stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוד ניב (רופא)
פרסים והוקרה

1982
British Council Grant for Laboratory Research, Royal Postgraduate Medical School, Hammersmith Hospital, London, United Kingdom
Bnei Brith Grant for Laboratory Research, Royal Postgradfuate Medical School, Hammersmith Hospital, London, United Kingdom
1983
Prize from the Israel Society of Anesthesiologists for best study presented in the 13th International
Congress of the Israel Society of Anesthesiologists
Shauder Grant for Laboratory Research (animals) in the Department of Pharmacology and Physiology, Tel-Aviv University, Sackler School of Medicine
1984 – Shauder Grant for Laboratory Research in the Department of Pharmacology and Physiology, Tel-Aviv University, Sackler School of Medicine
1989 – Grant from Govanni E. Varon Pain Relief Foundation, Tel-Aviv
1990 – Best Poster Award, 8th European Congress of Anesthesiology, Warsaw, Poland
1991 – Ministry of Absorption Grant for Research, Israel
1992 – Grant from the National Fund for Basic Research, Israel
1992 – Honorary Member, Israel Pain Association
1996 – Honorary Member, The Romanian Association for the Study of Pain
1997 – Honorary Member, The European Academy for Natural Medicine
1982 – British Council Grant for Laboratory Research at the Royal Postgraduate Medical School, Hammersmith Hospital, London, UK
1983 – Best Study Award - 13th International Congress of the Israel Society of Anesthesiologists
1990 – Best Study Award - 8th European Congress of Anesthesiology, Warsaw, Poland
1992 – Honorary Member - Israel Pain Association (Chapter of IASP)
1996 – Honorary Member - Romanian Pain Society (Chapter of IASP)
1999 – Awarded to deliver the Sackler Master’s Degree Lecture at Tufts University, Boston, MA, USA
2002
The Italian Pain Society (AISD) Award for Excellence in Leading the Europe Against Pain Initiative
Fellow Interventional Pain Practice (FIPP) diploma
2003
Honorary Member, American Society of Interventional Pain Physicians
Awarded to deliver the Mario Tiengo Honorary Lecture
Mark Chayen 1st Award for Excellence in the Study and Management of Pain
2005
Honorary member - Bulgarian Association of Pain Investigation and Treatment (Chapter of IASP)
Award for Excellence in the field of Pain Education, Columbian Pain Society (Chapter of IASP)
WIP Award for Excellence leading the World Institute of Pain
2006
Award for Life Contribution to the Study and Treatment of Pain presented by AILD
Associazione Italiana per la lotte al dolore
הערות שוליים

↑  In Memoriam - Professor David Niv, MD, FIPP, World Institute of Pain
1 2  אבי כהן, רופא בכיר מאיכילוב נרצח במכוניתו ברמת גן, באתר ynet, 6 בפברואר 2007
1 2 3  Michael Gofeld, MD, and David Shulman, MD, David Niv – 1950 to 2007, ‏2007
↑  כואב אבל פחות | איכילוב, באתר כואב אבל פחות: 45 שנה ליחידה לטיפול בכאב
1 2  אלי סניור, תיק פתוח: הרוצח של פרופ' ניב מסתובב חופשי, באתר ynet, 4 בנובמבר 2011
↑  אבי כהן, ynet, נעצר חשוד בפרשת רצח פרופ' דיוויד ניב מאיכילוב, באתר כלכליסט, 4 בספטמבר 2008
↑    שוש מולא, תיק באפילה, באתר "ידיעות אחרונות", 19 ביוני 2019
↑  נעם עמית, שומרים, ‏אלמנתו של פרופ' דיויד ניב מדברת, באתר ‏מאקו‏, 5 בפברואר 2009
חוק המיטלטלין

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  27 ביולי 1971
 תאריך חקיקה עברי:  ה' באב תשל"א
 גוף מחוקק:  הכנסת השביעית
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 636, עמ' 184
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד המשפטים
 מספר תיקונים:  1
 נוסח מלא:  חוק המיטלטלין, תשל"א-1971
 תאריך תחולה:  1 בינואר 1972
 
חוק המיטלטלין, תשל"א-1971 הוא חוק המסדיר את ענייני המשפט הישראלי הנוגעים למיטלטלין ובעלותם. מיטלטלין הם נכסים מוחשיים ניידים - נכסים שאינם מקרקעין, כלומר שאינם קרקע וכל המחובר עליה.
היסטוריה חקיתית

חוק המיטלטלין התקבל בכנסת ביום ה' באב תשל"א (27 ביולי 1971), פורסם ביום ט"ו באב התשל"א (6 באוגוסט 1971) והוחל ביום י"ד בטבת התשל"ב (1 בינואר 1972). החוק מבטל את הספר השמיני והעשירי של המג'לה.
מאז אישורו תוקן החוק פעם אחת בלבד. ב-ל' באדר א' התשנ"ה (2 במרץ 1995), הוספו לחוק ענייני פירוק השיתוף בזכויות של בני זוג בדירת מגורים.
עיקרי החוק

