stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיתוח הכוח הימי של ישראל לאחר מלחמת יום הכיפורים
צוללות "דולפין" > בחינה מחדש של תוכנית חיל הים > מסמך מל"א

ביולי 1987 הכינו תא"ל (מיל.) גדעון רז וד"ר אריאל לויטה מ" מרכז יפה למחקרים אסטרטגיים" של אוניברסיטת תל אביב (מל"א) מסמך, שכותרתו : "חיל הים לאן? הרהורים על הדוקטרינה ובנין הכוח הימי הישראלי", המרכז למחקרים אסטרטגיים ע"ש יפה, מזכר מס' 19 – יולי 1987, ואשר נועד לקעקע את תפישת חיל הים בעניין בניין הסד"כ העתידי שלו.
כנגד מסמך זה הכין חיל-הים מסמך תגובה והתייחסות, אשר חובר בידי אל"ם רפי אפל, שהיה בקי בכל היבטיו המבצעיים, המקצועיים והתקציביים של פרויקט הסד"כ העתידי. אל"ם אפל ליווה את התהליך מראשיתו ולכל אורך הדרך - כרמ"ח אמל"ח חיל הים וכחבר בוועדת האפיון סער/5, כרמ"ח תכנון וכלכלה (תו"כ), וכחבר בצוות התגובות של חיל הים לדו"ח הנ"ל של מבקר המדינה. מסמך חיל-הים, שהוגש ל"ועדת טל" בפברואר 1988, הגיב לכל הטיעונים המרכזיים שהופיעו ב"מסמך מל"א". תמצית התגובה מופיעה בהקדמה לה:
צוללות "דולפין" > בחינה מחדש של תוכנית חיל הים > ועדת טל

בעקבות סיכום האלוף (מיל.) אביעזר יערי בדו"ח מבקר המדינה, פנו שר הביטחון יצחק רבין והרמטכ"ל דן שומרון אל עוזר שר הביטחון האלוף (מיל.) ישראל טל וביקשוהו לעמוד בראש ועדה של נציגים בכירים ממשר הביטחון וצה"ל, אשר תבחן את תוכניות ההתעצמות של חיל-הים ותגיש המלצותיה בנדון.
ב-29 בינואר 1988 הוציא הרמטכ"ל דן שומרון מינוי לצוות - "לבחינת תוכניות התעצמות חיל-הים". הצוות כלל את: אלוף (מיל.) ישראל טל – יו"ר, מפקד חיל-הים – אלוף אברהם בן-שושן, פרופ' פנחס זוסמן – כלכלן ומנכ"ל משר הביטחון, ר' מנה"ר – תא"ל (מיל.) אברהם אורן, ר' מפא"ת – תא"ל (מיל.) עוזי עילם, עוזר ר' אג"ת לתכנון – תא"ל שלמה שמיר, מפקד בח"א 8 – תא"ל צבי קנטור. הצוות התבקש להגיש את המלצותיו בנושאי תוכניות ההתעצמות לחיל-הים שיש לבנות לקראת שנות 2000 לאור:

א. ראיית הלחימה בים בשנת 2000: איומים, כיווני מענה ותפישת ההפעלה הנכונה כפי שנראה לצוות.

ב. הסד"כ הנוכחי ותוחלת החיים הצפויה של מרכיביו השונים.

ג. הערכת היכולת לקשור העסקות שתמַמֵשְנָה הפתרונות המוצעים – מבחינת פריסות מימון כפי שסוכמו בתוכנית מט"ח סיוע ומבחינה מסחרית ומדינית.

ד. תוכניות ההתעצמות של כלל צה"ל והעדיפויות הבין-זרועיות שנקבעו בנדון על ידי המטה הכללי.
המלצות הצוות תָקֵיפנָה האלטרנטיבות השונות למערכות עיקריות בנושאי סטי"לים, צוללות, יכולות נצ"ל, יכולות הגילוי והזיהוי, יכולות התקיפה של כלי-שיט אויב על ידי חיל האוויר.
כמו כן, נדרש הצוות להמליץ על האיזון הנדרש בהשקעת המשאבים המיועדים להתעצמות בין תחומים אלה. הצוות יוכל לקרוא להעיד בפניו כל אדם ולקבל חוות דעת מכל גורם צבאי או אזרחי במדינת ישראל על-פי בחירתו72. הצוות יגיש המלצותיו לרמטכ"ל עד ל-15 במרץ 1988.
צוללות "דולפין" > בחינה מחדש של תוכנית חיל הים > ועדת טל > סיכום המסקנות וההמלצות של "ועדת טל"

