stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מזמור אמברוזיאני
הערות שוליים

↑  ג'יימס גולוויי וויליאם מאן, "מוזיקה בכל הזמנים", עמ' 23
1 2 3  טרנס ביילי, הערך "מזמור אמבורזיאני" 1 במילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5248210  GND: 4196457-3 
בזיליקת סן אמברוג'ו במילאנו
מונרך

הוקון השביעי, מלך נורווגיה, ורעייתו, הנסיכה מוד מוויילס, בשנת 1906
מונרך הוא ראש המדינה, במדינות בעלות ממשל מונרכי.
מינוח

המילה "מונרך" באה מהביטוי היווני "monos archein" שמשמעותו "שליט יחיד" ושהתייחס לשליט אבסולוטי ביוון העתיקה. עם הזמן נוספו מילים כמו אוטוקרט או דיקטטור שגם הן מתארות שליט יחיד, והמילה מונרך כיום מתייחסת לרוב למערכת מסורתית של שלטון מורש.
מונרכים נשאו בתארים שונים במקומות ובזמנים שונים. תואר המונרך הנפוץ ביותר כיום הוא מלך, והוא גם התואר ששימש בעברית בתקופת התנ"ך. מקור המילה "מלך" בשפה האכדית (malku או maliku במיתוס הבריאה הבבלי), ופירושה המקורי הוא 'יועץ'.
העברת התפקיד

מונרך על פי רוב יורש את תפקידו, אך לעיתים נתפס תפקיד זה בהפיכה, וישנם גם מקרים בהם נבחר המונרך. המונרך שולט עד מותו, אלא אם הוא מופל ותפקיד המונרך נלקח ממנו.
רוב המונרכים גדלים בתוך משפחת מלוכה בתוכה הם לומדים על חובותיהם העתידיות ומורישים את כתרם עם מותם לאחד מחברי אותה משפחה, בדרך כלל לבן הבכור. כתוצאה מכך רוב המונרכיות היציבות נשלטות במשך מאות שנים על ידי משפחת מלוכה אחת.
ישנן מעט מדינות בהן נוהגים לבחור את המונרך, כמו מלזיה, הוותיקן או האימפריה הרומית הקדושה והאיחוד הפולני-ליטאי בעבר. יש המגדירים גם את המנהיג העליון באיראן כמונרך אבסולוטי נבחר.
סמכויות המונרך

בדרך כלל שולט המונרך בצורת שלטון יחיד. כיום ישנן מונרכיות בהן למונרך כוח אבסולוטי (ר' מונרכיה אבסולוטית), אך ישנן גם מונרכיות בהן המונרך מוגבל במערכת חוקים וזו נקראת מונרכיה חוקתית. ישנן גם בעת המודרנית מונרכיות בהן לשליט תפקיד סמלי יותר ופחות קבלת החלטות או שליטה בפועל.
סמכויות המונרך > נשים מונרכיות

על אף שבאירופה של ימי הביניים כמעט לא היו נשים שליטות, אין זו תופעה מודרנית. במהלך ההיסטוריה היו מנהיגות רבות ברחבי העולם. בשושלות העתיקות ביותר הידועות לנו, כמו אלו של מצרים העתיקה, ניתן למצוא נשים פרעוניות.
תארים מונרכיים באירופה

באירופה ישנם מספר תארים אותם יכול מונרך לשאת. לכל אחד מתארים אלו יש צורה זכרית ונקבית (חוץ מלאפיפיור). הצורות הנקביות משמשות לא רק במקרה שהמונרך היא אשה, אלא גם כדי לתאר את נשות המונרכים. אולם בעלה של מונרכית לא מקבל אוטומטית את תוארה (לדוגמה, פיליפ, דוכס אדינבורו לא היה מלך הממלכה המאוחדת אף על פי שהיה נשוי למלכה אליזבת השנייה).
התואר הנפוץ ביותר למונרך במהלך ההיסטוריה של אירופה היה נסיך או נסיכה, אולם במהלך המאה ה-19 וה-20 רוב המונרכיות הקטנות באירופה נעלמו והתמזגו לישויות ריבוניות גדולות יותר, ולכן התואר מלך או מלכה הפכו לנפוצים ביותר כיום.
| תואר גברי | תואר נשי | שם הריבונות | דוגמאות |
| --- | --- | --- | --- |
| אפיפיור | אין | אפיפיורות | המונרך של מדינת האפיפיור ומאוחר יותר השליט הריבון של הוותיקן. |
| קיסר | קיסרית | קיסרות (אימפריה) | בעבר האימפריה הרומית, האימפריה הביזנטית, האימפריה העות'מאנית, הקיסרות הרומית הקדושה, האימפריה הרוסית, האימפריה הצרפתית, האימפריה האוסטרו-הונגרית, האימפריה הברזילאית והאימפריה הגרמנית, כיום הקיסרות היחידה היא קיסרות יפן. |
| מלך | מלכה | ממלכה | התואר המונרכי הנפוץ ביותר כיום: בריטניה, דנמרק, שוודיה, נורווגיה, הולנד, בלגיה, ספרד ועוד. מלך בריטניה נחשב גם למלך כל ממלכות חבר העמים הבריטי. |
| משנה למלך (ויסרוי) | ויסרין | מלכות משנה | שימש במושבות של אימפריות קולוניאליות בעבר: האימפריה הספרדית: פרו, ספרד החדשה, גרנדה החדשה, ריו דה לה פלטה; האימפריה הפורטוגזית: הודו, ברזיל. |
| נסיך | נסיכה | נסיכות | כיום: מונקו, ליכטנשטיין, אנדורה (נסיכות בשותפות). |
| דוכס גדול | דוכסית גדולה | דוכסות גדולה | הדוכסות הגדולה היחידה שקיימת כיום היא לוקסמבורג. בעבר: הדוכסות הגדולה של טוסקנה, הדוכסות הגדולה של באדן, הדוכסות הגדולה של הסן, הדוכסות הגדולה של פינלנד ועוד. |
| ארכידוכס | ארכידוכסית | ארכידוכסות | תואר ייחודי לחברי משפחת הבסבורג. |
| דוכס | דוכסית | דוכסות | בעבר: דוכסות נורמנדי, דוכסות בורגונדיה, דוכסות לוקסמבורג, דוכסות חלרה, דוכסות בראבנט, דוכסות הולשטיין, דוכסות שלזוויג |

