stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שברולט קמארו הדור הרביעי

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  שברולט
 שנות ייצור:  2002-1993
 הרכבה:  קנדה
 מודל קודם:  שברולט קמארו הדור השלישי 
 מודל אחריו:  שברולט קמארו הדור החמישי 
 חברת אם:  ג'נרל מוטורס
 סיווג:  מכונית פוני
 אורך:  4,907 מ"מ 
 רוחב:  1,882 מ"מ 
 בסיס גלגלים:  2,565 מ"מ 
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע בנזין 
 
שברולט קמארו הדור הרביעי היא מכונית פוני, שיוצרה על ידי יצרנית הרכב האמריקאית שברולט בין השנים 1993–2002.
גרסאות שברולט קמארו מהדור הרביעי

קמארו SS
דגם ה- SS קיבל מנוע LT4 V8 בעל הספק של 330 כ"ס ו- 340 ליברות. 100 מכוניות הוקצו לשוק האמריקאי בעוד 6 מכוניות נמכרו לקונים קנדיים. השניים הנותרים היו אבות טיפוס. ה- קמארו LT4 היה הקמארו המהיר ביותר שנבנה במפעל, וגם היקר ביותר שנמקר ב-40,000 דולר.
קמארו Z28
דגם Z28 הוא בעל הביצועים הגבוהים של הקמארו אשר כולל מנוע LT1 V8 בעל הספק של 275 כ"ס.
מחזור חיים

1993 יצא לשיווק.
1994 יצא עם שיפור בתיבת ההילוכים ובהאצה מ-0 ל-100.
1995 יצא עם מנוע חדש.
1996 יצא עם שיפורים קטנים בגלגלים ובגודלם.
1997 יצא עם שינוי בצורה ובפנים.
1998 יצא עם מתיחת פנים, מנוע חדש והספק גדול יותר.
1999 יצא עם שיפור קטן במשקל ובצבעים.
2000 יצא עם מנוע חדש וגלגלים חדשים וגדולים יותר.
2001 יצא עם שיפור בהגדלת ההספק.
2002 סוף יצור.
תמונות

SS
SS
Z28
Z28
ראו גם

שברולט קמארו
שברולט קמארו הדור השישי
שברולט קמארו הדור החמישי
שברולט קמארו הדור השלישי
שברולט קמארו הדור השני
שברולט קמארו הדור הראשון
הערות שוליים

↑  שברולט קמארו - היסטוריה web.archive.org/web/20151116201845
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלי רכב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קמארו SS דור רביעי
קמארו Z28 דור רביעי
שונה הלכות

ערך זה עוסק במושג תלמודי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
שונה הלכות הוא מושג תלמודי המתאר תלמיד חכם שבקיא במשניות ובברייתות (כלומר בדיני ההלכות) אך לא בתלמוד (כלומר בסברה העומדת מאחוריהן).
דינו

ישנן שתי הלכות מפורשות הנוגעות לשונה הלכות:
אסור להשתמש בו, מדין כבוד תלמידי חכמים. החיד"א מוסיף שבניגוד לתלמיד חכם, שונה הלכות לא יכול למחול על כבודו שכן כבודו הוא על בקיאותו בהלכה אך התורה אינה שלו.
ספר תורה שהתבלה גונזין אותו ליד קבר תלמיד חכם, וכן קבר שונה הלכות.
הערות שוליים

↑  פירוש רש"י על מסכת מגילה דף כ"ו עמוד ב', ד"ה ואפילו שונה הלכות
↑  רמ"א, יורה דעה, סימן רמ"ג, סעיף ג'
↑  ברכי יוסף, יורה דעה, סימן רמ"ו, סעיף כ"א
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קנ"ד, סעיף ה'
ערך זה הוא קצרמרבנושא הלכה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שונו יוריקו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 במרץ 1956 (בת 68) Yokkaichi, יפן 
 מדינה:  יפן 
 מקום לימודים:  Ritsumeikan University 
 שפות היצירה:  יפנית 
 פרסים והוקרה:  Gunzou Prize for New Writers (1981)  פרס קיוקה איזומי לספרות (2001)  Sei Itō Award (2005)  פרס יוקיו מישימה (1994)  פרס הספרות נומה לסופר חדש (1991)  פרס אקוטגאווה (1994)  Noma Literary Prize (2014) 
 
