stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי ירדן – קוריאה הדרומית
היסטוריה > יחסים כלכליים

קוריאה הדרומית משקיעה כספים רבים בירדן, בעיקר בבניית תחנות כוח, מתקני חשמל, ומתקנים לטיהור שפכים.
ייצוג

קוריאה הדרומית מיוצגת בירדן על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בעמאן, בירת ירדן.
ירדן מיוצגת בקוריאה הדרומית על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בסיאול, בירת קוריאה הדרומית. עד שנת 2010 השגרירות ישבה ביפן.
יחסי יפן–מלזיה

| יחסי יפן–מלזיה |
| --- | --- |
יפן: מלזיה


יפן: מלזיה
שטח (בקילומטר רבוע)
377,915: 329,847
אוכלוסייה
123,588,993: 35,663,114
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,212,945: 399,649
תמ"ג לנפש (בדולרים)
34,088: 11,206
משטר
מונרכיה חוקתית: מונרכיה פדרטיבית

יחסי יפן–מלזיה מתייחס ליחסים הבילטרליים ויחסי החוץ בין שתי המדינות, יפן ומלזיה. היחסים ההיסטוריים המוקדמים ביותר בין שתי המדינות הם יחסי המסחר בין סולטנות מלאקה לממלכת ריוקיו במאה ה-15. זה המשיך גם במאה העשרים עם עליית האימפריה היפנית ופלישתה וכיבושן לאחר מכן של חצי האי המלאי ובורנאו הבריטיים במהלך מלחמת העולם השנייה.
היסטוריה > סחר ימי

ממלכת ריוקיו ניהלה יחסי סחר עם סולטנות מלאקה במאה ה-15. המסחר הימי שלה עם ממלכות בדרום-מזרח אסיה כלל מוצרים יפניים - כסף, חרבות, מניפות, כלי לכה, מסכי קיפול - ומוצרים סיניים - צמחי מרפא, מטבעות טבעות, קרמיקה מזוגגת, ברוקדות, טקסטיל - נסחרו בעבור עץ סאפאן דרום-אסייתי (Biancaea sappan), קרני קרנף, בדיל, סוכר, ברזל, ענבר אפור, שנהב הודי ולבונה ערבית. בסך הכל התקיימו 150 מסעות בין הממלכה לדרום-מזרח אסיה באוניות ריוקיואניות, אשר תועדו ברקידאי הואן (אנ'), רשומה רשמית של מסמכים דיפלומטיים שנערכה על ידי הממלכה, כפי שהתרחשה בין 1424 ל-1630, כאשר 61 מהם נועדו לסיאם, 10 עבור מלאקה, 10 עבור ממלכת פטאני (אנ') ו-8 עבור ג'אווה, בין היתר.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

במאה ה-20 ביססה יפן את עצמה כאימפריה, ופתחה במערכה ברחבי דרום-מזרח אסיה, כולל מלאיה שהייתה כבושה אז בידי הבריטים. בקרב מלאיה ב-8 בדצמבר 1941 הביס הצבא היפני הקיסרי את הצבא הבריטי וכוחות חבר העמים. הכיבוש היפני גרם לתנועה אנטי-יפנית חזקה במלאיה, המונעת מהכעס שלהם בשל הפלישה היפנית לסין, בתוך הקהילה הסינית, שהביאה להקמת הצבא האנטי-יפני של העמים המלאניים (MPAJA).
התנועה לא מצאה תמיכה מספקת של המלזים וההודים עמם פעל הצבא היפני הקיסרי בתעמולה של "Asia untuk Orang Asia" ("אסיה לאסייתים"), כשהיא מציגה את היפנים כמושיעי תושבי המקום מהשלטון הבריטי. האוכלוסייה המקומית מצאה השראה לעצמאות מעדותם ליכולתה של יפן הקיסרית לגרש את הקולוניאליסטים האירופיים בדרום מזרח אסיה. Kesatuan Melayu Muda (האיחוד המלאי הצעיר) עבד עם היפנים להפצת אידאולוגיות נגד האימפריאליסטים הבריטים. עם זאת, הרשויות היפניות לא אישרו בקשות לעצמאות מצד האוכלוסייה המקומית. התמיכה המשמעותית ביפנים התדרדרה והבריטים הצליחו להחזיר את מלאיה ואת סינגפור כמו גם את צפון בורנאו בסוף מלחמת העולם השנייה.
עם תבוסתה וכיבושה לאחר מכן בידי ארצות הברית, יפן ניסתה ליצור קשרים דיפלומטיים מחדש עם מדינות שכנותיה. אחרי העצמאות המלאית מהבריטים ב-31 באוגוסט 1957 כוננה מלזיה (אז בתור פדרציית מלאיה) יחסים דיפלומטיים עם יפן. השגרירות היפנית הוקמה בקואלה לומפור ב-9 בספטמבר 1957.
היסטוריה > מדיניות הביטו מזרחה

