stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סאות'המפטון (ניו יורק)
גאוגרפיה > אקלים

האקלים בסאות'המפטון הוא אקלים יבשתי לח בקיץ (Dfa) הגובל באקלים סובטרופי לח (Cfa). חודש עד חודשיים בממוצע בשנה הטמפרטורות יורדות מתחת לאפס, במשך שישה חודשים הטמפרטורות מעל 10°C וחודש עד חודשיים מעל 22°C.
| אקלים בסאות'המפטון בממוצע בין השנים 1998–2020   נתוני מזג האוויר כפי שנצפו בשדה התעופה Francis S>  Gabreski Airport שליד ווסט'המפטון.חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בסאות'המפטון בממוצע בין השנים 1998–2020   נתוני מזג האוויר כפי שנצפו בשדה התעופה Francis S>  Gabreski Airport שליד ווסט'המפטון.ינואר.13.7.-18.7.81 | אקלים בסאות'המפטון בממוצע בין השנים 1998–2020   נתוני מזג האוויר כפי שנצפו בשדה התעופה Francis S>  Gabreski Airport שליד ווסט'המפטון.פברואר.12.9.-16.2.69 | אקלים בסאות'המפטון בממוצע בין השנים 1998–2020   נתוני מזג האוויר כפי שנצפו בשדה התעופה Francis S>  Gabreski Airport שליד ווסט'המפטון.מרץ.18.2.-12.7.109 | אקלים בסאות'המפטון בממוצע בין השנים 1998–2020   נתוני מזג האוויר כפי שנצפו בשדה התעופה Francis S>  Gabreski Airport שליד ווסט'המפטון.אפריל.23.9.-6.5.96 | אקלים בסאות'המפטון בממוצע בין השנים 1998–2020   נתוני מזג האוויר כפי שנצפו בשדה התעופה Francis S>  Gabreski Airport שליד ווסט'המפטון.מאי.28.-1.7.84 | אקלים בסאות'המפטון בממוצע בין השנים 1998–2020   נתוני מזג האוויר כפי שנצפו בשדה התעופה Francis S>  Gabreski Airport שליד ווסט'המפטון.יוני.31.6.4.2.89 | אקלים בסאות'המפטון בממוצע בין השנים 1998–2020   נתוני מזג האוויר כפי שנצפו בשדה התעופה Francis S>  Gabreski Airport שליד ווסט'המפטון.יולי.33.9.9.7.73 | אקלים בסאות'המפטון בממוצע בין השנים 1998–2020   נתוני מזג האוויר כפי שנצפו בשדה התעופה Francis S>  Gabreski Airport שליד ווסט'המפטון.אוגוסט.32.6.8.7.95 | אקלים בסאות'המפטון בממוצע בין השנים 1998–2020   נתוני מזג האוויר כפי שנצפו בשדה התעופה Francis S>  Gabreski Airport שליד ווסט'המפטון.ספטמבר.29.4.3.3.95 | אקלים בסאות'המפטון בממוצע בין השנים 1998–2020   נתוני מזג האוויר כפי שנצפו בשדה התעופה Francis S>  Gabreski Airport שליד ווסט'המפטון.אוקטובר.25.3.-3.5.118 | אקלים בסאות'המפטון בממוצע בין השנים 1998–2020   נתוני מזג האוויר כפי שנצפו בשדה התעופה Francis S>  Gabreski Airport שליד ווסט'המפטון.נובמבר.19.5.-9.1.88 | אקלים בסאות'המפטון בממוצע בין השנים 1998–2020   נתוני מזג האוויר כפי שנצפו בשדה התעופה Francis S>  Gabreski Airport שליד ווסט'המפטון.דצמבר.16.1.-13.3.106 | אקלים בסאות'המפטון בממוצע בין השנים 1998–2020   נתוני מזג האוויר כפי שנצפו בשדה התעופה Francis S>  Gabreski Airport שליד ווסט'המפטון.שנה.34.9.- 19.7.1,104 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: NOAA (mean maxima/minima 1998-2020)
דמוגרפיה

