stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טובאלו
כלכלה

טובאלו נעדרת אוצרות טבע, וכלכלתה מצומצמת ביותר. רוב התושבים עוסקים בחקלאות בסיסית לצורכי קיום ובדייג, והשאר עובדים בשירות הממשלה. כמה מאות מתושבי טובאלו מועסקים כאנשי צוות באניות סוחר.
מקור ההכנסה העיקרי של הממשלה הוא בסיוע חוץ, במכירת בולים ובמתן היתרים ליזמי אינטרנט להשתמש בסיומת האינטרנט שהוקצתה למדינה, tv. בגלל נידחותה של טובאלו, התיירות היא בהיקף מצומצם מאד.
המטבע הנהוג במדינה הוא הדולר האוסטרלי אך גם הדולר הניו זילנדי נמצא לעיתים בשימוש.
גאוגרפיה

טובאלו היא אחת המדינות הקטנות בעולם (הרביעית). היא מורכבת מתשעה איים, מהם חמישה אטולים. שטחו של האי הגדול ביותר, ואיטופו, הוא 4.9 קמ"ר. הנקודה הגבוהה ביותר באיים היא בגובה של 5 מ' מעל פני הים.
רוב הקרקעות בטובאלו לא מתאימות לחקלאות ויש בה מעט מקורות מים ראויים לשתייה.
גאוגרפיה > השפעות עליית פני הים

עליית מפלס פני הים והשלכות נוספות של ההתחממות העולמית עלולות להוות איום ממשי על עצם קיומה של המדינה בעשורים הקרובים. גם כיום גורם שינוי האקלים לנזקים ניכרים לקרקע, לאלמוגים, לדגים ולחוף. עליית פני הים גרמה להמלחת מי התהום, כך שהתושבים תלויים במי גשם לקיומם, אך הבצורות נעשו תדירות יותר. גם הקרקע נעשתה מליחה ברמה שפוגעת ביבולים. פיג'י ואוסטרליה העלו הצעות לפנות לשטחן את תושבי טובאלו, אך הממשלה מתנגדת לכך. מומחים משערים שבעקבות ההתחממות הגלובלית האיים עלולים להיעלם. בנובמבר 2023 הגיעו אוסטרליה וטובאלו להסכם לפיו 11,000 אזרחי טובאלו יוכלו להפוך לתושבי אוסטרליה עקב הסכנה הקיומית לאיים ולתושבים בשל שינוי האקלים.
דמוגרפיה

המוצא האתני של רוב תושבי טובאלו הוא פולינזי והם קרובים לתושבי סמואה וטונגה. כ-97% מהתושבים משתייכים לכנסייה הטובאלית, שהיא כנסייה פרוטסטנטית נוצרית שהתבססה בקרב האוכלוסייה על ידי המסיונרים בימים עברו. היא מכילה תערובת של מנהגים מקומיים ואמונה נוצרית.
השפה הטובאלואנית היא השפה המדוברת ביותר במדינה, ושפת קיריבטי מדוברת על ידי מספר מועט של אנשים. השפה האנגלית מוגדרת גם היא כשפה הרשמית אולם היא לא מדוברת ביום-יום.
אוכלוסיית האיים הוכפלה מאז שנות ה-80. קיים חשש שקצב גידול האוכלוסייה עלול לגרום לאסון אקולוגי באיים.
ראו גם