| מרקיז | מרקיזה | מרקיזות | המרקיז דה לה פאייט |
| רוזן | רוזנת | רוזנות | היה נפוץ בעיקר באימפריה הרומית הקדושה |
| ויקונט | ויקונטית |  |  |
| ברון | ברונית | ברונות | משפחת רוטשילד |
לחלק מהתארים הללו ישנן מספר משמעויות שונות שלאו דווקא מתייחסות למונרך. לדוגמה, נסיך או דוכס יכול להיות פשוט חבר משפחת מלוכה.
בתוך האימפריה הרומית הקדושה היו עוד תארים רבים ששימשו למונרכים על אף שבדרך כלל הם היו תוארי כבוד בלבד, כמו מרקגראף, לנדגראף ועוד.
תארים מונרכיים באמריקה

מונרכיות היו קיימות ביבשת אמריקה הרבה לפני הגעת המתיישבים האירופאים. כשהאירופאים הגיעו הם קראו למונרכיות האלו ממלכות ולמונרכים מלכים. רבים מהמונרכים באמריקה היו למעשה נשים, אך האירופאים לא הבינו זאת.
דוגמאות לתוארי מונרכים באמריקה:
קאסיק - היה בשימוש בהיספניולה ובפוארטו ריקו הפרה-קולוניאלית.
טלאטואני - מנהיג בני הנאואה במקסיקו.
אז'או - מנהיג בני המאיה.
אינקה קאפאק - מנהיג קיסרות האינקה.
המונרך הראשון בצפון אמריקה לאחר ההתיישבות האירופאית היה אוגוסטין הראשון, שהכריז על עצמו כקיסר מקסיקו בשנת 1822. בברזיל מלכו קיסרים מבית המלוכה הפורטוגלי בין השנים 1822 ל-1889. מונרכים אירופאים אלו הודחו בשל סיבות רבות, בעיקר בשל לחצים מארצות הברית הרפובליקאית.
כיום קיימות 9 מונרכיות אמריקאיות רשמיות, אולם כולן נשלטות על ידי מונרך אחד - צ'ארלס השלישי, מלך הממלכה המאוחדת. מדינות אלו הן החברות האמריקאיות בחבר העמים הבריטי: קנדה, ג'מייקה, בהאמה, בליז, גרנדה, סנט לוסיה, סנט וינסנט והגרנדינים, אנטיגואה וברבודה וסנט קיטס ונוויס.
תארים מונרכיים באפריקה

מלך - קיים בלסוטו.
מאליכ - מלך ערבי. קיים במרוקו.
נגווניאמה - מלך אסוואטיני.
נגוסה נגסט - קיסר אתיופיה (בתקופות מסוימות, גם אריתריאה נכללה באתיופיה).
מואמי - מלך רואנדה או בורונדי.
אובה - מנהיג בני יורובה בניגריה.
קבאקה - מלך בוגנדה.
אלמאמי - מנהיג בני פולה במערב אפריקה.
תארים מונרכיים באסיה

