stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוניברסיטת ארקנסו
היסטוריה

אוניברסיטת ארקנסו נוסדה בשנת 1871 באתר של חווה על ראש גבעה שצפתה על הרי אוזרק. כתוצאה מכך, האוניברסיטה כונתה "הגבעה".
האוניברסיטה הוקמה במסגרת חוק המכללות מוריל לנד-גרנט משנת 1862. ייסודה של האוניברסיטה נבע גם מסעיף בחוקת ארקנסו שלפיו אמורה לקום אוניברסיטה לאומית במדינה. בסופו של דבר, הוחלט להקים את האוניברסיטה בפייטוויל בעלות של כ-130 אלף דולרים. השיעורים עצמם החלו ב-22 בינואר 1872.
בניין ההוראה והניהול העיקרי ("Old Main") הושלם בשנת 1875. הוא רשום במרשם הלאומי של מקומות היסטוריים של שירות הפארקים הלאומיים. עיצובו התבסס על תוכניות הבניין האקדמי המרכזי באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין, שנהרס מאז. לאורך השנים מגדלי השעון והפעמון הוחלפו בבניין זה. ישנה אגדה הטוענת שהמגדל הגבוה יותר הוצב צפונה כתזכורת לניצחון הצפון במהלך מלחמת האזרחים. אגדה שנייה היא שהקבלן החליף בטעות את ציורי המגדל כשהיה שיכור. פעמונים אלקטרוניים הותקנו במגדלים בשנת 1959. בבניין זה הועברו רבים מהשיעורים הראשונים באוניברסיטה.
היסטוריה > השתלבות אפרו-אמריקאים באוניברסיטה

הסטודנט האפרו-אמריקאי הראשון, ג'יימס מקגיי, למד תאולוגיה באוניברסיטה בשנת 1872. מקיי נחשב לבעל ממוצע ציונים מצוין. לא ידוע אם מקגיי הצליח להמשיך את לימודיו לאחר 1873 ותום תקופת השיקום.
הסנאטור וחבר הקונגרס ג'ון נ' טילמן כיהן כנשיא האוניברסיטה בשנים 1905–1912. בשנת 1891 טילמן קידם את חוקי ג'ים קרואו בסנאט של ארקנסו. חוקים אלו (שכללו הפרדה גם באוניברסיטה) התקבלו בסופו של דבר ונאכפו לשנים רבות.
בשנת 1948 אוניברסיטת ארקנסו קיבלה את האפרו-אמריקאי (והוטרן ממלחמת העולם השנייה) סילאס הרברט האנט לבית הספר למשפטים. הרשמתו של האנט נחשבה לשילוב המוצלח הראשון באקדמיה מתחת לקו מייסון-דיקסון, אך גרמה למחלוקות באוניברסיטה. סטודנטים אפרו אמריקאים הורשו ללמוד באוניברסיטה, בתנאי שנרשמו לתואר שני או ללימודי משפטים, ולמדו בשיעורים מופרדים. בסופו של דבר, האנט לא סיים את הלימודים ונפטר בשנת 1949.
בסתיו 1948 בוצעו שינויים במדיניות ההפרדה של האוניברסיטה, מה שאיפשר כניסת סטודנטים אפרו-אמריקאים לכיתות רגילות. הסטודנט האפרו-אמריקאי הראשון שלמד בכיתה משולבת היה ג'קי ל. שרופשייר, בשנת 1951. כמה סטודנטים אפרו אמריקאים הלכו בעקבותיו, ולמדו בתוכניות שונות לתואר שני באוניברסיטה. ארקנסו קיבלה סטודנטים אפרו-אמריקאים באופן חופשי כבר בשנת 1957, בעוד שמדינות דרומיות רבות עדיין אסרו על סטודנטים שחורים להגיע לכל האוניברסיטאות הלבנות.
בשנת 1969, האוניברסיטה הקימה את הוועדה המייעצת ללימודי שחורים על מנת להקל על השתלבות אפרו-אמריקאים בלימודים.
דירוג אקדמי

דירוג שנגחאי – מיקום 501–600
דירוג QS – מיקום 1001–1200
דירוג THE – מיקום 601–800
קמפוסים וחטיבות אקדמיות

אוניברסיטת ארקנסו מציעה יותר מ-200 תוכניות לימוד המובילות לתואר ראשון, שני ודוקטורט.
| בתי ספר ופקולטות |
| --- | --- |
מכללה/בית ספר: שנת הקמה
מכללת דייל באמפרס לחקלאות, מזון וחיים: 1905
מכללה להנדסה: 1912
מכללה לחינוך ובריאות: 1912
המכללה לאמנויות ומדעים ע"ש ג'יי וויליאם פולברייט: 1912
בית הספר למשפטים: 1924
מכללת סם מ. וולטון לעסקים: 1926
בית ספר לתארים מתקדמים וחינוך בינלאומי: 1927
בית הספר לאדריכלות ועיצוב: 1974
ראו גם

