stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סלומון רונדון
הערות שוליים

↑  מערכת וואלה! ספורט‏, העברות בעולם, 10.8: מגן חדש לצ'לסי, שיא העברות לווסט ברומיץ', באתר וואלה, 10 באוגוסט 2015
| נבחרת ונצואלה – קופה אמריקה 2015 |
| --- | --- | --- |
|  1 ברוחה •  2 אנחל •  3 טונייס •  4 ויסקרונדו •  5 אמורבייטה •  6 סיצ'רו •  7 מיקו •  8 רינקון •  9 רונדון •  10 ורגאס •   11 גונסאלס •  12 דני • 13 סייחס •  14 לוסנה • 15 גרה • 16 רוסאלס • 17 ג'וסף • 18 אראנגו • 19 אקוסטה • 20 פרוסו • 21 ריבאס • 22 מורייו • 23 פרינייס • מאמן: סנוויסנטה |  1 ברוחה •  2 אנחל •  3 טונייס •  4 ויסקרונדו •  5 אמורבייטה •  6 סיצ'רו •  7 מיקו •  8 רינקון •  9 רונדון •  10 ורגאס •   11 גונסאלס •  12 דני • 13 סייחס •  14 לוסנה • 15 גרה • 16 רוסאלס • 17 ג'וסף • 18 אראנגו • 19 אקוסטה • 20 פרוסו • 21 ריבאס • 22 מורייו • 23 פרינייס • מאמן: סנוויסנטה | ונצואלה |
| נבחרת ונצואלה – קופה אמריקה 2016 |
| --- | --- | --- |
|  1 קונטררס •  2 אנחל •  3 ויאנואבה •  4 ויסקרונדו •  5 פיגרה •  6 ולאסקס •  7 דל ואיה •  8 רינקון •  9 רונדון •  10 אוטרו •   11 חואנפי •  12 דני • 13 סייחס •  14 סוארס • 15 גרה • 16 רוסאלס • 17 ג'וסף • 18 פניארנדה • 19 סנטוס • 20 פלטשר • 21 גונסאלס • 22 הררה • 23 פרינייס • מאמן: דודאמל |  1 קונטררס •  2 אנחל •  3 ויאנואבה •  4 ויסקרונדו •  5 פיגרה •  6 ולאסקס •  7 דל ואיה •  8 רינקון •  9 רונדון •  10 אוטרו •   11 חואנפי •  12 דני • 13 סייחס •  14 סוארס • 15 גרה • 16 רוסאלס • 17 ג'וסף • 18 פניארנדה • 19 סנטוס • 20 פלטשר • 21 גונסאלס • 22 הררה • 23 פרינייס • מאמן: דודאמל | ונצואלה |
| נבחרת ונצואלה – קופה אמריקה 2019 |
| --- | --- | --- |
|  1 פרינייס •  2 ויאנואבה •  3 אוסוריו •  4 קנסלור •  5 מורנו •  6 הררה •  7 מאצ'יס •  8 רינקון •  9 אריסטחויטה •  10 סבארינו •   11 אניור •  12 גראטרול • 13 סייאס •  14 מאגו • 15 מוריו • 16 רוסאלס • 17 ג'וסף • 18 סוטלדו • 19 פיגארה • 20 הרננדס • 21 פלטשר • 22 רומו • 23 רונדון • מאמן: דודאמל |  1 פרינייס •  2 ויאנואבה •  3 אוסוריו •  4 קנסלור •  5 מורנו •  6 הררה •  7 מאצ'יס •  8 רינקון •  9 אריסטחויטה •  10 סבארינו •   11 אניור •  12 גראטרול • 13 סייאס •  14 מאגו • 15 מוריו • 16 רוסאלס • 17 ג'וסף • 18 סוטלדו • 19 פיגארה • 20 הרננדס • 21 פלטשר • 22 רומו • 23 רונדון • מאמן: דודאמל | ונצואלה |
| נבחרת ונצואלה – קופה אמריקה 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 גרטרול •  2 פרארסי •  3 אוסוריו •  4 ארמבורו •  5 צ'אנסיור •  6 הררה •  7 סבארינו •  8 רינקון •  9 קאדיס •  10 סוטלדו •   11 מאצ'יס •  12 קונטררס • 13 מרטינס •  14 מאקון • 15 נבארו • 16 סגוביה • 17 לקבה • 18 קאסרס • 19 רמירס • 20 אנחל • 21 גונסאלס • 22 רומו • 23 רונדון • 24 אנדרדה • 25 באיו • 26 פריירה • מאמן: בטיסטה |  1 גרטרול •  2 פרארסי •  3 אוסוריו •  4 ארמבורו •  5 צ'אנסיור •  6 הררה •  7 סבארינו •  8 רינקון •  9 קאדיס •  10 סוטלדו •   11 מאצ'יס •  12 קונטררס • 13 מרטינס •  14 מאקון • 15 נבארו • 16 סגוביה • 17 לקבה • 18 קאסרס • 19 רמירס • 20 אנחל • 21 גונסאלס • 22 רומו • 23 רונדון • 24 אנדרדה • 25 באיו • 26 פריירה • מאמן: בטיסטה | ונצואלה |
רונדון במדי רובין קאזאן, 2013
רונדון במדי זניט עם גביע הסופר קאפ הרוסי, 2015
רונדון במדי וסט ברומיץ', 2016
עונת 2012/2013 בלה ליגה

