stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל בונם שרייבר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1958 (בן 66 בערך) ה'תשי"ח בני ברק, ישראל
 השכלה:  ישיבת פוניבז' 
 מקום פעילות:  רמות, אשדוד
 השתייכות:  יהדות חרדית
 תחומי עיסוק:  חינוך, לימוד תורה
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבת נתיב הדעת
 
הרב ישראל בונם שרייבר (נולד בשנת 1958, ה'תשי"ח) הוא רב חרדי ישראלי, מראשי ישיבת נתיב הדעת בירושלים ורבה של קהילת "בני פנחס" באשדוד.
ביוגרפיה

נולד בבני ברק לרב פנחס שרייבר, שהיה דיין בבית דינו של הרב נסים קרליץ ורב קהילה ליטאית באשדוד. אמו רייזל היא בת אברהם יצחק רוטשטיין, שהיה ראש בית היתומים דיסקין בירושלים. אחיו הוא הרב חזקיהו יוסף שרייבר. בראשית שנות ה-70, בגיל 13 וחצי החל את לימודיו בישיבת פוניבז'. למד גם בישיבת בריסק. נישא לבתו של הרב יעקב יהודה ברוורמן, ראש ישיבת מאה שערים בירושלים.
שנים אחדות לאחר נישואיו התמנה לראש ישיבה בישיבת אור שמחה של חסידות גור בחיפה. בנוסף הוא החל למסור שיעורי דף היומי בעיון בשכונת רמת אלחנן בבני ברק לר"מים ומגידי שיעורים.
בשנת התש"ס פתח ישיבה גדולה בירושלים ששכנה במבנה מוסדות "שארית יעקב" בשכונת הר נוף ביחד עם הרב צבי פוגל משגיח ישיבת עיון התלמוד לשעבר ותלמידו של הרב מאיר חדש, הישיבה נסגרה מבעיות תקציב לאחר שנתיים בתשס"ב.
בשנת תשס"ז מונה על ידי הרב שלום דב סורוצקין לכהן כראש רשת הכוללים עטרת שלמה, וכמו כן כיהן כראש ישיבת עטרת שלמה לצעירים בירושלים.
בשנת התשס"ח נתמנה לראש ישיבת "נתיב הדעת" בירושלים, במקביל לראש הישיבה הרב אברהם קפלן.
מפורסם בדרישתו משומעי לקחו לרכוש ידיעה מקיפה בכל חלקי התורה, מקרא, משנה, תלמוד והלכה, ולא להסתפק במסכתות התלמוד הנלמדות בדרך כלל בישיבות.
בעשור הראשון של המאה ה-21 התמנה כרב קהילת "מנין אברכים" בקריית הרצוג בבני ברק. לאחר פטירת אביו, בשנת תש"ע, התמנה למלא את מקומו כרב קהילתו באשדוד, ושמה הוסב ל"בני פנחס" על שם אביו. עומד בראשות בית הדין "הישר והטוב" באשדוד (לצד שלושת רבני בד"צ הקריות).
מתגורר בשכונת רמות בירושלים בסמיכות לישיבת נתיב הדעת.
שיחותיו ומאמריו מתפרסמים מדי שבוע ברחבי הארץ בגיליון המכונה "ועד ליל שבת", היוצא לאור על ידי תלמידיו.
דעותיו

השקפת עולמו של הרב שרייבר חרדית שמרנית ולדעתו על הציבור החרדי להתבדל מהציבור החילוני במדינת ישראל ולהתרחק מהציונות. הוא מבטא את דעתו בעלת הגישה המסתגרת בשיעורים. בספטמבר 2022 פורסם שהתבטא נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו שהוא 'עוכר ישראל ומחטיא את הרבים', למרות החיבור הפוליטי שבין נתניהו לציבור החרדי. בנובמבר 2023, בעת מלחמת חרבות ברזל, התעוררה סערה תקשורתית כשפורסם שהתבטא בזלזול על אודות חיילי צה"ל. בעקבות זאת פרסם הבהרה בעיתון יתד נאמן לפיה בדבריו לא הייתה כל כוונה לפגוע.
ספרים

נתיב בינה על מסכתות הש"ס
מקנת כסף על עבדים.
נתיב בינה על סדר המצוות
נתיב בינה על סדר טהרות
שיעורי הגרי"ב שרייבר - יצא לאור על ידי תלמידיו בישיבת נתיב הדעת
בנוסף, הרב בונים שרייבר ערך את 'שיעורי רבי שמואל' (רוזובסקי) לפרקים 'לא יחפור' ו'חזקת הבתים'.
הערות שוליים

