stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הונאת המידות
הערות שוליים

↑  ספר עמוס, פרק ח', פסוק ה'.
↑  ספר משלי, פרק כ', פסוק כ"ג.
↑  על התיארוך המקובל במחקר; לפי הסדר עולם, תקופה זו היא באמצע ימי בית ראשון.
↑  "משקולת של רמאים" מימי בית המקדש הראשון התגלתה בעיר דוד בי-ם, באתר ynet, 2 בספטמבר 2021
1 2  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף פ"ט, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף פ"ט, עמוד א'.
↑  ספר הושע, פרק י"ד, פסוק י'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף פ"ט, עמוד א'; משנה תורה לרמב"ם, הלכות גניבה, פרק ח', הלכה כ'; שולחן ערוך, חושן משפט, סימן רל"א, סעיף ב'.
↑  ראו: רבי ישראל אייזנשטיין, עמודי אש, סימן ד', ד"ה וראיתי בחינוך.
הילריון (אלפייב)

| --- | --- |

 לידה:  24 ביולי 1966 (בן 58) מוסקבה, ברה"מ 
 שם לידה:  Григорий Валериевич Алфеев 
 מדינה:  רוסיה, ברית המועצות 
 השכלה:  קולג' פמברוק (1995)  Slavic Greek Latin Academy  האקדמייה התאולוגית במוסקבה 
 מעסיק:  אוניברסיטת פריבור 
 תפקיד:  ארכיבישוף  בישוף  מתרגם  נזיר כהן  ארכיבישוף מטרופוליטני  מנחה טלוויזיה 
 השקפה דתית:  נצרות אורתודוקסית 
 פרסים והוקרה:  עיטור הידידות (רוסיה) (2011)  honorary doctorate of the University of Prešov in Prešov (7 בדצמבר 2011)  Honorary Academician of VRAL (2017)  פרס הפדרציה הרוסית (2021)  עיטור אלכסנדר נבסקי (2021)  עיטור הכבוד של הפדרציה הרוסית (2016)  מסדר ההצטיינות של הרפובליקה ההונגרית  מסדר הדגל הסרבי  מסדר ההצטיינות האוקראיני  honorary doctorate at the Villanova University  Honorary Academician of VRAL  מסדר ההצטיינות האוקראיני, דרגה 3  מסדר סרגיוס הקדוש מראדונז'  מפקד עם כוכב של מסדר ההצטיינות של הונגריה  Order of Alexius  January 13th commemorative medal  מסדר הנסיך הקדוש דניאל של מוסקבה, דרגה 2 
 www.hilarion.ru
 
מיטרופוליט הילריון (ברוסית: Митрополит Иларион; נולד ב-24 ביולי 1966) הוא בישוף של הכנסייה האורתודוקסית הרוסית, מיטרופוליט של בודפשט והונגריה (רו') מאז 7 ביוני 2022. תאולוג, פטרולוג, היסטוריון כנסייה, מלחין ומורה, דוקטור לפילוסופיה (1995), דוקטור לתאולוגיה (1999). חתן פרס הפדרציה הרוסית (2020).
מחבר מונוגרפיות על חייהם ותורותיהם של אבות הכנסייה, תרגומים מיוונית וסורית, עבודות על תאולוגיה דוגמטית, מאמרים באנציקלופדיה הרוסית הגדולה ובאנציקלופדיה האורתודוקסית ופרסומים רבים בכתבי עת. מחבר הספר ישוע המשיח (רו').
מ-31 במרץ 2009 עד 7 ביוני 2022 מילא את התפקידים הבאים: יו"ר המחלקה ליחסי כנסייה חיצוניים של הפטריארכיה של מוסקבה (אנ'), חבר קבע בסינוד הקדוש (אנ'), רקטור של כל הכנסיות ללימודי תואר שני ודוקטורט על שם קדושים סיריל ומתודיוס (רו'). היה מנחה של תוכנית הטלוויזיה "הכנסייה והעולם" בערוץ הטלוויזיה "רוסיה-24".
הערות שוליים

