stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רוק ישראלי
נושאים ותכנים > פיוטים והמקורות היהודיים

יוצרי רוק מהזרם הדתי-לאומי כדוגמת אהרן רזאל ואודי דוידי הרבו מאז ומעולם לעשות שימוש בטקסטים מהמקורות היהודיים, בעיקר בפסוקים מספר תהילים ובזמירות ופיוטים לשבת, לצד טקסטים מקוריים ברוח המקורות. יוצרים חילוניים לעומתם כמעט ולא עשו שימוש במקורות אלו, למעט התייחסויות הומוריסטיות בודדות. יוצא דופן מבחינה זו הוא מאיר אריאל, שהרבה לצטט בשיריו מהתנ"ך ולרמז אליו באופנים שונים.
מצב זה השתנה לקראת סוף העשור הראשון של המאה ה-21, עת החלו יוצרים רבים להוציא שירים ואף אלבומים מלאים שהתבססו על טקסטים ממקורות היהדות ובעיקר על פיוטים. תופעה זו נבעה בחלקה מחזרתם בתשובה של אמנים שונים, והשפיעה גם במעגלים רחבים יותר.
סנונית ראשונה ביצירה כזו בקנה מידה רחב הייתה בשנת 2004, בערב בשם "יהודה הלוי פינת אבן גבירול" שבו ביצעו אמנים חילונים ודתיים מגוון של פיוטים מסורתיים לצד שירי תפילה מקוריים. השירים רוכזו באלבום בשם זה בשנת 2012, לאחר שהלחנת פיוטים בידי יוצרי רוק הפכה לתופעה רחבה. אלבומים כדוגמת "שמע קולי" של מאיר בנאי (2007), שיר חדש של אהוד בנאי (2008), "מסע אל המקורות" של שלמה גרוניך (2008) ואבן גבירול, אדומי השפתות של ברי סחרוף ורע מוכיח (2009) זכו להצלחה ולתשבחות בקרב קהל חילוני ודתי כאחד ושימוש במקורות היהודיים ניכר גם באלבומיהם הבאים.
יוצרים בולטים נוספים בתחום הרוק היהודי שהחלו להתבלט בתקופה זו הם אהרן רזאל שנטה לכיוון הפולק רוק, יונתן רזאל שפעל תחת השפעות קלאסיות, אודי דוידי, ארז לב ארי ועוד.
תיעוד

מקומה המשמעותי של המוזיקה בכלל ומוזיקת הרוק בפרט בתרבות הישראלית הביא ליצירת מגוון רחב של פרויקטים שתיעדו את התפתחותו והשפעתו. חלק משמעותי מתיעודו של הרוק הישראלי לסוגיו נעשה על ידי השדרן ועורך המוזיקה יואב קוטנר, שיזם והפיק מגוון תוכניות בנושא לאורך השנים.
בשנים 1995–1996 ערך והגיש בגלי צה"ל תוכנית רדיו תיעודית בת 100 פרקים, שנקראה "למרות הכל" על שם שירה של להקת כוורת ותיעדה את הרוק הישראלי מתחילת היווצרו בשנות השישים ועד לסוף שנות השבעים. התוכנית כללה מאות שירים, קטעי ארכיון נדירים וראיונות עם יוצרים ומפיקים ואף עם חוקרים כדוגמת הסוציולוג וחוקר המוזיקה מוטי רגב.
בשנת 1998 ערך והגיש בערוץ הראשון את התוכנית "סוף עונת התפוזים - סיפורו של הרוק הישראלי" שהתבססה במידה רבה על קודמתה ברדיו. בתוכנית זו תועדו ציוני דרך ברוק הישראלי משנות השישים ועד לסוף שנות התשעים באמצעות מספר רב של ראיונות וקטעי ארכיון ועריכתה זיכתה את קוטנר בפרס תמוז לשנת 1999.
בשנת 2012 ערך והגיש בערוץ 8 את הסדרה "האלבומים", שבה הוקדש כל אחד מפרקי הסדרה לאלבום בכורה בולט ברוק הישראלי בעיקר משנות השמונים והתשעים.
מלבד פרויקטים כוללים תועדו מוזיקאים ולהקות שונות בסרטי תעודה ובאלבומים מיוחדים. סיבוב האיחוד של להקת כוורת ב-1990 תועד בסרטו של צבי שיסל "תמונות מחיי הלהקה" ולרגל האיחוד בשנת 2013 הוציאה הלהקה מארז בשם "כוורת בקופסא" שכלל קטעים נדירים משנות פעילותה; להקת משינה תועדה בסרט "המכונה" והוציאה אף היא מארז וספר המתעדים את הלהקה כשחזרה לפעילות; אהוד בנאי והפליטים תועדו בסרט "חייב לזוז"; להקת "נושאי המגבעת" תועדה בסרט "שמיים שרוטים של גלויה"; סיבוב ההופעות האחרון של אסף אבידן והמוג'וז מחוץ לישראל תועד בסרט "Final Stages".
ראו גם

