stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שלמה ארצי

| --- | --- |
שלמה ארצי בהופעה בקיסריה, 2010
שלמה ארצי בהופעה בקיסריה, 2010
 לידה:  26 בנובמבר 1949 (בן 75) ה' בכסלו ה'תש"י ישראל אלוני אבא, ישראל
 שם לידה:  שלמה חיים ארצי
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1966
 עיסוק:  זמר־יוצר
 סוגה:  רוק • פופ • זמר עברי
 סוג קול:  בריטון
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה
 חברת תקליטים:  הד ארצי, ישראדיסק
 בת זוג:  מִילכה ארצי מיכל חלד
 צאצאים:  שירי ארצי, בן ארצי 
 מספר צאצאים:  3 
 פרסים והוקרה:  פרס משרד החינוך והתרבות (2004)  פרס אקו"ם 
 האתר של שלמה ארצי
 פרופיל ב-IMDb
 
שלמה ארצי - קיסריה 2018
שלמה חיים ארצי (נולד ב־26 בנובמבר 1949) הוא זמר־יוצר, מוזיקאי, מלחין, פזמונאי, מפיק מוזיקלי, שחקן, שדרן רדיו ובעל טור ישראלי, נשיא עמותת "צימאון". מהזמרים החשובים והמשפיעים בתולדות התרבות הישראלית.
דרכו המוזיקלית החלה בלהקה שהקים כנער בתנועת הצופים והייתה מופיעה בערבי שישי. ארצי התפרסם לראשונה כסולן בלהקת חיל הים והפך לכוכב עם זכייתו בפסטיבל הזמר והפזמון 1970. מאז ראתה הקריירה המוזיקלית שלו עליות ומורדות. בשנים 1970–1976 הוציא כמה אלבומים, חלקם עם להקת גברת תפוח. בשנים אלו זכה עשר פעמים בתואר זמר השנה בקול ישראל וזכה בפרס כינור דוד, זכה פעם נוספת בפסטיבל הזמר 1974 ונבחר כנציג ישראל באירוויזיון 1975. עם זאת שני אלבומיו הבאים נכשלו מבחינה מסחרית. בשנת 1977, כאשר כמעט היה מוכן לוותר על קריירה מוזיקלית, ביקש להוציא אלבום אחד אחרון, "גבר הולך לאיבוד", ולהפיק אותו בעצמו לפי ראות עיניו וללא התערבות חברת התקליטים. בעקבות הצלחתו של אלבום זה זכה ארצי בהכרה ובפופולריות מחודשת, שהגיעה לשיאה החל משנות השמונים, ועד לעשור השלישי של המאה ה־21.
ארצי נבחר להיות חתן פרס ישראל לזמר עברי בשנת 2023, אך סירב לקבלו על רקע המחלוקת בעניין הרפורמה המשפטית בישראל.
ביוגרפיה

ארצי נולד במושב השיתופי אלוני אבא שבעמק יזרעאל (בעת הולדתו היה זה קיבוץ בשם נוה יער), בנם של מרגלית (מימי) לבית ליקוורניק, ילידת רומניה ניצולת שואה אשר שרדה את מחנות הריכוז אושוויץ־בירקנאו וקליינה שנאו ואיבדה את בעלה הראשון ואת בנה, ושל יצחק (איציו) ארצי (הֶרְצִיג), ניצול שואה יליד רומניה שהיה איש ציבור ולימים חבר הכנסת ה־11. אחותו הצעירה, נאוה סמל, הייתה סופרת שהרבתה לעסוק בנושא הדור השני לשואה. נאוה נישאה למפיק נעם סמל שהיה אמרגנו של ארצי בתחילת הקריירה שלו. רחל, סבתו מצד אימו, הייתה אחותו של הרב מאיר שפירא מלובלין.
ב־1956, כשהיה בן שבע, עברה משפחתו להתגורר בשכונת ביצרון שבתל אביב ובשנות השישים עברה משפחתו לצפון החדש. הוא בילה ימים רבים אצל סבתו וסבו רחל וברל ליקוורניק, הורי אימו, בקריית ים ג'. סבו היה החזן הראשי בשכונה וממנו למד שלמה לשיר. כתלמיד בית הספר העממי בלט כשחקן, אך בגיל 12 התחיל לנגן בגיטרה ושר בלהקה בשבט הצופים. כשהיה בן 16 התחיל להתנסות בכתיבת שירים ובהלחנה. עם "צמד סיני", שהקים עם חברתו לספסל הלימודים בתיכון עירוני ד' בתל אביב רבקה מנשה (לימים ריקי גל), הופיע בפני חיילים בסיני, כשם הצמד.
ביוגרפיה > להקת חיל הים

