השואה
הערות שוליים

↑  Richie, Alexandra (2024-01-27). "The Origins of International Holocaust Remembrance Day". The National WWII Museum | New Orleans (באנגלית). נבדק ב-2024-04-11.
↑  Documenting Numbers of Victims of the Holocaust and Nazi Persecution, encyclopedia.ushmm.org (באנגלית)
↑  Estimated Number of Jews Killed in the Final Solution, www.jewishvirtuallibrary.org
↑  היכל השמות, באתר hall-of-names.html
↑  ד"ר יואל רפל, מרוסיה הצארית ועד היישוב שידע ושתק: כך התקבע המספר שישה מיליון, באתר ynet, 1 בספטמבר 2021
↑   עופר אדרת, ספר השמות של "יד ושם": מיליון שמות חסרים, לצד כפילויות ושמות אנשים שכלל לא נרצחו, באתר הארץ, 16 באפריל 2023
↑  מרכז המידע אודות השואה, שאלות שמרבים לשאול: "האם הייתה השואה אירוע חד-פעמי בהיסטוריה?", באתר יד ושם.
↑  מרכז המידע אודות השואה, שאלות שמרבים לשאול: "מהי השואה?", באתר יד ושם.
↑  מרכז המידע אודות השואה, שאלות שמרבים לשאול: "כיצד התייחסו הנאצים ליהודים בשנים הראשונות שלאחר עלייתם לשלטון?", באתר יד ושם.
↑  המרד פרץ בערב חג הפסח, ה'תש"ג-1943
↑  ראו:Bauer, Yehuda (1982). A History of the Holocaust. New York: Franklin Watts.
.Hilberg, Raul (2003) [1961]. The Destruction of the European Jews (3 volumes). New Haven, CT: Yale University Press, p. 1, 5.
Dawidowicz, Lucy (1975). The War Against the Jews, p. 47
↑  המצאת המושג אנטישמיות מיוחסת לעיתונאי הגרמני וילהלם מאר.
1 2  Evans, Richard J. (1989). In Hitler's Shadow. New York, NY: Pantheon p.69.
↑  Henry Friedlander (1994). "Step by Step: The Expansion of Murder, 1939–1941". German Studies Review 17 (3): 495–507
↑  Fischer, Conan (2002). The Rise of the Nazis. Manchester: Manchester University Press, p.47-51.
↑  שמואל אטינגר, תולדות עם ישראל בעת החדשה, עמ' 297–298
1 2  Peukert, Detlev (1994). "The Genesis of the 'Final Solution' from the Spirit of Science". In David F. Crew. Nazism and German Society, 1933–1945. London: Routledge. pp. 274–299
↑  ראו: מאמר על היוזמה של ארגונים יהודים להחרים את גרמניה הנאצית, אתר החברה ההיסטורית היהודית אמריקנית
↑  ראו: רדיפת היהודים בגרמניה הנאצית, באתר יד ושם
↑  נוסח החוק, באתר יד ושם
↑  הרב יהודה לייב צירלסון, "קוץ שבקץ" המליץ, מאי 1898; הוצאה מוגהת ומוערת עם הקדמה מאת אהוביה גורן, השילוח, גיליון 1,אוקטובר 2016
↑  ראו: מאמר על היוזמה של ארגונים יהודים להחרים את גרמניה הנאצית, אתר החברה ההיסטורית היהודית אמריקנית (אנגלית)
↑  מידע במוזיאון השואה
1 2  מרכז המידע אודות השואה, שאלות שמרבים לשאול: "מה היו מחנות הריכוז? מתי החלו לפעול, ומה הייתה מטרתם?", באתר יד ושם.
