stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שכונה ב' (באר שבע)

| --- | --- |

בניין המגירות, מגדל המגורים בן 14 הקומות בתכנון משה לופנפלד וגיורא גמרמן משנת 1966, היה המבנה הגבוה בעיר עד לתחילת שנות ה-90.
 מידע
 עיר:  באר שבע
 תאריך ייסוד:  שנות ה-50
 אוכלוסייה:  2,322 (2010)
 קואורדינטות:  31°15′18″N 34°47′16″E﻿ / ﻿31.255027777778°N 34.787861111111°E﻿ / 31.255027777778; 34.787861111111
 שכונות נוספות בבאר שבע
  (למפת באר שבע מוגדלת) שכונה ב'(למפת באר שבע רגילה) שכונה ב'(למפת צפון הנגב רגילה) שכונה ב'(למפת צפון הנגב מוגדלת) שכונה ב'
 
שכונה ב' היא אחת משכונות באר שבע. השכונה ממוקמת במרכזה של העיר באר שבע, נחשבת לליבה של העיר, נמצאת מצפון לשכונה א', מדרום לשכונה ד', ממזרח לשכונה ה', וממערב לשכונה ג'. השכונה הוקמה כשיכון בשנות החמישים, השיכון יושב בתחילתו על ידי עולים בעיקר מתוניס, ממרוקו, מפולין ומצרים. בשנות ה-60 קלט השיכון גם עלייה מלוב. בשנות ה-70 נקלטו עולים מרוסיה ומגאורגיה. בשנות ה-90 מעט עולים מחבר המדינות השתכנו בשכונה. השכונה מתאפיינת כיום בעיקר באוכלוסייה צעירה מקומית, מתבגרת וסטודנטים רבים הלומדים באוניברסיטת בן-גוריון ובמכללת סמי שמעון. בשכונה קיים מתנ"ס, בית ספר יסודי ובית ספר על-יסודי. מאפיינה הייחודי:הספרייה העירונית, פארק הסופרים והימצאות בליבה של העיר באר שבע.
בשכונה נמצאים שלושה מסמלי העיר- הקונסרבטוריון העירוני, הספרייה העירונית ומועדון השחמט העירוני (שזכה לשם עולמי), בנוסף נמצאים בשכונה מרכזי בילוי, פאבים, מסעדות ופארק הסופרים הגדול, שלוחה של הספרייה העירונית שמאפשר למבקרים לקרוא ספרים מהספרייה בפארק. כמו כן בתחומי השכונה מצוי "בניין המגירות" שהיה רב-הקומות הראשון שנבנה בבאר שבע והיה במשך שנים ארוכות המבנה הגבוה בעיר. בשנות ה-60 נבנה במרכז השכונה מתחם מגורים שתוכנן במשרדו של האדריכל אריה שרון בשיתוף האדריכלים בנימין אידלסון ואלדר שרון, שיחד תכננו מספר טיפוסי בניין. בשכונה ב' היה ממוקם משנות החמישים אצטדיון וסרמיל שכיום נהרס ועל שיטחו נבנים מרכז מגורים גדול בן 2300 יחידות דיור חדשות, שנוספו לבניה מתחדשת במקום.
שטח האזור של שכונה ב' בעיר באר
הרחובות המרכזיים בשכונה הם ביאליק, המשחררים, בצלאל, חז"ל ודרך מצדה..
רקה (איבר)

| --- | --- |

 שיוך:  subdivision of temporal part of head 
 אספקה עורקית:  עורק הצדע השטחי 
 ניקוז ורידי:  superficial temporal vein 
 מזהים
 לטינית (TA98):  tempora 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A01.1.00.004 
 TA2 (2019):  103 
 FMA:  46450 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0935456 
 
רקה או צדע (באנגלית: Temple) הוא אזור בשני צִדי הראש מאחורי העין בין החלק העליון של האוזן למצח בו מצטלבות עצמות הגולגולת.
אנטומיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
חבלות

אזור הרקה הוא אחד האזורים הרגישים בגוף, עקב קרבתו למוח ולעיניים, ובשל כך שאינו מוגן על ידי עצמות הגולגולת. מכה חזקה ברקה עלולה לגרום לאובדן הכרה ואף למוות.
ראו גם

