stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי אפגניסטן – הממלכה המאוחדת
היסטוריה

העניין הבריטי באפגניסטן כלל את ההגנה על הודו הבריטית, ובמיוחד הגנה מפני האימפריה הרוסית - במחלוקת שנקראה "המשחק הגדול" בסוף המאה ה-19. סדרה של מלחמות אנגלו-אפגניות בין 1839 ל-1919 סימלו באופן היסטורי את היחסים בין אפגניסטן לבריטניה. אחרי כמעט מאה שנה של השפעה אנגלו-הודית באפגניסטן, המדינה הוכרזה כעצמאית בשנת 1919. הממלכה המאוחדת נותרה נייטרלית למהפכת הסאור שהובילה לעליית הקומוניזם באפגניסטן, אולם היא התנגדה לפלישה הסובייטית לאפגניסטן בשנת 1979. בשנת 1989 פרצה מלחמת אזרחים באפגניסטן בעקבות נסיגת הצבא הסובייטי, אולם בריטניה לא נקטה עמדה לטובת אחד הצדדים.
בשנים 2001–2014 שירתו כוחות בריטיים עם נאט"ו באפגניסטן. הבסיס העיקרי שלה היה במחנה באסטיון, במחוז הלמנד הדרומי.
נציגויות דיפלומטיות

אפגניסטן מחזיקה בבריטניה שגרירות בלונדון.
בריטניה החזיקה באפגניסטן שגרירות בקאבול. לאחר נפילת קאבול בידי הטאליבן השגרירות נסגרה.
ישיבת שארית יוסף

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 ישיבה גדולה
 תקופת הפעילות:  1964–הווה (כ־60 שנה) 
 מייסדים:  נסים טולדנו 
 מיקום
 מיקום:  נחום 9 באר יעקב 
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°56′16″N 34°50′40″E﻿ / ﻿31.937777777778°N 34.844444444444°E﻿ / 31.937777777778; 34.844444444444
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) ישיבת שארית יוסף(למפת גוש דן רגילה) ישיבת שארית יוסף(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת שארית יוסף(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת שארית יוסף  he ישיבת שארית יוסףhe ישיבת שארית יוסףמפת  __ באר יעקב (in English: Be'er Ya'akov) [‌השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממערב: __ ראשון לציון (in English: Rishon LeZion) ממזרח: __ מועצה אזורית שדות דן (in English: Sdot Dan Regional Council) מדרום: __ מועצה אזורית גזר (in English: Gezer Regional Council) ממערב: __ נס ציונה (in English: Ness Ziona) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ישיבת שארית יוסף הייתה ישיבה חרדית-ספרדית ותיקה ששכנה בעיר באר יעקב, בין השנים ה'תשכ"ד-ה'תשפ"ב. הישיבה הוקמה על ידי הרב נסים טולדנו.
היסטוריה

הישיבה הוקמה בשנת ה'תשכ"ד (1964) על ידי הרב נסים טולדנו, תלמידו של הרב אלעזר מנחם מן שך. הרב טולדנו רצה להקים ישיבת דגל עבור בני עדות המזרח, כעין ישיבת פוניבז' בציבור הליטאי. הרב שך כתב לרב טולדנו מכתב תמיכה. לתמיכה זו הצטרפו גם הרב יעקב ישראל קניבסקי והרב יוסף שלמה כהנמן.
הישיבה נפתחה בבית הכנסת לדרמן בבני ברק, ולצורך מגורי הבחורים נשכרו דירות ברחוב רשב"ם. בקיץ תשכ"ה נתרם בניין לישיבה בעיר באר יעקב, שבו הישיבה שוכנת עד היום.
הרב נסים טולדנו כיהן כראש הישיבה עד פטירתו ב-2012. בנו, הרב יוחנן טולדנו, נתמנה לראש ישיבה אחריו. כראש ישיבה כיהן גם הרב עמנואל טולידאנו.
באב ה'תשפ"ב נסגרה הישיבה, ולמבנה הישיבה עברה ישיבת דברי חיים של הרב יעקב ויזמן.
רבני הישיבה

סבו של הרב נסים, הרב רפאל ברוך טולדנו, מסר בישיבה שיעורים.
הרב שמואל הלל דרבקין כיהן כמשגיח בישיבה במשך כיובל שנים.
הר"מים הם הרב יעקב אוחיון והרב רחמים צעידי. המשגיח הוא הרב אברהם גוטמן. בעבר לימדו בישיבה הרב אברהם יצחק קוק, ראש ישיבת מאור התלמוד, הרב מיכאל חסין, ראש ישיבה לצעירים רחובות והרב אברהם מנחם, רבה של מגדל העמק.
בוגרים בולטים

