stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי גאנה–הודו
קשרים כלכליים > סחר

הסחר בין הודו לגאנה הסתכם ב-818 מיליון דולר בשנים 2010–2011, והיה צפוי להיות בשווי של מיליארד דולר עד 2013. גאנה מייבאת מכוניות ואוטובוסים מהודו ולחברות כמו Tata Motors ואשוק ליילנד יש נוכחות משמעותית במדינה. היצוא של גאנה להודו מורכב מזהב, קקאו ועץ בעוד שהיצוא ההודי לגאנה כולל תרופות, מכונות חקלאיות, ציוד חשמלי, פלסטיק, פלדה ומלט.
קשרים כלכליים > שיתוף פעולה כלכלי

ממשלת הודו העניקה קווי אשראי של 228 מיליון דולר לגאנה אשר שימשו לפרויקטים במגזרים כמו עיבוד חקלאי, עיבוד דגים, ניהול פסולת, חשמול כפרי והרחבת מסילות הברזל של גאנה. הודו גם הציעה להקים מכון הודו-אפריקה לטכנולוגיית מידע (IAIIT) ומרכז הכשרה עסקית לעיבוד מזון בגאנה במסגרת פסגת הפורום של הודו-אפריקה.
קשרים כלכליים > השקעות

הודו היא בין המשקיעים הזרים הגדולים ביותר בכלכלת גאנה. בסוף 2011, ההשקעות ההודיות בגאנה הסתכמו ב-550 מיליון דולר המכסים כ-548 פרויקטים. ההשקעות ההודיות הן בעיקר בתחומי החקלאות והייצור של גאנה בעוד שחברות מגאנה מייצרות תרופות בשיתוף עם חברות הודיות. גם למגזר ה-IT בגאנה יש נוכחות הודית משמעותית בו. להודו וגאנה יש ביניהן גם הסכם הגנה על השקעות דו-צדדיות. Rashtriya Chemicals and Fertilizers בהודו נמצאת בתהליך של הקמת מפעל דשנים בגאנה בניאנקרום במחוז שאמה שבאזור המערבי של גאנה. הפרויקט כרוך בהשקעה של 1.3 מיליארד דולר ולמפעל יהיה כושר ייצור שנתי של 1.1 מיליון טון, שעיקרו ייצא להודו. כמו כן, ישנן תוכניות לפתח מפעל לעיבוד סוכר הכרוך בהשקעה של 36 מיליון דולר. Bank of Baroda, Bharti Airtel, טאטא מוטורס וטק מהינדרה הם בין החברות ההודיות הגדולות בגאנה.
שיתוף פעולה טכני

הודו מרחיבה את המלגה להכשרת אנשים מגאנה בהודו באמצעות תוכנית שיתוף הפעולה הטכני והכלכלי ההודי ותוכנית הסיוע המיוחד של חבר העמים לאפריקה (SCAAP). הודו הכשירה למעלה מ-1,100 סטודנטים ואנשי מקצוע מגאנה מאז תחילת התוכנית. הודו גם סייעה לגאנה עם מומחיות ב-IT ותקשורת (ICT) ועזרה לפתח את המרכז הקהילתי Tema למתקן ICT מודרני. מרכז המצוינות של קופי אנאן גאנה-הודו ב-ICT הוא תוצאה נוספת של שיתוף הפעולה של הודו עם גאנה בתחום זה. המרכז לפיתוח מחשוב מתקדם בפונה אמור לספק PARAM טכנולוגיית מחשוב-על והדרכה למרכז החל משנת 2012. ממשלת הודו תמכה בוועדת הבחירות של גאנה בביצוע הסקרים הנשיאותיים והפרלמנטריים שם בדצמבר 2012 בכך שסיפקה לה דיו בל יימחה, וכן סייעה לגאנה לפתח מערכת אלקטרונית לגיוס הכנסות. גאנה היא גם חלק מפרויקט הרשת האלקטרונית הפאן-אפריקאית שיזמה הודו ואוניברסיטת קוואמה נקרומה למדע וטכנולוגיה של גאנה החלה קורסים לתואר בשיתוף עם מוסדות להשכלה גבוהה בהודו. הארמון החדש של נשיא גאנה, הנקרא Flagstaff House, נבנה על ידי הודו באמצעות הלוואה של 60 מיליון דולר מממשלת הודו.
נציגויות דיפלומטיות

הודו מחזיקה בגאנה נציבות עליונה עליונה באקרה.
גאנה מחזיקה בהודו נציבות עליונה בניו דלהי.
סנפיר

ערך זה עוסק באיבר של הדג. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
אנטומיה חיצונית של הדג Lampanyctodes hectoris:

(1) קשת הזימים

(2) מערכת קו הצד

(3) סנפיר הגב הקדמי

(4) סנפיר הגב האחורי

(5) חיבור הזנב

(6) סנפיר הזנב

(7) סנפיר השת

(8) איבר המפיק אור (פוטופור)

(9) סנפיר הגחון (זוג) 