שונו יוריקו (ביפנית: 笙野頼子) היא סופרת יפנית.
קורות חייה

שונו נולדה בעיר איסה שבמחוז מיאה שביפן בשנת 1956. השם שקיבלה בילדותה היה בשם אישיקווה יוריקו (Ishikawa Yoriko). למדה משפטים באוניברסיטת ריטסומיקאן (Ritsumeikan) בקיוטו, אותם סיימה בשנת 1980. בתקופת לימודיה התחילה לכתוב סיפורים קצרים שהתפרסמו בכתבי עת ספרותיים שונים. שנה לאחר תום לימודיה פורסמה נובלת הביכורים שלה 'גן עדן' (גוקוראקו). נובלה זו מבוססת על סיפורו של אקוטגאווה ריונוסקה "ג'יגוקוהן" (מסך גיהנום). באותה שנה זכתה בפרס גונזו (Gunzō) לספרות. למרות הצלחה זו, שונו נעלמה למשך עשר שנים. בשנת 1991 פרסמה את הספר 'לא עושה דבר' (Nanimo Shitenai ). גיבורת הספר שכמעט איננה יוצאת מביתה, חוטפת פריחה מוזרה בידיים, בדיוק בזמן שהיא צופה בטקס הלווייתו של הקיסר היפני בטלוויזיה. ספר זה זיכה אותה בפרס נוֺמָה לסופרים מתחילים (noma bungei shinjinshō). בהמשך פרסמה רומנים, מאסות ומאמרים רבים.
פרסים ספרותיים

פרס אקוטגאווה (1994) על הנובלה 'מפעל עיוות הזמן' (Taimu surippu konbinato), שהגיבורה שלו חולמת שהיא מאוהבת בדג טונה, ומתעוררת מהחלום על ידי צלצול טלפון, רק כדי להישלח אל עיירה תעשייתית של ילדותה ולחזות במקום לאחר התפוצצות הבועה הכלכלית של יפן.
פרס מישימה (1994) על יום הזיכרון המאתיים (Nihyakkaiki), סיפור קצר, שגיבורתו מגיעה לאירוע זיכרון שנהוג לערוך במשפחתה לרגל השנה המאתיים למותו של אחד מבני המשפחה. במהלך האירוע הגיבורה בועטת בגבר שכל הזמן פונה אליה כאילו היא כלתו, ומקבלת את ברכת המשפחה כ"פמיניסטית".
פרס נומה לספרות (2014) על 'קורות המלחמה הבלתי נגמרת שלי– מחלת קולגן, מחלת רקמת חיבור מעורבת' (Mitōbyōki – kōgenbyō kongōsei ketsugō soshikibyō no), בו שונו עוסקת בהתמודדותה עם מחלת החיסון העצמי ממנה היא סובלת.
שגיאות מסוג I ו-II

בביצוע בדיקת השערות סטטיסטית, מקובל לסווג שגיאות בצורה הבאה: שגיאה מסוג I היא דחייה שגויה של השערת האפס, כלומר ניסוי מסתיים בתוצאה שהתגלתה תופעה מסוימת, אך תוצאת הניסוי שגויה והתופעה אינה קיימת במציאות. את ההסתברות לקבל שגיאה זו מסמנים באות α; שגיאה מסוג II היא קבלה שגויה של השערת האפס, כלומר הניסוי לא מצליח לאשש שתופעה מסוימת קיימת, למרות שהתופעה אכן קיימת במציאות. את ההסתברות לקבל שגיאה כזו מסמנים באות β. לדוגמה, אם הניסוי בודק את השפעתה של תרופה מסוימת על מחלה, שגיאה מסוג I מתרחשת כאשר התוצאות מצביעות על היות התרופה יעילה כשבמציאות היא אינה יעילה, ושגיאה מסוג II כאשר התוצאות אינן מצביעות על יעילות התרופה כשבמציאות היא כן יעילה.
המונחים "שגיאה מסוג I" ו"שגיאה מסוג II" נקראים לעיתים גם "תוצאה חיובית כוזבת" (False positive) ו"תוצאה שלילית כוזבת" (False negative) בהתאמה, שהם מונחים כלליים יותר המשמשים בהקשרים שונים. המונחים "שגיאה מסוג I" ו"שגיאה מסוג II" מתייחסים ספציפית לבדיקת השערות סטטיסטית.
הגדרה

כל בדיקה הנשענת על מידע מדעי וכל מבחן סטטיסטי עשויים לעיתים לתת תוצאות שגויות. על פי רוב, בדיקות ומבחנים סטטיסטיים בוררים בין שתי השערות:
"השערת האפס", שאותה מקובל לסמן ב-H0.
"ההשערה האלטרנטיבית" H1: השערת האפס אינה נכונה.
בדרך כלל השערת האפס תהיה שלאובייקט הנבדק אין השפעה. לדוגמה, אם חוקרים את השפעתה של תרופה מסוימת על מחלה, השערת האפס תהיה שלתרופה אין השפעה. מטרת המחקר היא לבדוק האם ניתן לאסוף די ראיות כדי לדחות בביטחון את השערת האפס, ובכך לאשש את ההשערה האלטרנטיבית, שלאובייקט הנבדק כן יש השפעה.
סוגי השגיאות:
שגיאה מסוג I (‏False positive) היא דחייה שגויה של השערת האפס. שגיאה כזו תגרום בדרך כלל למסקנה שאפקט מסוים קיים, כשלמעשה הוא אינו קיים. לדוגמה, מחקר קליני שמוכיח שתרופה היא יעילה כשלמעשה היא אינה יעילה או ניסוי שמראה שמכונות מדגם חדש יעילות יותר ממכונות מדגם ישן, כשלמעשה הן שוות ביעילותן.
שגיאה מסוג II (‏False negative) היא קבלה שגויה של השערת האפס. דוגמאות לכך הן מחקר קליני שלא מצליח להוכיח את יעילותה של תרופה, אף על פי שבמציאות היא אכן יעילה, או ניסוי שלא מצליח להוכיח הבדל בין יעילותן של מכונות מדגם חדש ודגם ישן, בעוד במציאות יש הבדל בין יעילות הדגמים.
דחיית השערת האפס קרויה לעיתים גם תוצאה חיובית, מכיוון שלכאורה הוכח בהצלחה קיומו של האפקט הנבדק. לכן שגיאה מסוג ראשון קרויה גם תוצאה חיובית כוזבת (False positive). באופן דומה, שגיאה מסוג II קרויה גם תוצאה שלילית כוזבת (False negative).
דוגמאות > דוגמה 1

