stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכתרה (שחמט)

בשחמט, הכתרה היא עמדה בה רגלי מגיע לשורה האחרונה בלוח (שורה 8 ללבן, שורה 1 לשחור). במצב זה, הרגלי מוסר מהלוח ובמקומו מציבים באופן מידי ובאותו מסע כלי אחר, מאותו צבע (לפי בחירת השחקן): מלכה,
צריח, רץ או פרש (אך לא מלך). ניתן להציב כלי גם אם הוא עוד לא הוכה. בדרך כלל השחקן בוחר להציב מלכה, מאחר שהיא הכלי החזק ביותר.
ברישום התנועות רושמים את ההכתרה באמצעות הסימן = (לדוגמה א8=מה).
ההכתרה מהווה חלק מרכזי בסיום משחק השחמט, מאחר שבדרך כלל נשארו בעיקר רגלים, שאיתם קשה לעשות מט. משום כך, כל שחקן מנסה להכתיר את אחד מהם למלכה, ובעזרתה להנחית מט על יריבו.
הכתרה אפשרית רק למלכה, צריח, רץ או פרש, אולם קיימות וריאציות של משחק השחמט שבהן אפשרי להכתיר מלך או כלי אגדתי.
הכתרות בשלבי המשחק > הכתרה בפתיחה

הכתרה בפתיחה היא נדירה מאוד, מאחר שהשחקנים טרודים בפיתוח הכלים, ולא בקידום הרגלים. כמו כן, השורה האחרונה עדיין מלאה בכלים שיכולים להגן מפני אפשרות להכתרה. למרות זאת, לעיתים נדירות ניתן לראות הכתרה גם בפתיחה, כמו בדוגמה משמאל (הלקוחה מהמשחק פ. שורט נגד דאלי, אליפות אירלנד 2006). המשחק המשיך: 10...ב:ג3 11.ה:ו6 ג:ב2 12.ו:ז7 ב:א1=מה 13.ז:ח8=מה. בכך התקבל מצב נדיר ביותר, שבו ישנן 4 מלכות על המגרש.
הכתרות בשלבי המשחק > הכתרה במציעה

בשלב המציעה הכתרות הן גם כן נדירות יחסית, אם כי נפוצות יותר. כיוון שיש הרבה כלים על המגרש, לא קל לקדם את הרגלי, ובדרך כלל נחוץ לשם כך שיתוף פעולה של עוד מספר כלים. לעיתים זה בא כנגד ניסיון של היריב להתקפת מט על המלך.
הכתרות בשלבי המשחק > הכתרה בסיום

בסיום המשחק, בדרך כלל נשארים לכל אחד מהצדדים רק רגלים, או כלים בודדים. בשלב זה, ההכתרה הופכת להיות המטרה העיקרית של המשחק, וכל צד מתאמץ לקדם את אחד מהרגלים שלו לשורת הסיום על מנת להכתיר למלכה ולנצח. בדרך כלל זה תלוי במשחקו בכלי שעוד נותר, ומכאן כינוי הסיום: סיום צריחים, פרשים וכו'.
בתמונה ממול דוגמה לסיום מלכות (סיום זה הוא נדיר, כיוון שמלכות מוחלפות בדרך כלל עד לסיום). אם תורו של הלבן, הוא ינצח, ואם תורו של השחור, הוא יכפה תיקו.
הכתרה לכלי שאינו מלכה

מלכה היא הכלי החזק ביותר, ומשום כך, ברוב מוחלט של המקרים בוחר השחקן להכתיר מלכה. אולם קיימים גם מקרים מיוחדים שבהם יבחר השחקן להכתיר כלי אחר.
הכתרה לכלי שאינו מלכה > הכתרה לפרש

מבין ההכתרות שאינן למלכה, הכתרה לפרש היא נפוצה יותר כיוון שלפרש יש דרך הליכה מיוחדת שאין למלכה, ומשום כך, יש דברים שרק הפרש יכול לעשות כגון: להנחית מט מיידית, לבצע מזלג ועוד. בציור משמאל דוגמה למקרה בו עדיף להכתיר פרש ולא מלכה: אם ישחק הלבן 1.ה8=מה?? יענה השחור 1...מהז7 מט. אם, לעומת זאת, ישחק הלבן 1.ה8=פ+! הוא יאיים על המלך והמלכה בו זמנית, ובכך ישיג תיקו.
הכתרה לכלי שאינו מלכה > הכתרה לצריח או רץ

לכאורה אין שום סיבה להכתיר את הרגלי לרץ או לצריח ולא למלכה, כיוון שהמלכה מאגדת בתוכה את כוחותיהם של הרץ והצריח יחד. אולם בכל זאת קיים מקרה שבו עודף כוח עומד לרועץ והוא הפט. לעיתים הכתרת מלכה תגרום לפט, ואילו הכתרת צריח או רץ תגרור ניצחון. כאלה הן שתי הדוגמאות הבאות:
בדוגמה משמאל אם ישחק הלבן 1.ג8=מה?? המשחק יסתיים בפט. הוא יכול להזיז את המלך, אבל קיים ניצחון קצר בהרבה: 1.ג8=צ! מא6□ 2.צא8 מט.
בדוגמה למטה הדרך היחידה לנצח היא הכתרה לרץ: 1.ג8=ר!! ואחר כך, ללא תלות במסעי השחור, 2.פד7 ו-3.רב7 מט.
הכתרה בבעיות שחמט

