stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פירוק לערכים סינגולריים
דוגמה

עבור המטריצה
 \mathbf {M} ={\begin{bmatrix}1&0&0&0&2\\0&0&3&0&0\\0&0&0&0&0\\0&2&0&0&0\end{bmatrix}}
הפירוק נתון על ידי  \mathbf {U} \mathbf {\Sigma } \mathbf {V} ^{*} באשר
{\begin{aligned}\mathbf {U} &={\begin{bmatrix}\color {Green}0&\color {Blue}-1&\color {Cyan}0&\color {Emerald}0\\\color {Green}-1&\color {Blue}0&\color {Cyan}0&\color {Emerald}0\\\color {Green}0&\color {Blue}0&\color {Cyan}0&\color {Emerald}-1\\\color {Green}0&\color {Blue}0&\color {Cyan}-1&\color {Emerald}0\end{bmatrix}}\\[6pt]\mathbf {\Sigma } &={\begin{bmatrix}3&0&0&0&\color {Gray}{\mathit {0}}\\0&{\sqrt {5}}&0&0&\color {Gray}{\mathit {0}}\\0&0&2&0&\color {Gray}{\mathit {0}}\\0&0&0&\color {Red}\mathbf {0} &\color {Gray}{\mathit {0}}\end{bmatrix}}\\[6pt]\mathbf {V} ^{*}&={\begin{bmatrix}\color {Violet}0&\color {Violet}0&\color {Violet}-1&\color {Violet}0&\color {Violet}0\\\color {Plum}-{\sqrt {0.2}}&\color {Plum}0&\color {Plum}0&\color {Plum}0&\color {Plum}-{\sqrt {0.8}}\\\color {Magenta}0&\color {Magenta}-1&\color {Magenta}0&\color {Magenta}0&\color {Magenta}0\\\color {Orchid}0&\color {Orchid}0&\color {Orchid}0&\color {Orchid}1&\color {Orchid}0\\\color {Purple}-{\sqrt {0.8}}&\color {Purple}0&\color {Purple}0&\color {Purple}0&\color {Purple}{\sqrt {0.2}}\end{bmatrix}}\end{aligned}}
מטריצת הערכים הסינגולריים  {\boldsymbol {\Sigma }}, שמבצעת מתיחה ושינוי סקלה, מורכבת רק מ-0ים מחוץ לאלכסון הראשי (כאשר העמודה שמחוץ לבלוק הריבועי המקסימלי מסומנת בכתב אפור נטוי) ואילו באלכסון הראשי רק אחד הערכים הסינגולריים הוא 0 (צבוע באדום). מכאן אפשר להסיק שדרגת המטריצה היא 3 (מספר הערכים הסינגולריים שאינם 0). המטריצות  \mathbf {U}  ו- \mathbf {V} ^{*} הן אוניטריות, ומכיוון שהן ממשיות (כלומר: כל איבריהן הן מספרים ממשיים) הן גם אורתוגונליות. פירוש העובדה שהן אוניטריות היא:
 {\begin{aligned}\mathbf {U} \mathbf {U} ^{*}&={\begin{bmatrix}1&0&0&0\\0&1&0&0\\0&0&1&0\\0&0&0&1\end{bmatrix}}=\mathbf {I} _{4}\\[6pt]\mathbf {V} \mathbf {V} ^{*}&={\begin{bmatrix}1&0&0&0&0\\0&1&0&0&0\\0&0&1&0&0\\0&0&0&1&0\\0&0&0&0&1\end{bmatrix}}=\mathbf {I} _{5}\end{aligned}}
שימושים

ל-SVD שימושים רבים בדיסציפלינות רבות. השימושים הקלאסיים במתמטיקה כוללים:
מציאת הדרגה (rank) של מטריצה. הדרגה שווה למספר הערכים הסינגולריים הגדולים מאפס.
מציאת מרחב האפס (null space) ימני או שמאלי, בפתרון מערכת משוואות ליניאריות הומוגנית. מרחב האפס נפרס על ידי הווקטורים הסינגולריים המתאימים לערכים הסינגולרים שהם אפס.
חישוב פסאודו-הופכי (Pseudo-Inverse) של מטריצה שלא בהכרח הפיכה ואף לא בהכרח ריבועית.
חישוב PCA מבלי לחשב את מטריצת הקורלציה.
מציאת קירוב על ידי מטריצה מדרגה נמוכה למטריצה כלשהי (Low Rank Approximation). הקירוב מתבצע על ידי איפוס של הערכים הסינגולרים הקטנים ושמירה של k הערכים הסינגולרים הגדולים ביותר. קירוב זה אופטימלי הן במובן הנורמה הספקטרלית והן במובן נורמת Frobenius.
הקירוב הטוב ביותר למטריצה כלשהי  M בעזרת מטריצה אורתוגנלית תחת נורמת Frobenius. ידועה גם כבעיית "מיטת סדום". הפתרון נתון על ידי הביטוי  UV^{*}, כאשר  U ו- V מתקבלים מחישוב ה-SVD של  M. שיטה זו משמשת למשל על-מנת למצוא את מטריצת הסיבוב (שהיא כמובן אורתוגונלית) בין שני סטים של נקודות דו-ממדיות.
Condition number של מטריצה - מספר שאינו קטן מ-1, הקובע את יציבות הבעיה המתמטית ואת שגיאת החישוב המקסימלית העשויה להתקבל במחשב הפועל באריתמטיקה של נקודה צפה. מוגדר כ-  \kappa (M)={\frac {\sigma _{\text{max}}}{\sigma _{\text{min}}}}. ערך גדול משמעותו שהבעיה היא ill-conditioned. חשוב לציין שלמרות שה- condition number מהווה מדד לשגיאת חישוב אפשרית, זוהי תכונה של המטריצה ולא של האלגוריתם או הייצוג האריתמטי בו משתמשים.
שימושים > חישוב Pseudo-Inverse

