stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוד שאפל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 בפברואר 1921 וולברום, רפובליקת פולין 
 פטירה:  8 בפברואר 2015 (בגיל 94) ישראל 
 
דוד שאפל (באנגלית: David Shapell;‏ 4 בפברואר 1921 – 8 בפברואר 2015) היה יזם ואיש נדל"ן אמריקאי יליד פולין מלוס אנג'לס, קליפורניה. הוא היה ניצול שואה והמייסד של אחת החברות הגדולות לפיתוח נדל"ן בדרום קליפורניה. הוא תמך בענייני צדקה יהודיים בארצות הברית ובישראל.
ראשית חייו

דוד שאפל נולד כדוד שאפלסקי (Czapelski) בוולברום, שטעטל בפולין. אביו היה בעל חוות אווזים.
במהלך מלחמת העולם השנייה נשלח שאפל למחנות עבודה סובייטים ובהמשך שירת בצבא האדום נגד הנאצים. עד סוף המלחמה נרצחו מרבית בני משפחתו על ידי הנאצים, למעט אח אחד, נתן שאפל, ואחות.
תקופת מה לאחר המלחמה גר בגרמניה, והיגר לארצות הברית בראשית שנות ה-50.
קריירה

שאפל עבד תחילה אצל קרוב משפחה שהיה בעל חנות מכולת בדטרויט, מישיגן, לצד אחיו נתן.
בשנת 1955 עברו השניים ללוס אנג'לס והקימו יחד עם גיסם, מקס ווב, חברה לפיתוח נדל"ן. זו התפרסמה בשם Shapell Industries, והחברה הפכה לאחת היזמיות הגדולות בדרום קליפורניה. היא נרכשה על ידי האחים טול בשנת 2013.
פילנתרופיה

שאפל תרם תרומות לצדקה לידידי צה"ל, ארגון התרמה לצבא ההגנה לישראל. הוא חנך את ישיבת "דרכי נועם" ואת הסמינר לנשים מדרשת רחל בירושלים. בשנת 2006 תרם להקמת המרכז החינוכי לנוער בנושא השואה והגבורה על שם משפחת דוד ופלה שאפל ביד ושם בירושלים. באמצעות הקרן המשפחתית דוד ופלה שאפל, חנך את פרויקט הדיגיטציה של דוד ופלה שאפל בספרייה הלאומית בירושלים. כמו כן, חנך את מרכז המשפחה לחקר הפרעות גנטיות על שם דוד ופלה שאפל במכון ויצמן למדע ברחובות.
שאפל כיהן בחבר הנאמנים של מרכז שמעון ויזנטל בלוס אנג'לס. בשנת 2013 תרם 15 מיליון דולר למוזיאון ארצות הברית לזכר השואה בוושינגטון די. סי., שם נקרא על שמו מרכז האוספים והשימור.
משנת 1979 ועד מותו ביקרו שאפל, אשתו ומשפחתו מדי שנה בוולברום או באושוויץ לזכר קרוביהם שהיו קרבנות גרמניה הנאצית. במהלך ביקורים אלה אמרו תפילות קדיש והדליקו נרות לזכרם.
חיים אישיים

שאפל היה יהודי אורתודוקסי. הוא היה נשוי במשך שישים וחמש שנים לפלה שאפל, ניצולת שואה ששוחררה ממחנה הריכוז ברגן-בלזן בסוף המלחמה. נולדו להם שלושה ילדים: רושל, בנג'מין ואירווין. הם התגוררו בלוס אנג'לס.
מותו

שאפל נפטר ב-8 בפברואר 2015 בישראל לאחר מאבק בסרטן ריאות ובדלקת ריאות. הוא היה בן תשעים וארבע. הוא נקבר בבית העלמין ארץ החיים ליד בית שמש.
הערות שוליים

1 2  David Shapell, developer and philanthropist, dies at 94, The Jewish Journal of Greater Los Angeles, February 10, 2015
↑  Steve Chawkins, David Shapell dies at 94; immigrant was devoted to Holocaust remembrance, The Los Angeles Times, February 26, 2015
↑  Jeremy Sharon, David Shapell, philanthropist and Holocaust survivor, dies at age 94, The Jerusalem Post, February 11, 2015
↑  חנוכת המרכז ללימודי שואה וגבורה לנוער ע"ש משפחת דוד ופלה שאפל, יד ושם, 16 באוקטובר 2006
↑  National Library of Israel: The David and Fela Shapell Digitization Project
↑  Weizmann Institute of Science: David and Fela Shapell Family Center for Genetic Disorders Research
1 2  United States Holocaust Memorial Museum: The David and Fela Shapell Family: Securing the Past, Building for the Future (ארכיון)
↑  United States Holocaust Memorial Museum: The David and Fela Shapell Family Collections and Conservation Center (ארכיון)
ד'תק"ט