.tv
הערות שוליים

↑  דירוג שטח יבשתי - מתוך אתר Worldometer, כפי שפורסם ב-28 במאי 2021
↑  טבלאת אוכלוסייה שם הקובץ: UN_PPP2024_Output_PopTot.xlsx, שם החוצץ: Median - מתוך אתר האו"ם
↑  טבלאת אוכלוסייה שם הקובץ: WPP2024_POP_F01_1_POPULATION _SINGLE_AGE_BOTH_SEXES.xlsx, שם החוצץ: Medium variant - מתוך אתר האו"ם, הערכה 1 ביולי 2024
↑  דירוג תמ"ג - מתוך אתר הבנק העולמי, כפי שפורסם ב-2 באוגוסט 2023
↑  מדד הפיתוח האנושי לשנת 2022 בדו"ח שפורסם ב-2024 על ידי אתר מינהל הפיתוח (UNDP) של האומות המאוחדות
↑  Kerry Howe, The quest for origins: who first discovered and settled New Zealand and the Pacific Islands?, Auckland: Penguin Books, 2003, ISBN 978-0-14-301857-5
↑   מה יקרה למדינה כשתיעלם מהמפה? השאלה הזו מעסיקה את טובאלו ואיי מרשל, באתר הארץ, 22 בספטמבר 2022
↑   הגרדיאן, באיים האלו, עליית פני הים איננה חשש — אלא איום יומיומי, באתר הארץ, 26 במאי 2019
↑  אופיר ארצי, ‏הגודל לא קובע: המדינות הקטנות ביותר בעולם, באתר ‏מאקו‏, 16 באפריל 2015
↑  האפיפיור הדיח את "הבישוף של טראמפ", המדינה שטובעת תעבור לאוסטרליה | החדשות בעולם, באתר ynet, 12 בנובמבר 2023
| מדינות וטריטוריות באוקיאניה |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה | אוסטרליה • נורפוק |  |
| מלנזיה | איי מאלוקו ומערב גינאה החדשה (חלק מאינדונזיה) • איי שלמה • ונואטו • מזרח טימור  • פיג'י • פפואה גינאה החדשה • קלדוניה החדשה |  |
| מיקרונזיה | איי מריאנה הצפוניים • איי מרשל • גואם • מיקרונזיה • נאורו • פלאו • קיריבטי |  |
| פולינזיה | איי קוק • הוואי • ואליס ופוטונה • טובאלו • טונגה • טוקלאו • ניואה • ניו זילנד • סמואה • אי הפסחא • סמואה האמריקנית • פולינזיה הצרפתית • פיטקרן |  |
| מונרכיות |
| --- | --- | --- |
| ממלכות | אוסטרליה • איי בהאמה • איי שלמה • אנטיגואה וברבודה • אסוואטיני • בהוטן • בחריין • בלגיה • בליז • ג'מייקה • גרנדה •  דנמרק • הולנד • הממלכה המאוחדת • טובאלו • טונגה • ירדן • לסוטו • מלזיה1 (נגרי סמבילן • פרליס) • מרוקו • נורווגיה • ניו זילנד • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • ספרד • ערב הסעודית • פפואה גינאה החדשה • קמבודיה • קנדה • שוודיה • תאילנד |  |
| מונרכיות נבחרות | איחוד האמירויות הערביות • מלזיה • קריית הוותיקן |  |
| נסיכויות | אנדורה • הממלכה המאוחדת (ויילס) • ליכטנשטיין • מונקו • ספרד (אסטוריאס) |  |
| סולטנויות | אינדונזיה (יוגיאקרטה) • ברוניי • מלזיה1 (ג'והור • טרנגנו • סלנגור • פהנג • פרק • קדה • קלנטן) • עומאן |  |
| קיסרויות | יפן |  |
| אמירויות | איחוד האמירויות הערביות1 (אבו דאבי • אום אל-קיוין • דובאי • עג'מאן • פוג'יירה • ראס אל-ח'ימה • שארג'ה) • כווית • קטר |  |
| דוכסויות גדולות | לוקסמבורג |  |
1 חלק ממונרכיה פדרטיבית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268991205171  BnF: cb11951467h (data)  GND: 4107331-9  ISNI: 0000 0001 2182 2167  LCCN: n81035231  MusicBrainz: 529117db-25de-3d09-9722-b54937a17590  NARA: 10035728  NDL: 00576072  NKC: ge291169  NLA: 35388431  NLG: 178483  SUDOC: 034158480  Trove: 935089  UKPARL: 5A85E02H  VIAF: 143074390   WorldCat (עם VIAF): 143074390
חציר

ערך זה עוסק בסוג של מספוא. אם התכוונתם לפרי מאכל המוזכר בתורה, ראו .
חציר באיכות טובה הוא ירוק, לא גס מדי וכולל ראשי צמחים ועלים לצד הגבעולים. בתמונה: חציר טרי בערימות בָּאלַה (Straw-bale) לפני אספתן למערום
מערום בָּאלֹות
חציר או שחת הוא סוג של מספוא המוגדר כ"מזון גס". הוא נעשה מצמחים ממשפחת הדגניים, או קטניות, או מיני עשב אחרים, שנקצרו, יובשו ואוחסנו לצורך הזנת בעלי חיים. החציר משמש בדרך כלל לצורכי הזנה לחיות משק כגון בקר, סוסים, עזים וכבשים. כמו כן, משמש חציר להאכלת חיות מחמד כגון ארנבים ושרקנים. ניתן להאכיל חזירים בחציר, אך הם לא מעכלים אותו ביעילות בהשוואה להרביבורים מוחלטים.
חציר משמש להאכלה בזמן או במקום שאין די שטחי מרעה לבעלי החיים, כשתנאי מזג האוויר לא מאפשרים רעייה (למשל בחורף), כשהמרעה לבדו אינו בריא לחיה או כשבעלי החיים לא יכולים לרעות (למשל אם הם מוחזקים באורווה, בדיר או ברפת).
ההבדל המרכזי בין חציר ובין קש הוא שהחציר הוא התוצר הבלעדי מהשדה בו גודל. הוא כולל את כל חלקי הצמח ובהם גם הגרגרים או פרי הצמח ולכן הוא עשיר מבחינה תזונתית. הקש לעומתו, הוא שאריות הצמח לאחר שרוב פריו או גרגריו נאספו והוא למעשה תוצר לוואי של הגידול החקלאי ודל יותר מבחינה תזונתית.
הרכב

