stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כרמלה טל ברון

| --- | --- |

 לידה:  7 באוקטובר 1942 (בת 82) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 שם לידה:  כרמלה מרים איזנברג 
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים  בית הספר לאמנויות חזותיות  ליגת הסטודנטים לאמנות של ניו יורק  ניו סקול 
 תחום יצירה:  ספרות, איור, אמנות חזותית 
 carmelatalbaron.com
 
כרמלה טל ברון (נולדה ב-7 באוקטובר 1942) היא משוררת, סופרת ואמנית רב-תחומית ישראלית.
אודות ספריה

מיום כיפורים זה עד יום כיפורים הבא
גבריאל מוקד, עכשיו:
"קובץ-שיריה הראשון של כרמלה טל מגלה בפנינו משוררת רגישה,
שכתיבתה מעניינת, אמוטיטיבית-עזה ודימויית-צבעונית מאוד. בעוד
שהמצבים החווייתיים עצמם הם כאן, מעיקרו-של-דבר, חלק מעולמה
הרגשי של בגרות בודדת, הרי רבים מהדימויים שאובים מנוף אגדות-ילדות,
הנוטה גם קימעה לסוריאליזם."
אל תפחדו אני רק ילד
שולמית לפיד, מעריב:
'"אל תפחדו אני רק ילד' שייך למשפחה מיוחסת ומיוחדת של ספרי ילדים,
בהם מתוארת מציאות דמיונית, אלגורית, המשקפת בהומור את המציאות
הממשית. חוקים קפדניים שולטים גם במחוזות הדמיון והם מכתיבים
לתושביהם את אופן התנהגותן. חוקיות זו משפיעה גם על עיצוב העלילה
והדמויות והיא מכתיבה את כלליה לסופר וכך קורה שימצאו תווי דמיון בין
"אל תפחדו" לבין "עליסה בארץ הפלאות" של לואיס קרול, "הנסיך הקטן" של סנט-אקזופרי או "לומפומפוס" של נורית ברצקי."
ספרים שכתבה

אל תפחדו אני רק ילד : או בממלכת המפלצות (יצא כספר אלקטרוני בהוצאת מנדלי)
Paradigm Shift and Other Poems (New York, Designs for Enlightenment, 2014)
בוקר מתנה : 55 שירים (ירושלים : כרמל, תשנ"ח 1998)
מיום כיפורים זה עד יום כיפורים הבא (מרחביה ותל אביב : ספרית פועלים, תשל"ב 1972)
אל תפחדו אני רק ילד : או בממלכת המפלצות (תל אביב : ספרית פועלים, תשל"א 1971)
אור של פיל : רצף רישומים; עם איורים מילוליים מאת דוד אבידן (תל אביב: המאה ושלושים, 1967)
בחוגת האור, שירה, ספרא הוצאה לאור, תל אביב, 2021
ספרים שאיירה

יצחק בשביס-זינגר, ״גדא וביש גדא או חלב הלביאה״ (ספרית פועלים 1973)
מרדכי אמיתי, ״צריך לדעת איפה ללחוץ״ (ספרית פועלים 1971)
דליה ולוי רביקוביץ ״מסיבה משפחתית״, ספר ילדים (עם עובד 1968)
יז'י אנדז'ייבסקי, בשערי גן העדן, בעריכת המתרגם עזריאל אוכמני: רישומים מאת כרמלה טל (ספרית פועלים 1971)
אנטון פאבלוביץ' צ'כוב, האולם מספר 6, איכרים, בעריכת ישראל הר, ספריית תרמיל 1971.
רוברט לואיס סטיבנסון, "על חוף פאלאסה", ספריית תרמיל, 1974.
אלכסנדר ס. פושקין, ״הכושי של פטר הגדול״ ו״מלכה פיק״, ספריית תרמיל, 1974.
Stories My Grandfather Should Have Told Me (Bonim Hebrew Publishing House NYC 1977)
תקליטורים

