stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארבעה צדדים
הערות שוליים

↑  ארבעה צדדים באתר סטריאו ומונו
| אילנית |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | עמיחי בגבול ירדן • אילנית לילדים • אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1) • אילנית (1972) • אילנית (1974) • להיטים לילדים • שירי משוררים לילדים • שירו שיר לשמש • בואו ונשיר ביחד • טיול לילי ושירים אחרים שאני אוהבת • סולו? הופעה פומבית • תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים • שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס • רגשות מעורבים • אל הדרך • מתנה לילדים – השירים שכל הילדים אוהבים • אולי עוד פעם • סרט בשחור לבן • בוא נתחיל מבראשית • חלום ברזילאי • ישראלית |  |
| אלבומי אוסף | הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית • שירי הייצוג של ישראל • להיטי הזהב של אילנית • ארבעה צדדים • עכשיו כולם ביחד • 21 הלהיטים הגדולים של אילנית • כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה • נאסף תשרי, אוסף מס. 3 • אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג • ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל • כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים • שיר של יום חולין – אוסף הבלדות • ושוב איתכם – אוסף שירי אילן ואילנית • המיטב • אוסף להיטים • שירים ליום חולין – אוסף כפול |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1973 • ישראל באירוויזיון 1973 • אירוויזיון 1977 • ישראל באירוויזיון 1977 • אילן ואילנית • שלמה צח |  |
| אילנית – שירים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-60 | "שיר בארבעה בתים" |  |
| שנות ה-70 | "אהבתה של תרזה די מון" • "ילדי איננו ילד עוד" • "רק הירח" • "פעם לאהוב" • "לאורך השדרה שאין בה איש" • "איש הסתיו" • "גוליבר" • "אי שם" • "אין מקום בחוף" • "עכשיו אני יודע" • "אחיי גיבורי התהילה" • "ללכת שבי אחרייך" • "אהבה אחת קטנה" • "אבל המנגינה" • "Chaque matin la joie du monde" • "אם ייפול הכוכב שלי" • "עיר אחרת" • "כי הנני בא" • "כשקיבלו את התורה" • "כשיבוא שלום לארץ" • "שירו שיר לשמש" • "שלום" • "כך היה כך יהיה" • "הכרתי פעם איש" • "האוניות חזרו" • "ילד בקרקס" • "עפרוני" • "דניאל" • "שיר של יום חולין" • "אל תשמעי לקול ליבך" • "ארץ" • "אדם רחוק" • "אהבה היא שיר לשניים" • "הנה הלילה" • "תבורכי" • "הנה ימים באים" • "הנה בא השלום" • "רגשות מעורבים" • "היי דנה" |  |
| שנות ה-80 | "אני לא מאמינה" • "פעם בשנה" • "חמסין של ניסן" • "הבית של פיסטוק" • "בשביל אל הכפר" • "עד עולם" • "אל הדרך" • "פרפר נחמד" • "נחמה" • "בשורה טובה" • "תצלום ישן" • "הלב" • "שיר על נחלים" • "אולי עוד פעם" • "בואו בואו" • "אם ובנה" • "בללייקה" • "עכשיו כולם ביחד" • "חלק בעולם" • "הנחמה היחידה" • "רק בינתיים" • "סרט בשחור לבן" • "קחי נשימה" • "חבר" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 92e2b675-0cde-4b1b-be07-37e33b18297c
חולד

| חולד |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי עכבר
משפחה:: חולדיים
סוג:: חולד
שם מדעי
 Spalax ‏גולדנסטאט, 1770

חולד (שם מדעי: Spalax) הוא סוג של מכרסם ממשפחת החולדיים החיים באדמה. החולדים מצויים ברחבי אפריקה, המזרח התיכון ודרום אירופה.
אלו יצורים אפורים ועיוורים בעלי לסתות ומלתעות גדולות ואיתן הם חופרים באדמה. הם כמעט ולא נראים אך אפשר לזהות אותם על פי התילים המורמים שהם מייצרים. הם צמחוניים וניזונים ממגוון צמחים ושורשים מתחת לאדמה. החפירות שלהם גורמות נזק כבד לצמחייה ולאדמה ולכן הם נרדפים בידי חקלאים.
מינים

חולד חולי (Spalax arenarius)
חולד כרמלי (Spalax carmeli)
חולד מזרח-תיכוני (Spalax ehrenbergi)
חולד גלילי (Spalax galili)
חולד ענק (Spalax giganteus)
חולד גולני (Spalax golani)
חולד בלקני (Spalax graecus)
חולד יהודה (Spalax judaei)
חולד קטן (Spalax leucodon)
חולד גדול (Spalax microphthalmus)
Spalax munzuri
Spalax nehringi
חולד עיוור קזחסטני (Spalax uralensis)
חולד פודולסקי (Spalax zemni)
ראו גם

