stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוקי קפלר
ניתוח מתמטי > החוק השלישי

ניסוח החוק השלישי: "ריבוע זמן המחזור של כוכב לכת פרופורציוני לחזקה השלישית של מחצית הציר הראשי של האליפסה (Semi-major axis)". בניסוח מתמטי:
\ \mathrm {T} ^{2}\propto a^{3}
כאשר  T הוא זמן המחזור של כוכב הלכת ו- \ a הוא הציר הסמי-מז'ורי (מחצית מהציר הראשי באליפסה). מכאן, שערך הביטוי  \ {\frac {\mathrm {T} ^{2}}{a^{3}}} זהה עבור כל כוכבי הלכת במערכת השמש. כאשר  T נמדד ביחידות של שנים ארציות ו- \ a נמדד ביחידות אסטרונומיות, ערכו של ביטוי זה הוא 1 עבור כל כוכבי הלכת במערכת השמש.
בתנועה מעגלית, התאוצה הרדיאלית (לכיוון המרכז) פרופורציונית ל- \ r\cdot \mathrm {T} ^{-2}, כאשר  \ r הוא הרדיוס. אם מחילים את החוק השלישי של קפלר על תנועה מעגלית, שהיא מקרה פרטי של תנועה במסלול אליפטי, ניתן להסיק כי תאוצת הגוף פרופורציונית ל- \ r\cdot r^{-3}=r^{-2}, מה שהולם את חוק הכבידה של ניוטון, לפיו כוח המשיכה בין כל שני גופים שווה ל- \ {\frac {GMm}{r^{2}}}.
המשוואה הכללית הקשורה לפרופורציה הנתונה שלא הייתה ידועה לקפלר היא:  \ T^{2}={\frac {4\pi ^{2}}{GM}}\cdot a^{3}.
כאשר המדובר בשני גופים שמסתו של האחד אינה ניתנת להזנחה מול מסתו של השני, יש להתחשב בתנועתם של הגופים סביב מרכז המסה, ולא אחד סביב השני כפי שקורה במערכות כמו מערכת השמש. במצב זה (כמו במערכות של כוכבים כפולים), המשוואה המלאה היא  \left({\frac {T}{2\pi }}\right)^{2}={a^{3} \over G(M+m)}
קפלר עצמו ראה בחוק השלישי "הרמוניה" דמוית מוזיקה. חוק זה אף מכונה לפעמים "חוק הרמוני".
הערות שוליים

↑  Newton's Philosophiae Naturalis Principia Mathematica, אתר Stanford Encyclopedia of Philosophy
↑  חיו של קפלר, אתר books.google
↑  הדגמה מונפשת, אתר וולפרם אלפא
↑  Kepler's Discovery - תיאור מפורט של עבודתו של קפלר בהתאם לספרו Astronomia Nova, ושם גם התייחסות ספציפית לחוק המסלולים האליפטיים
↑  היום ידוע שעקב שימור התנע הזוויתי ( \mathbf {r} \times \,m\mathbf {v} ) רק רכיב המהירות האנכי לווקטור שמחבר את השמש עם כוכב הלכת נמצא ביחס הפוך למרחק
↑  Starry Messenger: The Telescope, Department of History and Philosophy of Science of the University of Cambridge
↑  Supermassive Black Hole Sagittarius A*, אתר נאס"א
↑  The MOND paradigm, מרדכי מילגרום
↑  MOND, מרדכי מילגרום אתר scholarpedia
↑  Calculating Exoplanet Properties, אתר אוניברסיטת סימון פרסר
↑  שאלות נשאלות, עמוד משימת החלל קפלר, נאס"א
↑  THE LICK-CARNEGIE EXOPLANET SURVEY, The Astrophysical Journal, Volume 719, Number 1
↑  Kepler's Second Law of Planetary Motion, jstor
↑  Harmonices Mundi
↑  Kepler "harmonic law"
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537148305171  BnF: cb12445155q (data)  GND: 4365820-9  LCCN: sh94003544  SUDOC: 033600619 
כריכת ספר האסטרונומיה Astronomia Nova, שפורסם ב-1609, ומכיל תוצאות מחקר בן 10 שנים של תנועת כוכב הלכת מאדים בידי קפלר.
מסלוליהם של כוכבי הלכת אליפטיים, כאשר השמש נמצאת באחד ממוקדי האליפסה (באיור –  \ F_{1}). עבור מרווחי זמן שווים ( \ \Delta t_{1}=\Delta t_{2}) הרדיוסי-וקטור, שמחברים את כוכב הלכת עם השמש, מגדירים שטחים שווים (באיור בסגול –  \ S_{1}=S_{2}). האליפסה באיור זה משורטטת בהגזמה, ובמציאות, מסלוליהם של כוכבי הלכת פחות אליפטיים ויותר מעגליים. באשר לחוק השלישי – באיור מסומנים באדום הציר הראשי (האופקי) והציר המשני (האנכי), ובירוק מסומן הציר הסמי-מז'ורי (חצי מהציר הראשי).
תנועת כדור הארץ סביב השמש, לפי חוקי קפלר. האנימציה מוצגת בהטלה פרספקטיבית – במרחב, השמש נמצאת באחד ממוקדי האליפסה.
ארבעת חתכי החרוט. הצורות הגאומטריות מתקבלות כאשר מישור חותך את החרוט בזוויות וכיוונים שונים.
המחשה של הגדלים המתוארים.
ציור 6 - מסלול אליפטי סביב המוקד המסומן בצהוב. הציר הראשי של האליפסה (שאורכו 2a) מסומן באדום והציר המשני (שאורכו 2b) בכחול. כמו כן מסומנים מרחקים הפריהליון ( r_{min}) והאפהליון ( r_{max})
התירו סופן משום תחילתן

