stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יהודה ליב קאגאן
הערות שוליים

↑  כרטיס קבר: יהודה לייב קאגאן » הר הזיתים, ירושלים, באתר הר הזיתים, ירושלים
↑  הרב י.ל. קאגאן וספרו "הליכות יהודה"
1 2  אור המזרח כרך טו, עמוד 192
↑  דורשי ציון בפועל, עמוד 386
1 2 3  תלפיות ה [ג-ד], עמוד 504
↑  ⁨פרסים תורניים לרבנים קאגאן ואתרוג ולפרופ' כץ - ⁨⁨הצפה⁩ 11 ינואר 1966 - הספרייה הלאומית של ישראל │ עיתונים
↑  אגרות ר' חיים עוזר, ניו יורק תשס"א, כרך ב, עמ' עד-עה (מיום כ"ד טבת תרצ"ג)
↑  "אישי כהן גדול", נדפס תחילה בספר היובל של הפרדס, ניו יורק תשי"א; וכן באגרות ר' חיים עוזר, ניו יורק תשס"א, כרך ג, עמ' תנד-תסב
↑  החנוך והתרבות העברית באירופה, עמוד 318
↑  אגרות ר' חיים עוזר, ניו יורק תשס"א, כרך ב, עמ' תקד (מיום ח' אב תרצ"ד)
↑  הפרדס טז, עמוד 273
↑  ⁨Page 6 Advertisements Column 2⁩ | ⁨דער טאג⁩ | 27 פברואר 1944 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  הפרדס כו חוברת ו, עמוד 26
↑  הפרדס כ חוברת ג, עמוד 30
↑  הליכות יהודה - ב, פרשת יתרו אות ב
↑  יום העצמאות פייערונגען אין די סניפים פון דעם קרייטער ניו יארק קאונסיל מזרחי הפועל המזרחי, פארווערטס, 1 במאי 1968 (ביידיש)
↑  ⁨מזרחי קאונסיל עהרט דעם אנדענק פון מזרחי פירער הרב קאגאן ז"ל - ⁨⁨פארװערטס⁩ 19 ינואר 1973 - הספרייה הלאומית של ישראל │ עיתונים
↑  מזרחי קאונסיל עהרט דעם אנדענק פון מזרחי פירער הרב קאגאן ז"ל, פארווערטס, 19 בינואר 1973 (ביידיש)
↑  תולדות אנשי שם, עמוד 118
↑  ולישרי לב - יב, ניו יורק תשע"ז, עמ' רמה
יעקב יצחק פלאנצגראבן

הרב יעקב יצחק פלנצגרבן בחופה
הרב יעקב יצחק פלאנצגראבן (בכתיב יידי: ר' יאנקעלע פלאנצגראבען; באנגלית: Yaakov Yitzchok Flanzgraben; ה'תרנ"ג, 1893 - כ' בסיוון ה'תשכ"ה, 20 ביוני 1965) היה למדן וראש ישיבה אמריקאי. מחבר סדרת הספרים בית יעקב וראש ישיבת רבינו שלמה קלוגר בניו יורק.
ביוגרפיה

