stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
החצר האחורית
על הפרויקט

הפרויקט המשותף החל בשנת 2011 כמפגש חברתי ומוזיקלי של כתיבה משותפת ומאוחר יותר הוחלט להוציאו כאלבום דרך הוצאה עצמאית. אלבום הבכורה של "החצר האחורית" כולל ארבעה עשר שירים שכתב יענקל'ה רוטבליט, מהפזמונאים הפוריים בעברית, והלחינו תומר יוסף, איתמר ציגלר וגֶדי רונן.
על מנת להוציא את הפרויקט לפועל כאלבום נעזרו חברי הפרויקט במימון המונים, באמצעות אתר הדסטארט. הוצבה מטרה לגייס כ־70,000 ₪ תוך 30 יום. גיוס התמיכה להפקת האלבום בדרך זו נעשה גם מסיבה אידאולוגית - נגד חברות התקליטים, הגובות מחירים גבוהים. חברי הפרויקט הכריזו: ”אנו רואים באפשרות להכתיר את קהל האוהדים שלנו כנותני החסות לעשייה המוזיקלית שלנו זכות גדולה, התחלה של מהפכה קטנה, שדרכה ניתן לדלג על המתווכים למיניהם ולתקשר ישירות: היוצר והקהל.” הפרויקט הצליח לגייס 77,650 ₪.
רבים משירי ההרכב הם שירי מחאה כנגד המצב החברתי והמציאות הפוליטית בישראל, ובמידה רבה מהווים המשך לאלבומי הסולו של רוטבליט, ביניהם "כך שחררתי את ירושלים" (1978), "מדינת היהודים / קטעים" (2004), ו"צומת עלעול" (2011). מהאלבום הראשון יצאו הסינגלים "מענה קולי", "אחד משלנו", "הסיפור הגדול" ו"פצצה מתקתקת".
במלאת 30 יום למותו של אריק איינשטיין, ביצע ההרכב בתוכנית של יואב קוטנר בגלי צה"ל גרסת כיסוי לשירו של איינשטיין "לשרוק בחושך", שהופיע באלבום בדשא אצל אביגדור ואת מילותיו כתב רוטבליט. ההרכב הקליט את השיר באולפן והוא יצא כסינגל באוגוסט 2014‏.
בפברואר 2015, שנתיים לאחר פטירתו של שמוליק קראוס, שותפו היצירתי הבולט של רוטבליט, הוציא ההרכב את השיר "נגמרה המסיבה" לפי לחן ישן של קראוס ומילים חדשות של רוטבליט.
ב-2017 גייס הפרויקט כ-130,000 ₪ (130%) למימון אלבום שני. האלבום, שנקרא "החצר האחורית 2", יצא באוקטובר 2017 וכלל את הסינגלים שיצאו בין האלבומים ואת "עובר ושווא" ו"מי הרג את ים המוות?" שיצאו ב-2016. בהופעות ההרכב משתתפים גם הגיטריסט רון בונקר והקלידנית תום דרום.
בשנת 2020 החל ב-HOT שידור הסדרה ״קיבוצניקים״, אשר הפסקול שלה מבוסס על שירי ההרכב.
באוגוסט 2024 יצא האלבום השלישי של ההרכב, 3.
אלבום הבכורה

| --- | --- |

 אלבום אולפן מאת החצר האחורית
 יצא לאור:  2013
 סוגה:  רוק, גרוב
 שפה:  עברית
 אורך:  55:29
ההקלטות נעשו באולפן "אפס" בניר צבי שבו שותף גֶדי רונן, ובאולפן של איתמר ציגלר בדרום תל אביב.
מילות השירים נכתבו על ידי יענקל'ה רוטבליט.
| החצר האחורית> מס' | החצר האחורית> שם | החצר האחורית> לחן | החצר האחורית> משך | החצר האחורית>  | החצר האחורית>  | החצר האחורית>  | החצר האחורית>  | החצר האחורית>  | החצר האחורית>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | הסיפור הגדול  | תומר יוסף | 5:16 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | אחד משלנו  | איתמר ציגלר | 2:54 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | המקור מצטט העתק  | גֶדי רונן | 3:52 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | רב מכר  | תומר יוסף | 4:39 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | פרזות  | איתמר ציגלר | 4:20 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | מענה קולי  | גֶדי רונן | 3:31 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | שייח ג'ראח  | תומר יוסף | 4:31 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | האיש בחליפת הזכוכית  | איתמר ציגלר | 3:11 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | קרא לי קודקוד  | גֶדי רונן | 3:45 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | אגדה אורבנית של סתיו  | תומר יוסף | 3:26 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | קורח הטייקון  | איתמר ציגלר | 4:11 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | פצצה מתקתקת  | גֶדי רונן | 3:20 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | הבמה הביתית  | תומר יוסף | 3:59 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | שיר האביונים  | תומר יוסף | 4:34 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 55:29 |  |  |  |  |  |  |
החצר האחורית 2

