stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קפיטליזם קשוב

קפיטליזם קשוב (באנגלית: Conscious Capitalism) היא גישה לניהול עסקים שחתירתם לרווחיות פיננסית שזורה בחתירה להשאת ערך לכלל מחזיקי העניין של העסק, זאת לעומת חברות הקפיטליזם המסורתי הפועלות אך ורק לשם מקסום הרווחים עבור בעלי מניותיהן. שורשיה של הגישה בשינויים חברתיים גלובליים בעולם המערבי, מחד בתגובה למשברים אתיים ופיננסים, ומאידך לדרישה הצרכנית הגוברת כלפי עסקים לשים בסדר העדיפויות שלהם את המחויבות לנושאים הנוגעים לעולם ולסביבה.
קפיטליזם קשוב מקודם בעולם על ידי ארגון בינלאומי ללא מטרות רווח בשם Conscious Capitalism, שנוסד בשנת 2007 בארצות הברית על ידי ג'ון מאקי (אנ'), המייסד והבעלים של קמעונאית המזון האמריקאית Whole Foods Market ופרופסור ראג' סיסודיה, מומחה בינלאומי לשיווק. בארגון מעורבים אנשי עסקים נוספים ואנשי אקדמיה. בין היתר חברים בו תאגידים מוכרים ברחבי העולם כ-Starbucks, Whole Foods Market, The Container Store, Southwest Airlines ,Costco ועוד. הארגון מונה 23 נציגויות בארצות הברית ו-10 נציגויות נוספות ברחבי העולם.
קפיטליזם קשוב כמענה לאתגרים העסקיים של המאה ה-21

קפיטליזם קשוב דן בתפקידם של הקפיטליזם ושל עסקים בעולם באופן התואם את השינויים החברתיים והתודעתיים שהתרחשו בעשורים האחרונים בעולם. גישת הקפיטליזם הקשוב מאמינה כי הקפיטליזם והיסודות עליהם נשען (יזמות, תחרות, מסחר חופשי ושלטון החוק) חיוניים לכלכלה בריאה ומתפקדת, אך לצידם חיוניים גם האלמנטים הנוספים (של קפיטליזם קשוב) - הכוללים אמון, אנושיות וחמלה, שיתוף פעולה ויצירת ערך.
על פי מייסדי הארגון, הקפיטליזם המסורתי הוכיח עצמו כשיטה הכלכלית הממנפת באופן המיטבי את היכולת האנושית להגעה להישגים והבאת קידמה לאנושות, אך בעולם בו מחוברות עובדים ונאמנות לקוחות מדשדשות, רמת האמון כלפי עסקים נמוכה ביותר ועסקים מואשמים ברדיפת בצע ופגיעה בציבור או בסביבה.
הקפיטליזם הקשוב מסביר את יחסי הגומלין בין המרכיב הכלכלי לבין המרכיב הערכי בקביעה, שהרווחים אמנם חשובים וחיוניים לקיום עסק אבל הם לא מהווים את הסיבה לקיומו. במקצועות רבים טמונה שליחות, מעבר להיותם משלח יד ממנו מתפרנסים אנשי המקצוע. כך, לפי הקפיטליזם הקשוב, גם לעסקים יכולה להיות שליחות מעבר לרצון להשיא רווחים. כאשר עסק חותר לייעוד עסקי, הדבר הופך אותו לגורם בעל השפעה חיובית על הסביבה וכמי שמייצר מוטיבציה ומחויבות אצל העובדים, הצרכנים ושאר מחזיקי העניין להירתם למענו ולשתף עמו פעולה. עסקים המיישמים עקרונות אלה נהנים מדינמיקה חיובית, מוטיבציה והשראה שהגישה מייצרת, המתבטאים בסופו של דבר גם בשגשוג וצמיחה כלכלית.
עקרונות הקפיטליזם הקשוב

המודל של קפיטליזם קשוב דן בארבעה אלמנטים משלימים, שכאשר הם מתקיימים יחד או אז הופכת התנהלות העסקית לקשובה:
עקרונות הקפיטליזם הקשוב > 1. מטרת על / ייעוד

