stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צחר כחלחל
תפוצה בעולם

מוצאו של צחר כחלחל הוא ללא ספק במקסיקו ומשם הופץ למרכז אמריקה (קליפורניה ואריזונה). עם זאת, קשה מאוד לקבוע את התפוצה הטבעית שלו במדויק, מכיוון שהוא תורבת בכל מקסיקו ובמרכז אמריקה ועד כה לא אותרו אוכלוסיותיו הטבעיות באופן חד-משמעי. ככל הנראה צחר כחלחל הובא ממקסיקו לאיי הפיליפינים בין השנים 1512 ל-1815 על ידי ספרדים, שהיו זקוקים למספוא עבור סוסיהם. עד סוף המאה ה-19 הזן ליקוצפלה התפשט או הוכנס לחלק גדול ממזרח אסיה, מאפריקה, והאוקיינוס השקט וכיום היא גדל בכל הארצות הטרופיות והסובטרופיות. נטיות פולשניות באוקיינוס השקט צוינו גם כבר ב-1943 בניוּאֶה (מדינת אי בדרום האוקיינוס השקט), וכעת הוא הצמח הנפוץ ביותר באזור ומהווה בעיה חמורה בטונגה ובאיי גלאפגוס.
תפוצתו הטבעית של תת־המין "גלברטה" ממקסיקו ועד הונדרס. הוא הופץ רק בשנות 1970 ו-1980 לאזורים הטרופיים. הוא אוזרח ותורבת באפריקה ומזרח אוסטרליה והגיע אף ישראל.
צחר כחלחל תורבת וטופח הודות למגוון התועלות שהוא מספק: כצמח מספוא, כזבל צמחי לדישון, כדלק ביולוגי (יצירת פחם, עצי עסקה), ובהמשך כמקור לצל, כשובר רוח, כמייצב חולות וכצמח נוי. הוא נחשב לאחד העצים האיכותיים ביותר באזור הטרופי ליצירת מספוא. כמו כן, ערך הפחם המופק מצחר כחלחל נחשב גבוה מאוד. העץ גם ניטע בשדות קפה וקקאו ליצירת צל למחצה. בשנות ה-1970 ותחילת שנות 1980 הוא תואר כ-"עץ הפלא" בשל תכונותיו הרבות, בעיקר בשל הערך התזונתי שלו וכמקור מזון לחיות משק. בגלל יתרונותיו הוא נשתל על פני 20 עד 50 מיליון דונם ברחבי העולם.
לצד יתרונותיו המועילים לאדם מסתבר שהוא פולש אגרסיבי, בעיקר באזורים טרופיים וסוב-טרופיים. צחר כחלחל סווג ברשימת 100 האורגניזמים הפולשים האגרסיביים ביותר בעולם על ידי ארגון שמירת הטבע העולמי IUCN [לא נמצא מקור] בשנת 2014. כיום הוא נחשב כצמח פולש ביותר מ-120 מתוך כ-250 מדינות בעולם, שבהם הוא גדל, ביבשות אסיה, אפריקה, אוסטרליה ובאוקיינוס השקט ואף במרכז במקסיקו ומרכז אמריקה מקום הולדתו. בארצות כמו סין, הודו ואוסטרליה הדעות חלוקות והחקלאים מאמצים אותו בשל ערכו הכלכלי והשימוש בו והם אינם רואים בו עץ פולש.
שימושים עיקריים בצחר כחלחל

השימושים העיקריים בצחר כחלחל הם: 1. מזון לבעלי חיים (גם בגני חיות) במשק חקלאי; 2. מרעה ומספוא עתיר חלבונים; 3. זבל אורגני לטיוב הקרקע; 4. הזרעים משמשים מזון לבני אדם; 5. דלק אורגני (מאגר מתחדש לעצי בעירה וייצור פחם) 6. חומר גלם לסיבים 7. חומר גלם לתעשיית העץ. צחר כחלחל משמש כחומר גלם מוגבל לתעשיית העץ בגלל ממדיו הקטנים ומבנהו, אך בעל פוטנציאל בתעשיית שבבי עץ. למרות התקוות שתלו בו בתעשיית העץ וגם בתחום הפחם הוא לא הפך לבר תחרות במינים של פינוס, אקליפטוס או שיטה השולטים בייעור המטעים הטרופיים.
כמו כן, צחר כחלחל משמש כעץ בחקלאות יערנית: 1. נוי; 2. שימור הקרקע; 3. מניעת סחף; 4. ייצוב חולות; 5. שבירת רוחות; 6. מתן צל לגידולים מסחריים רבים כולל קפה, קקאו, כינין ווניל וגם כגדר חיה לגידול פסיפלורה; 7. מחסה.
צחר כחלחל מוערך במספר ארצות כאחד העצים המתאימים ביותר להזנת בעלי חיים ממספר סיבות: אפשרות לרעייה ישירה של צאן ובקר החל מהשנה השנייה לשתילתו; הכנת מספוא אמצעים מכניים היא קלה והיבול מתחדש כל מספר חודשים; 3 העלים מכילים רמות גבוהות של חלבון (23%). צחר כחלחל ידוע כצמח רעיל לסוסים, חמורים, פרדות וחזירים, אפילו לבקר, כבשים ועיזים הניזונים ממנו בכמות גדולה מאבדים את שערם. הצמח רעיל בגלל חומצת אמינו מימוזין, שהיא רעילה לבעלי חיים בכמויות גדולות של למעלה מ-30% מהתזונה. ניתן לבטל רעילותו של הצמח על ידי שטיפה וייבוש או על ידי הוספת החיידק Synergistes jonesii לקיבת הפרה. שיטה זו הוכנסה משנות 1980 בכל המדינות שמשתמשים בעץ זה כמזון לבעלי חיים במשק החקלאי באוסטרליה, הודו וסין.
לבני אדם אסור לאכול את התרמילים והזרעים הטריים. אבל, עלים צעירים, תרמילים וזרעים מבושלים נאכלים ללא חשש, זרעים בוגרים קלויים יכולים לשמש כתחליף קפה או זיוף.
גורמי הסיכון והשפעת פלישתו

