stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליהו בית-צורי
המשפט

הצנזורה הבריטית דאגה שכמעט כל העיתונים המצריים וכל עיתוני ארץ־ישראל לא יפרסמו את פרטי המשפט ואת נאומי הנידונים; רק עיתונים זרים פרסמו פרטים וקטעי נאומים. במשפטו, הפתיע בית צורי את הנוכחים בדברים שהיו לא רק אנטי בריטיים, אלא גם בלתי־ציוניים:
טעות היא לחשוב שאנו מיצגים את הציונות. אנו, בני ארץ־ישראל העברית, החלטנו לרכוש את עצמאות ארצנו מידי השלטון השורר בתוכה. לא לקיום הצהרת בלפור אנו נלחמים; לא למען 'בית לאומי' בהתאם למנדט או שלא־בהתאם למנדט. לא אלה מעניינים אותנו. אנו נלחמים לעיקר העיקרים: לחרות. אנו רוצים שארץ־ישראל שלנו תהיה חפשית ועצמאית. התעמולה הבריטית הרגילה לראות את שאלת ארץ־ישראל כקונפליקט בין יהודים לערבים ואת הבריטים – בתור שופטים ומסדירים. אין זה נכון לראות את העניין כך. בהחלט לא נכון! השאלה הארצישראלית היא פשוט קונפליקט בין בני הארץ העברים, שהם בעלי הארץ, לבין ממשלה זרה לחלוטין, השלטון הבריטי.
התוכן האנטי בריטי והבלתי ציוני של דברי בית צורי הביאו לאהדה רבה בקרב הציבור המצרי. מנחם קפליוק, כתב דבר לענייני ערבים, שהה בקהיר בזמן המשפט, ובתזכיר שכתב להנהלה הציונית בירושלים כדי לעקוף את איסורי הפרסום של הצנזורה בריטית, כתב כי נאומו היה בלתי־ציוני לחלוטין, ואף הוסיף שבית־צורי הסתייג במפורש מהציונות והביך בכך יהודים ציונים שנכחו באולם המשפט.
אליהו בית־צורי אמר במשפטו: ”אלפים מבני עמי טבעו בים של דם ודמעות. אך רב החובל הבריטי לא אסף אותם על אנייתו. הבריטי עמד על הסיפון והסתכל בשוויון נפש כיצד בני עמי טובעים. ואם אחדים מהם הצליחו להגיע לחופי המולדת, הוא – הבריטי – דחף אותם חזרה הימה שיטבעו וירדו לתהומות... ולנו, היושבים במולדת, הרואים כל זאת, לא נשאר אלא – להיכנע או ללחום. החלטנו להילחם.”[דרוש מקור]
הוצאה להורג וקבורה

בית־צורי וחכים נדונו לעונש מוות והוצאו להורג בקהיר ב־22 במרץ 1945. בית־צורי סיים את חייו כאתאיסט גמור, וכשהוצע לו לפני ההוצאה להורג להיפגש עם רב, סירב באמרו: ”לא אוכל, אינני רוצה, אינני מאמין”.
על אף השתיכותו המובהקת של בית־צורי לתנועה הכנענית הלא־יהודית והלא־ציונית, הושרש בציבור הסיפור לפיו בעת תהליך ההוצאה להורג שרו השניים את "התקווה", ודומה שהטעם בסיפור היה תעמולתי.
חכים ובית־צורי נקברו בבית העלמין היהודי בקהיר. ב־22 ביוני 1975, ביוזמתו של חבר הכנסת יצחק שמיר, שהכיר את השניים ושלח אותם למשימה, הועלו גופותיהם של חכים ובית־צורי לישראל במסגרת הסכם חילופי שבויים עם מצרים, והם נקברו בטקס צבאי בחלקת עולי הגרדום בהר הרצל. במהלך האירוע נפתחו ארונותיהם של השניים, ולפי עדותה של גאולה כהן התגלה כי גופותיהם נותרו ללא פגע למעלה מ־30 שנים.
הנצחה

על שם אליהו בית־צורי נקראו רחובות באחדות מערי ישראל (ירושלים, באר שבע, תל אביב-יפו, וזכרון יעקב) וביישוב חוות יאיר ובית ספר יסודי ברמת אביב ג'.
בתאריך 22 בדצמבר 1982 דאר ישראל הנפיק גיליון מזכרת של 20 בולי דאר שכותרתו "הרוגי מלכות בדור התקומה" . אחד מהבולים האלה הוקדש להנצחת זכרו של בית - צורי שדיוקנו מופיע עליו. האמנית רות בקמן מלכא עיצבה את הדיוקן והאמן אריה גלזר עיצב את הגיליון.
יונתן רטוש, שהיה קשור בקשרי ידידות וקשרים אידאולוגיים עם בית־צורי, הנציחו יחד עם אבשלום פיינברג בפתח ספר שיריו שירי חרב:
י ד