| --- | --- |

 אלבום אולפן מאת החצר האחורית
 יצא לאור:  2017
 סוגה:  רוק, גרוב
 שפה:  עברית
 אורך:  49:57
בנוסף לשירים המקוריים המופיעים באלבום, האלבום כולל גם קאבר שביצעו חברי ההרכב לשיר "לשרוק בחושך" שנכתב על ידי יענקל'ה רוטבליט ובוצע במקור על ידי אריק איינשטיין.
מילות השירים נכתבו על ידי יענקל'ה רוטבליט.
| החצר האחורית 2> מס' | החצר האחורית 2> שם | החצר האחורית 2> לחן | החצר האחורית 2> משך | החצר האחורית 2>  | החצר האחורית 2>  | החצר האחורית 2>  | החצר האחורית 2>  | החצר האחורית 2>  | החצר האחורית 2>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | העולם שקוף  | גֶדי רונן | 3:45 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | הפליט  | איתמר ציגלר | 3:19 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | השעה מתאחרת  | תומר יוסף | 4:16 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | האור החדש  | איתמר ציגלר | 3:57 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | כל האופציות על השולחן  | תומר יוסף | 3:31 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | זה יגיע  | גֶדי רונן | 3:29 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | אהבה שמימית  | תומר יוסף | 4:20 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | הפילוסוף  | איתמר ציגלר | 5:06 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | שעת הזאבים  | גֶדי רונן | 3:45 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | עובר ושווא  | תומר יוסף | 3:24 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | מי הרג את ים המוות?  | איתמר ציגלר | 3:52 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | לשרוק בחושך  | מיקי גבריאלוב | 4:20 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | נגמרה המסיבה  | שמוליק קראוס | 2:53 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 49:57 |  |  |  |  |  |  |
החצר האחורית 3

בשנת 2024 יצא האלבום השלישי של הלהקה. בין שירי האלבום ": "תולה את הנעליים", "הכול פה משובש", ו"האם נדע להיוולד שוב מחדש" שעל אף שנכתב כשני עשורים לפני צאת האלבום, יוחס לאחר צאתו לאירועי השבעה באוקטובר.
| מס' | שם | כותב(ים) | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | הפסיקו את המוזיקה  | גדי רונן, איתמר ציגלר, תומר יוסף ויענקל'ה רוטבליט | 3:52 |
| 2. | הבובות חדלו לרקוד  | רונן ורוטבליט | 3:36 |
| 3. | ואולי הסוף כבר היה  | יוסף ורוטבליט | 4:00 |
| 4. | תולה את הנעליים  | ציגלר ורוטבליט | 3:40 |
| 5. | האם נדע להיוולד שוב מחדש  | רונן, ציגלר, יוסף ורוטבליט | 3:46 |
| 6. | זן נכחד  | רונן, ציגלר, יוסף ורוטבליט | 3:39 |
| 7. | בדרך לשלום עולמי  | רונן ורוטבליט | 3:59 |
| 8. | הכל פה משובש  | יוסף ורוטבליט | 3:39 |
| 9. | נשף עובדי השטן  | רונן ורוטבליט | 3:06 |
| 10. | שיר אהבה של חתול רחוב  | ציגלר ורוטבליט | 4:51 |
| 11. | הצוללת התשיעית  | ציגלר ורוטבליט | 3:47 |
| 12. | הכל כלול  | רונן, ציגלר, יוסף ורוטבליט | 3:35 |
| 13. | שיר ערש  | יוסף ורוטבליט | 4:05 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 49:36 |
הזדהויות פוליטיות

בהתאם לנטייה הפוליטית של רוטבליט אותה הוא מבטא בשיריו לאורך כל שנות הקריירה שלו, מספר שירים הנם בעלי משמעות פוליטית.
באלבום הראשון של החצר האחורית הוציאה הלהקה את השיר "שייח' גראח" העוסק במצב בשכונה באותו שם בירושלים המזדהה עם עמדתם של התושבים הערביים. השיר נעשה פופולרי לאחר מבצע שומר החומות שהתחיל ממהומות בשכונת שייח' ג'ראח.
בראיון שנעשה לחצר האחורית ב-2018 הסבירו את נטייתם הפוליטית והסבירו את התנגדותם לבנימין נתניהו. בסוף הראיון תועדה הלהקה בהופעה בה אומר תומר יוסף שהלהקה מעוניינת בהופעה בגוש עציון אך מיד לאחר מכן אמר איתמר ציגלר שסירב להופיע בגוש במידה וההופעה תתקיים ואחריו הוסיף יענקל'ה רוטבליט כי המועצה האזורית מסרבת לתת להם להופיע והאשים את המתנחלים בהשתלטות על משרד המשפטים.
בשנת 2020 הוציאה הלהקה את הסינגל "הפסיקו את המוזיקה", המזדהה עם המחאה נגד בנימין נתניהו. בשיר מכנים הדוברים את ראש הממשלה דאז בנימין נתניהו "המלך העירום שרכב על הנגיף", המשפט האחרון בשיר הוא "אם לא תקום להיות אזרח הם יעשו אותך נתין."
באלבום "החצר האחורית 2" יצא השיר "הפליט" העוסק ביחס למסתננים בלתי חוקים. הדוברים בשיר צועקים על הפליט בשנאה וקוראים לגרשו.
הערות שוליים