מספר רב של תכונות הפכו את צחר כחלחל לצמח פולש בפועל או בכוח ואלו הם: הוא מתפשט מאוד באזורים הטבעיים שלו ואף הפך לצמח פולש באזורים הללו וגם מחוץ להם באופן מוכח. הוא מגלה הסתגלות ועמידות לסביבות שונות. הוא אינו נאמן לבית גידול מיוחד ובלעדי. נזקים, שריפה וכדומה בבית הגדול ממריצים את התפשטותו. לאחר שלב התבססות, ההדברה שלו מאוד קשה, היות שהוא מתחדש בקלות לאחר כריתה ויש הכרח להשתמש בחומרים כימיים על מנת למנוע התחדשות. הוא מהווה עץ חלוץ באזורים מופרעים. הוא סובלני לצל. גדילתו מהירה. הוא מיצר כמויות עצומות של זרעים בני קיימא במשך יותר משנה אחת, ויש אומרים שבנק הזרעים שלו נשאר חיוני באדמה במשך לפחות 10עד 20 שנים לאחר פיזור הזרעים (לא ברור האם יש בישראל חרקים המזיקים לצחר כחלחל, למשל אוכלים את זרעיו). צחר כחלחל מתרבה גם באופן וגטטיבי, ובעל שונות גנטית גבוהה שעלולה ליצור בני-כלאיים שמותאמים לאזורים נוספים שבהן הקרה אינה נפוצה.
הוא יוצר סבך צפוף שדוחק את הצומח המקומי, במיוחד מינים אנדמיים ואף נדירים. והופך שטחים נרחבים לבלתי נגישים, בלתי ניתנים לעיבוד ולדלים מבחינת מגוון הצומח.
צחר כחלחל בישראל והחשש ממנו

בישראל נחשב צחר כחלחל לעץ נוי ללא ערך כלכלי, ומאידך הוא נחשב לעץ פולש, שעלול להזיק, ועל כן הוחלט למנוע את התפשטותו על ידי גורמי ממשל וחברות כמו חברת מקורות ונתיבי ישראל.
צחר כחלחל הובא לארץ במסגרת ניסיונות אקלום של עצים אקזוטיים בארץ ישראל על ידי הממשל הבריטי והקרן הקיימת לישראל לצורך ייצוב החולות ושבירת רוחות באזורים הסמוכים לחוף הים בתקופת השלטון הבריטי. העץ נקלט בהצלחה באזור החולות והחוף. בהמשך צחר כחלחל ניטע בגינות פרטיות ובגנים ציבוריים והוא משמש בעיקר כצמח נוי בגינות ללא ערך חקלאי וכלכלי. אף על פי שנחשב כאחד מהמינים הפולשים ביותר בעולם, עד לעשור השני של המאה ה-21 הוא לא התאפיין כצמח פולש בישראל.
בשנות 2010 התקבלו דיווחים לא מעטים על התפשטות טבעית בכל אזורי ישראל, בגינות במחצבות, בצדי כבישים, בשטחים פתוחים ובקרקעות שונים. חלק מהפרטים שנצפו התבססו בבתי גידול שאינם לחים. הוא דווח כפולש בגינות (מזכרת בתיה, מושב יפית) במחצבות (מחצבת מודיעין), באזור ירושלים ומודיעין, בקריית שמונה (פארק הזהב, נחל הטחנות ובגינות פרטיות, כנראה הזן הוא 'גלברטה'), בפארק רמת הנדיב ובנחלי אגן הכנרת. דיווחים אלו ואחרים על סימני התפשטות מובהקים בישראל העלו את המוטיבציה לעצור את ההתפשטות.
צחר כחלחל הוכנס בפברואר 2013 לרשימת צמחי הנוי הזרים הלא-רצויים בישראל: צמחים בעלי פוטנציאל פלישה במערכות אקולוגיות טבעיות בישראל. כמו כן, הוא נוסף לרשימת הצמחים הפולשים במהדורת 2019 (הראשונה 2010) של הספר "הצמחים הפולשים בישראל", המרכז את המידע על מיני צמחים פולשים. הוא נכנס צחר כחלחל לרשימת המינים שאינם מומלצים לגינון שפרסמו משרד להגנת הסביבה, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, רשות הטבע והגנים וגורמים נוספים. גורמים אלה מעריכים שהרוב המכריע של המוקדים עדיין קטנים, ועל כן, יש סיכוי סביר לצמצם את היקף המוקדים ואף לבער חלק גדול מהם באמצעות יישום נכון של הוראות וטיפולים מקצועיים עשוי לעצור את התפשטותו.
מכון התקנים הישראלי במפרט ירוק למשתלות דורש: "יש לוודא כי החומר הצמחי במשתלה נקי ממיני הצמחים הפולשים הבאים:...צחר כחלחל...". צחר כחלחל הוא אחד ממיני העצים הפולשים, שלאחר בחינה מקצועית הוחלט שיש לפטור מן ההגנה ומן החובה לרישיון כריתה או העתקה שלהם.
דרכי הדברה מומלצות

