ברית לאומית דמוקרטית
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תנועת בל"ד (ברית לאומית דמוקרטית) נוסדה במרץ 1995 כתוצאה מביקורת של ערבים ויהודים בחברה הישראלית כנגד הסכמי אוסלו וכנגד תפיסת הלאומיות הערבית-פלסטינית במסגרות הפוליטיות שהיו קיימות באותה העת בשמאל הישראלי.
התנועה קמה מתוך שלושה פלגים עיקריים: פעילים לשעבר ברק"ח וחד"ש שביקרו את מה שהם מכנים "השוביניזם האינטרנציונליסטי של הקומוניזם כלפי הזהות המדוכאת של הערבים הפלסטינים", פעילים לשעבר ברשימה המתקדמת לשלום שלא עברה את אחוז החסימה בבחירות 1992 ואשר פעיליה היו מסוכסכים בהשקפותיהם בנוגע להסכמי אוסלו ותועלתם לציבור הפלסטיני בישראל ובשטחים והקבוצה השלישית הייתה מורכבת מפעילים שיצאו מתנועת בני הכפר (אבנאא אלבלד) שמעמדה בציבור הערבי בישראל פחת בשנות ה-90 והפלג שהצטרף לבל"ד עשה זאת בעקבות ויכוחים לגבי המקום של האוכלוסייה הערבית-פלסטינית בישראל בשאלת הסכסוך הישראלי-פלסטיני ופתרונו.
עם הקמתה של התנועה היו בה ויכוחים פנימיים רבים בנוגע לשאלה האם יש להריץ את התנועה לבחירות לכנסת, אנשים מסוימים בתנועה סברו שבריצה לכנסת יש הענקת לגיטימציה למשחק פוליטי מכור מראש ובלתי אפקטיבי ושעל התנועה להיות תנועה עממית הנאבקת בשטח ומתנזרת מפרלמנטריזם, אך בוויכוח זה הכריע הרוב שקבע כי על התנועה לרוץ לכנסת כי רק שם תוכל התנועה להיאבק על הזכויות האזרחיות והלאומיות של האוכלוסייה הערבית בישראל ותוכל לטפל בבעיות היומיומיות של ציבור זה.
המפלגה משתמשת בבחירות לכנסת באות הזיהוי שבקשה רשימת הסוציאליסטים, שנפסלה על ידי בג"ץ בשנת 1965 בגלל שייוכה עם אל-ארד ובציבור הערבי נחשבת בל"ד לממשיכת דרכה של אל-ארד.
בבחירות 1996 בל"ד רצה ברשימה משותפת לכנסת יחד עם חד"ש במסגרת משותפת אחת שרצה לבחירות בשם חד"ש-בל"ד, בה עזמי בשארה, יו"ר התנועה, היה המועמד הרביעי ברשימה המשותפת שקיבלה לבסוף חמישה מנדטים בבחירות.
במהלך הכהונה בכנסת הארבע עשרה ב-8 במרץ 1999 (כחודשיים לפני בחירות 1999) פרשו עזמי בשארה והאשם מחאמיד מהרשימה המשותפת, בעקבות מתיחות עם אנשי חד"ש ויצרו את סיעת בל"ד בכנסת.
בבחירות 1999 רצה בל"ד באופן עצמאי וזכתה ל-2 מנדטים, כאשר חברי הכנסת מטעמה היו עזמי בשארה ואחמד טיבי.
לאחר כחצי שנה מתחילת כהונת הכנסת החמש עשרה - פרש אחמד טיבי מבל"ד והקים את סיעת תע"ל, מה שהותיר את עזמי בשארה כח"כ יחיד מטעם בל"ד.
לקראת הבחירות לכנסת השש עשרה פסלה ועדת הבחירות המרכזית את מועמדותו של בשארה אולם זו אושרה לבסוף על ידי בג"ץ, בבחירות עצמן זכתה בל"ד בשלושה מנדטים.
במישור המקומי קיבלה המפלגה פחות מ-10 מנדטים בכל הארץ בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2003.
ביוני 2000, לאחר נסיגת צה"ל מרצועת הביטחון, השתתפו חברי המפלגה בכינוס באום אל-פחם, בו אמר חבר הכנסת עזמי בשארה: "חזבאללה ניצח, ולראשונה מאז שנת 1967 טעמנו את טעמו של הניצחון. זכותו של החזבאללה להתגאות בהישגו ולהשפיל את ישראל... ישראל נחלה תבוסה אחר תבוסה ונאלצה לצאת מדרום לבנון. זו האמת... לבנון, החלשה במדינות ערב, הציגה מודל קטנטן, שאם נביט לעומקו ניתן להסיק את המסקנות הנחוצות להצלחה וניצחון."
ב-23 במרץ 2007 עזב בשארה את הארץ, וב-22 באפריל 2007 הגיש את מכתב התפטרותו מהכנסת ה-17 לקונסול דיפלומטי של ישראל בקהיר. יציאתו מהארץ והההתפטרות באו בעקבות חשדות כמו: סיוע לאויב, מגע עם סוכן זר, מסירת מידע בעת מלחמה וקבלת סכומי כסף גבוהים מחו"ל, חשדות שהובהר על ידי החוקרים שנוגעים רק לבשארה ולא למפלגה.