↑  בצל המבצע: רוטבליט מחדש את "לשרוק בחושך", באתר nrg‏, 3 באוגוסט 2014
↑  ynet, החצר האחורית בשיר אבוד של שמוליק קראוס, באתר ynet, 10 בפברואר 2015
↑   בן שלו, האלבום הזה נחוץ יותר מאי פעם. מה השתבש?, באתר הארץ, 21 באוגוסט 2024
↑   ניר חסון, לאחר 15 שנה, מאבק התושבים בשייח ג'ראח נגד פינויים הפך לסמל כלל פלסטיני, באתר הארץ, 6 במאי 2021
↑  נתן זהבי, ‏בשבוע האחרון נגמרו לי המילים. במקומן אני מביא לכם שירים של רוטבליט, באתר מעריב אונליין, 14 במאי 2021
↑  אסירי תודה: "החצר האחורית" בהופעה בבית הסוהר, נבדק ב-2021-12-29
↑  מאת נדב נוימן, האם מותר לומר את המילה "כיבוש" במועדונים של תל אביב?, באתר טיים אאוט, ‏2018-06-17
↑  שבת עברית: השירים שבחרו חברי להקת החצר האחורית של יעקב רוטבליט, באתר מעריב אונליין, 20 בדצמבר 2019
↑  "זר, אתה לא משלנו": החצר האחורית שרים את מה שלא מדברים עליו, באתר ynet, 25 באוקטובר 2017
"החצר האחורית", מימין לשמאל: גֶדי רונן, יענקלה רוטבליט, איתמר ציגלר ותומר יוסף
ישיבת קול תורה

| --- | --- |


הבניין הראשי של הישיבה
 ישיבה
 השתייכות:  ישיבה ליטאית
 תקופת הפעילות:  ה'תרצ"ט (1939) – הווה
 מייסדים:  הרב יחיאל מיכל שלזינגר והרב ברוך קונשטט
 בעלי תפקידים
 מנהל:  הרב ישראל ברלין
 ראש הישיבה:  הרב משה יהודה שלזינגר ובנו הרב שלמה שלזינגר
 תלמידים
 :  כ-400 בישיבה הגדולה, כ-300 בישיבה הקטנה
 מיקום
 מיקום:  ירושלים שכונת בית וגן
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°46′01″N 35°10′58″E﻿ / ﻿31.76688611°N 35.18269167°E﻿ / 31.76688611; 35.18269167
  (למפת ירושלים מוגדלת) ישיבת קול תורה(למפת ירושלים רגילה) ישיבת קול תורה(למפת הרי ירושלים רגילה) ישיבת קול תורה(למפת הרי ירושלים מוגדלת) ישיבת קול תורה
 
המשגיח הרב יצחק ירוחם ברודיאנסקי בהדלקת נרות חנוכה
ישיבת קול תורה היא ישיבה חרדית-ליטאית השוכנת בשכונת בית וגן בירושלים. הישיבה נוסדה בידי הרב יחיאל מיכל שלזינגר והרב ברוך קונשטט. כיום עומדים בראשה בנו של הרב שלזינגר, הרב משה יהודה, ונכדו, הרב שלמה. הישיבה מורכבת מישיבה גדולה, ישיבה קטנה וכולל אברכים.
תולדות הישיבה