נולד ברדומישל ויילקי לרב אליעזר בן ניסן פלנצגרבן, הוא למד אצל הרב שמואל אנגל רבה של העיר, והיה חסידו של האדמו"ר ר' אברהם חיים מפלאנטש. נישא לרוזה בת יעקב בק מקולבסוב (נפטרה ה' בטבת תשל"ד). לאחר נישואיו התגורר ברדומישל, הוא שימש ר"מ בבית המדרש המקומי והתפרסם בבתי המדרש בגליציה כלמדן, כמתמיד וכעילוי.
בעקבות מלחמת העולם הראשונה הוזמן בידי הנהלת ישיבת רבינו שלמה קלוגר בניו יורק לבוא לכהן בה, הוא היגר לארצות הברית ב-1920, והשתקע בניו יורק. עם הגיעו התמנה כראש הישיבה. במקביל כיהן כרב בקהילת "שארית עדת ישראל" בניו יורק. בתו גיטה נישאה בראשית שנות ה-50 לרב אשר ישעיה פרנקל.
הוא היה מחמיר מאוד בענייני כשרות, אכל רק בשר עוף משחיטה פרטית, ורק דברים שבושלו על ידי אשתו. הוא היה גם גבאי צדקה עבור כולל חיבת ירושלים.
סדרת ספריו "בית יעקב" עוסקת בסיווג נושאים רבים לפי מקור חיובם מדאורייתא או מדרבנן; היא ראתה אור בניו יורק בין השנים תש"ט-תשכ"א (1949–1961). ספרו "עולת שבת" עוסק במלאכות שבת, הוא הספיק להדפיס רק את חלקו הראשון (ניו יורק תשכ"ה, 1965).
נפטר בכ' בסיוון ה'תשכ"ה, 20 ביוני 1965, ונקבר בבית הקברות בית דוד באלמונט (אנ').
ספריו

בית יעקב - חלק ראשון, ניו יורק: מוינשטר, תש"ט, באתר היברובוקס
בית יעקב - חלק שני, ניו יורק: הדר, תשי"ב, באתר היברובוקס
בית יעקב - חלק שלישי, ניו יורק: בלשן, תשכ"א, באתר היברובוקס
עולת שבת - חלק ראשון, ניו יורק: בלשן, תשכ"ה, באתר היברובוקס
הערות שוליים

↑  במקורות אחדים בטעות: פלאנצענגראבען [=פלנצנגרבן].
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007513403705171  LCCN: n79149926  VIAF: 25893470   WorldCat (עם VIAF): 25893470
ישראל קפלן (מחנך)

ערך זה עוסק במחנך רוסי וארץ-ישראלי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

ישראל קפלן
 לידה:  דצמבר 1869 טולצ'ין, פלך מוהילב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  18 במאי 1927 (בגיל 57) אחוזת בית, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, פלשתינה (א"י) 
 מקום קבורה:  בית הקברות טרומפלדור 
 תפקיד:  חבר אספת הנבחרים 
 השקפה דתית:  יהדות 
 
ר' ישראל קפלן (בכתיב ארכאי: קאפלאן; ברוסית: Израиль Кaплaн; כ"ט בכסלו תר"ל, דצמבר 1869, טולצ'ין, פלך מוהילב, רוסיה (רוסיה הלבנה) – ט"ז באייר תרפ"ז, 18 במאי 1927, תל אביב) היה מחנך עברי ברוסיה וביישוב, עסקן ציבור ופעיל ציוני ועברי, רב מטעם במינסק ובאסטרחן, מחלוצי החינוך העברי המתוקן ברוסיה, מייסד ומנהל בתי ספר יסודיים בשיטת "עברית בעברית", חבר "המזרחי", מנהל בתי הספר של התנועה בחברון ובתל אביב, חבר אספת הנבחרים הראשונה.
משפחתו

