stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מצפה הכוכבים פולקובו
היסטוריה

מצפה הכוכבים נפתח בשנת 1839 ומנהלו הראשון היה פרידריך פון שטרובה. בשנת 1861 הבן שלו אוטו וילהלם פון שטרובה נעשה מנהל המתקן. המצפה היה מצויד בטלסקופים מתקדמים, כולל טלסקופ שובר-אור בקוטר של 38 ס"מ שהיה אז הגדול בעולם. בשנת 1885 נרכש טלסקופ שובר-אור נוסף, בקוטר 30 אינץ',
עבודת המצפה התמקדה בקביעת קואורדינטות של הכוכבים וקבועות אסטרונומיות (נקיפת ציר כדור הארץ, אברציה אופטית). כמו כן עובדי המצפה התמקדו בגילוי וחקר כוכבים כפולים. לסיכום הפעילות פורסמו קטלוגים של כוכבים בשנים 1845, 1865, 1885, 1905 ו-1930.
לקראת יובל ה-50 של המצפה, בשנת 1889, נוסדה מעבדה אסטרופיזית עם טלסקופ בקוטר 76 ס"מ שהיה אז הגדול באירופה. בשנת 1923 הותקן ספקטרוגרף חדש ובשנת 1940 טלסקופ מיוחד לחקר השמש.
בזמן מלחמת העולם השנייה האתר היה בין המטרות של התקפות הגרמנים ונהרס כולו. השיקום החל בשנת 1946 ובשנת 1954 הפעילות מדעית באתר חודשה. באותה תקופה התווספו מספר מכשירים נוספים, כולל טלסקופ בקוטר 65 ס"מ. בשנת 1953 הוקמה מחלקה לרדיו-אסטרונומיה בניהול סמיון חייקין.
אתר מצפה הכוכבים הוכרז על ידי אונסק"ו חלק מאתר מורשת עולמית של סנקט פטרבורג.
החל משנת 2016 מתנהלים דיונים על תחילת בנייה בקרבת המתקן. עובדי המצפה התנגדו לכך. בסופו של דבר בשנת 2019 סוכם על צמצום היקף הבנייה, במקביל הנהלת האקדמיה הרוסית למדעים קילבה החלטה על צמצום הפעילות המדעית במצפה והעברתו הדרגתית לאזור עם תנאיים אקלימיים טובים יותר לביצוע תצפיות אסטרונומיות.
משה בר-יודא

אין תמונה חופשית
משה בר-יודא (19 באפריל 1934 - 14 ביולי 2014) היה השליח השלישי של הסוכנות היהודית לקהילת ביתא ישראל שבאתיופיה.
קורות חיים

