stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בומה שביט
ביוגרפיה

נולד בתל אביב בשנת 1927. ביסודי למד בבית החינוך ע"ש א"ד גורדון ובתיכון למד בבית ספר המקצועי מקס פיין, במקביל עבר קורס מ"כים של הפלמ"ח. ביוני 1946, בעת שהיה בן 19, נאסר במסגרת המצוד הגדול שערכו הבריטים אחרי חברי פלמ"ח, בשבת השחורה. הוא שוחרר, אך אביו החליט שהאקלים הפוליטי בארץ־ישראל מסוכן בעבור בנו, הוא נשלח לאנגליה, שם למד בבית־ספר טכני בעיר קיימברידג' תעשייה וניהול. כשפרצה מלחמת השחרור חזר שביט לארץ וגויס לחיל האוויר, שם עסק בהכשרת מסלולים לנחיתת מטוסים. מן הצבא השתחרר בדרגת סגן. במשך השנים, בקורסים שעבר תוך כדי שירות המילואים, הגיע עד לדרגת סגן-אלוף. בתחילת שנות השבעים הקים את יחידת ההנחתה הקדמית (אז נקראה "שלוחת מסלול") של חיל האוויר, ובמלחמת יום הכיפורים הכשיר לטובת צה"ל את שדה התעופה פאיד.
לאחר שחרורו מהצבא הצטרף למפעל התנורים המשפחתי שהקים אביו, פרץ שצ'יגליק, וברבות השנים הפך למנהלו. ב-1970 נבחר לסגן נשיא התאחדות התעשיינים ומשנת 1975 כיהן במשך שש שנים כנשיא ההתאחדות. באותן השנים היה גם בעליה של חברה לארגון אירועים וכנסים.
בסוף 1979 מונה ליו"ר מועצת המנהלים של אל על.
בתחילת שנות ה-80 היה שותף להקמת חברת "סיסמיקה ישראל" לחיפושי נפט, את רוב הכסף השקיע בחברה אדם פולק, תעשיין ישראלי החי בפרו. שביט החזיק ב-5% ומונה ליושב ראש פעיל. בנוסף קיבל מהחברה שכר של יועץ. תוך זמן קצר גייסה החברה הון בבורסה לניירות ערך בתל אביב. סיסמיקה הפסיקה לפעול לאחר כשנתיים והותירה חובות רבים. בעקבות פרשייה זו נתבע שביט על ידי מפרק סיסמיקה על רקע מסירת דווח כוזב לבורסה. ב-1990 הוחלט להעמיד אותו לדין על קבלת דבר במרמה, ב-1992 הורשע במסירת פרט מטעה לרשות לניירות ערך, הוא נידון למאסר על תנאי ותשלום קנס.
בסוף 1984 מונה לפרשן כלכלי בטלוויזיה הישראלית, והוא החל להיות מוכר לציבור הרחב על רקע פרשנותו בתקופת תוכנית הייצוב הכלכלית של 1985 ובעקבות הטפתו הבלתי פוסקת באמצעי התקשורת להעדפת תוצרת ישראלית. אולם לאחר מספר חודשים החליט מנכ״ל רשות השידור אורי פורת להפסיק את תפקידו.
בשנת 1989 סגר את מפעל התנורים המשפחתי, שהיה ממוקם באזור תעשייה עבר הירקון (רמת החייל) בתל אביב. במקומו בנה בניין משרדים, "בית שביט".
חיים אישיים

אחיו הוא האמן והמוזיקאי עמי שביט. היה אב לבן ובת, העיתונאית סימה קדמון.
עיריית ראשון לציון קראה רחוב על שמו מספר שנים לאחר מותו.
הערות שוליים

