stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מאובן עקבות
גלריה של מאובני עקבות

מחילות מתור הקרטיקון בסלעים (Cobble (geology)) מפארינגטון (Faringdon) שבאנגליה; ראו Wilson (1986)
מחילות ספוג (Entobia) משוקעים בצדפה דו קשוותית, צפון קרוליינה
מחילות ספוג מאלבמה ומיסיסיפי (Prairie Bluff Chalk) מהקרטיקון העליון (המאוחר). משומר כיציקה של החפירות
הלמינטופסיס (Helminthopsis ichnosp[ecies]); מאובן עקבות מתצורת לוגן בווסט, אוהיו. (איכנוטקסון - Ichnotaxon - הוא טקסון שקביעתו מבוססת על מאובן.)
מאובן עקבות של גירוקורטה (Gyrochorte) מתצורת כרמל מיוטה, מתור היורה התיכון
גיגאנדיפוס, טביעת רגל של דינוזאור מתקופת היורה התחתונה (המוקדמת), תצורת מנאבה (Moenave Formation) ביוטה
לוקיה (Lockeia) מתצורת דקוטה מהקרטיקון העליון (המאוחר)
לוקיה (Lockeia) מתקופת הדבון העליון (המאוחר) באוהיו. זו דוגמה למאובן עקבות מהקבוצה האתולוגית פוגיצ'ניה
מאובן עקבות של קיפוד ים מסוג גנאתיכנוס פנטאקס (Gnathichnus pentax) על צדפה מהמכתש הגדול בישראל
מחילת נאטיסיד (Naticid), חלזון ים טורף, בסטוארטיה מתצורת קלברט, מרילנד (תקופת המיוקן)
מאובן עקבות דמוי תבליטים קמורים בתחתית המצע הגאולוגי; פורק בול (אורדוביק עליון, מאוחר); ערוץ סיזר (קיסר), אוהיו
מאובן עקבות הפוך של טרידקטיל אורניתופודי לא מזוהה
מסלול הדינוזאורים הראשי באתר שמורת הטבע לגוסטיירוס (Lagosteiros)
היסטוריה של חקר התחום

"היווצרות עובש ירקות באמצעות פעולת תולעים" מאת צ'ארלס דרווין הוא דוגמה לעבודה מוקדמת על איכנולוגיה, המתארת עיבוד אדמה, ובמיוחד חפירה על ידי תולעי אדמה.
לקריאה נוספת

Bromley, R.G., 1970. "Borings as trace fossils and Entobia cretacea Portlock as an example", pp. 49–90. In: Crimes, T.P. and Harper, J.C. (eds.), Trace Fossils. Geological Journal Special Issue 3.
Bromley, R.G., 2004. "A stratigraphy of marine bioerosion". In: The application of ichnology to palaeoenvironmental and stratigraphic analysis. (Ed.D. McIlroy), Geological Society of London, Special Publications 228:455–481.
Palmer, T.J., 1982. "Cambrian to Cretaceous changes in hardground communities". Lethaia 15:309–323.
Seilacher, Adolf (2007). Trace Fossil Analysis. Springer-Verlag. 226 p. ISBN 978-3-540-47225-4.
Vinn, O. & Wilson, M.A. (2010). "Occurrence of giant borings of Osprioneides kampto in the lower Silurian (Sheinwoodian) stromatoporoids of Saaremaa, Estonia". Ichnos. 17 (3): 166–171. doi:10.1080/10420940.2010.502478. S2CID 128990588. נבדק ב-2014-01-10.
Wilson, M.A., 1986. "Coelobites and spatial refuges in a Lower Cretaceous cobble-dwelling hardground fauna". Palaeontology 29:691–703.
Wilson, M.A. and Palmer, T.J., 2006. "Patterns and processes in the Ordovician Bioerosion Revolution". Ichnos 13: 109–112.
Yochelson, E.L. and Fedonkin, M.A., 1993. Paleobiology of Climactichnites, and Enigmatic Late Cambrian Fossil. Smithsonian Contributions to Paleobiology 74:1–74.
חוק הארכיונים

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  27 בינואר 1955
 תאריך חקיקה עברי:  ד' בשבט תשט"ו
 גוף מחוקק:  הכנסת השנייה
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 171, עמ' 14
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד ראש הממשלה
 מספר תיקונים:  2
 נוסח מלא:  חוק הארכיונים, תשט"ו-1955
 
חוק הארכיונים, תשט"ו-1955, קובע מהו החומר הארכיוני שיופקד בארכיון המדינה ומהן סמכויות הפיקוח והבדיקה של הגנז (מנהל ארכיון המדינה) בנוגע לארכיונים ציבוריים ובנוגע לחומר ארכיוני שברשות הפרט.
משמעות החוק

