stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שפך הירקון
היסטוריה > מלחמת העולם הראשונה

נחל הירקון הוא בעל הספיקה הגבוהה מבין נחלי החוף ועל כן הוא נחשב מכשול טופוגרפי משמעותי. באזור שפך הירקון הנחל מתרחב ועקב כך הוא רדוד יחסית באזור. רדידות זאת נוצלה להקמת מעברות על הירקון, דבר שהפך את שפך הירקון לנקודה אסטרטגית. הבריטים נצלו עובדה זאת במלחמת העולם הראשונה. במהלך שנת 1917 עבר קו החזית (קו שתי העוג'ות) בין קווי הצבא הבריטי לקווי הצבא העות'מאני לאורך הירקון (אל-עוג'ה). ניסיון ראשון של הבריטים לחצות את הנחל הסתיים בכישלון ובאבידות קשות. ניסיון הצליחה השני, שהוכתר בהצלחה, נערך בליל 20 בדצמבר 1917. הצליחה התבצעה בשלוש נקודות, ששפך הירקון היה אחד מהם, באמצעות רפסודות ובמהלכו נכבש המוצב העות'מאני ששלט על מעברות הירקון, בנקודה זו וכמו בשאר נקודות הצליחה מוקמו "עמודי הזיכרון" הקיימים עד היום.
היסטוריה > חלק מתל אביב

כחלק מן העיר העברית תל אביב, האזור החל להתפתח בשנת 1932 עם הקמת אצטדיון המכביה לכבוד המכביה הראשונה בו. ב-1934 נפתח גם יריד המזרח באותו האזור אשר במסגרתו נבנו ביתנים רבים על ידי מיטב האדריכלים היהודים של התקופה ואל המקום נהרו מאות אלפי מבקרים ממדינות רבות בעולם. היריד עזר לקדם את כלכלת האזור והביא גם להתפתחות רחוב דיזנגוף והתבססותו כרחוב המסחרי המוביל של האזור החדש ההולך ומתפתח של העיר בשנות ה-30. האצטדיון אירח גם את המכביה השנייה ב-1935 לפני שעברו המשחקים לרמת גן במכביות הבאות אך המשיך לתפקד כאצטדיון עירוני. בשנותיה הראשונות של ישראל, בהן נערך מדי שנה מצעד צה"ל, היה האצטדיון נקודת הסיום של התהלוכה שנמשכה לאורך הרחובות אלנבי ובן-יהודה.
ב-1937 החל פנחס רוטנברג בהקמת תחנת הכוח רדינג מצדו הצפוני של הירקון. לקראת הקמת התחנה הוקם במקום גשר עץ זמני שהוחלף בהמשך בגשר קבוע שנודע כגשר רדינג ובהמשך כגשר ווקופ. הגשר שימש לתנועת כלי רכב עד לשנות השבעים, נהרס וחודש בשנות האלפים כגשר להולכי רגל.
ב-23 בפברואר 1938 נחנך נמל תל אביב לצד מגרשי התערוכה של יריד המזרח. הנמל פעל רק עד שנת 1965 אך בתקופה בו פעל היה אזור שפך הירקון לאזור משגשג שכן סחורות רבות שהגיעו אל הארץ עברו דרכו. תחנת הכוח פעלה עד 1967 אז הוקמה לצידה תחנה גדולה ומתקדמת יותר בעלת הארובה הגבוהה הפועלת עד היום.
במהלך שנות ה-50 החלה עיריית תל אביב לפתח גם את פארק הירקון מצפון לנחל. חלקו המערבי של הפארק מיועד ברובו לפעילויות ספורטיביות שונות אשר בכללן גם פעילויות של ספורט ימי. אתרים ומוסדות הקשורים בספורט הימי נמצאים גם הם באזור חצי האי והם נהנים מהגישה הקלה אל הים דרך הנחל ומהקרבה לעיר ולאזורי המסחר והבילוי.
מתחילת שנות ה-2000 עובר אזור שפך הירקון תהליך שיפוץ והתחדשות. אזור הנמל הישן הפך למתחם בילוי ותרבות והוקמה בו טיילת הממשיכה את טיילת להט ומקשרת אותה עם הירקון והפארק וגם אזור מגרשי התערוכה צפוי לעבור התחדשות דומה. אתר תחנת הכוח הישנה הפך לאולם תערוכות ביוזמת חברת החשמל כחלק מיחסי הציבור שלה והוא מארח באופן תדיר תערוכות שונות בנושאים שונים ומגוונים.
עוד באזור, הרחוב המוביל אל הנמל נקרא על שם כ"ג יורדי הסירה ובצידו הצפוני של הירקון ושל שדרות רוקח, נמצא חניון חנה וסע גדול. עיקר תפקידו הוא מתן אפשרות נוחה לכלי רכב רבים המגיעים לתל אביב מצפון לחנות בו ולהיכנס אל מרכז העיר בתחבורה ציבורית. החניון פעיל במיוחד כאשר מתקיימים אירועים גדולים, כגון עצרות בכיכר רבין, בהם שואפת העירייה להקטין משמעותית את כמות המכוניות הנכנסות אל העיר.
בשנת 2010 נחנך גשר להולכי רגל ורוכבי אופנים ליד תחנת הכוח רדינג לאחר שחברת החשמל הסכימה לוותר על רצועת החוף ממערב לתחנת הכוח. הגשר מחבר בין אזור שפך הירקון לטיילת תל ברוך.
גלריה

