stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרידייש שאנדור
ביוגרפיה

פרידייש שטרן נולד במשפחה יהודית כבנם של וילמוש שטרן (1864–1915), יצרן נברשות, ושל סידוניה זיידנר (1876–1971). הוא למד אצל דיולה ממברין (הו') ואימרה ואלדבאואר (אנ') באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט בבודפשט. משנת 1926 היה אמן הקונצרטים של "אגודת הזמר והתזמורת של בודפשט" ומשנת 1933 מנצח המשנה שלה. בגלל פציעותיו נאלץ לוותר בהדרגה על הנגינה הכלית הפעילה. באמצע שנות ה-30, הוא היה כבר מנצח מוכר מאוד, שניצח על כמה הרכבים (למשל התזמורת הקאמרית של הנשים ההונגרית). הוא ניצח בעיקר בקונצרטים של מוזיקת הבארוק, היידן ומוצרט, ומוזיקה הונגרית מהמאה ה-20. הדיברטימנטו לתזמורת ולכלי מיתר של בלה בארטוק, למשל, שנכתב בקיץ 1939 הוצג לראשונה בהונגריה בניצוחו.
ב-1939 פגש את ורה דנש במסגרת הפעילות האמנותית של אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך, שהייתה מיועדת ליהודים שלא יכלו להופיע יותר בפני נוצרים בשל החוקים היהודים משנת 1938 ואילך. עם דנש התחתן ב-1940 ויחד איתה הסתתרו באמצעות ניירות מזויפים בתקופת שלטון מפלגת צלב החץ עד השחרור בשנת 1945.
לאחר 1945, לימד כינור ומוזיקה קאמרית בבית הספר הגבוה למוזיקה בעיר הבירה ובבית הספר הלאומי למוזיקה. ב-1949 פרסם 5 כרכים בשם "בית הספר לכינור" עם אנדרה סרבנסקי ואחרים, בו הוא היה הראשון לפרסם את שיטת הנגינה של המלודיה הפנטטונית שהתבססה על יצירות זולטאן קודאי ושירי עם. כמו כן, בשנת 1949 מונה למנהל בית הספר המקצועי למוזיקה בלה בארטוק. בנוסף, המשיך בפעילותו כמנהל מקהלה. בין השנים 1958–1975 לימד מוזיקה קאמרית באקדמיה למוזיקה בבודפשט. הוא ארגן ב-1963 את התזמורת הקאמרית פרנץ ליסט מתוך תלמידיו והיה המנהל האמנותי שלה עד מותו.
בתו, אנה שאנדור (1950–2022), הייתה נגנית הצ'לו של התזמורת הקאמרית פרנץ ליסט.
שאנדור שם קץ לחייו ב-1979 והובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
פרסים והוקרה

פרס האמן המצטיין (1965)
פרס פרנץ ליסט (1969)
פרס האמן הדגול (1975)
ראו גם

ינה לוואי: מסע החיים הבדיוני של סופרים, שחקנים, זמרים ומוזיקאים עד תיאטרון גולדמארק. בודפשט, 1943.
לקריאה נוספת

Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
פרידייש שאנדור באתר האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט
פרידייש שאנדור באתר אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך
על חנוכת לוח לזכרו
לוח זיכרון משותף עם אשתו בביתם דאז, ברובע 13 בבודפשט על קיר בית ברחוב Kresz Géza מס' 17
מנהרט גויאש

| --- | --- |

 לידה:  29 בינואר 1875 אוראדיה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  31 במרץ 1959 (בגיל 84) פרנצווארוש (רובע 9), הונגריה 
 שם לידה:  Goldberger Mandel 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 בן או בת זוג:  René Székely 
 
דיוקן של רעיית מנהרט גויאש, השחקנית רנה סקיי בלקסיקון התיאטרון ההונגרי (1929)
קברו של מנהרט גויאש בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
מנהרט גויאש, במקור מנדל גולדברגר, בהונגרית: Gulyás Menyhért;‏ נאג'ווארד, 29 בינואר 1875 – בודפשט, 31 במרץ 1959) היה שחקן, במאי, מנהל תיאטרון יהודי-הונגרי בולט ומוכר ששיחק בעשרות סרטי קולנוע והצגות תיאטרון. בימוייו יוצאי הדופן היו הן בתחום האופרות והן בתחום של הצגות תיאטרון. גויאש היה פעיל גם במועצה ובוועדות שונות של איגוד השחקנים ההונגרי הלאומי.
קורות חיים