↑  Митрополит Иларион, 24SMI (ברוסית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810674672705606  BNE: XX5409266  BnF: cb13599142p (data)  GND: 124812473  ICCU: TO0V383200  ISNI: 0000 0001 2123 8817  LCCN: nr97012066  LNB: 000292886  MusicBrainz: 5f6d0a2e-34a5-4372-8aac-be8180023cdf  NKC: jo2003163255  NLA: 36584418  NLG: 181569  NTA: 227941748  SELIBR: 344776  SUDOC: 145589560  Trove: 1306114  VIAF: 22313810   WorldCat (עם VIAF): 22313810
הלמה של אוסגוד

הלמה של אוסגוד, שהוצגה על ידי  ויליאם פוג אוסגוד (אנ') ב-1899 היא למה באנליזה מרוכבת. על פי הלמה, פונקציה רציפה של מספר משתנים מרוכבים שהיא הולומורפית בכל משתנה בנפרד, היא הולומורפית. ניתן להשמיט את ההנחה שהפונקציה רציפה, אבל את הצורה הזו של הלמה קשה הרבה יותר להוכיח והיא ידועה כמשפט הרטוגס.
לתוצאה זו אין אנלוגיה במשתנים ממשיים. אם נניח שהפונקציה  f:\mathbb {R} ^{n}\to \mathbb {R}  היא רציפה וגזירה בכל נקודה בכל משתנה (כלומר, כל הנגזרות החלקיות קיימות בכל מקום), f אז היא לא בהכרח גזירה. למשל, דוגמה נגדית בשני ממדים ניתנת על ידי:
f(x,y)={\dfrac {2x^{2}y+y^{3}}{x^{2}+y^{2}}}.
הפונקציה הזו רציפה, והגבול שלה בנקודה  (0,0) הוא  0. אם  נגדיר את הפונקציה בראשית הצירים  f(0,0)=0, נקבל פונקציה רציפה בכל מקום ובעלת נגזרות חלקיות מוגדרות היטב ב  x ו  y בכל נקודה, כולל בראשית הצירים, אבל אינה גזירה בראשית הצירים.
ה'שס"ב

ה'שס"ב (5,362) ובקיצור שס"ב – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-27 בספטמבר 1601, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1602.
המולד של תשרי חל ביום חמישי, 7 שעות ו-775 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים.
זו שנת שמיטה, ושנת 4 במחזור העיבור ה-283. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 14 (סימנה ידלוז) במחזור השמש ה-192.
שנה זו היא שנת 1,533 לחורבן הבית, ושנת 1,913 לשטרות.
נפטרו

מהרש"ך, פוסק הלכה מחכמי יוון, רב במונאסטיר ובסלוניקי.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
הארכיון לתולדות ההגנה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  ארכיון
 כתובת:  רוטשילד 23, תל אביב 
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 בעלים:  ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – שנות החמישים
 קואורדינטות:  32°03′49″N 34°46′19″E﻿ / ﻿32.063527777778°N 34.772055555556°E﻿ / 32.063527777778; 34.772055555556
 דף הבית
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) הארכיון לתולדות ההגנה(למפת תל אביב רגילה) הארכיון לתולדות ההגנה(למפת גוש דן רגילה) הארכיון לתולדות ההגנה(למפת גוש דן מוגדלת) הארכיון לתולדות ההגנה  he הארכיון לתולדות ההגנהhe הארכיון לתולדות ההגנהמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כרזת גיוס ביישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה, מאוספי הארכיון לתולדות ההגנה
הארכיון לתולדות ההגנה הוא ארכיון מסמכים ותעודות על מחתרות עבריות בארץ ישראל, ובמיוחד על ארגון "ההגנה", אשר פעלו ביישוב היהודי בארץ ישראל, מאז תקופת העלייה הראשונה ומשתייך לארכיון צה"ל ומערכת הביטחון. הארכיון שוכן ב"בית אליהו גולומב" בשדרות רוטשילד בתל אביב, באותו בנין נמצא גם מוזיאון ההגנה.
היסטוריה

