stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רוזנות טירול
היסטוריה > גוריציה-טירול

בשנת 1253 ירש מיינהארד, רוזן גוריציה את אדמות טירול על ידי נישואיו לאדלייד, בתו של הרוזן האחרון אלברכט הרביעי מטירול. כשבניהם חילקו את אחוזתם בשנת 1271, בנם הבכור מיינהארד השני לקח את טירול. הוא תמך במלך הגרמני רודולף מהבסבורג נגד יריבו אוטוקאר השני, מלך בוהמיה. בתמורה הוא קיבל את דוכסות קרינתיה עם מרקיזות קרניולה בשנת 1286.
בשנת 1307 בנו של מיינהארד, היינריך נבחר למלך בוהמיה, לאחר מותו, הייתה לו בת אחת ששרדה, מרגרטה, אשר יכלה לקבל רק את טירול. בשנת 1342 היא נישאה ללודוויג החמישי, דוכס בוואריה, אז מרקיז ברנדנבורג. העיט האדום במעיל טירול עשוי לנבוע מנשר ברנדנבורג בתקופה שבה היא ובעלה שלטו בטירול ובברנדנבורג באיחוד אישי, אם כי הנשר הטירולי הופיע כבר במאה ה-13.
לודוויג החמישי נפטר בשנת 1361, ושנתיים לאחר מכן מת בנה של מרגרט מיינהארד השלישי. בהיעדר צאצאים שירשו אותה, ירש את הרוזנות רודולף הרביעי, דוכס אוסטריה ההבסבורגי בשנת 1363. הוא הוכר על ידי בית ויטלסבאך בשנת 1369. מאותה תקופה ואילך שלטו בטירול בנים משושלת הבסבורג האוסטרית, שהחזיקו בתואר הרוזן.
היסטוריה > אוסטריה

לאחר חלוקת האדמות התורשתיות ההבסבורגיות על ידי חוזה נויברג משנת 1379, נשלטה טירול בידי צאצאיו של לאופולד השלישי מאוסטריה. לאחר חלוקה שנייה בתוך הקו הלאופולדיני בשנת 1406, שלט בה פרידריך הרביעי. בשנת 1420 הוא הפך את אינסברוק לבירת טירול. בשנת 1490 ויתרו בנו ויורשו זיגיסמונד על טירול ואוסטריה הנוספת לטובת בן דודו הגרמני הגרמני מקסימיליאן הראשון מהבסבורג. אז מקסימיליאן הראשון איחד מחדש את כל שטחי הבסבורג תחת שלטונו. בשנת 1500 הוא סיפח גם את השטחים הנותרים של גוריציה (גרץ) סביב ליינץ ועמק פוסטר.
כאשר מת פרדיננד הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה בשנת 1564, הוא הוריש את השלטון על טירול ואוסטריה הנוספת לבנו השני, הארכידוכס פרדיננד השני. שני השטחים לאחר מכן נפלו לבניהם הצעירים של הקיסרים ההבסבורגים: הארכידוכס מתיאס בשנת 1608 ומקסימיליאן השלישי בשנת 1612. לאחר מותו של הארכידוכס זיגיסמונד פרנץ בשנת 1665, כל אדמות הבסבורג היו שוב תחת שלטונו המאוחד של הקיסר לאופולד הראשון.
מתקופתה של מריה תרזה מאוסטריה (1740–1780) ואילך נשלטה טירול על ידי השלטון המרכזי של המלוכה ההבסבורגית בווינה. בשנת 1803 נמסרו אדמות הבישופיות של טרנטו ובריקסן ושולבו ברוזנות.
היסטוריה > מלחמות נפוליאון

לאחר התבוסה על ידי נפוליאון בשנת 1805, נאלצה אוסטריה לוותר על טירול לטובת ממלכת בוואריה בחוזה פרסבורג. טירול כחלק מבוואריה הפכה לחברה בקונפדרציית הריין בשנת 1806. הטירולים קמו נגד הרשות הבווארית והצליחו שלוש פעמים להביס את הכוחות הבוואריים והצרפתים שניסו לכבוש את המדינה מחדש.
אוסטריה הפסידה במלחמת הקואליציה החמישית נגד צרפת, וקיבלה תנאים קשים בהסכם שנברון בשנת 1809. הגיבור הלאומי של טירול, אנדראס הופר, מנהיג המרד, הוצא להורג בשנת 1810 במנטובה. כוחותיו הפסידו בקרב שלישי ואחרון נגד הכוחות הצרפתים והבוואריים. טירול נשארה תחת בוואריה וממלכת איטליה הנפוליאונית במשך ארבע שנים נוספות.
בשנת 1814, בהחלטות קונגרס וינה, טירול התאחדה מחדש והוחזרה לאוסטריה ושולבה באימפריה האוסטרית. משנת 1867 ואילך היא הייתה נחלת הכתר בציסלייטניה.
היסטוריה > פירוק הרוזנות

