stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
למידה מרחוק
היסטוריה > התפתחות הלמידה מרחוק בארצות השונות > מדינות אחרות

אוסטרליה – הפעילה למידה מרחוק כבר בשנות ה-20 של המאה ה-20 באמצעות רדיו. המדינה הענקית, בעלת פיזור אוכלוסין ניכר, הייתה חייבת לתת מענה לצורכי החינוך של משפחות מתיישבים מבודדים.
מדינות מתפתחות באסיה שהשתייכו לחבר העמים הבריטי, כגון הודו, אימצו את המודל הבריטי והפעילו בארצם מערכות למידה מרחוק.
נכון ל-2006, ניתנים שירותי למידה מרחוק ל-26 מדינות בעולם בקירוב. קיימות גם אוניברסיטאות פתוחות המאפשרות לקבל תארים לאזרחי חוץ. אנשי חינוך מפתחים מודל של אוניברסיטה גלובלית שתספק משאבים למדינות מתפתחות להגיע לרמת החינוך והמחקר של המדינות המפותחות.
היסטוריה > התפתחות הלמידה מרחוק בארצות השונות > בתקופת מגפת הקורונה

מגפת הקורונה חייבה שינוי דרמטי באופן בו אנו לומדים ומשכילים והיוותה את האתגר הגדול ביותר עמו התמודדו מערכות החינוך מאז ומתמיד. מדינות שונות ביצעו למידה מרחוק עקב סגירת מוסדות החינוך. כך, הלמידה מרחוק והלמידה האלקטרונית הפכו לנורמה.
עקב סגירת כל מוסדות החינוך בישראל, הפעיל משרד החינוך מערכת שידורים לאומית בעברית ובערבית, ובה 3 ערוצים ייעודיים בטלוויזיה ובאינטרנט. ערוץ לגני הילדים, ערוץ ליסודי, וערוץ לחטיבות הביניים. בנוסף העביר משרד החינוך הישראלי את הלמידה בחינוך הממלכתי ובחינוך ממלכתי דתי לתקופה מסוימת לתוכנית למידה מרחוק. שר החינוך רפי פרץ אמר ש"הלמידה מרחוק הפכה לאבן יסוד במשבר הקורונה, היא הוכיחה את עצמה בכמות הכניסות העצומה שהייתה ובשיתוף פעולה של המורים והתלמידים...". עם זאת מערכת השידורים שהפעיל משרד החינוך לא לוותה בכלים ייעודיים המאפשרים ביצוע למידה מקוונת, וברובם אילתרו את השימוש באפליקציות לוועידות וידאו כגון זום. היו מעט בתי ספר כמו בית ספר תיכונט, אשר היו ערוכים בצורה מלאה ללמידה מרחוק וזאת בשל כך שבית הספר מיישם סביבת לימוד וירטואלית בעזרת מחשבים וטאבלטים אשר בו כל התכנים וחומרי הלימוד נמצאים על "ענן" והם דיגיטליים בלבד. בתי ספר אחרים השתמשו באתרי אינטרנט וכלים מקוונים רבים אחרים כמו ערוצי YouTube כמו אני10, אתרי אינטרנט כמו אתר לרגו, אתר אקדמיית קהאן ואתר אופק, כדי לתת מענה על הצורך המיידי בלמידה מרחוק. ישנן דעות שמשרד החינוך לא היה ערוך ללמידה מרחוק, בין השאר בשל כך שהשימוש במשאבים מקוונים בבתי הספר בשגרה הוא מועט.
ללמידה מרחוק בתקופה הקורונה, מספר מאפיינים ייחודיים ובניהם: 1. חוסר הכנה מראש-מורים לא מוכשרים להוראה מרחוק, קצוות לימודיים פתוחים, ללומדים ולמורים אין בביתם את הציוד והחומר הדרושים ללמידה מרחוק, מערכי השיעור לא מותאמים ללמידה מרחוק 2.תשומת הלב להרגיע את הלומדים חשובה יותר מהניסיון ללמוד פדגוגיה חדשה או טכנולוגיה 3.דגש על שימור הקשר עם הלומדים והוריהם, הרגעתם וסיפוק אינפורמציה בנוגע למצב 4. תוכניות למידה פשוטות וקצרות טווח.
בשל מאפיינים ייחודיים אלו, על המורים היה לבצע התאמות מיוחדות להוראה בתקופת הקורונה. ההתאמה החשובה ביותר, הייתה להשתמש בלמידה אסינכרונית ולנצל את היתרונות שיש בה. למידה א-סינכרונית מאפשרת למורים גמישות בהכנת חומרי למידה ומאפשרת ללומדים לשלב בין
דרישות הבית והלימודים. הלמידה האסינכרונית, מתבצעת בעיקר באמצעות פלטפורמות דיגיטליות כגון: ויקי, בלוגים, דואר אלקטרוני, שיעורי וידאו, קורסים מקוונים וכו'. כל אלו, מאפשרות פרסום של תכנים ומטלות בצורה חופשית מצד המורה, מענה פשוט וזמין מצד הלומדים ומעקב אחר השתתפות הלומדים, התקדמותם וצרכיהם.
מאפייני למידה מרחוק

