stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרינה וורנר
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  Marina Warner, British Council, ‏2010-12-15
1 2 3  Royal Society of Literature elects Marina Warner as its first female President, האגודה המלכותית לספרות, ‏19 בינואר, 2017 (באנגלית)
↑  Condé Nast, London Artist Conrad Shawcross Makes His Mark in New York, Vanity Fair, ‏2009-06-12 (באנגלית אמריקאית)
↑  Europa Publications, The International Who's Who 2004, Psychology Press, 2003, עמ' 1533, ISBN 978-1-85743-217-6. (באנגלית)
↑  Guardian Staff, Absolutely fabulist, the Guardian, ‏2000-01-22 (באנגלית)
↑  War brides, spies and burning bookshops: Marina Warner on writing her memoir, the Guardian, ‏2021-03-06 (באנגלית)
↑  Gleick, Elizabeth (24 במאי 1999). "Books: Boo! (Scared Yet?)". Time. נבדק ב-25 ביולי 2014. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2  Marina Warner | Holbergprisen, holbergprisen.no (ב־)
1 2  Non-fiction Archives, Marina Warner (באנגלית בריטית)
↑  Broadcasts and radio programmes, Marina Warner (באנגלית בריטית)
↑  Royal Society of Literature, web.archive.org, ‏2010-03-05
↑  About, Marina Warner (באנגלית בריטית)
1 2  Page 8 | Supplement 58729, 14 June 2008 | London Gazette | The Gazette, www.thegazette.co.uk
1 2  Members of the Order of the Companions of Honour (עמ' 9)
↑  The Man Booker International Prize 2015 Finalists’ List Announced | The Man Booker Prizes, web.archive.org, ‏2015-04-02
↑  PEN/Macmillan Silver Pen Award | Book awards | LibraryThing, www.librarything.com
↑  The Mythopoeic Society - Mythopoeic Awards 1996, www.mythsoc.org
1 2 3  Academy of Europe: Warner Marina, www.ae-info.org
1 2 3 4  About, Marina Warner (באנגלית בריטית)
↑  John Williams, Robert A. Caro and Ben Fountain Among National Book Critics Circle Winners, ArtsBeat, ‏2013-03-01 (באנגלית אמריקאית)
↑  From Wikipedia to Roman coins: British Academy recognises excellence in the humanities and social sciences, The British Academy (באנגלית)
↑  2017 World Fantasy Awards℠ | World Fantasy Convention (באנגלית אמריקאית)
↑  Novels Archives, Marina Warner (באנגלית בריטית)
↑  Short stories Archives, Marina Warner (באנגלית בריטית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007274107205171  PLWABN: 9810585775605606  BIBSYS: 1507616673210  BNE: XX1465312  BnF: cb12040761d (data)  CiNii: DA0314756X  GND: 123039169  ICCU: RAVV042413  ISNI: 0000 0001 0934 3411  LCCN: n78086259  NDL: 00476850  NKC: jn19990008932  NLA: 35591721  NLK: KAC201104177  NTA: 069016704  RERO: 02-A003958623  SELIBR: 349408  SUDOC: 028605845  VIAF: 110232821   WorldCat (עם VIAF): 110232821
משרד הבריאות (אוקראינה)

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  אוקראינה 
 תחום שיפוט:  אוקראינה 
 סוכנות אם:  ממשלת אוקראינה 
 סוכנות בת:  השירות הממלכתי לבקרת הסמים והתרופות (אוקראינה) 
 תאריך הקמה:  1991 
 מטה מרכזי:  קייב, רחוב מיכאילו הרושבסקי 7
 תקציב:  198,959,367,600 הריבניה (נכון ל־2024) 
 www.moz.gov.ua
 
משרד הבריאות של אוקראינה (באוקראינית: Міністерство охорони здоров'я України) הוא ארגון הבריאות העיקרי במערכת השלטון המרכזי של אוקראינה.
סוכנויות-בת

שירות הסיעוד והתברואה הממלכתי
השירות הממלכתי לבקרת סמים ותרופות
השירות הממלכתי למאבק באיידס ומחלות מסוכנות חברתית
מרקו ביזוט

מרקו ביזוט (בהולנדית: Marco Bizot; נולד ב-10 במרץ 1991 בהורן שבהולנד) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת השוער בקבוצת ברסט מליגת העל הצרפתית ובנבחרת הולנד.
קריירת מועדונים > אייאקס

ביזוט גדל במחלקת הנוער של אייאקס מליגת העל ההולנדית. בשנת 2011 חתם ביזוט על חוזה מקצועי במועדון, והושאל לקמבור מליגת המשנה ההולנדית לעונת 2011/2012, בה ערך 17 הופעות ליגה.
קריירת מועדונים > חרונינגן