פירוק SVD יכול לשמש כדי לחשב את ה-Pseudo-Inverse של מטריצה, כאשר עבור M שהפירוק שלה הוא  \mathbf {M} =\mathbf {U} {\boldsymbol {\Sigma }}\mathbf {V} ^{*} ניתן למצוא את ה-Pseudo-Inverse:
כאשר Σ+‎ היא מטריצת ה-Pseudo-Inverse של Σ, המתקבלת על ידי החלפה של כל ערך שאינו אפס על גבי האלכסון בהופכי שלו ושחלוף המטריצה המתקבלת. אחד השימושים למטריצה זו הוא לפתרון בעיות בשיטת הריבועים הפחותים.
שימושים > נורמות

בעזרת הערכים הסינגולרים ניתן לחשב בקלות מספר נורמות של מטריצות ואף להגדיר נורמות חדשות:
הערך הסינגולרי הגדול ביותר הוא נורמה. נורמה זו נקראת הנורמה הספקטרלית והיא שווה לנורמה p המושרית עבור p=2. באופן פורמלי:  \sigma _{1}(M)=\|M\|_{2}=\sup {\frac {\|Mx\|_{2}}{\|x\|_{2}}}
נורמת Frobenius, השווה לשורש סכום ריבועי איברי המטריצה, שווה גם לשורש סכום ריבועי הערכים הסינגולריים:  \|M\|_{F}^{2}=\sum _{i}\sum _{j}\vert m_{ij}\vert ^{2}=\sum _{r}\sigma _{r}^{2}
נורמת Ky-Fan, השווה לסכום k הערכים הסינגולרים הגדולים ביותר:  \|M\|_{(k)}=\sum _{r=1}^{k}\sigma _{r}. כאשר סוכמים את כל הערכים הסינגולריים, הנורמה נקראת גם Nuclear Norm. נורמה זו, משמשת לעיתים (בעיקר בבעיות אופטימיזציה) כתחליף ל- rank, כיוון שהיא קמורה (convex) ורציפה. סימון מקובל עבור נורמת ה Nuclear הוא:  \|M\|_{*}.
נורמת Schatten, שהיא בעצם נורמת p הרגילה לווקטורים מופעלת על הערכים הסינגולריים:  \|M\|_{p}=\left(\sum _{r}\sigma _{r}^{p}\right)^{1/p}. עבור p=2 מתקבלת נורמת Frobenius ועבור p=1 מתקבלת ה Nuclear norm.
לקריאה נוספת

Golub, Gene H.; Van Loan, Charles F. (2013), Matrix Computations (4th ed.), Johns Hopkins, ISBN 978-1421407944.
המחשה של הממדים השונים של המטריצות בפירוק SVD
פוליטיזציה בישראל

הפוליטיזציה בישראל היא תהליך בו מוסדות, מושגים וזהויות נעשים פוליטיים. הפוליטיזציה היא תופעה חברתית רבת-פנים, שמשפיעה על חיי היומיום של אזרחי המדינה ועל מבנה פוליטיקה והחברה בישראל.
פוליטיזציה מוסדית משמעותה מעורבות פוליטיקה במערכות מקצועיות משפטיות וציבוריות שאמורות להיות נקיות מסממנים פוליטיים. תהליך בו שיקולים פוליטיים משפיעים על החלטות מקצועיות, על מינויים במשרות ציבוריות, ועל הפעלת סמכויות מנהליות וחלוקת משאבים במוסדות המדינה. תהליך זה מקבל ביטוי בתחומים שונים, כולל מערכת המשפט, המשטרה, התחבורה, השירות הציבורי וכלי התקשורת. בתהליך זה שיקולים המבוססים על טובת המדינה מפנים את מקומם לשיקולים פוליטיים וסקטוריאליים. הפוליטיזציה משקפת את המתח המתמיד בין ניהול מקצועי ועצמאי לבין השפעות פוליטיות שמטרתן לקדם אינטרסים מסוימים. בישראל, שהינה מדינה עם מערכת פוליטית מגוונת ומורכבת, התופעה הפכה לסוגיה מרכזית בדיון הציבורי.
פוליטיזציה של זהויות מתבטאת בשימוש פוליטי בזהויות עדתיות, דתיות ולאומיות באופן שמעצים את המתח בין הקבוצות השונות.
פוליטיזציה של מושגים באה לידי ביטוי בהפיכת מונחים לבעלי משמעות פוליטית ולנושאים לוויכוח בין מחנות פוליטיים.
היסטוריה של פוליטיזציה מוסדית > 1948-1959

