stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בנה אצל
הערות שוליים

↑  Magyar írók élete és munkái szerint Kolozsvár, Petőfi Irodalmi Múzeum és Magyar Életrajzi Lexikon: Kolon. BM rendelet, Geni.com: Nyitra. Viszont a BM rendelet szerint apjuk születési helye Kolozs. Születési anyakönyvi bejegyzése a nyitrai izraelita anyakönyvben, ahol születési helyként Kolon van feltüntetve.
↑  "Születési bejegyzése a nyitrai izraelita születési akv. 137/1889. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-10-14.
↑  United States, GenealogyBank Historical Newspaper Obituaries, 1815-2011.
↑  dr. Aczél Benő gyásza (1935. december 5.) Esti Kurir, 13. évfolyam, 277. szám
↑  Aczél Adolf gyászjelentése (1935. december 6.) Esti Kurir, 13. évfolyam, 278. szám
↑  geni.com-on magánfelhasználó bejegyzése szerint anyja neve Johanna Janka Adler. Testvére Ibolyka Görög.
↑  Valószínűleg 1893-ban.
↑  Milliók könyve 418.
↑  Magyar életrajzi lexikon szerint folytatta írást, de a Tel-Avivban kiadott regényei már megjelentek Budapesten az 1930-as években.
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 103/1925. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-10-14.
בית הסוהר חרמון

| --- | --- |

בתי הסוהר חרמון (שמאל) וצלמון (ימין)
 מידע כללי
 סוג:  בית סוהר 
 על שם:  צבי חרמון 
 מיקום:  הגליל התחתון 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1998
 תאריך פתיחה רשמי:  1998 
 קואורדינטות:  32°52′17″N 35°26′44″E﻿ / ﻿32.87148889°N 35.4455°E﻿ / 32.87148889; 35.4455
 אתר רשמי
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) בית הסוהר חרמון(למפת הגליל העליון רגילה) בית הסוהר חרמון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הסוהר חרמון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הסוהר חרמון
 
מראה בית הסוהר מכביש 65. צלמון במרכז, חרמון משמאל
בית הסוהר חרמון הוא בית סוהר של שירות בתי הסוהר שהוקם בשנת 1998 על גדות נחל צלמון בסמוך לעיר מע'אר שבגליל התחתון המזרחי.
נתונים

בית הסוהר חרמון נפתח בשנת 1998 הוא אחד מבין שני בתי הסוהר המרכיבים את אשכול בתי הסוהר באתר "כלנית". הראשון הוא בית הסוהר צלמון שנחנך בשנת 1996.
רמת אבטחה בבית הסוהר היא בינונית והוא מאוכלס באסירים שנותרו להם עד 5 שנות מאסר או אסירים בתהליך גמילה מסמים או אלכוהול או שאינם משתמשים כלל בסמים.
בית הסוהר קרוי על שמו של נציב בתי הסוהר פרופסור צבי חרמון (במקור נקרא "בית הסוהר רקפת"). בית הסוהר נחשב לפורץ דרך בתחום בתי הסוהר בעולם בכלל ובישראל בפרט, תוכנן על ידי האדריכל שמואל שילה.
מרבית בתי הסוהר בישראל ממוקמים במבנים ישנים מתקופת המנדט הבריטי, בית הסוהר חרמון - כחלק ממגמה של שירות בתי הסוהר בישראל, הוקם כמכלול בניינים חדשים בצורת קמפוס ובעלי אופי מודרני ועכשווי. ייחודו של בית הסוהר חרמון הוא בכך שהוא מתפקד כבית סוהר המאכלס אסירים בתהליך שיקום ובדרכם אל החופש, והדבר בא לידי ביטוי הן בעיצוב בעל האופי האזרחי שבו והן במערך ההתנהלות הכללי בתוך המתחם.
בית הסוהר חרמון היווה ניסיון חדשני בשירות בתי הסוהר הישראלי לשיפור תנאי המאסר של האסירים, ולהשבת הכבוד והערך העצמי של האסיר על ידי מתן תנאי דיור הולמים וסביבה אסתטית. בבית הסוהר חרמון נכלאו אנשים מפורסמים, בהם שר האוצר לשעבר אברהם הירשזון, ראש עיריית בת ים לשעבר שלומי לחיאני, שר התיירות לשעבר סטס מיסז'ניקוב, הניצב לשעבר ניסו שחם, ראש עיריית אשקלון לשעבר איתמר שמעוני, ראש עיריית נצרת עילית לשעבר שמעון גפסו והשחקן משה איבגי.
ראו גם

תוכניות לשיקום אסירים בישראל
בנה ביתך

| --- | --- |

קוטג'ים חד-משפחתיים בשכונת רמת שרת בירושלים. חלק זה של השכונה נבנה בשיטת בנה ביתך.
 מדינה:  ישראל
 מידע כללי
 אזור גאוגרפי:  ישראל
 טווח תאריכים:  משנות ה-60 במאה ה-20 ואילך
קטע משכונת רמות ד' בבאר שבע
בנה ביתך היא מדיניות ממשלתית בישראל שבבסיסה הקצאת קרקעות לבנייה של בתים פרטיים צמודי-קרקע, לפי תכנון פרטי של המשתכן.
היסטוריה