הארכיון הוקם תחילה עבור כתיבת "ספר תולדות ההגנה". בהמשך צורפו אליו תעודות ומסמכים רבים, בהם על פי אתר הארכיון: "חלקים נרחבים מארכיון שירות הידיעות (ש"י) של "ההגנה" על מחלקותיו השונות (ערבים, פורשים, קומוניסטים ובריטים); אוסף מסמכים של המוסד לעלייה ב'; מסמכים רבים מארכיון המחלקה לחקירות פליליות (C.I.D) של משטרת המנדט; עדויות של חברי "ההגנה" על פעילותם בארגון; תצלומים של חברי "ההגנה" בפעילויות שונות כגון אימונים, מסדרים, סיורים וטיולים, ומבצעי התיישבות והעפלה; וכן מפות, תרשימים, כרוזים ועלונים.". מנהל הארכיון הוא ההיסטורין נרי אריאלי.
ראו גם

מוזיאון ההגנה
הערות שוליים

↑  הארכיון לתולדות ההגנה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257389005171  ISNI: 0000 0001 1011 3496  LCCN: no93038318  VIAF: 135404100   WorldCat (עם VIAF): 135404100 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תולדות עם ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הארכיפלג הארקטי הקנדי

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  אוקיינוס הקרח הצפוני 
 קואורדינטות:  75°N 90°W﻿ / ﻿75°N 90°W﻿ / 75; -90
 שטח:  550,000 מייל רבוע
 גובה מרבי:  פסגת בארבו
 נתונים מדיניים
 מדינה:  קנדה קנדה
 אזור זמן:  UTC-4
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הארכיפלג הארקטי הקנדי(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הארכיפלג הארקטי הקנדי
 
הארכיפלג הארקטי הקנדי (באנגלית: Canadian Arctic Archipelago; נקרא גם הארכיפלג הארקטי) הוא ארכיפלג הנמצא מצפון לקנדה היבשתית, באוקיינוס הארקטי. הארכיפלג נמצא בקצה הצפוני ביותר של צפון אמריקה, והוא משתרע על פני חלק ניכר משטחן של הטריטוריות הצפוניות של קנדה - רובה של טריטוריית נונאווט וחלק משטח הטריטוריות הצפון-מערביות. השטח הכולל שלו הוא 1,424,500 קמ"ר.
שטח ומיקום גאוגרפי

הארכיפלג משתרע לאורך 2,400 קילומטרים ו-1,900 קילומטרים מפרידים בין הנקודה הצפונית ביותר בו, כף קולומביה שנמצאת על האי אלסמיר, לבין קנדה היבשתית. הארכיפלג תחום ממערב על ידי ים בופור, מצפון מערב על ידי האוקיינוס הארקטי, ממזרח על ידי גרינלנד, מפרץ באפין ומצר דייוויס, ובדרום על ידי מפרץ הדסון וקנדה היבשתית.
איי הארכיפלג

הארכיפלג כולל כ־36,563 איים. מספר איים מופרדים אחד מהשני ומהיבשת על ידי מספר נתיבי מים שיחד מכונים המעבר הצפון-מערבי. הארכיפלג כולל 94 איים גדולים (גדולים מ-130 קמ"ר) כאשר ביניהם נכללים שלושה מבין עשרת האיים הגדולים בעולם (באפין, אלסמיר וויקטוריה) ועוד 36,469 איים קטנים.
האקלים על האיים הוא ארקטי והאדמה מכוסה בטונדרה להוציא את אזורי ההרים. רוב האיים אינם מיושבים. ההתיישבות האנושית על האיים היא דלילה ומפוזרת וברוב המקרים מדובר במתיישבים אינואיטים שגרים לאורך החופים באיים הדרומיים.
אחד מאיי הארכיפלג הוא אי הנסיך פטריק.
בעלות