| --- | --- |
חגיגות הזכייה באליפות של ברצלונה
 תקופת התחרות:  18 באוגוסט 2012 – 1 ביוני 2013 (288 ימים) 
 מספר משתתפות:  20
 הזוכה:  ברצלונה
 מספר משחקים:  380
 מספר שערים:  1091 (2.87 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  10,734,741 (28,249 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ארגנטינה ליונל מסי   (46 שערים)
 השחקן המצטיין:  ארגנטינה ליונל מסי
 → 2011/20122013/2014 ←
עונת 2012/2013 הייתה העונה ה-82 של לה ליגה שהיא הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-18 באוגוסט 2012 והסתיימה ב-1 ביוני 2013.
הליגה כללה 20 קבוצות. שלוש הקבוצות האחרונות ירדו לליגת משנה בסוף העונה.
על ניצחון במשחק ליגה מוענקות שלוש נקודות.
מליגת המשנה עלו דפורטיבו לה קורוניה, סלטה ויגו וריאל ואיאדוליד.
ברצלונה זכתה בתואר וזאת בפעם ה-22 בתולדות המועדון. היא זכתה בהסופר קאפ הספרדי תוך ניצחון על אתלטיקו מדריד בסיכום מפגש כפול בזכות חוק שערי חוץ - 1:1, 0:0.
ריאל סרגוסה, דפורטיבו לה קורוניה ומיורקה ירדו לליגת משנה בסוף העונה.
כדורגלנים מצטיינים

"פרס פיצ'צ'י" למלך השערים של העונה הוענק: ליונל מסי (ארגנטינה ארגנטינה), ברצלונה, שכבש 46 שערים. בנוסף לכך זכה מסי גם בנעל הזהב האירופית.
"פרס זאמורה" לשוער הטוב ביותר הוענק: טיבו קורטואה (בלגיה בלגיה), אתלטיקו מדריד, שספג 29 שערים ב-37 משחקים.
"פרס סארה" לכדורגלן ספרדי שכבש מספר מרבי של שערים במהלך העונה הוענק: אלברו נגרדו (ספרד ספרד), סביליה, שכבש 25 שערים.
פרסי LFP הוענקו ל:
השחקן המצטיין: ליונל מסי (ארגנטינה ארגנטינה)
השוער המצטיין: טיבו קורטואה (בלגיה בלגיה)
הבלם המצטיין: סרחיו ראמוס (ספרד ספרד)
הקשר המצטיין: אסייר אייארמנדי (ספרד ספרד) אנדרס אינייסטה (ספרד ספרד)
החלוץ המצטיין: ליונל מסי (ארגנטינה ארגנטינה)
המאמן המצטיין: דייגו סימאונה (ארגנטינה ארגנטינה)
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ברצלונה (אלופה) | 38 | 32 | 4 | 2 | 115 | 40 | 75 | 100 | העפלה לליגת האלופות |
| 2 | ריאל מדריד | 38 | 26 | 7 | 5 | 103 | 42 | 61 | 85 | העפלה לליגת האלופות |
| 3 | אתלטיקו מדריד | 38 | 23 | 7 | 8 | 65 | 31 | 34 | 76 | זכייה בגביע המלך הספרדי העפלה לליגת האלופות |
| 4 | ריאל סוסיאדד | 38 | 18 | 12 | 8 | 70 | 49 | 21 | 66 | העפלה לליגת האלופות |
| 5 | ולנסיה | 38 | 19 | 8 | 11 | 67 | 54 | 13 | 65 | העפלה לליגה האירופית |
| 6 | מאלגה | 38 | 16 | 9 | 13 | 53 | 50 | 3 | 57 |  |
| 7 | ריאל בטיס | 38 | 16 | 8 | 14 | 57 | 56 | 1 | 56 | העפלה לליגה האירופית |
| 8 | ראיו ואיקאנו | 38 | 16 | 5 | 17 | 50 | 66 | 16- | 53 |  |
| 9 | סביליה | 38 | 14 | 8 | 16 | 58 | 54 | 4 | 50 | העפלה לליגה האירופית |
| 10 | חטאפה | 38 | 13 | 8 | 17 | 43 | 57 | 14- | 47 |  |
| 11 | לבאנטה | 38 | 12 | 10 | 16 | 40 | 57 | 17- | 46 |  |
| 12 | אתלטיק בילבאו | 38 | 12 | 9 | 17 | 44 | 65 | 21- | 45 |  |
| 13 | אספניול | 38 | 11 | 11 | 16 | 43 | 52 | 9- | 44 |  |
| 14 | ריאל ואיאדוליד | 38 | 11 | 10 | 17 | 49 | 58 | 9- | 43 |  |
| 15 | גרנדה | 38 | 11 | 9 | 18 | 37 | 54 | 17- | 42 |  |
| 16 | אוססונה | 38 | 10 | 9 | 19 | 33 | 50 | 17- | 39 |  |
| 17 | סלטה ויגו | 38 | 10 | 7 | 21 | 37 | 52 | 15- | 37 |  |
| 18 | מיורקה | 38 | 9 | 9 | 20 | 43 | 72 | 29- | 36 | ירדה ליגה |
| 19 | דפורטיבו לה קורוניה | 38 | 8 | 11 | 19 | 47 | 70 | 23- | 35 | ירדה ליגה |
| 20 | ריאל סרגוסה | 38 | 9 | 7 | 22 | 37 | 62 | 25- | 34 | ירדה ליגה |
1 2  בהתאם להחלטת אופ"א מהמועדון נשלל הזכות להשתתף בגביע אירופי בשנת 2013/2014
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| # | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ארגנטינה ליונל מסי | ברצלונה | 46 |
| 2 | פורטוגל כריסטיאנו רונאלדו | ריאל מדריד | 34 |
| 3 | קולומביה רדאמל פלקאו | אתלטיקו מדריד | 28 |
| 4 | ספרד אלברו נגרדו | חטאפה | 25 |
| 5 | ספרד רוברטו סולדאדו | ולנסיה | 24 |
| 6 | ספרד רובן קסטרו | ריאל בטיס | 18 |
| 6 | ספרד פיטי | ראיו ואיקאנו | 18 |
| 8 | ארגנטינה גונזאלו היגוואין | ריאל מדריד | 16 |
סטטיסטיקה > מלכי הבישולים

