הקיבוץ
הערות שוליים

↑  ישנה טענה שגם 'חברי גדוד החלוץ על שם י.ח. ברנר' או בשמם האחר 'קבוצת ירצבו', נמנו על הקיבוץ, ראו בקישורים החיצוניים, 'גדוד העבודה על שם י.ח. ברנר'.
↑  ראו קישורים חיצוניים
↑  ועד 'ההגנה' החליט בראשית 1921 להקים בווינה מרכז רכש, איסוף והסלקת נשק שיוברח לארץ ישראל, החלטה שהובילה לסדרת פעולות הברחה, ביניהם, משלוח הכוורות שהתפרק ונתפס בנמל חיפה בדצמבר 1921, והנשק שהוסלק באבני הרחיים והגיע דרך ביירות לסליק של כפר גלעדי. מי שנקרא לדגל כחבר 'השומר' על ידי מפקדו, מפקד 'השומר', איש ועד 'ההגנה' ו'הקיבוץ', ישראל שוחט, לצאת לווינה ולסייע ברכש ובהברחה, היה איש 'השומר' לשעבר וחבר 'הקיבוץ', גרשון פליישר. וכאשר המשטרה האוסטרית חשפה את ההתארגנות ואסרה את חבריה ב-16 ביולי 1922 בין האסורים היו אנשי 'הקיבוץ', פליישר ויהודה וולפסון, ולצידם, לוי אשכול, אקטיביסט, נציג הפועל הצעיר בוועד הפועל של ההסתדרות ואליהו גולומב שעמד בראש ועד 'ההגנה'.
↑  במהלך 1923 נקרא פליישר לברלין, (החליפה בצוותא עם קושטא את המרכז בווינה לאחר מעצר ההתארגנות שם ביולי 1922), להתייעצות בדרג הגבוה, ושם התבשרו הוא ושוחט על ידי בן-גוריון, יושב ראש ההסתדרות, גולומב, וברל כצנלסון, על ארגון מחדש של המוסד לרכש והברחת הנשק כאשר למעשה הכוונה הייתה להחליף אחדים מן החברים הסוררים, ולצרף אחרים נאמנים יותר לקו הרשמי. בעקבות החלטה זו פרש פליישר מעסקי הברחת הנשק ושב לארץ.
↑  דליה קרפל‏, פרעות תרפ"א | הסיפור שלא סופר על חיסולו של הערבי הלא נכון על ידי מתנקשיה של מניה שוחט, באתר וואלה, 10 ביוני 2009
↑  שאול אביגור, 'עם דור ההגנה:פרשיות ודמויות', תל אביב, מערכות, תשי"א 1951
↑  בתיקי המודיעין של ועד הצירים, שהוכנו על ידי יצחק לוי שניאורסון, נמצאו פרוטוקולים על מפגשי התארגנות והסתה של ערבים מהשנים 1919 ו-1920, ובכולם מופיע שמו של תאופיק ביי אל ג (ר)וסיין, אבי סבו של סרי נוסייבה, כראש התארגנות מחתרת 'הפידאייה'
↑  הבריטים התייחסו במלוא כובד ראש לחקר האירועים ביפו ומינו ועדת חקירה משפטית בראשות 'זקן השופטים' (תואר המקביל לנשיא בית המשפט העליון בשיטה הישראלית) בארץ ישראל המנדטורית, סר תומאס הייקראפט. הוועדה כללה גם נציג יהודי, עורך דין מרדכי אליאש, שחקר נגדית את 300 העדים שהופיעו בפני הוועדה. דוח הוועדה הביא להגשת שורה של כתבי אישום כלפי אנשי המשטרה הבריטית, ממוצא ערבי. תוצאות נוספות של הדוח היו הטלת מגבלות, לראשונה מאז תום מלחמת העולם הראשונה, על העלייה היהודית החופשית, וזרוז ניתוקה של יפו מתל אביב.
↑  רונית סבירסקי, כפר גלעדי: הסודות יוצאים לאור, באתר ynet, 17 בפברואר 2004
↑  דובי זכאי, הסליק של כפר גלעדי, באתר ynet, 24 באפריל 2002
↑  דוד תדהר, בשרות המולדת תרע"ב-תש"כ 1912-1960, עמוד 134:

"ואשר לזהות של המתנקשים בו-ודאי ששום מוסד ציוני לא פקד על המעשה. ועד אשר מותר יהיה לפרסם דברים מפורשים יותר, אשאיר לדורות הבאים לפחות בראשי תיבות את שמות האנשים שסבורים היו כי במעשה זה הם ממלאים חובה לאומית. את הפקודה להתנקשות בדי-האן נתן יוסף ה_ט, כיום תושב גבעתיים, הוא הטיל את תכנון הביצוע על זכריה אוריאלי ("זכר"), ואילו המוציא לפועל היה אברהם ויד ימיני ק., מהצעירים היקרים שלנו ביישוב העברי".
 יוסף ה_ט הוא, ככל הנראה, יוסף הכט ושמו מופיע לצד שמו של זכריה אוריאלי ברשימה חלקית של אנשי הקיבוץ בספרו של שלמה שבא, 'שבט הנועזים'. (לאנשי הקיבוץ לא הייתה בעיה להשתייך ל'הגנה', ו/או משטרת המנדט בד בבד עם נאמנותם לקיבוץ). ייתכן והמוציא לפועל 'אברהם' הוא אברהם תהומי, ואילו ק., יד ימינו של תדהר במשטרת ירושלים המנדטורית, הוא אברהם גיורא קריצ'בסקי.