לפי הקפיטליזם הקשוב, עסקים צריכים להיעשות עם חשיבה על מטרת-על, ולא רק עם ראייה של יצירת רווחים. עשיית כסף היא הכרחית לחיוניות העסק ומאפשרת את המשך החיים שלו, אך היא אינה הסיבה היחידה לקיומו, ואפילו אינה החשובה ביותר.
בני אדם זקוקים למטרת על ומשמעות בחיים, זה אחד מהדברים בהם מותר האדם מהבהמה. מטרת העל הזו מניעה אותנו לקום בבוקר, מאפשרת לנו לעבור תקופות קשות, ומשמשת ככוכב צפון כשאנו מאבדים את הדרך. עסקים קשובים בנויים סביב צורך אנושי זה ומספקים לנו תחושת מטרה ומשמעות.
באמצעות המיקוד בסיבה עמוקה יותר לקיומו של העסק, העסק הקשוב נוסך השראה, מחבר, ויוצק רמות אנרגיה גבוהות הרבה יותר בקרב כל מחזיקי העניין שלו.
עובדים, לקוחות ואחרים חשים אמון כלפי חברות שמונעות על ידי ייעוד מעורר השראה ואף אוהבים אותן יותר.
עקרונות הקפיטליזם הקשוב > 2. התמקדות במחזיקי עניין

להבדיל מעסקים מסורתיים המתמקדים במיקסום רווחים לבעלי המניות שלהם, עסקים קשובים מתמקדים בכלל מחזיקי העניין שלהם שלהם, ושואפים ליצור ערך גם למחזיקי העניין. הם שואפים לשלב את האינטרסים של מחזיקי העניין בהרמוניה עם אלו של העסק ומבינים כי כאשר מחזיקי עניין של העסק עובדים עמו בשיתוף פעולה שהוא מועיל להם ומעצים אותם, הדבר תורם לכך שהעסק עצמו ייהנה מיציבות, בריאות ועמידות לאורך זמן.
העסקים הקשובים מתאימים את האינטרסים של מחזיקי העניין באופן שמה שטוב לאחד טוב לכולם. החברה (Society) היא מחזיקת עניין ראשונה במעלה כיוון שעסקים אלו מוודאים באופן מתמיד שהם בצד "הנכון" של החברה, כלומר: שיש להם השפעה חיובית על העולם.
עסקים קשובים מכירים בכך שללא עובדים, לקוחות, ספקים, גורמי מימון, קהילות תומכות ו-Eco System המאפשר חיים – אין קיום לעסק. הם יוצרים שותפות דרך לאורך זמן עם כל אחד ממחזיקי העניין והצעת הערך שלהם היא לפיכך win-win-win. היא כוללת בתוכה גם תשואה יפה לבעלי המניות.
עקרונות הקפיטליזם הקשוב > 3. מנהיגות קשובה

רוברט גרינליף (Robert K. Greenleaf) שפיתח את התאוריה של 'מנהיגות משרתת' (Servant Leadership) קבע כי 'מנהיגים טובים, צריכים להיות משרתי ציבור טובים קודם לכן'. מנהיגים קשובים מונעים מתוך שירות לייעוד של העסק, ולא ממניעי עוצמה או כסף. הם מתמקדים ב'אנו' ולא ב'אני'. הם מנהיגים באמצעות Mentoring, פיתוח אנושי ומתן השראה, מביאים לטרנספורמציה בארגון ומוציאים את הטוב ביותר מאלו שסביבם. מנהיגים קשובים אינם מובילים באמצעות תמריצי 'מקל וגזר', או באמצעות סמכות של משמעת או כוח. הם מבינים כי תפקידם הוא לשרת את מטרת-העל של הארגון, לתמוך באנשים בארגון ולייצר ערך לכלל מחזיקי העניין. הם מודעים לתפקיד האינטגרלי שיש לתרבות הארגונית ומפתחים תרבות ארגונית קשובה של אמון ואהבה.
עקרונות הקפיטליזם הקשוב > 4. תרבות ארגונית קשובה

"תרבות ארגונית אוכלת את האסטרטגיה לארוחת בוקר" - גורו הניהול פיטר דרוקר (Peter Drucker) ידע כיצד לזהות ולבטא את המפתח להצלחה בעסקים. תרבות ארגונית היא הערכים, העקרונות ודפוסי ההתנהגות עליהם מושתת עסק. מארג זה בא לידי ביטוי בפעילויות של העסק, הוא זה שמייצר את החיבור בין מחזיקי העניין השונים של העסק ומחבר כל אחד מהם לייעוד, לעובדים ולתהליכים שלו.
תרבות ארגונית קשובה בנויה על אותנטיות, שקיפות ויושרה. היא מקדמת אהבה ואכפתיות ובונה אמון בין עובדי העסק לשאר מחזיקי העניין. תרבות ארגונית קשובה, המאפשרת גם למידה והעצמה, מהווה כוח מאחד שמכניס אנרגיה, והיא זו שמקימה את העסק הקשוב לחיים.
הבסיס המחקרי והרעיוני למודל הקפיטליזם הקשוב

