stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טומוהארו אושידה
ביוגרפיה

אושידה נולד באיוואקי, פוקושימה ביפן, גדל בשאנגחאי, אולם חזר לאיצ'י שביפן בגיל בית הספר היסודי.
אושידה למד בקונסרבטוריון במוסקבה בפיקוחו של יורי סלסרב. הוא הקליט את האלבום הראשון שלו "חלומות אהבה" ב-2012, בגיל 12, כפסנתרן הקלאסי היפני הצעיר ביותר.
אושידה הלחין את מוזיקת הנושא של תערוכת "ליכטנשטיין" שהתקיימה במרכז הלאומי לאמנות חדשה בטוקיו והופיע בנוכחות יורש העצר לשעבר היפני ב-2012.
בשנת 2014 הופיע אושידה לראשונה עם אמנים מחוץ ליפן כשלקח חלק במופע עם תזמורת וינר קאמר, בניצוחו של סטפן ולדר. ב-2015 הופיע ביפן, עם התזמורת הלאומית הרוסית בניצוחו של מיכאיל פלטנב, וב-2018 עם התזמורת הפילהרמונית הלאומית של ורשה בניצוחו של יאצק קספסיק.
פרסים ואותות כבוד

2011 - התחרות הבינלאומית ע”ש שופן לפסנתר באסיה - קונצרט ב חלוקה - פרס ראשון (הצעיר ביותר בהיסטוריה של הקטגוריה)
2012 - התחרות הבינלאומית ע”ש שופן לפסנתר באסיה - קונצרט ג חלוקה - פרס ראשון (הצעיר ביותר בהיסטוריה של הקטגוריה)
2018 - התחרות הבינלאומית המאמאטסו לפסנתר - פרס שני
2019 - פרסי המוזיקה אידמיטסו ה-29
דיסקוגרפיה

| תקליטורים | תאריך השקה | חברת תקליטים | מספר |
| --- | --- | --- | --- |
| חלומות אהבה ~ טומוהארו אושידה הופעת בכורה | 14 במרץ 2012 | קלאסיקות אוניברסליות | UCCY-9012 / UCCY-1023 |
| זיכרונות | 22 באוגוסט 2012 | קלאסיקות אוניברסליות | UCCY-9015 / UCCY-1026 |
| רשימת הקדשות ושופן יצירות מופת | 19 ביוני 2013 | קלאסיקות אוניברסליות | UCCY-9018 / UCCY-1030 |
| חלום בהקיץ-יצירות מופת לפסנתר רומנטיות | 2 ביולי 2014 | קלאסיקות אוניברסליות | UCCY-9019 / UCCY-1039 |
| ליבספרויד | 24 ביוני 2015 | קלאסיקות אוניברסליות | UCCY-9024 / UCCY-1056 |
| תמונות בתערוכה | 14 בספטמבר 2016 | קלאסיקות אוניברסליות | UCCY-1069 / |
| שופן: בלדה מס' 1 ו-24 פרלודים | 20 במרץ 2019 | קלאסיקות אוניברסליות | UCCY-1096 / |
הערות שוליים

↑  "רסיטל לפסנתר של אומוהארו אושידה". ימאהה מוזיקה. 2012-04-15. נבדק ב-2012-04-22.
↑  "ראיון עם הפסנתרן המקצועי הצעיר ביותר". הכול על (ביפנית). 2013-06-26. נבדק ב-2014-06-09.
↑  BIOGRAPHY | Tomoharu Ushida - UNIVERSAL MUSIC JAPAN, טומוהארו אושידה (ביפנית)
↑  Tomoharu Ushida | Japan ArtsJapan Arts, Japan Arts (באנגלית)
↑  Tomoharu Ushida, Classics (ביפנית)
↑  The Asahi Shimbun Company, יורש העצר משתתף בטקס הפיתוח של ליכטנשטיין, באתר Asahi Shimbum (ביפנית)
↑  XVIII Chopin Competition, chopin2020.pl (באנגלית)
↑  Tomoharu Ushida, Russian National Orchestra (באנגלית)
↑  Wiener Kammer Orchestra, Japan Arts (ביפנית)
↑  Results (ביפנית)
↑  Results (ביפנית)
↑  The 10th HIPIC | History | About Competition, The 11th Hamamatsu International Piano Competition (באנגלית)
↑  Winners, Idemitsu Kosan (ביפנית)
↑  SANKEI DIGITAL INC, על הזוכים ה-29 וקונצרט ההנצחה: איסה!, באתר Iza!, ‏2019-06-04 (ביפנית)
↑  "DISCOGRAPHY | Tomoharu Ushida - UNIVERSAL MUSIC JAPAN". Tomoharu Ushida (ביפנית). נבדק ב-2022-01-05.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  CiNii: DA17789350  ISNI: 0000 0004 1714 0050  MusicBrainz: e9966602-3aa8-4494-aea7-d57d318ca992  NDL: 001142773  VIAF: 305101854   WorldCat (עם VIAF): 305101854 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "טומוהארו אושידה".
חנות מזכרות

