stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי וייטנאם–קטר
סקירה כללית

לקטר יש מערכת יחסים ידידותית עם וייטנאם, כמו כל מדינות העולם הערבי. במקרה הקטרי הקשר נוצר כתוצאה מקשרים חזקים של קטר עם מספר מדינות מ-ASEAN. בעקבות הרפורמה הכלכלית שקטר עברה ב-1986, וייטנאם הפכה ליעד מרכזי חדש למשקיעים הקטריים. שלא כמו ההשקעות של איחוד האמירויות הערביות, המשקיע הערבי הגדול ביותר בווייטנאם, ההשקעות הקטריות בווייטנאם מתמקדות בחקלאות, באנרגיה, ובייצוא וייבוא סחורות ממדינה אחת לשנייה. הסחר בין שתי המדינות תואר כמשמעותי בידי השגריר הקטרי בווייטנאם.
יותר מ-10,000 אזרחי וייטנאם מתגוררים בקטר.
ייצוג

קטר מיוצגת בווייטנאם בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בהאנוי, בירת המדינה.
וייטנאם מיוצגת בקטר בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בדוחה, בירת המדינה.
יחסי ונואטו–טורקיה

| יחסי ונואטו–טורקיה |
| --- | --- |
ונואטו: טורקיה


ונואטו: טורקיה
שטח (בקילומטר רבוע)
12,189: 783,562
אוכלוסייה
329,625: 87,527,097
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,126: 1,108,022
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,417: 12,659
משטר
רפובליקה: דמוקרטיה נשיאותית

יחסי ונואטו–טורקיה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת ונואטו לבין הרפובליקה הטורקית.
היסטוריה

השגרירות הטורקית בקנברה, בירת אוסטרליה היא זו האמונה על היחסים עם ונואטו. ונואטו מצידה מחזיקה קונסוליית כבוד בעיר איסטנבול. טורקיה נוהגת לסייע לוונואטו בשיקום שלאחר אסונות טבע ותומכת בפרויקטים לפיתוח ונואטו.
אזרחי ונואטו אשר מחזיקים בוויזת שנגן או של כל מדינה אחרת ב-OECD רשאים להיכנס, לבקר ולשהות בטורקיה עם e-Visa (אשרה אלקטרונית).
נציגויות דיפלומטיות

טורקיה אינה מיוצגת בוונואטו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. טורקיה האמינה את שגרירותה שבקנברה, בירת אוסטרליה הסמוכה, על ונואטו.
ונואטו אינה מיוצגת בטורקיה בדרג השגרירות. ונואטו מיוצגת בטורקיה בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בעיר איסטנבול.
יחסי הונגריה–צ'כיה

| יחסי הונגריה–צ'כיה |
| --- | --- |
הונגריה: צ'כיה


הונגריה: צ'כיה
שטח (בקילומטר רבוע)
93,028: 78,867
אוכלוסייה
9,665,063: 10,703,802
תמ"ג (במיליוני דולרים)
212,389: 330,858
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,975: 30,910
משטר
רפובליקה

בין הונגריה לבין צ'כיה מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים, ואף שיתוף פעולה בנושאים שונים. כמו כן השתיים חברות בקבוצת וישגראד, באיחוד האירופי ובנאט"ו.
היסטוריה > שלטון בית הבסבורג

בשנת 1526 נהרג לאיוש השני, מלך בוהמיה והונגריה בקרב מוהאץ', ובעקבות כך סופח שטחם של ממלכת בוהמיה וממלכת הונגריה לשלטון בית הבסבורג. בשנת 1804 הוקמה האימפריה האוסטרית אשר נכללו בה גם שטחי צ'כיה המודרנית וגם שטחי הונגריה המודרנית, ובשנת 1867 הוקמה האימפריה האוסטרו-הונגרית אשר הייתה מחולקת לשטחים האוסטריים ובוהמיה ומורביה (צ'כיה) בכללם, והשטחים ההונגריים אשר היה להם ממשל נפרד.
במהלך מלחמת העולם הראשונה לחמו כ-1.5 מיליון צ'כים בשירות הצבא האוסטרו-הונגרי, אולם במקביל הקימו פוליטיקאים צ'כים בהסכמת מדינות ההסכמה את הלגיונות הצ'כוסלובקיים, אשר לחמו בעיקר לצד הצבא הרוסי.
היסטוריה > צ'כוסלובקיה (1920–1938)

