stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליניב ברדה
קריירה

ברדה נולד ב-1981 בבאר שבע לחיים ויקטור ברדה, יליד תוניסיה, ולפלורה לבית נגר, ילידת ישראל ממוצא תוניסאי. ברדה החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל באר שבע, ובעונת 1998/1999 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצת הבוגרים של המועדון, במשחק מול בית"ר באר שבע במסגרת הליגה השנייה. בשנת 2001 עלה ברדה עם הקבוצה לליגת העל. במהלך עונת 2002/2003 עבר ברדה לשחק במכבי חיפה. ברדה לא הצליח למצוא מקום קבוע בהרכב הקבוצה, עמה זכה בשתי אליפויות ובגביע הטוטו.
לקראת עונת 2005/2006 עבר ברדה לשחק בהפועל תל אביב. את הופעת הבכורה שלו בקבוצה ערך בניצחון 4–1 על בית"ר ירושלים במסגרת גביע הטוטו ואף כבש את השער הרביעי. בסיום העונה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה. בעונת 2006/2007 השתתף עם הקבוצה בשלב הבתים של גביע אופ"א, וכבש שער בניצחון 4–2 על פריז סן-ז'רמן בצרפת, שתרם להעפלת הקבוצה לשלב 32 האחרונות. בעונה זו הוסיף ברדה 10 שערי ליגה, מתוכם ארבעה במשחק אחד מול הכח עמידר רמת גן, וזכה עם הקבוצה בפעם השנייה ברציפות בגביע המדינה.
לקראת עונת 2007/2008 חתם ברדה בקבוצת ראסינג גנק הבלגית. בעונה זו כבש 16 שערים, כולל שלושער ושני צמדים. לימים יתברר כי היה זה שיא שערים אישי עבורו לעונה בבלגיה. בעונתו השנייה במועדון עבר לשחק מאחורי החלוץ וכבש 5 שערים, להם הוסיף 9 בישולים, וזכה עם הקבוצה בגביע הבלגי. בעונתו השלישית במועדון כבש 7 שערים ובישל 8 שערים. בעונת 2010/2011 כבש 14 שערי ליגה וזכה עם הקבוצה באליפות הליגה הבלגית. בעונה שלאחר מכן כבש שער במוקדמות ליגת האלופות מול מכבי חיפה וסייע לקבוצתו להעפיל בפעם השנייה בתולדותיה, לשלב הבתים של המפעל. ב-26 בדצמבר 2011 הגיע ברדה ל-50 שערים בליגת העל הבלגית במדי גנק, לאחר שכבש שער בניצחון 4–2 נגד סרקל ברוז'. את עונתו החמישית במועדון סיים עם 9 שערים ו-7 בישולים. בעונת 2012/2013 הוסיף 6 שערים ו-6 בישולים, וזכה עם הקבוצה בשנית בגביע הבלגי. ברדה ממוקם במקום החמישי בטבלת מבקיעי גנק בכל הזמנים.
ב-23 ביוני 2013 חזר ברדה לישראל וחתם לשלוש שנים בקבוצת נעוריו, הפועל באר שבע. בעונת 2013/2014 הבקיע שבעה שערי ליגה וסייע לקבוצתו לסיים את העונה במקום השני בטבלה. בעונת 2014/2015 הבקיע שמונה שערי ליגה, כולל שלושער בניצחון 3–2 על מכבי תל אביב, סיים עם הקבוצה במקום השלישי בטבלה והגיע עמה לגמר גביע המדינה, שם פתח בהרכב קבוצתו בתבוסה 2–6 למכבי תל אביב. בעונת 2015/2016 היה שותף לזכייתה של הפועל באר שבע באליפות המדינה השלישית בתולדותיה, והראשונה לאחר 40 שנה. בעונה זו כבש ברדה 14 שערים, היה לסגן מלך השערים של ליגת העל בצוותא עם ניקיטה רוקאביציה ושלומי אזולאי ונבחר לכדורגלן העונה בישראל. ב-3 בינואר 2017 זכה בתואר כדורגלן השנה בטקס פרס הספורט הישראלי לשנת 2016. בעונת 2016/2017 סבל ברדה מפציעה, וב-21 הופעות בליגה כבש חמישה שערים. בעונה זו זכה עם הקבוצה באליפות שנייה ברציפות, וכן בתואר אלוף האלופים וגביע הטוטו.
ב-7 בנובמבר 2017, נפגע ברדה מכדור במהלך אימון והתמוטט, ונצרך להחייאה באמצעות דפיברילטור. ב-14 בינואר 2018, בעודו ממתין לתוצאות הבדיקות שעבר אשר ייקבעו אם יוכל לחזור לשחק, מונה ברדה זמנית לעוזר מאמן בקבוצה, ובתום העונה היה שותף לזכייה באליפות שלישית ברציפות. במחזור האחרון של העונה נכנס כמחליף בדקות הסיום בניצחון 6–1 על מכבי נתניה, לאחר יותר מחצי שנה שלא שיחק, ולאחר מכן פרש ממשחק פעיל. בסך הכל שיחק ברדה עשר עונות בהפועל באר שבע, והוא מדורג במקום החמישי בטבלת מלך השערים של המועדון בכל הזמנים, עם 53 שערי ליגה.
קריירה > נבחרת ישראל

