stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סנט לואיס
הערות שוליים

↑
↑  St. Louis' largest public companies, באתר ביזנס ג'ורנל
| דגל מיזורי מדינת מיזורי |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | ג'פרסון סיטי |  |
| אזורים גאוגרפיים | המטרופולין של קנזס סיטי • רמת אוזרק • הרי סנט פרנסואה |  |
| היישובים הגדולים ביותר | קנזס סיטי • סנט לואיס • ספרינגפילד • אינדפנדנס • קולומביה • לי'ס סאמיט • או'פאלון • סנט ג'וזף • סנט צ'ארלס • סנט פיטרס • בלו ספרינגס • פלוריסאנט • ג'ופלין • צ'סטרפילד • ג'פרסון סיטי • קייפ ג'ירארדו • ווילדווד • יוניברסיטי סיטי • וונטסוויל • בולווין |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות מיזורי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559519805171  BNE: XX455870  BnF: cb12175425q (data)  GND: 4118223-6  ISNI: 0000 0004 0466 4728  LCCN: n79041725  MusicBrainz: 759f9567-9107-40ef-a825-e57824a62e70  NARA: 10045878  NKC: ge258938  NLA: 36218144  SUDOC: 145546934  Trove: 1231244  VIAF: 265566391   WorldCat (עם VIAF): 265566391 
בית קברות בעיר
קתדרלת סנט לואיס
נטלי סארוט

| --- | --- |
צילום מ-1983
צילום מ-1983
 לידה:  18 ביולי 1900 איוואנובו, רוסיה 
 פטירה:  19 באוקטובר 1999 (בגיל 99) הרובע השישה-עשר של פריז, צרפת 
 שם לידה:  Наталья Ильинична Черняк 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, צרפת 
 מקום קבורה:  Chérence 
 מקום לימודים:  Lycée Fénelon, Paris 
 שפות היצירה:  צרפתית, רוסית 
 זרם ספרותי:  Nouveau Roman 
 תקופת הפעילות:  מ-1932 
 בן או בת זוג:  Raymond Sarraute 
 צאצאים:  Anne Sarraute, קלוד סראטה 
 פרסים והוקרה:  פרס פורמנטור (1964)  Grand prix national des Lettres (1982) 
 חתימה:   
 
נטלי סָארוֹט (בצרפתית: Nathalie Sarraute; ‏18 ביולי 1900 – 19 באוקטובר 1999) הייתה סופרת צרפתייה יהודיה ילידת רוסיה.
קורות חיים

סארוט נולדה ב-1900 בשם נטליה איליניצ'נה צֶ'רְניַאק באיוואנובו ברוסיה, אז ברוסיה למשפחה יהודית משכילה.
אמה, פולינה לבית שטונובסקי (אחרי נישואיה השניים - בורצקאיה-ברגפלד) הייתה סופרת שפרסמה תחת שם העט "נ.ויחרובסקי"  האב, איליה יבסייביץ' צ'רניאק (1949-1869) היה מהנדס כימיה, בוגר אוניברסיטת ז'נבה והוא הקים בשנת 1900 מפעל לצבעים על יד הגשר סוקובסקי באיוואנובו-ווזנסנסק.
בהיותה בת שנתיים התגרשו הוריה. היא עברה עם אמה לז'נבה ומשם לפריז. מגיל 8 היא חיה עם אביה בפריז.
נטלי למדה ספרות ומשפטים באוניברסיטת סורבון וסיימה את לימודיה בברלין. לאחר מכן למדה שנה באוניברסיטת אוקספורד. בשנת 1925 נישאה לרֶמון (ריימונד) סארוט. שנה לאחר מכן החלה לעסוק במשפט ועבדה כעורכת דין עד שנת 1941.
ספרה הראשון,  ספר מורכב מקטעי רשימות וזיכרונות בשם "טרופיזמים", יצא לאור בשנת 1939, אך זכה להכרה רק בשנת 1957. לפני שהודפס היא שלחה העתק אל סארטר שהתרשם מהחיבורים, ואף כתב את ההקדמה לספר. בהמשך הוציאה ספרים נוספים, ביניהם "הפלנטריום", "עידן החשד", "פירות הזהב", "השימוש במילים" ו"ילדותי".
ה"רומן החדש"

סגנון כתיבתה של סארוט הוא סגנון "הרומן החדש", בדומה לאלן רוב גרייה, קלוד סימון ומרגריט דוראס. הרומן החדש יוצא כנגד המוטיבים המקובלים ברומן הריאליסטי הקלאסי של המאה ה-19, בו הסופר היה המקשר בין הספר לקורא. בכתיבתה מנסה סארוט להימנע מכך, ולמנוע מהקורא פיזור בתשומת לבו במהלך הקריאה, אלא להתמקד בעיקר ולא בפרטים שוליים. היא מותירה מקום לקורא לפרש בעצמו את הכתוב, ללא פרשנות שלה.
סארוט כתבה אחרי תקופתם של פרוסט וג'ויס, שכבר כתבו על ידי קפיצות בזמן ובמרחב. על כן, היא כתבה על דברים שטרם נמצאו דרכים לתארם במילים, כגון תנודות נפשיות שנמצאות במעבר שבין תת-ההכרה לבין ההכרה. למשל, היא משתמשת במונחים "תת שיחה" ו"תת מעשה" לתיאור אמצעי תקשורת בלתי-מילולית בין אנשים, כגון מבט, טון דיבור, שתיקה, חיוך או הרמת גבה.
ספרה "טרופיזמים"

