stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלפבית ארמי
האלפבית הארמי

* הערה: לאות ס' אין מקבילים ממש בערבית, אך בהגייה היא זהה לשׂי"ן, המקבילה של האות שׁי"ן.
פסגת ארצות הברית – קוריאה הצפונית בסינגפור (2018)

| --- | --- |
 נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ והמנהיג העליון של קוריאה הצפונית קים ג'ונג-און לוחצים ידיים
נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ והמנהיג העליון של קוריאה הצפונית קים ג'ונג-און לוחצים ידיים
 מטרה:  שיפור יחסי ארצות הברית-קוריאה הצפונית ופירוק מלא של חצי האי הקוריאני מנשק גרעיני.
 חותמים:  ארצות הברית דונלד טראמפ  צפון קוריאה קים ג'ונג און
 מקום חתימה:  סינגפור סינגפור
 מקום יצירה:  קפלה סינגפור 
 תאריך יצירה:  12 ביוני 2018 
 
פסגת ארצות הברית – קוריאה הצפונית היא פסגה שהתקיימה בין מנהיגי ארצות הברית וקוריאה הצפונית ב-12 ביוני 2018 במלון "קפלה" באי סנטוסה בסינגפור. זו הייתה הפגישה הראשונה בין נשיא ארצות הברית מכהן לבין המנהיג העליון של קוריאה הצפונית, על רקע שיפור שחל ביחסי ארצות הברית-קוריאה הצפונית. לאחר הפסגה הצהיר קים ג'ונג-און כי ארצו תפעל לפירוק מלא של חצי האי הקוריאני מנשק גרעיני.
ההכרזה וההכנות לפסגה

במרץ 2018 אישר טראמפ כי נתן את הסכמתו להצעה להיפגש עם קים ג'ונג-און. במאי 2018 הודיע נשיא ארצות הברית טראמפ כי נענה להצעה להיפגש עם קים ג'ונג-און בסינגפור ב-12 ביוני, בניסיון להגיע להסכם לפירוז חצי האי קוריאה מנשק גרעיני. לקראת הפסגה המתוכננת, ב-9 במאי, שוחררו מכלאם שלושה שבויים אמריקאים שהוחזקו בקוריאה הצפונית לאחר פגישה נוספת בין קים ג'ונג-און לבין מזכיר המדינה של ארצות הברית מייק פומפאו. אולם ב-24 במאי בעקבות החרפת הרטוריקה של קוריאה הצפונית והקשחת עמדתם לאחר ביקור של קים ג'ונג-און בסין, הודיע הנשיא טראמפ על ביטול הפסגה המתוכננת עם קים ג'ונג-און. ב-1 ביוני, לאחר פגישתו עם קים יונג צ'ול (אנ') בבית הלבן וקבלת מכתב שנשלח בידיו על ידי קים, הודיע טראמפ כי ייפגש עם קים בתאריך שנקבע.
ב-9 ביוני, סמוך לפני המראתו מפסגת ה-G7 בקנדה לסינגפור, אמר הנשיא טראמפ, כי נעשתה עבודת הכנה טובה בסינגפור עם צוותים של קוריאה הצפונית, וכי הפסגה תהיה הזדמנות חד פעמית לקוריאה הצפונית, והוא מקווה שהיא תסתיים בהסכמה חיובית על פירוז הגרעין בקוריאה.
הפסגה

ביום 12 ביוני 2018 בשעה 9:00 בבוקר נפגשו טראמפ וקים במלון "קפלה" באי סנטוסה בסינגפור. לאחר לחיצת ידיים מול התקשורת הם נכנסו לשיחה אישית בלווי מתורגמנים, בה שוחחו במשך כ-45 דקות. לאחר מכן עברו לחדר אחר בו הצטרפו לפגישה צוותי עבודה משתי המדינות. בתום המפגש שארך שלוש וחצי שעות אמר הנשיא טראמפ "הייתה פגישה פנטסטית", "עשינו התקדמות גדולה". טראמפ וקים סעדו יחד וסיירו במדשאות המלון, וכעבור שעה חתמו בטקס פומבי על מסמך הסכמות בכתב.
מסמך ההבנות

המסמך כלל ארבעה סעיפים מרכזיים:
ארצות הברית והרפובליקה הדמוקרטית העממית של קוריאה מתחייבות לכונן יחסים חדשים ביניהן בהתאם לרצונם של העמים בשתי המדינות בשלום ובשגשוג.
ארצות הברית והרפובליקה הדמוקרטית העממית של קוריאה ישקיעו מאמצים משותפים בכינון משטר שלום יציב ובר-קיימא בחצי האי הקוריאני.
הרפובליקה הדמוקרטית העממית של קוריאה מאשררת את הצהרת פנמונג'ום מ-27 באפריל 2018, ומתחייבת לפעולה למען פירוק מלא של חצי האי הקוריאני מנשק גרעיני.
ארצות הברית והרפובליקה הדמוקרטית העממית של קוריאה מתחייבות לפעול להשבת שרידיהם של אסירי מלחמה ונעדרי מלחמה, בכלל זה החזרה מיידית של מי ששרידיהם כבר זוהו לארצם.
תגובות בעולם

