stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרנץ פרדיננד (להקה)

| --- | --- |

פרנץ פרדיננד בהופעה בקלן, 2018
 מקום הקמה:  גלאזגו 
 מוקד פעילות:  גלאזגו, סקוטלנד
 תקופת הפעילות:  מ-2002
 סוגה:  אינדי רוק   פוסט-פאנק   ארט רוק   גל חדש
 חברת תקליטים:  Domino Records Sony Music  Epic Records
 אתר רשמי
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 אלכס קפרנוס   פול תומסון  בוב (רוברט) הארדי ג'וליאן קורי דינו ברדו
 חברים לשעבר
 ניקולס מקארת'י
 
פרנץ פרדיננד (באנגלית: Franz Ferdinand) היא להקת אינדי רוק בריטית מסקוטלנד, הקרויה על שם פרנץ פרדיננד, הארכידוכס האוסטרי אשר ההתנקשות בחייו הייתה העילה לפרוץ מלחמת העולם הראשונה. האלבום הראשון של הלהקה, הנושא את שמה, יצא בשנת 2004, הגיע למקום השלישי במצעד האלבומים הבריטי וזכה בפרס מרקורי למוזיקה. הלהקה מושפעת בעיקר ממוזיקת שנות ה-80 ומהפוסט פאנק.
היסטוריה > הקמה

בשלהי שנות ה-90 הזמר/גיטריסט אלכס קפרנוס והמתופף פול תומסון ניגנו יחד בלהקה "Yummy Fur". במקביל, לימד אלכס קפרנוס את חברו רוברט הארדי לנגן על גיטרת בס שניתנה לקפרנוס על ידי מיק קוק מבל וסבסטיאן. בהנהגת קפרנוס, שפגש בניקולס מקארת'י, מוזיקאי סקוטי-גרמני שחזר מתקופת לימודים בגרמניה, חברו הארבעה. הם בחרו בשם "פרנץ פרדיננד" על שם הארכידוכס האוסטרי פרנץ פרדיננד שרציחתו הובילה למלחמת העולם הראשונה. הלהקה מספרת כי בחרה בשם זה בעיקר כי אהבו את צלילו, אך גם בשל חשיבותו ההיסטורית; "מותו הוביל למהפך עולמי, וזה מה שרצינו שהמוזיקה שלנו תביא" ציין קפרנוס.
הלהקה החלה לנגן במחסן נטוש והחליטה לתת לו את השם "the Chateau" כלומר, הטירה. כאשר המשטרה סגרה מקום זה, מצאה הלהקה מבנה נטוש ששימש בעבר כבית משפט וניגנה שם.
בשנת 2004 הוציאה הלהקה את אלבומה הראשון, הנושא את שמה, שאופיין בצליל שמח ונחל הצלחה מסחרית גדולה.
בשנת 2005 הוציאה את אלבומה השני, "You Could Have It So Much Better", שבו עברה הלהקה לצליל יותר רציני, ואשר כלל גם בלדות. האלבום הצליח במכירות, אך פחות מקודמו.
בינואר 2009 יצא אלבומה השלישי של הלהקה, "Tonight: Franz Ferdinand". אלבומה הרביעי של הלהקה "Right Thoughts, Right Words, Right Action" יצא ב-26 באוגוסט 2013.
בשנת 2015 התאחדו חברי הלהקה עם להקת ספארקס ויצרו להקה חדשה שנקראת FFS, שילוב של פרנץ פרדיננד וספארקס. הלהקה החדשה הוציאה אלבום תחת שם זה עם שירים אשר משלבים את שני הסגנונות ויצאו לסיבוב הופעות משותף ברחבי העולם.
בשנת 2016 לאחר סיום סיבוב ההופעות עזב גיטריסט הלהקה ניק מקארת'י והלהקה צירפה לשורותיה את הקלידן והגיטריסט ג'וליאן קורי.
בשנת 2018 הוציאה הלהקה את אלבום האולפן השישי שלה, "Always Ascending" וצירפה חבר נוסף, דינו ברדו, כגיטריסט.
היסטוריה > 2004–2005 – פריצה ואלבום הבכורה Franz Ferdinand

חברי הלהקה נסעו לשוודיה על מנת לעבוד עם המפיק השוודי טורה יוהנסון על אלבום הבכורה שלהם. בינואר 2004 שוחרר הסינגל "Take Me Out" והגיע למקום השלישי במצעד הבריטי. האלבום נכנס למצעדים ברחבי העולם ומכר כמיליון עותקים ברחבי ארצות הברית. האלבום קיבל תגובות חיוביות מהמבקרים, בהם מגזין המוזיקה NME שהעניק להם ציון של 9 מתוך 10.
בספטמבר 2004 זכה האלבום בפרס מרקיורי. הסינגל "Take Me Out" הגיע למקום הראשון במצעדים ברחבי העולם וזיכה אותם בפרס איבור נובלו ו-MTV, ובשני פרסי המוזיקה הבריטית. מגזין NME העניק לאלבום את התואר "האלבום הכי טוב לשנת 2004" ודירג אותם במקום ה-38 ברשימת "100 האלבומים הטובים בכל הזמנים". נכון לשנת יציאתו, מכר האלבום כ-3.6 מיליון עותקים ברחבי העולם.
היסטוריה > 2005–2007 – You Could Have it So Much Better

