stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נזק כלכלי טהור
מבט לעתיד > היבטים רלוונטיים בהצעת הקודיפיקציה

ההסדר המצוי:
הצעת הקודיפיקציה קובעת כבר בתחילתה כי תכלית החוק היא הבטחת הצדק ההגינות והסבירות והתאמה בין הסדרי המשפט האזרחי. כאשר בסעיף 2 נקבע עקרון תום הלב – כעקרון על, מרכזי ומנחה. מההסדר הכללי להסדר הספציפי: עוולת הרשלנות, מוגדרת מחדש, בס' 387, על מנת "להביאה לנוסח בהיר" כדברי ההסבר. לעניינו, ס' 387(ג) אשר הוא המקבילה לס' 36 לפקודת הנזיקין, מדבר על נזק - גם הוא מתנה בחובת צפיות אך מוסיף:
"ובלבד שהטלת האחריות....היא צודקת, הוגנת וסבירה, בשים לב לטיב היחסים שבין הצדדים ולאינטרס הציבורי שבהטלת אחריות כאמור".
הוספה זו משמעותית היא לעניין הפיצוי בגין הנזק הכלכלי הטהור - שכן אנו רואים כי אין עוד כללי שלילה נוקשים אלא חקיקה המאופיינת במושגי שסתום המאפשרת שיקול דעת שיפוטי אשר יוביל לתוצאה הראויה במקרה הקונקרטי. בנוסף ישנו חיזוק ידי בית המשפט בכל הנוגע לשקילת שיקולי מדיניות של אינטרסים ציבוריים וטובת הכלל. מאידך, לאור ההגדרה הרחבה היום ניתן לטעון כי אין כאן שינוי של ממש.
האם זהו ההסדר הרצוי:
פרופ' גלעד דן בטענה כי ראוי היה להרחיב את ההגדרה של עוולת הרשלנות כך שזו תיצוק תכנים קונקרטיים מפורטים לדוקטרינת ההתרשלות. לטענתו, אומנם מוטב לשמור על גמישותה של העוולה ויכולת התאמתה למציאות משתנה ולתפיסות משתנות, אך לדעתו ניתן וראוי לעבות את ההגדרה השלדית שבקודקס ולאמץ קביעות כלליות ועקרוניות באשר לשיקולים ולמבחנים שלפיהם תוכרע שאלת קיומן של התרשלות ושל חובת זהירות. במסגרת זו מבקר פרופ' גלעד אף את היעדרו של ניסיון לטפל בסוגיה של ריחוק הנזק.
מבט לעתיד > המגמה – לאן?

כפי שעולה מהסקירה, הפסיקה הישראלית לא פיתחה עדיין דוקטרינה כללית אחידה ומפורשת לשאלת הזכאות לפיצוי בגין נזק כלכלי טהור. נשאלת השאלה לאן צועד המשפט הישראלי? האם הכיוון הוא הרחבה של החריגים והכרה כוללת בפיצוי על נזקים כלכליים טהורים או שמא התפיסה המסורתית הקלאסית תחזור לשלוט בכיפה?
לדעתינו, לאור המגמות הפסיקתיות בעליון והצעת הקודיפיקציה השואפת להרמוניזציה של השיטה, בית המשפט לא יחזור על עקביו לתפיסות שאבד עליהן הכלח, תפיסות נוקשות הקובעות גבולות ברורים ושאינם מאפשרות שיקול דעת. כלל השלילה ככזה אינו תואם אף את המגמה הקודיפיקטיבית אשר מעלה על נס את עקרון תום הלב ושמה אותו כעקרון-על של השיטה המשפטית – עיקרון זה צמח בדיני החוזים ועל כן ראוי להקיש – הן שם היה מעבר מנוקשות לגמישות – הן כאן, צופות אנחנו מגמה של פירוק דיכוטומיות וטשטוש גבולות זאת על מנת להגיע לתוצאה ראויה.
בנוסף, בעינינו ראוי אומנם כי הפסיקה תצדד בקביעה כללית של הכרה בפיצוי ולא בגישה של שלילה גורפת שבצידה חריגים - אך יש ליצור ניתוח אחיד של כלל הסוגיות העוסקות בחובת הזהירות, ובכך תמנע הפסיקה מהקשיים שנתקלה בהם הפסיקה האנגלית והרגרסיות שחוותה בניסיון לפתח כלל אחיד לסוגיה.
מבט ביקורתי > הצגת הכלי הביקורתי

הניתוח הכלכלי של המשפט מהווה כלי ביקורתי השוואתי בתחומי משפט רבים. כלי זה מאפשר הסתכלות שונה, מחושבת ושקולה של יעילות וכדאיות. כפי שראינו מגמות ההרחבה הניכרות בעליון נובעות משיקולים ערכיים של מה נכון וצודק בנסיבות העניין – על כן, ראינו לנכון להביא את כלי הניתוח הכלכלי על מנת לתת פרספקטיבה שונה – במטרה שהקורא, לאחר קריאת המכלול, יוכל לנקוט עמדה מגובשת ומבוססת.
מבט ביקורתי > הצגת הנושא תוך שימוש בכלי

