stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אובלנה צפון-פסיפית
היסטוריית הציד של האובלנה הצפון-פסיפית > ציד תעשייתי: 1850 עד שנות ה-60 של המאה ה-19

בעשור בין 1850 ל-1859, מספר הפרטים הניצודים הצטמצם ל-3,000–4,000; בין 1860 ל-1870 זה הצטמצם ל-1,000 פרטים; לקראת סוף המאה ה-19, ספינות ציד צדו בממוצע כעשרה פרטים בשנה.
בסוף המאה ה-19, מנוע הקיטור הימי והצלצל בעל ראש הנפץ פתחו בפני הציידים דלתות חדשות בנוגע לציד הלווייתנים. מינים שהיו מהירים מכדי להיתפס באופן מסחרי ניצודו (כמו הלווייתן המצוי והלוויתן הכחול לדוגמה); עסקי ציד נפתחו בקליפורניה, אורגון, וושינגטון, קולומביה הבריטית, איים האלאוטיים, דרום-מזרח אלסקה ובאיים הקוריליים; ציידים צדו על בסיס יומי, גוררים את שללם לחוף, פושטים את עורו, מבתרים את בשרו ומוציאים את שומנו. אף על פי שהאובלנות הצפון-פסיפיות לא היו המטרה הראשית של הציידים, כמה מהם תועדו בשלל.
ספינות "בית החרושת" המאוחרות, שיכלו לעבד גופות בעודן בים, גרמו לשינוי נוסף בציד באוקיינוס. ציד האובלנות נמשך, למרות נדירותן. ביפן המשיכו לצודן בתחילת מלחמת העולם השנייה. הגנרל דאגלס מקארתור אף עודד את היפנים להמשיך את ציד הלווייתנים כדי להאכיל את אנשיהם הרעבים. בכל מקרה, באותו זמן יפן הצטרפה לוועדה הבינלאומית לציד לווייתנים (International Whaling Commission), ואסרה על ציד אובלנות. חוץ מ-13 הריגות למטרות מדעיות בהתאם לחוקי הוועדה, הציידים יפניים כיבדו את איסור זה.
היסטוריית הציד של האובלנה הצפון-פסיפית > ציד סובייטי לא חוקי: 1962–1968

בעבר, אכיפת החוקים על איסור ציד של מינים מסוימים הייתה יכולה להתרחש כאשר הספינה חזרה לנמל, אך לגבי ספינות "בית החרושת", שכאמור עיבדו את גופות הלווייתנים לכדי מוצרים מוגמרים בעודן בים, דבר זה היה קשה ואף בלתי אפשרי. ספינה אשר תפסה אובלנה מוגנת יכלה להחביא את שללה, כמו השמן והבשר, בתוך מוצרים שהופקו מלווייתנים "כשרים לציד" (כמו מוצר העשוי מלווייתן מצוי או ממספר לווייתנים מתת הסוג "לוויתן מינקי", שמפיקים אותה כמות שיכולה להניב אובלנה). לפני שאפיון באמצעות DNA הפך לאפשרי, הפרות חוק כאלו לא יכלו להתגלות.
באותו הזמן, הדרך היחידה לפקח על כך הייתה לשים מפקחים על הספינות עצמן כדי לדווח על הלווייתנים ולמדוד אותם. עם הקמתה של הוועדה הבינלאומית לציד לווייתנים ב-1946, פיקוח על חוקיה של הוועדה הייתה באחריותה של כל מדינה תוך כיבוד פעולות ציד הלווייתנים הלאומיות של כל מדינה. כל מדינה העסיקה מפקחים מטעמה בתחנות הציד ועל הסיפון, ודווחה באופן שנתי לוועדה על ההיענות לחוקים, על הפרות חוק (כלומר, מספר הלווייתנים הבלתי חוקיים שניצודו מכל מין), ועל צעדיה ופעולותיה למניעת הישנות הפרות חוק כאלו. לוועדה עצמה לא הייתה סמכות חוקית לפקח על פעולות הציד ולהטיל עונשים על המפרים את חוקיה. שיטת השיטור המדיני נמשכה עד בשנת 1972, בה הוועדה הקימה מערכת משקיפים בינלאומיים על ספינות הציד.
בשנות ה-60, על סיפון ספינות הציד הסובייטיות לא היו משקיפים בינלאומיים, ואחריהן לא עקבו בים ארגונים סביבתיים. לקראת 1962. לווייתנים גדולי סנפיר, לווייתנים כחולים ולווייתנים מצויים הפכו לקשים למציאה בצפון האוקיינוס השקט, מה שגרם לציידים הסובייטים, שהיו תחת לחץ ממשלתי לעמוד ביעדי ייצור, להתחיל לצוד אובלנות (ככל הנראה, במשך שמונה השנים הבאות הם הרגו כל אובלנה שיכלו בצפון האוקיינוס השקט ובאוקיינוסים דרומיים אחרים.). הממשלה הסובייטית תמכה בזאת, ובתורה זייפה דיווחים אותם שלחה ללשכה הבינלאומית לסטטיסטיקות ציד לווייתנים (Bureau of International Whaling Statistics) ולוועדה, באומרה כי נהרגה בשטחה רק אובלנה אחת כתוצאה מתאונה.
הפרות חוק סובייטיות אלו נשארו סוד מדיני במשך ארבעה עשורים. במקרים רבים, על הביולוגים הרוסים שנכחו על הספינות נאסר לבחון את הגופות או לקחת אי אלה מדידות ביולוגיות מהן. אף על פי כן, ביולוגים אחדים שמרו לעצמם רשומות לגבי שלל הספינות, ולאחר התפרקות ברית המועצות, הממשלה הרוסית החדשה שחררה לפחות חלק מהמידע האמיתי.
בשנת 2006, הביולוג הרוסי לשעבר ניקולאי דורושנקו (Nikolai Doroshenko) פרסם רשומות לגבי 372 אובלנות שניצודו על ספינות סובייטיות בים ברינג ובמזרח צפון האוקיינוס השקט בין השנים 1963–1968. כמו כן, הוא תיעד קטל של 126 אובלנות נוספות בים אוחוצק בין אותן השנים, ועשר נוספות באיים הקוריליים בשנת 1971. בנוסף לכך, צי ספינות שפעל במפרץ אלסקה בין השנים 1962–1963 אותו לא תיעד דורושנקו, לכד כ-142 אובלנות שהתווספו ל-372 שהתגלו לפני כן.
בשנת 2012 התגלו מסמכים שגילו כי הכמות הלא חוקית של הציד הייתה אף גדולה יותר. ההערכה הנוכחית הטובה ביותר היא שהממשלה הסובייטית הרגה 529 אובלנות בין השנים 1962–1968 במזרח צפון האוקיינוס השקט, ו-152 אובלנות בים אוחוצק בין השנים 1967–1968 (בסה"כ).
איומים

