stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תאונה
פיצויים

להתמודדות עם הנזק הכספי הגלום בתאונה משמשות תוכניות ביטוח שונות, כאלה המפצות על הנזק שנגרם לרכוש, וכאלה המפצות על אובדן ההכנסות הנובע מתאונה שגרמה לפגיעה בגוף.
במסגרת המוסד לביטוח לאומי פועל ענף נפגעי תאונות, המעניק גמלה לאדם שתאונה פגעה ביכולת ההשתכרות שלו, ואין מקור אחר שיפצה אותו על כך.
חברות הביטוח מציעות ביטוח תאונות אישיות, הכולל פיצוי במקרה של תאונה שגרמה נזק גופני למבוטח.
תוכניות לביטוח רכוש כוללות גם פיצוי בגין נזקי תאונה.
תוכניות לביטוח פנסיוני ולביטוח חיים כוללות פיצוי לכל מקרה של נכות או מוות, כולל מקרים שבהם הנכות או המוות נגרמו כתוצאה מתאונה.
כאשר הנזק שגרמה התאונה נובע מרשלנות של גורם כלשהו, יכול הנפגע לתבוע פיצוי מגורם זה.
הערות שוליים

↑  [ https://www.nevo.co.il/law_html/Law01/038_001.htm פקודת ביטוח רכב מנועי [נוסח חדש], תש"ל-1970]
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566208105171  BNC: 000000046  BnF: cb131630043 (data)  GND: 4061693-9  LCCN: sh99002078  NARA: 10640701  NDL: 00574746 
שני רכבים לאחר התנגשות, שהיא תאונת דרכים נפוצה
שילוט חוצות, חלק ממסע פרסום של משרד התחבורה, שנועד למנוע תאונות דרכים הנובעות מנהיגה במצב של שכרות
סקואלודון

| סקואלודון |
| --- | --- |

תקופה
אוליגוקן-מיוקן 33–14 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
תת־סדרה:: דמויי היפופוטם
על־משפחה:: דולפיני נהרות
משפחה:: Squalodontidae
סוג:: סקואלודון
מינים
 Squalodon grateloupii  Squalodon antverpiensis  Squalodon bariensis  Squalodon barbarus  Squalodon calvertensis  Squalodon whitmorei  Squalodon catulli
שם מדעי
 Squalodon ‏Grateloup, 1840

סקואלודון (שם מדעי: Squalodon; מילולית: "שן קוצן" כלומר: "שן כריש") הוא סוג נכחד של לווייתן מתקופת האוליגוקן עד המיוקן. המאובנים נמצאו באירופה,ארצות הברית,צ'ילה, ארגנטינה, קוסטה ריקה וברזיל. המין תואר לראשונה ב-1840 ונחשב למין של דינוזאור איגואנודוני, אך בהמשך סווג מחדש כלווייתן.
מאפיינים

לסקואלודון היה חרטום מוארך וצר בתוכו היו שיניים חדות שהזכירו שיני כריש אך היו קטנות. אורך גולגולתו הגיע ל-1.5 מטר ואורכו הכולל הגיע לחמישה מטרים. הוא היה קטן מאוד ביחס למרבית הלווייתנאים והיה קרוב לדולפיניים המודרניים אך אולי היה קרוב יותר לדולפיני הנהרות החיים כיום במים מתוקים. בדומה לשאר לווייתני השיניים הוא תיקשר והתמצא באמצעות פליטת אקולוקציה מבסיס מקורו.
לווייתן זה חי לאורך הימים הטרופיים הרדודים כנראה בלהקות קטנות וניזון מדגים בעזרת שיניו. הוא עצמו נטרף בידי המגלודון הענקי ולווייתני ענק כמו לווייתן מלווילי.
נכחד בסוף המיוקן כתוצאה משינויי אקלים ואולי תחרות עם דולפינים ולווייתנים מפותחים יותר.
תלמי מנשה

| --- | --- |

שלט הכניסה לתלמי מנשה
 מידע
 עיר:  באר יעקב 
 תאריך ייסוד:  1953 
 על שם:  מנשה מאירוביץ 
 שטח:  1,800 דונם 
 קואורדינטות:  31°56′42″N 34°50′56″E﻿ / ﻿31.94502778°N 34.84894444°E﻿ / 31.94502778; 34.84894444
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) תלמי מנשה(למפת גוש דן רגילה) תלמי מנשה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תלמי מנשה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תלמי מנשה  he תלמי מנשהhe תלמי מנשהמפת  __ באר יעקב (in English: Be'er Ya'akov) [‌השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממערב: __ ראשון לציון (in English: Rishon LeZion) ממזרח: __ מועצה אזורית שדות דן (in English: Sdot Dan Regional Council) מדרום: __ מועצה אזורית גזר (in English: Gezer Regional Council) ממערב: __ נס ציונה (in English: Ness Ziona) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
תלמי מנשה במבט מהשדות הצפוניים
תלמי מנשה הוא מושב אשר נוסד בשנת 1953, ה'תשי"ג על ידי תנועת הציונים הכלליים. לאחר שנה צורף רשמית לבאר יעקב, אך המשיך מעשית להתקיים כמושב חקלאי.
שטחו של המושב הוא כ-1,800 דונם והוא מורכב מ-62 משקים חקלאיים ו-5 משקי עזר.
המושב גובל עם באר יעקב ממערב, מחנה צריפין מצפון, כביש 44 ממזרח ורמלה מדרום.
שם המושב

