stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מפד"ל
היסטוריה > תמורות בהנהגה מאמצע שנות ה-80 של המאה ה-20

ב-1986 החליף זבולון המר את ד"ר יוסף בורג בהנהגת המפד"ל.
ב-1992 המפד"ל לראשונה ישבה באופוזיציה בעקבות הקו הניצי שלה שלא תאם את עמדות ממשלת רבין. ב-1996 חזרה לקואליציה, בממשלת בנימין נתניהו. מפד"ל ישבה בקואליציה גם במסגרת ממשלת אהוד ברק אך פרשה בעקבות פסגת קמפ דייוויד.
ב-1998 נפטר זבולון המר בעודו מכהן בתפקיד שר החינוך, החליף אותו בראשות המפלגה הרב יצחק לוי.
לקראת הבחירות לכנסת השש עשרה העמידה לראשונה המפד"ל איש צבא בכיר לעמוד בראשה, עת נבחר אפי איתם לראשות המפלגה. איתם, תא"ל במילואים, לוחם מעוטר ונץ מדיני בדעותיו, נתפס כשינוי מרענן בקרב עסקנות המפלגה הוותיקה, שיוכל להפיח רוח חיים בשורותיה. ואולם מתנגדיו במפלגה ובציבור הכללי הצביעו על נטיות משיחיות לכאורה הטמונות בו, במיוחד על רקע ריאיון עמו ב"הארץ" שזכה להדים רבים. בבחירות עצמן זכתה המפלגה לשישה מנדטים, שהיוו אכזבה לעומת הציפיות המוקדמות ממנהיגותו של איתם, אך עדיין בישרו על עלייה בכוחה של המפלגה. לראשונה זה שנים רבות נכללה אישה בין נציגי המפלגה, עם היבחרה של גילה פינקלשטיין לכנסת.
היסטוריה > המפד"ל בזמן ממשלת שרון ותוכנית ההתנתקות

המפד"ל הייתה חברה בממשלת שרון עד לחודש נובמבר 2004, והחזיקה בשני תיקים בממשלה: אפי איתם היה שר השיכון וזבולון אורלב היה שר הרווחה. הרב יצחק לוי היה סגן שר במשרד ראש הממשלה והיה אחראי בפועל לתיק משרד הדתות.
אפי איתם והרב יצחק לוי התפטרו מהממשלה ב-8 ביוני 2004 עקב אישור תוכנית ההתנתקות בממשלה ומתוך הזדהות עם שרי האיחוד הלאומי אשר פוטרו על ידי ראש הממשלה, אריאל שרון, אך שאר חברי המפלגה – בראשות זבולון אורלב – החליטו להישאר בנימוק שהחלטת הממשלה דורשת הצבעה נפרדת לפני פינוי בפועל של כל יישוב, והמפד"ל תוכל למנוע את תוכנית ההתנתקות מבפנים, ואילו אם תצא – תיכנס מפלגת העבודה. בספטמבר 2004 התכנס מרכז המפלגה והעדיף את עמדתו של אורלב, שגרס כי יש להישאר כל עוד אפשר למנוע את תוכנית ההתנתקות ובתנאי שיערך משאל עם, על עמדתו של איתם, שדרש לפרוש ברגע שתחל החקיקה על הפיצויים. ב-9 בנובמבר 2004 הגישה המפד"ל את התפטרותה מהממשלה, בגלל אישור תוכנית ההתנתקות בכנסת ודחיית בקשתם לביצוע משאל עם על ידי ראש הממשלה.
ב-14 בפברואר 2005 בעקבות המחלוקת האידאולוגית וקרע בין איתם לאורלב ומרכז המפלגה, ובעקבות החלטת בית הדין של המפד"ל להדיח את אפי איתם מתפקיד יושב ראש המפד"ל, פרשו אפי איתם והרב יצחק לוי מהמפד"ל והקימו את סיעת ציונות דתית לאומית מתחדשת שהתאחדה לקראת הבחירות לכנסת ה-17 עם סיעת האיחוד הלאומי.
ב-12 בינואר 2006 בחרה המפד"ל את מועמדיה לקראת הבחירות לכנסת ה-17. כראש הרשימה נבחר יו"ר המפד"ל, ח"כ זבולון אורלב. שאול יהלום וגילה פינקלשטיין, מצטייני החקיקה של הכנסת ה-16, נדחקו למקומות לא ריאליים.
ב-9 בפברואר 2006 הכריזה המפד"ל על ריצה ברשימה משותפת לכנסת ה-17 ביחד עם סיעת האיחוד הלאומי. המפד"ל קיבלה 7 מתוך 15 המקומות הראשונים ברשימה המשותפת, ואולם לבסוף זכתה בשלושה מנדטים בלבד, עקב הישגיה המאכזבים של הרשימה המשותפת, שזכתה לתשעה מנדטים.
היסטוריה > התמזגות לסיעת הבית היהודי