התביעות הבריטיות על האיים התבססו על תגליותיו של מרטין פרובישר בשנות ה-70 של המאה השש עשרה. שליטתה של קנדה על האיים החלה לאורך שנות ה-70 של המאה התשע עשרה אולם עד ל-1880 היא שלטה רק על האיים שבאגן פוקס, מפרץ הדסון, ומצר הדסון. רק ב-1880 העבירה בריטניה את השליטה על שאר האיים לקנדה. "המחוז של פרנקלין" (שמו של הארכיפלג תחת הריבונות הקנדית) התבסס ב-1895 וכלל כמעט את כל הארכיפלג. המחוז פורק עם הקמתה של נונאווט ב־1999. כיום קנדה תובעת בעלות על כל נתיבי המים שבמעבר הצפון מערבי ורואה בו מים פנימיים אולם ארצות הברית ורוב הארצות הימיות רואות במעבר מים בינלאומיים. הוויכוחים אודות מעמדו של המעבר התעוררו עקב דאגתה של קנדה לאכיפה הסביבתית לביטחונה הלאומי ולריבונותה הכללית באזור. האי הנס במצר נארס מזרחית לאלסמיר היה שנים רבות במחלוקת בין דנמרק לבין קנדה במחלוקת על הבעלות עליו.
ה'שס"ט

ה'שס"ט (5,369) ובקיצור שס"ט – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1608, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 בספטמבר 1609.
המולד של תשרי חל ביום שלישי, 22 שעות ו-933 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג החא. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים.
זו שנת שמיטה, ושנת 11 במחזור העיבור ה-283. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 21 (סימנה כאלאא) במחזור השמש ה-192.
שנה זו היא שנת 1,540 לחורבן הבית, ושנת 1,920 לשטרות.
אירועים

אדר – בית הכנסת שושנת הזהב בלבוב הוחזר לידי היהודים (לאחר שהישועים החרימו אותו בתחילת ה'שס"ה). רבי יצחק הלוי סגל חיבר "שיר גאולה" לזכר המאורע, שבהוראת רב העיר מהר"ם לובלין נאמר מאז בכל שנה בבית הכנסת בשבת לאחר פורים.
יצירת "הגדת ונציה", דפוס מאויר ומבואר של ההגדה של פסח, הנחשב לשיא ביצירת ההגדות המאוירות.
בוונציה נדפס לראשונה פירוש "כף נחת" למשנה מאת רבי יצחק גבאי.
נפטרו

י"ח באלול – מהר"ל מפראג (רבי יהודה ליווא בן בצלאל), פוסק הלכה והוגה דעות יהודי מפורסם ודמות יסוד במחשבת ישראל, אב"ד וראש ישיבה בפוזנא, בניקלשבורג ובפראג.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג החא, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל
הילה רוזן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 בספטמבר 1977 (בת 47) חיפה, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 יחידים
 זכיות בטורנירים:  0 WTA ו-7 ITF
 זוגות
 זכיות בטורנירים:  0 WTA ו-8 ITF
 
הילה רוזן גליקשטיין (נולדה ב-5 בספטמבר 1977) היא טניסאית עבר ישראלית. 3 פעמים אלופת ישראל בטניס (1994, 1995 ו-1997). במהלך הקריירה שלה זכתה ב-7 טורנירי ITF ליחידות וב-8 טורנירי ITF לזוגות נשים. ייצגה את ישראל במשך 11 שנים (1994–2004) רצופות בגביע הפדרציה.
ביוגרפיה

