stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אגודת משוטטים ארץ-ישראלית
ציוני דרך

הקבוצה הראשונה הוקמה בחיפה ב-1916 בשם "אגודת המשוטטים" על ידי פנחס כהן, המורה לטבע בבית הספר הריאלי. עם חברי האגודה נמנו תלמידיו של כהן מבית הספר, ובהם: זאב וילנאי, יעקב דורי ואורי קיסרי.
ב-1919 נוסדו אגודות נוער דומות ביפו ("מכבי הצעיר") ובתל אביב ("הרצליה") שהחלו לשתף פעולה עם הקבוצה מחיפה, ומהן צמחה "הסתדרות הצופים בארץ ישראל" (כיום הצופים העבריים) ושבט משוטטי בכרמל.
ב-1924 קמה קבוצת משוטטים בירושלים, וב-1927 הפכה לאגודה ארצית. בין חברי האגודה הירושלמית נמנו בין השאר: דוד בנבנשתי, נתן שלם, עזריאל ברושי, בן-ציון לוריא וחיים ברגר. שנתיים אחר כך הצטרפה אליה "קבוצת המשוטטים" למבוגרים שהוקמה בחיפה על ידי פנחס כהן, ושתי הקבוצות נקראו "אגודת משוטטים ארץ-ישראלית" (אמא"י). הרוח הפעילה באגודת המשוטטים התל אביבית היה חיים ברגר, שהיה יחד עם חברים נוספים מהקבוצה בין מייסדי מכון אבשלום. הקבוצה התל אביבית הייתה הראשונה מבין הקבוצות שארגנה טיולים לעבר הירדן ולסוריה. הקבוצה החיפאית, שהרוח החיה בה היו יוצאי מרכז אירופה הייתה הראשונה שארגנה טיול הליכה לאירופה.
דוד בנבנשתי ונתן שלם שהיו מהפעילים בקבוצה הירושלמית היו ממקימי יד יצחק בן-צבי שהוקמה על סמך רעיונות שהתגבשו בקבוצת המשוטטים.
יעדים ופעולות

את מטרת הטיולים בטבע תיאר נתן שלם בשנת 1927:
"הטיולים כחלק מן הספורט מפתחים את השרירים, מסייעים להתגבשותם של האופי והרצון, והחינוך הפיסי המתקבל על ידי השיטוט בהרים הוא הטהור והנשגב שבכל החינוכים הפיזיים. הצלחתו של חינוך זה תלויה בהרבה בסיפוק הדרישה האינטלקטואלית המתקבלת ממגוון השיטוט בהרים ובעמקים מפתח את הרגשות ומעורר את המחשבות, והוא מראה בעליל את הקשר העז והאורגני שבין הטבע, מדעיו ותולדותיו, עד שיכולים אנו לומר בבטחה, כי בית הספר של המרחב משלים באופן הרמוני את הקתדרה של המדע. בית ספר כזה שואפת להיות אגודת המשוטטים"
מטרות האגודה על פי התקנון משנת תרצ"ד (1934) היו: "הכרת הארץ וחקירתה: הפצת ידיעת הארץ בציבור הרחב" על ידי "עריכת טיולים וסיורים, ייסוד תחנות מדעיות, הוצאת עיתון וחוזרים... אשר ישמשו כלי מבטא למטרות האגודה ולפעולותיה, סידור אוספים גאוגרפים, טבעיים, ארכאולוגים ואתנוגרפים ועוד. סידור טיולים עממיים והרצאות בידיעת המולדת, לחברים ולקהל הרחב. להסב את תשומת לב השלטונות והמוסדות המוסמכים לצורך בהכשרת הארץ לטיולים וסיורים על ידי טיפול בדרכים עזובות ושוממות, קביעת ציונים לסימון המקומות ההיסטוריים והיישובים הקיימים".
המשוטטים קיימו טיולים רגליים לאורכה ולרוחבה של ארץ ישראל המנדטורית, וגם בעבר הירדן, סוריה, לבנון. בנוסף קיימו סמינריונים והרצאות שבועיות בנושאי היסטוריה, טופוגרפיה ועוד. חלק מן הטיולים שימשו הסוואה לאנשי ההגנה לעריכת סיורים ותצפיות. מאורעות 1939-1936 גרמו להפסקת הפעילות של אגודת המשוטטים הארצית, אך בתל אביב המשיכו להתקיים מוקדי פעילות של המשוטטים עד שנות ה-50 של המאה ה-20 המוקדמות ובחיפה עד שנות ה-70. טיולי המשוטטים התאפיינו בשילוב של הליכה רגלית עם חקר המקומות והאתרים על כל היבטיהם.
ספרות

