stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תוכנית עתידים

סמל תוכנית עתידים
תוכנית עתידים היא תוכנית חינוכית בישראל, שנוסדה על ידי צה"ל, בשנת 2000 במטרה להגדיל את שילובם של בני נוער מצטיינים מיישובי הפריפריה הגאוגרפית-חברתית בישראל במסלולי העתודה בצה"ל. בשנת 2002 לאור הבנה כי נדרש לייצר תשתית מאפשרת הוקמה עמותת ידידי עתידים.
כיום עתידים פועלת במטרה להביא לייצוג שווה של אוכלוסיית הפריפריה ובני האוכלוסיות הייחודיות במוקדי מצוינות בצה"ל, בהייטק, בתעשייה ובשירות המדינה. פעילות זו מגוונת ופועלת במספר מסלולים המכוונים לתואר אקדמי רכישת מיומנות הכוללת ידע מדעי או טכנולוגי, עבור מועמדים המיועדים לשירות ביטחון, לבוגרי שירות צבאי או שירות לאומי.
בשנת 2023 זכתה התוכנית בתואר דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת בר-אילן.
צה"ל במרכז

עתידים פועלת בקרב אלפי מועמדים לשירות ביטחון מהפריפריה הגאוגרפית והחברתית במטרה לעודד, לחשוף ולסייע בידיהם להשתלב במסלולי מצוינות אקדמיים בצה"ל תוך עבודה עם גורמים שונים בצה"ל, משרדי ממשלה בדגש על משרד החינוך עמותות וגופים רבים ומגוונים. מנהלת עתידים בצה"ל ממוקדת בשער הכניסה לצה"ל, המנהלת הצבאית מספקת ליווי ומעטפת רחבה ללומדים. ברגע נתון ישנם למעלה מ-1300 לומדים באקדמיה בתוכניות השונות. הלומדים באקדמיה מקבלים תמיכה אקדמית, מעטפת חברתית סיוע כלכלי בהתאם לזכאותם האישית והכנה לשירות משמעותי, הליווי של המנהלת הצבאית ממשיך לשיבוץ ביחידות וכן לאחריו. עמותת ידידי עתידים פועלת בנוסף בשער היציאה מצה"ל בתוכניות רבות ומגוונות כולל ארגון הבוגרים של עתידים המונה למעלה מ-7500 בוגרים (5278 נכון לפברואר 2022 הם בוגרי המסלול הצבאי) ובשיתוף פעולה עם גורמים נוספים בצה"ל (מקצוע לעתיד) ומשהב"ט (הקרן לחיילים משוחררים). פעילות עתידים הביאה לגידול משמעותי בייצוג הפריפריה בעתודה האקדמית שעלה לממוצע של 30% מכלל מתקבלים לעתודה ואחוז זה נשמר ע"פ למעלה מעשור.
הרקע להקמה

בשנת 1999 לאחר עבודת מטה מעמיקה שהובלה על-ידי תת-אלוף אבנר ברזני ז"ל, ובשיתוף איציק בן-ישראל, החליט רב-אלוף שאול מופז להקים את תוכנית עתידים. עבודת המטה הצביעה על ייצוג נמוך מאד של בנות ובני הפריפריה הגאוגרפית-חברתית במסלול העתודה האקדמית. נתונים מדאיגים אלו הביאו את תת-אלוף אבנר ברזני ז"ל להגות את תוכנית עתידים ומכאן בהוראת הרמטכ"ל רא"ל שאול מופז מוקמת תוכנית פיילוט לטובת המשימה. לאור הישגים מרשימים בשנה הראשונה לתוכנית, שהביאו להגדלה משמעותית במספר פותחי הלימודים מהפריפריה באקדמיה, בדגש על מקצועות ההנדסה והמדעים המדויקים, מוקמת רשמית מנהלת עתידים בצה"ל.
לאור אופייה הייחודי של יחידה 81 באמ"ן, ההיקף והמגוון של בוגרי העתודה והאקדמיה המשרתים ביחידה, וכן לאור ההבנה כי יש בחיבור לטכנולוגיה יכולת משמעותית לסייע במשימה, הוחלט כי מנהלת עתידים תוקם ביחידה 81. משימתה, להביא לייצוג שוויוני של האוכלוסייה המצטיינת והאיכותית מהפריפריה במסלולי האקדמיה בצה"ל. הפעילות מתמקדת באיתור וחשיפה לצד ליווי אוכלוסיית הלומדים עד לחזרתם לשירות כולל הכוונת פעילות שותפים במרחב האזרחי.
היעדר תשתית המאפשרת רכישת תעודת בגרות מדעית איכותית, כזו, היכולה לאפשר לבנות ולבני הפריפריה להגיע לאקדמיה ולמסלול העתודה, יצרה את ההבנה כי נדרש מהלך עמוק יותר עבורו הוקמה עמותת 'ידידי עתידים' בסיוע ובתמיכה של איש העסקים איתן ורטהיימר. העמותה פועלת בשיתוף פעולה ייחודי עם מנהלת עתידים בצה"ל בהתאם לדירקטיבות המטה הכללי. משימתה הראשונה של העמותה הייתה הקמת תוכנית 'קדם עתידים'. היעד שהגדיר רא"ל במיל' שאול מופז שנמנה עם מייסדי העמותה היה להגיע עד שנת 2020 ל־40 אלף מסיימי תוכנית קדם עתידים. בפועל בשנת 2020 היקף המסיימים בתוכנית הגיע לכ-55,000.
קדם עתידים והשותפות עם משרד החינוך

