stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עבירה (ספורט)
עבירות ועונשים (Penalties) בהוקי קרח > סוגים נפוצים של עבירות בהוקי קרח

אלה הן העבירות הנפוצות ביותר:
Hooking - משיכת שחקן יריב מאחור באמצעות מקל ההוקי.
High Sticking - פגיעה בשחקן יריב עם המקל מעל גובה הכתף.
Holding - תפיסת שחקן יריב או המקל שלו באמצעות הידיים.
Interference - חסימת התקדמותו של שחקן יריב אשר לא מחזיק בדיסקית, או מגע פיזי בשוער היריב כאשר הדיסקית אינה בקרבתו.
Elbowing - מכה ביריב באמצעות המרפק.
Kneeing - מכה ביריב באמצעות הברך.
Checking from behind - כניסת גוף בגוף בגבו של יריב שלא רואה את הפוגע ולא יכול להתגונן. בדרך כלל תגרור עונש minor והרחקה ל-10 דקות בצידה.
Cross-checking - מכה ביריב באמצעות מקל מורם מהקרח ומוחזק בשתי ידיים.
Tripping - הכשלת יריב באמצעות המקל.
Slashing - מכה לכוון יריב באמצעות מקל היורד מלמעלה כלפי מטה, גם אם המקל לא פגע ביריב.
Boarding - הטחת יריב אל הלוחות בכוח מופרז, כאשר היריב עם פניו כלפי הלוחות.
Charging - התנגשות בגופו של היריב לאחר לקיחת שלושה צעדי תנופה לפחות.
Roughing - מכה מכוונת, ביד פתוחה או אגרוף, לראשו או פניו של שחקן יריב, גם אם לא התפתחה לקטטה של ממש.
Fighting - קטטה בין שחקנים. בדרך כלל יורחקו היריבים המתקוטטים משתי הקבוצות.
Spearing - דקירת יריב באמצעות להב המקל. נחשבת לעבירה מסוכנת, הגוררת עונש major ולאחריה הרחקה לשארית המשחק.
Illegal Check to the Head - תיקול המכוון לראשו של היריב. בהוקי קרח הבינלאומי העבירה כוללת גם תיקול אל הצוואר.
Too many players on the ice - יותר מדי שחקנים על הקרח בו זמנית. בדרך כלל מצב כזה קורה בשל חילוף שחקנים לא מתואם, שגורם לכך שמחליפים נכנסו לקרח לפני שהמוחלפים יצאו. אחד משחקני הקבוצה שעברה את העבירה ירצה עונש minor בתיבת העונשין.
Delay of game - עיכוב המשחק במכוון, למשל על ידי חבטה מכוונת של הדיסקית אל מחוץ לזירת הקרח.
Embellishment או Diving - ניסיון למשוך במרמה את תשומת לב השופטים כדי לגרום לשריקת עבירה של שחקן יריב שלא הייתה, או להגזים בחומרתה.
Body Checking - תיקול גוף בשחקן יריב באמצעות פלג הגוף העליון, מאגן הירכיים ועד הכתפיים. זוהי עבירה רק במשחקי נשים או שחקנים צעירים; במשחקי גברים המהלך הוא חוקי ולמעשה מהווה אבן יסוד של משחק ההגנה, המקנה למשחק חלק ניכר מאופיו הקצבי והקשוח. הגיל ממנו מותרים תיקולי גוף במשחקי נערים משתנה ממדינה למדינה ונע בין 11 ל-15.
השופט (משמאל למעלה) מרים את ידו כדי לסמן על עבירה נגד הקבוצה הלבושה בלבן. העבירה תישרק ברגע ששחקן של אותה הקבוצה ייגע בדיסקית. מצד ימין נראה שוער הקבוצה היריבה ממהר לספסל קבוצתו, כדי לאפשר למחליק נוסף להיכנס אל הקרח כל עוד המשחק נמשך
שחקן שנענש על ביצוע עבירה יושב בתיבת העונשין
עיצור שיני, חוכך, קולי

עיצור שיני, חוכך, קולי הוא צליל עיצורי המצוי בחלק מהשפות המדוברות. סימן ה-IPA לעיצור הוא Ð לטינית קטנה /ð/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-D. זהו צלילה הישן של דל"ת רפה, וניתן היה לשמוע אותו בהגיות העברית המקראית והטברנית במילה כגון אדוני . זהו צליל האות הערבית ذ, וצליל  הדיגראף Th בשפה האנגלית במילה כגון That. עיצור זה היה קיים בפרוטו-שמית והיה אחד הצלילים של האות זי"ן. ניתן היה לשמוע אותו בפרוטו-שמית במילים זְאֵב, זְבוּב, זָבַח, זְרוֹעַ, זָקָן, זָכָר, זָכַר, זָנָב, זָהָב.
התרחשות

| שפה | מילה | IPA | משמעות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אנגלית | there | [ðer] | 'שם' |  |
| עברית | אדונָי | [ʔăðonaj] | 'אדוני' | בהגיית עולי תימן ועיראק |
| ערבית | ذهب | [ðahab] | 'זהב' |  |
מגוון

| תו אפ"ב (IPA) | תיאור | להקשבה |
| --- | --- | --- |
| ð | ð "נקייה" | (נמצא בצד שמאל בתחתית תיבת העיצור) |
| ðʰ | ð מנושפת |  |
| ðʲ | ð מחונככת |  |
| ðʷ | ð משופתת |  |
| ⁿð | ð "קדם אפית" |  |
| ðˤ | ð מלועלעת |  |
מגוון > עיצור שיני מלועלע, חוכך, קולי [ðˤ]

