stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שרה ארואסטי
קורות חייה > שיא הקריירה

ב-2003 יצא לאור אלבום המוזיקה הראשון שלה וב-2007 השני. אלבומים אלו עמדו בסימן מוזיקת לאדינו עממית בעיבוד מוזיקלי מחודש בסוגות רוק, פאנק וג'אז. ב-2012 יצא לאור אלבומה השלישי שנקרא "גראסיה" על שמה של דונה גרציה נשיא ובו חומר מקורי של ארואסטי ובכלל זה לחן לנאום של גלוריה סטיינם שתורגם ללאדינו. האלבום שילב מוזיקת עולם, מוזיקת היפ הופ עם השפעה מסורתית ספרדית ומיצב את ארואסטי כיוצרת בולטת בתחום, אשר זכתה לכינוי פמיניסטית רוק הלאדינו. ב-2016 יצא לאור אלבומה "זמן להתעורר" (בלאדינו: Ora de Despertar) שכלל שירי ילדים, תוך לימוד בסיסי של השפה. ב-2017 הוציאה לאור ספר ילדים באנגלית ובלאדינו כהמשך לאלבום. ב-2017 יצא לאור אלבומה "ביחד" (בלאדינו: Endjuntos) ובו גרסאות באנגלית ובלאדינו לשירי חגי ישראל ומועדיו.
ב-2020 הוציאה לאור ספר ילדים נוסף בשם "שבת שלום" (בלאדינו: Buen Shabat, Shabbat Shalom) המתאר את הבית היהודי ספרדי, ומלמד את השפה ואורחות החיים שהיו נהוגים בעבר. ב-2021 יצא לאור אלבומה השישי שנקרא מונסטיר שהוקדש כהוקרה ליהדות ביטולה אשר חרבה בשואה. באריך הנגן השתתפו 30 מוזיקאים מ-5 מדינות ששרו בשלוש שפות: אנגלית, לאדינו ומקדונית. אחד מהשירים נכתב לזכרה של אסתר עובדיה פרטיזנית ילידת ביטולה שנפלה ב-1944 בקרב מול כוחות צבא בולגריה וזכתה בהמשך לעיטור גיבורת יוגוסלביה. האלבום זכה לתואר "אלבום הטוב ביותר של מוזיקה יהודית" לשנת 2021, על ידי ארגון "אלמה" בארצות הברית. בהמשך אותה השנה הוציאה לאור את אלבומה "חנוכה" אשר כלל שירים מסורתיים וחדשים אשר כתבה לחג החנוכה. האלבום כלל ביצוע מחודש לשירה הנודע של פלורי יאגודה "שמונה נרות" (בלאדינו: Ocho Kandelikas).
ארואסטי הוציאה לאור שני אלבומי אוסף. ב-2010 את "פסטיבל מוזיקה ספרדית חלק ראשון" ובו רמיקס של תמיר מוסקט לשיר "ילדתי" (בלאדינו: Hija Mia), וב-2012 את "פסטיבל מוזיקה ספרדית חלק שני" ובו השתתף זמר ההיפ הופ Y Love.
הערות שוליים

↑  שרה ארואסטי–ביוגרפיה, באתר saraharoeste.com (באנגלית).
↑  שרה ארואסטי באנד, באתר qube.co.il.
↑  נמרוד דביר, המלצות השבוע של ידיעות אמריקה (ניו-יורק), באתר ynet, 7 בספטמבר 2012.
↑  Latin Music That Breaks Barriers And Pushes Boundaries, באתר npr.org (באנגלית).
↑  Finally, Jewish kids’ books are starting to reflect the diversity of Judaism, באתר forward.com (באנגלית).
↑  A musical quest to learn more about a once-thriving Jewish community in the Balkans, באתר theworld.org (באנגלית).
↑  The Best Jewish Music of 5781, באתר heyalma.com (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 8ceff255-f1cf-4bb5-86da-976301519e51
תקן ביקורת 705

תקן ביקורת 705 – דוח רואה חשבון מבקר הכולל שינוי מהנוסח
האחיד הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע את הנוסח והמבנה של דוח רואה חשבון מבקר על הדוחות כספיים כאשר יש סטייה מהנוסח האחיד. התקן מסביר ומפרט את המבנה והנוסח של הדוח שרואה החשבון צריך לספק לחברה כאשר יש לו הסתייגות מהדוחות הכספיים או כאשר הוא מעוניין להפנות את תשומת לב הקוראים של הדוחות. התקן מפרט באילו מצבים רואה החשבון יסטה מהנוסח האחיד של חוות הדעת שלו- האם להוסיף הפניית תשומת לב לנושא חשוב, האם להסתייג מנושא ספציפי בדוחות או להסתייג מהדוחות בכללותם.
התקן מתייחס לדוחות ומצבים שונים- לדוגמה, כאשר חוות דעתו מסויגת, שלילית או שהוא בוחר להימנע מחוות דעת. בכל מצב יש הנחיה כיצד לנסח את החלקים הרלוונטיים של הדוח.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 90 (שפורסם בשנת 2001) תקן ביקורת 99 (שפורסם בשנת 2009) שעוסקים באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 705 באתר לשכת רואי חשבון
תקן ביקורת 72 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 99 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 705 באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 610

