stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ונתן מן
לקריאה נוספת

Mann, J, Tarantola, JM Daniel (Eds.). 1996. AIDS in the World II: Global Dimensions, Social Roots, and Responses. Oxford University Press: USA.
Jonathan M. Mann, Lawrence Gostin, Sofia Gruskin, Troyen Brennan, Zita Lazzarini and Harvey V. Fineberg.1994.” Health and Human Rights”. Health and Human Rights Journal. Vol.1, no. 1, Autumn. Pp 6-23 http://www.hhrjournal.org/archives-pdf/4065260.pdf.bannered.pdf(הקישור+אינו+פעיל)
Dennis, Altman. 2007. “Rights Matter: Structural Interventions and Vulnerable Communities”. Interamerican Journal of Psychology. Vol. 41, Num. 1 pp. 87-92 http://pepsic.bvsalud.org/pdf/rip/v41n1/v41n1a10.pdf
“Health Aids pioneer dies in plane crash”, BBC, September 3, 1998. http://news.bbc.co.uk/2/hi/health/164171.stm
“UNAIDS : the first 10 years, 1996-2006” .UNAIDS. http://data.unaids.org/pub/Report/2008/JC1579_First_10_years_en.pdf
הערות שוליים

↑  http://wolfriver.irt.drexel.edu/SiteData/docs/Mann_Ligon-Borden/5903a33934522b2ef76f3c4b859f1d18/Mann_Ligon-Borden.pdf
↑  Jonathan Mann, Formerly of Bagnoud Center for Health and Human Rights, Dies in Plane Crash
↑  http://www.ibe.unesco.org/fileadmin/user_upload/archive/publications/ThinkersPdf/manne.pdf
↑  Harvard FXB Center is coming soon (באנגלית אמריקאית)
↑  http://www.hhrjournal.org/archives-pdf/4065162.pdf.bannered.pdf
↑  Mann, J. 1996. AIDS and Human Rights in: Schenker I, Sabar-Friedman G and Sy F(eds), AIDS education: Interventions in Multicultural societies. Plenum press: New York
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264929605171  BnF: cb140174132 (data)  GND: 172247934  ISNI: 0000 0001 1747 7540  LCCN: n90667794  NKC: mub2010597055  NTA: 074003569  SNAC: w6s59sxq  SUDOC: 035654600  VIAF: 17367720   WorldCat (עם VIAF): 17367720
אביעד קיסוס

| --- | --- |

קיסוס בינואר 2017
 לידה:  9 בפברואר 1979 (בן 45) ישראל חיפה, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיסוק:  עיתונאי, מנחה רדיו וטלוויזיה
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  Aviad Kissos
 טוויטר:  aviadkissos
אביעד שלמה קיסוס (נולד ב-9 בפברואר 1979) הוא פסיכולוג, ובעבר גם שדרן רדיו, מנחה טלוויזיה, עיתונאי ופובליציסט ישראלי.
ביוגרפיה

קיסוס נולד בחיפה וגדל בכפר סבא. אמו הייתה מורה ואביו נגד בצבא קבע. למד במגמת ספרות ותיאטרון בתיכון כצנלסון בכפר סבא.
קיסוס הוא בוגר המרכז הבינתחומי הרצליה בפסיכולוגיה ומוסמך בפסיכולוגיה קלינית מהמכללה האקדמית תל אביב-יפו.
בתחילת דרכו כתב בשבועון הבידור "רייטינג" ובשנת 2000 היה לסגן-העורך של העיתון.
בשנת 2002 החל להגיש לצדו של טל ברמן את תוכנית הבוקר ברדיו תל אביב. בסוף שנת 2009 עזבו השניים את התחנה ומאז 2010 שודרה התוכנית ברדיו "Eco 99" עד לסיום התוכנית במאי 2023 לאחר כ-21 שנים.
בשנת 2004 הנחה את התוכנית "דייט לסטרייט" ששודרה בערוץ 2. לאחר מכן השתתף בעונה הראשונה של "מועדון לילה" כחבר פאנל קבוע ועזב באמצע העונה השנייה. בנוסף, הנחה את מגזין הבידור "Y בעשר" עד סוף 2009 ושיחק בדרמה המוזיקלית "השיר שלנו" (2005).
השתתף בכתיבת הסדרה הקומית "שולץ" (yes, ‏2008) וביצירת הסדרה "פלאשבק" (ערוץ הילדים, 2016).
בשנת 2008 הנחה את התוכנית "בעירום מלא" בערוץ 2, וב-2009 הנחה את תוכנית האירוח "אינסטינקט בסיסי" באותו ערוץ. באוגוסט 2010 הנחה את התוכנית "המסע לארץ הציצים" בערוץ 10.
בשנת 2011 הנחה לצד טל ברמן את תוכניות הריאליטי "וייפאאוט" ו"הדור הבא 24/7" בערוץ 10, ובשנת 2012 הנחו השניים את התוכנית "משחק החתונה" באותו ערוץ.
בשנת 2011 כתב טור אישי במוסף סוף השבוע של עיתון "הארץ", ובשנת 2013 כתב טור שבועי באתר "מאקו". החל מיולי 2014 כותב טור במגזין "ליברל".
בשנת 2016 החל להשתתף לסירוגין כחבר פאנל בתוכנית הסאטירה "גב האומה" בערוץ עשר.
ביוגרפיה > חיים אישיים

