stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברנהרד הורביץ

| --- | --- |

 לידה:  10 במאי 1807 נוישטרליץ, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  29 באוגוסט 1885 (בגיל 78) לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 הישג בולט:  מס' 3 בעולם בתקופות שונות בשנים 1846–1850
 מד כושר מרבי:  2579 (אוקטובר 1846)
 מקצוע נוסף:  פרובלמאי 
 מדינה:  גרמניה
 הערות:  יהודי
 
ברנרד הורביץ (בגרמנית: Bernhard Horwitz‏; 10 במאי 1807 – 29 באוגוסט 1885) היה אמן שחמט יהודי-גרמני וכתב ספרים בנושאי שחמט. נולד בגרמניה ולמד בברלין אמנות. משנת 1837 עד 1843 היה חבר בקבוצת שחקני שחמט שנודעה בשם "הפליאדות של ברלין". לשיא יכולתו הגיע בשנת 1846 כאשר היה ממוקם שלישי בעולם. לאחר מכן החל לרדת באיטיות בדירוג העולמי אך בשנת 1861 היה עדיין מדורג במקום ה-45.
הורביץ עבר לאנגליה בשנת 1845 וגר בלונדון. בשנת 1846 הוא הפסיד בדו-קרב מול האמן ליונל קיזריצקי
ודו-קרב נוסף אותו הפסיד להווארד סטאונטון בתוצאה 15.5-8.5.
דו קרבות הווארד סטאונטון-הורביץ
התוצאה הטובה ביותר שלו היא ניצחון בדו-קרב מול הנרי בירד בשנת 1851. הוא שיחק בתחרות הבינלאומית הראשונה שהתקיימה בלונדון בנצחו בסיבוב הראשון את הנרי בירד אך הפסיד בסיבוב השני להווארד סטאונטון ובסיבוב השלישי ליוז'ף סן.
ספרו של הורביץ "Chess Studies" משנת 1851 אותו כתב יחד עם יוסף קלינג נחשב לספר חשוב על אטיודים בסיום ועל סיומי משחק באופן כללי.
דוגמה לשח כפול

משחק בין ג'ון ויליאם שולטן-ברנרד הורביץ, שהתקיים בלונדון, בשנת 1846.
1. ה4 ה5 2. רג4 פו6 3. פג3 ב5 4. ר:ב5 רג5 5. ד3 ג6 6. רג4 מהב6 7. מהה2 ד5 8. ה:ד5 0-0 (בעמדה זו ללבן יתרון משמעותי. עליו לפתח את כליו ולהכין הצרחה. למשל 9. פו3, המסע פה4 שומט את היתרון ומנוגד לעקרון כי אין להזיז אותו כלי פעמיים בפתיחת המשחק) 9. פה4 פ:ה4 10. ד:ה4 ר:ו2+ 11. מה:ו2 מהב4+ 12. רד2 מה:ג4 13. מהו3 (עדיף 13. מהה2) ו5 14. ה:ו5 (זו כבר שגיאה, עדיף 14. ב3 או מהה2) ר:ו5 15. מהז3 (זו השגיאה שמאפשרת את הסיום המרשים של המשחק, יש לשחק ב3) מהו1+ 16. מ:ו1 רד3+ 17. מה1 צו1 מט.
סיום

ברנרד הורביץ, 1851
כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "?"]
[Site "?"]
[Date "????.??.??"]
[Round "?"]
[White "New game"]
[Black "?"]
[Result "*"]
[SetUp "1"]
[FEN "6k1/8/5KP1/6P1/8/8/8/8 w - - 0 1"]
[PlyCount "13"]
1. g7 Kh7 2. g8=Q+ Kxg8 3. Kg6 Kf8 4. Kh7 Ke7 5. g6 Kf8 6. g7+ Ke7 7. g8=Q *
לבן מתחיל וזוכה.
רגלים כפולים הם לעיתים קרובות יתרון בשלב סיום ולו רק לאור העובדה שהאחד מהם יוכל להקריב את עצמו לטובת רעהו!
1. ז7 מח7 כעת נדרש הלבן לזהירות. אם 2. מו7 הוא יאפשר תיקו על ידי פט, בשעה ש-2. ז6+ מז8 גם מוביל לתיקו.
2. ז8=מה+! מ:ז8 3. מז6 כדי לתפוס את הנגדה. 3...מח8 (או 3...מו8 4. מח7 וזוכה) 4. מו7 מח7 5. ז6+ מח8 6. ז7+ וזוכה.
אטיוד משנת 1851, הלבן נוסע וזוכה.
כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "?"]
[Site "?"]
[Date "????.??.??"]
[Round "?"]
[White "New game"]
[Black "?"]
[Result "1-0"]
[SetUp "1"]
[FEN "k7/P7/1P6/4p3/4Pp2/5K2/8/8 w - - 0 1"]
[PlyCount "19"]
1. Ke2 Kb7 2. Kd3 Ka8 3. Kc4 Kb7 4. Kc5 f3 5. Kd6 f2 6. a8=Q+ Kxa8 7. Kc7 f1=Q
8. b7+ Ka7 9. b8=Q+ Ka6 10. Qb6# 1-0
התמודדויות