לאחר מלחמת העולם הראשונה, השיגו המנצחים שינויי גבול. חוזה סן-ז'רמן משנת 1919 קבע על פי ברית לונדון משנת 1915, כי יש למסור את חלקה הדרומי של נחלת הכתר האוסטרית של טירול לממלכת איטליה, לרבות שטחה של הבישופות לשעבר בטרנטו, התואמת בערך את טרנטינו של ימינו, כמו גם דרום רוזנות טירול מימי הביניים, המחוז של דרום טירול כיום. כך השתלטה איטליה על קו פרשת המים האלפינית החשובה מבחינה אסטרטגית במעבר ברנר ומדרום לדרום טירול עם רובו הגדול דובר הגרמנית. מאז 1949 שני החלקים מהווים את אזור טרנטינו-אלטו אדיג'ה/דרום טירול האיטלקי האוטונומי. החלק הצפוני של טירול שנשמר על ידי הרפובליקה האוסטרית הראשונה מהווה היום את מדינת טירול האוסטרית יחד עם מזרח טירול.
בשנת 1945 בעקבות מלחמת העולם השנייה, ניסיונות אוסטריה ועתירות דרום טירול לאחד מחדש את דרום טירול עם אוסטריה לא צלחו. איטליה שמרה על השליטה. משנת 1972 ואילך, הרפובליקה האיטלקית העניקה אוטונומיה נוספת למחוז טרנטינו - אלטו אדיג'ה/דרום טירול.
רוזני טירול

אלברכט הראשון –1078
אלברכט השני 1055–1101
אלברכט השלישי 1101–1165
ברטולד הראשון 1165–1180
ברטולד השני 1180–1181
היינריך הראשון 1180–1202
אלברכט הרביעי 1202–1253
קו זכר נכחד.
רוזני טירול > בית מיינרדין

הרוזנות הורשה לחתנו של אלברט:
מיינהארד הראשון 1253–1258, גם רוזן גוריציה מאז 1231
מיינהארד השנייה 1258–1295, גם רוזן של גוריציה עד 1271, דוכס קרינתיה ומרקיז קרניולה מ 1286, במשותף עם:
אלברכט החמישי 1258–1271, אח, גם רוזן גוריציה עד שנת 1304
אלברכט השישי, בנו, עד 1292
היינריך השני 1295–1335, בנו של מיינהארד השני, גם דוכס קרינתיה, מלך בוהמיה 1306 ו-1307–1310, יחד עם אחיו.
לודוויג, עד שנת 1305
אוטו, עד 1310
קו זכר נכחד, הרוזנת מרגרטה, בתו של היינריך השני, התחתנה עם:
יאן הנריק מבית לוקסמבורג 1335–1341;
גירושין ונישואין עם:
לודוויג מבית ויטלסבאך 1341–1361, גם מרקיז ברנדנבורג 1323–1351, דוכס בוואריה משנת 1347, ירש אותו
מיינהארד השלישי 1361–1363, בן.
קו נכחד.
רוזני טירול > בית הבסבורג

הרוזנות הורשה
רודולף הרביעי מהבסבורג 1363–1365, גם דוכס אוסטריה, שטיריה וקרינתיה מאז 1358, דוכס קרניולה משנת 1364
ליאופולד הראשון 1365–1386, אח, גם דוכס אוסטריה עד 1379, דוכס שטיריה, קרינתיה וקרניולה (אוסטריה הפנימית על פי חוזה נויברג משנת 1379), יחד עם אחיו
אלברכט השביעי עד 1379, הדוכס היחיד מאוסטריה משנת 1379
וילהלם 1386–1406, בנו של לאופולד הראשון, גם שליט אוסטריה הפנימית, יחד עם אחיו
לאופולד השני 1396–1406, יורש העצר של טירול ואוסטריה הנוספת (עד 1402), יורש העצר של אוסטריה מ-1406
פרידריך 1406–1439, אח, גם יורש העצר של אוסטריה הנוספת מאז 1402
זיגיסמונד 1439–1490, בן, גם שליט אוסטריה הנוספת, הודח
קו נכחד, אדמות הבסבורג התאחדו מחדש מתחת
מקסימיליאן הראשון 1490–1519, מלך גרמניה (מלך הרומאים) מאז 1486, הארכידוכס של אוסטריה משנת 1493, הקיסר הרומי הקדוש ("הקיסר הנבחר") משנת 1508.
יורש העצר ההבסבורגי של טירול ואוסטריה הנוספת:
פרדיננד השני 1564–1595, בנו השני של הקיסר פרדיננד הראשון
מקסימיליאן השלישי 1612–1618, בן
לאופולד החמישי 1619–1632, אחיו הצעיר של הקיסר פרדיננד השני
פרדיננד קרל 1632–1662, בנו, עם אמו
קלאודיה דה מדיצ'י 1632–1646, כעוצרת
זיגיסמונד פרנץ 1663–1665, אח
קו נכחד, אדמות הבסבורג התאחדו מחדש מתחת
לאופולד הראשון 1665–1705, קיסר האימפריה הרומית הקדושה מאז 1658.
הערות שוליים

