stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גרעין רבייה

ראם לבן בחי-בר יטבתה. הראמים בחי-בר מהווים גרעין רבייה ומספר פרטים כבר שוחררו בחזרה לטבע.
גרעין רבייה הוא קבוצה של מספר פרטים של יצורים מאותו המין שמגודלת בשבייה, בגני חיות או מתקנים אחרים, על מנת לשמר מין שנמצא בסכנת הכחדה כללית או באזור מסוים.
גרעין רבייה מורכב ממספר פרטים של יצורים מאותו המין בעלי שוני גנטי. את פרטים אלה מגדלים בתנאים מיטביים, אך תחת השגחה. בכך, מנסים להשיג התרבות מהירה ומוצלחת של פרטים מאוכלוסייה זו. כשגרעין הרבייה מתרחב, מתבסס ומתאקלם, משחררים פרטים "שרדניים" ממנו לטבע. במצב זה, סיכוייה של האוכלוסייה להישמר ולחיות כרגיל גדלים.
גרעיני רבייה בישראל

בישראל ישנם מספר גרעיני רבייה לבעלי חיים:
חי-בר יטבתה — משמש גרעין רבייה בעיקר לבעלי חיים שהיו בארץ עד המאה העשרים, ומיועדים להשבה לטבע בארץ. עד כה שוחררו לטבע מה"חי בר" הפרא, הראם הלבן, והיען. ראם הנבל שוחרר במדבר סהרה (הוא מעולם לא חי בישראל, אך תנאי האקלים בערבה איפשרו את ריבויו).
חי-בר כרמל — כמו מקבילו בערבה, הוא משמש גרעין רבייה לבע"ח שנכחדו בישראל לא מזמן. ההבדל הוא בבית הגידול — בחי בר בכרמל מרבים את בעלי החיים שחיים בעיקר בחורש הים תיכוני לעומת בעלי החיים המדבריים שחיים בחי־בר ביטבתה. עד כה שוחררו מהחי בר בכרמל היחמור הפרסי ואייל הכרמל, ועופות דורסים שונים כגון הנשר המקראי והעיטם לבן-הזנב.
גן החיות התנ"כי בירושלים — בשיתוף עם החי־ברים, משמש גן החיות כגרעין רבייה לבעלי חיים שחיו בא"י במאות הקודמות, ונכחדו ממנה או ששרויים בסכנת הכחדה, למשל יחמור פרסי, ראם לבן, חתול חולות וצב יבשה מדברי. כמו כן מצויים בגן מינים רבים של בעלי חיים בסכנת הכחדה מכל רחבי העולם, במטרה להרבותם ולהשיבם לטבע בארצות מוצאם. גן החיות גם מנהל פרויקט השבה לטבע של אוכלוסיית היחמורים של הגן, במכלאה הנמצאת ליד שטח הגן.
הספארי ברמת גן — משמש כגרעין רבייה לבעלי חיים בסכנת הכחדה מכל העולם כגון: הנמרים הפרסים, טיגריסים סומטרים, לטאות כוח קומודו, פילים אפריקנים, פילים אסייתים, ערודים, גמלים דו-דבשתיים, פינגווינים אפריקנים, חתולי חולות, גורילות השפלה המערבית, אורנג אוטן סומטרה, מקוקים שחורים, מקוקי זנב-האריה, נשרים, עיטמים, ארה כחולה-צהובה, ארה מרקנה, ובין הידועים: קרנף רחב שפה הנחשב לעדר הגדול ביותר בגני החיות באירופה. כמו כן הספארי נוטל חלק משמעותי בתוכנית ההשבה של מינים שנכחדו מארץ ישראל, כדוגמת הנשרים.
דבר מצחיק קרה לי בדרך לפורום

| --- | --- |

כרזת המחזמר המקורית
 מילות השירים:  סטיבן סונדהיים 
 מוזיקה:  סטיבן סונדהיים 
 שפה:  אנגלית 
 