עצם הרקה
האונה הרקתית
הערות שוליים

↑  צֶדַע, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏20 במרץ 2019
| סממנים חיצוניים בגוף האדם |
| --- | --- | --- |
| ראש וצוואר | קרקפת • פנים • מצח • רקה • עצם הרקה • עין • אוזן • תנוך • לחי • אף • פה • שפתיים • לשון • שיניים  • סנטר • גרגרת • עורף • גרון |  |
| גו | בית החזה • בית השחי • שדיים • פטמה • בטן • טבור • אגן • מותן • פות • פין • אשכים • גב • פי הטבעת |  |
| יד | כתף • זרוע • מרפק • אמה • שורש כף היד • כף יד • אצבעות (אגודל, אצבע מורה, אמה, קמיצה, זרת) • ציפורניים |  |
| רגל | עכוז • ירך • ברך • שוק • קרסול • כף רגל • סוליה (עקב, קשת, כרית) • אצבעות כף הרגל (בוהן) |  |
| עור | שיער • שיער פנים • ריסים • גבות • שער הערווה |  |
פורטל גוף האדם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A01.1.00.004 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שולי יבשת

חתך רוחב הממחיש את המושגים מדף היבשה (Shelf), מדרון היבשה (Slope) ומפתן היבשה (Rise)
שולי היבשת הם האזור של קרקעית האוקיינוס המפריד בין הקרום הימי הדק לקרום היבשתי העבה. שלושת האזורים המובחנים: מדף היבשה, מדרון היבשה (Continental Slope – המדרון שבקצה מדף היבשה הגולש לקרקעית האוקיינוס העמוקה והשטוחה) ומפתן היבשה (Continental Rise – שכבת המשקעים הגולשים במדרון היבשה) קרויים יחד "שולי היבשת". שולי היבשות כוללים כ-28% משטח האוקיינוסים.
המעבר מקרום יבשתי לקרום ימי מתרחש בדרך כלל בחלק החיצוני של שולי היבשת המכונה "מפתן היבשת". מעבר למפתן היבשת משתרע מישור המצולות (abyssal plain), מישור רחב ושטוח המשתרע בעומק שבין 4,000 ל-5,000 מטרים על הקרקעית העמוקה של האוקיינוס. החלק של הקרום היבשתי שמתחת למים מכונה "מדף היבשת", והוא מסתיים בחדות ב"מדרון היבשת", שבתורו מסתיים ב"מרגלות המדרון". החלק של הקרום היבשתי המשתרע מתחת למים מהווה כ-20% מהקרום היבשתי.
הקצה של שולי היבשת הוא אחד הקריטריונים לגבול של תביעה בינלאומית מוכרת של מדינות למשאבים תת-ימיים בהגדרה של המונח מדף היבשת בחוק הים (United Nations Convention on the Law of the Sea), אם כי ההגדרה המשפטית של האו"ם למדף יבשת עשויה להתרחב מעבר למדף היבשת בהגדרתו הגאומורפולוגית ולהפך.
סוגי שולי היבשת

על פי המבנה הגאולוגי ותפקיד שולי היבשת בטקטוניקת הלוחות ניתן לסווג את שולי היבשת לפעילים או לסבילים.
שולי יבשת סבילים – מתאפיינים בכך שאינם סמוכים ישירות לגבול שבין הלוחות הטקטוניים ולא מתחוללים בהם תהליכים טקטוניים פעילים. שוליים אלו נוצרים כתוצאה מהתארכות והצטברות משקע (גאולוגיה)ים. מדף היבשת בשולי יבשת סבילים יכול להשתרע לרוחב של כמה מאות קילומטרים ולאורך של כמה אלפי קילומטרים. בתנאי אקלים מתאימים נוצרים על מדף היבשת מסוג זה שוניות דוגמת שונית המחסום הגדולה מול חופה המזרחי של אוסטרליה. דוגמאות נוספות לשולי יבשת סבילים כוללות את החוף המזרחי של אמריקה הצפונית והדרומית, החוף האטלנטי של אירופה ואפריקה וכן החופים הדרומיים והמערביים של יבשת אוסטרליה.
שולי יבשת פעילים שוכנים ישירות על הגבול שבין הלוחות הפעילים, בעיקר בשקעים אוקייניים מעל אזור הפחתה, והם גם מושפעים מהעתקי חילוף. רעידות אדמה והתפרצויות געשיות הם תופעות נפוצות. שולי יבשת פעילים מתאפיינים במדף יבשת צר או שהוא לא קיים, ובמדרון תלול לעומק רב. לעיתים קרובות צמודה שושלת של הרי געש לשולי יבשת פעילים. דוגמאות לשולי יבשת פעילים כוללות את החופים המערביים של אמריקה הצפונית והדרומית והחוף המזרחי של אסיה.
הערות שוליים