"מדיניות הביטו מזרחה" הייתה מדיניות כלכלית עליה הכריז ראש הממשלה הרביעי והשביעי של מלזיה מאהאטיר מוחמד במהלך "הוועידה השנתית החמישית של MAJECA / JAMECA" בקואלה לומפור ב-8 בפברואר 1982. המדיניות נקבעה כהמשך למדיניות "קנה מבריטניה באחרונה" שהוכרזה גם על ידי ראש הממשלה באוקטובר 1981.
המדיניות ביקשה ללמוד מיפן ומדרום קוריאה, הנחשבות כמעצמות-על של המזרח, את מוסר העבודה, הפרקטיקות והמדיניות שסייעו לשתי המדינות להתקדם במגזרים תעשייתיים וכלכליים שונים לעיתים הרבה יותר ממקביליה המערביים. סטודנטים ועובדי מדינה נשלחו לקורסי לימוד במגזרים תעשייתיים, טכניים, מנהלים ומסחריים. הנתונים הרשמיים העריכו עד 15,000–16,000 אזרחים מלזים נהנו מהמדיניות מאז הקמתה בשנת 1982, והממשלה המלזית הנוכחית ניסתה לשנות את המדיניות כך שתכלול טכנולוגיה ירוקה וביוטכנולוגיה. מאז שחזר מהאטיר להיות ראש ממשלה בשנת 2019, הוא החיה את מדיניות "מבט למזרח" ומפציר בעוד מלזים ללמוד ביפן, ובמקביל הוא מברך על כל אוניברסיטאות יפניות בראשות אזרחים יפנים לפתוח את סניפיה במלזיה למלזים. סטודנטים שאינם יכולים להרשות לעצמם עלות מגורים ביפן.
סחר כלכלי

המסחר הכולל בין מלזיה ליפן בשנת 2011 הסתכם ב-145.3 מיליארד רינגיט מלזי כאשר 80 מיליארד רינגיט היוו את היצוא ממלזיה ליפן, בעוד שהיבוא מיפן הסתכם ב-655.3 מיליארד. יש כ-1,400 חברות יפניות הפועלות במלזיה, מה שמייצר יותר מ-11,000 מקומות עבודה.
יפן הגדילה את יבוא הגז הטבעי הנוזלי לכ-34%. לפני 2007 השיעור הדו-צדדי בין שתי המדינות היה בגירעון. בענף החלאל, אישור חלאל על ידי ממשלת מלזיה אפשר לחברות מלזיות בתעשיית המזון חלאל להתחרות היטב בשוק היפני. גם בניית פארק חלאל ביפן נלקחת בחשבון.
בשנת 2016 ביקרו במלזיה כ-413,000 תיירים יפנים ואילו 394,000 תיירים מלזים ביקרו ביפן. עד 2017 פועלות במלזיה כ-1,500 חברות יפניות. כדי לעודד חברות יפניות נוספות להשקיע במלזיה, Sumitomo Mitsui Banking Corporation (SIMBC) חתמה על מזכר הבנות (MoU) עם הרשות לפיתוח השקעות מלזי (MIDA) ו-InvestKL.‏ ב-5 במאי 2017, שתי המדינות סיכמו הסדר החלפת מטבע של עד 3 מיליארד דולר אמריקאי דרך בנק יפן (BOJ) ובנק נגארה מלזיה (BNM) כדי לתרום ליציבות בשוק הפיננסי ולחיזוק הקשר בין שתי המדינות.
ביקורים רשמיים

ממשלות יפן ומלזיה ביקרו זו בזו פעמים רבות. ביקורים בולטים כוללים את היאנג די-פרטואן אגונג ממלזיה שביקר ביפן בשנת 2005 ואילו בשנת 2006 ביקרו קיסר וקיסרית יפן במלזיה. יפן ומלזיה הן חברות בפסגה של מזרח אסיה, APEC,‏‏ ASEAN + 3 וארגון הסחר העולמי.
יחסי ביטחון

בספטמבר 2016, ממשלת יפן, באמצעות ראש ממשלתה שינזו אבה, העניקה סירות סיור בחינם למלזיה בעקבות הסכמים דומים עם הפיליפינים ווייטנאם. כלי השיט הצבאיים, ששימשו בעבר את משמר החופים ביפן, העבירו למלזיה כדי להתמודד עם פעילויות צבאיות סיניות במימי מלזיה. במאי 2017 יפן ביקשה למסור את מטוסי הסיור לוקהיד P-3 אוריון שלה למלזיה.
נציגויות דיפלומטיות

יפן מחזיקה במלזיה שגרירות בקואלה לומפור, ו-3 קונסוליות בג'והור באהרו, קוטה קינבאלו ופננג. מאידך, מלזיה מחזיקה ביפן שגרירות בטוקיו וקונסוליה כללית בפוקואוקה.
יחסי ירדן–כווית

| יחסי ירדן–כווית |
| --- | --- |
ירדן: כווית


ירדן: כווית
שטח (בקילומטר רבוע)
89,342: 17,818
אוכלוסייה
11,544,753: 4,957,430
תמ"ג (במיליוני דולרים)
50,814: 161,772
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,401: 32,632
משטר
מונרכיה חוקתית: מונרכיה

