stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסע קיץ

| --- | --- |

 סוגה:  שעשועון טלוויזיה
 מנחים:  טל מוסרי, קובי מחט, דון לני גבאי, רוני דואני, עודד פז, דנה פרידר, מושיק גלאמין, שראל פיטרמן, הדר לוי, עדי הימלבלוי, מירב פלדמן, יפתי, תום אבני, עדי עזרוני, ליאת אחירון, סופי צדקה, מיקי גבע, עודד מנשה, דנה מרמור, אור מאיר,מיכאל אלוני, שירה קצנלנבוגן, רודריגו גונזלס, דקלה קידר, גיורא חמיצר
 משתתפים:  5 בנים ו־5 בנות מרחבי הארץ
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  9 
 הפקה
 אורך פרק:  20-30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הילדים
 תקופת שידור מקורית:  2002–2012
 
מסע קיץ הוא שעשועון ותוכנית ישראלית בערוץ הילדים, ששודרה מדי קיץ החל משנת 2002 ועד שנת 2012. בשנתיים הראשונות התחרות הייתה יומית בין ילדים שונים על הזכות לצאת למסע קיץ בחופשת סוכות עם כל מנחי הערוץ כך שלמסע יצאו כ-40 ילדים. החל מקיץ 2004 הפורמט שונה והפך לתחרות בין בנים לבנות.
עד שנת 2005 התוכנית הייתה חלק מרצועת הקיץ של ערוץ הילדים, "כדור פורח". כאשר "כדור פורח" ירדה בסוף קיץ 2005 התוכנית נפסקה לשנתיים וחודשה בקיץ 2008.
בתוכנית מסע קיץ יוצאים חמישה בנים וחמש בנות למסע בן מספר ימים (לרוב שלושה ימים) במקומות שונים ברחבי הארץ. במהלך שהותם של המשתתפים במשחק, יתמודדו באתגרים ובמשימות שונות ומגוונות. רקע התוכנית מזכיר בחלקו את התוכנית הישרדות. המשתתפים נבחרים במהלך שעשועון שמשודר בערוץ הילדים לפני עליית התוכנית. המשתתפים שנבחרים ניחנים באומץ, כושר מנהיגות וחשיבה אסטרטגית לניצוח משימות ואתגרים שונים. לבסוף, לאחר המשימות והאתגרים, יקבע מי "יותר שווה"; הבנים או הבנות.
באחת העונות היה בן תאום שבחלק מהמשימות אחיו התחזה אליו בסוף עלו על זה ופסלו את המתמודד.
ב-2013 עלתה במקום "מסע קיץ" תוכנית חדשה בפורמט של תוכנית מציאות בערוץ הילדים בשם "הבנים והבנות". ב-2022 יצאה גרסה שמשלבת בין שתי התוכניות ונקראת "הבנים והבנות: המסע".
ראו גם

הבנים והבנות
מקטעי אוקזקי

מקטעי אוקזקי נוצרים על הגדיל הבלתי-רצוף (או המאחר), על מנת שההכפלה תהיה בכיוון 5' ל-3'

מקטעי אוקזקי (באנגלית: Okazaki fragments) הם מקטעי DNA שנוצרים לזמן קצר על הגדיל המאחר (lagging strand) במהלך שכפול DNA. הם התגלו בשנת 1968 על ידי הביולוגים היפניים רייג'י וצונקו אוקזקי, בעל ואישה, בשיתוף עם קולגות נוספים שלהם בזמן שחקרו את הכפלת ה-DNA בחיידק Escherichia coli.
רובם המוחלט של התהליכים הביולוגיים מתרחשיים בכיוניות של 5' ל-3'. לכל אחד מהנוקלאוטידים ב-DNA חמישה אטומי פחמן, כאשר אטום הפחמן מספר 3 נמצא בקצה אחד של הנוקלאוטיד ואטום הפחמן מספר 5 נמצא בקצהו השני. אל אטומי הפחמן הללו נקשרים הנוקלאוטידים הבאים ברצף. על מנת שהנוקלאוטידים המקבילים בשני הגדילים יקשרו זה לזה בקשרי מימן, כיוונם של שני הגדילים חייב להיות הפוך, כך שבקצה אחד של המולקולה יהיה גדיל שאטום הפחמן החמישי יהיה בקצהו (לא קשור לאף נוקלאוטיד), ובגדיל השני אטום הפחמן השלישי יהיה בקצה (לא קשור לאף נוקלאוטיד). ולכן, כיוון הקשירה של הנוקלאוטידים של שני הגדילים מקצה אחד לשני של המולקולה יהיה שונה (של אחד מהם יהיה מאטום הפחמן החמישי לכיוון השלישי, ושל השני יהיה מהפחמן השלישי לחמישי).
החוקרת אוקזקי ועמיתיה למחקר הסיקו, שלא נמצא מנגנון שיכול לגרום להכפלת ה-DNA בעזרת האנזים DNA פולימראז בכיוון 3' ל-5', אלא רק בכיוון 5' ל-3'. לפי ממצאים אלה, הם שיערו שההכפלה בגדיל שכיוונו 3' ל-5' תהיה מקוטעת: ימוקמו עליו תחלים במרחק קצר אחד מהשני (100-200 נוקלאוטידים באיקריוטיים), ומהם תתחיל הכפלה לכיוון ההפוך, עד לתחל הבא. המקטעים הקצרים של ה-DNA המוכפל בגדיל זה בין תחל אחד לשני נקראו מקטעי אוקזקי.
ההכפלה בגדיל 5' ל-3' מתבצעת מהר יותר מההכפלה בגדיל 3' ל-5', ולכן גדיל ה-5' ל-3' נקרא הגדיל המקדים, וגדיל ה-3' ל-5' נקרא הגדיל המאחר.
ראו גם