נכון למפקד האוכלוסין של שנת 2000, התגוררו בעיר 54,712 נפשות, 21,504 משקי בית ו-13,805 משפחות. צפיפות האוכלוסין הייתה 152.1 תושבים לקילומטר רבוע. ההרכב הגזעי בעיר היה 87.98% לבנים, 6.62% שחורים או אפרו-אמריקאים, 0.41% ילידים אמריקאים, 0.89% אסייתים, 2.36% מגזעים אחרים ו-1.73% משני גזעים או יותר.
ב-21,504 משקי הבית, היו כ-27.1% עם ילדים מתחת לגיל 18, 50.8% היו זוגות נשואים שחיו יחד, ל-9.3% הייתה בעלות בית של אישה ללא בעל נוכח, ו-35.8% היו ללא-משפחות. גודל משק הבית הממוצע היה 2.45 נפשות וגודל המשפחה הממוצעת היה 2.99 נפשות.
התפלגות האוכלוסייה הייתה, 21.1% מתחת לגיל 18, 7.7% מגיל 18 עד 24, 28.5% מגיל 25 עד 44, 26.0% מגיל 45 עד 64 ו-16.6% בני 65 או מבוגרים יותר. הגיל החציוני היה 40 שנה. על כל 100 נקבות, היו 99.2 זכרים. על כל 100 נשים בנות 18 ומעלה, היו 97.2 גברים. ההכנסה החציונית של משקי הבית בעיר הייתה 53,887 דולר, וההכנסה החציונית של המשפחה עמדה על 65,144 דולר. לגברים הייתה הכנסה חציונית של $47,167 לעומת $32,054 לנשים. ההכנסה לנפש בעיר הייתה 31,320 דולר. כ-5.3% מהמשפחות ו-8.3% מהאוכלוסייה היו מתחת לקו העוני, כולל 10.2% מאלו מתחת לגיל 18 ו-6.0% מבני 65 ומעלה.
בשנת 2016, לפי ה-Business Insider, נכסי הנדל"ן בקוד המיקוד 11962 הכולל את הכפר העירוני Sagaponack (אנ'), הכלול בתוך הרשות המוניציפלית של סאות'המפטון, צוין כיקר ביותר בארצות הברית, שמחיר המכירה החציוני שלהם עמד 8.5 מיליון דולר.
| 1790 | 1800 | 1820 | 1840 | 1880 | 1900 | 1920 | 1940 | 1960 | 1980 | 2000 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3,408 | 3,670 | 4,229 | 6,205 | 6,352 | 10,371 | 11,614 | 15,295 | 27,095 | 42,849 | 54,713 | 69,036 |
כלכלה

המעסיקים העיקריים בסאות'המפטון הם
ממשל

ג'יי שניידרמן, חבר מפלגת העצמאות בניו יורק (אנ') לשעבר, נכון ל-2023 חבר רשום במפלגה הדמוקרטית, הוא ראש העירייה של סאות'המפטון שנבחר בנובמבר 2015 ב-56.34% מקולות הבוחרים, ושוב בנובמבר 2017 עם 62.3% מקולות הבוחרים.
תשתיות > כבישים מרכזיים

כביש 24 של מדינת ניו יורק
כביש 27 של מדינת ניו יורק
כביש 114 של מדינת ניו יורק
כביש 38 של המחוז (מחוז סאפוק, ניו יורק)
כביש 51 במחוז (מחוז סאפוק, ניו יורק)
כביש מחוז 79 (מחוז סאפוק, ניו יורק)
כביש מחוז 80 (מחוז סאפוק, ניו יורק)
כביש מחוז 104 (מחוז סאפוק, ניו יורק)
כביש מחוז 105 (מחוז סאפוק, ניו יורק)
תחבורה > קווי רכבת

קו הרכבת הבלעדי של רכבת לונג איילנד בעיר סאות'המפטון הוא קו מונטוק, הכולל תחנות בספונק, ווסטהמפטון, המפטון בייס, סאות'המפטון ובריג'המפטון. לקווג ולקמפוס סאות'המפטון היו גם תחנות משלהם עד 1998.
תחבורה > קווי רכבת > שירותי אוטובוס

העיר סאות'המפטון מונגשת בעיקר על ידי קווי אוטובוס של מחוז סאפוק, אם כי אוטובוסים של חברת המפטון ג'יטני זמינים גם הם לנסיעות מניו יורק וחזרה.
תחבורה > קווי רכבת > שדות תעופה

בעיר סאות'המפטון נמצא נמל התעופה פרנסיס ס. גאברסקי (אנ') מצפון לווסטהמפטון, ונמל התעופה איסט המפטון (אנ') הנמצא בסאות'המפטון-איסט. בצד המזרחי של מפרץ שינקוק נמצא מנחת המסוקים של סאות'המפטון.
תחבורה > קווי רכבת > מעבורות

המעבורת היחידה בעיר מפליגה בין נורת' הייבן לאי שלטר.
אישים בולטים

מארי לואיס קלייב, מהנדסת ואסטרונאוטית של נאס"א
ג'ון ויליאם קילברת' (אנ'), בריגדיר גנרל של צבא ארצות הברית
קלווין קליין, מעצב אופנה
ג'קלין בובייר קנדי אונאסיס, הגברת הראשונה של ארצות הברית (1963-61)
פ. ג'. וודהאוס, סופר
למוזיקאי (השונא ישראל) רוג'ר ווטרס יש או היה בית בבעלותו באזור הזה.
הערות שוליים