(10) סנפיר החזה (זוג)
סנפירי זנב של דג
טייר אוריינטלי המשתמש בסנפירים כדי שייפרסו על קרקעית הים.
סנפיר הוא חלק ממערכת התנועה של חלק מבעלי החיים הימיים, בעיקר דגים וחלק מהיונקים הימיים. הסנפירים, העשויים שדרה גרמית מכוסה בעור, הם מאפיין חיצוני בולט בגוף הדג. הסנפירים ממוקמים במקומות אחדים בגוף הדג, ולכל אחד מהם ייעוד משלו, כגון תנועה קדימה או פנייה.
השרירים בדג מחוברים לקרומים אורכיים ורוחביים, הקשורים לשלד ולעור. רוב הדגים נעים על ידי כיווץ של זוגות של שרירים משני צדי עמוד השדרה לסירוגין. ההתכווצויות הללו יוצרות תנועה בצורת האות S הנעה במורד גופו של הדג. כאשר כל פיתול מגיע לסנפיר האחורי נוצר כח דחיפה אחורי שיחד עם הסנפירים האחרים מניע את הדג קדימה. הסנפירים משמשים גם לייצוב גוף הדג בתנועה, ולהגדלת שטח הפנים של הדג להגברת כוח הדחיפה בתנועה.
אצל הדאון הסנפירים התפתחו לכנפיים
מקריני סנפיר (שם מדעי: Actinopterygii) היא מחלקה של דגי גרם בעלי סנפירים קרניים.
סוגי סנפירים

הסנפירים הם מסוגים אחדים. לא בכל דג מופיעים כל סוגי הסנפירים.
סנפיר הגב או סנפיר גבי: סנפיר הבולט כלפי מעלה מגבו של הדג. לדג יש עד שלושה סנפירים כאלה (בהתאם לסוגו). הסנפיר מייצב את הדג מפני התהפכות.
סנפיר הזנב: נמצא בקצהו האחורי של הדג, ומשמש לדחיפתו קדימה.
סנפיר השת: סנפיר הבולט כלפי מטה מחלקו האחורי התחתון של גוף הדג. הסנפיר מייצב את הדג במהלך תנועתו.
סנפירי החזה: זוג סנפירים הבולטים משני צדי גופו של הדג.
סנפיר הגחון
סימן כשרות

בתורה נקבע כי מותרים באכילה רק דגים בעלי סנפיר וקשקשת. כפי שכתוב: "אֶת זֶה תֹּאכְלוּ מִכֹּל אֲשֶׁר בַּמָּיִם, כֹּל אֲשֶׁר לוֹ סְנַפִּיר וְקַשְׂקֶשֶׂת בַּמַּיִם בַּיַּמִּים וּבַנְּחָלִים אֹתָם תֹּאכֵלוּ. וְכֹל אֲשֶׁר אֵין לוֹ סְנַפִּיר וְקַשְׂקֶשֶׂת בַּיַּמִּים וּבַנְּחָלִים מִכֹּל שֶׁרֶץ הַמַּיִם וּמִכֹּל נֶפֶשׁ הַחַיָּה אֲשֶׁר בַּמָּיִם, שֶׁקֶץ הֵם לָכֶם. וְשֶׁקֶץ יִהְיוּ לָכֶם, מִבְּשָׂרָם לֹא תֹאכֵלוּ וְאֶת נִבְלָתָם תְּשַׁקֵּצוּ" (ויקרא פרק יא, פסוקים ט-יא).
חז"ל קבעו כלל: "כל שיש לו קשקשת, יש לו סנפיר". ולכן ברמה העקרונית הימצאותם של קשקשים מהווה סימן כשרות מובהק, ואין צורך לחפש את הסנפירים.
ומספיק שיהיה לדג סנפיר אחד וקשקש אחד כדי שיוגדר ככשר אך אמרו חכמים שצריך לבדוק טוב שהקשקש היה מחובר לגופו ולא מדובר בקשקש שנשר מדג אחר ונדבק בו
הערות שוליים

↑  מסכת נידה, דף נ"א, ב'
↑  מסכת חולין דף נט עמוד א; שולחן ערוך, פ"ג, א
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4513267-7
נוירוגנטיקה

קריוגרמה (מ"קריוטיפ") אנושית – צילום של כרומוזומים
נוירוגנטיקה חוקרת את תפקידה של הגנטיקה בהתפתחות ותפקוד מערכת העצבים. היא מחשיבה מאפיינים עצביים כפנוטיפים (כלומר ביטויים, ניתנים למדידה או לא, של המבנה הגנטי של הפרט), ומתבססת בעיקר על התצפית לפיה מערכות העצבים של פרטים, כולל של אלה השייכים לאותו מין, עשויות שלא להיות זהות זו לזו.
כפי שהשם מרמז, הנוירוגנטיקה שואבת הן ממחקרי מדעי המוח והן מהגנטיקה, תוך התמקדות באופן שבו הקוד הגנטי שהאורגניזם נושא משפיע על תכונותיו הבאות לידי ביטוי (פנוטיפים). למוטציות ברצף הגנטי יכולות להיות השפעות מגוונות על איכות החיים של הפרט. מחלות נוירולוגיות, התנהגות ואישיות נחקרים כולם בהקשר של נוירוגנטיקה. תחום הנוירוגנטיקה הופיע באמצע-סוף המאה ה-20, עם ההתקדמות בטכנולוגיה.
היסטוריה