ישראל ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו אמר: "אני מברך את נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ על הפסגה ההיסטורית בסינגפור. זהו צעד חשוב במאמץ לפרק את חצי האי הקוריאני מנשק גרעיני".
קנדה ראש ממשלת קנדה, ג'סטין טרודו הודיע על תמיכתו בפסגה: "אנו תומכים במאמצים המתמשכים של הנשיא בצפון קוריאה ומצפים לראות את פרטי ההסכם".
סינגפור ראש ממשלת סינגפור, לי הסיין לונג בירך את שני המנהיגים במכתבים נפרדים שנשלחו אליהם על התוצאה המוצלחת של הפסגה וייחל להצלחת שתי המדינות ביישום ההסכם שנחתם.
דרום קוריאה נשיא קוריאה הדרומית, מון ג'יאה-אין אמר: "אני, יחד עם כל בני עמי, מקווה שתהיה פסגה מוצלחת שתפתח עידן חדש של פירוז מוחלט מנשק גרעיני, שלום ויחסים חדשים בין קוריאה הדרומית, קוריאה הצפונית וארצות הברית".
ראו גם

הפסגה האמריקאית-קוריאנית באזור המפורז הקוריאני (2019)
הערות שוליים

↑  פיונגיאנג על הגעת ספינות הטילים האמריקניות: "מצדיקה נשק גרעיני" - וואלה חדשות, באתר וואלה, 11 באפריל 2017
↑  סוכנויות הידיעות‏, קים ג'ונג און בהצהרה חריגה: "דברי טראמפ - הכרזת מלחמה", באתר וואלה, 22 בספטמבר 2017
↑  North Korea nuclear talks: Donald Trump and Kim Jong-Un to meet, www.9news.com.au
↑  רויטרס, שוחררו שלושת האמריקנים שהיו כלואים בצפון קוריאה, באתר ynet, 9 במאי 2018
↑  טראמפ הודיע: אפגש עם קים ג'ונג און ב-12 ביוני בסינגפור כמתוכנן, באתר וואלה, 1 ביוני 2018
↑  רויטרס‏, טראמפ המריא לסינגפור: "הפסגה עם קים היא הזדמנות חד פעמית בשבילו", באתר וואלה, 9 ביוני 2018
↑  אורלי אזולאי, שליחת ynet ו"ידיעות אחרונות" לסינגפור, טראמפ וקים בדרך לחתימה: "היה טוב יותר משמישהו יכול היה לצפות", באתר ynet, 12 ביוני 2018
↑  "יחסים חדשים, למען שני העמים". הצהרת סינגפור - המסמך המלא, באתר ynet, 12 ביוני 2018
| דונלד טראמפ |
| --- | --- | --- |
| הורים | פרד טראמפ • מרי טראמפ |  |
| אחים | מריאן טראמפ • פרד טראמפ (הבן) • אליזבת טראמפ • רוברט טראמפ |  |
| נשים | איוונה טראמפ • מרלה מייפלס • מלאניה טראמפ |  |
| ילדים | איוונקה טראמפ (הנשואה לג'ארד קושנר) • דונלד טראמפ ג'וניור • אריק טראמפ • טיפאני טראמפ • בארון ויליאם טראמפ |  |
| אירועים במהלך כהונתו הראשונה כנשיא ארצות הברית | השבעתו הראשונה לנשיאות (2017) • עסקת הנשק האמריקאית–סעודית (2017) • התקיפה האמריקאית בסוריה (2017) • נאום ירושלים (2017) • פסגת ארצות הברית – קוריאה הצפונית בסינגפור (2018) • העברת שגרירות ארצות הברית בישראל לירושלים (2018) • פסגת האנוי (2019) • הכרת ארצות הברית בריבונות ישראל על רמת הגולן (2019) • הפסגה באזור המפורז הקוריאני (2019) • הליך הדחתו (2019) • התקיפה בנמל התעופה הבין-לאומי בבגדאד (2020) • עסקת המאה (2020) • מגפת הקורונה בארצות הברית (2020) • רצח ומחאות ג'ורג' פלויד (2020) • הסכמי אברהם (2020) • הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020 • ההסתערות על הקפיטול (2021) • הליך הדחתו ומשפט ההדחה השני (2021) • השבעתו לנשיאות (2025) |  |
| דברים בבעלותו או על שמו | ארגון טראמפ • מגדל טראמפ העולמי • בניין טראמפ • מגדל טראמפ • הספרייה הנשיאותית על שמו • רמת טראמפ • מיס תבל • מיס ארצות הברית • נאופלפה דונלדטראמפי • לרשימת עסקיו המלאה |  |
| ספריו | טראמפ: האמנות שלי – איך לעשות עסקים (1987) •  טראמפ: להישרד בצמרת (1990) • טראמפ: אמנות הקאמבק (1997) • אמריקה שמגיעה לנו (2000) • איך להתעשר (2004) • הדרך לפסגה (2004) • טראמפ 101 (2006) • רוצים שתהיו עשירים: שני אנשים - מסר אחד (2006) • לחשוב בגדול - להצליח בגדול: בעסקים ובחיים (2007) • תחשוב כמו מנצח (2009) • מגדל טראמפ (2011) • אמריקה הנכה (2015) |  |
| אחר | אש וזעם • פרשת טראמפ–אוקראינה • דו"ח מולר • מחאות נגד דונלד טראמפ • טראמפיזם |  |
הנשיא טראמפ ושליט צפון קוריאה קים ג'ונג און בוועידת פסגת ארצות הברית-קוריאה הצפונית סינגפור, יוני 2018
טראמפ פוגש את קים ז'ונג צ'ול
מטבע הזיכרון שהוכן לקראת הפגישה על ידי הבית הלבן
מלון קאפלה בסינגפור, שבו נערכה הפגישה
קים וטראמפ בדרכם לחדר המפגש
טראמפ וקים בחדר הפגישה
פגישת צוותי העבודה
שרפה

