stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סולר (מנוע חיפוש)
שילוב סולר

Solr משולבת כחיפוש המובנה ביישומים רבים כגון מערכות ניהול תוכן ומערכות ניהול תוכן ארגוני. הפצות האדופ מ-Cloudera, הורטונוורקס ו-MapR מקבצות את סולר כמנוע החיפוש עבור המוצרים שלהם המשווקים ל-Big data.‏ DataStax DSE משלב את Solr כמנוע חיפוש עם קסנדרה. Solr נתמכת כנקודת סיום במסגרות עיבוד נתונים שונות ומסגרות שילוב ארגוני.[דרוש מקור]
סולר חשפה ממשקי API‏, HTTP ו-REST לתעשייה עם תמיכה ב-XML ו-JSON, ותשתלב עם כל מערכת או שפת תכנות שתומכת בתקנים אלה. לנוחות השימוש קיימות גם ספריות לקוח עבור Java, C #, PHP, Python, Ruby ושפות התכנות הפופולריות ביותר.
הערות שוליים

↑  "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-2014-07-06. נבדק ב-2014-07-10. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Apache Solr -". apache.org. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "[SOLR-1] CNET code contribution - ASF JIRA". apache.org. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "PublicServers - Solr Wiki". apache.org. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Apache Solr -". apache.org. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Support - Solr Wiki". apache.org. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Apache Solr -". apache.org. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "[VOTE] merge lucene/solr development (take 3) - Yonik Seeley - org.apache.lucene.general - MarkMail". markmail.org. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Solr3.1 - Solr Wiki.
↑  Apache Lucene.
↑  "Apache Solr - News". apache.org. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "[SOLR-6733] Umbrella issue - Solr as a standalone application - ASF JIRA". apache.org. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Solr 5.3 Release announcement". lucene.apache.org. נבדק ב-2015-09-24.
↑  "Apache Solr - News". apache.org. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Apache Solr - News".
↑  "Apache Solr 8.0 Release notes".
↑  "Highest Voted 'solr' Questions". stackoverflow.com. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Lucene/Solr Revolution 2016". lucenerevolution.org. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "SFBay Apache Lucene/Solr Meetup". meetup.com. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Oslo Solr Community". meetup.com. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "LinkedIn Solr Group". linkedin.com. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Hadoop for Everyone: Inside Cloudera Search - Cloudera Engineering Blog". cloudera.com. 24 ביוני 2013. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Bringing Enterprise Search to Enterprise Hadoop - Hortonworks". hortonworks.com. 2 באפריל 2014. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "DataStax Enterprise: Cassandra with Solr Integration Details". datastax.com. 12 באפריל 2012. נבדק ב-6 בפברואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "IntegratingSolr - Solr Wiki". apache.org. נבדק ב-16 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
סן מרקו (דונטלו)

| --- | --- |

 מידע כללי
 פַּסל:  דונטלו
 תאריך יצירה:  בין השנים 1411–1413
 טכניקה וחומרים:  שיש.
 ממדים בס"מ
 גובה:  236
 נתונים על היצירה
 מיקום:  מוזיאון אורסנמיקלה פירנצה שבאיטליה
 קואורדינטות:  43°46′14″N 11°15′17″E﻿ / ﻿43.77055556°N 11.25472222°E﻿ / 43.77055556; 11.25472222
 
סן מרקו (באיטלקית: San Marco) הוא פסל שיש של הפסל דונטלו, שהושלם בין השנים 1411–1413 ומתאר את מרקוס המבשר. הפסל מוצג במוזיאון אורסנמיקלה בפירנצה.
היסטוריה

הפסל הוזמן בשנת 1409 על ידי גילדת האורגים של פירנצה עבור גומחה שנחצבה בקיר החיצוני של כנסיית אורסנמיקלה. הוא הראשון מתוך שלושה פסלים אשר הגילדה הזמינה מדונטלו. גוש השיש הועבר לרשותו של האמן בשנת 1411 והפסל הוצב בגומחה בשנת 1413.
על פי היסטוריון האמנות ג'ורג'ו וזארי, המתייחס לפסל בספרו חיי הציירים, הפסלים והאדריכלים הדגולים ביותר, גילדת האורגים של פירנצה דחתה בתחילה את הפסל מאחר שנראה בעל פרופורציות לא טבעיות כאשר צופים בו מאותו הגובה. הראש וחצי הגוף העליון היו גדולים יותר, כדי להתאים לצפייה בגומחה אליה הפסל נועד, אשר מוקמה הרבה מעל פני הקרקע.
דונטלו הבטיח למזמינים כי יבצע התאמות, אך בפועל כיסה את הפסל למשך 15 יום ולא שינה בו דבר. לאחר מכן הציב אותו בגומחה המוגבהת. הפעם, בצפייה מגובה הקרקע, הפרופורציות נראו מושלמות והגילדה קיבלה את הפסל.
וזארי הוסיף וציין שהפסל זכה לשבחים ממיכלאנג'לו שאמר: "מעולם לא ראיתי דמות בעלת שאר רוח כמו איש זה. אם באמת היו למרקוס הקדוש מאפיינים אלה, אני יכול להאמין במה שכתב".
הפסל הוסר ממקומו בשנת 1941, עקב חשש להפצצות בימי מלחמת העולם השנייה, ושוב בשנת 1977 לצורכי שיקום. במהלך השיקום נתגלו שרידי הזהבה על השיער, הזקן, קצוות הבגדים והכרית עליה מניחה הדמות את רגלה.
עם סיום עבודות השיקום, בשנת 1986, הועבר הפסל למוזיאון הכנסייה ועותק הוצב במקומו.
תיאור היצירה

