stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פדט דרום אפריקני
מאפיינים

הפדט הוא יצור קטן השייך למשפחת הפדטיים שבסדרת המכרסמים. זהו יצור הדומה לקנגורו שצבע פרוותו חום. הפדט הוא בעל אוזניים גדולות, זנב עבה, רגליים ארוכות וענקיות, וכפות אצבעות הנראות כמו טפרים. היותן של הרגליים ארוכות וגדולות מסייע להם לקפץ ברחבי הסוואנות ולדלג עד מעל 2 מטר בדילוג אחד. הפדטים מגיעים לאורך של 35-45 ס"מ ולמשקל של עד 3 ק"ג.
הפדטים חיים בגפם ברחבי ערבות דרום אפריקה, יוצאים בלילות ומחפשים צמחים קטנים וחרקים למאכל. הם חיים במחילות אותם הם חופרים בעזרת כפותיהם. במאורות אלה יכולים להימצא גם חתולים שחורי רגל או סוריקטות.
הפדטים נטרפים על ידי אריות, נמרים, תנים, ברדלסים, צבועים, נמיות גדולות, נחשים ועופות דורסים וגם על ידי חתולים וכלבים. הם גם ניצודים על ידי הילידים או על ידי ציידים לבנים.
הערות שוליים

↑  פדט דרום אפריקני באתר הרשימה האדומה של IUCN
פדורה (כובע)

פדורה
פדורה (Fedora) הוא סוג של כובע, אשר בדרך כלל עשוי לבד, שזכה להצלחה רבה במיוחד במחצית הראשונה של המאה ה-20, למרות שהוא הומצא עוד בסוף המאה הקודמת. פדורה יכול להיות עשוי מצמר, קשמיר, או מעור ארנב או בונה.
הפופולריות של הכובע הרקיעה שחקים במהלך שנות ה-20 של המאה ה-20, ובסופו של דבר הוא הפך פופולרי יותר אף מכובע ההומבורג.
בתחילת המאה ה-21 הפך הפדורה פופולרי בקרב היפסטרים.
יהודים חרדים רבים לובשים כובעי פדורה שחורים בסגנון המכונה מגבעת קנייטש.
הפדורה בתרבות הפופולרית

בתרבות הפופולריות, בשל התקופה בה הפדורה הפך לפריט אופנתי (שנות ה-20 עד שנות ה-50), הכובע הפך מזוהה עם גנגסטרים ועם תקופת היובש בארצות הברית. במחצית השנייה של שנות ה-50 הפדורה חדל להיות אופנתי כאשר סגנונות לבוש פחות פורמליים הפכו פופולריים.
מייקל ג'קסון נהג לחבוש כובע פדורה בווידאו קליפים רבים לשיריו וזה הפך עם השנים לאחד מהפריטים המזוהים ביותר עימו.
הסמל של חברת Red Hat (בין המפיצות הגדולות בעולם של מערכת הפעלה מבוססת לינוקס) הוא כובע פדורה.
דמויות בדיוניות שנוהגות לחבוש פדורה:
דיק טרייסי - נהג לחבוש כובע פדורה צהוב
אינדיאנה ג'ונס
פרדי קרוגר
במקור קלארק קנט נהג לעיתים רבות לחבוש כובע פדורה (כולל בסרט של סופרמן משנת 1978).
דמויות רבות בסרטי פילם נואר נהגו ללבוש מעיל ופדורה - אחד מהדמויות הבולטות ביותר שעשתה זאת היא דמותו של המפרי בוגארט ב"קזבלנקה".
תמונות

התכנסות של קהל גדול בניו יורק כאשר רוב האנשים חובשים כובעי פדורה, אפריל 1918
המפרי בוגארט עם כובע פדורה בסרט "קזבלנקה"
פדורה מתוצרת "בורסאלינו"
כובע הפדורה של אינדיאנה ג'ונס
מייקל ג'קסון נהג לחבוש כובע פדורה בוידאו קליפים והפריט הפך עם השנים לאחד מהפריטים המזוהים ביותר עימו.
עקיבא פרומן

| --- | --- |

עקיבא פרומן
 לידה:  21 במאי 1912 חאודה, הולנד 
 פטירה:  1989 (בגיל 76 בערך) הרצליה, ישראל 
 ענף מדעי:  גאולוגיה
 מקום מגורים:  הולנד, ישראל
 מקום קבורה:  בית העלמין הישן בהרצליה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אוטרכט 
 מוסדות:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1955) 
 צאצאים:  ימימה ארגז 
 הערות:  ציור - שמן על בד - שנעשה בידי ימימה ארגז
 תרומות עיקריות
 חקר גאולוגי של ישראל
 
עקיבא פרומן (בהולנדית: Akiva Jaap Vroman; ‏21 במאי 1912 – 1989) היה גאולוג ישראלי וחתן פרס ישראל למדעי החיים לשנת 1955.
ביוגרפיה

