stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פומימרו קונואה
ביוגרפיה

הוא נולד כנסיך בשבט הפוג'יווארה, יורש של משפחת דוכסים, משפחת קונואה בטוקיו. הוא הצטרף לפוליטיקה ב־1920 כבן חסות מתון של סיונג'י קינמוצ'י, והתנגד לשימוש בכוח הצבאי.
מונה לראש ממשלת יפן ביוני 1937 במטרה להביא לאיזון מול כוחו המתחזק של הצבא, אך הפך בעצמו למיליטריסט. אחרי תקרית גשר מרקו פולו ביולי 1937 ותחת לחץ מהדוגלים בקו נוקשה, הסכימה הממשלה להרחיב את פעולותיה בסין, העבירה למנהיגי הצבא את הניהול המלא של הסכסוך בסין, ואפשרה להם לפעול תוך התעלמות מכוונת מצד הממשלה לגבי אופן פעולתם. בנובמבר, הכריז קונואה על יעדה של יפן - סדר חדש באסיה, מה שלימים הפך להיות פרויקט מרחב השגשוג המשותף של מזרח אסיה רבתי, והפעיל לחץ על סין כדי לקבל וויתורים טריטוריאליים על מנת לסיים את מלחמת סין-יפן. קונואה התפטר ב־4 בינואר 1939, עקב כישלונו לסיים את הסכסוך בסין. הירנומה קיאיצ'ירו מונה לראש הממשלה הבא.
קונואה מונה חזרה לראשות הממשלה ב־17 ביולי 1940, ולמרות המשא ומתן עם ארצות הברית, הוא ארגן את הגדלת הצבא יחד עם סגן אדמירל טייג'ירו טויודה, אשר החליף את יוסוקה מצואוקה כשר חוץ לוחמני. הוא חתם על הברית עם מדינות הציר, חוקק את חוק הגיוס הלאומי, יצר את הבסיס של ממשלה לתקופת מלחמה (המכונה "שין טאיסאי" - סדר פוליטי חדש) ובאוקטובר 1940 הקים את התאגדות הסיוע בשלטון הקיסרי ("טאיסאי יוקוסאנקאי") על מנת להחליף את המפלגות הפוליטיות, אשר התנדבו להתפרק. לאחר שנכשל להגיע להסכם עם ארצות הברית במטרה למנוע מלחמה בשתי חזיתות, הוא התפטר באוקטובר 1941 והוחלף על ידי השר הצבאי שלו, הידקי טוג'ו.
קונואה שיחק תפקיד בהפלתו של ממשלתו של טוג'ו ב־1944, ובפברואר 1945 הוא יעץ לקיסר הירוהיטו להתחיל במשא ומתן במטרה לסיים את מלחמת העולם השנייה. אחרי תחילת הכיבוש האמריקאי הוא שירת בממשלה של הנסיך נרוהיקו היגשיקוני, הממשלה הראשונה שלאחר המלחמה, אך נמצא חשוד בפשעי מלחמה. בדצמבר 1945, בזמן הקריאה האחרונה של ארצות הברית לפושעי מלחמה להתייצב מולם, הוא התאבד בשתיית ציאניד. היה זה בשנת 1945, בדיוק 1300 שנים אחרי שאביו הקדמון, פוג'יוורה נו קמטרי, הנהיג הפיכה צבאית בתקופת שבט סוגה. כך, באופן כה סמלי הסתיימה תקופת שליטי פוג'יוורה.
לאחר חמישים שנה, נבחר נכדו, מוריהירו הוסוקאווה, לראשות הממשלה.
עז א-דין בן עבד א-סלאם

| --- | --- |

 לידה:  1181 דמשק, סוריה, האימפריה הסלג'וקית 
 פטירה:  4 באוגוסט 1262 (בגיל 81 בערך) קהיר, מצרים, הסולטנות הממלוכית 
 מקום קבורה:  עיר המתים 
 השקפה דתית:  אסלאם 
 
