stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יריב בן-אהרן
ביוגרפיה

נולד בקיבוץ גבעת חיים, בן בכור למרים ויצחק בן-אהרן. הוא סיים את לימודיו בקיבוץ והתגייס לחיל השריון, במסגרתו הגיע עד לתפקיד של מפקד גדוד במילואים. השתתף בקרבות מלחמת סיני כמפקד טנקים צעיר. לימים פרסם את ספרו הראשון "הקרב", ובו שיקע חוויות קשות מהמלחמה. הספר, שיצא לאור בשנת 1966, בסדרת הספרייה לעם של הוצאת עם עובד, זכה להצלחה רבה, קיבל ביקורות מצוינות ונדפס בשלוש-עשרה מהדורות.
בן-אהרן שירת גם במלחמת ששת הימים, בקרבות השריון של עמק דותן שבשומרון, וגם במלחמת ההתשה.
בן-אהרן היה בין העורכים של קובץ העדויות "שיח לוחמים" (1968), שהתפרסם בציבור לאחר מלחמת ששת הימים, ובאו בו לידי ביטוי הלבטים של הלוחמים הצעירים בני התנועה הקיבוצית. קובץ זה זכה לימים לכינוי הגנאי הציני "יורים ובוכים".
בסוף שנות השבעים עזב יריב בן-אהרן את קיבוץ גבעת חיים מאוחד, וקבע את מושבו בקיבוץ ראש הנקרה. הרומן השני שלו, "פלג", יצא לאור בשנת 1993. גם ספרו זה, על התבגרות בקיבוץ בצילו של אב שתלטן ומפורסם, עורר תגובות רבות.
לימים משך את ידיו מכתיבת רומנים, השלים לימודי יהדות בסמינר הקיבוצים באורנים ובירושלים, והיה בין מייסדי המגמה ללימודי יהדות באורנים. יחד עם אחרים כתב והוציא לאור כמה "מסכתות" ובהן עיונים במתכונת הדף התלמודי, שבמרכזו גרעין הטקסט הנידון, ומסביבו פרשנויות והפניות למקורות שונים. המסכתות יצאו לאור בהוצאת "שדמות" ואורנים.
בן-אהרן היה ממעצבי הדרך של המדרשה באורנים, פרשן מובהק של "התלמוד הירושלמי" ושל סופרים ומשוררים עבריים מרכזיים ובהם: יוסף חיים ברנר, נתן אלתרמן, למדן ואחרים.
בן-אהרן היה מקור ההשראה העיקרי לתפיסת עולם ייחודית המשלבת יהדות חילונית, עם ציונות הומניסטית סוציליסטית ועכשווית, תפיסת עולם אותה הנחיל למכינה קדם צבאית ע"ש רבין בעבודה צמודה עם ראש המכינה דני זמיר ועם בוגר המכינה שלימים הפך למעצב דרכה הפדגוגי, תום נבון. המכינה הדפיסה ריכוז של מאמריו של יריב בן-אהרן בספר "שורשי יניקה" וכן הקימה בית מדרש חלוציות ובו "פרקי חלוצים" כספר טקס מרכזי המאגד קטעי מקורות שבן-אהרן ליקט כבסיס ל"שורשי יניקה".
על אף שלא עסק באופן פעיל בפוליטיקה, בעשר השנים האחרונות לחייו תמך בפומבי בשלי יחימוביץ'. במאמר שכתב ציין כי היא "מהווה הוכחה חיה לכך שהטובים והטובות ביותר צריכים ללכת לפוליטיקה, שאפשר לבנות כח פוליטי חזק, שמוביל עם ומדינה ומונהג על ידי שוחרי טוב, אוהבי צדק ומתקני עולם. כן, וכאלה שיש להם אידאולוגיה".
נפטר ב-15 באוקטובר 2016, י"ג תשרי תשע"ז, בגיל 82. נקבר בבית העלמין בקיבוץ ראש הנקרה.
ספריו

הקרב, רומן, עם עובד, תל אביב, 1966. (הספר בקטלוג ULI)
פלג, רומן, אופיר, תל אביב, 1993.
מסכתות העיון