ד'תק"ט (4509)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 748 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 749. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה.
לפי ההלכה, בשנת ד'תק"ט מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השג, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ברכת החמה ביום רביעי ב' בניסן - 26 במרץ 749 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז).
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
גנאלוגיה גנטית

גנאלוגיה גנטית היא תחום המשלב בדיקת DNA גנאלוגית, פרופיל DNA ובדיקות סקר גנטיות עם שיטות מחקר בגנאלוגיה מסורתיות על מנת לגלות קשרים גנטיים בין יחידים. יישום זה של גנטיקה נמצא בשימוש של היסטוריונים וחוקרי משפחה במאה ה-21.
ב-1875 ג'ורג' דרווין השתמש בשמות משפחה על מנת להעריך את תדירות הנישואים בין בני דודים ובכך היה התחלה של תחום זה. נעשה שימוש בשיטות בדיקת DNA גנאלוגיות בקנה מידה גדול יחסית כדי להתחקות אחר דפוסי נדידת עמים. ונקבע מתי בני האדם הראשונים הגיעו לצפון אמריקה ובאיזה דרך הם הלכו. חוקרים ומעבדות מרחבי העולם דגמו אוכלוסיות ילידים מרחבי העולם במאמץ למפות דפוסי הגירה היסטוריים של בני אדם.
דוד שגיב

| --- | --- |

 לידה:  1928 
 פטירה:  2019 (בגיל 91 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 
דוד שגיב (1928 - 7 באפריל 2019) היה מילונאי, חוקר ומתרגם, מחברו של מילון ערבי-עברי-ערבי.
תולדות חייו

דוד שגיב (סיגאוי) נולד בעיר בצרה שבעיראק. אביו היה השמש והחזן בבית הכנסת "בית אטרקצ'י" בבצרה. שגיב היה בן המחזור הראשון בבית הספר התיכון כי"ח בבצרה. מחנכו בבית הספר התיכון, עבד אל-רדא צאדק (عبد الرضا صادق), תרם רבות לעיצוב יחסו של שגיב לשפה הערבית. בשנת 1947 מונה לתפקיד מזכיר הקהילה היהודית בבצרה. בספטמבר 1948 נעצר יחד עם חברי הוועד המנהל של "אגודת הצעירים הישראליים" בעיר, בשל חשדות כי פעלו למען התנועה הציונית והשתייכו אליה. בשנת 1951 עלה לישראל. בשנים 1955–1957 עבד במשרד הביטחון ובמקביל למד סוציולוגיה וכלכלה בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה, שלימים יהפוך לאוניברסיטת תל אביב. לאחר מכן עבר לירושלים והמשיך בלימודי סוציולוגיה ושפה וספרות ערבית באוניברסיטה העברית.
בשנת 1957, במהלך לימודיו, הצטרף כעורך חדשות לבית השידור הישראלי (دار الاذاعة الاسرائيلية) שלימים יהפוך להיות קול ישראל.
בשנת 1959 נישא למרסל.
בשנת 1960 החל במלאכת חיבורו של מילון עברי-ערבי, בעקבות צורך שעלה במסגרת עבודתו ברדיו בתרגום מונחים חדשותיים.
בשנים 1975–1976 כיהן כיו"ר אגודת העיתונאים בירושלים.
בשנים 1979–1984 היה מנהל "קול ישראל" בערבית.
בשנת 1984 פרש מעבודתו בקול ישראל בערבית, במטרה להקדיש את עתותיו לחיבור המילון, עליו שקד כ-25 שנים. המילון יצא לאור בשנת 1985 בהוצאת זוהר, במהדורה בת ארבעה כרכים, ובשנת 1990 בהוצאת שוקן, במהדורה בת שני כרכים.
בשנים 1986–1988 כיהן כיועץ לענייני תרבות בשגרירות ישראל בקהיר.
בשנת 1988 שב לארץ והצטרף כעמית מחקר למכון טרומן באוניברסיטה העברית.
בשנים 1989–1999 לימד ספרות ערבית מודרנית במחלקה לערבית באוניברסיטת בר-אילן.
בשנת 2000 הגיש את עבודת הדוקטורט שלו בנושא "השופט מחמד סעיד אל-עשמאוי כמייצג של האינטלקטואלים הליברלים בני-ימינו".
בשנת 2008 יצא לאור מילונו המקיף, ערבי-עברי, עברי-ערבי, בהוצאת שוקן.
הלך לעולמו בתאריך 7 באפריל 2019.
פרסומיו