פרומן נולד בחאודה שבהולנד. הוריו היו מורים למתמטיקה ופיזיקה בבית ספר תיכון, ובצעירותו נהג פרומן להתלוות אליהם למסעות בהרי האלפים שבשווייץ. באוניברסיטת אוטרכט למד גאולוגיה ותאולוגיה, לצד השתתפותו בקבוצת התיאטרון הסטודנטיאלית. בתקופה זו החל להשתתף גם בפעילות התנועה הציונית, ובשנת 1936 הגיע לראשונה לארץ ישראל. הוא התגורר בזכרון יעקב בעת שאסף נתונים לעבודת המחקר שלו על הרי הכרמל. בשובו להולנד היה חבר במשלחות מחקר לאזור הארקטי (1936–1940) ולמד לימודי דוקטורט, אותם סיים ב-1939. עבודת הדוקטורט שלו עסקה בגאולוגיה של דרום מערב הכרמל.
בשנת 1940, עם סכנת הפלישה של גרמניה הנאצית להולנד, נענה פרומן להזמנתו של יהודה ליאו פיקרד ועלה לארץ ישראל. בטרם עלייתו, נשא פרומן לאשה את חוני דה-לאו - מורה ופסנתרנית. במהלך השנים נולדו לזוג שלוש בנות: חנה (1940, מוזיקאית, מלחינה), ימימה ארגז (1942, ציירת, אמנית רב תחומית) ואריאלה (1947, כנרת ומורה לכינור).
ראשית עבודתו של עקיבא פרומן בארץ ישראל, הייתה במחיצתו של פרופסור פיקרד באוניברסיטה העברית בירושלים. פרומן עבד גם בשירות הסוכנות היהודית, קרן קיימת לישראל (1940–1941) וחברות נפט שונות (1944–1948). בשירות החברה לחקר ירדן הוא ערך חיפוש אחר שדות נפט באזור עין גדי ובמהלך שהותו שם מיפה את אזור סדום ומצדה.
בתקופת מלחמת העצמאות שירת פרומן ביחידת המיפוי והתצלומים של צה"ל. במסגרת תפקידו הוא התבקש על ידי חיל המדע לערוך עם יעקב בן-תור חיפוש אחר נפט, מינרלים ומעיינות טבעיים באזור הנגב. לצורך עבודתם הוא ביקש לערוך מיפוי גאולוגי מחודש של הנגב, ועל עבודתם בתקופה זו זכה עם בן-תור בפרס ישראל למדעי החיים לשנת ה'תשט"ו.
בשנת 1950 עבר פרומן עם משפחתו לחיפה והצטרף לסגל הטכניון. במהלך שנות החמישים הוא לקח חלק בתכנון כביש אילת-באר שבע, תכנון מאגרי המים בבקעת בית נטופה, ומטעם חברת "לפידות" עסק במיפוי כללי של ישראל וסייע במציאת נפט באזור חלץ. בשנת 1956 נשלח פרומן ללימודי השתלמות בנושא מבנים גאולוגיים באוניברסיטת הרווארד מטעם אונסק"ו.
פרומן היה פרופסור לגאולוגיה בטכניון, ראש מחלקת המיפוי הגאולוגי של ישראל, וחבר המועצה המדעית של מכון ויצמן למדע. בשנת 1979 פרש לגמלאות והתמסר לפילוסופיה ולכתיבתו כמדען על תפיסתו את אלוהים. בשנת 1989 נפטר ונקבר בהרצליה, מקום מגוריו.
ישראל דוסטרובסקי (מימין) ועקיבא פרומן (שני מימין) בסיור של חיל המדע בנגב
סרט אילם (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  מל ברוקס 
 הופק בידי:  מייקל הרצבר 
 תסריט:  רון קלרק מל ברוקס רודי דה לוקה בארי לוינסון
 שחקנים ראשיים:  מל ברוקס מרטי פלדמן דום דה-לואיז ברנדט פיטרס סיד סיזר
 מוזיקה:  ג'ון מוריס 
 צילום:  פול לומן 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Crossbow Productions
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 הקרנת בכורה:  17 ביוני 1976
 משך הקרנה:  84 דק' 
 שפת הסרט:  צרפתית (הסרט אילם, למעט מילה אחת בלבד שנאמרת במהלך הסרט כולו)
 סוגה:  סרט פרודיה 
 תקציב:  4,400,000‏$
 הכנסות:  36,145,695‏$
 הכנסות באתר מוג'ו:   silentmovie
 פרסים:  מועצת ביקורת הקולנוע האמריקנית: עשרת הסרטים הטובים ביותר 
 דף הסרט ב־IMDb
 