ב-24 במרץ 2007 ערך ברדה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל, במשחק מול נבחרת אנגליה במסגרת מוקדמות יורו 2008. ב-17 בנובמבר 2007 כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 2–1 על נבחרת רוסיה. הקמפיין הבולט שלו היה מוקדמות מונדיאל 2010, בו הבקיע 6 שערים (כולל שלושער אחד). ברדה שיחק עם הנבחרת גם במוקדמות יורו 2012 וכבש שער אחד במהלך הקמפיין. במשחקי מוקדמות מונדיאל 2014 שותף ברדה בשלושה משחקים. במשחקי מוקדמות יורו 2016 שותף ברדה במשחק אחד, ואת הופעתו האחרונה בנבחרת ערך ב-23 במרץ 2016, במשחק ידידות מול נבחרת קרואטיה. בסך הכל ערך 38 הופעות במדי הנבחרת, בהן כבש 12 שערים.
ב-14 באוקטובר 2018, לאחר פרישתו ממשחק פעיל, נערך לכבודו של ברדה טקס הוקרה מטעם ההתאחדות לכדורגל בישראל, לפני משחקה של הנבחרת מול אלבניה באצטדיון טרנר.
לאחר הפרישה

לאחר פרישתו מונה ברדה לתפקיד עוזר המאמן בהפועל באר שבע ובהמשך אף למנהלה המקצועי, וכן ליו"ר האקדמיה המשותפת עם אתלטיקו מדריד.
ב-1 במרץ 2022, עם פיטורי רוני לוי מאימון הפועל באר שבע, מונה ברדה למאמן זמני. הקבוצה סיימה את העונה במקום השני וזכתה בגביע המדינה.
ב-15 ביוני 2022, לקראת עונת 2022/2023 חתם על חוזה קבוע בקבוצה לשנתיים הבאות. ב-31 במאי 2024 סיים את תפקידו בקבוצה לאחר הפסד 1:0 בגמר גביע המדינה למכבי פתח תקווה.
ב-9 בדצמבר 2024 מונה ברדה למאמנה של הפועל תל אביב מהליגה הלאומית לאחר פיטוריו של מסאי דגו.
תארים > כשחקן

אליפויות: 2003/2004, 2004/2005
גביע הטוטו: 2002/2003
גביע המדינה: 2005/2006, 2006/2007
אליפות בלגיה: 2010/2011
הגביע הבלגי: 2008/2009, 2012/2013
הסופר קאפ הבלגי: 2011
אליפות: 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018
אלוף האלופים: 2016, 2017
גביע הטוטו: 2016/2017
תארים > כשחקן > תארים אישיים

כדורגלן העונה בישראל: 2015/2016
כדורגלן השנה - פרס הספורט הישראלי: 2016
תארים > כמאמן

