stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אדמונדו סירל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 במרץ 1893 ולפראיסו, צ'ילה 
 פטירה:  20 במאי 1982 (בגיל 89) 
 תחום יצירה:  קריקטורה, ציור 
 
אדמונדו "מונדו" סירל (בספרדית: Edmundo "Mundo" Searle;‏ 15 במרץ 1893 – 20 במאי 1982) היה קריקטוריסט צ'יליאני שהתמחה בקריקטורות מצוירות.
ביוגרפיה

סירל נולד בולפראיסו. אביו היה ממוצא בריטי. אדמונדו למד בבית הספר אנגלית סאן לואיס של לימחה. הוא החל את הקריירה שלו כקריקטוריסט בשנת 1909, ועבד במגזין "Sucesos" ובעיתון "La Unión de Valparaíso". כבר בתחילת הדרך הוא חתם על עבודתו כ"מונדו". הוא התחתן עם אספרנסה ארטזה, ונולד לו שני ילדים: אדמונדו ופרלה. בשנת 1917 הוא היגר לארצות הברית, שם עבד ב"ניו יורק הראלד", אך עד מהרה חזר לצ'ילה בשנת 1918.
בין השנים 1928–1931 עבר סירל עם משפחתו ללונדון, שם עבד ב"המתבונן", "סקיצה יומית" ,"חדשות לונדון מאויירות" וטאטלר. בהיותו חובב סוסים הוא נעשה חבר קרוב של אדוארד השמיני, אז הנסיך מויילס.
לאחר שובו לצ'ילה, התרכז בעיקר בציורי סוסים. הרטרוספקטיבה הראשונה של עבודתו התקיימה באוגוסט 1976, באולם המרכזי של האוניברסיטה הקתולית בצ'ילה. סירל נפטר בסנטיאגו בשנת 1982 בגיל 89.
A Ballads

A Ballads הוא אלבום האוסף השני של זמרת הפופ היפנית איומי האמסאקי. באלבום ארבעה-עשר שירים. האלבום יצא ב-12 במרץ 2003. עד שנת 2007 נמכרו כמעט מיליון עותקים של אלבום זה, שהגיע לפסגת מצעד המכירות היפני אוריקון כבר בשבוע צאתו. האלבום שרד במצעד המכירות משך 39 שבועות.
דיסקוגרפיית הסינגלים של טיילור סוויפט
כאמנית ראשית > שנות ה-2000

| שם | שנה | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> ארצות הברית  | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> אוסטרליה  | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> אירלנד | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> בריטניה | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> גרמניה | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> הולנד  | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> יפן | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> ניו זילנד | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> צרפת | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> קנדה | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> שווייץ | מכירות | תארים | אלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "Tim McGraw" | 2006 | 40 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |  ארצות הברית 1,600,000 |  ארצות הברית פלטינה 2×  אוסטרליה זהב | Taylor Swift |
| "Teardrops on My Guitar" | 2007 | 13 | — | — | 51 | — | — | — | — | — | 45 | — |  ארצות הברית 3,000,000 |  ארצות הברית פלטינה 3×  קנדה פלטינה  אוסטרליה פלטינה  בריטניה כסף | Taylor Swift |
| "Our Song" | 2007 | 16 | — | — | — | — | — | — | — | — | 30 | — |  ארצות הברית 3,400,000 |  ארצות הברית פלטינה 4×  אוסטרליה פלטינה 2×  קנדה פלטינה  בריטניה כסף | Taylor Swift |
| "Picture to Burn" | 2008 | 28 | — | — | — | — | — | — | — | — | 48 | — |  ארצות הברית 1,700,000 |  ארצות הברית פלטינה 2×  אוסטרליה פלטינה  קנדה זהב | Taylor Swift |
| "Should've Said No" | 2008 | 33 | — | — | — | — | — | — | 18 | — | 67 | — |  ארצות הברית 1,500,000 |  ארצות הברית פלטינה  אוסטרליה זהב | Taylor Swift |
| "Love Story" | 2008 | 4 | 1 | 3 | 2 | 22 | 13 | 3 | 3 | 14 | 4 | 50 |  העולם 8,100,000  ארצות הברית 6,100,000  הממלכה המאוחדת 1,280,000 |  אוסטרליה פלטינה 13×  ארצות הברית פלטינה 8×  בריטניה פלטינה 3×  קנדה פלטינה 2×  גרמניה פלטינה  דנמרק פלטינה  ניו זילנד פלטינה  יפן זהב  איטליה זהב  ספרד זהב | Fearless |
| "White Horse" | 2008 | 13 | 41 | — | 60 | — | — | — | — | — | 43 | — |  ארצות הברית 2,000,000 |  ארצות הברית פלטינה 2×  אוסטרליה פלטינה  קנדה זהב | Fearless |
| "You Belong with Me" | 2009 | 2 | 5 | 12 | 30 | — | 68 | 10 | 5 | — | 3 | 58 |  ארצות הברית 4,900,000 |  אוסטרליה פלטינה 9×  ארצות הברית פלטינה 7×  קנדה פלטינה 2×  בריטניה פלטינה  יפן פלטינה  ניו זילנד פלטינה  דנמרק זהב  ספרד זהב | Fearless |
| "Fifteen" | 2009 | 23 | 48 | — | — | — | — | — | — | — | 19 | — |  ארצות הברית 1,500,000 |  ארצות הברית פלטינה 2×  אוסטרליה פלטינה  קנדה זהב | Fearless |
כאמנית אורחת