במאמרה, תמר גדרון, מציעה לשאול - מיהו מונע הנזק הטוב ביותר, מי מהצדדים יוכל להעריך בדרך הטובה ביותר את הסיכון ואת דרכי מניעתו, מהן אפשרויות פיזור הנזק, מהי עלות הטלתו על הפוגע בהבדל מהשארתו על הנפגע, ומשמעות הטלת האחריות בקונטקסט כלכלי כללי – ובכך להבחין על מי, מבחינה חברתית-מוסרית, ראוי שיפול הנטל הכלכלי של הסיכון שבפעילות.
במרכזם של שיקולים אלה עומדים החששות הבאים: הצפת בתי המשפט, הפיכת פעולתם של יוצרי סיכון מסוימים לבלתי כדאית מבחינה כלכלית, בנוסף, הטלת אחריות בנזיקין עלולה לייקר שירותיהם וכן הטלת אחריות על רשויות ציבור עלולה לגרום לתוצאות דומות. קיימת סכנה כי תפקידים ציבוריים ופרטיים יבוצעו בצורה שאינה יעילה דיה ותוך ניסיון בזבזני להקדים תרופה למכה לצורך הכנת הגנה מפני תביעה אפשרית בנזיקין.
Siliciano במאמרו מדמה את הנזק כלכלי לאדוות הנוצרות במים (rippling effect). מרגע שהושלך דבר מה לתוך המים, לא ניתן למנוע את התפשטותן של האדוות לכל עבר, ואת הגעתן למקומות רחוקים. חוסר השליטה בנזק הכלכלי ומהירות פעולתו מחייבים, לדעתו, עיצוב חובות זהירות מיוחדות, שימנעו הטלת חבות בהיקפים מופרזים.
ועוד – מן ההיבט הכלכלי, נשקול את עלות האלטרנטיבה: האם ניתן להשיג מטרה זו בדרכים אחרות, רצויות יותר מבחינה חברתית וכלכלית? דיני החוזים, למשל, נתפסים, לעיתים, כמתאימים יותר להסדרת הנושא של נזק כלכלי טהור. בעוד דיני הנזיקין משקפים כפייה משקפים דיני החוזים במקורם רצון חופשי.
בדומה לגרמניה, ובהתאם להצעת חוק דיני הממונות, הצעתינו היא כי לאור עליית קרנו של עקרון תום הלב במשפט הישראלי - יכולים אנו לדלות פתרונות לבעיית הנזק הכלכלי הטהור מתחום דין החוזים שהוא גמיש דיו כדי לספק פתרונות נאותים במקרים חריגים. קרי, נתינת עדיפות לדין החוזים בטיפול בנושא הנזק הכלכלי הטהור.
ראו גם

דינא דגרמי
סדר קשר

סדר קשר (באנגלית BO, bond order) הוא מושג מתוך תאוריית האורביטלים המולקולריים אשר מגדיר את מספר הקשרים נטו במולקולה.
חישוב סדר הקשר נעשה על ידי ההפרש בין מס' האלקטרונים באורביטלים קושרים ומספר האלקטרונים באורביטלים אנטי קושרים חלקי 2:  (BO=1/2(N-N.
תוצאה של המשוואה תיתן את מספר הקשרים נטו במולקולה.
דוגמה לסדר הקשר של חנקן מולקולרי

במולקולת חנקן, N2, נמצאים שני אלקטרונים קושרים באורביטל סיגמא 2s, ארבעה אלקטרונים באורביטל פאי 2p קושר ועוד שני אלקטרונים באורביטל סיגמא 2p קושר.
בנוסף, ישנם שני אלקטרונים קושרים באורביטל סיגמא 2s אנטי קושר.
לסיכום ישנם 8 אלקטרונים קושרים ו2 אנטי קושרים. מציבים במשוואה ומקבלים:
BO=1/2(8-2)=3, זאת אומרת שלמולקולת חנקן ישנם 3 קשרים ומכאן ניתן להסיק את מבנה המולקולה.
סבוטז'

ערך זה עוסק בחבלה מכוונת. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
כרזה מתקופת מלחמת העולם השנייה בארצות הברית, אשר מיידעת את העובד שעליו לדווח אם הוא חושד שעומדים לבצע סבוטז'
סבוטז' (בצרפתית: Sabotage) היא פעולה אשר מכוונת להחלשה ופגיעה מכוונת בגוף או ישות כלשהי. במקומות עבודה, מתייחס המושג לפגיעה מוסכמת בין העובדים ביעילות התפוקה, בדרך כלל כדי לשפר את תנאי העבודה או למחות כנגד עוולה שנעשתה לדעת העובדים, בידי ההנהלה. על פי רוב מקרה של סבוטז' במקום עבודה יתרחש במכונות או רכוש אחר, כדרך להביע מחאה והתנגדות למדיניות אשר נקבעה בידי ההנהלה. מבצעי הסבוטז' ישמרו על אלמוניותם, בשל ההשלכות הפליליות של מעשיהם.
אטימולוגיה