לאבשלום הבכור,

גבור הגדעונים ונילי

שנפזרו עצמותיו בסיני –



ולאליהו בית צורי

ידידי הצעיר

שגֻרדם, שבוי מלחמה, על

אדמת מצרים –



      ינון שמָם

      כימי השמים על

      עֵבר ארצנו
בתרבות הישראלית

לכבודם של אליהו חכים ואליהו בית צורי נכתב השיר "שני אליהו". את המילים כתבו אריה אלדד וישראל אלדד עריכת השיר נעשתה על ידי שולמית לבנת בלחנו של שמעון כהן.
ב־2023 יצא לאור הספר "מעשה בשני אליהו", העוסק באליהו חכים ואליהו בית צורי.
לקריאה נוספת

משה בן־שאול, מעלות לוחמים – עשרים ושלשה פרקי לוחמים, הוצאת הדר, 1967, עמודים 84–94(הספר בקטלוג ULI)
שלומי שטרן וג'קי ירחי, מעשה בשני אליהו, הוצאת בית ספר שדה כפר עציון והוצאת סלומון שטרן, 2023
גלריית תמונות

מכתבו האחרון של אליהו בית צורי, במוזיאון הלח"י
כיכר זיכרון בתל אביב על שם אליהו בית צורי
קברו של בית צורי בהר הרצל
הערות שוליים

↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו, ראם, 1989, עמ' 186, 222
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו, ראם, 1989, עמ' 218
1 2 3 4  יהושע פורת, שלח ועט בידו, ראם, 1989, עמ' 222
1 2  יהושע פורת, שלח ועט בידו, ראם, 1989, עמ' 431
↑  נתלו א. בית־צורי וא. חכים, הארץ, 23 במרץ 1945
↑  חכים ובית צורי / מאת: ד"ר יוסף נדבה, באתר www.daat.ac.il וכן לפי השיר "שני אליהו"
↑  ברנרד וסרשטיין, אור חדש על רצח הלורד מוין, זמנים, 1982
↑  חיים משגב, שיחות עם יצחק שמיר, ספרית פועלים, עמוד 41
↑  שמעון כהן, 'הגופות נותרו עשרות שנים ללא קמט בפניהן', באתר ערוץ 7, לפי ראיון ברדיו ב־7 באפריל 2014: ”שמיר הלך כמה עשרות מטרים עד אליהם. הלכתי אחריו במרחק מסוים. לא נתנו לנו להתקרב יחד איתו. הארונות הונחו על הקרקע עם משמר חיילים. הוא הגיע לגופות והחל טקס פתיחת הארונות. זה היה רגע מצמרר. אף אחד לא ידע מה נמצא בתוך הארונות. זה היה מצמרר לעילא ולעילא כי כשהורידו את הכסות מהפנים התברר שמשקיפים אלינו שני אנשים צעירים ויפים ללא קמט בפניהם, כאילו נולדו מחדש.”
↑  יעקב צחור (עורך), בולי ישראל תש"ח - תשס"ב, קטלוג מס' 14, רשות הדאר - השירות הבולאי, כתר הוצאה לאור, 2008, עמ' 227
↑  יונתן רטוש, שירי חרב, ההולכִי בחֹשך, הדר, 2000
↑  מילות השיר "שני אליהו", באתר שירונט
↑  מילות השיר "שני אליהו", באתר שירונט
↑  שלומי שטרן וג'קי ירחי, מעשה בשני אליהו, בית ספר שדה כפר עציון וסלומון שטרן, 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258780805171  VIAF: 310522006   WorldCat (עם VIAF): 310522006
חידת שמונה המלכות

מהלכים אפשריים של מלכה על לוח בגודל 4 על 4
חידת שמונה המלכות היא חידת שחמט שבה יש למקם שמונה מלכות שחמט על לוח שחמט כך שאף אחת מהן לא מאיימת על אף אחת מחברותיה. החידה היא מקרה פרטי של בעיית n המלכות, בעיה דומה בה יש להציב n מלכות על לוח בגודל n x n‏.
לחידה 92 פתרונות: 12 פתרונות יסודיים, ומהם מקבלים בעזרת שיקוף וסיבוב הלוח את שאר הפתרונות.
היסטוריה

החידה הוצגה לראשונה בשנת 1848 על ידי שחקן השחמט מקס בזל. במשך השנים, מתמטיקאים רבים, לרבות גאוס, חקרו את הבעיה. בשנת 1874 הציע ס. גונת'ר דרך לפתרון בעזרת דטרמיננטות וגלישר שיפר פתרון זה.
החידה כבעיה במדעי המחשב

