stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כלכלת אוקראינה

| --- | --- |
מפת כלכלת אוקראינה
מפת כלכלת אוקראינה
 דירוג עולמי:  42
 מטבע:  הריבניה
 ארגוני סחר:  ארגון הסחר העולמי,מועצת אירופה
 סטטיסטיקה
 תמ"ג:  175 מיליארד $ (2013)
 תמ"ג לנפש:  7400 $ (2013)
 צמיחה כלכלית:  0% (2013) (דירוג: 220; הערכה לשנת 2015)
 אינפלציה (מה"ל):  0.5% (2013)
 אוכלוסייה מתחת לקו העוני:  24.1% (2013)
 מדד ג'יני:  24.6 (דירוג: 144; 2013)
 כוח עבודה:  22.1 מיליון (2013) (הערכה לשנת 2015)
 אבטלה:  8% (2013)
 קשרי מסחר
 יצוא:  71.2 מיליארד $ (2013)
 מדינות עיקריות:  רוסיה (25%), טורקיה (5%), איטליה (4.5%)
 יבוא:  87.3 מיליארד $ (2013)
 מדינות עיקריות:  רוסיה (32%), סין (9%), גרמניה (8%)
 חוב חיצוני:  138.3 מיליארד $ (2013)
 
 הנתונים מבוססים בעיקר על:  ספר העובדות העולמי של ה-CIA הסכומים הנקובים בדולרים בערך זה, הכוונה לדולר אמריקאי, אלא אם כן צוין אחרת
כלכלת אוקראינה היא כלכלת שוק חופשי מתפתחת המנסה לייצב עצמה מאז התפרקות ברית המועצות. לפני הפירוק, הייתה אוקראינה הסובייטית הרפובליקה המתועשת ביותר בברית המועצות, יחד עם רוסיה הסובייטית. לאחר התפרקות ברית המועצות, הצטמקה כלכלתה של אוקראינה בחצי. הפגיעה הקשה ביותר הייתה בענפי התעשייה הכבדה.
לאורך שנות ה-90 נרשמה צמיחה שלילית ומחסור בחומרי גלם ובמוצרי צריכה. בשנים הראשונות התבצעה הפרטה מהירה ומדיניות מוניטרית חסרת אחריות הובילה להיפראינפלציה בשנים 1993–1995. מאז שנת 2000 ישנה צמיחה חיובית הודות לרפורמות ממשלתיות, הגדלת הצריכה וריבוי בהשקעות זרות.
אוקראינה היא מדינה מתפתחת. בשנת 2018 אוקראינה הפכה למדינה הענייה באירופה.
רקע

בימי השלטון הסובייטי הייתה אוקראינה לאחת המדינות המתועשות. היא ירשה מברית המועצות תשתית תעשייתית ותחבורתית מפותחת. עם כינון אוקראינה העצמאית כל המשק הולאם עקב המורשת הסובייטית של כלכלה מתוכננת. נשיאה הראשון, ליאוניד קרבצ'וק פתח בתוכנית של הפרטה והסרת הפיקוח על המחירים. ההפרטה הייתה נגועה בשחיתות שלטונית עמוקה וחסרת שקיפות. הזעזוע עקב המעבר המהיר לכלכלת שוק גרם לירידה חדה בתקבולי הממשלה. כדי לפתור בעיה זו החלו רשויות אוקראינה באימוץ מדיניות מוניטרית חסרת אחריות והבנק הלאומי של אוקראינה החל להדפיס כסף בכמויות גדולות. מדיניות הרסנית זו הובילה להיפר אינפלציה שהגיעה לאלפי אחוזים.
עם הזמן כלכלת אוקראינה הפכה לכלכלת שוק חופשי מתפתחת. צמיחת התמ"ג נרשמה לראשונה בשנת 2000. היא גדלה במהירות משנת 2000 עד 2008 כאשר המשבר הכלכלי העולמי (2008) החל ברחבי העולם והשפיע גם על אוקראינה בשנים 2008–2009. הכלכלה התאוששה בשנת 2010 והמשיכה להשתפר עד 2013. מ-2014 עד 2015, הכלכלה האוקראינית סבלה ממיתון חמור, כאשר התמ"ג בשנת 2015 היה מעט מעל מחצית מערכו בשנת 2013. בשנת 2016, הכלכלה שוב החלה לצמוח. עד 2018, הכלכלה האוקראינית צמחה במהירות, והגיעה לכמעט 80 אחוזים מגודלה בשנת 2008. למרות שיפורים אלו, אוקראינה נותרה המדינה הענייה ביותר באירופה לפי תוצר נומינלי לנפש, אשר חלק מהעיתונאים ייחסו לשחיתות גבוהה. אירועי הסכסוך האוקראיני-רוסי פגעו בכלכלת המדינה.
צמיחה