ישנם שלושה הסברים אפשריים למושג, כולם מתייחסים למקורו במילה הצרפתית וההולנדית לנעלי עץ, "סאבוט":
בשפה ההולנדית, במאה ה-15 היו עובדים שדחפו את נעלי העץ שלהם (סאבוט) בין גלגלי השיניים של נולי הטקסטיל. מעשים אלה נעשו מחשש שהמכונות יגזלו מהעובדים את המשרות שלהם.‏
בשפה הצרפתית סאבוט (sabot) שפירושה נעל עץ, נחשבת למקור המושג ובפרט לנגזרת המילה סאבוטר (saboter) שמשמעה בצרפתית "לדפוק עם הרגל" או "לעבוד באופן חסר אחריות".
המושג נגזר מסלנג צרפתי של המאה ה-19 המאוחרת. המילה סאבוט, שימשה לתיאורם של עובדים לא מיומנים, אשר נקראו כך בשל נעלי העץ שנהגו לנעול. סבוטז' היה המושג שתיאר את העבודה הגרועה שעובדים אלו סיפקו בדרך כלל.
בארצות הברית של תחילת המאה ה-20 ארגוני פועלים רבים, ובראשם ה-IWW, התייחסו לפעולת הסבוטז' כפעולה של הגנה עצמית מפני פעולות לא מוסריות שהונחתו על הפועלים מידי מעסיקיהם. אחד ממנהיגיו המפורסמים של ה-IWW, "ביג" ביל הייווד, אשר תרם רבות לעיצוב הארגון והפילוסופיה שלו, נחשף למושג בעת סיור באירופה שערך ב-1910 כשהגיעו לצרפת:
החוויה שנודעה לה ההשפעה המתמשכת ביותר על הייווד הייתה שביתה כללית של עובדי הרכבת בצרפת, שבה חזה במו עיניו. הפועלים היו חסרי סבלנות להמתין לפרלמנט שיפעל בעניינם, עזבו את עבודתם בתחנות רכבת ברחבי המדינה. הממשלה הצרפתית, בתגובה למעשים אלו, הוציאה צווים לגיוס העובדים, והציבה אותם כחיילים לעבוד בתחנות הרכבת. העובדים היו נחושים בדעתם, והמשיכו את השביתה שלהם גם לאחר הגיוס פעלו בטקטיקת הסבוטז'. לפתע הם לא הצליחו לעשות שום פעולה כראוי, ויצרו עיכובים רבים. מטענים  לפריז נשלחו בטעות לליון או למרסיי. הטקטיקה של העיכובים, שהצרפתים קראו לה "סבוטז'", הצליחה להביא את הניצחון לעובדים והרשימה רבות את הייווד.
אנדראס מאלם בספרו How to Blow Up a Pipeline: Learning to Fight in a World on Fire מצדיק פעולות סבוטז' כחלק של המאבק נגד התחממות עולמית.
ראו גם

לודיטים
סבוטז' (סרט)
הערות שוליים

↑  Sabotage
↑  Hodson, Randy and Teresa A. Sullivan, The Social Organization of Work, Chap. 3, pg. 69
↑  Sabots - toss your shoes into the machine works
↑  Partridge, Eric (1977). Origins: A Short Etymological Dictionary of Modern English. Routledge. p. 2843.
↑  Donald, Graeme (2008). Sticklers, Sideburns & Bikinis: The Military Origins of Everyday Words and Phrases. Osprey Publishing. p. 230
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551186605171  BnF: cb13319024g (data)  GND: 4051131-5  LCCN: sh85116210  NARA: 10646322  NDL: 00562834  NKC: ph316286 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החברה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עיון (עיר תלמודית)

עיון היה יישוב יהודי בתקופת המשנה והתלמוד ברמת הגולן, אשר השתייך לחבל סוסיתא (להבדיל מעיון הנזכרת במקרא, שמקומה בעמק עיון שליד מטולה).
כתובת רחוב, בגן מוזיאון ישראל (צולם ב-2008).
היישוב נזכר בתוספתא, בתלמוד הירושלמי ובפסיפס כתובת רחוב כאחת "העיירות האסורות בתחום סוסיתה".
הכוונה לעיירות שבשל ריבוי תושביהן היהודים באותה עת, חויבו בקיום המצוות התלויות בארץ, אף על פי ששכנו באזור סוסיתא הנכרית.
לפי ד"ר משה הרטל, שמו של היישוב הקדום השתמר בשם הכפר הנטוש ח'רבת עיון, ששכן מעל חמת גדר, ממערב לשמורת נחל מיצר.
הערות שוליים

