stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דר אנגריף
היסטוריה

העיתון נוסד על ידי יוזף גבלס, אשר בשנת 1926 הפך מנהיג המפלגה הנאצית (גאולייטר) בברלין. המפלגה מימנה את מרבית עלות הפרסום. העיתון הוקם מלכתחילה כדי ללכד את חברי המפלגה הנאצית במהלך תקופה בה המפלגה הוכרזה בלתי חוקית בברלין. דר אנגריף לחם במימסד השנוא (רפובליקת ויימאר) בשפה גסה ותוקפנית, ותמך באנטי-פרלמנטריזם ואנטישמיות. הכותבים העיקריים היו אנשי המפלגה; כתבות מובילות נכתבו בדרך כלל עד 1933 על ידי המו"ל, גבלס, שחתם בשם העט "ד"ר ג". וילי קראוזה, שהשתמש בשם העט פיטר הייגן, היה העורך הראשי הראשון שלו. הוא הוחלף על ידי יוליוס ליפרט, ולאחר מכן בשנת 1933 על ידי קרולי קאמפמן, והחל מ-1935, על ידי חברו הנאמן של גבלס הנס שוורץ ואן ברק. הקריקטורות הפוליטיות של הנס שווייצר היו אחד מגורמי המשיכה של העיתון.
דר אנגריף פורסם לראשונה ב-4 ביולי 1927. המוטו שלו היה "למען המדוכאים נגד המנצלים". בתחילה יצא לאור אחת לשבוע, החל מ-1 באוקטובר 1929 פעמיים בשבוע, והחל מ-1 בנובמבר 1930 הפך דר אנגריף לעיתון יומי ונוספה לשמו כותרת המשנה: "עיתון הערב הגרמני בברלין". אחרי 1 באוקטובר 1932 הוא פורסם פעמיים ביום כ"התקפה בצהריים" ו"התקפת לילה". אחרי 1 בפברואר 1933 יצא לאור כעיתון היומי של "חזית העבודה הגרמנית", גבלס נשאר המו"ל. העיתון הכיל בעיקר תעמולה מפלגתית, התססה כנגד רפובליקת ויימאר ואנטישמיות; בין היתר העיתון תקף באופן קבוע את ברנהרד וייס, סגן ראש משטרת ברלין, שהיה יהודי. בשל כך אלברט גרז'ינסקי, מפקד משטרת ברלין, אסר זמנית על הוצאת העיתון ב-4 בנובמבר 1931.
בשנת 1927 הופצו כ-2,000 עותקים. מספר זה עלה ל-146,694 ב-1939 ו-306,000 ב-1944. עם זאת, לאחר שהנאצים עלו לשלטון בגרמניה ב-30 בינואר 1933, ירדה חשיבות העיתון. כאשר בעלות הברית החלו את הפגזת ברלין, הוגדלה התפוצה כדי להעלות את המורל של הברלינאים. לאחר 19 בפברואר 1945 מוזג דר אנגריף עם ברלינר אילוסטריירטה נאכטאוסגאבה (מהדורת לילה מאוירת בברלין). המהדורה האחרונה פורסמה ב-24 באפריל 1945.
נאצי נוסע לפלשתינה

לאופולד פון מילדנשטיין, מפקד המחלקה היהודית באס דה, סייר ב-1933 בארץ ישראל המנדטורית בחברת קורט טוכלר, ממנהיגי התאחדות ציוני גרמניה. מטרת הסיור, לדברי טוכלר, הייתה "ליצור בעיתון נאצי חשוב אווירה שתקדם את מפעל הבנייה בארץ ישראל". הרעיון נולד מתוך מפגש אינטרסים: ציוני גרמניה רצו להקל על עליית יהודי גרמניה לארץ ישראל, מילדנשטיין ראה ברעיון הציוני פתרון לבעיה היהודית ולהפיכתה של גרמניה למה שהנאצים קראו "יודנריין" (Judenrein, "נקייה מיהודים").
לאחר חזרתו לגרמניה, פרסם מילדנשטיין בין 26 בספטמבר ל-9 באוקטובר 1934 ב"דר אנגריף" סדרה של שתים עשרה כתבות מצולמות אודות סיורו בארץ, שנשאו את הכותרת "נאצי נוסע לפלשתינה" ונחתמו בשם העט "לים". בעמודו הראשון של העיתון הופיעה מפת ארץ ישראל ולאחריה הכתבות בהן הביע מילדנשטיין אהדה לחלוצים ולמתיישבים היהודים ולהישגיהם, שיצרו לדבריו סוג חדש של יהודי. הוא תיאר יהודים חורשים את האדמה, מייבשים ביצות ומגשימים את הרעיון הציוני, ושיבח את הציונות כמביאה תועלת גדולה ליהודים ולעולם, משום שמולדת יהודית בפלשתינה היא לדבריו דרך אפשרית לרפא הפצע הקיים מזה דורות על העמים: הבעיה היהודית.
לרגל סדרת הכתבות הוציא העיתון הנאצי מטבע מיוחדת שניתנה למנוייו, עם צלב הקרס מצידה האחד ומגן דוד מצידה האחר, כאשר את המגן דוד מקיף הכיתוב "נאצי נוסע לפלשתינה" (Ein Nazi fährt nach Palästina) ובצידו השני של המטבע הכיתוב: "וכותב על כך באנגריף" (Und erzählt davon in Angriff).
הערות שוליים