עיצור שיני מלועלע, חוכך, קולי הוא צליל עיצורי המצוי במספר שפות מדוברות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /ðˤ/. זהו צליל האות הערבית  ظ.
| שפה | מילה | IPA | משמעות |
| --- | --- | --- | --- |
| ערבית | ظواهر | [ðˤawaːhir] | 'תופעות' |
ראו גם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
| צלילי שפות העולם> עיצורים.בסיסי החיתוך | צלילי שפות העולם> עיצורים.אופני החיתוך |
| --- | --- |
דו-שפתיים - שפתיים-שיניים - שיניים-שפתיים - לשוניים-שפתיים   שיניים - מכתשיים - בתר-מכתשיים - מכתשיים-חיכיים - כפופים   חיכיים - וילוניים - ענבליים - סדקיים - כיסוי-גרוניים - לועיים  בסיס חיתוך משני: מלועלעים - מוולנים - מחונככים - משופתתים: ריאתיים: אפיים - סותמים - חוככים - מקורבים   מקישים - רוטטים - צידיים - מחוככים  לא ריאתיים: מסודקים - מפונמים - מצוצים
תנועות
מיקום התנועות: גובה התנועות
אחוריות - כמעט-אחוריות - מרכזיות - כמעט-קדמיות - קדמיות: סגורות - כמעט-סגורות - חצי-סגורות - אמצעיות  חצי-פתוחות - כמעט-פתוחות - פתוחות
ראו גם: אלפבית פונטי בינלאומי – פורמנט
סובו

| --- | --- |

SOBO Blues Band
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1995
 סוגה:  בלוז רוק,בלוז
 כלי נגינה:  גיטרת סלייד מפוחית גיטרה בס תופים
 http://sobo.co.il
 חברים
 דניאל קרימן אסף גנצמן טוני די
סובו במופע במייקס פלייס, הרצליה, 2017
SOBO ("סובו" בעברית) הוא הרכב בלוז ובלוז רוק ישראלי הפועל מאז 1995.
היסטוריה

ההרכב הוקם ב-1995 בירושלים על ידי דניאל קרימן (גיטרת סלייד, מפוחית) ואסף גנצמן (שירה, בס) לאחר שהכירו בפאב הירושלמי מייקס פלייס (אנ')
בו דניאל היה מופיע על בסיס שבועי. בשנים הראשונות ההרכב הופיע והקליט בשם "Southbound Train", אך בהמשך השם שונה לקצר וקליט יותר. ב-1998 הוציא ההרכב את אלבום הבכורה "Southbound Train" עם שירי בלוז קלסיים לצד קטעים מקוריים באנגלית.
SOBO היא גם להקת הבית של מייק'ס פלייס.
ב-2002 זכתה הלהקה במדליית זהב בפסטיבל הבלוז "דלטה נווי" בסנקט פטרבורג, רוסיה.
סובו הייתה הלהקה הישראלית הראשונה שייצגה את ישראל בתחרות הבלוז הבינלאומית IBC (אנ') בממפיס, ארצות הברית, בשנת 2004.
ב-2007 ניגנה הלהקה באחד מתוך שלושה מופעים מרכזיים בפסטיבל הבלוז במוסקבה. באותה שנה יצא לאור אלבומם השני שרוב השירים בו נכתבו על ידי גנצמן וקרימן בעברית ובאנגלית.
ב-2011 שבה הלהקה לפסטיבל הבלוז "דלטה נווי" בסנקט פטרבורג כמופע המרכזי. מאז הם מופיעים באופן קבוע ברוסיה, במדינות מזרח אירופה, גרמניה וצפון אמריקה.
ב-2013 הופיעה הלהקה בפסטיבל "בלוז אורל" ביקטרינבורג.
ב-2014 יוצא האלבום השלישי של הלהקה, "Catfish Boogie". סובו מופיעים בפסטיבל הבלוז באוסנבריק, גרמניה.
ב-2016 הופיעה הלהקה בפסטיבל הג'אז באילת.
ב-2017 השתתפה הלהקה בפעם השנייה בתחרות IBC (אנ') בממפיס, ועלו לגמר שהתקיים בתיאטרון אורפיאום (אנ') האגדי. באותה שנה ההייתה הלהקה למופע המרכזי באחד מפסטיבלי הבלוז הגדולים והחשובים באירופה - ראווה בלוז (אנ') בקטוביץ, פולין. כמו כן, באותה שנה גם יצא אלבומה הרביעי של הלהקה, "Single Barrel Shuffle". האלבום הופק והוקלט באולפנו של ירון בכר, אשר גם משתתף בו בנגינה על קלידים ופסנתר.
ב-2018 סובו הופיעו בחגיגת יום העצמאות של קנדה באדמונטון, אלברטה בהזמנה של אחד ממועדני הבלוז הוותיקים בקנדה Blues on Whyte.
במאי 2019 מתוכננות הופעות של סובו עם ג'ימי ברנס(אנ') בארץ.
שיתופי פעולה

