stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הלילה שלפני
ביקורות

הסרט התקבל בביקורות חיוביות לרוב, באתר Rotten Tomatoes הסרט קיבל 67% ביקורות חיוביות שרוב הביקורות כתבו שזה סרט קומדיה שמפתיע לטובה ומספק מספיק סצנות מצחיקות מאוד והוא יותר טוב מרוב סרטי חג המולד האחרים של השנים האחרונות.
בישראל הסרט התקבל בביקורות חיוביות שבאתר וואלה נכתב שזו קומדיה מאוד מצחיקה, הם שיבחו את המשחק בעיקר של סת' רוגן ושל שאר השחקנים ובנוסף כתבו שזה סרט חג המולד אילה חיכו כל כך הרבה זמן.
באתר ynet נכתב שהקומדיה מאוד מצחיקה למרות הסוף השמרני.
רוב הביקורות בעולם שיבחו את משחקו של מייקל שאנון בסרט בתור סוחר הסמים שלהם מימי התיכון.
הלוטוס הכחול

| --- | --- |

עטיפת הספר בגרסה האנגלית
 מידע כללי
 מאת:  הרז'ה
 שפת המקור:  צרפתית
 סוגה:  קומיקס
 הוצאה
 הוצאה:  Casterman
 הוצאה בשפת המקור:  Casterman
 תאריך הוצאה:  1936
 מספר עמודים:  62
 פרסים
 רשימת 100 הספרים של המאה של לה מונד 
 סדרה
 סדרת ספרים:  הרפתקאותיו של טינטין
 ספר קודם:  הסיגרים של פרעה
 הספר הבא:  האוזן השבורה
 
הלוטוס הכחול (בצרפתית: Le Lotus bleu) הוא הספר החמישי בסדרת הקומיקס "הרפתקאותיו של טינטין" אשר נכתב ואויר על ידי הסופר והצייר הבלגי הרז'ה. רצועות הקומיקס של עלילת הספר הוצגו לראשונה במהלך שנת 1936 בשחור לבן. הספר לא תורגם לעברית. זהו ספר המשך לספר "הסיגרים של פרעה".
ייחודו של הסיפור הוא במפגש הראשון בין טינטין לדמות ראשית בסדרת הספרים - הילד צ'אנג צ'ונג צ'יין.
הספר דורג במקום ה-18 ברשימת 100 הספרים של המאה של לה מונד.
שינוי השיטה

לא ראיתי את זה כעבודה אמיתית, אלא כמשחק, כבדיחה. טינטין היה משחק בשבילי עד 'הלוטוס הכחול'.
"הלוטוס הכחול" מהווה נקודת מפנה חשובה ביצירתו של הרז'ה. לראשונה, הרז'ה חקר לעומק את ההיסטוריה והתרבות של הארץ אליה שלח את טינטין. "זה היה הזמן בו חייבתי את עצמי למחקר ולהתעניינות מוקדמת באנשים ובמדינות אליהם אני שולח את טינטין,  מתוך תחושה של אחריות לקוראים שלי", סיפר. מלבד הייצוג הריאליסטי, האמין והמושקע של סין בקומיקס זה, "הלוטוס הכחול" הוא גם בעל עלילה עמוקה ומורכבת יותר מהקומיקסים הקודמים בסדרה.
הערות שוליים

↑  Josyane Savigneau, Écrivains et choix sentimentaux, Le Monde, 1999-10-15
↑  Matthew Screech, Constructing the Franco-Belgian Hero: Hergé’s Aventures de Tintin, Masters of the Ninth Art: Bandes dessinées and Franco-Belgian Identity, Liverpool University Press, 2005, עמ' 25, ISBN 978-0-85323-938-3. (באנגלית)
↑  Gravett, Paul (12 October 2005). Graphic Novels: Stories to Change Your Life. Aurum Press Ltd
↑  פול גרווט, Hergé - One Hundred: The Father Of Tintin, Paul Gravett (באנגלית)
↑  מייקל פאר, Tintin & Co, Last Gasp, 2007, עמ' 80, ISBN 0867196904
| הרפתקאותיו של טינטין |
| --- | --- | --- |
| יוצרים ומפתחים | ארז'ה • בוב דה מור • אדגר פ. ז'אקובס |  |
| דמויות | טינטין • קפטן האדוק • פרופסור קלקולוס • תומסון ותומפסון • ביאנקה קסטאפיורה • דמויות נוספות |  |
| אוגדנים | טינטין בארץ הסובייטים • טינטין בקונגו • טינטין באמריקה • הסיגרים של פרעה • הלוטוס הכחול • האוזן השבורה • האי השחור • שרביטו של אוטוקר • הסרטן בעל צבתות הזהב • הכוכב המסתורי • תעלומת ה"חד-קרן" • אוצרו של רקהם האדום • שבעת כדורי הבדולח • אסירי השמש • ארץ הזהב השחור • הטיסה לירח • החוקרים על הירח • פרשת קלקולוס • כרישי הים האדום • טינטין בטיבט • תעלומת תכשיטי הזמרת • טיסה 714 לסידני • טינטין והפיקורוס • טינטין ואלף ארט |  |
| סרטים | הסרטן בעל צבתות הזהב (1947) • טינטין וגיזת הזהב (1961) • טינטין והתפוזים הכחולים (1964) • טינטין ומקדש השמש (1969) • טינטין ואגם הכרישים (1972) • הרפתקאות טינטין: תעלומת החד-קרן (2011) |  |
| סדרות טלוויזיה | הרפתקאותיו של טינטין מאת ארז'ה (1958–1962) • הרפתקאותיו של טינטין (1991–1992) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 7589f922-e606-4ec1-8527-f2629882171a
היכל התהילה של פיב"א