יחסי ירדן–כווית הם היחסים הדו-צדדיים בין ירדן לכווית. היחסים נחשבים חזקים, אם כי ישנם עדיין מתחים.
היסטוריה

לשתי המדינות יש היסטוריה משותפת, הן מתקופת הכיבושים הערביים והן מתקופת האימפריה העות'מאנית, ולכן בין שתי המדינות יש קשר הדוק.
שני העמים הם גם מדינות מלוכה חזקות. שני העמים ייסדו לראשונה קשר זמן קצר לאחר עצמאותה של כווית.
לאורך כל מלחמת איראן–עיראק, ירדן, יחד עם כווית, היו שני התומכים העיקריים בעיראק בסכסוך נגד המשטר האסלאמי באיראן. עם זאת, בעקבות מלחמת המפרץ, שהחלה עם פלישות עיראקית לכווית, הואשמו בירדן כי שתקו למצוקתם של כוויתים רבים, כולל המשפחה המלכותית של כווית, אל-סבאח; אף על פי כן הירדנים הצליחו לשמור על איזון ביחסים.
לאחר תום מלחמת המפרץ, ירדן נהייתה ביקורתית יותר כלפי סדאם חוסיין ואוהדת יותר כלפי כווית.
כיום

שתי המדינות, מאז תום מלחמת המפרץ, נהנו מעידן חדש של שיתוף פעולה. בשנת 2019 חתמו ירדן וכווית על 15 הסכמים להגברת שיתוף הפעולה בכל תחום.
שתי המדינות מגלות גם חשש מפני החסימה של קטר במהלך המשבר הדיפלומטי בקטר.
נציגויות דיפלומטיות

ירדן מחזיקה בכווית שגרירות בכווית סיטי.
כווית מחזיקה בירדן שגרירות בעמאן.
יחידה אסטרונומית

יחידה אסטרונומית (באנגלית: Astronomical unit, או בקיצור: AU, au, a.u) היא יחידת מידה לאורך השימושית במדעי החלל. היחידה משמשת למדידת מרחקים מסדר גודל של מרחקים בין כוכבי לכת בתוך מערכת השמש או במערכת פלנטרית אחרת. גודלה של יחידה אסטרונומית אחת הוא 149,597,870.7 קילומטרים, קירוב של מרחקו הממוצע של כדור הארץ מהשמש. להמחשה, מרחקו הממוצע של כוכב חמה מהשמש הוא 0.38709893 יחידות אסטרונומיות, ואילו מרחקו הממוצע של פלוטו מהשמש הוא 39.48168677 יחידות אסטרונומיות.  המרחק הממוצע בין מרכזו של הירח למרכז הארץ הוא כ-384,403 קילומטר שהם כ 0.00257 יחידות אסטרונומיות.
יחידות אלו קטנות מדי כדי למנות מרחקים בין כוכבים ובוודאי שבין גלקסיות, לכן במרחקים אלה עוברים לציין את המרחק באמצעות המידות שנת אור או פארסק.
| יחידת מידה | קילומטרים | דקות אור | רדיוסי שמש | שנות אור | פארסק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יחידה אסטרונומית | 149,597,870.7 | כ-8.3 | כ-215.1 | ‎15.813×10-6‎ | ‎4.8481×10-6‎ |
המרחק בין כוכבי הלכת לשמש ביחידות אסטרונומיות

|  | כוכב חמה | נוגה | כדור הארץ | מאדים | צדק | שבתאי | אורנוס | נפטון | פלוטו | האומיה | מאקה-מאקה | אריס |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| המרחק הממוצע בין כוכב הלכת לשמש בק"מ | 46,001,272 | 107,476,002 | 147,098,074 | 206,644,545 | 778,340,821 | 1,426,725,413 | 2,870,972,220 | 4,498,252,900 | 5,906,376,272 | 6,484,000,000 | 6,850,300,000 | 10,123,132,800 |
| יחידות אסטרונומיות | 0.38709893 | 0.71843270 | 0.9832898912 | 1.38133346 | 5.20336301 | 9.53707032 | 19.19126393 | 30.06896348 | 39.48168677 | 43.335 | 45.791 | 67.668 |
יחסי אריתריאה–גרמניה

| יחסי אריתריאה–גרמניה |
| --- | --- |
אריתריאה: גרמניה


אריתריאה: גרמניה
שטח (בקילומטר רבוע)
117,600: 357,022
אוכלוסייה
3,553,465: 84,431,715
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,065: 4,456,081
תמ"ג לנפש (בדולרים)
581: 52,777
משטר
רפובליקה: רפובליקה נשיאותית

יחסי אריתריאה–גרמניה הם היחסים הדיפלומטיים שבין מדינת אריתריאה לבין הרפובליקה הפדרלית של גרמניה.
סקירה כללית