ספרה הראשון של סארוט, "טרופיזמים", נקרא על שם הביטוי "טרופיזם", שמשמעותו נטייתו של צמח או בעל חיים להימשך לגורם חיצוני מסוים, למשל כלפי מעלה אל האור או כלפי מטה אל המים. המונח "Trope" ביוונית משמעו סיבוב. סארוט החלה לכתוב את הספר בשנת 1932 וסיימה את כתיבתו ב-1937. הוצאתו לאור לראשונה הייתה בינואר 1939, אך הוא זכה להכרה רק לאחר הדפסתו השנייה בשנת 1957. ספר זה היה אבן היסוד לצורת ספרות זו של "הרומן החדש". היצירה לא יכולה להיחשב כנובלה וגם לא רומן - ז'אן פול סארטר טען כי הסוגה הזו היא "אנטי רומן".
הספר כתוב ב–24 קטעים, כשכל קטע עומד בפני עצמו, ללא קשר כרונולוגי או נושאי ביניהם. הקטעים נראים כלליים, לפעמים יש תחושה כי לא מדובר בבני אדם. האורך המוגבל של הקטעים, 1-3 עמודים, מביא לכך שלא ניתן לוותר על שום מילה בטקסט. הספר כתוב בגוף שלישי, מלבד קטעים המהווים דיאלוגים בהם יש שימוש בגוף שני. רוב הקטעים מסתיימים בסוף מפתיע.
בספרה מנסה סארוט להראות כי למילים יש משקל, ויש להן מודע ותת-מודע. יש קשר בין הנאמר למחשבה ולרגע בו המחשבה (התת-הכרתית) עולה לפני השטח, להכרה, או הופכת למעשה. הקטעים מתארים רגעים פסיכולוגיים וקווי אופי, והספר הוא רצף של פואמות פרוזאיות נפרדות המייצגות קטעים ומקרים טרופיסטיים אינדיבידואליים. הספר כתוב באופן ריאליסטי, מאחר שהוא דן ברגעים שיכולים להתרחש במציאות חייו של כל אדם, ללא פרשנות הסופרת. למרות זאת, אין תיאורי פיזיים של סביבה או אנשים. הטרופיזם חייב שותף פעיל, בין אם השותף מוחשי או הדמיון של הקורא, שהוא שותף תמידי, כך שהסופרת לא כופה את דעותיה. הדמויות אינן אחידות וללא תיאורים, וכך קל יותר להתחבר אליהן ולהזדהות עימן על פי נטיית לב הקורא ורצונו. בספר ישנן למעלה מ-24 דמויות שונות, אך סארוט מתארת בכל פרק רגע חדש וכך נוצר הרושם שבכל פרק יש דמויות חדשות. כמו כן יש בספר גם דמויות משניות, אך הן לא חשובות ורלוונטיות למהלך הסיפור, אלא חשובות לסגנון הכתיבה.
האמצעים הלשוניים בהן משתמשת סארוט בספר הם למשל חזרות על מילים שבאמצעותם היא מדגישה את רעיונותיה; סימני פיסוק רבים שיוצרים תחושת קטיעות ומעידים על חוסר ביטחון, מהירות ולחץ רגשי, כך שלא צריך לפרט את הסיטואציה והאינטנסיביות המתנהלת בין אדם לבין עצמו ובין אנשים בפגישתם; בקטעים פסטורליים הנטייה היא למשפטים ארוכים יותר ורגועים; שימוש בתיאורי טבע כדי להמחיש את החוויה הרגשית של הדמויות.
סארוט מנסה להראות בספר שהמוח האנושי חושב כל הזמן, ורוב המחשבות חולפות ללא התייחסות, אך סארוט מפנה את תשומת הלב של הקורא אל חוויות יומיומיות אשר כמו אותן מחשבות לא מייחסים להן חשיבות.
חיים אישיים

לסופרת ולעורך הדין רמון סארוט נולדו שלוש בנות: קלוד סארוט, עיתונאית, סופרת ושחקנית, אן סארוט - עוזרת במאי, עורכת קולנוע, ומזכירת מערכת כתב העת הספרותי La Quinzaine littéraire ודומיניק סארוט, צלמת.
בתה קלוד הייתה נשואה לסופר ז'אן-פרנסואה רוול, חבר באקדמיה הצרפתית. בנם הוא הפקיד הבכיר ניקולא רוול. 
נטלי סארוט הייתה גם חמותם של העיתונאי האמריקאי סטנלי קארנו ושל כריטוף צארה, בנו של הסופר טריסטן צארה.
התגוררה תקופה ארוכה בשדרת פייר דה סרבי 12 בפריז בדירה הקומה הראשונה
כתביה שתורגמו לעברית