עקרון ההדברה כולל גילוי מוקדם של הנבטים ותלישתם לפני התבססותם. הדברת העץ הבוגר באמצעות עקירה או טיפול בחומרי הדברה על ידי חתך והזרקה לגזע או קידוח ומילוי בחומר הדברה או כריתה או מריחה על הגדם. אין מידע על השיטה הביולוגית כנגד צחר כחלחל.
תמונות

שתילים רבים בפארק הזהב בקריית שמונה
חידוש העלווה ותרמילים היבשים של צחר כחלחל
שני פרטים של צחר כחלחל בגינה בקריית שמונה
צחר כחלחל בפארק הזהב קריית שמונה
גזע של צחר כחלחל
הערות שוליים

↑  ז'אן-מארק דופור-דרור, [https://redlist.parks.org.il/invasive_plants/detail/Leucaena%20leucocephala/ צחר כחלחל
Leucaena leucocephala], באתר רשות הטבע והגנים
↑  Leucaena leucocephala subsp. glabrata, Royal Botanic Gardens, Kew
↑  Leucaena, WFO (2022), ‏8/3/2022 (באנגלית)
↑  Leucaena leucocephala (Lam.) de Wit, WFO (2022), ‏8/3/2022
↑  מין זר היוצר אוכלוסיות שמתחדשות ללא עזרת אדם וגורם לשינויים ולנזק לסביבה החדשה אליה הגיע ולמינים המקומיים בה.
1 2  גדעון ביגר, נילי ליפשיץ, הניסיונות לאקלום עצים אקזוטיים בארץ ישראל בתקופת השלטון הבריטי, קתדרה 85, תשרי תשנ"ח, עמ' 123-164
↑  Leucaena leucocephala (Lamarck) de Wit, Taxon, Flora of China @ efloras.org
↑  א. פאהן, ד. הלר,מ.אבישי, מגדיר לצמחי התרבות בישראל, תל-אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1999, הדפסה שלישית 2002, עמ' 186
1 2  Leucaena leucocephala (leucaena), CABI - Invasive Species Compendium, ‏19-11-2021
1 2  ז'אן-מארק דופור-דרור, צחר כחלחל – האם מתחיל לפלוש בישראל, באתר כתב-עת "כלנית" מספר 2, ‏2015
↑  עצים ושיחים למספוא רב שנתי, באתר החברה לחקלאות בת קיימא בישראל
↑  עופרי גבאי, צחר כחלחל, באתר צמח השדה
1 2  סימה קגן, מינים פולשים בגן הנוי, באתר צמחי הגן של סימה - מנהל המחקר החקלאי, ‏15-5-2020
↑  מחברים:
ד"ר ז'אן מארק דופור דרור, ליעד מרקוס, מזעור השפעות צמחים פולשים וטיוב ממשק הצומח בשולי כבישים בתשתיות נתיבי ישראל, באתר נתיבי ישראל, ‏נובמבר 2018
↑  ד״ר ז׳אן-מארק דופור-דרור, הנחיות למניעת התבססות וטיפול בצמחים פולשים בתכנון והקמת מתקנים וקווים של חברת מקורות, באתר טבע BIZ, ‏יוני 2016
↑  עורך המסמך - ז'אן-מארק דופור-דרור יועצים - אורי פרגמן-ספיר ... [ואחרים]., צמחי הנוי הזרים הלא-רצויים בישראל: צמחים בעלי פוטנציאל פלישה במערכות אקולוגיות טבעיות בישראל, באתר אשרת
↑  ד"ר ז'אן-מארק דופור-דרור, הצמחים הפולשים בישראל, מהדורה שנייה מורחבת ומעודכנת, ירושלים: דן פרי, 2019
↑  מפרט ירוק לקבלת היתר ולפיקוח תו ירוק - משתלות, באתר מכון התקנים הישראלי, ‏9-1-2019
↑  טיוטת צו היערות (פטור מרישיון) התשפ"א - 2021, באתר נבו
גזע של צחר כחלחל
משמאל עלה מנוצה פעמיים, למטה מימין תקריב של צופן, למעלה מימין עלים לא סימטריים
עלה מנוצה פעמיים עם בלוטות במזלג הסעיפים

