stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
We Pray
ביאורים

↑  עטיפת הסינגל בגרסה של טיני כוללת את אותה עטיפה, אך בצבע כחול במקום שחור.
↑  עטיפת הסינגל בגרסה של טיני כוללת את אותה עטיפה, אך בצבע כחול במקום שחור.
Apt.

"Apt." הוא סינגל של הזמרת הדרום קוריאנית רוזה והזמר האמריקאי ברונו מארס. הוא יצא לאור ב-18 באוקטובר 2024 תחת הוצאת אטלנטיק רקורדס.
רקע

רוזה צפתה בהופעה של ברונו מארס באוגוסט 2024, ופרסמה תמונה שלה עם חולצה של מארס באולפן הקלטות. ב-17 באוקטובר רוזה ומארס העלו פוסטים לאינסטגרם המתעדים ערב בילוי משותף, מה שהעלה השערות כי הם רומזים על שיתוף פעולה עתידי ביניהם. רוזה פרסמה תמונת פולארויד שלה ליד ברונו מארס עם הכיתוב: "הלילה שלימדתי את ברונו לשחק במשחק שתייה קוריאני". מארס הגיב לפוסט שלה וציין שנהנה, והתייחס בנימה משועשעת לניסיון של רוזה לנשק אותו. הפוסטים יצרו שמועות על שיתוף פעולה מוזיקלי עתידי, במיוחד לאחר שרוזה חתמה על חוזה עם אטלנטיק רקורדס, שמייצגת גם את מארס. רוזה יזמה את שיתוף הפעולה עם מארס ושלחה לו שלושה שירים, כולל "Apt.". במהלך ראיון רדיו, רוזה סיפרה כי מארס שאל אותה על משמעות השיר והיא הסבירה לו שמדובר במשחק שתייה קוריאני.
ב-17 באוקטובר, רוזה הכריזה על השיר, והצהירה כי הוא יצא לאור ב-18 באוקטובר. העטיפה של הסינגל מציגה את ברונו מאחורי מערכת תופים ואת רוזה עם מעיל עור על רקע ורוד.
רוזה הכריזה שהאלבום הראשון שלה, בשם Rosie, יצא ב-6 בדצמבר, ושיתפה כי עבדה קשה על האלבום הזה במשך שנה בלוס אנג'לס והשקיעה בו הרבה עבודה רגשית. השיר הוא סינגל מקדים מתוך האלבום.
הרכב

השיר הוא שיר פופ-פאנק עם קצב קליט. הוא הופק בשיתוף עם מפיקים נחשבים כמו סירקט, עומר פדי, ורוג'ט צ'הייד.
השיר מבוסס על משחק השתייה הקוריאנית הפופולרי, "אפטו" (קיצור בדרך הנהוגה בקוריאה - בדומה ל"ראשי תיבות" - של המילה דירה באנגלית: "apartment"), וכולל את המילה במבטא קוריאני, שבו המשתתפים מניחים את ידיהם זו על גבי זו כחיקוי לבניין דירות ומוציאים אותן לפי קריאת המספר של "הקומה". רוזה שילבה מוטיבים מהמשחק יחד עם מארס כדי ליצור שיר קליט בהשראת הלהיט "Hey Mickey". רוזה חששה תחילה שהתוכן של השיר קליל מדי, ואף ביקשה מהצוות למחוק את השיר, אך הוא הפך לפופולרי בזכות הקלילות והגיוון.
וידאו קליפ

מארס ביים את הקליפ של השיר לצד דניאל ראמוס, בו הוא נראה מניף את דגל קוריאה הדרומית ומשתתף בריקוד יחד עם רוזה.
ב-5 בדצמבר 2024 השיר הגיע להישג משמעותי כשחצה את הרף של 500 מיליון צפיות, בזמן הקצר ביותר לשיר קיי-פופ.
ב-31 בינואר 2025 השיר הגיע למיליארד צפיות ובכך הפך לשיר החמישי בעולם מבחינת זמן להגיע לרף של מיליארד צפיות, תוך 105 ימים.
הצלחה מסחרית

