stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המהפכה הקופרניקאית
השפעות המהפכה הקופרניקאית > הפולמוס הדתי-מדעי

המהפכה הקופרניקאית נחשבת העימות הראשון ואולי המפורסם ביותר בין תאולוגיה למדע. ערעור מרכזיותה של האדמה, וחוסר התנועה שלה, וכן היבטים נוספים היה מבחינת הכנסייה הקתולית, ערעור על ההגמוניה שלה ופיחות במעמדה. גם דתות אחרות כמו היהדות והנצרות הפרוטנסטית התנגדו בתחילה
בתקיפות למודל ההליוצנטרי שדרש סיבוב של כדור הארץ עצמו, דבר שלפי תפיסתם סתר את הכתוב בתנ"ך.
קופרניקוס לא העז להעלות את רעיונותיו החדשניים בימי חייו. קופרניקוס לא שש לפרסם את קומנטריולוס בדפוס וחיכה במשך עשרות שנים לפני שהעז לפרסם את ספרו "על הקפות כיפות השמיים" ממש סמוך למותו בשוכבו על ערש דווי. קופרניקוס עצמו היה איש כנסייה, והקדיש את ספרו לאפיפיור. המוציא לאור שלו, אוסיאנדר, הוסיף הקדמה (שייתכן שלא אושרה על ידי קופרניקוס) שטענה כי התיאוריה של סיבוב כדור הארץ על צירו הועלתה אך ורק כהשערה, והיא לא נטענת כאמת מחייבת. לזמן מה הספיקו טקטיקות אלו. עם זאת ההתרסה הנועזת יותר של גלילאו גליליי, גרמה לכנסייה לגנות את גינוי רשמי, ובדיעבד, את עבודתיו של קופרניקוס..
גלילאו מצא ראיות נוספת לטובת התאוריה בירחים של צדק, אולם הוא לא היה מוכן "למות על תורתו" או "על קידוש" אמונתו, וחזר בו, לפחות למראית עין, מהשקפותיו. אם כי מסופר שלאחר מכן התבטא "ואף על פי כן נוע תנוע", כאומר, האמת למעשה כי הארץ היא הסובבת את השמש, ולא קבועה במקומה והשמש סובבת אותה (בניגוד למותו ההרואי של ג'ורדנו ברונו, גלילאו מת בשיבה טובה במיטתו בשנת 1642). המשפט המפורסם "ואף על פי כן נוע תנוע" (במקור "EPPUR SI MUOVE") נקשר בשמו של גלילאו כתגובה לפסק דינו בעת שנשפט מול הכנסייה, אולם לא סביר להניח שמשפט זה אכן נאמר בפני הכנסייה שבכוחם היה לדונו לחיים או למוות.
הביקורת של הפרוטסטנטית נגד קופרניקוס הייתה מרה כמעט יותר מהקתולית. מרטין לותר אמר ש ”אנשים נותנים אוזן לאסטרולוג נבון שניסה להראות שכדור הארץ מסתובב, לא השמים או הרקיע, השמש והירח. מי שרוצה להיראות חכם חייב להמציא איזו מערכת חדשה, אשר מכל המערכות היא כמובן הטובה ביותר. השוטה הזה רוצה להפוך את כל מדע האסטרונומיה; אבל הכתובים הקדושים מספרים לנו שיהושע ציווה על השמש לעמוד במקום ולא על הארץ"” פיליפ מלנכתון היה נחרץ באותה מידה; כך גם קלווין, שלאחר ציטוט הטקסט כתב: "אַף תִּכּוֹן תֵּבֵל בַּל תִּמּוֹט" (תהלים, צ"ג, א), וסיכם בנימת ניצחון: "מי יעז להציב את סמכותו של קופרניקוס מעל סמכותה של רוח הקודש?" אפילו ווסלי (אנ'), שפעל במאה השמונה עשרה, למרות שלא העז להיות נחרץ כל כך, קבע בכל זאת שהדוקטרינות החדשות באסטרונומיה "נוטות לעבר כפירה".
המהפכה הקופראינאית הייתה המקרה הראשון בו המדע החליף את הגורמים המניעים את העולם בחוקי טבע במקום ברצונם של אלים (אלי שמש או אלוהים). חוקי הטבע אחידים, שרירותיים, ובלתי משתנים. אין שום גורם שניתן לפנות אליו כדי לשנותם, ואין טקסים, תפילות, חטאים או מצוות שיכולים לשנותם ולא במקצת. בהמשך "נישל" המדע אלים וכוחות על-טבעיים משורה של תפקידים שניתנו להם בעבר - יצירת כדור הארץ, יצירת הכוכבים ומערכת השמש, השליטה ברעידות אדמה, שליטה על מזג האוויר, היצירה של ראשית החיים, התפתחות בעלי החיים והצמחים, הופעה של מחלות מידבקות, ריפוי מחלות, מחלות נפש, הולדת תינוקות, מוצא והתפתחות האדם, הסבר טבעי למוות ועוד.
השפעות המהפכה הקופרניקאית > התפתחות היקום וגילו

