stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פלמ"ח
השפעת יוצאי הפלמ"ח על מדינת ישראל > בהתיישבות

הפלמ"ח לא היה אך ורק כוח לוחם, כי אם גם תנועה מיישבת. כאשר הגיע גרעין מתנועת הנוער אל ה"הכשרה" היה היחס אליו כאל גוף העתיד להקים יישוב עברי בעתיד. הנהגת הפלמ"ח עודדה את הגרעינים שסיימו את שירותם הצבאי בפלמ"ח להמשיך ולהקים יישוב, כגרעין, או לחזק יישוב קיים. ההווי המשותף שנוצר במהלך שנות השירות, היווה את הדבק החברתי שאיפשר את הצלחתם של היישובים שנוצרו. לאחר שנות הלחימה, אך טבעי היה כי חברי הגרעינים ינסו להמשיך ולקבוע את מפת גבולות המדינה, באמצעות התיישבות בנקודות ספר או בנקודות הנחשבות למסוכנות, אם כקיבוץ או כמושב. הפלמ"ח ראה בכך חלק מייעודו, ותפקיד שאינו נופל בחשיבותו מתפקידיו הצבאיים.
אלו היישובים שהוקמו על ידי יוצאי הפלמ"ח, או תוגברו על ידם:
אייל
ארז
ביריה
בית גוברין
בית קשת
ברעם
גבים
הגוברים
הזורע
היוגב
הסוללים
הראל
חגור
חוקוק
חמדיה
חצרים
יזרעאל
יפתח
יראון
מלכיה
מעגן מיכאל
מעין ברוך
משאבי שדה (חלוצה)
משגב עם
משמר הנגב
נחשולים
נחשון
נחשונים
ניר יצחק
נירים
נתיב הל"ה
עין השופט
עמיעד
פלמחים
פלמ"ח צובה
צאלים
צרעה
ראש הנקרה
רבדים
רביבים
רמות נפתלי
תל רעים
שובל
שער העמקים
המנון הפלמ"ח

מִסָּבִיב יֵהוֹם הַסַּעַר,

אַךְ רֹאשֵׁנוּ לֹא יִשַּׁח

לִפְקֻדָּה תָּמִיד אֲנַחְנוּ,

תָּמִיד אָנוּ, אָנוּ הַפַּלְמָ"ח



מִמְּטוּלָה עַד הַנֶּגֶב,

מִן הַיָּם עַד הַמִּדְבָּר - 

כָּל בָּחוּר וְטוֹב - לַנֶּשֶׁק

כָּל בָּחוּר עַל הַמִּשְׁמָר!



נָתִיב לַנֶּשֶׁר בַּשָּׁמַיִם,

שְׁבִיל לַפֶּרֶא בֵּין הָרִים, 

מוּל אוֹיֵב דַּרְכֵּנוּ יַעַל,

בֵּין נִקְרוֹת וּבֵין צוּרִים



רִאשׁוֹנִים תָּמִיד אֲנַחְנוּ,

לְאוֹר הַיּוֹם וּבַמַּחְשָׁךְ

לִפְקֻדָּה תָּמִיד אֲנַחְנוּ,

תָּמִיד אָנוּ, אָנוּ הַפַּלְמָ"ח.
זרבבל גלעד שהיה מגויס בפלוגה א' בתחילת דרכו של הפלמ"ח, נתבקש על ידי מפקד האימון לכתוב שיר למסיבת סיום "תוכנית 200 השעות" של האימון הבסיסי. לשם כך פטר אותו המפקד מיום אימונים, אולם גלעד ויתר על הפטור וכתב את השיר בזמן ששמר. במסיבה הושמע השיר בלחן רוסי (לחן השיר "פּוֹ דּוֹלִינָם אִי פּוֹ וְזְגוֹרְיָאם" שעליו הולחן גם השיר "הלוך הלכה החבריא"). השיר מתאר את אופיו הקרבי ואת פעילותו הצבאית של הפלמ"ח ואין בו אזכור של אופיו העובד, משום שהוא נכתב חודשים ספורים אחר הקמת הפלמ"ח, בטרם נתקבל "הסדר העבודה והאימונים". בשנת 1943 בשעה שהחליטה תנועת הנוער העובד על גיוס כלל גרעיניה לפלמ"ח, הלחין בוגר התנועה חבר נען, דוד זהבי, לחן עברי לשיר. הלחן החדש פורסם תחת הכותרת "שיר הפלוגות" בעיתון הנוער העובד "במעלה" גיליון 12 (292) 25 ביוני 1943. שם הפלמ"ח לא נזכר בפרסום בעיתון, מטעמי חשאיות, והמילים "אנו אנו הפלמ"ח!" הוחלפו ב"אנו, ההולכים בסך!". בעלון הפלמ"ח מס' 24–25 (נובמבר-דצמבר 1944) הוא נדפס שוב כ"שיר הפלוגות" בליווי הלחן של זהבי, ובהסתרת שם הפלמ"ח, אולם הוכנס בו עוד שינוי קל במילה אחת בבית השלישי: "כָּל בָּחוּר וְטוֹב - לַנֶּשֶׁק - בָּחוּרה עַל הַמִּשְׁמָר!". בית זה הופיע בשנית בשער עלון הפלמ"ח מס' 51–52 (אפריל-מאי 1947). שינוי המילה בא להצביע על אופיו השוויוני של הפלמ"ח.
נשים בפלמ"ח