.Rainbow Ride, Production: Designs for Enlightenment, 2002 ‏
.Paradigm Shift and Other Poems, Production: Designs for Enlightenment, 2004
A Girl with a Curl, Production : Designs for Enlightenment, 2012
.Not a Crash Landing, Production : Designs for Enlightenment. 2009
מזר מוזר: משיר ללחן / עם כרמלה טל ברון - קיבצה, הלחינה וביצעה. מלווה ומפיק - חיים קחטן.
וידאו

Let There Be Light, Produced by Turtle Island-Designs for Enlightenment, 2012.
A Girl With A Curl, Produced by Turtle Island-Designs for Enlightenment, 2012.
.Sea-Oh-Dora, Produced by Turtle Island-Designs for Enlightenment, 2011
When Spring Is Misbehaving (It Must Be Summer), Produced by Turtle Island-Designs for Enlightenment, 2011.
Egg Olympics, Production: Designs for Enlightenment 2011.
.Like A Tree Be, Produced by Turtle Island-Designs for Enlightenment.
לקריאה נוספת

על מיום כיפורים זה עד יום כיפורים הבא:
יוסף אורן, "יום-כיפורים לשירה", מאזנים, כרך ל"ו, גיליון 2 (שבט תשל"ג, ינואר 1973), עמ' 153–154.
גבריאל מוקד, "רסיסי יופי וכאב", עכשיו, חוברת 25–28 (תשל"ג 1973), עמ' 299–300.
רחל חלפי, "זהב רך שטובעים בו צלמים", למרחב-משא, 1973.
על אל תפחדו אני רק ילד:
ישראל רינג, "מפלצות חביבות", על המשמר, 21 ביולי 1972, עמ' 6.
שולמית לפיד, "צרור חדש של ספרי ילדים", מעריב, 1972.
ח. ח"ן, "תום בארץ המפלצות", אורים להורים, 1972.
נירה הראל, "ספר קט", את, 1972.
אוריאל אופק, "תום בממלכת המפלצות", דבר, משא, י"ד באייר תשל"ב, 28 באפריל 1972.
הערות שוליים

↑  פיליפ רובינוב מתאר תקופה זו בספרו
Drinking lightning by Philip Rubinov Jacobson ומתייחס בין היתר לפעילותה האומנותית של כרמלה טל ברון בעמודים 113-112.
↑  התערוכה זכתה לסיקור בירחוני אומנות מקומיים:
Arts Magazin (Hedy O'Bil),
ArtSpeak and The Clipboard Visual Arts NewsleMer
↑  הסופר הצרפתי מישל רנדון מזכיר בספרו על האומנות החזיונית את קבוצת
האומנים החזיוניים בניו יורק וכולל בו את "שבעת הצעיפים", יצירתה של
כרמלה טל ברון. L'art Visionaire by Michel Randon / PLebaud paris 1991.
↑  השיר הפותח אף נכלל בתוכנית רדיו לשירה בינלאומית (Odds and Ends) בהגשת רוברט שרמן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007519173105171  BnF: cb15524799x (data)  GND: 1181971802  ISNI: 0000 0000 4031 1568  LCCN: no98116120  ULAN: 500476760  VIAF: 19989194   WorldCat (עם VIAF): 19989194
לנארט תורסטנסון

| --- | --- |
פילדמרשל לנארט תורסטנסון
פילדמרשל לנארט תורסטנסון
 לידה:  17 באוגוסט 1603 פורסטנה שבשוודיה
 פטירה:  7 באפריל 1651 (בגיל 47) שוודיה סטוקהולם, שוודיה
 מקום קבורה:  כנסיית רידרהולם 
 מדינה:  שוודיה 
 בן או בת זוג:  Beata De la Gardie (1633–?) 
 צאצאים:  Marta Linnardtsdotter, Margareta Katarina Torstenson, Johan Gabriel Linnardtsson, Märta Elisabet Linnardtsdotter, Anders Torstenson 
 השתייכות:  צבא שוודיה
 תקופת הפעילות:  1624–1645 (כ־21 שנים)
 דרגה:  פילדמרשל
 תפקידים בשירות
 מפקד צבא שוודיה
 פעולות ומבצעים
 מלחמת שלושים השנים מלחמת תורסטנסון
 