כל כך מעט ידוע עליה, עד שכל מידע או תיאור על האיומים בפניהם היא ניצבת, מעלה הרהורים. בכל מקרה, יש בנמצא מידע רב לגבי האיומים של אחותה, האובלנה צפון-אטלנטית, כך שסקירה של איומים אלו היא מקום טוב כדי להתחיל.
איומים > אי-יציבות ודלות האוכלוסייה

כשאוכלוסיית בעלי חיים בטבע מתמעטת מאוד, היא הופכת לפגיעה הרבה יותר לסיכונים מסוימים מאשר אוכלוסייה גדולה.
סיכון אחד הוא תופעה הנקראת "inbreeding depression". רבייה בין קרובים מובילה לבעיות גנטיות רבות שגורמות למוות, אי יכולת לשרוד בטבע או קושי על כך, ובעיות רבייה (כמו הפלה). דוגמה נפוצה לכך היא הצ'יטות בטבע שאוכלוסיותיהן מצומצמות, מה שמוביל לרבייה בין קרובים וצמצום מאגר הגנים.
סיכון שני היא ההזדווגות. עם מספר מועט כל כך של לווייתנים בשטח כל כך גדול, בנוסף לכך שהאובלנות מסתובבות לבד או בקבוצות קטנות מאוד, קשה למצוא בן או בת זוג. באוקיינוסים אחרים, נקבות המוכנות לרבייה מסבות את תשומת לבם של הזכרים באמצעות שירה, אך השיטה הזאת מצריכה זכרים בטווח שמיעה, והיא נפגעת בגלל רעש האוניות ההולך וגובר עקב התרחבות הסחר והנופש הימי.
איומים > משאבי טבע

תעשיות הנפט והגז הטבעי בשטחן של האובלנות מאיימת על הישרדותם של המינים, לרוב כתוצאה מזיהומי נפט וחומרים אחרים, התנגשויות עם ספינות והרעש שנוצר ממיפוי קרקעית הים (ראו מידע מורחב בערך נפט, פסקת "אקולוגיה ובטיחות"; בערך זיהום הסביבה, ובערך זיהום מים). קידוחי גז ונפט לדוגמה נמצאים באיי סחלין ובים אוחוצק ופורצים לבית הגידול של האוכלוסיות המערביות של האובלנות. דוגמה נוספת לזיהום היא התבקעות אוניית הצובר "M/V Selendang Ayu" ליד האי אנאלסקה (Unalaska Island), ששחררה לים ברינג כ-1,215,117 ליטר של הדלק הנוזלי מסוג "מזוט" וכ-56,781 ליטר של סולר.
איומים > שינויים סביבתיים