רוזן נודלה וגדלה בחיפה. החלה להתאמן בטניס בגיל 8 בהדרכת חיה מזרחי. בהמשך היא התאמנה במרכז הטניס בחיפה בהדרכת האחים אמנון ושרון כסיף ושחר פרקיס שהצטרף לצוות המאמנים. בגיל 16 עברה להתאמן במרכז הספורט הלאומי הדר יוסף ובהמשך במרכז הטניס ברמת השרון בהדרכת הנס פליוס, מהולנד. למרות זאת היא השלימה את לימודיה בבית הספר הריאלי בחיפה ומצאה את עצמה מבלה שעות בדרכים על קו חיפה-תל אביב. מגיל 13 השתתפה בתחרויות נוער ברחבי העולם. בדצמבר 1991 הגיעה לשלב חצי הגמר בתחרות Orange Bawl בפלורידה (אנ'), הנחשבת לאליפות העולם הבלתי רשמית לנוער. היא זכתה בתחרויות נוער בבלגיה, בהולנד, בארצות הברית ובדרום אמריקה.
ביוגרפיה > 1994

באליפות ישראל שנערכה בשנת 1994 זכתה בפעם הראשונה בקריירה שלה בתואר לנשים יחידות.
בטורניר שנערך בחיפה ב-29 באוגוסט היא זכתה בתואר ITF הראשון שלה לאחר ניצחון במשחק הגמר על ציפי אובזילר ב-2 מערכות (6–1, 7–5).
ביוגרפיה > 1995

באליפות ישראל שנערכה בשנת 1995 הגנה על תוארה לנשים יחידות.
בטורניר שנערך בקהיר, מצרים ב-13 בנובמבר היא זכתה בתואר ITF השני שלה לאחר ניצחון במשחק הגמר על אולריקה פרילר מאוסטריה ב-2 מערכות (6–3, 6–2)
ביוגרפיה > 1997

באליפות ישראל שנערכה בשנת 1997 היא זכתה בפעם השלישית בתואר לנשים יחידות.
במסגרת גביע הפדרציה שנערך בבארי, איטליה ב-25 באפריל אותה שנה, נגד נבחרת רוסיה, היא ניצחה את אנה קורניקובה ב-2 מערכות (6–1, 7–6(7–3)), שדורגה באותה העת בטופ 20 בעולם.
במהלך הקריירה שלה רוזן זכתה בתחרויות בינלאומיות בקנדה, ספרד, אוזבקיסטן, ארצות הברית ובקנדה והשתתפה במוקדמות של כל ארבעת תחרויות הגראנד סלאם.
לאחר פרישתה מספורט תחרותי החל ללמוד משפטים.
ביוגרפיה > גביע הפדרציה

בשנים 1994–2004 ייצגה את ישראל ב-32 מפגשים במסגרת גביע הפדרציה ניצחה ב-15 משחקים אישיים והפסידה ב-8 משחקים אישיים.
חיים אישיים

רוזן נשואה לטניסאי שלמה גליקשטיין. היא שותפה במשרד עורכי דין, מ. פירון ושות'
הערות שוליים

↑  רוזן הפסידה במיאמי, מעריב, 22 בדצמבר 1991
↑  רוזן זכתה בבכורה בג'קסונוויל, מעריב, 1 בינואר 1992
הדר רובינשטיין

הדר רובינשטיין 1983
הדר רובינשטיין-רבינוביץ' (נולדה ב-11 באפריל 1967) היא שחיינית עבר, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה שהשתתפה באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) במדי נבחרת ישראל. היא החזיקה בשיא הישראלי בשישה משחים בו זמנית, במשחי החופשי ובמשחי הפרפר. בעלת 3 מדליות זהב ומדליה אחת מכסף מהמכביה. נחשבת לאחת השחייניות הטובות ביותר של ישראל בכל הזמנים.
ביוגרפיה

הדר רובינשטיין נולדה בפתח תקווה וגדלה בקריית אונו הוא למדה בתיכון בן צבי בעיר מגוריה והתאמנה בקבוצת מכבי קריית אונו, בהדרכת אורי קליינמן.
ביוגרפיה > 1980

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1980 בהיותה רק בת 13 ו-4 חודשים, זכתה רובינשטיין במדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש של 2:27.90 דקות, שיפור לשיא של ליאור בירקאן (2:27.99 דקות).
ביוגרפיה > 1981