ב-14 ביוני 2012 הגיעו אייאקס וחרונינגן להסכמה לגבי העברתו של ביזוט לחרונינגן. במשך שתי עונות בחרונינגן ערך ביזוט 50 הופעות ליגה.
קריירת מועדונים > ראסינג גנק

ב-22 ביוני 2014 עבר ביזוט לראסינג גנק מליגת העל הבלגית. הוא שיחק במועדון במשך שלוש עונות, בהן ערך 54 הופעות ליגה.
קריירת מועדונים > א.ז. אלקמאר

ב-10 במאי 2017 חתם ביזוט על חוזה בא.ז. אלקמאר מליגת העל ההולנדית, כמחליפו של טים קרול אשר חזר לניוקאסל יונייטד לאחר תקופת השאלה. ביזוט שיחק במועדון במשך ארבע עונות, בהן ערך 125 הופעות ליגה.
קריירת מועדונים > ברסט

ב-4 באוגוסט 2021 חתם ביזוט על חוזה לארבע עונות בברסט מליגת העל הצרפתית. ב-7 באוגוסט הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד אולימפיק ליון במסגרת המחזור הראשון בליגה.
קריירה בינלאומית

ב-11 בנובמבר 2020 ערך ביזוט את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הולנד, בתיקו 1-1 נגד נבחרת ספרד במשחק ידידות. הוא היה חלק מסגל נבחרת הולנד בטורניר יורו 2020, אך לא שיחק בו.
הערות שוליים

↑  "Marco Bizot profile". Goal.com. 24 באוקטובר 2011. נבדק ב-24 באוקטובר 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "04.08.21 | Marco Bizot, c'est signé !". STADE BRESTOIS 29 - LE SITE OFFICIEL (בצרפתית). נבדק ב-2021-08-04.
↑  "Weghorst: 'Plek in voorselectie Oranje stap naar allergrootste droom' - NU - Het laatste nieuws het eerst op NU.nl". www.nu.nl.
| נבחרת הולנד – יורו 2020 |
| --- | --- | --- |
|  1 סטקלנבורג •  2 ולטמן •  3 דה ליכט •  4 אקה •  5 ויינדל •  6 דה פריי •  7 ברחהאוס •  8 ויינאלדם •  9 ל. דה יונג •  10 ממפיס •   11 פרומס •  12 ואן אנהולט • 13 קרול •  14 קלאסן • 15 דה רון • 16 חראפנברך • 17 בלינד • 18 מאלן • 19 וחהורסט • 20 פ. דה יונג • 21 דומפריס • 22 ביזוט • 23 קופמיינרס • 24 טימבר • 25 חאקפו • מאמן: דה בור |  1 סטקלנבורג •  2 ולטמן •  3 דה ליכט •  4 אקה •  5 ויינדל •  6 דה פריי •  7 ברחהאוס •  8 ויינאלדם •  9 ל. דה יונג •  10 ממפיס •   11 פרומס •  12 ואן אנהולט • 13 קרול •  14 קלאסן • 15 דה רון • 16 חראפנברך • 17 בלינד • 18 מאלן • 19 וחהורסט • 20 פ. דה יונג • 21 דומפריס • 22 ביזוט • 23 קופמיינרס • 24 טימבר • 25 חאקפו • מאמן: דה בור | הולנד |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1214325912  VIAF: 6628159613664741030006   WorldCat (עם VIAF): 6628159613664741030006
מסמכי התאגדות

בדיני התאגידים, מסמכי התאגדות (constitutional documents) הם המסמכים המקימים תאגיד ומהווים את הסכם הבסיס שלו. מכונים, לעיתים, מסמכי יסוד, ומסדירים את מערכת היחסים המשפטית בין חברי התאגיד ובינם לבין התאגיד. שני הסוגים הנפוצים של מסמכי התאגדות נקראים תקנון ותזכיר. בישראל, מאז שנת 2000, מסמך ההתאגדות היחיד הנדרש בחברה הוא תקנון. להלן ידונו בעיקר מסמכי ההתאגדות של חברה, אם כי גם מרבית הסוגים האחרים של תאגידים (כגון עמותה ואגודה שיתופית) מתקיימים על בסיס מסמך התאגדות.
מהותם של מסמכי ההתאגדות