בעקבות מלחמת העצמאות של אריתריאה, כ-25,000 אריתראים מצאו מקלט בגרמניה. פליטים אלה, שרובם חיים כאזרחים גרמנים מן המניין, מקיימים קשרים הדוקים עם ארצם עד היום. אולם, היחסים בין אריתריאה לגרמניה הם חלשים ביותר, שלא מומשו במלואם מאז תום המלחמה. בין המדינות קיים שיתוף פעולה מזערי וסחר דו צדדי דל. עם זאת, ממשלת אריתריאה מצפה לתמיכתה של גרמניה בסוגיית הסכסוך האריתראי-אתיופי.
יחסים כלכליים

בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצאה מגרמניה לאריתריאה הגיעה לסך 10.9 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה ערכות ייצור חשמליות, שנאים, שסתומים, טלפונים, חלקי רכב, בטריות חשמליות, מכוניות ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מאריתריאה לגרמניה הגיעה לסך 11.4 אלף דולר אמריקאי והיא כללה אזעקות, טלפונים וחליפות לנשים.
בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה מגרמניה לאריתריאה הגיעה לסך 12.9 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה מחשבים, בטריות חשמליות, שנאים, טלפונים, מוצרי ברזל גומי ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מאריתריאה לגרמניה הגיעה לסך 5.85 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה עופרת נחושת (99.9%).
ייצוג

אריתריאה מיוצגת בגרמניה על ידי קונסוליה כללית בפרנקפורט ועל ידי שגרירות שהיא מחזיקה בברלין, בירת המדינה.
גרמניה מיוצגת באריתריאה על ידי שגרירות שהיא מחזיקה באסמרה, בירת המדינה.
יחסי ירדן–לוב

| יחסי ירדן–לוב |
| --- | --- |
ירדן: לוב


ירדן: לוב
שטח (בקילומטר רבוע)
89,342: 1,759,540
אוכלוסייה
11,544,753: 7,400,489
תמ"ג (במיליוני דולרים)
50,814: 50,492
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,401: 6,823
משטר
מונרכיה חוקתית: ממשלת מעבר

יחסי ירדן–לוב הם היחסים הדו צדדיים בין ירדן ללוב.
השוואה בין שתי המדינות

שתי המדינות משתתפות בקבוצת ארגונים בינלאומיים, כולל:
| שם המדינה | ירדן ירדן | לוב לוב |
| --- | --- | --- |
| שטח בקמ"ר | 88,780 | 1,759,540 |
| אוכלוסייה | 10,203,134 | 6,871,292 |
| צפיפות אוכלוסייה | 114.93 | 3.91 |
| עיר בירה | עמאן | טריפולי (לוב) |
| שפה רשמית | ערבית | ערבית, ברבר ואיטלקית |
| מטבע | דינר ירדני | דינר לובי |
| תמ"ג (במיליוני דולרים) | 89,000 | 61,970 |
| תמ"ג לנפש (בדולרים) | 8,723 | 9,019 |
| התפתחות אנושית | 0.748 | 0.724 |
| סיומת אינטרנט | jo. | ly. |
| אזור זמן | +03:00, +02:00 | +02:00 GMT, שעון מזרח אירופה |
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים החל מקבלת עצמאותן, והיו חברות מלאות בליגה הערבית. בפברואר 1984 המון לובי שרף את שגרירות ירדן בטריפולי בית לוב, כתגובה לניסיונותיו של המלך חוסיין להגיע למשא ומתן בנושא הסכסוך הערבי-ישראלי. כמו כן, במהלך מלחמת איראן–עיראק תמכה ירדן בעיראק בעוד לוב עמדה לצד איראן. בשנת 1987 קראה לוב לאיראן ועיראק להגיע להסכם שלום, ובעקבות כך, בספטמבר אותה שנה חידשו ירדן ולוב את היחסים הדיפלומטיים ביניהן.
בדצמבר 2018 ביקר פאיז א-סראג', יו"ר מועצת הנשיאות של לוב וראש ממשלת ההסכם הלאומי בעמאן, ונפגש עם עבדאללה השני, מלך ירדן וראש ממשלת ירדן עומר רזז. במהלך הביקור הבטיחה ירדן תמיכה כספית ללוב, ובנוסף הגיעו שתי המדינות להסכם בעניין הסדר החובות של לוב לירדן.
נציגויות דיפלומטיות

ירדן מחזיקה בלוב שגרירות בטריפולי.
לוב מחזיקה בירדן שגרירות בעמאן.
יחסי לוב–קטר

| יחסי לוב–קטר |
| --- | --- |
לוב: קטר (מדינה)


לוב: קטר
שטח (בקילומטר רבוע)
1,759,540: 11,586
אוכלוסייה
7,400,489: 3,065,289
תמ"ג (במיליוני דולרים)
50,492: 235,770
תמ"ג לנפש (בדולרים)
6,823: 76,916
משטר
ממשלת מעבר: מונרכיה אבסולוטית