שכפול DNA
DNA פולימראז
לקריאה נוספת

ביולוגיה - האחידות והמגוון של החיים, 2015, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה
ערך זה הוא קצרמרבנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מיזם GNOME

מיזם GNOME זו הקהילה העומדת מאחורי סביבת העבודה GNOME. אלו כוללים את מפתחי התוכנה והמשתמשים בה.
קרן GNOME

באוגוסט 2000 הוקמה קרן GNOME כדי לנהל את מיזם GNOME, להוציא הודעות מסודרות לתקשורת בנושא ולקשר בין חברות המעוניינות בפיתוח תוכנות GNOME. אמנם הקרן אינה מעורבת באופן ישיר בהחלטות הטכניות, אך היא מרכזת את גרסאות GNOME וקובעת אילו מיזמים יהיו חלק מסביבת העבודה. חברות בקרן פתוחה לכל מי שתורם תרומה לא פשוטה למיזם. חברי הקרן זכאים להיבחר למועצת המנהלים ולהצביע בבחירותיה. רק חברים בקרן יכולים להציע את מועמדותם למשרות בקרן.
תוכניות ואירועים

מיזם GNOME מחזיק תוכניות קהילתיות כמו אירועים וכנסים, המתאימים לרוב למשתמשים ולמפתחים מקומיים. הכינוס המרכזי של GNOME הוא כנס משתמשי ומפתחי קרן GNOME ‏ (GUADEC), הכנס השנתי בנושא קידום ופיתוח של GNOME. הרעיון של אירועי GUADEC מגיע מהמפגש הראשון של משתמשי ומפתחי הקרן בפריז, צרפת ומהמפגש הבא אחריו בקורוניה, ספרד. GNOME אף משתתפת בוועידת שולחנות העבודה, שהוא כנס משותף אשר אורגן על ידי קהילות GNOME ו־KDE, המתקיים מדי שנה באירופה.
שיתוף פעולה עם מיזמים אחרים

מיזם GNOME משתף פעולה באופן פעיל עם מיזמים נוספים של התוכנה החופשית. מאמצי שיתוף פעולה קודמים היו מאורגנים לרוב על בסיס מיזם למיזם. כדי להרחיב את שיתוף הפעולה, קיים freedesktop.org.
מעבורת 2.02

מעבורת 2.02 היא מעבורת החלל הרביעית שנבנתה על ידי ברית המועצות.
ב-1993, כאשר תוכנית מעבורות החלל הסובייטית בוטלה, מעבורת זו הייתה בשלב מוקדם של הרכבתה, והוחלט לפרקה במתקן ההרכבה בו נמצאה, עקב חוסר תקציב.
חלקים מאריחי הקרמיקה (מגן החום) נמכרו במכירות פומביות באינטרנט.
מיזלן דובאל

| --- | --- |
 מדינה:  מאוריציוס מאוריציוס
 תקופת הפעילות:  מ-1995
 עיסוק:  קומיקאית, מפיקת טלוויזיה, תסריטאית, שחקנית
 
מיזלן דובאל (באנגלית: Miselaine Duval) היא קומיקאית, מפיקת טלוויזיה, תסריטאית, ושחקנית מאוריציאנית. היא ידועה בזכות תפקידה בסדרות "Fami Pa Kontan" (בתרגום חופשי לעברית: משפחות לא מאושרות) ו-"Kel Famille" (בתרגום חופשי לעברית: משפחת קל). היא המייסדת של קבוצת הקומיקאים "Komiko" (בתרגום חופשי לעברית: קומיקו).
חיים וקריירה

דובאל התעניינה במשחק מגיל 12. לבתום לימודיה, היא התחילה לשחק תפקידים שונים בסדרות טלוויזיה, ובסופו של דבר העדיפה לשחק כקומיקאית.
פילמוגרפיה

| שנה | שם הסדרה במקור | שם הסדרה בעברית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Kel Famille | משפחת קל | מריה | תפקיד ראשי |
| 2012–2013 | Fami Pa Kontan (אנ') | משפחות לא מאושרות | מארי ז'אן בוואריה | אמא |
| 2014 | La Vie Ki Dir | החיים של די | מנואלה | עוזרת מקומית |
הערות שוליים