תאגיד הוא תופעה משפטית. אין הוא אדם טבעי, אלא תולדה של הסכמה בין בני אדם. אותה הסכמה חייבת לבוא לידי ביטוי במסמך מסוים. המסמך קובע את כללי הבסיס של התאגיד – אילו זכויות וחיובים ישררו בין התאגיד לחבריו, ובין החברים לבין עצמם. מסמך זה עצמו מכונן את התאגיד. מסיבה זו, מסמכי ההתאגדות נקראים constitutional documents – בלעדיהם, לא יתקיים התאגיד. הקונספט של מסמך ממנו "נובעת" תופעה או אישיות משפטית נמצא למשל גם בשטר משכנתא או בחוזה נאמנות. מסמכי ההתאגדות נכנסים לתוקפם בעת הקמת התאגיד וממשיכים להתקיים לכל אורך חיי התאגיד. חברי התאגיד יכולים לשנות את תוכנם של מסמכי ההתאגדות, על ידי הסכמה ביניהם על כללים חדשים (הסכמה זו באה לידי ביטוי בהצבעה על נוסח חדש של המסמך). הרוב הנדרש לשם שינוי כזה נקבע במסמכי ההתאגדות עצמם או בדין. מסמכי התאגדות הם סוג של חוזה. ניתן לראות מסמכי התאגדות כמקבילים לחוקה של מדינה – נורמה עליונה, אותה אין להפר, המתווה את כללי היסוד ליחסים בין החברים או האזרחים.
במקרה של תאגיד מסוג חברה, בעלי המניות הם בעלי התאגיד. הווה אומר, הם מחזיקים בכוח לקבל החלטות על אופן השימוש בנכסיו ויצירת חיוביו. הם הנהנים מנכסי התאגיד לאחר שסולקו כל החיובים לנושים. מסיבות אלו, רואים את בעלי המניות כחברי התאגיד, ומסמכי ההתאגדות הם חוזה ביניהם (חוזה אשר לא מערב, למשל, את הנושים).
תקנון חברה בישראל

סוגיית מסמכי ההתאגדות מוסדרת בחוק החברות. החוק מוותר על הדרישה הדואלית של תקנון ותזכיר, כפי שהיה בימי פקודת החברות. כיום קיים מסמך התאגדות אחד: התקנון. החוק קובע כי לכל חברה, ללא יוצא מן הכלל, יהיה תקנון. החוק ממשיך וקובע כי כניסת התקנון לתוקף היא במועד התאגדותה של החברה (חברה מתחילה להתקיים במועד בו רשם החברות איגד אותה. לפני מועד זה, מובן שלא יכול להיות תוקף לתקנון). עוד קובע החוק כי התקנון הוא בגדר חוזה. הצדדים לחוזה הם החברה ובעלי המניות, לרבות בינם לבין עצמם. עם זאת, שינוי אותו חוזה לא יעשה באותה דרך כמו בדיני החוזים הכלליים; שם, נדרשים הצעה וקיבול חדשים – דבר שאינו פרקטי כאשר ישנם בעלי מניות רבים. החוק מורה, לפיכך, ששינוי התקנון יעשה בדרך הקבועה בחוק החברות עצמו. התקנון נחתם על ידי בעלי המניות הראשונים (מייסדי החברה), אשר גם מציינים (בדרך כלל בסופו) את מספר המניות המוקצות לכל אחד מהם. מובן שהתקנון לא מחייב רק אותם אלא כל בעל מניה, נוכחי או עתידי, שיהיה בחברה. זאת בניגוד, למשל, להסכם מייסדים או חוזה אחר בין בעלי מניות, המחייב רק את הצדדים הישירים לו. החלטה על שינוי התקנון יכולה להתקבל אך ורק באספה הכללית. בשום אופן לא ניתן להאציל סמכות זו לאורגן אחר של החברה.
החוק קובע כי קיימים ארבעה פרטים שכל חברה חייבת לכלול בתקנונה. אלו הם:

1. שם החברה.

2. מטרות החברה. לרוב, חברות מחליטות שמטרתן היא "לעסוק בכל עיסוק חוקי". דבר זה מאפשר להן לפעול בגמישות מרבית וללא הגבלה תקנונית. עם זאת, התקנון יכול לקבוע שהחברה תפעל למטרות מסוימות (לדוגמה: עיסוק בנדל"ן). במקרה כזה, כל פעולה אחרת אסורה ותיחשב כחריגה ממטרות החברה. פעולה כזו תהיה חסרת תוקף כלפי החברה, אלא אם התקיימו תנאים מסוימים המקנים לה תוקף.

3. הון המניות הרשום.

