stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלקולם גלדוול
ספריו

נקודת המפנה: חשיבותם הגדולה של הדברים הקטנים (2000) (באנגלית: "The Tipping Point: How Little Things Make a Big Difference")
ממבט ראשון (2005) (באנגלית: "Blink: The Power of Thinking Without Thinking")
מצוינים: ממה עשויה הצלחה (2008) (באנגלית: "Outliers: The Story of Success")
מה שראה הכלב: והרפתקאות אחרות (2009) (באנגלית: "What the Dog Saw: And Other Adventures")
דוד וגוליית: איך להפוך חולשה לכוח (2014) (באנגלית: "David and Goliath: Underdogs, Misfits, and the Art of Battling Giants")
לדבר עם זרים: מה כדאי שנדע על אנשים שאיננו מכירים (2019) (באנגלית: talking to strangers: what we should know on people we don't know)
נקמתה של נקודת המפנה (2024) (באנגלית: Revenge of the Tipping Point)
ראו גם

נאסים טאלב
סיזר מילאן
כריס אנדרסון
קליי שירקי
הערות שוליים

↑  Vance, Ashlee (20 בינואר 2007). "Abortion or Broken Windows – How can the US be safer?". The Register. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310404505171  PLWABN: 9810642272305606  BIBSYS: 1034898  BNE: XX1534968  BnF: cb150606671 (data)  CANTIC: a11644977  CiNii: DA12577333  GND: 122312112  ICCU: TO0V368851  ISNI: 0000 0001 1887 6252  LCCN: n99276127  LNB: 000038676  MusicBrainz: a8950eed-e308-4588-bd76-3b74752e93c2  NDL: 00825189  NKC: xx0052985  NLA: 41525887  NLG: 333242  NLK: KAC200007051  NSK: 000402258  NTA: 205420168  RERO: 02-A009419789  SELIBR: 318992  SUDOC: 076380963  Trove: 1454648  VIAF: 25481798   WorldCat (עם VIAF): 25481798
טיפול ממוקד-מטרה

טיפול ממוקד מטרה, הוא טיפול פסיכותרפי הנוהגת בתחום העבודה הסוציאלית ובתחומים נוספים, מבית היוצר של הפסיכותרפיה קצרת המועד. הטיפול נבנה סביב מוקד של בעיה נתונה של המטופל, אותה מגדירים ביחד המטפל והמטופל, תוך עבודה אקטיבית וחלוקת משימות. המטופל יודע מראש את הסיום המתוכנן של הטיפול כבר מהשלב הראשון.
השימוש בגישה זו מתאים כאשר ניתן להגדיר את הבעיות היטב וניתן לסייע בפתרונן בפרק זמן קצר יחסית. הטיפול מתאפשר כאשר למטופל יש מוטיבציה לטיפול. הטיפול הוא קצר מועד וממוקד מטרה; ואינו מבקש לבדוק לעומק את מקורו של הקושי וכיצד הוא נוצר.
היסטוריה

הטיפול צמח מהפסיכותרפיה ושימש כטיפול לאוכלוסייה המתגוררת בקהילה ולא מאושפזת במוסדות שונים. לטיפול הקצר מועד יש נקודות חפיפה רבות עם העבודה הסוציאלית מכיוון שמדובר בטיפול המתמקד במצבים של משבר, טיפול ממוקד, טיפול תחת חוק ועוד תחומים המטופלים על ידי עובדים סוציאליים.
הפסיכואנליזה בבסיסה הייתה קצרת טווח אך הטיפול הלך והתארך בהתאם לתפיסותיהם של תלמידיו ועמיתיו של פרויד.
טיפולים פסיכותרפיים קצרי מועד החלו להתקיים מאמצע שנות ה-60 של המאה ה-20 על ידי עובד סוציאלי בשם הווארד פאראד שהחל לפתח את גישת ההתערבות בשעת משבר. לצד שיטה זו, החלו להתעניין ולפתח טיפול מתוכנן קצר מועד. קבוצות שונות החלו לפתח ולהוביל שיטות שונות: פסיכותרפיה קצרת טווח לטיפול בחרדה על ידי פיטר סיפנאוס, טיפול קצר מועד על פי שיטתו של ג'יימס מאן, טיפול קצר מועד בבתי חולים על ידי חביב דבאנלו ועוד. בשנות ה-80 המשיכו לפתח שיטות נוספות שהתבססו על השיטות הקודמות.
בגישת הטיפול קצר מועד, לא קיימת תאוריה אחת, אלא הגישה האקלקטית היא המקובלת ביותר. הטיפול הקצר מועד מהווה גישה טיפולית מעשית על מנת לגשר על פערים בין הפרט לסביבתו.
המעבר מההתמקדות בטיפול ארוך טווח להתייחסות ממוקדת בעיה התאפשר בעזרת התפתחותן של שתי תפיסות מרכזיות: תוצאות הטיפול הארוך טווח אינן בהכרח אפקטיביות יותר מתוצאות הטיפול הקצר מועד וכן הניסיון מראה כי אנשים מסוגלים להתמקד ולפתור בעיות שלהם גם מבלי לחיות מחדש את הכאבים שלהם מהעבר.
כבר בשלב מוקדם הבינו כי ניתן לפתור מצבים שונים בטווח זמן קצר.
טיפול ממוקד מטרה מאופיין בכך שכל אוכלוסייה בעלת מוטיבציה מתאימה לטיפול. על פי מודל זה, מגדירים את המטרה/בעיה כפי שהיא נתפסת על ידי המטופל, המטופל מבקש עבורה עזרה ומוכן להיות אקטיבי בשביל להגיע לתוצאות. התהליך הטיפולי נמשך בין 8–12 מפגשים תוך כדי הקפדה על ביצוע הערכות מתוכננות לבדיקת ההתקדמות. מובילי השיטה הם לורה אפשטיין, ריד ופאול בראון.
בשיטת טיפול זו נעזרים בגישה אקלקטית של תאוריות, טכניקות ודרכי התערבות כאשר הטיפול נבנה סביב מוקד של בעיה נתונה ולא בסימפטומים או תהליכים תוך נפשיים.
כיום מקובל להשתמש במודלים השונים של טיפול ממוקד מטרה למגוון רחב של בעיות: התמכרויות, מצבי משבר, בעיות במיניות, בעיות בבית הספר, בעיות משפחתיות, טיפול קבוצתי ואף להפרעות אישיות מסוימות.
מטרות

