השירות המטאורולוגי הישראלי
היסטוריה > השירות המטאורולוגי לאחר הקמת המדינה

לאחר הכרזת המדינה, הקבוצה שנשארה בירושלים, שלה ניתן השם "שמאי" (שירות מטאורולוגי ארץ ישראלי) ונתנה שירות ליישוב היהודי, בין היתר שירות לתעופה באזור ירושלים. עובדי היחידה קיבלו תעודות על "מילוי תפקידי הכרחי".
ב-28 במאי 1948 נהרג רודולף פייגה, מנהל השירות המטאורולוגי מרסיסי פגז ירדני, בעודו עוסק בסידורי החשמל שנדרשו להמשך פעילות היחידה המטאורולוגית בירושלים.
בחודש יוני 1948 סופח השירות המטאורולוגי ל-משרד התחבורה בממשלה הזמנית, וחודש אחר כך נמסרו לו מספר משרדים בקריה בתל אביב, שם התמקמו כל יחידות השירות שלא גויסו. מרדכי גלעד (היינץ גוטפלד), סגנו של פייגה, התמנה למנהל השירות המטאורולוגי הישראלי.
השירות המטאורולוגי הישראלי הפסיק לתת שירותי חיזוי עד ליולי 1949. בתקופה זו המשיכו לפעול ההנהלה, מחלקת רשת התחנות ואקלים ומחלקת מחקר. באותה עת חתמה מדינת ישראל על האמנה של הארגון המטאורולוגי העולמי.
בחודש יולי 1949 נפתח מחדש מרכז החיזוי בשדה לוד. כל עובדי היחידה המטאורולוגית של חיל האוויר שרצו בכך, הצטרפו לשורותיו. בהסכם עם משרד הביטחון נקבע כי השירות המטאורולוגי של משרד התחבורה יספק שירותים מטאורולוגיים לצורכי המדינה, כולל עבור צה"ל.
בשני העשורים הראשונים של המדינה השירות המטאורולוגי עסק בעיקר בעבודות קלימטולוגיות בתחום המטאורולוגיה החקלאית לצורך תכנון החקלאות במדינה החדשה: אזורי קרה, שיטות למניעת קרה, אזורים בעלי טמפרטורה גבוהה, הגברת המטר באמצעות זריעת עננים, חקר ההתאדות ומחקרים לצורך יישוב הנגב. בנוסף, החל העיסוק בנושא זיהום אוויר והשפעת המטאורולוגיה על התפשטות מזהמים, כולל הכנת דו"ח משמעותי לטובת הקמת הכוח רידינג ד' בתל אביב בשנת 1967.
השירות המטאורולוגי היה מעורב בהקמת המחלקה למטאורולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים בשנת 1957. היא הוקמה במסגרת לימודי מתמטיקה ומדעי הטבע על ידי ד"ר ייל מינץ ושנתיים לאחר מכן, פרופ' יהודה נוימן, מנהל מחלקת המחקר בשירות המטאורולוגי החליף את ד"ר מינץ באוניברסיטה העברית בירושלים.
עם סיום בנייתו של המחשב "וייצק" במכון ויצמן, החל ד"ר מינץ לעשות שימוש במחשב זה לצורך הרצת מודלים נומריים לחיזוי מזג אוויר. כאשר ד"ר מינץ עזב את הארץ, המשיך בהרצת המודלים הנומריים גדעון שטייניץ שהיה אחראי על המחלקה הסינופטית והמחקר בשירות המטאורולוגי, תחילה ב"וייצק", ולאחר מכן במחשב שנרכש על ידי צה"ל.
ב-1958 חתמה ישראל עם הארגון המטאורולוגי העולמיעל הסכם להקמת מרכז מטאורולוגי חדש בבית דגן. המרכז נחנך ב-1962 וכל יחידות השירות הועברו אליו. כחלק מההסכם עם הארגון העולמי, סיפק המרכז מאז שירותים מטאורולוגיים גם למדינות אחרות.
