stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נסיך סיביר

| --- | --- |

 סוגה:  קומדיית הרפתקאות
 כותבים:  לאוניד קופרידו אלכסנדר בולינקו אלכסנדר טיקון סרגיי אולחניק יקטרינה קורצ'מקינה
 בימוי:  פאבל סמירנוב דניס ילאונסקי
 שחקנים:  איוואן ז'ידקוב אלינה לאנינה קיריל נאגייב ולדימיר ליטווינוב כריסטינה קוזמינה אלכסנדר נסטרוב פיליפ דיאצ'קוב יקטרינה ריאבובה ילנה סימונובה אנדריי אוורקוב וסילי קורטוקוב
 פסקול:  אלכסנדר קרפוב ולדימיר קריסטובסקי
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  20
 הפקה
 מפיק:  ויאצ'סלב מורוגוב אלכסנדר אקופוב נטליה שניידרובה טטיאנה בליצ'נקו טטיאנה סקריפקה יבגני בינוב מקסים וולודין סבטלנה צ'איון
 מפיקים בפועל:  דמיטרי קוזמין דמיטרי פאסיצ'ניוק
 צלמים:  רוסטיסלב גאסלבאלט אלכסנדר יבדוקימוב סטניסלב פקארסקי
 אורך פרק:  45 דקות
 שידור
 רשת שידור:  CTC
 פורמט (תמונה):  16:9
 פורמט (קול):  Dolby Digital
 תקופת שידור מקורית:  11 במאי 2015 – 11 ביוני 2015
 קישורים חיצוניים
 הסדרה באתר ערוץ СТС
 דף התוכנית ב-IMDb
נסיך סיביר (ברוסית: Принц Сиби́ри) היא סדרת טלוויזיה הרפתקאות וקומדיה רוסית, בהפקת חברת הסרטים "אמדיה". פרק הבכורה עלה לשידור ב-11 במאי 2015 בערוץ STS, ופרק הסיום שודר שם כעבור חודש, ב-11 ביוני.
עלילה

מתכנת מוכשר בשם מקסים סאבלייב מסנקט פטרבורג מחליף את חברו הקרוב, והאוליגרך קונסטנטין בושויב מתחיל לצוד את סאבלייב. על מנת להסתתר מהרדיפה, מחליט מקסים להתחבא בכפר הסיבירי המרוחק פיחטה שבאזור טומסק. שם הוא יצטרך לוותר על כל היתרונות של הציוויליזציה ולנסות להפסיק להיות זר בקרב המקומיים ולהשתלב בחברתם בהקדם האפשרי. מקסים מקבל עבודה במנסרה, שבמהרה מתבררת כשייכת לאוליגרך בושויב.
דמויות ושחקנים > דמויות ראשיות > תושבי סנט פטרבורג

איוואן ז'ידקוב - מקסים סאבלייב, מתכנת מחשבים
קיריל נאגייב - ואדים, מרצה, חברו של מקסים
מריאנה אנוחינה - ולריה גרומובה, שותפתו לשעבר של מקסים
ולדימיר ליטווינוב - קונסטנטין בושויב, איש עסקים, אוליגרך
כריסטינה קוזמינה - סבטלנה בושויבה
אלכסנדר בולשאקוב - אולג רודאקוב, ראש האבטחה של בושויב
אלכסנדר קוייקב - יורי וורוחוב, בלש פרטי
וראדים פרוחורוב - איגור אובוחוב, עורך דינו של בושויב
דמויות ושחקנים > דמויות ראשיות > תושבי הכפר פיחטה

אלינה לאנינה - טטיאנה דמידובה, מורה בבית ספר התיכון של הכפר
פיודור קופוסוב - פנסיונר
יקטרינה ריאבובה - ז'אנה שטיק
אלכסנדר נסטרוב - וסילי פלטניוב, עובד מפעל העצים המקומי
פיליפ דיאצ'קוב - גנאדי מלצב
אנדריי אוורקוב - סטפן שטיק, שוטר הכפר
אנטון חטייב - ולדיסלב, איש עסקים מקומי, הבעלים של חנות הכפר וקפה "רומשקה"
וסילי קורטוקוב - ניקולאי דאדונוב, מנהל מפעל העצים
פסקול

| מבצע | שיר |
| --- | --- |
להקת Uma2rmaH: Happy
להקת Uma2rmaH: לשפוך אותי
להקת Uma2rmaH: יום שישי
להקת Uma2rmaH: ריקוד, מוזה
להקת Uma2rmaH: מוזה צורך בדחיפות
לודוויג ואן בטהובן / אלכסנדר קרפוב: לאליזה
יוהאן סבסטיאן באך / אלכסנדר קרפוב: אוונטורה מספר 1
וולפגנג אמדאוס מוצרט / אלכסנדר קרפוב: צעדה טורקית
פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי / אלכסנדר קרפוב: שיר נפוליטני
אלכסנדר קרפוב: ילדה צוענית
ליאוניד קרלוביץ' בקמן / אלכסנדר קרפוב: עץ חג המולד נולד ביער
יקטרינה ריאבובה: גשם בחוץ
א. אוורקוב: בולזיי
פיליפ דיאצ'קוב: אור ראפ
צילום הקליפ לשיר "Happy" מאת Uma2rmaH, שהפך לשיר הנושא של הסדרה, נערכו במוסקבה, ובהשתתפות החקלאי מקרסנויארסק, ג'סטאס ווקר, שהיגר מארצות הברית לרוסיה.
הפקה