בתפיסה האורתודוקסית, העולם נברא בשישה ימים, והכיל, מאותו זמן ואילך, את כל הגופים השמימיים שהוא מכיל כעת, ואת כל מיני בעלי החיים והצמחים, כמו גם כמה אחרים שנספו במבול. תמה זו שונה מהתמה התאולוגית המודרנית לפיה הקידמה היא חוק היקום. כל הנוצרים האמינו כי בזמן נפילת האדם מגן עדן היה שילוב נורא של אסונות. אלוהים אמר לאדם וחוה לא לאכול מפרי עץ מסוים, אבל הם בכל זאת אכלו ממנו. כתוצאה מחטא זה, אלוהים קבע שהם וכל צאצאיהם יהיו בני תמותה, ושאחרי המוות אפילו צאצאיהם הנידחים ביותר יסבלו עונש נצחי בגיהנום..
האמונות האלה נתפסו בעבר כהיסטוריה עובדתית, המוצגת בתנ"ך בצורה מדויקת ומילולית או שניתן להסיק מהטקסט שלו את כל מה שחשוב. רוב הנצרות הפרוטסטנטית קיבלה בדרך כלל את התאריך 4004 לפני הספירה, שנקבע על ידי הארכיבישוף ג'יימס אשר
מי שחשבו ש-6,000 שנה הוא זמן קצר מדי לקיומו של היקום הגלוי סבלו מנידוי. במאה ה-18 כבר לא ניתן היה לשרוף אותם או לכלוא אותם, אבל תאולוגים עשו הכל כדי לאמלל את חייהם ולמנוע את הפצת תורתם.
תורתו של ניוטון לא עשתה דבר כדי לזעזע את האורתודוקסיה הדתית. ניוטון עצמו היה אדם דתי מאד, והיקום שתיאר לא הכיל התפתחות. כדי להסביר את המהירויות המשיקיות של כוכבי הלכת, המונעות מהם ליפול אל השמש, הוא הניח שבתחילה הם הושלכו ביד אלוהים; מה שקרה מאז הובא בחשבון על ידי חוק הכבידה.
לפי ברטראנד ראסל, הניסיון הרציני הראשון לבנות תאוריה מדעית של התפתחות השמש, כוכבי הלכת והכוכבים, נעשה על ידי קאנט בשנת 1755, בספרו General Natural History and Theory of the Heaven (אנ'). בו או מנסה לתאר את מקור כל מבנה היקום על פי עקרונות ניוטונים. זוהי עבודה יוצאת דופן שבמובנים מסוימים, צופה את תוצאות האסטרונומיה המודרנית. קאנט מתחיל בקביעה שכל הכוכבים הנראים לעין בלתי מזוינת שייכים למערכת אחת, זו של שביל החלב. כוכבים אלה נמצאים כמעט במישור אחד, וקאנט מציע שיש ביניהם אחדות - מערכת. הוא מתייחס לערפיליות כאל קבוצות אחרות דומות אך מרוחקות להפליא של כוכבים, השקפה שמקובלת כיום במדע. הייתה לו גם תאוריה לפיה הערפיליות, הגלקסיו, הכוכבים, כוכבי הלכת והלוויינים, כולם נבעו מהתעבות של חומר שהתפזר במקרה והיו לו אזורי צפיפות גבוהים בחלק מהמקומות. הוא האמין שהיקום החומרי הוא אינסופי, וכי יש מעבר הדרגתי מכאוס לארגון, שמתחיל במרכז הכובד של היקום, ומתפשט לאט החוצה מנקודה זו לעבר האזורים המרוחקים ביותר. תהליך הכולל מרחב אינסופי ודורש זמן אינסופי.
עם השנים השתכללו תאוריות המסבירות את ההיסטוריה של מערכת השמש, הגלקסיות והיקום במונחים של התפתחות הנובעת מחוקי טבע קבועים. דוגמה לכך היא התפתחות מערכת השמש, הסברים על היווצרות גלקסיות, השערת ההתנגשות הענקית, נוקליאוסינתזה כוכבית כהסבר להופעת יסודות כבדים יחסית המאפשרים בנייה של כובכי לכת כמו כדור הארץ, תאוריית המפץ הגדול ועוד תחומים הנחקרים במסגרת קוסמולוגיה.
השפעות המהפכה הקופרניקאית > ההפרדה בין חומר לרוח

הפולמוס הדתי עם הכנסייה נבע מערעור שהציב המודל ההליוצנטרי על התפיסה האריסטוטלית ששלטה בעולם המדעי וקודמה על ידי הכנסייה. בעת העתיקה ובימי הבינים ההפרדה בין מדע ופילוסופיה הייתה מועטה ביותר. גם גישתו של אריסטו הייתה, במובן הזה, הוליסטית.
ניתן לציין כמה נקודות בהן ערער המודל המדעי החדש על תפיסתו הפילוסופית של אריסטו.
ראשית, היחסים בין הארץ לגרמי השמיים היוו ייצוג של היחסים בין חומר לרוח. העובדה שכדור הארץ לא זז, על פי הגישה הישנה, ייצגה את החומר, שאין לו רצון. הוא נמשך למטה, אל המצב הסטטי. הוא רק מתבלה כל הזמן. האדם מורכב מחומר ורוח. החומר שבו מושך אותו למטה, אל כדור הארץ, אל חוסר היכולת לשנות. הרוח שבו מושכת אותו כלפי מעלה, אל התנועה הרצונית, המכוונת. גרמי השמיים הם אידיאל רוחני. הם נעים, ותנועתם המעגלית מעידה על כך שתנועתם היא מטרה בפני עצמה. באופן מסוים, גרמי השמים נמשלו לאל, שקיומו אינו לצורך מטרה מסוימת אלא לצורך עצמו. ערעור על הגישה של "למעלה" ו"למטה" מוחלטים משותפים לכוכבים ולכדור הארץ, יחסיים למרכז כדור הארץ, הוא ערעור על האמונה בקיום חומר בזוי מול רוח נעלה.
השפעות המהפכה הקופרניקאית > מקומו של האדם ביקום ובהיסטוריה

