stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מבצע צוק איתן
מהלכים מדיניים ותגובות בין-לאומיות > בשלב השלישי של המבצע

ב-5 באוגוסט הושגה הפסקת אש של 72 שעות בין ישראל לחמאס, ובמהלכה הגיעו למצרים משלחות מטעם ישראל, הרשות הפלסטינית וחמאס לדיון בהסדרה ארוכת-טווח בתיווך מצרים בהתבסס על היוזמה המצרית.
במהלך כינוס מיוחד של העצרת הכללית של האו"ם בנושא המלחמה בעזה, האשים מזכ"ל האו"ם באן קי-מון את ישראל בהפרות של המשפט ההומניטרי הבין-לאומי בהתקפות על מתקני האו"ם, ואמר כי יש לחקור את ההתקפות ולהעניש את האשמים.
ב-7 באוגוסט נפגש ראש הממשלה בנימין נתניהו עם נשיא הצלב האדום והציג בפניו עדויות המציגות את לחימת חמאס מאחורי האזרחים, והאשים את חמאס בשימוש באזרחים, ביניהם גם בילדים ובנשים, כמגן אנושי. בנוסף הציג בפניו הוכחות שחמאס מחביא נשק במתקני האו"ם, בבתי חולים, בבתי ספר, בכנסיות ובמסגדים ומשגר רקטות משם. בסוף הפגישה נתניהו ביקש מנשיא הצלב האדום לסייע בהשבת גופותיהם של סמל ראשון אורון שאול ושל סגן הדר גולדין שנהרגו במהלך המבצע וגופותיהם נחטפו.
ב-11 באוגוסט הושגה הפסקת אש נוספת של 72 שעות בין ישראל לחמאס, ובמהלכה הגיעו למצרים משלחות מטעם ישראל, הרשות הפלסטינית וחמאס פעם נוספת לדיון בהסדר ארוך-טווח בתיווך מצרים בהתבסס על היוזמה המצרית. לאחר תום הפסקת אש זו, ב-14 באוגוסט, סיכמה ישראל יחד עם חמאס על הארכת הפסקת האש בחמישה ימים נוספים. עם תום הפסקת אש זו, ב-18 באוגוסט, לא הצליחו הצדדים להגיע להסכם ביניהם ולכן הוארכה הפסקת האש ביום נוסף.
ב-19 באוגוסט, לפני שנגמרה הפסקת האש, חמאס הפר אותה וירה מספר רקטות נוספות לעבר באר שבע ונתיבות. בעקבות זאת נפסק המשא ומתן, והלחימה התחדשה.
מהלכים מדיניים ותגובות בין-לאומיות > בשלב הרביעי של המבצע

למרות הפרת הפסקת האש על ידי חמאס, עדיין נעשו ניסיונות מצד גורמים בין-לאומיים לחדש את הפסקת האש. ב-23 באוגוסט שוחח ראש הממשלה בנימין נתניהו עם מזכ"ל האו"ם באן קי-מון ואמר לו שהחמאס הפר את כל הפסקות האש, והשווה את חמאס לארגון הטרור דאעש. ב-26 באוגוסט, במקביל לירי כבד על ישראל מצד חמאס, התנהל משא ומתן על הפסקת אש ארוכת טווח, ובשעות הערב המוקדמות דווח ששני הצדדים קיבלו את ההצעה המצרית להפסקת אש, שנכנסה לתוקפה ב-19:00.
טקטיקה > ישראל > כוחות צה"ל

