stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Manspreading
הערות שוליים

↑  Fitzsimmons, Emma G. (20 בדצמבר 2014). "A Scourge Is Spreading. M.T.A.'s Cure? Dude, Close Your Legs". The New York Times. {{cite news}}:  (עזרה)
↑    Radhika Sanghani, ‏'Ban manspreading': Londoners want men to sit with their legs together on the Tube, The Telegraph, 23 December 2014
↑  Johnson, Eric M. (16 בינואר 2015). "One body, one seat: Seattle's campaign against the 'manspreading' scourge". Reuters. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  nrg סגנון, ניו יורק: נעצרו שני גברים שישבו בפישוק רגליים, באתר nrg
↑  Transit Adjudication Bureau, Rules of Conduct & Fines
↑  JOSEPH GOLDSTEIN and CHRISTINE HAUGHNEY, Relax, if You Want, but Don’t Put Your Feet Up, The New York Times, JAN. 6, 2012
↑  Joel Snape, Manspreading arrests: the long arm of the law just invaded our personal space, The Telegraph, 01 Jun 2015
↑  Zoe Jewell, Why should ‘manspreading’ be just for men?, The Guardian, ‏28.08.2015
↑   אמה פיצסימונס, קמפיין קורא לנוסעי הרכבת התחתית בניו יורק להפסיק לשבת בפישוק, באתר הארץ, 22 בדצמבר 2014
↑  Tahseen, Ismat (23 בדצמבר 2014). "Mumbai's got its own 'man-spreaders'". The Times of India. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Madrid tackles 'el manspreading' on public transport with new signs, Sam Jones, The Guardian, June 8 2017
↑  רועי פרבשטיין, הפטריה, ‏עמוד הפייסבוק שמבייש גברים ש"מפשקים רגליים" באוטובוסים, באתר ‏מאקו‏, 7 ביולי 2013
↑  גברים באוטובוסים: כן, זה מטריד אותי, הדס בשן, סלונה, 7 ביולי 2015
↑  Devon, Natasha (16 בינואר 2015). "The rise of stranger shaming: How humiliating others became acceptable". The Independent. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  'I need to sit that way because of my balls' — and 5 other misguided defences of 'manspreading' on public transport, Barbara Speed, The Independent, January 14 2015
↑  Womanspreading., Urban Dictionary
↑  Misandry, Sorry Not Sorry Feminism, January 9 2015
I Want You to Know

I Want You to Know (בעברית: אני רוצה שתדע) הוא שיר של הדיג'יי הרוסי-גרמני זד, שהוקלט על ידי הזמרת האמריקאית סלינה גומז. השיר יצא לאור ב-23 בפברואר 2015, כסינגל הראשון מתוך האלבום, True Colors, של זד. "I Want You to Know" נכתב על ידי זד, ראיין טדר וקיידרו והופק על ידי הראשון גם כן.
השיר הגיע למקום ה-17 במצעד הבילבורד הוט 100, וה-14 במצעד הסינגלים הבריטי.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי אנטון זסלבסקי, ראיין טדר וקווין ניקולס דרו המכונה "קיידרו", והופק על ידי זסלבסקי גם כן. "I Want You to Know" בדומה לשאר שירי האלבום, הוא שיר בסגנון ה-EDM המכיל גם את סגנון האלקטרו האוס. ג'ייסון ליפשוטז מבילבורד כתב שגומז "סוף סוף הוציאה להיט משלה" כאשר השתתפה בשיר.
מבקרי מוזיקה ציינו כי "הוא "I Want You to Know" הוא "דוגמה ללהיט אלקטרו האוס ו-EDM".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ המלא שצולם לשיר הועלה לערוץ ה-Vevo של זד ב-10 במרץ 2015, חודש לאחר שיצא כסינגל. הקליפ בוים וצולם על ידי ברנט בונקורסו, ונערך על ידי אנתוני צ'ירקו. הוא מציג את גומז הולכת למועדון לילה ורוקדת. זד מופיע כהולוגרמה. סצנות הדיסקו מתחלפות לסצנות, שבהן זד וגומז מוארים יחדיו באורות הסטרוב.
על פי זד, "קליפ השיר הוא בסגנון שנות ה-70, והוא מציג את השניים בתוך מועדון לילה עם תאורה בצבע אדום לאורכו".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 36 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 22 |  |
|  אוקראינה | טופ-היט | 36 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 15 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 49 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 23 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 17 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 36 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס/אלקטרוני | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 14 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 11 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 40 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 39 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 25 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 30 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 34 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | – |  |
|  הונגריה | מצעד 40 הסינגלים | 12 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 14 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הדאנס הבריטי | 4 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 6 |  |
|  חבר המדינות | טופ-היט | 60 |  |
|  יפן | יפן הוט 100 | 21 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 15 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 53 |  |
|  סלובקיה | מצעד 100 הסינגלים הדיגיטליים | 18 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 85 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 5 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 7 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 40 |  |
|  צ'כיה | רדיו – טופ 100 | 26 |  |
|  צרפת | SNEP | 61 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 19 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 23 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 48 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | – |  |
|  אוסטרליה | מצעד שירי הדאנס | 21 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | – |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס/אלקטרוני | 17 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | – |  |
|  הולנד | מצעד שירי הדאנס | 34 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 47 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 96 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 93 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 99 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | – |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס/אלקטרוני | 43 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | זהב | 35,000 |
| איטליה (FIMI) | זהב | 25,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
| דנמרק (IFPI Denmark) | זהב | 30,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | כסף | 200,000 |
| שוודיה (GLF) | פלטינה | 40,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
היסטוריית יציאות