אוניברסיטת מרכז ארקנסו
הערות שוליים

↑  "Campus Map & Visitor's Guide."
↑  University of Arkansas, 2008, p. 21
↑  "Meat and Poultry Magazine College Rankings". אורכב מ-המקור ב-9 במרץ 2005. נבדק ב-1 בנובמבר 2004. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Archive". newswire.uark.edu. נבדק ב-17 בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "University of Arkansas – Daily Headlines". אורכב מ-המקור ב-31 בדצמבר 2005. נבדק ב-13 בספטמבר 2005. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Gartner Gives First-Place Supply Chain Management Ranking to University of Arkansas".
↑  "Buildings | Facilities Management University of Arkansas". fama.uark.edu (באנגלית). נבדק ב-2017-11-05.
↑  "University of Arkansas Quick Facts". uark.edu. נבדק ב-25 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Carnegie Classifications Institution Lookup". carnegieclassifications.iu.edu. Center for Postsecondary Education. נבדק ב-19 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Table 20. Higher education R&D expenditures, ranked by FY 2018 R&D expenditures: FYs 2009–18". ncsesdata.nsf.gov. National Science Foundation. נבדק ב-20 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Quick Facts | University of Arkansas". www.uark.edu (באנגלית). נבדק ב-2017-11-05.
↑  "Overview and Points of Pride."
1 2 3  Reynolds, History of the University of Arkansas
1 2 3  Robert A. Leflar, The First 100 Years: Centennial History of the University of Arkansas,(Fayetteville, Arkansas: University of Arkansas Foundation, Inc., 1972)
↑  "The Grades of James McGahee". Fayetteville Manuscripts. נבדק ב-2020-11-11.
↑  "President's Message: A Look Back | Arkansas Alumni Association's Blog". blog.arkansasalumni.org. נבדק ב-2020-11-11.
↑  https://encyclopediaofarkansas.net/entries/separate-coach-law-of-1891-2244/
↑  "Before Little Rock: Successful Arkansas School Integration". University of Arkansas. 10 בספטמבר 2007. נבדק ב-13 בספטמבר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "CONTENTdm". digitalcollections.uark.edu. נבדק ב-2020-11-11.
↑  "Encyclopedia of Arkansas". Encyclopedia of Arkansas (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2020-11-11.
↑  The Silas Hunt Legacy. University of Arkansas. 1993.
↑  "University of Arkansas."
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007459128905171  BIBSYS: 90240342  BnF: cb12351909t (data)  CiNii: DA07666354  GND: 40305-2  ISNI: 0000 0001 2151 0999  LCCN: n81120459  NLA: 36149267  RERO: 02-A005477219  SUDOC: 032501293  ULAN: 500312898  VIAF: 124914266   WorldCat (עם VIAF): 124914266 
בניין ההנהלה בקמפוס
בית הספר למשפטים
המכללה להנדסה
בית הספר לארכיטקטורה
אנדרטאות לזכר קורבנות השואה בבאדן-וירטמברג

האנדרטאות לזכר קורבנות השואה במדינת באדן-וירטמברג בגרמניה הוקמו הן על ידי גופים יהודיים והן על ידי גופים נוצריים.
בלילה שבין 9 ל-10 בנובמבר 1938 נערך בכל רחבי הרייך השלישי פוגרום ביהודים שזכה לכינוי "ליל הבדולח". בפוגרום נשרפו, נבזזו וניזוקו כמעט כל בתי הכנסת בגרמניה. באוקטובר 1940 במצבע מתוכנן ומתואם היטב שכונה "מבצע וגנר-בירקל" (גר') על שמם של שני ראשי המנהל האזרחי הגרמני שתכננו אותו במסגרת יישום המדינויות להפיכת הרייך השלישי לאזור "נקי מיהודים", נשלחו יהודי דרום מערב גרמניה, שעדיין נותרו בעריהם, למחנה המעצר גירס בצרפת. חלקם מתו במחנה וחלקם נשלחו משם למחנות ההשמדה סוביבור ואושוויץ. יהודים אחרים נשלחו ישירות למחנות הריכוז וההשמדה דכאו, טרזיינשטט, אושוויץ ואחרים. מעטים מבין המגורשים שבו לבתיהם בתום מלחמת העולם השנייה. בעת הקמת המדינה הפדרלית באדן-וירטמברג בשנת 1952, חיו בשטחה רק מאות בודדות של יהודים.
פרויקט הנצחה פרי יוזמתה של הקהילה האוונגלית בנֶקַרְצימֶרְן