| מפקדי צה"ל במבצע צוק איתן> תפקיד | מפקדי צה"ל במבצע צוק איתן> שם | מפקדי צה"ל במבצע צוק איתן> הערות |
| --- | --- | --- |
| הרמטכ"ל ראש המטה הכללי | בני גנץ |  |
| סגן הרמטכ"ל | גדי איזנקוט |  |
|  מפקד זרוע היבשה | גיא צור |  |
|  מפקד חיל האוויר | אמיר אשל |  |
|  מפקד חיל הים | רם רוטברג |  |
|  ראש אגף המבצעים | יואב הר אבן |  |
|  ראש אגף המודיעין | אביב כוכבי |  |
|  ראש אגף התכנון | נמרוד שפר |  |
|  ראש אגף התקשוב | עוזי מוסקוביץ' |  |
|  ראש אגף כח אדם | אורנה ברביבאי |  |
|  ראש אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה | יעקב ברק |  |
|  מפקד פיקוד הצפון | יאיר גולן |  |
|  מפקד פיקוד המרכז | ניצן אלון |  |
|  מפקד פיקוד הדרום | סמי תורג'מן |  |
|  מפקד פיקוד העורף | אייל אייזנברג |  |
|  קצין תותחנים ראשי | רועי ריפטין |  |
|  קצין הנדסה ראשי | יוסי מורלי |  |
|  מפקד עוצבת הפלדה | נדב פדן |  |
|  מפקד עוצבת געש | יצחק תורג'מן |  |
|  מפקד אוגדת עזה | מיקי אדלשטיין |  |
|  מפקד חטיבה 1 – גולני | רסאן עליאן |  |
|  מפקד חטיבה 7 – סער מגולן | נדב לוטן |  |
|  מפקד חטיבה 35 – צנחנים | אליעזר טולדנו |  |
|  מפקד חטיבה 84 – גבעתי | עופר וינטר |  |
|  מפקד חטיבה 933 – נח"ל | אורי גורדין |  |
|  מפקד חטיבה 188 – ברק | תומר יפרח |  |
|  מפקד חטיבה 401 – עקבות הברזל | סער צור |  |
|  מפקד חטיבה 460 – בני אור | גיא חסון |  |
|  מפקד חטיבה 10 – הראל | חגי עמר |  |
| מפקד חטיבת בה"ד 1 | אבי גיל |  |
| מפקד חטיבת ביסלמ"ח | מרדכי כהנא |  |
| מפקד חטיבה צפונית | ירון פינקלמן |  |
| מפקד חטיבה דרומית | עמוס הכהן |  |
צה"ל הפעיל במבצע כוחות סדירים בנוסף לכוחות מילואים, שחלקם נועדו להחליף יחידות סדירות בגזרות אחרות שפעלו ברצועת עזה וחלקם הצטרף ללחימה בעזה עצמה. הלחימה אורגנה במספר מפקדות אוגדתיות, כאשר תאי השטח ברצועה ומסביבה חולקו לצוותי קרב חטיבתיים (צק"ח), שכללו את ארבעת המערכים: מערך התמרון, מערך הסיוע הקרבי, מערך הפיקוד והשליטה ומערך הסיוע המנהלתי.
מזרוע היבשה השתתפו במבצע מרבית היחידות המתמרנות של הצבא הסדיר, בהן חטיבות החי"ר: חטיבת הצנחנים, חטיבת גולני, חטיבת גבעתי, חטיבת הנח"ל, חטיבת המילואים של בה"ד 1 וחטיבת ביסלמ"ח, גדודי חיל ההנדסה הקרבית, חטיבות השריון: חטיבה 401 (ובה טנקי מרכבה סימן 4מ), חטיבה 188, חטיבת המילואים 10 "הראל" (שגדודיה גויסו ולחמו תחת פיקודה של אוגדת עזה), חטיבה 7 וחטיבה 460 (בית הספר לשריון שפעלה כחטיבה מבצעית) וכן אגדי תותחנים שכללו מספר סוללות תותחי 155 מ"מ שנפרשו סביב הרצועה. כוחות של חיל ההנדסה הקרבית, כולל לוחמי יהל"ם וצמ"ה, פוזרו בין הכוחות הלוחמים. גם כוחות חילוץ והצלה של פיקוד העורף השתתפו ככוח חילוץ תחת אש, באיתור מנהרות וסיוע לכוחות כצוותי פריצה.
מזרוע הים השתתפה בלחימה שייטת ספינות הטילים ופלגה 916.
זרוע האוויר והחלל הפעיל בלחימה טייסות מטוסי ומסוקי קרב וטייסות תובלה, חילוץ, סער, כטב"מים ומודיעין. מערך ההגנה האווירית ביצע יירוטי רקטות ומזל"טים באמצעות סוללות כיפת ברזל וסוללת פטריוט בהתאמה.
בלחימה השתתפו יחידות מיוחדות בהן יהל"ם, שייטת 13, סיירת מטכ"ל, מגלן, לוט"ר, יחידת עוקץ, יחידת אגוז, יחידת רימון יחידת דובדבן וגדודי הסיור. כמו כן, במבצע נעשה שימוש לראשונה בקציני אוכלוסייה.
טקטיקה > ישראל > הגנת העורף

מערך ההגנה הישראלי התבסס על סוללות כיפת ברזל שיירטו חלק משמעותי מהרקטות שכוונו לעבר מרכזי אוכלוסייה ישראלים. בתחילת המבצע נפרשׂו ברחבי ישראל שבע סוללות כיפת ברזל, ובמהלכו נוספו סוללה שמינית ותשיעית, והן הפגינו ביצועים משופרים הן בטווחי הכיסוי והן במספר היירוטים המוצלחים, שעמדו על 735 יירוטים בכ-90% הצלחה. מלבד כיפת ברזל הפעיל מערך ההגנה האווירית גם סוללות טילי MIM-104 פטריוט, והללו יירטו שני כלי טיס בלתי מאוישים ששלח חמאס לעבר ישראל. פיקוד העורף הנחה את תושבי ישראל כיצד להתגונן במקרה של אזעקות והתקפת רקטות. אזעקות שפעלו בערי ישראל נתנו התרעה קצרה להיכנס למרחבים מוגנים, ממ"דים ומקלטים, כאשר זמן ההתרעה עלה בהתאם למרחק של היישוב מרצועת עזה. גדודי החילוץ וההצלה של פיקוד העורף תפסו כוננות ככוח חילוץ במקרה של קריסת מבנים בעקבות ירי הרקטות.
במבצע הופעלה לראשונה מערכת התראות בזמן אמת באמצעות מסרונים במכשירים הסלולריים הנתמכים, הפועלים ברשתות הסלולר הישראליות.
יחידות הסייבר של אגף התקשוב, אגף המודיעין ושירות הביטחון הכללי סיכלו מתקפות של האקרים פלסטינים ואיראנים וכן התמודדו עם מתקפות רחבות היקף של יחידת הסייבר האיראנית על תשתיות האינטרנט הצבאי והאזרחי של ישראל.
טקטיקה > ישראל > תעמולה ולוחמה פסיכולוגית