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| איטליה | 27 בפברואר 2015 | רדיו להיטים | אינטרסקופ |  |
| ארצות הברית | 3 במרץ 2015 | רדיו להיטים | אינטרסקופ |  |
| אירלנד | 7 ביוני 2015 | הורדה דיגיטלית | אינטרסקופ |  |
| הממלכה המאוחדת | 7 ביוני 2015 | הורדה דיגיטלית | אינטרסקופ |  |
Pango

ערך זה עוסק בספרייה לעיבוד טקסט. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
Παν語
 מפתח:  Behdad Esfahbod
 גרסה אחרונה:  1.54.0 (9 ביוני 2024) 
 מערכת הפעלה:  חוצה־פלטפורמות
 נכתבה בשפות:  C
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי המוקטן של גנו גרסה 2
 קוד מקור:  https://gitlab.gnome.org/GNOME/pango  https://github.com/GNOME/pango.git 
 קטגוריה:  עיבוד טקסט
 www.pango.org
 
Pango היא ספרייה לעיבוד טקסט, עם דגש על תמיכה בטקסט רב לשוני. ניתן להשתמש בה בכל מקום בו יש צורך בפריסת טקסט, אם כי רוב העבודה עד כה עם Pango נעשתה בעיקר בהקשר לערכת הכלים GTK+‎, כאשר Pango מהווה את ליבת הטיפול בטקסט ובגופן של GTK+‎.
הספרייה היא חוצה פלטפורמות, לרבות Mac OS X, Microsoft Windows ולינוקס.
כמו כן היא מופצת תחת הרישיון הציבורי הכללי המוקטן של גנו (GNU LGPL).
שימוש

Pango מוטמעת ומשולבת היטב בהפצות הלינוקס. ערכת הכלים GTK+‎, הדפדפן פיירפוקס ותוכנת הדואר האלקטרוני Thunderbird (שני האחרונים, רק על לינוקס) משתמשים ב־Pango לעיבוד הטקסט.
טקסט וגרפיקה

השלמת הטיפול בטקסט עם עיבוד גרפי נעשה באמצעות ספריית הגרפיקה הווקטורית Cairo.
HarfBuzz

HarfBuzz הוא מנוע פריסת הגופנים של OpenType. מטרתו היא לבצע תקן פריסת טקסט בקוד פתוח. במקור, כתיבת HarfBuzz החלה כחלק ממיזם FreeType, פותחה לאחר מכן בנפרד ב־Qt וב־Pango, ולבסוף מוזגה בחזרה למאגר משותף. כעתן הן Qt והן Pango משתמשים ב־HarfBuzz. כמו כן גם פיירפוקס וכרומיום משתמשים במנוע פריסת גופנים זה.
עד גרסה 1.30.1, Pango הכילה עותק מפוצל של HarfBuzz בתוך הקוד שלה. בגרסה 1.31.0, Pango הסירה את הקוד, המעט מיושן, של HarfBuzz, ועברה להשתמש במאגר המרכזי והעדכני, ללא פיצול הקוד. מהלך זה, ככל הנראה, עשוי לשפר את עיבוד הטקסט באמצעות Pango.
ראו גם