ארבעת מרכיבי המודל מתבססים על ידע קיים בתחומי המנהיגות והניהול, ונבנים על מחקר ענף בתחומי ייעוד, ניהול מחזיקי עניין, מנהיגות ותרבות ארגונית.
בנוסף, במחקר שערך פרופ' סיסודיה, במסגרתו נבחנו ביצועים של חברות על פני 15 שנה, נמצא כי חברות המתנהלות לפי עקרונות מודל הקפיטליזם הקשוב מציגות תשואת יתר ביחס לשוק.
מעבר ליצירת העושר הכלכלי, חברות אלו יוצרות צורות שונות של עושר חברתי: עובדים מועצמים והנהנים ממשמעות בעבודתם, לקוחות נאמנים ונותני אמון, ספקים חדשניים ורווחיים, קהילות משגשגות עם בריאות סביבתית ועוד.
הבסיס המחקרי והרעיוני למודל הקפיטליזם הקשוב > ההבדל בין גישת הקפיטליזם הקשוב לבין אחריות חברתית תאגידית

בבסיס הגישה של אחריות חברתית תאגידית וקיימות עומד הרעיון של "Doing well by Doing good" וערכן נובע בשל ניהול סיכונים והזדמנויות שהן מספקות.
עם זאת, אחריות חברתית תאגידית וקיימות במרבית המקרים מנוהלות בעסקים שעדיין פועלים בפרדיגמה המקובלת והנפוצה של העדפת בעלי מניות (Shareholder Supremacy).
גישת הקפיטליזם הקשוב לעומת זאת מציגה שינוי עמוק בבסיס החשיבה על תפקידם של עסקים בעולם, הנוגע בשורש קיומם (Reason for Being), שכן עסקים קשובים מתנהלים מנקודת מוצא של "Purpose beyond Profit". בהתאם, לכל עסק יש סיבה מוגדרת לקיומו מעבר לעשיית הרווחים, שהיא לטובת מחזיקי העניין שלו. קפיטליזם קשוב הוא למעשה פרדיגמה חדשה הגורסת כי "עשיית טוב היא תכליתו של כל עסק בעולם".
בנוסף, אחריות חברתית תאגידית מתנהלת בהתאם לאמות מידה וקריטריונים ברורים לפיהן חברה מדורגת כאחראית או לא. לעומת זאת, ערכו של קפיטליזם קשוב נובע דווקא מפרמטרים לא-מוחשיים שאינם מדידים. שהרי, לדוגמה, לא ניתן למדוד 'אהבה' או 'אנושיות' שבהתנהלות העסקית הקשובה, אך נמצא שכשאלמנטים אלו נוכחים הם עושים את ההבדל.
אין ספק כי קיים ערך רב לגישות האחריות החברתית-תאגידית והקיימות והן מוסיפות ערך רב לעולם העסקי. עם זאת, גישות אלו זוכות לעיתים מזומנות לביקורת, שכן אין זה מן הנמנע כי חברה תזכה לציונים גבוהים באחריות חברתית תאגידית או קיימות – אך תחום העיסוק שלה בפועל גורם נזק לציבור או לסביבה. פרדוקס זה לא יכול לקרות בחברות קשובות שכן הן נובעות מפרדיגמה עמוקה של להיטיב עם העולם.
ביקורת נוספת המופיעה בהקשר לגישת האחריות החברתית התאגידית, נובעת ממקרים בהם חברות הוצגו כאחראיות, אך בדיעבד הסתבר כי פנים הארגון התנהל בנורמות מסואבות. הדבר קורה בארגונים בהם אין הלימה בין ערכים המוצהרים כלפי חוץ לבין הערכים בפועל.
לעומת זאת, אחד מהמאפיינים הבולטים של חברות הקפיטליזם הקשוב הוא הגישה האסטרטגית שהן נוקטות לטיפוח של תרבות ארגונית, והחשיבות העליונה שהן נותנות להנחלת ערכים והטמעת נורמות התנהגות התומכות בכוכב הצפון (ייעוד) לאורו פועל העסק.
אלו הן חברות שבדרך כלל הופכות לשם דבר בשל התרבות הארגונית יוצאת הדופן שלהן כדוגמת החברות קונטיינר סטור Southwest Airlines ו-Nordstrom. לא בכדי הן אהודות במיוחד על ידי הציבור, וממוקמות גבוה בדירוגי המעסיק הנחשק. אלו חברות אותנטיות, והתדמית המוקרנת כלפי חוץ תואמת את הנעשה בפנים.
הבסיס המחקרי והרעיוני למודל הקפיטליזם הקשוב > ההבדל בין קפיטליזם קשוב ל'יצירת ערך משותף'

