולדה מאיר למנהיגות וחברה"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265233205171  VIAF: 140822098   WorldCat (עם VIAF): 140822098
דניאל מרון

דניאל מרון (נולד ב-13 ביולי 1960) הוא דיפלומט ישראלי. כללי|כתובת=https://www.israelhayom.co.il/news/geopolitics/article/13081191%7Cהכותב=אריאל כהנא|כותרת=רשמית: זו השגרירה המיועדת של ישראל בטורקיה|אתר=ישראל היום|תאריך=19.09.2022}}</ref> בעבר כיהן כשגריר ישראל בצ'כיה (2017-2021). בדצמבר 2023 מונה לראש המשלחת הקבועה של ישראל למוסדות האומות המאוחדות בז'נבה, שווייץ.
ביוגרפיה

מרון נולד ב-1960 במלבורן, אוסטרליה, בשם דניאל מילר. סבו דוד מילר היה חלוץ מהעלייה השלישית, ממייסדי כרכור. סבו השני, אלכסנדר סאקס, היה עורך דין במלבורן שערב השואה סייע ליהודים לברוח מאירופה ולהגר לאוסטרליה. הוריו של דניאל, עמרם וג'קלין, החליטו בשנת 1968 לעלות ארצה עם ילדיהם, דניאל ויונתן, והשתקעו בירושלים. דניאל למד בבית הספר היסודי מימון ובתיכון הימלפרב. בנעוריו היה פעיל במועצה הציונית של הנוער בפעילות למען יהודי ברית המועצות ובסיוע לעולים חדשים. בשנת 1978 התגייס לצה"ל ושירת כסמל מבצעים בגדוד חרב ("הגדוד הדרוזי") כאשר זה עסק בשמירה על הגזרה המערבית של הגבול עם לבנון. לאחר סיום קורס קצינים היה מהקצינים הראשונים בתוכנית "נערי רפול" לשילוב אוכלוסיות ייחודיות בצבא. בשירות המילואים שלו דניאל נבחר על ידי תא"ל דב שיאון כאחד הקצינים הראשונים ביחידת הקישור למצרים (היום חלק מחטיבת תבל) ושירת במשך 25, תחילה כקצין קישור לצבא המצרי, ובהמשך גם בקישור לצבא הירדני. דניאל השתחרר משירות מילואים בדרגת רס"ן.
מרון סיים תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת בר-אילן (1986) והתקבל ללשכת עורכי הדין (1987). את התמחותו במשפטים עשה בבית המשפט המחוזי בתל אביב אצל השופטת שושנה ברמן ובמשרד עורך הדין ביניש-עדיאל בירושלים. הוא סיים תואר שני במשפט בינלאומי באוניברסיטה העברית בירושלים (2006). בעת שליחותו בוושינגטון די. סי. מרון השלים את סמינר הבכירים (NESA) של האוניברסיטה לביטחון לאומי (2013).
קריירה דיפלומטית