חולד ארץ ישראלי – שם כולל ל-4 מינים החיים בישראל
ארסינואי השנייה

| --- | --- |

 לידה:  316 לפנה״ס ממפיס, מצרים 
 פטירה:  270 לפנה״ס (בגיל 46 בערך) אלכסנדריה, מצרים 
 בן או בת זוג:  ליסימכוס תלמי קראונוס תלמי השני 
 פרסים והוקרה
 Olympic champion 
 
ארסינואי (ארסינואה) השנייה (ביוונית עתיקה: Ἀρσινόη;‏ 316 – יולי 270 לפנה"ס) הייתה נסיכה ומלכה מבית תלמי, בתו של תלמי הראשון, מלכת תראקיה ומקדוניה מנישואיה לליסימכוס, רעייתו של תלמי קראונוס, אחיה למחצה ויורשו של בעלה הראשון כמלך מקדוניה ומלכת מצרים מנישואיה לאחיה, תלמי השני.
קורות חיים

ארסינואי הייתה בתם של תלמי הראשון ושל אשתו הרביעית ברניקי הראשונה. בשנת 299 לפנה"ס נישאה לליסימכוס, אחד משומרי ראשו של אלכסנדר הגדול. לאחר מות אלכסנדר הפך ליסימכוס לשליטה של תראקיה השוכנת בחצי האי הבלקני באירופה. ארסינואי הייתה אשתו השלישית וילדה לו שלושה בנים: תלמי אפיגונוס, ליסימכוס ופיליפ. ליסימכוס שינה לכבודה את שם העיר אפסוס לארסינואי, ונתן לה שלוש ערים לחוף הים השחור ואת קסנדריה בצפון יוון.
יורשו המיועד של ליסימכוס מזה שנים רבות היה בכורו אַגַתֿוֹקְלֶס, בנו מאשתו הראשונה. אולם, ארסינואי שרצתה שממלכת ליסימכוס תעבור לבנה הבכור, האשימה את אגתוקלס בקשר לרצוח את ליסימכוס, שהאמין לה והוציא את בנו להורג. לאחר מותו של ליסימכוס בקרב קורופדיום בשנת 281 לפנה"ס, ארסינואי נמלטה לקסנדריה, בירת מקדוניה ונישאה בנישואים פוליטיים לתלמי קראונוס שהיה אחיה מאב, וזאת עוד טרם עלייתו לכס המלוכה המוקדוני ועל בסיס הסכם טרום נישואים שכלל את אימוץ ילדיו של ליסימכוס המנוח. תלמי קראונוס היה מעוניין בנישואים האלה כדי לייצב את שלטונו.
אחרי שכרת ברית עם פירוס כנגד בנו של מלך מקדוניה לשעבר, דמטריוס פוליורקטס, יצא קראונוס למסע מלחמה לדרום יוון. ארסינואי, שיחסיה עם קרואונוס לא היו טובים, קשרה נגד בעלה ביחד עם בניה. קראונוס, ששמע על כך, חזר לקסנדריה והרג את שני בניה הצעירים ואילו בנה הבכור, תלמי, נמלט צפונה לממלכת דרדניה. ארסינואי עצמה נמלטה לסאמותרקיה ומשם בשנת 279, בעקבות הפלישה הגאלית, היא ברחה למצרים במטרה לקבל מקלט בארמונו של אחיה, תלמי השני, במצרים.
בארמונו של אחיה המשיכה לרקום מזימות. היא שהאשימה את אשתו הראשונה של אחיה, ארסינואי הראשונה, ובתו של ליסימכוס, בעלה המת, בניסיון לרצוח את תלמי השני, והביאה להגלייתה. בשנת 277 נישאה בעצמה לתלמי השני שהיה אחיה מאותם הורים, והשניים החלו בכך את המסורת של בית תלמי של נישואי אח ואחות, אשר נמשכה לאורך כל תקופת בית תלמי. נישואים אלה התקבלו בטבעיות על ידי האוכלוסייה המקומית שהייתה מורגלת בנישואי אח ואחות בשושלת הפרעונית ואילו כלפי האוכלוסייה היוונית והמקדונית הדבר הוצג כמקביל לנישואי־האחים של האלים היווניים זאוס והרה. בעת נישואיהם ארסינואי הייתה מבוגרת מתלמי ב-8 שנים.
ארסינואי הייתה בעלת השפעה וחלקה עם אחיה את כל תאריו. תלמי השני שינה לכבודה את שמה של העיר קרוקודילופוליס ששכנה בנווה המדבר פיום ל"ארסינואה". בנוסף ייסד דת שסגדה לו ולארסינואי. היא הופיעה על גבי מטבעות ותרמה רבות למדיניות החוץ של מצרים, כולל היציאה לקרב למלחמה הסורית הראשונה נגד אנטיוכוס הראשון, שהתרחש בין השנים 274–271 לפנה"ס. גם לאחר מותה המשיך תלמי להזכיר אותה במסמכים הרשמיים.
לאחר מותה של ארסינואי (ולדעת חלק מהחוקרים עוד בחייה), הוקם לכבודה על ידי תלמי השני פולחן, במסגרתו הוכרזו תלמי השני וארסינואי "האלים האחים". תלמי יצר בכך תקדים שבו מלך יכול היה להכריז על עצמו כאל עוד בחייו.
במהלך חפירות ימיות ליד אלכסנדריה, נמצאו שני פסלים קולוסאליים בגובה 12 מטר בדמותם של תלמי השני ואשתו ארסינואי השנייה. שני פסלים אלה היו ממוקמים בנמל הראשי של אלכסנדריה ונראו לעיני כל זר שנחת בעיר.
הערות שוליים

