stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי אוסטריה–איסלנד
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1928. איסלנד הקימה משלחת קבועה לארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה (OSCE) בשנת 1999 ושנתיים לאחר מכן (2001) נפתחה שגרירות איסלנד בווינה. כיום השגרירות מייצגת את איסלנד באוסטריה והיא מוסמכת גם לצ'כיה, סלובקיה, הונגריה, בוסניה והרצגובינה, מקדוניה הצפונית וסלובניה.
השגרירות היא בנוסף משלחת קבועה לארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה (OSCE), משרדי האו"ם בווינה (UNOV), הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית (IAEA) והנציבות המכינה לבדיקת הגרעין המקיפה - ארגון אמנת האיסור, אשר כולם נמצאים בווינה.
נציגויות דיפלומטיות

אוסטריה מחזיקה באיסלנד קונסוליה כללית ברייקיאוויק.
איסלנד מחזיקה באוסטריה שגרירות בווינה וקונסוליה כללית בזלצבורג.
יחסי עיראק–קנדה

| יחסי עיראק–קנדה |
| --- | --- |
עיראק: קנדה


עיראק: קנדה
שטח (בקילומטר רבוע)
438,317: 9,984,670
אוכלוסייה
46,286,779: 39,838,945
תמ"ג (במיליוני דולרים)
250,843: 2,140,086
תמ"ג לנפש (בדולרים)
5,419: 53,718
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

שגרירות עיראק באוטווה
יחסי עיראק–קנדה הם יחסי החוץ בין עיראק וקנדה.
סקירה כללית

היחסים בין המדינות כוננו בשנת 1961, אולם נותקו בשנת 1991 בעקבות מלחמת המפרץ וחודשו רק בשנת 2005 לאחר השלבים הראשונים מלחמת עיראק. קנדה תומכת במאמציה של ממשלת עיראק להחזיר את היציבות, לרפא מחלוקות עדתיות, לבנות ממשל כולל ואפקטיבי ולעודד צמיחה כלכלית. קנדה פיקדה על משימת האימונים ובניית היכולת של נאט"ו בעיראק במשך שנתיים (2018–2020).
ב-2016 הכריזה קנדה על אסטרטגיית מעורבות במזרח התיכון כדי להגיב למשברים בעיראק ובסוריה ולהשפעתם על האזור. קנדה התחייבה ליותר מ-4 מיליארד דולר במשך 6 שנים מ-2016 עד 2022 למען ביטחון, ייצוב וסיוע הומניטרי ופיתוח. חלק ניכר ממימון זה התמקד בעיראק, עם התמקדות חזקה בקידום תפקידן של נשים ובממשל.
קנדה התחייבה למעלה מ-483 מיליון דולר בסיוע לא צבאי לעיראק והגדילה את הנוכחות הדיפלומטית שלה, כולל באמצעות מינוי בשנת 2018 של השגריר הראשון של קנדה תושב קנדה מאז 1991. השגרירות הקנדית בבגדאד והמשרד שלה בארביל עובדים עם הממשלה העיראקית ועוד.
יחסים כלכליים

בשנת 2020 הסתכם הסחר בין המדינות ב-88 מיליון דולר, כאשר קנדה ייצאה לעיראק בעיקר דגנים, עץ, מוצרים פרמצבטיים, מכונות וציוד אלקטרוני.
נציגויות דיפלומטיות

קנדה מחזיקה בעיראק שגרירות בבגדאד וקונסוליה בארביל.
עיראק מחזיקה בקנדה שגרירות באוטווה וקונסוליה כללית במונטריאול.
יחסי אוסטריה–אלג'יריה

| יחסי אוסטריה–אלג'יריה |
| --- | --- |
אוסטריה: אלג'יריה


אוסטריה: אלג'יריה
שטח (בקילומטר רבוע)
83,871: 2,381,740
אוכלוסייה
9,118,988: 46,970,063
תמ"ג (במיליוני דולרים)
516,034: 239,899
תמ"ג לנפש (בדולרים)
56,589: 5,107
משטר
רפובליקה פדרלית: דמוקרטיה חצי נשיאותית

שר החוץ האוסטרי אלכסנדר שלנברג (מימין) נפגש עם מקבילו האלג'יראי אחמד עטאף בווינה, 2024
יחסי אוסטריה–אלג'יריה הם יחסי החוץ בין אוסטריה לאלג'יריה.
סקירה כללית

בנוסף להרחבת היחסים הפוליטיים והכלכליים עם מדינות צפון אפריקה, ובכלל זה אלג'יריה, אוסטריה מייחסת חשיבות רבה למחויבות ושיתוף הפעולה של האיחוד האירופי עם מדינות אלו. האיחוד האירופי תומך במדינות צפון אפריקה במסגרת מדיניות השכנות האירופית כלפי השכנים מדרום, כלומר במסגרת "השותפות עם דרום הים התיכון לדמוקרטיה ושגשוג משותף".
בשנת 2018 הסתכם סך המסחר בין המדינות ב-258 מיליון אירו.
נציגויות דיפלומטיות

