stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אירוויזיון הילדים
יחסי אזרבייג'ן וארמניה באירוויזיון הילדים

יחסי ארמניה ואזרבייג'ן היו עוינים מאז החלו שתי המדינות להשתתף בתחרות הזמר של האירוויזיון ב-2006 (ארמניה) ו-2008 (אזרבייג'ן) ובתחרות אירוויזיון הילדים ב-2007 (ארמניה) ו-2012 (אזרבייג'ן). שתי המדינות נמנעו מלהצביע אחת לשנייה עקב הסכסוך הקיים ביניהן על חבל הארץ נגורנו קרבאך, הנמצא דה פקטו תחת שלטון ארמני מאז שנת 1993, אך דה יורה נמצא תחת שלטון אזרי. חבל הארץ נגורנו קרבאך מהווה מקור מתמיד למחלוקת ומתח צבאי בין אזרבייג'ן לארמניה, מאבק שהסלים והחריף בעקבות התפרקות ברית המועצות בשנת 1991.
ולדימיר ארזומיאן, זמר מחבל הארץ נגורנו קרבאך, נבחר לייצג את ארמניה בתחרות אירוויזיון הילדים 2010, וזכה במקום הראשון בתחרות באותה שנה. לאחר זכייתו של ארזומיאן במקום הראשון, נטען על ידי כלי תקשורת ארמניים כי השידור של תחרות אירוויזיון הילדים באזרבייג'ן באותה שנה נקטע, כאשר נחשף כי ארמניה היא הזוכה בתחרות. טענות אלו שנויות במחלוקת על ידי מנהל ערוץ הטלוויזיה "Armenia 1" ("ארמניה 1") וראש המשלחת האירוויזיונית של ארמניה, דיאנה מנטסקאניאן, שגם הכחישו דיווחים כי ארמניה מתכוונת להגיש תלונה באיגוד השידור האירופי בעניין. בנוסף, ציינה מנטסקאניאן כי ”רשות השידור הארמנית לא ידעה אם אזרבייג'ן שידרה את התחרות בארצה באותה שנה, ובהתחשב בעובדה שאזרבייג'ן לא לוקחת חלק בתחרות אירוויזיון הילדים, אין עניין להתעסק בנושא”. בסופו של דבר, אזרבייג'ן עשתה את הופעת הבכורה שלה בתחרות אירוויזיון הילדים שנתיים לאחר מכן, בשנת 2012.
אירוח התחרות

| תחרויות | מדינה | עיר | אולם | שנים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | הולנד הולנד | רוטרדם | אהוי רוטרדם | 2007 |
| 2 | הולנד הולנד | אמסטרדם | אולם המוזיקה היינקן | 2012 |
| 2 | אוקראינה אוקראינה | קייב | היכל הספורט של קייב | 2009 |
| 2 | אוקראינה אוקראינה | קייב | היכל אוקראינה | 2013 |
| 2 | בלארוס בלארוס | מינסק | מינסק ארנה | 2010 • 2018 |
| 2 | ארמניה ארמניה | ירוואן | קארן טקסים ספורט וקונצרטים קומפלקס | 2011 • 2022 |
| 2 | מלטה מלטה | מרסה | מספנות מלטה | 2014 |
| 2 | מלטה מלטה | ולטה | מרכז כנסים הים התיכון | 2016 |
| 2 | פולין פולין | גליביצה | גליביצה ארנה (אנ') | 2019 |
| 2 | פולין פולין | ורשה | מטה TVP (רשות השידור של פולין) | 2020 |
| 2 | צרפת צרפת | פריז | לה סיין מוזיקל | 2021 |
| 2 | צרפת צרפת | ניס | אולם הקונצרטים פאלה ניקאיה | 2023 |
| 1 | דנמרק דנמרק | קופנהגן | פורום קופנהגן | 2003 |
| 1 | נורווגיה נורווגיה | לילהאמר | אולם הוקנס | 2004 |
| 1 | בלגיה בלגיה | הסלט | את'יאס ארנה | 2005 |
| 1 | רומניה רומניה | בוקרשט | אולם סאלה פוליואלאנטה | 2006 |
| 1 | קפריסין קפריסין | לימסול | המרכז האתלטי של קפריסין | 2008 |
| 1 | בולגריה בולגריה | סופיה | ארנה ארמייץ | 2015 |
| 1 | גאורגיה גאורגיה | טביליסי | הארמון האולימפי | 2017 |
| 1 | ספרד ספרד | מדריד | קאחה מחיקה | 2024 |
ישראל באירוויזיון הילדים

| שנה | העיר המארחת | אמן | שפה | שיר | תרגום לעברית | נקודות | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | הולנד אמסטרדם, הולנד | Kids.il (ספ') | עברית | "Let the Music Win" | "תן למוזיקה לנצח" | 68 | 8 |
| 2016 | מלטה ולטה, מלטה | שיר וטים | עברית ואנגלית | "Follow My Heart" | "לעקוב אחרי הלב שלי" | 27 | 15 |
| 2018 | בלארוס מינסק, בלארוס | נועם דדון | עברית | "Children Like These" | "ילדים כאלה" | 81 | 14 |
דירוג