פאנק (Punk) ישראלי
ראפ והיפ הופ ישראלי
לקריאה נוספת

חגי ברקת, רוקנרול ישראלי – 50 אלבומי רוק כחול לבן שעשו רעש, הוצאת אוקיינוס, 2023
מוטי רגב,  רוק: מוזיקה ותרבות, הוצאת דביר, 1995
נסים קלדרון, יום שני: על שירה ורוק אחרי יונה וולך, הוצאת דביר 2009
מוטי רגב ואדווין סרוסי, מוזיקה פופולרית ותרבות בישראל, האוניברסיטה הפתוחה, 2014
מבחר מאמרים במדור "רוק" בתוך קובץ המחקרים מוזיקה בישראל, עיונים – סדרת "נושא" (2014), בעריכת מיכאל וולפה, גדעון כ"ץ וטוביה פרילינג, הוצ' מכון בן-גוריון, אונ' בן-גוריון
הערות שוליים

↑  כך למשל במצעד אלבומי הזהב הישראליים שנערך בשנת 2011 היו 11 המקומות הראשונים שייכים לאלבומי רוק מובהקים, כמו גם רבים מ-52 האלבומים הבאים. לרשימת האלבומים המלאה, ראו: אסף נבו, ‏שלום חנוך: "ידעתי שאני עושה משהו שונה במוזיקה הישראלית", באתר ‏מאקו‏, 9 במאי 2011
↑  מבקר עד בקר, הַבֹּקֶר, 25 ביולי 1962
↑  "רוק אן רול" בולמוס אמריקאני חדש, הצופה, 12 באוקטובר 1956
מארבע כנפות עולם, קול העם, 19 באוקטובר 1956
↑  ידיעה על ההופעה, דבר, 10 בנובמבר 1969
↑  הקדמת המחבר לספר, באתר "טקסט"
| רוק |
| --- | --- |
בלוז רוק • גלאם רוק • גראנג' • פולק רוק • רוק אינסטרומנטלי • רוק אלטרנטיבי • הארד רוק • רוק גותי • רוק מתקדם • רוק פסיכדלי • רוק קל • רוק דרומי • סטונר רוק • רוק קלאסי • פופ רוק • פאנק רוק • קאנטרי רוק 
סצנות אזוריות
בריטפופ • הגל החדש של ההבי מטאל הבריטי • רוק ישראלי • רוק ברזילאי
סגנונות מהם נוצר הרוק: זרמים שיצאו מתוך הרוק
מוזיקת קאנטרי • בלוז • רוק אנד רול: הבי מטאל • פאנק
ערכים נוספים
פופ • להקות רוק
שלום חנוך ואריק איינשטיין, פריצת הרוק הראשונה
דני סנדרסון, מייסד להקת כוורת
להקת דודה בהופעה
להקת תיסלם
להקת משינה
ברי סחרוף, כונה "נסיך הרוק הישראלי"
אביב גפן
רונה קינן
אביתר בנאי
להקת החצר האחורית, מובילת להקות הרוק הישראליות במאה ה־21. משמאל לימין: תומר יוסף, איתמר ציגלר, יענקל'ה רוטבליט וגדי רונן.
מקלט 18 במופע "מחוה לאריק איינשטיין" בחמדת ימים
פיזיולוגיה

פִיזְיוֹלוֹגְיָה היא המדע העוסק בחקר התפקוד המכני, הפיזי והביוכימי של גופם של יצורים חיים.
פיזיולוגיה באופן מסורתי נחלקת לפיזיולוגיה של הצמח ולפיזיולוגיה של יצורים חיים. לדוגמה, את חלק מתובנות המחקר על תא שמרים ניתן ליישם גם בתא אנושי. באופן כללי ההסתברות לדמיון בתגובות בין מינים שונים אינה ידועה.
הכלים המשמשים למחקר הפיזיולוגיה של בני האדם מרחיבים את הכלים והשיטות למחקר חיות. במחקר ניתן להשתמש במיקרוסקופ ובצביעה היסטולוגית. גם הפיזיולוגיה של הצמחים שואלת כלים משני שדות מחקר אלו. היקף הנושאים למחקר הוא גדול לפחות כמו אילן היצורים החיים עצמו. בשל המגוון הרחב נוטה המחקר בתחום הפיזיולוגיה של בעלי החיים להתרכז בהבנה איך תכונה פיזיולוגית משתנה לאורך האבולוציה של בעלי החיים.
תחומי מחקר חדשים התפתחו מתוך המחקר הפיזיולוגי כגון ביוכימיה, ביופיזיקה, ביומכניקה ופרמקולוגיה.
על המחקרים הבולטים בתחום מוענק פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה. בנוסף לכך, האקדמיה הבלגית מעניקה פרס גלוגה דו-שנתי לזכר גוטליב גלוגה.
ראו גם