בשנים ראשונות לאחר קום המדינה מינויים פוליטיים היו תופעה נפוצה בשירות הציבורי. מפא"י הייתה הכוח הדומיננטי בפוליטיקה הישראלית והיא שלטה במוסדות המדינה, כולל ההסתדרות, מערכת הבריאות והכלכלה. בתקופה זו הייתה שליטה רחבה של המפלגות הפוליטיות במערכת הציבורית. המפלגות ניהלו מערכות חברתיות והיו להן השפעות משמעותיות על מינויים מקצועיים באקדמיה, בחברות ממשלתיות במשרדי ממשלה ובחלק מהעיתונים. בשנותיו הראשונות של השלטון נעשה בשב"כ שימוש לצרכים הפוליטיים של מפא"י, השב"כ עסק בריגול פוליטיומימן עיתון המתחרה בעיתון המבקר את השלטון וסיפק לו ידיעות . על פי חלק מהמקורות בן-גוריון ניסה להילחם בתופעה ולהפוך את השירות הציבורי לשירות א‑פוליטי ולא מפלגתי. שירות ציבורי שבו הקבלה תיעשה על בסיס שוויוני ללא תלות בזיהוי הפוליטי של האדם והמינויים בשירות יהיו על בסיס כישורים והתאמה לתפקיד. על פי מקורות אחרים בן-גוריון, השתמש בשב"כ ובמשטרה לצרכים פוליטיים. כך לדוגמה בשנות ה-50 המוקדמות, השלטון ברשותו רדף וביקר קבוצת חושפי שחיתויות באמצעות השב"כ המשטרה והתקשורת. גם ההסתדרות תחת הנהגתו של בן-גוריון, הייתה כלי מרכזי להגשמת מטרות פוליטיות וחברתיות של מפא"י.
היסטוריה של פוליטיזציה מוסדית > 1959-1977

על רקע זה הוקמה ב-1950 "מחלקת המנגנון" (בשנת 1954 שונה שמה ל"נציבות שירות המדינה"), שתפקידה היה לקבוע תקנות מנהליות לעובדי המדינה, לאשר מינויים ולהסדיר את חלוקת התפקידים. ב-1959 נחקק חוק שירות המדינה (מינויים). תחילה הייתה השפעתו מוגבלת מכוון שרוב המשרות כבר אוישו על ידי מפא"י, אך בשנות ה-60 וה-70, תופעת המינויים הפוליטיים הלכה ונחלשה, והמגמה הייתה להקנות לשירות המדינה אופי ממלכתי, מקצועי וא-פוליטי. למרות שהיו מינויים פוליטיים גם בתקופה זו, היו גם מאמצים לדה-פוליטיזציה של השרות הציבורי ונבנתה במהלכה מערכת מינויים שאיפשרה כניסה לשירות הציבורי ללא קשר להשתייכות פוליטית
היסטוריה של פוליטיזציה מוסדית > 1977-1990

עם המהפך הפוליטי ב-1977 ועליית הליכוד לשלטון, חל שינוי במאפייני הפוליטיזציה. עם עלייתו של בגין לשלטון הפסיקה פעילותו הפוליטית של השב"כ.המערכת הציבורית עברה שינויים שהותאמו לאידאולוגיה של הממשלה החדשה, תוך העברת מוקדי השפעה למינויים פוליטיים. התקופה התאפיינה גם בגידול במתח בין הרשויות השונות, במיוחד בין הרשות המחוקקת לרשות השופטת. משנות ה-80 ואילך חל שינוי מגמה, והמינויים הפוליטיים חזרו להיות תופעה רווחת, המזכירה את המצב בשנים הראשונות לאחר קום המדינה. בשנות השמונים ובתחילת שנות התשעים התפשטה התופעה מאוד. הגורמים לחידוש תופעת המינויים הפוליטיים: 1. תגובה למינויים פוליטיים קודמים- מפלגות ימין ומרכז ראו היתר לעצמן לאייש משרות ממלכתיות באנשים המקובלים עליהן, כתגובה למינויים שבוצעו על ידי מפא"י בשנים קודמות. 2 . שינוי שיטות הבחירה במפלגות, שבו המועמדים צריכים להתחרות על תמיכה, הוביל לכך שרבים מהם הבטיחו טובות הנאה, כמו משרות בשירות הציבורי, לחברי הוועידה או המרכז.
היסטוריה של פוליטיזציה מוסדית > שנות ה-90 ותחילת שנות ה-2000