צדקה וגמילות חסדים, עיון בשאלות צדק חברתי ועזרה הדדית במקורות תלמודיים ובמדרשים.
שרשי יניקה, אפעל, 1984.
מסכת גילוי וכיסוי בלשון, עיונים בשירת חיים נחמן ביאליק, עם פירוש "עלי בא"ר", נערך עם עלי אלון, המדרשה, אורנים, 1997.
המוצא; לרגל הכניסה; במתים חפשי, מסכת עיון בסיפורי י"ח ברנר, נערך עם עלי אלון, מדרש תמונה דודו פלמה, המדרשה, אורנים, 1998.
אגדת פומבדיתא, שיעור בתלמוד, המדרשה, אורנים, 2000.
שמחת עניים של נתן אלתרמן: מי מפחד משמחת עניים?, מסכת עיון בשירתו של נתן אלתרמן, נערך עם עלי אלון ועוזי שביט, מסתמך על מסתו של מרדכי שלו, הוצאת הקיבוץ המאוחד ומחברות שדמות, 2001.
ברל כצנלסון - עדות לדור, עיונים בתורתו של ברל, המדרשה, אורנים, 2002.
ציונים, על קובץ "יזכור" של י"ח ברנר, הוצאת הנוער העובד והלומד, תל אביב, 2005.
מסביב לנקודה, מסכת עיון ביצירתו של יוסף חיים ברנר, הוצאת הנוער העובד והלומד, 2005.
פרקי חלוצים הוצאת המכינה הקדם צבאית על שם רבין, תשס"ז, 2006
זמר, מסכת עם פירוש "גיזת הטל", הוצאת "שחרות", תשס"ח 2007.
מסדה (פואמה), מסכת מפורשת של הפואמה מאת יצחק למדן, בהשתתפות תלמידיו של בן אהרון. בהוצאת המחנות העולים והוצאת שחרות, 2011.
נתן אלתרמן - שירי עיר היונה, מסכת מאת יריב בן אהרון, הוצאת הקיבוץ המאוחד, המכינה ע״ש יצחק רבין ו״המדרשה באורנים״, תשע״ה 2015.
הערות שוליים

↑  יריב בן-אהרן, יחימוביץ חורשת תלם ארוך, בעיתון ידיעות הקיבוץ, 25 באוקטובר 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313287905171  ISNI: 0000 0000 6662 5506  VIAF: 48800558   WorldCat (עם VIAF): 48800558
ירי שמחה

ירי שמחה הוא ירי בנשק קל, כגון רובה או אקדח, כלפי מעלה אל השמים לשם הבעת שמחה. ירי שמחה נהוג בחבל הבלקן, במדינות ואוכלוסיות ערביות, בחלקים מצפון הודו, בפקיסטן, באפגניסטן, בפיליפינים, ישראל (בעיקר בקרב המגזר הערבי) בחלק ממדינות מרכז אמריקה בארצות הברית, ברוסיה ובאתיופיה. הירי מבוצע בעיקר במהלך חגים או שמחות משפחתיות ולעיתים בתהלוכות ואירועים אחרים. הירי מבוצע, בדרך כלל, בזווית תלולה, כאשר הנשק מונף מעל ראשי המתקהלים ללא כוונון. לעיתים הירי מבוצע במצב אוטומטי, מרובי סער ובכך מועצמת עוצמת הרעש.
סיכונים ומפגעים בירי שמחה

ישנם דיווחים על תאונות ירי בחתונות‏ ובסילבסטר. חלק מהתאונות הן בשל פליטת כדור בתוך קהל צפוף וחלק בשל תכונותיו של הירי תלול המסלול שבו מהירות הקליע הנופל אל הקרקע קרובה למהירותו הגבולית. במקרים שבהם הירי מבוצע מזווית ישרה כלפי מעלה עשויים להיפגע החוגגים עצמם שמצויים בצפיפות רבה בסביבתו של היורה מפגיעות הקליעים. לעיתים הירי נעשה כשהיורה מוסח ומופרע על ידי החוגגים שסביבו ומבלי שהוא מכוון ואף אינו מביט בנשק במהלך הירי. במקרים מסוימים הירי מבוצע בנשק אוטומאטי ביד אחת מבלי שיד האחרת תומכת במתפסים ובכך עלול להיפגע מהירי חוגג אחר שבקרבת היורה.
מלבד תאונות הירי, ירי שמחה מהווה זיהום רעש. קולות הירי הם חזקים מאוד ומפריעים את שנתם ומנוחתם של המתגוררים בסביבה אף ביישובים סמוכים.
חוקיות ירי שמחה

בישראל ירי השמחה מנוגד לחוק, שכן השימוש בנשק אישי מוגבל למטרות מסוימות שהן ציד, הגנה עצמית או אימוני ירי להגנה עצמית במקום ובמתכונת שאושרו או ירי ספורטיבי במקום ובמתכונת שאושרו. בשנת 2005 תוקן חוק העונשין, ונקבעה בו נסיבה מחמירה לעבירה של שימוש בכלי נשק בדרך נמהרת או רשלנית שיש בה כדי לסכן חיי אדם או לגרום לו חבלה, כך שכאשר הדבר נעשה בחגיגה או בטקס, העונש יעמוד על ארבע שנות מאסר ולא שלוש. בנוסף לכך ברוב המקרים מבוצע הירי בנשק בלתי חוקי (ללא רישוי).
במשטרת ישראל מתקבלות מדי שנה תלונות רבות של אזרחים בדבר ירי שמחה מיישובים ערביים, שמהווה מטרד רעש ומקור סיכון. בשנת 2011 הוגשו כמאה ושבעים כתבי אישום נגד חשודים בירי שמחה. בניסיון לצמצם היקף התופעה דורשת לעיתים המשטרה להחתים את יוזמי האירוע על התחייבות שאיש מהאורחים לא ישתמש במהלכו בנשק.
ראו גם