פועלת בקרב תלמידים מצטיינים (חמישון עליון) בני הפריפריה הגאוגרפית-חברתית, ברי גיוס, הלומדים בשנתונים ט'-י"ב. המטרה, לחזקם בלימודי המדעים והטכנולוגיה ולסייע בידם לסיים את התיכון עם תעודת בגרות מדעית - טכנולוגית איכותית. בנוסף, פועלת התכנית לחיזוק רכיבים אישיותיים והעצמה. בתוכנית "קדם עתידים" משתתפים בכל שנתון בין 2500 -ל-3000 תלמידים מצטיינים בקרב כ-100 תיכונים בפריפריה. בשנת 2010 הצטרף משרד החינוך לתוכנית, כאשר בשנת 2016 התכנית עברה להפעלת האגף למחוננים ומצטיינים, כך שבפועל במשך תקופה בת מספר שנים חלק מהישובים הופעלו על ידי עמותת ידידי עתידים ואחרים דרך משרד החינוך. משתתפי תוכניות קדם עתידים ותוכניות המצוינות מהווים את המסה הקריטית בפוטנציאל המתקבלים למסלולי העלית, האקדמיה, הטכנולוגיה ולמקצועות האיתור בצה"ל. בשנת 2020 בעקבות משימת "הכפלת עתידים" הוחלט לשנות את מודל הפעילות של עמותת עתידים ואגף למחוננים ומצטיינים. נוצר מודל חדש בו משרד החינוך מפעיל לבדו את תוכנית "קדם עתידים" בתיכונים ועמותת ידידי עתידים עברה להפעלת תוכניות מצוינות א-פורמליות נוספות לתלמידות ותלמידים מצטיינים מהפריפריה.
בשנת 2022 נוצר חיבור המכוון להרחבה נוספת של פעילות עתידים ביחד עם "התכנית הלאומית לקידום מצוינות טכנולוגית מדעית בפריפריה" הפועלת תחת הסמנכ"ל לטכנולוגיה במשרד החינוך הפועלת ב-26 רשויות.
הכפלת עתידים והרחבת המשימה

לאור גידול צורכי צה"ל בהון אנושי אקדמי וטכנולוגי החליט הרמטכ"ל רא"ל אביב כוכבי בדצמבר 2020 הכפלת עתידים בצה"ל. הכפלה הכוללת גידול בהיקף העתודה האקדמית לצד הרחבת הפעילות בעתידים, וכניסה לתחום פיתוח המקורות ומיצוי כוח אדם האיכותי מהפריפריה למקצועות האיתור בצה"ל. המשימה עודכנה והיא "להביא לייצוג שוויוני של האוכלוסייה האיכותית מהפריפריה במסלולי השירות המשמעותיים בצה"ל, בתוכניות העלית, בקצונה האקדמית ובמערך הטכנולוגי בהתאם לצורכי צה"ל". לצד עדכון המשימה, הוחלט על הרחבת פעילות עתידים מעבר לרשויות הפריפריה הגאוגרפית-החברתית, ומשנת 2021 פועלת באופן מלא מול אוכלוסיות ייחודיות ואוכלוסיית פריפריית המרכז בהתאם להגדרות המטה הכללי. בספטמבר 2021 החליט הרמטכ"ל רא"ל אביב כוכבי על הגדלת ייצוג בנות ובני הפריפריה ביחידות הטכנולוגיות, ליעד של כשליש ממשרתי היחידות הטכנולוגיות יגיעו מהפריפריה החברתית והגאוגרפית של מדינת ישראל. החל מינואר 2022 עדכנה מנהלת עתידים בצה"ל את משימתה ממנהלת שעוסקת רק בקידום שוויון ייצוג בנות ובני הפריפריה הגאוגרפית-חברתית בעתודה האקדמית ותוכניות אקדמיות נוספות לאוכלוסיות הפריפריה (פעמי עתידים, מכינה קדם אקדמית) למנהלת שעוסקת בהרחבת ייצוג הפריפריה במספר מסלולי ליבה בצה"ל:
הרחבת הייצוג של בנות ובני הפריפריה במסלולי עילית אקדמיים שאינם עתודה ("תלפיות" ו-"חבצלות").
שמירה על ייצוג הפריפריה והגדלה מספרית של היקף הלומדים לאור גידול בצורך בבוגרי העתודה האקדמית בצה"ל.
שילוב בנות ובני הפריפריה ביחידות הטכנולוגיות בצה"ל בהתאם לייצוגם באוכלוסייה.
הרחבת ייצוג הפריפריה בשירות משמעותי (פיקוד, הדרכה, תפקידי חוד) בדגש על אוכלוסיית עתידים שאינם בוחרים בתפקידים טכנולוגיים על ידי "גדנ"עות טכנולוגיות" כדוגמת הרחבת פיילוט "לוחמטק" והרחבת הייצוג בסיוע עמותת עתידים במכינות קדם צבאיות איכותיות.
המבנה המנהלי של עתידים