אוכלוסייה מצומצמת מאוד פגיעה לשינויים שליליים, לכן אוכלוסיות האובלנות הצפון-פסיפיות פגיעות מאוד לשינויים כמו ההתחממות גלובלית וזיהום הסביבה, שכפועל יוצא משפיעים על אוכלוסיית הטרף שלהם.
בסקירה של "שירות הדיג הימי הלאומי" ב-2006 את מצבם של האובלנות הצפון-פסיפיות נקבע כי שיעורי הרבייה הנמוכים שלהם, הבגרות המינית המתאחרת וההסתמכות על הישרדותם של הגורים, במקביל לדרישות התזונה המיוחדות שלהם, הופכים אותם לפגיעים באופן קיצוני לאקראיות סביבתית (Environmental variation/Environmental stochasticity) ואקראיות דמוגרפית (Demographic stochasticity). לדוגמה, מחסור במזון המגובל למקום מסוים למשך שנה ויותר, יכול להקטין את האוכלוסייה מתחת לגודל המינימום בו היא יכולה להתקיים. יתרה מזאת, בסקירה צוין:
Zooplankton abundance and density in the Bering Sea has been shown to be highly variable, affected by climate, weather, and ocean processes and in particular ice extent.
בתרגום חופשי: צפיפותם ודחיסותם של זואופלנקטון (ראו פלנקטון) בים ברינג הוכחו כמשתנים בקצב מהיר, ומושפעים מהאקלים, ממזג אוויר, מפריון הפיטופלנקטון ומתהליכים הקשורים לאוקיינוס, בפרט כאלו הקשורים לקרח ולזרמים (שמקבצים אותם יחדיו). מחקרים לווייניים הראו כי הלווייתנים נודדים מרחקים גדולים כדי למצוא אוכלוסיות טרף כאלו.
איומים > התרבות עם לווייתנים קשותי ראש

בעקבות התחממות האזור הארקטי, מדענים שמו לב כי התפשטות הלוויתן קשות הראש התרחבה אל מעבר ל"גבולות" תנאי הסביבה שחויב להישאר בהם, ומנעו התרבות בין מינית בינו לבין האובלנה הצפון-פסיפית (דוגמה מוכרת לתופעה זו היא ההתרבות בין דוב הגריזלי לדוב הקוטב).
ב-2010, קבוצה ובראשה האקולוג ברנדן קלי (Brendan Kelly) מהמעבדה הלאומית ליונקים ימיים (National Marine Mammal Laboratory) מנתה 34 בני-כלאיים אפשרי בין אוכלוסיות נבדלות או מינים של יונקים ימיים מהאזור הארקטי, הרבה מהם בסכנת הכחדה או מאוימים. במחקר נכתב:
The breedings between the North Pacific right whale, whose numbers have fallen below 200, and the more numerous bowhead whale, could push the former to extinction (Over time, the hybrids would begin to outnumber the sparse right whales).
בתרגום חופשי: התרבות בין האובלנות הצפון-פסיפיות בים ברינג, שמספרן נמוך מ-200, בנוסף למספרם הרב יותר של הלווייתנים קשותי הראש, עלול להוביל אותן להכחדה (עם הזמן, בני הכלאיים יתחילו לגבור במספרם על מספר האובלנות).
Breedings between these marine mammals near the North Pole are likely to result in fertile offspring, because many of these animals have the same number of chromosomes...[and] Over the short term the hybrid offspring from these Arctic animal matings will likely be strong and healthy, because unlike inbreeding, which magnifies deleterious genes, so-called outbreeding can mask these genes...But over time, as the hybrids mate randomly, those harmful genes will come out of hiding and make the offspring less fit and less capable of surviving.
איומים > הסתבכות בציוד דיג

בים אוחוצק, הסתבכות בציוד דיג מהווה ככל הנראה בעיה משמעותית. אובלנות נמצאו חיות אך לכודות או פצועות במלכודות סרטנים המיועדות למים עמוקים (1996 ו-2003); מתות, בציוד שלא צוין סוגו (ספטמבר 1995); מתות, ברשתות דיג יפניות לסלמון (אוקטובר 1994), וחיות עם ציוד דיג מלופף על חצי זנבן (אוגוסט 1992). במקרה נוסף הסתבכה ברשת ומתה אובלנה צעירה במחוז אויטה (האי קיושו, יפן) במרץ 2011.
מחסור במימון לפיקוח, מחקר ושימור