↑  Justinus, 17.2.6-7
1 2  תולדות התקופה ההלניסטית, בנימין שימרון ורחל צלניק, האוניברסיטה הפתוחה, יח' 6-5 עמ' 120
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007508036105171  PLWABN: 9810622268605606  BnF: cb124860487 (data)  GND: 118650513  ISNI: 0000 0003 8240 1176  LCCN: no2010038087  NTA: 072823216  VIAF: 265492796   WorldCat (עם VIAF): 265492796 
פסלי תלמי השני וארסינואי השנייה, מוזיאון הוותיקן ברומא
מחברת לוזיה

מחברת לוזיה - דף מס. 1
מחברת לוּזְיֶה היא רשימה של 913 ילדים שעלו ב-1945 מסוריה במסגרת מבצע האלף. את הרשימה הכין מנחם לוזיה מקיבוץ אפיקים שהיה פעיל במוסד לעלייה ב' והיה שותף בהעלאת אותם ילדים ארצה. המחברת היא מקור חשוב למחקר על העלייה הבלתי לגלית לפני קום המדינה.
רקע

במהלך שנות השלושים ושנות הארבעים סייעו פעילי עליה ליהודים תושבי סוריה להשיג אישורי עליה (סרטיפיקט) ולעלות, בזרם איטי, ארצה. לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה התחזקו הרוחות הלאומניות בסוריה דבר שהביא לצמצום מתן אישורי העלייה. הועלה חשש לגורל יהודי מדינה זאת ולכן, ב-1945, הורתה הנהגת היישוב למוסד לעלייה ב' להאיץ את קצב הוצאת היהודים מסוריה גם בצורה לא חוקית. בשלב ראשון הוחלט על העלאה של הילדים וזאת במסגרת של מבצע שנקרא "מבצע האלף" שנתמך על ידי ארגון עליית הנוער. ראשי המבצע היו נפתלי גולומב, עקיבא פיינשטיין ויעקב אבידוב ובמהלכו הועברו ארצה, בדרך היבשה, כ-1300 ילדים שפוזרו ב-61 קיבוצים ו-21 מושבים בארץ.
ההיסטוריה של המחברת

אחד הפעילים במבצע היה מנחם לוזיה. מנחם נולד ב-1910 בדמשק, עלה ארצה ב-1931 והתיישב בקיבוץ אפיקים. מנחם היה זה שקלט את הילדים שהגיעו והקפיד לרשום את פרטיהם במחברת אישית. מתאריך 3 במאי 1945 עד 25 בדצמבר 1945 רשם במחברת 913 ילדים. מתוך דאגה לילדים המשיך מנחם לעקוב אחריהם ולרשום מידע על מעבר של ילדים בין יישובים. המחברת נשמרה ברשות בעליה עד לקראת פטירתו ב-1997 אז העביר אותה לילדיו. לאחר פטירתו הסכימו אלו לפרסם את תוכן המחברת והיסטוריונים העלו את הרשומות לאינטרנט.
מבנה הנתונים במחברת

המידע על הילדים כלל את הנתונים הבאים:
שם משפחה
שם פרטי
שם האב
גיל הילד
תאריך הגעה
נועד ליישוב
הגיע ליישוב
הערות
הערך ההיסטורי של המחברת

חשיפת המחברת לציבור עזרה לילדים שנרשמו בה למצוא ילדים נוספים שהגיעו איתם. כמו כן נחשף במחברת הקשר האישי של אנשים ידועים או קרובי משפחתם (למשל אימו של גבי אשכנזי, משפחתו של ישראל חסון, חה"כ יצחק גלנטי ועוד).
ראו גם

העפלה מארצות המזרח
הערות שוליים

↑  בשנת 2015 נערך כנס הילדים שעלו במסגרת "מבצע האלף". המחברת סייעה למארגני הכנס להדיע לכל הילדים
אסון פתע רב-נפגעים