הלהקה בילתה את רוב שנת 2005 בסטודיו בגלאזגו בהקלטת אלבום האולפן השני שלהם, "You Could Have It So Much Better". האלבום שוחרר ב-3 באוקטובר 2005. עטיפת האלבום קיבלה השראה מתמונה של האמן אלכסנדר רודצ'נקו משנת 1942. האלבום הגיע למקום הראשון במצעד הבריטי ולמקום השמיני במצעד האמריקאי. הסינגל "Do You Want To" הגיע למקום הרביעי במצעדים והוכרז על ידי מגזין Q כ"סינגל הטוב ביותר לשנת 2005". האלבום זיכה את הלהקה במועמדויות לפרסי גראמי. במהלך שנת יציאתו, מכר האלבום כ-2 מיליון עותקים ברחבי העולם.
היסטוריה > 2007–2009 – Tonight: Franz Ferdinand

ב-26 בינואר 2006 שחררה הלהקה את אלבום האולפן השלישי שלה, "Tonight: Franz Ferdinand". האלבום הוקלט בגלאזגו במהלך שנת 2007. אלכס קפרנוס, סולן הלהקה, ציין שאלבום זה "יותר מתאים לרחבת הריקודים". האלבום דורג במקום השני במצעד האלבומים הבריטי ובמקום התשיעי במצעד בילבורד האמריקאי. הסינגלים מהאלבום, בהם "Ulysses" ו-No You Girls", הגיעו לעשרת הגדולים במצעדים ברחבי אירופה. באותה שנה הלהקה הייתה אחד מההרכבים המובילים בפסטיבלי גלסטונברי וקואצ'לה והופיעה יחד עם להקת גרין דיי בסיבוב ההופעות של אלבום האולפן השמיני שלהם.
ביוני 2009, הלהקה הוציאה אלבום אוסף בשם "Blood" שכלל גרסאות דאב לשירי האלבום "Tonight: Franz Ferdinand".
באפריל 2011 חברת ההקלטות Domino Records שחררה אלבום אוסף שנקרא "Covers EP" וכלל גרסאות כיסוי של אמנים כגון LCD Soundsystem ודבי הארי לשירים מאלבום זה.
היסטוריה > 2010–2014 – Right Thoughts, Right Words, Right Action

במהלך פברואר 2010 הודיעה הלהקה שהיא עובדת על אלבום האולפן הרביעי שלה. הלהקה החלה לקדם אותו באמצעות הופעות בפסטיבלים ברחבי אירופה וארצות הברית. האלבום הוקלט בשנת 2013 בסטודיו של סולן הלהקה, אלכס קפרנוס, בסקוטלנד. ב-26 באוגוסט 2013 שוחרר האלבום תחת הכותרת "Right Thoughts, Right Words, Right Action".
אלכס קפרנוס, סולן הלהקה, על בחירת הכותרת:
אני חושב שכאשר נותנים שם לתקליט, רוצים לבחור שם שמשקף את התקליט או את התוכן שלו... וגם שם שמשקף את מצב הרוח של האמנים שהקליטו את התקליט בזמן שהם הקליטו אותו. היו לנו לא מעט רעיונות לשמות אבל "Right Thoughts, Right Words, Right Action" נשמע הכי מתאים. זה כנראה התקליט החיובי ביותר שהקלטנו, הלהקה הכי אופטימית מאז שהתחילה להתברג בתעשיית המוזיקה... ככל הנראה מפני שאנחנו שומרים על פרופיל נמוך ולא מדברים על עצמנו יותר מדי.
היסטוריה > 2014–2015 – FFS

בשנת 2014 חברה הלהקה הסקוטית ללהקת "ספארקס" האמריקאית, בהם חברים האחים רון וראסל מאל. הלהקות איחדו את שמותיהן ויצרו סופרגרופ חדשה בת שישה אמנים ששמה "FFS": שילוב של Franz Ferdinand + Sparks. האלבום הוקלט בלונדון שבאנגליה ונכללו בו 12 רצועות ועוד 4 רצועות בונוס, כולן נכתבו עבור שיתוף הפעולה החדש. כל השירים הם שילוב הסגנונות של שתי הלהקות, סולני הלהקה חברו ואת כל השירים שרים יחד אלכס קפרנוס וראסל מאל. הלהקה שחררה את אלבומה שנקרא "FFS" ביוני 2015 ויצאה לסיבוב הופעות ופסטיבלים ברחבי אירופה וארצות הברית, במהלך כל הופעה ניגנו 12 מרצועות האלבום ועוד 6 שירים, 3 שירים מקוריים של כל להקה כשלעצמה. האלבום קיבל ביקורות חיוביות ממבקרי המוזיקה.
זהו אלבום האולפן האחרון בו לקח חלק ניק מקראת'י, גיטריסט הלהקה. ביולי 2016 שחררה הלהקה הודעה רשמית כי מקארת'י עוזב על מנת לבלות יותר זמן עם משפחתו ולעבוד על פרויקטים מוזיקליים נוספים.
היסטוריה > 2016-היום – Always Ascending