ב-18 בנובמבר 2008 לקראת הבחירות לכנסת השמונה עשרה במגמה לחדש ולרענן את המפלגה ולנסות לבטא את מטרתה שלא להיות ולא להצטייר כמפלגה סקטוריאלית בלבד, ייסדה המפלגה את עצמה מחדש בשם "הבית היהודי". תוך כוונה למזג בה גם את סיעות מולדת ותקומה. בראש מפלגה זו הוצב הרב פרופ' דניאל הרשקוביץ. לקראת התאריך האחרון להגשת הרשימות המתמודדות בבחירות לכנסת השמונה עשרה, התרחש פילוג בבית היהודי, שהיה אמור לאחד את כל פלגי הציונות הדתית. אורי אריאל, שהוצב במקום השלישי ברשימה המקורית, פרש מהרשימה יחד עם כמה מועמדים נוספים. הקמתה מחדש של מפלגת האיחוד הלאומי הביאה להרכבת רשימה שהייתה מבוססת רק על אנשי המפד"ל תחת הכותרת "הבית היהודי-המפד"ל החדשה". בבחירות לכנסת ה-18 זכה הבית היהודי ל-3 מנדטים, אחד פחות מרשימת האיחוד הלאומי, והמפלגה הצטרפה לממשלת נתניהו והרב הרשקוביץ התמנה לשר המדע והטכנולוגיה.
מנהיגים

| מס>  | מנהיג | מנהיג | תחילת כהונה | סיום כהונה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | חיים משה שפירא (1902–1970) | 1955 | 1970 |
| 2 |  | יוסף בורג (1909–1999) | 1973 | 1988 |
| 3 |  | אבנר חי שאקי (1926–2005) | 1988 | 1996 |
| 4 |  | זבולון המר (1936–1998) | 1996 | 1998 |
| 5 |  | יצחק לוי (1947–) | 1998 | 2002 |
| 6 |  | אפי איתם (1952–) | 2002 | 2005 |
| 7 |  | זבולון אורלב (1945–) | 2005 | 2008 |
בשנת 2008 שינתה המפד"ל את שמה למפלגת הבית היהודי.
ראו גם

גופים הקשורים למפד"ל :
תנועות הנוער בני עקיבא, עזרא ואריאל
עיתון הצופה
הסתדרות הפועלים הדתית-לאומית הפועל המזרחי
ארגון נשים אמונה
רשימת האיחוד הלאומי-מפד"ל לכנסת ה-17
ישיבות ההסדר
סיעות שהתפצלו ממפד"ל :
גשר - מרכז ציוני דתי (זבולון המר ויהודה בן-מאיר)
תמ"י (אהרן אבוחצירא)
מצ"ד (הרב חיים דרוקמן, יוסקה שפירא)
תקומה (חנן פורת, צבי הנדל)
מפלגת ציונות דתית לאומית מתחדשת (אפי איתם, הרב יצחק לוי)
ציונות דתית
האיחוד הלאומי
פוליטיקה בישראל
ארגוני ימין בישראל
הערות שוליים

↑  נעמי פרידמן ואשר בן-אריה, כולנו ערבים זה לזה: מדרג חברי הכנסת ה-16 על פי פעילותם הפרלמנטרית בנושאים חברתיים, האוניברסיטה העברית, מרץ 2006
↑  אריק בנדר, ריבלין מציג: הח"כים המצטיינים והח"כים העצלנים בכנסת ה-16, באתר nrg‏, 27 ביולי 2005
↑  אריק בנדר, קשה להאמין שנתגעגע, באתר nrg‏, 22 בדצמבר 2005
↑  ארי שביט, מנהיג מחכה לאות, באתר הארץ, 19 במרץ 2002
↑  אטילה שומפלבי ואילן מרסיאנו, השר איתם והרב לוי הניחו מכתבי התפטרות, באתר ynet, 8 ביוני 2004
↑  שירות גלובס, ‏קרע במפד"ל: איתם ולוי מתפטרים מהממשלה; אורלב: נמאס לציבור הדתי לאומי מהפילוגים, באתר גלובס, 8 ביוני 2004
↑  אילן מרסיאנו, המפד"ל משעה את איתם מראשות המפלגה, באתר ynet, 14 בפברואר 2005
↑  פנחס וולף‏, בית יהודי אחד, שני יושבי ראש, באתר וואלה, 7 באוקטובר 2009
| סיעות הכנסת התשיעית |
| --- | --- | --- |
| קואליציה | הליכוד (חרות • המפלגה הליברלית • לע"ם) • ד"ש • מפד"ל • שלומציון • אגודת ישראל • התנועה הדמוקרטית • ח"כ יחיד: משה דיין |  |
| אופוזיציה | המערך (העבודה • מפ"ם) • חד"ש (הפנתרים השחורים • רק"ח) • פיתוח ושלום • מחנה של"י • רצ • ליברלים עצמאיים • פועלי אגודת ישראל • הרשימה הערבית המאוחדת |  |
| סיעות הכנסת הארבע עשרה |
| --- | --- | --- |
| קואליציה | הליכוד-גשר-צומת (הליכוד, גשר, צומת) • ש"ס • מפד"ל • ישראל בעלייה • יהדות התורה (דגל התורה, אגודת ישראל) • הדרך השלישית |  |
| אופוזיציה | העבודה • מרצ • מולדת • מד"ע-רע"ם (מד"ע, רע"מ) • חד"ש-בל"ד (חד"ש, בל"ד) |  |
| סיעות הכנסת השש עשרה |
| --- | --- | --- |
| קואליציה | הליכוד • העבודה-מימד (העבודה ,מימד) • שינוי • קדימה • האיחוד הלאומי (ישראל ביתנו, מולדת, תקומה, אח"י) • מפד"ל • ישראל בעלייה |  |
| אופוזיציה | רע"ם • בל"ד • עם אחד • חד"ש-תע"ל (חד"ש, תע"ל) • מרצ-הבחירה הדמוקרטית-שח"ר (מרצ, הבחירה הדמוקרטית, תנועת שח"ר) • ש"ס • יהדות התורה (אגודת ישראל, דגל התורה) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311032705171  GND: 3057160-1  LCCN: n85230004  NKC: zmp2018989118  VIAF: 157175061   WorldCat (עם VIAF): 157175061 
זבולון המר במסיבת עיתונאים, 1980
חם על הירח