הרב יוסף סיטרוק, רבה של צרפת
הרב שלמה משה עמאר, הראשון לציון
הרב שמעון גבאי ראש ישיבת "נחלת שמואל" וכולל "תפארת למשה" בנתניה
הרב מאיר אמסלם, דומ"ץ נווה יעקב ואב"ד פחד יצחק
הרב מרדכי מלכא, רב העיר אלעד
רבי יוסף זליכה, רב שכונות פרדס כץ - קריית הרצוג
הרב מרדכי טולידנו, אב בית דין ירושלים וחתן הרב עובדיה יוסף
ח"כ הרב שלמה דיין
ח"כ ינון אזולאי
הערות שוליים

↑  אבי רבינא, מפת הרישום: כך ייראו היכלי הישיבות הספרדיות בזמן אלול, באתר כיכר השבת, ‏י"ד בתמוז, תשע"ט
↑  אלי בן דוד, קורות חייו ופועלו של הגאון הגדול רבי ניסים טולידנו זצוק"ל, באתר jdn, ‏3 ביוני 2012
1 2  אריק נבון, נכדו של הרב רפאל טולדאנו: "סבא היה אומר שהכל בזכות הדמעות שלו ושל אשתו", באתר הידברות, ‏כ"ה בתשרי התש"פ
יחסי אסטוניה–שווייץ

| יחסי אסטוניה–שווייץ |
| --- | --- |
אסטוניה: שווייץ


אסטוניה: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
45,228: 41,277
אוכלוסייה
1,356,415: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
40,745: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
30,039: 99,060
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי אסטוניה–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת אסטוניה לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

יחסים קונסולריים בין שתי המדינות קיימים מאז שנת 1919. מועצת הברית השווייצרית הכירה בעצמאותה של אסטוניה לראשונה בשנת 1921. הסכם סחר בין שתי המדינות נחתם ב-1925 והוא העמיק את הקשרים הבילטרליים שביניהן. בשנת 1940 היחסים בין שתי המדינות נותקו לאחר שאסטוניה נכבשה על ידי ברית המועצות, וכוננו מחדש בשנת 1991 לאחר שהמדינה זכתה בעצמאותה מחדש. שווייץ מעולם לא הכירה בכיבוש הסובייטי באסטוניה.
במהלך שלב ההתפתחות של אסטוניה מחדש כאומה עצמאית בשנות התשעים של המאה העשרים, הייתה אסטוניה מדינה מועדפת לשיתוף פעולה עם שווייץ במזרח אירופה, היא קיבלה סיוע בשווי של עשרות מיליוני פרנק שווייצרי בדמות תמיכה טכנולוגית, תמיכה כספית למערכת הבריאות, הסביבה והבנקים של אסטוניה.
אסטוניה האמינה את שגרירותה שבווינה, בירת אוסטריה, על האינטרסים שלה בשווייץ. מן הצד השני האמינה שווייץ את שגרירותה שבריגה, בירת לטביה על האינטרסים שלה באסטוניה.
נציגויות דיפלומטיות

שווייץ אינה מיוצגת באסטוניה בדרג השגרירות. שווייץ מיוצגת באסטוניה בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בטאלין, בירת המדינה. שווייץ האמינה את שגרירותה שבריגה, בירת לטביה הסמוכה, על אסטוניה.
אסטוניה אינה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות. אסטוניה מיוצגת בשווייץ בדרג הקונסולרי באמצעות שלוש קונסוליות רשמיות שהיא מחזיקה בז'נבה, לוגאנו, וציריך. אסטוניה האמינה את שגרירותה שבוינה, בירת אוסטריה הסמוכה, על שווייץ.
יחסי אזרבייג'ן–פקיסטן

| יחסי אזרבייג'ן–פקיסטן |
| --- | --- |
אזרבייג'ן: פקיסטן


אזרבייג'ן: פקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
86,600: 796,095
אוכלוסייה
10,351,953: 252,259,078
תמ"ג (במיליוני דולרים)
72,356: 338,368
תמ"ג לנפש (בדולרים)
6,990: 1,341
משטר
רפובליקה: רפובליקה אסלאמית פדרלית ודמוקרטיה פרלמנטרית

נשיא אזרבייג'ן אילהם אלייב נפגש עם נשיא פקיסטן עאריף עלוי בבאקו, 2019
יחסי אזרבייג'ן-פקיסטן הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה של אזרבייג'ן והרפובליקה האסלאמית של פקיסטן.
היסטוריה

פקיסטן ואזרבייג'ן מקיימות יחסים טובים המאופיינות בהשקפות משותפות בנושאים עולמיים ואזוריים מרכזיים. שתי המדינות מאפיינות את היחסים הדיפלומטיים שלהן כ"ידידותיים".
היחסים בין שתי המדינות נוצרו לאחר שהרפובליקה של אזרבייג'ן נעשתה עצמאית לאחר התפרקות ברית המועצות, ב-9 ביוני 1992. פקיסטן הייתה אחת המדינות הראשונות שהכירו באזרבייג'ן ב-12 בדצמבר 1991.
מחזור המסחר בין המדינות צומח בהתמדה, היו כמה פגישות ברמה מדינית גבוהה, בהן נדונו סוגיות בנושא הגדלת היקפי הסחר.
ישיבות הצדדים

