stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הבונים החופשיים בארץ ישראל
היסטוריה > אחרי הקמת המדינה

עם הקמתה של מדינת ישראל ב-1948 נסגרו מיוזמתן מספר לשכות דוברות ערבית. לבסוף, ב-20 באוקטובר 1953, נוסדה "הלשכה הגדולה למדינת ישראל", אשר איחדה תחתיה את כל הלשכות בישראל. הלשכות שפעלו באותה העת חולקו על פי השפות שבהן פעלו: 19 לשכות דוברות עברית, 5 לשכות דוברות גרמנית, 5 לשכות דוברות ערבית, 4 לשכות דוברות אנגלית ולשכה אחת דוברת רומנית.
הבנייה החופשית בארץ ישראל פעלה תמיד מתוך כבוד ושוויון בין יהודים, נוצרים ומוסלמים. על אף שהבנייה החופשית אינה דת, פותחת תמיד את עבודתה כשספרי הקודש של שלוש הדתות המונותאיסטיות (התנ"ך, הברית החדשה והקוראן) מונחים על הכן מתוך מתן כבוד לשלוש הדתות הגדולות הפועלות בישראל.
בנין הלשכה הגדולה (2 היכלים, עזרה ומשרדים) היה קיים שנים רבות ברחוב ויצמן 5 (פינת רחוב ברקוביץ') בתל אביב. במאי 2005 נהרס הבניין בתל אביב, והפעילות עברה אל מגדל המוזיאון (ברקוביץ 4 ת"א) שנמצא ליד. מספטמבר 2018, הפעילות עברה להיכל ברח' גלגלי הפלדה 7 הרצליה ומאפריל 2022 הפעילות עברה להיכלים שנמצאים בבנין ויטה A, בן-גוריון 11 בני ברק.
ביטאון הלשכה הגדולה של הבונים החופשים במדינת ישראל, המופיע מאז שנת 1933, עבר גלגולים רבים, בצורתו ובשמו, נקרא שנים ארוכות "הבונה החופשי" ומופץ היום בגרסה דיגיטלית בלבד תחת השם "שרשרת אחים".
בסוף שנת 2011 על רקע טענות אידאולוגיות (כגון הדרישה לאמונה באל עליון ואי קבלת נשים) ובעקבות "פרשת המדרכות" לנשים בבית שמש וחוסר התגובה של הלשכה הגדולה, פרשה מן המסדר קבוצה מצפון הארץ בראשותו של יחיאל אבידן, שהצטרפה ללשכות הליברליות בחסות המזרח הגדול של צרפת ובחסותו הקימו גרעין אדמיניסטרטיבי הנקרא "משולש בראשית". ב-13 בינואר 2013 הוקמה בחיפה הלשכה הראשונה המעורבת גברים ונשים הדוברת עברית, לשכת "כוכב הצפון" מס' 4012.
במהלך שנת 2012 קבוצה שנייה של לשכות, בראשות מוטי צבירן וארנסט לב, פרשה על אי-קידומם, לטענתם, בלשכה הגדולה למדינת ישראל והקימו את "הלשכה הגדולה ירושלים", אשר הוקמה על בסיס אותם עקרונות כשל הלשכה הגדולה.
נכון ל-2020 קיימות בארץ 7 רשויות מסוניות, של בונים חופשיים, מוכרות, כדלהלן;
הלשכה הגדולה למדינת ישראל, הגדולה מכולן בארץ, בתפיסה אנגלית.
המזרח הגדול של צרפת, GODF, עם תפיסה ליברלית ושוויונית המקבל נשים וגברים גם יחד.
מסדר "זכות האדם", Droit Humane, עם תפיסה שוויונית המקבל נשים וגברים גם יחד.
הלשכה הגדולה של צרפת, GLF, לגברים בלבד.
מסדר ממפיס-מצרים המקיים לשכות לגברים ולשכות לנשים וגם לשכות מעורבות לגברים ונשים.
הלשכה הגדולה ירושלים.
המסדר המרטיניסטי, הפועל בלשכות לנשים ולשכות לגברים.
ראו גם

לשכת ברקאי
רשימה של חברי הבונים החופשיים בישראל עליהם יש ערך בוויקיפדיה
לקריאה נוספת

לאון זלדיס, בני-אור בארץ הקודש. (תולדות הבנייה החופשית בארץ ישראל)
דני דורון, הבנייה החופשית - מבט אישי, הוצאת איתי בחור, 2012. (ההיסטוריה והעקרונות של הבנייה החופשית)
מוטי צבירן, "אמת אחרת, הבונים החופשיים", 2004, הוצאת מ.ר.ג.ש., עוסק בימיה הראשונים של הבנייה החופשית, תוך התמקדות על היסטוריה והגות של הבונים החופשיים. (343 עמודים כולל מפתח ותמונות)
מוטי צבירן, "אמת אחרת, הנוסח הסקוטי" (The Scottish Rite), 2008, הוצאת מ.ר.ג.ש. ספר עזר למצטרפים ל"נוסח הסקוטי", המהווה ארגון נלווה למסדר הבונים החופשיים. (544 עמודים)
מוטי צבירן, "אמת אחרת, היכל ארון הברית (The Royal Arch)", 2011, הוצאת מ.ר.ג.ש. ספר עזר למי שהצטרף ל"קשת המלכותית הקדושה" (השם החדש שניתן ל"היכל ארון הברית"), המהווה ארגון נלווה נוסף למסדר הבונים החופשיים. (574 עמודים)
הערות שוליים

↑  על שם נמל יפו, ששימש להעברת עצים לבית המקדש בימי המלך שלמה - סיפור אחווה מקראי העומד בבסיס האמונה המאסונית
רפי פרימו, בונה חופשי, נשיא לשכת מאורות בחסות הלשכה הגדולה "ירושלים" של בונים חופשיים קדמונים ומקובלים במדינת ישראל.

