stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טריפורה
דמוגרפיה

טריפורה היא המדינה השנייה בגודל אוכלוסייתה בצפון-מזרח הודו לאחר אסאם. נכון למפקד האוכלוסין משנת 2011, גרים במדינה כ-3,671,032 תושבים המהווים 0.3% מאוכלוסיית הודו. המאזן המגדרי הוא 50.99% גברים לעומת 49.01% נשים. צפיפות האוכלוסייה היא 350 נפש לקמ"ר. שיעור האוריינות בטריפורה בשנת 2011 היה 87.75%, גבוה מהממוצע הארצי שעמד על כ-74.04%, והשלישי מבין מדינות הודו.
טריפורה מדורגת במקום ה-6 במדד הפיתוח האנושי מבין מדינות וטריטוריות הודו ועמד על ציון של כ-0.663. שיעור הפשע הכללי נמוך משאר חלקי הודו, אך הפשיעה כנגד נשים גבוהה מהממוצע הארצי.
דמוגרפיה > דת

נכון לשנת 2011:
הינדואיזם- 83.4%
אסלאם- 8.6%
נצרות- 4.35%
בודהיזם- 3.41%
סיקיזם- 0.02%
ג'ייניזם- 0.02%
אחר/ לא דתיים- 0.2%
דמוגרפיה > תקשורת

באגרטלה פועלת תחנת טלוויזיה המשדרת לכל המדינה. ישנם 56 עיתונים ומגזינים יומיים ושבועיים. רוב העיתונים מופצים בבנגלית.
דמוגרפיה > חינוך

בתי הספר במדינה מנוהלים על ידי השלטון המקומי. השפות הנפוצות בבתי הספר הן בנגלית ואנגלית, אם כי לעיתים ישנו שימוש גם בשפות מקומיות. נכון לשנת 2011, בטריפורה יש בסך הכל 4,455 בתי ספר, מתוכם 2,298 בתי ספר יסודיים. בכל בתי הספר של המדינה לומדים בסך הכול 767,672 תלמידים. במדינה פועלות אוניברסיטה כללית אחת, אוניברסיטה פרטית ולמעלה מ-20 מכללות.
פוליטיקה וממשל

לאור חוקת הודו, שיטת השלטון בטריפורה היא דמוקרטיה פרלמנטרית וייצוגית. האספה המחוקקת של טריפורה היא בית מחוקקים חד-ביתי שהוקם בשנת 1963 מורכב מ-60 נציגים הנבחרים אחת לחמש שנים. המושל (ראש המדינה) ממונה אחת לחמש שנים על ידי נשיא הודו. ראש השרים (ראש הרשות המבצעת וראש המדינה בפועל) הוא מנהיג המפלגה הגדולה\ קואליציית מפלגות בפרלמנט. מועצת השרים ממונה על ידי השר הראשי ומפוקחת על ידי הפרלמנט. לכפרים רבים במדינה יש אוטונומיה.
משנות השבעים ועד 2018 הייתה המפלגה הקומוניסטית של הודו (מרקסיסטית) מפלגת השלטון במדינה. בבחירות ב־2018 הובסה המפלגה בידי מפלגת העם ההודית, אשר נכון למרץ 2024 מהווה את מפלגת השלון במדינה.
המדינה שולחת 2 נציגים הנבחרים על ידי הציבור ללוק סבהה (הבית התחתון של הפרלמנט הארצי) ונציג אחד לרג'יה סבהה (הבית העליון של הפרלמנט הארצי).
שתי ילדות בטריפורה
נני

| --- | --- |

 סוגה:  סיטקום
 יוצרים:  פראן דרשר ופיטר מארק ג'ייקובסון
 שחקנים:  פראן דרשר צ'ארלס שונסי דניאל דייוויס רייצ'ל שאגאל
 פרסים:  פרס אמי
 פסקול:  אן המפטון קאלאוויי
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 מספר עונות:  6
 מספר פרקים:  146
 הפקה
 חברת הפקה:  Sternin & Fraser Ink Highschool Sweethearts (עונות 3–6) TriStar Television Columbia Pictures Television
 הפצה:  קולומביה טריסטאר טלוויז'ן 
 אורך פרק:  כ-22 דקות
 שידור
 רשת שידור:  CBS
 רשת שידור בישראל:  HOT3 HOT Family yes VOD (ש.ח.)
 תקופת שידור מקורית:  3 בנובמבר 1993 – 23 ביוני 1999
 קישורים חיצוניים
 www.thenannytv.com
 דף התוכנית ב-IMDb
 
