stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מאזן חומצה ובסיס
הפרעות חומצה ובסיס משולבות

הפרעות משולבות הן הפרעות הנצפות פעמים רבות אצל חולים הנמצאים ביחידות טיפול נמרץ וחולים קשים. באופן כללי, כאשר יש הפרעה מסוג אחד, הגוף פועל לתקנה על ידי פיצוי הנעשה במערכת אחרת. כך למשל, קיום של חמצת מטבולית יביא לכך שמערכת הנשימה תגרום לפיצוי נשימתי, באופן בו תהיה ירידה בלחץ הפחמן הדו-חמצני בעורקים, ועל ידי כך תהיה ירידה בחומציות כולה. הפיצוי התקין ניתן על ידי חישוב, באופן הבא:
פיצוי לחמצת מטבולית יהיה על פי הנוסחה:
(1.5*HCO3)+8(+-)2
למשל: אם רמות הביקרבונט הן 12, נצפה שהפיצוי הנשימתי התקין יהיה ירידה ברמות הפחמן הדו-חמצני לאזור שבין 24 עד 28.
פיצוי שאינו תקין (כלומר רמות פחמן דו-חמצני נמוכות מ-24 או גבוהות מ-28) מצביע על הפרעה משולבת - למשל בססת נשימתית או חמצת נשימתית מלבד חמצת מטבולית.
פיצוי לבססת מטבולית יהיה עליה של 0.75 מ"מ כספית של פחמן דו-חמצני, על כל עליה של יחידה אחת של ביקרבונט.
פיצוי אקוטי לחמצת נשימתית יהיה עליה של 0.1 ביקרבונט על כל עליה של 1 מ"מ כספית של פחמן דו-חמצני, ובשלב הכרוני עליה של 0.4 ביקרבונט לכל יחידה של פחמן דו-חמצני כאמור
פיצוי אקוטי לבססת נשימתית יהיה ירידה של 0.2 ביקרבונט על כל ירידה של פחמן דו-חמצני, ובשלב הכרוני - ירידה של 0.4 ביקרבונט על כל ירידה של יחידת פחמן דו-חמצני.
כאשר על פי החישוב לא מתקבל פיצוי תואם, יש להניח כי קיימת בעיה משולבת. דוגמאות לכך יכולות להיות הבאות:
אדם הסובל מחמצת קטוטית סוכרתית (DKA) אשר בנוסף סובל גם מדלקת ריאות, עלול לחוות חמצת מטבולית יחד עם חמצת נשימתית - מצב כזה יתבטא בכך שרמות הפחמן הדו-חמצני כפי שהוא מחושב בבדיקת הגזים העורקיים, יהיה מעל הערך הצפוי על פי חישוב הפיצוי כאמור לעיל, כלומר אין ירידה מספקת ברמות הפחמן הדו-חמצני וזאת לאור חמצת נשימתית.
מצב נוסף שיכול להיות הוא חמצת מטבולית יחד עם בססת נשימתית. במצב כזה, יש ביקרבונט נמוך יחד עם רמות פחמן דו-חמצני שהן נמוכות יותר ממה שציפינו לקבל. לעיתים מצב זה מופיע יחד עם רמות PH תקינות, היות שהבעיה המשולבת לכאורה "מתקנת" את רמת החומציות בדם.
קיימות דוגמאות רבות נוספות, הכוללות למשל בססת מטבולית וחמצת נשימתית, כמו אצל אדם החולה במחלת ריאות חסימתית והנוטל משתנים. המשתנים גורמים לעליה בביקרבונט ומכאן לבססת מטבולית, ואילו מחלת הריאות החסימתית מביאה לכך שרמות הפחמן הדו-חמצני הן גבוהות לאור חמצת נשימתית. גם כאן, רמות ה-PH יכולות להיות בגדר הנורמה.
שרה מיטון

שרה דון מיטון (באנגלית: Sarah Dawn Mitton; נולדה ב-20 ביוני 1996) היא אתלטית קנדית. סגנית אלופת העולם (בודפשט 2023), אלופת העולם באולם (גלאזגו 2024), אלופת חבר העמים הבריטי (ברמינגהאם 2022) ואלופת האוניברסיאדה (נאפולי 2019) בהדיפת כדור ברזל.
ביוגרפיה > 2017

באוניברסיאדה שנערכה בטאיפיי, טאיוואן באוגוסט 2017 סיימה במקום עשירי בהדיפת כדור ברזל בשיא אישי חדש של 16.32 מטר.
ביוגרפיה > 2019

באוניברסיאדה שנערכה בנאפולי, איטליה בתחילת יולי 2019 זכתה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 18.31 מטר. חודש לאחר מכן, במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בלימה, פרו בתחילת אוגוסט סיימה במקום שישי בתוצאה של 17.62 מטר. באליפות העולם שנערכה בדוחה שבקטר בספטמבר היא סיימה במקום 24 בתוצאה של 17.24 מטר.
ביוגרפיה > 2021