טרופיזמים (1939), תרגום ואחרית דבר: אילנה המרמן, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשמ"ג 1983.
ילדות (1983), תרגום: אילנה המרמן, תל אביב: עם עובד, תשמ"ט 1989.
עידן החשד: מסות על ספרות (1956), תרגום: יונת סנד, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשל"ב.
פירות הזהב (1963), תרגום: יונת סנד, תל אביב: ספרית מעריב, תשנ"א 1991.
הפלנטאריום (1959), תרגום: ק"א ברתיני, מבוא מאת שולמית וויסמן, מרחביה – תל אביב: ספרית פועלים, תשל"א.
השימוש במילים (1980), תרגום: חגית בת-עדה; ייעוץ מדעי: דפנה שניצר, תל אביב: רסלינג, 2004.
אלעד זאבי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 בספטמבר 1982 רעננה, ישראל 
 פטירה:  26 בדצמבר 2024 (בגיל 42) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  ישיבת בני עקיבא רעננה  אוניברסיטת בר-אילן 
 
אלעד זאבי (27 בספטמבר 1982 – 26 בדצמבר 2024) היה עיתונאי ספורט ישראלי, אשר שימש ככתב ה-NBA וכפרשן כדורסל בעיתון "הארץ".
ביוגרפיה

זאבי נולד ב-1982 ברעננה ולמד בישיבת בני עקיבא רעננה. שירת בצה"ל בחיל התותחנים. למד לתואר ראשון בתקשורת ומדע המדינה באוניברסיטת בר-אילן.
בשנת 2008 החל לעבוד בעיתון "הארץ" כמפיק במדור הספורט. בהמשך החל לעסוק בעריכה ובכתיבה במדור. במקביל כתב באתר "כדורסלע" של ערן סלע.
זאבי סיקר אירועי ספורט רבים, בהם פיינל פור היורוליג בשנת 2014, אליפות וימבלדון בשנת 2015 וגמר ה-NBA.
ב-2017 פרסם יחד עם שרון דוידוביץ' את הספר "נבחרת החלומות" העוסק בדירוג 50 הכדורסלנים הגדולים ביותר בדור האחרון. ב-2021 פרסמו השניים את הספר "סיפור אולימפי" העוסק ב-50 הרגעים הגדולים בתולדות המשחקים האולימפיים.
זאבי היה נשוי לאילנית ואב לשניים. ב-26 בדצמבר 2024 נפטר ממחלת הסרטן והובא למנוחות בבית העלמין פרדס חיים בכפר סבא.
רונית ידעיה

| --- | --- |

 לידה:  13 באוקטובר 1952 (בת 72)
 שם לידה:  רונית שפר 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנויות חזותיות 
 שפות היצירה:  עברית 
 בן או בת זוג:  עודד ידעיה 
 
רונית ידעיה (נולדה ב-13 באוקטובר 1952) היא סופרת ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה בשם רונית שפר. למדה בבית הספר לאמנות חזותית בניו יורק ושבה לישראל. בשנת 2005 הקימה יחד עם בעלה, הסופר והצלם עודד ידעיה, את בית ספר מנשר לאמנות בו היא משמשת ראש המחלקה ללימודי כתיבה.
ספרה "עור" עובד לתסריט לתוכנית הטלוויזיה "סיפור מהסרטים" על ידי הסופרת שהם סמיט.
מתגוררת בתל אביב עם בעלה, ולהם שתי בנות: אלה, פעילה חברתית פוליטית, וקרן, במאית ותסריטאית.
ספרים ופרסומים > ספרים

ואקום (הוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר 1995) עורכת ניצה בן-ארי
קטלוג (כנרת זמורה-ביתן דביר, 1997) עורכת ניצה בן-ארי
עור (הוצאת כתר 2001) עורך יגאל שוורץ
שוש (כתר 2005) עורך שמעון אדף
שכן טוב (כתר 2011) עורך דרור משעני
מלכת הממולאים (הוצאת אפיק 2016) עורכת מיכל חירותי
מינימי (הוצאת אפיק 2019) עורכת תמי לבנת מלכה
#חמלה (הוצאת אפיק 2021) עורכת מאיה פלדמן
ואני אעלה באש (הוצאת קתרזיס 2023) עורכת מאיה פלדמן
ספרים ופרסומים > סיפורים קצרים