חם על הירח הוא אלבומו השלישי של ברי סחרוף. האלבום יצא ב-7 בדצמבר 1995 על ידי חברת התקליטים נענע דיסק בהפקת ניצן זעירא.
האלבום היה פחות חדשני מאלבומו הקודם של סחרוף, "סימנים של חולשה", אך הוא הכיל להיטים רבים ומיקם את סחרוף במרכז המיינסטרים הישראלי. השיר "יומולדת" מתוך האלבום התפרסם במיוחד, לאחר שבשנת 2002 עובד לגרסת דאנס על ידי סחרוף וההרכב אינפקטד מאשרום, יחד עם שני שירים נוספים של מינימל קומפקט, שבה היה סחרוף חבר בשנות ה-80. האלבום כולל גם גרסת כיסוי לשירו של אלביס פרסלי "Can't Help Falling in Love", הנמצאת באלבום כשיר נסתר אחרי השיר "מפנה מקום". האלבום, כמו קודמו, יצא ביום הראשון של השנה האזרחית.
רשימת שירים

| מס' | שם | מילים | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אוחתכ בייבי  | ללא | ברי סחרוף | 3:07 |
| 2. | 77'  | ברי סחרוף | ברי סחרוף | 4:58 |
| 3. | בואי הביתה  | ברי סחרוף | ברי סחרוף | 5:37 |
| 4. | יהלום  | אורן לוטנברג, חיים לרוז, ברי סחרוף, עודד פרח, דן תורן | אורן לוטנברג, חיים לרוז, ברי סחרוף, עודד פרח, דן תורן | 5:31 |
| 5. | יומולדת  | ברי סחרוף | ברי סחרוף | 3:25 |
| 6. | אני יודע  | ברי סחרוף | ברי סחרוף | 2:46 |
| 7. | עד כלות  | ברי סחרוף, דן תורן | ברי סחרוף | 4:59 |
| 8. | חם על הירח  | ברי סחרוף | ברי סחרוף | 4:08 |
| 9. | בעל זבוב  | ברי סחרוף, דן תורן | ברי סחרוף | 4:48 |
| 10. | הולך איתך תמיד  | ברי סחרוף, דן תורן | ברי סחרוף | 4:47 |
| 11. | מפנה מקום  | ברי סחרוף, ודן תורן | ברי סחרוף | 4:17 |
שותפים באלבום

ברי סחרוף - שירה, גיטרות (כל השירים), קלידים (1, 3, 5, 9), סימפולים, עיבודים, הפקה מוזיקלית
דן תורן - קולות (2, 3)
אורן לוטנברג - גיטרה חשמלית (כל השירים), קולות (1, 7, 8, 10), עיבודים, הפקה מוזיקלית
עודד פרח - תופים (כל השירים), קולות (1, 3, 10, 11), עיבודים, הפקה מוזיקלית
סימון מן - כלי הקשה (4)
שרון רוטר - קולות רקע (9)
זוהר פרסקו - כלי הקשה (2, 3, 8)
חיים לרוז - בס (כל השירים), קלידים (2, 4, 8), סמפלר (1, 3, 4, 8 - 11), גיטרה אקוסטית (1), גיטרה חשמלית (8), הפקה מוזיקלית
צוותי הווי גייסות השריון

צוותי הווי גייסות השריון היו להקות משנה וצוותי הווי בחיל השריון, שפעלו במקביל ללהקת גייסות השריון. בין הצוותים היו צוות הווי השריון, צוות הווי סדנאי השריון, צוות הווי סיני, צוות הווי סדנא גייסית ומקהלת גברי השריון.
צוות הווי השריון (חטיבה 7)

| --- | --- |
 פיקוד:  חטיבה 7, חיל השריון
 תקופת הפעילות:  1970–1974 (כ־4 שנים)
 תוכניות:  1
 התוכנית הראשונה:  חצופים בצריח (1970)
 תקליטים:  2
 
