stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמא סדרתית

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  ג'ון ווטרס 
 הופק בידי:  ג'ון פידלר, מרק טרלוב
 תסריט:  ג'ון ווטרס 
 עריכה:  ג'אניס המפטון
 שחקנים ראשיים:  קתלין טרנר סם ווטרסטון ריקי לייק מת'יו לילארד
 מוזיקה:  בסיל פולדוריס 
 צילום:  רוברט מ. סטיבנס 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  Savoy Pictures
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  13 באפריל 1994
 משך הקרנה:  95 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט קומדיה, מותחן קומי 
 תקציב:  13,000,000 דולר
 הכנסות:  7,800,000 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   serialmom
 דף הסרט ב־IMDb
 
אמא סדרתית (באנגלית: Serial Mom) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת קומדיה שחורה וסרט פשע משנת 1994 שנכתב ובוים על ידי ג'ון ווטרס, עם קתלין טרנר וסם ווטרסטון בתפקידים הראשיים.
הסרט מגולל את סיפורה של עקרת בית במשפחה נורמטיבית, שהופכת לרוצחת סדרתית המחסלת את כל מי שמרגיז אותה.
בסרט משתתפת סוזן סומרס (הידועה מהסדרה "שלושה בדירה אחת)" בתפקיד עצמה וכן פטי הרסט בתפקיד אחת המושבעים.
הסרט קיבל בתחילה ביקורות מעורבות, אבל עם הזמן הוא הפך לסרט פולחן בארצות הברית.
תקציר העלילה

משפחת סאטפין גרה בפרוור מטופח בבלטימור. האם בוורלי (קתלין טרנר) היא עקרת בית וצפרית. האב יוג'ין (סם ווטרסטון) הוא רופא שיניים והילדים צ'יפ (מת'יו לילארד) ומיסטי (ריקי לייק) הם תלמידי תיכון.
בוורלי אוהבת לצפות עם בנה צ'יפ בטלוויזיה בסרטי אימה בהם יש רציחות והתעללויות. בבית יש לה אופי נוח, אבל יש לה צד נוסף ומאיים: היא מטרידה ואף מחסלת, כל מי שמרגיז אותה.
את שכנתה דוטי הינקל (מינק סטול) היא מטרידה בשיחות טלפון שבהן היא מטיחה בה קללות.
מר סטאבין, המורה למתמטיקה של צ'יפ מתלונן בפניה שצ'יפ מכור לסרטי אימה. זה מרגיז אותה והיא דורסת אותו במכוניתה ומוודאת הריגה בדריסה נוספת. בחורה מכורה למריחואנה עדה לדריסה.
מיסטי עצובה בגלל שחברה קרל עזב אותה לטובה נערה אחרת. בוורלי הולכת עם שכנתה גב' אקרמן לשוק פשפשים שם רוכשת אקרמן מוט חד לניקוי קמין. לפתע מופיע קרל עם חברתו החדשה. היא עוקבת אחריו לשירותים ודוקרת אותו למוות.
בוורלי מתכננת ללכת לצפות בצפורים עם בעלה בשבת. התוכנית לא יוצאת לפועל, כי ברגע האחרון יוג'ין נאלץ לטפל בשיניו של ראלף סטרנר. בתגובה בוורלי דוקרת את אשתו למוות במספריים, ומשליכה עליו מזגן והורגת גם אותו.
השוטרים חושדים בבוורלי שהיא רוצחת סדרתית אבל אין להם הוכחות מספיקות, עד שהם מוצאים את טביעות אצבעותיה אצל הזוג סטרנר. ביום ראשון בבוקר משפחת סאטפין הולכת לכנסייה. בשלב מסוים השוטרים עומדים לעצור את בוורלי, אך היא מתחמקת ומגיעה לספריית קלטות וידאו בה עובד צ'יפ.
נכנסת גברת ג'נסון להחליף קלטת וצ'יפ קונס אותה בדולר כי לא החזירה את הקלטת להתחלה. זה מרגיז אותה והיא מכנה אותו "בן של פסיכופתית". היא נוסעת לביתה עם הקלטת של הסרט "אנני" ובוורלי אחריה. כשג'נסון שרה את "Tomorrow" הולמת בה בוורלי בשוק צלויה של כבש והורגת אותה.
סקוטי (ג'סטין ואלין) החבר של צ'יפ, עוקב אחריה ורואה את הרצח. היא מבחינה בו ומתחילה לרדוף אחריו מתנהל מרדף מכוניות בעיר עד שסקוטי מגיע למועדון צעירים בו מופיעה להקה. בברלי נכנסת אחריו ומבעירה אותו בנוזל דליק. כולם חושבים שזה חלק מההופעה. שם היא נעצרת על ידי המשטרה אבל כל הצעירים מריעים לה, מודפסות חולצות עם שמה ועומד להיות מופק סרט אודותיה, כאשר את דמותה עתידה לגלם סוזן סומרס.
במשפט מגינה בוורלי על עצמה ועושה צחוק מכל עדי התביעה. את הנערה שראתה את דריסת המורה היא פוסלת בטענה שהיא הייתה בהשפעת מריחואנה. היא מתגרה בדוטי וגורמת לה לקלל ולהיפסל באשמת בזיון בית הדין. את גב' אקרמן היא פוסלת בטענה שאינה ממחזרת אשפה. את האדם שראה אותה בחדר השירותים עם קרל, היא מגרה בתנועות רגליים מזמינות מתחת לשולחן והוא חוזר בו מעדותו.
לבסוף המושבעים מזכים אותה. בוורלי ניגשת למושבעת מס' 8 (פטי הרסט) ומעירה לה מדוע היא נועלת נעליים לבנות לאחר יום העבודה. היא עונה לה שכעת זה מותר ובוורלי חובטת בראשה בחוזקה בשפופרת טלפון.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| קתלין טרנר | בוורלי סאטפין |  |
| סם ווטרסטון | יוג'ין סאטפין |  |
| ריקי לייק | מיסטי סאטפין |  |
| מת'יו לילארד | צ'יפ סאטפין |  |
| מינק סטול | דוטי הינקל | שכנה |
| מרי ג'ו קטלט | רוזמרי אקרמן | שכנה |
| סוזן סומרס |  | בתפקיד עצמה |
| פאטי הרסט |  | מושבעת מס' 8 |
| ג'סטין ואלין | סקוטי | חבר של צ'יפ |
אליפות CONCACAF 1985