את רשמיהם מהסיורים תיעדו המשוטטים בבמות שונות. מאמריו של נתן שלם התפרסמו בעיתונים הארץ, הבוקר, דבר ובירחונים שונים. ספרם של דוד בנבנשתי ופנחס כהן מורה דרך בארץ ישראל הופיע ב-1937 וכלל מלבד פרקי מבוא והדרכה למטייל, כ-200 הצעות לטיולים "מראש החרמון בצפון ועד בואך מדבר סיני בדרום, ומשפת-הים במערב ועד גבול סוריה במזרח". הספר הוגדר בעת הופעתו כ"ספר כל בו לידיעת ארץ ישראל", ובשנות ה-40 הוא שימש את אנשי הפלמ"ח במסעותיהם. זאב וילנאי הקדיש את ספרו "חיפה בעבר ובהווה" לפנחס כהן ותיאר בספר את הטיולים ואת האווירה בהם.
באפריל 1929, דווח בעיתון דבר על ביקורם של חברי האגודה בכפר יטא, במהלכו סיפרו להם בני חמולת מח'אמרה על מוצאם היהודי.
מעיין "עין משוטטים" בנחל שיח שבכרמל מנציח את האגודה.
הערות שוליים

↑  ראו:  גיל חנן ויפתח לוין, ההיסטוריה של אגודת המשוטטים ושבט "משוטטי בכרמל", באתר בית הספר הריאלי העברי בחיפה
↑  טיול לארץ החורים
↑  פ. בר אדון, אגודת משוטטים ארץ-ישראלית, דבר, מוסף לשבתות ולמועדים, עמ' 2, 12 באפריל 1929
↑  יעקב שורר, נחל שיח ושכונת כבאביר 
 יואב אבניאון, טבע באמצע העיר: טיול בנחל שיח, באתר nrg
אוניברסיטת ליכטנשטיין

| --- | --- |
סמליל האוניברסיטה

אוניברסיטת ליכטנשטיין
 אוניברסיטה
 מוטו:  לימוד עם פוטנציאל
 תקופת הפעילות:  1 בפברואר 2011 – הווה (13 שנים) 
 בעלי תפקידים
 נשיא:  Markus Jäger
 סגל:  200
 תלמידים
 :  800
 מיקום
 מדינה:  ליכטנשטיין ליכטנשטיין
 unicommunity.li/de/
אוניברסיטת ליכטנשטיין (בגרמנית: Universität Liechtenstein) היא אוניברסיטה ציבורית הממוקמת בנסיכות ליכטנשטיין. האוניברסיטה מתמקדת בשני נושאי לימוד, אדריכלות ומנהל עסקים (יזמות, מימון, מערכות מידע ומשפט עסקי). היא ממוקמת בוואדוץ, בירת הנסיכות. לבד מליכטנשטיין עצמה הסטודנטים והסגל מגיעים מ־40 מדינות שונות, כאשר לאוניברסיטה יש שיתופי פעולה עם כשמונים מוסדות נוספים.
היסטוריה

האוניבסיטה נוסדה ב־1961 ונקראה Abendtechnikum (בית ספר ללימודים טכניים), שימשה ללימודי הנדסת מכונות והנדסה אזרחית, מאוחר יותר התפתח המוסד לבית הספר להנדסה של ליכטנשטיין.
בשנת 1998 המוסד קיבל הכרה רשמית ואת השם אוניברסיטת ליכטנשטיין למדעים יישומיים (Fachhochschule Liechtenstein).
בשנת 2008 האוניברסיטה קיבלה את האישור הסופי של אוניברסיטה והתחילה להגיש סטודנטים לתוכנית דוקטורט בנוסף לתוכניות לתואר ראשון ושני בהתאם להסכם בולוניה. התהליך כלל הרחבת תוכניות נוספות ושיתופי פעולה מחקריים עם אוניברסיטאות אחרות.
בנובמבר 2010 עבר בפרלמנט של ליכטנשטיין "חוק אוניברסיטת ליכטנשטיין" שאושר סופית באחד בפברואר 2011.
מסלולי לימוד

תוכניות הלימודים במוסד הן במודל האירופאי לפי הסכם בולוניה במודל של תואר בוגר - מאסטר - דוקטורט.
מסלולי לימוד > תוכניות לתואר ראשון

התואר הראשון מורכב משישה סמסטרים לפחות עם 180 נקודות זכות. באחד מהמסלולים הבאים:
תואר ראשון באדריכלות - BSc Arch
תואר ראשון במנהל עסקים - BSc
מסלולי לימוד > תואר שני

משך תוכנית המאסטר הוא לפחות ארבעה סמסטרים בהיקף של 120 נקודות זכות, מוענקים התארים הבאים:
תואר שני באדריכלות - MSc Arch
תואר שני ביזמות - MSc
תואר שני במימון - MSc (לשעבר: MSc בנקאות וניהול פיננסי)
תואר שני במערכות מידע - MSc (לשעבר: MSc ניהול תהליכים עסקיים)
מסלולי לימוד > דוקטורט

התוכניות לתואר שלישי כוללות:
דוקטור לפילוסופיה – PhD / DoktorIn der Wirtschaftswissenschaften – Dr. rer. oec.
דוקטור לפילוסופיה – PhD / DoktorIn der Wissenschaft – Dr. scient.
תוכנית הדוקטורט נמשכת לפחות שלוש שנים.
מחקר

