stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיהאי צ'יקסנטמיהאיי
חייו > בארצות הברית

מכיוון שנמשך לתחום הפסיכולוגיה החליט לנסוע לארצות הברית ללמוד מקצוע זה. בגיל 22 קיבל אשרה לארצות הברית, שם בעת הלימודים קיבל סיוע מארגון צדקה קתולי ובלילות עבד לפרנסתו בבית מלון. השלים לימודי התיכון ובשנת 1959 סיים את התואר ראשון וב-1965 ואת הדוקטורט באוניברסיטת שיקגו. עבודת הדוקטורט דנה ביצירתיות באמנות ונערכה תחת הדרכת יאקוב ו. גצל. צ'יקסנטמיהאי לימד בהמשך כראש החוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה במכללת לייק פורסט במדינת אילינוי וב-1969 צ'יקסנטמיהאיי התמנה כפרופסור לפסיכולוגיה והיה לראש החוג לפסיכולוגיה באוניברסיטת שיקגו. אחרי שפרש מאוניברסיטת שיקגו ב-1999 לימד עד לשנותיו האחרונות פסיכולוגיה חיובית ומנהל בבבית הספר על שם דרוקר של אוניברסיטת קלרמונט. בשנת 2000 הקים צ'יקסנטמיהאי באוניברסיטה זו את "המרכז לחקר איכות החיים".
זרימה

צ'יקסנטמיהאיי ניסה להבין במחקריו כיצד אנשים חשים בעת הנאה עצומה, ומדוע. בעקבות כך פיתח תאוריה של "חוויה מיטבית" המבוססת על עקרון הזרימה. בספרו "זרימה - הפסיכולוגיה של החוויה המיטבית" (1990) טען כי אנשים הם מאושרים במידה הרבה ביותר כאשר הם במצב "זרימה".
עקרון הזרימה — המצב שבו אנשים שקועים כל-כך בפעילות עד שלשום דבר אחר אין חשיבות בעיניהם; החוויה עצמה מהנה כל-כך עד שימשיכו בה אפילו במחיר כבד, לשם העשייה בלבד.
צ'יקסנטמיהאיי טען שזרימה דומה להרגשה של להיות במקום אחר או מעין ריחוף. מצב הזרימה הוא חוויה מיטבית של הנעה פנימית בה האדם שקוע במעשיו. הוא טען שזוהי תחושה המוכרת לכל אדם ומאופיינת על ידי הרגשה של קליטה, מחויבות, מלאות וכישרון. במצב זה מתבטלים צרכים זמניים של זמן, מזון או אגו.
כדי להגיע למצב זה צריכה להיות התאמה בין רמת האתגר לרמת הכישרון. אם המשימה לביצוע היא קלה מדי או קשה מדי, לא תוכל להתרחש זרימה. אולם אם מדובר במשימה לא מאתגרת הדורשת כישרון מועט, תיווצר אדישות.
שליטה בחוויה הפנימית מאפשרת לקבוע את איכות החיים ולמעשה מהווה מאפיין של אושר.
צ'יקנטמיהאי נפטר ב-2021 בגיל 87 עקב דום לב, בביתו בקלרמונט, מוקף בבני משפחתו. בשלושת החדשים האחרונים לחייו היה מאושפז בהוספיס עקב הידרדרות במצב בריאותו.
זרימה > חייו הפרטיים

בעת לימודיו באוניברסיטת שיקגו הכיר צ'יקסנטמיהאי את איזבלה סלגה, ממוצא פולני, אז סטודנטית להיסטוריה של רוסיה, צעירה ממנו ב-17 שנים, והתחתן איתה ב-1961 בבזיליקה הרומית-קתולית הפולנית סנט היאסינט בשיקגו. לזוג נולדו שני בנים, מארק - מומחה לתרבות ולדתות של סין ומזרח אסיה, כיום פרופסור באוניברסיטת ברקלי, וכריסטופר, מעצב תעשייתי ומומחה לרובוטיקה, כיום פרופסור באוניברסיטת קורנל.
פרסים ואותות הוקרה

1997 - חבר האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
1998 - חבר זר של האקדמיה ההונגרית למדעים
2009 - פרס Clifton Strengths לפסיכולוגיה חיובית
2011 - פרס סצ'ני של הונגריה (פרס המדינה)
2014 - אות הצלב הגדול של המסדר להצטיינות של הונגריה
2015 - פרס פרימה פרימיסימה - מטעם איגוד היזמים ההונגרים
חבר ב"מועדון של בודפשט"
חבר באקדמיה לחינוך של ארצות הברית.
חבר ב"אקדמיה למדעי הפנאי"
ספריו