ביקורו הרשמי של נשיא פקיסטן פארוק אחמד ח'אן לע'ארי באזרבייג'ן התקיים בסתיו 1995. באפריל 1996 ערך נשיא אזרבייג'ן, היידר אלייב, ביקור חוזר בפקיסטן. היידר אלייב נפגש עם ראש ממשלת הרפובליקה האסלאמית של פקיסטן – בנזיר בהוטו. הצדדים חתמו על תשעה מסמכים חשובים מבחינה דיפלומטית.
פגישתו של היידר אלייב עם נשיא פקיסטן פרבז מושארף נערכה בקיץ 2000 בפסגת הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (ECO) בבירת איראן, טהראן. הוכרז על תמיכה דו צדדית.
הסכם בדבר שיתוף פעולה בין הגנה ושיתוף פעולה צבאי בין הצדדים נחתם בשנת 2002. באותה שנה קיים הנשיא היידר אלייב פגישה נוספת עם פרבז מושארף באיסטנבול בפסגת הארגון לשיתוף פעולה כלכלי.
בספטמבר 2003 נפגש ראש ממשלת אזרבייג'ן, אילהם אלייב, עם נשיא פקיסטן, פרבז מושארף. הם דנו בסוגיות בינלאומיות שנמצאות בתחום האינטרסים של שתי המדינות.
בקיץ 2004 ערך פרבז מושארף ביקור רשמי באזרבייג'ן. במשך שלושה ימים נדונו סיכויים לחיזוק היחסים הדיפלומטיים; נחתמו הסכמים למאבק בייבוא בלתי חוקי של סמים וחומרים פסיכואקטיבים, על המאבק בטרור, על פיתוח תיירות, מכס נחשב. ראשי המדינות חתמו על ההצהרה המשותפת. ביולי אותה השנה ביקר נשיא פקיסטן, בקרן היידר אליאב.
באביב 2005 ביקר בפקיסטן הנשיא אילהם אלייב. במהלך הביקור בן היומיים, הצדדים דנו בפוטנציאל השותפות. שישה הסכמים נחתמו בתחום מידע ותקשורת, תחבורה, תעופה, יחסי תרבות, עניינים כספיים וחינוך.
במאי 2006 נערך פסגת הארגון לשיתוף פעולה כלכלי התשיעי בבאקו בה השתתף ראש ממשלת פקיסטן, שובקט עזיז.
בקיץ 2008 ביקרה משלחת של הוועדה הקבועה ליחסי חוץ של הסנאט IRP בראשות מושאד חוסין סעידי בבאקו משלחת בראשות יו"ר הפרלמנט הפקיסטני, מוחמד מיאן סומרו.
יחסים כלכליים