נהוג לסווג את הלמידה מרחוק לפי שני הסיווגים העיקריים. צוין לעיל סיווג ראשון בהתאם לאמצעי העברת המידע. סיווג אחר הוא סינכרונית-אסינכרונית.
ההתפתחות הנוכחית של השיטה מציגה מודלים מורכבים יותר. המאפיינים הבולטים של הלמידה מרחוק הם:
אמצעי העברת המידע (דואר, רשתות שידור, תקשורת מחשבים)
רמת הביזור (למידה עצמאית לחלוטין או קבוצת לימוד)
מקום הלימוד (בבית, בבית ספר או במרכזי למידה)
מידת הבו-זמניות של השיעור המתקיים
צורת התקשורת ורמת האינטראקטיביות של התהליך (סינכרוני-אסינכרוני, חד-צדדי, רב-צדדי)
היקף (חלק מקורס, קורס או לימודים מלאים)
שילובים שונים
מיכל לירן מתארת במאמרה מספר מודלים מורכבים של למידה מרחוק. מודלים אלה מתייחסים לממדים שונים של התהליך הפדגוגי, אופני ההבעה, האמצעים הטכנולוגיים ועוד.
דוגמאות

מימוש בולט של למידה מרחוק הוא אוניברסיטה פתוחה, המשתמשת בלמידה מרחוק לשם לימודים אקדמיים. המסגרת הבסיסית כוללת חומר לימודי מודפס (חוברות) שאיתו התלמיד או התלמידה צריכים ללמוד. מטלות לביצוע (המקבילות לשיעורי בית בלמידה הרגילה) נשלחות לבית התלמידים בדואר ועליהם להחזירם באותה דרך. יחד התלמידים יכולים להשתתף בכינוסי לימוד במרכזי למידה. על שיטות אלה מתווספות אחדות מהטכנולוגיות ללמידה מרחוק, שבהן משתמשת האוניברסיטה הפתוחה הן אופ"ק, תל"ם ועוד, הכוללות צפייה בשיעורים מוקלטים, השתתפות בצ'אטים ובקבוצות דיון - כולן בנושא הקורס הנלמד.
בתי ספר רבים משתמשים בלמידה מרחוק ללימוד וביצוע מטלות לאחר שעות בית הספר, אם במודל "כיתה הפוכה" בהם הלימוד מתבצע מרחוק מהבית בעוד שהתרגול בכיתה, ואם דרך אתרי אינטרנט כמו אתר אקדמיית קאן ואתר לרגו - למד בעצמך. ישנם מספר בתי ספר, כמו בית ספר תיכונט, אשר ערוכים ללמידה מרחוק בצורה מלאה בשל סביבת לימוד וירטואלית אשר בה כל התכנים וחומרי הלימוד נמצאים על "ענן" והם דיגיטליים בלבד.
למידה מרחוק משמשת גם למסלולי לימוד אחרים, כגון לימוד שפות, הכשרה מקצועית ועוד.
במילניום החדש מרבית האוניברסיטאות והמכללות בישראל מפעילות מערך רחב של למידה מרחוק לכלל הסטודנטים בקמפוס. אוניברסיטת תל אביב, למשל, מפעילה מערך של אלפי אתרי קורסים ב"קמפוס" הלמידה המתוקשב. אתרי הקורסים השונים מופעלים בסגנונות שונים של למידה מרחוק - מאתר מלווה קורס (שבו חלק מהחומרים של הקורס מועלים לאתר) ועד קורס וירטואלי מלא (בו כלל חומרי הקורס נמצאים ברשת). המרכז ללמידה מתוקשבת מסייע לסגל ההוראה באוניברסיטת בר-אילן לשלב את הלימוד מרחוק במערך הקורסים האקדמיים של האוניברסיטה. בשנת הלימודים תשס"ו תמך המרכז בכ-1,000 קורסים מתוקשבים.
גם ארגונים עסקיים מפעילים מערכי למידה מרחוק שונים. ישנם ארגונים המשתמשים בשיטה זו להכשרת עובדים וישנם ארגונים המשתמשים בשיטה זו לריענוני ידע (תוך תפקיד) ולשמירת הכשירות המקצועית של העובדים (ה-Readiness של העובדים).
מרכז TEC מפעיל למידה שיתופית מקוונת עבור סטודנטים וגם עבור תלמידים משנת 2005. לפיכך עם פרוץ הקורונה הוביל את הלמידה השיתופית המקוונת כמודל חברתי לצד הלמידה מרחוק. נראה כי למידה שיתופית מקוונת נותנת מענה לבדידות של הסטודנט במהלך הקורונה. במערכת ההשכלה הגבוהה הישראלית, אף על פי שסטודנטים רבים דיווחו כי חוויית הלמידה מרחוק בתקופת הקורונה הייתה טובה פחות מחוויית הלמידה הפרונטלית באקדמיה, רבים מן הסטודנטים סבורים כי יש להמשיך לשלב למידה מרחוק במוסדות האקדמיים, באופן המותאם לשינויים הטכנולוגיים במאה ה-21, וכן מעדיפים כי יינתן להם חופש בחירה בהחלטה האם ללמוד באופן מקוון או להגיע פיזית לקמפוס.
מגוון גופי הדרכה ומוסדות להשכלה גבוהה כבר עושים שימוש במערכות המתקדמות ללמידה מעורבת (Lecture capture) כדוגמת סטרימאיטאפ שמאפשרת לסטודנט להשתתף בשיעור באופן פיזי או דרך האינטרנט כשרגע לאחר סיום השיעור יופיע הקורס המתועד באתר האינטרנט של הארגון. חלק מהמוסדות אף מגדילים לעשות ומאפשרים למרצה ללמד אוכלוסייה מעורבת שכוללת סטודנטים או עובדים שנמצאים פיזית בקמפוסים מרוחקים. המרצה מצידו מעביר את השיעור פעם אחת, בכיתה אחת ומנהל בקלות ונוחות דיאלוג עם שתי הקהילות בו זמנית.
ישנם אף ארגונים המפעילים מערכי למידה מרחוק ללקוחות ברשת האינטרנט.
מערכות התוכנה המשמשות לניהול "למידה מרחוק" הן מערכות LMS - Learning Management System. דוגמה ישראלית בולטת לתוכנה שכזו היא מערכת "ברקת" (או HighLearn) המאפשרת ניהול למידה וניהול ידע.
בשנת 2011 זאק סימס הקים אתר Codeacademy שמציע קורסים ב-12 שפות תכנות. נכון לשנת 2021, ל-Codecademy יש מעל ל-45 מיליון משתמשים.
יתרונות הלמידה מרחוק

