חסידות חב"ד

.
| --- | --- |

דיוקן של רבי שניאור זלמן מלאדי, מייסד חסידות חב"ד; למעשה, דיוקן זה צויר שנים לאחר פטירתו.
 שורשים, סיווג והנהגה
 דת:  יהדות 
 זרם:  יהדות אורתודוקסית 
 ענף:  יהדות חרדית
 קבוצה:  תנועת החסידות
 מקור השם:  חכמה, בינה, דעת 
 מקום ייסוד:  ליוזנה (האימפריה הרוסית) 
 תאריך ייסוד:  תקל"ג (1772)
 מייסד:  שניאור זלמן מלאדי 
 דמויות מרכזיות:  דובער שניאורי, שלום דובער שניאורסון, שמואל שניאורסון, מנחם מנדל שניאורסון (הצמח צדק), יוסף יצחק שניאורסון 
 אדמו"ר:  מנחם מנדל שניאורסון (האחרון)
 תאולוגיה, טקסטים וטקסים
 מוטו:  אהבת בני אדם 
 טקסט מכונן:  ספר התניא, שולחן ערוך הרב 
 נוסח תפילה:  סידור אדמו"ר הזקן
 מאפיינים:  עבודת התפילה, משפיע (חב"ד), ניגוני חב"ד, חת"ת, הרמב"ם היומי, התוועדות, התקשרות לצדיק, מאמר חסידות (חב"ד), עבודת ה', אהבת ישראל (מצווה) 
 ארגונים ופעילות
 מרכז:  מרכז חב"ד העולמי - 770 
 מיקום:  כלל עולמי 
 אזורי פעילות:  כלל עולמי 
 פעילות:  בית חב"ד, שלוחי חב"ד, 10 מבצעי המצוות, טנק המבצעים
 חגים:  חג הגאולה
 מוסדות:  חסידות ליאדי, חסידות קאפוסט, מכללת בית רבקה, צבאות השם, בית דין רבני חב"ד, צעירי אגודת חב"ד בישראל, רשת חינוך חב"ד, אגודת חסידי חב"ד העולמית, ספריית חב"ד, כולל חב"ד, מחנה ישראל (חב"ד), נשי ובנות חב"ד, מרכז לענייני חינוך, הוצאת ספרים קה"ת, רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש, נוער חב"ד 
 מקומות מקודשים:  אוהל חב"ד ליובאוויטש, 770
 
תמונה משותפת של שלוחי חב"ד בחזית מרכז חב"ד העולמי – 770 בזמן כינוס השלוחים העולמי בשנת תשע"ו-2015
חסידות חב"ד (ראשי תיבות של "חכמה, בינה, דעת") היא תנועה, חצר ושושלת חסידית, שנוסדה בשלהי המאה ה־18 על ידי אדמו"רה הראשון רבי שניאור זלמן מלאדי ברוסיה הלבנה. החסידות כיום נקראת חסידות חב"ד לובביץ' (בכתיב יידי: ליובאוויטש) על שם העיירה לובביץ', אליה החצר עברה בדור השני של החסידות בשנת ה'תקע"ג (1813) על ידי אדמו"רה השני רבי דובער שניאורי.
המרכז של החצר התקיים בעיירה לובביץ' במשך 102 שנה, בה כיהנו במשך שנים אלו ארבעה אדמו"רים, האחרון שבהם הוא רבי שלום דובער שניאורסון. גם כאשר עזבו את העיירה, שם החסידות נשאר כשם העיירה. בדור הרביעי של החסידות, לאחר פטירת אדמו"רה השלישי רבי מנחם מנדל שניאורסון (הראשון; ה"צמח צדק"), התפצלה החסידות בין בניו לארבעה ענפים שונים, הגדול שבהם היה ענף חסידות קאפוסט, כשאת הענף לובביץ' המשיך רבי שמואל שניאורסון. לענף לובביץ' עברו רוב חסידי החצרות האחרות לאחר פטירת אדמו"ריהם ללא שמונה להם יורש, ומשנת ה'תרפ"ג (1923) היא נותרה החצר החב"דית היחידה.
חסידות חב"ד ייחודית בדרכה הרעיונית, המתבטאת בראשי התיבות של שמה: חכמה, בינה ודעת, שלושה הכוחות הראשונים מעשרת כוחות הנפש (המקבילים לעשר הספירות), המרכיבים לפי הקבלה את התהליך של הבנה והפנמה שכלתנית ("מוחין"). החסידות מדגישה את חשיבותם של הבנה שכלתנית של עקרונות החסידות, גדלות האל והימצאותו בכל היקום, והפנמתם על ידי התבוננות, היוצרת אמונה איתנה באלוהים, אהבתו ויראתו. דגש נוסף זה על מצוות אהבת ישראל. לחסידות חב"ד הייתה השפעה ביהדות מזרח אירופה, בעיקר במרכז פעילותה הנמצא כיום בשטחי בלארוס וברחבי רוסיה היהודית. האדמו"ר השביעי והאחרון, רבי מנחם מנדל שניאורסון, פיתח מאוד את פעילות שליחיו להפצת ערכי היהדות בציבור היהודי הרחב. במקביל הדגיש את חשיבות האמונה בגאולה הקרבה, תוך שרבים מחסידיו משוכנעים שהוא המשיח וחלקם אף מסרבים לקבל את עובדת פטירתו ב-1994. השאלה האם ועד כמה יש לעסוק במשיחיותו מוסיפה לפלג את חב"ד, שמתנהלת מאז ללא אדמו"ר.
מספר חבריה קשה לחישוב בשל הקושי להפריד בין חסידים במעגל הפנימי לבין מקורבים. על פי ספרי טלפונים ורשימות של החסידות בעולם היו בשנת 2016 כ-16,800 בתי-אב השייכים לה. מספר המשתתפים באופן אקראי או קבוע באירועים שמקיימים שלוחי חב"ד במסגרת בתי חב"ד גדול בהרבה; במחקר שערך מרכז המחקר פיו בשנת 2020 מצא כי כ־38 אחוזים מקרב יהודי ארצות הברית משתתפים, במינון כלשהו, בפעילות של חב"ד.