| שנה | מיקום | המתמודד השני | תוצאה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1846 |  | פייר סט. אמאנד | 1 מ-2 | תיקו |
| 1846 | לונדון | הווארד סטאונטון | 8.5 מ-24 | הפסד |
| 1846 | לונדון | ליונל קיזריצקי | 4.5 מ-12 | הפסד |
| 1846 | לונדון | דניאל הארוויץ | 5.5 מ-12 | הפסד |
| 1849 | ברייטון | דניאל הארוויץ | 9 מ-14 | ניצחון |
| 1851 | לונדון | הנרי בירד | 6 מ-9 | ניצחון |
| 1852 | לונדון | יוהאן לבנטל | 1 מ-5 | הפסד |
| 1852 | לונדון | אלייז'ה ויליאמס | 7.5 מ-17 | הפסד |
| 1860 | מנצ'סטר | איגנץ קוליש | 1 מ-4 | הפסד |
| 1861 |  | אדוארד פינדר | 0.5 מ-4 | הפסד |
הערות שוליים

↑  Joseph Kling and Bernhard Horwitz, Chess Studies; Or, Endings of Games, C. J. Skeet, 1851. (באנגלית)
↑  John William Schulten vs Bernhard Horwitz (1846) Simply Inschulten, www.chessgames.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX4787628  GND: 1013603702  ISNI: 0000 0001 2303 1027  NTA: 071956875  VIAF: 169599333   WorldCat (עם VIAF): 169599333
גן לאומי שפך נחל שורק

| --- | --- |

נחל רובין, ספטמבר 2017
 מידע כללי
 על שם:  נחל שורק 
 נתונים ומידות
 שטח:  2,350 דונם
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מחוז ירושלים 
 קואורדינטות:  31°56′23″N 34°43′15″E﻿ / ﻿31.9397222°N 34.7208333°E﻿ / 31.9397222; 34.7208333
  (למפת גוש דן מוגדלת) גן לאומי שפך נחל שורק(למפת גוש דן רגילה) גן לאומי שפך נחל שורק(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן לאומי שפך נחל שורק(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן לאומי שפך נחל שורק
 
גן לאומי שפך נחל שורק הוא גן לאומי הנמצא על נחל שורק, מצפון לכביש 4331 החל מכקילומטר וחצי מערבית לכביש 4 ועד לשפך הנחל וחוף הים. שטח הגן הוא כ-2,350 דונם. השם "נחל רובין" המשמש ככינוי לגן הלאומי הוא תרגום שמו של החלק המערבי של נחל שורק מערבית, "ואדי רובין".
הכניסה לגן הלאומי מדרום לכביש 4331, דרך "חורשת הצנחנים" בה שולחנות פיקניק ומעבר מתחת לכביש. בתחום הגן מספר שבילי הליכה המסומנים בעמודוני בטון, שלטי הסבר, אי מלאכותי הקרוי "אי הצבים", נקודות תצפית, ושרידי מחצבת כורכר. הגן מתאפיין בנופים של דיונות מיוצבות על ידי צמחייה, עצי אקליפטוס, ואזורים ביצתיים הנמצאים בשיקום מאז העשור השני של המאה ה-21.
הערות שוליים

↑  https://apps.land.gov.il/IturTabotData/tabot/merkaz/4007777.pdf
↑  http://www.emisrael.co.il/Downloads/articles/2017_sorek_river.pdf
|  גנים לאומיים בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן והגליל | אושא • אכזיב • ארבל • בית הכנסת בכפר נחום • בית שערים • ברעם • הר תבור • חורשת טל • חורבת מנים • חמת טבריה • חצור • כוכב הירדן • כורזים • כורסי • כפר נחום • מבצר יחיעם • מבצר נמרוד • מונפור • נחל צלמון • סוסיתא • ציפורי • קרני חיטין • ראש הנקרה • שדה עמודים • שמרון • תל חי • תל יודפת • תל צפצפות • תל קדש |  |
| השרון והשומרון | אביחיל • אפולוניה • בית אלפא • בית שאן • גן השלושה • הר גריזים • הר הכרמל • חוף גדור • חוף השרון • מבצר קאקון • מעיין חרוד • נחל אלכסנדר • נחל מהר"ל • נחל נדר • סידנא עלי • פארק השרון • צור נתן • קיסריה • שומרון • תל דור • תל מגידו • תל שקמונה |  |
| יהודה ומישור חוף יהודה | בית גוברין • בית עיטאב • גן המלך • הגן הבוטני הלאומי • הגן הלאומי והאוניברסיטאי ע"ש טבצ'ניק • הר צובה • הרודיון • הרי יהודה • חוף פלמחים • גבעות הכורכר נס ציונה • ירקון • מאוזוליאום מזור • מגדל אפק • מורדות הר הצופים • מערות סמך • מערות חזן • נבי סמואל • נחל רובין • סובב חומות ירושלים • עין חמד • עמק צורים • קומראן • תל גזר • תל חברון • תל לכיש • תל צפית |  |
| הנגב | אנדרטת חטיבת הנגב • אשכול • אשקלון • גן הפסלים • ממשית • מצדה • ניצנה • עבדת • עין עבדת • עתיקות עין גדי • שבטה • תל באר שבע • תל ערד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012292464405171
גימנסיית יוהנס בוורוצלב