2008 – מילון שגיב ערבי-עברי, עברי-ערבי, הוצאת שוקן
2004 – יהדות במפגש הנהריים: קהילת יהודי בצרה 1914–1952, הוצאת כרמל
1998 – יחד עם יעקב מ. לנדאו, ספר הפתגמים, הוצאת שוקן
1995 – Fundamentalism and Intellectuals in Egypt 1973-1993, London, Frank Cass Publishers
1990 – מילון עברי-ערבי, הוצאת שוקן
1985 – מילון עברי-ערבי לשפה הערבית בת זמננו, הוצאת זוהר
פרסומיו > תרגומים לערבית

1990 – אינתיפאדה מאת זאב שיף ואהוד יערי (انتفاضة - زئيف شيف، ايهود يعاري القدس : دار شوكن للنشر)
1993 - שונא הניסים – שולמית הר-אבן ירושלים (كاره المعجزات - شولميت هار ايبن, القدس: مؤسسة الفا ناين للطباعة والنشر)
פרסומיו > תרגומים לעברית

2001 - אמין אל-מהדי, הדעה האחרת: בזכות הדמוקרטיה והשלום, (יחד עם מרסל שגיב) הוצאת קו אדום
1999 – נגיב מחפוז, היום שבו נרצח המנהיג, תל אביב, ספרית פועלים
1995 – עלי סאלם, מסע לישראל, ירושלים, הוצאת כתר
1990 – נגיב מחפוז, בני שכונתנו, תל אביב, עם עובד
פרסים

1992 – פרס ע"ש פרופ' חיים בלנק על תרגום הספר בני שכונתנו של הסופר המצרי נגיב מחפוז.
2007 – פרס לנדאו למדעים ומחקר על עבודתו בתחום הבלשנות
הערות שוליים

↑  ג'קי חוגי, דוד שגיב חוצה את הגשר, באתר nrg‏, 9 בינואר 2009
↑   עופר אדרת, 60 אלף מילים, שניסו לקרב בין יהודים וערבים, באתר הארץ, 18 באפריל 2019
↑  דוד שגיב, השופט מחמד סעיד אל-עשמאוי כמייצג של האינטלקטואלים - הליברלים במצרים בת-ימינו, באתר ספריית אוניברסיטת בר-אילן, ‏1999
↑  עפרה בנג'ו, סבבה בלי מחסום, באתר הארץ, 23 במאי 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267309505171  BIBSYS: 90962400  BnF: cb15018741h (data)  CiNii: DA09692898  GND: 1035796015  ISNI: 0000 0000 8149 3206  LCCN: n88639268  NTA: 143948792  SUDOC: 075775077  VIAF: 69209179   WorldCat (עם VIAF): 69209179
ד'תקע"ו

ד'תקע"ו (4576)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 815 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 816. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
גזרת נפי"ו

גזרת נפי"ו (נחי פ' הפועל י' ו') היא גזרת פעלים השייכת לשפות השמיות.
גזרה זאת היא מגזרות הנחים, הכוללות שורשים שבחלק מהטיותיהם, אחת מאותיות השורש "נחה" (כלומר כתובה אך לא נהגית), או אינן נכתבות כלל. בגזרה נפי"ו נמצאים הפעלים שפ' הפועל שלהם היא י' או ו' המתפקדות כאם קריאה או לא נהגית כלל.
הגזרה קיימת גם במואבית.
עברית

בעברית גזרת נחי פ"ו ופ"י מתנהגת כגזרה אחת משום שבעברית מקראית חל מעתק מהעיצור ו' לעיצור י' בראשי המילים (למשל "ילד" לעומת "ולד", waladu באכדית או ولد בערבית). בנוסף, תהליכי היקש בין הגזרות הביאו להשלמת נטייה ביניהן. הגזרה מתאפיינת בכיווצי דו-תנועות כאשר לו' או לי' קודמת תנועה, אשר מתרחשים בפעלים בבניינים קל, נפעל, הפעיל והופעל, וכן בשמות עצם במשקלים אחדים. בבניינים הכבדים ובשאר המשקלים הגזרה נוטה לפי גזרת השלמים.
עברית > בניין קל