דירוג זה הוא דירוג הישגי כל המדינות בתחרות, על פי מספר הפעמים בה כל מדינה הגיעה למקומות הראשונים, השניים והשלישים. עבור כל מדינה שמעולם לא הגיעה למקומות אלו מצוין המקום הגבוה ביותר שכן הגיעה אליו.
| מקום | מדינה | מקום ראשון | מקום שני | מקום שלישי | המקום הגבוה ביותר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | גאורגיה גאורגיה | 4 | 2 | 1 |  |
| 2 | צרפת צרפת | 3 | 1 | 1 |  |
| 3 | ארמניה ארמניה | 2 | 5 | 3 |  |
| 4 | רוסיה רוסיה | 2 | 2 | 0 |  |
| 5 | בלארוס בלארוס | 2 | 1 | 2 |  |
| 6 | פולין פולין | 2 | 1 | 0 |  |
| 7 | מלטה מלטה | 2 | 0 | 0 |  |
| 8 | ספרד ספרד | 1 | 3 | 2 |  |
| 9 | אוקראינה אוקראינה | 1 | 2 | 1 |  |
| 10 | הולנד הולנד | 1 | 1 | 0 |  |
| 11 | איטליה איטליה | 1 | 0 | 1 |  |
| 11 | קרואטיה קרואטיה | 1 | 0 | 1 |  |
| 13 | קזחסטן קזחסטן | 0 | 2 | 0 |  |
| 14 | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | 0 | 1 | 1 |  |
| 14 | בולגריה בולגריה | 0 | 1 | 0 |  |
| 14 | פורטוגל פורטוגל | 0 | 1 | 0 |  |
| 17 | אוסטרליה אוסטרליה | 0 | 0 | 2 |  |
| 17 | סרביה סרביה | 0 | 0 | 2 |  |
| 19 | ליטא ליטא | 0 | 0 | 1 |  |
| 19 | נורווגיה נורווגיה | 0 | 0 | 1 |  |
| 19 | סלובניה סלובניה | 0 | 0 | 1 |  |
| 19 | שוודיה שוודיה | 0 | 0 | 1 |  |
| 23 | אירלנד אירלנד | 0 | 0 | 0 | 4 |
| 23 | בלגיה בלגיה | 0 | 0 | 0 | 4 |
| 23 | דנמרק דנמרק | 0 | 0 | 0 | 4 |
| 23 | רומניה רומניה | 0 | 0 | 0 | 4 |
| 27 | אזרבייג'ן אזרבייג'ן | 0 | 0 | 0 | 5 |
| 27 | אלבניה אלבניה | 0 | 0 | 0 | 5 |
| 27 | מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית | 0 | 0 | 0 | 5 |
| 30 | יוון יוון | 0 | 0 | 0 | 6 |
| 30 | מולדובה מולדובה | 0 | 0 | 0 | 6 |
| 32 | ישראל ישראל | 0 | 0 | 0 | 8 |
| 32 | קפריסין קפריסין | 0 | 0 | 0 | 8 |
| 34 | גרמניה גרמניה | 0 | 0 | 0 | 9 |
| 34 | לטביה לטביה | 0 | 0 | 0 | 9 |
| 36 | סן מרינו סן מרינו | 0 | 0 | 0 | 10 |
| 37 | מונטנגרו מונטנגרו | 0 | 0 | 0 | 13 |
| 37 | סרביה ומונטנגרו סרביה ומונטנגרו | 0 | 0 | 0 | 13 |
| 39 | אסטוניה אסטוניה | 0 | 0 | 0 | 14 |
| 40 | שווייץ שווייץ | 0 | 0 | 0 | 16 |
| 41 | ווילס ווילס | 0 | 0 | 0 | 18 |
זכיות לפי מדינות

| זכיות | מדינה | שנות זכייה |
| --- | --- | --- |
| 4 | גאורגיה גאורגיה | 2008 • 2011 • 2016 • 2024 |
| 3 | צרפת צרפת | 2020 • 2022 • 2023 |
| 2 | ארמניה ארמניה | 2010 • 2021 |
| 2 | בלארוס בלארוס | 2005 • 2007 |
| 2 | מלטה מלטה | 2013 • 2015 |
| 2 | פולין פולין | 2018 • 2019 |
| 2 | רוסיה רוסיה | 2006 • 2017 |
| 1 | איטליה איטליה | 2014 |
| 1 | אוקראינה אוקראינה | 2012 |
| 1 | הולנד הולנד | 2009 |
| 1 | ספרד ספרד | 2004 |
| 1 | קרואטיה קרואטיה | 2003 |
הרכב המדינות בתחרות > רשימת המשתתפות על-פי מועד הצטרפותן לתחרות