'יצירת ערך משותף' הוצגה במאמרם של פרופ' מייקל פורטר (Michael E. Porter) ומארק קריימר (Mark R. Kramer) ומציגה גישה אסטרטגית הלוקחת את האחריות החברתית התאגידית לשלב הבא, ומנחה את העסק לחפש את החדשנות שלו בתחומים המשיאים ערך חברתי וכלכלי גם יחד.
עסקים קשובים פועלים ליצירת 'ערך משותף' - רווחים עם ערך חברתי, אך הם מתנהלים בנוסף עם סט של 'ערכים משותפים' שהם חולקים עם מחזיקי העניין שלהם, ולא רק עם 'ערך משותף' של השאת ערך חברתי - בד בבד עם השאת רווח כלכלי.
ערך משותף ממוקד בהיבטים תפעוליים ופרגמטיים של התנהלות עסקית, אך חסרים בו אותם היבטים לא מוחשיים הנותנים לקפיטליזם הקשוב את כוחו.
המשותף בין הגישות הוא - כי שתיהן מתייחסות לפוטנציאל הטמון בעסקים ליצור ערך (ואף לחובתם לעשות זאת) במקום 'לסחוט' ערך מהסביבה ומהחברה בה הם פועלים.
כשתיים מהגישות המתקדמות בעולם בכל הקשור להשקה של עסקים / חברה, ארגון קפיטליזם קשוב (Conscious Capitalism Inc) והיוזמה לערך משותף משתפים ביניהם פעולה ותומכים זה בזה בחתירה למען המטרה המשותפת להפוך את עולם העסקים לטוב יותר.
הערות שוליים

↑  בעברית אין בנמצא מילה שהיא תרגום מדויק למילה האנגלית Conscious. בהתאם להנחיית ראשי הארגון הבינ"ל, התבקשה הנציגות המקומית למצוא מינוח הקרוב ביותר למילה Mindful, מילה המהווה היבט מרכזי במינוח המקורי. כך אומץ המינוח "קפיטליזם קשוב", המתייחס להתנהלות של עסק, המוכוונת באופן פרואקטיבי כלפי מחזיקי העניין של העסק וקשובה אליהם.
↑  Marketing, On. "Only Conscious Capitalists Will Survive". Forbes (באנגלית). נבדק ב-2017-12-19.
↑  Firms of Endearment | Second Edition, www.firmsofendearment.com
↑  Firms of Endearment | Second Edition, www.firmsofendearment.com
↑  "The Container Store" (באנגלית). נבדק ב-2017-12-19.
↑  "Creating Shared Value". Harvard Business Review. 2011-01-01. נבדק ב-2017-12-19.
↑  Conscious Capitalism – Elevating humanity through business, www.consciouscapitalism.org (באנגלית)
↑  Shared Value Initiative |, www.sharedvalue.org (באנגלית)
רוסינים

הרוסינים (ברוסינית: Русины; נקראים גם קרפטו-רותנים) הם קבוצה אתנית סלאבית מזרחית שתחום מוצאה ברותניה הקרפטית, חבל החופף למחוזות זקרפטיה באוקראינה, פרשוב בסלובקיה, למקובשצ'ינה בפולין ומרמורש בטרנסילבניה שברומניה. הרוסינים הם באופן כללי נוצרים מזרחיים הדוברים רוסינית, המסווגת לחלופין כקבוצת תת-ניבים של אוקראינית או שפה עצמאית. ארגונים רוסיניים טוענים שכיום חיים בעולם כשני מיליון, אך רק כמה רבבות מזהים עצמם כמשתייכים ללאום הרוסיני.
הכינוי רותנים (או רוסינים בשפות הסלאביות) התייחס בימי הביניים לכלל העמים הסלאביים במזרח וכלל את הרוסים, האוקראינים והבלארוסים. עם התפתחות הזהות הנפרדת של הרוסים, האוקראינים והביילורוסים, נותר הכינוי "רותנים" לציין רק את הסלאבים המזרחיים באימפריה האוסטרו-הונגרית. במהלך המאה ה-19 התחרו מספר תנועות לאומיות על הזדהותם של הרותנים באימפריה האוסטרו-הונגרית, כולל הפולנים, הרוסים והאוקראינים. קבוצה של אינטלקטואלים רותנים אף טענה לזהות אתנית נפרדת. עד שנת 1860 התבררה האופציה הפולנית כלא-ריאלית. לקראת סוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 ניכר בבירור ניצחון של האוקראינים באזור רותניה הקרפטית, ורוב המקומיים הזדהו כאוקראינים. אולם חלק, במיוחד אלו שיהגרו לארצות מערביות דוגמת ארצות הברית וקנדה, דבקו בזהות רוסינית נפרדת. לאחר מלחמת העולם השנייה, ראו ממשלות ברית המועצות, צ'כוסלובקיה ופולין הקומוניסטיות איום בתודעה רוסינית נפרדת ודיכאו גילויי לאומיות כאלו בטענה שהם תת-קבוצה אוקראינית. חלק מהחוקרים במערב הסכימו עם טענתם שאכן אין הבדל מהותי בין האוקראינים לרוסינים המצדיק הכרה. עם קריסת המשטרים הקומוניסטיים במזרח אירופה הייתה התעוררות מסוימת בלאומיות הרוסינית.
מחוץ לרוס הקרפטית מתגוררים רוסינים בהונגריה, בסרביה, בקרואטיה ובבוסניה והרצגובינה. ישנה קהילה רותנית גדולה בארצות הברית (כ-600,000 איש בשנת 1980) וקהילה בקנדה. בסקרים שנעשו באוקראינה נמצא שפחות מ-10% מהתושבים בחבלי רוס הקרפטית מזדהים כרוסינים, והשאר מזדהים כאוקראינים. בסלובקיה, לעומת זאת, במפקד אוכלוסין בשנת 2001 הזדהו 24,000 כרוסינים ורק 11,000 כאוקראינים.
דתם היא קתולית-יוונית או נצרות-אורתודוקסית-מזרחית.
הערות שוליים