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  24 בפברואר 1985 – 14 בספטמבר 1985 (203 ימים) 
 מספר משתתפות:  9
 הזוכה:   קנדה
 מספר משחקים:  24
 מספר שערים:  54 (2.25 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  הונדורס חוסה רוברטו פיגוארה (5 שערים)
 → 19811989 ←
 
אליפות CONCACAF 1985 נערכה בין ה-24 בפברואר ל-14 בספטמבר 1985, והייתה המהדורה ה-9 של אליפות צפון אמריקה בכדורגל. הטורניר שימש גם כמוקדמות למונדיאל 1986. קנדה זכתה באליפות בפעם הראשונה בתולדותיה והעפילה למונדיאל הראשון בתולדותיה לאחר ניצחון 2–1 על הונדורס. מקסיקו העפילה למונדיאל אוטומטית בשל היותה המארחת של הטורניר.
שלב הבתים > בית א'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |
|  הונדורס | 6 | 4 | 2 | 2 | 0 | 5 | 3 | 2 |  | — | 0 – 0 | 2 – 1 |
|  אל סלוודור | 5 | 4 | 2 | 1 | 1 | 7 | 2 | 5 |  | 1 – 2 | — | 3 – 0 |
|  סורינאם | 1 | 4 | 0 | 1 | 3 | 2 | 9 | -7 |  | 1 – 1 | 0 – 3 | — |
שלב הבתים > בית ב'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |
|  קנדה | 7 | 4 | 3 | 1 | 0 | 7 | 2 | 5 |  | — | 2 – 1 | 2 – 0 |
|  גואטמלה | 5 | 4 | 2 | 1 | 1 | 7 | 3 | 4 |  | 1 – 1 | — | 4 – 0 |
|  האיטי | 0 | 4 | 0 | 0 | 4 | 0 | 9 | -9 |  | 0 – 2 | 0 – 1 | — |
שלב הבתים > בית ג'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |
|  קוסטה ריקה | 6 | 4 | 2 | 2 | 0 | 6 | 2 | 4 |  | — | 1 – 1 | 1 – 1 |
|  ארצות הברית | 5 | 4 | 2 | 1 | 1 | 4 | 3 | 1 |  | 0 – 1 | — | 1 – 0 |
|  טרינידד וטובגו | 1 | 4 | 0 | 1 | 3 | 2 | 7 | -5 |  | 0 – 3 | 1 – 2 | — |
שלב הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |
|  קנדה | 6 | 4 | 2 | 2 | 0 | 4 | 2 | 2 |  | — | 2 – 1 | 1 – 1 |
|  הונדורס | 3 | 4 | 1 | 1 | 2 | 6 | 6 | 0 |  | 0 – 1 | — | 3 – 1 |
|  קוסטה ריקה | 3 | 4 | 0 | 3 | 1 | 4 | 6 | -2 |  | 0 – 0 | 2 – 2 | — |
| טורנירי גביע הזהב של CONCACAF |
| --- | --- | --- |
| אליפות CONCACAF | 1963 • 1965 • 1967 • 1969 • 1971 • 1973 • 1977 • 1981 • 1985 • 1989 |  |
| גביע הזהב | 1991 • 1993 • 1996 • 1998 • 2000 • 2002 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023 |  |
אן-סופי בראסם

| --- | --- |

 לידה:  1984 (בת 40 בערך) מץ, צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 שפות היצירה:  צרפתית 
 יצירות בולטות:  לנשום 
 