תכליותיו של החוק הן יצירת בסיס חוקי לקיום ארכיון המדינה (גנזך המדינה) והסדרת עבודתו וקשריו עם הארכיונים של משרדי המדינה ומוסדותיה - סמכויות בדיקה ופיקוח, וכן הסדרת הטיפול בחומר המופקד בארכיון המדינה - רישום, טיפול, יצירת העתקים והצגה לקהל הרחב. יצירת הבסיס החוקי לקיומה של מועצת הארכיונים העליונה וסדרי עבודתה; הסדרת סוגיית החומר הארכיוני המצוי בידיים פרטיות, והסדרת סוגיית חומר ארכיוני המוצא מישראל.
על בסיס סעיפים אלה נקבעו תקנות משנה והנחיות המסדירות את ביעור החומר הארכיוני.
ההיסטוריה של החוק

חוק הארכיונים התקבל על ידי הכנסת בינואר 1955, אך היוזמות לחקיקתו החלו שש שנים קודם לכן, תקופה קצרה לאחר קום המדינה. לחוק היו 3 יוזמות שונות בתקופה שבין 1949 לקיץ 1950‏:
יוזמתם של דר' גיאורג הרליץ מנהל הארכיון הציוני המרכזי וסגנו מר אלכס ביין שכללה התייחסות לנקודות הבאות: הקמת רשות ארכיונית עליונה שתורכב מאנשי מקצוע ומנהלי ארכיונים מרכזיים, הגדרת הגופים והמוסדות הכפופים לחוק וכן חובת הפקדה כל התיקים והתעודות החלה על גופים אלה.
יוזמתה של הגב' סופיה יודין, מי שהייתה מנהלת הארכיון הציוני והספרייה בניו-יורק והוזמנה לנהל את "הספרייה המרכזית וארכיון המדינה". הצעת הגב' יודין התבססה על החוק האמריקאי וכללה את הסעיפים הבאים: גנזך המדינה יהיה הארכיון המרכזי אשר יפקח על ניהול הרשומות בכל המוסדות הממשלתיים; בסמכותו לבקש להעביר לרשותו כל חומר; כל החומרים של הממשלות הקודמות - הטורקית והבריטית יהווה חלק מארכיון המדינה ותוקם "ועדת גנזך" שחבריה יהיו נציגי הגופים המפקידים.
חוות דעת מחלקת החקיקה של משרד המשפטים אשר התבססה על החוקים הצרפתי והאמריקאי בהתאמה למצב בארץ.  הצעתו של רוזנטל התייחסה להגדרת המושג "חומר ארכיוני", למעמדו של גנזך המדינה והכפפתו למשרד החינוך, למינויו של הגנז, להפרדה בין זכויות יוצרים לזכות הבעלות ולחובת ההפקדה של חומר ארכיוני, ללא התייחסות למועדיה. המלצתו הייתה כי סוגיות השמירה והביעור לא יכללו בחוק ויועברו לתקנות.
תחולת החוק - צו הארכיונים

צו הארכיונים (הכרזה על מוסדות המדינה), התשכ"ו-1966, על עדכוניו (1974, 1985, 1990) קובע את רשימת המוסדות המוכרים כמוסדות המדינה לעניין חוק הארכיונים (28 במספר, מתוכם 3 שאינם קיימים עוד). במסמך רקע שהוגש על ידי מחלקת המחקר והמידע של הכנסת לחבר הכנסת יוסי שריד מצביע על כך שישנם מוסדות רבים נוספים  שחוק הארכיונים לא חל עליהם כיום:
מוסדות ממלכתיים - חוק הארכיונים אינו קובע פרוצדורה ברורה לקביעת המוסדות הממלכתיים המוכרזים בצו. לדוגמה: מוסד מבקר המדינה.
תאגידים -  כיום קיימים תאגידים אשר נראה שהם תואמים את הפרשנות העדכנית של חוק הארכיונים, אך הממשלה לא הכריזה עליהם בצו, ולכן חוק הארכיונים אינו חל עליהם. לדוגמה: הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, הרשות הלאומית למלחמה בסמים, המועצה להשכלה גבוהה ואיגודי ערים.
חברות ממשלתיות - בסוף שנת 2014 מספר החברות הממשלתיות הפעילות - עסקיות ולא עסקיות, חברות בנות וחברות בבעלות מעורבת לממשלה ולגופים אחרים היה 79. כאמור, בצו הארכיונים מנויים בסך הכול 28 מוסדות, מהם 9 חברות ממשלתיות וחברות מעורבות. חברות ממשלתיות  שאינן מנויות בצו הארכיונים, לדוגמה: חברת החשמל לישראל בע"מ, התעשייה האווירית לישראל בע"מ, רכבת ישראל בע"מ.
חברות פרטיות - על-פי המצב החוקי כיום אין חובת הפקדה של חומר ארכיוני שברשות הפרט בגנזך המדינה, ולגנז אין סמכויות פיקוח על חומר כזה. יש הטוענים כי ראוי להחיל את סמכויות הפיקוח והבדיקה שבחוק הארכיונים גם על חומר ארכיוני הנמצא בארכיונים פרטיים, ובכלל זה ברשות חברות פרטיות. לדוגמה: שידורי הניסיון של ערוץ 2 או סרטוני תעמולת הבחירות הנשארים על פי רוב בארכיוני חברות ההפקה.
תקנות והנחיות