גביע המדינה: 2021/2022
אלוף האלופים: 2022
סטטיסטיקה > מועדונים

| הופעות במועדונים> מועדון | הופעות במועדונים> עונה | הופעות במועדונים> ליגה | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | ליגה> בישולים | גביע הטוטו> הופעות | גביע הטוטו> שערים | גביע המדינה> הופעות | גביע המדינה> שערים | אירופה> הופעות | אירופה> שערים | אירופה> בישולים | סה"כ> הופעות | סה"כ> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל באר שבע | 1998–2001 | ישראל ליגה לאומית | 42 | 15 | 7 | - | - | - | - | - | - | - | 42 | 15 |
| הפועל באר שבע | 2001/02 | ישראלליגת העל | 25 | 4 | 0 | - | - | - | - | - | - | - | 25 | 4 |
| הפועל באר שבע | 2002/03 | ישראלליגת העל | 11 | 0 | 0 | - | - | - | - | - | - | - | 11 | 0 |
| הפועל באר שבע | סה"כ | סה"כ | 78 | 19 | 7 | - | - | - | - | - | - | - | 78 | 19 |
| מכבי חיפה | 2002/03 | ישראלליגת העל | 14 | 3 | 2 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 5 |
| מכבי חיפה | 2003/04 | ישראלליגת העל | 28 | 5 | 2 | 8 | 2 | 3 | 1 | 4 | 0 | 0 | 43 | 8 |
| מכבי חיפה | 2004/05 | ישראלליגת העל | 15 | 4 | 1 | 8 | 2 | 2 | 0 | 1 | 0 | 0 | 26 | 6 |
| מכבי חיפה | סה"כ | סה"כ | 57 | 12 | 5 | 19 | 6 | 6 | 1 | 5 | 0 | 0 | 87 | 19 |
| הפועל תל אביב | 2005/06 | ישראלליגת העל | 32 | 7 | 9 | 10 | 3 | 5 | 3 | 0 | 0 | 0 | 47 | 13 |
| הפועל תל אביב | 2006/07 | ישראלליגת העל | 29 | 10 | 3 | 5 | 2 | 5 | 4 | 8 | 2 | - | 47 | 19 |
| הפועל תל אביב | סה"כ | סה"כ | 61 | 17 | 12 | 15 | 5 | 10 | 7 | 8 | 3 | 0 | 94 | 32 |
| ראסינג גנק | 2007/08 | בלגיהליגת העל הבלגית | 32 | 16 | 3 | - | - | 2 | 0 | 1 | 0 | - | 35 | 16 |
| ראסינג גנק | 2008/09 | בלגיהליגת העל הבלגית | 26 | 5 | 9 | - | - | 3 | 1 | 0 | 0 | - | 29 | 6 |
| ראסינג גנק | 2009/10 | בלגיהליגת העל הבלגית | 34 | 8 | 10 | - | - | 2 | 0 | 2 | 1 | - | 38 | 9 |
| ראסינג גנק | 2010/11 | בלגיהליגת העל הבלגית | 32 | 14 | 9 | - | - | 2 | 2 | 2 | 1 | - | 36 | 17 |
| ראסינג גנק | 2011/12 | בלגיהליגת העל הבלגית | 22 | 9 | 7 | - | - | 1 | 0 | 10 | 1 | - | 33 | 10 |
| ראסינג גנק | 2012/13 | בלגיהליגת העל הבלגית | 23 | 6 | 5 | - | - | 4 | 1 | 7 | 2 | - | 34 | 9 |
| ראסינג גנק | סה"כ | סה"כ | 169 | 58 | 43 | - | - | 14 | 4 | 22 | 5 | - | 205 | 67 |
| הפועל באר שבע | 2013/14 | ישראלליגת העל | 35 | 7 | 6 | 0 | 0 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 38 | 8 |
| הפועל באר שבע | 2014/15 | ישראלליגת העל | 33 | 8 | 2 | 3 | 1 | 5 | 0 | 2 | 0 | 0 | 43 | 9 |
| הפועל באר שבע | 2015/16 | ישראלליגת העל | 35 | 14 | 2 | 6 | 1 | 2 | 1 | 2 | 0 | 0 | 45 | 16 |
| הפועל באר שבע | 2016/17 | ישראלליגת העל | 21 | 5 | 0 | 5 | 2 | 1 | 0 | 6 | 2 | 0 | 33 | 9 |
| הפועל באר שבע | 2017/18 | ישראלליגת העל | 5 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 9 | 0 |
| הפועל באר שבע | סה"כ | סה"כ | 129 | 34 | 12 | 14 | 4 | 11 | 2 | 14 | 2 | 0 | 168 | 42 |
| סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | 494 | 140 | 79 | 48 | 15 | 41 | 14 | 49 | 10 | 0 | 632 | 179 |
סטטיסטיקה > נבחרת לאומית

| נבחרת | שנה | הופעות | שערים | בישולים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ישראל | 2007 | 5 | 2 | 1 |
| ישראל | 2008 | 7 | 1 | 1 |
| ישראל | 2009 | 7 | 7 | 1 |
| ישראל | 2010 | 6 | 1 | 1 |
| ישראל | 2011 | 4 | 1 | 1 |
| ישראל | 2012 | 1 | 0 | 0 |
| ישראל | 2013 | 4 | 0 | 0 |
| ישראל | 2014 | 2 | 0 | 0 |
| ישראל | 2015 | 1 | 0 | 0 |
| ישראל | 2016 | 1 | 0 | 0 |
| סה"כ |  | 38 | 12 | 5 |
| משחקי ידידות |  | 16 | 3 |  |
| משחקים רשמיים |  | 21 | 9 |  |
הערות שוליים