ב-16 במרץ 1988 הגיש עוזר שר הביטחון, האלוף (מיל.) ישראל טל לרמטכ"ל שומרון, את הסיכום הכתוב של הוועדה:
ככלל מקובלים על הצוות האפיונים של צוללת "דולפין" ושל סטי"ל "להב" כאפיונים נכונים בראיית שדה הקרב העתידי ובתפישה נכונה של הקרב הימי, ויש מקום לדעת הצוות להתבסס על כלים אלה כבסיס לבניית הסד"כ העתידי של חיל הים.
יודגש כי מכיוון שעד סוף המאה יהיה חלק נכבד מצי הסטי"לים מורכב מספינות "סער 4" (כולל ה"חוחיות") יעניק "להב" (גם בכמויות מצומצמות) לכלל סוגי הסטי"לים מקדמה בתחומי הגילוי, הזיהוי ובקרת הטילים מעבר לאופק ויביא לקפיצה איכותית ביכולת המבצעית של הכוח כולו.
על בסיס כלל עבודת הצוות, נבחנו אלטרנטיבות שונות ולאחר בחינה וסינון התמקד הצוות בשלוש האלטרנטיבות הבאות:

א. פיתוח וייצור 4 סטי"לים מדגם "להב" ו-3 צוללות "דולפין", בהיקף של 1,720 מיליון דולר.

ב. פיתוח וייצור 3 סטי"לים "להב" ו-3 צוללות "דולפין" בהיקף כולל של 1,400 מיליון דולר.

ג. פיתוח וייצור 3 סטי"לים "להב" ו-2 צוללות "דולפין", בהיקף כולל של 1,211 מיליון דולר.

האלטרנטיבות הנ"ל מתכנסות בין השאר להיקף עבודה של 50% בארצות הברית, כך שניתן יהיה (אם תהיה הסכמה אמריקאית להמרות לשימוש בגרמניה ובישראל) לבצע את עיקר הפרויקט במט"ח סיוע.
בכל מקרה רואה הצוות צורך לשמר אופציה להרחבת ההצטיידות בהמשך, כתלות בהערכות המצב הביטחוניות והמשאבים הלאומיים והביטחוניים בשנים הבאות.
המלצות הצוות
על בסיס ממצאי הצוות (כמפורט במסמך), סדרי העדיפויות שנקבעו על ידי צה"ל בתוכנית ההתעצמות הכללית, ההזדמנות המדינית והמסחרית שנוצרה לייצור צוללות וסטי"לים בעסקת חבילה, במימון בכספי FMS (אנ'), המליץ הצוות להיכנס לפיתוח וייצור של 3 סטי"לים "להב" ו-2 צוללות "דולפין" כך שייקלטו בסד"כ חיל הים בשנים 1996–1997.
הצוות המליץ שבמסגרת ההתקשרות תִכָּלֵלנה אופציות (למימוש לא לפני שנת 1992) שתגדרנה עקרונות ותנאים להזמנת צוללות וסטי"לים נוספים מדגמים אלה במסגרת אותו סוג עסקה, ובהתאם לצרכים שיתפתחו ויכולתנו לממנם.
הצוות המליץ לחתום על החוזים הרלוונטיים בהקדם כל עוד ניתן הדבר מבחינה מדינית ומבחינת הצעות החברות וכן לאשר לצורך ביצוע החלופה סך של 1,211 מיליון דולר, מהם 1,031 מיליון דולר במט"ח סיוע ו-180 מיליון דולר במט"ח מזומן (לכיסוי 50% מהעבודה בגרמניה, בהנחה שארצות הברית תכסה 50%). סכום של 100 מיליון דולר במטבע מקומי, ממקורות חיל הים, להשאיר כעתודה לנושאים בלתי נצפים מראש.
צוללות "דולפין" > בחינה מחדש של תוכנית חיל הים > ועדת טל > סיכום אישי של יו"ר הצוות - האלוף טל

להלן דברי הסיכום של יו"ר הצוות, האלוף ישראל טל:
צוללות "דולפין" > בחינה מחדש של תוכנית חיל הים > הסתייגות סגן הרמטכ"ל, אלוף אהוד ברק

ועדת טל סמכה, אפוא, את ידיה על תפישת חיל הים והמליצה (מרץ 1988) על בניית שלושה סטי"לים סער 5 עם אופציה לרביעית ושתי צוללות "דולפין" עם אופציה לשלישית.
למרות ההמלצות החד-משמעיות של ועדת טל נעשה ניסיון נוסף לקעקע את התוכנית על ידי סגן הרמטכ"ל, האלוף אהוד ברק. במחצית 1988, בעילה של תום מלחמת איראן–עיראק. באותה עת, הכין המטכ"ל בהוראתו של סגן הרמטכ"ל תוכנית הצטיידות חדשה, רב שנתית – "משגב". על-פי התוכנית, חיל הים ייתן מענה התקפי באזור לחימה אחד בו-זמנית ועל כן יש לצמצם את תוכנית ההצטיידות של הסד"כ העיקרי – שכבר אושר - ב-140 מ' דולר. צמצום זה היה מונע את האפשרות לחתום על החוזים שכבר אושרו לבניית סער 5 וצוללות ה"דולפין", דבר שהיה מסיג את חיל הים ב-10 שנים לאחור.
מפקד חיל הים, האלוף בן-שושן, שנלחם בארבע שנות כהונתו כנגד הניסיונות לבטל ולשנות את תוכניות ההצטיידות, הודיע לשר הביטחון רבין שאם תמומש תוכנית הצמצום הוא יגיש התפטרותו לאלתר מהתפקיד ויפרסם את התהליך הקלוקל בקבלת ההחלטות. האיום אכן עזר ותוכנית הצמצום בוטלה.
מימוש התוכנית - אספקת כלי השיט לחיל הים