4. אופן הגבלת האחריות – האם החברה היא בערבון מוגבל או לא.
נוסף על כך, מרבית החברות נוהגות לכלול בתקנונן פרטים רבים אחרים, המיועדים להסדיר את אופן פעולת החברה ויחסיה עם בעלי מניותיה. בין הפרטים הנפוצים הנכללים בתקנון:
הזכויות הצמודות לכל מניה.
אופן העברת המניות לבעלים חדשים (לרבות נוסח שטר העברת מניות).
אופן ההצבעה באספה הכללית.
מספר הדירקטורים, סוגיהם ואופן מינוים.
אופן פעולת הדירקטוריון וההצבעה בישיבותיו.
הרשאה להוציא מניות למוכ"ז ואופן מימוש הזכויות (כגון קבלת דיווידנד) לפי שטרי המניה.
הרשאה לחברה לתרום סכום כסף למטרות שאינן עסקיות.
אופן משלוח ההודעות לבעלי המניות בענייני החברה.
כללים בדבר תשלום דיווידנדים והעברת נכסי החברה לבעלי המניות בעת פירוק.
אם חברה לא כללה הוראות כאלו בתקנון (אלא רק את ארבעת הפרטים ההכרחיים), אזי יחולו הוראות ברירת המחדל שבחוק החברות ובדיני החברות בכלל. לדוגמה, אם התקנון לא קובע את הרוב הדרוש לקבלת החלטות באספה הכללית, תחול ההוראה לפיה החלטות האספה הכללית יתקבלו ברוב רגיל. אם התקנון אינו מסדיר את הזכויות הצמודות לכל מניה, יהיו להן הזכויות הנקובות בחוק החברות.
בעת הקמת חברה, חובה להגיש לרשם החברות את התקנון. זה יתייק אותו במרשמיו. בכל עת שחברה משנה את התקנון, היא חייבת לדווח על כך ולשלוח את התקנון החדש או את נוסח השינוי לרשם החברות. חברה ציבורית לא מדווחת לרשם החברות אלא לבורסה ולרשות ניירות ערך.
הערות שוליים

↑  admin, הסכם מייסדים: כל מה שאתם צריכים לדעת, באתר Legal services for startups and high-tech companies, ‏2022-01-14
↑  ד"ר אוריה גנאל, חוק החברות החדש: בין החובה לרשות, באתר גלובס, ‏2000
↑  סע' 15 לחוק החברות, התשנ"ט-1999, ס"ח 189 (להלן: חוק החברות).
↑  סע' 5 לחוק החברות.
↑  סע' 17(א) לחוק החברות.
↑  סע' 17(ב) לחוק החברות.
↑  סע' 23(א) לחוק החברות.
↑  סע' 57(1) לחוק החברות.
↑  סע' 58(א) לחוק החברות.
↑   יאיר גבע, עופר טולדנו, מה חשוב לכלול בהסכם מייסדים כאשר מקימים סטארט-אפ?, באתר TheMarker‏, 30 באוגוסט 2018
↑  עו"ד ורו"ח גלעד פינקלשטיין, מפייסבוק ועד אובר - ניתוח החשיבות שבעריכת הסכם מייסדים, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏2023
↑  סע' 18 לחוק החברות.
↑  סע' 55 לחוק החברות.
↑  סע' 56 לחוק החברות.
↑  הרשאה הנדרשת לפי סע' 179 לחוק החברות.
↑  הרשאה הנדרשת לפי סע' 11(א) לחוק החברות.
↑  סע' 85 לחוק החברות.
↑  סעיפים 183–191 לחוק החברות.
↑  סע' 8(1) לחוק החברות.
↑  התאגדות כחברה, באתר כל זכות
↑  סעיפים 21(ב), 140(1) לחוק החברות.
↑  סע' 145 לחוק החברות.
משחק מנורמל

משחק מנורמל הוא סוג של משחק שיתופי. בתורת המשחקים, משחק שיתופי הוא משחק שבו השחקנים יכולים להגיע להסכמים מחייבים ולהחלטות משותפות. במשחקים שיתופיים עם תשלומי צד משתתפים מספר סופי של שחקנים ולכל קואליציה סכום אותו היא יכולה להבטיח. בנוסף למשחק מנורמל, יש עוד סוגים של משחקים שיתופיים עם תשלומי צד, למשל: משחק רווח, משחק הוצאות, משחק שוק ומשחק רוב משוקלל.
הגדרה פורמלית

המשחק  \ \left(N;v\right) "מנורמל  \ 0-1 " אם:  \ v\left(i\right)=0 לכל שחקן  \ i\in N וגם  \ v\left(N\right)=1.
המשחק  \ \left(N;v\right) "מנורמל  \ 0-0 " אם:  \ v\left(i\right)=0 לכל שחקן  \ i\in N וגם  \ v\left(N\right)=0.
המשחק  \ \left(N;v\right) "מנורמל  \ 0-\left(-1\right) " אם:  \ v\left(i\right)=0 לכל שחקן  \ i\in N וגם  \ v\left(N\right)=-1.
נירמול ושקילות אסטרטגית

כל משחק בצורה קואליציונית שקול אסטרטגית למשחק מנורמל מסוג אחד בלבד.
ניתן להציב תנאים על משחק בצורה קואליציונית כדי לקבוע לאיזה משחק מנורמל הוא שקול אסטרטגית:
יהי משחק  \ \left(N;v\right) משחק בצורה קואליציונית:

1. המשחק  \ \left(N;v\right) שקול אסטרטגית למשחק מנורמל  \ 0-1  \ \Leftrightarrow   \ v\left(N\right)>\sum \limits _{i\in N}{v\left(i\right)}. 