בשנתיים הראשונות לקיום הפלמ"ח הכוח לא כלל נשים. רק בתחילת שנת 1943, כשהוחלט לפתוח את שורות פלמ"ח לגיוסים נרחבים יותר, הוחלט לגייס גם נשים.
הנשים היוו לבסוף כשליש מכוח האדם בפלמ"ח. כשנתיים אחר הקמתו, הוחל בגיוס נשים ובניסיון לשלבם בפעילות, תוך שהן נוטלות חלק באימוני הגברים, ובתוכנית הכשרתם הצבאית. כבר בקיץ 1943 התברר שאימונים אלה לא היו כפי כוחן של הנשים, ונגרם נזק גופני לחברות. בספטמבר 1943 התאספו חברות הפלמ"ח לכינוס במשמר העמק וניסו לסכם קווים להמשך הפעולה של נשים בפלמ"ח. סוכם על אימונים נפרדים לנשים ולגברים, על הכשרת מפקדות שתפקדנה על אימוניהן של הנשים, וכן כי הכשרת הנשים תתמקד בתפקידי קשר, עזרה ראשונה, נהגות, סיירות, תפקידים מנהליים, תפקידי סעד ותפקידים הסברתיים. כפי שמתאר זאת יגאל אלון: "בישול, מחסנאות, חובשות בנקודות–האיסוף, רפואה, טיפול בחולים (אחיות), קשר, עבודות–משרד, סיירות מיוחדות, פיקוד והדרכה. נהגות, נשקות, תפקידי משמר ולחימה סטאטיים ביישובים, מחנות, מתקנים ומטות קרביים [...] אין להתעלם ממגבלותיה הטבעיות של האישה, ובבואנו לאמן אותה ולשבצה בתפקידי היחידה, אל נשכח את יעוד האמהות של החיילות".
האישה שהגיעה לתפקיד הבכיר ביותר במסגרת הפלמ"ח הייתה קצינת השלישות של הפלמ"ח שושנה ספקטור. אם כי רק בודדות שימשו ממש כלוחמות ויצאו לקרב.
מבין 1,196 נופלי הפלמ"ח, נפלו 26 נשים (כ-2% מהנופלים), שלוש נפטרו ממחלה, שלוש נפלו בפעילות מבצעית לפני מלחמת העצמאות ו-20 נפלו במהלך מלחמת העצמאות, חלקן בפעילות מבצעית, חלקן בפעולות הגנה על משלטים, בבסיסים צבאיים וביישובים מנותקים, וחלקן בתאונות מבצעיות. נתן אלתרמן כתב על הלוחמת ברכה פולד "אחת מבנות הזמן שכגברים / עשו כל מלאכת איש ומעשהו / אבל כעלמות ירדו קברים". ב-24 במרץ 1946 הייתה ברכה פולד חלק מחוליית חסימה ברח' מרמורק 7 בתל אביב, במסגרת "ליל וינגייט", אשר ניסתה למנוע ממשוריינים בריטים גישה אל אוניית המעפילים "וינגייט" אשר עגנה בחוף ימה של תל אביב. ברכה בת ה-19, שהייתה מפקדת החוליה, נורתה לאחר שחבריה הודיעו על רצונם להיכנע, כאשר ניסתה להחליף מחסנית במקלע הסטן שבידה. על שמה נקראה אוניית המעפילים "ברכה פולד". היה זה מקרה מייצג, אחד מני רבים. קורבנן של הצנחניות חנה סנש וחביבה רייק, סימן אף הוא דף חשוב בסיפורה של לוחמת הפלמ"ח, כמו גם סיפורה של הטייסת זהרה לביטוב. אחת המטיילים הישראלים, שנהרגו במהלך ניסיונם להגיע אל הסלע האדום בראשית שנות ה-50, הייתה לוחמת הפלמ"ח לשעבר גילה בן עקיבא. חברתה רחל סבוראי, שגם היא הייתה לוחמת בפלמ"ח, נודעה כראשונה שהגיעה אל הסלע האדום, ביחד עם מאיר הר-ציון.
בשנת 2016 הוקמה אנדרטה באזור חוות שקמים לזכרן של לילה-נעמי יוסף, תמר באומגרט ומרים אוסיה, שלוש לוחמות פלמ"ח, חברות הגדוד השלישי של חטיבת יפתח, שנהרגו בעת מבצע יואב במלחמת העצמאות (9 באוקטובר 1948) בכפר הוג' כתוצאה מהפצצות מטוסים מצריים.
אסתר גרינברג, חובשת קרבית בגדוד 9 בחטיבת הנגב נבחרה כנערה ייצוגית לפרסום הפלמ"ח וצולמה ישובה בג'יפ עם כאפייה לצווארה.
עיצוב הזיכרון