ב-17 בנובמבר 1988 אישר שר הביטחון את המלצת הרמטכ"ל לחתום עם חברת אינגלס בארצות הברית לבניית שלוש ספינות סער 5 ובמקביל לחתום עם המספנה הגרמנית HDW על בניית שתי צוללות "דולפין". ב-25 באוגוסט 1989 נחתם בניו-יורק החוזה על הפרויקט כ"עסקת חבילה" על ידי מפקד חיל הים באותה עת, האלוף מיכה רם, בנוכחות אלוף בן-שושן, שכיהן אז כנספח צה"ל בוושינגטון, ומפקד פרויקט להב-דולפין תא"ל יצחק ("קורל") אלמוג.
הסטי"ל הראשון מדגם "להב" (סער/5), אח"י "אילת", הגיע לישראל מארצות הברית ביולי 1994, ואילו הצוללת הראשונה מדגם "דולפין", אח"י "דולפין", הושקה בגרמניה ב-15 באפריל 1996, והגיעה לישראל ביולי 1999. החימוש הרב, הממלא את שני סוגי הספינות – שתוכננו ונבנו בתפישה קומונאלית ביניהן – מהווה, הן חלק מיתרונם האיכותי על פני האויב (שבגין חימושם הרב ומערכותיהם המשוכללות גם הפך בו-זמנית ליתרון כמותי), והן בגלל יכולתן לשהות ולפעול בזירת-ים קדומנית המקדימה את האויב וחוסכת את הזינוק מתוך נמל הבית המאוים או את החזרה התכופה אליו.
מאז הגעתם ארצה, הוכיחוּ שלושת הסטי"לים סער/5, ושתי צוללות "דולפין", בראש וראשונה על ידי מפעיליהם, ככלים מוצלחים ביותר והצדיקו את הכתרתם בפי רבים כַּטובים מסוגם בעולם.
בנוסף נבנו ב"מספנות ישראל" 8 סטי"לים מדגם סער 4.5 נירית.
בעת כהונתו של אלוף עמי אילון כמפקד חיל הים (1995), נחתם חוזה לבניית צוללת שלישית שמחציתה מומנה על ידי גרמניה והמחצית השנייה מומנה מתקציב חיל-הים. בעת כהונתו של אלוף דוד בן-בעש"ט כמפקד חיל הים אישר הקנצלר היוצא של גרמניה, גרהארד שרדר, מכירתן לישראל במחיר מוזל של שתי צוללות נוספות. בעת כהונתו של אלוף רם רוטברג כמפקד חיל הים, אישרה הקנצלרית אנגלה מרקל את בנייתה של הצוללת השישית. כך מגיע חיל הים למניין של 6 צוללות, כפי שהומלץ עוד בספטמבר 1979. כמו כן אשרה הממשלה את בנייתן של ארבע ספינות שטח נוספות לחיל הים בדחי גדול במקצת מסער 5, שעיקר ייעודן הוא להגנת אסדות הגז בתחום המים הכלכליים של ישראל. קורבטות אלו שקיבלו את השם סער 6, והן בדחק של כ-2000 טון, התקבלו בישראל בין דצמבר 2020 לאוגוסט 2021 לתהליך התקנת מערכות שימשך כשנה וחצי, כך שהן צפויות להיות מבצעיות באופן מודרג החל מאמצע 2022.
לקריאה נוספת

זאב אלמוג, הכוח הימי המודרני של ישראל, שפותח לאחר מלחמת יום הכיפורים, המכון לחקר מלחמות ישראל, 2018.
הערות שוליים