↑  משה ויסברג, ראש הישיבה נגד נתניהו: "עוכר ישראל, מגדולי מחטיאי הרבים", באתר בחדרי חרדים, 19 בספטמבר 2022
↑  תמלול מלא* של דברי ראש הישיבה הגאון רבי ישראל בונים שרייבר שליט"א בכנס "תבונות" שנערך בישיבת מיר בירושלים
↑  דוד לוי, סערה בעקבות דבריו של הרב האשדודי הבכיר שהשווה בין חיילי צה"ל לעובדי זבל, כאן דרום אשדוד, 20 בנובמבר 2023
↑  הרב שדיבר בגנות חיילי צה"ל מתנצל, באתר "סרוגים", 21 בנובמבר 2023
↑  כך צוין בהקדמת כרך ב של 'שיעורי רבי שמואל' על מסכת בבא בתרא.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312668505171  ISNI: 0000 0004 0249 4438  LCCN: nr93035872  VIAF: 76191217   WorldCat (עם VIAF): 76191217
פעפוע

דוגמה של פעפוע דרך ממברנה תאית
פִּעְפּוּעַ (בלועזית: דִּיפוּזְיָה) הוא פיזור של חומר (עצם פיזיקלי, כמו מולקולות) במורד מפל ריכוזים, מריכוז גבוה שלו לריכוז נמוך שלו. הפעפוע הוא תנועה עצמית של חלקיקים, תהליך הנגרם בשל תנועתם המתמדת והאקראית של חלקיקי החומר, שנובעת מהאנרגיה הקינטית שלהם. תוצאת הפעפוע היא ערבוב הדרגתי של החומר עד להגעה לריכוז אחיד על פני הנפח העומד לרשות החומר.
קצב הפעפוע תלוי בטמפרטורה, כלומר באנרגיה הקינטית של חלקיקי החומר, בצמיגות הזורם שבו מתרחש הפעפוע ובכמות החלקיקים של החומר. חוק הדיפוזיה של פיק מסביר בצורה מתמטית את תופעת הפעפוע. פעפוע מתרחש באופן בולט בגזים ובנוזלים, אולם גם במוצקים מתרחש פעפוע איטי. פעפוע של גזים הוא מהיר יותר מפעפוע של נוזל. פעפוע בנוזלים עשוי לגרום לפיזור של חלקיקים המומסים בנוזל או לחלופין לפעפוע של הנוזל עצמו (תהליך הנקרא אוסמוזה).
הפעפוע מתואר במספר דיסציפלינות בפיזיקה, בכימיה ובביולוגיה. להלן דוגמאות:
ערבוב מספר חומרים ובכך ליצור תערובות חדשות כגון אבקות למיניהן וכדומה.
שימוש בריאקטור.
יצירת קטליזטורים בתעשייה כימית.
יצירת נסכים על ידי עירוב של פלדה או מתכות אחרות עם חומרים אחרים.
לא תמיד מדובר בדיפוזייה של ריכוזים, דיפוזייה היא מונח כללי שיכול להתקבל בעוד מקרים.
אפיון פיזיקלי

לפעפוע הסברים פיזיקליים וסטטיסטיים. החוק השני של התרמודינמיקה קובע כי לכל המערכות ביקום נטייה להגדיל את האנטרופיה (מדד לפיזור האנרגיה) שבהן. נטייה זו נובעת מהתנודות הבלתי-פוסקות של החלקיקים מהם מורכבים החומרים: נתון זה מכתיב את תופעת הפעפוע: עשן המוזרק אל תוך חדר, למשל, יתפזר במהרה בצורה שווה בכל החדר; חלקיקי העשן, אשר נדים ללא הרף בכל הכיוונים, מתפזרים אקראית בחלל, מבחינה סטטיסטית, הסיכוי כי חלקיקים אלו יתרכזו דווקא במקום אחד בחדר הוא מזערי; לפיכך מתפזר העשן - מידת הפיזור עולה - משמע האנטרופיה הכוללת עולה.
לצורך המחשת התופעה, נניח כי קיימים שני חללים אטוּמִים, שביניהם מחיצה נעה. פעפוע נוצר כתוצאה מתנועה הנגרמת עקב אנרגיה קינטית של המולקולות. המולקולות נעות ומתנגשות במחיצות ובינן לבין עצמן. כאשר המחיצה נייחת במקומה המולקולות יוצרות אחידות בצפיפותן בחלל בו הן נמצאות. כאשר מסירים את המחיצה המולקולות המתנגשות יכולות לנוע בכל המרחב החדש ולכן המולקולות מתפזרות מהאזור הצפוף לאזור הצפוף פחות. מכאן שניתן להגדיר את המונח פעפוע כך: "מעבר מולקולות ממקום שבו מספר ההתנגשויות של המולקולות גדול למקום שבו מספר ההתנגשויות של המולקולות קטן".
אפיון פיזיקלי > ניתוח כמותי של פעפוע חומרים

עם השנים התפתחו מודלים מתמטיים המאפשרים הערכה כמותית של תהליכי הדיפוזיה. החוקים הבסיסיים ביותר העומדים בבסיס התופעה נקראים חוקי הפעפוע של פיק הם שני חוקים שנתקבלו לראשונה על ידי הרופא והפיזיולוג הגרמני אדולף פיק ב־1855. פיק הראה כי התופעה של פעפוע מקבילה להתפזרות חום, ולכן באמצעות אימוץ משוואות החום ניתן לתאר באופן כמותי את הפעפוע.
אפיון פיזיקלי > ניתוח כמותי של פעפוע חומרים > החוק הראשון של פיק