מרון הצטרף למשרד החוץ והחל קורס צוערים ב-1987. בתום קורס הצוערים יצא להתמחות של מספר חודשים בקראקס, ונצואלה, שם גם למד ספרדית. מרון שירת במספר תפקידים בחו"ל: סגן שגריר ישראל בקפריסין (1990–1993); סגן שגריר ישראל בנורווגיה (1993–1995); יועץ לענייני קונגרס בשגרירות ישראל בוושינגטון (2000–2003); ציר לענייני קונגרס בוושינגטון (2007–2011) ושגריר ישראל בצ'כיה (2017–2021). כציר קונגרס בוושינגטון הוא היה איש הקשר לקונגרס האמריקאי ואחראי למעקב אחר ההתפתחויות הפוליטיות בארצות הברית. בשנים 1997–2000 הושאל מרון ממשרד החוץ ללשכת נשיא המדינה, שם שימש כיועץ לקשרי חוץ של הנשיא עזר ויצמן. בתפקיד זה סייע במפגשים וביקורים בינלאומיים של הנשיא, כולל תאום הביקור הממלכתי הראשון לנשיא המדינה בסין וביקור האפיפיור בישראל.
בתפקידו כשגריר ישראל בפראג, מרון פעל לקדם את היחסים עם צ'כיה, מהמדינות הידידותיות ביותר לישראל באירופה, בדגש על הקשרים המדיניים ועל שיתופי פעולה בתחומי הכלכלה, החקלאות, הרפואה והביטחון. יעד מדיני מרכזי עבורו כשגריר היה להביא להכרה צ'כית בירושלים כבירת ישראל. ב-24 במאי 2017 קיימה שגרירות ישראל בפראג, בתמיכת נשיא צ'כיה, מילוש זמאן, אירוע מיוחד במצודת פראג לכבוד יובל לאיחוד ירושלים. באותו היום גם התקבל בפרלמנט הצ'כי החלטה המכירה בירושלים כבירת ישראל. בנוסף, ב-22 באוקטובר 2019 הפרלמנט הצ'כי אימץ החלטה המגנה בחריפות כל צורה של אנטישמיות וכל קריאה לחרם של מדינת ישראל. ב-2 בדצמבר 2020 ממשלת צ'כיה הודיעה על פתיחת משרד דיפלומטי רשמי בעיר ירושלים, צעד שהיווה מימוש הבטחה שניתנה על ידי נשיא צ'כיה כשנתיים קודם לכן. במהלך קרוב לחמש השנים ששרת בפראג השגריר ביקר בכל 13 מדינות המחוז של צ'כיה. השגריר מרון קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מהמכללה לביטחון לאומי של צ'כיה (2018).
מרון מילא שלל תפקידים במטה משרד החוץ בירושלים, ביניהם – משפטן בלשכת היועץ המשפטי (1995–1997); מנהל המחלקה לזכויות האדם ועניינים הומניטריים (2003–2007); הממונה על נושא פיתוח בר-קיימא (2011–2012); מתאם נושא שבויים ונעדרים (2011–2013), ראש החטיבה לענייני או"ם וארגונים בינלאומיים (2013–2017), פרויקטור קורונה של משרד החוץ (2021–2022) וסמנכ"ל אירופה במשרד החוץ (2022–2024). במרץ 2022 הקים את מת"ת (מרכז תיאום תרומות) סיוע הומניטרי לעם האוקראיני בכובעו כפרויקטור מטעם משרד החוץ. המת"ת הוקם על מנת לרכז ולתאם את כל יוזמות הסיוע ההומניטרי והתרומות של החברה האזרחית בישראל לעם האוקראיני.
בקיץ 2024 מרון התחיל את כהונתו כשגריר ישראל למשלחת האו"ם בז'נבה.
הערות שוליים

↑  מזכירות הממשלה, מינויים בשירות החוץ, באתר gov.il, ‏01.01.2017
↑  מזכירות הממשלה, מינויים בשירות החוץ, באתר gov.il, ‏17.12.2023
↑  איתמר אייכנר, הפרלמנט הצ'כי אימץ החלטה להיאבק בחרם על ישראל, באתר ynet, 22 באוקטובר 2019
↑  דוברות משרד החוץ, החלטת ממשלת צ׳כיה על פתיחת משרד דיפלומטי בירושלים, באתר gov.il, ‏02.12.2020
↑  נשיא צ'כיה: "מעוניין שארצנו תעביר את השגרירות לירושלים", באתר ynet, 8 במרץ 2018
↑  אחרי 4 שנים: מונתה שגרירה ישראלית לטורקיה, באתר "סרוגים", 19 בספטמבר 2022
↑  דוברות משרד החוץ, משרד החוץ הקים את "מת"ת" (מרכז תיאום תרומות) סיוע הומניטרי לעם האוקראיני, באתר gov.il, ‏06.03.2022
↑  אור לביא, "הגירה מרצון" מעזה? ישראל כבר ניסתה את זה, באתר זמן ישראל, 13 בינואר 2024
↑  ניצן צבי כהן, ‏משרד החוץ הקים מרכז תרומות לאוקראינה: "יש צורך בעיקר בציוד בסיסי", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 6 במרץ 2022
↑  איתמר אייכנר, 16 שגרירים מונו - מתוכם רק שתי נשים: "נסיגה לאחור", באתר ynet, 14 בספטמבר 2023
ג'ף פרובסט