בכל הפעלים מגזרה זו בבניין קל פ' הפועל היא י'. בעוד שצורות העבר והבינוני (ההווה) נוטות על דרך השלמים, בצורות העתיד, הציווי ושם הפועל נוהגות שתי דרכי נטייה. ברוב הפעלים, בא חיריק מלא בעתיד ובשם הפועל, אך צורות הציווי הן על דרך השלמים. באופן דומה נוטה הפועל טוֹב בעתיד. לעומת זאת, בפעלים יָדַע, יָחַד, יָלַד, יָצָא, יָקַע, יָרַד ויָשַׁב פ' הפועל נשמטת בצורות העתיד, הציווי ושם הפועל. משום השמטה זו גזרה זו מכונה בטבלאות נטיית הפעלים במילון אבן-שושן גזרת חסרי פ' הפועל י'. בדומה לפעלים אלה נוטה הפועל הָלַךְ. בלשון חכמים ובספרות שלאחריה יש צורות שם פועל על דרך העתיד, כגון לִישַׁן, לִיעַץ, לִיבַשׁ ולִירָא בדרך התצורה הראשונה, וכן לֵרֵד, לֵדַע, לֵשֵׁב ולֵלֵךְ בדרך התצורה השנייה.
הפועל יָשֵׁן יוצא דופן בכך שלצד צורות הציווי על דרך השלמים, מופיעות גם צורות ציווי בהשמטת הי'. בפועל יָרַשׁ לצד הנטייה על דרך התצורה הראשונה – יִירַשׁ, יְרַשׁ ולִירֹשׁ – מופיעות צורות על דרך התצורה השנייה: הציווי רֵשׁ רְשׁוּ ושם הפועל לָרֶשֶׁת. מן הפועל יָהַב נגזרו צורות הציווי הַב (הָבָה), הָבִי, הָבוּ. צורת העתיד של יָכֹל היא בשורוק: יוּכַל, ומן הפועל יָקַד נמצא תּוּקַד (בדומה ליוּכַל), לצד תִּיקַד.
| שורש | עבר | הווה (בינוני) | עתיד | ציווי | שם הפועל | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| י-נ-ק | יָנַק | יוֹנֵק | יִינַק | יְנַק | לִינֹק | - |
| י-ש-ן | יָשַׁן / יָשֵׁן | יָשֵׁן | יִישַׁן | יְשַׁן / שַׁן | לִישֹׁן | - |
| י-ר-ד | יָרַד | יוֹרֵד | יֵרֵד | רֵד | לָרֶדֶת, לֵרֵד | בפועל זה בעבר בגוף נסתר קיימת גם הצורה רַד |
| י-ד-ע | יָדַע | יוֹדֵעַ | יֵדַע | דַּע | לָדַעַת / לְדֵעָה / לֵדַע | - |
| י-ר-ש | יָרַשׁ | יוֹרֵשׁ | יִירַשׁ | יְרַשׁ / רֵשׁ | לָרֶשֶׁת / לִירֹשׁ | - |
| י-כ-ל | יָכֹל | יָכוֹל | יוּכַל | - | - | - |
| י-ק-ד | יָקַד | יוֹקֵד | יִיקַד / יוּקַד | יְקַד | לִיקֹד | בפועל זה בעתיד בגוף נסתר קיימת גם הצורה יֵקַד |
| ה/י-ל-ך | הָלַךְ | הוֹלֵך | יֵלֵךְ / יַהֲלֹךְ | לֵךְ / הֲלֹךְ | לָלֶכֶת / לַהֲלֹךְ / לֵלֵךְ (ארכאי) | - |
| ט-ו-ב / י-ט-ב | טוֹב | טוֹב | יִיטַב | - | לְטוֹב | - |
עברית > בניין נפעל

בבניין נפעל צורות העבר וההווה ניטות על דרך פ׳ הפועל ו׳ תוך כיוון הדיפתונג iw לתנועת חולם מלא. צורות העתיד, הציווי ושם הפועל נוטות בדומה לגזרת השלמים, כשברוב הפעלים פ' הפועל היא ו' ובמקצתם היא י', עם דגש חזק משלים.
השורש י-צ-ר, אשר בבניין קל נוטה כגזרת חפי״צ, נוטה בבניין נפעל כגזרת נפי״ו. כמו כן, השורש ע-ז-ז נוטה בבניין זה כגזרת נפי״ו.
| שורש | עבר | הווה (בינוני) | עתיד | ציווי | שם הפועל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| י-ע-ד | נוֹעַד | נוֹעָד | יִוָּעֵד | הִוָּעֵד | לְהִוָּעֵד |
| י-צ-ר | נוֹצַר | נוֹצָר | יִוָּצֵר | הִוָּצֵר | לְהִוָּצֵר |
| י-ח-ל | נוֹחַל | נוֹחָל | יִיָּחֵל | הִיָּחֵל | לְהִיָּחֵל |
עברית > בניין הפעיל