האוניברסיטה מציעה מחקר ומכונים שעוסקים בנושאים הבאים:
אדריכלות ותכנון: עיצוב בר קיימא, תאוריית עיצוב אדריכלי ועיצוב ותכנון עירוני בר קיימא
יזמות: למידה יזמית, למידת צוות, שיווק יזמי, ניהול חדשנות, ניהול בינלאומי ואסטרטגי, עיבוד ידע וניהול ידע ועסקים משפחתיים
פיננסים: בנקאות ופיננסים, מיסוי בינלאומי, מיסוי חברות, ניהול נכסים.
מערכות מידע: חדשנות דיגיטלית, ניהול תהליכים, דיגיטל בר קיימא, ניהול תוכן, תכנון משאבים ארגוניים, ניתוח ביג דאטה, הערכת תרבות וניוד דיגיטלי. האוניברסיטה חברה קשורה במרכז המחקר האירופי למערכות מידע.
דיני עסקים: דיני חברות, קרנות ונאמנות, בנקאות ודיני ניירות ערך.
שכר לימוד

שכר הלימוד בכל התוכניות עומד על 950 פרנק שווייצרי לסמסטר לתלמידים מקומיים, שווייצרים ואירופאים, כשסטודנטים בינלאומיים משלמים 1,250 פרנק שווייצרי לסמסטר. משתתפים בתוכניות חילופי סטודנטים משלמים את שכר הלימוד של אוניברסיטת הבית שלהם ללא תשלום נוסף.
אוסוואלד ג'קובי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 בדצמבר 1902 ברוקלין, ארצות הברית 
 פטירה:  27 ביוני 1984 (בגיל 81) דאלאס, ארצות הברית 
 מידע כללי
 מדינה:  ארצות הברית 
 ספורט
 ענף ספורט:  ברידג' 
 
אוסוואלד ג'קובי (באנגלית: Oswald Jacoby‏; 8 בדצמבר 1902 - 27 ביוני 1984) היה שחקן ברידג' אמריקאי הנחשב לאחד מגדולי שחקני הברידג' בכל הזמנים. ג'קובי היה גם תאורטיקן ומחבר ספרים. הוא הצטיין גם במשחקים אחרים עליהם כתב, ובהם: שש בש, פוקר, רמי, קנסטה ורמי.
ביוגרפיה

אוסוואלד ג'קובי נולד למשפחה יהודית בברוקלין. הוא, אחיו ואחותו התנצרו. אביו  העורך דין היה מועמד לכהן כשופט בבית המשפט העליון של ארצות הברית. בת אחיו היא הסופרת והעיתונאית סוזאן ג'קובי.
אוסוואלד למד בגיל 6 לשחק ויסט, ובגיל 10 למד לשחק ברידג'. הוא גם למד לשחק פוקר כנער צעיר. בגיל 15 התגייס לצבא האמריקאי במלחמת העולם הראשונה אחרי ששיקר ביחס לגילו. בחודשיים האחרונים של המלחמה בעיקר שיחק פוקר והרוויח יותר מ-2,000 דולר.
אחרי המלחמה למד ג'קובי מתמטיקה באוניברסיטת קולומביה והפסיק את לימודיו. לאחר מכן הוסמך כאקטואר בגיל 21. הוא האדם הצעיר ביותר אי פעם שעבר את הבחינות של האגודה האמריקאית לאקטואריה. ג'קובי שירת בצבא האמריקאי גם במלחמת העולם השנייה ובמלחמת קוריאה. במלחמות אלו השתמשו בכישוריו המתמטיים המעולים בתחומים של פענוח הצפנות וריגול נגדי. אחרי המלחמות הרצה על הסתברות ב-MIT וכתב ספרי מתמטיקה.
התגורר בעיר דאלאס שבמדינת טקסס. ב-27 ביוני 1984 נפטר ממחלת הסרטן.
הישגים בולטים בברידג' > הישגים בתחרויות > אליפויות עולם

מקום ראשון באליפות העולם לנבחרות פתוחות בשנת 1935.
הישגים בולטים בברידג' > הישגים בתחרויות > אליפויות צפון-אמריקה