המודל ההליוצנטרי היה אחת משורה של שינוי תפיסות ביחס למקומו של האדם ביקום והיחס שלו לטבע. בסיפורי הבריאה התנכ"ים, האדם הוא נזר הבריאה, שני רק לאלוהים ולמלאכים, וניצב בראש ממלכת החי. התפיסה של המודל הגאוצנטרי שמה את כדור הארץ ואת האדם במרכז היקום. המודל ההליוצנטרי צנוע בהרבה - כדור הארץ אינו מרכז מערכת שמש. בהמשך התגלה כי השמש עצמה היא כוכב אחד, לא גדול במיוחד, מבין מיליארדי כוכבים המקיפים את הגלקסיה, והיא גם לא קרובה למרכז גלקסיה זו. בהמשך התגלה גם כי קיימות מיליארדי גלקסיות נוספות. בנוסף התגלה כי השמש עצמה לא קיימת מראשית ימי היקום, כדי להכיל יסודות כבדים כמו ברזל או יותר, יש הכרך בסינתוז שלהם במערכות כוכבית אחרות בתהליך נוקליאוסינתזה.
מישור אחר בו "הושפל" האדם הוא המישור של התפתחות החיים - שבו התגלה כי חלק מהתפתחות החי מערב אירועים מקריים ולא מכוונים. האדם הוא חיה חדשה יחסית, ובעלי חיים אחרים, כמו דינזוארים, שלטו בכוכב במשך עשרות מיליוני שנים - זמן ארוך בהרבה מקיום המין אדם ועוד יותר ארוך מהציווליזציה האנושית. עוד התגלה כי גם ציווליזציה זו, שמהווה את כל ההיסטוריה הידוע, היא בעצם רק תקופה קצרה יחסית ביחס לעשרות אלפי שנים של תרבות אנושית.
השפעות המהפכה הקופרניקאית > טלאולוגיה

הגישה המדעית החדשה הכניסה מוטיבים של מקריות וחוסר תכלית. בעוד שניתן לנמק, אידאולוגית, את מרכזיותו של כדור הארץ, את מרכזיותה של השמש קשה יותר לנמק. (קופרניקוס בעצמו הציג את שיטתו כשיטה מדעית בלבד, שאין לה קשר לפילוסופיה. זה היה תקדים בהפרדתו של המדע מן הדת.) בתפיסתו של אריסטו, כפי שאומצה על ידי הכנסייה, העולם בנוי בצורה טלאולוגית, כלומר- לכל תכלית, והדברים הנעלים ביותר הם תכלית עצמם. כשם שהייתה תכלית לזרע של פרח כך גם הייתה תכלית לאדם. ברגע שהמרכז הוא השמש וכדור הארץ מקיף אותה "סתם", גם תכליתם של דברים אחרים, כמו בני אדם, מוטלת בספק, כמו גם קיומו של האל כתכלית לעצמו. מכאן ברורה התנגדותה של הכנסייה למודל ההליוצנטרי.
השפעות המהפכה הקופרניקאית > הערעור על תפיסת החושים

המודל ההליוצנטרי הביא להכרה שהחושים אינם מייצגים נאמנה את המציאות. גם אם נראה שגרמי השמים סובבים סביב הארץ - אין זה מחייב שכך היא אכן המציאות. בעקבות זאת השתנו הגדרות האונטולוגיה, כלומר התפיסה של "מהות הדבר הקיים". התכונות נתפסו כנפרדות מן העצמים, בניגוד לתפיסה מוקדמת יותר שגרסה מהות פנימית לתכונות, עד שנחשבו לחלק מן העצמים.
שינוי התפיסה האונטולוגית חייב שינוי במתודה המדעית ובפילוסופיה של המדע. התפיסה האינסטינקטיבית של המתודה המדעית של אריסטו, שהתבססה על תצפיות ישירות בטבע ובארגונו, הוחלפה בפיתוח התאורטי-מתמטי של המדע ובשימוש באביזרי תצפית משוכללים יותר שביטלו את ביטחונם של הפילוסופים במראית העין. ניתן לראות השפעות של תפיסה זו בכתבי רנה דקארט, בספרו "על המתודה" הוא עורך ניסוי מחשבתי שבתחילתו הוא מניח שכל תחושותיו ותפיסותיו אינן מדויקות, ובסופו הוא מגיע למסקנה כי הדרך היחידה לבסס את קיומו של העולם כפי שהוא מכיר אותו היא על דרך הניסוי המחשבתי ולא על סמך התצפית.
ניתן לראות את ההתפתחות בתפיסת החושים גם באמנות של אותה תקופה, ציירים ואדריכלים הרחיבו את השימוש באשליות אופטיות בציורים, ובראשן - פרספקטיבה.
השפעות המהפכה הקופרניקאית > ערעור על כוחו של השכל הישר

