ברכת ברוך ה' לעולם
הערות שוליים

↑  ובכמה נוסחים שאינם קיימים כיום גם בשבת, כמובא לקמן.
↑  למעט מספר זעום של נוסחי תפילה שרובם אינם קיימים עוד שאינם כוללים פסוקים. ראו בהרחבה בפסקה נוסח הברכה.
1 2 3 4  התשובה הובאה בסדר רב עמרם גאון, סדר תפלת שבת, גולדשמידט עמוד ס"ב.
↑  עמוד 173.
↑  מהדורת אלבק חלק א', עמוד 93.
↑  תפילת הערב, מהדורת רפאל עמוד קיט.
↑  מהדורת גולדשמידט עמוד קנ"א.
↑  דין תפילת ערבית סימן ג'.
↑  חידושי הרשב"א לברכות דף ד' עמוד ב'.
1 2  תשובות הרשב"א סימן י"ד.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ד', עמוד ב' דיבור המתחיל "דאמר רבי יוחנן".
↑  בתחילת מסכת ברכות.
↑  הובא באבודרהם בסדר תפילת ערבית.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ד', עמוד ב'.
↑  מביאו רבי אברהם בן נתן הירחי בספר המנהיג, מהדורת רפאל עמוד קיט. בספר המנהיג משמע שהרשב"ם היה נוהג לומר את הפסוקים אך לא היה חותם בברכה בשם ומלכות, לעומת זאת ממקורות אחרים נראה כי הרשב"ם לא אמר את הברכה כלל, אף לא את הפסוקים
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק א', הלכה ה'.
↑  ספר תהלים, פרק קי"ט, פסוק קס"ד.
1 2 3 4  מהדורת יואל-דוידזון-אסף עמוד כ"ח מובאת הברכה לימות החול ועמוד קי"א הברכה לשבת.
↑  במאמרו עמוד 168.
1 2 3  מהדורת שמואל חגי עמוד כ"ב.
1 2 3  ראו כאן בסעיפים י"ד-ט"ו את שני הנוסחים שמביא הרמב"ם.
↑  קובץ תשובות הרמב"ם ואגרותיו, ליפסיא, נ"ב עמוד ב'.
↑  על התשובה חתום בנוסף לחיד"א גם רבי חיים אברהם סורנגה.
↑  תכלאל עץ חיים סדר תפילת ערבית של חול דיבור המתחיל "ברוך שומר עמו ישראל לעד אמן".
1 2  מנורת המאור (אלנקווה), מהדורת ענעלאו, חלק שני, עמודים 177-176.
↑  שו"ת הרשב"ש, סימנים רנ"ה ושכ"ה.
↑  הברכה עדיין מופיעה בסידור הספרדי דפוס ונציה רפ"ד ללא שום הערה, ומופיע בסידורי תפלת החדש של דפוס ליוורנו עם הערה ש"שיש נוהגים לומר".
↑  אורח חיים הגהות בית יוסף סימן רל"ו
↑  ככל הנראה הדגשתו כי מדובר במנהג הספרדים באה להוציא ממנהג הרומניוטים באותם מקומות אשר ככל הנראה המשיכו לאומרה.
↑  תכלאל עץ חיים סדר תפילת ערבית של חול, סוף דיבור המתחיל "ברוך שומר עמו ישראל לעד אמן", אחר ציטוט בלשון ערבי של "מהר"ר יחיא בשירי ז"ל"
↑  ראו ארבעה טורים, אורח חיים, סימן רל"ו; חידושי הרשב"א ברכות ד, ב;   חידושי הריטב"א ברכות ד, ב.
↑  יוסף דוד אב"ד סלוניקי, בית דוד,השמטות סימן תקלו, באתר היברובוקס.