מיני החציר הנפוצים בישראל הם:
דגניים: חיטה, שעורה, שיבולת-שועל, סטריה (אנ'), עשב רודוס (אנ') וזון (אנ')
קטניות: אספסת, תלתן, אפונה ובקיה. לעיתים נזרע שילוב של צמחים באותה חלקה כדי ליצור חציר מעורב
רוב שטחי הדגן (בישראל בעיקר חיטה ובעולם גם שעורה, שיבולת-שועל ומיני דגן נוספים) מיועדים לגרגרים ולאחר שנקצרו אפשר להפיק מהם רק קש, הכולל את הגבעולים והעלים היבשים של הצמח. עם זאת, חלק משטחי הדגן מגודל במיוחד לשחת (או לתחמיץ). לעיתים, שטחי דגן שיועדו במקור לגרגרים, נקצרים מוקדם יותר לשחת. בישראל הדבר נובע בדרך כלל מאחת הסיבות הבאות: שדות שנפגעו מבצורת וצפויים לתת יבול דל של גרגרים, שדות ששובשו בצורה קשה על ידי עשבים שוטים שאינם פוגעים בבריאות או בהזנת הבקר, או עלייה במחירי השחתות עקב בצורת באזורים מסוימים בישראל - דבר המביא לכדאיות קציר מוקדם לשחת על פני המשך גידול לגרגרים.
איכות החציר נקבעת בעיקר על פי בגרות הצמח בזמן הקציר, סוג הצמח ובהתאם לטיב הכנת חציר ואחסונו. קיימים ויכוחים לגבי המועד המיטבי המדויק של הקציר לגבי הצמחים השונים, אולם מקובל כי השלב שבין תחילת הפריחה ובין השלב שבו הגרגרים או הפרי נמצאים בתחילת הבשלתם הוא מועד מתאים לקציר. לאחר הקציר מתחיל שלב ההקמלה בו נשארים הצמחים הקצורים בשדה על מנת שיתייבשו. יש לייבש את החציר לרמה שבה לא יתעפש לאחר הכיבוש (אנ') ובה בעת, לא להקמילו יתר על המידה שכן אז, חלק ניכר מהעלים ייפרדו מהצמח בזמן הגיבוב והכיבוש וערכו התזונתי של החציר ירד. אחוז החומר היבש המקובל בחציר הוא כ-85%.
החציר רגיש מאוד לתנאי מזג אוויר, בפרט לאחר שנקצר. חציר שגדל בתנאי בצורת מתאפיין בתוצרי זרעים ועלים מועטים יחסית, היוצרים חציר עם אחוז גבוה של גבעולים גסים ויבשים בעלי ערך תזונתי נמוך. אם יורדים משקעים, החציר הקצור עלול להתקלקל ולהתעפש בשדה לפני שייכבש. גם חציר שלא ספג משקעים לאחר הקציר עלול לפתח ריקבון או עובש לאחר שנכבש; אם בגלל שלא הוקמל כהלכה בשדה ואם בגלל שלא אוחסן בתנאים נאותים לאחר שנכבש. עיפוש זה עלול במקרה הטוב לפגוע בערכו התזונתי של המספוא ובמקרה הגרוע עלול לתרום להיווצרות רעלנים מחוללי מחלות בבעלי החיים. לפיכך, יש למנוע מחציר להירטב בעת אחסנתו.
ראו גם

קש
הערות שוליים

↑  על פי רבי עובדיה מברטנורא מוגדרת שחת כתבואה לחה המתאימה להאכלת בהמות (משנה, מסכת פאה, פרק ו', משנה י')
↑  מהו חציר, אתר "משק הרועה"(הקישור אינו פעיל, 22.8.2019)
↑  יואל לשם, קריטריונים לאימוץ זני חיטה לתחמיץ, משק הבקר והחלב, חוברת 282, נובמבר 1999, עמ' 24-21(הקישור אינו פעיל, 22.8.2019)
↑  יבול ואיכות שחת גבוהים מתלתן ספי, "ניר ותלם", גיליון מס' 4, פברואר-מרץ 2008 עמ' 17-16(הקישור אינו פעיל, 22.8.2019)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553287205171  BnF: cb126540056 (data)  GND: 4159757-6  LCCN: sh85059406  NARA: 10638673  NKC: ph536708
חומצה אבציסית

| --- | --- |

המבנה הכימי של חומצה אבציסית
 
 שם סיסטמטי:   (2Z,4E)-5-[(1S)-1-hydroxy-2,6,6-trimethyl-4-oxocyclohex-2-en-1-yl]-3-methylpenta-2,4-dienoic acid 
 כתיב כימי:  C₁₅H₂₀O₄ 
 מסה מולרית:  264.32 גרם/מול
 מראה:  גבישים חסרי צבע
 מספר CAS:  21293-29-8
 צפיפות:  1.193 גרם/סמ"ק
 מצב צבירה:  מוצק
 טמפרטורת היתוך:  163 °C   436.15 K
 טמפרטורת רתיחה:  458.7 °C   731.85 K
 חומציות:  4.868 ‏pKa
 
חומצה אבציסית (באנגלית: Abscisic acid ; בראשי תיבות: ABA) היא תרכובת אורגנית וחומצה חלשה המתפקדת כהורמון צמחי (phytohormone). להורמון פעילות קריטית בתגובת צמחים לעקות א-ביוטיות וביוטיות, ביניהן: יובש, מליחות, ושינוי טמפרטורה קיצוני. כמו כן, ההורמון לוקח חלק בשמירה על מאזן המים בצמח, משרה ושומר על תרדמת הזרעים. ומבקר את גדילת והתפתחות הצמח.
מקור השם