צוות הווי השריון הוקם בשנת 1970 ופורק בשנת 1973. בזמן זה הפיק הצוות תוכנית אחת.
ראשית, התוכנית הראשונה נקראה "חצופים בצריח" שהופקה ב-1970. הצוות נוצר מכמה חברים שפרשו מלהקת גייסות השריון עוד באותה שנה, מאחר שהתוכנית בלהקה נגנזה וחברי הצוות פוזרו לבסיסים שונים, כמה מהם הקימו את צוות הווי השריון שהיה שייך לחטיבה 7. התוכנית הראשונה "חצופים בצריח", (שם שהביא הבמאי עזרא דגן, על משקל "חשופים בצריח", ספרו של שבתי טבת), פעלה למשך שנה והוקלטה על אריך נגן מסחרי, שבין שיריו הייתה גם גרסת כיסוי לשיר "את חכי לי ואחזור" ו-11 שירים מקוריים נוספים שנכתבו במיוחד עבור הצוות. סולן הצוות היה אנדריי צוויג, שהיה גם מפקד הצוות.
רק כעבור שלוש שנים, פעל הצוות מחדש במהלך מלחמת יום כיפור, והיו חברי צוות שונים מהתוכנית הראשונה. ההרכב נבנה על שלושה זמרים דרום אמריקאים, בהם מוריס אוחיון, בנימין (פרדי) שיפטן שניגן בגיטרה, וליאו קרוק שליווה בגיטרה משלו וכמו כן חברו אליהם גם הנגנים שמעון שרייבר החצוצרן, אבי רוזנבאום בתופים ושמריהו בן ברוך בגיטרה בס. עם הצוות עבד קובי רכט שהיה אחראי למילות השירים, הלחנים והעיבודים. רכט יצר לצוות את הלהיט "אלבום משפחתי", וגם שירים נוספים שהקליטו, "בעמק הירוק", "חלום ליל קיץ" ו"בואי אל היער" שכתב יחד עם אשתו איריס. הצוות הקליט את השירים הללו לאלבום משותף שיצא לאור לאחר מלחמת יום כיפור, יחד עם צוות הווי סיני וצוות הווי סדנאי השריון כשכל צוות תרם לאלבום ארבעה שירים. מאוחר יותר כשהשתחררו שלושת חברי הצוות הם הקימו שלישייה אזרחית שנקראה "שלישיית שבר ענן" שהחזיקה מעמד שנה אחת בלבד.
כעבור שנה, הקליט הצוות, שכעת היה מסונף לחטיבה 14, ארבעה שירים נוספים לתקליטון שדרים שיצא לרדיו בעיבודים מוזיקליים של אילן מוכיח. חברי הצוות כולו היו אנונימיים, למעט הגיטריסט החייל יצחק קלפטר, ועמירם שבח שבא מלהקת חיל התותחנים, ועוד 11 זמרים, שחקנים ונגנים חדשים. השירים החדשים היו "מרש תורנות", "חצות", "ווען דער רבי דינגט" ו-"שיר בארבעה בתים", אותם כתבו והלחינו יחיאל מוהר, דובי זלצר, מאיר אגסי (יוצא להקת פיקוד מרכז), יעקב הולנדר, אהוד מנור ונחום היימן. הצוות פורק באותה השנה.
צוות הווי סיני

| --- | --- |
 פיקוד:  אוגדת סיני, חיל שריון
 תקופת הפעילות:  1970–1973 (כ־3 שנים)
 תוכניות:  3
 התוכנית הראשונה:  מחפשים קצת חול (1971)
 התוכנית האחרונה:  ממשיכים לקרוא לי חולטורה (1973)
 תקליטים:  2
 