מסמכים ותמונות רבות של הפלמ"ח נמצאים במוזיאון הפלמ"ח בתל אביב. הפלמ"ח הוא נושא למחקר ענף בהיסטוריוגרפיה הישראלית. על שמו נקראו רחובות בערי ישראל והוקמו אנדרטאות ולוחות זיכרון באתרים רבים. במערת הפלמ"ח המשופצת במשמר העמק מתקיימות פעילויות מגוונות לשימור מורשת הפלמ"ח. יהודה אילן היה מהדמויות המרכזיות אשר תרמו לשימור ועיצוב זיכרון הפלמ"ח במשך עשרות שנים. יהודה שימש כקצין תרבות בגדוד השלישי של חטיבת יפתח בזמן מלחמת העצמאות ולאחר קום המדינה התמנה לראש מערך ההסברה והיה אחראי על כלל הטקסים והאירועים הממלכתיים בישראל במשך שנים רבות. כחלק מתפקידו יזם ועיצב אירועי זיכרון רבים לשימור מורשת הפלמ"ח ומפקדיו.
ראו גם

פלמ"ח (סדרת טלוויזיה)
לקריאה נוספת > מחקרים

צבי רענן, צבא ומלחמה בישראל ובעמים, תל אביב: ספרית פועלים, 1955
בן-ציון דינור (עורך עם אחרים), ספר תולדות ההגנה, א-ג, תל אביב: הוצאת מערכות, 1954, 1972
יואב גלבר, למה פירקו את הפלמ"ח, תל אביב: הוצאת שוקן, 1986
יעקב מרקוביצקי, היחידות היבשתיות המיוחדות של הפלמ"ח, משרד הביטחון והמרכז לתולדות כוח המגן, 1989
אורי מילשטיין, תיק רבין, איך תפח המיתוס?, תל אביב: הוצאת ירון גולן ומכון שרידות, 1995
מאיר פעיל, פלמ"ח - הכוח המגויס של ההגנה, האוניברסיטה המשודרת, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ה 1995
חיים גופר,, המשמר על החוף - תולדות "משמר החופים" בימי מלחמת העולם השנייה, המרכז לתולדות כוח המגן ותג, 1995
איה גוזס-סבוראי, פלמחאיות במלחמת תש"ח, הוצאת קיבוץ דליה, 1997
יחיעם ויץ (עורך), פלמ"ח – שתי שיבולים וחרב, משרד הביטחון והעמותה לחקר כוח המגן, 2000
אניטה שפירא, מפיטורי הרמ"א עד פירוק הפלמ"ח: סוגיות במאבק על ההנהגה הביטחונית, 1948, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1985.
אניטה שפירא, יגאל אלון: אביב חלדו, תל אביב: הספרייה החדשה, הוצאת עם עובד, 2004, פרק 6: פלמ"ח ההתחלות, פרק 7: פלמ"ח, בין 1943 ל-1947
מרדכי נאור, עמוד האש על הכרמל, 2006
מאיר פעיל, אברהם זהר ועזריאל רונן, פלמ"ח: פלוגות המחץ של ה"הגנה", 1949-1941, תל אביב: הוצאת משרד הביטחון ועמותת גלילי, 2008
שמרי סלומון, "פרויקט תיקי הכפרים: פרק בהתפתחות המודיעין הצבאי ב'הגנה', חלק א: 1945-1943", ההגנה: מחברות מחקר, גיליון 1, אביב תש"ע, עמ' 1–129
שמרי סלומון, "פרויקט תיקי הכפרים: פרק בהתפתחות המודיעין הצבאי ב'הגנה', חלק ב: 1948-1945", ההגנה: מחברות מחקר, גיליון 2, קיץ תשע"ח, עמ' 1–312
דן קורן ויחיאל (חיליק) גוטמן, ממשלות ישראל לדורותיהן: החלטות חכמות והחלטות מטופשות, ידיעות ספרים, 2017, עמודים 25–34
שרון גבע, 'סמוק דמה של הנערה מדמו של הנער': נפילתה של מרים שחור ומקומן של הנשים בפלמ"ח במלחמת העצמאות, קתדרה 180, טבת תשפ"ב, 2022, עמ' 114-91
לקריאה נוספת > הווי והומור

דן בן אמוץ, חיים חפר, ילקוט הכזבים, 1957
פוצ'ו (ישראל ויסלר), חבורה שכזאת, פרקי הווי בהכשרה מגויסת, הוצאת מסדה, רמת גן, 1957. (הוסרט)
פּוצ'ו, אני פחדן אני, הוצאת מסדה, 1966
פּוצ'ו, יוסלה איך זה קרה, רומן בתולים, הוצאת מסדה, 1973. (הוסרט)
קצב רענון

קצב רענון או תדר ריענון הוא קצב הצגת ההפריימים במסך. טכנולוגיות התצוגה מתבססות על העובדה שרצף של תמונות סטטיות המוקרנות בזו אחר זו יוצרות אשליה של תנועה בעין האדם. תדר רענון גבוה גורם לתנועה יותר חלקה ולריצוד פחוּת, ואילו תדר רענון נמוך גורם למסך לרצד יותר ולהפריע יותר לעיניים. בחירה בהגדרה גבוהה מדי עבור הצג עשויה להפוך את התצוגה לבלתי ניתנת לשימוש ולגרום נזק לחומרה, ואילו בחירה נמוכה מדי תגרום לתנועה יותר מקוטעת על פני המסך.
קצב הרענון המקובל במסכי מחשב הוא 60 הרץ. קצב רענון גבוה יותר משמש בעיקר לצורך משחקי וידאו, היות שהוא מאפשר תנועה חלקה ותגובה מהירה יותר.
מטרת הריענון במסכי CRT

