מערבית
הערות שוליים

1 2  מנחם זולאי, מערבות לתלת דפורענותא ולשבעא דנחמתא, סיני כז, תש"י, עמ' קצז-רטז, בפתיח.
↑  וזה בדומה לשאר מערכות הפיוט הבסיסיות כגון היוצר והקרובה.
↑  או "צור ישראל וגואלו" בנוסח ארץ ישראל
↑  ספר שמות, פרק ט"ו, פסוק י"א, ופסוק י"ח
↑  עזרא פליישר, שירת הקודש העברית בימי-הביניים (ירושלים: הוצאת מאגנס, תשס"ח), עמ' 243–247.
↑  ראו בערך ליל שמורים אותו אל חצה: שבחלק מהמנהגים נשמר בו החלק השלישי בנוסח הישן, הזהה במבנהו לשאר החלקים (אך מעט ארוך יותר), ובמנהגים אחרים הוא הוצא ממקומו והוחלף בפיוט עצמאי.
↑  דניאל גולדשמידט ויונה פרנקל, מחזור לסוכות, שמיני עצרת ושמחת תורה, עמ' כז
↑  אברהם פרנקל, טיפיוט 78 - 'אור יום הנף' - עומר לר' מאיר ש"ץ, באתר "שיתופיוט", בארכיון האינטרנט.
↑  ראה למשל קובץ מערביות לתלת דפורענותא ושבע דנחמתא במאמרו של זולאי הנזכר לעיל, הוא משייך אותן לתקופה הקלאסית.
↑  פליישר, שם.
↑  פליישר, שם, עמ' 290.
1 2  דניאל גולדשמידט, מחזור לראש השנה עמ' לא.
↑  למנהג ייחודי זה של קהילת וורמייזא ניתנו טעמים שונים, כמובא במהרי"ל, תפלת ראש השנה.
↑  מערבות יוצרות וזולתות וסליחות עם הפסוקים ומנהגים דק״ק ווירמיישא, פפד"מ, תע"ד, באתר היברובוקס. המערביות לראש השנה נדפסו בעמודים הראשונים.
↑  נדפסה במבוא של דניאל גולדשמידט, מחזור ליום כיפור כמנהג בני אשכנז לכל ענפיהם, עמ' לג–לד. הוא נמצא גם בקצת כתבי יד של נוסח איטליה.
↑  בכתבי יד יש כמה מערביות. בדפוסים המוקדמים, נשמרה רק המערבית לליל פסח. ראו לדוגמה מחזור קמחא דאבישונא, בולוניא ש"א, חלק א, עמ' 153. בשלב הבא, למשל במחזור מנטובה שי"ז ובמחזור שד"ל, אף מערבית זו נתבטלה.
↑  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, סדר תפלות כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ד, עמ' קיז ואילך.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רע"ה, סעיף א'
↑  המרדכי, מסכת שבת, סי' רלו; רבי משה מקוצי, סמ"ג, לאו סה ועוד.
↑  ספר המנהגים למהרי"א טירנא, מנהג של פסח, דף יא; רמ"א אורח חיים, סימן רע"ה, סעיף ב'.
↑  מגן אברהם, סי' תרמ"ב, ס"ק א'. חריג לכלל זה הוא יום ב' של פסח, שאף אם חל יום א' בשבת אומרים בו המערבית של יום ב', זאת משום ש"אור יום הנף", הביכור ליום ב' הנזכר לעיל, עוסק בענייני מנחת העומר הקשורים דווקא ביום ב' של פסח (משנה ברורה, סימן תפ"ט, סעיף קטן א').  ויש נוהגים לומר מערבית של יום טוב שני בכל ימים טובים, ראו לדוגמה מנהגי ביהכ"נ דקהל עדת ישראל פה בערלין, עמ' יא.
↑  מנהג פרנקפורט (יוסף יוזפא קאשמן סג"ל, נוהג כצאן יוסף, תל אביב תשכ"ט, עמ' פח, באתר היברובוקס) ווורמייזא (יוזפא שמש, מנהגים דק"ק וורמיישא, מכון ירושלים תשמ"ח, סי' מו). מאידך, בקהילות אחרות, גם אלה שמנהגן הוא המנהג המערבי בכללו, נהגו שלא לומר מערבית בשבת, כגון בפיורדא  (ספר מנהגים דקהילתינו, מנהגי כל השנה דק"ק פיורדא, פיורדא תקכ"ז, סי' לז, באתר היברובוקס) ובמגנצא (מנהגי ק"ק מגנצא, בתוך סדור שפת אמת, רעדלהיים תרכ"ב, עמ' 5, באתר אוצר החכמה). ראו גם מדריך למנהג אשכנז המובהק (מכון מורשת אשכנז, תשע"ד), עמ' 18.
↑  מעשה רב, הלכות יום טוב, אות קסב.
1 2 3  יונה פרנקל, מחזור סוכות, ירושלים תשמ"ג, עמ' כז בהקדמה. אולם ראו שם שגם לאחר הוספת הביכור, הוא כנראה לא נחשב חלק מהמערבית ממש, ולכן ביכורים הושמטו פעמים רבות או הועברו למערבית אחת לאחרת.
↑  אפילו בתקופת הדפוס מוצאים מגוון יותר רחב מבשאר הפיוטים. לדוגמה, במחזורי רעדלהיים של המנהג המערבי, מופיעות שתי מערביות לאחרון של פסח שנאמרות בקהילות שונות, מה שכמעט לא מוצאים בשאר הפיוטים בתקופה הדפוס.
↑  ראו לדוגמה סידור ר' אליה בחור, דף קמא ע"א.
↑  יונה פרנקל, מחזור סוכות, ירושלים תשמ"ג, עמ' מה בהקדמה.
↑  יונה פרנקל, "פלאי מחזור נירנברג", הרצאה שנמסרה בערב ההשקה של אתר האינטרנט של מחזור נירנברג בסיון תשס"ז, באתר הספרייה הלאומית, עמ' 3.
↑  למשל חתימת "שאותך לבדך ביראה נעבוד" לברכת העבודה בתפילת מוסף  של שלש רגלים, או חתימת "עושה השלום" לשים שלום בעשרת ימי תשובה.
↑  בנוסח אשכנז המזרחי; במחזורי רומניא המודפסים; ובעבר, עד שפסקו מלומר מערביות כלל, גם במחזור רומא (לדוגמה מחזור קמחא דאבישונא, בולוניא ש"א, חלק א, עמ' 154). בנוסח אשכנז המערבי, לא מופיעה חתימת "מלך צור ישראל וגואלו" במחזורים המודפסים, ולא ברוב כתבי היד. לדוגמה, הוא לא נמצא במחזור הנדפס בסביוניטה שי"ז, דף עה ע"ב, ולא במחזורי רעדלהיים (של המנהג המערבי).
↑  עיין למשל ב"ח, אורח חיים, סימן ס"ו, ד"ה ומ"ש וחותם; ט"ז, או"ח סו, ס"ק ו והערת דגול מרבבה שם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף קי"ז, עמוד ב'.
↑  למשל רבי ישראל משקלוב, פאת השולחן, הל' ארץ ישראל סי' ב' סעיף יז.
↑  משנה ברורה, סימן ס"ו, סעיף קטן ל"ג. וב סימן רל"ו, סעיף קטן ג' כתב שאמנם האחרונים מיישבים המנהג, אך טוב יותר שלא לשנות החתימה.