חנות מזכרות של מוזיאון.
חנות מזכרות או חנות מתנות היא חנות שמוכרת בעיקר מזכרות ופריטים אחרים הקשורים לאותו נושא. הפריטים שנמכרים כוללים לרוב ספלי קפה, פוחלצים, צעצועים, חולצות, גלויות, אוספים בעבודת יד ומזכרות אחרות, שנועדו להישמר על ידי הקונה כמזכרת לביקורם באותו מקום, או להינתן לאחר במתנה.
חנויות מזכרות נמצאות בדרך כלל באזורים בהם מבקרים תיירים רבים. כגון מלונות ומוטלים לעיתים קרובות חנות מזכרות ליד הכניסה שלהם. במקומות כמו גני חיות, אקווריומים, פארקים לאומיים, פארקי שעשועים ומוזיאונים.
שלטי כיוון לחנות המזכרות והיציאה (חייבים לעבור דרך חנות המזכרות כדי להגיע ליציאה)
ראו גם

מלכודת תיירים
חדשנות משבשת

חדשנות משבשת (אנגלית: Disruptive Innovation) היא תהליך שבו טכנולוגיות, מוצרים או שירותים חדשים מערערים את המודלים העסקיים הקיימים בשוק וכך מובילים ליצירת שוק חדש עד להפיכת הקטגוריה החדשה לדומיננטית תוך דחיקתה והחלפתה של הקטגוריה המסורתית. קלייטון כריסטנסן, שטבע את המונח, כתב כי "חדשנות משבשת אינה מנסה להציע מוצרים טובים יותר ללקוחות קיימים בשווקים מבוססים. במקום זאת היא מטרידה ומשבשת, ומגדירה מחדש את השוק על-ידי הכנסת מוצרים ושירותים שאינם טובים כמו המוצרים הקיימים, אבל יש בהם תועלת אחרת – בדרך כלל אלו מוצרים פשוטים, נוחים וזולים יותר, שקורצים ללקוחות חדשים או ללקוחות תובעניים פחות".
חדשנות משבשת אינה רק תהליך טכנולוגי, אלא גם תהליך חברתי, כלכלי ותרבותי. היא יכולה לשנות את הדרך שבה אנשים חיים, עובדים, צורכים מידע ומתקשרים. מנקודת מבט כלכלית, חדשנות משבשת יכולה להוביל לשינויים בדינמיקת השוק, הקצאת משאבים וחלוקת השכר. זה יכול ליצור שווקים חדשים, להרוס שווקים קיימים ולעצב מחדש תעשיות וארגונים.
בתהליכי ההתהוות שלה, חדשנות משבשת נוצרת לא פעם תוך מתן מענה לפלח שוק קטן או לא משמעותי אשר לא קיבל מענה באמצעות החדשנות הדומיננטית עד כה. בשל כך, מאופיינת בשלביה הראשונים בביצועים נחותים ביחס למה שהצרכנים של השוק המסורתי דורש, אך ביתרונות אחרים שלקוחות אחרים מעריכים. יתרונות אלו יכולים להיות בתחום המחיר, הנוחות, האפשרויות החדשות שהיא מאפשרת וכיוצא בזה. פעמים רבות הטכנולוגיה המשבשת מתפתחת ומשתפרת מבלי שהשחקנים הקיימים מגיבים לקיומה, עד למצב (שיכול לקחת שנים ואף עשרות שנים) שהיא כבר אינה נחותה בביצועים שלקוחות המסורתיים מעריכים (כמו איכות קול בטלפון או איכות תמונה במצלמה או במדפסת). על כן, המושג חדשנות משבשת מתאר חידושים אשר משפרים את המוצר או השירות באופן שהשוק הקיים לא צפה, תחילה על ידי פניה לקבוצת צרכנים חדשה ואחר-כך על ידי הורדת מחירים בשוק הקיים.
| ביצועים נחותים | מאפשרת קפיצת מדרגה בשימוש (נוחות, מחירים) | התקדמות טכנולוגית |
| --- | --- | --- |
| חדשנות שהלקוחות הקיימים לא רוצים היום בשל ביצועים נחותים היום | אבל יש להם תכונות אחרות, אשר מוערכות על ידי לקוחות אחרים, בדרך כלל בשווקים קטנים או מתעוררים | ולכן הטכנולוגיה מתקדמת ומתפתחת בפלחי שוק מחוץ לרדאר של החברה המובילה היום. |
תכונות