| --- | --- |
בניין גימנסיית יוהנס בוורוצלב, צילום מ-2008. לימים התיכון הטכנולוגי מס.13  ובית הספר המקיף לכלכלה ולמנהל על שם מריה דמברובסקה
 humanistic gymnasium
 השתייכות:  ציבורי
 תקופת הפעילות:  14 באוקטובר 1872 – 1934 (כ־61 שנים)
 שכבות לימוד:  חטיבת ביניים ותיכון
 מספר כיתות:  7 - 341 תלמידים (1876)
 בעלי תפקידים
 באחריות:  העיר וורוצלב (ברסלאו)
 תלמידים
 :  פריץ הבר   ארנסט קסירר   נורברט אליאס   זאב לקויר
 מיקום
 מיקום:  רחוב Worcell 3 ‏ (ulica Stanisława Worcella 3) (בעבר -  Paradiesstraße 3), וורוצלב (ברסלאו)
 מדינה:  הרייך הגרמני הקיסרות הגרמנית
 קואורדינטות:  51°06′15″N 17°02′35″E﻿ / ﻿51.10416667°N 17.04305556°E﻿ / 51.10416667; 17.04305556
 he
 
גימנסיית יוהנס בוורוצלב (בשמה המלא בגרמנית:Stadtisches Johannes-Gymnasium und Mittelschule - הגימנסיה העירונית יוהנס וחטיבת הבניינים) היה בית ספר תיכון ריאלי בעל גישה הומניסטית שפעל תחת שלטון גרמני בעיר וורוצלב (אז-ברסלאו) בשנים 1934-1872.
גימנסיית יהונס עם חטיבת הביניים היה בית ספר ריאלי של שבע כיתות ששם דגש על מדעי הטבע ולימוד שפות מודרניות.  מהתחלתו התאפיין בפלורליזם, עם גישה לבני מיעוטים דתיים, כולל יהודים וגם הסגל שלו  כלל כשליש יהודים. 
גימנסיית יוהנס נחשב ליוקרתית ורוב תלמידיה השתייכו למשפחות סוחרים עשירים ושל אקדמאים.
ב-1934 בתחילת המשטר הנציונל-סוציאליסטי בגרמניה רשויות העיר בחליט לסגור אותו בפועל ,השמיטו את השם יוהנס והעבירו לבניין שבו פעל בית ספר תיכון אחר בשם צווינגר הבן. קהילות שני בתי הספר מוזגו.  
התלמידים היהודים הורשו עדיין להמשיך ללמוד בתיכון החדש אולם במהלך השנים היחס העוין של התלמידים והמורים האנטישמיים אילץ אותם לעזוב אותו. התלמידים היהודים האחרונים עזבו ב-1937.
בניין בית הספר שנמצא ב- Paradiesstrasse  (כיום ב- Worcell 3)  נבנה ב-1866-1855 לפי תכנונו של האדריכל קרל יוהאן כריסטיאן צימרמן. עם זאת, הוא נפתח באיחור ב-1872 בגלל ויכוחים בנוגע לצביונו האידאולוגי.הנהגת העיר הקימה את הגימנסיה במתכונת סובלנית כלפי כל הדתות, והחליטה לקבל בה מורים ותלמידים יהודים ללא מגבלה, בניגוד לרצון משרד הדתות הפרוסי בברלין. 
לקראת סוף שנות ה-1860 הבית איכסן  את התיכון מגדלנה שהמתין למעבר לבניין גדול שנבנה במקומו הישן. 
הבניין היה בן שתי קומות ובצורת האות "T". באגף שלאורך הרחוב נמצא אולם ספורט ודירה עבור הצוות, ובאגף  הרוחבי שהוגדל ב-1899 נמצא אולם מקושט בסגנון נאו-רנסאנס  
ב-1912-1911 נוסף לבניין בית אחורי נוסף על ידי האדריכל פריץ בהרנדט. 
בימינו הבניין משמש את בית הספר המקיף מריה דמברובסקה לכלכלה ולמנהל. 
(Zespół Szkół Ekonomiczno-Administracyjnych im. Marii Dąbrowskiej)
לקריאה נוספת

Encyklopedia Wrocławia, עמ' 236
Til van Rahden: Jews and other Breslauer: the relations between Jews, Protestants and Catholics in a German city 1865 to 1925, Göttingen 2000.
גביע הליגה האנגלית לנשים

| --- | --- |

 ענף:  כדורגל
 תאריך ייסוד:  2011
 ארגון מפעיל:  התאחדות הכדורגל האנגלית
 תקופת התחרות:  2011–הווה (כ־13 שנים) 
 מספר מתמודדים:  23
 מדינות משתתפות:  אנגליה אנגליה
 זוכה:  ארסנל
 הכי הרבה זכיות:  ארסנל (7 זכיות)
 מפעל גבוה יותר:  גביע ה-FA לנשים
 מפעל נמוך יותר:  גביע הליגות הנמוכות
 