↑  יוזף גבלס, Isidor, תרגום לאנגלית של מאמר שפורסם ב-Der Angriff ב-1927, בו גבלס תוקף את וייס
↑  אודות סדרת המאמרים "נאצי נוסע לפלשתינה", באתר הסוכנות הפדרלית הגרמנית לחינוך לאזרחות. המאמר מלווה בתמונות של הזוגות מילדנשטיין וטוכלר, ותמונת המטבע שהוטבע לרגל סדרת הכתבות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012281362205171  VIAF: 175090604   WorldCat (עם VIAF): 175090604
דיסקוגרפיה של נתן גושן

| דיסקוגרפיה של נתן גושן |
| --- | --- |
 
 אלבומי אולפן ↙:  5
 סינגלים ↙:  29
 פסקולים ↙:  1
הדיסקוגרפיה של נתן גושן, זמר-יוצר ישראלי, כוללת 5 אלבום אולפן, אלבום פסקול אחד, ו-29 סינגלים. את הסינגל הראשון שלו, "כל מה שיש לי", הוציא גושן בשנת 2011.
אלבומים > אלבומי אולפן

| שם האלבום | תאריך יציאה | חברת תקליטים |
| --- | --- | --- |
| נתן גושן | 14 בנובמבר 2011 | טדי הפקות |
| בין כל הרעשים | 3 במרץ 2013 | טדי הפקות, NMC |
| דברי איתי יותר | 4 באוגוסט 2015 | יוניסל |
| שלושים | 24 במאי 2017 | יוניסל |
| באתי לחלום | 16 בפברואר 2020 | יוניסל וטדי הפקות |
אלבומים > אלבומי פסקול

| שם האלבום | תאריך יציאה | חברת תקליטים | מתוך |
| --- | --- | --- | --- |
| סיפור אחר | 25 באוקטובר 2018 | NMC | סיפור אחר |
סינגלים

| שם השיר | שנה | מיקומי שיא> מדיה פורסט ישראל | מיקומי שיא> כאן ג' | מיקומי שיא> גלגלצ | מיקומי שיא> היטליסט | מיקומי שיא> מאקו | מיקומי שיא> Noise Chart | אלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "כל מה שיש לי" | 2011 | 36 | 2 | 3 | — | — | — | נתן גושן |
| "איפה את" | 2011 | — | 13 | 8 | — | — | — | נתן גושן |
| "גבולות הגיון" | 2011 | — | — | — | — | — | — | נתן גושן |
| "יודע" | 2011 | — | — | — | — | — | — | נתן גושן |
| "פנים אחרות" | 2011 | — | — | — | — | — | — | נתן גושן |
| "עוד" | 2012 | 18 | 2 | 20 | — | — | — | בין כל הרעשים |
| "למרות הכול" | 2012 | — | — | — | — | — | — | בין כל הרעשים |
| "רץ לשום מקום" | 2012 | — | — | — | — | — | — | בין כל הרעשים |
| "מה אם נתנשק" | 2013 | — | — | 21 | — | — | — | בין כל הרעשים |
| "הייתי כאן"(ביחד עם עברי לידר) | 2013 | 22 | 22 | 21 | — | — | — | האהבה הזאת שלנו |
| "סערה" | 2015 | — | — | — | — | — | — | דברי איתי יותר |
| "דברי איתי יותר" | 2015 | 18 | 9 | 6 | — | — | — | דברי איתי יותר |
| "Thinking About It (Let It Go)" | 2015 | 49 | — | — | — | — | — | דברי איתי יותר |
| "זה שלנו" | 2016 | 31 | — | 35 | — | — | — | שלושים |
| "חיכיתי" | 2016 | — | 29 | 19 | — | — | — | שלושים |
| "26" | 2017 | 29 | 24 | 13 | — | 18 | — | שלושים |
| "דור הסתלבט" | 2017 | — | — | 34 | — | — | — | שלושים |
| "Home" | 2017 | — | — | — | — | — | — | סינגל ללא אלבום |
| "סיפור אחר" | 2018 | — | — | 37 | — | — | — | סיפור אחר |
| "באתי לחלום" | 2018 | 38 | 14 | 12 | — | — | — | באתי לחלום |
| "מתגעגעת" | 2019 | 15 | — | 15 | — | — | — | באתי לחלום |
| "חזרי אלי" | 2019 | — | — | 37 | — | — | — | באתי לחלום |
| "נחכה לך"(ביחד עם ישי ריבו) | 2019 | 7 | 3 | 10 | — | 5 | — | באתי לחלום |
| "הכל פה יגמר" | 2020 | — | — | — | — | — | — | באתי לחלום |
| "היום יהיה שמח" | 2020 | — | — | — | — | — | — | באתי לחלום |
| "חיים מאושרים"(ביחד עם עדן בן זקן) | 2020 | 2 | — | 2 | — | — | 1 | מועבט |
| "סופר נשימות" | 2021 | — | — | — | — | — | — | סינגלים ללא אלבום |
| "אשרי יושבי ביתך" | 2021 | — | — | — | — | — | — | סינגלים ללא אלבום |
| "שני ילדים בעולם" | 2021 | — | — | — | 57  | — | — | סינגלים ללא אלבום |
וידאו קליפים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הערות שוליים