↑  תוספתא, מסכת שביעית, פ"ד, י.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת דמאי,  פרק ב', הלכה א'.
↑  כתובת רחוב, שורות 9-10.
↑  ראו באתר academia, עמ' 345.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עיון (כתב עת)

| --- | --- |
 מו"ל:  הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס 
 עורך ראשי:  חגי כנען
 תאריכי הופעה:  1945–הווה (כ־79 שנים) 
 שפה:  אנגלית, עברית 
 מדינה:  ישראל 
 ISSN:  0021-3306
 https://www.iyyun.co.il/
 
לוגו
עיון (באנגלית: Iyyun: The Jerusalem Journal of Philosophy) הוא כתב עת ישראלי לפילוסופיה, היוצא לאור על ידי החברה הפילוסופית בירושלים ומרכז ברגמן בפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטה העברית, בשיתוף הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס ובסיועו של משרד החינוך והתרבות.
כתב העת נוסד על ידי הפילוסופים סיני אוקו, מרטין בובר, שמואל הוגו ברגמן ויוליוס גוטמן בשנת 1945. תחילה ראה אור בהוצאת מחברות לספרות ולאחר מכן, בסיוע מוסד ביאליק, משרד החינוך והתרבות והאוניברסיטה העברית, במסגרת "החברה הפילוסופית בירושלים". עד לשנת 2016 ראו אור 65 כרכים.
בעמוד הראשון של כתב העת מוצהר כי "עיון מפרסם מאמרים, דיונים, מאמרי ביקורת וסקירות ספרים בכל תחומי הפילוסופיה, פרי עטם של מחברים מכל אסכולה פילוסופית או מתודת מחקר".
החל מ-1990 "עיון" רואה אור בעברית או באנגלית לחלופין.
עורך כתב העת הוא חגי כנען.
הערות שוליים

↑   אתר האינטרנט הרשמי של עיון
ערך זה הוא קצרמרבנושא פילוסופיה ובנושא כתבי עת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סטירן

| --- | --- |

 
 שם סיסטמטי:  Ethenylbenzene
 שמות נוספים:  ויניל-בנזן ( Vinyl benzene)
 כתיב כימי:  C₈H₈ 
 מסה מולרית:  104.15 גרם/מול
 מראה:  נוזל שמנוני שקוף
 מספר CAS:  100-42-5
 צפיפות:  0.909 גרם/סמ"ק
 מצב צבירה:  נוזל
 מסיסות:  פחות מ-1%
 טמפרטורת היתוך:  -30 °C   243.15 K
 טמפרטורת רתיחה:  145 °C   418.15 K
 מקדם שבירה:  1.5469
 נקודת הבזק:  31 °C   304.15 K
 
סטירן (Styrene) היא תרכובת אורגנית המשמשת כמונומר ביצור פוליסטירן, ABS וגומי סינתטי, נוסחתה C8H8, המולקולה מכילה טבעת בנזן הקשורה לאתילן C6H5CH=CH2. בטמפרטורת החדר החומר הוא נוזל שמנוני נדיף שריחו מתקתק.
מקור השם סטירן במילה STYRAX -שרף המופק מהעץ ליקווידמבר מזרחי (Liquidambar orientalis; במשמעו "ענבר נוזלי") עץ הגדל בדרום-מערב טורקיה וצפון סוריה, ממנו בודד החומר לראשונה. סטירן נמצא באופן טבעי בכמה צמחים כולל כאלה המשמשים למאכל כדוגמת קינמון.
ייצור

מייצרים סטירן באמצעות דה-הידרוגנציה של אתיל בנזן המופק מתגובת אתן עם בנזן.
אתיל בנזן מעורב עם קיטור בטמפרטורה גבוהה בנפח הגדול מזה של חומר הגלם פי 10–15 והתערובת מוזרמת על קטליזטור מוצק המבוסס על תחמוצת ברזל המעורב בכמה אחוזים של תחמוצת אשלגן או אשלגן פחמתי. הקיטור הוא מקור החום הנדרש לתהליך האנדותרמי והוא גם מסיר את הפחם שעשוי להיווצר על הזרז המוצק. הקיטור גם מדלל את המגיבים והתוצרים ומסיט את שיווי המשקל לטובת התוצר. במפעל סטירן טיפוסי 2 או 3 ריאקטורים בטור הפועלים בתנאי ואקום כדי לשפר יעילות וסלקטיביות. הניצולת היא כ 65% בתהליך של 2 ריאקטורים ו 70-75% בתהליך של 3 ריאקטורים. הסלקטיביות לסטירן 93-97% ותוצרי הלוואי העיקריים הוא טולואן ובנזן. כיוון שטמפרטורת הרתיחה של סטירן ושל חומר הגלם אתיל בנזן דומות (145°C ו-136°C בהתאמה) ההפרדה ביניהם נעשית במגדלי זיקוק גבוהים. בתהליך הזיקוק הסטירן עלול לעבור פולימריזציה ויש צורך בהוספת מעכבים.
בטיחות