משה בר-יודא נולד בשנת 1934 בברטיסלאבה שבצ'כוסלובקיה (כיום בירת סלובקיה). ב-1942, בהיותו בן 8, הוברח מצ'כוסלובקיה שתחת הכיבוש הנאצי להונגריה. כעבור שנה עלה לארץ ישראל במסגרת "עליית הנוער", בקבוצת ילדים שקיבלו סרטיפיקטים של ילדים שנספו בשואה. הם עברו דרך טורקיה, סוריה ולבנון לראש הנקרה ומשם המשיכו ליישובים בארץ ישראל. בר-יודא נקלט במשפחת דודו בתל אביב. למד בישיבת היישוב החדש, והמשיך בישיבת מרכז הרב והוסמך לרבנות.
שירת בצה"ל כקצין בחטיבת הצנחנים.
ב-1957 פנה אליו פרופ' חיים גבריהו וביקש ממנו להיות שליחה לאתיופיה של המחלקה לחינוך ולתרבות תורניים בגולה בסוכנות היהודית. בר-יודא לא ידע דבר על עדת ביתא ישראל, ולכן נפגש עם הרבנים הראשיים. הרב הראשי האשכנזי יצחק אייזיק הלוי הרצוג דן איתו על מצב הקהילה וחיזק את ידו. לא כך היה עם הראשון לציון הרב יצחק נסים שהתפרץ אליו באמצע הדיון ועזב בזעם באומרו "מי צריך את השחורים האלה?". בר-יודא לא ידע האם להענות בחיוב לפרופ' גבריהו ולכן פנה לרבו, הרב צבי יהודה הכהן קוק, שדרבן אותו לנסוע וכך בר יודא הגיע לאתיופיה ב-28 בינואר 1958, זמן-מה לאחר שחרורו משירות סדיר בצה"ל. מעט לפני הגעתו נשלחה ההוראה להפסיק את העסקת המורים בכפרים. במשך שלושה חודשים לא קיבל כל תמיכה כספית. תוכנית העבודה שלו מעולם לא הגיעה מירושלים ורק בקיץ הגיע כתב המינוי לשליחות. ב-4 באפריל 1958 פנה בר-יודא לנשיא מדינת ישראל, יצחק בן-צבי:
"אדוני הנשיא! במוסד באוזבה אין מה לאכול. תלמידים ברחו למוסדות המסיון. יונה בוגלה, מתלמידי ד"ר פייטלוביץ, אדם משכיל ומלומד, מסור לאחיו הפלשים ומקדיש להם את מיטב כוחו, הגיש את התפטרותו ונימקה בזה הלשון: 'אדם יכול להיות אידיאליסט אבל לכל דבר יש גבול'...
כל המורים, כולל יונה בוגלה והנערים אשר חזרו מישראל, לא קבלו משכורת זה שלשה חדשים והם ומשפחותיהם ממש רעבים ללחם.
מי כפלשים, אדוני הנשיא, זקוק לידידים ולהתענינות, ומי כמוהם זקוק לגוף רציני שיטפל בהם. ומה מסכנים הם שאנה להם גורלם ליפול בידי חבורת בטלנים כמו האדונים היושבים במחלקה שלצערי הנני שליחה.
אני מבקש את סליחתך על שהעזתי לפנות אליך, אך יודע אני את התענינותך הכנה והרצינית בפלשים, ולמענם, אנא השתמש בהשפעתך הרבה והנכבדה לשים קץ להפקרות זו."
לאחר עשרה חודשים באתיופיה חזר לישראל, אך המשיך לשמור על קשר עם יהודי אתיופיה. בין השאר יזם הקלטה של 25 קסים, לשם שימור התפילות והניגונים שלהם.
בר-יודא העיד שיהודי אתיופיה חשדו בו כי הוא מתחזה ליהודי, כפי שנהגו מיסיונרים פרוטסטנטיים מאירופה שהגיעו לכפרי היהודים לפניו. לכן, לצד הכבוד הרב שחלקו לו כשליח מירושלים הקדושה, נהגו לחומרה בהתאם להלכות אטאנקון. באחד הכפרים ערכו לבר-יודא קבלת פנים חגיגית, ואחד היהודים קד לפניו ארצה, כנהוג לכבוד מלכים. ליתר ביטחון, מיהר האיש לטבול בנהר לפני שובו לכפר.
בר-יודא היה יו"ר עמותת "אמנות לעם", יו"ר המחלקה למורשת היהדות  של ההסתדרות, יו"ר המחלקה לתרבות ולאמנות של ההסתדרות ואוצר האמנות שלה.
בשנת 2007 יצא לאור ספרו בעל האופי האוטוביוגרפי, "צל עובר", במסגרת "ספריה לעם" של הוצאת עם עובד.
מנישואיו הראשונים היו לו שני בנים ובת. נישא בשנית לסופרת יהודית רותם.
נפטר ביולי 2014 ונקבר בבית העלמין במודיעין.
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
1 2  איינאו פרדה סנבטו, מבצע משה, באתר הארץ, 7 במרץ 2006
↑  משה בר-יודא, ערב פסח התשי"ח 4 באפריל 1958
↑  כרמית ספיר ויץ, הפרויקט של בר יודא, באתר של בית אבי חי, 28 באוגוסט 2012
↑  יהדות ותנועת העבודה, דבר, 30 במרץ 1979
↑  "צל עובר", מאת משה בר-יודא, באתר "טקסט"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296132605171  BnF: cb16165659x (data)  GND: 133026833  ISNI: 0000 0000 7328 3188  LCCN: no2007101209  VIAF: 47940049   WorldCat (עם VIAF): 47940049
משה בר

| --- | --- |

 לידה:  1964 (בן 60 בערך)
 ענף מדעי:  מדעי המוח
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב  מכון ויצמן למדע  אוניברסיטת דרום קליפורניה 
 מוסדות:  אוניברסיטת הרווארד אוניברסיטת בר-אילן
 
משה בר (נולד ב-1964 בערך) הוא פרופסור, חוקר מוח. לשעבר ראש המעבדה למדעי העצב הקוגניטיביים באוניברסיטת הרווארד, ולשעבר ראש המרכז הרב-תחומי לחקר המוח על שם לסלי וסוזן גונדה באוניברסיטת בר-אילן. עוסק בחקר העצב בהקשרים קוגניטיביים, כגון זיכרון וזיהוי.
ביוגרפיה