במהלך שנות ה-50 הייתה עיקר הבנייה הציבורית בישראל בנייה אחידה. במושבים נבנו עבור המשתכנים בתים אחידים, וכך גם בשכונות צמודי קרקע של הערים, דוגמת שכונת קפלן בכפר סבא. בעת הקמת ערד, הוחלט על שיטה חדשה על פיה הובטחו מגרשים תמורת דמי פיתוח בלבד וניתן למתיישבים לבנות את בתיהם כראות עיניהם. לתוכנית זאת של משרד השיכון הודבק הכינוי "בנה ביתך". בשנת 1967 שווקו מגרשים נוספים בערד על פי אותה תוכנית. בשנת 1968 הונהגה תוכנית דומה בשכונת גבעת המבתר שבירושלים.
ביוני 1974 התמנה אברהם עופר לשר השיכון והוא אימץ את שיטת "בנה ביתך" באופן נרחב. תוכניות לשיווק מגרשים בשיטת בנה ביתך עלו לגבי עיירות הפיתוח בדרום, בבית שאן, ביבנה, בקצרין, באופירה, בפוריה עילית, במעלות ובאשקלון.
לאחר המהפך, התגבר השימוש בתוכניות "בנה ביתך", במיוחד בגליל, במסגרת הניסיון למשוך אוכלוסייה יהודית לגליל. בסוף 1977 עלה רעיון של "מגרש בחיסכון", תוכנית חיסכון לרכישת מגרש, במטרה לעודד את מכירת המגרשים. השר גדעון פת הצהיר בשנת 1978 שבכוונת משרד השיכון לשווק 1840 מגרשים בשיטת בנה ביתך כדי להאבק בעליית מחירי הדיור. מגרשים לבנה ביתך שווקו גם בלוד.
פרויקט "בנה ביתך"

מטרת הפרויקט הוגדרה בשלושה מישורים: מניעת עזיבת אוכלוסייה חזקה מעיירות פיתוח, משיכת אוכלוסייה חזקה ומבוססת אליהן ועידוד הפרטת הבנייה בארץ. הביצוע כלל הקצאת מגרשים זולים לבנייה פרטית, על ידי קבלן בניין פרטי ולפי תוכנית אישית של המשתכן. אחוז מסוים מן המגרשים הוקצה לתושבי היישוב או שהוגדרה להם עדיפות ברכישת מגרשים ובקבלת מענקים והלוואות.
מעלות וחסרונות

בניית "בנה ביתך" היא השיטה המועדפת על הישראלים ושימשה את משרד השיכון ואת רשות מקרקעי ישראל בעיקר במקרים בהם אף שיטת שיווק אחרת לא הצליחה.
בשכונות בנה ביתך עיצבו המשתכנים את הבית כאוות נפשם, בעזרת קבלני משנה ואדריכלים. על התוצאה עלתה ביקורת שהבנייה סבלה מיצירת עיצוב-יתר, ומבנים מצועצעים ושונים מאוד זה מזה, דבר שהקנה תחושה של "קקפוניה" ואקלקטיות.
המתנגדים העדיפו על כן שכונות שלמות שהוקמו באופן אחיד על ידי קבלנים או למצער שכונות בהם הקבלנים הציעו לרוכשים לבחור מתוך מספר מצומצם של דגמי-מעטפת (אשר עיצוב הפנים בתוכן ניתן לשינוי באמצעות קירות בנויים או קירות גבס) שיצרו תמונה סטנדרטית יותר לשכונה.
לקריאה נוספת

עוז אלמוג, פרידה משרוליק - שינוי ערכים באליטה הישראלית, אוניברסיטת חיפה/כנרת, זמורה ביתן, דביר, 2004.
יוסי מלמן, הישראלים החדשים - מבט אישי על חברה בשינוי, שוקן, 1993
משה רביד, הרהורים אדריכלים על נושא 'בנה ביתך", "בבניה" 52, אפריל 1986
מיכאל קון, סגנון ישראלי באדריכלות?, "מבנים" 45, 1986, 58
נתי רותם, בית ישראלי, גיבוב דימויים, חלומות ומיתוסים, "בית" 25, 1986
ציונה שמשי, הלוק והטרנד - בתים או אדריכלות של קופירייטרים, "אדריכלות ישראלית" 42, אוגוסט 2000
אסתר זנדברג, כל ברוש לימוני הוא מלך, הארץ, מוסף יום העצמאות, 20 באפריל 1999
הערות שוליים