מכיוון שהזרחן מאיר רק לזמן קצר, צריכים התותחים להפציץ כל הזמן את רשת הצל, כך שהרשת עלולה להתחמם ולהתעוות עקב כך, ולגרום לכתמי צבע על המסך. לכן, יש צורך לרענן את נקודות האור כל הזמן, כדי שלא ייעלמו. הקרן עוברת באופן סדרתי שורה אחר שורה משמאל לימין (אופקי) ומלמעלה למטה (אנכי), חוזרת לנקודת ההתחלה, וחוזר חלילה כך שנראה כאילו המסך מאיר כל הזמן. תדר הריענון קובע את מספר המחזורים של הקרן על פני כל המסך בשנייה.
במסכים מודרניים שאינם CRT, בעיית הריצוד אינה קיימת.
ראו גם

CRT
קצב רענון משתנה
הרץ
קולין באלינג'ר

| --- | --- |

באלינג'ר, ב-2012
 לידה:  21 בנובמבר 1986 (בת 38) סנטה ברברה, קליפורניה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אזוסה פסיפיק  תיכון סן מרקוס 
 בן או בת זוג:  אריק סטוקלין 
 מספר צאצאים:  3 
 פרסים והוקרה:  לחצן הפעלה מיהלום 
 פרופיל ב-IMDb
 
קולין באלינג'ר (באנגלית: Colleen Ballinger; נולדה ב-21 בנובמבר 1986) היא שחקנית אמריקאית, קומיקאית, זמרת ויוטיוברית.
ידועה בעיקר בתור הדמות האינטרנטית שלה מירנדה סינגס אשר מפרסמת סרטונים ב-YouTube, ומופעי הקומדיה בהם משולבות הדמות ובאלינג'ר עצמה.
ביוגרפיה

באלינג'ר נולדה וגדלה בסנטה ברברה, קליפורניה, בתם של טים באלינג'ר, מנהל מכירות, ואשתו גוון, עקרת בית. באלינג'ר למדה בתיכון סן מרקוס וסיימה את לימודיה בשנת 2008 באוניברסיטת אזוסה פסיפיק, בה למדה פיתוח קול. יש לה שני אחים גדולים, כריסטופר וטרנט, ואחות צעירה, רייצ'ל.
באלינג'ר יצרה את דמותה של מירנדה סינגס כסאטירה על סרטוני יוטיוב רבים הכוללים אנשים שרים באופן גרוע ונראה שהם לא מודעים לחוסר כישרונם. הדמות מאופיינת כאגואיסטית, נרקיסיסטית וחסרת כישרון. בקטעי הווידאו וההופעות שלה, הדמות עוסקת בשירה וריקוד בהם היא כושלת, דנה בנושאים אקטואליים בהם היא לא מבינה, מבצעת מדריכים כושלים, משתפת פעולה עם יוטיוברים אחרים ומקטרת על הבעיות האישיות איתם היא מתמודדת והביקורות השליליות שהיא מקבלת מצופים מסוימים אשר אותם היא מכנה "Haters" (שונאים).
מ-2007 ועד 2009, באלינג'ר הופיעה עבור דיסני בקליפורניה, אך פוטרה לאחר שמיזגה בין הדמות מירנדה במהלך הופעות לבין הדמות אותה שיחקה במחזה על מנת לבדר את הקהל.
לבאלינג'ר ערוץ יוטיוב משלה, Colleen Ballinger (בעבר "PsychoSoprano") וערוץ ולוג נוסף בשם "Colleen Vlogs". לשני הערוצים הללו יחדיו יש כ-1.8 מיליארד צפיות. ב-2015, באלינג'ר זכתה בפרסי בחירת הנוער כ "אישיות אינטרנט קומית". בנוסף דורגה ב"הוליווד ריפורטר"במקום ה-25 כאישיות אינטרנט ידועה.
ב-14 באוקטובר 2016 עלתה בנטפליקס הסדרה הקומית "בלי תגובות שליליות", אותה יצרה באלינג'ר ואחיה כריסטופר וגם מככבת בה בדמותה של מירנדה סינגס. ב-20 באוקטובר 2017 עלתה עונתה השנייה של התוכנית, ולאחריה בוטלה.
ב-28 באפריל 2020 העלה מעריץ בן 17 של באלינג'ר סרטון יוטיוב שבו טען שלא שילמה לו על תוכן שהציע לה בשביל החשבונות של מירנדה סינגס, והציג פריטי הלבשה תחתונה ששלחה לו במסגרת סטרים משנת 2016. בנוסף, נחשפו סרטון משנת 2006 שבו באלינג'ר ואחותה חיקו נשים היספניות בצורה גזענית, וסרטון משנת 2008 שבו התלוננה על אישה שמנה שישבה לידה בטיסה. ב-13 במאי אותה שנה פרסמה באלינג'ר סרטון שבו התנצלה על הדברים והודתה שטעתה כששלחה למעריץ את הבגדים וכשהחליטה לתת למעריץ לתת לה תוכן בלי לפקח על כך.
חיים אישיים

