stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיטר לדיסלאו האמר
קורות חיים

נולד ב-1936 במשפחה יהודית דוברת הונגרית בעיר טימישוארה בחבל באנאט, המשתייך החל משנת 1918 לרומניה. אביו היה ג'רג' האמר (1911–1985) ואמו, אליזבת לבית שוורץ, נפטרה כשהיה בן 7. האב התחתן שוב עם אשה בשם אנה לבית קינץ' ממנה נולדה לו גם בת, אווה. בילדותו, נדבק האמר בנגיף הפוליומייליטיס ונשאר עקב כך עם שיתוק שאילץ אותו להתהלך בעזרת קביים. אחרי לימודים בעיר הולדתו למד האמר באוניברסיטת בוקרשט, בפקולטה למתמטיקה. בשנת 1965 סיים שם את עבודת הדוקטורט שלו, "תכנון פסאודו-בוליאני ויישומיו" תחת הדרכתו של גריגורה מויסיל.
בשנת 1961 התחתן עם אנה איוונסקו והשתמש בהמשך בשם המשפחה שלה - פטרה איוונסקו, עד לשנת 1967, כשהזוג נמלט לישראל. אחרי עלייתו לישראל, למשך שנתיים לימד האמר בטכניון בחיפה. בשנת 1969 היגר לקנדה, שם התקבל לעבודה באוניברסיטת מקגיל במונטריאול (1972-1969) ובאוניברסיטת וטרלו (1983-1972). כשהוא בעל אזרחות קנדית, בשנת 1983 עבר לגור בארצות הברית, בה התמנה פרופסור באוניברסיטת ראטגרס במדינת ניו ג'רזי. בהמשך קיבל גם אזרחות אמריקאית.
האמר המציא, בין השאר, שיטה חדשנית ויעילה לפענוח נתונים, הקרויה LAD - Logical Analysis of Data (ניתוח לוגי של הנתונים), שיושמה בתחומים מרובים.
פיטר ל. האמר נפטר ב-27 בדצמבר 2006, בגיל 70, כשנפצע אנושות בתאונת דרכים על יד פרינסטון, ניו ג'רזי. 
השאיר אשה, שני ילדים - אלכסנדר ומקסים, וארבעה נכדים.
פרסים ואותות הוקרה

1967 - פרס גאורגה ציצייקה של האקדמיה הרומנית
דוקטור לשם כבוד של בית הספר הפוליטכני של לוזאן (1986), אוניברסיטת סאפיינצה ברומא (1998), אוניברסיטת לייז' בבלגיה (1999)
מדליית אוילר מטעם המכון לקומינטוריקה ויישומיה
1974 - חבר האיגוד האמריקאי לקידום המדע
חבר מייסד של המכון לקומבינטוריקה ויישומיה
כמה כנסים וקונגרסים הוקדשו למחקריו - הקולוקוויום על אפטימיזציה פסאודו-בוליאנית בשקסבר, שווייץ (1987), הסדנה והסימפוזיונים לכבוד פיטר האמר במכון רוטשילד בקיסריה, אוניברסיטת חיפה (2003), הכנס הבינלאומי לגרפים ואופטימיזציה בלויקרבאד, שווייץ (2006)
מבחר ספרים ומאמרים

האמר פרסם 19 ספרים ומעל 240 מאמרים:
1968. Boolean Methods in Operations Research and Related Areas (with Sergiu Rudeanu). SpringerVerlag, Berlin/Heidelberg/New York, 1968, 330 pagini.
2007. Boolean Functions: Theory, Algorithms and Applications (with Yves Crama). Cambridge University Press, (2007).
2008. Boolean Functions in Computer Science and Engineering (with Yves Crama). Cambridge University Press, (2008).
2009. Boolean Functions in Pure and Applied Mathematics (with Yves Crama). Cambridge University Press, (2009).
2010. PseudoBoolean Functions (with Endre Boros and Yves Crama). Cambridge University Press, (2010).
הערות שוליים

↑  בימי השלטון הקומוניסטי האזרחים יכלו בקושי רב לעזוב את תחום מדינתם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262226905171  PLWABN: 9810585868205606  BIBSYS: 99012328  CANTIC: a10665821  CiNii: DA03187291  dblp: h/PeterLHammer  GND: 124775292  ISNI: 0000 0001 1004 1867  LCCN: n87900874  MGP: 43661  NKC: mub20221155636  NSK: 000119031  NTA: 070446334  RERO: 02-A000078213  SUDOC: 070444293  VIAF: 287882300   WorldCat (עם VIAF): 287882300
פנדר סטראטוקסטר