תקן ביקורת 610 – התחשבות בעבודת הביקורת הפנימית הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בדבר התייחסות לביקורת הפנימית בעת ביקורת על הדוחות הכספיים (שהיא בעצם מוגדרת כביקורת חיצונית). בהתאם לכך, על המבקר לבחון את מערכת הביקורת הפנימית של המבוקר- האם היא תואמת לחוקים שונים החלים בתחום, האם היא יעילה ואינטגרלית לגוף המבוקר, האם היא אמינה ומהימנה ועוד. בהתאם לרמת המהימנות והיקף הביקורת הפנימית, המבקר יוכל להתבסס על בעת ביצוע ביקורת על הדוחות הכספיים תוך השגת רמת מהימנות גבוהה יותר תוך הקצאת משאבים נמוכה יותר.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 88 (שפורסם בשנת 2004) שעסק באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 600 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 610 באתר לשכת רואי חשבון
תקן ביקורת 88 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 610, באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שרה אנג'ל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 בספטמבר 1959 (בת 65)
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  סופרת
 תקופת הפעילות:  מ-1993 
 בן או בת זוג:  שמעיה אנג'ל 
 מספר צאצאים:  1 
 
שרה אנג'ל (נולדה ב-30 בספטמבר 1959) היא סופרת ישראלית.
אנג'ל התפרסמה בגיל 23 במשפט פלילי שהחל בשנת 1982. באותה עת, הייתה נשואה לעבריין שמעיה אנג'ל, וכונתה בעולם התחתון הישראלי בשם "שמוליק".
ביוגרפיה

שרה אנג'ל (לבית לוי) נולדה וגדלה בבת ים. בת של מסגר ועוזרת לגננת, כבת אמצעית ולה שתי אחיות. הוריה התגרשו כשהייתה בת 16.
כנערה הייתה פעילה בתנועת הנוער העובד. בגיל 17 וחצי נרשמה ללימודים באוניברסיטת תל אביב בחוגים לספרות ולמקרא, אך לא סיימה את לימודיה.
ב-1979 הכירה אנג'ל את העבריין שמעיה אנג'ל, וב-1980 נישאה לו ולאחר נישואיהם החלה לנהל עמו כנופיה שעסקה בסחר בסמים.
אנג'ל התפרסמה בגיל 23 במשפט פלילי שהחל בשנת 1982. באותה עת, הייתה נשואה לשמעיה אנג'ל, וכונתה בעולם התחתון הישראלי בשם "שמוליק". שרה ושמעיה הואשמו ברצח כפול של שני סוחרי סמים, שולמית שולי ב-2 באפריל 1981 ומישל נחמיאס ב-11 באוגוסט 1981. האשמה העיקרית כלפי אנג'ל הייתה במתן הוראות רצח ובסיוע לרצח, והמשפט עצמו הסעיר את המדינה באותם ימים. לפני המשפט ובמהלכו אנג'ל ישבה כעצירה בכלא הנשים נווה תרצה ברמלה. באותה עת, החלה אנג'ל בהליכי גירושין מבעלה שמעיה לאחר שזה ביקש זאת ממנה. היא יוצגה במשפטה על ידי עורך הדין הפלילי דוד יפתח, ולאחר יותר משנתיים ב-1984 זוכתה מחמת הספק והשתחררה, בעוד על שמעיה אנג'ל הוטל מאסר עולם.
הפזמונאי יעקב רוטבליט, שסיקר את משפט הרצח הכפול, כתב על הזוג אנג'ל את השיר "רחבת הריקודים" שביצעה הזמרת יהודית רביץ, והשיר נכלל באלבומה "באה מאהבה" שיצא ב-1987.
זמן לא ארוך לאחר שחרורה מן הכלא נעצרה בשנית ונידונה למאסר בגין סחר בסמים והחזקת נשק חם, וישבה בכלא שלוש שנים נוספות תחילה כעצירה ולאחר מכן כאסירה. 
אחרי שחרורה בשנית, ניתקה את קשריה עם שמעיה והעולם התחתון והתרחקה מסמים.
בשנת 1988 נולדה בתה היחידה אליה.
בשנת 1993 החלה את דרכה כסופרת כשכתבה את ספרה הראשון שנקרא "מלאך או שטן", ושיצא לאור בהוצאת "ידיעות ספרים". הספר הוא ספר אוטוביוגרפי ובו היא כתבה על עולם הפשע, החיים לצד שמעיה, ותקופתה כאסירה בבית הסוהר. הספר הפך לרב-מכר והודפס ב-19 מהדורות.
בהמשך הפכה לאשת תקשורת ישראלית, הגישה תוכניות, והמשיכה לכתוב ספרים נוספים שהבולט בהם הוא רב מכר נוסף שלה שנקרא בשם "נקמה".
אנג'ל זכורה גם בזכות השתתפותה בפרסומות לשמנת של חברת "תנובה" בהן היא כיכבה לצדו של סמי הורי.
אנג'ל מרצה בכנסים ובאירועים, ומספרת על עולם הפשע ועל ספריה.
מתגוררת בגני תקווה.
ספריה