לוגו היכל התהילה של פיב"א
היכל התהילה של פיב"א (באנגלית: FIBA Hall of Fame) הוא היכל תהילה המנציח שחקנים, מאמנים, שופטים ומנהלים שתרמו באופן בולט לכדורסל הבין-לאומי. הפרויקט נוסד בשנת 1991 על ידי פיב"א. ההיכל כולל את "ספריית סמארנש" שהיא ספריית הכדורסל הגדולה בעולם, ונכון לשנת 2007 מכילה למעלה מ-10,000 ספרים בנושאי כדורסל ו-950 כתבי עת מלמעלה מ-65 ארצות. היכל התהילה מצוי במוזיאון באלוקבנדס שב קהילה האוטונומית מדריד, ספרד, שנבנה על ידי קרן פדרו פראנדיס. מאז 2007 נערכים טקסי הנצחה מדי שנתיים לאנשים הנבחרים להיכל התהילה, מלבד נבחרי שנת 2011 שהונצחו כבר ב-2010.
חברי היכל התהילה

| --- | --- |
*: מציין חבר בהיכל התהילה של הכדורסל
חברי היכל התהילה > כדורסלנים

| שנה | שחקן | לאום |
| --- | --- | --- |
| 2007 | אלכסנדר בלוב | רוסיה רוסיה |
| 2007 | סרגיי בלוב* | רוסיה רוסיה |
| 2007 | קרשימיר צ'וסיץ'* | קרואטיה קרואטיה |
| 2007 | תאופילו קרוז | פוארטו ריקו פוארטו ריקו |
| 2007 | דראז'ן דליפאגיץ'* | סרביה סרביה |
| 2007 | איבו דנאו | סלובניה סלובניה |
| 2007 | מירזה דליבאשיץ' | בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה |
| 2007 | אוסקר פורלונג | ארגנטינה ארגנטינה |
| 2007 | ניקוס גאליס* | יוון יוון |
| 2007 | רדיבוי קוראץ'* | סרביה סרביה |
| 2007 | פרננדו מרטין | ספרד ספרד |
| 2007 | פיירלואיג'י מרזוראטי | איטליה איטליה |
| 2007 | אמאורי פסוס | ברזיל ברזיל |
| 2007 | דראז'ן פטרוביץ'* | קרואטיה קרואטיה |
| 2007 | אמיליאנו רודריגס | ספרד ספרד |
| 2007 | ביל ראסל* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2009 | ריקרדו גונזלס | ארגנטינה ארגנטינה |
| 2009 | אובירטאן פריירה מציאל* | ברזיל ברזיל |
| 2009 | אוסקר רוברטסון* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2010 | ולאדה דיבאץ* | סרביה סרביה |
| 2010 | דרגאן קיצ'אנוביץ' | סרביה סרביה |
| 2010 | דינו מנגין* | איטליה איטליה |
| 2010 | ארווידאס סאבוניס* | ליטא ליטא |
| 2010 | אוסקר שמידט* | ברזיל ברזיל |
| 2013 | ז'אן-ז'אק קונסייסאו | אנגולה אנגולה |
| 2013 | אנדרו גייז | אוסטרליה אוסטרליה |
| 2013 | דייוויד רובינסון* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2013 | זוראן סלאבניץ' | סרביה סרביה |
| 2015 | רופרטו הררה | קובה קובה |
| 2015 | מייקל ג'ורדן* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2015 | שארונאס מרצ'ולוניס* | ליטא ליטא |
| 2015 | אנטואן ריגודו | צרפת צרפת |
| 2015 | ולדימיר טקאצ'נקו | רוסיה רוסיה |
| 2016 | פנאיוטיס פסולאס | יוון יוון |
| 2016 | האקים אולאג'ואן* | ניגריה ניגריה |
| 2016 | מנואל ראגה | מקסיקו מקסיקו |
| 2016 | חואן אנטוניו סן אפיפניו | ספרד ספרד |
| 2017 | שאקיל אוניל* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2017 | מיקי ברקוביץ' | ישראל ישראל |
| 2017 | טוני קוקוץ'* | קרואטיה קרואטיה |
| 2017 | ולדיס ולטרס | לטביה לטביה |
| 2017 | פרו קמרון | ניו זילנד ניו זילנד |
| 2019 | אטנס גולומיב | בולגריה בולגריה |
| 2019 | אלונזו מורנינג* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2019 | פבריסיו אוברטו | ארגנטינה ארגנטינה |
| 2019 | חוסה אורטיז | פוארטו ריקו פוארטו ריקו |
| 2019 | מוחסן מדהט ורדה | מצרים מצרים |
| 2019 | יירי זידק | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה |
| 2020 | מייצ'יסלב לופאטקה | פולין פולין |
| 2020 | סטיב נאש* | קנדה קנדה |
| 2020 | מודסטאס פאולאוסקאס | ליטא ליטא |
| 2020 | קניצ'י סאקו | יפן יפן |
| 2020 | אלכסנדר וולקוב | אוקראינה אוקראינה |
| 2020 | יורה זדובץ | סלובניה סלובניה |
| 2021 | מתאו פייה | סנגל סנגל |
| 2021 | פנאיוטיס יאנאקיס | יוון יוון |
| 2021 | סטניסלאב קרופילאק | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה |
| 2021 | אוסקר מוגיה | אורוגוואי אורוגוואי |
| 2021 | דטלף שרמפף | גרמניה גרמניה |
| 2021 | סרגיי טרקאנוב | רוסיה רוסיה |
| 2023 | אנג'לו ויקטוריאנו | אנגולה אנגולה |
| 2023 | סוני הנדראוון | אינדונזיה אינדונזיה |
| 2023 | ולמיר מרקז | ברזיל ברזיל |
| 2023 | זוראב סקנדלידזה | גאורגיה גאורגיה |
| 2023 | קרלוס לויזאגה | הפיליפינים הפיליפינים |
| 2023 | יאו מינג* | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין |
| 2024 | רג'י מילר* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2024 | פג'ה סטויאקוביץ' | סרביה סרביה |
| 2024 | רומיין סאטו | הרפובליקה המרכז אפריקאית הרפובליקה המרכז אפריקאית |
| 2024 | קירק פני | ניו זילנד ניו זילנד |
חברי היכל התהילה > כדורסלניות