סיפור קצר: מות הקרפד בגיליון מס' 3 של כתב העת מסמרים
סיפור קצר: הבורסה, בגיליון מס' 12 של כתב העת המעורר
הסיפורים אני זאת את ונטלי, על נטלי פורטמן ב"הארץ"
סיפור קצר: תמונה קבוצתית, הוצאת כרמל, 2017.
סיפור קצר: גן יפני קטן, באסופת "תן" 3 בהוצאת אינדיבוק, 2018
סיפור קצר: האני באנץ', באסופת +מופרעים" בהוצאת אינדיבוק, 2018
סיפור קצר: עציץ, באסופת "סיפור שמתחיל בפרידה" של האתר ״עברית״ ו-ynet‏, 2019.
סיפור קצר: "קרם בורלה", מעבורת, פרויקט הסיפור הקצר 2019
סיפור קצר: "תוכי" (אורכב 19.06.2020 בארכיון Wayback Machine) 2019
שני סיפורים קצרים: https://eunoiareview.wordpress.com/tag/yaron-regev/
סיפור קצר: רונית ידעיה, זמן הקורונית, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 7 באפריל 2020
סיפור קצר: "וידוא הריגה" 13/6/2021 מאזניים, דו-ירחון לספרות
סיפור קצר: "סתם אישה", מגזין חפוז, 1 באוגוסט 2022
סיפור קצר "תמונה" הוצאת פחם: דבר הדומה לצלצול פעמון.ינואר 2023 2023http://pehamagazine.com/2023/01/20/tsiltsul/
סיפור קצר מתוך "אלילות", גיליון עמדה 53, אוגוסט 2024
ספרים ופרסומים > פרקים מספרים

פרק ראשון מ"עור", באתר iwoman,‏ 28 בנובמבר 2001
רונית ידעיה, נטלי, באתר הארץ, 18 בספטמבר 2009
רונית ידעיה, אני זאת את, באתר הארץ, 13 באפריל 2003
לקנא עד המוות, באתר ynet, 5 במאי 2011
פרק מספרה של רונית ידעיה - מלכת הממולאים, באתר ynet, 17 בדצמבר 2016
רונית ידעיה, בקטע אנתרופולוגי, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, אפריל 2021
סוציוניקה

סוציוניקה (הלחם של סוציולוגיה וביוניקה) היא תאוריה פסאודו-מדעית המוצגת כענף בפסיכולוגיה. השיטה מסווגת אנשים ל 16 טיפוסי אישיות מולדים. סוג הטיפוס הוא קבוע לאורך החיים, ואינו מושפע מהסביבה והחינוך, אולם טראומות יכולות להרחיק אדם מנטיות טיפוסו המקוריות, ולחיות בחוסר הרמוניה. סוציוניקה מחלקת טיפוסים לפי עיבוד מידע מהסביבה. עיבוד המידע נעשה בארבע דרכים עיקריות (פונקציות): תחושה, לוגיקה, אינטואיציה ואתיקה. כל אדם מעבד מידע מסביבתו באמצעות כל הכלים הללו, אולם לכל טיפוס ישנן דרכי עיבוד מידע מועדפות, וכאלה שהוא חלש בהן. בנוסף הפונקציות מתחלקות לעיבוד מופנם ומוחצן, כך שסך הכל ישנן שמונה פונקציות לעיבוד מידע מהסביבה. צירופי הפונקציות יוצרות 16 טיפוסי אישיות שונים. תאוריית סוציוניקה נותנת דגש לאינטראקציה בין הטיפוסים.
תאוריית הסוציוניקה פותחה בשנות ה-70-80 בברית המועצות על ידי צוות רב תחומי שכלל מתמטיקאים, סוציולגים, פסיכולוגים וביולוגים. מקורו של ענף זה בעבודתם של קרל גוסטב יונג על "טיפוסים פסיכולוגיים", של  זיגמונד פרויד על המודע והתת-מודע, של אנטוני קפינסקי על מטבוליזם אינפורמטיבי, ושל עבודתם של מאייר בריגס: MBTI בארצות הברית. קארל יונג, תלמידו של פרוייד, הגה את חלוקת טיפוסי האישיות ופונקציות עיבוד המידע. טיפוסי האישיות של קארל יונג הורחבו ועובדו על ידי מאיירס- בריגס לכדי 16 טיפוסים.
תאוריית סוציוניקה שזרה את 16 טיפוסי האישיות ו 8 פונקציות עיבוד המידע יחדיו וארגנה אותם לכדי מודל טיפוסי אישיות החוזה אינטראקציות בין טיפוסים, ומשייך טיפוסים למשפחות. צירופים שונים של הפונקציות יוצרים דרכים שונות לקליטה והפקת מידע ולפיכך דפוסי התנהגות שונים, המתאימים לטיפוסי אישיות שונים. מודל זה קרוי מודל A. הענף יוסד בעיקרו על ידי החוקרת הליטאית אוושרה אוגוסטינאויצ'יוט בשנת 1970, אשר ארגנה את צוות החוקרים, ומאז מתפתח במהירות. הענף צבר פופולריות רבה במדינות דוברות רוסית, ועיקר ההכרה של ענף זה היא במוסדות אקדמיים במדינות שהיו בעבר בגוש המזרחי. התחום טרם הוכר רשמית כמדעי על ידי אקדמיים מערביים בכירים בתחום הפסיכולוגיה..
שיטה זו דומה לשיטת MBTI האמריקנית, בה יש חלוקה דומה ל 16 טיפוסים המתבססת על תאוריית קרל גוסטב יונג. על אף דמיון תיאור הטיפוסים, הבדל עיקרי הוא ששיטת סוציוניקה פיתחה מודל המנבא אינטראקציה בין הטיפוסים, חילקה אותם למשפחות, וקישרה זאת לדרכי עיבוד המידע השונות בין הטיפוסים- מודל הפונקציות.
פונקציות פסיכולוגיות לפי יונג