היחסים בין לוב לבין מדינת קטר מושפעים מאי היציבות הפוליטית בלוב.
ביוני 2017 הודיעה לוב על ניתוק היחסים עם קטר, אך היחסים חודשו מאוחר יותר.
יחסים פוליטיים

היחסים שבין לוב בשליטת מועמר קדאפי לבין קטר התאפיינו בשיתוף פעולה הדדי. קדאפי וחמד בן ח'ליפה אאל ת'אני היו חברים טובים לפני הידרדרות היחסים משנת 2011 ומעברה של קטר לתמיכה במועצת המעבר הלאומית. היחסים בתקופה זו היו מאופיינים גם בדואליות ובחוסר ידיעה, רק כשקטר הבינה את מעשי הזוועה שנעשים בלוב היא התפקדה לעזרת המורדים.
כאשר קטר הבינה את מעשי הזוועה שנעשים בלוב היא התפקדה לצד המורדים ולחמה לצדם נגד אנשי קדאפי, קטר הטילה אט אט סנקציות על משטר קדאפי דוגמת אי קניית גז מאזורים בשליטתו והכירה במועצת המעבר הלאומית כישות הממשלתית הבלעדית בלוב.
יחסי יפן–תוניסיה

| יחסי יפן–תוניסיה |
| --- | --- |
יפן: תוניסיה


יפן: תוניסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
377,915: 163,610
אוכלוסייה
123,588,993: 12,295,083
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,212,945: 48,530
תמ"ג לנפש (בדולרים)
34,088: 3,947
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה דמוקרטית

שגרירות תוניסיה בטוקיו שביפן
יחסי יפן–תוניסיה הם היחסים הבילטרליים שבין יפן לבין הרפובליקה התוניסאית.
היסטוריה

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1956. בשנת 1969 פתחה יפן שגרירות בתוניסיה; בשנת 1979 נפתחה שגרירות תוניסיה ביפן.
בשנת 1985 נפתחה הישיבה הראשונה של הוועידה המעורבת יפן–תוניסיה.
ב-28 באוגוסט 2019 נפגשו שרי החוץ של שתי המדינות, טארו קונו מיפן וח'מיס ג'ינאווי מתוניסיה, שהגיע לביקור ביפן כדי להשתתף בכנס השביעי של טוקיו להתפתחות אפריקה. השניים בירכו על חתימת חילופי השטרות בעניין הסיוע למענקים לשיפור האבטחה. כמו כן בירך השר קונו את תוניסיה על בחירתה לחברה שאינה קבועה במועצת הביטחון של האו"ם. עוד דנו השניים בעניינים בינלאומיים ובהם נושא קוריאה הצפונית.
היסטוריה > הסכמים

בשנת 1956 נחתם הסכם המבטל את הצורך בוויזה עבור אזרחי שתי המדינות.
בשנת 1960 נחתם הסכם סחר.
יחסים כלכליים > סחר

בשנת 2017 ייצאה יפן לתוניסיה סחורות בשווי 15.2 מיליארד ין, וייבאה סחורות בשווי 10 מיליארד. עיקר הסחורות שייצאה יפן כוללות מכונות ומוצרים אלקטרוניים; עיקר הסחורות שייבאה יפן כוללות טקסטיל, מוצרים אלקטרוניים וטונה.
יחסים כלכליים > שיתוף פעולה כלכלי

נכון למרץ 2017, קיימות הלוואות יפניות לתוניסיה בשווי 341.177 מיליארד ין, ביטחונות בשווי 6.102 מיליארד ין, ושיתוף פעולה טכני בשווי 27.142 מיליארד ין.
אגודות ידידות

ליגת הידידות הפרלמנטרית התוניסאית-יפנית
אגודת הידידות התוניסאית-יפנית
עמותת תוניסיה-יפן
התאחדות הידידות התוניסאית-יפנית
יחסי יפן–נורווגיה

| יחסי יפן–נורווגיה |
| --- | --- |
יפן: נורווגיה


יפן: נורווגיה
שטח (בקילומטר רבוע)
377,915: 323,802
אוכלוסייה
123,588,993: 5,588,322
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,212,945: 485,513
תמ"ג לנפש (בדולרים)
34,088: 86,880
משטר
מונרכיה חוקתית

שגרירות נורווגיה בטוקיו
יחסי יפן–נורווגיההם היחסים הדיפלומטיים בין יפן לבין ממלכת נורווגיה.
סקירה כללית

בין יפן לממלכת נורווגיה מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. היחסים הדיפלומטיים שבין יפן לנורווגיה כוננו בנובמבר 1905, באותה העת בה הכירה יפן בעצמאותה של המדינה.
יחסים דו-צדדיים