↑  עודד ארצי, 'המפעל - תולדותיו של תא מחתרתי בקבוצה החלוצית האינטימית ופרשת רצח דה-האן, קתדרה, חוברת מספר 22, עמוד 173, ינואר 1982 (ראו קישורים חיצוניים)
↑  הבן, יוסף משי, תובע עלבון אביו על כי ה'הגנה' ושומרי הסף מטעמה טרחו להשכיח חלקו של אביו וקבוצתו בהתנקשות
↑  ספר תולדות ההגנה, כרך ב' חלק ראשון, ע' 374, הוצאת מערכות, 1975
| ציונות ישראל |
| --- | --- | --- |
| נושאים ומושגים מרכזיים | התנועה הציונית • התקווה • ארץ ישראל • אוטואמנציפציה • תוכנית בזל • תוכנית אוגנדה • תוכנית בילטמור • "אלטנוילנד" ו"מדינת היהודים" • עלייה לארץ ישראל, ההעפלה וחוק השבות • תחיית הלשון העברית • עבודה עברית וכיבוש העבודה • חלוציות • קיבוץ • מחתרות עבריות בארץ ישראל • כוח המגן העברי • כרונולוגיית ההתיישבות היהודית בארץ ישראל בעת החדשה • אנטישמיות • טריטוריאליזם יהודי • הצהרת בלפור, הספר הלבן הראשון ותוכנית החלוקה • הכרזת העצמאות ומלחמת העצמאות • דגל ישראל • הסכסוך הישראלי-פלסטיני • פוסט-ציונות ואנטי-ציונות • החלטת האו"ם 3379 • החלטת האו"ם 4686 |  |
| זרמים בציונות | ציונות מדינית • ציונות מעשית • ציונות סינתטית • ציונות רוחנית • הציונים הכלליים וציונות כללית • ציונות סוציאליסטית • ציונות רוויזיוניסטית • ציונות דתית • ארץ ישראל השלמה • ציונות נוצרית • ניטשה והציונות |  |
| ארגונים ציוניים | קונגרס פוקשאן והוועד המרכזי ליישוב ארץ ישראל וסוריה • ההסתדרות הציונית העולמית • הקונגרס הציוני העולמי • הוועד הפועל הציוני וההנהלה הציונית • הסוכנות היהודית • קרן קיימת לישראל • קרן היסוד • מינהל מקרקעי ישראל • המשרד הארצישראלי • המוסדות הלאומיים • הכשרת הישוב • אוצר התיישבות היהודים ובנק אנגלו-פלשתינה • פיק"א • הגדודים העבריים • ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל • הסתדרות העובדים הכללית החדשה • סולל בונה • הארכיון הציוני המרכזי • ארכיון התצלומים של קק"ל |  |
| תנועות ציוניות | ביל"ו • חובבי ציון • ציוני ציון • פועלי ציון • ההתיישבות העובדת • התנועה הקיבוצית • עליית הנוער • תנועת המזרחי • ברית הציונים הרוויזיוניסטים • ציונות ברוסיה • ציונות בלוב |  |
| מחתרות עבריות | בר-גיורא • השומר • הרועה • הגדעונים • ארגון המגן • ניל"י • הקיבוץ • ההגנה • פלמ"ח • אצ"ל • לח"י • תנועת המרי העברי |  |
| ראשוני הציונות | מבשרי הציונות • יהודה לייב פינסקר • בנימין זאב הרצל • נתן בירנבוים • מקס נורדאו • אחד העם • ליאו מוצקין • דב בר בורוכוב • משה הס • נפתלי הרץ אימבר • דוד וולפסון • חיים ויצמן • משה לייב ליליינבלום • נחום סוקולוב • נחמן סירקין • יוסף לוריא • מקס בודנהיימר • אדמונד ג'יימס דה רוטשילד • יצחק יעקב ריינס • אוטו ורבורג • נחום גולדמן • יחיאל צ'לנוב • אבא הלל סילבר • צבי הירש קלישר • שמואל מוהליבר |  |
| אישים ציונים נוספים ואנשי היישוב | אהרן דוד גורדון • מרטין בובר • רחל המשוררת • שמואל הוגו ברגמן • הנרייטה סאלד • זאב ז'בוטינסקי • מאיר בר-אילן • חיים ארלוזורוב • זלמן שזר • אברהם יצחק הכהן קוק • ארתור רופין • דוד בן-גוריון • מנחם אוסישקין • אב"א אחימאיר • חיים בוגר (בוגרשוב) • ברל כצנלסון • אלכסנדר זייד • יוסף שפרינצק • ישראל שוחט • שמריהו לוין • יוסף טרומפלדור • מיכאל הלפרן • גרשם שלום • יהודה לייב מאגנס • יצחק טבנקין • יצחק בן-צבי • מנחם בגין • אברהם שטרן (יאיר) • ציונים לא יהודים |  |
ראו גם 100 מושגי יסוד • פורטל ישראל • פורטל היישוב • היסטוריה של עם ישראל • היסטוריה של ארץ ישראל