stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמיטת קרקעות
המקום

מצוות שמיטת קרקעות היא אחת מן המצוות התלויות בארץ, כלומר מצוות הנהוגות רק בארץ ישראל. במהלך הדורות, בגלל שינויים באזורים שהיו בשליטה יהודית או התיישבות יהודית, גבולות האזורים בהם חלה מצוות השמיטה השתנו. המשנה במסכת שביעית מונה את האזורים הבאים:
גבולות עולי בבל - אזורים בארץ ישראל בהם החזיקו בני ישראל בימי שיבת ציון. באזורים אלו חלים כל איסורי השמיטה. יש דעות שונות לגבי המשמעות של "החזיקו עולי בבל". על פי דעה אחת, הכוונה היא לאזורים שבהם הייתה התיישבות יהודית בראשית ימי בית המקדש השני, כתאריך קובע. על פי דעות אחרות, הכוונה היא לאזורים בהם יש התיישבות יהודית בהווה.
גבולות עולי מצרים - האזורים המתוארים במקרא ומפורטים בפרשת מסעי (ספר במדבר, לד:א-טו). גבולות אלה נרחבים יותר מגבולות עולי בבל. באזורים אלו אסורה עבודה בשמיטה, אולם מותר לאכול את הפירות שצמחו. קיימת מחלוקת בין הראשונים האם יש לפירות מאזורים אלו קדושת שביעית וחובת ביעור. על פי הרמב"ם, כל ההבדל בין אזור עולי מצרים לאזור עולי בבל הוא בתחולת גזירת ספיחין, בעוד ראשונים אחרים פוסקים שבאזורים אלו כל האיסור של שמיטה הוא מדרבנן.
סוריא - אזור בצפון הארץ שהוכלל בארץ ישראל רק חלקית. באזור זה יש הקלות באיסורי שביעית.
חוץ לארץ - אזורים בהם שמיטה כלל אינה חלה.
בימינו, יש מחלוקת האם שטחי מדינת ישראל מעצם קיומה של המדינה נחשבים לחלק מארץ ישראל לעניין שמיטה או שאזורים הנחשבים כמחוץ לתחומי ארץ ישראל אינם מחויבים במצוות שביעית גם אם הם כלולים בשטחי מדינת ישראל. המחייבים שמירת שמיטה בכל מדינת ישראל מתבססים על דברי הרמב"ם: "ארץ ישראל האמורה בכל מקום היא הארצות שכיבשן מלך ישראל או נביא או שופט מדעת רוב ישראל וזהו הנקרא כיבוש רבים". לשיטתם, גם אלו הטוענים שלמדינת ישראל אין דין מלך צריכים להודות שיש לה דין של שופט ועל כן עליהם להחיל את מצוות השמיטה בכל שטחי מדינת ישראל. אולם למעשה, רוב גופי הכשרות, כולל הציונים דתיים, מסתמכים לפחות חלקית על כך שלקיומה של מדינת ישראל אין השפעה על מצוות שביעית, משום שלדעתם מדינת ישראל אינה מוגדרת כ"שופט" במובן ההלכתי.
מחלוקת זאת נוגעת בעיקר לערבה, לגביה חלוקים הדעות היכן עבר גבול עולי מצרים. העדה החרדית היא הכי מקילה בעניין זה, וכמעט כל השטח מקצה ים המלח דרומה נחשב מבחינתם חוץ לארץ. גופי כשרות אחרים מחשיבים כחוץ לארץ רק אזורים בדרום הערבה. על פי דעות אחרות, כל שטחי מדינת ישראל של היום הם חלק מארץ ישראל המובטחת.
מצוות השמיטה נוהגת רק בשדה, ולא בתוך בית המנותק מהקרקע ומהרקיע. ראו מצע מנותק.
הזמן

מצוות שמיטת הקרקעות נוהגות בעיקר בשנה השביעית, אולם ישנן מצוות הנוגעות גם לתקופה שלפני תחילת השנה ולאחר סיומה. זוהי "תוספת שביעית". חז"ל נחלקו בשאלה האם עיקרה של תוספת השביעית היא מהלכה למשה מסיני, או מדרש מהפסוקים. בנוסף לתקופה הראשונית של תוספת השביעית, הייתה בדורות מסוימים הרחבה של התקופה מתקנת חז"ל. איסור תוספת שביעית משמעו שאין לעבד את הקרקע בסוף השנה השישית לצורך השנה השביעית, וכן איסור לקצור בשנה השמינית את תבואת השנה השביעית.
בשנה השישית נאסרו בזמן בית המקדש מקצת העבודות כבר החל מחג השבועות. בזמן הזה נוהג רק איסור של נטיעת אילנות בסוף השנה השישית, החל מט"ו באב לדעת הרמב"ם ועוד. בשנה השמינית נוהגת קדושת שביעית בפירות שגדלו בשנה השביעית, כך שאכילת פירות בשנה השמינית (עד הקיץ בו גדלים הפירות החדשים, של השנה השמינית), כפופה לדיני אכילת פירות שביעית (איסור קצירה, סחורה וכן החובה לבער את הפירות).
הזמן > שמיטת קרקעות בזמן הזה