לאחר עזיבתו של מקארת'י, החלה הלהקה לעבוד על אלבום הסטודיו השישי שלה ושחררה שיר מחאה על משטר דונלד טראמפ שנקרא "Demagogue". השיר שוחרר במסגרת פרויקט "30 ימים, 30 שירים" במהלכו בכל יום בחודש עד יום הבחירות של ארצות הברית, שוחרר שיר אחד נגד מועמדות טראמפ לנשיא ארצות הברית.
בשלב זה הלהקה עדיין לא חשפה מי יחליף את מקומו של מקראת'י.
במאי 2017, יומיים לפני תחילת סיבוב ההופעות האמריקאי של הלהקה הכריזה הלהקה על שני חברים חדשים: ג'וליאן קורי על קלידים, סינתיסייזר וגיטרה, ודינו ברדו כגיטריסט. קורי לקח חלק בהקלטת האלבום החדש וברדו צורף לאחר השלמתו ולפני היציאה לסיבוב ההופעות.
האלבום הוקלט בלונדון ובפריז, תחת הפקתו של המפיק הצרפתי פיליפ זאדר. הוא שוחרר ב-9 בפברואר 2018 תחת הכותרת "Always Ascending" ושבועיים לאחר מכן החלה הלהקה בסיבוב הופעות עולמי, שנמשך עד סוף 2019.
אלכס קפרנוס – שירה, גיטרה (2002 - היום)
בוב הארדי – גיטרה בס (2002 - היום)
פול תומסון – תופים, כלי הקשה, קולות רקע (2002 - היום)
ג'וליאן קורי – קלידים, סינתיסייזר, גיטרה, קולות רקע (2017 - היום)
דינו ברדו – גיטרה, קולות רקע (2017 - היום)
חברים לשעבר

ניקולס מקארת'י – גיטרה, קלידים, קולות רקע (2002–2016)
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2004: Franz Ferdinand
2005: You Could Have It So Much Better
2009: Tonight: Franz Ferdinand
2013: Right Thoughts, Right Words, Right Action
2015: FFS (ביחד עם להקת ספארקס).
2018: Always Ascending
2025: The Human Fear
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

2009: Blood: Franz Ferdinand
דיסקוגרפיה > אלבומי EP

2009: Covers EP
הסנאט של אוהיו

| --- | --- |
סמל הסנאט של אוהיו
 מדינה:  אוהיו אוהיו
 סוג:  בית עליון
 הרכב
 מספר מושבים:  33
 התפלגות מושבי הסנאט
   המפלגה הרפובליקנית (26)   המפלגה הדמוקרטית (7)
 בחירות
 בחירות קודמות:  בחירות 2022
 בחירות הבאות:  בחירות 2024
 מנהיגים
 נשיא:  מאט האפמן (מאז 4 בינואר 2021)
 מנהיג הרוב:  רוב מקולי (מאז 3 בינואר 2023)
 מנהיגת המיעוט:  ניקי אנטוניו (מאז 3 בינואר 2023)
 משכן
 מליאת הסנאט
 קפיטול מדינת אוהיו, קולומבוס
 אתר אינטרנט
 אתר רשמי
 
הסנאט של אוהיו (באנגלית: Ohio Senate) הוא הבית העליון של האספה הכללית של אוהיו. לצד בית הנבחרים של אוהיו, מהווה הסנאט את הרשות המחוקקת במדינה.
הסנאט המדינתי מתכנס בבית המדינה של אוהיו השוכן בקולומבוס, בירת המדינה. בשנת 1803 התקיימה הישיבה הראשונה של הסנאט. הסנאטורים נבחרים לכהונה בת ארבע שנים ומחלוקים לקבוצות הנבחרות כל אחת בשנתיים אחרות (בדומה לסנאט של ארצות הברית), כך שמחצית מהמושבים בסנאט עומדים לבחירה מחדש בכל מערכת בחירות. נשיא הסנאט של אוהיו מנהל את הפרלמנט בעת התכנסות המליאה ואחראי על סדר היום השוטף.
מאז 1984 שולטת המפלגה הרפובליקנית בסנאט של אוהיו ונהנית בה מדריסת רגל רחבה. על הסנאטורים ישנה הגבלת כהונה לשתי קדנציות בלבד, דהיינו שמונה שנים סך הכול. כל סנאטור מייצג כ-349 אלף מתושבי אוהיו, וכל מחוז בחירה כולל שלוש מחוזות מקבילים לאלה של בית הנבחרים המדינתי.
הערות שוליים