לנארט תורסטנסון (בשוודית: Lennart Torstenson;‏ 17 באוגוסט 1603, פורסטנה, שוודיה – 7 באפריל 1651, סטוקהולם) היה פילדמרשל שוודי. פיקד על צבא שוודיה בכמה קרבות מוצלחים במהלך מלחמת שלושים השנים.
ביוגרפיה

בנו של קצין שוודי, תורסטנסון. לחם תחת גוסטב השני אדולף נגד פולין (1621–23) בליבוניה. בשנת 1629 הוא מונה לקולונל של גדוד הארטילריה הטהור הראשון שהוקם בצבא כלשהו. הוא פיקד על ארטילריית השדה כאשר גוסטב התערב במלחמת שלושים השנים בגרמניה בשנת 1630. שירותו המכובד בניצחונה המכריע של שוודיה על הכוחות האימפריאליים בברייטנפלד בשנת 1631 הוביל לקידומו לגנרל. נתפס על ידי כוחותיו של הגנרל הקיסרי אלברכט פון ולנשטיין ב-1632, הוא הוחלף ב-1633.
תורסטנסון קיבל את הפיקוד על הכוחות השוודים בגרמניה לאחר מותו של מפקד שוודיה יוהאן באנר בשנת 1641 והחזיר את המשמעת לצבא המורד והלא מאורגן. לאחר שהשיג ניצחונות מכריעים, הוא קיבל הוראה על ידי הקנצלר, הרוזן אקסל אוקסנסטירנה, לפתוח בהתקפה על דנמרק (1643), וכתוצאה מכך הסכם ברומסברו ב-1645, שבאמצעותו זכתה שוודיה במחוזות ג'מטלנד והרג'דלן מנורווגיה ומהאיים גוטלנד. ואסל בים הבלטי.
הוא מונה לרוזן בשנת 1647. בשנותיו האחרונות הוא ניצל את תפקידו במועצת המדינה השוודית (שחבר בה בשנת 1641) כדי להתנגד למדיניותו של אוקסנסטירנה וקיבל את אמונתה של המלכה כריסטינה.
הערות שוליים

1 2 3  לנארט תורסטנסון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810607798705606  GND: 117407186  ISNI: 0000 0000 5533 6952  LCCN: n85088554  NKC: mzk2006348605  NLG: 241898  NTA: 07162659X  SELIBR: 212117  SNAC: w6s591cf  SUDOC: 07880776X  VIAF: 20456687   WorldCat (עם VIAF): 20456687 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנשי צבא ובנושא שוודים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ליטין

ליטין (באוקראינית: Літин; בפולנית: Lityn) היא עיירה במחוז ויניצה שבאוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

ליטין נזכרת לראשונה במאה ה-14, ובשנת 1566 הוענקו לה זכויות עיר. בחלוקת פולין השלישית בשנת 1793 נכללה העיירה בתחום האימפריה הרוסית.
יהודי ליטין

בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיירה כ-4,000 יהודים, כמחצית מתושביה. במאי 1919 נערך ביהודי העיירה פוגרום, בו נרצחו כ-180 יהודים. גם בשנים הבאות ידעו יהודי העיירה מקרי רצח ואונס המוניים. לאחר מלחמת האזרחים ברוסיה עזבו את העיירה רבים מיהודיה. בתקופה הסובייטית פעלו בעיירה מועצה ממלכתית יהודית ובית ספר יידי.
ב-17 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים וההונגרים, ואלו החלו להתעמר ביהודיה, בסיוע אוקראינים מקומיים. בהמשך, הוטלו על יהודי העיירה גזירות שונות, ובהן חובת ענידת סרט זרוע, חובת תשלום סכומי כופר והגבלות על סחר במזון. בד בבד רצחו הגרמנים עשרות גברים יהודים בעיירה שלא היו כשירים לעבודות כפייה.
בדצמבר 1941 רוכזו יהודי העיירה במחנה צבאי סמוך, אליו הובאו גם יהודים מיישובי הסביבה, ושם נרצחו בירי כ-2,000 מהם. כ-300 יהודים בעלי מקצועות ובני משפחותיהם שהושארו בחיים רוכזו בגטו קטן בעיירה, בו הוצאו להורג תוך זמן קצר כמאה יהודים, ובמקביל הגיעו אליו יהודים נוספים. ב-11 ביוני 1942 רצחו הגרמנים והאוקראינים 167 ילדים, קשישים ונשים מהגטו. ב-13 בספטמבר 1943 רצחו הגרמנים את כ-130 היהודים שנותרו בגטו.
הערות שוליים

↑  א. ד. ליכטמאן, בפרוע פרעות בישראל (קיצור קורות הקהלה היהודית בליטין, מאי 1919 - פברואר 1921), דבר, 8 באוגוסט 1929.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008216488705171  LCCN: n2015009631   WorldCat (עם LCCN): n2015-009631
כלכלת אקוודור

| --- | --- |

 דירוג עולמי:  תמ"ג: 64; תמ"ג לנפש: 120
 מטבע:  דולר אמריקאי 
 סטטיסטיקה
 תמ"ג:  118,845
 תמ"ג לנפש:  6,539
 צמיחה כלכלית:  0.00% (דירוג: 194; הערכה לשנת 2015)
 מדד ג'יני:  48.5 (דירוג: 23; 1 בדצמבר 2013)
 כוח עבודה:  7,336,000 (הערכה לשנת 2015)
 אבטלה:  5 אחוז (נכון ל־2014) 
 הנתונים מבוססים בעיקר על:  ספר העובדות העולמי של ה-CIA הסכומים הנקובים בדולרים בערך זה, הכוונה לדולר אמריקאי, אלא אם כן צוין אחרת
 
הענף הכלכלי העיקרי בכלכלת אקוודור הוא עדיין החקלאות, כמו כן יש באדמת אקוודור נפט בכמויות מסחריות ולמעלה ממחצית מכמות הנפט הנשאבת באקוודור מיועדת ליצוא והיא משמשת מקור עיקרי להכנסות במטבע חוץ.
בדרום המדינה מגדלים קקאו, בננות, אורז וטבק. ברמה המשתרעת בין שני רכסי הרי האנדים (הקורדילרות) מגדלים קפה, תירס, תפוחי אדמה ופירות. באקוודור יש תעשייה מפותחת של מוצרי עץ ייחודיים, ומצויים בה מספר מיני עצים ייחודיים כמו הכינין והבלזה. בנוסף קיימים באקוודור מחצבי טבע כמו זהב ונחושת.
מרכז התעשייה במדינה הוא העיר גואיאקיל, שבה גם נמל גדול. בגוויקיל יש מפעלי פלדה, האוניות, המשקאות והעץ.
ערי מסחר מרכזיות וחשובות הן ריובמבה וקונקה (kuenka).
רמת המחירים באקוודור היא מהנמוכות ביותר בדרום אמריקה.
התיירות הולכת ותופסת מקום בכלכלה ומהווה פוטנציאל להגדלת ההכנסות במט"ח. עלות המחיה למבקר הזר היא זולה ונוחה, וזאת למרות שקיימת דיפרנציאציה במחירים בין זרים למקומיים. מחירי כניסה לפארקים לאומיים, טיסות, רכבות ומלונות כפולים מהנגבים מהמקומיים.
סדרת רעידות אדמה חזקות בשנת 1987 הביאה להרס 40 ק"מ של צינורות נפט, להפסדים כלכליים עצומים ונזק אקולוגי.
לתנודות במחירי הנפט העולמיים יש השפעה מכרעת על מצב הכלכלה. ירידת מחירי הנפט בשנים 1997–1998, יחד עם תופעת שיטפונות האל ניניו שתקפה את המדינה והשמידה את יבולי הקפה והבננות, הביאו למשבר כלכלי חמור, כאשר כתוצאה ממנו נטשו את המדינה כ-400,000 אזרחים. הממשלה נקטה צעדים קריטיים, הגדילה באופן חד את ההוצאה הממשלתית והגירעון התקציבי, ותוך אינפלציה של 52% ופיחות המטבע המקומי ב-65% אחוז הצליחה לייצב את הכלכלה.
נתונים כלכליים