תחנת הכוח רדינג, תל כודאדי, המגדלור שמעליו ואנדרטת הצליחה בצדו הצפוני של שפך הירקון
הטיילת החדשה באזור המסעדות שבנמל תל אביב
אנדרטת הצליחה בתל כודאדי, בשפך הירקון
מגדלור נמל תל אביב
תל כודאדי
גשר טיילת רדינג המחבר בין אזור השפך לטיילת תל ברוך
ראו גם

יריד המזרח
תל כודאדי
גשר ווקופ
אצטדיון המכביה
מגדלור תל אביב
נמל תל אביב
מרכז הירידים והקונגרסים בישראל
לקריאה נוספת

אדר' ד"ר קרן מטרני, אדר' עדי סלע וינר, חצי האי הירקוני - סקר תיעוד מתחמי - נמל תל אביב ומחסני שפך הירקון, פברואר 2017
הערות שוליים

↑  נמל תל אביב - הפנינה של העיר, באתר החברה להגנת הטבע בתל אביב
↑  מירי ריילי, עיריית תל אביב אישרה תוכנית חדשה להפיכת מתחם שפך הירקון לאזור בילוי, פנאי ונופש, באתר TheMarker‏, 8 בינואר 2003
שנאת אי-שוויון

שנאת אי־שוויון או סלידה מאי־שוויון (באנגלית: Inequity aversion) הוא מונח המבטא את נטייתם של אנשים להימנע מהתנהגות היוצרת אי-שוויון, גם אם הדבר כרוך בתשלום מחיר מסוים על מנת להגיע לתוצאות יותר שוויוניות. המונח מתאר גם מקרה בו האי-שוויון לטובת הפרט וגם כאשר הוא לרעתו. מאפיין בולט של המושג הוא שהוא אינו תחום לשדה מחקר בודד, אלא הוא נחקר בהקשרים שונים אצל חוקרים הבאים משדות מחקר מגוונים כמו: כלכלה, אנתרופולוגיה, פסיכולוגיה ומדעי העצב. בנוסף המונח משחק תפקיד מרכזי בניסיון להבין מהיא הוגנות אנושית.
מבוא

שנאת אי-שוויון מתבטאת בהתנהגות האנושית במצבים שונים ומגוונים. בהקשר ארגוני כאשר מעסיקים משלמים לעובדים סכום שאינו שווה עבור עבודה שווה, או סכום שווה עבור עבודה שאינה שווה הדבר גורם לעובדים חוסר שביעות רצון, מקטין את המוטיבציה ואת הפריון הכלכלי שלהם. ניתן להבחין בין סיטואציות בהם מקבל ההחלטה מושפע מההחלטה, לבין סיטואציות בהן הוא מהווה צד שלישי לשני גורמים אחרים המושפעים מההחלטה. סדרה של שישה מחקרים שפורסמה ב-2015 הראתה כי הצורה שבה מקבל ההחלטה בוחר בין האפשרויות המוצגות לפניו מושפעת מאוד מן השאלה האם הוא מושפע מן ההשלכות של ההחלטה.
מבוא > קונפליקט קוגניטיבי

כאשר צריך לבחור בין 2 אפשרויות, ככל שהחלופות יותר דומות זו לזו מבחינת ערכם הכולל עבורנו כך מתעורר יותר קונפליקט קוגניטיבי או במילים אחרות, קשה לנו יותר לבחור. ערכן של חלופות יכול להיות בנוי ממרכיבים שונים, ואף שערכן של חלופות יכול להיות דומה, מרכיבי הערך הספציפיים של החלופות יכולים להיות מאוד שונים, ואף מנוגדים. לדוגמה גלידה אחת יכולה להיות יותר זולה אך פחות טעימה מגלידה אחרת, כך שהבחירה בין הגלידות תהיה עבורנו קשה, ותעורר קונפליקט קוגניטיבי רב ביחס לבחירה מול גלידה זולה וטעימה.
ניתן למדוד רמות של קונפליקט קוגניטיבי באמצעות אבחון דפוס הזזת עכבר מחשב בין 2 חלופות. ככל שהיד זזה בצורה פחות ישרה אל עבר אחת החלופות, כך ניתן לומר שההתלבטות רבה יותר.
בהקשר של שנאת אי שוויון, אחד המאפיינים המרכיבים את הערך ניתן לחלופה מסוימת הוא המידה שבה שוויון מצריך תשלום כספי. הגיוני כי בחירה בין חלוקת כספים שוויונית עם עלות, לחלוקה לא שוויונית תעורר יותר קונפליקט קוגניטיבי ביחס לחלופה המחלקת כספים באופן שווה ללא עלות. בשנת 2021 קבוצת חוקרים ישראלית אירופאית הוכיחה זאת בצורה מדעית. החוקרים השתמשו בסיטואציה בה נבדקים נדרשו לבחור בין חלופות המחלקות כספים לנבדקים אחרים שהם אינם מכירים..
עוד השוו החוקרים שתי סיטואציות:
1) שני הצדדים מקבלים משהו, אך צריך להחליט אם לתת למישהו אחד תוספת או לא.
2) שני הצדדים לא יקבלו כלום או שרק אחד הצדדים יקבל משהו
החוקרים הראו כי אנשים חווים קונפליקט גבוה בסיטואציה מס' 2. במיוחד אם הם בחרו לא לתת כלום לאף אחד. בנוסף, בסיטואציה מס' 1 אנשים שבחרו לא לתת למישהו אחד תוספת, הראו קונפליקט יותר גדול ככל שהתוספת הייתה גדולה יותר. עם זאת אנשים שבסיטואציה 1 בחרו לתת את התוספת לא הראו ירידה בקונפליקט עם הגדלתה.
פעלנות יוזמת ושנאת אי-שוויון