תחום הנוירוגנטיקה צץ מתוך ההתקדמות בביולוגיה המולקולרית והגנטיקה ומתוך רצון להבין את הקשר בין גנים, התנהגות, מוח והפרעות ומחלות נוירולוגיות. התחום התרחב בשנות ה-60 של המאה ה-20 באמצעות מחקרו של סיימור בנצר (Benzer).
עבודתו החלוצית של בנצר עם תסיסנית סייעה להבהיר את הקשר בין מקצבים צירקדיים וגנים, והובילה לחקירות נוספות על תכונות התנהגות אחרות. הוא חקר ניוון עצבי של זבובי פירות בניסיון לגלות דרכים לדכא מחלות נוירולוגיות של בני אדם. רבות מהטכניקות והמסקנות שלו קידמו את התחום.
ניתוח מוקדם הסתמך על פרשנות סטטיסטית באמצעות תהליכים כגון ציוני תאחיזה (לוגריתם של סיכויים) של אילן יוחסין ושיטות תצפית אחרות כגון זוגות אחים מושפעים, תהליכים שבוחנים תצורת פנוטיפ ו-IBD (זהות לפי מוצא). רבות מההפרעות שנחקרו בשלב מוקדם, כולל אלצהיימר, הנטינגטון וטרשת צדדית אמיוטרופית (ALS), עדיין נמצאות במרכז המחקר. עד סוף שנות ה-80 התקדמות חדשה בגנטיקה כמו טכנולוגיית DNA רקומביננטי וגנטיקה הפוכה אפשרה שימוש רחב יותר בפולימורפיזמים של DNA כדי לבדוק קשר בין DNA לפגמים בגנים. תהליך זה מכונה לפעמים ניתוח קישור. בשנות התשעים של המאה העשרים, הטכנולוגיה המתקדמת הפכה את הניתוח הגנטי לאפשרי יותר וזמין יותר. בעשור זה חלה עלייה ניכרת בזיהוי התפקיד הספציפי שמילאו הגנים ביחס להפרעות נוירולוגיות, בהן תסמונת X שביר, אלצהיימר, פרקינסון, אפילפסיה ו-ALS.
הפרעות נוירולוגיות

הבסיס הגנטי של מחלות והפרעות פשוטות אובחן במדויק, אך הגנטיקה מאחורי הפרעות נוירולוגיות מורכבות יותר עדיין תחת מחקר. התפתחויות חדשות כגון מחקרי השיוכים של הגנום (Genome-wide association study) שמנסים לבדוק איזה וריאנט גנטי קשור לאיזו תכונה, הביאו משאבים חדשים ואפשרו להבחין ביתר קלות בשונות גנטית בתוך האוכלוסייה האנושית ובמחלות הקשורות לכך.
מחלות ניווניות עצביות (נוירו-דגנרטיביות) הן תת-קבוצה שכיחה יותר של הפרעות נוירולוגיות, למשל מחלת אלצהיימר ומחלת פרקינסון. כיום אין טיפולים בני קיימא שהופכים את כיוון ההתפתחות של מחלות ניווניות; עם זאת, נוירוגנטיקה מתגלה כתחום שעשוי להניב ממצאים של קשר סיבתי. גילוי הקשרים יכול להוביל לתרופות טיפוליות, שיכולות להפוך את כיוון הניוון של המוח.
ריצוף גנטי

אחת התוצאות הבולטות של מחקר בנושא נוירוגנטיקה היא ידע רב יותר על לוקוסים של גנים המראים קשר למחלות נוירולוגיות. הטבלה שלהלן מייצגת דגימה של מיקומי גנים ספציפיים שזוהו כממלאים תפקיד במחלות נוירולוגיות נבחרות בהתבסס על השכיחות בארצות הברית.
| מיקומי גנים | מחלה נוירולוגית |
| --- | --- |
APOE ε4, PICALM: מחלת אלצהיימר
C9orf72, SOD1: טרשת אמיוטרופית צידית
HTT: מחלת הנטינגטון
DR15, DQ6: טרשת נפוצה
LRRK2, PARK2, PARK7: מחלת פרקינסון
שיטות מחקר > ניתוח סטטיסטי