סן מרקו הוא אחד הפסלים הראשונים שהחיה, לאחר 1000 שנים, את אמנות יוון העתיקה ואת תנוחת הקונטרה פוסטו. המותניים נעות ימינה לעבר הרגל התומכת, אשר מעליה הגלימה משתפלת בקווים ישרים, כמעט כמו עמוד רומאי. מצד שני, ברך שמאל מושטת קדימה ושוברת את קווי הגלימה. פיתול המותניים והגוף יוצר אשליה של תנועה בסגנון הפסלים היוונים והרומאים העתיקים, שללא ספק היוו את מקור ההשראה לפסל זה. ועל כן, בזכות הקונטרה פוסטו, הפסל נראה מלא חיים.
מרקוס מתואר כאיש מזוקן, בדמות פילוסוף קדום. פניו מביעות רצינות מכובדת ושלמות רוחנית. נראה כי מבטו מופנה לעבר האופק הלא מוגדר. בידו השמאלית הוא אוחז בספר פתוח, סמל איקונוגרפי טיפוסי של מחברי הבשורות.
לקריאה נוספת

Rolf C. Wirtz, Donatello, Könemann, Colonia 1998. ISBN 3-8290-4546-8
הערות שוליים

↑  
"St. Mark, Orsanmichele". bluffton.edu. (באנגלית)
↑  
"Donatello, San Marco". artfiller.it. (באנגלית)
1 2  
Vasari, Giorgio (1550). The Lives of the Artists. Translated by Bondanella (1998), Oxford University Press. p. 151. ISBN 9780199537198. (באנגלית)
1 2 3  
"Saint Mark by Donatello". donatello.net. (באנגלית)
↑  
Dr. Beth Harris and Dr. Steven Zucker. "Donatello, Saint Mark". אקדמיית קהאן. (באנגלית)
עותק המוצב במיקום המקורי
סמרקנד

סמרקנד (באוזבקית: Самарқанд/Samarqand; בפרסית: سمرقند; ברוסית: Самарканд) היא העיר השלישית בגודלה באוזבקיסטן (אחרי טשקנט ונמנגן) ובירת המחוז הקרוי על שמה בדרום-מזרח המדינה. העיר שוכנת בעמק הנהר זראפשאן, כ-260 ק"מ דרום-מערבית לבירה טשקנט ובקרבת הגבול עם טג'יקיסטן. על פי אומדן רשמי מתאריך 1 בינואר 2023 התגוררו בסמרקנד 572,835 בני אדם, רובם אוזבקים.
העיר הייתה בעבר בירת האימפריה הטימורית וגם בירתה של הרפובליקה של אוזבקיסטן במסגרת ברית המועצות. כיום היא אחד מאתרי התיירות המרכזיים באוזבקיסטן העצמאית.
היסטוריה