השיבוש הוא תהליך ולא מוצר או שירות. הוא מתרחש בשוליים ועובר אל המיינסטרים.
השיבוש נובע מהקצה התחתון (לקוחות פחות תובעניים), או משוק חדש (שלא היה קיים קודם לכן) שמאפשר דריסת רגל.
לקוחות המיינסטרים עוברים למוצר או לשירות החדש רק בשלב מאוחר יותר, כאשר האיכות שלו משתפרת מספיק כדי לענות על דרישותיהם.
חברה אינה חייבת להיות מצליחה כדי להיחשב כמשבשת. יש עסקים משבשים שנכשלים.
המודל העסקי של החברות החדשות שונה משמעותית משל החברות הקיימות.
מקור המונח

המונח טכנולוגיה משבשת נטבע בשנות התשעים על ידי פרופסור קלייטון כריסטנסן מאוניברסיטת הרווארד, שאחר כך החליף אותו במונח חדשנות משבשת, מאחר שהוא הכיר בכך שהאסטרטגיה או המודל העסקי שהטכנולוגיה מאפשרת הם אלו שיוצרים את ההשפעה או השינוי המשבש.
ספרו הראשון של כריסטנסן, דילמת החדשן (1997), הציג את המונח טכנולוגיה משבשת כדי לתאר תהליך שבו מוצר או שירות מתחיל בשימושים פשוטים ב"תחתית" השוק, ולאחר מכן עולה בהתמדה לשוק הרחב, ובסופו של דבר מחליף מתחרים ותיקים. סוג זה של חדשנות מציג לעיתים קרובות גישה או טכנולוגיה חדשה שמשנה באופן יסודי שוק קיים או יוצרת שוק חדש. כותרת המשנה של הספר נקראה "כשטכנולוגיות חדשות גורמות לחברות אדירות ליפול". הסיבה לנפילתן של החברות הגדולות היא שלמעט מקרים יוצאי דופן, החברות המובילות בשוק המסורתי אינן אלו השולטות בשוק החדש שנוצר ולעיתים הן בסופו של דבר נופלות כאשר הטכנולוגיה המשבשת מחליפה את הטכנולוגיה הקיימת.
כריסטנסן החליף את המונח "טכנולוגיה משבשת" ב"חדשנות משבשת" מכיוון שהוא הכיר בכך שרוב הטכנולוגיות אינן משבשות או מקיימות באופן טבוע. למעשה, המודל העסקי הוא שמזהה את הרעיון הקריטי שמוביל להצלחה רבה בשוק ומשמש בהמשך כווקטור המשבש. הבנת המודל העסקי של כריסטנסן, שלוקח את הווקטור המשבש מהרעיון שנולד ממוחו של החדשן למוצר בר-שיווק, היא המפתח להבנה כיצד טכנולוגיה חדשה מאפשרת את ההרס המהיר של טכנולוגיות ושווקים קיימים על ידי המשבש.
המונח "טכנולוגיה משבשת" ממשיך מסורת ארוכה של זיהוי שינויי טכנולוגיה רדיקליים בחקר החדשנות על ידי כלכלנים, ויישום וביצוע התאמות על ידי הנהלה ברמה הארגונית או ברמת המדיניות.
השפעות לפי תחום > טכנולוגיה

בתחום הטכנולוגיה, חדשנות משבשת מתבטאת לעיתים קרובות בהכנסת טכנולוגיות או גישות חדשות המאתגרות את בעלי התפקידים ואת השיטות המסורתיות. טכנולוגיה משבשת מתעוררת ושולטת בשוק שכבר קיים או על ידי מילוי תפקיד שהטכנולוגיה המסורתית לא יכלה למלא עבור יישום מסוים.
דוגמה בולטת היא טכנולוגיית הצילום הדיגיטלי שחולל מהפכה בטווח רחב מאוד של תחומים ושווקים (וראו להלן השפעתה על תחום האמנות והתקשורת). מנוע הבעירה הפנימית, למשל, לא היה טכנולוגיה משבשת, מכיוון שלא העמיד מוצרים לשימוש הציבור הרחב: המכוניות, בזמן שהומצאו, היו מוצרי יוקרה שלא החליפו את הסוסים כאמצעי תחבורה עיקרי. אמצעי התחבורה נשארו פחות או יותר זהים עד להופעתה בשנת 1908 של הפורד מודל T, המכונית הראשונה בעלות נמוכה. מכונית זו, שיוצרה בייצור המוני, הייתה טכנולוגיה פורצת דרך מכיוון שהיא אכן שינתה את השוק ואת דרכי התחבורה.
טכנולוגיות כמו בינה מלאכותית, בלוקצ'יין והדפסה תלת-ממדית טומנות בחובן פוטנציאל לשבש תעשיות מרובות על ידי הצעת פתרונות חדשניים, ומאתגרות מודלים עסקיים קיימים. מנהיגי שוק נמצאים בתחרות מתמדת כדי לשפר את המוצרים שלהם. טכנולוגיות המשכיות יכולות להיות "בלתי רציפות" (טרנספורמטיביות) או "רציפות" (אבולוציוניות). טכנולוגיות לא רציפות הן לא תמיד טכנולוגיות משבשות.
השפעות לפי תחום > מודלים עסקיים