תוכנית עתידים פועלת, במקביל, באמצעות גוף צבאי (מינהלת "עתידים" בצה"ל) וגוף אזרחי (עמותת "ידידי עתידים"). מינהלת עתידים מובילה את מסלולי "עתידים" בצה"ל. עמותת "ידידי עתידים" מובילה את התוכניות בגילאי התיכון המכוונות לשער הכניסה לצה"ל והן נושאות השם צעירי עתידים. בנוסף פועלות תוכניות לשער היציאה ולאוכלוסיות נוספות בחברה הישראלית שאינן מתגייסות.
המסלולים השונים במינהלת עתידים בצה"ל

משימתה איתור מועמדים לשירות ביטחון וליווי סטודנטים וסטודנטיות במסלולים אקדמיים בצה"ל. למועמדים מספר מסלולים המאפשרים לבוגרי תיכון מצטיינים מהפריפריה לרכוש השכלה אקדמית טרם גיוסם לצה"ל ולאחר מכן לשרת בצה"ל כאנשי מקצוע אקדמאים.
בשנת 2022 החלה עתידים להציעה סיוע במיונים למסלולי העלית תלפיות וחבצלות. כמו כן הכוון מקצועי, השתתפות במימון פסיכומטרי וסיוע באיבחון מכון פוירשטיין והכוונת סיוע וליווי למכינות קדם צבאיות בשותפות עם עמותת ידידי עתידים.
המסלולים השונים במינהלת עתידים בצה"ל > מסלול העתודה – קצונה אקדמית

תוכנית כלל צה"לית רחבה במסגרתה רוכשים את התואר האקדמי לפני השירות, ומתגייסים כקצינים אקדמאים העוסקים בתחום הנלמד. החל מהשנה השנייה בלימודים הסטודנטים מחויבים בפעילות בת 60 שעות המוגדרת כ"הושטת יד לאחור" - הדרך של עתידים לסייע לנוספים למצוא כיוון לעתידם. הלומדים במסלול זוכים לליווי חברתי ואקדמי הניתן להם על ידי חונך אישי וכן לסיוע כלכלי לזכאים לצד מחשב נייד הניתן על ידי התוכנית ופעילויות הכנה לצה"ל לקראת שירותם כקצינים וכקצינות. במסלול העתודה האקדמית מתגייסים לצה"ל לאחר הלימודים ומשרתים את שנות שירות החובה בהתאם לקבוע בחוק (נשים/גברים) ולאחר מכן משרתים 36 חודשי שירות קבע.
ההרשמה לעתודה מול מיטב מסתיימת עבור אלו הלומדים בי"ב בסופו של חודש פברואר מדי שנה, הקבלה מותנית בפסיכומטרי 590, ובהמשך נדרש אישור קבלה מהמוסד האקדמי בו תבקשו ללמוד ומעבר של איבחון לאור הצורך במעבר עתידים בקורס קצינים.
המסלולים השונים במינהלת עתידים בצה"ל > המכינה הקדם־אקדמית

מסלול שהוקם לאלו שעונים על הקריטריון של אוכלוסיית עתידים. המכינה פועלת בטכניון, באוניברסיטה העברית, ובאוניברסיטת בן-גוריון. מטרת המכינה, לאפשר לאלו שאין בידם נתוני כניסה לאקדמיה, לשפר הישגים לקראת כניסה למסלול העתודה בשנה שלאחר המכינה. במהלך השנה לומדים אנגלית, מתמטיקה ומקצוע מדעי נוסף, משפרים את הישגים בבחינה הפסיכומטרית, ולומדים לתעודת מכינה המהווה תחליף לתעודת הבגרות. משך המסלול שנה אקדמית.
המסלולים השונים במינהלת עתידים בצה"ל > מסלול פעמי עתידים - לימודי הנדסה בשתי פעימות לימודים