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | currently there is no funding at all for North Pacific right whale research despite the critically endangered nature of this population. | “ |

|  – בתרגום חופשי: כרגע אין מימון למחקר על לווייתנים צפון-פסיפיים, למרות סכנת ההכחדה החמורה לפניה ניצבת האוכלוסייה, "שירות הדיג הימי הלאומי" |  – בתרגום חופשי: כרגע אין מימון למחקר על לווייתנים צפון-פסיפיים, למרות סכנת ההכחדה החמורה לפניה ניצבת האוכלוסייה, "שירות הדיג הימי הלאומי" |  |
ניסיונות לחקור ולנהל יחסים בין האדם לאוכלוסיות לווייתנים הם בעיתיים, מסיבות כמו מימון יקר (שקשה להשיגו בגלל הירידה בתקציביהן של מדינות בצפון האוקיינוס השקט), פרישתם הגאוגרפית של הלווייתנים באזורים מרוחקים והקושי באיתורם. רוב המחקר על האובלנות האלו בים ברינג ובמפרץ אלסקה נעשה כחלק מסקירת אזורי גז ונפט המוצעים לחכירה, אך אלו נדחו, וכתוצאה מכך גם המחקר.
ביפן, המערכת היחידה לאספת המידע לגבי לווייתנים גדולים לאורך החוף היפני היא "ICR Strandings Record", שחלה רק על החפת לווייתנים.
ישנם דיווחים של מקומיים שלפעמים מאומתים, כמו דיווח ליד חצי האי מיורה של יורד ים על יאכטה שהתקרב מאוד לאמא וגור אובלנות שפרצו מן המים (breaching), דיווח שאומת אחר כך על ידי ביולוג ימי מקומי.
שימור > מציאת האובלנות

הבעיה העיקרית בשימור האובלנה הצפון-פסיפית היא מציאתה. בעוד ששאר מיני האובלנות מופיעים כצפוי לאורך נתיבי הנדידה שלהם, ידוע על מקום אחד בדרום-מזרח ים ברינג בו אפשר בוודאות למצוא חברים מהאוכלוסייה המזרחית (לדוגמה, נמצאו בין 1997 ל-2004, ובאוגוסט 2007 אחרי כחודש הפלגות שהוקדשו למחקר וחיפוש, אך העלו חרס). האובלנות הללו יכולות להימצא בים אוחוצק הרחק מהחוף בתקופת הקיץ, אולם ישנן בעיות כמו שהים נמצא בחזקת רוסיה, כך שיש צורך בשיתוף פעולה בין שני הצדדים. המרחק, המיקום והצורך בשימוש בספינות וכלי טיס, דורש עבודה קשה ומימון רב. בחורף, תפוצתן מסתורית למדי. ישנן תצפיות מעטות בקליפורניה ואף בבאחה קליפורניה, במיוחד בשנות ה-90. בכל מקרה, הם היו נדירים באותו מיקום, ולא נצפו מאז 1998.
טכנולוגיה שטומנת בחובה הבטחה למציאת אובלנות היא מכשירי הקלטה אקוסטיים. מכשירי אלו מקליטים במשך מאות שעות, ויכולים לאתר בעלי חיים (תלוי בצלילות המים). טכנולוגיה נוספת, אך יקרה, היא תגי רדיו אחריהם עוקבים לוויינים. תגים אלו לא קטלניים, ומחוברים באמצעות ירייתם על ידי קשת. הם משדרים את מיקום הלוויתן, תנועתו, צלילותיו ומידע נוסף לחוקרים. הטכנולוגיה משמשת בהצלחה בצפון האוקיינוס האטלנטי, אך כאמור, קשה למצוא את האובלנות הצפון-פסיפיות ולחברם לתגים.
בכל אופן, שתי שיטות אלו יכולות לעבוד במקביל. באוגוסט 2004, מכשירי האזנה והקלטה של "שירות הדיג הימי הלאומי" בדרום-מזרח ים ברינג זיהו קולות של אובלנות. בעקבות זאת, פרסו החוקרים באזור איתור הקולות מצופים השולחים אותות רדיו כאשר הם קולטים רעשים המגיעים מהלוויתנים כדי לאתר את הלווייתנים. המידע אפשר לחוקרים לצלם ולסמן באמצעו תגי הרדיו שתי אובלנות, ולהשיג דגימות גנטיות. רק תג אחד פעל, אך הפסיק לאחר 40 ימים, בדיוק בזמן בו אמור הלוויתן להתחיל לנדוד לדרום. בזמן שהתג פעל, שחה הלוויתן בחלק גדול מהמדף היבשתי בו הוא נמצא, ואף יצא ממנו לאזורים שבהם לא נראים אובלנות במשך עשורים.
שימור > החוק הבינלאומי

