stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תנועת מאבק סוציאליסטי
הערות שוליים

↑  אורן פרסיקו, "מחסום הפחד השתחרר", באתר העין השביעית, 30 בדצמבר 2012
1 2  שחר בן-חורין, בחירות 2013: בחירות לקראת גזירות, אתר המאבק‏, 9 בנובמבר 2012
↑  עצרת מחאה בחיפה – תנועת מאבק סוציאליסטי, YouTube‏, 13 באוגוסט 2011
↑  סיון כהן, הדובר הבולט של מחאת הדיור – ילד בן 13, חדשות10‏, 19 ביולי 2011
↑  בועז פיילר, פטריוט, מהפכן, בן 13. צפו בילד של מחאת הדיור, באתר ynet, 18 ביולי 2011
↑  בן מיטלמן, הכירו: בן נוער ישראלי-סוציאליסט, חדשות 2‏, 4 באוגוסט 2011
↑  שחר בן-חורין, "שוויון בנטל": במקום בטייקונים נלחמים בעניים, J14‏, 1 באוגוסט 2012
↑  אביבה יובל, משמרת תמיכה בשביתה כללית מול בית ההסתדרות, J14‏, 12 במאי 2013
↑  אריאל נורה כהן, מאות בהפגנת מחאה בירושלים: "התקציב ברברי, עלינו להילחם ביחד", J14‏, 19 במאי 2013
↑  ראיון עם יו״ר ועד עיתונאי הארץ, YouTube,‏ 4 באוקטובר 2012
↑  אריאל גוטליב ושי גלי, המשבר בעיתונות: להתארגן להצלת הענף, אתר המאבק, 1 בנובמבר 2012
↑  אורן מג'ר, שפיר: אמרו שאתמודד בהסתדרות? אני גם רצה לנשיאות הירח, באתר TheMarker‏, 2 בפברואר 2012
↑  יאשה מארמר, הבחירות בהסתדרות: איך לנצח את השיטה?, אתר המאבק, 20 במאי 2012
↑  טל ליטמן, מפגינים מחוץ לבניין ההסתדרות: "חברות קבלן זה פשע מאורגן", באתר כלכליסט, 8 בפברואר 2012
↑  איך איבדו העובדים הסוציאליים את המומנטום, באתר הארץ, 25 במרץ 2011
↑  עו"ס סוהיר דקסה-חלבי ועו"ס נעמה לוין, איך נשנה את איגוד העו"ס, אתר המאבק, 22 בינואר 2013
↑  נמרוד בוסו‏, סטודנטים: מכון וייצמן מנצל את המאבטחים, באתר וואלה, 7 בנובמבר 2006
↑  יובל גורן, חיזוק מפתיע לאדרעי: עובדי הרכבת הבריטית, nrg‏, 23 בפברואר 2012
↑  גלובס עזרי עמרם, ‏שר התחבורה: "אם יימשכו השביתות נסגור הרכבת", באתר ‏מאקו‏, 4 במרץ 2012
↑  שי גלי, עובדי רכבת ישראל בקרב בלימה, אתר המאבק‏, 15 ביולי 2012
↑  יאשה מארמר ושחר בן-חורין, עיר לכולנו – רק אלטרנטיבה פוליטית תשיג את השינוי, אתר המאבק‏, 1 בנובמבר 2008
↑  עידן בן-ארי, לא אשמות, לא מתביישות – צעדת השרמוטות 2013, הטלוויזיה החברתית‏, 5 באפריל 2013
↑  יערה ליברמן־כליף, מחסלות את תרבות האונס, משנות את החברה, אתר המאבק‏, 1 באפריל 2013
↑  ירון קלנר, מחאה משולשת, מגזין הזיקית‏, 11 ביוני 2010
פוסטר שהפיצה תנועת מאבק סוציאליסטי בקריאה להלאמת משאבי הגז, פברואר 2011
מודו

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  דב מורן 
 תקופת הפעילות:  1 בינואר 2007 – הווה (18 שנים) 
 מיקום המטה:  כפר סבא 
 ענפי תעשייה:  טלקומוניקציה 
  
 www.modumobile.com
 
ערך זה עוסק בחברת חומרה ישראלית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
סמליל modu T, המכשיר האחרון של מודו
המודו הראשון
מודו (Modu) הייתה חברת חומרה ישראלית שפיתחה טלפון סלולרי הנושא את שמה.
היסטוריה