↑  וואליד באדיר ואליניב ברדה חתמו לשנתיים בהפועל תל אביב, באתר nrg מעריב, ‏ 20 ביוני 2005
↑  סופת ברדה, באתר וואלה, 30 בדצמבר 2006
↑  רותם גרוסמן, אליניב ברדה עוזב את הפועל ת"א: חתם בגנק, באתר ynet, 21 ביוני 2007
↑  אליניב ברדה טיפס לפסגת מלך השערים בבלגיה, באתר nrg מעריב, ‏ 27 באפריל 2008
↑  מכבי חיפה ניצחה את גנק 1:2 במוקדמות הצ'מפיונס, באתר וואלה, 17 באוגוסט 2011
↑  שיהיה במזל: אליניב ברדה ייכנס לדפי ההיסטוריה בכדורגל הבלגי, באתר ‏מאקו‏, 15 בדצמבר 2012
↑  נדב דייג, ברדה חתם ל-3 שנים בב"ש: "הלכתי עם הלב", באתר ynet, 24 ביוני 2013
1 2  אליניב ברדה נבחר לשחקן העונה בליגת העל, באתר ONE‏, 21 במאי 2016
1 2  אורן אהרוני, ששון וג'רבי נבחרו לספורטאי השנה, באתר ynet, 3 בינואר 2017
↑  אורן יוסיפוביץ‏, בנימין נתניהו שוחח עם אליניב ברדה: "כולנו החסרנו פעימה", באתר וואלה, 8 בנובמבר 2017
↑  שלמה וייס‏, "הפועל באר שבע הודיעה: אליניב ברדה ישמש כעוזר מאמן שני", באתר וואלה, 14 בינואר 2018
↑  ברדה זכה לטקס הוקרה לפני אלבניה בטוטו טרנר, באתר ONE‏, 14 באוקטובר 2018
↑  אסי ממן, ‏אליניב ברדה חתם על חוזהו החדש בהפועל ב"ש, באתר ONE‏, 10 באוקטובר 2018
↑  מוטי פשכצקי, ‏רשמית: רוני לוי פוטר מהפועל ב"ש, באתר ערוץ הספורט, 1 במרץ 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012945773105171 
ברדה במדי נבחרת ישראל, 2013
ברדה במדי הפועל באר שבע, 2017
אני הולכת אלי

"אני הולכת אלי" הוא אלבום האולפן ה-21 של הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. את האלבום הוציאה בשנת 1979 לאור חברת התקליטים CBS ישראל.
רקע והוצאה לאור

"אני הולכת אלי" פורסם על גבי תקליט. בשנת 1994 יצא גם על תקליטור כחלק מ"סדרת תפוז", שנוצרה לאחר שקנתה NMC יונייטד אנטרטיינמנט את חברת CBS ישראל. השירים באלבום נכתבו על ידי נתן יונתן, נתן אלתרמן, רחל המשוררת, אהוד מנור ולאה גולדברג, והולחנו כולם על ידי נחום היימן.
שירים

ל"החול יזכור" ישנם שני פירושים שונים. פירושו בהקשרו המקורי הוא געגועים או קינה לימי הנעורים שחלפו ואבדו. לעומת זאת, מקובל ברבים לראות בו שיר המתייחס לשכול. הוא היה השיר המושמע ביותר ביום הזיכרון בישראל בשנות ה-90 ובעשור הראשון של המאה ה-21. עלילת שיר אהבה ישן נסבה על שתי דמויות: אישה וגבר. האישה, אניטה שמה מחכה לגבר, ששמו חואן, כי ישעה אל אהבתה, אך הוא מאחר להגיע. "ערב של שוק" מציג דמות צעירה בת עשרים, המהלכת בשוק ומשקפת תום, חן וכוח משיכה שובה. במילותיו, אלתרמן הכותב מתאר את השפעתה של הנערה על הסובבים אותה כמטאפורה ליופי ולחיות.
"זמר לבני" הוקלט לראשונה על ידי שלמה ארצי. זהו שיר המוקדש לבנו של יונתן, ליאור, שנפל במלחמת יום הכיפורים. בשיר, שנכתב בילדותו של ליאור, מנחה יונתן את בנו כיצד להתנהל בבגרותו. במרוצת השנים הוקלט השיר גם על ידי איה כורם והאחים והאחיות. "תיבת הזמרה נפרדת (על העיר עפות יונים)" הוא גרסת כיסוי לשירם של הפרברים. השיר מתאר אווירה מלנכולית בעיר ערבית עם דימויים של יונים, שקיעות ורוח הנושאת זיכרונות ותוגות. הוא משלב געגוע לעבר ותיאור של רגעים יומיים לצד תחושת ניתוק וחיבור לתבל. "עכשיו בעצם טוב" מתאר תהליך התקרבות בין שני אנשים, שבתחילה היו שונים זה מזה, אך עם הזמן הפכו לדומים יותר. הוא משלב השתקפות על שינוי, התלבטות והבנה, תוך תחושת נחת מהקִרבה שנוצרה.
"שדרות בגשם" הוא גרסת כיסוי לשירו של יזהר כהן מ-1977. הוא עוסק סביב מסע פנימי וחיצוני ברחובות עיר, המשלב בין יופייה הפשוט של הסביבה לבין ההרהורים העמוקים על החיים, הטבע והקיום האנושי. "את שומעת" הוקלט במרוצת השנים גם על ידי מאיר בנאי ועדנה גורן. השיר מתאר מפגש חידתי ואינטימי, המשלב בין תחושת זרות לבין כמיהה לקִרבה. הדובר מבקש להתחבר לדמות האהובה, תוך שהוא נוגע במתח שבין המודע לתת-מודע, בין הערות לשינה. "מכתבים" מבטא כמיהה וגעגוע דרך מכתבים, המייצגים זיכרונות ותקוות למפגש מחודש. השורות הכחולות הכתובות נושאות מטען רגשי, ומשמשות גשר בין עבר להווה.
"עוד חוזר הניגון" פתח את ספר השירה הראשון של אלתרמן, "כוכבים בחוץ", שפורסם ב-1938. לפי חוקר הספרות דן לאור, במרכז השיר עומד האמן - עובר אורח, כמעין זמר נודד, שבכל מקום שאליו הוא מגיע הוא נושא את "הניגון", שממנו אינו יכול להיפרד. "צו הגורל" מביע רצון עז לשוב ולהיקבר באדמת הכנרת, המסמלת שורשים, זהות ושלום פנימי. הוא משלב בין עצב הפרידה מהמקום האהוב לבין נחמה ושייכות דרך החיבור לנופי מולדתו ולעברו. "אני הולכת אלי" מתאר מסע אישי של התבגרות והתבוננות פנימית, שבו השנים הותירו את חותמן על הדוברת, הן פיזית והן רגשית. מתוך זיכרונות של אהבות ושינויים, היא מוצאת יופי ושלמות בעצמה, חופשייה מהעבר ומהציפיות שהיו לה מאחרים.
רשימת רצועות