בשנת 1988 קיבל תואר ראשון בהנדסה ביורפואית מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב. שירת שש שנים בחיל האוויר. בשנים 1992–1994 למד לתואר שני במדעי המחשב ומתמטיקה שימושית במכון ויצמן למדע, ואת עבודת המוסמך עשה בהנחייתו של פרופ' שמעון אולמן. יצא לארצות הברית ללימודים לתואר דוקטור במדעי העצב הקוגניטיביים אותם עשה באוניברסיטת דרום קליפורניה, וסיים בהצטיינות יתרה בשנת 1998. נושא הדוקטורט שלו היה "Characteristics and Cortical Localization of Subliminal Visual Priming". עשה פוסט דוקטורט במחלקה לפסיכולוגיה באוניברסיטת הרווארד ובבית החולים הכללי מסצ'וסטס בבוסטון. בשנת 2002 מונה למרצה לרדיולוגיה בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד, ובשנת 2007 קודם לדרגת פרופסור חבר. בשנת 2009 מונה לפרופסור לפסיכיאטריה בבית החולים הכללי מסצ'וסטס. בשנת 2011 מונה לפרופסור לפסיכיאטריה בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד.
בסוף 2011 חזר לישראל ומונה לראש מרכז גונדה לחקר המוח באוניברסיטת בר-אילן, במקומו של פרופ' משה אבלס שהקים את המרכז ועמד בראשו במשך תשע שנים. על פעילותו במרכז אמר: "אני שואף לכך שהיישומים של המחקרים שיצאו מהמרכז הרב-תחומי בבר-אילן יהיו אפקטיביים עבור אנשים שסובלים, ולא רק יכנסו לאנציקלופדיות ולספרי הלימוד". ב-2019 סיים את כהונתו כראש המרכז והוחלף בידי פרופ' אלון קורנגרין. כיום מכהן בר פרופסור במרכז, ובמקביל הוא המדען הראשי בחברת "הדוניה".
הערות שוליים

↑  אלכס דורון, בר מוח: הפרופ' חזר ארצה להילחם בדיכאון, באתר nrg‏, 28 במרץ 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007325929305171  PLWABN: 9810562722805606  LCCN: n2014013462  NTA: 334246091  ORCID: 0000-0003-3362-3709  SUDOC: 157456870  VIAF: 307429266   WorldCat (עם VIAF): 307429266
משה בר-לב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1944 (בן 80 בערך) חולון, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  הנדסת אווירונאוטיקה 
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  אוניברסיטת דרום קליפורניה 
 מוסדות:  התעשייה האווירית לישראל  חיל האוויר הישראלי  אימאג'סאט אינטרנשיונל 
 
משה בר-לב (נולד ב-1944) הוא מהנדס אווירונאוטיקה ישראלי, ומחלוצי תוכנית החלל הישראלית.
ביוגרפיה

משה בר-לב נולד בחולון. למד בפקולטה לאווירונאוטיקה בטכניון בחיפה. עם סיום לימודיו שב לשרת בצה"ל, בחיל האוויר, כמדריך בבית הספר לטיסה ולאחר מכן מילא תפקידי תכנון במטה החיל.
ב-1971 יצא לארצות הברית לאוניברסיטת דרום קליפורניה, לוס אנג'לס, וב-1974 קיבל שם תואר דוקטור בהצטיינות יתרה על עבודתו: "זרימה סביב גופים המואצים באופן פתאומי", שהיוותה פתרון אנליטי שלא נמצא עד לאותה עת.
ב-1975 הצטרף לתעשייה האווירית ומילא בה מגוון תפקידי מפתח בפיתוח ובתכנון מערכות בקרה ושליטה למטוסים שפותחו בתעשייה האווירית, ניהול תחום פיתוח טילי ים-ים מתקדמים: ובתחילת שנות ה-80 יזם את ראשית העיסוק בפיתוח לוויינים. בצד כל אלה כיהן כמרצה באוניברסיטת תל אביב ובטכניון בחיפה לנושאי תעופה וחלל.
ב-1984, כתוצאה מיוזמתו, הוקם "מינהל החלל" של התעשייה האווירית, שהציב את התשתיות הדרושות לפיתוח, ייצור, שילוב, ניסוי, שיגור והפעלה של לוויינים מתוצרת הארץ. שלוש הלוויינים הראשונים – "אופק 1" ו"אופק 2" ו"אופק 3" – שוגרו ב-1988, ב-1990 וב-1995 בהתאמה. בנוסף על אלה פותח ושולב במינהל זה לוויין התקשורת הישראלי "עמוס 1", לוויין התקשורת הראשון של ישראל.
ב-1997 היה בר-לב מקימי חברת אימאג'סאט אינטרנשיונל, המפעילה את סדרת של לווייני הצילום המסחריים "ארוס". ב-2007 היה שותף לתביעה של קבוצת משקיעים נגד החברה בסך 6 מיליארד דולר.
ב-1998 היה שותף בקבוצה שהתמודדה במכרז לאספקת שירותי טלוויזיה רב-ערוצית בישראל באמצעות לוויין.
מאז 2002 משמש כיו"ר חבר הנאמנים של המכון הטכנולוגי בחולון. במאי 2014 פרסם מבקר המדינה דו"ח ביקורת חמור על המכון, שעיקרם ליקויים כספיים בהתנהלותו של  מנכ"ל המכון. המבקר המליץ לסיים את כהונתו, לאחר שיחזיר כסף לקופת המכון, ואת כהונתם של יו"ר הוועד המנהל ויו"ר חבר הנאמנים  בר לב.
הערות שוליים

