כתובת רחוב
תוכן הכתובת

בניגוד לפסיפסים מבתי כנסת קדומים אחרים שנמצאו בסביבה, כדוגמת הפסיפס שהתגלה בבית הכנסת בבית אלפא, אין על הפסיפס כל איור, אך ישנה כתיבה קליגרפית של האותיות. הכתובת לכאורה כפרית וכוללת שגיאות כתיב ושיבושי לשון, אך יש לזכור שאמות הקריאה המקובלות כיום היו נהוגות באופנים אחרים בזמנים עברו. הכתובת פוענחה ופורסמה לראשונה בידי חוקר התלמוד, פרופ' יעקב זוסמן. הכתובת הכתובה בכתב עברי בלשון חז"ל כוללת 365 מילים, 1,807 אותיות, ללא סימני פיסוק המחולקות לשמונה סעיפים, ערוכים ב-29 שורות, השתמרה כמעט בשלמותה. תוכנה המלא של הכתובת הוא:
שלום הפירות הללו אסורין בבית שאן בשביעית ובשאר שבוע מתאסרין דמי הקישואין

והאבטיחין והממלפפונות והאסטפליני והמינתח הנאגדת בפני עצמה ופול המצרי הנאגד

בשיפה והקפלוטות מן העצרת עד החנוכה והזירעונין והקצע והשמשמין והחרדל והאורז והכמן והתורמסין

היבישין והאפונין הגמלונין הנימכרין במידה והשום ובצלין בני מדינה הנימכרין במידה והבולבסין

והתמרין אפסיות והיין והשמן בשביעית שביעית שני שבוע דמי והפת חלה לעולם | אילו המקומות

המותרין סביבות בית שאן מן הדרום שהיא פילי דקמפון עד חקלה חיורתה מן המערב

שהיא פילי דזיירה עד סוף הרצפה מן הצפון שהיא פילי דסכותה עד כפר קרנוס וכפר קרנוס

כבית שאן ומן המיזרח שהיא פילי דזבלייה עד נפשה דפנוקטייה ופילי דכפר זמרין ופילי דאגמה

לפנים מן השער מותר ולחוץ אסור || העיירות האסורות ביתחום סוסיתה עינוש ועינחרה ודמבר

עיון ויערוט וכפר יחריב ונוב וחספייה וכפר צמח ורבי היתיר כפר צמח | העיירות שהן ספיק בתחום

ציר וצייר וגשמיי וזיזון ורנב וחרבתה ואיגרי חוטם וכרכה דבר הרג | העיירות אסורות בתחום צור שצת

ובצת ופי מצובה וחנותה עלייתה וחנותה ארעייתה וביברה וראש מייה ואמון ומזה היא קסטלה וכל מה שקנו ישראל

נאסר | תחומי ארץ ישראל מקום שה[חזיקו] עולי בבל פורשת אשקלון וחומת מיגדל שרושן דור וחומת עכו

וראש מי גיאתו וגיאתו עצמה וכבר[תה וב]ית זניתה וקסטרה דגלילה וקובעייה דאייתה וממצייה דירכתה

ומלתה דכוריים וסחרתה דיתי[ר ונחל]ה דבצאל ובית עיט וברשתה ואולי רבתה וניקבתה

דעיון ומסב ספנחה וכרכה דב[ר ס]נגורה ותרנגולה עלייה דקיסריון ובית סבל וקנת

ורקם טרכון זימרה דמתחם לבוצרה יבקה וחשבון ונחלה דזרד איגר סהדותה נימרין

ומלח רזיזה רקם דגיאה וגנייה דאשקלון ודרך הגדולה ההולכת למידבר || הפירות

הללו אסורין בפניס בשביעית ובישאר שני שבוע הן מתעסרין דמיי משלם

האורז והאגוזין והשמשמין ופול המצרי יש אומרין אוף אחוניות הבכירות

הרי אלו בשביעית שביעית ובשאר שני שבוע הן מתעסרין ודיי ואפילו

מן תרנוגלה עלייה ולחוץ | הפירות הללו מתעסרין דמיי בקסרין החיטין והפת

חלה לעולם והיין והשמן והתמרין והאורז והכמן הרי אלו מותרין בשביעית בקסרין

ובישאר שני שבוע הן מתקנין דמיי ויש אוסרין בולבסין הלבנין הבאין

מהר המלך | ועד איכן סביב לקיסרין עד צוורנה ופנדקה דטביתה ועמודה

ודור וכפר סבה ואם יש מקום שקנו אותו ישראל חוששין לו רבותינו שלום || העיירות

המו<ת>רות בתחום סבסטי איקבין וכפר כסדיה וציר ואזילין ושפירין ועננין ובלעם עלייתה ומזחרו

ודותן וכפר מייה ושילתה ופנטאקומוותה לבייה ופרדיסלייה ויצת וארבנורין וכפר

יהודית ומונרית ופלגה דשלאף
הכתובת מתחילה במניין הפירות והירקות האסורים בשנת השמיטה בבית שאן, לאחר מכן מצטטת במלואה ברייתא דתחומין, שהיא ברייתא תנאית חשובה המופיעה בנוסחים שונים גם בתלמוד הירושלמי (מסכת שביעית פרק ו' הלכה א'), בתוספתא (מסכת שביעית פרק ד') ובספרי (סוף פרשת עקב). חלקה הראשון של הכתובת מופיע בגרסה מעט שונה בתלמוד ירושלמי דמאי (פרק ב' הלכה א').
בברייתא נעשה שימוש רב במקורות ישראל לצורך דיון על גבולות הארץ ומונה למעלה מארבעים מקומות הנמצאים בתחום ארץ ישראל על גבול עולי בבל; ובהם, בניגוד לנוסח שנשתמר בכתובים מהברייתא, רשומה במפורש גם העיר בית שאן.