במאה השנים האחרונות, עשרות ספרים ומאמרים נכתבו במטרה להבין את האופי של "מחלות נפש" ולהציע מודלים סוציאליים, פסיכולוגיים וביוכימיים לריפוי.
השינויים שהחברה עברה, הביאו לחשוב גם על שיטות התערבות אחרות, חדשות. רוב המטפלים יסכימו כי המטרה העיקרית של טיפול היא לצייד את המטופלים בידע אישי וכלים אינסטרומנטליים הנחוצים בשביל שייקחו פיקוד ואחריות על מטרות שיעזרו להם להתקדם בחיים. באופן כזה שמחשבות, רגשות ופעולות לא יעילות יסולקו או לפחות יישארו ברמות נמוכות שאינן מפריעות לתפקוד.
מכאן החלו לצאת לכיוון של טיפול ממוקד מטרה כאשר הרציונל נשען על מספר נקודות:
טיפול ממוקד מטרה צריך להיות בעל ויסות עצמי (self-regulated), הכוונה היא שמטרת התהליך הטיפולי לסייע למטופל לרכוש מיומנויות שיאפשרו לו להיות "מטפל עצמי פעיל", אחראי ובכך להתנהל בחיים מול משימות מתמשכות ומציאת משמעות בהתנהגות, מחשבות וחוויות החיים.
טיפול ממוקד מטרה קשור למוטיבציה והנעה. אם נשווה זאת למסע, אזי המטרה היא לאפשר תנועה מנקודה א' לנקודה ב' תוך כדי שנזהרים ממכשולים ונמנעים ממעקפים מיותרים.
"אינטליגנציה חברתית" - אדם הנמצא במסע צריך להיות במשא ומתן מול אובייקטים רבים בדרך ומצבים משתנים ולא צפויים ולכן חייב להיות גמיש ו open-minded .
מטרה אופטימלית מתייחסת לרצון להישגים ריאליים, כאלה שנהיה מכוונים להשגתם תוך כדי השקעת מאמצים, ואינם מתאפיינים בוויתור, האטה בהשקעת מאמץ והישגים נמוכים.
מחקרים הראו כי מטרות אינטגרטיביות וברות השגה, קשורות לתחושת סיפוק גבוהה יותר בחיים.
מטרות מושגות באופן טוב יותר כאשר יש איזון.
מטרות חשובות לכל התערבות טיפולית, האינטרסים העכשוויים של המטופל יעצבו את מטרת ההתערבות אך לא באופן בלעדי, בייחוד כשמדובר בטיפול שנעשה תחת חוק.
הרעיון מאחורי מטרה הוא שהמטרה גלויה, ברורה, הוגנת. המטרה היא הנקודה הסופית אליה שואפים ומכוונים את המאמץ הטיפולי. עליה להיות מוגדרת באופן קונקרטי ולא כשאיפה או כמשאלה.
מטרות טיפוליות יכולות להיות למשל - להיות נאהב, למצוא עבודה, לקבל קידום וכו'- כולן מתאימות מכיוון שהן קשורות לחיי היום יום, הן מוחשיות ולא אבסטרקטיות. אלא שאם המטרה היא "להיות נאהב", יש להגדיר באופן קונקרטי, בשיתוף עם המטופל, מה הם התנאים המעשיים והניתנים למדידה, בהם יוכל לומר כי המטרה הושגה. במהלך הטיפול יש עבודה על רגשות, מחשבות ואמונות, אולם הבסיס לעבודה זו הוא בהקשר להגדרת המטרה וההגעה אליה.
סוגים ומודלים של טיפול קצר מועד

