stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גיולהאזה
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  ספר זיכרון לקהילת קליינווארדיין והסביבה
↑  תיעוד יהודים מגיולהאזה שנרצחו בשואה באתר יד ושם
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת קישווארדה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | קישווארדה • איאק • אנרץ' • דומבראד • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירקאראס • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • טורניושפאלצה • אוידומבראד • אויקנז |  |
ג'ורג' השני, מלך בריטניה

ג'ורג' השני, מלך בריטניה (גאורג אוגוסט, באנגלית: George Augustus; ‏10 בנובמבר 1683 – 25 באוקטובר 1760) היה מלך בריטניה הגדולה ואירלנד בין 1727 ל-1760, המלך השני לבית הנובר. כן כיהן כנסיך הבוחר מהנובר ודוכס של דוכסות בראונשווייג-לינבורג בגרמניה.
קורות חיים

ג'ורג' נולד כגאורג אוגוסט ב-10 בנובמבר 1683, בשלוס הרנהאוסן, בהנובר, לגאורג לודוויג, הנסיך הבוחר מהנובר מבית בראונשווייג-לינבורג, ולימים מלך בריטניה, ולסופיה דורותיאה, דוכסית בראונשווייג-צלה. בשנת 1705 קיבל אזרחות בריטית, ובשנת 1706 קיבל את התואר "אביר מסדר הבירית" מן המלכה אן. לאחר מכן הוכתר בתארים בריטיים רבים נוספים. כאשר קיבל אביו את כס המלוכה כמלך ג'ורג' הראשון הוכתר לדוכס קורנוול ודוכס רות'סיי. בשנת 1714 הכתיר אותו אביו כנסיך מוויילס, תואר השמור ליורש העצר של בית המלוכה הבריטי. בעת הכתרתו לנסיך מוויילס היה ג'ורג' בן שלושים, נשוי לנסיכה קרולינה מברנדבורג, והיו לו חמש בנות ושלושה בנים.
לג'ורג' השני היו יחסים גרועים עם אביו. בנו הבכור, פרדריק, יורש העצר, היה ביחסים גרועים עמו. אחרי מותו של ג'ורג' הראשון הסתבר שזה זמם לשלוח את בנו הסורר לגלות במושבות.
ג'ורג' לא היה אדם תרבותי או אינטליגנטי. לעומת זאת אשתו, קרוליין, הייתה כזו. היא הפעילה את השפעתה הפוליטית באמצעות ידידות עם ראש הממשלה רוברט וולפול, והדבר תרם להרגעת הרוחות הסוערות בבית הנובר, אפילו לאחר סכסוך עם המלך ג'ורג' הראשון, שהסתיים בכך שהנסיך והנסיכה מוויילס (כתוארם דאז) הושלכו מארמונותיהם המלכותיים. קרוליין הייתה העוצרת, והמלכה בפועל, בפעמים הרבות בהן היה ג'ורג' בביקורים באחוזותיו הנרחבות בגרמניה.
ג'ורג' השני קיבל את כס המלוכה עם מות אביו בשנת 1727, ומיד החל במריבות עם בנו פרדריק, שהחליפו את המריבות שהיו לג'ורג' עם אביו. מריבות אלו הסתיימו רק עם מותו של פרדריק בשנת 1751. בנו הבכור של פרדריק, יהיה לימים המלך ג'ורג' השלישי, והוכתר עם מות אביו פרדריק כנסיך החדש מוויילס. אשתו של פרדריק המשיכה לסכסך בין המלך ובין יורש העצר לאחר מות בעלה.
ג'ורג' השני זכור בתולדות בריטניה כשליט הבריטי האחרון אשר הוביל את אנשיו לקרב, בקרב דטינגן. הקרב נערך כנגד הצרפתים כחלק מסכסוך אירופי מסובך שנקרא "מלחמת הירושה האוסטרית". על אף שסוסו של ג'ורג' החל לנוס משדה הקרב, ירד ג'ורג' מסוסו, ובחרב שלופה הוביל את אנשיו אל הניצחון בקרב, כנגד כוחות צרפתים עודפים. בקרב זה נלווה אליו בנו הצעיר, הנסיך ויליאם, דוכס קמברלנד, שהוכיח אף הוא כישורים צבאיים.
האירוע החשוב ביותר בשלטונו של ג'ורג' השני היה המרידה היעקוביטית ב-1745 שכמעט הובילה להדחתו מכס המלוכה לטובת הטוען לכתר מבית סטיוארט הנסיך צ'ארלס אדוארד סטיוארט המוכר גם בכינוי "הנסיך היפה צ'ארלי". מרידה יעקוביטית זו, שנתמכה על ידי סקוטים הגרים בהרים, הגיעה לשיאה בקרב קלודן בו השמידו כוחות הנובר בהנהגת ויליאם אוגוסטוס, דוכס קמברלנד, בנו של ג'ורג', את כוחות המורדים ושמו קץ לתביעות בית סטיוארט לכתר האנגלי. היה זה הקרב האחרון בו לחמו כוחות יבשתיים באי הבריטי.
אף על פי שהיה נשוי באושר, תמיד גילה ג'ורג' עניין בנשים אחרות, והיו לו פילגשים רבות. בשנת 1737, על ערש דווי, ביקשה ממנו המלכה קרוליין שיינשא בשנית לאחר מותה. הוא השיב לה כי יהיו לו פילגשים. הוא מת ב-25 באוקטובר 1760 מטמפונדה לבבית על רקע בתירת אבי העורקים שבה לקה בעת שישב בשירותים. הוא נקבר בכנסיית וסטמינסטר.
משפחתו

