stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לוויינים ישראליים
לוויינים זעירים > לווייני תבל

מרכז המדעים בהרצליה (בחסות משרד המדע וסוכנות החלל הישראלית), מפעיל פרויקט בשם "תבל – תלמידים בונים לוויינים" הכולל תלמידים ממעלה אדומים, אופקים, ירוחם, טייבה, נצרת, קריית אתא, שער הנגב וגבעת שמואל שמשימתם הייתה בניית 8 פיקו לוויינים בגודל זהה ללוויין "דוכיפת 1" (לרגל 7 עשורים למדינת ישראל) ולשגרם במקבץ אחד לגובה 600 ק"מ כשהלוויינים יפעלו תחילה כקבוצה מתואמת כחלק ממחקר בתחום תקשורת בין לוויינים ובינה מלאכותית אך כל לוויין יכלול גם אלגוריתמים לביצוע ניסויים שונים ויכולת למידה אוטונומית אותם יפתחו תלמידי התיכונים וכן יאפשרו עדכוני תוכנה אף בהיותם בחלל. הלוויינים שוגרו יחדיו ב-13 בינואר 2022 במשגר פאלקון 9 שנשא לחלל 106 לוויינים זעירים ובהם 8 לווייני פרויקט תבל וגם 2 לווייני SATLLA של אוניברסיטת אריאל. זהו גלגול של פרויקט קודם שתוכנן ב-2016 בשם "ישראל 70", ובו במקור דובר על יעד שאפתני בהרבה לשגר 70 לוויינים זעירים שהיו אמורים להיבנות על ידי תלמידי תיכונים וסטודנטים באוניברסיטאות. בתכנון העתידי הארכת פרויקט תבל ובניית כ-22 לוויינים נוספים על ידי תלמידי תיכונים בארץ[דרוש מקור].
ב-15 במרץ 2025, שוגרו על ידי חברת ספייס-X מבסיס וונדנברג בקליפורניה מקבץ 9 לווייני "תבל 2" שנבנו על ידי תלמידים מרשויות שער הנגב, ירוחם, מעלה אדומים, גבעת שמואל, כפר קרע, טייבה, הרצליה, עין מאהל וירכא. המשימה המשותפת ללוויינים מיפוי קרינה קוסמית ובדיקת השפעת קרינה על רכיבים אלקטרוניים. הלוויינים ישוגרו לגובה כ-500 ק"מ ומיועדים לפעול כ-3 שנים. הלוויין שנבנה בשער הנגב ומכונה "אופיר" ע"ש ראש המועצה האזורית שער הנגב אופיר ליבשטיין ז"ל שנהרג ב-7 באוקטובר, ינציח בשידור את שמות הנרצחים והנופלים ממתקפת ה-7 באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל.
לוויינים ישראליים עתידיים

לישראל פיתוחים נוספים בתחום הלוויינים והחלל משותפים בחלקם בתוכניות חלל בינלאומיות וכוללים גם רכיבים שונים כמו מערכות חדשניות וקלות משקל לאבזור לוויינים, פיתוחים בתחום המיקרו לוויינים, במערכות תקשורת לוויינית ועוד. ישראל מציעה גם בצמצום דגמי לוויינים לשיווק ללקוחות נבחרים בחו"ל כמו לווייני אופטסאט 2000 (לוויין צילום באיכות טובה בשחור-לבן), ואופטסאט 3000 המוצג בתצורת לוויין צילום מתקדם וכבסיס לתכנון לוויין המכ"ם מדגם טכסאר ולווייני מחקר מדעי מתקדם כמו הלוויין ונוס. ישראל גם משווקת בחו"ל שירותי תקשורת דרך לווייני עמוס הישראליים ומספקת תמונות לוויין מלווייני ארוס גם ללקוחות בחו"ל (בכפוף לאישור הביטחוני). בשנים האחרונות קמו בישראל אף חברות סטארט-אפ המתנסות בפיתוח לוויינים זעירים ליישומים שונים כמו תקשורת, מחקר מדעי, צילום ועוד המקוות להתפתח ולשגר סדרות לוויינים ללקוחות מקומיים וזרים או למכור את החברות למשקיעים וחברות זרות.
ישראל שותפה בפרויקטים שונים לפיתוח לוויינים ורכיבים ללוויינים כמו מערכות מחשוב, הנעה, מכ"ם וצילום ואף מציעה למכירה חלק מהלוויינים שפיתחה ומתמודדת בכבוד מול יצרניות לוויינים מאירופה, מרוסיה ומארצות הברית. אולם, בשל שיקולי ביטחון ודיפלומטיה, לא מעט עסקאות למכירת לוויינים ישראליים כשלו. בין השאר מספר ניסיונות לביצוע עסקה למכירת לווייני צילום צבאי לצבא טורקיה שכשלו בשל תנאי ישראלי לפיו הטורקים לא יצלמו אתרים בישראל משיקולי ביטחון וכן סירוב למכור רכיבים אופטיים עבור מצלמות לוויין הריגול הטורקי Gokturk-1 מאותם סיבות[דרוש מקור].
לוויינים ישראליים עתידיים > לווייני מחקר ושיתופי פעולה