ישיבת "קול תורה" נוסדה בירושלים בשנת ה'תרצ"ט (1939) על ידי רבנים יוצאי גרמניה - הרב יחיאל מיכל שלזינגר, יליד המבורג (ששימש קודם לכן כמורה הוראה ור"מ בפרנקפורט) והרב ברוך קונשטט אב"ד וראש ישיבה בעיר פולדה עבור נוער שעלה ממערב אירופה. הישיבה הוקמה בעקבות אירועי "ליל הבדולח", עבור יוצאי גרמניה שעלו לארץ ישראל.
מלכתחילה נוסדה הישיבה במתכונת הישיבתית של ישיבות ליטא והונגריה ובדרך הלימוד הליטאית, אולם היא הייתה מושפעת במידה מסוימת מהגותו של הרש"ר הירש ומאסכולת "תורה עם דרך ארץ" שאותה ייסד והייתה נפוצה בישיבות בגרמניה. בשנותיה הראשונות, הורשו תלמידים ממשפחות יוצאי גרמניה ללמוד להשלמת בגרויות, במקביל ללימודיהם בישיבה, זאת במטרה למנוע מהם ללכת לתיכונים. הישיבה התייחדה בכך ששפת הלימוד הייתה עברית (ולא יידיש) ושחלק מסדרי הלימוד הקבועים בה היו שיעורי תנ"ך. שמה של הישיבה ניתן לה על ידי הרבנית מטל שלזינגר, רעייתו של ראש הישיבה, שאמרה כי "קול לימוד התורה של בעלה ערב לה יותר מכל התענוגות הגשמיים שהותירה אחריה בגרמניה". יהודי ירושלים בני היישוב הישן, שלא הורגלו לסוג זה של ישיבות, נהגו לכנותה בעוקצנות: "קולטורה", שמשמעותה תרבות בלועזית.
חבר הרבנים של הישיבה כלל את: הרב יונה מרצבך רב העיר דרמשטאדט, הרב יוסף יהודה ריינר, יוצא סלובקיה, והרב חיים יוסף יעקבוביץ ששימש כר"מ בישיבת פרנקפורט יחד עם הרב שלזינגר, ועלה ארצה בה'תרצ"ד. בשנתה הראשונה למדו בישיבה 14 תלמידים, ובשנה שלאחריה כבר היו למעלה מ-50 תלמידים.
בין השנים ה'תש"ו-ה'תש"ח, קלטה הישיבה נערים ניצולי השואה, בעיקר יוצאי גרמניה, טרנסילבניה והונגריה, אך גם ממדינות אחרות במזרח אירופה, שהגיעו ארצה כמעפילים או במסגרת עליית הנוער.
בחלוף השנים השתנה הקו הלימודי בישיבה והיא הפכה לישיבה ליטאית לכל דבר, ובה לימודים במתכונת דומה לישיבת חברון וישיבת פוניבז'. למרות זאת נשמרו בה מסורות מסוימות האופייניות ליהודים יוצאי גרמניה. כמו כן, עד לסוף שנות ה-70 היו בישיבה הקטנה והגדולה יחד רק שש כיתות (ללא קיבוץ), ובהמשך פנו הבחורים לישיבות אחרות. התלמידים ממוצא ליטאי עברו בעיקר לפוניבז' ולחברון, והתלמידים ממוצא חסידי עברו בעיקר לישיבת טשיבין.
בשנת ה'תש"ט נפטר ראש הישיבה הרב שלזינגר. את ראשות הישיבה קיבל הרב שלמה זלמן אוירבך, תפקיד שבו שימש במשך 46 שנה (לצידם של הרב ברוך קונשטט ובהמשך בנו הרב אלחנן משה קונשטט). תפקיד זה כלל את מסירת השיעור לשתי הכיתות הגבוהות (ה'1 וה'2) ובחינה חודשית לכל כיתה. עם פטירתו של הרב אוירבך בשנת ה'תשנ"ה (1995), עברה ראשות הישיבה לבנו של ראש הישיבה הראשון, הרב משה יהודה שלזינגר. בשנת ה'תשע"ז (2017) מונה בנו, הרב שלמה שלזינגר לכהן לצדו בראשות הישיבה.
בתפקיד משגיח בישיבה הגדולה שימש הרב גדליה אייזמן החל משנת ה'תש"ד (חמש שנים לאחר קום הישיבה). בשנות השמונים הפסיק הרב אייזמן את שיחותיו, ואת מקומו ממלא הרב יצחק ירוחם בורודיאנסקי, חתנו של הרב אוירבך, המוסר שתי שיחות בשבוע ו"ועדים". לצד הרב אייזמן כיהן הרב גבריאל לרר. במשך 20 שנה היה הרב שלמה וולבה מוסר שיחה שבועית בישיבה במוצאי שבת.
בישיבה מכהנים אנשי צוות ספרדים.
הנהלת הישיבה אינה נוטה בדרך כלל להתערב בסדר יומם של התלמידים, ובכך נחשבת הישיבה לנטולת פיקוח באופן יחסי. אף על פי כן, נוקטים כיום רבני הישיבה בעמדה מחמירה כלפי טלפונים סלולריים שאינם כשרים. ועל פלאפונים כשרים מסוימים הקלים לפריצה, (כגון שיאומי ו־C2) בנוסף חל איסור על תלמידים ללמוד נהיגה.
מנהל הישיבה בין השנים ה'תשמ"ט-ה'תשע"א היה בנימין ליבסקינד. כיום משמש בתפקיד ישראל ברלין בנו של הרב מנחם צבי ברלין.
בנייני הישיבה

בתחילה השתכנה הישיבה בבית הכנסת שבשכונת משכנות הסמוכה לשכונת מחנה יהודה. אחר כך עברה הישיבה לשכונת שערי חסד כשהפנימייה וחדר האוכל שוכנו במבנה המכונה "בית סבא" ברחוב המלך ג'ורג' 47. עם ההכרזה על הקמת אזור ביטחון ב' בפברואר 1947 פונה בית סבא, ובהשתדלות הרב הרצוג אצל הבישוף האנגליקני של ירושלים השתכנה הפנימייה באופן זמני באגף של ירושלים קולג' לבנות ברחוב אוסישקין, שבהמשך היה למשכנו של בית הספר אוולינה דה רוטשילד. הישיבה המשיכה בלימודים סדירים במהלך מלחמת העצמאות ולמדו בה באותה עת כ-120 תלמידים.
בשנת ה'תשי"ז עברה הישיבה למשכן קבע בשכונת בית וגן, מבנה שתוכנן על ידי האדריכל יוסף שנברגר. בעקבות הגידול במספר התלמידים הפך לאחר כחמש שנים המבנה הראשון לשמש כפנימייה לתלמידים, ובצמוד לו נבנו שני בתי מדרש לישיבה הקטנה ולישיבה הגדולה.
בשנים 2000–2003 (תש"ס-תשס"ג) בנתה הישיבה אגף לימוד חדש וביצעה שינויים במבנים הקיימים, בשנת 2020 נבנתה קומה נוספת בישיבה.
בישיבה הגדולה לומדים כארבע מאות תלמידים. לצדה פועלים גם ישיבה קטנה שבה כשלוש מאות תלמידים, מחלקה לתלמידים מחו"ל וכולל אברכים.
מנהגים מיוחדים בישיבה

