stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טרילוגיית משחקי הרעב
בתיאטרון

המחזה "The Hunger Games: On Stage" יעלה לראשונה בלונדון ב-20 באוקטובר 2025. ההפקה תתקיים בתיאטרון Troubadour Canary Wharf, הממוקם ברובע הפיננסי של לונדון, וכולל 1,200 מקומות ישיבה בתצורת במת מעגל.
המחזה מבוסס על הספר והסרט הראשון מסדרת "משחקי הרעב" ועובד על ידי המחזאי קונור מקפרסון, שהיה מועמד לחמישה פרסי טוני. הבמאי של ההפקה הוא מת'יו דאנסטאר, שביים בעבר מחזות כמו "2:22 – A Ghost Story",‏ "Hangmen" ו"איש הכריות". ההפקה מופקת על ידי אוליבר רוידס, טריסטן בייקר וצ'ארלי פרסונס עבור Runaway Entertainment, בשיתוף איזובל דיוויד ותיאטרון אומדה, ובתיאום עם Lionsgate. דאנסטאר ציין כי המחזה ישלב אלמנטים מותחים ומסוכנים בהשראת הספר והסרט תוך שמירה על דמותה המרכזית של קטניס אוורדין. מקפרסון הדגיש כי המחזה שואף לכבד את ערכי הסיפור המקורי, במיוחד את המסרים של חוסן אישי ואומץ מוסרי.
סוזן קולינס הביעה שביעות רצון מהעיבוד ואמרה כי הוא מספק דרך חדשה לחוות את הסיפור על הבמה.
Lionsgate מתכננת גם עיבוד קולנועי נוסף ביקום משחקי הרעב, שיתבסס על הספר של קולינס, Sunrise on the Reaping, שייצא לאור ב-18 במרץ 2025.
הערות שוליים

↑  MOCKINGJAY TOPS ALL NATIONAL BESTSELLER LISTS WITH SALES OF MORE THAN 450,000 COPIES IN ITS FIRST WEEK OF PUBLICATION
↑  The Hunger Games Franchise: The Odds Seem Ever in Its Favor
1 2 3 4  Anthony D'Alessandro, ‘The Hunger Games: On Stage’ Sets October London Debut, Deadline, ‏2025-02-27 (באנגלית אמריקאית)
| טרילוגיית משחקי הרעב |
| --- | --- | --- |
| ספרים | משחקי הרעב • התלקחות • עורבני חקיין • בלדה לנחשים וציפורי שיר • זריחה על האסיף |  |
| סרטים | משחקי הרעב (סרט) • משחקי הרעב: התלקחות (סרט) • משחקי הרעב: עורבני חקיין - חלק א' • משחקי הרעב: עורבני חקיין - פרק הסיום • משחקי הרעב: בלדה לנחשים וציפורי שיר |  |
| דמויות | קטניס אוורדין • פיטה מלארק • גייל הות'ורן • דמויות משנה |  |
| שירים | "Elastic Heart" • "Eyes Open" • "Safe & Sound" • "We Remain" • "Can't Catch Me Now" • "The Hanging Tree" |  |
| אחר | סוזן קולינס • הקפיטול • The Hunger Games: Songs from District 12 and Beyond • The Hunger Games: The Ballad of Songbirds & Snakes (פסקול) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007342330605171  BnF: cb16568591j (data)  GND: 1029397090  SUDOC: 187894736  VIAF: 181741260   WorldCat (עם VIAF): 181741260
פחמן דו-חמצני

| --- | --- |

פחמן דו-חמצני
 
 פחמן דו-חמצני
 שם סיסטמטי:  פחמן דו-חמצני
 שמות נוספים:  קרח יבש (מוצק)
 כתיב כימי:  CO₂ 
 מסה מולרית:  44.0095 גרם/מול
 מראה:  אינו נראה (חסר צבע)
 מספר CAS:  124-38-9
 צפיפות:  0.001977(גז) 1.562(מוצק) גרם/סמ"ק
 מצב צבירה:  גז (נפלט בתהליך הנשימה של בעלי החיים)
 מסיסות:  1.45 g/L
 טמפרטורת המראה:  -78.5 °C   194.65 K
 מקדם שבירה:  1.00045
 חומציות:  6.35 / 10.33 ‏pKa
 אנתלפיית התהוות סטנדרטית:  394 קילוג'ול למול
 אנטרופיה מולרית תקנית:  213.7±0.05 ג'ול למול־קלווין
 NFPA 704:       0 SA 2 0 
 