שלש שיטות קיימות בשאלת תוקף החיוב של שמיטת הקרקעות בזמן הזה. יש הסוברים שהחיוב הוא מהתורה, יש הסוברים שהחיוב הוא מדרבנן, ויש הסוברים שאין חיוב לשמט קרקעות כיום אלא זו מידת חסידות בלבד. השיטה המקובלת יותר להלכה היא שחיוב השביעית כיום הוא מדרבנן.
הזמן > שמיטת קרקעות בזמן הזה > פסיקת הרמב"ם בעניין תוקף החיוב בזמן הזה

בנוסח ספרי הרמב"ם המודפסים כתוב כך: ”ובזמן שהיובל נוהג נוהג דין עבד עברי, ודין בתי ערי חומה, ודין שדה חרמים ודין שדה אחוזה, ומקבלין גר תושב ונוהגת שביעית בארץ והשמטת כספים בכל מקום מן התורה, ובזמן שאין היובל נוהג, אינו נוהג אחד מכל אלו, חוץ משביעית בארץ והשמטת כספים בכל מקום מדבריהם כמו שביארנו.”
הכסף משנה מפרש שהסיום "בכל מקום מדבריהם" מוסב רק על שמיטת כספים, ואילו בשמיטת הקרקעות חייבים מהתורה. פירוש זה של הכסף משנה נידון בדברי אחרונים רבים. לעומת זאת בנוסח כתבי היד מפורש שלדעת הרמב"ם החיוב בשמיטת קרקעות הוא מדרבנן: ”...ובזמן שאין היובל נוהג אין נוהג דין עבד עברי... ואין מקבלין גר תושב, ונוהגת שביעית בארץ מדבריהם, והשמטת כספים בכל מקום מדבריהם.”
גברים ונשים

חיוב שמיטת הקרקעות ככל שאר מצוות השמיטה מחייב הן גברים והן נשים במידה שווה. חיוב הנשים במצווה זו הוא אף על פי שמקצת מצוות השמיטה הן מצוות עשה, לגביהן תקף בדרך כלל הפטור לנשים ממצוות עשה שהזמן גרמן, ובכלל אלו חלק ממצוות שמיטת קרקעות כמו איסור חרישה שמקורו במצוות עשה "בחריש ובקציר תשבות", ואף שחיובי שביעית הם מצווה התלויה בזמן. האחרונים מסבירים שהפטור ממצוות עשה שהזמן גרמן נאמר רק לגבי "מצוות שבגופו" כמו תפילין וציצית, אך לא מחיובים חיצוניים ובכללם איסורים הנובעים ממצוות לא תעשה ("לאו הבא מכלל עשה"). לגבי הפקרת פירות שביעית, טוען ה"מנחת חינוך", שהיא מצווה שלא הזמן גרמה, מאחר שהיא נוהגת בכל השנים, גם לאחר השמיטה. אף שהיא מתייחסת רק לפירות השנה השביעית.
הרב חיים קניבסקי בספרו "דרך אמונה" מבאר נקודה זו כך: כל מצוות שביעית נחשבות ליחידה אחת כללית, ששנת השביעית קדושה ויש פרטים הנובעים מקדושתה: איסור עבודת הקרקע, סחורה בפירות וכו'. בסוג מצווה כזו, לא נאמרים הכללים הרגילים בהתייחס לכל מצווה מפרטי המצווה הכללית בנפרד. ומאחר וחלק ממצוות השמיטה הן מצוות לא תעשה, חיוב הגברים והנשים שווה, בכל מצוות השמיטה.
הקושי והברכה

בעקבות הציווי על הימנעות מעבודת הקרקע, התפרשה בתורה הבטחה לחקלאים שומרי השביעית, שלא יגרם להם נזק כלכלי:
שמיטת קרקעות בקרקעות קק"ל

הקרן הקיימת לישראל נוהגת בכל קרקעותיה בהתאם להנחיות הרבנות הראשית לישראל בשנת השמיטה. בפרט:
לא מתבצעות נטיעות טקסיות, נטיעות באתרי "טע עץ", ונטיעות של תלמידים. לא מחולקים שתילים לנטיעה לגורמי חוץ.
עבודות לשימור ולקיום היערות הקיימים מותרות, כולל טיפול במזיקים ובמחלות ופעילות למניעת שריפות ולצמצום הסכנה לשריפות, בהתאם לדין אוקמי אילנא.
הכנת שתילים במשתלות נעשית במצע מנותק, ללא אדמה, כשמעליהם פרושה רשת הצללה.
בבוסתנים, כרמי זיתים ומטעי חרובים מבוצעות עבודות תחזוקה וסניטציה מינימליות, כגון פינוי ענפים שבורים או ענפים הנגועים במחלה.
העתקת עצים מותרת רק לצורך הצלתם של עצים שיש לפנותם לצורך עבודות בינוי, פיתוח, סלילה והבטחת בטיחות שאינן יכולות להידחות.
מסיק הזיתים בשנה השמינית, כאשר הזיתים קדושים בקדושת שביעית, נעשים בהתאם להנחיות הרבנות.
לקריאה נוספת