לאחר הכרזת העצמאות ב-1991 חוותה כלכלת אוקראינה שיעורי צמיחה שליליים וכלכלתה הצטמקה בכ-60%.
לאחר שנת 2000 חלה צמיחה חיובית והחוב הציבורי התייצב על כ-15 מיליארד דולר.
בסוף שנת 2006 העריך ראש ממשלת אוקראינה, ויקטור ינוקוביץ', כי הכלכלה גדלה בשנה זאת בכ-7% ריאלית. המשכורת הממוצעת לשכיר הייתה כ-250 דולרים.
בשנת 2009 בעקבות המשבר הכלכלי העולמי הצטמקה כלכלת המדינה ביותר מ-15%. יחד עם זאת, כבר בשנת 2010 הורגשה צמיחה והיא חזרה להיקף שהיה לפני המשבר.
בשנת 2013 הגיעה כלכלת אוקראינה לכ-70% מגודלה בשנת 1990.
ב-2014-2013, הכלכלה הושפעה מהמשבר הפוליטי באוקראינה בהקשר להסכם הסחר עם אירופה, הלחץ הכלכלי הרוסי והסכסוך האוקראיני-רוסי אשר הביא לסיפוח של קרים וחוסר יציבות בדרום מזרח אוקראינה.
לקראת שנת 2014 החוב הציבורי תפח לכ-74 מיליארד דולר, פי חמישה יותר מאשר בתחילת המילניום. בעקבות הלחימה במזרח המדינה במהלך שנת 2014 התמ"ג קטן בכ-7% ובשנת 2015 הייתה הקטנה נוספת. בשנת 2016 לראשונה מאז 2010 נרשם גידול, אשר עמד על כ-2%.
משק

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
משק > חשמל

אוקראינה היא היצרנית השביעית בגודלה של אנרגיה גרעינית, יש לה 15 כורים גרעיניים לייצור חשמל, הפרוסים על פני ארבעה אתרים שונים. יכולת הייצור חשמל של הכורים הגרעינים מגיעה ל-13,5 גיגה ואט. בתקופות השיא צרכה אוקראינה עד 20 גיגה ואט חשמל, אך לאחר הפלישה הרוסית צריכת החשמל ירדה מאוד ונוצרו עודפים גדולים של ייצור חשמל. ביום שקדם לפלישה הרוסית לאוקראינה התנתקה אוקראינה מהחיבור לרשתות החשמל של רוסיה ושל בלארוס ולאחר הפלישה לא חזרה להתחבר אליהן. לבקשת אוקראינה חברות השוק האירופי המשותף חיברו את רשת החשמל של אוקראינה ושל רפובליקת מולדובה לרשת החשמל שלהן, מה שמאפשר העברת חשמל מאוקראינה למדינות אירופה,.
אוקראינה מייצאת חשמל למדינות השכנות: הונגריה, פולין, סלובקיה, מולדובה ורומניה. כמחצית ממנו מיוצר בתחנות כוח גרעיניות שנבנו בתקופת ברית המועצות. באוקראינה ארבע תחנות כוח גרעיניות: תחנת הכוח הגרעינית רובנו, תחנת הכוח הגרעינית זפוריז'יה, תחנת הכוח הגרעינית הדרום אוקראינית ותחנת כוח הגרעינית חמלניצקי.
בנוסף לכך פועלת תחנת כוח הידרואלקטרית גדולה בשם דנייפרוגס על נהר דנייפר, ומספר תחנות כוח קיטוריות. בחצי האי קרים ובאזור אודסה הוקמו גם תחנות כוח סולאריות.
משק > חקלאות

בשנת 2014, כ-5.8% מכח האדם במדינה עסקו בחקלאות, 26.5% עסקו בתעשייה ו-67.8% במגזר השירותים.
יותר משני שלישים משטחי אוקראינה הם שטחי חקלאות. לפי מחלקת החקלאות של ארצות הברית, בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-21, אוקראינה הייתה אחראית לכעשירית מיצוא החיטה בעולם, 14% מיצוא התירס וכמחצית משמן החמניות בעולם. היא גם אחד מהיצרנים הגדולים ביותר של אגוזים. אוקראינה ייצרה גם דבש טבעי יותר מכל מדינה אחרת באירופה והיא אחת מיצרניות הדבש הגדולות בעולם,
משק > תיירות

