ימי בין המצרים
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ח, עמוד ב'. ולדעה אחת בתלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ד', הלכה ה', גם בבית ראשון.
↑  בעדה הקווקזית נהוג לקרוא לתקופה זו 'סוהורוני'
↑  איכה רבה א', כ"ט
↑  ספר ירמיה, פרק נ"ב, פסוקים י"ב–י"ג
↑  ספר הרוקח סימן שט. הגהות מימוניות (מנהגי תשעה באב) ובשולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"א, סעיף י"ח
↑  סימן תת"מ
↑  שו"ת מהרי"ל לא
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"א, סעיף י"ז
↑  מטה משה בשם ספר חסידים, הלבוש, אליה רבה ועוד – ראו שער הציון בסימן תקנ"א אות צ"ט
↑  רבי עקיבא איגר בשם בית יהודא, ראו ראו שער הציון בסימן תקנ"א אות צ"ט
↑  ספר מגן אברהם סימן תקנא אות י'
↑  הגהת הרמ"א על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"א, סעיף ד'
↑  נפתלי אדרי, אסור לחתן בימי בין המיצרים, חדשות, 22 ביולי 1993
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ו, עמוד ב'; הובא להלכה גם בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"א.
↑  מרדכי יעקב מאיר, הלכות רחיצה בתשעת הימים, באתר עיטורי מרדכי, ‏ב אב תשע"ז
↑  משנה, מסכת תענית, פרק ד', משנה ז'
↑  כך לפי תלמוד ירושלמי. בספר שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"א, סעיף ד', הובאו הדעות השונות.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ד', הלכה ו'.
↑  ארבעה טורים, אורח חיים, סימן תקנ"ח, הובא בדברי הפוסקים, ראו: הרב יעקב חיים סופר, כף החיים, סי' תקנ"ח, סעיף א', ירושלים תרס"ה, דף קי"ט, עמ' ב', באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים); הרב שלמה גאנצפריד, קיצור שולחן ערוך, סימן קכ"ד, סעיף כ'.
↑  כן מנהג הספרדים בירושלים, הובא בספר "פרי האדמה" לר' רפאל מיוחס (חלק ד' דף ח' עמוד ב' ) וכן כתב הרב כלפון משה הכהן בספר ברית כהונה שכן מנהג יהדות ג'רבא (מערכת ר' אות ח' עמוד ק"ס )
↑  משנה תורה, זמנים, הלכות תעניות, פרק ה' הלכות ו–ח
↑  ישנו פתגם הידוע (בשם אחד מהאדמו"רים ממונקאטש), המפרש את דברי חז"ל: "משנכנס אב ממעטין בשמחה" – ש'ממעטין' העניינים הבלתי-רצויים דתשעת-הימים 'בשמחה', על ידי ההוספה בשמחה, באופן המותר על-פי שולחן ערוך".
↑  ספר השיחות תשמ"ח חלק ב' עמ' 564, 708.
↑  שיחת שבת פרשת מטות, כ"ג בתמוז ה'תשמ"א, בסופה.
↑  ספר המנהגים חב"ד, עמ' 46
↑  ספר "הלכות ומנהגי חב"ד" של הרב יוסף שמחה גינזבורג, הוצאת צעירי אגודת חב"ד בישראל, נובמבר 2014, כפר חב"ד, עמוד 272, הערה מספר 21. ולכללות אודות מנהג זה: עמודים 272-275
↑  ספר השיחות תש"נ, חלק ב', עמ' 579, הערה 189
↑  פסקי תשובה סי׳ קצ״ד בהג״ה בשם הגה״ק מסוכטשוב
↑  "ועל ידי זה תהיה מעלה נוספת – שני סיומים (בתשעה באב עצמו ובמוצאי תשעה באב)… ש'כפול' קשור עם הגאולה" – 'התוועדויות' תשמ"ט, חלק ד', עמ' 94.
↑  ספר השיחות תנש"א, חלק ב', עמ' 733
| ימי האבלות לציון חורבן בית המקדש |
| --- | --- | --- |
| ארבע תעניות | עשרה בטבת • שבעה עשר בתמוז • תשעה באב • צום גדליה |  |
| ימי בין המצרים | תלת דפורענותא • תשעת הימים • שבת חזון • שבוע שחל בו תשעה באב • שבע דנחמתא |  |
| סיפורים וקינות | אגדות החורבן • קינות לתשעה באב • מגילת איכה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012430931305171  GND: 7602269-9  LCCN: sh85135038 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
נבוכדנצר מלך בבל מוביל את צבאו אל תוך ירושלים הנצורה. שלושה שבועות לאחר מכן נחרב בית המקדש הראשון. איור משנת 1670.
איור של ירושלים החרבה, ובמרכזה בית המקדש עולה בלהבות. חיתוך עץ מאת וולגמוט, מתוך ספרו של הרטמן שדל, 1493
תבליט שער טיטוס ברומא, ובו מופיעים כלי בית המקדש השני, הנישאים בתהלוכת הניצחון הרומית לאחר דיכוי המרד הגדול.
יהודים יושבים על הרצפה ומתאבלים על חורבן ירושלים. מתוך ספר מתחילת המאה ה-18, המתאר מנהגים יהודיים.