סטירן נחשב לכימיקל מסוכן בפרט במקרה של מגע בעיניים אך גם בעור. לפי כמה מחקרים סטירן הופך בגוף האדם (לאחר בליעה או שאיפה) לסטירן-אוקסיד חומר הנחשב רעיל, מוטגני וייתכן גם קרצינוגן.
התגובה להפקת סטירן מאתיל בנזן
סטירן-אוקסיד, תוצר מטבוליזם של סטירן בגוף
נואה לאלונד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 במרץ 1998 (בן 26) 
 מדינה:  ארצות הברית 
 פרופיל ב-IMDb
 
נואה לאלונד (באנגלית: Noah LaLonde; נולד ב-22 במרץ 1998) הוא שחקן אמריקאי.
ביוגרפיה

לאלונד גדל באזור מטרו-דטרויט, מישיגן. הוא שיחק בהצגות ושר במסגרת מקהלות במהלך שנותיו המוקדמות בבית הספר היסודי ובחטיבת הביניים. הוא החל ללמוד באוניברסיטת גרנד ואלי סטייט, שם למד לזמן קצר תיאטרון. לאחר שנה, הוא נשר מהלימודים והחל להתמקד אך ורק במשחק, ולמד משחק בדטרויט. בתקופה זו למד באולפני משחק רבים ושיחק במספר סרטים קצרים ועלילתיים עצמאיים.
קריירה

לאלונד שיחק במספר סרטים קצרים. תפקידו הראשון על המסך הגדול היה בשנת 2021 בסרט "אשבורי פארק". שנה לאחר מכן שיחק לאלונד בתפקיד ראשי בסרט האימה "Deer Camp '86". בשנת 2022 שיחק בתפקיד אורח בפרק בסדרת הטלוויזיה "מחשבות פליליות".
בשנת 2022 לוהק לאלונד לתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "חיי עם משפחת וולטר". בסדרה מגלם לאלונד את קול, אחיה המאמץ של ג'קי (ניקי רודריגז) המתחרה עם אחיו, אלכס (אשבי ג'נטרי) על תשומת ליבה. הסדרה עלתה בנטפליקס ב-7 בדצמבר 2023.
הערות שוליים

↑  Movie Reviews: Deer Camp ‘86 and KillHer (Screamfest) - HorrorFuel.com: Reviews, Ratings and Where to Watch the Best Horror Movies & TV Shows, HorrorFuel.com: Reviews, Ratings and Where to Watch the Best Horror Movies & TV Shows, ‏17 באוקטובר 2022
↑  Raven Brunner, ‘Criminal Minds: Evolution’ Showrunner Teases What To Expect After Midseason Hiatus: “The Tables Turn a Little Bit”, Decider, ‏15 בדצמבר 2022
↑  Nellie Andreeva, ‘My Life With the Walter Boys’: Nikki Rodriguez Leads Cast, Sarah Rafferty & Marc Blucas Also Star In Netflix Series, Deadline, ‏2022-04-20 (באנגלית אמריקאית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחקנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נעה פרייס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  טאקוונדו
 משקל:  עד 53 ק"ג
נעה פרייס היא לוחמת טאקוונדו ישראלית. פעמיים אלופת ישראל (2022 בקטגוריית המשקל של עד 62 ק"ג, 2023 בקטגוריית המשקל של עד 57 ק"ג).
קריירה > 2020

באליפות ישראל זכתה במדליית ארד בקטגוריית המשקל של עד 57 ק"ג.
קריירה > 2021

באליפות אירופה שנערכה בסופיה שבבולגריה באפריל הפסידה בסיבוב הראשון בקטגוריית המשקל של עד 57 ק"ג ללאורה גובל מגרמניה.
קריירה > 2022

באליפות אירופה שנערכה במנצ'סטר שבממלכה המאוחדת במאי הפסידה בסיבוב השני בקטגוריית המשקל של עד 53 ק"ג, אליו העפילה אוטומטית, ללוקה פטקפלבי מהונגריה.
באליפות ישראל זכתה במדליית זהב בקטגוריית המשקל של עד 62 ק"ג.
קריירה > 2023

באליפות ישראל זכתה במדליית זהב בקטגוריית המשקל של עד 57 ק"ג.
הערות שוליים

↑  אורן אהרוני, אליפות אירופה בטאקוונדו: הישראלים הודחו בסיבוב הראשון, באתר ynet, 9 באפריל 2021
↑  אסי ממן ותומר גנור, תזכה בזהב? סמברג בגמר. ארד לאסף יסעור, באתר ynet, 19 במאי 2022
↑  Taekwondo Israel, נקבעו אלופי ישראל לשנת 2022, באתר Taekwondo Israel, ‏2022-02-26
↑  הכוכבים והכוכבות לא אכזבו: הוכתרו אלופות ואלופי ישראל בטאקוונדו, באתר וואלה, 27 בינואר 2023
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "נעה פרייס".
נואה ז'ורדניה