קיסוס יצא מהארון בפני משפחתו בגיל 18. הוא פעיל בולט בקהילה הלהט"בית, חבר הוועד המנהל של איגי - ארגון נוער גאה, ומרבה לקחת חלק ביוזמות למען שוויון זכויות לקהילה הגאה.
היה נשוי לשחקנית מיכל לוי, אולם היו אלה נישואים פיקטיביים לדבריו.
לקראת הבחירות לכנסת ה-19, חשף כי הוא תומך במפלגת מרצ.
פרסים

התוכנית "הבוקר עם טל ואביעד" זכתה פעמיים בפרס הרדיו לתוכנית המצטיינת.
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | פרויקט | דמות | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004-2005 | דייט לסטרייט | מנחה |  |
| 2005-2007 | השיר שלנו | גידי ברק / בתפקיד עצמו |  |
| 2006-2007 | מועדון לילה | פאנליסט |  |
| 2006-2009 | Y בערב | מנחה |  |
| 2008 | שולץ | בתפקיד עצמו |  |
| 2008 | בעירום מלא | מנחה |  |
| 2008 | דני הוליווד | תפקיד עצמו / אביגד קישלר |  |
| 2009-2010 | אינסטינקט בסיסי | מנחה |  |
| 2010 | המסע לארץ הציצים | מנחה |  |
| 2011 | מצב האומה | משתתף אורח |  |
| 2011 | Wipeout ישראל | מנחה | ביחד עם טל ברמן |
| 2011 | הדור הבא 24/7 | מנחה | ביחד עם טל ברמן |
| 2012 | משחק החתונה | מנחה | ביחד עם טל ברמן |
| 2016-2019 | גב האומה | משתתף אורח |  |
| 2017 | פלאשבק | שחקן אורח |  |
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | פרויקט | דמות | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | אמא ואבא, יש לי משהו לספר לכם | מרואיין | סרט דוקומנטרי בנושא היציאה מהארון של אסי עזר |
הערות שוליים

↑  אביעד שלמה קיסוס, באתר פורטל הרופאים של ישראל
↑   איך אביעד קיסוס יצא מהארון?, סרטון  באתר יוטיוב
↑  בחולצה לבנה ושני פסים: סלבס מצטלמים למען שוויון, באתר ‏מאקו‏, 23 באפריל 2014
↑  גיא ארליך, עזרה בדרך: הקהילה הגאה נלחמת בהתאבדויות, באתר הארץ, 7 בספטמבר 2011
↑  אביעד באתר "אישים", תחת "קשר משפחתי"
↑  אלינור פוקס, ‏האמנים מתגייסים לצד המפלגות, באתר ‏מאקו‏, 7 בינואר 2013
↑  לי-אור אברבך, האם טל ברמן ואביעד קיסוס עוזבים את רדיו תל אביב?, באתר nrg‏, 16 בספטמבר 2009
דוד אברהם‏, דן כנר יקבל פרס מפעל חיים בכנס אילת לעיתונות, באתר וואלה, 3 בנובמבר 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007413274905171  VIAF: 2724156497266717740003   WorldCat (עם VIAF): 2724156497266717740003
קלייב קאסלר

| --- | --- |

קלייב קאסלר מרצה בפני חיילים אמריקאים, 2011
 לידה:  15 ביולי 1931 אורורה, ארצות הברית 
 פטירה:  24 בפברואר 2020 (בגיל 88) סקוטסדייל, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  ארכאולוגיה
 מקום מגורים:  אורורה 
 מקום קבורה:  Dallas Park Cemetery 
 מקום לימודים:  מכללת העיר פסדינה  Alhambra High School 
 פרסים והוקרה:  Eagle Scout  פרס המורשת 
 צאצאים:  Dirk Cussler, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מספר צאצאים:  3 
 הערות:  סופר
 www.cusslerbooks.com
 תרומות עיקריות
 מומחה בארכאולוגיה ימית, ובחשיפת כלי שיט טבועים.
 