1 2  אבי כצמן, מת אברהם (בומה) שביט, לשעבר  נשיא התאחדות התעשיינים, באתר הארץ, 9 במאי 2002
1 2  אלעזר לוין, כלכלה נכונה - מי שמדבר, כותרת ראשית, 30 בינואר 1985
↑  שאול הון, היום תועלה על נס התנדבותם של קציני המילואים, מעריב, 16 במרץ 1954
↑  https://www.idf.il/media/eq0l5q33/מלחמת-יום-הכיפורים-קובץ-קל-לאינטרנט-עם-תמונת-עטיפה-אסף.pdf
↑  בומה שביט, היסטוריה של חיל אוויר בתמונות;
יצחק שטייגמן, מוכרחים להמשיך לנגן - חיל האוויר הישראלי במלחמת יום הכיפורים, מודן הוצאה לאור, 2023, עמ' 476
↑  פ. סבר, נסגר התיק נגד חב׳ "כנס" מחוסר הוכחות להעלמת מס, על המשמר, 19 בדצמבר 1971
↑  עוד לפני 4 חודשים הוחלט על הדחת בן־ארי ומינוי "בומה", מעריב, 15 בנובמבר 1979
↑  עודד שורר, "סיסמיקה ישראל" בודקת הקמת חברה קבלנית לקידוחי נפט, מעריב, 20 בדצמבר 1982
1 2  אלעזר לוין, נפט הוא עוד לא מצא. אך הכסף בינתיים זורם, כותרת ראשית, 27 בפברואר 1985
↑  שמואל רוזנבלום, הפרקליטות שוקלת להעמיד לדין את בומה שביט בפרשת סיסמיקה, חדשות, 4 בספטמבר 1989
↑  כבי בשן, בומה שביט מואשם בקבלת דבר במרמה, חדשות, 17 במאי 1990
↑  מבחן האליטה, חדשות, 6 בספטמבר 1993
↑  נעמה כהן, בומה  שביט יהיה הפרשן הכלכל׳ של הטלוויזיה, חדשות, 27 בנובמבר 1984
↑  יוסי שריד, בומה, הרופא הפיליפיני, כותרת ראשית, 19 בדצמבר 1984
↑  רמי רוטהולץ, עשו את השבוע - בומה שביט יקיר העם, חדשות, 22 בפברואר 1985
↑  אלעזר לוין, בומה שביט מפסיק ליצר תנורים, חדשות, 25 בינואר 1989
↑  אלעזר לוין, בומה שביט מכר והשכיר שטחים, חדשות, 15 באפריל 1991
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007461238105171  VIAF: 491149066439965600153   WorldCat (עם VIAF): 491149066439965600153
IShowSpeed

דארן ג'ייסון ווטקינס ג'וניור (באנגלית: Darren Jason Watkins Jr.‎; נולד ב-21 בינואר 2005), הידוע בכינויו האינטרנטי IShowSpeed או פשוט ספיד (Speed), הוא יוטיובר, סטרימר, ראפר ופזמונאי אמריקאי.
ביוגרפיה

דארן ג'ייסון ווטקינס ג'וניור נולד ב-21 בינואר 2005 בסינסינטי, אוהיו.
הוא הצטרף ליוטיוב ב-2016, והעלה מדי פעם סרטוני גיימינג. בסביבות דצמבר 2017, ווטקינס החל לשדר בסטרימינג בשידור חי ולהעלות סרטונים של משחקים כמו NBA 2K ופורטנייט, אך זכה למספר זעום של צופים. בסופו של דבר, עליית המנויים שלו ראתה עלייה חדה תוך כמה חודשים, והוא הגיע למאה אלף מנויים באפריל 2021, מיליון ביוני 2021 ו-10 מיליון ביולי 2022.
ווטקינס החל להסטרים בשידור חי ב-2019. הוא זכה לתשומת לב ויראלית ב-2021 לאחר שבסיס המעריצים שלו החל לפרסם קליפים בטיקטוק של דפוס התנהגותו האלים במהלך סטרימינג בשידור חי כלפי משחקים, שחקנים ומצלמתו, שצברו פופולריות והפכו לתופעת אינטרנט. התפרצויות הזעם שלו הביאו לחסימתו מפלטפורמת הסטרימינג טוויץ' ומשחק הווידאו ולורנט.
במהלך שידור של המשחק פורטנייט קיבל ווטקינס תרומה על ידי אדם ששאל אותו מה קבוצת הכדורגל האהובה עליו, ולזה ענה בחיקוי של כריסטיאנו רונאלדו. דבר זה הוביל את ווטקינס להתעניינות בעולם הכדורגל, ליצירת תוכן בנושא כולל הוצאת השיר "World Cup" לקראת מונדיאל 2022, הופעות במשחקים וטקסים כדוגמת כדור הזהב ולבסוף מפגש עם רונאלדו עצמו.
באוגוסט 2021, ווטקינס הוציא את הסינגל הראשון שלו, "Dooty Booty", בערוץ היוטיוב שלו. מיד לאחר פרסומו הפך השיר לפופולרי באתרי המדיה החברתית, ובפרט טיקטוק. בנובמבר 2021, הוציא סינגל נוסף בשם "Shake", שזכה גם הוא לפופולריות בטיקטוק וצבר למעלה מ-130 מיליון צפיות. בשיר דגימה של שירם של פוג'יז, "Ready or Not", שזכתה לתשומת לב בסרטונים השונים שפורסמו לרקע השיר.
דיסקוגרפיה

| שם השיר | שנה | מיקומי שיא> הולנד (סינגל טיפ) | מיקומי שיא> ניו זילנד | מיקומי שיא> שוודיה (Heatseekers) | מיקומי שיא> בריטניה | אלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "Dooty Booty" | 2021 | — | — | — | — | סינגלים ללא אלבום |
| "Shake" | 2021 | — | — | — | — | סינגלים ללא אלבום |
| "God Is Good" | 2022 | — | — | — | — | סינגלים ללא אלבום |
| Ronaldo (Sewy)" | 2022 | — | — | — | — | סינגלים ללא אלבום |
| "World Cup" | 2022 | 1 | 29 | 6 | 52 | סינגלים ללא אלבום |
פילמוגרפיה

| שנה | שם השיר | אמנים | תפקיד | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | "Let's Go" | טיון ויין בהשתתפות אייץ' | עצמו |  |
פרסים ומועמדויות

| שנה | טקס | קטגוריה | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי סטרימי | סטרימר השנה | מועמדות |  |
| 2022 | פרסי סטרימי | הסטרימר פורץ הדרך | זכייה |  |
הערות שוליים