אבו מוחמד עז א-דין עבד אל-עזיז בן עבד א-סלאם בן אבי אל-קאסם בן חסן א-סולמי א-שאפעי (בערבית: أبو محمد عز الدين عبد العزيز بن عبد السلام بن أبي القاسم بن حسن السُّلَمي الشافعي) אשר היה מכונה גם "גדול החכמים", היה אחד מאנשי הדת החשובים ביותר בהיסטוריה של האסלאם, ומפוסקי ההלכה החשובים ביותר באסכולה השאפעית. בנוסף להיות פוסק הלכה, היה אבן עבד א-סלאם גם תאולוג.
ביוגרפיה > שנותיו הראשונות

עז א-דין אבן עבד א-סלאם נולד בדמשק, בשנת 1181. כבר בצעירותו קיבל חינוך בתחומים השונים של הסופיזם, תאולוגיה, פיקה ושריעה. אחד מהמורים אצלם הוא למד היה אבו אל-חסן א-שאד'לי, מייסד מסדר השאד'זליה.
ביוגרפיה > מעצרו

בהיותו נותן דרשות באחד המסגדים בדמשק, הוא התריס ויצא בגלוי נגד המנהגים שהיו נהוגים בקרב הדרשנים האחרים בתקופתו בדמשק, בין היתר הוא סירב ללבוש בגדים שחורים, וסירב לשאת ברכות ושבחים לאנשי השלטון. כתוצאה מכך הוא נכלא, ולאחר שחרור הוא עזב את דמשק והגר לקהיר.
ביוגרפיה > במצרים

במצרים, זכה בן עבד א-סלאם למעמד גבוה מאוד, ואף מונה לתפקיד שופט ופוסק הלכה רשמי. בהמשך חייו הוא פרש מתפקידו כשופט והחל לעסוק בהוראת ההלכה האסלאמית על פי האסכולה השאפעית. ישנם היסטוריונים הגורסים כי הוא היה בין הראשונים שלימדו את תחום פרשנות הקוראן במצרים, ויש כאלה שאף טוענים שהוא היה הראשון.
פטירה

עז א-דין עבד א-סלאם נפטר בקהיר בשנת 1262.
תלמידיו

בין תלמידיו הבולטים של עז א-דין בן עבד א-סלאם היו: אבראהים בן אל-עז בן עבד א-סלאם, עבד א-לטיף בן אל-עז בן עבד א-סלאם, אבן דקיק אל-עיד, אבו שאמה אל-מקדיסי, עבד א-רחמאן בן אבראהים אל-פזארי, שהאב א-דין אל-קראפי.
כתביו

עז א-דין עבד א-סלאם כתב טקסטים רבים בנושאים שונים במהלך חייו, ביניהם הכותרים שלהלן:
"תפסיר אל-עז בן עבד א-סלאם" (בערבית: تفسير العز بن عبد السلام): ספר העוסק פרשנות של הקוראן.
"קיצור צחיח מוסלם" (مختصر صحيح مسلم)
"ההבדל בין האסלאם והאמונה" (الفرق بين الإسلام والإيمان): ספר העוסק בתאולוגיה.
"מקאסד א-צלאת" (مقاصد الصلاة): טקסט העוסק בהלכות הצלאה.
"מקאסד א-צום" (مقاصد الصوم): טקסט העוסק בהלכות הצום באסלאם.
מנאסכ אל-חג' (مناسك الحج): טקסט העוסק בחג'.
"אל-קוואעד אל-כּברא" (القواعد الكبرى): טקסט בנושא שורשי ההלכה באסלאם.
"מסאאל א-טריקה פי עלם אל-חקיקה" (مسائل الطريقة في علم الحقيقة): טקסט העוסק בסופיות.
הערות שוליים