↑  ראו: פרוץ מלחמת העולם השנייה והמדיניות כלפי היהודים, באתר יד ושם
↑  הוראות היידריך בדבר מדיניות ונקיטת פעולות כלפי היהודים בשטחים הכבושים בפולין, ספטמבר 1939, באתר יד ושם
↑  ראו: מחנות הריכוז והעבודה, באתר יד ושם
↑  ראו: דיטר פוהל, מחנות עבודות הכפייה ליהודים בגנרלגוברנמן, באתר יד ושם
↑  ראו: הגטאות, גטו ורשה, באתר יד ושם
↑  ראו: לובלין, רזרוט ('תוכנית ניסקו ולובלין'), באתר יד ושם
↑  על תוכנית מדגסקר, ראו: תוכנית מדגסקר, באתר יד ושם
↑  דינה פורת, הנהגה במילכוד, עם עובד תל אביב, עמ' 513
↑  מרכז המידע אודות השואה, שאלות שמרבים לשאול: "מתי וכיצד החליטו הנאצים לרצוח את היהודים שבשליטתם?", באתר יד ושם
↑  ראו: ארכיטקטורה של רצח, תוכניות הבניה של אושוויץ-בירקנאו, באתר יד ושם
↑  Gideon Greif, Im Zentrum der Endlösung - Alltag in der Todesfabrik Auschwitz Tuebingen, TOS Verlag, 2022, 528 Seiten
↑  Friedländer, Saul (2007). The Years of Extermination: Nazi Germany and the Jews 1939–1945. London: Weidenfeld & Nicolson
↑
כמה יהודים נרצחו בשואה? כיצד אנו יודעים זאת? האם ידועים לנו שמותיהם?, באתר יד ושם
* יואל רפל, שורשי המספר "שישה מיליון", באתר הארכיון הציוני, אפריל 2022
↑  "ספר שחור" סוויטי על השמדת היהודים, דבר, 28 בנובמבר 1944.
↑   עופר אדרת, האיש שנקב לראשונה במספר שישה מיליון, באתר הארץ, 21 באפריל 2020
↑  מאזן הדמים, דבר, 14 במרץ 1945
מברק ראש קהילת מוסקוה לרב הראשי הרצוג, דבר, 28 במרץ 1945
יעקב לשצ'ינסקי, יש לספור ולספר!, דבר, 3 באפריל 1945
הישוב חגג בהמוניו את הנצחון, דבר, 10 במאי 1945
אין הדם היהודי מיוצג בועידת הנצחון, דבר, 10 במאי 1945
1 2  כמה יהודים נרצחו בשואה? כיצד אנו יודעים זאת? האם ידועים לנו שמותיהם?, באתר יד ושם
↑   דינה פורת, דוד פישר, תבדוק שוב: המספר אכן כמעט עגול, באתר הארץ, 29 בינואר 2022
↑  עפרי אילני, אלמלא השואה היו היום בעולם עד 32 מיליון יהודים, באתר הארץ, 19 באפריל 2009
↑  ילדים בשואה, באתר יד ושם
1 2 3   נירית אנדרמן, הבמאי דוד פישר: "המספר שישה מיליון הוא מוסד, רציתי לתקוע בו סיכה", באתר הארץ, 13 בינואר 2022
↑  ציון נאנוס, ‏"למה אתה כל הזמן שואל אותי על המספר הזה 6 מיליון? הוא כל כך לא חשוב", באתר ‏מאקו‏, 17 בינואר 2022
↑  כמה יהודים נרצחו בכל מדינה?, בעמוד "שאלות נפוצות", באתר יד ושם
↑  הנתון מתייחס למספר היהודים בגרמניה ב-1933. כ-360,000 יהודים היגרו מגרמניה בין 1933 ל-1941, השנה בה הגירה חוקית לא הייתה עוד אפשרית, מתוכם 100,000 היגרו למדינות אירופאיות אחרות שלאחר מכן היו בשליטת הנאצים. ראו:
Fact Sheet: Aid and Rescue of Jews in Europe and Survival by Country, 1933-1945, Rescue in the Holocaust website, updated October 8, 2017
↑  השנים הנעלמות והחור השחור, שבתי טבת, תשנ"ט 1999, עמ' 205–206
↑  המלכודת הנאצית, שלמה אהרונסון, הוצאת משרד הביטחון, סדרה: אוניברסיטה משודרת, 2011, עמ' 114, 135. יהודים למכירה? : משא ומתן בין יהודים לנאצים. 1933-1945, יהודה באואר, 2001, עמ' 226. השנים הנעלמות והחור השחור, שבתי טבת, תשנ"ט 1999, עמ' 205–206. שלמה אהרונסון, א-מ המלכודת הנאצית 8, האוניברסיטה המשודרת, דקה 04:41. שלמה אהרונסון, א-מ המלכודת הנאצית 9, האוניברסיטה המשודרת, דקה 05:14. חץ בערפל: דוד בן-גוריון, הנהגת היישוב וניסיונות הצלה בשואה, טוביה פרילינג, 1998, עמ' 677–678. דינה פורת, בן-גוריון ושואת יהודי אירופה, עמ' 307, בתוך כ"ע הציונות, מאסף י"ב, 1987
↑  פטרן גילה, האם מאבק על הישרדות, הנהגת יהודי סלובקיה בשואה, 1935-1945, תל אביב, 1992. עמו' 186. שואה וזיכרון, ישראל גוטמן, 1999, עמ' 187.