חידת שמונה המלכות משמשת כדוגמה נפוצה לבעיה הניתנת לפתרון בעזרת מחשב, בטכניקה הקרויה "כוח גס", כלומר בדיקת כל המצבים האפשריים, ומציאת אלה מתוכם העונים על תנאי החידה. לשם מיקום המלכות עלינו לבחור 8 משבצות מתוך 64 המשבצות שעל הלוח, כשאין חשיבות לסדר הבחירה, ולכן מספר המצבים האפשריים הוא  {\binom {64}{8}}={64! \over 8!56!}, כלומר 4,426,165,368 - יותר מארבעה מיליארד. מספר רב מדי של מצבים לבדיקה בידי אדם, אך מספר סביר בהחלט לבדיקה באמצעות מחשב. אפשר לצמצם את מספר המצבים הנבדקים באמצעות אלגוריתם מורכב יותר, למשל כזה שאינו בודק שורה ועמודה שבהם הוצבה כבר מלכה, באלגוריתם כזה יהיו שמונה מצבים להצבת המלכה בשורה הראשונה, שבעה בשורה השנייה וכו' מה שגורר רק   8! מצבים.
כיוון שניסוח החידה פשוט והפתרון איננו טריוויאלי, החידה משמשת כתרגיל נפוץ בתכנות. קיימות שיטות תכנות שונות בהם נתן לממש פתרון, בהן התפשטות אילוצים, תכנות לוגי, אלגוריתמים גנטיים וחיפוש מקומי.
בקורסים בסיסיים במדעי המחשב, נהוג לפתור את החידה באמצעות אלגוריתם רקורסיבי בשיטת הנסיגה. אלגוריתם זה איננו יעיל ביחס לאלגוריתמים ידועים אחרים אך הוא פשוט יחסית למימוש.  ניתן לתאר את האלגוריתם בקווים כלליים באופן הבא: 
התחילו מהשורה העליונה (8) והציבו מלכה בתחילת השורה (א). עברו לשורה הבאה, התחילו מתחילת השורה והתקדמו לסופה עד שתמצאו את המקום הראשון שאינו מאוים על ידי המלכה הקודמת. המשיכו כך שורה אחרי שורה, בכל אחת, מצאו את המקום הראשון בשורה שלא מאוים על ידי המלכות מהשורות הקודמות. אם הגעתם לשורה שבה לא קיים מקום לא מאוים, חזרו לשורה הקודמת והציבו את המלכה במקום הבא שאינו מאוים באותה השורה. יש להמשיך בביצוע האלגוריתם (להתקדם ולסגת במידת הצורך) עד למילוי כל השורות.
השאלה האם ניתן, בהינתן פתרון חלקי, להשלים אותו לפתרון מלא עבור לוח כללי, היא NP שלמה
וריאציות

ניתן לשאול שאלה דומה גם לגבי שאר כלי המשחק: מהו המספר המקסימלי של מלכים, צריחים, פרשים או רצים שניתן להציב על הלוח בלי שאף שניים יאיימו זה על זה?
שאלה נוספת שניתן לשאול היא - מה המספר המינימלי של כלים שיש להציב כך שכל הלוח יהיה מאוים? (המשבצת עליה מוצב הכלי נחשבת מאוימת).
שאלות אלה ניתן לשאול גם על כלים אגדתיים שונים.
וריאציות > גודל הלוח

ניתן לשאול את החידה גם על לוח בגודל אחר מגודל 8x8, כלומר, הצבה של N מלכות על לוח שגודלו NxN. בטבלה שלהלן מוצגים מספר הפתרונות לגדלים שונים (N) של הלוח ומספר המלכות (פתרונות יסודיים הם פתרונות שאי אפשר לקבל אותם אחד מהשני בעזרת שיקוף הלוח וסיבובו):
| n: | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פתרונות יסודיים | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 1 | 6 | 12 | 46 | 92 | 341 | 1,787 | 9,233 | 45,752 |
| כל הפתרונות | 1 | 0 | 0 | 2 | 10 | 4 | 40 | 92 | 352 | 724 | 2,680 | 14,200 | 73,712 | 365,596 |
מספר הפתרונות המדויק באופן כללי אינו ידוע.
ראו גם

חידת מסע הפרש
הערות שוליים

↑  סדרה A000170 באתר OEIS – האנציקלופדיה המקוונת לסדרות של מספרים שלמים
כנפי הרעם בפעולה

| --- | --- |

 מבוסס על:  כנפי הרעם 
 יוצרים:  סילביה אנדרסון 
 מדבבים:  רסמוס הרדיקר (Scott Tracy, Alan Tracy) רוזמונד פייק (Lady Penelope Creighton-Ward) דייוויד גרהאם (Aloysius Parker) סנדרה דיקינסון (Grandma Tracy) קייוון נובאק (Brains) Andres Williams (Hood) תומאס ברודי-סאנגסטר (John Tracy) דוד מנקין (Virgil Tracy, Gordon Tracy) רייס דארבי ג'ק וייטהול Marc Silk איימי-פיון אדוארדס Chris Jarman תרזה גלאגר אנג'ל קולבי טאג' אטוואל אדג'ואה אנדוה Rich Hall 
 מדבבים בעברית:  סער בדישי, יהונתן מגון, ערן מור, גילן שחף, תומר גלר, מונה מור, גדי לוי, חגית ביאר, ענת ניב, צביקה פורמן, יורם יוספסברג, בועז קורפל, אלונה אלכסנדר
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת, ניו זילנד 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  4 
 מספר פרקים:  70 
 הפקה
 חברת הפקה:  אולפני ITV, Pūkeko Pictures 
 שידור
 רשת שידור:  ITV 
 תקופת שידור מקורית:  4 באפריל 2015 – 22 בפברואר 2020 
 קישורים חיצוניים
 www.thunderbirds.com
 דף התוכנית ב-IMDb
 