↑  היטליסט – מצעד המוזיקה הרשמי של ישראל, באתר מאקו, ‏2 בינואר 2024
| נתן גושן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נתן גושן • בין כל הרעשים • דברי איתי יותר • שלושים • באתי לחלום |  |
| אלבומי פסקול | סיפור אחר |  |
| פילמוגרפיה | סיפור אחר |  |
| ערכים קשורים | יוניסל • NMC • טדי יזמות והפקות |  |
| נתן גושן - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| נתן גושן | "כל מה שיש לי" • "איפה את" • "גבולות הגיון" • "יודע" • "פנים אחרות" |  |
| בין כל הרעשים | "עוד" • "מה אם נתנשק" • "רץ לשום מקום" • "למרות הכל" |  |
| דברי איתי יותר | "סערה" • "דברי איתי יותר" • "Thinking About It (Let It Go)" |  |
| שלושים | "זה שלנו" • "חיכיתי" • "26" • "דור הסתלבט" |  |
| סיפור אחר | "סיפור אחר" |  |
| באתי לחלום | "באתי לחלום" • "מתגעגעת" • "חזרי אלי" • "נחכה לך" • "הכל פה יגמר" • "היום יהיה שמח" • "סופר נשימות" |  |
| סינגלים נוספים | "כחומר ביד היוצר" • "Home" • "חיים מאושרים" • "אשרי יושבי ביתך" • "שני ילדים בעולם" |  |
| השתתפות בסינגלים | "הייתי כאן" • "מתחילים מחדש" |  |
הברמן

| --- | --- |

 בימוי:  יוראי הרץ
 הופק בידי:  Pavel Nový 
 תסריט:  יאן דרובאלב, יוראי הרץ
 עריכה:  Melanie Werwie 
 שחקנים ראשיים:  מקס ואשקה  האנה הרצשפרונג
 מוזיקה:  אליה קמיראל 
 צילום:  Alexander Surkala 
 מדינה:  צ'כיה צ'כיה  גרמניה גרמניה  אוסטריה אוסטריה
 חברה מפיצה:  נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  25 בנובמבר 2010 
 משך הקרנה:  104 דק' 
 שפת הסרט:  גרמנית, צ'כית 
 סוגה:  סרט מלחמה, סרט דרמה, סרט היסטורי 
 www.habermann-film.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
הברמן (בצ'כית: Habermannův mlýn) הוא סרט דרמה צ'כי–גרמני–אוסטרי משנת 2010, שבוים על ידי יוראי הרץ, נכתב על ידי יאן דרובאלב והרץ בעצמו ומבוסס על סיפור אמיתי. הסרט עוקב אחר משפחה בחבל הסודטים, ואיך חייהם השתנו עם פרוץ מלחמת העולם השנייה ב-1938.
תקציר עלילה

הסרט עוקב אחר משפחת הברמן, משפחה בחבל הסודטים בצ'כוסלובקיה ובראשם אוגוסט הברמן, בעל מטחנה. הסרט מראה את ההשפעות על המשפחה עם כוונת היטלר להרוס כליל את צ'כוסלובקיה וסיפוח חבל הסודטים לגרמניה הנאצית.
דמויות

מארק ואשקה – אוגוסט הברמן
האנה הרצשפרונג – יאנה הברמן
וילסון גונזאלס אושנכנט – האנס הברמן
קארל רודן – קארל ברז'ינה
פרנזיסקה וייס – מרתה ברז'ינה
בן בקר – קורט קוסלווסקי
אנדריי הריץ – הארטל
סוסונה קרונרובזה – אלישקה
הבחירות לנשיאות צרפת 1981

הבחירות לנשיאות צרפת בשנת 1981 נערכו בשני סבבים: ב-26 באפריל וב-10 במאי. הנשיא לשעבר פרנסואה מיטראן ניצח את הנשיא המכהן, ואלרי ז'יסקר ד'אסטן ובכך הפך לנשיא הסוציאליסט הראשון של הרפובליקה החמישית.
אחוז ההצבעה עמד על כ-81.09% בסבב הראשון אל מול 85.85% בסבב השני.
תוצאות

| מועמד | סבב ראשון> קולות | סבב ראשון> % | סבב שני> קולות | סבב שני> % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ואלרי ז'יסקר ד'אסטן | 8,222,432 | 28.32% | 14,642,306 | 48.24% |
| פרנסואה מיטראן (המפלגה הסוציאליסטית) | 7,505,960 | 25.85% | 15,708,262 | 51.26% |
| ז'אק שיראק | 5,225,848 | 18% |  |  |
| מועמד המפלגה הקומוניסטית | 4,456,922 | 15.35% |  |  |
| מישל דברה | 481,821 | 1.66% |  |  |
| אחרים | 3,145,134 | 10.82% |  |  |
| בסך הכל | 29,038,117 | 100% | 30,350,568 | 100% |
הערות שוליים