צילומי הסדרה התקיימו בסנט פטרבורג ובעיר אולונץ (ברפובליקה של קרליה). צילומי החוץ נערכו בכפר הקרלי הישן בולשאיה סלגה.
לצורך צילומי הסדרה, היה השחקן איוון ז'ידקוב תחת דיאטה קפדנית במשך חודשיים וחצי: הרבה חלבון, שום דבר מתוק, מינימום פחמימות - רק ירקות, דגני בוקר ואגוזים.
לראשונה הוצגה הסדרה ב-7 באוקטובר 2014, במסגרת התוכנית העסקית של פורום המדיה הבינלאומי של סנט פטרבורג.
הערות שוליים

↑  «Happy» по-русски // TJournal, 28 апреля 2015 года
↑  Презентован клип группы «Uma2rman» c фермером из Красноярского края // «קומסומולסקאיה פראבדה», 28 апреля 2015 года
↑  Авантюрная комедия «Принц Сибири» выйдет в эфир канала СТС // Новости РуФокс, 21 апреля 2015 года
↑  Киношники превратили Олонецкую деревню в съёмочную площадку // Информационно-развлекательный портал «Петрозаводск говорит», 6 мая 2014 года
↑  Режиссёру не понравился пресс экс-мужа Арнтгольц // «Караван историй», 19 августа 2014 года
↑  СПММФ: Шоукейсы телекомпаний и дебаты о капитализации новых медиа // ПрофиСинема, 10 октября 2014 года
סיביריאדה

| --- | --- |

 בימוי:  אנדריי קונצ'לובסקי 
 תסריט:  אנדריי קונצ'לובסקי, Valentin Ezhov 
 עריכה:  ולנטינה קולגינה 
 שחקנים ראשיים:  Natalya Andrejchenko פאבל קדוצ'ניקוב Mikhail Kononov אלכסנדר אדבשיאן Vladimir Samoylov ויטאלי סולומין לודמילה גורצ'נקו ניקיטה מיכאלקוב ארטיום מיכאלקוב 
 מוזיקה:  אדוארד ארטמייב 
 צילום:  לוון פטשווילי, Boris Travkin 
 מדינה:  ברית המועצות ברית המועצות
 חברת הפקה:  מוספילם 
 חברה מפיצה:  מוספילם, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  10 במאי 1979 
 משך הקרנה:  199 דק' 
 שפת הסרט:  רוסית, גרמנית 
 סוגה:  סרט דרמה, שירה עלילתית, סרט היסטורי 
 פרסים:  גרנד פרי של פסטיבל קאן 
 דף הסרט ב־IMDb
 
סיביריאדה (ברוסית: Сибириада) הוא סרט סובייטי משנת 1979 בארבעה חלקים, המשתרע על רוב המאה העשרים בבימויו של אנדריי קונצ'לובסקי.
הסרט מביא את סיפור ההיסטוריה הרוסית מתחילת המאה ה-20, כפי שהיא משתקפת מבעד לקורותיהן של שתי משפחות המתגוררות בכפר שכוח בסיביר, והתמורות המלוות אותן משך שלושה דורות. בסרט כיכב הבמאי-שחקן ניקיטה מיכאלקוב. הסרט זכה בפרס הגרנד פרי של פסטיבל קאן (1979).
הערות שוליים

↑  https://www.nytimes.com/1982/09/15/movies/siberiade-winner-of-cannes-prize.html
| --- | --- |
בקרת זהויות :  SUDOC: 197863760  VIAF: 1583151002100430280001   WorldCat (עם VIAF): 1583151002100430280001
סטודיבייקר לנד קרוזר

| --- | --- |

סטודיבייקר לנד קרוזר
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  סטודיבייקר (Studebaker Corporation)
 שנות ייצור:  1934–1954
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית
 בסיס גלגלים:  3,155 מ"מ (משנת 1947)
 מפרט טכני
 מנוע:  8 צילינדרים,  (משנת 1950, מנוע חברת סטודיבייקר)
סטודיבייקר לנד קרוזר, שנת 1953
לוגו סטודיבייקר לנד קרוזר, שנת 1953 - על מכסה תא המטען
סטודיבייקר לנד קרוזר (באנגלית: Studebaker Land Cruiser) היא מכונית משפחתית אשר יוצרה על ידי יצרנית כלי הרכב האמריקאית, "סטודיבייקר" בין השנים 1934–1954.
הדגם הוצג לראשונה בשנת 1933 במרכז הקונגרסים של שיקגו, אך השיווק החל בשנת 1934.
לאחר מלחמת העולם השנייה עבר דגם ה-"סטודיבייקר לנד קרוזר" מתיחת פנים יסודית: המרכב, המארז והמנוע שונו לחלוטין, לדגם מודרני.
בדגמי "סטודיבייקר לנד קרוזר" 1947 נוספו שעון אנלוגי ושטיחים קדמיים ואחוריים.
סדרות "סטודיבייקר לנדרובר"

