יהודה ליב ברגר
הערות שוליים

1 2  דניאל פרסקי, "יצחק ברגר", הדואר, כה, 19, תש"ו-1946, עמ' 429 (תרגום לאנגלית מאת ג'רולד לנדאו, באתר JewishGen).
↑  נפטר בקיץ 1910; ראו מודעת האבל: פ. מרגולין, ש. ל. ציטרון, ש. טשרנוביץ, הרב ר' גרשון אברהם בירגר, הזמן, 1 ביוני 1910); הספד: יז"ר, מינסק, הזמן, 1 ביוני 1910. ועוד אצל זלמן שזר, הרצל ברגר ונחלתו, דבר, 17 באוקטובר 1965.
↑  לפי עדות אחד החברים, הצטרפותו של ברגר לאגודה סימנה את ראשית התארגנותה: ראו אצל שאול שטמפפר, הישיבה הליטאית בהתהוותה, מהד' מורחבת ומתוקנת, ירושלים: מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, תשס"ה 2005 [צ"ל 2004], עמ' 186. ראו גם ישראל קלויזנר, תולדות האגודה נס ציונה בוולוז'ין: תעודות ומסמכים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"ד, עמ' יב.
1 2  ראו דף הנפטרת באתר חברה קדישא ת"א והמחוז.
↑  Wolf Zeev Rabinowitsch, Studies in Pinsk Jewry, Haifa: Association of the Jews of Pinsk, 1983, p. 12.
↑  ועיינו סיכום פגישה ב"המליץ": מעשים בכל יום: בארצנו: פינסק, 24 במרץ, המליץ, 10 באפריל 1891.
1 2  יעקב אמיד, גישה חדשה להוראת תלמוד למתחילים בתחילת המאה העשרים: ניתוח קוריקולרי של סדרת ספריו של יעקב גולדמן איש פינסק, בתוך שמואל גליק (עורך), זכר דבר לעבדך: אסופת מאמרים לזכר דב רפל, ירושלים: המרכז להגות בחינוך היהודי ע"ש דב רפל – מכללת ליפשיץ, תשס"ז, עמ' 28, באתר מכללת ליפשיץ. ההיסטוריון עזריאל שוחט מציין כי אף שבאותה שנה התקיימו ברחבי רוסיה שלושה או ארבעה "חדרים מתוקנים", הרי "החדר המתוקן" בפינסק הוא שנתן את אות הפתיחה להקמתם של מוסדות דומים ביישובים אחרים (זאב רבינוביץ (עורך), פינסק: ספר עדות וזכרון לקהילת פינסק-קארלין, כרך אII (כרך היסטורי, חלק ב): עזריאל שוחט, תולדות קהילת פינסק: תרמ"א/1881–תש"א/1941, פרק ד: חינוך, השכלה ותרבות בשנים 1881-1914: ד. ה"חדרים המתוקנים", עמ' 82, תל אביב – חיפה: ארגון יוצאי פינסק-קארלין במדינת ישראל, תשל"ח 1977, עמ' 82).
↑  ראו עוד אהוד לוז, מקבילים נפגשים: דת ולאומיות בתנועה הציונית במיזרח אירופה בראשיתה 1882–1904, תל אביב: עם עובד, תשמ"ה 1985, עמ' 178; עמנואל אטקס ודוד אסף (עורכים), אוריאל גלמן (עורך משנה), החדר: מחקרים, תעודות, פרקי ספרות וזיכרונות (עריכה: יהודית שרגל), רמת אביב: המכון לחקר תולדות יהדות פולין ויחסי ישראל-פולין, המרכז לחקר התפוצות ע"ש גולדשטיין-גורן, מרכז קלמן לחינוך יהודי - אוניברסיטת תל אביב, בית שלום עליכם, תש"ע 2010, עמ' 492–493.
↑  יוסף שלמון,  דת וציונות - עימותים ראשונים: קובץ מאמרים, ירושלים: הספרייה הציונית, תש"ן 1990, עמ' 254 (המאמר המקורי: יוסף שלמון, 'עמדת החברה החרדית ברוסיה־פולין לציונות בשנים 1898–1899, אשל באר שבע (פרקים במחשבה היהודית לדורותיה) א (תשל"ו), 377–438).
↑  אברהם אשר פיינשטיין בזיכרונותיו מספר כי "הגיע הדבר לידי כך, שפעם אחת ביום השבת התנפלו בני בריוני[ם] על ברנר וידו בו אבנים" (אברהם אשר פיינשטין, מגלת פורעניות: זכרונות על מאורעות פינסק וחבל פוליסיה בשנות המלחמה העולמית, תל אביב: דפוס "הארץ", תרפ"ט, עמ' 8, באתר היברובוקס).
↑  על כך ראו דבריו של ברל כצנלסון: ב. כ., אזכרה שנתאחרה (לנשמת י"ל ברגר), דבר, 29 ביולי 1927, וכן דבריה של חיה ויצמן-ליכטנשטיין, אחותו של חיים ויצמן, בזיכרונותיה בצל קורתנו: פרקי זכרונות מבית אבא, תל אביב: עם עובד, תש"ח.
↑  ראו המאמר: י. ל. ברגר, עזרת סופרים, המליץ, 11 בדצמבר 1894.
↑  בפרסומות שב"הזמן" נכתב שמטרות החיבור הן "א) לתקן את היכולת לאדם מישראל, בן-דורנו, להכיר הכרה גמורה את השקפת העולם של יוצרי התלמוד והמדרשים, כפי שהשקפה זו מתגלית בהלכה ובאגדה. ב) לאסוף בקבוצה אחת את כל המקורות ההיסטוריים המפוזרים בספרות התורה-שבעל-פה. ג) לאסוף את כל החומר הלינגביסטי שבתלמוד ומדרש, המשמש יסוד להבנת הלשון העברית בעבר ולהמשכת כח יצירתה בהווה ובעתיד." (ראו הפרסים של "הזמן" לשנת 1913: מאור היהדות, הזמן, 30 במאי 1913).
↑  דף הנפטר באתר חברה קדישא ת"א–יפו והמחוז.
↑  דוד תדהר (עורך), "עו"ד הרצל בן-ארי (ברגר)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יז (1968), עמ' 5211.
↑  דף באוניברסיטת תל אביב.
↑  ראו נקרולוג: יצחק ברגר, דבר, 17 בדצמבר 1945.
↑  ראו הרצל ברגר ובית אביו, דבר, 27 בספטמבר 1962.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305617605171  SUDOC: 117827622  VIAF: 97191624   WorldCat (עם VIAF): 97191624 
מסיבת ציוני מינסק לכבוד עלייתו של יהודה לייב ברגר לארץ ישראל בשנת תרע"ב-1912. בין המשתתפים: יושבים על הרצפה בנו עו"ד הרצל בן-ארי (מימין), וח"כ הרצל ברגר, בן-אחיו יצחק (משמאל); יושבים מאחוריהם: יהודה זאב נופך (רביעי משמאל), ולימינו, י"ל ברגר, אשתו מייטה, יהושע סירקין, גיסתו מרים גולדשטיין-ברגר וד"ר שמשון רוזנבאום; עומדים מאחור (מימין): מנחם איצקוביץ (הלוי), מיכל רבינוביץ, אברהם קפלן (שביעי מימין), אחיו יצחק ברגר (חמישי משמאל), חיים תנעזר (שני משמאל)