stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משה גסטר
מספריו

1881 Mishna - Aboth "מסכת אבות"
1882 Literatura popularã românã "הספרות העממית הרומנית"
1892(Chrestomaţia română”, (Leipzig, Bucureşti, "כרסטומטיה רומנית"
Greco-Slavonic Literature, London, 1886
1899 The Chronicles of Jerachmeel "הכרוניקות של ירחמיאל"
1900 Geschichte der rumänischen Literatur א
1915 Rumanian Bird and Beast Stories א
1924 The Exempla of the Rabbis "אגדות וסיפורי חכמים"
1924 The Ketubah "הכתובה"
1925 The Samaritans, Their History, Doctrines and Literature "השומרונים, ההיסטוריה שלהם, תורתם וספרותם"
1926 The Spread of Judaism through the ages א
1927 The Samaritean Book of the Secrets of Moses "ספר השומרונים על סודות משה"
1928 The Story of Chanucah "הסיפור על חנוכה"
1929 The Story of Passover "הסיפור על פסח"
1929 The tittled Bible א
1930 The Story of Shavaoth "הסיפור על שבועות"
1930 The Story of Purim "הסיפור על פורים"
1931 The Story of the High Festivals and the Feasts of Tabernacles א
1931 Texts and Studies א
1932 Samaritean Eschatology א
1934 Ma’aseh Book "מעשה בוך"
1936 Povestea Vorbii "סיפור הדיבור"
לקריאה נוספת

ר' משה דר' גאסטער, בתוך: נחום סוקולוב וישראל חיים זגורודסקי (עורכים), ספר זיכרון לסופרי ישראל החיים אתנו כיום, מערכת "האסיף", ורשה תרמ"ט, עמ' 18–19.
גצל קרסל, לכסיקון הספרות העברית (עמ' 497), הוצאת הקיבוץ הארצי, תשכ"ה.
נורמן לברכט, גאונות וחרדה : כיצד שינו היהודים את העולם, 1847–1947, מהדורה עברית, דביר, 2020 לפי מפתח בעמ' 491.
הערות שוליים

↑  Mirela Saim A New Rhetoric for Modern Jewish Studies:Moses Gaster’s Redefinition of Jewish Homiletic Concepts en Revue de la Société canadienne pour l'étude de la rhétorique p.15 2007
↑  לאון וולוביץ' (2007)
↑  לקסיקון הספרות הרומנית מהמקורות ועד 1900 (1979)
↑  Măriuca Stanciu, "A promotor of the Haskala in Romania– Moses Gaster" (באנגלית)
↑  קתדרה מס' 6
↑  יוסף קרוק, תחת דגלן של שלוש מהפכות - כרך ב', תל אביב, מחברות לספרות, 1970, עמ' 449.
↑  [Anca Ciuciu în Buletinul-Centrului-Muzeului-si-arhivei-istorice-evreilor-Romania_2005.pdf p.101]
↑  נתפרסם ב"ספרים החיצונים" בעריכת אברהם כהנא
↑  Maria Cioată, Katharina Keim
| הרבנים הראשיים לאנגליה |
| --- | --- | --- |
| הרבנים האשכנזיים | (לא רשמיים): אורי פייבוש המבורגר (אהרן הרט) • צבי הירש לוין • דוד שיף (רשמיים): שלמה הירשל • נתן מרקוס אדלר  • נפתלי הרמן אדלר • יוסף צבי הרץ • ישראל ברודי • עמנואל יעקובוביץ • יונתן זקס • אפרים מירוויס |  |
| רבני הקהילה הספרדית-פורטוגלית | יעקב ששפורטש • יהושע דה סילבה • יעקב אבנדנה • שלמה אאיליון • דוד ניטו • יצחק ניטו • משה גומז דה מסקיטה • רפאל מילדולה • רפאל ד'אזבדו • בנימין ארטום • משה גסטר • שלמה גאון • אברהם לוי • יוסף דוויק הכהן (בפועל) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261539105171  PLWABN: 9810609795605606  BIBSYS: 90295414  BnF: cb126579073 (data)  CANTIC: a11703696  CiNii: DA07752649  GND: 119226723  ICCU: VEAV497139  ISNI: 0000 0001 1038 6777  LCCN: n50016001  NDL: 00513393  NKC: jx20070223011  NLA: 35114882  NLG: 263772  NTA: 068183585  RERO: 02-A003282228  SELIBR: 55360  SNAC: w6df8q33  SUDOC: 088738590  Trove: 830873  VcBA: 495/155297  VIAF: 12428346   WorldCat (עם VIAF): 12428346
נועה זית

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1948 (בת 76 בערך) חצר גשר הישנה
 מדינה:  ישראל ישראל
 לאום:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  אורנים - המכללה האקדמית לחינוך   אוניברסיטת חיפה   קמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות
 יצירות בולטות:  ארבע אחרי הצהריים
 מספר צאצאים:  1
 פרסים והוקרה:  פרס ספיר (2009)
 