2. המשחק  \ \left(N;v\right) שקול אסטרטגית למשחק מנורמל  \ 0-0  \ \Leftrightarrow   \ v\left(N\right)=\sum \limits _{i\in N}{v\left(i\right)}.

3. המשחק  \ \left(N;v\right) שקול אסטרטגית למשחק מנורמל  \ 0-\left(-1\right)  \ \Leftrightarrow   \ v\left(N\right)<\sum \limits _{i\in N}{v\left(i\right)}.
שימושים

למשחקים מנורמלים השפעה משמעותית בהוכחת משפט בונדרבה-שפלי. בהוכחת המשפט משתמשים במשפט שכל משחק שקול אסטרטגית למשחק מנורמל.
ראו גם

משחק שיתופי
שקילות אסטרטגית
לקריאה נוספת

שמואל זמיר, מיכאל משלר, אילון סולן, תורת המשחקים, ירושלים: מאגנס, 2008, מסת"ב 9654932946
משחקי 26

משחקי 26 הוא האלבום השביעי של הזמר היוצר, המלחין והמוזיקאי שלמה ארצי, שיצא בנובמבר 1975.
ההפקה והכישלון המסחרי

האלבום יצא בעקבות מופע שהעלה ארצי באותה העת שנשא את אותו השם והוקלט בשיתוף להקת "גברת תפוח" ואלדד שרים. שירי המופע והאלבום תיארו את חייו של ארצי, כוכב הפופ בן ה-26, וכללו שירי געגוע לילדות כ"שיר התנועה" ו"החברים הישנים", לצד שירים הומוריסטיים כ"המציל", "הבלדה על אפרים" ו"יוסי בן 26", שנכתב כשיר המשך לשירו של ע. הלל "יוסי, ילד שלי מוצלח". את המופע הפיק מוזיקלית אלדד שרים, שגם הלחין עבורו את השירים "בואו ונשחק משחק", "המזדנבות" (הנקרא בשם נרדף "המעריצות") ו"משחקי 26", שכתב ארצי, ואת "שיר אהבה" ("כשלא היה לך בית...") שכתב יהונתן גפן.
אלבום זה יצא בתקופת שפל בקריירה של ארצי. המופע ירד מהבמות אחרי שלוש הופעות, וארצי סיפר שביקש להפסיק אחרי שבהופעה השנייה עזב חצי מהקהל. האלבום נשכח עם השנים, עד להוצאת המארז המיוחד שכלל את אלבומיו הראשונים של ארצי בשנות ה-70.
רשימת רצועות

| משחקי 26> מס' | משחקי 26> שם | משחקי 26> מילים | משחקי 26> לחן | משחקי 26> משך | משחקי 26>  | משחקי 26>  | משחקי 26>  | משחקי 26>  | משחקי 26>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יוסי בן 26  | ע. הלל | סשה ארגוב | 4:53 |  |  |  |  |  |
| 2. | שיר התנועה  | שלמה ארצי | שלמה ארצי | 2:26 |  |  |  |  |  |
| 3. | מנגן ושר  | שלמה ארצי | שלמה ארצי | 3:41 |  |  |  |  |  |
| 4. | החברים הישנים  | שלמה ארצי | שלמה ארצי | 4:34 |  |  |  |  |  |
| 5. | בואו נשחק משחק  | שלמה ארצי | אלדד שרים | 3:00 |  |  |  |  |  |
| 6. | הבלדה על אפריים  | שלמה ארצי | שלמה ארצי | 2:39 |  |  |  |  |  |
| 7. | שיר אהבה (כשלא היה לך בית...)  | יהונתן גפן | אלדד שרים | 3:12 |  |  |  |  |  |
| 8. | המציל  | שלמה ארצי | שלמה ארצי | 3:56 |  |  |  |  |  |
| 9. | המזדנבות (המעריצות)  | שלמה ארצי | אלדד שרים | 3:28 |  |  |  |  |  |
| 10. | שיר על ילד מפורסם  | שלמה ארצי | שלמה ארצי | 3:20 |  |  |  |  |  |
| 11. | עזרא ובוקובזה  | שלמה ארצי | שלמה ארצי | 3:20 |  |  |  |  |  |
| 12. | משחקי 26  | שלמה ארצי | אלדד שרים | 4:59 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 43:28 |  |  |  |  |  |
משתתפים באלבום