נמצאו בספרות 53 מודלים שונים של טיפול קצר מועד, כאשר כיום מחלקים אותם ל 3:
מודלים פסיכו-דינאמיים - מודלים אלו מתבססים על כך שאנשים אינם מודעים למניעים העמוקים שמפעילים אותם וזקוקים לעזרה בפיענוח האלמנטים הלא מודעים בחייהם, כאשר לסביבה לא מייחסים חשיבות.
המטפלים שקטים ופסיבים יותר, בעיקר משתמשים בטכניקות של הקשבה, מטרתם להעלות את המודעות העצמית של המטופל על מנת שיפתח תובנה עצמית.
מודלים לפתרון בעיות - מודלים אלו נשענים על התאוריות הקוגניטיביות וההתנהגותיות, כאשר מתמקדים במטרה מסוימת או במספר מטרות הקשורות זו לזו והפעולות מתבצעות על פי מבנה קבוע. המטרה של מודלים אלו, לסייע לפרט ללמוד דרכים חדשות/אחרות בהן יוכלו להתנהל מול ועם הסביבה. המטפלים אקטיביים, פעילים וישירים ומטרתם לסייע למטופלים בפיתוח כישורים להתמודדות עם הסביבה/חברה ובכך להשיג דימוי עצמי גבוה יותר.
מודלים אקלקטיים-משולבים - גישה זו משלבת בין שתי הגישות הקודמות ומוסיפה עליהן היבטים ייחודיים.
עקרונות לטיפול קצר מועד

קיימים מספר עקרונות המשותפים לכל הטיפולים קצרי המועד:
יש להגדיר את הבעיה, הקושי העיקרי הגורם לסבל אותו רוצים לפתור. לא כל אחד יכול בכוחות עצמו להעריך ולחשוב מהו הדבר הספציפי שמפריע לו.
המטפל אקטיבי, ביחד עם המטופל הוא עובד על הבנת הבעיה, הגדרתה ואופן התקדמותה בטיפול.
זמן - הידיעה המשותפת כי הזמן העומד לפתירת הבעיה הוא מוגבל ומצריך עבודה אקטיבית.
הגדרת הבעיה

כל הטיפולים קצרי המועד מתחילים כאשר יש הסכמה בין המטפל למטופל על הבעיה שתהווה את המוקד ההתערבותי, פעמים רבות זה מתרחש כבר בראיון הראשון. יש להגדירה במדויק ולקבוע את פרק הזמן המוקצה לפתרונה. המטפל צריך להקשיב למטופל ולהבין כיצד הוא תופס את הבעיה שלו וכיצד הוא מתמודד איתה.
מטפלים פעמים רבות נוטים לנסח בעיה באופן שתואם את הכשרתם וניסיונם בעוד שמטופלים נוטים להגדיר את בעיותיהם באופן המובן להם ותואם את הידע שיש להם על הסביבה והעולם. לכן יש חשיבות רבה כי המטפל יקשיב כיצד המטופל מגדיר את הבעיה ועד כמה היא רלוונטית עבורו.
ישנן מספר רב של בעיות בהן ניתן לטפל באמצעות שיטות התערבות קצרות מועד וממוקדות:
בעיות בינאישיות - בעיות בזוגיות, בעיות בקשר הורה- ילד.
חוסר שביעות רצון מיחסים חברתיים - חוסר שביעות רצון מאספקטים חברתיים כגון נישואין, עבודה.
בעיות מול ארגונים פורמליים - בעיות של המטופל מול רשויות שונות כגון בתי ספר, מחלקה לשירותים חברתיים וכו'.
קשיים בישום התפקיד - קושי ביישום תפקיד של הורה, בן זוג וכו'.
קושי בקבלת החלטות.
מצוקה רגשית - למשל חרדה ודיכאון.
חוסר במשאבים.
מטרתו של המטפל להבין מהמטופל כיצד הוא רואה את הבעיה שלו. שמים את ההגדרה שלו לבעיה במרכז הטיפול. זהו עיקרון מהותי מכיוון שהוא שם בידי המטופל את המוטיבציה לשינוי ואת ההבנה שיש לו חלק משמעותי ואקטיבי בהשגת הפתרון. כאשר המטופל מבולבל יש מקום להציע לו מספר הצעות ולתת לו את אפשרות הבחירה מבניהן ובכך להחזיר לו את השליטה.
שלבי הטיפול