תעשיית התיירות באוקראינה לא נחשבת למפותחת, אך היא מספקת תמיכה מכרעת לכלכלת אוקראינה. בשנת 2012 הייתה אוקראינה יעד התיירות השמיני בגודלו באירופה, עם 23 מיליון מבקרים. באותה שנה תרומת התיירות לתוצר הסתכמה ב-28.8 מיליארד דולר, שהם 2.2% מהתמ"ג, ותמכה במישרין ב-351,500 משרות (1.7% מכלל המועסקים).
יעד ידוע בבירה קייב הוא לאוורת קייב-פצ'רסק, מתחם של מנזרים וכנסיות היסטורי שהיה מקום קבורה לשליטי רוס של קייב.
הערות שוליים

↑  דוד בקר, "אוקראינה הפכה ב-2018 למדינה הענייה באירופה", באתר ישראל היום, 29 בינואר 2019
↑  https://www.atlanticcouncil.org/blogs/ukrainealert/what-is-wrong-with-the-ukrainian-economy/
↑  Welcome to Ukraine, the most corrupt nation in Europe, the Guardian, ‏2015-02-06 (באנגלית)
↑  מדדים עיקריים, באתר הבנק הלאומי של אוקראינה
↑  Russian economic pressure on Ukraine,2014-03-26
↑  Énergie : l'Ukraine exporte désormais de l'électricité vers l'Union européenne (בצרפתית)
↑  Un inginer (ברומנית)
↑  Employment to population ratio, 15+, total (%) (national estimate) - Ukraine | Data, data.worldbank.org
↑  Labor force, total - Ukraine | Data, data.worldbank.org
↑  https://www.cia.gov/the-world-factbook/countries/ukraine/
↑  דרו הינשו ואליסטר מקדונלד, ‏אוקראינה במרוץ לעקיפת המצור הימי הרוסי כדי למנוע קריסה כלכלית, באתר גלובס, 9 במאי 2022
↑  FAOSTAT, www.fao.org
| כלכלת מדינות העולם |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין • המדינה האסלאמית  • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה   • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה  • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל   • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי  • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס  • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל   • איי שלמה  • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה  • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
שיעור צמיחת התמ"ג הריאלי באוקראינה לפי שנים
לנדשולהיים הרלינגן

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  German rural boarding school movement 
 מיקום:  הרלינגן 
 מדינה:  גרמניה 
 מייסדים:  אנה אסינגר, קלרה ויימרסהיימר 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1926
 תאריך פתיחה רשמי:  1926 
 תאריך פירוק:  1939 
 
 קואורדינטות:  48°25′12″N 9°53′27″E﻿ / ﻿48.420002°N 9.890818°E﻿ / 48.420002; 9.890818
  (למפת גרמניה מוגדלת) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפונילנדשולהיים הרלינגן(למפת גרמניה רגילה) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפונילנדשולהיים הרלינגן
 
לנדשולהיים הרלינגן (גרמנית: Landschulheim Herrlingen) היה מוסד חינוכי פרוגרסיבי, שנוסד על ידי האחיות קלייר ויימרסהיימר ואנה אסינגר, בהשקעת אחיהם וילי ופרנץ אסינגר, בשנת 1926 בהרלינגן (Herrlingen), כפר בדרום גרמניה שכיום הוא חלק מהעיירה בלאושטיין במדינת באדן-וירטמברג. בעקבות הגבלות הנאציזם, המוסד הועתק על ידי אנה אסינגר ב-1933 לאנגליה, ובמקביל המשיכו לנהלו אחותה של אנה, קלייר ויימרסהיימר, והוגו רוזנטל. קלייר ויימרסהיימר עלתה לארץ-ישראל המנדטורית ב-1936, והקימה את משק ילדים פרדס חנה. הוגו רוזנטל המשיך לנהל את המוסד עד אביב 1939, אז סגר אותו, עזב את גרמניה, ועלה בשנית לארץ-ישראל. לציון שיבתו לארץ ישראל, הוא עברת את שמו ליוסף ישובי, והחל משנת 1940 ניהל את כפר ילדים ונוער אהבה.
היסטוריה