צוות הווי סיני הוקם בשנת 1970, בתוך פעולות התגמול ומלחמת ההתשה. חברי הצוות שרתו קודם לכן בלהקת גייסות השריון בתוכנית ה - 11 שנגנזה. הצוות החל להופיע בבסיסים בסיני שהיה שייך למדינת ישראל. בין חברי הצוות הראשונים היה מוני מושונוב שהתגייס לצה"ל, שלמה יידוב ושוקי וגנר. בתחילת דרכו לא הקליט הצוות שירים, הופיע במוצבים שונים ובין היתר ביצע גרסת כיסוי לשיר "הטנק של מוישה", הבמאי היה עזרא דגן.
כעבור שנה הפיק הצוות את התוכנית הראשונה, "מחפשים קצת חול", בניהולו המוזיקלי של אלדד שרים. הצוות הקליט מספר שירים שונים על תקליטי שדרים שיצאו בקול ישראל, בהם "מסעות", על פי מילים מהתנ"ך שאותם הלחין שרים, "כשתזרח השמש" ו"שקט מצרים".
ב-1972 הפיק הצוות את התוכנית החדשה "חולטורה". בין חברי ההרכב נשאר מושונוב שכיכב במערכונים ובקטעי המשחק שלו, ולצידו בין השירים היה הסולן שלמה יידוב, ויורם אברמוף ויעקב קאופמן שעשו לו את קולות הרקע וגם הנגנים בני וילנר בגיטרה, איתן גדרון בגיטרה בס, ויעקוב קלמנוביץ' באורגן. את התוכנית הדריך מוזיקלית שלמה גרוניך שעיבד את כל השירים וגם כתב והלחין את הרוב. גרוניך יצר בתוכנית עיבודים ניסיוניים מרתקים לצוות, כאשר הפיק צליל ייחודי המשלב יחדיו סיטאר, גיטרות חשמליות ורביעיית מיתרים. הצוות היה אחד האנונימיים בצה"ל עד שלראשונה הקליט את שיריו על גבי תקליט מסחרי, שכלל שישה שירים של הצוות ועוד שישה שירים נוספים של צוות הווי הנדסה קרבית בתוך תקליט משותף של שניהם. מהשירים שהקליט צוות הווי סיני לתקליט, הצליחו יותר השירים "היה לי לילה", שבוצע כעבור שנים על ידי מרדכי ארנון וגם "חזרה הביתה", "איש ואישה" (מילים ולחן של יצחק קלפטר) ו"לבד" שהלחין מתי כספי וגם ביצע אותו כעבור כמה שנים, למילים של שמרית אור. הצוות היה בבת עינו של האלוף קלמן מגן מפקד אוגדת סיני, שטיפח אותו ואף ביקש לשדרג את מעמדו באמצעות שינוי שמו ללהקת סיני. בתום התוכנית היו כאלה שפרשו מהצוות, וכאלה שהשתחררו מהצבא.
כעבור שנה, 1973, בתוך מלחמת יום כיפור הצוות הפיק את תוכניתו האחרונה "ממשיכים לקרוא לי חולטורה". לתוכנית זו הצטרפו לראשונה לצוות אי פעם שלוש זמרות, אנונימיות, וגם כמה חברים שנשארו מ"חולטורה". הצוות הקליט ארבעה שירים, לתקליט משתוף יחד עם צוות הווי השריון וצוות הווי סדנאי השריון. בין השירים שהקליט הצוות היו "אחרי הבתים אחרי השדות", "מים רבים" ממילים מהתנ"ך, "דלית" וגרסת כיסוי ל"לילה בדרום". בין חברי הצוות היה גם יהודה תמיר, שהתפרסם מאוחר יותר כחבר להקת "חלב ודבש". עם הצוות באותה שנה עבד על התוכנית אילן מוכיח שעיבד את כל מילות השירים, וגם הלחין כמה, ובין היתר ללהקה כתבו והלחינו אילן גולדהירש, שם טוב לוי, דני עמיהוד ודן רביב. הצוות פורק באותה שנה.
צוות הווי סדנאי השריון

| --- | --- |
 פיקוד:  אוגדת סדנא, חיל שריון
 תקופת הפעילות:  1970–1973 (כ־3 שנים)
 תוכניות:  4
 התוכנית הראשונה:  על שחורים וירוקים (1970)
 התוכנית האחרונה:  סדן ושיר (1973)
 תקליטים:  4
 
צוות הווי סדנאי השריון הוקם בשנת 1970. כבר באותה שנה הפיק הצוות את התוכנית הראשונה "על שחורים וירוקים" שהתבססה על שירים קצביים לצד ניגונים רגועים יותר, בהם הצליחו שיר הנושא "על שחורים וירוקים", "שיר שבת" ועוד. כעבור שנה יצאה התוכנית החדשה לדרך, שמה "תנו לנו". התוכנית הוקלטה על תקליטון עם חמישה שירים חדשים של הצוות, היו בהם השירים "מארון א-ראס" ושיר הנושא ״תנו לנו ללכת לאן שהולכים הדרכים״.
כעבור שנה 1972, הפיק הצוות את התוכנית החדשה "עולם חדש", שיצאה על גבי תקליט משתוף עם צוות הווי פיקוד ההדרכה. התוכנית תפסה צד אחד בתקליט וגיבשה שם שישה שירים נוספים של הצוות מההופעות של אותה שנה, בהם זכורים השירים "באשמורת שלישית" שכתב דודו ברק, ו"תפילה לאלוהים" שתורגם מרוסית על ידי גידי קורן. עם הלהקה עבד אפריים כץ על העיבודים והניהול המוזיקלי.
כעבור שנה הפיק הצוות את תוכניתו האחרונה "סדן ושיר" עם שירים חדשים בתוכנית, שיצאה לאחר מלחמת יום כיפור. ארבעה מהם הוקלטו לתקליט משותף עם צוות הווי השריון וצוות הווי סיני, בהם הצליח "שיר בנעליים גבוהות" ששר סולו אבנר אשכול למילים של דודו ברק, המנהל המוזיקלי היה כץ. . הצוות כלל 7 זמרים וארבעה נגנים נוספים. זו הייתה התוכנית האחרונה של הצוות.
מקהלת גברי השריון

| --- | --- |
 פיקוד:  חיל שריון
 מקימים:  שאול ביבר, יצחק גרציאני
 תקופת הפעילות:  1961–1970 (כ־9 שנים)
 תקליטים:  3
 
