טומאה וטהרה
הערות שוליים

↑  ההגיות הנכונות של הצורה הזו היא כאילו נכתב "טוֹהוֹרָה" או "טַהוֹרָה" (צָהֳרַיִם, נָעֳמִי – הגיית קמץ לפני חטף קמץ, באתר האקדמיה ללשון העברית). קיימת גם הצורה טַהֲרָה (צורת הרבים של פִּעְלָה, פַּעְלָה; פָּעְלָה, פֻּעְלָה, הערה 2, באתר האקדמיה ללשון העברית).
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ב', עמוד ב'
↑  משנה, מסכת טהרות, פרק ב', משנה ב'-ד'; מסכת חגיגה, פרק ג', משנה ב'
↑  כגון בפירושו לספר במדבר, פרק י"ט, פסוק כ"ב
↑  אם כי לעיתים גם כלי הנטמא מן המת יכול להפוך ל"אבי אבות הטומאה" ולטמא אדם וכלים הנוגעים בו ולעשותם "אב הטומאה" – דין זה נקרא "חרב הרי הוא כחלל".
↑  משנה, מסכת כלים, פרק א', משנה א'
↑  דוגמה במשנה, מסכת סוכה, פרק א', משנה ד' ומשנה יא.
↑  משנה, מסכת נידה, פרק ה', משנה ג'
↑  משנה, מסכת טהרות, פרק ב', משנה א'; תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ל"ג, עמוד ב' ורש"י שם ד"ה "בכביצה נמי", וכן תוספות ד"ה "לאימת".
↑  משנה, מסכת מכשירין, פרק ו', משנה ד' ומסכת תרומות, פרק י"א, משנה ב'. ראו גם משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות טומאת אוכלים, פרק א', הלכות א'–ד', והשגת הראב"ד שם.
↑  להרחבה בעניין זה ראו 'שיעורי הרב אהרן ליכטנשטיין לטהרות', עמ' 14 והלאה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ע"ה, עמוד א'
↑  לא מדובר על בעל החיים שיש לו שריון, הקרוי כיום "צב", אלא על סוג של לטאה. רמב"ם בהקדמתו לסדר טהרות, או סוג של קרפדה לפי התרגום לצרפתית עתיקה שמביא רש"י על הפסוק.
↑  יש לה דמיון מסוים לזרע, אבל היא שונה מעט בצבע ובמרקם הפנימי שבין חלקיה (תלמוד בבלי מסכת נדה דף לה עמוד ב). במפרשים קיימות שתי תפיסות על טיבה של מחלה זו: יש אומרים שמדובר בהפרשה מוגלתית, כתוצאה ממחלה מידבקת (רבי אברהם אבן עזרא בויקרא טו, ח, רמב"ן שם פסוק יא, ספר החינוך מצווה קעח), בדומה למחלה הקרויה כיום זיבה. לדעת הרמב"ם (שהיה רופא) מדובר על הפרשת זרע פגום (משנה תורה, הלכות מחוסרי כפרה פרק ב הלכה א, ובהרחבה בפירושו למשנה, מסכת זבים, פרק ב משנה ב). להרחבה ראו אנציקלופדיה הלכתית רפואית, ערך זב.
↑  חומרת טומאתו תלויה במספר הפעמים ובהפרש הזמן ביניהם: אם ראה פעם אחת - דינו כבעל קרי בלבד, ואיננו אב הטומאה. אם ראה פעמיים, תוך יום אחד או תוך יומיים רצופים - דינו כזב לכל דבר, פרט לכך שהוא פטור מקרבן להשלמת טהרתו. אם ראה שלוש פעמים, במשך יום או יומיים או שלושה ימים רצופים - הרי הוא חייב גם בקרבן (משנה מסכת זבים פרק א משניות א-ג, מסכת מגילה פרק א משנה ז).
↑  משנה, מסכת נגעים, פרק י"ג; משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות טומאת צרעת, פרק י"ג, הלכה י"ג
↑  ויקרא, ד', י"ב;ויקרא, ד', כ"א; וויקרא, ט"ז, כ"ז.
↑  ספר ויקרא, פרק ט"ז, פסוק כ"ח; תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף פ"ג, עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף ק"ה, עמוד ב'
↑  ספר ויקרא, פרק ט"ז, פסוק כ"ו
↑  ספר במדבר, פרק י"ט, פסוקים ח'–י'
↑  ספר במדבר, פרק י"ט, פסוק כ"א
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף י"ד, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי יומא שם ומשנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות פרה אדומה, פרק ט"ו, הלכה א'
↑  משנה, מסכת זבים, פרק ג', משנה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פ"ג, עמוד ב'
↑  ראו תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ס"ז, עמוד ב' ובתוספות ד"ה שכן
↑  משנה, מסכת זבים, פרק ב', משנה ד'
↑  משנה, מסכת זבים, פרק ד', משנה ו'
↑  ספר ויקרא, פרק י"א, פסוק כ"ה
↑  משנה, מסכת זבים, פרק ה', משנה א'
↑  כפי שנאמר בתורה על הנזיר: "וכי ימות מת עליו בפתע פתאום - וטימא ראש נזרו" ספר במדבר, פרק ו', פסוק ט'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף נ"ד, עמוד א': "מידי דחזי ליה בימי טומאתו".