קלייר אסינגר ילידת אוּלְם ניהלה בהרלינגן החל מ-1912 מוסד בשם "קינדרהיים הרלינגן" לילדים בגילאי טרום-בית ספר שתוארו "קשים לחינוך", חלקם עם נכויות נפשיות וקוגניטיביות. היא נישאה בשנת 1913 למוריץ ויימרסהיימר, אשר שימש כרופא בהרלינגן וסביבתה. מוריץ נפטר בשנת 1919 כאשר קלייר הייתה בהריון עם ילדם השלישי. קלייר גידלה את ילדיה כאם יחידנית, יחד עם ילדי המוסד.
בשנת 1925, כאשר הייתה צריכה לקבל החלטה לגבי המשך חינוכם של ילדיה וילדי המוסד, החליטה בשל הסתייגותה ממערכת החינוך הממלכתי, להקים בית ספר כפרי פרטי. אחיה וילי ופריץ אסינגר (פריץ היה סוחר עשיר בעיר אוּלְם) מימנו רכישת שטח להקמת בית הספר בסמוך לביתה, והיא הזמינה את המורה לודוויג וונדר לנהל את המוסד החדש. וונדר עזב תוך זמן קצר והחליפה אותו אחותה של קלייר, אנה אסינגר, אשר רכשה השכלה וניסיון בהוראה בארצות הברית. אליהן הצטרפה גם אחותן פאולה, שהוכשרה בסיעוד והתנסתה בטיפול ביתי בילדים עם בעיות התנהגות.
המוסד החדש, "לנדשולהיים הרלינגן", נפתח ב-1926 כבית ספר ניסיוני, בית הספר הפרוגרסיבי הראשון במדינת וירטמברג. המוסד ציוד בריהוט יפיפה, במוצרי טקסטיל בעבודת יד ובמיטב מכשירי החשמל של התקופה.
הביקוש הרב לשירותי המוסד הוביל להתרחבותו, ב-1928 נשכר בנין נוסף, וב-1932 נרכש אותו בניין. קודם לכן בין השנים 1921–1926 היה זה ביתה של חוקרת תולדות האמנות והפזמונאית היהודייה-גרמנייה גרטרוד קנטורוביץ, ועתיד היה להיות בין השנים 1943–1945 ביתה של משפחת ארווין רומל.
בניהולה של אנה אסינגר אושר למוסד לחנך בשיטת מונטסורי. אסינגר הדגישה ערכים של אחראיות קהילתית, הן בקרב הצוות והן בקרב התלמידים. חשיבות רבה ניתנה גם לחינוך הגופני, ההיגיינה והחינוך לאמנויות. הושם דגש על למידה כחווית חיים, כך למשל בחדר האוכל שוחחו באנגלית או צרפתית כדי לתרגל את לימודי השפות, ובשיעורי אמנות אחר הצהרים עסקו בנושאים מתוך הידע העיוני שנרכש בשיעורי הבוקר. הקשר בין ההכשרה העיונית למעשית הודגם בבניית בניין נוסף לבית הספר, שנבנה על ידי התלמידים והמורים. קבוצות הלימוד לא היו גילאיות אלא מעורבות, ההשתתפות בהן הייתה לפי התפתחותו האישית של התלמיד. לא נעשה שימוש בשיטת הציונים אלא בהערכות מילוליות מפורטות. צוות בית הספר, הן המורים והן עובדי משק הבית, השתכרו שכר שוויוני, דבר שהדגים באופו מעשי את התפיסה החינוכית כי עבודה פיזית ועבודה רוחנית הן זהות בחשיבותן.
מלבד ילדי החינוך המיוחד שהגיעו מבית האומנה של קלייר ויימרסהיימר, וילדי בית האומנה של קטה המבורג (שתמורת לימודיהם בהרלינגן שימשה מורה למתמטיקה בבית הספר), היו בין התלמידים בבית הספר ילדים של משפחות ששלחו אליו את ילדיהם בשל נסיבות חברתיות (ילדי משפחות חד-הוריות, ילדים שגודלו על ידי סביהם) או מקצועיות (הורים שהירבו בנסיעות או מעברי דירה לרגל עבודתם), ביניהם ילדים ממשפחות של דיפלומטים, פוליטיקאים, שחקנים, מוזיקאים, מנצחים, זמרים וסופרים. ילדים מעטים היו מהרלינגן עצמה.
היסטוריה > המעבר לאנגליה