נוֹאֶה ז'וֹרדַניה (בגאורגית: ნოე ჟორდანია‏, 2 בינואר 1868 או 21 במרץ 1869 - 11 בינואר 1953) היה עיתונאי גאורגי ופוליטיקאי מנשביקי, שמילא תפקיד חשוב בתנועה המהפכנית הסוציאל-דמוקרטית באימפריה הרוסית. כמו כן הנהיג את הרפובליקה הדמוקרטית של גאורגיה במשך שלוש שנות קיומה (1918–1921) ואת ממשלתה, שאולצה לצאת לגלות לצרפת, עד למותו בשנת 1953.
ישנו ויכוח על התאריך המדויק של לידתו כאשר מקורות שונים מציינים 1868, 1869 ואף 1870. שינוי תאריך הלידה, מכל מיני סיבות, היה נפוץ באותם ימים. ז'ורדניה עצמו בזכרונותיו, "העבר שלי" ("צֶ'מי צאסוּלי") טוען כי נולד ב-1868.
קריירה מוקדמת

ז'ורדניה נולד, ככל הנראה, ב-9 במרץ 1869 לבעל קרקעות קטן מהכפר לנצ'חוטי שבפלך כותאיסי (כיום בנפת לנצ'חותי שמחוז גוריה גאורגיה). לאחר שסיים את לימודיו בסמינר לתאולוגיה בטביליסי, עבר ללמוד במכון לרפואה וטרינרית בוורשה.
עם חזרתו לגאורגיה החל ז'ורדניה להפיץ את רעיונות המרקסיזם בין הפועלים בטביליסי, ובשנות התשעים של המאה התשע עשרה הפך למנהיג לתנועה המרקסיסטית הלגלית הראשונה בגאורגיה, שנקראה "מֶסַמֶה דַסי" ("הקבוצה השלישית"). בשנת 1894 נשפט על ידי השלטונות הרוסיים כיוון שלקח חלק ב"ליגה לחירות בגאורגיה".
בשנת 1903 נבחר ז'ורדניה לציר בקונגרס השני של מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית. צידד בסיעה המנשביקית והצליח לרכוש השפעה משמעותית בקרבם. בשנת 1905 התמנה לעורך העיתון המנשביקי הגאורגי, "סוציאל-דמוקרטיה" ונודע בהתקפותיו העזות על הבולשביקים. בתקופת המהפכה הרוסית באותה שנה יוצא נגד העימות המזוין והטיף להקמת מפלגת פועלים לגלית.
בקונגרס הרביעי של מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית (РСДРП), בשנת 1906, הוא תומך ברעיון של מוניציפליזציה של הקרקעות. ביולי של אותה שנה הוא נבחר לדומה הראשונה כנציג פלך טביליסי והפך לראש הסיעה הסוציאל-דמוקרטית. בקונגרס החמישי הוא נבחר לוועד המרכזי עד לשנת 1912. בגין חתימתו על "הצהרת ויבורג" ב-8 ביולי 1906, בדצמבר 1907 הוא נשפט לשלושה חודשי מאסר.
באמצע 1912 התמנה לעורך העיתון המנשביקי הלגלי, "נאש סלובו", שבסיסה בבאקו. בשנת 1914 שתף פעולה עם לאון טרוצקי בכתב-העת "בורבה" ופרסם סדרת מאמרים בשאלת הלאומיות.
מהפכה ועצמאות

לאחר מהפכת פברואר ב-1917 ונפילת האימפריה הרוסית, נבחר ז'ורדניה ליושב ראש "הפועלים והחיילים הסובייטים של טביליסי". בדצמבר 1917 נבחר ליושב ראש הפרלמנט הגאורגי, "העצרת הלאומית". ב-26 במאי 1918 נבחר למנהיג (ראש ממשלת גאורגיה) של הרפובליקה הדמוקרטית של גאורגיה, הרפובליקה הראשונה של גאורגיה. בתקופת שלטונו דאגה ממשלתו לרפורמה הקרקעית, חקיקה סוציאלית מקיפה ונלחמה בבולשביקים ותנועות בדלניות אחרות במדינה. החל מ-1918 ועד ל-1921 גאורגיה הוכרה על ידי מספר מדינות ובכללן: יפן, בלגיה, גרמניה, איטליה, טורקיה, הממלכה המאוחדת, צרפת וב-1920 רוסיה הבולשביקית.
ב-25 בפברואר 1921, ז'ורדניה הודח על ידי כוחות הצבא האדום, שכבש מחדש את גאורגיה וסיפח אותה לתוך רוסיה הסובייטית כחלק מהרפובליקה הסוציאל-פדרטיבית הסובייטית של עבר הקווקז. ב-17 במרץ 1921, ז'ורדניה יצא לגלות בפריז. שם הנהיג את ממשלת הרפובליקה הדמוקרטית של גאורגיה בגלות. הוא נפטר בפריז בגיל 84.
ז'ורדניה נקבר בלאוויל-סור-אורג אחוזת הקבר של הגולים הגאורגים בצרפת. הנשיא הגאורגי מיכאיל סאקשווילי ביקר בקבר זה ב-10 במרץ 2004 והציע למשפחה טקס קבורה ממלכתי בטביליסי, הצעה שלא התגשמה.
הערות שוליים