| שנה | שחקנית | לאום |
| --- | --- | --- |
| 2007 | הורטנסיה מרקארי* | ברזיל ברזיל |
| 2007 | אן מיירס* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2007 | ליליאנה רונצ'טי | איטליה איטליה |
| 2007 | יוליאנה סמיונובה* | לטביה לטביה |
| 2007 | ונייה ווינובה | בולגריה בולגריה |
| 2009 | ג'קי שזאלון | צרפת צרפת |
| 2010 | שריל מילר* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2010 | נטליה זסולסקאיה | רוסיה רוסיה |
| 2013 | תרזה אדוארדס* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2013 | פאולה גונסאלבס | ברזיל ברזיל |
| 2015 | אן דונובן* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2016 | מישל טימס* | אוסטרליה אוסטרליה |
| 2017 | ראג'יה מוז'נוביץ' | בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה |
| 2019 | ג'נט ארקיין | ברזיל ברזיל |
| 2019 | מרגו דידק | פולין פולין |
| 2020 | איזבל פיילקובסקי | צרפת צרפת |
| 2020 | אגנס נימת' | הונגריה הונגריה |
| 2020 | שין-ג'ה פארק | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית |
| 2021 | האנה הורקובה | צ'כיה צ'כיה |
| 2021 | פנקה סטויאנובה | בולגריה בולגריה |
| 2021 | ז'נג הייצ'יה | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין |
| 2022 | ליסה לסלי* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2022 | רובין מאהר | אוסטרליה אוסטרליה |
| 2022 | קטרינה פוליני | איטליה איטליה |
| 2022 | ג'ורגיטה שטריימיקיטי | ליטא ליטא |
| 2022 | ממה מאטי בנגווה | סנגל סנגל |
| 2023 | יוקו אוגה | יפן יפן |
| 2023 | קטרינה מקליין* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2023 | אמאייה ולדמורו | ספרד ספרד |
| 2023 | פני טיילור | אוסטרליה אוסטרליה |
| 2024 | דנירה נאקיץ'-ביליץ' | קרואטיה קרואטיה |
| 2024 | סקיידריטה סמילדזינה-בודובסקה | לטביה לטביה |
| 2024 | מיאו ליג'י | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין |
חברי היכל התהילה > מאמנים ומאמנות