בשנותיה הראשונות של הישיבה, התבטא אופיה ה"יקי" גם במנהגי הישיבה. למשל, נאמרו בישיבה הפיוטים בתפילה בשבתות ובחגים. בנוסף, נהגו להוסיף מזמור תהלים בט"ז בחשוון, לזכר ליל הבדולח. מאוחר יותר, עם השינוי באופי הישיבה השתנו גם מנהגים אלה, אך למרות היות הישיבה כיום ישיבה ליטאית מובהקת, היא ממשיכה לשמר כמה מנהגים וניגונים "יקיים" שהנהיגו מקימיה ואינם מקובלים בישיבות ליטאיות אחרות. מנהגים אלה כוללים למשל:
שירת הפיוט "יגדל" בימים טובים ובימים נוראים בסוף התפילות בניגון בנוסח פרנקפורט.
לא פותחים את ארון הקודש באמירת אבינו מלכנו
החנוכייה מוצבת במרכז קדמת בית המדרש (ולא כדעת המשנה ברורה, שיש להעמידה סמוך לכותל).
ר"מים בישיבה

הרב בן ציון בורודיאנסקי - בנו של הרב אפרים בורודיאנסקי, אחיו של המשגיח הרב יצחק ירוחם בורודיאנסקי וחתנו של הרב יחיאל מיכל שלזינגר
הרב רפאל צבי וולפין - חתנו של ראש הישיבה הרב משה יהודה שלזינגר
הרב אליעזר יחיאל קונשטט, בנו של הרב אלחנן, ראש הישיבה לשעבר.
הרב אברהם מאיר שטיינפלד
הרב יצחק דב שכטר
הרב מיכאל וינקלר
הרב יהודה אורלנסקי
ר"מים בישיבה > אנשי צוות נוספים

הרב יעקב שטיינהוז האחראי על תלמידי חו"ל
הרב יהושע שרבאני האחראי על סדר ב'
הרב מנחם רוטנברג משגיח קטן בעבר וכיום משמש כיועץ לבחורי הישיבה
ארגונים בישיבה

"כח צביקה" - בין הארגונים הבולטים בישיבה, נקרא על שם בחור בשם צביקה פליגלמן הסובל משיתוק, חברי הכח דואגים לכל תפקודיו הרגילים, הארגון נוסד לפני שלושים שנה וחברים בו כארבעים בחורים, הכוח מארגן "ועדים" - שיחות מוסר לקבוצות קטנות, אשר בו מתארחים רבנים ומשגיחים מפורסמים, הכח מוציא מעת לעת קונטרסים מאת פליגלמן ודברים שנאמרו בוועדים. הכח נסגר עם פטירתו בז' אב תשפ"ד.
"תומכי תורה - זכר דוד" ארגון המסייע לבחורים קשיי יכולת בטפולים רפואיים, סיוע כספי, ביגוד ועוד, הת"ת הוקם על ידי בני פישר יו"ר ארגון מגן לחולה, והיה הת"ת הראשון בעולם הישיבות, הארגון מחזיק אתר.
"המכון לכתיבת חדושי תורה" מחשבים חסומים (ללא אינטרנט) לתועלת הבחורים.
"קולות" גיליון שבועי בו מפרסמים הבחורים בכל שבוע שאלות ותשובות מאת הבחורים והרבנים.
"יחי ראובן" בימי שישי רוב הבחורים לא היו לומדים בישיבה אלא היו הולכים ללמוד במסגרות אחרות. לשם כך הקים הרב יהושע שרבני (מרבני הישיבה) ארגון לזכר אביו, אשר הביא לכך שמחצית מבני הישיבה משתתפים בארגון, הארגון מקיים שבת במקום נופש, סעודות מלווה מלכה ועוד.
ישיבה קטנה

הישיבה קטנה, הכוללות פנימיה, היא מהישיבות הגדולות בירושלים, הישיבה שולחת בכל שנה רבים מתלמידיה המסיימים את הישיבה, לישיבות גדולות מובחרות.
המשגיח בישיבה הוא הרב אביעזר שפירא, רב בית המדרש של חסידות דרוהוביץ'.
בעבר לימדו בישיבה רבנים שונים, ביניהם: הרב יוסף יהודה ריינר מרבני הונגריה, הרב משה קופשיץ, הרב ישראל גנס, הרב יעקב רבינוביץ תאומים והרב שלמה ברויאר. הרב יחזקאל קורן היה מראשי הישיבה והרב דוב זאב שטיינהוז היה המשגיח בישיבה.
בוגרי הישיבה