גביע הליגה של ה-FA לנשים (אנגלית: FA Women's League Cup) נקרא בעבר גביע ה-FA של WSL (אנגלית: FA WSL Cup) הוא מפעל גביע בכדורגל הנשים האנגלי. גביע זה הוא המקבילה הנשית לגביע הליגה בכדורגל האנגלי, והוקם אחרי שב-2010 נעשתה רפורמה במערכת הליגות והגביעים של הנשים וגביע הליגה הקודם, הפך לגביע לליגות הנמוכות - גביע הליגה הלאומית לנשים. מאז הקמתו ממומן הגביע על ידי חברת קונטיננטל AG, ועל כן קרוי גביע הליגה של קונטיננטל (FA Women's Continental League Cup), ולפעמים מתייחסים אליו בקיצור כ"גביע קונטי" (Conti Cup).
התחרות כוללת כיום 23 קבוצות מ-2 הליגות העליונות של מערכת הליגות הכדורגל לנשים. מבנה התחרות הנוכחי כולל שלב בתים הכולל שישה בתים המכילים ארבע קבוצות, ולאחר מכן שלב רבע גמר, חצי גמר, וגמר בשיטת נוקאאוט עם משחק יחיד לפי הגרלה.
מאז הקמת המפעל הקבוצות השולטות הן ארסנל (7 זכיות), מנצ'סטר סיטי (4 זכיות) וצ'לסי (זכתה פעמיים).
הזוכות > לפי עונות

| שנה | זוכה | תוצאה | סגנית | אצטדיון | קהל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | ארסנל | 4 - 1 | ברמינגהאם סיטי | אצטדיון פירלי, ברטון על הטרנט | 2,167 |
| 2012 | ארסנל | 1 - 0 | ברמינגהאם סיטי | אצטדיון אנדרהיל, לונדון | 2,535 |
| 2013 | ארסנל | 2 - 0 | לינקולן | אצטדיון הכוורת, לונדון | 3,421 |
| 2014 | מנצ'סטר סיטי | 1 - 0 | ארסנל | אדמס פארק, היי ויקומב | 3,697 |
| 2015 | ארסנל | 3 - 0 | נוטס קאונטי | אצטדיון ניו יורק, רות'רהאם | 5,028 |
| 2016 | מנצ'סטר סיטי | 1 - 0 (הארכה) | ברמינגהאם סיטי | אצטדיון האקדמיה, מנצ'סטר | 4,214 |
| 2017/2018 | ארסנל | 1 - 0 | מנצ'סטר סיטי | אדמס פארק, היי ויקומב | 2,136 |
| 2018/2019 | מנצ'סטר סיטי | 0 - 0 (4 - 2 בפנדלים) | ארסנל | בראמול ליין, שפילד | 2,424 |
| 2019/2020 | צ'לסי | 2 - 1 | ארסנל | סיטי גראונד, נוטינגהאם | 6,743 |
| 2020/2021 | צ'לסי | 6 - 0 | בריסטול סיטי | ויקאראג' רוד, ווטפורד | 0 |
| 2021/2022 | מנצ'סטר סיטי | 3 - 1 | צ'לסי | פלאג' ליין, ווימבלדון | 8,004 |
| 2022/2023 | ארסנל | 3 - 1 | צ'לסי | סלהרסט פארק, לונדון | 19,010 |
| 2023/2024 | ארסנל | 1 - 0 (הארכה) | צ'לסי | אצטדיון מוליניו, וולברהמפטון | 21,462 |
הזוכות > לפי קבוצה

| קבוצה | זכיות | סגנויות | שנות זכייה |
| --- | --- | --- | --- |
| ארסנל | 7 | 3 | 2011, 2012, 2013, 2015, 2017/2018, 2022/2023, 2023/2024 |
| מנצ'סטר סיטי | 4 | 1 | 2014, 2016, 2018/2019, 2021/2022 |
| צ'לסי | 2 | 3 | 2019/2020, 2020/2021 |
| ברמינגהאם סיטי | – | 3 |  |
| לינקולן / נוטס קאונטי | – | 2 |  |
| בריסטול סיטי | – | 1 |  |
הערות שוליים