במהלך השנים שיתפה הלהקה פעולה עם נגני בלוז בולטים כגון סוני לנדרט(אנ'), מרקוס קינג(אנ'), אנה פופוביץ'(אנ'), קני "בלוז בוס" ויין (אנ'), ג'ון לי הוקר הצעיר(אנ'), אולי בראון(אנ'), ג'יי סי סמית(אנ'), אלוון ג'ונסון, Gov't Mule(אנ'), רוברט לייטהאוז(אנ'), קנדי קיין(אנ'), לאורה צ'ווז(אנ'), ליל ג'ימי ריד, שרון לואיס, שליחי הבלוז, שלמה מזרחי, לייזר לויד, סרגיי וורונוב(רו'), בלוז קומפני(גר') ורבים אחרים.
דיסקוגרפיה > אלבומים

(Southbound Train (1998
(Shooba Do (2007
(Catfish Boogie (2014
(Single Barrel Shuffle (2017
חברי הלהקה > בהווה

אסף גנצמן - שירה, גיטרה בס
דניאל קרימן - גיטרת סלייד, מפוחית
טוני די - תופים
חברי הלהקה > בעבר

עדן בכר (2015–2017) - תופים
אלימלך "פיש" גרונדמן (2001–2014) - תופים
דניאל גרישין (1996–1997) - בס
אילן לוקאץ' (1999-1997) - בס
אלי סרוגו (1999-1997) - תופים
גבריאל וייסמן(2001-1999) - תופים
יובל בכר (2001-1999) - בס
משה אסרף (2001-1999) - תופים
שגיא בן אור (2008) - תופים
גדי שונפלד (2009-2002) - תופים
ברי גילברט (2009) - קלידים
יעקב מורבין (2007, 2016) - קלידים
מורן מגל (2010) - קלידים
גבי דוד (2007) - תופים
הערות שוליים

↑  אבישי מתיה, מוזיקת לילה שעירה, ביקורת מתוך מגזין "עכבר העיר"
↑  Andrey Burlaka, Southbound Train going up North. sobo.co.il
↑  Блюз-фестивали московского клуба B.B.King
↑
בלוז שורשי וגם ישראלי: Shooba-Do/Sobo, ביקורת לאלבום השני, מתוך הבלוג "מר לוויתן", 27 במרץ 2009
↑  Blues Ural Festival собирает ярчайших представителей разнообразных направлений блюза. weburg.net. 6 апреля 2013
עטיפת אלבום Catfish boogie
עטיפת אלבום Single Barrel Shuffle
עבירה מטמטמת לבו של אדם

עבירה מטמטמת לבו של אדם היא אמירה ביהדות, לפיה כל עבירה על חוקי ההלכה גורמת לפגיעה ביכולות הקליטה והתפקוד הרוחני של האדם. לפי פרשנים הרבים הדברים נכונים ביחס לכל עבירה, וחמורים יותר כאשר מדובר על אכילת מאכלים אסורים.
מקור ופרשנות

המקור המפורסם לאימרה זו הוא בברייתא ששנה רבי ישמעאל המובאת בתלמוד ובה נדרש הרעיון מתוך פסוק בספר ויקרא: ”תנא דבי רבי ישמעאל: עבירה מטמטמת לבו של אדם, שנאמר: 'וְלֹא תִטַּמְּאוּ בָּהֶם וְנִטְמֵתֶם בָּם', אל תקרי וְנִטְמֵאתֶם אלא וְנִטַמְתֶם.”
מספר פרשנים ראו בטמטום הלב טעם לאיסור אכילת מאכלות אסורים.
רש"י מבאר שטמטום הלב הוא אטימה וסתימה מפני החכמה. עוד מוסיף רש"י, שהדרשה נשענת על כך שהמילה "וְנִטְמֵתֶם" מופיעה בתורה ללא האות א.
בספר מסילת ישרים מרחיב רמח"ל מהו טמטום הלב שנגרם כתוצאה מהעברה, ומוסיף שהדברים נכונים יותר לגבי איסורי אכילה: ”שהעבירה מטמטמת לבו של אדם, כי מסלקת ממנו הדעה האמיתית ורוח השכל שהקדוש ברוך הוא נותן לחסידים, כמו שאמר הכתוב (משלי ב): כי ה' יתן חכמה, והנה הוא נשאר בהמיי וחומרי משוקע בגסות העולם הזה. והמאכלות האסורות יתירות בזה על כל האיסורין, כיוון שהם נכנסים בגופו של האדם ממש ונעשים בשר מבשרו.”
האחרונים דנים לגבי אכילה באונס; האם המאכל האסור מטמטם בעצמו (למשל בחזיר יש במציאות דברים מטמטמים) או שהטמטום נובע מחמת האיסור, ובאונס אין איסור ולפיכך זה לא מטמטם. לפי הדרך השנייה העבירה היא זו שמטמטמת, ולכן, מחד, כאשר הפעולה נעשתה בתום וביושר על פי כללי ההלכה, המאכל האסור לא יטמטמם, ומאידך, כל סוג של עבירה, גם כשאינה קשורה למזון, מטמטמת.
השלכות הלכתיות > חולה שנזקק לשחוט בשבת או לאכול נבילה