↑  Inventaire - your friends and communities are your best library, Inventaire
↑  al-Tafsir al-Azim - Tafsir al-Qur'an al-Azim 4 VOLUMES (تَّفْسِير القُرآن العَظِيم): by Imam al-Izz Ibn Abd al-Salam Sultan al-Ulama, www.loohpress.com (ארכיון)
↑  Al Tafsir al Azim : 4 Volumes, Arabic - £66.45 : Madani Propagation, Online book shop, islam786books.com
↑  Izz_al-Din, wiki2.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007256697305171  BnF: cb150572186 (data)  GND: 119084481  ISNI: 0000 0001 1635 9606  LCCN: n84172968  NTA: 140472401  SELIBR: 36954  SUDOC: 110595408  TDVİA: ibn-abdusselam-izzeddin  VIAF: 47563791   WorldCat (עם VIAF): 47563791
עונת 1971/1972 בלה ליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  4 בספטמבר 1971 – 14 במאי 1972 (254 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  ריאל מדריד
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  675 (2.21 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ספרד (1945–1977) אנריקה פורטה   (20 שערים)
 → 1970/19711972/1973 ←
 
עונת 1971/1972 הייתה העונה ה-41 של לה ליגה שהיא הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-4 בספטמבר 1971 והסתיימה ב-14 במאי 1972.
לראשונה הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שזכו במקום 15–17 יעברו בסוף העונה לליגת משנה.
מליגת המשנה עלו ריאל בטיס, בורגוס, קורדובה, ודפורטיבו לה קורוניה.
ריאל מדריד זכתה בתואר וזאת בפעם ה-15 בתולדות המועדון.
קורדובה, סבאדל וסביליה ירדו לליגת משנה בסוף העונה.
כדורגלנים מצטיינים

"פרס פיצ'צ'י" למלך השערים של העונה הוענק לאנריקה פורטה מגרנדה שכבש 17 שערים ב-30 משחקים.
"פרס זאמורה" לשוער הטוב ביותר הוענק לחואן אנטוניו דגוסטו ממאלגה שספג 28 שערים ב-17 משחקים.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ריאל מדריד (אלופה) | 34 | 19 | 9 | 6 | 51 | 27 | 24 | 47 | העפלה לגביע האלופות |
| 2 | ולנסיה | 34 | 19 | 7 | 8 | 53 | 30 | 23 | 45 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3 | ברצלונה | 34 | 17 | 9 | 8 | 40 | 26 | 14 | 43 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4 | אתלטיקו מדריד | 34 | 14 | 11 | 9 | 45 | 28 | 17 | 39 | זכייה בגביע חנרליסימו,   העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע. |
| 5 | לאס פאלמס | 34 | 15 | 8 | 11 | 40 | 36 | 4 | 38 | העפלה לגביע אופ"א |
| 6 | גרנדה | 34 | 14 | 8 | 12 | 40 | 34 | 6 | 36 |  |
| 7 | מאלגה | 34 | 9 | 17 | 8 | 27 | 31 | 4- | 35 |  |
| 8 | ריאל סוסיאדד | 34 | 14 | 6 | 14 | 38 | 36 | 2 | 34 |  |
| 9 | אתלטיק בילבאו | 34 | 15 | 4 | 15 | 39 | 32 | 7 | 34 |  |
| 10 | סלטה ויגו | 34 | 10 | 13 | 11 | 37 | 42 | 5- | 33 |  |
| 11 | ריאל חיחון | 34 | 12 | 8 | 14 | 41 | 37 | 4 | 32 |  |
| 12 | אספניול | 34 | 12 | 8 | 14 | 43 | 43 | 0 | 32 |  |
| 13 | ריאל בטיס | 34 | 10 | 10 | 14 | 25 | 45 | 20- | 30 |  |
| 14 | דפורטיבו לה קורוניה | 34 | 11 | 8 | 15 | 28 | 38 | 10- | 30 |  |
| 15 | בורגוס | 34 | 11 | 7 | 16 | 34 | 42 | 8- | 29 |  |
| 16 | סביליה | 34 | 9 | 9 | 16 | 35 | 45 | 10- | 27 | ירדה ליגה |
| 17 | קורדובה | 34 | 6 | 13 | 15 | 32 | 51 | 19- | 25 | ירדה ליגה |
| 18 | סבאדל | 34 | 7 | 9 | 18 | 27 | 52 | 25- | 23 | ירדה ליגה |
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| # | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ספרד (1945–1977) אנריקה פורטה | גרנדה | 20 |
| 2 | ספרד (1945–1977) חרמן דבורה | לאס פאלמס | 15 |
| 3 | ספרד (1945–1977) חואן מריה אמיאנו | אספניול | 14 |
| 4 | ספרד (1945–1977) קינו סיירה | ולנסיה | 13 |
| 5 | פרגוואי ברנרדו אקוסטה | סביליה | 12 |
| 5 | ספרד (1945–1977) פידל אוריארטה | אתלטיק בילבאו | 12 |
| 5 | ספרד (1945–1977) פרננדו אנסולה | ריאל סוסיאדד | 12 |
| 8 | ספרד (1945–1977) פירי | ריאל מדריד | 11 |
| 8 | ספרד (1945–1977) לואיס אראגונס | אתלטיקו מדריד | 11 |
סמוש פארקר