תוצר לנפש: 4,300$ לשנה
סך הכול יצוא: 4 מיליארד דולר. מתוכו 40% לארצות הברית. 7% לקולומביה, 6% לאיטליה, 3% לצ'ילה.
סה"כ יבוא: 2.6 מיליארד דולר.
ענפי יצוא עיקריים: נפט, בננות, שרימפס, קפה וקקאו
מגזרים כלכליים עיקריים:
14% חקלאות
50% שירותים
36% תעשייה
הערות שוליים

↑  ענת ציפקין, "כלכליסט" ו-ynet, אקוודור נהפכה חדלת פירעון - פעם שנייה בעשור, באתר ynet, 13 בדצמבר 2008
| כלכלת מדינות העולם |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין • המדינה האסלאמית  • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה   • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה  • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל   • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי  • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס  • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל   • איי שלמה  • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה  • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה ובנושא אמריקה הדרומית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כלכלת בהוטן

| --- | --- |

 דירוג עולמי:  תמ"ג: 181; תמ"ג לנפש: 149
 מטבע:  נגולטורם 
 סטטיסטיקה
 תמ"ג:  2,898
 תמ"ג לנפש:  3,656
 צמיחה כלכלית:  7.70% (דירוג: 11; הערכה לשנת 2015)
 מדד ג'יני:  38.7 (דירוג: 72; 2012)
 כוח עבודה:  348,800 (הערכה לשנת 2015)
 אבטלה:  3 אחוז (נכון ל־2014) 
 הנתונים מבוססים בעיקר על:  ספר העובדות העולמי של ה-CIA הסכומים הנקובים בדולרים בערך זה, הכוונה לדולר אמריקאי, אלא אם כן צוין אחרת
 
צלע הר סלעית, המדגימה את המורכבות של הקמת התשתיות במדינה
בהוטן היא אחת המדינות הקטנות והפחות מפותחות בעולם, מבוססת על חקלאות וייעור, המספקים את הפרנסה העיקרית עבור למעלה מ־60% מהאוכלוסייה. החקלאות מורכבת ברובה מחקלאות קיום (אנ'), חקלאות חוות היימרות מזון לצריכה עצמית) וגידול בעלי חיים. הרים סלעיים שולטים בשטח והופכים את סלילת הכבישים ובניית התשתיות האחרות לקשות ויקרות.
הכלכלה נמצאת בקשר הדוק עם כלכלת הודו, הודות לקיום קשרים חזקים של סחר, ותלות בסיוע הכספי של הודו. רוב הייצור במגזר התעשייתי הוא מסוג התעשייה הביתית. מרבית פרויקטי הפיתוח, דוגמת סלילת כבישים, נשענים על מהגרי עבודה מהודו. תוכניות חינוך, חברה וסביבה מתבצעות בתמיכתם של ארגוני פיתוח רב-צדדיים.
כל תוכנית כלכלית מביאה בחשבון את רצונה של הממשלה להגן על סביבתה של המדינה ועל המסורות התרבותיות שלה. לדוגמה, הממשלה, נזהרת עם הרחבת התיירות, על ידי ניתובה לתיירות של אנשים עמידים. כך לדוגמה, מעבר לתשלום על ויזת תייר על סך 40 דולרים אמריקנים, על המבקרים הזרים (זולת מבקרים מהודו ובנגלדש), לשלם מיסים הנעים בין 180 ל-290 דולר ליום, וייתכן שאף יותר. בקרות מפורטות ומדיניות לא ודאית בתחומים כמו רישוי תעשייתי, סחר, עבודה וכספים ממשיכים לפגוע בהשקעות זרות. יצוא חשמל הידרואלקטרי להודו הגביר את הצמיחה הכוללת של בהוטן, אף שהתמ"ג צנח בשנת 2008 נוכח ההאטה הכלכלית בהודו, שוק הייצוא העיקרי שלה.
מגמה מקרו-כלכלית