ההכתרה מהווה מוטיב מרכזי בבעיות שחמט רבות. לעיתים האתגר הוא לחשוב על הכתרה לכלי שאינו מלכה, או לא להכתיר רגלי אף על פי שהוא נמצא בשורה השביעית.
מוטיב בו נעשה שימוש מרכזי בהכתרה הוא ה"אלומוואנדלאנג" שבו רגלי אחד מוכתר לכל ארבע האפשרויות, בהתאם למסעי השחור.
הבעיה משמאל היא דוגמה לנושא זה (מאת נילס עוג, 1905). הפתרון הוא 1.ו7 ואחר כך:
קיים גם סוג בעיה המכונה "באבסון" שבו על כל הכתרה של השחור, הלבן מכתיר את אותו הכלי.
| שחמט |
| --- | --- | --- |
| שלבי המשחק | פתיחה • מציעה • סיום |  |
| כלי המשחק | מלך • מלכה • צריח • רץ • פרש • רגלי |  |
| חוקי המשחק | שח • הצרחה • הכתרה • הכאה דרך הילוכו • מט • פט • תיקו |  |
| אסכולות שחמט | האסכולה הרומנטית בשחמט • האסכולה המודרנית • האסכולה ההיפרמודרנית |  |
| תת-תחומים משיקים | שחמט בהתכתבות • חידת שחמט • בעיית שחמט • וריאציות של משחק השחמט • תוכנת שחמט • בליץ |  |
| שונות | פיד"ה • האיגוד הישראלי לשחמט • שחמט בישראל • שעון שחמט |  |
ראו גם פורטל שחמט • קטגוריית שחמט
הסכם קיבוצי (ישראל)

חתימת הסכם קיבוצי בין התאחדות התעשיינים להסתדרות, 1975
הסכם קיבוצי הוא הסכם שנערך בין ארגון עובדים לבין מעביד או ארגון מעבידים, והוגש לרישום ביחידה ליחסי עבודה של משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים. הסכם קיבוצי עוסק בנושאי קבלת אדם לעבודה או סיום עבודתו, בתנאי-עבודה, ביחסי-עבודה או בזכויות ובחובות של הארגונים בעלי ההסכם. הגשה לרישום היא תנאי הכרחי בישראל לקיומו של הסכם קיבוצי כמשמעו בחוק.
ההסכם הוא הליך שנועד להסדיר את מערכת היחסים בין המעבידים והעובדים, באופן שלא יקפח את זכויות העובד, בהסכמה מרבית וללא סכסוכי עבודה. ההסכם הקיבוצי מוסדר באמצעות חוק הסכמים קיבוציים, תשי"ז-1957.
ההסכם מבשיל במשא ומתן בין ארגון עובדים יציג לבין מעביד או ארגון של מעבידים, הקרוי משא ומתן קיבוצי. ולאחר שהגיעו להסכמות על סעיפי ההסכם, והוא נחתם בידי הצדדים ונרשם כחוק, הוא הופך להיות בעל תוקף המחייב את המעבידים החתומים עליו ואת כל העובדים של אותם מעבידים, גם אם אינם חברים בארגון העובדים. באמצעות צו הרחבה אפשר להרחיב את תחולת ההסכם גם על עובדים במקומות עבודה שלא נכללו בו.
כל ההסכמים הקיבוציים רשומים כחוק אצל רשם ההסכמים הקיבוציים, ומאגר המידע על כל הסכם, מפורסם באתר משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
הסכם שלא עמד בקריטריונים הקבועים בחוק הסכמים קיבוציים הוא "הסדר קיבוצי" ומעמדו החוקי נחות ממעמדו של ההסכם הקיבוצי.
פסיקת בית הדין הארצי לעבודה בשנת 2009 (ס"ק כוח לעובדים נגד סינמטק ירושלים) וזמן קצר אחר כך, שינוי חוק ההסכמים הקיבוציים על ידי הכנסת, קובעים חובה למעביד שעובדיו מאורגנים בארגון יציג לקיים משא ומתן אודות הסכם קיבוצי במקום העבודה. עם זאת, הפסיקה והחקיקה אינן מחייבות להגיע להסכמה ולחתום על הסכם.
מעמד של ארגון עובדים יציג

כדי להיות צד להסכם קיבוצי על ארגון עובדים להחזיק במעמד של ארגון יציג במקום העבודה נשוא ההסכם. מעמדו היציג של הארגון נקבע בחוק, כארגון עובדים שלפחות שליש מהעובדים ביחידת המיקוח חברים בו. במקרה שיש עובדים החברים בארגונים נוספים הארגון היציג הוא זה שמספר החברים בו הוא הגדול ביותר.
סוגי ההסכם הקיבוצי