במקומו של ח"כ בשארה נכנס לכנסת עו"ד סעיד נפאע.
לפני הבחירות לכנסת ה-18 פסלה ועדת הבחירות המרכזית את רשימת בל"ד מהתמודדות בבחירות אולם בית המשפט העליון ביטל את הפסילה והשתתפות הרשימה בבחירות אושרה על ידו.
באוגוסט 2014 טסו שלושת הח"כים של בל"ד לקטר שם נפגשו עם ח"כ לשעבר עזמי בשארה, שנמלט מישראל לאחר שנחשד בריגול למען חזבאללה.
בספטמבר 2014 הורשע סעיד נפאע "במגע עם סוכן זר", בשל נסיעה שערך לסוריה ולבנון ב-2007 (בזמן כהונתו כח"כ מטעם מפלגת בל"ד) בה נפגש עם וליד ג'ונבלאט ועם טלאל נאג'י, סגנו של מזכ"ל החזית העממית. על סעיד נגזרה שנת מאסר בפועל.
ב-4 בפברואר 2016, בעיצומו של גל הטרור הפלסטיני קיימו ח"כי בל"ד פגישה עם משפחות של מחבלים פלסטינים שנהרגו תוך ביצוע פיגועי טרור, לטענתם על מנת להסדיר את השבת גופות המחבלים למשפחותיהם. במהלך הפגישה עמדו הנוכחים דקת דומיה לזכר ההרוגים הפלסטינים. העיתונות הישראלית הציגה את המפגש כטקס ניחום אבלים, הוקרה למשפחות והזדהות עם המחבלים, אך הח"כים של בל"ד הכחישו זאת בתוקף. הפגישה השנויה במחלוקת ספגה גינויים חריפים מכל הקשת הפוליטית, וכן תלונות רבות נגד הח"כים הערביים שהוגשו ליועץ המשפטי לממשלה וועדת האתיקה של הכנסת. ב-8 בפברואר החליטה ועדת האתיקה של הכנסת על השעיית חנין זועבי ובאסל גטאס ל-4 חודשים ועל השעיית ג'מאל זחאלקה לחודשיים.
ב-7 במרץ 2016 גינו מפלגות בל"ד וחד"ש את הכרזת מדינות המפרץ על חזבאללה כארגון טרור.
במרץ 2017 הורשע ח"כ באסל גטאס בהברחת טלפונים סלולריים למחבלים פלסטינים הכלואים בישראל. הוא התפטר מהכנסת ונידון לשנתיים מאסר בפועל עם קלון.
לקראת הבחירות לכנסת ה-21 הודיעו חברי הכנסת ג'מאל זחאלקה וחנין זועבי שלא יתמודדו בבחירות. את המקום הראשון ברשימת מועמדי המפלגה לכנסת תפס מטאנס שחאדה ואחריו הפעילה הערבית היבה יזבק. המפלגה התמודדה בתוך המסגרת רע"מ-בל"ד.
בפברואר 2019, תיאר העיתונאי עמית סגל את בל"ד כארגון טרור. המפלגה הגישה תביעת דיבה נגד סגל ודרשה פיצוי בסך 280,000 ש"ח. התביעה הסתיימה בפשרה לפיה פרסם סגל הודעה שהמפלגה "איננה ארגון טרור או תומך טרור מבחינה משפטית וחוקית וכך קבע בית המשפט העליון".
במרץ 2019 קיבלה ועדת הבחירות את עתירת מפלגת עוצמה יהודית לפסול את מפלגת בל"ד מהתמודדות בבחירות לכנסת ה-21 בטענה לתמיכת המפלגה בטרור ובחתירה תחת הגדרתה של מדינת ישראל כמדינה יהודית, ברוב של 17 תומכים מול 10 מתנגדים, אך בג"ץ אישר את התמודדותה. בבחירות אלו קיבלה הרשימה כולה 4 מנדטים ונכנסו שני נציגים של בל"ד לכנסת העשרים ואחת, שניהם חברי כנסת חדשים.
באוגוסט 2019 היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט החליט להגיש כתב אישום בכפוף לשימוע כנגד חנין זועבי ומפלגת בל"ד בחשד לעבירות זיוף ומרמה שנערכו במערכת הבחירות שנערכה ב-2013. זוהי הפעם הראשונה בהיסטוריה של מדינת ישראל, שבה מוגש כתב אישום כנגד מפלגה. באוקטובר 2021 הורשעו זועבי ובכירים נוספים במפלגת בל"ד בעבירות של ניסיון לקבל דבר במרמה וזיוף בכוונה לקבל דבר.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש פסלה ועדת הבחירות את הרשימה מהתמודדות בבחירות. המפלגה ערערה על פסילתה לבית המשפט העליון, וזה אישר את התמודדותה. עם זאת היא לא עברה את אחוז החסימה ונותרה מחוץ לכנסת.