↑  שלמה אהרונסון, א-מ המלכודת הנאצית 8, האוניברסיטה המשודרת, דקה 18:00. שלמה אהרונסון, א-מ המלכודת הנאצית 9, האוניברסיטה המשודרת, דקה 16:54
↑  יהודים למכירה? משא ומתן בין יהודים לנאצים 1933-1945, יהודה באואר, 2001, עמ' 217
↑  יצחק זאב כהנא, ספר העגונות, ירושלים תשי"ד 1954, עמ' 50, באתר היברובוקס
↑  חנה יבלונקה באתר יד ושם, ע' י"ג
↑  Israel and the Holocaust: Debunking the Myth
↑  יחיעם ויץ, שאלת הפליטים היהודים במדיניות הציונית
↑  חגית לבסקי, שארית-הפליטה והקמת המדינה – הזדמנות אשר נוצלה
↑  amnonti. "הקשר המסובך שבין השואה להקמת מדינת ישראל". amnonti. נבדק ב-2018-04-03.
↑  ינון רויכמן, היום שבו נכבשה הכנסת (כמעט), באתר ynet, 28 בספטמבר 2006
↑  לראשונה בישראל: סיור באושוויץ במציאות מדומה ועדות ניצולים בהולוגרמות, באתר ישראל היום, ‏1.12.2021
↑  איתמר אייכנר, הר הנעליים באושוויץ מתפורר: "אין לנו כמה שנים לחכות", באתר ynet, 27 ביולי 2022
↑  סיור בעקבות המהפכה הווירטואלית של אושוויץ | צפו, באתר ynet, 5 ביולי 2023
↑  החזון איש: הפוסק, המאמין ומנהיג המהפכה החרדית, בנימין בראון, 2011, עמ' 790.
↑  'אל נא נעבור לגדולות ממנו': התנגדותו של החזון איש להנצחת השואה ומניעיה, בנימין בראון, עמ' 233, בתוך הספר: שואה ממרחק תבוא: אישים ביישוב הארץ-ישראלי ויחסם לנאציזם ולשואה, 1948-1933, עורכת דינה פורת, 2009.
↑  'אל נא נעבור לגדולות ממנו': התנגדותו של החזון איש להנצחת השואה ומניעיה, בנימין בראון, עמ' 211, והערה 2, בתוך הספר: שואה ממרחק תבוא: אישים ביישוב הארץ-ישראלי ויחסם לנאציזם ולשואה, 1948-1933, עורכת דינה פורת, 2009.