מושגים רבים, שנראים כיום מובנים מאליהם לרוב האנשים כמו - כוכב, פלנטה, סיבוב כדור הארץ על צירו, שנה (כמשך זמן שלוקח להקיף את השמש), כבידה, חוקי טבע אוניברסלים, היו חסרי משמעות, בלתי מובנים או אבסורדיים לפני המהפכה הקופראינית. לדוגמה הרעיון לפיו בני האדם וכל היצורים האחרים שחיים על "אדמה מוצקה" חיים למעשה על קליפה דקיקה המסתובבת במהירות מאות קמ"ש. המרחק העצום אל השמש והעצום עוד יותר אל מערכות כוכבים אחרות היה בלתי נתפס אז והוא קשה להבנה גם לרוב האנשים כיום. הקשר בין אקלים ומזג אוויר לבין היבטים גאופיזיים של מערכת כדור הארץ (סיבוב כדור הארץ סביב השמש, נטיית ציר כדור הארץ ביחס למישור הסיבוב, סיבוב כדור הארץ סביב עצמו) הוא גם דבר שנובע מתוך תכונות המודל ההליוצנטרי.
המהפכה הקופראנית הייתה אחד המקרים הראשונים, בהם הגיון ותצפיות צרופים וזהירים הובילו למסקנות ותאוריות שנראו לאנשים חכמים רבים כנוגדת את השכל הישר. בעקבות תאוריה זו הגיעו תאוריות "מוזרות" נוספות כמו חוקי ניוטון (עצמים אינם נוטים לעצור מעצמם אלא בנוכחות חיכוך), תאוריות גאולוגיות על כדור הארץ, אבולוציה, אקולוגיה (בה יצורים שונים משפיעים זה על זה בצורות עקיפות ומורכבות), תורת היחסות, מבנה היקום (בעל ממדים עצומים במרחב ובזמן), המבנה המוזר של אטומים וחלקיקים, מכניקת הקוונטים ועוד. מדענים מציינים כי המדע, אף כי הוא מבוסס על הגיון, הוא גם סבוך ומורכב, ולכן נראה להדיוטות בלתי מובן, ו"בלתי טבעי". חלק מזה נובע מכך שהאדם בנוי בצורה מסוימת, כדי לתפוס את העולם בחושיו שלו, והוא מתקשה לקלוט לדוגמה מבנים גדולים מאד (כמו כוכבים או מערכות שמש) או מבנים קטנים מאד (כמו תאים, חיידקים או אטומים), וחושי האדם ובינתו מוגבלים ומכוונים כדי לשרוד ב"עולם האמצע".
שימוש מושאל במושג בתחום הפילוסופיה

| --- | --- |
 :  ראו גם – עמנואל קאנט
במאה ה-18, הפילוסוף עמנואל קאנט הביא את שינויו של קופרניקוס בתחום האסטרונומיה כאנלוגיה לשינוייו בתחום האפיסטמולוגיה לאחר מכן, פילוסופים רבים הגדירו את עמדתו של קאנט כ"המהפכה הקופרניקאית של קאנט" או "המהפכה הקופרניקאית השנייה".
כיום המונח "מהפכה קופרניקאית" משמש באופן כללי כדי לתאר נקודת מבט חדשה לחלוטין, או שינוי גדול בתפיסה כלשהי.
ראו גם

מודל הליוצנטרי
מודל גאוצנטרי
ניקולאוס קופרניקוס
המהפכה המדעית
יוהאנס קפלר
גלילאו גליליי
אסטרונומיה
הפיזיקה של אריסטו
טלסקופ
שלוש מהפכות קופרניקניות
הרפורמציה הפרוטסטנטית
לקריאה נוספת

צבי מזא"ה, על הסיבובים של כדורי השמים, גלגוליה של המהפכה הקופרניקאית, הוצאת מאגנס, 2021
הערות שוליים

