stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דן פרופר
הערות שוליים

↑  איילה צורף, מנכ"ל אסם דן פרופר פורש מניהול החברה שהקים סבו; יוחלף על ידי מנהל שכיר - גזי קפלן, באתר TheMarker‏, 15 בפברואר 2006
↑  עדנה ארידור, אמרת ”אסם" אמרת פדופר, חדשות, 14 בינואר 1986
↑  שרית ישי לוי, פרופר, אנשים פשוטים, חדשות, 24 באוקטובר 1986
↑  מיכל הולצמן, מספר חברות מחוץ לארץ ומהארץ מתענינות באסם, מעריב, 16 בינואר 1986
↑  צחי נוגה, חשבו על 70 מיליון דולר, חדשות, 24 באוקטובר 1986
השיבה הביתה, מעריב, 19 באוקטובר 1986
↑  כתבי גלובס, ‏דן פרופר נפרד, באתר גלובס, 29 באוגוסט 2006
↑  שרון שפורר, החיים אחרי אסם: חוץ משיט מפרשיות - ימלא דן פרופר את הזמן גם כדירקטור בצ'ק פוינט, באתר TheMarker‏, 22 במרץ 2006
גתית פנקס, ‏דן פרופר לא ישתעמם בזמן הפנוי: הצטרף לדירקטוריון של צ'ק פוינט, באתר גלובס, 22 במרץ 2006
↑  אלי דניאל, נסטלה רכשה מדן וגד פרופר מניות אסם בכ-99 מיליון שקל; מחיר העסקה - 24% מעל השוק, באתר TheMarker‏, 27 ביוני 2004
 יורם גביזון, סוף עידן באסם: דן פרופר מכר את יתרת מניותיו בחברה לנסטלה, באתר TheMarker‏, 26 בנובמבר 2013
↑  אביב לוי, ‏אחים לאקזיט: כך צברו האחים פרופר 1.2 מיליארד שקל באסם, באתר גלובס, 27 בנובמבר 2013
↑   יורם גביזון, מכה לבורסה: נסטלה מוחקת את אסם מהמסחר - מציעה לרכוש את כל מניותיה, באתר TheMarker‏, 4 בפברואר 2016
↑  נורית קדוש, יו"ר אסם דן פרופר פורש לאחר 56 שנה בחברה, באתר כלכליסט, 30 באוקטובר 2022
↑  אורנה רביב, ‏התארגנות סמויה של תעשיינים להחלפת נשיא התאחדות התעשיינים, דן פרופר, באתר גלובס, 16 בינואר 1997
↑  שירות גלובס, ‏דן פרופר פורש מראשות המועצה המינהלית של בנק ישראל, באתר גלובס, 2 בפברואר 2014
1 2 3  נווית זומר, היו"ר המיתולוגי של אסם דן פרופר פורש אחרי 56 שנים, באתר ynet, 30 באוקטובר 2022
↑  אורי בלאו ודניאל דולב, בין קונסולי הכבוד בישראל: מקורבים לנתניהו, אנשי עסקים ושניים שהסתבכו בפלילים, 14 בנובמבר 2022
↑  טלי ציפורי, ‏נא להכיר: ששת היורשים הצעירים של אימפריית אסם, באתר גלובס, 1 בדצמבר 2013
בלי דם

| --- | --- |

 בימוי:  יוסף אל-דרור
 הופק בידי:  לירן עצמור
 תסריט:  יוסף אל-דרור
 עריכה:  אריק להב ליבוביץ
 שחקנים ראשיים:  דני איסרליש אודי רוטשילד
 מוזיקה:  אסף אמדורסקי
 צילום:  שי גולדמן
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקרנת בכורה:  2 במאי 2019
 משך הקרנה:  92 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט מתח
 דף הסרט ב־IMDb
בלי דם (באנגלית: No Blood) הוא סרט ביכוריו של הבמאי והתסריטאי הישראלי יוסף אל-דרור. הסרט הוקרן בבכורה ארצית בפסטיבל חיפה 2018.
עלילה

מאני (דני איסרליש), מורה לכתיבה עם עבר מסתורי, מוזמן לפגישה שמערערת ושולחת אותו למסלול חוצה גבולות. הוא נע באזור דמדומים נפשי ופוליטי וחושף במקרה ספקולציה על שתי מפלצות ישראליות - "ביטחון המדינה" ו"הטלוויזיה". רוני (אודי רוטשילד), בחורה שהוא יוצא בעקבותיה, וחוקר שיוצא בעקבותיו (ששי סמוכה), מייצרים חשדנות ותעתוע וצורך בפרשנות מתמדת.
משחק ודמויות

| שם | דמות |
| --- | --- |
דני איסרליש: מאני
אודי רוטשילד: רוני
ששי סמוכה: חוקר
נטע בר רפאל: רונה
דניאל ג'יידלין: עדי
ירון ברובינסקי: מירב אוסופסקי
מירב אוסופסקי: השכנה
פרסים ומועמדויות

| שנה | ארגון | קטגוריה | פרס | מועמד/ים | תוצאה | סימוכין |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | פסטיבל חיפה | קולנוע ישראלי עלילתי | הסרט הטוב ביותר | בוקר טוב ילד | מועמדות |  |
הפקה