איתור תאחיזה באמצעות לוגריתם של הסתברויות (Logarithm of odds – LOD) הוא טכניקה סטטיסטית המשמשת להערכת ההסתברות לקישור בין גנים לתכונות. שיטה זו משמשת לעיתים קרובות בשילוב עם אילן יוחסין, מפות ההרכב הגנטי של המשפחה, על מנת להניב הערכות מדויקות יותר. טכניקה זו יכולה לתת תוצאות אמינות בדגימות גדולות וקטנות כאחד, מה שמהווה יתרון במחקר מעבדה.
מיפוי מאפיינים כמותיים של הלוקי (QTL) הוא שיטה סטטיסטית נוספת המשמשת לקביעת המיקומים הכרומוזומליים של קבוצת גנים האחראים לתכונה נתונה. על ידי זיהוי סמנים גנטיים ספציפיים בגנים שנחקרים בזן עם DNA רקומביננטי קבוע (Recombinant inbred strain), ניתן לקבוע את כמות האינטראקציה בין גנים אלה והקשר שלהם לפנוטיפ הנצפה באמצעות ניתוח סטטיסטי מורכב. במעבדת נוירוגנטיקה, הפנוטיפ של מודל אורגניזם נצפה על ידי הערכת המורפולוגיה של המוח שלו בצפייה בפרוסות דקות. מיפוי לוקוס של תכונה כמותית (QTL) יכול להתבצע גם בבני אדם, אם כי מורפולוגיות המוח נבדקות באמצעות דימות תהודה מגנטית ולא פרוסות מוח. בני אדם הם אתגר גדול יותר עבור מיפוי לוקוס של תכונה כמותית כי לא ניתן לשלוט בקפידה על האוכלוסייה הגנטית כמו על אוכלוסייה רקומביננטית משולבת, מה שעלול ליצור מקורות לטעות סטטיסטית.
שיטות מחקר > DNA רקומביננטי

DNA רקומביננטי הוא שיטת מחקר חשובה בתחומים רבים, כולל נוירוגנטיקה. הוא משמש לביצוע שינויים בגנום של אורגניזם. הוא בדרך כלל גורם לאורגניזם לבטא יתר או חסר של גן מסוים, או לבטא מוטציה שלו. תוצאות הניסויים הללו יכולות לספק מידע על תפקידו של אותו גן באורגניזם ועל חשיבותו בהישרדות ובכשירות. לאחר מכן המארחים נבדקים בעזרת תרופה רעילה שהסמן הניתן לבחירה עמיד בפניה. השימוש ב-DNA רקומביננטי הוא דוגמה לגנטיקה הפוכה, שבה חוקרים יוצרים גנוטיפ מוטנטי ומנתחים את הפנוטיפ שנוצר. בגנטיקה קדימה (forward genetics), אורגניזם עם פנוטיפ מסוים מזוהה תחילה, ולאחר מכן מנותח הגנוטיפ שלו.
שיטות מחקר > מחקר על בעלי חיים

אורגניזמי מודל הם כלי חשוב בתחומי מחקר רבים, כולל נוירוגנטיקה. חקר יצורים עם מערכת עצבים פשוטה וגנום קטן מאפשר למדענים להבין טוב יותר את התהליכים הביולוגיים שלהם וליישם אותם על אורגניזמים מורכבים יותר כמו בני אדם. בשל עלות תחזוקתם הנמוכה והגנום הממופה שלהם, עכברים, זבובי דרוזופילה והתולעת סי אלגנס נפוצים מאוד בתור מודלים. גם דג הזברה ושרקן הערבה נפוצים, במיוחד במחקר חברתי והתנהגותי של נוירוגנטיקה.
בנוסף לבחינה כיצד מוטציות גנטיות משפיעות על המבנה הממשי של המוח, חוקרים בנוירוגנטיקה בודקים גם כיצד מוטציות אלו משפיעות על הקוגניציה וההתנהגות. שיטה אחת לבחון זאת כוללת הנדסת אורגניזמי מודל עם מוטציות של גנים מסוימים. לאחר מכן, בעלי חיים אלה מותנים באופן קלאסי לבצע סוגים מסוימים של משימות, כגון משיכת מנוף כדי לזכות בתגמול. מהירות הלמידה שלהם, שימור ההתנהגות הנלמדת וגורמים אחרים מושווים לאחר מכן לתוצאות של אורגניזמים בריאים כדי לקבוע איזו השפעה – אם בכלל – הייתה למוטציה על התהליכים הללו, שהם ברמה קוגניטיבית גבוהה. תוצאות מחקר זה יכולות לסייע בזיהוי גנים שעשויים להיות קשורים למצבים הכרוכים בליקויים קוגניטיביים ולמידה.
שיטות מחקר > מחקר על האדם

מתקני מחקר רבים מחפשים מתנדבים עם תנאים מסוימים או עם מחלות, שישתתפו במחקרים. אורגניזמי מודל, אף על פי שהם חשובים, אינם יכולים להיות מדגם מושלם של המורכבות של גוף האדם, מה שהופך את המתנדבים לחלק מרכזי בהתקדמות המחקר. יחד עם איסוף מידע בסיסי על ההיסטוריה הרפואית ומידת הסימפטומים שלהם, נלקחות דגימות מהמשתתפים, כולל דם, נוזל מוחי או רקמת שריר. דגימות רקמות אלו עוברות ריצוף גנטי, והגנומים מתווספים לאוספי מסד הנתונים הקיימים. צמיחת מאגרי המידע הללו תאפשר לחוקרים להבין טוב יותר את הניואנסים הגנטיים של מצבים אלו ולקרב את הטיפולים לנדרש במציאות. תחומי העניין הנוכחיים בתחום זה הם בטווח רחב, החל משמירה על מקצבים צירקדיים, התקדמות של חקר הפרעות נוירודגנרטיביות (Neurodegenerative diseases), התמדה של הפרעות תקופתיות והשפעות של ניוון מיטוכונדריה על חילוף החומרים.
שיטות מחקר > מחקר על האדם > מחקרים הקשורים לגנום