העיר הייתה תחנה בסעיף צפוני של דרך המשי בה הובילו סחורות שונות מסין למזרח התיכון ולאירופה.
בשנת 329 לפני הספירה כבש אלכסנדר מוקדון את העיר. במהלך הכיבוש נגרם נזק לעיר, אך היא התאוששה במהירות ותחת ההשפעה ההלנית החדשה פרחה העיר והתפתחה. אומצו טכניקות בנייה חדשות. מרכיבים מהתרבות היוונית קלאסית השפיעו על האומנים המקומיים.
סמרקנד נכבשה על ידי הפרסים בסביבות שנת 260 לספירה. החל מהמאה השביעית לספירה הייתה העיר תחת שלטון מוסלמי. ובתקופה זו הפכה למרכז מסחרי גדול. בראשית תקופת השלטון המוסלמי הייתה בסמרקנד קהילה דתית מגוונת והיו בה מאמינים מדתות שונות כולל בודהיזם, זורואסטריות, הינדואיזם, מניכאיזם, יהדות ונצרות. עם זאת, לאחר זמן מה, הפכה האסלאם לדת הדומיננטית בסמרקנד, לאחר שמרבית האוכלוסייה המירה את דתה.
העיר נכבשה ונהרסה על ידי הצבא המונגולי בראשות ג'ינגיס חאן בשנת 1220, ובהמשך הייתה חלק מח'אנות צ'אגאטאי עד 1370. בשנה זו, נבנתה העיר מחדש על ידי טימור לנג, אשר השיב אותה לגדולתה, והפך אותה לבירת האימפריה הטימורית שהשתרעה מהודו וגבול סין ועד טורקיה. בשנת 1404 הורה טימור לנג על בניית מאוזוליאום לנכדו מוחמד סולטאן. בחורף 1405 מת האמיר טימור שהכין לעצמו אחוזת קבר בעיר מולדתו שחריסבאז, אולם מעברי ההרים לשם היו מושלגים והאמיר נקבר לצד נכדו במקום ששמו הוסב ל"גור-י אמיר" - "קברו של האמיר". עוד לפני מאוזולאום זה הפך למקום הקבורה של טימור, שני בניו ושני נכדיו.
לאחר מותו של טימור לנג הפך נכדו, אולוג בג בשנת 1409, למושל מטעם השאח ושלט בעיר 40 שנה. בתקופת שלטונו נבנה מצפה הכוכבים (1428 - 1429) הגדול.
העיר נלקחה על ידי האוזבקים ונשלטה על ידיהם מראשית המאה ה-16 עד עלייתה של ח'אנת בוכרה במקביל לשקיעתה של סמרקנד.
בשנת 1868 נכבשה העיר על ידי רוסיה. הגנרל הרוסי אלכסנדר ק. אברמוב שעמד בראש כוחות הכיבוש הפך למושל העיר מטעם השלטון הרוסי, והעיר הפכה לבירת חבל טורקסטן. לאחר מכן העיר נכבשה על ידי בנו של האמיר מבוכרה, אולם הוחזרה כעבור זמן קצר לאימפריה הרוסית. בשנת 1888 חוברה העיר לרשת מסילות הברזל הטרנס-כספית.
מספר שנים לאחר הקמת ברית המועצות, בשנת 1925, נבחרה העיר לבירת הרפובליקה הסובייטית החדשה אוזבקיסטן, אולם ב-1930 הועברה הבירה לטשקנט. משנת 1991 נכללת העיר במדינת אוזבקיסטן העצמאית והיא אחת מהערים החשובות במדינה ואתר תיירות מוביל בה, כשרבים המבנים בה שהוכרו כנכס לשימור עולמי בחסות אונסק"ו.
אקלים

בעיר שורר אקלים צחיח למחצה. בסמרקנד הקיץ חם ויבש והחורף קפוא וגשום יחסית. יולי ואוגוסט הם החודשים החמים ביותר של השנה עם טמפרטורות שיכולות להגיע עד ל-42 מעלות צלזיוס, וחודשי החורף קרים, עם שיאים של 25 מעלות צלזיוס מתחת לאפס. בממוצע כ-30 ימי שלג בחורף. רוב המשקעים יורדים בחודשים דצמבר עד אפריל.
אתרים מרכזיים

רגיסטן – ליבה של העיר סמרקנד העתיקה. שימשה ככיכר מרכזית בה התאסף ציבור גדול כדי לקנות ולמכור בשוק סחורות שונות, לשמוע את הודעות המלך, או לחזות בהופעות מוזיקה שונות. שלוש מדרסות גדולות ומפוארות שנבנו במאות 17-15 מקיפות את הכיכר.
צ'ורסו – שוק מקורה עתיק
מסגד ביבי ח'אנום – מסגד שנבנה על ידי אשתו המונגולית של טימור לנג.
גור-י-אמיר (קבר המלך) – בו קבור טימור לנג מייסדה של האימפריה הטימורית, אולוג בג ובני משפחה קרובים.
שאח-י-זינדה (המלך החי) – בית קברות שהוא גם מקום עלייה לרגל לכל מרכז אסיה, ואתר תיירות מוביל.
בזאר סיוב – השוק המרכזי בסמרקנד אותו פוקדים תושבי העיר ותיירים.
גלריה

רחוב ברוני בעיר
מזרקה בסמרקנד
לבוש מסורתי בחורף
קברי שאח י-זינדה
באסטה ברחוב בסמרקנד
מוכרי בדים
כיפת מסגד ביבי חאנום
ילדים יהודים לומדים
מדרסת טילה-קארי (אחת משלוש ברגיסטן)
(לצפייה הזיזו עם העכבר את סרגל הגלילה בתחתית התמונה)
ראו גם