בבניין הפעיל הדיפתונגים aw ו-ay הופכים לחולם מלא וצירה מלא, בהתאמה, לכל אורך הנטייה. מקצת הפעלים נוטים על דרך פ' הפועל י', ומתוכם השורשים י-נ-ק וט-ו-ב נוטים גם על דרך גזרת נעו"י.
| שורש | עבר | הווה (בינוני) | עתיד | ציווי | שם הפועל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| י-ש-ב | הוֹשִׁיב | מוֹשִׁיב | יוֹשִׁיב | הוֹשֵב | לְהוֹשִׁיב |
| י-ש-ר | הֵישִׁיר | מֵישִׁיר / מַיְשִׁיר | יֵישִׁיר / יַיְשִׁיר | הֵישֵׁר / הַיְשֵׁר | לְהֵישִׁיר / לְהַיְשִׁיר |
| י-נ-ק | הֵינִיק / הֵנִיק | מֵינִיק / מֵנִיק | יֵינִיק / יָנִיק | הֵינֵק / הָנֵק | לְהֵינִיק / לְהָנִיק |
עברית > בניין הופעל

בבניין הופעל הדיפתונגים uw ו-uy הופכים לשורוק לכל אורך הנטייה, באופן הדומה לגזרת נעו"י ודומה בחלקו לגזרת הכפולים.
| שורש | עבר | הווה (בינוני) | עתיד |
| --- | --- | --- | --- |
| י-ב-ל | הוּבַל | מוּבָל | יוּבַל |
עברית > שמות עצם

בדומה לתבניות הפועל, משקלי שמות העצם נוטים בחלקם על דרך השלמים, ובחלקם חלים השמטה של הי' השורשית או כיווצי דיפתונג.
| שורש | משקל | דוגמה | דרך התצורה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| י-שׁ-ן | עֵלָה | שֵׁנָה | השמטת י' השורש השוואית | זהו שם פעולה של בניין קל בכתיב חסר ניקוד באה יו"ד לאחר אות השורש השנייה |
| י/ה-ל-ך | הוֹעָלָה | הוֹלָכָה | כיווץ דיפתונג aw | זהו שם הפעולה של בניין הפעיל |
| י-ס-ד | מוֹעָל | מוֹסָד | כיווץ דיפתונג iw | - |
| י-ק-ד | מוֹעֵל | מוֹקֵד | כיווץ דיפתונג aw | - |
| י-ע-ל | מוֹעִיל | מוֹעִיל | כיווץ דיפתונג aw | זוהי צורת הבינוני (ההווה) של בניין הפעיל |
| י-ס-ר | מוּעָל | מוּסָר | כיווץ דיפתונג uw | זוהי צורת הבינוני (ההווה) של בניין הופעל |
| י-ע-ץ | מוֹעֵלָה | מוֹעֵצָה | כיווץ דיפתונג aw | - |
| י-שׁ-ב | מוֹעָלָה | מוֹשָׁבָה | כיווץ דיפתונג aw | - |
| י-ל-ד | מוֹעֶלֶת | מוֹלֶדֶת | כיווץ דיפתונג iw | - |
| י-ד-ע | מֵיעָל | מֵידָע | כיווץ דיפתונג ey | - |
| י-שׁ-ר | מִיעוֹל | מִישׁוֹר | כיווץ דיפתונג iy | - |
| י-ס-ף | תּוֹעָל | תּוֹסָף | כיווץ דיפתונג aw | - |
| י-כ-ח | תּוֹעֵלָה | תּוֹכֵחָה | כיווץ דיפתונג aw | - |
| י-ר-שׁ | תּוֹעָלָה | תּוֹרָשָׁה | כיווץ דיפתונג iw | - |
| י-צ-ר | תּוֹעֶלֶת | תּוֹצֶרֶת | כיווץ דיפתונג iw | - |
| י-נ-ק | תִּיעוֹל | תִּינוֹק | כיווץ דיפתונג iy | - |
ערבית