↑  Moulik Mathur, "iShowSpeed India Trip: Here Is Everything From Meeting McStan, Daler Mehndi, Arguing With Messi Fans, Cricket, Snakes, and More, IGN, October 18,2023
↑  "birthday boy🐶". Instagram. 21 בינואר 2022. נבדק ב-29 בנובמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Alford, Aaron (13 בדצמבר 2021). "Adin Ross stream sparks outrage after IShowSpeed threatens to sexually assault guest". Inven Global. ארכיון מ-25 בינואר 2022. נבדק ב-8 באפריל 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Nathan, Grayson (15 באוגוסט 2022). "Streamers Keffals, Adin Ross and IShowSpeed all swatted in the same week". The Washington Post (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-1 באוקטובר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Winslow, Jeremy (7 באפריל 2022). "YouTube Streamer With 6.9M Followers Banned After Valorant Tirade Clip Surfaces". Kotaku. G/O Media. ארכיון מ-7 באפריל 2022. נבדק ב-8 באפריל 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Harrison, Christian (7 באפריל 2022). "YouTuber IShowSpeed banned from VALORANT, all Riot games following viral sexist rant". Dot Esports. Gamurs. ארכיון מ-9 באפריל 2022. נבדק ב-8 באפריל 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Crates, Jake (26 באוגוסט 2021). "IShowSpeed – "Dooty Booty"". AllHipHop. ארכיון מ-13 במרץ 2022. נבדק ב-11 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cohen, Justin (27 בספטמבר 2022). "Is IShowSpeed The New King Of Content?". Yahoo! News (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-1 באוקטובר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Shreyan Mukherjee, Who is IShowSpeed? Breaking down the streamer's unexpected rise to fame, www.sportskeeda.com (באנגלית אמריקאית)
↑  "Veckolista Heatseeker, vecka 46". Sverigetopplistan. נבדק ב-19 בנובמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "IShowSpeed | full Official Chart History". Official Charts Company. נבדק ב-25 בנובמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Olaoya, Ezra (10 באוקטובר 2022). "Tion Wayne & Aitch Head To The Golf Course For "Let's Go" Visuals". Complex (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-11 באוקטובר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hipes, Patrick (27 באוקטובר 2022). "Streamy Awards Nominations: MrBeast Tops List Again". Deadline Hollywood. נבדק ב-28 באוקטובר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0005 1191 8930  MusicBrainz: d7defc5c-2869-40f0-9d56-2a0292aaeba5
הקבינט של ד"ר קליגרי

| --- | --- |

 בימוי:  רוברט וינה 
 הופק בידי:  אריך פומר האנס ינוביץ
 תסריט:  האנס ינוביץ, קארל מאייר 
 שחקנים ראשיים:  קונרד ויידט רודולף מיינרט פרידריך פהר ליל דאגופר האנס טווארדובסקי
 מוזיקה:  ג'וזפה בצ'ה
 צילום:  ויילי האמיסטר 
 מדינה:  גרמניה, רפובליקת ויימאר 
 חברת הפקה:  Babelsberg Studio 
 חברה מפיצה:  גולדווין הפקות
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  26 בפברואר 1920
 משך הקרנה:  71 דקות
 שפת הסרט:  גרמנית
 סוגה:  סרט אימה, מותחן, סרט אילם 
 תקציב:  20,000 מרק גרמני
 הכנסות באתר מוג'ו:   cabinetofdrcaligari
 דף הסרט ב־IMDb
 