ההורמון התגלה עוד בשנת 1963 במעבדתו של פרדריק אדיקוט (Fredrick T. Addicott) . בעבר, נקרא הורמון ה-ABA דורמין (מהמילה האנגלית dormancy, "תרדמה"), בשל פעילותו כמעודד תרדמת זרעים וניצנים בתנאים שאינם מאפשרים גדילה אופטימלית.
שמו הנוכחי נגזר מהמילה האנגלית abscission, "שלכת", בשל שייכו של ההורמון בעבר במעורבות בתהליכי נשירת עלים.
פעילות > בקרה על מאזן המים על ידי סגירת הפיוניות

תפקידו הדומיננטי של ההורמון בא לידי ביטוי בעת תגובת הצמח לשינויים א-ביוטיים בתנאי הסביבתו, תנאים המוגדרים כלא מיטביים לצמיחה נורמלית וסדירה של הצמח (תנאי עקה). כדוגמה, בתגובה לעקת יובש, עולות רמות הביטוי של גנים במסלול הביוסינתזה (אנ') של ABA, לצד עליה בגנים שמתווכים קליטה של ABA בתאים (למשל, מספר קולטנים ממשפחת PYR/PYL/RCAR). עליה זו ברמות החומצה האבציסית, או עליה בתגובה להורמון, מובילה למספר תהליכים פיזיולוגיים בצמח, בזמני תגובה שונים, להתמודדות עם העקה.
סגירת פיוניות היא תהליך פיזיולוגי בולט שמתווך בין השאר על ידי ABA. סגירת הפיוניות מובילה לירידה בקצב חילוף הגזים בעלה, במהלכו נפלטות מולקולות מים וחמצן ונכנסות מולקולות פחמן דו-חמצני לביצוע פוטוסינתזה. התהליך מתווך הן על ידי ביוסינתזה של חומצה אבציסית, והן על ידי פירוק B3-D-glucopyranosyl abscisate) ABA-GE) ל-ABA. בעקבות נוכחות ABA בתאי השמירה של הפיונית, מתרחשת שרשרת פעולות אשר מובילה לעליה בפעילות של תעלות יונים הממוקמות על פני ממברנת התא. תעלות אלו, אשר מוציאות מהתא יוני סידן (+Ca2) ואשלגן (+K) מפחיתות את לחץ הטורגור בתא, ובכך סוגרות את הפיוניות. חלבונים רבים, למשל חלבוני SnRK2 או חלבוני GHR1, נמצאו כמשמעותיים בבקרה על פעילות התעלות הממברנליות בתא.
מנגנון ארוך הטווח לוויסות משטר המים על ידי הורמון ABA הוא נשירת העלים. במנגנון זה, הצטברות של חומצה אבציסית ברקמת הניתוק (חיבור העלה עם הגבעול), מעכבת את יצירת והצטברות ההורמון אוקסין באזור זה. מנגד, ABA מעודד סינתזת אתילן (הורמון המעודד נשירת העלים), וסינתזה של צלולוז- תרכובת פעילה בתהליכי השלכת.
פעילות > עקת מליחות

עקת מלח נגרמת כתוצאה מעלייה בהיפר אוסמוטיות (שינוי במאזן המומסים) של הקרקע, מצב המונע כניסת מים יעילה לצמח. דרכו של הצמח להתמודד עם מליחות גבוהה היא בין השאר על ידי חישת יוני נתרן (+Na2) באמצעות קולטנים ספציפיים. בעת חישת עקת מלח או עקה אוסמוטית (עלייה בכמות המומסים בקרקע), עולה במהירות ריכוז ה-ABA, עלייה המובילה לסגירת פיוניות לצד הפעלת מנגנוני התמודדות נוספים. בין המנגנונים השונים המופעלים על ידי ABA ניתן למצוא פירוק עמילן לסוכרים ולאוסמוליטים והפעלת מנגנוני סיגנל תלויי יוני סידן (+Ca2) המאפשרים הפרשת יונים מחוץ לתא לשמירה על הומאוסטזיס אוסמוטי.
פעילות > תרדמה ונביטת זרעים

תרדמה היא מנגנון צמחי דינאמי ומבוקר, שנועד למנוע את נביטת הצמח לפני שהתנאים מיטביים לכך. הורמון ה-ABA מעודד תרדמת זרעים, וכך למעשה מעכב את נביטתם. כאשר התנאים החיצוניים מתאימים לנביטה, רמות החומצה ג'יברילית (GA) עולות ומעודדת נביטה הן בתהליכי עידוד נביטה ישירים והן בתהליכי דיכוי פעילות ABA. השפעת ABA על הנביטה מבוטאת ברמות בקרה שונות. למשל חלבוני VP1 מבקרים ביטוי גנים שמעודדים תרדמת ומעכבים נביטה. חלבונים שונים שקשורים למשפחת חלבונים זו (חלבוני RAV) יופעלו בתנאי סביבה שונים. דוגמה נוספת להשפעת ABA על נביטה היא בעיכוב הידרולאזות. הידרולאז הוא חלבון שיכול לפרק את דופן הזרע ולעודד את גדילתו, כך שעיכובו מעודד את מצב התרדמה של התא.
פעילות > גדילה והתפתחות