ג'קובי זכה 31 פעמים באליפויות ארצות הברית וצפון אמריקה לפי הפירוט הבא:
שבע זכיות במקום ראשון ב Vanderbilt Cup בשנים 1931, 1934, 1935, 1937, 1938, 1946 ו 1965. שלוש פעמים זכה במקום השני באותה תחרות בשנים 1930, 1941, 1996 ו-1949.
שבע זכיות במקום הראשון בתחרות Spingold (תחרות קבוצות חזקה של התאגדות הברידג' האמריקאית בשיטת נוק-אאוט) בשנים: 1934, 1936, 1938. 1939, 1945, 1950 ו-1959. מקום שני בתחרות זו בשנים 1941, 1948, 1949, ו-1957. עד שנת 1938 נקראה התחרות Masters Teams-of-Four.
זכה פעמיים במקום ראשון ב Reisinger בשנים 1955 ו-1983. רייזינגר היא אליפות צפון אמריקה לקבוצות בשיטת חישוב Board A Match. מקום שני בתחרות זו בשנים 1931, 1932, 1939, 1956 ו-1960.
פעמיים זכה במקום ראשון באליפות צפון-אמריקה לקבוצות גברים בשיטת Board A Match בשים 1952 ו-1959. פעמיים סיים במקום השני בתחרות בשנים 1954 ו-1956.
זכייה אחת ב-Master Mixed Teams בשנת 1968. פעמיים סיים במקום השני בתחרות בשנים 1935 ו-1941.
זכייה אחת ב-Life Master Pairs בשנת 1936. פעמיים סיים במקום השני בתחרות בשנים 1939 ו-1941.
פעמיים זכה במקום ראשון באליפות הסתוו הפתוחה לזוגות של צפון-אמריקה (Fall National Pairs). סיים פעם אחת במקום שני באותה תחרות בשנת 1932.
זכייה אחת ב-Open Pairs בשנת 1964.
שלוש זכיות באליפות צפון אמריקה לזוגות גברים בשנים 1934, 1939 ו-1949
זכייה אחת באליפות צפון אמריקה ליחידים בשנת 1935. זוהי תחרות חשובה פחות מהאליפויות האחרות והיא הופסקה בשנת 1960.
פעמיים סיים במקום השני באליפות צפון-אמריקה לזוגות מעורבים בשנים 1931 ו-1939.
חמש זכיות במקום ראשון בתחרויות של התאגדות הברידג' האמריקאית: שלוש זכיות באליפות לקבוצות פתוחות בשנים 1934, 1935 ו-1937. שתי זכיות באליפות הפתוחה לזוגות בשנים 1936 ו-1937.
שתי זכיות בליגה האמריקאית לקבוצות גברים בשנים 1931 ו-1932
הישגים בולטים בברידג' > אותות כבוד ופרסים

ACBL Hall of Fame בשנת 1965.
Herman Trophy בשנת 1960. זהו פרס הניתן על ידי התאגדות הברידג' האמריקאית לשחקן שצובר את המספר הגבוה ביותר של נקודות אמן באליפות צפון-אמריקה ובליגה האמריקאית הנערכות בסתו.
ACBL Honorary Member of the Year 1967
Honorary World Bridge Federation Grand Master
Charles H. Goren Award (Personality of the Year) בשנת 1983. הפרס ניתן על ידי איגוד עיתונאיי הברידג' הבינלאומי.
McKenney Trophy בשנים 1959, 1961, 1962 ו-1963
משחקים אחרים

ג'קובי הצטיין גם במשחקים אחרים: שש בש, פוקר ושחמט. בשנת 1970 זכה באליפות העולם בשש בש. הוא נחשב לאחד מגדולי שחקני משחקי החשיבה הגדולים בכל הזמנים. ג'קובי מצוטט כמי שאמר על עצמו: "אני עדיין השחקן הטוב ביותר בעולם של כל המשחקים. אין אף אחד שיכול לנצח אותי"



ג'קובי לא התכוון באמירה זו להגיד שאין מישהו טוב ממנו באחד מהמשחקים. הוא התכוון להגיד שאם יתמודדו איתו במספר משחקי חשיבה הוא ינצח כל אחד בסיכום הכולל.
תרומתו כתאורטיקן וכותב

שתיים מקונבנציות ההכרזה בברידג' שג'וקובי הגה נמצאות בשימוש נרחב בתחרויות ברידג'. שתיהן קרויות על שמו: ג'קובי טרנספר ו-Jacoby 2NT.
תרומתו כתאורטיקן וכותב > ספריו > ברידג'

Famous hands of the Culbertson-Lenz match, 1932
Watson on the play of the hand at contract bridge, 1934. Foreword by Oswald Jacoby.
The four aces system of contract bridge, 1935
Five-suit bridge, 1938
What's new in bridge, 1954
Hear how to play winning bridge, 1960
The complete book of duplicate bridge, 1965
Jacoby transfer bids, 1981
Major suit raises, 1981
Win at bridge with Oswald Jacoby : America's winningest bridge champion, 1963
Win at bridge with Jacoby modern, 1973
with Jacoby, James (1983). Improve Your Bridge with Oswald Jacoby: 125 Bridge Hands from the Master (1st ed.). New York: McGraw Hill. ISBN 0-07-032238-4. 140 pp.
with Jacoby, James (1966). Win at Bridge with Jacoby & Son (1st ed.). New York: GP Putnam's Sons. LCCN 67-10956. 222 pp.
תרומתו כתאורטיקן וכותב > ספריו > פוקר

Poker, 1940
Oswald Jacoby on Poker ... Revised edition, 1948
Winning poker, 1949
Oswald Jacoby on Poker, 1981, ISBN 978-0-385-17590-6
תרומתו כתאורטיקן וכותב > ספריו > שש בש

The Backgammon Book (with John R. Crawford), 1970, ISBN 0-670-14409-6
תרומתו כתאורטיקן וכותב > ספריו > רמי