המושב נקרא על שמו של מנשה מאירוביץ'- אגרונום, סופר, מאנשי ביל"ו, איש העלייה הראשונה אשר כונה "אחרון הביל"ויים", שכן האריך ימים והיה לבילויי היחידי שזכה לחזות בהקמתה של מדינת ישראל.
היסטוריה

המושב הוקם על חורבות הכפר הערבי "אבו פאדל" שננטש במהלך מלחמת העצמאות, ותחילה תוכנן לקרותו "תלמי ביל"ו".
טקס העלייה על הקרקע התקיים ב-7 במאי 1953 אך המקום עדיין לא יושב בשלב זה. רק לקראת סוף אותה שנה הוקמו שני יישובים על שם תנועת ביל"ו, האחד ליד באר יעקב, שנקרא לבסוף תלמי מנשה, על שם איש ביל"ו מנשה מאירוביץ', והשני בצפון הנגב, שהוא קיבל לבסוף את השם תלמי ביל"ו.
קומץ המשפחות המייסדות הגיעו למושב במסגרת תנועת "מן העיר אל הכפר" שבה היו חברים נציגי תנועות ההתיישבות. רוב בני המשפחות המייסדות היו ילדי הארץ או ניצולי שואה.
עד הקמת מושב הקבע גרו המתיישבים בפחונים, עיבדו את הפרדסים הנטושים של הערבים, וחילקו את רווחי העבודה ביניהם.
המושב תוכנן והוקם על ידי הסוכנות היהודית והתאחדות האיכרים ועל כן כונה בתחילה מושבה. ולכל נחלה הוקצב סכום כסף במטרה להקים בה משק חקלאי, בנוסף כל מתיישב שילם דמי השתתפות עצמית בסך 3,000 לירות על מנת לשלם על בניית ביתו. באפריל 1954 נחנכו בתי הקבע.
כשנה לאחר הקמת היישוב, הוחלט לספחו באופן אדמיניסטרטיבי למועצה המקומית באר יעקב, ובאופן רשמי היישוב חדל להיות יישוב עצמאי, והוא אינו מופיע ברשימות היישובים. באופן מעשי המשיך היישוב להתקיים כמושב חקלאי, עם ועד וראש ועד, ואף שויך לתנועה התיישבותית. בבחירות המוניציפליות שהתקיימו לאחר מכן, הצביעו תושבי תלמי מנשה למועצה המקומית באר יעקב, והם אף הקימו מפלגה בשם "תם (למען תלמי מנשה)". בהמשך כונתה תלמי מנשה "השכונה החקלאית של באר יעקב".
באוקטובר 1955 נחנך כביש הגישה ליישוב. בשנת 1959 הודיעו תושבי המקום על מעבר לתנועת המושבים בגלל שהתאחדות האיכרים לא סייעה להם בעת מצוקתם הכלכלית.
למתיישבים ניתנה אפשרות לבחור להתפרנס בין שני ענפים חקלאיים: עופות ובקר, או מגידולים חקלאיים. הגידולים הנפוצים בשנותיו הראשונות של המושב היו פירות הדר ומשמשים.
החקלאים הקימו את "אגודת החקלאי תלמי מנשה", אגודה חקלאית שיתופית, על מנת שתייצג אותם מול גופים מסחריים ומנהליים.
בשנות התשעים ובתחילת שנות האלפיים הוקמו הרחבות מגורים על השטחים החקלאיים לטובת צאצאי בעלי הנחלות.
ב-2006 נחתמה עסקה בה העביר המושב חלק מאדמותיו לטובת הקמת שכונת חתני פרס ישראל בבאר יעקב.
בשטח תלמי מנשה נמצא הבניין הנטוש של מפקדת חסן סלאמה במלחמת העצמאות.
הערות שוליים