Fender Stratocaster
הזמר אריק קלפטון ב-2005 מנגן בפנדר סטראטוקסטר באיכות גבוהה
הפנדר סטראטוקסטר (באנגלית: Fender Stratocaster), ידועה גם בשם סטראט (Strat), היא מודל של גיטרה חשמלית תוצרת חברת פנדר, אשר עוצבה על ידי ליאו פנדר ופרדי טאווארס (Freddie Tavares) בשנות ה-50 המוקדמות, וייצורה נמשך עד היום. הסטראטוקסטר שימשה ומשמשת גיטריסטים רבים בכל העולם ונחשבת לדגם הנפוץ בעולם כולו לגיטרה חשמלית.
המצאת הסטראטוקסטר

לאחר שדגם האסקוויר, גיטרת הגוף המוצק (SOLID BODY) הראשונה, נחלה הצלחה רבה, ליאו פנדר החל לתכנן דגם חדש, על סמך ההערות שקיבל מנגנים ואנשי מקצוע בקשר לגיטרה. ההערות כללו:
יותר מפיקאפ אחד, עם אפשרות להחליף בין הפיקאפים באמצעות בורר מצבים.
גוף נוח יותר, בעל כיפוף באזור הבטן והמרפק, ובעל חיתוך כפול (CUTAWAY) באזור הצוואר, לגישה נוחה יותר.
גשר צף (טרמולו) המאפשר שינוי טונאלי של הצליל ללא שינוי באצבוע על הגיטרה.
צוואר בעל 22 שריגים ברוב הגיטרות אך יש דגמים בהם יש יותר.
על סמך בקשות אלו ועוד מספר שיפורים, בשנת 1954 הוצגה הסטראטוקסטר.
הגיטרה המקורית כללה צביעת זריחה בעלת שני גוונים, גוף העשוי מעץ מילה (Ash), נקודות שחורות על לוח האצבוע ומפתחות של קלאסון. כמו כן, היה ניתן לבחור צבע מקטלוג הצבעים של דופונט, בתוספת 5% מערך הגיטרה. מפרט זה נמכר עד שנת 1957, אז החלו להכין את הגיטרות מעץ אלמון (Alder), ובתוספת תשלום את עץ המילה.
דגמים

סקוויר: בשנת 1981 קנתה חברת פנדר את חברת גרקו היפנית, שעד אז ייצרה חיקויי סטראטוקסטר מוצלחים, ושמה שונה ל"סקוויר". היא מייצרת מאז ועד היום את הדגמים הזולים של הסטראטוקסטר: ה"בולט", ה"אפיניטי", ה"סטנדרט",וסדרת ה"מאסטר", הכוללת ייצור מיוחד במחירים יקרים יותר.
סדרת הסטנדרט: זוהי סדרת ה"כניסה" (Entry Level) של חברת פנדר. דגמי הסטנדרט מיוצרים במקסיקו, ומאופיינים בגוף מעץ אלמון ובמפרט סטראטוקסטר מקורי, אך שנחשב פשוט ונחות יותר מהדגמים האמריקאיים. המפעל המקסיקני מייצר רק דגמים תואמי פנדר.
הסדרה היפנית: ביפן מיוצרים דגמי פנדר, המתומחרים כיקרים יותר מסדרת ה"סטנדרט" אך זולים יותר מהסדרה האמריקאית. בחלק מהדגמים הם אף נחשבים לטובים יותר מהסדרה האמריקאית, נוכח איכויות בנייה יוצאות דופן במפעל היפני. המפעל גם מייצר חיקויים של גיטרות פנדר אחרות: ה"טלקסטר", "מוסטנג", "יגואר" ועוד.
הסדרה האמריקאית: מיוצרת במפעל פנדר, בעיר קורונה במדינת קליפורניה, והיא הגיטרה המקורית. כוללת מספר סדרות, ביניהן ה"אמריקן סטנדרט", הכוללת מפרט סטראטוקסטר בעל עץ אלמון או מילה (בתוספת תשלום), עם 3 מיקרופונים יחידי סליל (או בפוזיציית הגשר - מיקרופון אחד כפול-סליל - האמבקר), כמו כן גם סדרת "אמריקן דלוקס", הכוללת פיקאפים מסנני רעשים (NOISELESS), מפתחות ננעלים לשמירת כיוון, וצבעים מיוחדים שלא נכללים ברשימת הצבעים של שאר הדגמים.
כמו כן קיימת גם סדרת ה"אמריקן וינטג'"- הכוללת הוצאות מחדש (REISSUE) של גיטרות משנים מסוימות. קיימות בסדרה זו ההוצאה של הגיטרה משנת 1957, ושל זו משנת 1962.
ראו גם

סופרסטראט
פני אולקסיאק

פנלופה "פני" אולקסיאק (באנגלית: Penelope "Penny" Oleksiak; נולדה ב-13 ביוני 2000) היא שחיינית קנדית, אלופה אולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016) ושיאנית העולם לנערות במשחה ל-100 מטר חופשי ושיאנית העולם לנערות במשחה ל-100 מטר פרפר.
ביוגרפיה