אגרת משנת 1930, של אספת לשכת הר ציון (הבונים החופשיים) אשר נשיאה הראשון היה ישעיהו קרניאל (עזמות)
היכל הבונים החופשיים בירושלים
מכונת בולצמן

הצגה גרפית לדוגמה למכונת בולצמן. כל קודקוד בגרף מייצג נוירון וכל קשת מייצגת קשר. בדוגמה הספציפית הזו יש 4 נוירונים בשכבה הגלויה ו-3 נוירונים בשכבה הנסתרת. זו אינה רשת בולצמן מוגבלת.
מכונת בולצמן היא רשת נוירונים מבוססת הסתברות והיא גם שדה אקראי של מרקוב. המודל של הרשת נלקח מהמכניקה הסטטיסטית, ובפרט הוא מבוסס על מודל הזכוכית-ספין. השימוש העיקרי ברשת הוא לצורך פיתוח אלגוריתמים ללמידת מכונה. מכונת בולצמן שייכת לסוג רשתות הנקראות "מבוססות אנרגיה", כלומר היא מבוססת על תיאור אנרגטי של מערכת פיזיקלית.
אופן פעולת הרשת מסקרן בעיקר בגלל הקשר שלהם לתהליכים פיזיקליים פשוטים, בעוד שמכונות בולצמן עם קישוריות בלתי מוגבלת לא הוכחה כיעילה מספיק לפתרון בעיות מעשיות. אולם, אם הקישוריות של הרשת מוגבלת בצורה בנכונה (כפי שיוסבר בהמשך), ניתן להפוך את הרשת ליעילה מספיק עבור פתרון של בעיות מעשיות של למידת מכונה והסקה.
שמה של הרשת נקרא על שם התפלגות בולצמן, אשר שימושית בבעיות רבות במכניקה סטטיסטית.
המודל של הרשת הומצא בשנת 1985, על ידי ג'פרי היינטון, שהיה אז פרופסור באוניברסיטת קרנגי מלון, וטרי סיינובסקי, אז פרופסור באוניברסיטת ג'ונס הופקינס.
רשת הופ'פילד ומצב שיווי משקל

מכונת בולצמן היא מקרה פרטי של רשת הופ'פילד ובפרט של רשת הופ'פילד סטטיסטית. נזכיר בקצרה את התכונות של רשת הופ'פילד על מנת לתאר את מכונת בולצמן ואת הקשר שלה למושג האנרגיה.
רשת הופ'פילד בינארית, המבוססת על התיאור הפיזיקלי של ספין-זכוכית יכולה להיות מתוארת על ידי קודקודים (ספינים) אשר יש להם קשר אנרגטי זה עם זה, כאשר האנרגיה של כל המערכת נקבעת על פי ערכם של הנוירונים שבה.
נוכל לתאר זאת על ידי שדה שמרגיש הנוירון, שנקבע על פי מצבם של שאר הנוירונים במערכת, כאשר ערכו נקבע כך:
y_{i}=\theta (\sum _{j\neq i}w_{ji}y_{j}+b_{i})
כאשר  \theta  היא פשוט פונקציית הסימן, כלומר ערכה הוא 1 אם סימן הארגומנט שמוכנס אליה חיובי וערכה הוא  -1 אחרת.
ניתן לראות זאת מבחינה פיזיקלית כספין שמסתדר בהתאם לכיוון השדה שפועל עליו.
האנרגיה של המערכת תתואר כ:
E=-\sum _{i,j<i}w_{ij}y_{i}y_{j}-\sum _{i}b_{i}y_{i}
הרחבה לרשת הופ'פילד היא רשת הופ'פילד שאינה דטרמיניסית אלא סטטיסטית (כלומר ערכי הספיני שבה אינם נקבעים באופן חד ערכי בהתאם לכיוון השדה שפועל עליהם אלא באופן הסתברותי).
כעת נתאר זאת כך:
z_{i}={1 \over T}\sum _{j\neq i}w_{ji}y_{j}+b_{i}
P(y_{i}=1)=\sigma (z_{i})
P(y_{i}=0)=1-\sigma (z_{i})
כאשר  \sigma  היא פונקציית הסיגמואיד המוגדרת כ:  \sigma (x)={1 \over {1+e^{-x}}}. T מתאר את "טמפרטורת המערכת" וקביעה שלו כערכים מסוימים שימושית לצורך נתינת תכונות מסוימות למערכת.
נשים לב כי פונקציית הסיגמואיד מחזירה ערכים שבין 0 ל-1 כמצופה מפונקציית הסתברות.
נדגיש כי גם ברשת הסטטיסטית מדובר על רשת בינארית, כלומר כל נוירון יכול לקבל ערך של 0 או 1, אבל הערך לא נקבע באופן חד ערכי על פי ערכי הנוירונים האחרים אלא יש לו הסתברות להיות בכל אחד מהמצבים.
כעת נכנס לתמונה מושג שיווי המשקל. אם נאתחל את המערכת עם ערכים כלשהם וניתן לה להשתנות במשך מספיק זמן, כלומר ניתן לערכי הנוירונים שבה להשתנות בהתאם לשדה שהם מרגישים, בסופו של דבר המערכת תגיע למצב שיווי משקל, כלומר למצב שבו ערך האנרגיה שהגדרנו הוא מינימלי, זאת בדומה למערכות פיזיקליות השואפות להגיע למצב שבו האנרגיה הפוטנציאלית שלהם מינימלית.
נשים לב כי לפונקציית האנרגיה שהגדרנו יכולים להיות נקודות מינימום מקומי שאינן מינימום גלובלי של פונקציית האנרגיה. המטרה שלנו היא לגרום למערכת להגיע אל אחת מנקודות המינימום של האנרגיה בתהליך שמכונה "אימון" של הרשת ועל כך יורחב בהמשך.
מבנה