אן-סופי בראסם (בצרפתית: Anne-Sophie Brasme; נולדה ב-1984) היא סופרת צרפתייה שפרסמה את ספרה הראשון "לנשום" בגיל שש-עשרה. הספר שהיה לרב מכר בצרפת ובגרמניה מגולל את קורותיה של שרלן בוהר, נערה בת טובים בת תשע עשרה, שרצחה את שרה, נערה בת גילה עימה קיימה מערכת יחסים אובססיבית ואפלה. 
בשנת 2014 התפרסמה גרסה קולנועית של היצירה עם שינויים מסוימים בבימויה וכתיבתה של מלאני לורן. הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבל קאן וזכה לשבחים רבים.
אנחל רסנדיז

| --- | --- |

 לידה:  1 באוגוסט 1959 Izúcar de Matamoros, המדינות המקסיקניות המאוחדות 
 הוצאה להורג:  27 ביוני 2006 (בגיל 46) Huntsville Unit in Texas, ארצות הברית 
 מדינה:  מקסיקו 
 תקופת הפעילות:  1986–1999 (כ־13 שנים) 
 
אנחל רסנדיז (בספרדית: Angel Reséndiz;‏ 1 באוגוסט 1959 - 27 ביוני 2006), הידוע גם בכינוי שהודבק לו "רוצח מסילות הרכבת", היה רוצח סדרתי מקסיקני נודד שנחשד ב-23 רציחות ברחבי ארצות הברית ומקסיקו במהלך שנות ה-90. חלקם כללו גם תקיפה מינית.
כינוי זה הוענק לו מכיוון שרוב פשעיו בוצעו ליד מסילות רכבת, שם קפץ מהרכבות שבהן השתמש כדי לנוע ברחבי המדינה.
ב-21 ביוני 1999, רסנדיז היה לנמלט ה-457 שנכנס לרשימת עשרת הנמלטים המבוקשים ביותר על ידי ה-FBI.
ב-13 ביולי 1999 הוא נכנע לשלטונות טקסס. הוא הורשע ברצח בנסיבות מחמירות והוא להורג באמצעות זריקה קטלנית בשנת 2006.
מעצר ומשפט

לפני כניעתו, משמר הגבול של ארצות הברית עצר את רסנדיז וגירש אותו בחזרה למקסיקו.
כשאחותו של רסנדיז, מנואלה, ראתה את התמונה של אחיה ברשימת המבוקשים ביותר של ה-FBI,
היא חששה שהוא עלול להרוג מישהו נוסף, או להיהרג בעצמו על ידי ה-FBI, אז היא יצרה קשר עם המשטרה.
ב-12 ביולי 1999 ריינג'ר מטקסס, דרו קרטר, שלווה על ידי מנואלה ומדריך רוחני פגש את רסנדיז על גשר המחבר את העיר אל פאסו עם העיר סיודאד חוארס. רסנדיז נכנע לקרטר.
באחת מהפעמים כשהם נפגשו בבית המשפט האשים רסנדיז את קרטר בשבועת שקר, מכיוון שמשפחתו של רסנדיז התרשמה שייחסך ממנו עונש המוות.
גורלו הסופי של רסנדיז הוכרע בידי חבר המושבעים ולא קרטר.
אלפרץ

אַלְפֶרָץ (נקרא גם סִירָה, α באנדרומדה ובעבר גם δ בפגסוס) הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים אנדרומדה (אם כי β באנדרומדה הוא כוכב משתנה שבהירותו עולה לעיתים על זו של אלפרץ) ומהווה את הפינה הצפון מערבית של האסטריזם הריבוע הגדול שבקבוצת הכוכבים פגסוס. בעבר הוא היה חלק מקבוצת פגסוס וקיבל את ציון באייר δ, אך כיום הוא נחשב לחלק מקבוצת אנדרומדה עם ציון באייר α. השמות אלפרץ וסירה הם שיבוש של השם בערבית سرة الفرس "סורת אל-פַרַס" או "הטבור של הסוסה", מה שמצביע גם כן שבעבר היה הכוכב שייך לפגסוס. זהו כוכב כפול ספקרוסקופי שמרחקו ממערכת השמש הוא כ-97 שנות אור.
תכונות

אלפרץ הוא כוכב כפול ספקטרוסקופי שלא ניתן להפרדה באמצעות תצפית ישירה. זוג הכוכבים מקיף זה את זה במסלול אליפטי למדי עם זמן הקפה של 96.7 ימים ומרחק שמשתנה בין 0.4 ל-1.1 יחידות אסטרונומיות. הבהירות נראית הכוללת של בני הזוג היא מדרגה 2.06 ועוצמת ההארה המשותפת שלהם היא פי 114 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה ופי יותר מ-200 בתוספת הקרינה העל-סגולה.
תכונות > אלפרץ A