↑  לשכת הרמטכ"ל: ימ—13487 מ-30 ספטמבר 1979.
↑  לשכת מח"י: מב-8–1172, מנובמבר 1979.
↑  קס"ח, 19: מ-25 בפברואר 1980.
↑  לשכת הרמטכ"ל/מפ"ע: מנ-341–1003 מ-22 ביולי 1980.
↑  מזכירות הממשלה: ב/57 מ-27 ינואר 1981.
↑  רמ"ח אמל"ח: 10 בנוב' 1981.
↑  מכתב המדען הראשי: (24) 1123 מ-2 ביוני 1980.
↑  סיכום לשכת הרמטכ"ל/מפ"ע: מנ-34–183 מ-4 מאי 1982.
↑  קס"ח: חוברת 8 בפברואר 1982.
↑  חיל הים : 01470, מ-10 בנובמבר 1982.
↑  משרד הביטחון: ק/012366 מ-11 בנובמבר 1982.
↑  לשכת הרמטכ"ל: חמ-9665 מיום 18.8.83. נושא הצוללות, יחזור ויאוזכר להלן גם ב-14 – 24 בנובמבר 1983, ויידון להלן בפסקה נפרדת; נושא הצוללות שובץ כאן כרקע לדיוני השר על מתאר הסד"כ הכולל של חיל הים.
↑  מזכיר צבאי לשר הביטחון: ק. 7694 מ-5.1983; זו הייתה החלטה מעשית ראשונה שבצדה הייתה הקצאה ממשית של משאבים לקראת תוכנית הבניה של סער 5.
↑  סגן הרמטכ"ל: תקציב 01183 מ-9 אוקטובר 1983.
↑  לשכת הרמטכ"ל: 12640 מ-10.11.83.
↑  א-0194 מ-16.1.84.
↑  מזכיר צבאי שר הביטחון: ק-850 מ-20.1.84.
↑  רמש"ן: 1373-53-1601
↑  מב-3 776 מ-7 באוגוסט 1984: "כוננות חיל הים לקראת שנות ה-90"
↑  מזכיר צבאי שר הביטחון: ק/7725 מ-7 אוגוסט 1984.
↑  שר הביטחון: ק/8299 מ-27 באוגוסט 1984.
↑  אג"ת: מנ-5190 מ-24 אוגוסט 1984.
↑  ים-13487-מיום 30 בספטמבר 1979.
↑  ל. מח"י כ"א 130 מיום 18 במאי 1980.
↑  ל. רמטכ"ל: מנ-341–1003, מיום 22 ביולי 1980.
↑  ס.ב. 1 מרס 1981, מצ"ד.
↑  סיכום לשכת הרמטכ"ל/מפ"ע מנ-34–183 מ-4 במאי 82.
↑  מפ"ע: מנ-185–341 הקובע: הסיכום מ-4 מאי 82 - תָקֵף.
↑  משר הביטחון: ק/012366 מ-11 נוב' 82.
↑  מספן ציוד: צוללות (165) 1301.
↑  ל. רמטכ"ל: חמ-9665 מיום 18/8/83.
↑  מנ-1–154 מ-16 נובמבר 1984.
↑  ל. רמטכ"ל: ים-266 מ-8 ינואר 1985.
↑  אלכס פישמן, משרד הביטחון הזמין צוללות וסטי"לים במיליארד דולר, חדשות, 4 בנובמבר 1986
↑  "חיל-הים לאן – התייחסות חיל הים" למסמך מל"א – מחלקת תו"כ, ים-14 (ב-2) 1040 מפברואר 1988
זיוונית
תותח פלנקס בפעולה
טיל "ברק"
סער 4.5 חוחית ועליה מסוק דולפין
אח"י אילת
רשת עצבית רקורסיבית

רשת עצבית רקורסיבית (באנגלית: Recursive neural network) היא סוג של רשת עצבית עמוקה שנוצרה על ידי החלת אותה קבוצת משקלים רקורסיבית על קלט מובנה, כדי לייצר חיזוי מובנה על פני מבני קלט בגודל משתנה, או חיזוי סקלרי עליו, על ידי חציית מבנה נתון בסדר טופולוגי. רשתות עצביות רקורסיביות, שלעיתים קרויות בקיצור RvNNs, הצליחו, למשל, בלימוד רצף ומבני עצים בעיבוד שפה טבעית, בעיקר ייצוגים רציפים של ביטויים ומשפטים המבוססים על הטבעת מילים. RvNNs הוצגו לראשונה כדי ללמוד ייצוגים מבוזרים של מבנה, כגון מונחים לוגיים.
ארכיטקטורת רשת עצבית רקורסיבית

בארכיטקטורה הפשוטה ביותר, צמתים שהם בנים של צמתי הורים מחוברים אליהם באמצעות מטריצת משקל המשותפת על פני כל הרשת, ופונקציית אקטיבציה אי-ליניאריות כגון טנגנס היפרבולי (tanh).
אם c1 ו-c2 הם ייצוג וקטור n-ממדי של צמתים, האב שלהם יהיה גם וקטור n-ממדי, המחושב כ  p_{1,2}=\tanh \left(W[c_{1};c_{2}]\right) כאשר W זה מטריצת משקל של  M_{2,2}. ארכיטקטורה זו, עם כמה שיפורים, שימשה לניתוח מוצלח של סצנות טבעיות, ניתוח תחבירי של משפטי שפה טבעית, וקידוד אוטומטי רקורסיבי ומידול גנרטיבי של מבני צורות תלת-ממדיות כגון מודל מפושט של קוביות תלת-ממדיות.
הערות שוליים