נני (באנגלית: The Nanny) היא סיטקום טלוויזיוני אמריקאי של רשת CBS, ששודרה בין השנים 1993 ל-1999, בכיכובה של פראן דרשר בתפקיד נני פראן פיין, המגלמת יהודיה עממית משכונת קווינס בניו יורק שמוצאת את עצמה האומנת של שלושה ילדים של אלמן בריטי עשיר במנהטן.
התוכנית נהגתה על ידי דרשר ובעלה פיטר מארק ג'ייקובסון, אשר שאבו השראה מחייה האישיים של דרשר אשר גדלה בקווינס, ודמויות ושמות רבים בתוכנית היו מבוססים על מכריה וקרובי משפחתה. התוכנית זכתה בפרס רוז ד'אור וכן בפרס אמי, מתוך 12 מועמדויות, ודרשר עצמה הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב ופרס אמי עבור בתור שחקנית ראשית בסדרה. הסדרה הייתה לבסיס של מספר תוכניות בינלאומיות באותו קונספט.
בישראל שודרה הסדרה בערוץ 3 (כיום HOT3), ובשנת 2014 בשידורים חוזרים בערוץ HOT Family. החל מ-2022 ניתנת הסדרה כולה לצפייה (ש.ח.) גם ב-yes VOD.
עלילה

פראן פיין, יהודיה עממית ורווקה מקווינס מהמעמד הבינוני-נמוך, עובדת בסלון כלות, וכשהחבר שלה זורק אותה ומפטר אותה בבת אחת, בעקבות סדרת אירועים קומיים, היא מוצאת את עצמה כאומנת של שלושת ילדיו (מגי, ברייטון וגרייס) של מקסוול שפילד, אלמן בריטי עשיר ונאה במנהטן, העובד כמפיק מחזות זמר. שותפתו של שפילד, סיסי בבקוק הפריג'ידית והאנטיפתית, מאוהבת בשפילד ומנסה לפתות אותו, בעוד שהמשרת האישי שלו ואב הבית, ניילס, שונא את בבקוק ומנסה למנוע ממנה לכבוש את שפילד, לרוב על ידי הטחת עלבונות ואמירות סרקסטיות נגדה. ניילס סבור שפראן העממית ומלאת שמחת החיים היא מה שמשפחת שפילד צריכה כדי להשתקם ממות האם. נני פיין מתחבבת עד מהרה על הילדים ומחזירה את השמחה לבית שפילד, וככל שמתקדמת הסדרה, היא מתאהבת בשפילד גם כן ומתקרבת אליו. בסדרה גם מתוודעים למשפחתה היהודית של פראן, ובפרט לסילביה פיין - "יידישע מאמע" טיפוסית שתלטנית וחמה, שלחוצה שפראן תתחתן ותקים משפחה - ויטה, הסבתא הסנילית אך מלאת המרץ.
סקירה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה> הפרק הראשון | שודרה לראשונה> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 22 | 22 | 3 בנובמבר 1993 | 16 במאי 1994 |
|  | 2 | 26 | 26 | 12 בספטמבר 1994 | 22 במאי 1995 |
|  | 3 | 27 | 27 | 11 בספטמבר 1995 | 20 במאי 1996 |
|  | 4 | 26 | 26 | 18 בספטמבר 1996 | 21 במאי 1997 |
|  | 5 | 23 | 23 | 1 באוקטובר 1997 | 13 במאי 1998 |
|  | 6 | 22 | 22 | 30 בספטמבר 1998 | 23 ביוני 1999 |
אוטראקהאנד

| --- | --- |
סמל אוטראקהאנד
המקדשים ההיסטוריים בג'גשוור
המקדשים ההיסטוריים בג'גשוור
 מדינה:  הודו הודו
 ראש השרים:  פושקאר סינג דהמי
 רשות מחוקקת:  האספה המחוקקת של אוטראקהאנד 
 נפות במדינה:  13
 בירת המדינה:  דהראדון
 שפה רשמית:  הינדי, גארוואלי, קומאוני
 תאריך ייסוד:  9 בנובמבר 2000
 על שם:  צפון 
 שטח:  53,484 קמ"ר (דירוג: 18)
  ‑ הנקודה הגבוהה:  נאנדה דווי 
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במדינה:  10,086,292 (דירוג: 19, 2011)
  ‑ צפיפות:  189 נפש לקמ"ר (דירוג: 19, 2011)
 קואורדינטות:  30°11′N 78°02′E﻿ / ﻿30.19°N 78.04°E﻿ / 30.19; 78.04
 אזור זמן:  UTC +5:30
 http://uk.gov.in
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה      (למפת אוטראקהאנד מוגדלת) דהראדוןאוטראקהאנד(למפת אוטראקהאנד רגילה) דהראדוןאוטראקהאנד tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אוטראקהאנד (בהינדי: उत्तराखण्ड; באנגלית: Uttarakhand; מילולית: ארץ הצפון) היא מדינה בצפון הודו, אשר נוצרה בשנת 2000, כמדינה ה-27 של הודו, כתוצאה מחלוקת מדינת אוטר פרדש.
בין השנים 2000 ו-2006 נקראה המדינה "אוטראנצ'ל" (उत्तरांचल), ושמה שונה בינואר 2007 לאוטראקהאנד, בעקבות רצון התושבים. בסנסקריט, משמעות המילה "אוטראקהאנד" היא "ארץ הצפון".
אוטראקהאנד גובלת בדרום באוטר פרדש, במערב בהימאצ'ל פרדש, בצפון בטיבט ובמזרח בנפאל.
במדינה ההררית, המורכבת מחבלי הארץ גארהוואל וקומאון, נמצאים מקורותיו של נהר הגנגס, וישנן בה מספר ערים הקדושות במיוחד להינדואים, ההופכות בעונה למוקדי עלייה לרגל למאמינים. בין הערים הקדושות ניתן למנות את הרידוואר, רישיקש וכן מספר עיירות קטנות הממוקמות במקורות הגנגס.
היסטוריה