זהו תרשים מגמה של תוצר מקומי גולמי של בהוטן במחירי שוק לפי קרן המטבע הבינלאומית:
| שנה | תוצר (מיליוני BTN) | תוצר (מיליוני דולר) |
| --- | --- | --- |
| 1985 | 2,166 | 175 |
| 1990 | 4,877 | 279 |
| 1995 | 9,531 | 294 |
| 2000 | 20,060 | 460 |
| 2005 | 36,915 | 828 |
| 2008 | 45,000 | 1280 |
פוטנציאל ייצור החשמל של המדינה, הנובע מהגאוגרפיה שלה, המייצרת נהרות המאפשרים הפקת אנרגיה הידרואלקטרית, וכן האטרקציות התיירותיות הנמצאות בשטחה, מהווים משאבים מרכזיים שעשויים לעזור לפיתוחה הכלכלי. ממשלת בהוטן עשתה התקדמות מסוימת בהרחבת הבסיס היצרני של המדינה ושיפור הרווחה החברתית.
בשנת 2004 הייתה בהוטן למדינה הראשונה בעולם שאסרה על עישון ומכירת טבק.
הערות שוליים

↑  How to get Bhutan tourist visa cost and requirement, BhutanTravelOperator.com, ‏2 באפריל 2018 (באנגלית)
↑  Report for Selected Country Groups and Subjects, www.imf.org
| כלכלת מדינות העולם |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין • המדינה האסלאמית  • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה   • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה  • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל   • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי  • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס  • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל   • איי שלמה  • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה  • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
חקלאות בבהוטן
לנארדרוץ

| --- | --- |

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  בורשוד-אבאוי-זמפלן בורשוד-אבאוי-זמפלן
 נפה:  נפת אוזד
 שטח:  5.16 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  243 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  48°08′52″N 20°22′19″E﻿ / ﻿48.147780555556°N 20.371911111111°E﻿ / 48.147780555556; 20.371911111111 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.lenarddaroc.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.לנארדרוץ(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.לנארדרוץ  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
לנארדרוץ (בהונגרית: Lénárddaróc) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם אוכלוסיית לנארדרוץ נמצאת בירידה שנים רבות מ-455 תושבים בשנת 1990 עד 237 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-48%).
בכפר חיו מעט יהודים לתקופת זמן מוגבלת ובמקום קיים בית קברות יהודי.
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 0 |  |
| 1880 | 10 | 278 |
| 1910 | 12 |  |
| 1920 | 6 |  |
| 1930 | 11 |  |
| 1941 | 12 | 503 |
לנגב

"לנגב"
מסלול ההפלגה של "לנגב"
לַנֶּגֶב הייתה אוניית מעפילים, שאורגנה על ידי המוסד לעלייה ב' של "ההגנה".
קורותיה > רכישה והכנה להפלגה