בטיפול זה ישנה הבחנה ברורה בין התחלה, אמצע וסוף.
ההתחלה כוללת: זיהוי הבעיה; הערכת העבודה הטיפולית; החלטה על שיתוף פעולה, אמון ויחסי עבודה חיוביים בין המטפל והמטופל; ניסוח חוזה טיפולי הכולל את ההבנה בה הטיפול יתנהל, מטרות הטיפול ותחומי אחראיות. החוזה יכלול גם מטרות חלופיות, פתרונות מועדפים ופתרונות אלטרנטיביים, קביעת לוח זמנים להתקדמות.
האמצע כולל: יישום התוכנית; משא ומתן לגבי המשאבים הקיימים; שינוי התוכנית במידת הצורך; פיתוח משימות לעבודה; תמיכה והערכת אופן ביצוע המשימות; הערכת קיומו של התהליך.
הסוף כולל: פרידה; בדיקת התהליך, קביעת פגישות עידוד; הערכה מסכמת של התוצאות.
טיפול ממוקד מטרה בהקשר הכללי

גישות ושיטות קצרות מועד החלו לצוץ עם השינויים החברתיים ואורח החיים המודרני המהיר.
הטיפול הממוקד מטרה מכוון לפתרון בעיה/קושי אותו מנסח המטופל ביחד עם המטפל. מטרתו לעזור לאדם לתפקד טוב יותר מול הסביבה בה הוא מתנהל. ואינו מכוון לבדוק לעומקן של בעיות שמקורן בעבר. ישנן יותר ויותר עדויות מחקריות וקליניות לגבי יעילותו של הטיפול ממוקד המטרה, בייחוד בהפרעות חרדה, הפרעות כפייתיות וטראומה.
ראו גם

טיפול ממוקד משימה
טיפול ממוקד-פתרון
לקריאה נוספת

דסברג, ח., ואיציקסון, י., ושפלר, ג., (עורכים) (1997). פסיכותרפיה קצרת מועד, רקע טכניקות ויישום. ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, האוניברסיטה העברית
Epstein, L & Brown, L. (2002). Brief Treatment and a New Look at the Task-Centered Approach. 4th edition. New York: MacMillan.
Epstein, L(1988). Helping people the task- centered approach. 2th edition. Columbus, ohio :Merrill Publishing company
Handbook of psychological change. Psychotherapy processes & practices for the 21st century. Edited by C.R. Snyder & R.E. Ingram
טריי ליילס

| --- | --- |

ליילס בשנת 2014
 לידה:  5 בנובמבר 1995 (בן 29) ססקטון, ססקצ'ואן, קנדה
 עמדה:  פאוור פורוורד
 גובה:  2.06 מטרים
 מספר:  41
 מכללה:  אוניברסיטת קנטקי
 דראפט:  בחירה מספר 12, 2015 יוטה ג'אז
 קבוצות כשחקן
 2015–2017   2017–2019   2019–2021   2021–2022   2022–:  יוטה ג'אז   דנוור נאגטס   סן אנטוניו ספרס   דטרויט פיסטונס   סקרמנטו קינגס
טריי אנתוני ליילס (באנגלית: Trey Anthony Lyles; נולד ב-5 בנובמבר 1995) הוא כדורסלן קנדי, בעל אזרחות אמריקאית, המשחק עבור סקרמנטו קינגס מליגת ה-NBA, בעמדת הפאוור פורוורד.
קריירת תיכונים ומכללות

ליילס נולד בעיר ססקטון שבססקצ'ואן, קנדה, ולקראת לימודיו התיכוניים עבר לאינדיאנפוליס שבאינדיאנה, ארצות הברית. בעונתו האחרונה בקבוצת הכדורסל של "תיכון ארסנל טק" קלע 23.7 נקודות בממוצע למשחק, והוביל אותה לזכייה באליפות התיכונים של אינדיאנה. במשחק הגמר מול "תיכון לייק סנטרל" קלע ליילס 16 נקודות והוריד 12 ריבאונדים. בסיום אותה עונה נבחר להשתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן, וזכה בתואר שחקן התיכונים המצטיין של אינדיאנה (Indiana Mr. Basketball).
בשנת 2014 החל ללמוד באוניברסיטת קנטקי, והצטרף לקבוצת הכדורסל שלה יחד עם הפרשמנים קארל-אנתוני טאונס, דווין בוקר וטיילר יוליס. הקבוצה, אשר מנתה תשעה שחקני NBA לעתיד, העפילה לפיינל פור טורניר אליפות המכללות עם מאזן מושלם 38–0, אך במשחק חצי הגמר הפסידה במפתיע מול אוניברסיטת ויסקונסין בתוצאה 64–71. כבר בסיום עונתו הראשונה בקנטקי עזב את האוניברסיטה לטובת התמודדות בדראפט ה-NBA, לצד אנתוני-טאונס ובוקר. בעונתו היחידה בליגת המכללות קלע 8.7 נקודות והוריד 5.2 ריבאונדים בממוצע למשחק.
קריירה מקצועית > יוטה ג'אז