בסתיו 1995 נחתם בין שתי המדינות הסכם לשיתוף פעולה בתחום המסחר והכלכלה ופרוטוקול להקמת ועדה משותפת ברמה מדינית. ישיבות של הוועדה הנ"ל מתקיימות אחת לשנתיים בערי הבירה של שתי המדינות.
בשנת 2005 נפתח סניף של הבנק הלאומי של פקיסטן בבאקו.
לממשלת פקיסטן יש הסכם עם אזרבייג'ן (20 ביוני 2016), שמטרתו לייבא חשמל, נפט ומוצרי נפט, גז נפט נוזלי, וגז טבעי נוזלי מאזרבייג'ן.
ב-1 במרץ 2017 נערך הפסגה ה-13 של הארגון לשיתוף פעולה כלכלי בבירת פקיסטן, אסלאמאבאד. בפסגה השתתף גם נשיא הרפובליקה של אזרבייג'ן, אילהם אלייב. בפגישה, ראש ממשלת הרפובליקה האסלאמית של פקיסטן מוחמד נואז שריף ונשיא אזרבייג'ן אילהם אליאב הסכימו על ייבוא מוצרים מהמתחם התעשייתי הצבאי-פקיסטני על ידי אזרבייג'ן. נושאים הקשורים לתעשייה הביטחונית וכלכלית.
בנובמבר 2017 הודיע לשכת המסחר והתעשייה של פקיסטן בעיר קראצ'י על רצונם של יזמים לתרום תרומה מהותית לאזור הכלכלי החופשי (SEZ) בכפר האזרי, אלאט. המוקד העיקרי יהיה בפיתוח תחום התרופות.
מאז סוף 2017, פקיסטן מנהלת משא ומתן עם אזרבייג'ן על הצורך לחבר את מסדרון התחבורה "צפון-דרום" לפרויקט. מסדרון זה עשוי להפוך לקישור בהובלת הרכבות של אזרבייג'ן, איראן ורוסיה.
המחזור השנתי בין אזרבייג'ן לפקיסטן הוא 10 מיליון דולר.
על פי הסכם דו-צדדי בין משרדי האנרגיה של פקיסטן ואזרבייג'ן (מיום פברואר 2017), אזרבייג'ן תייצא לפקיסטן חלק ממוצרי הנפט והגז, כולל נפט חימום, בנזין, סולר וגז טבעי.
במהלך 2017 נאמד סכום העסקות הכולל בין שתי המדינות בכ־7.34 מיליון דולר (שהם 26.55 אחוז יותר בהשוואה לתקופה המקבילה בשנת 2016). על פי ועדת המכס הממלכתית של אזרבייג'ן, 5.7 מיליון יבוא של מוצרים אזרבייג'ן מפקיסטן אחראי על סך הסכום הכולל.
המסחר הדו-צדדי הממוצע בין אזרבייג'ן לפקיסטן במחצית השנייה של 2018 הסתכם בכ-7.3 מיליון דולר אמריקאי. עם זאת, שתי המדינות מתכוונות להגדיל עוד יותר את המספר הזה בחמש השנים הבאות על בסיס הסכמים שנחתמו לאחרונה. בגלל פוטנציאל האנרגיה העצום של אזרבייג'ן (נפט וגז), הצד הפקיסטני כמדינה מייבאת נפט רואה באזרבייג'ן שותף סחר חשוב. מנת להשיג צמיחה נוספת של הסחר בין משרד הכלכלה של אזרבייג'ן ומשרד המסחר בפקיסטן, הוקמה קבוצת עבודה מיוחדת לפיתוח שיתופי פעולה השקעות דו צדדיות. על פי ההערכות, בעשור האחרון השקיע הצד הפקיסטני כ-4.2 מיליון דולר בכלכלת אזרבייג'ן. בנוסף, בעתיד עשויה פקיסטן להשיג את העליונה על השוק המקומי של אזרבייג'ן באמצעות יצוא של מוצרי ספורט, תעשיית עור, תרופות, אנרגיה, ייצור ציוד חקלאי קל. על פי הסטטיסטיקה, בחודשים ינואר עד יוני 2018 הסתכם ב-5.82 מיליון, בנוסף, ישנן כ-250 חברות המבצעות עסקאות בשווי 4.2 מיליון דולר בין אזרבייג'ן לפקיסטן. בשנת 2018, מחזור המסחר הכולל בין מדינות אלה חושב על 36 אחוז יותר לעומת השנה שעברה.
הסטטיסטיקה של ועדת המכס הממלכתית של אזרבייג'ן מראה כי הסחר בין אזרבייג'ן לפקיסטן בתקופה מינואר עד ספטמבר 2018 הסתכם בכ-8.34 מיליון דולר. בהשוואה לתקופה המקבילה בשנת 2017, סך הצמיחה הסתכמה ב-22.46 אחוז. בעסקאות אלה היה לצד הפקיסטני עודף בחשבון השוטף, ובאזרבייג'ן היה בכך גירעון.
שיתוף פעולה צבאי

פקיסטן היא אחת ממדינות בעלות נשק גרעיני ומדינה עם שיעורי פיתוח גבוהים של התעשייה הצבאית. באשר לשאלות של שיתוף פעולה צבאי בין פקיסטן לאזרבייג'ן, מצוין האפשרות לייצר נשק למטרות כלליות, כמו גם להניח את היסודות של מפעלים צבאיים. מצד שני, פקיסטן מבקשת לחזק את היחסים עם אזרבייג'ן בתחום האנרגיה בגלל מחסור במשאבי אנרגיה.
בחורף 2014, במהלך ישיבת ה-V של קבוצת העבודה לשיתוף פעולה צבאי בין אזרבייג'ן לפקיסטן בעיר אסלאמאבאד, חתמו המדינות על הסכם על שיתוף פעולה צבאי הדדי.
בעשור האחרון הכשירו מומחים צבאיים פקיסטנים כמאה יחידות צבאיות אזריות.
אזרבייג'ן מנהלת משא ומתן עם פקיסטן על רכישת מטוסי ה-JF-17. בשנים 2019–2020 מתוכננת ייצור המוני של מטוסי JF-17 בלוק 3. אזרבייג'ן מעוניינת גם לרכוש מטוס לוחמה סופר מושק.
תמיכה בזירה בינלאומית

פקיסטן תומכת בעמדת אזרבייג'ן בסכסוך קרבאך, ואזרבייג'ן תומכת בפקיסטן בנושא השתייכותו של קשמיר. פקיסטן היא המדינה היחידה בעולם שאינה מכירה בארמניה.
באפריל 1993 נערכה ישיבת מועצת הביטחון של האו"ם בהנהגת פקיסטן. הישיבה אימצה פה אחד את החלטה מספר 822 בדבר הסכסוך נגורנו-קרבאך.
בנוסף, פקיסטן חברה בארגון לשיתוף הפעולה האסלאמי בנושא הצעדים האגרסיביים של רפובליקת ארמניה נגד אזרבייג'ן.
שיתוף פעולה הומניטרי