צהלולים
מטח כבוד
הערות שוליים

↑  סרביה: יריות שמחה בחתונה הפילו מטוס קל, באתר ynet, 12 באוקטובר 2003
1 2  החאפלה נגמרה, המשטרה תמגר ירי בחתונות, באתר וואלה, 17 בינואר 2010
↑  ‏עמק יזרעאל: קליע תועה פגע במכונית נוסעת, כתבה באתר "סבבה"
↑  New Year's Eve Injuries Caused by Celebratory Gunfire --- Puerto Rico, 2003
↑  Police identify 2 killed by shots fired at New Year's party in West Michigan - CBS Detroit, www.cbsnews.com, ‏2023-01-02 (באנגלית אמריקאית)
↑  What police can do to reduce July 4th celebratory gunfire, Police1 (באנגלית)
↑  Случаи стрельбы на свадьбах в России в 2012-2013 годах, РИА Новости, ‏26 ביוני 2013 (ברוסית)
↑  http://www.police.gov.il/MEHOZOT/AGAFKEHILA/SHITURKEHILATI/Pages/kehilot.aspx.
↑  אלי לוי, הילד מת מירי באמצע החתונה, באתר nrg‏, 24 בספטמבר 2005
↑  ‏Police, victims know frustration of fighting celebratory gunfire By Marissa Lang and Emily Nipps, Times Staff Writers Posted: Jan 06, 2012 02:36 PM‏
↑  רענן בן צור, טייבה: צעיר ירה בחתונה - ופצע קשות את אחיו, באתר ynet, 15 בספטמבר 2006
↑  Incorvaia, A.N.; Poulos, D.M.; Jones, R.N.; Tschirhart, J.M. (2007-01-01). "Can a Falling Bullet Be Lethal at Terminal Velocity? Cardiac Injury Caused by a Celebratory Bullet". The Annals of Thoracic Surgery. 83 (1): 283. doi:10.1016/j.athoracsur.2006.04.046. PMID 17184680. אורכב מ-המקור (abstract) ב-2007-09-28. נבדק ב-2007-08-02.
↑  יריות שמחה או רעש מסוכן?
↑  http://www.police.gov.il/meida_laezrach/pirsomim/KitveiEt/DocLib/62.pdf.
↑  אחיה ראב"ד, מסלולו של קליע: מהחתונה בערערה לבגאז' בקציר, באתר ynet, 15 באוגוסט 2009
↑  אלי לוי, יוזמה: חתונה ערבית ללא יריות, באתר nrg‏, 10 ביולי 2007
יחסי דומיניקה–הודו

| יחסי דומיניקה–הודו |
| --- | --- |
דומיניקה: הודו


דומיניקה: הודו
שטח (בקילומטר רבוע)
751: 3,287,263
אוכלוסייה
66,121: 1,454,183,987
תמ"ג (במיליוני דולרים)
654: 3,549,919
תמ"ג לנפש (בדולרים)
9,891: 2,441
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה סוציאליסטית פדרלית

יחסי דומיניקה–הודו הם היחסים הבינלאומיים בין דומיניקה להודו, שתיהן רפובליקות בחבר העמים הבריטי. הנציבות העליונה של הודו בפורט אוף ספיין, טרינידד וטובגו מוסמכת במקביל לדומיניקה. אף מדינה לא מארחת נציגות דיפלומטית תושבת של האחרת.
היסטוריה

דומיניקה והודו כוננו יחסים דיפלומטיים ב-1981.
המחלקה למחקר וחינוך חקלאי של הודו (DARE) וחטיבת החקלאות של דומיניקה חתמו באוקטובר 2011 על הסכם שיתוף פעולה בחינוך ומחקר בחקלאות. כמה כלי תקשורת דומיניקנים והודיים דיווחו בנובמבר 2011 שדאוד איברהים השיג דרכון דומיניקני. ב-13 בנובמבר 2011, ראש ממשלת דומיניקה, רוזוולט סקריט, הכחיש רשמית את הדיווחים לפיהם הממשלה ערכה "חיפוש מקיף בעניין ואין ראיות התואמות את הטענה". עוד הוא האשים את הכלכלן הדומיניקני תומפסון פונטיין בהיותו מקור הדיווחים הכוזבים.
ראש ממשלת דומיניקה רוזוולט סקריט ערך ביקור פרטי בהודו ב-22–26 בפברואר 2016. הוא היה האורח הראשי בכינוס השישי של האוניברסיטה המקצועית בג'לנדהר. במהלך הטקס, האוניברסיטה העניקה את תואר דוקטור לשם כבוד לסקריט. סקריט ביקר במקדש הזהב באמריטסר ב-22 בפברואר. הוא גם השתתף במספר ארוחות צהריים וערב שנערכו לכבודו על ידי חברי הקהילה העסקית ההודית. שר המדינה (VK) אירח ארוחת צהריים עבור Skerrit בדלהי ב-25 בפברואר.
הודו הקימה מרכז IT למצוינות בעלות של 7 מיליון דולר במכללת Dominica State ברוזאו. המרכז נחנך רשמית על ידי ראש הממשלה סקריט ב-3 ביוני 2016. בטקס ההשבעה, סקריט התחייב להשתמש בקדנציה הקרובה של דומיניקה כיו"ר CARICOM החל מה-1 ביולי 2016 כדי לחזק את היחסים בין CARICOM והודו. בהתייחסו להודו כ"שותפה וחברה יקרה" שעוזרת בפיתוח דומיניקה, הוסיף סקריט: "אני אומר לכם שתמיד נהיה אסירי תודה על נדיבותה של הודו ולהגיד לכם שהודו יכולה לסמוך על דומיניקה לעמוד לצידה בעניינים בינלאומיים רבים של אינטרסים הדדיים".
יחסי סחר