נועה זית (נולדה ב-1948) היא סופרת ישראלית. זוכת פרס ספיר על ספרה "ארבע אחרי הצהריים".
ביוגרפיה

זית נולדה בשנת 1948 בחצר גשר הישנה שבעמק הירדן לציפורה ועמישוע, ממייסדי קיבוץ גשר. לאחר התקפת חצר הגשר הישנה, היא התגוררה בקיבוץ החדש שהוקם, קיבוץ גשר. בצבא, שירתה זית בנוער החלוצי הלוחם. לאחר שירותה בצבא, היא עבדה בקיבוצה בגן ילדים ובבוסתן ולאחר מכן, הלכה ללמוד לימודי הוראה באורנים - המכללה האקדמית לחינוך, לאחר לימודיה, היא החלה ללמד באולפן שבקיבוצה גשר. בגיל 24, היא החלה ללמוד פילוסופיה וספרות כללית באוניברסיטת חיפה. לאחר לימודיה באוניברסיטה, היא עברה להתגורר בתל אביב. כדי להתפרנס, היא לימדה כיתה של מבוגרים בעלי דיסלקסיה בתיכונייה שבאפעל.
באמצע שנות התשעים, למדה זית קולנוע בקמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות. לאחר לימודיה היא הקימה חברת הפקות יחד עם מספר חברים מהלימודים.
לאחר זמן מה, היא החלה לעבוד כסופרת ושלחה את סיפורה הראשון לעיתון "לאשה". לאחר מכן היא כתבה את הספר המבוסס על סיפורה האישי "ארבע אחרי הצהריים", אך כל ההוצאות דחו אותו.
בשנת 2008, היא הוציאה את ספרה "ארבע אחרי הצהריים" בהוצאת מטר - הוצאה לאור. בשנת 2009, היא זכתה בפרס ספיר על ספרה זה.
כיום היא מתגוררת בקיבוץ גשר, יחד עם בתה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  אביבה לורי, רומן הביכורים של נועה זית הוא קינה על ילדותה כילדה חריגה בקיבוץ גשר, באתר הארץ, 12 ביוני 2009
1 2 3 4  נועה זית, באתר library.osu.edu
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1089707711  VIAF: 68740391   WorldCat (עם VIAF): 68740391
מרכז מהות

לוגו מרכז מהות
מרכז מהות – מידע הדרכה ותעסוקה לנשים (בערבית: مركز ماهوت – معلومات إرشاد وعمل للنساء; באנגלית: Mahut Center - Information, Guidance and Employment for Women) הייתה עמותה פמיניסטית שפעלה בין השנים 2005 – 2013 לקידום שוויון מגדרי בשוק התעסוקה בדגש על נשים מעוטות הכנסה בגיל מבוגר (גיל 45 ומעלה).
מרכז מהות פעל להעלאת המודעות והידע כלפי האפליה וההדרה התעסוקתית של נשים מבוגרות, בהובלת מאבקים בגילנות (ageism, אפליה על רקע גיל) בשוק התעסוקה, ובקידום פרספקטיבה גילית למרכז סדר היום של ארגונים פמיניסטיים, ארגונים לשינוי חברתי, הציבור הרחב וגופי מדיניות.
קורות העמותה > הקמה ושנים ראשונות

מרכז מהות הוקם בספטמבר 2004 כפרויקט במסגרת קואליציית נשים חיפה במטרה לסייע לנשים יוצאות מקלטים לנשים מוכות להשתלב בעבודה ולהגיע לעצמאות כלכלית. קואליציית נשים חיפה מאגדת תחת קורת גג אחת פעילות של ארגונים פמיניסטיים, ובאותה תקופה היא כללה את הארגונים: אשה לאשה - מרכז פמיניסטי חיפה, מרכז סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית חיפה והצפון, כיאן- ארגון פמיניסטי ו"קו חרום לנפגעות אלימות" (אשר נסגר בינתיים). בתחילה נקרא הפרויקט: IWORC- Israel's Women's Opportunities and Resource Center, ובהמשך שונה השם למרכז מהות (מהו"ת: מידע הדרכה ותעסוקה לנשים). בשנה בה פעל הפרויקט בבית הקואליציה, פנו לבקשת סיוע תעסוקתי נשים רבות – שורדות אלימות ומעוטות הכנסה - המתמודדות עם קשיים וחסמים בשוק התעסוקה. עקב הרחבת הפעילות החליטו ארגוני הקואליציה להפוך את הפרויקט לעמותה עצמאית. מרכז מהות נרשמה כעמותה בספטמבר 2005. בתעודת הרישום הוגדרו מטרותיה: "קידום צדק כלכלי וחברתי לנשים מקבוצות חלשות בחברה הישראלית. סיוע להשתלבות בעבודה, להשכלה ולהתעצמות, וזאת מתוך גישה פמיניסטית".
בשנים הראשונות התמקדה העמותה בקידום תעסוקתי של נשים החיות במוחלשות כלכלית באזור חיפה, באמצעות תוכניות שכללו העצמה, קורסי מחשבים, השמה וליווי תעסוקתי. התוכנית התעסוקתית של העמותה זכתה לתמיכה אסטרטגית ותקציבית של מיזם תב"ת (תנופה בתעסוקה) המשותף לג'וינט ישראל ולממשלה.
קורות העמותה > פיתוח ידע וקידום מדיניות