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  מסכת ביצה, דף י"א, עמוד ב' - דף י"ב, עמוד א'
 משנה תורה:  הלכות שביתת יום טוב, פרק ג', הלכה ד'
 
התירו סופן משום תחילתן הוא כלל הלכתי לפי חכמים התירו לבצע פעולה מסוימת כדי שעל ידי כך תתבצע פעולה מוקדמת. הלוגיקה של התקנה היא שאם תהיה פעולה אסורה בסיום התהליך יימנעו מלהתחיל אותו.
המקור והדוגמאות בתלמוד

המקור העיקרי לעניין זה הוא דברי עולא:
”אמר עולא שלשה דברים התירו סופן משום תחלתן, ואלו הן: עור לפני הדורסן, ותריסי חנויות, וחזרת רטיה במקדש.” 
על כך הוסיף רחבא היתר נוסף:
”ורחבא אמר רבי יהודה: אף הפותח חביתו ומתחיל בעיסתו על גב הרגל, ואליבא דרבי יהודה דאמר יגמור.”
ארבעת המקרים שבדבריהם הם:
עור לפני הדורסן - נתינת עור שהופשט ביום טוב לפני אנשים שידרסו אותו. אין חוששים לאיסור טלטול העור משום מוקצה, וזאת כדי שלא יימנעו מלשחוט בהמה ביום טוב אם יהיה העור אסור בטלטול, ועל ידי כך ימנעו משמחת יום טוב.
תריסי חנויות - התירו חכמים לסגור את תריסי החנויות ביום טוב, אף על פי שבתריסים דומים יש איסור משום שדומה למלאכת בונה
חזרת רטיה במקדש - כהן שלובש בגדי כהונה ומסיר תחבושת שהייתה על בשרו כדי שלא תהווה חציצה, התירו לו להחזירה בשבת וביום טוב למרות שבדרך כלל יש בכך איסור, וזאת כדי שלא יימנע מלהסירה ומללבוש את בגדי הכהונה.
הפותח חביתו ברגל - כיוון שבשלושת הרגלים התירו חכמים את נגיעתם של עמי הארץ במאכלים ולא חששו לטומאתם, מותרים (לדעת רבי יהודה) מאכלים שנפתחו בחג גם לאחר המועד, כדי שלא יימנעו מלפתוח חביות יין ברגל.
חזרה בשבת של אנשי צוות רפואי וביטחוני

דיון מפורסם הוא חזרת אנשי צוות רפואי שנסע בהיתר תוך חילול שבת, להצלת חולה. אחרונים רבים התירו את חזרת אנשי הצוות אם המדובר הוא על איסור מדרבנן כמו אמירה לנכרי. ויש מי שהתיר גם חזרה באיסור תורה.
הערות שוליים

↑  בתלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף י"א, עמוד ב'.
↑  על פי רש"י. לדעת התוספות בביצה החשש הוא שמא יתקע ויעבור על מלאכת מכה בפטיש.
↑  ראו הר צבי אורח חיים חלק ב סימן י, ובאגרות משה אורח חיים חלק ד סימן פ ועוד.
↑  ראו הרב גבריאל גולדמן והרב מנחם בורשטין, חזרת רופא או איש צוות רפואי לביתו בשבת, מתוך ספר פועה חלק ג, באתר דעת
טכנולוגיית מזון

טכנולוגיית מזון היא תחום במדעי המזון ובתעשייה, שעוסק בטכנולוגיה המשמשת לגידול מזון, ייצורו, שימורו והפצתו.
טכנולוגיית המזון פועלת לכל אורך שרשרת הערך והאספקה של מזון ומשקאות, הכוללת יעילות גידולים חקלאיים, שמירה על טריות מזון ומשקאות, עיבוד מזון ומשקאות, ייצור מזון ומשקאות, בטיחות מזון ומשקאות, התאמה להעדפות הצרכנים וטכנולוגיות הקשורות באספקה ומכירה של מזון ומשקאות.
אבני דרך בהתפתחות טכנולוגיית המזון