↑  Eder, Richard (11 במאי 1981). "Mitterrand Beats Giscard; Socialist Victory Reverses Trend of 23 Years in France". The New York Times. p. 1. נבדק ב-5 בנובמבר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11943512s (data) 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בחירות ובנושא צרפת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
האח הגדול (תוכנית טלוויזיה פינית)

לוגו התוכנית
הגרסה הפינית של האח הגדול משודרת ב-Sub (לשעבר SubTV) בפינלנד.
הסדרה שודרה בבכורה ב-28 באוגוסט 2005, והעונה התשיעית הסתיימה ב-13 באוקטובר 2013. מאז עונה 7, הסדרה הופקה על ידי אנדמול פינלנד בע"מ; העונות הקודמות הופקו על ידי מטרונום סרטים וטלוויזיה בע"מ. המנצח בעונה זכה ב-€50,000. בעונה העשירית המנצח יזכה ב-€100,000.
ב-5 במרץ 2013, Sub הודיעה כי העונה התשיעית תשודר בסתיו 2013, ותהיה העונה הראשונה הכוללת סלבריטאים כמתחרים. העונה התשיעית הייתה קצרה יותר מאשר העונה הקודמת, וכללה רק מגיש אחד.
תוכניות > האח הגדול

"האח הגדול" הוא שמה של התוכנית היומית ששודרה כל יום בשעה 22:00. בימי ראשון התוכנית נכללה ב "האח הגדול- תוכנית האירוח". ה "תוכנית היומית" מכונה גם "מציאות" ו"pääohjelma" ("עיקרי התוכנית", בפינית) על ידי המגישים.
תוכניות > האח גדול אקסטרה

"האח הגדול אקסטרה" משודרת בימים שני עד שישי. "האח הגדול של יום ראשון אקסטרה" שודרה בימי ראשון במהלך העונה השישית של התוכנית. הצופים יכולים לשלוח הודעות SMS בנוגע לתוכנית. המנחה גם מראיין את סגל האח הגדול, דיירים לשעבר ומתארחים נוספים. את התוכנית הגישו ואפו פימייה (עונות 1-2), יאן קטאיה (עונות 3-4), ג'אני טואיוולה (עונה 5), אלינה ויטאנן (עונות 6-7), קריסטל סנו (עונה 8), מרי סאיניו (עונה 9) וסולי קוסקינן (עונה 10–נוכחית) .
תוכניות > האח הגדול- תוכנית האירוח

"האח הגדול- תוכנית האירוח" משודרת בימי ראשון. היא כוללת קליפים של מהשבת של המתמודדים, קליפים של השבוע האחרון, דיון על התוכנית עם אורחים משתנים (עונות 1-5) והדחה בשידור חי. את התוכנית הגישו מרי סאיניו (עונות 1-2), ואפו פימייה (עונות 3-5), סוזנה ליין (עונות 6-7), אלינה ויטאנן (עונות 6-8) ושוב סאיניו (עונה 9–נוכחית).
דקסטר למביקיסה

דקסטר ג'ונג וו למביקיסה (באנגלית: Dexter Joeng Woo Lembikisa; נולד ב-4 בנובמבר 2003 בפילטון שבאנגליה) הוא כדורגלן ג'מייקני-אנגלי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת וולברהמפטון וונדררס מהפרמייר ליג ובנבחרת ג'מייקה.
קריירת מועדונים

למביקיסה גדל במחלקת הנוער של וולברהמפטון וונדררס. ב-9 בנובמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 0–1 על לידס יונייטד במסגרת גביע הפוטבול ליג לעונת 2022/2023. ב-12 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג, בהפסד 0–2 לארסנל במסגרת המחזור ה-16 לעונת 2022/2023.
קריירה בינלאומית

ב-11 במרץ 2023 ערך למביקיסה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ג'מייקה, בהפסד 0–1 לנבחרת טרינידד וטובגו במשחק ידידות.
נכלל בסגל נבחרת ג'מייקה לטורניר קופה אמריקה 2024.
הערות שוליים