כנפי הרעם בפעולה (באנגלית: Thunderbirds are Go) היא סדרת מדע בדיוני בריטית בהנפשה ממוחשבת. בישראל שודרה הסדרה בערוץ הילדים בדיבוב לעברית בהפקת אולפני דאבי דאב בין השנים 2015 ו-2016.
הסדרה מבוססת על הסדרה "כנפי הרעם" ששודרה בתחילת שנות ה-60 והופקה באמצעות דגמים מצולמים, ואשר שודרה בישראל הן בשנות ה-70 והן בשנות ה-90.
הסדרה מתרחשת במאה ה-21 (ליתר דיוק, בשנת 2060), כאשר צוות חילוץ נפגעים ואסונות הנקרא "כוח החילוץ הבינלאומי" פועל במקביל למניעת אסונות בכדור הארץ, בחיפוש אחר אחד האנשים המסוכנים ביותר בעולם שנקרא בשם "הוד", או כמו שהוא מכנה את עצמו בסוף העונה הראשונה של הסדרה: סוכן 79". במקביל לכל אלו מנסה צוות ההצלה הבינלאומי לחפש את מייסד הארגון, שהוא גם אבי הצוות, כלומר, המשפחה המתפקדת בתור צוות ההצלה הבינלאומי, "משפחת טרייסי".
בעקבות ההצלחה לה זכתה הסדרה המחודשת שודרה עונה נוספת של הסדרה בה מנסים בני המשפחה בשיתוף חברים נוספים: ליידי פנלופי, פארקר, העוזר שלה (סוכן חשאי בעברו), ושרברט הכלב הנאמן למצוא את אבי המשפחה בעקבות רמז שהתגלה, ולפיו התברר שהוא עדיין בחיים.
גופי שידור

הסדרה "כנפי הרעם בפעולה" שודרה בישראל לראשונה בשנת 2015 במסגרת שידורי ערוץ הילדים בדיבוב לעברית, כאשר העונה האחרונה שלה מופצת דרך שירות הסטרימינג (הזרמת הווידאו) אמזון פריים וידאו.
אברהם קופשיץ

אין תמונה חופשית
הרב אברהם הכהן קופשיץ (ז' בניסן תרפ"ח, מרץ 1928 - כ"ח בחשוון תשע"ד, 1 בנובמבר 2013) היה רב שכונת נווה צבי בירושלים במשך חמישים שנה, מראשי ישיבת טשיבין וראש הכולל בה.
תולדותיו

נולד בבתי מחסה בעיר העתיקה בירושלים, בן בכור לרב צבי קופשיץ ולחיה רוחמה, בת הרב שמואל הלל שינקר. בשנותיו הראשונות גדל על ברכי אבי סבתו, הרב יוסף חיים זוננפלד. למד בתלמוד תורה עץ חיים, בישיבת תפארת צבי ולאחר מכן בישיבת תפארת ציון בבני ברק, שם למד אצל הרב מיכל יהודה ליפקוביץ. בתחילת שנות ה-40 עבר ללמוד בישיבת חברון בירושלים. אביו הקפיד לבוא לישיבה מדי ערב וללמוד עם בנו בשעות הלילה, כדי להשגיח עליו לבל יושפע מהאווירה ששררה באותן שנים שסחפה צעירים חרדים להתגייס לשורות ארגוני המחתרות. במשך כמה שנים היה נבחן מדי שבוע על ידי הרב זליג ראובן בנגיס, ראב"ד העדה החרדית.
בשנת 1950 נישא למינה, בתו של הרב שרגא פייבל פרנק, רבה של שכונת ימין משה בירושלים. לאחר נישואיו למד בכולל של ישיבת חברון ולאחר מכן בכולל של ארגון תל"ת בבית שמש, שם שהה במשך כל ימות השבוע ושב לביתו לשבת. במשך שנה היה מתלמידיו הקבועים של הרב יצחק זאב סולובייצ'יק.
בשנת 1964, עם הקמת שכונת נוה צבי, התמנה כרב השכונה וכיהן כרב בית המדרש "אור הצפון" בשכונה. בשנת 1966, זמן קצר לפני פטירת הרב דב בריש וידנפלד, הצטרף לצוות הר"מים של ישיבתו - כוכב מיעקב. לאחר תקופה התמנה לעמוד בראשות כולל האברכים של הישיבה.
ישב בהרכבים של בית הדין בירושלים יחד עם רבני העיר הרב בצלאל ז'ולטי ולאחר מכן הרב יצחק קוליץ. היה אב"ד בבית הדין לממונות בירושלים ושימש רבות כבורר בסכסוכים ממוניים.
נפטר בכ"ח בחשוון תשע"ד, שעות ספורות לפני כניסת שבת. הלווייתו יצאה מישיבת כוכב מיעקב ועברה דרך בית הכנסת "אור הצפון" שבשכונת נוה צבי. נקבר סמוך לכניסת השבת בבית הקברות בהר הזיתים.
משפחתו