ב-2010 הכריזו סוכנות החלל האיטלקית וסוכנות החלל הישראלית על שיתוף פעולה לבניית לווייני מחקר בפרויקט שיכונה "SHALOM". שני הלוויינים נועדו להיקרא "שלום" ו"פריזמה". הם נועדו להצטייד במצלמה היפר-ספקטוריאליות ובנייתם נועדה להשלמה ב-2016–2017 כשעלות ההשתתפות לכל צד במיזם תעלה כ-100 מיליון דולר. עם השנים, באוקטובר 2015, נחתם מסמך הבנות בין שתי סוכנויות החלל לפיתוח לוויין משותף אחד (ולא שניים נפרדים) בעל מצלמה היפרסקטראלית, שלמעשה יהיה דגם חדיש יותר של הלוויין ונוס הישראלי-צרפתי. המיזם לא מומש והלוויין לא נבנה.
קיימת הצעה משותפת של סל"ה ונאס"א לבניית לוויין המיועד לבצע גילוי מוקדם של תופעות סופר נובה לטובת הכוונת חיישנים קרקעיים. הלוויין מכונה ULTRASAT (או היה ידוע בעבר כ-LIMSAT), ויועד להיות משוגר ב-2021 אך פיתוחו ושיגורו נדחו ל-2026[דרוש מקור].
המכון לחקר החלל בטכניון בשיתוף המרכז הלאומי לחלל ומדעים באיחוד האמירוית וחברת ISI, מתכננים לשלוח עד 2030 ננו לוויין בשם CoolEarth שמשקלו עד 5 ק"ג, למרחק כ-1.5 מיליון ק"מ מכדור הארץ לנקודת החלל הנקראת לגראנז' 1 ומייצגת נקודת שיווי משקל שבה עצם המוצב בה תמיד ימצא בין כדור הארץ לשמש. משימת הננו לוויין היא לפרוס מפרש הצללה בשטח 5 מ"ר, שנועד להיפרש בצורה אלקטרומגנטית, מטען זרם חשמלי שמשפיע על החומר שיימתח ולא להסתמך על מנגנון מכני לפרישת הצילייה שעלול לפתח תקלות ולהחמיץ את המטרה, ולתמרן על פי עקרונות פיזיקליים (ולא על הסתמכות על מנועי תמרון והנעה) בטווח כ-25 אלף ק"מ בין כדור הארץ לנקודה בה יוצב תחילה כך שיישאר בנקודת האיזון בין כדור הארץ לשמש, ולהדגים בכך רעיון שאפתני ליישום בינלאומי בעתיד לפריסת ציליית ענק בנקודה הזאת כדי לחסום חלק קטן מקרינת השמש כדי להציל את כדור הארץ מהתחממות יתר. על פי החישובים כדי לחסום 2% מקרינת השמש ולקרר את כדור הארץ בכ-1.5 מעלות צלזיוס, יהיה צורך במפרש הצללה ששטחו כ-2.5 מיליון ק"מ ועלותו הכוללת עם אלפי השיגורים שידרוש יכולה להגיע לכ-15 טריליון דולר, שאמור לתמרן בין כוח המשיכה והשפעת הקרינה של השמש ובין קרינת הפוטונים שעלולים להדוף אותה לכיוון כדור הארץ[דרוש מקור]. שיתוף הפעולה עם האמירויות הוקפא לאחר השביעי באוקטובר.
פרופ' מורן ברקוביץ' מהפקולטה להנדסת מכונות בטכניון מוביל את מיזם טלסקופ החלל FLUTE הנמצא בניסיונות פיתוח וזוכה לתמיכת נאס"א בקידום הפיתוח הניסיוני. מדובר בטלסקופ ייחודי שכולל יצירת טבעית בקוטר 50 מטרים ויותר, ויצירת מראה מפולימרים נוזליים המוזרקים לתוכה ומתקשים למראה קמורה על פי עקרונות מתח הפנים המאפיין נוזלים, ובכך לייתר את מורכבות שליחת מראות מלוטשות מכדור הארץ שקוטרן מוגבל, או הדפסת מראות במדפסות תלת־ממדיות בחלל וליטושן המורכב שבלתי אפשרי לייצר בתנאי חלל.
ראו גם