1 2  P. J. Cook, Chris Carleton (2000) "Continental Shelf Limits: The Scientific and Legal Interface", ISBN 0-19-511782-4
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557834305171  BnF: cb119588450 (data)  GND: 4487892-8  LCCN: sh85031549 
שולי יבשת פעילים
שולי יבשת סבילים
תפוצת שולי יבשת סבילים
שקית (משחק ילדים)

שקית או שני כלבים ועצם הוא משחק ילדים המיועד לשתי קבוצות. הקבוצות מסודרות על שני קווים, במרחק של כעשרה מטרים זו מזו, כאשר השחקנים בכל קבוצה ממוספרים לפי מיקומם בשורה. במרכז המגרש מונחת שקית (המלאה בחומר כבד, במשקל של כמה מאות גרמים), ולידה עומד מנהל המשחק.
בכל סיבוב, מנהל המשחק קורא מספר. שני השחקנים הממוספרים במספר זה, אחד מכל קבוצה, מזנקים לעבר השקית. השחקן הראשון אשר נוגע בשקית מוגדר כבורח, והשני כרודף. ברגע שנגע הראשון בשקית, עליו לקחתה אל מעבר לקו של קבוצתו. הצליח הראשון להימלט, ניצח בסיבוב. נתפס - ניצחה הקבוצה השנייה.
במקרים בהם הראשון מגיע לשקית בהפרש גדול מן השני, המשחק מהיר ומלא פעילות. עם זאת, המשחק עלול להפוך לחסר חיים כאשר המתחרים מגיעים בערך באותו הזמן אל השקית, ונכנסים למצב יציב של חוסר מעש: ידיהם שלוחות אל השקית, אך אינן נוגעות בה. הראשון שייגע בשקית יוגדר כבורח, ומיד ייגע בו השני, מכיוון שידו מונחת מעל וממתינה.
בגרסה אחרת של המשחק, מנהל המשחק מחזיק בידו מטפחת בד, שאותה שחקני כל קבוצה ינסו להעביר לצד שלהם. הוא יכול לקרוא למספר שחקנים בו זמנית. כאשר המשחק נתקע הוא יכול להחזיר את השחקנים שבמגרש, ולנקוב במספרים חדשים.
דוגמה להתנהלות המשחק

מנהל המשחק מכריז: "מספר שלוש". שחקן מספר שלוש יוצא מכל קבוצה.
המשחק נתקע ללא הכרעה.
"מספר אחת להצטרף". שחקן מספר אחת מכל קבוצה - מצטרף.
המשחק שוב ללא הכרעה.
"אחת ושלוש לחזור, מספרי שבע להגיע".
ראו גם

תפסוני
שנים עבריות א'ת"ש - א'תשצ"ט

שנים עבריות א'ת"ש (1700) - א'תשצ"ט (1799) 
התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 2062 לפנה"ס והסתיימו בשנת 1962 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני.
נולדו (ע"פ המסורת היהודית)

א'תשכ"ג - עבר בן שלח (נפטר בשנת ב'קפ"ז).
א'תשנ"ז - פלג בן עבר (נפטר בשנת א'תתקצ"ו).
א'תשפ"ז - רעו בן פלג (נפטר בשנת ב'כ"ו).
לוח רב שנתי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה עברית לפני ד'קי"ט * | שנה עברית מעוברת | שנה עברית לא מעוברת | שנה יוליאנית | ☼ = תחילת מחזור 28 שנים של ברכת החמה | ⑦ = שנת שמיטה החל משנת ג'ת"ן |
* שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה.
שנים עבריות א'ת' - א'תצ"ט

שנים עבריות א'ת' (1400) - א'תצ"ט (1499) 
התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 2362 לפנה"ס והסתיימו בשנת 2262 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני.
נפטרו (ע"פ המסורת היהודית)

א'תכ"ב - ירד בן מהללאל.
לוח רב שנתי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה עברית לפני ד'קי"ט * | שנה עברית מעוברת | שנה עברית לא מעוברת | שנה יוליאנית | ☼ = תחילת מחזור 28 שנים של ברכת החמה | ⑦ = שנת שמיטה החל משנת ג'ת"ן |
* שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה.
שיאמלה גופלאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 באפריל 1938 צ'נאי, הראג' הבריטי 
 פטירה:  11 בפברואר 2009 (בגיל 70) אוקלנד, ארצות הברית 
 מדינה:  הודו, ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי  Lady Irwin College 
 מעסיק:  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, Lady Davis Institute for Medical Research, אוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון, אוניברסיטת מקגיל, המעבדה הלאומית לורנס ברקלי, מערכת האוניברסיטאות של אילינוי 
 בן או בת זוג:  דונלד ג'. האריס (?–1971) 
 צאצאים:  קמלה האריס, מאיה האריס
 