↑  בעברית ניתן לתרגם את השם "נואה" כ"נח"
↑  נואה ז'ורדניה, העבר שלי ("צֶ'מי צאסוּלי"), טביליסי, סרנגי, 1990
↑  סטפן ג'ונס (2005), סוציאליזם באופי הגאורגי: הדרך האירופית לסוציאל-דמוקרטיה, 1883-1917, עמ' 310, ISBN 0674019024, (באנגלית)
↑  מוניציפליזציה - העברת תאגידים או יחידות כלכליות דומות לבעלות מוניציפלית
↑  הצהרת ויבורג - מחאה כנגד פירוק הדומה הראשונה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009441388505171  PLWABN: 9810608281605606  GND: 119556200  ISNI: 0000 0003 9904 2691  LCCN: n85090363  NKC: js2010612132  NTA: 256566364  SUDOC: 167365460  VIAF: 50038819   WorldCat (עם VIAF): 50038819
נעה כ"ץ

| --- | --- |

נעה כ"ץ, 2018
 לידה:  19 באוגוסט 1991 (בת 33) כרמיאל
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  קומיקסאית, מאיירת ומעצבת גרפית
 מקום לימודים:  בצלאל
 שפות היצירה:  עברית
 תחום כתיבה:  קומיקס
 www.noakatz.net
 
נעה כ"ץ (נולדה ב-19 באוגוסט 1991) היא קומיקסאית, מאיירת ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה וגדלה בכרמיאל כבת שלישית וצעירה במשפחה.
בשנת 2016 סיימה כ"ץ את לימודיה בבצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב במחלקה לתקשורת חזותית. פרויקט הגמר שלה בבצלאל, ספר הקומיקס "4", הפך לספר עצמאי שנמכר לקהל הרחב וזכה לשבחים רבים. הספר מספר את סיפור יציאתם מהארון של 4 גיבורים, שלכל אחד ואחת מהם סיפור מיוחד. הספר מבוסס על ראיונות שערכה עם הגיבורים, ביניהם היא עצמה, וכולל איורים ריאליסטיים של הדמויות בהווה ואיורים חופשיים ופרועים של הסיפורים שלהן. בעקבות גירושי הוריה ומכירת בית ילדותה, כתבה ואיירה את ספר הקומיקס השני שלה, "איה 50", ספר אוטוביוגרפי על חייה מילדות ועד למכירת הבית. הספר זכה לתמיכת מפעל הפיס ויצא לאור בהוצאת פרדס באפריל 2019. גם ספרה השני משתמש בשפה גרפית דומה של איורים ריאליסטיים של הגיבורה בהווה ואיורים פרועים של הסיפורים מעברה. הספר כולו מצויר בשלושה צבעים בלבד – שחור, לבן וצהוב.
במאי 2019 החלה לפרסם בדף הפייסבוק שלה רצועת קומיקס יומית העוסקת בציפורים. קומיקס הציפורים הפך לפופולרי מאוד בתוך זמן קצר, צבר קהל אוהדים גדול וכל רצועה יומית זכתה למאות לייקים, שיתופים ותגובות. קומיקס הציפורים מצויר בסגנון ריאליסטי, כאשר הציפורים מצוירות בצבע מלא והרקע לבן. מרבית הרצועות כוללות עובדות זואולוגיות עבור הציפור המככבת באותה הרצועה, ובדיחה המקשרת בין הציפור לבין התרבות הישראלית העכשווית. לציפורים בקומיקס שמות פרטיים ישראלים, וחלקן הפכו לדמויות חוזרות. בעקבות ההצלחה של רצועת הקומיקס היומית החליטה לאגד את כל סיפורי הציפורים לספר. קמפיין מימון ההמון שפתחה לצורך הוצאת הספר הגיע ליעד הגיוס בתוך פחות משלוש שעות, ועד לסיום הקמפיין הגיע ל-379% מהיעד, רובו ככולו ממכירה מוקדמת של ספרה, מכירת ספריה הקודמים, ומוצרים נלווים לקומיקס הציפורים. בינואר 2020 יצא לאור בהוצאת ידיעות ספרים ספר הציפורים המבוסס על קומיקס הציפורים.
בעקבות הצלחת ספר הציפורים הראשון, החלה בהמשך אותה השנה לעבוד על ספר ההמשך. בחודש מאי 2020 פתחה בקמפיין מימון המון לספר הציפורים 2, שגם הוא כקודמו הגיע ליעד הגיוס בתוך שעות ספורות, כאשר הגיוס מבוסס ברובו על מכירה מוקדמת של הספר החדש, וכן מכירת הספרים הקודמים ומוצרים נלווים הקשורים לקומיקס הציפורים. הספר השני בסדרת הציפורים יצא לאור בהוצאת ידיעות ספרים בשנת 2021.
בשנת 2023 יצא ספרה החמישי ״ספר הרבייה״ בהוצאת ידיעות ספרים.
משנת 2017, כ"ץ מפיקה את פסטיבל האיור והקומיקס בנחלת בנימין יחד עם רחל צאירי.
כ"ץ מאיירת לעיתונות ולמגזינים, ביניהם איורים למגזין ליברל ולמוספים השונים של קבוצת ידיעות אחרונות: 7 ימים, 7 לילות, מסלול, זמנים מודרניים, בלייזר ועוד. כ"ץ נהגה לכתוב מדור קומיקס חודשי בבלייזר גרסת הפרינט אשר צויר גם הוא בשחור-לבן-צהוב, בדומה לספרה איה 50. וכן מדור קומיקס שבועי בענייני מדע באתר מכון דוידסון לחינוך מדעי.
בנוסף ליצירה העצמאית שלה, כ"ץ השתתפה בשני פרויקטים שאיגדו קמיקסאים שונים: ציפור הרפש והאיחוד של חבורת A4.
ביוגרפיה > חיים אישיים