הסרט הופק על ידי לירן עצמור ויצא בתמיכת קרן הקולנוע הישראלי, ברודקאסט, מפעל הפיס והמועצה הישראלית לתרבות ואמנות.
הערות שוליים

↑  בלי דם, באתר פסטיבל הקולנוע חיפה, ‏2018 (ארכיון)
סרטא

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  סלפית
 שפה רשמית:  ערבית 
 שטח:  5,580 דונם
 גובה:  380 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  3,382 (2017)
 קואורדינטות:  32°06′15″N 35°05′25″E﻿ / ﻿32.104166666667°N 35.090277777778°E﻿ / 32.104166666667; 35.090277777778 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) סרטא(למפת צפון השומרון רגילה) סרטא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סרטא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סרטא  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סרטא (נכתב גם כ"ס'רטה" או צרטה ערבית: سرطّه) הוא כפר פלסטיני הממוקם במחוז סלפית במרכז השומרון, 22 ק"מ מדרום-מערב לשכם. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2016 מנתה האוכלוסייה הפלסטינית בכפר כ-3,382 תושבים.
היסטוריה

לפי עדויות ארכאולוגיות אזור הכפר מיושב ברציפות החל מתקופת הברזל בארץ ישראל. ממזרח ומדרום לכפר נמצאים שני אתרים ארכאולוגים, "ח'רבת דאר אחמד" ובה מקאם המוקדש לשיח' עבדאללה. ו"ח'רבת עררה" בה שרידי מבנים, גתות ובורות מים. במקום מחשוף של סלעי בזלת שנוצר בסביבה ימית בתקופת הנאוגן.
היסטוריה > בתקופה העותמאנית

ברשומות המס העות'מאני משנת 1596, מופיע הכפר עם 6 בתים בסנג'ק שכם. תושבי הכפר שילמו מס על גידולי חיטה, שעורה, זיתים, גפנים, עיזים ועל כוורת דבורים לייצור דבש.
בשנת 1870, ביקר חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן בכפר, וכתב: ” בשעה שתיים וחמש דקות המשכנו את דרכנו מזרחה, ומקץ עלייה דרך כרם קטן של עצי זית נאים הגענו בשעה שתיים וחמש עשרה דקות לסרטא. בכפר הזה יש כארבעים בתים, שאחדים מהם עולים בטיב בנייתם על בתיהם של כפרים רבים אחרים. בקירות הבתים האלה סדורות אבנים לבנות ואדומות חליפות. כמה בורות מים עתיקים חצובים בסלע עודמ מספקים מים לצורכי התושבים. בשעה שתיים ושלושים דקות המשכנו את עלייתנו מזרחה לח'רבת דאר אחמד, ובמהרה עברנו סמוך ל'ולי' מוקדש לשיח' עבדאללה, המכתיר גבעה טרשית. המדרון שעלינו עליו מכוסה עצי זית זקנים”.
היסטוריה > בתקופת המנדט הבריטי

במפקד 1922, שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, בסרטא הייתה אוכלוסייה של מוסלמים, ויהודי אחד. במפקד 1931 היו בכפר 76 בתים מאוכלסים, בהם התגוררו 317 תושבים, כולם מוסלמים. בסקר הכפרים בשנת 1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 420 מוסלמים, ושטח הקרקע הכולל של הכפר היה 5,584 דונם. אשר מתוכם הוקצו 1,858 לחקלאות שלחין, ו-766 לגידולי דגנים.
לפי תוכנית החלוקה, שהתקבלה ברוב קולות בעצרת הכללית של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947, היישוב נכלל בשטח המדינה הערבית.
בעקבות מלחמת השחרור, ולאחר הסכמי שביתת-הנשק של 1949, עבר סרטא משליטה בריטית לירדנית.
בשנת 1961, האוכלוסייה הייתה 740 נפש.
היסטוריה > לאחר 1967