ניסוי לבדיקת השפעתו של פלואוריד על עששת:
השערת האפס: הוספת פלואוריד למשחת שיניים אינה מגנה מפני עששת.
השערה אלטרנטיבית: הוספת פלואוריד למשחת שיניים מגנה מפני עששת.
הניסוי יתבצע על ידי מעקב אחר נבדקים בשתי קבוצות, אחת משתמשת בפלואוריד, ואחת לא. החוקרים יכמתו את ההבדלים בהופעת עששת בין שתי הקבוצות, ויחליטו אם הם מהווים עדות מספקת לדחיית השערת האפס.
שגיאה סוג I תתרחש אם הם יסיקו שפלואוריד מועיל נגד עששת כשבמציאות הוא אינו מועיל. שגיאה מסוג II תתרחש אם הם יסיקו שפלואוריד אינו מועיל, כשלמעשה הוא מועיל.
דוגמאות > דוגמה 2

משפט פלילי אינו מבחן בדיקת השערות סטטיסטי, אך יש דמיון מתודולוגי, ולכן אפשר להמחיש את המונחים בעזרתו:
השערת האפס: הנאשם אינו אשם.
השערה אלטרנטיבית: הנאשם אשם.
במהלך המשפט יבחנו העדויות, ויוחלט אם יש בהם די כדי לדחות את השערת האפס בביטחון מעבר לספק סביר.
שגיאה מסוג I תתרחש אם הנאשם יורשע למרות היותו חף מפשע, ושגיאה מסוג II תתרחש כאשר נאשם יזוכה למרות היותו אשם.
ביטוי בתחומים שונים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ביטוי בתחומים שונים > ברפואה

ברפואה, תוצאה חיובית שגויה ותוצאה שלילית שגויה היא תוצאה של בדיקת דגימה שמצביעה על כך שהאדם חולה במחלה מסוימת, בעוד שלמעשה הוא אינו חולה בה, או להפך, תוצאה של בדיקה שמצביעה על כך שהאדם אינו חולה במחלה מסוימת, בעוד שלמעשה הוא אכן חולה בה. רמות הדיוק והיכולת האבחנתית של הבדיקות הרפואיות נמדדות בהשוואה לבדיקה מדויקת (הידועה בכינוי מדד הזהב) וניתנות בצורה של מדדים שונים. המדדים לבדיקות אבחון הנפוצים ביותר הם רגישות וסגוליות וכן ערך ניבוי חיובי וערך ניבוי שלילי. מדד מודרני יותר הוא יחס נראות.
כימות ההסתברות לשגיאות

