stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לחץ
הקשר בין לחץ וכוח

משימור תנע ואנרגיה, בהתנגשות של מולקולה בודדת בעלת מסה קטנה בקיר עם מסה הרבה יותר גדולה, ניתן לקבל שהכוח שפועל על הקיר יהיה תמיד מאונך לקיר, לא משנה באיזה כיוון הגיעה המולקולה. לכן, לא משנה מה צורת מכל הגז, הכוח שמרגיש אלמנט שטח מההתנגשויות תמיד יהיה מאונך לו. בנוסף, ככל שלוקחים שטח גדול יותר, כך יש יותר התנגשויות ביחידת זמן (באופן פרופורציונלי לשטח), ולכן כפי שתואר למעלה, נוח להגדיר לנוזלים וגזים תכונה שלא קשורה למכל עצמו, הלחץ שלהם, המסומן באות  P. כאשר נסתכל על אלמנט שטח בעל גודל  A שנמצא בסמוך לזורם בלחץ  P, אלמנט השטח ירגיש כוח במאונך אליו ששווה בגודלו למכפלת לחץ הנוזל בשטח האלמנט:
כאשר  {\hat {n}} וקטור יחידה שמצביע בכיוון מאונך לאלמנט השטח.
ניתן להסתכל על הנוסחה גם בכיוון ההפוך. כלומר, אם פועל כוח מסוים על גוף, כדי להקטין את הלחץ ניתן להגדיל את השטח עליו הכוח מופעל (כך כל חתיכה מאלמנט השטח מרגישה פחות כוח בפני עצמה). לדוגמה: אם ננסה לשכב על מסמר נרגיש כאב חד, והמסמר אף עלול לפצוע. לעומת זאת, אם נשכב על מיטת מסמרים עם מספר רב של מסמרים, שטח המגע בין המסמרים לגופנו יגדל. כתוצאה מכך, הכוח הנקודתי הדרוש לכל מסמר להינעץ לאותו עומק כמו במקרה הקודם גם יגדל. אך הכוח הכולל המופעל (המשקל שלנו) לא ישתנה. במילים אחרות, הלחץ על העור יקטן (כל חתיכת עור מרגישה פחות כוח בפני עצמה ולכן אף חתיכה לא נקרעת).
בכל הדוגמאות להלן, דובר על הכוח שמרגיש משטח כתוצאה מהתנגשויות בכיוון אחד, אך עבור משטח שנמצא בתוך נוזל או גז, המשטח ירגיש כוח משני הכיוונים. אם הלחץ זהה משני צדדי המשטח, הכוח השקול שירגיש המשטח הוא 0. לעומת זאת, אם הלחץ בכיוון אחד של המשטח גדול מהלחץ בכיוון השני, הזורם מהכיוון הראשון ידחוף חזק יותר ושקול הכוחות יהיה שונה מאפס. באופן כללי, הכוח שמרגיש אלמנט נפח בעל גודל  dV פרופורציונלי לגרדיאנט הלחץ:
{\vec {F}}=-\nabla P\cdot dV
לדוגמה, בגלל כוח המשיכה, הלחץ במים עולה ככל שיורדים עמוק יותר. לכן, כאשר מכניסים כדור ים למים, הוא מרגיש לחץ גדול יותר מתחתיו מאשר מעליו, ולכן מרגיש כוח למעלה. כוח זה נקרא לרוב ציפה, והוא נובע מגרדיאנט בלחץ הזורם. גם על סלע באותם ממדים היה מופעל אותו כוח, אך משום שהוא הרבה יותר כבד מכדור ים, המשקל שלו גבוה יותר מגרדיאנט הלחץ שמפעילים המים והוא שוקע.
עוד דוגמה היא כנף של מטוס, שתוך כדי מעוף גורמת ללחץ האוויר מעליה להיות נמוך מלחץ האוויר מתחתיה, דבר שגורם לכוח עילוי.
בשואבי אבק, השואב יוצר לחץ נמוך מאטמוספירה בתוכו, דבר שגורם לאוויר קרוב לשואב להרגיש מכיוון אחד שלו (כיוון השואב) לחץ נמוך יותר מבכיוון השני (איפה ששאר האוויר נמצא, בלחץ אטמוספירי), ולכן גורם לאוויר עצמו להדחף פנימה אל תוך השואב.
משוואת מצב