מאגרי מידע כאלה משמשים במחקרי טווח רחב של גנום (GWAS – genome-wide association studies (אנ')). דוגמאות לפנוטיפים שנחקרו על ידי נוירוגנטיקת GWAS בולטת כוללות מיומנויות הקשורות לשפה: מטא-אנליזה של GWAS דיווחה על גורמים גנטיים ליכולות הייחודיות האנושיות הקשורות לשפה, בפרט גורמים של הבדלים ברמות המיומנות של חמש תכונות שנבדקו. האנליזה השתמשה גם בנתוני נוירואנטומיה / הדמיה עצבית.
נוירוגנטיקה התנהגותית

ההתקדמות בטכניקות הביולוגיה המולקולרית ופרויקט גנום האדם הכולל את כלל המין אפשרו למפות את כל הגנום של אדם ספציפי. לא ברור אם גורמים גנטיים או סביבתיים הם האחראים העיקריים לאישיותו של אדם. הודות להתקדמות בתחום הנוירוגנטיקה, חוקרים החלו להתמודד עם שאלה זו על ידי מיפוי גנים והתאמתם לתכונות אישיות שונות. כמעט אין ראיות לכך שנוכחות של גן בודד תגרום להנהגות ספציפית של אדם. אך גן מסוים יכול לגרום לאדם לנטות להפגין סוג זה של התנהגות. נראה שרוב ההתנהגויות המושפעות מהגנטיקה נובעות מהשפעות של וריאנטים רבים בתוך גנים רבים, בנוסף לגורמים מווסתים נוירולוגיים אחרים כמו רמות נוירוטרנסמיטר. מאפיינים התנהגותיים רבים נשמרו על פני מינים במשך דורות, וכך חוקרים מסוגלים להשתמש בבעלי חיים כמו עכברים וחולדות, אך גם בזבובי פירות, תולעים ודגי זברה, כדי לנסות לקבוע מתאם בין גנים ספציפיים להתנהגות, ולנסות להתאים מתאם זה לגנים אנושיים.
נוירוגנטיקה התנהגותית > שימור גנים בין מינים

שונות בין מינים עשויה להיראות בולטת, אך ברוב המקרים מינים חולקים תכונות התנהגות דומות רבות שהכרחיות להישרדות. למשל הזדווגות, תוקפנות, חיפוש מזון, התנהגות חברתית ודפוסי שינה. שימור זה של התנהגות בין המינים הוביל את הביולוגים לשער שלתכונות אלו עשויות להיות סיבות ומסלולים גנטיים דומים, אם לא זהים. מחקרים שנערכו על הגנום של אורגניזמים רבים גילו שלאורגניזמים רבים יש גנים הומולוגיים, כלומר חלק מהחומר הגנטי נשמר במהלך האבולוציה וההתפלגות של כל קבוצת מינים מאביהם הקדמון. אם האורגניזמים הללו חלקו אב קדמון אבולוציוני משותף, ייתכן שהיבטים של התנהגות יכולים לעבור בתורשה מדורות קודמים, מה שמעניק תמיכה להשערת הסיבות הגנטיות – בניגוד לסיבות הסביבתיות – להתנהגות. ניתן להסביר שינויים באישיות ובתכונות התנהגותיות בקרב פרטים מאותו המין על ידי רמות שונות של ביטוי של גנים אלה והחלבונים המתאימים להם.
נוירוגנטיקה התנהגותית > תוקפנות

מחקר נערך על האופן שבו הגנים של אדם יכולים לגרום לרמות שונות של תוקפנות ושליטה בתוקפנות[דרוש מקור].
ברחבי ממלכת החיות, ניתן לראות סגנונות, סוגים ורמות תוקפנות משתנים המובילים מדענים לשער שיש חלק לגנטיקה ששימרה את התכונה ההתנהגותית המסוימת הזו. עבור מינים מסוימים, רמות שונות של תוקפנות הראו מתאם ישיר לרמה גבוהה יותר של כשירות דרווינית.
התפתחות