אלמנתו בלהה קפלן (1876–1963) האריכה ימים אחריו. למרות קשייה הכלכליים, עשתה כדי להקל על צעירים רבים את צעדיהם הראשונים בארץ, וביתה היה פתוח לכול.
קפלן ואשתו היו הורים לארבעה בנים וארבע בנות.
בנו הבכור, ד"ר עוזיאל קפלן (1896–1956) (כירורג, בוגר לימודי רפואה באוניברסיטת ז'נבה, עלה ארצה ב-1921, היה לרופא המושבה באר טוביה, ב-1923 עבר לתל אביב, היה מראשוני רופאי "מגן דוד אדום" ופעל לארגון קורסים בעזרה ראשונה בו, ב"הפועל" ועבור הרוויזיוניסטים והאצ"ל, פעיל ב"הגנה" ומהרופאים הראשונים של הארגון במחוז תל אביב; אשתו, שפרה יחיאלי-קפלן, הייתה בתו הבכורה של המחנך העברי יחיאל יחיאלי, ממייסדי תל אביב, ולאחר מותו של אביה ניהלה את בית הספר לבנות בנווה צדק);
רבקה (פרופסור לפיסול וציור באקדמיה במוסקבה);
עמינדב (פרופסור לכלכלה באוניברסיטת לנינגרד);
יואל-דוד (פרופסור למתמטיקה);
צפורה פייס-תירוש (1904–1992);
עדינה ולבה (1910–1979) (אשתו של המלחין, המוזיקולוג והמורה למוזיקה ד"ר יואל וַלבֶּה);
עמנואל קפלן (1911–2000);
ואסתר פילבינסקי (1917–2010).
גיסו של קפלן (אחיה הצעיר של אשתו), ד"ר יצחק נופך, היה משפטן, שהיה מראשוני השופטים היהודים בארץ ישראל המנדטורית, שופט השלום העברי הראשון ביפו, והוא שהנהיג את השפה העברית במשפט והוציא פסקי דין בעברית.
בתו, חמדה נופך-מוזס, הייתה מראשונות עורכות הדין בארץ, המייסדת והעורכת האחראית הראשונה של השבועון "לאשה". נישאה לראובן מוזס, בנו של יהודה מוזס, מו"ל העיתון "ידיעות אחרונות".
כתביו

תכנית הלמודים העברים בחדרי ישראל: אשר אִזנו וחקרו מיַסדי החדרים למופת בעיר מינסק; נערכה ונסדרה ע"י ... ישראל קפלן במינסק, וילנה: דפוס י’ פיראזשניקאוו, תרס"א. (חוברת)
עיר האבות (בעבר ובהוה): לתולדות העיר חברון, ירושלים: דפוס רוהלד, תרפ"ד. (הדפסה מיוחדת מ"התור")
יוד קרת קא חזינא הכא

יוד קָרֶת קא חזינא הכא הוא ניב ארמי-תלמודי, שפירושו הוא, שההסבר המובא מאריך שלא לצורך. יש הסוברים ש"יוד קרת" הוא שם חכם.
מקור הביטוי

מקור הביטוי הוא בתלמוד הבבלי, במסכת קידושין, בסוגיה העוסקת בדיני הענקה:
תני חדא ענק עבד עברי לעצמו וענק אמה העבריה לעצמה. ותניא אידך ענק אמה העבריה ומציאתה לאביה... אלא ענק ע"ע לעצמו, פשיטא! אלא למאן?! אמר רב יוסף יו"ד קרת קא חזינא הכא.
התלמוד מצטט את הברייתא האומרת שהמענק שהאדון נותן לעבד עברי שייך לו, והמענק הניתן לאמה עברייה שייך לה, ותמה מדוע הברייתא נצרכה לומר את הדין הפשוט האומר שהמענק הניתן לעבד שייך לו, ורב יוסף ענה, ש"יוד קרת קא חזינא הכא", כלומר: אכן קשה מדוע התנא של הברייתא הזו האריך ללא צורך.
כשם חכם

רבי יהודה בן קלונימוס משפיירא מפרש בספרו ערכי תנאים ואמוראים שהוא שמע הפשט שהכוונה להאמורא רבי יוסי דמן יוקרות, וכן הרב אהרן הימן מביא שעל פי פירוש הערוך "יוד קרת" הוא שם חכם. אמנם הרב ראובן מרגליות חלק על הגדרה זו, ולדבריו זהו שם מקום. פירוש זה מקשר את הכינוי "יוד קרת" לעירו של רבי יוסי דמן יוקרת.
פירושים מילוליים