↑  המשחק התקיים בדלתיים סגורות בעקבות התפרצות מגפת הקורונה העולמית.
| כדורגל באנגליה אנגליה |
| --- | --- | --- |
| ניהול | התאחדות הכדורגל האנגלית • קבוצות • אצטדיונים • רשימת תחרויות |  |
| תחרויות ליגה | פרמייר ליג • הפוטבול ליג (צ'מפיונשיפ • הראשונה • השנייה) • מערכת הליגות הלאומית (נשיונל ליג • ליג דרום • ליג צפון)  • הפרמייר ליג הצפונית • הליגה הדרומית • הליגה האיסטמיאנית • מבנה הליגות |  |
| תחרויות גביע | גביע ה-FA • גביע הפוטבול ליג • מגן הקהילה • פרס הפוטבול ליג • פרס ה-FA • גביע ליגת קונפרנס • אגרטל ה-FA • הגביע הבין-ליגתי של ה-FA |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • הנבחרת הצעירה • נבחרת הנשים |  |
| כדורגל נשים | הסופר ליג • הצ'מפיונשיפ לנשים (בעבר: פרמייר ליג הנשים) • גביע ה-FA לנשים • גביע הליגה לנשים • מגן הקהילה לנשים • גביע הליגה הלאומית לנשים |  |
| פרסים | היכל התהילה של הכדורגל האנגלי • שחקן העונה בפרמייר ליג • כדורגלן השנה (התאחדות שחקני הכדורגל) • כדורגלן השנה (התאחדות עיתונאי הכדורגל) • הכדורגלן הצעיר של השנה • כפפת הזהב בפרמייר ליג • מאמן העונה • שער העונה  • מאמן החודש • שחקן החודש • שער החודש • הצלת החודש |  |
הגביע המוענק לזוכות
דוד אלון

| --- | --- |
דוד אלון
דוד אלון
 לידה:  14 במאי 1926
 פטירה:  2 בינואר 2000 (בגיל 73)
 ענף מדעי:  ארכאולוגיה
 מקום מגורים:  ישראל
 תרומות עיקריות
 חפירות באזור נחל משמר, חקר התקופה הנאוליתית והתקופה הכלקוליתית בדרום הארץ
דוד אלון (14 במאי 1926 – 2 בינואר 2000) היה ארכאולוג ישראלי.
ביוגרפיה

דוד אלון חקר במיוחד את התקופה הנאוליתית והתקופה הכלקוליתית בדרום הארץ, ובפרט בנגב המערבי. בין היתר, חפר יחד עם הארכאולוג עופר בר יוסף מערה בנחל חימר, במדבר יהודה, שם נמצאו שרידים מהתקופה הנאוליתית כולל דבק מלפני יותר מ-8,000 שנה, הנחשב כדבק העתיק ביותר שנמצא.
בתחילת שנות החמישים של המאה ה-20 גילה את האתרים הכלקוליתיים של באר שבע ביר אבו מטר וביר ספאדי. אתרים אלה נחפרו לאחר מכן על ידי הארכאולוג הצרפתי ז'אן פרו.
בחפירות באתר הכלקוליתי בגילת גילה את כלי החרס אשה נושאת מחבצה ואיל נושא על גבו שלושה בזיכים. בין גילויו נמנות גם מערות המסתור מימי מרד בר כוכבא. הוא גם היה הראשון שהבין את משמעות המערות שגילה. אתר נוסף שגילה היה חורבת צלית.
אלון נמנה עם מקימי קיבוץ משמר הנגב, אחד מיישובי 11 הנקודות שקמו במוצאי יום כיפור 1946. בנו, גיל, נהרג בקרב אום-כתף במלחמת ששת הימים. אלון נמנה עם המראיינים שאספו את פרקי השיח שהביאו ליצירת שיח לוחמים לאחר מלחמת ששת הימים.
אלון נפטר מדלקת ריאות ב-2000, ונקבר בקיבוצו. זמן קצר לאחר מותו יצא לאור ספרו "אור חדש ליציאת מצרים".
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007326275005171  BnF: cb14447936d (data)  ISNI: 0000 0000 9654 2752  LCCN: nr88001742  NTA: 13014892X  RERO: 02-A002921079  VIAF: 92754563   WorldCat (עם VIAF): 92754563
גבעות עולם חיפושי נפט

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 סוג:  שותפות מוגבלת
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  גבעות
 מייסדים:  טוביה לוסקין
 תקופת הפעילות:  1993–הווה (כ־31 שנים)
 משרד ראשי:  רמב"ן 11, ירושלים
 מוצרים עיקריים:  חיפושי נפט
 שווי שוק:  60.2 מיליון ש"ח (10 באוקטובר 2024)
 הכנסות:  0 דולר (2023)
 רווח תפעולי:  הפסד של 6.61 מיליון דולר (2023)
 רווח:  הפסד של 9.57 מיליון דולר (2023)
 הון עצמי:  הפסד של 24.6 מיליון דולר (2023)
 סך המאזן:  5.80 מיליון דולר (2023)
 יו"ר:  שמואל בקר
 מנכ"ל:  אמיר משה בן דוד
 עובדים:  15
  
 www.givot.co.il
 
גבעות עולם חיפושי נפט שותפות מוגבלת (1993), היא שותפות מוגבלת שנוסדה על פי הסכם שותפות מוגבלת שנחתם ביום 8 ביוני 1993 בין גבעות עולם נפט בע"מ כשותף כללי מצד אחד, לבין הנאמן, גבעות עולם נאמנויות (1993) בע"מ כשותף מוגבל.
מטרת השותפות היא השתתפות בפעולות חיפוש ופיתוח נכסי נפט וגז טבעי. עיקר הוצאות השותפות הן "הוצאות חיפוש ופיתוח" שממומנות על ידי מכירה של יחידות השתתפות בשותפות.
זכויותיו של השותף המוגבל בשותפות המוגבלת מוחזקות על ידו בנאמנות עבור מחזיקי יחידות השתתפות שהנפיק השותף המוגבל לציבור בבורסה לניירות ערך בתל אביב, על פי שבעה עשר תשקיפים שהתפרסמו בין השנים 1993 ו-2005.
היסטוריה