באולימפיאדת טוקיו היא סיימה במקום 28 בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 16.62 מטר.
ביוגרפיה > 2022

באליפות העולם באולם שנערכה בבלגרד שבסרביה במרץ 2022 סיימה במקום שביעי בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.02 מטר
ביוגרפיה > 2022 > מקום רביעי באליפות עולם

באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית סיימה במקום רביעי בתוצאה זהה לזו של יסיקה סכילדר מהולנד שזכתה במדליית ארד (19.77 מטר). סכילדר זכתה במדליה מאחר שהתוצאה השנייה שלה של 19.77 מטר, הייתה טובה יותר מזו של מיטון (19.18 מטר).
ביוגרפיה > 2023 > סגנית אלופת העולם

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ב-26 באוגוסט 2023 היא זכתה במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 20.08 מטר, אחרי אלופת העולם צ'ייס אילי מארצות הברית (20.43 מטר) וגונג ליג'יאו מהרפובליקה העממית של סין (19.69 מטר).
ביוגרפיה > 2024 > אלופת העולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה בגלאזגו, הממלכה המאוחדת ב-1 במרץ 2024 היא זכתה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 20.22 מטר, לפני ימיסי אוגונלייה מגרמניה (20.19 מטר) וצ'ייס אילי ג'קסון (19.67 מטר).
שיאים אישיים > אצטדיון

הדיפת כדור ברזל: 20.33 מטר (2022), שיא קנדה
שיאים אישיים > אולם

הדיפת כדור ברזל: 19.80 מטר (2023), שיא קנדה
בעיטת קרן

בעיטת קרן
כדורגלן מרים כדור "קרן ארוכה" היישר אל הרחבה
בכדורגל, כאשר שחקן באחת הקבוצות נוגע אחרון בכדור, הנהדף אל מאחורי קו השער של קבוצתו שלו, וזה עובר את הקו במלוא היקפו אך לא בתחומי השער, כלומר לא הובקע שער - תיפסק בעיטת קרן. הבעיטה מבוצעת מפינת המגרש הקרובה ביותר למקום יציאת הכדור מתחומיו על ידי שחקן הקבוצה היריבה.
על הכדור להיות נייח, ורק במצב כזה השחקן יוכל להמשיך את המהלך. על שחקני היריבה לשמור מרחק של כתשעה מטרים מן הכדור. השחקן שמבצע את בעיטת הקרן לרוב מעדיף להרים את הכדור לתוך הרחבה ("קרן ארוכה"), שם מתמקמים שחקנים מקבוצתו על מנת לנגוח את הכדור לתוך שער היריבה. שיטה מוכרת נוספת היא למסור לשחקן הנמצא קרוב לאזור בעיטת הקרן ("קרן קצרה") ולאפשר הרמה מזווית נוחה יותר.
ייתכן מצב בו יובקע שער מבעיטת קרן, ללא נגיעה של שחקן אחר מלבד בועט הקרן, על ידי בעיטה מסובבת אל תוך השער- שער שכזה מכונה בשפת הכדורגל "שער אולימפי".
על-פי חוקת המשחק, לא תיתכן עבירת נבדל כתוצאה מעמדת נבדל בבעיטת קרן, כפי שלא תיתכן בהוצאת חוץ או בבעיטת שער.
במקרה של בעיטה חופשית, בעיטת קרן או זריקת חוץ רגילה שנכנסת לשער הקבוצה שזרקה או בעטה אותה, ללא נגיעה של שחקן אחר, תינתן בעיטת קרן לקבוצה היריבה, ולא שער עצמי כפי שהיה מתבקש. מצב כזה הוא נדיר.
ראו גם

הכדור בתוך ומחוץ למשחק
מישל קרטר

מישל דני קרטר (באנגלית: Michelle Denee Carter; נולדה ב-12 באוקטובר 1985) היא אתלטית אמריקאית, האלופה האולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016), אלופת העולם באולם (פורטלנד 2016), בעלת שתי מדליות ארד מאליפות העולם (בייג'ינג 2015, לונדון 2017), 7 פעמים אלופת ארצות הברית (2008, 2009, 2011, 2013 - 2016) ושיאנית ארצות הברית בהדיפת כדור ברזל.
קרטר היא האלופה האולימפית האמריקאית הראשונה בהיסטוריה בהדיפת כדור ברזל לנשים. אביה, מייקל והיא מחזיקים בשיא הלאומי לתיכונים בהדיפת כדור ברזל (2016), הישג חסר תקדים לאב ובת.
ביוגרפיה