מנדל גולדברגר נולד במשפחה יהודית, בנם של מרקוס גולדברגר ושל בטי גרוס. הוריו התכוונו שיהיה סוחר, אך לאחר שראו את הופעתו הבלתי נשכחת בהצגה "הינקו, התליין" בשנת 1890 (כשהיה רק בן 15), החליט מנדל להיות שחקן. משנת 1895 למד בבית הספר למשחק של סידי ראקושי והתכונן בתחילה לתפקידים דרמטיים, רק לאחר מכן עבר לתפקידי אופרטה. אפילו כסטודנט, הכישרון שלו כבמאי הוכיח את עצמו. בשנת 1897, הוא הופיע לראשונה בסובוטיצה בתפקיד יאנוש בלאנקה ב"פרח הבר של ג'ימש" של לאיוש איהאס פשטי. באותה תקופה הוא נראה בתפקידי שחקן טיפש-עשרה וחורש מזימות. הוא שיחק תחילה באזורים של ערי השדה,
ב-1901–1902 בשאטוראליאויהיי
ב-1903–1904 בסקשפהרוואר
ב-1904–1905 בטרגו מורש
ב-1905–1907 במונקאץ'
ב-1907–1908 במישקולץ
ב-1908–1914 בקצ'קמט
הוא השתתף במלחמת העולם הראשונה ושוחרר מהצבא ב-1916.
בשנים 1916–1919 הוא שיחק שוב בסקשפהרוואר
בשנים 1921–1922 באויפשט
בשנים 1923–1924 בסגד
בשנים 1924–1925 בפץ'
ואז עבד כבר גם כבמאי.
המנהלים שלה היו קלמן מזאי, פאל ראקודצאי (בסטמאר), לאיוש פאלאג'י (במישקולץ), מיקלוש מריהאזי (בקצ'קמט), בלה הלאשי, שאנדור דובו (בגיור), ז'יגמונד אנדור (בסגד), לאסלו אסוני (בפץ'), אוסקר פודור ועוד. כבמאי, הוא ארגן הופעות מלאות דמיון וממושמעות היטב. ב-1925 קיבל רישיון במאי תיאטרון.
בשנים 1925–1931 הופיע בנירג'האזה
בשנים 1927–1928 בקצ'קמט
בשנים 1928–1933 בקאפושוואר
בשנים 1930–1933 בבקשצ'בה
לאחר מכן פרש. כמו כן, היה חבר:
במועצת איגוד השחקנים הלאומי
בבית הדין המשמעתי של האיגוד
בוועדת הבחינה של התאחדות השחקנים הלאומית במשך תקופה ארוכה.
בשל חוקים נגד יהודיים שנחקקו בסוף שנות ה-30, לא הורשה לעלות לבמה בתקופת מלחמת העולם השנייה. הוא ניצל בשואה והובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.
קורות חיים > חייו הפרטיים

אשתו הייתה השחקנית רנה סקיי (1875–1939).
תפקידיו > בתיאטרון

פרנץ להאר : מטיל החוטים - פפרקורן
ארווה : פרח ה"אל תיגע בי" - סלסטין
יוז'ף קטונה : באנק באן – ביברך
אמריך קלמן : פלישת המונגולים - ולנשטיין
אדמון רוסטאן : גוזל העיט - מטרניך
תפקידיו > בקולנוע

Az okos mama (1935) – vendég Kállayéknál
Szenzáció! - A késdobáló (1936) – cirkuszi pénztárnál sorakozó férfi
Lovagias ügy (1937) – Barta bácsi, konzervgyári tisztviselő
Pesti mese (1937) – tanuló
Viki (1937) – vendég a megyebálon
Szerelemből nősültem (1937) – vendég a bárban
Háromszázezer pengő az utcán (1937) – üzletember
A harapós férj (1937) – Ilosvay barátja
Te csak pipálj, Ladányi! (1938) – takarékbanki tisztviselő
A döntő pillanat (1938) – színész
Péntek Rézi (1938) – hitelező
Azurexpress (1938) – szakállas utas a vonaton
A hölgy egy kissé bogaras (1938) – Enyedi cégvezető
Rozmaring (1938) – vendég az Admiral bárban
A pusztai királykisasszony (1938) – vendég a szállodában
János vitéz (1938) – parasztbácsi
Halálos tavasz (1939) – játékos a kaszinóban
Pénz beszél... (1940) – Bernát hitelezője
Erzsébet királyné (1940) – gróf Barkóczy János
Dankó Pista (1940) – vendég az orosz mulatóban
Zárt tárgyalás (1940) – vendég
Cserebere (1940) – látogató a múzeumban
בימויו החשובים יותר

שארל גונו : פאוסט
אדמון רוסטאן : גוזל העיט
ג'וזפה ורדי : נשף המסכות
קארל צ'אפק : R.U.R (הרובוטים האוניברסליים של רוסום)
פייטרו מסקאני : קוולריה רוסטיקנה
לקריאה נוספת

Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4 (לקסיקון אמנות התיאטרון ההונגרי. עורך ראשי. ג'רג' סקיי. בודפשט: אקדמית. 1994)
Magyar színművészeti lexikon: A magyar színjátszás és drámairodalom enciklopédiája. Szerk. Schöpflin Aladár. II. kötet (Favartné – Komjáti Ferenc). Budapest: Az Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete. [1929]. (לקסיקון התיאטרון ההונגרי: האנציקלופדיה של התיאטרון והספרות הדרמטית ההונגרית. עורך אלדאר שופפלין. כרך 2 (Favartné - Ferenc Komjáti). בודפשט: התאחדות השחקנים הארצית והמכון הפנסיוני שלה. 1929)
Életrajza a Hangosfilm oldalán (קורות חייו באתר סרט מדבר)
ראו גם

בלה גאראי: דיוקנאות של שחקנים. נובי סאד, פורום, 1971.
יוז'ף מודראק-טמאש דיאק: לקסיקון סרטים מדברים הונגרי 1931–1944. Máriabesnyő-Gödöllő, 2006.
יוז'ף פלטינוס: פשעי הבנייה החופשית. מהדורה רביעית. בודפשט, 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny.
הלקסיקון החדש של רוואי. עורך ראשי. אישטוואן קולגה טרשוי. סקסארד, הוצאת באביץ', 1996.
הערות שוליים

↑  "Halotti bejegyzése a Budapest IX. kerületi polgári halotti akv. 550/1959. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-08-28.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מנהרט גויאש".
סיפור חוזר

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  תעסוקה מוגנת, תעסוקה מעברית, רשת חנויות ספרים יד שנייה
 מייסדים:  עירד אייכלר, דולב גוטליב
 תקופת הפעילות:  2008–הווה (כ־17 שנים)
 חברת אם:  שכולו טוב
 ענפי תעשייה:  מכירת ספרים 
 מנכ"ל:  אליעד רבי
  
 אתר סיפור חוזר
 
סיפור חוזר היא רשת לאיסוף ומכירת ספרים מיד שנייה. בין מטרותיה המוצהרות של הרשת: הגנה על הסביבה באמצעות צמצום הנזק הסביבתי הכרוך בייצור ספרים חדשים והעסקת אנשים בעלי נכות נפשית, תוך עידוד צרכנות סביבתית וחברתית.
הרשת נוסדה ב-2008 ומועסקים בה בעיקר בעלי נכות נפשית המוכרים על ידי סל שיקום של משרד הבריאות, כיוזמה לתעסוקה שיקומית מבית קבוצת שכולו טוב. המשתקמים מפעילים את חנויות הספרים של הרשת, מזינים את אתר האינטרנט שלה, מבצעים מכירות טלפוניות, ומתחזקים מאות עמדות מכירה וספריות השאלה בפריסה ארצית.
פעילות הרשת

כל הספרים ברשת הם ספרים יד שנייה במצב טוב. כיום כל ספר נמכר ב-25 ש"ח.
23 חנויות ספרים בפריסה ארצית.
כ-500 עמדות למכירה והשאלת ספרים בבתי עסק ברחבי הארץ כגון בתי קפה, מתחמי נוחות של חברות היי-טק, מרפאות, בנקים ועוד.
אתר האינטרנט הגדול בישראל למכירת ספרים יד שנייה: rebooks.org.il.
"ספרייה בתחנה" – פרויקט ספריות השאלה בתחנות רכבת ברחבי הארץ בשיתוף רכבת ישראל.
הערות שוליים

↑  פרויקט "ספריה בתחנה", באתר רכבת ישראל
סיפור חוזר בכפר סבא
ג'נט מקארדי

| --- | --- |

ג'נט מקארדי, 2012
 לידה:  26 ביוני 1992 (בת 32) לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 סוגה מועדפת:  מוזיקת פופ, קאנטרי, קאנטרי פופ 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2000
 עיסוק:  שחקנית, תסריטאית, זמרת-יוצרת, מפיקה
 http://www.jennettemccurdy.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'נט מישל פיי מקארדי (באנגלית: Jennette Michelle Faye McCurdy; נולדה ב-26 ביוני 1992) היא שחקנית, קולנוענית וזמרת-יוצרת אמריקאית. מוכרת בעיקר בזכות תפקידה כסאם פאקט בסדרת הטלוויזיה "iCarly" של ערוץ ניקלודיאון ובספין אוף לסדרה זו, "סאם וקאט", גם היא בניקולודיאון.
ביוגרפיה

מקארדי נולדה בלונג ביץ', קליפורניה, ויש לה שלושה אחים הגדולים ממנה. בגיל 6 החלה מקארדי את קריירת המשחק שלה בעקבות דחיפתה של אימה למקצוע.
קריירה > 2000–2006: התחלת הקריירה