זרימה - הפסיכולוגיה של החוויה המיטבית, תרגום: יונתן בר, הוצאת אופוס, 2012
Beyond Boredom and Anxiety: Experiencing Flow in Work and Play, San Francisco: Jossey-Bass. 1975
Intrinsic Rewards and Emergent Motivation in The Hidden Costs of Reward : New Perspectives on the Psychology of Human Motivation, eds. Lepper, Mark R;Greene, David, Erlbaum: Hillsdale: NY 205-216, 1978
Csikszentmihalyi, Mihaly and Csikszentmihalyi, Isabella Selega, (eds.). Optimal Experience: Psychological studies of flow in consciousness, Cambridge: Cambridge University Press. 1988
Flow: The Psychology of Optimal Experience. New York: Harper and Row. 1990
The Evolving Self, New York: Harper Perennial. 1994
Creativity : Flow and the Psychology of Discovery and Invention. New York: Harper Perennial. 1996
Finding Flow: The Psychology of Engagement With Everyday Life. Basic Books. 1998
Howard Gardner, Csikszentmihalyi, Mihaly, and William Damon. Good Work: When Excellence and Ethics Meet. New York, Basic Books. 2002
Howard Gardner, Csikszentmihalyi, Mihaly, and William Damon. Good Business: Leadership, Flow, and the Making of Meaning. Basic Books. 2002
לקריאה נוספת

Richard Papp, Lászlo Szarka - Bennünk élő múltjunk - Torténelmi tudat - kulturális emlékezet, Vajdasági Magyar Művelodési Intézet, Zenta 2008
(העבר החי בתוכנו: תודעה היסטורית - זיכרון תרבותי. המכון לתרבות הונגרית בוויבודינה, זנטה)
1846 E.Pascallet Revue générale, biographique, historique, etc Le Biographe עמ' 235–237
הערות שוליים

↑  Papp, Szarka 2008 עמ' 170
↑  My Heritage
↑  כתבה על ביקורו של המדען ביולי 2018 בכפר מיכיילן - צ'יקסנטמיהאי ברומניה
↑  E.Pascallet 1846
1 2  A.Kozicharow 2021
1 2 3  J.Nuspl 2018
↑  Izabel Leboda 2017
↑  הספד באתר אוניברסיטת קלרמונט
↑  זרימה, עמוד 18 (התרגום לעברית)
↑  זרימה, עמוד 16-18
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007271861305171  PLWABN: 9810625599905606  BIBSYS: 90116041  BnF: cb123497315 (data)  CANTIC: a12096039  CiNii: DA00236517  GND: 120827573  ISNI: 0000 0001 0930 8632  LCCN: n81011986  LNB: 000162293  NDL: 00436977  NKC: jn20000810134  NLA: 35032501  NLG: 291441  NLK: KAC200305005  NSK: 000399316  NTA: 071273220  RERO: 02-A003146220  SELIBR: 182572  SUDOC: 032474121  Trove: 805159  VcBA: 495/182899  VIAF: 108184825   WorldCat (עם VIAF): 108184825 
ריכוז בעת עשייה הוא ממאפייניה של "זרימה"
אבומיניישן

| --- | --- |

אבומיניישן, כפי שהופיע על עטיפה אלטרנטיבית לחוברת Immortal Hulk #22 מאוגוסט 2019,  אמנות מאת ראיין בראון.
 סוג:  נבל-על
 הוצאה לאור:  מארוול קומיקס
 הופעה ראשונה:  Tales to Astonish #90 (אפריל 1967)
 יוצרים:  סטן לי גיל קיין
 גילום הדמות:  טים רות', "הענק הירוק", "שאנג-צ'י ואגדת עשר הטבעות", "שי-האלק: עורכת דין בשירות החוק"
 מידע
 שם אמיתי:  אמיל בלונסקי
 כינויים:  מחריב העולמות, סוכן R-7
 סטטוס:  פעיל
 מקום לידה:  זאגרב 
 מקצוע:  פושע, מרגל
 כוחות:  כוחות על-אנושיים, מהירות על-אנושית, סיבולת על-אנושית, יכולת ריפוי עצמי.
 חבר לשעבר בקבוצה:  ק.ג.ב. חיל האוויר האמריקני בן ברית של "הנתעבים" ו"הנשכחים" שותף של ריינו והמנהיג
 אזרחות:  קרואטיה 
 דמויות קשורות
 משפחה:  נדיה דורנובה בלונסקי (אישה, פרודה)
 אויבים:  הענק הירוק, בטי רוס 
 