בעקבות תוצאות מלחמת העולם הראשונה פורקה האימפריה האוסטרו-הונגרית, וב-1918 צורפו סלובקיה ורותניה הקרפטית, שהשתייכו להונגריה, למוראביה ובוהמיה ליצירת צ'כוסלובקיה, וכך אף הוסכם בחוזה טריאנון (1920).
מיד לאחר היווסדה, קם בצ'כוסלובקיה קו אנטי-הונגרי חזק, שהתבטא בסגירת האוניברסיטה המדעית אליזבת, ופירוק מונומנטים היסטוריים רבים שייצגו את האימפריה האוסטרו-הונגרית.
המיעוט ההונגרי (ולמיעוטים האחרים, כגון, גרמנים ורוסינים) לא נוכחו באספה המכוננת, ומשום כך לא הייתה להם השפעה על החוקה הצ'כוסלובקית החדשה. עם זאת, על הנייר לפחות, הובטחו זכויות המיעוט והשימוש בשפות המיעוט במערכת החינוך ובייצוג המקומי. אולם בפועל, שוויון זה מעולם לא מומש, שכן אלפי הונגרים וגרמנים אולצו למכור את אדמותיהם, נכלאו או שרכושם הוחרם.
בשל הקו האנטי-ההונגרי בצ'כוסלובקיה, הייתה ירידה ברמת הייצוג שלהם באספה הלאומית, והשפעתם על הפוליטיקה של צ'כוסלובקיה נותרה מוגבלת.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

במחצית השנייה של שנות ה-30 היו בהונגריה כאלה שראו בגרמניה הנאצית את הכלי באמצעותו יושבו להונגריה השטחים שאבדו לה. ואכן כבר בנובמבר 1937 הבטיח היטלר להונגרים כי יקבלו חלק מצ'כוסלובקיה, זאת במסגרת התוכנית הנאצית להשתלט על צ'כוסלובקיה ולפרק אותה.
בנספח שצורף להסכם מינכן, שנחתם ב-30 בספטמבר 1938, נקבע כי על צ'כוסלובקיה לשאת ולתת עם הונגריה על פתרון המחלוקות הטריטוריאליות שביניהן. באוקטובר אותה שנה הונגריה פתחה בדיונים עם צ'כוסלובקיה. לאחר מספר ימי דיונים הודיעו הצדדים על כישלון השיחות. ב-29 באוקטובר ביקשו הונגריה וצ'כוסלובקיה מאיטליה וגרמניה להיות לבוררים בסכסוך ביניהן, והודיעו מראש כי יכבדו את תוצאות הבוררות.
הבוררות התקיימה בטירת בלוודרה בווינה, ב-2 בנובמבר 1938. הבוררים היו שר החוץ הגרמני ריבנטרופּ ושר החוץ האיטלקי גליאצו צ'אנו. במשלחת הגרמנית השתתף גם הרמן גרינג. בראש המשלחת ההונגרית עמד שר החוץ קלמן קניה והשתתף בה גם פאל טלקי שמונה זמן קצר לאחר מכן לראש הממשלה. בראש המשלחת הצ'כוסלובקית עמד שר החוץ פרנטישק כבאלטובסקי.
בפסק הבוררות נקבע כי סלובקיה תעביר להונגריה שלושה מחוזות בסלובקיה, וכן שטחים נרחבים בזובקרפטיה, בסך הכל 12,000 קמ"ר. בשטחים שהועברו היו יותר ממיליון תושבים, מהם כ-60% הונגרים וכ-35% סלובקים.
ב-14 במרץ 1939 הכריזה סלובקיה על עצמאותה ועל הקמת הרפובליקה הסלובקית, וב-15 במרץ כבשו הגרמנים את צ'כיה והקימו את הפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה. הונגריה הייתה בעלת ברית של גרמניה הנאצית במהלך מלחמת העולם השנייה, וכשניסתה לחבור לבעלות הברית באוקטובר 1944 כבשו אותה הגרמנים והחזיקו בה עד סוף המלחמה.
היסטוריה > השלטון הקומוניסטי

לאחר סיום המלחמה הוקמה צ'כוסלובקיה מחדש, והוחזרו לה כל שטחיה משנת 1938, למעט רותניה הקרפטית שנמסרה לברית המועצות.
בסוף שנות ה-40 הפכו שתי המדינות למדינות קומוניסטיות המקורבות לברית המועצות, ושתיהן אף היו חברות בברית ורשה. בשנת 1956 פרץ בהונגריה המרד ההונגרי אשר דוכא במהירות על ידי הצבא האדום, ובשנת 1968 פרצה מהפכת האביב של פראג, אשר אף היא דוכאה על ידי הצבא האדום בסיוע כוחות מברית ורשה, וביניהם אף כוחות הונגריים.
היסטוריה > השלטון הקומוניסטי > סכרי נאג'מארוש-גאבצ'יקובו

"אמנת בודפשט" משנת 1977, בין הונגריה לצ'כוסלובקיה, הייתה תוכנית להקמת סכרים על הדנובה ולהקמת תחנת כוח הידרואלקטרית. הפרויקט המשותף נועד לכסות שטח של כ-150 ק"מ, לאורך הגבול בין סלובקיה להונגריה, מגאבצ'יקובו, סלובקיה, במערב, לנאג'מארוש, הונגריה, במזרח. הבנייה החלה בתקופת קריסת ברית המועצות בשנת 1991, אבל רק בצד הסלובקי. בשנת 1989 הונגריה השעתה את השתתפותה, ובשנת 1992 נסוגה מן האמנה, תוך התייחסות לסוגיות סביבתיות. הדבר עורר מחלוקת בינלאומית שטרם נפתרה בין סלובקיה להונגריה.
היסטוריה > צ'כיה