יהדות בוכרה
בוכרית
אוזבקיסטן
הערות שוליים

↑  Uzbekistan: Administrative Division (Regions and Districts) - Population Statistics, Charts and Map, citypopulation.de
| האימפריה המונגולית |
| --- | --- | --- |
| מונחים | מונחים |  |
| תארים | כגן • חאן • חאטון • חאנום • ג'ינונג • נויאן • טארקאן |  |
| צבא | יארליק • יאם • אורדה • פקס מונגוליקה • יאסה • קורילטאי • פאיזה • מאנגוד • טומן • קשיג |  |
| פוליטיקה • ארגון • חיים | פוליטיקה • ארגון • חיים |  |
| נושאים | Tug Banner • פלישות וכיבושים מונגוליים • החותם הקיסרי • המבנה הארגוני-טקטי של הצבא המונגולי • דת באימפריה המונגולית • המבנה החברתי-כלכלי של האימפריה-המונגולית |  |
| ח'אנויות | שושלת יואן שושלת יואן (1271–1368) • אורדת הזהב אורדת הזהב (1242–1502) • השושלת האילח'אנית השושלת האילח'אנית (1256–1335) • צ'אגאטאי (חאנות) צ'אגאטאי (1260–1687) |  |
| ערים מרכזיות | אלמליק • אוורגה • אזוב • בוכרה • בולגר • חרחורין • חאנבאליק • מג'אר • מראגה • קרשי • סראי-ג'וק • סראי • סמרקנד • שאנגדו • סולטאניה • תבריז • אובק • חאג'יטרחאן |  |
| פלישות • כיבושים • קרבות | פלישות • כיבושים • קרבות |  |
| מרכז אסיה | סיביר (1207) • קארה חיטאי (1216–18) •  ח'ווארזם (1218–1221) |  |
| מזרח אסיה | מערב שיה (1205 / 1207 / 1209–10 / 1225–27) • צפון סין ומנצ'וריה (1211–34) •  דרום סין (1235–79) • ממלכת דאלי (1253–56) • טיבט (1236 / 1240 / 1252) • קוריאה (1231–60) • יפן (1274 / 1281) • סחלין (1264–1308) |  |
| דרום-מזרח אסיה | בורמה (1277 / 1283 / 1287) • ג'אווה (1293) • וייטנאם (1257 / 1284–88) • בורמה (1300–02) |  |
| דרום אסיה | הודו (1221–1327) |  |
| אירופה | גאורגיה (1220–22 / 1226–31 / 1237–64) • צ'צ'ניה (1237–1300s) • בולגריה של הוולגה (1229–36) • רוס (1223 / 1236–40) • פולין ובוהמיה (1240–41) • הונגריה (1241-42) • בולגריה (1242) • ליטא (1258-59) • פולין (1259–60) • תראקיה (1264-65) • הונגריה (1285–86) • פולין (1287–88) |  |
| המזרח התיכון | אנטוליה (1241–43) • עיראק (1258) • הלבנט (1260-1323) • ארץ ישראל (1260 / 1300) |  |
| מלחמות אזרחים | חלוקת האימפריה-המונגולית • מלחמת האזרחים הטולויית (1260–64) • מלחמת ברקה-הולאגו (1262) • מלחמת קאידו-קובלאי (1268–1301) • מלחמת אסן בוקה-איורברוואדה (1314–1318) |  |
| אישים מרכזיים | אישים מרכזיים |  |
| חאנים גדולים | ג'ינגיס חאן • טולוי (עוצר) • אוגדיי חאן • טורגנה חאטון (עוצרת) • גויוק חאן • אוגול גאימיש (עוצרת) • מונגקה חאן • קובלאי חאן |  |
| חאנים | צ'יוצ'י • בורטה • באטו חאן • סרטק חאן • אורדה חאן • ברקה • טוקטה • עוז בג חאן • צ'אגאטאי חאן • דווה • קבק • הולאגו • אבקה • ארגון |  |
| אנשי צבא | סובוטאי • דז'ב • מוקאלי • נגודר • בואורצ'ו • גואו קאן • בוקולה • ג'למה • צ'ילוון • אג'ו • באיין מבאירין • קדן • בורולדאי • נוגאי חאן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557335905171  BNE: XX455726  BnF: cb13987488t (data)  GND: 4051471-7  LCCN: n80113871  NKC: ge134472  NSK: 000779681  SUDOC: 027297381  TDVİA: semerkant  VIAF: 152380790   WorldCat (עם VIAF): 152380790 
מסגד ביבי ח'אנום
סקודה קושאק

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  סקודה הודו
 שנות ייצור:  2021–הווה
 הרכבה:  הודו הודו
 סיווג:  מכוניות שטח/פנאי
 מרכב:  קרוסאובר בעלת חמש דלתות
 פלטפורמה:  פולקסווגן MQB-A0-IN
 אורך:  4,221 מ"מ
 רוחב:  1,760 מ"מ
 גובה:  1,612 מ"מ
 בסיס גלגלים:  2,651 מ"מ
 מפרט טכני
 קשר:  סקודה קאמיק
סקודה קושאק (באנגלית: Skoda Kushaq) היא מכונית במרכב קרוסאובר, בעלת חמישה מקומות, שמיוצרת על ידי סקודה הודו לשוק ההודי משנת 2021. היא הוצגה בשנת 2021. בשנת 2020 הציגה סקודה דגם קונספט מקדים.
מפרט טכני