לקול תורה אלפי בוגרים בישראל ובקהילות היהודיות בעולם. במהלך השנים הוקמו בבני ברק ובמודיעין עילית, בתי כנסת המיועדים לבוגרי הישיבה, שבהם מתקיימים מנהגי וניגוני התפילות כמנהג הישיבה. מעת לעת מגיעים אליהם רבני הישיבה למסור שיעורים ושיחות מוסר.
בוגרי הישיבה > בוגרים ידועים

הרב יצחק הקר ראש ישיבת גרודנא באר יעקב חבר מועצת גדולי התורה
הרב גבריאל יוסף לוי, ראש ישיבת באר התורה
הרב דן סגל, משגיח מפורסם
הרב אברהם יפה שלזינגר, רב קהילת "מחזיקי הדת" בז'נבה
הרב יהודה עדס ראש ישיבת קול יעקב
הרב דוד אברהם ראש ישיבת בניין אב
הרב יהושע נויבירט, מחבר הספר "שמירת שבת כהלכתה"
הרב יצחק רצאבי
הרב ישראל מאיר לאו, הרב הראשי לישראל ורבה של תל אביב יפו לשעבר
פרופ' מאיר בניהו
הרב יעקב יוסף הרב אברהם יוסף הרב משה יוסף בניו של הרב עובדיה יוסף
הרב מאיר קסלר, רבה של מודיעין עילית
הרב מרדכי גרוס, גאב"ד חניכי הישיבות
הרב משה מאיה, חבר מועצת חכמי התורה
הרב יצחק שלמה זילברמן, מייסד שיטת זילברמן
הרב שמואל רבינוביץ, רב הכותל המערבי והמקומות הקדושים
הרב שמואל ריינר, ראש ישיבת מעלה גלבוע, ואחיו רמי ואלחנן
אורי מקלב, חבר הכנסת
קובי אריאלי, איש תקשורת
נפתלי קמפה - זמר ישראלי
אלי קליין ואיצי ברי - מעבדים מוזיקליים ישראלים
נורמן לברכט - סופר ומוזיקאי בריטי
יגאל גואטה - חבר כנסת בעבר
ספרים בהוצאת הישיבה

הישיבה יוזמת מעת לעת את הוצאתם לאור של חידושי התורה שנכתבו על תלמידי ורבני הישיבה:
קול התורה - מכות - חידושי תורה על מסכת מכות שנתחדשו על ידי תלמידי ישיבת קול תורה (מיכאל בוכניק עורך ראשי, ה'תשנ"ג)
קול התורה ב"ק - מאמרים, חידושים, ביאורים מרבני ישיבת קול תורה (מיכאל בוחניק עורך ראשי, ה'תשנ"ו)
קול התורה - מאמרים, חידושים, ביאורים מרבני ישיבת קול תורה (מיכאל בוחניק עורך ראשי, ה'תשס"ג)
שערי גיטין חידושי תורה על מסכת גיטין מתלמידי הישיבה (חיים שפירא עורך ראשי, ה'תשס"ו)
שערי כתובות חידושי תורה על מסכת כתובות, מתלמידי הישיבה (חיים שפירא עורך ראשי, ה'תשס"ז)
תורה מהיכל - קידושין מערכות תורניות על מסכת קידושין שנתחדשו על ידי תלמידי הישיבה ונמסרו מפיהם בבית המדרש בפני כל בני הישיבה (אליעזר שופט עורך ראשי, ה'תשס"ט)
תורה מהיכל - בבא קמא  מערכות תורניות על מסכת בבא קמא שנתחדשו על ידי תלמידי הישיבה מפיהם בבית המדרש בפני כל בני הישיבה (אליעזר שופט עורך ראשי, ה'תש"ע)
קול התורה - גיטין - חידושי תורה של התלמידים, התשע"ט
הערות שוליים