בנו הרב זאב.
חתניו:
הרב אליהו שוב - מראשי ישיבת אהבת תורה במודיעין עילית
הרב משה כהן - מראשי ישיבת מאה שערים
הרב נחום יברוב - רב השחיטה בבד"ץ שארית ישראל ומחבר סדרת "דברי סופרים"
הרב יצחק כהנא - ראש ישיבת כנסת מרדכי במודיעין עילית
הרב יצחק זילברמן - רב קהילת חניכי הישיבות בשכונת נווה יעקב בירושלים.
לקריאה נוספת

"שלושה כתרים" - פרקי חיים וקווים לדמותו של הגאון רבי אברהם קופשיץ זצ"ל, בהוצאת ספרים צוף, אב תשפ"א
הערות שוליים

↑  (כ"ו באדר א' תרצ"ב-ה' באדר תשע"ה).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007360839205171  VIAF: 11150939949826600504   WorldCat (עם VIAF): 11150939949826600504
רצח בשבת בבוקר (סרט טלוויזיה)

| --- | --- |
מילי אביטל, ארנון צדוק, דן תורן
מילי אביטל, ארנון צדוק, דן תורן
 מבוסס על:  ספר של בתיה גור
 בימוי:  נדב לויתן 
 הופק בידי:  דורון ערן 
 תסריט:  בתיה גור 
 עריכה:  רחל יגיל
 שחקנים ראשיים:  ארנון צדוק גילת אנקורי אבנר חזקיהו
 מוזיקה:  אבנר קנר
 צילום:  אמנון סלומון
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקרנת בכורה:  1991 
 משך הקרנה:  83 דק' 
 שפת הסרט:  עברית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
רצח בשבת בבוקר הוא סרט טלוויזיה ישראלי משנת 1991 בבימויו של נדב לויתן, ובהשתתפותם של ארנון צדוק, גילת אנקורי ואבנר חזקיהו בתפקידים הראשיים.
התסריט נכתב על ידי בתיה גור והוא מבוסס על ספרה "רצח בשבת בבוקר" משנת 1988.
הסרט שודר בערוץ 1 בשני חלקים.
זהו סרט מתח בלשי העוסק בחקירת רצח של פסיכיאטרית בכירה ונערצת במכון הפסיכואנליטי בירושלים שנמצאה ללא רוח חיים בשבת בבוקר, זמן קצר לפני שעמדה לשאת הרצאה חשובה לפני חברי המכון.
תקציר העלילה