מצוקתו של הלווייתן הייתה מוכרת בזמן מוקדם יחסית. ציד אובלנות נאסר באמנה הבינלאומית להסדרת ציד הלווייתנאים שנחתמה בשנת 1931, ונכנסה לתוקף בשנת 1935. באותו זמן אשררו ארצות הברית, קנדה ומקסיקו את האמנה, אך יפן ורוסיה לא, ולכן האחרונות לא היו מחויבות לה. ניסיונות להכניס את שאר האומות הגדולות הצדות את הלווייתנאים תחת משטר בינלאומי נכשלו עד אחרי מלחמת העולם השנייה.
בשנת 1946 חתמו האומות הגדולות הצדות את הלווייתנאים על האמנה, שבתורה ייסדה את "הוועדה הבינלאומית לציד לווייתנים" (International Whaling Commission). האמנה לא מאפשרת לצוד אובלנות, אלא למטרות מדעיות. פרצה זו בחוק הפכה לנושא שנוי במחלוקת, כאשר מדינות כמו יפן ורוסיה מתחו את גבולות הציד והגדרת המחקר המדעי. ב-1955, ברית המועצות העניקה היתרים להרוג 10 אובלנות, וב-1956 ו-1958 יפן אפשרה להרוג 13 אובלנות. 23 פרטים אלו הם המקור לרוב המידע שפורסם אודות המורפולוגיה והרבייה של האובלנות. היתרים להריגת אובלנות נוספות לא הונפקו על ידי אף מדינה מאז. מאז שנות ה-60 לא מינתה הוועדה הבינלאומית לציד לווייתנים מפקחים שיהיו חלק מצוות ספינות הציד, אלא ציפתה מהמדינות לפקח על ספינותיהן.
כמו שהוזכר לעיל בפרק הציד, ניצלה הממשלה הסובייטית לרעה סמכות זו, ואפשרה לציידיה לצוד אלפי לווייתנים מוגנים כמו הלוויתן הכחול, הלווייתן גדול הסנפיר ומיני האובלנה.
כל מיני האובלנה נמנים באמנת וושינגטון (חיות מוגנות), אשר אוסרת סחר בהן.
כל מיני האובלנה נמנים ב"אמנה בדבר שימורם של מינים נודדים של חיות בר" (Convention on the Conservation of Migratory Species of Wild Animals/CMS/the Bonn Convention) כמינים בסכנת הכחדה בכל או בחלק משטחם. אמנה זאת חותרת לקראת חוקים נוקשים לשימור האובלנות ובתי גידולן, הסרת מכשולי נדידה ושליטה על גורמים העלולים לסכנם.
שימור > החוקים והרגולציות בארצות-הברית

על פי "The Whaling Convention Act of 1949", אסור לצוד אובלנות, ול"משרד הדיג לאכיפת חוק" של "מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי" (National Oceanic and Atmospheric Administration Fisheries Office for Law Enforcement) יש סמכות משפטית לאכוף את החוקים הנזכרים שם.
"חוק המינים בסכנת הכחדה" (Endangered Species Act) מונה את האובלנה הצפון-פסיפית ברשימת המינים בסכנת הכחדה.
על פי "Marine Mammal Protection Act of 1972", אוכלוסיות האובלנה קיבלו את התואר depleted (מדוללות), ונשארו כך עד היום (נכון ל-2013).
שימור > תוכניות שיקום

ב-23 בינואר 2013, "שירות הדיג הימי הלאומי" פרסמה טיוטה לתוכנית שיקום לאובלנה הצפון-פסיפית.
בתוכנית מתוארים פרטי מידע חשובים על הידע המדעי לגבי מצבו של המין והאיומים על הישרדותו. היא מכילה הצעות לאמצעי שימור, בעיקר מחקרים רבים ומגוונים, האזנות והקלטות, תיוג לווייני וסקירה של יומני ציד הלווייתנים. תגובות מהציבור יכולות להיות מוגשות דרך האינטרנט עד ל-11 במרץ 2013 (ראו קישורים חיצוניים).
לפני כן, בדצמבר של 1991, "שירות הדיג הימי הלאומי" אשר תוכנית שיקום סופית בשביל האובלנות הצפוניות (באותו הזמן, השירות התייחס לאובלנה הצפון-פסיפית ולאובלנה הצפון-אטלנטית כמין אחד). הדיון בתוכנית זו הוקדש כמעט כולו לאוכלוסיות הצפון-אטלנטיות, אך אחרי שהשירות החליט לטפל בשתי האוכלוסיות כבמינים נפרדים, התוכנית תוקנה והוגבלה רק לאובלנה הצפון-אטלנטית.
שימור > הרגולציה הקנדית

בקנדה ניצודו אובלנות מספר פעמים בתחילת המאה ה-20 ליד האי ונקובר, אולם מאז הציד הנרחב והלא חוקי של הסובייטים בשנות ה-60, הן לא נראו עוד. אף על פי כן, ב-2003 החליט "משרד הדיג והאוקיינוסים של קנדה" (Fisheries and Oceans Canada) להנפיק אסטרטגיית שיקום לאומית בשביל האובלנה הצפון-פסיפית במים הטריטוריאליים של קנדה באזור האוקיינוס השקט, ואחריה, בפברואר של 2007, להנפיק טיוטה.
אפימתאוס

| --- | --- |

 תרבות:  מיתולוגיה יוונית 
 אב:  יאפטוס 
 אם:  קלימנה 
 אחים:  אטלס, מנויטיוס, פרומתאוס 
 בן או בת זוג:  פנדורה 
 צאצאים:  פירה, Prophasis 
 