Laws of Oklahoma, 1946
Oswald Jacoby on Oklahoma, the wild, wild rummy game, 1948
How to Win at Gin Rummy, 1978
Oswald Jacoby on Gin Rummy, etc., 1947
ראו גם

מייק לורנס
טרנס ריס
אלן טרסקוט
קיט וולסי
הערות שוליים

↑  Robert Leiter, "Unraveling the PastA journalist digs deep into her family’s roots --- and religious", Jewish World Review. 8 August 2000.
1 2 3  Oswald Jacoby Bridgebum
↑  Spingold Thropy BridgeGuys
↑  בשנת 1955 ולפניה נקראה התחרות Chicago
↑  Life Master Pairs begins today Daily Buletin, Page/ 6,July 24 2009
↑  , "Oswald Jacoby in ACBL Hall of Fame", ACBL
↑  הטקסט מופיע באנגלית ותרגמתי אותו לעברית. Oswald Jacoby Bridgebum
| --- | --- |
בקרת זהויות :  CANTIC: a10392361  GND: 114542676X  ISNI: 0000 0000 8099 6987  LCCN: n50028048  NTA: 129460931  SNAC: w69t0fh0  SUDOC: 254193064  VIAF: 20222864   WorldCat (עם VIAF): 20222864
אדמונד הראשון, מלך אנגליה

אדמונד הראשון (או אידמונד, Edmund I;‏ 921 – 26 במאי 946), המכונה גם הזקן, עושה המעשים או המפואר, היה מלך אנגליה משנת 939 ועד למותו. הוא היה בנו של המלך אדוארד הזקן מאשתו השלישית, אדגיבה, ואחיו למחצה של אתלסטאן, מלך אנגליה, שאת כסאו ירש ב-27 באוקטובר 939.
איומים צבאיים

זמן מועט לאחר הכתרתו נאלץ אדמונד להתמודד עם צבאו של אולף השלישי גות'פרית'סון, מלך דבלין, שהשתלט על נורת'מבריה והחל לנגוס בשטחים במרסיה.
עם מותו של גות'פרית'סון ב-941, החל שלטונו ומעמדו של אדמונד להתחזק. ב-942 השיב לעצמו את השטחים שנלקחו ממנו במרסיה, וב-943 אף שימש כסנדק בטקס ההטבלה של אולף קואראן, ששלט ביורק כיורשו של אולף גות'פרית'סון, יחד עם בן דודו רגנאל.
שנה מאוחר יותר' ב-944, השתלט אדמונד על נורת'מבריה, תוך שקואראן מודח מכסאו ונמלט לדבלין, שם הוכתר למלך.
ב-945 כבש אדמונד את ממלכת סטרת'קלייד, אך מסר את השטח למלקולם הראשון, מלך סקוטלנד, בתמורה לברית צבאית, שהניחה את הבסיס ליחסי ידידות עם סקוטלנד.
במהלך שלטונו השתפר מצבם של המנזרים באנגליה, והם שבו לשגשג.
אשתו של אדמונד, אלגיבה, ילדה לו את אדוויג ואת אדגר, שניהם זכו למלוך באנגליה.
מוות וירושה

אדמונד נרצח ב-26 במאי 946 בפוקלצ'רץ'. נסיבות הרצח אינן ברורות ומהוות מקור לשמועות רבות.
כרך ד' בכרוניקה האנגלו-סקסונית, שנכתב כמאה שנים לאחר האירוע, מזוהה אדם בשם ליאופה כרוצח, ללא ציון מניעיו. לעומת זאת, כרכים אחרים העוסקים ברצח אינם מציינים את שם הרוצח או שאינם ברורים דים.
מקורות מאוחרים יותר, מהמאה ה-12 מוסיפים פרטים לרצח לפיהם אדמונד נהרג בקטטה עם פושע גולה בשם ליאופה, לאחר שזיהה אותו במהלך ארוחה חגיגית, ולפי מקור נוסף, כשניסה להגן על אחד ממשרתיו מאותו פושע. נראה שחלק מהפרטים המוצגים במקורות, שנכתבו יותר ממאה וחמישים שנים לאחר האירועים, ומטבע הדברים הושפעו מסיפורים שהתגלגלו מפה לאוזן, אינם הגיוניים ואינם עולים בקנה אחד עם מעמדו ואופן התנהלותו של מלך.
מאמר משנת 2015 מעלה סברה כי אדמונד היה קורבן לקנוניה ומותו היה התנקשות פוליטית.
אדמונד נקבר במנזר גלסטונברי. אחיו הצעיר אדרד ירש את כסאו.
הערות שוליים