בתחרות שמונה האומות שנערכה בקיאסו, שווייץ בתחילת יולי 1981 זכתה רובינשטיין במדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש של 1:05.01 דקות ובמקום רביעי במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש נוסף של 2:24.27 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום שמיני במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב, יחד עם בירקאן, רבקה פרידלנדר, ועופרה מוניוז בשיא ישראלי חדש של 4:43.36 דקות, כששחתה את סגנון הפרפר.
ביוגרפיה > 1981 > המכביה ה-11

בתחרויות השחייה של מכביה ה-11 שנערכו בבריכת השחייה של אוניברסיטת תל אביב מספר ימים לאחר מכן זכתה רובינשטיין ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:05.67 דקות, במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש של 2:23.37 דקות, ובמשחה שליחות 4x100 מטר חופשי יחד עם בירקאן, מוניוז, ועדי בן יהודה בשיא ישראלי חדש ובשיא מכביה חדש של 4:08.85 דקות. נוסף לכך, היא זכתה במדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם האחיות מוניוז (תמי ועופרה) ובירקאן בשיא ישראלי חדש של 4:39.86 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט אותה שנה זכתה רובינשטיין ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש של 1:04.83 דקות, לפני בירקאן שגם היא שיפרה את השיא הישראלי (1:04.98 דקות), ובכך הייתה לשחיינית הראשונה שירדה במשחה זה מתחת ל-1:05 דקות. שיא זה החזיק מעמד 9 שנים. במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:23.53 דקות ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:45.31 דקות. נוסף לכך, היא זכתה בשתי מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:02.30 דקות, אחרי מוניוז (1:00.90 דקות) ופבי סקלירובסקי מהפועל תל אביב (1:01.85 דקות) ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:34.08 דקות, אחרי בירקאן שקבעה שיא ישראלי חדש של 2:27.87 דקות ואיה קופילביץ מהפועל גש"ם (2:29.23 דקות).
ביוגרפיה > 1982

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט 1982 זכתה רובינשטיין ב-6 מדליות זהב תוך כדי קביעת 3 שיאים ישראלים. היא זכתה בתואר השחיינית המצטיינת של האליפות גם בזכות התוצאה האיכותית באליפות. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:01.38 דקות, במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 2:09.62 דקות, במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 4:31.37 דקות, במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 9:14.12 דקות, שיפור לשיאה של מישל קובין (9:21:97 דקות), במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:06.45 דקות ובמשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:27.63 דקות.
ביוגרפיה > 1983

בתחרות שמונה האומות בשחייה שנערכה בטנריפה, ספרד ביולי 1983 השתתפה רובינשטיין ב-7 משחים זכתה ב-4 מדליות וקבעה 4 שיאים ישראלים. מדליית כסף, במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 9:06.99 דקות, כשבמהלכו היא שיפרה במשחה ל-400 מטר חופשי את השיא הישראלי בתוצאה של 4:30.89 דקות. 3 מדליות ארד, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:09.71 דקות, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:05.93 דקות ובמשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש של 2:22.00 דקות. בנוסף, היא סיימה במקום שישי במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 1:00.76 דקות, שיפור לשיאה של מוניוז, במקום שמיני במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בשיא ישראלי חדש של 4:39.12 דקות, ביחד עם בירקאן, נוגה ויזל, ורותם גרטל ובמקום שמיני במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:15.30 דקות. שבוע לאחר מכן, בתחרות שחייה שנערכה בדרמשטאדט, גרמניה קבעה רובינשטיין במשחה ל-200 מטר פרפר שיא ישראלי חדש של 2:21.78 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש אוגוסט אותה שנה זכתה רובינשטיין ב-6 מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:01.45 דקות, לפני מוניוז (1:01.73 דקות) ובירקאן (1:02.11 דקות), במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:12.40 דקות, לפני אילה הדר (2:15.47 דקות) ודנה סער מהפועל גלבוע (2:15.74 דקות), במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:31.68 דקות, לפני יפעת שור בת אגודתה (4:45.20 דקות) ודנה סער (4:45.35 דקות), במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:31.30 דקות, לפני עירית גלוסקינוס (9:47.24 דקות) ויפעת שור (9:50.47 דקות), במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:06.96 דקות, לפני רותם פורת מהפועל בני שמעון (1:09.26 דקות) וליאור בירקאן (1:09.49 דקות) ובמשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:25.13 דקות, לפני הדר קליינמן (2:29.70 דקות) וקרן סדן מהפועל עמק הירדן (2:31.75 דקות).
בספטמבר אותה שנה נסעה רובינשטיין עם מאמנה ומשפחתו, למישן ויאחו בקליפורניה על מנת, להתאמן לאולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) לצדו של מאמן נבחרת ארצות הברית מארק שוברט.
ביוגרפיה > 1984

