stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
החומה הכחולה

מפת מדינות "החומה הכחולה" אשר הצביעו עבור המועמד לנשיאות הדמוקרטית בכל בחירות בין השנים 1992 עד ל-2020, למעט 2016.
החומה הכחולה הוא מונח בפוליטיקה האמריקאית המשמש את המומחים הפוליטיים כאשר הם מתייחסים לכ-18 מדינות בארצות הברית ולמחוז קולומביה בהן זכתה המפלגה הדמוקרטית באופן עקבי ורצוף בבחירות לנשיאות ארצות הברית בין הבחירות לנשיאות שנערכו ב-1992 לבחירות לנשיאות שנערכו ב-2012. בבחירות לנשיאות שנערכו ב-2016 חלק ממדינות "החומה הכחולה" (פנסילבניה, מישיגן וויסקונסין) הצביעו למועמד הרפובליקני, דונלד טראמפ ולא למועמד הדמוקרטית הילרי קלינטון (עם זאת, בבחירות לנשיאות שנערכו ב-2020, חזרו שלוש המדינות להיות חלק מ"החומה הכחולה").
המונח מייחס את הצבע הכחול למפלגה הדמוקרטית כחלק מהמושג הכולל של מדינות כחולות ומדינות אדומות.
מדינות החומה הכחולה

מדינות החומה הכחולה נמצאות בחוף המערבי, בצפון-מזרח ארצות הברית ובסמוך להאגמים הגדולים. הבחירה המחודשת של רונלד רייגן בבחירות לנשיאות ארצות הברית 1984, בהן רייגן ניצח בכל המדינות מלבד מינסוטה (וכן מחוז קולומביה). "החומה הכחולה" החלה להיבנות רק לאחר מכן, בבחירות לנשיאות שנערכו ב-1988 המפלגה הדמוקרטית ניצחה בניו יורק, וושינגטון, מסצ'וסטס, ויסקונסין, אורגון, הוואי ורוד איילנד, מאז, כל המדינות האלו בוחרות אך ורק במועמדים דמוקרטים. שאר החומה הכחולה נבנתה בבחירות לנשיאות שנערכו ב-1992, כאשר קליפורניה, אילינוי, פנסילבניה, מישיגן, ניו ג'רזי, מרילנד, קונטיקט, מיין, דלאוור וורמונט. בסך הכל, מדינות החומה הכחולה כוללות כ-238 מתוך 270 האלקטורים הדרושים כדי לזכות בבחירות.
היסטוריה > הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016

נייט סילבר מתח ביקורת על רעיון החומה הכחולה, והצביע על "חומה אדומה" דומה של מדינות שהצביעו לרפובליקנים מ-1968 עד 1988 וטען שפערים קטנים יחסית עלולים להפוך חלק ממדינות החומה למדינות רפובליקניות. תיאורייה זה הוכחה בבחירות 2016, שבהן מצביעים ממדינות חגורת החלודה הצביעו עבור המועמד הרפובליקני, דונלד טראמפ, מה שסיפק לו את הניצחון במישיגן, פנסילבניה, ויסקונסין ובמחוז הקונגרס השני של מיין ואת הניצחון בבחירות עצמן מול המועמדת הדמוקרטית, הילרי קלינטון. אחרים טענו גם כי מדינות מישיגן, פנסילבניה וויסקונסין מעולם לא היו "בטוחות" באופן סופי עבור המפלגה הדמוקרטית, תוך שהם מציינים את הפערים הקטנים בין הדמוקרטים לרפובליקנים במדינות אלו בבחירות לנשיאות שנערכו ב-2000 וב-2004 וכי פערי הניצחון הגדולים בבחירות לנשיאות שנערכו ב-2008 ובבחירות 2012 יצרו מצג שווא של חומה דמוקרטית בטוחה ועמידה.
היסטוריה > הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020

במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020, המועמד הדמוקרטי, ג'ו ביידן ניצח במדינות ויסקונסין, מישיגן ופנסילבניה ו"החזיר" אותן לחיק החומה הכחולה. עם זאת, ביידן ניצח במדינות הללו רק בהפרשים של 0.5–3 נקודות, פערים נמוכים וקטנים משמעותית בהשוואה לניצחונות של אובמה במדינות אלה ב-2008 וב-2012. בנוסף לכך, העובדה שרבים מהמצביעים במדינות אלו מצביעים לבנים רבים ממעמד הפועלים והחלו להיות יותר מזוהים עם הרפובליקנים מעידה על מגמות ארוכות טווח שאינן לטובת הרפובליקנים.
ראו גם

החומה האדומה (מונח מקביל בבריטניה המתייחס לאזורי בחירה יציבים של מפלגת הלייבור)
הערות שוליים