↑  ירושלים, קול תורה ישיבה לנוער מערב אירופה, דבר, 27 באוגוסט 1939
↑  שלזינגר, יחיאל מיכל, הגדה של פסח <שאל אביך ויגדך>, ירושלים, תשנ"ט, עמ' 76-79, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  מהו מקור השם של ישיבת קול תורה?, באתר דרשו, ‏6 בינואר 2021, מתוך ספר אוצרותיך אמלא
↑  ישיבת קול תורה ירושלים, הצופה, 4 באוגוסט 1940
↑  מרדכי אליאש, ‏הישיבות בגרמניה, באתר "דעת"
↑  תיקון, הצופה, 5 באוגוסט 1940
↑  ישראל כהן, ‏ראש ישיבה חדש ב'קול תורה': בנו של הגרמ"י שלזינגר, באתר כיכר השבת, 18 בינואר 2017
↑  איציק ברנדויין, עשרות בחורי ישיבת 'קול תורה' סולקו בגלל רישיון נהיגה, באתר ערוץ 7, 3 באוגוסט 2022; חנני ברייטקופף, ‏דרמה בישיבה הוותיקה: בחורים מבוגרים ומצויינים - סולקו, באתר כיכר השבת, 2 באוגוסט 2022;  ציוץ של כאן חדשות ברשת החברתית אקס (טוויטר), מה הקשר בין גיהוץ גרביים, רישיון נהיגה ובני ישיבה? עקיבא ווייס מסביר – למה סולקו עשרות תלמידים מישיבת "קול תורה" - עצם העניין עם קלמן ליבסקינד
↑  קול תורה שוכן זמנית בירושלים קולג', הצופה, 11 בפברואר 1947
משלחת המגורשים בירושלים אצל הנציב, דבר, 6 בפברואר 1947
ירושלים, שלמי תודה, משמר, 21 במאי 1947
↑  הישיבה הקדושה קול תורה, הצופה, 10 בספטמבר 1948
↑  בניין מפואר לישיבה ייחנך היום בירושלים, חרות, 26 ביוני 1957
↑  הפ 7169/08 (הקישור אינו פעיל, 29.3.22)
↑  יענקי קצבורג, כך ייראה עולם הישיבות בזמן אלול הקרוב, באתר כל הזמן, ‏3 במאי 2019
↑  בנימין שלמה המבורגר, הרב יונה מרצבך: פרקי חיים, דרכו ופעליו, בני ברק תשס"ד, עמ' 64–65 ועמ' 113–114, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום).
↑  אודותיו ראו, יענקי קצבורג, שואל ומיישיב - סדר ב'עולם הישיבות', באתר כל הזמן, ‏במרץ 2018
↑  אבל ב"קול תורה": הגאון רבי שלום פוברסקי נדבק בקורונה ונפטר בשבת באתר קול חי,  ברוך דיין האמת: הרב שלום פוברסקי הלך לעולמו - סרוגים
↑  הוועדים באתר קול הלשון
↑  בשם "בית הוועד", ואת דבריו בשם ארץ הצבי (באתר הספרייה לאומית)
↑  משה ויסברג, בעל 'ארץ הצבי': הבחור החשוב צבי אריה פליגלמן ז"ל, באתר בחדרי חרדים, 11 באוגוסט 2024
↑  ת"ת קול תורה - האתר הרשמי
↑  יעקב מלמד, ‏אבל בקול תורה: הגאון רבי יחזקאל קורן זצ"ל נפטר מנגיף הקורונה, באתר JDN‏, 12 באוקטובר 2020; משה ויסברג, ב'קול תורה' זכרו את הגאון רבי יחזקאל קורן זצ"ל | צפו, באתר בחדרי חרדים, 29 באוקטובר 2020
↑  הספר באתר הספרייה הלאומית
↑  הספר באתר הספרייה הלאומית
↑  הספר באתר הספרייה הלאומית
↑  חבורה שמסרה בבית המדרש במסגרת התוכנית (סרט)
↑  תורה מהיכל באתר אוצר החכמה
↑  הספר באתר הספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270169005171  ISNI: 0000 0001 2288 0764  LCCN: n96080920  VIAF: 133860851   WorldCat (עם VIAF): 133860851 
בניין ישיבת קול תורה בשכונת בית וגן בירושלים

בית המדרש, 2007
רבני הישיבה, 2005
מצבת הרב שלמה זלמן אוירבך עליה נכתב: "והעמיד תלמידים הרבה בישיבת קול תורה"
פונקטורים צמודים

במתמטיקה, בפרט בתורת הקטגוריות, זוג פונקטורים צמודים מתאר יחס בין שתי קטגוריות שהוא מעט דומה לשקילות אך חלש ממנה.
זוג הפונקטורים המקשרים בדרך זו בין שתי קטגוריות נקרא זוג פונקטורים צמודים, כאשר אחד הוא צמוד משמאל, והאחר צמוד מימין. זוגות פונקטורים צמודים מופיעים במתמטיקה בכל מקום.
המושג פונקטור צמוד נוסח על-ידי דניאל קאן בשנות ה-50 של המאה ה-20.
הגדרה פורמלית

יהיו  {\mathcal {C}},\ {\mathcal {D}} שתי קטגוריות. זוג הפונקטורים  F:{\mathcal {C}}\to {\mathcal {D}} ו- G:{\mathcal {D}}\to {\mathcal {C}} נקרא זוג פונקטורים צמודים אם נתון איזומורפיזם טבעי  \operatorname {Hom} _{\mathcal {D}}(F(x),y){\stackrel {\sim }{\to }}\operatorname {Hom} _{\mathcal {C}}(x,G(y)) בין שני פונקטורים  {\mathcal {C}}^{op}\times {\mathcal {D}}\to {\mathit {Set}}.
פונקטור  F נקרא צמוד משמאל ואילו  G צמוד מימין.
הגדרה פורמלית > הגדרת בעזרת יחידה וקו-יחידה