(1934-1942)
(1947-1957)
מחירי דגם "סטודיבייקר לנדרובר"

1,510 דולר (1934)
2,265 דולר (1948)
2,329 דולר (1949)
2,187 דולר (1950)
2,316 דולר (1953)
תמונות

סטודיבייקר לנד קרוזר
סטודיבייקר לנד קרוזר
סטודיבייקר לנד קרוזר (דגם 1948-1949)
ראו גם

סטודיבייקר
סטודיבייקר אלקטריק
סטודבייקר-גרפורד
סטודיבייקר דיקטטור
סטודיבייקר Light Four
סטודיבייקר Light Six
סטודיבייקר קומנדר
לארק
סטודיבייקר פרזידנט
סטודיבייקר Flight Hawk
סטודיבייקר Silver Hawk
סטודיבייקר Golden Hawk
סטודיבייקר Gran Turismo Hawk
סטודיבייקר אוואנטי
סטודיבייקר קופה אקספרס
סטודיבייקר סטארליט
סטודיבייקר צ'אמפ
הערות שוליים

↑  "סטודיבייקר לנד קרוזר" autorevista.com/Classics/34stude
סטודיבייקר סטארליט

| --- | --- |
Studebaker Starlight
Studebaker Starlight
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Studebaker Champion Starlight coupe studebaker-starlight-coupe
 יצרן:  סטודיבייקר (Studebaker Corporation)
 שנות ייצור:  1962–1964
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית אוסטרליה אוסטרליה
 אורך:  5,192 מ"מ
 בסיס גלגלים:  3,029 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים, המפיק 85 כ"ס 8V צילינדרים, המפיק 102 כ"ס
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות   תמסורת אוטומטית
 צריכת דלק:  מכל דלק - 18 גלון (68.137 ליטר)
 מעצב:  Virgil Exner
סטודיבייקר סטארליט (באנגלית: Studebaker Starlight) היא מכונית סלון, בתצורת קופה, 2 דלתות, אשר יוצרה על ידי יצרנית כלי הרכב האמריקאית, "סטודיבייקר" בין השנים 1947–1952.
מנהלת החברה ופסי הייצור היו בסאות בנד ובאינדיאנה.
מחיר דגם "סטודיבייקר סטארליט" (דגם בסיסי) בשנת 1947, עמד על 1,756 דולר.
סטודיבייקר סטארליט

דגם קופה
2 דלתות
5 מושבים
שני החלונות צדדים מופרדים מהחלון האחורי על ידי תמיכת הגג. הגג מעוגל בחלקו האחורי, עם מערכת חלון עוטפת, שסיפקה אפקט פנורמי, החלון המעוגל הושג עם ארבעה לוחות זכוכית קבועים.  הגג נתמך על ידי שני עמודים רחבים (המכונים לעיתים עמודות "B").
תמונות

סטודיבייקר סטארליט
סטודיבייקר סטארליט, שנת 1951
סטודיבייקר סטארליט, שנת 1951
סטודיבייקר סטארליט, דגם "Commander Starliner Hardtop Coupe" שנת 1952
ראו גם

סטודיבייקר
סטודיבייקר אלקטריק
סטודבייקר-גרפורד
סטודיבייקר דיקטטור
סטודיבייקר Light Four
סטודיבייקר Light Six
סטודיבייקר קומנדר
סטודיבייקר לנד קרוזר
סטודיבייקר Scotsman
סטודיבייקר פרזידנט
סטודיבייקר לארק
סטודיבייקר אוואנטי
סטודיבייקר Golden Hawk
סטודיבייקר Silver Hawk
סטודיבייקר Flight Hawk
סטודיבייקר קופה אקספרס
סטודיבייקר צ'אמפ
לקריאה נוספת

סטודיבייקר סטארליט - תמונות
הערות שוליים

↑  סטודיבייקר סטארליט
↑  סטודיבייקר סטארליט
↑  סטודיבייקר סטארליט - תמונות
סיבית זוגיות