↑  Kevin Halloran, The murder of King Edmund, 26 May 946, Academia.edu
| מלכי אנגליה |
| --- | --- | --- |
| שושלות מלוכה | ממלכת מרסיה • בית וסקס • המלכים הנורמנים • בית פלנטג'נט • בית לנקסטר • בית יורק • בית טיודור • בית סטיוארט • בית הנובר • בית סקסה-קובורג-גותה • בית וינדזור |  |
| מלכים | אגברט • אתלוולף • אתלבאלד • אתלברט • אתלרד הראשון • אלפרד • אדוארד הראשון • אלפווארד • אתלסטאן • אדמונד הראשון • אדרד • אדוויג • אדגר • אדוארד השני • אתלרד השני • סוון (מדנמרק) • אתלרד השני • אדמונד השני • קנוט (מדנמרק) • הרולד הראשון (מדנמרק) • הארדיקאנוט (מדנמרק) • אדוארד השלישי • הרולד השני • אדגר אתלינג |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1014632609  ISNI: 0000 0000 3955 2954  LCCN: nb2008005975  VIAF: 75847323   WorldCat (עם VIAF): 75847323
אגם האלשטאט

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  אוסטריה אוסטריה
 סוג:  אגם 
 מידות
 שטח:  8.55 קמ"ר
 גובה:  508 מטר מעל לפני הים
 אורך מרבי:  5.9 ק"מ
 אורך:  5.9 קילומטר
 רוחב מרבי:  2.3 ק"מ
 רוחב ממוצע:  2.3 ק"מ 
 עומק מרבי:  125 מטר
 מידע נוסף
 נהר מזין:  נהר טראון
 מקור לנהר:  נהר טראון
 ‏אגן ניקוז:  646 קילומטר רבוע
 מדינות באגן הניקוז:  אוסטריה
 אורך קו החוף:  60 ק"מ
 ערים:  האלשטאט
 קואורדינטות:  47°34′43″N 13°39′38″E﻿ / ﻿47.57861°N 13.66056°E﻿ / 47.57861; 13.66056
  (למפת אוסטריה מוגדלת) וינה זלצבורג גראץ אינסברוק לינץ קלגנפורט שווייץ לכ. גרמניה צ'כיה סלוב. איטליה סלובניה הונגריהאגם האלשטאט(למפת אוסטריה רגילה) וינה זלצבורג גראץ אינסברוק לינץ קלגנפורט שווייץ ל גרמניה צ'כיה ס. איטליה סלובניה הונ.אגם האלשטאט(למפת אוסטריה עילית רגילה) לינץ ולס שטייר בראונאו באד אישל גמונדן גרמניה צ'כיה אוסטריה תחתית  שטיריה זלצבורגאגם האלשטאט(למפת אוסטריה עילית מוגדלת) לינץ ולס שטייר בראונאו באד אישל גמונדן גרמניה צ'כיה אוסטריה תחתית  שטיריה זלצבורגאגם האלשטאט
 
אגם האלשטאט (בגרמנית: Hallstätter See) הוא אגם הנמצא בזאלצקמרגוט, אוסטריה, בקצה הצפוני של רכס הרי ה Dachstein. שטחו המשוער 8.5 קמ"ר, אורכו 7.75 ק"מ, רוחבו המרבי 2.3 ק"מ ועומקו המרבי 125 מטרים. האגם הוא אתר תיירותי פופולרי, במיוחד עבור צוללנים. פעילויות נוספות לחופי האגם הן דיג ושייט.
הכפר האלשטאט נמצא בחופו הדרום מערבי של האגם. במרכזו כיכר השוק המוקף בבתים מסורתיים, בצמחייה עשירה, ברובע הרומי ובכנסייה האוונגלית.
הערות שוליים

↑  Der Hallstättersee, dachstein.salzkammergut.at
↑  PLANETWARE, The Hallstätter See
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ge856977  VIAF: 243415609   WorldCat (עם VIAF): 243415609
אחמד אבן אעת'ם

| --- | --- |
 מדינה:  בית עבאס 
 פטירה:  926 
 השקפה דתית:  אסלאם שיעי 
 
אבו מוחמד אחמד בן אעת'ם אל-כופי (בערבית: أبو محمد أحمد بن أعثم الكوفي; נפטר ב-926-927) היה היסטוריון מוסלמי. בספרו, "כיתאב אל-פתוח" (בעברית: ספר הכיבושים) מתוארת ההיסטוריה של הח'ליפות של הראשידון, תוך דגש על הדרשות של עלי בן אבי טאלב.
הספר כולל שלושה כרכים, הראשון נמצא בספריית העיר גותה בגרמניה וכרכים שני ושלישי באיסטנבול.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007385870905171  BnF: cb15506020s (data)  GND: 118969617  ISNI: 0000 0000 8125 8425  LCCN: n83213743  NTA: 073881333  SUDOC: 15562024X  TDVİA: ibn-asem-el-kufi  VIAF: 47069191   WorldCat (עם VIAF): 47069191 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אברהם בן ראובן אזולאי

ערך זה עוסק בחכם ממרקש שבמרוקו בן המאה ה-16 וה-17, הגיה והו"ל את המשנה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
שער משניות ונציה ה'שס"ו שהו"ל
שער משניות ונציה ה'שס"ו שהו"ל
 לידה:  מרקש
 פטירה:  ה'שס"ו ונציה
 מקום מגורים:  מרקש, ונציה 
 תחומי עיסוק:  הגהת טקסטים והוצאתם לאור
 