במלחמת לבנון השנייה שהתרחשה בקיץ 2006, החל צוות העמותה לתעד את סיפוריהן של הנשים המתייחסות למלחמה המתמשכת ולהשפעתה הקשה על חייהן. זאת, תוך מתן סיוע חיוני לנשים רבות שנותרו בצפון ללא מקורות תמיכה מספקים. המצב הקשה אותו תיארו הנשים היווה בסיס לניסוח של 'קול קוראת' לסיום הלוחמה אשר הופץ על ידי ארגוני הנשים. עם סיום המלחמה פורסם דו"ח מרכז מהות: "נשים בכלכלת מלחמה – עדות חיה". מסמך זה מבוסס על עדויות ודן בהשלכות מלחמת לבנון השנייה על מצבן הכלכלי והתעסוקתי של נשים בחיפה ובקריות. הדו"ח זכה לחשיפה ציבורית רחבה, והיה לראשון מבין חמישה דו"חות ייחודיים המתארים את המציאות התעסוקתית והכלכלית של נשים המתמודדות בתחתית שוק התעסוקה. דו"חות אלו היוו בסיס לפיתוח פרויקטים לקידום שוויון מגדרי בשוק התעסוקה על ידי מרכז מהות ועמותות אחרות. עשייה זו מיצבה את מרכז מהות כארגון הקושר יחדיו, ומשלב בחזונו ובפעילותו, מתן סיוע פרטני, מחקר וקידום מדיניות.
קורות העמותה > מחויבות לקידום נשים מבוגרות בתעסוקה

החל משנת 2010 התמקדה העמותה בנושא גיל, מגדר ותעסוקה. במסגרת זו - פותחה והופעלה תוכנית לקידום תעסוקתי של נשים בגיל המבוגר, אשר הוכרה כתוכנית ניסיונית וחדשנית על ידי הקרן למפעלים מיוחדים במוסד לביטוח לאומי; פורסם הדו"ח 'נשים בין גיל לתעסוקה' המתאר את המציאות התעסוקתית של נשים מבוגרות; פורסמו מסמכי עמדה בנושאים: העלאת גיל הפרישה לנשים, קידום הכשרה מקצועית ושילוב מבוגרות ומבוגרים בתעסוקה; הוקמו הפורום לקידום כוח עבודה רב-גילי והקואליציה להכשרה מקצועית; נוהלו מאבקים ציבוריים למען זכויות ושוויון של קבוצות מבוגרות בתעסוקה, ובמרכזם המאבק בנושא גיל הזכאות לפרישה של נשים; הופעל הפרויקט לקידום הערכות לפרישה הוגנת, במסגרתו פורסם הדו"ח: 'נשים בכלכלת פרישה – הערכות ומוכנות כלכלית של נשים לגיל הפרישה והזקנה'; והועברו הרצאות בנושאי גיל, מגדר ותעסוקה במסגרות מגוונות.
קורות העמותה > סגירת העמותה

עקב קשיים תקציביים מתמשכים ולאור הצפי כי בשנת 2014 יורע עוד יותר המצב הכלכלי, החליטה האספה הכללית של העמותה שהתכנסה בדצמבר 2013 על פירוק מרצון של מרכז מהות בסוף שנת 2013. סגירת העמותה התנהלה תוך העברת הפרויקטים והידע הייחודי שפותח בעמותה לעמותות אחרות.
תרומה ודגשים ייחודיים > גיל נשים ותעסוקה