↑  Johannes Kepler (1618–21), Epitome of Copernican Astronomy, Book IV, Part 1.2
↑  סלאוקוס מסלאוקיה באתר נאס"א
↑  היד החזקה, "הלכות יסודי התורה", פרק ג'
1 2  Robert S.Westman, Nicolaus Copernicus, בריטניקה, ‏מאי 2023
↑  N.Siraisi, Taddeo Alderotti and His Pupils: Two Generations of Italian Medical Learning, Princeton: Princeton University Press, 1981, עמ' 141-142
↑  E. Rosen, When did Copernicus write the 'Revolutions'?, Sudhoffs Arch. 61(2), Aachen: Franz Steiner Verlag, 1977, עמ' 144-155
1 2 3  ברטראנד ראסל, דת ומדע, 1935, פרק שני
1 2 3 4 5  ברטראנד ראסל, דת ומדע, 1935, פרק 3
↑  The Unnatural Nature of Science
↑  ריצ'רד דוקינס, יש אלוהים?
↑  Koestler, Arthur (1959). The Sleepwalkers: A History of Man's Changing Vision of the Universe. Hutchinson.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4125587-2 
ניקולאוס קופרניקוס, מחולל המהפכה הקופרניקאית
קפלר פיתח את תורתו של קופרניקוס וביסס אותה בצורה מתמטית.
תרשים המסלולים של השמש, כדור הארץ ומאדים על פי המודל ההליוצנטרי ועל פי המודל הגאוצנטרי. שימו לב ל"תנועה לאחור" של מאדים על פי המודל הגאוצנטרי, שהוסברה לראשונה על ידי קפלר.
גלילאו גליליי נחשב לאחד המדענים החשובים בכל הזמנים.
ב-1650 פורסמה כרונולוגיית אשר, שקבעה לפי ספר בראשית, כי העולם נברא בשנת 4004 לפנה"ס
ספרו של עמנואל קאנט Universal Natural History and Theory of the Heavens, שיצא לאור ב 1755. הניסיון הראשון לתאר התפתחות היקום לפי חוקי טבע ולא בבריאה
דיפר פיינס

| --- | --- |

דיפר פיינס
 תוכנית טלוויזיה:  גרוויטי פולס
 הופעה ראשונה:  תיירים לכודים
 הופעה אחרונה:  מוזרמגדון: חלק 3: תחזירו בחזרה את המפלים
 יוצרים:  אלכס הירש
 גילום הדמות:  ג'ייסון ריטר
 דיבוב:  ג'ייסון ריטר
 דיבוב בשפה העברית:  דניאל מגון
 מידע
 שם אמיתי:  מייסון פיינס
 כינויים:  דיפר דיפר פיינס ילד
 סטטוס:  חי
 גיל:  13
 תאריך לידה:  31 באוגוסט 1999
 מקום לידה:  פידמונט 
 גזע:  אדם
 מין:  זכר
 מומחיות:  צילום, משחקי ווידאו
 אזרחות:  ארצות הברית
 דמויות קשורות
 משפחה:  מייבל פיינס (אחות תאומה) סטאנלי פיינס (דוד רבא) סטאנפורד פיינס (דוד רבא), שרמי פיינס (סבא)
 חברים:  וונדי קורדרוי (בת זוג){ש}}סוס ראמירז רטט מק'גאקט הזקן פאסיפיקה צפון מערב גדעון פיצקי (לעיתים רחוקות)
 אויבים:  גדעון פיצקי ביל צופן רובי
 
מייסון "דיפר" פיינס (באנגלית: Mason "Dipper" Pines; נולד ב-31 באוגוסט 1999) הוא דמות בדיונית מסדרת הטלוויזיה המצוירת "גרוויטי פולס", שנוצרה על ידי אלכס הירש.
דיפר הוא אחת משתי הדמויות הראשיות בסדרה והופיע בכל פרקי הסדרה. הדמות דובבה במקור על ידי ג'ייסון ריטר, ובעברית על ידי דניאל מגון.
ביוגרפיה בדיונית > היסטוריה

דיפר נולד ב-31 באוגוסט 1999 בפידמונט, קליפורניה, לצד אחותו התאומה מייבל פיינס.
על פי עלילת הסדרה, דיפר עבר לגור בקיץ באופן זמני ל"בקתת המסתורין" אצל דודו של אביו בעיירה גרוויטי פולס, אורגון, יחד עם אחותו. בסיום הסדרה הוא חוזר לפידמונט.
ביוגרפיה בדיונית > אישיותו

דיפר מאופיין בסקרנות רבה, פחדנות, ביישנות לעיתים, ופעמים רבות באומץ. בתחילת הסדרה הוצג כפרנואיד כשחשד בדברים המוזרים שקורים בעיר. דיפר הוא בעל כתם לידה משונה, הדומה בדיוק לצירוף הכוכבים של קבוצת הכוכבים "הדובה הגדולה" (הדיפר הגדול – big dipper), ומשום כך כוּנה דיפר. לדיפר יש אישיות מורכבת ובעייתית, דבר המתבטא בהיותו מאוהב בוונדי על אף שהיא מבוגרת ממנו בשנתיים. הוא מנגן בסוזאפון ואוהב לחבוש כובע שעליו ציור של עץ אשוח. עץ אשוח היה הסימן שלו כשעמד בגלגל המזלות כדי לנצח את ביל.
ביוגרפיה בדיונית > גרוויטי פולס > עונה ראשונה