אַבּוֹמִינֶיישֶׁן (באנגלית: Abomination – תועבה) הוא דמות בדיונית של נבל-על שהופיעה בחוברות הקומיקס הענק הירוק ביקום מארוול קומיקס. דמותו נוצרה על ידי הכותב סטן לי והמאייר גיל קיין והופיעה לראשונה בחוברת Tales to Astonish #90 מאפריל 1967.
אבומיניישן הוא האלטר אגו של אמיל בלונסקי, סוכן ק.ג.ב. ומרגל שחשף את עצמו במכוון לאותה קרינת גמא שהפכה את ברוס באנר לענק הירוק. הוא הופך ליצור דמוי אנוש בעל קשקשים, הגדול בקצת מגודלו של הענק הירוק. בשלב מאוחר יותר הוכה בלונסקי למוות על ידי הענק האדום בארץ מולדתו, רוסיה, וחזר לחיים בקצרה באירועי "מלחמת הכאוס" בטרם נהרג שנית בידי מרלו ג'ונס. גופתו שומשה ככלי-נשק חסר בינה בידי "המסדר העתיק של המגן", והופעלה נגד הענק הירוק עד ששוגרה למסלול הכבידתי של כוכב צדק.
גופתו של בלונסקי נלקחה בידי סיעה עריקה בתוך צבא ארצות הברית, הנחושה בדעתה להשמיד את הענק הירוק. גופתו שימשה ליצירת רקמת תאים דמוית חליפה, הפועלת בדומה לסימביוט ונום ומעניקה ללובש אותה את כוחותיו של אבומיניישן. החליפה החייתה את ריק ג'ונס בדמות אבומיניישן הגרוטסקי, שהובס בידי הענק הירוק וחזר למצבו הקודם כשהחליפה נקרעה ממנו. אולם, הגנרל רג'ינלד פורטין נגע בחליפה ונעשה לאבומיניישן, ונהרג בניסיון לחסל את הענק הירוק.
דמותו של אבומיניישן מדורגת במקום ה-54 ברשימת מאה נבלי-העל הגדולים של כל הזמנים, לפי אתר IGN. את דמותו של בלונסקי בסרט הלייב אקשן "הענק הירוק" גילם השחקן טים רות', ששב לגלם את הדמות בסדרת הטלוויזיה "שי-האלק: עורכת דין בשירות החוק" של שירות הסטרימינג דיסני+. האלטר אגו של בלונסקי, אבומיניישן, הופיע בסרט "שאנג-צ'י ואגדת עשר הטבעות".
הערות שוליים

↑  Top 100 Comic Book Villains of All Time: #54 - Abomination
ערך זה הוא קצרמרבנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
זדרבקו קוזמנוביץ'

זדרבקו קוזמנוביץ' (בסרבית: Здравко Кузмановић, נולד ב-22 בספטמבר 1987) הוא כדורגלן עבר סרבי ששיחק בעמדת הקשר האחורי.
קריירת מועדונים

קוזמנוביץ' נולד בתון שבשווייץ למשפחה שהיגרה מיוגוסלביה. קוזמנוביץ' התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של פ.צ. בזל אלייה הגיע מיאנג בויז ברן. כבר בגיל צעיר הוכיח את יכולותיו וסומן כהבטחה גדולה. בתחילת ינואר 2007 התחיל משא ומתן בין השחקן לפלרמו אך בסופו של דבר ב-30 בינואר הוא חתם בפיורנטינה ל-4 וחצי שנים. ב-4 במרץ 2007 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בפיורנטינה בניצחון 1-5 נגד טורינו. לאחר שבחצי העונה הראשונה שלו במועדון רשם רק 4 הופעות, בעונת 2007/2008 הפך לשחקן הרכב פותח. ב-17 בפברואר 2008 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה נגד קטאניה. ב-14 באוקטובר 2008 האריך את חוזהו במועדון עד 2013.
ב-31 באוגוסט 2009 חתם בשטוטגרט הגרמנית תמורת 7 מיליון פאונד. ב-12 בספטמבר 2009 קוזמנוביץ' ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בהפסד 3-1 נגד המבורג. ב-21 בנובמבר 2009 קוזמנוביץ' הבקיע את השער הראשון שלו בשטוטגרט בתיקו 1-1 נגד הרטה ברלין. את עונת 2009/2010 התחיל עם 4 שערים בכל המסגרות דבר שגרם לתעניינות רבה מצד מועדונים באירופה, אך בחודש דצמבר 2010 הודיע כי הוא יישאר בשטוטגרט עד תום העונה. את העונה הזו סיים עם 12 שערים ב-47 הופעות בכל המסגרות.
ב-31 בינואר 2013 חתם באינטר מילאנו לאחר שסיים את חוזהו בשטוטגרט. ב-30 ביולי 2015 חזר לפ.צ. בזל מועדון נעוריו כאשר חתם ל-5 שנים במועדון. ב-21 בינואר 2016 הושאל לאודינזה עד לסיום העונה. ב-30 ביוני 2016 הושאל למאלגה מליגת העל הספרדית בה שיחק שנתיים.
קריירה בינלאומית

בצעירותו שיחק קוזמנוביץ' בנבחרת שווייץ בכדורגל עד גיל 21 ואף השתתף באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2007. בשנת 2007 החליט לשחק עבור נבחרת סרביה וכעבור חודשיים זומן לקראת המשחקים נגד פורטוגל וקזחסטן. ב-22 בספטמבר 2007 הבקיע את שערי הבכורה שלו בנבחרת במשחק נגד בלגיה במסגרת מוקדמות יורו 2012, שהסתיים בהפסד 3-2.
ברירה זוויגית