המחויבות וההתמחות של מרכז מהות בקידום מצבן התעסוקתי-כלכלי של נשים בגיל המבוגר, התגבשו כתוצאה של מגמות מורכבות: נשים מבוגרות בשיעורים גדולים וגדלים פנו למרכז מהות כיוון שנואשו מלמצוא עבודה ומלקבל תמיכה במסגרות אחרות; העדר יחסי של תוכניות אחרות המסייעות לאוכלוסייה זו; הגילנות הנרחבת בשוק התעסוקה; הפגיעה הקשה ממנה סובלות, במיוחד, נשים מעוטות הכנסה החיות בשוליות כלכלית; העלייה בתוחלת החיים המנבאת כי ההדרה והאפליה על רקע גיל צפויות להתרחב במידה ולא תוטמע מדיניות מתאימה; הקשר בין אפליה על רקע גיל לאפליה על רקע מגדר - הנתונים מצביעים על כך שאי שוויון מגדרי בתעסוקה מקצין בגיל המבוגר, וכי להדרה ולאפליה התעסוקתית על רקע גיל יש השלכות קשות במיוחד על נשים. 
המאבק בגילנות כלפי נשים, פיתוח וקידום מדיניות התואמת לצרכים ולקשיים הייחודיים לנשים מבוגרות, ומתן סיוע בשטח לנשים אלו– לא עמדו בעבר על סדר היום של ארגונים פמיניסטיים וארגונים לשינוי חברתי. מרכז מהות לקחה חלק מוביל בקידום נושאים אלו לתודעה, וברתימת ארגונים אחרים לפעילות בתחום. במהלך שנת 2011 התנהל מאבק ציבורי כנגד כוונת הממשלה להעלות את גיל הזכאות לפרישה לנשים בישראל מ-62 ל-67. למרכז מהות היה תפקיד חשוב במסגרתו. במסמך העמדה שנכתב במרכז מהות ועליו התבסס המאבק, נוסחו הקווים המנחים המדגישים כי דיון בהעלאת גיל הזכאות לפרישה צריך להתבסס על: פיתוח מדיניות כוללת המבטיחה שוויון תעסוקתי בפועל וביטחון כלכלי ותעסוקתי לנשים לאורך ימי חייהן; צמצום פערים מגדריים בתעסוקה; התייחסות להבדלים בין קבוצות של נשים ממעמד סוציו-אקונומי ותעסוקתי שונה.
המאבק העלה מודעות ציבורית כלפי המצב התעסוקתי הקשה של נשים מבוגרות, ולעובדה כי רבות מהן נפלטות מכוח העבודה שנים לפני גיל הפרישה הרשמי. בניגוד לדעת הממשלה החליטה הכנסת לדחות לשנת 2017, ובכפוף למסקנות ועדה ציבורית, את המשך העלאת גיל הזכאות לפרישה לנשים. המאבק בנושא גיל הזכאות לפרישה לנשים הווה נקודת מפנה בהתפתחות הדיון הציבורי ובמחויבות של ארגונים פמיניסטיים וארגוני שינוי חברתי לקידום מעמדן של נשים מבוגרות. 
החזון בדבר מדיניות העסקה רב-גילית הוא שהנחה את פעילות מרכז מהות. קידום כוח עבודה רב-גילי (Multi-Aged Workforce) מדגיש את היתרונות והחיוניות של טיפוח מגוון גילי במקומות העבודה, וזאת כמענה למגמת התבגרות האוכלוסייה. מדיניות העסקה רב-גילית תופשת תאוצה בעולם, אך עדיין אינה שכיחה בישראל. לפי המלצות מרכז מהות, גישה זו צריכה להוות עקרון מנחה מרכזי עליו יש להתבסס בפיתוח, תקצוב, קידום והטמעה של תוכניות שמטרתן שילוב תעסוקתי של מבוגרות ומבוגרים.
תרומה ודגשים ייחודיים > דוחות מחקריים על המציאות התעסוקתית-כלכלית של נשים

מרכז מהות פרסם חמישה דו"חות עדויות המתארים את שוק התעסוקה דרך מבטן, חוויותיהן ועמדותיהן של נשים הפועלות בו; נשים המתמודדות עם שוק תעסוקה מעורער ופוגעני, ואשר קולן לא זוכה לנוכחות הראויה. הדו"חות מעניקים מקום מרכזי ומאפשרים ביטוי וקול לאוכלוסייה מגוונת של נשים, ומדגישים את משמעות הסיפור התעסוקתי שלהן כמקור לידע כלכלי וחברתי חשוב. כתיבה פמיניסטית זו מציגה גישה אלטרנטיבית לשפה הכלכלית-תעסוקתית השלטת. כמסמכים שנולדו מעבודת השטח, נועדו הדו"חות לחזור אליו, להיות לעזר ולשמש כלי עבודה לכל מי שעניינן ועניינם תעסוקה. לפיכך, יחד עם עדויות, הם כוללים סקירת נתונים ומגמות, ומנוסחות בהם המלצות לקידום שינוי חברתי.
תרומה ודגשים ייחודיים > דוחות מחקריים על המציאות התעסוקתית-כלכלית של נשים > הדו"חות