↑  Miselaine Duval: Tout est prêt pour le Festival du rire, באתר "grandbale.me"‏, 5 ביולי 2012
↑  Personnalités de la décennie – Les lauréats de Radio Plus,‏ Le Défi Quotidien,‏ 17 באפריל 2012
↑  THÉÂTRE: Miselaine Duval est La Grande Folle, באתר "Le Mauricien: Accueil"‏, 8 בספטמבר 2011
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מיזלן דובאל".
מצלתיים

מצלתיים
נגני תזמורת צועדת מכים במצילתיים
מצלתיים הן כלי נגינה ממשפחת כלי ההקשה. הן מורכבות משתי מצילות עגולות עשויות מתכת, וצלילן מופק על ידי הקשתן זו בזו.
המצילתיים משמשות בעיקר בתזמורת סימפונית, בתזמורת כלי נשיפה ובתזמורת צועדת.
ביצירות הן מופיעות בעיקר ברגעי השיא של היצירה.
הכלי המשמש חלק במערכת התופים קרוי מצילות, שהן הגדרה כוללת יותר לכלי, ואילו מצלתיים מתארות סוג מסוים של מצילות.
הערות שוליים

↑  בהחלטות האקדמיה: מְצִלְתַּיִם – המין הדקדוקי, ניקוד וכתיב: פרק 2 – ענייני תצורה וניקוד; 2.3.5 מינם של שמות שונים, באתר האקדמיה ללשון העברית
| כלי נגינה מרכזיים במוזיקה המערבית |
| --- | --- | --- |
| כלי נשיפה ממתכת | חצוצרה • קרן יער • טרומבון • בריטון • טובה |  |
| כלי נשיפה מעץ | פיקולו • חליל צד • אבוב • קלרינט • בסון • סקסופון • קרן אנגלית |  |
| כלי פריטה | נבל • גיטרה • גיטרה בס |  |
| כלי קשת | כינור • ויולה • צ'לו • קונטרבס |  |
| כלי הקשה | תופים • מצלתיים • קסילופון • טימפני • צ'יימס |  |
| כלי מקלדת | פסנתר • עוגב • צ'מבלו • אורגן חשמלי • מקלדת אלקטרונית |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מעבורת 2.03

מעבורת 2.03 היא מעבורת החלל החמישית שנבנתה על ידי ברית המועצות.
בשנת 1993, כאשר תוכנית מעבורות החלל הסובייטית בוטלה, מעבורת זו הייתה בשלב מוקדם מאוד של הרכבתה, והוחלט לפרקה במתקן ההרכבה בו הייתה, עקב חוסר תקציב.
בשנת 1995 כבר לא נשאר ממנה זכר.
כיום כמעט ואין תמונות של המעבורת, משום שהיא הייתה בשלביה המוקדמים של הבנייה, ופורקה במהירות יחסית.
כמו מעבורת 2.02 גם למעבורת זו לא נבחר מעולם שם.
מיקרובליידינג

מטופלת לאחר טיפול מיקרובליידינג שיטת השערה שבוצע בגבות, על ידי הוספת שערות דקות מאוד בין השערות הטבעיות של הגבה
מיקרובליידינג (באנגלית: Microblading - להב זעיר) היא טכניקת קעקוע קוסמטי וצורת איפור קבוע שבה נעשה שימוש ידני בכלי העשוי מכמה מחטים זעירות כדי להוסיף פיגמנט חצי קבוע לעור. בשונה מקעקוע גבות סטנדרטי שנעשה במכונה, במיקרובליידינג כל שערה בגבה נוצרת ביד באמצעות להב היוצר חתכים עדינים בעור. מיקרובליידינג משמש בדרך כלל לשפר או לעצב מחדש את מראה הגבות מבחינת צורה וצבע. בתהליך מוכנס פיגמנט לחלקו העליון של הדרמיס כך שהוא דוהה מהר יותר מאשר טכניקות קעקוע מסורתיות, בהן הפיגמנט מוכנס עמוק יותר לתוך העור.
היסטוריה

אף על פי שהטכניקה של הכנסת פיגמנט לאחר חיתוך עדין של העור קיימת אלפי שנים, השימוש בטכניקה לאזור הגבות הופיע באסיה במהלך 25 השנים האחרונות והחלה לצבור פופולריות לאחר 2015 באירופה ובארצות הברית.
טיפול מיקרובליידינג נראה היטב לעין לתקופה של מספר חודשים עד שנה ובהתאם למספר גורמים משתנים בין מטופל למטופל, כגון: גיל המטופל, סוג העור ואחוז רקמת השומן בעור. על מנת להאריך את שהות התוצאות הרצויות, יש צורך בטיפולי השלמה חוזרים ונשנים.
שלבי ההליך