מסלול הכולל לימודים לתואר אקדמי בשתי פעימות, וכולל הכשרה בתחום ההנדסה או מדעי המחשב ברמה העיונית והמעשית. מטרת המסלול היא לאתר ולהכשיר את מהנדסים/בוגרי מדמ"ח ליחידות טכנולוגיות מובחרות בצה"ל.
פעימה ראשונה – במשך שנתיים, לימודים לדיפלומת הנדסאי ובמקביל –לומדים לעד 50% מתואר ראשון בהנדסה באלקטרוניקה, מכונות או תוכנה.
פעימה שנייה - לאחר השלמת הגיוס לצה"ל והשירות ביחידה טכנולוגית, יוצאים משתתפי המסלול ללימודים להשלמת התואר תוך כדי שירות החובה (החל מהשנה השנייה בשירות).
המשתתפים והמשתתפות במסלול מחויבים לחתימה של 36 חודשי שירות בקבע. במסגרת התוכנית מתחייבים ליציאה לקורס הקצינים - כך שבסוף המסלול הבוגרים הם קצינים, מהנדסים ובעלי ניסיון.
בשנת 2021 עודכנו המסלולים בתוכנית פעמי עתידים (כלל המסלולים מותנים בהליך מיון מקדים)
מסלול אלקטרוניקה בהובלת יחידה 81
מסלול אלקטרוניקה בהובלת חטיבת ההגנה בסייבר - אליו מתמיינים במהלך י"ב ולפני תחילת המסלול.
מסלול לימודי תוכנה בהובלת בית הספר למקצועות המחשוב מאגף התקשוב (פועל תחת ממר"ם)
מסלול אלקטרוניקה לכלל היחידות הטכנולוגיות
מסלול מכונות לכלל היחידות הטכנולוגיות
המסלולים השונים במינהלת עתידים בצה"ל > מסלול עתידים להוראה

מסלול שהוקם במטרה להגדיל את לומדי המדעים בפריפריה הגאוגרפית חברתית, הסמלול מבקש למשוך אליו את אלו הרואים עצמם מנהיגים, לאלו המעוניינים לשלב שירות ערכי, הכולל רכישת תואר במסגרת מסלול העתודה האקדמית, נוצר מסלול עתידים להוראה. המסלול הוקם בשותפות בין צה"ל, משרד החינוך ועמותת "ידידי עתידים". מטרתו לאומית, להביא להגדלת מספר התלמידות והתלמידים לומדי המדעים בפריפריה. המסלול מציע לימודי תואר ראשון בפיזיקה, מתמטיקה או אנגלית, בשילוב עם תעודת הוראה במגוון מוסדות אקדמאיים. בסיום הלימודים האקדמיים מוצבים הבוגרים כמורים להוראת המדעים, על מדים, בתיכונים בפריפריה בתיאום עם משרד החינוך. את שלוש שנות שירות הקבע מבצעים הבוגרים והבוגרות בשיוך משרד החינוך כמורים מן המניין. בשונה מהמסלולים האחרים עתידים להוראה הוא מסלול הפתוח בפני כל העומדים בקריטריון הקבלה לעתודה האקדמית.
תוכניות עמותת ידידי עתידים > תוכנית קדם עתידים (גילאי 13–18)

התוכנית בשיתוף משרד החינוך ומיועדת לקידום ועידוד המצוינות בקרב בני נוער מובילים בפריפריה. ומאפשרת להם לרכוש תעודת בגרות מדעית איכותית תוך דגש על העצמה אישית וחברתית, תגבור לימודי, וחשיפה לתעשייה ולאקדמיה בדגש על מקצועות ההנדסה והמדעים.
תוכניות צעירי עתידים (גילאי 15–18)
תוכניות 'צעירי עתידים' פועלות בקרב התלמידות והתלמידים המצטיינים בבתי הספר בפריפריה, החל מחטיבת הביניים ועד לתיכון, במטרה לאפשר להם לרכוש תעודת בגרות איכותית מדעית המהווה כרטיס כניסה ללימודים אקדמיים ולשירות משמעותי בצה"ל.
התוכניות כוללות שיעורי תגבור במתמטיקה, אנגלית ומדעים, הכנה למבחן הפסיכומטרי, פעילויות העשרה והעצמה אישית, הקניית מיומנויות לשוק התעסוקה במאה ה-21 וחשיפה למוקדי מצוינות בצבא, באקדמיה ובתעשייה.
תוכניות עמותת ידידי עתידים > עתידים לתעשייה ולהייטק (גילאי 21–30)

התוכנית נועדה לעודד ולסייע לבני הפריפריה המצטיינים, לאחר שירות צבאי/לאומי, לרכוש השכלה אקדמית איכותית במוסדות להשכלה גבוהה בתחומי ההנדסה והמדעים,. הסטודנט זוכה לתמיכה הכוללת מימון לימודים ומחיה, מחשב נייד, ליווי אישי וחניכה בתחום לימודיו, וכן להתנסות והשתלבות במהלך הלימודים בחברה מובילה בשוק.
תוכניות עמותת ידידי עתידים > עתידים צוערים לניהול תשתיות תחבורה ומים

מיזם משותף של עמותת ידידי עתידים, משרד התחבורה, וחברות התשתיות הממשלתיות של ישראל, המיועד בעיקרו לתושבי הפריפריה הגאוגרפית והחברתית, הבא למלא פער משמעותית הקיים בישראל בין הצורך במהנדסים ומומחים, בעלי השכלה גבוהה בתחום התחבורה, לבין מספר הסטודנטים הפונים ללמוד תחומים אלו במוסדות איכותיים.
תוכנית ההכשרה כוללת, לימודים לתואר ראשון במסגרת הפקולטה להנדסה אזרחית וסביבתית – מסלול תחבורה בטכניון. במהלך לימודיהם יקבלו הסטודנטים מימון שכר לימוד מלא, מלגת קיום חודשית, מחשב נייד וליווי אישי ואקדמי. הסטודנטים מתחייבים לעבוד למשך ארבע שנים מתום התואר במשרד התחבורה או בחברות הממשלתיות העוסקות בתחבורה בישראל.
תוכניות עמותת ידידי עתידים > תוכנית עתידאים הנדסאים