↑  בנה ביתך בצפת, דבר, 18 ביוני 1963
↑  מגרשים נוספים למתיישבים בערד, מעריב, 6 בדצמבר 1967
↑  ישראל כהן, בנה ביתך במזרח ירושלים, דבר, 8 במרץ 1968
↑  מינהל המקרקעין מכר מגרשים בב"ש במחירי שיא של 90,000 ל"י לחצי דונם, דבר, 11 באוקטובר 1974
↑  קרקע להקמת קרית עולים דתיים בירושלים נמכרה לכל דורש, דבר, 27 בפברואר 1976
↑  משולם עד, בנה ביתך בערי הפיתוח, דבר, 14 באוגוסט 1975
↑  דוד שליו, "שיכון עובדים" תבנה שכונה בבית־שאן, דבר, 16 באוקטובר 1974
↑  בנה ביתך ביבנה, דבר, 29 באוקטובר 1974
↑  ביבנה בטלים הווזווזים בשישים, דבר, 7 ביוני 1974
↑  דני צדקוני, קפיצת דרך ביבנה, דבר, 30 בינואר 1978; המשך
↑  צה"ל יקים ביבנה 500 בתים דו משפחתיים, דבר, 11 ביוני 1979
↑  הלל קורא ליישובי הגולן להירגע, דבר, 19 בספטמבר 1975
↑  דני צדקוני, משרד השיכון אינו עומד בהבטחותיו לגבי קצרין, דבר, 31 בדצמבר 1975
↑  דוד מושיוב, בנה ביתך באופירה, דבר, 11 באפריל 1976
↑  עידן חדש לפוריות, דבר, 25 במאי 1976
↑  יואל דר, 20 שנה למעלות, דבר, 24 ביוני 1977
↑  אהרן גבע, מגדל עם חור בגג, דבר, 18 באפריל 1978
↑  יואל דר, הגליל זועק למתנחלים, דבר, 14 באפריל 1978
↑  מינהל המקרקעין יציע לציבור, דבר, 8 בדצמבר 1977
↑  משרד הבינוי יוציא למכירה, דבר, 3 במאי 1978
↑  דליה מזורי, רווקי לוד מתארגנים למאבק נגד קיפוחם בתכנית "בנה ביתך", מעריב, 9 בינואר 1979
↑  ראו "רבים המעדיפים את שיטת בנה ביתך" ב-יאיר פלדמן, שלמת בטון ומלט בגליל, דבר, 13 במאי 1977
↑  שלומית צור, עיירת הבה"דים: שכונת צהלה גרסת ירוחם, באתר TheMarker‏, 4 באפריל 2010
| אדריכלות ישראלית |
| --- | --- | --- |
| מבנים בישראל | מבנים בירושלים • מבנים בתל אביב • מבנים בחיפה • מבנים לפי ערים נוספות • אתרי מורשת עולמית בישראל |  |
| סגנונות וגישות בנייה בישראל | אדריכלות טמפלרית • הסגנון הארץ-ישראלי • הסגנון האקלקטי • הסגנון הבינלאומי • ברוטליזם ושיכונים • בנה ביתך |  |
| ערכים בנושא תכנון ובנייה בישראל | חוק התכנון והבנייה • תכנון ובנייה בישראל • תוכנית גדס • תוכנית שרון  • ישראל 2020 |  |
| נושאים נוספים | אדריכלים ישראלים • אדריכלות בירושלים • אדריכלות בתל אביב והעיר הלבנה • גורדי שחקים בישראל |  |
ראו גם פורטל אדריכלות
בילטריה

| בילטריה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
קבוצה:: בילטריה
שם מדעי
 Bilateria ‏הטשק, 1888

בילטריה (שם מדעי: Bilateria) או בעלי סימטריה דו-צדדית או בעלי חיים מורכבים היא קבוצה של בעלי חיים שיש להם  סימטריה דו-צדדית (כלומר שיש צד שמאל וצד ימין שהם תמונות מראה זה של זה) במהלך ההתפתחות העוברית (אנ') שלהם. משמעות הדבר היא שתוכניות הגוף שלהם מונחות סביב ציר אורך (ציר רוסטרל-זנב) עם קצה קדמי (או "ראש") וקצה אחורי (או "זנב"), כמו גם בטן סימטרית שמאלה-ימנית (גחון) ומשטח אחורי (גבי). כמעט כל הבילטרים שומרים על גוף סימטרי דו-צדדי כמבוגרים; היוצא מן הכלל הבולט ביותר הוא קווצי עור, אשר משיגים  סימטריה פנטה-רדיאלית (מחומשת ובעלת סימטריה סיבובית), משנית כמבוגרים, אך הם סימטריים דו-צדדיים בשלב הפגית. תכונה אופיינית נוספת בקרב רוב הבילטרים, היא Cephalization (אנ') - התרכזות איברי החישה המיוחדים וגרעיני העצבים המרכזיים בקצה הקדמי/רוסטלי של הגוף. רוב עוברי הבילטריה הם בעלי חיים תלת-שכבתיים (Triploblasty), כלומר בעלי שלוש שכבות נבט: אנדודרם, מזודרם ואקטודרם.
הבילטריה היא הקבוצה העיקרית בממלכת בעלי חיים,  ושייכת לקבוצת רב-תאיים אמיתיים. הבילטריה כוללת את רוב המערכות מלבד הספוגיים, המסרקנים, הפלקוזואה והצורבים.
מבנה גוף