הגדרת מיטלטלין ובעלותם – סעיף 1 לחוק מגדיר מיטלטלין כ-"נכסים מוחשיים, חוץ ממקרקעין", כלומר כל רכוש פרטי אשר הוא לא קרקע ולא מקובע לקרקע, ווסעיף 2 לחוק קובע שבעלות במיטלטלין היא "הזכות להחזיק ולהשתמש בהם ולעשות בהם כל דבר ועסקה, בכפוף להגבלות לפי דין".
זכייה מן ההפקר – סעיף 3 וסעיף 7 לחוק קובעים כי אדם יכול לבטל את בעלותו במיטלטלין כאשר הוא מוציאם משליטתו תוך כוונה להפקירם. כל אדם יכול לזכות בבעלות המטילטלין הנ"ל בעמצאות תפישתם תוך כוונה לזכות בהם.
חיבור וערבוב - סעיף 4 לחוק עוסק במצב שבו נתחברו מיטלטלין בעלי בעלים שונים אשר אין דרך להפרידם ללא גרימת נזק משמעותי למיטלטלין או שאין דרך לזהותם ולשייכם לבעליהם. במקרה הנ"ל המיטלטלין יהיו בבעלותם של שני הבעלים במידה שווה. לועמת זאת, אם מיטלטלי אחד הבעלים בעל ערך רב יותר במידה משמעותית ממיטלטלי הבעל אחר, המיטלטלין יהיו שייכים לבעל המיטלטלין הערכיים יותר אשר יהיה מחויב לפצות את הבעל השני בסכום שזכה בו. סעיף זה חל רק כאשר אין הסכם אחר בין שני הבעלים בעיניין בעלות חיבור המיטלטלין.
דין שעבוד במיטלטלין מחוברים – סעיף 5 לחוק מתקשר לסעיף 4 ועוסק במצב שבו מיטלטלי אחד הבעלים נהיים משועבדים. במקרה לעיל, השעבוד יחול רק על חלקו של הבעל במיטלטלין המחוברים. במצב שבו המטלטלין "העיקריים" (כפי שצוין בסעיף 4) משועבדים, השעבוד יחול גם על המיטלטלין הטפלים וכן על החוב שחייב בו בעל המיטלטלין העיקריים, כלומר משעבדי המיטלטלין יהיו חייבים בחוב הנ"ל.
שיתוף – סעיף 9, סעיף 10 לחוק עוסקים במיטלטלין השייכים למספר בעלים. אין לאף בעל בעלות על חלק מסוים במיטלטלין הנ"ל, אלא בעלותו של כל בעל מתפשטת על מלוא המיטלטלין. אם בעל המיטלטלין המשותפים מקנה לאדם אחר את בעלותו, הוא חייב להודיע על כך לשאר בעלי המיטלטילין. כל אחד מהבעלים זכאי בכל עת לפרק את השיתוף ולדרוש את חלקו במיטלטילין. פירוק זה יקבע על פי הסכם השיתוף שיש בין הבעלים, וכאשר אין כזה, על פי בית המשפט. סעיף 10 לחוק תוקן בשנת תשנ"ה, והוסף תת-סעיף הקובע כי כאשר בית המפשט נותן צו פירוק לבעלות המשותפת של בני זוג בדירה המשמשת להם למגורים, הפירוק יעוכב עד שיוכח כי לילדי בני הזוג הקטינים לבן הזוג המחזיק בהם יש הסדר מגורים אחר המתאים לצרכיהם.
עיכבון – סעיף 11 לחוק מגדיר עיכבון כזכות להחזיק במיטלטלי אדם אחר כערובה לחיוב מסוים עד שהחוב יסולק, למשל השארת ת.ז כפיקדון. במצב ששווי המיטלטלין המעוכבים עולה במידה משמעותית על שווי החיוב, רשאי בעל המיטלטלין לשחרר חלק מן העיכבון חזרה אליו בהינתן שהמיטלטין ניתנים לחילוק. בעל המיטלטלין המעוכבים רשאי גם להחליפם בערובה מספקת אחרת לסילוק החוב. כאשר המעכב מחזיר את המיטלטלין המעוכבים מרצונו החופשי, העיכבון יפוג.
עסקאות נוגדות – סעיף 12 לחוק מתאר סיטואציה בה אדם מתחייב להקנות לחברו בעלות או זכות אחרת כלשהי במיטלטליו, אך לפני הקניית הזכות המדוברת, נותן אותו אדם זכות נוגדת לחברו האחר. במצב כזה יש עדיפות לחבר הראשון, אלא אם כן החבר השני כבר קיבל את זכותו במיטלטלין, ואז יש לחבר השני את העדיפות.
ביטול ספרי המג'לה – סעיף 16 לחוק מכריז על ביטול הספר השמיני והספר העשירי של המג'לה, שהסדירו תחום זה קודם לחקיקת חוק המיטלטלין.
המתקפה על מזרח אוקראינה