השיר הפך ללהיט מידי בקוריאה הדרומית, והגיע לראש מצעדי המוזיקה במדינה ללא קידום משמעותי וזכה להצלחה רבה גם בפלטפורמות הקוריאניות, כולל מלון, ג'יני ופלואו. כבר ביום הראשון לאחר יציאתו הגיע למקום השלישי במצעדים הגלובליים של ספוטיפיי ולמקום ה-11 במצעד האמריקאי. תוך ארבעת הימים הראשונים ליציאתו, השיר הגיע ל-13.32 מיליון השמעות בארצות הברית בלבד. השיר הוביל את מצעדי ההשמעות היומיות בספוטיפיי, גם בארצות הברית וגם ברמה הגלובלית. השיר צבר גם 5,700 הורדות בארבעה הימים הראשונים ליציאתו.
השיר נמצא במקום הראשון במצעד הסינגלים הרשמי של ניו זילנד נכון ל-28 באוקטובר 2024. השיר גם הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים האוסטרלי, מה שהופך את רוזה לזמרת הקיי-פופ הראשונה שמגיעה למקום הראשון במצעד זה. השיר "Apt." הוא הלהיט הרביעי של מארס שמגיע למקום הראשון באוסטרליה, לאחר "Just The Way You Are" ו-"Grenade" ב-2010 ו-"Uptown Funk" עם מארק רונסון ב-2014. בממלכה המאוחדת, רוזה הפכה לזמרת הקיי-פופ שהגיעה למיקום הגבוה ביותר בהיסטוריה של מצעד הסינגלים בבריטניה כשהשיר הגיע למקום הרביעי במצעד הסינגלים הבריטי. רוזה עקפה את השיא הקודם שהחזיקה פגי גו, שהגיעה למקום החמישי עם השיר "(It Goes Like) Nanana" ב-2023.
השיר הגיע למקום השמיני בבילבורד הוט 100 עם 25 מיליון האזנות, 3.2 מיליון השמעות ברדיו, ו-14,000 מכירות. בכך, רוזה היא הזמרת הראשונה בז'אנר הקיי-פופ שנכנסה לעשירייה הפותחת במצעד. עבור מארס זהו השיר ה-20 שמגיע לעשירייה הפותחת במצעד הוט 100.
בישראל זכה השיר להצלחה גדולה בצאתו, ונכנס היישר למקום הראשון במצעד ההשמעות של מדיה פורסט. כמו כן, נכנס למקום הרביעי במצעד הלועזי של היטליסט.
ביקורות

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
NME: 
בביקורת שנכתבה באתר NME, נכתב כי השיר מסמל צעד נועז ומתקדם עבור רוזה בקריירת הסולו שלה, ומאופיין בסגנון פופ-רוק מדבק ובריף מוזיקלי בהשראת טוני בסיל וג'ואן ג'ט, וכי מארס מביא תרומה קלילה ומשעשעת לשיר, אך רוזה נותרת במרכז עם קול מלא ביטחון ועוצמה.
המגזין פייפר מפרסם רשימה שבועית של 10 שירים מומלצים, שנבחרים מתוך שירים חדשים שיצאו, השיר "Apt." נכלל ברשימה, ומתואר כשיר פופ-רוק שובב וקצבי. הקליפ לשיר מתואר ככיפי במיוחד, עם אווירה שמזכירה את הסגנון של הטינג טינגס.
מדור "Friday Music Guide" של בילבורד מציג את ההוצאות המוזיקליות החשובות של השבוע. השיר נכלל במדור ותואר כקטע פופ קליט ומסוגנן, מלא בקריאות קצביות המעודדות קהל להשתתף במחיאות כפיים. בנוסף נכתב כי שיתוף הפעולה עם מארס מוסיף לשיר נופך מיוחד, עם פוטנציאל לביצועי לייב מקפיצים.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 1 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 1 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 70 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 9 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 3 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 11 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 27 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 4 |  |
|  יפן | יפן הוט 100 | 96 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1  |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 1  |  |
|  ישראל | היטליסט | 5  |  |
|  ליטא | AGATA | 9 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 16 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 1 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 45 |  |
|  צרפת | SNEP | 3 |  |
|  קוריאה הדרומית | סירקל צ'ארט | 17 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 27 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטריה (IFPI Austria) | זהב | 15,000 |
| אוסטרליה (ARIA) | 2× פלטינה | 140,000 |
| איטליה (FIMI) | זהב | 50,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | זהב | 400,000 |
| יפן (RIAJ) | זהב | 50,000,000 |
| ניו זילנד (Recorded Music NZ) | פלטינה | 30,000 |
| ספרד (PROMUSICAE) | זהב | 10,000 |
| פורטוגל (AFP) | זהב | 5,000 |
| צרפת (SNEP) | פלטינה | 200,000 |
| קנדה (Music Canada) | 2× פלטינה | 160,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 52,010,000 |
ביאורים

↑  מבוסס על נתוני סטרימינג בלבד.
ישיבת בית מתתיהו

תבנית:מוסד לימודי
ישיבת בית מתתיהו (בעגה ישיבתית: בייס מאתע'ס) היא ישיבה גדולה בבני ברק המשתייכת לזרם החרדי-ליטאי. ראש הישיבה הראשון ומייסדה היה הרב ברוך ויסבקר. כיום עומדים בראשות הישיבה בנו הרב צבי ויסבקר יחד עם אחיו הרב יהודה ויסבקר האחראי על ענייני החינוך בישיבה.
תולדותיה