עד 1933 היו שליש מהתלמידים יהודים והשאר נוצרים, בית הספר נוהל באווירה של נייטרליות דתית. עם עליית הנאצים לשלטון החלו הורים נוצרים להוציא את ילדיהם מבית הספר. מרבית הילדים הנוצרים לא חזרו לבית הספר לאחר חופשת הפסחא של 1933. אנה אסינגר לא הייתה מסוגלת בתפיסתה החינוכית לנהל בית ספר תחת המשטר הנאצי, וגיבשה עבור התלמידים הנותרים שהיו מעוניינים בכך, תוכנית להעברת בית הספר לאנגליה. בחופשת הקיץ של 1933 ארגנה לכאורה שלוש קבוצות של טיול בית-ספרי, שמנו 65 תלמידים ושישה מבוגרים. הקבוצות נפגשו באוסטנדה, בלגיה, ועברו לדובר, אנגליה ב-5 באוקטובר 1933. למחרת החלו הלימודים ב"הרלינגן החדש", שנקרא מאוחר יותר Bunce Court School . בית הספר התקיים מאז במקומות שונים באנגליה עד 1948.
היסטוריה > הקמת בית ספר יהודי

לפני עזיבתה, החליטה אנה אסינגר כי עבור התלמידים היהודים שנותרו בגרמניה נדרש כיוון חינוכי שונה, יהודי-ציוני. על מנת לאפשר זאת, שמרה בסוד את תוכניות הגירתה והשיגה לבית הספר בהרלינגן אישור להמשך הפעלתו. בפועל בית הספר הפך לבית ספר כפרי פרטי יהודי (אחד משלושה בתי ספר כאלו בגרמניה בתקופה הנאצית), ואסינגר הזמינה את הוגו רוזנטל לנהלו. את האמצעים הכספיים והארגוניים השיג רוזנטל באמצעות חבריו הנס בייט ואוטו הירש. רוזנטל ניהל את בית הספר בשילוב ערכי החינוך הפרוגרסיבי והציונות, מתוך רצון להכשירם להגירה לארץ-ישראל ולחיים יצרניים בה. החינוך בבית הספר כלל לימודי עברית, היסטוריה יהודית ויהדות (בהתייחסות למשנתם של לאו בק ומרטין בובר), לוח השנה העברי וחגי ישראל ועבודה חקלאית מעשית. מתוך הכרה כי יעד ההגירה בעתידי של הילדים יהיה לאו דווקא ארץ-ישראל, נמשכו גם לימודי אנגלית וצרפתית.
ב-1934 הצטרפה לבית הספר קבוצה גדולה של ילדים ממשפחות דתיות, וכדי לא להשקיע משאבים בהכשרת המטבח, עברו בבית הספר לבישול צמחוני. בשנת הלימודים 1935/1936, בשל האוכלוסייה ההטרוגנית בבית הספר, נוספו ללימודי התיכון העיוניים גם לימודים מעשיים כגון כריכת ספרים, נגרות, מנעולנות, גינון וכלכלת בית.
הן מתוך הגישה החינוכית והן כדי להקל על תקציב בית הספר, ילדי המוסד עסקו גם בתורניות מטבח, ניקיון וטיפול בחולים. מקורות תקציביים נוספים היו אירוח כנסים ומחנות בחופשות. כך למשל בחופשת הפסחא של שנת 1936 התקיים מחנה של מכבי במוסד.
בבית הספר פעל גם מרכז ארצי להשתלמות מורים יהודים מטעם הנציגות הארצית של יהודי גרמניה והמרכז להשכלת מבוגרים יהודיים. בין המורים במרכז היו מרטין בובר ועקיבא ארנסט סימון.
לאחר מותו של חיים נחמן ביאליק ב-1934 נקרא הבניין הראשי בבית הספר על שמו. ב-1936 לאור הקשר הגובר של בית הספר עם מרטין בובר, נקרא בנין אחר בבית הספר על שמו. בניין נוסף נקרא על שם הרמב"ם.
ב-1935 הצטרף וילפריד ישראל לדירקרטיון המוסד. בשנה זו עזבה קלייר ויימרסהיימר את המוסד ועלתה עם ילדיה ארצה. היא הביאה עמה לארץ ציוד רב מבית האומנה קינדרהיים הרלינגן. היא רכשה את אחוזת מגד בפרדס חנה והקימה בה את "משק ילדים", מוסד לילדים חוסים בדומה למוסד שניהלה בהרלינגן. עורך הדין אהרן ברט עזר למוסד בנושאים משפטיים בשכר סמלי. ויימרסהיימר הצליחה להשיג סרטיפיקטים שמסרה לעליית הנוער לעליית ילדים מגרמניה שרובם התקבלו ל"משק ילדים". בנוסף התקבלו למוסד ילדים ממשפחות קשות יום בארץ.
הידרדרות המצב הפוליטי בעקבות סיפוח אוסטריה והסכם מינכן צמצמו מאוד את ההרשמה לבית הספר. ב-1 באפריל 1939 הודיע הוגו רוזנטל לרשויות על סגירת בית הספר. רוזנטל ואשתו עזבו את גרמניה ב-אוגוסט 1939 וחזרו לארץ-ישראל. הוא עברת את שמו ליוסף ישובי, והחל משנת 1940 ניהל את כפר ילדים ונוער אהבה.
בין השנים 1939–1942 שימשו מבני בית הספר כבית אבות יהודי. יהודי הרלינגן גורשו לגטו טרזין ובספטמבר 1942 הוכרזה הרלינגן "ריקה מיהודים".
בין השנים 1943–1945 התגוררה משפחת ארווין רומל באחד המבנים, וזכרם האפיל והשכיח את העבר היהודי של המקום. לאחר 1945 הוחזר הנכס למשפחת אסינגר שמכרו אותו לגורם פרטי. בשנות ה-80 של המאה ה-20 עמותת "Haus unterm Regenbogen" (מילולית: "בית תחת הקשת") חשפה את ההיסטוריה היהודית של המתחם והציבה שלט זיכרון לתולדות בית הספר ומנהליו.
בשנת 2000 הוזמנו ילדיה של קלייר ויימרסהיימר לטקס לזכרן של האחיות קלייר ויימרסהיימר ואנה אסינגר בהרלינגן.
לקריאה נוספת