בדראפט ה-NBA‏ 2015 נבחר ליילס על ידי יוטה ג'אז, בבחירה ה-12. בעונת 2016/2017 סייע לג'אז להעפיל לפלייאוף ה-NBA לראשונה מזה 5 עונות. בשתי עונותיו ביוטה העמיד ממוצעים של 6.1 נקודות ו-3.5 ריבאונדים למשחק, לרוב כשחקן ספסל.
קריירה מקצועית > דנוור נאגטס

בערב דראפט 2017 הועבר ליילס יחד עם טיילר ליידון (הבחירה ה-24) בטרייד לדנוור נאגטס, בתמורה לדונובן מיטשל (הבחירה ה-13). ב-5 בינואר 2018 קלע שיא קריירה של 26 נקודות במשחק מול קבוצתו לשעבר – יוטה ג'אז. בשתי עונותיו בדנוור שימש כשחקן ספסל, ורשם ממוצעים כוללים של 9.3 נקודות ו-4.3 ריבאונדים למשחק.
קריירה מקצועית > סן אנטוניו ספרס

לקראת עונת 2019/2020 חתם ליילס בסן אנטוניו ספרס על חוזה לשנתיים בסך כ-11 מיליון דולר.
קריירה מקצועית > דטרויט פיסטונס

באוגוסט 2021 חתם ליילס על חוזה בדטרויט פיסטונס.
קריירה מקצועית > סקרמנטו קינגס

בינואר 2022 חתם ליילס על חוזה בסקרמנטו קינגס.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015/2016 | יוטה | 80 | 33 | 17.3 | 0.438 | 0.383 | 0.695 | 3.7 | 0.7 | 0.3 | 0.2 | 6.1 |
| 2016/2017 | יוטה | 71 | 4 | 16.3 | 0.362 | 0.319 | 0.722 | 3.3 | 1.0 | 0.4 | 0.3 | 6.2 |
| 2017/2018 | דנוור | 73 | 2 | 19.1 | 0.491 | 0.381 | 0.706 | 4.8 | 1.2 | 0.4 | 0.5 | 9.9 |
| 2018/2019 | דנוור | 64 | 2 | 17.5 | 0.418 | 0.255 | 0.698 | 3.8 | 1.4 | 0.5 | 0.4 | 8.5 |
| 2019/2020 | סן אנטוניו | 63 | 53 | 20.2 | 0.446 | 0.387 | 0.733 | 5.7 | 1.1 | 0.4 | 0.4 | 6.4 |
| 2020/2021 | סן אנטוניו | 23 | 9 | 15.6 | 0.478 | 0.350 | 0.652 | 3.7 | 0.6 | 0.3 | 0.0 | 5.0 |
| 2021/2022 | דטרויט | 51 | 3 | 19.4 | 0.456 | 0.301 | 0.784 | 4.8 | 1.1 | 0.4 | 0.5 | 10.4 |
| 2021/2022 | סקרמנטו | 24 | 20 | 22.8 | 0.489 | 0.365 | 0.851 | 5.6 | 1.3 | 0.3 | 0.3 | 10.6 |
| 2022/2023 | סקרמנטו | 74 | 0 | 16.9 | 0.458 | 0.363 | 0.815 | 4.1 | 0.9 | 0.4 | 0.4 | 7.6 |
| 2023/2024 | סקרמנטו | 58 | 0 | 20.0 | 0.445 | 0.384 | 0.700 | 4.4 | 1.2 | 0.3 | 0.3 | 7.2 |
| קריירה | קריירה | 581 | 126 | 18.3 | 0.443 | 0.347 | 0.745 | 4.3 | 1.1 | 0.4 | 0.4 | 7.7 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016/2017 | יוטה | 2 | 0 | 5.0 | 0.429 | 0.333 | 0.000 | 1.0 | 0.5 | 0.5 | 0.0 | 3.5 |
| 2018/2019 | דנוור | 3 | 0 | 2.7 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.3 | 0.7 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |
| 2022/2023 | סקרמנטו | 7 | 0 | 16.9 | 0.425 | 0.333 | 0.600 | 5.7 | 0.7 | 0.3 | 0.0 | 6.6 |
| קריירה | קריירה | 12 | 0 | 11.3 | 0.400 | 0.323 | 0.600 | 3.6 | 0.7 | 0.3 | 0.0 | 4.4 |
הערות שוליים

↑  ארסנל טק זוכה באליפות התיכונים של אינדיאנה, באתר ihsaa.org,‏ 29 במרץ 2014
↑  ביוגרפיה, באתר קבוצת אוניברסיטת קנטקי
↑  ויסקונסין מנחילה לקנטקי את הפסדה הראשון, באתר sbnation.com,‏ 4 באפריל 2015
↑  שבעה שחקני קנטקי נרשמים לדראפט ה-NBA, באתר foxsports.com,‏ 9 באפריל 2015
↑  סטטיסטיקות המכללות של ליילס, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2015, באתר basketball-reference.com
↑  סיכום המשחק בין דנוור ליוטה, באתר USA Today,‏ 5 בינואר 2018
↑  ליילס מסכם על חוזה בסן אנטוניו, באתר hoopsrumors.com,‏ 12 ביולי 2019
משחק מציאות מדומה