במקביל, פעלה חטיבת דובר צה"ל באופן נרחב בשדה ההסברה והתעמולה, בדגש על סביבת האינטרנט, ובכלל זה באתרים פייסבוק, טוויטר ופליקר, על מנת להעביר את מסרי צה"ל וישראל, לספק מידע עדכני ולהזים דיסאינפורמציה שפורסמה על ידי הפלסטינים. מצלמות רבות חולקו לכוחות הלוחמים על מנת לתעד את הפעילות המבצעית. צה"ל הרבה להפיץ סרטוני וידאו המתעדים את פעולותיו, כולל תקיפות מהאוויר והים, סיכולי פיגועים, יירוטי כיפת ברזל והפעולה הקרקעית.
טקטיקה > ישראל > אמצעי לחימה וכלי נשק שהוכנסו לזירה

במהלך הלחימה נכנסו לשימוש בצה"ל אמצעי לחימה ואמצעים טכנולוגיים חדשים. חלקם כבר הופעלו בשטח באירועים ביטחוניים וחלקם הופעלו לראשונה במבצע.
חיל השריון זכה לשדרוג משמעותי בעשור השני של המאה ה-21 שבא לידי ביטוי במבצע, בעיקר בחטיבה שהפעילה טנקי מרכבה סימן 4. שדרוגים אלה כללו:
מערכת הגנה אקטיבית "מעיל רוח" שהגנה על הטנקים מפני נשק נ"ט ואפשרה איתור והשמדת חוליות נ"ט.
מערכת ניהול קרב דיגיטלית כחלק ממיזם צי"ד שאפשרה חלוקה יעילה של מודיעין צבאי ומטרות וייעלה את הלחימה.
פגזי טנקים כלנית 120 מ"מ וחצב 120 מ"מ שהיו יעילים לפגיעה במחבלים המתבצרים בתוך מבנים.
גם חיל הרגלים השתדרג במגוון אמצעים:
מיקרו-תבור כנשק אישי של חטיבת גולני, חטיבת גבעתי וחטיבת הנח"ל.
מקלע נגב NG7 בקליבר 7.62 מ"מ נאט"ו.
נגמ"ש מרכבה – המערכה המבצעית הראשונה (ב"עופרת יצוקה" הופעלו 2 נגמ"שי ניסוי).
סמן טקטי TL5 Pro – אמצעי לסימון כוחות המסייע במניעת ירי דו-צדדי
רימון יד שלא מתפוצץ מפגיעת קליע
נגמ"ש לא מאויש
אמצעי רפואה מתקדמים.
חיל ההנדסה הקרבית הפעיל באמצעים רבים, בהם כלי נשק, מקלעים ואמצעי ראיית לילה והפעיל אמצעי הנדסה צבאית בהם חומרי נפץ, אמצעי חבלה, מטענים וכדומה. החיל הפעיל את נגמ"שי ההנדסה פומ"ה והשתמש בצפע שריון ורקטות ריצוף במהלך הלחימה כדי לפתוח צירים ולנקות זירות מטענים. מערך הצמ"ה הפעיל לראשונה מחפרים ממוגנים מדגם באגר E-349 ודחפורי D9T משוריינים מדור רביעי. במהלך המבצע הפעילו לוחמי יהל"ם אמצעים מתקדמים לאיתור, סריקה והשמדת מנהרות, כאשר הבולטת מביניהן היא מערכת אמולסיה לפיצוץ מנהרות שהופעלה בצורה נרחבת מאז פותחה לראשונה אחרי מבצע עופרת יצוקה.
במהלך המבצע נפרשו מערכות גילוי ואיתור מתקדמות, בהן:
מערכת "רואה סורק" – מערכת לצילום יום ולילה מרחוק משולבת גילוי תנועה בווידאו.
"מאמין" ו"מאמין קל" (Spotlite) – מערכת איתור צלפים שפותחה על ידי רפא"ל.
מכ"ם טקטי נייד להגנה מפצמ"רים – "מגן רוח".
AQUA SHIELD – מערכת מבוססת סונאר להגנת חופים ומתקנים בלב ים שפותחה על ידי DSIT.
גרניט (רכב תצפית) – רכב תצפית לאיסוף מודיעיני שפותח על ידי חברת אלתא מערכות ומותקן בו מכ"ם "בוהה" מסוג "רוזן".
בלון תצפית מסוג Skystar – מערכת בלון טקטית שפותחה על ידי חברת RT, הנישאת לגובה מאות מטרים ונושאת אמצעי תצפית ומטענים ייעודיים שונים.
במבצע הופעל מגוון רחב של כלי טיס בלתי מאוישים, בהם רוכב שמיים (בידי חיל התותחנים) ולראשונה הרמס 900. חיל האוויר הישראלי שיגר כמויות גדולות של חימוש מונחה מדויק הכולל טילי אוויר-קרקע ופצצות מונחות.
טקטיקה > חמאס > פעילות התקפית > נתוני ירי רקטות