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
דוגמאות להוספת סיבית זוגיות
7 סיביות נתונים: בית עם סיבית זוגיות
| 7 סיביות נתונים | זוגית | אי־זוגית |
| 0000000 | 00000000 | 00000001 |
| 1010001 | 10100011 | 10100010 |
| 1101001 | 11010010 | 11010011 |
| 1111111 | 11111111 | 11111110 |
סיבית זוגיות או סיבית ביקורת זוגיות היא סיבית המשמשת כספרת ביקורת, שערכה מסמן האם מספר הסיביות באוסף נתון שערכן 1 הוא זוגי או אי־זוגי. קיימים שני סוגים של סיביות זוגיות – סיבית זוגיות זוגית, ששווה ל־1 אם ורק אם מספר האחדות בסיביות הנבדקות הוא אי־זוגי (וביחד איתה משלים לזוגי), וסיבית זוגיות אי־זוגית ששווה ל־1 כאשר מספר האחדות בסיביות הנבדקות הוא זוגי (וביחד איתה משלים לאי־זוגי). סיבית הזוגיות קובעת האם המספר המתאים (בעל ייצוג בינארי זה) הוא זוגי או אי־זוגי – היא שווה 1 אם ורק אם המספר אי־זוגי. הוספת סיבית ביקורת לרצף של סיביות מאפשר לגלות שגיאה אחת בהעברת המידע, אך לא מאפשר לתקן אותה.
בתקשורת מחשבים, סיבית זוגיות משמשת כשיטה פרימיטיבית לאיתור  שגיאות. כאשר צד אחד משדר לצד השני נתונים על פני ערוץ תקשורת, קיימת הסתברות מסוימת שהצד השני יקבל את המידע עם שגיאות, כאשר מספר השגיאות, ביחס לכמות המידע המשודר, תלויה באיכות הערוץ. על ידי חישובה ושידורה של סיבית זוגיות לאחר מספר שנקבע מראש של סיביות מידע, מאפשר הצד הראשון לצד השני לגלות האם התרחשה שגיאה במעבר המידע ולהתעלם מהמידע השגוי. שיטה זו אינה מושלמת – כאשר מספר הסיביות השגויות במידע שהתקבל הוא זוגי לא ניתן לגלות שהתרחשו שגיאות לפי סיבית הזוגיות. יתר על כן, גם כאשר מגלים לפי סיבית הזוגיות שהתרחשה שגיאה, אין אפשרות לזהות באיזו סיבית השגיאה התרחשה ולתקן אותה, כמו שניתן לעשות בקודים חזקים יותר. למעשה, ייתכן שהשגיאה התרחשה בסיבית הביקורת עצמה והמידע הרלוונטי נותר ללא פגע, אך אין אפשרות לגלות זאת.
מגבלות אלה גורמות לכך שהשיטה אינה ישימה על גבי ערוצי תקשורת "רועשים", כלומר בעלי הסתברות גבוהה יחסית לטעות, אולם בערוצים שבהם ההסתברות לטעות נמוכה מספיק עד כדי כך שההסתברות לשתי טעויות בבלוק אחד היא אפסית מהווה בדיקת זוגיות שיטה פשוטה וזולה לגילוי שגיאות, מבחינת סיבוכיות החישוב ומבחינת התקורה על גבי הערוץ.
ניתן לשכלל את השיטה ולרשום את המידע כמטריצה כך שלכל עמודה ולכל שורה מוסיפים סיבית זוגיות משלה. כך אם התרחשה טעות אחת במטריצה נוכל לזהות את העמודה והשורה של אותה שגיאה ולתקן אותה, אך אם התרחשו שתי טעויות כבר לא ניתן לתקן אותם. על ידי סיביות הזוגיות הנוספות ניתן לזהות קיום שגיאות עד שלוש שגיאות, אך ייתכן שיתרחשו ארבע שגיאות ולא יהיה ניתן לזהות זאת על פי הסיביות הנוספות.
שימוש חשוב של רעיון סיבית הזוגיות מיושם דווקא בתחום אחסון המידע הממוחשב, במערכות RAID.
ראו גם

פונקציית זוגיות
סטודיבייקר סילבר הוק

| --- | --- |
סטודיבייקר סילבר הוק
סטודיבייקר סילבר הוק
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  סטודיבייקר (Studebaker Corporation)
 שנות ייצור:  1957–1959
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מפרט טכני
 מנוע:  V6 צילינדרים, המפיק 101 כ"ס, מנוע V8 צילינדרים, 4,4200 סמ"ק המפיק 180 כ"ס ו-195 כ"ס, מנוע 4,700 סמ"ק המפיק 210 כ"ס ו-225 כ"ס
סטודיבייקר סילבר הוק (באנגלית: Studebaker Silver Hawk) היא מכונית סלון בתצורת קופה, 2 דלתות, אשר יוצרה על ידי יצרנית כלי הרכב האמריקאית, סטודיבייקר בין השנים 1957–1959.
תרגום "Silver Hawk" לעברית: "נץ הכסף".
סדרת הוק

Studebaker Flight Hawk ( שנת 1956)
Studebaker Golden Hawk (בין השנים 1956-1958)
Studebaker Silver Hawk (בין השנים 1957-1959)
Studebaker Gran Turismo Hawk (בין השנים 1962-1964)
סטודיבייקר הוק

בין השנים 1960-1961 פותח הדגם סטודיבייקר הוק, אשר התבסס על הדגם הקודם סטודיבייקר סילבר הוק וכמעט היה זהה לקודמו, ולדגם סטודיבייקר גולדן הוק.
תמונות

סטודיבייקר סילבר הוק, שנת 1957
סטודיבייקר, שנת 1958
סטודיבייקר, שנת 1960
סטודיבייקר, שנת 1957
ראו גם