↑  משנה, מסכת נגעים, פרק י"ד, משנה ג'
↑  ספר ויקרא, פרק ה', פסוק ב' וברש"י.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פ"ג, עמוד א'
1 2 3  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ד, עמוד א'
↑  משנה, מסכת ידים, פרק ד', משנה ו'
↑  משנה, מסכת פרה, פרק ח', משנה ז'; מסכת זבים, פרק ה', משנה י"ב; תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ד, עמוד ב'; משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק ז', הלכות א'–ב'.
↑  משנה, מסכת זבים, פרק ה', משנה י"ב
↑  ביטאון 'מעלין בקודש' יח, עמ' 99-100
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ג, עמוד ב'
↑  משנה, מסכת פרה, פרק י"א, משנה ה', וראו תוספות על תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף צ"ט, עמוד ב' ד"ה "טבול יום"
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ט"ז, עמוד א' ורש"י ד"ה "עבדי רבנן היכרא".
↑  רבי יהודה הלוי, ספר הכוזרי, מאמר שני, ס-סב
↑  מרי דאגלס, בספרה טוהר וסכנה
↑  אורות הקודש, חלק שני, עמ' שפ.
↑  פירוש המלבי"ם, פרשת ויקרא, אות שו.
↑  ויקרא, י"א, כ"ו.
↑  פירוש הרמב"ן לדברים, י"ד, ג'; ספר החינוך, מצווה שס"ב; פירוש החזקוני לויקרא, י"א, ל"ג
↑  נדפס בדרך כלל כהקדמה לפירושו לתורה, אף שזהו מאמר בפני עצמו, וכך יצא לאור על ידי הרב יהודה קופרמן, ירושלים תשנ"ד. בהוצאה זו המאמר מחולק לפרקים, והציטוט שלהלן הוא מפרק י"ג, וראו שם בפרט בהערת המהדיר מס' 82.
↑  ויקרא, עמ' קפב, בקיצורים.
↑  כהן – ספר ויקרא, פרק כ"א, פסוק א'. נזיר – ספר במדבר, פרק ו', פסוק ו'
↑  ספר ויקרא, פרק ז', פסוק כ"ד. אמנם החלב עצמו אינו מטמא כנבלה, אלא רק בשר הנבלה, אבל הדרך הסבירה והמקובלת להפריד בין החלב לבשר כוללת נגיעה בבשר.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ט"ז, עמוד ב'
↑  מאמר שלישי, אות מח-מט, בתרגומו של אבן שמואל
↑  על כל האמור ראו: משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין, פרק ה', הלכה א' והלכה ט' שם, וספר זרעים, הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין, פרק ח', הלכה י"א
↑  משנה, מסכת תרומות, פרק ד', משנה ג'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק ג', הלכה א'; ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק ז', הלכה א' וספר זרעים, הלכות תרומות, פרק י"ב, הלכה א'. בתרומה הבעיה קלה יותר מאשר בהפרשת חלה, מפני שגם אדם טמא יכול לתרום מן הפירות לפני שהורטבו, וכך אינם נטמאים (ראו להלן: הדברים הנטמאים: מאכלים, על "הכשר לטומאה"). ביין ושמן, מכל מקום, אי אפשר לתרום בטומאה.
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ב, פסוקים א'–ט'; משנה, מסכת ברכות, פרק א', משנה א' ומשנה, מסכת נידה, פרק א', משנה ז'.
↑  ספר דברי הימים ב', פרק ל', פסוק ט"ו; ספר עזרא, פרק ו', פסוק כ'; משנה, מסכת בבא קמא, פרק ז', משנה ז'; תוספתא מסכת דמאי פרק ג הלכה יז; תוספתא מסכת כלים בבא בתרא פרק ג הלכה ז; תוספתא מסכת עוקצין פרק ג הלכה טז.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת שבת,  פרק א', הלכה ג'; וראו בהקשר שם, שמדובר על שמירת טהרה במובן זה הנדון כאן, על אף שבספרי המוסר (כמו "מסילת ישרים" לרמח"ל) ניתנה ל"טהרה" כאן משמעות אחרת.