אלפרץ A הוא הכוכב המסיבי, הגדול, החם והבהיר יותר מבין שני בני הזוג. מסתו מוערכת בכ-3.8 מסות שמש, רדיוסו כ-2.7 רדיוסי שמש, טמפרטורת פניו כ-13,800 קלווין והוא מאיר בעוצמה של כמעט פי 100 מעוצמת ההארה של השמש וכפול מכך בתוספת הקרינה בתחום העל סגול. נראה שהוא נמצא בתהליך של יציאה מהסדרה הראשית והוא מוגדר כתת-ענק כחול עם סיווג ספקטרלי B8 IV. בנוסף הוא מראה ספקטרום בליעה לא רגיל עם קווים חזקים של יסודות כימיים שנדיר למצוא בכוכבים, כמו כספית, מנגן, גליום, זרחן וקסנון. תופעה זו נצפתה בכוכבים כפולים נוספים שבהם הכוכב הבהיר יותר הוא מסוג ספקטרלי דומה לשל אלפרץ והם נקראים "כוכבי כספית-מנגן".
תכונות > אלפרץ B

אלפרץ B הוא הכוכב הקטן, הקר והעמום יותר מבין השניים, מסתו מוערכת בכ-1.85 מסות שמש, רדיוסו כ-1.65 רדיוסי שמש, טמפרטורת פניו כ-8,500 קלווין והוא מאיר בעוצמה של כמעט פי 16 מעוצמת ההארה של השמש. זהו כוכב הסדרה הראשית לבן עם סיווג ספקטרלי A3 V. בניגוד לבן הזוג שלו הוא לא מראה פסי בליעה חריגים, למעט שכיחות קצת נמוכה מהרגיל של סידן.
הערות שוליים

1 2  SIMBAD:Alpheratz
1 2 3 4 5 6 7  T. Ryabchikova, V. Malanushenko & S. J. Adelman: The double-lined spectroscopic binary alpha Andromedae: orbital elements and elemental abundances, Contributions of the Astronomical Observatory Skalnate Pleso, vol. 27, no. 3, p. 356 (1998)
1 2 3 4  Pan, M. Shao, M. M. Colavita, J. T. Armstrong, D. Mozurkewich, M. Vivekanand, C. S. Denison, R. S. Simon & K. J. Johnston: Determination of the visual orbit of the spectroscopic binary Alpha Andromedae with submilliarcsecond precision, Astrophysical Journal, Part 1, vol. 384, p. 624 (1992)
1 2  T. Ryabchikova: Abundance analysis of SB2 binary stars with HgMn primaries, Contributions of the Astronomical Observatory Skalnate Pleso, vol. 27, no. 3, p. 322-323 (1998)
אלגוריתם מילר-רבין

אלגוריתם מילר-רבין (או 'רבין-מילר') Miller-Rabin, הוא אלגוריתם לבדיקת ראשוניות של מספר טבעי. הוא דומה למבחן פרמה לבדיקת ראשוניות אשר מבוסס על ההיפוך הלוגי של המשפט הקטן של פרמה, אך מרחיב אותו בצורה שמתגברת על מספרי קרמייקל - מקרי הקצה עבורם מבחן פרמה אינו עובד. הוכחת הנכונות של האלגוריתם דורשת את השערת רימן המוכללת.
יש לאלגוריתם גרסה הסתברותית מהירה יחסית, שמזהה כל מספר ראשוני ככזה, אבל עשויה, בהסתברות נמוכה ככל שנרצה, להכריז כך גם על מספר פריק. גרסה זו, שפותחה על ידי פרופ' מיכאל רבין מן האוניברסיטה העברית, היא המבחן המקובל לבדיקת ראשוניות (תפקיד אותו מילא קודם מבחן סולוביי-שטרסן.)
תיאור המבחן

בהינתן מספר אי-זוגי שלם  n>2, ניתן לכתוב  \ n-1=2^{s}r, כאשר s מספר טבעי ו-r מספר טבעי אי-זוגי. יהי a מספר שלם, כך ש a ו-n מספרים זרים. אם n ראשוני, אז המשפט הקטן של פרמה מבטיח ש-  \ a^{n-1}\equiv 1{\pmod {n}}. מכיוון שבחשבון מודולו מספר ראשוני יש ל-1 בדיוק שני שורשים ריבועיים,  \ \pm 1, בהכרח מתקיים
תנאי זה חייב להתקיים אם n ראשוני. סיבוכיות הבדיקה כ-  \ O(\log ^{3}(n)) פעולות.
לצורך המבחן, בוחרים באקראי את הבסיס a, ובודקים את השוויוניים לעיל. אם הם אינם מתקיימים, n הוא מספר פריק. אם אחד מהם מתקיים, אז a הוא עד חזק לכך ש- n ראשוני (המונח עד משמש, בהקשר דומה, במבחן פרמה), אבל זו אינה הוכחה לראשוניות: קיימים מספרים פריקים שיש עדים חזקים לראשוניות שלהם. אפשר להוכיח שאם n פריק, אז לכל היותר רבע מבין המספרים הטבעיים עד n-1 עלולים להיות עדים חזקים לראשוניות של n. משום כך, אם בדיקה באמצעות t עדים אקראיים מודיעה שהמספר הנבדק ראשוני, הסיכוי לטעות באימוץ ההצהרה הוא לכל היותר  \ 4^{-t}. לצרכים מעשיים (למשל, הגרלת מספרים ראשוניים גדולים עבור אלגוריתמי הצפנה כגון RSA או שיטת רבין), מקובל להסתפק בבדיקה כזו ולא להפעיל אלגוריתמים דטרמיניסטיים לבדיקת ראשוניות, שהם איטיים בהרבה.
תיאור המבחן > קוד של אלגוריתם מילר רבין