| שנה | מאמן | לאום |
| --- | --- | --- |
| 2007 | לידייה אלכסייבה* | רוסיה רוסיה |
| 2007 | אנטוניו דיאס-מיגל* | ספרד ספרד |
| 2007 | אלכסנדר גומלסקי* | רוסיה רוסיה |
| 2007 | הנרי איבה* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2007 | ולדימיר קונדרשין | רוסיה רוסיה |
| 2007 | אלכסנדר ניקוליץ'* | סרביה סרביה |
| 2007 | ג'נקארלו פרימו | איטליה איטליה |
| 2007 | דין סמית'* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2007 | טוגו רנאן סוארס | ברזיל ברזיל |
| 2007 | רנקו זראביקה | סרביה סרביה |
| 2009 | פדרו פראנדיס* | ספרד ספרד |
| 2009 | פיט ניובל* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2009 | קיי יאו* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2010 | ייבגני גומלסקי | רוסיה רוסיה |
| 2010 | לינדסי גייז* | אוסטרליה אוסטרליה |
| 2010 | מירקו נובוסל* | קרואטיה קרואטיה |
| 2013 | ג'ון דונו | קנדה קנדה |
| 2013 | סזאר רוביני* | איטליה איטליה |
| 2013 | פט סאמיט* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2015 | יאן סטירלינג* | אוסטרליה אוסטרליה |
| 2016 | חורחה קנאבסי | ארגנטינה ארגנטינה |
| 2017 | דושאן איבקוביץ' | סרביה סרביה |
| 2019 | בוגדן טנייביץ' | מונטנגרו מונטנגרו |
| 2019 | מו זויון | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין |
| 2019 | נטליה הייקובה | סלובקיה סלובקיה |
| 2020 | סבטיסלב פשיץ' | סרביה סרביה |
| 2020 | רובן מגנאנו | ארגנטינה ארגנטינה |
| 2020 | טארה ואנדרוויר* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2021 | צ'אק דיילי* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2021 | טום מאהר | אוסטרליה אוסטרליה |
| 2021 | אטורה מסינה | איטליה איטליה |
| 2022 | ג'ינו אוריימה* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2022 | אנטוניו קרלוס ברבוזה | ברזיל ברזיל |
| 2022 | מריה פלאנאס | ספרד ספרד |
| 2022 | מילאן וסוייביץ' | סרביה סרביה |
| 2023 | סנדרו גמבה* | איטליה איטליה |
| 2023 | ולרי גרנייה | צרפת צרפת |
| 2024 | דן פיטרסון | ארצות הברית ארצות הברית |
חברי היכל התהילה > שופטים

| שנה | שופט | לאום |
| --- | --- | --- |
| 2007 | אוברד בלוסביץ' | סרביה סרביה |
| 2007 | מריו הופנהיים | אורוגוואי אורוגוואי |
| 2007 | ארווין קשאי | הונגריה הונגריה |
| 2007 | ולדימיר קוסטין | רוסיה רוסיה |
| 2007 | אלן ריי | קנדה קנדה |
| 2007 | פייטרו רברברי | איטליה איטליה |
| 2007 | רנאטו רייטו | ברזיל ברזיל |
| 2009 | ארטניק ארבג'אם | בולגריה בולגריה |
| 2009 | מרסל פאוטי | שווייץ שווייץ |
| 2010 | ג'ים ביין | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2010 | קונסטנטינוס דימו | יוון יוון |
| 2013 | ולנטין לזארוב | בולגריה בולגריה |
| 2013 | קוסטאס ריגאס | יוון יוון |
| 2015 | רוברט בלאנצ'רד | צרפת צרפת |
חברי היכל התהילה > תורמים

שמונה הפדרציות שייסדו את פיב"א:
| שנה | פדרציה |
| --- | --- |
2007: איטליה פדרציית הכדורסל האיטלקית
2007: ארגנטינה פדרציית הכדורסל הארגנטינאית
2007: צ'כוסלובקיה פדרציית הכדורסל הצ'כוסלובקית
2007: יוון פדרציית הכדורסל היוונית
2007: לטביה פדרציית הכדורסל לטבית
2007: פורטוגל פדרציית הכדורסל הפורטוגלית
2007: רומניה פדרציית הכדורסל הרומנית
2007: שווייץ פדרציית הכדורסל השווייצרית
אישים:
| שנה | שם | לאום |
| --- | --- | --- |
| 2007 | וילארד נ. גריים | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2007 | אד סטייץ* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2007 | נבויסה פופוביץ' | סרביה סרביה |
| 2007 | רדומיר שאפר | סרביה סרביה |
| 2007 | בוריסלב סטנקוביץ'* | סרביה סרביה |
| 2007 | אנסלמו לופס | ספרד ספרד |
| 2007 | ריימונדו ספורטה | ספרד ספרד |
| 2007 | דסיו סקורי | איטליה איטליה |
| 2007 | אנטוניו דוס רייס קרניירו | ברזיל ברזיל |
| 2007 | חוסה קלאודיו דוס רייס | ברזיל ברזיל |
| 2007 | אבדל אזים אשרי | מצרים מצרים |
| 2007 | אבדל מוניים וואהבי | מצרים מצרים |
| 2007 | ניקולאי סמאשקו | רוסיה רוסיה |
| 2007 | רוברט בוסנל | צרפת צרפת |
| 2007 | רנאטו ויליאם ג'ונס* | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת |
| 2007 | טורגוט אטקול | טורקיה טורקיה |
| 2007 | מריאן קוזלובסקי | פולין פולין |
| 2007 | פרנץ הפ* | הונגריה הונגריה |
| 2007 | אוגוסט פיצל | אוסטריה אוסטריה |
| 2007 | לאון בופארד | שווייץ שווייץ |
| 2007 | ג'יימס נייסמית'* | קנדה קנדה |
| 2007 | אדוארדו אאירלדי ריברולה | פרו פרו |
| 2007 | דיוניסיו קלבו | הפיליפינים הפיליפינים |
| 2007 | יושימי יואדה | יפן יפן |
| 2007 | יון דוק-ג'ו | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית |
| 2009 | אל ראמסי | אוסטרליה אוסטרליה |
| 2009 | לויס מרטין | ארגנטינה ארגנטינה |
| 2010 | האנס-ג'ואקים אוטו | גרמניה גרמניה |
| 2010 | ארנסטו סגורה דה לונה | ספרד ספרד |
| 2010 | אבדוליי סיי מוראו | סנגל סנגל |
| 2010 | ג'ורג' קיליאן | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2013 | אלדו ויטאל | איטליה איטליה |
| 2015 | נח קליגר | ישראל ישראל |
| 2016 | דייוויד סטרן* | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2016 | חואן אנטוניו סמראנש | ספרד ספרד |
חברי היכל התהילה > קבוצות