השלטון הקומוניסטי בצ'כוסלובקיה הופל במהפכת הקטיפה בשנת 1989, ובאותה שנה נפתחו גם הגבולות בהונגריה ובשנת 1990 נערכו במדינה בחירות חופשיות. בשנת 1992 הוביל ראש ממשלת סלובקיה ולדימיר מצ'יאר מהלך של הפרדה מהרפובליקה הצ'כית, ובעקבותיו פוצלה המדינה הפדרלית של צ'כיה וסלובקיה, בדרכי שלום, באופן רשמי ב-1 בינואר 1993.
כיום חברות שתי המדינות באיחוד האירופי ובנאט"ו, ומכיוון שהם חתומות על הסכם שנגן, הגבולות פתוחים בין המדינות, ואין שום הגבלת מעבר ביניהם.
בשגרירות פועלת תערוכה קבועה לכבוד עמנואל זימה שזכה לתואר חסידי אומות העולם והיה בין עובדי השגרירות לפני מלחמת העולם השנייה.
יחסים דיפלומטיים

להונגריה יש שגרירות בפראג, ואילו לצ'כיה יש שגרירות בבודפשט.
כ

כ' היא האות ה-11 באלפבית העברי. האות קרויה כ"ף (כָּף).
הגייה

מבחינה פונולוגית כ' דגושה מייצגת עיצור וילוני, סותם, אטום (אלפבית פונטי בין-לאומי: [k]), וכ' רפה מייצגת עיצור ענבלי, חוכך, אטום (אלפבית פונטי בין-לאומי: [χ]) ומזדהה עם הגיית חי"ת מודרנית.
בהתאם לחלוקת אותיות האלפבית העברי לחמשת מוצאי הפה, כ' נמנית עם ארבע האותיות החכיות: גיכ"ק.
כ' היא אחת משש האותיות בג"ד כפ"ת, המקבלות דגש קל בראש מילה ולאחר שווא נח.
ייצוג

כ' היא אחת מחמש אותיות מנצפ"ך שצורתן משתנה בסוף מילה. כאשר היא בסוף המילה צורתה כזו: "ך".
ייצוג > התפתחות האות

שם האות נובע מצורתה בכתב העברי העתיק, המזכירה את צורת כף היד, ומילה זו מתחילה בעיצור הנהגה על פיה [k] או [χ] (כ רפה) תלוי במקומה בתוך הצירוף הלשוני.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

| כ' (כַּפּ) באלפבית הפרוטו-כנעני | כ' באלפבית הפיניקי | כ' באלפבית הארמי |
פרופ' אהרון דמסקי שיער שצורת אות זו ושמה הם מתוך רשימת אותיות המייצגות חלקי גוף (יד, כף, עין, פה, ראש, שן). בהשערת שתי הרשימות – האחת חקלאות יבשתית והשניה ימית, כף היא אחת האחרונות שבכלי העבודה החקלאית היבשתית.
ייצוג > ייצוגים מאוחרים

בקוד ASCII מיוצגת האות כ' בערך EB, ובתקן יוניקוד היא מיוצגת בערך 05DB.
בקוד ASCII מיוצגת האות ך בערך EA, ובתקן יוניקוד היא מיוצגת בערך 05DA.
בקוד מורס מיוצגת האות כ' באמצעות הרצף: -.- (קו נקודה קו).
ייצוגה של כּ' דגושה בכתב ברייל:
ייצוג של כ' רפה בכתב ברייל:
באלפבית צלילי מיוצגת האות כ' באמצעות המילה "כרמל".
באיתות בדגלי סמפור כ' מיוצגת על ידי דגל אחד הפונה צפון־מזרחה ודגל שני הפונה דרום־מערבה.
שימושים

כ' היא אחת מאותיות השימוש (בכל"ם), והשמטתה לפני ש' השימוש היא טעות נפוצה.
בשפה העברית המודרנית שכיחות השימוש באות כ' היא כ־2.29% מכלל אותיות האלפבית העברי ושל הצורה הסופית ך היא כ־0.41%.
בגימטריה ערכה 20. ערכה של ך הוא 500, אך השימוש בו אינו נפוץ, והערך 500 מיוצג בדרך כלל על ידי הצירוף ת"ק.
ראו גם

ك – האות כּאף בערבית
خ – האות ח'א בערבית
הערות שוליים

↑  Mitchell First, The Order of the Letters in the Hebrew Alphabet, JewishLink, ‏26 May 2016