רעידת אדמה ביפן, 1923
אסון פתע רב-נפגעים (בראשי תיבות: אפר"ן) הוא אסון שבו היקף הנפגעים או הפגיעה ביכולת הקהילה לתפקד הם ברמה הלאומית.
אפר"ן עלול להתרחש כאשר מתקיימים שלושה תנאים (משולש האסון):
אוכלוסייה צפופה (שאם לא כן לא יהיו נפגעים רבים)
תשתית לקויה
מחולל הסיכון (מעשה ידי אדם או הטבע)
אי המוכנות של האדם תגרום לאירועים טבעיים (רעידת אדמה, צונאמי, התפרצות הר געש, סופה, שרפה, התנזלות קרקע, פנדמיה ועוד) להפוך לאפר"ן.
בהתמודדות עם אסון פתע רב-נפגעים יש מרכיבים אחדים:
מניעה – פעולות הננקטות כדי למנוע את התהוות משולש האסון ולצמצם נזק לבני אדם ולרכוש.
היערכות ואִפְחוּת – פעולות שתכליתן לשפר את כושר ההתמודדות עם מצבי אפר"ן. מן הפעולות: הקניה והטמעה של ידע ושיטות התמודדות באמצעות הדרכה ותרגול; פיתוח ושיפור עמידות של תשתיות; הכנת מערכי רפואה, פינוי נפגעים, זיהוי וקבורה; איתור וחילוץ; כיבוי שרפות; הספקת מזון, מים ומחסה; וכן תכנון השיקום, כגון: קביעת העדיפויות וסדר הפעולות להפעלה-מחדש של שירותים ותשתיות קריטיים שקרסו כדי לטפל בצרכים הבסיסיים של האוכלוסייה שנפגעה ושל אזורים בעלי חשיבות לאומית עליונה; הערכה ראשונית של הנזק; סילוק פסולת; חיזוק מתקנים שנחלשו.
מענה – הוצאתן אל הפועל של תוכניות ההיערכות והאפחות שעניינן הצלת חיי אדם וצמצום נזק בלתי הפיך לבריאות הציבור.
שיקום אוכלוסין ראשוני – הוצאתן אל הפועל של תוכניות ההיערכות והאפחות שעניינן ייצוב האדם והקהילה לאחר אפר"ן. תהליך זה נועד להעביר את האוכלוסייה ממצב של תלות למצב של עצמאות על ידי טיפול רפואי פיזי ונפשי, שיכון זמני, שיקום כלכלי בסיסי וכן כל סיוע אחר מטעם השלטונות כצעד לקראת שיקום קהילתי.
שיקום התשתית הפיזית – הוצאתן אל הפועל של תוכניות ההיערכות והאפחות שעניינן קימום תשתיות.
מן הפעולות: בנייה מחדש של בתים, מבני ציבור ומבני תעשייה, פינוי פסולת, תיקון כבישים וגשרים, שיקום תשתיות מים וחשמל ושירותים חיוניים אחרים, לרבות שיקום מקורות הכנסה בזירת האפר"ן.
דוגמאות לאפר"ן:
אסון בופאל
אסון הצונאמי 2004
מוכנות ישראל לאפר"ן > היערכות לאומית

"ממשלת ישראל החליטה באוגוסט 1999 להקים ועדת שרים בעניין היערכות מדינת ישראל לרעידות אדמה. ועדת השרים הקימה את ועדת ההיגוי להיערכות לטיפול ברעידות אדמה שבראשה עומד מאז ינואר 2008 ד"ר אבי שפירא".
מוכנות ישראל לאפר"ן > תרחישים > רעידת אדמה

"לפי "תרחיש ייחוס לאומי" של רעידת אדמה בעוצמה גבוהה בישראל שקבעה ועדת ההיגוי, על 
מדינת ישראל להיערך לרעידת אדמה בעוצמה של 7.5 בסולם ריכטר שמוקדה בבית שאן. לפי 
התרחיש באירוע זה ייהרגו 16,000 איש, ויהיו 6,000 פצועים קשה ו-377,000 מפונים. נוסף על 
כך, יהיו 10,000 מבנים הרוסים ול-20,000 מבנים ייגרמו נזקים כבדים. לדברי ד"ר אבי שפירא, 
יו"ר ועדת ההיגוי הבין משרדית תרחיש הייחוס הנוכחי מחמיר ועתיד להיבחן מחדש".
מוכנות ישראל לאפר"ן > תרחישים > צונאמי

מחקר שנערך על ידי גאולוגים מאוניברסיטת חיפה בחופי קיסריה העלה שקיים סיכוי סביר לפגיעה של גלי צונאמי בחופי ישראל. המחקר חשף באמצעות קידוחים תת-ימיים עדויות לארבעה אירועי צונאמי שפקדו את החוף בעבר: בשנת 1500 לפני הספירה, 100-200 לספירה, 500-600 לספירה ו-1100–1200 לספירה. הצונאמי האחרון שפגע בחופי ישראל היה ב-1956 כתוצאה מרעידת אדמה בסמוך לחופי יוון. גובה הגל שהכה בחוף היה כחצי מטר ולא גרם לנזק ממשי.
מוכנות ישראל לאפר"ן > תרחישים > כשל תשתיתי וטכנולוגי כתוצאה מרעידת אדמה ו/או צונמי