קרל יונג בדברו על פונקציות פסיכולוגיות, קבע שאדם יכול להיות מודע בדרכים שונות. הדרכים השונות מסתכמות בארבע פונקציות בסיסיות:
תחושה - תפיסת מידע דרך חושים, וכן הרגשה גופנית של המידע ("תחושת בטן"). למרות שכולם חושיים, עבור חלק מהטיפוסים עיבוד המידע החושי דומיננטי יותר לשם קבלת מידע. עבורם מגע, ריח, תחושה גופנית וכו' יהוו מדד מרכזי לקבלת מידע, החלטה ושיפוט סביבתם. אנשים שאצלם תכונה זו דומיננטית ישימו דגש על חוויות חושיות כמו טעם וארגון המרחב והתחושה הגופנית שהם חווים.
אינטואיציה - עיבוד מידע מוחי אי רציונלי, תת-הכרתי, לשם קבלה ועיבוד מידע. המידע אינטואיטיבי מהיר יותר מעיבוד לוגי, אולם נתפס על ידי אנשים חסרי אינטואיציה כתובנות חסרות ביסוס. אינטואיציה מאפשרת תפיסת הזדמנויות, הכרה ברעיון או פרויקט מוצלח, ותפיסת זמן.
חשיבה לוגית - צורת פירוש למידע המבוססת בעיקרה על ניתוח עובדות וקביעה האובייקטיבית לגבי נכונותן. דוגמת המסקנה הלוגית המפורסמת בדבר אפלטון. כל בני האדם הם בני-תמותה. אפלטון הוא בן-אדם. לכן, אפלטון הוא בן-תמותה. עיבוד המידע הלוגי הוא הכרתי ורציונלי.
אתיקה - צורת פירוש למידע המבוססת על שיקולים חברתיים ורגשיים (דוגמת הקונצנזוס על חוקי החברה הבסיסיים, לא-תגנוב, לא-תרצח וכיוצא בזה). אנשים אלה מפרשים ומגיבים היטב לתובנות של מצב חברתי ורגשי שלהם ושל סביבתם.
תחושה ואינטואיציה הן הפונקציות ה"תפיסתיות" או ה"אי-רציונליות". הן נקראות כך מכיוון שבשונה מהפונקציות ה"רציונליות" (הנקראות גם "שיפוטיות"), חשיבה לוגית ורגש אתי, הן לרוב חוויות של ומהסביבה ולא ביקורת או הרהור עליהן.
על-פי התורה, פונקציה אחת היא דומיננטית במודע, בעוד השנייה (הנקראת גם "מסייעת" או "שניונית" שהיא לרוב אחת מההופכיות לפונקציה הדומיננטית; רוצה לומר, במידה שהפונקציה הדומיננטית היא אי-רציונלית, הפונקציה המסייעת תהיה רציונלית) שלטת בתת-מודע.
נהוג לרשום את שתי הפונקציות, הדומיננטית והמסייעת, כזוג; דוגמה אינטואיציה-חשיבה, או תחושה-רגש.
הגישה של המודע הוא האופי הכללי של תחומי העניין והמקום בו מושקעים רוב המשאבים (באופן פשטני וגס אך ברור, לרוב, תלמידים נוטים להגדיר את עצמם כ"הומניים" או "ריאליים" - זוהי דוגמה לגישה). שתי גישות אפשריות הן אינטרוברסיה (שפירושה התכנסות פנימה, ובהקשר זה, נטייה לניסיון פסיכולוגי-סובייקטיבי של הפרט), ואקסטרוברסיה (שפירושה החצנה, וכאן, נטייה לעצמים חיצוניים, אנשים אחרים, ונורמות חברתיות). בדומה לפונקציות, גם כאן הגישה ההפוכה היא השלטת בתת-מודע.
לכל אחת מארבע פונקציות קבלת ועיבוד המידע יש שתי דרכים- מוחצנת ומופנמת. מתואר גם לפי צורות במודל A.
הרכבה של פונקציות, או: איך ליצור טיפוס

