stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צריום
הערות שוליים

↑  Bleiwas, D.I. (2013). Potential for Recovery of Cerium Contained in Automotive Catalytic Converters. Reston, Va.: U.S. Department of the Interior, הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
↑  "Argonne's deNOx Catalyst Begins Extensive Diesel Engine Exhaust Testing". אורכב מ-המקור ב-2015-09-07. נבדק ב-2014-06-19.
↑  "Exploring Nano-sized Fuel Additives EPA scientists examine nanoparticle impacts on vehicle emissions and air pollution".
↑  "Nanoparticles used as additives in diesel fuels can travel from lungs to liver, November 18, 2011. Marshall University Research Corporation".
↑  "Inhal Toxicol. 2008 Apr;20(6):547-66. doi: 10.1080/08958370801915309 .Hazard and risk assessment of a nanoparticulate cerium oxide-based diesel fuel additive - a case study".
↑  "Exploring Nano-sized Fuel Additives EPA scientists examine nanoparticle impacts on vehicle emissions and air pollution".
↑  מידע בטיחות צריום, MSDS
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284960805171  BnF: cb122584198 (data)  GND: 4147480-6  LCCN: sh85022138
פרץ הכהן

| --- | --- |
 לידה:  1304 ה'ס"ה ז'ירונה, ספרד 
 פטירה:  1370 (בגיל 66 בערך) ה'ק"ל
 מדינה:  כתר אראגון 
 תקופת הפעילות:  ?–1370 
 השתייכות:  בית מדרשו של הר"ן
 תחומי עיסוק:  פרשנות תלמוד, פסיקה, קבלה
 רבותיו:  אביו רבי יצחק הכהן
 תלמידיו:  ר"ן, הריב"ש, מתתיה בן יוסף אב"ד פריש, אחיו רבי קרשקש הכהן ומשולם הכהן
 בני דורו:  ר' וידאל די טולושא
 חיבוריו:  פירושים למסכתות שבת, עירובין, סנהדרין, נזיר; ספר מערכת האלהות
 
רבי פרץ בן יצחק הכהן (רבנו פרץ, או הרפ"ך; ה'ס"ה 1304 - ה'ק"ל, 1370) היה מגדולי חכמי ספרד במאה ה-14, רבם של הר"ן ושל הריב"ש, כתב פירוש על התלמוד וספר דרשות בקבלה.
תולדות חייו

רבי פרץ נולד בפרובאנס בתחילת המאה ה-14. את תורתו למד מאביו רבי יצחק בן יהודה הכהן.
אביו רבי יצחק היה ניכר בדורו כתלמיד חכם ועניו, ונהג לחתום את איגרותיו "יצחק העלוב בן הרב יהודה הכהן". עדות על גדולתו בתורה מוזכרת בכתבי דוד בן שמואל מאישטילא (מחבר "ספר הבתים" על המשנה תורה לרמב"ם) שקוראהו "קדוש ה' מכובד מורנו רב יצחק הכהן מנוואשקה" מאנוסק (צר').
בבגרותו שימש רבי פרץ כדיין ומורה הלכה בטולידו.
חיבוריו

רבי פרץ הכהן התחיל לכתוב את פירושיו על התלמוד בגיל 22. פירושיו על התלמוד הידועים לנו היום הם על ארבע מסכתות בלבד (שבת, עירובין, נזיר, וסנהדרין). יש הטוענים שרבי פרץ חיבר פירושים על כל המסכתות, אלא שאלו אבדו. הוא רגיל להביא בפירושיו את דברי אביו כהקדמה, ולאחר מכן לדקדק ביותר בלשון התלמוד כדי להעלות את חידושיו. הרב יצחק אריאלי משער שחידושי הרשב"א על מסכת מנחות הם מרבי פרץ.
חיבוריו > רבי פרץ כמקובל

חיבור נוסף של רבי פרץ הוא ספר מערכת האלהות הכולל דרשות קבליות על התורה. לא ברור האם דרש אותן בבית כנסת או בפורום מצומצם יותר, ובכל מקרה אלו דרשות מעמיקות אשר אין להבינן ללא ידיעה קבלית מוקדמת. אחד ממאפייני החיבור הוא הגדרה והשוואה של כל פרט מהחטאים בכלל התורה (לדוגמה חטא עץ הדעת, דור המבול, דור הפלגה, אנשי סדום, קורח ועדתו ועוד), והבנתם כבאים מאותו מקור ספציפי של רע, עם מטרה להגיע אל כוונה שווה - פירוד אלהות מן העולם.
ספרו מצוטט על ידי רבי יוסף קארו.
תלמידיו וחבריו