דבר מצחיק קרה בדרך לפורום (באנגלית: A Funny Thing Happened on the Way to the Forum) הוא מחזמר מאת סטיבן סונדהיים (להיטים), ברט שבלוב ולארי גלברט, שהועלה לראשונה בברודוויי ב-1962. בשנת 1966 הופק על פי המחזמר סרט קולנוע בבימויו של ריצ'רד לסטר. המחזמר מהווה עיבוד של פארסות מימי רומא העתיקה, בעיקר על סמך מחזותיו של פלאוטוס. בסיס העלילה, המסתבכת והולכת, הוא סיפורו של עבד בשם סודלוס, המסייע לבעליו (צעיר בשם הירו) להשיג נערה בתולה (פיליה), שנמכרה כבר למפקד הצבא (מילס גלוריוסוס) עבור 500 מטבעות, וקונה בכך את חירותו. המחזה כולל קטעי סלפסטיק, חילופי-זהויות ומסכות לצד ביקורת חברתית. שם המחזה "דבר מצחיק קרה לי בדרך לפורום" (כך תורגם לעברית, באנגלית: "A Funny Thing Happened on the Way to the Forum") הוא פרפרזה על השורה הפותחת של הקומיקאים במופעי הוודוויל: "דבר מצחיק קרה לי בדרך לכאן...". המחזה זכה בפרס טוני למחזמר ולטקסט.
הפקות

המחזמר עלה לראשונה בתיאטרון אלווין בניו יורק ב-8 במאי 1962 והפך את השחקן זירו מוסטל לכוכב (הוא אף זכה בפרס טוני על תפקידו וגילם את דמותו גם בסרט הקולנוע), המחזמר הציג בברודוויי עד 29 באוגוסט 1964. ב-3 באוקטובר 1963 עלה המחזה בתיאטרון סטראנד בלונדון עם פרנקי האווארד בתפקיד הראשי.
המחזמר שב והועלה על במות ברודוויי ב-1972 ובין 1996 ל-1998 בכיכובו של נייתן ליין בתפקיד הראשי (ומאוחר יותר החליפה אותו וופי גולדברג)
בישראל הועלה המחזמר בתיאטרון הקאמרי ב-1994 בשם "דבר מצחיק קרה", בתרגום דן אלמגור ובבימויו של מיכאל גורביץ'  בכיכובם של  אלינור אהרון, ארז בן הרוש, רובי מוסקוביץ' ואחרים. ב-2014 ביים עמרי ניצן גרסה אחרת, בתרגום של אלי ביז'אווי, בכיכובם של  שלמה בראבא, רמי ברוך, איתי טיראן, גדי יגיל, רונה-לי שמעון ואחרים.
הערות שוליים

↑  הקאמרי - מאז ולתמיד
| פרס טוני למחזמר הטוב ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1975−1949 | נשקי אותי, קייט (1949) • דרום פסיפיק (1950) • ברנשים וחתיכות (1951) • המלך ואני (1952) • קיסמט (1954) • גבירתי הנאווה (1957) • איש המוזיקה (1958) • צלילי המוסיקה/פיורלו! (1960) • ביי ביי בירדי (1961) • איך להצליח בעסקים מבלי להתאמץ (1962) • דבר מצחיק קרה לי בדרך לפורום (1963) • הלו, דולי! (1964) • כנר על הגג (1965) • איש למנשה (1966) • קברט (1967) • 1776 (1969) • קומפני (1971) • הקוסם (1975) |  |
| 2000−1976 | שורת המקהלה (1976) • אנני (1977) • סוויני טוד: הספר השטן מרחוב פליט (1979) • אוויטה (1980) • רחוב 42 (1981) • ‏Nine‏ (1982) • קאטס (1983) • כלוב העליזים (1984) • עלובי החיים (1987) • פנטום האופרה (1988) • שדרות סאנסט (1995) • רנט (1996) • מלך האריות (1998) |  |
| 2001 ואילך | המפיקים (2001) • היירספריי (2003) • אבניו קיו (2004) • ספאמלוט (2005) • ג'רזי בויז (2006) • אביב מתעורר (2007) • בילי אליוט - המחזמר (2009) • ממפיס (2010) • ספר המורמונים (2011) • קינקי בוטס (2013) • מדריך הג'נטלמן לאהבה ורצח (2014) • המילטון (2016) • אוון הנסן היקר (2017) • ביקור התזמורת (2018) • האדסטאון (2019) • מולן רוז' (2021) • לופ מוזר (2022) • קימברלי אקימבו (2023) ‏•‏‏ נערי הכרך (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 06b4799e-109c-4221-95d7-2aa6606456ae
דאיניס טורלאיס