↑  ירון דרוקמן, המרגל הישראלי הראשון בחלל, באתר ynet, 4 באפריל 2015
↑  דרור מרום, ‏לוויין הצילום האזרחי של תע"א ואל-אופ ישוגר בדצמבר באמצעות משגר רוסי, באתר גלובס, 1 במרץ 1999
↑  עדי בן ישראל, ‏משקיעים תובעים 6 מיליארד דולר מחברת אימג'סאט שבבעלות התעשייה האווירית; "ישראל מעדיפה פטריוטיות על פני רווחיות", באתר גלובס, 13 ביולי 2007
↑  אפי לנדאו, ‏בנק איגוד מצטרף לקב' סטארגייט שמתמודדת על שידורי ה-DBS, באתר גלובס, 19 באוגוסט 1998
↑  רוזית הוכברג, ד"ר משה בר-לב בסקירה ותיאור מעבורת החלל האמריקנית, באתר News1 מחלקה ראשונה, 6 במרץ 2003
↑   טלי חרותי-סובר, "חשש לטוהר מידות": המנכ"ל נסע לבקר את נכדיו בחו"ל על חשבון המכון, באתר TheMarker‏, 14 במאי 2014
מצפה חזי ספיר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  מצפה 
 על שם:  חזי ספיר
 מיקום:  מועצה אזורית דרום השרון 
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°08′31″N 34°59′10″E﻿ / ﻿32.141805555556°N 34.986027777778°E﻿ / 32.141805555556; 34.986027777778
  (למפת גוש דן מוגדלת) מצפה חזי ספיר(למפת גוש דן רגילה) מצפה חזי ספיר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצפה חזי ספיר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצפה חזי ספיר
 
מצפה חזי ספיר הוא נקודת תצפית הנמצאת ביער חורשים דרומית ליישוב נירית מעל נחל קנה, אשר נבנה לזכר סרן חזי ספיר מגבעתיים, שנרצח בפיגוע ההתאבדות בצומת נצרים ב-11 בנובמבר 1994. מהחניון עולה שביל קצר לראש הגבעה הסמוכה. רחבת תצפית המשקיפה לכיוון מזרח, על הרי השומרון, שערי תקווה, אריאל, עזון עתמה ויישובים נוספים. כמה צעדים משם אפשר לכיוון מערב נשקף נוף אל עבר מישור החוף, גוש דן וערי השרון.
בגבעה שבמתחם המצפה נמצאים שרידים וממצאים ארכאולוגים רבים לכפר עתיק בשם ח'רבת זכור בו התגורר שבט מנשה בעת ממלכת ישראל המאוחדת, לאחר חורבן הממלכה התגוררו בכפר שומרונים.
במקום נמצאת גת עתיקה ולידה בור עתיק ששימש כיקב.
במקום פורחים מספר מיני פרחים וביניהם רקפת, אירוס, לוף, לופית.
הערות שוליים

↑  אתר ההנצחה לחללי מערכות ישראל, באתר ההנצחה לחללי מערכות ישראל
מספרי טלפון ברשות הפלסטינית

קידומת הטלפון הבינלאומית 970+ שמורה למספרי טלפון ברשות הפלסטינית.
הקידומת הנ"ל משמשת בעיקר כאשר מתקשרים ממדינות ערב למקומות שבתחום השיפוט של הרשות הפלסטינית (כולל רצועת עזה). מערכת הטלקומוניקציה בגדה המערבית וברצועת עזה תלויה במידה ניכרת בתשתית הישראלית. לכן, חיוג 972+ המהווה את הקידומת הבינלאומית של מדינת ישראל, יהיה לרוב האפשרות הטובה יותר על מנת לחייג למספרי טלפון בשטחים הפלסטיניים. עם זאת, מדינות ערביות או מוסלמיות רבות חוסמות את קוד הגישה הישראלי. סוריה היא כיום המדינה היחידה שחוסמת את הקידומות הבינלאומיות 972 ו-970. לבנון הסירה את האיסור על הקידומת 970 ביולי 2008 אך עדיין חוסמת את הקידומת 972.
הפלסטינים משתמשים בתשתית התקשורת הישראלית ישירות או דרך חברת פלטל הפלסטינית, שמקצה מספרים השמורים לה על ידי משרד התקשורת הישראלי. הקידומת 059 שמורה בלעדית לחברת התקשורת הסלולרית הפלסטינית ג'וואל (חברה בת של פלטל), וקידומת 056 שמורה ל-Ooredoo פלסטין. בעבר קידומות אלה שימשו מפעילי תקשורת ישראלים, אך הוחלפו או מוזגו עם קודי חיוג אחרים, והוכנסו מחדש לשימוש בלעדי של מערכת התקשורת הפלסטינית.
שיטת מיספור > בינלאומי