קרטר נולדה בגרנד פררי, טקסס. אביה, מייקל הוא סגן אלוף אולימפי (לוס אנג'לס 1984) בהדיפת כדור ברזל, ושחקן מצטיין ב-NFL בקבוצת ‏ סן פרנסיסקו 49' איתה זכה ב-3 אליפויות בסופרבול והיה לספורטאי היחידי בהיסטוריה שזכה הן בסופרבול והן במדליית אולימפית באותה השנה. שניהם מחזיקים בשיא הלאומי לתיכונים בהדיפת כדור ברזל (2016), הישג חסר תקדים בין אב ובת.
ביוגרפיה > 2008

באולימפיאדת בייג'ינג (2008) סיימה קרטר במקום 15 בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 17.74 מטר.
ביוגרפיה > 2011

במשחקים הפאן אמריקאיים שנערכו בגוודלחרה, מקסיקו בשנת 2011 זכתה קרטר במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 18.09 מטר.
ביוגרפיה > 2012

באליפות העולם באולם שנערכה באיסטנבול, טורקיה במרץ 2012 זכתה קרטר במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.58 מטר, אחרי ואלרי אדמס מניו זילנד שקבעה שיא אוקיאניה חדש של 20.54 מטר ונדזיה אסטפצ'וק מבלארוס (20.42 מטר), היא שודרגה למדליית כסף לאחר הרשעתה של אסטפצ'וק באימרוץ.
באולימפיאדת לונדון (2012) סיימה קרטר במקום חמישי בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.42 מטר.
ביוגרפיה > 2015 > מדליית ארד באליפות העולם

באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג, סין בשנת 2015 זכתה קרטר במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.76 מטר, אחרי כריסטינה שוואניץ מגרמניה (20.37 מטר) וגונג ליג'יאו מסין (20.30 מטר).
ביוגרפיה > 2016 > אלופת עולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה בפורטלנד, אורגון במרץ 2016 זכתה קרטר במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בשיא לאומי חדש של 20.21 מטר, לפני אנטיה מרטון מהונגריה (19.33 מטר) ואלופת 3 האליפויות העולם הקודמות ואלרי אדמס (19.25 מטר).
ביוגרפיה > 2016 > אלופה אולימפית

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) זכתה קרטר במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בשיא אמריקה חדש של 20.63 מטר, לפני אלופת שתי האולימפיאדות הקודמות ואלרי אדמס (20.42 מטר) ואניטה מרטון שקבעה שיא לאומי חדש של 19.87 מטר.
שיאים אישיים > אצטדיון

הדיפת כדור ברזל: 20.63 מטר (2016), שיא אמריקה
זריקת דיסקוס: 54.06 מטר (2007)
שיאים אישיים > אולם

הדיפת כדור ברזל: 20.21 מטר (2016), שיא ארצות הברית
קבוע הכבידה

F הוא כוח המשיכה, G הוא קבוע הכבידה, M היא המסה של כל אחד מהגופים, R הוא המרחק בין מרכזי הכובד
קבוע הכבידה העולמי, קבוע הגרביטציה האוניברסלי או קבוע ניוטון המסומן לרוב באות G, הוא קבוע פיזיקלי אמפירי המבטא את הקשר בין גודלה של מסה לבין עוצמת תופעות הכבידה שהיא מחוללת במרחב בהתאם למרחק ממנה. לדוגמה, בחוק הכבידה העולמי של ניוטון  F=G{\frac {m_{1}m_{2}}{r^{2}}} קושר קבוע הכבידה G בין תופעת כוח הכבידה שמפעילות זו על זו מסות מרוחקות, לבין גודלן והמרחק ביניהן.
על פי תוצאות ניסויים עדכניים ערכו של קבוע הכבידה העולמי G שווה ל:
 G=6.67430\times 10^{-11}{m^{3} \over s^{2}kg}=6.67430\times 10^{-8}{cm^{3} \over s^{2}gr}
ערכו הקטן של קבוע זה מעיד על כך שכוח הכובד הוא כוח חלש מאוד יחסית לכוחות הגרעינים (החזק והחלש) ולכוח החשמלי. לשם השוואה, כוח הכבידה שיפעילו בין שתי מסות של קילוגרם (אשר בכל אחת מהן יש בקירוב 1026 נוקליאונים) זהה לכוח שיפעילו ביניהם שני מטענים של כ-‎10-10‎ קולון (בקירוב מטען של רק 109 פרוטונים) באותו מרחק. אולם יש לזכור שרוב הגופים נייטרליים מבחינה חשמלית ועל כן שדה הכבידה של גופים גדולים ניכר ומשמעותי, בעוד השדות החשמליים והמגנטיים שלהם זניחים או אפסיים.
הקבוע חושב לראשונה בעקבות ניסויים שערך הנרי קוונדיש בסוף המאה ה-18.
היסטוריית מדידות

| --- | --- |
 :  ראו גם – ניסוי קוונדיש, ניסוי צ'יהליון
היסטוריית מדידות > היסטוריה מוקדמת