דאיניס טורלאיס (בלטבית: Dainis Turlais; נולד ב-24 בנובמבר 1950) הוא איש צבא ופוליטיקאי לטבי. כיהן כמפקד המטה המשותף (מקביל לרמטכ"ל) של לטביה בין 1992–1994. לאחר מכן שימש כשר הפנים של לטביה בין 1995–1997. בתפקידו האחרון שימש לזמן קצר כראש עיריית ריגה.
ביוגרפיה

טורלאיס נולד במדונה ב-24 בנובמבר 1950. ב-1969 הוא התגייס לצבא האדום, ולמד בבית הספר הצבאי קירוב בלנינגרד עד 1973. לאחר מכן למד באקדמיה הצבאית פרונזה במוסקבה עד 1985. עם סיום לימודיו הוא נשלח להשתתף במלחמה באפגניסטן. הוא השתתף במלחמה עד סיומה ב-1989. בעקבות התפרקות ברית המועצות ב-1991 הוא חזר למולדתו לטביה והתגייס לצבא לטביה. הוא מונה למפקד המטה המשותף של הצבא (מקביל לרמטכ"ל), והפך בכך למפקד הראשון של הצבא הלטבי מאז 1940. הוא סיים את תפקידו ב-25 באוקטובר 1994 ועזב את הצבא.
לתקופה קצרה הוא שימש כיועצו הצבאי של נשיא לטביה גונטיס אולמניס, אולם לאחר מכן פרש כדי להצטרף לפוליטיקה. בבחירות לסאימה ב-1995, הוא התמודד במחוז הבחירה של וידזמה מטעם המפלגה הדמוקרטית "סאימנייקס". מפלגתו הצליחה להקים ממשלה בראשותו של אנדריס שקלה, וטורלאיס מונה לשר הפנים. ב-10 ביולי 1997 הוא נאלץ להתפטר מתפקידו לאחר תאונה בפסטיבל שערך משרד הפנים, שבמהלכה נהרגו תשעה ילדים (טרגדיית טאלסו). בבחירות שנערכו ב-1998, ניסה טורלאיס להתמודד שוב לסאימה, אולם לא נבחר. לאחר שהושבעה הממשלה החדשה, הוא מונה ליועצו הצבאי של ראש הממשלה החדש ויליס קרישטופנס.
ב-1999 הוא עזב את המפלגה הדמוקרטית והצטרף למפלגת "הדרך הלטבית". ב-2001 הוא עזב גם מפלגה זו, ויחד עם מספר אישי ציבור נוספים הקים מפלגה חדשה בשם "מוסו לטביה" שהייתה אמורה להתמודד בבחירות המקומיות באותה שנה. עם זאת, הם לא השיגו מספיק חתימות כדי לרשום את המפלגה כחוק, ונאלצו לפזר אותה. בשנת 2002 הוא הצטרף למפלגת ההרמוניה הלאומית ונבחר מטעמה לפרלמנט. ב-2004 הוא עזב את המפלגה וחבר למפלגה הלטבית הראשונה. הוא מונה למזכיר הפרלמנטרי של משרד הפנים. לקראת הבחירות של 2006, התאחדה המפלגה הלטבית הראשונה עם מפלגת הדרך הלטבית, וטורלאיס הוצב במקום העשירי ברשימה. בבחירות, קיבלה המפלגה רק תשעה מנדטים, ולפיכך טורלאיס לא נכנס לסאימה. עם זאת, הוא תפס בהמשך את מקומו של מנהיג המפלגה איינרס שלסרס שהתפטר.
בבחירות המקומיות של 2009, נבחר טורלאיס למועצת העיר ריגה. ב-2012 הוא הצטרף לתנועה מקומית בשם "כבוד לשרת את ריגה!". ב-30 במאי 2019 הוא נבחר לראשות העיר. כעבור 21 ימים, הוא הודח בהצבעת אי-אמון שיזמה האופוזיציה. זו הכהונה הקצרה ביותר בהיסטוריה של ריגה.
דורית נאור

דורית אשכנזי-נאור (נולדה ב-7 בפברואר 1970) היא אתלטית ישראלית, היא זכתה 19 פעמים בתואר אלופת ישראל (משנת 1992) ושיאנית ישראל בהטלת כידון. 3 פעמים אלופת המכביה (2001, 2009 ו-2013) ושיאנית המכביה הנוכחית (2017) בהטלת כידון.
ביוגרפיה