הליך טיפול המיקרובליידינג נעשה בדרך כלל במסגרת קליניקה קוסמטית, או מרכז רפואי עבור מטופלים עם בעיה קלינית. בשלב ראשון נערך ייעוץ לגבי צורת הגבות וגוון הפיגמנט המבוקש. לאחר מכן נעשית מדידה ושרטוט של הגבות באמצעות עיפרון סימון כדי לוודא שהצורה סימטרית ובמיקום הנכון. לפני תחילת ההליך עצמו מנקים את האזור ומורחים קרם מאלחש. באמצעות כלי המיקרובליידינג יוצרים חתכים זעירים בעור שלתוכם נספג הפיגמנט כדי לייצר משיכות דמויות שיער גבה. ההליך כולו נמשך בין שעתיים לשלוש. בתום ההליך, הגבות עשויות להיראות כהות מהרצוי. האזור יראה מעט אדום ונפוח, במשך מספר ימים.
בטיחות

באופן כללי, הוראות הבטיחות עבור מיקרובליידינג דומות לאלה של כל טכניקת קעקוע אחרת. הסיבוכים הנפוצים ביותר והגורמים לחוסר שביעות רצון של הלקוח שנפוצים בכל צורה של קעקוע הם יישום שגוי של הפיגמנט, נדידת פיגמנט, שינוי צבע, ובמקרים מסוימים, היפרפיגמנטציה לא מכוונת. סיבוכים חמורים אינם שכיחים. כמו בכל צורות הקעקוע, הסיכונים הקשורים למיקרובליידינג כוללים העברת מחלות זיהומיות דרך בדם (כגון HIV, הפטיטיס C, ‏Staphylococcus aureus, הרפס סימפלקס), כמו גם תגובות קצרות טווח או ארוכות טווח למרכיבי פיגמנט. סיכון נוסף הוא יצירת גרנולומה כתוצאה מהחדרת הפיגמנט – חומר זר –לעור.
אוכלוסייה בסיכון לביצוע טיפול מיקרובליידינג: מטופלים באקנה וצורכים תרופת איזוטרטינואין, בעלי מערכת חיסון חלשה, חולי סרטן בהליך טיפול, נשים בהיריון, נשים מניקות.
הערות שוליים

↑  "What is microblading? Everything to know about this eyebrow trend". TODAY.com (באנגלית אמריקאית). 2018-05-18. נבדק ב-2018-09-21.
↑  "Microblading Healing Process: What to Expect After the Procedure". Healthline (באנגלית). 2020-06-10. נבדק ב-2022-05-13.
↑  Zhitny V P, Iftekhar N., Ancient Roots of Microblading-A Permanent Makeup Art., J Skin Stem Cell. 2019;6(3):e101833
↑  Manjot Kaur Marwah, Amit S. Kerure, and Gurjot S. Marwah, Microblading and the Science Behind it, Indian Dermatol Online J. 2021 Jan-Feb; 12(1): 6–11.
↑  Alberto Goldman, Uwe Wollina, Severe unexpected adverse effects after permanent eye makeup and their management by Q-switched Nd:YAG laser, Clinical Interventions in Aging 9, 2014, עמ' 1305–1309 doi: 10.2147/CIA.S67167
1 2  Keri Wiginton, Microblading Health Risks, WebMD (באנגלית)
מלחמת חצי האי האיברי

מלחמת חצי האי האיברי היא אחת מהמערכות במלחמות הנפוליאוניות, שהתחוללה בין 1807 (או 1808) ל-1814. צרפת הנפוליאונית לחמה נגד ספרד ובנות בריתה, בריטניה ופורטוגל, על השליטה בחצי האי האיברי.
המלחמה נודעת בזכות השימוש הנרחב בלחימה על ידי קבוצות קטנות וזריזות, ולא במערכה מסודרת. סוג זה של מלחמה כונה בספרדית "Guerrilla" ("מלחמה קטנה"), ובעקבותיה נטבע המושג "לוחמת גרילה" בשפות רבות.
שם המלחמה

למלחמה שמות שונים, בהתאם לנקודת המבט הלאומית של הצדדים הלוחמים בה.
באנגלית מכונה המלחמה The Peninsular War או The Peninsular Campaign (כלומר המערכה או המלחמה בחצי האי). בצרפתית היא מכונה Guerre d'Espagne et du Portugal ("מלחמת ספרד ופורטוגל"). בספרדית היא נקראת Guerra de la Independencia Española ("מלחמת העצמאות הספרדית") ובקטלאנית Guerra del Francès ("מלחמת האיש הצרפתי").
מים פוסיליים