עם הגיוס לצה"ל עבר ארצי את בחינות הקבלה ללהקה הצבאית, שבאותה תקופה הייתה פסגת המוזיקה הישראלית, אך בשל פרופיל צבאי גבוה וצורך רב בחיילים קרביים ארצי היה חייב להתגייס ליחידה קרבית והוא נשלח לתותחנים. כעבור כמה חודשים, לאחר פציעה וניתוח שעבר וירידה בפרופיל הצבאי, הצטרף ללהקת חיל הים. בלהקה היה שותף לתוכניות "וביום השלישי" ו"רפסודה בכחול", לצד רבקה זהר, דב גליקמן, אבי אוריה וכן שותפתו לשעבר ל"צמד סיני", ריקי גל. בתוכנית הראשונה, שעלתה בשנת 1968, בבימויו של דני ליטאי ובניהולו המוזיקלי של יאיר רוזנבלום, לא בלט, אך בשנייה, שעלתה בשנת 1969, בבימויו של ליטאי ובניהולו המוזיקלי של בני נגרי, היה הסולן הראשי של הלהקה בשני שירים, שניהם בלחניו של רוזנבלום, "המלח גבריאל" למילים של יעקב רוטבליט ו"כשאהיה גדול" (שוטי שוטי ספינתי), למילים של רימונה דינור, שאף זכה לוידאו קליפים בכיכובו, מהראשונים שהופקו בישראל.
ביוגרפיה > אמצע שנות השבעים: חוסר הצלחה

בדיעבד, מסמל האלבום "את ואני" את התחלתה של תקופה רעה מבחינתו של ארצי. האלבומים שהוציא לאחר מכן, שעסקו בעיקר בחיפוש כיוון מוזיקלי, לא הצליחו במכירות, והותירו מעט מאוד להיטים.
בסוף 1975 העלה ארצי על הבמות הפקה משותפת לו ולאלדד שרים בשם, "משחקי 26" (שנקרא כך בשל גילו של ארצי). בעקבותיו יצא האלבום "משחקי 26". שירי המופע והאלבום תיארו את חייו של כוכב הפופ בן ה־26 שלמה ארצי, וכללו שירי געגוע לילדות כ"שיר התנועה" ו"החברים הישנים", לצד שירים הומוריסטיים כ"המציל", "הבלדה על אפרים" ו"יוסי בן 26", שנכתב כשיר המשך לשירו של ע. הלל "יוסי, ילד שלי מוצלח". את המופע הפיק מוזיקלית שרים, שגם הלחין עבורו את השירים "בואו ונשחק משחק", "המזדנבות" (הנקרא בשם נרדף "המעריצות") ו"משחקי 26", שכתב ארצי, ואת "שיר אהבה" ("כשלא היה לך בית...") שכתב יהונתן גפן. שיתוף הפעולה בין שרים לארצי נרקם עוד קודם לכן באותה שנה, בעת מסעם המשותף לאירוויזיון, בו שרים היה זה שעיבד וניצח על השיר "את ואני".
עוד באותה שנה הוציא ארצי את אלבום הילדים "שלמה ארצי שר ומספר לילדים על יאן הגמד" במשותף עם אילן גלבוע, שגם הלחין חלק מהשירים.
חיפוש הכיוון המוזיקלי של ארצי התבטא בעיקר באלבומו "יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל־אביב", שראה אור בשנת 1976. האלבום כלל שירי משוררים כ"מקום היסטורי" ו"מותר לומר" שכתב נתן אלתרמן ו"אני רוצה תמיד עיניים" שכתב נתן זך, לצד שירים בסגנונות מוזיקליים שונים, כ"אהבה 1,5,2,5" בסגנון דיסקו או "יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל־אביב" בסגנון הסווינג. ארצי כתב והלחין את רוב שירי האלבום, שכלל גם ביצוע מחודש ל"פתאום עכשיו, פתאום היום". את השירים עיבד והפיק מוזיקלית אילן גלבוע.
בשנת 1977 הוציא ארצי את האלבום "רומנסה ופיוט", שכלל בעיקר שירים שתרגם משה גיורא מלאדינו על פי לחנים עממיים מתוך "ספר הרומנסות" ו"האנתולוגיה לחזנות ספרדית" של חוקר הלאדינו יצחק לוי. האלבום כלל גם את הפיוטים "לכה דודי" של ר' שלמה אלקבץ ו"יגדל אלוהים חי" של דניאל בן יהודה. עיבוד השירים התחלק בין אריה לבנון, אילן גלבוע ושמעון כהן. האלבום הופץ בעותקים ספורים בלבד, ולימים נחשב לאלבומו הנדיר ביותר של ארצי.
מאוחר יותר גנז ארצי את מכירות רוב אלבומיו הראשונים, ובמשך שנים הם לא היו ניתנים למכירה כלל. רק בשנת 2008 "הצילה" חברת "הד ארצי" את המצב, כאשר הוציאה את חלק מהאלבומים על גבי תקליטור, במארז אחד שנקרא "השנים הראשונות". המארז כלל את האלבומים "שלמה ארצי", "על אנשים", "פתאום אחר ימים רבים", "אומרים ישנה ארץ", "לכל החברים מהמסע מים אל ים", "את ואני", "משחקי 26", "יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל־אביב" ו"רומנסה ופיוט", בנוסף לתקליטור אוסף אחד של כל האלבומים. בשנת 2010 הוצעו אלבומים אלו לראשונה למכירה גם בנפרד.
ביוגרפיה > הצלחה מחודשת: 1978–1983