אולקסיאק נולדה וגדלה בטורונטו, אונטריו, האחות הצעירה למשפחה בת ארבעה אחים. אחיה הבוגר, ג'יימי, הוא שחקן הוקי קרח מקצועני המשחק נכון ל-2024 בקבוצת סיאטל קראקן ב-NHL.
ביוגרפיה > 2015

באליפות העולם בשחייה לנוער שנערכה בסינגפור בשנת 2015 זכתה אולקסיאק ב-6 מדליות, 1 זהב, 4 כסף ו-1 ארד. מדליית זהב, במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב משולב, מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי (54.65 שניות), במשחה ל-50 מטר פרפר (26.45 שניות), במשחה ל-100 מטר פרפר (58.50 שניות) ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי. מדליית ארד, במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי.
ביוגרפיה > 2016 > אלופה אולימפית

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) זכתה אולקסיאק ב-4 מדליות, 1 זהב, 1 כסף ו-2 ארד. מדליית זהב בצוותא עם סימון מנואל מארצות הברית, במשחה יוקרתי ל-100 מטר חופשי בשיא אמריקה ושיא אולימפי חדש של 52.70 שניות, לפני שרה שסטרם משוודיה (52.99 שניות). כבר בשלב חצי הגמר היא קבעה שיא אמריקה ושיא עולם לנוער של 52.72 שניות ועלתה מהמקום השני. מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא עולם חדש לנוער של 56.46 שניות, אחרי שרה שסטרם משוודיה שקבעה שיא עולם חדש של 55.48 שניות ולפני האלופה היוצאת דנה ולמר מארצות הברית (56.63 שניות). כבר בשלב המוקדמות, היא קבעה שיא לאומי ושיא עולם לנוער של 56.73 שניות. מדליות ארד, במשחה שליחות 4x100 מטר ביחד עם סנדרין מיינוויל, שנטל ון לנדהם וטיילור ראק בשיא קנדה חדש של 3:32.89 דקות, אחרי אוסטרליה שקבעה שיא עולם חדש של 3:30.65 דקות וארצות הברית שקבעה שיא אמריקה חדש של 3:31.89 דקות ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי ביחד עם קטרין סברד, בריטני מקלין וטיילור ראק בתוצאה של 7:45.39 דקות, אחרי ארצות הברית (7:43.03 דקות) ואוסטרליה (7:44.87 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בשיא קנדה חדש של 3:55.49 דקות.
באליפות העולם (בריכת 25 מטר) שנערכה בוינדזור, אונטריו, קנדה בדצמבר אותה שנה היא זכתה ב-4 מדליות, 2 זהב, 1 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה שליחות 4x50 מטר חופשי (1:35.00 דקות), כשחיינית רביעית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 23.54 שניות ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי (7:33.89 דקות), כשחיינית רביעית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:52.05 דקות. מדליית כסף, במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב (3:48.87 דקות). כשחיינית רביעית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 51.07 שניות. מדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 52.01 שניות, אחרי בריטני אלמסלי מאוסטרליה (51.81 שניות) וראנומי קרומווידג'ויו מהולנד (51.92 שניות). נוסף לכך, הרביעייה הקנדית פסלה במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי.
ביוגרפיה > 2017

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביולי 2017 זכתה אולקסיאק בשתי מדליות ארד, כולן במשחי שליחים משולב. במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי משולב ביחד יורי קיסיל, חוויאר אסבדו, שנטל ון לנדהם בשיא לאומי חדש של 3:23.55 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא עולם חדש של 3:19.60 דקות והולנד שקבעה שיא אירוקפה חדש של 3:21.81 דקות, כשחיינית רביעית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 53.11 שניות. במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב משולב ביחד עם קיילי מאס, ריצ'רד פנק ויורי קיסיל בשיא לאומי חדש ובצוותא עם סין שקבעה שיא אסיה חדש של 3:41.25 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא עולם חדש של 3:38.56 דקות ואוסטרליה שקבעה שיא אוקיאניה חדש של 3:41.21 דקות, כשחיינית שלישית היא קבעה בסגנון פרפר ב"זינוק שליחות" תוצאה של 56.18 שניות. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 56.94 שניות, במקום חמישי בשיא לאומי חדש של 25.62 שניות, במקום שישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 52.94 שניות. פעמיים במקום רביעי במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:33.88 דקות, כשחיינית רביעית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 52.98 שניות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בשיא לאומי חדש של 3:54.86 דקות, כשחיינית שלישית היא קבעה בסגנון פרפר ב"זינוק שליחות" תוצאה של 56.90 שניות.
ביוגרפיה > 2018

במשחקי חבר העמים שנערכו בגולד קוסט באפריל 2018 זכתה אולקסיאק ב-3 מדליות כסף, כולן במשחי שליחות. במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי, במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב. נוסף לכך, היא סיימה פעמיים במקום רביעי, במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.88 שניות ובמשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 57.50 שניות, במקום חמישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 53.85 שניות ובמקום שביעי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:59.55 דקות, בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 1:58.21 דקות.
ביוגרפיה > 2019