תמונה מהסרט "הקבינט של ד"ר קליגרי"
הקבינט של ד"ר קליגרי (בגרמנית: Das Cabinet des Dr. Caligari) הוא סרט אילם גרמני, אשר בשנת 1920 בה הוקרן לראשונה, היווה פריצת דרך צורנית וסגנונית, והיה חלוץ הקולנוע האקספרסיוניסטי הגרמני, זרם חשוב אשר על אף התקופה הקצרה בה פעל, השאיר את חותמו על תולדות הקולנוע.
הסרט נוצר, במסגרת חברת UFA, חברת ההפקה הגרמנית הגדולה באותם הימים, על ידי המפיק אריך פומר, מחלוצי ההפקה הקולנועית, אשר היה כוח מניע בקולנוע הגרמני בשנות ה-20. פומר הגה את רעיון הסרט, ובתחילה ביקש מהבמאי פריץ לאנג לביים את הסרט. לאנג עסק בפרויקטים אחרים באותו הזמן, ולפיכך הטיל פומר את עבודת הבימוי על הבמאי רוברט וינה.
וינה נעזר בשלושה ציירים, והפך את הסרט לחלוץ בתחום הקולנוע האקספרסיוניסטי. השימוש המיוחד במיז-אנ-סצנה, המאפיין את הסרט, מחקה במודע את סגנונות הציור שהתפתחו לאחר מלחמת העולם הראשונה באירופה, והוא בלתי ריאליסטי, ובעל פרספקטיבה מעוותת. השחקן הראשי, קונרד ויידט נדרש לשחק באופן מוגזם, ההולם את התפאורה בתוכה צולם הסרט.
עלילת הסרט

הסרט מספר את סיפורו של הרופא המטורף ד"ר קליגרי ועוזרו הנאמן, הסהרורי צזארה, וקשריהם לשרשרת רציחות בכפר הררי בגרמניה בשם הולסטנוואל. הסרט הוא דוגמה מוקדמת לסרט שבו סיפור המסגרת מוצג בהווה ומרבית העלילה מוצגת כפלאש בק - מסופרת על ידי הגיבור לאחר מעשה. לאחר סרט זה הפך מבנה סיפור המסגרת כזה לנוסחה קולנועית שגורה שאומצה בסרטים רבים. אולם, בעת שנעשה הסרט "ד"ר קליגרי" היה הרעיון נועז.
הידידים אלאן ופרנסיס מבקרים קרנבל כפרי בו הם פוגשים את קליגרי וצ'זארה, אותו מציג קליגרי במופע. קליגרי מתפאר בכך שצזארה, הסהרורי, יוכל לענות על כל שאלה שיישאל. כאשר אלאן שואל את צזארה כמה זמן עוד נותר לו לחיות, צ'זארה חוזה כי אלאן ימות למחרת היום בעת הזריחה – נבואה שהוגשמה.
פרנסיס, ואהובתו ג'יין, חוקרים את קליגרי וצזארה ולבסוף נחטפת ג'יין על ידי צזארה. צזארה אינו יכול להרוג את ג'יין בשל יופייה הרב, אך מוביל אותה אל מחוץ לכפר כשהוא נרדף על ידי בני הכפר. פרנסיס מגלה כי קליגרי הוא מנהלו של המוסד המקומי לחולי רוח, ובעזרת ידידיו הוא מגלה כי קליגרי אחוז באובססיה בשל סיפור על ד"ר קליגרי אחר, קודם, אשר השתמש בסהרורי לרצח אנשים.
צזארה נופל אל מותו במהלך המרדף. כאשר מוצגת גווייתו של צזארה לקליגרי, קליגרי נשבר ומגלה את טירופו, ומאושפז בבית החולים שלו עצמו. מכאן עובר הסיפור אל "סיפור המסגרת" ומתברר כי הסיפור הוא הזייתו של פרנסיס, חולה רוח המאושפז במוסד, וקליגרי הוא הרופא המטפל בו. לאחר חשיפת הזיותיו של פרנסיס, מכריז קליגרי כי עתה יוכל לסייע לפרנסיס ולהביא להחלמתו.
את סיפור המסגרת הציע דווקא פריץ לאנג, והוא הוכנס לסרט בניגוד לרצונם של התסריטאים. עובדה זו מחזקת את האמונה כי לסרט היו משמעויות פוליטיות נרחבות, אך הפיכת העלילה כולה לבדייה ממוחו הקודח של איש מטורף הביאה למעשה לפגיעה במסר החברתי, אם כי ייתכן ויצרה את "הטוויסט" הקולנועי הראשון אי פעם.
השפעת הסרט