בשנת 2014, התארסה לזמר/יוטיובר ג'ושוע דייוויד אוונס. הם נישאו בקליפורניה, ב-2 ביולי 2015, וסרט החתונה שלהם צבר יותר מ-11 מיליון צפיות בערוץ היוטיוב של באלינג'ר. לקראת סוף ספטמבר 2016, באלינג'ר הודיעה כי בני הזוג נמצאים בתהליכי גירושין.
ביוני 2018, הודיעה קולין למעריציה כי היא בהריון מבן זוגה השחקן אריק סטוקלין וכי מאורסת לו זמן מה. ב-10 בדצמבר של אותה השנה, נולד בנם הראשון.
במאי 2021 הודיעה כי היא בהריון שני עם תאומים.
הערות שוליים

↑  McLaughlin, Rhett James and Charles Lincoln Neal III.
↑  "San Marcos Grad a YouTube Sensation", Edhat Santa Barbara, June 25, 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 5285 8682  LCCN: no2015104586  MusicBrainz: f9596b2a-6784-4f6d-8f14-64acdebf3623  VIAF: 317285024   WorldCat (עם VIAF): 317285024 
ארבעת האחים באלינג'ר, משמאל לימין: טרנט, רייצ'ל, קולין וכריס.
קוריגון

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  עינב איתמר ואבינועם עומר
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־18 שנים)
 מוצרים עיקריים:  חיפוש חזותי בתחום של זכויות יוצרים וניטור
  
 https://web.archive.org/web/20090831113419/http://corrigon.com/
 
קוריגון (באנגלית: Corrigon) היא חברת חיפוש חזותי בתחום של זכויות יוצרים וניטור. החברה נוסדה ב-2007 על ידי עינב איתמר ואבינועם עומר. החברה מספקת פתרון של ניטור תמונה שמזהה איך ואיפה התמונות הן בשימוש באינטרנט ובדפוס.
החברה משתמשת ומבוססת על אחזור אלגוריתם של תוכן התמונה המזהה לזיהוי תמונות אפילו כאשר הם שונו. הממשק של המשתמש הוא מבוסס-אינטרנט - רק דפדפן נדרש לטעון את התמונות ולהתחיל להשתמש בשירות. המערכת מזהה את כל התמונות שנמצאו באינטרנט אשר ייראה דומה לקלט תמונות וייצור שימושים תקופתיים של לקוחות החברה.
בשנת 2016 החברה נרכשה על ידי ebay.
תחרות

PixId‏ ו-Attributor מספקים תמונה בעלי זכויות יוצרים עם דוחות תקופתיים על לקוחות פוטנציאליים אשר ייתכן שלא הבינו שהם בעצם צריכים לשלם כדי להשתמש בתמונה.
ראו גם

זכויות יוצרים
ניהול זכויות דיגיטלי
הערות שוליים

↑  PixId היא שירות של האידיאה
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קו רוחב

סימון קו רוחב 0 בעיר קיטו בירת אקוודור
סימון קו רוחב 0 באוגנדה
קו רוחב (גם: חוג או רוחב גאוגרפי) מציין עד כמה נקודה על פני כדור הארץ נמצאת מדרום או מצפון לקו המשווה. ניתן לאפיין את מיקומה של נקודה כלשהי על פני כדור הארץ בעזרת שתי זוויות, כלומר שתי קואורדינטות, שקודקודיהן במרכז כדור הארץ. לשם כך מקובל להשתמש ברוחב גאוגרפי ובאורך גאוגרפי (Longitude), ויחד הן מגדירות במדויק את מיקומה של הנקודה.
הרוחב הגאוגרפי של נקודה מסוימת מוגדר כזווית בין שני קווים דמיוניים שיוצאים ממרכז כדור הארץ; האחד מסתיים בנקודה עצמה, והשני מסתיים בנקודת המפגש בין המרידיאן של הנקודה ובין קו המשווה. רוחב נמדד במעלות, מ-0° בקו המשווה עד ל-90° בקטבים, תוך ציון האם מדובר ברוחב צפונית לקו המשווה (בחצי הכדור הצפוני) או דרומית לקו המשווה (בחצי הכדור הדרומי). נוהגים לסמן את קו הרוחב באות היוונית φ.
בעברית נקרא קו הרוחב "חוג". מקור הביטוי בספר ישעיה: ”הַיֹּשֵׁב עַל חוּג הָאָרֶץ וְיֹשְׁבֶיהָ כַּחֲגָבִים הַנּוֹטֶה כַדֹּק שָׁמַיִם וַיִּמְתָּחֵם כָּאֹהֶל לָשָׁבֶת” (פרק מ', פסוק כ"ב). הפסוק מתאר את אלוהים שהוא יושב על מסלול אשר "חג" סביב הארץ.
קווי רוחב