↑  Socher Richard, The 28th International Conference on Machine Learning (ICML 2011)
↑  Li Jun, GRASS: Generative Recursive Autoencoders for Shape Structures, ACM Transactions on Graphics
| בינה מלאכותית |
| --- | --- | --- |
| כללי | מבחן טיורינג • היסטוריה של הבינה המלאכותית • ציר הזמן של בינה מלאכותית • התקדמות הבינה המלאכותית • אוריינות AI • סוכן תבוני • AI-שלמות מערכת מומחה • אסדרת בינה מלאכותית (בישראל) • בינה מלאכותית צרה • בינה חישובית • הסברתיות בינה מלאכותית • הפרדוקס של מורבק • סוכן תבוני • אתיקה של בינה מלאכותית |  |
| תחומים | עיבוד שפה טבעית • ראייה ממוחשבת • בינה מלאכותית יוצרת • אומנות בינה מלאכותית • בינה מלאכותית כללית (AGI) |  |
| סוגי למידת מכונה | מערכת לומדת • למידה מונחית • למידה בלתי מונחית • למידה עמוקה • למידת חיזוק • סיווג בייסיאני נאיבי • רשת בייסיאנית |  |
| אלגוריתמי למידת מכונה קלאסית | פרספטרון • עץ החלטה • מכונת וקטורים תומכים • Bag of words • אלגוריתם k-מרכזים • אלגוריתם מיקסום התוחלת • הורדת ממד • אלגוריתם שכן קרוב • יער אקראי  • Q-learning •‏ T-SNE •‏ Tf–idf • חיזוק גרדיאנט |  |
| למידה עמוקה | רשת עצבית מלאכותית • רשת זרימה קדימה • רשת עצבית רקורסיבית • פונקציית אקטיבציה • טרנספורמר • Attention •‏ GAN |  |
| עיבוד שפה טבעית | מודל שפה • שיכון מילים (אנ') • בלשנות חישובית • תרגום מכונה • חילוץ מידע (אנ') • ניתוח סנטימנט • זיהוי חלקי דיבר (אנ') • מערכת זיהוי דיבור • זיהוי ישויות • כריית טקסט • תיוג תפקידים סמנטי • Word2vec • מודל שפה גדול • GPT •‏ BERT (אנ') • מודל Bag-of-words (אנ') • יצירת טקסט בשפה טבעית (אנ') • מילת עצירה • ניתוח מחרוזות • Stemming (אנ') • למטיזציה (אנ') |  |
| יישומים לבינה מלאכותית (אנ') | צ'אטבוט • זיהוי דובר • זיהוי עצמים • זיהוי תבניות • עוזר וירטואלי • זיהוי תווים אופטי • מחולל תמונות • הזיות |  |
| מערכות בינה מלאכותית | אלייזה • ChatGPT •‏ DALL-E •‏ Midjourney •‏ Gemini • קלוד •‏ Perplexity •‏ SearchGPT •‏ GitHub Copilot • דיפ־פייק • סירי • Google Assistant • אמזון אלכסה • מיקרוסופט קופיילוט |  |
| סוגיות בטיחות בינה מלאכותית (אנ') | סכנה קיומית מבינה מלאכותית כללית • בינה מלאכותית חזקה • יישור בינה מלאכותית (אנ') • בקרת יכולות בינה מלאכותית (אנ') • בינה מלאכותית ידידותית (אנ') • התכנסות אינסטרומנטלית (אנ') • סינגולריות טכנולוגית • השתלטות הבינה המלאכותית |  |
| ספריות בשימוש נרחב | TensorFlow •‏ PyTorch •‏ Torch •‏ Hugging Face •‏ Keras •‏ spaCy (אנ') •‏ Caffe |  |
לקטגוריית הבינה המלאכותית
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי המחשב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שרוך סרט

שרוך סרט לחיבור תג שם בכנס ויקימניה 2024 בקטוביץ, שרוך סרט של ויקיפדיה לחיבור תג שם בכנס של ויקימדיה ישראל
משרוקית מחוברת לשרוך סרט
שרוך סרט הוא רצועת בד או חבל, המשמשת בפונקציות שונות, בין היתר כאמצעי הצמדה לאביזר זיהוי (תג שם למשל). שרוך סרט יכול גם לשמש לאבטחה או לסיוע בהורדת חפצים על סיפון אונייה.
מקור

האזכורים המוקדמים ביותר לשרוך סרט היו בצרפת במאה ה-15 כחלק מפריטי ביגוד, תחתוני חוטיני או מנגנוני סטרפ-און שונים.
בעבר לאביזרים שונים כמו למשל סכינים קטנות היה בדרך כלל מוצמד שרוך סרט המורכב מלולאת חוט קשורה יחד בקשר יהלום. השרוך סייע באבטחת האביזרים מפני נפילה וגם איפשר אחיזה נוחה ורחבה יותר בכף היד, במיקרים של ידית אחיזה קטנה או צרה.
בצבא הצרפתי, שרוכים מסוגים אלו שימשו לחיבור אקדחים, חרבות או משרוקיות למדים של לוחמים. הם גם שימשו פרשים רכובים וקציני ים בעת מילוי תפקידם. שרוך המחובר לאקדח ניתן להסיר בקלות ולחבר מחדש על ידי המשתמש, ולהבטיח שהוא יישאר מחובר לאקדח, גם אם משתמשים בו וגם אם הוא מאוחסן בתוך נרתיק אקדח לנשיאה.
בצבא נהוג לענוד שרוכים בשילובי צבעים ודפוסי צמה שונים על כתפי המדים כדי לציין את ההסמכה או את ההשתייכות הגדודית של חיילים. ראה ערך מורחב שרוך (מדים). בגדודי פרשים בעבר נהוג היה לענוד שרוכים בצד שמאל כדי לאפשר לרוכבים לשלוף משרוקית מכיס הטוניקה בצד שמאל ובכך לשמור על תקשורת עם שאר הרוכבים. חברי רגימנט הארטילריה המלכותי הבריטי עונדים שרוך שבעבר היה מחזיק מפתח ששימש לכוונון פתיל של פגז נפץ.
שימושים