החברה הוקמה ב-2007 על ידי דב מורן, ועל שמו כונתה "מורן דובי", ופיתחה טלפון סלולרי קטן ומודולרי שמתאפיין בפרסונליזציה של החומרה. הקונספט של המכשיר היה שימוש ב"חליפות" (Jackets) להרכבת הטלפון והרחבת יכולותיו. דגם הטלפון "מודו T" טלפון מדור 3.5 בעל מסך מגע נמכר בהודו. הוא היה הסלולרי הקטן בעולם. עם פרוץ המשבר הכלכלי העולמי בשנת 2008 נתקלה החברה בקשיים לאחר שנכשלה בגיוס כסף מקרנות הון-סיכון וגופי השקעה אחרים. החברה עוד ניסתה לגייס כספים בבורסת תל אביב בהנפקה, אך כשלה גם בכך. בשלהי 2010 פיטרה החברה, שעד אז צברה חוב של 123.5 מיליון דולר למשקיעים ובעלי המניות, את כל 130 עובדי החברה והיא נסגרה. בדצמבר 2010 מונה לה כונס נכסים. במאי 2011 נמכרו כל הפטנטים של חברת מודו לגוגל ב-17 מיליון ש"ח - פחות מ-5 מיליון דולר. כ-120 מיליון דולר של המשקיעים ובעלי המניות אבדו.
הערות שוליים

↑  תחקיר: איך דב מורן שרף 120 מיליון דולר על פרויקט חסר סיכוי?, כתבה באתר nrg, מאת רותם סלע, 27 בינואר 2012
ישראל באולימפיאדת לונדון (2012)

אולימפיאדת לונדון (2012) הייתה האולימפיאדה ה-15 שבה השתתפה ישראל, מאז החלה את השתתפותה במשחקים האולימפיים באולימפיאדת הלסינקי (1952). המשלחת כללה 37 ספורטאים שהתחרו ב-8 ענפים. לאחר חמש אולימפיאדות רצופות שבהן זכתה ישראל לפחות במדליה אחת, לא הצליחה המשלחת הישראלית לזכות במדליה, וההישגים הטובים ביותר היו מקום שישי - מיקום השיא הנמוך ביותר בשבע האולימפיאדות האחרונות. עם זאת נרשמו 8 עליות של ספורטאים ישראלים לגמר (או ספורטאים שדורגו עד מקום 8).
הרכב המשלחת הישראלית

המשלחת כללה 37 ספורטאים (השלישית בגודלה בכל הזמנים) שהתחרו ב-8 ענפים. בפעם הראשונה היה במשלחת נציג מענף הבדמינטון. לעומת זאת, נעדרו מהמשלחת ללונדון 3 ענפים שהיו באולימפיאדה הקודמת: סייף, לאחר 5 פעמים ברציפות, קאנו/קיאק, לאחר 4 פעמים רצופות, וטקוונדו לאחר פעמיים ברציפות.
| ענף | גברים | נשים | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- |
| אתלטיקה | 2 | 1 | 3 |
| בדמינטון | 1 | - | 1 |
| ג'ודו | 4 | 1 | 5 |
| התעמלות | 2 | 8 | 10 |
| טניס | 2 | 1 | 3 |
| קליעה | 1 | - | 1 |
| שחייה | 4 | 3 | 7 |
| שיט | 3 | 4 | 7 |
| סה"כ | 19 | 18 | 37 |
ההישגים הבולטים

למרות הכישלון בהשגת מדליות, היו לא מעט הישגים טובים. נרשמו שמונה עליות לגמרים (או דירוג עד מקום 8), מחציתן בענף ההתעמלות. זהו מספר הגמרים השני בטיבו (אחרי סידני 2000). בכמה ענפים נקבעו הישגי שיא בהיסטוריה האולימפית.
אלכס שטילוב - התעמלות מכשירים, קרקע - מקום שישי בגמר. הישג שיא של מתעמל ישראלי.
לי קורזיץ - שייט, גלשן דגם ניל פרייד - מקום שישי. הישג שיא בגלשן לנשים.
יעקב טומרקין - שחייה, 200 מטר גב - מקום שביעי בגמר. הישג שיא של שחיין ישראלי.
נטע ריבקין - התעמלות אומנותית, קרב רב אישי - מקום שביעי בגמר. הישג שיא של מתעמלת ישראלית בקרב רב.
אליס שלזינגר - ג'ודו, עד 63 ק"ג - מקום שביעי.
אנדי רם ויוני ארליך - טניס, זוגות גברים - רבע גמר (מקום 5–8). הישוו את הישג השיא של טניסאים ישראלים.
נבחרת ישראל - התעמלות אמנותית, קרב רב קבוצתי - מקום שמיני בגמר.
סרגיי ריכטר - קליעה, רובה אוויר 10 מ' - מקום תשיעי. ההישג השני בטיבו של קלע ישראלי באולימפיאדות.
גל נבו - שחייה, 400 מטר מעורב אישי ו-200 מטר מעורב אישי - שניהם מקום עשירי. ההישג הרביעי בטיבו של שחיין ישראלי. ארבע פעמים (יחד עם 2008) בין 13 הראשונים.
אלכס שטילוב - התעמלות מכשירים, קרב רב - מקום 12 בגמר. ההישג הטוב ביותר של מתעמל ישראלי בקרב רב.
עמית עברי - שחייה, 200 מטר מעורב אישי - מקום 13 בחצי גמר. ההישג הטוב ביותר של שחיינית ישראלית.
תוצאות > אתלטיקה