↑  Alexei Miller, The Ukrainian Question, Central European University Press, 2003, pages 211-212
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548527005171  GND: 4362982-9  LCCN: sh85116084  NKC: ph118056
רביעיית סמטאנה

רביעיית סמטאנה הייתה רביעיית מיתרים צ'כית שפעלה בין השנים 1945–1989.
חברי הרביעייה > כינור ראשון

ואצלב נוימן (1920–1995), כינור ראשון (1945–1947).
ייז'י נובאק (נולד ב-1924), כינור ראשון (מאז 1947).
יארוסלב ריבנסקי, ויולה (1945–1956).
חברי הרביעייה > כינור שני

לובומיר קוסטצקי (נולד ב-1922).
חברי הרביעייה > ויולה

ייז'י נובאק.
ואצלב נוימן.
יארוסלב ריבנסקי, ויולה (1945–1956).
מילאן שקמפה, (נולד ב-1928), ויולה (מאז 1956).
חברי הרביעייה > צ'לו

אנטונין קוהוט (אנ') (נולד ב-1919), צ'לו.
רביעיית קוריליאנו

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1996 
 מדינה:  ארצות הברית 
 
רביעיית קוריליאנו (באנגלית: The Corigliano Quartet) היא רביעיית מיתרים, שקמה בשנת 1996 בברכת המלחין זוכה פרס פוליצר, פרס גראמי ופרס אוסקר, ג'ון קוריליאנו. "זו באמת אחת הרביעיות הגדולות של הדור החדש," אמר המלחין. "העוצמה היוקדת שלהם, רגישותם המוזיקלית ובחירת היצירות הנועזת שלהם תורמות לחוויה קונצרטית מהממת לחלוטין." חברי הקבוצה עם הקמתה היו סטודנטים באינדיאנה ועבדו בהדרכת עטר ארד. הודות למסירות ולהתלהבות של הקבוצה ליצירות חדשות, היא אחת הפרשניות המבוקשות ביותר כיום למוזיקה עכשווית.
על מאמציה להנחיל מוזיקה חדשה לקהל מאזינים רחב יותר, זכתה הרביעייה לא מכבר לפרס אסקאפ/CMA לבניית תוכנית הרפתקנית.
היסטוריה

הרפרטואר של רביעיית קוריליאנו משתרע מן הקלאסי למודרני, וכולל שלוש יצירות מאת המלחין שאת שמו הם נושאים, ג'ון קוריליאנו: רביעיית מיתרים מס' 1 "פרידה" (1995), תצלום חטף: בסביבות 1909 (2003), והעיבוד לרביעיית מיתרים של קוריליאנו ליצירתו "תרנגול הודו של נובמבר שחור" (1972). רביעיית קוריליאנו שמה לה למטרה גם לבצע יצירות של מלחינים צעירים בראשית דרכם, כגון שייפר מאהוני, אדם סילברמן וג'פרסון פרידמן, לצד מלחינים מודרניים ידועי שם כמו וינטון מרסאליס, בן ג'ונסטון, רוברטו קרנבאלה ואליוט קרטר.
הרביעייה, שחבריה הם הכנרים מייקל ג'ינסו לים ואליזה ברסטון, המתחלפים ביניהם ככינור ראשון, הויולנית מליה וטראס והצ'לנית איימי סו ברסטון, טיפסה במהירות במעלות עולם המוזיקה הקאמרית. שנה אחת לאחר הקמתה, משכה הקבוצה את תשומת לבו של אייזק שטרן, שהזמין אותם לסדנת המוזיקה הקאמרית הקרויה על שמו בקרנגי הול. בשנה שלאחריה, זכתה רביעיית קוריליאנו בתחרות ילו ספרינגס למוזיקה קאמרית ולאחר זאת בפרס הראשון בתחרות פישוף הארצית למוזיקה קאמרית לשנת 1999.
הרביעייה הופיעה ברבים ממרכזי המוזיקה החשובים בארצות הברית, בהם קרנגי הול, וייל רסיטל הול, אליס טולי הול, מרקין הול, מרכז קנדי לאמנויות הבמה, בסדרת "אמנים דגולים" של מרכז לינקולן ובקורקורן גאלרי. לאחרונה ניגנה רביעיית קוריליאנו בבולטימור, בוסטון, שיקגו, סינסינטי, דטרויט, יוסטון, אינדיאנפוליס, לוס אנג'לס, ניו יורק ווושינגטון די. סי.. כמו כן יצאה הרביעייה להופעות באיטליה, מקסיקו ודרום קוריאה, שם ניגנו בביצוע בכורה את "רביעיית הפרידה" של קוריליאנו. הם מושמעים באינספור שידורי רדיו בתחנות שונות בארצות הברית. הרביעייה השתתפה בפסטיבלי מוזיקה, בהם פסטיבל רוויניה, פסטיבל המוזיקה של אספן ועוד.
רביעיית קוריליאנו הייתה רביעיית הבית בבית הספר ג'וליארד, שם היו עוזרי הוראה לרביעיית ג'וליארד; באוניברסיטת אינדיאנה, שם היו מרצים אורחים בסגל המורים; בקולג' דיקינסון ובתוכנית המוזיקה הקאמרית של תזמורת הנוער של ניו יורק.
חברי הרביעייה