↑  Bailey included in Reggae Boyz squad for Copa America באתר Jamaica Observer, ‏ 12 ביוני 2024 (באנגלית)
| נבחרת ג'מייקה – גביע הזהב 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 בלייק •  2 למביקיסה •  3 למברט •  4 בל •  5 פינוק •  6 ברנרד •  7 ביילי •  8 ג'ונסון •  9 ברק •  10 דקורדובה-ריד •   11 ניקולסון •  12 גריי • 13 בויס-קלארק •  14 ריצ'רדס • 15 לטיבודיר • 16 פאריס • 17 לואו • 18 אנטוניו • 19 מריאפה • 20 לורנס • 21 בראון • 22 ראסל • 23 ווייט • מאמן: האלגרימסון |  1 בלייק •  2 למביקיסה •  3 למברט •  4 בל •  5 פינוק •  6 ברנרד •  7 ביילי •  8 ג'ונסון •  9 ברק •  10 דקורדובה-ריד •   11 ניקולסון •  12 גריי • 13 בויס-קלארק •  14 ריצ'רדס • 15 לטיבודיר • 16 פאריס • 17 לואו • 18 אנטוניו • 19 מריאפה • 20 לורנס • 21 בראון • 22 ראסל • 23 ווייט • מאמן: האלגרימסון | ג'מייקה |
| נבחרת ג'מייקה – קופה אמריקה 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 דייוויס •  2 למביקיסה •  3 הקטור •  4 קינג •  5 פינוק •  6 ברנרד •  7 גריי •  8 דיקסון •  9 אנטוניו •  10 דקורדובה-ריד •   11 ניקולסון •  12 הרדינג • 13 בויס-קלארק •  14 פאלמר • 15 לטיבודיר • 16 אנדרסון • 17 לואו • 18 מרשל • 19 למברט • 20 קפאס • 21 ג'. בל • 22 לי • 23 וייט • 24 בלייק • 25 א. בל • מאמן: האלגרימסון |  1 דייוויס •  2 למביקיסה •  3 הקטור •  4 קינג •  5 פינוק •  6 ברנרד •  7 גריי •  8 דיקסון •  9 אנטוניו •  10 דקורדובה-ריד •   11 ניקולסון •  12 הרדינג • 13 בויס-קלארק •  14 פאלמר • 15 לטיבודיר • 16 אנדרסון • 17 לואו • 18 מרשל • 19 למברט • 20 קפאס • 21 ג'. בל • 22 לי • 23 וייט • 24 בלייק • 25 א. בל • מאמן: האלגרימסון | ג'מייקה |
הגן האקולוגי בטכניון

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  גן בוטני
 תאריך הקמה:  1982 
 מייסדים:  זאב נאווה
 נתונים ומידות
 שטח:  0.02 קמ"ר
 צומח:  650 מינים
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  חיפה 
 קואורדינטות:  32°46′43″N 35°01′27″E﻿ / ﻿32.778538446409°N 35.024276701574°E﻿ / 32.778538446409; 35.024276701574
 אתר רשמי
  (למפת חיפה מוגדלת) הגן האקולוגי בטכניון(למפת חיפה רגילה) הגן האקולוגי בטכניון(למפת הגליל המערבי רגילה) הגן האקולוגי בטכניון(למפת הגליל המערבי מוגדלת) הגן האקולוגי בטכניון
 
שלט הכניסה לגן האקולוגי
הגן האקולוגי בטכניון הוא גן בוטני המשתרע על פני 22 דונם, בלב הקמפוס של הטכניון על מדרונו הצפון מזרחי של הכרמל. בתחום הגן עובר ערוץ הניקוז של נחל בן דור המתחבר לנחל קישון.
היסטוריה

הגן הוקם בשנת 1982 ביוזמתו של זאב נאווה, ובתמיכתו של נשיא הטכניון דאז, עמוס חורב, השטח עליו משתרע הגן שימש ברובו כאתר פסולת. רון לובינגר תכנן את שיקומו של השטח בגן.
ב-2011, קיבל הגן הכרה של "גן בוטני" על ידי "מועצת הגנים הבוטניים" מטעם משרד החקלאות.
מתחמים בגן

גן מעבדה – גן דינמי שבו מתבצעים מחקרים שימושיים בצמחים לצד תצוגה של מיני צמחים חסכוניים במים, שימושיים לחקלאות, שימושיים לעיצוב קרקע ומדרונות ועוד.
גן לחינוך סביבתי – גן השם דגש על חינוך, העשרה והדרכה למבקרים בגן.
גן לצמחי הכרמל – גן לתצוגת צמחי הכרמל, המהווה גם מרכז לשימור מינים נדירים של הכרמל ומקום מקלט במקרה הצורך למינים אחרים ומשמש לריבוי והפצה של מיני הבר כצמחים לגינון.
הערות שוליים