הישיבה הוקמה בשנת תשמ"א (1981) על ידי הרב ברוך ויסבקר, אשר כיהן קודם לכן כר"מ בישיבות קול תורה ובית התלמוד. הישיבה שוכנת בבניין ישיבת בית יוסף - נובהרדוק בגבעת רוקח אשר הייתה הישיבה הראשונה בבני ברק, והיא קרויה על שם הרב מתתיהו שצ'יגל, מייסדה ומנהלה של ישיבת "בית יוסף".
הישיבה הוקמה בעידודם של הרב יעקב ישראל קניבסקי והרב אלעזר מנחם מן שך שאף היה נשיא הישיבה וחתום על מגילת היסוד שלה. בין חברי העמותה הראשונים היו הרב אהרן לייב שטיינמן והרב גרשון אדלשטיין.
בעבר כיהנו כמשגיחים הרב אורי וייסבלום, הרב שלמה כהן והרב נפתלי קפלן. בעבר כיהנו כר"מים הרב גבריאל יוסף לוי (שפרש והקים את ישיבת באר התורה), הרב יהודה אריה הרשלר (עד פטירתו בתשע"ז) והרב יהודה אריה רפפורט (עזב את הישיבה בשנת תשפ״ג).
נכון לשנת הלימודים תשפ"א למדו בישיבה למעלה מ-650 תלמידים.
בשנת תשפ"ד לאחר פטירת מייסד וראש הישיבה הרב ברוך ויסבקר, מונו בניו הרב צבי ויסבקר והרב יהודה ויסבקר לראשי הישיבה.
שיטת הלימוד

הישיבה מדגישה את לימוד העיון במידה מרובה יותר מרוב הישיבות ולומדים בה שני סדרי עיון, בבוקר ובלילה. השיעור הכללי של ראש הישיבה מתמקד בהיגיון שמאחורי היסודות בסוגיה.
ישיבות בת

מלבד ישיבת האם בבני ברק הקים הרב ויסבקר ישיבות נוספות:
ישיבת מאור יצחק - הוקמה בשנת תשנ"ח, במושב חמ"ד, ובראשה עומד הרב מנחם יעקובזון, חתנו של הרב ויסבקר.
ישיבת תפארת חיים - הוקמה בשנת תשס"ז, ויועדה לבני עדות המזרח. הישיבה שכנה במוסדות ישיבת הרמב"ם ובית יוסף בשכונת הדר יוסף בתל אביב. אחד מראשי הישיבה היה הרב יהודה ויסבקר, בנו של הרב ברוך ויסבקר. הישיבה נסגרה בשנת תשע"ד.
בוגרי הישיבה

יואלי דיקמן
משה רוט
חיים זיכרמן
דוד חכם
הרב דוד לאו
הרב ישראל לנדא
דוד פדידה
הרב אליהו מאיר פייבלזון
הרב אברהם קפלן
הערות שוליים

↑  כאייל תערוג, פרשת שמות, ה'תשע"ז
↑  הרשימה המלאה: עולם הישיבות הליטאי סגר רישום לשנת תשפ"א, באתר בחדרי חרדים, 28 ביוני 2020
↑  יש שני ממשיכים: הכירו את ראשי ישיבת 'בית מתתיהו' החדשים, באתר בחדרי חרדים, ‏2016-07-20
#invoke:Navbox with collapsible groups
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297108405171
הפיגוע בצומת מגידו (2023)

ערך זה עוסק בפיגוע ב-2023. אם התכוונתם לפיגוע ב-2002, ראו .
| חלק מפיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2023 |
| --- | --- |

מקום הפיגוע
 תאריך:  13 במרץ 2023
 תאריך עברי:  כ' באדר ה'תשפ"ג
 מקום:  סמוך לצומת מגידו, ישראל
 מטרה:  ישראלים
 קואורדינטות:  32°34′22″N 35°11′31″E﻿ / ﻿32.572725646175°N 35.191928946029°E﻿ / 32.572725646175; 35.191928946029
 סוג:  פיגוע
 נשק:  מטען צד, חגורת נפץ שלא הופעלה
 הרוגים:  0 
 פצועים:  אזרח 1
 מבצע:  חזבאללה
 מספר מפגעים:  1
 he
 
הפיגוע בצומת מגידו הוא פיגוע שבוצע ב-13 במרץ 2023, כ' באדר ה'תשפ"ג, על ידי מחבל לבנוני בצומת מגידו. מטען צד הופעל בצדי הדרך בצומת, וכתוצאה מפיצוצו נפצע אזרח אחד באורח קשה. המחבל נהרג על ידי לוחמי הימ"מ לאחר מרדף.
הפיגוע