קבלת החלטה מושפעת מכמה מניעים שונים כמו: שנאת סיכון, מקסום התועלת של כלל המושפעים מההחלטה, הרצון להרוויח עבור עצמי וכדומה. אחד ממניעים אלו הוא הרצון להימנע מתוצאות לא שוויוניות בין מושפעי ההחלטה. לעיתים המניעים עלולים להתנגש זה בזה, למשל בסיטואציה בה כדי ליצור רווח כללי יותר גדול יש צורך לבצע החלטה שתוצאותיה לא שוויוניות.
אחד הגורמים אשר מווסתים את סדר העדיפויות של המניעים המובילים את ההחלטה הוא תחושת פעלנות יוזמת של המשתתף. פעלנות יוזמת היא המידה בה האדם מסוגל להשפיע על סביבתו, ונמצא כי במצבים בהם הפעלנות היוזמת נמוכה, למשל כאשר משתתפים שפטו החלטות אשר הונחתו עליהם בעל כורחם, הם נטו יותר להתחשב בשוויניות של תוצאות ההחלטה כאשר נשאלו עד כמה הם מסופקים מההחלטה שהונחתה עליהם. זאת בהשוואה למצב בו רמת הפעלנות היוזמת שלהם הייתה גבוהה, כמו למשל כאשר הם עצמם היו מעורבים בהליך קבלת ההחלטה, ולא רק שפטו החלטה שניתנה עליהם בעל כורחם. ממצאים אלו תוקפו גם באמצעות מדידות אלקטרופיזיולוגיות של מוליכות עורית.
אחד ההסברים האפשריים להשפעת הפעלנות על סדר העדיפויות בקבלת החלטה ניתן על ידי שני חוקרים ישראלים: אילן יניב ושהם חשן-הלל. חוקרים אלו שיערו כי כאשר ישנה מעורבות של המשתתף בהליך קבלת ההחלטה, הוא רואה את רווחי האחר מההחלטה כנובעים מנדיבותו ובכך הוא מרוויח ערך מפעולה שכזו, גם במחיר של פגיעה ברווחיו החומריים מההחלטה בצורה שאינה שווה. כאשר המשתתף אינו שותף לקבלת ההחלטה, הוא רואה את תוצאות ההחלטה כמעידות על כישוריו, ועל כן הוא ידחה תוצאות החלטה שמיטיבות עם אחר לעומתו, דבר שמעמיד אותו בעמדת נחיתות.
פסיכולוגיה התפתחותית ושנאת אי שוויון

כאשר ילדים עומדים מול שתי חלופות של חלוקת כספים בינם לבין אחר, כאשר אחת מהן שוויונית והאחרת לא, בדומה למבוגרים הם נוטים לדחות הצעות לא שוויוניות.  במחקרים נמצא כי הם אף ישלמו מחיר כדי למנוע מילד אחר לקבל יותר מהם. עם זאת הנטייה לסלוד מאי שוויון נמצאת בדפוס מורכב על העלייה בגיל.
מחקר שבדק ילדים בגילאי 4-8 ופורסם בשנת 2016 מצא כי ילדים בגילאי 4-6 סולדים מאי שוויון המעדיף את האחר יותר מילדים בגילאי 7-8  כאשר הם אלו היוצרים את אי השוויון. כאשר צד שלישי יוצר את אי השוויון, אז הילדים בגילאי 7-8 ובגילאי 4-6 סולדים ממנו במידה דומה. כאשר מדובר באי שוויון המעדיף את הילדים עצמם על פני מישהו אחר דווקא ילדים בני 7-8 יסלדו יותר מאי שוויון זה בהשוואה לילדים בגילאי 4-6...
הבדלים בין אישיים בשנאת אי-שוויון