המתקפה על מזרח אוקראינה היא מערכה צבאית מתמשכת, שמתנהלת במסגרת מלחמת רוסיה-אוקראינה, על השליטה במחוזות דונצק ולוהנסק באזור דונבאס, אשר במזרח אוקראינה. בחלק מאזור זה התנהל, מאז שנת 2014, עימות צבאי בין השלטון באוקראינה לבין בדלנים מקומיים פרו-רוסיים, שקיבלו סיוע עקיף מרוסיה. בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה בסוף פברואר 2022, הצטרף הצבא הרוסי ללחימה באזור.
המרכז האקדמי הרב תחומי ירושלים

| --- | --- |


 מכללה
 מוטו:  מאמינים בך
 תקופת הפעילות:  1970–הווה (כ־55 שנים)
 בעלי תפקידים
 נשיא:  פרופ' אריאלה גורדון-שאג
 סגן נשיא:  ד"ר צחי מילגרום
 תלמידים
 כלל הסטודנטים:  3,933
 סטודנטים לתואר ראשון:  3,766
 סטודנטים לתואר שני:  167
 מיקום
 מיקום:  ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°47′00″N 35°13′16″E﻿ / ﻿31.783416666667°N 35.221194444444°E﻿ / 31.783416666667; 35.221194444444
 http://www.jmc.ac.il
 he
 
סמליל המכללה עד שלהי 2024, בשמה הקודם
הגשר המחבר בין מבני המרכז האקדמי מעל רחוב החבצלת
המרכז האקדמי הרב תחומי ירושלים הוא מוסד אקדמי מוכר על ידי המועצה להשכלה גבוהה. המרכז נוסד על ידי ארגון נשות הדסה תחת השם "המכללה האקדמית הדסה". המרכז האקדמי ממוקם ברחוב הנביאים במרכז ירושלים. בשנת 2022 למדו בו כ-4,600 סטודנטים במסלולי לימוד שונים לתואר ראשון, תואר שני וכן במכינות קדם אקדמיות.
תוכניות לימודים

בית הספר הבינתחומי לבריאות חברה ומדע -
אופטומטריה
מדעי הראייה והאופטומטריה M.Optom.
ביוטכנולוגיה
מדעי איכות הסביבה
מדעי המעבדה הרפואית
מדעי המחשב
מדעי המחשב .M.Sc
הפרעות בתקשורת
הפרעות בתקשורת M.A.
התפתחות הילד עם צרכים מיוחדים M.A.
עיצוב תעשייתי מכליל, החוג ע"ש דן לעיצוב יצירתי למין האנושי
ניהול מערכות בריאות
במסגרת לימודי חוץ במדעי החיים של החוג למדעי המעבדה הרפואית, ניתן ללמוד קורסים הדרושים להרשמה למסלול הארבע שנתי של לימודי רפואה.
ביה”ס הבינתחומי לחברה וקהילה -
ניהול
ניהול ארגוני שירות M.A.
פוליטיקה ותקשורת
כלכלה וחשבונאות
מדעי ההתנהגות
תקשורת צילומית
עבודה סוציאלית B.S.W
דו-חוגי בניהול, כלכלה וחשבונאות
לימודי מכינה - במכללה קיים מגוון רחב של מסלולי מכינה שמטרתם היא הכנה ללימודים אקדמיים. המסלולים מיועדים לצעירים שאינם יכולים להתקבל לתואר ראשון בשל ציוני תעודת הבגרות שלהם, או לחלופין שאין להם תעודת בגרות.
תארים מתקדמים-
מדעי המחשב M.Sc.
מדעי הראייה והאופטומטריה M.Optom
הפרעות בתקשורת M.A.
התפתחות הילד עם צרכים מיוחדים M.A.
ניהול ארגוני שירות M.A.
תואר שני במדעי המעבדה הרפואית M.Med.Lab.Sc
מסלולי לימודי מכינה-
מכינה ייעודית למדעים ומדעי המחשב
מכינה ייעודית למדעי החברה
קדם מכינה לחסרי תעודת בגרות
מכינה להשלמת 12 שנות לימוד
המרכז לניהול קריירה

המרכז לניהול קריירה הוקם בשיתוף קרן אדמונד דה רוטשילד במטרה לסייע בהכוונה ושילוב סטודנטים ובוגרי המרכז האקדמי בשוק העבודה. המרכז מעניק לסטודנטים ולבוגרים ידע ומיומנויות בחיפוש עבודה ובפיתוח קריירה.
במסגרת המרכז לניהול קריירה הוקמה תוכנית המתמחים -המאפשרת לקבל ניסיון תעסוקתי תוך כדי הלימודים ומיועדת לסטודנטים בשנתם האחרונה בחוגים: ניהול ארגוני שירות, מדעי ההתנהגות, עיצוב תעשייתי מכליל, כלכלה וחשבונאות ופוליטיקה ותקשורת.
ארגון הבוגרים