ביום שני, 13 במרץ 2023, סמוך לשעה 07:15 בבוקר, הפעיל מחבל לבנוני מטען צד דמוי כלימגור סמוך לצומת מגידו, בעת שעברו כלי רכב במקום. כתוצאה מפיצוץ המטען נפצע באורח קשה אדם אחד, שנסע ברכבו בנתיב המנוגד לנתיב בו התבצע הפיצוץ. הפצוע הוא שרף א-דין ח'מאיסי, בן 21, תושב הכפר סאלם שבעמק יזרעאל.
תחילה לא היה ברור האם זהו פיגוע או אירוע פלילי, אך לאחר חקירה התבהר כי מדובר בפיגוע טרור, בשל השימוש במטען צד תקני מסוג כלימגור (שנמצא בידי ארגוני הטרור בלבנון, בהם חזבאללה) שאינו אופייני לאירועים פליליים.
זמן קצר לאחר הפיגוע הוטל צו איסור פרסום על פרטי האירוע וחקירתו. כבישים רבים באזור נחסמו, ופעילות ערה של כוחות הביטחון נצפתה באזור.
לאחר הפיגוע נעצר כלי רכב חשוד בצומת אדמית (כמה מאות מטרים ממושב יערה) בסמוך לגבול ישראל–לבנון. במושב ליד הנהג ישב המחבל, כאשר על גופו חגורת נפץ מוכנה להפעלה. בנוסף, נמצא ברשות המחבל אקדח, רובה, מטען חבלה ופריטים נספים. הכוחות ירו והרגו אותו, שכן הוא היווה סכנת חיים מיידית. הכוחות עצרו את הנהג שהסיע אותו.
בעקבות הפיגוע התקיימה התייעצות ביטחונית בהשתתפות ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, ושר הביטחון, יואב גלנט.
האיפול שהוטל על פרטי הפיגוע, לצד דיווחים באמצעי התקשורת על איסור הפרסום, הביאו לגל של שמועות באשר לפרטי הפיגוע, עד לפרסום פרטיו ביום רביעי בערב, כ-60 שעות לאחר הפיגוע.
חקירת האירוע

בעקבות הפיגוע נערכה חקירה רחבה לבירור נסיבותיו, שבמסגרתה נבחנה מעורבותו של ארגון הטרור חזבאללה.
מתחקור ראשוני של האירוע עלה כי המחבל ככל הנראה חצה מוקדם יותר באותו השבוע את הגבול מלבנון לישראל באמצעות סולם[דרוש מקור] והתקדם לעומק השטח עד שהגיע לצומת מגידו (כ-70 קילומטרים מקו הגבול). המחבל השתמש באופניים חשמליים, ונעזר בסוללות חלופיות עבורם. הוא פעל לבדו ונשא אמל"ח רב (מטעני חבלה, אקדח ונשק ארוך).
עוד עלה כי לאחר הפיגוע, עצר המחבל רכב וביקש מנהגו להסיעו צפונה, כנראה על מנת לחזור ללבנון ולייצר אפקט תודעתי עבור שולחיו. התברר כי הנהג לא ידע שהוא מסיע מחבל מלבנון, והוא שוחרר תוך זמן קצר.
שבוע לאחר הפיגוע הודיע צה"ל שהמחבל הגיע לישראל דרך חציית הגבול ולא דרך מנהרה.
זהות מבצעי הפיגוע

זהותם של מבצעי הפיגוע נותרה לא ידועה בשל האיפול על פרטי הפיגוע. ארגון בלתי מוכר העונה לשם "כוחות הגליל – הזאבים הבודדים" לקח אחריות על הפיגוע. למרות הודעת הארגון, ניכר כי מרבית פעילות התנועה היא ברשתות החברתיות, וגם במקרים קודמים שבהם ארגון "כוחות הגליל" טען לאחריות לפיגועים, בפועל האחראים היו ארגונים אחרים, כמו בפיגוע הירי בחדרה. בנוסף, טען הארגון, בסתירה גמורה לטענת מערכת הביטחון בעניין, כי המחבל חי ונמצא במקום בטוח. הארגון, בזיקתו, קרוב לאיראן ולחזבאללה והוא גלגול של כמה תנועות בעלות שם דומה, על כן לא ברור האם מבצע הפיגוע הוא חזבאללה או ארגון כוחות הגליל. העובדה שהארגון מנכס לעצמו פיגועים שלא הוא ביצע, ופעילותו הגלויה ברשתות החברתיות, מקשות על הערכת כוחו ופוגעת באמינותו של הארגון.
במהלך מלחמת חרבות ברזל, ב-8 בינואר 2024 דובר צה"ל הודיע כי חוסל ויסאם א-טוויל, מפקד כוח רדואן שיזם את הפיגוע. בלילה שבין ה-14 ל-15 בפברואר 2024 חוסל מפקד מרכזי בכוח רדואן, עלי מוחמד א-דבס, שהיה בין מתכנני הפיגוע.
ראו גם

הפיגוע בצומת מגידו (2002)
גל הטרור בישראל (2023)
החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל
הערות שוליים