המפורסם מבין חבריו הוא רבנו נסים, שהתייחס אליו בידידות וקרבה ואף עזר לו להגיע לברצלונה. יש אומרים שהר"ן התייחס אליו כמעט כתלמיד אל רבו, כעולה מכך שכינהו "מורנו הרב הכהן הגדול". בשנת ה'קי"ז נקראו שניהם על ידי מלך ספרד, ככל הנראה פדרו הרביעי, מלך אראגון, לפסוק דין-תורה בעניין ירושה.
תלמיד ידוע של ר' פרץ הוא הריב"ש (ר' יצחק בר ששת), אשר מרבה בכתביו לשבח ולתאר את גדולת רבו.
הערות שוליים

↑  ראו הקדמת משה הכהן בלוי להקדמת ספרו "שיטת הקדמונים" על מסכת נזיר.
↑  מערכת האלהות.
↑  ראו בית יוסף אורח חיים סימן כח: "כתוב בספר מערכת האלהות שצריך לחלוץ תפילין של ראש מעומד".
↑  ספר מקורות ומחקרים, עמ' קעז.
↑  יצחק בער, תולדות היהודים בספרד הנוצרית.
↑  שו"ת הריב"ש סימנים רפ, שפז, תעו.
| פרשני התלמוד בימי הביניים בספרד ובצפון אפריקה |
| --- | --- | --- |
| בית המדרש הקדום בספרד המוסלמית | רבי שמואל הנגיד • רי"צ אבן גיאת |  |
| בית המדרש של צפון אפריקה שנדד לספרד | רבנו נסים בן יעקב • רבנו חננאל • רי"ף מעבר לספרד • ר"י מיגאש • רמב"ם מעבר לצפון אפריקה |  |
| בית המדרש בעיר טולדו | רמ"ה • רבי יצחק מאיר אבן מיגאש (בנו של הר"י מיגאש) • (ראב"ן הירחי) • רבנו יונה • רא"ש • רבי יהודה בן הרא"ש |  |
| בית מדרשו של הרמב"ן בצפון ספרד הנוצרית | הרמב"ן • רא"ה • רשב"א • ריטב"א • ר"ן • רבי פרץ הכהן • הריב"ש מעבר לצפון אפריקה • הרשב"ץ • רבי יצחק קנפנטון • רבי יצחק אבוהב (גאון קסטיליה) • רבי יעקב בירב מעבר לצפון אפריקה בגירוש ספרד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007511531305171  LCCN: nr2006033291  VIAF: 355145856967622920682   WorldCat (עם VIAF): 355145856967622920682
קוריה

הקוריה בתוך הפורום
הקוריה (curia) ברומא העתיקה הייתה סמל לחלוקת העם הרומאי ומקום המפגש של האספה של חטיבות אלו. שורש המילה הוא ככל הנראה המילה הסאבינית curis או quiris. בהמשך המושג נכנס לכנסייה ובתחילת המאה ה-20 לתחום האימפריאלי-פרלמנטרי.
קוריות ברפובליקה הרומית

כל אחד משלושת השבטים הרומוליאניים העתיקים: הרמנס, טיטיאס ולוקרס חולק לעשר קוריות, כך שגוף העם (populus) כולו, שהורכב מפטריקים בלבד, חולק לשלושים קוריות. כל החברים בגנטס (קלאנים) השונים השייכים לקוריה נקראו "קוריאלים".
החלוקה לקוריות הייתה בעלת חשיבות פוליטית ניכרת בתקופות המוקדמות ברומא, כי רק החברים בקוריות נחשבו אזרחים ורק הם יכלו לבחור ולהיבחר למשרות השונות. לקוריות הייתה גם חשיבות דתית, כיוון שלכל קוריה היה מקום פולחן ופולחנים משלה (שנקרא קוריה), שהתפתח בהדרגה למקום בו נפגשו הקוריאלים לדון בענייני מדינה, כספים, דת ועניינים אחרים. הטקסים הדתיים נוהלו על ידי כהן, curio, שלו סייעו פלאמן קוריאלים.
לכל אחת מהקוריות היה שם ייחודי משלה, שנטען שהוא מבוסס על שמן של הנשים הסביניות שחטפו הרומים, אף כי ברור כי חלק מהקוריות שאבו את שמן משם רבעים או גיבורים עתיקים כמו קוריה טיטיה, פאוקיה, קלברה, פוריאנסיס, רפטה, וליאנסיס, טיפאטה, ועוד. חשיבות הקוריות דעכה בהדרגה עם עליית חשיבות הפלבאים והאצולה (הנובילטס) אך הן המשיכו במילוי התפקידים הדתיים, עד שגם חשיבותם של אלו דעכה.
קוריה היה גם שמו של המקום שבו נפגש הסנאט הרומי ובמקומות אחרים לדון בחוקים ולהחליט בענייני הרפובליקה. במקומות שונים, אף כי לא ברומי, החלו עם הזמן לכנות את הסנאט הקוריה. בניין הקוריה המקורי נבנה, על–פי האגדה, על ידי המלך טולוס הוסטיליוס בפורום רומאנום לרגלי גבעת הקפיטולין. הבניין נהרס אחרי כן כדי לפנות לבניין מרשים יותר.
מבנה הקוריה היה תמיד בעל מידות מוגדרות. הוא היה רבוע או סגלגל. אם היה רבוע, גובהו היה פעם וחצי אורכו. אם סגלגל, גובהו היה חצי סכום אורכו ורוחבו, דבר שהכתיב פרופורציות חריגות במקצת. באמצעו של כל קיר, היה מדף (קורניס) שמטרתו הייתה למנוע הבלעות של הקול בתוך הבניין.
הקוריה בכנסייה הקתולית