פרי ירוק של צחר כחלחל
זרעים של צחר כחלחל
תרמיל פתוח של צחר כחלחל
זרעי צחר כחלחל.  המטבע- לקנה המידה של הזרע
עמוד תפרחות של צחר כחלחל
צחר כחלחל נושא פרי ופרחים
צחר כחלחל מופע נוף של סבך שתילים
דבורים עטות על פרח של צחר כחלחל
הרון (נהר)

| --- | --- |

הרון
 מידע כללי
 אורך:  298 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  53.7 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  5453 קמ"ר
 מוצא:  מזרח הטטרה הנמוכה
 גובה מוצא הנהר:  980 מטרים
 יובלים:  Slatina, Važná, Ždiarny potok, Ľupča, Sopotnica, Čierny Hron, Selčiansky potok, Bystrica, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 שפך:  דנובה
 מדינות באגן הניקוז:  סלובקיה
 
 
הרון (בסלובקית: Hron) הוא נהר באורך 298 קילומטר במרכז סלובקיה במחוז באנסקה ביסטריצה, השני בגודלו בסלובקיה (אחרי ואה). ההרון זורם ממזרח הרי הטטרה הנמוכים מערבה ואחר כך דרומה ונשפך לדנובה. ההרון עובר, בין השאר, ליד באנסקה ביסטריצה וזבולן.
תסמונת הבניין החולה

תסמונת הבניין החולה (באנגלית: SBS - Sick Building Syndrome) הוא מונח המתאר מצבים שבהם דיירי בניין סובלים מהשפעות בריאותיות חריפות הקשורות לזמן שהותם בבניין, מבלי שניתן להצביע על מחלה או גורם מסוים שהביאו לכך. דו"ח של ארגון הבריאות העולמי משנת 1984 העלה כי לגבי עד 30% מכלל הבניינים החדשים והמשופצים ברחבי העולם קיימות תלונות הקשורות לאיכות אוויר ירודה בבניינים.
נהוג לייחס את התסמונת לבעיות במערכת החימום, באוורור ובמערכות מיזוג האוויר. סיבות נוספות המוזכרות הן זיהומים הנוצרים מחומרי בניין, תרכובות אורגניות נדיפות, עובש, אוורור לקוי של אוזון (שייתכן ומגיע ממכונות משרדיות), כימיקלים תעשייתיים וחוסר באוויר צח.
לרוב ההתמודדות עם התסמונת נעשית בדיעבד, באמצעות הגדלת כניסת אוויר צח מבחוץ, אולם בבנייה ירוקה נעשה ניסיון למנוע את הבעיה מראש באמצעות מזעור השימוש הממושך בתרכובות אורגניות וחיסול התנאים המעודדים צמיחה של עובש.
תסמינים

חשיפה של בני אדם לביו-אירוסולים תועדה כגורמת השפעות בריאותיות שליליות, ביניהן גירוי בעיניים, באף, בגרון ובעור; רעילות של מערכת העצבים ובעיות בריאות כלליות; תגובה של רגישות יתר; מחלות זיהומיות; ותחושות טעם וריח לא טבעיות.
תופעות אלרגיות מסוימות קשורות בנוכחות של פטריות וחיידקים באוויר לח של בנייני מגורים ומשרדים.
ארגון הבריאות העולמי סיווג את התסמינים לכמה קטגוריות כלליות, ביניהן: כאלה הקשורים בגירוי בריריות (גירוי בעיניים, באף ובגרון); כאלה הקשורים ברעילות של מערכת העצבים (כאבי ראש, עייפות ועצבנות); כאלה הקשורים באסתמה או דמוי־אסתמה (לחץ בחזה, אסתמה וצפצופים באוזניים); כאלה הקשורים ביובש של העור, תלונות גסטרואנטרולוגיה ועוד.
למרות פירוט זה, דיירים חולים בבניין יכולים לדווח על תסמינים שאינם נראים כקשורים, והמפתח לגילוי התסמונת הוא זיהוי שכיחות מוגברת של מחלות כלליות או התחלה של החמרה בתוך פרק זמן קרוב — בדרך כלל פרק זמן של כמה שבועות. לרוב הדיירים יחוו הקלה בתסמינים כשיעזבו את האזור המסוים, ועם זאת יכולות להיות השפעות ארוכות טווח על מערכת העצבים שאינן עוברות בעת עזיבת האזור.
גורמים