↑  ישראל מושקוביץ, חסן שעלאן, ליאור אל-חי, צעיר נפצע בפיצוץ מטען בצומת מגידו, שב"כ בודק אם מדובר בפיגוע, באתר ynet, 13 במרץ 2023
↑  יואב זיתון, הסימנים בזירה מעידים: מתחזק החשד לפיגוע מטען לאומני בצומת מגידו, באתר ynet, 13 במרץ 2023
↑  יואב איתיאל‏, הפיצוץ בצומת מגידו: הכבישים באזור עדיין חסומים, באתר וואלה, 13 במרץ 2023
↑  יואב זיתון, הותר לפרסום: מחבל חדר מלבנון, הטמין מטען שפצע קשה ישראלי - וחוסל; נבדק קשר לחיזבאללה, באתר ynet, 15 במרץ 2023
↑  אנה ברסקי, ‏נתניהו קיים התייעצות בטחונית עם גלנט באשר להתפתחויות הביטחוניות האחרונות, באתר מעריב אונליין, 15 במרץ 2023
↑  יאיר קראוס, שמועות על מנהרות, חוליית מחבלים ורקטות: כך נראתה הפאניקה בעקבות האיפול, באתר ynet, 15 במרץ 2023
↑  רן רימון, לאחר חרושת שמועות הותר לפרסום - מחבל חדר מלבנון ופוצץ מטען לפני יומיים במגידו, באתר ynet, 15 במרץ 2023
↑  שי לוי, ‏פרטים חדשים על הפיגוע במגידו: המחבל נע בשטח ישראל עם אופניים חשמליים, באתר ‏מאקו‏, 26 במרץ 2023
↑  הפרשה הביטחונית בצפון: מחבל חדר מלבנון והטמין מטען בצומת מגידו, באתר ‏מאקו‏, 15 במרץ 2023
↑  אלון בן דוד, תחקיר הפיגוע במגידו: נשללה האפשרות שהמחבל הגיע במנהרה, באתר חדשות 13, 20 במרץ 2023
↑  יואב זיתון, צה"ל: המחבל מלבנון שפוצץ מטען בצומת מגידו לא חדר ממנהרה, באתר ynet, 20 במרץ 2023
↑  [Telegram.me/awd48, 13.3.2023 הודעת לקיחת האחריות בעמוד הטלגרם של זאבי הגליל הבודדים], באתר טלגרם, ‏13/03/23
1 2 3  מרכז המידע למודיעין ולטרור על שם אלוף מאיר עמית במרכז למורשת המודיעין - מל"מ, ארגון כוחות הגליל שקיבל אחריות על הפיגוע במגידו, 23 במרץ 2023
↑  שי לוי, ‏"כוחות הגליל – הזאבים הבודדים": הארגון שלקח אחריות על הפיגוע במגידו, באתר ‏מאקו‏, 15 במרץ 2023
1 2 3 4  "כוחות הגליל הזאבים הבודדים": התארגנות פלסטינית בזיקה לחזבאללה; ספקות לגבי הכרזותיה, באתר ממרי
↑  רון בן ישי, "מוחמד דף של חיזבאללה": הבכיר שחוסל בלבנון - מפקד כוח רדואן, באתר ynet, 8 בינואר 2024
↑  אמיר בוחבוט‏, מפקד מרכזי בכוח רדואן, עלי מוחמד אלדבס, חוסל הלילה על ידי צה"ל, באתר וואלה, 15 בפברואר 2024
↑  תיעוד: חיסולם מהאוויר של עלי מחמד אלדבס וסגנו בבית במרחב מארון א-ראס, באתר דבר העובדים בארץ ישראל
דיא סבע

דיא סבע (בערבית: ضياء سبع; נולד ב-18 בנובמבר 1992) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי המשחק בעמדת החלוץ והקיצוני במכבי חיפה מליגת העל ובנבחרת ישראל.
קריירת מועדונים