הפרויקט מנציח את גירושם של 5,617 יהודים מ-138 ערים בדרום מערב גרמניה ב-22 באוקטובר 1940.
העיר נקרצימרן במדינת באדן-וירטמברג שימשה תחנת מעבר בה רוכזו יהודי האזור לפני שליחתם למחנות ההשמדה. במקום פעל בתקופת מלחמת העולם השנייה גם מחנה עבודה.
הקהילה האוונגלית במקום יזמה בשנת 2002 פרויקט במסגרתו תוכנן להקים שתי מצבות זהות עבור כל אחת מ-138 הקהילות שהושמדו בשואה. קבוצות נוער ומבוגרים מכל אחת מהערים הכלולות בפרויקט הוזמנו ללמוד את הנושא ולתכנן את שתי המצבות הקשורות לעיר. מצבה אחת תוצב במקום מתאים בעיר והשנייה תותקן באתר שנבחר לצורך כך בנקרצימרן. האתר המרכזי בנקרציברן בו הותקנו המצבות תוכנן בצורת מגן דוד בגודל 25 על 25 מטר. הפרויקט יסתיים כאשר כל המצבות תושלמנה. הפרויקט הושק בשנת 2005. בשנת 2018 הושלמו כבר המצבות עבור 121 יישובים.
פרויקטים מקומיים > לודוויגסבורג

האנדרטה לזכר יהודי לודוויגסבורג שנספו במחנות הריכוז הוקמה במקום בו עמד בית הכנסת משנת 1884 ועד 10 בנובמבר 1938 כאשר נהרס באירועי ליל הבדולח. האנדרטה מורכבת ממזוודות ישנות, מהסוג בו השתמשו היהודים כדי לארוז את חפציהם כאשר נדרשו לעלות לרכבות אשר, כפי שנאמר להם, "יסיעו אותם מזרחה למקום בו יוכלו לבנות לעצמם חיים חדשים", אך למעשה הובילו אותם למחנות המוות. על כל מזוודה רשום השם, תאריך הלידה, והתאריך ומקום הפטירה של היהודי או היהודייה, שנשלחו למותם.
בשנת 2008 הותקנו בעיר כ-50 אבני נגף לזכר יהודי העיר שנרצחו בשואה.
פרויקטים מקומיים > אולם

במקום בו עמד בית הכנסת של אולם, אשר נהרס בליל הבדולח, הוקמה בשנת 1988 אנדרטה לזכר 212 יהודי אולם שנספו בשואה.
תשע עשרה אבני נגף הותקנו ברחבי העיר ליד בתיהם של יהודים שנספו בשואה. על כל אבן כתוב השם, תאריך הלידה, תאריך הפטירה ופרטים על מקום הפטירה.
פרויקטים מקומיים > קיפנְהיים

בית הכנסת שנהרס בליל הבדולח שופץ ושוחזר בשנת 2003 על ידי חברי קהילת קיפנהיים ובמקום הוצב לוח להנצחת בני הקהילה שנספו בשואה.
ב-19 באפריל 2004, המועצה המקומית החליטה להצטרף לפרויקט אבני הנגף שהושק על ידי האומן גונטר דמניג תושב קלן. אבן הנגף הראשונה הותקנה ב-13 בינואר 2005.
פרויקטים מקומיים > היידלברג

האנדרטה לזכר קורבנות השואה תוכננה במסגרת תחרות שהתקיימה ביוזמת הכנסייה הפרוטסטנטית, הקהילה היהודית ועיריית היידלברג באוקטובר 2010. בעיצוב האנדרטה, על פי תכנונה של התלמידה אנה סופיה וסלינג, השתתפו הפסל גרגורי בואטיי ואדריכל הנוף וולפגנג רות. האנדרטה, המסמלת את הקרונות בהם הובלו היהודים, בנויה מאבן גרניט ומוצבת על מסילת ברזל במקום בו עמדה בעבר תחנת הרכבת ממנה נשלחו היהודים למחנות המוות.
פרויקטים מקומיים > באדן-באדן

ב-25 בנובמבר 1976 הוקמה אנדרטה לזכר קורבנות הנאצים בבית הקברות באדן-באדן (ליכטנטל). באנדרטה שולבה אבן מרצפת בית הכנסת ועליה פסוק מספר ירמיהו פרק ח' פסוק כג':" וְאֶבְכֶּה יוֹמָם וָלַיְלָה, אֵת חַלְלֵי בַת-עַמִּי".
פרויקטים מקומיים > קרלסרוהה

בבית הקברות היהודי בקרלסרוהה הוקמה אנדרטה לזכר בני הקהילה שנרצחו בשואה.
פרויקטים מקומיים > לאופהיים