להלן מימוש של האלגוריתם בשפת פייתון:
from random import randrange

def surely_composite(n, d, s, a):
    'n-1 == 2**s * d'
    x = pow(a, d, n) # a^d mod n, efficiently        
    if x == 1 or x == n - 1:
        return False
    for _ in range(s):
        x = pow(x, 2, n)
        if x == 1: return True
        if x == n - 1: return False
    return True

def miller_rabin(n, number_of_rounds):    
    (d, s) = n - 1, 0
    while d % 2 == 0:
        (d, s) = (d//2, s+1)
    
    for round in range(number_of_rounds):
        if surely_composite(n, d, s, randrange(2, n - 1)):
            return "Composite"
    return "Probably Prime"
דוגמה

נבדוק את המספר  \ n=781, שעבורו  \ n-1=2^{2}\cdot 195. בבדיקת הבסיס 5 מתברר ש-  \ 5^{195}\equiv 1{\pmod {781}} (שהרי  \ 5^{5}=1+4n). לכן 5 הוא עד חזק לראשוניות של 781. עבור הבסיס 17, מקבלים  \ 17^{195}\equiv -1{\pmod {781}}, ולכן גם 17 הוא עד חזק. לעומת זאת, בדיקת הבסיס 2 נותנת  \ 2^{780}\equiv 243, ומכאן ש- 781 אינו יכול להיות ראשוני. ואכן,  \ 781=11\cdot 71.
לקריאה נוספת

תומאס ה. קורמן, צ'ארלס א. לייזרסון, רונאלד ל. ריבסט, מבוא לאלגוריתמים, הוצאת MIT, תורגם לעברית על ידי האוניברסיטה הפתוחה.
הערות שוליים

↑  R. Solovay, V. Strassen, A Fast Monte-Carlo Test for Primality, SIAM Journal on Computing 6, 1977-03-01, עמ' 84–85 doi: 10.1137/0206006
אנחנו (ספר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  שלי יחימוביץ'
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  עיון, פוליטיקה
 הוצאה
 הוצאה:  עם עובד
 תאריך הוצאה:  2011
 מספר עמודים:  435
 עורך:  שחר אלתרמן
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 9789651322709
 הספרייה הלאומית:  003452139
"אנחנו. על כלכלה, חברה, מוסר ולאומיות בישראל" הוא ספר מאת שלי יחימוביץ' שיצא לאור בשנת 2011 בהוצאת "עם עובד" ובו פורשת יחימוביץ' את משנתה הפוליטית בענייני הפנים במדינת ישראל.
הספר הוא אנתולוגיה המחולקת למספר נושאים ומורכבת מנאומים שנשאה יחימוביץ' בכנסת, מפוסטים שכתבה בבלוג שלה, ממאמרים פרי עטה שהתפרסמו בעיתונים ומהפינה "גילוי דעת" שאותה הגישה במגזין "אולפן שישי" עוד בטרם עברה מהעיתונות לפוליטיקה. הספר עוסק בנושאים שונים הנוגעים לחיים בישראל, מהתנהלות החברה וכלה בחינוך בישראל ובמוסר, בעיקר בראי המדיניות הכלכלית המונהגת בישראל בשנות האלפיים.
הספר מבקר בחריפות את המדיניות הקפיטליסטית ונאו-ליברלית וקורא לשוב למדיניות שהונהגה בעידן שלאחר מלחמות העולם בכלל ובישראל לאחר הקמתה בפרט ולכונן מדינת רווחה. בהקדמה לספר כותבת יחימוביץ' כי הספר מהווה ניסיון להגדיר מחדש את המונח "אנחנו" בהיבטי ערכים משותפים, סולידריות ואחדות לאומית ומנסה לשכנע את קוראיו, בין היתר באמצעות סיפורים שונים המעוררים אי-נוחות בקרב הקורא, לחדול מלהתמקד בטובתו של ה"אני" ולהיות ערים גם למצבו של הזולת וכך ליצור חברה בריאה יותר. לדבריה, הספר נכתב בכוונה בשפה פשוטה יחסית ומלווה בהסברים למונחים שאינם ברורים להדיוט (ועל כן מרחיקים אותו ביום-יום מעיסוק בנושאים שבהם דן הספר), שכן מטרתו לשכנע, להשפיע, להעניק כלים להבנה אלטרנטיבית של המציאות ולהניע את קוראיו לפעולה.
פרקי הספר