| שם | שנה | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> ארצות הברית  | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> אוסטרליה  | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> בריטניה | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> גרמניה | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> הולנד  | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> צרפת | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> קנדה | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> אירלנד | מיקומי שיא "—" מציין סינגל שלא נכנס למצעדים או לא הופץ באזור זה> עולמי  | מכירות | תארים | אלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "God Bless the Children" (ויין וורנר ואמנים שונים מנאשוויל) | 2006 | — | — | — | — | — | — | — | — | — |  |  | Turbo Twang'n |
| "Two Is Better Than One" (בויז לייק גירלז בהשתתפות טיילור סוויפט) | 2009 | 18 | — | — | — | — | — | 18 | — | — |  ארצות הברית 1,700,000 |  ארצות הברית פלטינה | Love Drunk |
| "Half of My Heart" (ג'ון מאייר בהשתתפות טיילור סוויפט) | 2010 | 25 | 71 | — | — | 40 | — | 53 | — | — |  |  ארצות הברית פלטינה  אוסטרליה זהב  IFPI DEN: זהב | Battle Studies |
| "Both of Us" (ב.ו.ב בהשתתפות טיילור סוויפט) | 2012 | 18 | 5 | 22 | — | — | — | 23 | 26 | — |  ארצות הברית 1,000,000 |  ארצות הברית פלטינה  אוסטרליה פלטינה  ניו זילנד זהב | Strange Clouds |
| "Babe" (שוגרלנד בהשתתפות טיילור סוויפט) | 2018 | 72 | — | — | — | — | — | 94 | — | 71 |  |  ארצות הברית זהב | Bigger |
| "Gasoline" (חיים בהשתתפות טיילור סוויפט) | 2021 | — | — | — | — | — | — | — | — | — |  |  | Women in Music Pt. III (Expanded Edition) |
| "Renegade" (ביג רד משין בהשתתפות טיילור סוויפט) | 2021 | 73 | 70 | 73 | — | — | — | 58 | 53 | 96 |  |  | How Long Do You Think It's Gonna Last? |
| "The Joker and the Queen" (אד שירן בהשתתפות טיילור סוויפט) | 2022 | 21 | — | 2 | 37 | 78 | 170 | 12 | — | 10 |  |  בריטניה כסף  קנדה זהב | = |
| "The Alcott" (דה נשיונל בהשתתפות טיילור סוויפט) | 2023 | — | — | 90 | — | — | — | — | — | — |  |  | First Two Pages of Frankenstein |
התעלפות

| --- | --- |

 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  811669 
 MeSH:  D013575
 סיווגים
 ICD-10:  R55 
 ICD-11:  MG45 
 
התעלפות (באנגלית: Syncope, סינקופה) היא מצב של אובדן הכרה זמני ואובדן טונוס היציבה כתוצאה מזרימת חמצן מופחתת ו/או גלוקוז למוח, כאשר לאחריה יש התאוששות ספונטנית. התעלפות עלולה להתרחש באופן פתאומי, ללא אזהרה, או לאחר תסמינים שונים הכוללים בין היתר סחרחורת, טינטון, תחושת חמימות, הזעת יתר, בחילה, והפרעות בראייה. התעלפות יכולה להיות שפירה (ללא הקשר לבעיה רפואית רצינית), או שהיא יכולה לרמז על בעיות רפואיות חמורות כגון הפרעות קצב לבביות. התעלפות יכולה לקרות פעם אחת בלבד, או להישנות מספר פעמים.
פתופיזיולוגיה