חדשנות משבשת קשה לזיהוי בתחילה: היא אינה "מציגה את עצמה" ככזו לצרכן, ולוקח הרבה זמן עד שיצרנים מבינים כי התרחשה. כפי שמציין כריסטנסן, זה הגיוני לחלוטין שחברות מבוססות יתעלמו תחילה מטכנולוגיות משבשות, מכיוון שהן אינן תואמות לטכנולוגיות קודמות ואין להן ביטחון ויציבות. גם כשהן מוּכּרות ככאלה, נרתעות חברות מלאמץ אותן כי הן מתחרות בטכנולוגיות מסורתיות, עובדות ורווחיות. טכנולוגיות משבשות מביאות לתהליכי התנגדות הן בקרב צרכנים, דבר שמסביר את שיעור הכישלון הגבוה בהשקת החידושים, והן בקרב שחקני שוק נוספים, החשים באיום על המודל הכלכלי שלהם. התנגדות לחדשנות משבשת היא תהליך לא מודע שיכול להגיע עד כדי דחייה מוחלטת של החדשנות.
מנקודת מבט כלכלית, חדשנות משבשת יכולה להוביל לשינויים בדינמיקת השוק, בהקצאת משאבים ובחלוקת השכר. היא יכולה ליצור שווקים חדשים, להרוס שווקים קיימים ולעצב מחדש תעשיות וארגונים. כלכלנים חוקרים את השפעת החדשנות המשבשת על הפרודוקטיביות, על התחרות ועל הצמיחה הכלכלית.
השפעות לפי תחום > תחום האומנות

בתחום האומנות יכולה חדשנות משבשת לאתגר פרקטיקות אמנותיות מסורתיות, דרכי ביטוי וערוצי הפצה.
השפעות לפי תחום > תחום האומנות > חשיפה והפצה

פלטפורמות אמנות דיגיטליות וטכנולוגיית כבלוקצ'יין שיבשו את שוקי האמנות המסורתיים בכך שאפשרו לאמנים ליצור קשר ישיר עם אספנים וקונים, תוך עקיפת גלריות מסורתיות ומתווכים. באופן מסורתי, הסתמכו אמנים על גלריות ותערוכות כדי להציג את האומנות שלהם, מה שהגביל את ההיקף הציבורי אליו יכלה האומנות להגיע. עם עלייתן של פלטפורמות דיגיטליות ושווקים מקוונים כמו Etsy, Redbubble ,Society6, ורשתות חברתיות נוספות, התאפשר לאמנים להגיע ישירות לקהלים גלובליים תוך עקיפת "שומרי הסף" והמתווכים המסורתיים. פלטפורמות אלו מאפשרות לאמנים למכור את עבודתם ברשת, להציע הורדות דיגיטליות וגם לממן במימון המונים את המיזמים שלהם, מה שמדייק את הגישה לאמנות ומאפשר לאמנים לבנות קריירה יציבה לפי התנאים שלהם.
בתחום האמנות הופיעו מודלים עסקיים חדשים שמאתגרים את תזרימי ההכנסות ואת ערוצי ההפצה המסורתיים לדוגמה, פלטפורמות המבוססות על מנויים מאפשרות לאמנים לייצר הכנסה חוזרת על ידי הצעת תוכן ותגמולים בלעדיים לפטרונים שלהם. באופן דומה, שוקי אמנות כמו Etsy מבטלים את הצורך בעמלות גלריה יקרות ובהוצאות נלוות. מודלים עסקיים חדשים אלו לא רק מעצימים אמנים בודדים אלא גם תורמים לצמיחת הכלכלה היצירתית על ידי עידוד חדשנות ויזמות.
השפעות לפי תחום > תחום האומנות > התרחבות התחום

האמנים עצמם משמשים לעיתים קרובות כחדשנים, פורצים את גבולות היצירתיות והניסויים, ומובילים לתנועות וסגנונות אומנותיים חדשים המאתגרים נורמות ומוסכמות מבוססות. טכנולוגיות מציאות מדומה (AR) ומציאות רבודה (VR) משבשות גם את האופן שבו אמנות נחווית, וטשטשו את הגבולות בין צורות אמנות פיזיות ודיגיטליות.
דוגמאות