בתקופה זו התחזקה הביקורת על מינויים פוליטיים וניכרה מגמה של ניסיון לאזן בין עצמאות מקצועית למעורבות פוליטית. בתחילת שנות ה-90 חוקקה הכנסת שני חוקים שנועדו להקשות על מינויים פוליטיים. בין השאר, נאסר על עובדי מדינה בכירים להיות חברים במרכזי המפלגות. כמו כן תוקן חוק החברות הממשלתיות ונקבעו תנאי סף לכישורים לדירקטורים ומנהלים בחברות ממשלתיות ונקבעה ועדה (ועדת רביבי) לבחינת כישורים מיוחדים למועמדים שהם בעלי זיקה אישית או פוליטית לשר.
בשנות ה-90 של המאה ה-20 הוגדרו תפקידים שמאוישים על ידי מרכז או ועדת מינוי, דבר אשר נועד להפחית את מידת ההשפעה של גורמים פוליטיים. מעת לעת בוצעו ניסיונות לשינוי בחקיקה אשר יאפשרו מינויים פוליטיים.
בעקבות המגבלות שהושתו על מינויים, התגברו התלונות של פוליטיקאים על כך שהם אינם מצליחים לממש את המדיניות שלהם וכי פקידים מטרפדים החלטות ממשלה ומפריעים לעבודה תקינה.
היסטוריה של פוליטיזציה מוסדית > העשור השני של שנות ה-2000 ואילך

בעקבות הקושי שהרגישו הפוליטיקאים לממש את מדיניותם, הם פעלו למינוי מקורבים לתפקידים בכירים כדי להבטיח שהפקידות לא תנטרל את החלטותיהם. פעילות זאת נתקלה בהתנגדות שטענה שמדובר בפוליטיזציה פסולה. בין השאר הואשמו הפוליטיקאים בהתעלמות מחוות דעת מקצועיות.
בשנים אלו גברו תופעות כמו מינוי משנים למנכ"לים במשרדי הממשלה ללא הליך תחרותי, שינוי בהרכב ובאופן הפעולה של ועדות איתור וניסיונות לבטל את "נבחרת הדירקטורים" בחברות הממשלתיות. בנוסף הועלו הצעות חוק להגברת השפעת הדרג הפוליטי על מינוי יועצים משפטיים במשרדי הממשלה והצעות חוק שמטרתן להקל על מינוי פוליטיקאים לשעבר לדירקטורים בחברות ממשלתיות.
דוגמה להשפעות הפוליטיזציה ניתן לראות בממצאי ועדת חקירה לאסון הר מירון בהם צוינה השפעתה של פוליטיזציה על הגורמים האחראים לבטיחות ועל מקבלי ההחלטות שנמצאו אחראים לאסון.
אפיקי פוליטיזציה מוסדית > שירות המדינה

על שירות המדינה להיות ממלכתי באמצעות נאמנות לציבור, א-פוליטיות ושוויוניות, ולשמור על הגינות וטוהר המידות. הצורך בשירות ציבורי מקצועי מתיישב הן עם תפיסת עולם שמרנית והן עם הליברלית ומאפשר משילות ושירות ציבורי טוב יותר כדי לקדם כל מדיניות שנבחרה. שירות שאינו זוכה לאמון ושנתפס עסקני מוביל להתדרדרות באיכותו וככזה שמתעלמים מעמדותיו ויאבד את מנהליו האיכותיים בעקבות שחיקתם ופגיעה במורל שלהם.
מחקר משנת 2024 מציג מגמה גוברת של פוליטיזציה בשירות המדינה.
אפיקי פוליטיזציה מוסדית > פטור ממכרזים

מספר המשרות הפטורות ממכרז קפץ ביותר מפי 8 משנת 2000 ועד 2024. מספר המשרות המקצועיות הבכירות הפטורות ממכרז קפץ בערך פי 12. בשנת 2024 כמעט שליש מכלל המשרות הבכירות הן ללא מכרז. חברי ועדת השירות, שאמונה על אישור הפטורים ממכרז, מתמנים על ידי הממשלה. בעשור האחרון יש עלייה חדה מאוד במספר ההחלטות ועדת השרות על פטור מחובת המכרז בייחוד לאחר שנת 2018. ממשלות ישראל ה-34 וה-37 היו הממשלות שבהן התקבל המספר הגדול ביותר של החלטות על פטור ממכרז. מדובר בפטורים מכל הסוגים: גם משרות בכירות, גם משרות אמון, וגם משרות זמניות. מספר ההחלטות לפטורים שאושרו על ידי נציב שירות המדינה דניאל הרשקוביץ, הוא הגדול ביותר שניתן בקרב כל הנציבים האחרים. מגמה העלייה התחזקה בייחוד מדצמבר 2022. המחקר מדגיש את החשיבות של שומרי סף עצמאיים ומקצועיים במערכת, והתקשורת, כדי למנוע פוליטיזציה יתרה בשירות המדינה. הוא מציין כי ישראל מובילה בהתגברות מגמת הפוליטיזציה מבין המדינות הדמוקרטיות המפותחות. במסקנות המחקר נכתב כי קיימת הפוליטיזציה הגוברת העלולה לפגוע באיכותו וביעילותו של השירות הציבורי ובדמוקרטיה בישראל.
אפיקי פוליטיזציה מוסדית > מינוי ממלאי מקום