↑  פרק 2, סעיף 2, חוקת אוהיו
| בתי מחוקקים בארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| הקונגרס | בית הנבחרים של ארצות הברית • הסנאט של ארצות הברית |  |
| מדינות | אוהיו (בית הנבחרים • הסנאט) • אוקלהומה (בית הנבחרים • הסנאט) • אורגון (בית הנבחרים • הסנאט) • איווה (בית הנבחרים • הסנאט) • איידהו (בית הנבחרים • הסנאט) • אילינוי (בית הנבחרים • הסנאט) • אינדיאנה (בית הנבחרים • הסנאט) • אלבמה (בית הנבחרים • הסנאט) • אלסקה (בית הנבחרים • הסנאט) • אריזונה (בית הנבחרים • הסנאט) • ארקנסו (בית הנבחרים • הסנאט) • ג'ורג'יה (בית הנבחרים • הסנאט) • דלאוור (בית הנבחרים • הסנאט) • דקוטה הדרומית (בית הנבחרים • הסנאט) • דקוטה הצפונית (בית הנבחרים • הסנאט) • הוואי (בית הנבחרים • הסנאט) • וושינגטון (בית הנבחרים • הסנאט) • ויומינג (בית הנבחרים • הסנאט) • ויסקונסין (אספת המדינה • הסנאט) • וירג'יניה (בית הנבחרים • הסנאט) • וירג'יניה המערבית (בית הנבחרים • הסנאט) • ורמונט (בית הנבחרים • הסנאט) • טנסי (בית הנבחרים • הסנאט) • טקסס (בית הנבחרים • הסנאט) • יוטה (בית הנבחרים • הסנאט) • לואיזיאנה (בית הנבחרים • הסנאט) • מונטנה (בית הנבחרים • הסנאט) • מיזורי (בית הנבחרים • הסנאט) • מיין (בית הנבחרים • הסנאט) • מינסוטה (בית הנבחרים • הסנאט) • מיסיסיפי (בית הנבחרים • הסנאט) • מישיגן (בית הנבחרים • הסנאט) • מסצ'וסטס (בית הנבחרים • הסנאט) • מרילנד (בית הנבחרים • הסנאט) • נבדה • נברסקה (אספה • הסנאט) • ניו ג'רזי (האספה הכללית • הסנאט) • ניו המפשייר (בית הנבחרים • הסנאט) • ניו יורק (בית הנבחרים • הסנאט) • ניו מקסיקו (בית הנבחרים • הסנאט) • פלורידה (בית הנבחרים • הסנאט) • פנסילבניה (בית הנבחרים • הסנאט) • קולורדו (בית הנבחרים • הסנאט) • קונטיקט (בית הנבחרים • הסנאט) • קליפורניה (אספת המדינה • הסנאט) • קנזס (בית הנבחרים • הסנאט) • קנטקי (בית הנבחרים • הסנאט) • קרוליינה הדרומית (בית הנבחרים • הסנאט) • קרוליינה הצפונית (בית הנבחרים • הסנאט) • רוד איילנד (בית הנבחרים • הסנאט) |  |
| אחרים | מחוז קולומביה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי מריאנה הצפוניים (בית הנבחרים • הסנאט) • גואם • סמואה האמריקנית (בית הנבחרים • הסנאט) • פוארטו ריקו (בית הנבחרים • הסנאט) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007359536105171  GND: 254564-0  LCCN: n50073313  VIAF: 139527086   WorldCat (עם VIAF): 139527086
אימפולסיביות

|  קישורים ומאגרי מידע |
| --- | --- |
 MeSH:  D007175
 סיווגים
 ICD-11:  MB28.5 
 
אִימְפּוּלְסִיבִיּוּת (בעברית: פַּרְצָנוּת) היא צורת התנהגות המאופינת בפעולה עם קצת או ללא מחשבת תחילה, בקרה (כולל ויסות רגשי) או ביקורת עצמית, ושקילת השלכות ואפשרויות.
משום שפעולה אימפולסיבית (או פרצנית) מתבצעת ללא מודעות להשלכות האפשריות, יש בה מרכיב של אקראיות שמתבססת על גחמה, כך שלעיתים היא מובילה לתוצאות חיוביות ולעיתים לשליליות.
מקור השם אימפולסיביות הוא מהמילה "אימפולס", שמשמעותה דחף. האזור במוח האחראי על מניעת אימפולסיביות הוא בעיקר קליפת המוח הקדם-מצחית.
מאפיינים