פיזיולוגיה של מערכת הנשימה
פיזיולוגיה של הכליה
פיזיולוגיה אבולוציונית
סן קריסטובל דה לאס קאסאס

| --- | --- |
סמל סן קריסטובל דה לאס קאסאססמל סן קריסטובל דה לאס קאסאס

 מדינה:  מקסיקו מקסיקו
 מדינה:  צ'יאפס צ'יאפס
 תאריך ייסוד:  1536
 על שם:  ברטולומה דה לאס קסאס, כריסטופורוס הקדוש 
 שטח:  484 קמ"ר
 גובה:  2,121 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  183,509 (2020)
  ‑ צפיפות:  294 נפש לקמ"ר (2005)
 קואורדינטות:  16°45′N 92°23′W﻿ / ﻿16.75°N 92.38°W﻿ / 16.75; -92.38
 אזור זמן:  UTC +6
 http://www.sancristobal.chiapas.gob.mx/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מקסיקו מוגדלת) מקסיקו סיטי גוודלחרה מונטריי פואבלה טיחואנה לאון סיודאד חוארס סלטיו סן לואיס פוטוסי ארצות הברית גוא. ב. הונ. האוקיינוס השקט  מפרץ מקסיקו סן קריסטובל דה לאס קאסאס (למפת מקסיקו רגילה) מקסיקו סיטי גוודלחרה מונטריי פואבלה טיחואנה לאון סיודאד חוארס סלטיו סן לואיס פוטוסי ארצות הברית גוא. ב. הונ. האוקיינוס השקט  מפרץ מקסיקו סן קריסטובל דה לאס קאסאס (למפת צ'יאפס רגילה) טוסטלה גוטיירס טפצ'ולה קומיטאן האוקיינוס השקט  טבסקו קמפצ'ה וראקרוס וא. גואטמלהסן קריסטובל דה לאס קאסאס (למפת צ'יאפס מוגדלת) טוסטלה גוטיירס טפצ'ולה קומיטאן האוקיינוס השקט  טבסקו קמפצ'ה וראקרוס ואחאקה גואטמלהסן קריסטובל דה לאס קאסאס   he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סן קריסטובל דה לאס קאסאס (בספרדית: San Cristóbal de las Casas) היא עיר ברמה הגבוהה במרכז מדינת צ'יאפס, מקסיקו, בגובה של כ-2,100 מטר מעל גובה פני הים. העיר קרויה על שם בישוף ספרדי שהיה מראשוני המגנים על זכויותיהם של האינדיאנים. העיר מונה לפי סקר האוכלוסין של 2005 כ-142,364 תושבים. היא העיר השלישית בגודלה בצ'יאפס והבירה התרבותית והתיירותית של המדינה.
אקלים

האקלים של העיר הוא מתון ולח. הטמפרטורה המקסימלית השנתית בעיר היא 30 מעלות צלזיוס, הטמפרטורה היומית המקסימלית היא 22 מעלות, בעוד הטמפרטורה היומית המינימלית היא 8 מעלות צלזיוס והטמפרטורה הנמוכה ביותר היא מעלה אחת צלזיוס. הטמפרטורה הממוצעת השנתית היא 15.1 מעלות צלזיוס. החודש החם ביותר הוא יוני, והטמפרטורה הממוצעת בו היא מעל 18 מעלות. בחודש הקר ביותר, ינואר, הטמפרטורה הממוצעת לא יורדת מ-13 מעלות צלזיוס. בעיר גשמים רבים בין החודשים מאי ואוקטובר, סך הכל כ-1100 מ"מ גשם בשנה.
מקור השם

העיר שינתה מספר שמות רב במהלך ההיסטוריה שלה. היא נקראה בראשונה "ויאריאל" (Villareal) לאחר מכן סיודאד ריאל דה מאסארייגוס (Ciudad Real de Mazariegos). אחרי סיפוח צ'יאפס למקסיקו, העיר נקראה סן קריסטובל דה לאס קאסאס (San Cristóbal de Las Casas) על שם הקדוש של העיר ועל שמו של האח ברטולומה דה לאס קסאס, הבישוף הראשון של העיר ומהראשונים לבקר את היחס של הספרדים לאינדיאנים.
היסטוריה

נוסדה בשנת 1528 על ידי הכובש הספרדי דייגו דה מאסארייגוס (Diego de Mazariegos) כך שהיא אחת הערים הראשונות שנוסדו על ידי הספרדים באמריקה הצפונית. סן קריסטובל דה לאס קאסאס הייתה הבירה של צ'יאפס מתקופה הקולוניאלית ועד המאה התשע עשרה כאשר עיר הבירה עברה לטוקסטלה גוטיירס.
היסטוריה > המרד הזפטיסטי

סן קריסטובל דה לאס קאסאס הייתה אחת מארבע הערים שהצבא הזפטיסטי לשחרור לאומי כבש בינואר 1994 במהלך המרד בצ'יאפס. כעבור מספר ימים העיר נכבשה על ידי הצבא המקסיקני, אך הנוכחות הזאפטיסטית בה ובסביבתה נותרה רבה. עם פרוץ המרד חלק מתושבי העיר, המחשיבים עצמם כמייצגים את האוכלוסייה המסורתית של העיר (Coletos), התנגדו באופן חד משמעי לתנועה הזאפטיסטית. באותה העת בעיר פועלת האוניברסיטה הזאפטיסטית ובשנת 2006 מסע הבחירות האלטרנטיבי של התנועה הזאפטיסטית החל ממנה "המערכה האחרת" (La otra campaña). מזכרות עם סמלי הזאפטיסטים נמצאים במספר גדול בשווקים התיירותיים של העיר.
דמוגרפיה