ברשימה זו נרשמו מקורות עיקריים לערך זה, וספרים שסגנונם הלשוני קרוב לסגנון העברי המקובל. לרשימה מפורטת של ספרות על מצוות שנת השמיטה, ראו: ביבליוגרפיה של ספרות על שנת השמיטה.
הערות שוליים

↑  עבודה זרה טו ב
↑  מנחת חינוך מצווה קיב
↑  רמב"ם הלכות שמיטה ויובל א א
↑  ספר החינוך, מצווה פ"ד. (ס"ט במהדורת חיים דוב שעוועל, תשי"ב 1952).
↑  ספר החינוך, שם.
↑  רמב"ם, מורה הנבוכים, חלק ג, פרק לט.
↑  ספר ויקרא, פרק כו, פסוקים לד-לה.
↑  אברבנאל, פירוש לספר ויקרא, פרק כה. ראו שם הסברים נוספים, קרובים ברוחם להסברי יתר הפרשנים.
↑  ספר החינוך, שם. הרב צבי כהן, שמיטת קרקעות, הערה ד בסופה, מעיר כי טעם זה לא תקף במלואו לשיטת הפוסקים (ראו: רמב"ם הלכות שמיטה ויובל ו, טו) שמותר לבעל השדה לתת את היבולים למי שיכיר לו טובה על כך. וראו להלן טעמו של הרמב"ם למצווה זו.
↑  רצ"ה קלישר, ספר הברית פרשת בהר.
↑  ראי"ה קוק, הקדמה לספרו שבת הארץ.
↑  משנה, מסכת שביעית, פרק ו', משנה א'
↑  משנה תורה, הלכות תרומות א, ב
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות שמיטה ויובל, פרק י', הלכה ט'
↑  ראו למשל במבוא של הראי"ה לשבת הארץ וכן בחזון איש זרעים סימן ג סעיף קטן ח
↑  ראו במהר"י קורקוס ובמדרש הגדול ויקרא פרק כה פסוק י
↑  ספר החינוך מצווה פ"ד, וראו במצווה קי"ב שלא התייחס לעניין זה מפורשות אך מפנה לפרטי דיני מצווה פ"ד.
↑  מנחת חינוך, מצווה קיב אות א. ושו"ת חתם סופר או"ח סימן קנ.
↑  מצווה פד, אות א.
↑  "דרך אמונה" הלכות שמיטה ויובל, פרק א, הלכה א, ביאור ההלכה בסוף הקטע המתחיל "מצות עשה לשבות".
↑  https://www.kkl.org.il/kkl-jnf-and-the-community/shmita/rabbanut-guidelines-for-shmita/
| שמיטה ויובל |
| --- | --- | --- |
| מצוות השביעית | שמיטת קרקעות • מלאכות שביעית • שמיטת כספים  • פרוזבול • מצוות הקהל • שביעית בזמן הזה |  |
| פירות שביעית | איסור ספיחין • איסור סחורה • איסור שמור • איסור נעבד • דמי שביעית • חובת הביעור |  |
| מצוות היובל | ספירת שנות היובל • שנת היובל • גאולת קרקע • בתים ושדות בתקופת היובל • מצוות הענקה |  |
| פתרונות הלכתיים | יבול שישית • זריעה מוקדמת • יבול חו"ל • מצע מנותק • אוצר בית דין • היתר מכירה • יבול נוכרי • פח שמיטה |  |
| ארגונים | קרן השביעית • אוצר הארץ • ועדת שמיטה • שמיטה ישראלית |  |
| טקסטים | מסכת שביעית • תורת השמיטות • שבת הארץ • ספרות על שנת השמיטה |  |
| מצוות התלויות בארץ |
| --- | --- | --- |
| מתנות כהונה | ביכורים • תרומה גדולה • תרומת מעשר • חלה |  |
| מתנות לוייה | מעשר ראשון |  |
| מתנות עניים | לקט • שכחה • פאה • פרט • עוללות • מעשר עני |  |
| שמיטה ויובל | שמיטה • שמיטת קרקעות • שמיטת כספים • שנת היובל • שדה אחוזה |  |
| מצוות הקשורות לקדושה | מעשר שני • כלאיים • כלאי הכרם • כלאי זרעים • ערלה • נטע רבעי |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
בציר ענבים
פרדס אתרוגים בכפר חב"ד שאינו מעובד בשנת השמיטה, וצמחו בו עשבים שוטים.
יין לקידוש והבדלה, מסומן "ללא חשש שביעית".
BA-30

| --- | --- |
BA-30 armored car
BA-30 armored car
 מידע כללי
 סוג:  דגם כלי רכב 
 מדינה מייצרת:  ברית המועצות ברית המועצות
 דגם קודם:  BA-20
 מערכה מרכזית:  מלחמת החורף
 מידע טכני
 אורך:  4.94 מטר
 רוחב:  2.4 מטר
 גובה:  4.6 מטר
 משקל:  4.6 טון
 מהירות:  37 קמ"ש
 טווח פעולה:  253 ק"מ
 מנוע:  GAZ-M1,בנזין,50 כוח סוס
 שריון:  6מ"מ
 צוות:  3
 מערכות נשק
 חימוש עיקרי:  מקלע DP (1512 כדורים)
 