↑  "Southampton Village History". Village of Southampton. נבדק ב-29 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "INDIAN DEED OF DEC. 13, 1640". southamptontownny.gov.
↑  Federal Writers' Project. Whaling Masters. Works Progress Administration.
↑  "Exploring Main St. In The Oldest Town In N.Y. By Emily J. Weitz – Dan's Papers – June 1, 2007". danshamptons.com.
↑  Clavin, Tom (15 באוגוסט 2004). "Southampton Takes A Cemetery Census". New York Times. נבדק ב-16 באוקטובר 2008. The Town of Southampton has completed the first phase of an ambitious census of its 47 public and private cemeteries in an effort to record local history and to deter vandalism. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Longislandgolfnews.com (אורכב 01.05.2012 בארכיון Wayback Machine)
↑  "Southampton NY Historic Places". historic.southamptontownny.gov. אורכב מ-המקור ב-11 במאי 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "This Tribe Wants to Kick Rich People Out of the Hamptons". vice.com. 3 בספטמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Shinnecock Indian Nation v. State (2006).
↑  Bureau, US Census. "Gazetteer Files". Census.gov. נבדק ב-2023-05-16.
↑  "Hamlets". Town of Southampton. אורכב מ-המקור ב-13 בנובמבר 2011. נבדק ב-25 בספטמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Suffolk County Tax Map Range". Town of Southampton. אורכב מ-המקור ב-8 בינואר 2012. נבדק ב-25 בספטמבר 2013. Village of North Haven, Village of Quogue, Village of Southampton, Village of W. Hampton Beach, Village of Sag Harbor, Village of W. Hampton Dunes, Village of Sagaponack, Southampton Town {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "NowData - NOAA Online Weather Data". National Oceanic and Atmospheric Administration. נבדק ב-11 באוגוסט 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Station: Westhampton Gabreski AP, NY". U.S. Climate Normals 2020: U.S. Monthly Climate Normals (1991-2020). National Oceanic and Atmospheric Administration. נבדק ב-11 באוגוסט 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "U.S. Census website". United States Census Bureau. נבדק ב-2008-01-31.
↑  Raisa Bruner (7 במרץ 2016). "The 25 most expensive ZIP codes in America". Business Insider. נבדק ב-9 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  US Census Bureau, Decennial Census of Population and Housing, Census.gov
↑  Search Results - Salinas, California - Reference USA Current Businesses
↑  William Woodward, Chairman, Class Committee (1898). Harvard College, Class of 1898, Quindecennial Report. Cambridge, MA: Harvard College. p. 501 – via Google Books.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  "Gen. Kilbreth, 82, Ex Chief of Staff". Newsday. Hempstead, NY. 24 ביולי 1958. p. 35 – via Newspapers.com. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566902305171  ISNI: 0000 0004 0370 9808  LCCN: n83226247  MusicBrainz: eca3f0d2-8e02-4f12-96d6-08afce3e5310  SUDOC: 162516576  VIAF: 31145376591983720491   WorldCat (עם VIAF): 31145376591983720491 
איסט סייד פונד, סאות' המפטון, לונג איילנד, 1872 - 1887, צילם ג'ורג' ברדפורד בריינרד
מועדון הגולף שינקוק הילס
דייק

ערך זה עוסק באחד מצורות המחדר של מאגמה לתוך קרום כדור הארץ. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
גופי חדירה ותופעות במחדרים: A – בתולית; B – דייק; C – לקולית; D – פגמטיט; E – סיל; F – הר געש שכבתי; 1 – מחדר חדש חוצה מחדר ישן; 2 – קסנולית; 3 – התמרת מגע; 4 – התרוממות שכבות סלעי סביבה כתוצאה מלקולית
דייק הוא מחדר פלוטוני הנוצר מחדירת מאגמה לסלעי הליתוספירה והתגבשותה לסלע יסוד. דייקים הם גופי חדירה בלתי-תואמים, כלומר הם חודרים בניצב לשכבות סלעי הסביבה ומתגבשים בניצב להן או באלכסון.
היווצרות

דייקים נוצרים כאשר מאגמה בהרכבים שונים חודרת לאזורי חולשה בסלעי הסביבה ומתגבשת בהם. אזורי חולשה אלה עשויים להיות העתקים או סדקים בסלעים.
על פי עקרון היחסים ההופכיים, הימצאות דייקים בסלעי סביבה מציינת היווצרות מאוחרת לזו של הסלעים אותם חצו.
תהליך החדירה של המאגמה לסדקים נקרא "הזרקת דייק". זרימת המאגמה מתאפשרת באמצעות העצמתו של לחץ הדיפרנציאלי הגורם לחולשה בסלע, וכתוצאה ממנה לפריכתו ולסדיקתו. מטבעה, הזרקת דייק היא תהליך אפיזודי-מקומי, מאחר שדרוש מאמץ רב ליצירת נקודות חולשה וסדקים בסלע ולהובלת צבר גדול של מאגמה מבעד לסדקים אלה.
מבנה