המדינה נוסדה כמענה ללחץ של תושביה להיפרדות משאר תושבי אוטר פרדש. הסיבות להפקדות ויצירת המדינה החדשה:
כלכליות: חבל ארץ זה עשיר יותר ותושביו לא רצו להמשיך ולסבסד את שאר המדינה.
תרבותיות-חברתיות: תושבי אזור זה שייכים לקאסטות הגבוהות לעומת תושבי שאר המדינה השייכים לנמוכות יותר ואף לדלית.
דתיות: חבל הארץ משופע במקומות קדושים שהיו מוזנחים בתקופת השלטון הקודם והסברה הייתה שבשלטון עצמאי מצבם ישתפר (בפועל, עד 2007 טרם התרחש השינוי).[דרוש מקור]
חבל הארץ עבר תמורות שלטוניות רבות, כל השושלות ששלטו בצפון הודו במהלך ההיסטוריה שלטו גם בו, עד בואם של הבריטים שהעבירו אותו למדינת הודו העצמאית.
ב-9 בנובמבר 2000 פוצלה המדינה מאוטר פרדש.
פוליטיקה > רשויות הממשל

לאור חוקת הודו, שיטת השלטון באוטראקהאנד היא דמוקרטיה פרלמנטרית וייצוגית. המושל הוא ראש המדינה הטקסי והוא ממונה אחת לחמש שנים על ידי נשיא הודו. ראש השרים (ראש הרשות המבצעת וראש המדינה בפועל) הוא מנהיג המפלגה הגדולה או מנהיג קואליציית רוב של מפלגות באספה המחוקקת של אוטראקהאנד. הממשלה ממונה על ידי המושל בעזרת ראש השרים. הפרלמנט הוא בית מחוקקים חד-ביתי ובו 71 נציגים. המדינה שולחת 5 נציגים ללוק סבהה ו-3 נציגים לרג'יה סבהה. נכון ל-2024, המפלגה הדומיננטית במדינה היא מפלגת העם ההודית.
פוליטיקה > מחוזות

בירת המדינה היא דהראדון, אך קביעתה כבירת המדינה נחשבת לזמנית, כאשר גאריסיאן (אנ') נחשבת למועמדת להיות בירתה של המדינה.
במדינה 13 מחוזות:
אוטרקאשי
דהראדון
טהרי גארוואל
רודראפריאג
צ'מולי
הארידוואר
פאהורי-גארוואל
בגשוואר
פיטורגר
אלמורה
נייניטאל
צ'מפוואט
אודהם סינג נגאר
טופוגרפיה, גאוגרפיה ואקלים

אוטראקהאנד נחשבת לאחת המדינות היפות והתיירותיות של הודו. רובה שוכנת בתחום ההימאליה ההודית, ולכן מורכבת מפסגות הרים ועמקים בהם זורמים נחלים וניתן למצוא בה אגמים רבים.
מקורותיהם של הגנגס והיאמונה, הנהרות הקדושים ביותר להינדואים, בקרחונים בצפונה של מדינה זו.
כלכלה

המדינה היא השנייה במהירות צמיחתה בהודו. תיירות פנים וחוץ היא אחד המרכיבים העיקריים של כלכלת אוטראקהאנד. כמו שאר הודו, גם במדינה זו החקלאות מהווה נדבך מרכזי בכלכלה. הגידולים המרכזיים כוללים אורז, קטניות, פולי סויה ודגנים. במהלך 2010, ייוצרו במדינה כ-831 אלף טון חיטה, 610 אלף טון אורז וכ-5 מיליון טון קני סוכר.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
תיירות