קו רוחב הוא מעגל דמיוני על פני כדור הארץ המקביל לקו המשווה, ומחבר את כל הנקודות שיש להן אותו רוחב גאוגרפי. מספר קווי רוחב הם בעלי חשיבות: חוג הסרטן ("22 '26 23° צפון) וחוג הגדי ("22 '26 23° דרום) הם קווי הרוחב שרק ביניהם השמש עשויה להיות בזנית. צפונית לחוג הקוטב הצפוני ('30 66° צפון) ודרומית לחוג הקוטב הדרומי ('30 66° דרום) ניתן ליהנות משמש חצות. ארבעת קווי רוחב אלו מחלקים באופן גס את כדור הארץ לאזורי אקלים שונים.
התכונה של שני החוגים הנ"ל נגזרת מכך שנטיית ציר הסיבוב של כדור הארץ היא בזווית של 66.5 מעלות יחסית למישור המילקה (או בנטייה של 23.5 מעלות בין ציר הסיבוב לניצב על מישור המילקה).
המרחק בין מעלת קו רוחב אחת לסמוכה לה הוא 111 ק"מ. לדוגמה, זהו המרחק בין אדם הנמצא בקו רוחב 32° לזה הנמצא ב-33°. וכך גם בין אדם הנמצא בקו רוחב 70° לזה הנמצא ב-71°. מרחק זה הוא קבוע בין כל מעלות קווי הרוחב, וזאת בניגוד למרחקים שבין מעלות קווי האורך, שהולכים ומצטמצמים ככל שמתרחקים מקו המשווה ומתקרבים לקטבים.
קו הרוחב הארוך ביותר הוא קו המשווה (שלמעשה מהווה את ההיקף המרבי של כדור הארץ - 40,075 ק"מ בקירוב), וככל שמתרחקים ממנו מתקצר ארכו של קו הרוחב. כך למשל, היקף כדור הארץ בקו רוחב 60° הוא 20,000 ק"מ בקירוב, וקווי רוחב 90° (הקטבים) מהווים למעשה נקודה אחת.
ניווט לפי קווי הרוחב

בעת הקדומה היה קושי למדוד את האורך הגאוגרפי בצורה מדויקת, דבר שהקשה מאוד על הניווט בכלל, והניווט הימי בפרט. על פני היבשה אפשר היה להיעזר בתצורות הקרקע לצורך ניווט, אך ניווט בים פתוח היה דבר מסובך ומסוכן מאד.
הניווט הימי התבסס באותם זמנים בעיקר על קווי הרוחב. את קו הרוחב הנוכחי ניתן להסיק מתוך מדידת הזווית של כוכב הצפון מעל האופק (כלומר זווית הגובה של כוכב הצפון), או לפי מדידת זווית הגובה של השמש בשמיים. על פי שיטה זו, ניתן לדעת את קו הרוחב הנוכחי לפי הנקודה הגבוהה ביותר של השמש בשמיים (שנקראת upper culmination), ממנה ניתן לחלץ את קו הרוחב לפי הכלל הפשוט, התקף ביום ההיפוך הקיצי בלבד:
L = 90 − C + D, כאשר C היא זווית הגובה המרבית של השמש, D היא הדקלינציה של כדור הארץ (שמשתנה פלוס-מינוס 23.45°) ו-L הוא קו הרוחב. המכשיר הייעודי למדידת זווית הגובה של השמש או כוכב הצפון הוא הקוודראנט שהומצא במאה ה-15. כמו כן ניתן היה להשתמש באצטרולב, או בסקסטנט.
מכיוון שקו האורך לא היה ידוע, שיטת הניווט הייתה להפליג צפונה או דרומה עד לקו לרוחב הרצוי, ואז להפליג מזרחה או מערבה לאורך קו הרוחב עד להגעה ליעד המבוקש[דרוש מקור].
שיטת ניווט זו לא הייתה מוצלחת במיוחד, וספינות רבות טעו בדרכן, אך היא איפשרה לבני האדם להפליג על פני כל כדור הארץ במשך שנים רבות עד להמצאת הכרונומטר, שאיפשר ניווט לפי קווי האורך.
ראו גם

מרידיאן
קו אורך
קו המשווה
הערות שוליים

↑  קוודראנט - מציאת קו הרוחב באמצעות כוכב הצפון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558166205171  BNE: XX4576413  BnF: cb11978073f (data)  GND: 4020220-3  LCCN: sh85074980 
איור של כדור הארץ. הקווים האופקיים הם קווי רוחב
קוד פולינומי

בתורת הקודים, קוד פולינומי הוא סוג של קוד ליניארי בו אוסף של מילות קוד חוקיות מורכב מהפולינומים (בדרך כלל בעלי אורך קבוע) שמתחלקים ללא שארית בפולינום קבוע נתון (בעל אורך קצר יותר, שנקרא הפולינום היוצר).
הגדרה