"מלאך או שטן" (1993)
"חכי לי ר'" (1996) (קובץ סיפורים)
"נקמה" (1998)
"שנת החתול" (2003)
"בחורים טובים" (2006)
"ירח משוגע" (2011)
לקריאה נוספת

יורם יובל, ישראל - שיחת נפש, כנרת זמורה ביתן, 2012.
הערות שוליים

↑  ע"פ 400/84 מדינת ישראל נגד שרה אנג'ל, ניתן ב-4.9.1986
↑  ע"פ 37/86 מדינת ישראל נגד שרה אנג'ל, ניתן ב-6.11.1986
↑  השיחה עם שרה אנג'ל התקיימה במסגרת תוכנית "שיחת נפש"", ששודרה במקור בHOT בידור ובטלוויזיה החינוכית ומובאת בספר בעריכה מינימלית בשפת הדיבור של המשוחחים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007290033805171  GND: 1089795742  LCCN: no93038441  VIAF: 237730515   WorldCat (עם VIAF): 237730515
שלמה חזן (אלכסנדריה)

הרב שלמה חזן (? – 1856) היה רבה של אלכסנדריה שבמצרים ומחבר ספרים.
ביוגרפיה

לא הרבה ידוע על חייו של הרב חזן, וכך גם מוצא משפחתו לא ידוע, מלבד הידיעה שהיה בן למשפחת הרבנים חזן.
עם פטירת רבה של אלכסנדריה שבמצרים, הרב ידידיה שלמה ישראל בשנת 1831 (ה'תקצ"א), החליפו הרב חזן בתפקידו. לתפקיד התמודד גם ידידו הרב נתן עמרם ששימש דיין בעיר ושאלת הבחירה חצתה את הקהילה לשניים כאשר חלק תמכו ברב חזן וחלק ברב עמרם. בסופו של דבר זכה הרב חזן בתפקיד, ותקופה קצרה לאחר מכן עבר הרב עמרם לחברון. לאחר כעשרים שנה שב לאלכסנדריה ושימש לצד רב העיר כראש הוועד הרוחני של הקהילה היהודית בעיר.
כפי שהיה נהוג בתקופתו, הרב חזן היה האחראי היחידי לענייני הקהילה הרוחניים והגשמיים ולהכנסותיה ולהוצאותיה. לאחר שבשנת 1845 (ה'תר"ה) הוקם באלכסנדריה הוועד הראשון של הנהלת הקהילה (שהורכב משבעת נכבדי הקהילה, ומטרתו לסייע בעניינים היום-יומיים שלה), צומצם תפקידו של הרב חזן לענייני הדת, שכללו בין היתר פסיקה, גירושין וקידושין.
במטרה להקל מעליו את העומס של ניהול חיי הקהילה, כינס משה מונטיפיורי (שפעל בתקופה זו לסייע לקהילת אלכסנדריה) אספה של נכבדי הקהילה, ויחד הכריזו בשנת 1854 (ה'תרי"ד) על הקמת מועצת חברים לקהילה.
בשנות כהונתו כרב באלכסנדריה ביסס את מוסדות הקהילה, והכשיר רבנים וחזנים רבים. הוא פעל לתקן תקנות לטובת הקהילה, בנושאי צדקה, כלכלה וחינוך. כן פעל אל מול שליט מצרים, מוחמד עלי למען שיקום בית הכנסת אליהו הנביא מהריסותיו, ועל פועלו זה הוא מונצח עד היום בלוח שיש התלוי בבית הכנסת.
בשנת 1856 (ה'תרט"ז) חלה במחלה קשה, ובהמלצת רופאיו הפליג עם בני משפחתו לעבר אירופה. לאחר שלושה ימי הפלגה, הלך לעולמו הרב חזן בחדרו בספינה. כדי למנוע את זריקת גופתו לים, נמנעו אשתו וחתנו מלהודיע לצוות הספינה על פטירתו, וכשהגיעו למלטה, העבירו את גופתו בחשאי לבית הקברות היהודי, שם קברוהו.
הרב חזן היה נשוי לשרה, והשאיר אחריו בנות, ובן יחיד – דוד. חתנו היה הרב יוסף בן יקר.
בתפקידו באלכסנדריה החליפו קרובו, הרב ישראל משה חזן.
חיבוריו