ערך זה עוסק בברירה אבולוציונית על ידי העדפות זוגיות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
זכר ונקבה של אייל אדמוני
ברירה זוויגית היא עקרון באבולוציה ביולוגית, בהקשר של רבייה מינית, הקובע כי הפרטים המותאמים באופן הטוב ביותר להשגת בני זוג לרבייה יגדילו את הייצוג הגנטי היחסי שלהם בדורות הבאים, בכך שישיגו הצלחה גדולה יותר ברבייה.
תכונות הנבררות על ידי הברירה הזוויגית מתאפיינות בכך שהן מתבטאות באופן שונה בזכרים ובנקבות, מה שמביא לתופעה של דו צורתיות זוויגית – תופעה בעלת תפוצה נרחבת ביותר בעולם הטבע.
הברירה הטבעית פועלת על תכונות המגדילות את יכולת ההישרדות, הרבייה ויכולת העמדת צאצאים פוריים חיים של הפרטים. הברירה הזוויגית פועלת על תכונות המשפיעות על הסיכוי למצוא בני זוג לרבייה כלומר על חלק מהתכונות הנחוצות לשם רבייה.
ברירה זוויגית היא מקרה פרטי של ברירה טבעית, שהרי ניתן להכליל את התכונות המשפיעות על הסיכוי למצוא בן זוג בתכונות המשפיעות באופן כללי על הרבייה. הסיבה להפרדה בין התהליכים היא שלפעמים ברירה הזוויגית פועלת בכיוון מנוגד להיבטים אחרים של ברירה הטבעית - במיוחד היבט של הישרדות ולפעמים גם בהיבט של שרידת הצאצאים. אם ניקח לדוגמה מופעים ראוותניים של זכרים במינים רבים, ניתן לשער כי תהליכי הברירה הטבעית יפעלו להכחדת התכונה הזאת, שכן היא דורשת מאמץ רב, ובכך פוגעת בסיכויי השרידה של הפרט. נקבות מעדיפות תכונה זאת (אף על פי שבהעדפתן הזאת הן "דנות" את בניהן לרשת תכונה המקטינה את הישרדותם) ולכן זאת תכונה הנבררת על ידי הברירה הזוויגית. ההסבר להישמרות תכונה זו היא שתכונות המאפשרות לצאצים לשאת חן בעיני בנות זוג עתידיים הוא גם שיקול חשוב מספיק בהקשר האבולוצוני.
א-סימטריה בפוטנציאל הרבייה

בקרב יצורים חיים בעלי רבייה זוויגית, קיימת א-סימטריה בין זכרים לנקבות בפוטנציאל הרבייה, הנובעת מההבדל הבסיסי בין תאי הרבייה של הזכר לאלה של הנקבה. תאי הרבייה של הזכר, תאי זרע, הם רבים מאוד (לזכר יש מספר אינסופי של תאי מין, מכל בחינה מעשית), קלים לייצור וזולים מבחינה אנרגטית. תאי המין של הנקבה, ביצית לעומת זאת, מספרם סופי, והם יקרים מבחינה אנרגטית. כלומר, ההשקעה של הנקבה בכל צאצא פוטנציאלי גדולה הרבה יותר מזאת של הזכר.
השקעה הראשונית של הנקבה בתאי המין גדולים יותר, גוררת אי סימטריה גדולה עוד יותר - במקרים רבים, התפתחות הראשונית של העובר היא בתוך גוף הנקבה דבר המחייב השקעה נוספת, החל בהשקעה בחומרי תשמורת המספקים את המינימום האנרגטי הדרוש להתפתחות הצאצא עד שהוא מסוגל להיזון בעצמו, עבור בהשקעה בביצה או בתקופת הריון, וכלה בהשקעה בגידול הצאצא לאחר הבקיעה או הלידה. כל אלה מיצגים מידות שונות של השקעת הנקבה בצאצאיה, וברוב רובם של המקרים מדובר בהשקעה יותר גדולה מזו של הזכר. {{להסבר נוסף על אי הסימטריה הבסיסית בין תאי המין ראו ריצ'רד דוקינס, הגן האנוכי}}
התוצאה של אי-סימטריה זו בהשקעה בכל צאצא היא שהגורם המגביל את ההצלחה הרבייתית של נקבות שונה מזה של זכרים.
עבור נקבות, הגורם המגביל את מספר הצאצאים שהן מסוגלות לייצר בימי חייהן הוא ההשקעה שהן מסוגלות לגייס עבור כל צאצא, במונחים של השקעה אנרגטית, וזמן. כל השקעה בצאצא נוכחי גורעת מן ההשקעה שהיא תוכל לתת לצאצאים עתידיים. כמו כן השקעה בצאצאים פרושה סיכון עצמי בגלל סכנת רעב, וגם סיכון מוגבר מול טורפים בגלל הגבלת תנועה על האם בזמן ההריון והטיפול בצאצאים. עבור זכרים, לעומת זאת, הגורם המגביל אינו בהכרח מידת ההשקעה פר צאצא, אלא מספר בנות הזוג לרבייה שהם מסוגלים לגייס. כלומר, היכולת למשוך נקבות תהיה גורם משמעותי להצלחת הזכר ברבייה, אולם יכולת הנקבה למשוך זכרים, לא תהיה.
ואכן, בניסויים שבוצעו ראו כי ההצלחה הרבייתית של זכרים גדלה ביחס ישר למספר בנות הזוג שלהם, בעוד שבנקבות, מעבר למספר בני זוג מסוים, לא היה שיפור בהצלחה הרבייתית.
עם זאת הדבר תלוי גם בהיטבים של אסטרטגיית רבייה r/k כלומר כמה השקעה נדרשת בכל צאצא, ומה סיכוי השרידה של צאצאים ללא טיפול של זוג ההורים. אם במין מסוים הביצים בוקעות ללא טיפול הורי, או אין טיפול הורי, או שהנקבות דוגרות על הביצים לבדן \ נמצאות בהריון לבדן, ומגדלות לבדן את הצאצאים, אזי הצלחת הרבייה של זכרים היא באופן מובהק יותר נוטה לכיוון של הזווגות עם כמה שיותר נקבות. אם לעומת זאת גם זכרים נדרשים להשתתף בהולדת הצאצא (הזנת האם בזמן ההריון או דגירה על הביצים, דגירה בעצמם על ביצים) או בטיפוח הצאצאים לאחר מכן - אזי הטעם בהזדוגות עם נקבות אחרות פוחת, ומוגבל לכך שהצאצאים יגודלו על ידי זוג, ללא ידיעת הזכר השני. בחלק מהמינים יש איזון מסוים על ידי השקעה רבה של הזכר - לדוגמה דגירה של זכר סוסון הים על הביצים או השתתפות בדגירה על ידי פינגווין קיסרי זכר, אולם אלה המקרים יוצאי הדופן, של מינים עם אי-סימטריה נמוכה, וגם בהם מדובר לאחר השקעה רבה של הנקבה ביצירת הביצים המופרות.
ברירה זוויגית בזכרים