לוויינים של צה"ל
לוויין
לוויין זעיר
לקריאה נוספת

חיים אשד, דורון שטרמן, לוויינים והחלל הקרוב, הוצאת אפי מלצר בע"מ, 2014.
שוקולד מנטה מסטיק

| --- | --- |
מימין לשמאל: ירדנה ארזי, לאה לופטין ורותי הולצמן. להקת שוקולד מנטה מסטיק באירוויזיון 1976
מימין לשמאל: ירדנה ארזי, לאה לופטין ורותי הולצמן. להקת שוקולד מנטה מסטיק באירוויזיון 1976
 מקום הקמה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  1972–1978 (כ־6 שנים)
 סוגה:  פופ, זמר עברי
 חברת תקליטים:  הד ארצי, סי בי אס ישראל
 חברות
 ירדנה ארזי רותי הולצמן לאה לופטין
 חברות לשעבר
 תמי עזריה ישראלה קריבושי עפרה חזה
 
שוקולד מנטה מסטיק הייתה להקת בנות ישראלית שפעלה בשנים 1972–1978.
חברות ההרכב הקליטו וביצעו שירים רבים הנחשבים לנכסי צאן ברזל בזמר העברי, ואף הופיעו באירוויזיון 1976 עם השיר "אמור שלום".
השלישייה מנתה במקור את הזמרות: ירדנה ארזי, רותי הולצמן ותמי עזריה, אך עזריה פרשה ב-1973 והוחלפה על ידי לאה לופטין. זה ההרכב שזכה למרב ההצלחה והמוניטין. אמרגן ההרכב היה אברהם דשא (פשנל).
דיסקוגרפיה

תקליט בכורה של שוקולד מנטה מסטיק, הד ארצי, 1975
שוקולד מנטה מסטיק, הד ארצי, 1976
Chocolate Menta Mastik – Komm' Heut Zu Mir / Say Hello (סינגל)
Chocolate Menta Mastik – Mucho Fandango-Traume (סינגל)
Chocolate Menta Mastik Easy easy dancin`- Overdose of love (סינגל)
הלילה הראשון – ההצגה הכי תמימה בעיר, הד ארצי, 1977
הפרוטה והירח – משירי הצ'יזבטרון, יחד עם אריק לביא, סי. בי אס., 1978
זה טוב זה טוב – גרסה מחודשת, תקליט שדרים, הד ארצי, 2003
האוסף הכפול ובו קטעים שמעולם לא הופצו קודם לכן, כגון "הקונדור עובר", "אמור שלום" בגרסה גרמנית ועוד. הד ארצי, 2003.
הערות שוליים

↑  אומרות שלום: לראשונה מאז שנות ה-70, שוקולד מנטה מסטיק חוזרות במופע חדש, באתר ynet, 24 בדצמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302703105171  MusicBrainz: d273958b-a036-4031-a774-f221da864063  VIAF: 122528417   WorldCat (עם VIAF): 122528417 
כרזת ההצגה הלילה הראשון
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
לואיס טאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 בפברואר 1987 (בן 38) סלפורד, אנגליה אנגליה, הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1990 
 https://www.lewistan.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
לואיס סינגווה טאן (באנגלית: Lewis Singwah Tan; נולד ב-4 בפברואר 1987) הוא שחקן, דוגמן ואמן לחימה אנגלי. הוא ידוע בתפקידיו בסדרות הטלוויזיה "אדמת הפקר" (2018–2019) ו"המתנקשים" (2019) וממשחקו בתור שאטרסטאר בסרט הקולנוע "דדפול 2" משנת 2018.
ביוגרפיה

לואיס סינגווה טאן נולד בסלפורד, אנגליה וגדל בעיקר בלוס אנג'לס, חי גם בצרפת, תאילנד, ספרד וסין. טאן מזדהה כחצי אסייתי, חצי בריטי. אביו, פיליפ טאן, הוא אמן לחימה, שחקן ומדריך פעלולנים ממוצא סיני מסינגפור. אמו ג'ואן היא בריטית ודוגמנית אופנה בדימוס מבריטניה. משפחתו עברה ללוס אנג'לס כשאביו נשכר כרכז לחימה בסרטו של טים ברטון, "באטמן", משנת 1989. הוא הבכור מבין ארבעה אחים. אחיו הצעיר, סם טאן, הוא גם שחקן. אחיו הצעיר, אוון טאן, הוא צלם שבסיסו בלוס אנג'לס. אביו של טאן אימן אותו באמנויות לחימה מגיל צעיר. הוא החל לשחק בתיאטרון כנער צעיר ושיחק בהצגות רבות. הוא למד אומנויות הבמה אצל המורה למשחק ג'ון קירבי.
קריירה