שער הקדים – מובאות ותקצירים מספרי דרוש, קבלה והגות, נא אמון, תרנ"ה
אותיות מחכימות – שאלות לשון ודקדוק, מילים זהות בעלות משמעויות שונות, וחילופי אותיות, הודפס ביחד עם שער הקדים
כרוב ממשח – שאלות לשוניות-ספרותיות ומילים נרדפות בעברית, נא אמון תרנ"ה
בן שלמה – סיכומים הלכתיים, מחולק לארבעה חלקים בהתאם לשולחן ערוך, ושו״ת בהלכה שהשיב בעצמו לבני קהילתו ולרבנים שונים, נא אמון תר"ס
המעלות לשלמה – חיבור המשך ל"שם הגדולים" של החיד"א, המכיל ערכים אנציקלופדיים על רבנים שפעלו באגן הים התיכון בדורות האחרונים, ויצירותיהם התורניות. החיבור מכיל מידע חשוב ובלעדי על אודות רבני ספרד וארצות המזרח בעת החדשה, נא אמון תרנ"ד
הערות שוליים

↑  לילך תורג'מן, הרב נתן עמרם – שד"ר קהילת חברון, אוניברסיטת בר-אילן, תשע"א, עמוד 36. על הרב נתן עמרם ראו גם: לילך תורג'מן, הרב נתן עמרם: פועלו ויצירתו, עבודת דוקטור, אוניברסיטת בר-אילן, תש"ף. ראו תקציר בעברית וEnglish – Abstract and Contents
↑  לפי צבי זוהר, הרב חזן נסע למלטה בשנת 1855, ונפטר בה שנה לאחר מכן.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: הרב ידידיה שלמה ישראל | רבנים ראשיים של אלכסנדריה | הבא: הרב ישראל משה חזן |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313133405171  ISNI: 0000 0001 0786 5240  LCCN: nr96016762  VIAF: 12204707   WorldCat (עם VIAF): 12204707
שער העלייה

| --- | --- |

רישום עולים להסתדרות בלשכת המס במעברת שער העלייה
 מידע
 עיר:  חיפה
 תאריך ייסוד:  1949
 קואורדינטות:  32°48′58″N 34°57′27″E﻿ / ﻿32.81608056°N 34.95745°E﻿ / 32.81608056; 34.95745
 שכונות נוספות בחיפה
  (למפת חיפה מוגדלת) שער העלייה(למפת חיפה רגילה) שער העלייה(למפת הגליל המערבי רגילה) שער העלייה(למפת הגליל המערבי מוגדלת) שער העלייה
 
צריף בשער העליייה, נשים מבשלות על פרימוסים במרכז הצריף, במעבר בין המיטות
בתי שכונת שער העלייה, מבט מפארק הכט
ספן לשכת העלייה מטעם הסוכנות היהודית בחיפה ראשית שנות ה-50
שער העלייה היה יישוב קליטה ומחנה מיון לעולים בכניסה לעיר חיפה, ששימש כמחנה ממיון מרכזי לעולים שהגיעו לארץ בעלייה ההמונית שהחלה מיד לאחר קום מדינת ישראל. המקום שימש כמחנה הקליטה הגדול ביותר של עולים לישראל. שמו הרשמי היה "מחנה שער העלייה", אך רבים קראו למקום שנים רבות גם "סנט לוקס", בשנת 1958 צורף שטחו לעיר חיפה.
היסטוריה