ערך זה עוסק בהתפשטות בלתי מבוקרת של בעירה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
כבאים נאבקים בשרפה בקנדה
שרפה או שריפה היא התפשטות בלתי מבוקרת של בעירה העלולה להיגרם מסיבות שונות:
תאונה, למשל כתוצאה מקצר חשמלי, מנפילת חפץ בוער, כגון סיגריה או מבעירה מבוקרת שיצאה מכלל שליטה.
הצתה בזדון, עקב מניע פלילי, כחלק מפעולות איבה או כתוצאה של פירומניה. אחד הסימנים המעידים על הצתה מכוונת הוא מוקדי הצתה אחדים.
אסון טבע, למשל בעקבות מכת ברק או דליקת קוצים כתוצאה משרב. עקב ההתחממות הגלובלית ושינויי האקלים, עלתה תדירות שרפות היער בעולם.
במבנים רבים מותקנת מערכת גילוי וכיבוי אש, שתפקידה לזהות פריצת שרפה ולהפעיל אזעקה וציוד לכיבוי אש. דלת אש נועדה לסייע במניעת התפשטות שרפה במבנה ולאפשר לאנשים להיחלץ ממנו בקלות.
בדרך כלל מוזעקים מכבי אש במקרה שרפה, לשם כיבויה ומזעור הנזק שהיא גורמת.
נזקיה של שרפה עלולים להיות גדולים, ולכן מרכיב חשוב בביטוח אלמנטרי הוא ביטוח מפני נזקי שרפה.
שרפות ענק בערים

במהלך ההיסטוריה אירעו שרפות ענק אחדות, כאלה שכילו ערים שלמות.
השרפה הגדולה של רומא החלה ב-18 ביולי 64 ומשכה תשעה ימים. האש השמידה ארבעה מתוך ארבעה-עשר רובעי רומא, ופגעה קשות בשבעה רבעים נוספים.
השרפה הגדולה של לונדון כילתה את מרבית הסיטי של לונדון, בירת ממלכת אנגליה, בין 2 ו-5 בספטמבר 1666.
בשנת 1871 נשרפה העיר שיקגו כמעט לחלוטין בדליקת ענק. באותו לילה נשרפה לחלוטין גם עיר אחרת על שפת אותו אגם שעליו ניצבת שיקגו - העיר עקרון שבויסקונסין. באותו לילה הייתה רוח חזקה באזור האגם והיא גרמה להתפשטות מהירה של האש מהמוקדים הראשונים שלה. שתי הערים האלה היו בנויות מעץ. השרפה בשיקגו מפורסמת יותר על אף שזו שבעקרון הרגה יותר אנשים והזיקה ליותר רכוש ואף על פי שבאותה תקופה, שיקגו לא הייתה מפותחת יותר מעקרון.
שרפות ערים במלחמת העולם השנייה שהתלקחו בעקבות הפצצות מן האוויר, כגון הבליץ על קובנטרי, הפצצת המבורג, הפצצת דרזדן והפצצת טוקיו.
שרפות ענק בשטחים פתוחים