↑  הודעה בדבר שמות יישובים, ילקוט הפרסומים 326, 31 בדצמבר 1953, עמ' 360
↑  תלמי ביל"ו עלה על אדמתו ליד באר יעקב, דבר, 8 במאי 1953
נחנך כפר תלמי ביל"ו, הצופה, 8 במאי 1953
↑  א"י בנעט, הבקר, מושבות חדשות להתאחדות האיכרים
↑  הבקר 28/12/53, קטטה בין מתיישבי "תלמי מנשה"
↑  הצפה 6/10/53, שמות חדשים לישובי כפר
↑  משה אלוני, מעוז החקלאות הפרטית, חרות, 25 במרץ 1955
↑  55 הבתים הראשונים בכפר תלמי מנשה, על המשמר, 5 באפריל 1954
↑  קול העם 10/9/54, החלה שנת הלימודים החדשה
↑  דבר 28/7/55, תוצאות סופיות לעיריות
↑  דני צדקוני, דבר 5/3/78, באר יעקב רוצה להישאר ירוקה
↑  נסתיימה סלילת הכביש בתלמי מנשה, חרות, 25 באוקטובר 1955
↑  מתישבי תלמי מנשה, דבר, 2 באוקטובר 1959
יו"ר תלמי מנשה מכחיש את הבוקר, דבר, 6 באוקטובר 1959
↑  קבלו את באר יעקב: המושבה שהופכת לעיר של מגדלים, באתר גלובס, 11 במרץ 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588749505171  VIAF: 156146461684027732726   WorldCat (עם VIAF): 156146461684027732726
תינוק גדול לגיל ההיריון

| --- | --- |

תינוק שנולד במשקל 5 ק"ג
 תחום:  רפואת ילדים 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  262679 
 MeSH:  D000094522
 סיווגים
 ICD-10:  P08, O36.6 
 ICD-11:  KA22.1 
 
אבחנת תינוק כ"גדול לגיל ההיריון" (באנגלית: Large for gestational age, או בקיצור LGA) היא אינדיקציה לקצב צמיחה גבוה של העובר, טרום הלידה. עובר גדול לגיל ההיריון, לעיתים קרובות מוגדר כבעל משקל, אורך, או היקף הראש שנמצא מעל האחוזון -90 של שלב היריון זה. עם זאת, כבר הוצע שההגדרה תוגבל לפעוטות עם משקלי לידה גדולים יותר מהאחוזון ה-97 (2 סטיות תקן מעל הממוצע), מאחר שזה מתאר ביתר דיוק פעוטות שנמצאים בסיכון הגדול ביותר סביב זמן הלידה מבחינת תחלואה ותמותה.
גדלות איברים (מקרוסומיה), שפירושה המילולי "גוף ארוך", לעיתים מבולבלת עם גדול עבור גיל היריון. ישנם מומחים המחשיבים תינוק כגדול כאשר הוא שוקל יותר מ-4 ק"ג בלידה, ואחרים מחשיבים תינוק לגדול אם הוא שוקל יותר מ-4.5 ק"ג. תינוק נקרא גם "גדול עבור גיל היריון" אם המשקל שלו הוא גדול יותר מאשר האחוזון ה-90 בלידה.
אבחון

גודל עבור גיל היריון ומקרוסומיה לא יכולים להיות מאובחנים עד הלידה, מאחר שזה בלתי אפשרי לאבחן באופן מדויק את גודלו ומשקלו של עובר בתוך הרחם. תינוקות שנחשבים גדולים עבור גיל ההיריון במהלך ההיריון מאובחנים בעזרת בדיקת אולטראסאונד, אבל הערכות אלו אינן נחשבות למדויקות. עבור נשים לא סוכרתיות, אולטראסאונד ובדיקות צוות רפואי אינם מדויקים בצורה שווה בתחזית האם תינוק יהיה גדול. אם אולטראסאונד או בדיקות צוות רפואי יחזו שהתינוק יהיה גדול, הם יטעו בחצי מהזמן, מסיבות מטעות כמו - ריבוי מי שפיר (עודף בנוזל מי שפיר שעלול להראות משקל עובר גדול יותר מהמשקל האמיתי). היריונות מרובי עוברים גם עלולים להקשות על הרופא לדייק במשקל העובר.
מחקרים הראו באופן עקבי שמבחינת סיבוכים בלידה, תפיסת הצוות הרפואי שהתינוק גדול, למעשה מזיקה יותר מתינוק שהוא אכן גדול בפועל. במחקר מ-2008, חוקרים השוו בין נשים שנחשדו שייוולד להן תינוק גדול, לנשים שלא נחשדו שייוולד להן תינוק גדול, אבל כן ילדו תינוק גדול. תוצאות המחקר הראו שלנשים שנחשדו שיוולד להן תינוק גדול (ואכן ילדו אחד כזה) היה שיעור גבוה פי 3 לניתוח קיסרי, ופי 4 לסיבוכים אימהיים, ביחס לנשים שלא נחשדו שיהיה להן תינוק גדול וילדו אחד כזה לבסוף.
סיבוכים היו לרוב עקב ניתוח קיסרי, שכלל דימום, זיהום הפצע, הפרדת הפצע, חום גבוה, צורך בקבלת אנטיביוטיקה. לא נראו הבדלים בבעיית פרע הכתפיים בין שתי הקבוצות. במילים אחרות, כאשר צוות רפואי "חשד" בכך שיימצא תינוק גדול (לעומת אי ידיעה שהתינוק יהיה גדול), והתערב במעשה, השתלשו שיעורי הניתוחים הקיסרים שבוצעו, והגדיל את הסיכוי שאמהות יחוו סיבוכים, ללא שיפור בבריאות התינוקות.
גורמים משפיעים > סוכרת