באליפות העולם שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית ביולי 2019 זכתה אולקסיאק ב-3 מדליות ארד, כולן במשחי שליחות. במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם קיילה סנצ'ז טיילור ראק ומרגרט מקניל בשיא לאומי חדש של 3:31.78 דקות, אחרי אוסטרליה שקבעה שיא אליפות חדש של 3:30.21 דקות וארצות הברית שקבעה שיא אמריקה חדש של 3:31.02 דקות, כשחיינית שלישית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 52.69 שניות, במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי ביחד עם קיילה סנצ'ז, טיילור ראק ואמילי אוברהולט בשיא לאומי חדש של 7:44.35 דקות, אחרי אוסטרליה שקבעה שיא עולם חדש של 7:41.50 דקות וארצות הברית שקבעה שיא אמריקה חדש של 7:41.87 דקות, כשחיינית רביעית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:54.36 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם קיילי מאס, סידני פיקרם ומרגרט מקניל בשיא לאומי חדש של 3:53.58 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא עולם חדש של 3:50.40 דקות ואוסטרליה (3:53.42 דקות). כשחיינית רביעית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 52.48 שניות. נוסף לכך, היא סיימה במקום שישי במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.69 שניות ובמקום שביעי במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:56.59 דקות.
ביוגרפיה > 2021

באולימפיאדת טוקיו (2020) זכהת אולקסיאק ב-3 מדליות, 1 כסף ו-2 ארד. מדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם קיילה סנצ'ז, מרגרט מקניל ורבקה סמית' בתוצאה של 3:32.78 דקות, אחרי אוסטרליה שקבעה שיא עולם חדש של 3:29.69 דקות ולפני ארצות הברית (3:32.81 דקות), כשחיינית רביעית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 52.26 שניות. מדליות ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:54.70 דקות, אחרי אריארן טיטמוס מאוסטרליה שקבעה שיא אולימפי חדש של 1:53.50 דקות ושיבון הוהי מהונג קונג (1:53.92 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם קיילי מאס, סידני פיקרם ומרגרט מקניל בתוצאה של 3:52.60 דקות, אחרי אוסטרליה שקבעה שיא אולימפי חדש של 3:51.60 דקות וארצות הברית (3:51.73 דקות). נוסף לכך, היא סיימה פעמיים במקום רביעי, במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא לאומי חדש של 52.59 שניות, 7 מאיות השנייה איטי ממדליית ארד ובכך היא לא הצליחה להגן על תוארה ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בשיא לאומי חדש של 7:43.77 דקות, כשחיינית רביעית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:55.14 דקות.
שיאים אישיים > בריכה אולימפית

50 מטר חופשי: 25.38 שניות (2018)
100 מטר חופשי: 52.59 שניות (2016), שיא קנדה
200 מטר חופשי: 1:54.70 דקות (2021)
50 מטר פרפר: 25.62 שניות (2019), שיא קנדה
100 מטר פרפר: 56.46 שניות (2016), שיא עולם לנוער
200 מטר פרפר: 2:09.96 דקות (2018)
שיאים אישיים > בריכת 25 מטר

100 מטר חופשי: 52.01 שניות (2016)
50 מטר פרפר: 25.20 שניות (2018), שיא קנדה
הערות שוליים

1 2  משחה שליחים עם 2 שחייניות ו-2 שחיינים
פנדר ג'אז בס

ג'אז בס סטנדרטית
הפנדר ג'אז בס (באנגלית: Fender jazz bass) (או בקיצור J-בס), היה הדגם השני של בס חשמלי שנוצר על ידי ליאו פנדר.
"הג'אז בס" שונה מ"הפרסיז'ן בס" של פנדר בכך שהטון שלה חמים יותר ועשיר יותר, עם פחות דגש על ההרמוניה הבסיסית. בנוסף, לג'אז בס יש שני פיקאפים לא מפוצלים ואילו לפרסיז'ן פיקאפ אחד מפוצל.
הג'אז בס משמש בעיקר בסגנונות כמו ג'אז, פאנק, דיסקו, רגאיי, בלוז ורוק.
היסטוריה