↑  הגן האקולוגי בטכניון, חיפה - TO KEEP השער לעולם הגינון, באתר tokeep.co.il
| גנים בוטניים בישראל  |
| --- | --- | --- |
| גנים בוטניים המקבלים מימון ממשלתי | הגן הבוטני הלאומי • הגן הבוטני האוניברסיטאי בגבעת רם • גן וואהל לוורדים • הגנים הבוטניים של אוניברסיטת תל אביב • הגן הבוטני במקוה ישראל • הגן הבוטני בנאות קדומים • הגן הבוטני במכללת אורנים • חוות הנוי בעמק חפר • נקודה ירוקה • הגן האקולוגי בטכניון • יער אילנות |  |
| גנים בוטניים אחרים | גני הטבע • גבעת תום ותומר • הגן הבוטני בארסוף קדם • הגן הבוטני באילת • הגן הבוטני בעין גדי • גן איריס בכפר יהושע • עתי יפה • גן הקקטוסים  • הגן הבוטני-זואולוגי בנהריה • פארק אוטופיה |  |
דרך שכם

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  העיר שכם
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 עיר:  ירושלים
 שכונה:  באב א-זהארה
 קואורדינטות:  31°47′14″N 35°13′49″E﻿ / ﻿31.78713611°N 35.23031667°E﻿ / 31.78713611; 35.23031667
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ירושלים מוגדלת) דרך שכם(למפת ירושלים רגילה) דרך שכם(למפת הרי ירושלים רגילה) דרך שכם(למפת הרי ירושלים מוגדלת) דרך שכם  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
דרך שכם בשלהי התקופה העות'מאנית - מבט מצפון לעבר ירושלים העתיקה
דרך שכם הוא שמו של רחוב בירושלים, על תוואי הדרך ההיסטורית שיצאה מירושלים צפונה לעבר העיר שכם. תחילתו של הרחוב בשער שכם בעיר העתיקה, משם הוא חוצה את העיר לעבר שכונותיה הצפוניות. יחד עם דרך יריחו, דרך יפו, דרך עזה, דרך בית לחם ודרך חברון הוא מהווה חלק מרשת הדרכים שבעבר קישרו את ירושלים עם ערים אחרות, וכיום מהוות חלק ממארג רחובות העיר.
היסטוריה > התקופה העות'מאנית והבריטית

הדרך היוצאת מירושלים צפונה על גב ההר לעבר רמאללה ושכם היא חלק מדרך ההר ההיסטורית. תחילת ההתיישבות לאורכה של הדרך הייתה בסוף המאה ה-19, בשלהי התקופה העות'מאנית, כחלק מתהליך היציאה מן החומות. מעצמות אירופה שחפצו להגדיל את השפעתם בירושלים הקימו מוסדות דת מחוץ לעיר העתיקה אך בסמוך לשעריה, וכך עשו גם לאורך תחילתה של דרך שכם. שכונת מוסררה הערבית נוסדה בצידה המערבי של דרך שכם בצמוד לעיר העתיקה, וערבים אמידים מתושבי העיר העתיקה רכשו אדמות גם צפונה יותר במעלה דרך שכם והקימו עליהם בתי מידות, בתחילה כבתי קיץ ובהמשך כמגורי קבע. בלטו בפעילות זו בני משפחת חוסייני, שהתיישבו באזור שנודע כ"שכונת החוסיינים" ולימים כונתה המושבה האמריקאית, על שמה של הקהילה האמריקאית שהתפתחה באחת האחוזות של החוסיינים. יהודים לא נטו להתיישב בדרך שכם וסביבותיה והעדיפו את השכונות החדשות ממערב לעיר העתיקה, אך יוצאת דופן הייתה שכונת נחלת שמעון שנוסדה בצד דרך שכם בסמוך למערת שמעון הצדיק (שכונה זו ננטשה במלחמת העצמאות עקב היותה מבודדת בין שכונות ערביות).
בתקופת המנדט הבריטי נמשכה מגמת האורבניזציה לאורכה של דרך שכם, והשכונה הערבית האמידה שייח' ג'ראח התפתחה בצפון העיר, באזור הצטלבות דרך שכם עם הדרך העולה להר הצופים והר הזיתים (שם התרחש בשנת 1948 טבח שיירת הדסה).
היסטוריה > תקופת השלטון הירדני

לאחר מלחמת העצמאות נותרה דרך שכם ממזרח לקו העירוני ומקבילה אליו, בתחומי מזרח ירושלים הירדנית. הדרך שימשה ציר תנועה עיקרי בין מזרח ירושלים לעיר רמאללה, ויחד עם שכונת שייח' ג'ראח חצצה בין ירושלים המערבית הישראלית למובלעת הר הצופים. הירדנים הקימו ממערב לדרך שכם את מוצבי גבעת התחמושת וגבעת המבתר, להגן עליה מפני חבירה ישראלית להר הצופים תוך ניתוק דרך ירושלים-רמאללה. במלחמת ששת הימים, לאחר קרב קשה בגבעת התחמושת, השתלט צה"ל על דרך שכם והמשיך את דרכו להר הצופים ולעיר העתיקה.
היסטוריה > לאחר מלחמת ששת הימים