סבע נולד במג'ד אל-כרום, ישראל, למשפחה ערבית-מוסלמית. בן דודו הוא כדורגלן העבר והמאמן אחמד סבע.
התחיל את דרכו במחלקת הנוער של בית"ר טוברוק נתניה. בקיץ 2011 עבר למכבי תל אביב כחלק מ"מהפכת הצערת הסגל" של המאמן מוטי איווניר.
לאחר שרשם רק שתי הופעות בארבעה חודשים הושאל בינואר 2012 להפועל באר שבע עד לתום העונה. ב-21 בינואר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בבאר שבע, והבקיע צמד בניצחון 2–0 על הפועל חיפה. לאחר שעזר לקבוצה להישאר בליגה, הושאל לחצי עונה נוספת.
בינואר 2013 הושאל סבע בשנית לבני סכנין, במדיה רשם 10 הופעות.
לקראת עונת 2013/2014 חתם במכבי פתח תקווה, העולה החדשה לליגת העל, עמה הגיעה עד לחצי גמר גביע המדינה, שם הפסידה הקבוצה 1–2 למכבי נתניה, כאשר כבש בפנדל את השער היחיד של קבוצתו. בליגת העל ערך 29 הופעות בעונה זו, בהן כבש שלושה שערים.
לקראת עונת 2014/2015 חתם בקבוצת מכבי נתניה, העולה החדשה לליגת העל. ב-27 בדצמבר 2014 כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה, שער הניצחון במשחק שהסתיים בתוצאה 1–0 על מכבי פתח תקווה. ב-21 במרץ 2015 כבש שער מבעיטה ישירה מכדור קרן, בניצחון 3–1 על הפועל פתח תקווה. בסוף העונה קרע את הרצועה הצולבת, וחזר לכשירות במאי 2016, עת ירד עם מכבי נתניה לליגה הלאומית.
בעונת 2016/2017 היה מלך השערים של מכבי נתניה בליגה הלאומית, עם 18 שערים בנוסף ל-12 בישולים, ובתום העונה העפיל עם הקבוצה בחזרה לליגת העל. בעונת 2017/2018 היה מלך השערים של ליגת העל עם 24 שערים, בנוסף לשבעה בישולים, ולצידו של ערן לוי הובילו את הקבוצה לפלייאוף העליון, והיא סיימה את העונה במקום החמישי בטבלה. בסך הכל שיחק ארבע שנים במכבי נתניה, ובמדיה ערך 100 הופעות ליגה, בהן כבש 45 שערים.
ב-17 בספטמבר 2018 חזר לקדנציה שנייה בהפועל באר שבע, ששילמה עבורו 1.9 מיליון אירו בנוסף להעברתו של גיא מלמד למכבי נתניה, וחתם לארבע שנים בקבוצה.
ב-29 בינואר 2019 חתם לשלוש שנים בקבוצת גואנגג'ואו R&F מהליגה הסינית, אשר שילמה עבורו 5 מיליון דולר.
ב-27 בספטמבר 2020 חתם לשנתיים בא-נסר דובאי, ובכך הפך לישראלי הראשון שחותם במועדון ספורט מאיחוד האמיריות הערביות. החתמה זו התבצעה מספר שבועות לאחר הסכם נירמול היחסים של ישראל עם האמירויות במסגרת הסכמי אברהם.
ב-17 באוקטובר ערך הופעת בכורה בא-נסר, בתיקו 1–1 של א-נסר עם אל-ג'זירה אבו דאבי. ב-29 באוקטובר כבש שער בכורה בניצחון 0–3 על אל-וואסל, בנוסף גם בישל שער באותו המשחק.
ב־22 באוגוסט 2022 חתם לעונה אחת בסיוואספור מליגת העל בטורקיה. שבוע לאחר-מכן ערך הופעת בכורה בקבוצתו הטורקית וכבש שער ראשון בהפסד 1–3 לבשיקטש.
ב-30 בינואר 2023 שב לישראל וחתם לשלוש שנים במכבי חיפה מליגת העל. בתחילת אירועי מלחמת חרבות ברזל שיתפה אשתו של סבע פוסט בחשבון האינסטגרם שלה שעסק בפגיעה בילדים ברצועת עזה כתוצאה מהפצצות צה"ל. הפוסט עורר זעם רב בקרב האוהדים ונמחק זמן קצר לאחר מכן. סבע ואשתו התנצלו על הפרסום, אך הלחץ של האוהדים על המועדון נמשך וסבע נופה מסגל הקבוצה. בתחילת בפברואר 2024 עבר בהשאלה אל אמירייטס קלאב מליגת העל של איחוד האמירויות הערביות. במשחק הבכורה בקבוצה, במסגרת משחקי הגביע, כבש את שערו הראשון בקבוצה מבישול של אנדרס אינייסטה.(בישול האחרון בקריירה)
קריירה בינלאומית

לזכותו ארבע הופעות במדי נבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19, וב-13 באוגוסט 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת הצעירה עד גיל 21, במשחק נגד בלגיה הצעירה. ב-8 בספטמבר 2013 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת הצעירה, בניצחון 7–2 נגד אזרבייג'ן עד גיל 21, כשבסך הכל ערך תשע הופעות במדי הנבחרת הצעירה, בהן כבש שני שערים.
ב-24 במרץ 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל הבוגרת, כשנכנס כמחליף במשחק ידידות מול רומניה, בו הפסידה ישראל בתוצאה 1–2. ב-14 באוקטובר 2018 כבש את שער הבכורה שלו, בניצחון 2–0 על אלבניה בליגת האומות. ב-15 בנובמבר 2018 כבש צמד בניצחון במשחק הידידות הביתי 7–0 על נבחרת גואטמלה.
ב-11 באוקטובר 2020 שיחק בפעם האחרונה במדיה של הנבחרת הבוגרת, במסגרת עונת 2020/2021 של אופ"א, במשחק בו ישראל הפסידה בביתה 1–2 לצ'כיה. כשבסך הכל כבש סבע 3 שערים מתוך 11 הופעות, בכל המסגרות בכל השנים.
ב-16 במרץ 2023 סבע הודיע שהוא פורש מהנבחרת, כל עוד המאמן הלאומי אלון חזן עומד בראשה.
ב-7 בנובמבר 2024 זומן שוב לסגל הנבחרת אחרי פרישה של כ-4 שנים, לקראת צמד משחקים מול צרפת ב-14 בנובמבר ומול בלגיה ב-17 בנובמבר, שגם יסיימו את קמפיין ליגת האומות 2024/2025.
חיים אישיים