נאור נולדה בשם דורית אשכנזי. היא למדה בגבעתיים. היא החלה להתאמן בהטלת כידון בגיל 15 בשנת 1985 בהפועל פתח תקווה, בהדרכת ז'ק כהן.
בתחרויות האתלטיקה של המכביה ה-13 שנערכו ביולי 1989 זכתה נאור במדליית ארד בהטלת כידון בתוצאה של 37.20 מטר, אחרי קלרה סימון (40.02 מטר) ומיטל בראל (38.40 מטר).
ביוגרפיה > אלופת ישראל

באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1991, זכתה נאור במדליית זהב בקרב 7 בתוצאה של 4006 נקודות ושנה לאחר מכן, באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1992, היא זכתה במדליית זהב בהטלת כידון, בתוצאה של 44.14 מטר (כידון ישן), לראשונה בקריירה שלה, מתוך 19 תארים.
בתחרות שנערכה בשנת 2000 קבעה נאור בהטלת כידון שיא ישראלי חדש של 43.67 מטר, שיא זה החזיק מעמד כ-6 שנים ונשבר על ידי חן אדרי (43.75 מטר). 3 שנים לאחר מכן, בתחרות שנערכה ב-14 בפברואר 2009, היא החזירה לעצמה את השיא והעמידה אותו על תוצאה של 43.85 מטר. חודש וחצי לאחר מכן, היא החלה במסע לשיפור השיא הישראלי שלה בהטלת כידון וקבעה עוד 4 שיאים ישראלים חדשים. בתחרות שנערכה ב-28 במרץ 2009 היא קבעה שיא ישראלי חדש של 44.13 מטר. שלושה שבועות לאחר מכן, ב-18 באפריל היא קבעה שיא ישראלי חדש של 44.72 מטר, ב-12 במאי 2010 היא קבעה שיא ישראלי חדש של 44.90 מטר ושבועיים לאחר מכן, במסגרת תחרות הזמנה שנערכה באצטדיון הדר יוסף ב-3 ביוני, היא שיפרה את שיאה הישראלי והעמידה אותו לבסוף על תוצאה של 45.50 מטר (השיא הנוכחי 2014).
פרשה לאחר זכייה באליפות ישראל ב-2014.
חייה האישיים

נאור נשואה לשחר, מתכנן אתרי בנייה ואם לשתי בנות דביר ויובל ומתגוררת עם משפחתה בראש העין. היא בעלת דוקטורט בחינוך גופני, מרצה להוראה בסמינר הקיבוצים ומתאמנת בהדרכת אמנון גור.
שיאים אישיים

הדיפת כדור ברזל: 11.52 מטר (1997)
הטלת כידון (חדש): 45.50 מטר (2010) שיא ישראל בעבר
הטלת כידון (ישן): 49.56 מטר (1997) שיא ישראל
הערות שוליים

↑  שיאי המכביה
↑  אורי טלשיר‏, השיא של דורית נאור, באתר וואלה, 28 ביוני 2009
↑  בגיל 39: דורית נאור שוב שברה את השיא בכידון, באתר ynet, 28 במרץ 2009
↑  בגיל 40: עוד שיא ישראלי בכידון לדורית נאור, באתר ynet, 12 במאי 2010
↑  שיא ישראלי חדש בהטלת כידון לדורית נאור, באתר nrg‏, 3 ביוני 2010
גביע דייוויס 1971

| --- | --- |
 ענף:  טניס 
 תקופת התחרות:  19 במרץ 1971 – 11 באוקטובר 1971 (207 ימים) 
 מספר תחרות:  60 
 מדינות משתתפות:  50
 עיר מארחת:  שארלוט (משחק על התואר)
 זוכה:  ארצות הברית (23)
 → גביע דייוויס 1970 גביע דייוויס 1972 ← 
 