עיבודים, הפקה מוזיקלית, פסנתר, סינטיסייזר, אורגן, קלרינט, קולות: אלדד שרים
שירה: שלמה ארצי
תופים, כלי הקשה, קולות: שלמה חממי
גיטרה בס, קולות: הרצל "ציקי" בן-דרור
גיטרה סולו, קולות: בני וילנר
גיטרה מובילה, קולות: שוני בר-אילן
קולות: זזי שביט, רחל אביב, אורלי גופר
הוקלט באולפני "קולינור" ספטמבר-אוקטובר 1975
טכנאי הקלטה: יעקב מורנו, דודי רוזנטל, דני ווב
הערות שוליים

↑  יונתן ריגר, ‏"איזה אהבה קשה זאת הייתה": שלמה ארצי חוזר לתחנות חייו, באתר ‏מאקו‏, 16 בספטמבר 2022
| שלמה ארצי (דיסקוגרפיה) |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | שלמה ארצי (1970) • על אנשים (1971) • פתאום אחר ימים רבים (1972) • אומרים ישנה ארץ (1973) • לכל החברים מהמסע מים אל ים (1974) • את ואני (1975) • משחקי 26 (1975) • עת שערי רצון להפתח (1975) • יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב (1976) • רומנסה ופיוט (1977) • גבר הולך לאיבוד (1978) • דרכים (1979) • חצות (1981) • מקום (1982) • תרקוד (1984) • לילה לא שקט (1986) • חום יולי אוגוסט (1988) • כרטיס ללונה פארק (1990) • ירח (1992) • שניים (1996) • אהבתיהם (2000) • צימאון (2002) שפויים (2007) • אושר אקספרס (2012) • קצפת (2016) |  |
| אלבומי ילדים | הטיול לארץ התווים (1972) • שלמה ארצי שר ומספר לילדים על יאן הגמד (1976) • סיפורי התנ"ך לילדים (1982) |  |
| מיני-אלבומים | פתאום עכשיו פתאום היום (1970) • את ואני (1975) • ציונות בלי מירכאות • מממ-נננ\פנדל • חיוכו של ילד • Ich kann mich nicht ändern / Ich sah ein Lächeln • Ich kann mich nicht ändern / Ich sah ein Lächeln • אחרי שנואיבה נגמרה (1977) • אהבתיה (1994) • גבר הולך לאיבוד (1995) • אנחנו לא צריכים (1999) |  |
| אלבומי הופעה | שלמה ארצי ואצ'י בהופעה חיה בצוותא (1983)  • ההופעה 97 (1997) • שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה (2005) • עונת ההופעות (2010) |  |
| אוספים ומארזים | אוסף שירים מתורגמים לגרמנית (1975)  • שלמה ארצי השירים היפים (1976) • השירים 1 (1990) • השירים 2 (1990) • שירים 3 (1991) • האוסף המשולש (1993) • שירי אהבה שלי (2003) • השנים הראשונות (2008) • תתארו לכם (2013) • אלבומי המופת (2013) • אוסף השירים שהסתתרו (2016) • פעם תורי, פעם תורך (2017) • אתמול היה טוב (2019) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 218833e2-db0c-401b-96b0-894da8541317
מסמר

ערך זה עוסק בחפץ המשמש לחיבור. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
ראשי מסמרי מתכת מסוגים שונים
שני מסמרים
מסמרי הידוק של מסילת רכבת העמק שנמצאו ליד כפר ברוך
מסמר הוא אביזר חיבור קטן, באופן יחסי, המשמש לחיבור של רכיבים העשויים מחומרים רכים יותר, המאפשרים את החדרת המסמר לתוכם בכוח, לרוב על ידי מכות חוזרות על קצהו הבולט של המסמר בעזרת פטיש. המסמר הוא שיפוד עם קצה חד - החלק שחודר אל החומר. וקצהו השני, החלק הבולט, יהיה, בדרך כלל, חלק רחב הנקרא "ראש המסמר". אורך המסמר יכול להיות ממילימטרים בודדים ועד לאורך של עשרות סנטימטרים.
המסמר מחבר את שני החומרים יחד בעזרת כוח החיכוך הפועל בציר האנכי, ומאמץ גזירה בציר הצידי.
היסטוריה