במהלך שנת 1948 עברו העולים לישראל שהגיעו לנמל חיפה שרשרת קליטה מיד בהגיעם לנמל, שכללה חיטוי בדי-די-טי, ארוחה קלה, הנפקת תעודת זהות, קבלת חיסונים, מעבר במכס, והפניה והסעה למחנה עולים. על מנת להקל על העולים, שנאלצו לעבור שרשרת קליטה ארוכה לאחר מסע מעייף, הוחלט בתחילת 1949 לשנות את התהליך, ולהעבירם ישירות מהנמל למחנה קליטה ומיון ולבצע בו את כל שרשרת הקליטה.
במרץ 1949 הוסב המחנה הצבאי הבריטי "סנט לוקס" למחנה לקליטת העולים בשטח של 200 דונם. 353 העולים באונייה "קדמה" שהגיעה ממרסיי היו הראשונים שהגיעו למחנה ב-14 במרץ 1949. המחנה שימש את השלטונות לביצוע הליכים פורמליים הכרוכים בעלייה, כגון ביקורת גבולות, בדיקת מסמכים שונים, וביקורת מכס. כמו כן נערכה בו ביקורת בריאות כללית, שכללה בדיקות דם, חיסונים, שיקוף ריאות וחיטוי. משנת 1952 ועד 1960 שער העלייה גם שימש כמרכז הגדול בארץ לטיפול בילדים עם גזזת..בשנה הראשונה הכיל המחנה בין 5,000 ל-6,000 בני אדם שעברו הליכי מיון. בסך הכול עברו במחנה בשנה הראשונה 114,581 אנשים.
ב-18 החודשים הראשונים לפעולתו עברו במחנה כ-200,000 עולים. בתחילת 1951, עם התגברות העלייה מעיראק, פונו המשפחות מהמעברה במחנה המעצר בעתלית, והמחנה הוסב למחנה קליטה ומיון של עולים שכונה "שער עלייה ב'" במטרה להוריד את העומס משער העלייה.
תהליך המיון במחנה נועד להיות בן חמישה ימים, שלאחריהם יצא העולה כאזרח ישראל, חבר בקופת חולים ובהסתדרות, ולעיתים אף הפניה למקום עבודה. למרות זאת, לרוב שהו העולים במחנה 10 ימים ויותר והיו עולים ששהו במחנה זמן רב יותר מסיבות שונות, למשל עקב סירובם של העולים לעזוב את המחנה או בשל קשיי קליטה. כך, ב-9 באוגוסט 1951, פרץ מרד במחנה לאחר שאלפי עולים מעיראק סירבו להתפנות למעברות לאחר שהייה של חודשיים במחנה. לאחר איומי המשטרה נענו אלפיים איש ועזבו את המחנה, כשהאחרים התנגדו להעברתם בכוח.
העובדים במחנה חויבו לדבר עברית, וזכו לצורך זה בהכשרה מיוחדת בקורסים ייעודיים. יותר מ-40 מוסדות טיפלו בקליטת העולים במחנה, שנוהל בידי יהודה וייסברגר. כ-62 אחוז מהעולים בעלייה ההמונית עברו במחנה שער העלייה. המחנה המשיך לפעול גם לאחר תום העלייה ההמונית, ובדצמבר 1953 שהו בו כ-1,000 עולים. בתחילת שנת 1962 נסגר המחנה והעולים האחרונים ששהו בו הועברו לטיפול עיריית חיפה.
לאחר סגירת המחנה הוחל בתכנון והקמת שכונת "שער העלייה".
בשנת 2008 נפתח בשטח המוזנח ששכן ממערב לשכונה בין כביש 4 למסילת הרכבת פארק הכט שהוא פארק נופש פעיל. הפארק תוכנן בדרך שתאפשר לתושבי השכונה גישה חופשית לחוף ים.
ב-2021, אושר פרויקט פינוי בינוי בשכונה. במסגרת הפרויקט יהרסו 184 דירות ישנות בבנייני רכבת ברחובות אצ"ל, אנקוה, ברוך כהן וסעדיה פז, ובמקומם יוקם מתחם חדש של יותר מ-800 יחידות דיור.
בתרבות

הזמרת חוה אלברשטיין גדלה במקום וכתבה עליו שיר בשם "שרליה", כשם המקום שהיה שגור בפי העולים שלא הבינו עברית ולא ידעו לבטא אותו היטב.
המקום מוזכר גם בספרו של אלי עמיר "תרנגול כפרות".
ראו גם

קריית שפרינצק
לקריאה נוספת

מרדכי נאור, ספר העליות, מסדה, ההוצאה לאור-משרד הביטחון, 1991
תום שגב, 1949 - הישראלים הראשונים, הוצאת דומינו, ירושלים 1984.
7 ימים מבגדד למעברה, דבר, 29 במרץ 1951
ש. שחורי, שער העלייה סיים תפקידו הגדול, דבר, 12 בפברואר 1962
מילות השיר "שרליה", באתר שירונט
רונה סיידלמן הסגר בשער העלייה. (אנגלית) Rhona Seidelman
Under Quarantine: Immigrants and Disease at Israel’s Gate (New Brunswick, NJ, 2020).
Rhona Seidelman 'Encounters in an Israeli Line: Shaar Ha'aliya March 1950' AJS Perspectives
Rhona D. Seidelman, S. Ilan Troen & Shifra Shvarts (2010) “Healing” the bodies and souls of immigrant children: The Ringworm and Trachoma Institute, Sha'ar ha-Aliyah, 1952–1960, Journal of Israeli History, 29:2, 191-211, DOI: 10.1080/13531042.2010.508956
הערות שוליים

