מדרחוב כפר סבא
היסטוריה

בראשית ימיו היה האזור מלא פרדסים, אך עם השנים הפכה המושבה לעיר ונסללו כבישים ובתי מגורים, בעיקר באזור זה של כפר סבא. רחוב ירושלים שהיה אז רחוב צדדי, התגלה כאבן דרך חשובה בין רחובות ויצמן והכרמל, שניהם רחובות ראשיים בעלי כביש דו צדדי. בתור רחוב שכזה, חנויות רחוב קטנות החלו להיפתח בצידיו, כולל בתי קפה ומסעדות שונות. אולם הפיכתו למדרחוב ומרכז תרבות עירוני לא החלה עד שנת 1966 אז הוחלט על בניית היכל התרבות של כפר סבא, ברחוב ירושלים. על ההחלטה הודיעה העירייה בראשות מרדכי סורקיס כאשר לבנייה הוקצבו 725,000 לירות ישראליות, חלקן במימון קרן ישראל-אמריקה. התוכניות התלכדו עם הרעיון לבנות מתחם תרבות נוסף באזור ובו יהיו הספרייה המרכזית וספריית הנוער. עוד הוחלט להוסיף למרכז מוזיאון קטן ומרכז מבקרים, מה שיהפוך לאזור התרבות הרשמי של העיר. בעקבות ההחלטה על הקמת מרכזי התרבות ברחוב, העירייה הפכה אותו למדרחוב וחלק ממנו הפך למדרחוב. כמו כן, היותו רחב ידיים ושקט על אף קרבתו לרחובות הראשיים תרם לבניית בנייני מגורים מעל החנויות, בהשראת רחוב הכרמל המאופיין בבתי מגורים עם אכסדרות לפני החנויות.
סיבה נוספת להפיכתו של רחוב ירושלים למרכז תרבות היה בית אהרונוביץ' (אשר נקרא גם "הארמון") אשר היה שייך אז לעיריית כפר סבא, לאחר שירשה ממשפחת אהרונוביץ' את האדמות. הבית הפך לפיסת דרך מההיסטוריה של כפר סבא, והוא ניצב בהמשך אותו רחוב, מה שהפך אותו להיות עוד אטראקציה תרבותית באותו שביל שנוצר בין רחוב הכרמל לויצמן.
בשנות השבעים הוחלט להפריד את היכל התרבות מהמוזיאון והספרייה, ולהקים מבנה נוסף עבור אלו: בית ספיר. המרכז נועד להיות "גולת הכותרת" של התרבות בכפר סבא, ולשם כך הוזמנו מספר רב של אדריכלים כדי שיציעו הצעות לבניית המבנה אשר אמור להכיל למעלה מ-10,000 איש בכל חודש. לבסוף נבחר האדריכל מרדכי בן-חורין אשר עיצב מבנה גדול ורב גוני בעל מאפיינים מודרניים מאוד, תוך שילוב של גג מתכת גלי, לבנים, טיח ועץ. המבנה החדש, שנקרא על שמו של פנחס ספיר, כונה על ידי כלי תקשורת בריטיים שהגיעו לאירוע הפתיחה כ"הפנינה שבכתר" והכיל אודיטוריום ל-300 איש, ספרייה וקונסרבטוריון, זאת בעוד שהיכל התרבות הכיל אולם מופעים בעל 800 מושבים, ספרייה נוספת, חדר הנצחה לחללי מלחמות ישראל יוצאי העיר ואולם המוקדש לתולדות כפר סבא. שני המוסדות, קריית ספיר והיכל התרבות, משמשים כחטיבה אחת העוטפת את המדרחוב בשני צידיו.
למעשה, קריית ספיר לא נקראה כך עם הקמתה אלא רק כאות הוקרה לפנחס ספיר, אשר בתור שר אוצר בממשלת גולדה תרם רבות לעיריית כפר סבא ולפיתוח המדרחוב. לאחר מותו התקיים אף טקס זיכרון בקדמת היכל התרבות אליו הגיעה ראש הממשלה, גולדה מאיר, ושר האוצר, יהושע רבינוביץ.