בכנסייה הקתולית לכל דיוקסיה יש קוריה, הכוללת את הפקידים הראשיים של הדיוקסיה. פקידים אלו מסיעים לבישוף הדיוקסיה בשליטה בכנסייה במקום. לפטריארכים וארכיאפיסקופלים של הכנסייה המזרחית אורתודוקסית ישנה אספה המכונה הקוריה הפטריארכלית, המסייעת לפטריארך או לארכיבישוף בניהול הסוי יוריס של הכנסייה. הכס הקדוש של האפיפיור משמר אספה המכונה הקוריה הרומאית, המסייעת לאפיפיור בשליטה בפטריארכיה הלטינית ובכנסייה הקתולית. לקוריות אלו תפקידים שונים מאלו של הקוריה הרומאית במאה הראשונה לפני הספירה.
קוריות בפרלמנטים של רוסיה ואוסטרו-הונגריה

באימפריה הרוסית כך נקראו קבוצות אוכלוסייה בהתאם לכוח הבחירה שלהם לדומה (הפרלמנט הצארי). לפי מנשר הבחירה הראשון מ-6 באוגוסט 1905 הבוחרים חולקו לשלוש קוריות:בעלי אדמות, איכרים וקוריה עירונית. במנשר מ-11 בדצמבר אותה השנה נוספה קוריית פועלים. בהמשך, בחוק הבחירות לאחר פיזור הדומה מ-3 ביוני 1907 הקוריה העירונית חולקה לקוריית עירוניים בעלי נכסים גדולים וקוריית עירוניים בעלי נכסים בינוניים וקטנים.
באימפריה האוסטרו-הונגרית חלוקה לקוריות הייתה לפי לאום.
ראו גם

דהקוריה
קהילת חשיבה

קהילת חשיבה (באנגלית: Community of thinking) היא תפיסה חינוכית אשר שמה את התלמיד במרכז תהליך הלמידה ומגדירה את המורה כמנחה תהליך למידה משותף וחוויתי לכלל הלומדים יחד. התפיסה מתייחסת ללמידה תוך כדי עשייה והבנייה של החומר הנלמד תוך כדי שאילת שאלות והפיכת הלומד לפעיל במהלך התהליך.
הדגש הוא על תהליך אותנטי המתרחש תוך כדי עשייה ולמידה. באחריות התלמיד לשאול שאלות, לבנות תוצרים, ללמוד יחד ולייצר ידע חדש משותף מתוך קהילת הלומדים. קהילת חשיבה מתחילה בשאילת שאלה פורייה שממנה ניתן לצאת לתהליך למידה משותף בקהילת חשיבה. החינוכאי הישראלי יורם הרפז מגדיר שאלה פורייה כ'"שאלת מטריה" שקהילת החשיבה עוסקת בהיבטים שונים שלה באמצעות שאלות מחקר. לשאלה פורייה יש שש תכונות: היא מערערת, פתוחה, עשירה, מחוברת, טעונה ומעשית'.
קהילת חשיבה מכילה עקרונות של למידה שיתופית. היא גם יכולה להתקיים בתנאים של למידה מתוקשבת ולהוציא את המירב מהכלים מתוקשבים רבים מבלי שהמורה ינהג במרחב הטכנולוגי באופן זהה לאיך שהוא מלמד בכיתה בלמידה המסורתית. נוסף על כן התאוריה יכולה לסייע למורה ביישום הכלים ללמידה מתוקשבת באופן מתועד הניתן להערכה באופן פשוט יחסית.
בשנות ה-90 ניסה הרפז לפתח בישראל קהילות חשיבה. בעקבות ניסיון זה פיתח את תאוריית "המודל השלישי". המודל מתאר את הלמידה וההוראה בקהילת חשיבה משותפת.
ראו גם

קונסטרוקטיביזם
למידת חקר
למידה פעילה
פילוסופיה לילדים
ג'ון דיואי
לב ויגוצקי
לקריאה נוספת