אליזה ברסטון – כינור
מייקל ג'ינסו-לים – כינור
מליה וטראס – ויולה
איימי סו ברסטון – צ'לו
הקלטות

2007 Music by John Corigliano and Jefferson Friedman. Naxos Records
2004 Movement for string quartet on Beata Moon: earthshine. BiBimBop Records
2004 the promise of the far horizon on Jeffrey Mumford: the promise of the far horizon. Albany Records
2002 String Quartet on Atar Arad: Sonata for Viola Solo and String Quartet. RIAX Records
2001 Legacy: Two Movements for String Quartet on Andrew Waggoner: Legacy. CRI Records
2000 Nightshade on Cary Boyce: Itineraries of the Night. Aguava New Music
2000 Dawnen Grey on The Music of Frederick A. Fox|Frederick Fox, Volume 2. Indiana University School of Music
1999 Quintet for Clarinet and Strings (with James Campbell, clarinet) on Bernard Heiden: Chamber Music. Bayer Records
הערות שוליים

↑  http://www.cornish.edu/music/faculty/michael_jinsoo_lim/ Michael Jinsoo Lim
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007322766305171  LCCN: no2001044147  VIAF: 155566523   WorldCat (עם VIAF): 155566523
רוסינית

| --- | --- |
 מדינות:  אוקראינה, קרואטיה, סרביה, הונגריה, סלובקיה, פולין, רומניה 
 אזורים:  מחוז פרשוב, זקרפטיה 
 דוברים:  610,000 
 כתב:  Rusyn alphabet, אלפבית קירילי 
 קוד שפה:  rue 
 קוד ISO 639-3:  rue 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
מפת תפוצה של השפות הסלאביות. למידע על שפה, לחצו עליה
רוּסִינית (руська бесіда, Русиньскый язык) היא שפה סלאבית המדוברת על ידי הרוסינים, קבוצה אתנית החיה בהרי הקרפטים במערב אוקראינה ובמזרח סלובקיה.
גישתה הרשמית של ממשלת אוקראינה (ובעבר בברית המועצות כולה) היא לראות את השפה כניב של השפה האוקראינית ולא כלשון בפני עצמה. עם זאת, הרוסינית נבדלת מן האוקראינית באוצר המילים ובמורפולוגיה, ומכילה שרידים השייכים לרובד ארכאי יותר בהתפתחות השפה האוקראינית, הקרובים יותר ללשון הסלאבונית של ימי הביניים. כמו כן קיימות ברוסינית מילים רבות ממקור הונגרי וגרמני, בשונה משאר השפות המזרח-סלאביות.
הרוסינית נכתבת באלפבית הקירילי, ומספר דובריה כיום (2009) מוערך ביותר מ-610,000 נפש.
היסטוריה