יתרון עיקרי בלמידה מרחוק לעומת למידה מסורתית הוא בכך שאין הגבלה על מספר התלמידים בכיתה אותם מרצה או מורה יכול ללמד, בלמידה מרחוק אין בעיה כזו. אפשר להגדיל משמעותית את כמות התלמידים שכן מרצה יכול להעביר שיעור למס' מוקדים מבלי שזו תהווה בעיה. פועל יוצא מכך הוא חיסכון בכיתות לימוד ובשעות הוראה שכן תלמידים יכולים בכל זמן פנוי ללמוד ויש להם נגישות לקורס בכל זמן.
למידה מרחוק מהווה יתרון לאוכלוסייה רחבה שאין באפשרותה להגיע פיזית לכיתות הלימוד (למשל אנשי קריירה שמשלבים לימודים, אנשים מוגבלים פיזית, אנשים מבוגרים שאינם ניידים). אותם אנשים שאין באפשרותם להיות בכיתות מסיבות אלו ואחרות מצליחים לשלב בזמן הנוח להם ביותר, בין אורח חיים שלא יפגע להם בקריירה, משפחה וכדומה ובו זמנית מצליחים ללמוד ולא להחסיר חומר לימודי מפני שאינם נוכחים פיזית. הלמידה מרחוק מאפשרת להם להשלים שיעורים, להגיש עבודות וגם להיות בקשר רציף עם המרצה שלהם.
השכלה בעידן שלנו הפכה לגורם חשוב ביותר. החינוך הוא גורם מרכזי אשר יוצר חוסר שוויון ופערים בין אנשים בעלי השכלה לבין אנשים שאין להם השכלה רשמית. פערים אלה רק הולכים וצוברים תאוצה (תמי גרומן,2006). באמצעות הלמידה מרחוק ישנה אפשרות לצמצום הפערים הסוציו אקונומיים באמצעות השקעה טכנולוגית שהולכת ונעשית פחות יקרה. כך גם לגבי אנשים שעומדים בדרישות המוסד אך אין באפשרותם הכלכלית להגיע למוסד החינוך. הלמידה מרחוק מאפשרת להם להיות תלמידים וירטואליים מבלי שתפגע איכות הלמידה שלהם.
הלמידה מרחוק מאפשרת לכל תלמיד קצב זמן מותאם אישית. לכל תלמיד יש אפשרות לבחור במה להתמקד יותר. אם חומר לימודי לא היה מובן בכיתה ולמרצה לא הייתה אפשרות להתעכב באותה נקודה, לתלמיד יש אופציה ללמוד מהבית ולהשלים פערים. כמו כן אם מסיבה כלשהי תלמיד נעדר מהכיתה אין זה פוגע מפני שיש לו האפשרות בכל זמן ללמוד את השיעור שהועבר בכיתה.
הלמידה מרחוק מאפשרת תקשורת בין אישית, שיתופי פעולה וחילופי מידע בין תלמידים מאזורים ותרבויות שונות. כמו כן, מאפשרת לאזרחי הכפר הגלובלי להתאחד תחת נושאים ותחומי עניין משותפים. לדוגמה: GLOBE היא רשת תקשורת עולמית של תלמידים, מורים ומדענים הפועלים יחדיו בחקר ובהבנת היבטים אקולוגיים ותרבותיים של העולם.
למידה מרחוק והכישורים הנדרשים בה מותאמים למגמת החדשנות הטכנולוגית הניכרת בשוק העבודה בארץ ובעולם, במסגרתה עובדים רבים יותר עוברים לעבודה מהבית ונדרשים לשלוט בכישורים טכנולוגיים ולהתמצא בסביבות דיגיטליות. בקורסים הדיגיטליים הסטודנטים יכולים להתרגל לשימוש במיומנויות טכנולוגיות אלה המיושמות בשוק העבודה.
חסרונות הלמידה מרחוק