במקום בו עמד בית הכנסת העתיק אשר נשרף באירועי ליל הבדולח הוקמה מצבה עליה כתוב:
"כאן עמד בית הכנסת שנבנה בשנת 1836 עבור הקהילה היהודית הנכבדה. מקום קדוש זה נהרס במהלך רדיפת האזרחים היהודים ב-9 בנובמבר 1938."
בבית הקברות היהודי בלאופהיים הותקן בשנת 1984 לוח נחושת עליו נחקקו שמותיהם של 102 היהודים קורבנות השואה. הלוח עודכן בשנת 2023 ב־58 שמות נוספים.
בשנת 2007 הותקן על ידי אדם פרטי בתחנת הרכבת לאופהיים מערב לוח זכרן בו כתוב:
"בין נובמבר 1941 לאוגוסט 1942, 81 בני הדת היהודית ואנשים שהוגדרו יהודים בהתאם לאידיולוגיה הגזענית הבלתי אנושית הנאצית גורשו למחנות ריכז ולמחנות השמדה מתחנה זאת בארבעה משלוחים. 102 תושבי לאופהיים נרצחו בתקופת השואה. לאופהיים, 27 בינואר 2007 ".
פרויקטים מקומיים > קונסטאנץ

להנצחת זכר היהודים שנרצחו בשואה הוצב במדרחוב המקומי אובליסק משיש שחור, הנושא את שמות הנספים בארבע שפות וביניהן עברית. האנדרטה צמודה לצידה האחורי של הכנסייה העירונית, כדי לסמל את האחדות בין הדתות.
בחודש אוקטובר 2021 נחנכה בתחנת הרכבת פטרסהאוזן בקונסטאנץ אנדרטה לזכר 6,500 יהודים, ביניהם 112 יהודי קונסטאנץ, שגורשו למחנה המעצר גירס בדרום צרפת ב-22 באוקטובר 1940. האנדרטה היא פרי עבודה משותפת של הפסל הראלד ביורנסגארד מהעיר רדולפצל בגרמניה ובני נוער מהעיר קונסטאנץ. האנדרטה מורכבת מהמילה "חי" כאשר על האות ח' עומדת יונה שפניה לכיוון ירושלים.
בנוסף לכך הותקנו באותה השנה ברחבי העיר אחת עשרה אבני נגף לזכר תושבי העיר שנספו בשואה.
פרויקטים מקומיים > שטוטגרט

אנדרטה לזכר 2,498 "האחים והאחיות שנרצחו בין השנים 1933 – 1948" הוקמה בחלקה היהודית בבית הקברות פראג בשנת 1947 ביוזמת הקהילה היהודית של וירטמברג.
בשנת 2006 נחנכה האנדרטה לזכר 2,600 יהודי וירטמברג שנשלחו למחנות ההשמדה בתקופת המשטר הנאצי, בין השנים 1941 – 1945. האנדרטה הוקמה בתמיכת העמותה "סימני זיכרון" בתחנת רכבת צפון, ומורכבת מחמש מסילת ישנות ששימשו בעבר את רכבות המשא. ליד המסילות הוקם קיר באורך שבעים מטר עליו חקוקים שמות היהודים והצוענים שגורשו. בקדמת המסילות מוצב קיר עליו פרטי הרכבות שיצאו מהתחנה. עלות הפרויקט הייתה חמש מאות אלף אירו. מחציתה מומנה על ידי עיריית שטוטגרט ומחציתה על ידי תורמים.
בין השנים 1939 - 1945 שימש הוהנפארק קילסברג נקודת איסוף ליהודי האזורים וירטמברג והוהנצולרן לפני העלאתם לרכבות שהובילו אותם למחנות הריכוז. בשנת 1962 הוקמה בפארק אנדרטה "לזכר 2,000 היהודים ... שיצאו מכאן בין השנים 1941 - 1942 למחנות הריכוז ואל מותם".
ראו גם

קהילת יהודי באדן-וירטמברג
ליל הבדולח
מחנה המעצר גירס (הפרק משלוח היהודים מבאדן)
הערות שוליים