שיאמלה גופלאן (באנגלית: Shyamala Gopalan‏; 7 באפריל 1938 – 11 בפברואר 2009) הייתה מידענית רפואית הודית-אמריקאית.
ביוגרפיה

שיאמלה היא בתם של עובד מדינה הודי בשם פיינגאנדו וונקטרמן גופלאן ואשתו, ראגאם גופלאן. שיאמלה נולדה במדראס שבהודו הבריטית אך עם השנים המשפחה העתיקה את מקום מגוריה מספר פעמים והתגוררו בין היתר בניו דהלי וקולקטה.
שיאמלה למדה תואר ראשון בכלכלת בית במכללת ליידי אירווין בניו דלהי, מכללת נשים שנחשבה על ידי רבים כמובילה בתחומה. עם זאת אביה חשב שהנושא שהיא לומדת לא בשבילה ולא מממש את יכולותיה הרבות. גם אמה ציפתה שהיא תפנה לקריירה אחרת ובפרט בתחום הרפואה וההנדסה. ב-1958 החלה שיאמלה במפתיע ללמוד לתואר שני בתזונה ואנדוקרינולוגיה באוניברסיטת קליפורניה בברקלי שבארצות הברית. הוריה השתמשו בחלק מכספי הפנסיה שלהם כדאי לשלם עבור שכר הלימוד שלה. לאור העובדה שבבית הוריה לא היה קו טלפון נאלצו ההורים לתקשר איתה בעזרת שליחת איגרות אוויר. 6 שנים לאחר מכן סיימה שיאמלה את התואר והחלה להתכונן לעבודת הדוקטורט שלה.
שיאמלה ערכה מחקרים במעבדה למחקר זואולוגיה וסרטן באוניברסיטת ברקלי ובהמשך גם עבדה כחוקרת סרטן השד באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין ואף באוניברסיטת ויסקונסין, בנוסף לכך היא עבדה כ-16 שנים במכון ליידי דייוויס למחקר רפואי.
שיאמלה נפטרה מסרטן המעי הגס באוקלנד ב-11 בפברואר 2009, שנה לאחר מכן בתה קמלה פיזרה את אפרה בחופי צ'נאי.
חיים אישיים

בסתיו 1962, במהלך פגישה של אגודה של קבוצת סטודנטים אפרו-אמריקאים, פגשה שיאמלה סטודנט ג'מייקני-אמריקאי שלומד לתואר שני בכלכלה בשם דונלד ג'יי האריס. עם חלוף הזמן השניים נהפכו לבני זוג ואף התחתנו ב-1963 ונולדו להם שתי בנות, קמלה (לימים סגנית הנשיא של ארצות הברית) ומאיה (עורכת דין, פעילה פוליטית ופרשנית פוליטית). עשור לאחר טקס הנישואים החליטו שיאמלה ודונלד להתגרש. לאחר הגירושים שיאמלה לקחה את בנותיה מספר פעמים להודו כדי לבקר את הוריה.
הערות שוליים

↑  "As Kamala Harris inches closer to victory, Tamil Nadu's twin villages prepare for early Deepavali". The New Indian Express. 7 בנובמבר 2020. נבדק ב-7 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Shyamala, Gopalan (1964). The isolation and purification of a trypsin inhibitor from whole-wheat flour. UC Berkeley. Note: last name and first name are listed swapped.
↑  Gopalan, Shyamala (1964). The isolation and purification of a trypsin inhibitor from whole-wheat flour. University of California.
↑  Gettleman, Jeffrey; Raj, Suhasini (16 באוגוסט 2020). "How Kamala Harris's Family in India Helped Shape Her Values". New York Times. נבדק ב-17 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Barry, Ellen (13 בספטמבר 2020), "How Kamala Harris's Immigrant Parents Found a Home, and Each Other, in a Black Study Group", New York Times, נבדק ב-13 בספטמבר 2020 {{citation}}:  (עזרה)
1 2  Bengali, Shashank; Mason, Melanie (25 באוקטובר 2019), "The progressive Indian grandfather who inspired Kamala Harris", Los Angeles Times, נבדק ב-24 באפריל 2020 {{citation}}:  (עזרה)
↑  Cadelago, Christopher; Oprysko, Caitlin (11 באוגוסט 2020). "Biden picks Kamala Harris as VP nominee". Politico. נבדק ב-31 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Finnegan, Michael (30 בספטמבר 2015). "How race helped shape the politics of Senate candidate Kamala Harris". Los Angeles Times. נבדק ב-1 בדצמבר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1336352019  VIAF: 3107172196299606700008   WorldCat (עם VIAF): 3107172196299606700008
שכווים

| שכווים |
| --- | --- |
 שכווי האשוח
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: תרנגולאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: פסיוניים
שם מדעי
 Tetraoninae ‏ויגורס, 1825