האפרנאי אפרים לאור, ראש המרכז לחקר אירועי פתע רבי נפגעים במכון הטכנולוגי בחולון משרטט תרחיש ייחוס סביר ועל פיו גל צונאמי בים התיכון בעקבות רעידת אדמה ישטוף את מתקני התעשייה לאורך חוף מפרץ חיפה ובעורפו, דרך מליחות הקישון ונחל נעמן, המועדות להצפות מי ים גם בשגרה. המפגש של מי ים, כשלעצמם, עם חומרים המאוחסנים בטמפרטורה ולחץ גבוהים יביא לתוצאות קטלניות. כל זאת בטרם הבאנו בחשבון כמה תקלות שיקרו בו זמנית, שאיננו יכולים לחזות נכון לעכשיו, בהיעדר מידע קריטי על סה"כ החומרים המסוכנים המאוחסנים בכל רגע נתון במפרץ חיפה, הרכבם הכימי והסיכון המצרפי בהיפלטם לסביבה.
מוכנות ישראל לאפר"ן > תרחישים > מניעה

אחת הדרכים להתמודד עם מבנים שאינם עומדים בתקן הבנייה החדש היא תוכנית תמ"א 38 ובה תמורת חיזוק המבנה, שיפוצו והקמת ממ"דים מקבלים הקבלנים אחוזי בניה להוספת דירות למבנה. הבעיה היא שהתמריץ לקבלנים קיים רק באזורי הביקוש והיישובים על השבר הסורי אפריקאי ובסביבתו אינם נמנים עם היישובים באזורי הביקוש למגורים שמתמקדים בין חדרה לגדרה.
ישראל היא מן המתקדמות במדינות העולם בפיתוח, ייצור ויצוא מערכות התרעה בפני רעידות אדמה. המערכת מנצלת את פרק הזמן בין שני סוגים של גלים ססמיים, גל ה-P, המהיר יותר שאינו גורם להרס הנקלט על ידי חיישני מערכת ההתרעה ומפעיל, בין שאר יכולותיו, כריזה קולית, המקדימה, בתלוי במרחק ממוקד הרעש ובעוצמתו, בכמה עשרות שניות בודדות את גל ה-S ההרסני, ובכך מגדיל את סיכויי השרידות באפשרו, בכפוף לאתר בו הוא מותקן, ותרגול, הימלטות לשטח פתוח, כניסה למרחב מוגן וכיוצא בזה. החל בשנת 2010 מותקנת מערכת שכזו בישראל בכל מוסד חינוכי חדש או אגף חדש של מוסד חינוכי.
מוכנות ישראל לאפר"ן > תרחישים > היערכות ואִפְחוּת

בהינתן אפר"ן לפי "תרחיש ייחוס לאומי" של רעידת אדמה בעוצמה גבוהה בישראל על האוכלוסייה האזרחית בסיוע הרשויות המקומיות יהיה לדאוג לעצמה למשך מספר יממות עד אשר יינתן סיוע ברמה הלאומית והבינלאומית.
מוכנות ישראל לאפר"ן > ביקורת

המישור העקרוני עליו נסמכת הביקורת הנשמעת כנגד התנהלותן של ממשלות ישראל בנושא המוכנות הלאומית לאפר"ן הוא שהממשלות מחשבות את ההסתברות לקרות אירוע אפר"ני אל מול ההשקעה הכלכלית הדרושה להתכוננות סבירה (עשרות מיליארדים) בעוד מומחי האפר"ן טוענים שהשיקול המרכזי לאורו על הרשויות להתכונן היא הוודאות המוחלטת שאפר"ן בוא יבוא ואת ההשקעה הכלכלית של התכוננות יש להשוות להשקעה הכלכלית שתידרש לשיקום מדינה שלא התכוננה לאפר"ן כראוי (מאות מיליארדים), כאשר את עשרות אלפי ההרוגים לא יהיה ניתן להשיב ושורות שכבת גיל דור העתיד לא יתמלאו אלא לאחר שניים או שלושה דורות.
ראו גם

מפרץ חיפה
מצב מיוחד בעורף – סמכות ההכרזה בידי הממשלה על פי התיקון לחוק ההתגוננות האזרחית משנת 1997
אירוע אסון המוני – סמכויות בידי המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל על פי החוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 19), התשס"ה-2005, למעט חריגים
אירוע רב-נפגעים – אר"ן, סמכויות בידי מד"א
בית חולים שדה
ניהול משברים
הערות שוליים

↑  אסון פתע רב נפגעים, באתר security.wincol.ac.il (ארכיון)
1 2  מרכז המחקר והמידע של הכנסת, הערכות ישראל לרעידות אדמה, מוגש לוועדת המדע והטכנולוגיה, נובמבר 2010
↑  מחקר: סיכוי סביר שגלי צונאמי יפגעו בישראל, באתר nrg‏, 25 באוקטובר 2009
↑   עשרות אלפי טונות של דלק בקרבת בתי מגורים: אלו מוקדי הסיכון של מפרץ חיפה, באתר הארץ, 20 באוגוסט 2020
איגוד עמלי התורה

| --- | --- |

 פעילות:  קידום מודעות ופעילות חברתית
 שפה רשמית:  עברית
 מדינה:  ישראל
 משרד ראשי:  ירושלים
 מטה הארגון:  ירושלים 
 מייסדים:  שלמה ידידיה זעפראני 
 נשיא:  הרב שלמה ידידיה זעפראני
 יושב ראש:  שלמה טוויל
 מנכ"ל:  אהרן כהן
 מנהל פעילות:  ישראל כהן
 תקופת הפעילות:  ה'תשע"ו–הווה
 