↑  ענת פרי, ענת פרי בזכות עצמה: גירוש יהודי דרום-גרמניה, באתר ענת פרי בזכות עצמה, ‏יום שני, 9 בנובמבר 2015
↑  Mahnmal für die deportierten Jüdinnen und Juden Badens – Stadtwiki Karlsruhe, ka.stadtwiki.net
↑  Das Mahnmal für die deportierten badischen Juden in Neckarzimmern (Neckar-Odenwald-Kreis), www.alemannia-judaica.de
↑  Ann-Kathrin Wendt, Synagogenplatz, visit.ludwigsburg.de (בגרמנית)
↑  S. W. R. Aktuell, Gedenken an die Opfer des Nationalsozialismus: 19 Stolpersteine werden in Ulm verlegt, swr.online (בגרמנית)
↑  Stadt Heidelberg, 30.07.2014 Mahnmal erinnert an Deportation nach Gurs, www.heidelberg.de (בגרמנית)
↑  Jüdische Gemeinde - Laupheim (Baden-Württemberg), www.xn--jdische-gemeinden-22b.de
↑  Opfer der Shoa, www.ggg-laupheim.de
↑  S. W. R. Aktuell, Elf neue Stolpersteine und Mahnmal in Konstanz, swr.online (בגרמנית)
↑  Entstehung der Gedenkstätte | Zeichen der Erinnerung (ב־)
האנדרטה המרכזית בנקרצימרן
האנדרטה לזכר קורבנות השואה בלודוויגסבורג
האנדרטה לזכר קוברנות השואה באולם
בית הכנסת החדש בקיפנהיים
אנדרטה לזכר קורבנות השואה בקרלסרוהה
לוח זיכרון לקורבנות השואה בלאופהיים
לוח הזיכרון בתחנת הרכבת לאופהיים מערב
גיל נויוביץ'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בספטמבר 2001 (בן 23) ישראל ישראל
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.82 מטר
 מספר:  25
 קבוצות כשחקן
 2018–2020   2020–2023  2024-2023   2024-:  מכבי הוד השרון   הפועל רמת-גן גבעתיים  מכבי מעלה אדומים   הפועל חיפה
 
גיל נויוביץ' (נולד ב-1 בספטמבר 2001) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הרכז בקבוצת הפועל חיפה מליגת העל.
ביוגרפיה

נויוביץ' נולד וגדל בעיר הוד השרון, ולמד בבית הספר תיכון הדרים בעיר.
קריירה

החל לשחק מגיל צעיר במועדון הכדורסל מכבי הוד השרון.
בשנת 2017, בהיותו תלמיד כיתה י"א, הוביל במפתיע את נבחרת תיכון הדרים לעלייה ראשונה בתולדותיה לליגת העל לתיכונים,
לאחר זכייה בטורניר מוקדמות האליפות הארצית לתיכונים בגליל, ונבחר לחמישיית הטורניר. נבחרת הדרים המשיכה עד לשלב רבע גמר ליגת העל, בו הודחה על ידי נבחרת בית הספר הריאלי.
בין השנים 2018–2020, שיחק בקבוצת מכבי סנו הוד השרון בליגה הלאומית.
לקראת עונת 2020/2021, חתם לעונה בקבוצת הפועל רמת גן גבעתיים. באותה עונה התברג ברוטציה הקבוצתית, זכה למחמאות על משחק ההגנה הקשוח שלו, ואף נבחר לשחקן המחזור ה-24 בליגה הלאומית. את העונה סיים בממוצעים של 4.5 נקודות, 3.5 ריבאונדים ו-1.2 חטיפות למשחק.
בסיום העונה זומן לנבחרת העתודה של ישראל בכדורסל.
לקראת עונת 2021/2022, האריך את חוזהו לעונה נוספת בשורות הפועל רמת גן גבעתיים, ומונה לקפטן הקבוצה.
לקראת עונת 2022/2023, האריך את חוזהו לעונה נוספת בשורות הפועל רמת גן-גבעתיים והמשיך בעונה שנייה ברציפות כקפטן הקבוצה ועונה שלישית במועדון.
בעונת 2023/2024 שיחק במכבי מעלה אדומים בליגה הלאומית. באותה עונה העמיד ממוצעים של 13.2 נקודות למשחק לצד 5 ריבאונדים ו-4.4 אסיסטים.
לקראת עונת 2024/2025 חתם לראשונה בליגת העל בכדורסל, בהפועל חיפה.
.
קריירה > כדורסל 3x3

החל משנת 2022, נויוביץ׳ הוא חבר קבוע בנבחרות ישראל בכדורסל 3x3.
באוקטובר 2023, הגיע להישג שיא עם נבחרת ישראל עד גיל 23, איתה זכה בסגנות אליפות העולם..
סטטיסטיקות קריירה

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021/2022 | הפועל רמת-גן גבעתיים (כדורסל) | 28 | 3 | 25.5 | 0.398 | 0.336 | 0.708 | 3.8 | 2.6 | 1.2 | 6.8 |
| 2022/2023 | הפועל רמת-גן גבעתיים (כדורסל) | 26 | 19 | 28.3 | 0.421 | 0.278 | 0.696 | 4.2 | 5 | 1.2 | 7.8 |
| 2023/2024 | מכבי מעלה אדומים | 28 | 26 | 31.8 | 0.476 | 0.351 | 0.746 | 5 | 4.4 | 1.4 | 13.2 |
| ממוצעים |  | 27.3 | 16 | 28.5 | 0.432 | 0.322 | 0.717 | 4.3 | 4 | 1.3 | 9.3 |
הערות שוליים