סטודיבייקר
סטודיבייקר אלקטריק
סטודבייקר-גרפורד
סטודיבייקר דיקטטור
סטודיבייקר Light Four
סטודיבייקר Light Six
סטודיבייקר קומנדר
סטודיבייקר לנד קרוזר
סטודיבייקר Scotsman
סטודיבייקר פרזידנט
סטודיבייקר לארק
סטודיבייקר אוואנטי
סטודיבייקר Golden Hawk
סטודיבייקר Silver Hawk
סטודיבייקר Flight Hawk
סטודיבייקר קופה אקספרס
סטודיבייקר צ'אמפ
סטודיבייקר סטארליט
סחר בין-לאומי

סחר בין-לאומי, או סחר חוץ, הוא חליפין של סחורות ושירותים מעבר לגבולותיה של ארץ או מדינה מסוימת. כאשר הסחורות מגיעות אליה הדבר נקרא ייבוא וכאשר המדינה מוכרת את סחורותיה למדינה אחרת הדבר נקרא יצוא. במרבית המדינות, מהווה סחר בין-לאומי חלק משמעותי מהתוצר המקומי הגולמי וככזה יש לו חשיבות רבה עבור רוב מדינות העולם. סחר החוץ מהווה בישראל שני שלישים מהתוצר המקומי הגולמי. 99% מהסחר הבין-לאומי של ישראל - במשקל ומעל 80% בערכים כספיים נעשה בים.
יצוא מכוניות מתוצרת ישראל לפינלנד, ראשית שנות ה-50
מכוניות מיובאות ממתינות בנמל אשדוד, מבט האוויר
סחר בין-לאומי התקיים כמעט לאורך כל ההיסטוריה האנושית. סחר ימי ויבשתי ענף התקיים בעולם העתיק (ראו דרך המשי ודרך הענבר), וכמה מן המעצמות והמדינות הבולטות ביותר לאורך ההיסטוריה ביססו חלק ניכר מכוחן על סחר כזה.
חשיבותו הכלכלית, החברתית, התרבותית והפוליטית של הסחר הבין-לאומי נמצאת בעלייה מתמדת במאות השנים האחרונות, בזכות פיתוח מערכות בנקאות וביטוח, תיעוש ותעבורה ובמאה השנים האחרונות גם חברות וארגונים רב לאומיים. מגמת התגברות הסחר בחמישים השנים האחרונות, ובמיוחד פעילותם הגוברת של גופים על-לאומיים ובין-לאומיים מכונה גלובליזציה.
התפתחות הסחר הבין-לאומי > העת העתיקה

בתחילת האלף השני לפנה"ס התקיים סחר ענף בין אשור לאנטוליה. פיניקים היו ידועים במסחר הימי המפותח שלהם. מאוחר יותר יובאו לאירופה תבלינים מארצות המזרח, בין השאר מסין והודו.
קיומו של סחר בין בני אדם סימן תמיד את התעלותו של האדם מעל סיפוק צרכיו הבסיסיים ביותר, ובראשם הישרדותו הפיזית, והצלחתו לפתח מערכות כלכליות מתקדמות יותר בהן מתקיימת התמחות וחלוקת עבודה. סחר בין-לאומי היווה פיתוח נוסף של מערכות אלו, באפשרו לאדם לעמול על יצירת מוצר שיש בו תועלת מיוחדת לא לעצמו אלא לאדם אחר הנמצא במרחק רב מאוד ממנו באופן פיזי, חברתי ותרבותי, ולקבל בתמורה דבר שהוא מעריך כחשוב ואינו מצוי בסביבתו הוא.
התפתחות הסחר בכלל והסחר הבין-לאומי בפרט הייתה הזרז החשוב ביותר להתפתחותה של מערכת כלכלית בין-לאומית המבוססת על מתכות בעלות ערך מוסכם, ובמיוחד זהב וכסף. מערכת כזאת הייתה חיונית משום שסחר חליפין ישיר (ברטר) היה כלי מסורבל ומגושם מדי, כאשר התפתח הסחר מעבר לשלביו הראשונים. ההסכמה העל־לאומית על ערכים שבאמצעותם ניתן לתקשר הייתה אחד הצעדים המשמעותיים בטיות שבהן יכולים היו האזרחים ליהנות ממידה של הגנה משרירות לבם של השלטונות והגנה על רכושם. התפתחות זו נבעה מכך שכדי לשלוח סחורה על פני מרחק רב, ביבשה או בים, היה השולח זקוק למידה מסוימת של ביטחון בכך שהסחורה תגיע ליעדה ושהתשלום עבורה יתקבל. בארצות או מדינות בהן לא ניתן היה להבטיח זאת, הסחר הבין-לאומי התמוטט. דוגמה טיפוסית הייתה התמוטטותו המוחלטת של הסחר הבין-לאומי אחרי נפילתה של האימפריה הרומית והסדר והמשפט אותו ייצגה במאה החמישית.
תופעה חשובה שלישית אותה עודד הסחר הבין-לאומי היה פיתוח סובלנות ופתיחות תרבותית והשפעה הדדית בין תרבויות. כדי לסחור עם אנשים שתרבותם וחברתם שונים מאוד, נדרשו אלו שביקשו לסחור להכיר ולהבין את תרבותם של אותם זרים עמם סחרו. הסוחרים נשאו בספינותיהם ועל גמליהם לא רק מטען פיזי, אלא גם מטען תרבותי: את העדפותיהם של הזרים, כתבם, שפתם, אמנותם, סיפוריהם ומראם.
המטען ה'נלווה' הכלכלי, הפוליטי, המשפטי והתרבותי של הסחר הבין-לאומי גרם לכך שהמדינות והתרבויות החשובות והמשפיעות ביותר לא היו אלו של הכובשים הגדולים, אלא של הסוחרים, ובמיוחד של אומות שהתבססו על התיישבות וסחר מעבר לים, כמו הפיניקים או היוונים. בכיוון ההפוך, תרבויות שהסתגרו בתוך עצמן וניסו למנוע סחר בין-לאומי והשפעה תרבותית נדונו לניוון ושקיעה, כפי שניתן ללמוד ממקרה סין החל מהמאה השש עשרה או יפן עד אמצע המאה התשע עשרה.
התפתחות הסחר הבין-לאומי > ימי הביניים