| # | שחקן | קבוצה | בישולים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ספרד אנדרס אינייסטה | ברצלונה | 14 |
| 2 | ארגנטינה ליונל מסי | ברצלונה | 11 |
| 3 | ספרד ססק פברגאס | ברצלונה | 10 |
| 4 | גרמניה מסוט אוזיל | ריאל מדריד | 9 |
| 5 | מקסיקו קרלוס ולה | ריאל סוסיאדד | 8 |
סטטיסטיקה > פרס זאמורה

| # | שחקן | קבוצה | ספיגות | משחקים | ממוצע |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בלגיה טיבו קורטואה | אתלטיקו מדריד | 29 | 37 | 0.78 |
| 2 | ספרד ויקטור ואלדס | ברצלונה | 33 | 31 | 1.06 |
| 3 | ארגנטינה ווילפרדו קבאז'רו | מלאגה | 42 | 34 | 1.24 |
| 3 | ספרד אנדרס פרננדס | אוסאסונה | 46 | 37 | 1.24 |
| 5 | צ'ילה קלאודיו בראבו | ריאל סוסיאדד | 40 | 31 | 1.29 |
סקיירביישוב

| --- | --- |
סמל סקיירביישוב

 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  לובלין (פרובינציה) לובלין
 מחוז:  זמושץ'
 שטח:  139.17 קמ"ר
 גובה:  208 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,315 (2006)
 קואורדינטות:  50°51′N 23°21′E﻿ / ﻿50.850°N 23.350°E﻿ / 50.850; 23.350
 אזור זמן:  UTC+1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיסקיירביישוב(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיסקיירביישוב(למפת פרובינציית לובלין רגילה) לובלין חלם זמושץ' ביאלא פודולסק  שווי. פ. פודקרפצקיה בלארוס אוקראינה מזוביהסקיירביישוב(למפת פרובינציית לובלין מוגדלת) לובלין חלם זמושץ' ביאלא פודולסק  שוויינטו. פוד. פודקרפצקיה בלארוס אוקראינה מזוביהסקיירביישוב  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
סקיירביישוב (בפולנית: Skierbieszów) הוא כפר במחוז זמושץ' שבפרובינציית לובלין בפולין, על גדת נהר ווליצה, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית קטנה.
תולדות היישוב

הכפר נזכר לראשונה בתחילת המאה ה-15, עת השתייך לבישופים של חלם, ובמשך השנים התפתח לכדי יישוב עירוני. בשנת 1564 נמנו בכפר 409 תושבים.
בחלוקת פולין השלישית, בשנת 1795, נכלל היישוב בתחום אוסטריה, ובשנת 1815 נכלל בתחום פולין הקונגרסאית.
יהודי היישוב

התיעוד הראשון לישיבת יהודים בכפר הוא מהמאה ה-16. בשנת 1921 נמנו בכפר 106 יהודים.
בנובמבר 1941, תחת הכיבוש הגרמני, רצחו הגרמנים 82 מיהודי הכפר. ב-14 במאי 1942 רצחו אנשי ס"ס את 14 היהודים האחרונים שעוד נותרו במקום.
עזרובעל (קצין בצבאו של חניבעל)

עזרובעל (בלטינית: Hasdrubal) היה קצין בצבא קרתגו שלקח חלק בלוחמה בזירה האיטלקית במלחמה הפונית השנייה
ביוגרפיה