↑  נויוביץ׳ חתם בהפועל חיפה בליגת העל, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל.
↑  ישראל U23 סגנית אלופת העולם בכדורסל 3X3, באתר ערוץ הספורט, 1 באוקטובר 2023
שמואל מרחב

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  26 בפברואר 1924 האגן, חבל הרוהר, גרמניה (רפובליקת ויימאר)
 פטירה:  19 בפברואר 2001 (בגיל 76) חיפה, ישראל
 מקום קבורה:  בית הקברות שדה יהושע
 מוסדות:  הטכניון   רפא"ל
 צאצאים:  נרי מרחב 
 הערות:  שם לידה: שמואל לנדסברג
 
שמואל מרחב (26 בפברואר 1924 – 19 בפברואר 2001) היה מהנדס ישראלי בתחום האווירונאוטיקה, שכיהן כפרופסור בטכניון בחיפה.
ביוגרפיה

שמואל מרחב נולד בשנת 1924 כשמואל לנדסברג במשפחה יהודית בעיר האגן, באזור ארנסברג שבחבל הרוהר בנורדריין-וסטפאלן שבגרמניה. עלה לארץ ישראל והתחתן עם נעמי לבית רויפר.
בשנים 1948–1971 עבד כמהנדס מחקר, כמנהל מחקר ופיתוח וכראש חטיבה ברשות לפיתוח אמצעי לחימה ברפא"ל.
החל משנת 1959 פעל בטכניון כמורה נספח בפקולטה להנדסת חשמל ולהנדסה אווירונאוטית וכיועץ. בשנת 1971 הצטרף לסגל הטכניון כמורה וכחוקר ועסק רבות בתחום הבקרה, ההנחיה והניווט במסגרת הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה והחלל.
פרסם מאמרים ודוחות רבים, חלקם גלויים וחלק רב מסווגים. על שמו נרשמו חמישה פטנטים, והוא זכה בפרסים ממנהל החלל האמריקאי NASA ובמענקי מחקר מהמועצה הלאומית למדעים של ארצות הברית. מרחב מונה על ידי שר הביטחון למעריך מערכות אוויוניקה במטוס ה"לביא". שימש כיועץ לחברות בישראל ובארצות הברית.
עם תלמידיו נמנו 30 משתלמים ובתוכם 7 דוקטורנטים שרובם היו מובילים באקדמיה ובתעשייה בישראל.
פעילותו המחקרית התרכזה בעיקר בבקרה האופטימלית, הבקרה האדפטיבית, זיהוי המערכות, מערכות אדם-מכונה, ניווט אוטונומי, שיערוך זרימה אופטית וכו'.
בשנים 1981–1983 שימש כדקאן הפקולטה להנדסת אירונאוטיקה.
שמואל מרחב נפטר בחיפה בשנת 2001, ונקבר בבית הקברות שדה יהושע. אחד מילדיו הוא נרי מרחב, פרופסור בפקולטה להנדסת חשמל בטכניון.
הנצחה

הוקם פרס על שמו ועל שם אשתו נעמי לחוקרים צעירים בתחום הנדסת האווירונאוטיקה.
ספרים

Aerospace Sensor Systems and Applications, Springer 1996 - בנושא המכשור האווירונאוטי.
אתגרים ופריצות דרך במדעי התעופה, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1988
הערות שוליים

↑  שמואל מרחב באתר GRAVEZ
הקבר של שמואל מרחב בבית הקברות שדה יהושע, באתר BillionGraves
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007524405805171  BIBSYS: 99034372  CiNii: DA09827487  ISNI: 0000 0000 8082 7702  LCCN: n88177379  VIAF: 2881160   WorldCat (עם VIAF): 2881160
מנועים קדימה

מנועים קדימה הוא אלבומה השני והאחרון של להקת אלג'יר, שיצא לאור ב-30 במאי 2004 בלייבל "בארבי רקורדס". האלבום נחשב לאחד מאלבומי הרוק הטובים שיצאו במאה ה-21 ולאחד מאלבומי הרוק הישראלי הגדולים בכל הזמנים.
רקע