העיר גדלה החל משנות השמונים בקצב מהיר, אשר נובע בעיקר מהגירה גדולה של אינדיאנים מהכפרים, אשר הואצה עקב סכסוכים דתיים, בין קתולים ואוונגליסטים. אוכלוסיית העיר העכשווית היא בסביבות 200,000 נפש.
דמוגרפיה > דתות

העיר היא ברובה קתולית, עם מספר הולך וגדל של כנסיות פרוטסטנטיות, מרביתן אוונגליסטיות. בעיר קהילה מוסלמית של יותר משלוש מאות איש. בעיר חיים מספר יהודים בודדים אך בעיר לא התקיימה נוכחות יהודית עד העת המודרנית. בתקופה הקולוניאלית היו בעיר מספר חקירות של האינקוויזציה הספרדית כנגד אנוסים. בבית הקברות של העיר קבר של ילדה יהודייה (עם כיתוב בעברית) משנות השלושים של המאה העשרים.
דמוגרפיה > שפות

מלבד ספרדית רבים מתושבי העיר מדברים שפות אינדיאניות שונות.
העמותה לחקר התמותה

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
העמותה לחקר התמותה הוא אלבום האולפן הרביעי של להקת הפופ רוק הישראלית משינה, שיצא באוגוסט 1990 על ידי חברת התקליטים CBS ישראל.
הפקה

האלבום נוצר ברובו על ידי גיטריסט הלהקה שלומי ברכה, שכתב את שיריו תוך כשלושה חודשים. סולן הלהקה יובל בנאי האזין לסקיצות השירים והציע הערות ותיקונים, מה שהתבטא בקרדיט כתיבה משותף לבנאי ולברכה בחלק משירי האלבום. בנאי השתתף גם בהלחנת שיר אחד, "קאנטרי ג'ו". שירי האלבום הוקלטו בתוך כשבועיים, באולפני "המון". טכנאי ההקלטות היה יעקב מורנו, שמאז השתתף בהקלטת כל אלבומיה של הלהקה.
את עטיפת האלבום צילם ברי פרידלנדר, שצילם גם את ארבע עטיפות אלבומיה הראשונים של הלהקה. פרידלנדר צילם את התמונה עם עדשת סינמסקופ, שהעניקה לתמונה מראה של סרט מערבון. כשראה מתופף הלהקה איגי דיין את התמונה אמר עליה "הנה, זאת העמותה לחקר התמותה", וכך נבחר שם האלבום, כשם השיר הפותח אותו.
האלבום, שזכה לביקורות חיוביות, הניב להיטים כגון "אז למה לי פוליטיקה עכשיו", "העמותה לחקר התמותה", "מכונית", "הכוכבים דולקים על אש קטנה" ו"אחכה לך בשדות". זהו אלבומה האחרון של הלהקה שבו השתמשו חבריה בשירותי חברת הוצאה לאור מסחרית. לאחר אלבום זה הקימו את הלייבל "זברה תקליטים", בו יצאו שאר אלבומי הלהקה.
האלבום נמכר בכ-54,000 עותקים.
שירי האלבום

כל המילים והלחנים מאת שלומי ברכה, אלא אם צוין אחרת. כל העיבודים מאת חברי "משינה".
העמותה לחקר התמותה (3:09) (מילים: שלומי ברכה ויובל בנאי)
השיר בא ללעוג לפוליטיקה של התקופה, ועל ריבוי הקמת העמותות אז.
אז למה לי פוליטיקה עכשיו (4:09)
בנובמבר 1989 נסע ברכה לבקר חברים בניו יורק ובסן פרנסיסקו שבארצות הברית, זמן קצר אחרי רעידת האדמה "לומה פריאטה" בסן פרנסיסקו. ביקור זה התבטא בשתי שורות בשיר, "בניו יורק המציאו זן חדש של מחלה" ו"בסן פרנסיסקו הגשרים זקוקים להחלמה". בשיר מוזכרים שני אירועים נוספים שהתרחשו ב-1989, תאונת רכבות במוסקבה שברוסיה ונפילת חומת ברלין.
זהו השיר הראשון שכתב ברכה עבור האלבום. ברכה כתב את השיר במקור באנגלית עם מילים שלא קשורות לגרסתן העברית. ברכה לא היה מרוצה מהתוצאה וכבר התכוון לוותר על השיר, אך בעידודו של סולן הלהקה יובל בנאי הקליטה הלהקה את השיר.
השיר דורג במקום השביעי במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תש"ן, והוא נחשב לאחד מלהיטיו הגדולים ביותר של האלבום.
הכוכבים דולקים על אש קטנה (3:30)
על פני השטח (3:25)
אכזבה (3:10)
בואי וניפול (4:34) (מילים: שלומי ברכה ויובל בנאי)
אחכה לך בשדות (3:59) (מילים: שלומי ברכה ויובל בנאי)
המשפט (2:37) (מילים: שלומי ברכה ויובל בנאי)
קאנטרי ג'ו (4:47) (מילים ולחן: שלומי ברכה ויובל בנאי)
מכונית (3:05)
שורת השיר "ממשלה קורסת באביב" נכתבה בעקבות התרגיל המסריח ונפילת ממשלת ישראל העשרים ושלוש במרץ 1990.
הספסל ההוא מול האגם (4:13)
אז למה לי פוליטיקה עכשיו (וידאו מיקס) (4:09)
הרכב הלהקה בעת הוצאת האלבום