אוסטריה מחזיקה באלג'יריה שגרירות באלג'יר.
אלג'יריה מחזיקה באוסטריה שגרירות בווינה.
יחסי הממלכה המאוחדת – כף ורדה

| יחסי הממלכה המאוחדת – כף ורדה |
| --- | --- |
הממלכה המאוחדת: כף ורדה


הממלכה המאוחדת: כף ורדה
שטח (בקילומטר רבוע)
243,610: 4,033
אוכלוסייה
69,242,094: 525,493
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,340,032: 2,587
תמ"ג לנפש (בדולרים)
48,237: 4,923
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

יחסי הממלכה המאוחדת–כף ורדה הם יחסי החוץ בין הממלכה המאוחדת וכף ורדה.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1975, זמן קצר לאחר שכף ורדה זכתה בעצמאותה מפורטוגל.
נציגויות דיפלומטיות

בריטניה מיוצגת בכף ורדה באמצעות שגרירותה בדקר, סנגל.
כף ורדה אינה מיוצגת בבריטניה לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה.
יחסי אוסטריה–ארגנטינה

| יחסי אוסטריה–ארגנטינה |
| --- | --- |
אוסטריה: ארגנטינה


אוסטריה: ארגנטינה
שטח (בקילומטר רבוע)
83,871: 2,780,400
אוכלוסייה
9,118,988: 45,735,233
תמ"ג (במיליוני דולרים)
516,034: 640,591
תמ"ג לנפש (בדולרים)
56,589: 14,007
משטר
רפובליקה פדרלית: דמוקרטיה נשיאותית

נשיאת ארגנטינה כריסטינה פרננדס דה קירשנר עם נשיא אוסטריה היינץ פישר בפגישה בבואנוס איירס, 2012
יחסי אוסטריה–ארגנטינה הם יחסי החוץ בין אוסטריה וארגנטינה.
רקע

היחסים בין המדינות כוננו ב-27 באוקטובר 1870, עם חתימת הסכם ידידות, מסחר וניווט. ארגנטינה נותרה נייטרלית במהלך כל מלחמת העולם השנייה, והכריזה מלחמה על גרמניה הנאצית, אשר כללה אף את אוסטריה, רק לפני כניעתה. עבור הגרמנים לאחר המלחמה, ארגנטינה הייתה היעד הנחשק ביותר עבור יוצאי המעמד הבינוני והגבוה לאחר שווייץ. תחת הנשיא חואן פרון, לאחר 1945, כמה פקידים נאצים היגרו לדרום אמריקה כדי להימנע מהעמדה לדין. אלו מהם שחיו בארגנטינה כללו את הפושעים האוסטרים אריברט היים ואדוארד רושמן. רבים חזרו לגרמניה לאחר נפילתו של פרון.
כיום מתקיים שיתוף פעולה בין המדינות במגוון תחומים, כולל בתחומי החינוך והתרבות.
יחסים כלכליים

אף על פי שרוב סחר החוץ האוסטרי מתבצע עם המדינות החברות באיחוד האירופי, הסחר הטרנס-אטלנטי מקבל גם הוא חשיבות. עם נפח מסחרי של 80 מיליון אירו (רמה המקבילה לשנת 2009), ארגנטינה תופסת את המקום הרביעי (אחרי ברזיל, מקסיקו וונצואלה) של שוק הצרכנים האוסטרי באמריקה הלטינית.
נציגויות דיפלומטיות

אוסטריה מחזיקה בארגנטינה שגרירות בבואנוס איירס בלבד, ואילו ארגנטינה מחזיקה באוסטריה שגרירות בווינה בלבד.
יחסי אוסטריה–ארמניה

| יחסי אוסטריה–ארמניה |
| --- | --- |
אוסטריה: ארמניה


אוסטריה: ארמניה
שטח (בקילומטר רבוע)
83,871: 29,743
אוכלוסייה
9,118,988: 2,968,413
תמ"ג (במיליוני דולרים)
516,034: 24,212
תמ"ג לנפש (בדולרים)
56,589: 8,157
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה

שר החוץ הארמני אדוארד נלבנדיאן נפגש עם שר החוץ האוסטרי סבסטיאן קורץ בירוואן
יחסי אוסטריה–ארמניה הם יחסי החוץ בין אוסטריה לארמניה.
סקירה כללית