אנשים שונים נבדלים זה מזה במידה בה הם שונאים אי שוויון. ישנם כמה מבנים פסיכולוגיים המשמשים לאיתור הבדלים בין אישיים שרלוונטיים במיוחד לשנאת אי שוויון. בחקר כלכלה התנהגותית נהוג לבדוק את האורייטציה ערכית חברתית (Social value orientations) של המשתתפים בתחום. מדד אשר עם השנים פותח כך שיכול לזהות העדפות שונות הקשורות לשנאת אי שוויון. מדד נוסף חשוב הוא מעגל הערכים של שוורץ, המסווג נבדקים על פי מבחן פסיכולוגי, לערכים החשובים להם.
ראו גם

שנאת סיכון
אי-שוויון כלכלי
משחק סכום אפס
פסיכולוגיה קוגניטיבית
לקריאה נוספת

הילה ויסברג, מקצצים? שתפו את העובדים שלכם, פורסם בתאריך 2 בפברואר 2012 באתר דה-מרקר.
שרה צ'יילדרס פולק

שרה פולק
שרה צ'יילדרס פולק (באנגלית: Sarah Childress Polk‏; 4 בספטמבר 1803 - 14 באוגוסט 1891), אשתו של נשיא ארצות הברית ג'יימס פולק הייתה הגברת הראשונה של ארצות הברית בין ה-4 במרץ 1845 ועד 4 במרץ 1849.
ביוגרפיה

שרה צ'יילדרס הייתה בתם של קפטן ג'ואל צ'יילדרס (Joel Childress) ואליזבת צ'יילדרס (Elizabeth Childress). שרה נולדה במטע במרפריסבורו שבטנסי, ולמדה בבית ספר בנאשוויל ומאוחר יותר במכללת סיילם בקרוליינה הצפונית.
שרה נישאה לג'יימס פולק - אז חבר בית הנבחרים של טנסי ב-1 בינואר 1824 בהיותו בן 28 ובהיותה בת 20. לבני הזוג לא היו ילדים, אולם הם גידלו את אחיינם מרשל טייט פולק (1831–1884) ואת אחייניתה שרה פולק ג'טון (1847–1924).
שרה ליוותה את בעלה במסעותיו הפוליטיים, ואף כתבה את מרבית נאומיו, תכתובותיו ויעצה לו בהחלטותיו.
בשל אדיקותה הדתית ואמונתה הפרסביטריאנית לא השתתפה בנשפי ריקודים (למעט טקס השבעת בעלה בו לא רקדה) וכן לא הלכה לתיאטרון.
לאחר תום כהונת בעלה עברו השנים לגור בבית פולק שבנאשוויל, שם בעלה נפטר לאחר שלושה חודשים. לאחר מותו הלכה שרה פולק במשך שארית חייה - 42 שנים נוספות - לבושה בגדי אלמנות שחורים.
במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית היה ביתה של שרה פולק שטח נייטרלי בו נפגשו אנשי צבא מהאיחוד ומהקונפדרציה. היא נפטרה מספר שבועות לפני יום הולדתה ה-88 (וחיה לאחר מותן של הנשים הראשונות ששהו בבית הלבן לאחריה - מארגרט טיילור, אביגייל פילמור, ג'יין פירס, מרי לינקולן, אלייזה ג'ונסון ולוסי ווב הייז).
היא נקברה לצד בעלה בנאשוויל.
תיק גב

דוגמה לתיק גב
תיק גב (נקרא גם תרמיל גב) הוא שם לקבוצת תיקים הנישאים באמצעות רצועה המונחות על הכתפיים. השימוש בתיקי גב נעשה לעיתים קרובות במוסדות חינוך כמו בבתי־הספר ובגנים, כמו גם בטיולים, מסעות, צבא ועוד.
מאפיינים

תיק גב נישא על גוף האדם, בניגוד למזוודה או תיק בעל גלגלים, הנגרר על גבי הקרקע. מאפיין זה מגביל את המשקל האפשרי של הציוד בתיק הגב, מאחר שמשקל יתר עשוי לגרום אי-נוחות או אף נזק בריאותי בשימוש מצטבר. לדוגמה, על פי חוזה משרד החינוך משקל ילקוט לתלמיד בבית ספר יסודי לא יעלה על 15% ממשקל גופו של התלמיד. יתרונו של תיק גב בהשוואה למזוודה או תיק נגרר הוא במהירות התנועה עמו, בייחוד באזורים שאינם מישוריים ונוחים לגרירה, כדוגמת מדרגות, תחבורה ציבורית, שטחים פתוחים ועוד, וכן באזורים צפופים. בשל כך, תיק זה נמצא בשימוש נרחב בקרב תלמידים וסטודנטים, הנושאים לרוב תיקים קטנים יחסית.
חלק מתיקי הגב מצוידים ברצועות חזה ובטן, המאפשרים להעמיס חלק ממשקל התיק על אזור החזה והמותניים, ובכך להקל על העומס על אזור הכתפיים והגב. אמצעי עזר נוסף הוא מערכת גב, המקלה על העמסת התיק על הגב. אמצעים אלו נפוצים במיוחד בתיקים בינוניים וגדולים המיועדים לטיול ומסעות ארוכים, ולשימושים צבאיים. אמצעי נוסף המאפשר הקלת העומס הנוצר מנשיאת תיק הם מוטות הליכה.
היסטוריה