↑  "There Is No 'Blue Wall'". FiveThirtyEight. 12 במאי 2015. ארכיון מ-8 בנובמבר 2020. נבדק ב-21 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "NBC News Poll Exit Poll: How Biden rebuilt the Democrats' 'blue wall". NBC News (באנגלית). 8 בנובמבר 2020. ארכיון מ-14 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mejia, Elena; Skelley, Geoffrey. "ow The 2020 Election Changed The Electoral Map". ארכיון מ-14 באפריל 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
אברהם יחזקאל

אברהם (אבי) יחזקאל (נולד ב-10 ביוני 1958), הוא חבר הכנסת לשעבר מטעם מפלגת העבודה. מכהן כיום כסגן יו"ר ההסתדרות ויו"ר אגף ארגון ומרחבים בהסתדרות.
ביוגרפיה

יחזקאל נולד בתל אביב. הוא שימש מזכ"ל המשמרת הצעירה של מפלגת העבודה וטרם כניסתו לכנסת כיהן כחבר הוועדה המרכזת של ההסתדרות ויו"ר אגף כח אדם בהסתדרות.
יחזקאל נבחר לראשונה לכנסת בשנת 1992, וכיהן כחבר הכנסת עד תום כהונת הכנסת החמש עשרה. כיהן כיו"ר ועדת הספורט בכנסת השלוש עשרה, כיו"ר ועדת הכלכלה בכנסת הארבע עשרה וכיו"ר הוועדה לפניות הציבור וועדת המשנה לתקציב הביטחון בכנסת החמש עשרה.
בשנת 1997 הועמד לדין וזוכה מאשמה כי ניצל את משאבי ההסתדרות על מנת לסייע לו במערכת הבחירות הפנימית של מפלגת העבודה של שנת 1992. בחקירתו במשטרה ניצל את זכות השתיקה והשופט שהחליט לזכותו אמר כי "לא נפל כל פגם בהחלטתו של יחזקאל לנצל את זכות השתיקה במשטרה, מתוך נימוק שמדובר בחקירה מגמתית שנועדה להביא להרשעה".
ב-1997 הציג שאילתה למשרד המדע בשאלה האם יש לממשלה קשר עם חייזרים או שהמדינה חוקרת בתחום. בממשלת שרון הראשונה מונה לסגן שר התחבורה, אך התפטר מהתפקיד ב-29 באפריל 2002 תוך שהוא מכנה את הממשלה "ממשלת כישלון", תוקף את התוכנית הכלכלית שאושרה באותו יום בממשלה כ"בדיחה, גסות רוח וכניסה לכיסי האזרחים" וקורא לחבריו למפלגת העבודה לפרוש גם הם מהממשלה.
יחזקאל הגיש בשנת 2002 מספר הצעות חוק אשר הגיעו לידי מימוש. בין השאר הוא הציע לאסור עיסוק נוסף על רבנים ראשיים, רבני ערים וחברי מועצות דתיות, להעניק נקודות זיכוי ממס הכנסה למקבלי תואר אקדמי, לחיוב הבנקים לעבוד עם כל חברות כרטיסי האשראי ולחייב כל רוכב אופניים בחבישת קסדת מגן.
בשלהי ימי הכנסת ה-16, בעקבות ריבוי ההתפטרויות מהכנסת לצורך מעבר למפלגות אחרות, נכנס יחזקאל לכנסת ב-17 בינואר 2006 במקומה של דליה איציק, אך התפטר מתפקידו ב-28 בינואר, עוד קודם שהצהיר אמונים, ובמקומו נכנס לכנסת דני קורן.
מאז פברואר 2007 מכהן יחזקאל כחבר הנהגה וכיו"ר אגף ארגון ומרחבים בהסתדרות החדשה. ביולי 2021 מונה לתפקיד סגן יו"ר ההסתדרות.
חיים אישיים והשכלה

יחזקאל בעל תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת תל אביב ותואר שני במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן. הוא מתגורר בראשון לציון, נשוי ואב לארבעה ילדים.
הערות שוליים

↑  יצחק דנון, ‏ח"כ אבי יחזקאל זוכה מכל ההאשמות; ביהמ"ש: לא ניתן לסמוך על עדות עוזי פסה, באתר גלובס, 24 בנובמבר 1997
↑  שאילתה בכנסת: האם עב"מים נחתו בארץ? אתר הידען, 23 בנובמבר 1997
↑  צבי לביא, ‏סגן שר התחבורה אבי יחזקאל הודיע על התפטרותו, באתר גלובס, 29 באפריל 2002
↑  תקציר השבוע שהיה במליאת הכנסת, יוני 2002
↑  ניצן צבי כהן, ‏אבי יחזקאל, יו"ר אגף מרחבים וחבר הכנסת לשעבר, מונה לסגן יו"ר ההסתדרות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 19 ביולי 2021
ערך זה הוא קצרמרבנושא חברי הכנסת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מוכרים בלבד 2

