stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נבחרת בלגיה בכדורגל
שיאי שחקנים > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | שערים | הופעות | ממוצע למשחק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | רומלו לוקאקו | 2010–הווה | 85 | 120 | 0.71 |
| 2 | אדן הזאר | 2008–2022 | 33 | 126 | 0.26 |
| 3 | ברנרד וורהוף | 1928–1940 | 30 | 61 | 0.49 |
| 3 | פול ון הימסט | 1960–1974 | 30 | 81 | 0.37 |
| 3 | קווין דה בראונה | 2010–הווה | 30 | 107 | 0.28 |
| 6 | מארק וילמוטס | 1994–2002 | 28 | 70 | 0.4 |
| 7 | מישי בטשואיי | 2015–הווה | 27 | 55 | 0.49 |
| 7 | ז'וזף מרמנס | 1945–1956 | 27 | 56 | 0.48 |
| 9 | רובר דה וין | 1906–1913 | 26 | 23 | 1.13 |
| 9 | ריימונד בריין | 1925–1939 | 26 | 54 | 0.48 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
| כדורגל בבלגיה בלגיה |
| --- | --- | --- |
| ניהול | התאחדות הכדורגל הבלגית המלכותית • קבוצות • אצטדיונים • תחרויות |  |
| תחרויות ליגה | ליגת הפרו • הליגה השנייה • הליגה השלישית • הליגה הרביעית • הליגות המחוזיות |  |
| תחרויות גביע | הגביע הבלגי • הסופר קאפ הבלגי |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • הנבחרת הצעירה • נבחרת הנשים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 77e878ed-e200-48b5-992f-940448e17417  VIAF: 22145541701896600201   WorldCat (עם VIAF): 22145541701896600201 
יאן ורטונגן שיאן ההופעות (157) בנבחרת בלגיה בכל הזמנים.
רומלו לוקאקו מלך השערים (85) בנבחרת בלגיה בכל הזמנים
שרשור (מחרוזות)

סיסמת פרסום לכאן 11 המבוססת על פעולת השרשור
שרשור היא פעולה בינארית בין שתי מחרוזות, שתוצאתה היא מחרוזת שלישית, שבה מוצמדת המחרוזת השנייה בהמשכה של הראשונה. אם נסמן את פעולת השרשור בסימן +, מתקיים, למשל, 'ויקי' + 'פדיה' = 'ויקיפדיה'.
פעולת השרשור אינה קומוטטיבית, שהרי, למשל, 'ויקי' + 'פדיה' ≠ 'פדיה' + 'ויקי'. פעולת השרשור היא פעולה אסוציאטיבית, כלומר לכל שלוש מחרוזות a,b,c מתקיים a+(b+c) = (a+b)+c. איבר היחידה לפעולת השרשור הוא המחרוזת הריקה (שנסמנה בשני גרשים (בודדים) צמודים, "), כלומר לכל מחרוזת a מתקיים a+'' = ''+a = a. האיבר היחיד באוסף של מחרוזות שיש לו איבר הופכי הוא המחרוזת הריקה. בהתאם לכך, האוסף של מילים סופיות באלפבית X, ביחס לפעולת השרשור, הוא מונואיד (זהו המונואיד החופשי על X, ראו חבורה חופשית).
בשפות טבעיות רווחת פעולה של שרשור מורפמות ליצירת מילים חדשות והטיות של מילים קיימות. דוגמה: המילה האנגלית unbreakable מורכבת משרשור של שלושה צורנים: un+break+able. כך גם המילה העברית 'וכשכתבנו' = 'ו' + 'כש' + 'כתב' + 'נו'.
פעולת השרשור ממומשת בשפות תכנות רבות, כחלק מהכלים לטיפול במחרוזות. האופרטור מסומן בדרכים שונות, ובהן:
סימן חיבור (+) – BASIC, ויז'ואל בייסיק, פסקל, JavaScript, Java, פייתון, C sharp
אמפרסנד (&) – עדה, BASIC, ויז'ואל בייסיק
שני קווים ניצבים (||) – PL/I
נקודה (.) – פרל, PHP
אנו