האות כ' בשתי צורותיה (הרגילה והסופית) מוצגת בגופנים הבאים (מימין לשמאל): פרנק-ריהל, אריאל, דוד, כתב רש"י, כתב סת"ם, כתב, חיים
יצחק אליעזר ליזרוביץ

| --- | --- |

 לידה:  1883 קובנה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  23 בנובמבר 1927 (בגיל 44 בערך) פריז, צרפת 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת לייפציג 
 שפות היצירה:  עברית, יידיש 
 
יצחק אליעזר ליזרוביץ, קרי: לֶייזֶרוביץ'; (ביידיש: לייזעראוויטש; 1883, קובנה, רוסיה (ליטא) – 1927, פריז, צרפת) היה סופר יידיש, פיליטוניסט ועיתונאי יהודי-ליטאי. בנו של הרב אליהו דב ליזרוביץ.
קורות חיים

יצחק אליעזר (איזידור לָאזָר) ליזרוביץ נולד ב-1883 בעיר קובנה שבצפון-מערב רוסיה (ליטא).
זכה לחינוך דתי מסורתי בילדותו, ולחינוך ישיבתי גבוה בנעוריו. את כתיבתו העיתונאית ביידיש החל תוך כדי לימודיו בישיבה. עמד בבחינות בגרות אקסטרניות של השלטון הרוסי, ובחר להמשיך בלימודי רפואה באוניברסיטת לייפציג שבגרמניה. הוא החל שם את לימודיו, אך מלחמת העולם הראשונה קטעה את לימודיו, והוא נאלץ לשוב לליטא ואחר כך לרוסיה.
בשנת 1920 עזב את ברית המועצות, עבר לקובנה והיה במשך תקופה קצרה יחד עם בעל-מחשבות מעורכיו הראשונים של "די אידישע שטימע". מאוחר יותר היגר לברלין ולאחר מכן השתקע בפריז, בה חי עד מותו. אל הרפואה לא חזר, ועסק לפרנסתו בעיתונות יידיש. הוא השתתף בכמה מעיתוני היידיש המרכזיים של פריז בתקופה שבין שתי מלחמות העולם. הפיליטונים שלו, ביידיש ומעט גם בעברית, קנו להם שם וקוראים אוהדים. הוא גם פרסם סיפורים קצרים ביידיש ובעברית.
ליזרוביץ היה בין מייסדי ספרות הילדים ביידיש, ומשתתף קבוע בעיתוני הילדים. דבריו התפרסמו גם תחת שמות העט שבחר לעצמו, בהם "י"א לפידות". ספריו נדפסו לא רק בפריז אלא גם בוורשה ובפטרוגרד (סנקט פטרבורג). הוא החל את כתיבתו בליטא כשהייתה עוד נתונה תחת שלטון רוסי, והיה בין הבולטים שבסופרי היידיש בתקופת ליטא העצמאית.
ליזרוביץ פרסם בחייו ספרים ובהם סיפורים, בלדה, סיפורים מעובדים וספרי לימוד. מספרי היידיש שלו לא תורגם אף אחד לעברית.
הוא נפטר ב-1927, בהיותו כבן 45.
ספריו

מעשה ביוסיסי הקטן, ורשה: תושיה ('נצנים: ספורי ילדים', חוברות 33–35), תרס"ז.
ירמיהו הנביא: מחזיונות כתבי הקדש, ורשה: תושיה ('בכורים: ביבליותיקה לבני הנעורים'), חוברת 76), תרס"ז.
מעשי נסים: אגדות, ורשה: מקרא ('ביבליותיקה לילדים ונערים', ו), תר"ע.
די וועלפישע חתונה: באלאדע, ורשה–וילנה: יהודיה, תרע"ג. (בלדה) (ביידיש)
פערלאפענע שאטענס: בילדער און פאסירונגען פון נעכטען, פריז: אוצר, 1926.
ספריו > ספרי לימוד

פרוזדור לתלמוד: ספר מכין לתלמידים מתחילים בלמוד הגמרא: ספר ראשון: ענייני סנהדרין, מסודרים ומבוארים על פי גדולי המפרשים והפוסקים; בעריכת מ' קרינסקי, עם מלואים: פרקי אבות ודרך ארץ זוטא, ורשה: הוצאת האור, תרע"ב. (פרוזדור לתלמוד, באתר היברובוקס)
מ' קרינסקי (עורך), בהשתתפות י"א ליזרוביץ, הסגנון העברי: קורס גבה ללמוד השפה העברית וספרותה, 2 כרכים, ורשה: דפוס האור, תר"ע 1909–תרע"ב. (התוכן: חלק א: "חלק השירי", תר"ע 1909; חלק ב: "חלק הפרוזאי", בהשתתפות י' פיכמן, תרע"ב) (מקראה גדולה לספרות עברית)
ספריו > עיבוד