| שנה | רשימת המשתתפות על-פי מועד הצטרפותן לתחרות |
| --- | --- |
2003: בלארוס בלארוס, בלגיה בלגיה, דנמרק דנמרק, הולנד הולנד, הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת, יוון יוון, לטביה לטביה, מלטה מלטה, מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית, נורווגיה נורווגיה, ספרד ספרד, פולין פולין, קפריסין קפריסין, קרואטיה קרואטיה, רומניה רומניה, שוודיה שוודיה
2004: צרפת צרפת, שווייץ שווייץ
2005: סרביה ומונטנגרו סרביה ומונטנגרו, רוסיה רוסיה
2006: אוקראינה אוקראינה, סרביה סרביה, פורטוגל פורטוגל
2007: ארמניה ארמניה, בולגריה בולגריה, גאורגיה גאורגיה, ליטא ליטא
2010: מולדובה מולדובה
2012: אזרבייג'ן אזרבייג'ן, אלבניה אלבניה, ישראל ישראל
2013: סן מרינו סן מרינו
2014: איטליה איטליה, מונטנגרו מונטנגרו, סלובניה סלובניה
2015: אוסטרליה אוסטרליה, אירלנד אירלנד
2018: ויילס ויילס, קזחסטן קזחסטן
2020: גרמניה גרמניה
2023: אסטוניה אסטוניה
הרכב המדינות בתחרות > המדינות שפרשו מהתחרות

| שנה | המדינות שפרשו מהתחרות |
| --- | --- |
2005: צרפת צרפת, פולין פולין, קפריסין קפריסין, שווייץ שווייץ
2006: הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת, דנמרק דנמרק, לטביה לטביה, נורווגיה נורווגיה, סרביה ומונטנגרו סרביה ומונטנגרו
2007: ספרד ספרד, קרואטיה קרואטיה
2008: שוודיה שוודיה, פורטוגל פורטוגל
2009: בולגריה בולגריה, יוון יוון, ליטא ליטא
2010: קפריסין קפריסין, רומניה רומניה
2011: מלטה מלטה, סרביה סרביה
2012: בולגריה בולגריה, ליטא ליטא, לטביה לטביה, מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית
2013: אלבניה אלבניה, בלגיה בלגיה, ישראל ישראל
2014: מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית, אזרבייג'ן אזרבייג'ן, מולדובה מולדובה
2015: קרואטיה קרואטיה, קפריסין קפריסין, שוודיה שוודיה
2016: סלובניה סלובניה, סן מרינו סן מרינו, מונטנגרו מונטנגרו
2017: בולגריה בולגריה, ישראל ישראל
2018: קפריסין קפריסין
2019: אזרבייג'ן אזרבייג'ן, ישראל ישראל
2020: אוסטרליה אוסטרליה, ויילס ויילס, מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית, אירלנד אירלנד, איטליה איטליה, אלבניה אלבניה, פורטוגל פורטוגל, ארמניה ארמניה
2021: בלארוס בלארוס
2022: אזרבייג'ן אזרבייג'ן, בולגריה בולגריה, גרמניה גרמניה, רוסיה רוסיה
2023: קזחסטן קזחסטן, סרביה סרביה
2024: הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
הרכב המדינות בתחרות > המדינות שחזרו לתחרות לאחר פרישה

| שנה | המדינות שחזרו לתחרות לאחר פרישה |
| --- | --- |
2006: קפריסין קפריסין
2009: שוודיה שוודיה
2010: לטביה לטביה, ליטא ליטא
2011: בולגריה בולגריה
2013: מלטה מלטה, מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית
2014: בולגריה בולגריה, סרביה סרביה, קפריסין קפריסין, קרואטיה קרואטיה
2015: אלבניה אלבניה, מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית
2016: פולין פולין, קפריסין קפריסין, ישראל ישראל
2017: פורטוגל פורטוגל
2018: צרפת צרפת, ישראל ישראל, אזרבייג'ן אזרבייג'ן
2019: ספרד ספרד
2021: אירלנד אירלנד, פורטוגל פורטוגל, מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית, ארמניה ארמניה,איטליה איטליה,אלבניה אלבניה,בולגריה בולגריה, אזרבייג'ן אזרבייג'ן
2022: הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
2023: גרמניה גרמניה
2024: קפריסין קפריסין, סן מרינו סן מרינו
הרכב המדינות בתחרות > מספר שנות ההשתתפות בתחרות של כל מדינה

| מדינה | מספר השתתפויות |
| --- | --- |
הולנד הולנד: 22
מלטה מלטה: 20
מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית: 19
אוקראינה אוקראינה: 19
בלארוס בלארוס: 18
גאורגיה גאורגיה: 18
רוסיה רוסיה: 17
ארמניה ארמניה: 17
סרביה סרביה : 14
שוודיה שוודיה: 11
פולין פולין: 11
בלגיה בלגיה: 10
איטליה איטליה: 10
אלבניה אלבניה: 10
קפריסין קפריסין: 10
ספרד ספרד: 10
פורטוגל פורטוגל: 9
אירלנד אירלנד: 9
צרפת צרפת: 8
רומניה רומניה: 7
בולגריה בולגריה: 7
יוון יוון: 6
קרואטיה קרואטיה: 5
לטביה לטביה: 5
אוסטרליה אוסטרליה: 5
קזחסטן קזחסטן: 5
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת: 5
ליטא ליטא: 4
מולדובה מולדובה: 4
אזרבייג'ן אזרבייג'ן: 4
גרמניה גרמניה: 4
סן מרינו סן מרינו: 4
דנמרק דנמרק: 3
נורווגיה נורווגיה: 3
ישראל ישראל: 3
ווילס ווילס: 2
סלובניה סלובניה: 2
מונטנגרו מונטנגרו: 2
אסטוניה אסטוניה: 2
שווייץ שווייץ: 1
סרביה ומונטנגרו סרביה ומונטנגרו: 1
תחרות הזמר של האירוויזיון