טאן למד בהדרכתו של המורה למשחק ג'ון קירבי, ושיחק במחזות של טנסי ויליאמס ועד ג'ון פטריק שאנלי. טאן מבצע את הפעלולים שלו, באמצעות סגנונות מרובים כמו אגרוף תאילנדי, קונג פו, ג'ו ג'יטסו וסיוף.
טאן הופיע בתפקידי משנה קטנים בסרטים כמו "הנגאובר 3: חוזרים לווגאס" ו"המטרה: הבית הלבן". הוא שיחק בסדרות טלוויזיה כמו "CSI: מיאמי", "הוואי חמש-אפס", ו"24".
בשנת 2016 לוהק טאן לתפקיד חוזר בעונה הראשונה של סדרת הטלוויזיה של נטפליקס "איירון פיסט". הוא כיכב בתפקיד ג'ואו צ'נג. באותה שנה לוהק טאן לסרט הפעולה "מאורת הגנבים" בכיכובו של ג'רארד באטלר.
טאן כיכב כגאיוס צ'או בעונה השלישית של סדרת הטלוויזיה "אדמת הפקר".
בשנת 2018, טאן כיכב בתור שאטרסטאר בסרט גיבורי העל "דדפול 2". באותה שנה פורסם כי טאן לוהק לתפקיד הקבוע בסדרה של לו שין לי בסדרת דרמת הפשע של נטפליקס, "Wu Assassins".
באוגוסט 2019 לוהק טאן לסרט "מורטל קומבט" בתפקיד קול יאנג. הסרט יצא לאקרנים ב־16 באפריל 2021.
בשנת 2022 שיחק בעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "צל ועצם" המבוססת על ספריה של לי ברדוגו.
בשנת 2024 שיחק בסרט דדפול & וולברין.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | מהיר ועצבני 3 |   | פעלולים |
| 2006 | הפעם הראשונה של מיני | סקייטפאנק מס '2 |  |
| 2007 | שודדי הקאריביים: סוף העולם |   | פעלולים |
| 2008 | Red Velvet | מטורף |  |
| 2010 | I Spy | מרגל | סרט קצר; במאי ותסריטאי |
| 2013 | המטרה: הבית הלבן | חייל קומנדו קוריאני | פעלולים |
| 2013 | הנגאובר 3: חוזרים לווגאס | סוהר | פעלולים |
| 2015 | Sacrifice | בן קיטמן |  |
| 2018 | מאורת הגנבים | משמר הלובי של השירות החשאי מספר 1 |  |
| 2018 | דדפול 2 | שאטרסטאר |  |
| 2021 | מורטל קומבט | קול יאנג |  |
| 2022 | לוקחים את הנקמה לידיים | לו שין לי |  |
| 2022 | יד הגורל | קיפ פרסקוט |  |
| 2022 | בבילון | אורח במסיבה |  |
| 2024 | דדפול & וולברין | שאטרסטאר |  |
| TBA | מורטל קומבט 2 (אנ') | קול יאנג |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | CSI: ניו יורק | קים טנאקה | פרק: "Consequences" |
| 2007 | Day Break | ג'ימי יאן | פרק: "What If They're Connected?" גם פעלולים |
| 2007 | 24 |   | פעלולים |
| 2010 | CSI: מיאמי | אייקו אוקאנאגי | פרק: "Die by the Sword" |
| 2010 | 10,000 Days | ג'ירו פרנוול | תפקיד ראשי; 11 פרקים |
| 2011 | NCIS: לוס אנג'לס | הירו יאקוזה | פרק: "Empty Quiver" |
| 2011 | The Protector | זאקרי | פרק: "Spoon" |
| 2015 | הוואי חמש-אפס | לוק נקאנו | פרק: "Ka Makau Kaa Kaua" |
| 2016 | שעת שיא | צ'ן | פרק: "Assault on Precinct 7" |
| 2017 | איירון פיסט | ג'ואו צ'נג | פרק: "The Blessing of Many Fractures" |
| 2018–2019 | אדמת הפקר | גאיוס צ'או | 12 פרקים |
| 2019 | המתנקשים | לו שין לי | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2023 | צל ועצם | טוליה יול-בטאר | תפקיד ראשי (עונה 2); 8 פרקים |
| TBA | Quantum Spy | האריס צ'אנג |  |
הערות שוליים