ה"פנדר ג'אז בס" הוצגה לראשונה בשנת 1960 כדגם "DELUXE" והיא הוצגה בתור גרסת באס של גיטרת ה"ג'אז מאסטר" של פנדר שגם היא שווקה לראשונה בתור דגם "DELUXE" בזכות עצמו.
לג'אז בס יש שני פיקאפים יחידי סליל עם שני מגנטים מתחת לכל מיתר. טכנולוגיה זו נתנה תדרים גבוהים מודגשים יותר, כדי להתחרות בגיטרת הבס של ריקנבאקר שהוצגה בשנת 1957.
הצוואר של הג'אז בס צר בהרבה מזה של הפרסיז'ן בס. אמנם דגם ה"פרסיז'ן בס" היה מיוחס במקור לגיטרת טלקסטר (ולאחר שנת 1957, סטראטוקסטר) הסגנון של הג'אז בס היה יותר מושפע מה"ג'אז מאסטר" של פנדר.
המטרה המקורית של הג'אז בס היא לגרום לנגני הקונטרבס לעבור להשתמש בבס חשמלי.
לג'אז בס המקורית היו שני כפתורים (knobs) ,אחד השולט בעוצמת הגיטרה ואחד לשליטה בפיקאפים.
לאחר שרשת CBS רכשה את פנדר בשנת 1965 הוכנסו כמה שינויים קוסמטיים בג'אז בס; בנוסף לצוואר המייפל קיבלה הג'אז בס גם צוואר מעץ רוזווד (סיסם הודי) ובנוסף לפסים על הצוואר הוסיפו נקודות.
מודלים

(מתועתק מאנגלית)
סטנדרט ג'אז בס
"פרטלס" סטנדרט ג'אז בס
סטנדרט ג'אז בס (חמישה מיתרים)
אמריקן סטנדרט ג'אז
"פרטלס" אמריקן סטנדרט ג'אז בס
אמריקן סטנדרט ג'אז בס (חמישה מיתרים)
אמריקן סטנדרט ג'אז בס (שמאלית)
דלוקס אקטיב ג'אז בס
דלוקס אקטיב ג'אז בס (חמישה מיתרים)
אמריקן דלוקס ג'אז בס
אמריקן דלוקס ג'אז בס (חמישה מיתרים)
אמריקן וינטז' '62 ג'אז בס
אמריקן וינטז' '75 ג'אז בס
"הייווי וון" ג'אז בס
60s' ג'אז בס
70s' ג'אז בס
"רווד וורן" 60s' ג'אז בס
אמריקן ספיישל ג'אז בס
בלאקטופ ג'אז בס
מודרן פלייר ג'אז בס
ריאישו 62' ג'אז בס (תוצרת יפן)
איירודיין ג'אז בס
ריאישו 75' ג'אז בס (תוצרת יפן)
ג'אז בס V (חמישה מיתרים, תוצרת יפן)
תכונות עיצוב

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
"אמריקן דלוקס ג'אז בס"
בחלק מדגמי ה"DELUXE" יש פר-אמפ "אקטיבי", במקום שליטת טון פסיבית יחידה, לבסים האלו יש שלושה שולטי אקולייזר נפרדים.
לדגמים אלו היו 22 סריגים, שיבוצי נקודות ואספקת חשמל ל-18 וולט בדגמים מסוימים.
ה"דלוקס ג'אז בס" הפך מיד לחלק מרכזי בתעשיית הבס החשמלי בפנדר בשנת-1995, הם שינו את השם מ"דלוקס ג'אז בס" ל"אמריקן דלוקס ג'אז בס" בשנת-2000.
ה"אמריקן דלוקס ג'אז בס" (זמין גם בגרסת חמישה מיתרים ו"פרטלס") כולל גם שני פיקאפים מסמריום קובלט
פרסטרויקה

ערך זה עוסק ברפורמה כלכלית שהונהגה בברית המועצות. אם התכוונתם למשחק מחשב, ראו .
פֶרֶסטרוֹיקה (רוסית: Перестройка - "בנייה מחדש", ‏האזנהקובץ:Ru-perestroika.ogg‏Ⓘ‏) הוא מונח המתייחס למכלול השינויים הכלכליים והפוליטיים שהתרחשו בברית המועצות החל מיוני 1987 עד 19 באוגוסט 1991. את הפרסטרויקה הגה מנהיג ברית המועצות מיכאיל גורבצ'וב.
רקע היסטורי