ברירה זוויגית בתחרות בין זכרים מתרחשת כאשר הם יכולים להשיג גישה בלעדית לנקבות ומניעת גישה של זכרים אחרים אליהן. השגת גישה בלעדית לנקבות יכולה להתרחש על ידי שליטה ישירה בנקבות או על ידי שליטה במשאבים החיוניים לנקבה. שלושה מביטויי תחרות זאת הם:
קרבות ישירים
תחרות זרע
רצח תינוקות
ברירה זוויגית בזכרים > קרבות בין זכרים

קרבות ישירים בין זכרים הם הצורה הגלויה ביותר של תחרות בין זכרים על הגישה לנקבות. תחת הלחצים של הברירה הזוויגית בסוג כזה של עימות, יתפתחו תכונות כמו גודל גוף גדול יותר, כלי נשק ושריון. כמו כן יתפתחו התנהגויות התורמות לניצחון במאבקים כאלה. דו צורתיות זוויגית המתבטאת בגודל גדול של זכרים בהשוואה לנקבות, או במבנים פונקציונליים לקרבות, הם תכונות שהתפתחו על ידי הברירה הזוויגית, שכן לו היו מתפתחות תחת לחצי הברירה הטבעית בהקשר של הישרדות הפרט או טיפול בצאצאים, הן היו מתבטאות במידה דומה בשני הזוויגים.
במין שבו קיימים עימותים ישירים להשגת גישה בלעדית לנקבות, מתפתחות גם אסטרטגיות חלופיות של זכרים אשר לא מצליחים לנצח בעימותים אלה, כדי לצליח ולהזדווג עם נקבה בלי ידיעתו של בן הזוג שלה. התנהגויות אלה יכולות לכלול הזדווגות מהירה יותר (להקטנת הסיכוי להפרעה לפני שפיכה), חיקוי מראה של נקבה כדי לא לעורר את חשדו של הזכר וכו'.
לדוגמה בקרב עוף המים לוחם. מעל %80 מהזכרים הם זכרים טריטוראלים בעלי זירת חיזור ורעמת נוצות בולטת. הם יגנו על הזירה, יציגו מפגני ראווה וילחמו בתקיפות בזכרים אחרים. כ-15% הם מהזכרים הם בעלי רעמה לבנה והם מכונים "זכרים לוונייים" הם לא מגינים על זירת חיזור אלה מנצלים את נוכחות הנקבות בזירות כדי להזדווג איתן. כ-1% מבין הזכרים מקיימים, הם ללא רעמה ומקיימים חיקוי של מראה הנקבות. חלק מהקרבות מתלהטים והנקבות עשויות לאבד בהן עניין. במקרה כזה הן לפעמים יזוודגו עם הזכרים המחקים נקבות.
ברירה זוויגית בזכרים > תחרות זרע