הBA-30 הוא זחל"ם שיוצר ופותח בברית המועצות בשנת 1937. רק עשרות כלים בודדים מסוג זה יוצרו.
פיתוח

הכלי פותח באוניברסיטת NATI, מתוך כוונה שיציג שיפור ביכולת השטח של הכלים הקודמים בסדרת ה-BA, הBA-20, הקודם בסדרה התבסס על NATI-3 זחל"ם להובלת חיילים רק שהBA-20 היה על גלגלים.
הBA-30 השתמש ב־2 גלגלים גדולים ו4 קטנים ורולר חזרה אחד (על מנת לנסוע לאחור או לצאת מבוץ) שגם הם הופיעו בNATI-3 ובGAZ-60.
כאשר בBA-30 נסע בקרקע מושלגת, הגלגלים הקדמיים יכלו להתחלף במגלשיים.
הBA-30 היה טוב במעבר הרים וגבעות.
הBA-30 היה מצויד ברדיו 71-TK-1 עם אנטנה על הגוף ומצוידת במקלע DP, הרכב היה מופעל על ידי 3 אנשי צוות.
היסטוריית שירות

רק מספר קטן של BA-30 יוצרו ונבחנו, מספר קטן מאוד של הכלים לקח חלק במלחמת החורף בשנת 1939 בין ברית המועצות ופינלנד.
בסופו של דבר הBA-30 לא אושר לייצור נרחב בגלל שהיה כבד יותר ביחס לכלים אחרים.
| רק"מ סובייטי במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| טנקים קלים | T-50 • T-60 • T-70 • T-80 |  |
| טנקים מהירים | BT-8 • ‏ BT-7 ‏ • BT-5 |  |
| טנקים אמפיביים | T-37 • T-38 • T-40 |  |
| טנקים קטנים | T-27 |  |
| טנקים בינוניים | T-28 • T-34 • T-34/85 • T-44 |  |
| טנקים כבדים | T-35 • KV-1 • KV-2 • IS-2 • IS-3 |  |
| תותחים מתנייעים | ZiS-30 • SU-5 • SU-76 • SU-85 • SU-100 • SU-122 • SU-152 • ISU-122 • ISU-152 |  |
| נ"מ משוריין | T-60Z • T-70Z • T-90 • ZSU-37 |  |
| טרקטורים משוריינים | T-26T • קומסומוליץ |  |
| רק"מ מאולתר | חרקוב • IZ • NI |  |
| רק"מ ניסיוני | PPG • SU-100Y • SU-100Y • טנק מעופף A-40 |  |
| מכוניות משוריינות | D-8 • D-12 • D-13 • FAI • BA-10 • BA-11 • BA-20 • BA-21 • BA-3 • BA-6 • BA-27 • BA-64 • BA-I • LB-62 • LB-23 |  |
| רכבים משוריינים אמפיביים | PB-4 • PB-7 • BAD-2 |  |
| זחל"מים משוריינים | BA-30 |  |
| מזחלות שלג ממונעות עם מדחף | ANT-IV • NKL-16 • NKL-26 • RF-8 • ASD-400 |  |
BBC Two

| --- | --- |

 פרטי הערוץ
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תאריך השקה:  20 באפריל 1964 
 בעלות:  BBC 
 משרד ראשי:  לונדון 
 www.bbc.co.uk/bbctwo/
 
BBC Two הוא ערוץ טלוויזיה בריטי אשר הוקם כחלק של מערכת BBC. הערוץ ממומן מאגרת הרדיו והטלוויזיה ובשידורים שלו אין פרסומות.
הערוץ הוקם בשנת 1964 כערוץ טלוויזיה שלישי הפועל בבריטניה. בין התוכניות הראשונות ששודרו בערוץ הייתה סדרת טלוויזיה "ההגדה לבית פורסייט". ביולי 1967 הערוץ החל בשידורי צבע כאשר שידר תחרויות אליפות וימבלדון 1967.
בערוץ BBC 2 משודרות תוכניות חינוך ותוכניות למשפחה. במשך שנים רבות שודרו תוכניות  BBC Schools עד שבשנת 2010 הועברו לערוץ נפרד.
בשנת 1996 החלו שידורי תוכנית "Gaytime TV", התוכנית ראשונה של ה-BBC שפונה ישירות לקהילת הלהט"ב.
החל משנת 2013 הערוץ משדר שיטת HDTV.
Chega de Saudade

Chega de Saudade (ידוע גם כ-"No More Blues") הוא סטנדרט ג'אז בסגנון בוסה נובה. הלחן מוכר כשיר הבוסה נובה הראשון שהוקלט. השיר הולחן על ידי אנטוניו קרלוס ז'ובים ומילותיו נכתבו על ידי ויניסיוס דה מוראיס. גרסת השיר שהקליט הזמר ז'ואאו ז'ילברטו היא הגרסה המפורסמת ביותר של השיר.
השיר דורג במקום השישי ברשימת "100 השירים הברזילאים הגדולים ביותר" בהמהדורה הברזילאית של המגזין רולינג סטון.
רקע