↑  Hayer, Taj (8 באוקטובר 2020). "SPOTLIGHT: Mr Lewis Tan". The Rakish Gent. נבדק ב-8 באוקטובר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Duan, Virginia (3 בספטמבר 2019). "The Underlying Truth: An Interview with Lewis Tan". Mochi. נבדק ב-19 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Delgado, Sara (18 במאי 2018). "Interview - Lewis Tan". Schon Magazine. נבדק ב-6 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Goulakos, Katina; Williams, Michelle. "Lewis Tan". Imagista. נבדק ב-6 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bonnet, Alexandra (7 באוגוסט 2019). "Lewis Tan". Vulkan Magazine. נבדק ב-7 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Slaughter, Melissa (7 במרץ 2018). "Interview: Actor Lewis Tan". Hapamag. נבדק ב-6 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Francisco, Eric (20 באפריל 2018). "The Man Who Was Almost Iron Fist Trained with Wonder Woman". Inverse. נבדק ב-6 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wong, Jeff (22 באוקטובר 2016). "Iron Fist on Netflix Cast for Villanous Zhou Cheng". Geekdriven. נבדק ב-26 בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Biography". אורכב מ-המקור ב-27 בספטמבר 2017. נבדק ב-27 באוקטובר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Petski, Denise (26 בספטמבר 2017). "'Into The Badlands': Sherman Augustus, Babou Ceesay & Ella Rae-Smith Join Season 3 As Series Regulars". Deadline. נבדק ב-26 בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Schmidt, Joseph (28 במרץ 2018). "'Deadpool 2': Lewis Tan of 'Iron Fist' Playing Shatterstar". Comicbook. נבדק ב-12 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Petski, Denise (20 ביולי 2018). "'Wu Assassins': Katheryn Winnick, Lewis Tan, Tommy Flanagan & Tzi Ma Join Netflix Martial Arts Drama". Deadline. נבדק ב-3 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ramos, Dino-Ray (26 באוגוסט 2019). "Lewis Tan, Jessica McNamee and Josh Lawson Join 'Mortal Kombat' At New Line". Deadline Hollywood. נבדק ב-27 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Romano, Nick (15 בינואר 2021). "Mortal Kombat first look: Inside the R-rated reboot, fatalities and all". Entertainment Weekly. נבדק ב-15 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Haring, Bruce (11 בדצמבר 2019). "'Mortal Kombat' Release Date Moved Up To Midwinter 2021 – Update". Deadline. נבדק ב-21 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Scott Standley, Shadow & Bone Season 2 Is Insane, Says Lewis Tan | Screen Rant, Screen Rant, ‏5 בינואר 2022
↑  Vesty, Helena (3 במאי 2020). "Ordsall's Mr Iron Fist: Mortal Kombat star Lewis Tan on how Greater Manchester made him". Manchester Evening News. נבדק ב-7 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2021012132  VIAF: 1539161274817247650009   WorldCat (עם VIAF): 1539161274817247650009
קרבות מלכיה

החושות בכפר המתואלי מלכיה כפי שנראו לאחר כיבוש הכפר לראשונה
הגדוד הראשון של הפלמ"ח מטפס על רכס הרי נפתלי בדרכו לקרב מלכיה הראשון
חוליית מרגמה מן הפלוגה המסייעת נסוגה ממלכיה לכיוון רמות נפתלי בסיום קרב מלכיה הראשון
מערום האבנים תחתיו הוטמנו גופות חללי קרב מלכיה הראשון על ידי הכוחות הלבנונים
הטור המשוריין של הגדוד הראשון של הפלמ"ח בדרכו לקרב מלכיה השני דרך מנרה
אנשי הגדוד הראשון של הפלמ"ח בכניסה למלכיה בתום הקרב השני
אנשי חטיבה שבע עם דגל שלל צוהלים אחרי כיבוש הכפר במסגרת מבצע חירם
עצרת זיכרון של אנשי פלמ"ח-יפתח על גבעת העץ במלאת שנה לקרבות מלכיה. ניצב בחזית מימין – מג"ד הגדוד הראשון דן לנר
גבעת הקרב במלכיה
קרבות מַלְכִּיָּה היו סדרה של ארבעה קרבות, שניים מהם עתירי נפגעים ישראלים, שהתרחשו במהלך מלחמת העצמאות. במהלך הקרבות הכפר הערבי מלכיה, שעל גבול לבנון, החליף ידיים חמש פעמים בין הכוחות היהודים והערבים.
רקע