המונח "ילקוט" מופיעה בתנ"ך בספר שמואל א, בהכנותיו של דוד לקרב בפרשת דוד וגלית: "וַיִּבְחַר לוֹ חֲמִשָּׁה חַלֻּקֵי אֲבָנִים מִן הַנַּחַל, וַיָּשֶׂם אֹתָם בִּכְלִי הָרֹעִים אֲשֶׁר לוֹ וּבַיַּלְקוּט" (י"ז, מ').
הערות שוליים

↑  משקל ילקוט בית הספר, באתר כל זכות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4697371-0 
תיג גב מתוצרת Fjällräven עם רצועות
תיק גב של מותג MarcoPolo, השייך לחברת קל גב
שערי יושר (ספר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  הרב שמעון שקופ
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספרות תורנית 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  ה'תרפ"ח 1928
 תאריך הופעה ראשונה:  ווארשא (פיעטרקוב)
 מהדורות נוספות
 מספר כרכים:  4
 פרשנים:  הרב ראובן רז, הרב עמנואל מיזל, הרב דניאל מאיר אסייג.
 קישורים חיצוניים
 היברובוקס:  https://hebrewbooks.org/53353
 הספרייה הלאומית:  990038639800205171
 
שערי יושר הוא חיבורו העיוני של הרב שמעון שקופ. הספר מתאפיין בניתוח לוגי-משפטי של העקרונות היסודיים שבהלכה. הספר עוסק ביסודות כלליים ולא בנוי על סוגיות ספציפיות בתלמוד. הספר נקרא "שערי יושר" כיוון ששערי הספר מישרים את המחשבה.
הרב שקופ השקיע שמונה שנים של עבודה בהוצאת הספר, שבסופו של דבר יצא בוורשא בשנת תרפ"ח (1928).
חלקי הספר

הספר מחולק לשבעה שערים, כאשר כל שער נכתב על יסוד הלכתי:
השער הראשון הוא שער הספיקות.
השער השני הוא שער החזקות.
השער השלישי עוסק בדיני רוב (בעיקר ביטול ברוב והליכה אחר הרוב).
השער הרביעי עוסק בדיני קבוע (כל קבוע כמחצה על מחצה דמי).
השער החמישי עוסק במשפטי הממון הכלליים (חוב ריבית קצוצה, דיני שעבוד, תקפו כהן, פטר חמור, קם דינא, יאוש, חזקת מרא קמא, הפקר, פדיון הבן, תוך כדי דיבור, נדר צדקה, חיוב תשלום ליציאה ידי שמיים, קניין דרבנן, ספק ממון).
השער השישי עוסק בדיני עד אחד (עד אחד נאמן באיסורין ועוד).
השער השביעי עוסק בדיני עדות.
אופי הספר

הספר מסמל את שיטת הלימוד החדשה בישיבות ליטא שהתאפיינה בחשיבה משפטית וקונספטואלית, שאצל הרב שמעון שקופ התבסס גם על גישת משפט הטבע. שיטה זו נועדה להציע לתלמידי הישיבות חלופה אינטלקטואלית לתנועת השכלה שהתפשטה במהירות באותה תקופה ברחבי יבשת אירופה. שיטת לימוד זו מנוגדת לשיטת הלימוד בדרך הפלפול שהייתה נהוגה עד אז בישיבות, וניסתה לרדת לשורש ההלכות.
הספר נכתב בסגנון עיוני וקשה להבנה, כפי שהרב שמעון שקופ בעצמו מציין בהקדמה לספר שספרו לא יתאים לכל הלומדים: ”הנה אדע, שספרי זה לא יהיה מקובל לכל, כי הרבה לומדים לא הורגלו להגות בדרך העיון... שהרבה דרכים לתורה, וכל אחד מוצא טעם לפי הרגלו. ועוד לזה שרוב הענינים המתבארים בו הם ענינים הדרושים עיון ויגיעה, ולא ייתפסו גם בלב מבין – בהבטה בעלמא. ולא כל אדם רוצה לתלות החסרון בעצמו!... אחשוב, שרק אלו אשר ייקרו (יחשיבו כיקרים) דברי בטרם יראום או ישמעום, ימצאו חפץ להגות בספרי זה, וישוו ביניהם גם להעמיק עיונם אם גם לא יבינום במשקל ראשון – ואז יקבלו דברי בעזרת ה'”.
דוגמאות לשיטת הספר