00 - חיוג בינלאומי
שיטת מיספור > הגדה המערבית > צפון הגדה המערבית

04-24XXXXX - נפת ג'נין
09-25XXXXX - נפת טובאס
09-26XXXXX - נפת טולכרם
09-23XXXXX - נפת שכם
09-29XXXXX - נפת קלקיליה
09-25XXXXX - נפת סלפית
שיטת מיספור > הגדה המערבית > מרכז הגדה המערבית

02-29XXXXX - נפת רמאללה ואל-בירה
02-22XXXXX - נפת יריחו
02-23XXXXX - נפת אל-קודס
שיטת מיספור > הגדה המערבית > דרום הגדה המערבית

02-27XXXXX - נפת בית לחם
02-22XXXXX - נפת חברון
שיטת מיספור > רצועת עזה

08-24XXXXX - נפת צפון עזה
08-28XXXXX - נפת עזה
08-26XXXXX - נפת עזה, טול אל-הווא
08-20XXXXX - נפת ח'אן יונס
08-25XXXXX - נפת דיר אל-בלח
08-21XXXXX - נפת רפיח
שיטת מיספור > טלפונים ניידים

059XXX-XXXX - ג'וואל
056XXX-XXXX - וטנייה מובייל
שיטת מיספור > שירותי חירום

100 - משטרה
101 - אמבולנס
102 - מכבי אש
שיטת מיספור > קידומות חיוג מיוחדות

1-700 - שיחה בתשלום למוקדי חברות עסקיות
1-800 - שיחת חינם
הערות שוליים

↑  'Operator? Please dear, get me Palestine, and hurry up please!'
מיומנויות למידה

מיומנויות למידה הן אוסף של כישורים או יכולות נרכשות המאפשרים לבצע פעולות המובילות ללמידה יעילה מבחינת משאבי זמן ואנרגיה.
התוצר של מיומנויות הלמידה יכול להיות רכישת ידע, פיתוח מיומנות חדשה או הישגים אקדמיים.
הקנייה של מיומנויות למידה

בשונה ממיומנויות נרכשות כמו דיבור או הליכה הנוצרות עם הבשלת המוח, מיומנויות הלמידה צריכות להילמד באופן מפורש על ידי תהליך של הוראה.
ניתן לקדם ולפתח מיומנויות למידה באמצעות רכישת טכניקות של אסטרטגיות למידה יעילות המתאימות ללומד.
הקנייה של מיומנויות למידה יכולה לתרום לצמצום התנהגויות לא כנות כמו רמאות, העתקה או גנבה ספרותית.
מיומנויות למידה בסיסיות

מטלות לימודיות שונות יכולות לדרוש מיומנויות למידה אחרות. עם זאת, ישנן מספר מיומנויות למידה הנדרשות לרוב המטרות הלימודיות או לפיתוח של מיומנויות למידה מתקדמות יותר.
על פי 5 DSM מיומנויות הלמידה הבסיסיות הן:
קריאה – פענוח מהיר ומדויק של מילים כתובות.
הבנת הנקרא – היכולת להפיק משמעות מתוך הטקסט שנקרא.
איות – שימוש בכתיב התקני והמקובל תוך הימנעות מיצירת שגיאות כתיב.
הבעה בכתב – העברת מידע ומסרים רצויים לטקסט כתוב.
חישוב – קביעת התוצאה של פעולה על מספרים, כגון ארבע פעולות החשבון: חיבור, חיסור, כפל וחילוק. מיומנות זו כוללת את הבנת מושג המספר וידיעה של עובדות יסוד בתחום החשבון.
הבנה מתמטית – שימוש בעובדות, פרוצדורות ומושגים מתמטיים לפתרון בעיות כמותיות.
קושי ברכישת מיומנויות למידה בסיסיות עלול לפגוע גם בלמידה של מקצועות לימודיים אחרים.
לאור חשיבותן הרבה של מיומנויות הלמידה הבסיסיות ליכולת הלמידה ואפשרויות רכישת ההשכלה של האדם, חלק ניכר של תוכנית הלימודים של בית הספר היסודי מוקדש לפיתוח מיומנויות אלו.
אחד המאפיינים המשמעותיים ביותר של לקות למידה הוא קושי עקבי ברכישה של מיומנויות הלמידה הבסיסיות, אשר אינו נובע מחסך בהזדמנויות ללמידה או מהוראה לקויה.
חלוקה על פי תחומים