קיומו של הקבוע מוזכר כבר בחוק הכבידה האוניברסלית של ניוטון שפורסם בשנות ה-80 של המאה ה-17 (אף על פי שהפעם הראשונה בה היה שימוש באות G לסימון הקבוע הייתה בשנות ה-90 של המאה ה-19), ניוטון לא חישב את הקבוע בספרו, אך הוא הניח כי כוח הכבידה הוא ביחס הפוך למרחק בריבוע. בספרו Principia, ניוטון הציע לחשב את קבוע הכבידה באמצעות חישוב הסטייה של מטוטלת בקרבת הר גדול, אך הוא הניח כי האפקט יהיה קטן מדי מכדי שיוכל להבחין בו. על כל פנים, ניוטון הערך את סדר הגודל של הקבוע כאשר שיער שהצפיפות הממוצעת של כדור הארץ היא פי 5 או 6 מצפיפות המים, מה שמציב את ערך קבוע הכבידה בסדר גודל של:
G ≈ (6.7±0.6)×10−11 m3⋅kg–1⋅s−2
בשנת 1738 ניסו המדענים פייר בוגה ושארל מארי דה לה קונדמין (אנ') לחשב את הקבוע. בוגה המעיט בחשיבות תוצאותיהם בשנת 1740, אך ציין שלפחות הצליחו להפריך את היפותזת כדור הארץ החלול כפי שטענו אחדים בתקופת כמו אדמונד האלי.
ניסוי צ'יהליון שהוצע ב-1772 והסתיים ב-1776, היה הניסוי המוצלח הראשון שמדד את הצפיפות הממוצעת של כדור הארץ, וכך באופן עקיף סייע למציאת גודל הקבוע. התוצאות אשר דווחו על ידי צ'ארלס האטון (Charles Hutton) ב-1778 הציעו כי הצפיפות הממוצעת של כדור הארץ היא 4.5 g/cm3 (כלומר פי 4.5 מצפיפות המים), כ-20% פחות מהצפיפות האמיתית שלו. גילוי זה הוביל להשערות על צפיפויות המסה של השמש, הירח וכוכבי לכת ידועים, את השערות אלו שלח האטון לאסטרונום ז'רום לאלנד על מנת שיכליל אותם בטבלאותיו. כפי שכתוב מעלה, ניתן למצוא את קבוע הכבידה אם ידועה צפיפות המסה של כדור הארץ ( \rho _{\oplus }), רדיוסו הממוצע ( R_{\oplus }), ותאוצת הכובד על פניו ( g), באמצעות הנוסחה:
G=g{\frac {R_{\oplus }^{2}}{M_{\oplus }}}={\frac {3g}{4\pi R_{\oplus }\rho _{\oplus }}}
בהתבסס על נוסחה זו, קבוע הכבידה שהאטון מצא הוא G ≈ 8×10−11 m3⋅kg–1⋅s−2
ראו גם

כבידה
תאוצת הכובד
הקבוע הקוסמולוגי
גלי כבידה
מהירות מילוט
תורת היחסות הכללית
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עיינו גם בפורטלים: |   | פורטל פיזיקה |   | פורטל מדעי החלל |
הערות שוליים

↑  Boys, Proceedings, Volume 14, המכון המלכותי של בריטניה הגדולה, 1896, עמ' 330
↑  Poynting, J.H., The Earth: its shape, size, weight and spin (עמ' 50-56), Cambridge, ‏1913
↑  Charles Hutton, XXXIII. An account of the calculations made from the survey and measures taken at Schehallien, in order to ascertain the mean density of the Earth. (עמ' 689-788), Philosophical Transactions of the Royal Society, ‏1 בינואר 1778 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4593074-0 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ספי בן-יוסף

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 באוגוסט 1947 (בן 77) 
 מדינה:  ישראל 
 www.seffibenjoseph.co.il
 
ספי בן יוסף (נולד בתל אביב ב-27 באוגוסט 1947) הוא סייר, סופר ועיתונאי ישראלי.
ביוגרפיה