מחקר רב נעשה על השפעות הגנים והיווצרות המוח ומערכת העצבים המרכזית, למשל על:
התפתחות עצבית (אנ')
נוירוגנזה
מוח
צינור עצבי (אנ')
גנים וחלבונים רבים תורמים להיווצרות והתפתחות מערכת העצבים המרכזית, בהם אלה המקודדים עבור BMPs (גורם גידול, או ציטוקין), מעכבי BMP והחלבון SHH. כש-BMPs מתבטאים במהלך ההתפתחות המוקדמת, הם אחראים להתמיינות של תאי אפידרמיס מהאקטודרם (שכבת חיידקים בהתפתחות העוברית) הגחוני-בטני. מעכבי BMPs, כגון NOG ו-CHRD מקדמים התמיינות של תאי אקטודרם לרקמות עצביות פרוספקטיביות (prospective neural tissue) בצד הגבי. אם אחד מהגנים הללו מווסת בצורה לא נכונה, לא יתרחשו היווצרות ובידול תקינים.
BMP ממלא תפקיד חשוב בדפוס המתרחש לאחר היווצרות הצינור העצבי. בשל התגובה המדורגת של תאי הצינור העצבי לאיתות BMP ו-Shh, מסלולים אלו מתחרים על קביעת גורלם של תאים קדם-עצביים. BMP מקדם התמיינות גב של תאים פרה-עצביים לנוירונים תחושתיים ו-Shh מקדם התמיינות גחונית לנוירונים מוטוריים. יש גנים אחרים שעוזרים לקבוע גורל תאי עצב והתפתחות תקינה, בהם הגנים המקודדים RELN, SOX9, WNT, Notch ו-Delta, HOX וגנים מקודדי קדהרין שונים, בהם CDH1 ו־CDH2.
מחקרים עדכניים הראו שרמת ביטוי הגנים משתנה באופן דרסטי במוח לאורך החיים. לדוגמה, בהתפתחות שלפני הלידה, כמות ה-MRNA במוח, אינדיקטור לביטוי גנים, גבוהה במיוחד, ויורדת לרמה נמוכה זמן קצר לאחר הלידה. הנקודה הנוספת היחידה במחזור החיים שבה הביטוי הוא כה גבוה היא בתקופת אמצע עד סוף החיים, במהלך גיל 50–70. הביטוי המוגבר במהלך התקופה שלפני הלידה יכול להיות מוסבר על ידי הצמיחה וההיווצרות המהירה של רקמת המוח, אך הסיבה לזינוק בביטוי MRNA בשלב כה מאוחר בחיים עדיין נחקרת.
מצב המחקר

נוירוגנטיקה היא תחום שמתרחב במהירות. תחומי המחקר הנוכחיים מגוונים בנושאיהם. תחום אחד עוסק בתהליכים מולקולריים ובתפקוד של חלבונים מסוימים, לעיתים קרובות בשילוב עם איתות תאים ושחרור נוירוטרנסמיטר, התפתחות ותיקון תאים, או פלסטיות עצבית. תחומי המחקר ההתנהגותיים והקוגניטיביים כוללים מאמץ לאתר גורמים גנטיים תורמים.
נוירוגנטיקה מסייעת להבנת הפרעות ופנוטיפים נוירולוגיים ספציפיים עם מתאם למוטציות גנטיות. לגבי הפרעות חמורות כגון אפילפסיה, מומים במוח או פיגור שכלי, זוהו גן בודד או מצב סיבתי ב-60% מהמקרים; עם זאת, ככל שהנכות האינטלקטואלית קלה יותר, כך הסיכוי שיש גורם גנטי ספציפי הוא נמוך יותר. אוטיזם, למשל, מקושר לגן ספציפי שעבר מוטציה בערך ב-15%–20% מהמקרים. הצורות הקלות של מוגבלויות נפשיות נמצאות רק בפחות מ-5% מהמקרים קשורות לגורם גנטי בלבד.
מחקר בנוירוגנטיקה הניב תוצאות מבטיחות. מוטציות במקומות גנים ספציפיים נקשרו לפנוטיפים מזיקים ולהפרעות הנובעות מהם. לדוגמה, מוטציית שינוי מסגרת (Frameshift mutation) או מוטציית סלף במיקום הגן DCX גורמת לפגם בנדידה נוירונלית הידועה גם בשם ליסאנצפליה. דוגמה נוספת היא הגן ROBO3 שבו מוטציה משנה את אורך האקסון ופוגעת בקשרי נוירונים. שיתוק מבט אופקי עם עקמת מתקדמת (HGPPS – Horizontal gaze palsy with progressive scoliosis) מלווה מוטציה. אלו דוגמאות בודדות להישגי המחקר הנוכחי בתחום הנוירוגנטיקה.
שדות מחקר משיקים או נובעים הם נוירוגנומיקה (אנ'), נוירופסיכולוגיה, גנטיקה התנהגותית (אנ') גנטיקה פסיכיאטרית (אנ') וגנומיקה קוגניטיבית (אנ').
יפתח אלון

| --- | --- |

 לידה:  נובמבר 1948 גינוסר, ישראל ישראל
 פטירה:  14 באוקטובר 1999 (בגיל 50) 
 מקום לימודים:  בית הספר וימבלדון לאמנות, לונדון, בריטניה
 תקופת הפעילות:  1977–1999 (כ־22 שנים)
 תחום יצירה:  איור, עיצוב גרפי
 
יפתח אלון (נובמבר 1948 – 14 באוקטובר 1999) היה מאייר ומעצב גרפי ישראלי, בנו של האלוף והשר יגאל אלון.
ביוגרפיה