בתנאים נורמליים, לחץ הדם הסיסטמי מפוקח על ידי תהליכים מורכבים הכוללים פעילות עצבית, מסתמים ורידיים, מערכת רנין-אנגיוטנסין-אלדוסטרון ועוד. בקירוב, כשלושה רבעים מנפח הדם הסיסטמי מצוי בוורידים, וכל בעיה הקשורה להחזר הוורידי (האופן בו חוזר הדם הוורידי בחזרה ללב) עלולה להביא לירידה בתפוקת הלב. זרימת הדם למוח נשמרת קבועה כתוצאה מתפוקת הלב ומהתכווצות העורקיקים (ארטריולות), כפיצוי על ירידה בזרימה כאמור, אולם כאשר הפיצוי אינו מספק נוצרת ירידה בזרימת הדם למוח, וכאשר זרימת הדם למוח קטנה ביותר מחצי מהזרימה הרגילה, מתרחשת התעלפות. באופן נורמלי, אגירה של דם בגפיים התחתונות נמנעת בשלוש דרכים: האחת, רפלקסים המופעלים על כיווץ כלי דם פריפריים, לרבות עורקיקים (ארטיולות) וורידונים (ונולות). השנייה, רפלקסים הקיימים בעורק התרדמה (הקרוטיד) ובאבי-העורקים (אאורטה). השלישית, שיפור בהחזר הדם הוורידי על ידי פעילות שרירי הגפיים.
הגורמים להתעלפות

ישנן שלוש סיבות עיקריות המביאות לירידה זמנית באספקת הדם למוח: בעיות בטונוס הווסקולרי או בנפח הדם; בעיות קרדיו-וסקולריות כגון הפרעות קצב או חסימות; מחלה צרברו-וסקולרית (בכלי הדם שבמוח). לעיתים, הסיבות להתעלפות יכולות להיות משולבות.
הגורמים להתעלפות > בעיות בנפח הדם או בטונוס הווסקולרי

התעלפות נוירו-קרדיוגנית מתרחשת לרוב כאשר יש עלייה בעצבוב הסימפתטי הפריפרי ואגירת דם בוורידים. תחת מצבים אלו, וכתוצאה מאגירת דם בגפיים התחתונות, חוזר מעט דם ללב והוא מתכווץ כנגד חדרים ריקים יחסית. כתוצאה מכך מופעלים מכנורצפטורים לבביים המעלים את העצבוב הפרסימפתטי ומביאים לירידה בקצב הלב. עם זאת, יש גורמים נוספים להתעלפות, לרבות מרכיבים מוחיים או מרכיבים אחרים שאינם קשורים במכנורצפטורים עצמם.
הגורמים להתעלפות > בעיות קרדיו-ווסקולריות

התעלפות לבבית (Cardiac syncope) מתרחשת בעקבות ירידה פתאומית בתפוקת הלב, הנגרמת לרוב בגלל הפרעות קצב לבביות. אצל אנשים בריאים, קצב לב שבין 30 ועד 180 פעימות לדקה לא יביא לירידה בזרימת הדם למוח, במיוחד כאשר האדם שוכב על גבו. אולם כאשר קצב הלב נמוך, זמן מילוי החדרים ונפח הפעימה מתארכים כדי לשמור על תפוקת לב נורמלית. בקצב לב שמתחת ל-30 פעימות בדקה, נפח הפעימה לא יכול לגדול עוד יותר כדי לפצות, ובקצב לב שמעל 180 פעימות לדקה זמן מילוי החדרים אינו מספק כדי לשמר את נפח הפעימה. בשני המקרים הללו קטן נפח הזרימה למוח והתעלפות עלולה להתרחש. ברדי-אריתמיות (הפרעות קצב לבביות המביאות לירידה בקצב הלב) עלולות להתרחש כתוצאה ממחלות שונות כגון Sinoatrial arrest, או AV block. התעלפויות כאמור מתרחשות לרוב באופן פתאומי וללא התרעה מוקדמת, ועלולות להתרחש כמה פעמים ביום. תרופות שונות משפיעות על מערכת ההולכה ועלולות להביא לירידה בקצב הלב, כגון דיגוקסין, חוסמי בטא, חוסמי תעלות סידן ותרופות אנטיאריתמיות. התעלפויות כתוצאה מטכיאריתמיות (הפרעות קצב לבביות המביאות לעליה בקצב הלב) מופיעות לעיתים לאחר תחושה של פעמת, אולם גם הן עלולות להתרחש באופן פתאומי. אצל מטופלים עם מחלת לב מבנית, טכיקרדיה חדרית היא סיבה נפוצה להתעלפות, בעיקר אצל אלה שעברו אוטם לבבי קודם. מלבד טכיאריתמיות או ברדיאריתמיות, יש בעיות לב נוספות שעלולות להביא להתעלפויות והקשורות לחסימה בזרימת הדם מן החדר השמאלי לאבי העורקים, כגון היצרות מסתם אבי העורקים, או קרדיומיופתיות.
הערכה של החולה