מרבית הדייקים קטנים יחסית: רוחבם מגיע לעשרות מטרים ואורכם לקילומטרים אחדים. עם זאת, בזימבבואה קיים דייק ענק שרוחבו כ-8 ק"מ ואורכו יותר מ-480 ק"מ.
דייקים עשויים להופיע בשתי צורות עיקריות:
דייק לוחי – מחדרים לוחיים של דיאבז וגברו הנוצרים בתוך סדקי מתיחה, בעיקר באזורי פתיחה דוגמת רכסים מרכז אוקייניים. מאחר שסדקי המתיחה צרים, תתקבל צורת לוח.
דייק טבעתי – מחדר טבעתי הנוצר כאשר המאגמה חודרת לתוך מישור חולשה מעוגל או חרוטי. מחדר טבעתי נוצר בדרך כלל כתופעת לוואי של היווצרות קלדרה. כאשר הר געש קורס לתוך תא המגמה שלו בעקבות ירידת לחץ הגזים והתרוקנות התע ממגמה נוצר עמק קלדרה. במידה ושארית המגמה עולה דרך הסדק הטבעתי שנוצר סביב להר ייווצר דייק טבעתי (ניתן לדמיין לחיצת מכסה סיר הקטן בכמה מ"מ לתוך סיר מבעבע בנוזל וגז). שלאחר סחיפה ייראה הדייק במבט-על כטבעת.  דייק כזה מצוי בהרי אחגר בסהרה ובסיני סביב סנטה קטרינה.
סחיפה ובליה חושפים את הדייקים על פני השטח בשני אופנים, הנובעים מקשיות הסלע הבונה אותם:
דייק חיובי – דייק המורכב מסלע קשה יוצר בשטח תבליט, כאשר סלעי הסביבה הרכים ממנו נסחפים או מתבלים.
דייק שלילי – דייק המורכב מסלע רך יוצר שקע או תעלה, כאשר הוא נסחף או מתבלה יותר מאשר סלעי הסביבה הקשים ממנו.
דייקים נוטים לרוב כלפי מעלה בכיוון אנכי או אלכסוני. עם זאת, תהליכים טקטוניים עשויים לעוות אותם ולשנות את כיוונם המקורי.
הרכב ומרקם

הרכבם של הדייקים מגוון ועשוי להיות בזלתי, גרניטי וריוליטי, אם כי מרבית הדייקים הם בהרכב בזלתי.
מרקמם של הדייקים מגוון. דייקים פגמטיטים מורכבים מגבישי ענק בעלי הרכב גרניטי, המסמלים לרוב את השלב האחרון של החדירה הגרניטית. דייקים אפליטיים מורכבים מגבישים קטנים בעלי הרכב גרניטי.
המרקם נובע מקצב התקררות המאגמה: מרקם גס מופיע בעומק רב ונובע מהתקררות איטית, ומרקם דק מופיע סמוך לפני השטח ונובע מהתקררות מהירה.
חדירת הדייק והטמפרטורה הגבוהה של המאגמה ביחס לסלעי הסביבה גורמת לסימני "אפייה" בסלעים אליהם הוא חודר. סימנים אלה נובעים מהתמרת מגע ונראים כ"הילה" ההולכת ודועכת ככל שגדל המרחק מאזור החדירה.
נחילי דייקים

במקרים רבים מופיעים דייקים כ"נחילים" – מקבצים המכילים עשרות ומאות דייקים שנוצרו במהלך אירוע חדירה אחד. בנחילים אלה מקבילים הדייקים זה לזה וכיוון חדירתם אחיד. נחילים כאלה עשויים ליצור משטחי בזלת נרחבים ולהוות את שורשיהם של חבלים געשיים.
היווצרותם של נחילים מאפיים בארכאיקון ובפלאופרוטרוזואיקון נחשבת עדות לפעילותה של תימרת מעטפת הקשורה בטמפרטורות גבוהות יחסית של המעטפת. כזה הוא 
הנחיל הנרחב ביותר – נחיל הדייקים של מקנזי (Mackenzie Dike Swarm) המצוי במשטח הבזלת של מקנזי בצפון קנדה, שאורכו 3,000 ק"מ ורוחבו 500 ק"מ.
בעולם מוכרים כ-25 נחילי דייקים, ומרביתם נוצרים במוקד אחד או בטבעות קונצנטריות מסביב למחדרים גדולים אחרים או מסביב לצינורות הזנה געשיים.
תפוצה

דייקים מצויים במקומות רבים בעולם. בישראל ובסביבתה מצויים דייקים שחדרו לסלעי השילד הערבו-נובי – בסיני ובהרי אילת, רבים מהם בגושי התשתית.
דייקים נוספים – שחדרו לתוך סלעי משקע מהיורה מצויים במכתש רמון, למרגלות הר ארדון. ברמת הגולן מצויים דייקים בזלתיים, וכאלה נראים גם במזרח הגליל ובמרכז הערבה, סמוך לעין יהב.
ראו גם