| שנה | קבוצה | לאום |
| --- | --- | --- |
| 2017 | "הדרים טים"* | ארצות הברית ארצות הברית |
ראו גם

היכל התהילה של הכדורסל
הלילה שלך

הלילה שלך הוא שיר של הזמר הישראלי שמעון בוסקילה. השיר יצא לאור תחת הוצאת חברת הליקון ב-10 בנובמבר 2021. ב-5 בדצמבר 2021 השיר הגיע למקום הראשון במצעד הישראלי של מדיה פורסט.
רקע והרכב

המנגינה של השיר ישבה אצלי בבית כמה חודשים וניסיתי לחפש מילים. הלכתי לאבי אוחיון ברמלה והוא אמר לי "יש לי הפתעה בשבילך", פתאום חנן בן ארי נכנס. הוא שאל אותנו מה אנחנו עושים. אמרתי לו "שיר חדש". הוא שאל "אפשר להשתתף?", אמרתי לו "ברור. יש לי מנגינה ואני מחפש מילים
בשונה מהרוב המכריע של שיריו של בוסקילה, מילות השיר לא נכתבו על ידו, אלא על ידי הפזמונאי אבי אוחיון והזמר-יוצר חנן בן ארי. בוסקילה הלחין את השיר.
בוסקילה סיפר כי בן ארי כתב את השיר בהשראת בת זוגו של בוסקילה, יפעת.
השיר הוא שיר קצבי עם השפעות מוזיקה לטינית וטרופית.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ לשיר יצא בסמוך לצאת השיר ובוים על ידי ירין אהרונוף. בקליפ משתתפים השחקנים עומר גול ושני שמול. הקליפ מציג את שמעון בוסקילה מבצע את השיר עם להקתו בעוד זוד צעיר ומאוהב רוקד לצליליו ברגעים זוגיים שונים.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
הערות שוליים

1 2  יובל אראל‏, שמעון בוסקילה - הלילה שלך, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 10 בנובמבר 2021
1 2  ניר יהב‏, "הייתי שמח לשפוט בריאליטי, אבל בטוח הייתי משלם מחיר כבד על זה", באתר וואלה, 10 בנובמבר 2021
↑   הלילה שלך, בביצוע שמעון בוסקילה, וידאו קליפ של השיר בערוץ "שמעון בוסקילה - הערוץ הרשמי", באתר יוטיוב (אורך: 2:58), 10 בנובמבר 2021
↑  צפו: הלילה המיוחד של שמעון בוסקילה, באתר ישראל היום, 10 בנובמבר 2021
הירי בהלמנד