קלייב קאסלר (באנגלית: Clive Cussler;‏ 15 ביולי 1931 – 24 בפברואר 2020) היה סופר אמריקאי, שכתב ספרות מתח והרפתקאות. קאסלר עסק גם בארכאולוגיה ימית ובחשיפת כלי שיט טבועים.
חייו

קאסלר נולד ב-15 ביולי 1931, באורורה שבמדינת אילינוי, ארצות הברית, וגדל באלהמברה שבקליפורניה. לאחר לימודיו בקולג העירוני בפסדינה, התגייס קאסלר לחיל האוויר האמריקני והשתתף במלחמת קוריאה. הוא שרת כטכנאי מטוסים וכמהנדס טייס בשרות התובלה האווירית הצבאית.
קאסלר נישא לברברה נייט ב-1955, ונישואיהם נמשכו עד מותה, ב-2003. למשפחת קאסלר שלושה ילדים: טרי, דרק ודנה, וארבעה נכדים.
עם שחרורו מהצבא פנה קאסלר לעסוק בפרסום. תחילה כרעיונאי, ולאחר מכן כמנהל קריאטיב, בשתיים מסוכנויות הפרסום המובילות בארצות הברית.
תחילת כתיבתו הספרותית ארעה עקב קוריוז: ברברה אשתו החלה לעבוד בלילות כשוטרת, והוא מצא את עצמו בודד. הוא החל לכתוב ויצר לעצמו דמות של גיבור אידיאלי, דרק פיט (Dirk Pitt), שסביבו טווה את עלילות ספריו. ספריו הראשונים לא זכו להצלחה מרשימה, אך ספרו השלישי "הרם את הטיטאניק", כבש את השוק האמריקני והקנה לקאסלר מוניטין של סופר מן השורה הראשונה. ספר זה הוא הראשון מספריו שזכה לגרסה קולנועית.
קאסלר הושפע עמוקות מכתיבתו הוא, ובעקבות גיבוריו, הקים ארגון בשם NUMA העוסק בארכאולוגיה ימית, בעיקר באיתורן של ספינות טבועות ומטמונים אבודים. בדומה לגיבורו פיט, מחזיק קאסלר באוסף של מכוניות עתיקות. בספריו האחרונים שילב קאסלר את עצמו בעלילה, כאשר הוא נפגש באקראי עם פיט ומעביר לו נתונים משמעותיים להמשך העלילה.
ב-1996 הוציא קאסלר לאור ספר מז'אנר אחר: "ציידי הים" (The Sea Hunters) - "הרפתקאות אמיתיות בשרידי אוניות טבועות מפורסמות". שלא כשאר ספריו, ספר זה הוא אמיתי, וכולל מחקרים ותיאורים אודות פעילות ארגונו NUMA בחקר המצולות והארכאולוגיה הימית. בעקבות ספר זה זכה קאסלר בתואר דוקטור לספרות מאת הקולג' הימי של אוניברסיטת מדינת ניו יורק. הייתה זו הפעם הראשונה בכל 123 שנות קיומו של המוסד, שהוענק תואר מסוג זה בתחום הספרות. בשנת 2002 יצא חלקו השני של הספר - "צלילה אל שרידי אוניות טבועות מפורסמות במעמקי הים".
באתר האינטרנט שלו טען קאסלר, כי הוא זה שגילה לראשונה את הצוללת הטבועה "האנלי" ("Hunley"), שהייתה שייכת לקונפדרציה של מדינות הדרום, וטובעה במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית. לעומתו ניצב הארכאולוג הימי אדוארד לי ספנס, הטוען שהוא זה שגילה את הצוללת, כבר בשנת 1970. ייתכן שיש מידה של אמת בשתי הטענות גם יחד, שכן ספנס תיאר בזמנו גילוי של חלקים חשופים מן הצוללת, אך טען כי הם שבו ונקברו בקרקעית הים בטרם הספיק לצלם את השרידים. לטענתו הוא הצליח למקם אותם שנית בעזרת מגנטומטר, אך לא לראותם, עקב החול שכיסה אותם. מאידך, המשלחת של NUMA פעלה בעונת החפירה של 1994–1995, והצליחה לצלם ולהסריט את הצוללת. בראש המשלחת עמד הארכאולוג הימי ד"ר מארק נואל, שמומן ביד רחבה על ידי קאסלר, אך הודה כי הסתמך על עבודתו המוקדמת של ספנס.
קאסלר נפטר בסקוטסדייל, אריזונה, ב-24 בפברואר 2020.
יצירתו הספרותית