במסגרת הערכת מטופלים אשר חוו התעלפויות, יש לשלול ראשית מצבים הדורשים התערבות חירום, כגון איבוד דם מסיבי, אוטם והפרעות קצב לבביות. אצל מבוגרים, התעלפות ללא סיבה נראית לעין, צריכה להעלות שאלה של Complete Heart Block או של טכיאריתמיה, גם אם המטופל הגיע לאחר ההתעלפות לבדיקה והממצאים הללו בעת הבדיקה הם שליליים. יש לבדוק את ההיסטוריה שקדמה להתעלפות, תוך כדי ההתעלפות, ולאחריה. כך למשל, אובדן הכרה כאשר האדם ישב ולא עמד, מרמזת על קיום הפרעות קצב או בעיה דומה, ולאו דווקא התעלפות וואזו-ווגאלית. התעלפות כתוצאה מיתר רגישות של הסינוס הקרוטידי יכולה להתרחש בעת גילוח, סיבוב הראש לאחור (למשל בנהיגה לאחור) או לבישת צווארון לוחץ. יש לבדוק מה הן התרופות הנלקחות, לרבות שינוי שנעשה לאחרונה בנטילתן. כאשר אדם חווה מספר התעלפויות חוזרות ללא הסבר או כאשר ההתעלפות לוותה בנזק כלשהו, ניתן לערוך מבחן טילט (Tilt Table Test) במהלכו הנבדק שוכב בזווית שבין 60 ל-80 מעלות במשך חצי שעה עד שעה כדי ליצור אפקט וואזו-וגאלי (ניתן לקצר את זמן המבחן בשילוב עם תרופות שמעלות סטימולציה אדרנרגית כגון אדנוזין, ניטרוגליצרין). כמו כן, מקובל לבצע אק"ג כדי להעריך האם קיימות בעיות לבביות כגון הפרעות קצב.
טיפול בהתעלפות

הטיפול בהתעלפות מכוון לבעיה אשר גרמה להתעלפות. עם זאת, יש לנקוט במספר אמצעים ללא קשר לסיבה להתעלפות, כגון הימנעות מפני טיפוס על סולמות, שחייה ללא פיקוח, נהיגה וכדומה. כמו כן יש ליידע קרובי משפחה על הבעיה על מנת שיוכלו לדאוג לטיפול ראשוני בשעת הצורך (השכבת המטופל על גבו, שמירה על דרכי אוויר, ראש מוסט הצידה, שחרור בגדים אשר לוחצים על הצוואר, והרמת רגליו של המתעלף כדי לגרום לכמות גדולה יותר של דם לזרום למוח). למטופלים הסובלים מהתעלפות וואזו-ווגאלית מומלץ להימנע מסיטואציות או גירויים אשר הביאו אותם בעבר לאיבוד הכרה, כמו למשל הימנעות מעמידה ממושכת. טיפול בתרופות ניתן כאשר האירועים קורים בתדירות גבוהה, או עלולים לגרום לנזק ממשי.
הערות שוליים

↑  Antonio Pirodda, Cristina Brandolini, Maria Chiara Raimondi, Gian Gaetano Ferri, Claudio Borghi, Tinnitus as a warning for preventing vasovagal syncope, Medical Hypotheses 73, 2009-09-01, עמ' 370–371 doi: 10.1016/j.mehy.2009.02.041 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555936405171  BnF: cb121658933 (data)  GND: 4253925-0  LCCN: sh85131622  NKC: ph550960 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אסתר מתעלפת בפני אחשורוש מאת ארטמיזיה ג'נטילסקי במוזיאון המטרופוליטן לאמנות.
שמעון שטרית

שמעון שטרית, חתן התנ"ך לילדים, תשי"ט
שמעון שטרית (נולד ב-1 במרץ 1946) הוא פרופסור אמריטוס בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים ואיש ציבור ישראלי. כיהן כחבר הכנסת ושר בממשלות ישראל.
ביוגרפיה