בשנת 1967 הוקמה מחלקה למדעי הסביבה באוניברסיטת תל אביב, שכללה גם את נושא מדעי האטמוספירה. בשנת 1963 הוקם האיגוד המטאורולוגי הישראלי (אמ"י) ובשנת 1970, אירח השירות המטאורולוגי יחד עם אמ"י, שתי האוניברסיטאות והאיגוד המטאורולוגי האמריקאי את הכנס המטאורולוגי הבינלאומי הראשון שהתקיים בישראל.
בהמשך נחתם הסכם עם השירות המטאורולוגי הגרמני להעברה ישירה של נתונים מטאורולוגיים עולמיים לשירות המטאורולוגי הישראלי, והשירות המטאורולוגי אמור להעביר לגרמנים את הנתונים שנאספו בישראל.
בשנת 1969 הגיע המחשב הראשון לשירות המטאורולוגי. עם הגעתו, נתן היה לקבל את כל הנתונים שהגיעו באמצעות הקו הישיר מגרמניה, ישירות למחשב השירות המטאורולוגי ולשרטט את התצפיות על המפות. נתונים אלה איפשרו גם לעשות ניתוח אובייקטיבי של מזג האוויר לצורך הרצת מודלים נומריים לחיזוי והדבר הוביל לעליית מדרגה ביכולות החיזוי והדיוק. במהלך השנים מאז, השירות המטאורולוגי קיבל תוצרי מודלים כחבר בארגון המטאורולוגי העולמי.
בשנות ה-90 הורחב מגוון השירותים שהשירות סיפק. כיום מקושר מרכז החישובים של השירות בחיבור מהיר לרשת התקשורת הבינלאומית של ארגון המטאורולוגי העולמי ומסייע בכך לשיפור החיזוי שלו ושל שירותים מטאורולוגיים מקבילים.
בשנת 2011 נחתם הסכם שיתוף פעולה עם המרכז האירופאי לתחזיות לטווח בינוני ECMWF.
ב-2020 השירות המטאורולוגי חנך אתר אינטרנט חדש.
החלטת ממשלה
ביום ה-29.12.2024 עיגנה ממשלת ישראל לראשונה את תפקידיו וייעודו של השירות המטאורולוגי הישראלי בהתאם להצעת מחליטים שהוגשה לאישור הממשלה בנושא, בהובלת שרת התחבורה והבטיחות בדכים, תא"ל (במיל'), מירי רגב.
החלטת ממשלה זו שמה את המדינה בשורה אחת עם הנעשה בכל המדינות המתקדמות בעולם בתחום בין היתר בהתאם לאמנות בין לאומיות עליהן חתמה ממשלת ישראל ובכלל זה עם ארגון המטאורולוגיה העולמי.
על פי החלת ממשלה זו השירות המטאורולוגי הישראלי יפיק בין היתר תחזיות מזג אוויר ואזהרות מפני תופעות מזג אוויר מסכנת חיי אדם ורכוש לכלל משרדי הממשלה על יחידותיהם ויחידות הסמך שלהם, לגופי הביטחון החירום וההצלה, וינגישם לציבור הרחב, וכל זאת באמצעות הפעלה של מרכז לאומי מבצעי לחיזוי מזג אויר שיפעל 24/7.
נוסף על כך, יערוך השירות המטאורולוגי הישראלי מחקרים מטאורולוגיים, ויפעל במידת האפשר לעידוד ולקידום מחקר באקדמיה ובמשק, וכן יפעיל מרכז חישובים אקלימי לאומי, בהתאם להחלטת ממשלה בנושא שנתקבלה לפני כשנתיים.
כן יבצע השירות המטאורולוגי הישראלי מחקרים לצורך ניטור והערכת שינויי האקלים וחישוב השינויים (בעבר ובעתיד הקרוב והרחוק); יסייע למשרדי הממשלה על יחידותיהם ויחידות הסמך שלהם, לגופי הביטחון החירום וההצלה להעריך את השפעותיהם של תרחישי הייחוס האקלימיים בטווח המיידי ובטווח הרחוק על ענפי המשק השונים, ובכללם תשתיות התחבורה השונות, הביטחון, הבניה, האנרגיה, הכלכלה, הבריאות, התעשייה המסחר והתעסוקה, החקלאות, התיירות והגנת הסביבה.