מלך - קיים בקמבודיה ובתאילנד.
טנו - קיסר יפן. יפן היא המדינה היחידה בעולם שעדיין נשלטת על ידי קיסר, אף על פי שכיום הוא עומד בראש מונרכיה חוקתית.
כגן - מנהיג שבטים במרכז אסיה.
הואנגדי - קיסר סין.
ואנג - מלך סין מלפני תקופת הקיסרות.
סולטאן - שליט מוסלמי, כיום קיים בברוניי, במחוז המיוחד יוגיאקרטה שבאינדונזיה וב-7 ממדינות מלזיה (ג'והור, טרנגנו, סלנגור, פהנג, פרק, קדה וקלנטן).
מלך הדרקון - מלך בהוטן.
יאנג די-פרטואן אגונג - שליט העל של מלזיה.
ראג'ה - מלך בתת-היבשת ההודית ובדרום-מזרח אסיה. כיום קיים רק במדינת פרליס שבמלזיה.
יאמטואן בסאר - המלך של מדינת נגרי סמבילן במלזיה.
נוואב - מלך מוסלמי בהודו.
סמראט - קיסר בהודו העתיקה.
חאן - מנהיג באימפריה המונגולית.
תארים מונרכיים במזרח התיכון

מלך - מלכי ישראל בעבר: בממלכת ישראל, ממלכת יהודה וממלכת החשמונאים.
ח'ליפה - מנהיג אסלאמי.
אמיר - נסיך במזרח התיכון ובעבר בצפון אפריקה. קיים כיום באפגניסטן (דה פקטו), כווית, קטר ובכל אחת מ-7 האמירויות המרכיבות את איחוד האמירויות הערביות (אבו דאבי, דובאי, שארג'ה, עג'מאן, פוג'יירה, ראס אל-ח'ימה ואום אל-קיוין).
סולטאן - במזרח התיכון, הסולטנות היחידה שקיימת היא עומאן, ובעבר גם בראש האימפריה העות'מאנית עמד סולטן.
מאליכ - קיים בבחריין, ירדן וערב הסעודית.
שאה - מלך פרס.
פאדישאה - מלך גדול או קיסר באימפריה העות'מאנית.
פרעה - מלך מצרים העתיקה.
תארים מונרכיים באוקיאניה

באוקיאניה ישנן כיום 6 מונרכיות, כולן ממלכות, כאשר 5 מהן (אוסטרליה, איי שלמה, טובאלו, ניו זילנד ופפואה גינאה החדשה) הן חלק מממלכות חבר העמים הבריטי אשר נשלטות בידי אותו מונרך - צ'ארלס השלישי, מלך הממלכה המאוחדת.
המונרכיה העצמאית היחידה באוקיאניה היא ממלכת טונגה, אשר נשלטת בידי המלך טופו השישי.
המלכה סופיה, ציור משנת 1915.
מנליק השני, נגוסה נגסט
נארוהיטו, קיסר יפן
מסכת תות ענח' אמון, מלך מצרים
מה עבר עליי

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"מה עבר עליי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עדן חסון. השיר יצא לאור ב-10 בדצמבר 2019 כסינגל מתוך אלבום 2, על ידי חברת התקליטים Mobile1 Music.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי נתן גושן ואבי אוחיון, בשונה משאר שיריו של חסון אשר נכתבו והולחנו על ידו, והופק על ידי חסון ויעקב למאי. השיר הוא בסגנון הים-תיכוני.
לפני יציאתו, העלה כותב השיר נתן גושן לעמוד האינסטגרם שלו קטע שלו שר חלק מתוך השיר.
הסינגל עצמו סוקר על ידי יוסי חרסונסקי אשר ציין את השיר בחיוב והעניק לו שלושה כוכבי זהב וחצי מתוך חמישה.
בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
וידאו קליפ

טרם פורסם הווידאו קליפ המלא של השיר. העלה חסון לערוץ היוטיוב שלו ב-10 בדצמבר 2019 את האודיו הרשמי של השיר אשר מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל, ואף את מילותיו של השיר.
נכון לפברואר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-3.7 מיליון.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2019-20)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2019-20)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2019-20)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2019-20)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 5 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 5 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 29 |  |
הערות שוליים