| --- | --- |

פרובסט, 2009
 לידה:  4 בנובמבר 1961 (בן 63) ויצ'יטה, קנזס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1996 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת סיאטל פאסיפיק  תיכון ניופורט 
 בן או בת זוג:  ליסה אן ראסל (2011–?)   ג'ולי ברי (2004–2008) 
 פרסים והוקרה:  פרס אמי לבידור בפריים טיים למארח לתוכנית מציאות או בתוכנית תחרות מציאות (2011)  פרס אמי לבידור בפריים טיים למארח לתוכנית מציאות או בתוכנית תחרות מציאות (2010)  פרס אמי לבידור בפריים טיים למארח לתוכנית מציאות או בתוכנית תחרות מציאות (2009)  פרס אמי לבידור בפריים טיים למארח לתוכנית מציאות או בתוכנית תחרות מציאות (2008)  פרס אמי לבידור בפריים טיים 
 http://jeffprobst.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'פרי לי "ג'ף" פרובסט (באנגלית: Jeffrey Lee "Jeff" Probst; נולד ב-4 בנובמבר 1961) הוא מנחה טלוויזיה, מפיק וכתב אמריקאי. התפרסם בעיקר בזכות תפקיד המנחה בתוכנית המציאות האמריקאית "הישרדות", אותה הוא מנחה 48 עונות, מאז עונתה הראשונה ששודרה בשנת 2000.
ביוגרפיה

פרובסט נולד בויצ'יטה, קנזס שבארצות הברית. גדל בבלוויו, וושינגטון. לאחר סיום לימודיו בתיכון ניופורט ב-1980 התקבל פרובסט לאוניברסיטת סיאטל פאסיפיק ובאותו זמן עבד בחברת בואינג בתור מפיק וקריין בסרטי וידאו לשיווק מוצרי החברה. לאחר מכן, עבד כמפיק במספר סרטי קולנוע עד לעבודתו כמנחה תוכנית המציאות "הישרדות".
ב-2001 התגרש פרובסט מאשתו שלי רייט, לאחר חמש שנות נישואים. בזמנו הפנוי פעיל פרובסט בארגון של אליזבת' גלסר העוזר לילדים חולי איידס.
בשנים 2008–2009 זכה פרובסט בשני פרסי אמי בקטגוריית מנחה תוכנית המציאות הטוב ביותר.
ב-2011 השתתף בפרק בסיטקום "איך פגשתי את אמא".
בשנים 2013–2014 השתתף בשני פרקים בסיטקום "שני גברים וחצי", בעונתה האחד עשר.
ב-2016 השתתף בפרק בסדרה הקומית "במשפחות הכי טובות".
ב-2017 דיבב את דמותו בפרק בסדרת האנימציה "איש משפחה".
אלי ורד חזן

אלי ורד חזן (נולד ב-5 באוגוסט 1977) הוא דיפלומט ישראלי המכהן מאז יולי 2023 כשגריר ישראל בסינגפור וכשגריר לא תושב למזרח טימור. כיהן במגוון תפקידי ייעוץ לפוליטיקאים ישראלים, בהם יועץ מדיני ויועץ תקשורת לראש האופוזיציה בנימין נתניהו, וניהל את אגף קשרי החוץ של מפלגת הליכוד.
ביוגרפיה