שרפות ענק בשטחים פתוחים (באנגלית: Wildfire) יכולות לאכל יערות, בתי מגורים המרוחקים ממקום יישוב ושדות חקלאיים. הסיבות הנפוצות לשרפות אלה הן ברק, רשלנות של האדם, הצתה מכוונת, התפרצות הר געש וזרם פירוקלסטי הנוצר מהרי געש. הסכנה להתקיימותן מושפעת מגורמים נוספים כגון גלי חום גבוה, בצורות ושינויים אקלימיים מחזוריים כגון אל ניניו. שרפת יערות, בטווח הרחוק, תורמת להתחדשות היער ולחיזוקו. כמו כן, מחקר משנת 2020 שהתפרסם בכתב העת של Trends in Ecology & Evolution מצא כי גורם לשרפות ענק בשטחים פתוחים נטוע גם בפעילות בעלי החיים עצמם המצויים בהם.
מוכנות ומניעת שרפות

רשויות כיבוי האש מקיימות פעולות שונות במטרה להגביר את המוכנות שלהן לשרפות עתידיות.
פרקטיקה מקובלת היא קיום תרגילים משולבים של מספר גורמי בטיחות בו מתרגלים מראש תרחישים מורכבים, כדי להגביר את הסיכוי למענה אפקטיבי בעת משבר ופריסה של ציוד כיבוי אש במרחב הציבורי. פרקטיקות אחרות נוגעות לניסיון למנוע מראש את התפרצותן של שרפות או את התעצמותן של שרפות לכדי סכנה מורכבת. מומחים לבריאות הציבור מנסים להגביר את המודעות לטעויות או פעולות רשלניות שעלולות לגרום לשרפה.
מאמר שהתפרסם בכתב העת "אקולוגיה וסביבה" במטרה לנתח את ההתמודדות עם שרפות בהרי יהודה, הגיעו החוקרים למסקנה שלאופן בו פזורה הצמחייה השפעה משמעותית על התפשטות האש, ולפיכך, שינוי בסוגי הצמחים הקיימים עשוי להפחית את עוצמתן ומהירות התפשטותן של שרפות. נוסף על כך, בחנו החוקרים את יעילותם של אזורי חיץ ללא צמחייה, במטרה לבלום את התפשטות האש. מסקנת החוקרים הייתה כי אזורי חיץ סביב יישובים – במיוחד כאלו המתוכננים מראש עם נתיבי הגעה ומילוי מים עבור לוחמי אש – היו יעילים במניעת התפשטות השרפה ליישובים, אולם אזורי חיץ בתוך היערות עצמם לא הראו יעילות ברורה.
שרפות בישראל

נכון לשנת 2011, כל 12 דקות בממוצע פורצת שרפה בישראל, כ-120 אירועים ביום, 40,000 בשנה. שרפות של חומרים מסוכנים מתרחשות בישראל לאורך השנים. בין השנים 2002 ל-2009 התרחשו בממוצע 61 שרפות כאלה בממוצע לשנה עם טווח שרפות של בין 31 ל-133 שרפות של חומרים מסוכנים בשנה .
שרפות יער בולטות:
השרפה בכרמל (1989) - הייתה משרפות היער הגדולות ביותר בישראל, והגדולה ביותר בכרמל עד להתרחשות השרפה בשנת 2010.
השרפה בשער הגיא (1995) - נודעה כשרפה הגדולה בתולדות מדינת ישראל עד לשרפה בכרמל בשנת 2010.
השרפה בכרמל (2010) - כבר ביומה הראשון הפכה השרפה לאסון השרפה הכבד ביותר בתולדות מדינת ישראל.
גל השרפות בישראל (2016) - שרפות התחוללו במספר אזורים בישראל במשך מספר ימים, וכילו שטחים רבים של חורש כמו גם רכוש.
השרפה בהרי ירושלים (2021) - השרפה החלה ב-15 באוגוסט ובמהלכה נשרפו בין 17,000 ל-20,000 דונמים.
שרפות מבנים בולטות:
בשנת 1966 נשרף כליל בית צים בתל אביב על חמש קומותיו.
שרפה ברחובות (2012) - אב וחמשת ילדיו נספו בשרפה ביחידת דיור ברחוב נג'ארה ברחובות.
הצתות מכוונות

לעיתים מציתים שרפה במכוון, מסיבות שונות :
בירוא יערות על ידי שרפה, על מנת להשתמש בשטח (בדרך כלל לשטחים חקלאיים).
הצתה מכוונת ומבוקרת של עצים, על מנת ליצור שטחים קרחים, בשביל ששרפה עתידית שלא תהיה מכוונת, לא תתפשט יותר מדי ביער.
הצתת אשפה על מנת לפנות מקום.
שרפה מכוונת (ומבוקרת) בשדה קוצים (מכונה "אש נגדית").
הצתת שרפה יכולה לשמש כפעילות טרור.
ראו גם