בעקבות מלחמת ששת הימים ב-1967, עברה סרטא משליטה ירדנית לישראלית.
בקיץ 1980, התנחל, ללא אישור, גרעין התיישבות בשם "אלקנה ב'" על הגבעה החולשת על הכפר ממזרח. המתנחלים טענו שהקרקע במקום היא בבעלות חברת הימנותא (חברת בת של הקרן הקיימת לישראל) שרכשה אותה מתושב מקומי. בעלי הקרקע טענו שמעולם לא מכרו אותה ופנו לבית המשפט. לאחר כחודשים פינו את המקום. שנה אחר כך, הכריזה מדינת ישראל על שטח קרקע כקילומטר ממערב לכפר כאדמות מדינה, ובמקום הוקמה ההתנחלות ברקן. לצורך הקמת ההתנחלות הפקיעה מדינת ישראל 353 דונם מאדמות הכפר לצורך סלילת כביש גישה והנחת תשתיות עבר ברקן.
בהסכם אוסלו ב' סווגו 16.8% מקרקעות הכפר כשטח B ו-83.2% הנותרות כשטח C.
ביוני 2019, במסגרת "פעולת תג מחיר", כתובות נאצה רוססו על בתים פרטיים ועל כלי רכב בכפר.
הערות שוליים

↑  מפקד אוכלוסין 2016, באתר של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה
↑  Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal (1977). Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft. ISBN 3-920405-41-2
↑  ויקטור גרן, תיאור גאוגרפי, היסטורי וארכאולוגי של ארץ - ישראל - כרך חמישי: השומרון (ב), ירושלים: יד יצחק בן צבי, 1984 - עמוד: 100
↑  Barron, 1923, Table VII, Sub-district of Ramleh, p. 21
↑  Mills, 1932, p.67
↑  Government of Palestine, Department of Statistics, 1945, p. 26
↑  בית המשפט הגבוה לצדק ידון היום בבקשת מתנחלי גרעין אלקנה ב', מעריב, 21 ביולי 1980
↑  הקמת הישוב באלקנה ב' התעכבה מסיבה משפטית, מעריב, 22 ביולי 1980
↑  אנשי אלקנה ב' פינו ההתנחלות, מעריב, 12 באוגוסט 1980
↑   ניר חסון, כתובות נאצה רוססו על בתים וכלי רכב בכפר במרכז הגדה, באתר הארץ, 27 ביוני 2019
| Flag of Senegalיישובי נפת סלפית |
| --- | --- | --- |
| ערים | סלפית |  |
| מועצות מקומיות | בידיה • בורוקין • דיר איסתיא |  |
| כפרים | דיר בלוט • פרח'ה • איסכאכא • כפר א-דיכ • חארס • ח'ירבת קיס • כיפל חארת' • מרדה • מסחה • קראוות בני חסאן • קירה • ראפאת • סרטא • יאסוף • זאוויה |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007584243905171
עזון עתמה

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  קלקיליה
 גובה:  165 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  2,205 (2016)
 קואורדינטות:  32°07′23″N 35°00′58″E﻿ / ﻿32.123055555556°N 35.016111111111°E﻿ / 32.123055555556; 35.016111111111 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוש דן מוגדלת) עזון עתמה(למפת גוש דן רגילה) עזון עתמה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עזון עתמה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עזון עתמה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
גדר הפרדה בין עזון עתמה לשערי תקווה
עזון עתמה (מערבית:  عزون عتمة) הוא כפר פלסטיני בשומרון, השוכן 8 ק"מ מדרום-מערב לקלקיליה. בכפר חיים 2,205 תושבים, כולם מוסלמים. הכפר צמוד להתנחלות שערי תקווה.
היסטוריה

לפי עדויות ארכאולוגיות הכפר היה מיושב החל מתקופת הברזל II. הגרעין העתיק של הכפר בנוי על שרידים ארכאולוגים שנסקרו במסגרת "סקר ארץ בנימין" בראשות הארכאולוג ישראל פינקלשטיין, שמצא שרידים החל מתקופת הברזל ועד התקופה העותמאנית. עיקר הממצאים שנמצאו בסקר היו מהתקופות הרומית והביזנטית. בגבעה ממזרח לכפר (היום בהתנחלות שערי תקווה) היה ממוקם אזור הקבורה של היישוב בתקופה הרומית, במקום היו מספר מערות קבורה.
שם הכפר ניתן לו כי הוא היה כפר מרכזי של בני שבט אתום מתימן שנדדו לאזור השומרון, הסתבכו במלחמה עם שכניהם ונכחדו, ברחו לירדן, או נטמעו בין כפרי האזור. לא ידוע על קשר בין הכפר לבין עזון, השוכנת כשמונה ק"מ בקו אווירי, צפון מזרח ליישוב.
היסטוריה > התקופה העותמאנית

בשנת 1870, חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן ביקר בכפר וכתב שגרו בו כ-500 תושבים.
הכפר מוזכר בסקר של הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1883.
היסטוריה > בתקופת המנדט הבריטי