↑  Year: 1620 - 1621; Composition: Silver; Weight: 28,4 gam; Diameter: 42 mm - https://en.numista.com/catalogue/pieces94533.html
↑  Oscar Benvenuto (ed.): "South Tyrol in Figures 2008", Provincial Statistics Institute of the Autonomous Province of South Tyrol, Bozen/Bolzano 2007, p. 19, Table 11
מטבע כסף : טאהלר אחד של רוזנות טירול, לאופולד החמישי - 1621
טירת טירול הייתה מקום מושבם של רוזני טירול והעניקה לאזור את שמו.
מפה של רוזנות טירול והחוג האוסטרי במהלך המאה ה-15
אוסטריה-הונגריה בשנת 1914:  נחלת הכתר טירול
  ציסלייטניה
  טרנסלייטניה
אנדראס הופר הוביל את המרד הטירולי נגד הכוחות הצרפתים הפולשים.
נחלת הכתר של טירול כיום:
   טירול (אוסטריה)
   דרום טירול (איטליה)
   טרנטינו (איטליה)
מרגרטה, רוזנת טירול, יורשת שושלת מיינהרדין
הארכידוכס זיגיסמונד פרנץ, אחרון הקו הטירולי של שושלת הבסבורג
אחד מאלף

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  מיה קינן
 שפת המקור:  עברית
 הוצאה
 הוצאה:  עלים
 תאריך הוצאה:  2014
 מספר עמודים:  679
אחד מאלף הוא ספר מדע בדיוני שנכתב על ידי הסופרת מיה קינן, הספר התפרסם תחילה בהמשכים במגזין החרדי קטיפה לבית המשתייך לעיתון יתד נאמן.
עלילת הספר > רקע

עלילת הספר מתחילה בשנת 2108, בעולם עתידני, מבוסס מחשוב ורובוטיקה. התעופה נעשית באמצעות רחפות מהירות, והמגורים מתקיימים בצורה טכנולוגית מתקדמת בקומפלקסים אדירים או בנייה תת-קרקעית. מזון טבעי מהונדס באופן אינטנסיבי ובכל זאת יקר באופן קיצוני, המאלץ את השכבות הנמוכות באוכלוסייה להשתמש בתחליפים ובעיקר ב'סינטייסטי', (ככל הנראה שם שניתן על בסיס סינתטי [סינתטי+טייסט-טעם באנגלית]) קוביות אפורות שעשויות בעיקר מפטריות דחוסות אליהן ניתן להוסיף חומרי טעם שונים כדי להגיע לטעם המאכל הרצוי. אנרגיה מתקדמת המכונה 'אנקרוספקטים' שנמצאת בעיקר באדמות אוסטרליה שהתגלתה שנים קודם ומשמשת תחליף לחשמל.
שלושים שנה קודם לעלילת הספר אירעה 'מלחמת העולם השלישית' בה כבשה 'המעצמה האיראנית' מחצית מן העולם ואת דרום מדינת ישראל וירושלים בכללה. במקביל, אוסטרליה הפכה למעצמה עולמית בשל ריבוי האנקרוספקטים שנמצאו בה, ובהמשך הפכה לפדרציית ענק אליה סופחה צפון ישראל. בפדרציה נהוג שלטון של עשרים וחמש שנה למנהיג, ללא יכולת היבחרות בשנית. היחסים בין הפדרציה האוסטרלית למעצמה האירנית, המהוות למעשה את מרבית העולם, מתוחים מאוד, וברור כי בעתיד תפרוץ מלחמת עולם רביעית.
בארצות הברית עלה נשיא שהכריז על עצמו כגלגול נשמתו של ישו, והנהיג בה נצרות פונדמנטליסטית, ראקציונית ורודפת את יתר הדתות, עד שבמהלך הספר מגורשים היהודים הדתיים מארצות הברית.
בצפון ישראל התקבל בשנת 2039 תיקון השולל זכות הצבעה ממי שאינו עובד ארבעים ושמונה שעות שבועיות מתוך מטרה למנוע זכות הצבעה למגזר החרדי. כך, אף על פי שהמגזר מונה שישה מיליון אזרחים המהווים כרבע מכלל האוכלוסייה הוא מאבד עם הזמן כל יכולת השפעה במדינה ומצבו הולך ומתדרדר. קופת צדקה המכונה 'הקופה' או 'קופת העיר' (ככל הנראה אמורה להוות ההמשך העתידני של 'קופת העיר בני ברק') הופכת מארגון צדקה לארגון רווחה ושתדלנות כללי, המתאמץ לסייע לבעיות המגזר.
הדמויות