הסרט התקבל בעולם בהתלהבות. הסגנון האקספרסיוניסטי אותו ייצג הסרט זכה לשבחים. אך יומרתו של הסרט לפרוץ גבולות וליצור גל חדש של קולנוע אקספרסיוניסטי נכשלה. מספר יוצרים כלאנג ופרידריך וילהלם מורנאו המשיכו ביצירות מסוג זה במהלך שנות העשרים (ראויים לציון "הגולם" (1920), "נוספרטו" (1922) ו"ד"ר מבוזה" (1922)) אך אומנות זו נותרה במסגרת המצומצמת של מספר יוצרים מרכז אירופים, וסופה שנעלמה בתוך זמן קצר. השפעת הסרט, והזרם הקולנועי אותו ייצג, נותרה בסרטים מסוג פילם נואר וביצירות של במאים כאלפרד היצ'קוק ובמאי סירטי אימה אחרים.
התאורטיקן זיגפריד קראקובר כתב בספרו "מקליגרי ועד היטלר" כי הסרט ניתן להבנה כאלגוריה לגרמניה של מלחמת העולם הראשונה, כאשר צ'זארה, ההולך בשנתו, מייצג את העם הגרמני שביצע מעשים איומים תחת השפעת דמויות דומיננטיות. גם אם פרשנות זו שגויה, ומושפעת מאירועי מלחמת העולם השנייה אותם ודאי לא יכלו יוצרי הסרט לצפות, "קליגרי" אכן מייצג את הלך הרוח של העם הגרמני בימיה הראשונים של רפובליקת ויימאר, בו היה רצון להימלט מן המציאות של תבוסה צבאית, מלחמת אזרחים, ואינפלציה דוהרת.
דמוקרטיה הסדרית

דמוקרטיה הסדרית, או הסכמיות, היא מודל שהוצע לראשונה על ידי החוקר ארנד ליפהרט, איש מדע המדינה מהולנד, תחת המונח "consociational democracy" (דמוקרטיה קונסוציונלית).
מחקריו של ליפהרט התמקדו בחברות דמוקרטיות המאופיינות בשסעים חברתיים ופוליטיים עמוקים. מונח זה תורגם במדינת ישראל למספר מונחים: דמוקרטיה התאגדותית, דמוקרטיה הסדרית ודמוקרטיה הסכמית. את המונח 'דמוקרטיה הסדרית' הציע אשר כהן מכיוון שהוא מבטא את מהות התופעה – פוליטיקה של הסדרת מחלוקות.
רקע לכתיבת המודל

מחלוקות עמוקות טומנות בחובן פוטנציאל לתהליכי דה-לגיטימציה בקרב ציבורים שונים החשים כי המסגרת המדינית לא מאפשרת להם ביטוי עצמי, או כי היא אינה מבטאת את ערכיהם כראוי. התפתחות של דה-לגיטימציה כלפי קבוצות בחברה או כלפי השלטון עשויה לחולל משברים חברתיים ופוליטיים פנימיים שונים כגון התפרצויות אלימות, שבירת האחדות החברתית ובמקרה הגרוע ביותר יכולה לגרום למלחמת אזרחים.
דפוסיה של הדמוקרטיה ההסדרית מבססים את יכולתה של חברה מפולגת לשמור על אחדותה, על היציבות הכללית ועל שלמות המסגרת המדינית, זאת למרות ותוך כדי קיומם המתמשך של שסעים בחברה.
המודל של ליפהרט הוא שלב ביניים בפרויקט מחקר העוסק ביציבות פוליטית במערכות דמוקרטיות. הוא מנסה לשפר ולשכלל את טיפולוגית המשטרים הדמוקרטים של גבריאל אלמונד.
אלמונד מבחין בין שלושה סוגים של משטרים דמוקרטיים מערביים:
משטרים פוליטיים "אירופיים" (צרפת, גרמניה ואיטליה)
משטרים פוליטיים "אנגלו-אמריקניים" (כדוגמת בריטניה וארצות הברית)
ארצות סקנדינביה וארצות השפלה, הנמצאות באמצע, בין הדפוס האירופי לבין הדפוס האנגלו-אמריקני.
הטיפולוגיה המשולשת של אלמונד תרמה רבות למחקר משווה של משטרים דמוקרטיים, אך גם ספגה ביקורת. ייחודה של הדמוקרטיה ההסדרית בכך שההסכמים הפוליטיים המאפיינים אותה אינם מבוססים על עמדות דומות ושותפות אינטרסים אלא דווקא על ניגודים שמנסים להתגבר עליהם בעזרת הידברות וחתירה להסדרים מוסכמים.
השאלה שליפהרט הציב במרכז מחקרו הייתה: "האם ובאילו דרכים חברה בעלת שסעים עמוקים עשויה לשמור על לכידותה הפנימית ועל היציבות שלה לאורך זמן למרות ותוך כדי קיומו של שסע עמוק?". הדגם שמציע ליפהרט עונה לשאלה זו, הן מבחינה אמפירית והן מבחינת היותו פתרון אפשרי לחברות שמתקיימות בהן מחלוקות עמוקות.
מאפייני דמוקרטיה הסדרית

דמוקרטיה הסדרית פירושה שלטון של קרטל של אליטות, שנועד להפוך דמוקרטיה בעלת תרבות פוליטית מפוצלת לדמוקרטיה יציבה.
מאפייני דמוקרטיה הסדרית > קואליציות רחבות