אוסטריה הכירה בעצמאות ארמניה ב-15 בינואר 1992 ושתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-24 בינואר 1992, זמן קצר לאחר קריסת ברית המועצות ועצמאותה מחדש של ארמניה. בשנת 2015 הכירה אוסטריה ברצח העם הארמני. נציג הקבע של ארמניה בארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה ממוקם בווינה.
בשנת 2012, ערך נשיא אוסטריה, היינץ פישר ביקור ממלכתי בארמניה, וביוני 2014 נשיא ארמניה, סרז' סרקזיאן ערך ביקור ממלכתי באוסטריה.
ארמנים באוסטריה

זמן קצר לאחר קרב וינה בשנת 1683 מצאו כמה סוחרים ארמנים שוק חדש באימפריה הבסבורגית, והם שניהלו בתחילה את בתי הקפה בווינה. בשנת 1772 כבשה אוסטריה את גליציה ובוקובינה כחלק מחלוקת פולין, ובכך השתלטה על הריכוז הגדול ביותר של ארמנים באירופה. בתחילת המאה ה-19, הארמנים האוסטרים נהנו ממעמד מוכר רשמית כקהילה דתית אוטונומית. הקהילה הארמנית בווינה צמחה ללא הרף, כך שכבר בשנת 1896 נעשו המאמצים הראשונים להקמת קהילה ארמנית-אפוסטולית. בשנת 1912 הוקמה בווינה קפלה קטנה.
מלחמת העולם הראשונה ותוצאותיה שינו את הקהילה הארמנית האוסטרית: אזור הארמנים בבוקובינה אבד במהלך המלחמה, אולם גל מהגרים הגיע לאוסטריה כתוצאה מרצח העם הארמני שביצעו הטורקים העות'מאנים בשנת 1915. כיום, כ-6,000 ארמנים חיים באוסטריה.
נציגויות דיפלומטיות

אוסטריה מחזיקה בארמניה שגרירות בירוואן.
ארמניה מחזיקה באוסטריה שגרירות בווינה.
יחסי עיראק–קטר

| יחסי עיראק–קטר |
| --- | --- |
עיראק: קטר (מדינה)


עיראק: קטר
שטח (בקילומטר רבוע)
438,317: 11,586
אוכלוסייה
46,286,779: 3,065,289
תמ"ג (במיליוני דולרים)
250,843: 235,770
תמ"ג לנפש (בדולרים)
5,419: 76,916
משטר
רפובליקה פרלמנטרית: מונרכיה אבסולוטית

היחסים שבין הרפובליקה העיראקית לבין מדינת קטר ידעו לאורך הזמן עליות ומורדות רבות.
יחסים פוליטיים > 1973–1990: תקופת השקט

ראשיתם של היחסים הדיפלומטיים שבין עיראק לקטר הן בשנת 1973, לאחר שעיראק הכירה בקטר וכוננה יחסים דיפלומטיים איתה. היחסים היו רגועים ושקטים ותנודות ותקריות לא היו עד לשנת 1990.
יחסים פוליטיים > 1990–2014: ניתוק ושיקום מחדש

בשנת 1990, לאחר כיבוש כווית והאולטימטום שהציב האו"ם לעיראק, אולטימטום שבסופו של דבר הוביל למלחמת המפרץ, קטר סגרה את השגרירות בעיראק. מאורע נוסף אשר דרדר את היחסים בין המדינות היו האשמותיו של ראש ממשלת עיראק לשעבר כלפי ערב הסעודית וקטר במימון טרור ובמימון המדינה האסלאמית אשר פעלה בעיראק. טענות אלו התקבלו בבוז בקטר ובערב הסעודית שגם היא נלחמה כנגד הארגון.
קטר שלחה 2,600 חיילים להילחם במלחמת המפרץ, כחלק מקואליציית 34 המדינות שבראשות ארצות הברית. היחסים ביו המדינות שוקמו בשנות האלפיים המוקדמות ובעשור הנוכחי, לאחר כיבוש עיראק במלחמת עיראק.
יחסים פוליטיים > 2015–היום: יחסים טובים ופעילים

לאחר שעיראק הביע רצון לשפר את יחסיה עם המדינות הסוניות במפרץ הפרסי, הפכו היחסים בין עיראק לקטר טובים והם מתהדקים בהדרגה. דוגמאות לכך הן המענק של קטר לעיראק בדמות 10 מיליון דולר אמריקאי, זאת על מנת לחמש את הצבא לקרבות נגד המדינה האיסלאמית. כמו כן, אמיר קטר קרא מספר פעמים בפומבי לאנשי עיראק "אחים".
יצחק כספי

יצחק כספי (1906 – 17 בספטמבר 1987) היה ראש המועצה המקומית השני של רמת השרון, בין השנים 1959-1955.
ביוגרפיה