בעונה הראשונה דיפר נשלח לבלות חופשת קיץ ביחד עם אחותו מייבל ב"גרוויטי פולס", עיירה קטנה באורגון, בה שוכן דודו סטאנלי פיינס (הדוד סטאן), המנהל חנות מזכרות בשם "בקתת המסתורין". כאשר דיפר נשלח על ידי דודו לתלות ביער שלטים כדי שיבקרו ב"בקתת המסתורין", הוא מגלה עץ עשוי ברזל שבתוכו נמצאת מכונה מאובקת. דיפר הפעיל בה מתג וגילה פתח באדמה בו היה ספר מאובק וישן שמוחתמת על כריכתו יד עם שש אצבעות, ועליו רשום המספר שלוש. דיפר גילה שבספר זה כתובים כל הסודות של גרוויטי פולס, ומתחיל לחקור אותם, ביחד עם עובד התחזוקה סוס, אחותו מייבל והקופאית ב"בקתת המסתורין" בת ה-15, וונדי. בפרק השמיני הם מגלים שמשפחת צפון מערב רימתה את כולם שנתנאל צפון מערב ייסד את העיירה. בשני הפרקים האחרונים לעונה גדעון זימן את ביל בדרישה שייכנס לראשו של סטאן וייקח ממנו את הסיסמה לכספת שבה נמצא שטר הבעלות של בקתת המסתורין, ודיפר, מייבל וסוס מנסים לעצור את ביל, המצליחים, אח גידעון מפוצץ את הכספת וגונב את שטר הבעלות. לבסוף בפרק האחרון סטאן מגלה לכולם שבסיכות של גדעון מושתלת מצלמה, ובכך גדעון יודע מה קורה לכל אחד, וגדעון מובל למעצר.
ביוגרפיה בדיונית > גרוויטי פולס > עונה שנייה

בפרק פתיחת העונה השנייה הסוכנים הממשלתיים פאוורס וטריגר מבקרים בבקתת המסתורין, כי חושבים ששמעו תדר מהפורטל, דיפר מתלהב מהם ורוצה להיות סוכן כמוהם, הוא רוצה להראות לסוכנים את היומן, אך דודו סטאן מונע ממנו לעשות זאת והסוכנים אינם ממש מתעניינים בו, דיפר כועס עליהם ומזמן את הזומבים. בפרק השני מספר לוונדי על אהבתו אליה, היא אומרת לו שהיא ידעה זאת מזמן, הם נשארים ידידים. בפרק הרביעי לעונה ביל עושה עסקה עם דיפר שיביא לו את הבובות של מייבל, אך למעשה שיקר לו ונכנס לגופו של דיפר (השילוב שנוצר הוא ביפר) והרס את הלפטופ וכמעט הרס את היומן, עד שמייבל גילתה זאת. בפרק השביעי לעונה מפתח תאוריה שמק'גאקט הזקן הוא מחבר היומנים, וטועה, אבל למעשה מגלה דבר חדש: אגודת העין העיוורת (שאותה מק'גאקט המציא על מנת שישכח ממה שראה בפורטל). בפרק העשירי נלחם ברוח רפאים ברמה 10. בפרק ה-11 מגלה שדודו סטאן הסתיר מהם הרבה דברים, והוא כועס עליו מאוד וכשהשעון כמעט מגיע לאחור, נוגד את סטאן ומבקש ממייבל שתכבה את הפורטל, אך היא לא מכבה ודיפר מבין שזה מבצע הצלה שאחיו של סטאן נתקע בפורטל, ולבסוף יוצא, ומתפלא עוד יותר ששומע שהוא מחבר היומנים. בפרק ה-17 לעונה פורד מודה לדיפר בכך שהציל אותו מהחללית, ומבקש בשנית מדיפר שיישאר איתו לאחר הקיץ, ודיפר מסכים, אך מייבל שומעת זאת, נרתעת ובורחת ליער. כשדיפר ופורד מנסים לשקם את השבירה של הקרע הבין-ממדי, דיפר מגלה שמייבל לקחה את התיק שלו בטעות, ומייבל גורמת לאפוקליפסה. בפרק 38 דיפר מנסה למצוא את מייבל, אך היא לא עונה לו ופורד מבקש ממנו שקודם יחסלו את ביל, ולאחר שפורד פספס בירייתו על ביל ונהפך לפסל מזהב, דיפר גורם בטעות לביל לשרוף את היומנים. בפרק 39 משחרר את מייבל מהבועה ביחד עם וונדי וסוס. בפרק 40 נלחם נגד ביל ומנצח אותו, חוגג את יום הולדתו ה-13 וחוזר לקליפורניה.
עומר מנוס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 במאי 1967 ישראל ישראל
 פטירה:  7 בספטמבר 2015 (בגיל 48)
 ידוע בשל:  היותו "צלם הבית" בתחרויות הריצה בישראל
עומר מנוס (30 במאי 1967 – 7 בספטמבר 2015) היה ספורטאי ישראלי, פעיל חברתי, ומתעד של תחרויות הריצה בישראל. מוכר בכינויו "צלם הבית" של קהילת הרצים. הוא נפטר במפתיע בשנתו במהלך טיול בגאורגיה בגיל 48.
ביוגרפיה

עומר מנוס נולד במעין צבי וגדל ברעננה, בן לתא"ל (מיל') אורי מנוס והאמנית לביאה מנוס. את מרבית חייו הבוגרים הקדיש לקריירה כחוקר פרטי, תוך שילוב פעילות חברתית ענפה. נישא לאסנת, אחות חדר ניתוח במקצועה, ולזוג נולדו שלוש בנות. מנוס היה אדם בעל רגישות חברתית יוצאת דופן, שהתבטאה בהתנדבויות שונות ובמעורבות בהנהגת ההורים העירונית.
אבא שלי תותחן