רבי אברהם אזולאי (בנחמן, אבוזאגלו) היה מחכמי מרקש. בראשית המאה ה-17 נסע לוונציה על מנת לרכוש עבור מלך מרוקו תכשיטים, ובשהותו שם הגיה והדפיס את המשניות עם פירוש המשנה לרמב"ם ורבי עובדיה מברטנורה.
קורות חייו ופועלו

רבי אברהם נולד לרבי ראובן למשפחת אזולאי במרקש, סמוך לאמצע המאה ה-16. למשפחה היו כינויים נוספים: "בנחמן" ו"אבוזאגלו". בשנת ה'שס"ד (1603/1604) נשלח על ידי קרוב משפחתו, הנגיד הרב אברהם בן וואעיש, על מנת לרכוש תכשיטים עבור מלך מרוקו החדש זידאן אבו מעלי (אנ'). הוא המתין בוונציה לכסף המלכותי שנועד לאותה המטרה במשך כשנה וחצי אך הכסף בושש מלבוא, וזאת בעקבות מלחמות ירושה שניהל המלך עם אחיו, ובעקבות האנרכיה, הרעב והמגפה שבאו בעקבותיהן. בשהותו הארוכה בוונציה נקלע לסכסוך עם סוחר מקומי והפסיד כסף רב.
בשנת ה'שס"ו, בעודו בוונציה, החל בהגהת משניות עם פירוש המשנה לרמב"ם ורבי עובדיה מברטנורה לצורך הדפסתן. את מלאכת ההגהה ביצע בשיתוף עם החכם יצחק גרשון. בהקדמה הוא ציין את המעלות המיוחדות של המשניות בהוצאתו: ”לעשות המשניות עם הפירושים כלם בכתיבה אשורית, מה שלא נעשה כן מימי קדם. ועוד הגהתי אותה הגהה מדויקת כראוי. ועוד עשיתי נייר טוב ודיו טוב... וגם הוספתי על זה סידור השישה סדרים וגם סידור המסכתות, כמו שסדרם רבינו הקדוש... ובעלי הדפוס הראשון לא כן עשו...”. אזולאי לא הספיק לסיים את המלאה ובסיום סדר קדשים נפטר, הוא ציווה על כל העוסקים במלאכה להמשיך אותה. המגיה אברהם בן שלמה חיים שהמשיך את המלאכה כתב את צוואתו זו בסיום סדר קדשים, זאת על פי הוראה מפורשת של אזולאי.
ראו גם

קהילת יהודי מרקש
לקריאה נוספת

חיים בראדי ומשה נחום צובל, ערך על רבי אברהם בן ראובן אזולאי ב: אשכול: אנציקלופדיה ישראלית כרך ב, עמ' 40, ברלין, 1932.
הערות שוליים

↑  רבי אברהם כותב את שמו בהקדמה כך ”אברהם בלא"א ה"ר ראובן בנחמן, המכונה אבי זאגלו ממשפחת בית אזולאי, מעיר מרויקוש, עיר ואם בברבריאה”. הרב יעקב משה טולדאנו בספרו נר המערב, עמ' 112 הע' פא, ירושלים, תרע"א, מעיר כי בניגוד לנוהג הרווח במרוקו לכנות את שם המשפחה בשם אחד נוסף, לרבי אברהם שני שמות הנוספים לשם משפחתו אזולאי - "אבוזאגלו" ו"בנחמן".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012719077005171  NTA: 382022858  VIAF: 311826875   WorldCat (עם VIAF): 311826875
אגם הזפת

| --- | --- |
אגם הזפת
אגם הזפת
 מידע כללי
 מיקום:  טרינידד וטובגו טרינידד וטובגו
 סוג:  tar pit 
 מידות
 שטח:  כ-0.4 קמ"ר
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  טרינידד וטובגו 
 ערים:  לה ברה
 קואורדינטות:  10°14′02″N 61°37′34″W﻿ / ﻿10.234°N 61.626°W﻿ / 10.234; -61.626
  (למפת טרינידד וטובגו מוגדלת) פורט אוף ספיין פוינט פורטין סן פרננדו סנגרה גראנדה סקרבורו האוקיינוס האטלנטי  הים הקריבי ונצואלהאגם הזפת(למפת טרינידד וטובגו רגילה) פורט אוף ספיין פוינט פורטין סן פרננדו סנגרה גראנדה סקרבורו האוקיינוס האטלנטי  הים הקריבי ונצואלהאגם הזפת
 
אגם הזפת (באנגלית: Pitch Lake) הוא אגם בעיר לה ברה (La Brea) שבדרום-מערב האי טרינידד בטרינידד וטובגו, שקרקעיתו מכוסה זפת. אגמים דומים קיימים בקליפורניה ובוונצואלה, ואגם הזפת בטרינידד הוא הגדול מביניהם. הזפת שבו משמשת להפקת אספלט.
שטחו של האגם כ-400 דונם, והוא מתמלא במים רק לאחר שיורדת כמות מספקת של גשם. בתקופות שבהן אין יורד גשם, רק מקצתו מכוסה במים. הזפת שבקרקעית האגם קשיחה יחסית, וניתן ללכת עליה, אף שניתן למצוא גם זפת נוזלית וטובענית, בדומה לזפת המצויה מתחת לפני השטח. עומק הזפת המרבי באגם מגיע ל-76 מטרים.
היסטוריה