דיאגרמת פאזות של פחמן דו-חמצני

פחמן דו-חמצני, נקרא גם דו-תחמוצת הפחמן, פד"ח בראשי תיבות, CO2 בכתיב כימי, הוא גז (בטמפרטורת החדר), המהווה תרכובת של פחמן וחמצן. כל מולקולה של CO2 מורכבת מאטום פחמן (C) אחד ושני אטומי חמצן (O), הקשורים אליו בקשר קוולנטי כפול. זהו גז חסר צבע וחסר ריח. מצב הצבירה המוצק של פחמן דו-חמצני קרוי קרח יבש, בזכות תכונת ההמראה המאפיינת אותו, כלומר מעבר ישיר ממצב מוצק למצב גז. שכיחותו באטמוספירה היא 0.041 אחוזים. CO2 הוא התחמוצת המצויה ביותר באטמוספירה של כדור הארץ.
תכונות כימיות

מבנה המולקולה הוא O=C=O או (O::C::O).
כל אחד מאטומי החמצן (שבמעטפתו החיצונית שישה אלקטרונים) קשור בקשר קוולנטי כפול לאטום הפחמן (שבמעטפתו החיצונית ארבעה אלקטרונים).
פחמן דו-חמצני נפוץ בטבע בשתי צורות: כגז באטמוספירה, וכמומס במקווי מים.
טמפרטורת ההמראה של פחמן דו-חמצני בלחץ של אטמוספירה אחת היא 78.5- מעלות צלזיוס. בצורה נוזלית הוא יכול להתקיים רק בלחץ אטמוספירי גבוה (מעל 5.19 אטמוספירות) ומעל טמפרטורה של 57- מעלות צלזיוס. עם עליית הטמפרטורה, עולה הלחץ הדרוש כדי שהחומר יישאר נוזלי, ולא יעבור לפאזה גזית (ירתח). ראו את דיאגרמת הפאזות בהמשך הערך לפרטים נוספים.
ביולוגיה

הצמחייה והפוטוסינתזים האחרים (חלק מהחיידקים והפרוטיסטים) מטמיעים את הפחמן בתהליך הפוטוסינתזה, ומרכיבים באמצעותו ובאמצעות מים גלוקוז שממנו מורכבות תרכובות אורגניות מורכבות כדוגמת פחמימות, חלבונים ושומנים. אלו מהוות את מקור הפחמן העיקרי במזונם של בעלי החיים וצרכנים אחרים, והוא מועבר הלאה באמצעות שרשרת המזון.
בתהליך הנשימה חוזר חלק מהפחמן הדו-חמצני לאטמוספירה, כמות נוספת משתחררת מריקבון, וחלק קטן נצבר בצורה של חומר אורגני או כמחצבים של פחם, נפט וגז טבעי.
היסטוריה

הפחמן הדו-חמצני, שבעבר נקרא "דו-תחמוצת הפחמן", התגלה על ידי הכימאי הפלמי יאן בפטיסט ואן הלמונט במאה ה-17. כאשר ואן הלמונט שרף עץ בכלי סגור, הוא גילה כי מסת העשן הייתה קטנה בהרבה ממסת העץ ההתחלתית. הסברו לתופעה היה גז בלתי נראה הנפלט בנוסף לעשן.
מאפייני הפחמן הדו-חמצני נחקרו באופן יסודי יותר בשנת 1750 על ידי הפיזיקאי הסקוטי ג'וזף בלאק. הוא גילה שכאשר מחממים אבן גיר או מגיבים אותה עם חומצות, נוצר גז שהוא כינה "אוויר מתוקן" (Fixed air) כלומר "אוויר" שניתן לקבע (fix) באמצעות בסיסים.
הוא שם לב שה"אוויר המתוקן" צפוף מאוויר רגיל, ולא ניתן לנשימה או יוצר להבה. כמו כן הוא גילה שכאשר מוכנס לתמיסה מימית של סיד נוצר משקע של סידן פחמתי. הוא השתמש בתופעה זו כהסבר לכך שפחמן דו-חמצני מיוצר בנשימת בעלי חיים ובתסיסת חיידקים.
בשנת 1772 פרסם הכימאי האנגלי ג'וזף פריסטלי מאמר שכותרתו הייתה "הפריית מים עם אוויר מתוקן" שבו תואר טפטוף של חומצה גופרתית על גיר כדי לייצר פחמן דו-חמצני ואילוץ הגז להתמוסס בקערת מים ולהתסיס אותם – כך הומצאו מי הסודה.
בשנת 1824 פתח הכימאי הצרפתי שארל תילוריה מכל לחץ של פחמן דו-חמצני נוזלי וגילה שהאידוי המהיר של החומר הקפוא יצר "שלג" של CO2 מוצק הנקרא קרח יבש.
אפקט החממה