| שם | מקצוע | שלב | תוצאה | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ג'יליאן שוורץ | קפיצה במוט | מוקדמות | 4.40 מטר | 18 |
| שם | מקצוע | שלב | תוצאה | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| זוהר זימרו | ריצת מרתון |  | 2:34:59 שעות | 81 |
| דונלד סנפורד | ריצת 400 מטר | מוקדמות | 45.71 שניות | 26 |
תוצאות > בדמינטון

| שם | מקצוע | שלב | יריב | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מישה זילברמן | יחידים | מוקדמות | דנמרק יאן יורגנסן | הפסד 0–2 (21-13, 21-12) |
| מישה זילברמן | יחידים | מוקדמות | סינגפור דרק וונג | הפסד 0–2 (21-9, 21-15) |
תוצאות > ג'ודו

| שם | מקצוע | שלב | יריב/ה | תוצאה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| טומי ארשנסקי | גברים עד 60 ק"ג | סיבוב שני | הולנד ירון מורן | ניצחון (בהחלטת השופטים) | העפיל אוטומטית לסיבוב השני |
| טומי ארשנסקי | גברים עד 60 ק"ג | שמינית הגמר | יפן הירואקי היראוקה | הפסד (ואזארי ו-2 יוקו) |  |
| גולן פולק | גברים עד 66 ק"ג | סיבוב ראשון | צרפת דוד לרוס | הפסד (יוקו) |  |
| סוסו פללשווילי | גברים עד 73 ק"ג | סיבוב שני | טורקיה סזר הויסוז | ניצחון (ואזארי) | העפיל אוטומטית לסיבוב השני |
| סוסו פללשווילי | גברים עד 73 ק"ג | שמינית גמר | יפן ריקי נקאיה | הפסד (איפון ויוקו) |  |
| אליס שלזינגר | נשים עד 63 ק"ג | שמינית גמר | אוסטריה הילדה דרקסלר | ניצחון (יוקו) | העפילה אוטומטית לשמינית הגמר |
| אליס שלזינגר | נשים עד 63 ק"ג | רבע גמר | סלובניה אורשקה ז'ולניר | הפסד (איפון) |  |
| אליס שלזינגר | נשים עד 63 ק"ג | בית הניחומים | צרפת ז'בריז אמאן | הפסד (יוקו) | דורגה במקום השביעי |
| אריק זאבי | גברים עד 100 ק"ג | סיבוב ראשון | גרמניה דימיטרי פיטרס | הפסד (איפון) |  |
תוצאות > התעמלות > התעמלות אמנותית

| שם | מקצוע | שלב | תרגיל | ניקוד | מקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נטע ריבקין | קרב רב ליחידות | מוקדמות | כדור | 26.200 | 18 |  |
| נטע ריבקין | קרב רב ליחידות | מוקדמות | חישוק | 27.450 | 7 |  |
| נטע ריבקין | קרב רב ליחידות | מוקדמות | אלות | 27.525 | 7 |  |
| נטע ריבקין | קרב רב ליחידות | מוקדמות | סרט | 27.725 | 6 |  |
| נטע ריבקין | קרב רב ליחידות | מוקדמות | סה"כ | 108.900 | 9 | עלתה לגמר |
| נטע ריבקין | קרב רב ליחידות | גמר | כדור | 26.850 | 9 |  |
| נטע ריבקין | קרב רב ליחידות | גמר | חישוק | 27.350 | 9 |  |
| נטע ריבקין | קרב רב ליחידות | גמר | אלות | 27.800 | 3 |  |
| נטע ריבקין | קרב רב ליחידות | גמר | סרט | 27.000 | 6 |  |
| נטע ריבקין | קרב רב ליחידות | גמר | סה"כ | 109.000 | 7 | הישג שיא למתעמלת ישראלית בקרב רב בזמנו |
| נבחרת ישראל   מורן בוזובסקי   פולינה זקלוז'ני   מרינה שולץ   נועה פלצ'י   אליאורה זולקובסקי   ויקטוריה קושל  | קרב רב לקבוצות | מוקדמות | כדורים | 26.500 | 8 |  |
| נבחרת ישראל   מורן בוזובסקי   פולינה זקלוז'ני   מרינה שולץ   נועה פלצ'י   אליאורה זולקובסקי   ויקטוריה קושל  | קרב רב לקבוצות | מוקדמות | סרטים וחישוקים | 26.600 | 7 |  |
| נבחרת ישראל   מורן בוזובסקי   פולינה זקלוז'ני   מרינה שולץ   נועה פלצ'י   אליאורה זולקובסקי   ויקטוריה קושל  | קרב רב לקבוצות | מוקדמות | סה"כ | 53.100 | 7 | עלו לגמר |
| נבחרת ישראל   מורן בוזובסקי   פולינה זקלוז'ני   מרינה שולץ   נועה פלצ'י   אליאורה זולקובסקי   ויקטוריה קושל  | קרב רב לקבוצות | גמר | כדורים | 26.725 | 8 |  |
| נבחרת ישראל   מורן בוזובסקי   פולינה זקלוז'ני   מרינה שולץ   נועה פלצ'י   אליאורה זולקובסקי   ויקטוריה קושל  | קרב רב לקבוצות | גמר | סרטים וחישוקים | 26.675 | 8 |  |
| נבחרת ישראל   מורן בוזובסקי   פולינה זקלוז'ני   מרינה שולץ   נועה פלצ'י   אליאורה זולקובסקי   ויקטוריה קושל  | קרב רב לקבוצות | גמר | סה"כ | 53.400 | 8 |  |
תוצאות > התעמלות > התעמלות מכשירים