בתקופת המנדט הבריטי השתייך הכפר לנפת טולכרם.
לפי תוכנית החלוקה, שהתקבלה ברוב קולות בעצרת הכללית של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947, היישוב נכלל בשטח המדינה הערבית, ולאחר הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות ב-1949, עבר משליטה בריטית לירדנית.
היסטוריה > לאחר 1967

מאז מלחמת ששת הימים ב-1967, עזון עתמה נמצאת תחת שלטון ישראלי.
בינואר 1982 נערך טקס עליה לקרקע של ההתנחלות שערי תקווה, שהוקמה ביוזמה עסקית פרטית על ידי חברה בשם "יו"ש השקעות מקרקעין ופיתוח בע"מ", על קרקעות בקצה המזרחי של הכפר, שהחברה רכשה ממוח'תאר הכפר הסמוך בידיא, שהיו בבעלותו שטחים נרחבים באזור.
בזמן האינתיפדה הראשונה אנשי הכפר ידו אבנים אל מכונית יהודית ופצעו ילד, מה שהוביל להפגנה יהודית ממושכת בכפר.
בהסכם אוסלו ב' סווג השטח הבנוי של עזון עתמה והכפרים הסמוכים אל מורק ובית מקדום כשטח B.
בזמן האינתיפדה השנייה בשנת 2003, החלה ישראל בהקמתה של גדר הפרדה, שתחצוץ בין השטחים שבהם מתגוררים הפלסטינים ביהודה ושומרון ובין השטחים הישראלים. באזור שערי תקווה, מאחר שההתנחלויות והיישובים הפלסטינים קרובים ואין רצף טריטוריאלי לשום צד. משולש הכפרים עזון עתמה ובית אמין וסניריא היה אמור להישאר בצד הישראלי של הגדר, אך בספטמבר 2004 הוחלט כי יהיה בתוך שטחי הרשות. משולש הכפרים בותר על ידי הגדר, תוך איבוד חלק מהשטחים החקלאיים שלהם. הכפר עזון עתמה מנותק משאר הגדה המערבית על ידי גדר ההפרדה תוך השארת שערי תקווה בצידו ה"ישראלי" של המכשול (אך מוקפת בשלושה צדדים על ידי הגדר). הדרך היחידה המקשרת את תושבי הכפר עם שאר הגדה היא שער בגדר - "מחסום עזון עתמה", שפתוח רק בשעות היום.
הערות שוליים

1 2  מפקד אוכלוסין 2016, באתר של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה
↑  יצחק מגן וישראל פינקלשטיין (עורכים), סקר ארכאולוגי בארץ בנימין, ירושלים תשנ"ג. הוצאת המינהל האזרחי - רשות העתיקות, 1993
↑  מה מקור שבט אתום - ما اصل عشيرة العتوم | تسألنا (בערבית)
↑  Guérin, 1875, pp. 143-144
↑  Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 305
↑  שערי התקוה: בהלה לזהב, מעריב, 21 בינואר 1983
↑  אידיאולוגיה וכסף, מעריב, 14 בדצמבר 1982
↑  ניבה לניר, אשמת שומרון - שם קבוע, דבר, 12 בפברואר 1982
↑  יאיר קוטלר, למכירה:רוב אדמות יהודה ושומרון, מעריב, 15 באוקטובר 1982
אשמת שומרון - שם קבוע, דבר, 12 בפברואר 1982
↑  מאות מתנחלים השתלטו למשך 3 שעות על כפר שתושביו השליכו אבן ופצעו ילד, מעריב, 5 בפברואר 1989
מתנחלים התפרעו ליד הכפר עזון עטמה, מעריב, 24 במאי 1989
אורו מאירי, פאיז עבאס, מתנחלי חוצה שומרון התפרעו שוב בעזון עתמה, חדשות, 28 במאי 1989
↑  גדעון אלון, אמנון ברזילי, גדר ההפרדה באזור טייבה תיהרס - ותיבנה מחדש ליד הקו הירוק, באתר הארץ, 10 בספטמבר 2004
↑  גדעון לוי, אקספרס של חצות, באתר הארץ, 27 בפברואר 2007
↑  עלי ואקד, הדילמה של עזון: ללדת במחסום - או לעבור דירה, באתר ynet, 26 בדצמבר 2007
| Flag of Senegalיישובי נפת קלקיליה |
| --- | --- | --- |
| ערים | קלקיליה |  |
| מועצות מקומיות | חבלה • כפר ת'ולת' • עזון |  |
| כפרים | אבו סלמאן • אימאתין • אל-פונדוק • באקת אל-חטב • בית אמין • ג'יוס • ג'ינסאפוט • ג'ית • עזון • חג'ה • כפר לאקף • כפר קדום • נבי אליאס • סניריא • עזון עתמה • עיזבת א-טביב • ערב א-רמאדין • פלאמה • פרעתא • ראס א-טירה • ראס עטייה |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011876070105171
חברת הזנק