קואליציות רחבות ושיתוף הקבוצות היריבות בשסע – לא כל קואליציה רחבה מהנדרש לצורך יציבות היא בהכרח קואליציה הסדרית. קואליציה רחבה שמתאימה למודל זה היא קואליציה שבה ניתן לראות שצירוף השותפים המיותרים נועד למתן את השסע או לפתור משבר מוגדר שהתפתח במערכת הפוליטית.
המטרה בקואליציה רחבה היא לאפשר ייצוג לתת-תרבויות כדי למנוע מרידות. עם זאת, לעיתים קואליציה רחבה תסרבל את קבלת ההחלטות ותקשה על ביצוע מדיניות.
מאפייני דמוקרטיה הסדרית > הימנעות מהכרעה ברורה בתחום הנתון למחלוקת

פירושה של הכרעה ברורה וחד-משמעית היא שקיים צד מפסיד שעולם ערכיו נפגע באופן משמעותי. הכרעה כזו עלולה להוביל קבוצות מסוימות לתחושות ניכור כלפי המערכת ולדפוסים של דה-לגיטימציה כלפי המערכת. הימנעות מהכרעה פירושה היכולת להסתדר עם מציאות שאינה מנוגדת באופן בולט וברור לעולם הערכים שלהם. להימנעות מהכרעה יש פוטנציאל מנוגד: מצד אחד, היא חיובית מפני שהיא מאפשרת לרוב מכריע של הקבוצות להסכים למציאות אשר אין בה הכרעה המנוגדת לעולם הערכים שלהם. ומצד שני, היא מותירה במערכת חוסר שביעות רצון מצידם של אלה החושבים שבסוגיות מסוימות חייבים להכריע.
מאפייני דמוקרטיה הסדרית > הימנעות מהפעלת עקרון הכרעת הרוב

בדמוקרטיה, קיים עקרון הכרעת הרוב במובן שגם רוב שהוא קטן יכול לקבל החלטות חשובות ולקבוע מדיניות, בתנאי שיעשה זאת תחת כללי המשחק הדמוקרטיים וללא פגיעה בזכויות המיעוט. דמוקרטיה התאגדותית מפירה את עקרון הכרעת הרוב, אולם אין היא סוטה הרבה מהתאוריה הדמוקרטית הנורמטיבית. רוב החוקות הדמוקרטיות קובעות שיש צורך בהחלטות רוב לניהול שוטף של העניינים, כאשר העניין העומד במרכז אינו מכריע בחשיבותו. אולם לצורך החלטות חשובות ביותר, כמו שינויים בחוקה, יש צורך ברוב מיוחד או במספר הצבעות רוב רצופות. במערכות מפוצלות לא רק החלטות חוקתיות אלא גם החלטות רבות אחרות נתפסות כבעלות חשיבות מכרעת, ולפיכך אינן יכולות להתקבל ברוב פשוט. באותה מידה החלטת רוב אינה מספיקה בעיתות משבר חמור אפילו בדמוקרטיות ההומוגניות ביותר והמושתתות על קונצנזוס כללי.
מאפייני דמוקרטיה הסדרית > הימנעות מחציית קווים אדומים

חציית קו אדום פירושה שאחת הקבוצות מרגישה שבסוגיה מסוימת עמדותיה נפגעות בצורה בלתי נסבלת עד כדי הצורך לבחון מחדש את דפוסי פעולתה ויחסיה עם המערכת.
מאפייני דמוקרטיה הסדרית > ייצוג לכל מיעוט

ייצוג לכל מיעוט ללא קשר לתוצאות הבחירות. היכולת של כל קבוצה להשיג ייצוג במוסדות הנבחרים מאפשרת השפעה פוליטית לכולם. כך גם בנושא חלוקת התגמולים השלטוניים דוגמת משרדי הממשלה ותפקידים במנהל הציבורי. חלוקת התגמולים היא אמצעי להרגעת המחלוקת, היא מאפשרת לתת למחנות השונים תחושה של השפעה על היכולת לקדם מדיניות שבה הם דוגלים. אמצעי נוסף לייצוג לכל מיעוט הוא חלוקת תיקים לפי מפתח (אתני למשל), כאשר ישנה הקצאה שכזו נמנעות השמצות כלפי קבוצות אחרות.
מאפייני דמוקרטיה הסדרית > מתן אוטונומיה לסקטורים בחברה

כאשר יש שסע עמוק הקשור בדרך כלל לסוגיות של זהות ותרבות, יש תחומים בהם לא ניתן להגיע לפשרות. הביטוי המובהק לסוגיה זו הוא תחום החינוך. חינוך משותף לכל הקבוצות הוא כמעט בלתי אפשרי על רקע הבדלים עקרוניים ומעשיים בכל הנוגע לערכים, אמונות ודפוסי התנהגות. בתחומים רגישים אלה נוקטת המערכת במתן אוטונומיה לקבוצות השונות לנהל את התחום בהתאם להשקפותיהן. אוטונומיה פירושה שליטה של הקבוצה בתחום והבטחת יכולתה לנהל את הנושא ללא התערבות וכפייה מבחוץ. בישראל, למשל, יש מספר סקטורים של חינוך: ממלכתי, דתי לאומי, חרדי, ערבי וכדומה. ליפהרט טוען שיש להיות מאוחדים עד כמה שאפשר, אך בסוגיות וסקטורים מסוימים יש ליצור הפרדה ואוטונומיה על מנת שתהיה יציבות.
מאפייני דמוקרטיה הסדרית > קבלת החלטות בדרג המנהלי