FreeType
Cairo, ספרייה לעיבוד גרפיקה וקטורית
GTK+‎
תוכנה חופשית
קוד פתוח
My Way (אלבום)

My Way הוא אלבום מאת הזמר האמריקני פרנק סינטרה, אשר יצא בשנת 1969. זהו אלבום האולפן ה-54 של סינטרה וה-27 היוצא בחברת ההקלטות רפרייז רקורדס.
האלבום הוא אוסף של שירי פופ עכשוויים, ביניהם שירם של סיימון וגרפונקל, "גברת רובינסון", השיר "Yesterday" של להקת הביטלס, וכן מספר שירים צרפתיים. אך את מלוא תשומת הלב תפס שיר הנושא, שמאוחר יותר הפך למזוהה ביותר עם סינטרה, "My Way". את המילים לשיר כתב פול אנקה כשהוא חושב על סינטרה כמבצע. המנגינה לקוחה מהשיר הצרפתי "Comme D'habitude".
בעזרתו של המעבד המוזיקלי דון קוסטה הצליח סינטרה למזג באלבום בין סגנון הפופ הקלאסי אותו אהב ובין הפופ/רוק העכשווי ששלט במצעדי הפזמונים של סוף שנות ה-60. בשירתו של סינטרה אין את אותה תחושת ה"מאצ'ו" בה התהדר בזמן שהנהיג את חבורת הראט פאק, אלא יותר את הכיוון אליו פנה עתה, זמר ההולך ומתבגר.
משתתפים

פרנק סינטרה - קולות
דון קוסטה - מעבד מוזיקלי, מנצח
רשימת שירים

Watch What Happens
Didn't We
Hallelujah, I Love Her So
Yesterday
All My Tomorrows
My Way
A Day in the Life of a Fool
For Once in My Life
If You Go Away
Mrs. Robinson
Lippincott Williams and Wilkins

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  1792–הווה (כ־232 שנים) 
 חברת אם:  וולטרס קלוור 
 מיקום המטה:  פילדלפיה 
 ענפי תעשייה:  הוצאה לאור 
  
 www.lww.com
 
Lippincott Williams & Wilkins היא הוצאה לאור של ספרים ברפואה ובמדעי החיים. ההוצאה מפרסמת ספרים, מדיה אלקטרונית ולמעלה מ-275 כתבי עת.
ההוצאה השיקה את Point, נקודת למידה מקוונת למידה לתלמידים ומחנכים למקצועות סיעוד, רפואה ובריאות. thePoint מציעה מערך מלא של חומרי תמיכה וטכנולוגיה חינוכית, כולל מערכת לניהול קורסים המסווגת את מנהל הקורסים, תוכני ספרים נלווים, קורסים ללמידה אלקטרונית, והדרכות וכלים משולבים של הערכה ובדיקה.
קהלי היעד של ההוצאה הם רופאים, אחיות, בעלי מקצועות פארא-רפואיים וסטודנטים. המשרדים הראשיים נמצאים בפילדלפיה ולהוצאה סניפים רבים ברחבי ארצות הברית ובעולם, כולל לונדון, הונג קונג וסידני.
מקורה של ההוצאה בדוכן ספרים שנפתח בפילדלפיה ב-1792 והיא עברה מאז גלגולים רבים. מאז 1990 שייכת ההוצאה לחברת וולטרס קלוור (Wolters Kluwer). היא מתקיימת בשמה הנוכחי מאז 1998.
הערות שוליים

↑  D2L, "The Point" learning platform provides online content, services and support to educators and students worldwide.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007605461405171  BIBSYS: 14027  BnF: cb17137923r (data)  CiNii: DA13854530  GND: 10047860-8  ISNI: 0000 0004 0551 6073  LCCN: n98802835  NDL: 01157591  SUDOC: 254430376  VIAF: 151453298   WorldCat (עם VIAF): 151453298 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Linux.Darlloz

| --- | --- |
 מחזור חיים:  2013–הווה (כ־11 שנים) 
 מערכת הפעלה:  לינוקס
 נכתבה בשפות:  PHP
 