ההופעה הראשונה של מקארדי הייתה בגיל 8, בשנת 2000, בתוכנית הטלוויזיה "MADtv". מאז הופיעה בתפקידי אורח בכמה תוכניות טלוויזיה כמו "חוק וסדר: מדור מיוחד", "CSI", "מלקולם באמצע", "מדיום", "לינקולן הייטס", "ויל וגרייס", "זואי 101", "טרו ג'קסון", "המשפט של איימי" ו"קארן סיסקו". ב-2003 שיחקה לצד האדם שממנו שאבה את השראתה, האריסון פורד, בסרט "רצח סטייל הוליווד". ב-2005 הייתה מועמדת לפרס האמנית הצעירה עבור הופעת האורח הטובה ביותר בסדרת הדרמה הרפואית "רפואה שלמה".
קריירה > 2007–2012: איי קרלי ומוזיקה

משנת 2007 היא החלה להופיע בערוץ ניקלודאון בסדרה "iCarly", בתור חברתה הטובה ביותר של קרלי, סֶאם פאקֶט והמשיכה להיות חלק מהסדרה עד שהסתיימה ב-2012. ב-2008 הייתה מועמדת לפרס האמנית הצעירה עבור עבודתה בסדרה iCarly ועבור ההופעה שלה בתור דורי סורנסון בסרט הטלוויזיה "היום האחרון של הקיץ". בנוסף, ב-2009 הייתה מועמדת לפרס בחירת הנוער 2009 לפרס "החבר הטוב ביותר מהטלוויזיה" עבור עבודתה ב-iCarly. בנוסף שיחקה את ברטה ב"פרד: הסרט" שהושק ב-2010 ומבוסס על סדרת יוטיוב על פרד פיגלהורן.
ביוני 2008, מקארדי אישרה באתרה הרשמי שהיא עובדת על אלבום הבכורה שלה. הסינגל הראשון, "So Close" (בתרגום חופשי: כל כך קרוב), הושק ב-10 במרץ 2009. הסינגל השני, "Homeless Heart" (בתרגום חופשי: לב חסר בית), הושק ב-19 במאי באותה השנה. שיר זה הוקדש לחברה של מקארדי, קודי ווטרס, שמת ממחלה בגיל צעיר, לכן 20% מן ההכנסות הלכו לקרן של קודי ווטרס. היא פגשה אותו בבית חולים הנמצא בעיר ממפיס. ב-6 ביולי 2009, הודיעה מקארדי בבלוג הרשמי שלה שחתמה על חוזה עם חברת התקליטים "קפיטול רקורדס נשוויל" ב-16 באפריל 2010, כמה מהשירים מאלבום הבכורה של מקארדי שעמד לצאת הושקו באינטרנט. הסרטונים לשירים אלו הושקו לפי הצבעה למעריציה של מקארדי, שבה נשאל איזה שיר צריך לצאת כסינגל ראשון לג'נט. השיר "Not That Far Away" (בתרגום חופשי: לא כל כך רחוק) קיבל את מרב ההצבעות והושק לרדיו קאנטרי ב-24 במאי 2010 ולאייטונס ב-1 ביוני.
בתאריך 17 באוגוסט 2010 מקארדי השיקה מיני אלבום בכורה הכלל את השיר "Not That Far Away" ובנוסף לו שלושה שירים חדשים: "Break Your Heart", "Put Your Arms Around Someone"' "Stronger". גרסת האייטונס כללה שיר הנקרא "Me With You" כשיר בונוס. השיר "Stronger" נכלל בנוסף לאחר מכן באלבום ה-35 של סדרת האלבומים "Now That's What I Call Music!". ב-31 באוגוסט 2010. הסינגל השני של מקארדי, "Generation Love", הושק כהורדה דיגיטלית ב-22 במרץ 2011 והושק לרדיו ב-25 באפריל 2011. חברת ההקלטות קפיטול רקורדס נשוויל השיקה את השיר השביעי למיני אלבום בתאריך 8 בפברואר 2012. האורך המלא של האלבום הושק לאייטונס ב-5 ביוני, זה הוא גם האלבום באורך המלא הראשון של מקארדי. ב-11 ביולי 2012, פרסמה Fanlala ריאיון עם ג'נט, בו היא מציינת כי "מאז שעזבתי את חברת ההקלטות שלי, אני בערך בין פרויקטים שונים עכשיו. עזבתי את קפיטול רקורדס נשוויל רק לאחרונה, אני באמת רק מנסה לחשוב מה הלאה. לאחרונה התחלתי לעבוד על התוכנית החדשה שלי ואני מנסה לחשוב מה אני אעשה עם המוזיקה שלי מעכשיו." ב-31 ביולי 2012, How to Rock פרסמה ריאיון עם ג'נט, בו היא מדברת על המשחק שלה ועל קריירת המוזיקה שלה. ראיון המשכי פורסם ב-8 באוגוסט, בו ג'נט מהרהרת על נושא המוזיקה שלה.
קריירה > 2013–2021: סאם וקאט, Between ופרישה ממשחק