Lucie Schahne, Education towards spiritual resistance: the Jewish Landschulheim Herrlingen, Frankfurt 1988. (הספר בקטלוג ULI).
קלייר ויימרסהיימר עם שניים מילדיה בהרלינגן, 1929
שלושת ילדיה של קלייר ויימרסהיימר ב-1932 בהרלינגן
שלט הזיכרון ליד בניין בית הספר
HBO

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 מוטו:  It's HBO
 מייסדים:  Charles Dolan 
 תקופת הפעילות:  8 בנובמבר 1972 – הווה (52 שנים)
 חברת אם:  האחים וורנר דיסקברי 
 חברות בנות:  סינמקס  סינמקס  סרטי HBO 
 מיקום המטה:  ניו יורק 
 משרד ראשי:  ארצות הברית ניו יורק, ארצות הברית
 בעלות:  Home Box Office Inc. (האחים וורנר דיסקברי (אנ'))
 ענפי תעשייה:  טלוויזיה בתשלום 
 מנכ"ל:  Richard Plepler 
  
 HBO.com
 
HBO (ראשי תיבות של Home Box Office) היא רשת טלוויזיה אמריקאית המשדרת בכבלים ותכניה משודרים בלמעלה מ-150 מדינות. HBO מפיקה סרטי קולנוע באורך מלא, סרטי טלוויזיה וסדרות מקוריות. בין הסדרות הפופולריות של הרשת נכללות משחקי הכס, עמוק באדמה, הסופרנוס, דם אמיתי, תרגיע, אוז, הפמליה, הסמויה, דדווד, בטיפול, אימפריית הפשע, סקס והעיר הגדולה ואופוריה. הרשת ידועה בכך שהיא מציגה תוכניות בוגרות ונועזות יותר משאר הרשתות, כמו רשתות הכבלים Showtime ו-FX.
סקירה כללית

HBO היא חברה אמריקאית המספקת שידורי טלוויזיה בכבלים. החברה הוקמה בשנת 1972 על ידי חברת Time Inc ומשרדיה הראשיים ממוקמים בניו-יורק, ארצות הברית.
בשנת 1975 HBO היה ערוץ הטלוויזיה הראשון ששידוריו הופצו באמצעות לוויין למנויי טלוויזיה בכבלים ברחבי ארה״ב ומתחילת דרכו היה ערוץ פרימיום שמנוייו נצטרכו לשלם תשלום נוסף לחברת הכבלים כדי לצפות בו.
בשנת 1980 מנו לחברה 9.8 מיליון מנויים רשומים ורווחיה עמדו על 440 מיליון דולר, באותה התקופה הייתה HBO המתחרה הגדולה ביותר בשוק ולמעשה גודלה היה פי שלושה ממתחרתה הקרובה ביותר- Showtime.
ב-1988 הפיקה HBO את הסרט "לגנוב את השמיים" בהשראת מבצע יהלום שצולם בישראל.
במהלך השנים, נקטה HBO טקטיקות שיווק מגוונות ובעזרת שילובם עם מוצרים חדשים (כמו רכישת רישיונות שידור משחקי ספורט) אשר הובילו לעליית במספר המנויים וכבר בשנת 1993 הגיע ל-24.7 מיליון משתמשים.
בתחילת שנות ה-90 HBO התמקדה בהפקת סדרות מקוריות אשר צברו פופולריות רבה בקרב הקהל וזכו לביקורות רבות.
בשנת 2017 לחברה 127 מיליון רשומים במעל 150 מדינות ברחבי העולם.
באוגוסט 2019 עלתה לאוויר מיני סדרה "הנערים", יצירה ישראלית בעברית וערבית והיא הסדרה השנייה שאינה באנגלית עד כה.
HBO הייתה חברה בת של תאגיד וורנר מדיה שנרכש ב-2018 בידי חברת התקשורת האמריקאית AT&T עד למיזוגו עם חברת דיסקברי בשנת 2022.
HBO בישראל