"עמלי התורה – איגוד קהילות האברכים בארץ הקודש" הוא ארגון הפועל למען גיבוש ציבור האברכים החרדים-ספרדים בארץ ישראל ולמען הקמת וחיזוק קהילות. האיגוד כיום מונה עשרות קהילות ברחבי ישראל.
רקע > מצוקת המוסדות

בשל תהליכים רבים שעברו על הציבור החרדי ספרדי, נוצרה מציאות לפיה רבים מציבור האברכים הספרדי מקפידים לשלוח למוסדות החינוך והישיבות של הציבור החרדי-ליטאי בכל מחיר. הציבור הליטאי מצדו מגביל את כמות הספרדים הלומדים בו באמצעות הצבת מכסות, ובשל גידולו של הציבור הספרדי החרדי מדי שנה הולכת וגוברת כמות האברכים אשר אינם מצליחים להכניס את ילדיהם למוסדות ליטאיים. מצוקה זו בולטת בעיקר ברישום לתלמודי תורה ובסמינרים לבנות.
רקע > היעלמות מרביצי תורה

ארגון מרביצי תורה הוקם בשנת 1982 על ידי קבוצת ראשי ישיבות ספרדים, ביניהם הרב יהודה עדס, הרב אברהם סלים, הרב יעקב הלל, הרב בצלאל טולידנו, הרב יהושע ברכץ הרב שלמה ידידיה זעפראני ועוד, אשר נבדלו מתנועת ש"ס ומהנהגתה מטעמים השקפתיים שונים. ארגון זה יצר פלג נפרד בציבור הספרדי אשר מנה (על פי נתוני ההשתתפות בכנסים שנערכו בשעתו) כארבעת אלפים משפחות אברכים. הקמת הארגון יצרה פילוג בציבור הספרדי בין פלג זה לפלג ש"ס. אך ביניהם שכנה קבוצה גדולה של אברכים שלא חפצו להשתייך לצד מן הצדדים.
ארגון מרביצי תורה יזם פעילויות שונות, אך כעבור מספר שנים נעלם ולא נרשמה פעילות מצדו. עם זאת, השפעותיו ניכרו למשך שלושה עשורים הבאים, כאשר בציבור הספרדי חי פלג נבדל של אברכים שהחזיקו בצביון ובעמדות קרובות לזרם הליטאי. בשנת 2003 הוקמה אף רשימת קד – רשימה מוניציפלית נפרדת לציבור האברכים, ובסופו של דבר נטמעה במפלגת דגל התורה. לימים הכריזו נציגיה על כישלון בניסיונם לזכות להכרה ולסיפוק צורכי קהילות האברכים על ידי דגל התורה. רבים מציבור המרביצי ומבניהם, נמצאו למעשה בלי ייצוג פוליטי הולם, וחלקם שבו להצביע למפלגת ש"ס.
רקע > שינויים בתנועת ש"ס

תנועת ש"ס אשר בעבר כללה ברובה ציבור שורשי בעל צביון ספרדי מובהק, השתנתה מצדה גם היא במהלך השנים. רבים מבוחריה אשר שלחו את בניהם לישיבות גדולות (שראשיהן השתייכו ברוב המקרים לפלג המרביצי), וציבור בוחריה הפך לתורני ובעל צביון ישיבתי יותר ויותר. מהלך זה הואץ בייחוד עם התמנותו של הרב שלום כהן לנשיא מועצת חכמי התורה, וחזרתו של אריה דרעי לראשות התנועה.
עם זאת, נראה כי במשך מספר עשורים לא הייתה הכרה לציבור האברכים הספרדים, כולל אלו שצמחו בתוך ש"ס, כציבור נפרד בעל צרכים מהותיים ונבדלים, ואף תנועת ש"ס זיהתה כי הם אינם חשים חלק מהתנועה.
רקע > הצורך בקהילות ובמוסדות