נשים בכלכלת מלחמה – עדות חיה (2007): בדו"ח זה מתוארות ההשלכות הכלכליות-תעסוקתיות של מלחמת לבנון השנייה על נשים בחיפה ובקריות. במסגרתו נחשף סיפור המלחמה מנקודת מבטן של נשים, תוך התמקדות בתיאור מצוקתן הכלכלית-תעסוקתית שהקצינה במלחמה ולאחריה.
עובדות בשוק תעסוקה מעורער (2008): בדו"ח זה נפרשת תמונת המציאות המעורערת של נשים המתפרנסות בשוק תעסוקת העוני: החיים באין ברירה, לחצי הפרנסה, הנדודים התעסוקתיים, החשיפה לאפליה ולניצול מסוגים שונים, התפקוד במרחב לוכד ומגביל, אל מול התנהגות פוגענית וללא ביטחון ותקווה כלכלית.
מנהלות על רצפת המכירה (2009): בדו"ח זה מוצג סיפורן התעסוקתי של מנהלות חנויות ברשתות שווק קמעונאיות בקניונים. עדויותיהן מאפשרות להביא למרכז השיח הציבורי מבני העסקה ותהליכים המאפיינים את הצומת התעסוקתי מרובה המתחים: רשת-מוכרות-לקוחות.
נשים בין גיל לתעסוקה (2010): הדו"ח מספר את סיפורן של נשים מבוגרות מעוטות הכנסה, ומאיר את האפליה, החסמים והמאפיינים הייחודיים במציאות התעסוקתית שלהן.
נשים בכלכלת פרישה – הערכות ומוכנות כלכלית של נשים לקראת גיל הפרישה והזקנה (2013):
הדו"ח מציג את עמדותיהן, צרכיהן וציפיותיהן של נשים מקבוצות מגוונות ביחס למוכנות הכלכלית והתעסוקתית שלהן לקראת גיל הפרישה ולאחריו. הדו"ח סוקר את תמונת המצב בתחום זה ומצביע על החסרים במענים שאינם תואמים את הצרכים של אוכלוסיות גדולות וגדלות המתמודדות עם קשיי תעסוקה ופרנסה בהווה, ואינם מספקים ביטחון כלכלי לחלק ניכר מאוכלוסיית הזקנות והזקנים בישראל.
פרסומי מרכז מהות > דו"חות

בוקסבאום, יערה, דגן, מיכל (2013). נשים בכלכלת פרישה – הערכות ומוכנות כלכלית של נשים לקראת גיל הפרישה והזקנה. מרכז מהות.
בוקסבאום, יערה, דגן, מיכל (2010). נשים בין גיל לתעסוקה. מרכז מהות.
בוקסבאום, יערה, דגן, מיכל, נשרי, חוה (2009). מנהלות על רצפת המכירה. מרכז מהות.
בוקסבאום, יערה, דגן, מיכל, דיאב, אומימא, אברמוביץ', דורית (2008). עובדות בשוק תעסוקה מעורער. מרכז מהות.
בוקסבאום, יערה, אברמוביץ', דורית, דגן, מיכל (2007). נשים בכלכלת מלחמה – עדות חיה. מרכז מהות.
פרסומי מרכז מהות > מסמכי עמדה

שילוב מבוגרים ומבוגרות בשוק העבודה – מסמך עקרונות. (2012) מרכז מהות, הפורום לקידום כוח עבודה רב-גילי, איתך מעכי.
הקרן למקצועות שוחקים – מסמך עמדה. (2012) הקואליציה להכשרה מקצועית, הפורום לקידום כוח עבודה רב-גילי.
קידום הכשרה מקצועית בישראל – בדגש על האוכלוסיות בגיל הביניים ועל נשים – מסמך עמדה. (2012) הקואליציה להכשרה מקצועית, הפורום לקידום כוח עבודה רב-גילי, מרכז מהות.
העלאת גיל הפרישה לנשים – מסמך עמדה. (2011) מרכז מהות, הפורום לקידום כוח עבודה רב-גילי, פורום נשים לתקציב הוגן.
כנסים

כנס מרכז מהות, 2008
מפרץ פרידז

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מפרץ 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  69°S 75°E﻿ / ﻿69°S 75°E﻿ / -69; 75
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ פרידז(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ פרידז
 
מפרץ פרידז או מפרץ אולף פרידז (באנגלית: Prydz Bay או בנורווגית:  Olaf Prydz Bukt) הוא מפרץ עמוק בין חוף לארס כריסטנסן לחוף אינגריד כריסטנסן בארץ הנסיכה אליזבת, שבאנטארקטיקה.
המפרץ נמצא בקצה במורד הזרם של מערכות ניקוז קרחוניות ענקיות שמקורן בפנים מזרח אנטארקטיקה.
קרחון למברט זורם מגראבן לאמברט ונשפך אל מדף הקרח אמרי בצד הדרום-מערבי של מפרץ פרידז. קרחונים גדולים אחרים נוספים נשפכים לקצה הדרומי של מדף הקרח אמרי.
היסטוריה > גילוי ומיפוי המפרץ