שירה: יובל בנאי
גיטרה: שלומי ברכה
בס: מייקל בנסון
תופים: איגי דיין
קלידים וסקסופון: אבנר חודורוב
קולות: חברי "משינה"
הערות שוליים

↑  יוסי חרסונסקי, משינה, העמותה לחקר התמותה (אן.אם.סי, 1990)
1 2 3 4 5 6 7  דרור נחום (עורך), עסקי הרוקנ'רול, פרק 6: 1990 - עסקי הרוקנרול, זברה תקליטים, 2010
1 2  ביוגרפיה, אתר "משינה"
↑  משה זונדר, "70 דברים שלא ידעתם על משינה", 12 במאי 1995, סופשבוע (מעריב) (קישורים)
| משינה - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| משינה | "אופטיקאי מדופלם" • "אנה" • "בלדה לסוכן כפול" • "רכבת לילה" |  |
| משינה 2 | "שלח לי מלאך" • "אנחנו שניים" |  |
| משינה 3 | "שלג צח" • "אהובתי" • "ברחובות שלנו" |  |
| העמותה לחקר התמותה | "אז למה לי פוליטיקה עכשיו" • "הכוכבים דולקים על אש קטנה" • "אחכה לך בשדות" |  |
| מפלצות התהילה | "שלומית בונה סוכה" • "אין מקום אחר" |  |
| שיא הרגש | "גברת שרה השכנה" • "נגעה בשמים" |  |
| להתראות נעורים שלום אהבה | "להתראות נעורים שלום אהבה" • "את לא כמו כולם" • "תחזור תחזור" |  |
| רומנטיקה עתידנית | התשובה |  |
| יהלומים בשמיים | בין הצללים |  |
מתים שרים הולכים: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: d7077140-95f0-40da-92f9-1bac2cc05395
מגדל מרגנית

| --- | --- |

 הבניין הגבוה בישראל בתקופה:  1987 - 1999
 בניין קודם:  מגדל שלום
 בניין הבא:  מגדל עזריאלי העגול
 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים 
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1987
 תאריך פתיחה רשמי:  1987 
 אדריכל:  אלי פירשט, יוסף אסא ואדם מזור אדריכלים 
 מידות
 גובה:  138 מטר
 קומות:  17 
 
 קואורדינטות:  32°04′31″N 34°47′18″E﻿ / ﻿32.075277777778°N 34.788333333333°E﻿ / 32.075277777778; 34.788333333333
 תבנית:לשוניות2
 
מגדל מרגנית הוא מבנה משרדים ומגדל תקשורת השוכן במחנה רבין בקריה בתל אביב־יפו.
היסטוריה

המגדל הוקם בשנת 1987 על ידי חברת סולל בונה, בתכנונם של האדריכלים יוסף אסא שעיצב את המגדל העליון וחזותו, אדם מזור ואלי פירשט. בעת הקמתו היה המבנה הגבוה ביותר בישראל. (עקף בגובהו את מגדל שלום). מגדל מרגנית הפך עד מהרה לאחד מסמליה של העיר, אך מעמדו ככזה נפגע עם הקמת מגדלי עזריאלי, אשר הגבוה שבהם, המגדל העגול, גבוה בכ־50 מטרים ממגדל מרגנית.
17 קומותיו התחתונות של המגדל הן קומות משרדים. חלק זה של המגדל מדורג ולא בכולו נמצאות כל 17 הקומות. ברוב גובהו של המבנה, המסתכם ב־138 מטר, הוא מעין אצבע בטון הנושאת מספר מרפסות, שעליהן מוצבות אנטנות מסוגים שונים. ממדי המגדל הם 5.40 × 5.20 מטר ובו גרם מדרגות. בראש מבנה הבטון מוצב תורן אנטנות ממתכת, המוסיף עוד מטרים אחדים לגובהו של המבנה.
מגדל מרגנית נוטה על צדו, באופן שאינו מסכן אותו או את שלום הציבור. זו נטייה שבעטיה האנך מראש המגדל מגיע לנקודה בבסיסו הרחוקה 28 סנטימטרים מהמקום בו היא צריכה להיות. הנטייה התגלתה עם הקמת חמישים המטרים הראשונים של המבנה, וננקטו צעדים כדי שלא תהווה סכנה.
לאחר רצח רבין הואר המגדל בתאורה אדומה במשך שבוע ימים. ב-2016 הקימה קבוצת זיק מודל קטן בחמישית מהמגדל המקורי במרכז האגף החדש של מוזיאון תל אביב. העבודה, לה קראו "מסגד הביטחון", הורכבה מלוחות וקרשי עץ והתנשאה לגובה 25 מטרים. היא באה לבקר את נוכחות הצבא במרחב האזרחי הישראלי.
הערות שוליים