מקארדי כיכבה לצד אריאנה גרנדה בסדרה של ניקלודיאון, "סאם וקאט", בה היא משחקת את דמותה הידועה, סאם פאקט, בעוד שאריאנה גרנדה משחקת את דמותה הידועה קאט ולנטיין. עלילת הסדרה מתמקדת בשתי בנות ההופכות להיות שותפות לדירה ומקימות עסק שמרטפות משלהן. סדרה זו הושקה ב-8 ביוני 2013. ב-2014 מקארדי וחברתה הטובה שגם שיחקה לצדה ב-"ICarly", מירנדה קוסגרוב, נעדרו מן טקס פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון. לאחר עונה אחת החליטה הרשת ש"סאם וקאט" תופסק זמנית, אך ב-13 ביולי 2014 הודיעה על ביטולה. בספרה, "אני שמחה שאמא שלי מתה", טענה מקארדי שביטול הסדרה אירע עקב חשיפה של פרשת הטרדות בידי אחד המפיקים.
בשנת 2013 היא שיחקה בסרט "התרמית", בתפקיד סוואנה, השחקנית שבחבורה. היא שיחקה בסרט עם כריס אוניל, סיירה בראבו, נואה מונק ואריאנה גרנדה.
ב-13 באוגוסט 2014 השיקה את סדרת הרשת "What's Next For Sarah?"‎ שאותה היא כתבה, הפיקה, עבדה כעורכת בכירה וכיכבה ככוכבת ראשית. היא ציינה כי סדרה זו מבוססת על החיים שלה לאחרונה והדמות הראשית אותה היא משחקת, שרה, מבוססת עלייה.
בשנים 2015–2016 שיחקה את הדמות הראשית בסדרת המתח-דרמה "Between", שהופקה על ידי City Canada ונטפליקס.
בשנת 2016 שיחקה בסרט האימה "לכודה" (Pet) לצידו של דומיניק מונאהן. בשנת 2018 כיכבה בקומדיית הנעורים "מכשפות קטנות" (Little Bitches) וחתמה על הסכם עם חברת הייצור הדיגיטלי קנבאס מדיה סטודיוס על מנת ליצור יותר קשר עם מעריציה במדיה החברתית.
בפברואר 2021 הודיעה מקארדי על פרישה מעולם המשחק ועל כוונתה להתמקד בבימוי וכתיבה.
היא הופיעה ברשימת טיים 100 נקסט לשנת 2022 של מגזין טיים.
כתיבה

ב-2011, מקארדי החלה לכתוב מאמרים לוול סטריט ג'ורנל. בסכום כולל היא כתבה כשמונה מאמרים לעיתון, כל אחד בנושא שונה, החל משירלי טמפל עד לביוש הגוף, בנוסף היא כתבה מדורים לסבנטין מגזין, מגזין המיועד לבני נוער וכמו כן, היא גם כתבה להפינגטון פוסט. בחודש אוגוסט 2022 פרסמה מקארדי את ספרה הראשון, "אני שמחה שאמא שלי מתה" שהחל כהצגת יחיד בכיכובה.
חיים אישיים