תקנות והנחיות לביעור ולשמירה - התקנות וההנחיות מסדירות את תקופות השמירה  של חומר ארכיוני - לצמיתות או לתקופות קצובות. התקנות מבחינות בין משרדי הממשלה ויחידות הסמך, הנהלת בתי המשפט ובתי הדין ומוסדות המדינה לעניין חוק הארכיונים (המוסדות שכלולים בצו הארכיונים).
תקנות הארכיונים (עיון בחומר ארכיוני המופקד בגנזך), התש"ע-2010 - תקנות העוסקות בסדרי העיון בחומר ארכיוני - סדרי הבקשה לעיון, מועד העיון, פרסום והעתקה, הגבלות החלות על חומר, חשיפתו והטלת מגבלות על החשיפה.
יישום החוק

דוח מבקר המדינה משנת 2014 דן בנושא "ניהול רשומות אלקטרוניות ורשומות נייר ברשויות המקומיות". במסגרת כתיבת הדוח נערכה בדיקה בחמש רשויות מקומיות (אור יהודה, נס ציונה, רמת גן, טירה וקריית מלאכי). מן הדוח "עלו ליקויים בתפקוד ארכיון המדינה כל הנוגע להדרכת הרשויות המקומיות ולפיקוח עליהן בנושא הטיפול ברשומות וניהולן. ארכיון המדינה לא פיקח כנדרש על הרשויות המקומיות, אף שמתפקידו לעשות כן - הוא לא פיקח כלל על נושא הטיפול ברשומות האלקטרוניות ולא נערך כיאות לפיקוח על הטיפול ברשומות הנייר.
לקריאה נוספת

תקנות הארכיונים (מסירת חומר ארכיוני למשמרת), תשי״ח–1958
תקנות הארכיונים (עיון בחומר ארכיוני המופקד בגנזך), התש"ע-2010
תקנות הארכיונים (ביעור חומר ארכיוני במוסדות המדינה וברשויות המקומיות), התשמ״ו–1986
תקנות הארכיונים (שמירתם וביעורם של תיקי בתי משפט ובתי־דין דתיים), התשמ״ו–1986
ביין א., חוק הארכיונים ומשמעותו, ארכיון 4, עמ' 15, 1990
אלסברג פ"א. (עורך), חוק הארכיונים - תולדותיו ויישומו, ארכיון גיליון מס' 1, 1987
הערות שוליים

↑  פ"א אלסברג,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'חוק הארכיונים - תולדותיו ויישומו, "ארכיון - מקראות בארכיונאות ובתיעוד"'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'1, 1987
↑  מסמך רקע בנושא: תחולת חוק הארכיונים וסוגיית השימור של חומר ארכיוני (2005), הוגש לחה"כ יוסי שריד, מרכז המחקר והמידע של הכנסת,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'קישור למסמך
↑  אתר רשות החברות הממשלתיות - אודות'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'(ארכיון)
↑  דוח מבקר המדינה (2014) בנושא ניהול רשומות אלקטרוניות ורשומות נייר ברשויות המקומיות,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'קישור לדוח
חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  8 באוגוסט 2005
 תאריך חקיקה עברי:  ג' באב תשס"ה
 גוף מחוקק:  הכנסת השש עשרה
 תומכים:  21
 מתנגדים:  1
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 2022, עמ' 758
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  המשרד לביטחון פנים
 מספר תיקונים:  5
 נוסח מלא:  חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, התשס"ה-2005
 
חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, התשס"ה-2005 הוא חוק שחוקקה הכנסת השש עשרה ומסדיר את סמכויותיהם של שוטרים, חיילים ומאבטחים לבצע פעולות שונות שתכליתן שמירה על ביטחון הציבור מפני פעילות חבלנית עוינת ומפני אלימות. החוק גם מסדיר את אופן הסמכתם של מאבטחים בישראל. החוק החליף את חוק סמכויות חיפוש בשעת חירום (הוראת שעה), שנחקק ב-1969, ושתוקפו הותנה בהכרזה על מצב חירום.
הוראות החוק > סמכויות