האגם נוצר כתוצאה מטקטוניקת הלוחות, שגרמה לירידת הלוח הקריבי מתחת ללוח הדרום-אמריקאי. כתוצאה מכך, פרץ נפט ממעמקי האדמה אל פני הקרקע. המגע עם האוויר גרם להתפוגגות כמה מרכיבי הנפט, ומה שנותר הוא הזפת.
התושבים הילידים הציגו את האגם לוולטר ראלי בביקורו באי ב-1595, והוא השתמש בזפת לאיטום ספינותיו. בביקורו השני, ב-1617, הביא עמו מהזפת לבריטניה. כרייה ממוסדת ומשמעותית יותר החלה רק ב-1867, ולפי ההערכות נכרו עד כה כ-10 מיליון טונות. חברת לייק אספלט אוף טרינידד אנד טובגו, שנוסדה ב-1851 והולאמה ב-1978, מבצעת את הכרייה ואת הפקת האספלט. לאורך השנים שימש האספלט שהופק מהאגם לסלילת כבישים בלמעלה מ-50 מדינות, ובהן ארצות הברית, בריטניה, הודו, יפן, מצרים וסינגפור. על פי הערכות, נותרה באגם עוד כמות דומה של זפת, ובקצב הכרייה הנוכחי, היא יכולה להספיק לעוד 400 שנים.
ייחודו של האגם הפך אותו לאתר תיירות, ומדי שנה מבקרים בו כ-20 אלף תיירים. בעשור השני של המאה ה-21 הוקם בו מרכז מבקרים.
החי והצומח

סביב האגם גדלים עצי קשיו, מנגו ועץ הלחם, ובמימיו ניתן למצוא צמחי מים כנימפאה וערידת הביצות. בין העופות הפוקדים את האגם נמנים מיני אנפתיים, שלדגיים, קוליבריים, חרטומניים ושלכים. בזפת עצמה חיים מיקרואורגניזמים.
האגם במיתולוגיה המקומית

שתי אגדות של אינדיאנים בני ארוואק מייחסות את יצירת האגם לזעם האלים. לפי אגדה אחת, קליפאריה, בתו של צ'יף מקומי, ברחה לחיות עם אהובהּ, בן שבט אחר. אביה, קליסונה, הגיע בעקבותיה לכפר, חטף אותה בחזרה, והחזיר אותה לביתו כשהיא קשורה לסוס. האל המכונף פימלונטאס זעם על כך, קבר את כפרו של קליסונה מתחת לאדמה, וכיסה אותו בזפת. לפי האגדה השנייה, בני שבט שכבשו את האזור חגגו את ניצחונם בסעודה גדולה בה ניזונו מבשר קוליברים, שבנוצותיהם השתמשו כדי לקשט את עצמם. גם לפי אגדה זו, הטביע פימלונטאס את כפרם בזפת, וזאת משום שבחגיגתם זו שכחו שלפי המסורת, הקוליברים הם נשמות אבותיהם.
כרייה ב-1912
זפת באגם
אגודת משוררי הרחוב

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  נורית זרחי
 איורים:  עובדיה בנישו
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספרות ילדים 
 הוצאה
 הוצאה:  צלטנר
 תאריך הוצאה:  2022
 
אגודת משוררי הרחוב הוא ספר ילדים מאת נורית זרחי. הספר יצא לאור בשנת 2022 בתל אביב בהוצאת "צלטנר" ואויר על ידי עובדיה בנישו.
תקציר הספר

הספר מספר את סיפורם של שמוליק ונוליק, שני גורי חתולים אשר ננטשו על ידי בעליהם, שיוצאים למסע בו הם מקווים למצוא מישהו שיאהב אותם. במהלך המסע, שמוליק ונוליק מתארחים בסדנת כתיבה במחסן המשמש להם גם כקורת גג ומשתתפים בתחרות כתיבת שירים שעליה הכריז ראש העיר.
בסופו של דבר, שמוליק ונוליק מוצאים דר רחוב חסר שם המסייע להם לעשות את דרכם לבית העירייה, בו הם שרים את שירם "מי יאהב אותי?" להפתעתם הרבה, כל עובדי העירייה, העוברים ושבים ואף ילדי סדנת הכתיבה מצטרפים ושרים יחדיו את השיר. כך מתגלה המסר של הסיפור, שכל אחד מחפש מישהו שיאהב אותו. לבסוף, ראש העיר מכריז שכולם זוכים ומנמק את החלטתו בכך ש'יש משוררים נסתרים, שאף אחד לא מכיר'. השירים שכתבו זוכים בתחרות ודר הרחוב מקבל קורת גג.