החל מאמצע המאה ה-19 ועד לאמצע המאה ה-20 היו קיימים בין הרוסינים שלושה זרמים באשר לשפת התרבות המועדפת. היו שפעלו להחדרת הרוסית הספרותית הגבוהה, היו שבחרו באוקראינית, והקבוצה השלישית פעלה לעיצוב השפה הרוסינית עצמה על בסיס הניבים העממיים. לאחר מלחמת העולם השנייה הוכרה בצ'כוסלובקיה, פולין והקרפטים הסובייטיים רק האוקראינית כשפת הרוסינים. לעומת זאת, בוויבודינה נקבעה הרוסינית כשפה ספרותית בפני עצמה עוד ב-1920. בשנת 1923 יצא לאור ספר הדקדוק הרוסיני הראשון, בעריכת גבריאיל קוסטלניק. ב-1924 הוקם העיתון הרוסיני הראשון – 'רוסקי נוביני' (חדשות הרוסינים). בשנות ה-90 של המאה העשרים חלה התעוררות בתקומת הרוסינית בפולין והקרפטים.
רודולף סצ'ינסקי

| --- | --- |

 לידה:  23 בפברואר 1879 וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  5 במאי 1952 (בגיל 73) וינה, אזורי הכיבוש באוסטריה 
 מוקד פעילות:  אוסטריה 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 פרסים והוקרה:  טבעת הכבוד של העיר וינה 
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:  
 
רודולף סצ'ינסקי (גרמנית: Rudolf Sieczyński;‏ 23 בפברואר 1879 - 5 במאי 1952) היה מלחין ותמלילן אוסטרי ממוצא פולני. ידוע בעיקר בגלל שירו "וינה, עיר חלומותי".
ביוגרפיה

סצ'ינסקי נולד בתקופת הזוהר של האימפריה האוסטרו-הונגרית בכלל ווינה בפרט. יוהאן שטראוס (הבן) שלט במוזיקה הווינאית וסצ'ינסקי הושפע ממנו. הוא החל ללמוד נגינה בפסנתר מאימו אך לא ראה במוזיקה את עיקר עיסוקו. הוא נרשם ללימודי משפטים באוניברסיטה, הגיע לתואר דוקטור למשפטים ועבד בשירות הממשלה. הוא כתב והלחין שירים וינאיים שהתפרסמו רק באוסטריה וכתב מספר מחקרים על השירים הווינאים העממיים ומספר מלודרמות בהשראת שירים של משוררים אוסטרים הוא היה חבר בהתאחדות המלחינים האוסטרים ובמשך 25 שנים היה סגן נשיא החברה האוסטרית למלחינים, סופרים ומולי"ם למוזיקה. ב-1948 קבל את הפרס היוקרתי של טבעת הכבוד של וינה.
וינה, עיר חלומותיי

סצ'ינסקי היה נשאר ידוע רק באוסטריה לולא כתב והלחין את השיר "וינה, עיר חלומותי" (בגרמנית - Wien, du Stadt meiner Träume) בשנת 1913, ערב מלחמת העולם הראשונה. הוא קטלג אתו כאופוס 1. המילים המתארות את וינה באופן אידילי ונוסטלגי בליווי המוזיקה המושכת בקצב ואלס איטי גרמו להצלחה בינלאומית של השיר המתרפק על עברה המזהיר של וינה. סצ'ינסקי נמצא ברשימה ארוכה של מלחינים שהתפרסמו בגלל יצירה אחת.
השיר זכה עד היום לביצועים רבים כמו של אליזבת שוורצקופף, ריכרד טאובר, אנדרה ריו, הטנורים פלסידו דומינגו, חוסה קארראס, לוצ'אנו פאבארוטי, בוורלי סילס, בירגיט נילסון ועוד.
השיר שובץ בסרטים ובסדרות טלוויזיה בעיקר אוסטריות. הבמאי סטנלי קובריק שילב קטע קצר ממנו בפס הקול של סרטו האחרון עיניים עצומות לרווחה ופול מזורסקי שיבץ אותו בסרטו אני אוהב את גרושתי.
רותם ישי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 בספטמבר 1986 (בן 38) ארצות הברית 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 ספורט
 ענף ספורט:  רכיבת אופני הרים 
 
רותם ישי הוא רוכב אופני הרים ישראלי, הוא זכה 6 פעמים בתואר אלוף ישראל באופני הרים (2005 - 2008, 2010 ו-2011).
קריירה

ישי מתגורר בדורנגו שבארצות הברית ומשתתף בליגת המכללות במסגרת קבוצת האופניים של מכללת פורט לואיס. במסגרת זו זכה ישי מספר פעמים בתואר אלוף ארצות הברית למכללות באופני הרים. כמו כן השתתף באליפויות ארצות הברית למכללות באופני כביש, שם סיים בשנת 2011 במקום השני, ובאופני סייקלוקרוס, שם סיים בעשירייה הראשונה.
הוא רוכב גם בקבוצה המקצוענית האמריקאית Jamis, במסגרתה הוא מתחרה בתחרויות בסבב האמריקאי המקצועני.
כמו כן הוא מייצג את נבחרת ישראל בתחרויות בינלאומיות, ובהן גביע העולם, אליפות אירופה ואליפות העולם.
בשנת 2011 סיים במקום ה-41 באליפות העולם לבוגרים, הישג שיא של רוכב ישראלי באליפות העולם. כמו כן הוא סיים במקום ה-37 במרוץ גביע העולם בניו יורק באותה שנה.
הישג השיא שלו בקטגוריית מתחת לגיל 23 היה מקום 15 באליפות העולם בשנת 2008.
רות גריצבאוך