אף על פי שעימותים ישירים להשגת גישה בלעדית לנקבות מבטיחות לזכר מספר הזדווגויות גדול יותר עם אותה נקבה ביחס לזכרים אחרים, יש לזכור שהתחרות האמיתית אינה על הזדווגויות כי אם על הפריה.
כאשר נקבות נוהגות להזדווג עם יותר מזכר אחד, בין אם באופן גלוי ובין אם באופן חשאי, הברירה הזוויגית תפעיל לחץ לפיתוח תכונות הנכללות תחת הכותרת תחרות זרע. ניתן לראות מקרים רבים בטבע שנקבה מזדווגת עם מספר זכרים, או שצאצאיה הם בעלי מספר אבות כמו ביונקים, חרקים, זוחלים ואפילו בבני אדם תועדו מקרים של תאומים משני אבות שונים.
בין התכונות שמתפתחות במצב שבו יש תחרות זרע ניתן למנות:
שחרור כמות גדולה יותר של זרע בהזדווגות – אם זרע אחד מפרה ביצית, הרי שעצם הגדלת מספר תאי הזרע המשוחרר בעת ההזדווגות מגדילה את סיכוי הזכר להפריה.
יצירת פקק הזדווגותי – יש מינים שבהם הזכר מציב מבנה בפתח המין של הנקבה שמטרתו למנוע מזכרים אחרים להזדווג עם אותה נקבה. כנגד התנהגות זאת, פיתחו זכרים התנהגות של הסרת אותו פקק, לפני ההזדווגות.
שחרור פרומונים הגורמים לנקבה להיות פחות מושכת בעיניהם של זכרים אחרים.
הסרה מכנית של זרע זר מפתח המין של הנקבה לפני ההזדווגות.
ברירה זוויגית בזכרים > הרג צאצאים

הרג צאצאים קיים במיני יונקים מסוימים. בקרב יונקים הנקבה אינה מתייחמת כל עוד היא מיניקה את צאצאה. באריות, לדוגמה, הלהקה מורכבת מהרבה נקבות קרובות משפחה וגוריהן, וממספר קטן של זכרים שליטים - 2 עד 3 בדרך כלל. כאשר זכרים חדשים משתלטים על הלהקה על ידי סילוק הזכרים הקודמים, הם לא יוכלו להזדווג עם הנקבות עד שהגורים ייגמלו. לכן, ברוב המקרים הזכרים החדשים הורגים את הגורים שעדיין לא נגמלו. בדרך זאת הם מזרזים את תחילת הרבייה שלהם, בטרם זכרים חדשים יגרשו אותם מן הלהקה. זאת תוצאה נוספת של תחרות בין זכרים על גישה לנקבות.
ברירה זוויגית בין-מינית ותוך-מינית

המושג של בחירה מינית מתייחס להתפתחות מאפיינים שונים בחיות ובני אדם אשר מהווים יתרון על פני מתחרים בני אותו מין, בהשגת הזדווגות מוצלחת. דרווין חילק את הבחירה המינית לשני תהליכים ברורים ומובחנים: בחירה תוך-מינית ובחירה בין-מינית (אפיגמית).
ברירה זוויגית בין-מינית ותוך-מינית > בחירה תוך-מינית

כוללת תחרות ישירה בין בני אותו המין להזדווגות עם בני המין השני, לדוגמה, קרבות הקרניים של הצבאים. על פי תאוריה זו, יש תכונות שיכולות לעזור בהכרעת ניצחון בקרב ישיר, כגון גודל וחוזק, או תכונות שאינן מורכבות, כגון הפקת אותות משיכה מוצלחים, רכישת משאבים שרצויים על ידי המין השני, או התערבות בגישה של מתחרים למין האחר.
ברירה זוויגית בין-מינית ותוך-מינית > בחירה בין-מינית

כוללת בחירה מועדפת של בני מין אחד כלפי חברי המין השני. הפרט בן המין השני הוא אשר בוחר את מושא ההזדווגות שלו. כך לדוגמה נקבות מזנים שונים בטבע בוררות כמיטב יכולתן את מושא ההזדווגות ובכך מנסות להבטיח את שרידות צאצאיה.
ההבדל העיקרי בין בחירה תוך-מינית לבחירה בין-מינית הוא אופן התחרות: בבחירה תוך-מינית בני אותו המין מתחרים והמין השני פסיבי בתחרות, ובבחירה בין-מינית בן המין השני הוא שבוחר.
בחירה תוך-מינית מאופיינת בתחרות ישירה בין פרטים בני אותו המין על פרט בן המין השני. זו תופעה נפוצה בעיקר בטבע וניתן לראות בחירה תוך-מינית בבעלי-חיים רבים: מהיונקים הגדולים ביותר ועד לחרקים המזעריים ביותר, תחרות תוך-מינית זכרית המאופיינת בקרבות עזים מופיעה על כל צורותיה. אסטרטגיות לבחירה בין-מינית הן התנהגויות שונות שמטרתן לאמץ את המשאבים הטובים ביותר ביחס לאחרים, כלומר לבלוט כך שבן או בת המין השני יבחרו בך על פני פרטים אחרים באוכלוסייה. ברירה בין-מינית היא הנפוצה בקרב בני אדם.
ברירה זוויגית בין-מינית ותוך-מינית > אסטרטגיות המאפיינות תחרות בין-מינית ישירה