תאוריית ההתחממות האנתרופוגנית, אשר נתמכת על ידי כ-98% ממדעני האקלים בעולם, מקשרת בין התחממות כדור הארץ, לבין הפרת המאזן הטבעי של פחמן דו-חמצני וגזי חממה אחרים על ידי האדם. מצד אחד, עודף הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה, נובע מהשימוש שנעשה במאתיים השנים האחרונות בתהליכים תעשייתיים רבים לשם הפקת אנרגיה (בעיקר שרפה של דלקים מאובנים), המשחררים כמויות גדולות של פחמן דו-חמצני לאטמוספירה (ביחד עם עוד מזהמים), אשר גרם לריכוזו של הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה לגדול עד כדי כך שהיום ריכוזו באטמוספירה גדול פי 1.5 מזה שהיה לפני מאתיים שנה. מצד שני, הפחמן הדו-חמצני הוא גז חממה, הקולט ופולט קרינת אינפרא-אדום בשני תדרי רזוננס הרטט שלו, 550cm-1, ו-2400cm-1 . מולקולות הפחמן הדו-חמצני אשר נמצאות בעודף, בולעות קרינת אינפרא-אדום אשר נפלטת מפני כדור הארץ ותואמת ספקטרלית לתדרי הרזוננס של הרטט שלהן, פולטות אותו מחדש לתוך האטמוספירה התחתונה, וכך מחממות את כדור הארץ .
אפקט החממה > עלות כלכלית כתוצאה מהתגברות פחמן דו-חמצני

קיימת הסכמה כללית על כך שכל טון של הגז הנפלט לאוויר העולם, גורם לאנושות נזק כספי שניתן להעריך במונחים כספיים. עם זאת, קיימת מחלוקת על הערך הכספי. ממשל אובמה קבע מחיר של 40 דולר לטון, ואילו ממשל טראמפ מעמיד את הסכום על בין דולר אחד לשבעה. החשיבות של השווי הכלכלי, נובעת מהנגזרת שהיא הערך הכספי אותו משתלם להשקיע כדי למנוע או לצמצם את פליטת הפחמן הדו-חמצני. דוחות שונים של קרן המטבע הבינלאומית קראו לתמחור מחמיר יותר של נזקי הפחמן הדו-חמצני, במטרה למנוע משבר כלכלי שעשוי להיגרם כתוצאה מהמשך ההתחממות העולמית.
שימוש מסחרי

הוספת הפחמן הדו-חמצני למשקאות תוססים כמו סודה, גזוז ובירה שחורה מייצרת טעם אטרקטיבי לחך. סימונו בתעשיית המזון: E290. בהובלת פחמן דו-חמצני לתעשיית המשקאות, מסמנים אותו במספר או"ם 2187.
קיימים סוגים רבים של מטפים (מכשירי כיבוי שריפות), אותם ניתן לראות במקומות ציבוריים רבים. הפחמן הדו-חמצני מותז על החומר הבוער, ובשל היותו לא דליק, האש אינה מתפשטת, ובשל העובדה שאינו מאפשר לחמצן לחדור דרכו, האש "נחנקת" אט אט, ונכבית.
רעילות של פחמן דו-חמצני

בעוד שבאוויר הצח ריכוז הפחמן הדו-חמצני הוא בסביבות 0.04% (או 400 חלקים למיליון), בריכוזים גבוהים יותר, ובעיקר מעל 0.5% ובחשיפה ממושכת עלול הפחמן דו-חמצני לגרום הפרעות בחשיבה, תחושת כבדות נשימה, כאב ראש, קשיי שינה ורגזנות. פחמן דו-חמצני עלול גם לגרום מוות כתוצאה מחנק. למשל, בחשיפה לריכוז גבוה של פחמן דו-חמצני ממטף לכיבוי שריפות, עלול להגרם חנק מהשפעה ישירה של פחמן דו-חמצני על מנגנון הנשימה או אפילו מחוסר חמצן. משקלו הסגולי של פחמן דו-חמצני גדול מזה של חמצן, ולכן הוא תופס את מקום החמצן במיוחד במקומות סגורים ונמוכים כמו מרתפים וחדרים אטומים. בחדרים אלו יש לדאוג להחלפה תכופה של האוויר, ולשמור על רמת נוכחות נמוכה של הפחמן הדו-חמצני.
השפעה גאולוגית - תופעת קרסט

תופעות קרסט - המסת סלע גירי ויצירת מערות, בולענים, נטיפים ותצורות סלע טרשיים, הן תוצאה מהמסת CO2 מהאוויר - בגשם, בטל ובמקורות מים עומדים או זורמים לאיטם. המים הופכים לחומציים, וגורמים להמסת הסלע הגירי, ולהופעת מגוון התצורות הגאולוגיות השייכות לתופעה זו. ישנן גם תופעות קרסטיות תת-ימיות הן במי תהום שתחת אגמים במי תהום תחת הימים והאוקיינוסים, ואפילו במי תהום קדומים. דו-תחמוצת הפחמן וחומציות המים, במקרה זה, מקורם בבעלי החיים שחיו או חיים במקור המים - בעיקר פיטופלנקטון אך גם יצורים ימיים אחרים כולל דגים וסרטנים.
ראו גם