מקהלת גברי השריון הוקמה ב-1961 על ידי שאול ביבר, קצין החינוך של חיל השריון, ויצחק גרציאני שניצח על המקהלה. המקהלה בניגוד לשאר הלהקות והצוותים בצה"ל, לא הורכבה מזמרים, אלא מ-300 חיילים קרביים של חיל השריון בליווי תזמורת צה"ל. ביבר העמיד על הבמה 300 חיילים קרביים של החיל ששרו שירים שונים שהוקלטו בהופעות חיות. הזכורים בהם ביותר הם השירים "כאן השריונים", "כתה אלמונית" ו"אחרי השקיעה בשדה" ששרו יחד עם הילדה נעמי לוי, למילים ולחן של נעמי שמר. המקהלה הצליחה להתפרסם מאוד וההקלטות מהמופע החי יצאו על תקליט שנקרא "בקצב שריון" שצד אחד ממנו מוקדש לשירים של המקהלה, והצד השני היה שייך ללהקת גייסות השריון. המקהלה הופיעה רק באירועים שונים מיוחדים של החיל ולא בצורה מסודרת במוצבים כמו שאר הלהקות, משום שהיו חיילים קרביים שנקרא מהבסיסים שלהם מדי פעם. המקהלה פורקה באותה השנה עם הופעות מועטות מרשימות.
הניסיון השני להקים פעם נוספת את המקהלה היה ב-1968, בעת הקלטות נוספות של המקהלה בליווי תזמורת צה"ל ומקהלת הילדים ע"ש צדיקוב, לתקליט שכותרתו הגודלה הייתה "300" וברקע רואים את 300 החיילים. בתקליט זה היו שמונה שירים. קצת חדשים ורובם ביצועים לשירים מוכרים.
התקליט השלישי הוצא שנתיים לאחר מכן, בעת הקלטה ממופע חי של המקהלה יחד עם מקהלת ילדי רמת גן ביום גייסות השריון תשל"א (סוף 1970). ההקלטות יצאו על תקליט עם 11 שירים שעל עטיפתו שני צנטוריונים בחולות סיני. זאת הייתה הפעילות האחרונה של המקהלה.
צוות הווי סדנא גייסית

| --- | --- |
 פיקוד:  חיל השריון
 מקימים:  מוטי דיכנה
 תקופת הפעילות:  1975
 תקליטים:  1
 להקות משנה:  צוות בוזוקי סדנא גייסית
 
צוות הווי סדנא גייסית שהיווה מעין המשך לצוות הווי סדנאי השריון הוקם ב-1975, פעל שנה בלבד והקליט מספר שירים שונים, עם עיבודים והדרכה מוזיקלית של אילן מוכיח, אילן גלבוע ומשה זורמן. בין מקימי הלהקה היה מוטי דיכנה שהיה בעל ניסיון נעורים לשיר בדיסקוטקים עם להקת התיכוניסטים שלו, וכשהתגייס לצה"ל ניסה להתקבל ללהקת גייסות השריון אבל נקטע על ידי הבוחן רפי בן משה שאמר "אנחנו לא מחפשים פה זמרי דיסקוטקים". דיכנה לא התקבל אבל מיד הקים את הצוות הנ"ל יחד עם חברים נוספים שבאו להופיע. בין הקלטותיהם ניתן למצוא את השירים "גברת שוורץ", "סדנאי השריון", "סוקיאקי" שתורגם מיפנית, "קול דודי" ו"דמיין". במקביל בתוך הצוות פעל צוות פנימי נוסף שנקרא "צוות בוזוקי סדנא גייסית" שהקליט שני שירים נוספים שעיבד עמנואל קרטן ללחנים יוונים עממים ולמוזיקה יוונית, בהם "אולי זה לא היה" ו"לא ביקשתי לי דבר ממנה". הצוות כולו (שהורכב מהצוות עצמו ועוד צוות פנימי) הקליט תשעה שירים חדשים לסינגל שיצא לאור באותה שנה, שנקרא "להקות צבאיות וצוותי הווי". הסינגל הורכב ממספר הקלטות של חמישה צוותי הווי, בהם צוות הווי סדנא גייסית.
| להקות צבאיות בישראל |
| --- | --- | --- |
| מלחמת העצמאות | הצ'יזבטרון • חישטרון • הלהקה הצבאית הארצית • להקת הכרמל • להקת איילון  הרכבים קטנים: להקת אלכסנדרוני • להקת חיל הים • הצמד עדה וניניו • להקת צלילי הקסם • להקת תל ליטוינסקי |  |
| להקות צבאיות | להקת הנח"ל • להקת פיקוד הצפון • להקת פיקוד המרכז • להקת פיקוד הדרום • להקת חיל הים • להקת גייסות השריון |  |
| צוותי הווי | צוות הווי הנח"ל • צוותי הווי פיקוד מרכז • צוותי הווי פיקוד צפון • צוות הווי פיקוד דרום • להקות חיל האוויר • צוותי הווי גייסות השריון • להקת חיל התותחנים • מקהלת הרבנות הצבאית • צוות הווי הנדסה קרבית • צוות הווי פיקוד ההדרכה • להקת הגדנ"ע • להקת חינוך מיוחד • להקת קיטבג • להקת חילות השדה • להקת החמ"ניות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313424105171  MusicBrainz: 9826317b-703b-4523-b645-ab98e3b8a67e 
צוות הווי סדנאי השריון, 1972, מהתוכנית "עולם חדש"
רבי יאשיה (אמורא)

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  שני ושלישי דור שני ושלישי לאמוראים בארץ ישראל
 רבותיו:  רבי ינאי, רבי יוחנן
 תלמידיו:  רבי זעירא, רבי טבי, רבי יעקב בר אחא, רבי יהודה בר סימון, רבי ירמיה
 בני דורו:  רבי אלעזר
 