הספר כולל שלושה עשר פרקים, ובהם:
אנחנו, העבדים החדשים, בו מבקשת יחימוביץ' להוכיח כי העבודה בישראל, במקום שתחלץ אזרחים מעוני, הפכה בעצמה למחוללת שלו. כמו כן, היא עוסקת במהלכו בשחיקת מעמדו של העובד ורמיסת זכויותיו בעקבות תופעת עובדי הקבלן ואיך תופעה זו משפיעה על זכויותיהם ותנאי העסקתם של אלה שאינם עובדי קבלן;
הביתה, העוסק בפיטורי ייעול ובקלות שבה מפוטרים עובדים במשק;
מכירת חיסול, העוסק בתהליך ההפרטה בישראל. יחימוביץ' מגוללת בפרק זה את האופן שבו, לטענתה, "מייבשים" גוף מסוים עד שייתפס כלא מתפקד ויינתן הצידוק להפריטו, גם כשמדובר בשירות שלא מתקבל על הדעת שיינתן על ידי גורם פרטי ולא על ידי המדינה, כמו כליאה למשל, ועל הנזק העלול להיגרם מפגיעה מכוונת בשירות לאזרח טרם הפרטתו או ביצוע רפורמה בתוכו;
הפרק של מי האדמה, של מי הים מתאר את הקלות שבה מוותרת מדינת ישראל על אוצרות ומשאבי הטבע שלה מבלי שאזרחי המדינה ירוויחו מכך, אף על פי שלהם שייכים למעשה משאבים אלה;
הפרק חינוך? חינם העוסק בחוסר ההשקעה בחינוך ובשחיקת מעמדו של המורה, אף על פי שלתפיסתה של יחימוביץ', עיקר המטען אותו צובר הילד בילדותו נצבר בין כותלי בית הספר וזה המקום שבו יש ליישר קו בין ילדי עשירים שזכו לכל טוב בגיל הרך לבין אלה שגורלם לא שפר עליהם ונולדו למשפחה ענייה. הפרק עוסק גם בסכנה שבפתיחתם של בתי ספר פרטיים לבני עשירים ובפגיעה בהטרוגניות בבתי הספר הממלכתיים; בפרק נמתחת ביקורת על ההורים המושכים ידיהם מהניסיון לחנך את ילדיהם למוסר ומסיוע בפתרון דילמות בהן נתקלים הילדים, ומסתפקים בלפטור אותם באמירות בסגנון "תעשה מה שאתה מרגיש".
הפרק הג'ונגל של שוק ההון מנתח את האופן שבו מסתתרים בעלי הון מאחורי שמות של תאגידים, ומשתמשים בכסף שלהם, הנצבר בין היתר מהשקעותיהם של אזרחים ומחסכונותיהם, לכיסוי חובות, וסוקר את יחסי הון-עיתון. פרקים נוספים עוסקים בשכר הבכירים המנופח הבא על חשבון שכרם, תנאיהם ולעיתים אף מקום עבודתם של העובדים הזוטרים בחברות, בקלות שבה עוברים חוק התקציב וחוק ההסדרים והאוטומטיות שבה מרימים חברי הכנסת את ידם בהצבעות, ובחשיבותו של מס ההכנסה לקיומה של מדינה.
הפרק הנדבן הידוע עוסק בהתעטפותם של בעלי ההון בכסות של נדבנים כדי לשמור על תדמיתם בציבור, אף על פי שכספי התרומות מגיעים, לפחות בחלקם, מכספי ההשקעות של הציבור בחברות שבשליטת בעלי ההון ולא מכיסם שלהם.
הפרקים האחרונים בספר עוסקים בניסיון הפגיעה במערכת המשפט בישראל ובחוסר האכפתיות של האזרח בישראל לכך שדאגתו למימוש זכויותיו (על פי רוב כצרכן) פוגעת לא פעם בזכויותיו של האחר. הספר נחתם בפרק טבע האדם בו מבקשת יחימוביץ' לטעון כי על אף כל העוולות אותן שטחה בספרה המאיימות על קיומה של חברה מתוקנת בישראל, היא עודנה מאמינה בטבעו הטוב של האדם המוכן להקריב לא מעט, ולעיתים אף את חייו שלו, למען משפחתו, אמונתו ומדינתו. באחת מהערות השוליים בפרק זה מספרת יחימוביץ' על מפגש מתנדבים שנערך בביתה שבו דיבר כל אחד מהמשתתפים בתורו וניתח את המצב הפוליטי בישראל, עד שאחד הפעילים, בתורו, פצח בשירת "אני מאמין" שכתב שאול טשרניחובסקי שאחד הבתים בו עוסק בטובו של טבע האדם: "שַׂחֲקִי כִּי בָאָדָם אַאֲמִין,
כִּי עוֹדֶנִּי מַאֲמִין בָּך...כִּי עוֹד אַאֲמִין גַּם בָּאָדָם, גַּם בְּרוּחוֹ, רוּחַ עָז".
אנדרטת הרוכבים