| מס' | שם | מילים | לחן | עיבוד מוזיקלי | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | החול יזכור  | נתן יונתן | נחום היימן | נחום היימן | 3:33 |
| 2. | שיר אהבה ישן  | יונתן | היימן | היימן | 4:17 |
| 3. | ערב של שוק  | נתן אלתרמן | היימן | היימן | 2:31 |
| 4. | זמר לבני  | יונתן | היימן | היימן | 3:01 |
| 5. | תיבת הזמרה נפרדת (על העיר עפות יונים)  | אלתרמן | היימן | היימן | 1:54 |
| 6. | עכשיו בעצם טוב  | אהוד מנור | היימן | היימן | 3:48 |
| 7. | שדרות בגשם  | אלתרמן | היימן | היימן | 2:46 |
| 8. | את שומעת  | אלתרמן | היימן | היימן | 3:30 |
| 9. | מכתבים  | מנור | היימן | היימן | 3:07 |
| 10. | עוד חוזר הניגון  | אלתרמן | היימן | היימן | 2:51 |
| 11. | צו הגורל  | רחל המשוררת | היימן | היימן | 1:41 |
| 12. | אני הולכת אלי  | לאה גולדברג | היימן | היימן | 4:35 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 37:40 |
סאנקסגיביקה

| --- | --- |

 סוג:  הלחם בסיסים 
 
סאנקסגיביקה (מאנגלית: Thanksgivukkah) הוא שם חג הכולל הלחם בסיסים תחדישי שניתן להתכנסות של חג ההודיה האמריקאי והיום הראשון (והלילה השני) של החג היהודי חנוכה ביום חמישי, 28 בנובמבר 2013. זה היה תוצאה של צירוף מקרים נדיר בין הלוח העברי הירחוני לבין הלוח הגרגוריאני. מכיוון שהלוחות אינם מחושבים באותו אופן, חג החנוכה יוצא בתאריכים שונים בלוח הגרגוריאני, החל מסוף נובמבר ועד תחילת ינואר.
המונח "סאנקסגיביקה" הוטבע על ידי דנה גיטל, תושבת אזור בוסטון, אשר יחד עם גיסתה, דבורה גיטל, יצרה עמוד פייסבוק וחשבון טוויטר המוקדש לתופעה.
הייתה חילוקי דעות לגבי השם: חברת מנישביץ, יצרנית המזון הכשר המובילה, כתבה את החג הכפול עם "k" אחד, והארץ העלו את השאלה: "מדוע 'הודיה'? למה לא 'חגיגה?'.
היסטוריה

חג ההודיה חל במהלך חנוכה לפחות פעמיים בין 1863 (כאשר חג ההודיה הוכרז כחג פדרלי בארצות הברית על ידי אברהם לינקולן) לבין 2013: בשנת 1888 חג ההודיה היה היום הראשון של חנוכה, ובשנת 1899 היה ביום הרביעי. צירוף המקרים של חג ההודיה וחג החנוכה ב-1888 משך אז תשומת לב תקשורתית, כאשר ה"ניו יורק הראלד" דיווח על תפילות חג ההודיה-חנוכה המשותפות שנערכו ב"בתי כנסת שונים" ודרשה שנשא הרב פרדריק דה סולה מנדס.
כתוצאה משינויים בין 1939 ל-1941, חג ההודיה מתקיים תמיד ביום חמישי הרביעי בנובמבר. הפעם האחרונה שיום חמישי הרביעי של נובמבר חל בחנוכה לפני 2013 הייתה בשנת 1861, לפני חג ההודיה.
מכיוון שללוח השנה הגרגוריאני והיהודי יש אורך שנה ממוצע שונה במקצת, עם הזמן הם מסתנכרנים זה עם זה. כתוצאה מכך, היום הראשון של חנוכה לא יקדים או יחפוף ליום ההודיה שוב בעתיד הנראה לעין. (פיזיקאי חישב שאם הלוח היהודי לא יתוקן, יום חמישי, 28 בנובמבר, לא יחול שוב במהלך חג החנוכה עד שנת 79811 אולם מכיוון שהלוח העברי אינו מתחיל בחצות, אלא בשקיעה שלפניו, יהיו עוד שנתיים בהן חנוכה וחג ההודיה חופפים חלקית, כאשר הלילה הראשון של חנוכה מתחיל במוצאי חג ההודיה. אלו יהיו הערבים של יום חמישי, 27 בנובמבר 2070 וחמישי, 28 בנובמבר 2165. (השנה האחרונה כזו הייתה 1918).
חגיגות