צמח דוד גרינברג - הפרוטגניסט, יתום שקיבל את זריקת האמהרה וגדל אצל יצחק וחני מינצברג. תאומו של עלעל (אך מוחו עובד מהר יותר מעלעל).
יצחק מינצברג - עובד 'הקופה' ובעלה של חני, אביו המאמץ של צמח, חבר של המיליארדר קוסטאס קראגוניס.
חני מינצברג - מפתחת אינטואיטיבית מוכשרת שעובדת בארגון חסד. נשואה ליצחק. אמו המאמצת של צמח.
עלעל גרינברג - אחיו התאום של צמח, שקיבל גם הוא את זריקת האמהרה. אופיו שונה בתכלית משל תאומו.
קוסטאס קראגוניס - מיליארד יווני יהודי גחמני המתקרב לדת בעזרתו של יצחק וחש ידידו הטוב.
חלום בדיל - רופא בעל מצפון שהתערב בעניין האמהרה והסתבך.
אדי - רובוט מדגם "ספיינס" שנראה ומתנהג כבן אדם, ששייך לקראגוניס.
גיא יוגב - ממציא (מגלה) האמהרה, ניצול מלחמת העולם השלישית, חולה במחלה סופנית.
נתן ארליך - מנהל 'הקופה'. מידידיו של יצחק מינצברג.
הרב סעדון - 'גדול הדור', מנהיג הציבור החרדי וסבו של יצחק.
השפעה בציבור החרדי

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים.
הספר 'אחד מאלף' היה פריצת דרך בספרות החרדית בהיותו ספר מדע בדיוני, אך יותר מכך בהיותו ספרות עתידנית. בחברה שאחד מיסודותיה הוא האמונה בביאת המשיח בכל יום נמצא בספרות עתידנית טעם לפגם, מה גם שהעתיד אותו צפתה המחברת היה פסימי במיוחד למדינת ישראל בכלל ולחברה החרדית בפרט.
כשפורסם הספר בהמשכים ב'קטיפה לבית' התפרסמה בצמוד לו מדי שבוע הבהרה מאת המחברת כי 'סיפורים, גם אלו המתרחשים במקומות ובזמנים מרוחקים, לא נועדו אלא כדי לשמש כמסגרת ורקע להצגתן של דילמות... הצגתו של הסיפור 'אחד מאלף' כמתרחש בשנת ה'תתס"ח לא נועדה אלא כדי למשוך את לב המעיין.. ואני, בתוך כלל ישראל, מאמינה באמונה שלמה בביאת המשיח ואף על פי שיתמהמה עם כל זה אחכה לו בכל יום שיבוא'.
בספר עצמו לא פרסמה קינן את ההבהרה, אך טענה בפתיחה כי היא אינה מחשיבה את הספר כמדע בדיוני או עתידני, אלא ספר 'המתקיים ביקום סיפורי המיוחד לו'.
הספר יצא בהוצאה מחודשת ב-2021.
Gramps

| --- | --- |


צילום מסך גרמפס (v. 5.0.1), תרשים מניפה, ובתחתית תוסף (גרמפלט) ענן שם פרטי.
 מפתח:  צוות גרמפס Don Allingham
 מחזור חיים:  21 באפריל 2001 – הווה (23 שנים)
 גרסה אחרונה:  5.2.4 (12 בינואר 2025) 
 גרסת בטא:  Current: 5.1.3 (13 באוגוסט 2020)
 מערכת הפעלה:  לינוקס, BSD, סולריס, וינדוס, OS X
 נכתבה בשפות:  פייתון (GTK+3)
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו
 קוד מקור:  https://github.com/gramps-project/gramps 
 קטגוריה:  גנאלוגיה
 gramps-project.org
 
Gramps או גרמפס (ראשי תיבות של Genealogical Research and Analysis Management Programming System ובתרגום לעברית: "מערכת תוכנה, לניהול, מחקר וניתוח גנאלוגי") היא תכנת גנאלוגיה חופשית הפועלת בסביבת וינדוס, לינוקס, MacOS ומערכות הפעלה דמוית יוניקס אחרות. מרבית קוד המערכת נכתב בשפת התכנות פייתון, באמצעות PyGObject. המערכת ניתנת להרחבה על ידי תכנות צד שלישי כמו Graphviz, באמצעותה יכולים משתמשים ליצור ולנהל תרשימי שושלות יוחסין.
גרמפס הוא מיזם קוד פתוח, כלומר העיצוב, הפתוח, התמיכה והתחזוקה, תכנון הגרסאות ואתר הויקי של המיזם, נעשים על ידי קהילת המשתמשים - חוקרי־יוחסין ("גנאלוגיסטים") חובבים ומקצוענים. בקרב קהילה זו ובמרחב התכנות הגנאלוגיות בפרט, נתפסת גרמפס כדוגמה ראויה לציון למודל ייצור מבוסס-עמיתים של תוכנת קוד פתוח חופשית עבור גנאלוגים. היא אינטואיטיבית ונוחה לשימוש וככזאת, מתאימה לצרכיהם של חוקי־יוחסין חובבים והודות ל"תכונות המלאות" שלה היא עונה גם על צורכיהם של גנאלוגים מקצועיים.
גרמפס היא אחת ממערכות התוכנה הגנאלוגיות הלא מקוונות הגדולות ביותר וזמינה לקהילה הגנאלוגית ללא תשלום.
ניתן להרחיב את גרמפס על מנת לעשות בה שימושים נוספים. בנוסף לאילנות יוחסין של בני-אדם, היא משמשת גם ליצירת תרשימי אילן יוחסין בתהליכי ההכלאה וברירה מלאכותית של בעלי חיים גזעיים, שרוצים לנהל עבורם אילן יוחסין, למטרות גנאלוגיה אקדמית להצגת יחסי גומלין בין מדענים, רופאים וחוקרים.
תכונות