ערך זה עוסק באל במיתולוגיות השומרית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 תרבות:  הדת השומרית 
 אב:  אנשר 
 אם:  קישאר 
 אחים:  Urash 
 בן או בת זוג:  כי, Urash, אנתו, איננה, נינחורסג 
 צאצאים:  אמורו, אדד, למשטו, איננה, Sebitti, ארשקיגל, Gatumdag, Nisaba, Erra, אנליל, Bau, Gibil, Hadad, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 
אנו (Anu או An) היה אל במיתולוגיה השומרית, אביהם של אנכי ואנליל וסבו של מורדוכ.
מאוחר יותר מופיע במיתולוגיה הבבלית, בשם מרדוך. נחשב לאל השמים, אל גן העדן, אדון קבוצות הכוכבים ומלך האלים, הרוחות והשדים, שהבולטת שבהם היא השדה למשטו (Lamashtu). מקום מושבו היה באזורים השמימיים הגבוהים ביותר. לפי האמונה היה בכוחו לשפוט את מי שביצע פשעים, והוא יצר את הכוכבים כחייליו, וכל דבר שהוא הביע במילים הפך למציאות.
אנו היה אחד האלים העתיקים ביותר בפנתאון וחלק משלישייה הכוללת את אנליל (אל האוויר) ואנכי (אל המים) השומריים. אנו מתואר בדרך כלל עם כיסוי ראש ועליו קרניים כסימן לכוחו. הוא מופיע במיתולוגיה השומרית לפני 3000 לפני הספירה כשבמקור הוא תואר כשור גדול ועיר הקודש שלו הייתה אוּרוּכּ (ארך), ובדיר היה מרכז נוסף חשוב בפולחנו, אשר כמו אורוכ, החזיקה בתואר "עירו של אנו". בלַגַש הקים גודאה מקדש לכבוד אנו (בערך 2124–2144 לפנה"ס), ובאור הקים לכבודו אור-נמו מקדש וגן (בערך 2095–2112 לפנה"ס).
אנו היה הצאצא של זוג האלים הראשון אן וכי. זוגתו הראשונה הייתה אנתו, אלת הבריאה, ויורשם היה אנונכי, אל השאול, ואוטוכי שהיו שבעה שדים רעים. לאחר שאנטו עזבה את כדור הארץ, החליפה את מקומה אִינַנַ (אשתר), בשמה הוא שלח אחרי גילגמש ואנכידו את "שור השמים", אך לאחר שהם הביסו אותו ואת המפלצת חמבבה, החליט אנו שעל אחד מהם למות ואנכידו חלה לפתע וסיים את חייו.
לקריאה נוספת

McCall, Henrietta (1990), Mesopotamian Myths, The Legendary Past, Austin, Texas: University of Texas Press, ISBN 0-292-75130-3
קורנרסטון און-דימנד

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 סוג:  פרטית
 בורסה:  נאסד"ק (17 במרץ 2011–CSOD) 
 מייסדים:  • אדם מילר • פרי וולק • סטיבן סימור
 תקופת הפעילות:  1999–הווה (כ־26 שנים)
 מיקום המטה:  סנטה מוניקה, קליפורניה
 ענפי תעשייה:  תוכנה, משאבי אנוש
 מנכ"ל:  Himanshu Palsule
 עובדים:  כ-3,000
  
 https://www.cornerstoneondemand.com/
 
Cornerstone OnDemand, Inc היא ספקית תוכנת פיתוח מבוססת ענן וחברת טכנולוגיית למידה. החברה נסחרה בבורסה של נאסד"ק תחת הסמל Nasdaq:CSOD עד שנרכשה על ידי חברת ההשקעות הפרטיות Clearlake Capital בשנת 2021. Cornerstone התחילה בתור CyberU, שסיפקה הדרכה מקוונת לתאגידים. וחינוך למבוגרים, אבל בסופו של דבר העביר את המיקוד לפיתוח תוכנה לניהול המשאב האנושי.
מטה החברה יושב בסנטה מוניקה, קליפורניה.
היסטוריה

Cornerstone OnDemand, Inc הוקמה על ידי אדם מילר, פרי וולק וסטיבן סימור בשנת 1999 תחת השם CyberU וכחברת טכנולוגיית למידה. החברה מבוססת בסנטה מוניקה, קליפורניה .
החברה יצאה להנפקה ב-2011 בנאסד"ק ונסחרה תחת הסמל CSOD. נכון לשנת 2017, יותר מ-3000 חברות השתמשו בתוכנת החברות. עם רכישת Saba בשנת 2020, החברה התרחבה ל-7000 משתמשים.
בשנת 2017, החברה קיבלה השקעה של 300 מיליון דולר מ-Linkedin ומ- Silver Lake .
באוגוסט 2021, Cornerstone OnDemand Inc. נרכשה על ידי חברת ההשקעות הפרטיות Clearlake Capital Group בעסקה המוערכת בשווי של 5.2 מיליארד דולר. הבעלים החדש העביר את החברה לפרטית.
רכישות

| תַאֲרִיך | חֶברָה | סוג | מחיר |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Sonar6 | cloud-based talent management software for small business | 14$ מיליון דולר |
| 2014 | Evolv | data analysis software provider | 42.5$ מיליון דולר |
| 2018 | Workpop | a developer of software to help match employers and job candidates |  |
| 2018 | Grovo Learning Inc | employee learning platform | 24$ מיליון דולר |
| 2020 | Clustree | a French job skills platform | 18.5$ מיליון דולר |
| 2020 | Saba | management development company | 1.4$ מיליארד דולר |
| 2022 | EdCast | Learning Experience Platform, Digital Adoption Platform and Marketplace |  |
| 2022 | SumTotal | human resource management software company |  |
| 2024 | TaleSpin | extended reality, spatial learning company |  |
| 2024 | SkyHive | skills intelligence platform |  |
מוצרים