דוגמה מוכרת היא קריסתן של חברת קודאק וחברת פולארויד, אשר הגישו בקשה לפשיטת רגל ב-2012 ו-2001 בהתאמה.
טלפון סלולרי, מצלמה דיגיטלית, אנדרואיד (מערכת הפעלה), וכן ויקיפדיה עצמה, כולם מהווים דוגמאות לחדשנויות משבשות אשר הובילו לקריסה של תעשיות מסורתיות שונות. במקרה של טלפון סלולרי השוק ששובש הוא טלפון קווי: הטלפון הסלולרי ביטל את הצורך בקיומן של מרכזיות ענק, כך שמבנים רבים שיועדו ושימשו כמרכזיות ננטשו או נאלצו לעבור התאמה לשימושים אחרים, הזמינות של קווי טלפון ומכשירי טלפון לאנשים הפכה מיידית, ובפועל נוצר מצב שבו ניתן ליצור קשר עם כל אדם כמעט בכל רגע נתון, דבר שהשפיע על כל התהליכים בכלכלה העולמית – החל בשוק העבודה וכלה בארגוני פשע.
המצלמה הדיגיטלית הובילה לדעיכת שוק הצילום האנלוגי על רבדיו השונים. עלייתה של ויקיפדיה כאנציקלופדיה שנכתבת על ידי הציבור בהתנדבות ולא על ידי מומחים, הובילה להיעלמות מוסד אנציקלופדיות המומחים המסחריות – מודפסות או דיגיטליות – ששלטו בשוק מאות שנים; אנציקלופדיה בריטניקה הפסיקה ב-2012 את הדפסת האנציקלופדיה, אחרי 244 שנים האנציקלופדיה הדיגיטלית אנקרטה של מיקרוסופט הפסיקה את פעילותה ב-2009.
דוגמאות > דפוס

לחדשנות משבשת הייתה השפעה משמעותית על ענף הדפוס, בעיקר על עיתונים וכתבי עת. עם התפתחות הטכנולוגיה הדיגיטלית מחד, ומקורות החדשות המקוונים מאידך, נאלצו פרסומים מודפסים מסורתיים להתמודד עם ירידה במספר הקוראים ובהכנסות מפרסום. צרכנים העדיפו יותר ויותר לגשת לחדשות ולמידע באופן מקוון, שם התוכן לעיתים קרובות זמין בחינם או במחיר נמוך יותר ממנויי דפוס. כתוצאה מכך, נאלצו עיתונים וכתבי עת מודפסים רבים לצמצם פעילות, להתמזג, או להעתיק את המיקוד שלהם לפלטפורמות דיגיטליות כדי לשרוד בנוף התקשורת המשתנה במהירות. יתרה מכך, הטכנולוגיה הדיגיטלית שינתה את הדרך שבה אנשים צורכים מידע באופן כללי. עם התפשטות הטלפונים החכמים, המדיה החברתית ושירותי הזרמת מדיה נוצרה לאנשים גישה למגוון רחב של תכנים בכל זמן ובכל מקום. זה הוביל לשינויים בהרגלי הצריכה, כאשר אנשים רבים מעדיפים תכנים קצרים, לפי דרישה, על פני העיתונות המסורתית הארוכה או פרסומים מודפסים.
השוואה לחדשנות תומכת

בניגוד לחדשנות משבשת, חדשנות תומכת אינה יוצרת שוק חדש, אלא תומכת בשוק הקיים בכך שהיא מספקת חדשנויות המשפרות את הביצועים של המוצרים בשוק זה באופן שמוערך על ידי מגזר הלקוחות של שווקים אלו. שיפורים אלו יכולים להיות שיפורים "לא רציפים" (רדיקלים/קיצוניים או מהפכניים) או שיפורים "רציפים" (אבולוציוניים). בעוד שהחברות המובילות בשוק הקיים בדרך כלל מצטיינות בהובלת חדשנות תומכת לא כך הדבר הוא לגבי חדשנות משבשת. הסיבה לכך היא שחדשנות משבשת גדלה תחילה בשווקים קטנים ומתעוררים שהחברה המובילה לא רואה בהם שווקים אטרקטיביים להיכנס אליהם וכך הם מיוצרים ומפותחים על ידי שחקנים אחרים ומתחת לרדאר של השחקנים המובלים עד שכבר מאוחר מדי.
|  | ביצועים | שוק מטרה | חברות מובילות |
| --- | --- | --- | --- |
| חדשנות משבשת | ביצועים נחותים | שוק חדש – קטן | כמעט תמיד חברות חדשות |
| חדשנות תומכת | ביצועים משופרים | שוק קיים | חברות קיימות |
ראו גם

אסטרטגיית אוקיינוס כחול
דיפוזיית החידושים
לקריאה נוספת

קלייטון מ' כריסטנסן ומייקל א' ריינור, פתרון החדשנות, הוצאת אופוס 2006. תרגום: הדי פרן
הערות שוליים