התסמונת יכולה להיגרם מאוורור לקוי, זיהומים כימיים ממקורות פנימיים או חיצוניים או מזהמים ביולוגיים. תרכובות אורגניות נדיפות שנחשבות זיהום כימי עלולות לגרום לתופעות חריפות בקרב הדיירים. חיידקים, עובש, אבקנים וכן וירוסים שונים עלולים לגרום לתסמונת.
ASHRAE - "איגוד המהנדסים האמריקנים לחימום, קירור ומיזוג אוויר" פרסם ב-2013 תקן לאוורור, שהפחית ממינימום של 15 cfm אוויר חיצוני לאדם בבנייני מגורים ו־20 cfm אוויר חיצוני לאדם בבנייני משרדים, למינימום של 5 cfm לאדם. קביעה זו של 5 cfm מתאימה לניבוי השיעור של 5.000 PPM של פחמן דו-חמצני שנקבע על ידי האיגוד ואומץ בידי הממשל הפדרלי בארצות הברית במהלך שנות ה־80.
בנוסף, זיהום חיצוני — למשל מכלי רכב ממונעים — יכול גם הוא לתרום להופעת התסמונת. על פי ASHRAE, אוויר עירוני מזוהם שאינו עומד בתקני איכות האוויר של EPA, דורש התקנה של מערכות סינון אוויר המבוססות על גז, עם מסנני פחם, ספוג וכדומה.
על פי ASHRAE, גורם נוסף לירידה בקצב האוורור נובע מעודף האנרגיה המושקעת לצורכי עמידה בתקני IAQ בשילוב עם שיפור באיכות וגימור הריהוט בבית וחומרי הניקוי.
מניעה

ניקוי רעפים לא בלחץ להסרת אצות, עובש וכן סוג של כחוליות האופייני לגגות רעפים (אנ').
שימוש באוזון לחסל את המקורות של תרכובות אורגניות נדיפות, עובש, חיידקים, בקטריות ווירוסים ואף ריחות. למרות זאת מחקרים שונים טענו כי השימוש באוזון מקורו באמונה עממית ואינו יעיל.
החלפת אריחים בתקרה שמוכתמים במים, והחלפת שטיחים.
שימוש במקורות מזהמים, כמו בצבעים, דבקים, חומרים ממסים וחומרי הדברה, רק במקומות מאווררים היטב ובזמנים שבהם הדיירים לא נוכחים.
הגדלת מספר החלפות האוויר. ASHRAE ממליצה על שיעור של 8.4 החלפות אוויר ביממה.
תחזוקה טובה של מערכות קירור, חימום ומיזוג אוויר.
UV-C light in the HVAC plenum
התקנת עזרים למערכות קירור, חימום ומיזוג וניקוי אוויר שינקזו את השפכים שלהן.
שואב אבק מרכזי המוציא את כל מזהמי האוויר מהבית כולל את חלקיקי ה-Ultra fine הקטנים מ-0.1 מיקרון.
שאיבת אבק עם פילטר HEPA בוואקום, כדי לאגור 99.97% מהחלקיקים בגודל עד 0.3 מיקרון.
להוסיף צמחים סופגי רעלנים כחלק מתפריט המזון הקבוע.
ייתכן שוני בדיווח על התסמונת בין המגדרים, שכן נשים נוטות יותר לדווח על תסמינים באופן כללי מאשר גברים. מאידך מחקרים מסוימים מצאו שלנשים אכן יש מערכת חיסונית המגיבה יותר וכי לנשים יש נטייה רבה יותר ליובש בריריות ואדמומיות בפנים. בנוסף ייתכן כי נשים נחשפות יותר לגורמים סביבתיים שכן יותר מהן עוסקות בעבודות פקידותיות ונחשפות למיכון משרדי, בעוד שגברים לעיתים קרובות יותר עובדים בחוץ.
היסטוריה