פחמן חד-חמצני
לייזר פחמן דו-חמצני
אפקט החממה
התחממות עולמית
הערות שוליים

↑  Anderegg, William R L; Prall, James W.; Harold, Jacob; Schneider, Stephen H, "Expert credibility in climate change"., Proc. Natl. Acad. Sci. USA. 107 (27): 12107–9. Bibcode:2010PNAS..10712107A, ‏(2010).
↑  CO2 Vibrations and IR Spectrum, www.eng.buffalo.edu
↑  P. W. (Peter William) Atkins, Julio De Paula, Atkins' Physical chemistry, New York : W.H. Freeman, 2006, ISBN 978-0-7167-8759-4
↑  Carbon Dioxide Absorbs and Re-emits Infrared Radiation | UCAR Center for Science Education, scied.ucar.edu
↑  The Case for Carbon Taxation – IMF F&D | DECEMBER 2019, www.imf.org
↑  Joseph G. Allen, Piers MacNaughton, Usha Satish, Suresh Santanam, Associations of Cognitive Function Scores with Carbon Dioxide, Ventilation, and Volatile Organic Compound Exposures in Office Workers: A Controlled Exposure Study of Green and Conventional Office Environments, Environmental Health Perspectives 124, 06 2016, עמ' 805–812 doi: 10.1289/ehp.1510037
↑  Document Display | NEPIS | US EPA, nepis.epa.gov (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283486805171  BNE: XX534629  GND: 4031648-8  LCCN: sh85020108  NDL: 00568539  NKC: ph123881 
ריכוז CO2 באטמוספירה במהלך 40,000 השנים האחרונות, משיא תקופת הקרח האחרונה, ועד היום. קצב העלייה הנוכחי גבוה בהרבה מאשר בכל נקודה במהלך המסת הקרחונים האחרונה.
רן כרמי בוזגלו

| --- | --- |

 לידה:  24 בספטמבר 1963 (בן 61) חולון, ישראל 
 שם לידה:  רן כרמי 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  נס ציונה 
 מספר צאצאים:  4 
 
רן כרמי בוזגלו (נולד ב-14 בספטמבר 1963) הוא פעיל פוליטי המזוהה עם הימין הישראלי.
ראשית חייו

נולד בחולון בשם רן כרמי. אביו גיורא היה ניצול שואה מהונגריה, מוזיקאי ונגן אקורדיון, שהקים את קונסרבטוריון כרמי בחולון.
כרמי שירת כקצין בגדוד 12 של חטיבת גולני ולחם במלחמת לבנון הראשונה. בליל 5–6 יוני 1985 הוטס עם מחלקתו לרמת הגולן, אך מסוק היסעור שלהם התרסק. למרות פציעתו, כרמי חילץ מהמסוק קצין שנלכד וקיבל על כך כתב הוקרה מאלוף פיקוד הצפון אורי אור. אף על פי ששוחרר מהצבא עקב הפציעה, המשיך לשרת בהתנדבות בקבע ובמילואים.
לאחר שחרורו, כרמי עבד בתפקידים שונים ברשת כלי זמר בהם הוראת נגינה וניהול סניפים. כיום הוא בעלים של סניף כלי זמר ובית ספר ללימודי נגינה באשדוד, פסנתרן ג'אז ומלחין.
פעילות פוליטית