Linux.Darlloz היא תולעת מחשב המנצלת פגיעות בנתבים, מצלמות אבטחה, ממירי טלוויזיה, התקני IOT ועוד.
התוכנה התגלתה בשנת 2013, על ידי חברת סימנטק ומיועדת למערכות הפעלה לינוקס.
התולעת מנצלת פגיעות בשפת PHP המוכרת במזהה CVE-2012-1823, פותחת דלת אחורית לצורך הרצת פקודות עתידיות ומתחברת אל שרת שליטה ובקרה (C&C).
בחודש מרץ 2014, ביצע כרייה מטבעות מבוזרים על מחשבי הקורבנות.
ראו גם

רוגלה
תולעת מחשב
נוזקות בלינוקס
אבטחת מחשב אישי
הערות שוליים

↑  "New Linux worm targets routers, cameras, "Internet of things" devices". Ars Technica (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-12-01.
↑  "Update: Symantec discovers Linux.Darlloz worm targetting embedded systems". Technology Org (באנגלית אמריקאית). 2013-12-03. נבדק ב-2018-12-01.
↑  Joe Casad, New Worm Attacks Linux Devices » Linux Magazine, Linux Magazine (באנגלית)
↑  Osborne, Charlie. "Linux worm Darlloz targets Intel architecture to mine digital currency | ZDNet". ZDNet (באנגלית). נבדק ב-2018-12-01.
PCI DSS

PCI DSS (ראשי תיבות של Payment Card Industry Data Security Standard) הוא תקן שנוצר על ידי 5 חברות כרטיסי האשראי הגדולות (ויזה, מסטרקארד, JCB, Discover ואמריקן אקספרס) כדי להבטיח הגנה על נתוני כרטיסי אשראי בכל סביבה בה הם מאוחסנים, מועברים או מעובדים. התקן כולל דרישות שונות ליישום בקרות אבטחת מידע במטרה ליישם הגנה בארגונים המטפלים בפרטי כרטיסי אשראי באמצעים שונים כגון קופה רושמת, ארנקים אלקטרוניים, אתרי אינטרנט, מכונות ממכר אוטומטיות וכספומטים.
התקן מוגדר על ידי מועצת PCI (ר"ת: Payment Card Industry Security Standard Council), אשר הוקמה כדי להגביר את השליטה בנתוני אשראי ולהפחית את הסיכון להונאות כרטיס האשראי הנגרמות מחשיפה לא מבוקרת של נתונים. אימות העמידה בתקן נעשה בצורה שנתית על ידי מעריך עצמאי (QSA) עבור ארגונים המבצעים מספר גדול של פעולות חיוב, ועל ידי שאלון עצמי עבור ארגונים המחזיקים בפעילות קטנה יותר.
מועצת PCI

מועצת PCI הוקמה במטרה לייצר תקנים וחומרים תומכים להגברת בטיחות התשלומים בכרטיסי אשראי. אלה כוללים כלים, מדדים ומשאבים שנועדו לסייע לארגונים להבטיח טיפול בטוח יותר בפרטי המשלמים בכל שלב בדרך. הבסיס לפעילות המועצה הוא סטנדרט PCI Data Security Standard, או בקיצור PCI DSS, המספק מסגרת פעולה לפיתוח תהליכי תשלום באשראי אמינים ובטוחים – כולל מניעה, זיהוי ותגובה מתאימה לבעיות אבטחת מידע.
בין הכלים לאימות העמידה של ארגונים בתקן PCI DSS נכלל שאלון הערכה עצמית, המספק אפשרות לעסקים קטנים לבצע בדיקה של העמידה בתקן.
עבור ספקים של מכשירי סליקה, מועצת PCI מספקת דרישות אבטחת מידע לגבי PIN Transaction, המכילים מערך דרישות עבור כל מכשירי הסליקה, כולל קופות ומכשירי מכירה אוטומטיים. עבור מפתחי תוכנה, המועצה מספקת סטנדרט PA-DSS ורשימת יישומים מאושרים לביצוע תשלומים.
היסטוריה