↑  ראה בנימין קוסובסקי, "סייג לקדושה טהרה", מקדמי ארץ ח"ה (תשע"ד), עמ' 278-264, המראה שהמושג טהרה רחב יותר מאשר ההשלכות ההלכתיות שלו למקדש וקדשיו, ומכאן מסיק שיש משמעות רוחנית להיות האדם טהור ואין זו רק פרקטיקה מעשית.
↑  ספר במדבר, פרק ה', פסוק ב'
↑  ספר במדבר, פרק ה', פסוק ד'
↑  על פי במדבר פרקים א-ד, והתאריך בספר במדבר, פרק א', פסוק א', ששווה לתאריך בספר שמות, פרק מ', פסוק א'. על פי התלמוד הבבלי במסכת גיטין, דף ס', עמוד א', נאמרה מצווה זו ביום הקמת המשכן עצמו.
↑  ספר במדבר, פרק ט', פסוק א'
↑  ספר במדבר, פרק ט', פסוקים ו'–ז' משה הפנה את טענתם לה', וקיבל מענה שלפיו קיימת אפשרות להקרבת פסח שני חודש מאוחר יותר, בי"ד באייר, לאלו שלא יכלו להקריב את הפסח בזמנו.
↑  ספר במדבר, פרק י"ב
↑  כך תפס זאת יוסף בן מתתיהו בספרו 'קדמוניות היהודים' (ד, ד, ו)
↑  ספרי במדבר פיסקא מד, ותלמוד ירושלמי, מסכת מגילה,  פרק ג', הלכה ה'.
↑  ספר במדבר, פרק ח', פסוק ז'
↑  ספר במדבר, פרק י"ט, פסוק י"ז
↑  ספר במדבר, פרק ל"א, פסוקים י"ט–כ"ד
↑  ספר שופטים, פרק י"ג, פסוק ד'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ט', עמוד ב'
↑  רד"ק על שופטים, י"ג, ד', על פי התרגום
↑  ספר שמואל א', פרק כ', פסוק כ"ו
↑  שם, פסוק כ"ז
↑  רש"י ורד"ק שם
↑  ספר שמואל א', פרק כ"ה, פסוק ה'
↑  פסוק ו', וברש"י
↑  ספר שמואל ב', פרק י"א, פסוק ד'
↑  ספר מלכים ב', פרק ז', פסוק ג'
↑  ספר מלכים ב', פרק ט"ו, פסוק ה'; ובהרחבה בספר דברי הימים ב', פרק כ"ו, פסוקים ט"ז–כ"ג
↑  ספר דברי הימים ב', פרק כ"ט-ספר דברי הימים ב', פרק ל'. המושגים של "טומאה" ו"טהרה" משמשים כאן במובן כפול, הן ככינוי לעבודה זרה וההתרחקות ממנה, והן לטומאה וטהרה במובן הנדון כאן, עיינו מלבי"ם לספר דברי הימים ב', פרק כ"ט, פסוק י"ז.
↑  פסוק י"ח
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף צ"ד, עמוד ב'
↑  ספר חגי, פרק ב', פסוקים י'–י"ד. בתלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף י"ז, עמוד א' דיון נרחב בשאלותיו של חגי, והאם הכהנים טעו בתשובתם. ראו גם בערך יהושע בן יהוצדק בעניין זה.
↑  תוספתא מסכת פרה פרק ג הלכה ה, ושם מחלוקת בדבר.
↑  משנה, מסכת פרה, פרק ג', משנה ה'
↑  משנה, מסכת דמאי, פרק ב', משנה ג'; מסכת חגיגה, פרק ב', משנה ז'; תלמוד בבלי, מסכת בכורות, דף ל', עמוד ב'
↑  משנה, מסכת שקלים, פרק ח', משנה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף מ"ט, עמוד ב' ותוספות בתלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ס"ב, עמוד ב' ד"ה "דהוה צניע".
↑  ראו דעות שונות בפירוש רבנו שמשון משאנץ למשנה, מסכת טהרות, פרק ז', משנה ה', ובתוספות רי"ד בתלמוד בבלי, מסכת נדה, דף ל"ג, עמוד ב'.