אחד מגורמי הסיכון העיקריים לגודל גדול עבור גיל היריון, הוא מעקב לקויי בסוכרת, במיוחד סוכרת היריונת (GD)(אנ'), כמו גם סוכרת טרום הריונית. מצבים אלו, מעלים את רמות הגלוקוז בפלזמת האם, ובנוסף את האינסולין, המגרה את צמיחת העובר.
העובר הנולד בגדלות עוברית, חשוף לסוכרת הטרום הריונית של האם ובדרך כלל כתוצאה מכך ישנה עליה במשקלו. פעוטות הנולדים עם סיבוכים אחרים מוצגים במדדים אוניברסליים מעל האחוזון ה-90.
גורמים משפיעים > גנטיקה

הגנטיקה משחקת תפקיד בנוגע לתינוק שנולד גדול עבור גיל היריון. להורים גבוהים יותר וכבדים יותר, נוטים להיוולד ילדים גדולים יותר. תינוקות שנולדו לנשים הסובלות מהשמנת יתר, הסיכון לתינוק גדול עבור גיל היריון, גדול באופן משמעותי. נוכחות של לפחות אחד מההורים באחוזון ה-90 מבחינת הגודל, עלול להוביל לדאגת שווא בנוגע לילודת תינוק הסובל מגודל גדול עבור גיל ההיריון.
גורמים משפיעים > קביעת גורמים אחרים

גיל ההיריון; בהיריונות אשר עוברים את שבוע 40, גדלה השכיחות לגדלות עוברית.
מין העובר; תינוקות זכרים נוטים לשקול יותר מאשר תינוקות ממין נקבה.
עלייה משמעותית במשקל האם במהלך ההיריון.
לידות קודמות - במקרה והאם ילדה מספר ילדים עם גדלות עוברית, הסיכוי יגדל גם לילד הבא.
מומים מולדים (טרנספוזיציה של כלי הדם הגדולים) – הידרופס פאטליס.
שימוש באנטיביוטיקה במהלך ההיריון (אמוקסיצילין, פניצילין) הידרופס פאטליס.
הפרעות גנטיות של גדילת יתר (למשל, תסמונת בקווית-ווידמן (אנ'), תסמונת סוטוס (אנ')).
מחסור יוד אמהי - חוקרים ישראלים הראו שכיחות גבוה יותר של LGA בקבוצת נשים עם מחסור ביוד לעומת נשים ללא חוסר
סיבוכים

הסיכונים הנפוצים של תינוקות הסובלים מהתופעה, כוללים בעיית פרע הכתפיים, היפוגליקמיה, דיספלזציה התפתחותית של מפרק הירך ו-קלאב פוט בשל דפורמציה (עיוות) תוך רחמי.
בעיית פרע הכתפיים יכולה לנבוע מכך שבזמן הלידה, החלק הקדמי של כתף הפעוט מתנגש בעצמות החיק של האם. הרופא או המיילדת ינסו לדחוף את הכתף של התינוק כלפי מטה, כך שיעבור בתעלת הלידה ויפנה את עצמות החיק של האם. במקרה של עובר גדול, ישנו קושי רב יותר מהסיבה שגודל תעלת הלידה הוא 10 ס"מ כאשר התעלה פתוחה לגמרי אצל רוב הנשים, וייתכן ולא יהיה הרבה מקום לתינוק כדי שיוכל לעבור. אם בעיית פרע הכתפיים מתרחשת, יש מספר תמרונים אשר יכולים להתבצע על ידי המיילדת כדי לנסות לילד את העובר ללא פגיעה בכתפיים. מצב זה בדרך כלל כרוך בכך שהמיילדת מנסה להפוך את כתפיו של העובר לתוך החלל, באמצעות הפעלת לחץ שישחרר את הכתף מעצמות החיק של האם, או שיסייע בהוצאת הזרוע האחורית ראשונה. במקרה ופתרונות אלו לא פותרים את הבעיה, המיילד האחראי, רשאי לשבור בכוונה את עצם הבריח של התינוק, במטרה לפרוק את הכתף שלו ולהצליח ליילד אותו כראוי. עצם הבריח אמורה להחלים ולהתאחות בעצמה ורוב התינוקות יחלימו באופן מלא מפציעת היריון כזו. עדיין ישנו סיכון לפגיעה עצבית, זמנית או קבועה, בזרוע התינוק, או פציעות אחרות כמו שבר במפרק.
למרות שתינוקות גדולים נמצאים בסיכון גבוה יותר עבור בעיית פרע הכתפיים, רוב המקרים של בעיית פרע הכתפיים מתרחשים אצל תינוקות קטנים יותר, מהסיבה שיש הרבה יותר תינוקות שנולדים קטנים, מאשר תינוקות שנולדים גדולים. חוקרים מצאו כי אי אפשר לחזות מי יסבול מבעיית פרע הכתפיים ומי לא.
אצל נשים אשר אינן סוכרתיות, בעיית פרע הכתפיים מתרחשת ב-0.65% מהמקרים בתינוקות ששוקלים פחות מ-4.0 קילוגרם,
6.7% במקרים שהתינוקות שוקלים 4-4.5 קילוגרם, ו-14.5% במקרים שהתינוקות שוקלים יותר מ-4.5 קילוגרם.
תינוקות גדולים נמצאים בסיכון גבוה יותר של היפוגליקמיה בתקופת הילודה, ללא קשר אם לאם יש סוכרת.
ראו גם