שימורים: ב-1800 הציעה ממשלתו של נפוליאון פרס של 12,000 פרנק צרפתי למי שימציא דרך זולה ויעילה לשמר כמויות גדולות של מזון, לצורכי הצבא בהיותו במסעות. ב-1809 המציא הקונדיטור ניקולא אפר (Nicolas Appert) שיטה לאטימת מזון בריק בצנצנות זכוכית. אולם כלי זכוכית לא התאימו להובלה. הזכוכית הוחלפה בפחיות גליליות מפח או מברזל יצוק, שהיו הן זולות ומיוצרות מהר יותר והן נוחות יותר לעמוד בתלאות מסע. פותחני קופסאות הומצאו רק שלושים שנה מאוחר יותר, ולפני כן נאלצו החיילים לחתוך את הפחיות בכידוניהם או לנפץ בהן פתח בעזרת אבנים.
פסטור: תהליך שבו מחומם נוזל כדוגמת חלב במהירות, עד קרוב לטמפרטורת הרתיחה שלו ומקורר במהירות. מטרת התהליך היא להרוג נגיפים ואורגניזמים מזיקים כדוגמת חיידקים, פרוטוזואה ופטריות הנמצאים בנוזל, מבלי לפגוע בטעמו או בערכו התזונתי. התהליך מאריך את חיי המדף של הנוזל. התהליך קרוי על שמו של לואי פסטר. פסטר מצא שהסיבה לקלקול משקאות כגון בירה ויין ולהחמצתם היא פעילות החיידקים המצויים בהם. בתהליך של חימום המשקה, כך גילה, ניתן להשמיד את רוב החיידקים ולשפר את איכותו ויציבותו של המשקה. רעיון זה אומץ על ידי תעשיית החלב, שסבלה אף היא מקלקול מהיר והחמצת החלב, כתוצאה מפעילות החיידקים שבו. יחד עם קלוד ברנאר ביצע פסטר את התהליך לראשונה ב־20 באפריל 1862.
אבקת חלב היא חלב שיובש ממרבית נוזליו לכדי אבקה. אבקת חלב ניתנת להחזרת נוזלים, אז היא הופכת לנוזל הדומה בתכונות רבות לחלב. לאבקת חלב חיי מדף ארוכים משמעותית מחלב, היא קלה לשינוע ואינה דורשת קירור. שימוש נפוץ באבקת חלב הוא בתוספת לבצקים ומוצרי מזון, על מנת ליצור טעם ומרקם דומים לתוספת חלב ללא דילול הבלילה.
נטילת קפאין היא תהליך שבו מסולק הקפאין מפולי קפה, פולי קקאו, עלי תה וחומרי מזון אחרים המכילים קפאין. התהליך פותח לשימוש מסחרי בתחילת המאה ה-20.
ייבוש בהקפאה הוא תהליך ייבוש המשמש באופן טיפוסי לשימורו של חומר מתכלה או להפיכת חומר לנוח יותר לשינוע. בתהליך זה מקפיאים את החומר ומורידים את לחץ האוויר מסביבו (בדרך כלל תוך שימוש במשאבת ואקום), על מנת לגרום להמראה של המים. במלחמת העולם השנייה שימש התהליך להפצה של פלזמה ופניצילין ללא צורך בקירור, ובהמשך עבר לתעשיית המזון.
הקרנת מזון: תהליך שבו נחשף מזון לקרינת גאמא מייננת, ללא מגע ישיר עם מקור הקרינה. תהליך זה משמש לשימור מזון, להפחתת הסיכון למחלות שמקורן במזון, למניעת התפשטות מזיקים, ולעיכוב הנבטה או הבשלה. המזון שהוקרן לא הופך לרדיואקטיבי. הקרנת מזון מותרת בכ-60 מדינות, וכ-500,000 טון של מזון עובר הקרנה מדי שנה ברחבי העולם. התקנות להקרנת מזון משתנות ממדינה למדינה. ברוב מדינות האיחוד האירופי מותר להקרין רק עשבי תיבול ותבלינים, וקיימת מגבלה על עוצמת ההקרנה. לעומת זאת בברזיל מותרת הקרנה ללא כל מגבלות. התהליך פותח בתחילת המאה ה-20, אך שימוש מסחרי בו נעשה לראשונה ב-1958.
פודטק