בשנת 1976 נחנך מרכז ספיר, רבות במימונו של פנחס ספיר אשר היה אז שר האוצר ועל כך זכה להנצחה במבואה של המרכז, בטקס חגיגי בו הופיעה גם התזמורת הסימפונית ירושלים בניצוחו של אלכסנדר שניידר. במהירות הפך המדרחוב למתחם מסחרי מבוקש, כשגם חנויות הרחוב נהנו מהפיכת הרחוב למרכז תרבות עירוני שמשך מבקרים מכל האזור. בנוסף, החלו להתבצע שיפוצים ברחוב לכדי הפיכתו לנוח יותר עבור מבקרים וגם נעים יותר ושקט. משום שהרחוב היווה בעבר חלק מפרדס הוא לא הכיל כביש אלא רק שביל הליכה, מה שהפך את שיפוצו לקל בהרבה. הוספו לו מדשאות ושביל סדיר, ובמהרה היה המדרחוב למרכז חשוב בעיר. כמות המבקרים במקום הייתה עצומה, ובשנת 1988 ביקרו בקריית ספיר בממוצע 18,000 איש בחודש.
בשנות השמונים היה המדרחוב למקום בילוי עבור תושבי כפר סבא ומרכז מסחר חשוב עבור תושבי היישובים היהודים שנמצאו מעבר לקו הירוק. משום שאלו היו עוברים בעיר עשרות פעמים ביום בדרכם פנימה או החוצה משטחי יהודה ושומרון, נוצר מטבע הלשון המקומי "חמש דקות מכפר סבא". עיתונים לאומיים בארץ ציינו רבות את המדרחוב ומבניו כאבן דרך תרבותית בחבל השרון שאין כמותה ביישובים הסמוכים. כמו כן, ריבוי מקומות הבילוי באזור תרמו להגעה של אוכלוסייה צעירה, בגילאי 15–30, לעיר ונוסדו חיי לילה שעיקרם התרכז במדרחוב. הקונסרבטוריון העירוני, שנתמך על ידי מערכת החינוך המפותחת של כפר סבא, משך תלמידים רבים והאודיטוריום הקטן של קריית ספיר אפשר קיום מופעים אינטימיים יותר, כמו גם ערבי בידור ופנאי.
עם השנים העירייה טיפחה את המדרחוב והציבה בו מדשאות רחבות ידיים מה שהפך אותו למעין פארק קטן המהווה מקום בילוי נעים ושקט לתושבי האזור. בגלל השקט והנינוחות שלו, המדרחוב הוא מקום פנאי גם לפעיליות ספורטיביות או רוחניות, חלקן מקודמות על ידי העירייה. במרכז המדרחוב הוקמה בריכת נוי גדולה אשר על גדותיה מתקיימות הופעות שונות במשך השנה, כולל בפסטיבל הבירה השנתי המתקיים במדרחוב או בפסטיבל נושפים מטעם הקונסרבטוריון.
בין השנים 2012-2014 עברו קריית ספיר והיכל התרבות שיפוץ נרחב ועיצוב מחודש, ובנוסף גם חלק מבנייני המדרחוב חודשו ועוצבו בצורה מודרנית יותר. היכל התרבות עבר שיפוץ והאולם הראשי בו שופץ עד לכדי עמידה בסטנדרטים בינלאומיים. הותקנו בו קירות אקוסטיים חדשים ובכניסה אל המתחם הוצב פסל של האמן נפתלי בזם אשר נקרא "נושאי האור". קריית ספיר עברה שיפוץ גדול אף יותר והוספה קומה שלמה הכוללת ספריית ילדים, חדר ארכאולוגי וחדר מחול. מלבד זאת, כל המבנה שופץ מבפנים, כולל מספר רב של חדרי מוזיקה אשר רמת האקוסטיקה בהם עלתה לאחר השיפוץ על 45 דציבלים. על הפרויקט היה אחראי האדריכל דוד ברסלבי בפיקוחו של איש מכון התקנים הישראלי, הרן מאיר. בסיום העבודות היה שטח המבנה יותר מ-7,000 מטר רבוע.