הגזרה המקבילה לגזרת נפי"ו בערבית נקראת الفعل المثال (מילולית: פועל הדוגמה), ייתכן שהדבר נובע מהדמיון של צורות העבר ברוב הבניינים לגזרת השלמים. מאחר שהערבית (הספרותית) משמרת את הדיפתונגים aw ו-ay, היקף הסטייה ביחס לגזרת השלמים לעומת הגזרה המקבילה בעברית מצומצם יותר. השינויים בגזרה זו ניכרים בפעלים מהבניינים 1, 4 ו-8, בצורות הסביל של בניין 10 ובשמות עצם במשקלים אחדים.
ערבית > בניין 1

בעוד שצורות העבר והבינוני בבניין 1 ניטות על דרך השלמים, בדומה לבניין קל בעברית, פ' הפועל בצורת העתיד (הפעיל והסביל) ובצורת הציווי בבניין זה נשמטות, או במיעוט המקרים, בעיקר כאשר פ' הפועל היא ي, נחות.
| שורש | עבר | עתיד | ציווי | בינוני פועל | בינוני פעול | עבר סביל | עתיד סביל | משמעות הפועל | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| وزن | وَزَنَ | يَزِنُ | زِنْ | وَازِنٌ | مَوْزُونٌ | وُزِنَ | يُوزَنُ | שקל |  |
| وضع | وَضَعَ | يَضَعُ | ضَعْ | وَاضِعٌ | مَوْضُوعٌ | وُضِعَ | يُوضَعُ | שׂם |  |
| وجل | وَجِلَ | يَوْجِلُ | إِيجَلْ | وَاجِلٌ | - | - | - | פחד | לפועל עומד אין משמעות סבילה |
| يسر | يَسَرَ | يَيْسِرُ | إِيسِرْ | يَاسِرٌ | - | - | - | היה פשוט | לפועל עומד אין משמעות סבילה |
| يبس | يَبِسَ | يَيْبَسُ | إِيبَسْ | يَابِسٌ | - | - | - | יבש | לפועל עומד אין משמעות סבילה |
ערבית > בניין 4

שימור הדיפתונגים aw ו-ay גוזר התייחסות כאל גזרת השלמים בצורת העבר הפעיל והציווי, אולם בצורות העבר הסביל, בצורת הבינוני הפועל והפעול ובצורות העתיד פ' הפועל, אשר אמורה להיות מנוקדת בסכון הופכת ל-و נחה בהשפעת הדמה שלפניה.
| שורש | עבר | עתיד | ציווי | בינוני פועל | בינוני פעול | עבר סביל | עתיד סביל | משמעות הפועל | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| وجز | أَوْجَزَ | يُوجِزُ | أَوْجِزْ | مُوجِزٌ | مُوجَزٌ | أُوجِزَ | يُوجَزُ | תמצת |  |
| يقظ | أَيْقَظَ | يُوقِظُ | أَيْقِظْ | مُوقِظٌ | مُوقَظٌ | أُوقِظَ | يُوقَظُ | העיר |  |
ערבית > בניין 8

בבניין זה פ' הפועל נטמעת ב-ت של הבניין, ובאחרונה מופיעה שדה בכל צורות הנטייה.
| שורש | עבר | עתיד | ציווי | בינוני פועל | בינוני פעול | עבר סביל | עתיד סביל | משמעות הפועל | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| وحد | إِتَّحَدَ | يَتَّحِدُ | إِتَّحِدْ | مُتَّحِدٌ | مُتَّحَدٌ | أُتُّحِدَ | يُتَّحَدُ | איחד |  |
ערבית > בניין 10

הדיפתונג aw נשמר בנטיות הבניין, כך שהוא נוטה ברובו על דרך השלמים, למעט העבר הסביל.
| שורש | עבר | עתיד | ציווי | בינוני פועל | בינוני פעול | עבר סביל | עתיד סביל | משמעות הפועל | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| وعب | إِسْتَوْعَبَ | يَسْتَوْعِبُ | إِسْتَوْعِبْ | مُسْتَوْعِبٌ | مُسْتَوْعِبٌ | أُسْتُوعِبَ | يُسْتَوْعَبُ | קלט |  |
ערבית > שמות עצם

שמות הפעולה של בניין הראשון חלקם באים בצורת השלמים, וחלקם, כמו במשקל העברי עֵלָה, באים בהשמטת פ' הפועל. דוגמה לכך היא המילה صِلة – קשר. בשם הפעולה בבניינים 4 ו-10 פ' הפועל הופכת ל-ي נחה בהשפעת הכסרה שלפניה, כך למשל إِيقَادٌ (הצתה) ו-إِسْتِيرَادٌ (יבוא). בבניין 8 פ' הפועל נטמעת ב-ت של הבניין כבשאר צורות הנטייה.
ראו גם