לחץ המערכת קשור לגדלים תרמודינמיים אחרים כמו טמפרטורת המערכת או צפיפותה. לדוגמה, באופן אינטואיטיבי ניתן להבין שאם לוקחים את אותה כמות גז ושמים במכל עם נפח גדול פי 2, הגז יתפרס במכל ובכל רגע קיר המכל ירגיש פי 2 פחות התנגשויות. לעומת זאת, אם באותו מכל נכניס פי 2 חלקיקי גז, גם השפה של המכל תרגיש פי 2 יותר התנגשויות. בנוסף, אם נחמם את הגז, המולקולות בו ינועו מהר יותר ויתנגשו ביותר עוצמה בקירות המכל, מה שיגרום ליותר כוח. באופן כללי הקשר בין לחץ המערכת לטמפרטורה בה היא נמצאת וצפיפותה נקרא משוואת המצב של המערכת, ועבור הדוגמה האינטואיטיבית המתארת גז אידיאלי, משוואת המצב היא  P={\frac {Nk_{B}T}{V}} כאשר:
N כמות חלקיקי הגז
V נפח המערכת
T טמפרטורת המערכת
k_{B} קבוע בולצמן
מקובל יותר להציג את משוואת המצב הזו כ- PV=Nk_{B}T.
עבור צפיפויות מאוד גבוהות של הגז, המולקולות מתחילות למשוך אחת את השנייה דרך כוחות ואן דר ואלס, מה שיגרום לכך שבשלב הזה הלחץ על דפנות המכל לא עולה בצורה פרופורציונלית לצפיפות (עבור יותר מולקולות הן תמשוכנה אחת את השנייה קצת יותר ולכן הכוח על שפת המכל לא תעלה באותה כמות שיכלה להיות בלי המשיכה הזו). במקרה זה, כאשר הקירוב של גז אידיאלי לא תקף, משוואת המצב היותר מדויקת נהיית המשוואה של גז ואן דר ואלס
\left(P+a{\frac {N^{2}}{V^{2}}}\right)\left(V-Nb\right)=Nk_{B}T
כאשר  a,b קבועים שקשורים לחוזק כוחות המשיכה בין מולקולות הגז ולגודלן.
באופן כללי, משוואת מצב היא תכונה של החומר עצמו - למים, אוויר, חנקן נקי, ולברזל כולן משוואות מצב שמתארות את הקשר בין הגדלים התרמודינמיים השונים. עבור מקרים ספציפיים ניתן להסיק את משוואת המצב מעקרונות בסיסיים (כמו במקרה של גז אידיאלי), אך באופן כללי הבעיה הזו נחשבת קשה ולרוב משוואת מצב של חומר מתקבלת על ידי ניסויים.
יחידות

במערכת היחידות הבין-לאומית נמדד הלחץ בפסקל שמוגדר כלחץ שמפעיל כוח של ניוטון אחד על משטח בעל שטח של מטר רבוע אחד:  \operatorname {Pa} ={\frac {N}{m^{2}}}.
עם זאת, יחידה זו אינה שימושית בחיי היום יום מאחר שהיא מאוד קטנה, ולכן מקובל להשתמש ביחידות יותר גדולות כמו אטמוספירה או בר, ועבור שינויים בלחץ מקובל להשתמש במילימטר כספית או מיליבר. בארצות דוברות אנגלית מקובל גם השימוש ביחידה PSI, ראשי תיבות של Pound per Square Inch - כוח של ליברה אחת לשטח של אינץ' רבוע.
פירוש היחידות השונות:
אטמוספירה - אטמוספירה אחת היא בקירוב הלחץ הממוצע שמפעילה אטמוספירת כדור הארץ בגובה פני הים, והיא שווה ל-101,325 פסקל לערך או 760 מ"מ כספית.
בר - יחידה השווה בדיוק ל-100,000 פסקל. בר אחד מאוד קרוב לאטמוספירה אחת, אך הוא כפולה פשוטה של יחידת הלחץ הבסיסית פסקל, ולכן נפוץ מאוד ובגלל הסטייה הקטנה (1%) ביניהם, ניתן לשמוע אנשים משתמשים ביחידה כקירוב טוב ליחידה אטמוספירה.
mmHg - מילימטר כספית - הלחץ שיצור עמוד כספית בגובה מילימטר אחד בתחתיתו.
טור (Torr) - הלחץ השווה ל-1 חלקי 760 הלחץ של אטמוספירה אחת. ההבדל בינו לבין mmHg זניח ולכן כמעט ולא מבחינים בין השניים. באופן מסורתי, זו היחידה השימושית בקרב העוסקים במערכות ואקום (לחץ נמוך).
|  | פסקל | בר | אטמוספירה | מילימטר כספית | PSI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 פסקל | 1 | 10-5 | 0.987×10-5 | 0.0075 | 1.45038×10-4 |
| 1 בר | 100,000 | 1 | 0.987 | 750 | 14.5038 |
| 1 אטמוספירה | 101,325 | 1.013 | 1 | 760 | 14.6959 |
| מילימטר כספית (torr) | 133 | 0.00133 | 0.00132 | 1 | 0.0193368 |
| PSI | 6894.76 | 0.0689476 | 0.068046 | 51.7149 | 1 |
מדידת לחץ