תפיסתו של הרב שמעון שקופ בולטת בספר היא שבראש פירמידת החיובים עומדת סברת השכל האנושי ולא הציווי האלוהי, שכן רק מכוחה של סברת השכל אנו יודעים שחובה עלינו לציית לציווי האלוהי, כלומר שלא ההלכה היא המחויבות היחידה של האדם, גם במקרה שההלכה לא מחייבת אותו המשפט הטבעי מחייב אותו, חלים על יהודי מלבד הלכה גם חיובים טבעיים ואוניברסליים. (דוגמה ניתן למצוא בטענתו שגם לסוברים שגזל מגוי מותר, זה רק מצד המשפט הדתי, אבל מצד המשפט הטבעי גם זה אסור, כיוון שהאיסור לגנוב הוא אוניברסלי). על התמיהה מה מחייב במשפט הטבעי הוא בעצמו עונה בספר שמשפט התורה והמשפט הטבעי מגיעים מאותו מקום - השכל: ”לכאורה הדבר תמוה, איזה הכרח וחיוב יהיה על האדם לעשות בלי ציווי ואזהרת התורה? יש להבין עניין זה, שהרי גם החיוב וההכרח לעבודת ה' ולמלאות רצונו יתברך, הוא גם כן עניין על פי משפט השכל וההכרה. כמו כן הוא חיוב והשעבוד ממון הוא חיוב משפטי שנתחייב על פי דרכי הקניינים”.
ידוע חילוקו של הרב שמעון שקופ בין זמן עשיית הקניין (מעשה קניין) לזמן שחל הקניין (חלות), לדוגמה כמסביר למה אי אפשר לכרות חוזה מכר שייכנס לתוקף רק לאחר שלושים יום: "שכך הם דרכי הקניינים, שהמעשה שפועלה את הקניין צריך שתעשה בשעה שהבעלי דברים רוצים שיחול חלות הדברים, אבל מה שעושה המעשה עכשיו בשעה שאין בדעתם לשנות בהאי חפץ שום השתנות, אין זה נקרא שום מעשה, אם לא שהמעשה מתחלה עכשיו ולא כלתה גם בזמן שהם רוצים שיחול עניין ההשתנות בחפץ - אז חל הקניין".
לשיטתו קניינים הם רק ביטוי לגמירות דעת "וכן דרכי הקניינים במה שאדם מוסר מקנייניו לחבירו, כתבו גדולי האחרונים שאינם חוקים שיהיו דווקא על ידי זה, וכשהסכימו רוב המדינה שיגמר קניין על ידי סיטומתא וכהאי גוונא - הוא קנין מהתורה, דקניינים אינם גזרת הכתוב".
פירושים שנכתבו על הספר

על הספר נכתבו מספר ביאורים, ביניהם "שערים לשערי יושר" של הרב ראובן רז, "קובץ מילואים" של הרב עמנואל מיזל, "משפט השער" של הרב יעקב זריהן ומהדורה מוערת של הרב דניאל מאיר אסייג.
לקריאה נוספת

שי עקביא ווזנר, חשיבה משפטית בישיבות ליטא: עיונים במשנתו של הרב שמעון שקופ, הוצאת מאגנס תשע"ו. (מבוא באתר ההוצאה)
שי עקביא ווזנר, "חשיבה אונטולוגית ונטורליסטית במשפט התלמודי ובישיבות ליטא", דיני ישראל כה (תשס"ח), עמ' 41–97.
הערות שוליים

↑  הקדמת הספר "שערים לשערי יושר"
↑  הרחבה ניתן למצוא במאמרו של אבי שגיא, "המצווה הדתית והמערכת המשפטית: פרק בהגותו ההלכתית של הרב שמעון שקאפ", דעת 35 (קיץ תשנ"ה), עמ' 99–114. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  שערי יושר, שער ה', פרק ב', באתר אוצר הספרים היהודי השיתופי
↑  חדושי רבי שמעון יהודא הכהן, מסכת נדרים, סימן כב.
↑  שערי יושר, שער ג', פרק ג', באתר אוצר הספרים היהודי השיתופי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007577440605171  VIAF: 80146462544227770315   WorldCat (עם VIAF): 80146462544227770315
תכונת החיתוך הסופי

אוסף קבוצות מקיים את תכונת החיתוך הסופי אם לכל תת-אוסף סופי שלו חיתוך לא ריק.
התכונה מתקיימת באופן טריוויאלי כאשר חיתוך כל הקבוצות באוסף אינו ריק, אבל מצב זה אינו הכרחי. למשל, אוסף הקטעים  \ \lbrace \left(0,{\frac {1}{n}}\right)|n\in \mathbb {N} \rbrace  מקיים את תכונת החיתוך הסופי, בעוד שחיתוך כל הקטעים הוא ריק.
הגדרת קומפקטיות על ידי תכונת החיתוך הסופי