השיר הוקלט לראשונה בשנת 1957 על ידי הזמרת הברזילאית אליזט קרדוסו, ונכלל באלבומה Canção Do Amor Demais שיצא לאור בשנת 1958. עם זאת, גרסתה לא זכתה לתשומת לב רבה.
ז'ואאו ז'ילברטו היה השני להקליט את השיר, אותו הוציא כסינגל בשנת 1958. השיר היה ללהיט וגיבש את הבוסה נובה כסגנון במוזיקה הלטינית. השיר גם הופיע באלבום הבכורה של ז'ילברטו, Chega de Saudade.
הערות שוליים

1 2  Listas - As 100 Maiores Músicas Brasileiras - "Chega de Saudade" - Rolling Stone Brasil, web.archive.org, ‏2014-01-07
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 768cf901-2e16-36ee-8e5a-f8de66f4a00c
DTM&H

DTM&H (בשמה המלא Diploma of Tropical Medicine and Hygiene) - תעודה מקצועית ברפואה טרופית ובגיהות. התעודה ניתנת בבריטניה על ידי אגודת הרופאים המלכותית (Royal College of Physicians - RCP) והיא ייחודית ברמת ההכרה העולמית שניתנת לה.
היסטוריה

התעודה הראשונה ברפואה טרופית ניתנה באוניברסיטת אדינבורו בשנת 1899. באותה שנה נוסדו בתי הספר לרפואה טרופית בלונדון ובליברפול. תעודת DTM&H הראשונה ניתנה על ידי אוניברסיטת קיימברידג' ב-3 בנובמבר 1903.
הענקת התעודה

התעודה ניתנת לרופאים מוסמכים לאחר לימוד, התמחות מעמיקה ומבחן.
לפי אתר ה-RCP, המעניק את התעודה, ניתן ללמוד לקראת הבחינה רק בארבעה מקומות: בית הספר להיגיינה ורפואה טרופית בלונדון, בית הספר לרפואה טרופית בליברפול, הפקולטה למדעי החיים בגלאזגו, וביה"ח הלימודי Royal Hallamshire בשפילד.
עם זאת, לפי מאמר מדעי הכיר ה-RCP גם בבית הספר לרפואה טרופית בעומאן כמוסמך ללימודים לקראת בחינת ההסמכה.
המבחן מתבצע ב-RCP ומורכב מ-3 חלקים:
כתוב
מעבדה
בעל-פה - לחלק זה ניגשים רק נבחנים גבוליים
אפשרויות לימוד חלופיות

מספר אוניברסיטאות מציעות תוכניות ללימודי מוסמכים בהן מקבלים תעודת DTM&H, אולם לא מדובר בתעודה הניתנת מטעם ה-RCP, ולפיכך לא מבצעים מבחן ב-RCP. בין האוניברסיטאות:
אוניברסיטת מהידול בבנגקוק, תאילנד
אוניברסיטת פרטוריה בדרום אפריקה
בארצות הברית מרוכזת בחינה בתחום הרפואה הטרופית על ידי "החברה האמריקאית לרפואה טרופית וגיהות" (American Society of Tropical Medicine and Hygiene - ASTMH). הבחינה נערכת מדי שנתיים ומוענקת תעודת ידע ברפואה טרופית קלינית וברפואת מטיילים הידועה בקיצור כ-CTropMed.
הערות שוליים

↑  מתוך אתר אוניברסיטת ייל - התעודה ייחודית בכך שמכירים בה
↑  Establishing the DTM&H Course in the Sultanate of Oman, Postgraduate Medical Journal, 2004:80:221-223
↑
רשימת בתי הספר בהם ניתן ללמוד על מנת לגשת לבחינה באתר אגודת הרופאים המלכותית
אתר הקורס בבית הספר להיגיינה ורפואה טרופית בלונדון
אתר הקורס בבית הספר לרפואה טרופית בליברפול
אתר הקורס באוניברסיטת גלאזגו
קורס שנתי בביה"ח הלימודי Royal Hallamshire בשפילד
↑  תקציר מאמר בכתב העת Postgraduate Medical Journal לפיו בית הספר לרפואה טרופית בעומאן הוכר על ידי ה-RCP
↑  תעודת DTM&H שלא מטעם ה-RCP באוניברסיטת מהידול בבנגקוק
↑  תעודת DTM&H שלא מטעם ה-RCP באוניברסיטת פרטוריה בדרום אפריקה
↑  אודות בחינת ה-CTropMed באתר ה-ASTMH
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Bermuda Bowl

| --- | --- |
 ענף:  ברידג' 
 תאריך ייסוד:  1950 
 ארגון מפעיל:  התאגדות הברידג' העולמית 
 אתר רשמי
 
Bermuda Bowl היא אליפות העולם בברידג' לנבחרות לאומיות. התחרות מאורגנת בכל שנה אי זוגית על ידי התאגדות הברידג' הבינלאומית, בראשי תיבות:WBF. התחרות הראשונה נערכה בשנת 1950 בעיר המילטון בברמודה.
היסטוריה

התחרות הראשונה אורגנה בשנת 1950 על ידי נורמן בך, רואה חשבון ושחקן ברידג' מברמודה ששיחק בנבחרת בריטניה. התחרות הראשונה הייתה תחרות בין שלוש נבחרות: ארצות הברית, אירופה ובריטניה. ב-Bermuda Bowl הראשון זכתה נבחרת ארצות הברית. התחרות התקיימה באותה תקופה אחת לשנה והייתה תחרות בין נבחרת ארצות הברית לבין נבחרות ממדינות אירופה. בשנים 1957 עד 1975 זכתה הקבוצה הכחולה שיצגה את איטליה שש עשרה פעמים באליפות.
להלן רשימת שינויים והרחבות בתחרות.