הקושאק כוללת שתי אפשרויות ומנועים:
מנוע טורבו בנזין I3 צילנדרים בנפח 1.0 ליטרים המספק כ-115 כוחות סוס. תיבת הילוכים אוטומטית או ידנית בעלת שישה הילוכים.
מנוע טורבו בנזין I4 צילנדרים בנפח 1.5 ליטרים המספק כ-150 כוחות סוס. תיבת הילוכים DSG בעלת שבעה הילוכים.
גלריה

דגם הקונספט
הערות שוליים

↑  לשוק ההודי: סקודה קושאק 2021 נחשף, באתר קארטיוב, ‏18 במרץ 2021
↑  סקודה VISION IN: קונספט לקרוסאובר חדש לסקודה, באתר קארטיוב, ‏3 בפברואר 2020
סימן יעקובי

בתורת המספרים, סימן יעקובי (על שם המתמטיקאי היהודי-גרמני קרל גוסטב יעקב יעקבי) הוא הכללה של סימן לז'נדר.
שימושו העיקרי הוא בפירוק ובדיקת ראשוניות של מספרים שלמים, בעיקר בשביל יישומים שונים בתחום הקריפטוגרפיה.
לסימן יעקובי יש הכללה רחבה יותר הנקראת סימן קרונקר
הגדרה

עבור מספר שלם  a ומספר טבעי אי־זוגי  n, סימן יעקובי  \left({\frac {a}{n}}\right) מוגדר כמכפלת סימני לז'נדר המתאימים לפירוק של  n לגורמיו הראשוניים:
עבור כל זוג  (p,a) סימן לז'נדר מוגדר על ידי:
| --- | --- |
  a מתחלק ב־ p ללא שארית.   a זר ל־ p והוא שארית ריבועית מודולו  p.   a זר ל־ p ואינו שארית ריבועית מודולו  p.:  \left({\frac {a}{p}}\right)={\begin{cases}0&:a\equiv 0{\pmod {p}}&\\1&:a\not \equiv 0{\pmod {p}},&a\equiv x^{2}{\pmod {p}}\\-1&:a\not \equiv 0{\pmod {p}},&a\not \equiv x^{2}{\pmod {p}}\end{cases}}
תכונות

התכונות של סימן יעקובי נובעות ישירות מהקשר שלו לסימן לז'נדר.
אם  n ראשוני אי־זוגי, סימן יעקובי הוא פשוט סימן לז'נדר.
אם  a\equiv b\!\!\!{\pmod {n}} אזי  \left({\frac {a}{n}}\right)=\left({\frac {b}{n}}\right).
\left({\frac {a}{n}}\right)={\begin{cases}0&:\gcd\{a,n\}\neq 1\\\pm 1&:\gcd\{a,n\}=1\end{cases}}
\left({\frac {ab}{n}}\right)=\left({\frac {a}{n}}\right)\left({\frac {b}{n}}\right) ולכן  \left({\frac {a^{2}}{n}}\right)=1 (או  0)
\left({\frac {a}{mn}}\right)=\left({\frac {a}{m}}\right)\left({\frac {a}{n}}\right) ולכן  \left({\frac {a}{n^{2}}}\right)=1 (או  0)
משפט ההדדיות הריבועית: אם  m,n מספרים אי־זוגיים זרים, אזי מתקיים:
\left({\frac {-1}{n}}\right)=(-1)^{\frac {n-1}{2}}={\begin{cases}1&:p\equiv 1{\pmod {4}}\\-1&:p\equiv 3{\pmod {4}}\end{cases}}
\left({\frac {2}{n}}\right)=(-1)^{\frac {n^{2}-1}{8}}={\begin{cases}1&:p\equiv \pm 1{\pmod {8}}\\-1&:p\equiv \pm 3{\pmod {8}}\end{cases}}
בדומה לסימן לז'נדר, אם  \left({\frac {a}{n}}\right)=-1 אזי  a שארית אי־ריבועית מודולו  n. אם  a הוא שארית ריבועית מודולו  n אזי  \left({\frac {a}{n}}\right)=1.