בהינתן שדה סופי  GF(q) (שהאיברים בו יוגדרו "סימבולים"), נגדיר לכל רצף סימבולים באורך  k:‏  a_{k-1}\ldots a_{0}, פולינום מתאים כך:  a_{k-1}x^{k-1}+\cdots +a_{1}x+a_{0}\,.
בהינתן מספר  n ופולינום יוצר  g(x) שדרגתו  m\leq n, הקוד הפולינומי שנוצר על ידי  g(x) הוא אוסף מילות הקוד שדרגתן קטנה מ- n המתחלקות ללא שארית בפולינום  g(x).
דוגמה

נגדיר את השדה  GF(2)=\{0,1\} ונקבע את הקבועים  n=5,  m=2, כאשר הפולינום היוצר הוא  g(x)=x^{2}+x+1. הקוד הפולינומי הנוצר על ידי g מורכב מהמילים הבאות:
או במפורש:
מאחר שהקוד הפולינומי מוגדר מעל שדה גלואה בינארי  GF(2)=\{0,1\} ופעולת החיבור מתבצעת מודולו 2, מילות הקוד הן למעשה:
באופן שקול ניתן לייצג את מילות הקוד כמחרוזת של מקדמי הפולינום, כך:
קוד פולינומי זה, ככל קוד פולינומי אחר, הוא קוד ליניארי, כלומר כל צירוף ליניארי של מילות קוד מהווה מילת קוד בפני עצמו. במקרה לעיל, בו השדה מעליו מוגדרים הפולינומים הוא שדה גלואה בינארי, צירוף ליניארי ניתן לחישוב גם על ידי פעולת XOR על מילות הקוד בצורתן כמחרוזת בינארית של מקדמי הפולינום (למשל  00111\oplus 10010=10101).
ראו גם

חילוק פולינומים
הערות שוליים

↑  Amnon Ta-Shma and Dean Doron, Polynomial Codes and Cyclic Codes, Error Correcting Codes, Tel Aviv University
↑  Ian F. Blake, Ronald C. Mullin, The Mathematical Theory of Coding, Academic Press, 10 May 2014, page 66
רגעי קסם (סדרה)

| --- | --- |
 
 שיר הנושא:  רגעי קסם
 סוגה:  ילדים
 כותבים:  יעל פלדמן שביט
 שחקנים:  שרון שחל
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  10
 הפקה
 עורכים:  יעל פלדמן שביט
 צלמים:  דויד זריף, דמיאן צצקין
 מוזיקה:  נעם רותם, אסתר רדא
 אורך פרק:  5 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הופ!
 תקופת שידור מקורית:  2019–הווה
רגעי קסם היא הפקת מקור תיעודית מבית קבוצת הופ! וקרן ברנרד ון-ליר המשודרת בערוצים הופ!, לולי והופ! הורים החל משנת 2019.
הסדרה

סדרת דוקו דרמה המיועדת לכל המשפחה המציגה את חייהן של עשר משפחות ישראליות מכל קשת החברה. לסדרה יש 10 פרקים ובכל פרק יש גיבור מרכזי, ילד או ילדה, דרכם הצופה נחשף לחיי היום יום של המשפחה ורגעי הקסם שמלווים אותה, הקריינית בסדרה היא שרון שחל, ואת השיר הנושא של הסדרה מבצעת אסתר רדא.
פרקים