ב-22 באוגוסט 1705 התחתן ג'ורג' עם קרולינה, מרקיזת ברנדנבורג-אנסבך, בתם של יוהאן פרידריך, מרקיז ברנדנבורג-אנסבך ואלאונורה, נסיכת סקסוניה-אייזנך, ממנה היו לו 9 ילדים:
פרדריק, נסיך ויילס (1707–1751)
אן, הנסיכה המלכותית (1709–1759)
אמליה, נסיכת בריטניה (1711–1786)
קרוליין, נסיכת בריטניה (1713–1757)
בן מת (1716)
ג'ורג' ויליאם, נסיך בריטניה (1717–1718)
הנסיך ויליאם, דוכס קמברלנד (1721–1765)
מרי, נסיכת בריטניה (1723–1772)
לואיז, נסיכת בריטניה (1724–1751)
הערות שוליים

↑  Nicholls F, Observations concerning the body of his late majesty, Philosophical Transactions of the Royal Society. 1761;52:265–274.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
ג'ורג' השני, מלך בריטניה   בית הנובר   נולד:10 בנובמבר 1683 מת:25 באוקטובר 1760
| ג'ורג' הראשון | ממלכת בריטניה הגדולה   נסיכות הבוחר מהנובר   1727–1760 | ג'ורג' השלישי |
| מלכי אנגליה ומלכי הממלכה המאוחדת |
| --- | --- | --- |
| ההפטרכיה (שבע הממלכות) | ההפטרכיה (שבע הממלכות) |  |
| מלכי שבע הממלכות | מזרח אנגליה • אסקס • קנט • מרסיה • נורת'מבריה • סאסקס • וסקס |  |
| ממלכת אנגליה | ממלכת אנגליה |  |
| בית וסקס | אגברט • אתלוולף • אתלבאלד • אתלברט • אתלרד הראשון • אלפרד • אדוארד הראשון • אלפווארד • אתלסטאן • אדמונד הראשון • אדרד • אדווי • אדגר • אדוארד השני • אתלרד השני • סוון (מדנמרק) • אתלרד השני • אדמונד השני • קנוט (מדנמרק) • הרולד הראשון (מדנמרק) • הארדיקאנוט (מדנמרק) • אדוארד השלישי • הרולד השני • אדגר אתלינג |  |
| המלכים הנורמנים | ויליאם הראשון • ויליאם השני • הנרי הראשון • מתילדה • סטפן |  |
| בית פלנטג'נט | הנרי השני • ריצ'רד הראשון ("לב הארי") • ג'ון • הנרי השלישי • אדוארד הראשון • אדוארד השני • אדוארד השלישי • ריצ'רד השני |  |
| בית לנקסטר | הנרי הרביעי • הנרי החמישי • הנרי השישי |  |
| בית יורק | אדוארד הרביעי • אדוארד החמישי • ריצ'רד השלישי |  |
| בית טיודור | הנרי השביעי • הנרי השמיני • אדוארד השישי • ג'יין גריי • מרי הראשונה • אליזבת הראשונה |  |
| בית סטיוארט | ג'יימס הראשון • צ'ארלס הראשון • צ'ארלס השני • ג'יימס השני • מרי השנייה וויליאם השלישי (בית אוראנז'-סטיוארט) • אן |  |
| הממלכה המאוחדת | הממלכה המאוחדת |  |
| בית הנובר | ג'ורג' הראשון • ג'ורג' השני • ג'ורג' השלישי • ג'ורג' הרביעי • ויליאם הרביעי • ויקטוריה |  |
| בית סקסה-קובורג-גותה | אדוארד השביעי • ג'ורג' החמישי |  |
| בית וינדזור | ג'ורג' החמישי • אדוארד השמיני • ג'ורג' השישי • אליזבת השנייה • צ'ארלס השלישי |  |
| דוכסי קיימברידג' |
| --- | --- | --- |
| בית סטיוארט | ג'יימס סטיוארט (1664–1667) • אדגר סטיוארט (1667–1671) |  |
| בית הנובר | ג'ורג' השני (1706–1727) • הנסיך אדולפוס (1801–1850) • הנסיך ג'ורג' (1850–1904) |  |
| בית וינדזור | הנסיך ויליאם (2011 ואילך)   |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300966305171  PLWABN: 9810590479005606  BIBSYS: 6081415  BNE: XX1366872  BnF: cb131888654 (data)  CANTIC: a11253174  CiNii: DA0892792X  GND: 118538543  ICCU: MILV317060  ISNI: 0000 0001 2101 109X  LCCN: n83041856  NKC: xx0200203  NTA: 070497427  RERO: 02-A022787147  SELIBR: 209669  SNAC: w6cr5v3d  SUDOC: 035427655  TePapa: 65578  ULAN: 500353655  VcBA: 495/183707  VIAF: 46902352   WorldCat (עם VIAF): 46902352
גטו לידא