בשלהי שנות ה-70 דווחו תסמינים לא ספציפיים על ידי דיירים בבתים שזה עתה נבנו, משרדים ומרפאות. בתקשורת התייחסו למכלול תופעות אלו כאל "מחלת המשרד" (office illness). המונח "תסמונת הבניין החולה" נטבע על ידי ארגון הבריאות העולמי בשנת 1986, כאשר הארגון העריך כי 10-30% מבנייני משרדים חדשים שנבנים במערב "סובלים" בעיות אוויר תוך-מבני.
סביבות תוך-מבניות ברמת תחזוקה ירודה משכו את תשומת הלב של חוקרים. כך למשל מחקר אלרגיה בשוודיה (SOU 1989: 76) מיתג "בניין חולה" כגורם למגפות אלרגיה, מה שביסס את החששות שהיו קיימים קודם לכן. על כן בשנת 1990 בוצע מחקר מקיף אודות תופעת "בניין חולה" במסגרתו נבדקו באופן נרחב גורמים פיזיקליים וכימיים שונים המצויים בבניינים. הבעיה קיבלה תשומת לב מודגשת יותר ויותר בתקשורת ותוארה כ"פצצת זמן מתקתקת" וכמות המחקרים בנושא הלכה וגדלה.
בהמשך נוצרה אבחנה בין "בניינים חולים" לבין "בניינים בריאים", וניתן דגש למרכיבים הכימיים מהם נוצרו חומרי הבניין. יצרני חומרי בניין רבים ערכו שינויים במרכיבים אלו והחליפו בתהליך הייצור את התוספים שנחשבו "רעים". בצד בנייה אקולוגית, שימוש בחומרים טבעיים וטכניקות פשוטות, ניתן דגש רב ליצירה של אוורור משמעותי ויעיל.
בשלהי שנות ה-90 נוצרו ספקות לגבי תקפות המושג "בניין חולה". בעבודת דוקטורט שהוגשה בסטוקהולם בשנת 1999 נבדקה המתודולוגיה של המחקר הקודם. כמו כן מחקר דני משנת 2005 הראה פגמים בניסויים הקודמים. בעקבות כך הוצע לקבוע כי תסמונת הבניין החולה אינה באמת תסמונת עקבית ואינה מחלה הניתנת לאבחון באופן אינדיבידואלי. בשנת 2006 המועצה הארצית השוודית לבריאות ורווחה המליצה בכתב העת הרפואי Läkartidningen כי "תסמונת הבניין החולה" לא תשמש כאבחנה קלינית תקפה. מהלכים אלו הביאו לכך כי ירדה משמעותית הנטייה להשתמש במונחים כגון "בניינים חולים" ו"תסמונת הבניין החולה" במחקרים. יחד עם זאת, הרעיון נותר בתרבות הפופולרית, ככזה שיוצר התייחסות לקבוצת סימפטומים הקשורים להנדסת מבנים בכלל וסביבות עבודה ירודות בפרט. "בניין חולה" כיום הוא, אפוא, ביטוי המשמש בעיקר בהקשר של בריאות במקום העבודה והמגורים.
תסמונת הבניין החולה נדדה במהירות מהתקשורת לבית המשפט, שכן מהנדסים ואדריכלים הואשמו ברשלנות שהביאה לתסמונת, מה שגרר גם את חברות הביטוח שביטחו את אנשי המקצוע. ההליכים המשפטיים הסתמכו על עדים מומחים, רפואיים וטכניים, יחד עם מנהלי בניין, קבלנים ויצרנים של חומרי גמר וריהוט, שהצביעו על קשר סיבתי. הליכים אלו הסתיימו בדרך כלל בהסכמי פשרה שלא כללו קביעות נחרצות וגורפות. חברות הביטוח נדרשו לקשר בין טיעוני הגנה הנסמכים על תקנים מקצועיים לבין קביעה של בית משפט כי בבניין מודרני אטום, על מערכות האוורור והמיזוג לייצר אוויר הראוי לנשימה על ידי אדם. ASHRAE נטלה על עצמה משימה ליצירת תקן לאיכות אוויר תוך-מבני - (IAQ (Indoor Air Quality.
המחקר האמפירי של ASHARE קבע כי תקן לאיכות אוויר "מקובלת" הוא פונקציה של קצב תחלופת אוויר חיצוני (אוויר צח). ASHRAE קבעה רמת פחמן דו-חמצני של PPm 1,000 שתנוטר באמצעות פריסה רחבה של חיישני בקרה ברחבי המבנים, כדי להבטיח תאימות. קביעת תקן זה הביאה ככל הנראה לסיומה של מגפת תסמונת הבניין החולה. לאורך השנים, חומרי הבניין הותאמו ביחס לפוטנציאל פליטות, העישון נעלם מבניינים, האוורור הותאם יותר ויותר לתקן שנקבע להתקנה ותחזוקה. לפי ASHRAE כל אלו תרמו למגמה של שיפור באיכות האוויר התוך־מבני שהגיעה בכמות הולכת וגדלה של בניינים, לרמה של "מקובל".
לקריאה נוספת