המסמרים היו בשימוש האדם עוד בתקופה הרומית. עד המאה ה-18 הם יוצרו בעבודת יד. עד תחילת המאה ה-17 היו בעלי מקצוע שתפקידם היה לחתוך מטילי ברזל לגודל המתאים, והיו בעלי מקצוע שתפקידם היה להכין למסמרים את הקצה החד ואת "ראש המסמר". בשנת 1590 נכנסו לשימוש באנגליה טחנות מים ששימשו לעיבוד ברזל. טחנות מים אלו עיבדו את מטילי הברזל לגודל המתאים, כך שצריך היה עבודה ידנית רק בשלב הכנת "ראש המסמר" והכנת הקצה החד.
במאה ה-19, כחלק מהמהפכה התעשייתית, החל ייצור מסמרים על ידי מכונות. במקביל המשיכו בייצור ידני של מסמרים שדעך בהדרגה עד שפסק בסוף אותה מאה.
המסמרים שיוצרו על ידי מכונה נחתכו מתוך לוח מתכת ונקראו: Cut nails (מסמרים חתוכים). מסמרים אלו כונו גם מסמר ריבוע בשל צורת החתך הגאומטרי שלהם. כיום מסמרים אלו אינם נפוצים כבעבר, והם משמשים לשיחזורים היסטוריים ולעבודות הדורשות עמידות גבוהה.
סוגי מסמרים

אפשר למיין מסמרים לפי החומר שממנו הם עשויים:
מסמרי פלדה רגילה - משמשים בנגרות ובנגרות חרש (גגנות).
מסמרים מפלדה בלתי מחלידה.
מסמרי נחושת - כיום אינם נפוצים אך הם נחשבו בעת העתיקה למסמרים שאינם מחלידים ולכן היה להם שימוש בבניית אוניות.
מסמרי אלומיניום.
מיון המסמרים נעשה על ידי אפיונם וכן בציון אורכם וקוטרם. לדוגמה, מסמר 5X32 הוא מסמר בקוטר 5 מילימטרים ובאורך 32 מילימטרים.
אקדח מסמרים

כאמור, הדרך הנפוצה ביותר להשתמש במסמר היא בעזרת פטיש. אך במקומות שצריכים להשתמש בהרבה מסמרים, כמו נגריות, קל יותר לעשות זאת באמצעות אקדח מסמרים. אקדח מסמרים פועל בעזרת מנוע חשמלי, סולנואיד, לחץ אוויר או דלק (בדומה למנוע המכונית).
ראו גם

מסמרת
מסמר חלוד נעוץ בעץ
מלון הנשיא

| --- | --- |

שלט הכניסה למלון בשנת 2012, מכוסה בצמחייה עבותה
 מיקום:  ירושלים, ישראל
 סוג המלון:  מלון נופש
 חדרים:  120
 קומות:  6
 בעלות:  אפריקה ישראל להשקעות
 בניית המלון
 תאריך פתיחה:  1954
 אדריכל:  אלכסנדר פרידמן, מאיר רובין
 קואורדינטות:  31°46′24″N 35°13′08″E﻿ / ﻿31.773313°N 35.218932°E﻿ / 31.773313; 35.218932
 he
 
מלון הנשיא הוא בית מלון נטוש, הנמצא ברחוב אחד העם 3, בשכונת טלביה שבירושלים. המלון היה אחד המלונות הראשונים שהוקמו בירושלים לאחר קום המדינה, והמלון השני בעיר שהייתה בו בריכת שחייה (לאחר מלון ימק"א ירושלים).
היסטוריה

את הקמת המלון יזם איש העסקים חיים שיף, בשיתוף עם קבוצת משקיעים, וביניהם אברהם פייג איש עסקים מבלגיה. שמה הרשמי של החברה שהקימה וניהלה את המלון היה "מלונות איילה" בע"מ, על שם איילה, רעייתו של חיים שיף. אדריכלי הבניין היו מאיר רובין ואלכסנדר פרידמן. בניית המלון החלה בשנת 1951 בהשקעה של 2.5 מיליון ל"י, מתוכם 285 אלף היו הלוואה מהמדינה. בניית האגף הראשון של המלון, בו 64 חדרים, הושלמה באוקטובר 1953, והוחל בבניית אגף נוסף בו 84 חדרים. במרץ 1954 מספר פועלי בניין שעבדו באתר השביתו את העבודה בגיבוי מועצת פועל ירושלים, בטענה כי לא שולם להם שכרם, וכי הקבלן לא הפריש עבורם תשלומים שונים כחוק, אולם לבסוף יושרו ההדורים והבניה הושלמה.
ב-13 באפריל 1954 נערך טקס חנוכת המלון במעמד ראש הממשלה, משה שרת.
היסטוריה > פרשת הכשר המלון