החוק מקנה לשוטרים, חיילים ומאבטחים סמכות חיפוש, ללא צורך בצו של שופט, על גופו של אדם, במטענו וברכבו, בעת כניסה לנמל, בניין או מקום מגודר, בעת כניסתו או הימצאותו של אדם בתחנת הסעה או בנקודת בדיקה בין ישראל לבין יהודה ושומרון וחבל עזה, או בעת כניסתו, הימצאותו או יציאתו מרכב ציבורי. החוק מקנה סמכות לשוטרים, חיילים ומאבטחים לחפש על גופו של אדם, אם יש להם חשד סביר שאותו אדם נושא עמו שלא כדין כלי נשק, או עומד לעשות שימוש שלא כדין בכלי נשק. במשך השנים נוספו בחוק סמכויות למניעת אלימות, כמפורט בהמשך ערך זה.
החוק קובע כי חיפוש על גופו של אדם הכרוך במגע גופני ייערך על ידי בן מינו, אלא אם כן דחיית החיפוש עלולה לסכן את שלום הציבור.
בנוסף לסמכות החיפוש, מקנה החוק לשוטרים, חיילים ומאבטחים, באותם מקומות שבהם יש להם סמכות חיפוש, גם את הסמכות לדרוש מאדם למסור להם את שמו ומענו, ולהציג להם תעודת זהות, וכן לתפוס חפץ העלול לפגוע בביטחון הציבור, אם נמצא במהלך החיפוש.
מי שסירב לדרישות החיפוש, ההזדהות או התפיסה, ניתן למנוע את כניסתו לאותו מקום, או להוציאו ממנו, גם תוך הפעלת כוח סביר. אם הסירוב הוא לחיפוש נשק, ניתן לבצע את החיפוש בכל זאת, תוך הפעלת כוח סביר.
סמכות נוספת, המוקנית לחיילים ולמאבטחים היא הסמכות לעכב אדם שיש להם חשד סביר לגביו שהוא נושא שלא כדין נשק, או עומד לעשות שימוש שלא כדין בנשק, וזאת עד לבואו של שוטר. לחיילים המאבטחים תחנות הסעה או נקודות בדיקה יש סמכות עיכוב נוספת, במקרה שבו יש להם חשד סביר שאדם עומד לבצע עבירה העלולה לסכן את ביטחונו של אדם, את ביטחון הציבור או את ביטחון המדינה.
הוראות החוק > סמכויות למניעת מעשה אלימות

בעקבות מספר מקרי אלימות כלפי עובדים סוציאליים, תוקן בשנת 2012 החוק, ונוספו בו הוראות מיוחדות לגבי סמכויות מאבטחים במקומות המספקים שירותי רווחה.
לפי התיקון לחוק, נתונות למאבטח במקום המספק שירותי רווחה הסמכויות לדרוש מאדם להזדהות, למנוע ממנו כניסה למקום או להוציאו ממנו וכן לעכבו עד לבואו של שוטר, גם בנסיבות נוספות - כאשר אותו אדם ביצע מעשה אלימות בפניו או בפני אדם אחר הקורא לעזרה ומצביע עליו בפני המאבטח, וכן כאשר המאבטח נוכח כי אותו אדם עומד לבצע מעשה אלימות.
ב-29 ביולי 2014 אישרה הכנסת תיקון נוסף, שבו נקבעו מקומות נוספים שבהם מאבטחים מוסמכים לנקוט בפעולות נגד פעולות אלימות ואף נגד איום ממשי לפעול באלימות: בתי חולים ומרפאות, מוסדות חינוך, פאבים ומועדונים, מקומות שבהם עורכים משחקי קלפים, ביליארד וכו', מגרשי ספורט, המוסד לביטוח לאומי. עד לתיקון זה למאבטח לא היו סמכויות עיכוב כלפי אדם הנוהג באלימות מעבר לסמכויות של אדם פרטי הקבועות בחוק סדר הדין פלילי (סמכויות אכיפה ומעצרים), התשנ"ו-1996.
הוראות החוק > תיקון מס' 5