| שם | שלב | מקצוע | מכשיר | ניקוד | מקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פליקס אהרונוביץ' | מוקדמות | קרקע | קרקע | 14.033 נק' | 51 |  |
| פליקס אהרונוביץ' | מוקדמות | סוס סמוכות | סוס סמוכות | 13.433 נק' | 44 |  |
| פליקס אהרונוביץ' | מוקדמות | טבעות | טבעות | 14.100 נק' | 51 |  |
| פליקס אהרונוביץ' | מוקדמות | קפיצות | קפיצות | 13.900 נק' | 68 |  |
| פליקס אהרונוביץ' | מוקדמות | מקבילים | מקבילים | 14.233 נק' | 48 |  |
| פליקס אהרונוביץ' | מוקדמות | מתח | מתח | 13.500 נק' | 56 |  |
| פליקס אהרונוביץ' | מוקדמות | קרב רב (סה"כ) | קרב רב (סה"כ) | 83.199 נק' | 32 |  |
| אלכס שטילוב | מוקדמות | קרקע | קרקע | 15.633 נק' | 4 | העפיל לגמר |
| אלכס שטילוב | מוקדמות | סוס סמוכות | סוס סמוכות | 14.133 נק' | 27 |  |
| אלכס שטילוב | מוקדמות | טבעות | טבעות | 14.033 נק' | 55 |  |
| אלכס שטילוב | מוקדמות | קפיצות | קפיצות | 15.533 נק' | 37 |  |
| אלכס שטילוב | מוקדמות | מקבילים | מקבילים | 14.700 נק' | 31 |  |
| אלכס שטילוב | מוקדמות | מתח | מתח | 15.000 נק' | 12 |  |
| אלכס שטילוב | מוקדמות | קרב רב (סה"כ) | קרב רב (סה"כ) | 89.032 נק' | 12 | העפיל לגמר |
| אלכס שטילוב | גמר | קרב רב | קרקע | 15.600 נק' | 1 |  |
| אלכס שטילוב | גמר | קרב רב | סוס סמוכות | 14.266 נק' | 9 |  |
| אלכס שטילוב | גמר | קרב רב | טבעות | 14.200 נק' | 18 |  |
| אלכס שטילוב | גמר | קרב רב | קפיצות | 15.133 נק' | 18 |  |
| אלכס שטילוב | גמר | קרב רב | מקבילים | 14.400 נק' | 21 |  |
| אלכס שטילוב | גמר | קרב רב | מתח | 14.833 נק' | 10 |  |
| אלכס שטילוב | גמר | קרב רב | סה"כ | 88.432 נק' | 12 | מיקום שיא של מתעמל ישראלי בקרב רב. |
| אלכס שטילוב | גמר | קרקע | קרקע | 15.333 נק' | 6 | מיקום שיא של מתעמל ישראלי בזמנו. |
| שם | שלב | מכשיר | ניקוד | מקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ולריה מקסיוטה | מוקדמות | קפיצות | 12.800 נק' | 16 |  |
| ולריה מקסיוטה | מוקדמות | מקבילים מדורגים | 9.433 נק' | 78 |  |
| ולריה מקסיוטה | מוקדמות | קורה | 10.533 נק' | 82 |  |
| ולריה מקסיוטה | מוקדמות | קרקע | 12.933 נק' | 59 |  |
| ולריה מקסיוטה | מוקדמות | קרב רב (סה"כ) | 45.699 נק' | 59 |  |
תוצאות > טניס

| שם | מקצוע | שלב | יריבה/ים | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שחר פאר | יחידות | סיבוב ראשון | רוסיה מריה שראפובה | הפסד (6:2 6:0) |
| אנדי רם ויוני ארליך | זוגות גברים | סיבוב ראשון | ספרד מרסל גרנולרס ומארק לופס | ניצחון (6:7 6:7) |
| אנדי רם ויוני ארליך | זוגות גברים | שמינית גמר | שווייץ רוג'ר פדרר וסטאניסלאס ואוורינקה | ניצחון (6:1 6:7 3:6) |
| אנדי רם ויוני ארליך | זוגות גברים | רבע גמר | ארצות הברית בוב ומייק בריאן | הפסד (7:6 7:6) |
תוצאות > קליעה