סרט אילם (באנגלית: Silent Movie) הוא סרט קומי מ-1976 בבימויו ובכיכובו של מל ברוקס. צוות השחקנים כולל גם את דום דה-לואיז, מרטי פלדמן, ברנדט פיטרס, סיד סיזר, אן בנקרופט, לייזה מינלי, ברט ריינולדס, מרסל מרסו, ג'יימס קאן ופול ניומן (ששת האחרונים שיחקו בתפקיד עצמם).
כפי שמרמז שמו של הסרט, הוא מהווה פרודיה על ז'אנר הסרט האילם, ובעיקר על קומדיות הסלפסטיק של צ'ארלי צ'פלין, מאק סנט ובאסטר קיטון. אחת מן הבדיחות הרבות שכולל הסרט היא שהמילה המדוברת היחידה בסרט - !Non (בצרפתית: לא) נאמרת דווקא על ידי הפנטומימאי המפורסם מרסל מרסו העונה לבקשה להשתתפות בסרט. (הסרט נכנס לספר השיאים של גינס כסרט המדובר בעל מספר השורות המדוברות הקטן ביותר).
תקציר העלילה

עלילת הסרט מתארת את תהליך הפקתו של סרט, ובפרט גיוס שחקנים לסרט. מוצג בה ניסיון השתלטות של תאגיד הענק "Engulf and Devour" (טרוֹף ובלַע) על אולפן קטן, ובכך מתייחסת באופן ברור לעין להשתלטותה של חברת "Gulf and Western" על סרטי פרמאונט, שהיוותה חלק מטרנד שהיה נהוג בשנות השבעים שבמסגרתו חברות גדולות נהגו לרכוש חברות קטנות יותר.
צוות השחקנים

מל ברוקס - מל פאן
דום דה-לואיז - דום בל
מרטי פלדמן - מרטי אגס
ברנדט פיטרס - וילמה קפלן
סיד סיזר - צ'יף
הרולד גולד - אנגולף
רון קרני - דבור
ברט ריינולדס - בתפקיד עצמו
ג'יימס קאן - בתפקיד עצמו
לייזה מינלי - בתפקיד עצמה
אן בנקרופט - בתפקיד עצמה
פול ניומן - בתפקיד עצמו
מרסל מרסו - בתפקיד עצמו
תגובות

הסרט זכה לביקורות חיוביות, ציון 89% באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes, מתוך 19 ביקורות.
פרסים

הסרט היה מועמד ל-4 פרסי גלובוס הזהב:
הסרט הטוב ביותר - קומדיה/מיוזיקל
השחקן הטוב ביותר בקומדיה/מיוזיקל - מל ברוקס
השחקן הטוב ביותר בתפקיד משנה - מרטי פלדמן
השחקנית הטובה ביותר בתפקיד משנה - ברנדט פיטרס
כמו כן, היה הסרט מועמד לפרס על תסריט הקומדיה הטוב ביותר שנכתב ישירות בעבור סרט קולנוע מטעם Writers Guild of America.
הערות שוליים

↑  "Silent Movie (1976)‎", באתר ביקורות הסרטים Rotten Tomatoes (באנגלית)
| סרטי מל ברוקס |
| --- | --- | --- |
| סרטים | המפיקים (1967) • שנים עשר הכיסאות (1970) • אוכפים לוהטים (1974) • פרנקנשטיין הצעיר (1974) • סרט אילם (1976) • מתח גבוה (1977) • ההיסטוריה המטורפת של העולם (1981) • שיגעון בחלל (1987) • החיים בזבל (1991) • רובין הוד: גברים בגטקעס (1993) • דרקולה מת ואוהב את זה (1995) |  |
| ראו גם | שירו שיר לפיהרר (1967) • להיות או לא להיות (1983) • המפיקים (מחזמר, 2001) • המפיקים (סרט מוזיקלי, 2005) • פרנקנשטיין הצעיר (מחזמר, 2007) |  |
עקיבא קורניצר

מצבת הרב עקיבא קורניצר לצד מצבת חותנו הרב שמעון סופר. בית העלמין היהודי החדש בקרקוב
הרב עקיבא קורניצר (תקצ"ט, 1839 –  י"א בטבת תרנ"ב, ינואר 1892) היה רב בקראקא, ממלא מקום חותנו ודודו הרב שמעון סופר.
תולדותיו

נולד במטרסדורף,  בנם של הרב אליהו קורניצר וגיטל, בתו של החתם סופר. למד אצל הרב אהרן זינגר ממטרסדורף, בעל ה"תפארת אהרן", ואצל הרב אברהם בורנשטיין מסוכטשוב בעל ה"אבני נזר". כמו כן למד אצל דודו הרב אברהם שמואל בנימין סופר, בעל "הכתב סופר", בפרשבורג.
בשנת תרכ"ג (1863) נישא לרייזל, בת דודו הרב שמעון סופר מקראקא. בי"ז בטבת תרמ"א, ביום הברית של בנו יוסף נחמיה, נפטרה אשתו.
לאחר פטירת חותנו, בשנת תרמ"ג (1883), ניטש מאבק על הרבנות בקראקא. חלק מיהודי העיר, בעיקר מבני הקהילה החסידית, בחרו ברב עקיבא קורניצר. חלק אחר בחרו ברב חיים אריה לייבוש הורוביץ. בסיומו של המאבק נבחר רשמית הרב הורוביץ לאב"ד, אך החסידים המשיכו לראות ברב קורניצר את רב העיר.
הרב קורניצר כיהן כרבה של קראקא במשך תשע שנים, עד מותו בשנת תרנ"ב (1892), והוא בן חמישים ושלוש. במשך שלושים ושלוש שנים נותרה משרת הרבנות פנויה, ובשנת תרפ"ה (1925) התמנה תחתיו בנו הרב יוסף נחמיה קורניצר.
בתו שרה נישאה לרב מנחם מנדל שניאורסון, בנו של האדמו"ר רבי שמואל שניאורסון מליובאוויטש.
ספרו