חיסרון אחד בלמידה מרחוק הוא הרגשת הבידוד והריחוק מהעולם החברתי. כאשר תלמיד לבדו מול מחשב הוא מופרד מהמרצה ומתלמידי הכיתה ולא נוצרת אינטראקציה בין אישית אשר עשויה לתרום להצלחה בלימודים (הכנת מטלות, למידה למבחן ולמידה בשיעורים). תלמידים רבים עלולים להרגיש תסכול עקב היעדר קרבה אנושית וחוסר שייכות שכן לא נוצרת אחווה לימודית שנוצרת בלמידה מסורתית. בשיטת הלמידה המסורתית מצריכה כישורים חברתיים, המפגש עם מגוון רחב של אנשים ודעות תורם להתפתחות הלימודית והאינטלקטואלית.
מחסום טכנולוגי - ההתמודדות עם הטכנולוגיה ההולכת ומתפתחת מהווה מכשול עבור הרבה תלמידים. השימוש במחשב אינו קל עבור אנשים רבים, מצריך תקופת הסתגלות ומהווה גורם מתסכל וגורם לחרדות ולחצים. השימוש בלמידה מרחוק עבור אנשים אלו אינו יעיל ואף מצמצם להם את אפשרויות הלמידה. על פי מחקרים, אצל האוכלוסייה המבוגרת הבעיה נפוצה יותר וההסתגלות שלהם ארוכה ואיטית יותר.
הלמידה מרחוק דורשת מוטיבציה גבוהה כיוון שלמידה רבה מתבצעת באופן עצמאי. הלחץ החברתי ללמוד מצד החברים והמרצים קטן, לא חווים את תחושת התחרותיות שמדרבנת להצלחה. גם האפשרות לבחירת זמן הלימודים היא בעיה עבור אותם תלמידים בעלי מוטיבציה נמוכה שכן יש ביכולתם לדחות עוד ועוד את זמן הלימודים בגלל העובדה שהלמידה מרחוק היא "בכל זמן ובכל מקום". אחוז הנשירה של תלמידים במוסדות שבהם מתקיימת למידה מרחוק גדול יותר מאשר באלה שמשתמשים בלמידה המסורתית.
לא רק התלמידים נפגעים מהלמידה מרחוק אלא גם אנשי ההוראה. בלמידה המסורתית המרצה והתלמיד לומדים להכיר אחד את השני והמורה מודע לנקודות החזקות והחלשות של תלמידיו - לעומת למידה מרחוק שבה אין את האינטראקציה הזו שתאפשר למרצה להבין את רמת ההבנה של תלמידיו ובמה עליו להתמקד יותר. המרצה לא מקבל משוב על העברת התכנים הלימודיים ואין ביכולתם של תלמידיו להעריך את יכולותיו ההוראתיות. כמו לתלמידים לא לכל המרצים יש את היכולות הבסיסיות או את ההבנה להשתמש במערכות מחשב מתקדמות.
בעיות טכנולוגיות עלולות לשבש את תהליך העברת המידע באופן רציף: במקרים רבים איכות הקול, התמונה והשידור מקוטעים ואינם ברורים וזה נובע מאיכות ירודה של המערכות. כל מגבלה טכנולוגית עשויה להסיח את תשומת לבנו ולגרום לנו לאבד את קצב השיעור. מערכות מאיכות גבוהה קיימות אך לא לכל מוסד לימודי יש המשאבים לאפשר את השימוש בהם.
ישנם מקצועות רבים כגון פיזיקה, כימיה וביולוגיה בהם השימוש במעבדה, עריכת ניסויים והתעסקות עם חומרים הוא חלק בלתי נפרד מהלמידה. על אף שטרם נמצא פתרון לנושא זה, ניתן לראות פיתוחים רבים בתחום אשר עוזרים להתגבר על חלק מהחסרונות של הלמידה מרחוק במקצועות אלו. דוגמה לכך היא המעבדה ווירטואלית אשר נוצרה בשיתוף בין מט"ח (המרכז לטכנולוגיה חינוכית) לבין המרכז לחינוך מדעי טכנולוגי (אוניברסיטת תל אביב) אשר מכילה הדמיות ממוחשבות וניסויים ברשת תוך התנסות עצמית בנושאים: צבע אור וראייה, גנטיקה, מערכות הובלה באדם ובצמחים.
היבטים אתיים בלמידה מרחוק