↑  הרב משה פיינשטיין, חיוב הקמת מצבה: פרטים ודינים בדבר זה, עם התורה, ב, י (תשנ"ה). נדפס שנית: הלכה ורפואה, ה (תשמ"ח), עמ' עד. 'אל נא נעבור לגדולות ממנו': התנגדותו של החזון איש להנצחת השואה ומניעיה, בנימין בראון, עמ' 232, והערה 71, בתוך הספר: שואה ממרחק תבוא: אישים ביישוב הארץ-ישראלי ויחסם לנאציזם ולשואה, 1948-1933, עורכת דינה פורת, 2009.
1 2  'אל נא נעבור לגדולות ממנו': התנגדותו של החזון איש להנצחת השואה ומניעיה, בנימין בראון, עמ' 233, בתוך הספר: שואה ממרחק תבוא: אישים ביישוב הארץ-ישראלי ויחסם לנאציזם ולשואה, 1948-1933, עורכת דינה פורת, 2009.
↑  'אל נא נעבור לגדולות ממנו': התנגדותו של החזון איש להנצחת השואה ומניעיה, בנימין בראון, עמ' 232–233, בתוך הספר: שואה ממרחק תבוא: אישים ביישוב הארץ-ישראלי ויחסם לנאציזם ולשואה, 1948-1933, עורכת דינה פורת, 2009.
↑   רוני שטאובר, הוויכוח בשנות החמישים בין הציונות הדתית לבין השמאל הציוני על מועד יום הזיכרון לשואה, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח.
↑  רבני מכון שכטר קוראים לצום ביום השואה
↑  קפה הבוקר בריח העשן, דינה פורת, עמ' 443. תנועה בחרבות: מנהיגות אגודת ישראל לנוכח השואה, יוסף פונד, תשס"ח 2008, עמ' 52
↑  בנתיבות האמונה, הרב צבי מרקוביץ, עמ' ק"ל. ראו בספר השואה, עורכים: הרב יואל שוורץ והרב יצחק גולדשטיין, עמ' 20
↑  אליעזר שבייד, מאבק עד שחר, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1990, עמ' 170, 183–189
↑  ראו גם דן מכמן, "ואמונה עניתני", השואה וחקרה, עמ' 225–235; תומאס ראהה, שמע ישראל: גילויי הדת והאמונה היהודית במחנות הריכוז הנאציים, ירושלים תשס"א, בעיקר עמ' 94; ויקטור פראנקל, האדם מחפש משמעות, תל אביב תשל"ו, עמ' 50
↑  אליעזר שביד, "אמונה היא חוויה תשתית" (תשובה ליהודה באואר), שדמות מ' (חורף תשל"א), עמ' 110. אליעזר שביד, מאבק עד שחר, עמ' 170, 189-183. ראו בין הצלה לגאולה: הציונות הדתית בארץ-ישראל לנוכח השואה, חוה אשכולי וגמן, 2004, עמ' 218
↑  אבי שגיא, "בין אלוהים ואדם", עמ' 2, 14. אליעזר ברקוביץ, עמו אנכי בצרה: קידוש החיים בגטאות ובמחנות ההשמדה, ירושלים תשמ"ח, בעיקר פרק ח'. ראו בין הצלה לגאולה: הציונות הדתית בארץ-ישראל לנוכח השואה, חוה אשכולי וגמן, 2004, עמ' 218
↑  אליעזר שביד, מאבק עד שחר, עמ' 170, 183–189. ראו בין הצלה לגאולה: הציונות הדתית בארץ-ישראל לנוכח השואה, חוה אשכולי וגמן, 2004, עמ' 218
↑  מנדל פייקאז', התעודה החסידית הספרותית האחרונה על אדמת פולין, בעיקר עמ' 28–55. וכן דן קפלן, "השואה בהיסטוריוגרפיה ובתודעה ההיסטורית החרדית", עמ' 282–283. ראו בין הצלה לגאולה: הציונות הדתית בארץ-ישראל לנוכח השואה, חוה אשכולי וגמן, 2004, עמ' 218
↑  בסתר רעם: הלכה, הגות ומנהיגות בימי השואה, אסתר פרבשטין, עמ' 134–139
↑  שיחה בין ויסליצני לבין ברנד. הופיע בספר בן הארץ הזאת, שמואל תמיר, כרך א', עמ' 393
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות יסודי התורה, פרק ה', הלכה ח'.