תקן PCI DSS החל במקור כ-5 תוכניות שונות של חברות האשראי ויזה, מאסטרקארד, אמריקן אקספרס, Discover ו-JCB. המטרות של החברות היו זהות במהותן: ליצור רמה נוספת של הגנה עבור מנפיקי כרטיסי האשראי על ידי הבטחת רמה מינימלית של אבטחת מידע בעסקים, כאשר הם מאחסנים, מעבדים ומשדרים נתוני אשראי.
התפתחות גרסאות התקן:
1.0 - מועצת PCI הוקמה ב-15 בדצמבר 2004, כשהחברות החליטו לאחד מאמצים ואת קווי המדיניות אל תוך תקן אחיד, PCI DSS.
1.1 - בספטמבר 2006, סטנדרט PCI עודכן כדי לספק הבהרות ותיקונים לגרסה הראשונה.
1.2 - הגרסה יצאה ב-1 באוקטובר 2008 ללא שינוי בדרישות אלא הוספת הבהרות; הגרסה שיפרה את הגמישות וענתה על איומים מתפתחים.
1.2.1 - באוגוסט 2009 יצאה תת-גרסה כדי להטמיע מספר תיקונים קטנים שנועדו ליצור אחידות לרוחב התקן.
2.0 - יצאה באוקטובר 2010.
3.0 - שוחררה בנובמבר 2013 והפכה להיות פעילה ב-1 בינואר 2014.
3.1 - יצאה באפריל 2015 ופגה ב-31 באוקטובר 2016.
3.2 - יצאה באפריל 2016.
משמעות PCI עבור עסקים

המשמעות של התקן במונחי אבטחת מידע, היא כי העסק עומד בדרישות התקן לגבי ניהול אבטחה, מדיניות הארגון, תהליכים, מבנה הרשת הארגונית, מבנה תוכנה, והפעלת אמצעי הגנה שונים. תפעולית, המשמעות היא שהעסק לוקח חלק פעיל בהגנה על נתוני האשראי של הלקוחות בכל עסקה, וכי גם לעסק וגם ללקוחות יש ביטחון כי הם מוגנים.
עמידה בתקן PCI לעומת אימות התקן

על אף שכל הישויות המאחסנות, מעבדות או משדרגות נתונים בתהליך החיוב חייבות להטמיע את דרישות PCI DSS, אימות התקן אינו חובה עבור כל הגורמים. כרגע מאסטרקארד וויזה דורשים מעסקים לבצע אימות על פי PCI DSS. בנקים אינם נדרשים לעבור אימות.
אי עמידה בתקן

מועצת PCI מעודדת עסקים המאחסנים נתוני אשראי לעמוד בתקן כדי להפחית סיכונים העלולים לגרום לפגיעה כספית כתוצאה מדליפת נתונים, אך היא אינה בעלת סמכות אכיפה של התקן. חברות האשראי הן המחזיקות בכוח לקבוע נהלים, לוחות זמנים ודרישות לעמידה בתקן. חברות האשראי כי החל מתחילת 2013 כל חברה המבצעת חיובים בכרטיסי אשראי תידרש לעמוד בתקן. חברה שתתקיים אצלה דליפה של נתוני אשראי ואשר לא עמדה בתקן תעמוד בפני מגבלות וקנסות מצד חברות האשראי.
משמעות ה-PCI עבור מוקדי שירות

במוקדי שירות, לקוחות מקריאים את נתוני האשראי, קוד CVV ותאריכי תפוגה לסוכני המכירות. ישנם רק מעט בקרים שניתן ליישם כדי למנוע הדלפה של הנתונים. נוסף על כך ניתן לציין את מערכות ההקלטה הפועלות במוקדי שירות. כדי לטפל בנושא זה, בינואר 2010, מועצת האשראי הוציאה מסמך שאלות ותשובות לגבי הקלטות במוקדי שירות, שמטרתו להתחיל תהליך שימנע הקלטות מספרי אשראי הכוללים את קוד הבקרה.
רשתות אלחוטיות

ביולי 2009 יצרה מועצת PCI קווים מנחים עם המלצות לשימוש במערכות מניעת חדירה לרשתות אלחוטיות עבור ארגונים גדולים.
ראו גם