לקראת הקמת מדינת ישראל נערכו צבאות מדינות ערב לפלישה. עד סוף שנות ה-90 היה מקובל לחשוב כי
צבא לבנון בצירוף כוחות בפיקוד אדיב שישכלי מצבא ההצלה של פאוזי קאוקג'י התכוננו לחבור לצבא סוריה שממזרח ובתנועת מלקחיים לנתק את אצבע הגליל משטחי מדינת ישראל, ולצורך כך החלו להיערך ממערב לכפרים מאליכייה וקדס.
מחקרים חדישים שעשו שימוש במקורות לבנוניים, מסמכי שלל ערביים ותעודות ארכיוניות ישראליות מפריכים באופן מוחלט את הטענה לפיה צבא לבנון הסדיר היה מעורב ישירות בקרב מלכיה הראשון.
לפי התוכנית הצבאית המקורית של צבאות ערב, היה אמור צבא סוריה לפלוש לגליל ב-15 במאי, וחטיבה מס' 1 – הטובה והחזקה שבעוצבותיו, מתוגברת בגורמי ארטילריה, שריון והנדסה קרבית כבר החלה בביצוע קבוצת פקודות ראשונה באזור בינת ג'בייל שבדרום לבנון לקראת הפלישה. עקב שינוי התוכנית ברגע האחרון הסיג המטכ"ל הסורי את החטיבה, וזו הגיעה לגזרת צמח–דגניה כ-24 שעות לאחר מכן, בהותירה את "שער מלכיה" ללא הגנה.
צבא לבנון בסד"כ שני גדודים היה ערוך ב-15 במאי מצפון לראש הנקרה, והיה אמור לנוע בציר החוף בכיוון דרומה. בעקבות התנגדות נחרצת למעורבות צבאית של לבנון במלחמה מצד הרמטכ"ל הלבנוני, הגנרל פואד שיהאב, אישר נשיא לבנון, שיח' בשארה אל-ח'ורי, להשעות את היוזמות ההתקפיות ולפרוש את הכוחות במערך הגנתי בגזרה המערבית. לבנון הורתה לכוחות צבא ההצלה בגליל העליון לאבטח את אזור מלכיה האסטרטגי.
גדוד הירמוך השני של צבא ההצלה בפקוד רס"ן אדיב שישכלי ויחידת מתנדבים לבנוניים, אף היא מצבא ההצלה, נפרשו גם הם במערך הגנתי בגזרת מלכיה–קדש–ברעם, במטרה לקדם התקפה יהודית.
מטרות צבא לבנון היו אם כן הגנתיות, לא היה בכוונתו לפלוש, וכוחותיו הסדירים כלל לא היו באזור, למעט יחידת שריוניות וארטילריה שסופחו שבועות קודם לכן למפקדת "צבא ההצלה".
המחקרים החדישים של גיא מעיין, ראובן ארליך ואברהם סלע מקובלים כיום בחקר מלחמת העצמאות, הן על היסטוריונים חדשים והן על מתנגדיהם. כיום שוררת הסכמה כללית ונדירה למדי בין כל האסכולות המחקריות שצבא לבנון לא פלש ב-15 במאי, וכי גדוד הפלמ"ח נתקל במלכיה ביחידות של צבא ההצלה. מקור הטעות בזיהוי היה בגיחת סיור מוטסת שביצע ב-14 במאי ירוחם כהן, הקמ"ן של חטיבת יפתח, שזיהה את החטיבה הסורית באזור בינת ג'בייל, אך היה חסר את המידע לפיו היא נסוגה זמן קצר לאחר מכן לגזרת צמח–דגניה. עוד עניין שתרם לבלבול היה פעילותה של יחידה לבנונית מצבא ההצלה בגזרה.
גם ההיסטוריון מרדכי בר-און מודה כי "לבנון נתנה גיבוי מינהלי ולעיתים סיוע בארטילריה ובשריון לצבא ההצלה הערבי בגליל, אך אין לדבר על 'פלישת לבנון' לארץ".
הכפר מלכיה

מלכיה (בערבית אל-מאליכיֵה) היה כפר שאוכלס על ידי שיעים מתואלים, הוא שכן על גבול המנדט הבריטי ואזור השליטה הצרפתי בלבנון. הכפר שלט על כביש הצפון לאורך הגבול עם לבנון. ויחד עם שכנו, הכפר המתואלי קדס (ליד תל קדש), חלש על תא שטח שהיווה מסלול כניסה נוח מלבנון לגליל העליון.
בכפרים, ובמחנה צבא בריטי סמוך שנמסר על ידי הבריטים לערבים באמצע אפריל 1948, שהו אנשי צבא ההצלה. מדרום לכפר שלטה עליו גבעה ועליה עץ אלה שנודעה בשם גבעת העץ (ומאוחר יותר גבעת גנדי).
קרב מלכיה הראשון > הכנות

כהכנה למבצע יפתח הוקמה חטיבת יפתח מגדודי הפלמ"ח הראשון והשלישי, החטיבה ישבה במחנה פילון שליד ראש פינה. בשלבי המבצע האחרונים תוכנן להשתלט על הרי נפתלי, לתפוס את מלכיה ואת המחנה הצבאי הסמוך לה כדי שתשמש עמדה קדמית למקרה של פלישה לבנונית, ולתפוס את משטרת נבי יושע כדי למנוע את ניתוקם של היישובים רמות נפתלי ומנרה. כיבוש מלכיה וקדס הוטל על הגדוד הראשון של הפלמ"ח, בפיקודו של דן לנר וסגנו חיים אבינועם, והוחלט להפתיע את הכוחות הערביים ולפתוח בהתקפה עוד לפני הפלישה הערבית הצפויה.
על "הפלוגה הדתית" בפיקודו של אסף שמחוני הוטל לכבוש את הכפר קדס, ובהמשך לפעול בשלוחה הצפונית של כפר מלכיה. על שתי פלוגות, בפיקוד שייקה גביש ויצחק חופי, הוטל לעלות מדרום על מלכיה עצמה ועל המחנה הצבאי הבריטי. פלוגה בפיקוד ינון עזרוני נועדה לחסום תגבורת ערבית מכיוון דרום.
קרב מלכיה הראשון > התנועה ליעד