בשנת 1978, על קצה אמון חברת התקליטים בו, וכמעט מוכן לוותר על קריירה כזמר, הוציא ארצי את אלבומו "גבר הולך לאיבוד" בהפקתו של יאיר שרגאי. אלבום זה הצליח יותר מקודמיו, וסימל את מעברו של ארצי לשירים יותר אישיים. עם זאת, המשיך ארצי בהלחנת שירי משוררים גם באלבום זה, בהם של נתן יונתן ("האיש ההוא", "רק עלה", "כמו ציפור") ושאול טשרניחובסקי ("את אינך יודעת"). האלבום כלל שמונה שירים בלבד, שמתוכם הלחין ארצי שבעה. את השיר "בלילות אני מתגעגע" הלחין חנן יובל למילים של ארצי. אחת התגליות הגדולות של האלבום היה הקלידן משה לוי, שבלט בעיקר בנגינת הפתיחה הארוכה של השיר "גבר הולך לאיבוד". לוי הפך בעקבות האלבום לאחד המוזיקאים הפעילים ביותר בארץ, והוסיף לעבוד עם ארצי מאוחר יותר במספר אלבומים נוספים.
באותה שנה כתב והלחין ארצי גם שני שירים לאריק סיני: "שיר פרידה" ו"שכח אותי אמרת". השירים זכו להצלחה, ונכללו מאוחר יותר באלבום הבכורה של סיני, שיצא בשנת 1980.
בהדרגה עבר ארצי משירי "ארץ ישראל היפה" ושירי משוררים ליריים לסגנון של פופ ורוק רך עם שירים אישיים ואסוציאטיביים שאת רובם כתב והלחין בעצמו. את מגמה זו החל באלבום "דרכים" משנת 1979, עם השירים "אף פעם לא תדעי", "אחרי הכל את שיר" ו"צוותא", אשר תיאר בצורה סאטירית הופעות של זמרים. באלבום בלטו גם השירים "פתאום כשלא באת" בדואט עם גרי אקשטיין, "שינויי מזג האוויר", "אתמול חלפו הציפורים" שכתב משה בן־שאול ו"שיר חייל" ("אני שומע שוב..."), שהלחין ארצי על פי מכתב ששלח סרן נמרוד גאון לחברתו לפני שנהרג במלחמת יום הכיפורים.
אמנם "גבר הולך לאיבוד" סימן את המפנה החיובי בסגנונו של ארצי, אך היה זה דווקא "דרכים" שחשף אותו לקהל רחב יותר, והרחיב את קהל מאזיניו. הצלחת "דרכים" הביאה לחשיפה גדולה יותר של "גבר הולך לאיבוד", והגדילה את הצלחת האלבום.
הסגנון המוזיקלי של "דרכים" נמשך גם באלבום "חצות" משנת 1981, שאותו הפיקו יאיר שרגאי ומשה לוי. באלבום בלטו השירים "לא עוזב את העיר", "יום אחד", "מהן המילים" למילותיו של משה בן שאול, "בואי ונתיר" ו"במטוס סילון". במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג' לשנת תשמ"א זכה ארצי פעם נוספת בתואר "זמר השנה".
ב־1982 הוציא ארצי שני תקליטי ילדים נוספים, שניהם נקראים בשם "סיפורי התנ"ך לילדים", ובהם הקריא סיפורי תנ"ך שונים כפי שכתב מאיר שלו. באותה שנה הוציא ארצי את האלבום "מקום". באלבום נכללו שירי משוררים, בהם "הרדופים" שכתב נתן יונתן. רוב שירי המשוררים הולחנו על ידי ארצי, למעט "אל הנירים האפורים" ו"ריח הדרים" שהולחנו על ידי סשה ארגוב. באלבום נכללו גם השיר "ברית לא מותרת", דואט עם אסתר שמיר שגם כתבה והלחינה, ושני קטעים אינסטרומנטליים שהלחין ארצי: "מקום" ו"סיום".
בשנת 1983 יצא אלבום של הופעה חיה של ארצי בצוותא שהוקלט ב־1982. לאחר צאתו, האלבום נגנז ולא יצא לאור שוב וכיום הוא נחשב לתקליט נדיר. בנובמבר 2013 החליט ארצי להוציא אלבום משולש, ובתוכו כלל גם אלבום הופעה נדיר זה. בפברואר 2024 עבר האלבום רימאסטרינג והופץ מחדש על גבי תקליט ויניל.
ביוגרפיה > גיבוש הסגנון המוזיקלי: 1984–1991