החברה מפתחת ומשווקת מספר מודולים שבנויים על בסיס הפלטפורמה של קורנרסטון
ניהול תיקי עובדים (HR Core)
ניהול גיוס וקליטת עובדים (Recruitment)
מערכת לניהול למידה (LMSׂׂׂ)
מערכת לניהול חווית למידה (LXP)
הערכת עובדים וניהול ביצועים (Performance)
ניהול קריירה (Succession)
ניהול קריירה מתקדם (Talent Marketplace)
קורנרסטון בישראל

מנכ״ל קורנרסטון ישראל משנת 2007, שנת הקמת החברה בישראל, הוא אורן יצחקי.
לקורנרסטון פעילות בישראל המיוצגת בלעדית על ידי חברת מטריקס. החברה מחזיקה מרכז פיתוח ותמיכה ברמת החייל בתל אביב.
בין לקוחותיה בישראל: חברת השילוח UPS, מכבי שירותי בריאות, חברת ההפצה דיפלומט, שירותי בריאות כללית, בנק לאומי, בנק הפועלים, אלקטרה מוצרי צריכה, Cognyte, ביטוח לאומי ואחרות
קישורים חיצוניים
אתר האינטרנט הרשמי של קורנרסטון און-דימנד
הערות שוליים

↑  "מטריקס תייצג בישראל את פתרון Cornerstone לניהול משאבי אנוש בענן". אנשים ומחשבים. 2015-03-09. נבדק ב-2018-02-16.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 0465 3527 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קורנרסטון און-דימנד".
רשת זרימה קדימה

רשת זרימה קדימה (באנגלית: Feedforward neural network) היא רשת עצבית מלאכותית שבה קשרים בין צמתים אינם יוצרים מעגלים.
רשתות זרימה קדימה היו הסוג הראשון והפשוט ביותר של רשתות נוירונים מלאכותיות. ברשת כזו, המידע זורם רק בכיוון אחד, קדימה, מצמתי הקלט, דרך הצמתים החבויים (באם קיימים) אל צמתי הפלט, ללא מעגלים או לולאות עצמיות.
פרספטרון רב-שכבתי

בפרספטרון רב שכבתי כל נוירון בשכבה אחת מקושר לנוירונים בשכבה הבאה. כל נוירון מקבל ערך על ידי סכום כל הקישורים הנכנסים אליו, ובמקרים רבים הוא מפעיל גם פונקציית אקטיבציה לא-ליניארית כדוגמת סיגמואיד או ReLU.
לפי משפט הקירוב האוניברסלי לכל פונקציה אשר ממפה רצף של מספרים ממשיים לרצף אחר של מספרים ממשיים ניתן למצוא קירוב טוב ככל שנרצה על ידי פרספטרון רב-שכבתי שבו רק שכבה חבויה אחת.
קיימות שיטות רבות לאימון של רשתות רב שכבתיות, הידועה והמוצלחת מביניהן היא מורד הגרדיאנט. בשיטה זו, משווים את ערכי החיזוי של הרשת לתשובות הנכונות ומסיקים את הערך של פונקציית הפסד מוגדרת מראש. לאחר מכן, מזרימים את השגיאה לאחור ומעדכנים את המשקלים של הרשת בהתאם כדי להקטין את פונקציית השגיאה המחושבת במידה מסוימת. לאחר ביצוע של תהליך זה למשך מספר רב של פעמים באופן איטרטיבי, לרוב הרשת תתכנס לערך שגיאה נמוך מספיק, ברגע זה ניתן להגדיר שהרשת למדה. כיוון שרשתות נוירונים מקרבות פונקציות לא-ליניאריות, לא ניתן לפתור אותם באופן אנליטי ולכן משתמשים בשיטת האופטימיזציה של מורד הגרדיאנט. לשם כך מחשבים את הגרדיאנט של פונקציית השגיאה כפרמטר של המשקלים על הרשת, על ידי כלל השרשרת, ולאחר מכן כל משקל מוזז מעט לכיוון ההופכי לגרדיאנט, כלומר הקטנה מרבית של פונקציית השגיאה. זו היא גם הסיבה לכך שכל הרכיבים ברשתות עצביות - ובפרט פונקציית האקטיבציה - חייבים להיות גזירים.
ראו גם