שותפות גבעות עולם הוקמה על ידי הגאולוג טוביה לוסקין, יליד מוסקבה שהוסמך כגאולוג באוניברסיטת מוסקבה בשנות ה-60 והיגר לקנדה, שם החל לעבוד בתאגיד האנרגיה "של" בעיר קלגרי. בשנות ה-80 עבר לסידני באוסטרליה, שם פגש רב של חב"ד וחזר בתשובה.
היסטוריה > ברכת הרבי מליובאוויטש

בסידני החל לוסקין לגבש את תפישתו על פוטנציאל הנפט של ישראל, לאחר שמצא לטענתו סימוכין על כך במקורות, בפרשת "וזאת הברכה", בברכת משה את בני יוסף על אדמתם. ”ומראש הררי קדם וממגד גבעות עולם” (ספר דברים, פרק ל"ג, פסוק ט"ו)
רש"י פירש שהררי קדם הם הרים שנבראו לפני הרים אחרים. לוסקין פירש את פירוש רש"י. מצא בו את הגאולוגיה המודרנית המסבירה את היווצרות מלכודות הנפט. "מגד", הנזכר בפסוק, הוא לדעתו הנפט עצמו.
לפני שהחליט סופית לעסוק בחיפושי נפט בישראל, ביקש את ברכת הרבי מלובביץ. הוא נפגש עם הרב מנחם מנדל שניאורסון וזכה לתשובה: ”הקדוש ברוך הוא יברך אותך שתבשר בשורות טובות, ושזה יהיה בקרוב”.
היסטוריה > הקמת השותפות

בשנת 1990 עלה טוביה לוסקין לישראל ואסף צוות של עולים חדשים מרוסיה המומחים בגאולוגיה. אחת המסקנות של הצוות הייתה שכפר סבא ועוד ערים בשרון יושבות על מערך נפט שבו סלעים מעידן הפלאוזואיקון (עידן בלוח הזמנים הגאולוגי מלפני 570 מיליוני שנים ועד לפני 245 מיליוני שנים), כלומר מאותה שכבה גאולוגית שבסוריה מפיקים ממנה כמיליון חביות נפט ביום. בשנת 1993 פגש באיש העסקים הירושלמי נגה בן-דוד, מייסד ומנכ"ל מפעל זהב ירושלים. לוסקין ובן-דוד צירפו אליהם את עורך הדין שמואל בקר ויחד יסדו את שותפות "גבעות עולם". בשנים 1994 עד 1995 השקיעו כ-40 מיליון במיפוי גאולוגי, קידוחי בדיקה שונים, וקידוח מסחרי ראשון "מגד 2".
היסטוריה > הנפקת יחידות השתתפות בבורסה

כמקובל בתחום חיפושי הנפט, נרשמה החברה כשותפות מוגבלת, ובשנת 1994 הנפיקה לראשונה יחידות השתתפות בבורסה לניירות ערך בתל אביב לצורך גיוס ההון לביצוע קידוחי נפט. מאז שנת 1994 ועד שנת 2010 הנפיקה השותפות 18 פעמיים וגיסה בסה"כ כ-200 מיליון ש"ח (עלות יום קידוח היא כ-20 אלף דולר). בקידוח "מגד 2" לא נמצא נפט בכמות מסחרית, החברה הפיקה 15 חביות ודיווחה שהקידוח מעיד על סיכוי למצוא נפט בקידוח מתוכנן 5 ק"מ מדרום - "מגד 3". לאחר שלא שהחברה לא מצאה נפט בכמות מסחרית גם ב"מגד 3" בוטל רישיון החיפוש שלה בסוף 2000.
היסטוריה > המשך הקידוחים

בשנת 2002, החלה בקידוח "מגד 4" במיקום חדש, ובספטמבר 2003 הודיע כי יש בבאר פוטנציאל ל-100 מיליון חביות נפט. אולם באוגוסט 2005 הודיעה כי לא הצליחה להפיק נפט והיא נוטשת את הקידוח.
בשנת 2009, החלה בקידוח "מגד 5", כ-20 ק"מ מדרום לקידוחים הקודמים ומצא בו נפט בכמות מסחרית הניתנת להפקה. באוגוסט 2010 ערכה כנס משקיעים גדול בבנייני האומה בירושלים בו הכריז לוסקין כי הפוטנציאל הקידוח הוא 1.525 מיליארד חביות נפט. אולם בדו"ח השנתי שלה לשנת 2010 דיווחה השותפות כי המאגר עשוי להכיל עד 90 מיליון חביות נפט בלבד וקצב ההפקה הצפוי יהיה 24 אלף חביות נפט ביום.
ב-11 באוקטובר 2010 דווח בעיתון מעריב כי טוביה לוסקין מעולם לא הציג תעודות הסמכה להוכחת מקצועו כגאולוג כאשר עלה לישראל. גאולוג בכיר, שהיה בעבר ראש מחלקת הנפט במכון הגאולוגי והכיר את לוסקין באופן אישי, טוען כי לוסקין לא יכול היה להציג תעודות הסמכה למקצועו. לדברי לוסקין תעודותיו אבדו כשברח מברית המועצות.
באוקטובר 2010 התמנה גיורא איילנד ליועץ חיצוני בשותפות. לאחר שקודם לכן הודיע כי יצטרף רק אם קיים פוטנציאל אמיתי לנפט בכמות מסחרית בשדה הנפט בו קודחת השותפות.
ברבעון השלישי של שנת 2011 הציגה החברה, לראשונה בתולדותיה, רווח נקי, בסך 11.7 מיליון ש"ח, לאחר שמכרה ברבעון זה כ-67 אלף חביות נפט, תמורת 26.2 מיליון ש"ח מ"מגד 5".
היסטוריה > המשבר בחברה