1 2 3 4  Rhona Seidelman, Under quarantine : immigrants and disease at Israel's Gate, New Brunswick, New Jersey, 2020, ISBN 978-1-9788-0841-6
↑  מפת מערב חיפה עם סימון המעברה, 1956 (הדפסה 1958), באתר אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית
↑  במאגר תוכניות בניין עיר של מינהל מקרקעי ישראל בתוכניות משנת 1994 (התכנון להקמת שכונת נווה דוד), תוכנית חפ/במ/1948, מקום התוכנית: חיפה, סנט לוקס
↑  ברשימת השינויים של הלמ"ס 1948-2004 - בית עולים שער העלייה ב', תחילה (1953) אוחד עם בית עולים שער עלייה א', ובשנת 1958 נכללו שניהם בחיפה (שורות 195 ו-196).
↑  League for Labor Palestine, Jewish Frontier Association,  Jewish frontier, 1949, page 40
↑  תום שגב, 1949 - הישראלים הראשונים, הוצאת דומינו, ירושלים 1984, חלק ב' פרק 2 עמ' 124
↑  Rhona D. Seidelman, S. Ilan Troen, Shifra Shvarts, “Healing” the bodies and souls of immigrant children: The Ringworm and Trachoma Institute, Sha'ar ha-Aliyah, 1952–1960, Journal of Israeli History 29, 2010-09-01, עמ' 191–211 doi: 10.1080/13531042.2010.508956
1 2  חיפה - שנה לשער העלייה, דבר, 15 במרץ 1950
1 2  יהודה ויסברגר, תשובה על הסדרים ב"שער העלייה", דבר, 1 באוקטובר 1950
↑  "שער עלייה ב' מוכן לקליטת 7000 עולים, דבר, 10 באפריל 1951
↑  נתן הנדל, נשף בשער העלייה, דבר, 25 בדצמבר 1953
↑  נסגר מחנה שער העלייה, דבר, 4 בפברואר 1962
↑  תכנית מיתאר לחיפה-לחצי מיליון נפש, דבר, 16 בפברואר 1964
↑  נועם דביר, פארק הכט, לתושבי חיפה יש איפה לדווש, באתר הארץ, 22 באוקטובר 2009
↑  הפרס ע"ש אברהם קרוון יוענק למתכנני פארק הכט בדרומה של חיפה, באתר הארץ, 14 באוקטובר 2009
↑  בועז כהן, בשורה לתושבי שער העלייה: מתחם הרותם-סעדיה פז הוכרז לפינוי-בינוי, באתר כלבו – חיפה והצפון, 15 ביוני 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007605764205171
רדיוכירורגיה

בשנים האחרונות הורחב הטיפול בטכניקות הרדיוכירורגיה גם באזורים שמחוץ למוח. טיפול זה נקרא SBRT‏ (Stereotactic Body Radiotherapy)
רדיוכירורגיה (באנגלית: Radiosurgery) היא טיפול ממוקד במנה גבוהה של קרינה מייננת, שנועד להשמדת גידולים ממוקדים (ממאירים או שפירים) במוח. המונח הומצא על ידי הנוירוכירורג השוודי, פרופסור לארס לקסל (Leksel), שחיפש דרך לטפל בנגעים במוח בצורה לא חודרנית.
המונח המלא הוא רדיוכירורגיה סטריאוטקטית, כאשר המונח "סטריאוטקטי" מתורגם להגדרת מערכת קואורדינטות תלת־ממדית בחלל, אשר מאפשרת הגדרת מיקום מדויק של הגידול והקרנה מדויקת שלו.
היסטוריה