↑   בן שלו, המיליטריזציה של הרומנטיקה בשיר החדש של עדן חסון, באתר הארץ, 14 בדצמבר 2019
↑  השיר בביצוע נתן גושן, באתר אינסטגרם (באנגלית)
↑  מה עבר עליי, באתר יוסמיוסיק, ‏2019-12-11
↑  מה עבר עליי, נבדק ב-2020-02-26
1 2  עדן חסון - מה עבר עליי | Eden Hason - Ma Avar Alay, באתר יוטיוב
| עדן חסון |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | שמישהו יעצור אותי • אלבום 2 |  |
| עדן חסון - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| שמישהו יעצור אותי | "שמישהו יעצור אותי" • "ילדים כאלה" • "שיכורים" • "מתפוצץ לי הראש" • "אני מבולבל" • "היי DJ" • "כפיות" • "איך את אוהבת" • "עיניים" |  |
| אלבום 2 | "כשנגמרת הסופה" • "שמפניה" • "מה עבר עליי" • "את חסרה לי" • "איתך" • "אל תשברי לי את הלב" • "שבועיים" • "סיבובים" • "שקיעות אדומות" • "גדל לי קצת זקן" • "נוריד ת'חולצה" • "שימי פס" • "מבטיח" • "מדליקה לי הכל" |  |
| סינגלים אחרים | "לא מרגיש טוב" • "מה פספסתי" • "כולם רוצים אהבה" • "ככה כל יום" • "בואי נישן על זה" • "עושה לי צרות" • "מטפסים על הקירות" • "עד שתבואי עד אליי" • "שוב" • "אז מה עכשיו" • "חישגוזים" • "החיים לפניי" • "לא תראה אותי בוכה" • "ישיבות" • "לא שותה לא מעשן" • "שניפגש רק בשמחות" • "אנחנו זה גורל" • "אהובה שלי" • "צוחקת ובוכה" • "אין אותי" • "שיבולים" • "מה עשית לי" • "חורף באילת" • "לב שביר" • "אין מרחק בינינו" |  |
| שירים אחרים | "אין יותר מועדונים" |  |
מזבח שניים וחצי השבטים

מזבח שניים וחצי השבטים בבנייה. התנ"ך בתמונות. איור מעשה ידי ג'ים פאדג'ט
מזבח שניים וחצי השבטים, הוא מזבח שנבנה על ידי שניים וחצי השבטים, לאחר שהתיישבו בנחלותיהם. סיפורו של בניית המזבח והמשא ומתן שקיימו עם שבטי מערב הירדן מופיע בספר יהושע, פרק כ"ב. כאשר חזרו השבטים גד, ראובן וחצי שבט המנשה למקום מושבם ביקשו אלה להקים מזבח לעבוד את אלוהים, מפני שפחדו כי הדורות הבאים ממערב לירדן יתכחשו לשבטיהם. מטרת בניית המזבח הייתה עדות לאחדות בני ישראל. שבטי ישראל היושבים ממערב לירדן ביקשו לצאת למלחמה, כי ראו בבניית המזבח מרד באל. לפני היציאה למלחמה שלחו שבטי ישראל ממערב לירדן לשבטים ממזרח לנהר משלחת שבראשה עמד פנחס הכהן וזאת כדי לשכנע אותם לא למרוד באלוהים. שניים וחצי השבטים טענו בפני המשלחת כי המזבח נבנה כעדות להשתייכותם לקהל ה'. דבריהם פייסו את שבטי מערב הירדן ובכך נמנעה מלחמת אחים.
מבנה הסיפור

יש הטוענים כי סיפור מזבח שניים וחצי השבטים בנוי משני נאומים. פסוקים ט'–י"ב משמשים כהקדמה לסיפור. תיאור יציאת המשלחת מופיע בפסוקים י"ג–י"ד. לנאום הקטגורי מוקדשים ארבעה פסוקים, פסוקים ט"ז–כ' ולנאום ההגנה בפי שניים וחצי השבטים מיוחדים, פסוקים כ"א–כ"ט. פתרון לסיפור מובא בפסוקים ל'–ל"ד. חלוקה זאת מעלה קשיים בין היתר כי תיאור יציאת המשלחת לעבר הירדן המזרחי מסתיים בפסוק י"ד. אחרים טוענים לחלוקה שונה. לשיטתם פסוקים אחדים הם תוספת מאוחרת לסיפור. חלוקתם מתאימה לדגם משפטי. הסיפור בנוי כמבנה כיאסטי, שבמרכזו עומד נאום שניים וחצי השבטים שעיקרו פיוס.
יש הרואים בסיפור ביהושע כ"ב סיום מדומה. לשיטתם נדרש היה לסיים את ספר יהושע בסיפור זה, וזאת מפני שסיפור מזבח שניים וחצי השבטים מעלה שאלה האם חלק משבטי ישראל מודרים מעם ישראל.
שמו של המזבח

שמו של המזבח ניתן על ידי השבטים:
וַיִּקְרְאוּ בְּנֵי-רְאוּבֵן וּבְנֵי-גָד, לַמִּזְבֵּחַ: כִּי עֵד הוּא בֵּינֹתֵינוּ, כִּי ה' הָאֱלֹהִים.
לפי פשט הכתוב שמו של המזבח אינו ידוע. רש"י מפרש: "הרי זה מן המקראות הקצרים וצריך להוסיף בו תיבה אחת: ויקראו בני ראובן ובני גד למזבח עד".
מקורו של הסיפור לפי השערת התעודות