בסוף 1983 הקליט ארצי את האלבום "תרקוד", שיצא בתחילת שנת 1984. את האלבום הפיק לואי להב ועיבד רמי לוין. ארצי כתב והלחין את כל שירי האלבום, שמהם הצליחו השירים "תרקוד", "רוב הזמן את אשתי", "וביחד נזדקן", "צריך להתקדם" ו"מה רצינו להגיד", "איזו התחלה". השיר "תרקוד" נבחר כ"שיר השנה" במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג' לשנת תשמ"ד, וארצי זכה בתואר "זמר השנה".
"תרקוד" סימל את גיבוש סגנונו המוזיקלי של ארצי כפופ־רוק, וכן את המעבר מהופעות באולמות קטנים כ"צוותא" להופעות בפארקים בפני קהל גדול.
בשנת 1986 הוציא ארצי את אלבומו הבא, "לילה לא שקט", בהפקתו של להב ובעיבודים של רביב גזית. גם באלבום זה כתב ארצי את כל השירים, שמהם התפרסמו "שדות של אירוסים", "לילה לא שקט" (המתייחס לנפילתו של חברו הטוב, טייס המסוקים סרן מירון גרנות במלחמת יום הכיפורים), "הרדיו הישן", "נרקוד נשכח" ו"סייסטה מקומית". האלבום שחזר את ההצלחה של קודמו, ובשנת תשמ"ו זכה ארצי פעם נוספת בתואר "זמר השנה". שירי האלבום עיטרו את פסקול הסרט "לא שם זין" משנת 1987.
באלבומו הבא (והכפול), "חום יולי אוגוסט" משנת 1988, החל ארצי לגעת גם בנושאים כואבים, כמו התמודדות עם היותו דור שני לשואה בשיר "בגרמניה לפני המלחמה" ומוות של חיילים בשיר "חום יולי אוגוסט". באלבום ביטא ארצי גם אמירות פוליטיות, מעבר לעיסוקו בנושאים אישיים. בשיר "עבד הממהר" כתב "עוד לא למדנו כלום, כך מתברר" כאשר גיבור השיר, ערבי מקלקיליה, נהרג מאש צה"ל. בשיר "ארץ חדשה" טען "יש לנו ארץ – למה עוד אחת?". גם כיום, ארצי אינו מסתיר את דעותיו הפוליטיות ותמיכתו בשמאל המתון של המפה הפוליטית. שירים נוספים בולטים מהאלבום כללו את "תחת שמי ים התיכון" (הידוע בזכות השורה "כמה זה עולה לנו?"), "נבראתי לך", "לב שבור לרסיסים" ו"טלפני טלפני".
בערב יום השואה תשמ"ח העלו ארצי ויהודה פוליקר, לבקשת מנהל מחלקת ההפקות באגף התרבות בעיריית תל אביב-יפו, יעקב מנדל מופע בשם "בגלל המלחמה ההיא" באולם תיאטרון הקאמרי. במופע שולבו שיחות בין שני האמנים בני "הדור השני" עם שיריו של ארצי "בגרמניה לפני המלחמה", "רומניה" ועוד ושירי "אפר ואבק" של פוליקר.
את שנות התשעים פתח ארצי עם האלבום "כרטיס ללונה פארק" בהפקתו של לואי להב ובעיבודו של עדי רנרט. ארצי כתב והלחין את רוב השירים באלבום, ובהם "נכנסת לחיי", "רוקר חיי", "מעבר לנהר" (המוקדש גם הוא למירון גרנות) ו"אגדת עשרים ואחת". רנרט הלחין את השיר "סיטואציה" למילים של ארצי. לאחר ההצלחות הגדולות של אלבומיו הקודמים, נחשב האלבום לכישלון מסחרי, ולא השאיר להיטים רבים, אם כי לא עצר את ימי הזוהר של ארצי.
בשנת 1990 הוציאה חברת "הד ארצי" שני אלבומי אוסף של ארצי בשם "השירים 1" ו"השירים 2", שכלל ביצוע של השיר "במטוס סילון" בהופעה חיה. בשנת 1991 יצא האלבום "השירים 3 – ביצועים אחרים", ובו הקלטות שונות של ארצי לשיריו, בעיקר מהופעות ומחזרות. נכלל בו גם ביצועו של ארצי ל"שיר ערש" של נתן אלתרמן וסשה ארגוב.
ב־1991 נסע ארצי ללוס אנג'לס, שם ניסה שוב את כוחו מחוץ לישראל, הפעם בהצלחה מסוימת, כאשר הלחין את פסקול הסרט "Leather Jackets"
 בכיכובם של ברידג'ט פונדה וקרי אלווס.
ביוגרפיה > העשור השני של המאה ה-21