חוק זה קובע כי הקשר בין השטף של חומר מסוים לריכוז שלו הוא קשר של נגזרת - השטף עומד ביחס ישר לגרדיאנט (נגזרת מרחבית) של הריכוז. במערכת בעלת מימד אחד נקבל: J=-D{\frac {\partial \phi }{\partial x}}כאשר  \ J הוא השטף הדיפוזיוני של כמות החומר,  \ D הוא קבוע הדיפוזיה,  \ \phi  הוא ריכוז החומר כתלות במקום, ו- \ x הוא המיקום.
במערכות בהן ריכוז החומר משתנה במספר ממדים, יש צורך להשתמש בפונקציות  \ \nabla  אשר מכלילה את הנגזרת הראשונה ולקבל:  J=\ -D\nabla \phi , כאשר  \ \nabla \phi  הוא הגרדיאנט של הריכוז.
קבוע הדיפוזיה  \ D הוא קבוע ניסיוני, אשר בתנאים המצייתים למשוואת איינשטיין-סטוקס הוא מתכונתי למהירות החלקיקים הדיפוזיוניים. מהירות החלקיקים תלויה בטמפרטורה, בצמיגות הנוזל ובגודל החלקיקים.
אפיון פיזיקלי > ניתוח כמותי של פעפוע חומרים > החוק השני של פיק

החוק השני של פיק מתאר מערכות שבהן ריכוז של חומר משתנה בזמן. ניסוחו:
כאשר  \ \phi  הוא ריכוז החומר,  \ t הוא הזמן,  \ D הוא קבוע הדיפוזיה ו- \ x הוא המיקום. ניתן לגזור את החוק השני של פיק מתוך החוק הראשון תוך שימוש במשוואת רציפות:
בהנחה שקבוע הדיפוזיה D אינו משתנה במרחב, ניתן לקבל את ניסוחו של חוק פיק השני, כפי שמופיע בראשית הפסקה.
במקרה הכללי בו הדיפוזיה איננה חד-ממדית אלא בעלת שני ממדים או יותר, החוק ינוסח בעזרת אופרטור הלפלסיאן:
כאשר קבוע הדיפוזיה קבוע במרחב, המשוואה הדיפרנציאלית תצטמצם לצורה הפשוטה יותר:  {\frac {\partial \phi }{\partial t}}=D\,\nabla ^{2}\,\phi \,\!.
חשיבות ושימושים

ישנן דוגמאות רבות לפעפוע ולחשיבותו בתעשייה הכימית והחומרים:
פעפוע של מזהם ליצירת מוליכים למחצה - לפעמים נקרא נידוף
פעפוע במתכות לשימור התכונות המכניות
איבוד גזים לסביבה מכלי אחסון על ידי פעפוע דרך דפנות הכלי כגון מימן ממכל פלדה
בתהליכי ספיחה שונים
פעפוע של חומרים דרך ממברנות מוצקות (למשל: פולימרים)
פעפוע גזים דרך מסנן קרמי מאפשר להפריד בין גזים שונים - הפרדת גזים
לתהליך הפעפוע חשיבות רבה בתחומי הביולוגיה כמאפשר מעבר חומרים הכרחיים וקיום החיים. לדוגמה החמצן שאנו נושמים אל תוך הריאות עובר בפעפוע מהנאדיות אל כלי הדם ומעשיר אותם בחמצן. פעפוע נוסף קורה בתהליך של נשימה תאית בכל התאים בגוף אשר קולטים חמצן מנימי הדם ובמקביל פולטים פחמן דו-חמצני. פינוי פסולת שונה כגון פחמן דו-חמצני נעשית גם היא באמצעות פעפוע.
תופעות רבות מחיי היום-יום נגרמות בשל פעפוע: התפזרות של עשן בחלל החדר, התפזרות של טיפת צבע במים ותפיחה של פירות וירקות לאחר שהושרו במים.
פעפוע במוצקים

הפעפוע במוצק מאוד איטי ביחס לפעפוע בנוזל ובגז.
לדוגמה שכבת עופרת ושכבת זהב בטמפרטורת החדר ולאחר 20 שנה יפעפעו ביניהן ותיווצר שכבת תערובת בעובי של כ-1 מילימטר.[דרוש מקור]
גורמים לקצב הפעפוע

ישנם מספר גורמים לקצב הפעפוע, להלן הגורמים המרכזיים:
שטח המגע - ככל ששטח המגע גדול יותר כך תהליך הדיפוזיה יתרחש באופן מהיר יותר.
המרחק שהחלקיקים עוברים - ככל שהמרחק יהיה קצר יותר כך הפעפוע יתרחש באופן מהיר יותר.
גודל החלקיקים - התהליך יתבצע באופן מהיר יותר ככל שהחלקיקים יהיו קטנים יותר.
טמפרטורת סביבה - ככל שטמפרטורת הסביבה גבוהה יותר כך הפעפוע מהיר יותר.
מפל ריכוזים - ההפרש בין הריכוז בתמיסה אחת לריכוז החומר בתמיסה האחרת, ככל שריכוז החומר קטן יותר כך הפעפוע מהיר יותר.
ראו גם