רמות ה-ABA בצמח במהלך הגדילה משתנות בתנודתיות כתלות בשלב ההתפתחותי. כאמור, בעת תרדמה רמות ה-ABA גבוהות ומדכאות נביטה. לאחר מכן, כאשר הצמח גדל, ייצור ה-ABA מדוכא על ידי פיטוהורמונים (הורמונים צמחיים) מעודדי גדילה (למשל: אוקסין וחומצה ג'יברלית). בשלבי הבשלת הפירות, ישנה עליה נוספת ברמות ABA וירידה ברמות ההורמונים אחרים.
בקרה על רמות ה-ABA מתבצעת על ידי מספר מנגנונים. מנגנונים ישירים מאופיינים בפירוק או יצירת ABA לצורכי גדילה והתפתחות. כך למשל, חלבון CYP707A (אשר מפרק ABA-GE לצורתו הפעילה- ABA), יבוטא יותר בשלבים הראשונים של הגדילה ובשלבי התרדמה האחרונים. לחלופין, ירידה בביטוי גנים מעודדי יצירת ABA (דוגמת משפחת חלבוני NCED) מוריד את רמת ה-ABA בצמח ומעודד נביטה.
פעילות > הגנה כנגד פתוגנים

בצמחים קיימים הורמונים בעלי תפקיד משמעותי בעמידות לפתוגנים, למשל חומצה יסמונית, מתיל יסמונט וחומצה סליצילית.
ל-ABA פעילות אנטגוניסטית עם הורמונים אלו, אולם מחקרים מראים ש-ABA תורם גם כן לעמידות הצמח כנגד פתוגנים. מידת השפעתו ועוצמת הפעלתו פחותה ביחס להורמונים האחרים (משום שבריכוזים גבוהים ל-ABA פעילות שמנטרלת את פעילותם). אחת הדרכים בהן תורם ABA להתגוננות הצמח מפני פתוגנים היא בעזרת בקרה על יצור הצלולוז בתא ושמירה על שלמות דופן התא.
התפתחות אבולוציונית של ABA בעולם הצומח

ניתן לראות קשר מובהק בין ההתפתחות האבולוציונית והתפקודית של חומצה אבציסית לבין עליית הצמחים לקרקע. בעוד שב-11 מינים בלבד של ציאנובקטריה נמצאה יכולת סינתזה של ABA, רק ב-4 מינים נמצאה גם עלייה בריכוז ה-ABA בתגובה לעקת מליחות. מבין מיני אצות שנחקרו, ל-96% מהמינים קיימת יכולת לסנתז ABA, שתפקידו בעיקר בתגובה לעקת מליחות. אולם, מחקרים מראים שעוצמת התגובה באצות חלשה משמעותית ביחס לצמחים עליאיים. במספר מינים של טחבי עלים (הראשונים לעלות לקרקע), ABA משמש בנוסף לעקת המליחות גם בעקת יובש. בנוסף, הפיוניות בטחבים אלו מגיבות ל-ABA.
ביוסינתזה של ABA בצמחים