כ"ץ היא לסבית מוצהרת. היא מתגוררת בתל אביב עם זוגתה הילית.
ספריה

4, 2016, הוצאה עצמית
איה 50, 2019, הוצאת פרדס
ספר הציפורים, 2020, ידיעות ספרים
ספר הציפורים 2, 2021, ידיעות ספרים
ספר הרבייה, 2023, ידיעות ספרים
פרסים

פרס הקומיקס ע”ש קרטרס לשנת 2016 (על הספר ״4״)
יוצרת הקומיקס של השנה (לשנת 2020) – פרס ברווז הזהב ע״ש דודו גבע
הערות שוליים

↑  רחלי רוטנר, ‏בגן העדן של ילדות, באתר ‏מאקו‏, 20 באוגוסט 2019
↑  אופיר סגרסקי, ‏איתרנו את המקור: הסיפור של מאיירת קומיקס הציפורים הוויראלי, באתר "Time Out ישראל", 4 ביוני 2019
↑  איתמר רונאל, ‏שפעת העופות, באתר ‏מאקו‏, 14 באוגוסט 2019
↑  קומיקס הציפורים מאת נעה כ"ץ, באתר הדסטארט
↑  ספר הציפורים 2, באתר הדסטארט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007453144605171  GND: 1227352204  LCCN: no2019094732  VIAF: 13156312332102080827   WorldCat (עם VIAF): 13156312332102080827
סימון בנדטיני

סימון בנדטיני (באנגלית: Simone Benedettini; נולד ב-21 בינואר 1997) הוא כדורגלן סן מרינזי המשחק בעמדת השוער במוראטה ובנבחרת סן מרינו. אביו הוא שוער העבר פיירלואיג'י בנדטיני.
קריירה

בנדטיני החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של סן מרינו קלצ'יו מהסרייה ג'. בגיל 18 עבר למחלקת הנוער של מודנה מהסרייה ב'.
לקראת עונת 2016/2017 הושאל לקבוצת הבוגרים של פיאנזה מהסרייה ד', כדי לצבור ניסיון. בקיץ 2017 עבר לסממורזה, גם היא מהסרייה ד'. בקיץ 2018 חזר לקבוצת נעוריו, סן מרינו קלצ'יו מאותה ליגה, ובינואר 2020 עבר למוראטה מליגת העל של סן מרינו.
קריירת נבחרות

בנדטיני שיחק בכל הנבחרות הצעירות של סן מרינו, ובחלקן אף שימש כקפטן. ב-6 בספטמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת, כשנכנס כמחליף עקב פציעתו של השוער הראשון, בן דודו אליה בנדטיני, בהפסד 0–4 לבלגיה במסגרת מוקדמות יורו 2020.
הערות שוליים

↑  UFFICIALE: Modena, arrivano Benedettini e Amatruda - TUTTOmercatoWEB.com, www.tuttomercatoweb.com (באיטלקית)
↑  PIANESE: PRESI BENEDETTINI, BIGONI, GASPERONI E SBURLINO. TORNA RINALDINI, www.oksiena.it
↑  Il baby portiere Benedettini in U21 di San Marino, Gazzetta di Modena, ‏2016-06-07 (ב־)
↑  San Marino Rtv, Nazionale: l'elenco dei convocati per la partita contro la Germania, San Marino Rtv, ‏2016-11-03 (באיטלקית)