1958 - התווספה לתחרות אלופת דרום אמריקה.


1961 - האלופה המכהנת השתתפה אוטומטית בתחרות.


1966 - השתתפו גם נבחרות מיבשת אסיה.


1971 - גם נבחרת אוסטרליה השתתפה.


1974 - התווספה תחרות דומה לנבחרות נשים שנקראת Venice Cup.


1979 - האלופה המכהנת לא השתתפה אוטומטית בתחרות רק משום שהייתה אלופה בפעם הקודמת.


1981 - הנציגות של אירופה הוגדלה בשתי נבחרות.


1983 - ארצות הברית והמדינה המארחת הורשו לשתף שתי נבחרות.


1985 - Bermuda Bowl ו-Venice Cup משוחקות באותו מקום, באותו זמן ובאותו פורמט.
אגוסטין מדלה היה השחקן הצעיר ביותר שהשתתף בתחרות והוא היה בן 15 בלבד. בהמשך הוא זכה בתחרות כחלק של נבחרת איטליה.
תוצאות > משנת 2000

| מקום התחרות והשנה | מקום ראשון | מקום שני | מקום שלישי |
| --- | --- | --- | --- |
| מרקש, מרוקו, 2023 | שווייץ | נורווגיה | ארצות הברית2 |
| איטליה, 2021 | שווייץ | הולנד | נורווגיה/ארצות הברית |
| ווהאן, סין, 2019 | פולין | הולנד | נורווגיה |
| ליון, צרפת, 2017 | ארצות הברית 2 | צרפת | בולגרית |
| צ'נאי, הודו, 2015 | פולין | שוודיה | ארצות הברית 2 |
| באלי, אינדונזיה, 2013 | איטליה | מונקו | פולין |
| וולדהובן, הולנד, 2011 | הולנד | ארצות הברית 2 | איטליה |
| סן פאולו, ברזיל, 2009 | ארצות הברית 2 | איטליה | בולגריה |
| שאנגחאי, סין, 2007 | נורווגיה | ארצות הברית 1 | הולנד |
| אסטוריל, פורטוגל, 2005 | איטליה | ארצות הברית 1 | הולנד |
| מונטה קרלו, מונקו, 2003 | ארצות הברית 1 | איטליה | ארצות הברית 2 |
| פריז, צרפת, 2001 | ארצות הברית 2 | נורווגיה | פולין |
| סאוטהמפטון, ברמודה, 2000 | ארצות הברית 1 | ברזיל | ארצות הברית 2 |
תוצאות > משנת 1980 ועד שנת 1999

| מקום התחרות והשנה | מקום ראשון | מקום שני | מקום שלישי |
| --- | --- | --- | --- |
| חממאת, תוניסיה, 1997 | צרפת | ארצות הברית 2 | נורווגיה |
| בייג'ינג, סין, 1995 | ארצות הברית 2 | קנדה | צרפת |
| סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה, 1993 | הולנד | נורווגיה | ברזיל |
| יוקוהמה, יפן, 1991 | איסלנד | פולין | שוודיה |
| פרת, אוסטרליה, 1989 | ברזיל | ארצות הברית | פולין |
| אוצ'ו ריאוס, ג'מאיקה, 1987 | ארצות הברית | בריטניה | שוודיה |
| סן פאולו, ברזיל, 1985 | ארצות הברית | אוסטריה | ישראל |

| סטוקהולם, שוודיה, 1983 | ארצות הברית 1 | איטליה | צרפת |
| ניו יורק, ארצות הברית, 1981 | ארצות הברית | פקיסטן | פולין |
תוצאות > משנת 1950 ועד שנת 1979