גזרה (דקדוק)
הערות שוליים

↑  מניית אותיות השורש מתבססת על השורש פ-ע-ל, כלומר האות הראשונה בשורש נקראת פ' הפועל, האות השנייה נקראת ע' הפועל והאות השלישית נקראת ל' הפועל.
↑  מצבת מישע (KAI 181), שורה 4: "כי השעני מכל המלכנ", כלומר "כי הושיעני מכל המלכים", בהיעלמות מוחלטת של פ' הפועל י/ו בעקבות הכתיב החסר.
↑  אביגדור ויקטור הורוויץ, עשה לך פסל, בית מקרא קמ"ג, תמוז-אלול תשנ"ה, יולי 1995, עמ' 344
↑  פרופ' משה אזר (עורך ראשי), מִלּוֹן אֶבֶן־שׁוֹשָׁן, הוצאת המילון החדש בע"מ, כרך ש-ת, עמ' 2181–2182.
ד'תקפ"ג

ד'תקפ"ג (4583)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 822 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 823. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
ד'תק"ח

ד'תק"ח (4508)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 747 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 748. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה.
אירועים

כ"ג בשבט - "רעש השביעית" בארץ-ישראל שהחריב את בית שאן, טבריה, רמלה וחלקים מירושלים.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
ד'תקפ"א

ד'תקפ"א (4581)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 820 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 821. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
ד'תקע"ד

ד'תקע"ד (4574)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 באוגוסט 813 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 814. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
גזרות הלבוש באימפריה העות'מאנית

גזרות הלבוש באימפריה העות'מאנית וגם גזרות המלבושים באימפריה העות'מאנית היו תקנות שהוטלו על יהודי האימפריה העות'מאנית על ידי סולטנים שונים ומטרתן: לבדל את האוכלוסייה היהודית מהמוסלמית, לעגן ולרענן את נוהגי הלבוש באימפריה(אנ'), ולהנהיג תקנות לבוש מיוחדות כפעולת עונשין נגד האוכלוסייה היהודית בגין הפרת נוהגי הלבוש הבסיסיים.
איור של יהודיה עות'מאנית מאמצע המאה ה-17
איור של יהודי עות'מאני מאמצע המאה ה-17
רקע

תקנות הלבוש העות'מאניים יצרו בהדרגה בידול בין האוכלוסייה המוסלמית לשאר האוכלוסיות. במסגרת זו נדרשו אוכלוסיות הלא מוסלמיות ללבוש ביגוד ולנעול נעליים בצבע כהה, כאשר המוסלמים נעלו נעלי עור בצבע בהיר, בדרך כלל צהוב. כן נאסר על הלא-מוסלמים ללבוש מעילי פרווה יוקרתיים והם נדרשו לחבוש טורבן או שאשיה(איט') קטנים יותר מאלו של האוכלוסייה המוסלמית. ככלל, גברי הקהילות היהודיות חויבו לחבוש טורבן בצבע צהוב, ונאסר עליהם במפורש לחבוש טורבן ירוק, משום שהצבע הירוק הוא סמל לצאצאי מוחמד. לאורך השנים נאכפו תקנות אלו באופן חלקי וסלקטיבי ומעת לעת הטילו סולטאנים שונים "גזרות מלבושים" אשר מטרתן לרענן ולחדד את התקנות, ולהעניש את האוכלוסייה על הפרתן באמצעות תקנות נוספות.
מגורשי ספרד ובהמשך מגורשי פורטוגל הגיעו לשטחי האימפריה בשלהי המאה ה-15 וראשית המאה ה-16 תוך עידודו וסיועו של באיזיט השני ונקלטו היטב במסגרותיה הכלכליות. הם השתלבו במערכת הכלכלית והפקידותית וזכו לרווחה כלכלית. בתקופתו של מוראט השלישי, סולטאן האימפריה העות'מאנית היו כבר יהודי ספרד בעלי איתנות כלכלית. בני המשפחות העשירות תוארו ככאלו המחזיקים בעבדים ושפחות ובעלי מבנים וקרקעות.
גזרות המלבושים