ציון קבר אחים, ידוע כ"קבר הילדים", באחד מאתרי הרציחות ההמוניות בלידא ב-8 במאי 1942
גטו לידא היה גטו, שבו רוכזה בכפייה האוכלוסייה היהודית של העיר לידא ושל היישובים בסביבתה, בימי הכיבוש הנאצי של בלארוס במלחמת העולם השנייה. הגטו התקיים בין קיץ 1941 לספטמבר 1943.
כיבוש לידא והקמת הגטו

במחצית הראשונה של המאה ה-20 היהודים היוו אחוז ניכר מאוכלוסיית העיר לידא (לפי א.פ. קולש מנתה הקהילה היהודית כ־38% מאוכלוסיית העיר).
ב־27 ביוני 1941, לאחר הפצצות אוויריות כבדות על העיר, נכנס הוורמאכט ללידא. יום לאחר מכן נכנסה יחידת איינזאצגרופן של ה-ס.ס., ומשימתם הראשונה הייתה לבצע את "פקודת הקומיסארים" של ריינהרד היידריך, שהורחבה לחיסול מידי של ההנהגה והאינטליגנציה היהודית בכל מקום. חיילי ה-ס.ס. רכזו קבוצה גדולה של יהודים שנתפסו באחד מחלקי העיר, הובילו אותם לכיכר ברחוב סובאלסקה ושם ערכו מיון. את עורכי הדין, המהנדסים, המורים ואנשי המקצועות החופשיים ריכזו, ואת בעלי המקצוע האחרים שחררו. 96 אנשי האינטליגנציה הוצאו אל מחוץ, שם עונו למוות.
כשבוע לאחר כניסת הוורמאכט לעיר, הוזמנו מספר יהודים לנציגות ה-ס.ס., שהטילה עליהם לבחור מועצה יהודית (יודנראט). ליודנראט נבחרו 14 נציגים, ליו"ר נבחר המורה קלמן ליכטמן (מורה), ולסגנו נבחר התעשיין שמחה קוטיק. על היודנראט הוטל כינוס היהודים לאזורי עוני בפרברי העיר, שהיוו "גטו פתוח" שבו יכלו היהודים לנוע, תוך מגבלות.
לאחר כשבועיים, כוחות הוורמאכט המשיכו מזרחה, והעיר לידא וסביבתה ניתנו תחת שלטון אזרחי בראשות המושל האזורי (גביטסקומיסר) הרמן האנווג.
שטח הגטו כלל את השכונה שבין מסילת הרכבת ובין מולודצ'נו בצפון והשתרעה עד לרחוב פוסטובסקאיה בדרום, כשהגבול המזרחי היה הנהר לדיאה, והגבול המערבי היה רחוב סובייטסקאיה הנוכחי. הובאו לכאן יהודים מכל נפת (ראיון) לידא - מבריוזובקה (חבל הורדנה), בייליצה (חבל הורדנה), סלץ וישובים אחרים, סך הכל כ-7,000 יהודים. הצפיפות בגטו הייתה רבה, ופעמים רבות שוכנו כמה משפחות בדירה אחת.
על יהודי הגטו הוטלו עבודות כפייה שכללו את ניקיון רחובות העיר, פינוי ההריסות שהותירו ההפצצות הגרמניות, חטיבת עצים ועוד.
אקציות וחיסולים