תמיכה בשפות ותרבויות רבות ושונות, לרבות מערכות פטרונימיות, מטרונמיות וריבוי שמות משפחה.
תמיכה מלאה ביוניקוד.
אוסף מחשבוני שארות לחישוב קשרי קרבה בין בני אדם באילן היוחסין Specification:Relationship Calculator - Gramps, www.gramps-project.org. מינוחי הקרבה עשויים להשתנות משפה אחת לאחרת ומתרבות אחת לשנייה, כך למשל, מינוח שארות שקיים בשפה אחת כלל לא ימצא בשפה אחרת. גרמפס מטפלת בכך באמצעות מחשבוני שארות (קרבה) ייעודיים לכול שפה.
מגוון תבניות קובץ להפקת ושמירת דוחות, בכלל זה .odt, LaTeX, .pdf, .rtf, .html ו־.txt.
מגוון רחב של דוחות ותרשימים, לרבות תרשימי קשרי־גומלין בפריסה גדולה במיוחד ומחזורים מורכבים.
הרחבת והעשרת תכונות קלה וזמינה באמצעות עשרות רבות של מתקעים המכונים גרמפלט (Gramplets. )גרמפלט הם למעשה מצג נתונים שמשתנים באופן דינמי במהלך הפעלת גרמפס, או מאפשרים הִדּוּדִיות עם הנתונים הגנאלוגיים.
גרמפס מיישמת גישת תיעוד מפורשת ממוקדת־אירועים, בדומה מודל התייחסות רעיוני CIDOC Conceptual Reference Model המשמש מוסדות מורשת תרבותית רבים.
"בדיקת שפיות" סימון אירועים בלתי סבירים כחריגים, כמו לידות בהן מעורבים אנשים צעירים או מבוגרים במיוחד.
תמיכה במספר לוחות שנה, לדוגמה: לוח שנה עברי, לוח שנה גרגוריאני, לוח השנה היוליאני , לוח השנה האיסלאמי ועוד.
תיעוד API טכני מלא למתוכנתים, בלוויית קוד חופשי וקוד זמין לציבור הרחב.
קהילה מעורבת ופעילה. משתמשי גרמפס פעילים רבים תורמים בפתוח דוחות, ניפוי־תקלים, מתקעים חדשים, שיפור התיעוד, הצעות לתוספות ושיפורים, ומשוב למפתחים באמצעות רשימות הדיוור וערוצי תקשורת נוספים.
תבניות קבצים

| --- | --- |
 סיומת קובץ:  gramps.
 מפתח:  גרמפס
 תאריך השקה:  2004
 גרסה אחרונה:  1.7.1 ב־18 באוגוסט 2015
 תקן:  XML
 תוכנה נפוצה:  application/x-gramps-xml
 gramps-project.org/xml/
| --- | --- |
 סיומת קובץ:  gpkg.
 מפתח:  גרמפס
 תאריך השקה:  21 באפריל 2001 
 סוג:  .tar.gz קובץ ארכיב
 תקן:  XML
 gramps-project.org/xml/
 
תבנית הקובץ העיקרית בה נשמרים נתוני גרמפס מכונים גרמפס XML הנשמרים בסיומת בסיומת הקובץ.gramps. זוהי למעשה הרחבה של תבנית קובץ XML. גרמפס XML היא תבניות חופשית. גרמפס דוחסת את הנתונים (קובצי XML) לקובץ ארכיב gzip. תבניות קובץ 'חבילת גרמפס XML ניידת' נשמרות בסיומת קובץ .gpkg, קובץ ארכיב מסוג .tar.gz שמכיל את נתוני 'גרמפס XML' יחד עם כל קובצי המדיה המקושרים לעצמים השונים במערכת.
כעקרון אין מניעה לשנות את שם סיומת הקובץ מ־gramps. ל־gz. לצורכי עריכת תוכן מסמך גנאלוגי באמצעות עורך מלל. כברירת מחדל, ברקע, גרמפס עושה שימוש בשרת מסד נתונים SQLite, אך ניתן גם להגדיר שימוש במסדי נתונים אחרים, הזמינים כתוספים.
תבניות קבצים > יבוא נתונים

גרמפס ערוכה לייבא נתונים גנאלוגיים במספר תבניות בכללן: גרמפס XML, חבילת גרמפס (גרמפס XML ניידת), גרמפס מהדורה 2 grdb. (גרסאות ישנות יותר גרמפס)GEDCOM, CSV.
תבניות קבצים > יצוא נתונים

גרמפס תומכת בייצוא נתונים בתבניות הבאות: גרמפס XML, חבילת גרמפס XML ניידת, GEDCOM, תבניות GW של GeneWeb, אילן יוחסין מרשתת (תבניות WFT), vCard, vCalendar, CSV.
תבניות קבצים > תכנות אחרות שתומכות בנתוני גרמפס XML