יורם הרפז (עורך), חינוך לחשיבה ביקורתית, הוצאת מאגנס ומכון ברנקו וייס, 1996.
יורם הרפז (עורך), הוראה ולמידה בקהילת חשיבה: בדרך לבית ספר חושב, הוצאת מכון ברנקו וייס, 2000
אמנון כרמון, שרית סגל, דוד קורן  ויורם הרפז, "הגישה השלישית וארגון הידע: מתווה להכשרת מורים מטפחת חשיבה", מכון מופ"ת, 2006
יורם הרפז, המודל השלישי: הוראה ולמידה בקהילת חשיבה, הוצאת ספריית פועלים, 2008
הערות שוליים

↑  אמנון כרמון, שרית סגל, דוד קורן  ויורם הרפז, "הגישה השלישית וארגון הידע: מתווה להכשרת מורים מטפחת חשיבה", מכון מופ"ת, 2006
קבר יונתן בן עוזיאל

| --- | --- |
מתחם הקבר בעמוקה
מתחם הקבר בעמוקה
 נתונים כלליים
 נקבר:  יונתן בן עוזיאל
 תאריך פטירה:  כ"ו בסיון (מסורתי)
 תקופה:  המאה ה-1
 תאריך גילוי:  המאה ה-11
 מגלה:  אביתר גאון (מתעד ראשון)
 עיר:  מועצה אזורית מרום הגליל 
 בית הקברות:  עמוקה 
 ידוע כסגולה:  לשידוך
 קואורדינטות:  32°59′53″N 35°31′29″E﻿ / ﻿32.998080555556°N 35.524811111111°E﻿ / 32.998080555556; 35.524811111111
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) קבר יונתן בן עוזיאל(למפת אצבע הגליל רגילה) קבר יונתן בן עוזיאל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קבר יונתן בן עוזיאל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קבר יונתן בן עוזיאל
 
מקום קברו של התנא יונתן בן עוזיאל אינו נזכר בספרות חז"ל, אך על פי עדות מסוף המאה ה-11 קברו שכן באזור הר דלתון. על פי עדות אחרת מתחילת המאה ה-13 קברו שכן בעמוקה הסמוכה. עדות נוספת מתחילת המאה ה-13 מציינת את קברו באזור הירדן. כיום, הקבר בעמוקה נחשב לאחד מקברי הצדיקים המפורסמים בארץ ישראל ובעולם.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
היסטוריה > דלתון

האזכור המוקדם ביותר לקברו מופיע לראשונה ב"מגילת אביתר" מאת רב אביתר גאון, בשנת 1083 (כ-1000 שנה אחרי תקופת יונתן בן עוזיאל), המתאר את מסע הלווייתו של אביו רב אליהו הכהן גאון וקבורתו בדלתון, בסמיכות לקברו של בן עוזיאל. אך מתיאורו לא ברור האם התכוון לדלתון עצמה או קרוב אליה (או אף לעמוקה הסמוכה).
וישאוהו כל יש[ראל] במשא הכתף ולא על הסוסים מהלך שלשת ימים להר הגליל לדלתון, ויקבר בראש ההר אצל ר יוסי הגלילי וסביביו יונתן בן עוזיאל והלל ושמאי ואלעזר בן ערך ואלעזר בן עזריה זקינו וכל הצדיקים כולם
היסטוריה > עמוקה

רבי שמואל ב"ר שמשון (סביב שנת 1210 לערך), בחיבורו "מסע דפלסטינא", מציין את קברו לראשונה בעמוקה:
באנו לכפר (עמינו) [עמיקו] ומצאנו שם קבר יונתן בן עוזיאל, ועליו אילן גדול. והישמעאלים מביאין עליו שמן ומדליקים נר לכבודו, גם נודרים שם נדרים לכבודו
בשנת 1875 ביקר בעמוקה חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן, וכתב כי במקום יושבים אלג'ירים אחדים, שהתיישבו במקום לאחר ששירתו בצבאו של עבד אל-קאדר אל-ג'זאירי (עבד אל-קאדר האלג'יראי). הוא ציין כי מצא בקרבת מקום בניין עתיק שנראה כמו בית כנסת, וכן עץ זקן שחלק מענפיו "נסמכים על אבני גזית שעולי הרגל היהודים כותבים עליהן את שמותיהם".
היסטוריה > הירדן

רבי מנחם החברוני (מאי/יוני 1215), מתאר את קברו באזור הירדן:
...ובעת תקופת תמוז שהיה חמימות גדול בתתקע"ה לפרט, ומשם (= מצפת) הלכתי את הירדן ואצל הירדן קבר יהונתן בן עוזיאל ועליו אילן גדול גדול מאד מאד
סגולות