להלן רשימה של משתתפי-עבר בתחרות אירוויזיון הילדים, שלקחו חלק בקדמי-האירוויזיון במדינתם, במטרה להתחרות בתחרות הזמר של האירוויזיון או להופיע בתחרות כאורחים מיוחדים שאינם מתחרים בתחרות:
אוטותיזה

דגימת קמפונית
אוטותיזה (באנגלית Autothysis ממקור ביוונית אוטו - autos- αὐτός "עצמי" ותיזיה thysia θυσία "הקרבה") או אלטרואיזם של אובדנות הוא התהליך שבו חיה הורסת את עצמה באמצעות פקיעה או פיצוץ פנימי של איבר שקורע את העור. המונח הוצע על ידי אולריך משווייץ (Ulrich Maschwitz) ואלינור משווייץ (Eleonore Maschwitz) בשנת 1974 כדי לתאר את המנגנון ההגנתי של מין הנמלה קולובופסיס סונדרזי (Colobopsis saundersi). זה נגרם כתוצאה מהתכווצות שרירים סביב בלוטה גדולה שמובילה לשבירת דופן הבלוטה. טרמיטים מסוימים (כמו חיילי גלוביטרמס סולפוראוס) משחררים הפרשה דביקה על ידי קריעת בלוטה סמוך לעור צווארם ויוצרים אפקט זפת בהגנה מפני נמלים.
טרמיטים

קבוצות של טרמיטים שחייליהן נמצאו משתמשות באוטותזה כדי להגן על מושבותיהן כוללות: סריטרמס סריפר (Serrtermers serrifer), דנטיספיקונטרמס (Dentispicotermes), גנואוטרמס (Geuotermes) ו-אורטוגנטוטרמס (Orthognathotermes). הם כמה מינים של נטולי חיילים (Apicotermitinae), לדוגמה לבני מין ה-גריגיוטרמס Grigiotermes ורפטיטרמס Ruptitermes, יש פועלים שגם יכולים להשתמש באוטותזה. זה נחשב לאחת מצורות ההגנה היעילות ביותר שיש ברשותם של הטרמיטים כאשר הנמלים הפועלות הקרועות חוסמות את המנהרות הנכנסות לקן וזה גורם לחלופין קרבות אחד על אחד בין תוקפים למגינים, כלומר לפיגועים יש עלות אנרגיה גבוהה לטורפים.
לנמלים החיילות במשפחת הטרמיטים סריטרמיטידה (Serritermitidae) מהאזור הנאוטרופי יש אסטרטגית הגנה באמצעות בלוטת אוטותזה קדמית המביאה לפקיעת הגוף בין הראש והבטן. נמלים אלו משתמשות באוטותיזה רק כאשר הן נמצאות בתוך הקן כדי לחסום את מנהרות הכניסה ולמנוע מהתוקפים להיכנס. בעוד כאשר הן מחוץ לקן, יעדיפו לנסות לברוח הרחק מהתוקפים.
נמלים פועלות זקנות של נאוקפריארמס טרקואה (Neocapritermes taracua) מפתחות כתמים כחולים בבטן המלאים בחלבונים המכילים נחושת. אלו מגיבים עם הפרשה מבלוטת הליביאל (labial gland) לאחר האוטותיזה כדי לייצר תערובת רעילה לטרמיטים אחרים.
נמלים