נשוי לנרמין, ולהם שני ילדים.
תארים

ליגה לאומית: 2016/2017
אליפות: 2022/2023
אלוף האלופים: 2023
שחקן העונה בליגת העל מטעם אתר ONE וארגון שחקניות ושחקני הכדורגל: 2017/2018
מלך השערים של ליגת העל: 2017/2018
הערות שוליים

↑  אופיר סער‏, "מאז אייל ברקוביץ' לא היה מוסר כזה בישראל", באתר וואלה, 3 במרץ 2012
↑  הפועל באר שבע רכשה את דיא סבע תמורת 2.2 מיליון יורו, באתר וואלה, 17 בספטמבר 2018
↑  יניב טוכמן‏, דיא סבע חתם לשלוש שנים בגוואנגז'ו R&F, באתר וואלה, 29 בינואר 2019
↑  גידי ליפקין, ‏רשמית: דיא סבע חתם לשנתיים באל נאסר, באתר ONE‏, 27 בספטמבר 2020
↑  יגאל גולדשטיין, ‏ההעברה של החלון: דיא סבע חתם במכבי חיפה, באתר ערוץ הספורט, 30 בינואר 2023
↑  שמעון אלבז, "גם בעזה יש ילדים": הסטורי של אשתו של דיא סבע עורר זעם, באתר ynet, 17 באוקטובר 2023
↑  שמעון אלבז, בדרך החוצה: כך התרסקו היחסים בין מכבי חיפה לדיא סבע, באתר ynet, 6 בנובמבר 2023
↑  שמעון אלבז, סוף לסאגה: דיא סבע עבר בהשאלה לאמירייטס קלאב, באתר ynet, 3 בפברואר 2024
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, סבע כבש בבכורה מבישול של אינייסטה, זלצבורג עם שער תוך חמש שניות, באתר וואלה, 17 בפברואר 2024
↑  דורון בן דור, ‏טיול ידידותי: 0:7 קליל לישראל על גוואטמלה, באתר ONE‏, 15 בנובמבר 2018
↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - רשימת משחקים לשחקן - דיא סבע, באתר www.football.org.il
↑  גידי ליפקין, ‏מאמן הכושר בנבחרת הוא זה שיצר קשר עם סבע, באתר ONE‏, 17 במרץ 2023
1 2  אופיר סער‏, דיא סבע חזר לסגל נבחרת ישראל, ירדן שועה זומן לראשונה, באתר וואלה, 7 בנובמבר 2024
סבע במדי מכבי נתניה, 2018
עקדת יצחק

ערך זה עוסק בסיפור מקראי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
העקדה בבית הכנסת בבית אלפא
עֲקֵדַת יִצְחָק (עקדה משמעותה קשירה) היא סיפור מקראי המופיע בספר בראשית, פרק כ"ב: אברהם עקד את יצחק בנו האהוב על מזבח ועצים במטרה לשוחטו ולשורפו כקורבן, על פי מצוותו של אלוהים, וברגע האחרון שלפני פעולת השחיטה, מלאך אלוהים ציווה אותו להימנע מלעקוד את בנו, ושיבח אותו כי הוא "ירא אלוהים". אברהם נשא את עיניו וראה איל אחוז בקרניו בסבך העצים, אותו הקריב על המזבח תחת בנו. מעשה זה נחשב במסורת היהודית ובמסורות נוספות כאות מופת למסירות נפש ואמונה באלוהים, ולניסיון הקשה ביותר מבין עשרה ניסיונות שנתנסה אברהם על ידי האל, ועמד בו.
סיפור המעשה

לאחר שכרת אבימלך ברית עם אברהם, ציווה אלוהים את אברהם ללכת אל ארץ המוריה, המזוהה ביהדות עם הר הבית, ולהקריב על אחד ההרים את יצחק, בנו האהוב שנולד בדרך נס.
במקרא מתואר דו-שיח קצר בין האב לבנו, שנשא עליו את עצי העולה, ותמה על כך שאין שה לקורבן, ואת תשובתו של אברהם המסתיר זאת ממנו: ”אֱלֹהִים יִרְאֶה-לּוֹ הַשֶּׂה לְעֹלָה, בְּנִי”. לאחר שהבין יצחק שהוא למעשה השה, נראה שלא התנגד למעשה, ולפי חלק מהמדרשים אף ביקש מאברהם שיאסור (יקשור) את ידיו ורגליו כדי שלא ייבהל ויזוז כשיראה את המאכלת, מה שעלול לגרום לאברהם להטיל בו מום ובכך לפסול את הקרבן. אברהם עקד את יצחק על גבי מזבח והתכונן להקרבתו. לאחר שאברהם לקח את המאכלת קרא אליו מלאך אלוהים: ”אַל תִּשְׁלַח יָדְךָ אֶל הַנַּעַר וְאַל תַּעַשׂ לוֹ מְאוּמָּה כִּי עַתָּה יָדַעְתִּי כִּי יְרֵא אֱלֹהִים אַתָּה וְלֹא חָשַׂכְתָּ אֶת בִּנְךָ אֶת יְחִידְךָ מִמֶּנִּי”. לאברהם נגלה איל, ואותו העלה אברהם לעולה במקום בנו.
בספר דברי הימים נקרא הר הבית, עליו הוקם בית המקדש בירושלים, "הַר הַמּוֹרִיָּה".
סיפור המעשה > תאריך העקידה