ערך זה עוסק בטיטאן במיתולוגיה היוונית. אם התכוונתם לירח של כוכב הלכת שבתאי, ראו .
אֶפּימֵתֶאוּס (יוונית: Ἐπιμηθεύς) הוא אחד מהטיטאנים במיתולוגיה היוונית. לפי אגדות המיתולוגיה אפימתאוס היה בנם של יאפטוס וקלימנה ואחיהם של פרומתאוס ואטלס. משמעות שמו ביוונית היא "המבין לאחר מעשה״.
דמותו

אפימתאוס היה האחראי על מתן תכונה חיובית לכל חיה, אך כאשר הגיע הזמן לתת לאדם תכונה חיובית - לא נשאר בידו דבר. אחיו פרומתאוס גנב את האש מזאוס ומסר אותה לאדם. כעונש, יצר זאוס את פנדורה לאפימתאוס, בידיעה שהוא יתאהב בה למרות אזהרותיו של אחיו החכם פרומתאוס, שאמר לו לעולם לא לקבל מתנה מהאלים האולימפיים (משמעות שמו של פרומתאוס היא "החושב מראש").
פנדורה קיבלה קופסה מהרמס והונחתה לעולם לא לפתוח אותה. אולם הרמס נתן לה גם סקרנות, והיא פתחה אותה למרות ההנחיה ובכך שחררה את כל האסונות של האדם. היא סגרה את הקופסה בזמן, כך שנשאר רק דבר אחד בקופסה - תקווה. מאוחר יותר היא שחררה גם אותה, כך שלמין האנושי תמיד יש תקווה בזמני רוע, אך יש לתקווה עוד הרבה להשלים.
בתם של אפימתאוס ופנדורה היא פירה, שנישאה לדיאוקליון. שניהם היו היחידים ששרדו את המבול.
אפימר

בכימיה, אפימרים הם דיאסטריאומרים של חומר השונים בקונפיגורציה המרחבית רק באחד מתוך כמה מרכזים כיראלים, בדרך כלל אטומי פחמן.

לדוגמה, הסוכרים α-glucose ו-β-glucose הם אפימרים. ב-α-glucose קבוצת ההידרוקסיל על אטום הפחמן הראשון (הפחמן האנומרי) בעמדה אקסיאלית (בניצב למישור הטבעת). ב-β-glucose קבוצת ההידרוקסיל בעמדה משוונית (במקביל למישור הטבעת). המולקולות הן אפימרים וגם אנומרים.

במקרה זה β-D-glucopyranose ו-β-D-mannopyranose הם אפימרים (אך לא אנומרים), כי ההבדל היחיד ביניהם הוא בסטריאוכימיה בפחמן מספר 2.
בנומנקלטורה הכימית, לחבר אחד בזוג האפימרים מתווספת התחילית "-epi" - לדוגמה quinine (כינין) ו-epi-quinine.
הערות שוליים

↑  Structure of the glucose molecule seen using Chime
אפימול סיטי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מרכז קניות 
 כתובת:  גדת פרסננסקאיה 2
 מיקום:  מוסקבה
 מדינה:  רוסיה
 בעלים:  אפי פיתוח
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 22 במאי 2011
 תאריך פתיחה רשמי:  22 במאי 2011 
 מידות
 שטח:  283,182 מ"ר 
 קומות:  6
 קואורדינטות:  55°44′57″N 37°32′21″E﻿ / ﻿55.749055555556°N 37.539111111111°E﻿ / 55.749055555556; 37.539111111111
 afimall.ru/en
 he
 
אפימול סיטי (ברוסית: Афимолл Сити) הוא מרכז קניות, שנמצא ב"מוסקבה סיטי", מרכז העסקים הבינלאומי של מוסקבה.
מתחם הקניות והבידור "אפימול סיטי" ממוקם בחלק המרכזי של ליבת מוסקבה סיטי. הקניון מחולק לארבעה אזורים המשקפים רעיונית את עונות השנה. נפח המתחם נוצר על ידי נפחי 4-מודולים חזיתיים בני 5 קומות.
הקניון כולל אזור קניות ותערוכות, בילויים, פארק, משטח החלקה, תערוכות, בתי קייטרינג, מתחמי קניות ובילוי, גלריות, מסעדות. חלל הבילוי העיקרי מכוסה בכיפת זכוכית.
הערות שוליים