לידה
היריון
קטן לגיל היריון
עובר
לקריאה נוספת

מאמר על הקשר בין משקל עודף של האם לעובר גדול עבור גיל ההיריון - אתר PubMed
מאמר הבודק האם יש קשר בין תזונת האם במשך ההיריון לגודל העובר הנולד - אתר PubMed
הערות שוליים

↑  Sheree L. Boulet, Greg R. Alexander, Hamisu M. Salihu, MaryAnn Pass, Macrosomic births in the united states: determinants, outcomes, and proposed grades of risk, American Journal of Obstetrics and Gynecology 188, May 2003, עמ' 1372–1378
↑  H. Xu, F. Simonet, Z.-C. Luo, Optimal birth weight percentile cut-offs in defining small- or large-for-gestational-age, Acta Paediatrica (Oslo, Norway: 1992) 99, April 2010, עמ' 550–555 doi: 10.1111/j.1651-2227.2009.01674.x
1 2 3  Evidence on: Induction or C-section for a Big Baby
1 2  D. J. Rouse, J. Owen, R. L. Goldenberg, S. P. Cliver, The effectiveness and costs of elective cesarean delivery for fetal macrosomia diagnosed by ultrasound, JAMA 276, 1996-11-13, עמ' 1480–1486
↑  יילוד עובר החשוד כמקרוזומי
1 2  D. Sadeh-Mestechkin, A. Walfisch, R. Shachar, I. Shoham-Vardi, Suspected macrosomia? Better not tell, Archives of Gynecology and Obstetrics 278, September 2008, עמ' 225–230 doi: 10.1007/s00404-008-0566-y
↑  Heinz Leipold, Christof Worda, Christian J. Gruber, Alexandra Kautzky-Willer, Large-for-gestational-age newborns in women with insulin-treated gestational diabetes under strict metabolic control, Wiener Klinische Wochenschrift 117, August 2005, עמ' 521–525 doi: 10.1007/s00508-005-0404-1
↑  מערכת דוקטורס אונלי, חוסר ביוד בתזונה בהריון מגדיל את הסיכון ללידת תינוק גדול מדי, באתר דוקטורס אונלי Doctors Only
↑  מעין פלג אבירם, מחקר ישראלי: חסר לך יוד? את עלולה ללדת תינוק גדול מדי, באתר ynet, 25 באוקטובר 2021
↑  Yaniv S. Ovadia, Shmuel Zangen, Shani R. Rosen, Dov Gefel, Maternal iodine deficiency: a newborns’ overweight risk factor? A prospective study, Archives of Gynecology and Obstetrics, 2021-10-02 doi: 10.1007/s00404-021-06261-x
↑  J. C. Morrison, J. R. Sanders, E. F. Magann, W. L. Wiser, The diagnosis and management of dystocia of the shoulder, Surgery, Gynecology & Obstetrics 175, December 1992, עמ' 515–522
↑  T. L. Gross, R. J. Sokol, T. Williams, K. Thompson, Shoulder dystocia: a fetal-physician risk, American Journal of Obstetrics and Gynecology 156, June 1987, עמ' 1408–1418
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
תפילת מנשה