ניתן לחלק את מיומנויות הלמידה למספר תחומים:
יכולות קוגניטיביות – תפיסה, קשב, זיכרון
יכולות שפתיות – מודעות פונולוגית, אוצר מילים, תחביר, פרגמטיקה, הקשבה, דיבור
יכולות אורייניות – המרה פונמית-גרפמית, קריאה, הבנת הנקרא, כתיבה, הבעה בכתב, אוריינות דיגיטלית.
מיומנויות חשיבה – ייצוג ידע, לוגיקה, יצירתיות, הסקת מסקנות, יכולת הכללה, הפשטה, מטא-קוגניציה
תפקודים ניהוליים – אינהיביציה, ארגון, קבלת החלטות
רבדים של מיומנויות למידה

קיימים שלושה רבדים של מיומנויות למידה:
רבדים של מיומנויות למידה > רובד ישיר

הרובד הישיר מתמקד במיומנויות שעוסקות במישרין בלימודים. מיומנויות רובד זה מציגות בפני הלומד גישה או שיטה להתמודדות ישירה עם הצורך לפתור תרגיל או לכתוב תשובה לשאלה. בין השאר מתייחסות מיומנויות אלו לאופן שבו הלומדים מסכמים, מתמצתים, עונים על שאלות, פותרים תרגילים וכותבים עבודות. רובד זה גם מבחין בין השיטות הנכונות ללמידה ריאלית (של מקצועות כדוגמת מתמטיקה ופיזיקה), ובין השיטות הנכונות ללמידת מקצועות הומאניים ומרובי מלל (כגון היסטוריה, ספרות ותנ"ך). כל אדם מסגל לעצמו הרגלי עבודה, ובמסגרת מיומנויות הלמידה של הרובד הישיר, האדם בוחן את דרך למידתו את המקצועות השונים ומשתדל לזהות את השיטה המתאימה לו ביותר.
דוגמאות למיומנויות הרובד הישיר:
התמודדות עם טקסטים – דרכים השונות לטיפול בטקסטים, כדוגמת סיכום, תמצות, ייצוג ויזואלי, מירקור ועוד.
כתיבת עבודות – עקרונות לכתיבת סוגים שונים של עבודות.
שיטות לימוד בהתאם לסוג הקורס או המקצוע – הבדלים בין סוגי קורסים ומקצועות שונים כדוגמת מקצוע הדורש שינון, מקצוע הדורש הבנה ומקצוע הדורש מיומנות, וכן בכלים הנדרשים ללימוד כל סוג.
למידה ריאלית – עקרונות המאפיינים את הלמידה הריאלית, בהתאם למבנה הלמידה הריאלית והדמיון שבין מקצועות אלו ללימוד שפה זרה.
שיטות לפתרון בחינה בהתאם לסוגה – הבדלים שבין סוגי בחינות כדוגמת בחינה עם חומר פתוח, בחינה עם שאלות פתוחות ובחינה אמריקאית, וכפועל יוצא מכך בעקרונות לפתרון כל סוג.
בניית תשובה מורכבת – שלבים הנדרשים לכתיבת תשובה מובנית, תוך הבטחת קיומו של החלק היצירתי שבכתיבת תשובה (כלומר העלאת הרעיונות שיופיעו בה) ובהמשך קיומו של חלק הכתיבה המובנת והקוהרנטית, בלא ששני החלקים יפריעו זה לזה.
התכוננות לבחינה ביממה שלפני קיומה ועד לסיומה, מבחינה מקצועית ונפשית.
רבדים של מיומנויות למידה > רובד היקפי