בשונה מסימן לז'נדר, אם  \left({\frac {a}{n}}\right)=1 אזי  a לא בהכרח שארית ריבועית מודולו  n.
דוגמאות

{\begin{aligned}\left({\frac {33}{5045}}\right)=\left({\frac {33}{5\cdot 1009}}\right)=\left({\frac {33}{5}}\right)\left({\frac {33}{1009}}\right)\\\left({\frac {33}{5}}\right)=\left({\frac {3\cdot 11}{5}}\right)=\left({\frac {3}{5}}\right)\left({\frac {11}{5}}\right)=\left({\frac {5}{3}}\right)\cdot (-1)^{{\frac {5-1}{2}}{\frac {3-1}{2}}}\left({\frac {1}{5}}\right)=\left({\frac {2}{3}}\right)\cdot 1=-1\\\left({\frac {33}{1009}}\right)=\left({\frac {3}{1009}}\right)\left({\frac {11}{1009}}\right)\\\left({\frac {3}{1009}}\right)=\left({\frac {1009}{3}}\right)\cdot (-1)^{\frac {1009-1}{2}}=\left({\frac {1009}{3}}\right)=\left({\frac {1}{3}}\right)=1\\\left({\frac {11}{1009}}\right)=\left({\frac {1009}{11}}\right)\cdot (-1)^{{\frac {1009-1}{2}}{\frac {11-1}{2}}}=\left({\frac {1009}{11}}\right)=\left({\frac {8}{11}}\right)=\left({\frac {2}{11}}\right)^{3}=(-1)^{3}=-1\\\left({\frac {33}{5045}}\right)=\left({\frac {33}{5\cdot 1009}}\right)=\left({\frac {33}{5}}\right)\left({\frac {33}{1009}}\right)=(-1)\cdot (-1)=1\end{aligned}}
ולכן סימן יעקובי אינו מגלה אם 33 הוא שארית ריבועית מודולו 5045.
סימן השוויון

דוגמה לשוויון בין שני ערכים מספריים
סימן השוויון, =, הוא סימן מקובל המציין את יחס השוויון. על פי התחביר המקובל, פירושו של הרצף  \ A=B הוא ששני האובייקטים A ו-B שווים זה לזה, בערכם המספרי, בתוכנם או במשמעותם.
משמעותו המדויקת של הסימן תלויה בהקשר, וברמת ההפשטה המיוחסת לביטויים שמשני צדיו. בדרך כלל רואים בשוויון יחס בינארי המהווה טענה לוגית: הביטויים A ו-B שווים זה לזה. ברגיל, מתייחס השוויון לעצמים אליהם מתייחסים A ו-B, ולא לאותיות A או B עצמן; כדי לציין שוויון בין אותיות, כותבים "A"="A".
בעוד במקור שימש הסימן למטרות מתמטיות, הרי כיום משתמשים בו גם עבור השוואה בין שני דברים הדומים לדעת הכותב, למשל במשפט: "כולם יודעים שזקנה=חכמה".
בשפות תכנות משמש הסימן בדרך כלל במשמעותו הרגילה, של שוויון בין שני עצמים, רק כשהוא כפול: B==A. וכשהוא בודד המשמעות היא של פעולת השמה: הרצף A=B אינו טוען כי הביטויים שווים, אלא מחליף את הערך הישן של A בערכו הנוכחי של B. כדי למנוע אפשרות של אי-הבנה, הנובעת מן הסימטריה של הסימן, משתמשים בשפות תכנות מסוימות לסימון פעולת ההשמה בסימונים כגון =:, למשל A:=B.
היסטוריה

הראשון שהציע את סימן השוויון המקובל כיום היה המתמטיקאי הוולשי רוברט רקורד, בספר The Whetstone of Witte", 1557". רקורד השתמש בסימן ארוך בהרבה מן המקובל היום. בספרו הוא מסביר את העיצוב: "כדי להימנע מן החזרה המייגעת על המלים 'שווה ל-', אקבע סימן של תאומי-קווים מקבילים באותו אורך, =, כי אין שני דברים שישוו יותר זה לזה". לפי אתר ההיסטוריה של המתמטיקה של אוניברסיטת סנט אנדרוז שבסקוטלנד, הסימן לא התקבל מיד על דעת הכל. מתמטיקאים רבים העדיפו על פניו את הצמד ||, או את האות המחוברת Æ, הפותחת את המילה הלטינית aequalis שפירושה שוויון; סימנים אלה היו בשימוש עד המאה השבע-עשרה. סימני שוויון נוספים שהוצעו לשימוש:
→ (משמש כיום כסימון תהליך בכימיה)
][
//
;] (היה בשימוש בעיקר בגרמניה)
═══
סימנים דומים וקרובים