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה 
 על שם:  יחידות הפרשים של אוסטרליה וניו זילנד, שנפלו בקרבות בסיני, בארץ ישראל ובסוריה במלחמת העולם הראשונה
 מיקום:  קנברה 
 מדינה:  אוסטרליה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 19 באפריל 1968
 תאריך פתיחה רשמי:  19 באפריל 1968 
 קואורדינטות:  35°17′15″S 149°08′31″E﻿ / ﻿35.2874°S 149.142°E﻿ / -35.2874; 149.142
  (למפת טריטוריית הבירה האוסטרלית מוגדלת) אנדרטת הרוכבים(למפת טריטוריית הבירה האוסטרלית רגילה) אנדרטת הרוכבים
 
אנדרטת הרוכבים (אנגלית: Mounted Memorial) היא אנדרטה הניצבת בקנברה, בירת אוסטרליה ומוקדשת לזכרם של חיילי יחידות הפרשים של אוסטרליה וניו זילנד, שנפלו בקרבות בסיני, בארץ ישראל ובסוריה במלחמת העולם הראשונה. אנדרטה זו היא הראשונה שהוצבה בטור האנדרטאות המזרחי בשדרת המצעדים אנזא"ק, השדרה הטקסית של העיר.
מבנה

האנדרטה כוללת פסל ברונזה הניצב על כן. הוא מתאר סוס פרשים הנפגע וכורע תחתיו, כשרוכבו יורד או נופל ממנו, ורוכב אחר וסוסו הבאים לעזרתו משמאל. שני הפרשים פוסלו כלבושים במדי הפרשים האוסטרלים במלחמת העולם הראשונה.
לוח הזיכרון על גבי האנדרטה מעיד כי הפסל המקורי שבה היה חלק מאנדרטה שהוצבה בפורט סעיד שבמצרים בשנת 1932. הפסל הוקדש לזכר חללי הפרשים הקלים האוסטרלים, הרובאים הרכובים של ניו זילנד, גיס הגמלים האימפריאלי וחיל התעופה האוסטרלי, שנפלו בשנים 1916–1919 במצרים, ארץ ישראל וסוריה. הוא ניזוק ללא תקנה במהלך משבר תעלת סואץ בשנת 1956 ושבריו הובאו לאוסטרליה. שני העתקים ממנו נוצרו ואחד מהם הוצב בשנת 1964 על גבי בסיסו המקורי של הפסל בעיר אולבני שבמערב אוסטרליה. ההעתק האחר הוצב בשדרת אנזא"ק. הוא נחנך ב-19 באפריל 1968 על ידי ראש ממשלת אוסטרליה דאז, ג'ון גורטון.
לוח זיכרון נוסף בסמוך לאנדרטה מנציח את שירותו בכוח האימפריאלי האוסטרלי של גנרל סר הנרי ג'ורג' שובל. הוא פיקד על בריגדת הפרשים הקלה ה-1 ועל הדיוויזיה האוסטרלית ה-1 במהלך מערכת גליפולי ב-1915. בהמשך פיקד על דיוויזיית אנזא"ק הרכובה ועל הגיס הרכוב המדברי בקרבות בסיני, ארץ ישראל וסוריה.
טקסי זיכרון נערכים ליד האנדרטה מדי שנה ביום אנזא"ק וכן ב-31 באוקטובר – יום השנה להסתערות הפרשים האוסטרלים על באר שבע ב-1917.
ראו גם

המרכז להנצחת חיילי אנז"ק בבאר שבע
פארק החייל האוסטרלי
תמונת מתקפת הפרשים בקרב באר שבע
אמיל ושלושת התאומים

| --- | --- |

עטיפת הספר: איור של ולטר טריר
 מידע כללי
 מאת:  אריך קסטנר
 איורים:  ולטר טריר 
 שפת המקור:  גרמנית
 סוגה:  ספר ילדים
 מקום התרחשות:  רפובליקת ויימאר 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1934
 מספר עמודים:  189
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת יזרעל
 תאריך:  1936
 תרגום:  מ"ז ולפובסקי
 סדרה
 ספר קודם:  אמיל והבלשים
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002152944, 002153738, 002727242, 002059083
 