מים פוסיליים הם מי תהום האגורים באקוויפר מתקופות קדומות, ומנותקים ממקור ההזנה שלהם.
התופעה מתרחשת כאשר לפחות אחד משני התנאים הבאים מתקיים: האקוויפר מנותק מפני השטח על ידי שכבה אטומה למים (אקוויקלוד), או שתנאי האקלים השתנו ומקורות ההזנה של האקוויפר – המשקעים – פחתו במידה ניכרת או חדלו לגמרי.
אקוויפרים פוסיליים גדולים בעולם

אקוויפר אבן החול הנובי - בשטח מצרים, לוב, סודאן וצ'אד
אגנים נוספים במדבר סהרה
אגן אוגללה - באזור המישורים הגדולים בארצות הברית
א-רובע אל-ח'אלי בערב הסעודית
ראו גם

הנהר המלאכותי העצום
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4155097-3 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מיזם

מיזם (בלעז: פרויקט) הוא מאמץ זמני ליצירת שירות או מוצר ייחודי. הגדרה נוספת של מיזם היא הפיכת תשומות לתפוקות רצויות באמצעות מערכות ייצור.
מיזמים אופייניים שניתן למצוא בארגונים מכוונים לרוב לשיפור מצבו התחרותי של הארגון, באמצעות שיפור מועילות או היעילות שלו. המתודולוגיה המשמשת לניהולו של מיזם קרויה ניהול מיזמים, ומטרתה לסיים את המיזם בלוח הזמנים הנדרש ובאיכות הנדרשת, תוך מזעור עלות המיזם.
מאפייני המיזם

תָּחוּם בזמן, בעל תאריך התחלה ותאריך סיום (אופציונלי).
מטרתו הספקת מוצר או שירות. לאחר שהמוצר או השירות הושגו, המיזם המקורי מסתיים (ייתכן בהחלט, שיצמח ממנו מיזם המשך חדש ומתמשך סביב המוצר או השירות שיוצרו).
עליו להשיג מוצר או שירות ייחודי, ולכן תחזוקה/תפעול אינם יכולים להיות מוגדרים כך (היות שהמוצר או השירות אינם ייחודיים).
שלבי המיזם

ייזום
תכנון
ביצוע
בקרה
סיום
לרוב, קיימת חפיפה מסוימת בין השלבים.
משתני מפתח במיזם

שלושה משתני מפתח במיזם, והם (נקראים גם "משולש הזהב"):
הזמן המושקע במיזם, משתי בחינות:
זמן קלנדרי - הזמן החולף מתחילת המיזם ועד לסיומו.
זמן אדם - מספר שעות העבודה (או חודשי העבודה) המושקעים במיזם, על ידי כלל המשתתפים בו.
עלות: ההוצאה הכוללת להגשמת המיזם.
תכולה: תוצרי המיזם וחבילות העבודה.
כמו כן, נוספו למשולש הזהב עוד שלושה משתני מפתח, והם:
איכות - רמת התוצר שהופק במיזם.
שביעות רצון לקוח - רמת עמידה בציפיות הלקוח.
ניהול סיכונים - בחינה כיצד מנוהלים איומים, שעלולים לפגוע או לקדם את המיזם.
לקריאה נוספת

חמוטל וייס, דניאל ציטר, להיות מנהל פרויקט - ספר אחר על ניהול פרויקטים, מהדורה שנייה, 2016.
מים נושקים למים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  סמי מיכאל
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  רומן חצי אוטוביוגרפי
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת עם עובד
 תאריך הוצאה:  2001
 מספר עמודים:  403
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002211980
מים נושקים למים הוא רומן חצי אוטוביוגרפי מאת סמי מיכאל שיצא לאור בספטמבר 2001, בסדרת הספרייה לעם של הוצאת "עם עובד".
עלילה

הספר מציג את קשיי הקליטה של העולים בשנות החמישים ובמיוחד של בני עדות המזרח ושל אלה שהחזיקו בדעות פוליטיות שלא היו לרוחה של השכבה השלטת במדינת ישראל, לצד הצגת ראשית תנופת הבניה והניהול העצמאי של המדינה הצעירה דרך סיפורו של השירות ההידרולוגי. הספר מציג גם את הקשיים של מדינת ישראל והחברה היהודית להתאקלם בין עמי המזרח התיכון.
מיכאל עמד להוציא ספר זה לאור תחת השם "איש המים". את הספר, לפי מיכאל, הוא כתב כ-20 שנה, כאשר בין לבין הוא כותב רומנים אחרים ותמיד שב אליו. ב-2001 הוציא את הרומן בהוצאת עם עובד והיה גם לספר לשוחרי טבע.
גיבור הספר, יוסף, עלה מבגדאד כמו סמי מיכאל. כמו מיכאל, יוסף נתקל בקשיי קליטה במדינת ישראל ובקשיים חברתיים בין בני עדתו בשל חברותו במפלגה הקומוניסטית העיראקית וכמוהו גם יוסף מגשים עצמו בעבודה בשירות ההידרולוגי של משרד החקלאות וכסופר. גם קורותיהן של דמויות רבות אחרות בספר דומות לקורותיהם של אנשים שהתקיימו במציאות ובחלק מהמקרים הדמויות אף נקראות באותו שם שבו הן נקראו במציאות.
הספר מכיל גם פרטים השונים במעט מההתרחשות במציאות או שונים מהם בהרבה. לדוגמה, יוסף מתחתן עם בתו של בכיר בשירותי הביטחון הישראליים, שעוסק בהפעלת מרגלים במדינות ערב. לעומת זאת, הקשר המשפחתי של סמי מיכאל עם שירותים אלה שונה לחלוטין. נדיה כהן, אחותו של מיכאל הייתה נשואה לישראלי שריגל בסוריה – אלי כהן. לימים סיפר מיכאל שהמוסד רצה לגייסו כמרגל באחת ממדינות ערב. למרות ההצעות המפתות, סירב מיכאל להיות מרגל.
הערות שוליים