ד"ר אווה ניידורף (אביבה מרקס) מגיעה בשבת בבוקר למכון הפסיכואנליטי בירושלים כדי לעבוד על הרצאה בפני סגל עובדי המחוז. היא מתקשרת למנהל המכון פרופ' הילדסהיימר (אבנר חזקיהו) אך אשתו (מרים נבו) מוסרת לה כי אינו בבית. ד"ר ניידורף חוזרת לחדרה אך אלמוני חודר לשם, נשמע כי היא מכירה אותו אך האלמוני מכוון אליה אקדח ויורה מספר יריות בראשה והיא מתה מיד.
על חקירת הרצח מופקדים פקד מיכאל אוחיון (ארנון צדוק) ועוזריו צילה (מילי אביטל), אלי (דורון צפריר) ורפי (דן תורן). אוחיון מכנס את צוות הפסיכיאטרים ואומר כי בינתיים כולם חשודים. הוא מתמקד בפרופ' הילדסהיימר וחוקר אותו במכונת אמת ומקבל על כך נזיפה חמורה מהקצין הממונה עליו (שלמה תרשיש). הוא מגלה כי הרצאתה המודפסת של ד"ר ניידורף נגנבה ומבין שכנראה הייתה סיבה רצינית לאחד מאנשי הקהילה, הבכירים או הזוטרים, או אולי לאחד מהמטופלים, למנוע את קיומה של ההרצאה.
פקד אוחיון גר לבד. הוא גרוש מסמדר (גיליה שטרן) ובנם המשותף יובל (יונתן ריגר) מגיע אליו מדי פעם.
את אקדח הרצח מוצא טובול (אדם זילברמן), חולה נפש שמאושפז במוסד סמוך. הוא מאיים בו על האחות נחמה (צופית גרנט). האקדח נתפס ומתברר שהוא שייך לפסיכיאטר מסגל המכון ד"ר שלמה לינדר (סיני פתר) שטוען שאמנם לא סבל את ד"ר ניידורף אבל לא רצח אותה וכי האקדח נגנב מביתו לאחר שערך שם מסיבה לסגל המכון. את האקדח קיבל מידידו אל"ם יואב אלון (שמיל בן ארי) שהיה בטיפול אצל ד"ר ניידורף בגלל הפרעות בתפקוד מיני.
אוחיון חוקר את ד"ר דורית סילבר (גילת אנקורי) ונתקל בצעיר בשם אלישע נווה (איציק עצמון) שמתווכח אתה. הוא חוקר גם את פרופ' דיבואה (אברהם פלטה) שערך מחקר עם אווה והודה שהתאהב בה והתכונן להציע לה נישואין.
החקירה נתקלת במבוי סתום עד שאלישע נווה מתאבד. אוחיון חוקר את חברו של אלישע, שחר (אריאל שחר) והוא מגלה לו שבין ד"ר סילבר ואלישע, התפתח רומן אינטימי אסור. שחר גילה זאת לד"ר ניידורף והיא התעמתה עם סילבר והודיעה שהיא עומדת לגלות זאת בהרצאה לסגל המכון. אוחיון שותל מכשיר הקלטה על פרופ' הילדסהיימר ובשיחה עם סילבר היא מפלילה את עצמה מבלי שתדע שהיא מוקלטת. אוחיון ואנשיו עוצרים אותה מיד באשמת רצח ד"ר אווה ניידורף.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| ארנון צדוק | מיכאל אוחיון | פקד חוקר |
| אבנר חזקיהו | פרופ' הילדסהיימר | פסיכיאטר |
| מרים נבו | גב' הילדסהיימר |  |
| גילת אנקורי | ד"ר דינה סילבר | פסיכיטארית |
| סיני פתר | ד"ר שלמה לינדר | פסיכיאטר |
| מילי אביטל | צילה | חוקרת משטרתית |
| דן תורן | רפי | חוקר משטרתי |
| דורון צפריר | אלי | חוקר משטרתי |
| אביבה מרקס | ד"ר אווה ניידורף | פסיכיאטרית |
| שמיל בן ארי | יואב אלון | אל"ם בצה"ל |
| אברהם פלטה | פרופ' דיבונה |  |
| שלמה תרשיש |  | קצין משטרה |
| לימור גולדשטיין | ורד | פקידה |
| איציק עצמון | אלישע נווה |  |
| שחר אריאל | שחר |  |
| יונתן ריגר | יובל אוחיון | בנו של מיכאל |
| גיליה שטרן | סמדר אוחיון |  |
| סמדר גנזי | נירה לינדר |  |
| צופית גרנט | נחמה | אחות |
| אדם זילברמן | טובול | חולה נפש |
| יוסי סגל | ד"ר רוזנפלד | פסיכיאטר |
סיפורי המסתורין של רות רנדל

| --- | --- |

 סוגה:  דרמת פשע
 יוצרים:  רות רנדל
 כותבים:  Julian Bond, Alan Plater, Matthew Jacobs, Trevor Preston 
 בימוי:  Mary McMurray, ג'יימס סלן ג'ונס, Gavin Millar, Piers Haggard, Mike Vardy, Bill Hays, Don Leaver, Jan Sargent, Sarah Hellings, ג'ים גודארד, מארק אוונס, הרברט וייז, סנדי ג'ונסון, Alan Grint, Bruce McDonald, ג'ון גורי, ג'ק דייוויס, Rob Walker 
 פסקול:  בריאן בנט
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  12
 מספר פרקים:  84
 הפקה
 מפיק:  ג'ון דייוויס ניל זייגר
 מפיקים בפועל:  גרהם בנסון קולין רוג'רס טים ווהן
 חברת הפקה:  Television South Meridian Broadcasting Blue Heaven
 הפצה:  ABC Family Worldwide ITV Studios
 אורך פרק:  60 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ITV
 תקופת שידור מקורית:  2 באוגוסט 1987 – 11 באוקטובר 2000
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
סיפורי המסתורין של רות רנדל (באנגלית: The Ruth Rendell Mysteries) היא סדרת טלוויזיה בריטית מסוגת דרמת פשע, שהופקה על ידי רשת TVS, ובהמשך על ידי Meridian Broadcasting בשיתוף חברת Blue Heaven עבור רשת ITV. בין 2 באוגוסט 1987 ל-11 באוקטובר 2000, שודרו 12 עונות של הסדרה. הסופרת רות רנדל יצרה את הסדרה, ושש העונות הראשונות התמקדו בדמות הספרותית שלה, פקד רג' וקספורד, בגילומו של ג'ורג' בייקר. שידורים חוזרים של עונות אלה שודרו בשם "סיפורי המסתורין של המפקח וקספורד". העונות המאוחרות יותר התמקדו בסיפורים קצרים שכתבה רנדל, כשווקספורד הופיע בשלושה סיפורים נוספים בלבד.
במקרים אחדים הורחב המקור הספרותי של רנדל, או רכיבים אחדים מסיפורים שונים שולבו יחד בפרק אחד. מספר קטן של פרקים התבססו על הרומנים של רנדל, בהם "The Strawberry Tree" בכיכובו של סיימון וורד, "Going Wrong" בכיכובו של ג'יימס קליס, "A Case of Coincidence" בכיכובם של קית' בארון ורונלד פיקאפ, "Front Seat" בכיכובה של ג'נט סוזמן, ו-"The Lake of Darkness" בכיכובו של ג'רום פלין. המפקח וקספורד הופיע בסך הכל ב-55 פרקים, לצדם של רעייתו דורה (לואי רמזי), ושל סגנו מפקח בילוש מייק ברדן (כריסטופר רייבנסקרופט). 29 פרקים התמקדו בדמויות אחרת.
שש העונות הראשונות יצאו בפורמט VHS, אבל לא הופצו על גבי DVD בגלל זכויות של Television South. שאר העונות יצאו על גבי DVD במארז Best Of.
צוות השחקנים

