גשושית
גשושיות ידועות ומשימותיהן > הירח

הגשושיות ששוגרו אל הירח:
"פיוניר 0" שוגרה על ידי ארצות הברית ב־ 17 באוגוסט 1958, ומשימתה הייתה להיכנס למסלול סביב הירח. הגשושית התפוצצה כעבור מעט יותר מדקה, אך היא נחשבת לגשושית הראשונה ששוגרה אל הירח.
לאחר מספר שיגורים כושלים, שיגרה ברית המועצות ב־ 2 בינואר 1959 את הגשושית לונה 1, אשר משימתה הייתה לפגוע בירח. למרות זאת, היא החטיאה אותו בפחות מ־ 6,000 ק"מ ונכנסה למסלול סביב השמש. לונה 1 הייתה הגוף המלאכותי הראשון שעזב את המסלול סביב כדור הארץ וגם הראשון שנכנס להקפה סביב השמש.
פיוניר 4 שוגרה על ידי ארצות הברית ב־ 3 במרץ 1959. היא הייתה הניסיון החמישי מתוך סדרה של תשעה ניסיונות, והיחידה ששיגורה צלח. למרות זאת, הוא לא היה מדויק והיא החטיאה את הירח ב־ 60,000 ק"מ לערך ונכנסה למסלול סביב השמש.
לונה 2 שוגרה על ידי ברית המועצות ב־ 13 בספטמבר 1959, ומשימתה הייתה לנחות על פני הירח. אף על פי כן שהצליחה ללכוד את הירח, היא התרסקה על אדמתו.
לונה 3 הסובייטית שוגרה ב־ 4 באוקטובר 1959, והיא הייתה הראשונה שנכנסה למסלול סביב הירח, והקיפה אותו. משימתה הייתה שיגור תמונה של הצד הנסתר של הירח, וצלחה זאת.
אחרי 10 ניסיונות כושלים, אשר חלקם הגיעו לירח אך התרסקו, הפכה הגשושית הסובייטית לונה 9, אשר שוגרה ב־ 31 בינואר 1966, לגשושית הראשונה שביצעה נחיתה רכה על הירח ושידרה את התצלומים הראשונים מפני הירח. היא נחתה על פניו ב־ 3 בפברואר. בדצמבר אותה שנה הצליחה גם לונה 13 לנחות נחיתה רכה כחלק ממשימתה.
לונה 10 הסובייטית, אשר שוגרה ב־ 31 במרץ 1966 הייתה אמורה להיכנס להקפה סביב הירח, צלחה זאת, ובכך הפכה ללוויין המלאכותי הראשון שנכנס למסלול סיבובי סביב הירח. באותה שנה הצטרפו אליה גם לונה 11 ולונה 12.
פרויקט לונר אורביטר היה פרויקט אשר הפעיל בין השנים 1967–1966 מספר גשושיות שהקיפו וסרקו את פני הירח, על מנת לאתר מקום מתאים להנחתת חללית מאוישת על פניו.
ב־ 12 בספטמבר 1970 שוגרה לונה 16 לירח, ונחתה על פניו ב־ 20 בספטמבר. משימתה הייתה איסוף דגימות קרקע ממנו. ב־ 24 בספטמבר שבה בהצלחה לכדור הארץ. זו הייתה המשימה המוצלחת הראשונה לאחר חמישה כישלונות שיגור. הגשושית הקודמת בסדרה, לונה 15, אולם אכן הצליחה להגיע לירח, אך התרסקה בעת ניסיון הנחיתה על פניו בתאריך ה־ 20 ביולי 1969.
ב־ 24 בינואר 1990 שוגרה הגשושית היפנית הִיטֵן (שמיים ביפנית). זה היה השיגור הראשון לירח שלא נעשה על ידי אחת משתי המעצמות הגדולות. הגשושית נעה במסלול אליפטי גבוה שהקיף את כדור הארץ ואת הירח תוך כדי תמרונים ושינויי מסלול מרובים. התמרונים השתמשו בכבידה של כדור הארץ והירח, וכן בחיכוך בשכבות הגבוהות של האטומוספרה. הגשושית הקיפה כך את הירח 10 פעמים במרחקים שונים. היא התרסקה על פני הירח ב־ 10 באפריל 1993. הגשושית נשאה עימה גשושית נוספת בשם אָגוֹרוֹמוֹ ששוגרה כבר בהקפה הראשונה ב־ 18 במרץ 1990 כדי שתכנס להקפה קבועה סביב הירח אולם המשדר שלו כשל כבר ב-21 בפברואר ולא ידוע מה עלה בגורלו.