↑  מוסף ספרים, ספר חדש  לסמי מיכאל, באתר הארץ, 5 בספטמבר 2001
מצמד סיבים אופטיים

מצמד סיבים אופטיים הוא רכיב בעזרתו ניתן להכניס סיגנלים אופטיים משני סיבים אופטיים לתוך סיב אחד. הרכיב יכול לשמש גם כמפצל כך שסיגנל מסיב אחד יתפצל ל-2 סיבים.
עקרון הפעולה

כאשר קוטר ליבת הסיב הוא קטן מאוד, יכול להיווצר מצב שבו קוטר האלומה של אור העובר בסיב גדול יותר מקוטר מעטפת הסיב. במקרה כזה, אם סיב נוסף יעבור בצמוד לסיב הראשון, חלק מהאור יעבור לתוך הסיב השני (זליגה).

כדי ליצור מצמד אופטי, מצמידים שני סיבים זה לזה, מחממים אותם ומתחילים למתוח. בזמן המתיחה, קוטר הליבה קטן, דבר הגורם להגדלת קוטר האלומה, ובמקביל, גם קוטר המעטפת קטן ולכן תיתכן זליגה בין 2 הסיבים. בזמן מתיחת הסיבים, מכניסים אור לתוך אחד  הסיבים או לשניהם, ובודקים את עוצמת האור במוצא שני הסיבים. את תהליך המתיחה עוצרים ברגע שמגיעים ליחס הרצוי בין עוצמת האור במוצא הסיבים. בגלל החוק השני של התרמודינמיקה, אין אפשרות להכניס את כל עוצמת האור מ-2 סיבים לתוך סיב אחד בהנחה שמדובר בסיגנלים דומים (מבחינת הקיטוב ואורך הגל), כך שאם מכניסים לצמד אור מ-2 סיבים לתוך סיב בודד, חצי מעוצמת האור שבכל סיב תלך לאיבוד.
מצמד WDM

אם לסיגנלים בכניסת שני הסיבים יש אורכי גל שונים זה מזה, תתרחש תופעה של פעימות, כך שנוכל לקבל את מלוא עוצמת שני הסיגנלים בתוך סיב יחיד. (אין כאן בעיה עם החוק השני של התרמודינמיקה אף על פי שאי-הסדר של המיקום קטן, אי הסדר של אורך הגל גדל.)
| תקשורת אופטית |
| --- | --- | --- |
| משדר אופטי | לייזר • דיודת לייזר • LED • אור |  |
| תווך שידור | סיב אופטי • מוליך גל • אוויר • ואקום |  |
| מקלט אופטי | פוטודיודה • חיישן |  |
| רכיבי תקשורת אופטית | מגבר אופטי • מעבד אופטי • מתג אופטי • מצמד סיבים אופטיים • מנחת אופטי • מערך מוליכי גל • WDM • מסנן אופטי |  |
| שימושי תקשורת אופטית | תקשורת מבוססת סיב אופטי • הליוגרף • סמפור • מנורת איתות • פוטופון • מיקרופון לייזר |  |
אופטיקה • פוטוניקה • ננופוטוניקה • אלקטרואופטיקה
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מרדכי ממרן

| --- | --- |

ממרן במדי נבחרת ישראל, 1953
 לידה:  13 במרץ 1930
 פטירה:  22 באוקטובר 1989 (בגיל 59)
 גובה:  1.80 מטר
 קבוצות כשחקן
 1953- 1954   1955- 1957:  הפועל ירושלים   מכבי חיפה
 קבוצות כמאמן
 1955   1960   1966   1972   1974:  מכבי חיפה   מכבי קריית מוצקין   הפועל חיפה   נבחרת חבש   הפועל ירושלים
מרדכי (מרק) ממרן (13 במרץ 1930 - 22 באוקטובר 1989) היה כדורסלן ומאמן כדורסל ישראלי בגובה 1.80 מטר ששיחק בהפועל ירושלים, מכבי חיפה ובנבחרת ישראל בשנות החמישים.
ביוגרפיה