אוסמוזה
אפוזיה
יחס איינשטיין
אנדוציטוזה
חוק פיק
התרסקות מסוק נשיא איראן

| --- | --- |

מסוקו של נשיא איראן ביום ההתרסקות
 תאריך:  19 במאי 2024
 מיקום:  פרובינציית מזרח אזרבייג'ן
 גורם:  בחקירה
 קואורדינטות:  38°43′08″N 46°39′17″E﻿ / ﻿38.718888888889°N 46.654722222222°E﻿ / 38.718888888889; 46.654722222222
 הרוגים:  9 
 ניצולים:  0 
 המעורבים באסון

 סוג:  מסוק בל 212
 נוסעים:  נשיא איראן-אבראהים ראיסי שר החוץ של איראן חוסיין אמיר עבדאללהיאן
 הרוגים:  כל יושבי המסוק
  (למפת איראן מוגדלת) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פקיסטן טורקמניסטן אוזבקיסטן אזרבייג'ן ארמניה טורקיה עיראק כווית ערב הסעודית  קטר איחוד האמירויות הערביות ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןהתרסקות מסוק נשיא איראן(למפת איראן רגילה) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פק. טורקמניסטן או. אזר. א. ט. עיראק כ. ערב הסעודית  ק. אי. ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןהתרסקות מסוק נשיא איראן
 
התרסקות מסוק נשיא איראן הייתה התרסקות מסוק שאירעה ב-19 במאי 2024. על המסוק, מדגם בל 212, היו תשעה נוסעים, ובכללם נשיא איראן אבראהים ראיסי ושר החוץ האיראני חוסיין אמיר עבדאללהיאן. המסוק נחת נחיתת חירום בוורזקאן, בדרכו לטהראן. מיד לאחר הנחיתה אבד עמו הקשר. לאחר לילה של חיפושים, צוותי החילוץ איתרו את גופותיהם של הנוסעים.
הטיסה

בבוקר 19 במאי 2024 יצאו נשיא איראן אבראהים ראיסי, שר החוץ האיראני חוסיין אמיר עבדאללהיאן ואישים איראנים אחרים לפגישה עם נשיא אזרבייג'ן אילהם אלייב בגבול בין המדינות, לרגל חנוכת סכר במקום.
לאחר הפגישה עלו על מסוק בל 212 שנועד להשיבם לטהראן. סביב השעה 16:30 שעון איראן החלו דיווחים כי בהגיע המסוק לוורזקאן שבאזור מזרח אזרבייג'ן בצפון-מערב איראן, הוא נחת נחיתת חירום והקשר עימו אבד. שני מסוקים אחרים, שהיו חלק מהשיירה, נחתו בשלום. בהמשך התברר כי המסוק התרסק ביער.
נוסעי המסוק שהתרסק:
אבראהים ראיסי – נשיא איראן
חוסיין אמיר עבדאללהיאן – שר החוץ האיראני
מוחמד עלי אל-האשם – נציג המנהיג העליון בפרובינציית מזרח אזרבייג'ן, האימאם של יום שישי של העיר תבריז
ד"ר מאלכ רחמתי – מושל פרובינציית מזרח אזרבייג'ן
הגנרל סייד מהדי מוסווי – אחראי אבטחת הנשיא
הטייס אל"ם טאהר מוסטפאווי
עוזר טייס אל"ם מוחסן דאריאנוש
מכונאי המטוס רס"ן בהרוז קדימי
שומר ראש נוסף ששמו לא פורסם
נסיבות ההתרסקות

לפי התחקיר באיראן, המסוק התרסק כתוצאה מהתנגשות בצלע הר, וזאת בשל מזג האוויר הקשה והערפילי באזור. על רקע שמועות כי ישראל אחראית לאירוע, גורמים בישראל הכחישו מעורבות בפרשה. לאחר מבצע התפוצצות זימוניות חזבאללה, בכירים באיראן טענו כי ראיסי החזיק זימונית וייתכן שהתרסקות המסוק נבעה מפיצוץ הזימונית.
חיפוש המסוק ואיתור הנספים

