מיכל הלפרין
ביוגרפיה > כממונה על ההגבלים העסקיים

במרץ 2016, מונתה לממונה על ההגבלים העסקיים. בהלך כהונתה שונה התואר לממונה על התחרות. במסגרת הסכם ניגוד עניינים התחייבה לא לעסוק במשך שנה וחצי בענייני תעופה, בשירותי מיתוג ATM, הפעלת מערכת תקשורת בין סולקים ומנפיקים והפצת תוכנה אשראית, ובעניינים הנוגעים לחברת תנובה.
הלפרין יזמה רפורמה מקיפה בחוק ההגבלים העסקיים במטרה להקל על הנטל הרגולטורי ולהגביר את יכולות האכיפה של רשות ההגבלים העסקיים, אך ביטלה את מרבית מדיניות האכיפה שקבע קודמה בתפקיד פרופ' דיויד גילה. שתי תביעות ייצוגיות שהוגשו בעילת מחיר מופרז לגבי קוטג' ובקבוק קוקה קולה 1.5 ליטר נתקבלו והמדיניות לא בוטלה אך מנגד לא הוגשו קנסות במסגרת תיקי אכיפה. במסגרת הרפורמה שונה שמה של רשות ההגבלים העסקיים לרשות התחרות ושמו של חוק ההגבלים העסקיים שונה לחוק התחרות הכלכלית.
הרפורמה הרחיבה את ההגדרה של מונופולים לכל תאגיד שמחזיק בכח שוק. בעקבות תיקון זה פרסמה הרשות גילוי דעת המסביר מהו כח שוק. הרפורמה גם הגדילה את שיעור הקנסות שניתן להטיל על מונופולים שמפרים את החוק מ–24 מיליון ₪ ל-100 מיליון ₪' והגדילה את רף הענישה על עבירות קרטל מ-3 שנים ל-5 שנים. הרפורמה עברה בכנסת ביום 1.1.2019. למרות הגבהת התקרה, במשך שנתיים וחצי עד לסיום כהונתה לא הוטל הקנס המרבי על אף חברה.
בשנת 2019, קנסה את החברה המרכזית לייצור משקאות קלים המייצרת את קוקה קולה בקנס בגובה 39 מיליון ש"ח בגין ניצול מעמדם כמונופול בשוק משקאות הקולה, הפרת צו מוסכם והפרת תנאי המיזוג עם נביעות. זהו הקנס הגבוה ביותר שהוטל על חברה בישראל בשל פגיעה בתחרות אך הוא היה נמוך משמעותית מהקנס המקורי שנקבע בסך 63 מיליון ש"ח. הלפרין ספגה ביקורת על החלטתה שלא להגיש כתב אישום כנגד החברה המרכזית.
במאי 2021 פרסם מבקר המדינה דו"ח על מחירי המזון בישראל שעסק גם בביקורת על רשות התחרות. המבקר ציין כי יותר מ-20 שנה לא הוכרז אף מונופול בשוק המזון. המבקר סקר את פעילות רשות התחרות בתחום המזון, הן בהיבטי האכיפה של חוק קידום התחרות בענף המזון וחוק התחרות הכלכלית וכן את פעילותה בתחום המחקר של תחום המזון. המבקר המליץ לממונה להשקיע משאבים רבים יותר במחקר השפעותיו של חוק קידום התחרות בענף המזון. כמו כן המליץ המבקר לממונה לבחון מחדש את מדיניות הרשות בנוגע להכרזת מונופולים.
דו"ח המבקר ציין את הלפרין באופן אישי ומתח עליה ביקורת חריפה שלא עשתה די להוזלת יוקר המחיה במזון על אף שקיבלה סמכויות רבות, לא הכריזה אפילו על מונופול אחד במהלך כהונתה ולא פעלה באופן נמרץ כנגד המונופולים בתחום למעט הטלת קנסות לא משמעותיים.
לנוכח זאת הודיעה הלפרין כי תפרוש מתפקידה ב-1 באוגוסט, חצי שנה לפני תום כהונתה בתפקיד.
פעלה במספר תחומים, בין היתר:
מניעת החזרת הפיקוח ומשטר התכנון של מועצת הלול לתחום העופות למאכל שהייתה מייקרת את העופות; בהופעתה בוועדת הכלכלה בנובמבר 2018 טענה כי “כל שרשרת הייצור, הקמעונאים, המשווקים, הסיטונאים. מי שיישא בעלות זה בעיקר הצרכן העני הישראלי, וגם החקלאי הקטן יראה מעט מאוד מהדבר הזה. היחיד שיישא במחיר הזה הוא הצרכן הישראלי. אם תצביעו בעד ההצעה הזו אתם מצביעים בעד העלאת יוקר המחיה”.
במסגרת ניסיון להגנה על חברות ייצור המלט המקומיות (בעיקר על המונופול נשר מפעלי מלט ישראליים), גורמים במשרד הכלכלה המליצו על הטלת היטל היצף גבוה בשיעור 7%-22% על מלט מיובא בטענה שמחירו נמוך מדי. הלפרין המליצה על מניעת הטלת היטל היצף על מלט מיובא שכן “היטל היצף עלול לגדוע את התחרות ולשלול מהציבור את פירותיה והכול בשעה שבהטלת היטל אין כל תועלת אשר בכוחה לשמש משקל נגד לנזק הגדול שייגרם בוודאות לתחרות בענף הצמנט ולציבור”. לבסוף מאבקה נשא פרי ושר הכלכלה אלי כהן החליט להטיל היטל היצף זניח בשיעור של רבע אחוז.
פעילות נגד הצעת חוק שביקשה לאסור מכירת מוצרים לצרכן הסופי במחיר הפסד בשיטה השיווקית Loss-leader. בחוות הדעת שלה נכתב כי "הגבלת יכולתם של קמעונאים לעשות שימוש בפרקטיקה עלולה לפגוע בתחרות שבין הקמעונאים, שעלולה בתורה לזלוג להפחתת התחרות שבין הספקים".
פעלה לקידום הצעת חוק ההגבלים העסקיים.
המדיניות המוצהרת של רשות התחרות בתקופתה של הלפרין הייתה לא להכריז על מונופולים, במהלך שספג ביקורת מהציבור ובהמשך בדו"ח מבקר המדינה. כמו כן, הועדף להטיל קנס על הפרה ולא להתחיל הליך פלילי.