מאז כינונו של המשטר הקומוניסטי בברית המועצות, היווה התכנון הכלכלי הריכוזי את אחת מאבני היסוד של המשטר. הסובייטים ראו בעיקרון זה את אחד המכשירים העיקריים בידי הממשל ודאגו לפתח ולטפח מנגנונים שמטרתם הייתה להבטיח ציות מוחלט של כל הגורמים היצרניים בברית המועצות להוראות הכלכליות שהגיעו מהשלטון המרכזי. את הקשיים ביישום הפיקוח הזה, ואת העובדה שברוב תקופת השלטון הקומוניסטי בברית המועצות הוא הביא לקשיים כלכליים ניכרים, ייחס הממשל הסובייטי לשני גורמים: הראשון הוא השחיתות במערכות השלטון (שבה האשים כל מנהיג סובייטי את קודמיו), והשני הוא כי עדיין לא הושלם תהליך החינוך מחדש של האדם הסובייטי שאמור להביא לוויתור על אנוכיות וחמדנות.
כאשר קיבל ליאוניד ברז'נייב את השליטה בברית המועצות בשנת 1964, הוא ניסה, מסיבות שונות, לבסס את התכנון הכלכלי הריכוזי בברית המועצות על שיטות כלכליות-מתמטיות. בתקופת שלטונו של ברז'נייב התפתח מדע הכלכלה המתמטית בברית המועצות במהירות רבה, כאשר הסובייטים נעזרים בטכנולוגיות עיבוד נתונים אוטומטי ש"נגנבו" מהמערב על מנת לבסס שיטה אובייקטיבית וממוכנת של שליטה מרכזית. בתחילה היה נראה כי השיטה עולה יפה, ובסוף שנות ה-60 היה המצב הכלכלי בברית המועצות טוב מאי-פעם. אולם החל מתחילת אמצע שנות ה-70, הלך המצב הכלכלי בברית המועצות והתדרדר. בסוף תקופת שלטון ברז'נייב, התהליך הואץ עד כדי משבר שלא ניתן היה יותר להתעלם ממנו, בעיקר בעקבות ההסתבכות של ברית המועצות באפגניסטן. למעשה עם מותו של ברז'נייב, הייתה הכלכלה הסובייטית במצב של שיתוק כמעט מוחלט.
תוצאות בלתי חזויות של הפרסטרויקה

בשיטתו החדשה של גורבצ'וב לא ניכר תכנון מרכזי והיא גם לא הובילה לשוק חופשי. הכלכלה הסובייטית עברה מקיפאון להתדרדרות מהירה. בשנת 1991 נפל התוצר הלאומי הגולמי ב-17 אחוזים, והמשיך לרדת בקצב גבוה יותר.
האינפלציה החלה להוות בעיה משמעותית, שכן מחירי הסחורות עלו ב-140% בין 1990 ל-1991.
בתנאים אלו, חיי האזרחים הסובייטים הפכו קשים יותר ויותר. מחסור בסחורות בסיסיות כבגדים, מזון ודלק הפך לעניין נפוץ. בהשפעת תחושת השחרור היחסי, קולות המחאה של האזרחים נשמעו בחוזקה רבה יותר מאי פעם בברית המועצות.
גם יתרות מטבע החוץ נשחקו במהירות, וברית המועצות שהייתה בעלת מוניטין ללא רבב של תשלום חובותיה, הפכה לבעלת חובות מטבע חוץ רבים.
יש הטוענים כי הרפורמות של גורבצ'וב תרמו להתפוררות המהירה של ברית המועצות, חיסלו את כלכלתה הקומוניסטית ש"הדביקה" יחד את הרפובליקות שהרכיבוה, והותירו אחריהן פיסות בודדות שמתוכן רוסיה וחבר המדינות יכלו לבנות כלכלת שוק. עם זאת, נהוג להניח כי הפרסטרויקה אכן החלה את מסעה של רוסיה לעבר רפורמה כלכלית מלאה. כמו כן, ייתכן שהאימפריה הסובייטית הייתה מתפוררת ממילא - משום שהשלטון במוסקבה לא היה יכול להמשיך ולהקצות את המשאבים הנדרשים להחזקתה, בעיקר באמצעות אימת כוחו הצבאי. יתרה מכך החל מסוף שנות השישים החל להיווצר נתק בין העם לשלטון והחלה להיווצר התרופפות אידאולוגית וירד האמון בשלטון ובצדקת דרכו, בעיקר במזרח אירופה. אל מעבר למסך הברזל החלה להיכנס תרבות, ידיעות ומוזיקה מערבית שמולם השלטונות הקומוניסטים לא יכלו להציע אלטרנטיבה אמיתית. במובן זה ייתכן שגורבצ'וב דווקא מנע מהתפוררות זאת להיות טראומטית הרבה יותר משהייתה בפועל.
השקפות מאוחרות

אלכסנדר יאקובלב, אחד מיוזמי הפרסטרויקה ותומכיה בפוליטביורו, אמר בהרצאה בשנת 1993, שברוסיה קיימות מספר דעות והשקפות לגבי הפרסטרויקה:
ביקורת מימין על הפרסטרויקה כמזימה של הסי איי איי והציונים שיש לנקום בהם.
הפרסטרויקה הייתה כישלון ובגידה של השיטה הסובייטית.
הפרסטרויקה הייתה ניסיון מגושם וטיפשי לרפורמה, מצד מנהיגים שלא היו מודעים לחומרת המצב האמיתי, ולכן נכשלה.
יאקובלב עצמו מחזיק בהשקפה אחרת: הייתה זו יוזמה חשובה בקנה מידה היסטורי שהשפעותיה המלאות יתחוורו רק בעוד שנים. עם זאת, הוא מודה כי התגובה הרווחת היא תיוק הפרסטרויקה והקומוניזם כולו כ"לא רלוונטיים".
הוא מאמין כי הסיבה העיקרית לכישלונה, הייתה חוסר תמיכה מצד העם, שלא תמך בפרסטרויקה על בסיס סוציאליזם, ולכן הייתה זו "מהפכה כפויה מלמעלה".
ראו גם