בשנים 2012–2018 העניקה קרן היידר אליאב באמצעות שיתוף פעולה הומניטרי סיוע למספר מוסדות רווחה פקיסטניים מקומיים וארגוני צדקה. הקרן הקצתה גם כספים להקמת מערכת אספקת מים באזור דרע אסמאעיל חאן[דרושה הבהרה] וארגנה טיפול חינם בבתי חולים שונים בעיר פשאוור. בנוסף, קרן היידר אליאב משלמת מלגות ליותר מ-30 סטודנטים ראויים מ-12 אוניברסיטאות פקיסטניות ובית הספר לנערות רארה. במהלך חנוכת מעיין החללים ב-20 בינואר בגוג'ראן, מחוז פונג'אב, נתרמו 500 מנות דם למרכז טאלאסמיה של ארגון הבית המתוק של פקיסטן (בית אול-מל).
ב-8 באפריל 2015 הוענק סיוע הומניטרי לקורבנות השיטפון באוקטובר 2014 באזורים כפריים בערים שונות בפקיסטן על ידי הסוכנות לפיתוח בינלאומי של אזרבייג'ן (AİDA).
יחסים תרבותיים

היחסים בין פקיסטן לאזרבייג'ן מתפתחים גם בתחום הדתי והתרבותי. באוניברסיטה הממלכתית של באקו מחלקה מיוחדת בשפת אורדו.
באביב 1996 אומצה ההצהרה המשותפת על התאומה של העיר גנג'ה האזרית עם העיר מולטאן הפקיסטנית. בשנת 2004, בעיר אסלאמאבאד, בשתי שפות – אנגלית ואורדו, יצא לאור הספר "מבוסס על יצירותיו של הוגה דעות אזרביג'יני בולט ג'ליל ממדגולוזדה".
בשנת 2007 אירעה רעידת אדמה בפקיסטן, בפרט בעיר מוזפרבאד. אזרבייג'ן, בראשות אילהם אלייב, העניקה סיוע כספי למדינה שנפגעה בסכום של מיליון וחצי דולר. ביוזמתו של יו"ר קרן היידר אליאב, בכפר רארה הכפרי, בעיר מוזפרבאד, החלה בניית בית ספר תיכון על פי הדגם המודרני, שהפתיחה הגדולה שלו התקיימה בפברואר 2008. הקרן הקצתה גם כספים להקמת יחידה חדשה של המרפאה של קרן העיניים קבר, בפשאוור.
שגרירויות

לפקיסטן שגרירות בבאקו, ולאזרבייג'ן יש שגרירות באסלאמאבאד. שגריר הרפובליקה האסלאמית פקיסטן באזרבייג'ן הוא סעיד חאן מוהמנד, ואילו שגריר הרפובליקה של אזרבייג'ן בפקיסטן הוא דשגין שיקרוב.
כותח

| --- | --- |
 
 מאכלים
 מוצא:  מסופוטמיה
 אופן הגשה:  מטבל
 מרכיבים עיקריים:  פירורי לחם, חלב
 
כותח הבבלי הוא שמו העברי של מאכל שהיה נפוץ בעיקר בבבל וסביבתה. בארמית בבלית היה נקרא כמכא.
מרכיביו היו בעיקר חלב או מי חלב, פירורי לחם יבש או קמח שעורים מגובל במים ומיובש על גבי רמץ, מלח, ולפעמים גם מעט מים. טעמו היה חמוץ מאוד ולא היה אפשר לאוכלו כשלעצמו על פי רוב היה עשוי רך ונוזלי ושימש כמטבל.
הכותח מוזכר רבות בספרות חז"ל ונראה שחכמים הסתייגו מאכילתו ויחסו לו השפעות שליליות. במסכת פסחים כתוב שכותח הבבלי סותם את הלב ומחליש את הראיה ומכחיש את הגוף. במסכת כריתות המליץ רב משרשיא לבניו שעדיף לאכול דג כמעט מקולקל ולא כותח ששובר את האבן מרוב חריפותו.
במקום אחר מובא שבני ארץ ישראל היו סולדים מהכותח הבבלי.
בהלכה

אף שהיו בו רק מי חלב, הכותח נחשב לחלבי ואסור לאוכלו עם בשר. כמו כן יש בו דין תערובת חמץ ואסור בפסח. לגבי ברכתו לא מופיעה התייחסות בחז"ל אולי כיוון שהיה נאכל כטפל עם דברים אחרים לא בירכו עליו כלל. לגבי איסור פת עכו"ם ההלכה מתירה את הלחם שבכותח אף שנקנה מגוי.
ראו גם