| מקום התחרות והשנה | מקום ראשון | מקום שני | מקום שלישי |
| --- | --- | --- | --- |
| ריו דה ז'ניירו, ברזיל, 1979 | צפון אמריקה | איטליה | אוסטרליה |
| מנילה, הפיליפינים, 1977 | צפון אמריקה | אלופים המגנים על תוארם (ארצות הברית) | שוודיה |
| מונטה קרלו, מונקו, 1976 | צפון אמריקה | איטליה | ישראל |
| סאוטהמפטון, ברמודה, 1975 | איטליה | צפון אמריקה | צרפת |
| ונציה, איטליה, 1974 | איטליה | צפון אמריקה | ברזיל |
| גוארוג'ה, ברזיל, 1973 | איטליה | ארצות הברית קבוצת Aces | ברזיל |
| טאיפיי, טאיוון, 1971 | ארצות הברית קבוצת ה-Aces | צרפת | אוסטרליה |
| סטוקהולם, שוודיה, 1970 | צפון אמריקה | טאיוון | נורווגיה |
| ריו דה ז'ניירו, ברזיל, 1969 | איטליה | טאיוון | צפון אמריקה |
| מיאמי ביץ', ארצות הברית, 1967 | איטליה | צפון אמריקה | צרפת |
| סנט וינסנט, איטליה, 1966 | איטליה | צפון אמריקה | ונצואלה |
| בואנוס איירס, ארגנטינה, 1965 | איטליה | צפון אמריקה | ארגנטינה |
| סנט וינסנט, איטליה, 1963 | איטליה | צפון אמריקה | צרפת |
| ניו יורק, ארצות הברית, 1962 | איטליה | צפון אמריקה | בריטניה |
| בואנוס איירס, ארגנטינה, 1961 | איטליה | צפון אמריקה | צרפת |
| ניו יורק, ארצות הברית, 1959 | איטליה | צפון אמריקה | ארגנטינה |
| קומו, איטליה, 1958 | איטליה | ארצות הברית | ארגנטינה |
| ניו יורק, ארצות הברית, 1957 | איטליה | ארצות הברית |  |
| פריז, צרפת, 1956 | צרפת | ארצות הברית |  |
| ניו יורק, ארצות הברית, 1955 | אירופה | ארצות הברית |  |
| מונטה קרלו, מונקו, 1954 | ארצות הברית | אירופה |  |
| ניו יורק, ארצות הברית, 1953 | ארצות הברית | שוודיה |  |
| נאפולי, איטליה, 1951 | ארצות הברית | איטליה |  |
| האמילטון, ברמודה, 1950 | ארצות הברית | אירופה | בריטניה |
הישגי נבחרת ישראל

בשנת 1985 סיימה נבחרת ישראל במקום השלישי. בנבחרת שיחקו: דוד בירמן, שמואל לב (סם לב), אליקים שאופל, שלום זליגמן, יוליאן פרידריך ומיכאל הוכצייט.
בשנת 1976 סיימה נבחרת ישראל במקום השלישי. בנבחרת שיחקו: ישעיהו לויט, שמואל לב (סם לב), אליקים שאופל, פנחס רומיק, יוליאן פרידריך ומיכאל הוכצייט.
ראו גם

Venice Cup
הקבוצה הכחולה (ברידג')
הערות שוליים

↑  46th World Team C , WBF
↑  בעקבות מגפת הקורונה התקיימה בשנת 2022
↑  44th World Team Championships , WBF
↑  42nd World Team Championships , WBF
↑  42nd World Team Championships , WBF
↑  41nd World Team Championships , WBF
↑  40th World Team Championships , WBF
↑  שניים מהאלופים המגנים על תוארם פול סלווי ובילי איזנברג שיחקו בנבחרת צפון אמריקה.
↑  קבוצת ברידג' מקצוענית מארצות הברית.
DVB-T

המדינות המסומנות בכחול עושות שימוש במערך DVB-T
שידור וידאו דיגיטלי יבשתי (ידוע כ-DVB-T, ראשי תיבות של Digital Video Broadcasting — Terrestrial) הוא שמו של תקן DVB אירופאי לשידור דיגיטלי של טלוויזיה. שידור בתקן זה מעביר וידאו ואודיו דיגיטליים ונתונים אחרים בדחיסת נתונים MPEG, תוך שימוש ב-COFDM. התקן פורסם לראשונה בשנת 1997, ונוסה שנה לאחר מכן בממלכה המאוחדת.
בישראל פועל בתקן זה שידור טלוויזיה מאז אוגוסט 2009 בשם "עידן+", שהחליף את השידור האנלוגי הישן.
היסודות של DVB-T

שידורי טלוויזיה דיגיטליים קרקעיים משודרים בתדרי רדיו הדומים לאלה של שידורי טלוויזיה האנלוגיים (בתחומים UHF או VHF). במקום לשאת את הנתונים על תדר רדיו אחד, OFDM עובד על ידי פיצול זרם הנתונים הדיגיטלי למספר רב של זרמים דיגיטליים איטיים יותר, שכל אחד מהם מאפנן גל תת-נושא(אנ') נפרד מתוך קבוצה צפופה של תדרים סמוכים. ב-DVB-T, ישנן שתי אפשרויות לחלוקת תחום התדרים לגלים תת-נושאים: 2k-mode או 8k-mode, שהן למעשה חלוקה ל-1705 או ל-6817 תדרים עם מרווח 4 קה"צ או 1 קה"צ.
האותות ב-DVB-T מאופננים בשיטת QAM, באחת משלוש קונסטלציות: 64-QAM ,16-QAM, ו-QPSK.
כדי לקיים רשת חד-תדרית (SFN), וכדי להתמודד עם הד אלקטרומגנטי (הפרעה מאותות רדיו מוחזרים), ניתן לבחור באחד מארבעה גדלים לרווח ההגנה: 1/4, 1/8, 1/16, 1/32.
תיקון השגיאות מתבצע באמצעות קוד ריד-סולומון חיצוני וקוד קונבולוציה פנימי, באחד מחמישה קצבי קוד: 1/2, 2/3, 3/4, 5/6, 7/8.
DVB-T2