לפי הכלל הנהוג במצב של פיקוח נפש כשיש צורך לעבור על איסור, עוברים על האיסור הקל הקל תחילה. במצב בו יש אפשרות לאכול נבילה או לשחוט בשבת, הורה הראב"ד שיש לשחוט בשבת. נאמרו מספר הסברים להוראה זו. הנצי"ב והמשך חכמה כתבו שהטעם הוא שבאכילת נבילה יש טמטום הלב גדול יותר מאשר בחילול שבת.
השלכות הלכתיות > יניקה מאם שאוכלת מאכלים אסורים

הרמ"א מביא בהגהותיו לשולחן ערוך שאע"פ שחלב גויה הוא כשר לפי ההלכה, כאשר ניתן לדאוג לכך שתינוק יינק ממינקת יהודיה האוכלת מאכלים כשרים, יש למנוע ממנו חלב של אישה נכרית, משום שזו אוכלת מאכלים אסורים שעלולים לטמטם את ליבו: ”חלב כותית כחלב ישראל, ומ"מ לא יניקו תינוק מן הכותית, אם אפשר בישראלית, דחלב כותית מטמטם הלב. וכן לא תאכל המינקת, אפילו ישראלית, דברים האסורים. וכן התינוק בעצמו, כי כל זה מזיק לו בזקנותו.”
מקור הדברים בהגהות אשרי שמזהיר את המניקות להקפיד על מאכלים כשרים: ”להזהיר את המניקות שלא יאכלו נבילות וחזיר וכל שכן שאין להאכילן דברים טמאים, וראיה מאחר שאמו אכלה ממין עבודת כוכבים, וזה גרם לו לעת זקנתו שיצא לתרבות רעה.”
לקריאה נוספת

הראי"ה קוק, עבירה מטמטמת, בתוך מוסר אביך (פרק א, סעיף ד), בויקיטקסט
גדליה אוברלנדר, טמטום הלב מאכילת מאכלות אסורות באונס, אור ישראל <מאנסי>, מה (שנה יב א), עמ' קג, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ל"ט, עמוד א'. הדרשה מובאת גם במדרש הגדול (שמיני יא)
↑  ספר ויקרא, פרק י"א, פסוק מ"ג
↑  אגרת הקודש, בתוך כל כתבי רמב"ן, חלק א  עמ' שכט
↑  פרק יא
↑  שפתי כהן, יורה דעה, סימן פ"א, סעיף קטן כ"ו; וכן באור החיים: "במציאות זה כשוגג כמזיד, כי התיעוב יעשה מעשהו בנפש אדם אפילו בהיסח הדעת, אלא שישתנה הפגם במעשה מזיד תעשה נפשו שקץ ובשוגג תטמא נפשו ותטמטם, והוא אומרו ולא תטמאו ונטמתם בם." (אור החיים על ויקרא, י"א, מ"ג)
↑  רבי יוסף חיים מבגדד, רב פעלים, חלק ד סוד ישרים, תשובה ו, באתר היברובוקס
↑  ראו את דברי הראי"ה קוק: "עבירה מטמטמת לבו של אדם מצד שהיא עבירה, אם כן אין חילוק בין אכילת איסור או דברים בטלים וביטול תורה, מלבד מה שהיא עבירה היא מטמטמת את הלב". מוסר אביך א, ד
↑  פסקי הרא"ש, מסכת יומא,  פרק ח', סימן י"ד
↑  העמק דבר, הרחב דבר דברים פרשת ואתחנן פרק ו פסוק י
↑  דברים פרק ו פסוק יא
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן פ"א, סעיף ז' ברמ"א
↑  למסכת עבודה זרה פרק ב סימן ו הגהה ב
↑  מבוסס על תלמוד ירושלמי, מסכת חגיגה,  פרק ב', הלכה א': "י"א אמו כשהייתה מעוברת בו הייתה עוברת על בתי עכו"ם והריחה מאותו המין והיה אותו הריח מפעפע בגופה כאירסה של חכינה."
| כשרות |
| --- | --- | --- |
| כשרות הבשר | אבר מן החי • טרפה • סירכא • גיד הנשה • צומת הגידים • סימני הכשרות • עופות טמאים • זרוע, לחיים וקיבה • איסור אכילת חֵלֶב • שחיטה • הכשרת בשר • איסור אכילת דם • בשר שנתעלם מן העין |  |
| מצוות התלויות בארץ | שמיטה • יובל • טבל • תרומות ומעשרות • חלה • איסור חדש • איסור ערלה • נטע רבעי • כלאי הכרם • פאה •מתנות עניים • ביכורים |  |
| הלכות הרחקה מגויים | חלב נוכרי, גבינת נוכרי וחמאת נוכרי • יין נסך • פת עכו"ם • בישולי גויים |  |
| הכשרת כלים | טבילת כלים • הכשרת כלים • ליבון • נעיצה |  |
| איסורי תורה | בשר בחלב • חמץ בפסח • איסור אכילת שרצים |  |
| איסורי דרבנן ומנהגים | איסור לינת לילה • משקים שנתגלו • איסור אכילת קטניות בפסח • איסור שתיית מים בחילופי תקופות • אכילת דג עם בשר • אכילת דג עם חלב • אוכלים ומשקים שתחת המיטה |  |
| דינים כלליים | איסור והיתר • תערובת • מיעוט המצוי • טעם כעיקר • נותן טעם • נותן טעם לפגם • נ"ט בר נ"ט • דבר דעביד לטעמא • מעמיד • ביטול איסור לכתחילה • איסורים מבטלים זה את זה • כבוש כמבושל • תתאה גבר • מליח כרותח • עבירה מטמטמת |  |
| כשרות בעת החדשה | ירקות ללא חרקים • ג'לטין • משגיח כשרות • שטירל • בראקל |  |
עיצור שיני, סותם, אטום