המרכז האקדמי הרב תחומי ירושלים הקים ארגון בוגרים ומרכז לניהול קריירה, שמטרתו היא לרכז ולספק מידע על משרות רלוונטיות בתחומי הלימודים הנלמדים במכללה .
מטרות הארגון הן לקיים קשר רציף עם הבוגרים, לעניין אותם בפעילות השוטפת של המכללה, להציע להם פעילויות שונות כגון קורסי המשך ולימודים מתקדמים, הצעות עבודה וגיוס עובדים – בעזרת המרכז לניהול קריירה, וכן יצירת קשרי עבודה – net working בין בוגרים מחוגים שונים.
כמו כן, המכללה מעודדת בוגרים בולטים להרצות ולהופיע בפני סטודנטים פעילים ולתאר בפניהם את התהליך שעברו מתום לימודיהם ועד השתלבותם במקומות העבודה.
מרכז אתגרים

מרכז אתגרים ע"ש הנרייטה סאלד תומך בסטודנטים עם צרכים מיוחדים. המרכז מעניק תמיכה וליווי לסטודנטים עם מוגבלות גופנית או רפואית, סטודנטים עם לקות למידה וסטודנטים ששפת אימם אינה עברית.
במרכז מציעים תמיכה אשר מותאמת לכל סטודנט בהתאם לצרכיו, לרבות התאמות בבחינות וייעוץ אישי. כמו כן, במרכז יכולים הסטודנטים לקבל סיוע לימודים באמצעות סדנאות לפיתוח אסטרטגיות למידה או חונכות אישית.
יועצי מרכז אתגרים מלווים את הסטודנטים מול ראשי חוגים במקרים של בניית תוכניות לימודים הדרגתיות ומותאמות, וכן מעניקים ליווי מול רופאים ומאבחנים.
קמפוס שטראוס

בשנת 2012 הוקם "קמפוס שטראוס" של המרכז האקדמי, אשר מיועד לחברה החרדית, בו מתנהלים הלימודים בהפרדה מגדרית. במסגרת הקמפוס ניתן לרכוש תארים במקצועות כמו אופטומטריה, ביוטכנולוגיה, ניהול ארגוני שירות, מדעי המחשב, מדעי המעבדה רפואית, הפרעות בתקשורת ועבודה סוציאלית.
קמפוס ירוק

הקמפוס הירוק במרכז האקדמי הרב תחומי ירושלים, מרכז את מגוון הפעילויות הסביבתיות בתוך המכללה, כמו גם את הפעילויות הקהילתיות הסביבתיות מחוצה לה. פרויקט זה פועל במכללה מזה למעלה מחמש שנים.
המטרה העיקרית של הקמפוס הירוק במכללה היא ליזום, לבצע ולהוביל מהלכים בתחום איכות הסביבה בתוך הקמפוס ופעילויות קהילתיות סביבתיות מחוצה לה ולהוות נקודת מפגש ליוזמות בתחום איכות הסביבה. במסגרת הקמפוס הירוק יש מיקוד על העלאת המודעות הסביבתית של הסטודנטים, של חברי הסגל ושל עובדי המכללה, מתוך הבנה כי מודעות זו תקרין ותשפיע גם מחוץ לתחומי המכללה.
פרויקטים מיוחדים

במרכז האקדמי הרב תחומי ירושלים פועלת תוכנית בינלאומית - International office . מטרת התכנית היא לקדם את הרמה האקדמית של המרכז דרך שיתופי פעולה בינלאומיים ובאמצעות חיזוק רמת האנגלית של הסטודנטים וחשיפה שלהם לסטודנטים מחו"ל, תוכניות ותרבות בינלאומית. השאיפה היא גם לקדם את ההכרה והמוניטין הבינלאומי של המכללה והמרצים באמצעות התכנית. הפעילות הבינלאומית במכללה מתרכזת בשני ערוצים: פיתוח תוכנית Erasmus + של האיחוד האירופאי באופניה השונים פיתוח תוכניות, פיתוח ניידות סגל וסטודנטים וכן בהתאם למענקים שמקבלת המכללה ממל"ג לפיתוח הנושא הבינלאומי. במסגרת זו מתמקדים בפיתוח ושיפור תשתיות טכנולוגיות שיאפשרו שילוב סטודנטים מחו"ל, פיתוח תחום "בינלאומיות בבית" – שילוב של תכנים בינלאומיים בתוכנית הלימודים השונות, כגון הרצאות אורח וכן הסבת קורסים לאנגלית במסגרת תוכניות הלימוד הקיימות. בנוסף, קידום המיומנות של הסטודנטים בשפה האנגלית על ידי הרחבת מאגר קורסי הבחירה הכלליים באנגלית המוצעים לסטודנטים. בנוסף, ייזום שיעורים וקורסים דיגיטליים עם מוסדות בחו"ל ואת תוכנית הערכת האיכות של הבינלאומיות. בשנתיים האחרונות השתתפו עשרות סטודנטים ממדינות שונות בקורסים בינלאומיים של המכללה.
The Blender מרכז יזמות וחדשנות - בראשית 2021 המרכז האקדמי פתח, בשיתוף עם הרשות לפיתוח ירושלים ומשרד ירושלים ומורשת את ה-"Blender" – מרכז יזמות וחדשנות. המרכז ממוקד בחדשנות רדיקלית, לימוד קבוצתי וניתוח הגורמים המשפיעים על הצלחת יוזמות סטארט אפ. ה"Blender" מתמקד בעידוד סטודנטים, בוגרים וסגל ללמוד מה מניע חדשנות ולעודד תפיסה ויכולות של יזמות.
המרכז האקדמי הרב תחומי ירושלים לקהל הרחב