כמה סוגי נמלים המשתייכים לסוג קמפונית וקלובופסיס (Colobopsis) הסתגלו להשתמש באוטותיזה כתכונה הגנתית אלטרואיסטית כדי להילחם טוב יותר נגד פרוקי-רגליים וכדי להרתיע טורפים חולייתנים לטובת מושבת הנמלים כולה. נמלים אלה משתמשות באוטותזה של הרס עצמי כדי להגן על שטחן, אך הן משתמשות בה באופן שונה מטרמיטים, מכיוון שהשימושים העיקריים שלהם לאוטיזה אינם כוללים חסימת מנהרות הטריטוריה שלהם מפני תוקפים, אלא יותר למטרות לחימה במהלך קרבות טריטוריאליות.
נמלים קדומות השתמשו באמצעים מכניים של עוקץ כדי להגן על עצמן, אך העקיצות נראו שימושיות יותר כנגד טורפי חוליות גדולים מאשר כנגד פרוקי-רגליים אחרים. כך שהבחירה באוטותיזה אצל נמלים התפתחה כדרך להרוג בצורה יעילה יותר אויבי פרוקי-רגליים. תוצרי האוטותזה בנמלים הם חומרים דביקים ומאכלים, אשר משתחררים על ידי התכווצות בגסטרם של הנמלים, מה שמוביל להתפרצות בקפל בין-מקטעים כמו גם בבלוטות מנדיבולריות. הנמלים משתמשות בהקרבה עצמית זו כדי להרוג אויב אחד או יותר שמסתבכים בחומר הדביק הזה. הנמלה הפועלת נצפתה כורכת את עצמה סביב יריב, מניחה את הגסטר הגבי שלה על ראשו של היריב לפני שהיא משליכה חומר מאכל דביק מפיה ומהגסטר שלה, ונדבקת באופן קבוע אל היריב תוך כדי הריגת עצמה והאויב, וגם אויבים אחרים שנדבקים אל התוצרים.
נמלים אלה משתמשות בעיקר באוטותזה נגד פרוקי-רגליים אחרים, כמו פולשות למושבות נמלים או נגד מושבות טרמיטים, והן אינן יעילות למדי כלפי טורפים גדולים חולייתנים כמו לטאות או ציפורים. הקרבה עצמית זו שימושית ביותר נגד פרוקי-רגליים מכיוון שהדבקים הדביקים במוצרים פועלים בצורה הטובה ביותר כנגד גופם של פרוקי-רגליים אחרים. עם זאת, הוסבר גם שלתרכובות המשמשות באוטותזה יש שימוש מסוים בהרתעת טורפים חוליתנים מפני אכילת הנמלים, מכיוון שמוצרים אלה אינם אכילים.
ראו גם

התגוננות מפני טורפים
אפופטוזה
השמדה עצמית
הערות שוליים

1 2  Maschwitz, Ulrich; Maschwitz, Eleonore (1974). "Platzende Arbeiterinnen: Eine neue Art der Feindabwehr bei sozialen Hautflüglern". Oecologia Berlin (בגרמנית). 14 (3): 289–294. doi:10.1007/BF01039798. PMID 28308625.
1 2  Bordereau, Christian; Robert, Annie R.; Van Tuyen, V.; Peppuy, Alexis (1997). "Suicidal defensive behavior by frontal gland dehiscence in Globitermes sulphureus Haviland soldiers (Isoptera)". Insectes Sociaux. 44 (3): 289–297. doi:10.1007/s000400050049. ISSN 0020-1812. OCLC 5648298235.
↑  Šobotník, Jan; Jirošová, Anna; Hanus, Robert (2010). "Chemical warfare in termites". Journal of Insect Physiology. 56 (9): 1012–1021. doi:10.1016/j.jinsphys.2010.02.012. ISSN 0022-1910. PMID 20223240.
↑  Šobotník, Jan; Bourguignon, Thomas; Hanus, Robert; Weyda, František; Roisin, Yves (2010). "Structure and function of defensive glands in soldiers of Glossotermes oculatus (Isoptera: Serritermitidae)". Biological Journal of the Linnean Society. 99 (4): 839–848. doi:10.1111/j.1095-8312.2010.01392.x. ISSN 0024-4066free{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: postscript (link)
↑  Šobotník, Jan; Bourguignon, Thomas; Hanus, Robert; Demianová, Zuzana; Pytelková, Jana; Mareš, Michael; Foltynová, Pavla; Preisler, Jan; Cvačka, Josef (2012). "Explosive Backpacks in Old Termite Workers". Science. 337 (6093): 436. doi:10.1126/science.1219129. PMID 22837520.
↑  Crumpton, Nick (26 ביולי 2012). "Termites' crystal backpacks help them go out with bang". BBC News. נבדק ב-26 ביולי 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Davidson, Diane W.; Salim, Kamariah A.; Billen, Johan (2011). "Histology of structures used in territorial combat by Borneo's 'exploding ants'". Acta Zoologica. 93 (4): 487–491. doi:10.1111/j.1463-6395.2011.00523.x. ISSN 0001-7272.
1 2  Jones, Tim H.; Clark, D.A.; Edwards, Alan A.; Davidson, D.W.; Spande, Thomas F.; Snelling, Roy R. (2004). "The chemistry of exploding ants, Camponotus Spp. (Cylindricus Complex)". Journal of Chemical Ecology. 30 (8): 1479–1492. doi:10.1023/b:joec.0000042063.01424.28. ISSN 0098-0331. PMID 15537154.
↑  Shorter, John R.; Rueppell, Olav (2011). "A review on self-destructive defense behaviors in social insects" (PDF). Insectes Sociaux. 59 (1): 1–10. doi:10.1007/s00040-011-0210-x. ISSN 0020-1812.
↑  Sands, W.A. (1982). "Agonistic behavior of African soldierless apico-termitinae (Isoptera, Termitidae)". Sociobiology. 7 (1): 61–72.
ברנרד הירשוביץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 באוגוסט 1923 לונדון, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  27 בינואר 2025  (בגיל 101) חיפה, ישראל 
 תפקידים:  רופא 
 