תפקידו של עזרובעל לא ברור, הוא נזכר פעם כמפקד פרשים ופעם כקצין אספקה. שמו מופיע לראשונה במהלך קרב אגר פלרנוס. מפקדו, חניבעל מצא עצמו במעבר הרים צר כשהמפקד הרומאי פאביוס מאקסימוס מאגף אותו מכל עבר. חניבעל הורה לעזרובעל להכין כמות רבה של לפידים ולהכין 2,000 שוורים מהשלל. הוא הורה לחייליו לאכול ולישון, ובשלוש לפנות בוקר העיר אותם וציווה לקשור את הלפידים לקרני השוורים ולהדליק אותם. הוא הורה למשרתים להעלות את העדר אל ראש הרכס, הרומאים שראו את הלפידים סברו שזהו צבא חניבעל המתקרב, ומיהרו לרוץ לשם תוך שהם מפנים את העמדה האסטרטגית, חייליו של חניבעל מיהרו ותפסו אותה.
הוא נזכר שוב במהלך קרב גרוניום. חניבעל חיפש מקלט לחורף של שנת 217 לפנה"ס, הוא בחר בעיר גרוניום, ולאחר שנכשל משא ומתן עם התושבים הטיל עליה חניבעל מצור וכבש אותה, הוא הרג את התושבים אולם השאיר על כנם את הבתים והחומות כי תכנן להשתמש בהם. הוא הקים מחנה מול העיר ושלח בכל יום שני שלישים מהצבא לאסוף תבואה ושליש אחד השאיר לשמירה. בינתיים פאביוס נקרא במסגרת תפקידו חזרה לרומא והותיר את מרקוס מינוקיוס רופוס כמפקד והורה לו לא לתקוף בשום מחיר. אולם מינוקיוס לא שעה להזהרות הדיקטטור ותכנן לתקוף את מחנהו של חניבעל. חניבעל ראה את מינוקיוס ומיהר לעבור אל גבעה סמוכה עם מרבית הצבא, אולם בהדרגה נאלץ להורות לחייליו לחזור וללקט תבואה שכן חשש שבמהלך החורף לא יהיה לו די אספקה. מינוקיוס ניצל זאת ושלח את פרשיו נגד הלקטים והורה להם לא לקחת שבויים, את שאר הצבא שלח נגד מחנהו של חניבעל, מצבו של חניבעל היה נואש, אבל אז עזרובעל הופיע בדיוק בזמן עם פרשיו ומינוקיוס נסוג חזרה למחנה שלו. אולם למרות זאת אבדות הקרתגים היו רבות בעוד אבדות הרומאים קלושות. חניבעל עזב את המחנה על הגבעה וחזר לגרוניום ומאז נזהר יותר באיסוף התבואה.
במהלך קרב קאנאי הוא נזכר כמפקד פרשים איברים וקלטים באגף השמאלי הקרתגי. לאחר מכן הוא אינו נזכר עוד, וייתכן שמת בקרב.
הערות שוליים

↑  פלוטרכוס, "חיי פאביוס", 6.
↑  Peddie, John, Hannibal’s War, p 95
↑  Lazenby, John Francis, Hannibal's War, p 71
↑  טיטוס ליוויוס, ספר עשרים ושניים, 46.
עונת המלפפונים

"עונת המלפפונים" הוא ביטוי ציני הקשור לעולם התקשורת, והוא מתאר עונה בה אין אירועים חדשותיים מרעישים, ואנשי התקשורת נאלצים לשוחח על עניינים שוליים וחסרי ערך סנסציוני. ב"עונת המלפפונים" התקשורת מעלה כתבות מגירה או ממחזרת חומר שהיה בו כבר שימוש בעבר. בתחום עיתונות הספורט נעשה שימוש במונח לתאר את עונת הקיץ (או פגרות אחרות) שבה לא מתקיימים משחקי ליגת כדורגל ועיקר החדשות בתחום נסוב סביב אירועים שוליים, רכישת שחקנים (בהקשר זה נגזר מהביטוי המקורי גם הביטוי "מלפפון" לתיאור שחקן מבוקש), ליגות נידחות ממדינות שבהן העונה עדיין ממשיכה או אף סביב תחומי ספורט שלהם בדרך-כלל לא מוקדשת תשומת לב רבה בתקשורת.
מקור המונח