בשעות הערב של 13 במאי יצא הגדוד הראשון של חטיבת יפתח מן הכביש המוליך מראש פינה לתל-חי, למסע רגלי בן 30 קילומטר בליווי פרדות במעלה הרי נפתלי. הפרדות סירבו להתקדם והלוחמים נאלצו לשאת את כל האספקה על גבם. עקב הדרך הקשה בערפל ובשל טעות ניווט איחר הגדוד להגיע ליעדו וההתקפה נדחתה ללילה הבא. כדי לא להתגלות הורה המג"ד דן לנר לכוח להסתתר במשך היום בין הסלעים והשיחים מדרום ליעד.
בליל 14 במאי (יום הכרזת המדינה), התארגן הגדוד מחדש והתפצל לשני הכוחות שנועדו לכבוש את קדס ואת מלכיה.
קרב מלכיה הראשון > הקרב על הכפר

הכוחות הגיעו ליעדים בחצות הלילה שבין 14 ל-15 במאי. בתחילת ההתקפה כבשה פלוגת גביש את המחנה הבריטי בהתנגדות מועטה. מחלקתו של רחבעם זאבי (גנדי) הגיעה ל'גבעת העץ' והתארגנה להגנה עליה מבלי שהתחפרה בה.
פלוגת חופי הסתערה על הכפר עצמו והחלה לנהל בו לוחמה בשטח בנוי. הלוחמים הערבים שהוצבו בכפר השתמשו במטולי-רימון צרפתיים, כדי לירות רימונים מעבר לגדרות אל בין לוחמי הפלמ"ח, וגרמו לנפגעים רבים וביניהם שייקה גביש שנוטרל.
הלוחמים הערבים בכפר גילו התנגדות עזה. הכוחות הערביים החלו להזרים לכפר כוחות וביצעו התקפת-נגד. בגלל הפצועים הרבים והמבנה הטופוגרפי של השטח – לא התאפשרה נסיגה מסודרת באור יום, והמג"ד לנר הורה לכוחות להחזיק מעמד עד הערב בעמדות אליהן הגיעו בכפר ומסביבו בתקווה שהחשיכה תאפשר נסיגה מסודרת בחיפוי הדדי. עם ערב אנשי פלוגת חופי החלו לסגת לכיוון פלוגת גביש, תוך שהם משאירים בשטח הכפר מספר נפגעים שלא הצליחו לפנותם.
קרב מלכיה הראשון > התקפת נגד ערבית

המחקרים החדישים שהוכיחו כי צבא ההצלה היה זה שנלחם במלכיה, מפריכים כאמור את טענת לוחמי הפלמ"ח ואת הכתוב בספרו של נתנאל לורך בדבר התקפת נגד לבנונית. מחקרים אלה מצאו כי מלכיה אובטחה על ידי חיל משמר של צבא ההצלה שמנה כ-70 מתנדבים לא סדירים, רובם ממוצא לבנוני. קדס הייתה מאובטחת על ידי שתי יחידות של צבא ההצלה בנות 50–60 לוחמים, פלוגה סורית בפיקודו של צלאח שישכלי (אחיו של מפקד הגזרה אדיב שישכלי), ופלוגת מתנדבים עיראקית. ההתקפה על מלכיה וקדס באה בהפתעה לאנשי צבא ההצלה, והפלוגה שהגנה על מלכיה ספגה אבדות קשות. מפקדה נפצע אנוּשוֹת ונפטר כמה ימים לאחר מכן מפצעיו.
אדיב שישכלי הורה לבצע מתקפת-נגד מיידית, כשהוא מתגבר את הגזרה בעתודות גדוד ירמוכ השני: יחידת מתנדבים סורית (20 לוחמים), ה"מחלקה היוגוסלבית" – 40 מוסלמים בוסנים, יחידה בדואית שהגיעה מכפר בירעם, וארבע שריוניות. מתקפת הנגד הסתייעה בסוללת תומ"תים 75 מ"מ שהועברו לידי שישכלי מצבא לבנון כמה שבועות קודם לכן בהתאם לבקשה סורית מפורשת. שישכלי ניצל את מצבם הקשה של חיילי הפלמ"ח המותשים והצמאים כדי להשיב את המחנה הצבאי לידיים ערביות.
לדברי ישעיהו גביש בבוקר 15 במאי ריכז צבא לבנון כוח בן שתי חטיבות והחל בפלישה. הכוחות הלבנוניים יצאו למספר התקפות מלוות במשוריינים וארטילריה וגרמו אבדות כבדות לכוח הישראלי שהתרכז בגבעת העץ ובמחנה הבריטי.
בכך נתקל כוח גדודי ישראלי שאינו מבוצר במאמץ העיקרי של צבא לבנון בפלישה לישראל.
גביש הורה לאנשיו לנצור אש עד שהתוקפים יגיעו לטווח של כמה עשרות מטרים וייחשפו. בינתיים ספג הכוח הפגזה כבדה ונפגעו לוחמים נוספים.
כוח הפלמ"ח, שלא התמודד עד אז עם צבא סדיר, לא עמד בהתקפה, ומקצת הלוחמים, מהם מגויסים חדשים שהיו מותשים מחום, צמא ורעב, ברחו או הסתתרו.
קרב מלכיה הראשון > הנסיגה