כאשר הפונקציות החזקות ביותר (תחושה/אינטואיציה או חשיבה/רגש) ידועות, ניתן לקבוע את הטיפוס הפסיכולוגי. לדוגמה, אם שתי הפונקציות שלך הן תחושה אינטרוברסית וחשיבה אקסטרוברסית (בסדר הזה), הטיפוס שלך הוא SiTe, הנקרא גם SLI (ראשי-תיבות ל-Sensory-Logical Intratim). אתה נוטה להעדיף ניסיון אישי, תחושה וחשיבה (ומעדיף תחושה על חשיבה). כיוון שתחושה ואינטואיציה הן פונקציות שמטרתן איסוף מידע, פונקציות תפיסתיות, אתה מעדיף אחת מהן, תחושה, על פני הפונקציות הביקורתיות או השיפוטיות, חשיבה. הפונקציה הדומיננטית שלך היא אינטרוברסית, פירוש הדבר שהעולם הפנימי נחשב בעינייך יותר מהעולם החיצוני. הפונקציה העיקרית נשלחת לעולם הפנימי - במקרה זה פונקציית התחושה. אם-כן, אתה נוטה לסמוך על תחושותיך ולדבוק בהן ולא על תחושות הסביבה. "אני יודע מה אני מרגיש" יכולה להיות דוגמה למשפט שנתפסת אומר. לאקסטרוברסיה השפעה הפוכה.
ישנה מערכת נפוצה לסידור טיפוסים הנקראת אינדיקטור הטיפוסים של מיירס-בריגס או MBTI; ישנה חפיפה מסוימת בין המערכת הזו למערכת הסוציוניק, אם כי היא לא מלאה. טיפוס המוגדר כ-ENTp בסוציוניק יכול בקלות להיות ENTJ במערכת MBTI ולהפך. אם-כי המחלוקת הזו נפוצה יותר בקרב טיפוסים אינטרוברסיים. הטבלה הבאה מסכמת את כל 16 הטיפוסים:
| פונקציה | תיאור | שם | דוגמה | טיפוס |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Si Te Ni Fe      Ne Fi Se Ti  | SLI ‏(Sensory-Logical Intratim) | בעל-מלאכה | ז'אן גאבן | ISTp |
| Se Ti Ne Fi      Ni Fe Si Te  | SLE ‏(Sensory-Logical Extratim) | ליגיונר | ז'וקוב | ESTp |
| Si Fe Ni Te     Ne Ti Se Fi  | SEI ‏(Sensory-Ethical Intratim) | מגשר | דיומא | ISFp |
| Se Fi Ne Ti     Ni Te Si Fe  | SEE ‏(Sensory-Ethical Extratim) | פוליטיקאי | קיסר | ESFp |
| Ti Se Fi Ne     Fe Ni Te Si  | LSI ‏(Logical-Sensory Intratim) | מפקח | מקסים גורקי | ISTj |
| Te Si Fe Ni     Fi Ne Ti Se  | LSE ‏(Logical-Sensory Extratim) | מנהל | שרלוק הולמס | ESTj |
| Fi Se Ti Ne     Te Ni Fe Si  | ESI ‏(Ethical-Sensory Intratim) | Conservator | תאודור דרייזר | ISFj |
| Fe Si Te Ni     Ti Ne Fi Se  | ESE ‏(Ethical-Sensory Extratim) | בלין | ויקטור הוגו | ESFj |
| Ni Te Si Fe     Se Fi Ne Ti  | ILI ‏(Intuitive-Logical Intratim) | מבקר | באלזאק | INTp |
| Ne Ti Se Fi     Si Fe Ni Te  | ILE ‏(Intuitive-Logical Extratim) | מחפש | דון קישוט | ENTp |
| Ni Fe Si Te     Se Ti Ne Fi  | IEI ‏(Intuitive-Ethical Intratim) | ליריקן | ריי ברדבורי | INFp |
| Ne Fi Se Ti     Si Te Ni Fe  | IEE ‏(Intuitive-Ethical Extratim) | פסיכולוג | אלדוס האקסלי | ENFp |
| Ti Ne Fi Se     Fe Si Te Ni  | LII ‏(Logical-Intuitive Intratim) | אנליסט | דקארט | INTj |
| Te Ni Fe Si     Fi Se Ti Ne  | LIE ‏(Logical-Intuitive Extratim) | יזם | ג'ק לונדון | ENTj |
| Fi Ne Ti Se     Te Si Fe Ni  | EII ‏(Ethical-Intuitive Intratim) | הומניסט | דוסטויבסקי | INFj |
| Fe Ni Te Si     Ti Se Fi Ne  | EIE ‏(Ethical-Intuitive Extratim) | מנטור | המלט | ENFj |
(האותיות האנגליות הקטנות בהגדרות הטיפוסים, הן perceiving/judging דהיינו חוויתי/שיפוטי)
פונקציות סוציוניקיות