| --- | --- |

פארקר במדי לוס אנג'לס לייקרס, 2007
 לידה:  1 ביוני 1981 (בן 43) ניו יורק, ארצות הברית
 עמדה:  רכז, קלע
 גובה:  1.96 מטרים
 מכללה:  מכללת דרום איידהו אוניברסיטת פורדהם
 דראפט:  לא נבחר, 2002
 הישגים כשחקן
 זכייה בגביע היווני (2004)
ויליאם הנרי "סמוש" פארקר (באנגלית: William Henry "Smush" Parker, נולד ב-1 ביוני 1981 בניו יורק) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק באופן פעיל בין השנים 2002–2018.
קריירת משחק

פארקר החל את קריירת המכללות שלו במכללת דרום אוהיו בה שיחק בעונת 1999/2000, לאחר עונה זו ביקש העברה ועבר ללמוד באוניברסיטת פורדהאם בה שיחק בין השנים 2000 עד 2002, כאשר סיים את לימודיו יצא לשחק כדורסל בליגות המקצועניות ונרשם לדראפט ה-NBA לשנת 2002, אך לא נבחר בסופו של דבר על ידי אף קבוצה.
בעונת 2002/03 חתם פארקר עם קבוצת ה-NBA קליבלנד קאבלירס שבה שיחק 66 משחקים שבה סיים עם ממוצעים של שחקן בינוני, עם 6.2 נקודות למשחק 1.8 ריבאונדים ו-2.5 אסיסטים למשחק.
בעונה שלאחר מכן, עונת 2003/04, עבר לשחק ביוון בקבוצת אריס סלוניקי, ולאחר שישה חודשים סיכם פארקר עם קבוצת דטרויט פיסטונס. בקבוצה זו שיחק 11 משחקים והציג יכולות מאכזבות עם ממוצעים של 3 נקודות, 0.8 ריבאונדים ו-1.0 אסיסטים למשחק.
בעונת 2004/05 חתם בקבוצת פיניקס סאנס, ובה שיחק 5 משחקים. גם בקבוצה זו הציג יכולת מאכזבת של 3 נקודות למשחק 0.6 ריבאונדים ו-0.8 אסיסטים למשחק.
לאחר מכן עבר לשחק בקבוצת פלורידה פליים מליגת הפיתוח של ה-NBA.
בעונת 2005/06 חזר לשחק ב-NBA וחתם בלוס אנג'לס לייקרס שהונהגה על ידי קובי בראיינט, שבה הציג יכולת משחק טובה ואף פתח בחמישייה בכל 82 המשחקים של העונה הסדירה. בעונה זו הציג פארקר ממוצעים של 11.5 נקודות, 3.3 ריבאונדים ו-3.7 אסיסטים למשחק אך בשלב הראשון של הפלייאוף הפסידו הלייקרס לפיניקס.
את עונת 2007/08 החל פארקר במיאמי היט אך במרץ עבר לשחק עבור לוס אנג'לס קליפרס. בסיום העונה חתם פארקר בדנוור נאגטס אך ב-23 באוקטובר 2008 שוחרר מהקבוצה כאשר נקבע סגל השחקנים לעונה המתקרבת. לאחר מכן עבר לשחק בקבוצת "ריו גראנדה ואלי וייפרס" מליגת הפיתוח של ה-NBA, בה שיחק את עונת 2008/2009.
ב-9 בינואר 2009 חתם בגואנגדונג סאות'רן טייגרס מליגת הכדורסל הסינית, בה שיחק במהלך עונת 2009/2010. הליגה מצידה שיווקה את פארקר כאחד השחקנים הזרים המפורסמים יותר שלה בשל העובדה ששיחק לצד קובי בראיינט.
ב-5 בספטמבר 2010 חתם על חוזה לעונה אחת בספרטק סנט פטרסבורג מליגת העל הרוסית בכדורסל. בינואר 2011 חזר ליוון וחתם בהיראקליס סלוניקי.
בינואר 2012 חתם פארקר בקבוצת "פטרוכימי באנדר אימאם" מהליגה הראשונה באיראן. בהמשך העונה עבר לשחק בקבוצות "גוארוס דה-לארה" מוונצואלה וב"אינדיוס דה סן פרנסיסקו" מהרפובליקה הדומיניקנית.
העימות עם קובי בראיינט