↑  https://afi-development.com/projects/shopping-centres/afi-mall
↑  https://www.malls.ru/rus/malls/20377.shtml
ארקטופוס

| ארקטופוס |
| --- | --- |

תקופה
קרטיקון תחתון, 111 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
סוג:: ארקטופוס
שם מדעי
 Erectopus

ארקטופוס (שם מדעי: Erectopus; מילולית: "erectus " - זקוף, "pous" - רגל. כלומר: "זקוף רגל") הוא סוג של דינוזאור מקבוצת התרופודה שהיה קרוב לאלוזאוריים אך חי בקרטיקון התחתון.
יצור זה התגלה בממצאים במחוז מז שבצרפת במהלך המאה ה-19 לצידם של זוחלים ימיים כמו תנינים, פלזיוזאורים ואיכתיוזאורים. הממצאים כללו כמה חוליות ושיניים שנלקחו למוזיאון, שם נקבע שהם שייכים לסוג מגלוזאורוס. אך ב-1923 החוקר פרידריך פון הינה (Friedrich von Huene) קבע שצורת החוליות שייכת לסוג נפרד ונתן לו את השם Erectopus superbus.
מאובני עצם הירך הגיעו לאורך 48 סנטימטר ואורך כף הרגל הגיע ל-23 סנטימטר. אורכו המשוער של הדינוזאור הגיע ל-4–5 מטר ומשקלו ל-200 קילוגרם, קטן ביחס לאלוזאורוס או המגלוזאורוס. הוא היה בעל שיניים הפונות מעט אחורה ובעל לסת ארוכה.
יצור זה היה הקרנוזאור (Carnosauria) הקרטיקוני השלישי שהתגלה באירופה לאחר הנאוונאטור ויצור מדרום צרפת שקיבל את השם "Montmirat theropod".
אמשינוב

ערך זה עוסק בעיר בפולין. אם התכוונתם לחסידות בשם זה, ראו .
| --- | --- |
סמל אמשינובסמל אמשינוב

בניין עיריית אמשינוב במאה ה-19
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  מזוביה מזוביה
 מושל:  יוזף גז'גוז' קורק
 תאריך ייסוד:  1377
 שטח:  8.56 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  6,159 (2023)
  ‑ צפיפות:  735 נפש לקמ"ר (2008)
 קואורדינטות:  51°47′N 21°12′E﻿ / ﻿51.783°N 21.200°E﻿ / 51.783; 21.200
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.mszczonow.pl/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיאמשינוב(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיאמשינוב(למפת פרובינציית מזוביה רגילה) ורשה ראדום פלוצק שדליץ אוסטרולנקה לודז' שוויינטו. ורמיה-מזוריה קוי. פומ.  לובלין פודלסיהאמשינוב(למפת פרובינציית מזוביה מוגדלת) ורשה ראדום פלוצק שדליץ אוסטרולנקה לודז' שוויינטוקז'יסקיה ורמיה-מזוריה קויאוויה פומרניה  לובלין פודלסיהאמשינוב  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אמשינוב (בכתיב יידי: אַמשינאָוו; בפולנית: Mszczonów, "משצ'וֹנוּב") היא עיירה בפולין.
בשנת 2006 נמנו בעיירה 6,231 תושבים. העיירה היא מקום הולדתה של חסידות אמשינוב – ענף של חסידות וורקא.
בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-2,200 יהודים, כמחצית תושביה, והתקיימה בה פעילות של המפלגות היהודיות השונות. עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים ב-5 בספטמבר 1939, רצחו בה אלו עשרות יהודים, חלקם בבית כנסת שהציתו על יושביו, והטילו על הקהילה גזירות שונות. בסוף 1940 רוכזו כ-2,000 יהודי העיירה בגטו שהוקם בה, ממנו הוצעדו בתחילת פברואר 1941 לז'יררדוב הסמוכה, וממנה הועברו לגטו ורשה.
אלכסנדרה טרוסובה

אלכסנדרה ויאצ'סלבובנה טרוסובה (איגנטוב) (ברוסית: Александра Вячеславовна Трусова;‏ נולדה ב-23 ביוני 2004) היא מחליקה אמנותית רוסייה. אלופת רוסיה לנוער לעונת 2017/2018 ועונת 2018/2019, אלופת העולם לנוער לשנת 2018 ושנת 2019 וסגנית אלופת רוסיה לעונת 2018/2019.
היא מחליקת הקרח השנייה בהיסטוריה שביצעה בהצלחה שתי קפיצות מרובעות (בנות ארבעה סיבובים) בתרגיל חופשי. על פי דירוג איגוד ההחלקה הבינלאומי היא מדורגת במקום 15, נכון ל-30 בספטמבר 2019.
קריירה