בנוסף לפטורים ממכרזים הפוליטיזציה בשירות המדינה נעשית גם על ידי מינויי ממלאי מקום לתקופות ארוכות, דבר המאפשר שליטה רבה יותר של פוליטיקאים על בעלי התפקידים.
אפיקי פוליטיזציה מוסדית > חילופי תפקידים תכופים בשירות הציבורי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. כתיבת תוכן הפסקה.
אפיקי פוליטיזציה מוסדית > הימנעות מאיוש מכרזים קיימים

דרך נוספת היא הימנעות מאיוש משרות פנויות, ובמקום זאת יצירת תפקידים חדשים עם תנאי סף מופחתים כדי להתאים אותם למקורבים.
אפיקי פוליטיזציה מוסדית > מינויים

מינוי אנשים לתפקידים בכירים שאינם עומדים בתנאי הסף הנדרשים. המינויים הפוליטיים מהווים הפרה של חובת הנאמנות הציבורית, שכן הרשות הממנה מפעילה את סמכותה לשרת תכלית אחרת ולא את טובת הציבור. כן נפגעת התועלת הציבורית שכן המינוי אינו ניתן בהכרח לאדם המתאים ביותר לתפקיד וכי מי שמונה עלול לערב שיקולים פוליטיים בשיקולים מקצועיים. קיים חשש מרציה כלפי מי שמינה וכן חשש כי שירות ציבור יהיה פחות מקצועי ומושפע משייכות פוליטית של מקבל השירות. דו"ח של המכון הישראלי לדמוקרטיה מאפריל 2024 מציין קיום פוליטיזציה גם בהליך מינוי נציב שירות המדינה במטרה להגדיל שליטה פוליטית על שירות המדינה
אפיקי פוליטיזציה מוסדית > התעלמות מהדרג המקצועי

החלטות של הדרג המקצועי מתהפכות, והדרג הפוליטי מתערב באופן לא תקין בהליכי קבלת ההחלטות.
השלכות של פוליטיזציה מוסדית

בינואר 2023 270 כלכלנים ומרצים לכלכלה וניהול, שאליהם הצטרפו כ-40 כלכלנים ומנכ"לי משרדי ממשלה לשעבר, חתמו על מכתב המתריע מפגיעה כלכלית קשה שעלולה להגרם עקב הרפורמה המשפטית. במכתב מעריכים הכלכלנים כי "הכלכלה הישראלית זוכה להערכה רבה מצד המוסדות וגופי הדירוג הכלכליים הבינלאומיים" וכי הערכה זו "נובעת בין היתר מעצמאות הרשות השופטת והשירות הציבורי". מלבד החשש מפני פגיעה בעצמאות מערכת המשפט, ונזקים כמו הורדת דרוג אשראי, הזהירו המומחים מפני נזק ארוך טווח עקב ריכוז של כוח פוליטי בידי קבוצה קטנה, בלא איזונים ובלמים חזקים, שנחשב גורם מרכזי לנחשלות כלכלית. החשש הוא שהסרת המגבלות על הממשלה תוביל להגברת החקיקה הפרסונלית וכי המנגנון הבירוקרטי יהפוך בלתי מקצועי. הפרופסורים לכלכלה הזהירו כי הנזק הצפוי מכך עלול להמשך עשרות שנים. הזהרות אלה מתבססות על מחקרים של זוכי פרס נובל לכלכלה דאגלס נורת', אנדריי שלייפר ודרון אג'מולו.
במחקר שערך פרופ' מומי דהן על האפקטיביות של 34 ממשלות מבין מדינות ה-OECD נמצא קשר שלילי חזק בין האפקטיביות הממשלתית לבין רמת המינויים הפוליטיים. בישראל, לאור החילופים התכופים בין השרים במשרדים השונים, הגברת ההשפעה הפוליטית על מינוי בכירים עלולה להוביל לאובדן הזיכרון הארגוני בכל פעם שהשלטון מחליף ידיים. התחרות בין מועמדי המפלגה על לבם של הבוחרים וקבלני הקולות עלולה לכלול הבטחה למינויים עתידיים בשירות הציבורי בתמורה לתמיכה פוליטית. שלטון מקורבים מוביל לסיאוב במובנים של הסתיידות שלטונית ובינוניות ולשחיתות. העדר פיקוח ובקרה מספקים על התמיכה של משרדי הממשלה בגופים שונים עלול לאפשר זרימת התקציבים מהקופה הציבורית אל בעלי אינטרסים המקורבים לשר או למפלגה. גם היעדר סנקציות כנגד חברי ממשלה על מינויים פוליטיים מאפשר את המשך קיום התופעה. גם תופעת "המכרזים התפורים" והעדר מכרזים מגביר אף הוא את הפוליטיזציה ואיתה את הפגיעה באיכות השירות הציבורי ובחוסר ניהול אסטרטגי מסודר.
פוליטיזציה של מושגים