ביוני 2010 יצא אלבום ההופעה של ארצי "עונת ההופעות", שהורכב משלושה תקליטורים שתיעדו את הופעותיו של ארצי בתיאטרון קיסריה ובמועדון הזאפה. האלבום הגיע למעמד אלבום פלטינה כפולה.
החל משנת 2011 כותב ארצי טור במוסף "שבעה ימים" של "ידיעות אחרונות".
ב־19 במרץ 2012 יצא אלבומו של ארצי "אושר אקספרס" בהפקתו המוזיקלית של פטריק סבג. בפברואר 2012 יצא הסינגל הראשון מהאלבום, "חוזרים הביתה", שאותו שר בדואט עם אריק איינשטיין. הוצאת הסינגל עוררה סיקור תקשורתי נרחב, בעקבות שיתוף הפעולה הראשון בין שני הזמרים. הוא זכה להצלחה מרובה בהשמעות ברדיו, והגיע לראש מצעדי הפזמונים השונים. זמן קצר לפני יציאת האלבום יצא סינגל נוסף, "כל יום", שזכה גם הוא להצלחה. הסינגל השלישי שיצא מהאלבום היה הדואט של ארצי עם אברהם טל "אלוהיי", שהצליח אף יותר מהסינגלים הקודמים והוביל את מצעדי הפזמונים השבועיים במשך מספר שבועות. ביולי 2012 יצא הסינגל הרביעי מהאלבום, "לתת ולקחת", ששר ארצי בדואט עם דודו טסה שגם זכה להצלחה רבה. שני סינגלים נוספים שיצאו מהאלבום הם "שלא ייעלמו הדברים היפים" ו"נדבר מהלב". האלבום נמכר בלמעלה מ־100,000 עותקים.
במרץ 2013 הוציא ארצי אלבום אוסף בן שלושה תקליטורים בשם "תתארו לכם".
ב־1 ביוני 2013 הופיע שלמה ארצי, בפעם השנייה (לאחר 20 שנה שלא הופיע בה) בתולדות הקריירה, למרגלות המצדה במופע "אושר אקספרס", בו אירח את דודו טסה, אברהם טל ואסתר רדא.
ב־26 בנובמבר 2013 הוציא אלבום אוסף משולש ובו מאוחדים ביחד האלבומים "גבר הולך לאיבוד", "דרכים", ו"חצות". לאלה צורף אלבום בונוס מיוחד: אלבום ההופעה הגנוז משנת 1982 שלא ראה אור מעולם.
ב־2015 ארצי דיבב את דמות הטייס בגרסה הקולנועית של "הנסיך הקטן".
במרץ 2016 יצא אלבומו של ארצי "קצפת", שגם בו שיתף פעולה עם המפיקים בן ארצי ופטריק סבג. שני הסינגלים שקדמו לאלבום הם הדואט של ארצי ודיקלה "מחמל נפשי" והשיר "ואולי". בסמוך ליציאת האלבום יצא גם הסינגל "לנצח יחד", ששר ארצי בדואט עם יובל בנאי. אורחים נוספים באלבום הם ישי ריבו, להקת הגבעטרון ואמיר דדון. האלבום הגיע למעמד אלבום פלטינה מחומשת, על מכירת 170 אלף עותקים בתוך חודש מצאת האלבום.
ב־2016 הופיע בפרק השני של סדרת הטלוויזיה "צומת מילר", כשהוא משחק את עצמו.
בספטמבר 2016 הוציא ארצי את "אוסף השירים שהסתתרו", הכולל שני דיסקים בהם שירים שלא ראו אור מעולם.
ב־2018 הקליט שני סינגלים, "קיץ עשה לי טוב" עם המפיק המוזיקלי ג'ורדי, ו"חוף עזוב מאהבות" בהפקת אייל מזיג.
שני סינגלים אלו מצטרפים לדואט "לא הפסקתי לחפש אותך" שביצע עם הזמר עומר אדם, שאותו כתב והלחין ארצי ועיבד יעקב למאי כחלק מאלבומו הבא. עוד באותה השנה הוא נבחר להדליק משואה בטקס המשואות שבהר הרצל.
ביוגרפיה > שנות העשרים של המאה ה-21

בינואר 2021, במהלך מגפת הקורונה, הוציא את הסינגל "דבק" העוסק בהשפעות המגפה על התרבות, החברה והפרט. בקיץ באותה שנה יצא סרט האנימציה "תתארו לכם" סביב ילדותו של ארצי.
ב־2 בספטמבר 2021 הוציא את אלבום ההופעה "50 שנה בלייב", לציון חמישה עשורים של פעילות. במופע, אשר נערך בלייב פארק ראשון לציון בשנת 2019, התארחו בין השאר מוש בן ארי, נתן גושן, אמיר דדון, ישי ריבו ונורית גלרון.
בשנת 2022 יצאה בערוץ 8 הסדרה הדוקומנטרית "וזכרוני הראשון: שלמה ארצי", העוקבת אחר הביוגרפיה של ארצי ובהשתתפותו. באותה השנה, הוציא את הסינגל "לא אבודים" שהוקלט יחד עם הזמרת קרן פלס.
ב-1 במרץ 2023, הוציא את השיר "אחים" שהוקלט יחד עם הזמר עידן עמדי. באוקטובר באותה השנה הקליט מחדש את "יותר מזה אנחנו לא צריכים" עם משתתפי "ארץ נהדרת" (עלמה זק, שני כהן, גיה באר גורביץ', ליאת הר לב, יובל סמו, מריאנו אידלמן, אלי פיניש, יניב ביטון, רועי בר-נתן ואמיר שורוש) לזכר הנרצחים ולמען החטופים והנעדרים במלחמת חרבות ברזל.
בשנת 2024, הוציא ארצי את הסינגל "נהר הדמעות", שהוקלט יחד עם הזמר פאר טסי בצל טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל. באותה שנה, החל ארצי לעבוד על מחזמר פרי עטו, המבוסס על סיפורו התנ"כי של שאול המלך.
סגנון אמנותי