↑  מיתוסים בצבא, וגם מתוך כתבה שפורסמה בגיליון "במחנה" ביוני 2001
ערך זה הוא קצרמרבנושא תל אביב-יפו ובנושא אדריכלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תהילים קכ"ו

תהילים קכ"ו הוא מזמור בספר תהילים הפותח במילים: ”שִׁיר הַמַּעֲלוֹת בְּשׁוּב ה' אֶת שִׁיבַת צִיּוֹן הָיִינוּ כְּחֹלְמִים”. משורר התהילים מתפעל משיבת הגולים לארץ ישראל ואף רומז כי על אף הקשיים שחווים העולים בהווה, מובטח להם עתיד יותר טוב במולדתם. משורר התהילים מבקש מה', שיחזיר את מצבה של ציון קודם הגלות. שיבת ציון תקופה בתולדות עם ישראל, זכתה לכינויה בזכות הכתוב בכותרת המזמור. היו שכינו כך אף את שיבת העם היהודי לארצו בעת החדשה. עדות אשכנז נוהגים לומר את המזמור לפני ברכת המזון בימים שאין אומרים תחנון. המזמור הוא חלק ממחרוזת של 15 שירי מעלות המשובצים בספר תהלים ואשר על פי מסורת חז"ל נכתבו כולם על ידי דוד. מזמור זה הוצע כהמנון למדינת ישראל.
תוכן המזמור

הרעיון המתואר במזמור מפי משורר התהילים, בא לידי ביטוי בעוצמת החוויה והנוכחות התמידית של הגאולה, שיבת ציון, קודם שהתממשה ולאחריה.
בקשת משורר תהילים מה' כי ציון תחזור למצבה הקודם מתבטאת בפסוק הראשון: "שִׁיר, הַמַּעֲלוֹת: בְּשׁוּב ה', אֶת-שִׁיבַת צִיּוֹן - הָיִינוּ, כְּחֹלְמִים" ובפסוק ד' של המזמור: "שׁוּבָה ה', אֶת־שְׁבִיתֵנוּ – כַּאֲפִיקִים בַּנֶּגֶב". היו שסברו כי הכתוב מבטא פדיון שבויים. פרשנות זו נסמכה על המילים "וְשַׁבְתִּי שְׁבוּת" בספר ירמיהו, פרק מ"ח, פסוקים מ"ו–מ"ז. פסוקים אלו בירמיהו מבטאים את הבטחת האל למואב שיחזיר את שבוייה: "אוֹי־לְךָ מוֹאָב אָבַד עַם־כְּמוֹשׁ כִּי־לֻקְּחוּ בָנֶיךָ בַּשֶּׁבִי וּבְנֹתֶיךָ בַּשִּׁבְיָה. וְשַׁבְתִּי שְׁבוּת־מוֹאָב בְּאַחֲרִית הַיָּמִים נְאֻם־ה' עַד־הֵנָּה מִשְׁפַּט מוֹאָב".
תוכן המזמור > הזורעים בדמעה, ברינה יקצורו

פסוק זה במזמור מביע את חששו של האיכר כי היבול לא יצלח ולכן מוריד את דמעותיו בזמן הזריעה, אבל בסופו של דבר האכר קוצר בשמחה את פירות עבודתו בעת הקציר. שני הפסוקים הבאים מדגישים את הרעיון הזה - מושך הזרע - המתקן שבעזרתו זורעים את הזרעים באדמה - זורע תוך כדי שהוא הולך ובוכה, אבל בזמן הקציר כאשר הוא נושא את האלומות הוא הולך ושר בשמחה. רבים מפרשים את המילה 'דמע' כדמעה או כנוזל. רבי יונה אבן ג'נאח מבאר: ”ועניין אחר מלאתך ודמעך כנוי לשמן”. המילה 'דמע' היא מילה יחידאית במקרא ופירושה הוא: הזרע המובחר המבורר מן הגורן וזאת ניתן להבין מהמילה 'דמעך' הנרדפת למילה 'מלאת' המופיעה בכתוב בספר שמות, פרק כ"ב, פסוק כ"ח: "מלאתך ודמעך לא תאחר".
מבנה המזמור

נהוג לחלק את המזמור לשני חלקים. החלק הראשון הוא חלק המדבר על העבר וכולל הודיה ואילו החלק השני כולל בקשה אל העתיד.
| חלק | תוכן | יצחק עתשלום | עמוס חכם (דעת מקרא) |
| --- | --- | --- | --- |
| ראשון | חלומו של העם לחזור למצבו לפני הגלות ושמחת החזרה למולדתם והתפעלות הגויים ממעשי ה' | פס' א'–ד' | פס' א'–ג' |
| שני | בקשת המשורר מה' שיחזיר את המצב לקדמותו. | פס' ה'–ו' | פס' ד'–ו' |
יש הסוברים כי חלקו השני של המזמור הוא נבואה להתגשמות האירועים המסופרים במזמור.
רקע היסטורי לכתיבת המזמור