נהוג לעלות אל קברו שבעמוקה ב־כ"ו בסיוון שהוא, על פי המסורת, יום פטירתו, וכן בראשי חודשים ובאמצע החודש. בפועל, ניתן למצוא שם עולי רגל כל ימות השנה. מנהג שהחל במאה ה-17 הוא לבקש על קברו זרע בר קיימא, פרנסה טובה, נחת מהילדים, בריאות טובה, זיווג הגון, זוגיות טובה, בריאות טובה.
מקור המנהג אינו ברור. זאב וילנאי, בספרו "מצבות קודש בארץ־ישראל", מעלה שתי השערות: האחת, שהמנהג התפתח בעקבות הכתוב בתרגום פסאודו-יונתן (דברים, כ"ד, ו') הכותב כי כל המונע את הקשר בין חתן לכלה הרי הוא כופר בחיי העולם הבא. השנייה, כי מדובר בקריאה מוטעית של דברי רש"י: ”...שאין מוצאין אשה פונין והולכין לשם והיא עמוקה” (יבמות יז, א, ד"ה "שהכל פונים שם"). למעשה, צמד המלים "והיא עמוקה" משתייך ל"דיבור המתחיל" הבא בדברי רש"י, ומתייחס לדברי הגמרא "והיא עמוקה משאול", אך הקריאה המוטעית קשרה דברי רש"י עם היישוב עמוקה.
הרב יעקב ישראל קניבסקי טען אף הוא שאין מקור לסגולה, מנגד, הרב עובדיה יוסף תמך בסגולה זו. מספר רבנים נתנו מקורות דרשניים לסגולה.
לקריאה נוספת

זאב וילנאי, מדריך הגליל, הוצאה מחודשת של אחיעבר - ירושלים, 1980.
מנחם מיכלסון, יהודה סלומון, משה מילנר, מקומות קדושים וקברי צדיקים בארץ ישראל, משרד הביטחון - הוצאה לאור, 1986
צבי אילן, בתי כנסת קדומים בארץ ישראל, משרד הביטחון - הוצאה לאור, 1991.
נורית ליסקובסקי, "יישום גישה מעין ארכאולוגית לחקר מקומות קדושים בגליל", קתדרה 133, תשרי תש"ע.
הערות שוליים

↑  נוסח המגילה באתר מאגרים
↑  אוצר מסעות, החיבור "מסע דפליסטינא", עמ' 63
↑  יהודה דוד אייזנשטיין, אוצר מסעות, מסע דפליסטינא מר' שמואל ב"ר שמשון (1210), עמ' 64.
↑  ויקטור גרן, תרגום: חיים בן־עמרם, תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ ישראל, כרך ז': הגליל (ב), ירושלים: יד יצחק בן־צבי, תשמ"ז, עמ' 244-245
↑  הרב בונים שרייבר המליץ להמשיך עם טעות זו ולקרוא את שני המילים בדיבור המתחיל הקודם "שאינם מיוחסים".
↑  ארחות רבינו, ח"א עמ' ש"ז
↑  מעדני המלך ח"ג עמ' קס"ח
↑  הרב דן סגל, הרב יעקב גלינסקי, הפני מנחם ועוד, ראו: אברהם בוחבוט, רבי יונתן בן עוזיאל - סגולה לזיווג, חשוון תשפ"ב
המצבה בעמוקה
הכניסה למתחם הקבר בעמוקה
קוריטיאן

| --- | --- |
סמל קוריטיאןסמל קוריטיאן

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  בורשוד-אבאוי-זמפלן בורשוד-אבאוי-זמפלן
 נפה:  נפת קזינצברציקה
 שטח:  7.54 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,443 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  48°18′47″N 20°37′26″E﻿ / ﻿48.3131°N 20.623838888889°E﻿ / 48.3131; 20.623838888889 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.kurityan.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.קוריטיאן(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.קוריטיאן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קוריטיאן (בהונגרית: Kurityán) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. אוכלוסיית קוריטיאן קטנה משמעותית מ-1,816 תושבים בשנת 1990 עד 1,535 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-15%).
בקוריטיאן חיו יהודים בודדים.
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 6 |  |
| 1880 | 13 | 319 |
| 1910 | 6 |  |
| 1920 | 5 |  |
| 1930 | 10 |  |
| 1941 | 6 | 1,055 |
קאלי הגדול