גלריה עזריאלי נוסדה בתרומתה של משפחת עזריאלי. במכללה מתקיימות מדי שנה תערוכות גמר הפתוחות גם לציבור הרחב, בהן מציגים בוגרי החוגים במכללה את פרויקט הגמר שלהם. בתערוכה נחשפים הפרויקטים גם לגורמים בתעשייה מתוך מטרה לסייע לסטודנטים בהמשך פיתוח הפרויקטים ובהוצאתם לשוק.
מרפאות עיניים, מרפאות שמיעה, מרפאות שפה ודיבור - מרפאות המלוות על ידי צוותים בפיקוח משרד הבריאות ומשלבות סטודנטים במכללה כדי להכשיר אותם לעבודה בתחום. הבדיקות מוצעות לכל המעוניין וכרוכות בתשלום סמלי.
מרכז אדלר לאפזיה - מרכז שיקומי חברתי לאנשים עם פגיעה נרכשת בשפה הנמצאים לאחר הטיפול השיקומי הראשוני. המרכז מקבל אנשים החל משנה אחרי האירוע ועד בכלל. המרכז פועל כעמותה ללא מטרות רווח הפתוח לאנשים עם אפזיה. פעילות המרכז מתבססת על הגישה הסוציאלית לטיפול באפזיה המתמקדת בכוחות הקיימים ושמה דגש על הרחבת הפעילות והמעורבות של האדם בחברה לאורך החיים. המרכז פועל בחוג להפרעות בתקשורת במכללה האקדמית הדסה. הוא הוקם על ידי משפחת אדלר ממרכז אדלר לאפזיה בניו-ג'רזי, ארצות הברית.
הערות שוליים

1 2 3  לפי לוח 8 - סטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה באתר המועצה להשכלה גבוהה, נכון לשנת הלימודים ה'תש"ף (2019–2020)
↑  לוח 8 באתר המועצה להשכלה גבוהה (נכון לתשפ״ב)
↑  נפתח המכון לפארמאקולוגיה על הר הצופים, הארץ, 15 באוקטובר 1942
↑  עשור לביה־ס המקצועי ע"ש סליגסברג, הַבֹּקֶר, 24 באפריל 1953
↑  נחנך בית-ספר מקצועי בירושלים, דבר, 15 ביוני 1958
↑  נפתח בית-ספר למורות לתפירה, דבר, 6 בינואר 1958
↑  נח סביר, בית־ הספר ע"ש סליגסברג חגג 20 שנה לקיומו, מעריב, 20 במרץ 1963
↑  יורחב ביה"ס סליגסברג בבירה, מעריב, 14 בפברואר 1968
↑  יוסף צוריאל, מכללה חדשה, מעריב, 3 במאי 1970
↑  מכללה מקצועית המושכת נשים, מעריב, 19 באוגוסט 1971
↑  נחום ברנע, מכללת "הדסה" אוניברסיטת־כיס, דבר, 28 ביולי 1971
↑  המחזור הראשון של מכללת ״הדסה״ בירושלים, על המשמר, 14 בנובמבר 1972
↑  קרן השתלמות והמחקר של ענפי הדפוס, מעריב, 21 ביולי 1987
עובדות על ענף הדפוס, מעריב, 17 באפריל 1990
↑  אלקטרואופטיקה, מעריב, 8 בדצמבר 1986
↑  עתיד במקצועות העתיד, חדשות, 30 במרץ 1989
↑  בי"ם תיכון מקיף חדש על־שם סליגסברג־ברנדייס ייבנה בירושלים, דבר, 23 ביוני 1980
↑  תמי זילברג, תואר ראשון במחשב ב"הדסה", מעריב, 5 ביוני 1987
↑  חוג למדעי המחשב במכללת הדסה - פריצת דרך, מעריב, 23 במרץ 1988
↑  מכללת הדסה ירושלים מודיעה על פתיחת ההרשמה למסלול לימודים חדש - עיצוב תעשייתי, חדשות, 27 בדצמבר 1991
↑  המכללה למלונאות - דביר - שליד מכללת הדסה - ירושלים, חדשות, 20 במרץ 1992
↑  זהבה דברת, ‏קלינאי תקשורת, באתר גלובס, 29 ביולי 2001
↑  ג'ודי מלץ, ‏יפי תואר, באתר גלובס, 21 ביולי 2002
↑  חגית פלג-רותם, ‏מכללת הדסה ירושלים קיבלה אישור מהמועצה להשכלה גבוהה ללימודי תואר ראשון, באתר גלובס, 10 באוגוסט 2008
↑   המכללה האקדמית הדסה- אקדמיה שחושבת אחרת, באתר הארץ, 6 במרץ 2016
↑  תואר שני במכללה האקדמית הדסה, באתר כל העיר, 10 ביולי 2018
↑  המכללה האקדמית הדסה: חיבוק לסטודנטים, באתר ynet, 30 באוקטובר 2014
↑  תואר ראשון בפוליטיקה ותקשורת: המכללה האקדמית הדסה ירושלים, באתר כל העיר, 10 ביולי 2018
↑  המכללה האקדמית הדסה: פתיחת תכנית לתואר ראשון (B.S.W)* בעבודה סוציאלית בירושלים, באתר כל העיר, 10 במאי 2018
↑  אחרי 55 שנה: המוסד האקדמי הוותיק משנה את שמו | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2025-02-02
↑   אור קשתי, הכניסה לנשים מהשער האחורי: כך פועלת ההפרדה באקדמיה, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2020
↑  פרויקט גמר של סטודנט לעיצוב תעשייתי מסייע לאנשים עם חרדת טיסה, ‏2018
↑  רוני קציר, תקשורת חזותית: תערוכות הבוגרים, באתר כלכליסט, 7 ביולי 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265451805171  ISNI: 0000 0004 0366 7759  LCCN: nr2004029233  VIAF: 122533089   WorldCat (עם VIAF): 122533089 
מעבדת החוג למדעי המחשב במרכז האקדמי הרב תחומי ירושלים
התאוריה הפוליטית הרביעית