ישנם שני סוגים של הסכמים קיבוציים:
הסכם קיבוצי כללי – הנחתם בין ארגון עובדים יציג לבין ארגון מעבידים, למשל התאחדות התעשיינים או התאחדות האיכרים. הסכם זה חל על הצדדים החתומים להסכם, כולל: כל המעבידים אותם מייצג ארגון המעבידים וכל העובדים אותם מייצג ארגון העובדים, גם כאלה שאינם חברים בארגון אבל עובדים במקום עבודה בו הארגון מייצג את מרבית העובדים.
הסכם קיבוצי מיוחד – שנחתם בין ארגון עובדים יציג ובין מעביד אחד.
דוגמה: הסכם קיבוצי בין בנק לאומי להסתדרות חל על כל עובדי בנק לאומי. הסכם קיבוצי בין איגוד הבנקים להסתדרות חל על עובדי כל הבנקים החברים באיגוד הבנקים בישראל. כל העובדים שעליהם חל ההסכם זכאים לתנאים שנקבעו בו, ועובד אינו יכול לוותר על זכות שנקבעה בהסכם. לפעמים ההסכם אינו חל על כל העובדים במפעל מסוים, אלא על קבוצה של עובדים. דוגמה: הסכם של קופת חולים עם ההסתדרות הרפואית חל על כל הרופאים בקופת חולים זו, אך לא על הפקידים ולא על האחיות.
לפי סעיף 4 לחוק הסכמים קיבוציים, בענף מסוים ייתכן רק ארגון עובדים יציג אחד, אבל אין הוראה שכזו לגבי ארגוני מעבידים. כך לדוגמה, בענף הניקיון נחתמו הסכמים קיבוציים כלליים, על ידי שלושה ארגוני מעבידים שונים (כולם נחתמו אל מול ההסתדרות הכללית).
ישנם הסכמים קיבוציים שנקבע בהם המועד לסיומם, וישנם הסכמים כלליים שמועד סיומם אינו קבוע מראש.
תוכן ההסכם

תוכן ההסכם כולל שני מרכיבים:
החלק הנורמטיבי - המסדיר את הזכויות והחובות במסגרת יחסי העובד והמעביד. זכויות שהוקנו לעובד בחלק זה הופכות להיות חלק מחוזה העבודה של העובד, וממשיכות גם לאחר שפג תוקף ההסכם, אלא אם כן נחתם חוזה חדש המבטל סעיפים מהסכם זה.
החלק החוזי (אובליגטורי) – המסדיר את היחסים בין הצדדים החתומים להסכם (ארגון העובדים והמעביד או ארגון המעבידים). אין בו נושאים הקשורים לעובד אלא זכויות וחובות של הצדדים להסכם כמו: האיסור לשבות כל עוד ההסכם קיים, או התחייבות לפתוח במשא ומתן, וכו'.
אלפי הסכמים קיבוציים נחתמו עד היום, והם עוסקים במגוון רחב של נושאים, ובהם: תעריפי שכר, הסכמי פנסיה, נוהל ועדה רפואית לקביעת נכות, דמי הבראה, ועוד. כמו כן כוללים ההסכמים תנאים ייחודיים לעובדים בענף מסוים או קבוצת ענפים.
צו הרחבה

שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים רשאי להרחיב הסכם קיבוצי כללי (אך לא מיוחד), ולהחילו על קבוצות עובדים שאינן כלולות בהסכם. צו ההרחבה מתפרסם ב"רשומות", ומפורטות בו ההוראות שהורחבו וסוגי העובדים והמעבידים שעליהם חל הצו. ישנם מקרים בהם צווי הרחבה כוללים את כל העובדים בישראל, וישנם מקרים בהם הם חלים רק על עובדים בענפים מסוימים או אפילו רק באזורים מסוימים במדינה ("היקף התחולה"). היקף התחולה נקבע על ידי שר הכלכלה, במבוא של כל צו הרחבה.
נושאים שהורחבו מכוח הסכם קיבוצי לכלל העובדים בישראל: תוספת יוקר, דמי הבראה, שעות עבודה שבועיות, דמי נסיעה לעבודה, חופשות חג וימי אבל. כמו כן, מוצאים מפעם לפעם צווי הרחבה ענפיים, המסדירים זכויות רבות ושונות, ובניהן אף שכר מינימום ענפי הגבוה משכר המינימום הכללי.
היררכיית הנורמות במשפט העבודה