כמה מהבילאטריים הקדומים ביותר היו דמויי תולעת, וניתן להמשיג גוף בילטריאני כגליל עם מעי העובר בין שני פתחים, הפה ופי הטבעת. מסביב למעי יש חלל גוף פנימי, קולום (אנ')או פסאודוקאלום. לבעלי חיים עם תוכנית גוף סימטרית דו-צדדית זו יש קצה ראש (קדמי) וקצה זנב (אחורי) וכן גב (גב) ובטן (גחון); לכן יש להם גם צד שמאל וצד ימין.
המשמעות של חזית קדמית היא שחלק זה של הגוף נתקל בגירויים, כגון אוכל, העדפה של Cephalization, התפתחות של ראש עם איברי חישה ופה. הגוף נמתח לאחור מהראש, ולבילאטריות רבות יש שילוב של שרירים מעגליים המכווצים את הגוף, מה שהופך אותו לארוך, ומערכת מנוגדת של שרירים אורכיים, המקצרים את הגוף; אלה מאפשרים לבעלי חיים בעלי גוף רך ושלד הידרוסטטי לנוע על ידי תנועה פריסטלטית. לרוב הבילאטריאנים (Nephrozoans) יש מעי הנמשך דרך הגוף מהפה ועד פי הטבעת, ואילו לקסנאקואלומורפים (Xenacoelomorphs) יש מעי שק עם פתח אחד. ל-phyla בילטריות רבות יש פגית ראשוניות השוחות עם ריסים (אנ') ויש להם איבר קודקוד המכיל תאי חישה. עם זאת, ישנם חריגים לכל אחד מהמאפיינים הללו; לדוגמה, אכינודרמים (echinoderms) בוגרים הם סימטריים רדיאליים (בניגוד לזחלים שלהם), ולתולעים טפיליות מסוימות יש מבני גוף plesiomorphic ביותר.
מיון

מערכה Xenacoelomorpha
תת-מערכה קסנוטורבלה (Xenoturbellida)
תת-מערכה אקואלומורפה (Acoelomorpha)
מערכה Proarticulata - נכחדה
קבוצה נפרוזואה (Nephrozoa )
סוג Ikaria - נכחד
על-מערכה שניוני הפה (Deuterostomia)
קבוצה קדמוני הפה (Protostomia )
על-מערכה  אקדיסוזואה      (Ecdysozoa)
קבוצה ספירליה (Spiralia )
קבוצה Gnathifera
קבוצה Platytrochozoa
קבוצה מזוזואה     (Mesozoa)
על-מערכה Platyzoa
על-מערכה לופוטרוכוזואה (Lophotrochozoa)
הערות שוליים

↑  Brusca, Richard C. (2016). Introduction to the Bilateria and the Phylum Xenacoelomorpha | Triploblasty and Bilateral Symmetry Provide New Avenues for Animal Radiation (PDF). Invertebrates. Sinauer Associates. pp. 345–372. ISBN 978-1605353753.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4283392-9 
תוכנית גוף כללית של נפרוזואן (אנ') דמוית תולעת אידיאלית. עם גוף גלילי וכיוון תנועה לבעל החיים יש קצוות ראש וזנב. איברי חוש ופה מהווים את הבסיס לראש. שרירים מעגליים ואורכיים מנוגדים מאפשרים תנועה פריסטלטית
ביטוח מנהלים