קיימות 8 פונקציות בהן אדם מעבד מידע, המתבססות על החלוקה של [קארל יונג]. הסמלים השחורים מסמלים פונקציה מוחצנת, הלבנים- מופנמת. אדם אשר הערך השחור הוא הפונקציה הראשית שלו הוא מוחצן.
הפונקציות הסוציוניקיות
P (נקראת profiteor) - "לוגיסטיקה של תהליכים" - יעילותן של פעולות, הבנת תהליכים וארגון עבודה. הבנת מהות עבודה ופרקטיות.
L (נקראת logos) - "לוגיסטיקה של מבנים" - לוגיקה, מציאת קשרים והשוואת חלופות.  סיווג, סדר, אנליזה, טיעונים לוגיים והוכחות. מציאת פואנטה לאחר ראיית תמונה רחבה.
E (נקראת - emoveo) - "אתיקה של רגשות" - אחראית לתפיסה ולהבנה של רגשותיך, או של אדם אחר. הבנת ביטויים של רגש, יכולת להגיב לרגשות ולעוררם.
R (נקראת - relatio) - "אתיקה של גישות" - אחראית להבנה של קשרים בינאישיים, ליכולת ולכושר לבנות ולשנות גישה, מוסר או ביקורת מוסרית תוך כדי שאיפה להומניזם. הבנה של תהליכי חיברות וקשרים בין-אישיים.
I (נקראת - intueor) - "אינטואיציה של הזדמנויות" - אחראית להבנת המהות ו/או החשיבות של תופעה או תהליך, להערכה בנוגע להזדמנויות פוטנציאליות מאנשים או תופעות ודימוי השלכות, הגדרות ואפשרויות שונות להצלחה.
T (נקראת - tempus) - "האינטואיציה של הזמן הרחוק" - אחראית להערכה של זמן, זמני פעולה, להבנה של תהליך מתמשך ולתחזיות לעתיד.
F (נקראת - factor) - "הכוח של התחושות" - אחראית לתפיסה של מרחב, הופעה וצורה של עצם, להערכה של מערך כוחות, מתבטאת ברצון חזק ובשיטות חתירה למטרה. הבנת יחסי כוחות, שימוש בכוח.
S (נקראת - sensus) - "התחושה של התחושות" - עיבוד דרך החושים, "הרגשה" של דברים. דאגה לסדר, ארגון סביבה, נוחות.
ארבע הפונקציות הראשונות נחשבות כפונקציות רציונליות בעוד שארבע האחרונות נחשבות אי-רציונליות.
הפונקציה הראשונה נחשבת כפונקציה אקסטרוברסית בעוד השנייה נחשבת אינטרוברטית. השלישית נחשבת אקסטרוברסית והרביעית אינטרוברטית וכך הלאה.
מודל A

אאושרה אאוגוסטינאוויצ'וטה הייתה המייסדת של הסוציוניקה. היא הציגה מודל היררכי המראה את סדר החשיבות של כל פונקציה בכל טיפוס. מודל זה נקרא מודל A.
| --- | --- |
2: 1
4: 3
6: 5
8: 7
פונקציה 1 - "תוכנית" - הכישרון או היכולת הראשית- פונקציה זו מגדירה את משמעות החיים וכך את הפעולות של הפרט.
פונקציה 2 - "יצירתיות" - פונקציה זו מגדירה את מנגנון הפעולה ואת הדרך בה יפורשו הפעולות שהוגדרו על ידי פונקציה 1.
פונקציה 3- "כאב" - החולשה-ההתנגדות המועטת ביותר. בפונקציית הכאב, הפרט מקבל מידע מכאיב ודרושה מניפולציה מסוימת בשביל שיוכל להגיב עליו.
פונקציה 4 - "תפקיד" - הפרט לרוב מסוגל לעשות שימוש בפונקציה זו, אך כמעט תמיד עם קושי. הוא שואף לפתחה.
פונקציה 5 - "הפעלה" - רוב הפרטים אינם מבינים פונקציה זו ברמה מספקת. למרות זאת, הפרט מגיב בחיוב להשפעה בכיוון זה, וכן, מחפש השפעה זו בסביבה החיצונית. סופג אותה בחיוב מהסביבה.
פונקציה 6 - "השראה" - רוב הפרטים חסרים את הפונקציה הזו, אך מייחסים לה חשיבות מרובה ושמחים לקבל עזרה בשביל להגיע אליה. סופג אותה בחיוב מסביבתו, קשה לו להפעילה בעצמו.
פונקציה 7 - "ערנות" - לרוב הפרטים תפיסה טובה בנוגע למהות הפונקציה, אך נוטים להגביל את השימוש בה. טיעונים בדבר איפוק לרוב גורמים להתעלמות מפונקציה זו.
פונקציה 8 - "הפגנה" - לפרט יש שליטה טובה בפונקציה זו והוא מרבה להשתמש בה באופן טבעי, אם-כי לרוב הוא אינו מודע לכך.
הפונקציה הראשונה והפונקציה השנייה, יוצרות את הבלוק "אגו"; השלישית והרביעית את הבלוק "סופר-אגו"; החמישית והשישית את ה"סופר-איד"; השביעית והשמינית את ה"איד".
הפונקציות 1, 2, 7 ו-8 הן חזקות בעוד שהפונקציות 3, 4, 5 ו-6 הן חלשות.
ארבע הפונקציות הראשונות יוצרות את הטבעת "דעת" בעוד שארבע האחרונות יוצרות את הטבעת "חיוני".
מודל A > הסידור של הפונקציות הסוציוניקיות במודל A