מקובל לתלות את מקור המונח בגרמנית: "Sauregurkenzeit" – 'עונת המלפפונים החמוצים' – ביטוי בדיאלקט של העיר ברלין (אנ'), שבה הוא אותר לראשונה בכתובים בסוף המאה ה-18. מקורו המדויק אינו ידוע. הייתה קיימת סברה כי הוא קשור לעיסוק בכבישת מלפפונים בעונה זו. הסופרת היהודייה זלציה לנדמן הציעה כי למונח אין קשר למלפפונים חמוצים, וכי מקורו ברוֹטוֶולש (אנ') (שפת נוכלים באזור דרום גרמניה, שהושפעה מיידיש): זמן של "צרה" (נהגה: צוּרֶה) ו"יוקר" (או "יקרות").
מונחים זהים מילולית קיימים בשפות אירופיות נוספות, בהן הולנדית (Komkommertijd), דנית (Agurketid), נורווגית (Agurktid,‏ Agurknytt), פולנית (Sezon ogórkowy), צ'כית (Okurková sezóna) והונגרית (Uborkaszezon).
האזכור המתועד הראשון של הביטוי "עונת המלפפונים" הוא במילון סלנג אנגלי שיצא לאור ב-1699 ובו נכתב: "מלפפונים — חייטים. עונת המלפפונים — חופשת החייטים, כאשר הם בחופש להשתעשע ומלפפונים מבשילים". לא ברור אם חייטים גרמנים הם שהביאו את הביטוי לאנגליה או להפך, או שאולי מדובר בצירוף מקרים.
מונחים דומים אחרים בשפות אחרות הם "העונה הטיפשית" (Silly season) באנגלית, שנפוץ בעיקר בבריטניה ואוסטרליה; "חור/ריקבון קיץ" (זמן שבו העיתונאים יכולים למצוא רק חדשות "רקובות" – Sommerloch בגרמנית; Rötmånadshistoria בשוודית; Mätäkuun juttu בפינית); ו"ימי הכלבים", מונח עתיק יומין, הנובע מן המונח הלטיני "caniculares dies", שבו השתמשו הרומאים לתיאור התקופה שבה הכוכב סיריוס ("כוכב הכלב") הוא הכוכב הבולט ביותר מחוץ לשמש.
לקריאה נוספת

Christoph Gutknecht, '«Sauregurkenzeit, Herr Gevatter!»,' Von Treppenwitz bis Sauregurkenzeit. Die verrücktesten Wörter im Deutschen, München: C.H. Beck, München, 2008, pp. 191-196. (בגרמנית)
הערות שוליים

↑  Salcia Landmann, Jiddisch. Abenteuer einer Sprache, München 1965, p. 86.
↑  וראו תרגום שאילה נוסף מגרמנית מפי יהודי גרמני, ליאו וינץ, שדיווח כי קול "התור של הקשואים החמוצים (זויערע גורקען צייט) כבר נשמע פה" (יהודה ליב ווינץ, מכתב מברלין: (שיחת חולין ודברים בטלים), הצפירה, טור 1, 14 ביוני 1897). עד שלהי תקופת התחייה, השמות "קישוא", "אבטיח", "מלפפון" (וכן "מֵלון") – כולם ממשפחת הדלועיים – שימשו בעברית בערבוביה; ראו יעקב עציון, קישואים ומלפפונים, באתר "השפה העברית" (התפרסם במקור במוסף 'שבת' של "מקור ראשון"); יצחק אבינרי, פנת הלשון: נחזיר עטרה ליושנה!: א) על הקשוא, משמר, 8 באוגוסט 1946; וכן דוגמאות מהעיתונות העברית של המחצית השנייה של המאה ה-19: "קשואים (גורקען)" (שכם או נאעפליס, הצפירה, טור 2, 5 בספטמבר 1877 (טור 4 במדור); מודגש), "אבטיחים (גורקען)" (יעבץ רקח, אגרת בקורת לספר הנכבד ש"ע, המליץ, טור אחרון, 2 בינואר 1862; מודגש; וכן ווארשא: ע"ד החלי-רע, הצפירה, טור אחרון, 1 באוגוסט 1894; מודגש), "מלפפוניות (גורקען)" (אדעססא, הצפירה, טור 2, 25 בינואר 1892 (טור 5 במדור); מודגש).
↑  אליעזר יצחק שפירא, רוסלאנד: מכתבים מווארשוי, המגיד, 19 באוגוסט 1874.
↑  אי"ש, מכתבי סופרים: ווארשא, היום, טור 3, 5 ביולי 1886.
↑  הנץ [נפתלי הרץ ניימנוביץ], בראש הומיות: עת האבטיחים, הצפירה, 29 ביולי 1887.
↑  בראש הומיות, הצפירה, 17 באוגוסט 1888.
↑  ר. א. ברודס, פיליטון: ויהי בנסוע...: (הגיון-לב), המגיד, טור 1, 26 באוגוסט 1897.
↑  נ"ס [נחום סוקולוב], דברי הימים: תוגרמא וצרפת, הצפירה, טור 2, 13 באוגוסט 1901.
עלילת הדם של נוריץ'