מקארדי חיברה מאמר עם הכותרת "כבו את המצלמה, אמא שלי נלחמת בסרטן" שפורסם בוול סטריט ג'ורנל ב-11 ביוני 2011. מאמר זה מתאר לפרטים את מלחמתה של אמה של מקארדי, דברה, במחלה ואיך משפחתה מתמודדת עם הסיטואציה הזו. במאמר מצורפות עצות של מקארדי כיצד לחיות לצד סיטואציה שכזו. כמו כן, מקארדי פעילה בקרן של קודי ווטרס, וכן בקמפיינים כגון המאבק בשינויי האקלים והקרן העולמית למען הטבע. בנוסף הופיעה בתשדיר שירות עבור "Safe Kids USA" ששודר בניקלודאון.
ב-20 בספטמבר 2013, אמה נפטרה ממחלה זו לאחר שנלחמה בה במשך 17 שנה.
ב-8 במרץ 2019, מקארדי חשפה במאמר שכתבה להפינגטון פוסט את המלחמה שלה באנורקסיה ובולמיה, הפרעה שהתחילה בגיל 11. היא חשפה בפרטים כי ההפרעה התחילה בעידוד אימה כדי להיראות קטנה ורזה כדי לזכות בתפקידים לדמויות הקטנות מגילה.
בשנת 2022 התראיינה וסיפרה על היחסים הרעילים עם אמה ועל העובדה שלא רצתה כלל לעסוק במשחק ואמה הכריחה אותה. בהמשך אותה שנה הוציאה מקארדי ספר בשם "אני שמחה שאמי מתה" (I'm Glad My Mom Died), המתאר את ילדותה ושנות העשרים של חייה.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | זעם הצללים | אנה מרקוב |  |
| 2002 | My Daugther's Tears | מארי פילדס |  |
| 2003 | רצח סטייל הוליווד | בת משפחת וואן |  |
| 2003 | Taylor Simmons | אמנדה סיימונס |  |
| 2004 | Breaking Dawn | ילדה קטנה |  |
| 2009 | Minor Details | מיה |  |
| 2013 | Snowflake, the White Gorilla | פטוניה | דיבוב |
| 2016 | בלינג בלינג | סו | דיבוב |
| 2016 | Pet | קלייר |  |
| 2017 | 8 Bodies | טי.ג'יי | סרט קצר; גם במאית, תסריטאית ומפיקה בפועל |
| 2017 | The McCurdys |   | סרט קצר; במאית ותסריטאית |
| 2018 | מכשפות קטנות | אנני |  |
| 2018 | Kenny |   | סרט קצר; במאית ותסריטאית |
| 2019 | Strong Independent Women |   | סרט קצר; במאית ותסריטאית |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | מד טי.וי | קסידי גיפורד | פרק: "6.1" |
| 2002 | CSI | ג'קי טרנט | פרק: "Cats in the Cradle" |
| 2003 - 2005 | מלקולם באמצע | דייזי / פנלופה | 2 פרקים |
| 2004 | קארן סיסקו | ג'וסי בויל | פרק: "No One's Girl" |
| 2004 | רפואה שלמה | היילי קמפוס | פרק: "Selective Breeding" |
| 2004 | Tiger Cruise | קיילי דולן | סרט טלוויזיה של ערוץ דיסני |
| 2005 | חוק וסדר: מדור מיוחד | הולי פרסל | פרק: "Contagious" |
| 2005 | מדיום | שרה קרוסון | פרק: "Coded" |
| 2005 | המשפט של איימי | אמבר ריד | פרק: "My Name is Amy Gray" |
| 2005 | עבודה מבפנים | מדיסון סנט קלייר | פרק: "Everything Nice" |
| 2005 | Over There | לין | פרק: "Situation Normal" |
| 2005 | זואי 101 | טרישה קירבי | פרק: "Bad Girl" |
| 2006 | ויל וגרייס | ליסה | פרק: "Von Trapped" |
| 2006 | קרוב לבית | סטייסי ג'ונסון | פרק: "Escape" |
| 2007 | The Last Day of Summer | דורי סורנסון | סרט טלוויזיה של ניקלודיאון |
| 2007 | לינקולן הייטס | בקי | 3 פרקים |
| 2007–2012 | איי קרלי | סמנת'ה "סאם" פאקט | תפקיד ראשי (5 עונות); 97 פרקים |
| 2009 - 2010 | טרו ג'קסון | פינקי | 2 פרקים |
| 2010 | פרד: הסרט | ברטה | סרט טלוויזיה של ניקלודיאון |
| 2010 | המופע של קליבלנד | בחורה מס' 1 | דיבוב; פרק: "Little Man on Campus" |
| 2010 | Glenn Martin, DDS | מייזי | דיבוב; פרק: "Courtney's Pony" |
| 2010, 2015 | הפינגווינים ממדגסקר | בקי | דיבוב; 2 פרקים |
| 2011 | השחקן הכי טוב | כריסטינה "פרודיג'י" סאנדרס | סרט טלוויזיה של ניקלודיאון |
| 2011 | ביג טיים ראש | מעריצה מתעמלת | פרק: "Big Time Concert" |
| 2012 | ויקטוריוס | פוני ליבוביץ' | פרק: "Crazy Ponnie" |
| 2012 | Bucket & Skinner's Epic Adventures | דבון | פרק: "Epic Break-Up" |
| 2013 | בן וקייט | בטאני | פרק: "Gone Fishin'" |
| 2013 | תרמית | סוואנה ווסטקוט | סרט טלוויזיה של ניקלודיאון |
| 2013–2014 | סאם וקאט | סמנת'ה "סאם" פאקט | תפקיד ראשי; 35 פרקים |
| 2014 | What's Next for Sarah? | שרה ברונסון | סדרת רשת; 4 פרקים גם יוצרת, תסריטאית ומפיקה בפועל |
| 2014 | The Birthday Boys | קנדרה טיילור | פרק: "Love Date Hump" |
| 2015 | Comedy Bang! Bang! | אלי דוסון | פרק: "Simon Helberg Wears a Sky Blue Button Down and Jeans" |
| 2015–2016 | נצורים | ויילי דאי | תפקיד ראשי (2 עונות); 12 פרקים |
| 2016 | רובוט צ'יקן | סקיפר / נני / אחות | דיבוב; פרק: "Joel Hurwitz" |
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

| שם | פרטי האלבום |
| --- | --- |
Jennette McCurdy:  תאריך השקה: 5 ביוני 2012  פורמטים: תקליטור, הורדה דיגיטלית  אולפן הקלטה: קפיטול רקורדס נשוויל
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

| שם | פרטי האלבום |
| --- | --- |
Not That Far Away:  תאריך השקה: 17 באוגוסט 2010  פורמטים: מיני-אלבום, הורדה דיגיטלית  אולפן הקלטה: קפיטל רקורדס נשוויל
Jennette McCurdy:  תאריך השקה: 8 בפברואר 2012  פורמטים: מיני אלבום, הורדה דיגיטלית  אולפן הקלטה: קפיטול רקורדס נשוויל
ביבליוגרפיה