התכנון הראשון של מכשיר רדיוכירורגי נעשה על ידי הנוירוכירוג השוודי לארס לקסל בשנת 1949. הוא חיפש פתרון יעיל לטיפול ב-AVM‏ (Arteriovenous Malformation). המכשיר הראשון שלו התבסס על חיישנים ואלקטרודות. הדגם הראשון שהתבסס על קרינה תוכנן מספר שנים לאחר מכן והשתמש במכשירי רנטגן, מכשירים אלו הקרינו את החולה ממספר רב של כיוונים אשר התכנסו במטרה ליצירת מנת קרינה באזור ממוקד. הבעייתיות הגדולה שנגרמה על ידי עצמת הקרינה הנמוכה יחסית והפיזור הרחב שגרם להקרנת אזורים נרחבים במוח מחוץ למטרה הביאו לזניחת המכשיר.
התקדמות משמעותית נרשמה באמצע שנות החמישים כאשר שני פיזיקאים שוודים הציעו להשתמש במאיץ פרוטונים לצורך ההקרנה. החדירות הגבוהה של הפרוטונים, יחד עם פרופיל הקרינה הייחודי שלהם, אפשרו לפגוע במטרה תוך נזק סביבתי נמוך. עם זאת, הסינכרוטרון בו השתמשו, עם הטכנולוגיות הפרימיטיביות של שנות החמישים והעלות הגבוהה מאוד של הציוד, לא אפשרו לטיפול להפוך שמיש כטיפול רוטיני.
ב-1968 התרחשה הפריצה הגדולה כאשר פרופסור לקסל המציא את מכשיר ה-Gamma Knife. המכשיר השתמש במספר מקורות של קובלט 60 רדיואקטיבי, שסודרו בצורת קסדה כך שבמרכזה מונח ראש המטופל. המכשיר מאפשר לנוירוכירורג לטפל בעצמו בחולה והוא הוצב לראשונה במרכז הרפואי קרולינסקה. פרופסור לקסל הקים את חברת אלקטה (Elekta) לייצור המכשיר והחברה מייצרת דגמים מתקדמים שלו עד היום.
במקביל, בשנות ה-70 החלו מאיצים קווים להיכנס למחלקות הרדיותרפיה במקומות שונים בעולם ורופאים ופיזיקאים רבים חשבו על האפשרות לעשות בהם שימוש לצורך רדיוכירורגיה. רק באמצע שנות השמונים וינסטון ולוץ פיתחו מערכת מיקום ובקרת איכות שאפשרו טיפול מדויק במאיץ, החולה הראשון שטופל במאיץ היה ב-1986 בבוסטון.
מערכות בשימוש

עם התקדמות הטכנולוגיה חלה גם התפתחות משמעותית במערכות המוקדשות לרדיוכירורגיה. כל המערכות הנוכחיות משלבות מערכות הדמיה המאפשרות דיוק רב וחלקן גם מעקב בזמן אמיתי אחר הטיפול.
מערכות בשימוש > Gamma Knife

מערכת סכין גמא מורכבת מערך של כ-200 מקורות קובלט -60 מוקפים במגן 18,000 ק"ג (איור 4). המקורות מכוונים כך שכל הקרניים מתכנסות בנקודה אחת המכונה איזוסנטר (Isocenter). מערך זה מייצר דיוק יעד בין 0.1 ל-1 מ"מ, שהוא טוב לפחות כמו תיחום הנגע הטוב ביותר האפשרי באמצעות טכנולוגיית הדמיה נוכחית.
במהלך הטיפול המטופל ממוקם כך שהמטרה עולה בקנה אחד עם איזוסנטר של יחידת סכין גמא. בעזרת טכניקות של חסימת קרן, איזוסנטרים מרובים או חופפים ומשקלול איזוסנטר דיפרנציאלי, נפח הקרינה מתקרב לזה של נגע היעד.
המערכת הנוכחית המיוצרת על ידי חברת אלקטה, אותה ייסד לארס לקסל, היא מערכת אוטומטית מתקדמת לטיפולים מתקדמים, חד ורב פעמיים עם קיבוע חודרני או לא חודרני. המערכת מבוססת על כ-200 מקורות רדיואקטיביים קובלט 60, הממוקמים על מבנה דמוי קסדה סביב ראשו של החולה. תכנון הקרינה נעשה במערכת תכנון טיפול ייעודית, המבוססת על "תכנון לאחור" (inverse planning), כלומר הרופא מגדיר את המיקום המדויק ומנת הקרינה הרצויה וכן את האיברים הרגישים בסביבה והמנות המקסימליות המותרות בהם והמערכת תציע את התכנון הרצוי. המקורות מכוונים כך שכל הקורות מתכנסות בנקודה אחת המכונה האיזוסנטר. מערך זה מייצר דיוק יעד בין 0.1 ל-1 מ"מ. המיקום נקבע על ידי סריקות CT ו-MRI העוברות תהליך של "היתוך" (image fusion).
למעשה, מערכת סכין גמא היא מערכת שבה יש מקורות קרינה רבים אשר מוקרנים תמידית לנקודת מפגש. הקרניים מוסתרות ברגיל ובמהלך טיפול ניתן לחשוף חלק מהקרניים או את כולן בהתאם לתכנון הטיפול. את המטופל ממקמים כך שהמוקד אותו רוצים להקרין יישב במפגש הקרניים ובנקודה זו תהיה הקרינה המרבית.
מערכות בשימוש > מערכות מבוססות מאיץ קווי