↑  במשנה, מסכת טהרות, פרק י', משנה ג' נאמר, שאדם השוכר פועלים עמי הארץ לצורך מלאכה הדורשת טהרה (כגון בציר ענבים) מבקש מהם לטבול במקווה ולהיטהר. מכאן שעמי הארץ לא נחשבו כזבים, שצריכים מים חיים, ואף לא כטמאי מתים, הטעונים הזאה, והטומאה שיוחסה להם היא כזו שניתן להיטהר ממנה בו ביום.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות מטמאי משכב ומושב, פרק י"א, הלכה ט'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף כ"ב, עמוד א', כנימוק לנאמנותם של עמי הארץ על טהרת הקורבנות בכל ימות השנה.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת חגיגה,  פרק ג', הלכה ו'
↑  משנה, מסכת חגיגה, פרק ג', משנה ז'-ח'
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת חגיגה,  פרק ג', הלכה ח'
↑  "מלחמות היהודים עם הרומאים", ספר ב, פרק ח, ג
↑  משנה, מסכת נידה, פרק ד', משנה א'-ב'; תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף ל"ג, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ט"ו, עמוד א'
↑  משנה, מסכת ידים, פרק ג', משנה א'; תוספתא כלים בבא מציעא פרק יא הלכה ב; תוספתא כלים בבא בתרא פרק ב הלכה ד; תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף ו', עמוד ב'.
↑  תוספתא מסכת פרה פרק יב הלכה יב
↑  תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף ו'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ק"ו, עמוד ב'
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת שבת,  פרק א', הלכה ג'
↑  תלמוד בבלי, מסכת נידה, דף ו', עמוד ב'
↑  למקורות רבים ודיון נרחב על קיום הלכות הטהרה לאחר החורבן ראו שו"ת הרי"ד סימן כה.
↑  כיכר השבת, ‏מחקר: בציפורי שמרו טהרה גם אחרי החורבן, באתר כיכר השבת, 24 ביוני 2020
↑  Sherman, Maya, Zeev Weiss, Tami Zilberman, and Gal Yasur. Chalkstone Vessels from Sepphoris: Galilean Production in Roman Times, Bulletin of the American Schools of Oriental Research 383, no. 1 (2020): 79-95.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קצ"ה, סעיף א'
↑  למקורות רבים בנושא זה ראו שו"ת יביע אומר לרב עובדיה יוסף, חלק ששי יורה דעה סימן כ.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן ק"צ, סעיף י'
↑  ראו "טהרת הבית" לרב עובדיה יוסף, חלק א' עמ' תה-תט.
↑  תלמוד בבלי, מסכת נזיר, דף מ"ב, עמוד ב'
↑  ראו בספר 'טהרת הכהנים כהלכתה' מאת הרב חיים הלוי, בית שמש תשס"ב, פרק יד
↑  'טהרת הכהנים כהלכתה' הנ"ל, פרק יא
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ק"ו, עמוד א'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קנ"ח, סעיף ד'
↑  ראו משנה ברורה אורח חיים, סימן קנ"ח סעיף-קטן יד, ו"פסקי תשובות" חלק שני עמ' שלט-שמ.
↑  משנה, מסכת סוכה, פרק א', משנה ד'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרכ"ט, סעיפים א'-ז'
↑  להרחבה ראו בספר "אל הר המור"
↑  מסכת יומא, דף מ"ז, עמוד א'
↑  מקרה זהה במשנה, מסכת טהרות, פרק א', משנה ז'
| --- | --- |
ערך טוב: 
| טומאה וטהרה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| דרגות טומאה | אבי אבות הטומאה • אב הטומאה • ולד הטומאה (ראשון • שני • שלישי ורביעי) |  |
| דרגות קבלת טומאה | חולין • מעשר שני • תרומה • קודש • חטאת |  |
| קבלת טומאה | אוהל • מגע • משא • היסט • מדרס • ביאה • בועל נידה • ביאה לבית • מדף • בליעה • עיסוק |  |
| מטמאים מן התורה | מת • נבלת חיה ובהמה • נבלת עוף טהור • נבלת השרץ • בעל קרי • פולטת שכבת זרע • מטמאי משכב ומושב - נידה, יולדת, זבה, זב • צרעת (אדם, בתים, בגדים) • שכבת זרע • חטאות המטמאות • מי חטאת |  |
| מטמאים מן דרבנן | ידיים • ארץ העמים • בית הפרס • כתבי הקודש • גויים • עבודה זרה • טבילה במים שאובים |  |
| נטמאים | אדם • כלים (כלי מתכות, כלי עץ, כלי חרס, בגדים, כלי עור, שק, וכלי עצם) • אוכלים •  משקין |  |
| אחרים | טומאת מקדש וקדשיו  • האיסור לכהן להיטמא למת • הכשר לקבל טומאה • טומאה רצוצה • טומאה הותרה בציבור |  |
| טהרה | טבילה • פרה אדומה • מקווה • חציצה • טבול יום • מחוסר כיפורים • טהרת מצורע • טבילת עזרא |  |
| סדר טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקוואות • נידה • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
טבילת כלים במקווה
מים האסופים תוך הכלי נחשבים כמים שאובים
חור השקה של מקווה
מילוי מקווה טהרה
מקווה טהרה מימי בית שני