במבצע צוק איתן נורו 4,594 רקטות ופצצות מרגמה לעבר ישראל, כאשר 3,641 מהן נפלו בשטח ישראל, מתוכן 224 בשטחים בנויים. 188 רקטות ופצצות מרגמה נפלו בשטח רצועת עזה. ו-735 רקטות ופצצות מרגמה יורטו על ידי סוללות כיפת ברזל.
להלן מספר הרקטות ופצצות המרגמה ששוגרו לעבר ישראל בכל יום:
52
148
129
195
135
124
141
112
150
107
153
121
112
126
154
97
115
64
87
27
74
66
79
141
136
64
96
119
96
19
0
0
65
32
49
0
0
6
3
0
0
0
0
50
176
108
155
109
145
121
182
50
100
150
200
7.7
8.7
9.7
10.7
11.7
12.7
13.7
14.7
15.7
16.7
17.7
18.7
19.7
20.7
21.7
22.7
23.7
24.7
25.7
26.7
27.7
28.7
29.7
30.7
31.7
1.8
2.8
3.8
4.8
5.8
6.8
7.8
8.8
9.8
10.8
11.8
12.8
13.8
14.8
15.8
16.8
17.8
18.8
19.8
20.8
21.8
22.8
23.8
24.8
25.8
26.8
בנתונים שפורסמו על ידי הזרוע הצבאית של חמאס עם סיום המבצע, נורו 3621 רקטות ופצצות מרגמה לעבר ישראל מהן, 3334 פצמ"רים, קסאמים וגראדים 185 רקטות מסוג M-75,‏ 64 רקטות מסוג סג'יל 55, 22 רקטות מסוג J-80‏ 11 רקטות מסוג R-160 ו-5 פג'ר 5. נתונים נוספים שפורסמו על ידי הג'יהאד האיסלאמי הראו כי הארגון שיגר בסך הכל 3249 רקטות ופצצות מרגמה לעבר ישראל; 62 רקטות ארוכות טווח (אל-בוראק 100, פג'ר 5 ואל-בוראק 70), 665 רקטות גראד (סובייטיות ומשופרות), 1572 טילי 107 מ"מ, 884 פצצות מרגמה ו-60 רקטות מסוג C8K.
על פי דובר צה"ל מעל ל-600 רקטות נורו ממוקדי אוכלוסייה אזרחית; כ-260 רקטות נורו ממוסדות חינוך, יותר מ-130 רקטות נורו מבתי קברות, יותר מ-160 רקטות נורו ממוסדות דת ויותר מ-50 רקטות נוספות נורו מבתי חולים.
| מספר אזעקות במרחבים שונים> מספר אזעקות | מספר אזעקות במרחבים שונים> אחוז מכלל האזעקות | מספר אזעקות במרחבים שונים> מרחב | מספר אזעקות במרחבים שונים> יישובים מרכזיים |
| --- | --- | --- | --- |
| 320 | 7.0% | עוטף עזה 218 | יד מרדכי, נתיב העשרה |
| 314 | 6.8% | עוטף עזה 217 | זיקים, כרמיה |
| 282 | 6.1% | עוטף עזה 224 | נחל עוז, עלומים |
| 170 | 3.7% | עוטף עזה 231 | נירים, עין השלושה |
| 161 | 3.5% | לכיש 247 | אזור תעשייה אשקלון |
| 154 | 3.3% | לכיש 246 | אשקלון |
| 136 | 3.0% | לכיש 271 | אשדוד |
| 133 | 2.9% | עוטף עזה 223 | כפר עזה, סעד |
| 131 | 2.8% | עוטף עזה 220 | שדרות, ניר עם, גבים |
| 124 | 2.7% | עוטף עזה 237 | כרם שלום |
| 92 | 2.0% | לכיש 273 | גן יבנה |
| 78 | 1.7% | לכיש 275 | קריית מלאכי |
| 78 | 1.7% | מרכז הנגב 292, מרכז הנגב 288 | באר שבע, אופקים |
| 55 | 1.2% | מרכז הנגב 254 | נתיבות |
| 43 | 0.9% | שפלה 175 | ראשון לציון |
| 41 | 0.9% | דרום השפלה 268 | גדרה |
| 39 | 0.8% | שפלה 183, שפלה 182 | רחובות, נס ציונה |
| 31 | 0.6% | דרום השפלה 266, דן 165, דן 162 | יבנה, בת ים, חולון |
| 28 | 0.6% | דן 157 | תל אביב-יפו |
| 23 | 0.5% | לכיש 281 | קריית גת |
| 4 | 0.08% | ירושלים 194 | ירושלים |
במהלך המבצע נשמעו כ-4,600 אזעקות בישראל – בממוצע 92 אזעקות ביום. יותר ממחצית מכלל האזעקות הופעלו ביישובי עוטף עזה, שלתושביהם 15 שניות בלבד להתמגן מהישמע האזעקה.
טקטיקה > חמאס > שימוש בתשתיות אזרחיות