יפתח אלון נולד בגינוסר בשם יפתח פייקוביץ' ליגאל ולרות פייקוביץ', בעיצומה של מלחמת העצמאות ומספר חודשים לאחר מבצע יפתח. אח צעיר לנורית ואח גדול לגוני. בהיותו בן מספר חודשים עברת אביו את שם המשפחה ל"אלון". הוא נקרא על שם כינויו הצבאי של אביו (ראשי התיבות "יגאל פייקוביץ תל חי").
את שירותו הצבאי עשה כקצין בחטיבת הצנחנים, לרבות במלחמת ששת הימים, והשתחרר מצה"ל בשנת 1972. לאחר סיום שירותו עבד כאיש ביטחון בחברת אל על, ובשנים 1973–1977 למד עיצוב גרפי בבית הספר וימבלדון לאמנות (אנ') בלונדון. בהיותו סטודנט בלונדון הגה את העלילה לספר "המסע המופלא של חנטוש", אותו הוציא לאור בהמשך בשיתוף עם הסופרת מירה מאיר.
לאחר חזרתו לישראל, שימש אלון כגרפיקאי וכעורך גרפי של בטאון חיל האוויר. באותן שנים אייר שורה של ספרי ילדים, מה שהמשיך להיות אחד מעיסוקיו העיקריים בעשורים שלאחר מכן. בחלק מהספרים גם שימש ככותב העלילה. ביולי 1980, חודשים אחדים לאחר פטירת אביו, הציג אלון תערוכה מאיוריו ב"גלריה 13 וחצי" ביפו.
בסוף שנות ה-80 שימש כעורך הגרפי של השבועון קצר הימים כותרת ראשית.
ב-14 באוקטובר 1999 נפטר אלון לפני הגיעו לגיל 51, ונטמן בבית העלמין בגינוסר.
כך אמר יפתח אלון על טכניקת האיור שלו:
”הטכניקה שאני משתמש בה היא טבעית בשבילי. אין שום הסבר מדוע הקו הוא כזה ולא אחר. מה שאני יכול לומר על ציור שציירתי הוא לא הרבה יותר מאשר: כך זה בא לי.”
חיים אישיים

אלון היה נשוי בראשונה לשושנה (שנקה) אלדר לבית בראונשטיין. בשנת 1977 נולד בנם צור, לימים איש עסקים וחבר בוועד המנהל של בית יגאל אלון. בשנת 1980 התגרשו.
נישא בשנית לענת צפתי, ולהם בן משותף.
ספרים שאייר או כתב

המסע המופלא של חנטוש, יפתח אלון, צ'ריקובר, 1977
מעשה נורא בבת יענה, מירה מאיר, צייר: יפתח אלון, הקיבוץ המאוחד, 1978
סיפור סובב עולם (אוצר סיפורי העולם לילד), כנס וערך: אדיר כהן, ציורים: יפתח אלון, גסטליט, 1978
מעשה במנוח שהפעיל את המוח, עלילה וציור: יפתח אלון, עיטור מילולי: אורי אורלב, מסדה, 1979
קישקשתא "הכי" בעולם, תמר אדר, אייר: יפתח אלון, יסוד, 1979
לצון נופל על לצון, בעריכת דלית אורמיאן ודודו דותן, עיצוב ואיורים: יפתח אלון, גסטליט חיפה, 1980
עוד מעט יהיה לי אח או אחות, כתבו: תמר אדר וחווה בהרב, צייר: יפתח אלון, יסוד, 1980
אוף איזה אח מרגיז, כתבו: חווה בהרב ותמר אדר, צייר: יפתח אלון, יסוד, 1980
חומפס, כתבה: שלומית כהן-אסיף, צייר: יפתח אלון, מסדה, 1980
ראש העיר תן לשיר, כתב: אורי אורלב, צייר: יפתח אלון, מסדה, 1981
שירים של אבא על מיכל ובכלל, דודו דותן, אייר: יפתח אלון, גסטליט, 1981
בסבך של חיוכים, אלה ברקת, איורים: יפתח אלון, 1982
דגדוגי דגים, סמדר שיר, דודו דותן, ציורים - יפתח אלון, אלישר, 1982
האו HOW, סמדר שיר, דודו דותן, אייר: יפתח אלון, אלישר, 1982
שירים על יונתן אחי שהוא אחי-הכי, דודו דותן, אייר: יפתח אלון, אלישר, 1982
זנבה האדום של הקשת, אילנה אבן טוב-ישראלי, צייר: יפתח אלון, כתר, 1983
רקאני וגמאני, זאב אלבלינגר, צייר: יפתח אלון, תמוז, 1983
משאבי אנוש בארגון, בנימין כהן, אייר: יפתח אלון, התעשייה הצבאית, 1983
הפיה של כיתה ה2, אמירה עתיר, צייר: יפתח אלון, כתר, 1984
להיות ילדה, ארנונה גדות, צייר: יפתח אלון, ענבל, 1984
דנדוש והמכבש, אהרן קומם, ציורים: יפתח אלון, עם עובד, 1984
מה קרה לכובע, עדינה בר-אל, איורים: יפתח אלון, ספריית פועלים, 1985
משלוח מנות - סיפורי עם לחגים, חיה בר-יצחק ועדנה קרמר, אייר: יפתח אלון, ספריתית הפועלים, 1986
מי מאיים על סבא מיקו, גלילה רון פדר, ציורים ועטיפה: יפתח אלון, כתר, 1986
אני ואחי הקטן: צרור עצות, דודו דותן, איורים: יפתח אלון, כתר, 1987
שלולי, כתבה: מירה מאיר, צייר: יפתח אלון, כתר, 1988
נשיקה בחצר, כתב: פוצ'ו, צייר: יפתח אלון, כתר, 1988
הלו סבתא זו אני מדברת, ימימה אבידר-טשרנוביץ, צייר: יפתח אלון, כתר, 1988
סוס עם כתם על המצח, יורם טהרלב, איורים: יפתח אלון, סירקיס, 1988
ביפו על יד הנמל, עירית עמית, צייר: יפתח אלון, מודן, 1988
הקוסם מארץ עוץ, ל. פרנק באום, עיבדה: תלמה אליגון רוז, צייר: יפתח אלון, כנרת, 1988
חלום של יום הולדת, מרים אלון, אייר: יפתח אלון, כתר, 1988
גלידה עם קצפת, מרים אלון, אייר: יפתח אלון, ספריית הפועלים, 1988
ארמונות גנובים, ציפי שחרור, אייר: יפתח אלון, ספריית הפועלים, 1989
המבול השחור, עלילה וציור: יפתח אלון, עיטור מילולי: אורי אורלב, מודן, 1993
הידד אני סבא, דודו דותן, איורים: יפתח אלון, ידיעות אחרונות, 1995
הידד אני סבתא, דודו דותן, איורים: יפתח אלון, ידיעות אחרונות, 1995
תפוס ראש טוב, דלית אורמיאן, עיצוב ואיורים: יפתח אלון, ידיעות אחרונות, 1996
פרויקט חדשני לטיפול שורש במכת התאונות בדרכים, שלמה חביב, אייר: יפתח אלון, נחשונים, 1996
ביישנית נורא, חנה ניר, איורים: יפתח אלון, ספריית הפועלים, 1997
מה קרה לסימני הפיסוק, ארנה פרייזר, איורים: יפתח אלון, ביתן, 1999
סיפור מגילת אסתר, כתבה: ארנה פרייזר, אייר: יפתח אלון, מודן, 2000
הערות שוליים