ראש עיריית בוסטון תומאס מנינו (אנ') אמר כי ה-28 בנובמבר 2013, "סאנקסגיביקה", "זה עניין גדול, אירוע של פעם בחיים". לואי קפקא (אנ') והרב המקומי דייוויד פסקין תכננו לארח מפגש בין דתי, שיכלול חנוכייה בצורת הודו. נשיא ארצות הברית ברק אובמה נשא נאום שהשווה את מאבקי המכבים (אנ') לאלו של האבות העולים.
מייסיס כללה סביבון ענק במצעד חג ההודיה בניו יורק.
פסטיבל בלוס אנג'לס בהפקה משותפת של דבורה גיטל והזמר קרייג טאובמן נערך ב-29 בנובמבר 2013, בבניין פיקו יוניון, בהשתתפות להקת המושב וראפר ההיפ הופ קושה דילז. הפסטיבל מומן על ידי מימון המונים. קהילת בית תפילה (אנ')בפיקסוויל הציתה זיקוקים כדי לחגוג את סאנקסגיביקה.
הנשיא אובמה חגג את סאנקסגיביקה בקבלת הפנים הרשמית של החנוכה בבית הלבן ב-5 בדצמבר.
מחוץ לארצות הברית, בלונדון, אנגליה, אירח בית הכנסת סאצ'י (אנ') ארוחת ערב בסאנקסגיביקה. בתל אביב נפש בנפש אירחה ארוחת ערב שישי בסאנקסגיביקה.
הסאטיריקן סטיבן קולבר כתב פרודיה על סאנקסגיביקה, ותוכנית חדשות הסאטירה Dish Nation (אנ'). עשתה כך גם היא הקומיקאי ישראל קמפבל (אנ') כיכב בטריילר של סרט מזויף לסרט אימה שכותרתו "סאנקסגיביקה שמח", שבו לארוחת חג ההודיה של משפחה גויה פלשה משפחה יהודית גדולה החוגגת את חנוכה.
הייתה התנגדות לסאנקסגיביקה בטענה שחגיגתו מסיט את תשומת הלב משני החגים. המנון נגד סאנקסגיביקה הוצג ב-Heeb ובהפורוורד.
קבוצת הזמר היהודית א-קפלה Six13 (אנ') פרסמה ב-25 בנובמבר 2013 קליפ מוזיקה בשם "המנון סאנקסגיביקה", שמספר את ההיסטוריה של שני החגים ואת העובדה שהם התרחשו באותו יום.
מזון

הצעות רבות הועלו לשילובים של מנות מסורתיות של שני החגים. BuzzFeed פרסם "איך לחגוג את סאנקסגיביקה, החג הטוב ביותר בכל הזמנים", עם מתכונים להודו במלח עם מלית תפוחי חלה ולטקס (אנ') עם רסק תפוחי חמוציות. אחרים התמקדו בלאטקה בטטה, קציצות הודו בבצק לאטקה, מלית הודו עם לחם חלה, רוגלך פאי פקאן, סופגניות הודו, קוגל דלעת, סופגניות במילוי או בתוספת לפתן חמוציות מתוק או תפוחים או דלעת משומר, ובטטה, שזיפים מיובשים. וצימס גזר.
חברת מנישביץ השיקה קמפיין מולטימדיה של מיליוני דולרים לתמיכה בחג הסאנקסגיביקה.
מוצרים וקניות

סאנקסגיביקה התאפיין במוצרים שמקודמים ונמכרים באינטרנט. למעלה מ-48,000 דולר לייצור חנוכייה בצורת הודו, שזכתה לכינוי "מנורקייה", נאספו על ידי אשר וינטראוב בן התשע במנהטן, ניו יורק, באמצעות קמפיין Kickstarter. באטלנטה נפתחה חנות פופ-אפ לסאנקסגיביקה וחברת מנישוביץ ייצרה ליין מוצרים ליום זה.
ראו גם