תוכנית זו משלבת כיתת הנדסאים עם חברה תעשייתית מלווה אשר מיד לאחר 17 חודשי לימוד כל בוגרי הכיתה ישולבו בה כהנדסאים. עד כה, נפתחו, מעל 10 כיתות ייחודיות במכללה הטכנולוגית באר שבע ובמכללת אורט בראודה. בשנת 2021 נפתחו כיתות ייעודיות למגזר החרדי.
תוכניות עמותת ידידי עתידים > תוכנית לסטודנטים עולים בודדים – TakeOff

תוכנית לצעירים בוגרי צבא/שירות לאומי אשר הוכרו בצה"ל כחיילים בודדים. משתתפי התוכנית הם עולים בודדים הנמצאים בארץ בגפם. הסטודנטים ירכשו מקצוע בתחומי ההנדסה והמדעים. במקביל יזכו לתמיכה הכוללת מימון לימודים ומחיה, מחשב נייד, ליווי אישי וחניכה בתחום לימודיהם, וכן להתנסות והשתלבות לאורך כל שנות הלימודים בחברה מובילה בשוק.
לוחמים להייטק
תוכנית 'לוחמים להייטק' מהווה את הנדבך המרכזי בתפיסת "שער היציאה" שעיקרה אחריותו של צה"ל להשתלבותם של חייליו המשתחררים, ובראש וראשונה הלוחמים והלוחמות, בחיים האזרחיים בכלל ובתעשיית ההייטק בפרט.
הלוחמים מוכשרים בקורסים איכותיים, ממוקדים ואינטנסיביים, בעיקר במתכונת "Bootcamp", העונים על צורכי תעשיית ההייטק, ומושמים בסיום ההכשרה, במגוון מקצועות, בחברות המובילות בתעשיית ההייטק. מעל ל-1400 לוחמות ולוחמים לקחו חלק בתוכנית לוחמים להייטק. מאות בוגרות ובוגרים כבר השתלבו בתעשיית ההייטק הישראלית.
תוכניות עמותת ידידי עתידים > עתידים צוערים לשלטון המקומי

התוכנית מתמקדת בהכשרת צוערים לשירות ברשויות המקומיות הסובלות מחוסר כוח אדם איכותי. התוכנית לתואר ראשון מתקיימת באוניברסיטת בן-גוריון ומכללת תל-חי. התוכניות לתואר שני באוניברסיטת חיפה ובטכניון, מתקיימות בתחום בינוי ותכנון ערים. כיום התוכנית עוברת עדכון גרסה על-ידי משרד הפנים ואינה מקבלת מועמדים חדשים.
תוכניות עמותת ידידי עתידים > תוכניות עתידים למגזר הערבי והחרדי

במסגרת פעילותה של העמותה באוכלוסיות ייחודיות, מנהלת העמותה שתי תוכניות נוספות למסלולי ההנדסה: תוכנית נ.ע.מ – נוער ערבי מצטיין, המתקיימת בטכניון מתוכם 75% מושמים בתעשייה, והשנייה, חלמי"ש – חרדים לומדים מקצועות יישומים, המיועדת ללומדי הנדסה מהמגזר החרדי. תוכניות אלו נסגרו בסוף 2021.
תוכניות עמותת ידידי עתידים > עתידים צוערים למשרדי ממשלה

התוכנית שהחלה לפעול בתחילת שנות ה־2000 הוקמה על מנת לשפר את פני המגזר הציבורי בישראל, על ידי הכשרת קבוצת מנהיגות וניהול מקצועי בתחומי המנהל הציבורי. משתתפי התוכנית למדו מנהל ומדיניות ציבורית באוניברסיטה העברית ובמקביל עברו הכשרה חוץ אקדמית איכותית הכללה סדנאות, הרצאות, וסמינרים עם מנהיגים בתחום המגזר הציבורי. לאחר סיום התואר הושמו המשתתפים במשרדי הממשלה השונים. בשנת 2012 נסגרה התוכנית תחת עמותת ידידי עתידים ועברה להיות תוכנית ממשלתית תחת נציבות שירות המדינה. כמו כן היא שינתה את שמה ל'צוערים לשירות המדינה'.
לקריאה נוספת