בשנת 1988 הצטרף לתנועת צומת והיה אחראי על נוער צומת. כיהן כחבר מועצת העיר חולון בין השנים 1993–1995 כראש הרשימה העירונית מטעם תנועת "צומת", והוביל מטעמה את המחאות נגד נסיגה מהגולן והסכמי אוסלו.
לאורך השנים היה פעיל בפעולות מחאה רבות, חלקן אף כמפגין יחיד. בין היתר גם בפעילות למען שחרור גלעד שליט.
בשנת 2015 הוסיף את השם המשפחה "בּוּזַגְלוֹ", לדבריו בשל היחס לו זוכים יוצאי עדות המזרח ובעקבות נאום הקומץ של יאיר גרבוז. את השם שאב מן המושג "מבחן בוזגלו".
במאי 2018 ניסה להטיס עפיפון תבערה אל רצועת עזה יחד עם שני פעילי ימין נוספים במסגרת צילום סרטון היתולי, אך בשל כיוון הרוח נשרפו קוצים שהיו על הגבעה עליה צולם הסרטון.
היה מראשי הפעילים לשחרור אלאור אזריה ממאסר. כרמי אף נעצר והובא לפני שופט לאחר שהתפרץ לבמה בעצרת שארגן זיו שילון, ודרש את שחרורו של אזריה.
כרמי בוזגלו הוא מראשי מטה המאבק נגד היועץ המשפטי לממשלה נגד העמדתו לדין של בנימין נתניהו. במסגרת המאבק ארגן הפגנות בכיכר גורן, בקרבת ביתו של אביחי מנדלבליט.
ב-2020 הוכה על ידי מפגין מתנועת "אין מצב" בהפגנה שהתקיימה כחלק מהמחאה נגד בנימין נתניהו ונפצע בפניו. החשוד נחקר ושוחרר למעצר בית בן 5 ימים.
ב-2021 נעצר בהפגנת תמיכה בראש הממשלה שנערכה במהלך ביקורו באשדוד, לאחר שהתגרה במפקד תחנת משטרת אשדוד, סנ"צ אילן שושן.
ביולי 2022 הודיע על התמודדות לפריימריז במפלגת הליכוד לבחירות לכנסת ה-25. הוא התמודד ברשימה הארצית, קיבל בבחירות המקדימות 2,934 קולות והוצב במקום ה-71 ברשימה הסופית לכנסת.
כרמי סייע ללוחמים רבים שנעצרו ע"י הפרקליטות הצבאית. כרמי דוגל במתן חסינות מוחלטת ללוחמים בעת פעילות מבצעית. במהלך מלחמת "חרבות ברזל" ניהל כרמי מאבקים לשחרור לוחמי כוח 100 שהואשמו באינוס מחבל במתקן הכליאה בשדה תימן וכן לוחמים שהואשמו ברצח מחבל נוח'בה בשבעה באוקטובר.
כרמי מרבה להופיע בערוץ 14, שם הוא שוטח את משנתו הפוליטית וחושף פרשיות. באחת מהן חשף מעשים מגונים שביצע מחבל כלוא בסוהרות. בעקבות החשיפה הופסק שירות חיילות במתקני הכליאה של המחבלים.
חיים אישיים

כרמי בוזגלו נשוי, לארבעה וסב לנכד. הוא מתגורר בנס ציונה. הוא צמחוני מגיל 12.
הערות שוליים

↑  תום אברמסון, בעקבות חשיפת ערוץ 20 הוכנס רן כרמי בוזגלו לאתר הגבורה, באתר חדשות 0404‏, 9 ביולי 2021
↑  שריה הרוש, נס של לוחמים: חולץ ממסוק בוער רגע לפני הפיצוץ, באתר עכשיו 14, 7 באפריל 2021
↑  שירלי (נחמה) פרקש, חסין אש: הציל חייל שנלכד במסוק בוער, באתר Xnet‏, 13 בינואר 2014
↑  תעודת הערכה מאלוף פיקוד הצפון לסגן רן כרמי, באתר הגבורה
↑  תוצאות הבחירות שפורסמו בילקוט הפרסומים, מתוך אתר "נבו" נובמבר 1993 עמ' 892–894
↑  רבקה יניב, מחאה: בן לניצול שואה הוסיף לשם משפחתו את השם בוזגלו, באתר אשדוד 10, 27 במרץ 2015
↑  דוד גולדברג, ‏תג מחיר: 3 פעילי ימין ניסו לשגר עפיפון תבערה לרצועה וגרמו לשריפה בישראל, באתר JDN‏, 11 במאי 2018
↑  מתן צורי ויהונתן בניה, גבול עזה: פעיל ימין הדליק עפיפון וגרם לשריפה בצד הישראלי, באתר ynet, 11 במאי 2018
↑  רבקי גולדפינגר, האזרח למען החייל, באתר ערוץ 7, 19 בינואר 2017
↑  יהודה שלזינגר, סיום צורם להפגנת האחדות בכיכר רבין, באתר ישראל היום, 6 בינואר 2017
↑  פעיל הימין רן כרמי בוזגלו הוכה בהפגנה ונפצע קל, נעצר חשוד, באתר ynet, 24 בספטמבר 2020
↑  שלומי דיאז, רן כרמי בוזגלו הותקף בהפגנה, באתר ישראל היום, 24 בספטמבר 2020
↑  אברהם בלוך, ‏מעצר בית למפגין שתקף הערב פעיל ימין, באתר "סרוגים", 25 בספטמבר 2020
↑  פעיל הימין רן כרמי התגרה במפקד משטרת אשדוד ונעצר
↑  רן כרמי בוזגלו הוכה על ידי מפקד תחנת אשדוד
↑  מהפאנל בחדשות 13 לכנסת? מתמודדת חדשה ומפתיעה בפריימריז הליכוד, באתר אייס, 24 ביוני 2022
↑  פוסט פייסבוק, בעמוד הפייסבוק של רן כרמי בוזגלו, 10 באוגוסט 2022
↑  בחירות מקדימות לכנסת ה-25 - תוצאות סופיות באתר הליכוד
↑  רשימת המועמדים של הליכוד באתר ועדת הבחירות המרכזית
↑  שמעון כהן, רן כרמי בוזגלו: עוד פרטים שלא הכרתם על מעצר לוחמי כוח 100, באתר ערוץ 7, 14 באוגוסט 2024
↑  אור צעידי, שקט על חשבון החיילות: "הפצ"רית והיועמ"שית מעורבות בטיוח", באתר עכשיו 14, 29 בינואר 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306032505171  VIAF: 484160668066003560006   WorldCat (עם VIAF): 484160668066003560006
יניב עשור