רשת עצבית מלאכותית
בינה מלאכותית
הערות שוליים

↑  Zell, Andreas (1994). Simulation Neuronaler Netze [Simulation of Neural Networks] (בגרמנית) (1st ed.). Addison-Wesley. p. 73. ISBN 3-89319-554-8.
↑  "Deep learning in neural networks: An overview". Neural Networks (באנגלית). 61: 85–117. 2015-01-01. arXiv:1404.7828. doi:10.1016/j.neunet.2014.09.003. ISSN 0893-6080.
| בינה מלאכותית |
| --- | --- | --- |
| כללי | מבחן טיורינג • היסטוריה של הבינה המלאכותית • ציר הזמן של בינה מלאכותית • התקדמות הבינה המלאכותית • אוריינות AI • סוכן תבוני • AI-שלמות מערכת מומחה • אסדרת בינה מלאכותית (בישראל) • בינה מלאכותית צרה • בינה חישובית • הסברתיות בינה מלאכותית • הפרדוקס של מורבק • סוכן תבוני • אתיקה של בינה מלאכותית |  |
| תחומים | עיבוד שפה טבעית • ראייה ממוחשבת • בינה מלאכותית יוצרת • אומנות בינה מלאכותית • בינה מלאכותית כללית (AGI) |  |
| סוגי למידת מכונה | מערכת לומדת • למידה מונחית • למידה בלתי מונחית • למידה עמוקה • למידת חיזוק • סיווג בייסיאני נאיבי • רשת בייסיאנית |  |
| אלגוריתמי למידת מכונה קלאסית | פרספטרון • עץ החלטה • מכונת וקטורים תומכים • Bag of words • אלגוריתם k-מרכזים • אלגוריתם מיקסום התוחלת • הורדת ממד • אלגוריתם שכן קרוב • יער אקראי  • Q-learning •‏ T-SNE •‏ Tf–idf • חיזוק גרדיאנט |  |
| למידה עמוקה | רשת עצבית מלאכותית • רשת זרימה קדימה • רשת עצבית רקורסיבית • פונקציית אקטיבציה • טרנספורמר • Attention •‏ GAN |  |
| עיבוד שפה טבעית | מודל שפה • שיכון מילים • בלשנות חישובית • תרגום מכונה • חילוץ מידע (אנ') • ניתוח סנטימנט • זיהוי חלקי דיבר (אנ') • מערכת זיהוי דיבור • זיהוי ישויות • כריית טקסט • תיוג תפקידים סמנטי • Word2vec • מודל שפה גדול • GPT •‏ BERT (אנ') • מודל Bag-of-words (אנ') • יצירת טקסט בשפה טבעית (אנ') • מילת עצירה • ניתוח מחרוזות • Stemming (אנ') • למטיזציה (אנ') |  |
| יישומים לבינה מלאכותית (אנ') | צ'אטבוט • זיהוי דובר • זיהוי עצמים • זיהוי תבניות • עוזר וירטואלי • זיהוי תווים אופטי • מחולל תמונות • הזיות |  |
| מערכות בינה מלאכותית | אלייזה • ChatGPT •‏ DALL-E •‏ Midjourney •‏ Gemini • קלוד •‏ Perplexity •‏ SearchGPT •‏ GitHub Copilot • דיפ־פייק • סירי • Google Assistant • אמזון אלכסה • מיקרוסופט קופיילוט |  |
| סוגיות בטיחות בינה מלאכותית (אנ') | סכנה קיומית מבינה מלאכותית כללית • בינה מלאכותית חזקה • יישור בינה מלאכותית (אנ') • בקרת יכולות בינה מלאכותית (אנ') • בינה מלאכותית ידידותית (אנ') • התכנסות אינסטרומנטלית (אנ') • סינגולריות טכנולוגית • השתלטות הבינה המלאכותית • המכתב הפתוח על בינה מלאכותית (2015) |  |
| ספריות בשימוש נרחב | TensorFlow •‏ PyTorch •‏ Torch •‏ Hugging Face •‏ Keras •‏ spaCy (אנ') •‏ Caffe |  |
לקטגוריית הבינה המלאכותית
רשת עצבית דו-שכבתית אשר מחשבת את הפעולה XOR. המספר על כל צומת מסמן את ערך הסף שלו, כך שהפלט של הצומת יהיה 1 אם הערך שהגיע לנוירון עובר את ערך הסף, ו-0 אחרת. המספרים על הקשתות הם המשקלים שמכפילים את הערך של לכל נוירון.
עריכת RNA