שֶׂכְוִוים או שֶׂכְוִיֵּי יְּעָרוֹת (שם מדעי: Tetraonini) הוא שבט של עופות שוכני קרקע ממשפחת הפסיוניים. בעבר השכווים נחשבו לתת-משפחה (Tetraoninae), אך כיום משוייכים לתת-משפחת הפסיונים לאחר בדיקות פילוגנטיות חדשות. השכווים נפוצים רק בחצי הכדור הצפוני באירופה, אסיה ואמריקה הצפונית, לרוב סביב אקלים ממוזג.
אלו עופות קרקע בעלי דלדל מפואר וכיסי גרון גדולים אצל הזכרים, המתנפחים בעונת הרבייה כדי למשוך נקבות ולהרתיע יריבים. רבים מהם מתאספים יחדיו בבימות זירה. הנקבות לעומתם אפורות ודהויות והן אלו שמטפלות בקן, בביצים ובאפרוחים.
מיון השכווים

סוג בו מין יחיד שכווי הצווארון (Bonasa umbellus)
סוג שכווי הלענה (Centrocercus)
סוג שכווי מזרחי (Dendragapus)
סוג שכווי אורנים (Falcipennis)
סוג שכווי לבן (Lagopus)
סוג שכווי (Tetrao)
סוג שכווי יערות (Tetrastes)
סוג שכווי ערבות (Tympanuchus)
שכווי לענה גדול
שכווי ענק
שכווי השלג
שכווי כחול
שכווי ערבות ענק
רכסי ויקטוריה קרוס

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  2,931 מ' 
 שטח:  678 קמ"ר 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  אלברטה, קנדהקנדה
 קואורדינטות:  53°00′00″N 118°18′09″W﻿ / ﻿53.00002°N 118.3024°W﻿ / 53.00002; -118.3024
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי רכסי ויקטוריה קרוס(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי רכסי ויקטוריה קרוס(למפת אלברטה רגילה) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתרכסי ויקטוריה קרוס(למפת אלברטה מוגדלת) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתרכסי ויקטוריה קרוס
 
רכסי ויקטוריה קרוס (באנגלית: Victoria Cross Ranges; מילולית: רכסי צלב ויקטוריה) הם קבוצה של רכסי הרים בהרי הרוקי הקנדיים, הממוקמים מצפון-מערב לעיירה ג'ספר בפרובינציית אלברטה שבקנדה.
מבין 19 הפסגות הכלולות ברכס זה, חמש נקראות על שם מקבלי עיטור של ויקטוריה .
גאוגרפיה

שטח הרכסים 678 קמ"ר.
שיא גובה הרכסים - 2,931 מטרים מעל פני הים (בהר סנארינג).
גובהם של הרכסים נע בין 2,500 - 2,600 מטרים מעל פני הים בצידם המזרחי של הרכסים (בסמוך לנהר אתבסקה), ועד כ-2,900 מטרים בצידם המערבי של הרכסים (בסמוך לרכס טרדמיל).
גאוגרפיה > פסגות עיקריות

הרכסים כוללים את ההרים והפסגות:
| שם ההר | גובה במטרים | שם באנגלית | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| הר סנארינג | 2,931 | Snaring Mountain |  |
| הר ברידג'לנד | 2,930 | Mount Bridgland | על שם מוריסון ברידג'לנד (שלא קיבל את צלב ויקטוריה) |
| הר מאהוד | 2,896 | Mount Mahood |  |
| הר קונסורט | 2,883 | Mount Consort |  |
| הר אוליבר | 2,865 | Mount Oliver |  |
| הר בופרה | 2,778 | Mount Beaupré |  |
| הר מונרך | 2,777 | Monarch Mountain |  |
| הר פירמיד | 2,766 | Pyramid Mountain |  |
| הר מק'קין | 2,743 | Mount McKean | על שם ג'ורג' ברדון מק'קין |
| הר באטרס | 2,685 | Buttress Mountain |  |
| הר גריסבאך | 2,682 | Mount Griesbach | על שם ויליאם אנטרבוס גריסבאך (לא זכה בצלב ויקטוריה) |
| הר קינרוס | 2,650 | Mount Kinross | על שם ססיל ג'ון קינרוס |
| הר זנגל | 2,630 | Mount Zengel | על שם רפאל לואיס זנגל |
| הר הנרי | 2,629 | Mount Henry |  |
| קיירנגמורם | 2,610 | Cairngorm |  |
| הר קר | 2,560 | Mount Kerr | על שם ג'ון צ'יפמן קר |
| הר אמיגרנטס | 2,553 | Emigrants Mountain |  |
| הר אליסיום | 2,446 | Elysium Mountain |  |
| הר פאטיסון | 2,316 | Mount Pattison | על שם ג'ון ג'ורג' פאטיסון |
אזכורים בתרבות