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  קווין סמית' 
 הופק בידי:  סקוט מוסייר קווין סמית'
 תסריט:  קווין סמית' 
 עריכה:  קווין סמית' 
 שחקנים ראשיים:  בריאן או'האלורן ג'ף אנדרסון רוזריו דוסון טרבור פרהמן קווין סמית' ג'ייסון מיוז
 מוזיקה:  ג'יימס ל. וונאבל
 צילום:  דייב קליין 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  View Askew Productions, חברת ויינסטין, מטרו גולדווין מאייר 
 חברה מפיצה:  The Weinstein Company
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  21 ביולי 2006
 משך הקרנה:  89 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט חבר'ה, סרט קומדיה 
 מקום התרחשות:  ניו ג'רזי 
 תקציב:  5,000,000‏$
 הכנסות:  26,983,776‏$
 הכנסות באתר מוג'ו:   clerks2
 פרסים:  EIFF Audience Award (פרס בחירת הקהל בפסטיבל הסרטים הבינלאומי באדינבורו, סקוטלנד)
 סרט קודם:  ג'יי ובוב השקט מכים שנית
 סרט הבא:  Clerks III 
 clerks2.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
מוכרים בלבד 2 (באנגלית: Clerks II) הוא סרטו השביעי של קווין סמית'.
תקציר העלילה

לאחר שהחנות בה דנטה ורנדל (מוכרים בלבד) עבדו נשרפת, הם מוצאים את עצמם עובדים בסניף המקומי של רשת המזון המהיר הבדויה Mooby's (הדמות על לוגו המסעדה מוכרת למעריציו של סמית' מהסרט דוגמה כמעין עגל הזהב). הסרט מתרחש ביומו האחרון של דנטה בעבודה, לפני שהוא וארוסתו, אמה, (המגולמת על ידי אשתו של סמית', ג'ינפר שוואלבך) עוברים לחיים חדשים בפלורידה. רנדל מתקשה להתמודד עם העובדה שהחבר הכי טוב שלו עוזב; דנטה מנסה להבין האם הוא באמת צריך לעשות את הצעד הזה; אליאס (טרבור פרהמן) מתמודד עם היותו בתול בן 19; בקי (רוזריו דוסון) מתמודדת עם העומס של להחליף את דוד שלה בניהול הסניף, ועם האכזבות שלה בחיים; ג'יי ובוב ממשיכים למכור סמים מחוץ למסעדה; והכל מלווה בקטילות תרבות הפופ, וההומור הרגיל.
לרדוף אחרי איימי

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  קווין סמית'
 הופק בידי:  סקוט מוסייר >קווין סמית'
 תסריט:  קווין סמית'
 עריכה:  סקוט מוסייר קווין סמית'
 שחקנים ראשיים:  בן אפלק ג'ייסון לי ג'ואי לורן אדמס
 מוזיקה:  דייב פירנר
 צילום:  דייוויד קליין
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  View Askew Productions 
 חברה מפיצה:  מירמקס
 הקרנת בכורה:  27 בינואר 1997 (בפסטיבל סאנדנס), 4 באפריל 1997
 משך הקרנה:  113 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט קומדיה, סרט דרמה, סרט רומנטי, דרמה קומית, סרט להט"בי 
 מקום התרחשות:  ניו ג'רזי 
 תקציב:  250,000‏$
 הכנסות:  12,021,272‏$
 הכנסות באתר מוג'ו:   chasingamy
 פרסים:  פרס גלובוס הזהב: פרס השחקנית הטובה בסרט קומדיה/מוזיקלי (מועמד)
 סרט קודם:  עכברי הקניון 
 סרט הבא:  דוגמה 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
לרדוף אחרי איימי (באנגלית: Chasing Amy) הוא סרט קומדיה רומנטית אמריקאי וסרטו השלישי והמסכם של קווין סמית' ב"טרילוגיית ניו ג'רזי" שלו.
הסרט כולל דיאלוגים בוטים בנושאי מין, ומושפע מסצנה בסרט גו פיש שביימה ידידה של סמית', גווינביר טרנר. בסצנה מתוודה לסבית כי היא מפחדת כי תיחשב בעיני חברותיה ל"בוגדת" אם יוודע שקיימה יחסי מין גם עם גבר. הוא גם מושפע מיחסים רומנטיים שהתקיימו בין סמית' לג'ואי לורן אדמס, המגלמת את אליסה.
עלילת הסרט