גביע דייוויס 1971 הייתה התחרות ה-60 במניין מאז ייסוד התחרות.
מחזיקי הגביע היו נציגי ארצות הברית ומשחק הגמר נערך בקליבלנד, ארצות הברית. לתחרות נרשמו 50 נבחרות שחולקו ל-3 בתים: "בית אמריקה", "בית אירופה", ו"בית המזרח". בין מנצחי הבתים נערכו משחקים על הזכות להתמודד עם מחזיקת הגביע על התואר.
המשחק על התואר נערך ב-8–11 באוקטובר 1971 בשארלוט, ארצות הברית. המשחק נערך בין נבחרת רומניה לבין נבחרת ארצות הברית והסתיים בניצחון של נבחרת ארצות הברית עם התוצאה 2:3. בכך נבחרת ארצות הברית זכתה בתואר בפעם הרביעית ברציפות ובפעם ה-23 בסך הכל.
משחקי פלייאוף > בית אמריקה

הבית כלל 13 קבוצות כולל ניו זילנד וקוריאה הדרומית ששובצו בתת-הבית הצפוני. במשחק המוקדם קוריאה הדרומית הפסידה למקסיקו עם התוצאה 5:0.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |

|  | מקסיקו סיטי, מקסיקו, חימר | מקסיקו סיטי, מקסיקו, חימר |  |  |  |  |
|  |  מקסיקו מקסיקו | 3 |   |  |  |  |
|  |  קנדה קנדה | 2 |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  | מקסיקו סיטי, מקסיקו, חימר | מקסיקו סיטי, מקסיקו, חימר |
|  |  |  |   |  |  מקסיקו מקסיקו | 3 |
|  |  |  |   |   |  ניו זילנד ניו זילנד | 2 |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  | קינגסטון, ג'מאיקה | קינגסטון, ג'מאיקה |   |   |  |  |
|  |  האיים הקריביים | 1 |   |   |  |  |
|  |  ניו זילנד ניו זילנד | 4 |   |   |  |  |
תת-הבית הדרומי כלל 8 קבוצות.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר 19 במרץ – 6 באפריל | רבע הגמר 19 במרץ – 6 באפריל | רבע הגמר 19 במרץ – 6 באפריל |  |  | חצי הגמר 9–16 באפריל | חצי הגמר 9–16 באפריל | חצי הגמר 9–16 באפריל |  |  | משחק הגמר 22–24 באפריל | משחק הגמר 22–24 באפריל | משחק הגמר 22–24 באפריל |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
|   | פורטו אלגרה, ברזיל | פורטו אלגרה, ברזיל | פורטו אלגרה, ברזיל | פורטו אלגרה, ברזיל | פורטו אלגרה, ברזיל |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  ברזיל ברזיל | 5 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  בוליביה בוליביה | 0 |   |   | פורטו אלגרה, ברזיל, חימר | פורטו אלגרה, ברזיל, חימר | פורטו אלגרה, ברזיל, חימר | פורטו אלגרה, ברזיל, חימר | פורטו אלגרה, ברזיל, חימר |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  ברזיל ברזיל | 4 |   |  |  |  |  |  |  |
| גואיאקיל, אקוודור,משטח קשה | גואיאקיל, אקוודור,משטח קשה | גואיאקיל, אקוודור,משטח קשה | גואיאקיל, אקוודור,משטח קשה |   |   |  |  אקוודור אקוודור | 1 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  אקוודור אקוודור | 4 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  ונצואלה ונצואלה | 1 |   |   |   |   |   |   |   | סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה | סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה | סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה | סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה | סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  ברזיל ברזיל | 3 |  |  |
|   | מונטווידאו, אורוגוואי, חימר | מונטווידאו, אורוגוואי, חימר | מונטווידאו, אורוגוואי, חימר | מונטווידאו, אורוגוואי, חימר | מונטווידאו, אורוגוואי, חימר |   |   |   |   |   |  |  צ'ילה צ'ילה | 2 |  |  |
|   |  |  אורוגוואי אורוגוואי | 0 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  ארגנטינה ארגנטינה | 5 |   |   | סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה | סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה | סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה | סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה | סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  ארגנטינה ארגנטינה | 1 |   |  |  |  |  |  |  |
| בוגוטה, קולומביה | בוגוטה, קולומביה | בוגוטה, קולומביה | בוגוטה, קולומביה |   |   |  |  צ'ילה צ'ילה | 4 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  צ'ילה צ'ילה | 3 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  קולומביה קולומביה | 2 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
משחקי פלייאוף > בית אמריקה > ראשות הבית