פודטק (קיצור של Food technology) הוא ענף של טכנולוגיית המזון העוסק בפיתוח וייצור של סוגי מזון חדשים, בעיקר כאלה המהווים תחליף למזון מן החי ולמזון המזיק לבריאות.
תעשיית המזון והמשקאות כוללת מגוון רחב של שירותים ומוצרים ועומדת בפני אתגר גלובלי לאספקת מזון לאוכלוסייה גדלה של בני אדם ובעלי חיים, עם דרישה גוברת למוצרי מזון מתוחכמים. על רקע הידלדלות הקרקעות ומקורות מזון אחרים, והדרישה העולמית למזון בריא ואיכותי עם הקטנת הפגיעה בסביבה, חייבת תעשיית המזון לספק פתרונות יצירתיים שלמעשה מהווים את הבסיס לצמיחתו של תחום הפודטק. התחום משלב בין טכנולוגיות מעולמות טכנולוגים אחרים (בהם הדפסת מזון, מערכות תומכות תזונה מותאמת, ועוד) לבין עולם המזון הקלאסי ודרישת הצרכן למזון בריא, טבעי וידידותי לסביבה.
בתחום הפודטק נכללים:
מוצרי חלב – ישנה מודעות גוברת ליתרונות התזונתיים שבמזונות מן הצומח, ובנוסף עליה בכמות האנשים הסובלים מאלרגיה לחלב, לכן חברות רבות מייצרות תחליפים לחלב.
ביצים – בעולם ישנן כ-6 מיליארד תרנגולות מטילות, הדורשות מזון, שטחים גדולים ומים, ובהיעדר בקרה קפדנית, תעשיית הביצים יכולה לגרום להפצת חיידקים כסלמונלה. טכנולוגיות מזון מציעות פתרונות חלופיים לביצה אשר יכולים להחליף בכל השימושים כגון חביתות, מאפים, מיונז, רטבים ובישול ואפייה מכל הסוגים.
תחליף בשר – ייצור בשר אדום מהווה את אחד הגורמים המרכזיים לפליטה של גזי חממה בעולם, ישנה דרך להפחתת הנטל הגלובלי של גידול הבקר על שינויי האקלים בעזרת מה שנחשב פעם לבלתי אפשרי, בשר מתורבת, שגדל במעבדה מתאים.
תחליף סוכר - חלבון המתוק ביותר בעולם - מתוק פי 15,000 מסוכר - היציב בכל טמפרטורה. בהפקת החלבון נעשה שימוש בביוטכנולוגיה כדי לאפשר יצירה אופטימלית של פרופילי טעם.
חדשנות אינה עוסקת רק בפיתוח מזונות חדשים, אלא גם בשכלול טכנולוגיית הייצור. דוגמאות:
בשנת 2018 פיתחו גלאי נייד לאיתור כמויות מזעריות של זיהום במזון. באמצעות בדיקות מוקדמות מאתרת זיהומים בשטח, זיהומים משפרת את תהליכי הבטחת האיכות, מאפשרת מעקב משופר אחר ומצמצמת את העלויות התפעוליות של יצרני המזון.
מכשיר המבוסס על שבב לגילוי מהיר של חיידקים, אותו ניתן למקם בצורה חסכונית בכל קו ייצור. הטכנולוגיה של אשר מאפשרת גילוי של חיידקים בתוך 3–5 שעות - רמה חדשה של ניתוח מהיר, בהשוואה לבדיקות המסורתיות שאורכן 72 שעות.
הערות שוליים

↑   רונית ורד, חייו ומותו של האיש שהמציא את קופסת השימורים, באתר הארץ, 18 במרץ 2020
↑  נורית קדוש, האירוניה: הטרנד הטבעוני הציל את מכירות תנובה ב-2017, באתר כלכליסט, 11 בינואר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX4576727  GND: 4034901-9  LNB: 000337558  NKC: ph115836
יובל בן דב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 באוגוסט 1973 (בן 51) ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1991–2018 (כ־27 שנים)
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 402  מפקד גדוד 55  מפקד עוצבת כידון  מפקד עוצבת שלהבת האש  מפקד בית הספר להפעלת אש  מפקד מרכז האש - פיקוד דרום
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה הראשונה     המערכה ברצועת הביטחון   האינתיפאדה השנייה   מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן   מבצע צוק איתן
 
יובל בן דב (נולד ב-4 באוגוסט 1973) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. בתפקידו האחרון בשירות סדיר הוא שימש כמפקד מרכז האש בפיקוד דרום ולפני כן מפקד בית הספר לתותחנות שדה ומפקד האגד הארטילרי בעוצבת סיני.
עם פרישתו מצה"ל מונה למפקד מרכז האש של עוצבת 'שועלי האש' (אוגדת עזה) והוביל אותה  במבצעים 'עלות השחר', 'שומר חומות' ובמלחמת 'חרבות ברזל'.
ביוגרפיה

בן דב גדל בגבעתיים, למד בתיכון שמעון בן צבי, עסק בהתנדבות וכיהן כנשיא ארצי של ארגון הנוער "נוער לנוער".
ביוגרפיה > שירות צבאי

עם גיוסו לצה"ל בשנת 1991 שובץ בן דב בחיל התותחנים ושירת בגדוד 411 "קרן". הוא יצא לקורס קציני חת"ם ועם סיומו שב לגדוד. בשנת 1996, בעת מבצע ענבי זעם פיקד על סוללה בגדוד 55.
בן דב מונה ב-2005 למפקד גדוד "רשף", הוא הודח מתפקידו בתחילת 2006 בעקבות תאונת אימונים בה נהרג חייל מהגדוד. ב-2007 מונה למפקד גדוד "דרקון". בספטמבר 2008 הוא היה מפקד גדוד דרקון בעת ש-17 מחיילי הגדוד נפגעו בפיגוע דריסה בירושלים.
בשנת 2011 הועלה בן דב לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד אגד מילואים 209 ורמ״ט אוגדה 366. בשנת 2013 מונה למפקד בית הספר לתותחנות שדה (מחנה שבטה), ובשנת 2015 מונה למפקד תותחנים פיקודי (מת"פ) בפיקוד דרום.
כמפקד, פעל יובל בן דב רבות למען שוויון מגדרי בצה"ל, הן בשילוב נשים במערך הלוחם והן בהתנגדותו להדרת נשים בטקסים צבאיים. במשך כל שירותו הצבאי ליווה אל"ם בן דב מקרוב ובאופן אישי משפחות שכולות של חיל התותחנים. כאלוף-משנה הוא יצא בראש משלחת של קציני צה"ל לסיור במחנות ההשמדה בפולין.
כיום פועל כרכז שכבה, מורה לאזרחות ומחנך.
חיים אישיים