כספי נולד בלודז', עלה לארץ ישראל ב-1926 והתיישב בעין שמר. ב-1928 עבר למושבה עיר שלום (רמת השרון של ימינו). הוא שימש כמפקד ההגנה במושבה, גם במהלך מאורעות תרפ"ט והמרד הערבי וכן כיהן כחבר בוועד המקומי.
עם כינונה של המועצה המקומית ב-1949 מונה לחבר המועצה, הוא המשיך לכהן בה לאחר הבחירות הראשונות, ב-1950. ב-1955 היה מועמד מפא"י לראש המועצה ונבחר. במהלך כהונתו הושלם פינויה של מעברת רמת השרון, ואחרוני תושביה שוכנו בשכונת מורשה. כן הוקמו בתי ספר וגני ילדים חדשים, והוכנה תוכנית מתאר חדשה. בבחירות שנערכו ב-1959 לא התמודד על כהונה נוספת.
כספי נפטר בשנת 1987 ונקבר בבית העלמין הישן (הנצח} של רמת השרון. בנו, עמי כספי, היה ממפתחי המחשב "גולם א'" במכון ויצמן ונמנה עם מייסדי חברת אורבוטק.
הערות שוליים

↑  יצחק כספי, באתר עיריית רמת השרון
↑  אורי דרומי, ממפתחי המחשב "גולם א'", באתר הארץ, 19 במרץ 2007
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי אוסטריה–אסטוניה

| יחסי אוסטריה–אסטוניה |
| --- | --- |
אוסטריה: אסטוניה


אוסטריה: אסטוניה
שטח (בקילומטר רבוע)
83,871: 45,228
אוכלוסייה
9,118,988: 1,356,415
תמ"ג (במיליוני דולרים)
516,034: 40,745
תמ"ג לנפש (בדולרים)
56,589: 30,039
משטר
רפובליקה פדרלית: דמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי אוסטריה–אסטוניה הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה הפדרלית של אוסטריה לבין רפובליקת אסטוניה.
היסטוריה

אוסטריה הכירה ברפובליקה של אסטוניה ב-26 ביוני 1921, ושוב לאחר עצמאותה מחדש של אסטוניה ב-28 באוגוסט 1991. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו מחדש ב-8 בינואר 1992. הפתיחה הרשמית של שגרירות אוסטריה בטאלין נערכה באוקטובר 1997, בהשתתפות שר החוץ האוסטרי וולפגנג שוויסל. בשנת 1995 הצטרפה אוסטריה לאיחוד האירופי, ובשנת 2004 הצטרפה גם אסטוניה לארגון.
היחסים הדו-צדדיים בין אסטוניה לאוסטריה הם טובים מאוד ושיתוף הפעולה הוא נרחב, המכסה תקשורת קרובה ביחסים פוליטיים כמו גם בתחומי הכלכלה, החינוך והתרבות.
יחסים כלכליים

אוסטריה ואסטוניה, כמדינות מתועשות מפותחות, נהנו באופן מסורתי מיחסי סחר טובים, תוך התמקדות בסחורות בעלות ערך גבוה ושירותים באיכות גבוהה. משרד הכלכלה של השגרירות האוסטרית, מציע מגוון רחב של שירותים לחברות אוסטריות כמו גם לשותפים עסקיים בינלאומיים באסטוניה.
נציגויות דיפלומטיות

אוסטריה מחזיקה באסטוניה שגרירות בטאלין בלבד. מאידך, אסטוניה מחזיקה באוסטריה שגרירות בווינה ו-4 קונסוליות בגראץ, אינסברוק, לינץ וזלצבורג.
יחסי אוסטריה–אפגניסטן

| יחסי אוסטריה–אפגניסטן |
| --- | --- |
אוסטריה: אפגניסטן


אוסטריה: אפגניסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
83,871: 652,230
אוכלוסייה
9,118,988: 42,945,992
תמ"ג (במיליוני דולרים)
516,034: 14,502
תמ"ג לנפש (בדולרים)
56,589: 338
משטר
רפובליקה פדרלית: מונרכיה חוקתית

שר החוץ האפגני זלמאי רסול (מימין) במסיבת עיתונאים ביחד עם מקבילו האוסטרי מיכאל שפינדלגר בקאבול, 2013
יחסי אוסטריה–אפגניסטן הם יחסי החוץ בין אוסטריה ואפגניסטן.
סקירה כללית

היחסים הבילטרליים בין אוסטריה ואפגניסטן היו ברמה גבוהה עד לפרוץ מלחמת האזרחים. שר החוץ לאופולד פיגל סיפק את הדחף העיקרי לכך. בין השנים 1959–1989 היו לאוסטריה שגרירות ובית ספר למוזיקה אוסטרית בקאבול, עם המזרחן האוסטרי הידוע ריכרד קרוטל כשליח מיוחד עד 1981. ב-1994 הועברה האחריות על אפגניסטן תחת שגרירות אוסטריה באסלאמאבאד, פקיסטן (הסמכה משותפת עד היום). עשרות השנים של סכסוכים מזוינים הרסו כמעט את כל הקשרים, אבל הזיכרון של חלק מהאפגנים עדיין חי.
סיוע כלכלי