שו"ת וחדושי רבי עקיבא קורניצר, בני ברק, תשמ"ו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007525281805171  VIAF: 56545273   WorldCat (עם VIAF): 56545273
עין גדי (שיר)

| --- | --- |
 סינגל
 יצא לאור:  1959 
 שפה:  עברית 
 כתיבה:  איתן פרץ 
 לחן:  דב אהרוני 
 
"עין גדי" הוא שיר עברי שנכתב בשנת 1959 על ידי איתן פרץ והולחן בידי דב (דובי) אהרוני (בשם העט ש. דיבון). השיר מתאר את קיבוץ עין גדי ואת ים המלח.
"והלב יהרהר ויחמוד". תמונת נוף מים המלח
היסטוריה

היישוב עין גדי, בו נכתב השיר, נוסד בשנת 1953 כהיאחזות נח"ל צבאית, והפך לקיבוץ בשנת 1956. היה זה אז היישוב היהודי היחיד באזור ים המלח ומדבר יהודה – מנותק ומבודד (עד מלחמת ששת הימים, והגישה אליו רק מאזור ערד) – הוא היווה פינה ירוקה בלב המדבר.
בעשור הראשון לקיומו של הקיבוץ הגיעו קבוצות צעירים לתמוך בו. השיר נכתב על ידי איתן פרץ בן ה-16.5, שהגיע עם בני כיתתו למשך שבועיים לקיבוץ עין גדי כדי לסייע בקטיפת ירקות. לדבריו, ההיכרות הראשונה שלו עם יופיו של המקום "הוציאה אותו מדעתו". כאשר ישב בחיק הטבע, ליד המעיין, כתב את מילות השיר על פיסת נייר שהייתה ברשותו, מתוך התפעמות והתרגשות.
השיר הולחן על ידי חברו לכיתה, דב (דובי) אהרוני (1942–2015), שבחר בשם העט "ש. דיבון". הלחן של בתי השיר (אך לא של הפזמון החוזר) מתאפיין בשימוש בסולם פנטטוני (בן חמישה צלילים באוקטבה), המאפיין בין היתר לחנים עממיים שמקורם ממזרח אסיה (בזמר העברי ידוע בסולם זה ללחנה של רבקה גווילי לשיר "פזמון ליקינתון"). השיר הושמע לראשונה במסיבת הסיום של קבוצת הנערים בקיבוץ.
אביו של דובי, המלחין הירושלמי נפתלי אהרוני, שנודע גם כנגן קונטרבס בתזמורת רשות השידור, שמע את השיר ולקח אותו לרדיו. הוא הוקלט לראשונה על ידי טובה בן-צבי ושמואל בר-זכאי. השיר נחשב לנכס צאן ברזל בזמר העברי ובוצע מאז על ידי יותר מ-70 זמרים שונים, ביניהם אריק איינשטיין (באלבום "ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ג'"), יהורם גאון, יהודית רביץ, יגאל בשן (באלבומיו "קפה אצל ברטה" ו"פגישה לאין קץ"), גרי אקשטיין, מרגלית צנעני, להקת הכל עובר חביבי, הגבעטרון, שלישיית קצה השדה וג'יין בורדו (כחלק מהאלבום "אם הייתי שר לך – שרים יגאל בשן").
עיגול (אריתמטיקה)