מנוס זכה כילד לפרסום בספר שיצא לאור בהוצאת עם עובד, פרי יצירתו של הסופר דודו דיין. שם הספר "אבא שלי תותחן". הספר התפרסם כאחד מסדרת ספרים מצולמים של דודו דיין על חילות צה"ל.
מפנה בריאותי וכניסה לעולם הריצה

בגיל 40, בעקבות משקל עודף שהגיע לכ-100 ק"ג, יזמה אשתו מהלך שינוי משמעותי. באמצעות קשריה המקצועיים, חיברה אותו לרץ המרתון הוותיק יאיר קרני, שהפך למאמנו האישי. תוך חודשיים בלבד השיל 16 ק"ג ממשקלו, ובהדרגה פיתח תשוקה לריצות ארוכות. תחילה רץ למרחקים של 5–10 ק"מ, ובהמשך החל להתחרות במרוצים ברחבי הארץ.
פעילותו הספורטיבית והחברתית > צלם הבית

מנוס היה מוכר בכינויו "צלם הבית" בקרב הרצים בישראל, תיעד את המשתתפים במרוצים רבים. הוא צילם רצים במרוצים שונים, ממרחקים של 5 ק"מ ועד אולטרה מרתון.
פעילותו הספורטיבית והחברתית > רץ מרתון

מנוס השתתף במרוצים רבים ברחבי הארץ, כולל מרתונים וריצות שטח. בשנת 2014, הוא תכנן לרוץ את המרחק המלא (42 ק"מ) במרתון המדברי באילת, בפעם השלישית ברציפות.
פעילותו הספורטיבית והחברתית > פעיל חברתי

מנוס היה פעיל חברתי וחבר בהנהגת ההורים ברעננה. הוא הוביל פרויקט בשם "הולכים יחדיו", בו תלמידים צעדו לבית הספר בליווי מבוגרים. בנוסף, היה שותף בוועד הפעולה למאבק להורדת מתח גבוה בשכונת 2005.
פעילותו הספורטיבית והחברתית > יועץ אסטרטגי

בשנת 2008 מונה מנוס לעוזר האסטרטגי של חבר המועצה דן ברוך, מטעם רשימת "למען התושבים".
מותו והנצחתו

מנוס נפטר בשנתו במהלך טיול בגיאורגיה ב-7.9.2015. לאחר מותו, הופק סרט לזכרו בשם "ריצתו האחרונה של צלם הבית". כמו כן, נערכו מספר אירועים לזכרו, כולל "מרוץ הבית" שנתי. מסלול ריצה בספורטק החדש בשכונת נווה זמר ברעננה נקרא על שמו.אביו, אורי, תרגם את הכאב למפעל הנצחה.
הערות שוליים

↑  דין דוד, אבא שלי תותחן - דין דוד | FindaBook.co.il, באתר www.findabook.co.il
↑  אבא שלי תותחן - ד. דיין
↑  ספורטאי השבוע | עומר מנוס, באתר ריצה, אופניים, טריאתלון, שחייה | שוונג
↑  הודעות כלליות,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'עומר מנוס: היועץ האסטרטגי של דן ברוך, באתר News1 מחלקה ראשונה, 21 בספטמבר 2008
↑  נפרדים מעומר, הילד מהתותחנים, הרץ למרחקים ארוכים – תמיד תותחן, באתר www.beithatothan.org.il
↑  ProRunner - לרגל מרוץ הבית לזכרו של עומר מנוס
↑  מנציחים וכואבים: נחנך מסלול ריצה על שם "צלם הבית" עומר מנוס ז"ל, באתר mynetraanana, ‏2017-07-04
↑  "לא השלמתי עם מותו": שנים אחרי האסון, משפחתו של עומר מנוס ז"ל כואבת ומנציחה, באתר mynetraanana, ‏2018-01-17
אקלים קוטבי

אזורי האקלים הקוטבי בכדור הארץ
דוב לבן באזור הארקטי
האקלים הקוטבי (המכונה גם אקלים ארקטי) הוא האקלים השורר באזורי הקטבים. אקלים כזה שורר באזור הארקטי, מצפון לחוג הקוטב הצפוני ובאנטארקטיקה, והוא מאופיין בטמפרטורות נמוכות מאוד. אקלים זה נוצר כתוצאה מכמות קרינה נמוכה מהשמש.
הטמפרטורה הממוצעת בחודש החם ביותר בשנה נמוכה מ־C°‏ 10 באזורים אלו, ובחורף לעיתים יורדת ל־C°‏ 20- בממוצע.[דרוש מקור]
המשקעים באזורי האקלים הקוטבי מועטים והם יורדים בצורת שלגים. באקלים הקוטבי הקיץ קצר מאוד וקר. לעומת זאת, החורף הקוטבי הוא ארוך וקר מאוד.
האקלים מחולק לשני סוגים: אקלים כיפות הקרח בו אין אף חודש בשנה שהטמפרטורה הממוצעת בו גבוהה מ־C°‏ 0 ואקלים הטונדרה בו יש לפחות חודש אחד בשנה שהטמפרטורה הממוצעת בו גבוהה מ־C°‏ 0.
באזור האקלים הזה לא גדלים עצים כלל ולכן הם נמצאים מעבר לקו העצים. עם זאת, בטונדרה גדלים צמחים נמוכים כגון עשבים, טחבים וחזזיות.
חילופי האור והחושך באזור האקלים הקוטבי שונים מאוד מאזור האקלים הים-תיכוני. במשך חצי שנת הקיץ שורר אור במרבית שעות היממה כשהשיא הוא שמש חצות, יממה בה נראית השמש לכל אורכה. במשך חצי שנת החורף מרבית היממה חשוכה כשהשיא הוא ליל קוטב בו שורר חושך רוב היום למעט דמדומים בצהריים. מספר שעות האור והחושך בכל מקום תלוי במרחקו מקו המשווה.
ציסטאין