| שם | מקצוע | שלב | תוצאה | מקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| סרגיי ריכטר | רובה אוויר עמידה 10 מטר | מוקדמות | 595 | 9 | ההישג השני בטיבו לקלע ישראלי באולימפיאדות |
| סרגיי ריכטר | רובה שכיבה 50 מטר | מוקדמות | 587 | 44 |  |
תוצאות > שחייה

| שם | מקצוע | שלב | תוצאה | מקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גל נבו | 400 מטר מעורב | מוקדמות | 4:14.77 דקות | 10 | במשחה זה אין חצי גמר |
| גל נבו | 200 מטר פרפר | מוקדמות | 1:59.98 דקות | 32 |  |
| גל נבו | 200 מטר מעורב | מוקדמות | 1:59.56 דקות | 12 |  |
| גל נבו | 200 מטר מעורב | חצי גמר | 1:59.17 דקות | 10 |  |
| יעקב טומרקין | 100 מטר גב | מוקדמות | 54.91 שניות | 24 |  |
| יעקב טומרקין | 200 מטר גב | מוקדמות | 1:57.33 דקות | 8 | שיא ישראלי |
| יעקב טומרקין | 200 מטר גב | חצי גמר | 1:57.33 דקות | 8 | השוואת שיא ישראלי |
| יעקב טומרקין | 200 מטר גב | גמר | 1:57.62 דקות | 7 | מיקום שיא של שחיין ישראלי |
| נמרוד שפירא בר אור | 200 מטר חופשי | מוקדמות | 1:48.60 דקות | 21 |  |
| אמרי גניאל | 100 מטר חזה | מוקדמות | 1:02.07 דקות | 32 |  |
יהונתן קופלב אשר קבע קריטריון מלא למשחקים בלונדון נאלץ לבטל את השתתפותו בעקבות ניתוח להסרת התוספתן אותו עבר כשבועיים לפני האולימפיאדה.
| שם | מקצוע | שלב | תוצאה | מקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| עמית עברי | 100 מטר פרפר | מוקדמות | 58.78 שניות | 18 |  |
| עמית עברי | 200 מטר מעורב | מוקדמות | 2:13.29 דקות | 12 | שיא ישראלי |
| עמית עברי | 200 מטר מעורב | חצי גמר | 2:13.31 דקות | 13 | מיקום שיא של שחיינית ישראלית |
תוצאות > שחייה > שחייה צורנית

| שם | מקצוע | שלב | תרגיל | תוצאה | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אנסטסיה גלושקוב ואינה יופה | דואט | מוקדמות | טכני | 83.4 | 17 |
| אנסטסיה גלושקוב ואינה יופה | דואט | מוקדמות | חופשי | 83.52 | 18 |
| אנסטסיה גלושקוב ואינה יופה | דואט | מוקדמות | סה"כ | 166.92 | 17 |
תוצאות > שיט

| שם | מקצוע | שיוט> 1 | שיוט> 2 | שיוט> 3 | שיוט> 4 | שיוט> 5 | שיוט> 6 | שיוט> 7 | שיוט> 8 | שיוט> 9 | שיוט> 10 | שיוט> מדליות | ניקוד שלילי | מקום סופי | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ורד בוסקילה וגיל כהן | דגם 470 נשים | 3 | נפסלו (21) | 10 | 19 | 4 | 14 | 12 | 16 | 12 | 17 | לא העפילו | 105 | 15 |  |
| גידי קליגר וערן סלע | דגם 470 גברים | 17 | 11 | 17 | 11 | 2 | 15 | 5 | 12 | נפסלו (28) | 23 | לא העפילו | 112 | 15 |  |
| לי קורזיץ | גלשן מדגם "ניל פרייד" נשים | 1 | 3 | 7 | 2 | 2 | (11) | 2 | 1 | 9 | 11 | 9 | 56 | 6 | דורגה במקום השני לפני שיוט המדליות |
| נופר אדלמן | דגם לייזר רדיאל נשים | 33 | 33 | 33 | (34) | 29 | 3 | 34 | 28 | 18 | 26 | לא העפילה | 237 | 30 |  |
| שחר צוברי | גלשן מדגם "ניל פרייד" גברים | 12 | 8 | 17 | 10 | נפסל (39) | 12 | 35 | 34 | 26 | 1 | לא העפיל | 155 | 19 |  |
הערות:
המספר בסוגריים הוא השיוט הגרוע ביותר שלא נחשב בניקוד הכללי
בשיוט המדליות מספר הנקודות השליליות מוכפל פי שניים
תהליך אישור המשלחת על ידי הוועד האולימפי