בביקורת המקרא, יש הטוענים כי מקור סיפור מזבח שניים וחצי השבטים במקור הכוהני. לשיטתם במידע על קביעת מקומו של המזבח והמוזמנים לעבוד את האל במקום והופעתה של המשלחת בראשות פנחס הכהן ונשיאי העדה מעידים על כך. כמו כן תפישתו של המחבר המקראי את הפולחן וכמו כן שיש לרכז את הפולחן, קשורים גם הם קשר הדוק למקור זה. יחזקאל קויפמן ואחרים סוברים כי הסיפור שייך לרובד מאוחר של ספרות הכהונה ומשוקעים בו אפיונים של דרישת ריכוז הפולחן האופיינית גם למקור הדויטרונומיסטי ואופיינית אף למקור הכוהני ובהם באים לידי ביטוי הדרישות לעבוד את אלוהים במקום אחד ואשר יבחר ה'. כמו כן לדעת חוקרים בסיפור קיימים יסודות אטיולוגיים על המזבח באזור. אחרים סוברים כי סיפור זה נתלה בחוק ריכוז הפולחן, שהוחל בזמנו של יאשיהו. לשונו של הסיפור רוויה בסממנים כוהניים: הַמַּעַל הַזֶּה אֲשֶׁר מְעַלְתֶּם" "אֶרֶץ אֲחֻזַּת ה' אֲשֶׁר שָׁכַן-שָׁם מִשְׁכַּן ה', וְהֵאָחֲזוּ, בְּתוֹכֵנוּ". לשיטתם חיבור הסיפור מיוחד לימי בית שני וזאת על אף שלא ניתן להצביע על סממנים הבאים לידי ביטוי בלשון מקראית מאוחרת.
ראו גם

שניים וחצי השבטים
ריכוז הפולחן
לקריאה נוספת

גלי דינור, מזבח שניים וחצי השבטים: סמל לאחדות העם, תל אביב, רסלינג, 2017.
יחזקאל קויפמן, ספר יהושע, ירושלים, קריית ספר, 1963, עמ' 237–244.
הערות שוליים

↑  ספר יהושע, פרק כ"ב, פסוק כ"ד
↑  ספר יהושע, פרק כ"ב, פסוקים כ"ו–כ"ז
↑  גלי דינור, מזבח שניים וחצי השבטים: סמל לאחדות העם, תל אביב, רסלינג, 2017, עמ' 35-32
↑  יונתן גרוסמן, גלוי ומוצפן: על כמה מדרכי העיצוב של הסיפור המקראי,  תל אביב, הקיבוץ המאוחד, 2015, עמ' 211-210
↑  שמואל אחיטוב, מקרא לישראל: יהושע, ירושלים, מאגנס, 1995, עמ' 358
↑  שמואל אחיטוב, מקרא לישראל:יהושע, ירושלים, מאגנס, 1995, עמ' 353
↑  יחזקאל קויפמן, ספר יהושע, ירושלים, קריית ספר, 1963, עמ' 239
↑  יהושע כ"ב, י"ז
↑  יהושע כ"ב, י"ט
↑  רוני גולדשטיין בתוך: אלכסנדר רופא, מבוא לספרות המקרא, ירושלים, כרמל, 2006, עמ' 203-202
| ספר יהושע |
| --- | --- | --- |
| הכניסה לארץ | שליחת המרגלים ליריחו • מעבר הירדן • ברית המילה בגלגל • מפגש יהושע עם המלאך |  |
| כיבוש הארץ | מלחמת יריחו • מעשה עכן ולכידתו • כיבוש העי • מעמד הר גריזים והר עיבל • ברית הגבעונים • מלחמת מלכי הדרום • שמש בגבעון דום • מלחמת מלכי הצפון |  |
| חלוקת הארץ לשבטים | נחלת שבט ראובן • נחלת שבט שמעון • נחלת שבט יהודה  (רשימת ערי יהודה) • נחלת שבט יששכר • נחלת שבט זבולון • נחלת שבט דן • נחלת שבט נפתלי •  נחלת שבט גד • נחלת שבט אשר • נחלת שבט אפרים • נחלת שבט מנשה •  נחלת שבט בנימין • ערי הלויים • ערי המקלט |  |
| סיום ספר יהושע | מזבח שניים וחצי השבטים • נאום יהושע • הברית בשכם |  |
| דמויות בספר יהושע | יהושע בן נון • רחב • עכן בן כרמי • אדני צדק • הוהם מלך חברון • דביר מלך עגלון • יפיע מלך לכיש • פראם מלך ירמות • הורם מלך גזר • יבין מלך חצור • כלב בן יפונה • אלעזר הכהן • עתניאל בן קנז • עכסה |  |
מוסון (סדרת לוויינים)