שחקן המשתמש משקפי המציאות המדומה של אוקולוס ריפט והבקרים של ההתקן בעודו משחק במשחק מציאות מדומה
משחק מציאות מדומה, המכונים גם משחק VR הוא סוג של משחק וידאו בו השחקן משחק בסביבה וירטואליות באופן המטשטש את הגבול שבין העולם האמיתי לעולם הווירטואלי. על מנת לשחק במשחקים הללו השחקנים משתמשים במשקפי מציאות מדומה עם תצוגה סטריאוסקופית ובבקרי משחק אשר באמצעותם הם מסוגלים לחקור את עולמות המשחק ולקיים אינטראקציה עם עולם המשחק.
היסטוריה

הפיתוח של טכנולוגיית המציאות המדומה החל במהלך סוף שנות ה-60, כאשר מפתחים חלוצים כמו איבן סאתרלנד ובוב ספרול היו הראשונים לפתח חומרה ותוכנה של מציאות מדומה. פיתוחים מוקדמים, כמו VPL DataGlove וה-Power Glove של נינטנדו היו מהניסיונות הראשונים לפתח חומרת מציאות מדומה לשוק הפרטי אך באותה העת טכנולוגיית המציאות המדומה הייתה יקרה במיוחד עבור מרבית הצרכנים. ההתעניינות בטכנולוגיית מציאות מדומה גברה באופן ניכר במהלך שנות ה-90, בין היתר בעקבות סרטים כמו "איש הדשא" וחידושים כמו קונסולת המשחקים Virtual Boy של נינטנדו ומשקפי המציאות המדומה של חברת סגה Sega VR אשר לבסוף לא יצאו לשווקים. עם זאת, העלויות הגבוהות באותה העת והמגבלות הטכניות של התקופה היו מהגורמים העיקריים לכך שלא היה אימוץ נרחב של הטכנולוגיה במהלך שנות ה-90.
במהלך העשור השני של המאה ה-21 חומרת המציאות המדומה בשוק הפרטי הפכה מוזלת בהרבה מהעשורים הקודמים.. כמו כן, במהלך העשור השני של המאה ה-21 חלה התעניינות מחודשת ניכרת במשחקי המציאות המדומה בעקבות היציאה לשווקים של משקפי המציאות המדומה אוקולוס ריפט אשר פותחו במקור על ידי היזם פאלמר לאקי ובהמשך החברה שלו נרכשה על ידי פייסבוק בסכום של כשני מיליארד דולר. בעקבות העניין הגובר בטכנולוגיה ובמשחקי מציאות מדומה סוני פיתחה ה-PlayStation VR וחברת Valve פתחה את ה-HTC Vive. בנוסף לכך בשנים הבאות יצאו גם מוצרי מציאות מדומה בעלויות נמוכות בהרבה כמו ה-Google Cardboard ו-Samsung Gear VR.
בעקבות ההשקה של האוקולוס ריפט והעניין המחודש בטכנולוגיית המציאות המדומה מפתחים רבים החלו ליצור מגוון רחב של משחקי מציאות מדומה בז'אנרים שונים, בהם משחקי סימולציה שונים וכמו גם משחקי הרפתקאות ופעולה שונים. אחד ממשחקי המציאות המדומה הפופולריים ביותר שפותחו, ואשר יצא לשווקים בשנת 2020, היה המשחק "Half-Life: Alyx", אשר פותח על ידי חברת Valve.
ההשקה של האפל ויז'ן פרו ב-2 בפברואר 2024 מבטיחה גם היא לחולל מהפכה נוספת בתחום משחקי המציאות המדומה.
ראו גם

ערכים על משחקי מציאות מדומה
מציאות מדומה
תיבה של איש מת

.
|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  רוברט לואיס סטיבנסון 
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  שאנטי 
 נושא:  שוד ימי 
 
הספר אי המטמון
תיבה של איש מת (ידוע גם בשם יו הו הו ובקבוק של רום) הוא שיר מלחים בדיוני, ומקורו בספר אי המטמון. מאוחר יותר השיר הורחב ונעשה בו שימוש ביצירות שונות שהתייחסו לחיי הים ולפיראטים.
המילים המקוריות של השיר נכתבו בחלקן בספר אי המטמון, שנכתב על ידי רוברט לואיס סטיבנסון. סטיבנסון כתב רק את הפזמון בספר, והותיר את שאר המילים לדמיון הקורא:
תריסר גברים על ארון המת,
יוֹ־הוֹ־הוֹ, ובקבוק מלא רוּם!
שתו והפליגו אל עולם האמת,
יוֹ־הוֹ־הוֹ ובקבוק של רוּם...
גרסאות אחרות של השיר הודפסו במהלך המאה התשע עשרה והמאה העשרים, ולמרות שנטען בהתחלה כי מדובר בשירי עם ידועים, היו אלו למעשה סיומות חדשות לשיר המקורי של סטיבנסון. בשנת 1901 השיר הולחן עבור הביצוע של אי המטמון בברודוויי. בסרט "בחזרה אל אי המטמון" משנת 1954 השיר הושר במהלך כתוביות הפתיחה, והוא הופיע בסדרת הטלוויזיה משנת 1959 "הרפתקאותיו של ג'ון סילבר הארוך". גרסה של השיר בשם "יו הו (חיי פיראט בשבילי)" נוצרה עבור מתקן שודדי הקאריביים של חברת וולט דיסני. הסרט השני של סדרת שודדי הקאריביים נקרא על שם השיר (תיבה של איש מת), ובתחילת הסרט מר גיבס שר את המילים המקוריות מאי המטמון.
הערות שוליים

↑  Vincent Starrett. Buried Caesars: Essays in Literary Appreciation, 1923. Page 189-204
טירת בלואה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  שאטו 
 מיקום:  בלואה 
 מדינה:  צרפת 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – המאה ה־13
 תאריך פתיחה רשמי:  המאה ה־13 
 אדריכל:  קולין ביאר 
 סגנון אדריכלי:  אמנות גותית, אדריכלות רנסאנס צרפתית, קלאסיציזם 
 
 קואורדינטות:  47°35′08″N 1°19′51″E﻿ / ﻿47.585501°N 1.33095°E﻿ / 47.585501; 1.33095
 www.chateaudeblois.fr
  (למפת סאנטר-עמק הלואר מוגדלת) אורליאן טור בורז' שארטר בלואה שאטורו נורמנדי פיי דה לה לואר  אקיטן החדשה אוברן רון-אלפ  בורגון פראנש קונטה  איל-דה-פרנסטירת בלואה(למפת סאנטר-עמק הלואר רגילה) אורליאן טור בורז' שארטר בלואה שאטורו נורמנדי פיי דה לה לואר  אקיטן החדשה אוברן רון-אלפ  בורגון פראנש קונטה  איל-דה-פרנסטירת בלואה
 
טירת בלואה (בצרפתית: Château de Blois) נמצאת בעמק הלואר שבצרפת אך בשונה משאר הטירות, היא מהווה אנדרטה היסטורית ומציגה את היסטוריית האומנות הצרפתית במספר תערוכות.
היסטוריה ואדריכלות

הטירה המלכותית של בלואה נחשבת אנדרטה היסטורית מאז 1845. היא מציגה את האומנות הצרפתית החל מהמאה ה-13 עד המאה ה-17. סביב ארמון בית המשפט נמצאים ארבעה אגפים המהווים דוגמה ייחודית להתפתחות האדריכלות. בנוסף ההיסטוריה של טירות הלואר המאופיינת בריבוי הסגנונות, מעוררת את זכרונם של שבעה מלכים ועשר מלכות צרפת.
המבנה הוקם במאה ה-13 ואז, בתקופת שלטונו של המלך לואי במאה ה-16, הארמון נבנה מחדש והפך למבנה רומנטי יותר, מה שהקנה לו אלמנטים של יוקרה ואלגנטיות. הקירות צבועים בסגנון הרנסאנס והקלאסיציזם. דפוסים רבים מהם שרדו עד היום.
בשל אירועים מסתוריים ונסיבות מסתוריות למוות המלכים, הכוח עבר למלך אנרי. אשתו קטרינה דה מדיצ'י עסקה בקונספירציות מורכבות בממלכה שגרמו למות המלכים הקשורות ברעלים. הבניין אפילו שמר על חדרה בו בישלה את שיקוייה הרעילים. בהמשך החל אחיו הצעיר של לואי השלישי להתגורר בטירה, הוא נשלח לשם מכיוון שהוא היה נגד המלך. הוא גם עשה מאמצים רבים לקישוט הקירות והריהוט, יצר מבני חוץ חדשים וספרייה ענקית.
מאוחר יותר רק מושאי המלכים התגוררו בחדרי הארמון, האצולה עצמה לא חיה שם יותר. לואי ה-16 רצה אפילו למכור את הטירה הזו כי הוא היה עייף מהתככים, אבל אף אחד לא קנה אותה מכיוון שהייתה מאוד יקרה. הטירה בקושי שרדה במהלך המהפכה הצרפתית, שיקומה ערך זמן רב, כך שבני הדורות הבאים יוכלו לראות כיצד הייתה בימים ההם ואיך הייתה מעוטרת מבפנים.
ארבעה סגנונות אדריכליים

החל מהמאה ה-9, אדוני בלוז ומלכי צרפת שינו ללא הרף את הטירה לפי טעמם. נכון לעכשיו חצר הכבוד מוקפת בניינים המעידים על ארבע התקופות הגדולות של האדריכלות הצרפתית מימי הביניים ועד המאה ה-17.
ארבעה סגנונות אדריכליים > המבצר מימי הביניים מהמאה ה-13

במאה ה-9 נכבשה הארץ המשקיפה על עיירת בלואה ונהר הלואר על ידי המצודה וארמון המחוז. זמן קצר לאחר מכן ייסדו נזירי סן קאלה קפלה כדי להגן על שרידיהם מפני פילינג ויקינגי. החל משנת 1000 הקימו ספירות בלוז מגדל וכמה מבנים חדשים שהוגדלו באופן קבוע באשר למבנים אלה מימי הביניים, הטירה המלכותית של בלוז של ימינו מכילה רק כמה שרידים אלה מהמאה ה-13: החדר הגדול המפואר, חלק מההשתלה ושלושה מגדלים ששולבו באגף פרנסיס הראשון, כמו מגדל פוקס המעגלי.
ארבעה סגנונות אדריכליים > האגף הגותי של לואי ה-12 (1498–1500)

משנת 1498, הפך לואי ה-12 את המבצר לארמון עירוני. בית חדש נבנה עבור המלך שקיבל את ארכידוכס אוסטריה פיליפ לה באו בשנת 1501. מבנה גותי זה מציג בצד החצר, גלריה פתוחה המובילה לשני מגדלי מדרגות המשרתים את הקומות העליונות. בצד הכיכר, חזית הלבנים הארוכה מאכלסת את פסל הסוסים של המלך. הבניין נותר נאמן לאדריכלות הצרפתית, אך עיטורי המנורה והגלריות כבר מראים השפעה אמנותית איטלקית. כיום, אגף לואי ה-12 מאכלס את המוזיאון לאומנויות יפות.
ארבעה סגנונות אדריכליים > אגף הרנסאנס של פרנסואה הראשון (1515–1518)

בשנת 1515, מאז הצטרפותו לכס המלוכה, מתחייב פרנסואה איר להקים את אתר הבנייה הראשון בבלואה בתקופת מלכותו, אשר בו יבנה מבנה בהשראת הרנסאנס האיטלקי. בצד החצר, במרכז החזית המלכותית נמצא גרם מדרגות המכונה פרנסואה איר שגודל המבצרים מנוגד לקלילות המפרצים. החזית החיצונית היא בהשראת האכסניות שבנה ברמנטה בוותיקן. היא מורכבת מבקתות אשר באותה תקופה אפשרו לצפות בגנים שנבנו עבור לואי ה-12 ועבור אן דה ברטאן (מלכת צרפת לשעבר).
ארבעה סגנונות אדריכליים > האגף הקלאסי של גאסטון ד'אורלאנס (1635–1638)

יורש העצר ה-13 גאסטון ד'אורלאנס, אחיו של המלך לואי ה-12 החליט בשנת 1634 להקים טירה חדשה לחלוטין בבלואה. הוא בחר באדריכל פרנסואה מנסרט שבנה את המבנה הראשי בחלק האחורי של החצר שהיה אמור להיות פרויקט שחזור אדיר ושאפתני. בשנת 1638 בלידת בנו של המלך הופסקה בניית המבנה כי המלך הוציא את גאסטון מכס המלכות ושלל ממנו מימון מובטח. המבנה הלא גמור בנוי בסגנון המאה ה-17: סגנון קלאסי וסגנון ורסאי (עמודים, פילסטרים ופדימנטים) המהווים מחוות כבוד לאדריכלות היוונית העתיקה. בפנים, הקישוט המרהיב ביותר הוא הכספת המעוטרת בגביעים ובמסכות ועליה נמצאת הכיפה.
חלקי הטירה

הקפלה הגותית של סן קאלה. נחנך בשנת 1508.
אגף פרנסיס הראשון, המורכב ממספר חלקים: מגדל עם גרם מדרגות לולייני, אולמות השומרים, ראש המשמר, הגלריה, הארון וחדרי המלוכה. המלך העריך יוקרה ונוחות, כך שהכול היה אלגנטי, יפה ועשיר.
האגף של גסטון, בו יש ספרייה ענקית ושני אולמות. הוא, בניגוד לאגף פרנסיס, נבדל בקפדנות ובצניעות.
החדרים של קתרין דה מדיצ'י, אחד מהם הוא חדר הרעלים.
בקומה השלישית נמצא החדר בו נהרג הנרי דה גויס.
בקומה השנייה ישנו חדר ישיבות ענק של הרשויות הכלליות.
המוזיאונים בטירה עם דברים, ציורים וחפצים של התקופה.
מגדל פוקס, בניין מהמאה ה-13, מבצר ישן הגנתי בחצר הטירה.
הערות שוליים

↑  Замок Блуа
↑  CHÂTEAU ROYAL DE BLOIS
↑  Тайны замка Блуа
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007597059905171  BnF: cb12271281v (data)  GND: 4409302-0  ISNI: 0000 0001 2353 4775  LCCN: n2001061999  NKC: ko2017974656  SUDOC: 031512003  ULAN: 500251623  VIAF: 151077627   WorldCat (עם VIAF): 151077627