בנם של אסתר ואברהם בן-יוסף, ממייסדי תיאטרון הקאמרי. שירת בצה"ל ביחידה 8200 באגף המודיעין והתקדם לדרגת סגן-אלוף. היה קצין בינה רשתית של האמצעים המיוחדים בתקופה שקדמה למלחמת יום הכיפורים.
בן יוסף החל להדריך טיולים עוד בתקופת התיכון. לאחר שירותו הצבאי עבד בבית ספר שדה הר גילה ובהמשך גם ניהל אותו. במקביל לעבודתו בבית ספר שדה, הדריך וניהל את מגמת מורי הדרך בבית הספר הממשלתי לתיירות, לימד בחוג ללימודי ארץ ישראל ב"מכללת בית ברל" וערך ספרות מקצועית בנושאי "ארץ ישראל" בהוצאות הספרים בירושלים, "הוצאת כרטא" ו"מפה - מיפוי והוצאה לאור". בן יוסף פרסם טור שבועי בעיתון הירושלמי "כל העיר" וכן בידיעות אחרונות. להמלצתו השבועית הוא נוהג להגניב אמירה חברתית או פוליטית. במשך 6 שנים הגיש את תוכנית הטיולים "שביל באמצע שביל בצד" בטלוויזיה החינוכית.
במשך עשר שנים היה בן יוסף עורך ביטאון החברה להגנת הטבע "טבע וארץ". (נכון ל-2016), במשך 35 שנה הגיש בגלי צה"ל פינה בתוכנית "בילוי נעים עם מולי שפירא", בה המליץ על טיולים עונתיים.  כמו כן, הוא מדריך חוגי משוטטים בארץ וטיולים הרפתקניים ויוצאי דופן בחו"ל (בדרך כלל בארצות העולם השלישי וביעדים חריגים) ונותן הרצאות על מסעות בעולם.
באחד ממאמריו של בן יוסף (לפי עמית דובקין מאמר זה הפך גם לספר) הפיץ את הדעה של הארכאולוג מאיר בן דב שקרב מצדה לא היה ולא נברא, וכל הממצאים הם של תמרון צבאי לצורך אימונים בלבד, ושסיפורו הדרמטי של יוסף בן מתתיהו (יוסיפוס פלאביוס) אינו היסטורי. בכך תרם בן-יוסף לניפוץ המיתוס, אף שכיום רוב החוקרים סבורים שהיה שם קרב, וחלקם אף טוען שייתכן שיש אמת כלשהי בסיפור של יוסיפוס.
בן יוסף מתגורר במושב שרונה בגליל התחתון, ויחד עם בת זוגו, הוא מחזיק במשק חקלאי ובחוות סוסים.
מספריו

ארץ קטנה גדולה, הוצאת כרטא וההוצאה לאור של משרד הביטחון, 1985. ספרו הראשון. (בכרטסת הספרייה הלאומית)
מדריך ישראל החדש: אנציקלופדיה - מסלולי טיול (עם כותבים נוספים), ירושלים, ההוצאה לאור של משרד הביטחון, 2001. המדריך יצא לאור ב-15 כרכים.
בית לחם וכנסית המולד (עם גבריאל ברקאי), ירושלים, הוצאת אריאל, 1980.
אלים, עצים ולטאות: סיפורים על מקומות, תל אביב, משכל - הוצאה לאור, 1999.
ארץ יפה - 50 המקומות היפים בישראל (עם דובי טל), תל אביב,אלבטרוס-צילום והוצאת מפה, 2002.
ארץ ארבע עונות, ארבע רוחות, תל אביב, כרטא, 1995.
מהכי קדוש להכי נמוך וגם הכי מלוח (ועוד טיולים), ירושלים, כרטא, 1987.
סין - גן הדרקון, ירושלים, כרטא, 1994.
כמו אהובה רחוקה: 75 אתרי הקסם שלי, ירושלים, הוצאת כתר, 2002.
שביל העז המטורפת, תל אביב, מפה, 2000.
דברים קטנים בגן הצבעים: טיול להורים שמקריאים לילדים, ירושלים, כרטא, 1995.
תעשייה זעירה ומלאכות מסורתיות בהר חברון: סקירה של תהליכים ושיטות יצור בעבר ובהווה, חולון, אירואקס, תשל"ט.
טיול בכל שבוע  (כרטיס הספר באתר הכרטסת הבינלאומית WorldCat)
לקריאה נוספת