במהלך המבצע השתמש חמאס באזרחים כמגן אנושי. את תשתיותיו ומטות הפיקוד שלו מיקם בקרב אזרחים, בהן שכונות מאוכלסות בצפיפות, בתי ספר, מסגדים ובתי חולים, כולל בית החולים המרכזי אלשפאא שבמערב הרצועה. מנהרות לחימה רבות נמצאו בבתי מגורים אזרחיים כמו גם נשק רב מסוגים שונים. בית החולים וופא שבו מוקמו חדרי מלחמה וממנו ירו חמושי חמאס והג'יהאד האיסלאמי אש נק"ל וטילי נ"ט, הותקף בידי צה"ל ונהרס לאחר שפונה מחוליו.
חמאס החביא רקטות ואמצעי לחימה גם בבתי ספר ובמתקנים של אונר"א. אנשי אונר"א דיווחו בשלשה מקרים כי מצאו רקטות בבתי ספר שבבעלותם. משגרי רקטות רבים הוטמנו מתחת לקרקע בלב שכונות אזרחיות או מתחת לאוהלים או סככות, והופעלו בשלט רחוק. ירי הרקטות הכבד בוצע בחלקו הניכר מלב ריכוזי אוכלוסייה, וכן מבתי ספר. ואף מבתי חולים, על מנת להרתיע את צה"ל מירי כבד אל עבר המשגרים שעלול היה לגרום גם פגיעה באזרחים ונזק סביבתי. בנוסף, ביצע חמאס שימוש יזום במגן אנושי נגד תקיפת מבנים ונוהל "הקש בגג" שמפעיל צה"ל: כאשר צה"ל מטלפן לאזרחים וקורא להם להתפנות ויורה פצצת אזהרה קטנה על הבית לפני הפעלת הפצצה האמיתית – פעילי חמאס אוספים אזרחים וקוראים להם לעלות לגג ולשמש כמגן אנושי נגד הפצצת צה"ל, על-מנת למנוע את ההתקפה. ב-22 ביולי 2014 פרסם דובר צה"ל סרט המתעד פעילי טרור נמלטים מאתר שיגור רקטות באמצעות אמבולנס. עיתונאית פינית דיווחה שראתה מחבלים משגרים רקטות מבית החולים שיפא שבמרכז עזה. הארכיבישוף האורתודוקסי היווני אמר שחמאס ירה רקטות ממתחם הכנסייה שלו שבו חסו 2,000 מוסלמים.
עיתונאי צרפתי דיווח על שיגור שנעשה משטח אזרחי בקרבתו, ועיתונאי הודי דיווח על שיגור רקטה ליד בנין השייך לאו"ם. מספר עיתונאים דיווחו שחמאס איים עליהם שלא ידווחו על פשעי חמאס ובהם שימוש במגן אנושי, וב-11 באוגוסט הוציא ארגון העיתונאים הזרים בישראל הודעת גינוי רשמית לחמאס על כך.
טקטיקה > חמאס > תעמולה, לחימה תקשורתית ולוחמה פסיכולוגית

בעת הלחימה שלח חמאס הודעות טקסט מאיימות לישראלים (צא קסאמים שוגרו לביתך) באמצעות הודעות למכשירי סלולר, פרסם סרטוני תעמולה, שכללו תיעוד של פגיעות בכוחות צה"ל, והפריע לפרקים קצרים על תדרי השידור המשמשים ערוצי טלוויזיה ישראלים. מסרי חמאס בעברית כללו עברית עילגת, והפכו למקור לבדיחות ולחיקויים, כדוגמת הסרטון "תקוף, תעשה פיגועים".
כחלק מלוחמה פסיכולוגית ובעיקר לצורכי תעמולה פנים-פלסטינית, ניפחו ארגוני הטרור בראשות חמאס את מספר ההרוגים הישראלים וניכסו לעצמם הישגים שלא היו. בכירים בחמאס טענו כי מספר ההרוגים הישראלים גבוה בהרבה מהמספר שדווח, ובנוסף הופצו סרטוני תעמולה שמראים לכאורה הרג של חיילי צה"ל. הזרוע הצבאית של חמאס פרסמה לאחר סיום המבצע הקרקעי כי הרגה 131 חיילי צה"ל, חטפה חייל, הפילה מטוס F-16, הרסה לפחות שני טנקי מרכבה והטיסה שלושה מזל"טים מעל ישראל וצילמה את הקריה בתל אביב.
בתום המבצע פרסם הג'יהאד האיסלאמי נתונים לפיהם הרג 30 חיילים נוספים, ומוחמד נזאל, חבר הלשכה המדינית של חמאס טען כי הארגון הצליח להרוג מעל ל-1,000 חיילים במבצע.
בנוסף, החמאס, בניגוד לג'יהאד האסלמי, המשיך במדיניות ההסתרה של הרוגיו כפי שעשה במבצע עופרת יצוקה, וניסה להמעיט ממספר לוחמיו ההרוגים, ולטעון שכולם היו אזרחים, כדי שיוכל לנגח את ישראל בקרב התקשורתי. מספר ארגוני זכויות אדם הטילו דופי במספרי האזרחים ההרוגים שחמאס מסר להם מפני שלא פחות מ-50% מהם היו בגילאי 20–30, מה שמעיד שהם היו מחבלים.
טקטיקה > חמאס > אמצעי לחימה וכלי נשק שהוכנסו לזירה