ברנרד (ברני) הירשוביץ (באנגלית: Bernard Hirshowitz;‏ 24 באוגוסט 1923 – 27 בינואר 2025) היה כירורג פלסטי ישראלי, פרופסור לכירורגיה פלסטית, מייסד ומנהל המחלקה לכירורגיה פלסטית בבית החולים רמב"ם.
ביוגרפיה

הירשוביץ נולד בלונדון. בהיותו בן שנה חזרה משפחתו לדרום אפריקה שם גדל. את לימודי הרפואה סיים באוניברסיטת ויטווטרסראנד ביוהנסבורג. בשלהי מלחמת העולם השנייה נוצר מחסור חמור ברופאים בבתי החולים באנגליה ולקראת 1945 יצא קול קורא שכתב כירורג חזה ד"ר פאטי (Fatty) אשר התריע על מחסור חמור ברופאים. בינואר 1946 הגיע הירשוביץ, בעקבות קול קורא זה, לעבוד בבתי חולים בלונדון. פרופ' הירשוביץ עבד 4.5 שנים במחלקות הכירורגיות בלונדון וזכה שם לתואר FRCS. עוד בשהותו באנגליה פגש את ד"ר חיים שיבא שהגיע מישראל והלה דיווח לו שצוותים רפואיים בראשותו של ד"ר ג'ק פן מגיעים מדרום אפריקה לישראל על מנת לתמוך בצוותים הרפואיים הקיימים.
ביוגרפיה > במדינת ישראל

עם חזרתו של הירשוביץ ליוהנסבורג יצר קשר עם ד"ר ג'ק פן. קשר זה היה החשיפה המשמעותית הראשונה לתחום הכירורגיה הפלסטית ולאחר תקופה בה היה לאסיסטנט של ד"ר פן, הצטרף ב-1951 למשלחת השנייה של ג'ק פן לישראל.
בתקופה זו הקים ד"ר ליאו בורנשטיין את המחלקה הראשונה לכירורגיה פלסטית בבית החולים תל-השומר, והירשוביץ הצטרף כדי לטפל בנפגעי מלחמה, כוויות ופצעי לחץ.
בסוף 1952 עבר הירשוביץ לבית החולים רמב"ם על מנת להניח את היסודות למה שתהיה המחלקה לכירורגיה פלסטית. ניתנו לו רק שתי מיטות ומשרד מרפאה קטן שם בדק את המטופלים. במהלך מבצע סיני ב-1956,
התרכזו מטופלים עם כוויות קשות בתל-השומר והוחלט להעביר מספר ניפגעים גם לרמב"ם בחיפה. בהמשך נפתחה גם יחידה לטיפול בכוויות.
הנחיצות במחלקה לכירורגיה פלסטית מסודרת ותיקנית קיבלה תמריץ נוסף במהלך מלחמת ששת הימים כאשר מספר רב של ניפגעים הגיעו לבי"ח רמב"ם. בתקופה זו המחלקה כללה 22 מיטות למטופלים ורק ב-1973, לאחר מלחמת יום הכיפורים החלה התמחות פורמלית.
במלחמת יום הכיפורים, המחלקה הפלסטית קלטה פצועים רבים. הירשוביץ פיתח במהלך המלחמה שיטת שיקום לנפגעי כוויות, באמצעות תזונה שכללה בין היתר 35 ביצים ביום.
ראשוני המתמחים במחלקתו של הירשוביץ היו קאטי קאופמן ודן מלר.
הירשוביץ היה חבר באגודות רפואיות בתחום הכירורגיה הפלסטית.
בשנת 1967 כיהן הירשוביץ כיושב ראש העמותה לניתוחים פלסטיים אסתטיים.
בשנת 1998 פיתח צוות מדענים מהטכניון שכלל את פרופ' הירשוביץ, פרופ' אלה לינדבאום וד"ר ירון הר-שי כרית סיליקון לטיפול לצלקות מוגדלות שנותרו כתוצאה מניתוחים או מנזק לעור כגון כויות או חתכים, אושרה לטיפול בארצות הברית על ידי ה-FDA.
ממחקריו

הירשוביץ פרסם כ-130 מאמרים מקצועיים.
הוא כתב חמישה פרקים בספרים מקצועיים העוסקים בכירורגיה פלסטית
ממחקריו של הירשוביץ, באתר PubMed
ראו גם

רמב"ם - הקריה הרפואית לבריאות האדם
לקריאה נוספת

דור המייסדים - האיגוד הישראלי לכירורגיה פלסטית, פרופ' ברנרד הירשוביץ(הקישור אינו פעיל)
הערות שוליים