↑  בסתר רעם: הלכה, הגות ומנהיגות בימי השואה, אסתר פרבשטין, עמ' 174-163.
↑  בסתר רעם: הלכה, הגות ומנהיגות בימי השואה, אסתר פרבשטין, עמ' 172–174. יהדות קובנה ואתר הרצח "הפורט התשיעי", גדעון רפאל בן-מיכאל, הוצאת מכון ללימודי השואה ע"ש ח.אייבשיץ – חיפה, עמ' 63–65
↑  חסד יהושע, הרב יהושע גרינוולד, ניו יורק תש"ח, סימן כ, עמ' לה-לו. ראו בסתר רעם: הלכה, הגות ומנהיגות בימי השואה, אסתר פרבשטין, עמ' 191–192
↑  ספר זיכרון קדושים ליהודי קרפטורוס-מרמורש, שיצא על ידי שלמה רוזמן, ניו-יורק 1969, פרק 35. הופיע במאמר: ברורי הלכה בענייני השואה, הרב יהודה גרשוני, עמ' 17–18, בתוך הספר אמונה בשואה: עיון במשמעות היהודית-דתית של השואה, הוצאת משרד החינוך והתרבות - המחלקה לתרבות תורנית, ירושלים תש"ם
↑  בסתר רעם: הלכה, הגות ומנהיגות בימי השואה, אסתר פרבשטין, עמ' 202–212
↑  שו"ת ממעמקים, כרך א', סימן י"ט. בסתר רעם: הלכה, הגות ומנהיגות בימי השואה, אסתר פרבשטין, עמ' 74. בקדושה ובגבורה, יהושע אייבשיץ, עמ' 212–213. קראתי ואין עונה: זעקתו של רחמ"ד וייסמנדל בתקופת השואה, עמ' 152, 157.השואה במקורות רבניים, אברהם פוקס, עמ' 125–126. אנציקלופדיה שמע ישראל, כרך א', תשנ"ז, עמ' 168
↑  סנהדרין ע"א, א. ראו בקדושה ובגבורה, יהושע אייבשיץ, עמ' 203, 204, 206, 207, 212, 217, 219, 221, 222
↑  בסתר רעם: הלכה, הגות ומנהיגות בימי השואה, אסתר פרבשטין, עמ' 143–147
↑  הרב יהודה עמיטל, "ואף על פי שמיצר ומימר לי", עלון שבות בוגרים יג (תשנ"ט), באתר "תורת הר עציון"
↑  הרב יצחק הוטנר. דבריו מופיעים בספר השואה: לקט דברים בנושא חורבן יהדות אירופה ת"ש-תש"ה מתוך אספקלריה של תורה, עורכים: הרב יואל שוורץ והרב יצחק גולדשטיין, עמ' 13
↑  דב גנחובסקי, הקב"ה כמנהל חשבונות בין שואה לשואה - הבשורה על פי הרב שך, באתר המכללה האקדמית הרצוג
↑  לדוגמה: יוסף בן פורת, "היכן היה אלוהים בשואה".
↑  ניסיונות ופעולות הצלה בתקופת השואה: הרצאות ודיונים בכינוס הבינלאומי השני של חוקרי השואה, עורך ישראל גוטמן, ירושלים, ניסן תשל"ד - אפריל 1974, עמ' 202. ראו בספר 'תולדות השואה – גרמניה' (עורכים - אברהם מרגליות, יהויקים כוכבי ואחרים, הוצאה: ירושלים: יד ושם, תשנ"ח, עמ' 309), שציינו דווקא את השנים 1933–1938 כשנים שיכלו יהודי גרמניה להגר מחוץ לה.
↑  קובץ שיעורים, הקדמה, הרב אלחנן וסרמן.
↑  אני מאמין, פרופ' מ. אליאב, מוסד הרב קוק, עמ' 44-45.