קלייב קאסלר כתב ספרים רבים. רובם המוחלט הם רומנים קלאסיים, שהעלילה בהם היא מאבק בין "הטובים" ל"רעים", ונגמרת תמיד בניצחונם של "הטובים". בספריו שילב קאסלר עובדות היסטוריות נכונות עם עובדות בדויות. כאמור, שניים מספריו הם אמיתיים, ומדווחים על פעילותו בתחום הארכאולוגיה הימית. אחד מספריו הוא לילדים.
הגיבור ברוב ספריו הוא דרק פיט, מהנדס ימי הרפתקן ורב תושייה. פיט הוא בוגר האקדמיה של חיל האוויר האמריקני, אשר לחם במלחמת וייטנאם כטייס קרב וזכה לעיטורים רבים. בהרפתקאותיו מסתייע פיט בחברו הטוב אלברט (אל) ג'ורדינו, אף הוא גבר עשוי ללא חת אשר שירת עמו בווייטנאם. פיט וג'ורדינו עובדים בסוכנות NUMA, סוכנות ממשלתית לחקר ימים ואוקיינוסים. הנשק המועדף עליו הוא אקדח הקולט M1911 הישן של אביו, הסנאטור ג'ורג' פיט, שלחם בשירות צבא ארצות הברית בפלישה לנורמנדי. המשקה המועדף שלו הוא טקילה עם מלח ולימון. התמהיל הנפוץ ברוב ספריו הוא פתיחה באירוע מן העבר, כגון טביעת ספינה או אסון אחר. לאחר מכן מתפתחת העלילה בקצב מהיר סביב נושא שונה לחלוטין, בו מסתבכים חוקרים תמימים עם נבל מגלומן, ואז מופיעים פיט וג'ורדינו ופועלים להצלתם. בכל ספר מופיעה אישה כדמות מפתח ובסיום העלילה היא נכנעת לקסמיו של דרק פיט. העלילה כוללת גם חשיפה של אוצרות אמנות עתיקים או ספינה טבועה. עם ה"הפי אנד" שבסוף הספר, חוזרת העלילה ומשתלבת עם תחילתה, כאשר בדרך כלל מתגלה תגלית היסטורית חדשנית, העומדת בניגוד לידוע לכל.
בספרים שכתב קאסלר בשיתוף עם פול קמפרקוס הגיבורים אינם פיט וג'ורדינו (אף שהם מוזכרים בספר) כי אם קורט אוסטין וחוסה (ג'ו) זוואלה. החברים בצוות המשימות המיוחדות של NUMA ביחד עם פול וגמאי טראוט. בדומה לפיט גם אוסטין, יוצא האגף לפעולות מיוחדות ב-CIA, הוא גבר קשוח ועשוי ללא חת.
בשירותו הצבאי דרק זכה במדליית הצטיינות בטיסה, כוכב הכסף, עיטור לב הארגמן (על פציעה), אות מלחמת וייטנאם וצל"שים, ביניהם צל"ש אדמירל (על הפלת מטוסו של ג'יימס סנדקר ובעצם הצלת חייו וחיי הצוות, כשהמטוס עמד להיכנס לאמבוש). לאחר אירועי הספר "סהרה" הוא וג'ורדינו זכו למדליות כבוד מהנשיא על עצירת הגאות האדומה שאיימה על האוקיינוס האטלנטי, וכנראה על העולם כולו בהמשך.
ספריו

ספרי קאסלר שתורגמו לעברית הם:
ספריו > סדרת דרק פיט

הרם את הטיטאניק
ויקסן 03
חקירה לילת
מצולות
אוצר טמון בסייקלופ
מטמון
דרקון
סהרה
זהב האינקה
גל הלם
שיטפון
גילוי אטלנטיס
ספריו > סדרת סוכנות נומ"ה

נחש ארסי (עם פול קמפרקוס)
זהב כחול, 2000
מוות לבן, 2003
הנווט (עם פול קמפרקוס), 2007
מדוזה (עם פול קמפרקוס), 2009
שער השטן, 2011
הסערה, 2012
הסוד של פרעה, 2015
נץ הלילה (עם גראהם בראון), 2017
ספריו > סדרת אייזק בל

המרדף
המרגל (עם ג'סטין סקוט)
הגנגסטר
הערות שוליים

↑  קלייב קאסלר, "מצולות", הוצאת מודן, 1986, עמודים 324-325.
↑  קלייב קאסלר, "סהרה", הוצאת מודן, 1995, עמוד 77.
↑  קלייב קאסלר, זהב האינקה, הוצאת מודן, 2004, עמוד 56.
↑  קלייב קאסלר, "שער השטן", הוצאת מודן, 2012, עמוד 28.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311614105171  PLWABN: 9810700976205606  BIBSYS: 90101027  BNE: XX854897  BnF: cb118983380 (data)  CANTIC: a10886503  CiNii: DA03037903  GND: 118032100  ICCU: CFIV019712  ISNI: 0000 0001 1876 4664  LCCN: n81043521  LNB: 000042072  MusicBrainz: cee3a45e-de7f-4a03-9f65-1c17b5b0470d  NDL: 00437061  NKC: jn19990001580  NLG: 74477  NLK: KAC201947573  NSK: 000131267  NTA: 074248065  RERO: 02-A000045580  SELIBR: 343567  SUDOC: 026807785  VIAF: 56608054   WorldCat (עם VIAF): 56608054
גרייט וול סיילור