במהלך 2013 התגלעו חילוקי דעות בין לוסקין לחברי הדירקטוריון כאשר בפברואר 2014 נערך שימוע לפני פיטורים ללוסקין, הודעת הזימון לשימוע נימק הדירקטוריון את ההחלטה ב"חילוקי דעות ואי שביעות רצון של הדירקטוריון מתפקודו" של לוסקין כמנכ"ל. שבוע לאחר מכן, ב-18 בפברואר 2014 פוטר לוסקין מתפקידו כמנכ"ל.
בפברואר 2014, פיטרה החברה את טוביה לוסקין מתפקיד המנכ"ל, עקב חוסר שביעות רצון של הדירקטוריון מתפקודו. באוגוסט 2014, מונה יוסי זינגר למנכ"ל, אולם פרש אחרי שישה שבועות.
בדצמבר 2014 מונה אבי מעוז למנכ"ל החברה. ביולי 2016 התפטר מתפקידו זה.
החל מדצמבר 2014, יחידות ההשתתפות של גבעות נמצאות בהשעיה מהמסחר בבורסה, וזאת לאחר שמחיר יחידות השתתפות הגיע לאגורה, והשותפות לא הצליחה לקבל את הסכמת בעלי היחידות לבצע איחוד הון.
קבוצת ההנדסה והתשתיות שפיר הנדסה מקדמת מהלך של כניסה לתחום הגז והנפט. חלק מהמהלך רכשה החברה 22% מהאחזקות בשותף הכללי של שותפות גבעות עולם. יחד עם נאוויטס פטרוליום. אך לבסוף החליטה שפיר הנדסה, בסוף 2018, לצאת מההשקעה בגבעות עולם.
המשקיעים בשותפות

קידוח מגד 5 הסעיר את דמיונם של משקיעים פרטיים רבים. רוב יחידות ההשתתפות שהונפקו בבורסה מוחזקות על ידי משקיעים פרטיים. המשקיעים המוסדיים מדירים את רגליהם ממניה זו. בין המשקיעים הפרטיים ניתן למצוא אנשים שהשקיעו את חסכונות חייהם במניה הזו. בשנים 2009 עד 2010, הוציאה השותפות כמות רבה מאוד של הודעות לבורסה, על התקדמות הקידוח. עם הזמן החלה להשמע ביקורת רבה על ההודעות הללו, שאופיינו לדעת המבקרים באי בהירות. הדבר הגיע לשיא, כאשר באוקטובר 2010, הוחלט ברשות לניירות ערך להפסיק את המסחר במניות החברה, עד לקבלת הבהרות נוספות לגבי הדו"חות ההנדסיים הנוגעים למגד 5. המסחר חודש לאחר קבלת הבהרות.
המשקיעים הפרטיים בשותפות, מאופיינים בנאמנות רבה לשותפות. כמו כן יש בהם קבוצה המגלה פעילות החורגת מן המקובל בין משקיעים בניירות ערך. המשקיעים מנהלים פורום פעיל באינטרנט, מקיימים משמרות מול קידוח מגד 5, ומשתתפים באופן פעיל באסיפות השותפות. האמונה החזקה בהצלחת השותפות, גרמה לחלקם להגיב בחריפות על כל ביקורת שהושמעה כנגד פעילות השותפות, עד כדי איומים על עיתונאים.
קידוחים

חברת גבעות עולם חיפושי נפט ביצעה עד כה שמונה קידוחי נפט בשדה הנפט מגד. רק קידוח מגד 5 פעיל מסחרית.
ראו גם