נהוג להשתמש בשני מדדים על מנת לכמת את ההסתברות לשגיאה, אחד עבור כל סוג של שגיאה.
מדד אחד הוא ההסתברות שתתרחש שגיאה מסוג I תחת ההנחה שהשערת האפס היא נכונה. כלומר, תחת ההנחה שאספנו מדידות ממקור כלשהו בו לא קיים כל אפקט (כפי שטוענת הנחת האפס), מחשבים את ההסתברות לקבל נתונים שיטעו אותנו לחשוב שהאפקט קיים. הסתברות זו מסומנת באות α, וגם מכנים אותה רמת המובהקות של הניסוי.
לעיתים רמת המובהקות הנדרשת נקבעת מראש, והניסוי מתוכנן באופן כזה שיעמוד בה. לדוגמה, נניח נדרשת רמת מובהקות סטטיסטית של 5%, כלומר בהנחה שהשערת האפס היא נכונה, נדרש שההסתברות לדחות אותה לא תעלה על 5%. על סמך דרישה זו (בין השאר) יבחרו הפרמטרים השונים של הניסוי: כמות דגימות המידע שצריך לאסוף, המדד הסטטיסטי שיכריע את התוצאה, והסף שהוא צריך לעבור על מנת לדחות את השערת האפס. כל אלה יכוונו באופן כזה שיבטיחו את רמת המובהקות הנדרשת. לעיתים רמת המובהקות לא נקבעת מראש, אלא מחושבת בדיעבד. כלומר, קודם כל הניסוי מתבצע, ואז מחושב ערך-p, שמציין באיזה רמת מובהקות סטטיסטית המבחן עבר.
המדד השני הוא ההסתברות שתתרחש שגיאה מסוג II תחת ההנחה שהשערה האלטרנטיבית היא הנכונה. הסתברות זו מסומנת באות β. ההסתברות ששגיאה מסוג II לא תתרחש קרויה גם עוצמה סטטיסטית, כלומר העוצמה הסטטיסטית שווה ל-1-β.
עבור מבחן סטטיסטי נתון המתבצע על מדגם בגודל נתון, ההסתברויות לשני סוגי השגיאות באים זה על חשבון זה. לדוגמה, נניח נבדקת יעילותה של תרופה להורדת חום. אם נדרוש שהתרופה תוריד לפחות מעלה אחת בממוצע בקבוצה הנבדקת כדי להכריז עליה כיעילה, נקבל הסתברויות מסוימות לשגיאה מסוג I ומסוג II. אם נדרוש שהתרופה תוריד לפחות שתי מעלות בממוצע, ההסתברות לשגיאה מסוג I תרד וההסתברות לשגיאה מסוג II תעלה. בשני המקרים הסיבה היא שדרשנו סף יותר מחמיר לדחיית השערת האפס. אם נגדיל את גודל המדגם אז ההסתברויות לשני סוגי השגיאות ירדו.
הקטנת הסיכוי לשגיאה מאחד הסוגים על ידי הגדלת הסיכוי לשגיאה מהסוג האחר מקובלת כאשר לאחת השגיאות יש השלכות מסוכנות יותר מאשר לשנייה. לדוגמה, הסיכון באבחון שגוי של אדם בריא כחולה סרטן, בבדיקה ראשונית לגילוי סרטן, הוא בזבוז כספים וזמן בבדיקות מתקדמות וכן עגמת נפש. לעומת זאת אבחון שגוי של חולה סרטן כאדם בריא עלול לגרום למוות מהזנחה – תוצאה חמורה בהרבה.
מקור השמות

ג'רזי ניימן ואגון פירסון, סטטיסטיקאים רבי השפעה, פרסמו במשותף החל משנת 1928 סדרת ספרים ומאמרים מכוננים בנושא בדיקת השערות, ובהם מתוארים גם שני סוגי השגיאות.
במאמרם משנת 1933 מתוארות שתי השגיאות ברשימה הממוספרת (I) ו-(II). בהמשך אותו מאמר הם מתייחסים לשגיאות כאל שגיאה מסוג I ומסוג II.
מושגים קשורים > הטיית פרסום

תופעה ידועה בספרות המדעית היא שמחקרים שמקבלים תוצאה מובהקת סטטיסטית (כלומר שדחו את השערת האפס) הם בעלי סיכוי רב יותר להתקבל לפרסום מאשר מחקרים שלא קיבלו תוצאה מובהקת סטטיסטית. כתוצאה מכך יש שיעור גבוה מן הצפוי של פרסומים המכילים שגיאה מסוג I.
הסיבה לכך היא כדלהלן: נניח שכ-20 צוותי מחקר ברחבי העולם בודקים האם יש קשר בין טמפרטורה ושכיחות מחלת השפעת. כמו כן נניח לצורך הדוגמה שאין קשר. הצוותים פועלים באופן בלתי תלוי ומבלי להכיר זה את זה. הם דוחים את השערת האפס אם הם מקבלים מובהקות סטטיסטית של 5% או פחות. מכיוון שהנחנו שאין קשר בין שפעת וטמפרטורה, הרי שהסתברות לדחיית השערת האפס תהיי לפי סף המובהקות הסטטיסטית שנקבע: 5%. לכן סביר לצפות שאחד הצוותים יכריז על תגלית בשל שגיאה מסוג I, וזו התוצאה היחידה שתפורסם.
מכיוון שרק תוצאה זו תפורסם, נוצר מצג שווא כאילו נעשה רק ניסוי אחד והוא הצליח, בעוד שבמציאות הוא רק אחד מתוך 20, בדיוק השיעור הצפוי בהנחה שקשר אמיתי אינו קיים.
מושגים קשורים > בעיית ההשוואות המרובות