במשפט העבודה הישראלי קיימת היררכיה ברורה של נורמות היסוד המסדירות את זכויות העובדים ומקורות משפט העבודה. בהיררכיית הנורמות כל מקור נורמטיבי כפוף למקורות הנורמטיביים העדיפים עליו ואינו יכול לגרוע מהם, אך כן יכול לקבוע זכויות עודפות לעובדים מכוחו. כך לדוגמה, לחוקי המגן במשפט הישראלי יש מעמד על ומרכזי כלפי מקורות משפט אחרים (הסכם קיבוצי, צו הרחבה וחוזה אישי). מקורות המשפט האחרים אינם יכולים לגרוע מהוראות חקיקת העבודה (חוקי המגן), אלא להוסיף עליהן.
בהתאם לכך, לצו ההרחבה יש מעמד על כלפי הסכמים קיבוציים וחוזה עבודה אישי ולכן מקורות אלו אינם יכולים לגרוע מהוראות צו ההרחבה, אלא להוסיף עליהן בלבד, ולהסכם קיבוצי עדיפות דומה על פני חוזה העבודה האישי.
לקריאה נוספת

טלי קריסטל, ביזוריות הסכמי השכר הקיבוציים וגידול אי השוויון בשכר - ישראל 1957-1998 (עבודת מ.א. בהנחיית דליה אלעזר וינון כהן), תל אביב: אוניברסיטת תל אביב, 2001
הערות שוליים

↑  אודות ההסכמים באתר משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים
↑  כאשר מתחרים שני ארגוני עובדים על היציגות במקום עבודה מסוים, הסכסוך מוכרע על ידי בית הדין לעבודה. זאת בדרך כלל על ידי מניית טופסי הצטרפות של עובדים לארגון עובדים אחד, וטופסי ביטול חברות בארגון העובדים אחר. פעם אחת, נפסק כי סכסוך שכזה יוכרע באמצעות בחירות. ראו לעניינים אלו את פסק דינו של בית הדין הארצי לעבודה שניתן בסב"א 2632-01-15, סב"א 46229-01-15, הסתדרות העובדים הלאומית ואח' - הסתדרות הפועל המזרחי בישראל ואח'; ביום 10.9.2015.
↑  ארגון חברות הניקיון בישראל; האיגוד הכלארצי של מפעלי הניקיון והתחזוקה בישראל; והתאחדות החברות וקבלני האחזקה והנקיון בישראל. קישור.
↑  אסמכתא: סעיף 25 לחוק הסכמים קיבוציים.
↑  ראו לעניין היקף התחולה, לעניין תחולה ענפית ולעניין תחולה גאוגרפית, בפסק דינו של בית הדין הארצי לעבודה שניתן בע"ע 2580-03-11, דורון נגר - ליטוס מחשבים בע"מ ואח'; ביום 1.3.2015.
↑  צו הרחבה, באתר כל זכות
↑  צו הרחבה בהסכם קיבוצי: כיצד בודקים את תחולתו?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏26 בפברואר 2016
↑  ראו למשל את הצו שהרחיב את תחולת ההסכם הקיבוצי הכללי בענף הניקיון, צו שנחתם ביום 4.2.2014, ופורסם בילקוט הפרסומים 6759, התשע"ד, 19.2.2014, עמ' 3942; וצו הרחבה בענף השמירה שפורסם בילקוט הפרסומים 5977, התשס"ט, 14.7.2009, עמ' 4936.
↑  מקורות משפט העבודה בישראל, באתר רועי סבג משרד עורכי דין
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
חגיגת החתימה על ההסכם הקיבוצי הכללי בין ההסתדרות, התאחדות התעשיינים ומשרד האוצר, 1984. משמאל, אלי הורוביץ, נשיא התאחדות התעשיינים, מרים כוסית
הפרעת תנועה ריסונית ראשונית

| --- | --- |

 תחום:  רפואת ריאות 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D007619
 
סיטי אקסיאלי המראה מצב של סיטוס אינברסוס. בניגוד למצב התקין, בתמונה הכבד נמצא בצד שמאל של החולה (צד ימין של התמונה).
סיטי אקסיאלי המציג מום מולד שבו הלב ממוקדם בצד ימין
סיטי אקסיאלי המציג סינוסיטיס כרוני כחלק מסינדרום קרטגנר
הפרעת תנועה ריסונית ראשונית (באנגלית primary ciliary dyskinesia), היא מחלה גנטית נדירה, הגורמת לפגם בפעולה של הריסונים של תאי רקמת אפיתל המצפים את דרכי הנשימה, איברי הרבייה אצל נשים וגברים ועוד. הריסונים הן מעין ״שערות״ על גבי התאים שמתנועעות באופן אקטיבי עם כיווניות מוגדרת. כתוצאה מהמחלה, יכולת התנועה של הריסונים נפגעת והריר אינו מנוקז כמו שצריך.
הסימפטום השכיח של המחלה הוא סינוסיטיס חוזר ודלקות שונות כמו דלקת אוזניים, דלקת גרון, דלקת ריאות וכו'. בנוסף, המחלה עשויה לגרום לבעיות בפוריות גם בקרב גברים וגם בקרב נשים.
במקרים שבהם מחלת תאי האפיתל מתפשטת לאיברים נוספים, יש מצב של סיטוס אינברסוס, סינוסיטיס כרוני וברונכיאקטזיס היא נקראת סינדרום קרטגנר.
סימנים וסימפטומים