לאחר איחוד העיר, המשיכה דרך שכם ההיסטורית לשמש ציר תנועה ראשי בין ירושלים לרמאללה. התפתחות אורבנית מואצת הייתה לאורך המשכו הצפוני של הציר, עם התפתחות מרשימה של השכונות הערביות שועפאט ובית חנינא, ובמקביל פיתוח יזום של נוכחות והתיישבות יהודית על תוואי הדרך. מדינת ישראל הקימה את בניין המטה הארצי של משטרת ישראל על דרך שכם בשנת 1973 מצפון לשכונת שייח' ג'ראח, ובהמשך את קריית הממשלה ע"ש מנחם בגין הסמוכה לו. שכונות הגבעה הצרפתית וגבעת המבתר הוקמו משני צידי הדרך, בין שייח ג'ראח לבין שועפאט. מפקדת פיקוד המרכז של צה"ל הוקמה על גבעה רמה בצפון הציר בואכה רמאללה, יחד עם ייסוד שכונת נווה יעקב, פיתוח אזור התעשייה בעטרות והפעלת שדה התעופה ירושלים בסמוך לו. ציר זה היה לאורך שנים הקשר היחיד של שכונות ומתקנים אלה עם מרכז ירושלים, ולאורכה הייתה תנועה סואנת, יהודית וערבית. עסקים וחנויות נפתחו ופרחו לאורך חלקו הצפוני של הציר, בתחומי השכונות שועפאט ובית חנינא (בקטעים אלה נקרא "דרך שועפאט" ו"דרך בית חנינא", בהתאמה). רצף עירוני לאורך הדרך חיבר כמעט לחלוטין את ירושלים עם רמאללה.
במהלך האינתיפאדה הראשונה הופרו השקט והדו-קיום לאורך תוואי הכביש, כאשר מכוניות ישראליות הפכו מטרה ליידויי אבנים של נוער ערבי, וישראלים חדלו לפקוד את החנויות והעסקים לאורך קטעי "דרך שועפאט" ו"דרך בית חנינא". קו 25 של אגד, אשר חיבר את שכונת נווה יעקב עם מרכז העיר בנתיב זה, סבל לא אחת מהתנכלויות אלה.
דרך שכם כיום

החל מסוף שנות ה-90, עם סלילת כבישים חדשים בין מרכז ירושלים וצפונה, פחתה חשיבותו של הרחוב כציר תנועה עיקרי. תחילה נפתחה שדרות בר-לב ("כביש מס' 1") שעקפה ממערב את חלק הדרומי של דרך שכם בכביש רחב ונוח, עד הגבעה הצרפתית, ובהמשך נפתחה דרך עוזי נרקיס, שהמשיכה מהגבעה הצרפתית דרך פסגת זאב אל נווה יעקב. פתיחת צירים אלה הפחיתה משמעותית את התנועה בדרך גב ההר ההיסטורית, בעיקר התנועה היהודית, ובד בבד הפחיתה את החיכוך בין האוכלוסיות.
כיום מורכבת דרך שכם ממספר קטעים לא רציפים, שמשתנים באופיים, ברוחבם ובתפקודם, ונקטעים בידי כבישים ראשיים יותר החוצים אותם. מרבית קטעי דרך שכם מהווים היום יותר רחובות פנימיים שכונתיים או אזוריים מאשר דרך ראשית וסואנת בין ערים.
אתרים חשובים

שער שכם
גן הקבר
מנזר סנט אטיין
קתדרלת סנט ג'ורג'
מלון אמריקן קולוני
המטה הארצי של משטרת ישראל
חיילים טורקים צועדים על דרך שכם, סמוך לאמריקן קולוני
האקריו

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  גיל עדני
 תקופת הפעילות:  1997–הווה (כ־27 שנים)
 משרד ראשי:  רמת גן
 ענפי תעשייה:  הדרכה
 מוצרים עיקריים:  הדרכה למקצועות ההיי-טק
 יו"ר:  גיל עדני
 מנכ"ל:  בישראל: גיל עדני
 עובדים:  200[דרוש מקור]
  
 www.hackeru.co.il
 
חברת האקריו - HackerU[דרושה הבהרה] היא חברת הדרכה ישראלית בתחומי הסייבר, מקצועות הדיגיטל וטכנולוגיית המידע.
היסטוריה

החברה הוקמה בשנת 1997 על ידי גיל עדני, שמשמש כמנכ"ל וכיו"ר קבוצת ThriveDX. החברה היא חלק מקבוצת ThriveDX, חברת הדרכה עולמית.[דרושה הבהרה]
בשנת 2023 מציעה החברה 14 מסלולי לימוד מתחומי הטכנולוגיה, אבטחת מידע, הסייבר, העיצוב, האנימציה והשיווק הדיגיטלי. אינדקס הקורסים של החברה כולל מאות קורסים נוספים. לחברה מרכז הדרכה ראשי במתחם הבורסה ברמת גן ולימודיי אונליין.
לחברה שיתופי פעולה בעולם (בארצות הברית, פולין, הודו, אוסטרליה, סינגפור ואפריקה ובפיליפינים). בקורסים של החברה משתתפים למעלה מ-4,000 איש כל שנה.
מרכז ההכשרה של החברה הוסמך מטעם חברת Autodesk העולמית, וכן מפעילה החברה מרכז בחינות בינלאומי מטעם חברת Pearson VUE.
לצד הכשרת הסטודנטים, מפעילה החברה מחלקת השמה. כמו כן, נותנת החברה, באמצעות HackerU-Pro, ייעוץ מקצועי לעסקים ולגופים ממשלתיים בנושאים טכנולוגיים מגוונים ונותנת הדרכה לעובדים בארגונים.
בשנת 2017 פתחה החברה סניף במוסקבה בו מרצים אנשי מקצוע מקומיים לצד מרצים ישראלים. בשנת 2018 חתמה קבוצת ThriveDX הסכם לשיתוף פעולה עם אוניברסיטת מיאמי, ומאז חתמה עם הסכמים עם כ-20 אוניברסיטאות ברחבי העולם.
בשנת 2021, רכשה החברה את סייבינט הישראלית בסכום שהוערך ב-50 מיליון דולר.
הערות שוליים