לצד סימן השוויון משמשים, במתמטיקה, במדעי הטבע וביישומים שונים, סימנים אחרים בעלי משמעות קרובה. הסימן ≈ מציין, על פי המקובל, קירוב; למשל,  \ \pi \approx {\frac {22}{7}}. בין הסימנים המציינים אי-שוויון, מקובל סימן השוויון המבוטל, ≠. מכיוון שסימן זה לא היה מצוי במכונות כתיבה, ואחריהן במקלדות הסטנדרטיות, נכנסו לשימוש סימנים אחרים לאותה מטרה: =~, =!, =/=, וגם <> (הרכבת שתי הצורות של סימן אי-השוויון).
לעיתים קרובות, ובעיקר בלוגיקה מתמטית, יש צורך בכמה יחסי שוויון, שחלקם חזקים מאחרים. לדוגמה, עשויים לכתוב  \ x^{2}=9 כדי לציין שערכו של הביטוי  \ x^{2}, עבור ערך מסוים של x, הוא 9; אבל לשוויון  \ \sin(x)^{2}+\cos(x)^{2}\equiv 1 יש משמעות אחרת: הוא נכון לכל ערך של x. את הטענה ששני עצמים מופשטים איזומורפיים זה לזה ניתן לייצג באמצעות הסימנים  \ \cong ,\approx  ואף  \ \simeq . לסימן  \ A\sim B יש בדרך כלל משמעות חלשה יותר, של דמיון, שקילות או שוויון בסדרי הגודל.
בשפות תכנות, הנגזרות משפת C, מקובל התחליף של שני סימני שוויון רצופים בצורת ==, כדי לייצג את הטענה הלוגית ששני ערכים שווים זה לזה. בשפות תכנות אחרות (כגון Basic) משתמשות בסימן השוויון הן עבור הטענה הלוגית והן עבור פעולת ההצבה כאשר משמעות הסימן נגזרת ממיקומו במשפט. בשפות בהן יש שימוש בטיפוסים ובעצמים חלשים (כמו PHP) מייצגים לעיתים שלושה סימני שוויון בצורת === את הטענה ששני הביטויים לא רק שווים זה לזה מבחינה מספרית, אלא שייכים גם לאותו טיפוס מידע.
ראו גם

סימן אי-שוויון
יחס השוויון
סימון מתמטי
לקריאה נוספת

Boyer, C. B.: A History of Mathematics, 2nd ed. rev. by Uta C. Merzbach. New York: Wiley, 1989 ISBN 0-471-09763-2 (1991 pbk ed. ISBN 0-471-54397-7)
קטע מעמוד מהספר "The Whetstone of Witte" שמסביר על השימוש הראשון של סימן השוויון
סנופטה

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 מייסדים:  קיטיל טרדאל תורסן 
 תקופת הפעילות:  1989–הווה (כ־35 שנים) 
 מיקום המטה:  אוסלו 
 ענפי תעשייה:  אדריכלות 
 יו"ר:  Olav Hindahl Selvaag 
 עובדים:  350 (נכון ל־יולי 2024) 
  
 snohetta.com
 
ביבליותיקה אלכסנדרינה
בית האופרה באוסלו
משרדי סונהטה באוסלו נורווגיה, ינואר 2020
סנופטה (בנורווגית: Snøhetta) היא חברת אדריכלות נורווגית העוסקת באדריכלות נוף, עיצוב פנים, אדריכלות בניין, עיצוב תעשייתי ועיצוב גרפי. החברה מעסיקה כ-240 עובדים והיא בעלת סניפים באוסלו, בניו יורק, בסן פרנסיסקו, בסטוקהולם ובאינסברוק. סנופטה נוסדה על ידי האדריכל האמריקאי אדווארד קריג (אנ') והאדריכל הנורווגי קיטיל טרדאל (אנ').                                          
המשרד הוקם בשנת 1989.
בשנת 1989 הם ניגשו לתחרות אדריכלות עבור בניית ביבליותיקה אלכסנדרינה, שנעשתה בשיתוף פעולה עם האדריכל האוסטרי כריסטופר קפלר.
מבניהם המפורסמים הם בניין ביבליותיקה אלכסנדרינה, אשר קיבלו בגינו את פרס אגא חאן לאדריכלות (הפרס התשיעי לשנים 2002–2004)  ובנין בית האופרה של אוסלו, עליו זכו בפרס פסטיבל האדריכלות העולמי בקטגוריית תרבות לשנת 2008, בפרס האיחוד האירופי לאדריכלות עכשווית (אנ') - פרס מיס ון דה רוהה, בשנת 2009, בפרס האגודה למחקר עיצוב סביבתי (אנ') בקטגוריית פרס מקומות נהדרים (GPA) לשנת 2009 ובפרס האירופי למרחב ציבורי עירוני (אנ') לשנת 2010 ("גג בית האופרה מגיח בעדינות ממימי נמל ביורביקה (אנ') להציע לאנשים ההולכים עליו נופים מרהיבים של העיר והפיורד."). בנוסף זכו בפרס העולמי לאדריכלות בת קיימא (אנ') לשנת 2010  ובפרסים נוספים.            
מבנה האופרה באוסלו שאוב מהטבע הנורווגי, ובעל דמיון לקרחון מחליק. גם לביבליותיקה אלכסנדרינה עקרונות השאובים מעולם הטבע.
פרויקטים ראויים לציון