שטרית נולד בארפוד שבמרוקו, הילד התשיעי למשפחה בת 11 בנות ובנים, ועלה לישראל עם משפחתו בגיל 3. המשפחה שהתה בשער העלייה ולאחר מכן התגוררה במשך שמונה חודשים באוהלים בפרדס חנה. בהמשך התגוררה המשפחה בטבריה שם שמעון גדל והתחנך. תחילה שהתה המשפחה באוהלים, בפחונים ואחר כך עברה לגור בשיכונים. למד בתחילה בתלמוד תורה ע"ש ביבס ולאחר מכן בבית הספר הממלכתי ע"ש ארליך. בגיל 13 הוכתר כחתן בחידון התנ"ך לילדים בשנת 1959. בן-גוריון העניק לו את הפרס וביקר בביתו בשיכון ד' בטבריה. בעקבות הביקור בן-גוריון כתב עליו: "עילוי".
שטרית עסק בלימוד התנ"ך גם בהמשך חייו. הוא היה חבר בחוג לתנ"ך בבית ראש הממשלה שהתקיים מאז ימי בן-גוריון, בראשות פרופסור חיים גבריהו בשנים 1980–1982, וכיהן כחבר בצוות השופטים בחידון התנ"ך הבינלאומי בירושלים בשנים 1981 ו-1993. כיהן כשופט בחידון התנ"ך "אלוף האלופים" 2018 לצידו של הראשון לציון יצחק יוסף.
את שירותו הצבאי עשה בחיל המודיעין ולאחר מכן למד משפטים לתואר ראשון ושני באוניברסיטה העברית ודוקטורט באוניברסיטת שיקגו בארצות הברית. באוניברסיטה העברית למד גם לימודי שפה וספרות ערבית. עבד כמרצה למשפטים באוניברסיטה העברית ובין השנים 1974–1977 היה יושב ראש ארגון המרצים. בשנת 1984 התמנה לפרופסור חבר, ובשנת 2001 התמנה לפרופסור מן המניין. פרסם 25 ספרים ולמעלה מ-130 מאמרים מדעיים בתחום המשפטים. ספריו ומחקריו מצוטטים על ידי בתי משפט עליונים בכל העולם. זכה בפרס "International Jurist Award 2010 New Delhi".
בין השנים 1984–1988 היה חבר מליאת רשות השידור, בשנים 1986–1988 היה חבר דירקטוריון בנק לאומי, שימש גם יו"ר מועצת המנהלים של "משען" – רשת בתי אבות של ההסתדרות, וכן היה יו"ר המכון האפרו-אסיאני לשיתוף פעולה בין-לאומי בשנים 1988–1992.
בשנת 1988 נבחר כנסת ה-12 מטעם המערך וכיהן כחבר ועדת הכספים ויו"ר ועדת משנה לביטוח וכן כחבר ועדת החוקה, חוק ומשפט. בשנים אלו כיהן במקביל כיו"ר מועצת המנהלים של המכון האפרו-אסיאני של ההסתדרות (1988–1992). ב-1992 נבחר שוב ונתמנה לשר בממשלתו של יצחק רבין. כיהן כשר הכלכלה והתכנון, שר המדע והטכנולוגיה, שר הדתות והשר הממונה על הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו. הוא ואריה דרעי היו הנמנעים היחידים בהצבעה על הסכמי אוסלו בממשלה, ובכנסת הצביע בעד ההסכם. בשנת 1994 זכה באות אמיתי של אגודת אמיתי להגנה על טוהר מידות ומנהל תקין.
ב-1998 התמודד על ראשות עיריית ירושלים מול ראש העיר המכהן אהוד אולמרט, במסגרת הסיעה "ירושלים אחת" (בעבר סיעתו של טדי קולק), אך הפסיד, לאחר שקיבל כרבע מקולות המצביעים. רשימת "ירושלים אחת" בראשותו זכתה בשני מושבים, לעומת שלושה מושבים שזכתה רשימתו של אהוד אולמרט.
בין השנים 1998–2003 כיהן כממלא-מקום ראש עיריית ירושלים אהוד אולמרט.
ב-2005 התמנה על ידי נשיא המדינה לכהן בוועדה לבחינת מבנה הממשל בישראל.
בשנת 2008 החליט לשוב ולהתמודד על מקום ברשימת העבודה בבחירות לכנסת ה-18, ושובץ במקום ה-31 ברשימה. לאחר הקמת מפלגת העצמאות תמך בה.
ביוגרפיה > פעילותו בכנסת ובממשלה