קדיש נאך א לעבענדיגען: א מעשה, פטרוגרד: חיים ('פונעם אלטן קוואל', II), [תרע"ז?]. (עיבוד לסיפור הקצר הגרמני "Kaddisch vor Kol Nidre" מאת שלמה כהן)
דער אוצר: א ... געשיכטע, וואס האט זיך פערלאפען פארצייטען אין דער יודישער קהילה קדושה פון פראג; בעארבייט פון י"א לייזעראוויטש (איזידאר לאזאר), פטרוגרד: חיים ('פונעם אלטן קוואל', I),‏ 1918.
הערות שוליים

↑  'ליזרוביץ, יצחק-אליעזר בה"ר אליהו-דב (איזידור לאזאר)', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 185 טור 2 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 1383).
↑  משה קליינמאן, זכרון לסופר אציל, דבר, 27 בינואר 1939
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309044005171  GND: 1166280705  ISNI: 0000 0003 7428 6622  LCCN: nr95025291  NTA: 298505711  VIAF: 56501888   WorldCat (עם VIAF): 56501888
יחסי זימבבואה–רוסיה

| יחסי זימבבואה–רוסיה |
| --- | --- |
זימבבואה: רוסיה


זימבבואה: רוסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
390,757: 17,098,242
אוכלוסייה
16,713,567: 144,612,532
תמ"ג (במיליוני דולרים)
26,538: 2,021,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
1,588: 13,978
משטר
רפובליקה: רפובליקה פדרלית נשיאותית

נשיא רוסיה ולדימיר פוטין מארח את נשיא זימבבואה רוברט מוגאבה במוקסבה, 2015
יחסי זימבבואה–רוסיה הם יחסי החוץ בין זימבבואה ורוסיה.
סקירה כללית

היחסים בין המדינות החלו בינואר 1979, בזמן מלחמת הסבך הרודזי. ברית המועצות תמכה באיחוד העם האפריקני של זימבבואה בהנהגת ג'ושואה נקומו וסיפקה להם נשק; ניסיונותיו של רוברט מוגאבה להשיג תמיכה סובייטית באיחוד הלאומי האפריקאי של זימבבואה שהונהגה על ידו בזימבבואה נדחו, מה שהוביל אותו להיכנס למערכת יחסים עם יריבת הסובייטים – הרפובליקה העממית של סין. לאחר סיום המשטר הלבן בזימבבואה, חיזק רוברט מוגאבה את יחסיו עם בייג'ינג ומוסקבה, כתוצאה מלחץ מערבי עז עליו. ברית המועצות ביססה עד מהרה יחסים דיפלומטיים עם זימבבואה ב-18 בפברואר 1981 ורוסיה עדיין מקיימת שגרירות בהארארה. גם רוסיה וגם סין עדיין מקיימות קשרים כלכליים ופוליטיים חזקים עם זימבבואה ושתי המדינות הטילו וטו על החלטת האו"ם על הטלת סנקציות של האו"ם על זימבבואה שהוצעה על ידי ארצות הברית ובריטניה ב-12 ביולי 2008.
לבלוב (כתב עת)

לוגו לבלוב, גיליון 11
"לבלוב" הוא כתב עת של ה"ארגון העולמי של יהודים יוצאי לוב" בשיתוף עם מרכז מורשת יהדות לוב, העוסק בשמור ותיעוד המורשת ובהיסטוריה של קהילת יהודי לוב. העלון ברובו המוחלט נכתב בשפה העברית, אך חלקו נכתב גם באיטלקית ובאנגלית. גיליון לבלוב הראשון יצא ביוני 2007 ומאז יוצאים שלושה עד ארבעה גיליונות מדי שנה.
העורך הראשי הראשון ומייסד כתב העת הוא נחום גלבוע המכונה נחצ'ה. משנת 2010 ועד היום העורכת הראשית של ״לבלוב״ היא מתי גילעד. בין חברי המערכת נמנים פרופסור מוריס רומני והחוקרים דוד ויוסף ג'יאן ועוד.
מאמרי כתב העת עוסקים בהרחבה בהיסטוריה של יהודי לוב, בתיעוד ובשימור המורשת של יהודי לוב. בשלוש השנים האחרונות יצאו לאור גיליונות ייעודיים בנושאים: החינוך בלוב, הציונות בלוב, שואת יהודי לוב, הפרעות בלוב, לשונות היהודים בלוב ועליית יהודי לוב לישראל. כמו כן ניתן למצוא מידע אודות כנסים ואירועים של הקהילה, ובתוכם הכנסים השנתיים הקבועים "עת שערי רצון" וה-"לבלוביאדה" המתקיימים בכל שנה מאז שנת 2007.
בראש כל גיליון מתנוסס הפסוק מ"שיר השירים": "הניצנים נראו בארץ עת הזמיר הגיע וקול התור נשמע בארצנו" המסמל את פריחת האביב ואת שיבת עם ישראל לארצו ותחילת גאולתן של ישראל.
יחסי ונואטו–לוב

| יחסי ונואטו–לוב |
| --- | --- |
ונואטו: לוב


ונואטו: לוב
שטח (בקילומטר רבוע)
12,189: 1,759,540
אוכלוסייה
329,625: 7,400,489
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,126: 50,492
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,417: 6,823
משטר
רפובליקה: ממשלת מעבר