ממרן נולד וגדל במצריים. בשנת 1949, בגיל 19 עלה לישראל יחד עם אחיו הכדורסלן שמואל (סמי) ממרן. עם סיום מלחמת העצמאות, הצטרף יחד עם אחיו להפועל ירושלים. בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20, טרם נוסדה הליגה הראשונה בכדורסל, הכדורסל בישראל התפזר על פני שתי ליגות: אחת של מכבי והשנייה של הפועל. ממרן שיחק בליגה של "הפועל" במדי הפועל ירושלים יחד עם דני מילין ואריה (ארינקה) כהן.
בשנת 1953 הוקמה "ועדת הכדורסל", (לימים הוחלפה על ידי איגוד הכדורסל בישראל), שהודיעה על פתיחת שתי ליגות מבחן. שני המרכזים (הפועל ומכבי) התבקשו לשלוח ארבע קבוצות לליגה הראשונה ושש לשנייה. שבועות ספורים לפני פתיחת הליגה קיימה "הפועל" מבחנים באולם בחדרה. הפועל תל אביב, הפועל חולון, הפועל גבע והפועל מעין ברוך זכו בכרטיסים הנכספים. ואילו הפועל ירושלים, יחד עם ממרן, השתתפה בליגה השנייה.
בשנת 1953 השתתף ממרן במדי נבחרת ישראל באליפות אירופה בכדורסל שנערכה במוסקבה. המאמן יעקב שאלתיאל בנה את הנבחרת על יסודות הנבחרת הקודמת שהשתתפה באולימפיאדת הלסינקי שנה קודם לכן, כאשר הוא ניפה מהסגל את עמוס לין ואליהו עמיאל וצירף במקומם את ממרן ודוד הייבלום. בתחרות עצמה סיימה הנבחרת במקום החמישי המכובד, לאחר שרשמה שבעה ניצחונות (שניים מהם בשל אי-הופעת נבחרות לבנון ומצרים). כן גברה הנבחרת נבחרות מהדרג הבכיר ביבשת - בולגריה, יוגוסלביה, איטליה וצ'כוסלובקיה, וגם על נבחרתה של פינלנד. ממרן שיחק משחק אחד וקלע 2 נקודות. כן באותה שנה קיבל ממרן אות הצטיינות ממרכז הפועל.
בעונה הבאה, עונת 1954/1955, עבר ממרן למכבי חיפה מהליגה הראשונה, ושימש בה כמאמן/שחקן ושיתף פעולה עם כוכב הקבוצה יצחק רובינשטיין. הקבוצה סיימה במקום ה-9 עם 7 ניצחונות ו-14 הפסדים. ממרן השתתף ב-22 משחקים וקלע בממוצע של 9.3 נקודות. בסיום העונה עזב את תפקידו כמאמן מכבי חיפה והמשיך בקבוצה כשחקן. בעונת 1955/1956 לא התקיימו משחקי ליגה עקב מלחמת סיני, אך התקיים לראשונה מפעל גביע המדינה - בו הודחה מכבי חיפה כבר בסיבוב הראשון. באוגוסט 1956 נופה ממרן מנבחרת ישראל.
העונה הבאה, עונת 1956/1957, הייתה עונתו האחרונה של ממרן כשחקן. במהלכה, השתתף ממרן ב-6 משחקים בלבד, קלע בממוצע של 11.8 נקודות והקבוצה סיימה במקום ה-9. בסיום העונה פרש מכדורסל.
סך הכל שיחק ממרן שתי עונות בליגה הראשונה, בהן רשם 28 משחקים וקלע 275 נקודות. בנבחרת ישראל שיחק 8 משחקים והשתתף באליפות אירופה 1953.
לאחר פרישתו עבד כמאמן כדורסל וכן במקביל עבד במשטרת ישראל. בשנת 1960 אימן את מכבי קריית מוצקין, אך לאחר שמתוך 11 משחקים ניצח 3 בלבד - הוחלף בידי אברהם פסח. בעונת 1965/1966 החליף ממרן את חיים חזן כמאמן הפועל חיפה למשך 7 משחקים ותחת הדרכתו סיימה הקבוצה במקום השלישי. בשנת 1972 אימן את נבחרת הכדורסל של חבש. בשנת 1974 מונה למאמן הפועל ירושלים, אך לאחר משחק אחד בלבד בו הובסה הקבוצה 65–122 על ידי מכבי רמת גן - פוטר ממרן והוחלף באריה כהן.
ב-22 באוקטובר 1989 הלך ממרן לעולמו בגיל 59 ונטמן בבית העלמין בבאר שבע.
הערות שוליים

1 2  7 פעמים "התקוה" - דבר, 26 ביוני 1953
↑  תולדות המועדון, אתר הפועל ירושלים
↑  אריה ליבנת, כמעט 60 שנה וכלום לא השתנה, באתר הארץ, 25 באפריל 2012
↑  אריה ליבנת, כמעט 60 שנה וכלום לא השתנה, באתר הארץ, 25 באפריל 2012
1 2  מרק ממרן - כרטיס שחקן אליפות אירופה 1953, אתר פיב"א
↑  אותות הצטיינות לכדורסלנים, דבר, 26 ביוני 1953
1 2  כרטיס שחקן, אתר מנהלת הליגה
↑  אור שקדי‏, יצירת מצרים, באתר וואלה, 9 באפריל 2009
↑  השבת - שלוש תחרויות שחיה, על המשמר, 3 באוגוסט 1956
↑  אלכסנדר דורון, סלי מוסקבה, מעריב, 28 במאי 1965
1 2  כרטיס מאמן, אתר מנהלת הליגה
↑  חבש הציעה מפגש בינארצי באתלטיקה - מעריב, 26 בינואר 1972
1 2  אלכס דורון, לאחר 4 עונות - שוב הפועל תל אביב, מעריב, 7 במרץ 1974
↑  מיקי למוסקבה עם הנבחרת, מעריב, 25 באוקטובר 1989
↑  כרטיס באתר myheritage
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1953 (מקום חמישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 קורמן •  5 פ.כהן •  6 הייבלום •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 ממרן • 12 ארז • 13 פכר • מאמן: שאלתיאל  |  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 קורמן •  5 פ.כהן •  6 הייבלום •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 ממרן • 12 ארז • 13 פכר • מאמן: שאלתיאל  | ישראל |
מצמוץ קשבי

בפסיכולוגיה, מצמוץ קשבי (באנגלית: Attentional blink) היא תופעה של זיהוי המטרה הראשונה בלבד כאשר מתבקשים לאתר שתי מטרות עוקבות בתוך סדרת גירויים. לתקופת זמן מסוימת, לא מצליחים לזהות את המטרה השנייה. 
ניתן לבחון תופעה זו בעזרת פרדיגמת RSVP (תצוגה מהירה של גירויים; Rapid serial visual presentation).
המושג הוצע לראשונה ב-1992 על ידי ריימונד, שפירו וארנל, אף שהתופעה ידועה כנראה עוד מלפני כן.
ראו גם

עיוורון קשבי
הערות שוליים

↑  Raymond JE, Shapiro KL, Arnell KM (1992). "Temporary suppression of visual processing in an RSVP task: an attentional blink?". Journal of Experimental Psychology: Human Perception and Performance. 18 (3): 849–60. doi:10.1037/0096-1523.18.3.849. PMID 1500880.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link)
↑  Broadbent DE, Broadbent MH (1987). "From detection to identification: response to multiple targets in rapid serial visual presentation". Perception and Psychophysics. 42 (2): 105–13. doi:10.3758/bf03210498. PMID 3627930.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link)
↑  Reeves A, Sperling G (1986). "Attention gating in short-term visual memory". Psychological Review. 93 (2): 180–206. doi:10.1037/0033-295x.93.2.180. PMID 3714927.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  SUDOC: 123501717 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מעבורת 2.01

מעבורת החלל באיקל
מעבורת 2.01 (ידועה גם בשם מעבורת החלל באיקל) הוא השם הלא רשמי של מעבורת החלל הסובייטית השלישית מתוך חמש שנבנתה על ידי ברית המועצות. בנייתה הופסקה עם הפסקת המימון לתוכנית בוראן (30-50 אחוז מבנייתה הושלמו) ולכן נשארה כבלתי גמורה.
באיקל 2.01 היא המעבורת הראשונה של הסדרה השנייה של מעבורות בוראן. השינוי העיקרי בין הסדרה הראשונה והסדרה השנייה הוא בתא הטייס, ששודרג בהתאם למידע שהתקבל מטיסת הניסוי של מעבורת החלל בוראן והליך בניית מעבורת החלל פטיצ'קה ואף הותקנו בו לראשונה כיסאות מפלט.
בשנת 1994 תוכננה להתקיים טיסתה המאוישת הראשונה של המעבורת, והייתה אמורה להימשך כ-24 שעות. הצוות שנבחר לביצוע המשימה היה איגור וולק (מפקד) ואלכסנדר איבנצ'נקו (מהנדס טיסה).
משנת 2004 הושארה המעבורת בחניון במוסקבה, בקרבת Khimki Reservoir.
ב-22 ביוני 2011 הועברה המעבורת דרך נהר מוסקבה באמצעות כלי שיט לתערוכת הסלון האווירי במוסקבה שהתקיימה באותה שנה בין התאריכים 16 ל-21 באוגוסט. נכון לנובמבר 2013, נשארה המעבורת מאז בנמל התעופה Ramenskoye.