הר זנגל שברכסי ויקטוריה קרוס מופיע על צידו האחורי של שטר 10 דולר קנדי.
לקריאה נוספת

• Jane G. Ferrigno, , P 269
• Chris Yorath, Ben Gadd, , P 133
•  Brian Patton, Bart Robinson, , P 184
הערות שוליים

↑  מידע גאוגרפי ב"אנציקלופדיית ההרים הקנדית"
↑  לפי מקור אחר שטח הרכסים 609 קמ"ר
↑  מידע גאוגרפי
↑  ראו ב"לקריאה נוספת" בפרסומי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית בעריכתה של Jane G. Ferrigno.
↑  קורות חייו של קינרוס
↑  קורות חייו של קר
↑  קורות חייו של פאטיסון
↑  טעות בתיאור שטר 10 דולר קנדי תוקנה
שושנה בן עדי

| --- | --- |

 לידה:  1944 (בת 80 בערך) בוקרשט, ממלכת רומניה 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
שושנה בן עדי (נולדה בשנת 1944) היא משוררת ופסלת העוסקת בפיסול פיגורטיבי ורישום.
ביוגרפיה

נולדה בוקרשט, רומניה כרוזיקה לבלוביץ, בת למשפחת לבלוביץ שעלתה לישראל בשנת 1949 ושוכנה במעברת תלפיות. למדה מדעי דתות המזרח. בשנים 1974–1988 ניהלה את בית הסופר ע"ש חיים הזז בעיר העתיקה בירושלים. בשנים 1993–1995 הייתה חברת-ועד וגזברית של סניף ירושלים של אגודת הסופרים העברים.
בן-עדי נשואה ואם לשניים.
עבודתה והוקרה

מספריה:
אנשי הבקבוקים, 1985
בית הערבה 15, 1989
שתי קריעות וצעקה, 1992
אחוזת מלח, 1996
בתוך הרטוב, 2002
נולד עירום דרך פשפש, שירה, הוצאת צור-אות, 2009
שירים ופסלים, הוצאת צור-אות, 2009
לבטן אין חלון, דרמה, הוצאת נור, 2011
ניסיתי לאחוז בזמן שירים, הוצאת נור, 2014
בן-עדי זכתה במענק בשנת 1985 בקרן עמו"ס ובשנת 1997 בפרס ינקולוביץ.
שקית זילוף

שקית זילוף מפלסטיק עם מזלפים
שקית זילוף היא שקית המשמשת ליציקת מזון צמיגי באופן המאפשר את עיצובו.
מבנה

השקית עשויה מחומר גמיש – ניילון, נייר, בד אטוּם וכדומה. השקית מעוצבת בצורת חרוט קטום.
שקית זילוף ניתנת להכנה באמצעים ביתיים, למשל על ידי חיתוך הקצה של שקית ניילון פשוטה, או גלגול חרוט מנייר אפייה. בשקיות כאלה ניתן לעשות שימוש חד פעמי. שקיות "מקצועיות" נמכרות בחנויות לצורכי בישול, בהן שקיות חד פעמיות אך גם שקיות רב פעמיות הניתנות לשטיפה ולשימוש מחדש.
לשקית הזילוף בדרך כלל יחובר מזלף (נקרא גם צנתר). מזלפים עשויים פלסטיק או מתכת, והם מחוברים לשקית על ידי תחיבתם לתוכה. יש מזלפים המחוזקים לשקית באמצעות אום, ויש שקיות הכוללות משפך עם תבריג חיצוני עליו ניתן להבריג מזלפים שונים.
המזלפים הנפוצים ביותר הם עם פתחים בצורת מעגל, כוכב, כוכבית, ושטוח. קיים מגוון רחב מאוד של צורות מזלפים.
שימושים

שקיות זילוף משמשות בעיקר לציפוי מאכלים ולקישוטם. החומרים אותם מזלפים הם קרמים, קצפת, וריבות. עוד משמשות שקיות זילוף למילוי מאכלים.
טכניקות