יחסי ונואטו–לוב הם היחסים הדיפלומטיים בין ונואטו ללוב.
היסטוריה

המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים ב־1986. מטרותיה של ונואטו בכך היו להשיג גישה ליחסים כלכליים נוחים עם מדינה מרכזית מייצרת נפט, ולחזק את יחסיה עם המדינות הבלתי המזדהות ביצירת יחסים עם מדינה בולטת שאין לה קשרים חזקים עם הגוש המערבי. מדיניות החוץ של ונואטו בשנות ה-80, תחת ראש הממשלה וולטר ליני (אנ'), התבססה על סירוב להתקשרות עם כל אחד מהגושים בהקשר של המלחמה הקרה, והבדיל אותו מכל מדינה אחרת באוקיאניה, המקושרות עם המערב. מגזין "טיים" תיאר את הסיבות של לוב לכינון היחסים עם ונואטו כ"לא ברורות", והציע שהיא רצתה פשוט "להרגיז את ארצות הברית וצרפת". יחסיה של ונואטו עם צרפת וגם עם ארצות הברית היו מתוחים באותה תקופה.
ונואטו גינתה את הפצצת לוב על ידי ארצות הברית ב־1986. ליני כתב לשליט לוב מועמר קדאפי כדי להביע את תנחומיו, בעיקר על מותה לכאורה של בתו של קדאפי, ועל חרדתו מכך ש"חייהם של חפים מפשע נלקחו על ידי פצצות של מעצמה". הפוליטיקאי ומזכ"ל מפלגתו של ליני, ברק סופה (אנ') הוסיף: "האמריקאים טעו, הם התנהגו כטרוריסטים ותוקפנים". הוא הוסיף כי "ה־CIA מעורב בכל מיני פעילויות דומות. למשל, בניקרגואה, האמריקאים תומכים בטרוריסטים (כוונתו לכוחות הקונטראס)."
ב־1987, כמה מבני "ני־ונואטו" (אנ') קיבלו "אימונים ביטחוניים" בלוב לבקשת ממשלתם, מה שעורר דאגה מצד ממשלתו של בוב הוק באוסטרליה. אוסטרליה גם הביעה אי־נוחות על פתיחתה האפשרית של שגרירות לוב בוונואטו.
בעוד ראש הממשלה וולטר ליני ומזכ"ל המפלגה שלו ברק סופה הגנו על החלטתם לתקשר עם לוב, שר החוץ סלה מוליסה (אנ') התנגד לכך בתוקף. התנגדותם של כמה בכירים בממשלה גרמה להחלטה הסופית של ליני "לדחות ללא הגבלת זמן" את הפתיחה הצפויה של שגרירות לוב בפורט וילה, בירת ונואטו.
ליני איבד את תפקידו כראש הממשלה ב־1991, וממשיכי דרכו לא פעלו כדי לשמור על היחסים עם לוב, שלאחר מכן כמעט ופסקו.
בספטמבר 2011, ונואטו הייתה אחת מ־114 מדינות שהצביעו בעד הענקת מושב לוב באו"ם למועצת המעבר הלאומית לאחר הדחתו של מועמר קדאפי מהשלטון במלחמת האזרחים ב־2011. עם זאת, ונואטו לא מכירה בכך שהמועצה היא הגוף המייצג של לוב.
כרמל לוטן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 במרץ 1994 (בת 30) שוהם, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2010
 פרופיל ב-IMDb
 
כרמל לוטן (נולדה ב-3 במרץ 1994) היא שחקנית ישראלית. ידועה בשל תפקידה בתור דפי כרמון בסדרת הנוער "יומני החופש הגדול" של ערוץ דיסני (2012–2013), ובתור דניאלה בן גד בסדרת הנוער "נעלמים" של ניקלודיאון (2016–2021).
ביוגרפיה

לוטן נולדה בשוהם, היא הבת הבכורה מבין חמישה אחים. משפחתה מתגוררת במושב שדה ורבורג.
למדה בבית ספר תיכון בשוהם במגמות תיאטרון וקולנוע, והשתתפה במספר חוגים וסדנאות תיאטרון, בהמשף עברה ללימודי משחק באקדמיה האמריקאית לאמנויות הדרמה בניו יורק.
קריירה

