שחיקה דמוקרטית
מדינות בהן חלה נסיגה בדמוקרטיה > ישראל

מדדים המודדים את איכות הדמוקרטיות בעולם מצביעים על נסיגה דמוקרטית בישראל:
לפי מדד" זני דמוקרטיה" של מכון V-Dem השוודי במהלך העשור השני של המאה ה-21 נצפו סימני התדרדרות ניכרים ישראל. משנת 1966 עד שנת 2024 דורגה ישראל כדמוקרטיה ליברלית. בשנת 2024 הורדה ישראל במדד והוגדרה שוב כדמוקרטיה אלקטורלית בעקבות קידום המהפכה המשפטית ומתקפות שרי הממשלה על מערכת המשפט.
לפי ארגון "Freedom House" ישראל נמצאת זה מכבר בתהליך של שחיקה דמוקרטית. בדו"ח הארגון לשנת 2020 צוין כי מאז שבנימין נתניהו התמנה בשנית לראשות הממשלה בשנת 2009, כחלוצו של גל "לאומנות ושוביניזם פופוליסטי", הוא נקט במדיניות של הרחבת התנחלויות, מנע את כניסתם של פעילים זרים המתנגדים למדיניות ישראל בשטחים וקידם את חקיקת חוק הלאום. "נטייתו האנטי-דמוקרטית" של נתניהו, לטענת הארגון, התעצמה משהועמדה כהונתו בסכנה, והתבטאה בסירובו לפנות את כיסאו ובהגשתו בקשת חסינות מפני העמדה לדין. בין השנים 2010–2020, מדינת ישראל ירדה שש נקודות (מתוך 100 אפשריות) במדד החירות העולמי, דבר המהווה "ירידה גדולה באופן יוצא דופן עבור דמוקרטיה מבוססת" לפי הודעת הארגון.
את הירידה בציון של הדמוקרטיה הישראלית מ-80 בשנת 2017 ל-76 בשנת 2020 במדד של ה-"Freedom House", הארגון מנמק את הירידה במדיניות המונעת מפעילים פרו-פלסטינים להיכנס לישראל, בחקיקה המנסה להגביל את פעילותם של ארגונים כמו בצלם, שלום עכשיו ושוברים שתיקה. בחוק הלאום שלפי טענת מתנגדיו מכשיר בחוק אפליה לטובת יהודים בלבד, המשך כהונתו של בנימין נתניהו כראש ממשלה חרף כתבי האישום נגדו, וכהונת ממשלת מעבר לאורך כמעט כל 2019 שהובילה למשבר הפוליטי בישראל. בדו"ח לשנת 2024 הציון ירד ל-74 והוזכרה עליה באפליה מערכתית, הגבלות על זכויות אדם, ושחיתות פוליטית.
קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני – 
ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
לפי מדד הדמוקרטיה שעורכת קבוצת מחקר מטעם האקונומיסט, בין השנים 2009–2019 נרשמה עליה של כחצי נקודה (מתוך עשר אפשריות) ומשנת 2022 קיימת מגמת ירידה. על פי מדד זה ישראל מוגדרת כדמוקרטיה פגומה.בשנת 2021 קיבלה ישראל את הציון 7.97 (0.03 מלהיחשב כדמוקרטיה מלאה), ודורגה במקום ה-23, הגבוה בתולדותיה, בעיקר בזכות ממשלת בנט לפיד ששיתפה את הרשימה הערבית המאוחדת בקואליציה, צעד שהעלה את הציון בקטגוריות של שיפור תהליך הבחירות, פלורליזם ותפקוד מוסדות ממשלתיים. בשנת 2022, עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע בה לא חברה מפלגה ערבית, ירד הציון ל-7.93, השני בגובהו אי פעם. כמו כן הובע בדו"ח חשש מהניסיון להעביר בכנסת את פסקת ההתגברות, שעל פי האקונומיסט עלולה לסכן את חירויות האזרח בישראל.בשנת 2023 ירד הציון ל-7.8. על פי מדד זה ההיבטים החלשים ביותר של הדמוקרטיה בישראל הם חירויות הפרט והתרבות הפוליטית
קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני – 
ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
מרכז מאקרו לכלכלה מדיðית וקרן פרידריך אברט מקיימים מחקר על העמדות אישיות, לאומיות וחברתיות של הנוער בישראל. מחקר זה נערך אחת לשש שðים, החל משðת 1998.
בין היתר המחקר שואל את צעירים יהודים וערבים מה חשיבות בהיותה של מדינת ישראל מדינה דמוקרטית. בקרב צעירים יהודים נתון זה עלה מ-88 אחוז בשנת 1998 ל-92 אחוז בשנת 2004 ומאז הוא בירידה - 86 אחוז בשנת 2016 ול-82 אחוז בשנת 2022. נתון זה נמוך יותר לעומת צעירים ערבים שאחוז התמיכה שלהם בישראל כמדינה דמוקרטית עלה מ-88% בשנת 2004, לרמות של 96 אחוז בשנת 2016 ואחר ל-93 אחוז בשנת 2022.
המכון הישראלי לדמוקרטיה מצביע על נסיגה דמוקרטית הקיימת נכון ל-2024 אשר כוללת מספר מגמות: החלשת עצמאות מערכת המשפט, התנהלות ממשלתית המערערת את מעמדם של גורמי המקצוע, פוליטיזציה של מערכת החינוך ההשכלה הגבוהה והאקדמיה, צמצום של חופש הביטוי, פוליטיזציה בתחומים נרחבים, מהשירות הציבורי ועד האקדמיה, פוליטיזציה בהפעלת הכוח במיוחד בנוגע למדיניות המשטרה כלפי הפגנות, מינויים פוליטיים, ופיטורים ועזיבות של שומרי סף ובכירים בשירות הציבורי.
ההיסטוריון יובל נח הררי שותף לטענה לפיה ישראל נמצאת בתהליך של שחיקה דמוקרטית. במאמר שפרסם במגזין הצרפתי "לה פואה" ("Le Point") בספטמבר 2018 טען כי ישראל נמצאת במגמה של "התנתקות מערכי היסוד של הדמוקרטיה הליברלית" ונהנית מאותן "השקפות לאומניות ואוטוריטריות" של הונגריה. בציוץ ברשת החברתית טוויטר שפרסם ב-19 במרץ 2020, כינה את ישראל "הדיקטטורה הראשונה של נגיף הקורונה". מספר ימים לאחר מכן, פרסם מאמר דעה על רקע התפרצות נגיף הקורונה בישראל ובו טען כי השחיקה הדמוקרטית בישראל מתבטאת ב"שיטת מצליח" ושכאשר אין ביקורת חריפה של אמצעי התקשורת, בג"ץ או חברי האופוזיציה על הצעדים האנטי-דמוקרטיים שהממשלה נוקטת, "ההפיכה מצליחה".
יניב רוזנאי טוען כי ישראל היא מדינה ששחיקה דמוקרטית מתהווה בה. במאמר שפרסם באפריל 2018 הצביע רוזנאי על קווי דמיון משותפים בין התהליכים הפוליטיים המתרחשים בישראל, לבין תהליכי השחיקה הדמוקרטית המתבצעים בפולין, שנחשבת לקונצנזוס עולמי במונחים של שחיקה דמוקרטית בקרב קהילת מדעני המדינה.
נוסף על כך, במהלך התפרצות נגיף הקורונה בישראל, פגעה ממשלת ישראל במספר זכויות יסוד באמצעות תקנות שעת חירום ולא בהליכי חקיקה תקינים, עניין שגרר ביקורת ציבורית. היועץ המשפטי לממשלה מצא לנכון להזכיר לממשלה שעליה לקדם הליכי חקיקה ולהגביל את ההסתייעות שלה בתקנות לשעת חירום. תקנות לשעת חירום שאישרו לשב"כ, שימוש באמצעים טכנולוגיים לאיתור נשאי קורונה, הועברו ללא אישור מסודר וללא שמוצה הדיון בוועדת חוץ וביטחון. עתירה בעניין הוגשה לבג"ץ אשר פסק שהממשלה אינה מוסמכת לאשר לשב"כ שימוש באמצעים שברשותו למטרה זו.