במהלך הלחימה נכנסו לשימוש בחמאס אמצעי לחימה חדשים, והשימוש הראשון בהם נעשה כחלק ממהלך הלחימה. להלן רשימת אמצעי הלחימה וכלי הנשק בהם עשה החמאס שימוש ראשון כחלק מהלחימה.
רובה צלפים כבד מדגם "חייבאר", שהוא חיקוי לרובה "שטייר HS .50" האוסטרי בקליבר 0.5 אינץ'. הרובה נמכר במקור לאיראן וזו החלה בייצור דגם מקומי העבירה אותו לחמאס.
רקטות ארטילריות J-80,‏ R-160 ,M-302, וסג'יל 55.
טיל נגד טנקים קורנט, שנחשב לאחד מטילי הנ"ט המתקדמים.
טיל כתף נגד מטוסים מדגמי סטרלה SA-7 (ע"פ דיווח צה"ל נורו עשרות טילים כנגד כלי טיס).
טקטיקה > חמאס > עינויים והוצאה להורג ללא משפט

במאי 2015 פרסם ארגון "אמנסטי אינטרנשיונל" דו"ח לפיו במהלך המבצע ביצע חמאס פשעי מלחמה נגד אזרחים פלסטינים ברצועת עזה, ובכלל זה עינויים והוצאה להורג ללא משפט של לפחות 23 אנשים.
הישגים צבאיים ומדיניים > ישראל

תמיכה בין-לאומית של ממשלי המדינות המערביות וחלק ממדינות ערב, הבולטת שבהן היא מצרים.
הצלחת מערכת כיפת ברזל וצמצום ניכר של האיום הרקטי מעבר לעוטף עזה.
הריסת למעלה מ-30 מנהרות חודרות לישראל, שהיו אמורות לשמש את חמאס לפיגועי טרור.
פגיעה בתשתיות הטרור של חמאס, למעלה מ-5,000 מטרות הותקפו במהלך המבצע. בתקיפות הושמדו רקטות רבות שאחסן חמאס.
למעלה מאלף מחבלים נהרגו לטענת ישראל.
נהרגו מספר בכירים בחמאס, בהם ראאד אל-עטאר (מפקד חטיבת רפיח), מוחמד אבו שמאלה (סגן מפקד חטיבת רפיח), מוחמד ברהום, ואסמעיל סעדי עקלוק (בכיר במערך הכטב"מים של חמאס)
נהרגו מספר בכירים בג'יהאד האסלאמי, בהם צלאח אבו חסנין (ראש מערך ההסברה הקרבית), דאניאל כאמל מנצור (מפקד צפון הרצועה ואחראי מערך המודיעין), שעבאן סלימאן אלדחדוח (מפקד גדוד זיתון), מחמוד עוצ' עלי זיאדה (מפקד גדוד מערב ג'באליה), וחאפט' חמד (מפקד הארגון בבית חאנון)
המערכה הסתיימה מבלי שהתקבלו תנאים שהציב החמאס מתחילת המבצע, ובהם: שחרור אסירים, הקמת נמל ימי ושדה תעופה, תשלום משכורות, וכו'.
הפחתה משמעותית ביותר בירי הרקטות בשלוש השנים שלאחר המבצע.
הישגים צבאיים ומדיניים > חמאס

שמירה על יכולת ירי לישראל במשך כל ימי המבצע, והטרדת חלק ניכר מהאוכלוסייה הישראלית ברקטות, למרות מאמץ ישראלי למנוע ממנו את הדבר.
הריגת 70 חיילי צה"ל ומספר אזרחים ישראליים
דמורליזציה של תושבי עוטף עזה באמצעות פצמ"רים, רקטות ואיומי מנהרות.
הפסקת חלק ניכר מהתעופה האזרחית לישראל ל-48 שעות ופגיעה קשה בתיירות בישראל.
התגברות הדה-לגיטימציה של ישראל בדעת הקהל העולמית בעקבות טענות להרג אזרחים פלסטינים.
עליית הפופולריות של חמאס ומנהיגיו ברחוב הפלסטיני. החזרת ההגמוניה של החמאס.
אבדות > בצד הישראלי