בן דב הוא בוגר המכללה לפיקוד ומטה, וכמו כן הוא בעל תואר ראשון במדעי המדינה מאוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני מאוניברסיטת חיפה, גם הוא במדעי המדינה.
יובל בן דב מתגורר במודיעין, נשוי לעורכת הדין אדוה אלאב ואב ל-4 ילדים. אחותו היא הפסיכולוגית יעל דורון.
הערות שוליים

↑  חנן גרינברג, מג"ד שהודח בשל תאונה מבצעית, ישוב לפקד, באתר ynet, 22 בפברואר 2007
גבול ירדן – ערב הסעודית

הגבול הסעודי–ירדני (או: גבול ירדן – ערב הסעודית) הוא הגבול הבין-לאומי הנמתח בין הממלכה הערבית הסעודית והממלכה הירדנית ההאשמית. הגבול משתרע על פני כ-731 ק"מ, והוא ברובו רמה מדברית.
החלק הדרומי המזוגזג מכונה באופן עממי "השיהוק של וינסטון", זאת בשל אגדות המספרות על ארוחה רוויית אלכוהול שהתקיימה בשנת 1921, ובה התרברב שר המושבות הבריטי, וינסטון צ'רצ'יל, על כך שקבע את הגבול כ"קו בחול" בעודו שתוי.
היסטוריה של הגבול > חצי האי ערב בשלהי מלחמת העולם הראשונה

חצי האי ערב מתחלק באופן מסורתי לארבעה חבלי ארץ עיקריים: חבל נג'ד, שנמצא במרכזו, ובו באופן היסטורי כמעט ולא היו ישובי קבע עירוניים; חבל חג'אז שבמערבו, ובו הערים האסלאמיות המקודשות מכה ומדינה, ששימשו פלטפורמה להתיישבות קבע ולתנועת סחר ענפה; הרי עסיר ההררי בדרומו על גבול תימן, והאזור החולי של אל-חסא במזרחו, מושבו של המיעוט השיעי, בו התגלו בסוף שנות השלושים מרבצי נפט ענקיים.
השריפים ההאשמים, המתייחסים אל משפחת הנביא מחמד, ביססו את שלטונם באזור החג'אז שבמערב חצי האי ערב כבר במאה העשירית לספירה ושלטו ביד רמה בחבל הארץ החשוב הזה הן מבחינה פוליטית והן מבחינה כלכלית. גם עם הכיבוש העתמ'אני לא נפסק שלטונם, ולצד המושל העת'מאני שלט גם אמיר מקומי האשמי, הגם שהרבו להתעמת זה עם זה. בשלהי ימי מלחמת העולם הראשונה היה חצי האי ערב מחולק באופן גס בין האמירות ההאשמית בחבל החג'אז בהנהגת השריף חוסיין, לבין אמירות ריאד הסעודית בנג'ד בהנהגת עבד אל-עזיז אבן סעוד, בנוסף לשתי אמירויות קטנות בחבלים האחרים.
הגבול המודרני

בשנת 1965 נחתם הסכם בין הממלכות, ובו תיקוני גבול במספר מקומות. בין היתר העניק ההסכם לירדן רצועת חוף רחבה יותר בחוף מפרץ אילת, כשהגבול הודרם עד לנקודה הנמצאת כ-17 ק"מ מנמל עקבה, תוך הגדלת קו החוף הירדני והוספת 6,000 קמ"ר של אזור המדבר הדרומי לשטחה, זאת בתמורה ל-7,000 קמ"ר מן האזור המדברי שנמסרו לידי ממלכת ערב הסעודית.
כיום הגבול הוא אזור שאינו מאוכלס כמעט, והנכסים האסטרטגיים העיקריים באזור כוללים את אזור חציית צינור הנפט הטרנס-ערבי (TAP), דרך הגישה אל מפרץ עקבה, וכן מספר בארות מים הפזורות ברחבי המדבר.
קיימים שלושה מעברי גבול רשמיים בין המדינות:
אל-דרה, כ-30 ק"מ מדרום לעקבה ו-10 ק"מ מצפון לעיירה חקל הסעודית;
אל-מדורה, כ-130 ק"מ מדרום מזרח למעאן וכ-110 ק"מ מצפון לתבוכ;
אל-עמרי, כ-155 ק"מ ממזרח לעמאן ו-40 ק"מ ממערב לעיירה הסעודית אל-קוריאת.
שלושת המעברים פעילים עשרים וארבע שעות ביממה, ופתוחים לאורך כל השנה. הם ממלאים חלק חשוב בתנועת הסחר הענפה שקיימת כיום בין ירדן לסעודיה, כאשר מאזן הסחר בין המדינות הגיע בסוף שנת 2016 לכדי יותר מ-3.8 מיליארד דולר.
לקריאה נוספת