אימפולסיביות מאופיינת על פי רוב כנטייה לפעול על פי גחמות רגעיות, תוך התעלמות מכל התייחסות רציונלית לאסטרטגיות ארוכות טווח המיועדות להוביל להצלחה. להתנהגות אימפולסיבית יכולים להיות יתרונות וחסרונות בהתאם להקשר שבו היא מתרחשת. היבטים אלו יתוארו באופן נרחב יותר בהמשך.
במחקר נהוג להבחין בין שני היבטים של אימפולסיביות:
תנועה אימפולסיבית (או פעולה אימפולסיבית) – חוסר יכולת להימנע מתגובה, הקשור ליכולת דיכוי התגובה אינהיביציה. ההבדלים בין אימפולסיביות לקשיי אינהיביציה יורחבו בהמשך.
קבלת החלטות אימפולסיבית (או בחירה אימפולסיבית) – היבט זה משקף יותר תהליכי קבלת החלטות מאשר יכולת דיכוי תגובה של המערכת המוטורית.
מאפיינים > הבחנה בין אימפולסיביות לקשיי אינהיביציה

כאמור, חוסר יכולת להימנע מתגובה הקשור ליכולת דיכוי התגובה מקושר לעיתים לפעולה אימפולסיבית או תנועה אימפולסיבית. עם זאת, למרות שבשני המקרים התוצאות יכולות להיות דומות ישנו הבדל במנגנונים העומדים בבסיסם.
אינהיביציה (עכבה) היא היכולת להימנע או לעצור פעולה לא רצויה. בהתאם לכך פגיעה באינהיביציה עלולה להקשות על האדם להימנע מפעולות לא רצויות. עם זאת בשונה מתגובות אימפולסיביות הנעשות ללא שיקול דעת, במקרים של אינהיביציה לקויה האדם מודע להשלכות השליליות העשויות להיות למעשיו ולמרות זאת לא מצליח למנוע אותן.
עם זאת, לאדם אימפולסיבי ללא בעיות בעכבה לא יהיה כל קושי להימנע מתגובה אם הוא מודע לכך שתוביל לתוצאות שאין הוא מעוניין בהן.
בנוסף, אנשים בעלי נטייה לאימפולסיביות מתבססים רבות על המזל, משום שהסבירות שבה תגובה אימפולסיבית תביא לתוצאות רצויות היא אקראית. להבדיל, אנשים עם קושי בעיכוב תגובה מדווחים רבות על רגשות חזקים של חוסר אונים ותסכול מכך שאין ביכולתם להימנע מתגובות שהם יודעים שאינן רצויות להם, אשר לעיתים יכולות אף להיות פוגעניות עבורם או עבור הסביבה.
מאפיינים > בחירה אימפולסיבית

אחד המאפיינים העיקריים של התנהגות אימפולסיבית הוא הפחתה בערכן של תוצאותיה העתידיות של פעולה מסוימת – Delay discounting. הפחתה זו אינה קשורה בסוג התוצאה והיא מתרחשת עבור תוצאות חיוביות ושליליות כאחד. על כן, היא יכולה לבוא לידי ביטוי במספר דרכים אשר משפיעות על תהליכי קבלת החלטות והיכולת לדחיית סיפוקים. למשל:
העדפה של גמול קטן ומוקדם יותר, על פני תגמול גדול אך מאוחר יותר. כתוצאה מכך, ככל שמשך ההמתנה לגמול כלשהו מתארך, כך פוחת הערך שלו בעיני האדם. היבט זה משפיע בין היתר גם על התגובה לחיזוקים שונים.
העדפה של תוצאה מרתיעה מאוחרת וגדולה יותר, על פני תוצאה מרתיעה קטנה ומוקדמת יותר. היבט זה משפיע בין היתר גם על התגובה של האדם לצורות שונות של ענישה.
השלכות

האימפולסיביות כוללת אוסף של תופעות הקשורות זו לזו, כך שיש צורות שונות של התנהגות אימפולסיבית. בהתאם לכך, ההשלכות של ההתנהגות האימפולסיבית יכולות לתרום לרמת התפקוד האדם בחיי היום יום או לפגוע בה.
האימפולסיביות היא תכונה נפוצה אשר קיימת אצל כל האנשים במידה כזו או אחרת.
כאשר התנהגותו של האדם אינה חורגת מתחום הנורמה היא יכולה להיות מקובלת חברתית ואף לסייע לניצול הזדמנויות. עם זאת, כאשר האימפולסיביות מובילה להתנהגות בלתי מקובלת, עלולות להיות לכך השלכות ליכולת של האדם להשתלב בחברה. במקרים קיצוניים האימפולסיביות יכולה להוביל להפרעות שונות בתפקוד של האדם.
השלכות > יתרונות ואימפולסיביות נורמטיבית