עריכת RNA הוא תהליך תוך תאי שגורם לשינוי ברצפי ה-RNA מהתבנית המקורית של ה-DNA (או ה-RNA). הריאקציה של עריכת ה-RNA משנה רק נוקלאוטיד אחד או שניים, ויכולה לגרום למחיקה או החדרה של בסיס; כתוצאה מכך יכולים להשתנות קודונים ב-mRNA, עשויים להיווצר אתרים חדשים של שחבור, קודוני פסק, ואף שינויים מבניים של ה-RNA.
התהליך של עריכת RNA מתרחש בכל מערכות החיים - בחולייתנים, חסרי חוליות, צמחים, חיידקים ווירוסים ומשפיע על סוגים שונים של מולקולות RNA כולל mRNA, rRNA, tRNA, miRNA.
תהליכי עריכת RNA נראים מגוונים מאוד מבחינת המנגנון המולקולרי שלהם, ונראה שהתפתחו מספר פעמים באופן בלתי תלוי במהלך האבולוציה. ישנם מספר סוגים של תהליכי עריכה של RNA שגורמים למגוון הזה, כולל חילופי נוקלאוטידים, כגון Cytidine (C) ל-Uridine (U) ו-Adenosine (A) ל-Inosine (I), וכן תוספות ומחיקות של נוקלאוטידים שאינם מצויים בתבנית ה-DNA הגנומית.
היסטוריה של עריכת RNA

עריכת RNA זוהתה לראשונה בשנות ה-80 ב-mRNA המקודד על ידי המיטוכונדריה של יצורים חד תאיים – טריפנוזומה, כאשר התרחשה מחיקת נוקלאוטיד, או הוספה של הנוקלאוטיד U. חוקרים זיהו, שב-mRNA של תת-יחידה 2 של cytochrome c oxidase (cox2) במיטוכונדריה של טריפנוזומה יש ארבעה נוקלאוטידים U שאינם מקודדים בגנום המיטוכונדריה. לאחר גילוי זה נתגלתה עריכת RNA ב-mRNA המקודד לחלבון אפוליפופרוטאין באדם, ובמספר מולקולות המקודדות לחלבונים ב-DNA המיטוכונדרי של צמחים.המרחק האבולוציוני בין האורגניזמים השונים שבהם נצפתה העריכה, וההשפעה על הפנוטיפ ופעילות התא והאורגניזם (ראו בהמשך) מרמזים על החיוניות של מנגנוני העריכה השונים.
מנגנוני עריכת RNA > מחיקה/החדרה (insertion/deletion)

במסגרת תהליך זה של עריכת RNA נוצרים שני סוגים של RNA - ה-mRNA הערוך מראש (pre-edited mRNA) ומולקולת gRNA (guide RNA). עריכת ה-RNA מתרחשת באמצעות מחיקה או החדרה של הנוקלאוטיד Uridine (U), שתוארה לראשונה בקינטופלסט-מיטוכונדריה של T.brucei; יש לציין, כי היקף העריכה משתנה בין מספר בסיסי Uracil שנמצאים בכמה אתרים סמוכים למאות אתרי Uracil שנמצאים ברחבי הגנום כולו - "עריכה פנורמית" (pan-editing). כדי שתתרחש החדרה או מחיקה של בסיסים יש צורך בזיווג בסיסים בין gRNAs ותבניות RNA שנערכו מראש.
מנגנוני עריכת RNA > עריכת החלפה (substitution)