דן לנר, מפקד הגדוד, עשה מאמצים לעודד את לוחמיו שלא להישבר, אך בשעות הצהריים נאלץ לתת פקודת נסיגה לכיוון עמק קדש ורמות נפתלי. הנסיגה התבצעה באור יום ותחת אש, בחיפוי פלוגתו של אסף שמחוני, כאשר הנסוגים נושאים את הפצועים (שליש מן הכוח) ואת נשקם. מחלקה אחת בפיקודו של רחבעם זאבי, נותרה אחרונה על גבעת העץ כדי לחפות על הנסיגה.
בתחנת איסוף גדודית שהוקמה בשדה טופלו ונותחו כמה פצועים וחייהם ניצלו.
קרב מלכיה הראשון > אבדות הפלמ"ח

בקרב נהרגו 24 מלוחמי הפלמ"ח ו-120 לוחמים נפצעו, חלקם קשה מאוד. מפקד המחלקה אסף רוזנבלום, נהרג בקרב. מפקד הפלוגה שייקה גביש ומפקד המחלקה רפי איתן נפצעו.
בגלל נטל הפצועים, נאלץ הגדוד הנסוג לנטוש את גופות רוב ההרוגים בשטח. לעמק קדש הורדו רק שישה חללים. השאר, 18 במספר, נותרו בכפר ועל גבעת העץ.
הכוחות הלבנונים אספו את מרבית הגופות למערום וכיסו אותן בסלעים. גופות נוספות רוכזו במערה בצלע גבעת העץ. חללים אלו נאספו רק כעבור חצי שנה על ידי קבוצה של הורים ונקברו בקבר אחים בקיבוץ מעוז חיים. שישה מחללי הקרב נחשבו נעדרים עד שנת 2009, שאז נקבע ששרידיהם נקברו גם הם בקבר האחים.
הגרסה השגויה של הקרב טוענת כי למרות הנסיגה והאבדות הכבדות, הצליח הכוח לפגוע בלוחמים ערבים רבים, עיכב את הכוחות הלבנוניים ובלם את תנופת הפלישה הלבנונית המתוכננת במורד הרי נפתלי לכיוון עמק החולה.
המחקרים החדישים מוכיחים, כאמור, כי לא רק שלצבא לבנון לא היו שום כוונות התקפיות, אלא שלא היה שום כוח לבנוני במלכיה ושום פלישה לא עמדה להתבצע. חיילי הפלמ"ח נתקלו בלוחמים סדירים למחצה של צבא ההצלה ולא בצבא סדיר כלשהו. [דרוש מקור]
קרב מלכיה השני

כמסקנה מכישלון הקרב הראשון, תוכננה ההתקפה השנייה על מלכיה כקרב הטעיה שיאגף את הכפר מצפון.
בליל 28 במאי 1948, כשבועיים לאחר הנסיגה, חצה בסתר טור משוריינים של חטיבת יפתח, האחד מהם חמוש בתותח 20 מ"מ, דרך השדות באזור מנרה, את גבול לבנון. על הטור פיקד יצחק חופי. בהגיעו לכביש בין מרג' עיון לעיתרון החל הכוח לנוע באורות מלאים דרומה לעבר מלכיה. לאורך כ-15 ק"מ עבר הטור דרך מספר כפרים שתושביהם הניחו שמדובר בכוח לבנוני. עקב טעות ניווט החמיץ הכוח את הפנייה דרומה למלכיה, והמשיך לכיוון הכפר הלבנוני עיתרון.
במקביל, ערכו כוחות פלמ"ח וחי"ש התקפת הסחה על מלכיה מכיוון בקעת קדש שמדרום, ומגיני הכפר הזעיקו עזרה מן העיירה בינת ג'בייל.
הטור המשוריין נתקל בכוח התגבורת שהוזעק, פגע בו וגרם לנסיגתו, ואז שב לכיוון מלכיה. השמדת כוח התגבור גרמה למגיני מלכיה הערבים להימלט ולהותיר את מלכיה בידי הפלמ"ח. לכוח הישראלי היו שני הרוגים ומספר פצועים.
בהוראת יגאל אלון לא פונו גופות ההרוגים מן הקרב הראשון, והן נותרו במערום ובמערה עד לכיבוש הסופי של מלכיה.
המחקרים החדישים מראים כי לא נמצאו ראיות כאילו צבא לבנון הסדיר הפעיל במלכיה כוחות משמעותיים, מלבד שתי מחלקות משמר שאבטחו את "שער מלכיה", מאחר שכל כוחותיו עדיין שהו באותה עת מצפון לראש הנקרה. מי שהגן על הכפר היה הגדוד הדרוזי של צבא ההצלה, שהגיע למקום זמן קצר לפני כן. הדרוזים, שלא היו מעוניינים במגע עם כוחות הפלמ"ח, נסוגו מהמקום ללא קרב, כנראה עקב תיאום מוקדם בין מפקד הגדוד הדרוזי שכיב והאב לכוחות הפלמ"ח.