לאחר שנותק הקשר עם המסוק הגיעו לאזור הנחיתה צוותי חילוץ של הסהר האדום וכן כוחות צבא ומשטרה כדי לחפש את המסוק ואת מי שהיה על סיפונו. ערפל כבד ששרר במקום ההתרסקות הקשה על צוותי החילוץ לאתר את המסוק. ערוץ משמרות המהפכה העלה דגל שחור לשידורי הטלוויזיה.
סוכנות הידיעות האיראנית ISNA דיווחה על ידיעות לא מאומתות שלפיהן המסוק לא היה בתמונת המכ"ם במשך זמן מה. עוד דווח כי המסוק שנשא את ראיסי ושאר חברי המשלחת התרסק ביערות "בלתי נגישים" של פירדאווד.
בשל ניתוק הקשר הממושך עם המסוק, וכן התנאים המטאורולוגיים והטופוגרפיים הקשים, דווח על חשש כבד לחייו של הנשיא. לאחר מכן, בשעות הבוקר המוקדמות של 20 במאי 2024, הודיעה איראן שהמסוק נמצא, וכי כל נוסעיו נספו בהתרסקות.
גופותיהם של ראיסי ושל עבדוללהיאן נשרפו מעבר ליכולת לזהותם על-פי המראה שלהם. ראיסי זוהה על-פי הטבעת שלו, ועבדוללהיאן זוהה על-פי השעון שלו.
בעקבות האירוע

בעקבות התרסקות מסוקו של נשיא איראן, הכריז המנהיג העליון של איראן, עלי ח'אמנאי, על חמישה ימי אבל ברחבי איראן. בסוריה ובלבנון הוכרזו שלושה ימי אבל. מנגד, איראנים רבים ממתנגדי המשטר האיראני, שעזבו את המדינה, הביעו שמחה על מותו. בין השאר, איראנים גולים חגגו את מותו של ראיסי ליד שגרירויות איראן בברלין ובלונדון. גם באיראן רבים ממתנגדי המשטר חגגו בסתר את מותו. כוחות לדיכוי הפגנות נפרסו ברחבי המדינה.
הערות שוליים

1 2  ליאור בן ארי, איראן מודיעה רשמית: נשיא המדינה ראיסי ושר החוץ נהרגו בהתרסקות המסוק, באתר ynet, 20 במאי 2024
↑  Abubakr Al-Shamahi,Usaid Siddiqui,Maziar Motamedi, Iran president, foreign minister on missing helicopter after ‘hard landing’, Al Jazeera (באנגלית)
↑  מסוק ועליו נשיא איראן ביצע נחיתת חירום | טרם ברור מצבו של ראיסי,  באתר כיפה, 19 במאי 2024
↑  גיא אלסטר‏, מסוקו של הנשיא ראיסי התרסק, באיראן חוששים לגורלו, באתר וואלה, 19 במאי 2024
1 2  ניצן קידר, איראן מודיעה רשמית: נשיא המדינה ראיסי ושר החוץ נהרגו בהתרסקות המסוק, באתר ערוץ 7, 19 במאי 2024
1 2 3 4 5 6 7 8 9  اسامی شهدای حادثه سقوط بالگرد +جزئیات, www.khabaronline.ir, ‏2024-05-20 (בפרסית)
1 2  تصاویر ۲ خلبان شهید شده در حادثه بالگرد حامل رئیس جمهور, www.khabaronline.ir, ‏2024-05-20 (בפרסית)
1 2 3  اسامی ۳ خلبان شهید شده در سانحه بالگرد رئیس جمهور, www.khabaronline.ir, ‏2024-05-20 (בפרסית)
↑  מעריב אונליין, ‏התרסקות המסוק של נשיא איראן: אלו תוצאות התחקיר הראשוני, באתר מעריב אונליין, 23 במאי 2024
↑  איתמר אייכנר, בישראל מעריכים שראיסי נהרג: "אין לנו שום קשר להתרסקות המסוק", באתר ynet, 19 במאי 2024
↑  שחר קליימן, בכיר איראני: "הפיצוץ של מכשירי הביפר הוא אחד התרחישים להריגתו של הנשיא ראיסי", באתר ישראל היום, 22 בספטמבר 2024
↑  התרסקות מסוקו של ראיסי: "עומדים בפני אירוע בטחוני גדול", באתר "סרוגים", 19 במאי 2024
↑  סוכנויות הידיעות, ‏מסוק ובו נשיא איראן ושר החוץ התרסק, כוחות חילוץ מתקשים להגיע למקום, באתר מעריב אונליין, 19 במאי 2024
↑  ניצן קידר, הערכה במערב: נשיא איראן נהרג בהתרסקות המסוק, באתר ערוץ 7, 19 במאי 2024
↑  גיא אלסטר‏, גורם איראני: חיי הנשיא ראיסי ושר החוץ האיראני בסכנה בעקבות תאונת מסוק, באתר וואלה, 19 במאי 2024
↑  ליאור בן ארי, חגי לפ, סוכנויות הידיעות, איראן מאשרת: "חשש לחיי הנשיא ראיסי ושר החוץ שלו בעקבות התרסקות המסוק", באתר ynet, 19 במאי 2024
↑  חדשות קול חי, בזכות שעון וטבעת: כך זוהתה גופתו של נשיא איראן, באתר רדיו קול חי, ‏2024-05-25
↑  שמעון הללי, בעקבות מותו של נשיא איראן: חמינאי מכריז על 5 ימי אבל במדינה, באתר עכשיו 14, 20 במאי 2024
↑  ליאור בן ארי והסוכנויות, איראן ו"ציר ההתנגדות" באבל, זה היורש הזמני של ראיסי: "נמשיך את דרכו בלי בעיות", באתר ynet, 20 במאי 2024
↑  ynet והסוכנויות, "רצח את הילדים שלנו": מתנגדי המשטר חגגו את מות ראיסי עם זיקוקים ודגל ישראל, באתר ynet, 20 במאי 2024
↑  דודי פטימר, ‏אחרי מות ראיסי, באיראן חוגגים ומפחדים: “פתחנו שמפניה כשנודע שהוא באמת מת", באתר מעריב אונליין, 21 במאי 2024
↑  ניצן צבי כהן, ‏פעיל אופוזיציה בראיון מאיראן: "כוחות לדיכוי הפגנות נפרשו, האינטרנט הואט", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 20 במאי 2024
נשיא איראן אבראהים ראיסי (מימין) ונשיא אזרבייג'ן אילהם אלייב בפגישה מספר שעות לפני ההתרסקות.
גרפיטי של האמן האירני-אמריקני הומן חלילי בקריית המלאכה תל אביב, בעקבות מותו של ראיסי.
אפוטרופסות