מיומנויות באיתור הבן זוג – פיתוח מיומנויות שמאפשרות הגדלת סיכויים להכיר בבן זוג הפוטנציאלי. דוגמה לכך היא שגברים ילכו למקומות בהם הם מעריכים שיש שם הרבה נשים.
התנהגויות אפקטיביות – התנהגויות שמועילות לאיתור בן/בת זוג פוטנציאלים. התנהגות אפקטיבית יכולה להתבטא בהבעת עניין כלפי אדם אחר, או ביטוי על כך שאני פנויה.
רכישת משאבים מבוקשים – רכישת משאב שאטרקטיבי למין השני. דוגמה לכך היא גברים שקונים שטחים, אשר מהווה לנשים סימן לביטחון עתידי לצאצא שלהן.
מורפולוגיה, שינוי מראה – שינויים פיזיים שמטרתן להעלות את האטרקטיביות, למשל דיאטה או ניתוחים פלסטיים.
ברירה זוויגית בין-מינית ותוך-מינית > הבדלים באסטרטגיות מיניות בין נשים וגברים

לגברים ולנשים קריטריונים שונים בבחירת בן או בת זוג. ההבדלים בקריטריונים נובעים מהמוטיבציות שונות של כל מין, אשר מכתיבות את המדדים על בסיסם בוחרים בן זוג.
אחד מהגורמים המרכזיים להבדלים בין המינים הוא ההבדל בהשקעה ההורית. גברים יכולים להשקיע פחות בצאצאיהם, ולאמץ אסטרטגיות שממוקדות ברבייה והזדווגות בעוד שנשים נאלצות להשקיע יותר בצאצאיהם בהריון ובילדות, ולכן בחירת בן הזוג המיני-רומנטי משמעותית יותר עבורן. על פי התאוריה, נשים ינסו למצוא את הזכר הטוב ביותר מבחינתן הסובייקטיבית לפני שיממש את האופציה להביא צאצאים. מבחינת נקבות, בחירה שגויה של בחירת פרטנר היא בעלת השלכות גבוהות בעוד שמבחינת זכרים עצם קיום צאצאים הוא הסימן להצלחה, ללא תלות באיכות בת הזוג, כלומר ההשקעה הנדרשת נמוכה בהרבה. נשים יחפשו פרנטר זוגי על בסיס נכונות הזכר להשקיע בצאצא. נשים יעדיפו בן זוג אמיד, ממעמד חברתי גבוה מכיוון שמאפיינים אלה מרמזים על כך שהזכר ידאג למזון, מחסה והגנה של הצאצא. לכן, כאשר גברים ינסו להתחרות אחד בשני ולזכות באישה, ידגישו את המשאבים שברשותם. המאפיין העיקרי שגברים יחפשו אצל נשים, הם רמזים ליכולות הרבייה שלה, פוריות. עבור הגברים, חיזור לוקח זמן ומבטל אלטרנטיבות אחרות, ולכן הזדווגות עם אישה בעלת ערך פוריות ירוד ילווה במחיר עבור הגברים. לכן, כאשר נשים יתחרו אחת בשנייה על מנת לזכות בגבר, ישתמשו ברמזים הקשורים לערך הרבייה שלהן, שמוערך על פי מראה פיזי והאטרקטיביות.
ברירה זוויגית בין-מינית ותוך-מינית > השלכות תאורטיות

דרווין הבחין כי נקבות של מינים רבים יותר מפלות ובררניות לעומת זכרים, לכן, הוא כינה את הבחירה הבין-מינית "בחירה נשית". הבחירה הבין-מינית קשורה בהעדפות הבחירה של בן או בת הזוג הפוטנציאלי. העדפה של אותו בן זוג פוטנציאלי ישפיעו על התנאים שבהם מתרחשת תחרות בין-מינית. בתנאים של בחירה נשית, גברים צפויים להתחרות בצורה חזקה ביותר כדי להציג את מאפיינים שנתפסים כמושכים או אטרקטיביים, לעיתים נדירות, הבחירה הגברית יכולה להשפיע על התחרות בין נשים באופן דומה.
ראו גם