לקראת פתיחת עונת 2012/2013 ביקר בזלזול קובי בראיינט את פארקר:”כמעט זכיתי בתואר ה-MVP כששיחקו לידי שחקנים כמו קוואמי בראון וסמוש פארקר. פארקר היה השחקן הכי גרוע. הוא לא אחד שהיה אמור להיות ב-NBA, אבל לא היה לנו מספיק כסף לפוינט גארד”.
פארקר בתגובה לא נשאר חייב וסיפר על הקושי החברתי שקיים לכאורה בין בראיינט לשאר שחקני הקבוצה בשל מעמדו ככוכב הלייקרס: ”כדורסל זהו ספורט קבוצתי, לא ענף אינדיבידואלי. כשאתה הכוכב של הקבוצה, אתה חייב לגרום לחבריך בסגל להרגיש בנוח. לעזור לכך שהם ירגישו רצויים. בריאנט לא עשה את זה בכלל. במהלך אחת העונות ניסיתי לפתוח בשיחה איתו, הוא הרי חבר שלי לקבוצה ואני רואה אותו בכל יום מחדש. ניסיתי לדבר איתו על פוטבול. הוא אמר שאני לא יכול לדבר איתו, שאני צריך שיהיו לי יותר תארים ברזומה לפני שאני ניגש אליו. הוא היה רציני לגמרי לגבי זה.”
הערות שוליים

↑  סמוש פארקר: "לא אוהב איך שקובי מתייחס לאנשים", באתר וואלה, 12 באוקטובר 2012
סנטנדקטילוס

| סנטנדקטילוס |
| --- | --- |
 מאובנים של סנטנדקטילוס מהמין Santanadactylus pricei
תקופה
קרטיקון תחתון, 112 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: פטרוזאוריה
תת־סדרה:: פטרודקטיליים
סוג:: סנטנדקטילוס
מינים
 Santanadactylus brasilensis  Santanadactylus pricei?  Santanadactylus spixi?
שם מדעי
 Santanadactylus