ג'ורג' בייקר – פקד בילוש רג' וקספורד (עונות 1–6, 9, 11–12)
כריסטופר רייבנסקרופט – מפקח בילוש מייק ברדן (עונות 1–6, 9, 11–12)
לואי רמזי – דורה וקספורד (עונות 1–6, 9, 11–12)
דברה פופלט – שילה וקספורד (עונות 1–6, 9, 11–12)
שארון ברק – סילביה וקספורד (עונות 1–6, 9, 11–12)
אמה סמית' – פאט ברדן (עונות 1–6)
דיאן קין – ג'ני ברדן (עונות 4–6, 9, 11–12)
אן פנפולד – ג'ין ברדן (עונות 1–4)
נואה האנטלי ־ ג'ון ברדן (עונות 1–4)
קן קיטסון – סמל בילוש טומי מרטין (עונות 1–6)
איזובל מידלטון – סמלת בילוש קארן מאלהייד (עונות 2–6, 9, 11–12)
קולין קמפבל – סמל וילובי (עונות 2–6)
דייב היל – DCC פריבורן (עונות 3–6)
ג'ון בורג'ס – ד"ר לן קרוקר (עונות 2–6)
גארי מאיירס – קולין באד (עונות 2–6, 9, 11–12)
הערות שוליים

↑  "BFI Screenonline: Ruth Rendell Mysteries, The (1987-2000)". www.screenonline.org.uk.
↑  "The Ruth Rendell Mysteries (a Titles & Air Dates Guide)". epguides.com.
ברודצ'רץ'

| --- | --- |

 סוגה:  סדרת מתח, דרמה משטרתית 
 יוצרים:  כריס צ'ינבאל 
 כותבים:  כריס צ'ינבאל, לואיז פוקס 
 בימוי:  ג'יימס סטורנג, יורוס לין 
 שחקנים:  אוליביה קולמן דייוויד טננט מת'יו גראבל ג'ודי ויטאקר אנדרו באקן שרלוט ביאמונט ארתור דארוויל
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  3 
 מספר פרקים:  24 
 הפקה
 מפיק:  ריצ'רד סטוקס דן ווינץ' עונה 3
 מפיקים בפועל:  ג'יין פית'רסטון כריס צ'ינבאל
 חברת הפקה:  Kudos Film and Television Shine Group Imaginary Friends
 הפצה:  נטפליקס 
 צלמים:  מאט גריי
 מוזיקה:  אולפור ארנלדס 
 אורך פרק:  45 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ITV
 רשת שידור בישראל:  כאן 11
 תקופת שידור מקורית:  4 במרץ 2014 – 17 באפריל 2017
 קישורים חיצוניים
 אתר הסדרה
 דף התוכנית ב-IMDb
 