אמיל ושלושת התאומים (בגרמנית: Emil und die Drei Zwillinge) הוא ספר המשך לאמיל והבלשים של אריך קסטנר.
הספר יצא לאור ב-1934, בתקופה שקסטנר היה מוחרם על ידי הנאצים וספריו נשרפו, לכן לא זכה לפופולריות בגרמניה כמו אמיל והבלשים. הוא יצא בתרגום לעברית של מנחם זלמן וולפובסקי בהוצאת יזרעאל בשנת 1936 בשם אמיל והתאומים. העלילה מתרחשת שנתיים לאחר הרפתקאות אמיל והבלשים ומשתתפים בה רבים מאלה שלקחו בהן חלק: אמיל טישביין, אמו הספרית, דודניתו פוני, סבתו, השוטר ישקה, הבלשים-הפרופסור, גוסטב, דינסטג הקטן ועוד.
בספר יש קווים אוטוביוגרפים כפי שתיאר בספרו כאשר הייתי נער קטן,  אמו הייתה ספרית והוא היה עוזר לה בעבודתה. את חופשותיו נהג לבלות בחופי הים הבלטי כפי שמתואר בספר זה.
עלילה

שנתיים לאחר עלילות הספר הקודם, מקבל אמיל מכתב מהפרופסור בו הוא מודיע כי ירש מקרובת משפחתו בית על חוף הים הבלטי. הוא יוצא לחופשה בבית ביחד עם הוריו ומזמין אליו את אמיל, פוני, הסבתא והבלשים. הם נופשים בבית הסמוך לחוף ומתוודעים לשלישית להטוטנים בשם שלושת הביירונים, המופיעים בבית מלון סמוך. השלישייה מורכבת מה"אב" ביירון ומילדיו ה"תאומים" מקי וג'קי.
עם התפתחות העלילה מתברר שאין כל קשר משפחתי בין השלושה ושאין אלה שמותיהם האמיתיים. ג'קי גדול ממקי וה"אב" מבקש להיפטר ממנו ולהשאירו במלון לבד כי הוא נעשה כבד וזה מקשה על הלהטוטים שהם מבצעים.
אמיל וחבריו מבקשים לעזור לג'קי שנשאר לבד. הם מגייסים תרומות מהילדים בסביבה ומגיעים להסכם עם בעל בית קולנוע שבו מוצג הסרט אמיל והבלשים, שהם יופיעו בעצמם לאחר הסרט לפני הקהל וההכנסות משלוש ההצגות הראשונות תועברנה לג'קי.
גם בספר הזה כקודמו מודגש העניין של התגייסות הכלל למען הפרט. קסטנר מתעסק גם בבעיית הקשר בין אמיל ואמו. השוטר ישקה מבקש לשאת את אמו האלמנה של אמיל וזו מסכימה רק אם אמיל לא יתנגד. אמיל מתקשה להחליט כי הוא קשור לאמו ורוצה אותה לעצמו. רק לאחר שיחת נפש עם הסבתא שמסבירה לו שאמו תאהב אותו תמיד אבל גם לה יש חיים משלה, מסכים אמיל לכך.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1193433185
אנטוניו בונזי

הנריקה אנטוניו בונזי (30 בנובמבר 1931 - 1 בינואר 1967) היה כדורגלן ארגנטינאי-ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ.
בונזי שיחק בליגות הכדורגל של מקסיקו, ארצות הברית וקנדה, ובמרץ 1961 הגיע לישראל יחד עם חברו, הכדורגלן הפרואני, קרלוס בוסטמנטו. השניים שיחקו באותה העת בקבוצת הכח ניו יורק, ונשלחו לישראל על ידי אגודת ידידי בית"ר בארצות הברית, על מנת לסייע לקבוצת בית"ר תל אביב, שעמדה בפני ירידה מהליגה הלאומית (הליגה הבכירה באותן שנים).
בהופעת הבכורה של השניים, שהייתה נגד קבוצת הפועל חיפה, כבש בוסטמנטו שער יתרון לבית"ר, ולאחר שהפועל חיפה השוותה, כבש בונזי את שער הניצחון לזכות בית"ר בדקות הסיום. באותה שנה, ההתאחדות לכדורגל בישראל אסרה עליו להמשיך לשחק בשל אי היותו יהודי. הוא התגייר וחזר לשחק בבית"ר תל אביב בליגת המשנה, ונטל חלק בעלית הליגה ב-1963. בונזי הספיק לשחק מחצית אחת בנבחרת ישראל, במשחק ידידות מול נבחרת יוגוסלביה, בדצמבר 1962.
בשנת 1966 עזבו השניים את בית"ר תל אביב. בוסטמנטו עבר לבית"ר רמלה, ובונזי עבר לבית"ר קריית שמונה. השניים עסקו בעבודות שיפוצים כהשלמת הכנסה וב-1 בינואר 1967, בהיותו בו 34, נהרג בונזי בתאונת התחשמלות בה גם נפצע קשה חברו בוסטמנטו.