אוסטריה מחויבת לתהליך שלום באפגניסטן ותרמה באופן פעיל לשיקום אפגניסטן. בוועידת בריסל על אפגניסטן באוקטובר 2016, אוסטריה התחייבה להשקיע 4 מיליון אירו בפרויקטים של פיתוח והומניטרי באפגניסטן. מ-2002 עד 2015, סיוע לפיתוח רשמי דו-צדדי מאוסטריה לאפגניסטן הסתכם בסך כולל של 42.41 מיליון אירו.
משרד החוץ האוסטרי ארגן שתי ועידות על אפגניסטן בעבר. כנס אחד בנושא "בניין האומה והעתיד של אפגניסטן" התקיים בווינה ביוני 2009. "כנס אקדמי לגבי היישום של אפגניסטן" אורגן ב-2010 בבאדן כהמשך לוועידת לונדון. על פי בקשה של ממשלת אפגניסטן, דיפלומטים אפגנים זוטרים השתתפו בקורסים קצרי מועד שהתקיימו באקדמיה הדיפלומטית בווינה.
נציגויות דיפלומטיות

אפגניסטן מחזיקה באוסטריה שגרירות בווינה.
אוסטריה מיוצגת באפגניסטן באמצעות שגרירותה באסלאמאבאד, פקיסטן.
יחסי עיראק–צרפת

| יחסי עיראק–צרפת |
| --- | --- |
עיראק: צרפת


עיראק: צרפת
שטח (בקילומטר רבוע)
438,317: 643,801
אוכלוסייה
46,286,779: 66,574,294
תמ"ג (במיליוני דולרים)
250,843: 3,030,904
תמ"ג לנפש (בדולרים)
5,419: 45,527
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה נשיאותית למחצה ודמוקרטיה פרלמנטרית למחצה

יחסי עיראק–צרפת הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הצרפתית לבין הרפובליקה העיראקית.
היסטוריה

היחסים בין שתי המדינות הם יחסים היסטוריים שהיו גם מאוד רגועים מהקמת עיראק עד מלחמת המפרץ ופלישת עיראק לכווית בשנת 1990, משטר סדאם חוסיין נהנה מתמיכה צרפתית ושררה בעיראק פרנקופיליה, עם פלישת עיראק לכווית צרפת החלה להטיל אט אט סנקציות על עיראק עד שניתקה איתה את היחסים באופן מוחלט.
כעבור 13 שנים בשנת 2004, צרפת שבה וכוננה מחדש את היחסים עם עיראק. מלחמת האזרחים בעיראק דווקא עזרה משמעותית למצב היחסים עם צרפת ומדינות המערב וצרפת מספקת תמיכה ביטחונית, פוליטית והומניטרית לעיראק.
היסטוריה > סיוע בתוכנית הגרעין

בשנות ה-70 החלו מדענים עיראקים לבחון דרכים להפקת פלוטוניום, ועיראק חתמה על הסכם עם צרפת, במסגרתו הבטיחה צרפת לספק לעיראק שני כורים גרעיניים - "תמוז 1" ו"תמוז 2". ישראל החלה לגלות עניין במאמצים העיראקיים במרץ 1975, והמודיעין הישראלי ניסה להשיג מידע על הכורים הגרעיניים ועל התקדמות בנייתם.
בשנת 1977 סיימו העיראקים לבנות את "תמוז 1" במרכז המחקר אל-טוואיתה, 18 ק"מ דרומית מערבית לבגדאד. היה זה כור גרעיני בן 40 מגה ואט המקורר במים רגילים. הצרפתים כינו את הכור "אוסיראק", כמיזוג של המילה "אוסיריס" (דגם הכור הצרפתי, ששמו כשם אל המתים המצרי הקדום) והמילה "עיראק". העיראקים קראו לכור "תמוז 1" (תמוז تموز בערבית הוא חודש יולי, בו עלתה מפלגת הבעת' לשלטון בשנת 1968). כחלק מעסקת הכורים, נקבע כי צרפת תספק לעיראק 70 ק"ג של אורניום מועשר ברמה של 93% מתוכו כ-12.5 ק"ג סופקו ב-14 ביוני 1980 ואוחסנו בכור "תמוז 2". העסקה התאפשרה עקב משבר האנרגיה העולמי-בתמורה לאספקת נפט מעיראק, ברזיל תספק אורניום שיעובד במתקן צרפתי בעזרת טכנולוגיה איטלקית.
באוגוסט 1978 הובא הנושא לידיעת ממשלת ישראל, וראש הממשלה, מנחם בגין, החליט למנות את ראש אמ"ן כדי להעריך את תוכנית הכור העיראקי. על פי הערכת אמ"ן, העיראקים שאפו לייצר נשק גרעיני, והוערך על ידי יובל נאמן כי העיראקים יהיו מסוגלים לייצר כארבע פצצות פלוטוניום מדי שנה.
מנגד, ריצ'רד וילסון, פרופסור לפיזיקה מהרווארד שבחן את הכור ההרוס חלקית בשנת 1982 טען בנאום ב-2003: "כדי לייצר כמות מספיקה של פלוטוניום (לנשק גרעיני) היו נדרשים לאוסיראק עשורים, לא שנים". בשנת 2005 וילסון העיר "הכור אוסיראק שהופצץ על ידי ישראל ב-1981 תוכנן על ידי הצרפתים באופן שלא יתאים ליצור פצצות".
ישראל ניסתה לפעול דיפלומטית יחד עם ארצות הברית, מ-1976 עד 1979, במטרה לשכנע את צרפת לחדול מסיוע לפרויקט, אך ללא הצלחה; היחסים עם משטרו של סדאם חוסיין והעולם הערבי בכלל היו אינטרס לאומי בעיני מנהיגות צרפת באותה תקופה. גם חבלה שביצע המוסד במטען ציוד לקירור ליבת הכור, לפני שנשלח מצרפת לעיראק, לא הביאה לעצירת הפרויקט.
ייצוג