דו-צורתיות זוויגית
אסטרטגיית רבייה r/k
מפלט פישרי
הערות שוליים

↑  West-Eberhard, M. J. (1983), Sexual selection, social competition, and speciation., The Quarterly							          Review of Biology
↑  Thornhill, R., & Alcock, J. (1983), The evolution of insect mating systems, Harvard University Press
↑  Trivers, R. (1972), Parental investment and sexual selection, Cambridge, MA: Biological Laboratories, Harvard University.
↑  Smuts, B. (1995), The evolutionary origins of patriarchy, Human Nature
| אבולוציה |
| --- | --- | --- |
| מנגנונים ותהליכים | הסתגלות • סחף גנטי • זרימת גנים • מוטציה • ברירה טבעית • ברירה זוויגית • ברירת שארים • היווצרות המינים |  |
| מחקר והיסטוריה | היסטוריית חקר האבולוציה • היסטוריית חקר התפתחות האדם • ראיות • היסטוריה של החיים • מאובן מעבר • הסינתזה המודרנית • השפעות חברתיות • תאוריה ועובדה • התנגדויות / מחלוקת |  |
| תחומים בביולוגיה אבולוציונית | קלדיסטיקה • גנטיקה אקולוגית • ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית • אבולוציה של האדם • אבולוציה של צמחים • אבולוציה מולקולרית • פילוגנטיקה • גנטיקה של אוכלוסיות • אבולוציה של השפה |  |
קטגוריית אבולוציה • פורטל ביולוגיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph305427
הסנטרי

| --- | --- |

הסנטרי, כפי שהופיע על עטיפת החוברת Sentry Vol.3 #1 מיוני 2018, אמנות מאת בריאן היץ' ומרציו מניץ.
 סוג:  גיבור-על
 הוצאה לאור:  מארוול קומיקס
 הופעה ראשונה:  The Sentry #1 (ספטמבר 2000)
 יוצרים:  פול ג'נקינס  ג'יי לי
 מידע
 שם אמיתי:  רוברט ריינולדס
 כינויים:  הריק (The Void), בוב, השומר הזהוב של הטוב, ג'ון ויקטור ויליאמס, צופה, מוות, האיש הזהוב
 מקצוע:  גיבור-על
 כוחות:  כוח, מהירות, וסיבולת על, רפלקסים מהירים, חושים מוגברים, חסינות, מניפולציה אנרגטית והקרנת אנרגיות, מניפולציה על חומר,  מניפולציה על אור, כיפוף המציאות, תעופה, טלפתיה, תחייה מחודשת, יכולת ריפוי עצמית, הקרנה מנטלית, הכוח של מיליון שמשות מתפוצצות
 חבר לשעבר בקבוצה:  האוונג'רס האפלים ארבעת פרשי המוות האוונג'רס העוצמתיים האוונג'רס החדשים
 אזרחות:  ארצות הברית 
 דמויות קשורות
 משפחה:  לינדי ריינולדס (אשה, מתה)
 אויבים:  הריק (The Void)
 
הסנטרי (באנגלית: Sentry, "הזקיף" או "השומר") הוא דמות בדיונית של אנטי גיבור שהופיעה בחוברות הקומיקס האוונג'רס ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת The Sentry #1 מספטמבר 2000 ונוצרה על ידי הכותב פול ג'נקינס והמאייר ג'יי לי.
הסנטרי הוא האלטר אגו של רוברט ריינולדס, אדם רגיל ומכור לסמים שלקראת סוף שנות ה-40 של המאה ה-20 פרץ למעבדה וגילה נסיוב מיוחד של נוסחת סופר-חייל, הדוחק במולקולות שלו אל מעבר לגבולות הזמן. הוא הופך לאדם על-אנושי בעל כוח אנרגטי של מיליוני שמשות מתפוצצות. זאת ועוד, הנבל מאסטרמיינד נטע במחשבתו של ריינולדס וירוס היוצר אשליות של "הריק" (The Void), כוח שלילי ומנוגד המסוגל לעטות כל צורה שיחפוץ. ריינולדס נלחם מלחמה פנימית אינסופית נגד "הריק", שמאיים לכלות אותו ואת כדור הארץ.
באירועי מלחמת האזרחים של יקום מארוול, ריינולדס מצדד בעמדתו של טוני סטארק, התומך בחוק רישום העל-אנושיים. הוא מגויס לקבוצת האוונג'רס העוצמתיים של סטארק, וגברת מארוול מציעה את עזרתה לבעיותיו המנטליות. לאחר אירועי "פלישה סודית" ובמהלך "שלטון אפל", ריינולדס מצטרף לקבוצת האוונג'רס האפלים של נורמן אוסבורן. באירועי "מצור", הריק משתלט על ריינולדס, שבייאושו הרב מתחנן בפני חברי האוונג'רס להרוג אותו, והוא אכן נהרג בידי תור.
במיתוג מחדש "מארוול עכשיו!" של שנת 2012, הסנטרי מוחזר לחיים בידי תאומי אפוקליפס כדי לשמש כחבר בקבוצת פרשי אפוקליפס החדשים.
דמותו של הסנטרי תופיע בהופעת הבכורה שלה בסרט היקום הקולנועי של מארוול "ת'נדרבולטס", בגילומו של לואיס פולמן.
הערות שוליים

↑  Siege #4, June 2010
↑  Uncanny Avengers #9, August 2013
ערך זה הוא קצרמרבנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.