2022 - I'm Glad My Mom Died (יצא ב-9 באוגוסט 2022 בהוצאת הספרים סיימון אנד שוסטר)
פרסים ומועמדויות

| שנה | טקס | קטגוריה | עבור | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | פרסי האמנים הצעירים | ההופעה הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה - שחקנית אורחת צעירה | תרופה חזקה | מועמדות |
| 2008 | פרסי האמנים הצעירים | ההופעה הטובה ביותר בסרט טלוויזיוני, מיני סדרה או ספישל טלוויזיוני - שחקנית משנה צעירה | היום האחרון של הקיץ | מועמדות |
| 2008 | פרסי האמנים הצעירים | ההופעה הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה - שחקנית המשנה הצעירה | איי קרלי | מועמדות |
| 2009 | פרסי האמנים הצעירים | ההופעה הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה (קומדיה או דרמה) - שחקנית המשנה הצעירה | איי קרלי | מועמדות |
| 2009 | פרסי האמנים הצעירים | המשתתף הצעיר היוצא מן הכלל בסדרת טלוויזיה | איי קרלי | מועמדות |
| 2009 | פרסי בחירת הנוער | החברה הטובה הנבחרת מהטלוויזיה | סאם פאקט | מועמדות |
| 2010 | פרסי האמנים הצעירים | ההופעה הצעירה היוצאת מן הכלל בסדרת טלוויזיה | איי קרלי | מועמדות |
| 2010 | פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון באוסטרליה | פרס ה"צחקתי בקול" (פרס משותף) | איי קרלי | זכייה |
| 2011 | פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | החבר הטוב הנבחר מהטלוויזיה | איי קרלי | זכייה |
| 2011 | פרסי בחירת הנוער | בחירת הטלוויזיה: הגנבת של הסצנה | איי קרלי | מועמדות |
| 2011 | פרסי בחירת הנוער | בחירת המוזיקה: אמנית הקאנטרי | ג'נט מקארדי | מועמדות |
| 2011 | פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון באוסטרליה | פרס ה"צחקתי בקול" | איי קרלי | זכייה |
| 2011 | פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון בברזיל | הדמות המצחיקה ביותר | סאם פאקט | זכייה |
| 2012 | פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | החבר הטוב המועדף ביותר | סאם פאקט | זכייה |
| 2013 | פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון באוסטרליה | כוכב ניק המועדף ביותר על אוסי | ג'נט מקארדי | מועמדות |
| 2014 | פרסי בחירות של ניקלודיאון | שחקנית הטלוויזיה המועדפת ביותר | סאם וקאט | מועמדות |
הערות שוליים

↑  Hannah Sparks, "‘iCarly’ star Jennette McCurdy on quitting acting: ‘I’m so ashamed’", New York Post, March 2 2021
↑  מולי שאנון, 2022 TIME100 Next: Jennette McCurdy, Time (באנגלית)
↑  שרון גולן מאירי, ‏כוכבת "איי קרלי" מספרת על היחסים הרעילים עם אמה, שדחפה אותה לקריירת משחק, באתר ‏מאקו‏, 3 באוגוסט 2022
↑  עמוד הספר בהוצאת סיימון אנד שוסטר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012398961505171  BIBSYS: 1665642634635  BNE: XX5033748  BnF: cb17142371z (data)  GND: 1273607627  ISNI: 0000 0001 1480 8703  LCCN: n2010029138  LNB: 000350036  MusicBrainz: 7f56716c-803a-4901-bf09-42f1d72f454f  NKC: xx0307713  NSK: 000798552  VIAF: 121062513   WorldCat (עם VIAF): 121062513 
ג'נט מקארדי בפרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון בשנת 2010
ג'נט מקארדי בפרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון באוסטרליה, 2011, אותו היא הנחתה ביחד עם ניית'ן קרס וביג טיים ראש
קורט זינגר

| --- | --- |

 לידה:  11 באוקטובר 1885 קושצ'ינה, ממלכת פולין 
 פטירה:  7 בפברואר 1944 (בגיל 58) טרזיינשטט, צ'כיה 
 מדינה:  הרייך הגרמני 
 מעסיק:  האוניברסיטה לאמנויות בברלין 
 