מיכל יפת, חיים עם ספרים, אחוזת בית, 2005. עמ' 14–21.
הערות שוליים

↑  שחקן - בן-יוסף (הכהן-כוגן) אברהם בזיק, באתר אוניברסיטת תל אביב
↑  אמנון לורד, יום למלחמת 73': בכיר המודיעין צלל באילת, באתר nrg‏, 5 ביולי 2013
↑  המודיעין במלחמת יום הכיפורים - הפעלת האמצעים המיוחדים
↑  מיתוס מצדה, צמיחתו וקמילת באתוס הישראלי אתר גיל חסקין
| ידיעת ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| כללי | ארץ ישראל • ידיעת ארץ ישראל • מחקר אזור בארץ ישראל |  |
| תחומי מדע | היסטוריה • גאוגרפיה • גאולוגיה • אקלים • החי • הצומח • הצפרות בישראל |  |
| תחומי הפעילות | לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה • של"ח וידיעת הארץ • סדרות חינוך • לימודי ארץ ישראל • חוגי סיירות • החקלאות בישראל |  |
| מוסדות | בתי ספר שדה • האגודה הגאוגרפית הישראלית • החברה ההיסטורית הישראלית • החברה המזרחנית הארץ-ישראלית • החברה להגנת הטבע • החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה • המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל • המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן • המכון לארכאולוגיה (אוניברסיטת תל אביב) • המכון לארכיאולוגיה ע"ש זינמן • המכון לארכיאולוגיה גלילית • המכון ללימודי ים ע"ש ליאון רקנאטי • המרכז הבינלאומי לשימור ע"ש העיר רומא • המרכז למיפוי ארץ ישראל • המרכז למיפוי ישראל • העמותה הישראלית לפרהיסטוריה • הקרן לחקר ארץ ישראל • יד יצחק בן-צבי • מכון אבשלום • מכון ישראלי לארכאולוגיה • רשות העתיקות • רשות הטבע והגנים |  |
| מסלולים מסומנים | שביל ישראל • שביל ישראל לאופניים • שביל ירושלים • שביל הגולן • שביל הסנהדרין • שביל גולני • שביל הים • סובב כנרת |  |
| חוקרי ארץ ישראל | בנימין מטודלה • אשתורי הפרחי • יהוסף שוורץ • אברהם משה לונץ • אברהם יעקב ברור • זאב וילנאי • יוסף ברסלבי • שמריה גוטמן • צבי אילן • יוסי בן-ארצי • אורי דביר • ספי בן-יוסף • שמואל אביצור • ברוך ספיר • מורה דרך |  |
| ספרי יסוד | ארץ-ישראל: ספר-המסעות • מדריך ארץ ישראל • אנציקלופדיה אריאל • מדריך ישראל • כל ארץ ישראל • אנציקלופדיה לתולדות ארץ-ישראל • אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306892605171  GND: 132760991  ISNI: 0000 0000 6661 2190  LCCN: n85006522  VIAF: 24913084   WorldCat (עם VIAF): 24913084
איוונה שפאנוביץ'

איוונה וולטה (בסרבית: Ivana Vuleta, בעבר שפאנוביץ': Španović; נולדה ב-10 במאי 1990) היא אתלטית סרבית, זוכת מדליית ארד אולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016), אלופת העולם (בודפשט 2023), פעמיים ברציפות אלופת העולם באולם (ברמינגהאם 2018 ובלגרד 2022), פעמיים אלופת אירופה (אמסטרדם 2016, מינכן 2022), שלוש פעמים ברציפות אלופת אירופה באולם (פראג 2015, בלגרד 2017, גלאזגו 2019) ואלופת האוניברסיאדה (בלגרד 2009) בקפיצה לרוחק.
ביוגרפיה

שפאנוביץ' נולדה בזרניאנין שביוגוסלביה. אמה ונסה הייתה אצנית ואלופת יוגוסלביה. כנערה התאמנה בקראטה, כדוריד וכדורעף ומגיל שבע באתלטיקה.
ביולי 2005 ייצגה את סרביה ומונטנגרו באליפות העולם באתלטיקה לנוער במקצועות ריצת 100 מטר וקפיצה לרוחק. שבועיים לאחר מכן שברה את שיא סרביה לנוער בקפיצה לרוחק לנוער בתוצאה של 6.43 מטר. ב-2006 סיימה שביעית באליפות העולם עד גיל 20 וזכתה באליפות סרביה. ב-2007 ייצגה את סרביה באליפות אירופה באתלטיקה באולם, סיימה חמישי באליפות אירופה עד גיל 20 וזכתה במדליית כסף באליפות העולם לנוער בתוצאה של 6.41 מטר.
ביוגרפיה > 2008

ב-2008 זכתה במדליית זהב באליפות העולם באתלטיקה עד גיל 20 בתוצאה של 6.61 מטר והייתה בכך לסרבית הראשונה המגיעה להישג זה. היא השתתפה באולימפיאדת בייג'ינג אך לא עברה את שלב המוקדמות כשקבעה תוצאה של 6.30 מטר.
ביוגרפיה > 2009

ב-2009 זכתה במדליית זהב באוניברסיאדה שהתקיימה בבלגרד שבמולדתה, באליפות אירופה עד גיל 20 זכתה במדליית כסף בשיא סרביה של 6.71 מטר.
ביוגרפיה > 2010

באליפות אירופה שנערכה בברצלונה, ספרד בסוף יולי 2010 היא סיימה במקום שמיני בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.60 מטר.
ביוגרפיה > 2011

ב-2011 זכתה במדליית כסף באליפות אירופה עד גיל 23, היא סבלה באותה שנה משבר בכף רגלה שמנע ממנה להתחרות באליפות העולם.
ביוגרפיה > 2012

באולימפיאדת לונדון היא סיימה במקום שמיני בקפיצה לקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.35 מטר.
ביוגרפיה > 2013

ב-2013 סיימה חמישית באליפות אירופה באולם.
באליפות העולם שהתקיימה במוסקבה, רוסיה באוגוסט אותה שנה היא זכתה במדליית ארד בקפיצה לרוחק בשיא לאומי חדש של 6.82 מטר, לאחר בריטני ריס מארצות הברית (7.01 מטר) ובלסינג אוקגבארה מניגריה (6.99 מטר).
ביוגרפיה > 2014

ב-2014 זכתה במדליית ארד באליפות העולם באתלטיקה באולם שהתקיימה בסופוט שבפולין, בתוצאה של 6.77 מטר לאחר אלואז לסה וקתרינה ג'ונסון-תומפסון. באליפות אירופה שהתקיימה בציריך זכתה במדליית כסף לאחר לסה בתוצאה של 6.81 מטר. בתחרות ליגת היהלום ביוג'ין זכתה במקום הראשון בשיא סרביה של 6.88 מטר.
ביוגרפיה > 2015

ב-2015 זכתה במדליית זהב באליפות אירופה באתלטיקה באולם בשיא סרביה של 6.98 מטר. באליפות העולם שהתקיימה בבייג'ינג זכתה במדליית ארד בשיא לאומי של 7.01 מטר וסיימה לאחר טיאנה ברטולטה ושארה פרוקטור.
ביוגרפיה > 2016

באליפות העולם באולם שנערכה בפורטלנד, אורגון במרץ 2016 היא זכתה במדליית כסף בשיא לאומי של 7.07 מטר, אחרי בריטני ריס (7.22 מטר) ולפני לוריין אוגן מהממלכה המאוחדת (6.93 מטר).
ביוגרפיה > 2016 > אלופת אירופה

באליפות אירופה שהתקיימה באמסטרדם, הולנד ביולי אותה שנה היא זכתה במדליית זהב בתוצאה של 6.94 מטר, לפני ג'זמין סוירס מהממלכה המאוחדת (6.86 מטר) ומלאיקה מיהמבו מגרמניה (6.65 מטר).
ביוגרפיה > 2016 > מדליית ארד אולימפית

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו זכתה במדליית ארד בשיא סרביה של 7.08 מטר, אחרי טיאנה ברטולטה (7.17 מטר) ובריטני ריס (7.15 מטר), שתיהן מארצות הברית. הייתה זו המדליה הראשונה בענף האתלטיקה לסרביה במשחקים האולימפיים. חודש לאחר מכן שיפרה את שיאה הלאומי ל-7.10 מטר במהלך תחרות בבלגרד.
ביוגרפיה > 2016 > זוכת ליגת היהלום

במהלך השנה זכתה בחמש מתוך שמונה תחרויות ליגת היהלום וזכתה בתואר האלופה הכללית.
ביוגרפיה > 2017

באליפות אירופה באולם שנערכה בבלגרד היא זכתה בפעם הנשייה ברציפות במדליית זהב בקפיצה לרוחק בשיא סרביה חדש של 7.24 מטר, לפני לוריין אוגן (6.97 מטר) וקלאודיה סלמן מגרמניה (6.94 מטר).
באליפות העולם שנערכה בלונדון באוגוסט אותה שנה היא סיימה במקום רביעי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.96 מטר, 1 ס"מ ממדליית ארד.
ביוגרפיה > 2018 > אלופת עולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה בברמינגהאם, הממלכה המאוחדת במרץ 2018 היא זכתה במדליית זהב בתוצאה של 6.96 מטר, לפני בריטני ריס (6.89 מטר) וסוסטנה מוגואנרה מגרמניה (6.85 מטר).
ביוגרפיה > 2019

באליפות אירופה באולם שנערכה בגלאזגו, סקוטלנד במרץ 2019 היא זכתה בפעם השלישית ברציפות במדליית זהב בתוצאה של 6.99 מטר, לפני נסטסיה מירונצ'יק איבנובה מבלארוס (6.93 מטר) ומרינה בך מאוקראינה (6.84 מטר).
ביוגרפיה > 2021

באולימפיאדת טוקיו סיימה במקום רביעי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.91 מטר.
ביוגרפיה > 2022

באליפות העולם באולם שנערכה בבלגרד במרץ 2022 היא זכתה בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.06 מטר, לפני אסה ברומה מניגריה (6.85 מטר) ולוריין אוגן (6.82 מטר). באליפות העולם שהתקיימה ביוג'ין סיימה במקום השביעי. באליפות אירופה זכתה במדליית זהב בתוצאה של 7.06 מטר.
חיים אישיים

בספטמבר 2021 התחתנה שפאנוביץ' עם מרקו וולטה, תזונאי ומדריך כושר.
שיאים אישיים > אצטדיון

קפיצה לרוחק: 7.14 מטר, שיא סרביה
שיאים אישיים > אולם

קפיצה לרוחק: 7.24 מטר, שיא סרביה
ריצת 60 מטר: 7.31 שניות, שיא סרביה
ריצת 60 מטר משוכות: 8.49 שניות
ריצת 800 מטר: 2:43.68 דקות
קפיצה לגובה: 1.78 מטר
הדיפת כדור ברזל: 12.40 מטר
קרב חמש: 4,240 נקודות, שיא סרביה
חיים אישיים

