stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
למידה יחידנית
יתרונות

בהקשר לתחום הלימודי, מחקר נוסף (דן ודן, 1984) מצא שאצל תלמידים מסוימים, התאמת שיטת הלימוד, בדרכים כמו האזנה ודיבור או חומר כתוב, תרמו באופן משמעותי להצלחה יותר מאשר למידה ללא התאמה (קוטיק, 1995). קיימים מחקרים נוספים שמעידים על יעילותה של גישה זו. שלושה חוקרים מאנגליה ערכו מחקר מקיף וראיינו 347 מנהלים שיישמו את גישת הלמידה הפרטנית. ממחקרם עולה שהישגי התלמידים היו גבוהים יותר ומעורבותם בלימודים גברה. מחקר נוסף שנערך בארצות הברית במכון ראנד וחקר 23 בתי ספר שקיבלו מענק מיוחד כדי ללמד למידה פרטנית מצא שהישגי התלמידים בקריאה ובחשבון לאחר שנתיים של עבודה היו גבוהים בהרבה ביחס לבתי ספר אחרים שלא לימדו למידה פרטנית. כמו כן, למידה זו גם השפיעה על תפיסת התלמידים את בית הספר כמקום תומך ומקדם.
שיטות

חלק מהשיטות הן: הדרכה אישית, התאמת קצב הלימוד ותוכנית הלימוד לתלמיד, לימוד לגיבוש עצמי ועוד (גורי-רוזנבלט ועמיתיו, 1989). גישה ראשונה היא למידה המותאמת על ידי המורה ומתבססת על אבחון, שבו צוברים מידע הקובע את אופי הלימוד המועדף על ידי התלמיד. באמצעות מידע זה מתאימים לתלמיד תכנים, אמצעים לימודיים וסביבה לימודית. התאמה זו, מספקת מענה ובקרה על תהליך הלמידה. בהמשך לגישה זו, בעשורים האחרונים התמקדה שיטת הוראה זו בלמידה בעזרת מחשב. הלומדה מתאימה עצמה לרמתו של התלמיד, לקצב למידתו, בוחנת, מתקנת ומנסחת תשובות חלופיות. המחשב מתמקד בהצלחה ולא בשגיאות על מנת להעניק ביטחון לתלמיד (אשל וקורמן, 1994). גישה שנייה היא למידה הנבחרת על ידי הלומד, כאשר בית הספר מעניק לתלמיד עצמאות, בחירה בתחום הלימוד וקבלת אחריות שתשפר את התנהגותו בחברה.
למידה יחידנית דורשת ליווי ותמיכה רבים, ולכן עליה להתבצע תוך אפשרות לקבל עזרה במרכזי למידה, כגון, מרכזים ייעודיים או ספריות. במרכזים הייעודיים עומדים לרשות התלמיד פסיכולוגים ומורים, שיתמקדו בקידום הקוגניציה של התלמיד. למידה עצמית המתקיימת בקבוצה קטנה מעניקה לתלמיד אפשרות ללמוד באופן חופשי ועצמאי לפי קצב התקדמותו, בתחום לימודי ובשיטת הלימוד המותאמים לו. התלמיד יעסוק במשימות התורמות לכלל המשימות הקבוצתיות. תפקיד המורה בשיטה זו הוא להתאים דרכי הוראה באופן אישי לכל תלמיד, כמו: אסטרטגיות, דפי עבודה, תוכני למידה וחשיבה והתמקדות באישיות הפרט לטיפוחו של לומד עצמאי (מכון ברנקו וייס). קיימת חשיבות רבה ללמידה פרטנית כתרומה לקהילה, המקדמת מיומנויות למידה אישיות-חברתיות (מכללת בית ברל).
למידה יחידנית במערכת החינוך