| --- | --- |

האלוף יניב עשור, 2024
 לידה:  15 ביולי 1972 (בן 52) ד' באב תשל"ב מבטחים, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן  הקולג' המלכותי ללימודי הגנה  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב  אוניברסיטת חיל הנחתים 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 דרגה:    אלוף
 תפקידים בשירות
  מפקד פלחה"ן גולני   מפקד גדוד 51   מפקד יחידת אגוז   מפקד עוצבת חירם   מפקד חטיבת גולני   מפקד אוגדת הבשן   ראש חטיבת המבצעים באמ"ץ   ראש אכ"א   מפקד פיקוד הדרום
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה הראשונה    המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מבצע שומר החומות  מלחמת חרבות ברזל
 
יניב עשור (נולד ב-15 ביולי 1972) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף המשרת כמפקד פיקוד הדרום. שירת כראש אגף כח האדם, ראש חטיבת המבצעים באמ"ץ, מפקד אוגדת הבשן, מפקד חטיבת גולני, מפקד עוצבת חירם ומפקד יחידת אגוז.
ביוגרפיה

עשור, בנם של חנניה ומזל יוצאי מרוקו, נולד וגדל במושב מבטחים. התגייס לצה"ל בשנת 1990, ושובץ בגדוד 12 בחטיבת גולני. עבר הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לגדוד 12 ושימש כמפקד מחלקה בפלוגה ג'. בשנת 1996 מונה למפקד פלוגה רובאית בגדוד 12, ושירת בתפקיד בין היתר במהלך מבצע ענבי זעם. בהמשך שירת כקצין הבטיחות של חטיבת גולני. בשנים 1997–1999 שירת כמפקד פלחה"ן גולני. בשנים 2001–2002 שירת כסגן מפקד גדוד 51, בין היתר במהלך מבצע חומת מגן. בשנת 2002 יצא ללימודים במכללה לפיקוד ולמטה של המארינס, בארצות הברית. לאחר שובו שירת בשנים 2003–2004 כקצין אג"ם של חטיבת גולני.
בשנת 2004 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 51, ושימש בתפקיד עד שנת 2006. הוביל את הגדוד בין היתר בביצוע תוכנית ההתנתקות, במבצע גשמי קיץ ובמבצעים נוספים כנגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה ברצועת עזה, ובמהלך מלחמת לבנון השנייה. במהלך המלחמה פיקד על הגדוד בין היתר בקרב בינת ג'בייל. במהלך הקרב הרגו לוחמי הגדוד עשרות מחבלי חזבאללה, השמידו שלושה משגרי קטיושות ופוצצו מצבורי תחמושת ורקטות שנתפסו. בקרב הקשה ספג הגדוד שמונה הרוגים, בהם סגנו, רועי קליין, ועשרים פצועים. על פעילותו במלחמה, עוטר הגדוד בפיקודו בצל"ש יחידתי, ממפקד פיקוד הצפון, גדי איזנקוט. לאחר המלחמה, בשנים 2006–2008, שירת כמפקד יחידת אגוז, והוביל אותה בלחימה ברצועת עזה. באחד המבצעים, בינואר 2008, הרגו כוחות היחידה בפיקודו, בסיוע שריון וחיל האוויר 18 מחבלים, בהם בנו של בכיר חמאס מחמוד א־זהאר. לאחר מכן יצא ללימודים.
בספטמבר 2009 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד עוצבת חירם, ושימש בתפקיד עד יולי 2011. בשנים 2011–2012 שירת כסגן מפקד עוצבת געש. ב-19 ביולי 2012 מונה למפקד חטיבת גולני, ושימש בתפקיד עד 11 ביוני 2014. לאחר מכן יצא ללימודים. ב-9 בספטמבר 2015 הועלה לדרגת תא"ל ומונה למפקד אוגדת הבשן, ושירת בתפקיד עד 11 בפברואר 2018. ב-9 באפריל 2018 מונה לראש חטיבת המבצעים באמ"ץ, תפקיד אותו מילא עד 13 באוקטובר 2020.
ב-14 בפברואר 2021 הועלה לדרגת אלוף וב-21 בפברואר נכנס לתפקידו כראש אכ"א, תפקיד אותו מילא עד 18 בנובמבר 2024.
ב-5 במרץ 2025, עם כניסתו של אייל זמיר לתפקיד הרמטכ"ל ה-24, מונה עשור למפקד פיקוד הדרום להחליף את אלוף ירון פינקלמן. ב-12 במרץ 2025 החל את תפקידו כמפקד הפיקוד.
ביוגרפיה > חיים אישיים