ב-27 בספטמבר 2003 שיגרה סוכנות החלל האירופית את סמארט-1 שהיה השיגור האירופי הראשון לירח. הגשושית בדקה אמצעים טכנולוגים שונים וב-3 בספטמבר 2006 התרסקה על פני הירח.
ב-14 בספטמבר 2007 שוגרה הגששית היפנית סֶלֶן שנקראה ביפנית קאגויה. הגשושית חקרה את הירח במשך שנה ושמונה חודשים, ורוסקה במכוון ב-10 ביוני 2009.
ב-24 באוקטובר 2007 שוגרה הגשושית הסינית צ'אנג-אה 1 שהקיפה את הירח למשך למעלה משנה ושיגרה צילומים ששימשו למיפוי תלת־ממדי איכותי של הירח. הגשושית התרסקה על פני הירח ב-1 במרץ 2009.
ב-22 באוקטובר 2008 שוגרה הגשושית ההודית צ'נדריאן 1. הגשושית נכנסה למסלול סביב הירח ב-8 בנובמבר. היא צילמה ומיפתה אותו וכן חקרה ומיפתה את הרכבו הכימי. ב-14 בנובמבר היא שיגרה גשושית נוספת שרוסקה על פני הירח. הגשושית צ'נדריאן 1 הייתה הראשונה לגלות מולקולות מים על פני הירח. עקב הצטברות תקלות הפסיקה הגשושית לפעול ב-29 באוגוסט 2009.
טיל אטלס 5 שוגר ב-18 ביוני 2009 במסגרת פרויקט Lunar Precursor Robotic Program. הטיל נשא שתי גשושיות לחקר הירח, ה-LRO) Lunar Reconnaissance Orbiter) וה-LCROSS (שמה המלא Lunar CRater Observation and Sensing Satellite). ה-LRO מתוכננת להקיף את הירח במשך 5 שנים במסלול העובר בין הקטבים. ה-LCROSS מתוכנן להתרסק לתוך הירח. התרסקות זו תגרום להעלאת ענן אבנים וקרקע ירחית שאפשר יהיה לבחון ולנתח, בנוסף תאפשר לבדוק האם יש קרח או אדמה קפואה המכילה מים סמוך לקליפת הירח במקום ההתרסקות.
ב-1 באוקטובר 2010 שוגרה הגשושית הסינית צ'אנג-אה 2. הגשושית המשיכה ושיפרה את הנתונים של קודמתה צ'אנג-אה 1 כהכנה לנחיתה רכה על הירח. ב-8 ביוני 2011 השלימה את משימתה סביב הירח והועברה לאתרים נוספים בחלל הבין-פלנטרי.
ב-2 בדצמבר 2013 שוגרה צ'אנג-אה 3 שהייתה הגשושית הסינית הראשונה שנחתה נחיתה רכה על הירח. היא נכנסה למסלול סביב הירח ב-6 בדצמבר וב-14 בדצמבר נחתה על פניו והחלה לשדר. הייתה זו הנחיתה הרכה הראשונה על הירח במאה ה-21. כמה שעות לאחר הנחיתה יצא מהחללית הרכב הרובוטי יוטו והחל לתור את הסביבה. הוא הפסיק לפעול כעבור חודשיים בגלל תקלה.
ב-7 בדצמבר 2018 שוגרה צ'אנג-אה 4, הגשושית הרביעת בתוכנית הירח הסינית. היא נכנסה להקפה ב-12 בדצמבר וב-3 בינואר 2019 נחתה בהצלחה והייתה ללרכב החלל הראשון שנחת על הצד האפל של הירח. לאחר הנחיתה יצא לשטח הרכב הרובוטי יוטו-2.
ב-22 בפברואר 2019 בשעה 3:45 לפי שעון ישראל, שוגרה הגשושית הישראלית בראשית בהצלחה מקייפ קנוורל שבפלורידה לירח, והיא ניסתה לנחות על הירח ב-11 באפריל 2019, אך התרסקה על פני הירח בשל כשל טכני במנועי האטת הנחיתה. בכך הייתה לגשושית הישראלית הראשונה שהגיעה לירח. את הפרויקט הובילה עמותת SpaceIL הישראלית.