בתחרות רב אומות בשחייה שנערכה בקיאסו, שווייץ ביוני 1984 קבעה רובינשטיין במשחה ל-400 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 4:28.33 דקות.
בתחרות שמונה האומות שנערכה בקארדיף, ספרד ביולי אותה שנה זכתה רובינשטיין בשתי מדליות זהב, במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 9:03.17 דקות ובמשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש נוסף של 2:19.55 דקות, שהיווה את הקריטריון האולימפי.
ביוגרפיה > 1984 > אולימפיאדת לוס אנג'לס

באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) סיימה רובינשטיין במקום ה-26 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:12.32 דקות, במקום ה-21 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:34.95 דקות ובמקום ה-26 במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:22.78 דקות.
ביוגרפיה > 1985

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף אוגוסט 1985 זכתה רובינשטיין ב-5 מדליות זהב אישיות, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:01.09 דקות, לפני עירית גלוסקינוס (1:01.32 דקות) וענת ישראל ממכבי תל אביב כפר המכביה (1:02.47 דקות), במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:13.22 דקות, לפני רותם פורת (2:16.04 דקות) ואיילת שלזינגר (2:17.44 דקות), במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:35.52 דקות, לפני רותם פורת (4:45.37 דקות) וקרן סדן מהפועל עמק הירדן (4:48.47 דקות), במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:06.35 דקות, לפני רותם פורת (1:08.67 דקות)) ואיריס קומן (1:10.06 דקות) ובמשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:25.40 דקות, לפני קרן סדן (2:30.05 דקות) ומורין פרידמן ממכבי תל אביב כפר המכביה (2:34.58 דקות).
שיאים אישיים > בריכה אולימפית > שיאים ישראלים

| משחה | תוצאה | תאריך | נשבר על ידי | תוצאה | תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 מטר חופשי | 1:00.76 דקות | 2 ביולי 1983 | רויטל וילנאי | 1:00.74 דקות | 15 ביולי 1989 |
| 200 מטר חופשי | 2:09.62 דקות | 29 באוגוסט 1982 | טימאה טוט | 2:09.61 דקות | 19 ביולי 1990 |
| 400 מטר חופשי | 4:28.33 דקות | 24 ביוני 1984 | מיכל אמין | 4:25.14 דקות | 11 ביולי 1989 |
| 800 מטר חופשי | 9:03.17 דקות | 1 ביולי 1984 | עדי ביכמן | 8:58.85 דקות | יולי 1998 |
| 100 מטר פרפר | 1:04.83 דקות | 28 באוגוסט 1981 | טימאה טוט | 1:03.96 דקות | 15 באפריל 1990 |
| 200 מטר פרפר | 2:19.55 דקות | 30 ביוני 1984 | טימאה טוט | 2:19.01 דקות | 15 באפריל 1990 |
הערות שוליים