בתיקון מס' 5 לחוק נקבע כי "היה לשוטר חשד סביר שאדם עומד לבצע עבירת אלימות נגד אחר, רשאי הוא לערוך חיפוש על גופו של האדם כדי לבדוק אם הוא נושא עמו שלא כדין נשק". בהוראת שעה שתוקפה עד סוף 2017 נקבע שמפקד מחוז במשטרת ישראל רשאי להכריז על מקום שקיים לגביו חשש ממשי שעלולה להתבצע בו פעילות חבלנית עוינת כמקום שבו רשאי שוטר לערוך חיפוש על גופו של אדם כדי לבדוק אם הוא נושא עמו שלא כדין נשק, אף אם לא קיים נגדו חשד סביר כאמור לעיל. הצעת חוק בעניין זה הוגשה לכנסת על ידי הממשלה ב-23 במאי 2011, אך עקב התפזרות הכנסת נפסק הדיון בהצעה. ב-19 באוקטובר 2015, בצל גל הטרור שפקד את המדינה, הובאה הצעת החוק להצבעה מחודשת במליאת הכנסת העשרים ביוזמתו של השר לביטחון פנים, גלעד ארדן. ההצעה אושרה ב-1 בפברואר 2016.
עוד בגלגולה הראשון גרמה הצעת החוק לסערה ציבורית ופוליטית. ראש תחום זכויות בפלילים באגודה לזכויות האזרח עו"ד לילה מרגלית יצאה נגד הצעת החוק שלטענתה "פותחת פתח עצום לחיפושים גופניים שרירותיים ומשפילים, ולאפליה על רקע מוצא, לאום ועוד. במדינה דמוקרטית, אזרחים שומרי חוק לא צריכים לחיות תחת חשש תמידי שיוטרדו על ידי שוטרים ללא כל הצדקה קונקרטית". עם אישורה של הצעת החוק בגלגולה השני במליאת הממשלה, ציין יוזם ההצעה המחודשת השר ארדן כי "היום, כשאנחנו רואים מה מחיר הדמים של חוסר הסמכויות, אני מקווה שהכנסת מבינה את חשיבות התיקון. לאור המצב הביטחוני הייחודי שאיתו מתמודדת מדינת ישראל נוצר צורך דחוף לתת למשטרה כלים להתמודד עם המצב".
ח"כ איציק שמולי מ"המחנה הציוני" הביע תמיכה בקידום המחודש של הצעת החוק וציין כי "אנחנו רגילים שבודקים אותנו בשדה תעופה ובכניסה לקניונים, מה שלאנשים בשווייץ ישמע אולי מוזר, כי המציאות הביטחונית בישראל היא שונה. אני חושב שלאור המציאות הביטחונית הנוכחית התיקון הזה מתבקש. יש לחוקק את החוק לתקופה מוגבלת, ושהחקיקה תפרט תוך כדי ההכנה בוועדה, מתי בדיוק עולה חשש או חשד". מנגד, הביעה יו"ר מפלגת מרצ ח"כ זהבה גלאון התנגדות עזה להצעת החוק וציינה כי "השר לביטחון פנים לקח הצעה שבית המשפט דחה פעם אחר פעם מחשש לתת לכל שוטר לפעול על פי שיקול דעתו ללא קריטריונים ברורים. השוטרים יבדקו אנשים רק על פי החזות. אנחנו השתגענו? הממשלה רוצה לתת מענה לצורך פסיכולוגי ופוגעת בצורה אנושה בזכויות אדם".
הוראות החוק > הסמכת מאבטחים

החוק קובע מהם תנאי הכשירות הדרושים כדי להיות מוסמך כמאבטח, וכן קובע את הליך ההסמכה. הסמכת המאבטחים היא בידי השר לביטחון הפנים, לאחר שכשירותו נבחנה בידי קצין מוסמך במשטרת ישראל, שדרגתו סגן ניצב ומעלה.
החוק קובע כי סמכויות המאבטח יהיו נתונות לו רק בעת מילוי תפקידו, כשהוא עונד תג זיהוי וכשהוא נושא את תעודת ההסמכה שלו.
הערות שוליים

↑   חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור (תיקון מס' 4), התשע"ד-2014, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור (תיקון מס' 5 והוראת שעה), התשע"ו-2016, ס"ח 2527 מ-7 בפברואר 2016
↑  עו"ד לילה מרגלית, "חוק החיפושים הגופניים" – פתח לפגיעה שרירותית ולאפליה, באתר האגודה לזכויות האזרח, 21 במרץ 2011
↑  הצעת חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור (תיקון מס' 5) (סמכות חיפוש לשוטר לשם מניעת אלימות), התשע"ו-2015, ה"ח הממשלה 963 מ-19 באוקטובר 2015
↑  אריק בנדר,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'‏על רקע גל הטרור: הכנסת אישרה בקריאה ראשונה את "חוק המישוש", באתר מעריב אונליין, 19 באוקטובר 2015
הפרח בגני (מחזמר)

"הפרח בגני" הוא מחזמר ישראלי המבוסס על חייו של הזמר זוהר ארגוב, הידוע כ"מלך" המוזיקה המזרחית. המחזמר עלה לראשונה בישראל בשנת 2023, בהפקת התיאטרון העברי, ומשלב את להיטיו הגדולים של ארגוב עם עלילה דרמטית המתמקדת בעלייתו ונפילתו. ההפקה כוללת תזמורת חיה, תלבושות מושקעות וריקודים, ומציגה פרשנויות חדשות לשירים כמו "הפרח בגני", "מה לך ילדה" ו"בדד". המחזמר זכה לשבחים על הביצועים המוזיקליים והמשחק.
הפקה

המחזמר "הפרח בגני" הופק על ידי התיאטרון העברי בשיתוף היכל התרבות ראשון לציון. את ההפקה ביים שוקי וגנר, והתסריט נכתב על ידי איתי סגל, שהתבסס על חייו של זוהר ארגוב ועל להיטיו שנכתבו על ידי מלחינים וכותבים שונים. העיבודים המוזיקליים והניהול המוזיקלי היו בידי עמוס בן דוד, שאחראי על השילוב של התזמורת החיה במופע. את הכוריאוגרפיה עיצב אלון אופיר, ואת התפאורה והתלבושות עיצב יהודה (יודק'ה) מור, שהעניקו להפקה מראה מושקע המשקף את תקופת חייו של ארגוב.
עלילה