שאול מופז, המסע הישראלי שלי, ידיעות ספרים, 2022, עמודים 399-393
הערות שוליים

↑  הערכת התכנית "עתידים לתעשייה", באתר מכון הנרייטה סאלד
↑  שאלות ותשובות על מלגת עתידים לתעשייה, באתר לימודים בישראל
↑  אחרי 20 שנה: ההצלחה של תוכנית 'עתידים לתעשייה', באתר וואלה, 15 ביוני 2022
↑  בוגרי מחזור א של תכנית עתידים צוערים למנהל הציבורי, באתר public-policy.huji.ac.il (ארכיון)
↑  צוערים לשירות המדינה (ארכיון)
סמליל האגף למחוננים ומצטיינים
נשיא המדינה ראובן ריבלין ושאול מופז במפגש לציון 20 שנה לעתידים. בטקס השיק הרמטכ"ל רא"ל אביב כוכבי את התוכנית להכפלת עתידים בצה"ל. הטקס נערך בבית הנשיא, דצמבר 2020
סיכת הבוגרים של מינהלת עתידים בצה"ל
יוליה מלצר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1911 אודסה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  1968 (בגיל 57 בערך) 
 בן או בת זוג:  יאקוב ג'וגאשווילי 
 
יהודית "יוליה" איסקובנה מלצר (ברוסית: Юдифь "Юлия" Исааковна Мельцер; ‏1911 – 1968) הייתה בלרינה יהודייה-אוקראינית. נודעה כאשתו של יאקוב ג'וגאשווילי, כלתו של יוסיף סטלין ואמה של נכדת סטלין המתרגמת גלינה ג'וגאשווילי (אנ').
ביוגרפיה

מלצר נולדה למשפחה יהודית באודסה והתפרסמה כרקדנית בעיר. היא הייתה נשואה בשנית לקצין נ.ק.ו.ד. בשם ניקולאי בסאראב, כשפגשה את ג'וגאשווילי, ופתחה בהליכי גירושין כדי להינשא לו. זמן מה לאחר מכן נעצר בסאראב בידי הנ.ק.ו.ד. והוצא להורג. אז נישאה לג'וגאשווילי ולהם שני ילדים.
מקובל שסטלין הורה על כליאת כלתו בכלא לוביאנקה במשך שנות שביו של בעלה, בנו של סטלין, במחנה הריכוז הגרמני זקסנהאוזן עד שהתאבד (1941–1943).
יוליה מלצר נפטרה ממחלת הסרטן בשנת 1968.
לקריאה נוספת

אורי דרומי, ערפל הקרב: מלחמת העולם השנייה שלא הכרתם, ירושלים: פרדס, תשע"ג 2013. עמ' 21–22.
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כריסטיאן קמרגו

| --- | --- |

כריסטיאן קמרגו, 2008
 לידה:  7 ביולי 1971 (בן 53) ניו יורק, ארצות הברית
 שם לידה:  כריסטיאן מיניק
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1996
 מקום לימודים:  מכללת הוברט וויליאם סמית בית הספר ג'וליארד
 בן או בת זוג:  ג'ולייט ריילנס (2008–?) 
 מספר צאצאים:  1
 פרופיל ב-IMDb
 
כריסטיאן קמרגו (באנגלית: Christian Camargo; נולד ב-7 ביולי 1971) הוא שחקן ובמאי קולנוע אמריקאי, ידוע בתפקידו בתור הרוצח הסדרתי בריאן מוזר בסדרת הפשע של שואוטיים, "דקסטר" (2006–2011) ובתור קולונל ג'ון קיימברידג' בסרט המלחמה של קתרין ביגלו, "מטען הכאב" (2009).
ביוגרפיה

קמרגו נולד בשם כריסטיאן מיניק בניו יורק, בנם של העיתונאי וונדל מיניק ושל השחקנית ויקטוריה וינדהם (אנ'). אחיו הקטן, דריאן מיניק, הוא צלם מקצועי. סבתא שלו מצד האם, פלורנס סקילס (אנ'), הוא יליד קליפורניה ממוצא מקסיקני. אחותה של אימו, הייתה שחקנית התיאטרון פליס קמרגו.
ב-1992 סיים את לימודיו בהצלחה ממכללת הוברט וויליאם סמית (אנ') בעיר ז'נבה (אנ') של מדינת ניו יורק, שם היה מנהל התוכניות של WEOS, תחנת הרדיו הציבורית של המכללה. משם המשיך ללמוד בבית ספר לאומנויות הבמה היוקרתי "בית הספר ג'וליארד" שם היה חבר בקבוצה 25 של החוג לדרמה (אנ') בתיאטרון ברודוויי לצד מייקל גמבון. לאחר מכן, קמרגו נסע לאנגליה כדי להצטרף לפתיחה מחדש של תיאטרון הגלוב בסאות' בנק, שם הכיר את אשתו לעתיד, השחקנית האנגלייה ג'ולייט ריילנס.
קריירה