מחוז הלמנד, אפגניסטן (באדום)
הירי בהלמנד הוא אירוע אשר התרחש ב-15 בספטמבר 2011 ובמהלכו אלכסנדר וואיין בלקמן, סמל בחיל הנחתים המלכותי, ירה במחבל טליבאן מנוטרל במחוז הלמנד שבאפגניסטן. בעקבות התקרית, שלושה לוחמי חיל הנחתים המלכותי נשפטו בעילום שם על ידי בית דין צבאי.
ב-8 בנובמבר 2013‏ זוכו שניים מהלוחמים, אולם השלישי נמצא אשם ברצח, תוך הפרת סעיף 42 של חוק הכוחות המזוינים משנת 2006.‏ בכך, הפך לוחם זה לחייל הבריטי הראשון שהורשע ברצח במהלך קרב מחוץ לגבולות המדינה מאז מלחמת העולם השנייה.
ב-5 בדצמבר, נשיא בית המשפט העליון לורד תומאס, יחד עם שני שופטי בג"ץ אחרים, הסירו צו איסור פרסום וחשפו את שמו של החייל שהורשע - סמל אלכסנדר וויין בלקמן. ב-6 בדצמבר, בלקמן נידון למאסר עולם (ולכל הפחות עשר שנות מאסר), ולהדחה מהכוחות המזוינים של בריטניה. ב-22 במאי 2014, בית המשפט לערעורים הפחית את העונש המינימלי מ-10 ל-8 שנים.
ב-19 בדצמבר 2013, בעקבות הסרת צו איסור פרסום שמנע זאת עד אז, נחשפו שמותיהם של שני נאשמים נוספים בפרשה - רב"ט כריסטופר גלין ווטסון ונחת ג'ק אלכסנדר המונד.
ב-28 באוקטובר 2015, משרד ההגנה אסר על מספר רב של חיילים בשירות מלהגיע לעצרת תמיכה בסמל בלקמן, באומרו כי האירוע הוא "מחאה פוליטית". עם זאת, עורכי הדין שייצגו את מארגני העצרת הצהירו כי לא כך הדבר, וכי האירוע הוא "הפגנת תמיכה באחד מאחינו הנחתים, ולא מחאה פוליטית". עצומה אינטרנטית גייסה למעלה מ-100,000 חתימות הקוראות לשחרורו המיידי של סמל בלקמן, מארגני העצומה טענו כי בלקמן הורשע על כך שהגן על ארצו.
האירוע

האירוע התרחש במחוז הלמנד שבאפגניסטן, במהלך המבצע הצבאי "Herrick",‏ שנערך כחלק ממאמץ ההכוחות הבריטים במלחמה באפגניסטן. אלכסנדר בלקמן, לוחם ביחידה 42 של הקומנדו הבריטי, חיל הנחתים המלכותי, לקח חלק בסיור רגלי שנתקל בשדה בלוחם אפגני שנפצע מירי של מסוק אפאצ'י. בלקמן הורה להעביר את האפגני אל מחוץ לטווח ראייה של מערכת מעקב הקרקע הבריטית, מצלמה על בלון המרחף מעל לבסיס הצבאי הקדמי הבריטי שבמחוז הלמנד, המכסה את האזור שאליו נשלח צוות הסיור שכלל את בלקמן. בסרטון וידאו, שהוצג כראיה במשפט שנערך לאחר מכן, נראים הנחתים גוררים אדם ובועטים בו. בלקמן הורה לשניים מעמיתיו להפסיק מתן עזרה ראשונה למורד הפצוע ולבסוף ירה בו בחזהו עם אקדח 9 מ"מ, כשהוא מצטט מתוך "המלט" של שייקספיר: ”נער חבלי עולם זה, יא זונה. זה שום דבר שאתה לא היית עושה לנו”. לאחר מכן הוא הוסיף: ”הרגע הפרתי את אמנת ז'נבה”.
המשפט הפלילי והכרעת הדין

לאחר אירועי ה-15 בספטמבר, בלקמן המשיך עם שירותו הצבאי, ועזב את מחוז הלמנד בסוף אוקטובר 2011.‏ ב-13 באוקטובר 2012, על פי החלטת התביעה הצבאית, חמישה נחתי מארינס הועמדו לדין פלילי והואשמו ברצח המורד האפגני חסר-השם. ההליכים הפליליים החלו לאחר שהמשטרה הבריטית (האזרחית) גילתה קטעי וידאו חשודים במחשב נייד של חייל. נגד שניים מהנחתים בוטלו האישומים ב-5 בפברואר 2013. שלושת הנחתים האחרים הופיעו לראשונה בבית המשפט באוגוסט 2013, וכפרו באשמות נגדם. משפטם הצבאי של שלושת הנחתים, שבדיונים הופיעו מאחורי פרגוד מאחר שהוטל צו איסור פרסום שמנע את חשיפת זהותם, החל ב-23 באוקטובר 2013‏ ונמשך שבועיים. חבר הנאמנים של בית הדין הצבאי (המקבילה הצבאית לחבר מושבעים הקיים בהליכים אזרחיים) מנה שבעה חברים, במקום הרכב של חמישה חברים, כפי שמקובל במקרים חמורים פחות.
הן פסק הדין‏ והן גזר הדין ניתנו בבית המשפט הצבאי שבבולפורד, וילטשייר (ב-8 בנובמבר 2013 וב-6 בדצמבר 2013, בהתאמה). את המשפט ניהל הפרקליט הצבאי הראשי עו"ד ג'ף בלקט. בלקמן הורשע בעבירה עם חובת ענישה במאסר עולם, ועל כן זהו העונש המינימלי שניתן היה לגזור עליו, משנמצא אשם. בלקמן נידון למאסר עולם עם מינימום של עשר שנות מאסר (כלומר: יוכל להשתחרר על תנאי רק לאחר ריצוי עשר שנות מאסר בפועל). ב-22 במאי 2014, לורד ג'ון תומאס, נשיא בית המשפט הצבאי לערעורים, אישר את עונש מאסר העולם, אך קבע כי עונש המאסר המינימלי יופחת ל-8 שנים.
איסור פרסום