הולדן מק'ניל (בן אפלק) ובנקי אדוארדס (ג'ייסון לי) הם חברי ילדות השותפים ביצירת חוברת קומיקס מצליחה המבוססת על דמויותיהם של ג'יי ובוב השקט (ג'ייסון מיוז וקווין סמית', בהתאמה).
במהלך כנס קומיקס הולדן פוגש את אליסה (ג'ואי לורן אדמס) - אמנית קומיקס עצמאית ולסבית. לאחר שבילו זמן רב ביחד, כידידים, הולדן מתאהב בה.
במהלך הסרט מתמודד הולדן עם רגשותיו כלפי אליסיה, אשר בשלב מסוים מחזירה לו אהבה, כמו גם עם רגשותיו השליליים של חברו הטוב לגבי אליסה ועם תגליתו לגבי עברה הנועז של אליסיה בתיכון.
מקור השם

במהלך הסרט, ג'יי ובוב השקט נפגשים עם הולדן לצורך קבלת תשלום על השימוש בדמויותיהם בקומיקס המצליח שלו ושל בנקי - Bluntman & Chronic. הולדן מספר על מערכת היחסים שלו עם אליסה, ובוב בתורו (במונולוג הארוך ביותר של בוב השקט בטרילוגיה) מגיב על סיפורו של הולדן בקביעה: "אתה רודף אחרי איימי", ומספר לו שבתקופה בה גר בלאס וגאס הכיר מישהי בשם איימי, כאשר גילה על עברה המפוקפק, לא יכל להתמודד עם כך. הוא נפרד ממנה והצטער על כך מאז. הוא יצא עם נשים אחרות, אבל לגביו כל מה שהוא באמת עושה - זה "לרדוף אחרי איימי".
המוסד לנערות אצולה (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 בימוי:  Juriy Jurevitsj Popovitsj, Leonid Belozorovich 
 שחקנים:  Aleksandr Arsentyev  Sergey Kolesnikov  סרגיי אסטחוב  Igor Stam 
 ארץ מקור:  רוסיה 
 שפות:  רוסית 
 מספר עונות:  2 
 מספר פרקים:  519 
 הפקה
 מפיק:  Yury Belenky 
 חברת הפקה:  רוסיה-1 
 אורך פרק:  44 דק' 
 שידור
 רשת שידור:  רוסיה-1 
 תקופת שידור מקורית:  4 באוקטובר 2010 – 25 בדצמבר 2013 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
המוסד לנערות אצולה (ברוסית: «Институт благородных девиц») הוא סדרת דרמה היסטורית רוסית ששודרה בערוץ רוסיה-1 בשנים 2010–2013. פרק הבכורה של הסדרה שודר באוקטובר 2010 והוא מגולל את קורותיהן של תלמידות במוסד לנערות אצולה שהקימה יקטרינה השנייה, קיסרית רוסיה. הסדרה רצה במשך שתי עונות: "המוסד לנערות אצולה" (שכללה 260 פרקים) ו"סודות המוסד לנערות אצולה" (שכללה 259 פרקים).
הסדרה הייתה מועמדת בשנת 2011 בפרס TEFI בקטגוריית סדרת הטלוויזיה הטובה ביותר.
תקציר עלילת הסדרה

הסדרה מתרחשת באימפריה הרוסית במחצית השנייה של המאה ה-19 על רקע תהפוכות חברתיות ומלחמת רוסיה-טורקיה. במרכז העלילה סיפור אהבתם של בוגרת המוסד לנערות אצולה סופיה והרוזן הנשוי וורונצוב.
צוות השחקנים

אליסה סאפגינה — הרוזנת סופיה גורצ'אקובה.
אלכסנדר ארסנטייב (הוחלף לאחר מכן על ידי סרגיי אסטאחוב) — הרוזן ולדימיר וורונצוב.
אלינה לאנינה - יליזבטה מורומצבה.
סרגיי קולסניקוב - הנסיך אלכסיי וישנבצקי, נחשב לנבל הסדרה ומלך עולם הפשע של מוסקבה.
איגור סטאם - קפטן רודיון מורומצב.
דמיטרי ורשאבסקי - הרוזן אנדריי אורלוב.
אנה לוואנובה (הוחלפה בהמשך על ידי כריסטינה קאזינסקאיה) - אליונה זנאמנסקאיה
סופיה דוניאנץ - הנסיכה הפולנייה ואנדה מוגילבסקה.
יקטרינה פופובה - פולינה גארדנינה.
דאריה יגורובה - הנסיכה יבגניה מנשיקובה.
מריה קונונובה - יוליה סטרוגאנובה.
דאריה סאזונובה - נינה איזוטובה.
קרינה גונדאגסזיאן - הנסיכה אירינה בוגדסארובה.
אירינה לינדט - נינה מנצ'יני.
וסילי שמיאקינסקי - האציל האיטלקי ג'ובאני מנ'ציני.
אירנה מורוזובה - זיינאב.
אנדריי ברחודארוב - אחמט פאשה.
שחפת

