הומור
הומור וניהול - ההומור ככלי ניהולי

מנהלים ומנהלות נוטים לעיתים להשתמש בהומור עם עובדיהם. החוקרים Romero and Cruthirds וחוקרים נוספים מצאו כי שימוש בהומור חיובי יכול להפחית מתח, ולשפר מנהיגות, לכידות קבוצתית, תקשורת, יצירתיות ותרבות ארגונית בקרב העובדים.
נמצאו השפעות חיוביות רבות לשימוש בהומור על ידי מנהלים אך גם נמצאו השפעות הפוכות. חוקרים הציגו את האופן בו נכון להשתמש בבדיחה במקום העבודה ומצאו גם צד אפל בשימוש בהומור על ידי מנהלים.
השפעת השימוש בהומור קשורה לרושם שאדם משאיר על הסובבים אותו. חלק גדול מהמחקר על ניהול רושם התמקד בשני רשמים נפוצים שאנשים מבקשים להעביר: חום (Warmth) וכשירות מקצועית (Competence). שני מושגים אלו משמשים בהבנת הרעיון של תפיסה חברתית (Social cognition) של אנשים, על פי החוקרת Fiske ושותפיה למחקר. חום מייצג את הנטייה הבין-אישית להפגין ידידותיות (Friendliness), מועילות (Usefulness) ואמינות. כשירות מכילה יכולות כגון מיומנות (Proficiency), אינטליגנציה, כישורים, ביטחון עצמי ושימוש במשאבים.
ואכן, לעיתים מנהלים נתפסים כבעלי כשירות (Competence) נמוכה כאשר הם משתמשים בהומור. במחקרן על ניהול רושם והשימוש בהומור במסרים בדואר אלקטרוני שנשלח לעובדים, מצאו החוקרות Brender-Ilan and Reizer כי ככל שהמנהל או המנהלת נתפסו כחמים יותר, כך הומור גרם לעליה בכוונות של העובדים להמשיך לעבוד עם המנהל או המנהלת. לעומת זאת, הממצאים לגבי כשירות המנהלים היו שונים.
המחקר הזה מצא השפעות מגדריות בהצלבה. הממצאים מצביעים על כך שהומור בדואר אלקטרוני ממנהל-גבר, השפיע במובהק לרעה על תפיסת הכשירות של המנהל בעיני עובדות שקיבלו את הדוא"ל, בעוד שעבור מנהלות, הומור בדואר אלקטרוני השפיע לטובה בקרב עובדים-גברים לגבי תפיסתם את הכשירות של המנהלת.
באשר לתפיסת החום, ללא קשר למגדר המנהל או המנהלת. עובדים ועובדות תפסו מנהלים ומנהלות הומוריסטים כחמים יותר.
החוקרות ברנדר-אילן ורייזר הסיקו כי מנהלים ומנהלות החמושים בידע ובמודעות, יכולים להפוך את השימוש בהומור לטובתם. החוקרות סיכמו כי לאור העלייה בשימוש בדוא"ל במקום העבודה, ככל שמנהלים ועובדים יקדימו לשכלל את הכישורים והמודעות שלהם בשימוש בהומור, כן ייטב. מסקנתן הייתה כי שימוש בהומור ניהולי בדואר האלקטרוני הוא באופן אישי 'בטוח' יותר (מאחר שהוא מתועד) ופשוט יחסית לשימוש, ויכול להגביר את תפיסת העובדים את חום המנהל או המנהלת ולהשפיע לחיוב על כוונות ההתנהגות של העובדים. לגבי תפיסת הכשירות, מסקנות המחקר ממליצות כי רצוי שמנהלים ישקלו את מגדר האדם שאליו שולחים את הדוא"ל, כדי לשמור על רושם טוב בעיני עובדות, מבחינת כשירותם.
שימוש בפרצופונים (Emoji) במייל במקום העבודה מביא למגוון תגובות, חיוביות ושליליות, וכדאי ללמוד את ההשפעה של שימוש זה, לפני שממהרים לשלוח סמיילי במייל למנהל או המנהלת. החוקרים Tang and Hew סקרו נושא זה בהרחבה.
גם צ'אט בוטים משתמשים בפרצופונים והנושא שנחקר הוא איזה רושם עושה הבוט לעומת האדם כאשר נעשה שימוש בפרצופונים. במחקר משנת 2020 של Beattie, Edwards, & Edwards נמצא כי הנחקרים דירגו הודעות צ'אט-בוטים שכללו אימוג'י בדומה להודעות של אנשים שכללו אימוג'י. בנוסף, גם בני האדם וגם הבוטים עשו רושם כיותר אטרקטיביים באופן משמעותי מבחינה חברתית, ויותר מוכשרים ואמינים, בהשוואה לשולחי הודעות מילוליים בלבד.
בפודקסט על הנושא "למה הומור ככלי ניהולי זה לא ממש בדיחה" מסבירה ד"ר קרן שטרית מרון, חוקרת, יועצת ארגונית, רואת חשבון ויזמת חברתית, על הומור בניהול. היא מציינת כי הומור הוא תופעה חברתית אוניברסלית המתרחשת כמעט בכל אינטראקציה חברתית. עבודת צוות, לכידות, יצירתיות ופרודוקטיביות מוגברים כולם על ידי שימוש בהומור, המאפשר לנו לתקשר יותר ביעילות, להוריד התנגדויות ולבסס מערכות יחסים חזקות. כולנו רוצים להיות בסביבת עבודה שיהיה בה כיף, תוך כדי שאנחנו מממשים את עצמנו, מעשירים את הידע ומתפתחים מקצועית. בשיחה ד"ר שטרית מרון מתארת את הפוטנציאל האדיר שיש לשימוש בהומור בארגונים, החל משיפור תקשורת, לכידות ויצירתיות, ועד לעלייה בתפוקות ושיפור ביצועים. אך לצד טיפוח תרבות המעודדת הומור, עלינו כמנהלים.ות להוות דוגמה אישית גם לגבי שימוש ראוי בהומור, כזה שתואם את התוכן ואת המרחק ויחסי הכוחות.