כרטיס אשראי
אבטחת מידע
טוקניזציה (אבטחת נתונים)
I Want You (שיר של מדונה)

| --- | --- |
 סינגל שיווקי בביצוע מדונה ומאסיב אטאק
 מתוך האלבום Inner City Blues: The Music of Marvin Gaye ו-Something to Remember
 יצא לאור:  17 באוקטובר 1995
 תאריך הקלטה:  1995
 מקום הקלטה:  ויילד באנץ' (בריסטול, אנגליה) דה היט פקטורי (ניו יורק סיטי)
 סוגה:  טריפ הופ
 שפה:  אנגלית
 אורך:  6:23
 חברת תקליטים:  האחים וורנר • מאבריק • מוטאון
 כתיבה:  ליאון וייר, ארתור "טי-בוי" רוס
 הפקה:  נלי הופר
"I Want You" (בעברית: "אֲנִי רוֹצָה אוֹתְךָ") הוא סינגל שיווקי שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מדונה, ביחד עם הלהקה האנגלייה מאסיב אטאק, מתוך אלבום האוסף הראשון של מדונה, Something to Remember (1995). הגרסה המקורית של השיר הוקלטה על ידי הזמר האמריקאי מרווין גיי, והופצה כסינגל בשנת 1976.
רקע והקלטה

לאחר יציאת הלהיט שלה "Take a Bow", מדונה פנתה לארל סבסטיאן בנוגע להקלטתו של "I Want You" כמחווה שאירעה במסגרת אלבום האוסף, Inner City Blues: The Music of Marvin Gaye. בנוסף לכך, הוחלט לכלול אותו באלבום אוסף הבלדות שלה, Something to Remember. הוא היה אמור להיות הסינגל המוביל מתוך Something to Remember; וידאו קליפ נלווה צולם והופץ בכלי תקשורת רבים, אך בעיות משפטיות בין חברת התקליטים מוטאון לחברת התקליטים של מדונה מנעו את זה. מאוחר יותר, מאסיב אטאק כללה את השיר במהדורה המיוחדת של אוסף הלהיטים הגדולים ביותר שלה Collected ב-2006. "I Want You" נכלל בתקליטור השני מבין השניים.
למעלה משנה לפני יציאתו של Inner City Blues: The Music of Marvin Gaye מוטאון רקורדס, חברת התקליטים שאחראית על הרכבת האמנים לאלבום האוסף פנתה למאסיב אטאק וביקשה ממנה לבחור שיר מקטלוג המוזיקה של מרווין גיי במטרה להקליטו מחדש, והציעה להם לעשות שיתוף פעולה עם הזמרת האמריקאית צ'אקה קאן. בהמשך לכך, נוצרה רצועת דמו כדי להתאים את השירה שלה, אך מפגשי ההקלטה לא צלחו. כתוצאה מכך, עלתה האפשרות לזמן קצר לעבוד עם ארון נוויל (אנ'), אך גם הצעה זו נפסלה בעקבות בעיות משפטיות.
המפיק המוזיקלי נלי הופר הציע את מדונה כסולנית, שעזר בהפקת אלבום האולפן השישי שלה Bedtime Stories באות העת; הוא קבע מפגש הקלטות עם מאסיב אטאק. חברי הלהקה גראנט "דדי ג'י" מרשל ואנדי "מאשרום" וולס מעולם לא נפגשו עם מדונה במהלך הקלטות השיר, רק רוברט "3D" דל נג'ה יחד עם הופר נפגשו איתה בניו יורק לתקופה של יומיים, במהלכם הקליטו אותו. מדונה התרשמה מהתוצר המוגמר, וכתוצאה מכך בחרה לכלול אותו כרצועה הראשונה באלבום האוסף הבלדות שלה מ-1995 Something to Remember.
ביקורת