ישנם כללים מנחים האחראים על הסידור של הפונקציות הסוציוניקיות בתוך הפונקציות 1 - 8 במודל A. לכל טיפוס מתאים סידור ייחודי.
יחסים בין-טיפוסים

יחס בין-טיפוסי הוא יחס בין שני טיפוסים סוציוניקיים, בעל דפוס חוזר של החלפת אינפורמציה. זהו אחד מבין הגורמים הרבים המשפיעים על יחסים בין-אישיים. רשימה של 14 סוגים שונים של יחסים בין-טיפוסים מוגשת בזאת לקורא.
זהות - אינטראקציה בין שני טיפוסים זהים. תהיה להם הבנה הדדית בדר ניתוח והסתכלות על העולם. יחסים אלו עשויים להיות משעממים בהיעדר נושאי עניין משותפים. בעלי ראיה דומה על צורת התנהגות רצויה.
דואליות - יחסים משלימים. האינטראקציה העדיפה לקשרים רומנטיים. כל צד יספק פרספקטיבה והתייחסות שונים, אך שניהם יבינו היטב אחד את השני בלי לפגוע בחולשות האחר. זיהוי טיפוס דואלי הוא הקשה ביותר, ולרוב דואליים רואים עצמם כשונים מאוד, עד שמתקרבים.
מראה - יחסים טובים מאוד לצורכי חברות ולצורכי אינטלקטואליות. עם זאת תהיה ראיית תהליכים שונה.
פעיל - לכאורה טיפוס דומה מאוד (זהה), אולם אופן גישתו תהיה הפוכה. יחסי חברות מצוינים לפעילויות משותפות. בהיעדר פעילויות עשוי להיווצר שעמום מהיר.
השוואתי (קרוב) - יוכלו להיות בעלי עניין זהה אך תחומי הסתכלותם נובע מזווית אחרת, ועשויים להיווצר קונפליקטים ברגע שלא יהיו במעמד שווה.
סמי-דואלי (דואלי חלקי) - יחסים בהם צד מבין פרספקטיבה של בן זוגו, אולם לא ייווצר שיתוף פעולה והקשבה מלאה.
פיקוח עליך (שליטתי) - יחסים בהם מישהו מפקח ללא יכולתך להתנגד. דבר זה נעשה אינסטינקטיבי. ינסה לחנך אותך. אינטראקציה עם אותו אדם תהיה מלווה באי נוחות ותחושת השפלה.
הפקת תועלת ממך - הטיפוס הדואלי למפקח עליך, יהיה טיפוס אשר יפיק ממך תועלת, ללא שאתה תפיק ממנו. תהיה איתו אינטראקציה נעימה יחסית, אך לא תוכל להגיד לו לא.
נראה דומה (עסקי) - ממבט רחוק נראים טיפוסים בעלי מאפיינים דומים. עם זאת תהיה להם ראיה אחרת על המציאות וחוסר הבנה.
התנגשות (קונפליקט)- יחסים בהם אין מנצח וישנו חוסר הבנה מוחלט אחד של השני, וזלזול באחר על חולשתו.
סותר - יחסים שיכולים להיות טובים כל עוד נשמר מרחק פסיכולוגי בין השניים. כל עוד נשמר המרחק והמסגרת יוכלו דווקא ליהנות מעניין משותף.
סופר- אגו - בעלי הערכה הדדית, אולם יהיה להם קושי לשתף פעולה ותהיה להם גישה הפוכה לבעיות.
מדומה (מתעתע) - יחסים גרועים לעבודה משותפת. לא תהיה להם יכולת לבצע שום מטלה יחד מלבד קפאון הדדי. מלבד זאת טיפוסים אלו יוכלו להסתדר ובעלי נימוסים דומים.
זהות כביכול- מבחוץ נראים אנשים דומים ומתאימים. אולם יחסים ביניהם יהיו חסרי עניין ומשעממים.
פיקוח (אתה שולט) - יחסים בהם הינך בקלות רבה מנטרל ופוקד על האדם דברים, גם בסביבת אנשים זרים. הינך מודע היטב לחולשתו - לדוגמה אדם בעל חולשה חברתית- ומנסה לתקן אותו.
הפקת תועלת- אתה מפיק תועלת- יחסים נעימים לכאורה בהם אתה מתחבר אליו רק כאשר הינך צריך ממנו משהו, מעבר לזה לא תהיה אינטראקציה רבה. אינו יכול להתנגד לך רבות.
כל הסוגים של קשר בין-טיפוסי (למעט הפיקוח) הם סימטריים. הגישות, המעמד הסוציאלי וכו' הם הדדיים. הגישות הדואליות נחשבות אופטימליות בגלל התפקוד של הפונקציות במודל A. למידע נוסף, ראו קישורים חיצוניים.