עיראק מיוצגת בצרפת בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בפריז, בירת המדינה.
צרפת מיוצגת בעיראק בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בבגדאד, בירת המדינה. צרפת מיוצגת בעיראק גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה השוכנת גם היא בבגדאד.
ראו גם

המעורבות הצרפתית במלחמת איראן–עיראק
חוק זכות יוצרים, התשס"ח-2007

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  19 בנובמבר 2007
 תאריך חקיקה עברי:  ט' בכסלו התשס"ח
 גוף מחוקק:  הכנסת השבע עשרה
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 2119 מ-25 בנובמבר 2007, עמ' 34
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד המשפטים
 מספר תיקונים:  5
 נוסח מלא:  הנוסח המלא
 
חוק זכות יוצרים, התשס"ח-2007, שאושר בכנסת השבע עשרה, קובע הוראות לעניין זכויות יוצרים, והחליף את חוק זכות יוצרים ופקודת זכות יוצרים, שהוחלו בשנת 1924 בארץ ישראל על ידי ממשלת המנדט הבריטי.
היסטוריה חקיקתית

האימפריה העות'מאנית חוקקה חוק זכות יוצרים, בהשראת החוק הצרפתי, בשנת 1910, והוא חל בכל שטחיה, כולל ארץ ישראל העות'מאנית.
לאחר כיבוש הארץ בידי הבריטים ולאחר החלת השלטון האזרחי, נחקקה פקודת זכות יוצרים ב-1920, אולם זו לא האריכה ימים. חוק השיפוט הזר האנגלי משנת 1890 עם דבר המלך במועצה על ארץ ישראל בעניין זכויות יוצרים משנת 1922 אפשר למלך ולשלטונות המנדט הבריטי להחיל בארץ ישראל חקיקה בריטית. לפי סמכות זו, בשנת 1924, הוחל חוק זכות יוצרים האימפריאלי משנת 1911 בארץ ישראל, ובצידו נחקקה פקודת זכות יוצרים באותה שנה. החוק קבע עקרונות כלליים של הדין, ואילו הפקודה עסקה בהיבטים מקומיים כמו הדין הפלילי הרלוונטי ומכס.
החוק משנת 1911 והפקודה משנת 1924 נותרו בתוקפם גם לאחר קום המדינה, לפי פקודת סדרי השלטון והמשפט עד לכניסתו לתוקף של חוק זכות יוצרים, התשס"ח-2007. חוק זה החליף את החקיקה המנדטורית, למעט הסדרים אחדים. עם זאת, החוק החדש קובע (סעיף 78) הוראות מעבר, שלפיהן החוק הישן עשוי להוסיף ולחול במצבים מסוימים.
דברי ההסבר להצעת החוק מציגים את מטרתו:
בשנת 2006 פורסם פסק דין איתן ענבר נגד ד"ר אסף יעקב שהתבסס על חקיבה משנת 1911.
החוק החדש אושר בכנסת ב-19 בנובמבר 2007, ונקבע בו שתחילתו שישה חודשים מיום פרסומו, כלומר ב-25 במאי 2008. החוק החדש שימר רבים מעקרונות החוק הישן, יחד עם שינויים וחידושים.
מאז אישורו תוקן החוק חמש פעמים:
תיקון ראשון לחוק, משנת 2011, הוסיף לסעיף 64 לחוק את הקביעה: "מופיע על תקליט בדרך המקובלת שמו של אדם כמפיק התקליט, חזקה כי אותו אדם הוא בעל זכות היוצרים בתקליט." קביעה דומה ביחס ליצירות אחרות הופיעה כבר בחוק המקורי.
בתיקון מס' 2 לחוק, משנת 2014, נוסף לחוק סעיף 28א, המתיר, בתנאים המפורטים בסעיף, התאמה של יצירה מוגנת לנגישות של אדם עם מוגבלות.
בתיקון מס' 3 לחוק, משנת 2017, הוארך משך ההגנה הניתן לתקליט מ-50 שנה ל-70 שנה.
בתיקון מס' 4 לחוק, משנת 2017, נוספה לחוק הגנה על גופנים.
בתיקון מס' 5 לחוק, משנת 2019, נוספו לחוק סעיפים אחדים, שנועדו להתאמת החוק להתנהלות באינטרנט. סעיפים אלה הם:
סעיף 27א - מסדיר את השימוש ביצירות שיוצרן אינו ידוע (תכונה שמאפיינת יצירות המופצות ברשתות החברתיות).
סעיף 48א - נועד להתמודד עם הפרה עקיפה של זכות יוצרים, באפשרו לבית המשפט לתת צו המורה לחסום גישה לתוכן מפר. דוגמה: משתמש אלמוני ברשת חברתית מקוונת העלה אליה יצירה מוגנת בלי שיש לו רשות לכך. בעל זכויות היוצרים יכול לקבל צו המורה למנהל הרשת המקוונת להסיר תוכן מפר זה.
סעיף 56א - צמצום יכולתו של בעל זכות היוצרים לקבל פיצוי ללא הוכחת נזק, כאשר יצירה שהועמדה לרשות הציבור הופצה תוך הפרת זכות יוצרים, כאשר המפר חדל מההפרה בתוך זמן סביר לאחר שקיבל הודעה מבעל הזכות בדבר ההפרה, והפרת הזכות לא הייתה למטרה מסחרית.
פרק ח׳1 (סעיפים 60א–60ח): למי שזכות היוצרים שלו הופרה ברשת אלקטרונית בידי אלמוני ניתנו כלים לחשיפת זהותו של עושה פעולה מפרה זו.
הוראות החוק > היצירות המוגנות