לוויין בתערוכה
מוסון (ברוסית:Муссон), הייתה סדרת לוויינים שפותחה בברית המועצות ושיגורים נמשכו ברוסיה. השיגורים בוצעו בשנים 1981–1994. מטרת הלוויינים הייתה לבצע עדכון קואורדינטות של נקודות שונות על פני כדור הארץ בדיוק גבוה מלווייני סדרה ספירה שקדמה לה.
פיתוח הלוויינים החל לפי החלטת ממשלת ברית המועצות משנת 1977. הזמנה הועברה ל"מערכות המידע הלווייניות רשטניוב" שהחלה את הפיתוח. הלוויין הראשון שוגר בשנת 1981 ונכשל. מערכת הוכרזה כמבצעית לאחר סיום הבדיקות בשנת 1986 (אחרי השיגור השביעי). על בסיס תוצאות המדידות הוכנה מערכת קואורדינטות מעודכנת.
כול הלוויינים שוגרו תחת שם "קוסמוס" מקוסמודרום פלסצק בעזרת משגר מדגם ציקלון 3. רק לוויין אחרון בסדרה קיבל שם "GEO-IK". לוויינים ששוגרו לאחר התפרקות ברית המועצות השתמשו באותו משגר שנבנה באוקראינה. בסך הכול בוצעו 14 שיגורים, רק הדיגור הראשון לא הצליח עקב תקלה בשלב השני של המשגר.
משקל הלוויינים היה 1,610 ק"ג. על הלוויין הותקן פאנל סולארי בהספק 360 ו"ט. גוף הלוויין היה גליל בקוטר של כ-2,36 מ' ובאורך של כ-6 מ'. בתוכו הותקן מכשור שונה. המיכשור כלל 5 מכשירים שונים שהיו מאפשרים לחשב מיקום הלוויין בדיוק שונה עד למס' סנטימטרים.
אורך חיים טיפוסי של הלוויין היה שנה-שנתיים. הלוויין האחרון של הסדרה הפסיק לפעול בשנת 1995.
במהלך המאה ה-21 ברוסיה שוגרו לוויינים מדגם "GEO-IK 2" לאותה מטרה.
מיי מולר

| --- | --- |

 לידה:  26 באוגוסט 1997 (בת 27) קנטיש טאון, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Holly Mae Muller 
 מוקד פעילות:  בריטניה בריטניה
 תקופת הפעילות:  מ-2018 
 סוגה:  מוזיקת פופ, רית'ם אנד בלוז 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  קפיטול רקורדס, EMI 
 www.maemuller.com
 פרופיל ב-IMDb
 
הולי מיי מולר (באנגלית: Mae Muller; נולדה ב-26 באוגוסט 1997) היא זמרת-יוצרת בריטית יהודיה. מולר ייצגה את המדינה המארחת בריטניה באירוויזיון 2023 שהתקיים בעיר ליברפול עם השיר I Wrote a Song.
קריירה

מולר נולדה למשפחה יהודית בקנטיש טאון שבצפון לונדון להוריה מאט מולר וניקולה ג'קסון. יש לה אח תאום, סאם. סבה הוא יליד גרמניה שהצליח לברוח מגרמניה הנאצית בגיל 12, בטרם פרצה השואה.
בשנת 2007 כילדה, מולר הופיעה בקליפ גרייס קלי של מיקה.
מולר החלה לכתוב מוזיקה משלה בגיל שמונה. הסינגל הראשון שלו יצא לאור בפברואר 2018.
ב-5 באפריל 2019, הוציאה מולר לאור את אלבום האולפן הראשון שלה, בשם פרק 1. בעקבות סיבוב ההופעות, היא הוציאה סינגל נוסף בשם "Therapist", אותו ביצעה בסיבוב ההופעות בטרם יציאתו. לצד יציאתו של "Therapist", הכריזה מולר גם על סיבוב ההופעות הלאומי הראשון שלה, בו הופיעה בחמש ערים ברחבי הממלכה המאוחדת. בספטמבר 2020, הודיעה מולר שהמיני אלבום השלישי שלה ייצא לאור ב-6 בנובמבר 2020 בשם ו No One Else, Not Even You.
בשנת 2021, מולר הופיעה כסולן אורח ב-"When You're Out", ההמשך של בילן טד ללהיט מספר 1 שלהם "Wellerman". היא הצטרפה לקולקטיב האמנים השוודי Neiked והראפר האמריקאי פולו ג'י בסינגל "Better Days", שיר שהיה כניסה חדשה במקום ה-57 במצעד בילבורד הוט 100 ב-30 באוקטובר, מאוחר יותר הגיע לשיאו במקום ה-23. "Better Days" זכה במצעד 40 שירי המיינסטרים בארצות הברית וגם התברג במצעד הסינגלים הבריטי, והגיע למיקום שיא כשהגיע למקום ה-32.
ב-27 באוקטובר 2022, מולר הוציאה לאור את הסינגל I Just Came To Dance.
ב-3 במרץ 2023, היא הוציאה סינגל בשיתוף פעולה עם סטפלון דון, קייטי בייסר וסיגלה בשם "Feels This Good". זמן קצר לאחר מכן יצא לאור הסינגל "I Wrote A Song", וב-9 במרץ נחשף שעמו תייצג את בריטניה בתחרות אירוויזיון 2023 שיתקיים במדינתה בעיר ליברפול בחודש מאי. בגמר האירוויזיון היא הגיעה למקום ה-25 עם 24 נקודות.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2023: Sorry I'm Late
הערות שוליים