↑  קלייטון מ' כריסטנסן ומייקל א' ריינור, פתרון החדשנות, הוצאת אופוס 2006, עמ' 37
↑  Christensen, Clayton M.; Raynor, Michael E.; McDonald, Rory, "What Is Disruptive Innovation?, Harvard Business Review No. December 2015. ISSN 0017-8012, 2019
↑  Bower, Joseph L. & Christensen, Clayton M. (1995). "Disruptive Technologies: Catching the Wave" Harvard Business Review, January–February 1995
↑  Christensen, Clayton M. (1997), The innovator's dilemma: when new technologies cause great firms to fail, Boston, Massachusetts, USA: Harvard Business School Press, ISBN 978-0-87584-585-2.
↑  Taeihagh, Araz, Addressing Policy Challenges of Disruptive Technologies, Journal of Economic Policy Reform 26, 2023, עמ' 239-249
↑  Christensen, Clayton M.; Raynor, Michael E, The innovator's solution : creating and sustaining successful growth, Harvard Business Press ISBN 978-1-57851-852-4., 2003
↑  Biagio Di Franco, « Analysis of consumer behaviors in the presence of a disruptive innovation, International Journal of Engineering, Tome XII, Fascicule 3, 2014
↑  Anderson, Chris., The Long Tail: Why the Future of Business is Selling Less of More, Hyperion, 2006
↑  ^ "Photography icon Eastman Kodak has filed for Chapter 11 bankruptcy. –". Usatoday.com. January 19, 2012. Retrieved January 19, 2012.
↑  Polaroid files for bankruptcy - Oct. 12, 2001 - CNN Money - http://money.cnn.com/2001/10/12/companies/polaroid/
↑  ^ Bosman, Julie (13 March 2012). "After 244 Years, Encyclopaedia Britannica Stops the Presses". The New York Times. Retrieved 1 April 2012.
↑  ^ Tartakoff, Joseph. "Victim Of Wikipedia: Microsoft To Shut Down Encarta". paidContent. Retrieved 1 April 2012
↑  Tapscott, Don, and Anthony D. Williams., Wikinomics: How Mass Collaboration Changes Everything, Portfolio, 2006
↑  Shapiro, Carl, and Hal R. Varian, Information Rules: A Strategic Guide to the Network Economy, Harvard Business Press, 1999
חוק חמש השניות

ערך זה עוסק בכלל אצבע עממי. אם התכוונתם לספר של מל רובינס, ראו .
הדמיה מאוירת הומוריסטית של חוק חמש השניות
חוק חמש השניות הוא כלל אצבע עממי, לפעמים הומוריסטי, על־פיו מזון שנפל על הרצפה או על האדמה נשאר ראוי למאכל כל עוד לא חלפו יותר מחמש שניות מרגע הנפילה, בהתבסס על ההנחה כי בזמן זה טרם יספיק לצבור עליו חיידקים או גורמי זיהום אחרים, אך מבחינה מדעית, הכלל הוכח כשגוי.
צורותיו של ה"חוק"

לעיתים שם החוק משתנה ל"חוק שלוש השניות", "חוק עשר השניות" וכדומה: שמו נקבע בהתאם לרמת הלכלוך על הקרקע ולמידת הרעב של האדם שהפיל את המזון וברצונו לאוכלו חרף הזיהום האפשרי. ישנם אף מקומות בהן שם החוק הוא "חוק הסלמנדרה", מותר להרים את האוכל עד שעוברת באזור סלמנדרה. נהוג לטעון כי כאשר מדובר ברצפה מאוד מלוכלכת, "חוק חמש השניות" לא תקף כלל, ואם המזון שהה במרחק קטן מעל הרצפה (10 סנטימטרים ומטה, לדוגמה) הוא אינו ראוי עוד לאכילה, מפני שנוכחות החיידקים כה ניכרת עד שהם יכולים כביכול "לקפוץ" לגובה זה.
ניתוח מדעי