Martín-Gil J, Yanguas MC, San José JF, Rey-Martínez and Martín-Gil FJ. "Outcomes of research into a sick hospital". Hospital Management International, 1997, pp 80–82. Sterling Publications Limited.
Åke Thörn, The Emergence and preservation of sick building syndrome, KI 1999.
Charlotte Brauer, The sick building syndrome revisited, Copenhagen 2005.
Michelle Murphy, Sick Building Syndrome and the Problem of Uncertainty, 2006.
Johan Carlson, "Gemensam förklaringsmodell för sjukdomar kopplade till inomhusmiljön finns inte" [Unified explanation for diseases related to indoor environment does not exist.]. Läkartidningen 2006/12.
הערות שוליים

1 2  "Sick Building Syndrome", United States Environmental Protection Agency, Retrieved 2009-02-19.
↑  Teculescu, D.B. (1998). "Sick Building Symptoms in office workers in northern France: a pilot study.". Int Arch. Occup. Environ. Health 71: 353–356
↑  Apter, A (1994). "Epidemiology of the sick building syndrome.". Journ. Alergy. Clin. Immunol. (94): 277–288.
↑  The American Society of Heating, Refrigerating and Air-Conditioning Engineers (ASHRAE).
↑  ASHRAE Standard 62.1-2013 Ventilation for Acceptable Indoor Air Quality (Tables 6.2.2.1).
↑  ANSI/ASHRAE Standard 62.1-2013.
↑  Godish, Thad (2001). Indoor Environmental quality. New York: CRC Press. pp. 196-197. ISBN 1-56670-402-2.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541840405171  NDL: 00954356  NKC: ph126364
ריפוי בעיסוק בפגים

פג באינקובטור
ריפוי בעיסוק בפגים הוא ריפוי בעיסוק שמתמקד בטיפול התפתחותי בפגים, ובהדרכת הוריהם, תוך הצגת הערך המוסף ממעורבות קבועה של מרפאים בעיסוק ביחידה לטיפול נמרץ בילוד (פגיות). מטרת ההתערבות של ריפוי בעיסוק היא לצמצם את מצבי הדחק שלהם נחשף הפג, בשל חוסר הבשלות של המערכות השונות, לרבות המערכת הנוירולוגית. ההתערבות הטיפולית והדרכת ההורים מאפשרת זיהוי מצבים המביאים את התינוק לאי איזון או למתח, ומאפשרת מתן כלים להיענות לצרכיו ולהביאו למצב נינוח. כל אלה מעודדים אצל הפג יציבות פיזיולוגית, רוגע, חיוניות ויכולת אינטראקציה לסביבתו הפיזית והאנושית.
הערכה והתערבות

ריפוי בעיסוק בפגים מתקיים בבתי חולים רבים בעולם. בבתי החולים בישראל ובכל הגדולים המרכזיים שבהם מתקיים ריפוי בעיסוק בפגיות (הדסה עין כרם, איכילוב בתל אביב, תל השומר ברמת גן, מאיר בכפר סבא, שניידר בפתח תקווה, אסותא באשדוד).
הערכה והתערבות > תחומי הידע המקצועי

ידע וניסיון בריפוי בעיסוק.
ידע וכלים טיפוליים לבצע הערכה והתערבות.
ידע וכלים לזיהוי מצבים מסכני חיים ותגובה מיידית תואמת.
ידע ויכולת התמודדות עם מצבים רגשיים מורכבים של הורים.
ידע על אודות ארגון סביבה ותפקוד הורי - במצב לחץ מתמשך.
רציונל: התפתחותו המוחית התקינה של התינוק מתחילה את דרכה בחיים התוך רחמיים, בסביבה המווסתת גירויים מהסביבה ומגינה מפני הפרעות חיצוניות. הפג נפלט מהסביבה התוך-רחמית המוגנת אל סביבה עם פעילות אינטנסיבית של אנשים, קולות רמים, מגע פולשני ואורות חזקים. כתוצאה מכך, מוחו של הפג מתעצב בשלב בו קיימת אי התאמה ביו המידע החושי מהסביבה החדשה לבין מה שמערכת העצבים מצפה או מסוגלת לקבל מבחינה ביולוגית.
הצפה סנסורית (חושית) זו יכולה להביא את הפג למצב של דחק (stress) אשר יכול להשפיע לרעה על המוח המתפתח ולליקויים התפתחותיים בטווח הזמן הקצר והארוך. מחקרים מוכיחים כי מתן גרייה חושית מתאימה (מבחינת סוג הגירוי, העיתוי והעוצמה) משפיעה באופן חיובי על ההתפתחות המוקדמת הן של המערכות החושיות והן של דפוסי ההתנהגות ויכולות התפיסה. פג הזוכה לקשר בין אישי קבוע ומרגיע אשר עוזר לו להיות קשוב לגירויים מהסביבה, יוכל לעבד את המידע המתקבל אליו בהצלחה רבה יותר וללא תגובות דחק.
מטרת ההתערבות בריפוי בעיסוק בפגייה היא לצמצם את מצבי הדחק אליהם נחשף התינוק. הטיפולים בריפוי בעיסוק והדרכת ההורים מאפשרת לתינוק יציבות פיזיולוגית, רוגע, חיוניות ויכולת ליצור אינטראקציה עם סביבתו הפיזית והאנושית.
הערכה והתערבות > תחומי הידע המקצועי > תחומי ההתערבות ודרכי הטיפול