בדומה לרשת הופפילד, מכונת בולצמן היא רשת של מצבים (ניתנים לייצוג על ידי קודקודים בגרף) שמיוצגים על ידי ערכים בינאריים, שאת המצב שלה אפשר להגדיר על ידי "אנרגיה". האנרגיה נתונה על ידי הנוסחא הבאה:
E=-(\sum _{i<j}w_{i,j}s_{i}s_{j}+\sum _{i}\theta _{i}s_{i})
כאשר:
w_{i,j} הוא הקשר בין המצב הi למצב הj (בצורה אינטואיטיבית, אם נייצג את הרשת כגרף, אז w יהיה הערך של הקשת בין קודקוד i לקודקוד j, או "עוצמת הקשר" ביניהם).
s_{i} הוא המצב הi, שיכול לקבל את הערך 1 או 0.
\theta _{i} הוא ערך ההטיה של האנרגיה.
נשים לב כי הסכימה היא על  i<j על מנת למנוע כפילות באנרגיה. כלומר, עבור כל קודקודים i,j יש לסכום רק פעם אחת.
ההסתברות למצב יחיד
נראה את הפיתוח של הנוסחא להסתברות של מצב יחיד שמבוססת על התפלגות בולצמן:
נניח שאנו לוקחים את המערכת כאשר היא נתונה עם אנרגיה ספציפית, ומשנים את ערכו של אחד המצבים ("מכבים" אותו). על סמך הנוסחא שכתבנו לאנרגיה של המערכת נוכל לכתוב את הפרש האנרגיה כתוצאה מהשינוי:
\Delta E_{i}=E_{i=off}-E_{i=on}=\sum _{j<i}w_{ij}s_{j}+\theta _{i}
אנו יודעים מהתפלגות בולצמן כי הסיכוי כי מערכת תסתדר בקונפיגורציה מסוימת פרופוריונצלי ל e^{-{\epsilon _{i} \over kT}}
כאשר  \epsilon _{i} היא האנרגיה של הקונפיגורציה. לכן נוכל להסיק כי:
\Delta E_{i}=-k_{B}Tln(P_{i=off})-(-k_{B}Tln(P_{i=on}))
כאשר  k_{B} הוא קבוע בוצלמן וT היא ה"טמפרטורה" של המערכת.
מכיוון שאנו יודעים כיסכום הסתברויות חייב להסתכם ל-1 נקבל:
{{\Delta E_{i}} \over T}=ln(P_{i=on})-ln(P_{i=off})
{{\Delta E_{i}} \over T}=ln(P_{i=on})-ln(1-P_{i=on})
{{\Delta E_{i}} \over T}=ln({(p_{i=on}) \over (1-p_{i=on})})
-{\Delta E_{i} \over T}=ln({{1 \over P_{i=on}}-1})
exp({-\Delta E_{i} \over T})={1 \over P_{i=on}}-1
כלומר ההסתברות כי המצב ה-i הוא 1 נתונה על ידי:
P_{i=on}={1 \over {1+exp({-\Delta E_{i} \over T})}}
שהיא למעשה פונקציית הסיגמואיד.
ראו גם

זכוכית ספין
התפלגות בולצמן
הערות שוליים

↑  Hinton, Geoffrey E. (2007-05-24). "Boltzmann machine". Scholarpedia. 2 (5): 1668. Bibcode:2007SchpJ...2.1668H. doi:10.4249/scholarpedia.1668. ISSN 1941-6016.
↑  , http://imagine.enpc.fr/~obozinsg/teaching/mva_gm/papers/RBM.pdf
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4247316-0 
הצגה גרפית של מכונת בולצמן. כל קשת בגרף מציינת קשר בין קודקודים כאשר w הוא המשקל המקשר בין הקודקודים הנ"ל. זוהי מכונת בולצמן לא מוגבלת.