1 2  ראו: רבי כליפא בן מלכא, כף נקי, עמוד נה, לוד, תשע"ב; רבי אברהם אנקווה, חסד לאברהם, ליבורנו, תר"ה; רבי יוסף בן נאים, שארית הצאן ד, עמוד קסח, לוד, תשס"ח; רבי חיים משאש, נשמת חיים, עמוד קכו, ירושלים, תשנ"ו; רבי שלמה טולידאנו, דברי שלום ואמת א, עמוד 55, ירושלים, תשס"ג. יוצא דופן רבי יוסף משאש המציין בניגוד לדברי אביו, כי לא אמרו את הפסוקים משום טורח ציבור, ראו: אוצר המכתבים חלק שלישי, אלף תשפ"ג.
↑  סימן רל"ו סעיף קטן א'. בשל הקשרם של פסוקים "ושמרו בני ישראל את השבת" הנאמרים בתפילת ערבית של שבת לאחר ברכת השכיבנו לברכה זו (ראו הערה 35) התנגד הגר"א גם לאמירת פסוקים אלו ראו מעשה רב סימן ס"ז. מכל מקום מובא במעשה רב שם שבבית הכנסת של הגר"א הציבור אמרו את הברכה ורק הוא לא אמר עמהם.
↑  https://www.moreshesashkenaz.org/he/communities/29-beitar-khal-adas-yeshurun
↑  מדריך למנהג אשכנז המובהק, עמ' 25.
1 2  למשל ביחס לחסידות קומרנא מצוין ש"הקפידו" לאומרה מלבד במוצאי שבת וחג. ראו: אברהם אבא זיס, "מנהגי קומרנא", תל אביב, ה'תשכ"ה, עמוד כ"ג. גם על האדמו"ר ממונקטש חיים אלעזר שפירא מובא שהקפיד על אמירתה אך נמנע מלאומרה במוצאי שבתות, חגים, חול המועד, ליל תשעה באב, ליל פורים ושושן פורים. המוציא לאור של מנהגיו מציין שההקפדה היתרה לומר את הברכה מקורה בבעש"ט ראו: יחיאל מיכל גאלד, דרכי חיים ושלום, מונקאטש ה'ת"ש סימן ש"ל.
↑  למשל אצל חסידות חב"ד ראו "ספר המנהגים, מנהגי חב"ד", ברוקלין תשכ"ו (1966) עמוד 24.
↑  טעם זה מביא רבי דוד אבודרהם בשם רבי יעקב בן הרא"ש.
↑  ייתכן כי הם שריד לנוסח הברכה המלא שכן רב נטרונאי עצמו מציין כי אלו שאינם אומרים את הברכה אינם אומרים את הפסוקים, אלא אומרים מיד קדיש לאחר ברכת השכיבנו
↑  גם בקרב אלו שנהגו מנהג זה קיימת מחלוקת האם את ברכת השכיבנו שלפניו אומרים כבכל יום או שמשנים את חתימתה. לפי מנהג "שאר כנסיות ובשאר מקומות" שמביא רב נטרונאי נהגו לחתום שומר ישראל לעד בהשכיבנו וכן נהגו בערים סיביליה וטולדו כדברי ר' דוד אבודרהם המציין גם כי ביתר ערי ספרד נהגו לשנות את חתימת הברכה ל"הפורס סוכת שלום" וכן נראה מרוב המקורות האחרים
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ג, פסוק ד'. אמירת הפסוק בלי חתימה קיימת גם במנהגים אחרים.
↑  מ"ע הרטום, מחזור מנהג איטלייאני ירושלים תשס"ה כרך א' עמוד 302.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רל"ו, סעיף ב'.
↑  כך כותב בעל מגן אברהם סימן רל"ו אות ג'. להרחבה בשיטות אלו ראו בסידור צלותא דאברהם עמודים תת"ה-תת"ו.
↑  מהדורת גולדשמידט עמוד נ"ב.
↑  מהודרת גולדשמידט עמוד קנ"ג, מהדורת הורוויץ עמוד 79.
↑  אם כי כאמור לעיל ישנם חכמים ספרדיים שסברו שיש לאחד אותה עם ברכת השכיבנו, כדוגמת רבי ישראל אלנקאוה בספרו מנורת המאור.