בפרשנות ימי הביניים יש מחלוקת לגבי האופן בו יש להבין את המזמור. רד"ק סבור כי התרחיש הוא כזה שבו עם ישראל נמצא בגלות ומחכה לכך שה' יציל אותו משם ויחזירו לארץ. לעומתו, טוען רבי עובדיה ספורנו כי עם ישראל אמנם נמצא בגלות אך יחידים העושים את רצון האל יעלו לארץ ויינצלו.
בין החוקרים שוררת תמימות דעים בנוגע לכך שהמזמור נכתב בתקופה שלאחר היציאה לגלות בבל, אולם הם נחלקים לגבי תארוך מדויק יותר של המזמור. לב המחלוקת נוגע להבנת הפסוק הראשון במזמור. יש הסוברים כי המזמור נכתב לאחר היציאה לגלות בבל ובמהלכה. לדידם, יש להבין את פשר המזמור כציפייה ותקווה לגאולה. לעומתם, יש הטוענים כי המזמור חובר לאחר סיומה של גלות בבל ועם העלייה ארצה. לשיטתם, את התקוות במזמור יש להבין כמרמזות על השלמת הגאולה ושיקום העיר והארץ ממצבן הרעוע. ישנם גם חוקרים המתארכים את כתיבת המזמור לתקופה שלאחר שיבת ציון. הם סבורים כי המזמור בא לתאר התרחשות היסטורית שכבר אירעה.
סיפור חוני המעגל בתלמוד וזיקתו למזמור

בתלמוד הבבלי מסופר אודות שנתו הארוכה של חוני המעגל שארכה שבעים שנה:
אמר רבי יוחנן: כל ימיו של אותו צדיק היה מצטער על מקרא זה : 'שיר המעלות בשוב ה' את שיבת ציון היינו כחולמים' (ספר תהילים, פרק קכ"ו, פסוק א'). אמר: מי איכא דניים שבעין שנין בחלמא (=האם יש מי שישן שבעים שנה וממשיך לחלום!?)
בפשט הגמרא חוני תמה - איך אפשר להשוות את שיבת ציון לחלום, הרי אין חלום שמתמשך זמן רב כל כך. יש שהסבירו שחוני הבין שהחלום מבטא את הציפייה הארוכה והמתוחה לשיבת ציון בזמן הגלות. תקופת שיבת ציון בימי עזרא ונחמיה באה שבעים שנה אחר חורבן הבית, וחוני תוהה על כך: הרי אין ציפייה והשתוקקות שמחזיקה מעמד שבעים שנה. על פי הסיפור, בעקבות התהייה הזו נרדם חוני וישן במשך שבעים שנה.
אמצעים אמנותיים במזמור

במזמור שזורים מספר דימויים ומוטיבים. משורר התהילים מדמה את תקופת שיבת ציון להתחדשותו של הטבע. התחדשות זו מזוהה במהפך רגשי עם העצב במזמור: "הזורעים בדמעה" אל השמחה: "ברינה יקצרו". מוטיב האדרת שם ה' מופיע במזמור בפסוק "אָז יֹאמְרוּ בַגּוֹיִם -- הִגְדִּיל ה', לַעֲשׂוֹת עִם־אֵלֶּה.". ביטויים נוספים למוטיב זה ניתן למצוא בספר יואל, פרק ב', פסוק י"ז. הדימויים במזמור באים לידי ביטוי כאשר המשורר המקראי מבקש שה' יחזיר את שבוייו או את עמו, אנשים רבים ככל האפשר כמים רבים הזורמים וממלאים את הנגב: "כַּאֲפִיקִים בַּנֶּגֶב".
פסוק ב' בשירה בנוי מתקבולת מוצלבת. מבנה זה מדגיש את הרעיון שפיהם של השבים ציון יהיו מלאי צחוק ושמחה כשיגיעו לארץ.
המזמור בתפילות ובליטורגיה