כתיבתו של ארצי מאופיינת במטאפורות, דימויים ושימוש בעולם מושגים רחב, המזוהה מחד גיסא, עם הציבוריות הישראלית, ומאידך גיסא עם האדם הפרטי. רבים משיריו עוסקים בנושאים אישיים, כגון; אהבה, משפחה ומשמעות, וחלקם עוסק בסוגיות פוליטיות וחברתיות.
רבים שיבחו את כתיבתו של ארצי, בטענה שהיא מגלמת בתוכה רגש רב, הזדהות והבנה כוללת של ההוויה בישראל. עם זאת, סגנונו זכה גם לביקורת רבה על אי הבנת שיריו ושימוש במילים שלא בהכרח קשורות זו לזו.
המוזיקאי והעיתונאי דויד פרץ תיאר אותו כך:
”בעבר לעגו לארצי שהוא יכול להלחין גם ספר טלפונים. מבקרים הוקיעו את שיריו על שאינם מתחברים לכלל משהו נרטיבי ברור.  ארצי לא הלחין את ספר הטלפונים, אלא את המציאות של אלו שחיו בספר הטלפונים. השירים שלו היו מצלמה חסרת פילטרים של הישראליות כפי שהיא, ולא פחות חשוב, כפי שהיא רצתה לראות את עצמה. שיריו ה״מבולבלים״ זזו מנקודה לנקודה כשיקוף של ישראליות פרדוקסלית, אבסורדית, תזזיתית ויזיזותית.”
לחניו של ארצי מגוונים ודינמיים, ויש בהם השפעות מרוק על שלל סוגיו, דרך סגנון הלהקות הצבאיות, פופ ופאנק, ועד מוזיקה קלאסית וים תיכונית. השימוש של ארצי בכלי מיתר וכלי נשיפה הוא מוטיב בולט בשיריו.
מורשתו

ארצי נחשב לאחד הזמרים המשפיעים והמצליחים ביותר בזמר העברי. קריירתו נמשכת קרוב לשישה עשורים ויצירתו נחשבת לקלאסיקה ישראלית אשר חוצה פערי דורות ותרבויות.
לארצי דיסקוגרפיה ארוכה, הכוללת בה עשרים וחמישה אלבומי אולפן, מתוכם אחד עשר אלבומים אשר הגיעו למעמד של אלבום פלטינה. רבים משיריו הם נכסי צאן ברזל במוזיקה הישראלית. ארצי הוא חלוץ ביצירת שיתופי פעולה מוזיקליים, ובמהלך הקריירה שיתף פעולה עם מיטב אמני ישראל, כגון שלום חנוך, אריק איינשטיין, ריטה, אברהם טל, עומר אדם, ישי ריבו ורבים אחרים. נוסף על שיריו, ארצי כתב והלחין עשרות שירים גם לאמנים אחרים, ביניהם: ריקי גל, אייל גולן, שרית חדד, גלי עטרי, אריק לביא, גידי גוב, מוקי ועוד.
ארצי נוהג לעבוד עם מפיקים מוזיקליים שונים; בין שיתופי הפעולה הבולטים שלו ניתן למנות את לואי להב, יהודה עדר, אלדד שרים ופטריק סבג. אמנים רבים בישראל העידו שארצי היה חלק מהשפעותיהם המוזיקליות. כמה מזמרי הליווי והנגנים שליוו את ארצי במהלך השנים פצחו בקריירות עצמאיות והפכו לזמרים בזכות עצמם, למשל דני רובס, אתי אנקרי, רונית שחר ויעל דקלבאום. הופעותיו, אשר מתקיימות ברציפות מזה עשרות שנים, נמכרות במהירות וארצי נחשב לאמן אשר הכניס את תיאטרון קיסריה אל תודעת הקהל.
התיאטרון הקאמרי הפיק ב-2010 מחזמר המבוסס על שיריו של ארצי בשם "לילה לא שקט" ובשיתוף פעולה עימו. המחזמר היווה הפקת ענק בקנה מידה מקומי, וצוות השחקנים כולל שמות ידועים כמו מיי פיינגולד, אקי אבני, אבי גרייניק, יעל בר זוהר, אפרת גוש, עידו מוסרי ועוד, בבימויה של יעל רונן. המחזמר, שהוגדר פרויקט הדגל של הקאמרי באותה עונה, קיבל ביקורות צוננות.
ארצי הוא שיאן בתואר "זמר השנה", וזכה בתואר זה 14 פעמים בסך הכל. הוא חתן פרס כינור דוד לשנת 1970 וזוכה פרס אקו"ם על מפעל חיים לשנת 2009. ב־2012 העניקה לו אוניברסיטת חיפה תואר דוקטור לפילוסופיה לשם כבוד. ב־2018, כחלק מחגיגות שנת ה־70 למדינת ישראל, נבחר ארצי להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות בהר הרצל. בנימוק הוועדה לבחירתו נכתב כך: "ארצי הוא יוצר מוכשר, מגדולי פזמונאי הארץ. סגנונו הייחודי מבטא את חוויית החיים בישראל, חלק בל ינותק ממורשתה התרבותית של המדינה". ב-2021, זכה בפרס מפעל חיים של אמ"י לשנת ה'תשפ"ב. ב-2023 בחרה בו ועדת פרס ישראל כחתן פרס ישראל לזמר עברי, אך ארצי סירב לקבלו על רקע המחלוקת בעניין הרפורמה המשפטית בישראל ונימק: "בעיתוי הנוכחי, כשהמדינה שלנו פצועה ושסועה, אני מרגיש שקשה לי לקבל את הפרס ולכן אני נאלץ בצער לוותר על הכבוד הגדול הזה". ב-2024 העניקה לו אוניברסיטת תל אביב תואר דוקטור לפילוסופיה לשם כבוד.
מורשתו > פרסים והוקרה