↑  כיום אין קהילה המתפללת בנוסח הספרדים הנוהגת לומר את הברכה בשלמותה, אך עד לדור האחרון היא נדפסה בסידור תפלת החדש ונוסחה המלא הובא כאן על פיו.
↑  נוסח ספרד של החסידים זהה לנוסח אשכנז במקרה זה ולכן לא היה צורך לציינו.
1 2  ספר תהלים, פרק פ"ט, פסוק נ"ג
1 2  אינו פסוק.
↑  ספר תהלים, פרק קל"ה, פסוק כ"א.
↑  ספר תהלים, פרק ע"ב, פסוקים י"ח–י"ט.
↑  ספר תהלים, פרק ק"ד, פסוק ל"א.
↑  ספר תהלים, פרק קי"ג, פסוק ב'.
1 2  ספר שמואל א', פרק י"ב, פסוק כ"ב.
↑  בסיעדורי אשכנז הישנים (ראו לדוגמה בסידור ר' אליה בחור), וכן בנוסח קטלוניה מוסיפים פה: וַיָּרוֹנוֹ, ואם כן מדובר בהרכב של ספר ויקרא, פרק ט', פסוק כ"ד וספר מלכים א', פרק י"ח, פסוק ל"ט.
1 2  ספר מלכים א', פרק י"ח, פסוק ל"ט.
1 2  ספר זכריה, פרק י"ד, פסוק ט'.
↑  ספר תהלים, פרק ל"ג, פסוק כ"ב.
1 2  ספר תהלים, פרק ק"ו, פסוק מ"ז. במחזור ויטרי מובא פסוק אחר דומה המצוי בספר דברי הימים א', פרק ט"ז, פסוק ל"ה, וכן מובא בקצת סידורי אשכנז כגון סדר עבודת ישראל.
↑  ספר תהלים, פרק פ"ו, פסוקים ט'–י'.
1 2  ספר תהלים, פרק ע"ט, פסוק י"ג.
↑  המלה "כי" איננה בנוסח הספרדים.
↑  שני משפטים אלו ("ברוך ה' ביום" וכו' ו"(כי) בידך נפשות החיים והמתים") אינם פסוקים
↑  יש מנקדים: חַי.
↑  ספר איוב, פרק י"ב, פסוק י'.
1 2  ספר תהלים, פרק ל"א, פסוק ו'.
↑  ספר עובדיה, פרק א', פסוק כ"א.
↑  שני משפטים אלו ("אלהינו שבשמים" ו"בידך נפש החיים") אינם פסוקים.
↑  ספר תהלים, פרק ק"כ, פסוק ב'.
↑  ספר ישעיה, פרק מ"ה, פסוק י"ז.
↑  ספר מלכים א', פרק ח', פסוקים נ"ז–נ"ח.
↑  ספר תהלים, פרק ק"נ, פסוק ו'.
↑  אהבת הקדמונים, דף ז עמוד ב, ירושלים, תרמ"ט.
↑  בנוסח רומניא מנקדים: בִּישׁוּעָתֶךָ.
↑  מילה זו חסרה בחלק בכת"י נוסח קטלוניה.
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
| קריאת שמע |
| --- | --- | --- |
| פרשיות קריאת שמע | שמע ישראל • שמע ישראל (פרשיה) • והיה אם שמוע • פרשת ציצית |  |
| ברכות קריאת שמע | ברכות קריאת שמע • ברכת יוצר • ברכת מעריב • ברכת אהבה • ברכת הגאולה • ברכת השכיבנו |  |
| זמני קריאת שמע | תפילת שחרית • תפילת ערבית • תחילת זמן קריאת שמע • סוף זמן קריאת שמע • קריאת שמע על המיטה |  |
| שונות | אל מלך נאמן • ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד • ברכת ברוך ה' לעולם • המלאך הגואל • תפילת ותיקין • משיכיר • שעות זמניות |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.