ישנו הבדל בין החלטות שמתקבלות בדרג המנהלי לבין החלטות שמתקבלות בדרג הפוליטי.
ההבדל הרלוונטי לענייננו הוא שהחלטה בדרג הפוליטי קשה מאוד לקבל ולוקח הרבה זמן. בדרך כלל חוק בדרג הפוליטי, חוק ארצי הצדדים בוויכוח נוטים להתבצר בעמדותיהם ואף להקצין עמדות מחשש לפגיעה גורפת בעמדתם. אחד מהפתרונות לכך הוא לא להגיע להסכמה או להכרעה גורפת ברמה הכלל לאומית, אלא להעביר לרשויות המקומיות את הסמכות בסוגיה מתוך הנחה שבכל רשות מקומית יינתן פתרון המתאים לסוגיה. במדינת ישראל למשל, חוקקו את "חוק ההסמכה" שבמסגרתו הכנסת מסמיכה את הרשויות המקומיות לחוקק חקיקה מקומית בתחום מסוים. אך לא תמיד הבעיה נפתרת ברמה המקומית לאחר שהועברה אליה מהרמה הלאומית. בנוסף לכך, כאשר סוגיה מסוימת מגיעה לחקיקה ראשית מחייבת וגורפת הנטייה של הצדדים היא להיאבק בצורה נחושה יותר ולהתבצר בעמדותיהם ולכן הפתרון לכך לפי הדמוקרטיה ההסדרית הוא להעדיף לתת פתרון מנהלי על פני פתרון חקיקתי.
גורמים המחזקים ומעודדים קיומה של דמוקרטיה הסדרית

איום חיצוני – איום חיצוני רציני על המדינה בעלת השסעים – בכל המדינות בהן יש דמוקרטיה התאגדותית הוקם או התחזק מאוד קרטל העיליות בתקופות של משברים בין-לאומיים. איום חיצוני יכול גם לחזק את הקשרים בין תת-תרבויות ברמת ההמון ואת הקשרים בין מנהיגים למונהגים בתוך תת-התרבויות.
שיתוף פעולה בין האליטות – גורם נוסף התורם לדמוקרטיה התאגדותית במובן שהוא מסייע לאליטות להכיר בצורך בשיתוף פעולה ביניהן, הוא מאזן הכוחות המרובה בין תת-התרבויות במקום מאזן כוחות בין שתי תת-תרבויות, או הגמוניה ברורה של תת-תרבות אחת כאשר קבוצה אחת נהנית מרוב, עשויים מנהיגיה לנסות לשלוט על מיעוט יריב במקום לשתף עמו פעולה. גם בחברה שבה מצויות שתי תת-תרבויות שוות בכוחן עשויים מנהיגי שתיהן לקוות להשיג את מטרותיהם בדרך של שליטה. ולא בדרך של שיתוף פעולה אם הם מצפים לזכות ברוב בבחירות.
הצורך בפשרה – כל המחנות והסקטורים במדינה יבינו את הצורך להגיע לפשרה.
ההמון צריך להיות מלוכד מאחורי המנהיגות – הסכמה נרחבת של רוב העם והקבוצות החשובות לעיקרון של שלטון באמצעות קרטל של אליטות. ישנה בעייתיות בסעיף זה מפני שהוא שונה מהדגם הרגיל של הדמוקרטיה וזה עשוי לפגוע בריבונות ובזכויות האזרח.
האליטות – לאליטות יש את היכולת להביא לפשרה, ליישם את הדמוקרטיה ההתאגדותית.
גורם הזמן – ככל שדמוקרטיה התאגדותית תימשך יותר זמן, כך סיכוייה לשרוד גבוהים יותר.
נטל קל על מקבלי ההחלטות – קבלת החלטות המחייבות פשרה בין כל תת-התרבויות היא תהליך קשה ולכן דמוקרטיות התאגדותיות נמצאות תמיד תחת איום של מידה מסוימת של נייחות, ולכן היא צריכה נטל קל יחסית על מנגנון מקבלי ההחלטות.
תנאים להצלחת דמוקרטיה הסדרית