ABA היא ססקוויטרפן (טרפן המורכב מ-15 אטומי פחמן) אשר נסגר בחלקו לטבעת משושה. באחד מקצוות המולקולה נמצאת קבוצת קרבוקסיל (COOH), דבר ההופך את ההורמון לחומצה קרבוקסילית. בנוסף, ABA נחשב למטאבוליט מקבוצת האיזופרנואידים.
חומצה אבציסית נוצרת במספר שלבים:
בשלב הראשון, המתרחש בפלסטידות, זאוקסנטין (קרטונואיד בעל 40 פחמנים) עובר עיבוד בעזרת האנזים ZEP ליצירת אנטראקסנטין ולאחר מכן ויולהקסנטין. חלבון ZEP הוא חלבון ממשפחת הליפוקלינים והוא החלבון הראשון ממשפחה זו שזוהתה בו פעילות אנזימטית. תהליך זה הוא תהליך הופכי, בעקבות פעילותו של האנזים VDE. אנזים זה דומה מאוד לאנזים ה-ZEP, ומכיל גם הוא אזור ליפוקיני פעיל אנזימטית.
בשלב השני, התרכובת הופכת לנאוקסנטין בעזרת האנזים NSY ואנזים איזומרז. במקביל, יכול להתרחש תהליך איזומריזציה לויולהקסנטין, שיעבור המשך עיבוד זהה לשל הנאוקסנטין.
בשלב השלישי, חלבון NCED הופך את התרכובת נאוקסנטין לקסנטוקסין (תרכובת בעלת 15 פחמנים), אשר עובר לציטוזול בתהליך שלא ידוע עדין. ידוע כי חלבונים ממשפחת NCED מחוברים לממברנת התילקואיד בכלורופלסט .
אנזים ABA2 הופך קסנטוקסין לאלדהיד-אבציסי. בארבידופסיס, קיים חלבון ABA2 יחיד. על כן, מוטציה בגן זה מביאה להתפתחות צמח ללא יכולת יצירת ABA פעיל.
בשלב האחרון, אלדהיד אבציסי מעובד על ידי אנזים AAO3 לחומצה אבציסית, במצבה הפעיל. AAO3 הוא בעל הביטוי הנרחב ביותר מבין חמשת בני המשפחה של חלבוני ה-AAO (משפחת חלבוני aldehyde oxidase) בתהליך יצירת ה-ABA.
בניגוד לצמחים, בהם נוצר ההורמון במסלול ה-MEP ("המסלול העקיף", non mevalonate pathway), בפטריות מיוצר ההורמון דרך המסלול המוולונטי- MVA (המכונה לעיתים "המסלול הישיר"). חומר המוצא במסלול ביוסינתזה זה הוא חומצה מוולונטית בעלת 15 פחמנים.
דוגמאות לבקרה על ביוסיתזת ABA פעיל בצמחים:
בקרת ייצור ABA בתגובה לעקת יובש - בתגובה לעקת יובש, ישנה עליה בביטוי של מספר גנים במסלול הביוסנטזה של ABA הן בשורשים והן בעלים. בשורשים מוגבר ביטוי הגן ZEP (אחראי על שלב העיבוד הראשוני בפלסטיד). נמצא כי בין שאר השפעות ה-ABA על הפיוניות, גם סולפט (−SO42) שמובל דרך העצה לפיוניות מגביר את ייצור ה-ABA בתאי השמירה.
בקרת ייצור ABA בזרעים- ABA מיוצר בזרע ברמות גבוהות יחסית בתנאים אשר אינם אופטימליים לנביטה. כאשר התנאים מתאימים, ישנו עיכוב בייצור קרוטינואידים (חומר המוצא בסינתזת ABA), כמו גם באנזימים המאוחרים בשלבי היצור של ABA, ומכאן לירידה ברמות ה-ABA הפעיל בזרע ועידוד הנביטה.
קיימים מנגנוני בקרה רבים בצמחים שמווסתים את רמות ההורמונים ABA ו-GA (חומצה גיברילית, מעודדת נביטה). היחס בין הורמונים אלו ייקבע את תגובת הצמח- עיכוב או עידוד נביטה בהתאמה.
בקרה במחזור יומי- בעזרת ביטויי גנים שונים, הצמח מווסת את רמות החומצה האבציסית ומווסת את משטר המים בצמח לפי מחזוריות אור וחושך יומית.
מטאבוליזם של ABA בצמחים

קיימים שני מסלולים עיקריים של עיבוד ABA והפיכתו ללא-פעיל: המסלול הסוכרי והמסלול ההידרוקסילי. במסלול ההידרוקסילי ABA מעובד לחומצה די-הידרופאזית (DPA), ובמסלול הסוכרי ABA נקשר קוולנטית לסוכר ליצירת ABA-GE.
ABA יכול לעבור הידרוקסילציה (הוספה של הידרוקסיל) ליצירת תוצר ביניים לא יציב, שבתורו יהפוך בצורה ספונטנית לחומצה פאזית (PA). בארבידופסיס, משפחת אנזימי CYP707A הם האנזימים הפעילים בתגובה. נכון ל-2020 מוכרים 4 חלבונים שונים, אשר פועלים בזמנים ובמקומות שונים בצמח. PA בעלת פעילות דומה לזו של ABA מבחינת הקישור לרצפטורים, אך ברמות נמוכות מאוד. תרכובת זו יכולה לעבור חיזור ליצירת DPA על ידי אנזים רדוקטאז (reductase), לצורה שאינה פעילה כלל. תהליך זה אינו הפיך.
קשר כימי (קוולנטי) בין סוכר לחומצה אבציסית הופך את ABA ללא פעיל. הצורה הנפוצה ביותר של סוכר הקשור ל-ABA נקראת ABA-GE. תהליך זה מתווך בעזרת האנזים ABA-UGT. בארבידופסיס ידועים כ-7 אנזימים הומולוגיים ממשפחה זו שאחראיים על ביצוע פעילות הקישור הקוולנטי.
פירוק הקשר הקוולנטי בין סוכר ו-ABA מאפשר להגדיל את מאגר ה-ABA הפעיל בתא. הפירוק מתבצע על ידי אנזים β-גלוקוזידאז (BG). בארבידופסיס מוכרים 2 אנזימי גלוקוזידאז לפירוק הקשר הקוולנטי, שמגיבים לעקת חום, ופועלים באברונים שונים בתא (ברשתית האנדופלזמטית ובוקואולה).
ברמת השעתוק מתרחשת בקרה על מסלולי עיבוד ה-ABA הפעיל. ביטוי יתר של מסלול אחד יגרום להשתקת המסלול השני. כך, ביטוי יתר של הגן BG יוביל לירידה בביטוי הגן CYP707A בארבידופסיס. מסלולים אלו מקושרים גם לרמות הביטוי של גנים ממסלול הביוסינתזה של ABA.
הובלה של ABA בצמחים