| --- | --- |

גרייט וול סיילור
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  גרייט וול מוטורס
 שנות ייצור:  2001–2008
 הרכבה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 מודל אחריו:  Great Wall Wingle
 אורך:  5,135 מ"מ
 רוחב:  1,690 מ"מ
 גובה:  1,705 מ"מ
 משקל:  1,640 - 1,760 ק"ג
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים בטור, 2,237 סמ"ק המפיק 105 כ"ס ב-4,600 סל"ד (מנוע בנזין מסוג "GW491QE")  4 צילינדרים בטור, 2.4 ליטר (מנוע בנזין)  4 צילינדרים בטור, 2,771 סמ"ק (מנוע בנזין)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 5 מהירויות
 מהירות מרבית:  150 קמ"ש (דגם מנוע 2,237 סמ"ק, קבינה 4 דלתות)
גרייט וול סיילור הוא טנדר מתוצרת יצרנית הרכב הסינית גרייט וול מוטורס אשר יוצר בין השנים 2001–2008.
דגם ה-גרייט וול סיילור התבסס על הדור השלישי של האיסוזו פאסטר(אנ').
הטנדר יוצר בתצורת 2 דלתות ובתצורת קבינה כפולה עם 4 דלתות, כאשר מאחור קיימת אפשרות לארגז פתוח או סגור. כמו כן יוצר בהדגם עם מנוע בעל הנעה אחורית ומנוע בעל הנעה כפולה (4X4).
תמונות

דגם "גרייט וול סיילור"
דגם "גרייט וול סיילור"
דגם "גרייט וול סיילור"
דגם "גרייט וול סיילור" - ארגז מטען סגור
הערות שוליים

↑  אתר היצרן "Great Wall Motors" gwm-global.com
↑  דגמי "גרייט וול סיילור" carsales.com.au/editorial/details/chinese-utes-arrive-in-oz-15594/
↑  דגם  "גרייט וול סיילור" מנוע 2,237 סמ"ק - מפרט auto-data.net/en/great-wall-sailor-2.2-i-105hp
↑  דגמי "גרייט וול סיילור" drive2.ru/r/greatwall
↑  דגמי "גרייט וול סיילור" en.wheelsage.org/great_wall/sailor
↑  דגמי "גרייט וול סיילור"  - סוגי הנעות carsales.com.au/editorial/details/great-wall-v-mahindra-the-cheap-ute-showdown
מוולמיין

| --- | --- |

 מדינה:  מיאנמר מיאנמר
 מדינה:  מון
 דת:  טהרוואדה, נצרות, הינדואיזם, אסלאם
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  289,388 (2014)
 קואורדינטות:  16°29′05″N 97°37′33″E﻿ / ﻿16.484722222222°N 97.625833333333°E﻿ / 16.484722222222; 97.625833333333 
 אזור זמן:  UTC +6:30
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מיאנמר מוגדלת) נייפידאו יאנגון מנדליי באגו פאטיין מוניווה מיקיטלה סיטווה תאילנד לאוס סין הודו בנ. בהוטן ים אנדמן  מפרץ תאילנד  איי אנדמן מוולמיין(למפת מיאנמר רגילה) נייפידאו יאנגון מנדליי באגו פאטיין מוניווה מיקיטלה סיטווה תאילנד לאוס סין הודו בנ. בהוטן ים אנדמן  מפרץ תאילנד  איי אנדמן מוולמיין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מוולמיין (בבורמזית: မော်လမြိုင်မြို့; במון: မတ်မလီု) היא העיר הרביעית בגודלה במיאנמר, כ-300 ק"מ דרומית ליאנגון. מוולמיין נחשבת למרכז הכלכלה והסחר הימי בדרום מזרח מיאנמר, והייתה העיר השלישית בגודלה במדינה עד צמיחתה של נייפידאו.
העיר נמצאת בדלתה של נהר הסלווין.
היסטוריה