עונת התיירות נמשכת ממרץ עד אוקטובר באתרי ההרים הגבוהים ובעונה ההפוכה במוקדי התיירות הפופולריים רישיקש והארידוואר. לאתרי העלייה לרגל במדינה מגיעים עשרות אלפי מאמינים הינדואים וסיקהים שעולים לרגל. בצפון המדינה שוכנים "ארבעת המושבים הקטנים" (Chota Char Dham) שהם חלק מארבעת המושבים בהם צריך המאמין ההינדואי לבקר בחייו: יאמונוטרי במקור היאמונה, גנגוטרי במקור הגנגס, קאדרנאת המוקדש לאל שיווה ו-באדרינאת המוקדש לאל וישנו. בעיר הקדושה הארידוואר ("מעבר שיווה/וישנו" תלוי בהגייה) חל אחת לתריסר שנים אירוע הקומבה מלה שבו מתארחים בעיר מיליוני עולי רגל. בעיר רישיקש הסמוכה ישנם מרכזי יוגה ואשראמים רבים המהווים מוקד משיכה לתיירים מהודו והעולם. מקדש המקונד סאהיב (Hem-kund Sahib) הסיקהי הוא יעד עלייה לרגל לבני דת זו.
עיירות הנופש נייניטאל, מאסורי ואלמורה הן מיעדי התיירות הפופולריים בהודו. שמורת הטבע קורבט היא שמורת הטבע הראשונה בהודו ומפורסמת בטיגריסים שבתחומה. בשמורת הטבע נאנדה דווי שוכן ההר שנושא את שמה, המתנשא לרום 7,817 מטרים והוא השני בגובהו בהודו. שמורה זו ושמורת הטבע עמק הפרחים הן אתרי מורשת עולמית של אונסק"ו. בהרי ההימאליה שבמדינה מסלולי טיול, אתרי טיפוס הרים וצוקים, סקי ורפטינג.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אגם המסתורין רופקונד נמצא במדינה, ונעשה מאמץ לפתח את האזור כמוקד לתיירות אקולוגית.
תחבורה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
באוטראקהאנד יש 28,508 ק"מ של כבישים, מתוכם 1,328 ק"מ הם כבישים ארציים ו־1,543 ק"מ הם כבישים מהירים. לאור העובדה שמרבית מהמדינה מכוסה בגבעות, מערכת הרכבות מצומצמת יחסית ומוגבלת למישורים.
דמוגרפיה

לפי מפקד האוכלוסין שנערך בשנת 2011, באוטראקהאנד מתגוררים כ-10,086,292 תושבים-מה שמציב את המדינה במקום ה-19 בהודו מבחינת הצפיפות וגודל האוכלוסייה. 69.77% מכלל האוכלוסייה מתגוררים באזורים כפריים.
השפה הרשמית היא הינדית, והיא מדוברת על ידי 87.95% מהאוכלוסייה. לסנסקריט יש מעמד של שפה רשמית שנייה. מבין השפות הנוספות המדוברות במדינה, ניתן למנות אורדו, פנג'אבי, בנגלית ונפאלית.
דמוגרפיה > דתות

נכון לשנת 2011:
הינדואיזם - 82.97%
אסלאם - 13.95%
סיקיזם - 2.34%
נצרות - 0.37%
בודהיזם - 0.15%
ג'ייניזם - 0.09%
אחר/לא השיבו - 0.13%
חינוך

נכון לספטמבר 2010 היו באוטראקהאנד 15,331 בתי ספר יסודיים עם כ-1,040,139 תלמידים ו-22,118 מורים. לפי המפקד של 2011, שיעור האוריינות במדינה עמד על כ-78.82% -87.40% מהגברים ו-70.01% מהנשים. שפת ההוראה בבתי הספר היא אנגלית או הינדית.
תרבות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

↑  The Uttar Pradesh Reorganisation Act, 2000
↑  Mukesh Rawat, Andhra Pradesh readies for 3 capitals while Uttarakhand doesn't have even 1 after 19 yrs, India Today, ‏24 בינואר 2023
↑  כתבה ב-nrg על הקומבה מלה בהארידוור
↑  רשימת אתרי מורשת עולמית באתר אונסק"ו
| המדינות והטריטוריות של הודו |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוטר פרדש • אוטראקהאנד • אודישה • אנדרה פרדש • אסאם • ארונאצ'ל פרדש • ביהר • ג'הרקאנד • גואה • גוג'ראט • הימאצ'ל פרדש • הריאנה • טמיל נאדו • טלנגאנה • טריפורה • מאדהיה פרדש • מניפור • מגהלאיה • מהאראשטרה • מיזוראם • מערב בנגל • נאגאלנד • סיקים • פנג'אב • צ'האטיסגאר • קרנאטקה • קרלה • ראג'סטאן |  |
| טריטוריות איחוד | איי אנדמן וניקובר • ג'אמו וקשמיר • דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו • טריטוריית הבירה הלאומית דלהי • לדאק • לקשאדוויפ • פודוצ'רי • צ'אנדיגאר |  |
| מדינות לשעבר | איחוד המדינות המזרחיות • איחוד מדינות פטיאלה ופנג'אב המזרחית • אג'מר • אנדרה • בומביי • בופאל • בילספור • ג'אמו וקשמיר (מדינה) • היידראבאד • וינדהיה פרדש • טרוונקור-קוצ'ין • קוץ' ביהאר • מאדהיה בהרט • מדראס • מייסור • סאורשטרה • פנג'אב המזרחית • קוץ' • קורג |  |
| טריטוריות איחוד לשעבר | ארונאצ'ל פרדש • גואה, דאמאן ודיו • דאדרה ונאגר האוולי • דאמאן ודיו • הימאצ'ל פרדש • טריפורה • מיזוראם • נאגאלנד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4757373-9  LCCN: n2010001342  MusicBrainz: b9b5b779-2343-4e72-a1d2-e050391fac28  NKC: ge453684  VIAF: 239215711   WorldCat (עם VIAF): 239215711
Primer Impacto