.
חברת הזנק או חברת סטארט אפ (באנגלית: Startup company) היא חברה חדשה המוקמת על ידי יזם בודד או קבוצה של יזמים (מייסדים) במטרה לפתח וליישם מוצר או שירות חדשני, לרוב טכנולוגי, בעל פוטנציאל עסקי משמעותי.
מודל ההתפתחות של מרבית חברות ההזנק כולל שלושה שלבים מובחנים: בתחילת דרכה החברה עוסקת בהגדרת הבעיה ובתכנון פיזי (לרוב טכנולוגי) של המוצר או השירות. בהמשך היא פועלת להתאמת המוצר או השרות לתעשייה וגיבוש מודל עסקי, ולבסוף היא מתמקדת בגמלון (Scale up) של הטכנולוגיה בקנה מידה גדול יותר וגידול מהיר של מספר הלקוחות וההכנסות.
רמת הסיכון של חברות ההזנק גבוה מזה של עסקים אחרים, ורבות מהן מממנות את פעילותן בעזרת משקיעי הון סיכון,  וזאת תמורת למניות בחברה. אחד מסימני ההיכר המובהקים להצלחת חברת הזנק הוא הנפקתה לציבור או מכירתה לחברה מבוססת בתעשייה (אקזיט) תמורת סכום הגבוה משמעותית ממה שהושקע בה. על פי רוב חברות שהגיעו למעמד זה מצויות לאחר הצלחה טכנולוגית משמעותית או/ו בעיצומו של שלב הגידול במספר הלקוחות. בנוסף, ישנם גופים שונים המסייעים לחברות הזנק בשלביהן הראשונים, כגון אקסלרטורים (מאיצים טכנולוגיים) וחממות טכנולוגיות ולצידם תמריצים ממשלתיים.
לאחר גיבוש הרעיון והחזון הראשוני של חברת ההזנק המתוכננת על המייסדים להסדיר את מערכת היחסים הן בינם לבין עצמם והן בינם לבין החברה שתקום. בין הנושאים שעל המייסדים להסדיר נכללים הסכמה על חזון משותף, קביעת ערכים, חלוקת ההון בחברה, חלוקת התפקידים, מימון ראשוני ככל שנדרש, מינוי דירקטוריון, אופן קבלת ההחלטות בחברה, המחאת הקניין הרוחני של המייסדים לחברה, סודיות, אי-תחרות ונושאים רבים אחרים.
סיכון וסיכוי

יעוד העיקרי של חברת הזנק הוא פיתוח מוצר חדשני, התאמתו לצורכי הלקוחות ויצירת מערכת הפצה שתביא לגידול מהיר במספר הלקוחות/הכנסות. הגשמת הייעוד כרוכה באי ודאות גבוהה ועשויה להמשך מספר שנים. אי הוודאות נובעת מכך שלמוצר חדשני ופורץ דרך אין שוק מובחן, ועל פי רוב יש להמציאו או להגדירו מחדש. אתגר זה דורש סבלנות, גיבוש חזון מרחיק ראות, גמישות מחשבתית, צוות נחוש, מגובש וחדור מטרה, יכולת שכנוע ועוד תכונות רבות נוספות.
המושגים כישלון והצלחה בהקשר של חברת הזנק אינם מוחלטים: חברת הזנק יכולה להצליח ולתפקד כחברה עסקית גדולה ומצליחה המחלקת דיווידנדים לבעלי ההון. אולם, מנקודת מבט המשקיעים, החברה תתויג ככישלון עסקי אם לא הניבה למשקיעה את תשואה המצופה. שני הקריטריונים העיקריים להצלחתה של חברת סטרטאפ המתבססת על הון סיכון הם: הנפקתה לציבור (IPO) או רכישתה על ידי חברה גדולה (Exit, M&A). פעולות אלו מניבות למשקיעים תשואה גדולה ומיידית העשויה להגיע למאות ואלפי אחוזים על ההון המושקע. לפיכך, מנקודת מבט משקיעי הון סיכון, החברה נחשבת לכישלון אם לא הניבה החזר השקעה מיידי וגדול.
מרבית חברות ההזנק אינן מגשימות באופן מלא את הייעוד שהציבו המייסדים או המשקיעים: חלקן קורסות ומאבדות לחלוטין את ההון שהושקע בהן ואת הנכסים שיצרו. חלקן ממשיכות לפעול כחברות מצליחות אך אינן מגשימות את ציפיות המייסדים והמשקיעים לתשואה על ההון המושקע. ורק אחוז קטן (5-6%) מצליח להביא לחדשנות טכנולוגית פורצת דרך ולצידה הכנסות נאות לחברה ותשואה גבוהה למשקיעים.
גיוס הון