המלון תוכנן מראש כמלון כשר ונבנו בו שני מטבחים נפרדים לבשר וחלב. עם פתיחת המלון הוא נקלע לקשיים כספיים וחיים שיף ביקש הלוואה ממשלתית לכיסוי חובות לספקים, מאחר שתזרים המזומנים לא הספיק כדי לכסות את ההוצאות. בנובמבר 1954, פנה הרב הראשי יצחק אייזיק הלוי הרצוג במברק לשר האוצר בבקשה שיאשר את ההלוואה, מאחר שמלון הנשיא היה המלון היוקרתי היחיד בירושלים שהייתה לו תעודת כשרות. בשנת 1957, יזם שיף את הקמתה של בריכת ירושלים במושבה הגרמנית בירושלים, בריכה ציבורית גדולה. בניית הבריכה הביאה למחאה גדולה של הציבור החרדי בירושלים נגד הבריכה בה רוחצים במעורב גברים ונשים. כתגובה להקמת הבריכה הוסר ההכשר ממלון הנשיא ושיף הסכים למכור את חלקו בבריכת השחיה. בריכת ירושלים נמכרה לקיבוצים קריית ענבים ורמת רחל בשיתוף עם המושב שורש ונפתחה לקהל ב-28 ביולי 1958 בניהול של מושב שורש. לאחר שמכר את הבריכה הופעל כנגד שיף לחץ לסגור גם את הבריכה שפעלה בתוך מלון הנשיא, כתנאי להחזרת הכשרות. והוא פנה לבית המשפט הגבוה לצדק בבקשה שיורה לרבנות להחזיר לו את הכשרות.
היסטוריה > סגירת המלון

בתחילת 1990 רכשה את המלון חברת אפריקה ישראל מגורים, לאחר שחיים שיף נקלע שוב לקשיים כספיים, וסגר את המלון בסוף 1989. בסוף 1990 רכשה חברת ישרס מאפריקה ישראל 50% מהמלון, ושתי החברות החלו בתכנון ואישור הסבת המלון למבנה מגורים, כולל בניית אגף נוסף. בינתיים המלון הושכר במשך כמה שנים לסוכנות היהודית, והמבנה שימש כמרכז קליטה לעולים מאתיופיה, לאחר "מבצע שלמה". במקביל האגף הנוסף של המלון שימש למשרדיה הראשים של החברה הממשלתית למדליות ומטבעות. במשך השנים ניסתה אפריקה ישראל לשנות את יעודו של המלון למגורים, ללא הצלחה. בשנת 2014 הגיעו עיריית ירושלים ואפריקה ישראל להסכמות לפיו המלון יוסב למלון חדש בן 180 חדרים, בשילוב מגורים. אך במשך שנים התוכנית לא הגיעה לשלב מימוש והמלון ניצב נטוש, מוזנח ואף הוגדר כמסוכן.
בזמן המחאה החברתית בקיץ 2011 פלשה למבנה קבוצת "בית ריק", קבוצה של אמנים פעילים חברתיים שפעלה בו במשך כמה חודשים, וארגנה בו הופעות פרפורמנס, מוזיקה ותערוכת אמנות.
ב-2021 רכשה את מבנה המלון הנטוש קבוצת משקיעים, בהם בעלי רשת המרכולים אושר עד, תמורת 82 מיליון שקל. ונתרם על ידם לעמותת המרחב החברתי, לטובת הקמת מרכז חברתי-קהילתי לתקופה של חמש שנים. בפברואר 2024 נמכר שוב, הפעם תמורת של 310 מיליון שקל, לקבוצת הדס קפיטל ולקבוצת מגשימים.
המבנה

מבנה המלון תוכנן על ידי האדריכל אלכסנדר פרידמן בשותפות עם האדריכל מאיר רובין. רובין כיהן במקביל באותה תקופה גם כסגן ראש עיריית ירושלים מטעם מפלגת חרות ואישר למלון לבנות קומה חמישית בניגוד לתוכנית המתאר. את הריהוט ועבודות העץ במלון סיפק מפעל הרהיטים של ליאו ויסמן.
"המרחב החברתי" מלון הנשיא

החל משנת 2023 פועל במלון הנשיא מיזם המרחב החברתי, במסגרתו עבר המלון שיפוץ מקיף תוך שחזור ושימור האלמנטים ההיסטוריים של המבנה. הבניין משמש כבית לעמותות, עסקים חברתיים, מרכזי קהילה, אמנים, יוצרים ועוד תחת הכותרת 'בית למעמד היצירתי בירושלים'. במקום פועל גם בית קפה חברתי ומרכז לאירועי חברה ותרבות. בנוסף על כך, במרכז פועל גם קהילת ארגמן (מבוגרי מדרשת השילוב נטור) ובית המדרש העברי.