התנהגות אימפולסיבית לא תמיד גוררת אחריה השלכות שליליות. זאת במיוחד במקרים שבהם היא מובילה את האדם לנצל במהירות הזדמנויות חד פעמיות שלא ישובו.
סביר להניח שאם התנהגויות אימפולסיביות היו מזיקות במידה משמעותית הן לא היו שורדות את תהליך האבולוציה של האדם. היתרונות של האימפולסיביות באים לידי ביטוי בעיקר עבור מצבים של חוסר ודאות, אשר מאפיינים את החיים בטבע.
הנטייה להעדיף תגמולים קטנים ומידיים על פני תגמולים גדולים אך רחוקים יותר אינה מאפשרת לנצל את מלוא האפשרויות העתידיות. על כן ניתן לפרש אותה כחיסרון משום שהיא יכולה להוביל לניצול בלתי יעיל של משאבים סביבתיים. עם זאת, במקרים בהם השהייה עלולה למנוע את השגתם של תגמולים עתידיים פוטנציאליים, בחירה בתגמול האפשרי בזמן נתון מאפשרת הבטחה של השגתו כנגד הסכנה לוותר עליו ולא להשיג דבר בהמשך.
במילים אחרות, האימפולסיביות יכולה להיות ביטוי של שנאת סיכון או שנאת הפסד.
עמדה זו באה לידי ביטוי באמרה "טובה ציפור אחת ביד משתיים על העץ".
בהתאם לכך, לאימפולסיביות ישנו תפקיד משמעותי במסגרת ההתנהגות הנורמלית.
רוב האנשים פעלו בצורה אימפולסיבית בשלב כלשהו בחייהם. התנהגות זו נתפסת פעמים רבות כספונטנית ומקובלת חברתית עד לגבול מסוים.
השלכות > חסרונות

למרות שבשפת הדיבור המונח "אימפולסיביות" משמש גם לתיאור פעולות מקובלות מבחינה חברתית, לעיתים קרובות יותר נעשה בו שימוש לתיאור של התנהגות בעייתית.
הקריטריונים לקביעת המידה בה התנהגות אימפולסיבית מסוימת מוגדרת כמקובלת מבחינת החברה או לא תלויים בגיל האדם ובמאפיינים של התרבות והתקופה שבה הוא חי.
פרט למקרים של התנגשות תרבותית בחיי היום יום אין להבדלים אלו השפעה משמעותית על התפיסה של אימפולסיביות. לעומת זאת, הם יוצרים קושי בגיבוש הגדרה אחידה ומדויקת בתחום המחקר.
לעיתים קרובות לפעולות אימפולסיביות יש השלכות מזיקות. החסרונות של האימפולסיביות נובעים מההשלכות השליליות האפשריות שלה על היכולת של האדם להשתלב ולתפקד בחברה. היא יכולה להוביל לקשיים שונים כמו:
קושי בדחיית סיפוקים.
קושי בהתנהגות בהתאם לחוקים הרשמיים או החברתיים. למשל: נטייה להתפרץ או קושי לחכות לתור בשעת דיבור או משחק.
קושי להימנע מפעולות מסוכנות.
קושי בשמירה על יחסים סדירים עם בן זוג.
אצל ילדים האימפולסיביות יכולה לבוא לידי ביטוי בהתנהגות בעייתית כמו לקיחת צעצוע מילד אחר ללא מודעות להשלכות של פעולה זו. בהתאם לכך, מבחינת התפתחות חברתית רמת האימפולסיביות נמצאה קשורה לקשרים בין אישיים חלשים של ילדים עם קבוצת השווים שלהם.
קשיים אלו עלולים להוביל לתוצאות שליליות בעתיד.
בגילאים מאוחרים יותר האימפולסיביות יכולה לבוא לידי ביטוי בבחירה של סטודנטים לצאת למסיבה במקום ללמוד למבחן, או בנטייה של אדם בוגר לרכוש מוצרים רבים ללא התייחסות לתשלומים ולריבית שיהיה צורך לעמוד בהם בהמשך.
בנוסף, חוסר יכולת לשלוט על דחפים מקשה על השגת הקשב המתמשך הנחוץ ליצירת מצב הזרימה והתמדה בו.
השלכות > חסרונות > אימפולסיביות פתולוגית