יש מחקרים בהם נבדקות בו זמנית זוגות רבים של השערת אפס והשערה אלטרנטיבית. לדוגמה, נניח נעשה המחקר הבודק האם ההסתברות לחלות בשפעת תלויה בגנים מסוימים. נניח שהמחקר בודק בו זמנית מאה גנים, שנכנה אותם גן 1, גן 2, גן 3 וכו'. כלומר למחקר יש מאה השערות אפס: גן 1 אינו משפיע על ההסתברות לחלות בשפעת, גן 2 אינו משפיע על ההסתברות לחלות בשפעת, וכו'. בהתאם יש מאה השערות אלטרנטיביות. מצב כזה קרוי בדיקת השערות מרובות, או השוואות מרובות. במחקרים מודרניים מספר ההשערות הנבדק עשוי להגיע למיליונים.
מכיוון שהמחקר מבצע בו זמנית בדיקות השערות רבות, הוא חשוף במיוחד לשגיאות מסוג I וסוג II. אם נבדקות למשל מאה השערות, ונניח שבכולן השערת האפס נכונה, ושרמת המובהקות של הניסוי היא 5%, הרי שצפוי מראש לקבל כחמש שגיאות מסוג I.
כלים סטטיסטים מיוחדים פותחו כדי להתמודד עם בעיה זו. אמצעי פשוט אחד ידוע בשם תיקון בונפרוני, לפיו פשוט מחלקים את רמת המובהקות הסטטיסטית במספר ההשערות הנבדק. כלומר כדי לקבל רמה של 5% עבור 100 השערות צריך לעבוד ברמת מובהקות של 0.05%. שיטה זו פותרת את בעיית השגיאות מסוג I, אך מעלה בצורה משמעותית את ההסתברות לשגיאה מסוג II. בשנת 1989 פתחו שני סטטיסטיקאים מאוניברסיטת תל אביב, הפרופסורים יואב בנימיני ויוסף הוכברג, אמצעי מתוחכם יותר הקרוי שיעור התגליות השגויות. שיטה זו מאפשרת שליטה בכמות השגיאות מסוג I עם עליה פחותה בהסתברות לשגיאה מסוג II. השיטה זכתה להכרה רבה, והיוותה את הסיבה המרכזית לזכייתו של בנימיני בפרס ישראל לשנת 2012.
מושגים קשורים > מטא-אנליזה

מכיוון שידוע שמחקרים חשופים לשגיאות מסוג I וסוג II, פרסום מחקר הטוען לתוצאה מסוימת אינו מתקבל כעובדה מוגמרת. בדרך כלל אחרי מחקר שפורסם יתבצעו עוד סדרת מחקרים המנסים לשחזר את התוצאות של המחקר המקורי. לעיתים קרובות המחקרים אינם מסכימים זה עם זה, כלומר ייתכן שבעוד חלק מהמחקרים קיבלו תוצאה מובהקת סטטיסטית, אחרים קיבלו שהתוצאות אינן מובהקות, וכך נותר ערפל סביב השאלה מהי האמת.
כדי לברר בצורה מהימנה יותר את האמת, עורכים מטא-אנליזה, שבמסגרתה משלבים יחד את המחקרים הנפרדים שהתבצעו. ההסתמכות על מספר מחקרים בלתי תלויים, ובסופו של דבר על בסיס דגימות רבות יותר, מוריד את ההסתברות גם לשגיאה מסוג I וגם לשגיאה מסוג II.
ראו גם

רגישות
סגוליות
דיוק ונכונות
הערות שוליים

↑  תוצאה חיובית שגויה (חיובי שגוי) (false positive report), באתר infomed; תוצאה שלילית שגויה (שגוי שלילי) (false negative report), באתר infomed
↑  Neyman, J.; Pearson, E.S. (1967) [1928]. "On the Use and Interpretation of Certain Test Criteria for Purposes of Statistical Inference, Part I". Joint Statistical Papers. Cambridge University Press. pp. 1–66
↑  Pearson, E.S.; Neyman, J. (1967) [1930]. "On the Problem of Two Samples". Joint Statistical Papers. Cambridge University Press. p. 100.
1 2  Neyman, J.; Pearson, E.S. (1967) [1933]. "The testing of statistical hypotheses in relation to probabilities a priori". Joint Statistical Papers. Cambridge University Press. pp. 186–202.
שלוחה (טופוגרפיה)

ייצוג טופוגרפי של שלוחה
שלוחה היא צורת תבליט טופוגרפי, המוגדר על ידי ירידה לשלושה צדדים ועליה לצד הרביעי. במפה טופוגרפית שלוחה מיוצגת כרצף של קווים גליים.
ראו גם

פסגה
כיפה (טופוגרפיה)
אוכף (טופוגרפיה)
קו רכס
גיא
קו גובה
רכס הרים
אגן ניקוז
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שבעה ירחים

שבעה ירחים הוא אלבום הבכורה של הצמד המוזיקלי הישראלי סטטיק ובן-אל תבורי. האלבום יצא לאור ב-6 ביולי 2021, על ידי חברות התקליטים גאגא בוקינג ו-Mobile1 Music. האלבום כולל הופעות אורח של ליאור נרקיס, נטע ברזילי, רן דנקר, רמי קלינשטיין, אגם בוחבוט ורון נשר.
רקע והכרזה

על האלבום הכריז סטטיק ב-26 ביוני 2021 באינסטגרם, יחד עם רמזים לשמות שבעת השירים באלבום. מ-28 ביוני 2021, בכל יום בשבוע בשעה 20:00, מלבד שישי, יצא סינגל מתוך האלבום. הסינגל הראשון, הנושא את שם האלבום, הוא היחיד אותו מבצעים סטטיק ותבורי בלבד, כשהשאר הם שיתופי פעולה.
ביקורות