| עיצור שיני, סותם, אטום |
| --- | --- |
 t̪
 מספר IPA:  103 408
קידוד
 דצימלי:  &#810;+&#116;
 יוניקוד:  U+0074 U+032A
 X-SAMPA:  t_d
 Kirshenbaum:  ]t
 ברייל:  
להקשבה
 
רשימת עיצורים
עיצור שיני סותם אטום הוא צליל עיצורי המצוי בחלק מהשפות המדוברות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /t̪/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-t_d.
התרחשות

אלופונית (מכתשי-שיני)
| שפה | מילה | IPA | משמעות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אוקראינית | брат | [brɑt̪] | 'אָח' |  |
| איטלקית | tale | [t̪aleˈ] | 'כגון' |  |
| אינדונזית | tabir | [t̪abir] | 'וילון' |  |
| אנגלית | matthew | [mæt̪θjuː] | 'מתתיהו/מתיה' | מקצת דוברי ניב דרום־אפריקה, ומקומות אחרים כהודו |
| ארמנית | տուն | ‏[t̪un] | 'בית' |  |
| בנגלית | তুমি | [t̪umi] | 'אתה' |  |
| בסקית | toki | [t̪oki] | 'מקום' |  |
| הולנדית | taal | [t̪a:l̪] | 'שפה' | פלמית (ניב בלגי) |
| הינדוסטנית | तीन | [t̪iːn] | 'שלוש' |  |
| וייטנאמית | tuần | [˨˩t̪wən] | 'שבוע' |  |
| טורקית | at | [ät̪] | 'סוס' |  |
| יוונית | Ματθαίος | [mat̪ˈθe̞o̞s̠] | 'מתתיהו/מתיה' |  |
| סינית | 他 ta3 | [˧t̪ʰa] | 'הוא/היא' | ניב האקה |
| ספרדית | tango | [ˈt̪ãŋɡo̞] | 'טנגו' |  |
| פולנית | tom | ‏[t̪ɔm] | 'נפח' |  |
| פורטוגזית | montanha | [mõˈt̪ɐɲɐ] | 'הר' |  |
| פינית | tutti | [t̪ut̪ːiˈ] | 'מוצץ' |  |
| קטלאנית | tothom | [t̪uˈt̪ɔm] | 'כולם' |  |
| רוסית | толстый | [t̪olst̪ɨjˈ] | 'שָמֵן' |  |
| שוודית | tåg | [t̪ʰoːɡˈ] | 'רכבת' |  |
מגוון וריאציות

| תו IPA | תיאור |
| --- | --- |
t̪: t̪ "נקייה"
t̪ʰ: t̪ מנושפת
t̪ʲ: t̪ מחונככת
t̪ʷ: t̪ משופתתת
t̪̚: t̪ ללא שחרור שמיע
t̪ʼ: t̪ מסודקת
t̪ˤ: t̪ מלועלעת
ראו גם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
| צלילי שפות העולם> עיצורים.בסיסי החיתוך | צלילי שפות העולם> עיצורים.אופני החיתוך |
| --- | --- |
דו-שפתיים - שפתיים-שיניים - שיניים-שפתיים - לשוניים-שפתיים   שיניים - מכתשיים - בתר-מכתשיים - מכתשיים-חיכיים - כפופים   חיכיים - וילוניים - ענבליים - סדקיים - כיסוי-גרוניים - לועיים  בסיס חיתוך משני: מלועלעים - מוולנים - מחונככים - משופתתים: ריאתיים: אפיים - סותמים - חוככים - מקורבים   מקישים - רוטטים - צידיים - מחוככים  לא ריאתיים: מסודקים - מפונמים - מצוצים
תנועות
מיקום התנועות: גובה התנועות
אחוריות - כמעט-אחוריות - מרכזיות - כמעט-קדמיות - קדמיות: סגורות - כמעט-סגורות - חצי-סגורות - אמצעיות  חצי-פתוחות - כמעט-פתוחות - פתוחות
ראו גם: אלפבית פונטי בינלאומי – פורמנט
סמל ניז'ר