האזכור הראשון של העיר הוא מכתובות קליאני (אנ') מהמאה ה-15.
בשנים 1826–1852 שימשה העיר כבירתו הראשונה של השלטון הבריטי בבורמה (שמה הקודם של מיאנמר). הבריטים בנו משרדים ממשלתיים, מפעלים, בתי סוהר, מערכות תקשורת וכנסיות רבות. בתקופה זו שגשגה העיר רבות, והשגשוג נמשך עד שנות ה-90 של המאה ה-19. בתקופה זו נפתחו קונסוליות רבות בעיר על ידי מדינות אירופאיות כגון גרמניה, נורווגיה, שוודיה ודנמרק, וכן תאילנד ואיראן. בשנים שלאחר מכן גם איטליה וארצות הברית גם פתחו נציגויות בעיר.
כלכלה

החקלאות המקומית ידועה בשל הפירות הטרופיים והמטבח שבה. בעיר יש גם גידולי אורז רבים. הייצור התעשייתי המקומי כולל ייצור מזון ומשקאות, טקסטיל, מלט, מוצרי פלסטיק, נעליים, זהב, רהיטים ואבץ.
בשנים האחרונות[דרושה הבהרה] גדלה ההשקעה התאילנדית בעיר, וישנו מאמץ לייעל את תעשיית הנפט.
תחבורה

משדה התעופה של מוולמיין יש טיסות סדירות לינגון. ב-2013 החלה נוק אייר להפעיל קו יומי של טיסות למוולמיין ממיי סוט שבתאילנד.
העיר מקושרת למוטמה דרך אחד הגשרים הארוכים במדינה, גשר תנלווין.
ערים תאומות

ארצות הברית פורט ויין, אינדיאנה, ארצות הברית
הערות שוליים

↑  דו"ח מפקד האוכלוסין והדיור של מיאנמר 2014, כרך 2, משרד ההגירה והאוכלוסין של מיאנמר (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562418305171  GND: 4357271-6  LCCN: n87892717  VIAF: 143165698   WorldCat (עם VIAF): 143165698 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חורבת רקית

| --- | --- |

פתח מערת הקבורה ברקית
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  הר הכרמל
 קואורדינטות:  32°42′50″N 35°00′57″E﻿ / ﻿32.713942°N 35.015885°E﻿ / 32.713942; 35.015885
 he
 
חורבת רקית היא אתר ארכאולוגי בתחום גן לאומי הר הכרמל, על מורדות הר שוקף, בגובה כ-370 מטר מעל פני הים.
במקום שרידים של יישוב מהתקופה הרומית-ביזנטית והערבית הקדומה. השם הערבי של החורבה הוא רוקיטיה שפירושו כנראה יונת הבר. בעבר היה כאן כפר דרוזי קטן שחרב בימי מרד הפלאחים נגד אבראהים פאשא בשנת 1840. השרידים כוללים שרידי מבנים, בריכת אגירה מכוסה עפר ולידה אבן שוקת שבורה, בית בד, גת עם משטח א-סימטרי לדריכת ענבים ובור היקוות עגול, ומערת קבורה חצובה בסלע.
שביל ישראל עובר בחורבת רקית. למקום ניתן להגיע רגלית מחניון רקית הסמוך.
בית הבד

בין הריסות בית הבד נמצאת אבן "ים" ענקית (קוטר 1.95 מ' וגובה 65 ס"מ). במרכז אבן הים חור מרובע דרכו הוצב מוט עץ אנכי ארוך. על מוט זה הורכב ציר אופקי שהוחדר דרך האבן השנייה, הטוחנת, המכונה "ממל" או "מפרכה" שנראית גם היא בצילומים כאן ליד הים. אל ציר האבן הטוחנת נהגו לרתום בהמה בדרך כלל חמור. הבהמה צעדה קדימה במעגלים ועם תנועתה סביב הים, הסתובב הממל וכתש את הזיתים. לאחר כתישתם התבצעה פעולת סחיטה באמצעות מערכת נפרדת. הזיתים הכתושים הועברו ל"עקלים" (סלים קלועים) עליהם לחצה קורת העץ כבדת המשקל (היא ה"בד" שעל שמו נקרא כל המתקן) שקצה אחד שלה נשען בגומחה בקיר באזור העקלים והקצה השני נשאר חופשי. כדי להגביר את הלחץ של הבד על העקלים באופן הדרגתי ניתלו אבנים כבדות על הבד (בימין איור 2 ניתן לראות משקולת כזאת ולה חור שדרכו הועבר החבל שנקשר לבד). השמן שנסחט בלחץ הבד נזל אל בור איסוף שמן הנקרא "עוקה" (אולי הבור המרובע בשמאל איור 3). לאחר מספר ימים בהם צף השמן מעל המוהל, הופרדו הנוזלים לכלים שונים.
מערת הקבורה