אמיר שוורץ מ-ynet העניק לאלבום ביקורת שלילית, ואמר כי הוא "נטול הברקות אמיתיות ומציע פופ נוסחתי שאיננו אלא עוד זרוע עסקית אחת במותג המתרחב" וכי "הפופ הנוסחתי של סטטיק ובן אל מתנהג כמו אפליקציה, אבל לא לכל שימוש מושקע בטכנולוגיה אפשר להצמיד את תג המחיר של ווייז". גם בן שלו העניק לאלבום ביקורת שלילית, ואמר כי "הרעיון עצמו מוצלח, אבל המימוש המוזיקלי שלו חיוור למדי, רחוק מלהלהיב, ובעיקר לא מצדיק את הקונספט. התגעגעתם לעונג המתמשך, ההדרגתי, הרב־ממדי, שמעניקים אלבומי פופ טובים? לא תמצאו אותו ב'שבעה ירחים'".
דודי פטימר ממעריב אונליין כתב כי "זהו לא אלבום מושלם. יש בו דברים מיותרים, יש בו גם כמה רגעים משעממים, אבל יש בו כמה הברקות ששוות את הסבלנות וההמתנה, מציגות לראווה את הפופ הישראלי בשיא תפארתו וקדמתו המוזיקלית (וגם ההפקתית) ובהקשר זה, השלם עולה על סך חלקיו".
רשימת רצועות

| מס' | שם | כותב(ים) | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | שבעה ירחים  | סטטיק, ג'ורדי | 3:05 |
| 2. | כוסות ריקות (ביחד עם ליאור נרקיס)   | סטטיק, ג'ורדי, ליאור נרקיס | 2:14 |
| 3. | אפס מאמץ (ביחד עם נטע ברזילי)   | סטטיק, ג'ורדי, נטע ברזילי, יסמין מועלם, אבשלום אריאל | 3:20 |
| 4. | רובינזון קרוזו (ביחד עם רן דנקר)   | סטטיק, ג'ורדי, רן דנקר, רון ביטון | 2:28 |
| 5. | גשם מתוק (ביחד עם רמי קלינשטיין)   | סטטיק, ג'ורדי, רמי קלינשטיין | 2:27 |
| 6. | העיר הגדולה (ביחד עם אגם בוחבוט)   | סטטיק, ג'ורדי, אגם בוחבוט | 3:25 |
| 7. | אורות (ביחד עם רון נשר)   | סטטיק, ג'ורדי, רון נשר | 2:48 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 19:50 |
הערות שוליים

↑  שבעה ירחים, באתר www.instagram.com
↑  דורית מזרחי, סטטיק ובן אל מציגים: כל יום שיר, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 27 ביוני 2021
↑  דור מאיר מועלם, ‏אחרי שש שנים: סטטיק ובן אל באלבום בכורה, באתר ‏מאקו‏, 28 ביוני 2021
↑  מערכת ישראל היום, סופסוף: סטטיק ובן אל מוציאים אלבום בכורה, באתר ישראל היום, 29 ביוני 2021
↑  אמיר שוורץ, פחמימות ריקות: האלבום הראשון של סטטיק ובן אל רחוק מלהרשים, באתר ynet, 6 ביולי 2021
↑   בן שלו, סטטיק ובן־אל הוציאו אלבום. מוטב שימשיכו לדבוק בסינגלים, באתר הארץ, 7 ביולי 2021
↑  דודי פטימר, ‏אלבום הבכורה של סטטיק ובן אל כולל כמה הברקות פופ שמציגות את הצמד בשיא תפארתו, באתר מעריב אונליין, 8 ביולי 2021
| סטטיק ובן-אל תבורי |
| --- | --- | --- |
| סטטיק • בן-אל תבורי   דיסקוגרפיה | סטטיק • בן-אל תבורי   דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | שבעה ירחים |  |
| מיני-אלבומים | לכאורה |  |
| סינגלים | "ברבי" • "כביש החוף" • "סלסולים" • "סתם" • "זהב"  • "טודו בום" • "הכל לטובה" • "נמסטה" • "קאוואי" • "גומיגם" • "Broke Ass Millionaire" • "יאסו" • "Tudo Bom" • "בננות" • "אמאלה" • "Further Up (Na, Na, Na, Na, Na)" • "We" • "חביב אלבי" • "Milli" • "קוביות" • "Shake Ya Boom Boom" • "קקטוס" • "כוסות ריקות" • "אפס מאמץ" • "אהבתי לך" • "מנגלים" • "אחלה גבר" • "קרנבל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "דוביגל" |  |
שבעה ימים לנהר הריין