הסחר הדו-צדדי בין דומיניקה להודו הסתכם ב-1.57 מיליון דולר בשנים 2015–2016. הודו ייצאה לדומיניקה סחורות בשווי 1.47 מיליון דולר, וייבאה בשווי 100,000 דולר. הסחורות העיקריות שמייצאת הודו לדומיניקה הם מוצרים פרמצבטיים, תכשיטים, בגדים מוכנים, טקסטיל וריהוט לבית. הסחורות העיקריות המיובאות על ידי הודו מדומיניקה הן גרוטאות מתכות ומוצרי פלסטיק.
חברת גוג'אראט אפולו תעשיות בע"מ בנתה מפעל להפרדת אספלט בדומיניקה.
דומיניקה הקימה לשכת מסחר הודו-דומיניקה בפברואר 2016 במטרה לאפשר סחר, מסחר, תיירות ויחסי תעשייה דו-צדדיים.
יחסי תרבות

נכון לדצמבר 2016, כ-50 אנשים ממוצא הודי התגוררו בדומיניקה. יש גם כמה משפחות של אזרחים הודים במדינה. האוכלוסייה ההודית של דומיניקה היא ממוצא סינדי והיא עוסקת בעסקים, או עובדת כאנשי מקצוע וחברי סגל באוניברסיטת רוס לרפואה.
סיוע בפיתוח

הודו תרמה 100,000 דולר לסיוע באסון בעקבות הוריקן אופליה בדצמבר 2011, 300,000 דולר לאחר שיטפונות הבזק בדומיניקה בדצמבר 2013, ו-200,000 דולר כסיוע הומניטרי למתן סיוע בעקבות סופה טרופית אריקה ב-24 בדצמבר 2013.
מומחה לחקלאות וגננות ממרכז המחקר הלאומי לבננה בטירוצ'יראפאלי ביקר במדינה במשך חודש בינואר 2011, לבקשת ממשלת דומיניקה לייעץ להם בנושא גננות. ממשלות שתי המדינות חתמו על הסכם משותף באוקטובר 2011, והסכימו להקים מרכז IT למצוינות בדומיניקה בסיוע הודי. המרכז נבנה בעלות של 7 מיליון דולר ונחנך רשמית ב-Dominica State College, Roseau על ידי ראש הממשלה סקריט ב-3 ביוני 2016. המרכז מופעל על ידי אזרחים הודים.
לבקשת הממשלה הדומיניקנית, הודו אישרה תוכנית מענק בסיוע לאספקת תרופות לבתי חולים ציבוריים במדינה. מספר משלוחים של תרופות נשלחו לדומיניקה במסגרת התוכנית.
אזרחי דומיניקה זכאים למלגות במסגרת התוכנית ההודית לשיתוף פעולה טכני וכלכלי. קורסי ITEC הפופולריים ביותר בקרב הדומיניקנים הם IT, חשבונות וניהול פיננסי, פיתוח משאבי אנוש ו-SME.
ראש ממשלת דומיניקה, סקריט, תרם 19,000 דולר לאגודת הצדקה Pingalwara במנאוואלה, במהלך ביקורו בהודו ב-22 בפברואר 2016.
ישראל מהרי"ק

| --- | --- |

 לידה:  17 באפריל 1907 ריגה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  7 בפברואר 1964 (בגיל 56) מחנה דורי, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1948
 דרגה:    סגן-אלוף
 
ישראל מהרי"ק (14 באפריל 1907 7 בפברואר 1964), היה רופא, צנחן, מתנדב ומראשוני חיל הרפואה בצה"ל.
חייו

ישראל מהרי"ק נולד בעיר ריגה שבאימפריה הרוסית (כיום בירת לטביה) למשפחה עם שרשרת יוחסין של רבנים. בגיל צעיר עלה לארץ ישראל כציוני ועבד כסניטר בבית חולים. כעבור זמן התקבל ללימודי רפואה בבזל שבשווייץ. עם סיום לימודיו חזר ארצה ועבד כרופא במושבות השרון.
כאשר נודע לו כי אביו ועוד מאות יהודים נדחסו לבית הכנסת הגדול בריגה ונשרפו חיים החליט להתגייס לצבא הבריטי. בלשכת הגיוס נשאל לסיבת התגייסותו וענה: "כדי להילחם בגרמנים".
הוא עבר קורס צניחה ונשלח לאיטליה. שם נאמר לו כי בשל שליטתו בשפות רבות הוא יוצנח כרופא לטפל בפרטיזנים של טיטו.
הוא צנח מספר פעמים תוך סיכון רב. בפעם האחרונה נפצע ונפל כמעט בשבי הגרמנים. על פעילותו זו קיבל בסוף המלחמה את עיטור טיטו.
לאחר המלחמה חזר ארצה והתנדב להיות רופא במחנות העקורים בקפריסין.
עם פרוץ מלחמת העצמאות התגייס ושירת כרופא גדודי בחטיבת אלכסנדרוני. במלחמה נטל חלק במבצע נחשון, מבצע מדינה (כיבוש כפר סבא הערבית) וכיבוש קאקון. היה הרופא הראשון של חיל התותחנים.
ד"ר מהרי"ק התקדם בשורות חיל הרפואה שם עסק בעיקר בהדרכה וברפואה מונעת. הוא הגיע לדרגת סגן-אלוף. לקראת סיום שירותו בצה"ל נתמנה לרופא נמל אשדוד אך לא הספיק לשמש בתפקיד. ב-7 בפברואר 1964 נפטר לפתע במפקדת קצין רפואה ראשי מהתקף לב בגיל 56. הוא נקבר בבית הקברות הצבאי בנתניה.
לאחר מותו יצא ספר זיכרונותיו בשם אדום על חאקי.
לקריאה נוספת

סגן-אלוף ד"ר ישראל מהרי"ק, אדום על חאקי, הוצאת "מערכות", 1966, (הקדמה, אל"ם ד"ר אליהו גילון  קצין רפואה ראשי).
הערות שוליים

↑  ישראל מהרי"ק באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298951305171  ISNI: 0000 0000 7769 5956  VIAF: 120144960   WorldCat (עם VIAF): 120144960
יחסי דנמרק – הרשות הפלסטינית

| יחסי דנמרק – הרשות הפלסטינית |
| --- | --- |
דנמרק: הרשות הפלסטינית


דנמרק: הרשות הפלסטינית
שטח (בקילומטר רבוע)
43,094: 6,220
אוכלוסייה
5,983,727: 5,519,031
תמ"ג (במיליוני דולרים)
404,199: 17,396
תמ"ג לנפש (בדולרים)
67,550: 3,152

יחסי דנמרק–הרשות הפלסטינית הם המגעים בין דנמרק והארגון לשחרור פלסטין. לדנמרק יש נציגות ברמאללה. לרשות הפלסטינית יש משלחת דיפלומטית למחצה בדרגת שגריר בקופנהגן. עם זאת, דנמרק לא הכירה בקיומה של פלסטין ובזכויות לריבונות, ולכן אסרה על יחסים ממשיים ולעיתים התנגדה לרשות הפלסטינית.
הכרה במדינת פלסטין

ב-29 בנובמבר 1947, דנמרק הצביעה בעד תוכנית החלוקה, ותמכה בחלוקת ארץ ישראל לשתי מדינות. בדצמבר 2010 ביקשה הרשות הפלסטינית מדנמרק להכיר בה כמדינה בגבולות 1967. בינואר 2011, דנמרק ונורווגיה אמרו כי בקרוב יכירו במדינת פלסטין, וב-9 במרץ ביקר מחמוד עבאס בדנמרק בפעם הראשונה כדי לדון ביחסים הדו-צדדיים בין דנמרק לרשות הפלסטינית. במהלך הביקור הצהירה שרת החוץ הדנית לנה אספרסן כי דנמרק אינה שוקלת להכיר במדינת פלסטין. ב-29 במאי חשפו הסוציאל-דמוקרטים כי אם ינצחו בבחירות הפרלמנטריות הבאות הם יכירו במדינת פלסטין. באוגוסט עדיין לא היה ידוע אם דנמרק תצביע לא או כן למדינה פלסטינית עצמאית באו"ם.
ב-15 בספטמבר 2011 ניצחו הסוציאל-דמוקרטים בבחירות בדנמרק 2011 והביעו תמיכה בחברות הפלסטינית באו"ם, אך המתינו להחלטה משותפת באיחוד האירופי. ב-22 בספטמבר 2012 הפגינו מאות דנים מול הפולקטינג. השגריר הפלסטיני בדנמרק אמר: "הכרה זו תשפר את יחסי דנמרק עם הערבים ותשקף את תמיכת העם הדני בהצעה הפלסטינית לאו"ם. באוקטובר 2012 נמנעה דנמרק מההצבעה בהחלטה לרשות הפלסטינית באונסק"ו.
הברית האדומה-ירוקה הדנית (Enhedslisten) תומכת במדינה פלסטינית עצמאית, אך לאף מפלגה אחרת המיוצגת בפולקטינג אין הכרה דנית בפלסטין כקו המפלגתי שלה.
סיוע בפיתוח דני

דנמרק מספקת סיוע לשטחים הפלסטיניים בשלוש הדרכים הבאות.
דנמרק ממשיכה להשתתף בתהליך השלום ומקדמת את מפת הדרכים לשלום בין יוזמות אחרות.
דנמרק תומכת בהקמת מדינה פלסטינית ריבונית, דמוקרטית ושלווה. דנמרק תומכת כיום בארגונים שמביאים את התנאים המוקדמים לאידיאלים אלה, כגון מאבק בשחיתות, הרחבת זכויות האדם והבטחת בחירות חופשיות והוגנות.
דנמרק מבקשת לשפר את תנאי החיים ברשות הפלסטינית באמצעות תמיכה בפיתוח המגזר הפרטי. דנמרק כרגע תומכת במועצות מקומיות קטנות באזור ג'נין. גידול ה"אינטגרציה הכלכלית" בין יהודה ושומרון לישראל הוא גם חלק ממטרת הדנים.
במאי 2017 קראה הרשות הפלסטינית באמצעות ארגון הוועדה הטכנית לענייני נשים (WATC) למרכז נשים בעיירה בורקה על שם מוגרבי וחגגה אותה כמודל לחיקוי. המרכז נבנה בעזרת ממשלת נורווגיה ונשות האו"ם. האו"ם גינה את השמות כמונתינת הם כ"האדרת הטרור" ודרש כי הלוגו שלו יוסר מהבניין. משרד החוץ הדני פתח בחקירות משלו על הארגון, ומצא שהוא מנע מידע מרכזי על שמות המרכז, ובעקבות כך ניתק את קשריו עם הארגון. כתוצאה מהממצאים, המשרד הדני גם חדל ממימון 23 ארגונים לא ממשלתיים אחרים ברשות הפלסטינית החל מ-1 בינואר 2018.
פלסטינים בדנמרק

בשנות השמונים, במהלך מלחמת האזרחים בלבנון, נמלטו 19,000 פליטים פלסטינים לדנמרק. 1000 מהם היו מלוביה.
כזב אנימיסטי

כזב אנימיסטי הוא כשל לוגי הקיים כאשר טוענים כי אירוע או מצב הוא עדות לכך שמישהו גרם לו במודע. שמו של הכזב שאוב מהאמונה האנימיסטית ששינויים בעולם הטבעי נובעים מפעולתם של אלים או רוחות.
הביטוי כשל לוגי בהקשר זה אין משמעותו שחלק כלשהו (הנחות, מסקנות, אופרטורים) הוא כוזב. הכשל הלוגי טמון בצירופם יחד. בכזב האנימיסטי, הארגומנט הוא: אם קרה מאורע א', אז ב' הוא שגרם לו. שני החלקים יכולים להיות נכונים—רק הצירוף שלהם יחד מהווה כשל, משום שהמסקנה אינה נובעת מההנחות ומהשרשור הלוגי. הכזב האנימיסטי הוא דוגמה לטיעון סינתטי-אינפורמטיבי, ומעצם טבעו ככזה הוא בהכרח לא וודאי מבחינה לוגית.
דוגמאות

"הרבה אנשים קונים משקאות קלים. זו בוודאי תוצאה של הפרסומאים ששכנעו אותם באופן מתוחכם." (אפשרי שהרבה אנשים קונים משקאות קלים ושהפרסומאים משכנעים באופן מתוחכם, רק שאין שום קשר לוגי בין שתי הטענות)
"מחירי הנפט עלו. זו בוודאי מזימה של בעלי ההון הקפיטליסטים." (גם כאן, עובדה א' וטענה ג'. שתיהן עשויות להיות נכונות, אך אין קישור ביניהן מבחינה לוגית).
"המחירים נפלו היום. זו בוודאי תוכנית של סוחרים המוכרים בחסר."
"התרחשו מספר התפרעויות השנה. האויבים שלנו בוודאי גרמו הצתות בקרב האוכלוסייה שלנו."
"העולם קיים. מישהו בוודאי יצר אותו."
ערך זה הוא קצרמרבנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ים המשברים

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  ים ירחי 
 נתונים ומידות
 אורך:  556 ק"מ 
 מיקום
 מיקום:  LQ13 
 גוף שמיימי:  הירח
 קואורדינטות:  16°11′N 59°06′E﻿ / ﻿16.18°N 59.1°E﻿ / 16.18; 59.1
  (למפת הירח מוגדלת) ים המשברים(למפת הירח רגילה) ים המשברים
 
ים המשברים
ים המשברים (בלטינית: Mare Crisium - "מארה קריסיום") הוא ים ירחי הממוקם באזור אגן המשברים על הירח, צפונית-מזרחית לים השלווה.
בדומה לשאר ימות הירח, אין מדובר בים, אלא בעמק המכוסה בזלת. אגן המשברים נוצר בעידן הפרה-אימבריאני - לפני כ-4 מיליארד שנים.
קוטרו של ים המשברים כ-555 ק"מ, ושטחו 176,000 קמ"ר.
אזור ים המשברים מישורי. בדרום המישור מצויים שרידי מכתשים, שכוסו בזלת ("מכתשי רפאים").
היסטורית גילוי

בדומה למרבית ימות הירח, שמו של ים המשברים ניתן לו על ידי ג'ובאני ריצ'ולי בשנת 1651. השם קיבל תוקף בינלאומי בשנת 1935.
במהלך המאה ה-17 כונה ים המשברים בשם "הים הכספי" על ידי תומאס הריוט, פייר גסנדי ומיכאל פון לאנגרן, בשל מיקומו היחסי על פני הירח (הממוקם במיקום המקביל למיקום הים הכספי על פני כדור הארץ).
האסטרונום האנגלי ויליאם גילברט כינה את ים המשברים בשם "בריטניה" על שם בריטניה הגדולה.
בשנת 1969 התרסקה בים המשברים החללית הסובייטית לונה 15. ב-22 באוגוסט 1976 במסגרת משימת לונה 24 הובאו לכדור הארץ דגימות קרקע מים המשברים.
בתרבות

ים המשברים הוא אתר ההתרחשות של עלילת ספר המדע הבדיוני "עריצה היא הלבנה" מאת רוברט היינליין. כמו כן עלילת הסיפור הקצר "The Sentinel" ("הזקיף") של ארתור סי. קלארק עליו מבוסס הסרט 2001: אודיסיאה בחלל מתרחש בים המשברים.
יריב אלטר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 ביולי 1968 תל אביב
 התאבד:  27 באוגוסט 2007 (בגיל 39) תל אביב-יפו, ישראל 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון
 תקופת הפעילות:  1982–2007 (כ־25 שנים)
 תחום יצירה:  אודיו-ויזואלית
 www.alterfin.com
 
יריב אלטר הידוע גם כיריב אלטר-פין (22 ביולי 1968 - 27 באוגוסט 2007) היה מוזיקאי, אמן ומרצה ישראלי שפעל בישראל ובהולנד. הוא החל את דרכו המקצועית כאמן מולטימדיה בתל אביב. כמוזיקאי, פזמונאי, זמר ומלחין היה מזוהה עם ז'אנר הרוק הגותי, האינדסטריאל, הפופ והרוק האלטרנטיבי, ושימש כסולן וגיטריסט של להקת הרוק "DXM". בנוסף, שימש כמרצה לאומנות אודיו-ויזואלית באקדמיית חריט ריטפלד (אנ') ובמכון סנדברג (אנ') באמסטרדם.
ביוגרפיה

אלטר נולד ב-1968 בתל אביב.
ביוגרפיה > תקופת להקת די.אקס.אם (1984 - 1993)

ב-1984 הוקמה בחולון להקת האינדסטריאל "קאלויס דאנטור" (בלועזית: Calvise Dantor), שכללה את אלטר עצמו בשירה וגיטרות, רונן הופמן בשירה וקלידים, אבי מוסקוביץ' בגיטרה ואבי קונפורטי בתופים. הלהקה ניגנה מוזיקה תעשייתית קשה וחסרת מלודיות והופיעה מעט במועדון הפינגווין. בהשפעתה הוקמה להקת "ק.ג.ב", אך זו לא זכתה לתשומת לב ונשכחה.
לאחר הוצאת הקלטת התפרקה קאלויס דאנטור. אז הקימו רונן הופמן ויריב אלטר את להקת די. אקס.אם (באנגלית נכתב שמה כ"DXM", ראשי תבות של דאוס אקס מכינה). הלהקה כללה את אלטר כסולן וגיטריסט, הופמן כזמר וקלידן, דורון סולומונס ושמוליק ברקוביץ'. היא המשיכה בתחילה את דרכה המוזיקלית של קאלויס דאנטור והעלתה בקולנוע דן את המופע החד-פעמי Coma (בעברית "תרדמת"), שכונה על ידיה "מופע תעשייתי". המופע עורר עניין, בעיקר במקומונים בתל אביב.[דרוש מקור] בהופעה הופיעו חברי הלהקה בבגדים שחורים (שנצבעו בסיר מטבח), לבוש ייחודי שאפיין אותה תמיד. ביולי 1985 יצאה קלטת וידאו שתיעדה את המופע. הקלטת, "Coma Live", צולמה בשחור-לבן ויצאה באופן עצמאי על ידי הלהקה.
במרץ 1985 הוציאה הלהקה קלטת בכורה בשם R.I.P. הקלטת יצאה עם עטיפה בעיצובו של אלטר, שהזכירה עור נחש ונראתה כאילו הוכתמה בדם. היא כללה 18 שירים בסגנון "Industrial Dead Music" ("מוזיקה תעשייתית מתה"), להגדרת הלהקה. השירים, פרי עטם של אלטר והופמן, היו ארוכים וקשים לעיכול, בעלי סאונד "מלוכלך" ואופי אפל, שאופיינו בשירה צעקנית וכללו "נגינה" במתכות, מקדחות, פעמון כנסייה, מנוע, טלפון, קלידים, מייבש שיער, קולות ילדים, שיעול, אורגן קסיו ועוד. הלהקה הוסיפה לעטיפה את ההערה "די. אקס.אם לא מתכוונים לפגוע ברגשות של מישהו, ולא לבטא איזושהי דעה, פוליטית או חברתית", והפנתה את המאזינים לכתובת פיקטיבית בעזה. השירים עסקו בין השאר בנדודי שינה, פחד, שואה, כאב, מוות ואלימות, ומתוכם בלטו במיוחד השירים: "Iron Suffering" (סבל ברזל), ששילב מוזיקה אלקטרונית עם זעקות שבר ורעשי מקדחה, "Venice" (ונציה), "Genesis" (בראשית), "DXM Game Start" (די. אקס.אם - התחלת המשחק), "March From The Window Sill" (מארש מאדן החלון)", "Colossal Cries Of Unrevealed Soul" (זעקות ענק של נשמה נסתרת) ,"Pray For Moscow" (תפילה למוסקבה)" ו-"Orphan Poem" (פואמת היתום).
באוקטובר 1985 הוציאה הלהקה את הקלטת השנייה "We Knew" (ידענו), שארכה כ-18 דקות. היא כללה שני שירים, "We Knew" ו"The Hidden One" (האחד הנסתר). בהקלטה התארח הגיטריסט אייל הולנדר.
ב-1986 הצטרף ללהקה הקלידן אבשי כספי, אך הוא פרש זמן קצר לאחר מכן. DXM הפכה לשלישייה, שכללה את אלטר, הופמן וקרני פוסטל בשירה וצ'לו. הלהקה בהרכבה החדש הקליטה את הקלטת "Faceless" (חסר פנים), שיצאה בדצמבר. בקלטת התארחו סולומונס ואייל דורון. הקלטת חולקה לצד "סינתטי", שכלל 8 שירים, וצד "אורגני", שכלל 9 שירים.
ביוגרפיה > (1993–2001)