פוליטיזציה של מושג או רעיון היא הפיכתו מנייטרלי לפוליטי. במהלך השנים האחרונות, מושגים שהיו בעבר נייטרליים עברו פוליטיזציה. המושג "דמוקרטיה", למשל, הפך לנושא מחלוקת בין גישות שונות למבנה המדינה ולתפקידי המוסדות, כאשר כל צד מאשים את האחר בפגיעה בעקרונות הדמוקרטיים. גם המושג "שחיתות שלטונית" הפך לכלי פוליטי בדיונים ציבוריים ובמסעות בחירות, כאשר גורמים פוליטיים משתמשים בו להדגשת כשלים בממשלות יריבות. השאלה מי מעלה את טענת השחיתות הופכת לחשובה יותר מהשאלה האם השחיתות אכן התרחשה. הפיכת מוסדות המדינה בשיח הציבורי למזוהים פוליטית מחליש אותם ומקשה על יכולת התפקוד שלהם ועל המאבק בשחיתות. גם המושג "שלטון החוק" הפך למוקד למחלוקות בין רשויות המדינה, במיוחד בהקשרים של מערכת המשפט והאכיפה. מושגים כמו פיוס, שוויון וסובלנות עברו פוליטיזציה וניסיון לקדם אותם מתויג ועובר דה-לגיטימציה. תהליך זה יוצר מתח חברתי ומעמיק את הפערים בין קבוצות שונות באוכלוסייה.
פוליטיזציה של זהויות

פוליטיזציה של זהויות בישראל מתייחסת לשימוש בזהויות אתניות, דתיות, תרבותיות ומגדריות ככלים לקידום מטרות פוליטיות. תופעה זו מתבטאת בהדגשת זהויות כמו מזרחיות, אשכנזיות, דתיות, חילוניות ועוד, והשפעתן על השיח הציבורי, המדיניות והפוליטיקה במדינה. פוליטיזציה של זהויות עלולה להוביל לפילוג חברתי, כאשר הדגשת ההבדלים בין קבוצות שונות מחזקת את ההפרדה והמתחים ביניהן.
הזהות המזרחית בישראל עברה תהליכים של פוליטיזציה, שבהם קבוצות ואינדיבידואלים השתמשו בזהות זו כדי לקדם אינטרסים פוליטיים, תרבותיים וחברתיים. הדגשת המזרחיות ככלי פוליטי נועדה להתמודד עם תחושות של הדרה ואפליה, ולדרוש הכרה ושוויון.
רגשות נעשים קולקטיביים ושכיחים בזירה החברתית והפוליטית כאשר הם משרתים את האינטרסים של שחקני מפתח שיכולים לשלוט או להשפיעה בזירה זו. במדינות עם סכסוך מתמשך מתפתחת מסיבות הישרדותיות חשיבה המחלקת ומפרידה באופן נוקשה קבוצות לטובים ורעים ומתפתחת תפיסה שמי שלא שייך לקבוצה שלי הוא אויב. כדי שיתפתחו נורמות חברתיות המתנגדות למגמה זו על הציבור לקבל מסרים המאותתים כי הנורמה היא סובלנות בין קבוצות. מסרים אלו יכולים להגיע ממוסדות הנתפסים בעיני הציבור כמרכזיים (למשל כנסת, מערכת החינוך), מעוגנים חברתיים כמו משפיעני רשת או מנהיגים פוליטיים מהמיינסטרים, ומהדרך בה נתפסת דעת הקהל (כדוגמת סקרים). על פי הלפרין האותות המועברים לציבור בשלוש הדרכים הללו מחזקים פוליטיזציה של זהויות ושנאה בן קבוצתית.
ראו גם