מפת מ-1976 של כיווני תקיפה אפשריים מצד כוחות ברית ורשה במהלך פלישה למערב אירופה
שבעה ימים לנהר הריין (ברוסית: Семь дней до реки Рейн) היה תרגיל צבאי סודי ביותר שנערך ב-1979 על ידי ברית ורשה. בתרגיל תרגלו כוחות הגוש המזרחי מצב בו הן ובפרט, חברות ברית ורשה ינהלו מלחמה גרעינית בת שבעה ימים נגד כוחות הגוש המערבי ובפרט, כנגד חברות ברית נאט"ו.
המטרה הסופית הייתה להגיע לחוף האוקיינוס האטלנטי תוך שבועיים מפרוץ המלחמה, למנוע מארצות הברית וקנדה לספק תגבורת ולנצח במלחמה על כיבוש מערב אירופה.
שחרור המסמכים אודות המבצע

תרחיש אפשרי של מבצע צבאי בסגנון תרגיל "שבעה ימים עד הריין" היה אחד מהתרחישים למלחמת העולם השלישית במהלך המלחמה הקרה. המסמכים ומרבית המידע על המבצע שוחרר על ידי שר ההגנה הפולני רדוסלב סיקורסקי בעקבות ניצחונה של מפלגת הימין האנטי-רוסית "חוק וצדק" בבחירות שנערכו במדינה ב-2005 יחד עם אלפי מסמכי בנוגע לברית ורשה. סיקורסקי אמר כי בשחרור המסמכים הוא וממשלתו מנסים למתוח קו מעל העבר הקומוניסטי של פולין ובניסיון ללמד את הציבור הפולני אודות המשטר הישן.
התיקים שפורסמו כללו מסמכים אודות הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה שבוצעה בתגובה לאביב של פראג. המסמכים כללו גם מידע על ההפגנות הפולניות במהלך חורף 1970.
תיאור המבצע והקרבות שבעקבותיו

אחד התרחישים היו שכוחות נאט"ו ייאלצו לצאת במתקפה גרעינית על ערי פולין וצ'כוסלובקיה באזור נהר ויסלה וזאת כחלק ממתקפת מנע גרעינית שמטרתה היא למנוע ממפקדי ברית ורשה לשלוח תגבורת לגרמניה המזרחית כדי למנוע פלישה אפשרית של נאט"ו למזרח גרמניה. ההערכות של הסובייטים היו שכשני מיליון אזרחים פולנים ימותו במלחמה שכזו והכוח הצבאי הפולני יהרס כליל. כמו כן, תוכננה "מכה שנייה" מצד הסובייטים, כאשר במכה זו הסובייטים יפציצו בעזרת נשק גרעיני את ערי גרמניה המערבית, בלגיה, הולנד, דנמרק וצפון מזרח איטליה.
מפות הקשורות לתכונית, פרסמו תקיפות גרעיניות רבות במדינות ברית נאט"ו אך אף אחת מהן אינה כוללת תקיפה בצרפת או בממלכה המאוחדת, ישנן מספר סיבות אפשריות להיעדרותן של תקיפות שכאלה, הסבירה ביותר מהם היא מאחר שצרפת והממלכה המאוחדת הן מדינות שמחזיקות בנשק גרעיני ושומרות לעצמן את האפשרות להשתמש בנשק שלהם כנקמה בגין התקיפות הגרעיניות שבוצעו נגד מדינותיהן, סיבה מרכזית נוספת היא שהסובייטים לא רצו שהכוחות שלהם יתפזרו יותר מדי ולכן העדיפו לעצור בנהר הריין.
הסובייטים תכננו להשתמש בכ-7.5 מגה-טון של נשק גרעיני במהלך העימות הזה. בסך הכל, הגוש המזרחי תכנן להשתמש ב-189 פצצות אטום, מתוכן 177 שהיו מורכבות על טיל ו-12 פצצות "מסורתיות". העוצמה נעה מ-5 קילוטון (פצצה חלשה פי 4 מהפצצה שהופלה על הירושימה) ועד 500 קילוטון.
תיאור המבצע והקרבות שבעקבותיו > מטרות ידועות

וינה הייתה אמורה להיפגע משתי פצצות במשקל של 500 קילוטון ואילו ויצ'נצה, ורונה, פדובה היו אמורות להיפגע מפצצות בודדות של 500 קילוטון. שטוטגרט, מינכן ונירנברג במערב גרמניה היו אמורים להיהרס על ידי נשק גרעיני ולאחר מכן להיכבש על ידי הצ'כוסלובקים וההונגרים. בריסל, בה שכנה מפקדת נאט"ו היא אמורה להימחק לחלוטין, גם אמסטרדם, פרנקפורט, המבורג, שרלרואה ורוטרדם היו אף הן חלק מהרשימה של המטרות הסובייטיות.
בדנמרק המטרות היו רוסקילדה ואסביירג. על אף שאין לרוסקילדה משמעות צבאית, היא העירה השנייה בגודלה באי שלן והיא העיר הקרובה ביותר לבירה הדנית, קופנהגן (המרחק בין מרכז קופנהגן לבין רוסקילדה הוא 35 קילומטרים), העיר הייתה מטרה בעקבות החשיבות ההיסטורית שלה לדנים והפצצת הייתה אמורה לשבור את המורל של התושבים והצבא הדני. אסייברג, היא העיר החמישית בגודלה במדינה והיא הייתה מטרה בגלל הנמל הגדול שלה, שהיה יכול לשמש את נאט"ו על מנת לקבל אספקת תגבורת גדולה. אם הייתה התנגדות דנית לאחר שתי התקיפות הראשוניות, מטרות אחרות היו מופגזות.
מלבד התכנונים לחזית הצפונית, הייתה תוכנית בחזית הדרומית לפיה הסובייטים יגיעו עד הים האדריאטי אשר מפריד בין איטליה למדינות הבלקן.
הערות שוליים