לסולטאן מוראט השלישי נודע שנשות הקהילה הספרדית מהמשפחות העשירות לובשות ביגוד יוקרה ראוותני ועונדות תכשיטים יקרי ערך. ב-1595, הוציא הסולטאן פירמאן מיוחד שהטיל על הגברים בקרב הקהילות היהודיות חובת חבישת כובע גבוה במיוחד בצורת קונוס כאות קלון וכדי לבדל אותם משאר האוכלוסיות. על נשות הקהילות היהודיות הוטל איסור להסתובב מחוץ לביתן לבושות בבגדים העשויים ממשי או קטיפה. בשל האנטגוניזם כלפי יהודי האימפריה כפי שבוטא על ידי השער הנשגב, הוציאו רבני הקהילות בחלק מהקהילות פסקי הלכה משלימים לפירמאן של הסולטאן ובו נאסר על נשים ונערות מהקהילה ללבוש בחוצות בגדי קטיפה ולענוד תכשיטי זהב. ב-1599 תקופת שלטונו של מהמט השלישי, בוטל הצו על חבישת הכובעים בצורת קונוס והוטלה חובת חבישת טורבן או שאשיה בצבע אדום.
ב-1622, בשלהי תקופת שלטונו של עות'מאן השני הטילו השלטונות העות'מאניים על יהודי האימפריה "גזרת מלבושים" חדשה. על הגברים נאסר ללבוש בגדים בצבע אדום, מעילי פרווה ולחבוש כיסויי ראש צבעוניים. כמו כן נאסר עליהם לשאת נשק. על נשות הקהילה נאסר ללבוש מכנסיים ארוכים וללבוש פרטי לבוש בצבע ירוק. בתקופת שלטונו של יורשו מוראט הרביעי נאכפו תקנות אלו בנוקשות.
מידת האכיפה של תקנות אלו השתנתה בהתאם לשליטים השונים ולאזורים הגאוגרפיים, והייתה תלויה לא מעט ברצונו של הוואלי המקומי לאכוף אותן. כך למשל, במהלך המאה ה-18 תוארו יהודי איסטנבול כלובשים טורבנים ירוקים ונועלים נעליים זהות לאלו של המוסלמים. השער הנשגב נדרש לנושא מעת לעת וכך, ב-1702, תקופת שלטונו של מוסטפא השני עודכנו גזרות המלבושים ועל גברי הקהילה היהודית הוטלה חובת נעילת נעליים וחבישת כובעים בצבע שחור בלבד. ב-1758, תקופת שלטונו של מוסטפא השלישי שוב הוטל רשמית איסור על יהודים ללבוש בגדים ולנעול נעליים זהות לאלו של המוסלמים.
בתקופת שלטונו של אבדילמג'יט הראשון כאשר הונעו רפורמות הטנזימאט, בוטלו רשמית כל גזרות המלבושים, הגם שכאמור אכיפתן הייתה סלקטיבית וחלקית.
הערות שוליים

↑  THE LONG JOURNEY OF GRACIA MENDES, פרק 7 (באנגלית).
1 2 3  Jews in Ottoman Empire 07: Decomposition and anti-Jewish laws, באתר אנציקלופדיה יודאיקה (באנגלית).
↑  הקהילה היהודית בביטולה, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1988, עמודים 44, 48-47, 54-51.
↑  חיים קשלס, היהודים בבולגריה בימי השלטון העותומני, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות - יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 37-62.
1 2  restrictions on building new synagogues, clothes, headgear, and slaves, באתר אנציקלופדיה יודאיקה (באנגלית).
↑  הקהילה היהודית בביטולה, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, עמודים 46-45.
דוד שוהם

| --- | --- |

דוד שוהם
 לידה:  9 ביוני 1923 ה'תרפ"ג תל אביב, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  28 ביולי 2005  (בגיל 82) ה'תשס"ה תל אביב, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום קבורה:  בית הקברות קריית שאול, תל אביב
 פעילות בולטת:  מנכ"ל הבנק לסחר חוץ מנכ"ל בנק כללי לישראל היו"ר השני של קרן שיבא יו"ר מועצת המנהלים של החברה הישראלית למדליות ולמטבעות
 מקצוע:  כלכלן ומנכ"ל
 בת זוג:  דינה שוהם
 צאצאים:  אבשלום ודורית
דוד שוהם (9 ביוני 1923 – 28 ביולי 2005) היה כלכלן ישראלי, שכיהן כמנכ"ל הבנק לסחר חוץ, מנכ"ל בנק כללי לישראל, היו"ר השני של קרן שיבא ויו"ר מועצת המנהלים של החברה הישראלית למדליות ולמטבעות.