| --- | --- |

 לידה:  27 באוגוסט 1972 (בן 52) הימאצ'ל פרדש, הודו
 שם במה:  דאליפ סינג סינג הענק קאלי הגדול
 משקל:  157 ק"ג
 גובה:  2.16 מטר
 מקום מגורים:  יוסטון, טקסס, ארצות הברית
 לאום:  הודי
 קריירה מקצוענית:  7 באוקטובר 2000 – הווה (24 שנים)
 מאמנים:  All Pro Wrestling
דאליפ סינג רנא (באנגלית: Dalip Singh Rana; נולד ב-27 באוגוסט 1972) הידוע יותר בשם הבמה שלו, קאלי הגדול הוא מתאבק, יזם, דוגמן ושחקן הודי שמתגורר כיום בארצות הברית. החל בקריירת היאבקות בשנת 2000, אך הוא מוכר בעיקר בשל תקופתו בארגון ההיאבקות WWE בין השנים 2006 ל-2014, שבו היה פעם אחת אלוף העולם במשקל כבד (המתאבק ההודי הראשון בהיסטוריה של הארגון שזוכה בתואר זה).
ביוגרפיה

רנא נולד ב-27 באוגוסט 1972 במחוז סירמאור של הימאצ'ל פרדש. עקב היותו אחד משבעה ילדים במשפחה ענייה, הוא נאלץ לבצע עבודות משונות ולהתמודד עם מחלת האקרומגליה, שבין היתר גורמת לקומה גבוהה ובליטה בסנטר. כשרנא שירת כמאבטח בשימלה, הוא לכד את עינו של שוטר ממדינת פנג'אב הסמוכה, שעזר בעבר לשוטרי פנג'אב להפוך לספורטאים בינלאומיים. הוא שכנע את רנא להצטרף למשטרת פנג'אב בשנת 1993, זאת לאחר שרנא נרתע מצעד עזיבת הימאצ'ל פרדש. הוא פתר סוגיה זו, כשהציע לאחיו של רנא את ההזדמנות לעבוד גם במשטרת פנג'אב. עם רגע הגעתו לפנג'אב, הוא החל להתאמן במכוני כושר מקומיים על מנת להפוך למתאבק.
חיים אישיים

רנא הוא הינדי אדוק.
רנא הציע את שם הבמה, קאלי הגדול, כנגזרת משם האלה ההינדית קאלי, המוכרת כאלת האנרגיה האינסופית.
ב-26 ביולי 2012, דווח שרנא עבר ניתוח במוחו עקב גידול בבלוטת יותרת המוח.
רנא קיבל אזרחות אמריקאית ב-20 בפברואר 2014.
חיים אישיים > תקרית בריאן אונג

ב-28 במאי 2001, בריאן אונג ספג מידי סינג מהלך היאבקות הכרוכה בהטחת פניו במזרן. אונג סבל בעבר מזעזועי מוח במהלך האימונים, אך המאמנים העריכו זאת לא כראוי ואיפשרו לו להמשיך להתאמן.
בנוסף, הוכח כי אונג לא קיבל ציוד מגן או פיקוח מצד הצוות של ארגון ההיאבקות All Pro Wrestling‏ (APW), וזעזוע מוח השני בסופו של דבר הוכח כקטלני עבורו. מכיוון שסינג גרם בשוגג למותו, משפחת אונג הגישה תביעה נגד ארגון ההיאבקות APW. ארגון זה נמצא אחראי למותו, שנגרם עקב חוסר באמצעי זהירות. בעקבות זאת, משפחת אונג קיבלה פיצויים בסך מעל 1.3 מיליון דולר.
אליפויות והישגים

הישגים בארגון ההיאבקות Continental Wrestling Entertainment – CWE
אליפות במשקל כבד של CWE (פעמיים)
הישגים בארגון ההיאבקות New Japan Pro-Wrestling
טורניר השלישיות טייסן הול (2002)  - עם מסאהירו צ'ונו וסילבה הענק
הישגים במגזין ההיאבקות Pro Wrestling Illustrated – PWI
PWI דירג אותו במקום ה-83 מתוך 500 המתאבקים הטובים ביותר לשנת 2008
הישגים בארגון ההיאבקות World Wrestling Entertainment – WWE
אליפות העולם במשקל כבד (פעם אחת)
פרסי הסלאמי (פעם אחת)
רגע ה-"!Damn" של השנה (2008)  - קאלי מנחה את מצלמת הנשיקה ב-7 בנובמבר בפרק של התוכנית סמאקדאון
הישגים במגזין ההיאבקות Wrestling Observer Newsletter – WON
המתאבק הכי אוברייטד (2007)
הגימיק הגרוע ביותר (2008)
הערות שוליים

↑  כוכב ה-WWE, קאלי הגדול וההתמודדות שלו עם מחלת האקרומגליה
↑  מתאבק ענק זוכה לתהילה בהודו
↑  כוכב ההיאבקות, קאלי הגדול, עובר ניתוח להסרת גידול במוחו
↑  קאלי הופך לאזרח אמריקאי
↑  הפרופיל של קאלי הגדול באתר Slam! Sports
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2012052792  VIAF: 249449024   WorldCat (עם VIAF): 249449024
קהילת יהודי אאודטסהורן