| --- | --- |

העמוד הראשון של "תפילת מנשה" מתוך  מהדורת התנ"ך Reina-Valera בספרדית, 1569
 מידע כללי
 שפת המקור:  יוונית או עברית
 תורגם לשפות:  לטינית, אתיופית, ארמנית, שפות סלאביות
 סוגה:  ספרות דתית, פסאודואפיגארפיה
תפילת מנשה הוא אחד מן הספרים החיצוניים, המתאר את תפילתו של מנשה מלך יהודה בן חזקיהו ונקרא בוולגטה "תפילת מנשה מלך יהודה שהיה אסור בבבל". הסיפור על הגלייתו של מנשה לבבל מופיע בספר דברי הימים ואינו מופיע בספר מלכים.
ישנם חילוקי דעות באשר למקורו ולזמן כתיבתו של הספר. אליה שמואל הרטום, בהקדמה לפירושו של תפילת מנשה (בקובץ הערוך על ידי החוקר אברהם כהנא) סבר כי מחבר הספר היה יהודי מלומד שחי במצרים במאה הראשונה או השנייה לספירה. לפיו, הספר היה חלק מתוך סידור תפילה של יהודי מצרים, והוא נכתב במקורו ביוונית. לדעת הרטום ייחוסו השגוי של הספר למנשה מלך יהודה נעשה על ידי נוצרים בתקופה מאוחרת יותר. המחקר העדכני, עם זאת, מראה כי לא ניתן לייחס את התפילה בוודאות למחבר יהודי או נוצרי, ואף זמן החיבור (לפני או אחרי חורבן המקדש) אינו ידוע. טקסט בעל שם דומה נמצא במגילות קומראן, אך מקובל על החוקרים שאין קשר בינו לטקסט הכלול בספרים החיצוניים.
כאמור, מנוסח התפילה לא ניתן להסיק בבירור מי הדובר, אולם מפסוקים ט'-י"ב ניתן להבין שהדובר היה אסור, מפני שהוא חטא לה'. מה שמסתדר עם הכתוב בדברי הימים, שכאשר מנשה חטא, ה' הגלה אותו לבבל ושם המלך הבבלי אסר אותו בנחושתיים, ובעקבות כך מנשה התפלל לה' והתוודה על חטאיו.
בתפילת מנשה 15 פסוקים בלבד. המחבר משבח את אלוהי האבות ומבקש מחילה על חטאיו.
וזהו תוכן הספר בעברית:
(א) ה' אל שדי אלוהי אברהם יצחק ויעקב וכל זרעם, עושה שמים וארץ וכל תפארתם. (ב) בדברך שמת לים חוקו, וחתמת בעד מעיני התהום בכוח שמך הגדול והנורא. (ג) מפניך ייראו כל יושבי תבל, ומגבורתך יפחד לבם. (ד) כי מי יעמוד לפני הדר הודך, ומי יקום לפני עוז אפך בעושי עוולה. (ה) אולם אין חקר לחסדך הגדול, כי אל עליון אתה ארך אפים ורב חסד ועל בני אדם תתנחם. (ו) ואמרת ברוב רחמיך כי לא תחפוץ במות המת, כי אם בשובו מדרכו וחי. (ז) לך ה' הצדקה כי לא את אבותינו אברהם יצחק ויעקב ציווית לשוב אליך כי לא חטאו לך.
(ח) אך אותי ציווית כי רשעתי ועוונותיי רבו, מחול הים עד כי קלותי משאת עיני מרום. (ט) על זאת שחה לארץ נפשי כאסור בזיקי ברזל, ולא אוכל להרים ראשי וכל מרגעה אבדה ממני. (י) כי העירותי את חמתך ועשיתי את הרע בעיניך את פקודיך לא שמרתי ורק עוולה ותועבה עשיתי. (יא) על כן יכרעון ברכי לפניך ה', ולחסד ולרחמים אתחנן. (יב) העוויתי והרשעתי לפניך ורוב חטאתי לנגד עיני תמיד.
(יג) אנא ה' שא נא לפשעי עבדך, וסלח ומחל לכל עוונותיי, לבל אספה ברוב חטאי, וחמתך לא תקום עלי לעולם ועד. (יד) הסר נא כעסך מעלי ואל תורידני לבאר שחת, כי אתה ה' בעל הרחמים לכל שבי פשע. (טו) ועתה ה' הודיעני חסדך והושיעני ברוב רחמיך אף כי נתעב ונאלח אני. (טז) ואודה את שמך לעולם ועד כאשר כל צבא השמים יודוך. (יז) כי לך לבדך הגדולה והתפארת לעולמי עד אמן.
לקריאה נוספת

אליה שמואל הרטום, תפילת מנשה, הספרים החיצונים כרך א - חלק שני, תל אביב, תרצ"ז, עמ' 3–9.
Ariel Gutman and Wido van Peursen. The Two Syriac Versions of the Prayer of Manasseh. Piscataway, NJ: Gorgias Press, 2011
הערות שוליים