הפרעת תנועה ריסונית ראשונית, גורמות להפרעה בתנועת הריסונים בדרכי הנשימה ובאיברים אחרים בגוף. פגיעה במבנה או בתפקוד הריסונים יכולה לגרום לדלקות חוזרות בדרכי הנשימה ואף להפרעה בפוריות. כל תא במערכת הנשימה מצופה במאות ריסונים זעירים (שניתן לראות אך ורק במיקרוסקופ), המהווים מרכיב חיוני במערכת ההגנה מפני זיהומים. התוצאה העיקרית של תפקוד לקוי בפעולת הריסונים של רקמת האפיתל, היא ירידה משמעותית ואף מוחלטת בפינוי הליחה מהריאות ורגישות חוזרת לזיהומים בדרכי הנשימה כמו סינוסיטיס, ברונכיטיס, דלקת ריאות ודלקת אוזניים. הליחה יכולה להתנקז מהחלק העליון של דרכי הנשימה אך לא מהחלק התחתון. לכן, ימצאו דלקות חוזרות בדרכי הנשימה התחתונות. הסיבה נעוצה בכך שבדרכי הנשימה העליונות הליחה יכולה להתנקז עם כוח הכבידה ואילו בדרכי הנשימה התחתונות הניקוז צריך להיעשות על ידי הריסונים.
לתאי רקמת האפיתל יש ריסונים קטנטנים (באנגלית cilia), אשר תפקידם להסיע את הריר מחלל האף אל הלוע, שם הוא נבלע. כך, הריר המופרש מנוקז על מנת שלא ינזל החוצה מהאף או יסתום את החללים שבו. כתוצאה מהמחלה הריר אינו מנוקז כמו שצריך. הדרך היחידה של ניקוז הליחה באופן עצמאי היא על ידי השיעול. לכן הסימפטום הנפוץ ביותר למחלה הוא חולים שמנוזלים באופן כרוני וקבוע, שיעול חוזר ונשנה, דלקות חוזרות באף ובדרכי הנשימה. נזק מתקדם במערכת הנשימה הוא נפוץ, וכולל דלקות ריאות שמתחילות בילדות המקודמת ובעיות בסינוסים שמחמירות בבגרות.
עם זאת, האבחנה לרוב לא מגיעה בשלב מוקדם על אף הסימפטומים והתסמינים האופייניים. חלק מהחולים במחלה חווים ירידה בחוש הריח (למרות שחלק מדווחים שאין שינוי בחוש הריח אלא להפך - רגישות רבה יותר לריח ולטעם). במקרים חמורים של המחלה אף נדרשת השתלת ריאה. ניתן להפחית באופן דרסטי את התסמינים של המחלה על ידי טיפול מוקדם הכולל פיזיותרפיה ופעילות גופנית. הסברה כרגע היא שטיפול אגרסיבי במחלת הסינוסים בגיל צעיר תוכל לסייע לטווח הרחוק. בנוסף, צעדים דרסטיים לשיפור ניקוי הליחה ימנעו זיהומים בדרכי הנשימה. גברים הסובלים מהמחלה יסבלו מבעיות בפוריות ובמקרים קיצוניים אף עקרות. הבעיה תהיה בהסעה של הזרע בתוך צינור הזרע, אך עדיין קיימת האפשרות של הפריה חוץ גופית. דווחו בעבר מקרים שעל אף המחלה הזרע יכל לזוז והתאפשר הריון[דרוש מקור][מפני ש...].
בנוסף, מחקרים מראים כי יש ירידה ניכרת בפיריון וקשיים בהתעברות גם אצל נשים הסובלות מהמחלה בשל תפקוד לקוי של ריסי רקמת האפיתל.
החלבון של הריסונים משתתף גם בהנעה של האיברים של העובר לצדדים כאשר הוא מתפתח. יכולת זו נפגעת ולכן האיברים לא עברו למיקומים הנכונים שלהם בגוף. מצב כזה נקרא situs inverses - האיברים ממוקמים הפוך ביחס למיקומם הרגיל בגוף.
בכ-50% מהמקרים מתקבלת בקרב החולים תמונת ראי של איברי הגוף. כאמור, האיברים נמצאים הפוך ביחד למיקומם הרגיל בגוף. כך נוצר מצב בו למשל הלב ימצא בצד ימין במקום בצד שמאל ואף יכול להתקיים היפוך במיקום של אברי הבטן - הכבד ימצא בצד שמאל והטחול והקיבה ימצאו בצד ימין (ההפך מהמיקום הקבוע שלהם).
בנוסף אצל מרבית החולים ניתן לראות במיקרוסקופ אלקטרוני פגמים במבנה העדין של הריסונים.
על אף שממדי המחלה האמיתיים עדיין אינם ידועים, שיעור המחלה המדווח בעולם בעולם הוא כ-1 מתוך 15-20 אלף לידות. מומחים מעריכים, כי קרוב לוודאי שמחלה זו נפוצה בקרב האוכלוסייה יותר מהשיעורים המדווחים, אולם חולים רבים ובמיוחד אלו הסובלים מזיהומים חוזרים בדרכי הנשימה, עדיין אינם מאובחנים.
גנטיקה