השלב הראשון של האלגוריתם - מעבר מהשכבה הגלויה לשכבה הנסתרת
השלב השני של האלגוריתם- מעבר מהשכבה הנסתרת לשכבה הגלויה
נמרים (מלחמת ההתשה)

ה"נמרים" היה כינויים של אנשי מילואים בדרגות סגן עד סא"ל, אשר התנדבו לשרת במילואים במשך חודשיים עד שלושה חודשים בתעלת סואץ במהלך מלחמת ההתשה, שנמשכה מ-11 ביוני 1967 עד 7 באוגוסט 1970.
רקע

מלחמת ההתשה נמשכה למעלה משלוש שנים לאורך החזית המצרית, הירדנית והסורית. עיקר האבדות ופציעות הלוחמים, היו בחזית תעלת סואץ שבה צבא מצרים וצה"ל ניהלו מלחמת התשה אחד כנגד השני. הצבא המצרי ביצע הפגזות חוזרות ונשנות על המוצבים לאורך תעלת סואץ.
בחזית המצרית המלחמה התאפיינה בהפגזות כבדות של ארטילריה מצרית על עמדות צה"ל ובפשיטות קומנדו מצריות. בעקבות ההפגזות המסיביות בנתה ישראל לאורך תעלת סואץ את קו המעוזים ("קו בר-לב"), שבו 32 מוצבים מבוצרים לאורך קו חזית של כ-160 ק"מ. מוצבים אלה נחשבו אז, בעיני המתכננים וראשי צה"ל, עמידים בפני התקפות ארטילריה.
את המעוזים איישו מפקדים וחיילים של חרמ"ש, הנח"ל, נח"ל מוצנח, צנחנים, גולני, סיירת שקד וסיירת צנחנים.
גיוס הנמרים

תופעת ה"נמרים" נוצרה עקב מצוקה של המפקדים הצעירים בצבא הסדיר. ככל שמלחמת ההתשה נמשכה וצברה תאוצה גברה המצוקה. הקשיים היו בעיקר אצל מפקדים צעירים שפיקדו על המעוזים והתקשו להתמודד עם המלחמה המתישה, עם המארבים ופשיטות הקומנדו המצרי, הירי הארטילרי המסיבי ועם הצליפות. המצב הנפשי הקשה של הלוחמים והמפקדים שלא יכלו לצאת לחופשות וחוו עשרות אירועים של פצועים והרוגים, חייב שינוי. בעקבות כך הועלתה על ידי מפקדים בכירים בשטח הצעה בפני הרמטכ"ל ושר הביטחון, להביא למעוזים אזרחים, קצינים מדרגות סגן עד סא"ל עם ניסיון קרבי אשר שרתו בסיירות, בחרמ"ש, בגולני ובצנחנים כדי לסייע בפיקוד על המעוזים, ולתת עידוד ללוחמים ולאפשר למפקדים מהמערך הסדיר לצאת לחופשות.
שר הביטחון משה דיין נענה לאתגר ויזם מערך התנדבות של קציני מילואים, ללחימה של חודשים אחדים בחזית התעלה, תוך שהם מעניקים מניסיונם ומבגרותם ללוחמים הצעירים. ה"נמרים" הראשונים נכנסו למעוזים באפריל 1969. בכנס שערך שר הביטחון לקציני מילואים, באוגוסט 1969, שבו קרא להם להתנדב למחזור השני של "נמרים", דיבר דיין על מטרותיה של ישראל וניתח את המצב הביטחוני בחזיתות השונות, ובסיכום הכנס קרא להם להתגייס בהתנדבות לשירות המילואים.
הקצינים הצעירים בשירות החובה, היושבים כיום במוצבים - בחורים זהב כולם, הם קורצו מן החומר שאתם קורצתם, אבל אתם - קציני מילואים - בוגרים מהם ומנוסים מהם. ולכן, אנו פונים אליכם שתתנדבו לשבת שם במוצבים ולהשפיע את הבגרות והנסיון שלכם.
עשרות קצינים לא נרתעו ובאו לשרת במעוזים. המתנדבים כונו "נמרים" ועל פי שלמה להט (צ'יץ') היה זה הוא אשר קבע את השם "נמר" למתנדבים:
באחד הימים נסעתי עם ששון יצחקי שהיה מח"ט 401, וכל היום הטריד אותו בקשר אחד המילואימניקים שהגיע במחזור הראשון. ששון צעק עליו בקשר: "תפסיק להיות נמ"ר - נודניק ממדרגה ראשונה". אני אמרתי לו, זה רעיון טוב, ניתן למילואימניקים את השם נמר, מלשון ההסתערות. הנמרים היו מפקדי מעוזים יוצאים מן הכלל ואין ספק שחלק גדול מההצלחה של המלחמה היא הודות להם.
בריאיון באתר ynet, עם צאת ספרו "ירח מעל סואץ" אמר יוסי עוזרד על הנמרים:
התחושה האישית שלי הייתה שזו קבוצת אנשים שעשו את המעשה האלטרואיסטי הכי מטורף שהיה במדינת ישראל בעת החדשה, ואף אחד לא יודע עליהם. כי אלטרואיזם זה כבר לא דבר נחשב בישראל היום - כשאדם הולך לסכן את נפשו ומתנדב לשלושה חודשים במקום הכי מסוכן שיכול להיות, כי הוא מאמין שזו הדרך הנכונה ביותר למען ארצו ומדינתו. המושג פראייר עוד לא היה קיים.
רשימת שמות הנמרים