בשנת 2010 שיחקה בתפקיד אורח בסדרות "מעצר בית" בערוץ 2, ו"אחרי הצלצול" בערוץ דיסני, המבוססת על הסדרה האמריקאית "As the Bell Rings". באותה שנה השתתפה בקליפ של השיר מלאך של מרסדס בנד.
בשנת 2012 החלה לשחק את אחת הדמויות הראשיות של דפי כרמון בסדרת הנוער "יומני החופש הגדול" בערוץ דיסני למנויי yes ובשנת 2013 שבה לשחק בעונתה השנייה.
ב-2016 החלה לשחק בסדרת המתח לנוער "נעלמים" בניקלודיאון, בתור דניאלה בן גד, במשך שלוש עונות עד לסיומה ב-2021.
בשנת 2019 שיחקה בתפקיד אורח כמוקדנית בחנות פרחים בעונתה השלישית של הקומדיה "לה פמיליה" בערוץ רשת 13.
בשנת 2020 שיחקה בסרט האמריקאי הקצר "The Rest Is Silence" בתור האנה.
יחסי ונואטו–יוון

| יחסי ונואטו–יוון |
| --- | --- |
ונואטו: יוון


ונואטו: יוון
שטח (בקילומטר רבוע)
12,189: 131,957
אוכלוסייה
329,625: 10,020,238
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,126: 238,206
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,417: 23,773
משטר
רפובליקה: דמוקרטיה

שר החוץ היווני יורגוס גרפטריטיס (מימין) נפגש עם שר החוץ של ונואטו מטאי סרמאיה נאוואלו בבריסל, 2024
יחסי ונואטו–יוון הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת ונואטו לבין הרפובליקה ההלנית.
סקירה כללית

בין הרפובליקה ההלנית לבין רפובליקת ונואטו מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים עם שיתוף פעולה בין שתי המדינות בארגונים בינלאומיים דוגמת האומות המאוחדות.
אזרחים יוונים המעוניינים להיכנס ולשהות בוונואטו אינם נדרשים להצטיידות באשרת כניסה מראש על מנת לעשות כן. אזרחים יוונים המעוניינים להיכנס ולשהות ביוון גם הם אינם נדרשים באשרת כניסה מראש על מנת לעשות כן.
נציגויות דיפלומטיות

ונואטו אינה מיוצגת ביוון, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
יוון אינה מיוצגת בוונואטו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. יוון האמינה את שגרירותה שבולינגטון, בירת ניו זילנד, על ונואטו.
כיכר המדיטק

| --- | --- |

 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיר:   חולון
 רחובות מסתעפים:  רחוב גולדה מאיר, רחוב פנחס אילון, רחוב אילונה פהר, כיכר המדיטק
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) כיכר המדיטק(למפת גוש דן רגילה) כיכר המדיטק(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כיכר המדיטק(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כיכר המדיטק  he כיכר המדיטקhe כיכר המדיטקמפת  __ חולון (in English: Holon)  __ אזור (in English: Area) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv), __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park) ממזרח: __ מועצה אזורית שדות דן (in English: Sdot Dan Regional Council) ממזרח ומדרום: __ ראשון לציון (in English: Rishon LeZion) ממערב: __ בת ים (in English: Bat Yam)  ^ כיום שטחי מקוה ישראל (in English: Mikveh Israel) הם חלק מפארק אריאל שרון   tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
כיכר המדיטק (מכונה גם: רחבת המדיטק) הוא מתחם ציבורי במרכז העיר חולון בו נמצאים מוסדות תרבות חשובים בעיר. המתחם כולל את המדיטק, מוזיאון העיצוב, תיאטרון המדיטק, סינמטק והשטחים הפתוחים של כיכר המדיטק. בנוסף לריכוז מבני הציבור מהווה המתחם מפרק עירוני מרכזי בטבור העיר אליו מתנקזים מספר מוקדים עיקריים.
מתחם המדיטק

המתחם בנוי בצורה המנקזת אליו כמה רחובות בעלי חשיבות רבה בשלד העירוני של מרכז חולון, וככזה מתפקד כמפרק עירוני חשוב. המתחם בנוי בקצה הצפוני של רחוב פנחס אילון המחבר אותו עם קניון חולון ומרכז נתנאל, הקצה הדרומי שלו מוזיאון העיצוב והקצה המערבי שלו עם המדיטק, תיאטרון המדיטק והסנימטק.
היסטוריה