↑  Clash Magazine Music News, Reviews & Interviews, ClashMusic, Clash Meets Mae Muller, Clash Magazine Music News, Reviews & Interviews, ‏2021-04-28 (באנגלית בריטית)
↑  https://twitter.com/4music/status/1371030720009932801, טוויטר
↑  tolsen, Billboard Hot 100, Billboard, ‏2 בינואר 2013 (באנגלית)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: סאם ריידר עם "Space Man" | בריטניה הממלכה המאוחדת באירוויזיון  2023 | הבא: |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1289479585  ISNI: 0000 0004 8380 090X  LCCN: no2022026219  MusicBrainz: f102440f-8e60-45eb-af2b-f6a6df4025d2  VIAF: 680164661906603390007   WorldCat (עם VIAF): 680164661906603390007
מוזיאון עמק המומינים

| --- | --- |

מיקום המוזיאון הנוכחי באולם טמפרה
 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון לילדים
 כתובת:  אולם טמפרה 
 מיקום:  טמפרה 
 מדינה:  פינלנד 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1987
 תאריך פתיחה רשמי:  9 במאי 1987 
 קואורדינטות:  61°29′45″N 23°46′54″E﻿ / ﻿61.495833333333°N 23.781666666667°E﻿ / 61.495833333333; 23.781666666667
 muumimuseo.fi
  (למפת פינלנד מוגדלת) הלסינקי רובניימי אואולו קאיאני יואנסו קואופיו מיקלי סייניוקי קוקולה ואסה טמפרה ייבסקילה פורי טורקו לאפנראנטה לאהטי המנלינה קוטקה מרייהאמן רוסיה שוודיה נורווגיה המפרץ הבוטני  המפרץ הפיני  הים הבלטי מוזיאון עמק המומינים(למפת פינלנד רגילה) הלסינקי רובניימי אואולו קאיאני יואנסו קואופיו מיקלי סייניוקי קוקולה ואסה טמפרה ייבסקילה פורי טורקו לאפנראנטה לאהטי המנלינה קוטקה מרייהאמן רוסיה שוודיה נורווגיה המפרץ הבוטני  המפרץ הפיני  הים הבלטי מוזיאון עמק המומינים
 
המוזיאון היה ממוקם בספרייה העירונית של טמפרה עד לדצמבר 2012
המוזיאון מוקם במוזיאון האמנות של טמפרה בין 2012 ל-2016
מוזיאון עמק המומינים (בפינית: Muumilaakso; בשוודית: Mumindalen) הוא מוזיאון בעיר טמפרה שבפינלנד המוקדש כולו לספרי המומינים של המחברת טובה ינסון. במוזיאון מוצגים האיורים המקוריים של ספרי המומינים ומיניאטוריה של בית המומינים בגובה של 2.5 מטר.
הבית המיניאטורי שנבנה על ידי פנטית איסטולה וטולקיקי פיאטילה צריך היה להיות במקור עגול, כפי שטובה ינסון ציירה את בית המומינים. אולם, עקב אילוצים המיניאטורה נבנתה בצורת מרובע משום שהוצגה בביאנלה בברטיסלאבה, סלובקיה בפינת האולם. כאשר הוא הועבר לטמפרה הוא הושאר ככזה.
מייאה מוטורסיקל

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Félix Millet
 יצרן:  Alexandre Darracq (אנ')
 שנות ייצור:  1894 – 1895
 הרכבה:  צרפת צרפת
 מפרט טכני
 מנוע:  5 צילינדרים, 625 סמ"ק המפיק 1.2 כ"ס ב-180 סל"ד, מנוע סיבובי בתצורה רדיאלית מקורר אוויר
 הילוכים:  תמסורת ידנית
 מהירות מרבית:  35 קמ"ש
מייאה מוטורסיקל (בצרפתית: Millet motorcycle, קרוי גם: Félix Millet) היה אופנוע מתוצרת Alexandre Darracq (אנ') אשר יוצר בין השנים 1894–1895 בצרפת.
היסטוריה

אופנוע "Mille", תוכנן בשנת 1892 על ידי פליקס תאודור מייאה (Félix Théodore Millet), היה אולי האופנוע הראשון שהורכבו בו צמיגים פנאומטיים. היה לו מנוע סיבובי בעל תצורה רדיאלית יוצאת דופן המשולב בגלגל האחורי.
אב טיפוס עם מנוע סיבובי אחורי יוצר בשנת 1892. זכויות הייצור נרכשו על ידי אלכסנדר דאראק בשנת 1894.
הייצור הופסק בעקבות כניסה לא מוצלחת של הדגם במרוץ פריז – בורדו – פריז ("Paris–Bordeaux–Paris" (אנ')) בשנת 1895.
היסטוריה > טכנולוגיה