| --- | --- |

צילום רנטגן של ריאות נגועות בשחפת (מסומן בחצים)
 תחום:  מחלות זיהומיות 
 גורם:  Mycobacterium tuberculosis 
 תסמינים:  שיעול, הזעת לילה, כאב חזה, fatigue, חום, גניחת דם, ירידה במשקל, צמרמורת 
 טיפול:  ethionamide  viomycin  איזוניאזיד  פיראזינקרבוקסמיד  ציקלוסירין  ציקלוסירין  איזוניאזיד  אתמבוטול  capreomycin  ethionamide  4-aminosalicylic acid  ריפמפיצין 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/230802 
 DiseasesDB:  8515
 MeSH:  D014376
 MedlinePlus:  000624 000077
 OMIM:  607948
 סיווגים
 ICD-10:  A15–A19
 
שחפת (באנגלית: Tuberculosis) היא מחלה זיהומית מדבקת, הנגרמת על ידי חיידקים מסוג מיקובקטריום, בדרך כלל חיידקים ממין Mycobacterium tuberculosis. הפגיעה האופיינית לשחפת היא בריאות, אך היא יכולה להשפיע גם על חלקים אחרים בגוף. המחלה נישאת באוויר וההדבקה מאדם לאדם נגרמת באמצעות שיעול של אדם חולה. המחלה נודעת בכינויה – "המוות הלבן".
שחפת היא אחת הסיבות הנפוצות ביותר למוות בכל הגילים ברחבי העולם. מספר מקרי המוות בעולם (בשל מחלות זיהומיות) כתוצאה ממחלה זו הוא במקום השני (אחרי איידס) למספר מקרי המוות מזיהום. כ-95% מהמקרים בעולם שאובחנו כהדבקות בשחפת וכמוות כתוצאה ממנה היו במדינות העולם השלישי.
מוערך שכרבע מאוכלוסיית העולם הייתה נגועה בחיידק, אך לרוב החיידק לא גורם למחלה פעילה, ובכל שנה נדבקים כ-1% מהאוכלוסייה. ב-2016 היו בעולם יותר מ-10 מיליון מקרים של שחפת פעילה, שהובילו ל-1.3 מיליון מקרי מוות. במקרה אחד למאה ממקרים אלו, מדובר בשחפת שעמידה לכל סוגי האנטיביוטיקה.
על פי הספרות שלפני עידן האנטיביוטיקה נגד שחפת, המחלה הובילה ל-50% מקרי מוות בחולים בלתי מטופלים. כיום, בעולם המערבי, אחוז מקרי המוות מ"שחפת שאינה עמידה לאנטיביוטיקה" נמוך ביותר, ועומד על 0.3 ל-100,000 חולים. במקרים של שחפת עמידה לאנטיביוטיקה, שיעור מקרי המוות הוא מעל 70%.
בעבר, היה שימוש בסם ההרואין לטיפול במחלת השחפת, אך בגלל סיכון ההתמכרות לסם הופסק השימוש בסם כטיפול במחלה.
תסמינים