המחזמר עוקב אחר חייו של זוהר ארגוב (בר צברי), צעיר מוכשר משכונת הטייח בראשון לציון, שחולם להפוך לזמר מפורסם. בתחילת העלילה, זוהר נשוי לברכה, אך חייו מסתבכים כשהוא נכנס לכלא על עבירת אונס במהלך שהותו בכלא אשתו מתגרשת ממנו ומתחתנת עם אחר. לאחר שחרורו, הוא פוגש אמרגן שמזהה את כישרונו ומקדם אותו להצלחה עם השיר "הפרח בגני". זוהר הופך לכוכב ענק, אך ההתמכרות שלו לסמים מתגברת, והאמרגן מתמודד עם הפסדים כספיים כתוצאה מהופעות שבוטלו. העלילה מסתיימת כשזוהר מתאבד בכלא, והאמרגן מודיע על מותו בטלפון, תוך שהוא מציין כי "לפחות השירים שלו נשארו איתנו", והשיר "בדד" חותם את המופע. במהלך המופע מבוצעים כל השירים הגדולים מהקריירה של זהר.
השירים במחזמר: נכון להיום, עת דודים, מרלן, אדם נולד להיות שחקן, מה לך ילדה, להיות אדם, ים של דמעות, סוד המזלות, אלינור, כבר עברו השנים, הפרח בגני, היה הייתי, שיר הקבצן, בדד, צל עץ תמר.
עלילה > ביקורת על השוני בין העלילה למציאות

המחזמר "הפרח בגני" נוטל חירויות דרמטיות רבות בהשוואה לחייו האמיתיים של זוהר ארגוב. בעוד שבמציאות ברכה צברי נשארה נשואה לזוהר עד מותו ב-1987, למרות קשיים ומאסרים חוזרים, המחזמר מציג אותה כמי שעוזבת אותו לאחר מאסר מוקדם, מתחתנת מחדש ומוסרת את בנם המשותף לפנימייה – אירועים שלא התרחשו. דוגמה לכך היא הדואט במאסר, שבו זוהר שר "מה לך ילדה" וברכה משיבה ב"ים של דמעות", המוביל לפרידה דרמטית שאינה משקפת את היחסים המתמשכים שלהם. בנוסף, האמרגנים – המיוצגים על ידי דמות אחת תומכת – מוצגים כמי שניסו להציל את זוהר מהתמכרותו, בעוד שבמציאות מאיר ואשר ראובני, אמרגניו האמיתיים, הרוויחו ממנו סכומים גדולים, חתמו אותו על חוזים נוקשים, ושחררו אותו ב-1984 כשהפך ללא יציב, תוך שהם ממשיכים להרוויח משיריו. לאחר מותו, הזכויות והתמלוגים מהשירים לא הגיעו ברובם למשפחתו; ברכה סיפרה כי גידלה את ילדיה ממשכורת אחת, והזכויות נותרו בידי חברות הפקה ואמרגנים, בעוד המשפחה חיה בעוני יחסי. גם השימוש ב"בדד" כשיר סיום, למרות שהשיר האחרון שהקליט היה "כבר עברו השנים" ב-1986, נועד להדגיש את הטון הטרגי של המופע על חשבון דיוק היסטורי. המחזמר מתמקד בזוהר כקורבן של גורלו, ומטשטש את האחריות של הסביבה הקרובה שלו לנפילתו.
שחקנים

בהפקה המקורית של "הפרח בגני" השתתפו השחקנים הבאים:
בר צברי – זוהר ארגוב
קובי מאור – האמרגן
ניצן אשל – ברכה צברי (בחלק מההופעות)
דנה לפידות – ברכה צברי (בחלק מההופעות, לסירוגין עם ניצן אשל)
ליבי פנקר – זמרת ליווי שנפגעה מזוהר (בהשראת פרשת סימה כהן)
ג'ולייטה – זמרת ליווי ודמויות נוספות (לסירוגין בחלק מההופעות)
אשתר בלס – שחקנית מחליפה בתפקידים שונים (בחלק מההופעות)
שלומי יפרח – תפקיד משני
מאיר טולדנו – תפקיד משני
הקאסט משתנה לעיתים בין הופעות, וזמרים כמו אשתר בלס הופיעו כמחליפים בתאריכים מסוימים.
הערות שוליים