מכבי אש
אש
שרפת ביומסה
הערות שוליים

↑  nationalgeographic.com/science/article/climate-change-increases-risk-fires-western-us
↑  https://www.carbonbrief.org/explainer-how-climate-change-is-affecting-wildfires-around-the-world
↑  https://www.epa.gov/climate-indicators/climate-change-indicators-wildfires
↑  .laire N. Foster, Sam C. Banks, Geoffrey J. Cary et al, Animals as Agents in Fire Regimes, Trends in Ecology & Evolution, April 2020
↑  מחוז דרום ובית החולים אסותא קיימו תרגיל מוכנות לשרפה, באתר כבאות והצלה ישראל, ‏25.04.2018
↑  דרישות בטיחות אש, באתר כבאות והצלה ישראל, ‏2012
↑  תומר סיימון, מניעת שרפה
↑  הנחיות התנהגות בשרפה, באתר פיקוד העורף
↑  השרפה בהרי יהודה – 2021: ניתוח, תובנות והמלצות, באתר אקולוגיה וסביבה, ‏1 בפברואר, 2022
↑  אטילה שומפלבי, נתונים: כל 12 דקות פורצת שריפה בישראל, באתר ynet, 18 באוגוסט 2002
↑  אלי סניור ואטילה שומפלבי, רחובות: אב וחמשת ילדיו הקטנים נספו בשרפה, באתר ynet, 27 במרץ 2012
↑   אמיר קופר, מי באמת הצית את האש ביערות האמזונס?, באתר TheMarker‏, 26 באוגוסט 2019
↑  שרפה מבוקרת ביער ביריה
↑  ד"ר ארז גרטי, דרכי התמודדות עם שריפות, במדור "מאגר המדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 25 בדצמבר 2010
↑  https://www.kkl.org.il/files/hebrew_files/michrazim/bid-30-15-reference-document-8.pdf
↑  מתן צורי, טרור הבלונים חוזר: 7 שריפות פרצו בעוטף עזה, באתר ynet, 6 במאי 2021
| טראומה נפשית |
| --- | --- | --- |
| מצבי טראומה | סכנת חיים • אלימות • התעללות • אונס • אלימות מינית • מלחמה • טרור  • קרב • תאונת דרכים • טראומה גופנית • שכול • שוד  • אסון טבע • שרפה • הגירה |  |
| מאפייני טראומה | מצוקה נפשית • חרדה • פחד • דאגה • בכי • חוסר אונים • אימה • תבהלה • עוררות • טריגר •  הימנעות • התמודדות ממוקדת הימנעות • רומינציה • מחשבות פולשניות • מחשבות אילו • אשמת שורדים • האשמה עצמית (אנ') • האשמה (אנ') • אשמה (רגש) |  |
| תגובת דחק | דחק • תגובת הילחם או ברח • מערכת העצבים הסימפתטית • ציר ה-HPA • עומס אלוסטטי |  |
| הפרעות | הפרעות הקשורות לטראומה וגורמי דחק • נפגע חרדה • הפרעת דחק חריפה • הפרעת דחק פוסט-טראומטית • הפרעה פוסט-טראומטית מורכבת • טראומה משנית • הפרעת הסתגלות • הפרעת חרדה • התקף חרדה • ביעותי לילה • נדודי שינה • דיסוציאציה • פלשבק • הפרעת דה-פרסונליזציה • הפרעת דה-ריאליזציה |  |
| גורמי חוסן | חוסן נפשי • רשת חברתית • דתיות • מודל רגישות-דחק • מודלים של תורשה, סביבה והתפתחות • סטטוס חברתי • שונות קצב לב |  |
| התמודדות | התמודדות • צמיחה פוסט-טראומטית • תמיכה חברתית • עזרה עצמית • פעילות גופנית • טכניקות הרפיה • מדיטציה טרנסצנדנטלית • אימוני נשימה • הסחת דעת • אסקפיזם |  |
| תרופות | תרופות נוגדות דיכאון • סרטרלין • פרוקסטין • ונלפקסין • פלואוקסטין • קנאביס |  |
| טיפול נפשי | טיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית • עזרה ראשונה פסיכולוגית • מודל מעש"ה • קבוצת תמיכה • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי ממוקד בטראומה (אנ') • טיפול בעיבוד קוגניטיבי • EMDR • תרפיית חשיפה ממושכת |  |
| עמותות | ער"ן • נט"ל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533679005171  PLWABN: 9810637137905606  BnF: cb11975823c (data)  GND: 4133754-2  LCCN: sh85048572  LNB: 000111502  NDL: 00565085  NKC: ph124494 
תצלום אוויר של השרפות שהתלקחו בטוקיו לאחר הפצצת חיל האוויר האמריקני במלחמת העולם השנייה
זרם של לבה בהוואי הגורם לשרפת שדות
שרפות של חומרים מסוכנים בישראל בין השנים 2002 ל-2009
אשר חירם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 בדצמבר 1897 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  26 בנובמבר 1973 (בגיל 75) ירושלים, ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וינה 
 תחום יצירה:  אדריכלות
 