הובלה של ABA מאפשרת להורמון לשמש כסיגנל לעקות בצמחים עילאיים. למשל, בתגובה לעקת יובש, ABA שמיוצר בשורשים וברקמות ההובלה בעלים, מועבר לתאי השמירה בפיוניות לתיווך סגירתן.
דוגמאות לדרכי הובלת ABA בצמחים:
חלבונים ממשפחת ATP-binding cassette G) ABCG) משמשים בהובלת הורמונים צמחיים רבים, בניהם ABA. קיימים חלבונים בעלי תפקידי הובלת ההורמון פנימה מהתא או החוצה ממנו. ABCG25 ו-ABCG40 מעורבים בהובלה של ABA מרקמות ההובלה בעלה לפיונית אך גם פועלים יחד עם ABCG31 ו-ABCG30 בתהליך העברת ABA מהאנדוספרם לעובר לבקרת עיכוב נביטה של זרעים.
חלבונים ממשפחת ה-NPF: בזמן שמספר חלבונים ממשפחה זאת בעלי פעילות בהובלת ניטרט (-NO3), מספר מחקרים הוכיחו כי חברים אחרים במשפחה גדולה זאת בעלי יכולת הובלה של ABA. חלבונים אלו (קרויים גם AIT1-4) מבקרים הובלת ABA ומשפיעים על סגירת פיוניות ונביטת זרעים.
קליטה של ABA בצמחים

על מנת להגיב לתנאי הסביבה ולעקות חיצוניות, על הצמח לדעת לזהות הימצאות ABA. הקולטנים החשובים ביותר ל-ABA הם חלבונים ממשפחת PYR/PYL/RCAR. בצמח הארבידופסיס קיימים 14 קולטנים שונים ממשפחה זו בעלי תפקיד בקליטת ABA.
לתא הצמחי יכולת בקרה על ביטוי ויציבות הקולטנים, ובכך בקרה על רמת התגובה ל-ABA. אחת מדרכי בקרה אלו היא השתקה הדדית בין קולטני PYR/PYL לבין קולטני TOR (קולטנים בעלי תפקיד חשוב בבקרה על גדילה). כך, כאשר התא נמצא בעקה- קולטני ABA ישתיקו את קולטני TOR וימנעו הפעלת מנגנוני גדילה לא רצויה.
לקולטני PYR/PYL אזור דמוי-כיס בתווך החוץ-תאי, לתוכו נכנסת מולקולת ABA. כניסת מולקולת ABA לאזור זה מובילה לשינוי מבני בקולטן, ולתחילת שרשרת הולכת האותות התוך-תאית.
קליטה של ABA בצמחים > שרשרת הולכת אותות

בתגובה לקליטת ABA, מופעל מסלול עיכוב פעילות חלבונים ממשפחת PP2C, אשר מפעיל את חלבוני ה-SnRK. חלבוני PP2C מעכבים את פעילות הקינאז SnRK2, אשר בתורם מתווכים שרשרת פעולות אשר מאפשרות לצמח להגיב לתנאי עקה. גנים אלו (SnRK) מפעילים בעקיפין שעתוק של הפוספטאז PP2C, כך שמתקיים מנגנון בקרה שלילית המאפשר לצמח לצאת מהעקה כאשר הסיגנל נפסק.
יוליאן טובים

| --- | --- |

 לידה:  13 בספטמבר 1894 לודז', האימפריה הרוסית 
 פטירה:  27 בדצמבר 1953 (בגיל 59) זאקופנה, רפובליקת פולין 
 מדינה:  פולין 
 מקום קבורה:  בית הקברות הצבאי פובונזקי 
 השכלה:  אוניברסיטת ורשה 
 בן או בת זוג:  Stefania Tuwimowa 
 פרסים והוקרה:  מסדר נס העבודה, דרגה ראשונה (22 ביולי 1949)  מפקד במסדר פולוניה רסטיטוטה (17 במאי 1946)  הצלב הגדול של מסדר פולוניה רסטיטוטה (29 בדצמבר 1953)  Golden Laurel of the Polish Academy of Literature (5 בנובמבר 1935)  City of Łódź Award 
 חתימה:   
 
יוליאן טובים 1933
יוליאן טובים (בפולנית: Julian Tuwim; נכתב לעיתים יוליַן;‏ 13 בספטמבר 1894, לודז' – 27 בדצמבר 1953, זאקופנה) היה סופר ומשורר יהודי-פולני.
יוליאן טובים נחשב לאחד מגדולי הסופרים הפולנים במאה ה-20. תרומתו לשירה הפולנית בתחום השירה לילדים הייתה גדולה לאין ערוך, אך הוא ידוע בעיקר עבור תרומתו לשירה הפולנית המודרנית בין שתי מלחמות העולם.
ביוגרפיה

את הקריירה הספרותית שלו החל יוליאן טובים בשנת 1913. הוא הקים קבוצת משוררים שכתבו בפולנית בעלי נטייה מודרנית בשם "סקמנדר". טובים אהב לתאר את האנשים ברחוב ואת שפתם באופן שבו נשמעה, וזכה לביקורת שייחסה לספרותו וולגריזם. תחילת דרכו הייתה מלאה באופטימיות, אך כבר בשנות ה-20 אפף את יצירותיו פן פסימי. בשנות ה-30 יצא בביקורת נגד הממשלה הפולנית (ביצירתו 'הנשף באופרה'), וכן כתב יצירות שמהן נשמעה ביקורת נגד גרמניה הנאצית. בתקופת השואה היגר לרומניה, משם לצרפת, לברזיל ולבסוף לארצות הברית. לאחר המלחמה חזר לפולין. בפולין הקומוניסטית נרדף בגלל השקפותיו, כמו כן לעיתים קרובות הזכירו לו את יהדותו.
יהדותו