↑  יובל אראל, המחזמר הפרח בגני הוא חגיגה מוזיקלית - יובל אראל, באתר הבלוג של יובל אראל, ‏2024-05-08
↑  שושן, אבי (2012-12-17). "גרושת זוהר ארגוב: "לא קיבלנו כלום מהכסף"". Ynet. נבדק ב-2025-02-24.
↑  "היו לי דמעות בעיניים": בר צברי נכנס לנעליו של "המלך", באתר mako, ‏2024-03-13
↑  "אבי היה משתמש בסמים, ופתאום אני מדרדר מישהו לסם על הבמה", באתר www.maariv.co.il, ‏2024-03-20
מלון פנינת ירושלים

| --- | --- |

 מיקום:  ירושלים, ישראל
 סוג המלון:  מלון נופש
 חדרים:  120
 קומות:  4
 שמות קודמים:  "פנינת דן"
 בניית המלון
 תאריך פתיחה:  1996
 אדריכל:  אלדר שרון
 קואורדינטות:  31°46′43″N 35°13′30″E﻿ / ﻿31.778658333333°N 35.225016666667°E﻿ / 31.778658333333; 35.225016666667
 he
 
מלון פנינת ירושלים הוא בית מלון נטוש הנמצא בכיכר צה"ל שבירושלים, בתחילתו של רחוב יפו ומול חומת העיר העתיקה.
המבנה

מבנה המלון תוכנן על ידי האדריכל אלדר שרון, תוך ניצול מרבי של אחוזי הבנייה במקום וזאת בשל אילוצים תכנוניים רבים. למעשה, מלון פנינת ירושלים זהה בגודלו מעל פני הקרקע למלון פאסט שעמד במקום. גובהו של המלון ארבע קומות מעל הקרקע, כגובה מלון פאסט, וזאת בשל גובהה של הפינה הצפון מערבית של חומת העיר העתיקה הסמוכה - המלון חייב היה להיות נמוך מגובה החומה. על מנת שלמלון יהיו שטחים מספיקים נבנו ארבע קומות תת-קרקעיות המכילות מגרשי חניה, אולמות אירועים וחדרי אוכל, וכן בריכת שחייה.
חזיתות המלון משלבות משטחי זכוכית עם עמודי אבן (שכן חוקי העזר העירוניים של ירושלים דורשים כי לכל מבנה יהיו קירות המצופים אבן).
מלון פנינת ירושלים ב-2007
אותה זווית צילום ב-1937 כל הבניינים בתמונה נהרסו
לקריאה נוספת

דוד קרויאנקר, רחוב יפו ירושלים, ביוגרפיה של רחוב - סיפורה של עיר, כתר, 2005
דוד קרויאנקר, סיפור קריית העירייה, ירושלים, אריאל, 1993
הערות שוליים

1 2  יחיאל לימור,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'דחפורי הקידמה נוגסים בקירות של מלון פאסט, מעריב, 19 ביולי 1974
↑  השבוע הוחל בהריסת בניין מלון פאסט הנמצא מול החומה המובילה לשער יפו בירושלים. (צילום: ר. ישראלי), על המשמר, 26 במאי 1974
↑  תושבי אזור "שער יפו' מתנגדים לפינוים מבתיהם, על המשמר, 21 ביוני 1967
↑  מינהלת החרום של הבירה ־ לקואליציית־קבע, על המשמר, 16 ביוני 1967
↑  הכנסיה מוכנה לשקם את מלון פאסט בבירה, הארץ, 25 בינואר 1963
↑  טוביה כרמל,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'כתם של אשפה בלב הבירה, דבר, 16 במרץ 1970
↑  חב' "קרתא" דורשת להפקיע השטח בו יבנה מלון "פאסט, מעריב, 9 בנובמבר 1976
↑  תובעים דיון מחודש בשאלת מלון "פאסט", מעריב, 4 בנובמבר 1976
↑  בניין מלון "פאסט" הזכור לטוב — חלק מתוכנית הבינוי-מחדש של איזור ממילא. (צילום: מ. אברהמוב), על המשמר, 7 בספטמבר 1977
↑  הדר חורש,'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'אושרה בנייתו מחדש של מלון פאסט, כל העיר, 15 בנובמבר 1985
↑  שחר אילן,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'קולק שינה את דעתו - בוטלה התוכנית לבנייתו מחדש של מלון פאסט, כל העיר, 5 בספטמבר 1986
↑  שחר אילן,'"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'מלון פאסט היזמים עתרו לבג"ץ, כל העיר, 17 באוקטובר 1986
↑  שחר אילן,'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'אושר מלון פאסט, כל העיר, 18 בנובמבר 1988
↑  מכובדים נכחו אתמול בטקס הנחת אבן הפינה למלון פנינת ירושלים, חדשות, 25 בספטמבר 1991
↑  קצר: מלונות דן תנהל את "פנינת ירושלים", חדשות, 2 באוגוסט 1990
↑  הודעות בורסה: מלונות דן חתמה הסכם עם חברת ג'רוסלם אנטרפרייזס משיקגו, חדשות, 3 באוגוסט 1990
↑  טקס הנחת אבן הפינה למלון פנינת ירושלים, חדשות, 25 בספטמבר 1991
↑  אביבה קרול, שמואל דקלו,'"`UNIQ--nowiki-0000001A-QINU`"'‏מבעלי מלון פנינת דן בירושלים מבקשים להפסיק את חוזה הניהול עם רשת דן, באתר גלובס, 6 ביולי 1999
↑  שמואל דקלו,'"`UNIQ--nowiki-0000001C-QINU`"'‏מפרק זמני לבעלי "פנינת דן" בירושלים; החוב לדיסקונט - 170 מיליון שקל, באתר גלובס, 6 בפברואר 2000
↑  מירי ריילי,'"`UNIQ--nowiki-0000001E-QINU`"'אף הצעה לא עמדה בתנאי המכרז לרכישת מלון פנינת דן בירושלים, באתר הארץ, 10 בפברואר 2002
↑  HEI תחליף את רשת דן בניהול מלון פנינת דן בירושלים, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2003
1 2  שלומית צור,'"`UNIQ--nowiki-00000024-QINU`"'‏מלון פנינת דן בלב הבירה: הפנינה הנטושה של ירושלים, באתר גלובס, 23 במאי 2017
↑  מוטי בסוק,'"`UNIQ--nowiki-00000022-QINU`"'מלון פנינת ירושלים ייהרס ומלון חדש ייבנה במקומו, באתר TheMarker‏, 28 במרץ 2012
↑  יובל ניסני, אחרי 16 שנה שעמד נטוש: סוף לפיל הלבן במרכז ירושלים, באתר כל העיר, 13 בינואר 2019
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000027-QINU`"'שלומית צור,'"`UNIQ--nowiki-00000028-QINU`"'"טרגדיה אורבנית": עיריית ירושלים רוצה להרוס את מלון פנינת דן במרכז העיר, באתר TheMarker‏, 4 באפריל 2022
↑  יותם נבין,'"`UNIQ--nowiki-0000002A-QINU`"'הגלגול החדש של מלון פאסט, כל העיר, 26 במאי 1989
שנות ה-60 של המאה ה-16