DVB-T2 הוא הדור השני של DVB-T. השיפור העיקרי הוא שידור בקצב נתונים גבוה יותר, המאפשר לשדר יותר ערוצים באותו תחום תדרים. בשל תכונה זו, DVB-T2 מתאים יותר לשידור טלוויזיה בחדות גבוהה (HDTV), אך ישנן מדינות אשר עדיין משתמשות בתקן הישן למטרה זו.
DVB-T2 כולל תיקון שגיאות מתקדם יותר המתקרב לגבול שנון - קוד BCH(אנ') חיצוני וקוד LDPC פנימי, מאפשר קליטה משופרת בתוך כלי רכב בתנועה, ונותן למפעיל הרשת גמישות רבה יותר לבחירת פרמטרי השידור. DVB-T2 תומך ב-OFDM צפוף יותר, עד 32k, ועל-כן גם ברווח הגנה קצר יותר, עד 1/128. נוספה האפשרות לשימוש באפנון 256-QAM, וכן בחירה בקונסטלציה מסובבת.
ניתן להגדיר מאפייני שידור שונים לקבוצות ערוצי טלוויזיה ורדיו שונות (PLP), כך לדוגמה ניתן לתכנן את השירות לאפשר האזנה לרדיו בתנאי קליטה ירודים (טלפון נייד), צפייה בערוצי SD בתנאי ביניים, וערוצי HD בתנאים מיטביים (אנטנה בעלת שבח רב על גג הבניין).
התקן אומץ רשמית על ידי ETSI בספטמבר 2009. בשנת 2011 החלו שידורים בדור השני בבריטניה, איטליה ושוודיה. בינואר 2015 החלה חברת Starcom לשדר מרצועת עזה בתקן DVB-T2.
ביוני 2016 החלה גרמניה לשדר בתקן זה ובדחיסה משופרת HEVC, שילוב הנחשב לדור הבא של השידורים. במרץ 2017 הצטרפה אליה צ'כיה.
בישראל

ב-2 באוגוסט 2009 החלה הפעלתו הסדירה של שידור טלוויזיה דיגיטלי קרקעי בתקן DVB-T. האותות המשודרים עוברים דחיסת וידאו H.264 ואודיו HE-ACC v2. השידורים מלווים בלוח שידורים אלקטרוני, כתוביות סמויות ורדיו. חבילת הערוצים הדיגיטלית הקרקעית מכונה "עידן+". במרץ 2013 נחתם חוזה עם חברת תומסון ברודקסט להרחבת מערך עידן+ בשני מרבבים בתקן DVB-T2. שידורי ניסיון החלו באוגוסט 2015.
הרשות השנייה מפעילה את מרבב DVB-T שדרכו משודרים ערוצי הטלוויזיה: כאן 11, כאן חינוכית, קשת 12, רשת 13, עכשיו 14 וערוץ הכנסת; ומרבב DVB-T2 עם הערוצים: כאן 11 HD, ערוץ 24, ערוץ 9 ומַכַּאן 33. בשני המרבבים משודרות רשתות הרדיו הארציות וחלק מתחנות הרדיו האזוריות. במרבב השני, שידורי הרדיו מתבצעים ב-PLP נפרד.
הערות שוליים

↑  Frequency and network planning aspects of DVBT-2
| התקנים של שידורי הווידאו הדיגיטלי |
| --- | --- | --- |
|  תקני DVB (אירופה) | DVB-S (שידור לוויני) • DVB-S2 • ‏DVB-T‏ (שידור טלוויזיה דיגיטלי קרקעי) • DVB-T2‏ • DVB-C (שידור בכבלים)‏  • DVB-C2‏ • DVB-H (שידור נייד) • ‏DVB-SH (שידור לוויני) |  |
| תקני ATSC (צפון אמריקה\קוריאה) | ATSC ‏(שידור טלוויזיה דיגיטלי קרקעי/כבלים) • ATSC-M/H (סלולרי\שידור נייד) |  |
| תקני ISDB (יפן\אמריקה הלטינית) | ISDB-S (שידור לוויני) • ISDB-T‏ • (שידור טלוויזיה דיגיטלי קרקעי) 1seg (סלולרי\שידור נייד) • ISDB-C (שידור בכבלים) • SBTVD/ISDB-Tb (ברזיל) |  |
| תקני DTMB (סין) | DTMB-T/H (שידור טלוויזיה דיגיטלי קרקעי/שידור נייד) • CMMB (שידור נייד) |  |
| תקני DMB (שידור נייד בקוריאה) | T-DMB (שידור טלוויזיה דיגיטלי קרקעי) • S-DMB (שידור לוויני) |  |
| קידודים | וידאו: MPEG-2‏ • H.264‏ • AVS שמע: MP2‏ • MP3 • ‏AC-3 • ‏AAC • ‏HE-AAC |  |
| גלי רדיו | VHF • ‏UHF • ‏SHF |  |
| שונות | MediaFLO |  |
ספקטרום אפיק DVB-T ברוחב 8 מה"צ מחולק ל-8k
קונסטלציית 256-QAM מסובבת. הסיבוב יוצר תאום בין רכיבי ה-QAM, ובכך מאפשר תיקון שגיאות יעיל יותר. זווית הסיבוב היא  \arctan(1/16), 3.57°