חנוכריסמס
ניפגש בסיבוב

ערך זה עוסק בתוכנית טלוויזיה קומית לילדים. אם התכוונתם לסרט מתיחות, ראו .
| --- | --- |
 סוגה:  רצועת שידור קומית לילדים ונוער
 משתתפים:  טל מוסרי, עודד פז, קובי מחט, נוי והדר קרקו, מאי סספורטס, בן רביאן, שראל פיטרמן, שי שלם
 ארץ מקור:  ישראל 
 מספר עונות:  4
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הילדים
 תקופת שידור מקורית:  חנוכה 2010 – 5 בדצמבר 2013
 
ניפגש בסיבוב הוא שעשועון קומי, התוכנית משודרת בעיקר בימי חנוכה בערוץ הילדים. לכל תוכנית מגיעים ארבעה ילדים. הילדים שמגיעים לתוכנית נשאלים שאלות בזמן שהם עושים דברים שונים ולא רגילים. בתוכנית 4 שלבים. בכל שלב נפסל מתמודד אחד. את כל מי שנפסל ראיינו ב-3 העונות הראשונות נוי והדר, וב-2 העונות האחרונות מאי סספורטס.
בעונה הראשונה הופיעה דמותו של אנטיוכוס (שראל פיטרמן) שנהג להתעלל במתמודדים ולכתוב מכתבי הערצה לזמר שלומי סרנגה.
שלבים

שלב ראשון: בשלב הראשון שואלים את המתמודדים שאלות (כגון: מהו הצבע של קבוצת הכדורגל הפועל תל אביב). כל מי שיודע את התשובה ורוצה לענות אליה טובל את הראש בקערה עם עיסה נוזלית, כגון: ריבה, שוקולד ועוד.
שלב שני: בכל תוכנית השלב השני הוא שונה, לדוגמה: המתמודדים מסתכלים למסך ורואים לכמה שניות תמונות של ידוענים, והם צריכים לזכור מי היו הידוענים.
שלב שלישי: בשלב השלישי המתמודדים עולים על כיסא מסתובב ועונים על שאלות שהמנחה שואל.
שלב רביעי: היחיד שמנצח עונה על שאלות (לדוגמה: מה שם הספר החמישי בסדרת הארי פוטר). אם הוא טועה הפרס שמוגרל עובר לאחד הנפסלים. אם הוא צודק הפרס עובר אליו.
שלבים > תקופות שידור

| עונה | תקופת שידור |
| --- | --- |
1: חנוכה 2010
2: חנוכה 2011
3: ינואר-פברואר 2012
4: חנוכה 2012
מנחים

טל מוסרי
קובי מחט (1-3)
עודד פז (3-4)
דון לני גבאי (1)
שראל פיטרמן (1)
נוי והדר קרקו (1-3)
מאי סספורטס (4)
בן רביאן (4)
יוגב מיכאלי
ניפגש בסיבוב - המעבדה

| --- | --- |
 סוגה:  רצועת שידור קומית לילדים ונוער
 משתתפים:  טל מוסרי, בן רביאן, דנה פרידר (עונה שנייה)
 ארץ מקור:  ישראל 
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  5 (נכון לעונה הראשונה)
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הילדים
 תקופת שידור מקורית:  28 בנובמבר 2013 – הווה
 
ניפגש בסיבוב - המעבדה היא תוכנית המשך לתוכנית "ניפגש בסיבוב". את התוכנית הנחו טל מוסרי ובן רביאן. התוכנית שודרה בערוץ הילדים, העונה הראשונה שודרה מה-28 בנובמבר 2013 עד ל-4 בדצמבר 2013.
העונה השנייה שודרה החל מספטמבר 2014.
תומר גניהר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1970 (בן 55 בערך) ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 
תומר גניהר (נולד ב-1970) הוא צלם וסופר ישראלי. גניהר, אמן אוטודידקט, ידוע בסגנון הצילום הייחודי שלו, שימוש רק בסרט צבעוני ובאור טבעי. עבודתו, אשר מרבה ללכוד את הדינמיקה של תרבות הנוער הישראלית, הוצגה במוזיאונים ובגלריות שונות ברחבי העולם, כולל מוזיאון תל אביב לאמנות, מוזיאון האמנות של העיר הלסינקי ומטה האומות המאוחדות בניו יורק.
הצילום המוקדם של גניהר התמקד בסצנת תרבות הנגד הצעירה הישראלית, תיעוד מסיבות רייב ומועדוני לילה. גוף העבודות הזה מציג היבט אלטרנטיבי וקוסמופוליטי של החיים הישראליים, בניגוד לסכסוכים באזור.
בנוסף לצילומיו, פרסם גניהר ספר מאמרים נבחרים בשם חשמל באוויר (2001), אוסף סיפורים קצרים, ברוכים הבאים לטקסס (1996), ורומן, סדום-עיר (2015). כתביו חוקרים נושאים דומים לאלו בצילום שלו, ומתמקדים לעיתים קרובות ברוחניות מודרנית ובנושאים תרבותיים. גניהר עסק גם ביצירת סרטים, בכתיבה ובימוי של הנביא במנוסה (2008), סרט בדיוני באורך 54 דקות.
ביוגרפיה