ורד חזן נולד בירושלים. עד לגיל 13 גדל בבית שמש ואז שב עם משפחתו לירושלים. שירת בצה"ל כלוחם בגדוד שקד של חטיבת גבעתי ובמילואים שירת בחטיבת כרמלי (חטיבה 2) מ-1999 עד 2019. הוא בעל תואר שני בחוג להיסטוריה כללית באוניברסיטה העברית אותו סיים לאחר שכתב תזה בנושא ההיבטים הפוליטיים והתקשורתיים של משפט קסטנר. ב-2004 זכה במלגה ללימודי גרמנית באוניברסיטת וינה וב-2013 היה אורח קרן תקווה בניו יורק.
את דרכו הפוליטית החל באוניברסיטה העברית עת נבחר לאגודת הסטודנטים וכיהן כיו"ר תא לביא - תא הליכוד. ב-2003 החל לעבוד כיועץ פרלמנטרי לחבר הכנסת גדעון סער בעת שהאחרון שימש יו"ר סיעת הליכוד והקואליציה. ב-2005 עזב את הכנסת ופנה לעסקים כשבמקביל עבד כמורה להיסטוריה לעולים חדשים מאתיופיה ברמלה. ב-2008 החל לכתוב במדור הדעות של העיתון "ישראל היום" ובהמשך כתב ביקורת ספרים לעיתון. עם הקמת ממשלת נתניהו השנייה שב לפוליטיקה ומונה שוב ליועצו של שר החינוך גדעון סער.
ב-2010 מונה לסמנכ"ל הסברה של מכון ירושלים לצדק.[דרוש מקור] במקביל החל להרצות על פוליטיקה במרכז להכשרה פוליטית ונתמנה כחבר הנהלת מכון ז'בוטינסקי.[דרוש מקור]
בדצמבר 2014 הקים את אגף קשרי החוץ של הליכוד.[דרוש מקור] בספטמבר 2016 היה שותף לצירוף הליכוד כמפלגה משקיפה בפרלמנט האירופי דרך ברית השמרנים והרפורמיסטים באיחוד האירופי (ECR) וב-2018 צורפה הליכוד כחברה מלאה באיחוד הדמוקרטי הבינלאומי (IDU) – ארגון גג של 80 מפלגות מרכז-ימין מכל העולם. ב-2022 היה לישראלי הראשון שנבחר לתפקיד סגן יו"ר הארגון. שנה לאחר מכן הוחלף על ידי השרה גילה גמליאל.
ב-2020 החל להופיע כפרשן אורח בערוץ 20, שלאחר מכן הפך ל"עכשיו 14".[דרוש מקור]
ביולי 2021 קיבל את הצעתו של ראש האופוזיציה, בנימין נתניהו, לשמש דוברו ודובר הליכוד, ובהמשך הפך גם ליועצו המדיני.[דרוש מקור]
לאחר בחירות 2022 מונה לשגריר ישראל בסינגפור ושגריר לא תושב למזרח טימור. ב - 25 ביולי 2023 הגיש את כתב האמנתו לנשיאת סינגפור - הגב' חלימה יעקב.[דרוש מקור] ב - 19 בפברואר 2025 הגיש את כתב האמנתו לנשיא מזרח טימור וזוכה פרס נובל שלום - ז׳וזה רמוס הורטה.[דרוש מקור]
חיים אישיים

אלי ורד חזן מתגורר בירושלים, נשוי לגילה ולהם שני ילדים.[דרוש מקור] הוא אוהד מכבי תל אביב.[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  כתבות של אלי ורד חזן, באתר ישראל היום
↑  לראשונה: מפלגה ישראלית משקיפה בפרלמנט האירופי, באתר nrg‏, 21 בספטמבר 2016
↑  אריאל כהנא, הליכוד צורף לארגון הגג של המפלגות השמרניות, באתר ישראל היום, 22 בספטמבר 2018
↑  מינוי שגריר ישראל לסינגפור ושגריר לא תושב למזרח טימור, החלטה מספר 558 של ממשלת ישראל השלושים ושבע, משנת 2023, באתר של משרד ראש הממשלה
מדרשת בן-גוריון

| --- | --- |
מדרשת בן-גוריון מהאוויר
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: רמת הנגב
גובה ממוצע: ‎473 מטר
תאריך ייסוד: 1963
סוג יישוב: יישוב כפרי אחר
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף יולי 2024 (אומדן)
  - אוכלוסייה: 2,004 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-17.3% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת צפון הנגב מוגדלת) מדרשת בן-גוריון(למפת צפון הנגב רגילה) מדרשת בן-גוריון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מדרשת בן-גוריון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מדרשת בן-גוריון30°51′10″N 34°46′57″E﻿ / ﻿30.8527250716688°N 34.7824981784026°E﻿ / 30.8527250716688; 34.7824981784026  heמפת היישובים של מועצה אזורית רמת הנגב באדום - מדרשת בן-גוריון בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10
http://www.mbg.org.il
הדרך למדרשת בן-גוריון בשדה צין, ומימין מצוקי נחל צין ורמת עבדת
מבנה "המכון למורשת בן-גוריון", המצוי בסמיכות למצבת קברו של דוד בן-גוריון
בית ספר שדה "שדה בוקר"
קבריהם של דוד ופולה בן-גוריון, בישוב
בתי מגורים המתוכננים בהתאם לאקלים המדברי, 2008
מִדּרֶשֶׁת בֶּן-גּוּרִיּוֹן היא יישוב קהילתי בקרבת קיבוץ שדה בוקר שברמת הנגב, בין באר שבע למצפה רמון, ובו מוסדות חינוך ומחקר. מרבית פעילות היישוב מופעלת על ידי תאגיד מדרשת שדה בוקר, לצד מדרשת בן-גוריון ממוקם "גן לאומי קבר בן-גוריון".
מדרשת בן-גוריון