מבוא חצוב באורך 8.2 מ' מוביל לפתח מרובע בתוך מקמר. מעל הפתח חקוקה מסגרת בצורת טבלת אזניים (טבולה אנסטה) ובה רוזטה, ומשני צדי הפתח חקוקות רוזטות דומות. מעל המסגרת חקוקה כתובת ביוונית - "MAREINOVIN IHMION". ראו איורים 1 ו- 4. בפנים המערה (איור 5) חדר מרובע קטן. בקירות השמאלי והאחורי מקמרים עם אגני קבורה (כיום הרוסים). מעל האגן של הקיר האחורי כוך מרובע בעל פתח עם שקע לציר דלת ולבריח. מימין לאגן האחורי כוך קבורה נמוך, ובקיר הימני שלושה כוכי קבורה נוספים (לא נראים בצילום).
לקריאה נוספת

שמעון דר, רקית – אחוזתו של מרינוס בכרמל, החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, "ארץ" – אוניברסיטת תל אביב 2002.
הערות שוליים

↑  מחורבת רקית ועד הר ערקן, באתר החברה להגנת הטבע
↑  חורבת רקית, באתר "מפה"
↑  צבי גילת, מדריך מפה - שביל ישראל, הוצאת מפה - מיפוי והוצאה לאור, 2003
1 2  מנחם מרקוס, הר הכרמל - סקר נוף ומסלולי טיול, בהוצאת החברה להגנת הטבע, 1997, עמ 80
↑  יורם צפריר, ארץ-ישראל מחורבן בית שני ועד הכיבוש המוסלמי - הממצא הארכאולוגי והאומנותי, בהוצאת יד יצחק בן-צבי, 1984, עמ' 360
| רכס הכרמל |
| --- | --- | --- |
| הרים, עמקים ונקודות ציון גאוגרפיות | בקעת אלון • הר אלון • הר אורן • הר חורשן • הר ערקן • הר שוקף • הר סומק • הר טללים • חניון האגם •  מצוק מגדים • עין ורדיה • עין עמיקם • עמק מהר"ל •  סטלה מאריס • רום כרמל • חוטם הכרמל |  |
| נחלים | נחל אבן  • נחל אורן • נחל אזוב  • נחל אחוזה  • נחל אלרואי • נחל בוסתן • נחל גחר • נחל גיבורים • נחל גלים • נחל דורים • נחל הוד • נחל ורדיה • נחל חוסיפה • נחל חיק • נחל חרובים • נחל יגור • נחל כלח • נחל לוטם • נחל מגדים • נחל מהר"ל • נחל מערות • נחל נדר • נחל מעפילים • נחל נץ • נחל נשר • נחל סבך • נחל סעדיה • נחל ספונים • נחל עובדיה • נחל עמיק • נחל עמירם • נחל קטיע • נחל רקית • נחל רקפת • נחל שיח • נחל תן |  |
| אתרים ארכאולוגים | חורבת דובה • חורבת כרך • חורבת סומקה • חורבת קסטרא • חורבת רקית • מבצר ראש מיה • מחצבות קדומים • מערת אורן • מערות אורנית • מערת גמל • מערת הגדי • מערת הנחל • מערת תנור • מערת כבארה • מערת מיסליה • מערת ספונים • מערת רקפת • נווה דוד |  |
| נקודות ציון | בית אוליפנט • גבעת ההגנה • חוות משמר הכרמל • חורשת הארבעים • בית סוהר דמון • מלון יערות הכרמל • מקאם הנביא אבו אברהים • מצפה עופר • משמר הכרמל • קרן הכרמל • פארק הכרמל • פארק נשר • בית הקברות הצבאי בעספיא |  |
| יישובים | חיפה • נשר • טירת כרמל • דלית אל-כרמל • עספיא • יגור • בית אורן • גבעת וולפסון • ניר עציון • עין הוד • ימין אורד • עין חוד • כרם מהר"ל • עופר • מאיר שפיה • פוריידיס • זכרון יעקב • מעיין צבי |  |
| שונות | גאולוגיה של הכרמל • השרפה בכרמל בשנת 1989 • השרפה בכרמל בשנת 2010 • כביש 672 • כביש 705 • כביש 721 • כביש 7212 • דרך נוף כרמל • מטמון עספיא • חזירי הבר בחיפה • מלון יערות הכרמל • ההר הירוק תמיד  • גל השריפות בישראל בשנת 2016  • יקבי כרמל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537566105171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
איור 2: שרידי בית הבד
איור 3: ה"ים" ה"ממל" (מעליו בתמונה) ובור "העוקה"? (משמאל)
איור 4: כתובת ביוונית ("MAREINOVIN IHMION") חקוקה מעל מסגרת בצורת טבלת אזניים המכילה רוזטה
איור 5: פנים המערה
ספריית הרמן למדעי הטבע