עשור מתגורר בכפר הרא"ה, נשוי ואב לארבעה. הוא בעל תואר ראשון בלוגיסטיקה מאוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב. בוגר המכללה לפיקוד ולמטה של המארינס בארצות הברית, ובוגר המכללה המלכותית ללימודי ביטחון בבריטניה.
לקריאה נוספת

אילן כפיר, האדמה רעדה - 33 ימים, לבנון 2006, תל אביב: ספרית מעריב והוצאת כתר, 2006, עמ' 137–155
עפר שלח ויואב לימור, שבויים בלבנון, ידיעות אחרונות, 2007, עמ' 181–182, 187–191, מסת"ב 9654824086
עמוס הראל ואבי יששכרוף, קורי עכביש, ידיעות אחרונות, 2008, מסת"ב 9654824310
עשהאל לובוצקי, מן המדבר והלבנון, תל אביב: ידיעות ספרים, 2008, עמ' 58–91, מסת"ב 9789654827256
הערות שוליים

↑  אלוף משלנו, באתר עמוד הפייסבוק של המועצה האזורית אשכול, ‏9 באוקטובר 2020
↑  חן קוטס-בר ואחיקם משה דוד, מח"ט גולני מדבר לראשונה על קרב בינת ג'ביל, באתר nrg‏, 13 באפריל 2013
↑  יניב עשור (1997-1998), באתר גדס"ר גולני (הקישור אינו פעיל, 25 בדצמבר 2017)
↑  יואב לימור, גיבור, nrg, 31 במאי 2002
↑  עמוס הראל ואבי יששכרוף, קורי עכביש, הוצאת ידיעות ספרים, 2008, עמ' 254
↑  שי קלפר, ‏מנהיגות המג"ד בשדה הקרב בעבר, בהווה ובעתיד, מערכות 434, דצמבר 2010 , עמ' 26–37
↑  חנן גרינברג, האויב נפגע קשה בקרב בבינת ג'ביל, באתר ynet, 27 ביולי 2006
↑  צל"ש יחידתי - גדוד הבוקעים, באתר הגבורה
↑  בן כספית, עמית כהן ואמיר בוחבוט, החשש: עסקת שליט בסכנה, באתר nrg‏, 16 בינואר 2008
↑  אנשיל פפר, סבב מינויים בצה"ל: מפקד הקרב בבינת ג'בל ימונה למח"ט גולני, באתר הארץ, 5 בספטמבר 2011
↑  מפקד עוצבת הבשן אשר ברמת הגולן, תא"ל אופק בוכריס התחלף היום, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 9 בספטמבר 2015
↑  עדו בן פורת, חטיבת המבצעים - הלב הפועם של צה״ל, באתר ערוץ 7, 9 באפריל 2018
↑   תא"ל ירון פינקלמן נכנס לתפקיד רח"ט מבצעים, באתר צה"ל, 13 באוקטובר 2020
↑   דרגת אלוף הוענקה לראש אגף כוח האדם הנכנס, תא"ל יניב עשור, באתר צה"ל, 14 בפברואר 2021
↑   אלוף יניב עשור נכנס לתפקידו כמפקד אגף כוח האדם - צפו בטקס, באתר צה"ל, 21 בפברואר 2021
↑  יואב זיתון, "סכנה של קיבעון מחשבתי": הביקורת של ראש אכ"א היוצא - והציטוטים שנשמטו, באתר ynet, 18 בנובמבר 2024
↑   אושרו מינויים במטה הכללי, באתר צה"ל, 5 במרץ 2025
↑  מפקד חדש לפיקוד הדרום, ‏12.03.2025
יום הניצחון (9 במאי)

| --- | --- |

חגיגות לרגל 60 שנה לניצחון, הכיכר האדומה, מוסקבה, 2005
 שמות נוספים:  יום הניצחון על גרמניה הנאצית (ישראל)
 מדינה:  ברית המועצות, ישראל, אוקראינה, ברית המועצות, רפובליקה סרפסקה, מונטנגרו, סרביה, אזרבייג'ן, מקדוניה הצפונית, רפובליקת אבחזיה, דרום אוסטיה, טרנסניסטריה, רוסיה, טורקמניסטן, אוזבקיסטן, בלארוס, ארמניה, רפובליקת ארצאך, גאורגיה, קירגיזסטן, קזחסטן, מולדובה, טג'יקיסטן 
 סוג:  חג לאומי
 סיבה:  כניעת גרמניה הנאצית לברית המועצות ב־8 במאי וסיום מלחמת העולם השנייה באירופה
 מתקשר עם:  יום הניצחון באירופה  יום הזיכרון לשואה ולגבורה  מועד זיכרון ופיוס לאלה שאיבדו את חייהם במלחמת העולם השנייה
 מועד
 תאריך:  9 במאי
 