תכונת החיתוך הסופי משמשת להגדרה חלופית לקומפקטיות: מרחב טופולוגי הוא קומפקטי אם ורק אם לכל אוסף של קבוצות סגורות המקיים את תכונת החיתוך הסופי, חיתוך לא ריק.
הגדרת קומפקטיות על ידי תכונת החיתוך הסופי > הוכחת שקילות ההגדרות

יהי  \ X מרחב טופולוגי. נניח ש- \ X קומפקטי לפי ההגדרה הרגילה ונראה שהוא קומפקטי לפי ההגדרה על ידי תכונת החיתוך הסופי: יהי  \{F_{i}\}_{i\in I} אוסף תת-קבוצות סגורות של  \ X המקיים את תכונת החיתוך הסופי, ונניח על דרך השלילה שהחיתוך  \bigcap _{i\in I}F_{i} ריק. מהנחה זו נובע שאוסף המשלימים  \{F_{i}^{c}\}_{i\in I} מהווה כיסוי פתוח של  \ X. מההנחה ש- \ X קומפקטי לפי ההגדרה הרגילה נובע שיש לאוסף המשלימים תת-כיסוי סופי  \{F_{i_{j}}^{c}\}_{j=1}^{n}. לפיכך לתת אוסף הסופי  \{F_{i_{j}}\}_{j=1}^{n} חיתוך ריק, בסתירה לתכונת החיתוך הסופי. נובע מכאן שהחיתוך  \bigcap _{i\in I}F_{i} אינו ריק, כלומר  \ X קומפקטי לפי ההגדרה על ידי תכונת החיתוך הסופי.
בכיוון ההפוך: נניח ש- \ X קומפקטי לפי ההגדרה על ידי תכונת החיתוך הסופי ונראה שהוא קומפקטי לפי ההגדרה הרגילה: יהי  \{U_{i}\}_{i\in I} כיסוי פתוח של  \ X, ונניח על דרך השלילה שאין לו שום תת-כיסוי סופי. מהנחה זו נובע שאוסף המשלימים  \{U_{i}^{c}\}_{i\in I} הוא אוסף תת-קבוצות סגורות של  \ X המקיים את תכונת החיתוך הסופי. מההנחה ש- \ X קומפקטי לפי ההגדרה על ידי תכונת החיתוך הסופי נובע שהחיתוך  \bigcap _{i\in I}U_{i}^{c} אינו ריק, כלומר  \{U_{i}\}_{i\in I} אינו כיסוי, וזאת סתירה. נובע מכאן של- \{U_{i}\}_{i\in I} יש תת-כיסוי סופי, כלומר  \ X קומפקטי לפי ההגדרה הרגילה.
מש"ל
תזונה מבוססת צמחים

תזונה מבוססת צמחים
תזונה מבוססת צמחים (באנגלית: Plant-based diet) היא תזונה המורכבת ברובה או כולה ממזונות שמקורם בצמחים, כולל ירקות, דגנים, אגוזים, זרעים, קטניות ופירות, ועם מעט מאוד או בלי שום מוצרים מהחי. תזונה מבוססת צמחים אינה בהכרח תזונה צמחונית. השימוש בביטוי "תזונה מבוססת צמחים" השתנה לאורך השנים, וניתן כיום למצוא דוגמאות לביטוי "תזונה מבוססת צמחים" הן כאשר מתייחסים לתזונה טבעונית שאינה מכילה מוצרים מהחי, הן תזונה צמחונית שעשויה לכלול חלב או ביצים אך ללא בשרים, והן לדפוסי תזונה הכוללים כמויות משתנות של מוצרים מהחי, למשל תזונה צמחונית למחצה הכוללת כמויות קטנות יחסית של בשר. האקדמיה האמריקנית לתזונה ודיאטה פרסמה הצהרת עמדה בה נטען שתזונה מבוססת צמחים מתוכננת היטב מסייעת לשמור על הבריאות וכי דפוסי תזונה זה מתאים לאנשים בכל שלבי החיים - כולל לנשים בהריון, לנשים שמניקות, לילדים, לאנשים מבוגרים ולספורטאים.
לפי הערכה אחת נכון לתחילת המאה ה-21 יש כ-4 מיליארד אנשים בעולם אשר חיים בעיקר על תזונה מבוססת צמחים, על אף שחלק עושים זאת כתוצאה ממגבלות הנגרמות ממחסור ביבולים, במים שתייה, ובמשאבי אנרגיה. נכון לשנת 2019 הצריכה של תחליפי בשר על בסיס צמחים באירופה עמדה על כ-40% מסך הצריכה של תחליפי בשר על בסיס צמחים בשוק העולמי, והצפי של המכירות עבור תחליפי בשר על בסיס צמחים באירופה אמור לגדול ב-60% עד 2025, בעיקר כתוצאה מהחששות ההולכות וגוברות לבריאות, הביטחון התזונתי, ורווחת בעלי חיים. ב-2019 השוק הקמעונאי של מזון מבוסס צמחים בארצות הברית גדל פי שמונה משיעור הצמיחה של השוק הקומעונאי של יתר המזונות.
על פי הערכות של קמעונאית המזון האמריקאית קארגיל (אנ') מיוני 2021, מוצרי בשר צמחי יגיעו ל -10% מנתח שוק המזון בתוך 3-4 שנים. בהתאם לכך, החברה החלה להשקיע בפיתוח מגוון סוגים של חלבון מן הצומח, השיקה מוצר צמחי דמוי בשר עוף ומוצר נוסף דמוי צדפות סקאלופ (אנ').
טרמינולוגיה