ראשיתה של מדרשת בן-גוריון בתוכנית של דוד בן-גוריון להקים אוניברסיטה במדבר. עוזריו של בן-גוריון אספו לצורך כך כספים ובשנת 1960 נסלל כביש גישה לקראת תחילת עבודות ההקמה.
בשנת 1962 החלה בניית המבנים הראשונים במקום, נפתח בית ספר שדה שדה בוקר, והונחה אבן הפינה למדרשה, לפי חזונו של ראש הממשלה הראשון, דוד בן-גוריון:
אני חולם על מעין אוקספורד עברי בנגב, מעין יבנה עברית, מודרנית... יהיה זה מקום של יצירה רוחני, החל מגן הילדים ועד המחקר המדעי...
המדרשה שימשה מאז הקמתה כמרכז לימוד ומחקר, בעיקר של הנגב אך גם בנושאים אחרים.
המדרשה הוקמה כתאגיד ממשלתי "מדרשת שדה בוקר" מתוקף 'חוק בן-גוריון', התאגיד היה הבעלים של היישוב וטיפל בכל הנושאים המוניציפליים. משנת 2003 הוכרז המקום כישוב (בדומה לכול יישוב אחר בארץ) במסגרת המועצה האזורית רמת נגב.
סמוך למדרשת בן-גוריון נמצאת אחוזת הקבר של דוד ופולה בן-גוריון. כשנפטרה אשתו פולה, רכש דוד בן-גוריון עבורה חלקת קבר על צוק המשקיף אל עבר בקעת צין ומצוק הצינים. דוד בן-גוריון עצמו נקבר על הצוק לצד אשתו על פי בקשתו, בניגוד לנורמה המקובלת - קבורה בהר הרצל שבירושלים. את הקבר עצמו בנה בנימין לוי, חברו הטוב של בן-גוריון.
במדרשת בן-גוריון פועלים המכון לחקר המדבר של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב ע"ש יעקב בלאושטיין, המכון למורשת בן-גוריון שהוקם בעקבות "חוק בן-גוריון", המרכז הבינתחומי, המכון לחקר אנרגיה סולרית, מרכז גל למנהיגות המפעיל תוכניות מנהיגות שונות (ביניהן מכינת הנגב - מכינה קדם צבאית ציונית למנהיגות חברתית), בית ספר תיכון ופנימיה לחינוך סביבתי, בית ספר שדה - "שדה בוקר", מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, בית ספר יסודי "צין" ובסיס גדנ"ע.
כמו כן, נמצאת ביישוב גם יחידת ההסברה הגאוגרפית של צה"ל- יחידת הסברה נגב. היחידה עמלה על חינוך חיילים לציונות תוך חשיפה לנגב, למרחביו ולנופיו האנושיים והפיזיים.
דרך מדרשת בן-גוריון ניתן להגיע לשמורת הטבע עין-עבדת, נחל צין, חוד עקב, עין עקב ועוד אתרים רבים. מהמצוק במדרשה (טיילת בן-גוריון) ניתן לראות את בקעת צין היפהפייה. במדרשה מתקיימים כנסים וימי עיון רבים, ביניהם ה"עדלאידע הסביבתית" בחג פורים ופסטיבל 'ימי שירה במדבר', פסטיבל משוררים ביוזמת אילנה שחף ומירון נומיס.
במדרשת בן-גוריון מתגוררים פרט לתושבים, גם סטודנטים, חוקרים, תלמידי הפנימיה, חניכי המכינה הקדם צבאית. זהו היישוב הגדול ביותר בתחומי המועצה אזורית רמת נגב.
המדרשה מאוגדת בחברה ממשלתית באחריות שר החינוך.