המשחק על ראשות הבית נערך בחודש יולי במקסיקו סיטי, מקסיקו. נבחרת ברזיל ניצחה את נבחרת מקסיקו עם התוצאה 2:3.
משחקי פלייאוף > בית אירופה

הבית כלל 28 קבוצות כולל מצרים וישראל. לאחר משחקים מוקדמים החלו משחקי רבע הגמר. לאור מספר גדול של הקבוצות הוחלט לפצל את הבית ל-2 ומנצחות תת-הבתים קיבלו זכות לעלות למשחקים בין מנצחי הבתים.
משחקי פלייאוף > בית אירופה > תת הבית א'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר 14–16 במאי | רבע הגמר 14–16 במאי | רבע הגמר 14–16 במאי |  |  | חצי הגמר 10–14 ביוני | חצי הגמר 10–14 ביוני | חצי הגמר 10–14 ביוני |  |  | משחק הגמר 16–18 ביולי | משחק הגמר 16–18 ביולי | משחק הגמר 16–18 ביולי |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
|   | אאוגסבורג, גרמניה המערבית | אאוגסבורג, גרמניה המערבית | אאוגסבורג, גרמניה המערבית | אאוגסבורג, גרמניה המערבית | אאוגסבורג, גרמניה המערבית |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  גרמניה המערבית גרמניה המערבית | 4 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  אוסטריה אוסטריה | 1 |   |   | מינכן, גרמניה המערבית | מינכן, גרמניה המערבית | מינכן, גרמניה המערבית | מינכן, גרמניה המערבית | מינכן, גרמניה המערבית |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  גרמניה המערבית גרמניה המערבית | 4 |   |  |  |  |  |  |  |
| בודפשט, הונגריה | בודפשט, הונגריה | בודפשט, הונגריה | בודפשט, הונגריה |   |   |  |  הונגריה הונגריה | 1 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  הונגריה הונגריה | 5 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  לוקסמבורג לוקסמבורג | 0 |   |   |   |   |   |   |   | בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  גרמניה המערבית גרמניה המערבית | 0 |  |  |
|   | תל אביב, ישראל, משטח קשה | תל אביב, ישראל, משטח קשה | תל אביב, ישראל, משטח קשה | תל אביב, ישראל, משטח קשה | תל אביב, ישראל, משטח קשה |   |   |   |   |   |  |  רומניה (1965-1989) רומניה | 5 |  |  |
|   |  |  ישראל ישראל | 0 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  רומניה (1965-1989) רומניה | 5 |   |   | בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר | בוקרשט, רומניה, חימר |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  רומניה (1965-1989) רומניה | 4 |   |  |  |  |  |  |  |
| זאגרב, יוגוסלביה | זאגרב, יוגוסלביה | זאגרב, יוגוסלביה | זאגרב, יוגוסלביה |   |   |  |  יוגוסלביה יוגוסלביה | 1 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  איטליה איטליה | 2 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  יוגוסלביה יוגוסלביה | 3 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
משחקי פלייאוף > בית אירופה > תת הבית ב'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר 13–15 במאי | רבע הגמר 13–15 במאי | רבע הגמר 13–15 במאי |  |  | חצי הגמר 11–13 ביוני | חצי הגמר 11–13 ביוני | חצי הגמר 11–13 ביוני |  |  | משחק הגמר 16–18 ביולי | משחק הגמר 16–18 ביולי | משחק הגמר 16–18 ביולי |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
|   | בזל, שווייץ | בזל, שווייץ | בזל, שווייץ | בזל, שווייץ | בזל, שווייץ |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  ספרד ספרד | 4 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  שווייץ שווייץ | 0 |   |   | ברצלונה, ספרד, חימר | ברצלונה, ספרד, חימר | ברצלונה, ספרד, חימר | ברצלונה, ספרד, חימר | ברצלונה, ספרד, חימר |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  ספרד ספרד | 4 |   |  |  |  |  |  |  |
| פריז, צרפת, חימר | פריז, צרפת, חימר | פריז, צרפת, חימר | פריז, צרפת, חימר |   |   |  |  צרפת צרפת | 1 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  צרפת צרפת | 3 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  פינלנד פינלנד | 0 |   |   |   |   |   |   |   | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  ספרד ספרד | 2 |  |  |
|   | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר |   |   |   |   |   |  |  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 3 |  |  |
|   |  |  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 5 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  פורטוגל פורטוגל | 0 |   |   | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 4 |   |  |  |  |  |  |  |
| בריסל, בלגיה | בריסל, בלגיה | בריסל, בלגיה | בריסל, בלגיה |   |   |  |  ברית המועצות ברית המועצות | 1 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  בלגיה בלגיה | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  ברית המועצות ברית המועצות | 4 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
משחקי פלייאוף > בית המזרח