העקרונות של מאיץ קווי זהים לאלה של סכין הגמא. במקום להשתמש במערך של מקורות קובלט, Linac SRS משתמשת בקשתות קרינה מרובות שאינו מישוריות המצטלבות זה בזה. כתוצאה מכך הקרינה שמתקבלת על ידי רקמה רגילה בכל מסלול קרן היא מינימלית ביחס לנקודת ההתכנסות של הקרן. מכשירים מבוססי Linac משיגים גם דיוק יעד בין 0.1 ל-1 מ"מ. נפח הקרינה מותאם בזהירות לנגע. המערכות המבוססות על מאיץ קווי המשמש גם לרדיותרפיה סטנדרטית הן הנפוצות ביותר היום. הן מיוצרות על ידי חברות Varian Medical Systemsn ואלקטה. כולן משלבות אמצעי הדמיה והן מאפשרות מגוון גדול של טיפולים. כיום רוב תוכניות הטיפול במכשירים אלה הן מבוססות VMAT‏ (Volumetric Modulated Arc Therapy) ו-IMRT‏ (Intensity Modulated Radiosurgery). כלומר המאיץ מסתובב סביב החולה בזמן שצורת השדה, מפתח הקרינה וקצב הקרינה משתנים בו זמנית. דבר זה מאפשר לשלוט על צורת ועוצמת הקרינה ולהגיע לדיוק מרבי.
מאיצים קווים מייצרים קרינה על ידי האצה של אלקטרונים, הפוגעים במטרה ויוצרים פוטונים בתהליך של קרינת בלימה. יש מוקד הקרנה אחד אשר מסתובב סביב המטופל ב-360 מעלות וכך מייצר זוויות וכיוונים שונים של הקרנה. הקרניים נפגשות בנקודה אחת שזו נקודת הקרינה המרבית (איזוסנטר) ושם ימוקם מוקד הקרינה של המטופל. המיטה עליה שוכב המטופל נעה ב-6 צירים כדי למקם את המטופל בצורה המדויקת ביותר.
בנוסף, למערכת זו יש מצלמת קרני רנטגן אשר מצלמת תמונות ב-360 מעלות וכך יוצרת תמונת רנטגן תלת־ממדית המאפשרת לדייק את הטיפול ולקבוע את מיקום ההקרנה.
מערכות בשימוש > Cyber Knife

מערכת ייחודית המבוססת על מאיץ קווי קטן המורכב על רובוט. המכשיר מאפשר טיפול ייחודי המבוסס על הקרנה ממספר רב של כיוונים ומשלב הדמיה בזמן אמיתי. הניידות של המכשיר בשילוב הדמיה בזמן אמת מבטלת את הצורך במסגרת ראש סטראוטקטית פולשנית. הטיפול נעשה על מנות קרינה רבות מכיוונים שונים כאשר גודל השדה משתנה בכל "יריה". בכל טיפול יש מאות "יריות" כאלה מכיוונים ומרחקים שונים.
בשונה מסכין הגמא ומערכת מבוססת מאיץ קווי, במערכת הסייבר אין צורך למקם את המטופל כך שיותאם לנקודת מפגש הקרניים, אלא, המערכת היא רובוטית ונעה בצירים שונים. על כן, הקרניים ימוקמו בהתאם למטופל. המערכת בעלת יכולת לשנות את זווית וכיוון ההקרנה בהתאם למוקד אותו רוצים להקרין.
מערכות בשימוש > מערכת רובוטית ExacTrac של Novalis

ה-X-Ray 6D של ExacTrac מורכב משתי מצלמות אינפרא אדום (IR) למעקב אחר מטופלים, שני צינורות רנטגן קילוולטים המותקנים על הרצפה ושני גלאים רכובים לתקרה. תמונות רנטגן של האנטומיה של השלד גולגולתית התמזגו לרדיוגרפים המשוחזרים הדיגיטליים הנגזרים מסריקת ה-CT המתוכננת לטיפול כדי לדייק את מיקום החולה. סמני IR-fiducial‏ (en) המחוברים למטופל מאפשרים מעקב מדויק אחר תנועת המטופל על ידי מצלמת ה-IR. מידע זה מועבר למערכת מחשבים משולבת המתקנת כל תנועה על ידי התאמת מיקום ספת הטיפול לפני מסירת הקרינה. מושגת דיוק יעד של כ-1 מ"מ.
למעשה, ישנן 2 מצלמות X-RAY הממוקמות בזווית 45 מעלות עם הקרקע וביניהן יש 90 מעלות. זווית זו נותנת תמונה תלת־ממדית מדויקת שעוזרת לקבוע את מיקום ההקרנה. בנוסף, מצלמת אינפרא אדום עוקבת אחר המטופל וקובעת את מיקומו ותנועותיו.
מערכות בשימוש > מאיץ פרוטונים

הקרנת פרוטונים היא טיפול רדיו-תרפי מתקדם. הקרנה זו פועלת על ידי העברה מדויקת של קרינה באנרגיה גבוהה לגידול. הקרנת הפרוטונים ממקדת את מנת האנרגיה באזור הגידול בלבד, ובכך מפחיתה את הנזק הנגרם לרקמות מסביב.