אשר חירָם (ז'יגמונד קֶרֶקֶש; בהונגרית: Kerekes Zsigmond;‏ 17 בדצמבר 1897, בודפשט – 26 בנובמבר 1973, א' בכסלו תשל"ד, ירושלים) היה אדריכל ומהנדס ישראלי ממוצא הונגרי. מתכנן בתי הקברות הצבאיים של מדינת ישראל ואדריכל הבית של המחלקה להנצחת החייל במשרד הביטחון.
קורות חייו

זיגמונד קרקש נולד ב-1897 בעיר בודפשט שבהונגריה למשפחה יהודית-הונגרית. למד אדריכלות בבית הספר הטכני הגבוה (Deutsche technische Hochschule) בעירו והשלים את הכשרתו כמהנדס ואדריכל בבית הספר הטכני הגבוה בברנו שבצ'כוסלובקיה בשנת 1922. לאחר שמונה שנים של עבודה במשרד אדריכלים בעיר פתח קרקש משרד עצמאי.
באותן שנים הייתה ברנו מוקד חשוב של הסגנון המודרניסטי באדריכלות, וקרקש בנה בעיר מבנים רבים. לאחר סיפוח צ'כוסלובקיה לגרמניה ב-1939 חזר עם משפחתו להונגריה, וב-24 באפריל עלה לארץ ישראל עם משפחתו והתיישב בתל אביב. בתחילת 1940 עבר לירושלים ועבד במחלקת עבודות ציבוריות של ממשלת המנדט.
בירושלים עִברת זיגמונד קרקש את שמו ל"אשר חירם"; חירם היה שמו של חרש המתכת של מקדש שלמה, ובכך ביטא קרקש את שיוכו המקצועי ואת חברותו בבונים החופשיים.
בארץ ישראל השתתף חירם באופן פעיל בתחרויות אדריכלים רבות. בהן היו תכנון חלקת חללי המאורעות בבית הקברות נחלת יצחק ובית ספר שבח בתל אביב. בשנת 1944 זכה בפרס הראשון בתחרות לבניית עיריית דמשק, תוכנית שלא יצאה לפועל.
ב-1949 השתתף חירם בתחרות של המחלקה להנצחת החייל במשרד הביטחון לעיצוב המצבה הצבאית ובתי הקברות הצבאיים בנחלת יצחק ובעפולה וזכה בה. בעקבות זאת התמנה לאדריכל הבית של המחלקה ושימש בתפקיד זה בשנים הראשונות שלאחר קום המדינה. בתוקף תפקידו תכנן מהיסוד את כלל בתי הקברות הצבאיים ומילא תפקיד מפתח בעיצוב המצבה הצבאית האחידה. כמו כן תכנן עשרות אנדרטאות ברחבי ישראל.
מספטמבר 1950 ועד פרישתו לגמלאות בדצמבר 1962 שימש חירם כאחראי על שימור מבנים ואתרים היסטוריים במחלקת העתיקות. במהלך תפקידו פיתח עניין מיוחד בבתי כנסת עתיקים, וכתב דיסרטציה בנושא, שזיכתה אותו בתואר דוקטור מאוניברסיטת וינה. בשנת 1962 פרסם את התזה בכתב העת Wiener Jahrbuchs für Kunstgeschichte ('שנתון וינה לתולדות האמנות').
בשנת 1952 הכין תוכנית (שלא בוצעה) לבניית מוזיאון לעתיקות בגבעת רם שהיה אמור להחליף את מוזיאון רוקפלר, שהיה באותה תקופה בשטח בשליטה ירדנית.
אשר חירם נפטר בשנת 1973, ונקבר בהר המנוחות בירושלים. מצבתו ומצבת אשתו (נפטרה ב-1982) פשוטות, ומונחות עליהן אבני ראש בעלות צורה זהה לזו של המצבות הצבאיות.
פרויקטים נבחרים של חירם

החלקה הצבאית בבית הקברות נחלת יצחק
בית הקברות הצבאי בעפולה
בית הקברות הצבאי בהר הרצל
האנדרטה לזכר כ"ג יורדי הסירה
אנדרטת מתנדבי היישוב במלחמת העולם השנייה
אנדרטת מגיני הרובע היהודי במלחמת השחרור
אנדרטאות לכבוד מרגמת הדוידקה בירושלים, צפת וטבריה
האנדרטה לבני רמת-גן שנפלו במלחמת העצמאות
יד הזיכרון למגיני ירושלים
אנדרטה לבני כפר ורבורג שנפלו במלחמת העצמאות
אנדרטה לנופלים על שחרור אשדוד במלחמת העצמאות
אנדרטת האוניה ארינפורה בהר הרצל
אנדרטת יד לי"ד
עמוד זיכרון המשולב כיום במוזיאון גולני
אבני זיכרון לזכר חללי צה"ל הנעדרים בגן הנעדרים
האנדרטה לזכר מגיני הרובע היהודי במלחמת השחרור
אנדרטת האונייה ארינפורה
האנדרטה לזכר כ"ג יורדי הסירה
אנדרטת הדוידקה בירושלים
אנדרטת יד לי"ד
אנדרטה לנופלים על שחרור אשדוד במלחמת העצמאות
עמוד הזיכרון במוזיאון גולני
האנדרטה לבני רמת-גן שנפלו במלחמת העצמאות
האנדרטה לבני כפר ורבורג
פרסומיו