הוגי (Hughy) טוען שהאקט של הצטרפות אל קהילה לומדת מביא עמו אחריות אתית כלפי עצמך, כלפי חבריך הסטודנטים, וכלפי המרצה: "בהצטרפות אל קהילה לומדת, סטודנטים חייבים להבין שהם לוקחים אחריות להיות מחויבים באופן מלא כלומדים אמיתיים כלפי רווחתם שלהם ורווחת הקולגות שלהם". אם כן, ע"פ הוגי הדגש צריך להיות על אופי – מה אנשים צריכים להיות – ולא על התנהגות: מה אנשים צריכים לעשות. הוגי מציין שאחריות של סטודנטים יכולה להתבצע בפועל רק בקונטקסט של אחריות הדדית, כאשר המרצה והמוסד מספקים הדגמה של תמיכה בערכי יסוד, כמו יושר ויושרה (אינטגריטי). אף על פי שהרעיון של אחריות משותפת על יצירה ותמיכה בקהילות לומדות שהן מעוררות מבחינה אינטלקטואלית ותומכות מבחינה רגשית הוא רעיון נפוץ בספרות, רעיון פחות נפוץ הוא המעורבות של הסטודנט כבעל אחריות אתית מפורשת. עוד רעיון לא נפוץ הוא הרעיון שמשוב מעמיק של סטודנטים על המרצה ועל הקורס תורם ללמידה של המרצה עצמו ול"הגשמה האישית" שלו, ולפי כך אי נתינת משוב כזה כאשר אתה מתבקש לעשות זאת מהווה הפרה של אתיקה במערכת היחסים שבין הסטודנט למרצה.
בעיה אתית היא רמאות: תרינלהום מציין שבעוד שרמאות (העתקה מאחרים, פלאגיריזם, שיתוף פעולה בלתי תקין, הצגה כוזבת של זהות) היא ההתנהגות, הרי שהעיקרון האתי שמופר כאן הוא היושרה האקדמית. רמאות היא חוסר יושר אקדמי, והספרות משקפת דאגות עמוקות ביחס להפרה זו של התנהגות אתית. נושאים ספציפיים שזוכים להתייחסות כוללים את מידת חוסר-היושר האקדמי בקרב סטודנטים הלומדים מרחוק, מניעים אישיים וגורמים מבניים, וגישות לטיפול בבעיה.
הספרות על אחוזי הרמות בלימודים המסורתיים מספקת קונטקסט מסוים. אף על פי שחוקרים חלוקים ביניהם על השאלה האם אחוזי הרמאות בקרב סטודנטים עלו בעשורים האחרונים או שאולי הטרמינולוגיה הלא-עקבית גרמה לעליות לכאורה, כולם מסכימים שרמאות בקרב סטודנטים בכל הרמות של מערכת החינוך הפורמלית מתרחשת בשיעורים גבוהים המעוררים דאגה.
אין כמעט נתונים אמפיריים שעליהם ניתן לבסס השוואה של רמאות בסביבות לימוד מסורתיות לעומת סביבות של לימוד מרחוק. אחת האבחנות הנפוצות אצל חוקרים היא שהמחקרים מתחום זה הם מעטים ולא שיטתיים. כתוצאה מכך, אין מספיק ראיות שבעזרתן נוכל להבדיל בין התרשמויות לבין מציאות.
התייחסויות להזדמנויות מוגברות לחוסר-יושר ונטייה לחוסר יושר אצל סטודנטים הלומדים מרחוק מופיעות לעיתים קרובות בספרות.
ראו גם

תוכנית התקשוב הלאומית
למידה סינכרונית
E-learning
כאן חינוכית
לרגו - למד בעצמך
אקדמיית קהאן
האוניברסיטה הפתוחה
קמפוס IL
למידה מקוונת
לקריאה נוספת

Daniel, J. (2020). Education and the COVID-19 pandemic. Prospects, 49(1), 91-96
הערות שוליים