במסגרות של החינוך המיוחד פועלת בשנים האחרונות תוכנית חינוך יחידנית. כאשר בונים תוכנית כזו יש להתחשב בפן הדינמי שלה, מפני שהיא נתונה לשינויים בעקבות יכולותיו של התלמיד ובעקבות ההתפתחות בטכנולוגיה (מהרשק, 1980). על משרד החינוך לדאוג לכך שילדים במסגרת שילוב בחינוך  (כיתות משולבות) יזכו גם הם ללמוד בתוכנית חינוך יחידנית. עבודה בתוכנית זו דורשת את הסכמת ההורים. תוכנית הלמידה היחידנית מתבססת על הדרכה אישית ועל החלטה משותפת של המורה, ההורה והתלמיד, כדי שיוכלו לקבוע מטרות ויעדים משותפים. תפקיד המורה לעזור לילד לפתח תחושת ביטחון עצמי, לבנות לתלמיד אסטרטגיה של תכנון זמן, לאפשר לו ללמוד בצורה יעילה יותר, לתת משוב ללמידה שלו ולפתח  מיומנויות למידה. בנוסף, על המורה לחשוף את הילד להשלכות של למידה זו על עתידו (אתר משרד החינוך).
יש ניסיון לתת גם מענה אישי לכלל האוכלוסייה דרך פיתוח מסגרות לימוד מקוונות. אחת המסגרות הללו היא תוכנית נחשון שפותחה על ידי המרכז לטכנולוגיה חינוכית (מט״ח) בשיתוף האגף לחינוך על-יסודי במשרד החינוך. מטרת תוכנית זו לסייע לתלמידי תיכון בלימוד מקצועות הליבה על ידי שיעורים מקוונים סינכרוניים שניתנים על ידי איש מקצוע ומשתתפים בהם שניים-שלושה תלמידים. מסגרת נוספת היא בית הספר הווירטואלי "אביב" שהוקם על ידי רשת אורט. בית ספר זה מציע קורסי הכנה לבגרות במקצועות החובה.
ראו גם

למידה שיתופית
דידקטיקה
חינוך מיוחד
שילוב בחינוך
חינוך ביתי
חינוך חופשי
לקריאה נוספת

אהרוני, ר' (2002). ניסוי על חשבון התלמידים. הד החינוך, 76, 24-29.
אלטשולר, מ' (1992). היסודות המשותפים להוראה יחידנית ולהוראה באמצעות מחשב (CHI) במקצוע המתמטיקה. תלפיות: שנתון המכללה, תשנ"א-תשנ"ב, 182-189.
אשל, י' וקורמן, ג' (1994). שיטות למידה אלטרנטיביות והלימה בין מבני סמכות פורמליים ובלתי פורמליים. עיניים בחינוך, כתב עת למחקר בחינוך, 59-60,157-178.
גורי- רוזנבלט, ש', גוטרמן, א' וולנשטיין, נ' (1989). הוראה יחידנית. תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה.
מהרשק, ר' (1980). הוראה יחידנית-קובץ מאמרים מעובדים. תל אביב: אוניברסיטת תל אביב.
מכון ברנקו וייס (אין תאריך). פרטנות.
משרד החינוך, אגף חינוך מיוחד. תוכנית חינוכית יחידנית.
עמנואל-נוי, ד' (אין תאריך). הוראה פרטנית- כמגמה פדגוגית מובילה. המכללה האקדמית בית ברל.
קוטיק, בלה (1995). לימוד עברית על בסיס יחידני. הד האולפן החדש: להנחלת העברית ותרבותה, 69, 47-51.
הערות שוליים

1 2  אולז'ן גולדשטיין וציפי זלקוביץ, למידה מותאמת אישית, הוראה ולמידה בעידן הדיגיטלי, מכון מופ"ת, עמ' 85
מחוז קנטקי, וירג'יניה

מחוז קנטקי, 1776–1780, כפי שהוקם על ידי האספה הכללית של וירג'יניה.
מחוז קנטקי (המכונה מחוז קנטאק), הוקם על ידי הקהילייה של וירג'יניה מהחלק המערבי (מעבר לנהר הגדול סנדי והרי קמברלנד) של מחוז פינקאסל החל משנת 1777.
סקירה כללית