| --- | --- |

עטיפת המהדורה הרוסית של הספר
 מידע כללי
 מאת:  אלכסנדר דוגין
 שפת המקור:  רוסית
 סוגה:  מסה 
 נושא:  מחשבה מדינית 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  2009 
 מספר עמודים:  351 (במהדורה הרוסית)
 
התאוריה הפוליטית הרביעית (ברוסית: Четвёртая политическая теория) הוא ספר פוליטי מאת הפילוסוף הפוליטי, האנליסט והאסטרטג הפוליטי רוסי אלכסנדר דוגין. הספר, שפורסם לראשונה בשנת 2009, מתווה מסגרת לאידאולוגיה פוליטית חדשה, אותה דוגין מציע כחלופה לשלוש האידאולוגיות הדומיננטיות של המאה ה-20 - ליברליזם, קומוניזם ופאשיזם.
סקירה כללית

בספר דוגין מבקר ליצור תיאוריה פוליטית חדשה לחלוטין שתתעלה על מה שהוא מזהה כחסרונות העיקריים של שלושת התיאוריות הפוליטיות הדומיננטיות של המאה ה-20 - ליברליזם, פשיזם וקומוניזם. לטענתו, בעוד שאותן האידאולוגיות הפוליטיות עיצבו את העולם המודרני, אף אחת מהן לא מסוגלת לספק מענה הולם למשברים הקיומיים והתרבותיים של המאה ה-21. לטענתו הליברליזם הפכה לאידאולוגיה הדומיננטית בעקבות המלחמה הקרה, ובפועל הביסה את האידאולוגיות האחרות. עם זאת, הוא מאשים את הליברליזם בקידום אינדיבידואליזם מופרז, בשחיקה של המבנים החברתיים המסורתיים ובטיפוח תרבות אשר לועגת לעבר.
במקום לנסות לבחור בפשיזם או בקומוניזם כחלופות לליברליזם, דוגין מציע לשלב אלמנטים נבחרים משלושת האידאולוגיות, במטרה "לנטרל ולנקות" את ההיבטים השליליים של אותן האידאולוגיות, כמו הגזענות והאתנוצנטריות שבאים עם הפשיזם או החומרנות שבאה עם הקומוניזם. האידאולוגיה החדשה הזו, אותה הוא מכנה "התיאוריה הפוליטית הרביעית", תהיה לטענתו אידאולוגיה נצחית ואוניברסלית, ותדחה את תפיסת ההתקדמות הליניארית של קידמה חברתית אשר לטענתו עומדת בבסיס המחשבה הליברלית. לטענתו האידאולוגיה החדשה תשים דגש על מסורות תרבותיות וזהות קולקטיבית.
השפעה