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  ניז'ר 
 התקנים
 מוטו:  Republique du Niger
 
סמל ניז'ר הוא שלט אצולה שסביבו ארבעה דגלי המדינה, שנים מכל צד. צבע הדגלים כתום, לבן וירוק. צבע שלט האצולה ירוק, ועליו ארבעה סמלים בצבע זהב.
במרכז הסמל מופיעה השמש, לשמאלה שני חרבות טוארג אלכסוניות שביניהן חנית. מימין שלושה קלחי דוחן ובתחתית הסמל מופיע ראש של זבו.
מתחת הסמל רשום שם המדינה בצרפתית: Republique du Niger.
הצבע הכתום מסמל את מדבר הסהרה המצוי בצפון המדינה. הירוק מסמל את ערבות העשב בדרום ומערב המדינה, והלבן מסמל את התקווה לעתיד טוב יותר.
ראו גם

דגל ניז'ר
המנון ניז'ר
עזריה פיגו

| --- | --- |
 לידה:  1579 ה'של"ט ונציה, הרפובליקה של ונציה 
 פטירה:  6 בפברואר 1647 (בגיל 68 בערך) א' באדר א' ה'ת"ז רוביגו, איטליה 
 מדינה:  הרפובליקה של ונציה 
 תקופת הפעילות:  ? – 6 בפברואר 1647 
 רבותיו:  רבי אברהם אבוהב, רבי יששכר בר איילנבורג
 תלמידיו:  רבי שמואל אבוהב, רבי משה זכות
 חיבוריו:  גידולי תרומה, בינה לעיתים
 צאצאים:  אליעזר פיגו  אפרים פיגו 
 
רבי עזריה פיג'ו (ה'של"ט, 1579 – א' באדר א' ה'ת"ז, 1647) היה מחכמי איטליה במאה ה-17, רב, פוסק ודרשן. מחבר הספרים גידולי תרומה ובינה לעיתים.
ביוגרפיה

נולד בשנת של"ט (1579) לאביו רבי אפרים בוונציה, שם למד תורה ורכש גם השכלה כללית באוניברסיטה המקומית כדרכה של יהדות איטליה. לדבריו, כאשר עמד על דעתו עזב את "הלימודים החיצוניים" והתרכז בלימוד "הגמרא וכל הסמוך לה".
למד בישיבתו של רבי אברהם אבוהב וכן אצל רבי יששכר בר איילנבורג. בשנת שס"ז (1607) החל לשמש כרב קהילת פיזה, תפקיד אותו מילא במשך כ-20 שנה. בשנים אלו עסק בכתיבת פירושו לספר התרומות של רבי שמואל הסרדי העוסק בדיני ממונות. את חיבורו זה כתב כמעט ללא ספרים בעקבות גזירת האפיפיור על שריפת ספרי התלמוד בשנת שי"ד (1554), גזירה שתוצאותיה ניכרו גם שנים רבות אחר כך במיוחד בקהילות הקטנות. בהקדמת הספר מציין רבי עזריה כי בזמן כתיבת חיבורו לא היו בידו כי אם שלוש מסכתות מהתלמוד: בבא קמא, שבועות ונזיר. בספרו הוא מברר את דברי ספר התרומות ואת מקורותיו, ומשווה אותם לדברי פוסקים אחרים. פירושו, גידולי תרומה, זכה להערכה רבה בקרב האחרונים, והש"ך מרבה להביאו בפירושו לשולחן ערוך.
בשנת שפ"ז (1627) שב לוונציה ושימש בה כדרשן בבתי הכנסת. דרשותיו נדפסו בספרו בינה לעיתים הכולל כ-75 דרשות, ואשר יצא לראשונה בשנת ת"ח (1648), ומאז נדפס עשרות פעמים וזכה לפופולריות רבה בקרב הדרשנים והמון העם.
הרב ברוך ישר, שליקט והוציא לאור את דרשותיו של רבי עזריה פיגו מסודרות על פי סדר הפרשיות, כותב על סגנונו: "הוא משתדל לא להיכנס בעיונים מופשטים ורעיונות פילוסופיים שאין להם אחיזה בעולם המעשה, כדרכם של דרשני איטליה בימים ההם, אלא חודר לתוך עומקם של הדברים ומפתיע אותנו בהברקותיו למצוא פשט הדברים. אחרי שאנו מתעמקים בדבריו אנו מתפלאים על עצמנו איך נעלמו דברים כה גלויים מעינינו".
חיבר גם ספר שו"ת, אך הוא לא הגיע לידינו. חלק מתשובותיו נדפסו בספר "באר שבע" מאת הרב יששכר בער איילנברג (ונציה שע"ד).
היה גם סופר סת"ם מומחה, וספר תורה שכתב נמצא עד היום בבית כנסת בגיברלטר. החיד"א מביא שספר התורה יצא מתחת ידי רבי עזריה ללא שגיאה אחת בחסירות ויתרות.
רבי עזריה פיגו נפטר בא' באדר א' ה'ת"ז (1647) ברוויגו, כנראה בעת שהיה בשליחות בעניין פולמוס המקווה שפרץ בעיר, ונקבר שם.
מצאצאיו ידוע לנו על שני בניו, רבי אליעזר ורבי אפרים שהחל לחבר ביאור על הספר "תולדות אדם וחוה" לרבנו ירוחם. שניהם נפטרו עוד בחייו של רבי עזריה במגפה שפרצה באיטליה.
הערות שוליים