תיאור צליבתו של ויליאם על ידי היהודים, איור על עץ מהכנסייה בנוריץ', המאה ה-15
עלילת הדם בנוריץ' שבמזרח אנגליה היא עלילת הדם המפורסמת הראשונה באירופה.
העלילה הופצה והתפרסמה בספרו של הנזיר תומאס ממונמות' (Thomas of Monmouth), "החיים והפסיון של ויליאם הקדוש" (The Life and Miracles of St William of Norwich) שחובר בין השנים 1150–1172, המתעד אירוע שהתרחש בשנת 1144. תומאס סיפר כי גופתו של ילד קטן (בן 12), ויליאם שמו, התגלתה ביום שישי, 23 במרץ 1144 ביער ת'ורפ (Thorp Wood). הנרי מספרוסטון (Sprouston) היה שומר יערות אשר גילה את גופת הילד הערומה והמעונה. אולם, בשל חגיגות הפסחא הקרבות, לא טיפל בגופה במשך שלושה ימים, ואז חזר למקום וקבר אותה. הגופה לא הרקיבה ו"נתגלו עליה סימני מות קדושים". גבירה בשם לדגארדה (Ledgarda) זיהתה את הקבר בשל קרני אור שבקעו ממנו. דודו של הנער, גודווין סטראט (Strut), יצא לחפש אחריו וזיהה אותו.
בסינוד הפסחא, שהתכנס באותה עת בנוכחות בישוף נוריץ' ונכבדי כנסייה, גולל סטראט את העלילה לפיה נרצח הילד כחלק מפולחן יהודי.
הקהילה היהודית הואשמה ברצח לצרכים דתיים. ראש מנזר נוריץ' התכוון בכך לעורר עלייה לרגל למנזר שלו, שבו נתרחשו כביכול מעשי נסים, וזאת במטרה לשפר את מצבו של המנזר.
ההכרעה בדין מה יעשה ליהודים הייתה בסמכותו של השריף של נוריץ' - נציג חוק המלך. הוא נתן ליהודי העיר מחסה בטירת נוריץ' והגן עליהם מפני זעם ההמון. אולם, בחודשים שלאחר מכן מספר יהודים נרצחו ועונו, כולל היהודי אלעזר, שבביתו כביכול נרצח ועונה הילד.
תומאס אסף כמה עדויות כביכול לכך שיד היהודים הייתה במעל: משרתת בבֵית אחד מנכבדי היהודים סיפרה שראתה שם ילד צלוב. נוצרי אחר סיפר כי פגש ביהודים המובילים את הגופה ליער. בנוסף, נודע לו מתיאובלד מקיימברידג', יהודי שהמיר דתו, כי מדי שנה מתכנסים היהודים לקבוע באיזו מעיירות היהודים יוטל להביא קורבן נוצרי עבור פסח של אותה שנה. לדברי אותו מקור, בשנת 1144 בכינוס יהודים בעיר נרבון בצרפת, נפל הגורל על נוריץ'. לא בטוח שתרומתו של תיאבולד לעלילה אכן השפיעה על התוצאה וישנם היסטוריונים הסוברים שכלל לא היה יהודי שהתנצר בשם תיאבולד מקיימברידג'. על יהודי זה אמר אחד ההיסטוריונים כי עדותו הייתה "היסוד למיתוס של עלילות הדם".
היהודים לא הואשמו מבחינה שלטונית רשמית. אולם ההאשמות שפרסם תומאס חילחלו לתודעה העממית באזור.
לקריאה נוספת

א.מ. הברמן, ספר גזרות אשכנז וצרפת, תרשיש, ירושלים, תש"ו
מאיר קוטיק, משפט בייליס: עלילת דם במאה העשרים, הוצאת מלוא, תל אביב, תשל"ט 1978
הערות שוליים

↑  קוטיק, מבוא, עמ' 10
↑  ישראל יעקב יובל, הנקם והקללה, הדם והעלילה: מעלילות קדושים לעלילות דם, ציון, כרך נ"ח, עמוד 79-80.
↑  קוטיק, עמ' 281
↑  חיים ביינארט, אטלס כרטא לתולדות עם ישראל בימי הביניים, 1981, עמ' 33.
↑  E. M. Rose, The murder of William of Norwich : the Origins of the blood libel in medieval Europe, Oxford University Press, 2015, עמ' 83
↑  Joseph Jacobs, The Life and Miracles of St. William of Norwich"  a review", The Jewish Quarterly Review 9 (4), 1897, עמ' 748-755
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007511874105171  GND: 1147215510  ISNI: 0000 0003 9939 0434  LCCN: no2012158676  SUDOC: 118682547  VIAF: 293372135   WorldCat (עם VIAF): 293372135
עונת ההופעות

עונת ההופעות הוא אלבום הופעה שהוקלט בסיבוב הופעות שערך הזמר שלמה ארצי ב- 1 ביוני 2010.
האלבום יצא בחברת הד ארצי וזכה במעמד פלטינה כפולה על סך מכירות של 80 אלף עותקים.
רשימת רצועות > דיסק ראשון

נצמדנו
האמיתי
נבראתי לך
תוכיחי לי
אבסורד
חום יולי אוגוסט
קצת משונה
ארץ חדשה
החיים
תתארו לכם
שיר החייל
לא עוזב את העיר
רשימת רצועות > דיסק שני

ליד הבית שגרתי בו
האהבה הישנה
ימים כאלו
איסלנד
זה מה שנשאר
בואי ניקח לנו יום
מלך העולם
הרדופים
אף פעם לא תדעי
כמו אז
אחרי הכל את שיר
במטוס סילון
רשימת רצועות > דיסק שלישי

תגידי
שאלתי מה קרה
הבחורה שלי
טלפני טלפני
אנחנו לא צריכים
אירוסים
רוקר חיי
לאן לאן לאן
ירח
רוב הזמן את אשתי
היא לא יודעת מה עובר עלי
אהבתיה
משתתפים