במהלך המבצע נהרגו 68 חיילי צה"ל, רובם בלחימה ברצועת עזה וחלקם מפגיעת רקטות ופצצות מרגמה. 5 חיילים נהרגו באירועי ירי דו-צדדי.
סגן אלוף דולב קידר, מפקד גדוד בבה"ד 1 וגיבור הסרט התיעודי "מחכה לו", היה הקצין הישראלי הבכיר ביותר שנהרג במבצע.
5 אזרחים ועובד זר תאילנדי נהרגו מפגיעות ישירות של רקטות ופצצות מרגמה. שני אזרחים נוספים ותיירת אחת מתו מהתקף לב בזמן אזעקות. אזרח נוסף נדרס למוות בעת שנשמע להנחיות פיקוד עורף ואזרח אחר נרצח מפיגוע דריסה שאירע במהלך המבצע. דניאל טרגרמן בן הארבע מקיבוץ נחל עוז נהרג מנפילת פצצת מרגמה בזמן הפסקת האש.
במבצע צוק איתן נרשם אחוז ההרוגים מתוך נפגעים הנמוך ביותר מכל מערכות צה"ל וזאת הודות לציוד רפואי חדיש ומתקדם שהיה זמין בשטח.
במרץ 2022 נפטר מפצעיו לוחם נוסף שנפצע קשה במבצע.
אבדות > בצד הפלסטיני

כאלפיים פלסטינים נהרגו במהלך המבצע, אך המספרים המדויקים ובפרט ההתפלגות חמושים לעומת אזרחים שנויים במחלוקת. המקורות הפלסטינים דיווחו שרוב מוחלט (למעלה מ-70%) מההרוגים היו אזרחים לא מעורבים. עם זאת, כלי תקשורת בולטים בעולם הטילו ספק בדיווחים הפלסטינים תוך שהם מציינים שביחס למספרם באוכלוסייה רוב ההרוגים היו צעירים בגיל צבא ולא נשים וילדים, ושהפלסטינים כללו בנתונים שלהם גם פלסטינים שלא נהרגו על ידי צה"ל. לפי דיווחים ישראלים, בערך כשליש עד קצת יותר ממחצית ההרוגים היו אזרחים. ב-2019 אמר בני גנץ, הרמטכ"ל שפיקד על צה"ל במהלך צוק איתן, שבמבצע נהרגו 1,364 מחבלים פלסטינים.
להלן נתוני ההרוגים לפי המקורות השונים:
| מקור | סה"כ ההרוגים | חמושים/מחבלים | אזרחים | אזרחים | לא מזוהים | תאריך עדכון אחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| משרד הבריאות בעזה | 2,145 | — | ≈1,715 | 80% | — | 27 באוגוסט |
| המרכז הפלסטיני לזכויות האדם | 2,168 | 506 | 1,662 | 76.6% | — | 27 באוגוסט |
| מרכז אל-מיזאן לזכויות האדם | 2,142 | 496 | 1,646 | 76.9% | — | 25 באוגוסט |
| אונר"א ומשרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים | 2,104 | 265 | 1,473 | 70% | 377 | 9 בספטמבר |
| מרכז המידע למודיעין ולטרור | ≈2,000 | 553 | 583 | 51.3% (מבין אלו שנבדקו) | 178 לא מזוהים, ≈668 טרם נבדקו | 26 בפברואר 2015 |
| צה"ל | 1,768–2,000 | 1,068 | — | 40%–50% | — | 9 באוגוסט (מספר ההרוגים הכולל)   26 באוגוסט (מספר החמושים ההרוגים) |
| חדשות 2 | 2,203 | 1,408 | — | 36% | — | 26 באוגוסט |
| משרד החוץ וצה"ל | 2,125 | 936 | 761 | 36%–56% | 428 | 14 ביוני 2015 |
על פי הפלסטינים 421 איש נהרגו בעיר עזה (רבים מהם בשכונת שג'אעייה), 501 נהרגו בח'אן יונס, 290 בבית לאהיה, 264 ברפיח ו-241 בדיר אל-בלח. על פי דובר צה"ל נהרגו 253 פעילי חמאס, 147 פעילים מהג'יהאד האסלאמי, 65 פעילי טרור מארגונים אחרים ו-603 חמושים ששיוכם לא ידוע. בתום המבצע הודיע הג'יהאד האסלאמי על 123 פעילים בארגון שנהרגו במערכה, אך מרכז המידע למודיעין וטרור פרסם הערכה כי המספר האמיתי גבוה כמה עשרות, והוא בין 150 ל-170. אבו מאזן, במסיבת עיתונאים שערך בקהיר בספטמבר 2014, טען כי 861 מאנשי הפת"ח נהרגו בלחימה. להערכת מרכז המידע למודיעין וטרור, המספר קטן בהרבה, ועומד על עשרות בודדות. לפי הארגון, מספר הרוגי חמאס במבצע הוא בסביבות 500 איש.
בהפרות סדר שנערכו במהלך המבצע ביהודה ושומרון נהרגו 16 פלסטינים נוספים. בנוסף, חמאס הוציא להורג עשרות פלסטינים, בכיסוי פנים, שלדברי הארגון שיתפו פעולה עם ישראל. אירעו גם מקרים אחדים שבהם שיגור כושל של רקטות הביא להרג אזרחים פלסטינים. שני פלסטינים נוספים נהרגו במהלך החגיגות לאחר תום המבצע.
עלויות המבצע > ישראל