גאולוגיה - מונחים
לקריאה נוספת

עקיבא פלכסר, גיאולוגיה, יסודות ותהליכים, ירושלים: אקדמון, 1992, מסת"ב 965-350-026-0
עמנואל מזור, גיאולוגיה בפטיש ישראלי, תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה, 1994, מסת"ב 965-06-0276-3
Encyclopedia of Volcanoes, ‏ ISBN 0-12-643140-X, Academic Press
Encyclopedia of Geology, Elsevier Academic Press, First edition 2005, ISBN 0-12-636380-3, כרך 3, עמ' 209-217
Marjorie Wilson,‏ Igneous Petrogenesis: A Global Tectonic Approach, 1987, ISBN 0-412-53310-3 וגם בגוגל ספרים
הערות שוליים

↑  לחץ דיפרנציאלי – ההפרש בין העוצמה הגבוהה ביותר לבין העוצמה הנמוכה ביותר של מאמץ לחיצה החל על גוף כלשהו
↑  דייקים וסלעים מארחים במסיבים של אילת ועמרם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555310405171  BnF: cb119742731 (data)  LCCN: sh85038004 
צילום לוויין של הדייק הענק בזימבבואה
דייק באלסקה
מפת נחיל הדייקים של מקנזי
דייק במכתש רמון
יצחק בן שלמה הישראלי

ערך זה עוסק ברופא ופילוסוף בן המאה העשירית. אם התכוונתם לאסטרונום תלמיד הרא"ש בן המאה ה-14, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  832 לערך מצרים
 פטירה:  932 לערך קירואן, תוניסיה 
 מדינה:  השושלת הפאטמית 
 תקופת הפעילות:  ?–932 
 תחומי עיסוק:  רופא, פילוסוף ופרשן מקרא
 בני דורו:  רבי סעדיה גאון
 חיבוריו:  ספר ההגדרות, ספר היסודות, פירוש לספר היצירה "אלאעתמאר", "כתאב טב אלפקרא" (רפואת העיניים) ועוד
 
רבי יצחק בן שלמה הישראלי (בערבית: اسحاق بن سليمان الاسرائيلى; היה רופא, פילוסוף ופרשן מקרא יהודי בתקופת הגאונים. נפטר בסביבות שנת 950. יליד מצרים.
שימש כרופא בחצרות השליטים באיפריקיה ובמצרים.
שמו התפרסם לתהילה, ורבים, יהודים וערבים למדו ממנו את חכמת הרפואה, בהם דונש בן תמים, ואבו געפאר אבן אל ג'זאר. כתביו התפרסמו באירופה לאחר שתורגמו מערבית ללטינית על ידי קונסטנטינוס האפריקאי.
מחיבוריו

חיבר שמונה ספרים בערבית בנושא רפואה, שתורגמו בימי הביניים לעברית, ספרדית ולטינית ושימשו ספרי יסוד ללימודי רפואה באוניברסיטאות אירופה במשך תקופה ארוכה.
התפרסם גם בזכות חיבוריו בפילוסופיה. חיבר את "ספר ההגדרות" ו"ספר היסודות", ופרסם פירוש לספר יצירה. חיבר בערבית גם ספרים בתורת ההגיון, בפיזיקה ועוד.
הוא היה מהראשונים בפילוסופיה היהודית שבהגותם ניסו לפשר בין תורת אריסטו והנאופלאטוניזם לבין אמונת האחדות הישראלית.
הישראלי עמד גם בקשרים עם גדולי בני דורו כגון ר' סעדיה גאון ששאל ממנו שאלות.
באיגרת שכתב הרמב"ם, בה הוא מונה את קודמיו בפילוסופיה, הוא מתייחס אל הישראלי בזלזול, כאל רופא בלבד.
החוקר אליקים כרמולי, הסיק כי "יצחק" אותו מתקיף אברהם אבן עזרא בחריפות בהקדמה לפירושו לתורה, הוא יצחק בן שלמה הישראלי. ראב"ע גם מביא דברי ובשם "היצחקי" ולועג לדבריו. מצד שני, הישראלי זכה לשבחים מפי פרשני מקרא אחרים בני זמנו ואחריו.
הוא כתב כמה ספרים הנמצאים בשלמותם רק בעברית אחד מהם הוא אלאעתמאר והוא ספר על הרפואות הנפרדות.
רעיונותיו הפילוסופיים