ביעתא בכותחא
זום (תבשיל)
רוטב לחם
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף מ"ד
↑  תשובות הגאונים הרכבי סי' שנב
↑  רבי עובדיה מברטנורא
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קי"א, עמוד ב'
↑  משנה, מסכת פסחים, פרק ד'
יומן המלחמה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  אנרי ברביס 
 שפת המקור:  צרפתית 
 סוגה:  רומן מלחמה 
 נושא:  מלחמת העולם הראשונה 
 הוצאה
 הוצאה:  Groupe Flammarion 
 תאריך הוצאה:  1916 
 פרסים
 פרס גונקור (1916) 
 
יומן המלחמה (בצרפתית: Le Feu) הוא שם ספרו של הסופר הצרפתי, אנרי ברביוס (1935-1873). ספר זה הוא למעשה אסופת מכתבים של הסופר לחברתו מהחפירות בחזית מלחמת העולם הראשונה. מכתבים אלו שימשו אחר כך חומר גם לרומאן המחאה שלו, ובהם מתוארות חוויותיו בחזית, והכרתו הגוברת של בארביס בזוועות המלחמה הגדולה.
הספר יצא לאור בעברית ב-1950 בספרית פועלים, ספרי משלט, ותורגם על ידי מרים ברנשטיין-כהן, איור העטיפה בוצע על ידי שרגא וייל.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb167647788 (data) 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ישנוניים

| ישנוניים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
על־סדרה:: דמויי כריש
סדרה:: קוצנאים
משפחה:: ישנוניים
שם מדעי
 Somniosidae ‏Jordan, 1888
ישנוניים[דרוש מקור] (שם מדעי: Somniosidae) היא משפחה של דמויי כריש מסדרת הקוצנאים החיים במים עמוקים בים וחלקם חיים גם במים ארקטייים או תת-ארקטיים. הם קיבלו את שמם עקב איטיותם הנראות כמו שינה.
אורך כרישים אלה גדול ומגיע למעל 4.5 מטר ושוקלים קרוב ל-1 טון. הם בעלי עור כהה או בהיר וכמעט חסרי קשקשים והם מותאמים לחיים במצולות. ואולם אחרים קטנים יותר וחיים באזורים טרופיים ורדודים.
הם טורפים הניזונים ממגוון דגים ויצורי ים בגדלים שונים. חלק מהם מחבבים במיוחד רכיכות ענקיות כמו דיונון ענק או דיונון עצום - חסרי החוליות הגדולים ביותר בעולם. רבים גם יאכלו נבלות של חיות אחרות.
סוגים

Centroscymnus - בו 2 מינים, ביניהם צנטרוסקימנוס אווסטוני
סוג ומין יחיד Centroselachus crepidater
Scymnodalatias - בו 4 מינים
Scymnodon - בו 4 מינים
ישנן (Somniosus) - בו 5 מינים
סוג ומין יחיד Zameus squamulosus
יחסי אסטוניה–קוסובו

| יחסי אסטוניה–קוסובו |
| --- | --- |
אסטוניה: קוסובו


אסטוניה: קוסובו
שטח (בקילומטר רבוע)
45,228: 10,887
אוכלוסייה
1,356,415: 1,682,095
תמ"ג (במיליוני דולרים)
40,745: 10,438
תמ"ג לנפש (בדולרים)
30,039: 6,206
משטר
רפובליקה

שרת החוץ הקוסוברית דוניקה גרוולה-שוורץ (מימין) נפגשת עם מקבילתה האסטונית אווה-מריה לימטס בשולי העצרת הכללית של האומות המאוחדות בניו יורק, ספטמבר 2021
יחסי אסטוניה–קוסובו הם יחסי החוץ בין אסטוניה לקוסובו.
היסטוריה

קוסובו הכריזה באופן חד צדדי על עצמאותה מסרביה ב-17 בפברואר 2008 ואסטוניה הכירה בה ב-21 בפברואר 2008. ממשלות אסטוניה והרפובליקה של קוסובו כוננו יחסים דיפלומטיים בטאלין ב-24 באפריל 2008.
שיתוף פעולה צבאי

לאסטוניה יש כיום 30 חיילים המשרתים בקוסובו כשומרי שלום בכוח קוסובו בראשות נאט"ו.
יציבותה של מערכת השמש

יציבותה של מערכת השמש היא אחת הבעיות הוותיקות במכניקה השמיימית, ומטרתה להבין את מסלולי כוכבי הלכת בטווח הארוך, ובפרט לברר האם בעוד כמה מיליארדי שנים תהיה מערכת השמש דומה לזו של היום. את הבעיה העלה אייזק ניוטון לאחר שפענח את חוק הכבידה האוניברסלי, והיא מעסיקה מאז אסטרונומים, פיזיקאים ומתמטיקאים.
הבעיה בפיזיקה קלאסית