העלות הצבאית של המבצע הייתה על פי מערכת הביטחון כ-9 מיליארד ש"ח. על פי משרד האוצר העלויות הצבאיות של המבצע היו 6.5 מיליארד ש"ח. האוצר בחן רק את העלויות הישירות ולא את התקציב השוטף הקיים עבור מערכת הביטחון ל-50 יום והחזרה לכשירות.
לבסוף הוסכם כי צה"ל ישופה על המבצע ב-7 מיליארד שקל. העלות האזרחית נאמדת בין 10 ל-12 מיליארד ש"ח.
עלויות המבצע > ישראל > פיצוי לתושבי ישראל על נזק כספי במבצע

חוק מס רכוש וקרן פיצויים עוסק במתן פיצוי לישראלים שניזוקו כספית מפעילות צבאית. הטיפול במתן הפיצוי מוטל על רשות המיסים. החוק קובע את הכללים לפיצוי על נזק ישיר, כגון נזק לבתים ומכוניות שנפגעו מרקטה או נזק ליבולים חקלאיים בשדות שצה"ל חנה בהם. הטיפול בנזק ישיר נעשה כבר תוך כדי המבצע, על ידי צוותים שהעריכו את גובה הנזק. בנוסף ניתן פיצוי על נזק עקיף, כגון אובדן הכנסות ותשלום שכר לעובדים שנעדרו מעבודתם עקב המבצע (כתוצאה מסגירת מקום עבודתם בהוראת פיקוד העורף או סגירת מוסדות לימוד של ילדיהם). פיצוי על נזק עקיף ניתן, במבצע זה, רק בתחומי 40 ק"מ מרצועת עזה, בהתאם לתקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (הוראת שעה), התשע"ד-2014. רשות המיסים פרסמה הנחיות מפורטות על אופן הגשת תביעות לפיצוי.
ב-3 באוגוסט 2014 נחתם הסכם קיבוצי בין מדינת ישראל ונשיאות הארגונים העסקיים לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה הקובע את הכללים לתשלום שכר לעובדים שנעדרו מעבודתם עקב המבצע. להסכם הוצא צו הרחבה.
עלויות המבצע > חמאס

גורמים פלסטיניים מעריכים כי עלות שיקום רצועת עזה צפויה לעלות כ-7.8 מיליארד דולר. נכון ל-11 באוגוסט בעיר עזה נהרסו בין 20% ל-25% מהבתים הראויים למגורים ובבית חאנון נהרסו כ-70% מהבתים הראויים למגורים. בעיתון הניו יורק טיימס צוין כי הנזק במבצע היה גדול יותר מבשאר המבצעים, וכי הנזק במבצע זה ביחס למבצע עופרת יצוקה היה גדול פי 3.
תגובה ציבורית > ביקורת

מבקר המדינה פרסם דו"ח ביקורת על המבצע, בו נמצא כי עד לשנת 2010 התמודדו גופי המחקר והפיתוח בצה"ל עם איום המנהרות בקצב שלא תאם את התפתחות האיום ואת הצורך המבצעי, תוך בקרה לקויה של המטכ"ל. עוד מצאה הביקורת כי מידע משמעותי והכרחי שנדרש לשרי הקבינט לצורך קבלת החלטות לא הובא לפני השרים באופן מספק בדיונים שקדמו למבצע "צוק איתן", זאת אף על פי שמידע זה עמד לרשות ראשי המדינה והצבא. איום המנהרות מרצועת עזה אף לא הוצג לקבינט במפורט אלא באמירות כלליות ומעטות בלבד, וכאשר נזכר האיום בדיוני הקבינט, שרי הקבינט לא הביעו התעניינות ולא דרשו שצה"ל יציג להם את היערכותו לטיפול באיום. לראש הממשלה, בנימין נתניהו, העיר המבקר שכיוון שהיה בקיא באיום המנהרות, "היה עליו להנחות את המל"ל ואת מערכת הביטחון להציג לקבינט את איום המנהרות באופן מפורט ומודגש, סמוך לאחר המועד שבו הוא הבין את חומרת האיום והיקפו."
מבקר המדינה העיר לראש הממשלה, בנימין נתניהו, ולראש המל"ל, יוסי כהן, כי "העיסוק במסגרת הקבינט בתוכניות האופרטיביות בטרם קביעת יעדים אסטרטגיים אינו עולה בקנה אחד עם תהליך תקין של קבלת החלטות, ככל שהדבר נוגע לסדר הראוי של קבלת ההחלטות בתחום האסטרטגי המדיני-ביטחוני."
כתב עיתון הארץ, עמוס הראל, הגדיר את "צוק איתן" כמבצע שבו צה"ל התנהל "בכבדות ובחוסר יוזמה", וכי לא הייתה "הצדקה לדשדוש של צה"ל במשך 51 יום נגד חמאס, האויב החלש ביותר בסביבתה של ישראל." עוד טען כי ההכנה הלקויה לאיום המנהרות הייתה תקלה קולוסלית, גם אם לא הגיעה לממדי הכישלון במלחמת לבנון השנייה.