| --- | --- |

 לידה:  3 באוקטובר 1978 (בת 46) וינה, אוסטריה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וינה 
 מנחה לדוקטורט:  Werner W. Zeilinger 
 מוסדות:  Vienna Observatory (אוקטובר 2003–דצמבר 2004)  ארגון המצפה האירופי הדרומי (יולי 2006)  Science Busters (2018)  Astronomical Observatory of Padova (יוני 2005)  Public Space Planetarium  מצפה הכוכבים ג'ודרל בנק  אוניברסיטת נוטינגהאם 
 publicspace.at
 תרומות עיקריות
 חתימה:   
 
רות גריצבאוך (בגרמנית: Ruth Grützbauch; נולדה ב-3 באוקטובר 1978 בווינה) היא אסטרונומית, מתקשרת מדע וסופרת אוסטרית.
גריצבאוך ערכה מחקר חוץ-גלקטי באוניברסיטת וינה, אוניברסיטת נוטינגהאם ואוניברסיטת ליסבון. מאז 2017 היא מנהלת את הפלנטריום "Public Space". יחד עם פלוריאן פריישטטר (גר'), היא מפרסמת את פודקאסט האסטרונומיה "Das Universum" (בעברית: היקום).
ספרים

Per Lastenrad durch die Galaxis. 2021. ISBN 978-3-351-03893-9.
הערות שוליים

↑  Gasser, Florian (2021-11-10). "Ruth Grützbauch - Weltall zum Aufpusten". די צייט, Nr. 46/2021.
↑  Karl Urban (2021-11-29). "Kinder stellen die besten Fragen". RiffReporter.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1243699280  ORCID: 0000-0002-9422-2098  VIAF: 15163510341110931611   WorldCat (עם VIAF): 15163510341110931611
רודולף סוידרסקי

| --- | --- |

 לידה:  28 ביולי 1878 לייפציג, הקיסרות הגרמנית 
 התאבד:  2 באוגוסט 1909 (בגיל 31) לייפציג, הקיסרות הגרמנית 
 הישג בולט:  היה מס' 15 בעולם בשנת 1904
 מד כושר מרבי:  2629 (אפריל 1904)
 מדינה:  גרמניה
 
רודולף סוידרסקי (בגרמנית: Rudolf Swiderski;‏ 28 באוגוסט 1878 לייפציג - 2 באוגוסט 1909 לייפציג), שחמטאי גרמני, בנו של התעשיין פיליפ סוידרסקי. בנוסף לשחמט התעניין גם במוזיקה.
קריירה

סוידרסקי סיים במקום שישי בתחרות אייזך 1896, מקום שני באנברג 1897, מקום 7-8 בברלין ומקום 3–6 באמסטרדם. התבלט בשנת 1900 כאשר זכה בתחרות מינכן. לאחר מכן שיחק במספר תחרויות חזקות.
בשנת 1902 חלק מקום 7–8 בתחרות הנובר, אותה ניצח דוד ינובסקי, ב-1903 היה במקום השמיני בתחרות וינה בה ניצח מיכאל צ'יגורין, ב-1904 מקום שישי בתחרות מונטה קרלו שבה ניצח גזה מארוצי. ב-1904 חלק מקום ראשון-שני עם פרנק מרשל בתחרות נוספת במונטה קרלו ומקום 1–3 משותף עם קורט פון ברדלבן וקרל שלכטר בתחרות קובורג.
בשנת 1905 חלק מקום רביעי-חמישי בתחרות שוינגן בה ניצח מרשל, ומקום שני בתחרות ברמן בה ניצח לאו פליישמן. בשנת 1906 מקום 13 בנירנברג בה ניצח מרשל וחלק מקום 12–13 בתחרות אוסטנד שם ניצח שלכטר. ב-1907 מקום 17 בתחרות אוסטנד בה ניצחו במשותף עקיבא רובינשטיין ואוסיפ ברנשטיין. ב-1908 מקום 12 בווינה בה ניצחו אולדריך דוראס, מארוצי ושלכטר, הגיע למקום ה-14 בתחרות דיסלדורף בה ניצח מרשל ובמפתיע ניצח בתחרות לייפציג בשנת 1909.
התאבד זמן קצר לפני יום הולדתו ה-31 משום שלכאורה לא היה מסוגל להתמודד עם ניתוח אותו היה צריך לעבור.  Chess Notes by Edward Winter, www.chesshistory.com