הרעיון להקים כיכר מרכזית-תרבותית בחולון עלה לראשונה במועצת העיר בשנת 2000 בתוכנית המתאר של חולון ובה תוכנן תחילה להקים מוזיאון בלבד אך כעבור שנה הוחלט להקים גם את המדיטק ואת הכיכר שלצידו. המתחם תוכנן להיות ליבה התרבותי של חולון ככזה שמושך אליו אנשים רבים.
במרץ 2003 נחנך מוזיאון העיצוב השוכן במתחם הכיכר.
בסוף שנת 2003 הונחה אבן הפינה של המדיטק ולאחר מכן התחילו בעבודות לבניית הכיכר והמדיטק. באפריל 2004 נחנכה הכיכר. מאז הקמתה של הכיכר הפכה למוקד מרכזי להפגנות אשר מתקיימות בה במוצאי שבת.
הרחבה שלפני חזית המדיטק קיבלה את השם "כיכר המדיטק" עוד בהקמתה והפכה לפופולרית בקרב תושבי העיר אשר מבלים שם בסופי שבוע ומרבים לרכוב בה באופניים.
ב-2011 נחנך החניון של המדיטק.
במאי 2017 נפתחה המסעדה "בלנה" בכיכר.
ב-2020 הושלם שיפוץ כללי של כיכר המדיטק בעלות של כ-10 מיליון ש"ח לאחר שמסעדת "בלנה" נשרפה. במסגרת השיפוץ הוחלט בעירייה גם לבנות את פסל "ILoveHolon" המפורסם בעיר.
היסטוריה > במלחמת חרבות ברזל

בזמן מלחמת חרבות ברזל הוצבו ברחבת כיכר המדיטק מיצבים ומיצגים אמנותיים לאות הזדהות עם מאבק בני משפחות החטופים והנעדרים. בין המיצבים הבולטים: כיסא ריק עד שהחטופים ישובו לביתם, מיצג גן הילדים החטופים, מיצג "שולחן שבת ריק" ומיצג העץ המשאלות של אגם ובר תושבי העיר אשר חטופים ברצועת עזה.
מיצג גן הילדים החטופים
גלריה

כיכר המדיטק במבט מכיוון קניון חולון
בית הקפה והכיכר
חניית המדיטק
I Love Holon
הערות שוליים

↑  כיכר המדיטק בחולון הפכה ליום אחד לכיכר רבין
↑  מדיטק חולון - מתחם תרבות יוצר
↑  מערכת GOITEM, הפגנות חולון חוזרות | גו אייטם | חדשות חולון בת ים וראשון לציון, באתר גו אייטם - go item | מקומון החדשות של חולון בת ים וראשון לציון, ‏2024-05-04
↑  Facebook, www.facebook.com
↑  Facebook, www.facebook.com
↑  Facebook, www.facebook.com
↑  היום יותר מתמיד: I LOVE HOLON הצבת פסל חדש בכיכר התרבות של העיר כיכר המדיטק ומוזיאון העיצוב חולון, באתר "רשויות", 25 במרץ 2020
↑  פורום חולון – הבית של חולון, באתר פייסבוק, ‏31 במרץ 2024
↑  מערכת האתר, מיצג מרגש בחולון למען הילדים החטופים| שתפו | אתר גל גפן, באתר גל גפן
↑  מערכת GOITEM, חולון: מיצג "השולחן הריק", לציון המאבק לשחרור החטופים והנעדרים | גו אייטם | חדשות חולון בת ים וראשון לציון, באתר גו אייטם - go item | מקומון החדשות של חולון בת ים וראשון לציון, ‏2023-11-06
↑  פורום חולון – הבית של חולון, באתר פייסבוק, ‏14 במאי 2024
לבלו

מבחר שפתוני לבלו: לבלו קלאסי, לבלו תות ולבלו "ויטמין פאואר" (נדיר)
לבלו (Labello) הוא מותג שפתוני לחות של חברת ביירסדורף (Beiersdorf) הגרמנית, הקיים למעלה ממאה שנים.
השם "לבלו" אינו שם המשפחה של ממציא המותג כפי שחושבים רבים, אלא מגיע מאיחוד המילים
הלטיניות "labium" (שפה) ו"bellus" (יפה).
בשנת 1902 המציא ד"ר אוסקר טרופולביץ בהמבורג את קרם הלחות לשפתיים “Beiersdorf Lippenpomade“ ששווק בקופסת פח כחולה-לבנה. המוצר החדש לא הכה גלים. רק ב-1907, אז שונתה האריזה, וקרם הלחות לשפתיים החל להימכר כליפסטיק (באתר הרשמי של לבלו נטען כי הרעיון הומצא על ידם) המכירות עלו. שנתיים מאוחר יותר, זכה המוצר לשם החדש "לבלו".
בנוסף ללבלו הקלאסי נמכרים שפתוני לבלו בשלל טעמים ותכונות: לבלו רוז (הנותן גוון ורדרד עדין לשפתיים), לבלו קאמיל, לבלו חלב ודבש, לבלו לתנאי קור קיצוניים, לבלו בטעמי פירות שונים ועוד. לאחרונה החלו להימכר גם מוצרי ליפ גלוס של לבלו, המגיעים באריזת שפופרת.
מוצרי "לבלו" נמכרים היטב באירופה, ואינם משווקים בארצות הברית, שם שולטים המתחרים "בליסטקס" ו"צ'פסטיק". במדינות שונות (אנגליה, למשל) משווקים אותם ליפסטיקים תחת המותג "ניוואה" השייך גם הוא לחברת ביירסדורף.