בתקופת כהונתו בממשלת רבין (1992), יזם את הקמת המפעל לפיתוח חברתי לעידוד תרומה של עסקים למען החברה. במסגרת זו יזם את פרויקט מחשב לכל ילד. עד שנת 2020 העניק הפרויקט 100,000 מחשבים למשפחות הראויות לעידוד.
בתפקידו כשר הדתות טיפל במצוקת פסולי החיתון, חתם על "חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית, תשנ"ו-1996", הנהיג קבורה חילונית, שוויון בהקצבות, פעל להסדרה של אגרות הנישואין.
כשר הכלכלה קידם שוויון נשים בוועדה לקידום נשים.
הוא קידם שוויון ללא-יהודים (הקצאת משרות מיוחדות בשירות המדינה, תרגום המכרזים לשירות המדינה) ויזם תגבור הקצבות במשרד הדתות לעדות הלא-יהודיות ותוכנית לשיפור התקציבים לשירותי הדת לעדות הלא יהודיות (תוכנית "משפט אחד").
מופיע בתדירות ברשתות טלוויזיה בינלאומיות, ובמיוחד ברשתות טלוויזיה בערבית.
כשר הדתות היה אדריכל ההסדר והאחדות בעדה הדרוזית אחרי עימותים קשים בעקבות פטירת מנהיג העדה דאז שייח' אמין טריף (1995–1996).
כשר ממונה העניק הזיכיונות לזכיינים בערוץ 2 (רשת, קשת וטלעד, 1993) וביסס הערוצים המסחריים בתקשורת.
גיבש את ההסדר להקמת המדרוג של הטלוויזיה וקישר בין כל הגורמים (הערוצים המסחריים, רשות השידור, ארגון הפרסומאים, ארגון המפרסמים ועוד).
היה יושב ראש הלובי החברתי בכנסת ויוזם רפורמות בתחום החברתי; חוק הערבות, חוק הגבלת ריבית בשוק האפור, החזרת קצבת ילד ראשון ושני, הגבלת מעצר חייבים והגבלת גובים פרטיים.
כיושב ראש הלובי החברתי פעל במאבק למען חסרי הדיור ונפגעי המשכנתאות בשנות ה-1990.
כיו"ר הלובי החברתי ניהל מאבק מוצלח להעלאת יהדות אתיופיה במבצע שלמה ב-1990–1991 וכן כשר דתות פעל לשיפור מעמד הקייסים והרבנים של העדה האתיופית.
כשר כלכלה הוביל פעילות לקידום הגליל והנגב ויזם את חקיקת "חוק רשות פיתוח הגליל, תשנ"ג-1993".
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

כדירקטור בבנק לאומי הוביל מאבק נגד חוזי שכר מופרזים של בכירי הבנק בראשות ארנסט יפת שניהל את הבנק שנים רבות, והביא לפירוק של הדירקטוריון שלא תמך במאבקו.
כיהן כמ"מ ראש עיריית ירושלים ויזם פרויקטים חברתיים ופרויקט פיתוח בירושלים.
מוביל פורומים המעודדים שימור מסורת והמורשת היהודית בראיה מודרנית כגון "פורום ראש חודש" שנוסד בשנת 1990
ב-1979 ייצג בבג"ץ את תנועת האוהלים במחאת "אוהל מורה".
בשנת 1980 ייצג בבג"ץ את מחאת תנועת צל"ש, בראשות ויקי שירן, נגד הסדרה ״עמוד האש".
ב-1981 ייצג בבג"ץ את יוצאי ואדי סליב ברחוב אימבר בחיפה במאבקם לשיפור תשתיות.
מכהן כנשיא האיגוד הספרדי העולמי המטפח מורשת יהדות ספרד.
מוביל במשך שנים רבות מאבק להענקת יוקרה לחלוציות של מייסדי ערי הפיתוח והמושבים בשנות ה-50 וה-60 (ראו ספרו "חלוצים בדמעה" בהוצאת עם עובד, 1991).
בשנת 2000 פתח במאבק משפטי נגד מכירת השליטה בחברת שיכון ובינוי לחברת "אריסון השקעות" (בבעלות תד אריסון), שנעשתה במחיר נמוך בהרבה משוויה האמיתי. המכירה נעשתה ב-1996 על פי שווי שוק של 300 מיליון שקל בלבד, למרות הערכות שווי שנתנו לחברה ערך כפול, בין השאר לא נלקח בחשבון ערך הקרקעות שהחזיקה. שנתיים אחר כך הנפיק אריסון את החברה לפי שווי של 970 מיליון שקל. את המכירה הוביל חיים רמון שהיה מזכ"ל ההסתדרות באותה עת. לאחר מאבק משפטי שנמשך שש שנים, קבע בית המשפט העליון שהמכירה הייתה 'כשרה'.
בשנת 2011 גובש הסכם קואליציוני בהסתדרות הציונית בדבר בחירתו של שטרית כיו"ר קק"ל, כמועמד מפלגת העצמאות. בהסכם תמכו 75% מסיעות ההסתדרות הציונית אולם בסופו של דבר נמנעה בחירתו כתוצאה מהפילוג במפלגת העבודה. לבסוף פסק בית המשפט שההסכם משנת 2011 אינו עדיף על הסכם קודם, משנת 2010, שנתן למפלגת העבודה את התפקיד. בסופו של יום כל התנאים שגיבש שטרית בדבר הרכב המוסדות, כגון חלוקת התפקידים והמבנה הניהולי, קוימו, למעט מינויו שלו.
בנוסף כיהן כדירקטור בחברת אוצר התיישבות היהודים ובמועצה הישראלית לצרכנות.
ב-1988 הקים שטרית, ביחד עם פרופ' יצחק זמיר את העמותה הישראלית למשפט ציבורי.
ב-7 בספטמבר 2020 הודיע על כוונתו להתמודד בבחירות 2021 לנשיאות ישראל על תפקיד נשיא המדינה, אך ויתר לאחר שלא הצליח להשיג חתימות של חברי כנסת.
בבחירות לכנסת העשרים וחמש הוצב במקום ה-114 הסמלי ברשימת העבודה לכנסת.
בשנת 2023 לקח חלק פעיל בדיוני ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת שעסקה בחוקי הרפורמה המשפטית. בדיונים הזהיר שטרית מפני הדרך בה מקודמת הרפורמה, באווירה של עימות ועוינות כלפי הרשות השופטת וכלפי מערכת המשפט בכלל.
שטרית נשוי למרים, עובדת סוציאלית, ולהם ארבעה ילדים.
פעילות אקדמית > השכלה גבוהה