הישראלי הגדיר את הפילוסופיה כהתקרבות לאלוהים. הוא הדגיש את אמונתו בבריאת העולם יש מאין. לדידו סיבת העולם היא חכמתו וטובו של הבורא שרצו להתגלות בעולם. העצמות העליונה היא השכל וממנה השתלשלות של שכל- טבע- נפש, עד העולם הגשמי.
הוא החזיק בתורת היסודות של אריסטו וסבר שהנפש היא סובסטנציה שאינה תלויה בגוף.
תכלית האדם הוא הכרת האמת. ומעשים טובים שבעבורם יבוא על שכרו. הגמול הוא התחברות הנפש האלוהית עם הנפש העליונה עד "האור האלוהי".
החיזיון הנבואי בחלום הוא הופעת השכל לצורות דמות ממוצעת בין גשמיות לרוחניות כדי שיוכל הדמיון לקבלם. בדברי הנביאים באה האמונה בטהרתה למשכילים, ובעיטוף חושני להמונים.
לקריאה נוספת

אליעזר שביד, תולדות הפילוסופיה היהודית מרס״ג עד רמב״ם, הוצאת אקדמון, 1967, עמ' 53 - 60.
אליעזר שביד 'הפילוסופים הגדולים שלנו'
אליעזר דודוביץ': 'מקור חיים' והמסורת הפילוסופית היהודית: משנתו הפילוסופית של ר' שלמה אבן גבירול לאור הגותם של ר' סעדיה גאון ור' יצחק הישראלי - בחינה השוואתית, עבודת דוקטורט, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר-שבע 2019.
הערות שוליים

↑  התגלה לראשונה לפני כ-50 שנה בלנינגרד
↑  זהות המחבר שנויה במחלוקת בין החוקרים. יש המזהים את המחבר עם דונש בן תמים (קרובו ותלמידו של הישראלי) ויש שכתבו שהוא רבי יעקב בן נסים מקירואן.
↑  פירוש אבוסהל דונש בן תמים לספר היצירה עמ' יז, השוו לדברי רבי יעקב בן ניסים
↑  אליעזר שביד, הפילוסופים הגדולים שלנו תל אביב 2007, עמ' 53-58
↑  ציון 46
↑  בראשית לו, לא: "הכי קרא שמו יצחק כל השומע יצחק לו". שם לב: "היצחקי המהביל". הושע א, א: "וזה המוכה בסנוירים".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262990705171  PLWABN: 9810674763105606  BIBSYS: 90749068  BNE: XX865902  BnF: cb12678435m (data)  CANTIC: a19663973  CiNii: DA12457921  GND: 118775677  ICCU: SBLV244910  ISNI: 0000 0001 1821 5091  LCCN: n86820023  NKC: uk2017944315  NTA: 069713677  RERO: 02-A003412544  SELIBR: 330478  SUDOC: 028449339  VcBA: 495/19362  VIAF: 34580662   WorldCat (עם VIAF): 34580662
עומר עבד א-ראזק

עומר עבד א-ראזק (בערבית: عمر عبد الرازق, בתעתיק מדויק: עמר עבד אלראזק; נולד ב-7 במרץ 1958) הוא פוליטיקאי פלסטיני, פעיל בארגון הטרור חמאס. בחלק משנת 2006 כיהן כשר האוצר של הרשות הפלסטינית.
ביוני 2006 נעצר בידי ישראל ושוחרר כעבור כמעט שנתיים ב-2008.
סקלרודרמה

| --- | --- |

 תחום:  אימונולוגיה 
 סיווגים
 ICD-10:  L94.0, L94.1, M34 
 
נגעים בעור בידה השמאלית של מטופלת שנגרמו מסקלרודרמה
סקלרודרמה (Scleroderma) טרשת רב מערכתית או "טרשת רקמת חיבור" היא מחלה אוטואימונית כרונית הפוגעת בעיקר בעור ועשויה לפגוע גם בכלי הדם, באיברים הפנימיים ובמפרקים. סקלרודרמה מאופיינת בעודף של קולגן שהוא החלבון התומך העיקרי של רקמות החיבור באזורים הנגועים. מקור המונח סקלרודרמה שפירושו "עור קשה", בשפה היוונית (סקלרוס = נוקשה, דרמה= עור). המונח בא לציין את הקשיות וההתעבות של העור, שהוא הסממן הבולט של המחלה.
לסקלרודרמה שתי צורות עיקריות: סקלרודרמה מוגבלת או מורפיאה (Morphea) – Limites cutaneous scleroderma: מחלה קלה יותר, אשר בעיקר משפיעה על הידיים, הזרועות והפנים, ולעיתים כוללת גם יתר לחץ דם ריאתי. הצורה השנייה והקשה יותר היא סקלרודרמה מפושטת או Systemic sclerosis – מחלה נדירה יותר, המאופיינת בהתפתחות מהירה והמשפיעה על אזורים גדולים של העור כמו גם על איברים פנימיים כגון הכליות, הוושט, הלב והריאות, ויכולה להיות פטאלית. אין טיפול ספציפי לסקלרודרמה, אלא טיפול לסיבוכים הנגרמים כתוצאה ממנה.
למחלה המוגבלת (מורפיאה) פרוגנוזה טובה, אך לסקלרודרמה מפושטת גרועה יותר, במיוחד אצל גברים ובגיל מבוגר. מוות מתרחש בעיקר כתוצאה מסיבוכים הקשורים ללב, לכליות ולריאות. במחלה המפושטת, שיעור ההישרדות לאחר 5 שנים הוא 70%, ו-55% לאחר 10 שנים.
הסיבה לסקלרודרמה אינה ידועה. היא קיימת אצל משפחות, (מחלה משפחתית) ואולם הגנים לא זוהו לחלוטין. המחלה משפיעה על כלי דם קטנים – ארטריאולות – בכל האיברים. בתחילת המחלה, תאי האנדותל המצפים את הארטריאולה מתים, יחד עם תאי שריר המהווים חלק מכלי הדם, בתהליך של אפופטוזה. תאים אלו מוחלפים ברקמת קולגן ופיברוזיס. תאי דלקת, ובעיקר תאים מסוג CD4+ Helper T cell, מסתננים לעורקיק, וגורמים לנזק נוסף. התרופות המשמשות לטיפול במחלה מתערבות בתהליכי הדלקת המזיקים הנוצרים במנגנון זה.
סוגים