נבו, יוסף. ירדן: החיפוש אחר זהות (תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה, 2005).
רבי, עוזי. סעודיה: ממלכת נפט במבוכי הדת והפוליטיקה (תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה, 2007).
חילופי השטחים בין ירדן לערב הסעודית
תוכנה

תוכנה היא אוסף של הוראות ומידע הניתנות לביצוע על ידי מחשב. התוכנה משמשת להפעלת המחשב וחומרות נילוות, לביצוע משימה או אוספת משימות. התכנה מורכבת מאוסף מאורגן של תוכניות מחשב המשרתות כולן יישום מסוים. באמצעות התוכנה המחשב מספק את שירותיו למשתמשים בו. תוכנה היא בדרך כלל תוצר של פרויקט תוכנה שמתוכנן על פי מתודולוגיות שונות בהנדסת תוכנה.
סיווג תוכנה

מאפיין בסיסי של תוכנה הוא שפת התכנות (או שפות התכנות) שבה היא כתובה. מאפיין נוסף הוא כלים המשמים תוכנה זו, מסד הנתונים המשמש אותה. מאפיין נוסף הוא מערכת ההפעלה שבה פועלת התוכנה.
ניתן לסווג תוכנה על פי מספר ממדים:
תוכנת תשתית לעומת תוכנת יישום
תוכנה קנויה לעומת תוכנה המפותחת בתוך הארגון
סיווג תוכנה > תוכנת תשתית

תוכנת תשתית מנהלת את התוכניות והנתונים במחשב ומתמקדת במתן שירותים לסוגי תוכנה אחרים המתבצעים במחשב.
דוגמאות לתוכנות תשתית:
מערכת ההפעלה - תוכנת האם התשתיתית המאפשרת את פעולותיהן של יתר התוכנות בהיותה אחראית על השליטה, התקשורת, וניהול החומרה; מאפשרת לתוכנות אחרות ולמשתמשים בהן לפעול במערכת שיש בה קשר בין חומרה לתוכנה - אם למשל, בהעברת נתונים מהזיכרון לדיסק הקשיח או בעיבוד טקסט במטרה שיוצג על הצג (מסך). באופן כללי, מערכת ההפעלה כוללת את הליבה (Kernel) וכלים בסיסיים כמו תוכנת גישה לדיסק הקשיח, מנהל קבצים, מנהל תצוגה, זיהוי משתמשים, כלי ניהול ועוד. דוגמאות למערכות הפעלה נפוצות הן: חלונות, משפחת לינוקס ומק.
כלי מערכת - תוכנות המרחיבות את יכולות מערכת ההפעלה:
מסדי נתונים
ניהול תנועות
שרתי יישומים
כלי אינטגרציה והעברת מסרים
שליטה ובקרה
כלי תכנות - תוכנה ליצירת תוכנה:
מהדרים - תוכנות לתרגומן של תוכניות משפת תכנות לשפת מכונה
מחוללי יישומים
תוכנות לבדיקת קוד
תוכנות ליצירת הוראות ליצירת קוד - תוכנות היוצרות קובצי makefile
סיווג תוכנה > תוכנת יישום

תוכנת יישום - תוכנה שמספקת פונקציונליות ומידע המשרתות ארגון או משתמש ביתי.
דוגמאות לתוכנת יישום:
מערכת מידע - תוכנה לניהול המידע המשמש לניהול של ארגונים. דוגמאות בולטות בתחום זה מערכות ERP ומערכות CRM
יישומים - תוכנה המשמשת לביצוע משימה מסוימת, כגון מעבד תמלילים או גיליון אלקטרוני
תוכנה המשובצת במכשירים אלקטרוניים, כמו התוכנה המפעילה את הטלפון סלולרי
משחקי מחשב
סיווג תוכנה > תוכנה קנויה לעומת תוכנה המפותחת בתוך הארגון

ניתן לרכוש מוצר תוכנה מוכן או חבילת תוכנה מוכנה ולהפעיל אותה בארגון או כתוכנה כשירות בענן מחשוב חיצוני. ניתן לפתח תוכנה בתוך הארגון. מקובל לרכוש מוצר תוכנה במצבים בהם הצורך של הארגון או המשתמש הביתי זהה או דומה לצרכים של ארגונים אחרים או משתמשים ביתיים אחרים ולפתח תוכנה במקרים בהם יש לארגון או למשתמש הביתי צרכים ייחודיים.
בדרך כלל רוכשים תכונות תשתית וחלק מתוכנות היישום, כגון: מוצר ERP, מוצר CRM ומעבד תמלילים ומפתחים יישומים ייחודיים לארגון או למשתמש הביתי.
קיימים גם מצבי ביניים בהם רוכשים מוצרי תוכנה מוכנים ומפתחים התאמות ייחודיות לארגון ובמקרים מסוימים גם למשתמש הביתי.
ראו גם