קהילת יהודי אאודטסהורן באאודטסהורן, הייתה אחד מהמרכזים ההיסטוריים היהודיים בדרום אפריקה. הקהילה היהודית פרחה באזור בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20. בית הכנסת בעיירה הוקם בשנת 1886. בשיאה מנתה האוכלוסייה היהודית בעיירה 600 משפחות (בשנת 1914).
העיירה זכתה לכינוי "ירושלים הקטנה" או "ירושלים בדרום אפריקה".
רקע

אאודטסהורן (באנגלית: Oudtshoorn) היא עיר בפרובינציית הכף המערבי שבדרום אפריקה, הממוקמת בין הרי סוורטברג מצפון להרי אוטניקה מדרום. זוהי העיר הגדולה ביותר באזור הקארו הקטן, עם כ-60,000 תושבים. כלכלת העיירה נשענת בעיקר על ענף חקלאות היענים ועל התיירות. אאודטסהורן היא ביתם של אוכלוסיית היענים הגדולה בעולם.
היסטוריה

הפריחה הכלכלית ממנה נהנתה העיירה במאה ה-19 משכה אליה אוכלוסיית מהגרים יהודים גדולה של כ-100 משפחות (רובן משפחות ליטאיות שנמלטו מהפוגרומים הצאריים). 
בהגיעם לאזור בערך בשנת 1880, כ-30 שנה לאחר הקמת העיירה, שלטו הסוחרים היהודים בשיטות גידול היענים. בין המומחים המוכרים בתעשייה היו האחים רוז, ו-מקס הזקן, שהגיע מליטא ב-1890, וכונה "מלך נוצות היען".
בתחילה נערכו טקסים דתיים בבתים פרטיים ובאולם שוק הנוצות של מועצת העיר. עד שנת 1886, כשמספר היהודים היה כ-250, הוחלט, בעידודו של הרב אורנשטיין מקייפטאון, לבנות בית כנסת.
כתוצאה מכך נודעה אאודטסהורן כ"ירושלים של אפריקה". בעיר נבנו שני בתי כנסת (ב-1888 וב-1896). ב-1904 נפתח בעיר בית הספר העברי הראשון בדרום אפריקה.
האוכלוסייה היהודית גדלה עם צמיחתה של תעשיית היענים, לשיאה ב-1914 עם 600 משפחות. בהמשך, הצטמקה האוכלוסייה מ-1,073 נפש ב-1918 ל-555 ב-1936, ומאז המשיכה להתמעט.
עד 1955 נותרו רק 150 משפחות ובשנת 1973 נסגר בית הכנסת סנט ג'ונס. ארון הקודש והספסלים הקדמיים הועברו למוזיאון המקומי. כיום נותרו רק 17 משפחות בעיירה, מהן חמש חקלאי יענים, כאשר חיי הקהילה עדיין מתרכזים סביב בית הכנסת קווינס סנט (כיום רחוב ברון ואן ריד).
הערות שוליים

↑  DA heads to court on ANC failure to hand over Oudtshoorn council | Politics | BDlive, web.archive.org, ‏2014-10-28
↑  van der Westhuizen, Lauren (14 באפריל 2011). "South Africa Says Suspends Exports of Ostrich Meat After Bird Flu Outbreak". נבדק ב-28 באוקטובר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "The Synagogue in Oudtshoorn's CP Nel Museum". 23 במאי 2013. אורכב מ-המקור ב-30 באוקטובר 2014. נבדק ב-30 באוקטובר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  The Jewish Community of Oudtshoorn, www.seligman.org.il
↑  Becker, Alida (7 במאי 2000). "Birds of a Feather: How the ostrich climbed to the top of the bird world in the 20th century". נבדק ב-2 בדצמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Nixon, Rob (במרץ 2000). DREAMBIRDS: The Strange History of the Ostrich in Fashion, Food, and Fortune. New York: Picador, USA. ISBN 0312245408. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Oudtshoorn Synagogue | Queen Street Synagogue | Der Englishe Shul, Oudtshoorn Synagogue (באנגלית אמריקאית)
↑  SA-SIG - Southern Africa Jewish Genealogy: St. John's Street Synagogue (Greene Shul), Oudtshoorn, www.jewishgen.org
קוריטיבה (כדורגל)

מועדון כדור רגל קוֹריטיבה (פורטוגזית: Coritiba Foot Ball Club) הוא מועדון כדורגל מהעיר קוּריטיבה שבמדינת פרנה, ברזיל. קבוצת קוריטיבה היא אחת משתי קבוצות הכדורגל הגדולות במדינת פרנה, לצד אתלטיקו פרנאאנסה.
קוריטיבה נוסד בשנת 1909 על ידי מהגרים גרמנים והוא בין הקבוצות הוותיקות בברזיל והוותיקה במדינת פרנה. היא מונה 38 זכיות באליפות פרנה, יותר מאילו של כל יריבותיה גם יחד.
הישגים