באירופה, בערך משנת 1100, החל להתפתח סחר בין-לאומי בסחורות ובתרבות בהיקף הולך ומתרחב. מדינות השוכנות לחוף ימים, ובמיוחד הקטנות והעניות יותר במשאבי טבע, היו הראשונות לעמוד על היתרון שיכול להעניק להן הסחר הבין-לאומי. ערי המדינה באיטליה, פורטוגל ובלגיה (אנטוורפן) ומעט מאוחר יותר אנגליה והולנד היו אומות הסחר הבין-לאומי הבולטות ביותר במאות החמש עשרה, השש עשרה והשבע עשרה.
התפתחות הסחר הבין-לאומי > העת החדשה

במהלך המאה השמונה עשרה הופיעו התאוריות של האסכולה הפיסיוקרטית והלסה פר בצרפת ובאנגליה, שכפרו לחלוטין בטענות המרקנטיליסטיות. הוגים כרישר קנטיון ואדם סמית טענו כי מחסומי הסחר לא רק שאינם מועילים לצבירת העושר של אומה, הם גורמים לדלדולו. הפתרון, על כן, טמון ב"לסה פר" ו"לסה פסה": מילולית, תנו לנו לעשות, תנו לנו לעבור, הפחיתו את המכסים ותנו לסחר הבין-לאומי להתקיים. פיתוח נוסף לתאוריה העניק דייוויד ריקרדו, שפיתח בספרו "עקרונות הכלכלה הפוליטית והמיסוי" (1815) את עקרון היתרון היחסי והראה כי סחר בין-לאומי חופשי מתגמל לא רק את המדינה המפותחת והחזקה כי אם גם את המדינה החלשה והמפותחת פחות.
המדינה הראשונה שנענתה במידה כלשהי לקריאה זו הייתה בריטניה. לעיתים מרצון ולעיתים מאונס, הפחיתה בריטניה את מסי המעבר, המכסים והגבלות הסחר שהטילה. הצלחתה העצומה של בריטניה יוחסה על–ידי אומות אירופה גם לשינוי במדיניות הסחר שלה. בריטניה הפכה בתוך כמאה שנה, מאמצע המאה השמונה עשרה ועד אמצע המאה התשע עשרה, ממדינה ככל המדינות למעצמה שכוחה הכלכלי היה שקול כנגד זה של אירופה כולה. שינוי זה נתפש כסכנה, ואירופה כולה חשה לחקות את מדיניותה של בריטניה, במיוחד באמצעות כינון הסדרי סחר בלא חסמים, כמו הצולפראיין (Zollverein, איחוד מכסים) במדינות הגרמניות. במקביל, המשיכו להתקיים זרמים וחשיבה מרקנטיליסטיים, כפי שאפשר ללמוד מהמדיניות הפרוטקציוניסטית שניסה לכונן הנרי קליי בארצות הברית, או רעיונותיהם של פרידריך ליסט בגרמניה וג'ון סטיוארט מיל באנגליה לפיהם יש להגן על "תעשיות צעירות" או לא מפותחות עד שיבשילו.
לקראת סוף המאה התשע עשרה ובתחילת המאה העשרים החלו התפישות התומכות בסחר חופשי לשקוע לטובת האוחזים במדיניות פרוטקציוניסטית ומרקנטיליסטית. ביסמרק בגרמניה אימץ מדיניות המתנגדת לסחר בין-לאומי, ומדיניות דומה נפוצה גם בארצות הברית. מדינות אחרות, שהבולטות בהן היו בריטניה וצרפת, פנו למסלול של כיבוש קולוניאלי, שעמד אף הוא בניגוד לרעיונות הסחר הבין-לאומי וביקש שווקים "מובטחים" לסחר כזה.
התפתחות הסחר הבין-לאומי > המאה ה-20