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1957 
 על שם:  אברהם הרמן 
 קואורדינטות:  31°46′36″N 35°11′46″E﻿ / ﻿31.776527777778°N 35.196083333333°E﻿ / 31.776527777778; 35.196083333333
 http://harmanlib.huji.ac.il
  (למפת ירושלים מוגדלת) ספריית הרמן למדעי הטבע(למפת ירושלים רגילה) ספריית הרמן למדעי הטבע(למפת הרי ירושלים רגילה) ספריית הרמן למדעי הטבע(למפת הרי ירושלים מוגדלת) ספריית הרמן למדעי הטבע
 
ספריית הרמן למדעי הטבע היא הספרייה האקדמית המרכזית של הפקולטה למדעי הטבע באוניברסיטה העברית בירושלים. הספרייה ממוקמת בקריית אדמונד י. ספרא בגבעת רם וקרויה על שמו של ד"ר אברהם הרמן, מנשיאי האוניברסיטה העברית.
מבנה הספרייה

בניין הספרייה תוכנן על ידי האדריכלים אברהם יסקי ושמעון פובזנר והוא הוקם בשנת 1957 ונקרא במקור בניין בית הספר לכלכלה ולמדעי החברה על שם אליעזר קפלן. המבנה המקורי של הספרייה היה בעל שתי קומות, מעל עמודים, במתכונת קופסתית-מלבנית ישרת זווית. קומת הכניסה כללה רצף עמודים עגולים וקירות זכוכית. כיום מבנה הספרייה כולל חמש קומות. קומת הכניסה מכילה את דלפק ההשאלה המספק שירותי השאלה לסגל האקדמי, לסטודנטים ולעובדי האוניברסיטה העברית. קומה מינוס אחת כוללת מרכז מידע ספרייתי על שם ברל ואגנס גינגס. במרכז המידע אזורי למידה, חדרי למידה, כיתת מחשבים וקפיטריה. הקומה כוללת גם חדרי לימוד בקבוצות, חדר אתנחתא לרווחת הסטודנטים, סורקים, מדפסות ומכונות צילום. קומה מינוס אחת A מכילה ספרי לימוד, ספרי יעץ, עבודות מוסמך ודוקטורט וכן מילונים.
קומה 1 מכילה אזור למידה שקט, אזור למידה בצוותא, עמדות מחשבים.
מבנה הספרייה מונגש לאוכלוסייה בעלת צרכים מיוחדים: הכניסה הראשית מותאמת למשתמשים בכיסא גלגלים. כל אזורי השירות בספרייה נגישים גם למוגבלי תנועה והמעלית בבניין מאפשרת נגישות לכל אולמות הקריאה. בספרייה קיימים גם עזרי נגישות הכוללים תוכנה להגדלת טקסט ותוכנות הקראה באנגלית המותקנות בכל מחשבי הספרייה. מכשיר HD CLEAR VIEW טמ"ס (טלוויזיה במעגל סגור) נמצא בקומה מינוס 1.
אוספי הספרייה

אוספי הספרייה המרכזיים שייכים לתחומי הפיזיקה, כימיה, מדעי החיים, מדעי כדור הארץ והוראת המדעים. אוספי הספרייה כוללים מעל ל-300,000 פריטים שונים הכוללים ספרי לימוד ומחקר, ספרי יעץ, כתבי עת ועבודות גמר. חלק גדול מאוספי הספרייה הוא מקוון וכולל גישה למאגרי מידע עדכניים, כתבי עת אלקטרונים, ספרים אלקטרונים, תקליטורים וסרטי DVD. הספרייה גם מספקת שירותי השאלה של מחשבים ניידים, מטענים, מודלים בכימיה, מילוניות אלקטרוניות וציוד היקפי למחשבים.
הזכאים להשתמש בשירות ההשאלה הם חברי קהילת האוניברסיטה העברית, סטודנטים וסגל מאוניברסיטאות אחרות בהתאם לתקנון. כחלק משירותי הספרייה, ניתן גם לקבל הדרכות אישיות וקבוצתיות בנושא שימוש במאגרי מידע, עיתונות אלקטרונית וחיפושים מתקדמים בקטלוג הספרייה. קיימת האפשרות לשירות הזמנת פרסומים בארץ ומחו"ל- השאלה בין ספרייתית, שהוא שירות הניתן בתשלום לבעלי כרטיס קורא תקף בספרייה.
הערות שוליים

↑  דוד קרויאנקר, קריית אדמונד י. ספרא גבעת רם תכנון ואדריכלות 1953–2002, דוד קרויאנקר והאוניברסיטה העברית, 2002
↑  שירותי הספרייה, ספריית הרמן למדעי הטבע
קומת הכניסה לספרייה