| --- | --- |

 סוגה:  תכנים חדשותיים
 מנחים:  פמלה סילבה קונדה (2011–הווה)   מישל גלוואן (2017–הווה)   ג'קי גרידו (מזג אוויר)
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  ספרדית
 הפקה
 אורך פרק:  60 דקות
 שידור
 רשת שידור:  יוניוויז'ן   לאס אסטרלה
 פורמט (תמונה):  1080i‏ (HDTV)
 תקופת שידור מקורית:  14 בפברואר 1994–הווה – הווה
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
Primer Impacto (בעברית: אימפקט ראשון) היא תוכנית חדשות בטלוויזיה בשפה הספרדית שמשודרת על ידי יוניוויז'ן, בארצות הברית ובמקסיקו בימי חול בשעות ארבע וחמש אחר הצהריים. (CST) תוכנית מאוחרת יותר בשעה 23:00 בלילה (ששמה היה "פריימר אימפקטו אקסטרה") משודרת בחסות יוניוויז'ן והיא מובילה למהדורת החדשות של השעה 23:30.
הרכב התוכנית

המנחים העיקריים בתוכנית הם מישל גלוואן ופמלה סילבה קונדה. במהלך סופי השבוע המנחה היא נטליה קרוז. ורוניקה דל קסטילו מחליפה לעיתים את המנחים ומדווחת על החדשות ממקסיקו סיטי. ג'קי גרידו מדווחת על מזג האוויר בימי חול ופאולה אלורזה מדווחת על מזג האוויר בסופי שבוע.
פליקס פרננדז ופרננדו פיורה מדווחים על חדשות הספורט. התוכנית ידועה גם בשם "Las Noticias Cochinas".
הערות שוליים

↑  Univision, Univision | Shows, Entretenimiento, Noticias, Deportes y Novelas, Univision (ב־)
שפץ ביתך

| --- | --- |

 סוגה:  קומדיית מצבים
 יוצרים:  כרמן פינסטרה, דייוויד מק'פדזין, מאט ויליאמס 
 כותבים:  מאט ויליאמס, Bob Bendetson, פטר טולן, טים אלן 
 בימוי:  Andy Cadiff, טים אלן, פטרישיה ריצ'רדסון, ג'ון פאסקוין, Peter Bonerz 
 שחקנים:  טים אלן   פטרישה ריצ'רדסון   זאקארי טי בריאן   ג'ונתן טיילור תומאס   טארן נוח סמית'   ארל הינדמן   ריצ'רד קארן   פמלה אנדרסון  (עונות 1-2)   דבי דאנינג  (עונות 3-8)
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  8 
 מספר פרקים:  204 
 הפקה
 מפיק:  ג'ון פאסקוין 
 חברת הפקה:  אולפני ABC 
 הפצה:  Disney–ABC Domestic Television, הולו 
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ABC
 רשת שידור בישראל:  הערוץ הראשון   ערוץ הילדים   ערוץ 3   סטאר וורלד   ערוץ המזרח התיכון
 תקופת שידור מקורית:  17 בספטמבר 1991 – 25 במאי 1999
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 tt2019481/ דף התוכנית ב-IMDb
 
שפץ ביתך (באנגלית: Home Improvement) הייתה קומדיית מצבים אמריקאית ששודרה ברשת ABC בין השנים 1999-1991.
בישראל הסדרה שודרה במספר ערוצים, בהם הערוץ הראשון, ערוץ הילדים, ערוץ 3, ערוץ המזרח התיכון וערוץ סטאר וורלד.
תקציר העלילה