גיוס הון לחברת הזנק, כאשר נדרש, מתנהל לרוב בשלבים אחדים, בהתאם להתפתחותה של החברה. לכל שלב שלבי משנה אחדים. בשלב הראשון, שמכונה לעיתים קדם ראשוני (באנגלית: Pre-seed) מעובדים הרעיונות של היזמים לכלל הצעה למוצר או מוצרים שאותם ניתן לשווק ללקוחות. שעות עבודתם של היזמים, מכשירים ומשאבים שהם נזקקים להם, ממומנים בשלב זה מחסכונות פרטיים, עזרת חברים וקרובי משפחה. בשלב השני, נוהגים לגייס הון ראשוני (באנגלית: Seed), לאחר שהציגו למשקיעים (מוסדיים, או פרטיים) תוכנית עסקית ובה הבנת השווקים שבהם יפעלו, הגיון כלכלי להקמת מוצר (או אב-טיפוס של מוצר) בלוח זמנים מוגדר ומבנה הארגון והעובדים אשר ייצרו אותו. השלב שבו ליזמים, ולחברה שבבעלותם, יש כיוון טכנולוגי מגובש, והמוצר/ים של החברה עברו לשלב שבו אפשר לשווק אותם ללקוחות נקרא מדרגה ראשונה (באנגלית: Round A).  ומכאן ואילך, היזמים וחברה שואפים לגיבוש המוצר, החדרתו אל שוק הצרכנים, והשגת הכנסות עליהם, כציון דרך הנקרא שלב ההכנסות (באנגלית: Revenue-stage).
כיוון שההון ההתחלתי מגויס לפני שהחברה רווחית, ההשקעה בחברת הזנק נחשבת להשקעה בסיכון גבוה. רוב חברות ההזנק נסגרות ללא הגעה למימוש רווחים. מהנותרות, חלק מגיעות להצלחה עסקית סבירה או טובה, וחלקן מגיעות להצלחה פיננסית עצומה ומצליחות לענות על הציפיות הרבות אותם שואפים המייסדים והמשקיעים לקיים. מבחינת קרנות הסיכון נקרא מודל זה "מודל ההום ראן", שבו רק אחת מבין מספר החברות בפורטפוליו של הקרן תצליח לייצר רווח מספיק גדול, על מנת לכסות על ההפסדים בהשקעות שלא זכו למימוש רווחים (אקזיט).
בישראל

בסוף שנות השמונים ותחילת שנות התשעים של המאה העשרים, בעקבות ביטול פרויקט הלביא, נפלטו לשוק מהנדסים רבים. כתוצאה ישירה החלו לקום מיזמים טכנולוגיים המבוססים על ידע שנרכש בפרויקט הלביא. למיזמים אלה הצטרפו מהנדסים מנוסים שהגיעו עם גלי העלייה מברית המועצות.
ואולם, בתחילת שנות התשעים התגלה כשל שוק משמעותי: למרבית המיזמים היה חסר ידע בשיווק ורובן התקשו לגייס מימון לפעילויות השיווק והחדירה לשוק. כתוצאה מכך מרבית המיזמים נסגרו לאחר שלב פיתוח הטכנולוגיה או מוצר.
משרד המדען הראשי בראשות יגאל ארליך זיהה את כשל השוק ופיתוח את תוכנית ״יוזמה״. התוכנית הציעה שיתופי פעולה בין חברות טכנולוגיה מקומיות לבין משקיעים זרים. מטרות התוכנית היו לממן את שלבי השיווק וההפצה של מוצרי התעשייה המקומית, להצמיח כוח אדם מיומן בתחומי השיווק ולחשוף את התעשייה המקומית למשקיעים זרים.
התוכנית עודדה חברות השקעה זרות (VC) להשקיע בחברות טכנולוגיה צעירות. תנאי התוכנית היו אטרקטיביים למשקיע: המדינה תשתתף בהשקעה (matching) ולאחר חמש שנים ה-VC יוכלו לרכוש החוצה את חלק ההשקעה של המדינה כהלוואה נושאת ריבית של 5%. התוכנית זכתה להצלחה והביאה לארץ משקיעים רבים שראו בה מנגנון להפחתת סיכונים.
באותן שנים קמו חברות הייטק כמו סאיטקס קורפוריישן, אמדוקס, אלביט מערכות, קומברס, אורבוטק, אינדיגו, צ'ק פוינט, קבוצת רד-בינת, וגילת רשתות לווין. רובן נזקקו למימון זר, גישה לשווקים זרים וגישה לבורסות זרות.
בשנות ה-90 של המאה ה-20 קמו מספר רב של חברות הזנק בתחום ההיי טק בארץ ובארצות הברית, שעסקו בעיקר במיזמים הקשורים באינטרנט. רבים מהיזמים, ובכללם ישראלים רבים, הצליחו לנצל את הגאות בבורסת הנאסדאק בארצות הברית ולהנפיק את החברות האלו במחירים גבוהים, בלא שהציגו מודל עסקי מוכח ובלא שרשמו רווחים ואפילו הכנסות משמעותיות. דוגמה טובה לחברה כזו היא חברת מיראביליס עם תוכנת המסרים המידיים ICQ שנמכרה לענקית התוכנה AOL ב-407 מיליון דולר.
עם זאת, תחילת המאה ה-21 שמה קץ לגאות, במה שכונה התפוצצות בועת הדוט-קום. עקב כך הוצף השוק בעולם ובישראל במובטלי הייטק רבים, שנפלטו מחברות הזנק שנסגרו או הצטמצמו. חברות מסוימות כגון חברות הסחר האלקטרוני: eBay ואמזון הצליחו לשרוד למרות הקשיים ושמרו על רווחיות גם בתקופה קשה זו לתעשיית האינטרנט. החל משנת 2003 החלה התעשייה להתאושש, אך מחירי החברות לא הגיעו עוד לשיאים שקדמו להתפוצצות הבועה.
בישראל > בעשור השני של המאה ה-21