גלאסנוסט
כלכלת ברית המועצות
הערות שוליים

↑  הרצאה של אלכסנדר יאקובלב באוניברסיטת ברקלי
| ברית המועצות (1955–1980) המלחמה הקרה ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו | ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו |  |
| שנות ה-40 | מבצע מהדק נייר • ההתנגדות האנטי-קומוניסטית בפולין • שיטת הסלמי • משבר איראן • מלחמת האזרחים הסינית • מלחמת הודו-סין הראשונה • מלחמת האזרחים ביוון • מצב החירום המלאי • הפיצול היוגוסלבי-סובייטי • הסגר על ברלין • בריחת המוחות מגרמניה המזרחית |  |
| שנות ה-50 | מלחמת קוריאה • בהלת הלבנדר • המרד המזרח גרמני • משפטי פראג • הפיצול האלבני–סובייטי • המרד ההונגרי • משבר סואץ • משבר הספוטניק • משבר ברלין השני • ויכוח המטבח • הפיצול הסיני-סובייטי • מלחמת וייטנאם |  |
| שנות ה-60 | משבר קונגו • משבר מטוס הריגול U-2 • מלחמת האזרחים בגואטמלה • הפלישה למפרץ החזירים • משבר הטילים בקובה • מלחמת האזרחים של צפון תימן • האביב של פראג • הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה |  |
| שנות ה-70 | ביקור ניקסון בסין • מלחמת יום הכיפורים • משבר האנרגיה העולמי • מבצע מוקינגברד • המהפכה האתיופית • מלחמת האזרחים באנגולה • מבצע קונדור • מבצע טוקאן • מלחמת האזרחים במוזמביק • מלחמת אוגדן • סכסוך לוב–צ'אד • מלחמת אפגניסטן |  |
| שנות ה-80 | החרם על אולימפיאדת מוסקבה • החרם על אולימפיאדת לוס אנג'לס • יוזמת ההגנה האסטרטגית • אייבל ארצ'ר 83 • תקרית הנגיחות בים השחור • אירועי כיכר טיין-אן-מן • סתיו העמים • נפילת חומת ברלין • מהפכת הקטיפה • המהפכה הרומנית • הפיקניק הפאן-אירופי |  |
| שנות ה-90 | איחוד גרמניה מחדש • איחוד תימן • התפרקות צ'כוסלובקיה • התפרקות ברית המועצות • התפרקות יוגוסלביה • תקרית הטיל הנורווגי |  |
| מושגי יסוד | הגוש המזרחי • הגוש המערבי • מסך הברזל • קומוניזם • קפיטליזם • מרוץ חימוש • המרוץ לחלל • מלחמה גרעינית • השמדה הדדית מובטחת • הקו החם מוסקבה-וושינגטון • המלחמה הקרה השנייה |  |
| מדיניות | דוקטרינת טרומן • תורת הבלימה • מקארתיזם • דוקטרינת אולבריכט • דוקטרינת הלשטיין • דוקטרינת ברז'נייב • דוקטרינת אייזנהאואר • דטאנט • אוסטפוליטיק • דוקטרינת רייגן • גלאסנוסט • פרסטרויקה • דוקטרינת סינטרה |  |
| דיפלומטיה | פגישות בין מנהיגי בעלות הברית במלחמת העולם השנייה • ועידת טהראן • ועידת יאלטה • ועידת פוטסדאם • הסכמי פריז ולונדון • הסכמי הלסינקי • סאל"ט • האמנה למניעת ניסויים גרעיניים • פסגת מלטה |  |
| כלכלה | תוכנית מרשל • קומקון • הנס הכלכלי בגרמניה • הקהילה הכלכלית האירופית |  |
| ארגונים | נאט"ו • ברית ורשה • CIA • ק.ג.ב. • שטאזי • ברית בגדאד • המדינות הבלתי-מזדהות • תנועת "סולידריות" בפולין |  |
| גרמניה | חומת ברלין • ברלין המערבית • ברלין המזרחית • הגבול בין גרמניה המערבית לגרמניה המזרחית • צ'ק פוינט צ'ארלי • מחנה המעבר מריינפלדה • אני ברלינאי • מר גורבצ'וב, הפל חומה זו! |  |
| רשימת ערכים מלאה | רשימת ערכים מלאה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539360605171  BnF: cb12215825r (data)  GND: 4193962-1  LCCN: sh89001101  NKC: ph835722
פנדר ג'אגואר

פנדר ג'אגואר
גיטריסט עם פנדר ג'אגואר מנגן בשנת 2015
פנדר ג'גואר (באנגלית: Fender Jaguar) היא גיטרה חשמלית המיוצרת על ידי חברת פנדר.
הגיטרה