נבנתה לאחר מלחמת העולם הראשונה, כאוניית מפרשים קטנה מעץ עם מנוע, בעלת שני תרנים. בתורן הקדמי מפרשים מלבניים ובתורן האחורי מפרש משולש גדול; תפוסה: 400 טון; מנוע 150 כוח סוס; מהירות 6 קשר; שמה הקודם היה Merica.
נרכשה על ידי המוסד לעלייה ב' באמצעות דאנדריה "הגוץ" - יווני שהתגורר באיטליה. צוות ההכנה להפלגה כלל את בעלי האונייה ופועלים מקומיים. הוכנו דרגשי לינה ל-650 בני אדם בשלוש קומות, זו מעל זו. לכל דרגש הייתה חגורת הצלה. לספינה חוברו שתי סירות הצלה, ו-30 רפסודות. האונייה נצבעה מחדש. הובאו דלק ל-11 ימי הפלגה, מזון ל-20 יום, שלא הספיק ואזל לאחר 15 יום. אנשי המוסד לעלייה ב' התקינו משדרי רדיו; מכשיר אס.או.אס, מכשיר למילוי סוללות וספק כוח.
רב החובל ואחד עשר אנשי הצוות היו איטלקים, ביניהם קצין ימייה איטלקי בדרגת קצין ראשון, ושני מכונאים. מפקד האונייה היה איש הפלי"ם אפרים טלמון-טאומן (שחר) ולצדו משה דפני-סיילור (יפת) איש הפלי"ם  והגדעוני ראובן ארנון-ארנובסקי שכינויו 'יוסף'. אתר העלייה לאונייה היה בנמל סט בצרפת.
647 המעפילים היו ניצולי שואה באו מפולין, הונגריה רומניה: כ-120 נפש מתנועת בית"ר, כ-80 נפש "נוער ציוני" (ציונים כלליים), כ-200 פרטיזנים לשעבר, וקבוצת נוער מאנגליה וארצות הברית, של נוער "החלוץ",וגם קבוצה של חלוצים צעירים ממרוקו מתנועת בח"ד (ברית חלוצים דתיים)
,הם נאספו במחנות בסאן ז'רום וחמישה מחנות נוספים, לכל תנועה בנפרד. המשטרה הצרפתית ידעה על מבצע ההעפלה, נופקו תעודות פליט למעפילים, ואלה נלקחו מהם בצורה מסודרת לפני עלייתם לספינה. המעפילים הובאו אל האונייה במשאיות בשעות אחר הצהרים. הראשונים סירבו להיכנס לאונייה, כי ראו את המעברים הצרים ותנאי המגורים הצפופים, והיה צורך לזרז אותם בשידולים וצעקות. מאחר שהסתדרו בטור, אלה שהיו מאחור דחפו את אלה שהיו בפתח, כי לא ידעו מה מצפה להם. בגלל אי הסדר שהשתרר, ההעמסה נמשכה ארבע שעות. שני המלווים הארץ ישראליים התחלקו ביניהם בתפקידים; האחד עם הצוות הזר של הספינה והשני עם המעפילים והתחלפו ביניהם. המעפילים התארגנו בקבוצות וקיבלו על עצמם תפקידים של ניקיון, מטבח ושמירה.
קורותיה > ההפלגה