על מנת לזלף באמצעות השקית ממלאים אותה בחומר, סוגרים את הפתח העליון (הרחב) בעזרת היד או באמצעות סגר כלשהו, ומפעילים לחץ על השקית עד ליציאת החומר דרך המזלף.
עובי הפס המוזלף תלוי בלחץ שמופעל על השקית ובמהירות שמניעים אותה על פני השטח. הנעת השקית על פני השטח מאפשרת גם יצירת צורות שונות ו"ציורים".
טכניקה נוספת היא הנחה של המשטח עליו מזליפים על מגש מסתובב, שיטה המאפשרת ביתר קלות ליצור עיגולים מדויקים וספירלות.
מזלפים מסוימים מאפשרים יצירת צורות (כגון כפתורים ופרחים) על ידי הזלפת כמות קטנה של חומר וניתוק מיידי.
זילוף קרם חמאה על גבי עוגה
שכונה א' (באר שבע)

| --- | --- |

בית הכנסת המרכזי ליהודי עיראק על שם אליהו חלסצ'י בבאר שבע
 מידע
 עיר:  באר שבע
 תאריך ייסוד:  שנות ה-50 של המאה ה-20
 קואורדינטות:  31°14′57″N 34°47′24″E﻿ / ﻿31.24925°N 34.789888888889°E﻿ / 31.24925; 34.789888888889
 שכונות נוספות בבאר שבע
  (למפת באר שבע מוגדלת) שכונה א'(למפת באר שבע רגילה) שכונה א'(למפת צפון הנגב רגילה) שכונה א'(למפת צפון הנגב מוגדלת) שכונה א'
 
שכונה א' היא השכונה המתוכננת הראשונה של העיר באר שבע. היא ממוקמת במרכז הגאוגרפי של העיר, וצמודה למרכז האזרחי החדש. השכונה נמצאת צפונית לעיר העתיקה, דרומית לשכונה ב', מזרחית לשכונה ה' ומערבית למרכז האזרחי.
היסטוריה

השכונה הוקמה כשיכון בשנות החמישים לעולים חדשים, בעיקר מרומניה, מרוקו, מעיראק, מתימן ומהודו. תוך מגמה ליישב את הנגב, נבנו בתים קטנים, ארבע-משפחתיים, בני שתי קומות, עם אפשרות הרחבה מאוחרת יותר. כמו כן, על מנת להפריח את השממה, הוקם באזור השכונה גן הראשונים שהיה רחב ידיים, וננטעו בו מיני צמחייה המתאימים לאקלים החם. תוכנית המתאר של העיר בשנות החמישים, התבססה על רעיון "שכונת גנים". תוכנית זו יצאה לפועל בתחילה בשכונות אשר היו מוקפות ברצועות ירק ומרחבים פתוחים. למרות יציאתה לפועל של תוכנית זו, התפתחותה לא תאמה את ציפיותיהן של מתכנניה. כתוצאה מכך התארגנו מחדש גורמי התכנון של העיר בשנות החמישים, לצורך תכנון מחדש של העיר והשכונות בה. עם השנים, ועם התרחבות השכונה (בעקבות מעבר של צעירים אליה, כגון סטודנטים עם הקמת המכללות), התאפשרה הרחבתה על ידי בנייה של אותן יחידות מגורים משנות החמישים-שישים.  כפועל יוצא, נבנו מרכזים לצורכי האוכלוסייה, ואף מוסדות ממשלתיים כמו בית משפט, ביטוח לאומי, ומשרד החינוך (הממוקמים כיום ברובם במבנה קריית הממשלה ובאזור).
בתחילת שנות התשעים קלטה עולים רבים מברית המועצות לשעבר. הרחובות המרכזיים בשכונה הם ויצמן ובלפור. בסוף שנות התשעים זכתה השכונה הוותיקה (שכוללת הרבה דירות עמידר ועמיגור) לשיפור במצבה בעקבות בניית מרכז הרמב"ם בדרומה, שאליו עברו עשרות זוגות צעירים. בשכונה פועלים שני בתי ספר יסודיים (ממלכתי ודתי), בית ספר על תיכוני ממלכתי, וכן המכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון, המכללה הטכנולוגית באר שבע, מרכז קניות, בית חב"ד (סניף עירוני), מתנ"ס ובית מד"א עירוני.
סמיכותה של שכונה א', לאזור קניון הנגב, משרדי הממשלה, משרדי העירייה, העיר העתיקה, התחנה המרכזית, ותחנת הרכבת, העלו את הדרישה למגורים זולים באזור הקרוב לכל מקום. אך יחד עם זאת, בשל היותה שכונה וותיקה, אין היא זוכה לטיפוח סביבתי כמו השכונות החדשות. ובכלל זה, אין שדרוג של תשתיות ישנות קיימות (ביוב, חשמל). עם השנים, וכאמצעי להשקעה, החלו תושבים וותיקים בעלי נכסים באזור, לפצל דירות ולהשכירן לסטודנטים, ואף לנתינים זרים.
בשכונה זו נמצא אחד מסמלי העיר, בית כנסת הפירמידה, שהוא בית הכנסת העיראקי הגדול. גם בית כנסת סטרומה נמצא בה.
בשנת 2013 נחנך בקצה השכונה בסמוך לבית העירייה הסיטי פארק.
שנים עבריות א'ת"ת - א'תתצ"ט