גוף הגיטרה הוא מסוג Solid Body, בדומה לאחיותיה פנדר סטראטוקסטר ופנדר טלקסטר. הגיטרה יוצרה לראשונה בשנת 1962 על ידי חברת פנדר, והיוותה את הדגם החדש המוביל של החברה. בשנת 1975 הגיטרה הוצאה לחלוטין מקו הייצור של חברת פנדר, אולם 24 שנים מאוחר יותר, בשנת 1999, הגיטרה הוחזרה לקו הייצור בסגנון וינטג'.
היסטוריה

גיטרת הג'גואר הוצגה לראשונה בשנת 1962. עיצוב הגוף של הדגם דמה מאוד לעיצובה של גיטרת הפנדר ג'אזמסטר, אך היו בו מספר שינויים - כיסויי כרום למעגלי השליטה, פיקאפים דקים יותר (בעלי מראה וצליל אופייני יותר לגיטרות פנדר אחרות), ובמקום בורר פיקאפים 3 מצבים - 3 מתגים, כאשר 2 מתוכם נועדו להדליק/לכבות אחד מהפיקאפים, והשלישי לחתוך את צלילי הבס. הגיטרה התקבלה באופן כמעט מיידי בקרב מוזיקאים מז'אנר הסארפ, ובמהלך שנות ה-60 נהנתה מפופולריות בקרב הקהל הרחב (אמנם לא כמו דגמים אחרים, יותר מוכרים של החברה). כאשר מוזיקת הסארפ התחילה "להתיישן" וקהל היעד של הדגם פחת, פנדר החליטה להפסיק את יצור הדגם.
בשנות ה-70 החל הדגם להיעלם מעיני הציבור, אך בשנות ה-80 המאוחרות חזר לאור הזרקורים כאשר מוזיקאים שונים מז'אנרי הגראנג', האינדי והפאנק חיפשו גיטרות ישנות של פנדר אשר היו באותה איכות כמו הדגמים הידועים (והיקרים) יותר, אך במחיר זול, ובין הדגמים האלו הייתה גם הג'גואר. הדגם חזר לייצור בשנת 1999 עקב עלייה ניכרת ברמת הביקוש של מעריצים ומוזיקאים. בשנת 2012 החלה פנדר לייצר דגמים המבוססים על הג'גואר של קורט קוביין, סולן להקת נירוונה (אשר היה מזוהה עם דגמים נשכחים נוספים של פנדר), ונחשב לאחת הסיבות העיקריות להחזרת הליך הייצור של הדגמים. שימוש ידוע נוסף בגיטרה הוא בקליפ של רד הוט צ'ילי פפרז, Under The Bridge, בה ג'ון פרושיאנטה הגיטריסט עומד ומנגן את הפתיח של השיר.
מבנה הגיטרה

גשר: הגשר הוא גשר עם ידית טרמולו (Tremolo Arm).
כפתורים (knobs): כפתור טון (חותך את התדרים הנמוכים) וכפתור ווליום.
פיקאפים: לגיטרה יש 2 פיקאפים. בגרסה אחת של הג'גואר הפיקאפים הם פיקאפי האמבקר (פיקאפים המורכבים משני סלילים זה לצד זה ומונעים רעש רקע), אך לרוב הפיקאפים הם פיקאפים יחידי סליל (Single-coil).
פיקגארד:: בדרך כלל הפיקגארד לבן או אדום כהה, אך לפעמים הוא שחור, תלוי בצבע גוף הגיטרה..
גוף הגיטרה: גוף הגיטרה עשוי מעץ אלדר.
בורר פיקאפים: לג'גואר יש בורר מצבים משודרג, המאפשר הפעלה של כמה פיקאפים בו זמנית, ולא רק בחירה בין פיקאפים, כשאחד פועל כל פעם, כמו בפנדר סטראטוקסטר והפנדר טלקסטר המוקדמות.
צוואר: צוואר הגיטרה בדרך כלל עשוי מעץ מייפל.
לוח אצבוע (Fingerboard): לוח האצבוע בדרך כלל עשוי מעץ רוזווד.
חיבור: חיבור הגיטרה הוא חיבור "1/4 סטנדרטי כמו בכל גיטרה חשמלית מוכרת. החיבור מצוי בחזית גוף הגיטרה, ולא על צדו, כמו בטלקסטר.
פסטל דה פייז'או

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מאכל
 מטבח:  פורטוגזי
 מוצא:  פורטוגל פורטוגל
 אופן הגשה:  חם
 מרכיבים עיקריים:  שעועית
פסטל דה פייז'או (בפורטוגזית: Pastel de Feijão) הוא מאפה העשוי משעועית נייבי הנפוץ בדרום פורטוגל.
המאפה מורכב מבצק העשוי מקמח ומים במילוי ריבת שעועית נייבי, סוכר, ביצים ושקדים.