הסדרה מתארת את המתרחש אצל משפחת טיילור מדטרויט. מתמקדת באב המשפחה טים טיילור, העובד בתור שיפוצניק וגם מנחה תוכנית טלוויזיה משלו בשם "זמן שיפוץ". בה הוא מסביר ביחד עם עוזרו, אל בורלנד, על הכלים לבנייה או שיפוץ, אבל בסיומו של כל אחד מהפרקים השתבש דבר מה.
סקירה

| עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה> הפרק הראשון | שודרה לראשונה> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 24 | 24 | 17 בספטמבר 1991 | 5 במאי 1992 |
| 2 | 25 | 25 | 16 בספטמבר 1992 | 19 במאי 1993 |
| 3 | 25 | 25 | 15 בספטמבר 1993 | 25 במאי 1994 |
| 4 | 26 | 26 | 20 בספטמבר 1994 | 23 במאי 1995 |
| 5 | 26 | 26 | 19 בספטמבר 1995 | 21 במאי 1996 |
| 6 | 25 | 25 | 17 בספטמבר 1996 | 20 במאי 1997 |
| 7 | 25 | 25 | 23 בספטמבר 1997 | 19 במאי 1998 |
| 8 | 23 | 23 | 22 בספטמבר 1998 | 25 במאי 1999 |
הדמויות > משפחת טיילור

טים טיילור (טים אלן) - נשוי ואב לשלושה ילדים. טים הוא שיפוצניק ומנחה תוכנית טלוויזיה שחובב מכוניות וספורט.
ג'יל טיילור (פטרישה ריצ'רדסון) - אשתו של טים. ג'יל היא אישה ישרה שלעיתים מעצבנת את בעלה ומאוחר יותר בסדרה היא מציגה את עצמה כפמיניסטית.
בראד טיילור (זאקרי טי בריאן) - הבן הגדול מבין שלושת הבנים. אתלטי וחזק, נוטה לווכחנות ומריבות עם אחיו.
רנדי טיילור (ג'ונתן טיילור תומאס) - הבן האמצעי מבין שלושת הבנים. נבון, תחמן שנוטה להיקלע לצרות.
מארק טיילור (טארן נוח סמית') - הבן הצעיר מבין שלושת הבנים. נחשב לרגיש ופחדן עם פה גדול.
הדמויות > דמויות משנה

אלברט "אל" בורלנד (ריצ'רד קארן) - חברו של טים ועוזרו בתוכניתו "Tool Time". הוא מציג ביחד עם טים את המוצרים לענייני בנייה או שיפוץ. טים נוטה ליצור מצבים שנועדו "לעבוד" עליו.
ד"ר וילסון (ארל הידמן) - שכן של משפחת טיילור. וילסון הוא פרופסור לפילוסופיה. הוא נוהג לייעץ לטים בקשר לבעיותיו. לאורך הסדרה כמעט ולא נחשף פרצופו משום שהוא עומד מאחורי הגדר המשותפת לחצרות הבתים.
ליסה (פמלה אנדרסון) - אחת העוזרות של טים בתוכניתו "Tool Time". אנדרסון עזבה במהלך העונה השנייה משום שקיבלה תפקיד ראשי בסדרה הפופולרית "משמר המפרץ", למרות זאת היא חזרה בתפקיד אורח בהמשך הסדרה.
היידי קאפרט (דבי דאנינג) - המחליפה של ליסה בתור העוזרת של טים בתוכניתו "Tool Time".
בית חאנון

| --- | --- |

 מדינה / טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית דה יורה, דה פקטו צה"ל
 נפה:  צפון עזה
 שפה רשמית:  ערבית 
 שטח:  12.5 קמ"ר
 גובה:  55 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  0 (2023)
 קואורדינטות:  31°32′21″N 34°32′16″E﻿ / ﻿31.539167°N 34.537778°E﻿ / 31.539167; 34.537778
 אזור זמן:  UTC +2
 https://www.beithanoun.ps
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מערב הנגב מוגדלת) בית חאנון(למפת מערב הנגב רגילה) בית חאנון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית חאנון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית חאנון  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
חורבות בית חאנון במהלך מלחמת חרבות ברזל
בית חאנוּן (בערבית: بيت حانون) היא העיר הצפונית ביותר ברצועת עזה, שמנתה, טרם מלחמת חרבות ברזל, כ-35,000 נפש.
בעיר עוברת דרך סלאח א-דין החוצה בציר אורך את כל רצועת עזה ממעבר ארז ועד רפיח.
בתוך העיר עובר נחל חנון.
שם

משמעות שמה ומקורו עלומים, אולם לפי המסורת המקומית, היא קרויה על שמו של חָנִין מלך עזה (אנ'), שחי במאה ה-8 לפנה"ס והאשורים בהנהגת סרגון השני לחמו בו, כמסופר בכתובותיהם בכתב היתדות.
היסטוריה