הבית כלל 9 נבחרות כולל אוסטרליה שחולקו ל-2 תת-בתים.
בתת-הבית הראשון המשחקים נערכו במהלך אפריל 1971. במשחק המוקדם נבחרת אוסטרליה ניצחה את הונג קונג עם התוצאה 5:0.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |

|  | ג'קרטה, אינדונזיה | ג'קרטה, אינדונזיה |  |  |  |  |
|  |  אוסטרליה אוסטרליה | 3 |   |  |  |  |
|  |  אינדונזיה אינדונזיה | 2 |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  | טוקיו, יפן | טוקיו, יפן |
|  |  |  |   |  |   אוסטרליה אוסטרליה | 2 |
|  |  |  |   |   |  יפן יפן | 3 |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  | מנילה, הפיליפינים | מנילה, הפיליפינים |   |   |  |  |
|  |  הפיליפינים הפיליפינים | 1 |   |   |  |  |
|  |  יפן יפן | 4 |   |   |  |  |
תת-הבית השני כלל 4 קבוצות.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |

|  | קולומבו, ציילון | קולומבו, ציילון |  |  |  |  |
|  |  הודו הודו | 4 |   |  |  |  |
|  |  סרי לנקה ציילון | 0 |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  הודו הודו (נ"ט)  |  |
|  |  |  |   |   |  פקיסטן פקיסטן |  |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  | לאהור, פקיסטן | לאהור, פקיסטן |   |   |  |  |
|  |  מלזיה מלזיה | 0 |   |   |  |  |
|  |  פקיסטן פקיסטן | 5 |   |   |  |  |
משחקי פלייאוף > בית המזרח > ראשות הבית

המשחק בין מנצחי תת-הבתים התקיים בטוקיו, יפן, ונבחרת יפן הפסידה לנבחרת הודו עם התוצאה 3:2. בכך נבחרת הודו זכתה בראשות הבית בפעם השביעית ברציפות.
משחקי פלייאוף > משחקים בין מנצחי הבתים

המשחקים נערכו במהלך אוגוסט  1971.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |

|  | ניו דלהי, הודו | ניו דלהי, הודו |  |  |  |  |
|  |  הודו הודו | 1 |   |  |  |  |
|  |  רומניה (1965-1989) רומניה  | 4 |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  | סאו פאולו, ברזיל | סאו פאולו, ברזיל |
|  |  |  |   |  |  רומניה (1965-1989) רומניה  | 3 |
|  |  |  |   |   |  ברזיל ברזיל | 2 |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  | פורטו אלגרה, ברזיל | פורטו אלגרה, ברזיל |   |   |  |  |
|  |   צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 1 |   |   |  |  |
|  |  ברזיל ברזיל | 4 |   |   |  |  |
משחקי פלייאוף > משחק על התואר

| ארצות הברית   ארצות הברית   3 | ארצות הברית   ארצות הברית   3 | שארלוט, ארצות הברית    11 באוקטובר 1971  חימר | שארלוט, ארצות הברית    11 באוקטובר 1971  חימר | רומניה (1965-1989) רומניה   רומניה   2 | רומניה (1965-1989) רומניה   רומניה   2 | רומניה (1965-1989) רומניה   רומניה   2 | רומניה (1965-1989) רומניה   רומניה   2 | רומניה (1965-1989) רומניה   רומניה   2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | ארצות הברית | סטן סמית' |  | 7 | 6 | 6 |  |  |
| 1 | רומניה (1965-1989) רומניה | איליה נסטסה |  | 5 | 3 | 1 |  |  |
| 2 | ארצות הברית |  פרנק פרולינג |  | 3 | 1 | 6 | 6 | 8 |
| 2 | רומניה (1965-1989) רומניה | יון ציריאק |  | 6 | 6 | 3 | 1 | 6 |
| 3 | ארצות הברית | סטן סמית'/אריק ון דילן |  | 5 | 4 | 6 |  |  |
| 3 | רומניה (1965-1989) רומניה | איליה נסטסה/יון ציריאק |  | 7 | 6 | 8 |  |  |
| 4 | ארצות הברית |  סטן סמית'  |  | 8 | 6 | 6 |  |  |
| 4 | רומניה (1965-1989) רומניה | יון ציריאק |  | 6 | 3 | 0 |  |  |
| 5 | ארצות הברית | פרנק פרולינג |  | 3 | 1 | 6 | 4 |  |
| 5 | רומניה (1965-1989) רומניה | איליה נסטסה |  | 6 | 6 | 1 | 6 |  |
ישראל בגביע דייוויס