הפרעה תנועה ריסונית ראשונית זוהי מחלה גנטית הפוגעת בכושר התנועה העצמאי של הריסונים, המורכבים מבערך 250 חלבונים.
בקרב כ-90 אחוזים מהאנשים הסובלים מהמחלה, יש שינויי מבנה קיצוניים שמשפיעים על החלבונים שנמצאים בזרועות הדיאנין. דינאין זהו חלבון שמאפשר תנועה ודבר זה פוגע ביכולת התנועה העצמית של התאים. בכ38 אחוזים הסובלים מהמחלה, היא נגרמת על ידי מוטציות ב-2 גנים - DNAI1 ו־DNAH5.
יש מאמץ בינלאומי לזהות את הגנים שמרכיבים את זרועות הדיאנין או חלבונים הקשורים למבנים אחרים של הריסונים.
הריס הזעיר מורכב ממאות חלבונים שונים, שנוצרים על ידי גנים רבים, המאפשרים מבנה קשיח בעל גמישות ויכולת תנועה, תוך תאום עם ריסונים סמוכים. הריסונים נמצאים גם באוזניים, במוח, ובמערכת הרבייה הנשית ובחצוצרה.
פתופיזיולוגיה

מחלה זו עוברת בירושה גנטית. המבנים המרכיבים את הריסונים הכוללים זרועות דיאנין פנימיות ו / או חיצוניות, מנגנון מרכזי, חישורי רדיאלי, וכו' חסרים או לא מתפקדים, ולכן המבנה חסר היכולת לזוז. בנוסף, ייתכנו ליקויים כימיים המפריעים לתפקוד הריסונים ליצירת המבנה התקין. חוסר התפקוד של הריסונים מתחיל במהלך השלב העוברי של ההתפתחות ומשפיע משם ואילך, לכן חלק מהאיברים לא נמצאים במקומות התקינים שלהם כפי שצוין מעלה.
פתופיזיולוגיה > קשר למחלות גנטיות נדירות אחרות

ממצאים אחרונים במחקר גנטי הראו כי מספר רב של הפרעות גנטיות, גם תסמונות גנטיות וגם מחלות גנטיות, שלא זוהו בעבר בספרות הרפואית כקשורים, עשויים להיות, למעשה, קשורים מאוד בשורשים גנטיים. לפיכך, הפרעת תנועה ראשונית ריסונית היא מחלה שפוגעת בריסונים של רקמת האפיתל. מחלות אחרות שבהם הריסונים נפגעים כוללים את תסמונת Bardet-Biedl, כליות פוליציסטיות ומחלות כבד, תסמונת Alstrom, תסמונת מקלה גרובר וכמה צורות של ניוון רשתית.
היסטוריה

הראשון שתיאר את הסימפטומים הקלאסיים כקשורים למחלת PCD היה א.ק זיברט בשנת 1904, ואחריו פרסם קרטגנר את הדוח הראשון שלו בנושא בשנת 1933.
הערות שוליים

↑  Coren, Me; Meeks, M; Morrison, I; Buchdahl, Rm; Bush, A (2002). "Primary ciliary dyskinesia: age at diagnosis and symptom history". Acta paediatrica (Oslo, Norway : 1992). 91 (6): 667–9. doi:10.1080/080352502760069089. PMID 12162599.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  The oviductal cilia and Kartagener's syndrome. [Fertil Steril. 1986] - PubMed - NCBI
↑  Ceccaldi PF, Carre-Pigeon F, Youinou Y, Delepine B, Bryckaert PE, Harika G, Quereux C, Gaillard D. (2004). "Kartagener's syndrome and infertility: observation, diagnosis and treatment". J Gynecol Obstet Biol Reprod. (Paris). 33 (3): 192–4.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Chodhari, R; Mitchison, Hm; Meeks, M (במרץ 2004). "Cilia, primary ciliary dyskinesia and molecular genetics". Paediatric respiratory reviews. 5 (1): 69–76. doi:10.1016/j.prrv.2003.09.005. PMID 15222957. {{cite journal}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
1 2  Zariwala, Ma; Knowles, Mr; Omran, H (2007). "Genetic defects in ciliary structure and function". Annual review of physiology. 69: 423–50. doi:10.1146/annurev.physiol.69.040705.141301. PMID 17059358.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Badano, Jose L.; Norimasa Mitsuma; Phil L. Beales; Nicholas Katsanis (בספטמבר 2006). "The Ciliopathies : An Emerging Class of Human Genetic Disorders". Annual Review of Genomics and Human Genetics. 7: 125–148. doi:10.1146/annurev.genom.7.080505.115610. PMID 16722803. נבדק ב-2008-06-15. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Zivert AK (1904). "Über einen Fall von Bronchiectasie bei einem Patienten mit situs inversus viscerum". Berliner klinische Wochenschrift. 41: 139–141.
↑  Kartagener M (1933). "Zur Pathogenese der Bronchiektasien: Bronchiektasien bei Situs viscerum inversus". Beiträge zur Klinik der Tuberkulose. 83 (4): 489–501. doi:10.1007/BF02141468.
סיטי סגיטאלי המציג חסימת הפרשת ריר בפתחי אוויר כחלק ממחלת הפרעת תנועה ראשונית ריסונית
תמונת סיטי המציגה ברונכיטיאקטזיס אצל חולה הסובל מסינדרום קרטגנר
הניה רני