תוכנה - מונחים
אחסון נתונים - מונחים
הנדסת תוכנה
מדעי המחשב
הערות שוליים

↑  את המילה "תוכנה", כתרגום לעברית של software, הציע, בוועדה לקביעת מונחי מחשב בעברית, פרופ' מנחם צבי קדרי, בעקבות פנייתו של פרופ' אסא כשר.
↑  software Definition, אתר techopedia
↑  פרידמן, א. (1984). לכסיקון המחשב. תל אביב: ספריית אנשים ומחשבים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545619305171  BNE: XX530960  BnF: cb133183707 (data)  GND: 4055382-6  LCCN: sh85029534  NDL: 00684642  NKC: ph125823 
תמונת מסך של מעבד התמלילים Abiword
פוסט-פוסטמודרניזם

פוסט-פוסטמודרניזם הוא מכלול רחב של התפתחויות בתיאוריה ביקורתית, פילוסופיה, אדריכלות, אמנות, ספרות ותרבות אשר צומחות ומגיבות לפוסטמודרניזם.
תקופות

רוב החוקרים מסכימים שמודרניזם החל בסביבות שנת 1900 והמשיך להיות הכוח התרבותי הדומיננטי בחוגים האינטלקטואליים של התרבות המערבית עד אמצע המאה העשרים. כמו כל התקופות, המודרניזם כולל כיוונים אינדיבידואליים מתחרים רבים ובלתי אפשרי להגדירו כאחדות או שלמות מובחנת. עם זאת, מאפייניו הכלליים העיקריים נחשבים בדרך כלל ככוללים דגש על "אסתטיקה רדיקלית, ניסיוניות טכנית, צורה מרחבית או ריתמית יותר מאשר כרונולוגית, ורפלקסיביות מודעת לעצמה" כמו גם החיפוש אחר אותנטיות ביחסים אנושיים, הפשטה באמנות, ושאיפה אוטופית.
פוסטמודרניזם עלה לאחר מלחמת העולם השנייה כתגובה לכישלונות הנתפסים של המודרניזם, שהפרויקטים האמנותיים הרדיקליים שלו החלו להיות מזוהים עם טוטליטריזם או הוטמעו בתרבות המיינסטרים. המאפיינים הבסיסיים של מה שנקרא כיום פוסטמודרניזם ניתן למצוא כבר בשנות ה-40, בעיקר בעבודתו של חורחה לואיס בורחס.
מאז סוף שנות ה-90, יש תחושה הולכת וגוברת הן בתרבות הפופולרית והן באקדמיה שהפוסטמודרניזם "יצא מהאופנה". עם זאת, היו מעט ניסיונות פורמליים להגדיר ולתת שם לעידן היורש את הפוסטמודרניזם, ואף אחד מהכינויים המוצעים טרם הפך לחלק מהשימוש המיינסטרימי.
הגדרות

לא ניתן להשיג בקלות הסכמה על מה מהווה תקופה בעודה בשלביה המוקדמים. עם זאת, נושא משותף בניסיונות הנוכחיים להגדיר פוסט-פוסטמודרניזם מתגבש כזה שבו אמונה, אמון, דיאלוג, ביצוע וכנות יכולים לפעול כדי לחרוג מעבר לאירוניה הפוסטמודרנית. ההגדרות הבאות, המשתנות מאוד בעומק, מיקוד והיקף, מפורטות בסדר כרונולוגי של הופעתן.
הגדרות > פוסט-פוסטמודרניזם של טרנר

בשנת 1995, אדריכל הנוף ומתכנן העיר טום טרנר פרסם ספר הקורא למפנה פוסט-פוסטמודרני בתכנון עירוני. טרנר מבקר את האני מאמין הפוסטמודרני של "הכל הולך" ומציע ש"המקצועות הסביבתיים הבנויים עדים לשחר המדורג של פוסט-פוסטמודרניזם המבקש למתן את התבונה באמונה."
הגדרות > טרנס-פוסטמודרניזם של אפשטיין

בספרו משנת 1999 על פוסטמודרניזם רוסי, הסלביסט הרוסי-אמריקאי מיכאיל אפשטיין הציע שהפוסטמודרניזם "הוא... חלק מתצורה היסטורית גדולה הרבה יותר," אותה הוא מכנה "פוסטמודרניות". אפשטיין מאמין שהאסתטיקה הפוסטמודרניסטית תהפוך בסופו של דבר למוסכמת לחלוטין ותספק את הבסיס לסוג חדש, לא-אירוני של שירה.
הגדרות > פסאודו-מודרניזם או דיגימודרניזם של קירבי