שרוך סרט דק יכול לשמש כשרשרת הנענדת מסביב לצוואר, לכתף, לפרק כף היד או מחובר לחגורה.
השרוך יכול לשמש לאבטחת פריטים כמו מפתחות או תעודת זהות או כרתמת בטיחות למניעת אובדן ציוד יקר ערך כמו למשל מצלמה.
שרוך סרט יכול לשמש בעת ירי ארטילרי או לחימוש של המרעום על פצצה המוטענת על גבי מטוס.
שרוך סרט מנוטרל יכול לשמש במקרים של מתג איש מת למצב בו משיכה בשרוך תשבית מכשיר מסוכן.
סגנונות וחומרים

הסגנון, העיצוב או החומר ממנו עשוי שרוך הסרט משתנים בהתאם למטרה הסופית של השרוך. החומרים הנפוצים לייצור של שרוכי סרט הם פוליאסטר, ניילון, בד סאטן, משי, פוליאתילן טרפתאלט (PET), עור ועוד.
סגנונות וחומרים > אביזר לגאדג'טים

שרוכי סרט היו בעבר הלא רחוק בשימוש נרחב עם מכשירים אלקטרוניים קטנים כמו מצלמות, נגני מדיה ניידים ודיסק און קי כדי למנוע אובדן או נפילה. נהוג היה לייצר את האמצעים האלו עם חור קטן מובנה בפינה. לשרוך הסרט בדרך כלל הייתה לולאת חוט אותה ניתן לחבר לחור הזה בעזרת קשר פשוט. רצועת היד בשלט רחוק של קונסולת המשחקים Wii היא סוג של שרוך סרט השומרת על השלט מחובר לזרועו של השחקן במהלך תנועות נמרצות שלרוב נפוצות בשימוש בו.
סגנונות וחומרים > שרוך לענידת תג זיהוי

שרוך סרט משמש בדרך כלל להצגת תגים, כרטיסים או תעודות מזהות במקומות בהם נדרשת אבטחה, כגון עסקים, תאגידים, בתי חולים, בתי סוהר, במהלך כנסים, ירידים, תערוכות וככרטיס מעבר לאזור שמאחורי הקלעים בעסקי הבידור. שרוכים כאלה עשויים לרוב מבד וכוללים קליפס המחובר לקצה. לעיתים פריטים קטנים כמו כרטיסי ביקור או עטים יכולים להיות ממוקמים מאחורי התג לגישה נוחה. שרוך סרט יכול לשמש גם כמחזיק מפתחות, במיוחד עבור שימוש במקומות בהם ניתן לאבד מפתחות בקלות, כגון חדרי כושר, בריכות ציבוריות ומקלחות משותפות.
בכנסים ואירועים שונים ניתן להתאים שרוך סרט ולעצב אותו כך שיכיל את השם ו/או הלוגו הקשורים לאירוע, העסק או הארגון. אפשר לעצב שרוך סרט בטכניקות שונות בין היתר הדפס רשת, אריגת נול מכני, מעבר חום והדפסת אופסט.
סגנונות וחומרים > כרצועת בטיחות

שרוכים מחוברים לעיתים קרובות גם למתג איש מת או מפסקים של מכונות מסוכנות כגון מכונות חיתוך תעשייתיות גדולות, על כלי רכב כמו אופנועי ים או רכבות ועל הליכון לפעילות גופנית, כך שאם המשתמש יהפוך לפתע מחוסר יכולת, הנפילה שלו תמשוך את השרוך המחובר לפרק כף היד מה שיביא לעצירה מיידית של המכונה או הכלי.
שרוכים רבים של מסמכים רשמיים כמו תעודות זהות כוללים תכונה מובנית המכונה סגירה "מתפרקת". שרוך מתפרק משתחרר במשיכה או בהפעלת לחץ על מנת למנוע חנק. שרוכים כאלו משמשים לרוב בבתי חולים, במרפאות, בבתי ספר, בתים סיעודיים או בית קשישים, מתקני טיפול בילדים או מפעלים הדורשים מהעובדים להפעיל מכונות.
ראו גם