תוכני HBO משודרים בישראל בחברת הלוויין yes, בחברת הכבלים HOT ובסלקום tv. ויש גם ערוץ שמשודר באפיק 4 ב-HOT ובאפיק 3 ב-סלקום tv.
סדרות טלוויזיה בולטות של הפקת HBO

| --- | --- |
 סדרות קומדיה וסאטירה תרגיע (Curb Your Enthusiasm; ‏2000–2024)  לצחוק או למות מציגים (Funny or Die Presents;‏ 2010–רץ)  בנות (Girls;‏ 2012–2017)  זמן אמיתי עם ביל מאהר (Real Time with Bill Maher;‏ 2003–רץ)  ויפ (Veep;‏ 2012–2019)  עמק הסיליקון (Silicon Valley;‏ 2014–2019)  השבוע שעבר עם ג'ון אוליבר (Last Week Tonight with John Oliver;‏ 2014–רץ):  סדרות דרמה מקוריות באורך שעה דם אמיתי (True Blood;‏ 2008–2014)  אימפריית הפשע (Boardwalk Empire;‏ 2010–2014)  משחקי הכס (Game Of Thrones;‏ 2011–2019)  בלש אמיתי (2013–רץ)  וסטוורלד (2016–רץ)  שקרים קטנים גדולים (2017–רץ)  כאן ועכשיו (2018–רץ)
סדרות HBO בולטות ששודרו בעבר

| --- | --- |
 סדרות דרמה אוז (Oz;‏ 1997–2003)  הסופרנוס (The Sopranos;‏ 1999–2007)  אחים לנשק (Band of Brothers;‏ 2001) - מיני סדרה  עמוק באדמה (Six Feet Under;‏ 2001–2005)  הסמויה (The Wire;‏ 2002–2008)  דדווד (Deadwood;‏ 2004–2006)  רומא (Rome;‏ 2005–2007)  אהבה גדולה (Big Love;‏ 2007–2011)  בטיפול (In Treatment;‏ 2008–2010)  הפסיפיק (The Pacific;‏ 2010) - מיני סדרה  טרמיי (Treme;‏ 2010–2014):  סדרות קומדיה ודרמה קומיות המופע של לארי סנדרס (The Larry Sanders Show;‏ 1992–1998)  ארליס (Arliss;‏ 1996–2002)  סקס והעיר הגדולה (Sex and the City;‏ 1998–2004)  הפמליה (Entourage;‏ 2004–2011)  טיסת הקונקורד (Flight of the Conchords;‏ 2007–2009)  מצויד (Hung;‏ 2009–2011) סדרות מתח ואימה אגדות מעולם המסתורין (Tales from the Crypt;‏ 1989–1996)  קרניבל (Carnivàle;‏ 2003–2005)
הערות שוליים