רבי יאשיה היה אמורא בדור השני לאמוראי ארץ ישראל.
הוא למד אצל רבי יוחנן שהיה רבו המובהק, אך קיבל תורה גם מרבי אלעזר שהיה גדול ממנו (פעם אחת הוא אמר לו "לא תשב עד שתפרש לי ברייתא זו").
בתלמוד הירושלמי מובאות גם אמרות שלמד מרבי ינאי, וייתכן שלמד אצלו.
על המוסרים תורה משמו נמנים: רבי זעירא, רבי טבי, רבי יעקב בר אחא ורבי יהודה בן פזי. אף רבי ירמיה זכה ללמוד ממנו תורה כאשר כבר היה זקן מופלג.
אטקסיה

| --- | --- |
 תחום:  נוירולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D001259
 סיווגים
 ICD-10:  R27.0 
 ICD-11:  MB45.0 
 
אָטַקְסִיָּיה (Ataxia; בעברית: שִׁגָּשׁוֹן, שיגשון) היא חוסר קואורדינציה או תנועות מגושמות של הגפיים, שאינן כתוצאה מחולשת שרירים. אטקסיה נוצרת כתוצאה מבעיות במערכת שיווי המשקל (המערכת הווסטיבולרית), המוחון, או מערכת תחושת המנח (המערכת הפרופריוצפטיבית). אטקסיה יכולה להשפיע על תנועות עיניים, דיבור, גפיים ויציבה.
מקובל לחלק את סוגי האטקסיות לשלושה סוגים: אטקסיה וסטיבולרית, אטקסיה צרברלית ואטקסיה תחושתית (סנסורית).
אטקסיה וסטיבולרית

מאופיינת בקיום של ורטיגו וניד (ניסטגמוס), ללא דיסארתריה. הניד הוא באופן טיפוסי חד-צדדי ומודגש במבט לצד הנגדי של הפגיעה הווסטיבולרית. כאשר מבקשים ממטופל עם אטקסיה וסטיבולרית לעמוד כששתי רגליו צמודות, הוא יהיה מסוגל לעשות זאת, אולם יתקשה לעשות כן כשעיניו יהיו עצומות. אטקסיה וסטיבולרית יכולה להיגרם מנגעים המערבים את האוזן הפנימית, גזע המוח או הצרבלום.
אטקסיה צרבלרית

אטקסיה כזו נוצרת מנגעים הקיימים על המוחון או אחד מחיבוריו של המוחון למוח הגדול או לגזע המוח. המאפיינים הקליניים של אטקסיה כזו כוללים אי-סדירות בקצב התנועה, במקצבה, במשרעתה ובכוח של תנועות רצוניות. לעיתים קרובות, אטקסיה צרבלרית קשורה לטונוס ירוד של השרירים – היפוטוניה – אשר מתייצג בצורה של שמירה לקויה על היציבה ולאפשרות הנעה של הגפיים בקלות בידי אדם אחר. ההחזרים הגידיים במצב זה יהיו בעלי אופי של מטוטלת, ומבחן ריבאונד, הנקרא גם מבחן הולמס, שבו לוקחים את יד הנבדק, מבקשים ממנו להתנגד למשיכה ולאחר מכן עוזבים את היד בפתאומיות, יהיה חיובי, כלומר הנבדק יתקשה לעצור את תנועת היד והיא תפגע בפניו. כמו כן, יהיה רעד בתנועה ודיסמטריה (קושי באמדן מרחק) של התנועה ככל שהגפה המעורבת תתקדם למטרה (אוברשוט של תנועה). תנועות הדורשות שינויי כיוון מהירים, כמו הליכה, הן הנפגעות ביותר באטקסיה צרבלרית.
מאחר שהמוחון הוא בעל תפקיד חשוב בשליטה על תנועות העיניים, מחלות של המוחון מתבטאות לעיתים קרובות בהפרעה של תנועות העיניים, כגון קיום ניד או תנועות מעקב איטיות של העיניים. החלוקה האנטומית של הפגיעה במוחון היא זו אשר תשפיע על הסימנים הקליניים השונים:
נגעים במבנים באזור האמצע – קרי, התולעת, האונה הפלוקולונודולרית וגרעיני הצוהר, האחראים על שליטה של תפקוד השלד ותפקוד קו האמצע, לרבות תנועות עיניים, תנוחה של הראש ושל הגו, יציבה והליכה – יתבטאו בניד ובהפרעות אחרות של תנועות העיניים, בתנועות של הראש קדימה ואחורה (טיטיבציה), בחוסר יציבות בעמידה ובהליכה על בסיס רחב.
נגעים באזורים הצדיים של המוחון – פלגי המוחון, האחראים על קואורדינציה של תנועה, טונוס בגפיים וויסות המבט לצד של הפלג – יגרמו לאטקסיה בחצי הגוף באותו צד של הנגע, לטונוס ירוד בגפיים, וכן לניד ולשיתוק של המבט לאזור הפגוע, כלומר חוסר יכולת להתבונן באזור הפגוע. במצבים רבים הפגיעה היא משולבת ויש פגיעה בכל המוחון באופן מפושט. במצבים אלו הקליניקה תהיה משולבת. חולים עם אטקסיה צרבלרית, לא יוכלו לעמוד על בסיס צר, הן בעיניים פתוחות והן בעיניים סגורות, וייטו ליפול.
קיימת קבוצת מחלות תורשתיות המאופיינות בהתפתחות פרוגרסיבית של אטקסיה צרבלרית, כגון אטקסיה על שם פרידריך. מחלות אלו מאופיינות בהשפעה מוקדמת על ההליכה, רובן מורשות בתורשה אוטוזומלית ומחמירות מדור לדור. רוב המחלות האלו קשורות לחזרות של נוקלאוטידים. במחלות אלו יש אטרופיה של המוחון, ולעיתים של גזע המוח, אולם על מנת לאבחן באופן סופי יש לערוך בדיקה גנטית. מחלת משאדו-ז'וזף היא דוגמה של מחלה מסוג זה.
אטקסיה תחושתית