שטרית רכש את השכלתו הגבוהה באוניברסיטה העברית בירושלים ולאחר מכן באוניברסיטת שיקגו. לימודי התואר הראשון שלו נעשו בפקולטה למשפטים שבאוניברסיטה העברית, לימודים שאותם סיים ב-1968. את לימודי המוסמך הוא סיים בשנת 1970, בהצטיינות יתרה. במסגרת עבודתו המשפטית התמחה בלשכתו של השופט ד"ר אלפרד ויתקון בבית המשפט העליון ובהמשך במשרד עורכי דין גדעון האוזנר. בשנת 1969 הוא התקבל ללשכת עורכי הדין. בשנים 1968–1970, נמנה עם סגל עוזרי ההוראה של הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית ושימש בתור עוזר הוראה של פרופ' יצחק הנס קלינגהופר, ממניחי היסוד להוראת המשפט הציבורי בישראל.
בשנת 1970 יצא ללימודים מתקדמים בארצות הברית תוך זכייה במלגות הצטיינות מהאוניברסיטה העברית, מאוניברסיטת שיקגו ומקרן דקלוג סוסאייטי. בשנת 1973 סיים את לימודי הדוקטורט וקיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת שיקגו.
פעילות אקדמית > תפקידים באוניברסיטה העברית

עם שובו מארצות הברית בשנת 1973 התמנה למרצה למשפטים ולאחר מכן בשנת 1978 למרצה בכיר. ב-1984 התמנה לפרופסור חבר.
עם בחירתו לכנסת ה-12 (1988) אושרה לו חופשה ללא תשלום מהאוניברסיטה העברית (1988–1993), אולם גם בעת תקופת כהונתו בממשלה ובכנסת המשיך בפעילותו המדעית ובעבודת המחקר והכתיבה.
עם סיום כהונתו בממשלה בשנת 1996, חזר להוראה ולמחקר באוניברסיטה העברית ובשנת 2001 הועלה לדרגת פרופסור מן המניין. בין השנים 2004-2008 כיהן כראש מכון סאקר למחקרי משפט.
פעילות אקדמית > תפקידים אקדמיים באוניברסיטאות בעולם

שטרית כיהן כפרופסור אורח במספר אוניברסיטאות מחוץ לישראל. הוא היה פרופסור אורח למשפטים באוניברסיטת ניו יורק ובאוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו.
בנוסף, כיהן במינוי משותף באוניברסיטת סנט גאלן ואוניברסיטת ציריך, ובהמשך כיהן כפרופסור אורח באוניברסיטת קיימברידג' שבבריטניה ( (Herbert Smith Visiting Professor ובאוניברסיטת קייס ווסטרן ריזרב שבקליבלנד, ארצות הברית, וכן באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו ובאוניברסיטת יוטה.
פעילות אקדמית > פעילות בינלאומית