חלקים מהמפרץ נצפו בינואר ובפברואר 1931 על ידי צידי לווייתנים נורווגים, וכן על ידי משלחת החקר הבריטית, אוסטרלית וניו זילנדית לאנטארקטיקה.
המפרץ נחקר בפברואר 1935 על ידי ציד הלווייתנים הנורווגי קפטן קלריוס מיקלסן (Klarius Mikkelsen) שהפליג בספינה תורסהאבן.
המפרץ מופה בפירוט רב בהתסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת לארס כריסטנסן בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1936–1937.
היסטוריה > מקור השם

המפרץ נקרא על שמו של אולאף פרידז (Olaf Prydz), שהיה המנהל הכללי של Hvalfangernes Assuranceforening מסאנדפיורד, שבנורווגיה.
תחנות מחקר

תחנות המחקר דייוויס (האוסטרלית), פרוגרס (הרוסית), לו-ראקוביצה (הרומנית), ז'ונגשאן (הסינית) ובהאראטי (ההודית) ממוקמות על גבעות לארסמאן, שלחוף מפרץ פרידז.
לקריאה נוספת

• Dirks, P., Carson, C., & Wilson, C. (1993), , Antarctic Science, 5(2), 179-192. doi:10.1017/S0954102093000240
• Chengyan Liu, Zhaomin Wang, Robin Robertson, Chen Cheng, Xi Liang, Yang Wu, Xiang Li, Yu Liu, Xiaojun Yuan, , https://doi.org/10.1002/essoar.10503761.1
• Zhang JW, Zeng RY, , World Journal of Microbiology & Biotechnology, 01 Nov 2007, 23(11):1551-1557 https://doi.org/10.1007/s11274-007-9400-0
• Alan K. Cooper, Howard Stagg, and Eric L. Geist, , https://doi.org/10.2973/odp.proc.sr.119.181.1991
• Elźbieta E. Kopczyńska, Leo Goeyens, M. Semeneh, Frank Dehairs, , Journal of Plankton Research, Volume 17, Issue 4, April 1995, Pages 685–707, https://doi.org/10.1093/plankt/17.4.685
• Neville R. Smith, Dong Zhaoqian, Knowles R. Kerry, Simon Wright, , https://doi.org/10.1016/0198-0149(84)90016-5
• Loïc Barbara, Xavier Crosta, Guillaume Massé, Olivier Ther, , https://doi.org/10.1016/j.quascirev.2010.06.027
• Williams, G., Herraiz-Borreguero, L., Roquet, F. et al, , Nat Commun 7, 12577 (2016). https://doi.org/10.1038/ncomms12577
• Montague, T.L., , Hydrobiologia 165, 227–237 (1988). https://doi.org/10.1007/BF00025592
• Clare J. Tochilin, Peter W. Reiners, Stuart N. Thomson, George E. Gehrels, Sidney R. Hemming, Elizabeth L. Pierce, , https://doi.org/10.1029/2012GC004364
בסיס נתונים:
• ZEIDLER, WOLFGANG (2000), , Australian Antarctic Data Centre.dataset
הערות שוליים

1 2  מידע על שם המפרץ
1 2 3 4 5 6 7  מידע גאוגרפי והיסטורי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537018705171  LCCN: sh95001285
משפחת קובו

משפחת קובו הייתה משפחת רבנים ומנהיגי ציבור בסלוניקי שביוון במשך למעלה מ-400 שנה. בני משפחה נוספים, בהם הראשון לציון הרב יצחק קובו, שימשו כרבנים בירושלים ובמקומות נוספים.
מוצא המשפחה

מוצא המשפחה מצפון איטליה, מהעיר קובו (קומו) הסמוכה למילאנו, ויש הסוברים שמוצאה מצפון ספרד ממקום בשם villar del como. צאצאי המשפחה התיישבו בסלוניקי בראשית המאה ה-16 והתפזרו בארצות המזרח הקרוב. רבים מבניה שימשו כרבני קהילת סלוניקי ופרנסיה. יצחק ש' עמנואל מונה כחמישים חכמים מבני המשפחה בין השנים 1600–1910.
לקריאה נוספת

יצחק שמואל עמנואל, גדולי שלוניקי לדורותם, תל אביב : דפוס א. סטרוד, תרצ"ו 1936
הערות שוליים