↑  "Poland reveals Warsaw Pact war plans". International Relations And Security Network. נבדק ב-23 בדצמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Nicholas Watt in Warsaw (2005-11-26). "Poland risks Russia's wrath with Soviet nuclear attack map | World news". The Guardian. נבדק ב-2013-06-14.
1 2    David Rennie, ‏World War Three seen through Soviet eyes, The Telegraph, 26 November 2005
1 2  "Poland Opens Secret Warsaw Pact Files". Rferl.org. 2005-11-25. נבדק ב-2013-06-14.
↑  Nicholas Watt. "Poland risks Russia's wrath with Soviet nuclear attack map". The Guardian.
↑    Neil Tweedie, ‏Vienna was top of Soviet nuclear targets list, The Telegraph, 1 December 2001
↑  כך הקרמלין תכנן לגמור את אירופה, באתר ‏מאקו‏, 3 באוגוסט 2018
↑  ynet, ורשה מציגה: כך תיראה שואה גרעינית באירופה, באתר ynet, 26 בנובמבר 2005
↑  Niels Lillelund; Jette Elbæk Maressa (18 בינואר 2003). "Atomplaner mod Danmark under Den Kolde Krig" [Nuclear plans against Denmark during the Cold War] (בדנית). Jyllands Posten. נבדק ב-18 ביולי 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
שרת שורש

נתב Cisco 7301 ונתב Juniper M7i, חלק מהשרת K ב-AMS-IX
שרת שמות ראשי הוא שרת שמות המנהל את אזור השורש של מערכת DNS באינטרנט. הוא מספק תשובות ישירות לבקשות לרשומות באזור השורש ומחזיר רשימה של שרתים סמכותיים עבור דומיינים עליונים מתאימים (TLDs). שרתי שמות ראשיים הם חלק קריטי מתשתית האינטרנט, כיוון שהם השלב הראשון בהמרת שמות דומיין לכתובות IP המשמשות בתקשורת בין מחשבים מארחים באינטרנט.
שימוש בטכנולוגיית anycast מאפשר מספר גדול של מופעים של שרתים ראשיים, ומספק ביצועים משופרים ועמידות בפני תקלות. נכון ל-2024, ישנם 1,733 מופעים של שרתים ראשיים ברחבי העולם.
תחום השורש

מערכת ה-DNS היא מערכת שמות היררכית המשמשת לזיהוי מחשבים, שירותים או משאבים באינטרנט. החלק העליון של המערכת הוא תחום השורש, שאינו נושא שם פורמלי ותוויתו ריקה. כל שמות התחום המלאים (FQDNs) מסתיימים בתווית ריקה זו, המציינת את השורש.
תחום השורש מכיל את כל הדומיינים העליונים באינטרנט. נכון ל-2015, היו בו 1058 דומיינים עליונים, כולל 730 gTLDs ו-301 ccTLDs.
תפעול תוכנת הפותר

כאשר מחשב צריך להמיר שם תחום, הוא משתמש בתוכנת מיישב שמפרקת את השם לתוויות מהימין לשמאל. התווית הראשונה (TLD) נבדקת באמצעות שרת שמות ראשי כדי למצוא את השרת הסמכותי המתאים. המידע נשמר לרוב בזיכרון מטמון כדי להקטין את הצורך בבקשות חוזרות.
כתובות שרתי השמות הראשיים

ישנם 13 שרתי שמות ראשיים לוגיים עם שמות כמו a.root-servers.net ועד m.root-servers.net. המספר מוגבל עקב מגבלות במערכת ה-DNS, במיוחד מגבלות בגודל חבילות ה-UDP. אולם, השימוש בטכנולוגיית anycast מאפשר למספר השרתים הפיזיים להיות גדול יותר, עם שרתים מרובים בכל כתובת IP.
מתקפות ואבטחה

שרתי השמות הראשיים הם יעד למתקפות סייבר, כולל מתקפות מניעת שירות (DDoS). הם מוגנים היטב, ולמרות מספר מתקפות משמעותיות, לא נגרם נזק משמעותי לתפקוד האינטרנט.
פיקוח וניהול

ועדת המערכת של שרתי השמות הראשיים היא גוף של ICANN המספק ייעוץ, אך אין לה סמכות ישירה על השרתים או על המפעילים.