החוק מגדיר את סוגי היצירות שעליהן חלה הגנת זכות יוצרים בסעיף 4 לחוק:
(1) יצירה מקורית שהיא יצירה ספרותית, יצירה אמנותית, יצירה דרמטית או יצירה מוזיקלית, המקובעת בצורה כלשהי;

(2) תקליט;
החוק מפרט את מהותן של יצירות אלה:
"יצירה אמנותית" – לרבות רישום, ציור, יצירת פיסול, תחריט, ליטוגרפיה, מפה, תרשים, יצירה אדריכלית, יצירת צילום ויצירת אמנות שימושית;
"יצירה דרמטית" – לרבות מחזה, יצירה קולנועית, יצירה דרמטית- מוזיקלית, יצירת מחול ופנטומימה;
"יצירה ספרותית" – לרבות יצירה המבוטאת בכתב, הרצאה, טבלה, לקט, וכן תוכנת מחשב;
יצירה מוזיקלית איננה מוגדרת בחוק; הכוונה היא ללחן. מילות השיר מוגנות כיצירה ספרותית, וההקלטה מוגנת כ"תקליט".
בנוסף לארבעת הסוגים, החוק מגדיר חלק מהיצירות שנזכרות כדוגמאות בסוגים אלה. למשל:
"יצירה אדריכלית" – "בניין או מבנה אחר, וכן מודל לבניין או למבנה";
"יצירת פיסול" – לרבות תבנית או מודל של פסל;
"יצירת צילום" – לרבות יצירה המופקת בתהליך הדומה לצילום, ולמעט צילום שהוא חלק מיצירה קולנועית;
"יצירה קולנועית" – לרבות יצירה טלוויזיונית וכל יצירה שדומה במהותה ליצירה קולנועית או ליצירה טלוויזיונית;
"יצירה משותפת" – יצירה שנוצרה בידי מספר יוצרים במשותף ולא ניתן להבחין בחלקו של כל אחד מהם ביצירה;
"לקט" – לקט של יצירות לרבות אנציקלופדיה או אנתולוגיה, וכן לקט של נתונים לרבות מאגר מידע;
זכות היוצרים אינה מגינה על רעיונות, אלא רק על צורת הביטוי הספציפית לאותם רעיונות. בהתאם לכך, קבע המחוקק בסעיף 5 לחוק כי זכות יוצרים לא תחול על:
רעיון;
תהליך ושיטת ביצוע;
מושג מתמטי;
עובדה או נתון;
חדשות היום.
אולם, על דרך ביטויים של אלה חלה זכות היוצרים.
סעיף 6 לחוק מחריג מההגנה פרסומים רשמיים אחדים וקובע "לא תהא זכות יוצרים בחוקים, בתקנות, בדברי הכנסת ובהחלטות שיפוטיות של בית משפט או של כל רשות שלטונית המפעילה סמכות שפיטה על פי דין." בהתאם לסעיף 36 לחוק, יצירות שנוצרו עבור המדינה מוגנות בזכויות יוצרים, והבעלות בהן נתונה למדינה.
ההגנה ניתנת ליצירה שפורסמה לראשונה בישראל וליצירה שבעת יצירתה היה יוצרה אזרח ישראל או תושב ישראל. בנוסף ניתנת הגנה ליצירות שנוצרו מחוץ לישראל, בהתאם לאמנות בין-לאומיות בעניין הגנת זכות יוצרים ששר המשפטים קבע בצו את ההגנה שהן נותנות בישראל.
הוראות החוק > ההגנה הניתנת ליצירות מוגנות