יש להבחין בין נשאים של שחפת רדומה לבין אנשים שסובלים משחפת פעילה. בשנת 1999 העריך ארגון הבריאות העולמי שכשליש מאוכלוסיית העולם הם נשאים של שחפת רדומה. נתון זה עודכן בשנת 2018 לכרבע (25%) מאוכלוסיית העולם. אנשים שנושאים שחפת רדומה לא סובלים מסימפטומים ואינם מדבקים. בכ-5–10 אחוז מהמקרים מתפתחת שחפת פעילה. התסמינים של אנשים שסובלים משחפת פעילה תלויים באזור בגוף שבו המחלה פעילה. במקרה הנפוץ ביותר – שחפת ריאתית – נפוצים התסמינים הבאים:
שיעול מתמשך, לעיתים עם דם
כאב בחזה
חולשה
עייפות
ירידה במשקל
חום
הזעה מוגברת בשינה
הסימנים יהיו שונים במקרים של שחפת חוץ-ריאתית:
חולים הסובלים משחפת קרום הריאה (אחד הגורמים לצדרת) סובלים בעיקר משיעול ומכאב בחזה. בנוסף, הם עשויים לסבול מקוצר נשימה ומהתסמינים האופייניים לשחפת ריאתית.
חולים הסובלים משחפת במערכת השלד והשרירים (מערכת התנועה) סובלים בתחילה מכאב מקומי ורגישות באזור הפגוע. מחלה מתקדמת יותר יכולה לגרום לדלדול שרירים, דלקת מפרקים שגרונית (tuberculous arthritis; בעיקר בברכיים, מותניים וקרסוליים) ודלקת העצם (Tuberculous Osteomyelitis). תסמינים כלליים שאופייניים לשחפת ריאתית יכולים להופיע בראשית התפתחות המחלה, אך בדרך כלל הם מופיעים במקרים שבהם המחלה מתקדמת. המחלה בדרך כלל מופיעה בחלק אחד של מערכת התנועה, אך היא יכולה גם להופיע במספר מוקדים, במיוחד אצל אנשים שסובלים מכשל חיסוני. השחפת הנפוצה ביותר במערכת התנועה היא בחוליות עמוד השדרה (Tuberculous Spondylitis). חולים הסובלים ממחלה זו מרגישים כאבי גב. חוסר הספציפיות של תסמין זה מקשה על האבחנה. עם התפתחות המחלה, עשויות להופיע מורסות (ללא מופע של דלקת חמורה), הפרעות נוירולוגיות (מינוריות בתחילה, כגון נימול ותופעות חמורות יותר עם התפתחות המחלה, כגון חולשה ושיתוק הגפיים התחתונים יכולים להופיע בשלבים מתקדמים), עקשת ופיסטולות. כאשר המחלה מתמקדת באזור הצוואר (Cervical TB), היא יכולה להתבטא גם כפיתול צוואר, דיספגיה (הפרעות בליעה) ושיתוק עצב תת-הלשון.
חולים בדלקת שחפתית של קרום המוח (Tuberculous meningitis) סובלים מחום, רעידות, שינויים במצב ההכרתי, בחילות והקאות, פוטופוביה, וכאבי ראש חזקים.
חולים בשחפת במערכת האורוגניטלית (Urogenital tuberculosis), שפוגעת במערכת השתן, מערכת הרבייה והכליות, לא סובלים בדרך כלל מחלק מהתסמינים של שחפת ריאתית, כגון חום, אובדן משקל והזעה (ואם הם כן סובלים מתסמינים אלו, זה יכול להיות סימן לקיומה של שחפת ריאתית במקביל). הם עשויים לסבול מכאבי בטן ותסמינים אחרים שאינם ספציפיים למחלה זו, מה שמקשה על האבחנה. חולים בשחפת בכליות עשויים להיות אסימפטומטיים במשך חודשים רבים, אך כשהמחלה מתקדמת הסימפטומים עשויים לכלול כאבים בצד, דם בשתן, כאב בטן עוויתי (קוליק) ובסופו של דבר מאי-ספיקת כליות כרונית.
20–50 אחוז מהחולים בשחפת של קשרי הלימפה (Tuberculous lymphadenitis) סובלים מתסמינים דומים לאלה של שחפת ריאתית. סימפטום נוסף האופייני לשחפת באזור זה היא נפיחות של בלוטות הלימפה.
מתג השחפת וההדבקות במחלה