במקביל להליכים המשפטיים הפליליים שהתקיימו כנגד הנחתים, נערכו הליכים משפטיים נוספים, הנוגעים לזהותם של הנאשמים. בסתיו של שנת 2012, השופטים אלסום ובלקט הוציאו צווי איסור פרסום האוסרים את חשיפת זהותם של הנאשמים, בשל הסיכון כי לאחר חשיפת זהותם הם יהפכו למטרות לתקיפת טרוריסטים. למהלך זה התנגדו גורמים שונים בתקשורת הבריטית. עורך הדין של אחת מסוכנויות הידיעות הבריטיות טען כי אין מקום להוצאת צווי איסור פרסום במקרה זה כי, ראשית, גם זהותם של מקבלי מדליות ועיטורים בכוחות המזוינים הבריטיים פורסמו בעבר בתקשורת, ואלו לא הפכו למטרות לתקיפה; ושנית, כי שמותיהם של אנשי הצבא הבריטי, שנחקרו בעקבות אירוע דומה שהתרחש בבצרה, עיראק ב-2003, לא זכו להגנה באופן דומה. צו איסור הפרסום היו בתוקף, כאשר החל המשפט באוקטובר 2013.‏ הצו הוסר בנוגע לסמל בלקמן (שעד כה כונה "Marine A")‏ ב-5 בדצמבר 2013, בהחלטת בית המשפט העליון. השופט הבכיר ביותר שהיה מעורב בפסק דין זה היה נשיא בית המשפט העליון, הלורד תומאס. אותו פסק דין קבע שגם זהויותיהם של נחתים B ו-C יחשפו, אלא אם כן יגישו ערעור לבית המשפט העליון של הממלכה המאוחדת. ערעור כזה לא הוגש בתוך המועד שנקבע, ולפיכך, ב-19 בדצמבר 2013, נחשפו זהויותיהם של נחתים B ו-C - רב"ט כריסטופר גלין ווטסון ונחת ג'ק אלכסנדר המונד. צו איסור הפרסום של זהויותיהם של נחתים D ו-E נותר בעינו ב-19 בדצמבר, כל עוד הפרקליט הצבאי הראשי לא החליט אחרת.
פרט לזהות הנאשמים, ג'ף בלקט הגביל גם את הגישה ציבורית לראיות שהוצגו במהלך המשפט. ב-8 בנובמבר הוא שחרר קטעי אודיו ותמלילים מתוך סרטון הווידאו של הטכנאי אשר הוקרן במהלך הדיונים בבית הדין הצבאי, אך פסק כי סרטון וידאו המלא לא ישוחרר, שכן שחרורו עלול "להגביר את האיום לפגיעה באנשי שירות בריטיים". ב-5 בדצמבר 2013, בית הדין הצבאי לערעורים אישר את ההחלטות הקודמות האוסרות על שחרור קטעי הווידאו של ההתקפה וחלק מתמונות הסטילס ממנה. בית המשפט קבע, עם זאת, כי האיסור היה כדי למנוע שימוש בחומר למטרות הקצנה, ולא כי הפרסום מהווה סיכון לחיי הנאשמים.
תגובות

ההליכים המשפטיים הנוגעים לנחתים זכו בבריטניה לתשומת לב ציבורית ותקשורתית רבה.
בתגובה להרשעתו של בלקמן, קצין חיל הנחתים המלכותי ביל דאנהם כינה את הרצח "סטייה מזעזעת ומחרידה" שאינה "עולה בקנה אחד עם האתוס, הערכים והסטנדרטים של חיל הנחתים המלכותי", אבל היה זה בכל זאת "מקרה בודד". הגנרל סר מייק ג'קסון אמר שהמקרה "העציב" אותו.
הרשעתו של בלקמן הובילה להפגנת תמיכה ציבורית בנחתים, לרבות יצירת קבוצות מדיה חברתית ועצומות באינטרנט המבקשות כי תינתן לבלקמן הקלה בעונש או כי ישוחרר.‏‏ הדיילי טלגרף הביע תמיכה באחת העצומות שפורסמו באתר האינטרנט Change.org, הקוראת להקל בעונש.
לאחר שבלקמן נידון ל-10 שנות מאסר, הגנרל סר ניק הוטון קרא למעשיו "פשע מתועב" וציין כי "רצח הוא רצח". לעומת זאת, מפקדו של בלקמן, לוטננט-קולונט סיימון צ'פמן, יחידת הקומנדו 42, כתב במכתב שהוקרא בבית המשפט כי לבלקמן הייתה "שגיאה רגעית בשיקול הדעת" וכי הוא "לא איש רע", והוסיף כי הוא מעניק לו את "תמיכתו המלאה". בלקמן עצמו הצהיר כי הוא "הרוס" וגם "מאוד מצטער על כל נזק שנגרם לחיל הנחתים המלכותי".
בספטמבר 2015 קולונל אוליבר לי, מפקד יחידת הקומנדו 45, התפטר מתפקידו כאות מחאה על היחס כלפי בלקמן.
בחודש דצמבר 2016 נדחתה בקשתו של בלקמן לשחרור מוקדם, דחייה עליה הגיש ערעור. ב-28 באפריל 2017 שוחרר מהכלא.
ראו גם