מבחינה מדעית, הטענה כי במשך חמש שניות חיידקים ומזהמים לא יספיקו להגיע לאוכל, אינה נכונה. יתר על כן, לא כל רצפה הנקייה יותר מלכלוך נראה לעין, היא גם נקייה יותר מחיידקים. לדוגמה, רצפה בבית חולים נראית לעין נקייה מאוד, אך היא עלולה להיות נגועה בחיידקים אף יותר מאשר מדרכה ברחוב, משום שבית החולים מאכלס אנשים רבים החולים במחלות זיהומיות.
בשנת 2004 זכתה ג'יליאן קלארק, חוקרת מאוניברסיטת הרווארד, בפרס איג נובל על מחקרה בנושא החוק.
בשנת 2007 נערך מחקר מדעי בנושא חוק חמש השניות, תוך שימוש בחיידקי סלמונלה על גבי משטחים שונים. המחקר גילה כי החיידקים אכן מסוגלים לזהם פרוסת לחם בפרק זמן הקצר מחמש שניות, אך מצד שני גילו כי אם פרוסת הלחם נשארת על הקרקע למשך דקה תמימה, כמות הזיהום גדלה פי 10.
חוק חמש השניות נבחן גם באחד מפרקי התוכנית "מכסחי המיתוסים". בתוכנית נמצא שכמות החיידקים המזהמים את האוכל שנפל על הרצפה תלויה בלחות האוכל, מרקם שטח הפנים שלו והמקום בו הוא נפל. עם זאת, הם לא מצאו קשר בין זמן החשיפה לחיידקים לזיהום - כל האוכל שהופל על הרצפה זוהם.
עם זאת פרופסור אנתוני הילטון מאוניברסיטת אסטון שבבריטניה מסביר כי "לא סביר שחיידקים מזיקים הספיקו להיערם על מזון אחרי כמה שניות של שהות על רצפה מקורה", ולכן לטענתו יש קשר בין משך הזמן שהמזון נמצא על הרצפה, לבין היערמות חיידקים על המזון שנפל.
ראו גם

נפילת פרוסת לחם מרוחה בחמאה
הערות שוליים

↑  פרסום מטעם אוניברסיטת הרווארד אודות הזכייה
↑  The Five-Second Rule Explored, or How Dirty Is That Bologna? - מאמר מהניו יורק טיימס מ-9 במאי 2007
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
חנארו גרסיה לונה

| --- | --- |

 לידה:  10 ביולי 1968 (בן 56) מקסיקו סיטי, המדינות המקסיקניות המאוחדות 
 מדינה:  מקסיקו 
 השכלה:  Universidad Autónoma Metropolitana  אוניברסיטת מיאמי 
 
חנארו גרסיה לונה (בספרדית: Genaro García Luna; נולד ב-10 ביולי 1968 במקסיקו סיטי) הוא פקיד ממשלה מקסיקני. הוא שימש כמזכיר לביטחון פנים בקבינט הפדרלי. מהנדס בהכשרתו.
לאחר כהונתו בממשלת מקסיקו עובד חנארו כיועץ ואיש עסקים בהערכת סוציו-כלכלית, פוליטית ופיננסית במקסיקו ובאמריקה הלטינית. הוא שותף בחברת GLAC המספקת אינדקס להערכת תנאי סיכון וביטחון. מדד GLAC של החברה מתפרסם גם בעיתון El Heraldo De Mexico, ובמגזין El Financiero ומשמש את הקהילה העסקית כדי להעריך את תנאי הסיכון והביטחון במדינות וערים שונות במקסיקו.
גרסיה לונה נכלל ברשימת "10 המקסיקנים המושחתים ביותר" שפרסם פורבס בשנת 2013. הוא שבר שתיקה במכתב לסטיב פורבס כי הכללתו ברשימה התבססה על שקרים וכי הכתבה חסרת יושר עיתונאי. הוא היה מעורב בעבודה עם אל צ'אפו שהיה האיש המבוקש בעולם. הוא עזר לאל צ'אפו בתקווה להתמנות לנשיא.
הוא מחבר הספר "Contra el crimen: ¿Por qué 1,661 corporaciones de policía no bastan? Pasado, Presente y Futuro de la Policía en México" (2006) [נגד פשע: מדוע 1,661 כוחות משטרה לא מספיקים. עבר, הווה ועתיד המשטרה במקסיקו], שם פרש לראשונה את מושגי היסוד של המודל החדש של המשטרה במקסיקו, תוך שימת דגש על חשיבות משימות המודיעין, ו"המודל החדש לביטחון מקסיקו" (“El Nuevo Modelo de Seguridad para México”) משנת 2011, המציין מהם השיקולים והחזון הממלכתי להתמודד עם עדיפות לאומית.
במשפט משנת 2018 של חואקין גוסמן לורה (מנהיג קרטל סמים המכונה אל צ'פו), נטען באחת העדויות כי גוסמן שיחד את גרסיה לונה עם מזוודות עמוסות בשטרות בסך 3 מיליון דולר במזומן בשתי הזדמנויות שונות.
חינוך

הוא סיים את התואר השני בעסקים (MBA) מאוניברסיטת מיאמי במאי 2015. הוא בעל תואר ראשון B.Sc. בהנדסת מכונות מהאוניברסיטה המטרופוליטית האוטונומית (UAM) וקורס דיפלומה בתכנון אסטרטגי בפקולטה לחשבונאות ומינהל של האוניברסיטה האוטונומית הלאומית במקסיקו (UNAM).
קריירה