יום הניצחון במוסקבה 2005
מתוך המצעד במוסקבה לציון יום הניצחון בשנת 2018
הטקס השנתי של חברי מק"י וחד"ש לזכר יום הניצחון על גרמניה הנאצית ביער הצבא האדום בהרי ירושלים.
יום הניצחון או יום הניצחון במלחמת המולדת הגדולה הוא היום שבו חגגו בברית המועצות, וממשיכים לחגוג במדינות ברית המועצות לשעבר את הניצחון של הצבא האדום על גרמניה הנאצית בהכרעת החזית המזרחית במלחמת העולם השנייה, שנקראת גם מלחמת המולדת הגדולה. היום נחגג ב-9 במאי, תאריך המציין את יום כניעת גרמניה הנאצית לפי שעון מוסקבה. בישראל מצוין היום כיום הניצחון על גרמניה הנאצית המעוגן בחוק יום הניצחון על גרמניה הנאצית, התשע"ז–2017.
מדי שנה נערכים במהלך החג מצעדים צבאיים שהמפורסם שבהם הוא המצעד הצבאי במוסקבה, משגרים זיקוקין די-נור, שמים זרי פרחים על קברי חיילים שנהרגו במהלך המלחמה ועומדים דקת דומייה לזכרם. בנוסף לאירועים אלה, היום מוכרז בכל המדינות כיום שבתון וערוצי הטלוויזיה משדרים בו תוכניות הקשורות למלחמת העולם ולאירועי יום הניצחון.
בברית המועצות

היום הפך ליום שבתון רק בשנת 1965, כ-20 שנה לאחר הניצחון. במהלך קיומה של ברית המועצות המצעד הצבאי המרכזי בכיכר האדומה נערך בשנים 1965, 1975, 1985 ו-1990.
לרגל חגיגות ה-30 לניצחון הכריז המשטר הסובייטי ב-1975 על תחרות לכתיבת שיר מיוחד ליום הניצחון. הצמד ולדימיר חריטונוב (מילים) ודוויד טוקמנוב (לחן) חיברו יחדיו שיר שנקרא "דן פובדי", יום הניצחון (День Побе́ды), מארש עליז וקצבי. חבר השופטים, שהורכב כולו מאנשים שגדלו על ברכי התרבות הסובייטית בעידן סטלין, לא אהבו את השיר, שבוצע בידי הזמר הרוסי המפורסם לב לשצ'נקו (Лев Ле́щенко). אלא שהשיר התפרסם לאחר שלשצ'נקו השמיע אותו ב-10 בנובמבר אותה שנה, בקונצרט בארמון הקונגרסים של הקרמלין, לרגל יום המיליציה. הקהל קם על רגליו, הריע ממושכות וביקש הדרן. השיר התחבב מהר מאוד גם על ליאוניד ברז'נייב ומאז הוא מושר בכל שנה בחגיגות יום הניצחון, כשבכיכר האדומה מתלווה לשירה גם ירי מאסיבי של זיקוקין די-נור. הבית האחרון בשיר אומר: ”אמא, לא כולנו חזרנו. חצינו את כל אירופה, את חצי כדור הארץ, כדי להגיע ליום הזה, יום הניצחון”.
גם לאחר התפרקות ברית המועצות, מרבית מדינות חבר העמים ממשיכות לחגוג את ציון המאורע ביום זה. ב-2022 לאחר פרוץ מלחמת אוקראינה–רוסיה, אוקראינה עברה לציין את יום הניצחון בתאריכו האירופי, 8 במאי. המצעד הצבאי הראשון לאחר התפרקות ברית המועצות נערך בשנת 1995.
ברוסיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ברוסיה מציינים את יום הניצחון ב-9 במאי במצעד צבאי חגיגי שנתי בכיכר האדומה, בהשתתפות וֶטֶרָנים, יוצאי צבא ממלחמת העולם השנייה. מצעדים דומים מתקיימים באוקראינה, בבלארוס ובמדינות נוספות של חבר המדינות. השיר המרכזי המושמע בטקסים אלה הוא "יום הניצחון". מצעד יום הניצחון ברוסיה וגרורותיה נחשב לראוותני במיוחד וצועדים בו אלפי חיילים ומכשור צבאי.