עיגול הוא פעולה הנעשית על מספרים, לצורך פישוטם למספר פחות מדויק, אך נוח יותר לזכירה והבנה. במסגרת עיגול של מספר מוחלפות ספרות פחות משמעותיות בו (ממוקמות בימין המספר ומייצגות ערך יותר קטן) באפסים, וספרה משמעותית יותר עשויה להיות מוחלפת בספרה קרובה.
מספר שמספר הספרות המשמעותיות בו הוא כמתבקש לאחר העיגול קרוי מספר עגול.
לעיגול חשיבות גבוהה במצבים של אומדן, שבהם הוא משקף את מידת הדיוק של אומדן זה. כאשר אנו מבקשים מצופה לאמוד את מספר האנשים הנמצאים בהפגנה, והוא עונה 120,000, משקפת תשובתו גם את העובדה שהאומדן שלו מעוגל לעשרות אלפים, משום שאינו מסוגל לתת אומדן מדויק יותר. תשובה כגון 121,238 לשאלה הנ"ל תהווה, בדרך כלל, יומרה שאין לה כיסוי.
פעמים רבות נעדיף לקבל מידע מעוגל על-פני מידע מדויק, משום שכך נוח יותר. כאשר תייר שואל אדם: "מה המרחק אל המפל?" הוא יעדיף כתשובה, בדרך כלל, "חמישה ק"מ" על-פני "5,138 מטר". כאשר אנו שואלים אדם למשקלו, אנו מצפים לתשובה בקילוגרמים שלמים, ורמת דיוק גבוהה יותר, גם כאשר המאזניים מספקים אותה, תהיה לנו לטורח.
שיטות עיגול

אם לא צוין אחרת, עיגול פירושו החלפת מספר ממשי נתון במספר השלם הקרוב אליו. זהו עיגול לשלמים, אך ניתן לעגל גם לעשרות, למאות וכו', וכן ניתן לעגל מימין לנקודה העשרונית. תוצאות מספריות העוסקות בדולרים לתשלום, למשל, אין טעם להציג בדיוק העולה על שתי ספרות מימין לנקודה, משום שהמטבע הקטן ביותר בדולר הוא סנט אחד (בשער חליפין לעומת זאת מוצג הדולר גם בדיוק של ארבע ספרות מימין לנקודה, דיוק שיש לו משמעות בהמרה של סכומים גדולים).
דוגמאות: עיגול לשלמים של 12.35 ייתן 12, ואילו עיגול לשלמים של 12.57 ייתן 13. עיגול של מספרים אלה לעשרות ייתן בשני המקרים 10.
אלגוריתם לעיגול:
ציין את הספרה הימנית ביותר שיש לה משמעות.
אם אין ספרות מימין לה, התהליך הסתיים.
אם הספרה שמימין לה היא 5 או יותר, הוסף 1 לספרה שצוינה;
את הספרות שמימין לספרה שצוינה שהן גם מימין לנקודה העשרונית קצץ, ואת אלה שמשמאל לנקודה העשרונית החלף באפסים.
בהקשרים שונים מופיעות פונקציות עיגול אחרות, שאף הן מקבלות כקלט מספר ממשי ומחזירות מספר שלם:
עיגול כלפי מטה: החלף מספר במספר השלם הגדול ביותר שקטן (או שווה) ממנו (פונקציית הערך השלם). במספרים חיוביים פעולה זו שקולה לקיצוץ הספרות שאחרי הנקודה העשרונית. דוגמה: 7.9 יעוגל ל-7. הסימון המתמטי המקובל הוא  \lfloor x\rfloor . בסעיף 7(ד) לחוק עבודת נשים נאמר: "עובדת רשאית להיעדר מהעבודה, מתום תקופת הלידה וההורות, מספר חדשים כרבע מספר החדשים שבהם עבדה אצל אותו מעסיק או באותו מקום עבודה, אך לא יותר משנים עשר חודשים מיום הלידה וחלק של חודש לא יבוא במנין" - זהו עיגול כלפי מטה לחודשים שלמים.
עיגול כלפי מעלה: החלף מספר במספר השלם הקטן ביותר שגדול (או שווה) ממנו (פונקציית התקרה). דוגמה: 7.1 יעוגל ל-8. הפונקציה מסומנת  \lceil x\rceil .
עיגול במדע

כאשר מבצעים מדידה במדעים מדויקים, כמו בפיזיקה, בכימיה או בביולוגיה, מקבלים נוסף על המדידה עצמה גם שגיאת מדידה. שגיאה זו מציינת השפעה של גורמים אחרים (למשל בניסוי המודד את האפקט הפוטואלקטרי השגיאה מציינת בין השאר את האור שמקורו מחוץ למעבדה ואיננו ניתן לשליטה) על מערכת הניסוי. כמו גם חוסר דיוק בסיסי של כלי המדידה (למשל בסרגל שבו השנתות הן בגודל של מילימטר, לא ניתן לקבל מדידה בעלת דיוק גבוה יותר). במצב כזה ייתכן שיתקבלו ספרות נוספות שהן קטנות מטווח השגיאה ולכן הן חסרות משמעות ויש לעגלן. למשל, במצב בו שגיאת המדידה של השעון היא שנייה וקיבלנו תוצאה של 4.58 שניות, אין לספרות לאחר הנקודה משמעות ויש לעגלן למספר השלם הקרוב ביותר (5). ההבדל שבין הערך המדויק לבין הערך המקורב כפי שנמדד נקרא שגיאת קירוב.
עיגול במחשב