סנטנדקטילוס (שם מדעי: Santanadactylus; מילולית: "האצבע של תצורות סנטנה" (אנ')) הוא סוג של פטרוזאור אשר חי בקרטיקון התחתון, לפני 112 מיליון שנה. מאובני הפטרוזאור נמצאו במדינה סיארה שבצפון ברזיל. בסוג זה נמצאו שלושה מינים שונים, הראשון שבהם התגלה ב-1980. ייתכן שחלק מהמינים הם הרכבות של מספר מינים מסוגים אחרים.
הסנטנדקטילוס זה היה מעופף בעל מוטת כנפיים של 2.9–6 מטרים וצורתם התאימה לדאייה יותר מנפנוף נמרץ בכנפיים. המבנה של עצמות השכם והזרועות דמה לאלה של האורניתוכיריים שרבים מהם נמצאו באותם אזורים. כמו כן, הוא דמה מעט לאנהגוארה ויש חוקרים המשייכים אותו לסוג זה.
נמצאו רק מאובנים חלקיים מהלסת התחתונה שהיו בעלי מבנה ישר וייתכן שהיו גם בעלי שיניים דקות וגדילים בקצה הלסת בדומה לאורניתוכירוס ולטרופאוגנטוס. נראה שהסנטנדקטילוס שכן לחופי ימים ושם השתמש בחרטומו הארוך כדי לדוג דגים ורכיכות ימיות.
ישנם חוקרים הרואים בסוג זה קרוב רחוק של הטפג'ריים בעלי הכרבולת, אף שלא נמצאה לו כרבולת דומה.
עורבני פעמון שחור

| עורבני פעמון שחור |
| --- | --- |
 עורבני פעמון שחור
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: ארטמיים
סוג:: עורבני הפעמון
מין:: עורבני פעמון שחור
שם מדעי
 Strepera fuliginosa ‏גולד, 1837
תחום תפוצה


עורבני פעמון שחור (שם מדעי: Strepera fuliginosa) היא מין ציפור ממשפחת הארטמיים החיה בטבע רק באי טסמניה שמדרום לאוסטרליה. למרות שמו הוא איננו עורבני אמיתי ומשתייך למשפחת הארטמיים.
עורבני זה מגיע לאורך 50 סנטימטרים בממוצע ולמוטת כנפיים של 80 סנטימטרים בממוצע. משקלו של הזכר עד 405 גרם ושל הנקבות 350 גרם בממוצע. חוץ מהבדלי הגודל הזוויגים דומים. צבע העורבני שחור עם מקור ארוך כהה, בעל בליטה בקצהו העליון, ועיניים צהובות.
העורבני הוא פעיל יום המצוי הן על הקרקע והן בין העצים, לרוב בטווח של 200 מטר מעל פני הים. הוא אוכל-כול הניזון מחרקים, פירות, זרעים שונים וחולייתנים קטנים. כמו כן הוא ידוע כשודד ביצים של עופות אחרים. הוא חי בקבוצות קטנות, אך לעיתים נראה בקבוצה של עד 20 ואף עד 80 פרטים.
בעונת הקינון זוג העורבנים יגוננו על קינם באגרסיביות. מקורם הכבד יכול לגרום לפגיעה חמורה בעת מתקפה.
עונת 1971/1972 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  4 בדצמבר 1971
 תאריך סיום:  21 במרץ 1972
 מספר משתתפות:  21
 ערים מארחות:  משחקי הגמר: אלכסנדראו מלטרון, סלוניקי
 זוכה:  איטליה סימנטל מילאנו
 מספר משחקים:  41
 → 1970/19711972/1973 ←
 
עונת 1971/1972 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל הייתה העונה השישית של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.
המשחק הראשון התקיים ב-4 בדצמבר 1971 והתחרות הסתיימה ב-21 במרץ 1972. בתחרות השתתפו 21 קבוצות. מחזיקת התואר קיבלה זכות להשתתף בתחרות ולכן איטליה הייתה מיוצקת על ידי שתי קבוצות.
בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בשיטת משחק בית/משחק חוץ בהם נקבעו 5 עולות לשלב הבתים. מחזיקת הגביע העפילה ישירות לשלב הבתים. המשחקים בבתים נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ שלצורכי חישוב נחשבו כ"מפגש בודד". בהמשך התקיימו משחקי חצי הגמר בשיטת משחק בית/משחק חוץ והגמר במגרש שנקבע בתחילת התחרות.
התחרות הסתיימה בניצחון של סימנטל מילאנו מאיטליה בפעם השנייה ברציפות.
מהלך התחרות > שלב הבתים