בעריכת החלפה, כתוצאה משינויים בתכונות זיווג הבסיסים של הריבונוקלאוזידים ששונו מתרחשת החלפה של בסיסים שגורמים או לשינוי בקוד לחומצה אמינית אחת (או יותר), או החלפה שתשפיע על התכונות המבניות של RNAs. השינויים הנפוצים ביותר הם: החלפה של C ל-U, ושל-A ל-I (אינוזין נקרא כמו גואנין לאחר מכן). בנוסף, תוארו שינויים נוספים של U ל-C, G ל-A וגם החלפה מ-U ל-A, אם כי במידה מועטה. עריכת ההחלפה מתרחשת ב- pre-mRNAs וגם ב- tRNAs.
החלפה מ-A ל-I: עריכה מ-A ל-I (איור 1) מתייחסת להידרוליזה האנזימטית של אדנוזין לאינוזין, על ידי האנזימים ממשפחת ה-ADAR (Adenosine deaminase Acting on RNA). ההחלפה הזאת גורמת להחלפת נוקלאוטיד מכיוון ש-I מזוהה כ-G במקום A הן על ידי ריבוזומים והן על ידי RNA פולימראז. חלבוני ADAR אופיינו באורגניזמים שונים כמו חולייתנים, חרקים, ותולעים. ביונקים ידועים שלושה גנים של ADAR (ADAR1, ADAR2 ו-ADAR3), מהם שניים (ADAR1 ו-ADAR2) ידועים כפעילים מבחינה אנזימטית כדה-אמינאזות, ואילו פעילותו הקטליטית של השלישי (ADAR3) כ-deaminase טרם נצפתה. באאוקריוטים יש שני אזורים שמתרחשת בהם החלפה מ-A ל-I במולקולת tRNA. בשמרים האזור הראשון הוא נוקלאוטיד האנטיקודון הראשון I34. והאזור השני הוא הנוקלאוטיד שאחרי האנטיקודון A37. הקטליזה של שני האזורים מתבצעת על ידי שני אנזימים שונים. ADAT1 אחראי על האזור של 37, ו-ADAT2/ADAT3 על האזור של 34. בפרוקריוטים המקרים שמתרחשת בהם ההחלפה מ-A ל-I במולקולת tRNA לא נפוצים. יש מקרה אחד שמתרחשת בו ההחלפה באזור נוקלאוטיד האנטיקודון 34,וזה מתרחש באאובקטריה (eubacteria). מחקר שנעשה על חיידק E. coli זיהה את האנזים TadA שהוא adenosine deaminase ספציפי ל-tRNA. יש גם כמה מקרים בארכאה בהם מתרחשת החלפת נוקלאוטיד ב-tRNA: טרם ההחלפה נראיית מתילציה בעמדה 57A באמצע ה-T-loop ורק אז מתרחשת הדה-אמינציה.
החלפה מ-C ל-U: העריכה מ-C ל-U (איור 2) מתרחשת על ידי האנזים ציטידין דמינאז (cytidine deaminase). הסוג הזה של ההחלפה נפוץ יותר במיטוכונדריה של צמחים וההחלפה מסוג הזה שמתרחשת ב-tRNAs באברונים של אאוקריוטים נוספים. ידוע רק על מקרה אחד שבו ההחלפה הזאת לא מתרחשת - tRNA באברונים שבציטופלזמה של Trypanosoma brucei. סוג זה של עריכת RNA, אשר מחליף ציטידינים לאורידינים, התפתח בצמחי קרקע, וככל הנראה אבד בכמה צמחים מסוג "liverworts marchantiid". המספר של הנוקלאוטידים משתנה בין שושלות הצמחים, לדוגמה: רק 8 אירועים מתרחשים במיטוכונדריה של הטחב Funaria hygrometrica ו-11 ב-Physcomitrella patens. בחולייתנים, סוג עריכה זה זוהה לראשונה ב-mRNA המקודד apolipoprotein B (apoB) שבו קודון גלוטמין (CAA) משתנה לקודון עצירה (UAA). העריכה זאת של ה-RNA מתרחשת בעזרת חלבוני PPR שמעורבים במיקוד העריכה לנוקלאוטידים ספציפיים.
החלפות אחרות: החלפות האחרות כגון U ל-C, G ל-A או החלפות אחרות הם אירועים נדירים. המנגנונים המולקולריים והאנזימים המעורבים בשינויים מסוג זה עדיין לא זוהו.
עריכת RNA בצמחים

בצמחים עריכת ה-RNA זוהתה במיטוכונדריה ובכלורופלסט כאשר יש החלפה מ-C ל-U בנוסף להחלפה פחות נפוצה מ-U ל-C. עריכת RNA בצמחים זוהתה לראשונה במיטוכונדריה של צמחים פורחים בשנת 1989 על ידי השוואה בין רצפי DNA ו-RNA. מאוחר יותר, זוהו השינויים הללו גם בכל הצמחים היבשתיים. מחקרים מראים, שעריכת ה-RNA היא חיונית לתפקוד תקין של פעילות התרגום והנשימה של הצמח.
עריכת RNA בבני אדם

מספר סוגים של עריכת RNA תוארו בבני אדם, כאשר הנפוץ ביותר הוא החלפה מ-Adenine ל-Inosine (A to I); נפוצה פחות היא ההחלפה מ-Cytosine ל-Uridine. תוארו עוד החלפות נדירות יותר שזוהו ברקמות כמו, G ל-A, U ל-A ועוד, אם כי המנגנון העומד בבסיסן אינו ידוע. כאמור למעלה, ההחלפה מ-A ל-I מתבצעת באמצעות האנזים ADAR (מתוך שלושתה גנים המקודדים ל-ADAR (ADAR1, ADAR2 ו-ADAR3); שהשניים הראשונים (ADAR1,ADAR2) אשר פעילים כדהאמינאזות מתבטאות בכל הרקמות ויש להם איזופורמים שונים, השלישי (ADAR3) שכאמור עדיין לא הוכח כאנזים deaminase קטליטי פעיל, מתבטא באדם ברמה נמוכה במוח.
נתגלה ש-ADAR1 ו-ADAR2 אינם מצויים רק בחולייתנים, אלא גם יש להם גנים אורטולוגיים (אותו גן ביצורים שונים) בחסרי חוליות, מה שמצביע ששניהם הופיעו מוקדם במהלך האבולוציה של יצורים רבי תאים (מטזואה). לעומתם דמיון ברצף החלבונים של-50% בין ADAR3 ל-ADAR2 מרמז, כי ככל הנראה ADAR3 התפתח מאוחר יותר כתוצאה מדופליקאציה (הכפלה) של ADAR2 בחולייתנים.
עריכת RNA בבעלי חיים > עריכת RNA בחולייתנים