↑  א"ל פרומקין וא' ריבלין "תולדות חכמי ירושלים" ח"ג, ירושלים תרפ"ט, עמ' 278
↑  יצחק ש' עמנואל, "משפחת קוב'ו רבניה וגביריה", בתוך: זיכרון שלוניקי ח"ב (נדפס גם בספר "שער אשר" ח"א, ירושלים תשמ"ט)
↑  בסלוניקי מצויה מצבה של ר' אברהם קובו שנפטר בה בשנת 1533, י"ש עמנואל "מצבות שלוניקי" ח"א
↑  ראו אודותיו: יצחק אלפסי, חמישים צדיקים, כרמל, 1997, עמ' 63 (ר' אליהו קובו ומשפחתו)
↑  ראו גם - חכם אליהו קובו, באתר "החכם היומי"
↑  שער אשר ח"א, באתר היברובוקס; שער אשר ח"ב, באתר היברובוקס
↑  יצחק ש' עמנואל, "אילן היוחסין של משפחתו" בתוך "זיכרון שלוניקי" ח"ב
נועה לזר קינן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 באוקטובר 1977 (בת 47)
 מדינה:  ישראל 
 בן או בת זוג:  רותם קינן 
 מספר צאצאים:  2
 פרופיל ב-IMDb
 
נועה לזר (נולדה ב-6 באוקטובר 1977) היא שחקנית, יוצרת ותסריטאית ישראלית.
ביוגרפיה

לזר קינן היא בעלת תואר ראשון באמנות רב תחומית, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה בהצטיינות יתרה מאוניברסיטת תל אביב.
היא הופיעה בסדרות הטלוויזיה: טוב שבאת בערוץ 10, בתפקיד אורח בסדרה פולישוק, החברים של נאור.
היא מופיעה בסדרה "חברות" ששודרה בערוץ 10 בהשתתפותן של: ליטל שוורץ, לירית בלבן ולירון וייסמן.
לזר קינן גם כותבת לסדרות טלוויזיה: בשנת 2008 כתבה לזר קינן לעונה השנייה של דני הוליווד ב-yes.
ולסדרה תנוחי המשודרת בהוט 3.
לזר קינן כותבת גם לתיאטרון. היא כתבה את המחזה עץ לימון על פי הסרט עץ לימון שביים ערן ריקליס.
בשנת 2012 יצא ספרה "תרנגולת וביצה" המיועד כספר מתנה עבור נשים בהיריון ויולדות, אותו כתבה
על הריונה הראשון.
בשנת 2014 השתתפה בסדרת הנעורים "שכונה" בה גילמה את גיתית, מנהלת מסעדה באתר גולף.
בשנת 2016 הוקרן לראשונה סרט אימה ישראלי בהשתתפותה, בשם "ילדי הסתיו". כמו כן, באותה שנה דיבבה את פטרישיה בסרט "ברבי: יחידת הריגול".
חיים אישיים

נועה לזר קינן נשואה לשחקן, התסריטאי והיוצר רותם קינן והם הורים לשניים.
נווה גלים

| --- | --- |

הכניסה לכפר הילדים
 פנימייה
 השתייכות:  מל"י
 תקופת הפעילות:  1977–הווה (כ־47 שנים)
 שכבות לימוד:  גילאי 6 עד 18
 בעלי תפקידים
 מנהל:  שמעוני פרץ
 תלמידים
 :  כ-70
 מיקום
 מיקום:  רחוב ההסתדרות 17, רובע א',  אשדוד
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°48′32″N 34°38′57″E﻿ / ﻿31.808777777778°N 34.649222222222°E﻿ / 31.808777777778; 34.649222222222
 אתר רשמי
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אשדוד מוגדלת) נווה גלים(למפת אשדוד רגילה) נווה גלים(למפת השפלה רגילה) נווה גלים(למפת השפלה מוגדלת) נווה גלים  he נווה גליםhe נווה גליםמפת  __ אשדוד (in English: Ashdod)  __ גן יבנה (in English: Gan Yavne) [‌השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממזרח: __ מועצה אזורית חבל יבנה (in English: Hevel Yavne Regional Council) ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית באר טוביה (in English: Be'er Tuvia Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כפר הילדים והנוער נווה גלים, השוכן בלב רובע א' הוותיק באשדוד, הוא פנימייה לילדים בגילאי 18-6. הכפר הוקם בשנת 1977.
"נווה גלים" נמצא בבעלות "המפעל להכשרת ילדי ישראל" שהוקם בשנת 1943 על ידי רחה פריאר.
בכפר מתחנכים כ-70 ילדים בשישה משפחתונים. הוא מושתת על המודל החינוכי-המשפחתי. בשל מיקומו בעיר גדולה משתלבים הילדים בשירותים העירוניים הניתנים לכלל תושבי אשדוד. ילדי בית הילדים של "נווה גלים" לומדים בבתי הספר הממלכתיים שבשכונה, וילדים שהחלו לימודיהם באשדוד - ממשיכים אותם במסגרת החינוכית בה למדו טרם הוצאתם מביתם.
הערות שוליים