הוא מומחה לביטחון ומודיעין וידוע כי עבר הכשרה במדינות שונות.
בשנת 1989 החל גרסיה לונה את הקריירה שלו בסוכנות הביון המקסיקנית, המרכז לביטחון לאומי וחקירה, CISEN), שהיה אחראי על סיכול ריגול ומלחמה בטרור.
ב-1998, מונה למתאם כללי למודיעין של משטרת המניעה הפדרלית.
בשנת 2000, מונה למנהל תכנון מבצעים במשטרה המשפטית הפדרלית, תפקיד שהוא זכה בו במסגרת מכרז.
בשנת 2001 מונה כמייסד ומנכ"ל סוכנות החקירות הפדרלית (בממשלתו סוכנות זו קיבלה את פרס INNOVA 2005 על התרגול שלה "חקירת חטיפה בזמן אמת" ותעודת ISO 9001: 2000 עבור 33 מהנהלים שלה בתחומים שונים).
כראש סוכנות החקירות הפדרלי (AFI), גרסיה לונה הפך למטרה לביקורת רחבה לאחר הגילוי כי פשיטת משטרה שהתקיימה ב-9 בדצמבר 2005 שנערכה על ידי AFI בחווה בה כביכול הוחזקו קורבנות חטיפה החוטפים, לכאורה, שהוצגו בפני הציבור המקסיקני תחת מעצר בשידור חי בזירת האירוע, נעצרו למעשה בבוקר שלפני כן, ב-8 בדצמבר 2005, מחוץ לאתר, והוחזקו באופן בלתי חוקי מבלי שהוצגו בפני שופט במהלך כמעט 20 שעות. יתרה מזאת, אחד החוטפים לכאורה גורס כי עונה על ידי החוקרים הפדרליים. הפרות אלה ורבות אחרות של הליך הוגן זיהמו את המקרה באופן בלתי ניתן להבחנה, ועד היום אי אפשר לדעת מה באמת קרה.
ב-1 בדצמבר 2006, גרסיה לונה מונה למזכיר ביטחון הפנים. במסגרת תפקידו, הוא יזם את ארגונה מחדש, של המשטרה הפדרלית.
באפריל 2011, גרסיה לונה הפך לנשיא ועידה בינלאומית לאכיפת סמים (IDEC); שהפסגה העולמית שלה נערכה במקסיקו.
ב-9 באפריל 2015, חנארו גרסיה לונה היה מועמדת לבחירות כחבר מועצת המנהלים של SecureAlert, Inc., חברה שבסיסה ביוטה (ארצות הברית) הפעילה בעסקי ניטור העבריינים. SecureAlert, Inc. נשלטת על ידי חברת Sapinda Asia, Ltd. ומר לארס ווינדהורסט, ובבעלות מועילה של 51.6% ממניותיה המצטיינות של החברה SecureAlert. Inc, החל 6 במרץ 2015.
שקיפות פיננסית

גרסיה לונה לא הצליח להסביר את עושרו האישי, הכולל בתי יוקרה ונדל"ן במקסיקו סיטי, דבר שלא נחשב בר השגה בשכרו של עובד מדינה מקסיקני. עם זאת מצוין כי למשפחתו של גרסיה היו כמה נכסים באזור שייתכן ועברו אליו בירושה. עם זאת, הסבר חלופי הוצע על ידי עד במשפט 2018 של אל צ'אפו גוסמן. במהלך המשפט, בנו של בן זוגה לשעבר של אל צ'אפו איסמאאל זמבדה גרסיה העיד כי באסיה שוחד בסכום של כ-3 מיליון.
הערות שוליים

↑  "GLAC Security Consulting". אורכב מ-המקור ב-2019-10-17. נבדק ב-2019-10-28.
↑  "Indice GLAC Heraldo Mexico". אורכב מ-המקור ב-2020-08-17. נבדק ב-2019-10-28.
↑  "Television GLAC".
↑  "The 10 Most Corrupt Mexicans Of 2013". Forbes. נבדק ב-16 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "The Public Trial of El Chapo, Held Partially in Secret". New York Times. נבדק ב-28 בדצמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  de Mauleón, Héctor (1 יולי 2011). "Florence Cassez: La verdad secuestrada". Revista Nexos. נבדק ב-19 דצמ' 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "SecureAlert, Inc.: Proxy Statement Pursuant to Section 14(a) of the Securities Exchange Act of 1934" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2015-05-08. נבדק ב-2019-10-28.
↑  "SecureAlert, Inc.: Form 8-K, Amendment No. 1" (PDF). אורכב מ-המקור (pdf) ב-2015-05-08. נבדק ב-2019-10-28.
↑  Reyes, Javier. "Las evidencias de la inexplicable fortuna de Genaro García Luna". Reporte Indigo. אורכב מ-המקור ב-2016-03-05. נבדק ב-30 באוגוסט 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Johnson, Tim (29 בנובמבר 2012). "Calderon's shadowy security chief". McClatchy Newspapers. אורכב מ-המקור ב-2014-10-10. נבדק ב-3 בספטמבר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)