במרכז העיר עומד מסגד א-נאצר (שפירושו: "מסגד הניצחון"). המסגד הוקם לזכר ניצחון המוסלמים על הצלבנים בקרב בית חאנון שנערך בשנת 1239.
במפקד האוכלוסין בארץ ישראל בשנת 1922, נמנו בבית חאנון 885 תושבים, כולם מוסלמים.
בסוף 1922 נמסרה הודעה על התחלת מדידת הקרקעות באזור בית חאנון.
במפקד האוכלוסין בארץ ישראל בשנת 1931 נמנו 849 תושבים, עדיין כולם מוסלמים, ב-194 בתים. שטח הכפר היה כ-12,000 דונם. באותה שנה דווח על מכירת שטח מאדמות הכפר שהיה שייך למשפחת שאואה מעזה, ליהודים. על שטח זה הוקם קיבוץ ניר עם בשנת 1943.
באזור בית חאנון היו פרדסים רבים ותושבי האזור פעלו להביא את בעלי הפרדסים להעסיק בפרדסים את תושבי המקום.
ביוני 1936 הוטל על הכפר עונש קיבוצי בגלל שותפות בהתפרעויות של המרד הערבי הגדול.
בשנת 1939 חתמה חברת הנפט העיראקית חוזה עם בן משפחת א-שוא על חיפוש נפט באדמות בית חאנון.
בשנת 1940 נכלל בית חנון באזורים שנאסר למכור בהם קרקעות ליהודים.
בסקר הכפרים של 1945 הוערכה אוכלוסיית בית חאנון בכ-1,680 מוסלמים. שטח האדמה היה 20,025 דונם, מתוכם 15,868 דונם שטח של ערבים וקרוב ל-2000 דונם היו שייכים לניר עם. השטח הבנוי היה 39 דונם של ערבים, ו-20 דונם של ניר עם.
במרץ 1947, בעקבות קטטה בכפר, הוקמה במקום תחנת משטרה.
היסטוריה > מלחמת העצמאות ואחריה

על פי תוכנית החלוקה אמור היה הגבול בין המדינה היהודית למדינה הערבית לעבור בין אדמות ניר עם לבין אדמות בית חאנון.
במהלך מלחמת העצמאות נכבשה בית חאנון בידי חטיבת יפתח באוקטובר 1948 במהלך יצירת טריז בית חאנון (כחלק ממבצע יואב).
לאחר הסכמי שביתת הנשק נמסרה בית חאנון לידי מצרים.. בעקבות פינוי כוחות צה"ל מבית חנון דווח שתושבי המקום שבו לבתיהם. אולם על פי דיווח אחר הכפר נותר מפורז בלא תושביו עד לתחילת 1950 אז חולק האזור המפורז בין ישראל ומצרים.
היסטוריה > לאחר הסכמי אוסלו

בשל היותה השטח העירוני הצפוני ביותר ברצועת עזה שימשה כבסיס נוח להתקפות רקטות פלסטיניות על ישראל מרצועת עזה בידי ארגוני הטרור הפלסטיניים ובראשם חמאס. בתקופת האינתיפאדה השנייה שוגרו ממנה רקטות קסאם רבות לעבר שדרות, ורוב ירי הרקטות מרצועת עזה באותה תקופה נורה ממנה.
בנובמבר 2006 נערך בעיר מבצע ענני סתיו, שמטרתו הייתה פגיעה בתשתיות ייצור הרקטות ובמחבלים פלסטינים. במבצע נהרגו בעיר 57 אנשים, מרביתם מחבלים. ב-7 בנובמבר 2006 ירו תותחים של צה"ל לעבר אזורים שמהם נורו רקטות קסאם לאשקלון. הירי פגע בשכונת מגורים בבית חאנון, וגרם למותם של 19 אזרחים ולפציעתם של 40.
במבצע עופרת יצוקה בית חאנון הייתה בין הערים הראשונות שצה"ל נכנס אליהן על מנת לנטרל את ירי הרקטות על ישראל.
במבצע צוק איתן בשנת 2014, הופצצו מבנים רבים בבית חאנון. על פי ניתוח של תמונות לוויין, 214 מבנים נהרסו, 122 ניזוקו באופן קשה ו-103 נפגעו באופן פחות חמור. כן נגרם נזק לתשתיות הכבישים. במבצע גם פשטו כוחות של חטיבת הנח"ל, גדוד 601 של חיל ההנדסה הקרבית, ושריון מגדוד 46 על העיירה, נטרלו את איום המנהרות ההתקפיות ואת ירי הטילים לעבר יישובי הדרום וחיסלו חוליות רבות של מחבלי חמאס. בקרבות בעיירה נהרגו שלושה מלוחמי גדוד 931. במהלך הפשיטה גולחו צירים כדי לאפשר את הכניסה.
היסטוריה > במלחמת חרבות ברזל