הוועדה הממלכתית המיוחדת הסובייטית להערכה ולחקירה של פשעי הכובשים הנאצים שהתכנסה בלידא ובנפת לידא בשנת 1944, לא יכלה להגיע למספר המדויק של הקרבנות. היא העריכה כי כל אחד מהקרבנות שנפל "בצפורני הכובשים הפשיסטים עבר דרך ארוכה וקשה עד שהגיע לקבר"[דרוש מקור].
ההוצאות להורג של יהודים התחילו מן הימים הראשונים של הכיבוש. בימים 3–5 יולי 1941 נבחרו ונורו למוות 275 יהודים שנחשבו לבני האליטה המקומית. בחודשים הראשונים עינויי יהודים התקיימו בבית הסוהר ובשעות הלילה במטרת הסתרת המעשים מעיני התושבים. מאוחר יותר, כשהדיכוי והרדיפות עלו בהיקפם, הרציחות התקיימו בפוליגון הסובייטי לשעבר שעל יד העיר.
אחת הרציחות ההמוניות הראשונות אורגנה ב-23 באפריל 1942.
ב-2 במאי 1942 אחרי עינויים שגרמו לשברים מרובים, נורו למוות בבית הקברות 9 יהודים.
כעבור שבוע, ב-8 במאי 1942 אורגנה אקציה, כינוי שניתן על ידי הגרמנים למבצע הרצח ההמוני הגדול ביותר במקום. לפי עדי ראייה, בשעות הערב של ה-7 במאי, הוקף הגטו על ידי שוטרים וז'נדרמים מקומיים ולמחרת בבוקר העצורים הובאו לככר שליד הקסרקטין. נערכה סלקציה על ידי מפקד הגטו (ה"גביטסקומיסר") וסגנו. הנשים, הקשישים, החולים והילדים הופרדו מהגברים בעלי המקצוע ובעלי מלאכה בריאים. חולים וזקנים שלא היו מסוגלים לצאת או לצעוד בכוחות עצמם נרצחו במקום - בבתים וברחובות הגטו.
היהודים הוצעדו אל יער ושדה סמוכים לעיר. בדרך הוכו ואלה שלא עמדו בקצב הצעידה נורו למוות.
מקומות הרציחות ההמוניות היו, כאמור, שדה ויער הנמצאים כ-3 ק"מ מרחק מהעיר. הגרמנים ומשתפי הפעולה הבלארוסים ירו ביהודים ממכונות ירייה ומקלעים ליד שלושה בורות גדולים, לאחר שדרשו מקרבנותיהם להתפשט. הראשונים שנרצחו היו הילדים. הם הופרדו בכוח מאמותיהם, נזרקו לבורות ואחר כך הושלכו עליהם רימונים. חלק מהילדים נרצחו בעזרת כידונים.
הקבורה ההמונית נעשתה בשטח של 60 דונם שכלל תעלות ישנות באתר הפוליגון הסובייטי לשעבר ובמכתש ענק שנוצר בעקבות פיצוץ מחסן של אבק שרפה.
בסך הכל, ב-8 במאי 1942 נרצחו בלידא 5,670 מיהודי הגטו. ב-2 ביולי 1942 נרצחו 155 יהודים נוספים בתוך מרתפים עם אבק שרפה.
3,000 מתושבי הגטו הובלו בסתיו 1942 למחנה ההשמדה מיידנק שבפולין. במקום היהודים הנרצחים הובאו לתחום הגטו 800 יהודי היישוב וורונובו (מאזור הורדנה) ומכפרים אחרים. יחד עם אלו ששרדו בגטו, הם מוקמו בתוך 121 בתים, לקראת רציחתם הקרובה.
הגטו חוסל סופית ב-18 בספטמבר 1943. חלק מתושביו הובלו למחנה ההשמדה סוביבור.
ההתנגדות בגטו