↑  גידולי תרומה, הקדמת המחבר
↑  שם הספר משתמש במטבע הלשון "גידולי תרומה", שמובא במשנה, מסכת תרומות, פרק ט', משנה ד' לעניין ירק שגדל מזרעי תרומה במשמעות המתייחסת לספר התרומות שעליו מוסב הפירוש.
↑  הרב ברוך ישר, בינה לעיתים, מבוא
↑  החיד"א, שם הגדולים, בערכו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307895805171  GND: 12980990X  ISNI: 0000 0000 6681 266X  LCCN: n85298800  NTA: 24321183X  SELIBR: 256737  SUDOC: 126073767  VIAF: 25693558   WorldCat (עם VIAF): 25693558
עזריה פז

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 בנובמבר 1931 (בן 92) יאשי, ממלכת רומניה 
 ענף מדעי:  מדעי המחשב 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  מיכאל רבין 
 מוסדות:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  המכללה האקדמית נתניה 
 תלמידי דוקטורט:  שלמה מורן, יואב רז 
 צאצאים:  אפרת אביסרור פז 
 
עזריה פז (נולד ב-17 בנובמבר 1931) הוא מדען מחשב ישראלי, פרופסור אמריטוס בפקולטה למדעי המחשב בטכניון, ונמנה עם האבות המייסדים של הפקולטה.
כיהן כדקאן בית הספר למדעי המחשב והמתמטיקה במכללת נתניה משנת 1999 עד לשנת 2004.
ביוגרפיה

פז נולד בעיר יאשי שברומניה ולמד שם עד היותו בן שש עשרה. בינואר 1948 עלה באחת מאוניות הפאנים, קודם למחנות בקפריסין ולאחר מכן לחיפה.
הוא הגיע למחנה עולים בחיפה, היה בגבעת השלושה במסגרת עליית הנוער ואחר כך היה בגרעין של תנועת הנוער העובד בקיבוץ בארי. באותה שנה גויס לפלמ"ח ולחם במלחמת העצמאות במסגרת חטיבת הנגב. לאחר המלחמה עבר להתגורר בקיבוץ בית גוברין. עשר שנים מאוחר יותר עבר להתגורר בקיבוץ עין חרוד.
לאחר שחרורו מצה"ל החל ללמוד מתמטיקה באוניברסיטה העברית במטרה לחזור וללמד בקיבוצו, אך הצטיין בלימודיו והחליט להמשיך ללימודים מתקדמים. המנחה שלו בעבודת המאסטר היה פרופ' מיכאל רבין, והוא זה שהוביל אותו לתחום מדעי המחשב, שהיו אז בחיתוליהם בארץ. עבודת המאסטר שלו עסקה בתורת האוטומטים. התקבל לטכניון ללימודי דוקטורט ושם המשיך בעבודה שהתחיל עם רבין. הוא עשה את עבודת הדוקטורט בנושא אוטומטים הסתברותיים במחלקה למתמטיקה. בשנת 1967, לאחר סיום הדוקטורט, הוזמן לאוניברסיטת קליפורניה בברקלי, שם כיהן כמרצה אורח במשך שנתיים. בשנת 1968 חזר מברקלי לטכניון ולימד בפקולטה למתמטיקה עד אשר הצטרף לפקולטה למדעי המחשב בשנת 1972. בשנה זו התמנה לפרופסור אורח במשך שנה באוניברסיטת סטוני ברוק בניו יורק ובמשך שנה נוספת באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, ובין השנים 1979 ל-1981 לימד באוניברסיטת ברקלי. בין השנים 1995 ל-1999 שימש כדקאן הפקולטה למדעי המחשב בטכניון.
מחקריו האקדמיים עוסקים בתורת האלגוריתמים (אלגבריים, הסתברותיים), אנליזה שלהם וקירובים, מתמטיקה חישובית דיסקרטית, אלגוריתמים בשלמים, תורת האוטומטים, שפות פורמליות (דטרמיניסטיות והסתברותיות), גרפואידים ואפיון אי-תלות במערכות ידע. עם תלמידי הדוקטורט שלו נמנים הפרופסורים צבי קדם, שלמה מורן ושמואל וינוגרד.
פז מתגורר בקריית טבעון. בתו היא המתרגמת והמוציאה לאור אפרת אביסרור.
הערות שוליים

↑  עזריה פז, באתר הפלמ"ח
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007281047605171  dblp: 05/5492  ISNI: 0000 0003 7519 0286  LCCN: n90682437  MGP: 74435  NKC: xx0037382  SUDOC: 128784466  VIAF: 122246759   WorldCat (עם VIAF): 122246759
סמל סומליה

| --- | --- |

 גרסאות
 
 סמל סומליה האיטלקית (1919-1941)
 