בדומה לאולימפיאדות הקודמות, גם הפעם הוועד האולימפי בישראל הציב קריטריונים מפורטים משלו כדי לשמור על רמה גבוהה של מתחרים. הספורטאים נדרשו לעבור קריטריונים אלה בנוסף לקריטריון הבינלאומי שנקבע על ידי פדרציית הספורט הבינלאומית. הקלה מסוימת ניתנה לספורטאים צעירים.
ב-12 ביוני 2012 המליצה מנהלת הספורט ההישגי לצרף למשלחת את אמרי גניאל, סוסו פללשווילי וגולן פולק, אף על פי שלא השיגו את הקריטריון הישראלי. פללשווילי קיבל את ההמלצה בזכות מדליית הארד בה זכה באליפות אירופה. גניאל ופולק הומלצו כספורטאים צעירים. המנהלת דחתה את ההכרעה בבקשותיהם של טומי ארשנסקי, גיא מצקין ויובל בוצר לדיון נוסף שהיה אמור להתקיים ב-1 ביולי.
ב-24 ביוני אישרה מליאת הוועד האולימפי את הרכב המשלחת, שמנתה אז 36 ספורטאים, כאשר היא משאירה מקום לאתלט צעיר נוסף רק אם דמיטרי קרויטר או אנסטסיה מוצ'קייב ישיגו תוצאה טובה מספיק באליפות אירופה. שניהם נכשלו במשימה. בכך דחתה המליאה את מועמדותם של ארשנסקי ומצקין. באותה ישיבה נקבע גם שחר צוברי, בעל מדליית הארד באולימפיאדת בייג'ינג (2008), כנושא הדגל במצעד המשלחות.
ב-3 וב-5 ביולי דן בית הדין העליון בערעוריהם של ספורטאים שלא אושרו על ידי הוועד האולימפי. ב-6 ביולי החליט בית הדין לקבל את ערעורו של טומי ארשנסקי והוא צורף למשלחת, אך דחה את ערעורו של מצקין.
כמו כן הוחלט לצרף את דונלד סנפורד, בטענה שהמקום הרביעי באליפות אירופה הוא הישג יוצא דופן.
השחיין יונתן קופלב נאלץ לפרוש מהמשלחת לאחר שעבר ניתוח להסרת התוספתן כשבועיים לפני פתיחת האולימפיאדה.
המועמדים שהשיגו קריטריון בינלאומי בלבד, ולא אושרו על ידי הוועד האולימפי:
אתלטיקה: מעיין פורמן - קפיצה לגובה נשים
קשתות: גיא מצקין - יחידים
שחייה: תום קרמר - 200 מטר פרפר גברים
שייט: יובל בוצר - דגם לייזר גברים
השתתפות ספורטאים ישראלים באולימפיאדות

הג'ודוקא אריק זאבי היה הישראלי השלישי בהיסטוריה שהשתתף בפעם הרביעית, אחרי יואל סלע וגיא סטריק.
הופעה אולימפית שלישית רשמו ורד בוסקילה, גידי קליגר, אנסטסיה גלושקוב, אינה יופה, יוני ארליך ואנדי רם.
הופעה שנייה נרשמה לזכותם של אליס שלזינגר, נטע ריבקין, אלכס שטילוב, שחר פאר, גל נבו, לי קורזיץ, שחר צוברי, נופר אדלמן ונמרוד שפירא בר אור.
מישה זילברמן היה הספורטאי הראשון מישראל שהשתתף בבדמינטון.
טומי ארשנסקי, שהיה הספורטאי הראשון שנכנס לתחרות, הוא הספורטאי האולימפי ה-300 בתולדות הספורט הישראלי.
הפרסים לזוכים במדליות

הוועד האולימפי בישראל קבע פרס כספי לזוכי המדליות המייצגים את ישראל. כל זוכה במדליית זהב יקבל פרס של מיליון שקלים. הזוכים במדליות כסף יקבלו 400 אלף שקלים, זכייה במדליית ארד תהיה שווה 250 אלף שקלים, ומקום רביעי יזכה ב-30 אלף שקלים. נוסף לכך, מאמן של ספורטאי שיחזור לישראל עם מדליית זהב, יזכה למענק של 250 אלף שקלים, כשהאגודה אליה הוא ישתייך תקבל 150 אלף שקלים.
דקת הדומייה

אולימפיאדת לונדון 2012 נערכה במשלחת הישראלית בסימן 40 שנה לטבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן 1972. ממשלת ישראל ושרת התרבות והספורט לימור לבנת, הפעילו לחץ כבד על הוועד האולימפי הבינלאומי לציין 40 שנה לטבח בדקת דומייה. לקריאה זו הצטרפו נשיא ארצות הברית ברק אובמה, הקנצלרית של גרמניה, אנגלה מרקל ומדינאים נוספים ברחבי העולם. למרות הלחץ, סירב ז'ק רוג, ראש הוועד האולימפי לאפשר דקת דומייה או להזכיר את הטבח. בטקס הפתיחה צעדו חברי המשלחת עם מטפחות שחורות לציון הטבח. לימור לבנת, שנכחה בטקס, עמדה דקת דומייה והרכינה ראשה בעת נאומו של ראש הוועד האולימפי. בתקופת האולימפיאדה ערכה שגרירות ישראל בלונדון טקס אזכרה לחללים, שבו נכחו ראש ממשלת בריטניה דייוויד קמרון וראש עירית לונדון.
קמע