↑  מפלגת הפועלים המאוחדת, ברכות להולדת הבן, על המשמר, 2 בנובמבר 1948
↑  אתי חסיד, בתו השנייה של אלון, חדשות, 15 בינואר 1988
1 2 3 4  ניבה לניר-פלבסקי, הציורים של יפתח, דבר, 2 ביולי 1980
↑  מאיר הראובני, יפתח אלון נשא את שנקה בחורשת אקליפטוסים בגנוסר, מעריב, 22 באוגוסט 1973
1 2 3 4  הפלמ"ח כבש את יפו בתערוכת יפתח אלון, מעריב, 7 ביולי 1980
↑  יגאל זורע, מי זוכר את חנטוש ||| על ספר ילדים שמזמן לא שמעתי עליו, באתר קווים ונקודות, ‏19 ביוני 2014
↑  דף התוכן, כותרת ראשית, כותרת ראשית, 23 במרץ 1988
↑  הודעות לפי חוק הירושה, התשכ״ה—1965, ילקוט הפרסומים 4893, 15 ביוני 2000, עמ' 3946
↑  מצבת קברו של יפתח אלון
↑  תערוכת ציורים – יפתח אלון, באתר בית יגאל אלון
↑  סנאית, מזל טוב, מעריב, 4 ביולי 1977
↑  אירית רותם, קורים דברים, מעריב, 21 בנובמבר 1984
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297423105171  PLWABN: 9810621969205606  ISNI: 0000 0000 6696 6191  LCCN: n82219582  MusicBrainz: bcefb00a-efc2-4027-b383-f81407d245ae  VIAF: 111151776825418012442   WorldCat (עם VIAF): 111151776825418012442
יקרונית הרהיטים

| יקרונית |
| --- | --- |
 יקרונית על עיפרון
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: חיפושיות
תת־סדרה:: Polyphaga
משפחה:: יקרוניתיים
סוג:: Stromatium
מין:: יקרונית הרהיטים
שם מדעי
 Stromatium unicolor ‏Devillers, 1789

יקרונית הרהיטים (שם מדעי: Stromatium unicolor או Stromatium fulvum), המכונה באופן עממי (ובטעות) תולעת עץ, היא מין של חיפושית ממשפחת היקרוניתיים.
אורך הגוף של יקרונית הרהיטים הוא כ-20 מ"מ וצבעה חום בהיר. היא נפוצה בבתים, פוגעת ברהיטים ובמשקופים (במקרים קיצוניים עלולה לגרום להתפוררותם).
התפתחות הזחל נמשכת 2-7 שנים, בעלי גלגול מלא. הזחלים הם שגורמים לנזק ברכוש כאשר הם ניזונים בעיקר מהעמילן שנמצא בעץ, אפשר לשמוע קול כרסום מהעץ הנגוע.
יחסי ונצואלה–שווייץ

| יחסי ונצואלה–שווייץ |
| --- | --- |
ונצואלה: שווייץ


ונצואלה: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
912,050: 41,277
אוכלוסייה
28,433,569: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
482,359: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
16,964: 99,060
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי ונצואלה–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הבוליברית של ונצואלה לבין הקונפדרציה השווייצרית.