בחלוף השנים נוצר מצב בו ישנה קבוצה גדולה של אברכים בעלי מכנים משותפים חזקים מאוד, שרובם בוגרי ישיבות ליטאיות ובעלי צביון ישיבתי מובהק. אברכים אלו גדלו הן בפלג "מרביצי התורה", הן במשפחות שהשתייכו תמיד לש"ס והן במשפחות רבות שלא בחרו צד. בפועל כל אלו נתקלו במספר קשיים ואתגרים:
חוסר רצון ומוכנות לשלוח למוסדות הספרדיים הנוכחיים, בשל רמתם שלא ספקה את ציבור האברכים.
קושי בהכנסה למוסדות ליטאיים בשל הצבת המכסות ובשל יחסי הציבור המשתנים.
צורך במנייני תפילה כנוסח עדות המזרח אך בעלי צביון ישיבתי ותורני.
ריאקציה וחוסר חיבור עם קהילות הציבור הליטאי אשר לא רואות בהם כשווים בין שווים.
קשיים אלו הובילו לצורך משמעותי בהקמת קהילות אברכים ספרדים. ואכן, במהלך השנים נערכו ניסיונות רבים להקמת קהילות כאלו, אך רוב הניסיונות כשלו בשל חוסר הכרה פוליטית מצד נציגי ש"ס. האברכים שניסו להקים מקומות כאלו לא הצליחו להשיג הקצאות ומקומות ראויים לתפילה. מסיבה זו אברכים ספרדים רבים התפללו והפכו לחלק מקהילות ליטאיות, אף שרצונם המוצהר היה להקים קהילות ספרדיות נפרדות, וזאת אף על פי שהם מונים כשנים עשר אחוזים מהציבור החרדי.
הקמת עמלי התורה

על בסיס הצרכים הנ"ל הוקם איגוד עמלי התורה, והחל את דרכו כחיבור של שלוש קהילות אברכים ברמות ב', בבית וגן ובנווה יעקב. בהמשך הצטרפו לאיגוד קהילות נוספות, רובן קהילות חדשות שהוקמו בסיוע האיגוד. לנשיאות האיגוד התמנה הרב שלמה ידידיה זעפראני, והפעילות כיום מתבצעת על פי הכוונתו.
כיום מונות קהילות איגוד עשרים ושש קהילות ברחבי ירושלים, וקהילות נוספות בבית שמש, בני ברק, מודיעין עילית, פוריה, ועוד. בקהילות עמלי התורה חברים כיום על פי הערכות כמה אלפי אברכים.
הקמת עמלי התורה > מטרות ההקמה

לפעילות איגוד עמלי התורה מספר מטרות מרכזיות;
לשמר ולחזק את מורשתם של רבנים בני עדות המזרח, מדורות קודמים ומן ההווה.
לסייע ולדרבן הקמת קהילות אברכים ומוסדות חדשים.
לסייע לבני קהילות האברכים בהגשת עזרה, תורנית, כלכלית ומשפטית.
רוח הפעילות מבוססת על תוכני החוברת 'אריות קשורים בחוט' שחוברה על ידי מחבר אנונימי, והופצה בעשרות אלפי עותקים. החוברת קוראת לציבור החרדי-ספרדי לבנות את עצמו באופן עצמאי ללא תלות במגזר החרדי-ליטאי, אך תוך שמירה על הערכים והעקרונות שינק ממנו לצד הערכים שקיבל מאבותיו בארצות המזרח.
פעילות

עמלי התורה מקיים כמה פעילויות כדי להשיג את מטרות הקמת הארגון:
לוח הקהילות - לוח קיר חודשי המופץ בכמאתיים נקודות ברחבי הארץ וכן נשלח בתפוצת דוא"ל, ומסקר את התפתחות הקהילות ומוסדות התורה בציבור הספרדי לצד תכנים תורניים שונים.
כתב העת בהתאסף - כתב עת תורני המביא מדברי תורתם של הרבנים וראשי הישיבות הספרדים, וכן מבני קהילות האברכים, מופק על ידי הוצאת טקסט רץ.
קופת רבותינו - קופת צדקה ארצית שמטרותיה תמיכה בנזקקים בדגש על ליווי וייעוץ להתנהלות כלכלית נכונה והגדלת הכנסות, וכן תמיכה ביתומים ואלמנות.
קו השיעורים - קו ובו נמסרים שיעורים ודברי תורה בשידור חי מקהילות האברכים והישיבות הספרדיות (הוקם בשנת תש"פ עם פרוץ מגפת הקורונה ואיסור ההתאספות הציבורית).
המחלקה המשפטית - מחלקה המסייעת בייעוץ ובייצוג משפטי לקהילות האברכים, ולאנשים פרטיים בעת הצורך. במחלקה חברים עו"ד שלמה צמח, עו"ד שלמה אשכנזי ורואי חשבון.
מחלקת הסיוע לקהילות - ייעוץ וסיוע לראשי קהילות בענייני הקצאות, גבאות ועוד. במסגרת זו נערך מדי שנה כינוס 'ועידת הקהילות'.
הפצת חוברת 'אריות קשורים בחוט' - חוברת מפורסמת שנכתבה על ידי כותב אנונימי וקוראת לציבור החרדי-ספרדי לקום ולבנות את עצמו ללא תלות במגזר הליטאי, אך תוך שמירה גם על הערכים שקיבל ממנו.
מכירות מוזלות ושוברי הנחה.
פעילות > סיוע בהקמת מוסדות