שפע ימים
הערות שוליים

1 2 3 4 5  גבעות עולם חיפושי נפט - שותפות מוגבלת (1993): נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  דו"ח תקופתי לשנת 2009
↑  נפט למאמינים בלבד, באתר גלובס, 27 ביוני 1999
↑  הרבי מלובביץ' כבר נתן את ברכתו, באתר גלובס, 21 בספטמבר 1997
↑  תני גולדשטיין, "בעזרת השם, בעוד שנתיים-שלוש יהיה כאן נפט", באתר ynet, 6 באוגוסט 2004
↑  עמי גינזבורג, ‏גבעות עולם: "חיפושי נפט הם לא מדע מדויק", באתר גלובס, 27 באוגוסט 1997
↑  גבעות עולם: "קידוח מגד 2 לא מפיק נפט, אבל מחזק את הסיכוי למציאת נפט במגד 3", באתר גלובס, 13 בדצמבר 1998
↑  מאת דוד חיון, ‏נדחתה בקשת גבעות עולם להארכת רישיון הקידוח מגד ליד ראש העין, באתר גלובס, 27 בדצמבר 2000
↑  דוד חיון, ‏"מגד 4": פוטנציאל ל-100 מיליון חביות נפט, באתר גלובס, 11 בספטמבר 2003
↑  רועי ברגמן, ‏גבעות עולם מפסיקה את העבודות באתר הקידוח מגד 4, באתר גלובס, 21 באוגוסט 2005
↑  ליאור זנו, לוסקין: מגד 5 הוא כמו מתן תורה בשבילנו, באתר הארץ, 24 באוגוסט 2010
שירות גלובס, ‏טוביה לוסקין: "אין שאלה בכלל ששדה 'מגד 5' יפיק נפט", באתר גלובס, 1 באוקטובר 2010
↑  עמירם ברקת, ‏"גבעות מדברת על הפקה של 24 אלף חביות נפט ביום", באתר גלובס, 19 במרץ 2012
↑  תעלומה: האם הגאולוג טוביה לוסקין מגבעות אכן גאולוג?, באתר גלובס, 11 באוקטובר 2010
↑  ליאור זנו, גבעות מנסה לשפר את התדמית: גייסה את גיורא איילנד כיועץ ניהולי, באתר TheMarker‏, 7 באוקטובר 2010
↑  חנן פייגנבאום, גיורא איילנד: "אם הניהול בגבעות היה מופתי, לא הייתי מצטרף", באתר כלכליסט, 6 באוקטובר 2010
↑  שהם לוי, לראשונה בתולדותיה: גבעות הציגה רווח נקי, באתר כלכליסט, 28 בנובמבר 2011
↑  מיקי גרינפלד, גבעות פיטרה את טוביה לוסקין מתפקיד המנכ"ל, באתר כלכליסט, 18 בפברואר 2014
↑   ערן אזרן, דירקטוריון גבעות עולם החליט לנטוש את המייסד טוביה לוסקין, באתר TheMarker‏, 10 בפברואר 2014
↑  אביב לוי, ‏ממגדלי עזריאלי לערבות ראש העין: יוסי זינגר מונה למנכ"ל גבעות עולם, באתר גלובס, 4 באוגוסט 2014
↑  שי סלינס, אבי מעוז מונה למנכ"ל גבעות: ירוויח 60 אלף שקל בחודש ל-80% משרה, באתר כלכליסט, 7 בדצמבר 2014
↑  גיא בן סימון, מנכ"ל גבעות התפטר - תוך האשמות קשות מאוד כלפי דירקטור מאוד ספציפי בשותפות, באתר ביזפורטל, 24 ביולי 2016
↑   ערן אזרן, שפיר רוצה את הנפט ליד ראש העין: "אם גבעות עולם חולה, נהיה הרופא שלה", באתר TheMarker‏, 31 במאי 2018
↑  קובי ישעיהו, ‏גדעון תדמור מכניס את נאוויטס לשותפות עם שפיר בשדה מגד, באתר גלובס, 18 ביוני 2018
↑   ערן אזרן, סוף ידוע מראש: הסיבוב של שפיר בגבעות עולם הפך לחוב של 5.4 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 1 בנובמבר 2018
↑  דרור פויר, ‏דרור פויר: "אסיפת גבעות - כמו כנס זומבים", באתר גלובס, 26 בספטמבר 2010
↑  עוזי בנזימן, עגל הזהב השחור, באתר העין השביעית, 25 בספטמבר 2010
גוטיירי טומלין

גוטיירי טומלין (בפורטוגזית: Gutieri Tomelin; נולד ב-29 ביוני 1991) הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת הבלם בספורט ואנקיו.
קריירה

טומלין, התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של פיגיירנסה. ב-11 באוגוסט 2012, טומלין ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0–1 נגד רסיפה.
בינואר 2014, טומלין הושאל לדקה דה קשיאס בה שיחק עד לאמצע העונה, ולאחר מכן עבר לג'וינוויל. ב-2 באוגוסט 2015, טומלין הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 0–2 נגד אוואי.
בקיץ 2015, טומלין חתם ביאגלוניה ביאליסטוק מליגת העל הפולנית, במדיה שיחק שלוש עונות.
בקיץ 2018, טומלין חתם באוסייק מליגת העל הקרואטית.
ב-15 באוגוסט 2021, טומלין חתם בהפועל נוף הגליל מליגת העל.
בקיץ 2023 חתם בתלאווי מליגת העל הגאורגית עד לסיום העונה.
בינואר 2024 חתם בספורט ואנקיו מליגת העל הפרואנית.