Asher Hiram, 'Die Entwicklung der antiken Synagogen und altchristlichen Kirchenbauten im Heiligen Lande,' Wiener Jahrbuchs für Kunstgeschichte 19 (1962), 7-63.
ראו גם

ערכים על מבנים, אתרים ואנדרטאות שתכנן אשר חירם
לקריאה נוספת

מעוז עזריהו בשיתוף מנשה שני, במותם ציוו: אדריכלות בתי הקברות הצבאיים בישראל: השנים הראשונות, היחידה להנצחת החייל, אגף משפחות והנצחה, משרד הביטחון, 2013.
Obirutaris: 'Asher Hiram', Israel Exploration Journal 23 (1973), 262-263.
הערות שוליים

↑  זכרון עד לנופלים, דבר, 20 באפריל 1956
↑  ארכיון המדינה, רשימות עולים 1939 - תל אביב - עמ' 223, באתר ארכיון המדינה
1 2  ארכיון המדינה, Kerekes Zikmund, ארכיון המדינה
↑  העיצוב הסופי שאומץ למצבה הצבאית היה שונה מזה שהציע חירם בתחרות.
↑  מעטפת זכרון למשפחות השכולות, דבר, 22 באפריל 1959
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007290886305171  ISNI: 0000 0004 0275 5159  NKC: xx0320998  VIAF: 298441674   WorldCat (עם VIAF): 298441674 
שלטי זיכרון לאשר חירם ושותפו הגנן חיים גלעדי בכניסה לבית הקברות הצבאי בהר הרצל
מצבתו של אשר חירם בבית הקברות בהר המנוחות
ג'ורג' תומס רופ

| --- | --- |

 לידה:  1845 סאפוק, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  1929 (בגיל 84 בערך) 
 
ג'ורג' תומאס רופ, באנגלית: George Thomas Rope ‏ (1846–1929) היה צייר בריטי. עבודתו התמקדה בנופי הארץ ובבעלי חיים, במיוחד סוסים, והיא בולטת בנאמנותה למיקום ולדיוק הייצוג. הרבה להשתמש בצבעי שמן אך גם שרטט בעיפרון ופחם וכן צייר בצבעי מים. הוא היה אמן מובהק של מזרח סאפוק, אם כי מדי פעם התמודד עם נושאים רחוקים יותר. הוא גם היה צופה רגיש בתולדות הטבע והיה מחברם של מאמרים רבים וספר אחד בנושא.
ביוגרפיה

נולד ב-11 בפברואר 1846, בנם השני של ג'ורג' ואן רופ מבלקסהול ואורפורד, סאפוק. הוא שאף לפתח את כישוריו כאמן גרפי וחוקר טבע. לפני נישואיו של אחיו ארתור, הוא סייע בחשבונות ובניירת בחווה של אחיו, ופנה להתמסר לחלוטין לקריירה האמנותית שלו.
עבודתו הראשונה שהוצגה באקדמיה המלכותית (בשנת 1877) הייתה ציור שמן בשם ״עכברי שדה״, שנמכר ב-25 גינאה, מחיר משמעותי עבור אמן לא ידוע. משנת 1875 ואילך, הוא הציג במועדון האמנות היפה של איפסוויץ' כמעט מדי שנה עד 1915 לאחר תאריך זה, הוא הפסיק להציג אך פרסם את אוסף של מאמרי הטבע שלו שנאספו תחת הכותרת "מראות וצלילי הארץ" ב-1915. הוא המשיך להגיש מאמרים על תולדות הטבע ״דיאלקט סאפולק״, עד שנותיו האחרונות. למרות האבחנה של בריאותו חלשה, הוא חי עד גיל 83 ומת בשנת 1929 כתוצאה מתאונה.
ג'ורג' תומאס רופ היה הבכור מבין מספר אמנים משפחתיים, כולל אחותו הצעירה אלן מרי רופ, פסלת ידועה בתקופתה, ושלוש אחייניות מרגרט אגנס רופ ו-M. E. Aldrich Rope, שתיהן אמניות ויטראז' בולטות, ודורותי אן אולדריך רופ, פסלת נוספת.
ביוגרפיה > יצירות