ציסטאין (Cysteine) היא אחת מ-20 חומצות האמינו הנפוצות בטבע.
יחד עם מתיונין, זוהי אחת משתי חומצות האמינו היחידות שבשייריהן מצוי אטום גופרית. שייר זה מורכב מקבוצת מתילן (CH2) הקשורה לקבוצת סולפהידריל (SH; זוהי בעצם קבוצת הידרוקסיל בה הוחלף אטום החמצן באטום גופרית).
קבוצת הסולפהידריל נוטה להתחמצן, לאבד את אטום המימן שלה ולהיקשר לקבוצת סולפהידריל בחומצת ציסטאין אחרת, שאף היא איבדה את המימן שלה. קשרים אלו, בין שיירי ציסטאין הנמצאים במקומות שונים בפפטיד או בחלבון מסוים, נקראים קשרים דיסולפידיים או גשרי גופרית. לקשרים אלו חשיבות עליונה בייצוב החלבונים ובעיצוב המבנה התלת-ממדי שלהם. שתי יחידות ציסטאין שחוברו יחדיו באמצעות קשר דיסולפידי מהוות תרכובת הקרויה ציסטין (Cystine).
ציסטאין מסונתזת בגוף ממתיונין ומסרין. ציסטאין נדרשת לתהליכים רבים, ובהם ליצירת הקרטין החשוב לשיער, לעור ולציפורניים (אצל בהמות דרוש הקרטין ליצירת קרניים ופרסות).
סלנוציסטאין

קיימת נגזרת של ציסטאין בה את אטום הגופרית מחליף אטום סלניום. סלנוציסטאין, אשר סימונה הארוך הוא Sec וסימונה המקוצר הוא U, נמצאת במספר מצומצם של חלבונים ואנזימים בעלי חשיבות עליונה בתיקון נזקים לתאי הגוף, כגון כוויות או פצעים, בתיקון נזקי חמצון (ראו: אל-אווירני), בהגנה נגד קרינה וזיהומים, בניטרול רעלים ובהאטת הזדקנות התאים. צריכה של סלניום במזון חיונית בעיקר בשל הימצאותו של יסוד זה בסלנוציסטאין ובסלנוחלבונים בכלל.
סלנוציסטאין
2002 בקולנוע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2002  בקולנוע |  |
< · 2000 · 2001 — 2002 — 2003 · 2004 · >
כל ערכי השנים בקולנוע במאה ה-20 · כל ערכי השנים בקולנוע במאה ה-21 · פורטל הקולנוע
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2002 ונוגעים לעולם הקולנוע.
אירועים

בטקס פרסי אוסקר ה-74, שאירע במרץ (והפרסים בו ניתנו לשנה שעברה, דהיינו 2001), קיבלה השחקנית האפרו-אמריקנית האלי ברי, פרס אוסקר בקטגוריית השחקנית הראשית. הייתה זו הפעם הראשונה שאישה אפרו-אמריקנית זכתה בפרס האוסקר בקטגוריה זו.
סרטים שוברי קופות בארצות הברית

"שר הטבעות: שני הצריחים"
"הארי פוטר וחדר הסודות"
"ספיידרמן"
"מלחמת הכוכבים - פרק 2: מתקפת המשובטים"
"גברים בשחור 2"
"למות ביום אחר
"סיינס"
"עידן הקרח"
"החתונה היוונית שלי"
"דוח מיוחד"
פרסים > פרסי אוסקר

הסרט הטוב ביותר - שיקגו
הבמאי הטוב ביותר - רומן פולנסקי (הפסנתרן)
השחקן הטוב ביותר - אדריאן ברודי (הפסנתרן)
השחקנית הטובה ביותר - ניקול קידמן (השעות)
שחקן המשנה הטוב ביותר - כריס קופר (אדפטיישן)
שחקנית המשנה הטובה ביותר - קתרין זיטה-ג'ונס (שיקגו)
הסרט הזר הטוב ביותר - אי שם באפריקה (גרמניה)
סרט האנימציה הטוב ביותר - המסע המופלא
פרסים > פרסי גלובוס הזהב > דרמה

הסרט הטוב ביותר - השעות
השחקן הטוב ביותר - ג'ק ניקולסון (אודות שמידט)
השחקנית הטובה ביותר - ניקול קידמן (השעות)