לחץ נמדד באמצעות מכשיר הנקרא מנומטר.
מנומטר פשוט בנוי מצינור בצורת האות U כאשר בקצהו האחד מצוי לחץ ידוע, בתחתיתו זורם כלשהו, וקצהו השני משמש למדידת לחץ. ניתן לחשב את הלחץ על ידי מדידת הפרש הגבהים בין שני קצוות הזורם ובעזרת הנוסחה למציאת לחץ סטטי בקירוב של שדה כבידה אחיד:
כאשר:  \ \rho  היא צפיפות הנוזל, g הוא תאוצת הכובד, ו-h הוא גובה עמוד הנוזל.
לחץ בנוזלים ובגזים

כפי שהוזכר בהתחלה, נוזלים וגזים (המכונים יחד זורמים) מורכבים ממספר רב של מולקולות אשר נעות באופן אקראי לכל הכוונים. בכל זמן נתון מספר רב של מולקולות מתנגשות זו בזו או במשטח, והכוח אשר הן מפעילות בהתנגשות זו יוצר לחץ אחיד בקירוב טוב. במיוחד כשמדובר בגזים הלחץ תלוי בתכונות החומר: ככל שיש יותר חלקיקים (יותר גז במכל) הלחץ עולה, וככל שמהירות החלקיקים של הגז גדלה (ואיתה גם הטמפרטורה), הלחץ יעלה גם כן.
לחץ סטגנציה (עצירה) הוא הלחץ שיוצר זרם הנתון במהירות מסוימת ונעצר. בכלי טיס משתמשים בצינור פיטו על מנת למדוד את הלחץ מסביב למטוס, ואת לחץ הסטגנציה ובאמצעותם לחשב את מהירות הטיסה ביחס לאוויר.
לחץ בנוזלים ובגזים > יישומים

עומד הידראולי
לחץ בתרמודינמיקה

בתרמודינמיקה מקובל לדבר על הלחץ הממוצע שמפעילה המערכת על פאותיה. לרוב, המערכת תהיה גז הנתון במכל. לחץ זה נתון על ידי
כאשר
P זה הלחץ הממוצע שמפעילה מערכת על פאותיה. בתהליך הפיך הוא שווה ללחץ החיצוני המופעל על המערכת.
U זוהי האנרגיה הפנימית של המערכת.
V הוא נפח המערכת
S היא האנטרופיה שנשארת קבועה בגזירה חלקית זו.
במילים אחרות, עבור תהליך שינוי נפח הפיך (לדוגמה, דחיסה איטית של המכל), במערכת בעלת מספר חלקיקים קבוע, כמות העבודה האינפיניטסימלית שנעשתה עליה שווה ל
במובן הזה, ניתן לראות שלחץ מבטא את היחס בין שינוי באנרגיה לשינוי בנפח.
לחץ אטמוספירי

לחץ אטמוספירי הוא הכוח שמפעיל משקל האוויר ליחידת שטח עליו פועל הכח. לחץ זה תלוי ברום הנקודה ובתנאים המטאורולוגיים. לחץ האוויר מופעל כאשר מולקולות האוויר מתנגשות בשטח עליו מופעל הלחץ. ככל שהמולקולות צפופות יותר, וככל שמהירותן (שתלויה בטמפרטורה) גדלה, הלחץ גדל (בהתאם למשוואת המצב של אוויר).
בתנאים סטנדרטיים, שנקבעו לגובה פני הים, מוגדר לחץ האוויר כאטמוספירה אחת. גרדיאנטים בלחץ האטמוספירי מהווים את הגורם המשמעותי ביותר ביצירת רוח. (מהדיון למעלה, גרדיאנט בלחץ האטמוספירי קשור לכוח שירגיש נפח מסוים של אוויר)
תת-לחץ

תת לחץ או לחץ שלילי מתאר מצב שבו הלחץ הנמדד מוצג כערך שלילי. תת-לחץ נובע בדרך כלל מכך שהלחץ הנמדד נמוך מלחץ ייחוס כלשהו ומוצג יחסית אליו. תת-לחץ בצמיג למשל הוא לחץ הנמוך מהלחץ הרצוי לצמיג. תת-לחץ של 80 קילו פסקל יכול להופיע במד לחץ סטנדרטי כלחץ שלילי של 21 קילו פסקל ביחס ללחץ אטמוספירי (101 קילו פסקל).
עם זאת, קיימים מקרים בהם לחץ שלילי הוא לחץ שלילי אבסולוטי ולא יחסי (כלומר לא ביחס ללחץ חיובי אחר). במצב זה, אלמנט שטח מרגיש כוח משיכה אל כיוון הנוזל ולא החוצה ממנו. במצב זה אם הלחץ השלילי גדול יותר (בערכו המוחלט) מהחוזק של החומר, החומר ייקרע.
ראו גם

חוק פסקל
תרמודינמיקה
לחץ אטמוספירי
לחץ דם
לחץ חלקי
מנומטר
לחץ הנוצר על ידי התנגשויות של חלקיקים בדפנות המכל. החלקיקים הן הנקודות השחורות. ניתן לדמיין שאלו כל החלקיקים במכל בנקודת זמן מסוימת. העקבות השחורים הם מסלולים של חלקיקים שרחוקים מהדפנות. חלקיקים כאלו לא יתרמו ללחץ על הדפנות בנקודת הזמן שבציור. העקבות האדומים הם של חלקיקים שהתנגשו בדופן, והחלקיק הוחזר למכל. שקלול וקטורי הכח של החלקיקים שכן התנגשו מייצר כוח אנכי לדופן. מרכיבי כוח של חלקיקים שונים שאינם מאונכים מבטלים זה את זה.
מיכאל אברהם

| --- | --- |

 לידה:  15 בינואר 1960 (בן 65) ט"ו בטבת תש"כ 
 ענף מדעי:  פיזיקה עיונית, פילוסופיה, תלמוד
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 mikyab.net
 תרומות עיקריות
 סופר בנושאי לוגיקה, פילוסופיה כללית ותאולוגיה יהודית
 
הרב מיכאל דוד (מיכי) אברהם (נולד ב-15 בינואר 1960, ט"ו בטבת תש"כ) הוא רב, ד"ר לפיזיקה עיונית ור"מ במכון הגבוה לתורה של אוניברסיטת בר-אילן. עוסק בפילוסופיה, מדע והגות יהודית ומחבר ספרים בנושאים אלו.
קורות חיים

אברהם נולד בחיפה לג'ורג' ואווה (ממוצא הונגרי) ולמד במדרשיית נועם שבפרדס חנה. עם משפחתו היה מראשוני התושבים באלקנה. לאחר מכן למד בישיבת הר עציון באלון שבות, ובצה"ל שימש כמדריך מפקדי טנקים. אחרי השירות הצבאי התקרב לדעות חילוניות (על אף שלדבריו מעולם לא הרגיש עצמו כשייך לסקטור זה סוציולוגית, אלא רק בחלק מדעותיו), אולם בהמשך חזר לדת ואף החל ללמוד בישיבת נתיבות עולם בבני ברק, בכולל של ישיבת פוניבז' ובכולל חזון איש (במקביל ללימודיו האקדמיים).
אברהם בעל תואר מהנדס חשמל ואלקטרוניקה מאוניברסיטת תל אביב, תואר שני בהצטיינות בפיזיקה עיונית באוניברסיטת בר-אילן בהדרכת פרופסור חיים הלפרן, ותואר שלישי בהצטיינות באותו התחום בהדרכת פרופ' משה קוה, נושא העבודה היה "השפעת אינטראקציות על תופעות תובלה במערכות מזוסקופיות". בהמשך עשה אברהם פוסט-דוקטורט במחלקה לפיזיקה כימית במכון ויצמן למדע אצל פרופ' איתמר פרוקצ'יה ובמחלקה לפיזיקה באוניברסיטת בר-אילן אצל פרופ' משה גיטרמן, נושאי המחקר היו נוזלים קוונטיים ועל-נוזלים, מערכות מזוסקופיות, דינמיקה ותרמודינמיקה של פגמים טופולוגיים ועוד.
הוא התגורר מספר שנים בירוחם ושימש כר"מ בישיבת ההסדר ירוחם ובמוסדות אחרים. החל מ־2012 הוא מתגורר בלוד ומלמד בבית המדרש של המכון הגבוה לתורה שבאוניברסיטת בר-אילן. בשנת 2016 החל ללמד במדרשת אמי"ת באר אשדוד, מדרשה קהילתית לבנות לפני שירות צבאי. במשך השנים לימד במוסדות שונים, ביניהם מכללת קריית אונו, בבצלאל ובפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית. בעבר היה אחד מראשי הכותבים בפורום האינטרנט "עצור כאן חושבים". אברהם נשוי לדפנה לבית דרור ואב לשישה.
אברהם מבחין במאמריו ובהרצאותיו בין הזהות הדתית של ציבור שומרי המצוות האורתודוקסי עמו הוא מזוהה, לבין המעמד "חרדים", שלדבריו מזוהה בטעות כזהות דתית של החרדים - במקום שיזוהה נכונה כמעמדם הסוציולוגי.
פעילות ציבורית > בית דין לענייני אישות

ד"ר אברהם היה חבר באופן חד פעמי בהרכב בית דין פרטי לענייני אישות בראשות הרב דניאל שפרבר, שהוקם בירושלים בשנת 2018 ביוזמת עמותת "מרכז צדק לנשים". בית הדין הוא ערכאה אלקטיבית הפוסקת בענייני מעמד אישי כשהיא מתבקשת לעשות זאת על ידי בעלי דין המגיעים לפתחה. מטרתו העיקרית של בית הדין היא להעניק סעד לנשים עגונות ומסורבות גט באמצעות שימוש בפרקטיקה הלכתית של ביטול הקידושין מעיקרם. בשנת 2018, בית הדין יחד עם הרב חיים אמסלם התיר את נישואיהן של שתי מסורבות גט. כעבור כשנה, בית הדין הרבני ביטל את הפסיקה לגבי אחת משתי הנשים.
פעילות ציבורית > נישואים פרטיים

בשנת 2016 חיתן ד"ר אברהם זוג בטקס פרטי עם הסכם קדם נישואים, הכולל סעיף לביטול הקידושין במקרי עגינות. לאחר שהודיע לבית הדין הרבני בירושלים שאינו מוסמך לסידור נישואין ואף אינו מוסמך לרבנות, קבע בית הדין שהוא לא יאשר את הקידושין עד שיתקיימו קידושין כחוק, ועם זאת בני הזוג מנועים מלהינשא לאחרים. ארגון מבוי סתום עתר לבג"ץ נגד ההחלטה, אך העתירה נדחתה.
בשנת 2024 הקים את תנועת הנתיב השלישי.
השקפות ועמדות

אברהם מרבה לבקר את הדעות התאולוגיות המקובלות בקרב הציבור הדתי. אברהם קורא לביצוע שינויים מדודים בהלכה ולבחינה מחודשת של עיקרי האמונה היהודית.
כך לדוגמה, בעניין תורה מן השמים, טוען ד"ר אברהם כי "לגבי התורה שבכתב יש ערעורים לא פשוטים על חלקים מסוימים (לא גדולים) שלה. איני יודע מה בדיוק ניתן בסיני ואני לא חושב שמישהו יודע. אני כן מאמין שמשהו ניתן שם, וזה מה שחשוב. התוספות הצטרפו למה שניתן וכעת התורה שהגיעה אלינו היא התורה המחייבת".
בעקבות דבריו אלו ודברים נוספים בענייני השגחה פרטית, שכר ועונש ועוד, אבישי גרינצייג העלה טענה שאברהם מוגדר כאפיקורוס. בתגובה כתב אברהם, כי הדיון ביסודות האמונה הוא דיון עובדתי בעיקרו ואינו מושפע מקביעות סמכותיות של חז"ל ואף של התורה עצמה, ועל כן עמדותיו אינן מושפעות מהשאלה האם הוא מוגדר כאפיקורוס.
הוא מתנגד לפסיקה הלכתית הנסמכת רק על מקורות מן הראשונים והאחרונים, אותה הוא מכנה "פסיקה מסדר שני". למעשה, הוא לא נותן משקל עצמי לציטוטים ותקדימים מספרות הלכתית מאוחרת, אלא טוען שיש לברר את ההלכה ממקורות ראשוניים שיש להם סמכות פורמלית כגון התלמוד, ולנתח אותם באופן עצמאי בלי לחשוש ממחלוקת על פוסקים קדומים.
ד"ר אברהם פרסם רשימה באינטרנט ובה קבל על היחס האכזרי לבעלי החיים ועל האדישות וקהות החושים של החברה כלפי ההתעללות בבעלי החיים. הוא המליץ למי שיכול לעבור לצמחונות או טבעונות, ולמי שלא יכול, להשתדל לפחות לצרוך מוצרים מן החי ממקורות שמקפידים על יחס נאות לבעלי החיים.
פרסים

פרס הפדרציה הספרדית לדוקטורנטים (1991).
פרס לנדאו על עבודת דוקטורט בפיזיקה – מפעל הפיס (1996).
פרס שרת החינוך ליצירה יהודית, תשס"ד
פרס לספרות תורנית-מדעית, האגף לתרבות תורנית עיריית פתח תקווה, תשס"ט
פרס IFCOLOG ללוגיקה חישובית (2010)
הערות שוליים

↑  נושא העבודה היה "מוליכות ופוטו מוליכות בחצאי מוליכים אמורפיים"
↑  ר"מ במדרשיית נועם, ישיבה תיכונית רמת גן, תורה ומלאכה פתח תקווה, הוראה בכולל תפארת משה, ראש כולל ערב רצון יהודה, הוראה במדרשת באר לבנות בירוחם
↑  הודעותיו של mdabraham, באתר בחדרי חרדים, כאן חושבים
↑  פסק בית הדין האזורי ירושלים
↑  אריה יואלי, ‏על אף החשש לממזרות: ביטול הקידושין של בית הדין הפרטי - אינו תקף, באתר "סרוגים", 22 במאי 2019
↑  מסורבת הגט שהפכה לסמל שוחררה מעגינותה, באתר "סרוגים", 5 ביוני 2018
↑  בית הדין הכריע: אתם לא נשואים ולא רווקים, באתר ynet, 22 במרץ 2017
↑  בני זוג שהתחתנו ע"י מסדר קידושין שאינו מוסמך, בליווי הסכמים בעייתיים מבחינה הלכתית / פד"ר 1093889/1, באתר www.dintora.org
↑  בג"ץ 2102/18 (הקישור אינו פעיל, 3.11.2021)
↑  מיכי, הזהות השלישית (טור 500), באתר הרב מיכאל אברהם, ‏2022-09-04
↑  מי אנחנו, באתר הזהות השלישית
↑  'הדרך השלישית' או: ציונות דתית ללא מקף (למאמרים העוסקים בבחינת דרכה של הציונות הדתית 'צֹהר' כא), צהר כ"ב (תשס"ה), 131-140
↑  ד"ר מיכאל אברהם, האם אמונה באלוהים היא רציונלית? חלק ראשון, באתר ynet, 14 ביולי 2011
↑   אירי ריקין, איך מצילים את הרצון החופשי, באתר הארץ, 14 בנובמבר 2013
↑  גוי-שההלכה-לא-הכירה-מיכאל-אברהם
↑  מוסף שבת, בתגובה ל"גוי שההלכה לא הכירה"
↑  שו"ת על תורה מן השמים
↑  פוסט שנכתב על ידי הכתב אבישי גרינצייג באתר פייסבוק
↑  מיכאל אברהם, על תיוגים ודיונים, או: האם אני אפיקורוס?
↑  תשובה באתר
↑  מיכאל אברהם, פסיקה מסדר ראשון: טבעת הקידושין כמשל, 1 באוגוסט 2020; מבט רחב על פולמוסי הגיור, 17 במרץ 2022
↑  "על אדישות והכחשה - היחס שלנו לבעלי חיים (טור 45) - הרב מיכאל אברהם". הרב מיכאל אברהם. 2017-01-01. נבדק ב-2017-10-03.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257196105171  GND: 114095492X  ISNI: 0000 0000 7854 1596  LCCN: no2003019860  NTA: 306313073  VIAF: 82143354   WorldCat (עם VIAF): 82143354
אליאו

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  אדריאן מולינה
 הופק בידי:  מארי אליס דראם
 תסריט:  אדריאן מולינה 
 מדבבים:  זואי סלדנה יונאס קיבריב ג'מילה ג'מיל בראד גארט
 מוזיקה:  רוב סימונסן 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  אולפני וולט דיסני פיקסאר
 חברה מפיצה:  סרטי אולפני וולט דיסני
 הקרנת בכורה:  20 ביוני 2025
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט הרפתקאות, סרט פנטזיה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
אליאו (באנגלית: Elio) הוא סרט קולנוע אמריקאי בהנפשה ממוחשבת, שיופק בקרוב על ידי אולפני "פיקסאר" ויופץ על ידי סרטי אולפני וולט דיסני. הסרט יבוים על ידי אדריאן מולינה, והוא עתיד לעלות לאקרנים ב-20 ביוני 2025. בסרט צפויים לדבב אמריקה פררה ויונאס קיבריב, והוא עוקב אחר ילד שהופך לשגריר מטעם כדור הארץ לאחר שנחטף בידי חייזרים.
תקציר העלילה

אליאו סוליס, ילד בן 11 לא מקובל, מוצא את עצמו מועבר ברחבי הגלקסיה ונחשב בטעות לשגריר האינטרגלקטי של כדור הארץ.
מדבבים

זואי סלדנה - אולגה סוליס, דודתו של אליאו.
יונאס קיבריב - אליאו סוליס, ילד אשר נחשב בטעות לשגריר של כדור הארץ.
ג'מילה ג'מיל - השגרירה קווסטה, חייזרית שגרירה.
בראד גארט - השגריר גריגון, חייזר שגריר.
הפקה

ב-9 בספטמבר 2022, במסגרת אירוע D23, חשפה פיקסאר את סרטה החדש "אליאו", עם אדריאן מולינה, אשר יביים את הסרט, ומארי אליס דראם, שתפיק אותו.
הפצה

הסרט צפוי לצאת לאקרנים ב-20 ביוני 2025. במקור, הסרט היה צפוי לצאת לאקרנים ב-1 במרץ 2024, אולם הוא נדחה עקב שביתת השחקנים בהוליווד. ולאחר מכן ב-13 ביוני 2025.
הערות שוליים

↑  @Pixar. "Starring America Ferrera as Olga Solis and Yonas Kibreab as Elio. Directed by Adrian Molina & Produced by Mary Alice Drumm, Disney and Pixar's Elio lands in Spring 2024" (Tweet) – via Twitter.
↑  D'Alessandro, Anthony (14 בפברואר 2025). "'Elio' Going Later This Summer: Disney Release Date Changes". Deadline Hollywood. נבדק ב-14 בפברואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kit, Borys (10 בספטמבר 2021). "Disney's Live-Action 'The Little Mermaid' to Open on Memorial Day Weekend in 2023". The Hollywood Reporter. נבדק ב-11 בספטמבר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  McClintock, Pamela (27 באוקטובר 2023). "Disney Delays 'Snow White' and 'Elio' a Year, Removes Jonathan Majors' 'Magazine Dreams' From Calendar". The Hollywood Reporter. נבדק ב-27 באוקטובר 2023. {{cite news}}:  (עזרה)
וול-E

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  אנדרו סטנטון
 הופק בידי:  ג'ים מוריס ג'ון לאסיטר
 תסריט:  אנדרו סטנטון פיט דוקטר ג'ים רארדון
 עריכה:  סטפן שפר 
 שחקנים ראשיים:  בן בארט אליסה נייט סיגורני ויבר ג'ף גרלין
 מדבבים:  בן בארט (WALL·E) PlainTalk (Auto) ג'ף גרלין (Captain B. McCrea) אליסה נייט (EVE) סיגורני ויבר ג'ון רצנברגר קטי נג'ימי פרד וילארד 
 מוזיקה:  תומאס ניומן
 צילום:  Danielle Feinberg, ג'רמי לסקי 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פיקסאר ואולפני ההנפשה של וולט דיסני
 חברה מפיצה:  סרטי אולפני וולט דיסני
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית27 ביוני 2008 ישראל3 ביולי 2008
 משך הקרנה:  103 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט מדע בדיוני, adventure science fiction, סרט קומדיה, הרפתקה, סרט בסוגת ספרות עלילה ספקולטיבית, מלודרמה, סרט דיסטופי, סרט ילדים, סרט פוסט-אפוקליפטי, סרט רומנטי, מדע בדיוני קומי, סרט פלאשבק, סרט הרפתקאות, אפוקליפסה ופוסט-אפוקליפסה 
 מקום התרחשות:  כדור הארץ, היקום, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 תקציב:  $180,000,000
 הכנסות:  $521,311,860
 הכנסות באתר מוג'ו:   wall-e
 פרסים:  פרס אוסקר פרס גלובוס הזהב פרס באפט"א
 סרט הבא:  ברן-אי 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
וול-E (באנגלית: WALL·E) הוא סרט אנימציה ממוחשב מבית היוצר של דיסני ופיקסאר. הסרט יצא לאקרנים בישראל ב-3 ביולי 2008. הסרט עוסק בין היתר בתרבות הצריכה, באהבה, בבינה מלאכותית ובזיהום אוויר. זכה בפרס אוסקר, בפרס גלובוס הזהב ובפרס באפט"א לסרט האנימציה הטוב ביותר לשנת 2008, ונבחר כסרט השנה של אתר הקולנוע Rotten Tomatoes.
כנהוג בכל סרטי פיקסאר, טרם תחילתו של הסרט, הוקרן סרט קצר מבית היוצר של החברה. במקרה זה, הסרט היה "פרסטו", סיפורו של קוסם, אשר במהלך מופע, הארנב שהוא אמור לשלוף מתוך כובעו, מתעמר בו.
הסרט היה הסרט האחרון בו נעשה שיווק עם הלוגו העברי של חברת וולט דיסני ופיקסאר בישראל, ובמהלך חלק מהכרזות של הסרט ולאחריו עברו לשימוש בלוגואים המקוריים.
עלילה

בתחילת המאה ה-22, תאגיד גדול בשם Buy n Large ‏(B&L) מנהל את החיים בכדור הארץ. התאגיד מהווה בו-זמנית גוף שלטוני וכלכלי.
הפסולת הרבה שנערמה על פני כדור הארץ וזיהום הקרקע והאוויר אינם מאפשרים עוד חיים על פני הכוכב, כל תושביו נטשו אותו ושוהים על ספינות חלל. אחת מהן היא ה"אקסיום".
מספר רב של רובוטים מדגם "וול-E" נותרו על כדור הארץ במטרה לנקותו. לאחר השלמת מלאכת הניקיון ולאחר שיתאפשרו שוב חיים על הכוכב, תוך כ-5 שנים, מיועדים בני האדם לשוב לכדור הארץ. הוחלט כי הסימן המבשר אפשרות לחיים חדשים על פני כדור הארץ, יהיה גדילה של צמחים באופן ספונטני באדמה. למעשה, שובם של בני האדם לכדור הארץ מתמהמה מכיוון שבמשך 700 שנה לא אותר אף צמח על פני האדמה.
מכל הרובוטים שהושארו על כדור הארץ נותר, בשנת 2800 לערך, רק אחד תקין. רובוט זה פיתח אישיות במהלך השנים. וול-E גם פיתח תחביבים כגון צפייה בקלטות מחזות זמר ואיסוף זבל שמוצא חן בעיניו. הוול-E שנותר עדיין ממשיך במשימתו לאסוף זבל, לדחוס אותו לקוביות ולסדרו בערימות אשר במהלך השנים נעשות דומות לגורדי שחקים. וול-E ממשיך את עבודתו הסיזיפית, כשלפתע נוחתת חללית בקרבתו, וממנה יוצאת הרובוטית אִיב (משמעות השם באנגלית: "חוה").
איב נשלחה על ידי ה"אקסיום" כדי לחפש צמח באדמת כדור הארץ. מציאתו תאפשר ל"אקסיום" לסיים את משימתה ולשוב לכדור הארץ. איב מתגלה כרובוטית משוכללת וקשוחה, אולם לאחר מאמצים רבים מצידו של וול-E היא מתחילה לנהל עמו אינטראקציה. כשוול-E מראה לאיב צמח שמצא בין ערימות הזבל, היא לוקחת אותו לחיקה, מפסיקה לפתע כל פעילות ומתחילה לאותת לספינת האם שלה. לאחר זמן מה נוחתת חללית בקרבת מקום ואוספת את איב. וול-E מצליח לעלות על החללית, ונוסע יחד איתה לחללית האם, ה"אקסיום".
כשוול-E ואיב מגיעים לספינה, מתברר לצופים כי במהלך 700 שנה בחלל, בני האדם בחללית התנוונו גופנית, השמינו ואינם מסוגלים לנוע באופן עצמאי. מכונות עושות עבורם כל פעולה והם עוסקים רוב הזמן בצרכנות ובשיחות וידאו.
כשבטנה של איב נפתחת לעיני קפטן הספינה ועוזרו הרובוטי "אוטו", הם רואים שהצמח שנשאה איתה מכדור הארץ נעלם.
לאחר הרפתקאות מרובות בספינת החלל, מתגלה כי אחד הרובוטים גנב את הצמח. לאחר שוול-E ואיב מוצאים מחדש את הצמח ומציגים אותו לקפטן, אוטו מראה לו הודעה שנשלחה מכדור הארץ, מצוות חילוץ שחזר אליו כחמש שנים לאחר עזיבתו, הקוראת לבטל את המשימה ולהישאר בחלל בשל גזים רעילים שהצטברו באטמוספירה. הקפטן סבור בניגוד לדעתו של הרובוט כי על בני האדם לשוב לכדור הארץ וליישב אותו, שכן הצמח מעיד על שובם של החיים לארץ. לאחר מאבק שנערך בין קפטן הספינה לבין אוטו, הספינה מצליחה לחזור לכדור הארץ כדי להקים שם חיים חדשים.
דמויות ומדבבים

| דמויות | תיאור | מדבבים באנגלית | מדבבים בעברית |
| --- | --- | --- | --- |
| וול-אי | רובוט ישן וחלוד אשר נוצר כדי לאסוף את הזבל שנערם בכדור הארץ. מסוגל בעיתות שונות להתקפל לצורת קובייה. | בן ברט | לירון ברנס |
| איב | רובוטית חדשה ומשוכללת. נשלחה לכדור הארץ על ידי ספינת החלל "אקסיום" כדי לאתר סימני חיים, מסוגלת להתקפל לצורת ביצה, לירות לייזר מהיד ולעוף בכוחות עצמה. | אליסה נייט | שמרית לוסטיג |
| קפטן בי. מק'קרי | קפטן הספינה אקסיום, לוחם על מנת לחזור לכדור הארץ. | ג'ף גרלין | קובי מאור |
| מו | רובוט קטן המנקה את ספינת האקסיום מזיהומים. |  | שרון כהן |
| אוטו | הטייס האוטומטי של ספינת אקסיום המבוסס על בינה מלאכותית. עוזרו הרובוטי של הקפטן ומקבל ממנו הוראות. נאמן רק לצו A113. הרובוט היחיד שלא מושפע מוול-אי. | מאקאינטוק | צביקה שוורצברג |
| התיקן | חברו של וול-אי. |  |  |
| שלבי פורטרייט | מנכ"ל "קנו בגדול" ונשיא כדור הארץ. מופיע רק בקטעי וידאו שצולמו טרם המראת החללית במאה ה-22. פורטרייט תכנן לפנות את אוכלוסיית כדור הארץ לניקיון בן חמש שנים, אך גילה שכדור הארץ רעיל מידי עבור מחייה ותוכניות השיבה ננטשו. | פרד וילארד | אלברט כהן |
| ג'ון | חי על האקסיום וחבר של מרי. מנוון ומרותק לכיסא. תלוי בשירותים האוטומטיים של החללית ולא מודע למצבו. | ג'ון רצנברגר | דביר בנדק |
| מרי | חיה על האקסיום וחברה של ג'ון. מנוונת ומרותקת לכיסא ולא מודעת ותלויה בשירותי החללית בדומה לג'ון. | קת'י נג'ימי | טלי אורן |
| מחשב החללית | מערכת הכריזה והמענה הקולי בחללית אקסיום. | סיגורני ויבר | גילת פרידלנדר |