שמו של המחוז נלקח משם מקום אינדיאני שנקשר לנהר במזרח מרכז קנטקי, והעניק לנהר קנטקי את שמו. במהלך כמעט ארבע שנות קיומו של מחוז קנטקי, עיר המחוז שלו הייתה הרודסטאון (אז ידועה גם בשם אולדטאון, לימים שונה שמה להרודסבורג).
כל קיומו של מחוז קנטקי היה בהקשר של הזירה המערבית של מלחמת העצמאות האמריקאית. מלבד ההתיישבויות הצרפתיות הישנות במדינת אילינוי, קנטקי הייתה הזירה המערבית, וכמה קרבות מרכזיים במלחמה התרחשו במהלך קיומה, כולל המצור על בונסבורו, המצור על מבצר לוגן ופלישת בירד לקנטקי. אירועים נוספים כוללים את ביטול המושבה של טרנסילבניה וסקר קו ווקר, הגבול הדרומי של קנטקי. מלחמות צ'רוקי-אמריקאים החלו בקנטקי בשנת 1776 על ידי צ'רוקי ממורמר. הגנרל ג'ורג' רוג'רס קלארק ניהל את מערכת אילינוי המפורסמת שלו מבסיסו במפלי אוהיו בשנים 1778–1779. במהלך 4 שנות קיום המחוז, אוכלוסיית מחוז קנטקי עלתה מכ-300 לקצת פחות מ-1000 בשנת 1780.
בחוק הקרקעות מ-3 במאי 1779 הקצתה העצרת הכללית של וירג'יניה את המחוז הצבאי במחוז קנטקי. מה שהיה הכרח הפך למדיניות: ותיקי מלחמת העצמאות של וירג'יניה כמו גם ותיקי מלחמת הצרפתים והאינדיאנים וממלחמת הלורד דנמור, יקבלו מענקי קרקע במקום תשלום עבור שירותם במיליציה של וירג'יניה או בצבא הקונטיננטלי. המחוז הוגדר כמי ששוכן בין נהר גרין לקו קרוליינה המשתרע מנהר טנסי ואוהיו במערב ומצטמצם לנקודה סמוכה לגפר קמברלנד בדרום מזרח. רובו מלבד טריז הסמוך להרי קמברלנד, שוכן באזור הגאוגרפי של פנירויאל, ותפס למעלה מ-35% משטח הקרקע של מחוז קנטקי. תביעות לגיטימיות שהוחזקו תחת המושבה טרנסילבניה לא נכללו בהקצאה, כמו גם המענק לריצ'רד הנדרסון לאורך הנהר גרין. המחוז נשאר אזור נפרד כאשר מחוז קנטקי חולק למחוזות בת ב-1780. מאוחר יותר, ב-1784, הקצתה וירג'יניה מחוז נוסף מצפון לנהר אוהיו, משום שחששה שמחוז קנטקי אינו מתאים. התביעות הובילו לצו למספר קצוב של דונם בהתאם לדרגת החייל ומשך שירותו. תביעה קיבלה תוקף על ידי בניית בקתה ושתילת תירס. ייערך סקר הקובע את הגבולות, ולאחר מכן תונפק בעלות. בדצמבר 1795, חוק של בית המחוקקים של קנטקי דרש להציג תביעות צבאיות לפני ינואר 1796 או להפוך לבטלות (אם כי החוק תוקן מספר פעמים כדי להעניק הארכות). לאחר מכן, שטחים שלא נתבעו במחוז הצבאי היו פתוחים להתיישבות כללית.
מחוז קנטקי בוטל החל מה-1 בנובמבר 1780, כאשר הוא חולק למחוזות פאייט, ג'פרסון ולינקולן. לאחר מכן, המחוזות הללו ואלה שיצאו מהם מאוחר יותר באותו עשור הוגדרו ביחד כמחוז קנטקי על ידי בית הנבחרים של וירג'יניה. ב-7 במרץ 1789, האספה הכללית של וירג'יניה שינתה רשמית את האיות של קנטאק לקנטקי. מחוזות המחוז עתרו לעיתים קרובות הן לבית המחוקקים של וירג'יניה והן לקונגרס הקונטיננטלי בבקשת מדינה. לבסוף הם הצליחו, קנטקי התקבלה לארצות הברית כמדינה ה-15 בשנת 1792.  הבירה הועברה מהרודסבורג לפרנקפורט באותה שנה.
הערות שוליים

↑   האזור שממערב לטנסי (שמאלי למטה) שנקרא מאוחר יותר רכישת ג'קסון הועבר על ידי וירג'יניה ל-Chickasaw בחוזה פורט סטאנוויקס (1768).
1 2  "Kentucky: Secretary of State - Land Office - Kentucky County Formations". אורכב מ-המקור ב-2020-06-25. נבדק ב-2016-11-09.
↑  Kleber, John E. (1992). The Kentucky Encyclopedia. Lexington KY: The University Press of Kentucky. ISBN 0-8131-1772-0.
↑  "Official Name and Status History of the several States and U.S. Territories". TheGreenPapers.com. נבדק ב-31 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
לירן דוד

| --- | --- |

דוד באפריל 2017
 לידה:  5 בדצמבר 1988 (בן 35) ישראל ישראל
 שם במה:  Leo
 סוגה מועדפת:  דרמה, מתח ופשע.
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2012
 עיסוק:  שחקן, תסריטאי ומוזיקאי.
 מקום לימודים:  סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין 
 יצירות בולטות:  החממה, Lincoln X, אופוריה
 בת זוג:  סיון אבקסיס דוד
 פרסים והוקרה:  זוכה פרס ראשון בפרסי אשדוד בקטגוריית "תיאטרון"
 https://www.liranleodavid.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
לירן אליהו דוד (נולד ב-5 בדצמבר 1988) הוא שחקן, תסריטאי ומוזיקאי ישראלי.
ביוגרפיה