אפוטרופסות הוא מוסד שבו אדם או תאגיד ממונה כמקבל החלטות על אדם אחר. מוסד האפוטרופוסות נועד לתת מענה למצבים שבהם אנשים הוגדרו על ידי בית המשפט כמי שאינם מסוגלים לדאוג לעניינם, והם זקוקים לאדם אחר (או גוף) שיפעל במקומם ועבורם. בניגוד לחשיבה המקובלת, העובדה שאדם אינו מחזיק במסוגלות לדאוג לענייניו אינה מחייבת כי יוכרז כ"פסול דין" על ידי בית המשפט, ואכן, בדרך כלל, צו המינוי במדינת ישראל אינו כולל הכרזתו של מי שמונה עליו אפוטרופוס כ"פסול דין".
נכון לשנת 2019, כמחצית מהאפוטרופסות על בגירים בישראל היא על אנשים זקנים (גיל 65 ומעלה). כיום קיימות אפשרויות חליפיות למוסד האפוטרופסות, שהן עדיפות בדרך כלל.
רקע היסטורי ומשפטי

ההיסטוריה רצופה במצבים של חוסר-שוויון של קבוצות שהוגדרו כשונות ועל כן כנחותות. נשים, עבדים, מיעוטים לאומיים, אתניים וגזעיים, זקנים וילדים – כולם התמודדו בעבר עם הנחה בדבר חוסר מסוגלות אשר תורגמה לסטטוס משפטי נחות ולכשרות משפטית מוגבלת. במרבית מדינות העולם הייתה לנשים כשרות משפטית מוגבלת והן לא יכלו להצביע בבחירות, להיות בעלות רכוש ואף לא להחזיק במשמורת על ילדיהן.
בחוק הרומי הגבילה האפוטרופסות את כשרותם של עבדים, נשים, ילדים ונתינים זרים מלבצע פעולות כלכליות. אף נקבע כי אדם בגיר שימצא כ"שוטה", יושם תחת אפוטרופסות אביו או בני משפחתו אשר מצד אביו. החוק הרומי הבחין בין שני מונחים שונים של אפוטרופסות. Curator ו-Tutor. טוטור הוא אפוטרופוס על קטינים (בנות עד היותן בנות 12 ובנים עד היותם בני 14). קורטור הוא אפוטרופוס על אנשים מעל גיל 14 שעדיין לא הגיעו לבגרות משפטית (גיל 25 ברומי) ועל מטורפים ובזבזנים.
בימי הביניים, במסגרת החוק האנגלי הקדום, הוגדרו שתי קבוצות עיקריות שלהן מונה אפוטרופוס: "המפגרים" (Idiots) שכללו את אלה שנולדו עם מוגבלות שכלית, ו"המשוגעים" (Lunatics), אשר איבדו את צלילות דעתם במהלך חייהם. כל מי שחבר מושבעים מקומי מצא אותו כ"משוגע" או "מפגר", הושם תחת אפוטרופסות המלך או בא כוחו. על רקע המשטר הפאודלי ששרר באותה תקופה, הייתה מטרת הליך האפוטרופסות בעיקרה הגנה על הרכוש והקרקע של אותם אנשים מפני השתלטות של בעלי אחוזות סמוכים. ההתפתחות הבאה במשפט האנגלי התרחשה רק במאה ה-19, עם פריצת מדע הרפואה והפסיכיאטריה והיכולת להבין ולטפל במחלות נפש. עקב כך שונו החוקים הנוגעים לאפוטרופסות, כך שההחלטה על מינוי אפוטרופוס הועברה לידי "מומחה מטעם בית המשפט" – רופא או פסיכיאטר. כמו כן, הגדרת קבוצת האנשים שלגביהם ניתן היה למנות אפוטרופוס הורחבה באופן ניכר וכללה לא רק את המפגרים או המשוגעים, אלא גם את השתויים, המכורים לסמים, החולים, ולראשונה – גם את הזקנים. המודל הרפואי אשר נתן את הכוח להכריע בצורך במינוי אפוטרופוס בידי מומחים רפואיים, שלט במשפט האנגלי עד לפני זמן לא רב, ובישראל הוא ממשיך לחול למעשה עד עצם היום הזה.
בעקבות מלחמת העולם השנייה, ובעיקר בשנות ה-60 של המאה העשרים, החלה להימתח ביקורת קשה ביותר על החקיקה המאפשרת מינוי אפוטרופוס על אנשים בגירים. ההיסטוריה של השחורים בארצות הברית נטועה במאבק על הזכות להכרה משפטית של האדם השחור כשווה זכויות. עם התפתחות תנועת זכויות האזרח בארצות הברית, נחשפו פגיעות קשות הנגרמות לחירות הפרט כדוגמת אפוטרופסות. החל משנות השבעים של המאה העשרים, מתפתחת גישה ביקורתית של פעילים עם מוגבלות בארצות דוברות אנגלית ובסקנדינביה, אשר טוענת כי מקורה של המוגבלות אינה רק בפתולוגיה של היחיד, כי אם בפער שבין האדם לסביבתו. קבוצה זו קידמה גישה אחרת הידועה כמודל החברתי, מודל ביקורתי אשר מדגיש את החסמים שמונעים מאנשים עם מוגבלויות להשתתף באופן פעיל בחברה ולממש את זכויותיהם. על פי גישה זו, על החברה להנגיש את כלל מוסדותיה ושירותיה כדי לאפשר הכללה מלאה של אנשים עם מוגבלויות. בשנת 2001 החל תהליך באו"ם של חקיקת "אמנה לזכויות אדם של אנשים עם מוגבלויות", שארך כחמש שנים עד גיבוש נוסח סופי. האמנה מושתתת על עקרונות המודל החברתי למוגבלות וביניהם: כבוד לאוטונומיה של הפרט ולזכותו לקבל את ההחלטות על חייו. ישראל, אשר הייתה שותפה אקטיבית בניסוח האמנה, אשררה אותה ב-28 בספטמבר 2012.
סעיף 12 באמנה מתייחס לחובה לעבור ממודל של "קבלת החלטות חלופית" (אפוטרופסות) לקבלת החלטות נתמכת תוך שמירת הכשרות המשפטית המלאה של האדם.
חלופות לאפוטרופסות