1970 – זכייה בפסטיבל הזמר והפזמון
1970 – זמר השנה של "קול ישראל"
1970 – פרס כינור דוד
1972 – זמר השנה של "קול ישראל"
1972 – זמר השנה של "גלי צה"ל"
1973 – זמר השנה של "גלי צה"ל"
1973 – זמר השנה של "קול ישראל"
1974 – זכייה בפסטיבל הזמר והפזמון
1975 – זמר השנה של "קול ישראל"
1976 – זמר השנה של "גלי צה"ל"
1981 – זמר השנה של "קול ישראל"
1984 – זמר השנה של "קול ישראל"
1986 – זמר השנה של "גלי צה"ל"
1986 – זמר השנה של "קול ישראל"
1996 – זמר השנה של "קול ישראל"
2000 – זמר השנה של "קול ישראל"
2002 – זמר השנה של "קול ישראל"
2004 – פרס שבוע הזמר העברי
2009 – פרס אקו"ם על מפעל חיים
2012 – דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת חיפה
2018 – הדלקת המשואה
2021 – פרס אמ"י על מפעל חיים לשנת תשפ"ב
2024 – דוקטור לשם כבוד לפילוסופיה מאוניברסיטת תל אביב
חיים אישיים

ארצי היה נשוי למִילכה ולהם שלושה ילדים: התסריטאית, מבקרת הספרות והסופרת שירי ארצי, הזמר והמלחין בן ארצי והזמר והמלחין יונתן ארצי. לארצי חמישה נכדים. ארצי חי עם בת זוגו מיכל חלד, עימה הקים את עמותת "צימאון", הפועלת לצמצום פערים בחברה הישראלית ולתמיכה בדור הצעיר.
במשך שנים רבות מתגורר עם משפחתו בשכונת צהלה שבצפון תל אביב ובכפר האמנים עין הוד.
דיסקוגרפיה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  אלבומי אולפן שלמה ארצי – 1970  על אנשים – 1971  פתאום אחר ימים רבים – 1972  אומרים ישנה ארץ – 1973  לכל החברים מהמסע מים אל ים – 1974  את ואני – 1975  משחקי 26 – 1975  יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל־אביב – 1976  רומנסה ופיוט – 1977  גבר הולך לאיבוד – 1978  דרכים – 1979  חצות – 1981  מקום – 1982  תרקוד – 1984  לילה לא שקט – 1986  חום יולי אוגוסט – 1988  כרטיס ללונה פארק – 1990  ירח – 1992  שניים – 1996  אהבתיהם – 2000  צימאון – 2002  שפויים – 2007  אושר אקספרס – 2012  קצפת – 2016 אלבומי ילדים טיול לארץ התווים – 1972  שלמה ארצי שר ומספר לילדים על יאן הגמד – 1976  סיפורי התנ"ך לילדים (עם מאיר שלו) – 1982 מיני־אלבומים חיוכו של ילד (ויניל 7 אינץ', בהוצאת ויצו) – 1970  פתאום עכשיו פתאום היום (ויניל 7 אינץ') – 1970  מממ־נננ\פנדל (עם קבוצת מכבי נתניה) – 1971  ציונות בלי מירכאות (עם חנן יובל) – 1973  Ich kann mich nicht ändern / Ich sah ein Lächeln (גרמנית) – 1973  Lass Deine Sorgen Meine Sein / Sing Bye Bye (גרמנית) – 1974  Du Und Ich / Hey Liza (גרמנית) – 1975  Schuld ist immer nur l'amour / Pflanz einen Baum (גרמנית) – 1975  את ואני (תקליטון 7 אינץ') – 1975  אחרי שנואיבה נגמרה – 1977  אהבתיה – 1994  גבר הולך לאיבוד – 1995  אנחנו לא צריכים – 99 – 1999 |  |  אלבומי הופעות שלמה ארצי ואצ'י בהופעה חיה בצוותא – 1983  ההופעה 97 – 1997  שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה – 2005  שלמה ארצי הופעה קטנה בזאפה – 2006  עונת ההופעות – סט משולש – 2010  שלמה אינטימי בצוותא – 2019  50 שנה בלייב – 2021 אוספים ומארזים אוסף שירים