ליגת העל הברזילאית: 1985.
אליפות פרנה - מקום ראשון 38 פעמים.
הגביע הברזילאי: סגנות - 2011, 2012.
שחקנים מפורסמים

ברזיל אדריאנו קלארו
ברזיל דירסאו
ברזיל ראפיניה
קבוצת ה-WNBA של פורטלנד

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  2026 
 מדינה:  ארצות הברית 
 אולם ביתי:  מודה סנטר (19,393 מושבים)
 מיקום:  פורטלנד, אורגון
 ליגה:  ליגת ה-WNBA 
 www.wnba.com/portland
 
קבוצת ה-WNBA של פורטלנד היא קבוצת כדורסל נשים אמריקאית עתידית מפורטלנד, אורגון, הצפויה לשחק החל מ-2026 בליגת ה-WNBA.
זוהי קבוצת ה-WNBA השנייה מפורטלנד, אחרי פורטלנד פייר (אנ') שהוקמה בשנת 2000 אך התפרקה כעבור שלוש עונות בלבד. הקבוצה תשחק במודה סנטר בעיר, אולמה הביתי של קבוצת הכדורסל פורטלנד טרייל בלייזרס מה-NBA, ותהיה קבוצת ההרחבה השנייה שתצטרף לליגה בשנה זו, יחד עם קבוצת ה-WNBA של טורונטו, והשלישית בתוך שנתיים לצד גולדן סטייט ואלקיריז שתצטרף ב-2025.
היסטוריה

פורטלנד הייתה בעבר בית לשתי קבוצות כדורסל נשים מקצועיות, אך שתיהן התקיימו רק במשך שלוש שנים: פורטלנד פאוור, ששיחקה בליגת ה-ABL בשנים 1996–1998, ופורטלנד פייר, ששיחקה בליגת ה-WNBA בשנים 2000–2002.
היסטוריה > ניסיונות להקמת הקבוצה

בפברואר 2023 ביקרה נציבת ה-WNBA קתי אנגלברט בבר ספורט הנשים The Sports Bra בעיר, במפגש שארגן חבר הסנאט של ארצות הברית מאורגון רון ויידן ובו השתתפו נציגי קבוצות ספורט רבות מהעיר: פורטלנד טרייל בלייזרס מה-NBA, פורטלנד ת'ורנס מה-NWSL וקבוצות הנשים בכדורסל המכללות של אוניברסיטת אורגון ואוניברסיטת המדינה של אורגון. מטרת המפגש הייתה להוכיח את תמיכתה של העיר בכדורסל ובספורט נשים בכלל.
באוקטובר 2023 הייתה אמורה הליגה להכריז רשמית על הקבוצה מפורטלנד בבעלות מיליארדר הטכנולוגיה קירק בראון, אך התוכניות בוטלו מספר ימים לפני ההודעה המתוכננת ב-26 באוקטובר בעקבות פרישתו של בראון מהמיזם. על פי הדיווחים, הנציבה אנגלברט לא הייתה מרוצה מהמיתוג שבחר בראון לקבוצה ומהשם רוז סיטי רויאלטי (Rose City Royalty) שהציע, וכן נמצא שחלקו של בראון בבעלות חברת לבראון ולליגה היו חילוקי דעות לגבי מיתוג השם של הקבוצה, כאשר בראון רצה שהקבוצה תיקרא "מלכות העיר הוורדים", אך אנגלברט "היה לא בנוח" עם הרעיון הזה. הליגה מצאה גם את חלק הבעלות של בראון בחברת אימוני הכדורסל Shoot 360 כניגוד עניינים אפשרי.
היסטוריה > הקמת הקבוצה

ב-18 בספטמבר 2024 הוכרז כי העיר פורטלנד קיבלה באופן רשמי זיכיון שיהיה הקבוצה ה-15 בליגת ה-WNBA ויתחיל לשחק ב-2026. הקבוצה תהיה בבעלות ליסה בהת'אל מיראג' ואחיה אלכס בהת'אל דרך חברת RAJ Sports, המהווה גם את הבעלים של קבוצת כדורגל הנשים פורטלנד ת'ורנס מה-NWSL ומשקיעה בקבוצת ה-NBA סקרמנטו קינגס. האחים בהת'אל שילמו לליגה 125 מיליון דולר אמריקאי, ויכהנו במועצת המושלים (הדירקטוריון) של הליגה (ליסה כבעלת שליטה ואלכס כמושל חלופי).