יחסי הסחר ההדוקים בין שתי המדינות מושרשים על סחר בפירות ים, נפט וספינות. יפן ונורווגיה חולקות שיתוף פעולה הדדי בשמירה על השלום בין מדינות העולם, ופיתוח הכלכלה והדיפלומטיה של סרי לנקה. שתי המדינות חתמו על שלל הסכמי שיתוף פעולה בתחום המחקר והטכנולוגיה, ובשנת 2012 נחתמה אשרת ויזת עבודה בין שתי המדינות.
יחסים כלכליים

הייצוא היפני לנורווגיה לשנת 2016, היה מורכב מכלי רכב (כ-43%) ומוצרי ברזל ופלדה (כ-14%). הייבוא היפני מנורווגיה לאותה השנה היה מורכב מדגים (כ-44%), נפט (כ-20%) ומתכות (כ-8%).
יחסי תרבות

בשנת 2005, נערכו כמה אירועי תרבות בשתי המדינות לרגל 100 שנים ליחסים הדיפלומטיים ביניהן. בפסטיבל השלג השנתי של העיר סאפורו שנערך בפברואר 2005, נבנה פסל קרח של הפרלמנט הנורווגי.
בשנת 2014 מספר התלמידים הנורווגים שלמדו יפנית בבתי הספר, עמד על 300 תלמידים. הנוער הנורווגי מתעניין רבות בתרבות היפנית בעיקר בתחומי הג'יי פופ, האנימה והספרות היפנית.
ביקורים רמי דרג > מיפן לנורווגיה

2003 – הנסיך טומוהיטו, ובתו, הנסיכה אקיקו.
2008 – שר החוץ היפני, הירופומי נקסונה.
ביקורים רמי דרג > מנורווגיה ליפן

2001 – האראלד החמישי, מלך נורווגיה ובת זוגו סוניה.
2003 – ראש ממשלת נורווגיה, של מגנה בונדוויק.
2004 – שר החוץ הנורווגי, יאן פטרסן.
2012 – ראש ממשלת נורווגיה, ינס סטולטנברג.
2018 – ראש ממשלת נורווגיה, ארנה סולברג.
נציגויות דיפלומטיות

יפן מיוצגת בנורווגיה בדרג השגרירות, באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה באוסלו, בירת המדינה. יפן מיוצגת בנורווגיה בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית אחת בעיר ברגן.
נורווגיה מיוצגת ביפן בדרג השגרירות, באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בטוקיו, בירת המדינה. נורווגיה מיוצגת בדרג הקונסולרי ביפן, באמצעות שלוש קונסוליות רשמיות שהיא מחזיקה בערים קובה, סאפורו, ופוקואוקה.
יחידה טיפוגרפית

יחידה טיפוגרפית היא יחידה למדידת גדלים בטיפוגרפיה, בין היתר גדלים של גופן ושל רווחים בין אותיות ושורות. הנה כמה מהיחידות הטיפוגרפיות הידועות:
נקודת פורנייה (Fournier point): היחידה הטיפוגרפית הראשונה. גודלה 0.34882 מילימטר, שהם 1/12 של הציצרו, גודל הגופן שבו הודפסו האיגרות של מרקוס טוליוס קיקרו.
נקודת דידו (Didot point): היחידה הצרפתית שקבע פרנסואה אמברואז דידו במאה ה-18. היא שווה ל-0.37597 מילימטר, שהם 1/72 מאינץ' צרפתי מלכותי (פוס, pouce).
נקודת ברטהולד (Berthold point): ניסיון להגדיר נקודה טיפוגרפית במידות מטריות. גודלה 0.37593 מילימטר, שהן 1/2660 של המטר.
נקודת דידו גרמנית או אירופית: הוגדרה ב-1954 כ-0.376065 מילימטר, והיא נקודת דידו התקנית בשימוש באירופה כיום, אלא אם כן הוחלפה ביחידות מטריות (ראו בהמשך).
נקודת דפוס אמריקאית: הוגדרה על ידי נלסון הוקס ב-1879, כ-0.013837 אינץ', שהם 0.35145 מילימטר.
נקודת פוסטסקריפט או נקודת מחשב: הוגדרה כ-1/72 של אינץ' אנגלי, שהם 0.35277 מילימטר, על ידי וורנוק וגשקה, ממייסדי חברת אדובי וממציאי פוסטסקריפט. זוהי הנקודה האוניברסלית במחשבים כיום.
כל מידות אלה קשורות איזשהו קשר באינצ'ים, ביחידות שלפני המצאת השיטה המטרית.
יחידות טיפוגרפיות מטריות

השימוש ביחידות מטריות לטיפוגרפיה נקבע בתקן הגרמני DIN 16507-2. בתקן זה קובעים את מידת הגופן לפי שני גדלים: גודל הגופן (Schriftgröße) וגובה הגופן (Oberhöhe). זה האחרון הוא הגובה של אות בגובה מלא, כגון H, והראשון נקבע ל-72% מהאחרון, במעוגל, כדי לתת רווח יפה של שורה אחת. ממדי הגופן ניתנים בשני מספרים המופרדים על ידי קו אלכסון: SG/OH, שניהם במילימטרים. למשל, טקסט בגודל 12 נקודות (מחשב) בערך ועם רווח ברירת מחדל של שורה אחת מוגדר כ-4.3/6.0 לפי התקן. אותו גודל עם רווח נוסף, לכדי שורה וחצי, נקבע כ-4.3/9.0. טקסט בגודל 14 נקודות בערך וברווח ברירת מחדל הוא 5.0/7.0.
CSS