אם  F פונקטור צמוד משמאל לפונקטור  G, קיימות העתקות טבעיות  \eta :1_{\mathcal {C}}\to G\circ F 0 (יחידה) ו- \epsilon :F\circ G\to 1_{\mathcal {D}} (קו-יחידה), כך שההרכבות
F{\stackrel {F\eta }{\longrightarrow }}F\circ G\circ F{\stackrel {\epsilon F}{\longrightarrow }}F
G{\stackrel {\eta G}{\longrightarrow }}G\circ F\circ G{\stackrel {G\epsilon }{\longrightarrow }}G
הן  1_{F} ו-  1_{G} בהתאמה. גם ההפך הוא נכון: בהינתן שתי קטוגוריות  {\mathcal {C}},{\mathcal {D}}, שני פונקטורים
 F:{\mathcal {C}}\to {\mathcal {D}} ו- G:{\mathcal {D}}\to {\mathcal {C}}, וכן יחידה וקו-יחידה המקיימים את הזהויות  (\epsilon F)\circ (F\eta )=1_{F},\ (G\epsilon )\circ (\eta G)=1_{G}, זה מגדיר את זוג הפונקטורים הצמודים.
דוגמאות

תהי  {\mathcal {C}}={\mathit {Set}} קטגוריה של קבוצות,  {\mathcal {D}}=\mathrm {Vect}  קטגוריה של מרחבים וקטוריים
(מעל שדה כלשהו). הפונקטור  G:{\mathcal {D}}\to {\mathcal {C}} שולח כל מרחב וקטורי  V לקבוצה  V (פונקטור שוכח)
ואילו  F שולח כל קבוצה  X למרחב וקטורי הנפרש על-ידי  X (זהו המרחב הווקטורי שאיברי  X מהווים בסיס שלו). העובדה שהפונקטורים  F ו- G צמודים מבטאת את הטענה הידועה באלגברה ליניארית האומרת שכל העתקה ליניארית מוגדרת חד0משמעית על-ידי ערכיה על איברי בסיס.
תהי  {\mathcal {C}}={\mathit {Set}} קטגוריה של קבוצות,  {\mathcal {D}}={\mathit {Top}} קטגוריה של מרחבים טופולוגיים.
פונקטור  G, כמו בדיגמה הראשונה, הוא פונקטור שוכח את הטופולוגיה. הפונקטור  F מעביר כל קבוצה  X למרחב טופולוגי בדיד
המוגדר על-ידי  X. לפונקטור  G קיים גם צמוד מימין: הוא מצייד של קבוצה  X בטופולוגיב טריוויאלית (זאת שאין בה תת-קבוצות פתוחות פרט ל- X ולקבוצה ריקה).
תכונות בסיסיות

אם לפונקטור  G קיים צמוד משמאל, הוא יחיד עד כדי איזומורפיזם יחיד. כנ"ל לגבי צמוד מימין.
כל פונקטור  F:{\mathcal {C}}\to {\mathcal {D}} צמוד משמאל שומר על קו-גבולות שקיימים ב- {\mathcal {C}}.
כנ"ל כל פונקטור צמוד מימין שומר על גבולות קיימים.
ראו גם

MacLane, Saunders (1998). Categories for the working mathematician. Springer-Verlag. ISBN 0-387-98403-8.
גוף דו מהותי

גוף דו מהותי הוא מונח במשפט המנהלי המגדיר גופים שאינם מנהליים אך חלות עליהם חובות מנהליות שונות עקב מעמדם הייחודי. לרוב, גוף מוגדר כדו מהותי כאשר הוא פועל מכוח חוק, כאשר לרשות המנהלית יש בעלות בו, או כאשר הוא מבצע פעולות בעלות אופי ציבורי.
התפתחות המושג

בראשית המאה ה-20 המדינה החלה להתערב יותר בחיי האזרחים, הן מהרצון לדאוג לזכויותיהם מפני בעלי הון והן מהצורך הכלכלי למנוע מונופולים ולאפשר מוצרים ציבוריים הנגישים לכל. מכיוון ומדינת ישראל נוסדה בתקופה זו, וכן רוב אזרחיה בימיה הראשונים היו בעלי יכולת כלכלית מוגבלת, היא נקטה במדיניות רווחה במקרים רבים ועל כן הוקמו גופים ציבוריים רבים הנותנים שירות לאזרח בתחומים רבים אליהם הוא נדרש. לקראת המאה ה-21 החלה לחלחל ההבנה כי מדינת ישראל צריכה להפריט עוד ועוד גופים שכן היא מעורבת מידי בחיי האזרחים. עם זאת, הפרטת הגופים הציבוריים חייבה לבחון האם ישנם גופים שהם עדיין בעלי תכונות ציבוריות ועל כן עליהם לפעול לפי חלק מהחובות המנהליות. לעיתים החובות הציבוריות הוחלו על השוק הפרטי על ידי חוק, כגון חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים, ולעיתים בתי המשפט החילו נורמות מנהליות על גופים דו מהותיים.