סעיף 11 לחוק קובע שזכות יוצרים ביצירה היא הזכות הבלעדית לעשות ביצירה, או בחלק מהותי ממנה, פעולה, אחת או יותר, כמפורט להלן, בהתאם לסוג היצירה:
העתקה - לגבי כל סוגי היצירות;
פרסום - לגבי יצירה שלא פורסמה;
ביצוע פומבי, כלומר השמעתה או הצגתה בציבור, במישרין או באמצעות מכשיר - לגבי יצירה ספרותית, יצירה דרמטית, יצירה מוזיקלית ותקליט;
שידור, שהוא העברה קווית או אלחוטית, של צלילים, מראות או שילוב של צלילים ומראות, הכלולים ביצירה, לציבור - לגבי כל סוגי היצירות;
העמדת היצירה לרשות הציבור, כלומר עשיית פעולה ביצירה כך שלאנשים מקרב הציבור תהיה גישה אליה ממקום ובמועד לפי בחירתם - לגבי כל סוגי היצירות;
עשיית יצירה נגזרת, שהיא עשיית יצירה מקורית המבוססת באופן מהותי על יצירה אחרת, כגון תרגום או עיבוד, ועשיית הפעולות המנויות לעיל בסעיף זה ביצירה הנגזרת כאמור - לגבי יצירה ספרותית, יצירה אמנותית, יצירה דרמטית ויצירה מוזיקלית;
השכרה - לגבי תקליט, יצירה קולנועית ותוכנת מחשב.
הוראות החוק > בעלות בזכות יוצרים

בעל זכות היוצרים ביצירה נקבע לפי העללים הבאים:
היוצר של יצירה הוא הבעלים הראשון של זכות היוצרים ביצירה.
המפיק של תקליט הוא הבעלים הראשון של זכות היוצרים בתקליט.
מעסיק הוא הבעלים הראשון של זכות היוצרים ביצירה שנוצרה על ידי עובדו לצורך עבודתו ובמהלכה, אלא אם כן הוסכם אחרת.
ביצירה שהיא דיוקן או צילום של אירוע משפחתי או של אירוע פרטי אחר, שנוצרה לפי הזמנה, הבעלים הראשון של זכות היוצרים בה הוא המזמין, אלא אם כן הוסכם אחרת. ביצירה אחרת שנוצרה לפי הזמנה, הבעלים הראשון של זכות היוצרים בה, כולה או חלקה, הוא היוצר, אלא אם כן הוסכם אחרת בין המזמין והיוצר, במפורש או במשתמע.
המדינה היא הבעלים הראשון של זכות היוצרים ביצירה שנוצרה או שהוזמנה על ידה או על ידי עובד המדינה עקב עבודתו ובמהלכה, אלא אם כן הוסכם אחרת.
זכות יוצרים ניתנת להעברה בחוזה בכתב או על פי דין, ורשאי בעל הזכות לתת לגביה רישיון ייחודי (רישיון המעניק לבעליו זכות ייחודית לעשות פעולה מהפעולות המפורטות בסעיף 11 לחוק, כפי שנקבע בו, ומגביל את בעל זכות היוצרים מלעשות ומלהרשות לאחר לעשות פעולה כאמור) או רישיון שאינו ייחודי. העברת זכות היוצרים או מתן הרישיון יכול שיהיו לגבי זכות היוצרים, כולה או חלקה, וניתן להגבילם למקום מסוים, לתקופה מסוימת או לעשיית פעולה מסוימת ביצירה.
הוראות החוק > שימוש הוגן

סעיף 19 לחוק מתיר שימוש הוגן ביצירה:
(א) שימוש הוגן ביצירה מותר למטרות כגון אלה: לימוד עצמי, מחקר, ביקורת, סקירה, דיווח עיתונאי, הבאת מובאות, או הוראה ובחינה על ידי מוסד חינוך.
(ב) לצורך בחינה של הוגנות השימוש ביצירה לעניין סעיף זה, יישקלו, בין השאר, כל אלה: