stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות גרמניה בכדורגל 1958
מהלך התחרות > בית א'

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | המבורג  | 3 | 3 | 0 | 0 | 8 | 3 | 6 |
| 2. | נירנברג | 3 | 1 | 1 | 1 | 7 | 8 | 3 |
| 3. | פירמסנס | 3 | 0 | 2 | 1 | 4 | 5 | 2 |
| 4. | פ.צ. קלן | 3 | 0 | 1 | 2 | 5 | 8 | 1 |
מהלך התחרות > בית ב'

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | שאלקה 04  | 3 | 3 | 0 | 0 | 16 | 1 | 6 |
| 2. | קרלסרוהה | 3 | 2 | 0 | 1 | 3 | 4 | 4 |
| 3. | איינטרכט בראונשווייג | 3 | 1 | 0 | 2 | 10 | 9 | 2 |
| 4. | טניס בורוסיה ברלין | 3 | 0 | 0 | 3 | 3 | 18 | 0 |
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 באפריל 1958 | שאלקה 04 | 3 - 0 | המבורג | HDI ארנה, הנובר צופים: 85,000 שיפוט: דוש |
| 20 באפריל 1958 | ברנהרד קלודט  5', 29'   מנפרד קרויץ  80' |  |  | HDI ארנה, הנובר צופים: 85,000 שיפוט: דוש |
כדורגלנים מצטיינים

ברנהרד קלודט, שאלקה 04 כבש 5 שערים וזכה בתואר מלך השערים.
אליפות גרמניה בכדורגל 1956

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  5 במאי 1956 – 24 ביוני 1956 (51 ימים)
 מספר משתתפות:  9
 הזוכה:  בורוסיה דורטמונד
 מספר משחקים:  26
 → 19551957 ←
 
אליפות גרמניה בכדורגל 1956 הייתה העונה ה-46 של התחרות. זה היה השלב האחרון של עונת 1955/1956 בכדורגל הגרמני.
התחרות הסתיימה בניצחון של בורוסיה דורטמונד, וזאת בפעם הראשונה בתולדות המועדון. בעקבות זכייה זו היא העפילה לגביע אירופה לאלופות.
ארגון האליפות

התחרות כללה 9 קבוצות שהעפילו מליגות אזוריות:
אוברליגה צפון -המבורג, הנובר 96
אוברליגה מערב - בורוסיה דורטמונד, שאלקה 04
אוברליגה ברלין - ויקטוריה ברלין
אוברליגה דרום מערב - פ.צ. קייזרסלאוטרן, פ.צ.נוינדורף
אוברליגה דרום - קרלסרוהה, שטוטגרט
תחילה, הקבוצות שהעפילו לתחרות מהמקום השני בליגה ערכו סבב מוקדם ממנו עלו לתחרות עצמה 3 קבוצות. הקבוצות חולקו לשני בתים. בכל בית המשחקים נערכו בשיטת משחק בית ומשחק חוץ. מנצחות הבתים נפגשו למשחק הגמר.
מהלך התחרות > בית א'

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | קרלסרוהה | 6 | 3 | 1 | 2 | 7 | 5 | 7 |
| 2. | שאלקה 04 | 6 | 3 | 1 | 2 | 16 | 12 | 7 |
| 3. | פ.צ. קייזרסלאוטרן | 6 | 3 | 1 | 2 | 16 | 13 | 7 |
| 4. | הנובר 96 | 6 | 1 | 1 | 4 | 8 | 17 | 3 |
מהלך התחרות > בית ב'

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בורוסיה דורטמונד | 6 | 4 | 1 | 1 | 19 | 4 | 9 |
| 2. | המבורג | 6 | 4 | 1 | 1 | 14 | 10 | 9 |
| 3. | שטוטגרט | 6 | 1 | 2 | 3 | 9 | 14 | 4 |
| 4. | ויקטוריה ברלין | 6 | 0 | 2 | 4 | 7 | 21 | 2 |
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24 ביוני 1956 | בורוסיה דורטמונד | 4 - 2 | קרלסרוהה | האצטדיון האולימפי של ברלין, ברלין צופים: 75,000 שיפוט: דוש |
| 24 ביוני 1956 | אלפרד נפקלו  15'   אלפרד קלבסה  26'   אלפרד פרסלר  53'   וולפגנג פטרס  57' |  | ארנסט קונקל  10'   וילהלם בורגסמולר  66'(שער עצמי) | האצטדיון האולימפי של ברלין, ברלין צופים: 75,000 שיפוט: דוש |
כדורגלנים מצטיינים

אלפרד נפקלו, בורוסיה דורטמונד כבש 10 שערים וזכה בתואר מלך השערים.
אנטקפון

| --- | --- |

 
 שם IUPAC
 (2E)-2-cyano-3-(3,4-dihydroxy-5-nitrophenyl)-N,N-diethylprop-2-enamide
 שמות מסחריים בישראל
 Comtan, Stalevo
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C=14
 מסה מולרית:  305.286 g/mol
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  35%
 מטבוליזם:  כבדי
 זמן מחצית חיים:  0.4-0.7
 הפרשה:  צואה (90%), שתן (10%)
 בטיחות
 מעמד חוקי:  נמצאת בסל הבריאות
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון B3 (אוסטרליה), קטגוריית סיכון C 
 מזהים
 קוד ATC:  N04BX02 
 מספר CAS:  130929-57-6
 PubChem:  5281081
 ChemSpider:  4444537
 
אנטקפון (Entacapone) הוא מעכב Catechol-O-methyltransferase‏ (COMT). התרופה משמשת לטיפול במחלת פרקינסון. התרופה ניתנת בשילוב עם נטילת תרופות  לבדופה (L-Dopa).
אנטקפון מעכבת את פירוק הלבודופה ל-3-methoxy-4-hydroxy-L-phenylalanine על ידי עיכוב האנזים COMT, וכך יותר לבודופה מגיעה על המוח והופכת שם לדופאמין. באמצעות פעילות זו הפעילות של התרופות ממושכת יותר, וכך משתפרים תסמיני מחלת פרקינסון אצל חולים שהחלו לפתח עמידות לתרופות הללו.
תופעות לוואי

תופעת הלוואי השכיחה ביותר היא דיסקינזיה (תנועות לא רצוניות). זוהי בעצם תופעת לוואי של לבודופה, שפעילותה מוגברת בעקבות פעילות התרופה. תופעת לוואי זו מתרחשת בעיקר עם תחילת נטילת התרופה. תופעות לוואי נפוצות אחרות הן בעיות במערכת העיכול, כמו בחילות, כאבי בטן ושלשול. התרופה יכולה לגרום לצבעו של השתן להפוך לחום-אדמדם. זוהי תופעת לוואי לא מזיקה ושלא מהווה סיבה לדאגה. במחקרים שונים דיווחו חלק מהאנשים על יובש בפה.
אלשד

| --- | --- |
סמל אלשדסמל אלשד

הכנסייה באלשד
 מדינה:  רומניה רומניה
 מחוז:  ביחור
 חבל ארץ:  טרנסילבניה
 ראש העיר:  Ioan Coloman Todoca
 בירת העיר:  Aleșd 
 תאריך ייסוד:  המאה ה-12
 שטח:  71.95 קמ"ר
 גובה:  224 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  9,662 (1 בדצמבר 2021)
 קואורדינטות:  47°03′26″N 22°23′49″E﻿ / ﻿47.057222222222°N 22.396944444444°E﻿ / 47.057222222222; 22.396944444444 
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.alesd-bihor.ro
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת רומניה מוגדלת) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור אלשד(למפת רומניה רגילה) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור אלשד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אַלֶשד (ברומנית: Aleșd, בהונגרית: Élesd (אֵלשד); ביידיש: אֵלאשד) היא עיר ברומניה במחוז ביחור (Bihor) שבטרנסילבניה.
יהודי אלשד

אין פרטים רבים על יהודי העיר מלבד אזכורם במפקד קהילות הונגריה, שם נכתב שבעיר 404 יהודים ובבעלות הקהילה מקווה ובית עלמין ולקהילה רב ושוחט.
לקריאה נוספת

פנקס הקהילות, רומניה כרך שני, הוצאת יד ושם, ירושלים, תש"ם, עמ' 75
קהילות הונגריה, יוסף שפיצר, עמוד 31–32
אח"י חיפה (סער 2)

| --- | --- |


אח"י חיפה ספינת טילים מדגם סער 2 נושאת את מערכת טילי גבריאל, צילום משנת 1969
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  ספינת טילים
 צי:  חיל הים הישראלי 
 דגל הצי:  
 סדרה:  סער 2
 אוניות בסדרה:  אח"י אילת (ס-321) אח"י חיפה (ס-322)  אח"י עכו (ס-323)
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  קונסטרוקסיון מקאניק דה נורמאנדי
 הושקה:  14 ביוני 1968
 תקופת הפעילות:  אוקטובר 1968 – 10 בנובמבר 1998 (כ־30 שנה)
 אחריתה:  הוטבעה ב-10 בנובמבר 1998
 מיקום:  במשולש הגבולות במפרץ אילת, בעומק של 800 מטר
 מידות
 הֶדְחֶק:  220 טון, מרבי 250 טון
 אורך:  45 מטר
 רוחב:  7 מטר
 שוקע:  2מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  40 קשר (מרבי), מהירות מבצעית 30 קשר
 גודל הצוות:  40 איש
 אמצעי לחימה
 חימוש:  בשנות השבעים: 5 טילי גבריאל, 2 תותחי 40 מ"מ ו-2 מקלעי 0.5, טורפדו 44, פצצות עומק. בשנות השמונים: 4 טילי הרפון, 1 תותח 40 מ"מ, 4 טורפדו דגם 44 ופצצות עומק נגד צוללות
 אמצעי גילוי ול"א:  בשנות השמונים נוסף סונאר עומק משתנה
אח"י חיפה הייתה ספינת טילים דגם סער 2 סומנה במספר צי ס-322. הספינה הראשונה שנשאה את מערכת טילי גבריאל ואיתה נעשו השלמות פיתוח המערכת וקליטתה לתפעול מבצעי. הספינה הייתה כלי השיט השני שנשא את השם אח"י חיפה. הראשונה הייתה המשחתת המצרית אבראהים אל-אוול שנלקחה שלל וסומנה במספר צי ק-38.
הספינה לקחה חלק בפעילות בזירה הימית במלחמת יום הכיפורים. בתחילת שנת 1975 הועברה בהפלגה סביב אפריקה לים סוף. לאחר חתימת הסכם השלום עם מצרים, הוחזרה בדצמבר 1979 לים התיכון, הפעם דרך תעלת סואץ, והותקנה בסונאר נגרר עומק משתנה, דבר ששיפר משמעותית את יכולתה כחלק מספינות הסער ללחימה נגד צוללות. בשנת 1998 הוצאה הספינה משירות. התוכנית להשקיע אותה כאתר צלילה לא התקבלה והיא טובעה בלב מפרץ אילת.
נתונים

חימוש בשנות ה-70: מערכת בקרת אש גבריאל, 5 טילי גבריאל. 2 תותחי 40 מ"מ L70 תוצרת ברדה, שני מקלעי 0.5, רקטות מוץ. סונאר בקוער הספינה ופצצות עומק נגד צוללות.
חימוש בשנות ה-80: מערכת טילי הרפון, 4 טילי הרפון, תותח 40 מ"מ ברדה, נוסף סונאר עומק משתנה וטורפדו נגד צוללות דגם 44 תוצרת ארצות הברית.
היסטוריה

הספינה נבנתה במספנות קונסטרוקסיון מקאניק דה נורמאנדי בשרבור, כחמישית מתוך שש בסדרה הראשונה של ספינות הסער. הושקה בשנת 1968 ויצאה לדרכה לארץ באוקטובר 1968. בהפלגתה במפרץ ביסקאיה נתקלה בגלים גבוהים ונכנסה למספר שעות מנוחה בנמל לוריאן בצרפת. המשיכה בדרכה עם כניסה לתדלוק בנמלי גיברלטר ואוגוסטה שבסיציליה.
כחודש לאחר הגעתה לחיפה הועברה לנמל הקישון ברציף מספנות ישראל להתקנת מערכת נשק גבריאל על ידי אנשי מפעל מבת של התעשייה האווירית.
ב-18 בפברואר 1969 נהרג על הספינה טוראי שאול איתן, שנמחץ למוות במהלך אימון ראשון בתותח 40 מ"מ בעת שהספינה הייתה ברציף מספנות ישראל.
צוות הספינה הוכיח את יכולתו לקלוט ולהפעיל את מערכת הטילים על אף היותה מסובכת יחסית.
בתהליך הקליטה ירתה הספינה כ-12 טילים להוכחת מערכת הנשק. ב-7 באפריל 1969 ירתה והטביעה את המשחתת לשעבר אח"י חיפה (ק-38) ממנה קיבלה את שמה.
בשנת 1970 עברה הספינה טיפול במספנת חיל הים במסגרתו קיבלה תחתית הספינה טיפול בהתזת חול. הייתה זאת הפעם הראשונה שבוצע טיפול כזה לספינת סער והיה מתח רב מחשש לחדירת חול למתקנים רגישים. הטיפול עבר בהצלחה.
היסטוריה > הפלגת ניסוי אמל"ח וטיבוע ספינת הדיג אורית

ב-13 במאי 1970 אח"י חיפה בפיקוד יעקב אלון, ביצעה הפלגת ניסוי אמל"ח עם רפא"ל באזור חיפה, האזינה לתקשורת הת"ג של אח"י סער, שסיירה מצפון לאל עריש, כולל דיווחי הגילוי של סטי"ל מצרי. אח"י חיפה גילתה אף היא את מכ"ם הסטי"ל המצרי וזאת במרחק מעל 160 מייל. הספינות החליפו מידע ביניהן והמסקנה הייתה שהאויב נמצא מזרחית לפורט סעיד ובטווח מעל 60 מייל מאח"י סער, הרבה מעבר לטווח המקסימלי של טיל הסטיקס שהוא 25 מייל.
בסמוך לשעה 2230 שמעה אח"י חיפה את הדיווח בת"ג של אח"י סער שיורים עליה טילים ומייד הפליגה דרומה במהירות גבוהה. השתרר שקט ברשת הקשר עד לדיווח הנוסף של אח"י סער שהטיל נפל לים. אנשי רפא"ל הורדו לחוף בעתלית ואח"י חיפה, שהייתה הספינה בכוננות מיידית, המשיכה בהפלגה דרומה עד שהמפקדה נתנה לה הוראה לחזור לנמל.
לפנות בוקר הודיעה תחנת התקשורת של הדייגים, 4XT, למפקדת חיל הים שאין קשר עם ספינת הדיג האורית.
עלה החשש לשלומה ולכן הוזנקה אח"י חיפה במהירות המרבית לכיוון המקום המשוער שלה. כשהספינה הגיעה לקו אורך אל עריש התקבלה הוראה מהדרג הבכיר ביותר בחיל לא לעבור מערבית ולהמתין. היה חשש שהמצרים יבצעו מארב ושיירו טילים על אח"י חיפה. בהמשך הוזנק מטוס פנטום, שלו יכולות חיפוש טובות באמצעות המכ"ם וכן מסוק לחיפוש ניצולים. החיפושים נמשכו חצי יום ואמנם נמצאה גופתו של רב החובל, אדם ישר, והמכונאי סגל אקרמן, שנפצע קשה, נפטר לאחר מכן באותו יום. שני אנשי הצוות הנוספים, עודד קפלניק ובועז יצחקי, שחו במשך 24 עד 30 שעות עד שהגיעו לחוף ובכך ניצלו. אח"י חיפה לא הורשתה להיכנס לאזור החיפוש, אך קיימה קשר רציף עם מטוס הפנטום והמסוק ובתום החיפושים חזרה לנמל חיפה.
היסטוריה > הפלגת ניסוי אמל"ח וטיבוע ספינת הדיג אורית > לקחים והאצת פיתוח אמצעי הגנה נגד טילים

בעקבות האירוע החליט חיל הים לעבות את מערך הגילוי החופי באזור ימת ברדוויל על ידי הקמת בסיס דפנה תוך הצבת מכ"ם גילוי בתוספת מגל"ם (מגלה שידורי מכ"ם) בשם אורנה בגבעה שעליה הוצבה אנטנה גבוהה. מערך הגילוי היה במרחק של כ-38 מייל מפורט סעיד והוכיח את עצמו במהלך מלחמת יום כיפור, כולל כממסר תקשורת בין כוחות בים למפקדת חיל הים.
עד אז ההערכה בחיל הים הייתה שסיכויי טיל הסטיקס לפגוע בספינת סער היו נמוכים. חיל הים ביצע הערכה מחודשת בנושא איום טיל הסטיקס, האיץ ואף הרחיב את פיתוח אמצעי הנגד להטעיית הטיל.
היסטוריה > מלחמת יום ה כיפורים

כאשר פרצה מלחמת יום הכיפורים הייתה הספינה בסיום טיפול תחזוקה חמש שנתי. הצוות הועבר מאח"י עכו שהועלתה לממשה של מספנת חיל הים לשם ביצוע אותו טיפול ארוך. היא הוכנסה במהירות לכשירות והשתתפה בהפגזת החוף הסורי בליל 10–11 באוקטובר ובהמשך בקרבות נוספים.
בהיותה במשימת ליווי אניות אספקה לישראל, במזרח הים האגאי, ממערב לסקרפנטו עלתה על סלע תת-מימי בעומק רדוד שמסומן במפה אך לא מופיע במכ"ם. לספינה ניזוקו המדחפים והחלה חדירת מים שנבלמה בפעולת בקרת נזקים של הצוות.
מפקד הכוח סא"ל גדעון רז ניהל את פעילות בקרת הנזקים. הספינה נגררה על ידי אנית סוחר מגויסת א.מ. חנה, בפיקודו של ישראל לשם, לחיפה והועלתה למבדוק במספנות ישראל. הספינה תוקנה והוחזרה לכשירות תוך מספר ימים. מפקד הספינה הועבר מפיקוד אך המשיך לשרת בחיל הים ואף עלה בדרגה.
גרירת אח"י חיפה שנפגעה בתחתית החרטום מסלע תת-מימי,  4 נובמבר 1973.
היסטוריה > לים האדום בהקפת אפריקה

אח"י חיפה בפיקוד דני מלמד עם אחותה אח"י עכו בפיקוד אלכס טל יצאו ב-28 בפברואר 1975 להפלגת יופי, מסביב לאפריקה כשמפקד הכוח היה אברהם בן-שושן. המטרה הייתה לצרף ספינות עם כושר לחימה נגד צוללות אל ארבע ספינות סער 4 בים סוף. המצרים הפעילו בזירת הים האדום צוללת והיה חשוב להיערך כנגדם עם כושר לחימה נגד צוללות. ספינות הסער 2 עשו את אותו המסלול בו עברו ספינות הסער 4 לפניהן באורך 13,500 מייל. לאחר חתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים חזרה אח"י חיפה עם אחותה אח"י עכו לים התיכון וב-18 בדצמבר 1979 הגיעה לבסיס חיפה.
הספינה צורפה לפלגת הנצ"ל, שהתבססה בבסיס אשדוד צוידה בסונאר נגרר עומק משתנה ותרגלה תקיפת צוללות. במלחמת לבנון הראשונה הייתה חלק מהכוח שסיפק הגנה קרובה וליווי נגד צוללות, לנחתות העמוסות טנקים שיצאו לנחיתה בחוף.
השבתה

אח"י חיפה הוצאה מהשירות בשנת 1998 30 שנה לאחר השקתה. גוף הספינה נשמר תקופה ארוכה על החוף בבסיס אילת. הועלתה בקשה של ההתאחדות לצלילה להשקיע אותה בקרבת חוף כדי ליצור אתר צלילה נוסף שהיה אמור להיקרא על שמו של סא"ל עזרא קדם ("כריש"). לאתר הצלילה הנוסף הייתה התנגדות של המשרד להגנת הסביבה ולא התקבל אישור. ב-10 בנובמבר 1998 הוטבע גוף הספינה במפרץ אילת באתר 29°25′00″N 34°55′00″E﻿ / ﻿29.41667°N 34.91667°E﻿ / 29.41667; 34.91667. בעומק מים שמעל 800 מטר.
מפקדי הספינה

מפקדי הספינה היו קציני ים בעלי ניסיון, בדרגת רס"ן, לאחר מבחן הסמכה לפיקוד.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| רב-סרן | תקופת כהונה כמפקד הספינה | הערות | תמונה |  |  |
| אלי רהב | יוני 1968 - אפריל 1970 | בניה בשרבור וקליטת מערכת גבריאל ראשונה |  |  |  |
| יעקב אלון | אפריל עד נובמבר 1970 | חיפוש ניצולי סירת הדיג אורית |  |  |  |
| דוד מעוז | 1970 - 1971 |  |  |  |  |
| יצחק קוראל אלמוג | נובמבר 1971 - מרץ 1973 |  |  |  |  |
| שמואל שריג | אפריל 1973 - אוקטובר 1973 | מלחמת יום הכיפורים |  |  |  |
| דני מלמד | נובמבר 1973 - אפריל 1975 | כולל הפלגת יופי העברת הספינה מסביב לאפריקה |  |  |  |
| חיים להב | אפריל 1975 - מרץ 1977 | מפגשים עם כלי שיט מצריים במפרץ סואץ |  |  |  |
| דובי ברם | מרץ 1977 –דצמבר 1978 | מקום ראשון במבחני כשירות וביקורת מספן הציוד. השתתפות במבצע משה, ירי שני טילי פונדק. |  |  |  |
| אילן בוכריס | דצמבר 1978 -1979 | מעבר מזירת ים סוף לזירת הים התיכון דרך תעלת סואץ. |  |  |  |
עמנואל אברהם: 
| עמרם חיימי | 1984 |  |  |  |  |
עפר דוד: 
| שלומי מיכאל | 1986–1987 |  |  |  |  |
| פנחס גורביץ | 1989–1990 |  |  |  |  |
| אריה מגד | 1991 |  |  |  |  |
| רונן קלר | ינואר 1992-ספטמבר 1993 | ספינת פיקוד לשיוט יום העצמאות 1992. הראשון שבוצע על ידי חיל הים |  |  |  |
יפתח גב:
בין אנשי הצוות

מתוך אנשי הצוות שאיישו את הספינה במשך השנים הגיעו לתפקידים בכירים בחיל הים ובהמשך חייהם לאחר שחרורם. ברשימה חלקית:
יעקב ניצן - קצין משמרת בהפלגה לארץ הגיע לדרגת אל"ם ונספח ימי בארצות הברית בתפקידו האחרון.
יצחק קוראל אלמוג - המפקד הרביעי, הגיע לדרגת תא"ל וראש מפקדת קליטת סער 5 וצוללות דולפין בתפקידו האחרון בחיל הים.
משה אורון - קצין הגנ"ק וסגן המפקד בצוות הראשון, הגיע לדרגת אל"ם ומפקד זירת ים סוף בתפקידו האחרון.
גידי ינאי - קצין הגנ"ק וסגן המפקד בצוות הראשון, הגיע לדרגת אל"ם וראש מחלקת תכנון וארגון (תוא"ר) של החייל בתפקידו האחרון.
פנחס מילוא - סגן קצין הגנ"ק בצוות הראשון הגיע לדרגת אל"ם ורמ"ח מבצעים חיל הים בתפקידו האחרון.
זאב ינובסקי, "לונגו" - החל כטכנאי בקרת אש עבר את קורס החובלים פיקד על ספינות טילים ובסיס אשדוד השתחרר בדרגת אל"ם וניהל מספר שנים את עמותת חיל הים.
יוסי שמר שמילוביץ, ״שמילו״ - קצין המכונה בחיפה ובזירת ים סוף, הגיע לדרגת אל״ם כרמ״ח תאו״ל, מפקד בצ״ת ומפקד מספנות חיל הים.
פרופסור עובד יושע - קצין נשק וסגן מפקד ב 1979. מפקד אח"י חנית. כלכלן בכיר בחייו האזרחיים.
דני מלמד - המפקד השישי, הגיע לדרגת אל"ם ומפקד בה"ד חיל הים. בתפקידו האחרון נספח צה"ל וראש משלחת משרד הביטחון בקופנהגן למדינות הנורדיות והבלטיות.
גלריה

השקת אח"י חיפה (סער 2) במספנות שרבור, 16 ביוני 1968
מכובדים בעת השקת ספינת סער החמישית אח"י חיפה (סער 2) בשרבור.
אח"י חיפה (סער 2) בניסויי ים בקרבת שרבור, אוגוסט 1968
סגן ליאור מרגולין בגשר אח"י חיפה (סער 2) בדרך משרבורג לישראל, 1968
ירי גבריאל (טיל) מאח"י חיפה, במסגרת סיום הפיתוח וקליטת מערכת הנשק הראשונה, 1970
אח"י חיפה (סער2) לאחר התקנת המערכות הנשק, 1970
הגשר העליון בספינה אח"י חיפה (סער 2) בעת תפישת עמדות קרב, 1970
רס"ן יצחק קוראל אלמוג בגשר אח"י חיפה, 1971
צוות אח"י חיפה עם מפקדם יצחק קוראל אלמוג בחוף הים בחיפה, 1971
בהספנה עקב נזק לחרטום אח"י חיפה סער 2 מפגיעה בסלע בים האיגאי, נובמבר 1973
גוף של אח"י חיפה (סער 2) מובל להטבעה בעומק רב במפרץ אילת, 31 בדצמבר 1998
ראו גם

שייטת ספינות הטילים
לקריאה נוספת

אברהם רבינוביץ, ספינות שרבורג, הוצאת אפי מלצר בע"מ, 2001
משה אימבר (תחקיר, כתיבה ועריכה), שייטת 3, ספינות הטילים בחיל הים, משרד הביטחון – ההוצאה לאור - אריק נצר, 2005
מירי לוי שאול, איתן למשפחת שאול אלבום זיכרון, 2018
ביאורים

↑  מימין אח"י רשף, במרכז אח"י חיפה, משמאל "א.מ. חנה".
↑  ביום השני למלחמה ירתה הצוללת שני מטחי טורפדו נגד המכלית "סמסון" שהפליגה מאירן לאילת. אך המכלית, בפיקוד הקברניט זאב תירוש, לא נפגעה.
התמונה משנה מאוחרת יותר.
↑  משמאל לימין: קצין ההנדסה המלווה צרפתי מפקד השייטת אל"ם הדר קמחי, ראש משלחת משרד הביטחון בפריז מרדכי לימון, גברת אמיו ומארי-קריסטין אמיו - משפחתו של פליקס אמיו. בעל המספנות קונסטרוקסיון מקאניק דה נורמאנדי.
הערות שוליים

↑  צילום יוסי קידר מאח"י קשת.
↑  מדור היסטוריה חיל הים, סיכום פעילות שנת 1998
↑  הארץ, רויטל לוי-שטיין, "זכות הציבור לדעת", פברואר 2000
| ספינות טילים של חיל הים הישראלי |
| --- | --- | --- |
שייטת ספינות הטילים • כלי שיט של חיל הים
| סער 1 שלכת | אח"י מבטח • אח"י משגב • אח"י מזנק | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 2 שלכת | אח"י חיפה • אח"י אילת • אח"י עכו | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 3 שלכת | אח"י סער • אח"י סופה • אח"י געש • אח"י חרב • אח"י חנית • אח"י חץ | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4 תכלית | אח"י רשף • אח"י קשת • אח"י רומח • אח"י כידון • אח"י תרשיש • אח"י יפו | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4 נדרן | אח"י ניצחון • אח"י עצמאות • אח"י מולדת • אח"י קוממיות | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 חוחית | אח"י עליה • אח"י גאולה | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 נושב | אח"י רומח • אח"י קשת | סמל חיל הים הישראלי  |
| זיוונית | אח"י שמרית • אח"י שלומית | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 נירית | אח"י חץ • אח"י תרשיש • אח"י כידון • אח"י יפו • אח"י חרב • אח"י סופה | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 5 להב | אח"י אילת • אח"י להב • אח"י חנית | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 6 | אח"י מגן • אח"י עוז • אח"י עצמאות • אח"י ניצחון |  |
אנטרוס

אנטרוס (בלטינית: Anterus; נפטר ב-3 בינואר 236) היה האפיפיור התשעה עשר. תקופת כהונתו נמשכה 40 ימים, בין 21 בנובמבר 235 ל-3 בינואר 236. הוא עלה לכס האפיפיורות אחרי גירושם של היפוליטוס מרומא והאפיפיור הקודם פונטיאנוס למכרות בסרדיניה.
במקור הגיע מאזור קלבריה, וככל-הנראה בעל שורשים יווניים. כמו כן, שמו מלמד כי כנראה היה עבד משוחרר. על פי "ליבר פונטיפיקליס" (ספר האפיפיורים) מת אנטרוס מות קדושים כמרטיר מפני שליקט את מעשי המרטירים והפקידם בארכיוני הכנסייה ברומא. עם זאת, רוב החוקרים אינם משוכנעים כי כך היה, משום שתקופת רישום הדברים מאוחרת בהרבה להתרחשותם.
הספולכרה בה נקבר אחרי מותו התגלתה בשנת 1854 על ידי דה רוסי, ונמצאו בה שרידי כתובת ביוונית שנחרטה על לוח מלבני מוארך ששימש לסגירת הקבר. הכתובת מעידה על היותה של השפה היוונית רווחת בשימוש בכנסייה הרומית בתקופה זו.
הערות שוליים

↑  Catholic Encyclopedia (1913)/Pope St. Anterus
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: פונטיאנוס | אפיפיור (רשימת האפיפיורים) | הבא: פביאנוס |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007397422905171  BNE: XX1290473  GND: 119222388  ISNI: 0000 0000 7861 3385  LCCN: nb2007022844  NKC: kup19980000002270  VcBA: 495/45782  VIAF: 84482033   WorldCat (עם VIAF): 84482033
אוקראינה באירוויזיון 2022

אוקראינה השתתפה באירוויזיון 2022, שהתקיים בטורינו שבאיטליה, עם השיר "Stefania" של קאלוש אורצ'סטרה. זו הייתה השתתפותה ה-17 בתחרות הזמר של האירוויזיון. תחילה הייתה אלינה פאש, זוכת הקדם האוקראיני "Vidbir 2022", אמורה לבצע את שירה, "Shadows of Forgotten Ancestors" על בימת האירוויזיון. אולם בעקבות מחלוקת בדבר נסיעותיה לפדרציה הרוסית, היא פרשה. במקומה נבחרו על ידי רשות השידור האוקראינית חברי להקת קאלוש. המדינה זכתה במקום הראשון בשלב הגמר של התחרות עם 631 נקודות (192 מהשופטים ו-439 מהקהל).
רקע

קדם לאירוויזיון 2022, אוקראינה השתתפה בתחרות שש עשרה פעמים, מאז הופעת הבכורה שלה ב-2003, והגיעה למקום הראשון פעמיים: באירוויזיון 2004 עם השיר "Wild Dances" של רוסלנה ליז'יצ'קו, ובאירוויזיון 2016 עם השיר "1944" של ג'מאלה. עם החלת שיטת חצאי הגמר באירוויזיון בשנת 2004, אוקראינה היא המדינה היחידה שהצליחה להעפיל לגמר בכל התחרויות בהן השתתפה. היא הגיעה למקום השני פעמיים גם כן, בשנים 2007 ו-2008. התוצאה הנמוכה ביותר אליה הגיעה היא המקום ה-24, אליו הגיעה באירוויזיון 2017 עם השיר "Time". באירוויזיון 2021 הלהקה האוקראינית גו איי הגיעה למקום החמישי, עם השיר "Shum".
חברת השידור הציבורי הלאומית של אוקראינה (UA:PBC) משדרת בקביעות את האירוע לבחירת הנציג והשיר לאירוויזיון. ב-18 ביוני 2021 אישרה UA:PBC את השתתפותה באירוויזיון 2022. בעבר בחרה חברת השידור את הנציג באופן פנימי. אולם בין השנים 2016–2020 היא הפיקה קדם ייעודי לכך, בשיתוף עם ערוץ STB. בשנת 2020 גו איי ניצחו בקדם עם השיר "Solovey". בשל מגבלות מגפת הקורונה בהולנד בוטל אירוויזיון 2020. הלהקה נבחרה לייצג את המדינה פעם נוספת באירוויזיון בבחירה פנימית של הרשות.
לפני האירוויזיון