נבחרת ישראל שובצה בבית אירופה ושיחקה נגד נבחרת נורווגיה.
| ישראל   ישראל   4 | ישראל   ישראל   4 | תל אביב, ישראל   6–8  במאי 1971  משטח קשה | תל אביב, ישראל   6–8  במאי 1971  משטח קשה | נורווגיה   נורווגיה   1 | נורווגיה   נורווגיה   1 | נורווגיה   נורווגיה   1 | נורווגיה   נורווגיה   1 | נורווגיה   נורווגיה   1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | ישראל | יוסף שטבהולץ |  | 3 | 6 | 6 | 6 |  |
| 1 | נורווגיה | אריק מלנדר |  | 6 | 4 | 4 | 0 |  |
| 2 | ישראל | יהושע שלם |  | 10 | 6 | 6 | 6 |  |
| 2 | נורווגיה | יון-אריק רוס |  | 12 | 4 | 3 | 0 |  |
| 3 | ישראל | אלעזר דודמן/איאן פרומן |  | 7 | 4 | 3 | 4 |  |
| 3 | נורווגיה | אריק מלנדר/פריטיוף פרידז |  | 5 | 6 | 6 | 6 |  |
| 4 | ישראל | יהושע שלם |  | 6 | 5 | 6 |  |  |
| 4 | נורווגיה | אריק מלנדר |  | 1 | 1 | 7 | 1 |  |
| 5 | ישראל | יוסף שטבהולץ |  | 7 | 3 | 6 | 1 | 6 |
| 5 | נורווגיה | יון-אריק רוס |  | 5 | 6 | 2 | 6 | 1 |
הערה: המשחק הרביעי הופסק עקב פרישתו של הטניסאי הנורווגי.
לאחר הניצחון על נורווגיה הנבחרת שיחקה נגד נבחרת רומניה והפסידה עם התוצאה 5:0.
| ישראל   ישראל   0 | ישראל   ישראל   0 | תל אביב, ישראל   14–16 במאי 1971  משטח קשה | תל אביב, ישראל   14–16 במאי 1971  משטח קשה | רומניה (1965-1989) רומניה   רומניה   5 | רומניה (1965-1989) רומניה   רומניה   5 | רומניה (1965-1989) רומניה   רומניה   5 | רומניה (1965-1989) רומניה   רומניה   5 | רומניה (1965-1989) רומניה   רומניה   5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | ישראל | יוסף שטבהולץ |  | 0 | 0 | 0 |  |  |
| 1 | רומניה (1965-1989) רומניה | יון ציריאק |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 2 | ישראל | יהושע שלם |  | 1 | 2 | 3 |  |  |
| 2 | רומניה (1965-1989) רומניה | איליה נסטסה |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 3 | ישראל | איאן פרומן/יוסף שטבהולץ |  | 2 | 2 | 3 |  |  |
| 3 | רומניה (1965-1989) רומניה | סבר דרון/יון ציריאק |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 4 | ישראל | יהושע שלם |  | 2 | 0 | 3 |  |  |
| 4 | רומניה (1965-1989) רומניה | יון ציריאק |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 5 | ישראל | יוסף שטבהולץ |  | 0 | 0 | 1 |  |  |
| 5 | רומניה (1965-1989) רומניה | איליה נסטסה |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
גארת' בארי

גארת' בארי (Gareth Barry; נולד ב-23 בפברואר 1981) הוא כדורגלן עבר אנגלי ששיחק בעמדת הקשר. הוא שיאן ההופעות בפרמייר ליג, לאחר שבתחילת עונת 2017-2018 הגיע ל-632 הופעות ועקף את ראיין גיגס.