מבקר המוזיקה סטיבן תומאס ארלוויין מ-AllMusic אמר כי "I Want You" הוא הבולט ביותר מבין שלוש הרצועות החדשות ב-Something to Remember. בביקורת נוספת עבור Inner City Blues: The Music of Marvin Gaye, ארלוויין ציין את סוגת הטריפ הופ, כמו גם את שיתוף הפעולה של מדונה עם מאסיב אטאק. ג'ים פרבר מניו יורק דיילי ניוז הצהיר כי "[מדונה] מעולם לא נשמעה טוב יותר מאשר בהקלטה של "I Want You" של מרווין גיי".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ של "I Want You" צולם ב-5 וב-6 באוגוסט 1995 באולפני סילברקאפ (אנ') בלונג איילנד סיטי (אנ'), ניו יורק. את הקליפ ביים ארל סבסטיאן, לצד ג'ואל הינמן שהפיק אותו וברוס אשלי שערך אותו. הקליפ נוצר בהשראת A Telephone Call, סיפור קצר שנכתב על ידי הסופרת האמריקאית, דורותי פארקר. הקליפ שודר לראשונה ב-VH1 ב-2 באוקטובר 1995. "I Want You" קיבל מועמדות בקטגוריית "MTV Amour" בטקס פרסי המוזיקה של MTV אירופה 1996, אך הפסיד ל-"Killing Me Softly" של פוג'יז. הקליפ פורסם באופן מסחרי בשנת 2009 באוסף הווידאו קליפים של מדונה, Celebration: The Video Collection.
רשימת השמעה

תקליטור
"I Want You" (גרסת האלבום/מאסטר) – 6:23
"I Want You" (גרסה תזמורתית) – 5:56
"I Want You" (גרסת לאודר ליד ווקאל) – 6:20
"I Want You" (ג'וניור'ס קלאב אדיט) – 7:24
"I Want You" (גרסת קולות רקע ושירה מדוברת) – 6:20
"I Want You" (קטע כלי/מאסטר) – 6:20
"I Want You" (ג'וניור'ס קלאב מיקס) – 9:31
"I Want You" (מאסטר/ללא שירה מדוברת) – 6:20
"I Want You" (תזמורת בלבד) – 7:11
"I Want You" (ג'וניור'ס שורט קלאב אדיט) – 5:44
"I Want You" (ג'וניור'ס רדיו אדיט) – 3:56
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1995–2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1995–2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1995–2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1995–2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ספרד | Canciones Más Infravaloradas | 5 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 17 באוקטובר 1995 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | מוטאון • מאבריק • האחים וורנר |  |
Panhard & Levassor Dynamic

| --- | --- |

Panhard & Levassor Dynamic, קופה, 2 דלתות
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Panhard et Levassor Dynamic
 יצרן:  Panhard
 שנות ייצור:  1936–1940
 הרכבה:  צרפת צרפת
 מודל קודם:  Panhard CS 
 אורך:  4,750-5,150 מ"מ
 רוחב:  1,900 מ"מ
 משקל:  1,600-1,800 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,600 מ"מ  2,800 מ"מ  3,000 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים, 2,516 סמ"ק  6 צילינדרים,  2,861 סמ"ק, המפיק 75 כ"ס  6 צילינדרים,  3,485 סמ"ק, המפיק 100 כ"ס
 הילוכים:  תמסורת ידנית
 
Panhard & Levassor Dynamic היא מכונית סלון מתוצרת יצרן כלי הרכב הטקטים הקלים, והצבאיים Panhard הצרפתי, אשר יוצר בין השנים 1936–1940. בין השנים 1936 ל-1940, יוצרו 2,742 יחידות מהדגם.
גרסאות "Panhard & Levassor Dynamic"

4 דלתות - סלון
4 דלתות דגם “6-light” - לימוזינה
2 דלתות - קופה
2 דלתות - קופה (2 מושבים)
2 דלתות - קבריולה
דגמי "Panhard & Levassor Dynamic"

Dynamic 130 (series X76)
Dynamic 140 (series X77 and X81)
Dynamic 160 (series X80 and X82)
Dynamic 140 Typ X81 (דגם לימוזינה)
תמונות

דגם "Panhard & Levassor Dynamic" - סלון
דגם "Panhard & Levassor Dynamic" - סלון
דגם "Panhard & Levassor Dynamic", שנת 1938 - סלון
דגם "Panhard & Levassor Dynamic" - סלון
דגם "Panhard & Levassor Dynamic" - קופה
דגם "Panhard & Levassor Dynamic" - סלון
דגם "Panhard & Levassor Dynamic", שנת 1938 - מבט לתא הנהג
דגם "Panhard & Levassor Dynamic", שנת 1939, (4 דלתות דגם “6-light”) - לימוזינה
דגם "Panhard & Levassor Dynamic" - סלון
ראו גם