 סמל סומליה הבריטית (1950-1960)
 פרטים
 המחזיק בסמל:  סומליה 
 תאריך אימוץ:  1956 
 
סמל סומליה אומץ ב-10 באוקטובר 1956, יותר משלוש וחצי שנים לפני קבלת העצמאות הרשמית מהממלכה המאוחדת ומאיטליה.
הנמרים התומכים במגן משני צידיו והכוכב הלבן במרכזו היו בשימוש גם בימי השלטון האיטלקי. הסמל הקודם שלה שהיה בשימוש החל מה- 8 ביוני 1919 היה בצורת מגן המחולק באמצעו על ידי קו לבן גלי. חלקו העליון כלל נמר בצבעים טבעיים וכוכב לבן בעל חמישה קנים. בחלקו התחתון היו שני כוכבים לבנים בעלי שישה קנים הממוקמים על רקע אדום באופן סימטרי. בעשר השנים שלפני קבלת העצמאות סומליה הבריטית השתמשה בסמל יוצא דופן, שאינו דומה לסמל הסומלי אף לא במאפיין אחד. צורתו הייתה עיגול לבן והוא נשא את הכתר הבריטי בחלקו העליון. תחת הכתר היה איל ותחתיו מגן בעל שלושה חלקים. העליון מוקדש למלחמה בדמות שתי חרבות ומגן, הימני לימאות עם סירה השטה בים ועוגן והשלישי לארכיטקטורה עם מגדל במרכזו.
ראו גם

דגל סומליה
המנון סומליה
סמל נמיביה

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  נמיביה 
 תאריך אימוץ:  1990 
 
סמל נמיביה מבוסס על הסמלים המקומיים.
במרכזו נמצא מגן עם דגל המדינה. מעל המגן נמצא עיטם קולני. המגן מוחזק על ידי זוג אנטילופות מהמין ראם הצבי המסמלות אומץ-לב, אלגנטיות וגאווה.
מתחת למגן נמצאות דוגמאות של השיח המקומי ולויטשיה המסמל הישרדות וגבורה לאומית.
מתחת למגן כתובה הסיסמה הלאומית "איחוד, חירות, צדק".
ראו גם

דגל נמיביה
המנון נמיביה
סמל סאו טומה ופרינסיפה

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  סאו טומה ופרינסיפה 
 תאריך אימוץ:  1975 
 
סמל סאו טומה ופרינסיפה הוא הסמל הלאומי הרשמי של מדינת סאו טומה ופרינסיפה.
המגן מציג שדה זהב ובו דקל בצבעים טבעיים. מעל המגן עטרה בצבעי זהב וכחול ומעליה כוכב מחומש כחול. במגן תומכים שתי ציפורים: מימין - אפרור אפריקני הציפור הלאומית של המדינה, ומשמאל - בז. על הקלף העליון כתוב: "República Democrática de São Tomé e Príncipe" שמשמעותו בפורטוגזית, השפה הרשמית של המדינה: "הרפובליקה הדמוקרטית של סאו טומה ופרינסיפה" ועל גבי הקלף התחתון כתוב המוטו "Unidade, Disciplina, Trabalho" - "אחדות, משמעת, עבודה" בפורטוגזית.
הסמל נמצא בשימוש מאז שהמדינה קיבלה עצמאות ב-1975.
ראו גם

דגל סאו טומה ופרינסיפה
המנון סאו טומה ופרינסיפה
סמל סאוטה

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  סאוטה 
 תאריך אימוץ:  1415 
 
סמל סאוטה הוא סמלה הרשמי של העיר האוטונומית הספרדית סאוטה.
הסמל מעוצב כמגן "ספרדי" שבו שדה לבן מוטען בחמישה מגינים כחולים בצורת צלב. בכל אחד מהמגינים, חמישה עיגולים (בזנטים, Bezant) לבנים. סביב המגן גבול אדום, עליו יש שבע טירות זהב בעלות שלושה צריחים משוננים שחלונותיהן ודלתותיהן כחולים. שתי טירות נמצאות בחלק העליון, שתיים בצדדים ושלוש בחלק התחתון. מעל המגן מותקן כתר של מרקיז, זאת כיוון שבעבר מרקיז היה תואר של שליט טריטוריות בגבול.
הסמל נמצא בשימוש מ-1415, אז כבשה פורטוגל את העיר ושלטה בו עד 1668. לכן, הסמל יורש את עיצובו מסמל פורטוגל והוא זהה לו, למעט שני הבדלים. בסמל פורטוגל מספר הטירות בחלק העליון הוא שלוש לעומת שתיים כאן. ההבדל השני הוא שבסמל פורטוגל אין כתר. הטירות על רקע אדום בשני הסמלים, מעוצבות בהשראת סמל כתר קסטיליה שפרש את שלטונו ברוב שטחי ספרד של היום. המגינים הכחולים הופיעו בסמל פורטוגל בצורות שונות כבר מ-1139 והם מייצגים את זכות המונרך להנפיק מטבעות משלו.
הסמל מופיע במרכז דגל סאוטה.
ראו גם

דגל סאוטה