הרובד ההיקפי מתמקד במיומנויות שעוסקות בלימודים באופן עקיף והיקפי. במבט רחב היקף על הלומד ניתן לבדוק את כל ההיבטים המשפיעים על הלמידה שלו שאינן כתיבת התשובה הישירה לשאלה. מיומנויות אלו כוללות למשל את סביבת הלימוד המיטבית והמתאימה ביותר ללומד, אפיון השותפים הנכונים ללמידה (אם בכלל), הזמן האפקטיבי בהתאם ליכולות הריכוז האישיות של הלומד, ייעול הזיכרון ועוד.
דוגמאות למיומנויות הרובד ההיקפי:
הזמן האפקטיבי – ההתאמה הרצויה בין זמני הלימוד ביממה, יכולות הריכוז של הלומד, וההפסקות במהלך הלמידה.
הלמידה ותרגול חומר לימוד – סדר הלימוד הנכון ללומד בהתחשב בסוגי המקצועות השונים, סוג הלמידה הנדרש (למשל תרגול, שינון או לימוד חומר חדש), והגישה של הלומד למקצועות השונים (מקצוע קשה או קל, שנוא או אהוב).
עמידה במטרות – שלבים שיש לבצע לאחר שהוגדרה מטרה לימודית נדרשת.
יצירת סביבת לימוד נכונה – מאפייני סביבת לימוד המייצרת אווירת לימודים.
קישור חושי ללמידה – הבדלים שבין למידה הממוקדת בתחום החזותי ללמידה הממוקדת בתחום השמיעתי, והנגזרות הלימודיות כתוצאה מהמיקוד הדומיננטי אצל כל לומד.
למידה אקטיבית – עקרונות ללמידה אקטיבית, המעוררת תהליכי עיבוד קוגניטיביים ברמה גבוהה.
ניהול זמן – עקרונות לניהול מושכל של הזמן בהקשר הלימודי.
ייעול הזיכרון – עקרונות וכלים לשיפור הזיכרון.
חשיבה יצירתית – הקניית גישות התמודדות יצירתיות לעומת גישות מובנות וקוהרנטיות.
בחירת שותפים ללימודים – עקרונות לבחינת הצורך של הלומד ללמידה בצוות ובהמשך בעקרונות לבחירת שותף לימודים מתאים.
רבדים של מיומנויות למידה > רובד נפשי-רגשי

הרובד הנפשי-רגשי מתמקד במיומנויות המשפיעות על הלומד מבחינה רגשית ועקב כך גם על איכות תהליכי הלמידה שלו. מיומנויות אלו כוללות התמודדות עם שחיקה, הכנה מנטלית ללימודים ולבחינות, התמודדות עם כישלונות, למידה ולחץ, יכולת התמדה ועוד.
דוגמאות למיומנויות הרובד הנפשי-רגשי:
התמודדות עם שחיקה – דרכים להתמודדות יעילה עם שחיקה.
התמדה – דרכים וכלים ליצירת יכולת התמדה.
למידה מהצלחות וכישלונות – עקרונות ללמידה מהצלחות וללמידה מכישלונות, בדגש על שליטה בכישלון ולא הימנעות ממנו.
הכנה מנטלית – כלים ועקרונות להכנה נפשית, כולל שיטות להרגעה עצמית ולהגברת הביטחון שבהצלחה, והכשרת הלומד לזהות ולהתמודד עם מצבי לחץ ועם רגשות שליליים.
בין יכולות ודרישות לימודיות

היכולות הלימודיות מתבטאות במאפיינים האישיים של הלומד, כמו משך הזמן שהוא מסוגל להתרכז ברציפות, סביבת הלימוד הנכונה עבורו והאם כדאי לו ללמוד לבד או עם חבר. היכולות האישיות מורכבות מתכונות מולדות שקיימות אצל הפרט באופן טבעי, ומההשפעות הסביבתיות שצבר במהלך חייו. היכולות משתנות ומתפתחות לאורך התבגרותו של האדם.
את הדרישות הלימודיות מן הלומד קובעת על פי רוב המסגרת הלימודית בה הוא לומד. לכל מטלה דרישות לימודיות משלה. אם יש ללומד בחינה שבה עליו לפתור 20 תרגילים תוך שעה, הרי שהדרישה היא להיות מסוגל לפתור מהר; אם על אותו החומר בדיוק תהיה בחינה של 3 תרגילי הוכחות מתמטיות, שגם לה מוקצבת שעה, הרי שכאן נמדדים יותר ידע והבנה מתמטית, ולא מהירות. הדרישות הלימודיות מתלמידים וסטודנטים משתנות גם במעברים בין כיתות ובעיקר בין בית הספר היסודי לחטיבת הביניים, בין החטיבה לתיכון, ובמעברים בין השנים בלימודי תואר אקדמי. ישנן דרישות שונות למקצועות שונים (למשל מתמטיקה שונה מהיסטוריה), וגם למלמדים שונים.
אפיון אישי

כל לומד מתאפיין בסגנון למידה שונה, ובהתאמה, יישום של מיומנות למידה כלשהי מקבל ביטוי שונה בין כל לומד ולומד. לדוגמה, מיומנות הלמידה של יצירת סביבת לימוד נכונה מסייעת ללומד לבחון את הדרך הנכונה עבורו ללמידה בהתייחס למקום הלימוד, האם ללמוד עם מוזיקה ברקע או בשקט, האם לאכול תוך כדי למידה או לא, עזרי הלימוד הנכונים, הטמפרטורה המתאימה, התאורה המתאימה ועוד, כאשר הדגש הוא על יצירת אווירה המתאימה ללימודים.
לקריאה נוספת