שלמה ארצי - שירה וגיטרה אקוסטית
אבי סינגולדה - גיטרות
מאיר ישראל - מערכת תופים
קרן טננבאום - כינור
טל פורר - קלידים
פיטר רוט - שירה ובס
אייל מזיג - גיטרה בס
שי מאירי - סקסופון
הערות שוליים

↑  לשלמה ארצי יש 80 אלף סיבות לחייך, באתר ‏מאקו‏, 1 בדצמבר 2010
עיצורים צידיים

עיצורים צידיים הם עיצורים שבמהלך הפקתם האוויר משתחרר מצד אחד או משני צידי הלשון כאשר לרוב נוצר קשר בין קצה הלשון לבין השיניים העליונות או בין הלשון למכתש, בשונה משאר העיצורים שהם מרכזיים ובהם האוויר משתחרר מעל מרכז הלשון. רוב העיצורים הצידיים הם עיצורים מקורבים מקבוצת העיצורים הנזילים, חלקם עיצורים חוככים מקבוצת העיצורים החוככים הבלתי שורקים, עיצור צידי אחד הוא עיצור מקיש מקבוצת העיצורים המקישים הצידיים ועיצור צידי נוסף הוא עיצור מצוץ מקבוצת העיצורים המצוצים הצידיים. כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, העיצור הימני קולי והשמאלי אטום.
| וילוני | אחוריים> .חיכי | אחוריים> .כפוף | קדמיים> .מכתשי | קדמיים> . |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| חוכך צידי | ʟ̝̊   ʟ̝ | ʎ̝̊   ʎ̝ | ɬ̢ | ɬ   ɮ |
| מקורב צידי | ʟ̥   ʟ | ʎ̊   ʎ | ɭ̊   ɭ | l̥   l |
| מקיש צידי |  | ʎ̯̊   ʎ̯ | ɺ̠̊   ɺ̠ | ɺ̊   ɺ |
| צידי מסודק |  |  |  | ɬʼ |
| מצוץ צידי |  |  |  | ǁ |
עיצורים צידיים > חוככים צידיים

עיצור וילוני, חוכך צידי, קולי [ʟ̝]
עיצור וילוני, חוכך צידי, אטום [ʟ̝̊]
עיצור חיכי, חוכך צידי, אטום [ʎ̝̊]
עיצור כפוף, חוכך צידי, אטום [ɬ̢]
עיצור מכתשי, חוכך צידי, קולי [ɮ]
עיצור מכתשי, חוכך צידי, אטום [ɬ]
עיצורים צידיים > מקורבים צידיים

עיצור וילוני, מקורב צידי [ʟ]
עיצור חיכי, מקורב צידי [ʎ]
עיצור כפוף, מקורב צידי [ɭ]
עיצור מכתשי, מקורב צידי [l]
עיצור מכתשי מוולן, מקורב צידי [ɫ]
עיצורים צידיים > מקישים צידיים

עיצור וילוני, מקיש צידי [ʟ̆]
עיצור וילוני, מקיש צידי, אטום [ʟ̥̆]
עיצור חיכי, מקיש צידי [ʎ̯]
עיצור חיכי, מקיש צידי, אטום [ʎ̯̊]
עיצור כפוף, מקיש צידי [ɺ˞]
עיצור כפוף, מקיש צידי, אטום [ɺ̊˞]
עיצור מכתשי, מקיש צידי [ɺ]
עיצור מכתשי, מקיש צידי, אטום [ɺ̊]
עיצור שיני, מקיש צידי [ɺ̪]
עיצור שיני, מקיש צידי, אטום [ɺ̪̊]
עיצורים צידיים > מחוככים צידיים

עיצור וילוני, מחוכך צידי, קולי [ɡʟ̝]
עיצור וילוני, מחוכך צידי, אטום [kʟ̝̊]
עיצור חיכי, מחוכך צידי, אטום [ɟʎ̝]
עיצור חיכי, מחוכך צידי, אטום [cʎ̝̊]
עיצור כפוף, מחוכך צידי, אטום [ʈɬ̢]
עיצור מכתשי, מחוכך צידי, קולי [dɮ]
עיצור מכתשי, מחוכך צידי, אטום [tɬ]
עיצור וילוני, מחוכך צידי, מסודק [ kʟ̝̊ʼ]
עיצור חיכי, מחוכך צידי, מסודק [cʎ̝̊ʼ]
עיצור מכתשי, מחוכך צידי, מסודק [tɬʼ]
עיצורים צידיים > חוככים צידיים מסודקים

עיצור וילוני, חוכך צידי, מסודק  [ʟ̝̊ʼ]
עיצור חיכי, חוכך צידי, מסודק  [ʎ̝̊ʼ]
עיצור כפוף, חוכך צידי, מסודק  [ɬ̢ʼ]
עיצור מכתשי, חוכך צידי, מסודק [ɬʼ]
עיצור שיני, חוכך צידי, מסודק  [ɬ̪ʼ]
עיצורים צידיים > מחוככים צידיים מסודקים

