BRICS
התפתחויות

פורום BRICS, ארגון בין-לאומי עצמאי המעודד שיתוף פעולה מסחרי, פוליטי ותרבותי בין מדינות BRICS, הוקם בשנת 2011. ביוני 2012 הבטיחו מדינות BRICS 75 מיליארד דולר כדי להגביר את כוח ההלוואות של קרן המטבע הבין-לאומית. אולם הלוואה זו הייתה מותנית ברפורמות הצבעה של קרן המטבע הבין-לאומית. בסוף מרץ 2013, במהלך פסגת ה-BRICS החמישית בדרבן, דרום אפריקה, הסכימו המדינות החברות ליצור מוסד פיננסי עולמי שנועד לשתף פעולה עם קרן המטבע הבין-לאומית והבנק העולמי. לאחר מפגש הפסגה הצהירו ה-BRICS כי הם מתכננים לסיים את הסדרי הבנק החדש לפיתוח זה עד 2014. עם זאת, מחלוקות הנוגעות לחלוקת נטל ומיקום האטו את ההסכמים.
בישיבת מנהיגי BRICS בסנט פטרבורג בספטמבר 2013, התחייבה סין להעביר 41 מיליארד דולר לקופה המשותפת; ברזיל, הודו ורוסיה 18 מיליארד דולר כל אחת; ודרום אפריקה 5 מיליארד דולר. סין, המחזיקה בעתודות המט"ח הגדולות בעולם ותורמת את עיקר התשלומים, רוצה תפקיד ניהולי משמעותי יותר, אמר אחד מבכירי BRICS. סין גם רוצה להיות המיקום המרכזי של המוסדות. "ברזיל והודו רוצות שההון הראשוני יחולק באופן שווה. אנחנו יודעים שסין רוצה יותר", אמר גורם ברזילאי. "עם זאת, אנו עדיין במשא ומתן, עדיין אין מתחים". ב-11 באוקטובר 2013 אמר שר האוצר ברוסיה, אנטון סילואנוב, כי יצירת קרן של 100 מיליארד דולר המיועדת לשוקי מטבעות יציבים תינקט בתחילת 2014. הברזילאי שר האוצר, גואידו מנטגה, הצהיר כי הקרן תיווצר עד מרץ 2014. עם זאת, עד אפריל 2014, טרם הוקמה מאגר העתודה למטבע ובנק הפיתוח, והתאריך נדחה מחדש לשנת 2015. אחד המניעים של בנק הפיתוח של BRICS הוא שהמוסדות הקיימים נהנים בעיקר מתאגידים מחוץ ל-BRICS, והמשמעות הפוליטית בולטת מכיוון שהוא מאפשר למדינות החברות ב-BRICS "לקדם את האינטרסים שלהן בחו"ל ... ויכול להדגיש את עמדותיהן של מדינות שמתעלמים מדעתן לעיתים קרובות על ידי עמיתיהם האמריקאים והאירופאים המפותחים".
במרץ 2014, בפגישה בשולי פסגת האבטחה הגרעינית בהאג, פרסמו שרי החוץ של BRICS הודעה ש"ציינה בדאגה את ההצהרה התקשורתית האחרונה על פסגת ה-G20 הקרובה שתתקיים בבריסביין בנובמבר 2014. האפוטרופסות של ה-G20 שייכת לכל המדינות החברות באופן שווה, ואף מדינה יחידה לא יכולה לקבוע באופן חד-צדדי את אופיו". לאור המתחים סביב סיפוח חצי האי קרים על ידי רוסיה בשנת 2014, ציינו השרים כי "הסלמה של שפה עוינת, סנקציות וסנקציות נגדיות וכוח אינה תורמת לפתרון בר-קיימא ושלווה, על פי החוק הבין-לאומי, כולל העקרונות והמטרות אמנת האו"ם." זאת בתגובה להודעתה של שרת החוץ האוסטרלית ג'ולי בישופ, שאמרה קודם לכן כי ייתכן שנאסר על נשיא רוסיה ולדימיר פוטין להשתתף בפסגת ה-G20 בבריסביין.
ביולי 2014 טענה נגידת הבנק המרכזי הרוסי, אלווירה נבילינה, כי "BRICS שותפה להקמת מערכת החלפות רב-צדדיות שתאפשר העברת משאבים למדינה כלשהי, במידת הצורך" במאמר שהסיק כי "אם המגמה הנוכחית תימשך, בקרוב הדולר יינטש על ידי רוב הכלכלות הגלובליות המשמעותיות והוא ייזרק ממימון הסחר העולמי."
