עיירתי בלז
הערות שוליים

↑  ראו לדוגמה: אהרן כהן, עם אמבולנסים לטהרן: רפורטז', מרחביה: ספריית פועלים, 1943, עמ' 13 (נדפס שוב בתוך: אהרן כהן, "סדר" בבגדד, בתוך: י. ל. ברוך (אסף), יום-טוב לוינסקי (השלים וערך), ספר המועדים, כרך ב: פסח, תל אביב: אגודת עונג שבת על ידי דביר, תש"ח, עמ' 440, באתר היברובוקס); דב שילנסקי, חשכה לאור היום: מאבקו של צעיר ציוני בליטא ובמחנות, ירושלים: יד ושם, תשס"ו 2006, עמ' 429; יצחק ידידיה פרנקל, חיים מנחם בסוק, בנימין שצ'רנסקי, מעמק הבכא: רשמי סיור בפולין החרבה שלאחר השואה; ערך יצחק אלפסי, עמ' 96.
↑  ראו: י. מ. ניימן, זיגמונט טורקוב במונודרמה "לחיים חדשים", דבר, טור 1, 22 בפברואר 1952; ח. זשולטעק, "זכרונות", בתוך: יעקב עדיני (עורך), ביחאוה: ספר זיכרון, תל אביב: ארגון יוצאי ביחאוה בישראל, תשכ"ט, עמ' 467 (ספר יזכור לקהילת ביחאוה, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 473); ישראל שייב (אלדד), "בין בלז לוולקוביסק", בתוך: וולקוביסק: סיפורה של קהילה יהודית-ציונית, תל אביב, 1988, עמ' 38.
1 2  נחמן מייזיל, "בעלז, מיין שטעדטעלע בעלז": (א גילגול פון א ניגון), היינט, 2 באוגוסט 1935 (ביידיש).
↑  William Siegel (Velvel-Yitzhak Hertsog), Lives in the Yiddish Theatre (מתוך "לעקסיקאָן פון דער יידישן טעאטר" לזלמן זילברצווייג).
↑  על איזה קרמר ראו: מיין שטעטעלע בעלץ – עיירתי בלץ, סיפורה של קהילת בלץ, יד ושם; איזאַ קרעמער — דער שטערן פֿון ייִדישן געזאַנג, פארווערטס, 7 ביולי 2015 (ביידיש).
↑  Jeffrey Shandler, Shtetl. A Vernacular Intellectual History, New Brunswick, NJ: Rutgers University Press (Key Words in Jewish Studies), 2014, p. 39.
↑  איציק מאנגער, יאָנאס טורקאָוו, משה פערענסאָן (רעדאקציע קאָלעגיע), יִידישער טעאטער אין אייראָפּע צווישן ביַידע וועלט-מלחמות, כרך א, ניו יורק: אלוועלטלעכער יִידישער קולטור קאָנגרעס, תשכ"ט 1968, עמ' 101.
↑  פון די אידישע טעאטערען | פּאָפּולערע פאָרשטעלונג פון "לעצטען טאנץ" אין קאמינסקיס טעאטער, היינט, טור 1, 30 באפריל 1934 (ביידיש).
1 2 3  ש. גלוז, "מיאסטעטשקא בעלז" בירושלים העתיקה, דואר היום, 16 בינואר 1936.
↑  "בעלז, מיין שטעדטעלע בעלז", אונזער עקספרעס, 25 באוקטובר 1936.
↑  ג. קרסל, בשולי דברים | "עיירתי בלז", דבר, טור 3, 16 ביולי 1974.
↑  יואל מסטבוים, מול הכותל, דבר, טור 1, 15 באוקטובר 1954.
↑  Mayn Shtetele Beltz באתר Song of My People. על הסרט (והקטע מהסרט שבו מושר הפזמון): The Cantor's Son / Dem Khazns Zundyl, באתר The National Center for Jewish Film.
↑  יוסף ליטבק, פליטים יהודים מפולין בברית-המועצות, 1939–1946, ירושלים: האוניברסיטה העברית – מכון ליהדות זמננו, 1988, עמ' 200.
↑  ישנן עדויות רבות לפרקטיקה זו באתרים שונים, בהם בולחוב (ראו תיאור על שירת הפזמון בכפייה בעת גירוש 1,600 מיהודי העיירה לבלז'ץ בתוך: יונה ומשה-חנינא אשל (עורכים), ספר הזיכרון לקדושי בוליחוב, חיפה: ארגון יוצאי בוליחוב בישראל, תשי"ז 1957, עמ' 132) ולבוב (אליעזר אונגר, מהתופת הנאצי בפולין – לחופי ארץ-ישראל, הצופה, טורים 3–4, 4 באוגוסט 1944). ראו גם בנימין מינץ וישראל קלויזנר (עורכים), ספר הזוועות: תעודות, עדויות ודינים וחשבונות על שואת היהודים במלחמת העולם השניה, ירושלים: ר' מס; ועד ההצלה המאוחד ליד הסוכנות היהודית לארץ ישראל, תש"ה, עמ' 78.
↑  ב-1993 חזר גוגול לאושוויץ בטקס ציון 50 שנה למרד גטו ורשה, ושם ניגן את השיר בעומדו בין ראש ממשלת ישראל יצחק רבין לרמטכ"ל אהוד ברק (השיר "העיירה בלץ" - מייַן שטעטעלע בעלץ, באתר להקת אנחנו כאן).
↑  טלילה בן-זכאי, מסך ומסכה, מעריב, טור 5, 23 בפברואר 1965; מנגינות ושעשועים: הופעת להקת "קומפניון דה לה שאנסון", מעריב, 11 במרץ 1965.
↑  ראו רשימת ביצועים חלקית בארכיון הצליל היהודי ע"ש רוברט ומולי פרידמן, אוניברסיטת פנסילבניה: לפי שם המחבר; לפי "בלז"; לפי שם השיר.
↑   Maya Saban/Jewdyssee - Beltz, Mayn Shtetele, סרטון  באתר יוטיוב.