פירוש האבן עזרא
הערות שוליים

↑  אזן מלים תבחן, סימון אוריאל, נספח 1
↑  אבן עזרא אברהם, אתר דעת
↑  ”...כי אמנם הראב"ע לא לנו כתב ספריו, לא לנו ולבאים אחריו. אך לעצמו, לפי המקום ולפי השעה, למצוא מחייתו בכל המקומות אשר היה מתגורר שם...” שד"ל, כרם חמד ד', מכתב כ', עמוד 132
↑  יוצא דופן הוא הפירוש הארוך, ראו להלן
↑  ה"אבן עזרא" ויחסו לפרשני המקרא, מאת הרב חיים ראובן רבינוביץ, באתר דעת
↑  מלבד תרגום אחד לספר העצמים שלא ברור האם באמת נכתב על ידו
↑  הקדמתו לפירוש הקצר, בה הוא כותב: ”והרוצה לעמוד על חכמות חיצונות / ילמדם מספרי אנשי התבונות...”
↑  אזן מלים תבחן, סימון אוריאל, פרק ב' בין המפרש הנודד לקוראיו עמ' 33-36
↑  ע"פ עדותו בבראשית פרק ל"ג פסוק י'
↑  ע"פ מאמרו של אוריאל סימון בנושא, אמנם ההוכחה שם מתייחסת בעיקר לכך שהוא נכתב לפני שנת 1145 אולם נראה שהוא מבין שהפירוש נכתב כשנתיים - שלוש לפני כן.
↑  כמו בפירושו לפרק כ בספר שמות.
↑  כפי שניתן לראות בפרק 'עקרונות הפירוש'.
↑  אוריאל סימון משער שהדבר מצביע על כך שכתב היד ממנו העתיקו כל כתבי היד המאוחרים התפרק בנקודה זו והחלקים שאחריה אבד.
↑  בניגוד לפירוש לבראשית בו הוא מפרש רק דברים הטעונים פירוש לדעתו.
↑  כך לדוגמה בפרשת וארא הוא פותח את הפירוש בפיוט הבא:
שם א-ל ש-די סוד התורה - גם כן השם הוא הנורא

עתה פורש בתחילת זאת - הפרשה היא וארא.
↑  ע"פ מאמרו של אוריאל סימון.
↑  הקדמות האבן עזרא לישעיהו ואיכה
↑  פרידלנדר מ., "מסות", עמ' 137
↑  כך לדוגמה בפירושו לדניאל פרק יב: ”...והמשכיל יבין הנכון משני הפירושים ודברי חכמים עוזרים הגאון ז"ל:”
↑  הקדמתו לתורה באתר ויקיטקסט.
↑  ספר שכתב על דקדוק מקראי.
↑  כלומר, יצרו את המסורה.
↑  ספר צחות, ו', עמוד ב'
↑  המשך הפתיחה לספר מאזנים.
↑  פירושו על שמות פרק כ', פסוק א'. ומופיע בניסוח מעט שונה גם בספרו יסוד מורא בשער הראשון.
↑  כעשרת הדיברות בפרשות יתרו ו-ואתחנן.
↑  כפי שהוא כותב בהקדמתו לפירוש התורה הקצר: "ולא אזכיר טעמי אנשי המסורת, למה זאת מלאה ולמה זאת נחסרת, כי כל טעמיהם כדרך הדרש הם, כי הכתוב פעם יכתוב המילה מלאה מבוארה, ופעם יחסר אות נעלם לאחוז דרך קצרה, ואחר שידרשו טעם למלאים ולחסרים - יורונו איך יוכלו לכתוב הספרים".
↑  במאמרה 'קרי וכתיב בפירושי ר' אברהם אבן־עזרא' (בתוך בית מקרא מ"ב, תשנ"ז עמ' 239 – 256) לובה חרל"פ סוקרת את פירושי האבן עזרא על התורה, ישעיהו, הושע ותהילים. וממצאיה הם שמתוך 174 הערות קרי שיש בספרים הללו האבן עזרא מתייחס ל־58 מתוכם. אמנם פרופ' אוריאל סימון מציין שממצאיה מטעים, כיוון שהיא התייחסה גם למקרים בהם האבן עזרא מפרש ע"פ הקרי בלבד ללא התייחסות לכך שהכתיב שונה (אוריאל סימון, אזן מלין תבחן, הוצאת אוניברסיטת בר־אילן, עמ' 159, הערה 46).
↑  כלומר, כאשר קרי במקום אחד הופך להיות כתיב במקום אחר והכתיב הראשון הופך לקרי.
↑  כך לדוגמה בפירוש המילה וילונו/וילינו המופיעה בשמות ט"ז, ב' ('וילינו' כתיב, 'וילונו' קרי), ובבמדבר י"ד, ל"ו ('וילונו' כתיב, 'וילינו' קרי).
↑  יחזקאל כ"ה, ז'.
↑  דניאל א', ה'.
↑  ויקרא י"א, כ"א.
↑  תהילים ק', ג'.
↑  אוריאל סימון, אזן מלין תבחן, הוצאת אוניברסיטת בר־אילן, עמ' 159 – 162.
↑  אבן עזרא על דברים, א', ב
↑  על פי אזן מלים תבחן, סימון אוריאל, פרק י"ג - "ארבע דרכי התמודדות של מפרשי ראב"ע עם 'סוד השנים עשר'"
↑  דעה זו מופיעה לראשונה אצל רבי יהודה משקוני, בפירושו ל"והכנעני אז בארץ" (בראשית, י"ב, ו'), המביא אותה בשם ר' משה אבן תיבון, ר' ישעיה מטרני ור' אליהו משארש, אשר פירושם על האבן עזרא לא שרד.
↑  פירוש נוסף וידוע לסוד זה, המובא על ידי הרמב"ן, מדבר על כך שיש לספור שלושים ושלוש פסוקים מאותו פסוק וכך הוא מגיע לפסוק האוסר על הקרבת זבחים לשעירים. הוא טוען שכוונת האבן עזרא בסוד זה הייתה שקורבן העזאזל ניתן לשעירים ולא לה'.
↑  ר' ישעיה מטרני
↑  ר' אליהו משארש
↑  ברוך שפינוזה, "מאמר תאולוגי מדיני", עמ' 95–96
↑  הסיפור מופיע בספר יהושע, פרק ח', פסוק ל"ב
↑  לדוגמה שד"ל בפירושו לתורה
↑  כולו בכתב יד, רק ההקדמה נדפסה ב"הכרמל".
↑  הרב יעקב לויפר, פירוש 'אבי עזר' על פירוש ראב"ע על התורה, המעין, תשרי תש"ע
↑  הרב שלמה הכהן מליסא, אבי עזר, עמוד ראשון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007356305205171  VIAF: 178613397   WorldCat (עם VIAF): 178613397