קורט זינגר (Kurt Singer; 1885–1944) היה מוזיקאי ונוירולוג יהודי-גרמני. מנהל האופרה בברלין מ-1932 עד לפיטוריו עם עליית הנאצים לשלטון, ואחד ממקימי האגודה היהודית לתרבות. זינגר נרצח בשואה בשֿנת 1944 בגטו טרזינשטט.
ביוגרפיה

קורט זינגר נולד ב-11 באוקטובר 1885 בקושצ'ינה (אנ') בגבול פולין גרמניה, זינגר היה בן של רב. לאחר שהוא סיים תיכון הוא למד פסיכולוגיה, רפואה ומוזיקולוגיה. בשנת 1908 זינגר קיבל את הדוקטורט ברפואה, ומיד לאחר מכן הוא החל לעבוד באוניברסיטת ברלין. בתחילת 1910 הוא התחיל לכתוב מוזיקה ובשנת 1913 הקים את תיאטרון ברלין והיה מנהל התיאטרון עד משבר הסוציאליזם בשנת 1923. באותה שנה מונה זינגר לפרופסור באקדמיה הארצית למוזיקה (בגרמנית: Staatliche Akademische Hochschule für Musik). משנת 1923 עד שנת 1932 זינגר היה יושב ראש ונוירולוג של הייעוץ הרפואי באקדמיה.
בשנת 1933, עם עליית הנאצים לשלטון, מוזיקאים יהודים רבים איבדו את עבודתם. כתוצאה מכך הקים זינגר את האגודה לתרבות יהודית, הקולטורבונד. בשנת 1935 השם של האגודה שונה בגין איומים של הגסטפו. בשנת 1936 ביקרו חברי הקולטורבונד בפלשטינה, בכוונה להקים שם מופע, כמה שנים לאחר מכן בתחילת 1938 נמצא במאי להופעה, שתיערך כהפגנה נגד הנאצים, בנוסף לכך תיאטרון הבימה היה אמור להיכנס תחת כנפי הקולטורבונד, אך בקיץ 1938 חל איסור על הוצאת חפצים וכספים מהארץ.
באוקטובר 1938 זינגר טס לארצות הברית, יחד עם כסף מארגונים יהודיים, כדי לעזור ולהוציא יהודים מגרמניה, בעיקר את אנשי ארגון הקולטורבונד, במכתב שכתב זינגר לפני שעזב, חמש שנים בדיוק לאחר ההצגה הראשונה שלהם, נכתבה תוכנית העזיבה שלו לאמריקה, ותכנונו להגר עם קבוצתו.
בזמן ביקורו הוא הרצה בהרווארד, וקיבל הצעות עבודה שונות באוניברסיטאות כגון אוניברסיטת ייל, ואוניברסיטת ניו סקול, למרות בקשת משפחתו של זינגר הוא החליט לחזור לגרמניה, בכוונה לא לנטוש את הקבוצה. ארנסט לנארט (גר') חבר הקבוצה שכבר היגר לאמריקה סיפר שיום אחרי ליל הבדולח בא לבקר אותו בחדרו וראה שחפציו ארוזים לנסיעה.
מותו

באפריל 1943 הוא עלה על אחת הרכבות האחרונות ממחנה המעצר וסטרבורק המגיעות לטרזינשטט. בשנת 1944, חלה במחלת ריאות, וב-30 בינואר הוא נפטר בגיל 58.
הערות שוליים

↑  Objekt-Metadaten @ LexM, www.lexm.uni-hamburg.de
↑  יהויקם כוכבי, תולדות השואה גרמניה, כרך שני, יד ושם, 1997, עמ' 471-473
↑  Adam.J Sacks, Kurt SInger’s Shattered hopes, The Leo Baeck Institute year book, 2003, עמ' 194-195
1 2  Adam.J Sacks, Kurt SInger’s Shattered hopes, The Leo Baeck Institute year book, עמ' 196
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268262405171  PLWABN: 9810534972605606  BIBSYS: 11017041  BnF: cb178113761 (data)  GND: 117402362  ICCU: TSAV415708  ISNI: 0000 0001 0988 3602  LCCN: n86055059  NKC: hka2012726304  NLA: 53004529  NSK: 000786597  NTA: 074715194  RERO: 02-A016335069  SUDOC: 087891522  Trove: 1532073  VIAF: 74628962   WorldCat (עם VIAF): 74628962
טייג'ון ביוקנן

טייג'ון ביוקנן (באנגלית: Tajon Buchanan; נולד ב-8 בפברואר 1999 בברמפטון שבקנדה) הוא כדורגלן קנדי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת ויאריאל  מהלה ליגה ובנבחרת קנדה.