מחולל המחלה השכיח הוא חיידק מהמין Mycobacterium tuberculosis, חיידק בעל מורפולוגיה מתגית, שנתגלה על ידי הרופא הגרמני רוברט קוך ב-24 במרץ 1882. חיידק זה מצוי בבני אדם בלבד. מחלת השחפת בבקר נגרמת על ידי החיידק Mycobacterium Bovis.
ההדבקה מאדם לאדם נעשית דרך הטיפות הקטנות של השיעול או הרוק של אדם החולה במחלה פעילה. הסיכון להדבקה תלוי בעומס החיידקי של האדם החולה, זמן החשיפה, אלימות החיידק ותפקוד מערכת החיסון של האדם הנדבק. כיום לא נהוג לחסן את האוכלוסייה בעולם המערבי בשל יעילותו הנמוכה של החיסון[דרוש מקור], ומאחר שהחיסון פוגע ביכולת להשתמש בהמשך במבחן טוברקולין כדי לאבחן את המחלה. בעולם המערבי הייתה ירידה מתמדת במספר מקרי השחפת לאורך המאה ה-20, אך מגמה זו נבלמה בעשרים השנה האחרונות, בעיקר עקב העלייה במספר החולים מדוכאי החיסון, דוגמת חולי האיידס[דרוש מקור].
בהדבקה הראשונית החיידק חודר לריאה דרך טיפות הנוזל, ומגיע בעיקר לאזורים התחתונים-אמצעיים של הריאה, שם הוא עלול ליצור מוקד. מוקד כזה נקרא בשם מוקד גון (Ghon focus). משם ההתפשטות היא אל קשרי הלימפה בשערי הריאות. מוקד ריאתי נוסף למוקד בשער הריאה נקרא (Ranke's complex). מן הריאה יכול להיות פיזור של החיידק לכל הגוף. התקדמות מוקדמת של הזיהום למחלה נקרא שחפת ראשונית מתקדמת, והיא עלולה להתבטא כשחפת מופשטת (מילארית), לעיתים עם דלקת קרום המוח, או כמחלה ריאתית של פסגות הריאה, החלקים האחוריים של האונות העליונות או מחלה של האונות התחתונות.
לרוב, שחפת משקפת הפעלה מחדש של מוקד ישן. התסמינים מתחילים לאיטם בהזעות לילה, הצטמררות ועייפות; חום מופיע בפחות מ-50% מהחולים, וגניחת דם בפחות מ-25%. הבדיקה הגופנית של החולה עשויה להראות עמימות וחרחורים בשדות הריאה העליונים. בצילום חזה ניתן לראות לעיתים מחלה קוויטארית – היווצרות של חללים סגורים בתוך רקמה.
שחפת חוץ ריאתית מבטאת הפעלה מחדש של מוקד רדום ומתהווה ב-15% מן המקרים. היא עלולה להופיע כמחלה מפושטת (מיליארית) כמחלה מוחית (מנינגיאלית), וכן ליצור מוקדים בעצמות ובפרקים. למעשה, מוקדי שחפת יכולים להופיע בכל איבר בגוף.
רק אצל 10%–15% מן הנדבקים בשחפת תתפתח הצורה הפעילה של המחלה.
בשנת 2015, מדענים של אוניברסיטת אלבמה בראשות הפרופ' מיכאל נידרוויז (Michael Niederweis) גילו חלבון בשם Tuberculosis Necrotizing Toxin (או בקיצור TNT). חלבון זה נמצא בתוך ה-Mycobacterium tuberculosis, ומסייע לו בהתגוננות מפני המיקרופאגים (תאי מערכת החיסון שבתוכם נמצא ה-Mycobacterium tuberculosis). כך יכול ה-Mycobacterium tuberculosis לחמוק ממערכת החיסון, להתרבות ולחולל את מחלת השחפת.
אבחון > שיטות מקובלות לאבחון

הדרך המקובלת כיום לאבחון שחפת היא מבחן טוברקולין (Tuberculin test). הטוברקולין הוא חלבון המופק ממתג השחפת. חומר זה מעורר באנשים שחלו בשחפת תגובה אלרגנית בעור. קביעת תשובת המבחן דורשת ניסיון, ותלויה גם בדרגת החשד להדבקה. בנבדקים מדוכאי חיסון עלולה להיות תגובת טוברקולין שלילית – כלומר חוסר תגובה, למרות הדבקה במחלה בשל חוסר יכולתה של מערכת החיסון ליצור את התגובה האלרגית.
תופעות הלוואי למבחן הן נדירות מאוד וכוללות בעיקר תגובות עוריות מוגזמות. כאשר קיים חשד להדבקות על פי מבחן טוברקולין, נהוג לערוך צילום רנטגן של החזה על מנת לאשר את הממצא, עם זאת, במקרים רבים של שחפת סמויה אין למבחן טוברוקולין עדות בצילום רנטגן. ישנן שתי דרכים לביצוע המבחן:
מבחן מנטו (Mantoux) הוא מבחן טוברקולין בהזרקה.
מבחן פירקט הוא מבחן טוברקולין בשריטה.
בדיקת קוונטיפרון – חולשתו העיקרית של מבחן טוברקולין היא העובדה כי נבדקים שקיבלו בילדותם חיסון נגד שחפת (חיסון ה-BCG) מגיבים למבחן טוברקולין כמו חולי שחפת. מבחן הקוונטיפרון מבוסס על בדיקת דם במהלכה נחשפים תאי הדם לאנטיגן מתאי השחפת. אם הגוף נחשף לחיידקי השחפת, מפרישים תאי הדם את הציטוקין אינטרפרון גמא. שיטה זאת אינה מושפעת מחיסון קודם.
אבחון > שיטות לאבחון מחלה פעילה