↑  ספר דברי הימים ב', פרק ל"ג, פסוקים י"ח–י"ט
↑  Eerdmans commentary on the Bible, Grand Rapids, MI: W.B. Eerdmans, 2003, ISBN 978-0-8028-3711-0
↑  קטגוריה:דברי הימים ב לג יא – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org
| הספרים החיצוניים |
| --- | --- | --- |
| לתורה | מגילה חיצונית לבראשית • ספר אדם וחוה • צוואת קהת • חזון עמרם • ספר היובלים • ספר חנוך א' • ספר חנוך ב' • ספר חנוך ג' • צוואות השבטים • צוואת אברהם • חזון אחרית הימים של אברהם • עליית משה • יוסף ואסנת |  |
| לנביאים | צוואת יהושע • חכמת שלמה • מזמורי שלמה • איגרת ירמיהו • עליית ישעיהו • ספר ברוך • חזון ברוך א' • חזון ברוך ב' |  |
| לכתובים | דברי איוב • חזון עזרא • עזרא החיצוני • תהילים קנ"א • מזמורים קנ"ב–קנ"ה • תוספות למגילת אסתר • תוספות לספר דניאל • תפילת מנשה |  |
| שאר הספרים | ספר בן סירא • ספר יהודית • ספר טוביה • ספר מקבים א' • ספר מקבים ב' • ספר מקבים ג' • ספר מקבים ד' • איגרת אריסטיאס • חזיונות הסיבילות • קדמוניות המקרא |  |
סקסונים

המנהיג הסקסוני וידיקונד
הסקסונים (Saxons) היו השבטים הגרמאנים אשר יישבו במאות הראשונות לספירה את חופי הים הצפוני. הם היו קרובים לשבטים כגון יוטים (Jutes), פריזים (Frisians) ואנגלים (Angles). מספרם של הסקסונים היה תמיד רב, ועל כן חיפשו תמיד אדמות חדשות לעיבוד על מנת שיוכלו לכלכל את עצמם, מאחר שהתנאים בצפון אירופה אינם אידיאליים. בעוד ששבטים גרמאנים דרומיים פלשו לחצי האי האפניני, לחצי האי האיברי, לגאליה ולארצות אחרות לגדות הדנובה, לסקסונים לא הייתה אפשרות להתפשט אלא דרך הים.
שמם של הסקסונים, בדומה לשמם של שבטים גרמאנים אחרים, נגזר משם כלי נשקם - 'Seax' שפירושו באנגלית עתיקה: סכין או פגיון. שבטים אלו דיברו בשפה הסקסונית, שפה מערב-גרמאנית שהן האנגלית העתיקה והן האנגלית החדשה התפתחו ממנה.
במהלך המאות ה-8 וה-9, הסקסונים בסקסוניה היו בעימות מתמשך עם הפרנקים, שממלכתם נשלטה באותה תקופה על ידי השושלת הקרולינגית. לאחר 33 שנות כיבוש עקב מסעות צבאיים שהוביל קרל הגדול בשנים 772 עד 804, ניצחו הפרנקים את הסקסונים, אילצו אותם להתנצר תפסו את שטח סקסוניה העתיקה, וסיפחו אותה לממלכתם. הוקמה דוכסות סקסוניה.
חלק משבטים אלה, ביחד עם יוטים, פריזים ואנגלים, פלשו במאות החמישית והשישית לספירה לשטחים בפריזיה, בנורווגיה ובאי בריטניה, אך בעוד שבמקומות אחרים הם מוגרו, תושבי בריטניה החלשים לא הצליחו לעמוד לאורך זמן מול התוקפנות של הפולשים. הסקסונים, היוטים, האנגלים והפריזים שפלשו לבריטניה התמזגו ויצרו את הקבוצה האתנית הקרויה אנגלו-סקסונים. האנגלו-סקסונים עלו למעמד דומיננטי בבריטניה תוך שהם דוחקים את הבריטונים שקדמו להם אל ויילס, קורנוול, צפון-מערב אנגליה (קאמבריה) וסקוטלנד. האנגלו-סקסונים שמרו על מעמדם הדומיננטי באי עד פלישת הנורמנים.
ראו גם

סקסונים טרנסילבנים
הערות שוליים

↑  המונח אנגלו-סקסונים (Anglo-Saxons) מתייחס לסקסונים שעזבו את אירופה היבשתית, בניגוד לסקסונים הישנים (Old-Saxons) שנשארו בארצות השפלה של צפון מערב אירופה.
↑  מקור השם ויילס, וכן החלק "וול" בשם קורנוול, במילה הגרמאנית Walha, שפירושה "זר" או "נוכרי".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558347805171  GND: 4076935-5  NKC: ph536911
תפילה לילד

תפילה לילד הוא פזמון שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אבי סינואני. השיר יצא לאור בשנת 2000 כסינגל מתוך האלבום "כשאת שותקת".
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי הפזמונאי משולם שמואלי, והולחן על ידי אבי סינואני בעצמו, על העיבוד אמון יעקב למאי.
בשיר פונה הדובר אל "היושב שם במרומים", שיפתח עבורו את שערי השמיים ויעתר לבקשתו היחידה ילד (צאצא יוצא חלציו).
בשיר הדובר חוזר ומזכיר שכל בקשתו זה ילד, שהוא לא מעוניין בכסף או זהב, ושיענה לעתירתו בטרם יחדל לחיות.
הצלחה