כבר בשנת 1941 קראו האחים ביילסקי ליהודים מגטו לידא לברוח ולהיאבק יחד איתם נגד הנאצים. קבוצה מתוך אסירי הגטו הצליחה לברוח בעזרתם באביב ובקיץ 1943 והצטרפה ליחידת הפרטיזנים שלהם.
מספרים שטוביה ביילסקי אמר להם:
חברים, זה אחד הימים המאושרים בחיי. בשביל רגעים כאלה אני חי - תסתכלו כמה אנשים הצליחו להימלט מהגטו! אינני יכול להבטיח לכם כלום. אנחנו מנסים לשרוד, אבל כולנו עלולים למות. ננסה להציל כמה שיותר חיים של בני אדם.
נקבל את כל אחד, לא נסרב לקבל אף לא זקנים, ילדים או נשים. אורבות לנו סכנות רבות, אך אם נגזר עלינו למות, לפחות נמות כמו בני אדם.
בזמן הרציחות של 23 באפריל 1942, קבוצה של צעירים יהודים צעקה "הידד!הידד!" (אוּרה! אוּרה!) וכמה מהם נמלטו אל היער. הגרמנים רדפו אחריהם אך לא הצליחו לתפוס איש מתוך 20 הנמלטים.
הנצחה

בלידא ובנפת לידא נרצחו בזמן הכיבוש הנאצי, אחרי רדיפות וייסורים, כ-8,000 יהודים. בדו"ח הוועדה הממלכתית המיוחדת שקמה אחרי המלחמה, הצליחו לשחזר רק את שמותיהם של 342 מהקרבנות.
בישראל קהילת לידא מונצחת בבית הקברות נחלת יצחק
.
בשנת 1967, בימי השלטון הסובייטי, הוצבו אובליסק ולוח זיכרון בקבר ההמוני של 5,670 היהודים שנרצחו ב-8 במאי 1942. בשנת 1990 הוצב בלידא לוח זיכרון לזכר השואה.
בפאתים הדרום-מערביים של לידא, ביער על יד הכפר אוסטרובל, נקברו בשני קברי אחים למעלה מ-6,000 יהודים.
בשנת 1992, מיוזמת החברה לשמירת הזיכרון שבראשות תמרה מויסייבנה בורודאץ' ובעזרת תרומות של קהילות יהודיות ויהודים יחידים שמקורם בלידא, הוקמה יד זיכרון בצורת שני כני גרניט עם כתובות ברוסית ובעברית, כדלקמן: 1992-1942. בקבר אחים זה נקברו 6,700 מתושבי לידא, קרבנות של הפולשים הפאשיסטים הגרמנים.
בבית הקברות על יד איביה, בכפר סטונביצ'י, בשטח הקרוי חובנשצ'ינה, נמצא קברם של שמונה מאנשי האינטליגנציה היהודית של לידא, שהוצאו להורג ב-2 במאי 1942, אחרי שסבלו עינויים בחצר בית הסוהר. הם הובאו לקבורה מחדש לצד תושבי העיר האחרים.
בכל שנה, בתאריך 8 במאי, מתקיים בעיר טקס לזכר יהודי הגטו הנרצחים.
הערות שוליים

↑  מצבה לזכר קהילת לידא בבית העלמין נחלת יצחק, תל אביב
יד זיכרון באחד מאתרי הרציחות ההמוניות של יהודי לידא
יד זיכרון באחד מאתרי הרציחות ההמוניות של היהודים בגטו לידא
גשר המלך קרול הראשון