עמלי התורה סייע ודרבן הקמה של מוסדות חינוך רבים (המתנהלים כיום באופן עצמאי), ביניהם:
תלמוד תורה "חניכי הישיבות מוסדי עולם" ברמות, גבעת שאול ובית וגן (3 סניפים), בנשיאות הרב דוד אברהם
תלמוד תורה "חניכי הישיבות אהבת שלום" בנווה יעקב, בנשיאות הרב יעקב משה הלל
תלמוד תורה "בדרך התורה" במודיעין עלית, בנשיאות הרב שלמה ידידיה זעפראני
תלמוד תורה "חניכי הישיבות נוף כנרת" בפוריה עלית
תלמוד תורה "פרי התורה" בחריש
תלמוד תורה "חניכי הישיבות ברכת יצחק" בבית שמש, בנשיאות הרב שלמה ידידיה זעפראני
בית ספר לבנות "בית יעקב החדש" בירושלים (4 סניפים), פוריה עלית וחריש
מוסדות אלו מאופיינים בכך שהם נועדו לבני ובנות אברכים בלבד, ונועדו לפתור את האפליה כלפי מזרחיים בקבלה למוסדות ליטאים בציבור החרדי.
שיוך פוליטי

איגוד עמלי התורה אינו מזוהה עם גורם פוליטי מסוים, וזוכה לתמיכה רבנית נרחבת בציבור החרדי-ספרדי, הן מצד רבנים המזוהים עם ש"ס והן מצד רבנים המזוהים עם דגל התורה, וכן לתמיכת רבנים מהציבור הליטאי, רב הארגון הרב זעפראני תומך במפלגת ש"ס.
ראו גם

מרביצי תורה
מפלגת ש"ס
הרב שלמה ידידיה זעפראני
הערות שוליים

↑  חוברת אריות קשורים בחוט,, תש"פ, עמ' 34-38
↑  ישי כהן, פרסום ראשון: עשרות בנות ספרדיות עדיין ללא סמינר באלעד, באתר כיכר השבת, ‏י"ג בתמוז תשע"ו
↑  חנני ברייטקופף, הרב עדס התערב: בנות ספרדיות ללא סמינר, באתר כיכר השבת, ‏כ"א אב תשע"ו
↑  ישי גור, הסתיים הרישום: 100 בנות בלי סמינר, באתר בחדרי חרדים
↑  טעמים אלו הובאו בהרחבה בחוברת "בינו שנות דור ודור" אשר יצאה לאור בשנת תשנ"ד על ידי מרביצי תורה
↑  חוברת ארגון מרביצי תורה ספרדים באתר אוצר החכמה
↑  ארי קלמן, מאבק פנימי ב'דגל': הנציגים מאיימים בפיצול, באתר בחדרי חרדים, ‏י"ב באלול תשע"ח
↑  ארי קלמן, זעם על דרעי שסחף את בני התורה הספרדים, באתר בחדרי חרדים, ‏י"ג טבת תש"פ
↑  ישי כהן, אריה דרעי: בני תורה ספרדים לא מרגישים חלק מש"ס, באתר כיכר השבת, ‏ט"ו בחשון תשע"ח
↑  יהודית דיין, לעצור את הריקוד, באתר צריך עיון, י"ט אדר ב' תשע"ט
↑  דב הלברטל, האם יש פתרון לבעיית ההתנשאות האשכנזית?, באתר אקטואליק, ‏28/01/2019
↑  בינו שנות דור ודור, מרביצי תורה ספרדים, ירושלים תשנ"ח, עמ' 17
↑  אליהו לוי, האם ניתן למנוע את העוינות העדתית?, באתר צריך עיון, ‏א' אדר ב' תשע"ט
↑  עדן אביטבול, האם באמת "ככה זה"? על היחס החרדי לעדות המזרח, צריך עיון, ט"ו חשון תשע"ט
↑  אליעזר היון, מחקר: המספרים המדויקים של ליטאים, ספרדים וחסידים, באתר חרדים 10, ‏י' ניסן התשע"ח
↑  בהתאסף – גיליון ט"ו, ירושלים תשע"ט: עמלי התורה, תשפ"א, עמ' רלא–רמ
↑  בהתאסף גיליון א', ירושלים: עמלי התורה, תשע"ז, עמ' ב
↑  איגוד עמלי התורה באתר טקסט רץ
↑  אריות קשורים בחוט, באתר טקסט רץ הוצאה לאור
↑  ניתן להוריד מכאן
1 2  ארכיון גיליונות כתב העת בהתאסף
↑  לוח הקהילות - גיליון 35, ירושלים, עמ' 2
↑  המחלקה המשפטית של איגוד עמלי תורה מתרחבת, באתר קנייטש, 24 בספטמבר 2020
↑  זאב בלוי, כך נראית העצמאות הספרדית במגזר החרדי • צפו בתיעוד, באתר JDN, ‏ה' אייר תשפ"א
↑  עמלי התורה, בהתאסף גיליון ט"ו, ירושלים, תשרי תשפ"א
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011052067805171 
מודעה על קו השיעורים
לוח הקהילות בבית הכנסת "מטה משה" ברמות א'
כנס האספו, י"ד כסלו תשע"ח