PhpGedView (מגרסה 4.1 ואילך) מספק תמיכה בפלטי בגרמפס XML.
תסריט בשם tmg2gramps נכתב על ידי אן ג'סל, במטרה להמיר את קובץ הנתונים של תוכנת הגנאלוגיה The Master Genealogist לגרמפס XML מגרסה v2.2.6. תוכנה זו ייצאה משימוש בשנת 2014.
רכיב גרמפס JoomlaGen PHP עבור ג'ומלה משתמש במסד נתוני גרמפס XML שייצאו, להצגת מידע גנאלוגי וסקירות. JoomlaGen תואם לגרמפס בגרסה 3.3.0.
Betty שנוצרה על ידי בארט פינסטרה, מייצרת אתרים נייחים מקבצי גרמפס XML וחבילת גרמפס XML.
שפות

גרמפס זמינה ב־45 שפות.
בנוסף לשפות ה'דיבור' הרבות בהן גרמפס זמינה, ישנם גם 'תרגומים' לשתי שפות ייחודיות:
אילן יוחסין לבעלי חיים המאפשר מעקב אחר אילן היוחסין, שרשרת הרבייה וגזע בעלי חיים.
אילן יוחסין מגדרי שמאפשר הסרת מלל תלוי מגדר מדוחות ותרשימים.
גרסאות

צוות המיזם השיק את המערכת לראשונה בשם GRAMPS בשנת 2001, אך השחרור היציב הראשון הופץ רק בשנת 2004.
| גרסה | תאריך הוצאה | הערה |
| --- | --- | --- |
| 1.0.0 | 2004-02-11 | שימוש בתבנית XML לאחסון כל הנתונים והמידע. |
| 2.0.0 | 2005-05-11 | הטמעת מסד הנתונים ברקלי. |
| 2.2.1 | 2006-10-30 | תמיכה במערכת הפעלה Microsoft Windows. במקור המערכת פעלה רק בסביבות מערכות הפעלה דומות ליוניקס. |
| 3.0.0 | 2008-03-24 | הטמעת תבנית מסד הנתונים אילן־יוחסין 'gpkg.' החדשה והוצאת תבנית מסד הנתונים הקודמת 'grdb.' משימוש. הוספת מערכת מתקעים המכונים גרמפלט וברבים גרמפלטים (באנגלית 'Gramplets'). |
| 3.2.0 | 2010-04-15 | שינוי שם המערכת מ־GRAMPS. עדכון רכיב ניהול התוספים החדשה, מיטוב ביצועים, מדרוג רשימת המקומות, מצג מפה. |
| 3.4.0 | 2012-05-21 | הפניות מקור שהוחלפו במובאות מאפשרים שיוך ושיתוף עצמי מדיה ורכיבי 'נתונים'. מפרט גרמפס XML עודכן לאידמפוטנט. |
| 4.0.0 | 2013-05-21 | הסבה ל־GTK+ 3, הוספת תמיכה בפייתון 3. שמירה על תבניות נתונים זהה לזו שבגרסת גרמפס 3.4. |
| 4.1.0 | 2014-06-18 | תמיכה מלאה בפייתון 3. פורקן מדרג מקומות חדש. תבניות נתונים שונה מסדרת גרמפס 3.4. |
| 4.2.0 | 2015-08-03 | תמיכה בפייתון 3 בלבד (תמיכת פייתון 2 הושמטה). תבניות נתונים שונה לסדרת גרמפס 3.4. |
| 5.0.0 | 2018-07-24 | פייתון 3.2+ בלבד / GTK 3.10+ / BSDDB 3 (שרת ברירת המחדל) / SQLite3 (שרת ניסיוני). |
| 5.1.0 | 2019-08-21 | פייתון 3.3+ בלבד / GTK 3.12+ / SQLite3 (שרת ברירת מחדל) / BSDDB 3 (שרת מדור קודם). |
| 5.1.3 | 2020-08-13 | גרסת תחזוקה חדשה הכוללת אסופה גדולה של תיקוני תקלים. |
מנוף מים (קטרי קיטור)

מנוף מים למילוי קטרי קיטור של תחנת הרכבת יפו. בעבר, היה ניתן לראות אותו  במתחם מוזיאון בתי האוסף
מנוף מים למילוי קטרי קיטור של תחנת הרכבת בתיר.
עובדי רכבת ישראל לומדים להשתמש בברז מים למילוי קטרי קיטור, 1948.
מנוף מים לקטרי קיטור היה מתקן ששימש למילוי כמות גדולה של מים לדוד של קטר קיטור. קטרי קיטור צרכו כמויות גדולות של מים, לכן ברזי מים היו חלק חיוני בכל תחנת רכבת. מנופי מים היו ממוקמים בדרך כלל בקצה הרציף, כך שניתן היה למלא מים במהלך עצירה או המתנה בתחנה.
סקירה כללית