ב-2009 היו בישראל למעלה מ-3,850 חברות הזנק, שבהן מועסקים כ-70 אלף עובדים, ב-2014 נרשמו כ-164 חברות עם הכנסות של מעל 25 מיליון דולר ומעל 50 עובדים כל אחת. התחומים העיקריים הם תוכנה, אינטרנט, מדיה, אלקטרוניקה, טכנולוגיה צבאית, ביוטכנולוגיה, מכשור רפואי וקלינטק. רוב החברות שוכנות באזור שמכונה בהומור "סיליקון ואדי".
נכון לשנת 2020 בישראל 16% מחברות הסטארטפ הופכות לחברות בשלות, 85% נסגרות לפני שהגיעו למוצר.
בישראל קיימים מנגנונים שונים לתמיכה בפעילות מחקר ופיתוח של חברות הזנק, ובפרט חברות בעלות חדשנות טכנולוגית משמעותית ורמת סיכון גבוהה (דיפטק), רוב מנגנונים אלו מופעלים על ידי רשות החדשנות ובהם:
קרן תנופה
חממות טכנולוגיות
קרן המו"פ
קרן ההזנק
בנוסף, השקעה של משקיעים פרטיים בחברות הזנק זוכה להטבת מס במסגרת "חוק האנג'לים".
ראו גם

סיליקון ואדי
עמק הסיליקון
אקזיט (עסקים)
ישראל כאומת הזנק
אקסלרטור (מאיץ טכנולוגי)
לקריאה נוספת

דן סינור ושאול זינגר, מדינת הסטארט-אפ: מנוע הצמיחה הכלכלי של ישראל, מאנגלית: יהודה בן-מוחא, זמורה ביתן ומטר, ת"א, תשע"א 2011
הערות שוליים

↑  Robehmed, Natalie (16 December 2013). "What Is A Startup?". Forbes. Archived from the original on 3 January 2020. Retrieved 30 April 2016
↑  Blank, S.: "The Four Steps to the Epiphany: Successful Strategies for Products That Win". K&S Ranch, Incorporated (2013).
↑  Ries, Eric: "The Lean Startup.", Crown Business, (2011)
↑  Elizabeth Pollman, Startup Failure, Harvard Law School Forum on Corporate Governance, 2023
↑  פרופ' שלמה מי-טל,אלה ברזני, מדוע סטארט-אפים נכשלים ? סקירה בוחנת של מחקרים אמפיריים, מוסד שמואל נאמן,., 2021
↑  Moriss Teubal, Gil Avnimelech, Evolutionary Vaenture Capital Policies: Insught from a Product Life Cycle Analysis of Israeli's Venture Capital Industry, Samuel Neaman Institute, 2003
1 2  גיא גרימלנד, הקאמבק של האקזיט: חברות סטארט אפ ישראליות נמכרו בכמיליארד דולר ברבעון האחרון של 2009, באתר TheMarker‏, 18 בדצמבר 2009
↑   ענבל אורפז, 164 סטארט אפים בישראל עם הכנסות של יותר מ-25 מ' ד', באתר TheMarker‏, 3 באפריל 2014
↑  כתב אורח, רק 16% מהסטארטאפים מצליחים: איך תגדילו את הסיכוי שלכם?, באתר גיקטיים, ‏2020-11-16
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00939841 
סבבי גיוס הון לחברת הזנק
BQP