מעלן
איחוי קליעה
הערות שוליים

1 2  "lanyard lan-yrd." Merriam-Webster's Collegiate(R) Dictionary. Springfield: Merriam-Webster, 2004. Credo Reference. Web. 1 October 2012.
↑  Wedgwood, Hensleigh (1855). "On False Etymologies". Transactions of the Philological Society (6): 68.
↑  "lanyard." The Macquarie Dictionary. South Yarra: The Macquarie Library Pty Ltd., 2005. Credo Reference. Web. 1 October 2012.
↑  "Garrison Artillery Volunteers". The Garrison. נבדק ב-19 בנובמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "firing lanyard." McGraw-Hill Dictionary of Scientific and Technical Terms. New York: McGraw-Hill, 2003. Credo Reference. Web. 1 October 2012.
מרלינספייק עם שרוך
שרוך סרט לחיבור מפתחות, עם תפס מתכתי דומה לזה של רצועת הולכה
דיסק און קי עם שרוך סרט הכולל מאפיין בטיחותי (בשחור) שנועד למנוע חנק בשוגג כאשר השרוך נלבש סביב הצוואר
רשת פלאים

| --- | --- |
 שיוך:  מחזור הדם 
 תיאור ב:  המילון האנציקלופדי של גרנאט 
 מזהים
 לטינית (TA98):  rete mirabile 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.0.00.013 
 TA2 (2019):  3928 
 FMA:  76728 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C1185732 
 
רשת הפלאים
רשת הפלאים (בלטינית: Rete Mirabile, וברבים: Retia Mirabilia) היא מבנה של עורקים וורידים הנמצאים קרוב מאוד אחד לשני. רשתות פלאים נמצאות בחלק מבעלי החוליות. פעולת רשת הפלאים מבוססת על כך שדם זורם בתוכה בכיוונים מנוגדים. היא מאפשרת העברת חום, יונים וגזים דרך דפנות כלי הדם, כך שזרימות הדם המנוגדות זו לזו בכיוונן בתוך הרשת שומרות על הפרש טמפרטורה קבוע, או על ריכוזים קבועים של גזים ומומסים. העיקרון ההנדסי נקרא מנגנון זרימה נגדית.
יעילות הרשת נקבעת בעיקר לפי הקלות שבה יכולים חום, יונים וגזים לעבור בין כלי הדם. הרשת יעילה ביותר בהעברת גזים וחום. יעילות ההעברה פוחתת עבור יונים קטנים, וקטנה בהרבה עבור חומרים אחרים כתלות בגודלם: מולקולות קטנות יותר יעברו בקלות יתרה ממולקולות גדולות.
דוגמאות לרשת הפלאים בטבע

בציפורים בעלות קרומי שחייה בין אצבעות הרגליים, קיימת רשת פלאים ברגליים ובכפות הרגליים המעבירה חום מהדם החם הזורם בעורקים אל הדם הקר הזורם בוורידים. כתוצאה מכך, הטמפרטורה הפנימית של כפות הרגליים דומה יותר לטמפרטורה המקיפה את כפות הרגליים, ובכך נמנע איבוד חום מכפות הרגליים. בדוגמה זו רשת הפלאים מתפקדת כמחליף חום ביולוגי.
בצוואר הכלב, רשת הפלאים מגינה על המוח כאשר הגוף מתחמם יתר על המידה.
באשכים של יונקים קיימת רשת פלאים העוזרת לקרר את האזור. האשכים פוריים יותר בטמפרטורות נמוכות ולכן זקוקים להחלפת חום קבועה.
בדגי טונה, טמפרטורת הגוף צריכה להישמר גבוהה יותר מזו של המים הקרים שבהם הם חיים, ורשת הפלאים מסייעת בכך.
בפינגווינים קיימת רשת פלאים ברגליים, בסנפירים ובאזור החוטם, על מנת להגביל את איבוד חום הגוף לסביבה הקרה שבה הם חיים.
בחלק מן הדגים, ממלאת רשת הפלאים את שלפוחית השחייה בחמצן, בעזרת מערכת חילוף בין זורמים, שבה רמות החומציות (PH) השונות גורמות לחמצן להינתק מההמוגלובין בדם ולצאת מהתמיסה שבה הדם רווי ביתר, אל השלפוחית.
בג'ירף קיימת רשת פלאים בצוואר, ובעזרתה מתאזן לחץ הדם כאשר החיה מתכופפת כדי לשתות.
ביונקים קיימת רשת פלאים עדינה בעורקיקים המוציאים (עורקיקים המהווים חלק ממערכת הכליה בבעלי חיים רבים) שבנפרוני הכליה. חשיבותה בשמירה על ריכוז מומסים גבוה בלשד הכליה (החלק הפנימי של הכליה); ריכוז המומסים בלשד הכליה מאפשר ספיגה חוזרת של מים בעזרת אוסמוזה מצינורות האיסוף הכלייתיים כאשר הם יוצאים מהכליה. כך מתאפשרת הפרשת שתן מרוכז והפחתה של איבוד מים מהגוף לשתן.
בעופות ים (קורמורנים, שקנאים, שחפים ועוד) יש בלוטה ליד הנחיריים, ל"התפלת מים". הבלוטה מרכזת מלח מומס במים, מתוך הדם, במנגנון זרימה נגדית. העוף "מתעטש" ומוציא את המים המלוחים אל הים.  הבלוטה מאפשרת לעופות לשתות מי ים לצמאונם, כאשר אין בסביבה מים שפירים לשתייה.
רשת הפלאים בהיסטוריה של הרפואה