אפשר להשתמש בתקן הגרמני כבר היום ב-CSS, לדוגמה:
או
יחסי ירדן – כורדיסטן העיראקית

| יחסי ירדן – כורדיסטן העיראקית |
| --- | --- |
ירדן: כורדיסטן העיראקית


ירדן: כורדיסטן העיראקית
משטר
מונרכיה חוקתית: דמוקרטיה פרלמנטרית

שרח (בקמ"ר)
89,342: 46,861
אוכלוסייה
10,430,218: 6,171,083
תמ"ג (במליוני דולרים)
45,244: 
יחסי ירדן–כורדיסטן העיראקית הם היחסים הבילטרליים שבין ירדן לכורדיסטן העיראקית. ירדן מיוצגת בכורדיסטן העיראקית באמצעות קונסוליה כללית בארביל, מאז 2011. לכורדיסטן העיראקית אין נציגות בירדן. היחסים מתוארים כהיסטוריים, המתוארכים לתקופותיהם של מוסטפא ברזאני והמלך חוסיין בן טלאל.  באוגוסט 2018, הקונסול הכללי הירדני בארביל תיאר את הקשרים כ"חזקים ואיתנים".
היסטוריה

בשנת 1996 נפגשו מנהיג האיחוד הפטריוטי של כורדיסטן ג'לאל טאלבאני וחוסיין, מלך ירדן, בחנוכת בית הקונסוליה הכללית הירדנית בארביל, בניסיון להביא להסדר במלחמת האזרחים הכורדית.
בספטמבר 2011 ראש ממשלת ירדן מערוף אל-בח'ית ביקר בכורדיסטן העיראקית עם משלחת הכוללת את שר החקלאות סמיר הבשנה, שר המסחר והתעשייה האני אל-מולקי ושר האנרגיה ומשאבי טבע, חאלד טוקאן (אנ') וארבעה שרים אחרים. במהלך הביקור נחתמו שבעה מזכרי הבנות בין שני הצדדים.
עבדאללה השני, מלך ירדן ונשיא כורדיסטן העיראקית מסעוד בארזאני נפגשו בחמש הזדמנויות שונות; מרץ 2007, במאי 2014, במאי 2015, בפברואר 2016 ובמאי 2017.
בתגובה לשאלה שנשאל שר החוץ הירדני איימן א-ספדי המתייחסת למשאל העם על עצמאות כורדיסטן העיראקית, שהתקיים חד צדדית בספטמבר 2017. הצהיר שר החוץ הירדני כי הנושא הוא פרשה עיראקית פנימית וכי ירדן אינה מתערבת בענייני פנים של מדינות אחרות.
בינואר 2018, ראש ממשלת כורדיסטן העיראקית נצ'ירוואן בארזאני נפגש גם עם מלך ירדן עבדאללה השני, במהלך הפורום הכלכלי העולמי בדאבוס והיחסים תוארו כ"מצוינים".
בינואר 2019 ביקר נשיא כורדיסטן העיראקית מסעוד ברזאני בירדן ונפגש עם מלך ירדן עבדאללה השני לשיחות אזוריות.
ראו גם

יחסי ירדן–עיראק
לקריאה נוספת

Schenker, David (2003). Dancing with Saddam : the strategic tango of Jordanian-Iraqi relations. Lanham, Md. [u.a.]: Lexington Books [u.a.] ISBN 0-7391-0649-X.
יעקב יגר

| --- | --- |

חוה ויעקב יגר
 לידה:  8 בנובמבר 1902 גליניאני, גליציה המזרחית, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  1 בדצמבר 1978 (בגיל 76) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי שדה יהושע (כפר סמיר) 
 מקצוע:  מורה, מחנך, בלשן
 
יעקב יגר (Yaacov Yeager;‏ 8 בנובמבר 1902 - 1 בדצמבר 1978) היה מורה למקצועות יהודיים, מחנך, מנהל בתי ספר יסודיים, ואחר-כך מפקח על בתי הספר היסודיים באזור הצפון ובחיפה; במקביל, היה בלשן עברי וחוקר השפה העברית שבמיוחד התמקד בחקר השפה המדוברת ("הלשון העממית") ובתרבות הכתיבה והדיבור אצל התלמידים.
חייו

יעקב יגר נולד בעיירה גליניאני שבגליציה המזרחית 
בנעוריו למד שנים אחדות אצל הרב מאיר שפירא, לימים מייסד וראש ישיבת חכמי לובלין. ב-1926 סיים בית ספר תיכון פולני בעיר לבוב, ובשנת 1929 סיים באותה עיר גם את הסמינר העברי למורים בלבוב והוסמך כמורה למקצועות עבריים. במקביל, למד גם פילוסופיה, היסטוריה ושפות שמיות באוניברסיטת ע"ש יאן קזימיר, בלבוב.