בחומרת המחשב, בדרך כלל לא משתמשים בעיגול אלא בקיצוץ של הסיביות האחרונות בתוצאה. כך לא יתקבל 1 כתוצאת החישוב של 3*(1/3), וזאת מכיוון שזכרונו הבינארי של המחשב - סופי (ניתן להגדיל את צריכת הזיכרון ובכך להקטין את השגיאה). ניתן לטפל בבעיה זו, במידה מסוימת, באמצעות שכלול האלגוריתם של החילוק. בהתאם לכך נמצא מחשבון שבו הפעולה 3*(1/3) תיתן 0.999999999999999, ומחשבון אחר שבו פעולה זו תיתן את התוצאה 1.
שפות תכנות רבות כוללות פונקציית עיגול, ויש הכוללות גם את פונקציית הערך השלם ופונקציית תקרה.
ראו גם

פונקציית הערך השלם
פונקציית תקרה
פונקציית קיטום
עסק פתוח

עסק פתוח הוא מודל של עשיית עסקים באופן שקוף. בבסיס רעיון זה עומדת החשיבה כי ביצוע עסקים באופן גלוי יגדיל את האמינות והיעילות.
העסק הפתוח מתמקד ביצירת מוצרים ושירותים פתוחים, ובגישה השואפת לכך שתוצרתו תהיה לתועלת הכלל ולאו דווקא לקבוצת בעלי עניין מסוימת. הגישה באה להבטיח כי המוצרים יהיו זמינים לקהל הרחב גם במידה והעסק ייסגר.
רעיונות מרכזיים

למידה ושיתוף פתוחים - ברמות הארגון השונות ובקהילה
זכויות הפרט
התמקדות בקהילה
בלתי תלוי - אינו מבוסס על מוסדות ממשלה או דת אשר ייתכן ויגבילו את חופש הפעולה
ידע חופשי - שימוש בסטנדרטים פתוחים להפצה ושיתוף של ידע
ניהול חשבונות פתוח - שקיפות ניהול הכספים בארגון
עקיבא פרבר

| --- | --- |

עקיבא פרבר, 1993  תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  16 בפברואר 1953 אפק, ישראל ישראל 
 פטירה:  14 בדצמבר 2016 (בגיל 63) אפק, ישראל ישראל 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  שחייה פאראלימפית, כדורת דשא, טניס שולחן פאראלימפי, בוצ'ה 
 
עקיבא פרבר (16 בפברואר 1953 – 14 בדצמבר 2016) היה ספורטאי ספורט נכים ישראלי.
ביוגרפיה

פרבר נולד בקיבוץ אפק לאליעזר ורבקה פרבר. בגיל צעיר חלה בשיתוק ילדים ועם הקמת מרכז הספורט השיקומי של איל"ן בחיפה, החל להתאמן בספורט נכים. ב-1970 החל להשתתף בתחרויות, התחרה באליפויות ישראל בטניס שולחן לנכים והיה שחיין מצטיין בסגנון חתירה. במסגרת אימוניו היה פעיל גם בכדורסל כיסאות גלגלים ובסייף.
במשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972) התחרה בשחייה ובטניס שולחן. במשחה 25 מטר בסגנון חופשי דורג במקום התשיעי ובמשחה 25 מטר בסגנון גב סיים במקום ה-14 ולא העפיל לגמר. בתחרויות טניס שולחן התחרה כשחקן יחיד ובמסגרת משחק זוגות (עם מתי אנג'ל) ובשתי התחרויות סיים ברבע הגמר.
במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996) התחרה בכדורת דשא, השתתף בחמישה מקצים ולא העפיל למשחקי הגמר.
היה אלוף ישראל וחבר נבחרת ישראל בבוצ'ה. ההתאחדות הישראלית לספורט נכים קראה לזכרו את טורניר הבוצ'ה השנתי.
בסוף שנות השבעים החל לעבוד בבית לוחמי הגטאות, תחילה בהנהלת חשבונות, ומ-1982 בספריית המוזיאון. בשנות התשעים מונה לאחראי תחום התקשורת במוזיאון. היה נשוי לנחמה פרבר ואב לשתי בנות.
הערות שוליים