↑  הערך HBO באנציקלופדית "בריטניקה", באתר britannica
↑  Home Box Office Inc. History, fundinguniverse
↑  About HBO, HBO(הקישור אינו פעיל, 10 בינואר 2024)
| רשתות טלוויזיה עיקריות בארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| רשתות מסחריות | ABC • CBS • FOX •‏ NBC • The CW • MyNetworkTV |  |
| רשתות ציבוריות | PBS • ‏PBS Kids • ‏C-SPAN |  |
| כבלים ולוויין | כבלים ולוויין |  |
| ערוצי בידור | USA • SyFy • E! • AMC •‏ TNT •‏ TBS‏ • HBO‏ • Showtime • Comedy Central •‏ FX |  |
| ערוצי חדשות | CNBC • MSNBC • CNN • פוקס ניוז |  |
| ערוצי ספורט | Versus‏ • ESPN‏ |  |
| ערוצי מוזיקה | MTV • VH1 |  |
| ערוצי ילדים ונוער | Cartoon Network • ניקלודיאון • דיסני • Freeform |  |
| ערוצי טבע ומדע | דיסקברי • נשיונל ג'יאוגרפיק |  |
| תוכניות וסדרות טלוויזיה של HBO |
| --- | --- | --- |
| סדרות דרמה באורך שעה | אוז (1997–2003) • הסופרנוס (1999–2007) • עמוק באדמה (2001–2005) • הסמויה (2002–2008) • קרניבל (2003–2005) • דדווד (2004–2006) • רומא (2005–2007) • אהבה גדולה (2006–2011) • תגיד לי שאתה אוהב אותי (2007) • ג'ון מסינסינטי (2007) • דם אמיתי (2008–2014) • טרמיי (2010 ואילך) • אימפריית הפשע (2010–2014) • משחקי הכס (2011–2019) • לאק (2011–2012) • בלש אמיתי (2014 ואילך) • וסטוורלד (2016 ואילך) • שקרים קטנים גדולים (2017 ואילך) • נשות הלעולם לא (2021 ואילך) |  |
| תוכניות וסדרות קומדיה ודרמות קומיות | המופע של לארי סנדרס (1992–1998) • סקס והעיר הגדולה (1998–2004) • תרגיע (2000 ואילך) • זמן אמיתי עם ביל מאהר (2003 ואילך) • הפמליה (2004–2011) • טיסת הקונקורד (2007–2009) • מצויד (2009–2011) • מוארת (2011–2013) • בנות (2012 ואילך) • Looking‏ (2014–2015)  • עמק הסיליקון (2014–2019) • השבוע שעבר עם ג'ון אוליבר (2014 ואילך) • בארי (2018 ואילך) • בולרז (2015–2019) • מישהו איפשהו (2022 ואילך) |  |
| מיני-סדרות | מכדור הארץ לירח (1998) • אחים לנשק (2001) • מלאכים באמריקה (2003) • ג'ון אדמס (2008) • דור מזוין (2008) • ‏The Pacific ‏(2010) • מילדרד פירס (2011) • שומר אחי (2020) • היית צריכה לדעת (2020) |  |
| דרמות יומיות | בטיפול (2008–2010) |  |
| ריאליטי | אנחנו כאן (2020 ואילך) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007443173605171  BnF: cb13881197b (data)  ISNI: 0000 0001 2151 8480  LCCN: no2008178443  SUDOC: 15728283X  VIAF: 136432672   WorldCat (עם VIAF): 136432672
ביומה

בִּיּוֹמָה (בעברית: נוֹפָה) היא חברה אקולוגית המשתרעת על פני שטח רחב, מוגדר מבחינה גאוגרפית ואקלימית, ומקיפה בדרך כלל כמה מערכות אקולוגיות. ביומות מוגדרות על סמך גורמים כמו מבנה הצמחייה (כמו עצים, שיחים, ועשבים), סוגי העלים (כמו עלים רחבים ועלים מחטניים), המרחק בין הצמחים (יער, חורש, סוואנה) ואקלים. ביומות מזוהות בדרך כלל עם דפוס מסוים של סוקצסיה אקולוגית (Succession) ועם חברת שיא צמחית מסוימת. היא קרויה על שם הצמחייה הדומיננטית באזור-major life zone. בעוד שביומה יכולה לכסות שטחים קטנים, מיקרוביום הוא תערובת של מיקרו אורגניזמים המתקיימים במקביל במרחב מוגדר בקנה מידה קטן בהרבה. לדוגמה, המיקרוביום האנושי הוא אוסף של חיידקים, וירוסים, שמרים, עובשים וחד-תאיים שונים הנמצאים על פני הגוף או בתוך האדם.
ביומות יבשתיות בחלוקה לפי צמחייה


  מדבר קרח
  טונדרה
  טייגה
  רחב עלים ממוזג
  ערבה ממוזגת
  יער גשם סובטרופי

  ים-תיכוני
  יער מונסון
  מדבר
  שיחים יבשים
  ערבה יבשה
  סמי-מדבר

  סאוונת עשב
  סאוונת עצים
  יער יבש סובטרופי
  יער גשם טרופי
  טונדרה אלפינית
  יערות הרים