הראשונים נחלקו בפירושו המילולי של המשפט. רש"י פירש שמשפט זה הוא משל: ”יו"ד שהיא קטנה עשאה עיר גדולה, כלומר האריך משנתו חנם”. לפי רש"י, רב יוסף מדמה את דין נתינת המענק לעבד עברי עצמו, לאות יו"ד שהיא האות הקטנה באותיות האלפבית, משום שדין זה אינו צריך התייחסות בברייתא בפני עצמה, ובכל זאת קיבל בברייתא זו התייחסות משמעותית ונעשה כעיר גדולה. לעומתו, הסביר הרב יהושע בועז בחיבורו מסורת הש"ס בשם אחד הגאונים, כי כוונת רב יוסף היא לעיר ששמה "יוד קרת"", שנוסף לה הכינוי "קרת" (עיר בארמית) שלא לצורך, בדומה לדין המובא בברייתא.
הרב רפאל מאמו בספרו שבו ואחלמה מסביר את הביטוי באופן נוסף, על פי העובדה שרב יוסף, אשר אמר את הביטוי, היה עוור, ולכן לא היה יכול לקרוא בתורה, מחמת האיסור דברים שבכתב אי אתה רשאי לאמרם בעל פה, אלא היה לומד את התרגום. הוא אומר, שבכל פעם בה למד רב יוסף בפסוק שמילותיו זהות לתרגומו (למשל פסוק שיש בו שמות אישים ומקומות), היה שמח על שזכה לקרוא את הפסוק ככתבו. לכן, כשלמד רב יוסף את הפסוק מספר איוב, ”בְּצֵאתִי שַׁעַר עֲלֵי קָרֶת בָּרְחוֹב אָכִין מוֹשָׁבִי” (איוב, כ"ט, ז'), היה מתעצב כיוון שתרגום המילים "עלי קרת" הוא "על קרתא", ואם איוב לא היה מוסיף את האות יו"ד למילה "עלי", מילות הפסוק והתרגום היו שווים. ולפי זה אומר הרב רפאל מאמו, שכוונת רב יוסף הייתה לדמות את הברייתא שהאריכה ללא צורך, לאיוב שהוסיף את האות יו"ד לפני המילה "קרת" ללא צורך, וגרם לכך שהפסוק והתרגום אינם שווים.
לפי שלשה פירושים אלו, כוונתו של רב יוסף היא לומר שהברייתא האריכה ללא צורך. לעומת זאת, הריטב"א מביא בשם הראב"ד פירוש נוסף, האומר שדבריו של רב יוסף מוסבים על אדם ששמו היה "יו"ד קרת", שהיה אדם בעל אופי קשה ולא היה חס אפילו על בניו ובנותיו, וכמו שאדם זה היה אדם בעל אופי קשה, גם קושיה זו קשה ואין עליה תירוץ.
השימוש בביטוי

הביטוי משמש בספרות התורנית כתמיהה על אריכות מיותרת של שאלה או חיבור. למשל, רבי יעקב שאול בספרו מגן שאול, משתמש בביטוי על מנת לבטא את תמיהתו על הארכת הרמב"ם שלא לצורך:
אמר הצעיר, יוד קרת קא חזינא הכא, דאם כן לא היה ליה להביא בדבור שני המתחיל...
דוגמה נוספת ניתן למצוא בשו"ת מהרש"ך:
הן עתה שדברים הללו לא ניתנו ליכתב ולא מן השם הוא להעלותם על ספר, כי כל השומע יצחק ויאמר "יוד קרת קא חזינא הכא", לטרוח ולכתוב דברים פשוטים...
ראו גם