מובאת בזאת רשימה של שמות נמרים ודרגתם בעת שירותם כנמרים:
סרן דן אבידן
סרן עמוס אונגר
סגן גדעון אורון
סגן אורי ארבל
סרן שמואל ארז
סגן יעקב ארקין
סרן רן בג
סגן חיים בן ארי לזבניק
רב-סרן יונתן בלינקוב
סגן מוטי בן עמי
סגן מרדכי (מוטי) ברגר
סגן רפי בר לב
סגן מיכאל ברמן
רב-סרן יהושע בן שחל (ישו)
סגן אורי גבע
סרן אוריאל (אורי) גולד
סגן אורי גולדפרב
סגן יוסף עידו דיסנצ'יק
סגן יוסי דישון
סגן ברוך דסברג
רב-סרן שמעון דרור
סגן דוד הלוי
סגן גבריאל הלר
סגן משה וייס
סגן משה זהבי
סרן יעקב זמר
סגן און חוטר ישי
סרן שי חולדאי
סגן מוטי חיימוביץ
רב-סרן אליהו חן - ציון
סרן עודד טירה
סגן פנחס טייטלבוים
סגן ניר כהן
סגן עזרא כהן
סגן אבנר לוין
סרן יוסף לונץ (לונצי)
סגן אמנון לזר
סגן דוד מלכוב
סגן יואל מרשק
סגן יצחק נדן
סגן דורון נחמני
סגן דוד מלכוב
סגן מרדכי סיון
סגן אברהם סנפירי
סרן דוד עמית
סגן עשהאל (עשי) פשחור
סגן דוד קורן (וקסנר)
סרן ישעיהו קורן
רב-סרן אליהו קידר
סגן שבתאי קייזר
סגן אברהם קלוג
סגן אריה קליין
סגן אורי קלס
סרן יואב קציר
רב-סרן עמירם קרוגליק
סגן חנן קרפ
סרן שמואל ראם
סגן בצלאל רובין
סגן מיכאל רודני
סגן יוסי רון
סרן מיכאל רכס
סגן טיבי רם
סגן יוסי שדה
רב-סרן עמי שחם
סגן איתן שילוני
סגן אלוף אלישע שלם
סגן אלוף גיורא שנאן
סגן יחיעם ששון
סגן מרדכי תובל שולמן
סרן יוסף תמיר
מפקד האוגדה שלמה להט (צ'יצ') היה נוהג להעניק לנמרים בסיום תקופת השרות שלהם תעודת ההוקרה או מדליה של האוגדה ועליה מילות הערכה. לא כל הלוחמים המתנדבים זכו לקבל את מכתב ההוקרה או המדליה. הייתה זו קבוצת אנשים שעשו את מעשה אלטרואיסטי כשסיכנו את נפשם והתנדבו לשרות צבאי מעבר לחובת שרות המילואים כי הם האמינו שזו הדרך הנכונה להתנדב למען המדינה. בשנים האחרונות נעשה מאמץ לאתר את כלל הנמרים ששירתו בתעלה במהלך מלחמת ההתשה.
לקריאה נוספת

יוסי עוזרד, ירח מעל סואץ, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2019 (הספר בקטלוג ULI)
יואב גלבר, התשה - המלחמה שנשכחה, דביר, 2017 (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  האלוף שלמה להט, מלחמת ההתשה - עדות אישית, באתר ynet, 11 באפריל 2006
↑  אבי שמואלביץ', טכנאי קשר במרחבי סיני ובמעוזים, במלחמת ההתשה 1967–1970, מקנטרה ועד המזח בפורט תאופיק, ישראל: העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב, 2014, עמ' 176, מסת"ב 978-965-92085-0-0
↑  יואב גלבר, התשה - המלחמה שנשכחה, פארק תעשיות חמן: דביר, 2017, עמ' 359, מסת"ב 978-965-566-445-4
↑  יואב גלבר, התשה - המלחמה שנשכחה, פארק תעשיות חמן: דביר, 2017, עמ' 373, מסת"ב 978-965-566-445-4
↑  דיין קורא לקציני מילואים להתגייס לשירות נוסף בתעלה, למרחב, 19 באוגוסט 1969, עמ' 1
↑  בקוראו לקציני מילואים להתנדב לשירות "לתקופה מסויימת" - דיין: המלחמה למניעת מלחמה תקבע יכולתנו להחזיק בעמדותינו, מעריב, 19 באוגוסט 1969, עמ' 3
↑  עופר דרורי, "נמרים בתעלה", באתר הגבורה, ‏2022
↑  יובל פלוטקין, "הם עשו את המעשה האלטרואיסטי הכי מטורף בישראל, ולא יודעים עליהם כלום", באתר ynet, 24 באוגוסט 2019
↑   שי רודין, "ירח מעל סואץ": מבט מפוכח על חיילי צה"ל במלחמת ההתשה, באתר הארץ, 20 בדצמבר 2019
↑  איציק ברתנא, המלחמה שנשכחה, המלחמה שהושכחה, כנס מדיה, 11 בספטמבר 2019
↑  טל בשן, ‏זרעי הפורענות של מחדל יום כיפור נטמנו כבר במלחמת ההתשה, באתר מעריב אונליין, 29 בספטמבר 2017;
 אהוד עין-גיל, "התשה": זה לא ספר על המלחמה, אלא על המגעים בין ישראל לארה"ב, באתר הארץ, 13 בפברואר 2018
ווקאליזה