שנות ה-60 של המאה ה-16 היו העשור השביעי של המאה ה-16, החלו ב-1 בינואר 1560 והסתיימו ב-31 בדצמבר 1569.
אירועים בולטים בעולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > מלחמות

18 במאי 1565 – מתחיל המצור הגדול על מלטה
24 במאי 1565 – במסגרת המצור הגדול על מלטה, מפגיז הצבא העות'מאני את מצודת סנט אלמו
10 בספטמבר 1565 – אבירי מלטה מסירים ממלטה את המצור הגדול של האימפריה העות'מאנית
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > אירועים פוליטיים משמעותיים

5 בדצמבר 1560 – שארל התשיעי מוכתר למלך צרפת
1 במרץ 1565 – מוקמת העיר ריו דה ז'ניירו בברזיל
28 באוגוסט 1565 – העיירה סיינט אוגוסטין נוסדת בפלורידה, זוהי ההתיישבות האירופאית העתיקה ביותר אשר שרדה עד היום בארצות הברית
7 בינואר 1566 – פיוס החמישי מוכתר כאפיפיור
הוקם הגשר הישן במוסטאר
24 ביולי 1567 – מרי, מלכת הסקוטים מודחת מכס המלכות, ובנה ג'יימס השישי מחליף אותה
29 ביולי 1567 – ג'יימס השישי מוכתר למלך סקוטלנד בסטירלינג
2 במאי 1568 – מרי, מלכת הסקוטים נמלטת מטירת לוך לבן
1568 – קרב סן חואן דה אולוה (אנ') – קרב ימי בו כוח ימי ספרדי מתקיף משלחת ימית אנגלית. הקרב הוא אבן דרך בהתדרדרות יחסיהן של שתי הממלכות בסכסוך שהולך ומסלים.
1 ביולי 1569 – חתימה על הסכם לובלין להקמת האיחוד הפולני-ליטאי
1569 – שמועות על מצבורי זהב וכסף במרכז אפריקה גורמים לשינוי מדיניות של ממלכת פורטוגל, למדיניות אגרסיבית יותר.
לאורך העשור קבוצות של שודדים–נוודים במזרח אפריקה מגיעות לאזור נהר הזמבזי ומתקיפות מנהיגים ויישובים הידידותיים לאימפריה הפורטוגזית.
אירועים בולטים בעולם > כלכלה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
התנקשויות, חיסולים, וניסיונות התנקשות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
10 בפברואר 1567 - בעלה של מלכת סקוטלנד הנרי סטיוארט נרצח
אסונות

1 במרץ 1562 – "טבח ואסי": בעיר ואסי שבצרפת נרצחים מעל ל-1,000 הוגנוטים על ידי הקתולים. הדבר מסמל את תחילת מלחמות הדת בצרפת
מדע וטכנולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.