שהאליטות תהיינה מסוגלות לפשר בין האינטרסים השונים והתביעות השונות של תת-התרבויות.
לשם כך עליהן להיות מסוגלות להתעלות על פילוגים ולשתף פעולה עם אליטות של תת-תרבויות יריבות.
יכולת זו, תלויה במחויבותן לשימור המערכת ולשיפור לכידותה ויציבותה.
כל הדרישות הללו מתבססות על ההנחה, שהאליטות מבינות את הסכנות שבפיצול פוליטי.
תנאים אלו קשורים ליחסים בין תת-התרבויות ברמת האליטה, ביחסים בין תת-תרבויות ברמת ההמון, וביחסים בין האליטה להמון בכל אחת מתת-התרבויות.
תנאים להצלחת דמוקרטיה הסדרית > היחסים בין האליטות של תת-התרבויות

קל יותר להעריך את ההסתברות להצלחתה הנמשכת של דמוקרטיה הסדרית קיימת, מאשר לנבא את סיכויי ההצלחה של מערכת מפוצלת אם תנסה להיות הסדרית. משך הזמן שבו פעלה הדמוקרטיה ההסדרית עד כה הוא גורם חשוב. כאשר שיתוף הפעולה הופך להרגל ואינו משקף זניחה מכוונת של תגובות תחרותיות לקריאות תיגר פוליטיות, הולכות הנורמות ההתאגדותיות ומתחזקות. נראה כי שלושה גורמים תורמים לכינונו או להמשכו של שיתוף פעולה בין אליטות במערכת מפוצלת: ראשית, קיומו של איום חיצוני על המדינה. שנית, מאזן כוחות מרובה בין תת-תרבויות במקום מאזן כוחות בין שתי תתי-תרבויות או הגמוניה ברורה של תת-תרבות אחת. שלישית, הטלת נטל קל יחסית על מנגנון קבלת ההחלטות.
תנאים להצלחת דמוקרטיה הסדרית > היחסים בין תת-התרבויות ברמת ההמון

במדינות בעלות דמוקרטיה הסדרית הגבולות בין תת-התרבויות ברורים יותר. דומה כי קווי פילוג ברורים כאלה תורמים לדמוקרטיה הסדרית וליציבות פוליטית. ההסבר לכך הוא שתת-תרבויות בעלות השקפות ואינטרסים שונים מאוד עשויות להתקיים זו לצד זו בלי שיהיה ביניהן בהכרח קונפליקט. הקונפליקט נוצר רק כאשר הן באות במגע זו עם זו. ליפהרט תומך בהפרדה כדי למנוע התנגשות.
תנאים להצלחת דמוקרטיה הסדרית > היחסים בין אליטה להמון בתוך תת-התרבויות

קווי פילוג ברורים בין תת-התרבויות מסייעים גם הם להצלחת דמוקרטיה התאגדותית, שכן הם מלווים במידה רבה של לכידות פוליטית פנימית של תת-התרבויות. לכידות זו היא חיונית להצלחת דמוקרטיה התאגדותית. על האליטות לשתף פעולה ולהתפשר זו עם זו בלי לאבד את נאמנותם ואת תמיכתן של המוני החברים בקבוצה. אם תת-התרבויות הן גושים פוליטיים מלוכדים, תינתן תמיכה זו ביתר נכונות. פילוגים משפיעים לטובה על היחסים בין קבוצת האליטות להמון בכך שהם מגבירים את הסיכוי שמפלגות וקבוצות אינטרס יהיו נציגים מארגנים של תת-התרבויות הפוליטיות.
דמוקרטיה התאגדותית במדינת ישראל > מאפייני הדמוקרטיה ההתאגדותית במדינת ישראל

ישראל אינה "דמוקרטיה הסדרית" במלוא מובנו של המושג. דפוסי הפוליטיקה של ההסדרה המאפיינים משטר כזה אינם באים לידי ביטוי בחלק ניכר מתחומי המחלוקת ומישורי היחסים הפוליטיים בישראל, וישנן קבוצות חברתיות שאינן נכללות בתחומו של המודל ההסדרי, או שמודל זה מוחל עליהן באופן חלקי. כמו כן ניתן להצביע על התפתחויות ותמורות בהיקף ובצורות הפעלתם של דפוסים הסדריים בתחומי המחלוקת או במישורי היחסים השונים. המודל ההסדרי מיושם בישראל ברציפות ובעקביות בעיקר בתחום הדתי. לעומת זאת, מיושם מודל זה רק בצורה חלקית ומקוטעת בתחומי מחלוקת או מישורי יחסים אחרים. בספרות המחקר נוהגים לכנות את המודל של ליפהרט "פוליטיקה הסדרית", משום שמונח זה מבטא ביתר דיוק את מהותו של המודל המוצע, ואיך שהוא מיושם במדינת ישראל.
דמוקרטיה התאגדותית במדינת ישראל > דוגמאות ליישום הדמוקרטיה ההסדרית בסוגיות שונות במדינת ישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.