טובים מעולם לא התכחש ליהדותו, אך ראה עצמו קודם כל כפולני, ורק אחר כך כיהודי. מפורסמת אימרתו: "מאחד אותי עם היהדות לא הדם שבגוף, אלא הדם שיוצא מתוך הגוף" (כרמז להזדהות עם היהודים שנהרגו בשואה). באפריל 1944, בעיצומה של מלחמת העולם השנייה, כתב את המסה "אנו יהודי פולין", בה הצהיר, בין השאר:
אילו הוצרכתי לבסס את לאומיותי, או נכון יותר את הרגשתי הלאומית, הרי אני פולני מטעמים פשוטים ביותר, כמעט פרימיטיוויים, ברובם ראציונאלים, בחלקם אי ראציונאליים, אולם בלי סממנים "מיסטיים". להיות פולני - אין זה כבוד, ולא תפארת, ולא זכות. הוא הדין בנשימה. מעודי לא פגשתי אדם שיהא גא על שום שהוא נושם.
פולני - כי בפולין נולדתי, גדלתי, חונכתי, למדתי, כי בפולין הייתי מאושר ואומלל. כי מגלותי רוצה אני לחזור לפולין דווקא, אף אם יבטיחו לי תענוגות של גן עדן במקום אחר.
פולני גם מטעם זה שעצי הלבנה והערבה קרובים לי יותר מעצי התמר וההדר, ומצקביץ ושופן יקרים יותר משייקספיר ובטהובן. יקרים בגלל טעמים, שגם אותם לא אוכל לבסס בשום טעם הגיוני.
פולני - כי נטלתי מן הפולנים כמה מליקוייהם הלאומיים. פולני - כי שנאתי לפאשיסטים הפולנים גדולה יותר מלפאשיסטים שבעמים אחרים. והרי זה בעיני קו חשוב מאוד של פולניותי.
אולם בראש ובראשונה - פולני, משום שכך רצוני.
שיר לדוגמה משל טובים

שיר לדוגמה מאת יוליאן טובים
ספריו שתורגמו לעברית

שירים; [תרגם מפולנית: בנימין טננבוים (טנא)], תל אביב: עדי, תש"ו 1946.
תֹכֶן לוהט: מבחר שירים; מפולנית: יוסף ליכטנבום, תל אביב: נ' טברסקי, תשי"ד.
קטינא והלויתן; תרגם: בנימין טנא; צייר: שמואל כץ, מרחביה ספרית פועלים (אנקורים), 1956.
שירים לילדים; עברית: בנימין טנא; צייר: שמואל כץ, מרחביה: ספרית פועלים (אנקורים), תשי"ח.
הזמיר שאִחר לשוב; תרגם לעברית: שמשון מלצר; ציְּרה: אגי לם, תל אביב: יהושע צ'צ'יק, 1959.
אדון טרללון; עברית: אריה חורשי; ציורים: מ. אריה, תל אביב: ב. ליכטנפלד, תשמ"ב 1982. (לקט שירים)
גדי לבדי החכם מכֻּלם; עברית: אריה חורשי; ציורים: מ. אריה, תל אביב: ב. ליכטנפלד, תשמ"ב 1982. (לקט שירים)
אנו, יהודי פולין / מיר פוילישע יידן / my, Zydzi polscy‏ / we, Polosh Jews; הובא לדפוס: ח. שמרוק, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס; האוניברסיטה העברית בירושלים – המרכז לחקר תולדות יהודי פולין ותרבותם, תשמ"ד. (עברית, יידיש, אנגלית ופולנית)
לילדים באהבה; תרגמה מפולנית ועיבדה: שושנה דזנט-רצ'ינסקי, תל אביב: עקד, תשמ"ח 1987.
יוליאן טובים, יאן בּזֶ'חוה (אנ'), פלאי-פלאים: בחרוזים לילדים; מפולנית: שושנה רצ'ינסקי; [איורים: חנה שמיר], תל אביב: י' גולן, תשנ"ח 1998.
יאן בז'חווה, יוליאן טובים, דודי החולם; מפולנית: שושנה רצ'ינסקי; איורים: חנה שמיר, ירושלים: קרן הספריות לילדי ישראל, 1999. (מבחר שירים לילדים)
הקטר / דער לאָקאָמאָטיוו / Lokomotywa,  צ'נסטוחובה: Zespół Szkół Plastycznych im. Jacka Malczewskiego w Częstochowie‏ (Z Inspiracji Kulturą Żydowską),‏ 2005. (פולנית, עברית ויידיש)
הקטר; נֹסח עברי: אפרים סידון; ציורים: אורית ברגמן, מושב בן שמן: מודן, 2009.
קברו של יוליאן טובים
פסל של יוליאן טובים בעיר לודז'