במאמרו משנת 2006 "מות הפוסטמודרניזם ומעבר לו", החוקר הבריטי אלן קירבי ניסח הערכה סוציו-תרבותית של פוסט-פוסטמודרניזם אותה הוא מכנה "פסאודו-מודרניזם". קירבי מקשר את הפסאודו-מודרניזם עם הבנאליות והרדידות הנובעות מההשתתפות המיידית, הישירה והשטחית בתרבות שהתאפשרה על ידי האינטרנט, טלפונים ניידים, טלוויזיה אינטראקטיבית ואמצעים דומים: "בפסאודו-מודרניזם אדם מטלפן, מקליק, לוחץ, גולש, בוחר, זז, מוריד."
"מצבים אינטלקטואליים טיפוסיים" של הפסאודו-מודרניזם מתוארים בנוסף כ"בורות, קנאות וחרדה" ונאמר שהוא מייצר "מצב דמוי טראנס" באלה המשתתפים בו. התוצאה הסופית של רדידות זו המושרית על ידי המדיה והשתתפות מיידית באירועים טריוויאליים היא "אוטיזם שקט" המחליף את "הנוירוזה של המודרניזם והנרקיסיזם של הפוסטמודרניזם."
הגדרות > המטאמודרניזם של ורמולן ואן דן אקר

בשנת 2010, התאורטיקנים התרבותיים טימותיאוס ורמולן ורובין ואן דן אקר הציגו את המונח מטא-מודרניזם כהתערבות בדיון על הפוסט-פוסטמודרניזם. במאמרם "הערות על מטאמודרניזם" הם טוענים שהעשור הראשון של המאה ה-21 מאופיין בהופעת רגישות המתנדנדת בין, וחייבת להיות ממוקמת מעבר ל, עמדות מודרניות ואסטרטגיות פוסטמודרניות. כדוגמאות לרגישות המטאמודרנית, ורמולן ואן דן אקר מצטטים את ה"תמימות המיודעת", ה"אידיאליזם הפרגמטי" וה"קנאות המתונה" של תגובות תרבותיות שונות למשבר האקלים, המשבר הפיננסי ואי-היציבות ה (גיאו)פוליטית.
הגדרות > ההיפרהיברידיות, ההטרולינציונליזם והסייברקולטורליזם של גאסמי

בפרק הספר שלו משנת 2023 "פרדיגמות של סייברקולטורליזם בפוסט-פוסטמודרניות", החוקר מהדי גאסמי מציג את הסייברקולטורליזם כיורש של הפוסטמודרניזם וטוען שעברנו לתקופה אמנותית, ספרותית, חברתית, תקשורתית וכלכלית חדשה, שבה תרבות הסייבר שולטת בצומת של מרחבים ממשיים ווירטואליים ומשפיעה על הייצור הספרותי והאמנותי שלנו, ערוצי הפרסום, אמצעי התקשורת והעסקאות הכלכליות.
במאמרו משנת 2022 "פוסט-פוסטמודרניזם והופעת הספרויות ההטרולינציונליות", גאסמי מציג גם את ההטרולינציונליזם כיורש נוסף לפוסטמודרניזם ומצביע על כמה פרדיגמות של ספרויות הטרולינציונליות, כולל פוסט-אקדמיה, פוסט-לאומיות וספרות מרובה, רב-קוליות ורב-לשוניות, הוצאה עצמית לאור, מדיה חברתית ומולטימדיה וכן טרנס-טקסטואליות וכתיבת מעריצים.
במאמרו משנת 2020 "היפרהיברידיות: הפוסטמודרניזם ישן אך לא מיושן", גאסמי מפתח יורש נוסף לפוסטמודרניזם, אותו הוא מכנה היפרהיברידיות. הוא מנסח הערכה תרבותית וספרותית של הפוסט-פוסטמודרניזם וטוען שהעידן העכשווי מוגדר על ידי רב-כיווניות.
הגדרות > ראו גם

מלחמה קרה
דוגמה 95
מטא-מודרניזם
פוסט-אמת
דיסקרטוזיס מולד

| --- | --- |
 שמות נוספים:  תסמונת זינסר-קול-אנגמן
 תחום:  מחלות גנטיות
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  1110516 
 MeSH:  D019871
 
דיסקרטוזיס מולד (לועזית: Dyskeratosis congenita, בקיצור - DKC), ידועה גם בשם תסמונת זינסר-קול-אנגמן היא מחלה מולדת מתקדמת נדירה. באופן מסורתי המחלה הוגדרה על ידי טריאדה של שלושה תסמינים: פיגמינטציה בעור, דיסטרופיה בציפורניים ולויקופלקיה ברירית הפה, אם כי תסמינים אלו לא מופיעים אצל כל החולים. המחלה מאופיינת בטלומרים קצרים. בדומה לפרוגריה, חלק מהתסמינים קשורים להזדקנות מוקדמת. בתחילתה משפיעה המחלה בעיקר בעור, אולם תופעת הלוואי המשמעותית ביותר היא כשל מתקדם של מח העצם, כשל המתרחש בקרב 80% מהמטופלים.