בדרך כלל, מנופי מים מורכבים מצינור פלדה זקוף בגודל של כ-8 עד 12 אינץ' (0.20 עד 0.30 מטרים) בקוטר עם צינור אופקי מסתובב המחובר לקצהו העליון כדי ליצור זרוע מסתובבת. הזרוע המסתובבת מתוכננת בדרך כלל להיות במצב המקביל למסילות כאשר אינו בשימוש. מנופי מים תוכננו לספק עד 10 מטר מעוקב (2,600 גלון) של מים לדקה.
אספקת מים

באזורים הררים, ניתן היה לסכור נחלים ונהרות ולהזרים מים על ידי כוח הכבידה אל מנוף המים. באזורים שטוחים מים היו נאגרים במכל ליד המנוף ומוזרמים אליו. מכלי מים יכולים להיות בנפח מ-190 מטר מעוקב (50,000 גלון) עד ליותר מ-757 מטר מעוקב (200,000 גלון). במקרים מסוימים השתמשו בבאר על מנת לספק את המים למכל.
לפעמים, כאשר מים היו קשים, היה צורך לטפל בהם. כיוון שמים קשים גרמו להצטברות אבנית בחלק הפנימי של דוד הקטר. האבנית המצטברת על משטחי העברת חום יוצרת שכבת בידוד בין המתכת של תא שריפה ומי הדוד. זה גרם למתכת להתחממות יתר או לחלודה מוגברת, בלאי מוגבר ולבסוף לכשל.
מנופי מים בישראל

מנופי מים היו בשימוש רחב בארץ ישראל בתקופת קטרי קיטור. עם השלמת המעבר של רכבת ישראל לקטרי דיזל בשנת 1959 הופסק השימוש במנופי מים, והם, כמעט כולם, פורקו. היום בישראל נשארו מנופי מים בודדים והם נשמרים במסגרת שימור מורשת הרכבת.


רשימת מנופי מים שהשתמרו בישראל:
מנוף מים של תחנת הרכבת יפו
מנוף מים של תחנת הרכבת בתיר
מנוף מים של תחנת הרכבת לוד (בסוף הרציף 1/2)
שני מנופי מים של תחנת הרכבת חיפה מזרח (האחד בפינה הצפונית של מתחם מוזיאון הרכבת והשני מאחרי בניין אולם ב' בצד הדרום-מערבי של המתחם)
מבצע לוט

מבצע לוט היה מבצע צבאי של חטיבת הנגב שנערך לקראת סוף מלחמת העצמאות, בין 23 ו-27 בנובמבר 1948. מטרת המבצע הייתה הרחבת תחום שליטתה של ישראל במזרח הנגב ופתיחת הדרך היבשתית לסדום שנחסמה עם פרוץ מלחמת העצמאות. המבצע כמעט ולא כלל לחימה והאתגר העיקרי בו היה הקושי הלוגיסטי שהציבו תנאי השטח. המבצע השיג את יעדו, אחרי שבעה חודשי ניתוק, פרק הזמן הארוך ביותר בו יישוב יהודי היה מנותק במלחמת העצמאות, חודש הקשר היבשתי עם סדום, והורחב תחום השליטה של ישראל בנגב, בצפון הערבה ובאזור ים המלח.
מקור שם המבצע בדמותו של לוט, שהתגורר בסדום עד חורבנה, כמתואר בספר בראשית. המבצע נקרא גם מבצע 'דבמבם', על שם גרשון דובינבוים (דבמבם), מפקד בחטיבת 'הנגב', שנהרג כחודש קודם תחילתו.
רקע

חלקו המזרחי של הנגב מבאר שבע והלאה, אשר הוקצה למדינה היהודית בתוכנית החלוקה, היה שטח מדברי, הררי בחלקו, שומם מדרכים ומיישובים משמעותיים וריק כמעט מכוחות צבא. לאחר כיבוש באר שבע במבצע יואב שאפה ישראל לנצל את ההצלחה ולהרחיב את תחום שליטתה דרומה ומזרחה מבאר שבע. דחיפה לכך נתן דוד בן-גוריון, ראש הממשלה ושר הביטחון, אשר שם דגש מיוחד על האחיזה במרחבי הנגב. בנוסף, בשלב זה לא עמד שום כוח צבאי משמעותי בין צה"ל ובין סדום המנותקת, וחידוש הקשר עם סדום נראה כהמשך כמעט טבעי להצלחת מבצע 'יואב'.
כהכנה להשתלטות על שטחים אלה נערכו לאחר סיום מבצע 'יואב' סיורים אוויריים ויבשתיים באותו אזור. בין היתר, ב-3 בנובמבר 1948, יצא סיור ממונע של הגדוד השביעי של הפלמ"ח לכיוון סדום. כוח רגלי אשר התפצל מאותו סיור פגש למחרת בראס זווירה (ראש זוהר), כוח רגלי שיצא מסדום. פגישה זו הייתה הפעם הראשונה, מאז השבוע השני של אפריל, בה הגיעו ישראלים למגע עם המנותקים שבסדום בדרך היבשה. סיור ממונע אחר, ובו שבעה סיירים ועשרים לוחמים, יצא מבאר שבע ב-14 בנובמבר, לראס זווירה, ומשם ברגל לסדום. בהמשך, חצה ברכב את ואדי פוקרה (נחל צין), והגיע ב-16 בנובמבר, בשעה 01:50, למשטרת עין חוסוב (כיום עין חצבה), שנמצאה נטושה. הסיור חזר לסדום, ועמו מידע מפורט אודות המשטרה והדרכים אליה.
מטרת המבצע הוגדרה כהרחבת הגבולות הדרומיים של ישראל לקו באר שבע-כורנוב-סדום יחד עם פתיחת דרך יבשתית בין באר שבע לסדום. במקביל, עמדה השאיפה למנוע מן הלגיון הירדני להשיג אחיזה באותם שטחים.
הוחל בתכנון המבצע, כאשר הקושי העיקרי שבו היה הנדסי ולוגיסטי: היה צורך לפרוץ דרך לכלי רכב מבאר שבע לכורנוב (ממשית), דרך מעלה עקרבים ועין חוסוב עד לסדום, בשטח הררי ולא מוכר.
הכוחות המשתתפים ותוכנית המבצע