↑  תרגום לא מדויק של המונח "Distance Education". תרגום מדויק יותר הוא "השכלה מרחוק"
↑  דוד מיודוסר, רפי נחמיאס, אורלי להב (עורכים), מחקרים בשילוב תקשורת ומחשבים בחינוך, הוצאת רמות - אוניברסיטת תל אביב, 2004
↑  Michael Jeffris, Research in Distance Education
↑  Bizhan Nasseh, A Brief History of Distance Education
↑  יואל רוטשילד, עולים למעלה אל הקומה הווירטואלית, עיונים בחינוך, בחברה, בטכנולוגיה ובמדע, גיליון מס' 1, הוצאת אורט ישראל, ינואר 2006.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Terry Anderson, Jon Dron, Three generations of distance education pedagogy, The International Review of Research in Open and Distributed Learning 12, 2011-03-25, עמ' 80–97 doi: 10.19173/irrodl.v12i3.890
↑  New classroom learning technologies
1 2 3  John Daniel, Education and the COVID-19 pandemic, Prospects 49, Springer, 2020, עמ' 91-96 doi: https://doi.org/10.1007/s11125-020-09464-3
↑  מערכת שידורים לאומית - למידה מקוונת ואינטראקטיבית -, באתר learnonair.mediaspace.kaltura.com
↑  למידה מרחוק | מרחב פדגוגי | פורטל עובדי הוראה, באתר פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי (באנגלית)
↑  שחר אילן, למידה מרחוק: משרד החינוך פותח בהתייעצות עם הציבור לשילוב השיטה בשנה הבאה, באתר כלכליסט, 12 באפריל 2020
↑  נועם דביר, הכתובת הייתה על הלוח: מחדל הלמידה מרחוק, באתר www.israelhayom.co.il, ‏22.04.2020
↑  מיכל לירן, טקסונומיה של למידה מרחוק - הגדרות, תפישות, מודלים
↑  המרכז ללמידה מתוקשבת
↑  דו"ח סיכום המרכז ללמידה מתוקשבת, אוניברסיטת בר-אילן, יולי 2006
↑  להקטין את הכיתות ולאפשר בחירה: כך הסטודנטים מקווים שתראה שנת הלימודים הבאה, באתר ‏מאקו‏, 8 ביולי 2020
↑  שושנה כרמון, כיצד ייראו הלימודים האקדמיים ביום שאחרי המגפה?, באתר מקור ראשון, ‏2022
↑  אליאב בטיטו, ‏הסטודנטים מעדיפים ללמוד מרחוק, גם לא בימי קורונה, באתר מעריב אונליין, 25 באוקטובר 2020
↑  https://www.businessofbusiness.com/articles/codecademy-zach-sims-y-combinator/
↑  JM Galusha, 1997
↑  JM Galusha, 2003
↑  תמי גרומן,2006
↑  ד"ר רפי נחמיאס וד"ר דוד מיודוסר, "שילוב אינטרנט בחינוך", עיונים בטכנולוגיה ובמדעים, גיליון 34 (מאי 2001), עמ' 3-6.
↑  THE GLOBE PROGRAM, ‏29/11/2015
↑  ענת רפפורט, ‏דעה: האקדמיה צריכה להסתגל ללמידה מרחוק | דעה, ד"ר ענת רפפורט, באתר גלובס, 27 במרץ 2020
1 2  JM Galusha, 2003
↑  FB King, 2002
↑  מעבדה ווירטואלית Sim-Lab, ‏29/11/2015
↑  Thompson, M.,& Johnthan, w.(2013). Students and teachers as ethical actors. In M.Moor (Ed). Handbook of Distance Education. (pp.403-418). New York
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557957605171  BNE: XX529137  BnF: cb11951948m (data)  GND: 4016867-0  LCCN: sh85038507  LNB: 000055348  NKC: ph119487  SUDOC: 027491528 
קורס אקדמי לציבור בערוצי טלוויזיה בכבלים
"אביב", בית הספר הווירטואלי של רשת אורט
הטלוויזיה החינוכית הישראלית
"תלם", האוניברסיטה הפתוחה
סנופי וצ'ארלי בראון, פינאטס – הסרט

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  פינאטס מאת צ'ארלס מ. שולץ
 בימוי:  סטיב מרטינו
 הופק בידי:  קרייג שולץ בריאן שולץ קורניליוס אוליאנו פול פיג
 תסריט:  קרייג שולץ בריאן שולץ קורניליוס אוליאנו
 מדבבים:  ביל מלנדז (סנופי, Woodstock) פרנצסקה קאפאלדי (Little Red-Haired Girl, Frieda) Madisyn Shipman (Violet Gray) טרומבון שורטי קריסטין צ'נוות' 
 מוזיקה:  כריסטוף בק 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Blue Sky Studios
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, הפצה לאולמות הקולנוע 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 6 בנובמבר 2015
 משך הקרנה:  88 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט ילדים, סרט הרפתקאות 
 תקציב:  $99,000,000
 הכנסות:  $246,233,113
 הכנסות באתר מוג'ו:   peanuts2015
 www.peanutsmovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
סנופי וצ'ארלי בראון, פינאטס – הסרט (באנגלית: The Peanuts Movie) הוא סרט אנימציה של חברת פוקס המאה ה-20 שיצא לאקרנים ב-6 בנובמבר 2015. הסרט מבוסס על סדרת הקומיקס פינאטס מאת צ'ארלס מ. שולץ ונחשב למחווה לספישל הטלוויזיה המיתולוגי ״חג המולד של צ'ארלי בראון״ אשר יצא לאקרנים לפני 60 שנים. חברת ההפצה של הסרט בישראל גלובוס מקס החליטה שלא להפיצו בגרסתו המקורית אלא רק בדיבוב לעברית.
עלילה