| --- | --- |

 לידה:  5 בספטמבר 1990 (בת 34) גדנסק, רפובליקת פולין 
 שם לידה:  Hanna Maria Raniszewska 
 שם במה:  Hania Rani 
 מוקד פעילות:  פולין 
 מקום לימודים:  Feliks Nowowiejski General Secondary Music School in Gdańsk, אוניברסיטת פרדריק שופן למוזיקה 
 שפה מועדפת:  פולנית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 haniarani.com
 פרופיל ב-IMDb
 
הניה רני (בפולנית: Hania Rani; נולדה ב-5 בספטמבר 1990) היא פסנתרנית, מלחינה וזמרת פולנייה.
ביוגרפיה

רני נולדה בגדנסק כחנה רנישבסקה (בפולנית: Hanna Raniszewska), בשנת 1990. היא למדה מוזיקה בבית הספר למוזיקה פליקס נובובייסקי (פול') בגדנסק ובאוניברסיטת פרדריק שופן למוזיקה בוורשה.
לאחר הכשרתה כפסנתרנית קלאסית החלה לשלב ג'אז בעבודתה בבית הספר למוזיקה. בשנת 2015 שיתפה פעולה עם Dobrawa Czocher באלבום Biala Flaga, הכולל את העיבודים שלהם למוזיקה של עמיתיהן לעבודה Grzegorz Ciechowski. בהמשך הקימה רני, יחד עם הכנרת והזמרת יואנה לונגיץ' (Joanna Longić), את הלייבל "טנסקנו" (tęskno), שתחתיו הן מופיעות ומקליטות יחד.
את סגנונה ניתן כיום להגדיר כמשתייך לז'אנר המוזיקה הנאו-קלאסית וכן המוזיקה המינימליסטית, תוך טשטוש ההבחנות המסורתיות בין ג'אז, מוזיקה קלאסית והאוס. בהופעותיה רני מנגנת בפסנתר ושרה. לעיתים קרובות מופיעה רני עם מספר פסנתרים וסינטיסייזרים על הבמה, כאשר לכל פסנתר איכות צליל שונה וייחודית לו. לדידה של רני, כלי הנגינה שאיתו היא מלחינה הוא שותף שווה ליצירה המוזיקלית.
הניה רני פרסמה שישה אלבומי סולו, השתתפה בכתיבת פסקולים וכן שיתפה פעולה עם אמנים שונים בכעשרה אלבומים נוספים. היא זכתה במספר פרסים בפולין ומחוצה לה. היא מקליטה תחת הלייבלים Gondwana Records ודויטשה גראמופון.
רני הופיעה בישראל בינואר 2020 ובנובמבר 2022.
הערות שוליים

1 2 3 4  Hania Rani, Culture.pl (באנגלית)
↑  Meditation, Hania Rani style, The Jerusalem Post | JPost.com, ‏2020-01-10 (באנגלית אמריקאית)
1 2 3  Hania Rani, Hania Rani (באנגלית בריטית)
↑  teskno, COLOURS OF OSTRAVA, ‏18/07/2019
↑  Tęskno (PL), www.primaverasound.com
↑  Simon Smith, Hania Rani - Home Review, Higher Plain Music, ‏2020-06-18 (באנגלית בריטית)
↑  Profile - Hania Rani - BBC Sounds, www.bbc.co.uk (באנגלית בריטית)
↑  Piano Reworks: Hania Rani Introduces Her Piano & Creative Space, נבדק ב-2024-02-09
↑  יובל אראל, מדיטציות לפסנתר - SHAMANS OF SOUND - במוזיאון תל אביב - יובל אראל, באתר הבלוג של יובל אראל, ‏2019-12-08
↑  HANIA RANI , מוזיאון תל אביב לאמנות - Tel Aviv Museum of Art, 17 November 2022, באתר stayhappening.com (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810586901505606  GND: 1246129043  ISNI: 0000 0004 7621 016X  LCCN: no2022087901  MusicBrainz: 59be490d-21e4-44d4-8cf2-939c8fbca25f  VIAF: 62155767335627760883   WorldCat (עם VIAF): 62155767335627760883
הצבת ויירשטראס