ערך זה עוסק בסוג של זמרה. אם התכוונתם לסגנון של זמרת ג'אז, ראו .
ווֹקָאליזה היא קטע קולי – יצירה או תרגיל בחימום קולי – המבוסס על הברה (על פי רוב, הברה פתוחה) אחת או יותר, ללא מילים.
עם יצירות הווקאליזה הידועות במוזיקה הקלאסית ניתן למנות את "פסטורלה" (אנ') של איגור סטרווינסקי (1907) ו"ווקאליזה" (אנ') של רחמנינוב (1915).
במוזיקה הפופולרית הישראלית ידועה היצירה "תמונה" (1978), שחיבר יצחק קלפטר ושרה יעל לוי, וכן "מחווה לדניאל" מתוך האלבום "ווקליזה" (1989) של הזמרת חני לבנה, לפי לחן של נחום היימן.
ראו גם

שירת סקאט
מֶליסמה (אנ') – זמרה של מספר צלילים על הברה אחת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph224494 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מרגיש כמו אהבה

"מרגיש כמו אהבה" הוא המיני-אלבום החמישי של המוזיקאי הישראלי מרגי, והשלישי שלו בשפה העברית. המיני-אלבום יצא בהפתעה לאור ב-5 ביוני 2024 תחת הוצאת חברת גאגא בוקינג.
רקע והפצה

מאז שנת 2022, מרגי עובד על קריירה בינלאומית בהדרכת חיים סבן.
השירים במיני-אלבום נכתבו בדצמבר 2023 והושפעו מתקופת הנעורים של מרגי וממלחמת חרבות ברזל. גם בת זוגו, אנה זק, ומערכת היחסים שלהם השפיעו על הפרויקט.
ב-5 ביוני 2024, מרגי הוציא את המיני-אלבום, הראשון שלו בעברית מאז "לא להיות לבד" שיצא לאור באוקטובר 2021, לאחר תקופה של התמקדות במוזיקה לקהל האמריקאי עם המיני-אלבום האחרון שלו, Shadows Of Blue, שיצא רק חודש לפני כן. עם צאת המיני-אלבום, השיר "רעידת אדמה" יצא כסינגל שיווקי לתחנות הרדיו, ונכנס לפלייליסט גלגלצ.
הרכב

המיני-אלבום הופק על ידי ג'ורדי כולל שיתופי פעולה עם אמנים ויוצרים שונים, כמו סטטיק ואגם בוחבוט בשירים "פירוטכניקה" ו"מי ירפא", בהתאמה. בנוסף, יסמין מועלם ואסף אמדורסקי השתתפו באלבום ככותבים.
שיר הנושא של המיני-אלבום, "מרגיש כמו אהבה", נכתב והולחן על ידי מרגי, ג'ורדי, אסף אמדורסקי ורון ביטון. הוא מתמקד ברגשות של אהבה חדשה ותקווה לאחר תקופה קשה. שיר נוסף, "נצלול", מדבר על העצמה ותקווה לימים טובים יותר. הוא נוצר על ידי מרגי, ג'ורדי, רון ביטון וצליל קליפי. השיר "רעידת אדמה", שכתבו מרגי, ג'ורדי, יובל מעין ומאי ספדיה, דן בהתמודדות עם משברים עם תקווה לעתיד.
אנה זק, בת זוגו של מרגי, לא משתתפת באלבום, אבל יש שיר שמוקדש לה בשם "הזוהר הצפוני": ”התחלתי מערכת יחסים חדשה ומדהימה לאחרונה, והוא נולד מתוכה. השיר הזה קרוב לי ללב מאוד. מאז, כל פעם שאני או היא שומעים אותו זו התרגשות מיוחדת. באיזה שהוא מקום זה שיר הוקרת תודה על האדם הזה שנכנס לי לחיים ועל כמה כשחיבור כזה זה מרגיש שהוא מקצר כל מרחק”.
רשימת רצועות

כל הרצועות הופקו על ידי ג'ורדי.
| מס' | שם | כותב(ים) | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | מרגיש כמו אהבה  | יהונתן מרגי, אסף אמדורסקי, ירדן פלג ורון ביטון | 2:41 |
| 2. | נצלול  | מרגי, פלג, צליל קליפי וביטון | 3:46 |
| 3. | מי ירפא (בהשתתפות אגם בוחבוט)   | מרגי, יסמין מועלם, יובל מעיין ופלג | 2:22 |
| 4. | רעידת אדמה  | מרגי, מאי ספדיה, מעיין ופלג | 2:53 |
| 5. | פירוטכניקה (בהשתתפות סטטיק)   | מרגי, פלג ולירז רוסו | 2:32 |
| 6. | עוף החול  | מרגי, מעיין, פלג ורוסו | 2:35 |
| 7. | הזוהר הצפוני  | מרגי, פלג ורוסו | 4:34 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 21:26 |
הערות שוליים

1 2 3  גיל משעלי, ‏"מרגיש כמו אהבה": מרגי משחרר אלבום בעברית, באתר ‏מאקו‏, 5 ביוני 2024
1 2 3 4  שגיא בן נון‏, מרגי מוציא בהפתעה מיני-אלבום הכולל דואטים עם סטטיק ואגם בוחבוט, באתר וואלה, 5 ביוני 2024
↑  5.6.pdf, Google Docs
| מרגי |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| מיני-אלבומים | מה יהיה • לא להיות לבד • Dark Side of the Rainbow • ‏Shadows of Blue • מרגיש כמו אהבה |  |
| סינגלים | "תני לי רגע" • "הזוג הזה" • "אני לא אני" • "הכל שקוף" • "אסור" • "דיבור נגוע" • "לא יוצא למסיבות" • "אמבולנס" • "סגול בהיר" • "אנג'ל" • "לא להיות לבד" • "Sucks to Know You (FU)" ‏• "Lie Like This" • "צונאמי" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Hoodie" |  |
| ערכים קשורים | הכוכב הבא לאירוויזיון 2018 • טדי הפקות • Mobile1 Music • סבן מיוזיק גרופ |  |
עמוס בועזסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1967 (בן 58 בערך) ירושלים, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  ויולן, מנצח, מעבד, מלחין
 כלי נגינה:  ויולה 
 שיתופי פעולה בולטים:  התזמורת הסימפונית ירושלים
 
עמוס בועזסון (נולד ב-1967) הוא ויולן, מנצח, מעבד ומלחין ישראלי המשמש כוויולן הראשי של התזמורת הסימפונית ירושלים.
לימודים

בועזסון נולד בירושלים ולמד באקדמיה למוזיקה ע"ש רובין אצל פרופ' דוד חן. אחרי המשך לימודים אצל חיים טאוב נסע לארצות הברית ולמד לתואר מוסמך באוניברסיטת אינדיאנה, אצל עתר ארד.
קריירה

בועזסון מופיע ברחבי העולם כסולן וכשותף בהרכבים קאמריים. הוא מרבה לנגן מוזיקה ישראלית, השתתף בפסטיבלי מוזיקה בישראל ומקליט לקול המוסיקה. בשנת 2003 היה נגן ראשון בקבוצת הוויולות בתזמורת הקאמרית הקיבוצית וכן ניגן בסינפונייטה הישראלית באר שבע, בקאמרטה הישראלית ירושלים ובתזמורת הפילהרמונית הישראלית. עמוס בועזסון מנגן מוזיקה מתקופת הבארוק בביצוע אותנטי.
עמוס בועזסון השלים לימודי תואר שני בניצוח כתלמידו לניצוח של המאסטרו מנדי רודן בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה שבאוניברסיטת תל אביב. כמו כן השתלם אצל המנצחים יואב תלמי, ג'יזל בן דור ואי-אן שו.
עמוס בועזסון שימש בעבר כמנצח בית בסינפונייטה הישראלית באר שבע ומשנת 2009 ועד שנת 2012 שימש כמנצח ומנהל מוזיקלי של תזמורת "חובבי המוזיקה ירושלים".
בועזסון מלמד נגינה בכינור ובויולה ונגינת מוזיקה קאמרית בקונסרבטוריון "הסדנה" בירושלים וב"מוזיקון" במבשרת ציון. בין תלמידיו בונת הכינורות יעל רוזנבלום.
עמוס בועזסון עוסק גם בהלחנה. יצירותיו הן:
"פסקליה" לתזמורת
"גלים" לתזמורת
שלישייה לקלרינט, כינור וקונטרבס
"אשליות" לכינור ולנבל
מחזור שירים לטקסטים יפנים.
דן גילרמן

דן (דני) גילרמן (נולד ב-26 במרץ 1944) הוא איש עסקים ישראלי שכיהן כשגריר ישראל באו"ם בין השנים 2003-2008. במסגרת תפקידו באו"ם כיהן כסגן נשיא עצרת האו"ם מטעם גוש מדינות המערב.
קורות חיים

גילרמן נולד בתל אביב בשנת 1944 ואת לימודיו האקדמיים עשה באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטה העברית.
גילרמן כיהן כמנכ"ל של מספר חברות ישראליות בתחומי הכימיה והמזון.
בשנות ה-70 היה פעיל במפלגת המרכז החופשי שהייתה חלק מהליכוד. אחר כך הצטרף לתנועה הדמוקרטית לשינוי, של פורשי המרכז החופשי ושימש כיושב הראש נשיאות התנועה.
החל משנת 1985 שימש כיושב-ראש איגוד לשכות המסחר הישראלי תפקיד בו כיהן עד לשנת 2002. הוא היה חבר דירקטוריון הבנק הבינלאומי הראשון בישראל ודירקטור בבנק לאומי ובבנק ישראל, כמו גם במספר חברות ישראליות אחרות.
ביולי 2002 מונה גילרמן להיות השגריר ה-13 של ישראל באו"ם וב-1 בינואר 2003 נכנס לתפקידו. ב-13 ביוני 2005 נבחר להיות אחד מ-21 סגני נשיא עצרת האו"ם. גילרמן נבחר כנציג גוש מדינות "קבוצת מערב אירופה ואחרות" (WEOG). ישראלי שקדם לגילרמן בתפקיד סגן נשיא עצרת האו"ם היה אבא אבן בשנת 1952. גילרמן סיים את תפקידו כשגריר לאו"ם ביולי 2008.
לאחר שעזב את תפקידו באו"ם, הקים בשותפות עם מתיו ברונפמן את קרן ההשקעות "ההזדמנות הישראלית". במסגרת הקרן ביקשו לגייס השקעות לחברות תעשיייה מסורתית בישראל. בין השאר נפגש בדאבוס, במסגרת הפורום הכלכלי העולמי, עם ראשי קרנות ההשקעה הממשלתיות במדינות המפרץ. אולם בעקבות המשבר הכלכלי העולמי הקרן לא הצליחה לגייס השקעות בהיקף שתכננה והיא נסגרה.
בדצמבר 2009 מונה גילרמן כיושב ראש קרן מרקסטון. לאחר שהקרן הפסידה 75.3% מהונה, והתברר שדמי הניהול שקיבלו מנהליה לאורך השנים הגיעו לסך 140 מיליון דולר, פרש גילרמן מתפקידו. הקרן חדלה לפעול לאחר מכן.
ביוני 2010, הציע ראש הממשלה נתניהו לגילרמן להתמנות שוב לשגריר באו"ם, אך הוא סירב והשיב כי ישמח לסייע במלאכת ההסברה בהתנדבות.
בשנת 2015 מונה לנציג ההשקעות האמריקאית בלקסטון בישראל.
בשנת 2019 מונה ליושב ראש חברת הקנאביס הרפואי פארמוקן.
חיים אישיים

דן גילרמן נשוי לג'ניס, ואב לשני ילדים.
הערות שוליים

1 2  מתמודד דני גילרמן, חדשות, 30 ביוני 1985
↑  המרכז החופשי - אספות הסברה, מעריב, 16 בפברואר 1975
אברהם תירוש, ב"מרכז החופשי" מופעלים לחצים על ח"כ ש. תמיר לפרוש מהליכוד, מעריב, 19 באוקטובר 1976
↑  ספיר פרץ, ‏דני גילרמן פורש מנשיאות לשכות המסחר לאחר 17 שנה; "המשק יתאושש בעוד שנה", באתר גלובס, 24 בדצמבר 2002
↑  אורה קורן, ‏גילרמן: "נגמר עידן הוויסות בכרטיסי האשראי - כפי שנגמר במניות הבנקים", באתר גלובס, 8 ביולי 1998
↑  אלוף בן, עתי"ם, אושר מינוי גילרמן לשגריר באו"ם, באתר הארץ, 2 ביולי 2002
↑  שלמה שמיר, שגריר ישראל באו"ם, דני גילרמן, נבחר פה אחד לסגן נשיא העצרת הכללית של האו"ם, באתר TheMarker‏, 13 ביוני 2005
↑  שלומית לן, ‏דני גילרמן נפגש בדאבוס עם ראשי קרנות ההשקעה הממשלתיות במדינות המפרץ, באתר גלובס, 8 בפברואר 2009
↑  שלומית לן, דאבוס, ‏דני גילרמן: "אנחנו עושים חשיבה מחדש על קרן ההזדמנות הישראלית", באתר גלובס, 1 בפברואר 2009
↑  רון שטיין, ‏דני גילרמן: "לא רואה שום סיבה שלובש וקס יעזבו את מרקסטון", באתר גלובס, 6 בדצמבר 2009
רויטרס, דני גילרמן, יו"ר מרקסטון: לא איבדנו משקיעים בעקבות הודאתו של ברוידי בשוחד, באתר TheMarker‏, 7 בדצמבר 2009
↑  ליטל איסטמטי, ‏המצוקה התזרימית מונעת ממרקסטון להעביר כספים לנושים ולמנהליה; היו"ר גילרמן פרש, באתר גלובס, 22 באפריל 2014
 שרון שפורר ושרית מנחם, המודל העסקי של קרן מרקסטון: למשקיעים נמחקו 75% מהשקעתם, המנהלים שילשלו לכיסם 140 מיליון דול, באתר TheMarker‏, 1 באוגוסט 2015
↑   נתן ליפסון, האיש שמקשר בין נשיאים, ראשי ממשלה, עסקות ביטחוניות ודוגמניות פלייבוי, באתר TheMarker‏, 17 ביולי 2018
↑  גילרמן סירב לבקשת רה"מ להתמנות שוב לשגריר באו"ם, באתר הארץ, 7 ביוני 2010
↑  אילנית חיות, ‏ענקית ההשקעות בלקסטון במגעים לרכישת מגה, באתר גלובס, 12 במאי 2015
↑   שלי אפלברג, היועץ של קרן בלקסטון ינסה לעזור לפארמוקן לכבוש את השוק הבינלאומי, באתר TheMarker‏, 24 בנובמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007387945605171  VIAF: 6034151965337800470008   WorldCat (עם VIAF): 6034151965337800470008