אטקסיה תחושתית נובעת מפגיעה של מסלולים האחראיים על התחושה עמוקה, ובפרט תחושת המנח, כלומר הימצאות הגוף ואיבריו במרחב. פגיעה בתחושה עמוקה יכולה להיגרם כתוצאה מפגיעה בעצבים תחושתיים במערכת העצבים ההיקפית, בשורשי עצב תחושתיים, בעמודות האחוריות של חוט השדרה או באזור העניבה התיכונה (medial lemniscus) בו עוברות התחושות העמוקות. התחושה של מנח המפרקים והגוף עוברת החל מגופיף פצ'יני, דרך קצות עצבים בקופסיות של מפרקים בגוף, המשך בסיבי עצב עטופים במיאלין ועד הקרן האחורית בעמוד השדרה. משם המסלולים עולים ללא הצלבה בעמודות האחוריות של חוט השדרה, כאשר מידע מן הרגליים עולה באזור העמודה העדינה שהיא אמצעית יותר, ומידע מהידיים עובר באזור העמודה היתדית שהיא צדית יותר. מסלולים אלו עושים סינפסה במוח המוארך, ולאחר מכן מצטלבים ועוברים לצד הנגדי, ממשיכים לתלמוס, ומשם מבצעים סינפסה נוספת ומגיעים לקליפת המוח הקודקודית. אטקסיה סנסורית בדרך כלל מביאה לסימן רומברג חיובי, שבו המטופל מסוגל לעמוד על בסיס צר כשעיניו פקוחות, אך לא עצומות, וכן לתחושת מנח ותחושת רטט פגועות. החזר אכילס מדוכא או חסר, בניגוד לסוגי אטקסיות אחרות, ולרוב אין ורטיגו, ניד או דיסארתריה. זאת בשונה ממצב של אטקסיה וסטיבולרית. בחולים עם אטקסיה סנסורית נפוצות תלונות של נימול או דגדוג ברגליים. חולים אלו לרוב מדווחים על שיפור ההליכה כשהם מביטים ברגליהם בזמן ההליכה, או כשהם נעזרים במקל הליכה או יד של מלווה.
הערות שוליים

↑  שִׁגָּשׁוֹן במילון רפואה (תשנ"ט), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  כיצד לגרות את המוח כדי להתגבר על חוסר קואורדינציה או תנועות מגושמות של הגפיים?, באתר הידען, ‏2015
↑  אטקסיה: גורמים, תסמינים ודרכי טיפול, באתר BEOK, ‏2019
↑  מחלה גנטית: מג'דו ג'וזף, באתר משרד הבריאות, ‏2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294944105171  BNE: XX551032  GND: 4147158-1  LCCN: sh85009080  LNB: 000337104 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הלילה הוא שירים

| --- | --- |
 סינגל בביצוע חוה אלברשטיין
 יצא לאור:  1977 
 סוגה:  זמר עברי 
 שפה:  עברית 
 אורך:  3.17 דק' 
 כתיבה:  תרצה אתר 
 לחן:  חנן יובל 
 
"הלילה הוא שירים" הוא פזמון עברי שנכתב על ידי תרצה אתר והולחן על ידי חנן יובל ועיבד קובי אשרת אשר יצא לראשונה בביצוע חוה אלברשטיין כחלק מאלבומה הנושא את אותו השם ב-1977.
ביצועים

הגרסה הראשונה של השיר יצאה ב-1977 באלבומה ה-19 של חוה אלברשטיין הנושא את שם השיר, בגרסה זו זכה השיר להצלחה וצעד והיה חלק מן המצעד השבועי של רשת ג' כ-12 שבועות כאשר בשיאו דורג במקום ה-5
גרסה שנייה לשיר בוצעה על ידי חנן יובל בשנת 1979 במסגרת התוכנית זהו זה! לכבוד הסכם השלום עם מצרים ומאוחר יותר הוקלט השיר על ידי חנן יובל בשנת 1989 כחלק מאלבומו "כשהיונים חוזרות" בו בוצעו גרסאות כיסוי לשירים שיובל הלחין לאמנים שונים.
גרסה שלישית לשיר בוצעה על ידי אפרת בן צור בשנת 2014 כחלק מהאלבום "שרות חוה אלברשטיין" המוקדש לשירים שבוצעו על ידי חוה אלברשטיין.
בשנת 2017 עלה מופע בשם הלילה הוא שירים כמחווה לשירי אלברשטיין.