מתורגמים לגרמנית – 1975  שלמה ארצי השירים היפים – 1976  השירים 1 – 1990  השירים 2 – 1990  ביצועים אחרים (השירים 3) – 1991  האוסף המשולש (קופסה) – 1993  אוסף שירים נבחרים (עטיפה ברוסית) – 1999  שירי אהבה שלי (אוסף כפול) – 2003  השנים הראשונות (קופסה של תשעת האלבומים הראשונים ודיסק המיטב עם בונוס) – 2008  תתארו לכם (אוסף משולש) – 2013  אלבומי המופת (קופסה של האלבומים: גבר הולך לאיבוד/דרכים/חצות/שלמה ארצי ואצ'י בהופעה חיה בצוותא) – 2013  אוסף השירים שהסתתרו (אוסף כפול) – 2016  פעם תורי, פעם תורך – הדואטים (אוסף כפול) – 2017  אתמול היה טוב – הקלטות נדירות מהופעות – 2019 אלבומים אחרים בהם השתתף וביום השלישי (עם להקת חיל הים) – 1968  רפסודה בכחול (עם להקת חיל הים) – 1969  אברהם אבינו נגד שרה אימנו – 1970  מלכת הכביש (פסקול הסרט) – 1970  פסטיבל הזמר והפזמון – 1970, 1972, 1973, 1974  פסטיבל שירי הילדים – 1970  ממיטב שירי הפסטיבלים החסידיים  ערב שירי משוררים – 1972, 1980  תוכנית טלוויזיה של שירי חיים נחמן ביאליק – 1973  משירי זאב ז'בוטינסקי – 1973  אירוויזיון 1975 (עם השיר "את ואני") – 1975  על הדרך עץ עומד – מבחר שירי יידיש מתורגמים – 1976  יוסף וכתונת הפסים המשגעת – 1982  שירים מלילה גוב – 1995  שירים מלילה גוב 2 – 1996  עבודה עברית – 1998  "תולדות המים" – 2001 |
הפקות נוספות > הצגה

בשנת 1976 כיכב ארצי במופע "יוסף וכתונת הפסים", בתפקיד יוסף.
הפקות נוספות > ספרים

"מילים מתחברות לאיש" – 1980
"שירים" – 1984
"לילה לא שקט" – 1987
"שלמה ארצי" – 1991
"122 שירים מתוך תקליטים" – 1996
"שירים +" (כולל "תווים +") – 2005
"עוד לא שבת – ספר רדיו", גלי צה"ל – 2009
הפקות נוספות > סרטים

"חסמבה ונערי ההפקר" (1971) – בתפקיד ירון זהבי
פסקול הסרט "מלכת הכביש" (1971)
פסקול הסרט "Leather Jackets"‏ (1992)
"שניים" (1996)
"שישה" – ה־DVD‏ (1998)
"שלמה ארצי" – ה־DVD‏ (2004)
"התחברות" (שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה) – ה־DVD‏ (2006)
"עננים על הדרך" – סרט דוקומנטרי על מסע ההופעות של ארצי בארצות הברית (2010)
מרוץ האלופים

| --- | --- |


 ענף:  ספורט מוטורי
 תאריך ייסוד:  1988
 זוכה:  נהגים: דייוויד קולטהרד   קבוצות: גרמניה
 הכי הרבה זכיות:  נהגים: דידיה אריול  (4)   קבוצות: גרמניה (8)
 www.raceofchampions.com
 
מרוץ האלופים (באנגלית: Race of Champions) הוא אירוע שנתי בו לוקחים חלק מגוון גדול של נהגי מרוצים מתחומים שונים בספורט המוטורי המתחרים זה עם זה. המרוץ הראשון התקיים בשנת 1988 ביוזמה של מישל מוטון, נהגת המרוצים הצרפתיה ופרדריק ג'ונסון. בתחילה השתתפו בתחרות נהגי ראלי בלבד, אך בתחילת המאה ה-21 משתתפים נהגים גם מאליפות הפורמולה 1, אליפות העולם בראלי, אינדי, נאסקאר, מכוניות ספורט ומכוניות תיור.
הנהג המנצח בכל אירוע מוכתר בתואר "אלוף האלופים" וזוכה בגביע על שם הנרי טויבונן, נהג המרוצים הפיני, שנהרג בתאונה במהלך מרוץ בקורסיקה בשנת 1986. בשנת 1999 נוספה גם תחרות גם תחרות "גביע האומות", בה מתחרים צמדים של נהגים מאותה מדינה.