פופוליזם
קיטוב פוליטי
הערות שוליים

↑  IDI | לקידום דמוקרטיה ושוויון בישראל, באתר www.idi.org.il, ‏2025-05
↑  The Formative Socio-Political Crisis in Israel: Implications for National Security, inss, ‏ספטמבר 2023
1 2   יוסי מלמן, טקסי עירום ורמזים לטרור: מתברר שהשב"כ ריגל אחרי הכנענים. חשיפה, באתר הארץ, 11 במרץ 2021
↑  הסוד נחשף: כך מימן השב"כ שבועון שנועד להגן על הממשלה – חדשות 13, באתר 13news.co.il
↑  ממלכתיות. התפיסה האזרחית של דוד בן גוריון. עמוד 309
↑  ניר קידר, בן גוריון והחוקה. עמוד 184, באתר כותר
↑  מבוך המשילות. אתגרים מערכתיים של השרות הציבורי בישראל. עמוד 18
↑  כשבן־גוריון הפעיל את השב"כ והמשטרה נגד חושפי שחיתויות, באתר ישראל היום
↑  הפנקס האדום - חיפוש ב-Google, באתר www.google.com
1 2  דן רבן, צחי שדה, "המנצח לוקח הכל": האם ניסיון העדפת המקורבים של היום חמור מימי מפא"י?, באתר ynet, 13 בינואר 2023
↑  ניר קידר, ממלכתיות. הגישה האזרחית של בן גוריון. עמוד 309
↑  קראו בכותר - עדכון גרסה : כללים חדשים לדמוקרטיה, באתר kotar.cet.ac.il
1 2  יצחק זמיר, מינויים פוליטיים
↑  מינויים פוליטיים בישראל ובמבט השוואתי, באתר www.idi.org.il, ‏2011
↑  צבי זרחיה, תוכנית הולנדר נגד מינויים פוליטיים: סמנכ"לים למינהל לא יוכפפו לשרים, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2004
1 2  פוליטיזציה של שירות המדינה, באתר www.idi.org.il, ‏2019
↑  "אוליגרכיה פקידותית מטרפדת החלטות ממשלה", באתר ערוץ 7, 24 בנובמבר 2003
↑  עידן גרינבאום וליאור גוטמן, "אם זה היה תלוי באוצר, לא היו היום נתיבי איילון", באתר כלכליסט, 3 בינואר 2010
↑  חוק, חוקה וממשל: יציבות שלטונית, חיזוק המשטר החוקתי ושלטון החוק, באתר www.idi.org.il, ‏2022
↑  במקצועיות ובעצמאות - חיזוק השירות הציבורי, באתר www.idi.org.il, ‏2019
↑  דוח ועדת החקירה הממלכתית לחקר אסון הר מירון – כל מה שחשוב לדעת, באתר www.idi.org.il, ‏2024-08
↑  רועי פולקמן ואיילה לונדנר, "מה שווה השירות הציבורי אם אנחנו לא שולטים בו?", השילוח – כתב עת ישראלי להגות ומדיניות, ‏דצמבר 2018
1 2   ירדן בן גל הירשהורן, שירות המדינה בשירות הפוליטיקאים: "מי שעובד לפי הכללים מסומן כבעייתי", באתר TheMarker‏, 20 באוקטובר 2024
↑  פטורים ממכרז בשירות המדינה: הסטייה מ"דרך המלך" והקשר למינויים פוליטיים, באתר www.idi.org.il, ‏2024
1 2  פוליטיזציה של שירות המדינה, באתר www.idi.org.il, ‏2019
1 2 3  תהליכי החלשת הדמוקרטיה: תמונת מצב לציון סיום מושב החורף של הכנסת
↑  דן רבן, צחי שדה, "המנצח לוקח הכל": האם ניסיון העדפת המקורבים של היום חמור מימי מפא"י?, באתר ynet, 13 בינואר 2023
↑  קראו בכותר - פוליטיקה חוקתית : חוק יסוד: הפוליטיקה : מענה לתופעת השחיתות השלטונית בישראל, באתר kotar.cet.ac.il
↑  מכתב המרצים והמרצות, סוף ינואר 2023
↑  מומי דהן, אפקטיביות הממשלה בישראל במבט בינלאומי משווה, המכון הישראלי לדמוקרטיה, מחקר מדיניות 114,  נובמבר 2016
↑  קראו בכותר - פוליטיקה חוקתית : חוק יסוד: הפוליטיקה : מענה לתופעת השחיתות השלטונית בישראל, באתר kotar.cet.ac.il
↑  [https://www.idi.org.il/media/15583/לגיטימציה-של-מאבק-שחיתות-שלטונית-מול-מגמות-של-פופוליזם-סיכום-הכנס.pdf לגיטימציה של מאבק - שחיתות שלטונית מול מגמות של
פופוליזם]
↑  עירן הלפרין, אזהרת שוליים, כנרת זמורה, 2024, עמ' 236
↑  [https://www.taubcenter.org.il/wp-content/uploads/2020/12/h2000pluralisminisrael.pdf? פלורליזם בישראל
מכור היתוך ל"מעורב ירושלמי"]
↑  הזמן הזה, הזהות המזרחית כפרויקט פוליטי // אריאל דוד • הזמן הזה, באתר הזמן הזה, ‏2022-08-31
↑  עירן הלפרין, אזהרת שוליים, כנרת זמורה, 2024, עמ' 68-72, 95-136
מגילת זכויות הירח

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  רון לשם
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  רומן
 הוצאה
 הוצאה:  זמורה ביתן כנרת
 תאריך הוצאה:  2009
 מספר עמודים:  350
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002677801
מגילת זכויות הירח הוא הרומן השני שכתב הסופר הישראלי רון לשם, וראה אור בשנת 2009. קדם לו אם יש גן עדן.
דמויות בספר

קאמי סוהיל - גיבור הספר. נער מעיירת הנמל אנזלי, מגיע להתגורר עם דודתו בטהראן
אמיר טימורי - חברו הטוב של קאמי, חוזר בתשובה
נילופר (נילו) חלדיאן - אהובתו של קאמי. נהגת מרוצים איראנית, בתו של חבר פרלמנט עשיר
זהרה חזורי - דודתו של קאמי, כוכבת עבר, זמרת ושחקנית. אלמנת מלחמה
גברת סאפורה מהדיס - שכנה, מציגה עצמה כשופטת בית משפט עליון מודחת
באבק טיבאן - שכן צעיר, הומוסקסואל, פקיד במיניסטריון הבינוי
אדון נג'פיאן - בעל קיוסק, נחשד כמלשן מטעם משמרות המהפכה
מחמד - תיכוניסט, מוכר ספרים אסורים בשוק השחור
תקציר עלילה