הרופא הקדום גלנוס סבר - בטעות - שגם לבני-אדם יש רשת פלאים בצוואר. אבחנתו זו הייתה כנראה מבוססת על ניתוח כבשים ובלבול של התוצאות עם סינוס הקרוטיד של בני אדם. כתוצאה מכך מדע הרפואה האמין שסינוס הקרוטיד בבני-אדם הוא בעל תכונות רפואיות חשובות. רק במאה ה-16 הפריך וסאליוס את הטענה.
שמחה קסלר

| --- | --- |

 לידה:  תרצ"ג
 פטירה:  כ"ו בניסן ה'תשנ"ו (בגיל 63 בערך)
 השכלה:  ישיבת חפץ חיים (כפר סבא)  ישיבות בריסק 
 צאצאים:  מאיר קסלר 
 
הרב שמחה קסלר (תרצ"ג, 1933 - כ"ו בסיוון תשנ"ו, 4 במאי 1997) היה רבה הראשון של קרית ספר (מודיעין עילית בטרם הוכרזה כעיר).
ביוגרפיה

נולד באוסטריה לרב יוסף ולבונא קסלר. לאחר שעלו לארץ ישראל התיישבו הוריו בחיפה. בגיל 13 נכנס יחד עם אחיו אברהם ללמוד בישיבת חפץ חיים שהייתה בראשות הרב אהרן לייב שטיינמן, לאחר מכן עבר ללמוד בישיבת בריסק בראשות הרב יוסף דב סולובייצ'יק. לאחר נישואיו התגורר בבני ברק בסמוך לישיבת פוניבז' (שם כיהן תקופה קצרה כר"ם בישיבה קטנה) וכיהן כרב בית הכנסת "אגודת רעים". בשנת תשנ"ד כשהוקמה העיר מודיעין עילית מונה על ידי הרב אלישיב, הרב שטיינמן והרב חיים קניבסקי לכהן כרבה של העיר. מינוי זה היה בניגוד לדעתו של הרב שך שתמך במינויו של הרב שלמה זלמן גרוסמן. בתפקיד זה כיהן עד לפטירתו.
נפטר בכ"ו בסיוון תשנ"ו ולאחר פטירתו מונה בנו הרב מאיר קסלר לכהן כרב העיר.
היה נשוי לטובה, התגורר בבני ברק ובמודיעין עילית והיה אב לעשרה ילדים.
חיבוריו

הרב קסלר חיבר בימיו סדרת ספרים הכוללים חידושים וביאורים על מסכתות וסוגיות תלמודיות בסדרים נשים ונזיקין בתלמוד בבלי, חלק מהם נערכו משיעורים שמסר בבית הכנסת אגודת רעים בו כיהן כרב.
הרב שמחה קסלר, שביב אור - מסכת גיטין, באתר אוצר החכמה
הרב שמחה קסלר, שביב אור - מסכת בבא בתרא ופרק איזהו נשך, באתר אוצר החכמה
הרב שמחה קסלר, שביב אור - מסכת שבת, באתר אוצר החכמה
משפחתו

אחיו הרב אברהם, מראשי ישיבת תפארת ציון בבני ברק.
בנו הרב מאיר קסלר הוא רבה של העיר מודיעין עילית.
בנו הרב דוד הוא רב בית הכנסת בבני ברק וראש ישיבת עטרת שלמה לצעירים במודיעין עילית.
בנו הרב יוסף הוא רב בית הכנסת אהל מנחם ור"מ בישיבת אחינו במודיעין עילית.
הערות שוליים

↑  טוביה פריינד, בנועם שי"ח, באתר עיריית מודיעין עילית, ‏17 באפריל 2022
↑  בני בראון, לקראת דמוקרטיזציה במנהיגות החרדית? (עמ' 77), באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, מחקר מדיניות 89, ‏ניסן תשע"א, אפריל 2011
↑  חזקי שטרן, ‏אנשי 'הפלג' במודיעין עילית התפללו על קבר אביו של רב העיר, באתר כיכר השבת, 29 בדצמבר 2018; ישעיהו בוימל, יהודי אליק חוגגים את 'פורים קטן' בסעודות • האירועים, באתר בחדרי חרדים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007423202305171  ISNI: 0000 0000 3452 3652  LCCN: n97048189  VIAF: 61148874533649621621   WorldCat (עם VIAF): 61148874533649621621
שמחה פלפן

| --- | --- |

 לידה:  27 בינואר 1911 טומשוב מזובייצקי, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  13 באפריל 1987 (בגיל 76) ישראל 
 ענף מדעי:  היסטוריה 
 פרסים והוקרה:  פרס ברונו קרייסקי 
 
שמחה פְֿלַפַּן (27 בינואר 1911 - 13 באפריל 1987) היה היסטוריון ופעיל פוליטי ישראלי. נחשב לאחד מראשוני ההיסטוריונים החדשים.