סקלרודרמה מאופיינת על ידי הופעה של אזורים בעור, מוגבלים או מפושטים, קשים או רכים, בעלי צבע שנהב, א־מוביליים, אשר נותנים לעור מראה של עור קשה (ומכאן שם המחלה) – הופעה זו של העור אופיינית הן לצורה המוגבלת של המחלה והן לצורתה המפושטת.
סקלרודרמה מוגבלת (מקומית): כוללת תת-סוגים כגון סקלרודרמה ליניארית, מורפיאה פרופונדה, ומורפיאה כללית.
סקלרודרמה מפושטת: כוללת שני תת-סוגים: סינדרום CREST, וכן סקלרוזיס סיסטמי פרוגרסיבי – Progressive systemic sclerosis.
סוגים > תסמונת CREST

תסמונת CREST (ראשי תיבות של calcinosis, raynaud's phenomenon, esophageal dismotility, Sclerodactyly, telangiectasis), היא תסמונת אופיינית לסקלרודרמה, אך לא תמיד מופיעה. תופעות אלו יכולות להופיע גם בצורה בודדת.
קלצינוזיס (אנ') (calcinosis) – הצטברות של משקעי סידן בעיקר במרפקים ובברכיים.
תסמונת ריינו (Raynaud's phenomenon) – התכווצות של כלי הדם באצבעות הידיים והרגליים, הגורמת לכאב ולשינוי צבע האצבעות לכחול. בחלק מהמקרים יש נמק בקצות האצבעות אשר גורם לכיבים.
הפרעה בתנועתיות הוושט (esophageal dismotility) – תסמינים של קושי בבליעה, חזרה של מזון, הקאות, ירידה במשקל, ואי נוחות לא טיפוסית בחזה.
טלנגיאקטזיות (telangiectasis) – במקום נימים תקינים נוצרים נימי דם ענקיים פגומים.
שינוי בצורת האצבעות (sclerodactyly) – עיוותים של אצבעות וקיבעון (קונטרקטורות) במפרקים גורמים להפרעה בתפקוד הידיים ולהגבלה בטווח התנועה במפרקים.
שכיחות

המחלה שכיחה יותר אצל נשים (פי 4 יותר מגברים). בארצות הברית, 1 מכל 1,000 איש חולה במחלה. ילדים כמעט ולא סובלים ממחלה מפושטת, אלא מסקלרודרמה מקומית. מרבית המבוגרים מאובחנים במחלה בין הגילאים 30–50.
אבחנה

סקלרודרמה מוגדרת באופן קלאסי כהתעבות סימטרית של העור, כאשר בכ-90% מהמקרים מופיעה תסמונת ריינו – Raynaud's phenomenon: זוהי תופעה שבה יש התכווצות של כלי הדם כתוצאה מקור, אשר מאופיינת בשלוש פאזות: בשלב הראשון יש הלבנה של האצבעות, לאחר מכן כיחלון (ציאנוזיס) ובסופו של דבר האצבעות מאדימות. אם תופעות אלו נמשכות, הסכנה היא נמק של האצבעות. (חשוב להבדיל בין תופעה זו, המאופיינת בשלוש פאזות כאמור, לבין כיחלון של האצבעות כתוצאה מקור – אקרו-ציאנוזיס, המאופיין בפאזה אחת בלבד). תופעת ריינו לעיתים מקדימה את הופעת המחלה – לפעמים בכמה שנים עד שהמחלה עצמה מתפתחת. בנוסף מאופיינת המחלה בקיום נוגדנים שהם anti-nuclear. לעיתים ההסתמנות הקלינית אינה קלאסית וכוללת וריאציות שונות או היעדר שינוי בעור. תסמינים נוספים של סקלרודרמה מופיעים בתוך שנתיים מהיווצרות תסמונת ריינו המאפיינת מאוד את המחלה.
בדיקות מעבדה יכולות להציג קיום של נוגדנים אנטי-טופואיזומרז (במידה והמחלה מפושטת) או נוגדנים שהם אנטי-צנטרומר (במידה והמחלה מוגבלת יחסית, וכן במקרה של תסמונת CREST). נוגדנים נוספים שניתן לראות יהיו מסוג anti UR או anti RNA polymerase.
אבחנה > סקלרודרמה סיסטמית