חוק הכבידה, המתאר את המשיכה בין גופים כפונקציה של מסתם והמרחק ביניהם, מאפשר לתאר מערכת של שני גופים, כגון השמש וכוכב לכת אחד, בקלות יחסית: ניוטון הראה שבמקרה כזה שני הגופים ינועו במסלולים אליפטיים סביב מרכז הכובד המשותף שלהם. לעומת זאת, בעיית התנועה היחסית של שלושה גופים לא נפתרה באופן מלא עד היום. לכאורה ייתכן שהתנועה המחזורית של כוכבי הלכת תצבור השפעות הדדיות שעוצמתן תלך ותגבר, עד שכדור הארץ, או אחד מכוכבי הלכת האחרים, ישנה באופן דרמטי את מסלולו.
היסטוריה

בראשית דרכה הייתה בעיית היציבות קשורה במחלוקת תאולוגית. ניוטון סבר שההשפעה ההדדית של כוכבי הלכת צוברת אי-סדירויות עד שמפעם לפעם נדרשת התערבות אלוהית כדי להשאיר את הכוכבים במסילותם, בדומה לפתרון שהציע לפרדוקס בנטלי. ניוטון אף ראה בכך ראיה להשגחה כללית. בר הפלוגתא שלו, גוטפריד לייבניץ, דחה את ההשקפה הזו, בטענה שהיא מפחיתה מיכולותיו של האל, האמור כביכול להיזקק לנסים כדי לשמור על הבריאה מהתמוטטות. ויכוח זה הביא את פייר-סימון לפלס לנסח את עקרונות הדטרמיניזם: אם ישות בעלת תבונה עילאית יודעת היכן נמצא כל חלקיק חומר ביקום (דאז, היינו מערכת השמש) ומהי המהירות הרגעית של כל חלקיק, היא תוכל לחשב את מקומם לעדי עד.
התקדמות לפתרון השאלה

על בעיית היציבות עבדו מדענים רבים, והיא הביאה להתפתחות של תאוריות מתמטיות חשובות, כמו תורת ההפרעות ומשפט קולמוגורוב-ארנולד-מוסר (אנ'). בכמה מודלים מקורבים של מערכת השמש אכן הוכחה יציבות, אלא שזה אינו פתרון לבעיה האמיתית. לבעיית היציבות השלכות גם על מערכות אחרות שבהן יש לעקוב אחרי תנועה מורכבת לאורך זמן, כגון שינויי אקלים או אפילו שמירת המסלול במאיץ חלקיקים, אחרי מיליוני הקפות בתוך הליבה המגנטית.
הגישה הישירה ביותר לבעיית היציבות היא לחשב באופן נומרי את תנועת כוכבי הלכת, על-פי הנתונים – המדויקים למדי – שיש היום לגבי המסלולים שלהם, ובהנחה שבאלו שאינם מוכרים פרטנית די הצורך (שביטים, אסטרואידים וכדומה) אפשר לטפל בכלים סטטיסטיים. בפני גישה זו עומדים שני מכשולים: ראשית, הדמיה שתישאר מדויקת לאורך מיליארדי שנים דורשת כלים נומריים מספקים. אלו אכן פותחו בשנות ה-90 של המאה ה-20, בדמות האלגוריתמים לאינטגרציה סימפלקטית המשמרים את מצב המערכת בממד גבוה. המכשול השני הוא כוח החישוב הדורש מערכות מחשב גדולות וייעודיות. הקושי כאן הוא שהדמיה לטווח ארוך היא בעיה סדרתית מטבעה, שקשה לה להיעזר ביכולות של חישוב מקבילי. מתברר שמערכת השמש כאוטית במובן מוגבל – הגודל והצורה של מסלולי הכוכבים יציבים למדי, אולם מקומו של כל כוכב לכת לאורך המסלול תלוי מאוד בתנאי ההתחלה, וסטייה קלה בנתוני ההווה עלולה להתפתח בתוך מיליוני שנים לסטייה גדולה במיקום.
התאוריה הכללית על מחזור החיים של כוכבים צופה שהשמש תהפוך לענק אדום בעוד כשמונה מיליארד שנים, ותבלע את כוכבי הלכת הפנימיים. מרבית התחזיות קובעות שעד אותה עת יישארו כל כוכבי הלכת במקומם, במסלולים דומים לאלו שאנו מכירים היום. יש הסתברות של כאחוז אחד לכך שמסלולו של כוכב חמה יהפוך אקסנצטרי במידה כזו שהוא יתנגש בנוגה לפני מות השמש.
הדמיות