לאחר מלחמת העולם הראשונה, עלו בכמה מדינות באירופה, שהבולטות בהן היו איטליה, גרמניה ורוסיה משטרים שדגלו באוטרקיה: קיום עצמאי שאינו נסמך כלל על סחר בין-לאומי. את עושרן ביקשו אותן מדינות לקיים באמצעות ניצול השטחים הבלתי מנוצלים בתוך מדינתן (כמו ברוסיה) או כיבוש שטחים המכילים אוצרות טבע דרושים (גרמניה).
אחרי מלחמת העולם השנייה התמוטטו המשטרים הפשיסטיים באירופה, אך המשטר הקומוניסטי של ברית המועצות הושלט בחלק ניכר ממדינות מרכז ומזרח אירופה, ובהמשך בסין ובחלקים מדרום מזרח אסיה. מדינות אלו ביקשו להתקיים בלי סחר בין-לאומי כלל, ובמקום ניסו לכונן מערכות חלופיות להשגת עושר כמו ניצול מדינות כבושות, סחר פנימי בין מדינות קומוניסטיות, עבדות (מחנות עבודה וגולאגים), או אימוץ חלקי של שיטות הסכמי הסחר הבין-לאומי (קומקון). שיטות אלו התמוטטו החל מאמצע שנות השבעים וכיום רק מדינות ספורות עדיין נוקטות גישה המתנגדת באופן קטגורי או כמעט קטגורי לסחר בין-לאומי.
במדינות המערב הגיעו אחרי מלחמת העולם השנייה למסקנה כי אחת הסיבות הבולטות לפריצתה הייתה קיום מחסומי סחר ומכסים. במיוחד, נטען, גרמו חוקי מכסים שכוננו בארצות הברית ונטישתה את תקן הזהב להתמוטטות הסחר הבין-לאומי ותקן מטבעי משותף. הסכם ברטון וודס והסדרים בין-לאומיים כמו גאט"ט (הסכם כללי על מכסים וסחר) מהשנים הראשונות אחרי המלחמה, הקמת ארגון הסחר העולמי, כמו גם הליברליזציה בסחר שכונן לודוויג ארהארד בגרמניה, והשינוי ביפן ממדינה "כובשת" למדינת סחר בין-לאומי מובהקת, היוו תרומה משמעותית לפתיחת שערי הסחר הבין-לאומי בשנים שאחרי מלחמת העולם השנייה.
משנות החמישים ואילך הלך הסחר הבין-לאומי והתרחב, כשהוא דוחף מדינות להתארגן בגושים של סחר חופשי כמו נפט"א, האיחוד האירופי, פטא"א ומרקוסור. במקביל, הלך הסחר הבין-לאומי המתחזק ושחק את יכולתן של מדינות לקיים מדיניות, ובמיוחד מניפולציה בשערי המטבע ומכסים הוגבלו מאוד בשימוש. גופים כמו מיט"י ביפן, שקיימו מדיניות שער חליפין נמוך במכוון, כדי לעודד את הייצוא היפני, איבדו את השליטה בשער החליפין, ויכולתן של מדינות לקיים הגנת מכסים אפקטיבית הוגבלה אף היא.
ראו גם

ייבוא מקביל
מסחר
סחר חליפין
אמנה למניעת כפל מס
ארגון הסחר העולמי
מכון היצוא הישראלי
הסחר האשורי באשור הקדומה עם המושבות האשוריות
סחר בין-לאומי בפרימטים
באנטוליה
FOB
נסיכות אפירוס

| --- | --- |

 נסיכות אפירוס - ההתרחבות משנת 1205 עד 1230 
 ממשל
 משטר:  מונרכיה
 ראש המדינה:  Despot of Epirus 
 שפה נפוצה:  יוונית
 עיר בירה:  הרטה (1205-1337/40,1430-1449)   יואנינה (1356-1430)   אנגלוקאסטרון (1449-1460)
 גאוגרפיה
 יבשת:  אירופה 
 היסטוריה
 הקמה:   
 תאריך הקמה:  1205
 פירוק:   
 תאריך פירוק:  1479
 ישות קודמת:  האימפריה הביזנטית (תחת שלטון שושלת  אנגלוס)
 ישות יורשת:  האימפריה הביזנטית (תחת שלטון שושלת פלאיאולוגוס)   האימפריה העות'מאנית האימפריה העות'מאנית
 שליטים בולטים:  מיכאל הראשון קומננוס דואוקאס (1205-1214)   לאונרדו השלשי טוקקו (1448-1479)
 דמוגרפיה
 דת:  נצרות יוונית-אורתודוקסית
 
נסיכות אפירוס, או בתוארה היווני: דספוטט אפירוס (ביוונית Δεσποτάτο της Ηπείρου), הייתה מדינה שנוצרה בתקופת מסע הצלב הרביעי, ב-1205, כשהצלבנים כבשו את קונסטנטינופול וחילקו את האימפריה הביזנטית למספר מדינות.
הנסיכות ראתה עצמה יורשת של האימפריה הביזנטית, אך לאחר תקופת התרחבות שבה והצטמקה, איבדה את כוחה וחשיבותה והייתה לעוד מדינה קטנה בתוך הפסיפס הבלקני, עד שחדלה להתקיים בעקבות הכיבוש העות'מאני ב-1479
סטודיבייקר סדרה M

| --- | --- |

Studebaker M Series Truck
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  סטודיבייקר  (Studebaker Corporation)
 שנות ייצור:  1940–1949
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית
 בסיס גלגלים:  3,860 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  3,700 סמ"ק, המפיק 94 כ"ס (מנוע של דגם (סטודיבייקר קומנדר ביג 6)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות
סטודיבייקר סדרה M (דגם M-5), טנדר, שנת 1946
סטודיבייקר סדרה M שנת 1946
סטודיבייקר סדרה M שנת 1946
סטודיבייקר סדרה M (באנגלית: Studebaker M Series Truck) הם  טנדרים ומשאיות קלות אשר יוצרו על ידי חברת סטודיבייקר האמריקאית בין השנים 1940–1949.
סטודיבייקר  סדרה M במלחמת העולם השנייה