מיצירותיו שרדו ציורי שמן, בדרך כלל סצנות כפריות ובעלי חיים, במיוחד סוסים, צבעי מים על נושאים דומים, רישומים בעיפרון ורישומים בדיו, לפעמים הומוריסטיים. הנושאים שלו היו בעלי חיים - ביתיים ובר כאחד, סצנות כפריות, עצים, נושאים שצוירו באור נמוך ובלילה. העבודות המוצגות בגלריה מקיפות מגוון מעבודותיו, אשר ממשיכה למשוך עניין של אספנים.
הערות שוליים

↑  Blaxhall's Creative Past" Appendix 1,. Blaxhall. pp.155-158
↑  Rope, G.T. (1915). Country Sights and Sounds. London: Constable
↑  "Chapter2:"The Blaxhall Artist" by Day, J.". Blaxhall's Creative Past. Blaxhall. pp.27-70
↑  "Margaret Rope stained glass". www.arthur.rope.clara.net
↑  George Thomas Rope, Wickham Market,East Anglian Traditional Art Centre". eatac.
↑  A comprehensive list of works is available at Wikimedia Commons as a pdf: List of works.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ULAN: 500103696  VIAF: 96452268   WorldCat (עם VIAF): 96452268 
פוני אפור
דמדומים בנובמבר
יהודה מגידוביץ'

| --- | --- |

 לידה:  1886 אומן, האימפריה הרוסית
 פטירה:  1961  (בגיל 75 בערך) תל אביב
 מקום קבורה:  בית העלמין קריית שאול 
 תקופת הפעילות:  1910–1961 (כ־51 שנים)
 תחום יצירה:  אדריכלות
 יצירות ידועות:  בית הכנסת הגדול
 צאצאים:  רפאל מגידו 
 מספר צאצאים:  2 
 
שלט קרמיקה מצוירת על בניין בית הכנסת מושב זקנים ברחוב אלנבי
אתר הנצחה ליהודה מגידוביץ במדרחוב נחלת בנימין
בתי יהודה מגידוביץ באתר ההנצחה במדרחוב נחלת בנימין
יהודה מַגִּידוביץ (ברוסית: Иегуда Магидович;‏ ט"ו בשבט תרמ"ו, 21 בינואר 1886 – י"ט בטבת תשכ"א, 5 בינואר 1961) היה אדריכל ומהנדס העיר תל אביב הראשון.
קורות חיים

יהודה מגידוביץ נולד בשנת 1886 בעיר אוּמן שבפלך קייב, בדרום–מערב האימפריה הרוסית (אוקראינה), לבנימין צבי, כובען, ולרחל, עקרת בית. התחנך ב"חדר". את הכשרתו המקצועית קיבל בבית הספר לאמנות באודסה (1903–1910). תקופת לימודיו התארכה בעקבות הפרעות התכופות שהתרחשו באותה העת והמהפכות הפוליטיות ברוסיה.
ב-1911 נישא לעטיל לבית פוגל ולזוג נולדו שני בנים, רפאל מגידו ואבשלום מגידוביץ.
עד לעלייתו ארצה עבד מגידוביץ במספר משרדי אדריכלים וקבלנים ברוסיה. בשנת 1919 עלה ארצה עם משפחתו באוניה "רוסלאן" (שבהּ עלו עוד מספר אישים ידועים), והתיישב בתל אביב. הוא התגורר ברח' מוהליבר 23 בבית שאותו תכנן בעצמו ואשר בו גר מ-1922 ועד מותו. הוא התמנה לשמש כמהנדס העיר הראשון של תל אביב הקטנה, תפקיד שבו כיהן בין השנים 1920–1923, וכן היה חבר ועדת בניין ערים הראשונה בעיר.
בנו של מגידוביץ, המהנדס רפאל מגידו, התיישב בנחלה שרכש האב ברמת גן וכיהן בתפקיד מהנדס המועצה המקומית בין השנים 1937–1950. בשנים 1939–1940, בזמן שהשתלם בארצות הברית, החליף אותו אביו בתפקיד זה.
מגידוביץ עסק במקצועו עד שנת 1954, שאז לקה בשבץ. נפטר בתל אביב בחורף 1961 בגיל 75 ונקבר בבית העלמין קריית שאול. הותיר אחריו בנים וצאצאים. בית המשפחה ברח' מוהליבר, שלא היה ברשימת השימור העירונית, נהרס ב-2016 ועל חורבותיו נבנה בית מגורים מודרני.
בשנת 1993 ערך האדריכל גלעד דובשני ספר מקיף, פרי מחקר רחב היקף על פועלו של מגידוביץ ועל תרומתו לעיר תל אביב ולענף הבנייה בארץ. ב-2019 הוקם לזכרו אתר הנצחה במדרחוב נחלת בנימין.