השימוש במונח "דיאטה מבוססת צמחים" עשוי כיום להתייחס לכל אחד מדפוסי התזונה הבאים:
טבעונות - תזונה המבוססת על צריכת ירקות, קטניות, פירות, דגנים, אגוזים וזרעים, אך ללא מוצרים מהחי
צמחונות - תזונה המבוססת על צריכת ירקות, קטניות, פירות, דגנים, אגוזים, ועשויה לכלול גם ביצים וחלב, אך איננה כוללת בשר.
צמחונות אובו-לקטו - סוג של צמחונות המתאפיין בצריכת כמה מוצרים מהחי, כמו ביצים וחלב.
אובו-צמחונות - סוג של צמחונות המאפשרת צריכת ביצים אבל לא מוצרי חלב.
לקטו-צמחונות - סוג של צמחונות המאפשרת צריכת מוצרי חלב אך לא צריכת ביצים.
פלקסיטריאניזם - אורח חיים תזונתי הכרוך בעיקר באכילת מאכלים צמחוניים כאשר בשרים ודגים נאכלים בכמויות מוגבלות.
תזונה מקרוביוטית - תזונה צמחונית למחצה הכוללת צריכה של דגנים מלאים, ירקות, שעועית, מרק מיסו, ירקות ים, ומזון אשר מעובד באופן מסורתי או באופן טבעי, עם או בלי פירות ים ומוצרים מהחי.
פסקטריאניזם - תזונה צמחונית למחצה הכוללת צריכה של ביצים, חלב, דגים ופירות ים.
הערות שוליים

↑  "Plant-based diet". British Dietetic Association. בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Taylor Wolfram (1 באוקטובר 2018). "Vegetarianism: The basic facts". Academy of Nutrition and Dietetics. נבדק ב-21 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Summerfield, Liane M. (2012-08-08). Nutrition, Exercise, and Behavior: An Integrated Approach to Weight Management (2nd ed.). Cengage Learning. pp. 181–182. ISBN 9780840069245. A plant-based diet is not necessarily a vegetarian diet. Many people on plant-based diets continue to use meat products and/or fish but in smaller quantities.
↑  Tuso, Philip J.; Ismail, Mohamed H.; Ha, Benjamin P.; Bartolotto, Carole (Spring 2013). "Nutritional Update for Physicians: Plant-Based Diets". The Permanente Journal. Kaiser Permanente. 17 (2): 61–66. doi:10.7812/TPP/12-085. PMC 3662288. PMID 23704846. ... a plant-based diet, which we define as a regimen that encourages whole, plant-based foods and discourages meats, dairy products, and eggs as well as all refined and processed foods.
↑  McManus, Katherine D. (26 בספטמבר 2018). "What is a plant-based diet and why should you try it?". Harvard Medical School. It doesn't mean that you are vegetarian or vegan and never eat meat or dairy. Rather, you are proportionately choosing more of your foods from plant sources. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Position of the Academy of Nutrition and Dietetics: Vegetarian Diets". Academy of Nutrition and Dietetics. 2016. נבדק ב-21 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Pimentel, David; Pimentel, Marcia (1 בספטמבר 2003). "Sustainability of meat-based and plant-based diets and the environment". The American Journal of Clinical Nutrition. 78 (3): 660S–663S. doi:10.1093/ajcn/78.3.660S. PMID 12936963. Worldwide, an estimated 2 billion people live primarily on a meat-based diet, while an estimated 4 billion live primarily on a plant-based diet. The shortages of cropland, fresh water, and energy resources require most of the 4 billion people to live on a plant-based diet {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Gorissen, Stefan H. M.; Witard, Oliver C. (29 באוגוסט 2017). "Characterising the muscle anabolic potential of dairy, meat and plant-based protein sources in older adults". Proceedings of the Nutrition Society. 77 (1): 20–31. doi:10.1017/S002966511700194X. PMID 28847314. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Flora Southey (25 באוקטובר 2019). "'Plant-based', 'vegan', or 'vegetarian'? Consumers reveal attitudes to diet descriptions". FoodNavigator.com, William Reed Business Media Ltd. נבדק ב-23 בינואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mary Ellen Shoup (23 בינואר 2020). "Where next for plant-based in 2020? ADM shares top trend predictions for the category". FoodNavigator.com-USA, William Reed Business Media Ltd. נבדק ב-23 בינואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cargill CEO Predicts Plant-Based Protein Will Cut Into Meat Sales, באתר "The Beet", ‏11 ביוני 2021 (באנגלית).