ישנם מצבים פתולוגיים שונים שהתנהגות אימפולסיבית היא אחד המאפיינים המרכזיים שלהם.
לדוגמה: מאניה, הפרעת אישיות, התמכרות, קלפטומניה, הימור פתולוגי, הפרעת אכילה, טריכוטילומניה ועוד.
כמו כן, אימפולסיביות היא אחת מהמאפיינים המרכזיים של הפרעת קשב.
נראה שבמצבים שונים באים לידי ביטוי מאפיינים שונים של התנהגות אימפולסיבית.
כל אחת מההפרעות הקשורות באימפולסיביות מאופיינת בקשיי קשב, קשיים בעיכוב תגובה, קשיים להתחשב בתוצאות שליליות אפשריות של ההתנהגות או בשילוב של קשיים אלו.
לאימפולסיביות מגורמים שונים יכולות להיות השלכות משל עצמה. למשל, למרות שלא נמצא קשר סיבתי בין הפרעת קשב להפרעת אכילה, האימפולסיביות האופיינית לאנשים עם הפרעת קשב מקושרת במיוחד להתנהגויות בולימיות.
היבטים נוירולוגיים

כאמור, האימפולסיביות מתייחסת למגוון תופעות שונות הקשורות זו לזו. כמו כן התפיסה של התנהגות מסוימת כאימפולסיבית או לא אימפולסיבית מושפעת מההקשרים התרבותיות שבהם היא מתרחשת.
ייתכן שההבדלים בין התנהגויות שונות הנתפסות כאימפולסיביות נובעים גם ממנגנונים ביולוגים נפרדים ואין זה סביר לצפות למנגנון ביולוגי אחיד העומד בבסיס כל המאפיינים השונים שלה.
בהתאם לכך, ישנם מספר תהליכים נוירו-כימיקליים אשר יכולים להשפיע על התנהגות אימפולסיבית.
מבחינה מוחית אימפולסיביות קשורה לתפקוד של האונה המצחית.
פגיעה בקליפת המוח הקדם-מצחית יכולה להוביל לעלייה בתגובות האימפולסיביות של האדם.
כמו כן לגרעין האקומבנס (NAC) יש תפקיד מרכזי בוויסות של אימפולסיביות.
ישנם מוליכים עצביים במוח אשר יכולים להגביר או להפחית אימפולסיביות.
זאת משום ששינויים בכמויות הנוראדרנלין והדופמין משפיעים על התפקוד של קליפת המוח הקדם-מצחית.
למעשה, המוליך העצבי דופמין חיוני לשליטה על הפעילות הקוגניטיבית בקליפת המוח הקדם-מצחית. כמו כן, הזמינות של קולטני דופמין מסוג D2R בסטריאטום קשורה לאימפולסיביות נמוכה ולנטייה לחוות מצב של זרימה.
טיפול והתמודדות

כאמור, במקרים מסוימים האימפולסיביות עלולה לפגוע ביכולת של האדם להשתלב ולתפקד בחברה באופן מיטבי. במקרים אלו ניתן לנסות לצמצם ואף למנוע את ההשפעות השליליות של האימפולסיביות בדרכים שונות, בהתאם לגורמים ולמטרות הטיפול.
למשל, נמצא שאימוץ אסטרטגיות התנהגות המיועדות להפחתת אימפולסיביות יכול לשפר את היחסים החברתיים של ילדים.
בכל מצב יש להתיעץ עם אנשי מקצוע כדי לוודא שטיפול מסוים אכן מתאים ויעיל לאדם המסוים שאליו הוא מיועד. לעיתים יומלץ להשתמש ביותר משיטה אחת במסגרת של מערך טיפולי מלא.
טיפול והתמודדות > השהיית התגובה

משום שהתנהגות אימפולסיבית נעשית באופן מיידי וללא הפעלת שיקול דעת, לעיתים קרובות השהייה של התגובה יכולה לאפשר לתהליך המחשבתי להסתיים כך שהאדם יהיה מודע להשלכות מעשיו. אדם אימפולסיבי ללא קשיים נוספים יוכל להימנע מפעולה כלשהי ברגע שיהיה מודע שהיא אינה רצויה לו. לצורך כך נהוג להמליץ על ספירה עד 3 או 10. הספירה מאפשרת להשהות את הפעולה למשך שניות בודדות לצורך בחינת המצב וקבלת החלטות מושכלת.
טיפול והתמודדות > ויסות מהירות עיבוד המידע

אפשרות דומה היא ויסות מהירות עיבוד המידע, לצורך התאמתו למשימה שאיתה האדם מתמודד.
בחינוך המורה יכול ליצור דינמיקה כיתתית אשר תשפיע על קצב עיבוד המידע של התלמידים.
לדוגמה, סגנון הוראה המאופיין בחילופי שאלות ותשובות מיידיים מחייב את הלמידים לענות במהירות ולכן מעודד אימפולסיביות. לעומת זאת, כדי לעודד חשיבה מוקדמת המורה יכול לבקש מהתלמידים לרשום את התשובה האפשרית יחד עם השיקולים הלוגיים שהובילו אליה. בנוסף על המורה לציין במפורש שיוקדשו לכך מספר דקות מזמן השיעור ולהמתין עד שלפחות חצי מהתלמידים יסיימו לכתוב. בדרך זו ניתנת לכל תלמיד אפשרות להפעיל שיקול דעת ולנמק את בחירתו באופן מושכל. כמו כן דרך זו מאפשרת לשתף כמות גדולה יותר של תלמידים בדיון הכיתתי ומתן הכוונה אישית לתלמידים בודדים בזמן שהיתר מנסחים את תשובתם באופן עצמאי.
טיפול והתמודדות > אימון מוחי

