הקהילה היהודית באנטופול
רבני הקהילה וחשוביה > הרבנים שנשאו את משרת הרב באנטופול

הרב שמואל מקרלין - בן הרב אריה לייב, בנו של הרב קלונימוס שהיה ראב"ד פינסק. מהרבנים המפורסמים בדורו שחיבר את 'חידושים על הש"ס'. כיהן בעיירה במשך 20-25 שנים עד שנת תקע"ח (1818). היה מגדולי תלמידיו של הרב רפאל הכהן מהמבורג, מחבר "תורת יקותיאל", בזמן שר' רפאל היה אב"ד פינסק, והוסמך על ידיו לרבנות בגיל 19. לא ברור מתי הגיע לאנטופול כיוון ששנת לידתו לא ידועה, אך ידוע שהגיע לאנטופול בגיל 20. כן ידוע שכיהן לאחר מכן ברבנות קרלין לאחר שקהילת קרלין נפרדה מפינסק, כשעד אז שתיהן היו תחת רבנות משותפת והיה בית עלמין משותף, והיה לרבה הראשון. בתו נעמי נישאה לרב יעקב (ב"ר פנחס) שהיה ראב"ד לודבינובו וחיבר חידושים על כל הש"ס שמהם יצא לאור "גופי הלכות" על מסכת נדה וחידושים על טור חו"מ מהשו"ע.
הרב משה צבי רבינוביץ' - בן הרב ישראל רבינוביץ, שהוכר גם הוא כאחד מהרבנים החשובים בדורו. אמנם לא חיבר ספרים אך בנו הרב יהושע יעקב כתב את "חידושי הלכות ואגדות" שבו דברים בשם אביו. נבחר לכהן כרבה של אנטופול לאחר שהרב שמואל עבר לכהן כראב"ד קרלין ונשא בתפקיד במשך 44 שנים. עד תקפ"ב (1822) כיהן גם כרבה של הורודץ שעד אז הייתה תחת אותה רבנות. באותה שנה לאחר שמלאו לבנו עשרים שנים, מסר ר' משה צבי לבנו הרב יהושע יעקב את רבנות הורודץ והוא המשיך להיות ראב"ד אנטופול בלבד עד פטירתו בתרכ"ב (1862). הוא היה ממשפחה מיוחסת של רבנים נודעים. בעצמו התפרסם כגדול בתורת הנגלה ובתורת הנסתר, צדיק מיוחד ופועל ישועות שחילק קמעות. רבנים היו באים לר' משה צבי להתייעץ עמו בעניינים ציבוריים וצרכי הרבנות, ואנשים פשוטים היו באים אליו לעצות בפרנסה ורפואה ולקבל ברכה, קמע או סגולה, וכך היה גם בנו הרב יהושע יעקב שאת שמונת חיבוריו ובהם דרשות וחידושי תורה, הוציא לאור בעזרת כספי הפדיונות שקיבל בעבור עצות, ברכות וקמיעות. בן נוסף שלו היה ד"ר ישראל מיכל רבינוביץ' (ב' בסיוון תקמ"ח בהורודץ-י"ב בסיוון תרנ"ב) שהיה בעל זיכרון ותפיסה מבריקים במיוחד. למד בתלמוד תורה בבריסק, ובישיבת גרודנה, ולאחר מכן למד פילולוגיה (ענף בבלשנות) באוניברסיטת ברסלאו ורפואה באוניברסיטת פאריס. תרגם לצרפתית חלקים מהתלמוד ואת הספר "חותם תוכנית" של הרב יצחק יעקב ריינס, ועוד ספרים, וכתב בשפה זו את "התלמוד והרפואה", "החוקים הפליליים בתלמוד", "מבוא לתלמוד" ו"אמונת ישראל". בסוף ימיו פעל בתנועת חיבת ציון והיה ממארגני ועידת קטוביץ.
הרב חיים שלמה זלמן ברסלוי/ברסלר - כיהן בתפקיד זה בשנים תרכ"ב-תרכ"ד (1862-1864), ואחר כן היה רב בסלץ ראב"ד מיר וראש הישיבה שם. חתנו של רבה הקודם של מיר, רבי משה אברהם אייזנשטט מז'טל, בנו של הרב יוסף דוד אייזנשטט ממיר שגם הוא כיהן כרב וראש ישיבה במיר וכונה "ר' דוד'ל ממיר". חתן ר' חיים זלמן הוא הרב יחיאל מיכל וולפסון מיאנושק, בן הרב נתנאל שהיה ראב"ד סלץ, שחיבר את "שפת הים" על טורי או"ח ויו"ד מהשו"ע והיה רב חשוב בדורו ומגדולי הרבנים בחבל זאמוט. חתנו של ר' יחיאל מיכל הוא הרב משה וולפסון שכיהן גם הוא כראב"ד אנטופול וחתנו, הרב יצחק אלחנן וולקין, היה רבה האחרון של העיירה (ראו בהמשך).