הדעות חלוקות לגבי היום בו קרה מעשה העקידה.
לפי מספר מדרשים, העקידה התבצעה ביום ראש השנה.
לעומת זאת, לפי ספר הזוהר מעשה העקידה קרה ביום הכיפורים...
בפיוט העתיק עת שערי רצון להפתח, מוזכר ברמז תאריך אפשרי לעקידה "היום בו שערי רחמים אני פותח."
"אָמַר לְאַבְרָהָם אֲדוֹן שָׁמַיִם;
אַל תִּשְׁלְחָה יָד אֶל שְׁלִישׁ אוּרַיִם;
שׁוּבוּ לְשָׁלוֹם מַלְאֲכֵי מַחְנַיִם;
יוֹם זֶה זְכוּת לִבְנֵי יְרוּשָׁלַיִם;
בּוֹ שַׁעֲרֵי רַחְמִים אֲנִי פּוֹתֵחַ;
עוֹקֵד וְהַנֶּעְקָד וְהַמִּזְבֵּחַ."
לפי ספר היובלים, העקדה התרחשה בשנת 2,003 לבריאת העולם, ב-15 בחודש הראשון, שהוא מועד הפסח בלוח השנה במגילות קומראן. לפי פסיקתא רבתי, העקדה הייתה בראש השנה. לפי חשבון סדר עולם המקובל בחז"ל, היה זה בשנת 2085 ליצירה (1675 לפנה"ס).
סיפור המעשה > עקדת יצחק במדרש

על פי המשנה במסכת אבות, האיל הוא אחד מעשרת הדברים שנבראו בערב שבת בין השמשות. במדרש פרקי דרבי אליעזר מובא שחלקים מאותו האיל נותרו לשימוש עתידי בעם ישראל: האפר מונח על יסוד מזבח הפנימי, מהגידים נעשו מיתריו של כינורו של דוד המלך, מהעור נעשתה חגורתו של אליהו הנביא וקרניו משמשים לשני שופרות: הראשון שבו תקעו במעמד מתן תורה, ובשני עתידה להיות תקיעת השופר של ביאת המשיח. עם זאת, מספר פרשנים מקשים על המדרש הזה בטענה שדין הקרניים של קורבן העולה להישרף, ואם כן מדוע לא נשרפו ומדוע אין בהם דין מעילה.
סיפור המעשה > ניתוח המעשה

לאורך כל הסיפור המקראי אין תיאור של רגשות של אברהם או של יצחק. התורה בונה את הדרמה העומדת להתחולל דווקא דרך מיעוט ביטויים של רגש וריבוי של פעלים, מעידים על אינטנסיביות של עשייה.
אחד הביטויים שלכאורה מבטאים את הלך הנפש של אברהם, הוא הכינוי שלו ליצחק – "בני".
בסיפור עקדת יצחק מוצגת לראשונה בתנ"ך אהבה, בדבריו של אלוהים לאברהם: ”קַח נָא אֶת בִּנְךָ, אֶת יְחִידְךָ אֲשֶׁר אָהַבְתָּ, אֶת יִצְחָק”. המדרש, ועל פיו רש"י, מפרש פסוק זה בצורת דיאלוג בין האל לאברהם: האל אומר "קח נא את בנך" ואברהם עונה "שני בנים יש לי"; האל מוסיף "את יחידך" ואברהם עונה "זה יחיד לאמו וזה יחיד לאמו"; האל מוסיף "אשר אהבת" ואברהם עונה "את שניהם אני אוהב"; ורק אז מצווה האל מפורשות: "את יצחק".
סיפור דומה קיים במיתולוגיה היוונית על אודות אגממנון, שעמד להקריב את בתו איפיגניה, אך האלה ארטמיס החליפה אותה באיילה, כפי שיצחק הוחלף באַיִל.
סיפור המעשה > לאחר העקדה

רבנו בחיי מציין כי לאחר העקדה הטקסט לא מזכיר יותר את יצחק: כתוב "וַיָּשָׁב אַבְרָהָם אֶל נְעָרָיו" ולא "וישובו אל הנערים". יצחק לא מופיע גם באירוע הבא: מות אמו, שרה. לפי רבנו בחיי, ייתכן כי לאחר העקדה יצחק נשאר על הר המוריה במשך שלוש שנים, עד לנישואיו לרבקה. המקרא מספר כי לאחר העקדה עבר אברהם לשבת בבאר שבע, וכי שרה מתה בקרית ארבע, ויש שראו בכך תיאור של התפרקות המשפחה בעקבות הטראומה של העקדה.