חלק לא מבוטל מהייצור, הוקצה לצבא ארצות הברית, אשר היה זקוק למשאיות בתקופת מלחמת העולם השנייה. חלק לא מבוטל מהדגם נשלח לדרום-מזרח אסיה שם פעל הצבא האמריקאי במלחמה נגד יפן.
במקביל, ייצרה חברת סטודיבייקר בתקופת מלחמת העולם השנייה את דגם "Studebaker US6 2½-ton 6x6 truck" שנבנה לפי דרישה וצורכי הצבא האמריקאי.
דגמי סטודיבייקר סדרה M

M-5 (כושר העמסה 0.5 טון)
M15  (כושר העמסה 0.75 טון)
M15A (כושר העמסה 1.0-1.5 טון)
M16 (כושר העמסה 1.5-2.0 טון)
תמונות

סטודיבייקר סדרה  M (דגם M-5), (טנדר), שנת 1946 - מבט לתא הנהג
סטודיבייקר סדרה  M (דגם M-5), טנדר, שנת 1946
סטודיבייקר סדרה  M (דגם M-5), טנדר, שנת 1946
סטודיבייקר סדרה  M, שנת 1946
סטודיבייקר סדרה  M (דגם M-5), טנדר בעל כושר העמסה של 0.5 טון, שנת 1947)
ראו גם

סטודיבייקר
טנדרים ומשאיות קלות
סטודיבייקר קופה אקספרס
סטודיבייקר Transtar
סטודיבייקר צ'אמפ
משאית למשימות בשלג
סטודיבייקר M29 Weasel
מכוניות משפחתיות
סטודיבייקר אלקטריק
סטודבייקר-גרפורד
סטודיבייקר דיקטטור
סטודיבייקר Light Four
סטודיבייקר Light Six
סטודיבייקר לנד קרוזר
סטודיבייקר קומנדר
סטודיבייקר לארק
סטודיבייקר Flight Hawk
סטודיבייקר Silver Hawk
סטודיבייקר Golden Hawk
סטודיבייקר Gran Turismo Hawk
סטודיבייקר אוואנטי
סטודיבייקר Scotsman
סטודיבייקר צ'אמפ
לקריאה נוספת

סטודיבייקר סדרה M, שנת 1947   (Car of the Week: 1947 Studebaker pickup - Old Cars Weekly)
נאוה זיגלמן-דניאלי

אין תמונה חופשית
נאוה זיגלמן-דניאלי (נולדה ב-1961) היא רופאה פנימית ואונקולוגית, מנהלת תחום האונקולוגיה בקופת חולים מכבי (משנת 2006), עוסקת בטיפול ומחקר במחלת הסרטן, ובפרט בסרטן השד.
ביוגרפיה

זיגלמן, ילידת חיפה, למדה בבית הספר היסודי "כרמל" בחיפה, וסיימה את בית הספר התיכון לבנות, עירוני ו' בחיפה.
לאחר שרות צבאי, בשנת 1981 התקבלה ללימודי רפואה באוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת 1987 סיימה את לימודי הרפואה, ולאחר שנת סטאז' בבית החולים שערי צדק (1988-1989), התמחתה ברפואה פנימית, בית החולים שערי צדק במחלקתו של פרופ' א. אברהם.
בשנת 1993 יצאה זיגלמן לארצות הברית להתמחות באונקולוגיה בבית החולים האונקולוגי בפילדלפיה Fox Chase Cancer Center (אנ') במחלקתו של Dr. Robert Ozols
במקביל עסקה זיגלמן במחקר בתחום גנטיקה של אוכלוסיות ("Population Genetics") בהדרכתם של Dr. Ken H. Buetow ושל מנהל תחום גנטיקה של אוכלוסיות Dr. Paul Engstrum
בשנת 1996 סיימה זיגלמן את ההתמחות באונקולוגיה
בחזרתה לישראל, עבדה זיגלמן בבית החולים רמב"ם, בבית חולים אסף הרופא, ובהמשך חזרה לעבוד בארצות הברית, פנסילבניה ב"Geisinger Medical Center" (אנ')
משנת 2006 מכהנת זיגלמן כראש תחום האונקולוגיה במכבי שירותי בריאות
בנוסף מסייעת זיגלמן כרופאה אונקולוגית גם לקופת חולים מאוחדת.
בשנת 2013 עמדה זיגלמן בראש היוזמים שבחרה לחבר בין מטפלים (קרובי משפחה חברים ומטפלים מקצועיים) ומטופלים. באוקטובר 2015 נערך הכנס השני.