במאות השנים האחרונות נוהגים יהודי אשכנז לשיר את "שיר המעלות בשוב ה' את שיבת ציון" לפני ברכת המזון בשבתות ובימים טובים. המקור הקדום לדין זה מיוחס לשל"ה הקדוש (המאה ה-16–17) ומובא במשנה ברורה:
כתב של"ה, שבכל סעודה יאמר "על נהרות בבל"; ובשבת, וכן בימים שאין אומרים בהם תחנון, יאמר "שיר המעלות בשוב ה'" וגו'.
שני מזמורי התהילים הנזכרים בדברי השל"ה משקפים עמדות נפשיות הפוכות ביחס לחורבן. על פי החיוב בשולחן ערוך ”ראוי לכל ירא שמים שיהא מיצר ודואג [בגין החורבן]” (אורח חיים, סימן א, סעיף ג): "על נהרות בבל" (תהלים קלז) הוא שיר גלותי מובהק ומלא עצב ועל כן מושר בימות החול. לעומתו, המזמור הוא שיר גאולה ותקווה ולכן נבחר לשבתות וימים טובים, האסורים בצער.
מקורות אחרים מנמקים את שירת המזמורים הללו טרם ברכת המזון בחיוב על אמירת דברי תורה בסעודה.
יהודי גרמניה נוהגים להוסיף על אמירת מזמור 'שיר המעלות' ארבעה פסוקים נוספים, המושרים באותה מנגינה: ”תְּהִלַּת ה' יְדַבֶּר פִּי וִיבָרֵךְ כָּל בָּשָׂר שֵׁם קָדְשׁוֹ לְעוֹלָם וָעֶד” (ספר תהלים, פרק קמ"ה, פסוק כ"א), ”וַאֲנַחְנוּ נְבָרֵךְ יָהּ מֵעַתָּה וְעַד עוֹלָם הַלְלוּ יָהּ” (ספר תהלים, פרק קט"ו, פסוק י"ח), ”(הַלְלוּיָהּ) הוֹדוּ לַה' כִּי טוֹב כִּי לְעוֹלָם חַסְדּוֹ. מִי יְמַלֵּל גְּבוּרוֹת ה' יַשְׁמִיעַ כָּל תְּהִלָּתוֹ.” (ספר תהלים, פרק ק"ו, פסוקים א'–ב'). תכלית תוספת זו היא לייצר חיבור בין שיר המעלות לבין ברכת המזון שבאה מיד לאחריו.
שיר המעלות המבוצע לפני ברכת המזון זכה למספר לחנים שונים, המפורסם שבהם הוא לחנו של פנחס מינקובסקי בביצוע יוסלה רוזנבלט. יש עדות בהם יש מנגינה שונה לפי התקופה בשנה.
מאז קום המדינה, בקהילות ציוניות דתיות רבות נהוג לשיר את שיר המעלות בסיום תפילת ליל יום העצמאות במנגינת התקווה. וכן יש נוהגים לומר מזמור זה כל יום במקום מזמור על נהרות בבל, להודות על חזרתנו ארצה.
בנוסף, בחלק מקהילות אשכנז, נוהגים לומר מזמור זה (יחד עם "ברכי נפשי" ושאר מזמורי שיר המעלות) אחרי תפילת מנחה של שבתות החורף, כלומר משבת בראשית עד (ולא עד בכלל) שבת הגדול.
המזמור בתרבות

שירים רבים נכתבו בהשראת מזמור קכ"ו. ביאליק בשירו אל הציפור כתב "וְאַחַי הָעֹבְדִים, הַזּוֹרְעִים בְּדִמְעָה –
הֲקָצְרוּ בְרִנָּה הָעֹמֶר?". בשנות ה-30 מתתיהו שלם כתב והלחין את השיר "הזורעים בדמעה" שזכה לביצוע של חבורת רננים. בשנות ה-50, כתב אברהם בן יצחק את השיר "אשרי הזורעים ולא יקצורו", גם הוא בהשראת המזמור. אברהם שלונסקי בשירו "זמר" שזכה ללחנו של מרק לברי בביצוע הגבעטרון ורונית אופיר משלב בשירו את השורה ”כי שרוי, מותר הוא לי הזמר, כי ציות זרעתי בדמעה.” המתכתבת עם המזמור. השיר "שדמתי" שנכתב על ידי יצחק שנהר בהשראת המזמור, וזכה ללחן של ידידיה אדמון, זכה לביצועים מפי מיטב זמרי ישראל, ביניהם ברי סחרוף ודניאל זמיר, הדודאים, שושנה דמארי, אסתר עופרים, עפרה חזה. כמו כן נכתבו שירים בהשראת המזמור על ידי המשוררים אברהם בן יצחק שכתב את השיר "אשרי הזורעים ולא יקצורו" וט. כרמי שכתב את "שיר המעלות".
הפרק הראשון מהיצירה המוזיקלית רקוויאם גרמני ליוהנס ברהמס נכתב בהשראת המזמור.
המזמור בתרבות > במוזיקה

המזמור הולחן על ידי פנחס מינקובסקי וההקלטה הראשונה של השיר בוצעה על ידי יוסל'ה רוזנבלט. בציונות הדתית היו שהציעו את השיר להמנון מדינת ישראל.
למזמור או לחלקים ממנו לחנים רבים נוספים.
אורי אהרן אסף בספר "מעלות השיר" 71 לחנים אשכנזיים שונים של המזמור.
בציונות הדתית יש הנוהגים לשיר ביום העצמאות את המזמור במנגינת התקווה.
שני הפסוקים הראשונים במזמור משולבים בשירו של ליפא שמלצר "רבותי" באלבום בלי עין הרע.
השיר Celebrate של היום השמיני מתכתב עם המזמור.
ראו גם

שיבת ציון
לקריאה נוספת

שמאי גלנדר, החוויה הדתית במזמורי תהילים, ירושלים, מוסד ביאליק, תשע"ג, עמ' 62–65
יוסף ברסלבי, שובה ה' את שבותנו, מתוך: הידעת את הארץ, ב', תש"י, 317 ואילך
משה לדור

משה לָדור (נולד בי"ח בחשוון ה'תש"ה, 4 בנובמבר 1944) הוא עורך דין ישראלי, פרקליט המדינה בשנים 2007–2013.