מן הצד הישראלי השתתפו כוחות משני גדודים של חטיבת 'הנגב' של הפלמ"ח, השביעי והתשיעי. אלה יועדו לתפוס את מבני המשטרה בכורנוב ובעין חוסוב, ולקיים סיורים במרחב שייתפס. בסדום המנותקת נמצא כוח בגודל מצטבר של גדוד מופחת, בקירוב, אם כי, בשל הנסיבות, ארגונו וציודו לא היו כשל גדוד. על הכוח שבסדום הוטל לתפוס את עין בידה (כיום עין הכיכר) שבקצהו הדרומי מערבי של ים המלח. מטוס קל של חיל האוויר ליווה את הכוחות.
מן הצד הירדני לא היו כוחות קבועים בשטח האמור. עם זאת, כוחות של הלגיון ישבו בכפר א-צאפי שממזרח לסדום, בכרכ, ממזרח לים המלח, ובעקבה. בעקבות כיבוש באר שבע הקימו הירדנים את ״הטור הדרומי״, כח ממונע שפעל במרחב הערבה ומיקש את הדרך המוליכה דרומה לעקבה בעין ע'דיאן (סמוך ליטבתה של ימינו), וכן נשלחו סיורים ירדניים למדבר יהודה.
מהלך המבצע

ב-20 בנובמבר הוציא עוזי נרקיס את פקודת המבצע. ב-23 בנובמבר 1948 יצאו סיירי הגדוד השביעי וכבשו את משטרת כורנוב ללא קרב. בהמשך מיקשו חבלנים מן הגדוד את סביבות המשטרה. בליל 24 בנובמבר יצאה מבאר שבע שיירה גדולה של הגדוד התשיעי בפיקוד חיים בר-לב, במבצע שכונה 'מבצע דבמבם' על שם גרשון דובנבוים[דרושה הבהרה]. לפנות בוקר הגיעה השיירה לכורנוב, חלק מהמשאיות נשארו בה וחלק המשיכו לכיוון מעלה עקרבים. בהמשך הבוקר הגיעה השיירה למשטרת עין חוסוב, שנתפסה בשחר אותו הבוקר, גם היא ללא קרב, על ידי סיירים מן הגדוד התשיעי.
בבוקר 25 בנובמבר המשיכו כוחות מן השיירה דרך נחל אמציה לסדום וחידשו את הקשר עם אנשי סדום, שהיו מנותקים מזה שבעה חודשים. אנשי סדום תפסו, בהתאם לתוכנית, את עין בידה, ופינו את המוקשים בדרך סדום-עין חוסוב. ב-26 בנובמבר נתפסה משטרת עין יהב הנטושה. באותו יום נהרג מאיר רפאל מהגדוד התשיעי לאחר שעלה על מוקש, בסיור בואדי ג'יב בדרך לסדום.
בימים שלאחר המבצע המשיכו סיירי הגדוד התשיעי לנוע באזור, תוך שהם נמנעים מלפתוח בקרב עם משמרות ירדניים בהם נתקלו.
תוצאות המבצע

בגלל בעיות העבירות, התמיד חיל האוויר בהטסת אספקה לסדום גם לאחר המבצע, עד סוף מלחמת השחרור, אם כי כמות האספקה המוטסת ירדה בהדרגה.
השטחים שנכבשו במבצע לוט שימשו כקרש קפיצה להשתלטות בהמשך על יתר שטחי הנגב והערבה עד אום רשרש (אילת) במבצע עובדה, ועל עין גדי ומצדה במבצע ייצוב.
לקריאה נוספת

משה גבעתי, בדרך המדבר והאש - תולדות גדוד 9, תל אביב: הוצאת מערכות ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ד-1994, עמ' 231 - 242.
הערות שוליים

↑  מבצע לוט, באתר ארגון ההגנה(הקישור אינו פעיל)
↑  מבצע לוט: מהלך המבצע, באתר ארגון ההגנה(הקישור אינו פעיל)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007475810605171 
סיור הכנה למבצע
חיילים על שפת ים המלח בסוף המבצע