בסוף השבוע של ה-13 ביולי 2014, כאשר נערך משחק הגמר של מונדיאל, ולפני פסגת BRICS פורטאלזה, פגש פוטין את מנהיגו העמית דילמה רוזף כדי לדון בבנק הפיתוח של BRICS, ולחתום על הסכמים דו-צדדיים אחרים לגבי נושאים כמו הגנה, גז וחינוך. רוזף אמר כי מדינות ה-BRICS "הן מהגדולות בעולם ואינן יכולות להסתפק באמצע המאה ה-21 בתלות כלשהי". אחרי פסגת פורטלזה התקיימה פגישת BRICS עם איגוד דרום אמריקה. נשיא האומות בברזיליה, שם הוצגו בנק הפיתוח והקרן המוניטרית. לבנק הפיתוח יהיה הון של 50 מיליארד דולר כאשר כל מדינה תתרום 10 מיליארד דולר, בעוד שרשות הקרן המוניטרית יעמדו 100 מיליארד דולר.
ב-15 ביולי, היום הראשון של פסגת ה-BRICS השישית בפורטאלזה, ברזיל, חתמה קבוצת הכלכלות המתעוררות על המסמך המיוחל להקמת בנק הפיתוח החדש של 100 מיליארד דולר (לשעבר "בנק הפיתוח של BRICS") וכן מאגר מטבעות רזרבה בשווי של עוד 100 מיליארד דולר. כמו כן הוטבעו מסמכים על שיתוף פעולה בין סוכנויות אשראי ייצוא של BRICS והסכם שיתוף פעולה בנושא חדשנות.[דרוש מקור]
בסוף אוקטובר 2014 צמצמה ברזיל את אחזקותיה בניירות ערך ממשלתיים בארצות הברית ל-261.7 מיליארד דולר; הודו, 77.5 מיליארד דולר; סין, 1.25 טריליון דולר; דרום אפריקה, 10.3 מיליארד דולר.
במרץ 2015 הצהיר מורגן סטנלי כי הודו ואינדונזיה נמלטו מה"חמישה השברירית" (חמשת השווקים המתעוררים הגדולים עם המטבעות השבירים ביותר) על ידי נקיטת רפורמות כלכליות. בעבר, באוגוסט 2013 דירג מורגן סטנלי את הודו ואינדונזיה, יחד עם ברזיל, טורקיה ודרום אפריקה, כ"חמש השבריריות" בשל המטבעות הפגיעים שלהן. אך מאז, הודו ואינדונזיה שיפצו את כלכלותיהן, והשלימו 85% ו-65% מההתאמות הדרושות בהתאמה, בעוד שברזיל השיגה רק 15%, טורקיה רק 10% ודרום אפריקה אפילו פחות.
לאחר מפגש הפסגה ב-2015 ערכו שרי התקשורת של המדינות השונות, על פי הצעה רוסית, מפגש פסגה ראשון בין צוותיהם במוסקבה באוקטובר, והשר המארח, ניקולאי ניקיפורוב, העלה יוזמה נוספת לחזק את מגזרי טכנולוגיית המידע שלהם ולאתגר את המונופול של ארצות הברית במגזר.[דרוש מקור]
מאז 2012, קבוצת מדינות BRICS מתכננת מערכת כבלי תקשורת תת-מימית של סיבים אופטיים לשאת תקשורת בין מדינות BRICS, המכונה כבל BRICS. חלק מהמוטיבציה לפרויקט היה ריגול של הסוכנות לביטחון לאומי של ארצות הברית בכל התקשורת שזרמה פנימה ומחוצה לה.
באוגוסט 2019 חתמו שרי התקשורת של מדינות BRICS על כתב כוונה לשתף פעולה בתחום טכנולוגיית המידע והתקשורת. הסכם זה נחתם במהדורה החמישית של ישיבת שרי התקשורת של מדינות החברות בקבוצה. ההסכם נחתם בישיבתו החמישית של שר התקשורת של BRICS שהתקיים בברזיליה.
באוגוסט 2023 דנו נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין ונשיא איראן, אבראהים ראיסי, באפשרות לצרף את איראן לארגון מדינות BRICS. בהמשך הזמין הארגון להצטרף אליו את ארגנטינה, מצרים, איראן, אתיופיה, ערב הסעודית ואיחוד האמירויות הערביות.
ב-1 בינואר 2024 הצטרפו לארגון המדינות הבאות: מצרים, איראן, איחוד האמירויות ואתיופיה.
בראש נשיאות הארגון בשנת 2024 תעמוד רוסיה. פוטין הצהיר כי במהלך הנשיאות של רוסיה בארגון השנה, היא מתכננת להגביר את פעילותו של הארגון במערכת המוניטרית והפיננסית הבין-לאומית ולקדם פעילויות אקטיביות יותר במטבעות לאומיים במקום בדולר.