ביטוח מנהלים הוא שם מסחרי ישראלי של תוכנית ביטוח חיים משולבת חיסכון, המהווה את אחת החלופות המוכרות על ידי משרד האוצר לחיסכון פנסיוני. "ביטוח מנהלים" הוא שם מיתוגי בעיקרו, אשר נועד להעניק יוקרה לתוכנית המיועדת למעשה לכלל העובדים ולא רק למנהלים.
חברות לביטוח חיים פעלו בישראל מאז שנות ה-40 של המאה ה-20 בהנפקת פוליסות לביטוח חיים או פוליסות גמלה (קצבה). עם השנים שונה מבנה הפוליסה, לרבות יכולת לבצע הפרדה בין חלק מהתשלום המיועד לכיסוי ביטוחי (ביטוח כנגד סיכוני מוות או אובדן כושר עבודה) לבין חלק מהתשלום אשר הושקע בתיק ההשקעות של החברה ושולם למבוטח במועד פרישתו. תקנה 42 לתקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל) מגדירה את סוגי הפוליסות המאושרות כקופות ביטוח והזכאיות להטבות מס. בין אלה ניתן למנות קופות ביטוח לתגמולים, לפיצויים ולקצבה.
ביטוח מנהלים, ככל ביטוח חיים, מקנה לשאיריו של העובד תשלום במקרה של מותו. כן הוא מקנה לעובד סכום שיינתן לו לעת זקנה, לאחר פרישתו מעבודה. כאשר התוכנית כוללת גם ביטוח מפני אובדן כושר עבודה, היא מכסה גם את הסיכון של נכות. הפרמיה לתוכנית משולמת מדי חודש במסגרת חישוב השכר, על בסיס השכר הפנסיוני. מבנה ההפקדות המקובל ברוב תוכניות ביטוח החיים הוא 6% מרכיב תגמולי עובד, 6.5% מרכיב תגמולי מעסיק, 8.33% מרכיב הפרשת המעסיק לפיצויי פיטורים ובנוסף עד 2.5% לרכישת כיסוי מפני אובדן כושר עבודה, מרכיב המשולם על ידי המעסיק, או על ידי המעסיק והעובד.
עד לסוף שנת 2007 ניתן היה לחסוך בביטוח מנהלים בשני מסלולים:
מסלול הוני, במסגרתו ניתנו כספי הביטוח, בעת קרות מקרה הביטוח (מוות, זקנה או נכות) בסכום אחד.
מסלול קצבתי, במסגרתו ניתנו כספי הביטוח, בעת קרות מקרה הביטוח, בתשלומים חודשיים למשך כל חיי המבוטח.
החל משנת 2008 בוטלה האפשרות להפקיד במסלול ההוני בכל סוגי הביטוח הפנסיוני, וביטוח מנהלים בכלל זה.
מסלול קצבה

בתוכניות הביטוח למטרת קצבה חלו מספר שינויים במהלך השנים: בדמי הניהול הנהוגים בהן, בתנאי התוכנית ובמבנה התוכנית. תוכניות הביטוח הוותיקות נקראו "גמלא". בתוכניות אלו העובד רוכש, תמורת תשלום חד-פעמי או תשלום שוטף, גמלא לכל ימי חייו. ה"גמלא" יכולה להשתלם באופן מיידי או לאחר תקופה מסוימת, ואם העובד נפטר, יכול שישתלם סכום ביטוח למוטביו, בהתאם לתנאי התוכנית. תוכניות אלו שווקו בעיקר במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20, והיוו תחליף לחיסכון בקרן פנסיה.
לאחר מכן שווקו תוכניות ביטוח "עדיף", החל משנות ה-80 ועד סוף שנת 2003. בתוכניות אלו הופקד לתוכנית תשלום צמוד מדד (או צמוד שכר), כאשר חלק מהתשלום הופנה לרכישת כיסוי ביטוחי (במקרה של מוות) וחלק לצבירת חיסכון שנוהל בתיק ההשקעות של חברת הביטוח ושולם כקצבה בתום תקופת הביטוח. התוכניות שווקו בארבע מסלולים:
מסלול א' יסודי:
מסלול ב': סכום ביטוח קבוע, צמוד למדד. כאשר החיסכון מגיע לסכום הביטוח, 100% מהפרמיה (בניכוי דמי ניהול) עוברת לחיסכון.
מסלול ג': מינימום סכום ביטוח לפי כפולת משכורות שנקבעו.
מסלול ד': חיסכון בלבד ("חיסכון מיוחד", חיסכון טהור).
שיווק תוכניות אלו, לשכירים ולעצמאים, הופסק בסוף שנת 2003. החל משנת 2004 משווקות תוכניות חדשות למטרת קצבה, המאופיינות בשקיפות המאפשרת לזהות את גובה רכיב דמי הניהול שגובה חברת הביטוח. בנוסף, נהוגות כיום תוכניות מסוג "גמלא מיידית" המיועדות לפרישה מוקדמת, או מהוות תחליף לחוסכים באפיקים הוניים המעוניינים להמיר סכום הוני לקצבה.
המפקח על הביטוח קבע כי חברת ביטוח המחויבת אקטוארית לתשלום קצבאות תחויב להחזיק עתודות הולמות להבטחת עמידתה בהתחייבויותיה.
ביולי 2012 החליט עודד שריג, הממונה על שוק ההון במשרד האוצר, לבטל החל מתחילת שנת 2013 את האפשרות להצטרף לביטוח מנהלים עם מקדם קצבה מובטח מראש. הביטול אינו חל על אנשים מעל לגיל 60.
בנוסף לעיל, מקדם קצבה מובטח מראש, למצטרפים חדשים לביטוח מנהלים, שביום הצטרפותם הם בני 55 מינימום.
מסלול הוני