הספר נפתח בליל פרידתו של קאמי מעיירת ילדותו שלחופי הים הכספי, ומחברו הטוב, אמיר. תוכניתם להסתער ביחד על טהראן משתבשת, כשאמיר מודיע לפתע כי הוא חוזר בתשובה, ונשאר. קאמי עוזב לבד. בעיר הגדולה, סמוך לכיכר ארגנטינה הפרחונית, משתכן קאמי אצל דודתו זהרה, כוכבת עבר שתהילתה נגדעה לפני שלושים שנה, עם עליית המשטר האסלאמי. חייה נגדעו בשנית, כששכלה את בעלה במלחמה הגדולה, בשנות השמונים. מאז היא מסתגרת. קאמי מתיידד עם דייריו הססגוניים של הבניין: גברת סאפורה הקשישה הקשוחה; באבק הביישן המטפח תשוקה אסורה לגברים במדים; וגם חאמד החתול הלוחמני עם הפרעות האכילה, שכלוא עמם בניגוד לרצונו. כשקאמי קונה מחשב נייד, ומחבר את הבניין הרדום אל האינטרנט, מופר שיווי המשקל העדין ומרחבי הרשת מזמנים לשוכניו המתבודדים את כל החופש שנמנע מהם בחוץ. החבורה מתכנסת בתוך עצמה, מתנתקת מהמציאות, כמועדון גלישה סגור, מפליגה אל פנטזיות – ונדמה שרק החשש מפני אדון נג'פיאן השכן, הנחשד כמלשן מטעם השלטונות, מעיב על מתיקות החיים.
בכל אותה העת, הולך ונטווה סיפור אהבתם של קאמי ונילו, אותה הכיר בפקולטה להנדסת מכונות באוניברסיטה. נילו, בתו הנועזת של חבר פרלמנט עשיר, נלחמת בממסד כדי לקבל היתר להתחרות במרוצי המכוניות נגד גברים. היא חושפת בפני קאמי את השוק השחור, שבו ניתן לקנות את כל מה שאסור למכור, ומובילה אותו אל מסיבות המחתרת של העיר התחתית, אל סמים אסורים, מוזיקה אסורה ותשוקה אסורה. החורף בטהראן המושלגת נדמה משוחרר ופרוע מאי פעם, עד אשר באבק נעלם מעל לפני האדמה, ויסודות החיים מתחילים לרעוד.
כשקאמי מנסה לחפש אחריו, הכל מגיבים באדישות. "הומואים נעלמים לפעמים", כולם אומרים לו. לרגע נדמה שהחיים ימשיכו במסלולם, ושההבלגה היא התרופה, אולם ידו התקיפה של החוק מגיעה בסופו של דבר גם אל נילופר.
לאורך השנה בה מתרחשת עלילת הספר, מנסה קאמי להשיב לחיים את מכונית הפיכאן האדומה הישנה של זהרה, שניצבת קפואה בפינת הרחוב מעל עשרים שנה. בשיאו של הסיפור, חוזר המנוע לרעום, וקאמי, וחברו הטוב אמיר, יוצאים למסע חוצה איראן, טיול שטח במהלכו הם מחפשים תשובות וזהות.
על הספר

הרומן כתוב כמונולוג בגוף ראשון מפי קאמי הצעיר. דיוקנה של טהראן כפי שנוצר בו מתעתע: בתחילתו, איראן נדמית פתוחה, מלאת חיים, נועזת ומערבית יותר משניתן היה לדמיין. נקודות הדמיון בינה לבין החיים במערב רבות. אולם בהדרגה נחשפים פניה האלימות והקודרות, והסופר אף מבקש לומר כי דיקטטורה בעידן האינטרנט היא אפשרות לא מופרכת, אלא מוחשית וטבעית בהרבה מהמצופה. גם אז, ברמיזות דקות, נדמה כי הוא מדגיש את קווי הדמיון בין החיים ברפובליקה האסלאמית למתרחש בישראל, ואת הקו הדק בין חירות להתפרקות, בעידן בו נדמה שהמימד הווירטואלי מפיל חומות וגבולות. בשאו של הרומן מבעבעת השאלה: מה גורם לנער צעיר להיכנע לזרועות הדת, או להתנער ממנה. השימוש בשם "עץ הערמון" לבית הקפה באכסניה הדתית בדרום טהראן (עמ' 335) הוא רמיזה ישירה לרומן 1984 מאת ג'ורג' אורוול המשתמש בשם זה.
הדקדקנות בפרטים המאפיינת את מגילת זכויות הירח, מסלנג ועד לנתיבי תחבורה ציבורית, היא תולדה של שלוש שנות תחקיר שערך הסופר, וכלל בין היתר מפגשים עם צעירים תושבי טהראן[דרוש מקור]. כתיבתו הושלמה חודש לפני הבחירות לנשיאות איראן (יוני 2009), והמהומות שבאו בעקבותיה.