מת'יו היימבך (אנ') מנהיגה לשעבר של המפלגה הפוליטית הנאו-נאצית האמריקנית מפלגת הפועלים המסורתית(אנ') הצהיר בעבר על זיקה לתאוריה הפוליטית הרביעית. ארגון הימין הקיצוני הברזילאי Nova Resistência הצהיר גם על כך שהארגון דוגל בעקרונות של התאוריה הפוליטית הרביעית.
לספר הייתה השפעה ניכרת במיוחד ברוסיה, בה רעיונותיו של דוגין עולים בקנה אחד עם התנועה האירואסיאנית אשר דוגלת ביצירת גוש גאופוליטי אותו תוביל רוסיה, ואשר מתנגדת להגמוניה הליברלית המערבית.
ראו גם

אירואסיאניות
יסודות הגאופוליטיקה: העתיד הגאופוליטי של רוסיה
הערות שוליים

↑  Dugin, Alexander (2012). The Fourth Political Theory. תורגם ע"י Sleboda, Mark; Millerman, Michael. Arktos Media. pp. 1–50.
↑  Bertrand, Natasha (10 בדצמבר 2016). "'A model for civilization': Putin's Russia has emerged as 'a beacon for nationalists' and the American alt-right". Business Insider (באנגלית אמריקאית). {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Zanini, Fábio (2022-03-02). "Guru da expansão russa, Aleksandr Dugin tem seguidores no Brasil e é fã de bossa nova". Folha de S.Paulo.
מייקל קורטיז

| --- | --- |

 לידה:  24 בדצמבר 1886 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  10 באפריל 1962 (בגיל 75) שרמן אוקס, לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  פורסט לאון ממוריאל פארק 
 שם לידה:  Kaminer Manó 
 מדינה:  הונגריה, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1912–1961 (כ־49 שנים)
 עיסוק:  במאי, מפיק, שחקן ותסריטאי
 בן או בת זוג:  בס מרדית' (1929–1962)  לילי דמיטה (1925–1926)  Lucy Doraine (1918–1923) 
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר (1943)  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד 
 פרופיל ב-IMDb
 
מייקל קורטיז (במקור מנו קמינר, באנגלית: Michael Curtiz; בהונגרית: Kertész Mihály;‏ 24 בדצמבר 1886 – 10 באפריל 1962) היה במאי קולנוע יהודי-הונגרי-אמריקאי יליד-הונגריה. הוא פעל ב"תור הזהב" של האולפנים הגדולים בהוליווד בשנות השלושים, הארבעים והחמישים של המאה ה-20, וסרטיו כוללים קלסיקות הוליוודיות כ"הרפתקאות רובין הוד", "קזבלנקה", ו"חג מולד לבן".
ביוגרפיה