קופת ביטוח לתגמולים היא קופת ביטוח אשר בדומה לקופת גמל לתגמולים, משתלם בה סכום חד פעמי (עד לתיקון 3 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסים, אשר קובע כי כספים החל מיום 1 בינואר 2008 יהיו למטרות קצבה בלבד) תוכניות ביטוח אלו אושרו לשיווק לעצמאים ולשכירים. כספי החיסכון נצברים בחשבון קופת הגמל, בניכוי דמי ניהול ועלות הכיסויים הביטוחיים, כפי שנקבעו בתנאי תוכנית הביטוח. בתום תקופת הביטוח הכספים אשר נצברו לחוסך עד ליום 31 בדצמבר 2007 משולמים לחוסך בסכום הוני חד פעמי, ואילו כספים שנצברו בפוליסה החל מתאריך זה יועברו לתוכנית משלמת לקצבה ובהתאם להחלטתו של החוסך, ותנאי ההסדר התחיקתי, יומרו כספים אלו לקצבה או יהוונו לסכום חד פעמי.
בדומה לתוכניות הביטוח מסוג קצבה, גם בתוכניות ביטוח אלו חלו שינויים במהלך השנים בדמי הניהול, בתנאי התוכנית ובמבנה התוכנית. תוכניות הביטוח ההוניות הראשונות ששווקו על ידי חברות הביטוח נקראו "מעורב". תוכניות אלו שילבו יחד עם מרכיב כיסוי למקרה מוות גם מרכיב של חיסכון לטווח ארוך. בתוכנית מסוג "מעורב" משלם החוסך תשלום חודשי צמוד מדד ובתמורה נרכש "סכום ביטוח" המשולם לחוסך עם הגיעו לגיל פרישה, או למוטביו אם נפטר במהלך תקופת הביטוח. שיווק תוכניות ביטוח אלו לשכירים הופסק בשנת 2001, ולעצמאים בסוף שנת 2003.
סוג תוכנית ששווק מאוחר יותר נקרא "עדיף". בדומה לתוכניות לקצבה, אושרו גם תוכניות ביטוח מסוג "עדיף" הוניות. שיווק תוכניות אלוף לשכירים ולעצמאים הופסק בסוף שנת 2003. החל משנת 2004 ועד סוף 2007 שווקו תוכניות ביטוח המשלמות סכום הוני, עיקר השינויים הם בהסדר דמי הניהול ובהפרדה מוחלטת בין מרכיב הביטוח למרכיב החיסכון.
אובדן כושר עבודה

הכיסויים הביטוחיים אותם ניתן לרכוש במסגרת ההפקדות לקופת ביטוח (ע"ח מרכיב התגמולים) מוסדרים במסגרת תקנות מס הכנסה. הכיסויים אשר הותרו בתקנות הם כיסוי למקרה מוות וכיסוי למקרה אובדן כושר עבודה בגובה של עד 35% מהתגמולים (עובד ומעסיק).
עד ל-1 בינואר 2004, לא הותרה רכישת כיסוי למקרה אובדן כושר עבודה מתוך ההפקדות לקופת הביטוח, אלא רק רכישת כיסוי בפרמיה נוספת שגובהה עד 2.5% מההכנסה החייבת של המבוטח. לאחר שינוי תקנות מס הכנסה הותרה רכישת הכיסוי מתוך ההפקדות לקופת הביטוח, בדומה לכיסוי למקרה מוות, כך שכיום ניתן לבחור בין רכישת אובדן כושר עבודה "מעל ההפקדות" או כחלק מההפקדות לקופת הביטוח.
בשונה מהקיים לעניין קרן פנסיה חדשה מקיפה, הרי שתוכנית חדשה לביטוח חיים מאופיינת בגמישות מקסימלית לעניין בחירת הכיסוי וגובהו (במסגרת המגבלות): מבוטח יכול לבחור בכיסוי למקרה מוות ובכיסוי למקרה אובדן כושר עבודה, לרכוש רק אחד מן הכיסויים הללו או לא לרכשם כלל.
אובדן כושר עבודה הוא ביטוח מפני מצב בו עובד אינו יכול לעבוד או אינו יכול לעבוד במקצועו. התשלום ניתן לעובד לאחר זמן המתנה של מספר שבועות עד מספר חודשים על פי תנאי פוליסת הביטוח. גובה התשלום אינו יכול לעלות על 75% משכרו העובד המבוטח.
קיימים שלושה סוגים של ביטוח אובדן כושר עבודה, מהטוב ביותר והיקר ביותר לטוב פחות והזול ביותר:
ביטוח אובדן כושר עבודה המכסה מקרה בו המבוטח אינו יכול להמשיך בתחום עיסוקו
ביטוח אובדן עבודה המכסה מצבים בהם המבוטח אינו יכול לעבוד בעיסוק סביר התואם את הכשרתו ואת השכלתו
ביטוח אובדן כושר עבודה המכסה מצבים בהם המבוטח אינו יכול לעבוד בעבודה כלשהי.
יורשים