הרב פנחס מיכאל גרויסלייט - כיהן כראב"ד אנטופול מראש חודש חשוון תרכ"ד עד פטירתו בי"ז באדר תר"ן.
הרב יוסף דוד שחור - כיהן כרבה של אנטופול במשך העשור האחרון של המאה ה-19.
הרב צבי הירש הכהן רבינוביץ' - נולד בשנת תר"י (1850) בגרודנה לרב עקיבא הכהן רבינוביץ. בשנת תרס"ג הייתה מחלוקת סביב כהונת הרבנות באנטופול. התקיים דין תורה שבו ישבו הרב מרדכי וייצל רוזנבלט שהיה אז ראב"ד אושמינה, הרב יוסף שלופר מסלונים (חתנו של הרב יהושע יצחק שפירא שהיה ראב"ד סלונים בשנים מוקדמות יותר) והרב בן ציון שטרנפלד שהיה ראב"ד בילסק, והוחלט לחלק את משרת הרבנות בעיירה בין הרב משה ברמן לרב צבי הירש רבינוביץ'. כיהן כרב העיירה לאחר ששימש בה כדיין מורה צדק מגיל 20 כשהרב גרויסלייט היה רב העיירה והעריכו מאוד. רכש ידיעה נרחבת גם במדעים ובייחוד במקצועות המתמטיקה והגאומטריה. בנו הרב מרדכי כיהן כראש ישיבת קוברין. ר' צבי הירש נפטר בזמן מלחמת העולם הראשונה.
הרב משה ברמן - נולד בתרכ"ד ברוז'ינוי לרב שרגא פישל ברמן שהיה ראש ישיבת רוז'ינוי. נותר יתום מהוריו כילד רך וגדל בביתה של הצדקת המפורסמת הודסקה (האדעסקע ביידיש) שהייתה קרובת משפחה. למד בישיבות רוז'ינוי, וולוז'ין ומינסק ואחר כך למד אצל הרב פנחס מיכאל באנטופול. נשא לאישה את בריינה-הניה, נכדת ר' פנחס מיכאל. כיהן כדיין ומורה צדק בעיירה ונבחר לכהונת רבה של אנטופול בתרס"ג, לצד הרב צבי הירש הכהן רבינוביץ' בעקבות המחלוקת על הרבנות בעיירה. לאחר פטירת ר' צבי הירש, נותר הרב ברמן הרב היחיד, ומאז לא היו שני רבנים יחדיו. בתרפ"א יצא לארצות הברית לאחר שקיבל תפקיד של הרב הראשי של בתי הכנסת האורתודוקסיים בלוס אנג'לס. תמך בציונות והתמצא בהוויות העולם. נפטר בתרצ"א.
הרב משה סולובייצ'יק - מבניו של הרב חיים הלוי סולובייצ'יק. שימש כרב בעיירה לאחר שהרב משה ברמן נסע לארצות הברית. נודע בגאונותו הלמדנית ובפשטותו וברצונו העז להגיע לחקר האמת. מאנטופול עבר לכהן כרב בית המדרש לרבנים "תחכמוני" של התנועת המזרחי בוורשה ולאחר מכן ראש ישיבת רבי יצחק אלחנן שבמסגרת ישיבה-אוניברסיטה בניו יורק. בנו הוא הרב יוסף דוב סולובייצ'יק מארצות הברית.
הרב משה וולפסון - בנו של הרב יחיאל מיכל וולפסון מחבר "שפת הים", חתנו של הרב חיים ש' זלמן שהיה הרב כשנתיים לפני כהונת הרב גרויסלייט כראב"ד אנטופול. כיהן כרבה של שסוצין שליד לידה ולאחר מכן הרב באנטופול לאחר הרב משה סולובייצ'יק. במשך מספר שנים עד פטירתו במנחם אב תרפ"ט (1929) בדמי ימיו לאחר שהתמוטט בעקבות הספד שנשא על נרצחי פרעות תרפ"ט אחר אחת תפילת ערבית באחד הערבים. הותיר אלמנה, חמש בנות ובן. הבכורה מרת שפרה נישאה לרב יצחק אהרן וולקין, רבה האחרון של אנטופול שנספה בשואה. בתו השנייה מיכלה נישאה לשוחט של קוברין ושם נספתה, בתו השלישית לאה נישאה לרב של ז'אבינקה, בתו הרביעית חיה נישאה לר' חיים סירוטה, תלמיד ישיבת מיר ובן הרב אביגדור סירוטה שנספה בשואה, והבת הקטנה מלכה נספתה באנטופול יחד עם אמה ואחיה.
הרב יצחק אלחנן וולקין - רבה האחרון של אנטופול. נספה בשואה.