דוד נולד והתחנך בעיר אשדוד. למד בבית הספר התיכון מקיף ו' במגמת התקשורת. בשנת 2007 התגייס לצה"ל ואת שירותו הצבאי החל כלוחם בחיל ההנדסה בגדוד האב"כ. כעבור שנה וחצי עבר לשרת באוגדה 98. במקביל, החל את דרכו בהופעות כליצן בימי הולדת ומנחה במות ברחבי הארץ עד היום. בשנת 2005 החל בלימודי המשחק בחוג באשדוד עד הגיוס ב-2007. במהלך שירותו הצבאי ב-2009 המשיך בלימודי משחק אצל ענת ברזילי לצד לימודי פיתוח קול וקורס זמרים אצל קובי משעל. בסיומם, ב-2010 החל בלימודי משחק במכינת מבוגרים בסטודיו למשחק ניסן נתיב. משם המשיך ב-2012 ללימודים במסלול תלת-שנתי בסטודיו למשחק יורם לוינשטיין.
בשנת 2012 קיבל את תפקידו הראשון, בסדרת הטלוויזיה "אופוריה" שבה גילם את דמותו של העבריין יזהר (הרומני) המניאק, בבימויה של דפנה לוין. בהמשך לוהק לסדרת הילדים המצליחה של גיורא חמיצר, "החממה" בשנת 2013 שבה גילם את דמותו של אוזי בעונה השנייה והשלישית. השתתף בפרסומת למכללה האקדמית עמק יזרעאל. שיחק חייל ירדני בסדרה "הרודן" האמריקאית בשנת 2014 בתפקיד אורח. בהמשך השנה זכה דוד בתחרות פרסי אשדוד במקום הראשון, על ביצוע מונולוג מתוך המחזה "סלולרי של איש מת" בבימויו של ליאור אשכנזי. הוסיף להשתתף גם ב"כבודו" בשנת 2017 בתפקיד אסף בן עטר בעונה הראשונה. ב"כיפת ברזל" בתפקיד אורן האפסנאי בעונה הראשונה ובסדרה "בר מצווה" של אילן פלד בתפקיד אביחי יעקובי השוטר בהפקתה של חברת ההפקות הצרפתית "אדמה". בנוסף הוסיף להשתתף בסרט "ודבקת בה", סרט קצר שהפיק ושיחק.
לקראת סוף השנה לירן יצר, הפיק ושיחק יחד עם שני חבריו את הסדרה "במדינת תל אביב". סדרה שהחלה את דרכה כסדרת רשת ולאחר זמן קצר הופקה בשיתוף טדי הפקות. הסדרה הייתה מועמדת ראשונית בטקס פרסי האקדמיה של אותה השנה בקטגוריית "סדרת הרשת הטובה ביותר". בשנת 2018 קיבל את תפקידו הראשי לדמותו של רפא בסדרת הילדים "אדוני המאמנת" ששודרה בערוץ ג'וניור. בנוסף, גילם את מרקוס, התפקיד הראשי בסרט האמריקאי הקצר "Blood of Jerusalem". במהלך אותה השנה הוסיף דוד להצטלם לפרסומת לקראת משחקי המונדיאל ולקליפ מוזיקלי. בהמשך הצטלם לסרט הקולנוע "אסיה" בתפקיד תומר הברמן, לסדרת הדרמה "ילדים ביער" בתפקיד יקי הבחור הצפוני של דלית קהן ובתפקיד נרייה לסדרה "בית הדין" בבימויו של אלון חמוואי לערוץ הידברות. הצטלם לפרסומת "נר הצדיק".
בסוף שנת 2021 דוד הצטלם לסרט קומדיה הוליוודי "Good Mourning" שכתבו וביימו Machine Gun Kelly & Mod Sun & מייגן פוקס.[דרושה הבהרה].
במהלך שנת 2022 הפיק לראשון את סרטו העצמאי הקצר הראשון, Lincoln X, בו לקח חלק גם בבימוי ובמשחק. לקראת סוף השנה סרטו "שחמט" (שאותו כתב, ביים, שיחק, ערך וצילם) השתתף בפסטיבל הסרטים בטשקנט שבאוזבקיסטן.[דרוש מקור]
חיים אישיים

בשנת 2015, דוד הקים את הסטודיו למשחק לבני נוער (L'artiste) באשדוד.
דוד מנגן על פסנתר, גיטרה, גיטרה בס, מפוחית, חלילית, אקורדיון, חליל פאן, תוף הודי, קלימבה, קאזו, חליל אירי, בלוז בוקס ותופים.
בין תחביביו הנוספים דוד מפסל בחימר ומצייר בצבעי פחם וצבעי אקריל.
דוד בנבחרת האומנים של ישראל לכדורגל לשנה אחת בלבד (2019-2020).
הוא נשוי מאז 2020.
פילמוגרפיה > קולנוע, טלוויזיה וניו מדיה

| שנה | טלוויזיה \ קולנוע | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2022 | ילדים ביער | יקי בחור צפוני |  |
| 2022 | Lincoln X | Jaguar | סרט קצר; תסריטאי, שחקן ומפיק |
| 2022 | Chess | Mehribon | סרט קצר: תסריטאי, שחקן, במאי, עורך וצלם. Uzbekfilm Festival Tashkent 2022 |
| 2022 | Good Mourning[דרוש מקור] | Party Guy |  |
| 2020 | אסיה | תומר הברמן |  |
| 2019 | בית הדין | נריה |  |
| 2018 | Blood of Jerusalem | Marcus | סרט קצר |
| 2018 | אדוני המאמנת | רפא |  |
| 2017–2018 | במדינת תל אביב | לירן | סדרת רשת עצמאית. יוצר, מפיק ותסריטאי שותף |
| 2017 | הבן דוד | נהג מונית |  |
| 2017 | כיפת ברזל (עונה 1) | אורן אמסלם |  |
| 2017 | כבודו (עונה 1) | אסף בן עטר |  |
| 2017 | הבר מצווה | אביחי יעקובי |  |
| 2017 | ודבקת בה | דייוויד | סרט קצר - עצמאי. מפיק ראשי, מפיק בפועל, מנהל סט ועוזר במאי |
| 2014 | הרודן | חייל ירדני |  |
| 2013–2016 | החממה (עונה 2–3) | אוזי |  |
| 2012 | אופוריה | יזהר המניאק |  |
פילמוגרפיה > פרסומות, ניו מדיה וקליפים

| שנה | פרסומות, ניו מדיה וקליפים | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2024 | סרטוני הסברה - קרן מיראז' | תסריטאי, במאי, צלם ועורך. | בשפה הפרסית |
| 2020 | "הדשא של השכן ירוק יותר" | תפקיד ראשי, תסריטאי, במאי ומפיק שותף. | קליפ |
| 2019 | "אדון הסליחות" - מורן וקלסר | מפיק ראשי, מפיק בפועל, במאי, יוצר שותף, ע. מצלמה, מנהל סט ומתאם הפקה. | קליפ |
| 2019 | קמיע הצדיק מזוועהיל | תפקיד ראשי | פרסומת ניו מדיה |
| 2018 | חשבון נפש - טל בלומנטל | מפיק ראשי, מפיק בפועל, מנהל סט ומתאם הפקה. | קליפ |
| 2018 | "תרימו לי"- נטלי פרץ | תפקיד ראשי | קליפ |
| 2018 | מונדיאל | תפקיד משנה | פרסומת טלוויזיה |
| 2017 | עמק יזרעאל | תפקיד ראשי | פרסומת טלוויזיה, ניו מדיה ורדיו |
| 2012 | ללא מילים | תפקיד ראשי | קליפ |
פילמוגרפיה > מוזיקה

| שנה | שם השיר |
| --- | --- |
2009: אותם ימים
2017: קיסר נאור
2021: You & Me
2022: Sweet Dreams
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | במה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | עליבאבא וארבעים השודדים | שלומפי | מחזמר חנוכה |
| 2015 | סלולרי של איש מת | גורדון | הצגת בית ספר למשחק |
| 2015 | חלומות מתוקים | יניב | מחזמר חנוכה |
| 2018 | מספרה שכזאת | נועם | מחזמר חנוכה |
| 2019 | כל ההתחלות | דובי | מחזמר חנוכה |
הערות שוליים

↑   מונולוג מתוך "סלולרי של איש מת", סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 8:27), בתחרות פרסי אשדוד
↑  אדוני המאמנת, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
↑   במדינת תל אביב - פרק 1, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 5:31)
↑   International Day for the Elimination of Violence against woman 2020, סרטון בערוץ "Liran Leo David", באתר יוטיוב (אורך: 1:56)
↑   "תרימו לי"- נטלי פרץ, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 3:10)
↑   מונדיאל, פרסומת  באתר יוטיוב (אורך: 0:57)
↑   עמק יזרעאל, פרסומת  באתר יוטיוב (אורך: 1:03)
↑   לירן דוד - קיסר נאור, סרטון בערוץ "Liran Leo David", באתר יוטיוב (אורך: 2:41)
↑   Leo - You&Me (Liran Leo David), סרטון בערוץ "Liran Leo David", באתר יוטיוב (אורך: 4:54)
לימיניין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  אגם 
 מידות
 שטח:  92.2144 קילומטר רבוע
 אורך:  25 קילומטר
 מידע נוסף
 ‏אגן ניקוז:  675.1667 קילומטר רבוע
 מדינות באגן הניקוז:  נורווגיה נורווגיה
 קואורדינטות:  64°47′00″N 13°35′00″E﻿ / ﻿64.783333333333°N 13.583333333333°E﻿ / 64.783333333333; 13.583333333333
  (למפת נורווגיה מוגדלת) אוסלו ברגן טרומסה טרונדהיים קריסטיאנסנד נרוויק שוודיה פינלנד אסטוניה רוסיהלימיניין(למפת נורווגיה רגילה) אוסלו ברגן טרומסה טרונדהיים קריסטיאנסנד נרוויק שוודיה פינלנד אסטוניה רוס.לימיניין
 
לִימִינְּיֶּין (בנורווגית: Limingen, בסאמי דרומית: Lyjmede) הוא אגם בעיריות רוירוויק ולירן במחוז טרנדלג שבנורווגיה. זהו האגם השמיני בגודלו בנורווגיה. גובה פני האגם הוא 418 מטר מעל פני הים ושטחו הוא 94 קילומטרים רבועים. נקודת העומק המקסימלית באגם היא בעומק של כ-192 מטר ועומקו הממוצע הוא 87 מטר. נפחו של האגם הוא 8.34 קילומטר מעוקב. האגם גובל מצפון באגם טונשן. הגבול עם שוודיה מרוחק מהאגם בכ-725 מטר.
מפלס האגם מוסדר על ידי סכרים. נהר רוירוויקלבה זורם לקצה הצפוני של לימינגן מאגם וקטרן, דרך סכר. המים זורמים דרך מנהרה לתחנת הכוח רוירוויקפוס, בכפר רוירוויק.
הערות שוליים

↑  Store norske leksikon. "Limingen" (בנורווגית). נבדק ב-2011-09-07.
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של נורווגיה ובנושא ימות ואגמים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מודל הנורמליזציה

מודל הנורמליזציה (normalization model) הוא מודל של תגובות נוירונים בקליפת המוח החזותית הראשונית. דייוויד היגר (Heeger) פיתח את המודל בתחילת שנות ה-90, ושיכלל אותו עם מתאו קרנדיני (Carandini) וג'יי אנתוני מובשון (Movshon). המודל כולל שלב חלוקה. במונה נמצא הפלט של שדה הקלט הקלאסי. במכנה, קבוע ומדד של ניגודיות גירוי מקומי. מודל הנורמליזציה פותח כדי להסביר תגובות בקליפת הראייה הראשונית, אך כיום סבורים שהנורמליזציה פועלת בכל מערכת הראייה, במערכות חושיות רבות אחרות ובאזורי מוח נוספים, וכן מעורבת בייצוג של ריחות בפקעת הריח (Olfactory bulb) שבמוח הקדמי ובהשפעות המודולטוריות (המבניות) על עיצוב הקשב החזותי, בקידוד ערכים נקלטים ובשילוב פריטי מידע שנקלטים באופן רב חושי. השפעה זו נצפתה גם בנוירונים בעלי פוטנציאל תת-סף בהיפוקמפוס. נוכחותו של מנגנון זה במגוון כה רחב של מערכות עצביות במינים מרובים, מחסרי חוליות ועד יונקים, מעידה על כך שנורמליזציה משמשת כחישוב עצבי קנוני. נורמליזציה מפצלת מפחיתה את היתירות בסטטיסטיקה של גירוי טבעי ולעיתים נתפסת כיישום של עקרון הקידוד היעיל (Efficient coding hypothesis), תיאוריה משנת 1961 על אופן הקידוד החושי במוח. פורמלית, נורמליזציה מפצלת היא קוד ממקסם מידע (efficient coding principle) עבור גירויים שבאים בעקבות התפלגות פארטו רב-משתנית, שהיא גרסה של התפלגות פארטו (Pareto distribution), התפלגות סבירויות או שכיחויות.
הערות שוליים

1 2  Carandini, M.; Heeger, D. J. (2011). "Normalization as a canonical neural computation". Nature Reviews Neuroscience. 13 (1): 51–62. doi:10.1038/nrn3136. PMC 3273486. PMID 22108672.
↑  Heeger, D. J. (1992). "Normalization of cell responses in cat striate cortex". Visual Neuroscience. 9 (2): 181–197. doi:10.1017/S0952523800009640. PMID 1504027.
↑  Carandini, M; Heeger, DJ; Movshon, JA (1997). "Linearity and normalization in simple cells of the macaque primary visual cortex". Journal of Neuroscience. 17 (21): 8621–44. doi:10.1523/JNEUROSCI.17-21-08621.1997. PMC 6573724. PMID 9334433.
↑   Olsen SR, Bhandawat V, Wilson R (2011). "Divisive normalization in olfactory population codes". Neuron. 66 (2): 287–299. doi:10.1016/j.neuron.2010.04.009. PMC 2866644. PMID 20435004.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑   Bhatia A, Moza S, Bhalla US (2019). "Precise excitation-inhibition balance controls gain and timing in the hippocampus". eLife. 8. doi:10.7554/eLife.43415. PMC 6517031. PMID 31021319.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Schwartz, O; Simoncelli, EP (2001). "Natural signal statistics and sensory gain control". Nature Neuroscience. 4 (8): 819–25. doi:10.1038/90526. PMID 11477428.
↑  Bucher, SF; Brandenburger, AM (2022). "Divisive normalization is an efficient code for multivariate Pareto-distributed environments". Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America. 119 (40): e2120581119. Bibcode:2022PNAS..11920581B. doi:10.1073/pnas.2120581119. PMC 9546555. PMID 36161961.
מאליבו (ליקר)

| --- | --- |

 סוג:  מותג 
 אחוז אלכוהול:  21 אחוז 
 יצרן:  West Indies Rum Distillery, Allied Domecq, פרנו ריקארד 
 מוצא:  ברבדוס 
 מועד הכנה ראשוני:  1982 
 צבע:  שקוף
 
מאליבו (באנגלית: Malibu) הוא ליקר רום מפורסם שמיוצר באיים הקריביים מתמצית קוקוס טבעית ובעל תכולת אלכוהול של 21%. המותג שייך לתאגיד פרנו ריקאר.
היסטוריה

המשקה עורבב לראשונה ובוקבק בשנות השמונים של המאה העשרים. במקור, נעשה מתזקיקי פירות אלכוהוליים בתוספת רום וטעם קוקוס ונמכר כסוג של קרסאו. בתחילת דרכו, שימש המשקה כבסיס פשוט להרכבת הקוקטייל פינה קולדה וכשצבר תאוצה בשוק האלכוהול, הועבר פס יצור לברבדוס שבקריביים והשתנו במעט רכיביו. את הבקבוק הלבן ועליו ציור שמש ושני עצי דקל ניתן לאתר בברים ופאבים רבים בכל רחבי העולם.
שיווק

הסלוגן שנבחר לייצג את המותג בפרסום הוא "ברצינות הולך בקלות" (Seriously Easy Going) ומלווה את הקמפיינים למוצר. פרסומת אופיינית למותג מציגה קבוצת קריביים לחוצים, רציניים ובעלי חרדות כפארודיה על סגנון החיים של החברה המערבית המודרנית בליווי הסיסמה "אם אנשי הקריביים היו לוקחים את החיים ברצינות כמונו הם לעולם לא היו ממציאים את מאליבו".
וריאציות

הסוג הראשון של המשקה היה מאליבו-ליים ונמכר רק בברבדוס ומועדוני לילה בצרפת. למרות הצלחה בברבדוס, המשקה לא הצליח בצרפת והופסק שיווקו ביולי 2003. המשקה הושק מחדש בטעם קוקוס וכיום משווק במספר טעמים טרופיים נוספים: מנגו, פסיפלורה, אננס ובננה.
ניתן לשתות את המשקה עם קרח, חלב אך לרוב מומלץ עם מיץ פירות או משקה מוגז כמו קולה.
מדורת השבט (ביטוי)

מדורת השבט הוא מושג המתאר את אמצעי התקשורת שהוא המקור המרכזי שממנו שואבים האנשים מידע ובכך הוא מכוון את סדר היום של אזרחי המדינה.
בתקופת האדם הקדמון, התקבצו תושבי כפר סביב מדורה אחת, שהיוותה את מרכז הכפר ולכן שימשה כמקום מפגש והמקום בו נדונו ענייני הכפר. עם התקדמות הטכנולוגיה, החליפו הטלוויזיה ובהמשך האינטרנט את "מדורת השבט" המסורתית.
כך למשל בראשית המדינה היה ערוץ ציבורי יחיד - הערוץ הראשון. מכאן שמרבית התושבים צפו במהדורת החדשות מבט ובתוכניות ששודרו בערוץ. בשנות ה-90 של המאה ה-20 הוקם ערוץ נוסף: ערוץ 2, שהפך לערוץ הנצפה ביותר (שיאי הרייטינג הגיעו ל-40%-50% מכלל הצופים בשעת הפריים טיים). בהמשך הצטרפו ערוצים נוספים ובהם ערוץ 10 והוקמו חברות HOT ויס שהציעו מבחר ערוצים רב ובכך התפזר פילוח הצופים.
הביטוי ייחודי לשפה העברית, ונטבע בעקבות הטלוויזיה הישראלית עד שנות התשעים, שבה פעל רק הערוץ הממלכתי. המונח נטבע בינואר 1994, בדיון במכון סמארט על פניה של התקשורת הישראלית.
כפר גלובלי

את הביטוי "הכפר הגלובלי" טבע הפילוסוף מרשל מקלוהן ב-1959, בספרו The Gutenberg Galaxy מ-1962, העוסק במחקרו על ההשפעות הפסיכולוגיות והקוגניטיביות של הדפוס. לפי מקלוהן, מסך הטלוויזיה הופך את האנושות לכפר גלובלי, שבו בני אדם שהיו מרוחקים זה מזה, חשים כאילו הם מתגוררים בכפר אחד ונגזר עליהם צמצום בתחומי העניין.
אף על פי שהמונח נטבע שנים רבות לפני התפתחות תקשורת המונים, המצאת השידור החי, הטלוויזיה, אירועים משמעותיים כגון נחיתת האדם הראשון על הירח, שידורי האולימפיאדה וגביע העולם בכדורגל, הפכו לאירועים בעלי סיקור עולמי והשפעה על אנשים רבים.
מאפיינים

בעקבות התפתחות הטלוויזיה, ובעקבותיה המצאת הפרסומת, נוצר מושג הרייטינג המייצג את כמות הצופים (או האחוז) בתוכנית המשודרת ובהתאם התשלום אשר יקבל המשדר.
ביקורת רבה מושמעת אודות השינוי שנוצר בסוג התוכניות המשודרות כך שימשכו מספר צופים רב יותר לצפות בהן, ואף ידיעות חדשותיות נבחרות לפי מדד העניין בהם.
למשל, לאחר רצח ראש הממשלה יצחק רבין, שודרו תוכניות רבות אודות המשפחה, רואיינו אישים רבים אשר היו מקורבים לרבין ונחשפו פרטים אשר נבחרו בעיקר בשל היות מושכי רייטינג.
כדי לגרות את הצופה, התוכניות הגיעו עד להשפלת מתמודדים ובהם סגירתם בתנאים פיזיים קשים (הישרדות), בצילום ממושך ללא הסבר ממשי (האח הגדול) והמיקוד עבר אל האישים המככבים בתוכנית (המנחים, המשתתפים), על חשבון התוכן המועבר.
מדורת השבט וטכנולוגיות תקשורת

אליהוא כ"ץ סימן את קץ עידן הטלוויזיה כמדורת השבט בכניסת הערוצים המסחריים. בעוד שידורי החדשות בקול ישראל ברדיו ולאחר מכן בטלוויזיה היוו אירועי התכנסות משפחתיים וחברתיים, שלאורם אפשר היה להחליף דעות ורעיונות, ריבוי הגורמים התקשורתיים החדשים הפחית משמעותית את הערך השיתופי של כל ערוץ תקשורת.
תהליך זה התגבר עם הופעת הרשתות החברתיות האינטרנטיות, אך יש שטענו שרשתות אלו אפשרו צורה חדשה של "מדורת שבט". הרשתות צברו משתמשים רבים, הצורכים הרבה צורות תקשורת מגוונות. כך נוצרה תשתית שאפשרה שיתוף תוכן בין קהלים רבים באמצעות שפות מרכזיות כמו אנגלית וסינית גם אם קהילות שונות מתכנסות בנפרד זו מזו. כמו כן, האינטרנט תרם ליצירת כלכלה עולמית חדשה המתבצעת באינטרנט.
הערות שוליים

↑  שלמה פיוטרקובסקי, לא מדורת השבט שלי, באתר ynet, 31 באוקטובר 2017
↑  ראו בפינה "שאל את רוביק" באתר "הפינה הלשונית רוביק רוזנטל"
↑  עמית פינצ'בסקי, ועכשיו כולם ביחד, באתר העין השביעית, 24 ביולי 2008
↑  עפר לבנת, ‏מה עומד מאחורי הרצון להאריך או לקצר מהדורת החדשות?, באתר מעריב אונליין, 14 בינואר 2016
↑  צבי גיל
אליהוא כ"ץ, אליהוא כ"ץ שהקים את הטלוויזיה בישראל היה הוגה שצפה את קיצה כ"מדורת השבט", קשר, 2022, עמ' 245-251
↑  שמואל שם-טוב, חוזרים למדורת השבט, אודיסאה 16, 2012, עמ' 6-9
ערך זה הוא קצרמרבנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מארק קירק

מארק קירק (באנגלית: Mark Kirk; נולד ב-15 בספטמבר 1959) הוא פוליטיקאי אמריקאי חבר המפלגה הרפובליקנית. כיהן כסנאטור מטעם מדינת אילינוי וכחבר בית הנבחרים של ארצות הברית.