שנים עבריות א'ת"ת (1800) - א'תתצ"ט (1899) 
התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 1962 לפנה"ס והסתיימו בשנת 1862 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני.
נולדו (ע"פ המסורת היהודית)

א'תתי"ט - שרוג בן רעו, אביו של נחור (נפטר בב'מ"ט).
א'תתמ"ט - נחור בן שרוג, סבו של אברהם (נפטר בא'תתקצ"ז).
א'תתע"ח - תרח בן נחור, אביו של אברהם (נפטר בב'פ"ג).
התאריכים מעלה מחושבים על פי הכתוב בספר בראשית.
לוח רב שנתי

* שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה.
הערות שוליים

↑  אראל סגל הלוי, תאריכים מנוח עד אברהם, באתר www.tora.us.fm, ‏20 במרץ 2005
שקית של גולות (2017)

| --- | --- |

 מבוסס על:  "שקית של גולות" מאת ז'וזף ז'ופו
 בימוי:  כריסטיאן דוגואי 
 הופק בידי:  ניקולה דובאל אדסובסקי   ג'ו יאקונו   לורן זיתון   יאן זנו   ליזה לאפונטין   דוד גאטאן   טאנגי דקיסר   מארק ג'ני   ז'אן-צ'ארלס לוי
 תסריט:  כריסטיאן דאגואי   יונתן אלוש   אלכסנדרה גייזר   לורן זיתון
 עריכה:  אוליבייה גאג'ן
 שחקנים ראשיים:  דוריאן לה קליץ '   פאטיאל באטיסט   פטריק ברואל   אלזה זילברשטיין   ברנרד קמפאן
 מוזיקה:  ארמנד עמר 
 צילום:  כריסטוף גראיו
 מדינה:  צרפת צרפת   קנדה קנדה   צ'כיה צ'כיה
 חברה מפיצה:  גאומון חברת הסרטים
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  פריז 25 בינואר 2017   ישראל 30 במרץ 2017
 משך הקרנה:  110 דקות
 שפת הסרט:  צרפתית
 סוגה:  דרמה
 תקציב:  $21,400,000
 דף הסרט ב־IMDb
 
שקית של גולות (בצרפתית: Un sac de billes) הוא סרט דרמה צרפתי בבימויו של כריסטיאן דוגואי (אנ'), המבוסס על רומן אוטוביוגרפי בשם זה מאת ז'וזף ז'ופו. זו הפעם השנייה שהרומן עובד לסרט אחרי "שקית של גולות (1975)".
עלילה

עלילת הסרט מתרחשת בפריז בשנת 1941. האחים מוריס (באטיסט פלוריאל) וז'וזף (דוריאן לה קליץ') חוזרים מבית הספר כבכל יום, אלא שבבית ממתינה להם בשורה קשה. בהיותם משפחה יהודית, הם כבר לא יוכלו להישאר בפריז הכבושה ולכן למחרת בבוקר הם יאלצו להתפצל. שני האחים הצעירים נפרדים מהוריהם ואחיהם ויוצאים למסע ברחבי צרפת שישנה את חייהם לנצח. הם ינסו להתגבר על כל המכשולים בדרך כדי להתאחד מחדש עם משפחתם.
משתתפים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות |
| --- | --- |
דוריאן לה קליץ': ז'וזף ז'ופו
איליאן ברגלה: אלברט
באטיסט פלוריאל: מוריס ז'ופו
אמיל ברלינג: ראול מנצ'לייה
פטריק ברואל: רומן ז'ופו
קולין לקלר: פרנסואה
אלזה זילברשטיין(אנ'): אנה ז'ופו
הולגר דמגן: אלואיס ברונר
ברנרד קמפאן (אנ'): אמבואז מנצ'לייר
מייקל סמדג'ה: סיימון
קאב אדמס(אנ'): פרדיננד
לוקאס פריסור(אנ'): בקר גרמני
כריסטיאן קלוויאר(אנ'): דוקטור רוזן