↑  פלי הנמר, הנמר מבקר במשרדי HackerU, באתר אנשים ומחשבים
↑  ראיון עם גיל עדני, באתר "אנשים ומחשבים", 28 במרץ 2018
↑  אופיר דור, ‏סגן נשיא באנבידיה: "קליטת ג'וניורים וסטודנטים קריטית להגדלת מאגר המהנדסים", באתר גלובס, 15 ביוני 2022
↑  אודות קבוצת ThriveDX, באתר הקבוצה
↑  דיאנה בחור ניר, למכירה ביוקר: כרטיס כניסה ל־8200, באתר כלכליסט, 8 בספטמבר 2022
↑  טל שחף, גנבי ה-NFT רק התחילו לגלות את הפוטנציאל בשוק החדש, באתר tech12, ‏25 ביוני 2022
↑  כפיר אדר, כך HackerU ואגודת המעצבים הגרפיים בישראל יכשירו סטודנטים לעבודה, באתר אייס, 9 ביוני 2021
↑  רעות עוזיאל, ‏בני הנוער שעובדים כמתכנתים בהייטק: "החברים מפרגנים", באתר ‏מאקו‏, 10 ביוני 2022
↑  "הקורסים שלנו", באתר החברה
↑  אינדקס קורסים לשנת 2018
↑  אוניברסיטת מיאמי מכריזה על פתיחת תוכנית לימודים בשיתוף עם האקריו
↑  שיתוף פעולה של מדינת מיזורי עם האקריו, באתר missouripartnership
↑  ‏Ohio boot camp touts Israeli cybersecurity experts to draw students, שיתוף פעולה של האקריו עם בית ספר באוהיו, באתר The Times of Israel
↑  שת"פ של האקריו עם אוניברסיטה מובילה בהודו, באתר Times of India
↑  האקריו צוינה בשיתוף עם אוניברסיטה מובילה בהודו לפיתוח הכשרות סייבר במדינה
↑  האקריו משתתפת במשלחת של רה"מ לאפריקה
↑  האקירו חתמה על הסכם שיתוף עם אוניברסיטה מובילה בפיליפינים במעמד רה"מ ונשיא הפיליפינים, באתר rappler
↑  "על איש אבטחת המידע להגדיר את הדברים הכי מסוכנים – ולהתמקד בהם", באתר אנשים ומחשבים
↑  דיילי ציפי, גשם של משרות, באתר אנשים ומחשבים, 4 בינואר 2018
↑  ‏LG ישראל חונכת פרויקט טכנולוגי שנה שנייה ברציפות, באתר ידעטק, 22/10/17
↑  ‏Cyber Resilience - Your Way, באתר ThriveDX Labs
↑  סופי שולמן, חברת ההשקעות פרייטק בהובלת יאיר סרוסי גייסה 107 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 30 בנובמבר 2021
האח הגדול (תוכנית טלוויזיה ארגנטינאית)

| --- | --- |
 מבוסס על:  האח הגדול 
 סוגה:  תוכנית מציאות 
 מנחים:  Jorge Rial, Soledad Silveyra, Mariano Peluffo 
 ארץ מקור:  ארגנטינה 
 שפות:  ספרדית 
 שידור
 רשת שידור:  טלפה 
 תקופת שידור מקורית:  10 במרץ 2001 – 24 באוגוסט 2016 
 קישורים חיצוניים
 granhermano2011.telefe.com
 
לוגו האח הגדול ארגנטינה לשנת 2012
האח הגדול ארגנטינה (בספרדית: Gran Hermano) היא תוכנית ריאליטי המופקת על ידי Endemol בהגשת חורחה ריאל, לאחר שסולדד סילביירה הגיש לפני במשך שלוש עונות. זו הגרסה של ארגנטינה לאח הגדול המשודרת ב-Telefe. היא שודרה לראשונה ב-10 במרץ 2001. היו לה שבע עונות ואחת של VIP, כאשר העונה השמינית התחילה ב-22 באפריל 2015 לאחר שלוש שנים של הפסקה, בבית החדש שלה América TV.