ב-20 בדצמבר 1995 הוציאה להקת אלג'יר (שכללה אז את אביב גדג' בשירה וגיטרות, גבריאל בלחסן בגיטרות, ודביר לביא בתופים) את אלבומה הראשון, "נאמנות ותשוקה", בהפקתו המוזיקלית של אסף שריג ("איפה הילד"). האלבום לא זכה להצלחה. הלהקה המשיכה להופיע ולעבוד על חומר חדש וכבר ב-1998 החלה להקליט את שירי "מנועים קדימה".
ב-2003 חתמה על חוזה להוצאת תקליט עם שאול מזרחי, מנהל מועדון הבארבי בתל אביב, המחזיק בלייבל "בארבי רקורדס". במקום דביר לביא שעזב את הלהקה, חזר אז גיל פדידה בגיטרה בס וכינור, ואת לביא החליף המתופף אביב ברק מנקמת הטרקטור ועמי רייס בקלידים. ללהקה לקח כ-7 עד 9 שנים לעבוד על האלבום בעקבות הידרדרות מצבו הנפשי של בלחסן, שאושפז ואובחן עם מאניה דיפרסיה, ובעקבות אירועים נוספים שהשפיעו על חברי הלהקה ובעקבותיו הגיעו רון בונקר והגיטריסט עופר קורן למלא את תפקידיו.
אולם, בלחסן יצא לחופשות קצרות מאברבנאל כדי לעבוד על האלבום ולהקליט את השיר "בתוך הצינורות", שהוביל לפרסומו הנרחב של בלחסן בעיקר בשל סולו הגיטרה המסיים את השיר.
ב-30 במאי 2004 יצא האלבום, שהופץ על ידי חברת התקליטים "הד ארצי".
שירי האלבום

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי אביב גדג' (למעט היכן שמצוין אחרת).
| מס' | שם | מילים | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | האדמה תיפתח  |   |   | 3:46 |
| 2. | דם על הים  |   |   | 5:04 |
| 3. | דבר אליי  | אביב גדג' וגבריאל בלחסן | אביב גדג' וגבריאל בלחסן | 4:10 |
| 4. | מתנה  |   | אביב גדג' וגבריאל בלחסן | 3:59 |
| 5. | קיטש  |   |   | 3:14 |
| 6. | הביאו את הנגרים  |   |   | 4:22 |
| 7. | שיר הבתולים  |   |   | 2:21 |
| 8. | מנועים קדימה  |   |   | 4:38 |
| 9. | פעמוני המאה  |   |   | 4:07 |
| 10. | יום אחד  |   |   | 4:11 |
| 11. | בתוך הצינורות  | אביב גדג' וגבריאל בלחסן |   | 5:49 |
| 12. | מול הים עם תפילין  |   |   | 2:20 |
| 13. | ירח במזל עקרב  |   | אביב גדג' (על פי תפילת "סדר עבודה") | 8:21 |
| 14. | זיקוקים  |   |   | 3:46 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 1:00:04 |
| בונוס - סקיצות 2002> מס' | בונוס - סקיצות 2002> שם | בונוס - סקיצות 2002> משך | בונוס - סקיצות 2002>  | בונוס - סקיצות 2002>  | בונוס - סקיצות 2002>  | בונוס - סקיצות 2002>  | בונוס - סקיצות 2002>  | בונוס - סקיצות 2002>  | בונוס - סקיצות 2002>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | האדמה תיפתח - דמו  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | דם על הים - דמו  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | דבר אליי - דמו  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | קיטש - דמו  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | שיר הבתולים - דמו  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | בתוך הצינורות - דמו  |   |  |  |  |  |  |  |  |
מילות השיר "כדורי הרגעה בדבש" של גבריאל בלחסן מכיל ציטוטים מתוך שיר מס' 11.
שיר מספר 11 מכיל ציטוטים מתוך "גיהנום, גן עדן והאישה של סמי" של שלום גד ואלי שאולי ומתוך שיר מס' 2.
לאחר צאת האלבום

האלבום זכה לביקורות נלהבות ולשבחים גדולים, וביניהם "אחד [האלבומים] הגדולים ברוק הישראלי בכל הזמנים". לאחר צאת האלבום יצאה הלהקה למסע הופעות גדול בארץ. את בלחסן החליף במהלך סיבוב ההופעות עופר קורן. חלק מההופעות לוו על ידי רביעיית מיתרים, וכן התארחו בהופעות ברי סחרוף, אהוד בנאי ושלום גד. בהמשך ניגנה הלהקה במופע לזכרו של מאיר אריאל בקיבוץ משמרות את שירו של אריאל "מודה אני", וכן קיימה שתי הופעות עם תזמורת מיוחדת שהקים גדג' לצורך ההופעות ונקראה "התזמורת האנדרלמוסית" (איהב נימר בעוד וכינור, אורי מיילס בכלי נשיפה והקשה, שמואל רוזבן בסנטור, חן שנער בכינור ראשון, שרון כהן בכינור שני, גליה חי בויולה ומאיה בלזיצמן בצ’לו).
השירים "דם על הים", "דבר אליי", "מתנה" ו"קיטש" יצאו כסינגלים לרדיו. האלבום זכה בתואר "אלבום השנה" של 2004 מטעם "ידיעות אחרונות", והלהקה הייתה מועמדת לפרס "אנשי השנה במוזיקה". בשנת 2005 הגיע האלבום למקום ה-99 והסמלי בכתבה שפורסמה במוסף "7 לילות" של "ידיעות אחרונות", "100 האלבומים הישראלים הטובים". בשנת 2005 הודיעה הלהקה על השהיית פעילותה, ובאמצע 2006 הודיעה הלהקה על פירוקה הסופי.
ביוני 2019 הוכרז על הוצאה מחודשת של האלבום מנועים קדימה, לכבוד 15 שנה לאלבום המקורי.
האלבום המחודש כולל מהדורה מיוחדת ומהודרת על גבי ויניל כפול, וכן מהדורה מורחבת על גבי דיסק + דיסק בונוס הכולל גרסאות דמו לשירי האלבום.
במסגרת ההוצאה המחודשת מופיע האלבום לראשונה בכל השירותים הדיגיטליים - הורדה וסטרימינג. עד שנת 2020 נמכר "מנועים קדימה" בכ-18 אלף עותקים.
משתתפים באלבום > אלג'יר