תומר גניהר נולד וגדל בתל אביב. גניהר, צלם אוטודידקט, גדל ועובד בישראל. תערוכת היחיד הראשונה שלו הוצגה בגלריה לצילום Limbus, תל אביב 1997, כאשר הוענק לו פרס מעון הנשיא הישראלי לאמנים צעירים. בשנת 2000 הפך לאמן הצעיר ביותר שהציג תערוכת יחיד במוזיאון תל אביב לאמנות. מאז, יצירותיו הוצגו במוזיאונים ובגלריות כמו המוזיאון לאמנות העיר הלסינקי, מוזיאון GL STRAND בקופנהגן, מרכז לאמנויות עכשוויות (ניו אורלינס), פול רודג'רס/9W Gallery NY וה - המטה של האו"ם, ניו יורק. הוא חי ועבד בעיר ניו יורק בארצות-הברית בין השנים 2000 ל-2008, כמו כן גם באיטליה ובהודו, וכיום מיוצג על ידי גלריית שושנה וויין, לוס אנג'לס. בנוסף גניהר השתתף בביתן הבינלאומי בביאנלה 52 של ונציה, בשנת 2007, באוצרות רוברט סטור (אקדמי לאמנות) עם סדרת התמונות שלו "מסיבת בית חולים".
החל מתחילת עבודתו, הצילומים של גניהר התמקדו בעיקר בהמונים ובסצנת תרבות הנגד הצעירה הישראלית, ובפרט בתרבות מועדוני הלילה ומסיבות הטבע מרובות הימים ביערות הגליל ובים המלח. עבודה זו משקפת תרבות רוחנית וקוסמופוליטית מודרנית כחלופה למציאות של מיליטריזם, קונפליקטים ומתח דתי במזרח התיכון. ה"ניו יורקר" כתב: "יש אלגנטיות לאקסטזה בתצלומיו של תומר גניהר של צופי המסיבות הישראלים הצעירים... 'השתוללות במדבר הנגב רוטטת בנוכחות מיסטית; הטשטושים האימפרסיוניסטיים שלו מאחדים גופים צעירים וחול עתיק". בשנים האחרונות, הצילום של גניהר מתמקד בהפשטות של אור וצורה.
גניהר מצלם את התמונות שלו ללא תאורה מלאכותית, באמצעות סרט צבעוני בלבד. דבורה באך כותבת ב"ניו יורק טיימס": "מר גניהר תופס את האור ככוח קדוש ומאחד, ועובד ללא הבזק, משתמש במהירות תריס איטית כדי ללכוד את האור הזמין של סביבתו. האפקט הוא לעיתים קרובות שמימי, הדמויות המגורענות בתמונות שלו שטופות זוהר קינטי"
בין השנים 1996–1999 פורסם במגזין סוף השבוע של עיתון "הארץ" הטור של גניהר "חשמל באוויר". חיבוריו הנבחרים פורסמו מאוחר יותר בספרו "חשמל באוויר", 2001. ספר הסיפורים הקצרים של גניהר, "ברוכים הבאים לטקסס", ראה אור ב-1996, והרומן שלו "סדום-עיר" יצא לאור במאי 2015.
אחותו היא הסופרת עלמה גניהר.
תערוכות יחיד נבחרות

1996 גלריה לצילום לימבוס, תל אביב
1998 גלריה שלוח, תל אביב
2000 מוזיאון תל אביב לאמנות
2003 מטה האומה המאוחדת, ניו יורק
2005 מרכז לאמנויות עכשוויות (ניו אורלינס)
2005 גלריית פול רוג'רס/9W, ניו יורק
2008 גלריה 39, תל אביב
ארמון הטניס של מוזיאון האמנות 2008, מוזיאון האמנות של העיר הלסינקי
מוזיאון GL STRAND 2009, קופנהגן
גלריית Battat Contemporary 2011, מונטריאול
תערוכות קבוצתיות נבחרות

1998 Urban Touch, Camera Obscura, תל אביב
1999 90 שנה לתל אביב, מוזיאון תל אביב לאמנות
2000 תצוגות מישראל, גלריה לאמנות עכשווית, סן פרנסיסקו
2001 Spunky, Exit Art, ניו יורק
2003 רכישות אחרונות, המוזיאון היהודי (מנהטן)
2007 הביתן הבינלאומי, הביאנלה של ונציה
2012 גלריה לאמנות של אוניברסיטת ייל
2014-5 המלחמה החושית 1914–2014, גלריה לאמנות מנצ'סטר, בריטניה
פרסים

1997 פרס מעון הנשיא לאמנים צעירים
1998 קרן יהושע רבינוביץ – מענק כתיבה