בספטמבר 2021 נישאה למרקו וולטה ושינתה בעקבות כך את שם משפחתה.
אובמה (יפן)

אובמה (ביפנית: 小浜市; תעתיק לטיני: Obama-shi) היא עיר ביפן הנמצאת באי הונשו, לחוף ים יפן. היא שוכנת בחבל צ'ובו ובמחוז פוקואי. אובמה פונה למפרץ וקאסה צפונית לקיוטו, ונמצאת במרחק של בין ארבע לשבע שעות נסיעה ברכבת מטוקיו.
העיר זכתה לפרסום ותהודה עולמית ב-2008, ובפרט בארצות הברית, עקב שמה המשותף עם ברק אובמה, שהיה אז סנאטור שהתמודד בבחירות לנשיא ארצות הברית.
מקור השם אובמה ביפנית הוא "חוף קטן".
היסטוריה

אובמה הוכרה כעיר ב-30 במרץ 1951, על אף שהאזור יושב כבר מזה מאות שנים.
כלכלה

התעשייה העיקרית באובמה היא דייג, אך משענתה הכלכלית ברובה היא תיירות. העיר מייצרת מקלות אכילה ואביזרי אגט.
הקשר עם הנשיא ברק אובמה

העיר אובמה זכתה לתהודה עולמית ופרסום הואיל והיא חולקת את שמה עם נשיא ארצות הברית ברק אובמה. זה התחיל כשאובמה ב-2006, אז כסנאטור, העניק ריאיון לטלוויזיה היפנית, ובו ציין כי במהלך שהותו בנמל התעופה טוקיו נריטה, הפקיד שבחן את דרכונו אמר כי הוא מגיע מן העיר אובמה. עיריית אובמה שמעה על הראיון, וראש העיר טושיו מורקאמי מתנה ייחודית תקליט DVD על העיר ומכתב המברכו. עם התקדמותו של הקמפיין של הסנאטור אובמה לנשיאות ארצות הברית, החלו להימכר בעיר פוסטרים ומוצרים העוסקים בו ומקדמים את מסע הבחירות שלו.
הנשיא אובמה הודה לעיר על תרומתה וייחסה אליו, באומרו כי הוא מצפה להמשך החברות והשותפות עם העיר ובין ארצות הברית ליפן. ישנם מספר יפנים עם שם המשפחה אובמה. על אף שמוצאו של הנשיא אובמה הוא קנייתי, אין זה בלתי נפוץ כי יפנים ומזרח-אפריקאים נושאים שם זה או דומה לו.
כתוצאה מניצחונו של אובמה בבחירות ב-2008, הצהיר ראש העירייה של אובמה כי בכוונתו להציב פסל של הנשיא האמריקאי בבניין העירייה, כסימן לחגוג את "הרגע ההיסטורי של השם אובמה". ב-20 בינואר 2009, ביום בו הושבע ברק אובמה לנשיאות, חגגה העיר היפנית את המאורע בחגיגות ברחבי העיר. במהלך ביקור בטוקיו בנובמבר 2009, ציין הנשיא אובמה את הקשר בינו ובין העיר היפנית אובמה בנאומו.
ערים תאומות

לעיר אובמה שלוש ערים תאומות:
יפן קווגואה, סאיטאמה, יפן
קוריאה הדרומית גונגג'ו (אנ'), קוריאה הדרומית
יפן נארה, יפן
תמונות

בניין העירייה
מקדש Myotsu-ji
מפרץ אובמה
חוף סוטומו
Wakasa-Hiko-jinja
הערות שוליים

↑  Staff (2008-11-05). "Japanese City of Obama Celebrates Namesake's Victory". Associated Press. FOX News Network, LLC. ארכיון מ-2015-04-24. נבדק ב-2015-04-24. Obama, which means 'little beach' in Japanese, is a former fishing town that now relies almost entirely on tourism.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562081705171  LCCN: n80024398  MusicBrainz: 76316d26-d200-4ddc-ab24-fd06b142e788  NDL: 00296101  VIAF: 128999688   WorldCat (עם VIAF): 128999688
רנו לאבילני

לאבילני במהלך אליפות העולם באתלטיקה 2009
רנו לאבילני (בצרפתית: Renaud Lavillenie; נולד ב-18 בספטמבר 1986) הוא אתלט צרפתי, שיאן העולם בעבר בקפיצה במוט (6.16 מטר), אלוף אולימפי (לונדון 2012), שלוש פעמים ברציפות אלוף אירופה (ברצלונה 2010, הלסינקי 2012 וציריך 2014), שלוש פעמים אלוף העולם באולם (איסטנבול 2012 ופורטלנד 2016, ברמינגהאם 2018) וארבע פעמים אלוף אירופה באולם בקפיצה במוט. שיאו האישי באצטדיון עומד על 6.05 מטר.