הפליגה ב-18 בינואר 1947 מנמל סט בצרפת, בשעה 13:35. נתיב ההפלגה המתוכנן מנמל סט כלל את מפרץ ליון, הים הליגורי, קורסיקה, מצר בוניפציו בין קורסיקה לסרדיניה, האי פונצה מול מפרץ גאאטה, האי איסקיה, קפרי, כף ותיקנו, כף מילאצו בצפון סיציליה, כף רסוקולמו בצפון סיציליה, מצר מסינה, מפרץ טרנטו, לכיוון יוון, מפרץ ארקדיה, כרתים, דרומה לחופי צפון אפריקה, החוף המצרי, חוף ניצנים, קיסריה וחיפה.
בלילה הראשון להפלגה החלו לחדור מים לספינה, והמשאבות התקלקלו. המכונאים תיקנו את המשאבות, ובינתיים שאבו ידנית בדליים. בגלל סערה, שונה הנתיב לכיוון נמל ייר (Hyeres) בצרפת, שם מצאה האונייה מחסה, ומשם שטה למצר בוניפציו. 
ב-21 בינואר נשבו רוחות חזקות שלא אפשרו התקדמות. ב-24 בינואר התחוללה סערה במפרץ מסינה, והספינה חזרה לצפון סיציליה לתפוס מחסה. ב-25 בינואר עגנו בצפון סיציליה והורידו סירה עם רב המלחים ושני מלחים נוספים כדי לקנות מזון. השלושה ברחו עם הכסף והשאירו את הסירה על החוף. בעזרת דייגים מקומיים הוחזרה הסירה.
ב-27 בינואר שוב עגנה הספינה דרומית למצר מסינה כדי לקנות מצרכים. המזון בספינה היה גרוע ומועט, והקנייה שיפרה את המצב. במקום נכחה המשטרה האיטלקית, ורק באמצעות שכנוע ושוחד הם שחררו את הספינה לאחר 24 שעות.
ב-29 בינואר שוב התחוללו סערה וקלקול במשאבת המים. ב-31 בינואר, בחוף יוון, נשבו רוחות חזקות שעיכבו את ההתקדמות, ועד 2 בפברואר לא הייתה אפשרות להמשיך את ההפלגה. באותו יום עגנה הספינה במפרץ ארקדיה לתיקון המשאבה. הימים הבאים עברו ללא אירועים מיוחדים, פרט לתנאי השהות הקשים בספינה. במשך כל ימי המסע היה מכשיר הקשר מקולקל, והחל לפעול רק ביום ה-19 להפלגה.
 ב-5 בפברואר, בשעה 21:00 בקירוב, במרחק של 30-15 מייל מחוף חיפה, הוארה הספינה בזרקור של משחתת בריטית והתגלתה. כעבור מספר דקות הצטרפו שתי משחתות נוספות. ההוראות ממפקדת "ההגנה" בארץ ישראל היו להגיע לחוף ניצנים, אחר כך שונתה ההוראה לחוף קיסריה, בגלל הגלים. נאמר לעולים להסתתר מתחת לסיפון ולכבות אורות. אולם שתי משחתות נצמדו לאונייה משני צידיה. עם הגילוי הבריטי הושלך מכשיר הקשר לים. וניתנה הוראה לחזור ללב ים ולנתק מגע מהבריטים. בליל 8-9 בפברואר, האונייה התקרבה אל חופי הארץ, ובשדות ים המתינו לה אנשי הפלי"ם, בהם יהודה בן-צור, שהתכוננו למבצע הורדת המעפילים אל החוף. אולם במרחק 12 מייל מהחוף, עלו כ-100 חיילים בריטים עם נשק ואלות ומסכות גז. על פי ההנחיות שניתנו להם, המעפילים ניסו להתנגד, והעלו מתוך האונייה חפצים, כגון קופסאות, כדי להשליך על הבריטים. אך כעבור 20 דקות הסתיימה ההשתלטות, לאחר שניתנה למעפילים הוראה להפסיק להתנגד, בשעה 00:30, אור ל-9 בפברואר. האונייה נגררה לנמל חיפה.
 המעפילים גורשו למחנות המעצר בקפריסין.
 כאשר הובאו לאוניית הגירוש, התחולל קרב שבו נהרג מעפיל, הרברט לזר, אך שמו עדיין לא היה ידוע בעת שפורסמה המודעה על נפילתו ועל הלווייתו. לזכרו נקראה אוניית מעפילים בשם "המעפיל האלמוני".
לפי עדות שניתנה על ידי וילק האופטמן, גבה הקרב שני קורבנות.
לאופולד החמישי, ארכידוכס אוסטריה

לאופולד החמישי, ארכידוכס אוסטריה (בגרמנית: Erzherzog Leopold V. von Österreich-Tirol;‏ 9 באוקטובר 1586 - 13 בספטמבר 1632), היה בנו של קרל השני, ארכידוכס אוסטריה, וחמיו של פרדיננד השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה.