stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מהומות קרקוב (1923)
אחרית דבר

בזמן שבקרקוב התרחשו המהומות, ממשלת פולין בוורשה נחרדה מהמצב והחלה במשא ומתן עם האופוזיציה. הוכרזה הפסקת אש של חמש שעות, והמהומות שככו. בתום המשא ומתן הסכימה הממשלה לבטל את הלאמת מסילות הרכבת וגיוס העובדים, בתמורה לסיום השביתה. מפקדי הצבא והמשטרה שהורו על ירי לעבר המפגינים הודחו, והגנרל לוציאן ז'ליגובסקי מונה למפקד אוגדת קרקוב.
למחרת נסוגו כוחות המשטרה והצבא מרחובות קרקוב, והעובדים שבו לעבודה.
ממשלת ויטוס איבדה את תמיכת הציבור עקב המשבר הכלכלי והמהומות, והתפטרה בדצמבר 1923.
הערות שוליים

↑  Gumowa kula demokracji, Wprost, ‏5 ביולי 2005 (בפולנית)
↑  Краковское восстание в Польше, hrono.ru (ברוסית)
↑  (PDF) The Krakow Events of 1923 in the Eyes of the then Commander of the State Police in Krakow, ResearchGate, ‏דצמבר 2023 (באנגלית)
מוטי פשכצקי

| --- | --- |

פשכצקי בשידור של ערוץ הספורט
 לידה:  2 במאי 1982 (בן 42) רמת גן, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  688442401
 
מוטי פְּשֶכָצְקי (נולד ב-2 במאי 1982) הוא עיתונאי, מנחה ושדרן ספורט ישראלי. משמש ככתב הכדורגל של ערוץ הספורט.
ביוגרפיה

פשכצקי נולד ברמת גן, ובגיל 3 עבר לגבעתיים. הוא למד בבית הספר כצנלסון בעיר לפני שעבר בגיל 10 לפתח תקווה. סיים 12 שנות לימוד בתיכון "עמי אסף" במגמת סוציולוגיה ופסיכולוגיה. מגיל 6 שיחק כדורגל, תחילה במכבי פתח תקווה ובהמשך בהפועל רמת גן, שם התאמן בקבוצה הבוגרת תחת הדרכתו של המאמן אלי כהן. בגיל 18 התגייס לגלי צה"ל כעובד רס"ר.
בהמשך שירותו בצה"ל החל לשמש ככתב ספורט, הפיק את התוכניות "נכון להבוקר" עם רפי רשף ו"עושים ספורט" עם אלי ישראלי וניב רסקין, הגיש פינות בשידורי אקטואליה ושידורי ספורט ותוכניות פנאי ומוזיקה. לקראת סוף השירות הצבאי שימש כקריין חדשות, ולאחר מכן המשיך בגלי צה"ל כאזרח כשלושה חודשים אחרי השירות הסדיר.
בשנת 2003 החל לעבוד ככתב במוסף הספורט של העיתון "מעריב" תחת העורכים אביב הברון ויואב גולן, וכתב גם במקומונים של החברה. במהלך עבודתו סיקר את הקבוצות הגדולות בליגת העל בישראל ואת נבחרות ישראל השונות.
ביוני 2006 עבר לשמש ככתב ושדרן בערוץ הספורט. פשכצקי סיקר קבוצות שונות במהלך השנים, וכן את נבחרת ישראל. בין הסיפורים הבולטים שחשף היה "פרשת הקלפים" בנבחרת הצעירה משנת 2007, שהובילה להשעיית שחקנים שנקנסו.
חיים אישיים

פשכצקי נשוי ואב לשלושה.[דרוש מקור]
בדצמבר 2018 נפצע קשה בתאונת דרכים.
הערות שוליים

↑   עירד צפריר, מוטי פשכצקי: "כדורגל ישראלי? שים אותי בבונקר ואשדר בהתלהבות", באתר הארץ, 16 ביולי 2014
↑  מתן דויטש, "פתאום היה בום אדיר": מוטי פשכצקי נגע במוות וחוזר לחיים, באתר mynet‏ העמק, 18 בפברואר 2019
מהיום למחר

| --- | --- |

 סוגה:  אקטואליה
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית 
 הפקה
 חברת הפקה:  הערוץ הראשון
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  הערוץ הראשון, רשות השידור
 תקופת שידור מקורית:  1 בנובמבר 1994 – 3 במאי 2012
 
הקלטת התוכנית "מהיום למחר" מתאריך 14 בינואר 1998 בארכיון הטלוויזיה הישראלית
"מהיום למחר" הייתה תוכנית חדשות ישראלית ששודרה בערוץ הראשון בשנים 1994–2012.
פורמט התוכנית

התוכנית הציגה את אירועי חדשות היום מזוויות שונות ובצורה נינוחה. תחילה שודר בתוכנית מבזק חדשות קצר לסיכום אירועי היום (בליווי שפת הסימנים הישראלית למען כבדי השמיעה), לאחר מכן התמקדה התוכנית בנושא או שניים מאירועי היום, שאליהם התלוותה פרשנות של מומחה בתחום. התוכנית, ששודרה בימים ראשון–חמישי, חתמה את שידורי הערוץ הראשון. תחילה שודרה מהשעה 23:00 עד חצות, ובהמשך קוצרה למחצית ושודרה מ-23:30 עד 00:00.
היסטוריה

את התוכנית ייסדו עמנואל הלפרין ודוד ויצטום. מנחה התוכנית, עוד מיומה הראשון, הוא דוד ויצטום. לעיתים ישבה בכסאו ענת שרן. כמו כן, עד 2003 הגיש את התוכנית גם עמנואל הלפרין, שהפך לסמל תרבותי עקב כך. בשנת 2004 החלה להגיש את התוכנית קרן נויבך.
ב-3 במאי 2012 שודרה המהדורה האחרונה של התוכנית.
פינות התוכנית

שרי רז, על תרבות, קולנוע ותיאטרון.
יואב טוקר, כתב אירועי תרבות מפריז. טבע את המשפט: "כאן יואב טוקר, פריז", עם מבטא צרפתי בעברית.
ראו גם

מבט לחדשות
הערות שוליים

↑  עמנואל הלפרין יגיש בפעם האחרונה את "מהיום למחר", באתר הארץ, 29 בדצמבר 2003
↑  אביב הורביץ, אבי רצון משתלח, קרן נויבך מגישה ובוקי נאה מתמודד, באתר TheMarker‏, 18 בינואר 2004
↑  עצומה לרשות השידור: החזירו את התוכנית "מהיום למחר", באתר הארץ, 8 במאי 2012
↑  מירב קריסטל, הקאמבק של עמנואל הלפרין ויואב טוקר, באתר ynet, 2 במאי 2007
↑  נווית זומר, יואב טוקר יככב בקמפיין של רשת טיב טעם, באתר ynet, 16 במרץ 2005
לוציפר (קומיקס)

| --- | --- |

 הוצאה לאור:  DC קומיקס
 הופעה ראשונה:  The Sandman #4, אפריל 1989
 יוצרים:  ניל גיימן סם קית' מייק דרינגנברג
 גילום הדמות:  פיטר סטורמר, טום אליס, גוונדלין כריסטי 
 מידע
 גזע:  מלאך שנפל
 מקצוע:  בעל מועדון לילה, שליט, נוסע בין מימדים
 כוחות:  חיי נצח, טלפתיה, טלקינזיס, שליטה מוחית, תעופה באמצעות כנפיים, שליטה על המציאות, עמידות-על, כוח אלוהי, שינוי צורה, כמעט-אומניפוטנטיות
 דמויות קשורות
 אויבים:  Michael Demiurgos 
 
לוציפר (באנגלית: Lucifer Morningstar, נקרא גם סַמָּאֵל והֵילֵל בֶּן שָׁחַר) הוא דמות בדיונית שמופיעה בחוברות הקומיקס בהוצאת DC. הוא גרסה מעובדת לדמות המיתולוגית לוציפר, ואחת הישויות החזקות ביותר ביקום של DC קומיקס. לוציפר הופיע במספר גרסאות שונות ביקום DC, אבל הגרסה המפורסמת ביותר נוצרה בידי ניל גיימן והופיעה לראשונה בחוברת הרביעית של סדרת הקומיקס סנדמן, משנת 1989. לוציפר הופיע מספר פעמים נוספות בסדרה סנדמן, ולבסוף כיכב בסדרת הספין-אוף "לוציפר".
לוציפר גולם על ידי פיטר סטורמר בסרט הקולנוע קונסטנטין משנת 2005. גרסה נוספת שלו מככבת בסדרת הטלוויזיה לוציפר, שם מגלם אותו השחקן טום אליס. אליס חזר לגלם את הדמות בהופעת קמע באירוע הקרוס-אובר המשבר בעולמות האינסופיים בסדרות הטלוויזיה השונות של יקום החץ. השחקנית גוונדלין כריסטי מגלמת גרסה נוספת, נאמנה יותר למקור, בסדרת הטלוויזיה סנדמן משנת 2022 המבוססת על סדרת הקומיקס.
בשנת 2010, אתר האינטרנט IGN דירג את לוציפר במקום ה-68 ברשימת נבלי הקומיקס הגדולים בכל הזמנים.
ביוגרפיה בדיונית

גרסה זו של לוציפר בוססה על דמותו של לוציפר באפוס גן העדן האבוד מאת המשורר האנגלי ג'ון מילטון, והמראה שלה עוצב בהשראת המוזיקאי דייוויד בואי.
כפי שהוא מוצג בתחילת סנדמן, לוציפר הוא שליטו של הגיהנום כבר 10 מיליארד שנים, לאחר שהושלך אליו בעקבות מרידתו באל לאחר הבריאה. בכרך הרביעי של סנדמן, "עונת הערפילים" (Season of Mists), לוציפר מואס בשלטונו על הגיהנום, משחרר לחופשי את כל השדים והמתים הלכודים שם ומפקיד את המפתח לגיהנום בידיו של חלום. השלטון בגיהנום מועבר לידיהם של שני מלאכים, דומה האילם ורמיאל, ולוציפר עצמו משתכן בכדור הארץ, בהתחלה בפרת' ולאחר מכן בלוס אנג'לס, שם הוא מקים בר.
עיבודים במדיות נוספות > טלוויזיה > לוציפר

| --- | --- |
 :  ראו גם – לוציפר (סדרת טלוויזיה)
DC ופוקס פיתחו סדרת טלוויזיה המבוססת על דמותו של לוציפר, כפי שהוא מוצג בסנדמן. פוקס הזמינה את פרק הפיילוט בפברואר 2015. על פי ההוליווד ריפורטר, הסדרה עוקבת אחרי גרסה חלופית של לוציפר, "שמשועמם ולא-מרוצה מתפקידו כשליט הגיהנום ונוטש את ממלכתו למען לוס אנג'לס, שם הוא מסייע למשטרה ללכוד פושעים". התסריטאי טום קאפינוס כתב והפיק בפועל את פרק הפיילוט, שבוים על ידי לן וייזמן. פורסם שטום אליס יגלם את התפקיד הראשי. במרץ 2015, לורן גרמן לוהקה לתפקיד הנשי הראשי בסדרה, כבלשית למקרי רצח ב-LAPD. במאי 2018, פוקס ביטלה את הסדרה לאחר שלוש עונות, אך לאחר קמפיין שיזמו מעריצים הסדרה חודשה לעונה רביעית על ידי נטפליקס. נטפליקס חידשה את הסדרה גם לעונות חמישית ושישית.
אליס הופיע בהופעת קמע כלוציפר באירוע הקרוס-אובר המשבר בעולמות האינסופיים של יקום החץ, שמתרחש 5 שנים לפני תחילת הסדרה.
עיבודים במדיות נוספות > טלוויזיה > סנדמן

| --- | --- |
 :  ראו גם – סנדמן (סדרת טלוויזיה)
ביוני 2019, נטפליקס חתמה על עסקה עם האחים וורנר, על פיה נטפליקס תפיק את הסדרה. על פי ההוליווד ריפורטר, האחים וורנר הציעו את הסדרה למספר רשתות - כולל רשת HBO, שדחתה את ההצעה בשל התקציב הגדול שנדרש. הסדרה פותחה בידי אלן היינברג, שישמש כמפיק בפועל יחד עם גיימן ודייוויד ס. גויר. בינואר 2021 פורסם שגוונדלין כריסטי תככב בסדרה בתפקיד לוציפר, בגרסה שתהיה נאמנה יותר לקומיקס.
עיבודים במדיות נוספות > קולנוע

לוציפר מופיע בסרט קונסטנטין, בגילומו של השחקן פיטר סטורמר.
הערות שוליים

↑  The Top 100 Comic Book Villains - IGN.com (באנגלית), נבדק ב-2021-04-16
↑  Nellie Andreeva, Nellie Andreeva, Fox Nabs DC Entertainment ‘Lucifer’ Drama From Tom Kapinos As Put Pilot, Deadline, ‏2014-09-16 (באנגלית אמריקאית)
↑  FOX Orders Pilot for DC Comics' Lucifer - IGN (באנגלית), נבדק ב-2021-04-16
↑  Nellie Andreeva, Nellie Andreeva, ‘Lucifer’ Gets Pilot Order At Fox, Len Wiseman Directing, Jerry Bruckheimer EP, Deadline, ‏2015-02-19 (באנגלית אמריקאית)
↑  Lucifer TV Show Casts Female Lead, Renegade Cinema, ‏2015-03-12 (באנגלית אמריקאית)
↑  'Lucifer' reveals season 4 premiere date on Netflix with a hot video, EW.com (באנגלית)
↑  Dino-Ray Ramos, Dino-Ray Ramos, Netflix Orders ‘The Sandman’ Series Based On Neil Gaiman’s DC Comic – Update, Deadline, ‏2019-07-01 (באנגלית אמריקאית)
↑  Dino-Ray Ramos, Dino-Ray Ramos, Neil Gaiman’s ‘The Sandman’ Casts Tom Sturridge, Gwendoline Christie, Vivienne Acheampong, Boyd Holbrook, Charles Dance, Nina Wadia, Asim Chaudhry And Sanjeev Bhaskar, Deadline, ‏2021-01-28 (באנגלית אמריקאית)
מוזיקת ביט

| --- | --- |

 מקורות סגנוניים:  רוק אנד רול • פופ • דו וופ • R&B • סקיפל
 מקורות תרבותיים:  סוף שנות החמישים ותחילת שנות השישים, בריטניה
 מוצא:  הממלכה המאוחדת 
 נגזרות:  גראז' רוק • פאוור פופ • פאנק פופ • בריטפופ • רוק פסיכדלי • יה-יה • שדוו וונג
 נושאים קרובים
 הפלישה הבריטית
 
מוזיקת ביט, ביט בריטי או מרזיביט (על שם להקות מליברפול והאזורים הסמוכים ליד נהר מרזי) הוא ז'אנר מוזיקה פופולרית, המושפע ממוזיקת רוק אנד רול, סקיפל ומוזיקת פופ מסורתית, שהתפתחה בבריטניה בראשית שנות השישים.
מקור

המקורות המדויקים של המונחים 'מוזיקת ביט' ו'מרזיביט' אינם ברורים. ה"ביט" (קצב) בכל אחד מהם, נבע מהמקצבים המניעים שהלהקות אימצו מהרוקנרול, מההשפעות של קצב הבלוז ומוזיקת נשמה, ולא מהתנועה הספרותית של דור הביט של שנות החמישים. כאשר הגל הראשוני של הרוקנרול שכך בשנות החמישים המאוחרות יותר, מוזיקת "ביג ביט", שקוצרה מאוחר יותר ל"ביט", הפכה לחלופת ריקוד חי לזמרי בלדות כמו טומי סטיל, מרטי ווילד וקליף ריצ'רד ששלטו במצעדים. האנתרופולוג ומבקר המוזיקה הגרמני ארנסט בורנמן, שהתגורר באנגליה בין השנים 1933–1960, טען כי טבע את המונח בטור במגזין "Melody Maker" לתיאור החיקוי הבריטי של להקות הרוקנרול הרית'ם אנד בלוז והסקיפל האמריקאיות .
השם "מרזי ביט" שימש למגזין מוזיקה של ליברפול שנוסד בשנת 1961 על ידי ביל הארי. הארי טוען שטבע את המונח "על בסיס המונח "Beat Policemen" (שם לשיטת סיור של שוטרים בבריטניה) ולא על בסיס המוזיקה". להקת "האוקיינוס השקט" קיבלה את השם Beats Mersey בפברואר 1962 על ידי Bob Wooler, MC במועדון Cavern, ובאפריל אותה שנה הם הפכו ל-Merseybeats. עם עליית הביטלס בשנת 1963 הוחלו להשתמש במונחים "סאונד מרסי" ו"מרסי ביט" על להקות וזמרים מליברפול, בפעם הראשונה במוזיקת הפופ הבריטית צליל ומיקום קושרו. הסצנות המקבילות בבירמינגהם ובלונדון תוארו כ- Brum beat ו-Tottenham Sound בהתאמה.
מאפיינים

המאפיין המובהק ביותר של מוזיקת הביט היה הקצב החזק שלה, תוך שימוש במקצב האחורי המשותף לרוקנרול ולריתם ובלוז, אך לעיתים קרובות עם דגש מניע על כל פעימות ה -4 / 4 בר. הקצב עצמו - שתואר על ידי אלן קלייסון כ"ארבע-ארבע חסר שינוי על תוף המלכוד " פותח במועדונים בהמבורג במערב גרמניה, שם הופיעו קבוצות אנגליות רבות, כולל הביטלס, בתחילת שנות השישים ובמקום היה ידוע בתור "מקצב המאק-שאו" (make show). המקצב 8/8 היה גמיש מספיק כדי שיאומץ לשירים ממגוון ז'אנרים בנוסף, לדברי כותב המוזיקה דייב לינג,.
"נגינת האקורדים בגיטרת הביט נשברה לסדרה של פעימות נפרדות, לעיתים קרובות אחת אל הבר, כשמאחוריה הצניחה הרגילה של גיטרת הבס ותיפוף חד. זה נתן השפעה שונה מאוד מהאופי המונוליטי של הרוק, בכך שהקצב לא ניתן על ידי שכפול של כלי אחד במקטע הקצב על ידי אחר, אלא על ידי יחסי גומלין בין שלושתם. הגמישות הזו גרמה גם לכך שמוזיקת ביט יכולה להתמודד עם מגוון גדול יותר של חתימות זמן וצורות שיר מאשר שהרוקנרול הצליח".
קבוצות ביט היו בדרך כלל בשורות פשוטות של גיטרה, עם הרמוניות ווקאליות ומנגינות קליטות. המכשור הנפוץ ביותר של קבוצות ביט הציג גיטרות מובילות, קצב ובס בתוספת תופים, כפי שהיה פופולרי אצל הביטלס, המחפשים ואחרים. קבוצות ביט - אפילו אלה עם סולן נפרד - שרו לעיתים קרובות גם בתים וגם פזמונים של שירים בהרמוניה הדוקה, דומים לדו-וופ, עם הברות נמתחות בליווי.
השפעה

ל"ביט" הייתה השפעה גדולה על הגראג' רוק האמריקאי ותנועות הרוק העממי, והוא היווה מקור השראה לתת-ז'אנרים הבאים של מוזיקת רוק, כולל בריטפופ בשנות התשעים.
הערות שוליים

↑  "The Founders' Story 2 - Bill & Virginia Harry". Triumphpc.com. נבדק ב-2 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  B. Eder and R. Unterberger, "The Merseybeats", Allmusic, retrieved 16 June 2009.
↑  Ian Inglis (2010). "Historical approaches to Merseybeat". The Beat Goes on: Liverpool, Popular Music and the Changing City (editors Marion Leonard, Robert Strachan). Liverpool University Press. p. 11. ISBN 9781846311901. נבדק ב-20 ביוני 2013. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  B. Eder, "Various artists: Brum Beat: the Story of the 60s Midland Sound", Allmusic, retrieved 5 February 2011.
↑  P. Hurry, M. Phillips and M. Richards, Heinemann Advanced Music (Heinemann, 2001), p. 158.
↑  Jon Stratton (2010). "Englishing Popular Music in the 1960s". Britpop and the English Music Tradition (editors Andy Bennett, Jon Stratton). Ashgate Publishing, Ltd., 2010. pp. 41–46. ISBN 9780754668053. נבדק ב-2 ביולי 2013. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  J. Shepherd, Continuum Encyclopedia of Popular Music of the World: Volume II: Performance and Production (Continuum, 2003), ISBN 0-8264-6322-3, p. 78.
↑  B. Longhurst, Popular Music and Society (Polity, 2nd edn., 2007), ISBN 0-7456-3162-2, p. 98.
↑  Nell Irvin Painter, Creating Black Americans: African-American History and Its Meanings, 1619 to the Present (Oxford: Oxford University Press, 2006), p. 261.
↑  V. Bogdanov, C. Woodstra and S. T. Erlewine, All music guide to rock: the definitive guide to rock, pop, and soul (Backbeat Books, 3rd end., 2002), pp. 1320-1.
↑  R. Unterberger, "Merseybeat", retrieved 5 February 2011.
↑  D. B. Scott, "The Britpop sound", in A. Bennett and J. Stratton, eds., Britpop and the English Music Tradition (Aldershot: Ashgate, 2010), ISBN 0-7546-6805-3, pp. 103-122.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4144239-8
מוסא דמבלה (כדורגלן צרפתי)

מוסא דמבלה (בצרפתית: Moussa Dembélé; נולד ב-12 ביולי 1996 בפונטואז שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי ממוצא מאלי המשחק בעמדת החלוץ באל-אטיפאק.
קריירת מועדונים > פולהאם

דמבלה החל לשחק במחלקת הנוער של US סרז'י קלו, ובשנת 2004 עבר למחלקת הנוער של פריז סן-ז'רמן. בשנת 2012 עבר למחלקת הנוער של פולהאם מהפרמייר ליג. ב-30 בנובמבר 2013 ערך דמבלה את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשהחליף את קיירן ריצ'רדסון בדקה ה-83 בהפסד 0–3 לוסטהאם יונייטד במסגרת המחזור ה-13 בליגה. דמבלה ערך הופעת ליגה אחת נוספת בעונה זו, שהסתיימה בירידתה של פולהאם לפוטבול ליג צ'מפיונשיפ.
ב-28 באוקטובר 2014 הבקיע דמבלה את שערי הבכורה שלו במועדון, צמד שערים בהפסד 2–5 לדרבי קאונטי בגביע הפוטבול ליג. בליגה ערך דמבלה 11 הופעות. ב-13 בספטמבר 2015 הבקיע דמבלה את שער הבכורה שלו בליגה, שער בדקה ה-30 בניצחון 1–2 על בלקברן רוברס במסגרת המחזור השישי. בעונת 2015/2016, שהייתה עונת השיא שלו במועדון, ערך דמבלה 43 הופעות ליגה והבקיע 15 שערים.
קריירת מועדונים > סלטיק

ב-28 ביוני 2016 חתם דמבלה בסלטיק מליגת העל הסקוטית על חוזה ל-4 שנים. ב-12 ביולי, ביום הולדתו ה-20, ערך דמבלה את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק 74 דקות בהפסד 0–1 ללינקולן רד אימפס במשחק הראשון של סיבוב ההעפלה השני לליגת האלופות לעונת 2016/2017. ב-3 באוגוסט הבקיע דמבלה את שער הבכורה שלו במועדון, שער מכריע בתוספת הזמן של המחצית השנייה בניצחון 1–2 על אסטנה במשחק הגומלין של סיבוב ההעפלה השלישי לליגת האלופות. ב-7 באוגוסט ערך דמבלה את הופעת הבכורה שלו בליגה, כששיחק 90 דקות בניצחון 1–2 על הארט אוף מידלות'יאן במסגרת המחזור הראשון. ב-10 באוגוסט הבקיע דמבלה צמד שערים בניצחון 0–5 על מאת'רוול במסגרת גביע הליגה הסקוטית. ב-17 באוגוסט הבקיע דמבלה שער בדקה ה-73 בניצחון 2–5 על הפועל באר שבע במסגרת פלייאוף ההעפלה לליגת האלופות. ב-10 בספטמבר הבקיע דמבלה את שעריו הראשונים בליגה, שלושער בניצחון 1–5 על גלאזגו ריינג'רס במסגרת המחזור החמישי. ב-13 בספטמבר ערך דמבלה את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, כששיחק 90 דקות ואף החטיא פנדל בהפסד 0–7 לברצלונה במסגרת המחזור הראשון בשלב הבתים. ב-28 בספטמבר הבקיע דמבלה צמד שערים בתיקו 3-3 נגד מנצ'סטר סיטי במסגרת המחזור השני בשלב הבתים של ליגת האלופות, ארבעה ימים לאחר שהבקיע צמד בליגה בניצחון 1–6 על קילמרנוק במסגרת המחזור השביעי.
קריירת מועדונים > ליון

ב-31 באוגוסט 2018 חתם דמבלה לחמש שנים באולימפיק ליון. ב-15 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בתיקו 2-2 מול קן. ב-26 בספטמבר כבש צמד שערי בכורה בניצחון 0–3 על דיז'ון.
בעונת 2021/2022 שבר את שיא השערים שלו לעונה אחת, כשכבש 21 שערי ליגה וסיים במקום השלישי בטבלת כובשי השערים.
קריירת מועדונים > אתלטיקו מדריד

ב-13 בינואר 2021 הושאל דמבלה לאתלטיקו מדריד לעונה אחת, עמה זכה באליפות ספרד בעונת 2020/2021.
קריירת מועדונים > אל אטיפאק

ב-26 ביולי 2023 חתם דמבלה באל-אטיפאק מליגת העל הסעודית לארבע שנים.
תארים > סלטיק

אליפות סקוטלנד: 2016/2017, 2017/2018
גביע הליגה הסקוטי: 2016/2017, 2017/2018
הגביע הסקוטי: 2016/2017, 2017/2018
תארים > אתלטיקו מדריד

אליפות ספרד: 2020/2021
מהיות טוב אל תקרא רע

מהיות טוב אל תִּקָּרֵא (או: תקרי) רע הוא ביטוי תלמודי. משמעות הביטוי היא שגם כאשר אדם יכול להתנהג בצורה כשרה, אם בקלות יוכל להתנהג בצורה טובה יותר, עליו לנהוג בצורה הטובה יותר. הביטוי משמש בספרות האחרונים לעיתים רבות כהמלצה לחומרא.
מקור הביטוי

אף שלביטוי זה לשון מקראית, מקורו הוא בדברי חז"ל, והוא למעשה עיבוד של הפסוק "אַל תִּמְנַע טוֹב מִבְּעָלָיו בִּהְיוֹת לְאֵל ידיך יָדְךָ לַעֲשׂוֹת". כך נאמר בתלמוד: ”הרי שכלו פירותיו מן השדה ואינו מניח בני אדם ליכנס בתוך שדהו, מה הבריות אומרות עליו? 'מה הנאה יש לפלוני, ומה הבריות מזיקות לו'. עליו הכתוב אומר: 'מהיות טוב אל תקרי רע'. ומי כתיב מהיות טוב אל תקרי רע? אין, כתיב כי האי גוונא,: אל תמנע טוב מבעליו בהיות לאל ידך לעשות.”
שימושים בביטוי

מובא בתלמוד על רב ששת ורב חסדא שנחלקו בנוגע לתפילת הדרך. לדעת רב חסדא יש לומר אותה בעמידה, ולא כשהוא מהלך, ואילו לדעת רב ששת ניתן לומר אותה גם כאשר הוא מהלך. מסופר שם שרב חסדא ורב ששת היו הולכים בדרך, קם רב חסדא, והתפלל את תפלת הדרך בעמידה. רב ששת (שהיה סגי נהור) שאל את שמשו, מה עושה רב חסדא, ושמשו ענה לו: עומד מהליכתו ומתפלל את תפלת הדרך. אמר רב ששת לשמשו: העמד גם אותי ואתפלל תפלת הדרך, וזאת משום מה שנאמר "מהיות טוב אל תקרא רע" - הואיל ואני יכול להתפלל מעומד, שהרי חבורתי עומדת, לא אקרא רע להתפלל מהלך, ואף על פי שמותר.
בספרות האחרונים, נעשה שימוש רב בביטוי זה, לרוב כקריאה לחשוש לדברי דעה יחידאית, שלא נפסקה להלכה.
שינוי לשון הפסוקים אצל חז"ל

הרש"ש רואה ביצירתו של "פסוק" זה דרך עקבית אצל חז"ל שאינם מדקדקים לצטט את לשונות הפסוקים כפי שהם במקרא, והקפדתם היא רק על התוכן, ולכן לדעתו אין טעם לתקן את לשונות הכתובים המובאים בדברי חז"ל: ”הן רבות מצינו במדרש וכן בגמרא שמביאים קרא בשינוי ממה שכתוב במקרא... שהתלמוד בעצמו אומר כן, והוא במרובה (בבא קמא פא עמוד ב), עליו הכתוב אומר 'מהיות טוב אל תקרי רע', ופריך מי כתיב מהיות טוב כו', אין כתיב כהאי גוונא, אל תמנע טוב מבעליו כו' ומעתה אמשוך את ידי מלהגיה הכתובים המובאים במדרש שלא כצורתן במקרא אם המכוון אחד...”
ראו גם

דבר שיש לו מתירין
הערות שוליים

↑  לגבי ניקוד המילה כתב השל"ה בשם אביו שהוא בבניין נפעל: "קבלתי מאבא מורי מוה"ר רבי אברהם סג"ל זלה"ה, כי תקרי צריך לקרות בנקודות חירק תחת התי"ו, וקמ"ץ תחת הקו"ף, וציר"י תחת הרי"ש. והכוונה, מאחר שיש לאל ידך לעשות בתכלית הטוב, דהיינו מצווה מן המובחר, למה תהיה נקרא לאיש רע, מאחר שיש לאל ידך לעשות בתכלית הטוב" (של"ה - כללי התלמוד (יג) כלל לשונות סוגיות).
↑  הפסוק מקורו בספר משלי, פרק ג', פסוק כ"ז.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף פ"א, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל', עמוד א'
↑  רש"י מסכת ברכות דף ל עמוד א
↑  ראו למשל בחיי אדם (כלל ט סעיף ט), בשרידי אש (חלק א סימן פז עמוד רמ) ובילקוט יוסף (קצוש"ע אורח חיים סימן קיט - סעיף ה)
↑  הערות הרש"ש לבמדבר רבה פרשת נשא, פרשה ו ס"ק ח
מועצה אזורית שלחים

מועצה אזורית שלחים הייתה מועצה אזורית שכללה את מושבי השובלים שהוקמו בשנים 1963-1955 באזור נחל שובל בנגב.
המועצה הוקמה ביולי 1954 והקיפה 80,000 דונם בהם היו המושבים ניר משה (שובל 1), ניר עקיבא (שובל 2), שדה צבי (שובל 5), פעמי תש"ז (שובל 6) ותלמי ביל"ו (שובל 8). המועצה נקראה "שלחים" על שם ענף החקלאות העיקרי של מושבי שובל.
בגלל הקושי למצוא מתיישבים הוקמו רק חלק ממושבי השובלים שתוכננו. סיבה נוספת להיעדר תושבים היה מחסור במים שמנע איוש כל הבתים. עם זאת, בשנת 1954 הוקם קלחים ובשנת 1955 הוקם אשבול (שובל 3) ושניהם צורפו למועצה האזורית.
מושבי השובלים חולקו בין התנועות המיישבות. אשבול השתייך לתנועת המושבים, קלחים לעובד הציוני, שדה צבי לציונים הכלליים ותלמי ביל"ו להתאחדות האיכרים. מושב זרועה, שהיה שובל 11, השתייך לפועל המזרחי ועל כן נכלל במועצה אזורית שדות נגב שמאגד את היישובים הדתיים באזור.
בסוף שנות ה-50 פעל ראש המועצה לייצר פעילויות תרבות משמעותיות ליישובי המועצה, דבר שהביא את המועצה לגרעונות גדולים.
בשנת 1963, לאור גירעונות המועצה, הוביל משרד הפנים מהלך לאיחוד המועצה לתוך מועצה אזורית מרחבים והמועצה בוטלה בדצמבר 1963. במשך שנים לאחר מכן נודעה מועצה אזורית מרחבים גם כמועצה אזורית מרחבים-שלחים.
ראשי המועצה

צבי עקירב - (1954-1955)
דוד פישמן - (יולי 1955 - 1958)
צבי כסה - (1958 - 1961)
דוד קליין (ממלא מקום) - נובמבר 1961-דצמבר 1963
הערות שוליים

↑  מועצות אזוריות חדשות, דבר, 24 ביוני 1954
מועצה אזורית חדשה, על המשמר, 19 ביולי 1954
מועצת שלחים התכנסה, חרות, 28 ביולי 1954
↑  שמות חדשים ליישובים בנגב, על המשמר, 16 במאי 1954
↑  ההתיישבות בנגב צומצמה מחמת חוסר מתיישבים, דבר, 17 במאי 1954
↑  עזרא ריבליס, מי הירקון דרושים לנגב, על המשמר, 5 בספטמבר 1954
↑  תחנת מ.ד.א. הוקמה בלב הנגב, דבר, 28 בנובמבר 1955
↑  שמות חדשים ליישובים, חרות, 14 באוגוסט 1955
↑  מושב ציוני כללי עבר לחירות, דבר, 22 ביוני 1954
↑  ה. בן עדי, עם הקוצרים בנגב, מעריב, 22 במאי 1954
↑  יצחק יעקבי, מועדון התיאטרון במבועים, דבר, 28 ביולי 1960
1 2  גרעונות ניכרים במועצת שלחים, דבר, 21 בנובמבר 1961
↑  ימוזגו המועצות האזוריות שלחים ומרחבים, דבר, 13 במאי 1963
שלמה גבעון, משרד הפנים יוזם מיזוג מועצות מרחבים ושלחים, מעריב, 12 ביוני 1963
↑  מ. אבידן, לקויים בניהול כספים, פגורים בגביה, חרות, 2 בדצמבר 1964
↑  צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות)(שלחים ביטול), קובץ התקנות, 19 בדצמבר 1963, עמ' 400
↑  משולם עד, מאיימים להשבית בתה"ס באיזור מרחבים-שלחים, דבר, 26 במרץ 1970
↑  הודעה בדבר בחירת ראש המועצה האזורית שלחים, 20 בדצמבר 1955, ילקוט הפרסומים 457, עמ' 418
↑  אהרן דולב, צביקה כסה גמר את שליחותו, מעריב, 26 בנובמבר 1961
↑  חוק עזר לשלחים בדבר צעצועים מסוכנים, 29 באוגוסט 1962, קובץ התקנות 1360, עמ' 2606
מוסא דאג

| --- | --- |

שרידי המחנה בהר מוסא דאג שבו התבצרו הארמנים בספטמבר 1915
 מידע כללי
 גובה:  1,355 מ' 
 מדינה:  טורקיה 
 מיקום:  נפת האטיי, טורקיהטורקיה
 רכס הרים:  הרי נור 
 קואורדינטות:  36°15′30″N 35°54′13″E﻿ / ﻿36.258333333333°N 35.903611111111°E﻿ / 36.258333333333; 35.903611111111
  (למפת טורקיה מוגדלת) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה דיארבקיר קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחורמוסא דאג(למפת טורקיה רגילה) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה דיארבקיר קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחורמוסא דאג(למפת נפת האטיי רגילה) אנטקיה איסכנדרון דרטייל קרקהאן רייהאנלה בלןמוסא דאג(למפת נפת האטיי מוגדלת) אנטקיה איסכנדרון דרטייל קרקהאן רייהאנלה בלןמוסא דאג
 
מוסא דאג (בטורקית: Musa Dağı, בארמנית: Մուսա լեռ Musa leṛ; בעברית: הר משה) הוא הר בקצה הדרומי של רכס הרי אמנוס, בחוף הים-תיכוני בדרום טורקיה, בחבל האטיי, קרוב לגבול הבינלאומי עם סוריה. ההר ממוקם מערבית לאנטקיה (היא אנטיוכיה העתיקה), ודרומית לעיר הנמל איסכנדרון (היא אלכסנדרטה). בשנת 1915 היה הר מוסא דאג מוקד להתנגדות הירואית של ארמנים שהתקוממו כנגד פקודת גירוש שהוציא נגדם השלטון העות'מאני. על כל תושבי האזור גזרה הממשלה הטורקית להתפנות לאלתר בשיירה לכוון המדבר הסורי. זאת, כחלק מרצף פעולות של השלטון העות'מאני נגד הקהילה הארמנית, ששיאן היה רצח העם שבוצע בהם. הכפריים הארמנים, מהיותם מודעים לסכנת החיים שריחפה מעליהם, על פי עדויות מניצולי שיירות גירוש באזורים אחרים, התבצרו על מורדות הר מוסא דאג ("הר משה"), והצליחו להדוף תקיפות חוזרות ונשנות של הכוחות העות'מאניים במשך יותר מחודש ימים; (התקופה המדויקת שנויה במחלוקת, ראו בהמשך). ספינות מלחמה של מדינות ההסכמה, בפיקוד אדמירל הצי הצרפתי, חילצו את כל אלפי הנצורים והעבירו אותם לחוף מבטחים בפורט סעיד שבמצרים.
זהו אירוע מכונן בהיסטוריה המודרנית הארמנית, שמתאר את גבורת הכפריים הארמנים שהתבצרו על הר משה ("מוסה דאג"), ויכלו להתקפות החיילים הטורקים. הסיפור הפך לסמל המאבק של העם הארמני לעצמאות, תחת הדיכוי העות'מאני.