↑  גם הרבי מלובאוויץ’ רואה השואה כעונש, מציינים הליטאים הזועמים [08/01/1991 - נח זבולוני - רנ"ז - מאמרים], באתר ranaz.co.il
↑  בגיא צלמות, סיני אדלר, עמ' 107
↑  בגיא צלמות, סיני אדלר, עמ' 115
↑  הרב אלחנן וסרמן, גרסה מקוונת של הספר עקבתא דמשיחא באתר דעת, עמ' 15–16
↑  עופר אדרת, עשרה מיליון מסמכים מתקופת השואה הועלו לרשת, באתר הארץ, 22 במאי 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562962505171  PLWABN: 9810571722405606  BnF: cb11941579k (data)  GND: 4073091-8  LCCN: sh85061515  LNB: 000059533  NDL: 01111326  NKC: ph117203 
נשים וילדים יהודים מברגסס ובילקה שבהונגריה ברציף הרכבת באושוויץ, מאי 1944
הטלאי הצהוב שעליו כתוב "Jude" ("יהודי" בגרמנית; נהגה: יוּדֶה)
היטלר במהלך ביקור בעיר נירנברג, 1935. במהלך ביקורו בעיר, נערך כנס המפלגה הנאצית, בו הוחלט על חוקי נירנברג. נירנברג שימשה אתר מועדף על הנאצים לכינוסים המוניים של תומכיהם
בבוקר 1 באפריל 1933, התייצבו אנשי פלוגות הסער הנאציים בכל רחבי גרמניה, בסמוך לבתי-עסק בבעלות יהודית, במטרה להרתיע לקוחות מכניסה לחנויות.
בתמונה: חיילים העומדים מחוץ לחנות תולים מודעה ובה הכיתוב (בגרמנית): "גרמנים! הגנו על עצמכם! אל תקנו מיהודים!". החרם הנאצי היווה תגובה נגדית לדרישת ארגונים יהודיים בארצות הברית ובבריטניה להחרים תוצרת גרמנית, עקב עליית הנאצים לשלטון
שריפת הספרים בגרמניה הנאצית, ברלין 1933

יהודים בדרכם אל גטו קרקוב
אסירות במחנה נשים ברוונסברוק מסומנות בגבן בגיר לקראת משלוח למחנה השמדה
גופות של יהודים ברחוב ואסילה פונטה ביאשי, בפרעות יוני 1941
לאחר הפלישה הגרמנית לברית המועצות בשנת 1941 ביצעו יחידות האיינזצגרופן מעשי רצח וטבח באוכלוסייה היהודית ובפעילים קומוניסטים
"היהודי האחרון בוויניצה" - איש האיינזצגרופן יורה ביהודי הכורע על שפת קבר אחים של יהודים שנרצחו לפניו. ויניצה, אוקראינה, ספטמבר 1941
סלקציה ברציף הרכבת במחנה אושוויץ-בירקנאו, 1944
גופות אסירים (12 באפריל 1945)
ערמות שרידים של כותנות פסים של אסירי המחנה דכאו
אסירים במחנה הריכוז אבנזה בצפון אוסטריה, ביום שחרורו על ידי חיילי ארצות הברית, מאי 1945
ילדים צוענים, שהיו קורבנות לניסויים רפואיים באושוויץ
ילדים תאומים שהוחזקו בחיים, לצורך ניסוייו של יוזף מנגלה. ילדים אלו שוחררו מאושוויץ על ידי הצבא האדום בינואר 1945
חדר הנצחה לשואת יהודי הונגריה במוזיאון היהודי, ליד בית הכנסת הגדול של בודפשט
ראשי המשטר הנאצי מועמדים לדין במשפטי נירנברג
450 ילדים ניצלי שואה מפראג מגיעים לניימכן
היכל השמות ביד ושם
ילד יהודי מרים ידיו עם חיסול גטו ורשה - מהתמונות המפורסמות של השואה. התמונה הייתה לאחד הדימויים הנודעים ביותר של השואה