בשנת 1999 שיחק בסרטים "Story of a Bad Boy", "Harlem Aria", "Picture This" והמצליח שביניהם הוא הסרט ההיסטורי הבריטי "פלנקט ומקלין" שם גילם את לורד פלהאם.
בשנת 2002 שיחקה בסרט האסונות של קתרין ביגלו "קיי-19" בתור רב-סמל פאבל לוקטב.
בשנת 2006 הופיע בעונה הראשונה של סדרת הדרמה "דקסטר" בתור רוצח סדרתי בשם "רוצח משאית הקרח" אשר רוצח זונות, מרוקן את דמן ומשאיר את גופותיהן חתוכות ועטופות באריזות במקומות ציבוריים, בהמשך הוא מתגלה כאחיו הביולוגי של הדמות הראשית דקסטר (מייקל סי הול).
בשנת 2007 גילם את ג'ון וילקס בות' בסרט ההרפתקאות "אוצר לאומי: ספר הסודות" בכיכובו של ניקולס קייג'.
בשנת 2008 השתתף בהפקה של ברודוויי למחזה "כולם היו בניי" מאת ארתור מילר, לצידם של דיאן ויסט וג'ון לית'גו.
בשנת 2009 שיחק בפעם השנייה תחת בימויה של קת'רין ביגלו (הראשונה הייתה בסרט "קיי-19") במותחן המלחמה "מטען הכאב".
בסרט גילם את קולונל ג'ון קיימברידג', חייל עילית מיחידת סילוק פצצות שנהרג במהלך פעילותו בעיראק ממטען צד.
בשנת 2013 ביים וכתב את הסרט "Days and Nights", בו גם שיחק לצד אליסון ג'ני וקייטי הולמס.
בשנת 2017 השתתף בסדרת הדוקו-דרמה "לענה" בנטפליקס, בבימויו של ארול מוריס.
בשנת 2018 שיחק במיני-סדרה בריטית של ה-BBC Two, "העיר והעיר" (אנ') המבוססת על הרומן זוכה פרס הוגו "העיר והעיר".
חיים אישיים

בנובמבר 2008, קמרגו התחתן עם השחקנית האנג לייה ג'ולייט ריילנס. הם התגרשו לאחר ארבע שנות נישואים בשנת 2012.
יש לו בן שנולד בנובמבר 2019 עם חברתו, סילביה ואן דר קלוסטר
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | פלנקט ומקלין (אנ') | לורד פלהאם |  |
| 1999 | Story of a Bad Boy | נואל |  |
| 1999 | Harlem Aria | מת'יו |  |
| 1999 | Picture This | פרנק ריאן |  |
| 2001 | Lip Service | סטיוארט |  |
| 2001 | Double Bang | בריאן ג'ייקובס |  |
| 2002 | קיי-19 | רב-סמל פאבל לוקטב |  |
| 2005 | Welcome to California | ג'ימי סמית' |  |
| 2006 | Find Love | הבחור |  |
| 2007 | The Picture of Dorian Gray | הנרי ווטון |  |
| 2007 | The Cry | סקוט |  |
| 2007 | אוצר לאומי: ספר הסודות | ג'ון וילקס בות' |  |
| 2008 | Henry May Long | הנרי מיי |  |
| 2009 | מטען הכאב | קולונל ג'ון קיימברידג' |  |
| 2009 | Happy Tears | ג'קסון |  |
| 2011 | דמדומים 4: שחר מפציע - חלק 1 | אליעזר |  |
| 2012 | דמדומים 4: שחר מפציע - חלק 2 | אליעזר |  |
| 2013 | Days and Nights | פיטר | גם במאי ותסריטאי |
| 2013 | דו"ח אירופה | דניאל לוקסמבורג |  |
| 2019 | She's Missing | לייל |  |
| 2021 | Witch Hunt |   |  |
| 2022 | The Last Manhunt | שריף וילסון | גם במאי |
| 2022 | אימה בשעת אפס | אונספאץ' |  |
| 2023 | מעבר לאוטופיה (אנ') |   | סרט דוקומנטרי מפיק בפועל |
| TBA | Big Mike's Cabin |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | אור מנחה (אנ') | מארק אנדיקו | לא ידוע מספר פרקים |
| 2002 | For the People | פול באבאלה | פרק: "Nascent" |
| 2002–2003 | Presidio Med | פיטר וויטובסקי | 2 פרקים |
| 2003 | בומטאון | בראדלי דוסון | פרק: "Monster's Brawl" |
| 2003 | ללא עקבות | פרדי קטאן | פרק: "The Source" |
| 2003 | CSI | מייקל פייפ | פרק: "Invisible Evidence" |
| 2004 | קארן סיסקו (אנ') | ארווין וורלי | פרק: "He Was a Friend of Mine" |
| 2005 | הלוחשת לרוחות | בראד פולסון | 2 פרקים |
| 2005 | Wanted | גורדון ביאנקו | פרק: "Lips are Lips" |
| 2006–2011 | דקסטר | בריאן מוזר | 10 פרקים |
| 2007 | סטודיו 60 (אנ') | שחקן המגלם את קית' ריצ'רדס | פרק: "The Harriet Dinner" |
| 2008 | הגומל (אנ') | מייקל דייוויס | פרק: "To Catch a Fed" |
| 2009 | חוק וסדר | עורך הדין וילסון | פרק: "Crimebusters" |
| 2009 | מספ7ים | ד"ר טריי ברימון | פרק: "Hydra" |
| 2011 | מדיום | ג'רמי האס | פרק: "Labor Pains" |
| 2011 | המנטליסט | הנרי טיבס | פרק: "Ring Around the Rosie" |
| 2012 | האישה הטובה | איידן סטודארד | פרק: "After the Fall" |
| 2013 | הייבן | וייד קרוקר | 6 פרקים |
| 2014 | אלמנטרי | כריס סנטוס | פרק: "The Adventure of the Nutmeg Concoction" |
| 2015 | בית הקלפים | מייקל קוריגן | 2 פרקים |
| 2016 | פני דרדפול | ד"ר אלכסנדר סוויט | 7 פרקים |
| 2017 | לענה (אנ') | ד"ר רוברט לאשברוק | תפקיד ראשי; 6 פרקים |
| 2017 | מצוד (אנ') | ג'ו בירדלנד | פרק: "Lincoln" |
| 2018 | העיר והעיר (אנ') | דייוויד באודן | מיני-סדרה |
| 2019–2022 | See | טאמאקטי יון | תפקיד ראשי (3 עונות); 24 פרקים |
שומרי הסף