בירנבוים, מ. (1997), "חלופות בהערכת הישגים", הוצאת רמות, אוניברסיטת תל אביב.
בר-לב, א. (2007), "אקלים בית הספר: מציאות וחזון", הוצאת המרכז הארצי להשתלמויות עובדי הוראה בתחומי היהדות הרוח והחברה "בית יציב" והמכללה האקדמאית לחינוך ע"ש קיי.
היימן, ט. (2009), "לקויי למידה", הוצאת האוניברסיטה הפתוחה.
זוהר, ע. (1996), "ללמוד, לחשוב וללמוד לחשוב", הוצאת תל ומכון ברנקו וייס, ירושלים.
סלומון, ג. (2000), "טכנולוגיה וחינוך בעידן המידע", אוניברסיטת חיפה, זמורה ביתן.
שמשוני, ר. ברנר, א. (2013), "סודות הלמידה - מיומנויות למידה לתלמידה חטיבת הביניים והתיכון, המדריך השלם להורה (וגם למורה)", הוצאת פסיפס.
הערות שוליים

1 2 3 4  American Psychiatric Association - APA, (2013). DIAGNOSTIC AND STATISTICAL MANUAL OF MENTAL DISORDERS, FIFTH EDITION - DSM 5.
↑  McAllister, C., & Watkins, P. (2012). Increasing Academic Integrity in Online Classes by Fostering the Development of Self-regulated Learning Skills. Clearing House, 85(3), 96-101.
מייק קאלוורט

| --- | --- |

קאלוורט (שלישי משמאל) עם וינגייט (במרכז) וקצינים צ'ינדיטים נוספים בבסיס "ברודוויי". בורמה 1944
 לידה:  6 במרץ 1913 רוהאטק, הודו הבריטית הודו הבריטית
 פטירה:  26 בנובמבר 1998 (בגיל 85) ריצ'מונד שעל התמזה, בריטניה בריטניה
 מדינה:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, הממלכה המאוחדת 
 כינוי:  "מייק המשוגע"
 השכלה:  קולג' סנט ג'ון  מכללת בראדפילד  האקדמיה הצבאית המלכותית בווליץ' 
 השתייכות:  הצבא הבריטי הצבא הבריטי
 תקופת הפעילות:  1933–1952 (כ־19 שנים)
 דרגה:   בריגדיר
 תפקידים בשירות
 מפקד הבריגדה ה-77 מפקד שירות האוויר המיוחד
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
   אות השירות המצוין   כוכב הכסף
 
ג'יימס מייקל "מייק" קאלוורט (באנגלית: James Michael Calvert; 6 במרץ 1913 - 26 בנובמבר 1998) היה בריגדיר בצבא בריטניה, אשר התפרסם כמפקד יחידות צ'ינדיטים במהלך המערכה על בורמה במלחמת העולם השנייה. שיטות הפעולה הלא-שגרתיות שלו זיכו אותו בכינוי "מייק המשוגע".
ביוגרפיה > תחילת דרכו

קאלוורט נולד בעיר רוהאטק שבהודו הבריטית ב-6 במרץ 1913. הוא למד באקדמיה הצבאית המלכותית בווליץ', ובשנת 1933 התגייס לחיל ההנדסה המלכותי. במשך תקופה מסוימת הוא היה אלוף הצבא באיגרוף במשקל בינוני. בשנת 1936 הועבר לכוחות ההנדסה בהונג קונג, ובמסגרת תפקידו זה למד קנטונזית והיה עד לטבח ננקינג, שגרם לו להאמין שהאימפריה היפנית מסוכנת לבריטניה הרבה יותר ממה שסברו מרבית אנשי הצבא. כאשר פרצה מלחמת העולם השנייה בשנת 1939 הועבר קאלוורט חזרה לאירופה, ובשנת 1940 השתתף כמפקד פלוגה במערכה בנורווגיה. לאחר מכן הוחזר להונג קונג, ואימן יחידות קומנדו. זמן קצר לאחר מכן הועבר לאוסטרליה והשתתף שם באימון יחידות קומנדו אוסטרליות. בשנת 1941 נשלח לבורמה, ומונה למפקד "בית הספר ללוחמת שיחים" שבו אימן חיילים בלוחמת גרילה. לאחר כיבוש בורמה בידי היפנים בשנת 1942 בצע מספר פעולות הונאה כנגד היפנים. בין היצר הוא ביצע פשיטה עם כמה חיילים אוסטרלים כדי לשכנע את היפנים שתגבורת אוסטרלית מגיעה לראנגון, ודאג שהיפנים ימצאו חבילת מסמכים מזויפים על תוכניות הצבא הבריטי.