בנובמבר 2011 הודיע הוועד האולימפי בישראל על כוונתו לבחור לראשונה קמע למשלחת הישראלית למשחקים האולימפיים. בבחירות, שהיו פתוחות לציבור ונערכו באמצעות האינטרנט, נבחרה דמות של צבר הנקרא "שפיציק". עם זאת השימוש בדמות זו נאסר על ידי בית המשפט בעקבות תביעה שהגישה הטלוויזיה החינוכית בשל הדמיון בין שפיציק לקישקשתא וטענתה להפרת זכויות יוצרים. בעקבות זאת בחר הוועד האולימפי בתינוק של במבה לשמש כקמע, אולם ביקורת תקשורתית גדולה כנגד השימוש בסמל מסחרי גרמה לוועד האולימפי לחזור בו לאחר יום אחד בלבד. למרות זאת החליטה חברת אסם לתרום לוועד האולימפי את 100 אלף השקלים שהייתה צריכה לשלם תמורת הבחירה בתינוק לקמע המשלחת.
ראו גם

ישראל במשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012)
הערות שוליים

↑  http://www.mako.co.il/Sports-olimpics2012/articles/Article-6daeb1afa610931017.htm&sCh=3d385dd2dd5d4110&pId=565984153
↑  דני בורשבסקי‏, פלאלישווילי, פולק וגניאל יצטרפו למשלחת ללונדון 2012, באתר וואלה, 12 ביוני 2012
↑  דני בורשבסקי‏, שחר צוברי ישא את דגל ישראל בלונדון, באתר וואלה, 24 ביוני 2012
↑  קלינטון דורשת: דקת דומיה בטקס הפתיחה, מעריב, 26 ביולי 2012
↑  בוחרים קמע למשלחת האולימפית של ישראל ללונדון 2012, 4 בדצמבר 2011
↑  דניאל רוט, ‏אסם והוועד האולימפי ויתרו על התינוק, באתר ערוץ הספורט, 13 במרץ 2012
| ישראל במשחקים האולימפיים |
| --- | --- | --- |
| משחקי הקיץ | הלסינקי (1952) • מלבורן (1956) • רומא (1960) • טוקיו (1964) • מקסיקו סיטי (1968) • מינכן (1972) • מונטריאול (1976) • לוס אנג'לס (1984) • סיאול (1988) • ברצלונה (1992) • אטלנטה (1996) • סידני (2000) • אתונה (2004) • בייג'ינג (2008) • לונדון (2012) • ריו דה ז'ניירו (2016) • טוקיו (2020) • פריז (2024) |  |
| משחקי החורף | לילהאמר (1994) • נאגנו (1998) • סולט לייק סיטי (2002) • טורינו (2006) • ונקובר (2010) • סוצ'י (2014) • פיונגצ'אנג (2018) • בייג'ינג (2022) |  |
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת לונדון (2012)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | זוהר זימרו • דונלד סנפורד • ג'יליאן שוורץ |  |
|  בדמינטון | מישה זילברמן |  |
|  ג'ודו | טומי ארשנסקי • אריק זאבי • גולן פולק • סוסו פללשווילי • אליס שלזינגר |  |
|  התעמלות אמנותית | נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (מורן בוזובסקי, אליאורה זולקובסקי, פולינה זקלוז'ני, נועה פלצ'י, ויקטוריה קושל, מרינה שולץ) • נטע ריבקין |  |
|  התעמלות מכשירים | פליקס אהרונוביץ' • ולריה מקסיוטה • אלכס שטילוב |  |
|  טניס | יוני ארליך • שחר פאר • אנדי רם |  |
|  קליעה | סרגיי ריכטר |  |
|  שחייה | אמרי גניאל • יעקב טומרקין • גל נבו • עמית עברי • נמרוד שפירא בר אור |  |
|  שחייה אמנותית | אנסטסיה גלושקוב • אינה יופה |  |
|  שיט | נופר אדלמן • ורד בוסקילה • גיל כהן • ערן סלע • שחר צוברי • לי קורזיץ • גידי קליגר |  |
ועדת צמח

ועדת צמח הוא כינויה של הוועדה הבינמשרדית לבחינת מדיניות הממשלה בנושא משק הגז הטבעי בישראל, אשר מונתה באוקטובר 2011 על ידי ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו ושר האנרגיה והמים, עוזי לנדאו. הוועדה, שבראשה עמד שאול צמח, מנכ"ל משרד האנרגיה והמים, הגישה את המלצותיה באוגוסט 2012. ביוני 2013 החליטה הממשלה לקבל את עיקרי ההמלצות של הוועדה לפי החלטת הממשלה 442.
הרקע להקמת הוועדה