במהרה הפך השיר ללהיט קאלט וזכה לעשרות גרסאות כיסוי על ידי אמנים שונים, בהם ניתן למנות את שלומי שבת, דקלון, ויובל טייב.
בשנת 2002 סינואני ביצע את השיר בשנית בתוך מחרוזת הנקראת "מחרוזת תפילה לילד".
הערות שוליים

↑  מערכת לאיתור יצירות- אקו"ם
סקואליקורקס

| סקואליקורקס |
| --- | --- |
 
תקופה
קרטיקון עליון 112–66 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
סדרה:: דמויי עמלץ
משפחה:: Anacoracidae
סוג:: סקואליקורקס
מינים
 Squalicorax africanus   Squalicorax appendiculatus    Squalicorax baharijensis   Squalicorax bassanii    Squalicorax bernardezi   Squalicorax coquandi   Squalicorax curvatus    Squalicorax falcatus     Squalicorax heterodon     Squalicorax kaupi    Squalicorax kugleri   Squalicorax lalunaensis    Squalicorax lindstromi  Squalicorax moodyi     Squalicorax primigenius     Squalicorax priscoserratus    Squalicorax pristodontus    Squalicorax sagisicus   Squalicorax volgensis   Squalicorax yangaensis 
שם מדעי
 Squalicorax ‏וייטלי, 1939

סקואליקורקס (שם מדעי: Squalicorax; מילולית: "כריש עורב") הוא סוג של כריש נכחד שחי בים בקרטיקון העליון שבסוף עידן המזוזואיקון לפני 112-66 מיליון שנה. כריש זה היה קרוב משפחה של העמלץ הלבן והיה שייך לסדרתו - דמויי עמלץ.
שיני כריש זה נמצאו בישראל
מאפיינים

כריש זה נמצא באורך 2-5 מטר והיה בעל שיניים גדולות, בעלות רכסים קטנים ומשוננות, שבצורתם הזכירו את שיני הכריש הטיגרי. שאר גופו דמה לגופם של דמויי העמלצים. שיניים אלה נמצאו באירופה, צפון אפריקה ואמריקה הצפונית.
הוא היה טורף על בתקופתו סמוך למים הרדודים אך גם אכל נבלות פה ושם, כפי שנראה היה ממאובן של הדרוזאור שעל עצמותיו התגלו סימני נשיכה מכריש זה, כנראה לאחר שטבע במים. הוא ניזון גם מצבי ים, מוסזאוריים קטנים, איכתיוזאוריים, עופות ים ודגים שונים.
בתרבות

כריש זה מופיע בסדרה מפלצות ים של נייג'ל מארוון שם הוא טורף הספראורניס.
הוא מופיע בסרט מפלצות ים שם הוא נטרף על ידי טילוזאורוס.
בנוסף הוא מופיע בסדרה מהפכת הדינוזאורים שם הוא טורף טילוזאורים צעירים אך נטרף על ידי נקבה בוגרת.
תסמונת כשל רב-מערכתי

|  קישורים ומאגרי מידע |
| --- | --- |
 eMedicine:  169640 
 MeSH:  D009102
 סיווגים
 ICD-10:  R65.3 
 ICD-11:  MH16 
 
תסמונת כשל רב-מערכתי (באנגלית: Multi-system failure; נקרא גם קריסת מערכות או פגיעה רב-מערכתית) הוא מצב שבו מופסקת תפקודן של לפחות שתיים מארבע המערכות החיוניות בגוף: הלב, הריאות, הכליות והמוח, דבר שגורם במקרים רבים למותו של החולה.
בדרך כלל תופעה זו מתרחשת בשרשרת כאשר מערכת אחת קורסת וגורמת לאחרת לקרוס גם היא באפקט הדומינו.
גורמים

הגורמים השכיחים להופעת תסמונת כשל רב מערכתי הם: זיהומים, חבלות או סיבוכים בעקבות ניתוחים. קריסת מערכות יכולה לקרות לעיתים מהתדרדרות של אוטם שריר הלב, דום לב, שבץ מוחי או מתרדמת ממושכת.
אצל חולים עם מחלות מרובות ולאחר ניתוחים, אלח דם הוא הגורם העיקרי לתסמונת כשל רב מערכתי.
טיפול

הטיפול הרפואי מותאם לגורם הכשל, החולה מורדם במטרה לאפשר את חיבורו למכונת הנשמה ללא כאבים. שאר מערכות הגוף נתמכות על ידי מכשירים שונים ותרופות מתאימות.
תסמונת כשל רב מערכתי הוא סיבת המוות העיקרית בקרב חולים המאושפזים לתקופה ממושכת ביחידה לטיפול נמרץ.