↑  הפראתון, גיליון 87, ינואר 2023, עמוד 22
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | אריה ביזם • צבי בן-צבי •  אורה גולדשטיין • יצחק גליצקי • ברוך חגאי • עוזי טסה • רחל טסה • אריאלה כהן • חיים כהן • משה לוי • אברהם מושרקי • איילה מלחן •  מלכה פוטשניק • שלמה פינקלשטיין • משה פלד •  חיים פליטר •  צפורה רוזנבאום • בתיה שוויקי • שושנה שרעבי |  |
|    הרמת משקולות | יוסף ונגר •  שמואל חיימוביץ' |  |
|    חץ וקשת | מיכל אסקפה • משה פלד |  |
|    טניס שולחן |  מיכל אסקפה •  מתי אנג'ל •  ברוך חגאי • עקיבא פרבר |  |
|    כדורסל |  נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) (אריה ביזם, יעקב בן-אריה, שמואל בן-זכאי, ישראל גלובוס, אריה גנץ, שאול וג'ימה, ברוך חגאי, רפי כהן, משה לוי, אברהם מושרקי, דוד פרח, דוד קראוס, דני שחר) •  נבחרת ישראל בכדורסל (נשים) (רחל טסה, אסתר טרי, נורית יעקב, איילה כץ, אריאלה כהן, כוכבה פליטר, מרגלית פרץ, צפורה רוזנבאום, בתיה שוויקי) |  |
|    סיף |  נבחרת ישראל בסיף (נשים) (רחל טסה, איילה מלחן, מרגלית פרץ, שושנה שרעבי) • עוזי טסה •  רחל טסה • איילה מלחן • מרגלית פרץ •  שושנה שרעבי |  |
|    שחייה | אסף אגמון • מתי אנג'ל •  אורה גולדשטיין • יוסף ונגר • עוזי טסה •  רחל טסה • אריאלה כהן •  משה לוי • יצחק מולודוי • משה מוסאי • איילה מלחן •  שלמה פינקלשטיין • עקיבא פרבר • דוד קראוס •  אריה רובין •  משחה שליחים (יוסף ונגר, משה לוי, משה מוסאי) |  |
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | זיו בר-שירה •  נחמן וולף • יוגב קנזי |  |
|  הרמת משקולות | דותן מישר • ברוך מסאמי |  |
|  טניס | תקווה אהרוני • כנרת וואלך • גיל נאור • אייל שרטוב |  |
|  טניס שולחן | שלמה אהרוני • זאב גליקמן • אליהו עטיה • שגיא צוקרמן |  |
| כדורת דשא |  יצחק בראנס •  תמי כרמלי • עקיבא פרבר |  |
|  כדורעף | נבחרת ישראל בכדורעף (גברים) (רונן אביבי, יאיר בן-דור, חגי זמיר, גיל חבה, חיים פיינטוך, נסים פרנקו, חן צור, אליעזר קלינה, צבי קרש) |  |
|  קליעה | יהורם בן-חיים • אברהם הדסי •  דורון שזירי • אליהו חברה |  |
|  רכיבה | אורי בשה • סיוון מור • איתי צוק • אייל שחר |  |
|  שחייה | שלום אייגר • חנוך בודין • רון בולוטין •  זיו בטר •  יזהר כהן • אוריאל מוזס • ערן שמש |  |
עקיבה במהלך סריקה

מעקב במהלך סריקה (TWS – TRACK WHILE SCAN) הוא מוד של פעולת מכ"ם שבו המכ"ם מפנה חלק מההספק שלו לרכישת (מעקב אחר) מטרה או מטרות בעוד שחלק אחר מההספק שלו מופנה לסריקת המרחב, שלא כמו מוד המעקב הישיר, שבו המכ"ם מפנה את כל ההספק שלו למעקב ממוקד אחר המטרות הנרכשות. במוד זה למכ"ם יש יכולת לרכוש מטרות נוספות בנוסף לאלו שכבר נרכשו כמו גם לספק ראייה כוללת טובה יותר של המרחב האווירי ולהשיג מודעות טובה יותר למצב.
מכ"מים בעלי יכולת מעקב במהלך סריקה הפכו לאפשריים טכנולוגית עם הבשלתן של שתי טכנולוגיות: מכ"ם מערך מופע ואמצעי זיכרון מחשב. שלא כמו במוד המעקב הישיר, מכ"מי מעקב במהלך סריקה צריכים לפתור בעיה נוספת של הבחנה עבור כל אתרעה האם מדובר במטרה חדשה או במטרה שכבר נעקבת. ההבחנה הזאת והמעקב החישובי מתבצעת באמצעות אלגוריתמים מתוחכמים המתבססים על ההיסטוריה של כל מטרה לצורך חיזוי תנועת המטרה (עקב מגבלת הרזולוציה הזוויתית של המכ"ם יש תמיד שגיאה בכל "מדידה" של מיקום המטרה, על כן מחשב המערכת נדרש כל העת לבצע תהליך מתמיד של רגרסיה לא ליניארית כדי לאכן במדויק את מקור החזרי המכ"ם).
אופן פעולה