1 2 3  באתר המפעל להכשרת ילדי ישראל
| אשדוד  |
| --- | --- | --- |
| ערכים ראשיים | אשדוד • רובעי העיר • אדריכלות • כיכרות |  |
| גנים ופארקים | פארק אשדוד-ים • פארק בן-גוריון • פארק אקולוגי מצודת-ים אשדוד • גן אלישבע • פארק לכיש • גבעת יונה • עד הלום |  |
| רחובות | רחוב רוגוזין • רחוב שבי ציון • מדרחוב הנביאים • שדרות בני ברית • שדרות הרצל • שדרות מנחם בגין • שדרות משה דיין |  |
| תחבורה | תחבורה ציבורית • מסוף ריביירה • מסוף בני ברית • מסוף ביג |  |
| מוסדות | מרכז כיוונים • המשכן לאמנויות הבמה • הארכיון לתולדות אשדוד • אוניברסיטת אשדוד (עתידי) • בית אריה קלנג • מוזיאון אשדוד לאמנות |  |
| תעשייה | נמל אשדוד • תחנת הכוח אשכול • נמל הדרום • אלתא מערכות |  |
| היסטוריה | אשדוד ים (העיר העתיקה) • תל אשדוד • תל מור • רצועת החוף |  |
| נושאים מרכזיים נוספים | העירייה ומועצת העירייה • סמל העיר • יקיר העיר אשדוד • חברת אשדוד • החברה לפיתוח אשדוד |  |
| קטגוריה ראשית | כל הערכים על העיר |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נווה אליעזר

|  מידע |
| --- | --- |
 עיר:  תל אביב-יפו 
 תאריך ייסוד:  שנות ה־70 של המאה ה־20 
 קואורדינטות:  32°02′54″N 34°48′30″E﻿ / ﻿32.04833333°N 34.80833333°E﻿ / 32.04833333; 34.80833333
  (למפת גוש דן מוגדלת) נווה אליעזר(למפת גוש דן רגילה) נווה אליעזר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נווה אליעזר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נווה אליעזר
 
נווה אליעזר היא תת-שכונה בדרום מזרח תל אביב-יפו, המהווה חלק מכפר שלם ומשויכת לרובע 9.
השכונה הוקמה בשנות ה-70 על חורבות הכפר הערבי סלמה. בעבר השכונה נודע כמוקד של סמים ופשע. בעשורים האחרונים השכונה הפכה למעט יוקרתית יותר, ומחירי הדירות שבה עלו. בנובמבר 2020 החל פרויקט פינוי-בינוי משמעותי בשכונה שכלל בינוי של כמאות דירות.
בשכונה פועל מרכז קהילתי המפעיל חוגים, אולם ספורט וספריה. בנוסף על כך, בשכונה פועל גם בית חב"ד.
הערות שוליים

↑  חוברת על השכונה
↑  סמדר שפי, סיפורה של שכונה דחויה, באתר הארץ, 24 בינואר 2007
↑  מאת אמנון הררי, נועם כהן, גלי וולצקי ועינת שרון, כל מה שאתם צריכים לדעת על כפר שלם, באתר טיים אאוט, ‏11 בינואר 2018
↑  הישיבה המאה וחמישים וחמש של הכנסת השלוש עשרה – נרקומנים בשכונת נווה-אליעזר בתל-אביב, באתר הכנסת, ‏1 בדצמבר 1993
↑  חיה נחום, מעבר לכביש: התל אביביים מגלים את מזרח תל אביב, באתר ביזפורטל, 27 במרץ 2016
↑  פינוי בינוי במזרח ת"א: 320 דירות חדשות בשכונת נווה אליעזר, באתר ynet, 16 בנובמבר 2020
↑  מוסדות חינוך ותרבות בתל אביב יפו - מוסדות - מרכז קהילתי נווה אליעזר, באתר www.mosdot.co.il
↑  חב"ד | בתי חב"ד בארץ | בית חב"ד - תל אביב - נווה אליעזר-חן, באתר www.chabad.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007605750305171
משטרת ביטחון הציבור (פורטוגל)

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  פורטוגל פורטוגל
 תחום שיפוט:  אזורים עירוניים
 תאריך הקמה:  2 ביולי 1867
 ממשלה:  ממשלת פורטוגל
 מטה מרכזי:  ליסבון
 עובדים:  21,000
 www.psp.pt
 
משטרת ביטחון הציבור (בפורטוגזית: Polícia de Segurança Pública) הוא גוף אכיפת החוק, ושמירת הסדר הציבורי של הרפובליקה של פורטוגל. ייעודה של משטרת ביטחון הציבור היא שמירה על הסדר הדמוקרטי, ביטחון הציבור וזכויות האזרח במדינה. משטרת ביטחון הציבור מתמקדת באכיפת החוק בערים, בעוד אכיפת החוק באזורים הכפריים בידי הז'נדרמריה ואילו חקירת פשעים חמורים היא בידי משטרת המשפט. בראש משטרת ביטחון הציבור עומד המנהל ארצי, הנתון למרותו של שר הפנים.