חמשת הצילינדרים הותקנו באופן רדיאלי בגלגל האחורי, כאשר מוטות החיבור מחוברים ישירות לארכובה הקבועה של הציר האחורי שנקדח חלול. הפגוש האחורי שימש כמכל דלק. הקרבורטור ומסנן האוויר הורכבו בין הגלגלים.
הרוכב השתמש באחיזת כידון מסתובבת להפעלתו. זה התחיל עם דוושות כדי שאפשר יהיה להזיז את האופנוע גם לאחר תקלה במנוע.
מערכת ההצתה הייתה מחשמלת באמצעות שילוב תא בונסן (אנ') וסליל אינדוקציה (סליל הצתה (אנ')).
ראו גם

צמיג לא פנאומטי
הערות שוליים

↑  משנות ה-80 של המאה ה-20 הדגם היה קרוי אופניים ממונעים
↑  William Harris, Motorcycle History, How Stuff Works, retrieved 2012-11-26
↑  "מייאה מוטורסיקל" bikez.com/motorcycles/millet_motorcycle_1895
↑  צמיגים פנאומטיים הם צמיגים שממולאים באוויר, מיוצרים מגומי עמיד מאוד ובנויים עם דריכה עמוקה. הגומי העבה שלהם הופך אותם לבחירה מצוינת לתנאים קשים ולמשטחים לא אחידים
↑  Cyril Posthumus; Dave Richmond (1978). Motorräder gestern und heute [Motorcycles yesterday and today]. München Heyne. p. 11. ISBN 3-453-52080-7.
↑  Juráj Porázik (1983). Motorräder aus den Jahren 1885 bis 1940 [Motorcycles of the years 1885 through 1940] (in German). Dausien Werner. p. 48. ISBN 978-3768402408
↑  "מייאה מוטורסיקל" retromobile.com/Visitors/News/Actu-2018/Millet-one-of-the-world-s-first-motorcycles
↑  "מייאה מוטורסיקל" researchgate.net/figure/1888-Millets-motorcycle-with-5-cylinder-rotary-engine-into-rear-wheel
↑  תא בונסן הוא תא ראשוני אבץ- פחמן (המכונה "סוללה") המורכב מאנודת אבץ בחומצה גופרתית מדוללת המופרדת על ידי סיר נקבובי מקתודת פחמן בחומצה חנקתית או חומצה כרומית
↑  סליל אינדוקציה או "סליל ניצוץ" הוא סוג של שנאי חשמלי המשמש לייצור פולסים במתח גבוה
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מייאה מוטורסיקל".
מזמור חג המולד (סרט, 1908)

| --- | --- |
 מבוסס על:  מזמור חג המולד מאת צ'ארלס דיקנס
 שחקנים ראשיים:  תומאס ריקטס
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Essanay Studios 
 חברה מפיצה:  Essanay Studios
 הקרנת בכורה:  9 בדצמבר 1908
 משך הקרנה:  15 דקות
 שפת הסרט:  סרט אילם כתוביות באנגלית
 סוגה:  סרט דרמה, סרט אילם, סרט המבוסס על יצירה ספרותית, סרט חג המולד, סרט רוחות רפאים 
 דף הסרט ב־IMDb
 
מזמור חג המולד (באנגלית: A Christmas Carol) הוא סרט אילם משנת 1908 בהפקת אולפני אסאנאי בשיקגו. זהו הסרט האמריקאי הראשון המבוסס על הנובלה המפורסמת באותו שם של צ'ארלס דיקנס שיצאה לאור בשנת 1843. טום ריקטס מככב בתפקיד אבנעזר סקורג'. הסרט נחשב לאבוד.
תקציר עלילה

לא נותרו עותקים של העיבוד האמריקאי הראשון של "מזמור חג המולד". אבל במגזין "Moving Picture World" התפרסם עוד לפני יציאת הסרט פירוט של כל הסצנות שבו.
סקרוג' הולך למשרדו ומתחיל לעבוד. אחיינו ושלוש נשים נכנסים לחדר ומבקשים ממנו תרומה. סקרוג' מתייחס אליהם בביטול. בערב חג המולד מופיע לפניו כרוח רפאים ג'ייקוב מארלי, שותפו המת, ומזהיר אותו מגורלו המר הצפוי לו אם לא ישנה את דרכיו. סקרוג' פוגש שלוש רוחות שמראות לו את המשמעות האמיתית של חג המולד. כמו כן הרוחות מראות לו את הקבר שלו. בבוקר שלמחרת, סקרוג' מתעורר ומבין את הטעות שבדרכיו. סקרוג' משנה את אופיו ומאז הוא יותר נדיב ושמח.
צוות השחקנים

תומאס ריקטס – אבנעזר סקרוג'
הפקה

את "מזמור חג המולד" הפיקה חברת Essanay Film Manufacturing Company, והוא יצא לאקרנים ב-9 בדצמבר 1908.