דן גרטלר
היסטוריה משפטית

במשך השנים, חקרו רשויות בעולם את עסקיו של גרטלר בקונגו. כל החקירות נסגרו בלי הגשת כתב אישום.
ב-2013 החלה היחידה הבריטית לחקירות הונאה חמורות (אנ') לחקור עסקאות של גרטלר בהן, לפי החשד, הוא רכש מכרות מממשלת קונגו במחיר נמוך ממחיר השוק. לפי תחקיר שפורסם בעיתון "הארץ", יחידה זו חקרה גם חשדות שגרטלר מעורב במתן שוחד לאנשי ציבור ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו. באוגוסט 2023 קבעו הרשויות בבריטניה שלא נמצאו ראיות קבילות להעמדה לדין והחליטו לסגור סופית את התיק, מבלי להגיש כתב אישום.
ב-2014 עורך הדין אבי לביא החל להעיד בפני ה-FBI על שוחד שנתן לדבריו במדינות שונות בהוראת גרטלר, בהן גם שוחד לשוטרים ישראלים ואף למפכ"ל בתמורה למידע על הדלפת מידע מחקירות. הצוות המשפטי של גרטלר הציג בפני הרשויות בארצות הברית ראיות, לרבות הודאה של לביא, המלמדים כי לביא בדה ראיות במהלך עדותו במטרה לקבל טובות הנאה, והוחלט שלא לנקוט הליכים נגד גרטלר והתיק נסגר.
בינואר 2018 פורסם כי ממשלת ארצות הברית פנתה לשווייץ בבקשה לסיוע משפטי ולהעביר לה רישומי פעולות בנקאיות של גרטלר. הבקשה נדונה בבית משפט שווייצרי, שהחליט להעביר את הרישומים הפיננסיים. עם זאת, לא הוגש כל כתב אישום נגד גרטלר.
באפריל 2024 פרסם השופט בדימוס איתן אורנשטיין פסק בוררות בין גרטלר לאחים גרטנר בסכסוך בו החל לטפל בשנת 2021. הרקע לסכסוך התחיל ב-2005 אז לקח גרטלר הלוואות מהאחים גרטנר בכדי לייצב את עסקיו, ומכיוון שלא היה לו כסף לפרוע את ההלוואות הכניס אותם כשותפים בעסקיו. ב-2010 הגישו הצדדים בקשת בוררות אצל השופט אורי גורן בעקבות מחלוקת על הסכומים שמגיעים לכל אחד. גרטנר תבעו 1.6 מיליארד דולר, ומנגד גרטלר תבע מהם 235 מיליון דולר. ב-2020 פרש גורן מהתיק לאחר שגילה כי משה גרטנר שכר חוקר פרטי לאסוף עליו מידע, ואורנשטיין מונה במקומו. לפני פרסום פסק הבוררות הגיש גרטלר בקשה לאורנשטיין שיתפטר מהתיק בעקבות סערת שיחותיו עם ראש לשכת עורכי הדין אפי נוה. אורנשטיין דחה את הבקשה ולמחרת פרסם את פסק הבוררות, שבו קבע כי גרטלר ישלם פיצוי בסך 85 מיליון דולר בלבד  המהווה כ 5% מהסכום אותו דרשו האחים גרטנר בתביעתם. לטענת האחים גרטנר, סכום בתוספת ריביות עומד על כ-250 מיליון דולר, באוגוסט 2024 הגיש גרטלר בקשה לביטול הבוררות בין היתר בשל העובדה כי תחשיב הריבית מנוגד לחוק פסיקת ריבית והצמדה. השופט אורנשטיין כתב בפסק הבוררות שגרטלר לא שילם שוחד בקונגו.
בשנת 2020 הגיש גרטלר תביעה בסך 9 מיליון שקלים נגד עיתון הארץ והעיתונאים גור מגידו וחיים לוינסון, לאחר שפרסמו תחקיר המתאר כיצד מועברים כספים מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו לישראל, על אף הסנקציות הכלכליות שהטילה ארצות הברית על גרטלר. בתצהיר של עיתונאי הארץ נכתב שלא ניסו לטעון שגרטלר עקף את הסנקציות. בספטמבר 2024 ביקש בית המשפט המחוזי בתל אביב מהצדדים למחוק את התביעה בנימוק כי "בימים אלה (על רקע מלחמת חרבות ברזל) אין זה נכון וראוי להרבות מחלוקות בישראל." הצדדים הסכימו והתביעה נמחקה.
בדצמבר 2024 דווח כי בנק מזרחי טפחות מסרב לאפשר לדן גרטלר להעביר כספים מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו לחשבונו בישראל. הסירוב נובע מהסנקציות שהוטלו על גרטלר ב-2017 על ידי ממשלת ארצות הברית. גרטלר הגיש תביעה נגד הבנק בעקבות זאת. לטענת גרטלר, הגבלות הבנק על העברות הכספים אינן מוצדקות. הוא מדגיש כי הסנקציות האמריקאיות חלות רק על פעילותו העסקית בקונגו, ולא על פעילותו בישראל. לפיכך, גרטלר סבור כי החלטת הבנק לחסום את העברות הכספים היא בלתי סבירה וחסרת בסיס.
בהחלטתו של השופט יעקב שפסר, צוין כי "עילת התביעה שהובילה לפתיחת ההליך שלפני, נעוצה בסירוב הבנק לבצע את העברות הכספים שהתבקשו ובכך "לסכן" את זכותו של גרטלר לדיון בבקשתו לביטול פסק בורר. על כן עתר גרטלר למתן צווי עשה לחייב את הבנק לבצע את ההעברות שהתבקשו. הלכה למעשה, מהשתלשלות המסכת העובדתית שהובילה את הבנק לסרב לבקשת גרטלר, נובע הסעד הכספי הנזיקי העומד ביסוד בקשה. בנסיבות אלו ועל אף שטרם התגבש הסעד הכספי הנזיקי מבחינה ראייתית, הסכסוך בשאלה המהותית המצויה במוקד המחלוקת בין הצדדים זהה, בין אם הסעד שהתבקש הוא מתן צווי עשה, בין אם הסעד שיתבקש הוא נזיקי כספי". לאור החלטה זאת, הבקשה לפיצול סעדים התקבלה, והבנק חויב לשם סכום של 5000 ש"ח בהוצאות משפט לגרטלר.