מעורבות עורית – בשלב הראשון העור נפוח ואדום עם בצקת בליווי גרד. במקביל מופיעות תופעות סיסטמיות כמו עייפות, חום, כאבי שרירים וכאבי פרקים. בסופו של דבר, שקיעת הקולגן מביאה להתעבות של העור וקיימת פגיעה משנית במפרקים – הם עוברים עיבוי ובהמשך מופיעים גם שינויים בתוך המפרק עצמו. עור הפנים הופך חלק וקיים קושי לפתוח את הפה בגלל שקיעת קולגן. עור הגוף מתעבה ומתקבלת פיגמנטציה חומה- שנהבית, כאשר בחלק מהחולים יש טלנגיאקטזיות (אנ') – הרחבה של נימי דם בעור, בכפות הידיים או בריריות כתוצאה משקיעת קולגן בכלי הדם. תופעה נוספת היא שקיעה של גושי סידן מתחת לעור – קלצינוזיס. סינדרום התעלה הקרפלית נפוץ, כמו גם חולשת שרירים
לב – שקיעה של הקולגן בפריקארד גורמת לפריקרדיטיס, ושקיעה במערכת ההולכה יכולה לגרום להפרעות הולכה עד כדי צורך להשתיל קוצב. כשהקולגן שוקע בשריר הלב, יש אי ספיקת לב. גם בפנים הלב עצמו עלולה להיווצר פיברוזיס או שקיעה של קולגן על המסתמים.
כליה – הקולגן שוקע בכלי הדם בכליות, וגורם להיצרות של העורק הכלייתי. כתוצאה מכך קיימת עלייה לא מבוקרת של לחץ הדם (בעבר, זו הייתה סיבת המוות העיקרית).
ריאות – התמונה הקלינית דומה למחלת ריאות פיברוטית אידיופתית – IPF – כתוצאה משקיעת כמות גדולה של קולגן. הסימפטומים הם קוצר נשימה, חרחורים ועוד. בשלב הראשון של המחלה אין ממצאים מיוחדים אולם מאוחר יותר רואים תמונה של מחלה אינטרסטיציאלית של הריאות: ניתן לזהות את הפיברוזיס בבדיקת תפקודי ריאות – ובמיוחד בבדיקת דיפוזיה. לצורך האבחנה ניתן להשתמש ב-CT עם רזולוציה גבוהה. לקיחת ביופסיה לא תאפשר להבדיל בין סקלרודרמה לבין IPF. בשלב החריף של המחלה יש דלקת של הנאדיות (אלוואוליטיס) – במקרה שהטיפול אינו מצליח נוצר פיברוזיס מוחלט ובלתי הפיך של רקמת הריאה. (יצוין כי בסקלרודרמה מוגבלת, הפגיעה היא בעיקר שקיעת קולגן בעורקי הריאה והביטוי הקליני הוא יתר לחץ דם ריאתי – החולים מתלוננים על קוצר נשימה במאמץ ועל עייפות, ובבדיקה גופנית אפשר לשמוע קול P2 מודגש, יחד עם אי ספיקת לב ימנית).
מערכת העיכול – בקיבה קיימת שקיעה של קולגן באזור השריר וגורמת לפגיעה בהתכווצות, פגיעה בהתרוקנות הקיבה וכתוצאה מכך בחילות, הקאות וירידה במשקל. באותו האופן, שקיעה של קולגן במעי הדק גורמת להיוותרות המזון במעי, הוא תוסס ויש צמיחת יתר של חיידקים, וכתוצאה מכך מתפתחות בעיות ספיגה ותת תזונה. גם במעי הגס יש פגיעה בהתכווצות וכתוצאה מכך עצירות ודיברטיקולוזיס עם דלקות. הוושט יכולה להינזק באופן שיהיה קשה לבלוע אוכל, ורפלוקס של חומצה יהיה שכיח. לגבי מעורבות של הכבד – קיים קשר אסוציאטיבי בין מחלה זו לבין שחמת כבד ראשונית אולם מעבר לכך מעורבות הכבד היא נדירה.