מכהן כנשיא "ארגון דתות למען השלום" וחבר פרלמנט השלום של שרים וחברי כנסת לשעבר.
פעילות בינלאומית ענפה בתחום המשפטי כנשיא הארגון הבינלאומי לעצמאות שופטים, שבו חברים משפטנים בכירים מכל העולם. הארגון מקיים כנסים מדי שנה (הכנסים האחרונים היו בלונדון, קליירמונט קליפורניה, ופוטסדאם גרמניה). הארגון שוקד על הגנת עצמאות שופטים בעולם. ראו קישור ל"פעילות הארגון הבינלאומי לעצמאות שופטים" . הארגון היה מועמד לפרס נובל לשלום 2013.
שטרית חבר האקדמיה המלכותית לאומנויות ולמדעים בבלגיה.
פעילות אקדמית > תפקידים משפטיים

לצד פעילות ההוראה והמחקר, שטרית הופיע גם בבתי המשפט בתיקים בעלי משמעות ציבורית שחלקם הפכו לתקדימים הנלמדים באוניברסיטאות.
בשנת 1988 הוצע לו לכהן בבית המשפט העליון,[דרוש מקור] בעת שהשופט אברהם חלימה עמד לפרוש, אולם הוא העדיף להמשיך בהוראה ובמחקר אקדמי באוניברסיטה.
בנוסף, היה חבר בצוות המומחים שליווה את עבודת ועדת חוקה, חוק ומשפט בראשות ח"כ מיקי איתן להכנת חוקה, חבר הוועדה לבדיקת מבנה בתי המשפט וסמכויותיהם (הנשיא משה לנדוי, יו"ר, והחברים האחרים: השופט אהרן ברק, עו"ד א. גיצלטר ועו"ד י. אדרת), היה חבר בוועדת נשיא המדינה לבחינת מבנה הממשל בראשות מנחם מגידור ליד המרכז הישראלי להעצמת האזרח וכן יו"ר ועדת המשנה לשיטת הבחירות וועדת המשנה ליחסי הגומלין בין הרשות השופטת והרשות המחוקקת. בנוסף, היה מזכיר מייסד של העמותה למשפט ציבורי בישראל, ביחד עם יצחק זמיר, היועץ המשפטי לשעבר.
כיהן כשופט בית הדין לחוזים אחידים (בבית המשפט המחוזי) והיה יו"ר הוועדה לתיקון חוק רשות השידור בעניין הפסקת שידורים.
תחומי התמחות והוראה אקדמית: משפט ציבורי וחוקתי, מערכת בתי המשפט. לימד קורסים במספר תחומי המשפט, וביניהם דיני סחר בינלאומי, דיני הגנת הסביבה, אתיקה בממשל, אכיפת חוקים, משפט ודת בראייה השוואתית ודיני זכויות האדם הבינלאומיים.
פרסומים

שטרית פרסם 25 ספרים מדעיים. ספריו התפרסמו בהוצאות הספרים של מספר אוניברסיטאות: קיימבריג', אוקספורד, בריל, דה גרוייטר, לקסיס נקסיס, נורת' הולנד והאוניברסיטה העברית. בנוסף, פרסם שטרית מעל 130 מאמרים בכתבי עת משפטיים בישראל ובעולם. פרופ' שמעון שטרית הוא חוקר מוביל בעולם ובישראל בתחום מערכת השפיטה ובתחום המשפט הציבורי. בתחום מערכת השפיטה הוא השפיע במידה מכרעת על התפיסה המושגית בענייני מעמד השופטים, יסודות אי התלות השיפוטית, דרכי הפיקוח על השופטים, ויחסי הגומלין ביו הרשות השופטת והרשויות האחרות.
תחום מרכזי שבו עוסק שמעון שטרית, ובו הטביע את חותמו על המציאות המשפטית ועל פסיקת בתי המשפט הוא תחום המשפט הציבורי, ובכלל זה סוגיות במשפט החוקתי, עיקרי הצדק הטבעי, מעמדו של המנהג במשפט הציבורי, זכויות האזרח, רשויות הממשל, ביקורת שיפוטית על מעשה הרשות המחוקקת והרשות המבצעת.
מחקריו וספריו מצוטטים בהערכה על ידי בית המשפט העליון בישראל, וכן על ידי בתי משפט עליונים ברחבי העולם.