ב-30 באוגוסט 2021 הכריזה רשות השידור על הקפאת שיתוף הפעולה שלה עם STB.‏ ב-8 באוקטובר אותה השנה הודיעה כי הם יפיקו באופן עצמאי קדם ארצי, וביקשה הצעות מחברת הפקה שונות. המכרז הסתיים ב-24 באוקטובר. ב-29 בדצמבר הכריזה רשות השידור האוקראינית כי הקדם יופק עם Friends Pro TV.
"Vidbir 2022" התקיים במכרז התרבות והאמנויות של NAU בקייב, ב-12 בפברואר 2022, בהנחייתם של מריה אפרוסינינה וטימור מירושניצ'נקו.
בחירת האמנים שהשתתפו בקדם הארצי נעשתה בשלושה שלבים. בשלב הראשון, אמנים וכותבי שירים הגישו את מועמדותם להשתתפות באירוע באמצעות טופס מקוון. ב-17 בינואר 2022 הכריזה רשות השידור האוקראינית על 27 האמנים שעברו לשלב הבא. בשלב זה הם זומנו לאודישן מול מפיקי הקדם. לבסוף נבחרו שמונה שהעפילו לשלב הבא. השלב השלישי היה גמר הקדם, שנערך ב-12 בפברואר. הזוכה נבחר באמצעות שילוב של הצבעות הקהל והצבעות השופטים ביחס שווה של 50/50.
לכותבים ומלחינים הייתה הזדמנות להגיש את שירים בין 14 בדצמבר 2021 ל-10 בינואר 2022. רק מוזיקאים שלא הופיעו ברוסיה במשך שמונה שנים, ונכנסו לשטחי חצי האי קרים יכלו להשתתף באירוע. ועדת שופטים מיוחדת הכוללת את המפיקים המוזיקליים של "Vidbir 2022", מיקאילו קושבי ואולקסי הונצ'רנקו, סקרו את 284 השירים שנשלחו, וצמצמו אותם לעשרים ושבעה. לאחר חשיפת שמונת האמנים שעברו את שלב האודישנים, UA:PBC הודיעה כי לאוד נפסל מהתחרות, כיוון שישרו, "Head Under Water", יצא לאור ב-2018 - בניגוד לחוקי התחרות. את מקומו בגמר תפס ברבלן עם השיר "Hear My Words".
מקום ראשון
מקום שני
מקום שלישי
נפסל
| אמן | שיר | שפה | כותבים |
| --- | --- | --- | --- |
| אלינה פאש | "Shadows of Forgotten Ancestors" | אוקראינית, אנגלית | אלינה פאש, טאראס בזיב |
| ברלבן | "Hear My Words" | אנגלית | אולקסנדר ברלבן, קריסטינה הרומיאק |
| קלאודלס | "All Be Alright" | אנגלית | יורי קאנאלוש, אנטון פאנפילוב, מיכאלו שאטוכין |
| קאלוש אורקסטרה | "Stefania" (Стефанія) | אוקראינית | איגור דידנצ'וק, איוואן קלימנקו, אולג פסיוק, טימופיי מאזיצ'וק, ויטליי דאזגיק |
| לאוד | "Head Under Water" | אנגלית | דניאל בוטינג |
| מייקל סול | "Demons" | אנגלית | מיכאל סאול, ולאדיסלב פשקביץ', אנדריי קטיקוב, איליה פאליאקו |
| Our Atlantic | "Moia liubov" (Моя любов) | אוקראינית | ויקטור באיידה, דמיטרו בקל |
| רוקסולנה | "Girlzzzz" | אנגלית, אוקראינית | רוקסוליאנה סירוטה, מיכאלו גאיידאיי |
| וולבוי | "Nozzy Bossy" | אנגלית, אוקראינית | אנתון ולבוי, סרגיי יורוב, סטפן אוליניק, יבגן גרברנקו |
לפני האירוויזיון > הגמר

הגמר התקיים ב-12 בפברואר 2022. נציגי אוקראינה באירוויזיון ובאירוויזיון הילדים, דוגמת טינה קרול (2006), ג'מאלה (2016), גו איי (2020 ו-2021), דרינה קרסנובצקה (2018), סופיה איוונקו (2019), אולכסנדר בלבנוב (2020) ואולנה אוסנקו (2021) הופיעו כאורחים. נציגי אירוויזיון הילדים ביצעו מחרוזת של ארבעה שירים אוקראיניים מן התחרות: "1944", "Shum", "Dancing Lasha Tumbai" ו-"Wild Dances".
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סדר | אמן | שיר | שופטים | קהל | קהל | סך הכל | מיקום |
| סדר | אמן | שיר | שופטים | הצבעות | נקודות | סך הכל | מיקום |
| 1 | קלאודלס | "All Be Alright" | 1 | 3,410 | 4 | 5 | 7 |
| 2 | מייקל סול | "Demons" | 2 | 1,239 | 1 | 3 | 8 |
| 3 | Our Atlantic | "Moia liubov" | 5 | 1,605 | 2 | 7 | 6 |
| 4 | ברלבן | "Hear My Words" | 4 | 2,740 | 3 | 7 | 5 |
| 5 | קאלוש אורקסטרה | "Stefania" (Стефанія) | 6 | 38,634 | 8 | 14 | 2 |
| 6 | רוקסולנה | "Girlzzzz" | 3 | 5,034 | 5 | 8 | 4 |
| 7 | וולבוי | "Nozzy Bossy" | 7 | 5,646 | 6 | 13 | 3 |
| 8 | אלינה פאש | "Shadows of Forgotten Ancestors" | 8 | 19,535 | 7 | 15 | 1 |