הקשר המשוער בין מחלקות סיבוכיות שונות
בתורת הסיבוכיות, המחלקה
BQP ‏ (Bounded error, Quantum, Polynomial time) היא מחלקת סיבוכיות המכילה את כלל הבעיות הניתנות להכרעה על ידי מכונת טיורינג קוונטית, בעלת זמן ריצה פולינומי אשר צודקת בהסתברות "טובה", כלומר ההסתברות שהמכונה תחזיר תשובה נכונה (עבור הרצה נתונה) היא גבוהה מ-2/3, ובאופן דומה, הסתברות הכישלון חסומה (מלעיל) ב–1/3.
כבכל המחלקות בהם הסתברות הכישלון חסומה, ניתן להפעיל את האלגוריתם הקוונטי שוב ושוב, על מנת להקטין את הסתברות השגיאה באופן מעריכי. כמו כן, כלל המחלקות  \left.BQP_{p}\right. בהן הסתברות הכישלון חסומה על ידי  p\in [0,0.5) שקולות זו לזו.
בעיות ידועות

המחלקה BQP מכילה את בעיית הפירוק של מספר שלם לגורמים ראשוניים, וכן את בעיית הלוגריתם הדיסקרטי.
קשרים עם מחלקות סיבוכיות אחרות

המקבילה הקלאסית למחלקה זו היא המחלקה BPP, בה מכונת הטיורינג היא אקראית, אך לא קוונטית. מכיוון שמכונה קלאסית היא מקרה פרטי של מכונה קוונטית (בה לא מנוצל ה"כוח הקוונטי"), המחלקה BQP מכילה את המחלקה BPP, כלומר  BPP\subseteq BQP. מכיוון שהמחלקה P מוכלת בBPP, מתקבל כי
| --- | --- |
: בעיות פתוחות במדעי המחשב: מהו הקשר בין BQP למחלקה NP? (בעיות פתוחות נוספות במדעי המחשב)
המחלקה PSPACE מכילה את המחלקה BQP. אם נבטא את המכונה הקוונטית כרצף של שערים קוונטים, ניתן יהיה להמיר כל שער במטריצה אוניטרית. התוצאה הסופית של רצף השערים נתון כמכפלה של המטריצות המתאימות. על ידי ביצוע פעולת הכפלת המטריצות (בצורה יעילה מבחינת הזיכרון) ניתן לבצע את החישוב בזיכרון פולינומי שגודלו כגודל המטריצות. לפיכך מתקבל כי
מכיוון שהקשר בין P ובין PSPACE הוא שאלה פתוחה, כך גם היחס המדויק בין המחלקות לעיל.
הקשר בין BQP לבין NP אינו ידוע גם כן.
| מחלקות סיבוכיות חשובות (נוספות) |
| --- | --- | --- |
| נחשב מעשי | NL • P • ZPP • RP • BPP • BQP • PTAS • APX |  |
| ככל הנראה בלתי מעשי | NP‏ • NP-קשיות • co-NP ‏ • PP ‏ • #P ‏ • PSPACE |  |
| נחשב כבלתי מעשי | EXPTIME • NEXPTIME • ‏EXPSPACE • ‏ELEMENTARY • ‏PR • ‏R • ‏RE • ‏ALL |  |
| היררכית מחלקות | ההיררכיה הפולינומית • ההיררכיה האקספוננציאלית • ההיררכיה הבוליאנית • ההיררכיה האריתמטית • היררכית גרזגרצ'יק |  |
| משפחות של מחלקות | מערכת הוכחה אינטראקטיבית • ‏DTIME • NTIME • ‏DSPACE • ‏NSPACE |  |
עמותת בלבבי

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  מעלה מכמש 
 תקופת הפעילות:  2011–הווה (כ־13 שנים) 
 bilvavi.co.il
 
עמותת "בלבבי" ע"ש בלהה הירשברג היא עמותה ישראלית שבראשה עומדים רבנים ורופאים דתיים. העמותה שמה לה למטרה לעודד תרומת איברים בישראל, בעיקר בקרב הציבור הדתי, שברובו הגדול נמנע מלחתום על כרטיס התורם של עמותת אדי. לעמותה "כרטיס תורם" ייחודי המאפשר, למעוניינים בכך, להצהיר על נכונותם לתרום איברים לאחר המוות.
העמותה אינה עוסקת בהנצחת זכר התורמים או בהוקרתם. כעמותה דתית, היא מדגישה את חשיבותו הדתית של מעשה התרומה ואת השכר שיקבל התורם מאת הבורא בעולם הזה ובעולם הבא.