מרבית אירועי עריכת ה-RNA בחולייתנים הם החלפה מ-A ל-I במיוחד באלמנטים חוזרים בגנום כגון ALU. כמו באדם, אירועי עריכה הגורמים להחלפה של C ל-U מתרחשים באמצעות apolipoprotein B mRNA editing enzyme, catalytic polypepti (APOBEC).
עריכת RNA בבעלי חיים > עריכת RNA בחסרי חוליות

מחקרים שנעשו בדרוזופילה ובסילוניות (דיונונים, תמנונים) מראים שחלק ניכר מאירועי העריכה הידועים מתרחשים באזורים המקודדים לחלבונים בעלי תפקיד חשוב בחיי האורגניזם. נתונים ממספר קטן של מינים מצביעים על כך שבניגוד ליונקים, בהם עריכת mRNA הגורמת לשינוי בקידוד ה-RNA (recoding) נדירה יחסית, בדרוזופילה אותרו כ־1300 אתרי recoding, וחלק מהאתרים האלה שינו את תפקוד החלבון, במיוחד בתאים המשתייכים למערכת העצבים. מספר יוצא דופן של אתרי עריכת RNA נתגלה במח התמנון: נראה, כי עריכה מ-A ל-I משחקת תפקיד בהתמודדות התמנון עם שינויי טמפרטורה קיצוניים: כ-33% מהאתרים מושפעים מהשינוי בטמפרטורה, ויותר מ-20,000 אתרים ברחבי הגנום עברו עריכת RNA מוגברת יותר בקור.
עריכת RNA בבעלי חיים > עריכת RNA בווירוסים

ידוע שווירוסים מסתמכים על מארחים לצורך שכפולם. ונראה, שלפחות חלק מהמנגנונים המעורבים ביכולת הווירוס לנצל את המארח לצורך שכפול נעזרים בעריכת RNA. הגילוי הראשון של עריכת RNA בתיווך מארח דווח בשנת 1992: עריכה זו מווסתת את האריזה של וירוס הפטיטיס D ומעכבת את שכפולו. ניתן לסווג את האינטראקציה בין אנזימי עריכת RNA לבין ה-RNA הויראלי לשתי קטגוריות: deamination-dependent (ויסות ציס) ו-deamination-independent (ויסות טרנס). עריכת RNA בתיווך המארח יכולה להשפיע משמעותית על מחזור החיים הוויראלי, הסתגלות המארח לקיומו של הווירוס בסביבות שונות ועוד. עריכת RNA בתיווך מארח יכולה להוביל להשפעה פרו-ויראלית (proviral) או אנטי-ויראלית (antiviral) על וירוסים: השפעה פרו-ויראלית מסייעה לנגיפים להתחמק מתגובה של המערכת החיסונית של המארח באמצעות קידום שכפול וירוסים וסינתזת חלבונים. דוגמה לווירוס פרו-ויראלי זה ווירוס VSV כאשר ADAR1 מעלה את הרגישות של המארח לווירוס. השפעה אנטי-ויראלית פועלת כנגד מגוון רחב של וירוסים באמצעות עיכוב של שכפול וירוסים או תיעתוק הפוך (reverse transcription). דוגמה לווירוס אנטי-ויראלי זה ווירוס LCMV כאשר ADAR1 מחליף את נוקלאוטיד A ל-I.
עריכת RNA בבעלי חיים > עריכת RNA בחיידקים

בחיידקים היה ידוע רק על מקרה אחד של עריכת RNA שמתרחשת במולקולת tRNA שבה יש שינוי מ-A ל-I והשינוי הזה תווך על ידי האנזים TadA. לאחרונה, התגלה שעריכת RNA גם מתרחשת ב-mRNA של החיידקים. התגלו 15 מקרים שבהם A משתנה ל-I כאשר 12 מהם מתרחשים באזורים מקודדים לחלבונים.
עריכה בסוגי RNA שונים

כמו שתואר למעלה, עריכת RNA משפיעה על כל סוגי RNA, כאשר רב אירועי העריכה מתרחשים ב-tRNA וב- rRNA.
עריכת mRNA משנה את הרצף של mRNA מה שמוביל ליצירת חלבונים ערוכים. עריכת tRNA יוצרת אלמנטים מבניים חיוניים במבנה ראשוני, שניוני ושלישוני, הכוללות נוקלאוטידים של לולאה וגבעולים שמצומדים לבסיס. והשינויים בעריכת rRNA מרוכזים בעיקר באזורים פונקציונליים של הריבוזום, כגון מרכז פפטידיל טרנספראז (peptidyl transferase center). השינויים ככל הנראה משחקים תפקיד בכוונון של המבנה של הריבוזום ומשחקים תפקיד בעיבוד של rRNA.
שומר שמסר לשומר

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  מסכת בבא קמא, דף י"א, עמוד ב' מסכת בבא מציעא, דף ל"ו, עמוד א'
 משנה תורה:  ספר משפטים, הלכות שכירות, פרק א', הלכה ד'.
 