אלכסנדרה טרוסובה נולדה ביוני 2004 בעיר ריאזאן, שבמחוז הפדרלי המרכזי ברוסיה. היא מתחרה בהחלקה על הקרח מאז 2008. בשנת 2011 התאמנה אצל אולגה שבצובה ומאוחר יותר עברה עם משפחתה למוסקבה והחלה להתאמן עם אלכסנדר וולקוב. בשנת 2016 התקבלה למועדון ההחלקה "סמבו 70", שבו התאמנו גם יבגניה מדבדבה ואלינה זגיטובה והחלה להתאמן אצל אטרי טוטברידזה. מאז 2017 טרוסובה היא חברה בנבחרת רוסיה להחלקה על הקרח.
טרוסובה היא המחליקה על הקרח השנייה שקפצה קפיצה מרובעת (בת ארבעה סיבובים) בתחרות של איגוד ההחלקה הבינלאומי (הראשונה היא מיקי אנדו היפנית). היא המחליקה הראשונה אשר ביצעה שתי קפיצות מרובעות שונות (טו וסלכוב) בתרגיל החופשי. כמו כן, היא המחליקה הראשונה אשר ביצעה בהצלחה קפיצת טו מרובעת.
טרוסובה השתתפה באליפות העולם לנוער בהחלקה על הקרח בשלב הגראן פרי שנערך באוסטרליה וסיימה במקום הראשון. לאחר מכן גם בתחרות בבלארוס סיימה במקום הראשון והעפילה לגמר גראן פרי לנוער, שנערך בנגויה, יפן בו ניצחה. בינואר 2018 זכתה גם באליפות רוסיה לנערות ובמרץ אותה שנה נשלחה לייצג את רוסיה באליפות העולם לנערות בתחרות הקצרה ובתחרות המעורבת ביצעה ארבע קפיצות "סלכוב" וקפיצה בת ארבעה סיבובים שהעניקה לה שיא ניקוד על טכניקה של 92,35 נקודות.
בספטמבר 2018 החלה להופיע בתחרות בגראנד פרי, בקרב נערות שהתקיימה בליטא וניצחה שם כאשר במסגרת התוכנית המשולבת ביצעה קפיצת "לוטץ" מרובעת ושחזרה את קפיצת ארבעת הסיבובים שלה והיא בת 14. בדצמבר 2018 העפילה לגמר אליפות רוסיה בהחלקה על הקרח וסיימה במקום השני.
במאי 2020 נודע שעזבה את טוטברידזה ועברה להתאמן תחת יבגני פלושנקו כמאמנה.
הישגים

| תחרות> תחרויות בינלאומיות | 2016/17> תחרויות בינלאומיות | 2017/18> תחרויות בינלאומיות | 2018/19> תחרויות בינלאומיות | 2019/20> תחרויות בינלאומיות | 2020/21> תחרויות בינלאומיות | תחרויות בינלאומיות | תחרויות בינלאומיות | תחרויות בינלאומיות | תחרויות בינלאומיות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ‏Japan Open | ‏ | ‏ | ‏ | ‏1 |  |  |  |  |  |
| ‏Skate Canada | ‏ | ‏ | ‏ | ‏1 |  |  |  |  |  |
| ‏ISU Challenger Series. Memoriál Ondreja Nepelu | ‏ | ‏ | ‏ | ‏1 |  |  |  |  |  |
תחרויות לאומיות
| אליפות רוסיה |  |  | ‏2 | ‏ 3 | ‏2 |  |  |  |  |
| ‏גביע רוסטלקום. גראן פרי | ‏ | ‏ | ‏ | ‏1 |  |  |  |  |  |
| אליפות רוסיה לנערות | 4 | 1 | 1 |  |  |  |  |  |  |
תחרויות בינלאומיות לנערות
| אליפות העולם לנערות |  | 1 | 1 |  |  |  |  |  |  |
| גמר גראן פרי לנערות |  | 1 |  |  |  |  |  |  |  |
| שלבי גראן פרי לנערות. בלארוס |  | 1 |  |  |  |  |  |  |  |
| שלבי גראן פרי לנערות. אוסטרליה |  | ‏1 |  |  |  |  |  |  |  |
| שלבי גראן פרי לנערות. ליטא |  |  | ‏1 |  |  |  |  |  |  |
| שלבי גראן פרי לנערות. ארמניה |  |  | ‏1 |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  ISU World Standings for Single & Pair Skating and Ice Dance, ISU
↑  14-летняя Трусова впервые в истории женского фигурного катания исполнила четверной лутц
↑  Четверной лутц в 13 лет: россиянка творит историю
↑  Александра Трусова переписала мировые рекорды и первой в истории прыгнула четверной лутц, דיווח (ברוסית) מפורטל החדשות Vesti.ru
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2023038076  VIAF: 23168891732946541596   WorldCat (עם VIAF): 23168891732946541596