ברודצ'רץ' (באנגלית: Broadchurch) היא סדרת פשע בריטית ששודרה ב-ITV. הסדרה נוצרה ונכתבה על ידי כריס צ'יבנאל, והופקה על ידי קודוס סרטים וטלוויזיה, סטודיו אימג'ינרי פרינדס ושיין אמריקה. העונה הראשונה שעלתה ב-4 במרץ 2013 עסקה במוות של ילד בן 11 בעיר קטנה והשפעת האבל, החשדות ההדדיים ותשומת הלב התקשורתית על העיר. הצילומים לעונה השנייה החלו בסוף מאי 2014 והסתיימו ב-12 באוקטובר 2014, והעונה עלתה לשידור ב-5 בינואר 2015. עונה שלישית אושרה ב-23 בפברואר 2015, מיד לאחר סיום העונה השנייה, והיא עלתה לשידור ב-27 בפברואר 2017.
עונתה הראשונה של הסדרה התמקדה בחקירת רצח של ילד על ידי הבלשים אלי מילר, המגולמת על ידי אוליביה קולמן ואלק הארדי, המגולם על ידי דייוויד טננט. עונתה השנייה עוסקת במשפט של הרוצח בעונה הראשונה, כמו פתיחת מקרה סנדברוק שהוזכר בעונה הראשונה. העונה שלישית עוסקת במקרה אונס שהתרחש בעיר. הסדרה מתרחשת בעיירה בדיונית קטנה בשם ברודצ'רץ' במחוז דורסט שבאנגליה, השוכנת ליד חוף היורה. המוזיקה בה הולחנה על ידי אולפור ארנלדס. צ'יבנאל קיבל אור ירוק מ-ITV בסתיו 2011 לכתיבת הסדרה, ומיד לאחר מכן החל הליהוק לסדרה, כשחלק מהתפקידים הוצעו ישירות לשחקנים. הצילום החל באוגוסט 2012, כשהאתרים העיקריים הם ערים וכפרים בדורסט, נורת' סאמרסט, סאות' גלוסטרשייר וברקשייר. הסדרה והצוות היו מועמדים לכמה פרסים עבור העונה הראשונה, וזכו בכמה פרסי באפט"א.
לסדרה נעשה רימייק אמריקאי בשם גרייספוינט, שנכתב אף הוא על ידי כריס צ'יבנאל ואת התפקיד הראשי מגלם דייוויד טננט, כמו בגרסה הבריטית. הסדרה עלתה בערוץ FOX ב-2014. הערוץ הצרפתי France 2 הודיע כי אף הוא עושה רימייק לסדרה בשם Malaterra. בהשראת הסדרה בשנת 2023 הופקה סדרה "דדלוך".
עלילה

בעקבות מציאת גופתו המתה של דניאל לטימר בן ה-11 מתחת לצוקים של העיירה ברודצ'רץ', מגיע לעיירה המפקח אלק הארדי (דייוויד טננט) כדי לחקור את העניין. לעזרתו באה גם הבלשית אלי מילר (אוליביה קולמן) שהייתה אמורה לקבל קידום אילולא הרצח, ובין היתר היא חברתה של משפחת לטימר. החקירה גורמת לחשיפת סודות שונים, בין היתר בגידתו של מארק לטימר עם בקה פישר, ומציאתו של הרוצח- ג'ו מילר.
העונה השנייה עוסקת בשתי עלילות- האחת, משפטו של ג'ו מילר אשר מצהיר שהוא כופר באשמת הרצח, והשנייה עוסקת בחקירה שבגללה עבר אלק הארדי לברודצ'רץ', מכיוון שלא הצליח לפתור אותה, וכעת רמזים חדשים צצים והתיק נפתח מחדש.
העונה השלישית סובבת סביב מקרה אונס בעיירה.
דמויות

אלי מילר (אוליביה קולמן) - בלשית. נשואה לג'ו מילר, אמם של טום ופרד. לה ולמשפחתה קשר קרוב עם משפחת לטימר.
אלק הארדי (דייוויד טננט) - בלש. הגיע זה מכבר לברודצ'רץ', לאחר סקנדל שאירע במהלך עבודתו בעיר מגוריו. גרוש, ולו בת אחת.
בת' לטימר (ג'ודי ויטאקר) - אמו של דני ואשתו של מארק.
מארק לטימר (אנדרו באקן) - אביו של דני ובעלה של בת'.
קלואי לטימר (שרלוט ביאמונט) - בתם של בת' ומארק ואחותו של דני בגיל התיכון.
ג'ו מילר (מת'יו גראבל) - בעלה של אלי, אביהם של טום ופרד. פרמדיק לשעבר וכעת עקר-בית.
לוסי סטיבנס (טניה פרנקס) - אחותה של אלי ואמו של אוליבר סטיבנס.
מגי רדקליף (קרולין פיקלס) - עורכת של העיתון המקומי.
אוליבר סטיבנס (ג'ונתן ביילי) - כתב של העיתון המקומי. אחיין של אלי ובנה של לוסי.
פול קואטס (ארתור דארוויל) - הכומר המקומי.
נייג'ל קרטר (ג'ו סימס) - שותף לעבודה של מארק.
סוזן רייט (פולין קווירק) - אשה המתגוררת במתחם קרוונים.
בקה פישר (סימון מקאוליי) - מנהלת המלון המקומי.
רב פקד איליין ג'נקינסון (טרייסי צ'יילדס) - מפקדת המשטרה בברודצ'רץ'.
קארן וייט (ויקי מקלור) - עיתונאית של העיתון הארצי דיילי הרלד.
ג'ק מרשל (דייוויד בראדלי) - בעל חנות ליד הים. דני היה מחלק את העיתונים עבורו.
דין תומאס (ג'ייקוב אנדרסון) - החבר של קלואי לטימר.