| מספר הפרק | שם הפרק | תקציר |
| --- | --- | --- |
| 1 | מחכים לאבא | אבא של יהלי הוא נהג משאית. הוא נוסע מרחקים ארוכים ולפעמים מגיע הביתה רק בערב למחרת. יהלי וארבעת האחים שלו מתגעגעים אליו ומחכים לבואו. אמא ענבל וחמשת בניה מוצאים דרכים להתמודד עם הגעגועים עד שאבא יגיע. |
| 2 | כולם בשביל אחד | בימי שבת מתנהלת משפחת בזק בהמולה שמחה. כולם בבית אוהבים לעשות דברים ביחד, אבל לפעמים יערה מרגישה שהייתה רוצה להיות קצת לבד עם אבא ואמא ולא כל הזמן עם כולם. האם יש דרך להיות גם ביחד וגם לבד? |
| 3 | איך אפשר להספיק הכל? | כשאבא ואבא חוזרים אחר הצהרים מהעבודה אין תמיד זמן להספיק לעשות כל מה שרוצים. עלמה רוצה לרדת למטה אבל כבר נהיה מאוחר ולמורת רוחה אבא לא מסכים. בזמן שאבא איתי משחק עם ליבי האח הקטן, אבא טל מציע לעלמה אפשרויות מסקרנות לפעילויות מהנות בזמן שנותר. עלמה מגלה שגם כשאין זמן לצאת החוצה עדיין אפשר להנות מפיקניק מקורי בסלון. |
| 4 | אני הייתי פה קודם | למשפחת כפולר נולדה תינוקת. לילי ואחיה הגדול תום מנסים להתרגל לסדר החדש. פעם למשל, היה מאוד ברור איפה כל אחד יושב באוטו, ועכשיו הכיסא של אנה תופס את המקום שלילי הכי אוהבת והיא נאלצת לשבת באמצע. בנסיעה חזרה מהחוג של תום, הדרך מתארכת, וכולם קצרי רוח. האם יצליחו להעביר את הדרך הביתה בנעימים? |
| 5 | רוצה רק את אמא | עידו הכי אוהב להיות עם אמא, אבל אחר הצהריים דווקא בזמן שעידו רוצה לשחק עם אמא היא עסוקה בעבודתה ועידו מאוכזב. למרבה השמחה מגיעה לבקר סבתא חווה. עידו וסבתא חווה חרשים ויש להם שפה מיוחדת שנקראת שפת הסימנים. כשסבתא חווה מגיעה השמחה גדולה וביחד הם מוצאים רעיונות נפלאים לרגעי קסם, להם ולכל המשפחה. |
| 6 | רק עם סבא וסבתא | איתן, אגם ונגה הקטנה, גרים במושב, בשכנות לסבים ולסבתות משני הצדדים. הילדים מאוד אוהבים לבלות איתם אחר הצהריים, אבל לסבא יש רשימת משימות ארוכה לילדים. לאיתן נראה היה, שהיום הרשימה של סבא ארוכה מתמיד, אבל כשעושים את המשימות יחד מגלים שזה יכול להיות ממש כייף. בבית של סבתא אפשר לעשות דברים מיוחדים שאי אפשר לעשות. |
| 7 | לקחו לי | איזה כיף לזהר, יש לו שתי אחיות גדולות ובני דודים שגרים ממש לידו. הם באים אליו כמעט כל אחר צהריים וכך יש לו תמיד עם מי לשחק. אבל מה קורה כזוהר ובן הדוד שלו רוצים שניהם לשחק עם אותה משאית צעצוע? |
| 8 | שינוי זה כמו הפתעה | נגה גרה עם אמא במושב, אבל ישנם ימים שבהם היא נמצאת עם אבא בעיר. כדי לא להתבלבל אמא עוזרת לנגה לעשות סדר, ולשמור על שיגרה ברורה ומרגיעה. נגה אוהבת לדעת מה הולך לקרות, אבל כשמשהו פתאום משתנה בתוכנית, נגה מוטרדת. נגה ואמא יוליה יוצאות לטיול קטן ולא מתוכנן בחורשה ומוכיחות שמשהו לא צפוי יכול להיות טוב ולהביא איתו רגעי קסם רבים. |
| 9 | כבר לא קטנה! | ספיר מרגישה גדולה היא לא רוצה לתת יד בדרך כל הזמן, כשהיא הולכת לירקן עם אמא מחכה לה הפתעה מיוחדת, אמא מאפשרת לה לעשות את הקניות ממש כמו ילדה גדולה וספיר מוכיחה לכולם שהיא בוגרת ועצמאית |
| 10 | משעמם לי | אחר הצהריים בכפר ערה. אבא בהא צריך לקחת את סלמה לרופא השיניים ולוקח זמן עד שמגיע התור של סלמה.. הכי קל לתת את הטלפון הסלולרי השאלה היא מה עושים איתו? ומה עוד אפשר לעשות יחד כשמחכים בתור? אמא ווידאד ואבא בהא מיצרים פתרונות נוספים ויצרתיים שמאפשרים זמן משמעותי ומעניין יחד בחוץ ובבית. |
באין כאחד

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ע"ז, עמוד ב'
 מקורות נוספים:  קצות החושן, סימן ר; מפענח צפונות, פרק י, סימן ב; בית האוצר, חלק ב, כלל ט
 
בָּאִין כְּאֶחָד, או "גִּטּוֹ וְיָדוֹ בָּאִין כְּאֶחָד" ו-"גִּטָּהּ וַחֲצֵרָהּ בָּאִין כְּאֶחָד", הוא פתרון לפרדוקס הלכתי, העוסק בחלות פעולה אשר קיומה מבוסס על דבר שתלוי בה . פתרון התלמוד הוא שהפעולה שגורמת לתחולה והתחולה עצמה מתרחשות באותו הרגע.
יישומים

אחת הפעמים בהן מתעורר הפרדוקס, היא כאשר אדם נותן גט שחרור לעבדו; על פי הכלל מה שקנה עבד קנה רבו, עבד אינו מהווה ישות משפטית עצמאית ואינו יכול להיות בעלים על שום דבר. כיוון שכך, אין לעבד את האפשרות לקבל את הגט ההופך אותו לאדם חופשי, כי כל עוד הוא עבד- כל מה שמגיע לרשותו, שייך לבעליו. כדי לפתור את הפרדוקס הזה, קבעה ההלכה כי "גיטו וידו באין באחד", כלומר, באותו רגע שבו ניתן גט השחרור לעבד ניתנת לו גם "ידו"- היכולת המשפטית להחזיק דברים, וכך יכולים עבדים כנעניים להשתחרר.
פרדוקס דומה אשר ניתן לו בגמרא אותו הפתרון, קיים גם בגירושין, במקרה בו אדם זרק גט לחצר הנמצאת בבעלות אשתו. כעת, הואיל וּלְבעל יש קניין פירות בנכסי אשתו, לא תוכל האישה לקבל את הגט. אותו פתרון ניתן גם במקרה זה וגט האישה וחצרה "באין כאחת" וכך ניתן לגרש גם באופן זה.