התאמה וויסות הגירויים אליהם נחשף הפג, מתן גרייה מותאמת והדרכה בהתאם, לצורך יצירת ויסות חושי ואיזון מעגלי ערות - שינה.
טיפול בתחומי אכילה והאכלה ובכלל זה עידוד מיומנויות מציצה ואכילה.
שמירה על מנחים מותאמים תומכים ומעודדים התפתחות: handling (לטפל) והתאמת אביזרים או סדים.
הדרכת הורים למעורבות פעילה בטיפול היום יומי בפג: שימוש בגירויים טקטיליים (גירויים של מגע קל), פרופריוצפטיביים (גירויים של מגע עמוק), ווסטיבולריים (גירויים הקשורים למערכת שיווי משקל ותנועה).
הערכה והתערבות > תחומי הידע המקצועי > הגישות הטיפוליות

הגישות הטיפוליות של ריפוי בעיסוק בתחום הפגים הן בעיקר גישת האינטגרציה הסנסורית ׁ(החושי) (SI) והגישה הנוירו-התפתחותית (NDT). כמו כן, מקצוע הריפוי בעיסוק משלב בעבודתו את עקרונות גישת ה-NIDCAP - Newborn Individualized Developmental Care and Assessment Program, על פי גישה זו, יש לבצע הסתכלות על התנהגות היילוד כבסיס להתאמת תוכנית התערבות אישית שתביא להתפתחות מיטבית בזמן שהותו בבית החולים.
לבד מן ההכשרה האקדמית של מרפאים בעיסוק, הכוללת בין השאר התמחות בדרכי הערכה והתערבות בתחומי העיסוק השונים של האדם כגון פעילויות יום-יומיות, שינה, משחק, למידה, פנאי, עבודה והשתתפות חברתית, למרפאים בעיסוק גופי ידע ייחודים המעמידים בסיס להתערבות באוכלוסייה של אנשים עם הפרעת ויסות חושי, לרבות הבנה מעמיקה של המערכות החושיות השונות ותרומתן להתפתחות ולתפקוד, השפעות הסביבה הפיזית והאנושית על עיבוד מידע חושי והיכרות עם מכלול ההפרעות בעיבוד מידע חושי. כמו כן, למרפאים בעיסוק היכרות מעמיקה עם כלי הערכה וגישות התערבות בתחום העיבוד והויסות החושי.
הערכה והתערבות > תחומי הידע המקצועי > תהליך ההתערבות

הערכה ראשונית דינמית באמצעות תצפית, איסוף מידע וביצוע בדיקות רלוונטיות.
בניית תוכנית פרטנית ליילוד בתיאום עם הצוות המטפל.
הדרכה וייעוץ להורים לרבות הדרכה למתן גרייה מתאימה, לרכישת אבני דרך התפתחותיות התואמות את גילו המתוקן.
לאחר השחרור, ליווי ומעקב ליילוד ומשפחתו, כולל מתן המלצות להתאמת הסביבה הביתית.
המשך מעקב וטיפול בפגים עם עיכובים התפתחותיים במרפאות האמבולטוריות.
הערכה והתערבות > תחומי הידע המקצועי > תוצאות ההתערבות

השפעה ועידוד לדפוסי התנהגות התואמים את הגיל המתוקן
עידוד תקשורת טובה בין ההורה ליילוד (Bonding) תוך מתן כלים להורים לתקשר עם תינוקם, לזהות את צרכיו או מצבי הדחק ולהעניק גירויים התפתחותיים מתאימים.
פיתוח יכולת קליטה ותגובה לגירויים (טקטיליים (גירויים של מגע קל), ויזואליים (ראייה) ואודיטוריים (שמיעתיים), באופן מותאם.
מיקוד מבט ופיתוח דרכי התקשרות חברתית עם הסביבה.
פיתוח יכולת לוויסות והרגעה עצמית.
פיתוח יכולת אכילה דרך הפה.
פיתוח היכולת לשמור על מנח פלקסורי המאפשר בסיס להתפתחות תקינה ובי- לאטרלית (פעילות שדורשת שילוב שני צדדים - בדגש על גפיים עליונות - שתי ידיים לדוגמה: קשירת שרוכים, כיפתור כפתורים, גזירה.