בחשבון אינטגרלי, הצבת ויירשטראס (מכונה גם ההצבה הטריגונומטרית האוניברסלית או הצבת טנגנס חצי-הזווית) היא שיטה לחישוב אינטגרלים, אשר ממירה פונקציה רציונלית של פונקציות טריגונומטריות של  x לפונקציה רציונלית רגילה של  t באמצעות ההצבה  t=\tan {\frac {x}{2}}; מכיוון ש- sin(x) ו- \cos(x) מהווים ביטויים רציונליים ב- t, פונקציה רציונלית של אלו מהווה גם היא ביטוי רציונלי ב-t. נוסחת הטרנספורמציה הכללית היא:
לאחר המעבר לפונקציה רציונלית רגילה, האינטגרל ניתן לפתירה באמצעות פירוק לשברים חלקיים. ההצבה נקראת על שם קרל ויירשטראס (1815–1897) אף על פי שניתן למצוא אותה במפורש כבר בספר של לאונרד אוילר מ-1768, וסביר מאוד להניח שהייתה ידועה עוד לפני כן. מבין הטכניקות האלמנטריות להתרת אינטגרלים לא מסוימים, הצבה זאת נחשבת לאחת היותר "טריקיות", והנוסחאות הקשורות בה קשות יותר לזכירה.
גזירת הנוסחה

על ידי שימוש בזהויות של זווית כפולה ובזהות הטריגונומטרית הפיתגוראית וחלוקת המונה והמכנה ב-




cos

2


⁡



x
2



,


{\textstyle \cos ^{2}{\tfrac {x}{2}},}

, ניתן לקבל:
 {\begin{aligned}\sin x&={\frac {2\sin {\tfrac {x}{2}}\,\cos {\tfrac {x}{2}}}{\cos ^{2}{\tfrac {x}{2}}+\sin ^{2}{\tfrac {x}{2}}}}={\frac {2\tan {\tfrac {x}{2}}}{1+\tan ^{2}{\tfrac {x}{2}}}}={\frac {2t}{1+t^{2}}},\\[18mu]\cos x&={\frac {\cos ^{2}{\tfrac {x}{2}}-\sin ^{2}{\tfrac {x}{2}}}{\cos ^{2}{\tfrac {x}{2}}+\sin ^{2}{\tfrac {x}{2}}}}={\frac {1-\tan ^{2}{\tfrac {x}{2}}}{1+\tan ^{2}{\tfrac {x}{2}}}}={\frac {1-t^{2}}{1+t^{2}}}.\end{aligned}}
ולפי כללי גזירה, מקבלים 



d
t
=



1
2




(

1
+

tan

2


⁡



x
2




)

d
x
=



1
+

t

2



2


d
x
,


{\textstyle dt={\tfrac {1}{2}}\left(1+\tan ^{2}{\tfrac {x}{2}}\right)dx={\frac {1+t^{2}}{2}}dx,}

 ולכן:
 dx={\frac {2}{1+t^{2}}}dt..
גזירת הנוסחה > אמצעי עזר גאומטרי

מנמוניקה גאומטרית לשחזור נוסחאות הטרנספורמציה מתבססת על הצבת משולש ישר-זווית בעל זווית  \varphi  בתוך מעגל היחידה באופן כזה שזווית זו היא זווית מרכזית במעגל (ראו איור). הזווית ההיקפית הנשענת על קשת המעגל המתאימה לזווית  \varphi  היא  \varphi /2, ולפיכך, מדמיון משולשים בין משולשים AOB ו-ACE נקבל:
מכאן נקבל:
ומהנוסחה ל- cos\varphi  נקבל גם:  sin\varphi ={\frac {2t}{1+t^{2}}}.
ראו גם

שיטות למציאת אינטגרלים לא מסוימים
איור: הצבת ויירשטראס קושרת בין זווית לשיפוע של ישר מסוים
המחשה של הצבת ויירשטראס באמצעות הטלה סטריאוגרפית של מעגל
הרה ביורק

| --- | --- |

הרה ביורק במסיבת האירוויזיון במדריד, 2024
 לידה:  29 במרץ 1972 (בת 52) רייקיאוויק, איסלנד איסלנד
 שם לידה:  הרה ביורק ת'ורהלסדוטיר
 מוקד פעילות:  איסלנד איסלנד, דנמרק דנמרק, צ'ילה צ'ילה
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 עיסוק:  זמרת, כותבת שירים
 סוגה:  פופ, מוזיקת נשמה
 סוג קול:  מצו-סופרן 
 שפה מועדפת:  אנגלית, איסלנדית 
 חברת תקליטים:  Hands Up music
 פרופיל ב-IMDb
 
הרה ביורק ת'ורהלסדוטיר (באיסלנדית: Hera Björk Þórhallsdóttir, נולדה ב-29 במרץ 1972) היא זמרת איסלנדית הידועה בעיקר בכך שייצגה איסלנד באירוויזיון 2010 שנערך באוסלו, נורווגיה עם שירה "Je ne sais quoi", ובאירוויזיון 2024 שנערך במאלמה, שוודיה עם השיר "Scared of Heights".