כשהילדה הג'ינג'ית הקטנה עוברת לגור בשכונה ומאוחר יותר מצטרפת לכיתתו, צ'ארלי בראון מתאהב בה, אם כי הוא חושש שרצף חוסר המזל הארוך שלו ימנע ממנה להבחין בו. אחרי שלוסי אומרת לו שהוא צריך לנסות להיות בטוח יותר בעצמו, צ'ארלי בראון מחליט לצאת לסדרה של פעילויות חדשות בתקווה למצוא משהו שיגרום לילדה הג'ינג'ית הקטנה להבחין בו.
בסיוע סנופי ווודסטוק, הוא מבצע מופע קסמים בתוכנית הכישרונות של בית הספר; עם זאת, הוא נאלץ להפסיק את המעשה שלו כדי לעזור לאחותו סאלי עם המופע שלה, מה שגורם לו להשפלה פומבית. לאחר מכן, צ'רלי בראון נרשם לריקוד בבית הספר וגורם לסנופי ללמד אותו את כל כישורי הריקוד שלו. בריקוד, צ'רלי מושך שבחים על כישוריו, אבל הוא מחליק במהלך ההופעה שלו. זה גורם לאחת הנעליים שלו לפגוע בממטרה, מה שגורם לו שוב להיות מושפל מול כולם.
צ'רלי בראון משתף פעולה עם הילדה הג'ינג'ית הקטנה כדי לכתוב דו"ח ספר. כשהיא לא זמינה למשך שבוע בגלל מחלה משפחתית, צ'רלי בראון מחליט לכתוב את הדו"ח לבדו, על הרומן "מלחמה ושלום" מאת ליאו טולסטוי, עליו הוא כותב דו"ח מקיף. במקביל, צ'רלי בראון מגלה שהוא התלמיד היחיד שקיבל ציון מושלם במבחן שנערך מוקדם יותר באותה שנת לימודים. חבריו ושאר התלמידים מברכים אותו, והפופולריות שלו מתחילה לטפס.
עם זאת, כשהוא הולך לקבל מדליה באספת בית ספר, הוא לומד שהעבודות במבחן התערבבו בטעות, ושפטי הייתה למעשה זו שקיבלה את הציון המושלם. צ'רלי בראון חושף את הטעות ודוחה את המדליה, ובכך הופך שוב לא פופולרי, ושוב, מודח באגרסיביות על ידי כל השאר.
בינתיים, סנופי כותב רומן על דמותו של אס המעופף במלחמת העולם הראשונה שמנסה להציל את פיפי מהברון האדום בעזרת וודסטוק וחבריו, תוך שימוש באירועים ובמצבים המרכזיים סביב צ'רלי בראון כהשראה לפיתוח סיפורו. הוא מגלם את ההרפתקה שלו פיזית ונתקל בצ'ארלי בראון והחבורה כמה פעמים בדרך. סנופי, בסופו של דבר, מצליח להביס את הברון האדום בקמיקזה ולהציל את פיפי.
לפני שעזב את בית הספר לקיץ, צ'רלי בראון מופתע כשהילדה הג'ינג'ית הקטנה בוחרת בו לחבר לעט (כחלק מפרויקט בית ספרי במהלך הקיץ). לינוס משכנע את צ'ארלי בראון שהוא צריך לספר לילדה הג'ינג'ית הקטנה מה הוא מרגיש כלפיה לפני שהיא עוזבת לקיץ. בראון דוהר לביתה, אך במקום זאת הוא נתקל באמה, שמודיעה לו שהיא עומדת לצאת באוטובוס למחנה קיץ. צ'רלי בראון מנסה לרדוף אחרי האוטובוס אבל הילדים האחרים מונעים ממנו להגיע אליו. בדיוק כשהוא עומד לוותר, הוא רואה עפיפון נופל מהעץ-אוכל-עפיפונים. המיתר מסתבך סביב מותניו ומפליג איתו, ובכך מושך אותו איתו. כשהגיע לאוטובוס, צ'רלי בראון סוף סוף שואל את הילדה האדמונית הקטנה מדוע היא בחרה בו למרות כישלונותיו. הילדה מסבירה שהיא מעריצה את חוסר האנוכיות והנחישות שלו, וקוראת לו אדם ישר, אדיב, אכפתי וחומל. כולם מברכים אותו ומשבחים את צ'ארלי בראון כידיד אמיתי ונושאים אותו הביתה.
דמויות הסרט

ביל מלנדז – סנופי ווודסטוק
נואה שנאפ – צ'ארלי בראון
הדלי בל מילר – לוסי ואן פלט
איי.ג'יי. טיס – פיג-פן
נואה ג'ונסטון – שרודר
ונוס שולטיס – פפרמינט פאטי
אלכסנדר גארפין – ליינוס ואן פלט
פרנצסקה קאפאלדי – הילדה עם השיער האדום
מאר מאר – פרנקלין
מאריאל שיטס – סאלי בראון
רבקה בלום – מארסי
ויליאם אלכסנדר וואנץ' – שרמי
אנסטסיה בראדיקינה – פאטי
מאדיסין שיפמן – ויולט
בעקבות ריבוי הדמויות הוחלט שלא יהיו דמויות חדשות בסרט. אולם דמויות נוספות כמו: פיפי אהובתו של סנופי, אולף, אחיו של סנופי  צפויים להופיע בסרט.
עוצבת הבזק

| --- | --- |

 רָצוֹא וָשׁוֹב כְּמַרְאֵה הַבָּזָק
 פרטים
 כינוי:  עוצבת הבזק
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 סוג:  אוגדה
 בסיס האם:  מחנה נחשונים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  15 בספטמבר 2020 – הווה (4 שנים)
 נוצרה מתוך:   עוצבת עידן
 מקים היחידה:  תא"ל אבי רוזנפלד
 פיקוד
 יחידת אם:   פיקוד המרכז עד יולי 2023: מערך התמרון בזרוע היבשה
 יחידות בת:   חטיבת כפיר   חטיבת יפתח   חטיבה 646   חטיבה 179  חטיבת האש 990
 דרגת המפקד:    תת-אלוף
 מפקד נוכחי:  יואב ברונר
 מפקדים
 