בית א'
| מיקום | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | איטליה פידס נאפולי | 2 | 4 | 2 | 0 | 335 | 321 | 14 |
| 2. | ספרד 1939 חובנטוד בדאלונה | 2 | 3 | 1 | 1 | 303 | 314 | 11- |
| 3. | בלגיה רסינג מכלן | 2 | 2 | 0 | 2 | 325 | 328 | 3- |
בית ב'
| מיקום | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד | 2 | 4 | 2 | 0 | 322 | 307 | 15 |
| 2. | איטליה סימנטל מילאנו | 2 | 3 | 1 | 1 | 345 | 279 | 66 |
| 3. | יוון א.א.ק. אתונה | 2 | 2 | 0 | 2 | 296 | 377 | 81- |
מהלך התחרות > שלבי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
|   |   איטליה פידס נאפולי |   איטליה פידס נאפולי | 69 | 83 |   | 152 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   איטליה סימנטל מילאנו |   איטליה סימנטל מילאנו | 85 | 76 |   | 161 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   איטליה סימנטל מילאנו |   איטליה סימנטל מילאנו | 85 | 76 |   | 161 |   |   |   איטליה סימנטל מילאנו |   איטליה סימנטל מילאנו |   | 74 |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   איטליה סימנטל מילאנו |   איטליה סימנטל מילאנו |   | 74 |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד |   יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד |   | 70 |  |  |  |
|  |   ספרד 1939 חובנטוד בדאלונה |   ספרד 1939 חובנטוד בדאלונה | 83 | 70 |   | 153 |   |   |   יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד |   יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד |   | 70 |  |  |  |
|  |   ספרד 1939 חובנטוד בדאלונה |   ספרד 1939 חובנטוד בדאלונה | 83 | 70 |   | 153 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד |   יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד | 70 | 90 |   | 160 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
מהלך התחרות > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21 במרץ 1972 | איטליה סימנטל מילאנו | 70:74 | יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד | אלכסנדאין מלטרון, סלוניקי צופים: 8,000 שיפוט: ארווין קאסי (הונגריה),  קוסטס דימו  (יוון) |
| 21 במרץ 1972 |   ג'וליו יליני (9) פינו בורמטי (11)  רנצו בריביירה (14) ארט קני (23)   מסימו מסיני (12)   מאורו סריוני (5) |  | זורן סלבניץ' (12)   ליודרג סימונוביץ' (18)  דרגן קפיצ'יץ' (16)  ולדימיר סבטקוביץ' (4)  דרגינה ווצ'יניץ' (10)   גורן רקושביץ' (2)   זורן לזרביץ' (6)   איוואן סריאנוביץ' (2) | אלכסנדאין מלטרון, סלוניקי צופים: 8,000 שיפוט: ארווין קאסי (הונגריה),  קוסטס דימו  (יוון) |
ישראל בתחרות

מכבי חיפה הייתה הנציגה הישראלית בתחרות. היא התחילה את השלב המוקדם מהסיבוב הראשון בו היא הפסידה לדנן וולטר הצרפתית בסיכום של שני משחקים 109:82 ו-91:76.
סמושאוילק

| --- | --- |

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  סבולץ'-סטמאר-ברג סבולץ'-סטמאר-ברג
 נפה:  נפת פהרגיארמט
 שטח:  5.27 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  339 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  47°55′00″N 22°36′00″E﻿ / ﻿47.916666666667°N 22.6°E﻿ / 47.916666666667; 22.6 
 אזור זמן:  UTC +1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.סמושאוילק(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.סמושאוילק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סמושאוילק (בהונגרית: Szamosújlak) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
אוכלוסיית סמושאוילק קטנה מ-500 תושבים בשנת 1990 עד 339 תושבים בשנת 2020.
הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-14.
יהודי סמושאוילק