↑  אתר אסתטיקה – פרופ' ברנרד הירשוביץ
↑  Fellowship of the Royal Colleges of Surgeons - חבר אגוד המנתחים המלכותי
↑  שבעים שנה לרמב"ם, פרק שני: שנים של צמיחה 1953–1972
↑  אחיה ראב"ד, צפו: כך נראו השנים הראשונות של ביה"ח רמב"ם, באתר ynet, 19 בדצמבר 2013
↑  העמותה הישראלית למנתחים פלסטים אסתטיים, רשימת יושבי ראש האיגוד מ-1965
↑  דוד חיון, ‏כרית-סיליקון לצלקות מוגדלות שפותחה בטכניון אושרה ב-F.D.A, באתר גלובס, 22 ביולי 1998
בועז מודעי

בועז מודעי (נולד ב-1957) הוא דיפלומט ישראלי אשר כיהן כשגריר ישראל בסלובקיה. היה שגריר ישראל באירלנד משנת 2010 עד 2015.
ראשית חייו

מודעי נולד בשנת 1957 בישראל ליצחק מודעי, שכיהן כשר האוצר בין השנים 1984–1986 וכשר המשפטים מאפריל 1986 עד חודש יולי של אותה השנה. אמו, מיכל מודעי (לבית הראל), הייתה מלכת היופי של ישראל לשנת 1951, פעילה חברתית בתחום מעמד האישה ונשיאת כבוד של ארגון ויצו העולמי.
קריירה דיפלומטית

מודעי הצטרף לשירות החוץ הישראלי בשנת 1988, מייד בסיום לימודיו באוניברסיטת תל אביב (מדעי המדינה). הוא שירת בתפקידים אחדים בשגרירויות ישראל בגואטמלה, בהונדורס, בתאילנד ובלונדון. הוא שימש כקונסול הדיפלומטי הראשון של שגרירות ישראל לקריית הוותיקן. בתפקיד זה שימש כמתאם הפוליטי לביקור האפיפיור יוחנן פאולוס השני בישראל בשנת 2000. לפני שעבר לדבלין, עמד שש שנים בראשות חטיבת ההדרכה של משרד החוץ בירושלים.
לאחר שמונה לשגריר ישראל באירלנד, הצטרפה אליו רעייתו דאז, נורית טינרי-מודעי אשר מפברואר 2012 עד ספטמבר 2015 כיהנה בתפקיד כסגנית השגריר. תחת הנהגתם, השגרירות הישראלית בדבלין ספגה ביקורת חוזרת ונשנית על תקריות דיפלומטיות שאירעו בעיקר ברשתות החברתיות המקוונות. מודעי ורעייתו אימצו גישה "פרובוקטיבית" לדיפלומטיה שלעיתים הביכה את השגרירות.
השגרירות הישראלית באירלנד בראשותו זכתה ב"אות ההערכה השנתי על פעילות הסברתית יוצאת דופן" מטעם אוניברסיטת חיפה. ב-31 בדצמבר, באתר האינטרנט של האוניברסיטה צוין: ”השניים [השגריר מודעי ורעייתו נורית, סגניתו] קיבלו את אות ההערכה על פעילותם במאבק מול מקדמי החרם הכלכלי-תרבותי של ישראל ומול גורמים אנטישמיים ועל חשיפה של התרבות הישראלית, מגוון אתרי התיירות והישגים טכנולוגיים של ישראל לתושבי אירלנד, קידום שיתוף פעולה אקדמי, תרבותי וכלכלי וגיוס תומכים ואזרחים שמוכנים להזדהות ולהגן על תדמית ישראל.” הם גם זכו לפרס צוות שגרירות מצטיין בשנת 2014 מטעם משרד החוץ וזכו לדברי שבח מהמנכ"ל דאז ניסים בן שטרית. מצד שני, מבקריהם דחו את מודעי ורעייתו על גישת ההסברה הישראלית שלהם. שגרירות ישראל בדבלין נמצאה בכותרות (בהקשר של מבוכות דיפלומטיות) פעמים רבות מאז כניסתם לתפקידיהם, לא רק בגלל היחסים המתוחים בין דבלין לירושלים, אלא גם בגלל פרובוקציות מביכות של אנשי ישראל בשגרירות, המנסים לחשוב בצורה יצירתית על הסברה.
מחלוקות > הטרדת עובדת

בעת היותו ראש חטיבת ההדרכה במשרד החוץ הישראלי, בשנת 2007 נחקר מודעי על ידי משטרת ישראל בחשד שהטריד אישה שהייתה כפופה למרותו. משטרת מחוז ירושלים קיבלה תלונה מעובדת קודמת של מודעי, שהתלוננה על קבלת שיחות טלפון מטרידות ממספר בלתי מזוהה. המשטרה עקבה אחר מספר הטלפון והגיעה אל מודעי, שלטענתו האמין שהמתלוננת הפיצה בקרב עובדיו כי ניהל רומן מחוץ לנישואים וכי מידע שקרי זה "הדיר שינה מעיניו". לכן, הוא הרגיש שגם היא לא צריכה לישון. משטרת ירושלים נתנה למודעי צו מניעה מלהתקשר אליה, דיווחה על האירועים לנציבות שירות המדינה, והמליצה להעמיד לדין את מודעי.
מחלוקות > תקריות דיפלומטיות