תרשים האוגדה לפי תקן נאט"ו לסימון כוחות
עוצבת הבזק (אוגדה 99) היא אוגדת חי"ר-אש בפיקוד המרכז. מפקד האוגדה הנוכחי הוא תא"ל יואב ברונר.
מאפיינים והיסטוריה > הקמה

עוצבת הבזק הוקמה לצורך מיצוי מותאם יותר של כוחות היבשה. האוגדה נועדה לחיזוק הגמישות המטכ"לית להוצאת מהלך התקפי בכל חזית. האוגדה מיועדת להתמחות בלחימה בשטחים מבוצרים, מאופיינת כעתירה בכוחות חי"ר-אש הפועלים בשילוביות עם כוחות קומנדו ושריון, כבעלת יכולות חשיפה והשמדה ורכיבי ניוד המשויכים לה באופן אורגני.
העוצבה הוקמה בעקבות התוכנית הרב-שנתית 'תנופה', וייעודה - תקיפה מהירה בכל חזית, בייחוד בזירה הצפונית והדרומית.
מאפייני ההפעלה של האוגדה כוללים משימות חציית גבול ותקיפה בעומק שטח האויב, ובנייתה מוכוונת ללחימה במבנה רב-זירתי ברצועת עזה ובלבנון. היכולות והאמל"ח כוללים יכולות לחימה קונבנציונליות, יחד עם רחפנים לאיסוף מודיעין צבאי, בנוסף ליכולות לוחמת סייבר ולוחמה אלקטרונית שלא קיימות בחטיבות החי"ר, אמצעי לחימה מתקדמים וכלי ניוד גלגליים שיאפשרו לה להיות גמישה וזריזה.
ב-15 בספטמבר 2020 הוקמה האוגדה על בסיס עוצבת עידן שנסגרה. היא הייתה האוגדה היחידה בצה"ל שאינה כפופה בשגרה לפיקוד מרחבי, אלא נמצאת תחת פיקוד מערך התמרון בזרוע היבשה.
בחודש יולי 2023 אישר הרמטכ"ל רב-אלוף הרצי הלוי את הכפפת האוגדה לפיקוד המרכז. כחלק משינוי זה היחידה הרב-ממדית יצאה מאוגדה 99 ונשארה כפופה למערך התמרון.
מאפיינים והיסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

בעקבות מתקפת הפתע על עוטף עזה באוקטובר 2023 פעל מפקד האוגדה, תא"ל ברק חירם, עם כוחות בפיקודו מהאוגדה ומיחידות אחרות, לטיהור גזרה בעוטף עזה, ובפרט בקיבוץ בארי, ממחבלים.
במסגרת התמרון הקרקעי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל תמרנה האוגדה בדרום עזה והשמידה תשתיות טרור, אמצעי לחימה ומנהרות של חמאס. בחודש דצמבר סיימה אוגדה 252 את תפקידה במלחמה העצימה, ואוגדה 99 החלה למלא תפקיד לחימה באזור מחנות המרכז.
במהלך חודש פברואר 2024 יצאה האוגדה מהרצועה לצורך רענון ואימונים.
במהלך חודש אפריל קיבלה האוגדה אחריות על מרחב מסדרון נצרים, והיא חזרה לרצועה, עד שהוחלפה במהלך הקיץ.
בנובמבר 2024 אוגדה 252 סיימה את משימתה במסדרון נצרים ואוגדה 99 קיבלה אחריות על המרחב. תחתיה פעלה חטיבה 10. בפברואר 2025, במסגרת השלב הראשון של הסכם חמאס–ישראל, אוגדה 99 פינתה את מסדרון נצרים, ושוחררה מפרק המשימה ברצועת עזה. בכך השלים צה"ל את נסיגתו מכלל חלקי הרצועה למעט מרחב הפרימטר וציר פילדלפי.
יחידות האוגדה

| חטיבות עוצבת הבזק> תג או סמל | חטיבות עוצבת הבזק> שם | חטיבות עוצבת הבזק> מספור | חטיבות עוצבת הבזק> הערות |
| --- | --- | --- | --- |
חטיבות סדירות
|  חטיבת כפיר | חטיבת כפיר | 900 | חטיבת חיל רגלים |
חטיבות מילואים
|  חטיבת יפתח | חטיבת יפתח | 11 | חטיבת קומנדו במילואים |
|  עוצבת שועלי מרום | עוצבת שועלי מרום | 646 | חטיבת חיל רגלים מוצנחת |
|  עוצבת ראם | עוצבת ראם | 179 | חטיבת שריון |
| חטיבת האש 990 |  | 990 | חטיבת תותחנים ואש במילואים |
יחידות נוספות
|  בית הספר לניוד מבצעי | יחידת הניוד המבצעי | 444 | יחידת ניוד בעלת יכולות פת"ן (פינוי פצועים, תספוק, ניוד כוחות) מיוחדות. |
|  גדוד תקשוב אוגדתי | גדחי"ק יובל | 807 | גדוד תקשוב אוגדתי |
| אגד לוגיסטי |  |  | אגד הלוגיסטי של האוגדה |
| מפקדת האוגדה |  |  | כוללת את מרכז המודיעין |