בעקבות גילוי של מאגרי גז טבעי גדולים בים, מול חופי ישראל (כדוגמת מאגרי תמר ולוויתן), עלה הצורך לבחון ולהגדיר את מדיניות הממשלה בכל הנוגע לפיתוח עתידי של משק הגז הטבעי בישראל, ועל כן הוקמה הוועדה. אחד היעדים המרכזיים של הוועדה היה להגדיר את המדיניות הרצויה לשמירת עתודות לאספקת התצרוכת המקומית, אל מול האפשרות לייצוא הגז.
הרקע להקמת הוועדה > חברי הוועדה

שאול צמח - מנכ"ל משרד האנרגיה והמים
פרופ' יוג'ין קנדל – ראש המועצה הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה
גל הרשקוביץ – הממונה על התקציבים במשרד האוצר
פרופ' דייוויד גילה - הממונה על ההגבלים העסקיים
עו"ד אלונה שפר-קארו – מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה
אבריאל בר יוסף – המשנה לראש המטה לביטחון לאומי
פיני אביבי – המשנה למנכ"ל לעניינים מולטילטראליים ואסטרטגיים במשרד החוץ
עו"ד אבי ליכט – המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקאלי)
מסקנות הוועדה

הוועדה קבעה את היקף הגז שיש להבטיח למשק המקומי במטרה שיספיק ל-25 שנה, וכתוצאה מכך הגבילה את הייצוא בכך שלשימוש מקומי, מ-2013 והלאה, יושארו כ-540 BCM. הוועדה קבעה שהייצוא נחוץ לצורך עידוד היזמים לחפש מאגרי גז חדשים ולפתח את המאגרים שנמצאו. בנוסף נטען שאימוץ המסקנות יגביר את התחרות על אספקת הגז לצרכנים ויגבר ביטחון האספקה עקב ריבוי המקורות. שיקול נוסף של הוועדה היה היחס בין התועלת של המדינה ברווח מהמסים המוטלים על הייצוא לעומת מחיר הגז מעבר לתקופה שנקבעה, תוך הערכת אפיקי השקעה אחרים להכנסות המדינה ממסים בהווה לעומת רווחים עתידיים וייבוא גז בעתיד במידת הצורך.
תוצאות

ביוני 2013 החליטה הממשלה בהחלטה 442 לקבל את עיקרי ההמלצות של הוועדה. מתנגדים להחלטה הגישו עתירה לבג"ץ בטענה שסעיף 33 לחוק הנפט, שמתיר לשר האנרגיה להגביל יצוא, לא מתיר לשר להבטיח כמות יצוא שיהיה פטור מהטלת המגבלה. בג"ץ דחה את העתירות בטענה שההחלטה לא פגעה בסמכויות השר מכיוון שהממשלה יכולה לשנות את תנאי ההחלטה בעתיד. תוך שנה לאחר החלטת בג"ץ, הסתבר שהחלטת הממשלה לא השיגה את מטרותיה של עידוד פיתוח מאגרים ופיתוח תחרות, וב-2015 הוקמה ועדה נוספת שקבעה את "מתווה הגז", בניסיון נוסף להשיג את המטרות.
עיקר ההתנגדות להמלצותיה של ועדת צמח היה שההערכה של עתודות הגז הייתה אופטימית מדי, והערכת הביקוש המקומי פסימית מדי. אם ההמלצות תיושמנה, טענו המתנגדים, יספיק הגז לספק את צרכיה של מדינת ישראל למשך זמן מוגבל, ולאחר תקופה זו המדינה תאלץ לייבא גז במחיר יקר. עמדה זו באה לידי ביטוי על ידי מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, המדענים הראשיים של המשרד להגנת הסביבה ומשרד האנרגיה והמים, התנועה לאיכות השלטון, ארגונים חברתיים וסביבתיים רבים ומומחים נוספים. מאוחר יותר הצהיר גם השר להגנת הסביבה גלעד ארדן כי יש לשקול שוב האם כדאי לייצא את הגז וכי יש לשריין 75% אחוזים מהגז לטובת שימושם של תושבי ישראל. העיתון גלובס העלה טענה כי כמויות הגז ליצוא הוגדלו בעקבות לחצי היזמים על ראש הממשלה ושר האנרגיה והמים.
חשיפת הפרוטוקולים של דיוני הוועדה

על אף שמסקנות הוועדה פורסמו באוגוסט 2012, התמהמה משרד האנרגיה בפרסום הפרוטוקולים של דיוני הוועדה והפרוטוקולים פורסמו רק לאחר כמעט שנה, בחודש יוני 2013. זאת לאחר לחץ ציבורי לפרסום הפרוטוקולים ועתירה שהוגשה לבית המשפט לעניינים מנהליים בירושלים על ידי עו"ד אפי מיכאלי, עו"ד ערן צין ועו"ד ד"ר עופר סיטבון.
ראו גם

גז טבעי בישראל
ועדת ששינסקי (חוק הנפט)
מתווה הגז