פרשת אלאור אזריה
הלויד הימי הארץ-ישראלי

הלויד הימי הארץ-ישראלי בע"מ (Palestine Maritime Lloyd Ltd) הייתה חברת ספנות עברית בתקופת היישוב, שנרשמה בפלשתינה-א"י בשלהי שנת 1934. החברה הוקמה כשותפות בין בעל אוניות מאיטליה לבין מספר אנשי ימאות עברים. במהלך שנות קיומה היא הפעילה את ספינת הנוסעים "הר ציון" ואת אוניות המשא "הר כרמל" ו"מרים". ספינות החברה הפליגו לים השחור, לים התיכון ולצפון אירופה.
הקמת החברה

עם הקמתה רכשה לויד ימי מהשותף האיטלקי שתי אוניות מעורבות מטען ונוסעים, במטרה להפעילן בקו קבוע לאירופה בין חיפה לקונסטנצה. תוכננו תחנות בפמגוסטה שבקפריסין ובטריפולי שבלוב או, בביירות שבלבנון ובאיסטנבול שבטורקיה. הוחלט על איוש האוניות בצוותים עבריים, תוך הקפדה על שימוש בשפה העברית וניצול האוניות ללימוד והכשרת ימאים עבריים.
שתי האוניות היו מותאמות להובלת 110 נוסעים, בנוסף למטען כללי. החברה הצליחה להתבסס בשוק למרות תחרות מסחרית קשה. כל בעליה היו מענף הספנות הבינלאומית או מענף הימאות העברית. בין השותפים היו לזר ברקוביץ איש ספנות מרומניה, המהנדס עמנואל טובים איש עסקים ומנכ"ל משותף של אגודת יורדי ים זבולון א"י ובית הספר הימי זבולון, עו"ד פרברשטיין מהנהלת אגודת 'זבולון', משה שלוש וסוכן אוניות חיפאי בשם ניסים משולם. ארצישראלים אלה  נקשרו עם איגנציו מסינה מג'נובה, איש ספנות איטלקי.
עקרונות החברה

מטרות החברה היו כלכליות-מסחריות וערכיות, ונקבעו גם לה העקרונות הבאים:
ניהול חברה מקצועי וכלכלי
החברה תשתלב בבניין הארץ
החברה תהה בבעלות עברית
האוניות תפלגנה תחת דגל עברי
צוותי האוניות יהיו עבריים
שימוש בתוצרת הארץ לאספקת האניות
בכל הנוגע לצוותים עבריים ולשכר, לא הצליחה החברה להגשים מטרותיה ובשל כך ניהלה עימה מועצת הפועלים בחיפה עימות מתמשך. למרות זאת, הצליחה החברה בקביעת מספר מאפיינים ראשוניים וייחודיים בניהול כוח בצוותי האוניות. החברה השקיעה מאמצים בגיוס ימאים יהודים, ובין היתר פורסמו מודעות בעיתוני אירופה לחיפוש ימאים וחובלים במקצועות שונים. קצינים ים רבים נענו ובאו מהונגריה ומגרמניה, והתקבלו כחובלים בכל הדרגות. כמו כן הייתה החברה הראשונה להעסיק סוורים יהודים מסלוניקי שביוון. מורה לעברית הפליג מאז שנת 1938 באופן קבוע על אוניותיה. עוד מייחודה של 'לויד ימי', שהייתה אז הראשונה להסכים להעסיק באוניותיה אישה, סקוטית בשם ויקטוריה דראמונד (אנ'), קצינת המכונות הימית הראשונה בממלכה הבריטית. ויקטוריה דראמונד שרתה ב"הר ציון" כחצי שנה בתפקיד קצינת מכונות שנייה; לאחר עזיבתה הפליגה באניות אחרות, הצטיינה בתפקידה במלחמת העולם השנייה והגיעה לימים לדרגת קצינת מכונות ימי ראשית (Chief Engineer).
ביוני 1937 נערכה על סיפון האנייה 'הר-ציון' בפיקודו של רב חובל אריך הירשפלד, ועידה ראשונה של החבל הימי לישראל.