שימוש בהדמיות מראה שמערכת השמש "מלאה", במובן שקשה להוסיף לה כוכב לכת באופן שישמור על היציבות שלה. זוהי ראיה לכך שבמערכת התרחש תהליך הפוך, כאשר היה בה עודף של כוכבי לכת שמסלוליהם לא היו יציבים, והם סולקו ממנה בזה אחר זה עד שנותרה המערכת שאנו מכירים היום. גילוים של כוכבי לכת במערכות שמש רחוקות מעלה את האפשרות שהתכונות של המערכות שאנו רואים מוכתבות בראש וראשונה על ידי דרישת היציבות, שבלעדיה אורך החיים של המערכת קצר מכדי שתיפול בחלקנו ההזדמנות לצפות בה.
יחיעם שרעבי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1978 (בן 46 בערך) 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  טאקוונדו
 מועדון:  שרעבי אמנויות לחימה מאמן נבחרת ישראל בטאקוונדו ובפאראטאקוונדו
 הישגים
 תלמידים:  אבישג סמברג, נמרוד קרביצקי, בת אל גטרר, גילי חיימוביץ'; אסף יסעור, דוד בן אלישע
 
יחיעם שרעבי (נולד ב-1978) הוא לוחם אמנויות לחימה לשעבר, וכיום מאמן נבחרת ישראל בטאקוונדו ופאראטאקוונדו, בעל חגורה שחורה דאן 5 ובעלי סקציה נס ציונה. בעברו היה אלוף ישראל בקראטה וסגן-אלוף העולם עד גיל 21. המאמן הישראלי הראשון שהוביל לזכייה במדליה אולימפית עם אבישג סמברג ומדליה פאראלימפית עם אסף יסעור.
קריירה ספורטיבית

שרעבי מתאמן במועדון "שרעבי אמנויות לחימה" שבעיר רמלה, אף על פי שהוא נחשב כחבר במועדון אחי יהודה תחת חסותו של מאמן נבחרת ישראל עדי דוידוב. חבר הסגל הבכיר של נבחרת ישראל והנבחרת האולימפית.
הקים יחד עם אחיו מעוז שרעבי ועם רון גרשנוק את רשת מועדוני "שרעבי אמנויות לחימה". נבחר ל"מאמן השנה" של הוועד האולימפי בישראל ב-2010.
קריירה ספורטיבית > כמאמן נבחרות ישראל בטאקוונדו ובפאראטאקוונדו

ב-2010, מבין חניכיו הבכירים הוביל את לוחמת הטאקוונדו בת אל גטרר למדליית זהב באליפות אירופה, ואת לוחם הטאקוונדו גילי חיימוביץ' במשחקים האולימפיים לנוער בטאקוונדו, כמו כן הוביל את לוחם הפאראטאקוונדו דוד בן אלישע למדליית זהב באליפות העולם לנכים.
שרעבי הוא גם מאמנם של בני הזוג לוחמת הטאקוונדו אבישג סמברג, נציגת ישראל באולימפיאדת טוקיו 2020 שזכתה במדליית ארד באולימפיאדה זו, ולוחם הטאקוונדו נמרוד קרביצקי, סגן אלוף אירופה לשנת 2020 במשקל עד 68 ק"ג.
שרעבי מאמן גם את לוחם הטאקוונדו הפאראלימפי אסף יסעור, זוכה שתי אליפויות העולם ברצף בפאראטאקוונדו ב-2021 וב-2023, במדליית הזהב באליפות אירופה ב-2024 ובמדליית זהב במשחקים הפאראלימפיים בפריז (2024).
קריירה ספורטיבית > כבעלי מועדון כדורגל

ביולי 2024 רכש את קבוצת הכדורגל הישראלית סקציה נס ציונה.
הישגים בולטים

מדליית ארד אליפות יוון (2003)
מדליית ארד אליפות הולנד (2004)
מקום 5 אליפות עולם מדריד (2005)
מקום 5 אליפות אירופה לטביה (2005)
מדליית זהב אליפות בלגיה הרנטלס (2005)
מדליית זהב אליפות אוסטריה (2005)
מדליית ארד אליפות בלגיה (2006)
מדליית זהב אליפות מדריד (2006)
מדליית זהב גביע ירושלים (2006)
מדליית זהב אליפות אוסטריה (2006)
מדליית זהב אליפות קרואטיה (2006)
מדליית זהב אליפות שוודיה (2006)
מקום חמישי אליפות העולם (2007)
הערות שוליים

↑  רועי רובינשטיין, גדרה חגגה עם אבישג סמברג: "לוחמת למען העם היהודי ומדינת ישראל", באתר ynet, 27 ביולי 2021
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורטאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יואלי אור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 בנובמבר 1964 (בן 59) כ"א בכסלו תשכ"ה עכו, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד גדוד 13  מפקד בא"ח גולני  סגן מפקד חטיבת גולני  מפקד חטיבת החרמון  מפקד חטיבת כרמלי  מפקד בא"פ אליקים  נספח צה"ל בצ'ילה  מפקד מנהלת התרגילים הלאומית (במיל')
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה הראשונה האינתיפאדה השנייה מבצע צוק איתן
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל חברת "hoy"
 
יואלי אור (אוחיון) (נולד ב-26 בנובמבר 1964) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. שימש מפקד חטיבת כרמלי ומפקד חטיבת החרמון.