שמם של בועז מודעי ורעייתו נורית נקשר במספר תקריות דיפלומטיות ומחלוקות שאירעו במרשתת:
"מחשבה לחג המולד... אם ישו ואמו מריה היו חיים כיום, הרי שכיהודים ללא הגנה שגרים בבית לחם הם היו נרצחים בלינץ' על ידי פלסטינים עוינים. רק מחשבה..." סטטוס זה הועלה לפייסבוק עם תמונה שבה נראה לבם של ישו ומריה עולה באש ומושחז בחרב. הסטטוס הועלה לרשת החברתית המקוונת במהלך עונת חג המולד ב-17 בדצמבר 2012. העיתון המקוון The Times of Israel דיווח כי "כמה מאנשי השגרירות הישראלית בדבלין דרשו לפטר את השגריר", ואילו דובר משרד החוץ בירושלים יגאל פלמור אמר ש"כמובן שנערוך בדיקה פנימית כדי לברר כיצד הועלה פוסט מסוג זה, אבל זה כאמור עניין פנימי, כדי לוודא שדבר כזה לא יחזור על עצמו".
ב-16 באוגוסט 2013 פורסמה כתבה בעמודי הפייסבוק והטוויטר של השגרירות ובה ציטוט לפיו "האומות המאוחדות הפך לכלי אנטי-ישראלי ושאדולף היטלר, לו היה חי היום, היה מרוצה מתפקודו". כתבה זו היא תמליל של נאום שנשא בשנת 2011 פליט סודאני המשבח את ישראל ומבקר את האומות המאוחדות, שעסוק בגינוייה של ישראל במקום לעסוק ב"מעוולים" גדולים ממנה.
ב-12 בינואר 2015 פרסמה השגרירות "ציוץ" ברשת החברתית טוויטר, שכלל תמונה שבה הוצג הציור מונה ליזה של האמן לאונרדו דה וינצ'י כשהיא עוטה חג'אב ואוחזת רקטה, ומתחתיה הכיתוב "ישראל עכשיו, פריז אחר כך". מעל התנוססה הכותרת "אל תגידו שלא הזהרנו אתכם", בהתייחס לפיגועים שבוצעו כמה ימים לפני כן בפריז.
במהלך מבצע צוק איתן, ב-23 ביולי 2014 העלה חשבון הטוויטר הרשמי של השגרירות ציוץ מחדש של תמונה ובה נראה הדגל הפלסטיני עם תמונתו של אדולף היטלר והטקסט "פלסטין החופשית - עכשיו!" והמסר "חמאס מובל בידי היטלר".
בתקרית אחרת, פרסם ערוץ 10 מברק שנשלח על ידי מודעי לבכירים במשרד החוץ והודלף, בו היא טוענת ש"פעילים ישראלים פרו-פלסטיניים, המשמיצים את ישראל בחוץ לארץ, פועלים ממניעים פסיכולוגיים ובהם - יחסים לא פתורים עם ההורים ובעיות של זהות מינית".
הערות שוליים

↑  ברק רביד, לאחר עיכוב: הדיפלומט יצחק לבנון מונה לשגריר, באתר הארץ, 22 בנובמבר 2009
↑  Vatican and Israel jointly seek pilgrims for Year 2000, באתר Jweekly
↑
↑  Irish government rejects Israel boycott, באתר ג'ואיש כרוניקל
↑  Where Israel is concerned it's always Groundhog Day
↑  Why, Mr Ambassador, you're spoiling me, באתר ג'ואיש כרוניקל
↑  Israeli Embassy’s ‘lynching Jesus’ Facebook post sparks Irish ire, באתר The Times of Israel
↑  Israeli Embassy Deletes ‘Christmas Thought’ Attacking Palestinians From Facebook, באתר הניו יורק טיימס
↑  נוסח ההודעה, באתר אוניברסיטת חיפה
↑  לילך שובל, "ראש חטיבה במשרד החוץ הודה בהטרדה", באתר ynet, 28 במרץ 2007
↑  אהד כהנים, "אם ישו ומריה היו חיים היום - הפלסטינים היו עושים בהם לינץ'", באתר פורבס, 17 בדצמבר 2012
↑  Israeli Embassy’s ‘lynching Jesus’ Facebook post sparks Irish ire, באתר The Times of Israel
↑  ברק רביד, הפרובוקציה החדשה של שגרירות ישראל באירלנד, דיפלומאניה - הבלוג של ברק רביד, 17 בדצמבר 2012
↑  הכתבה, באתר אש התורה (באנגלית)
↑  ג'וני זילבר, שגרירות ישראל באירלנד: היטלר היה שמח על תפקוד האו"ם, באתר הארץ, 16 באוגוסט 2013
↑  עמית סגל ואלעד שמחיוף, ‏שגרירות ישראל באירלנד לצרפת: "אל תגידו שלא הזהרנו אתכם", באתר ‏מאקו‏, 14 בינואר 2015
↑  הציוץ (באנגלית)
↑  מואב ורדי, סגנית השגריר באירלנד: הפעילים הפרו-פלסטיניים מונעים מבעיות בזהות המינית, באתר nana10‏, 12 ביוני 2012