במקרה של פטירה יורשים את החיסכון שנצבר ומקבלים את ביטוח החיים המוטבים שנקבעו על ידי המבוטח בביטוח מנהלים. המוטב או המוטבים יירשו את כספי ביטוח המנהלים גם אם אינם יורשיו החוקיים וגם אם בצוואה נקבע אחרת.
ראו גם

קרן פנסיה
לקריאה נוספת

יהודה כהנא, ספר ביטוח החיים, הפנסיה והגמל בישראל, הוצאת עתרת, 1988
הערות שוליים

↑  רעידת אדמה בענף הביטוח, בבלוג "פנסיוני"

ביטוח מנהלים הוא לא רק מקדם, בבלוג "פנסיוני"
↑  כיצד לבחור ולעדכן את המוטבים בביטוח החיים באתר InfoMoney
| ניירות ערך והשקעות בשוק ההון |
| --- | --- | --- |
| ניירות ערך הוניים | הון מניות • מניה • מניה רגילה • כתב אופציה • כתב זכויות • מניות הטבה • כתב זכויות • מניית בכורה • מניית שליטה • מניות באוצר • יחידת השתתפות • בעל מניות |  |
| ניירות ערך התחייבותיים | איגרת חוב (איגרת חוב קונצרנית • איגרת חוב ממשלתית • איגרת חוב מוניציפלית) • אג"ח אופציה |  |
| ניירות ערך אחרים | קרן נאמנות • קרן מחקה • תעודת סל • תעודת סל בחסר • קרן סל • נייר ערך המיר • המירות • אג"ח להמרה |  |
| קבוצות ניירות ערך | שטר הון • מניית בכורה |  |
| השקעות שאינן נייר ערך | מוצר מובנה • פיקדון • חיסכון • חשבון בנק • קרן הון סיכון • קרן גידור • קרן השקעות פרטיות • מימון המונים • הלוואת בעלים • קרן נדל"ן |  |
| חסכונות פנסיוניים | קופת גמל (קרן פנסיה • קרן השתלמות) • קופת גמל להשקעה • ביטוח מנהלים • קופת גמל בניהול אישי |  |
| נגזרים | אופציה • חוזה עתידי • אופציה אקזוטית (אופציה בינארית • אופציה אסייתית) • CDO • CDS • עסקת החלף |  |
| סחורות נפוצות | סחורה • זהב • כסף (יסוד) • נפט |  |
| מטבעות דיגיטליים | הצעת מטבע ראשונית • מטבע מבוזר • ביטקוין |  |
| ניתוח ניירות ערך | ניתוח טכני • מודל בלאק ושולס • בטא (מדד) • ארביטראז' • רווח למניה |  |
| בורסות מרכזיות | הבורסה לניירות ערך בתל אביב • נאסד"ק • הבורסה לניירות ערך בניו יורק • הבורסה לניירות ערך בלונדון • Euronext |  |
| מדדים מרכזיים | מדד תל אביב 35 • דאו ג'ונס • S&P 500 • FTSE • מדד נאסד"ק 100 |  |
| תאגידים | מיזוגים ורכישות • הערכת שווי • בדיקת נאותות • הצעת רכש • השתלטות עוינת • רכישה ממונפת • מנוף פיננסי • דיבידנד • מיזוג חברות • פירוק חברות • דיני תאגידים • שליטה |  |
| דוחות כספיים | יחסים פיננסיים • דו"ח כספי • רואה חשבון • תקן דיווח כספי בין-לאומי • תשקיף • הערת עסק חי |  |
| רגולציה וגופים רגולטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • הפיקוח על הבנקים • חוק ניירות ערך • הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) • מועצה לפיקוח על הביקורת בחברות ציבוריות • פדרל ריזרב • חוק גלאס-סטיגל • רפורמת בכר • חוק החברות |  |
| היסטוריה | השפל הגדול • משבר הסאבפריים • משבר מניות הבנקים |  |
| תחומים אקדמיים קשורים | מימון • חשבונאות • כלכלה • מנהל עסקים |  |
| דירוג אשראי | דירוג אשראי • דירוג אג"ח • מודי'ס • סוכנות הדירוג פיץ' • סטנדרד אנד פורס |  |
| ערכים נוספים | הנפקה • ערך ריאלי וערך נקוב • הנפקה ראשונה לציבור • השוק הראשוני • השוק המשני • בנק השקעות • חיתום • רכישה עצמית • בורסה לניירות ערך • נייר ערך • ברוקר • דילר • חוזה הפרשים • מסלקת הבורסה • נייר ערך מגובה משכנתה • איגוח • עושה שוק • מעבר לדלפק • ספר הפקודות • מכירה בחסר • שורט סקוויז • קסטודיאן • שוק המעו"ף • בקדייטינג • מידע פנים • Dark Pool • הרצת מניות • ויסות שערי ניירות ערך • סיכון אשראי • נזילות פיננסית • EBITDA • אמות מידה פיננסיות • פירמידת שליטה • עקום התשואה • אזהרת רווח |  |
בצק שוקולד