עיון בספרי החוקים של מדינות מערביות רבות כגון קנדה, ארצות הברית, גרמניה, שוודיה ויפן מגלה, כי בכולן התרחשה רפורמה משפטית משמעותית בתחום חוקי האפוטרופסות. ישנה מגמה לצמצם את השימוש באפוטרופסות ולפתח כלים חלופיים שיאפשרו הגנה ללא שלילת זכויות אדם. בישראל כיום קיימות שתי אפשרויות חליפיות למוסד האפוטרופסות: קבלת החלטות נתמכת ו"יפוי כוח מתמשך". ייפוי כח מתמשך הוא כלי תכנון משפטי שבו האדם ("הממנה") קובע את זהות האדם או האנשים שיטפלו בו ("הממונה") והוא מסדיר מראש במסגרת הנחיות ברורות, כיצד ואיך הוא בוחר שינהלו את חייו ביום שיוכרז כי אינו יכול עוד לנהל את ענייניו. יש הרואים בכך סוג של מינוי של "אפוטרופוס עתידי" בו לאדם ניתנת הבחירה לזהותם של מיופי הכוח העתידים שלו.
המצב בישראל

הורים נחשבים אפוטרופסים טבעיים של ילדיהם הקטינים. לגבי אדם בגיר הזקוק לאפוטרופוס, בית המשפט לענייני משפחה ממנה אפוטרופוס שתפקידו לקבל החלטות במקום האדם החסוי בפעולות משפטיות ובכל עניין, לפי הסמכויות שבית המשפט העניק לו, תוך שמירה מתמדת על טובת אותו אדם ועל מימוש רצונותיו.
האפוטרופסות נועדה במקורה לסייע לאנשים שאינם מסוגלים לדאוג לענייניהם ולהגן עליהם מפני ניצול ופגיעה של אחרים, או מפני פגיעה שלהם בעצמם. ואולם, המוסד זוכה לעיתים לביקורת בשל מה שמתואר כהפיכתו לכלי המגביל את זכויותיהם ואת חירותם של אנשים לקבל החלטות בנוגע לגופם, לרכושם או לבצע פעולות בקשר אליהם.
במדינת ישראל, האפוטרופסות עצמה אין בה כדי להפוך אדם לבלתי כשיר מבחינה משפטית: כשרותו המשפטית של אדם נשללת רק עם הכרזתו כפסול דין. לעומת זאת, ישנן מדינות שבהן האפוטרופסות טומנת בחובה גם שלילת כשרות משפטית. במדינות אלה, פגיעת מוסד האפוטרופסות באנשים עשויה להיות מרחיקת לכת עוד יותר.
המצב בישראל > הגדרות חסוי ואפוטרופוס