בשנת 1929, נשא יגר לאשה את חוה לבית צייזל-קליין (26 בדצמבר 1904 - 17 בדצמבר 1973), שלמדה משפטים באוניברסיטה בלבוב, וכבר באותה שנה עזבו בני הזוג את פולין ונסעו לבואנוס איירס, ארגנטינה. יגר ייסד בעיר זו, ביחד עם גיסו משה קליין ועם עוד מורה יהודי מקומי, את "בית הספר העברי הראשון שנקרא ע"ש חיים נחמן ביאליק ולאחר מכן ניהל את גן-הילדים ובית הספר העברי בקוריינטס, עיר הבירה של פרובינציית קוריינטס בארגנטינה (1929 – 1935).
ב-12 בספטמבר 1935 עלו יגר ומשפחתו לארץ ישראל. שבוע לאחר מכן החל לעבוד כמורה בבית הספר היסודי בזכרון יעקב ולימד בו עד שנת 1941. משם עבר ללמד בבית הספר היסודי באחוזה – חיפה (1942 – 1943), בבית ספר "גאולה" בהדר הכרמל, חיפה (1944), ובבית הספר בשכונת בת-גלים, חיפה (1945). אז מונה למנהל בית הספר היסודי באחוזה, חיפה (1946 – 1947), ולמנהל בית הספר בבת-גלים (1948 – 1954). בשנים 1955 – 1961 שימש כמפקח על בתי הספר היסודיים במחוז הצפון, ובשנים 1962 עד 1967 כמפקח על החינוך היסודי במחוז חיפה.
אחר פרישתו לגמלאות עסק הרבה בהכשרת מורים בישראל ושיפור דרכי ההוראה.
יגר נפטר בסוף שנת 1978 והותיר אחריו בן, משה יגר, דיפלומט והיסטוריון, ובת, שרה אליאש, מחנכת.
מחקר

עוד בהיותו בארגנטינה פרסם יגר בעיתונות האידית שם מאמרים אחדים בענייני ספרות, חגים ומועדים. בכל שנות פעילותו בהוראה בארץ ישראל עסק, במקביל, במחקרים עיוניים בענייני חינוך, תנ"ך, הוראת המקרא והמשנה ובלשנות עברית ופרסם מאמרים וספרים עיוניים בנושאים אלה. התעניינותו המיוחדת הייתה בבעיות תחייתה של השפה העברית והוראתה בבית-הספר העברי. הוא היה ער לעובדה ששפה היא תופעה חברתית ושם לב למקום המרכזי שתופס הדיבור בהתפתחות השפה. יגר חקר במיוחד את התפתחות השפה המדוברת ותרבות הכתיבה אצל התלמידים. גישתו אל הבעיות הפילולוגיות הייתה לימודית ולא עיונית-תאורטית בלבד. הוא עסק במהותן של תופעות לשון וערכן בתקופות שונות ובהתפתחותן של תופעות לשוניות אלה. מטרה מיוחדת במחקריו הייתה לברר את המושג "לשון עממית", ולברר את מהותה ואת תכונותיה בהתפתחותה של השפה העברית.
ספריו

מטאפורה דימוי וניב (דיונים בפרקי לשון), הוצאת ספרים מ. ניומן בע"מ, חיפה, תשל"ד (1973)
לבירור מהותה של לשון עממית: היבטים היסטוריים, הוצאת "פינת הספר", חיפה, תש"מ (1979)
הכתב בבית הספר: בירור מתודי, קווים לתוכנית, הוצאת "פינת הספר", חיפה, תש"מ (1979)
ביאורים לספר איוב. מסות ועיונים במקרא, הוצאת ש. זק ושות', בשיתוף עם החברה לחקר המקרא בישראל, ירושלים, תשמ"ד (1984); (הובא לדפוס על ידי בנו ד"ר משה יגר).
על לשון וחינוך, הוצאת ש. זק ושות', ירושלים, תשמ"ו (1986); (הובא לדפוס על ידי בנו ד"ר משה יגר).
מאמרים

הדיאלוגים בספר בראשית (צורות רטוריות), בית מקרא כתב עת לחקר המקרא ועולמו, כרך כ"א (ס"ד–ס"ז), עמודים 139–145, 1975/1976
ביטויים ניביים בתרגום אונקלוס לספר "בראשית", בית מקרא, כרך כ"ב, גיליון ג', עמ' 375–382, 1977
המתולוגיה של לימודי המשנה, כתב עת שבילי החינוך, כרך מ"א (1), עמודים 44–51, 1981
השירה ומקומה בחינוך, שבילי החינוך, כרך מ"א (3), עמודים 171–178, 1982
המסגרת המחנכת והמשמעת, שבילי החינוך, כרך מ"ג, עמודים 164–168