בצק שוקולד (באנגלית קרוי Chocolate Clay; "חימר שוקולד") הוא בצק מיוחד ללא קמח העשוי מתערובת של שוקולד מומס בשילוב עם גלוקוזה מומסת, כגון סוכר תירס, והוא משמש בעיקר לקישוט של עוגות או דברי קונדיטוריה.
בדומה לבצק סוכר, הוא משמש לרוב לפיסול במזון, אם כי העבודה איתו נחשבת לפשוטה יותר, ונקיה יותר. מאידך הוא מתקשה מהר יותר. בצק שוקולד אינו נמס לעולם ויכול להחזיק מעמד שנים רבות. כדי להמיסו מחדש ליצירת צורות חדשות לקישוט צריך לחממו במכונת שוקולד בטמפרטורה של עד 25 מעלות צלזיוס או על אש נמוכה מאוד.
ניתן לייצר בצק שוקולד משוקולד מריר, חלב או שוקולד לבן. המריר הוא המתאים ביותר לפיסול, כיוון שהוא נהיה הכי קשיח, בעוד שבשוקולד חלב ולבן משתמשים לרוב כדי לצפות עוגות, או לקישוטים עדינים.
ראו גם

בצק סוכר
מרציפן
בעל מניות

בעל מניות הוא אדם או ארגון שיש בבעלותו מניות בחברה ציבורית או בחברה פרטית. בישראל מוסדר מעמדם של בעלי מניות בחוק החברות.
חברה ציבורית ופרטית

בעל מניה בחברה פרטית הוא מי שרשום במרשם בעלי המניות.
בעל מניות בחברה ציבורית הוא:
מי שלזכותו רשומה אצל חבר בורסה מניה ואותה מניה נכללת בין המניות הרשומות במרשם בעלי המניות על שם חברה לרישומים.
מי שרשום כבעל מניה במרשם בעלי המניות.
מי שאוחז בשטר מניה.
חוק החברות מכיל התייחסות מיוחדת לשני סוגים של בעלי מניות:
בעל מניה מהותי – מי שמחזיק בחמישה אחוזים או יותר מהון המניות המונפק של החברה או מזכויות ההצבעה בה.
בעל שליטה – כהגדרתו בסעיף 268 לחוק.
זכויות וחובות

לכל בעל מניה יש זכויות וחובות, המפורטות בחוק החברות. שיעור הזכויות של בעל המניה הוא בהתאם לאחוז המניות שהוא מחזיק ביחס לסך כמות המניות שהן הונה של החברה.
זכויות וחובות > זכויות של בעל מניות

הזכות למכור את מניותיו.
הזכות להשתתף בקבלת החלטות של החברה, כלומר להצביע באספת בעלי מניות בעניין החלטות שונות הנוגעות בפעילות החברה.
קבלת דיבידנדים מהחברה.
הזכות לקנות מניות נוספות שהחברה מנפיקה בדרך של זכויות.
קבלת נכסים בעת פירוק החברה ותשלום כל החובות לנושים השונים.
הזכות למידע: לבעלי מניות זכות עיון במסמכי החברה כמו פרוטוקולים של אסיפות הכלליות.
עיון במסמכי החברה: בעל מניה זכאי, תוך ציון מטרת הדרישה, לעיין בכל מסמך הנמצא ברשות החברה ונוגע לפעולה או לעסקה הטעונה אישור האספה הכללית (בחברה פרטית – אם הדבר נדרש לצורך קבלת החלטה בנושא שעל סדר יומה של האספה הכללית של החברה).
מידע על גמול לדירקטורים: דירקטוריון של חברה פרטית חייב לפי דרישה של בעל מניה אחד או יותר, שלו 10% מכוח ההצבעה בחברה, להמציא לו הודעה מאומתת בידי רואה חשבון המבקר של החברה ובה פירוט מלא של כל התשלומים ששילמה החברה לכל אחד מהדירקטורים.
הזכות לקבלת תקנון ודוחות כספיים: כל בעל מניה זכאי לקבל מהחברה העתק מהתקנון והעתק מהדוחות הכספים.
רשות לערוך הסכמים: בעלי מניות רשאים לערוך ביניהם הסכמי הצבעה.
הזכות במקרה של קיפוח: אם החברה התנהלה בצורה של קיפוח לאחד מבעלי המניות רשאי בית המשפט לפי בקשת בעל המניה, לתת הוראות הנראות לו לשם הסרתו של הקיפוח או מניעתו.
זכויות וחובות > חובות בעלי המניה

בעל מניה ינהג בהפעלת זכויותיו ובמילוי חובותיו כלפי החברה וכלפי בעלי המניות האחרים בתום לב ובדרך מקובלת ויימנע מניצול לרעה של כוחו בחברה.
בעל מניה ימנע מלקפח בעלי מניות אחרים.
חובת בעל שליטה וכוח הכרעה לפעול בהגינות.