במכ"מי עקיבה במהלך סריקה האותות החשמליים הנוצרים במקלט כתוצאה מאותות המכ"ם נשלחים אל המחשב במקום אל תצוגת האוסצילוסקופ. המחשב פותח "קובץ מעקב" (track file) לכל מטרה שנתוני המיקום שלה שנתקבלו על ידי הסריקה זוהו כאינם תואמים נתוני מיקום חזויים של מטרות שכבר נעקבות ונפתחו להן קובצי מעקב על ידי המחשב. הקובץ מכיל את נתון המיקום ההתחלתי של המטרה ומעתה והלאה מעודכן מסריקה לסריקה. מרגע שמטרה נכנסת למעקב היא עוברת שלושה שלבים : "שער" רכישה (Acquisition Gate), שער מעקב (Track Gate), ושער גילוי פנייה (Turn Detection Gate).
תפקיד שלב שער הרכישה הוא "דקלרטיבי"; אחרי שמטרה זוהתה כמטרה חדשה ונתוני המיקום שלה (מרחק, אזימוט, הגבהה) נשמרו בקובץ המעקב החדש, המחשב צריך אמצעי "לזכור" שהמטרה כבר זוהתה בעבר ברגע שהאלומה הסורקת מגיעה לאותו אזור שוב. לכן מערכת המכ"ם מייצרת אלומה (בפקודת המחשב) רחבה לכיוון אזור המטרה החדשה. אם המטרה נמצאת בתוך גבולות שער הרכישה, אזי המחשב מסוגל לקשר בין המטרה לקובץ החדש, המטרה "נרכשת", המחשב מאתחל מעקב, ונתוני המיקום של הסריקה השנייה נשמרים בקובץ. מהירות המטרה מחושבת על בסיס שני המיקומים וזמן הסריקה, והמעקב נכנס לשלב הבא. בשלב שער המעקב המחשב מייצר אלומה צרה יותר שממוקמת במיקום הצפוי של המטרה על בסיס התנועה שהייתה לה בשתי הסריקות הקודמות. בסריקה הבאה אם המטרה נמצאת שוב בתוך שער המעקב המחשב מייצר שער מעקב חדש שוב על בסיס ההיסטוריה של המטרה. כך נוצרת אלומה העוקבת אחרי המטרה באופן רציף כמעט. במקרה של מטרה מאיצה המאיצה קווית או מבצעת תמרון, אם המטרה אינה נמצאת בתוך שער המעקב המחשב מייצר שער גדול יותר - "שער גילוי פנייה" (Turn Detection Gate). ממדי שער גילוי הפנייה נקבעים על ידי המחשב בהתאם לתאוצות מקסימליות אופייניות של מטרות. כך ממשיך המעקב אחרי המטרה גם כאשר היא מאיצה. לאחר מכן המחשב חוזר לייצר שערי מעקב וכך הלאה.
כאן טמון היתרון הגדול של מכ"מי מערך המופע. היכולת של המכ"ם לייצר מספר אלומות בכיוונים שונים ובעלי רוחב זוויתי שונה בו זמנית מאפשרת לו לעקוב אחרי מספר מטרות סימולטנית ולהשיג הבנה טובה יותר של המצב האווירי המתהווה. מהירות סריקת המרחב הגבוהה מאפשרת למכ"ם להשיג קצב עדכון נתונים גבוה ההכרחי למעקב אחרי כמה מטרות. כך למשל, מכ"ם ה-AN/AWG-9 של מטוס ה-F-14 יכול לעקוב אחרי 24 מטרות בו זמנית. האלגוריתמיקה העומדת בבסיס המעקב אחרי המטרות מאפשרת מעקב כמעט רציף אחרי המטרה ובכך מאפשרת לטילים "להינעל" על מטרה (המוארת על ידי אלומת המכ"ם).
ראו גם

מסנן קלמן - מודל מתמטי המהווה את הבסיס התאורטי לעקיבה חישובית.
עונת 2014/2015 בסרייה א'

| --- | --- |
תמונה קבוצתית של יובנטוס, אלופת הליגה
תמונה קבוצתית של יובנטוס, אלופת הליגה
 תקופת התחרות:  30 באוגוסט 2014 – 2 במאי 2015 (246 ימים)
 מספר משתתפות:  20
 הזוכה:  יובנטוס
 מספר משחקים:  380
 מספר שערים:  1024 (2.69 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ארגנטינה מאורו איקרדי   איטליה לוקה טוני   (22 שערים לכל אחד)
 השחקן המצטיין:  ארגנטינה קרלוס טבס
 → 2013/20142015/2016 ←
עונת 2014/2015 בסרייה א' הייתה העונה ה-113 של התחרות אורגנה על ידי Lega Serie A. המשחקים החלו ב-30 באוגוסט 2014 והסתיימו ב-2 במאי 2015.
בליגה השתתפו 20 קבוצות. התחרות התקיימה בשיטת ליגה עם משחקי בית ומשחקי חוץ. עבור הניצחון הוענקו שלוש נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו.
פלרמו, אמפולי וצ'זנה היו הקבוצות שעלו מהליגה השנייה.
יובנטוס זכתה באליפות הליגה בפעם הרביעית ברציפות ובפעם ה-31 בתולדות המועדון.
בסיום העונה, ב-8 באוגוסט 2015 נערך משחק של הסופר קאפ האיטלקי בו יובנטוס ניצחה 0:2 את נאפולי וזכתה בגביע.
בסיום העונה לסרייה ב' ירדו קליארי, צ'זנה ופארמה. במקום הקבוצות שירדו, לסרייה א' העפילו קארפי, פרוזינונה ובולוניה.