ב-1993 הוציאה DXM את אלבומה האחרון Grin, שעל עטיפתו מופיע אלטר מחופש לשד. בשנת 2001, כיותר מ-10 שנים לאחר יציאת האלבום ופירוק הלהקה, האלבום יצא לאור במהדורה מחודשת.
חיים אישיים

אלטר יצר בתל אביב ובאמסטרדם. הוא מת ב-27 באוגוסט 2007 ונטמן בבית העלמין ירקון.
הערות שוליים

↑   בן שלו, הוא היה אחד האמנים הייחודיים שצמחו כאן, אבל סירב להיות כוכב. חייו ומותו של יריב אלטר, באתר הארץ, 10 באפריל 2019
↑  The Mystery Behind the Untimely Death of an Israeli-Dutch Art Icon (באנגלית)
↑  Yariv Alter Fin ב-Mediamatic (באנגלית)
↑  Yariv Alter Fin Curriculum Vitae ב-alterfin.com (באנגלית)
↑  תמר סוקניק, מת יריב אלטר, סולן להקת "DXM" לשעבר, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009912167505171  BIBSYS: 11063537  BnF: cb16209039j (data)  BPN: 63650272  GND: 140826378  ISNI: 0000 0000 7761 3746  LCCN: n2013063732  NTA: 163697019  RKD: 271468  SUDOC: 151776008  ULAN: 500595945  VIAF: 107807978   WorldCat (עם VIAF): 107807978
כודורו

כודורו שהעניק המלך מרדוך-נדין-אחה שמלך בתחילת המאה ה-11 לפנה"ס, ל-אדד-זר-איכשה (Adad-zer-iqiša), המוזיאון הבריטי.
הכּוּדוּרוּ (כֻּדֻרֻ) היה סוג של מסמך שנכתב על אבן ושימש כאבן גבול. על האבן תועדו מענקי הקרקע שנתנו מלכי הכשים ששלטו בבבל לווסלים בתקופת שלטונם בבבל בין המאות ה-16 עד ה-12 לפנה"ס.
משמעות המילה כודורו בשפה האכדית היא גבול בדומה למילה בעברית "גדר" או המילה בערבית جدر (מבוטא: גַּ'דְּר) שמשמעותו קיר, הכודורו היו יצירות האמנות היחידות ששרדו מתקופת שלטונם של הכשים על בבל.
הכתובת על האבן תיעדה את המענקים ושימשה עדות להחלטות. הכודורו המקורי אוחסן במקדש כעדות להחלטת המלך, בעוד שהוסל קיבל העתק חרס שאותו הוא הציב על גבול הקרקע בבעלותו כדי שישמש כעדות משפטית לבעלותו על הקרקע.
הכודורו הכיל סמלים של אלים אשר הגנו על החוזה ועל הקללה שהוכנסה בחוזה שתוטל על מי שיפר את החוזה. לעיתים הכודורו הכיל גם תמונה של המלך אשר העניק את האדמה.
השימוש באבני הכודורו נעשה גם לאחר התקופה הכשית בבבל.
אבני גבול כודורו נכללות באוספים של מוזיאון הלובר, המוזיאון הבריטי והמוזיאון הלאומי של עיראק.
לקריאה נוספת

אביגדור הורוויץ, Divine Service and Its Rewards. Ideology and Poetics in the Hinke Kudurru
אביגדור הורוויץ, "Some Literary Observations on the *itti Marduk kudurru (BBSt 6)", Zeitschrift f*r die Assyriologie 82 (1992) pp. 39 59; "'לוח גלגל החמה' של נבובלאדן מלך בבל (BBSt 36)", בתוך ארץ ישראל כז (ספר חיים ומרים תדמור) בעריכת ישראל אפעל, אמנון בן-תור, פיטר משיניסט, (ירושלים: החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, תשס"ג) עמ' 91 - 109  [דרושה הבהרה]
אבן גבול כשית עם דמותו של האל שוקמונה, ציפור על כן גבוה