חזקה (הלכה)
הערות שוליים

↑  אבחנה דומה נמצאת בתלמוד בדיני רוב, ומוגדרת בו כ"רובא דאיתא קמן" למול "רובא דליתא קמן"; כלומר – רוב שישנו לפנינו, וניתן להבחין סטטיסטית מתוך כמה אפשרויות נספרות באפשרות הסבירה יותר, ורוב שאינו לפנינו, והאבחנה מתבצעת על סמך היגיון וסבירות אפריוריים.
↑  ראו לדוגמה בתלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ל"ז, עמוד א', שהתלמוד דן בנוגע לרוב הנשים שיולדות בחודש התשיעי, ובפירוש התוספות (בפסקה וזו) משתמשים ברוב זה כדי לקבוע חזקה.
↑  משנה, מסכת קידושין, פרק א', משנה ג'.
↑  די בכך שהעדים מעידים שהראשון גר בה יום אחד בלבד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף נ"ג, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף י', עמוד ב' ותוספות שם.
↑  שב שמעתתא א-כ.
↑  הרב שמעון יהודה שקופ בשערי יושר ח"ב שער א'.
↑  מהרש"א בחולין יא. (על תד"ה מנא) בדעת רב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף י"ג, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ע"ה, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ע"ה, עמוד ב' ותוספות שם ד"ה 'אבל היכא'
↑  השחין והמכווה אינן מטמאים עד שלא צומח בהן שיער לבן.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף מ"ו, עמוד א'. וראו עוד תירוץ התוספות רי"ד בכתובות י"ב ע"א, שכתב אחרת
↑  תלמוד בבלי, מסכת נידה, דף ב', עמוד א' על פי רש"י.
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ב, פסוק י'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק ו', הלכה ה'
↑  הרשב"א בחולין י"א ע"א, בשם הר"ש משאנץ, ו"רבינו הרב" - ככל הנראה רבינו יונה.
↑  לפי ההלכה, טריפה אינה חיה למעלה משנים עשר חודש, ולכן בעל חיים שחי למעלה משנים עשר חודש, התברר למפרע, כי הוא לא היה טריפה באותו זמן, לפני שנים עשר חודש.
↑  תלמוד בבלי, מסכת  עירובין, דף ל"ב, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף נ"א, עמוד ב'
↑  ראו עוד בנוגע לחזקות מסוג זה: הערך "חזקה אין אדם חוטא ולא לו", באתר ויקישיבה, הערך "חזקה אין אדם טורח בסעודה ומפסידה", באתר ויקישיבה, הערך "חזקה אין אדם מעיז פניו בפני בעל חובו", באתר ויקישיבה, הערך "חזקה אין אדם מעמיד עצמו על ממונו", באתר ויקישיבה, הערך "חזקה אין אדם מתפייס במומין", באתר ויקישיבה, הערך "חזקה אין אדם עושה בעילתו בעילת זנות", באתר ויקישיבה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף פ', עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף כ"ד, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ס"ד, עמוד ב'.
↑  הרמב"ן, הריטב"א ורבי מנחם המאירי, מסכת יבמות, דף ס"ד, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף פ"א, עמוד ב'.
↑  פרשנות זו, שסוגיא זו היא כשיטת רבי יהודה הנשיא, היא שיטת הסוגיא במסכת יבמות שם, אך במסכת סנהדרין ניתנו פרשנויות נוספות למשנה זו (תוספות ביבמות סד ע"ב.)
1 2  המאירי שם
↑  הריטב"א יבמות ס"ד ע"ב, ובדומה - ברמב"ן שם.
↑  הרמב"ן, הריטב"א והמאירי ביבמות שם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ס"ד, עמוד ב'
↑  הריטב"א ד"ה והוא.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ס"ה, עמוד ב'
↑  רש"י במקום
↑  הרא"ש במקום
↑  ראו עוד בנושא זה בהערך "חזקת שלוש פעמים", באתר ויקישיבה, והערך "חזקת שלוש שנים", באתר ויקישיבה
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף פ', עמוד ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק י"א, הלכה כ"ו
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות קידוש החודש, פרק ב', הלכה ב'
↑  ראו עוד הערך "חזקת כשרות", באתר ויקישיבה
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות טוען ונטען, פרק ח', הלכה א'
↑  שו"ת מהרי"ט, חושן משפט, סימן ל'
↑  כן דעת החתם סופר בשו"ת אבן העזר, מובא באנציקלופדיה התלמודית, ראו שם מקורות אודות שתי הדעות.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ל"ו, עמוד א' - "גודרות אין להם חזקה"
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף פ"ד, עמוד ב', רש"י ד"ה ואין
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות טוען ונטען, פרק י', הלכה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף מ"ב, עמוד א'
↑  כן דעת הפני יהושע בבבא מציעא דף ו' ע"א אודות חזקת מרא קמא, וכן דעת השיטה מקובצת בכתובות ע"ה ע"ב בנוגע לחזקת ממון רגילה
↑  מובא בהרחבה בקונטרס הספיקות.
↑  וכן דעת החתם סופר.
↑  כן משמע ברש"י במסכת בבא בתרא, דף ל"ג, עמוד א'.
↑  משנה, מסכת בבא מציעא, פרק ח', משנה ד'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ק', עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ק"ב, עמוד ב'
↑  ראו ברמב"ן ורשב"א במסכת בבא בתרא, דף כ"ט, עמוד א'.
↑  קצות החושן.
↑  על פי האנציקלופדיה התלמודית.
↑  אנציקלופדיה התלמודית, בשם המבי"ט, עיין שם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ח, עמוד א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק א', הלכה ז'
↑  ספר דברים, פרק י"ז, פסוק כ'
↑  תשובת מהר"ם סימן ר"ט, הובאה להלכה בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן קנ"ג, סעיף כ"ב.המהר"ם עוסק במי שהפסיק מהמצווה, ורוצה לחזור ולקיימה, ומחלק אם הפסיק מאונס או מרצון.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף י"ג, עמוד א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות עבודת יום הכפורים, פרק א', הלכה ד'
↑  שות מהרי"ק סימן קי"ג, גם הרשב"א בתשובה חלק ה' סימן רפ"ג הביא מקור זה
↑  משנה, מסכת גיטין, פרק ה', משנה ח'
↑  דבריו הובאו להלכה בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן קנ"ג, סעיף י"ז.
↑  שו"ת רבי עקיבא איגר מהדורה תניינא סימן יב
↑  ספר חסידים סימן תשנ"ח. הרב יעקב וייל סימן ק"ז. הרב שמואל קלעי בספרו משפטי שמואל סימן נג
↑  יביע אומר חלק ז אורח חיים סימן כג
↑  סידור יעב"ץ, סוף דיני תקיעת שופר
1 2  עד סוף חייו, או עד שהוא מסוגל מבחינת בריאותו או עד שנמצא בו פסול
↑  מדובר שקולו של הבן בלתי נסבל, אך אם הוא רק אינו נעים כשל אביו, הריהו יורש
↑  ספר קנין, הלכות שכנים, פרק ז'.
↑  על הרמב"ם שם, וכן בשיטה מקובצת במסכת בבא בתרא פרק לא יחפור, בשם הראב"ד
↑  הריטב"א. כ"ז מתוך האנציקלופדיה התלמודית.
↑  שלמה זלמן אריאל, אנציקלופדיה מאיר נתיב להליכות ומנהגים בישראל, הוצאת מסדה, 1960, עמוד 181
↑  קונטרס תקנות מארבע ארצות מודפס בתוך ספר כל בו דפוס האחים שולזינגר, עמוד קט"ז
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.