Panhard Dyna X
Panhard Dyna Z
Panhard CD
הערות שוליים

↑  דגמי "Panhard & Levassor Dynamic" , conceptcarz.com
↑  דגמי "Panhard & Levassor Dynamic", stubs-auto.fr
↑  דגמי  "Panhard & Levassor Dynamic" citroenet.org.uk/panhard-et-levassor/panhard
Undercut (תספורת)

תספורת Undercut
Undercut הוא השם של תספורת בה השיער בחלק העליון של הראש נשאר ארוך יחסית בעוד שהשיער ביתר החלקים שבצידי הראש הרבה יותר קצרים.
עוד בשנות העשרים ועד לשנות הארבעים הייתה התספורת פופולרית בעולם המערבי. התספורת חזרה להיות פופולרית בעשור השני של המאה ה-21, הן כתספורת גברים והן כתספורת נשים. בארצות דוברות אנגלית התספורת מכונה גם "Hitler-Youth Cut" (בתרגום חופשי לעברית: "תספורת הנוער ההיטלראי").
גלריה

סקרילקס עם תספורת Undercut,‏ 2011
חיילים נאצים עם תספורת Undercut,‏ 1942
זאכרי קווינטו עם תספורת Undercut,‏ 2009
ריהאנה עם תספורת Undercut,‏ 2013
ראו גם

אופנה במדינות המערב בעשור השני של המאה ה-21
הערות שוליים

↑  Paul Mitchell The School,  https://www.bizjournals.com/chicago/news/2018/08/14/booming-beauty-industry-struggles-to-fill-more.html, Booming beauty industry struggles to fill more than 30,000 jobs, Paul Mitchell The School Provo (ארכיון)
↑  Undercut, UNFILTERED, ‏2014-11-17 (באנגלית)
↑  Comeback of the Hitler Youth haircut worries Jewish and progressive groups fearing intolerance, Daily Kos
↑  Is 'Hitler Youth Hairdo' a Sign of anti-Semitism?, Israel National News (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Xkcd

ריבוע מתוך הרצועה "Philosophy"
xkcd הוא קומיקס מקוון פרי עטו של רנדל מונרו. הקומיקס עוסק במגוון תחומים, לעיתים סביב הצהרות על משמעות החיים והאהבה ולעיתים סביב נושאים מתמטיים ובדיחות פנימיות מעולם המדע. סגנון הקומיקס פשטני והדמויות אינן יותר מדמויות גפרורים.
לשם xkcd אין שום משמעות. מונרו חיפש לעצמו כינוי ייחודי אשר יוכל להשתמש בו ברשת ומצא לנכון לחפש "נ.צ. במרחב ה-4 אותיות אשר ייצג אותו באופן ייחודי". אחד הקריטריונים החשובים לבחירת הכינוי היו שארבע האותיות לא יהיו מזוהות עם שום דבר ובמיוחד לא ראשי תיבות של ביטוי כלשהו.
Panhard CD

| --- | --- |

Panhard CD
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  Panhard
 שנות ייצור:  1962–1965
 הרכבה:  צרפת צרפת
 מודל קודם:  DB HBR 5
 מרכב:  Front-engine, front-wheel-drive layout
 אורך:  4,060 מ"מ
 רוחב:  1,600 מ"מ
 גובה:  1,185 מ"מ
 משקל:  546-580 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,250 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  2 צילינדרים, 4 שסתומים, קירור אוויר, 702 סמ"ק המפיק 60 כ"ס  2 צילינדרים, 4 שסתומים, קירור אוויר, 848 סמ"ק, המפיק 50 כ"ס  2 צילינדרים, 4 שסתומים, קירור אוויר, 848 סמ"ק, המפיק 60 כ"ס  2 צילינדרים, 4 שסתומים, קירור אוויר, 848 סמ"ק, המפיק 78 כ"ס
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות  (סוג "Traction")
 מהירות מרבית:  165 קמ"ש (דגם Grand Tourisme)  180 קמ"ש (דגם Panhard CD Rallye)
 מעצב:  Charles Deutsch
Panhard CD היא מכונית ספורט מתוצרת יצרן כלי הרכב הטקטים הקלים, והצבאיים "Panhard" הצרפתי, אשר יוצר בין השנים 1962–1965,,
דגמי "Panhard CD"

CD Dyna
(Panhard CD GT (Grand Tourisme
Panhard CD Rallye
LM64
CD-Panhard SP66