↑  וייס ויתר לשמיר, מעריב, 30 באוגוסט 1982
↑  אלכס פרלסמן, 5 שיאים בפתיחת אליפות ישראל בשחייה, מעריב, 29 באוגוסט 1982
↑  אלכס פרלסמן, 5 שיאים בפתיחה, מעריב, 29 באוגוסט 1982
↑  המנצחים ותוצאות, מעריב, 29 באוגוסט 1982
↑  אלכס פרלסמן, שבע פעמים "הידד" - להדר, מעריב, 31 באוגוסט 1982
↑  זיו סידרר, שחייני הפועל גש"מ ומכבי ת"א סיפקו שיאים באליפות ישראל, דבר, 28 באוגוסט 1983
↑  זיו סידרר, טבלת השיאים בשחיה נותרה שלמה ביום נעילת האליפות, דבר, 30 באוגוסט 1983
↑  זיו פידרר, הדר רובינשטיין ומאמנה המריאו אתמול לארה"ב, דבר, 4 בספטמבר 1983
↑  התוצאות, מעריב, 21 באוגוסט 1985
↑  עמי כברי, גלילי החזיר לעצמו השיא ב-100 גב, מעריב, 22 באוגוסט 1985
↑  עמי כברי, גלילי: שוב מציל תורן, מעריב, 23 באוגוסט 1985
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת לוס אנג'לס (1984)  |
| --- | --- | --- |
|  איגרוף | יהודה בן חיים • שלמה ניאזוב |  |
|  אתלטיקה | מאיה בן-צור • אריה גמליאל • מארק הנדלסמן • שם טוב סבג  • יהודה צדוק  • זהבה שמואלי |  |
|  ג'ודו | אדי קואז • משה פונטי |  |
|  הרמת משקולות | מאיר דלויה |  |
|  התעמלות מכשירים | ננסי גולדשמידט • יעקב לוי • יוחנן מויאל • לימור פרידמן |  |
|  התעמלות אמנותית | ליאת חנינוביץ |  |
|  טניס | עמוס מנסדורף |  |
|  סיף | שלומי איל • נילי דרורי • יצחק חטואל • לידיה חטואל |  |
|  קיאק | אבירם מזרחי |  |
|  קליעה | גרי ארמיסט • יאיר דוידוביץ • יצחק יונסי |  |
|  שחייה | יורם כוכבי • אייל שטיגמן • הדר רובינשטיין |  |
|  שיט | יהודה אטדגי • אלדד אמיר • יואל סלע • שמשון ברוקמן • איתן פרידלנדר |  |
ה'שס"ו

ה'שס"ו (5,366) ובקיצור שס"ו – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1605, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 באוקטובר 1606.
המולד של תשרי חל ביום שלישי, 7 שעות ו-752 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכז. היא מעוברת, ואורכה 384 ימים.
זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 8 במחזור העיבור ה-283. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 18 (סימנה יחלדז) במחזור השמש ה-192.
שנה זו היא שנת 1,537 לחורבן הבית, ושנת 1,917 לשטרות.
נולדו

בנימין מוספיא ("דיוניסוס") - רופא ומילונאי יהודי, בן למשפחת אנוסים מספרד (נפטר ה'תל"ה).
נפטרו

רבי משה מת, תלמיד המהרש"ל, רב בפשמישל, באפטא ובקראקא, וחבר ועד ארבע ארצות. מחבר ספר "מטה משה". (נולד בה'שי"א)
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
הארכיון של יהודי עיראק

הארכיון של יהודי עיראק (באנגלית: Iraqi Jewish Archive) הוא אוסף גדול של 2,700 ספרים ועשרות אלפי מסמכים יהודיים היסטוריים שנמצאו על ידי צבא ארצות הברית במרתף אחד מבנייני סוכנות הביון הלאומית העיראקית במהלך הפלישה לעיראק בשנת 2003.
תכולת הארכיון

האוסף כולל מגוון רב של ספרים ומסמכים נדירים, החל בספרי פרשנות לתלמוד בני 500 שנה וכלה במכתבים אישיים שנשלחו בשנות ה-50.