באוקטובר 2023 התגוררו בבית חאנון כ-35,000 תושבים. במתקפת הפתע על ישראל של מחבלי החמאס והג'יהאד האסלאמי, יצאו חלק מהמחבלים למתקפה מבית חאנון, ובשלב הראשון של מלחמת חרבות ברזל, תקף צה"ל מבנים רבים בבית חאנון מהאוויר.
בליל 27 באוקטובר 2023, עם תחילת התמרון הקרקעי, כבש צה"ל את העיר. רוב תושבי בית חאנון עזבו במהלך ההפצצות מהאוויר, והשאר עזבו עם תחילת הקרב. בבית חאנון נותרו מחבלי חמאס. במהלך הקרב ולאחריו איתרו חיילי צה"ל בבית חאנון מחילות תת-קרקעיות, נשק, תחמושת ומטענים רבים.
ב-18 בדצמבר 2023 הודיע דובר צה"ל על סיום פעילות אוגדה 252 במרחב בית חאנון והעברת האחריות על האזור לידי אוגדת עזה. במהלך המלחמה נהרסו בתים רבים בבית חאנון, חלק מאזורי העיר שוטחו בשלמותם.
שנה לאחר מכן, בדצמבר 2024, שב צה"ל לפעול בבית חאנון, כחלק מקרב ג'באליה השלישי.
הערות שוליים

↑  ליתר דיוק Izbat Beit Hanoun (אנ')
↑  עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, משרד החינוך ומטח, 2010
↑  שלמה שבא, ד"ש ליגאל סוקניק, למרחב, 25 באוגוסט 1967
↑  J.b barron, Palestine Report and General Abstract of the Census of 1922, 1922, page 9
↑  מדידת קרקעות מחוז עזה, דואר היום, 4 בדצמבר 1922
↑  Edward Miles, Census of Palestine 1931. Population of villages, towns and administrative areas, 1931, page 2
↑  הועד הפועל הערבי והקרקעות, העם, 5 באפריל 1931
↑  היהודים קונים קרקעות?, העם, 29 במרץ 1931
מישיבות לשכת הוה"פ הערבי, הארץ, 3 באפריל 1931
הוה"פ הערבי דן בקרקעות, דבר, 3 באפריל 1931
↑  תסיסה בין פועלים ערבים, דבר, 17 ביוני 1934
סכסוכי עבודה בפרדסים ערביים, דואר היום, 19 ביוני 1934
בישוב הערבי, דבר, 11 בינואר 1940
↑  ענשים קבוציים, דבר, 18 ביוני 1936
↑  עמדו לצאת ונעכבו, דבר, 7 בספטמבר 1939
↑  תקנות העברת קרקע 1940, הארץ, 29 בפברואר 1940
↑  Village statistics, April, 1945, page 33
↑  התערב בריב לא לו ונהרג, דבר, 28 במרץ 1947
↑  הגבולות של המדינות היהודיות והערביות, הצופה, 19 בנובמבר 1947
↑  נכבשה בית חנון, הארץ, 24 באוקטובר 1948
↑  הנוסח המלא של הסכם רודוס, מעריב, 24 בפברואר 1949
↑  הכפריים שבין מגד'ל לעזה חזרו למקומם, יום יום (עיתון ערב), 12 באפריל 1949
↑  השינויים בדרום חשיבותם מעטה, על המשמר, 27 בפברואר 1950
↑  שמוליק חדד, צעדת המחאה: "להשמיד את בית-חנון", באתר ynet, 18 בינואר 2005
↑  שמעון כהן וחגי הוברמן, מבצע "ענני סתיו" ברצועה הסתיים, 7.11.2006, אתר ערוץ 7
↑  אבי יששכרוף ועמוס הראל, לפחות 19 פלסטינים נהרגו מהפגזה של צה"ל על בית חאנון, באתר הארץ, 8 בנובמבר 2006
↑  רועי קייס, אליאור לוי ורונן סולומון, ההרס מהחלל: בית להיא ובית חנון לפני ואחרי, באתר ynet, 1 באוגוסט 2014
↑  הפלסטינים שוב בהלם: כך נראית בית חאנון לאחר תקיפות צה"ל, באתר מעריב אונליין, 16 באוקטובר 2023
↑  Palestinian Sources Report IDF Armor Advancements on Beit Hanoun, Intense Strikes Continue | Atlas News, ‏2023-10-27 (באנגלית אמריקאית)
↑  שי לוי, ‏תיעוד: כוחות אוגדה 252 השתלטו על מרחב בית חאנון, באתר ‏מאקו‏, 18 בדצמבר 2023
↑  "Nearly 100,000 Gaza buildings may be damaged, satellite images show" (באנגלית בריטית). 2023-11-30. נבדק ב-2024-02-29.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465876705171  VIAF: 316601387   WorldCat (עם VIAF): 316601387