קורטיז נולד בבודפשט בירת הונגריה (באימפריה האוסטרו-הונגרית דאז) בשם מיהאי קרטס קמינר למשפחה יהודית. הוא ברח מן הבית על מנת להצטרף לקרקס בעודו בן 17, ולאחר מכן החל בלימודי משחק באקדמיה המלכותית לאומנות המשחק. ב-1912 החל במשחק ובבימוי קולנוע בהונגריה תחת השם "מיכאי קרטש", וביים 43 סרטים הונגריים. במלחמת העולם הראשונה הוא לחם במסגרת הצבא ההונגרי ולאחריה המשיך בבימוי. תחילה בווינה ובהמשך - בגרמניה. בתקופה זו ביים 21 סרטים נוספים; המפורסם שבהם הוא הסרט האילם המונומנטלי "סדום ועמורה", שקורטיז מופיע בו גם כאחד הכותבים.
ב-4 ביולי 1926 היגר קורטיז לארצות הברית, והחל בקריירת בימוי ארוכה ופורה בהוליווד שכללה יותר ממאה סרטים בסוגות קולנועיות מגוונות. הוא קיבל ארבע מועמדוית לפרס האוסקר, מהן שתיים באותה השנה, ולבסוף קיבל את הפרס עבור הסרט "קזבלנקה" (1942). באולפני האחים וורנר בשנות השלושים היה קורטיז פורה במיוחד, ולעיתים סיים ארבעה סרטים בשנה, למרות שלעיתים לא היה הבמאי היחיד בפרויקטים אלו. באמצע שנות השלושים החל בשורת סרטי הרפתקאות מצליחים בכיכובו של ארול פלין, שכללו את "קפטן בלאד" (1935), "התקפת הבריגדה הקלה" (1936) ו"הרפתקאות רובין הוד" (1938). סרטים אלו מבוימים במקצועיות ובמיומנות, ועודם מוקרנים כיום, כשבעים שנה לאחר יצירתם.
בשנות הארבעים המשיך קורטיז בפיתוח סגנון ויזואלי מתוחכם הכולל תנועת מצלמה חופשית, ומשחק מתוחכם בין אור וצל. דוגמה מוקדמת לטכניקה זו ניכרת כבר בסרט "תעלומת הרצח באכסניית הכלבים" (1933) בכיכובו של ויליאם פאוול. דוגמאות לעבודתו משנות הארבעים הן "זאב הים" (1941), "קזבלנקה" "מילדרד פירס" (1945) ו"רומן בלב ים" (1948). רבים מסרטיו בתקופה זו לוו בנעימותיו של המלחין מקס שטיינר.
בשנות החמישים הפסיק לעבוד עם אולפני וורנר, ויצר מספר סרטים עבור אולפנים אחרים. בשנים אלו דעכה תהילתו. את סרטו האחרון, מערבון שגרתי בשם "הקומנצ'רוס", בכיכובו של ג'ון ויין, ביים בשנת 1961.
על אף שהותו הארוכה בארצות הברית מעולם לא שלט קורטיז כהלכה בשפה האנגלית וסיפק אנקדוטות רבות בנושא. אחד הביטויים המפורסמים בהם השתמש, "הביאו את הסוסים הריקים" (בהתכוונו לסוסים ללא רוכבים), שימש מאוחר יותר לשם האוטוביוגרפיה של השחקן דייוויד ניבן.
הוא נחשב לבמאי דיקטטורי נוסח אריך פון שטרוהיים, ואירוני הדבר שאת תהילתו הקולנועית ואת פרס האוסקר היחיד שקיבל קיבל עבור "קזבלנקה" שהסרטתו הייתה אירוע כאוטי, ללא תסריט כתוב מראש, ונעשתה בחיפזון בימי המלחמה.
קורטיז נישא שלוש פעמים לשחקניות. בשנת 1962 נפטר ונטמן בקליפורניה.
קורטיז נחשב למקצוען הוליוודי, אשר סיפק סרטים בקו תעשייתי. תאורטיקנים של הקולנוע אינם מחשיבים אותו ליוצר בעל סגנון ייחודי ("Auteur"), שכן עבודתו השתרעה על פני סוגות קולנוע רבות, ולא התאפיינה בשיטות צילום או עריכה ייחודיות. עם זאת סרטיו, מסרטי ההרפתקאות עם ארול פלין, ועד למלודרמות כ"מילדרד פירס" נותרים מהנים מאוד גם לצופה המודרני, וחלק מהם (ובמיוחד קזבלנקה) נחשבים לקלסיקה של הקולנוע.
אשר אנשיל ניימאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1798 ה'תקנ"ט קיטזה
 פטירה:  9 במאי 1882 (בגיל 84 בערך) כ' באייר ה'תרמ"ב ירושלים
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים
 מדינה:  האימפריה האוסטרו-הונגרית; האימפריה העות'מאנית
 השכלה:  ישיבת פרשבורג
 מקום פעילות:  ואץ, ירושלים
 תקופת הפעילות:  1833–1882 (כ־49 שנים)
 השתייכות:  יהדות אורתודוקסית, היישוב הישן
 רבותיו:  הרב צבי הירש ברוידא; הרב חיים בנימין הלוי פולאק; החתם סופר
 חיבוריו:  שמן לאשר; כרם בן שמ"ן
 בת זוג:  דבורה; הדס לבית ראש
 אב:  משה שמואל ניימאן
 אם:  ייטל לבית גינז
 
הרב אשר אנשיל ניימאן (ה'תקנ"ט 1798 – כ' באייר ה'תרמ"ב, 9 במאי 1882) היה רבה הראשון של הקהילה היהודית בואץ (וייצן) שבהונגריה, ממייסדי הקהילה ההונגרית בירושלים ורבה הראשון.
תולדות חייו > בהונגריה

נולד בשנת ה'תקנ"ט בקיטזה (אנ') לרב משה שמואל ניימאן, מחנך ומדקדק, תלמיד הרב שמואל קעלין והרב ברוך ייטלס ומחבר הספרים "חנוך לשון הקודש", "הישר והברית", "מעגל ישר" ועוד, ומתרגם מלות ההגיון לרמב"ם לגרמנית. אמו ייטל הייתה בתו של ר' לייב גינז מקיטזה. כנראה למד בצעירותו אצל רבה של קיצע, צבי הירש ברוידא ואצל ר' חיים בנימין הלוי פולאק. נשא את דבורה מפרשבורג, ועבר להתגורר שם, וכפי הנראה למד מפי החת"ם סופר. בשנת ה'תקצ"ג, כשהיה כבן 34, החל לכהן כרבה של קהילה חדשה שנוסדה - קהילת יהודי ואץ (וייצן) שנוסדה בכפר פנץ (אנ') הסמוך לואץ ולאחר מכן בואץ עצמה. נוסף לכך, שימש כדרשן וכמוהל. בשנת ה'תרי"ח, אושר מינויו על ידי השלטונות. בתפקיד זה כיהן 30 שנה. לפני עזיבתו, ציידו אותו בני הקהילה במכתב המלצה, ובו כתבו בין השאר: ”היה רועה רוחני ומוהל אומן כל השנים במסירות נפלאה... השאיר זכר נאמן בלבו של כל אחד ואחד מבני הקהילה”.