במצב של חשד להתפרצות השחפת יש לאשר את נוכחות החיידקים בתרביות ליחה, זמן ההמתנה לתשובה מתרבית כזו הוא 4–8 שבועות.
ניתן לאשר את נוכחות החיידקים על ידי צביעת ציל-נילסן על מנת לזהות חיידקים בצורת מתגים היציבים לחומצה (acid fast bacili).
במקרים מסוימים, בדרגת חשד גבוהה ותרביות עקרות, ניתן להזריק לשרקנים דם מן החולה, ולבדוק אותם לאחר זמן כדי לעקוב אחר התפתחות המחלה, אם קרתה.
מאחר שהתרופות הניתנות לטיפול בשחפת עלולות לפגוע במערכות שונות בגוף, מקובל לעשות מספר בדיקות לפני התחלת הטיפול: תפקודי כבד, ראיית צבעים, שדות ראייה וחדות ראייה, וכן מבחני שמיעה, כתלות בסוג התרופות בהן ייעשה שימוש.
שלבים בשחפת פעילה ורדומה

חיידקי השחפת נשאבים לתוך הריאה.
מערכת החיסון בונה סביבם ריקמת צלקת שנועדת להפריד בינם לבין הגוף.
מערכת החיסון נחלשת וחיידקי השחפת פורצים את הריקמה. (בשלב זה מתחילה שחפת פעילה).
החיידקים בונים סביבם גוש של תאי דם לבנים (מקרופג'ים) וגוש זה מגן עליהם בזמן התרבותם.
פנים הכדור הופך לנוזל ופורץ החוצה יחד עם חיידקי השחפת.
נוצרים חללי אוויר גדולים (ללא דם) בריאות.
חיידקי השחפת מתרבים במהירות ויוצרים חללים נוספים.
להלן פירוט השלבים:
שלבים בשחפת פעילה ורדומה > שחפת ראשונית

בשלב הראשון של ההדבקה החיידק מתיישב מתחת לפלאורה, באונות התחתונות של הריאה. במהלך שלושת השבועות הראשונים מרגע החשיפה, החיידקים מתרבים במקרופאגים תוך הופעת סימפטומים לא ספציפיים דמויי שפעת, בליווי של בקטרמיה. עם הגעת החיידק לאלוואולי (נאדיות הריאה), מקרופאגים אלוואולריים (alveolar macrophage) בולעים אותו, אך הם לא מצליחים להורגו והוא שורד בתוכם ומחוצה להם. לאחר שלושה שבועות מתבטאת השחפת הראשונית: המקרופאגים מפרישים ציטוקינים, למשל IL12, אשר מעודדים תאי T להפריש אינטרפרון גמא, שבתורו מביא לשיפעול נוסף של המקרופאגים. המקרופאגים הופכים לתאים אפיתליואידיים – דמויי אפיתל, מלאים בציטופלסמה – ולאחר מכן, קיימת התגייסות של לימפוציטים לאזור ומתחיל להתארגן מבנה של גרנולומה (הקרוי "טוברקולומה"): בחלק הפנימי שלה קיימים חיידקים חופשיים, בשכבה העוטפת יש מקרופאגים. ישנם גם התאחויות של התאים האפיתליואידים כך שמקבלים תאים מרובי גרעינים בשם תאי Multinucleate giant cell of the Langhans type, ובשכבה החיצונית ביותר יש לימפוציטים – גרנולומה "גבינתית". במרכז ישנו נמק גבינתי. השחפת הראשונית מאופיינת ב־Gohn complex – נגעים בריאה הממוקדים ברווח שבין האונות ובקשריות לימפה המנקזות את האזור. ברוב המקרים של שחפת ריאתית אין התפתחות של המחלה מעבר לכך: הנגעים עוברים פיברוזיס, מסתיידים וניתן לראותם בצילום רנטגן. עם זאת, במקרים מסוימים מתפתחת שחפת ריאתית שניונית.
שלבים בשחפת פעילה ורדומה > שחפת ריאתית שניונית

במסגרת התקדמות המחלה, הנגע הראשוני עובר רה-אקטיבציה, וכתוצאה מכך מופיעים סימפטומים אופייניים כגון גניחת דם וכו'. המחלה השניונית נוטה להיות ממוקדת יותר בפסגות הריאה, אשר עשירות באוויר. הגרנולומות מתאחדות יחד ליצירת נגעים מאקרוסקופיים לבנים בשם tubercles (מכאן השם הלועזי של המחלה) וניתן לראות תמונה של מחלה גרנולומטוטית עם נמק גבינתי ותסנין דלקתי כרוני.
שלבים בשחפת פעילה ורדומה > שחפת פרוגרסיבית

במקרים מסוימים המחלה השניונית מסתבכת ויכולים להיווצר חללים בתוך הריאה ("קביטציות", cavitation) – מאפיין נפוץ של שחפת שניונית. כמו כן, יכולה להתפתח דלקת ריאות (בעיקר אצל חולי איידס וחולים מוחלשים חיסונית, או scrofula – דלקת שחפתית בקשרי הלימפה בצוואר, אשר מפרישה מוגלה דרך העור.
אפידמיולוגיה > שחפת באסיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.