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  גשר רכבת 
 על שם:  אנגל סליגני 
 כתובת:  צ'רנוודה, Fetești 
 מיקום:  Fetești 
 מדינה:  רומניה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1895
 תאריך פתיחה רשמי:  25 בספטמבר 1895 
 חומרי בנייה:  פלדה 
 אדריכל:  אנגל סליגני 
 מידות
 אורך:  2,632 מ' 
 מידע טכני
 מפתחים:  8 
 מִפְתָּח מרבי:  190 מ' 
 קואורדינטות:  44°20′26″N 28°01′01″E﻿ / ﻿44.34043333°N 28.01701667°E﻿ / 44.34043333; 28.01701667
  (למפת רומניה מוגדלת) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור גשר המלך קרול הראשון(למפת רומניה רגילה) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור גשר המלך קרול הראשון he
 
גשר המלך קרול הראשון, (ברומנית: Podul Regele Carol I) היה גשר מעל נהר הדנובה, שחיבר את חבל דוברוג'ה ליתר חבלי רומניה.
מראה הגשר בשנת 1902
ב-1878 קיבלה רומניה, בהנהגתו של קרול הראשון, מלך רומניה, עצמאות מלאה מהאימפריה העות'מאנית. בחוזה סן סטפנו נאלצה רומניה לוותר לטובת האימפריה הרוסית על דרום בסרביה ובתמורה קיבלה את חבל דוברוג'ה. המלך קרול יזם בניית גשר ראשון מעל לדנובה מאז נהרס גשר טראיאנוס, גשר המלך קרול הראשון, כדי לחבר את דוברוג'ה ליתר חבלי רומניה. הגשר נבנה בין השנים 1890 - 1895 ונועד לקיים את תנועת הרכבות בין הבירה בוקרשט ובין הנמל הרומני בים השחור, קונסטנצה.
המהנדס הרומני אנגל סליגני, שעמד בראש קבוצת המתכננים והבונים של הגשר
בתקופה הקומוניסטית שונה שם הגשר ל"גשר אנגל סליגני", שמו של המהנדס הרומני, שעמד בראש קבוצת המתכננים והבונים של הגשר. השימוש בגשר זה נפסק ב-1987 לאחר שנבנה לצידו גשר חדש, גשר צ'רנוודה.
גשר המלך קרול הראשון מורכב משני גשרים נבדלים, האחד מעל האפיק הראשי של הדנובה והשני מעל זרוע בורצ'אה, בביצת יאלומיצה. הגשר נמצא בגובה 30 מטר מעל גובה פני המים, כדי לאפשר מעבר מתחתיו לספינות בעלות תרנים. בעת הקמתו זה היה הגשר הארוך ביותר באירופה.
הגשרים נפגעו במהלך שתי מלחמות העולם, במלחמת העולם הראשונה הצבא הרומני, שנסוג מפני הצבא הגרמני, חיבל בגשרים - הם תוקנו לאחר המלחמה. במלחמת העולם השנייה, בשנת 1941, הגשרים הופצצו על ידי מטוסים סובייטים ונפגעו קשה - לקח ארבעה חודשים להשיב אותם לתפעול.
הערות שוליים

↑  גשרי הדנובה (ברומנית)
↑  Anghel Saligny, inginerul care a testat cu preţul vieţii podul de la Cernavodă (ברומנית)
↑  Cele cinci tentative eșuate de a distruge cu bombe podul de la Cernavodă (ברומנית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7608571-5  VIAF: 242330972   WorldCat (עם VIAF): 242330972
ג'רארד וינסטנלי

| --- | --- |
 לידה:  19 באוקטובר 1609 Wigan, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  10 בספטמבר 1676 (בגיל 66) לונדון, ממלכת אנגליה 
 תחומי עניין:  מחשבה מדינית, פוליטיקה, נצרות פרוטסטנטית 
 עיסוק:  farmworker, פוליטיקאי, פילוסוף, חייט, אנגלים פרוטסטנטים, רפורמטור פרוטסטנטי 
 מדינה:  ממלכת אנגליה, קהיליית אנגליה 
 מספר צאצאים:  3 
 
ג'רארד וינסטנלי (באנגלית: Gerrard Winstanley; ‏19 באוקטובר 1609 - 10 בספטמבר 1676) היה רפורמטור פרוטסטנטי אנגלי, פילוסוף פוליטי, ופעיל חברתי בימי שלטון הפרוטקטורט של אוליבר קרומוול.
וינסטנלי היה ממייסדי תנועת הדיגרים, או ה"לוולרים האמיתיים" ("True Levellers"), כפי שהם כינו את עצמם.
ביוגרפיה > אמונתו הדתית