ניתן להפחית נטייה לאימפולסיביות גם על ידי אימון מוחי המיועד לכך.
ראו גם

תאוריית הדחף
אפקט סטרופ
שפעול
הערות שוליים

↑  פַּרְצָנוּת במילון פסיכולוגיה (תשנ"ד), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  מילים שוות לכל נפש, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏6 במאי 2014
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Catharine A. Winstanley, Dawn M. Eagle, Trevor W. Robbins (2006). Behavioral models of impulsivity in relation to ADHD: Translation between clinical and preclinical studies. Clinical Psychology Review 26, 379–395
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  Madden, Gregory J. (Ed); Bickel, Warren K. (Ed), (2010). Impulsivity: The behavioral and neurological science of discounting. Washington, DC, US: American Psychological Association, xvi, 453 pp.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  Evenden, J. L. (1999). Varieties of impulsivity. Psychopharmacology, 146(4), 348.
1 2 3 4  Basar, K., Sesia, T., Groenewegen, H., Steinbusch, H. W., Visser-Vandewalle, V., & Temel, Y. (2010). Nucleus accumbens and impulsivity. Progress in neurobiology, 92(4), 533-557.
1 2 3  שפירא, אבי (2004). הפרעת קשב וריכוז (ADHD). באתר פסיכולוגיה עברית
1 2 3  DeVito E.E., Blackwell A.D., Clark L., Kent L., Dezsery A.M., Turner D.C. (2009).Methylphenidate improves response inhibition but not reflection-impulsivity in children with attention deficit hyperactivity disorder (ADHD). Psychopharmacology ;202: 531–539
1 2 3  Gomes, L. L., & Livesey, D. D. (2008). Exploring the link between impulsivity and peer relations in 5- and 6-year-old children. Child: Care, Health & Development, 34(6), 763-770.
1 2  de Manzano, Ö., Cervenka, S., Jucaite, A., Hellenäs, O., Farde, L., & Ullén, F. (2012). Individual differences in the proneness to have flow experiences are linked to dopamine D2-receptor availability in the dorsal striatum. NeuroImage 67, 1-6.
↑  Kaisari, P., Dourish, C. T., & Higgs, S. (2017). Attention deficit hyperactivity disorder (ADHD) and disordered eating behaviour: a systematic review and a framework for future research. Clinical psychology review, 53, 109-121.
↑  Perales, J. C., Verdejo-García, A., Moya, M., Lozano, Ó., & Pérez-García, M. (2009). Bright and dark sides of impulsivity: Performance of women with high and low trait impulsivity on neuropsychological tasks. Journal Of Clinical & Experimental Neuropsychology, 31(8), 927-944.
1 2 3  Timothy, N. T. (2010). Impulsivity: An overview of a biopsychosocial model. Journal of Rehabilitation, 76(3), 3-9.
↑  Neil R. Carlson, (2013). Physiology of Behavior. Boston: Pearson.
↑  Ott, T., & Nieder, A. (2019). Dopamine and cognitive control in prefrontal cortex. Trends in cognitive sciences.
1 2 3  שלמה קניאל, (2006). חינוך לחשיבה: חינוך קוגניטיבי לשליטה על התודעה. רעננה: רמות.
קליפת המוח הארובתית-מצחית מעצבת קבלת החלטות
בית הנבחרים של אוהיו

| --- | --- |
סמל בית הנבחרים של אוהיוסמל בית הנבחרים של אוהיו
 מדינה:  אוהיו אוהיו
 סוג:  בית תחתון
 הרכב
 מספר מושבים:  99
 התפלגות מושבי בית הנבחרים
   המפלגה הרפובליקנית (67)   המפלגה הדמוקרטית (32)
 בחירות
 בחירות קודמות:  בחירות 2022
 בחירות הבאות:  בחירות 2024
 מנהיגים
 יושב ראש:  ג'יסון סטפן (מ־3 בינואר 2023)
 מנהיג הרוב:  קטוס אולסגר (מ־3 בינואר 2023)
 מנהיגת המיעוט:  אליסון רוסו (מאז 26 בינואר 2022)
 משכן
 מליאת בית הנבחרים המדינתי
 קפיטול מדינת אוהיו, קולומבוס
 אתר אינטרנט
 www.house.state.oh.us
 
בית הנבחרים של אוהיו (באנגלית: Ohio House of Representatives) הוא הבית התחתון של האספה הכללית של אוהיו. לצד הסנאט של אוהיו, מהווה בית הנבחרים את הרשות המחוקקת באוהיו.