חסוי - אדם תחת אפוטרופסות, כלומר מי שבית המשפט מינה לו אפוטרופוס או מי שבית המשפט רשאי למנות לו אפוטרופוס. על פי החוק, בבואו למנות אפוטרופוס, בית המשפט ישקול את טובתו של החסוי, משפחתו והחברה, אל מול שלילת חירותו ועצמאותו של החסוי. בתיקון לחוק האפוטרופסות שהתקבל בשנת 2017, המונח "חסוי" הוחלף במונח "אדם שמונה לו אפוטרופוס", וכמו כן הושם דגש על מימוש רצונו של האדם ולא רק על שמירה על טובתו. לעיתים קיימת סתירה בין רצונו של אדם לטובתו (למשל אדם שרצונו הוא לצרוך סמים, ואילו טובתו מונגדת לכך), ואז על האפוטרופוס להכריע בשאלה מי מהם עדיף.
זאת בניגוד לחוק במדינות רבות בעולם, לפיו על האפוטרופוס לפעול לפי רצונו של האדם, או לפחות רצונו המשוער.
אפוטרופוס - אחראי על מי שאינו מסוגל לדאוג לענייניו. בארצות הברית המונח המקביל לאפוטרופוס הוא Legal guardian. מקור המילה העברית במילה היוונית επιτροπος (אפיטרופוס) - שמשמעותה "ממונה". במילוי תפקידיו חייב האפוטרופוס לנהוג לטובת החסוי כדרך שאדם מסור היה נוהג בנסיבות העניין.
הורה הוא אפוטרופוס טבעי של ילדו עד גיל 18, ולאחר מכן ניתן להאריך את האפוטרופסות רק על פי הוראת בית משפט. ישנם מקרים בהם בית המשפט קובע כי הורה אינו יכול לשמש כאפוטרופוס ובית המשפט עלול לשלול את מעמד האפוטרופוס מהורים שאינם ממלאים את חובתם כלפי ילדיהם או למנות אדם נוסף כאפוטרופוס.
אפוטרופוס על פי מינוי - אדם או תאגיד (עמותה, כגון הקרן לטיפול בחסויים), או האפוטרופוס הכללי (האחרון לרוב אינו משמש כאפוטרופוס אף על פי שהאופציה הזו קיימת בחוק), שבית המשפט מינה לדאוג לצרכיו ולרווחתו של אדם שאינו מסוגל לדאוג בעצמו לענייניו, כולם או מקצתם.
לנפגעי שואה ניתן למנות כאפוטרופוס ועדת אפוטרופסות לנפגעי השואה, שבהרכבה חברים נציג משרד הבריאות ונציג גוף המטפל בענייני נפגעי השואה.
המצב בישראל > היחסים בין החסוי והאפוטרופוס

היחסים בין החסוי לבין האפוטרופוס הם יחסי נאמנות והאפוטרופוס הוא נאמן מיוחד החב בחובות אמון מוגבלות כלפי האדם שעליו מונה כאפוטרופוס. על פי פסיקת בתי המשפט, חובת האמונים של האפוטרופוס כוללת בחובה את האיסור להימצא בניגוד עניינים בין האינטרס האישי שלו וטובתו של האדם שעליו מונה כאפוטרופוס. בפסק דין בפרשת ר' שניתן לאחרונה בבית המשפט המחוזי בתל אביב, נקבע כי האיסור על הימצאות במצב של חשש לניגוד עניינים חל על כל סוגי האפוטרופוסים, בין אם מדובר באפוטרופוס לרכוש ובין אם מדובר באפוטרופוס לגוף. במסגרת פסק הדין בוטלה מתנה שהעניקה אשה לאחיה אשר מונה עליה כאפוטרופוס לגוף, בשל ניגוד העניינים המובנה שבו נמצא. בין חובותיו של האפוטרופוס על פי החוק ניתן למנות את חובתו של האפוטרופוס לשמוע את דעת החסוי ואילו החסוי חייב למלא אחרי הוראות האפוטרופוס בנושאים שנמצאים תחת אחריותו. במקרה של מחלוקת בין הצדדים – יכולים האדם שמונה לו אפוטרופוס ו/או האפוטרופוס לפנות לבית המשפט ולבקש את התערבותו והכרעתו.
אדם אשר מינו לו אפוטרופוס יכול להגיש בקשה לבית המשפט לבטל את האפוטרופסות, לצמצם אותה או להחליף אותה:
אדם יכול לבקש כי האפוטרופסות עליו תבוטל וכי הוא יהיה עצמאי לחלוטין.
אדם יכול לבקש כי האפוטרופסות עליו תצומצם כך שהוא יישאר עם אפוטרופוס לרכוש אך ללא אפוטרופוס לעניינים אישיים.
אדם יכול לבקש כי חבר קרוב יהיה אפוטרופוס שלו במקום קרוב משפחה.