מוזיאון האמנות בלילהאמר (אנ'), נורווגיה (1992)
השגרירות הנורווגית המלכותית בברלין, גרמניה (2001) - חלק בלתי נפרד ממתחם השגרירויות הנורדיות (אנ')
ביבליותיקה אלכסנדרינה, אלכסנדריה, מצרים (2002)
בית האופרה של אוסלו, נורווגיה (2008)
מרכז וולף לאמנויות, אוניברסיטת סטייט בבולינג גרין (אנ'), באולינג גרין, אוהיו (2011)
ספריית ג'יימס ב' האנט ג'וניור (אנ') באוניברסיטת המדינה של קרוליינה הצפונית, ראלי,  קרוליינה הצפונית (2013)
האנדרטה הלאומית וה מוזיאון לפיגועי 11 בספטמבר בניו יורק. (2014)
מרכז למידה לסטודנטים באוניברסיטת ריירסון, טורונטו, קנדה (2015)
הרחבת מוזיאון סן פרנסיסקו לאמנות מודרנית (אנ'), סן פרנסיסקו, קליפורניה (2016)
המרכז הבינלאומי מערת לאסקו הרביעי לאמנות מערות, מונטניאק, דורדון (אנ'), צרפת (2016)
שחזור מחדש לכיכר טיימס בניו יורק (2017)
הפקולטה לאמנות, מוזיקה ועיצוב, אוניברסיטת ברגן (2017)
הספרייה המרכזית בקלגרי (אנ'), קלגרי, אלברטה, קנדה (2018)
מסעדה מתחת למים, לינדסנס (אנ'), נורווגיה (2019)
ספריית צ'ארלס באוניברסיטת טמפל, פילדלפיה, פנסילבניה (2019)
הערות שוליים

↑  Merging architecture and landscape "came very naturally" to Snøhetta says co-founder, Dezeen, ‏2019-12-11 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007424771605171  BIBSYS: 2135956  GND: 10183130-4  ISNI: 0000 0001 1883 6621  LCCN: no2008006264  NKC: olak20211135247  SUDOC: 137438850  VIAF: 167835393   WorldCat (עם VIAF): 167835393
נפיש

נפיש הוא דמות מקראית, בנו של ישמעאל. לנפיש היו 11 אחים: נביות, קדר, אדבאל, מבשם, משמע, דומה, משא, תימא, חדד, יטור, קדמה, בשמת.
בדברי הימים מסופר שבני ראובן, גד וחצי המנשה נלחמו בהגריאים, יטור, נפיש ונודב ותשעה פסוקים לפני כן נאמר שהמלחמה עם ההגריאים התקיימה בזמן שאול. ככל הנראה, יטור ונפיש באותה המלחמה הם שבטים שנוסדו על ידי שני האחים בני ישמעאל יטור ונפיש.
הפירוש המקובל לשם נפיש הוא עצום או בעל ערך רב. כך גם בארמית, שם נפיש פירושו הרבה, גדול.
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוקים י"ג–ט"ו
↑  ספר דברי הימים א', פרק ה', פסוק י"ט
↑  ספר דברי הימים א', פרק ה', פסוק י'
1 2  ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ה
↑  ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ג
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סקודה קאמיק

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  סקודה
 שנות ייצור:  2019-היום
 הרכבה:  צ'כיה צ'כיה: מלאדה בולסלאב
 מודל קודם:  סקודה יטי
 סיווג:  מכוניות שטח/פנאי
 מרכב:  קרוסאובר בעלת חמש דלתות
 פלטפורמה:  פולקסווגן MQB A0
 אורך:  4,241 מ"מ
 רוחב:  1,793 מ"מ
 גובה:  1,553 מ"מ
 משקל:  1277 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,651 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע טורבו בנזין I4 צילנדרים בנפח 1.5 ליטרים המספק כ-150 כוחות סוס ב-5,000 סיבובים לדקה
 הילוכים:  תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שבעה הילוכים
 מהירות מרבית:  212 קילומטרים לשעה
 קשר:  סקודה קודיאק, סקודה קארוק
סקודה קאמיק (באנגלית: Skoda Kamiq) היא קרוסאובר עירוני בעלת חמישה מקומות, המיוצרת על ידי סקודה משנת 2019. הקאמיק הוצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה בשנת 2019.
מפרט טכני

הקאמיק כוללת מנוע טורבו בנזין I4 צילנדרים בנפח 1.5 ליטרים המספק כ-150 כוחות סוס ב-5,000 סיבובים לדקה, עם תיבת הילוכים אוטומטית רובוטית כפולת מצמדים בעלת שבעה הילוכים. המכונית מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 8.4 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 212 קילומטרים לשעה.