וינסטנלי היה קווייקר, והאמין באוניברסליזם נוצרי, דוקטרינה הגורסת כי כולם יגאלו, לא משנה עד כמה חטאו. הוא כתב כי "בסוף יינצל כל אדם, אם כי כמה יינצלו רק בשעה האחרונה." ספרו "המסתוריות של האל" הוא ככל הנראה העבודה התאולוגית הראשונה בשפה האנגלית המבטאת את אוניברסליזם זה.
הוא הודאג מאוד מהשאלה כיצד ניתן להסביר את עוניים החריף וחוסר הישע של ההמונים במציאות של אל אוהב וכל יכול. הסבריהם של רוב המטיפים הנוצרים, בין אם מהכנסייה האנגליקנית הממוסדת, ובין אם מעדות אחרות, בין אם האמינו ביופייה של הקדושה ויופיים של טקסים דתיים, ובין אם הדגישו בצורה פוריטנית את מקומה של ההטפה, לא ריצו אותו, שכן אף אחד מהדברים הללו לא עזר לעניים. וינסטנלי הגיע למסקנה כי אין היה טעם לחזור על הקלישאות הקונבנציונליות, וכי ההמונים צריכים לחשוב בעצמם.
ביוגרפיה > אחרית ימיו ומורשתו

ב-1657 קיבלו וינסטנלי ואשתו סוזן נכס באזור קובהם במתנה מחמיו ויליאם קינג. דבר זה שדרג את מעמדו הכלכלי-חברתי של וינסטנלי בקהילה המקומית שלו, והוביל אותו לקבל תפקידים בקהילה הדתית המקומית.
כשסוזן נפטרה ב-1664, קנה ממנו חמיו את אדמתו בקובהם, ווינסטנלי חזר ללונדון. ב-1665 נישא לאשתו השנייה אליזבת' סטנלי, והפך לסוחר תירס.
וינסטנלי נפטר ב-1676, בגיל 66.
ב-1999, קבוצת האקטיביסטים האנגלית "האדמה היא שלנו" ("The Land is Ours") חגגה את יום השנה ה-350 לתנועת ה"דיגרס" בצעדה וכיבוש מחדש של אחוזה במחוז סארי, אתר המושבה הראשונה של ה"דיגרס". כמו המושבה המקורית, גם המושבה הזו פורקה בצורה מהירה. מאז 2011 פסטיבל ה"דיגרס" של ויגאן מתקיים מדי שנה בעיירת הולדתו של וינסטנלי, ויגאן, ומושך תמיכה מרחבי צפון אנגליה.
זמר הפולק האנגלי ליאון רוסלסון כתב ב-1974 את השיר "The World Turned Upside Down", שהפך לפופולרי בביצוע של בילי בראג שהוקלט ב-1985, מספר את סיפורם של הדיגרס וחזונם.
המילים של שיר ישן יותר, "Diggers' Song", מיוחסות לוינסטנלי. שיר זה הוקלט ב-1988 על ידי להקת צ'מבאוומבה (Chumbawamba) באלבומם "English Rebel Songs 1381-1914".
ראו גם

דיגרים
לוולרים
לקריאה נוספת

Tony Benn (introduction), Gerrard Winstanley (2011). A Common Treasury. Verso. ISBN 978-1-84467-595-1.
גיולקסי

גיולקסי (בהונגרית: Gyulakeszi) הוא כפר קטן במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
יהודי גיולקסי

בגיולקסי חיו יהודים בתקופות זמן שונות.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 4 |  |
| 1880 | 32 | 975 |
| 1910 | 7 |  |
| 1920 | 3 |  |
| 1930 | 3 |  |
| 1941 | 3 | 997 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת טפולצה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | טפולצה • אברהאמהג' • בדצ'ונטומאי • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש  • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מינדסנטקאלה • מונושטורפאטי • נמשגולאץ' • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007484736705171  LCCN: n2005023164  VIAF: 131556912   WorldCat (עם VIAF): 131556912 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גיום אוארו

גיום אוארו (בצרפתית: Guillaume Hoarau; נולד ב-5 במרץ 1984) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת החלוץ.