בהלכה, שומר שמסר לשומר הוא דין מדיני שומרים. בתלמוד נחלקו אמוראים האם אדם שקיבל על עצמו לשמור חפץ, יכול להעביר את חיוב השמירה לאדם אחר או לא, ואם העביר, מיהו המחויב בתשלומין במקרה שהחפץ ניזוק.
הדין

חכמי הגמרא נחלקו האם מותר לשומר, למסור לשומר אחר את החפץ שנמסר לו:
הדין > דעת המתירים

לפי דעה אחת, הדבר מותר והוגן, ובכך הוא מקיים את שמירתו, שכן הוא מוסר את החפץ לאדם בן דעת ואחראי, ולכן גם במקרה שהוא עצמו היה שומר שכר ואילו השומר השני היה שומר חינם, ובהנחה ששומר חינם מבצע שמירה פחותה מזו של שומר שכר מכיוון שהאחריות המוטלת עליו קטנה יותר, גם אז הוא פטור.  הסבר המוזכר בראשונים, הוא "אוקימנא גברא בחריקאי", כלומר יש כח משפטי לשומר הראשון להעמיד את השומר השני במקומו, כך שהשומר הראשון מסתלק לחלוטין מחיוב השמירה. ההסבר הוא ששמירתו של הראשון נמסרה כליל לשני, ולא ששניהם שומרים.
הדין > דעת האוסרים

בתלמוד הובאה דעת האוסרים להעביר את החפץ שקיבל עליו לשמור, לשומר אחר, ובטעם הדבר נאמרו בסוגיית התלמוד הסברים שונים:
יש מהאמוראים שכתבו שהטעם הוא שכאשר אדם מפקיד בהמה אצל שומר, הוא מוסר זאת אצלו בהנחה שאם יארע לחפץ דבר כל שהוא, הוא יחייב את השומר שבועה, ואז, לפי היכרותו עם השומר ומהימנותו, הוא יודע שאם הבהמה אכן נאנסה בפשיעתו, הוא לא ישבע לשקר, ויקבל חזרה את התשלומים. אבל אדם אחר לא נאמן לו בשבועתו, ולכן אין רשות ביד השומר למסור את הדבר לאדם אחר. דין זה, המחייב את השומר השני במקרה שהוא מסר את החפץ לאדם אחר, נאמר גם אם השמירה השנייה מעולה יותר, שכן הראשון היה רק שומר חינם והשני הוא שומר שכר, שהאחריות המוטל עליו גדולה יותר, שכן הוא חייב לשלם גם במקרה של גנבה או אבידה ולא רק במקרה של אונס.
דעה נוספת  אוסרת אף היא למסור את החפץ לשומר אחר, אך מטעם שונה, לדעתם סתם אדם אינו מסכים שיעבירו את חפציו לאדם אחר. הגמרא מתבטאת "אין רצוני שיהיה פקדוני ביד אחר". ולכן, העברת החפץ לאדם אחר שנעשית בניגוד להסכמת הראשון נחשבת לפשיעה בחפץ ואי קיום חיוב השמירה, דבר המעמיד את השומר באחריות מלאה לכל נזק שיגרם לחפץ.
פסק הלכה

הרמב"ם, פסק כדעת האוסרים, מחמת כך שייתכן שהמפקיד אינו סומך על השומר השני. אך במקרה שמדובר בשומר שהמפקיד רגיל להפקיד אצלו, מותר לשומר למסור לו את החפץ שניתן לשמירה, בתנאי שהשמירה השנייה אינה פחותה מהראשונה, כדוגמת שומר שכר המעביר את החפץ לשומר חינם.
רבי חיים סולובייצ'יק מסביר שהעברת השמירה לאדם אחר מועילה מטעם שיש כח לשומר הראשון להעמיד את שומר השני במקומו, כך שהשומר הראשון מסתלק לחלוטין מחיוב השמירה. וזאת הוא דווקא אם האדם השני שהוא מעמיד במקומו הוא כדוגמת השומר הראשון, אך אם הוא אינו מבצע את אותה השמירה שהייתה מוטלת על האדם הראשון, לא נפטר הראשון משמירתו בכך, והעברת החפץ לאדם השני נחשבת כפשיעה.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף י"א, עמוד ב'
↑  שיטה זו מוזכרת רק בתלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ל"ו, עמוד א'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות שכירות, פרק א', הלכה ד'.
↑  חידושי הגר"ח על הש"ס על מסכת בבא קמא סימן כ"ב עמ' י"ט.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
מתן פורת

| --- | --- |

 לידה:  21 בינואר 1982 (בן 43) תל אביב-יפו, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית הספר ג'וליארד 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 www.matanporat.com
 
מתן פורת (נולד ב-21 בינואר 1982 בתל אביב) הוא פסנתרן ומלחין ישראלי.