אביב גדג' - גיטרות, קלידים, פסנתר, גרמושקה ושירה
גבריאל בלחסן - גיטרות, קולות, שירה ב"בתוך הצינורות"
גיל פדידה - גיטרה בס וכינור
אביב ברק - תופים ודרבוקה
משתתפים באלבום > משתתפים נוספים

גולן זוסקוביץ' - גיטרה בס
עופר קורן ורון בונקר - גיטרות
רפאל הלוי - חזנות
עידן רייכל - קלידים
נועה בבליקי - ילדה בקיטש: "שלא יהיו מלחמות בעולם. שכולם יאהבו אחד את השני. שאני אוהב אותך - ואתה תאהב אותי."
הערות שוליים

1 2  נדב מנוחין‏, קשוב מאוד 50: עשר שנים ל"מנועים קדימה" של אלג'יר, באתר וואלה, 17 ביוני 2014
↑  Bei Facebook anmelden, Facebook (בגרמנית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: a044ca49-de74-3ee5-9f23-89d0c31dfbb7
זיכרון אוניברסלי

זיכרון אוניברסלי הוא כינוי להתקן זיכרון היפותטי, המשלב את היתרונות של זיכרון מסוג DRAM ואת יתרונותיו של זיכרון מסוג SRAM. מימוש התקן מסוג זה זה צפוי להשפיע רבות על שוק המחשוב.
במהלך ההיסטוריה האחרונה של תחום המחשוב, נעשה שימוש בכמה טכנולוגיות אחסון נתונים שונות בו זמנית במסגרת פעולת המחשב. מחשב אישי עשוי לכלול כמה מגהבייט של SRAM, שהוא זיכרון מהיר אך נדיף ויקר, המשמש לדוגמה בזיכרון המטמון. בנוסף לכך ,ג'יגהבייט של DRAM - זיכרון נדיף ואיטי אך זול יותר ומשמש כזיכרון התוכניות ומאות רבות של ג'יגהבייט של זיכרון פלאש איטי, אך בלתי נדיף, או כמה טרהבייט של זיכרון כונן דיסק קשיח לאחסון לטווח ארוך.
בימים אלה, מושקע מאמץ מחקרי, במציאת סוג זיכרון אשר יחליף את כל סוגי הזיכרון השונים וישלב את יתרונותיהם. סוג זיכרון זה נוצר על מנת לשפר את ביצועי המכשירים אשר משתמשים בזיכרונות ולהפחית את עלותם.
מה הופך זיכרון לזיכרון אוניברסלי

על מנת שזיכרון ייחשב לזיכרון אוניברסלי, עליו להיות בעל תכונות של מספר טכנולוגיות זיכרון. ביניהן:
מהירות גבוהה - כשל זיכרון מסוג SRAM.
תמיכה במספר בלתי מוגבל של מחזורי קריאה, כמו זיכרונות מסוג SRAM ו־DRAM.
אי נדיפות, יכולת שמירת נתונים ללא הגבלת זמן ללא צריכת אנרגיה, כמו זיכרונות הבזק וכונני דיסק קשיח.
נפח גדול בעלות סבירה כמו כונני דיסק קשיח.
מה הופך זיכרון לזיכרון אוניברסלי > טכנולוגיות שונות ליצירת זיכרון אוניברסלי מעשי.

מספר של טכנולוגיות זיכרון נבדקו במטרה ליצור זיכרון אוניברסלי מעשי:
זיכרון גישה אקראית מגנטורסיסטי (אנ') (בפיתוח וייצור)
זיכרון בועה,אך נזנח[דרושה הבהרה].
זיכרון מסלול מרוצים (אנ') (ניסיוני)
זיכרון גישה אקראית פרו-אלקטרית (אנ') (בפיתוח וייצור)
זיכרון שינוי פאזה (אנ')
תא מטאליזציה בר תכנות (אנ')
זיכרון גישה אקראית רזיסטיבי (אנ')
ננו-RAM
זיכרון מבוסס ממריסטורים