עיצור וילוני, מחוכך צידי, מסודק  [kʟ̝̊ʼ]
עיצור חיכי, מחוכך צידי, מסודק  [cʎ̝̊ʼ]
עיצור כפוף, מחוכך צידי, מסודק  [ʈɬ̢ʼ]
עיצור מכתשי, מחוכך צידי, מסודק [tɬʼ]
עיצור שיני, מחוכך צידי, מסודק  [t̪ɬ̪ʼ]
עיצורים צידיים > מצוצים צידיים

עיצור מכתשי, מצוץ צידי [ǁ]
עיצור שיני, מצוץ צידי [ǁ̪]
צידיים בעברית

האות למ"ד מייצגת עיצור מכתשי מקורב נזיל צידי.
האות שׂי"ן ייצגה בעבר עיצור מכתשי, חוכך צידי, אטום.
| צלילי שפות העולם> עיצורים.בסיסי החיתוך | צלילי שפות העולם> עיצורים.אופני החיתוך |
| --- | --- |
דו-שפתיים - שפתיים-שיניים - שיניים-שפתיים - לשוניים-שפתיים   שיניים - מכתשיים - בתר-מכתשיים - מכתשיים-חיכיים - כפופים   חיכיים - וילוניים - ענבליים - סדקיים - כיסוי-גרוניים - לועיים  בסיס חיתוך משני: מלועלעים - מוולנים - מחונככים - משופתתים: ריאתיים: אפיים - סותמים - חוככים - מקורבים   מקישים - רוטטים - צידיים - מחוככים  לא ריאתיים: מסודקים - מפונמים - מצוצים
תנועות
מיקום התנועות: גובה התנועות
אחוריות - כמעט-אחוריות - מרכזיות - כמעט-קדמיות - קדמיות: סגורות - כמעט-סגורות - חצי-סגורות - אמצעיות  חצי-פתוחות - כמעט-פתוחות - פתוחות
ראו גם: אלפבית פונטי בינלאומי – פורמנט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4180775-3
סקילה וכריבדיס

סקילה וכריבדיס, פרסקו איטלקי, סביבות 1560
סקילה וכריבדיס (ביוונית: Σκύλλα, Χάρυβδις) היו מפלצות ימיות מיתיות, שישבו במצר מסינה, ומנעו מספינות לעבור. סקילה, בצדו האיטלקי של המצר, הייתה מפלצת שתוארה כנחש בעל שישה ראשים שחוטף מלחים וגורר אותם אל מצולות הים. כריבדיס, בצידה של סיציליה, תוארה כמערבולת אימתנית המטביעה ספינות על יושביהן. כל העובר במצר נאלץ לעבור ליד אחת מהמפלצות.
סקילה חטפה ובלעה בני אדם (כך עשתה גם לשישה מעמיתי אודיסאוס, ר' בהמשך) וכריבדיס גמעה וירקה מים ויצרה מערבולות שטיבעו אוניות.
על נסיבות הפיכתן מנשים למפלצות רווחו אגדות שונות.
סקילה הייתה ידועה כנערה יפהפייה, שהתאהב בה גלאוקוס, אך היא דחתה את חיזוריו. גלאוקוס שנעלב מאוד, ביקש מהמכשפה קירקה לעזור לו. קירקה שהייתה מאוהבת בגלאוקוס בעצמה, כעסה על סקילה מאוד. באזור בו סקילה נהגה להתרחץ, הרעילה קירקה את המים, מה שהפך את סקילה למפלצת הים המוכרת. רק שנים אחר כך, התאהבה קירקה באודיסאוס, וכנקמה בקירקה, סקילה אכלה שישה מלחים מהספינה שלו.
המפלצות מוזכרות ב"אודיסאה" של הומרוס. כאשר אודיסאוס יוצא לדרכו לאיתקה, מדריכה אותו קירקה כי עליו לבחור בין המעבר על פני הסלעים הנודדים, שאיש, למעט הארגונאוטים, לא הצליח לעבור, לבין מעבר בין סקילה וכריבדיס. אודיסאוס בוחר באפשרות השנייה, ובין שתי המפלצות הוא מעדיף לעבור ליד סקילה, המפלצת בעלת ששת הראשים, ולא להיקלע למלתעותיה של כריבדיס. אודיסיאוס עובר עם אנשיו במצר, כריבדיס מקיאה את המים השוצפים, וכשאנשיו של אודיסיאוס נאבקים במים, סקילה מגיחה וחוטפת שישה מלחים.
בהשאלה, משמשות המפלצות לתיאור שתי חלופות קשות. כך למשל, ישעיה ברלין מתאר שתי סכנות מיידיות משחרות לפתחו של כל סדר חברתי הנוצר בדרך מהפכנית: האחת כי המהפכה תלך רחוק מדי, והלהט המהפכני יפנה כנגד עצמו (כדוגמת המשטר היעקוביני במהלך המהפכה הצרפתית), והשני הוא הסיכון ההפוך - גוויעת הלהט המהפכני והותרת חלל המאפשר למשטר הישן לשוב, כדוגמת שלטון הדירקטואר שסימן את סוף השלב המהפכני במהפכה הצרפתית. ברלין מתאר זאת במילותיו כי על המהפכן לנווט בין "סקילה של הפנאטיות היעקובינית, וכריבדיס של העייפות והציניות הפוסט מהפכנית".