ערך זה עוסק בסרט תיעודי ישראלי המורכב מראיונות של ששה ראשי שב"כ. אם התכוונתם לשומרי הסף המפקחים על פעילותו של המגזר הציבורי, ראו .
| --- | --- |

 בימוי:  דרור מורה
 הופק בידי:  דרור מורה, אסטל פיאלון, פיליפה קוברסקי
 תסריט:  דרור מורה
 עריכה:  אורון אדר
 שחקנים ראשיים:  אברהם שלום, יעקב פרי, כרמי גילון, עמי אילון, אבי דיכטר, יובל דיסקין
 מוזיקה:  אב אובו, רג'י ביילט, ג'רום שסגנרד
 צילום:  אבנר שחף
 מדינה:  צרפת, ישראל 
 חברת הפקה:  Les Films du Poisson 
 חברה מפיצה:  סינפיל (בעולם), סוני פיקצ'רס קלאסיקס (בארצות הברית)
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  בישראל: פסטיבל הקולנוע ירושלים, 10 ביולי 2012; בצפון אמריקה: פסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו, 6 בספטמבר 2012; באירופה: פסטיבל הסרטים התיעודי הבינלאומי של אמסטרדם, 17 בנובמבר 2012
 משך הקרנה:  95 דקות
 שפת הסרט:  עברית, תרגום לאנגלית
 סוגה:  סרט תיעודי 
 תקציב:  1.3 מיליון אירו
 הכנסות:  $2,415,727
 פרסים:  נכלל בין חמשת המועמדים הסופיים לפרס האוסקר לשנת 2012 בקטגוריית הסרט התיעודי  פרס "הסרט הלא בדיוני הטוב ביותר" מטעם איגוד המבקרים הלאומי בארצות הברית  פרס סרט התעודה הטוב ביותר מטעם איגוד מבקרי הקולנוע של לוס אנג'לס ובמקום השני מטעם איגוד מבקרי הקולנוע של ניו יורק  נכלל ברשימת עשרת סרטי השנה של הניו יורק טיימס, לוס אנג'לס טיימס ואנטרטיינמנט ויקלי  מועמד לפרסי גילדת המפיקים האמריקאית  בפברואר 2013 זכה בפרס הדוקומנטרי לשנת 2012 מטעם Cinema for Peace המתקיים בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין  הוקרן בפסטיבלים של טורונטו, ניו יורק, פסטיבל הקולנוע בטליורייד ופסטיבל סאנדנס
 www.thegatekeepersfilm.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
שומרי הסף הוא סרטו התיעודי של הבמאי דרור מורה, קופרודוקציה ישראלית-צרפתית-בלגית, שזכתה לתמיכתם של קרן רבינוביץ' והערוץ הראשון, משנת 2012. הסרט בוחן נושאים מסוימים בסכסוך הישראלי-פלסטיני מנקודת ראותם של שישה מראשי השב"כ. הוא משלב ראיונות עומק עם צילומי ארכיון והנפשה ממוחשבת כדי לסקור את התפקיד שהשב"כ מילא בביטחונה של ישראל, מאז מלחמת ששת הימים ועד למועד צילום הסרט.
הסרט הופק בתקציב של 1.3 מיליון אירו, והוא הסרט התיעודי היקר ביותר שנעשה בישראל עד היום.
הסרט נכלל בין חמשת המועמדים הסופיים לפרס אוסקר בקטגוריית הסרט התיעודי.
ב־9 בפברואר 2013 זכה בפרס הדוקומנטרי החשוב ביותר לשנת 2012 מטעם Cinema for Peace המתקיים בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין. חבר השופטים הורכב מאנשי קולנוע ופעילי שלום ובראשו עמד הדלאי לאמה.
הסרט וחומרי הגלם שממנו הופק עובדו לסדרת טלוויזיה בת חמישה פרקים, שב־2 ביוני 2013 החל שידורה בערוץ הראשון.