יהודים חיו בסמושאוילק בתקופות זמן שונות. משנת 1885 היו יהודי המקום תחת חסות רבנות פהרגיארמט ובשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 5 |  |
| 1880 | 5 | 294 |
| 1910 | 8 |  |
| 1920 | 9 |  |
| 1930 | 7 |  |
| 1941 | 7 | 507 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי סמושאוילק שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת פהרגיארמט |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פהרגיארמט • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • הרמאנסג • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טיוודר • טוניוגמטולץ' • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • אוסקה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן |  |
עטר דגן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 בספטמבר 1961 (בן 63) מרחביה, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 405  מפקד יחידת מיתר  מפקד עוצבת קלע דוד  קצין אג"ם פיקוד המרכז  נספח צה"ל בפולין
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה   מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה
 תפקידים אזרחיים
 בעל חברת תיירות atar tours
 
עטר דגן (נולד ב-13 בספטמבר 1961) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת אלוף-משנה שכיהן כמפקד עוצבת קלע דוד.
ביוגרפיה

דגן נולד וגדל במרחביה לאם ניצולת שואה ואב טייס קרב בחיל האוויר. עם גיוסו לצבא בשנת 1980 התנדב לקורס טיס. שנה לאחר מכן, לאחר שהורחק מהקורס, עבר לחיל התותחנים, השלים קורס קצינים ולחם במלחמת לבנון הראשונה. בהמשך מסלולו הצבאי שימש מפקד סוללה בקיץ 1989 מונה למפקד גדוד 405. בשנים 1991–1992 שימש כמפקד יחידת מיתר. במהלך הנסיגה הישראלית מלבנון (מאי 2000) פיקד דגן על עוצבת אדירים והיה מפקד מערך האש בעוצבת הגליל ובשנים 2001–2003 פיקד על עוצבת קלע דוד. בהמשך שימש כקצין אג"ם פיקוד המרכז וריכז את פעולות הפיקוד בלחימה כנגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה. לאחר מכן מונה לנספח צה"ל בפולין.
לאחר שחרורו החל לשמש כנציג ארגון ידידי צה"ל בארצות הברית (FIDF) והיום הוא בעלים ומנכ״ל חברת התיירות atartours.
הערות שוליים

↑  עמוס הראל, "תדע כל אם עברייה", כנרת זמורה ביתן, 2013, עמוד 102.
↑  עטר דגן, היציאה מלבנון מזווית אישית, באתר "ספרית בית תותחן", ‏ קיץ 2000.
↑  עמוס הראל, מפגיזים את הסטיגמה, באתר הארץ, 24 באפריל 2010.
↑  עינת שגיא אלפסה, בלי רגליים: נכי צה"ל שסיימו את תחרות "איש הברזל", באתר ynet, 30 בינואר 2015.
עמוס שפירא

ערך זה עוסק במנהל ויזם ישראלי. אם התכוונתם למשפטן, ראו .
| --- | --- |

שפירא במושב חבר הנאמנים ה-41 של אוניברסיטת חיפה, יוני 2013
 לידה:  30 באפריל 1949  (בן 75)
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  אוניברסיטת חיפה 
 מעסיק:  אוניברסיטת חיפה 
 מספר צאצאים:  3 
 amos-shapira.com
 
עמוס שפירא (נולד ב-30 באפריל 1949) הוא מנהל ויזם ישראלי. כיהן כמנכ"ל חוגלה בשנים 1993–2002, מנכ"ל אל על בשנים 2002–2005, מנכ"ל סלקום בשנים 2005–2011, נשיא אוניברסיטת חיפה בשנים 2012–2016 ובהתנדבות כיו"ר אלו"ט - אגודה לאומית לילדים ובוגרים עם אוטיזם בשנים 2016-2023. החל מיוני 2023 עומד שפירא בראש "ועדת החינוך בראי החינוך המיוחד", שהוקמה על ידי שר החינוך, לצד היותו מרצה בתחומי הניהול באוניברסיטאות ומוסדות אקדמיים.