ביעתא בכותחא
הערות שוליים

↑  ערך רבי יוסי דמן יוקרות עמוד תטז
↑  ראו: הרב אהרן הימן, "יוד קרת", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון תר"ע, באתר היברובוקס
↑  ראו בדויי שם, בתוך: הרב ראובן מרגליות, "לחקר שמות וכינויים בתלמוד"
↑  רש"י, מסכת קידושין, דף ט"ז, עמוד ב'
↑  והייתה מקום מגוריו של רבי יוסי דמן יוקרת, המוזכר בתלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ג, עמוד ב'.
↑  חידושים על מסכת קידושין, עמוד עה
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף פ"ז, עמוד א'.
↑  ריטב"א על מסכת קידושין, דף ט"ז, עמוד ב'
יעל סטון

| --- | --- |

סטון, 2014
 לידה:  6 במרץ 1985 (בת 39) סידני, אוסטרליה
 מדינה:  אוסטרליה אוסטרליה
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 עיסוק:  שחקנית
 מקום לימודים:  המכון הלאומי לאמנות דרמטית  תיכון ניוטון לאמנויות 
 בן זוג:  דן ספילמן (2016-2012)
 מספר צאצאים:  1
 פרופיל ב-IMDb
 
יעל סטון (באנגלית: Yael Stone; נולדה ב-6 במרץ 1985) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון יהודייה-אוסטרלית, אשר ידועה בעיקר בזכות תפקידה בסדרה של נטפליקס "כתום זה השחור החדש", שם היא גילמה את האסירה לורנה מורלו. סטון ידועה גם בתמיכתה בזכויות נשים בהן הזכות להפלה.
קורות חיים

סטון נולדה וגדלה בסידני שבאוסטרליה בתם של ג'ודי, אחות מוסמכת, והארי סטון, אדריכל במקצועו. אביה נולד בצ'כוסלובקיה להורים יהודים ניצולי שואה. אמה של סטון התגיירה. אחיה, ג'ייק סטון, היה הסולן של להקת Bluejuice (אנ'). אחותה, אלנה סטון, גם היא מוזיקאית. סטון סיימה את לימודיה בתיכון ניוטון לאמנויות הבמה בשנת 2003, ולאחר מכן נרשמה ללימודי משחק במכון הלאומי לאמנות הדרמה.
קריירה

סטון החלה להופיע כבר כילדה, עם תפקידים בסרט "אני, עצמי ואני" משנת 1999. סטון הופיעה בעיקר בתיאטרון; בטקס פרסי התיאטרון בסידני 2008, היא זכתה בפרסים כשחקנית החדשה הטובה ביותר ושחקנית המשנה הטובה ביותר על הופעתה במחזה "הילד". במקביל גם עבדה בטלוויזיה, כולל בתפקידי משנה ב-"מלאכים בלבן" ו-"Spirited". משנת 2010 עד 2011, היא הופיעה במחזה "יומנו של משוגע", תפקיד שבזכותו הייתה שוב מועמדת לשחקנית המשנה הטובה ביותר בטקס פרסי התיאטרון בסידני. בפברואר 2011, היא נסעה לניו יורק כדי להופיע בהפקה של האקדמיה למוזיקה בברוקלין של "יומנו של משוגע", לפני שחזרה לתפקידים ראשיים בהפקות של "קיץ הבובה השבע-עשרה", ושל "כטוב בעיניכם" בסידני.
סטון עברה לניו יורק דרך קבע בדצמבר 2011 והקימה תיאטרון ניסיוני. לאחר ארבעה חודשים בניו יורק, לוהקה לסדרת המקור של נטפליקס "כתום זה השחור החדש" (2013–2019) שיצרה ג'נג'י כהן, סדרה על כלא נשים כשסטון מגלמת את אחת האסירות, לורנה מורלו, אסירה מבוסטון בכל משך שבע עונות של הסדרה. המבטא שלה, תערובת של ברוקלין ובוסטון קיבל ביקורת חיובית כשנכתב עליו "המבטא הכי מדהים בטלוויזיה" על ידי עיתונאי בניו ריפבליק, ואילו מבקר אחר החשיב את תפקידה של סטון בסדרה בתור "הפריצה הגדולה של סטון". היא חזרה שנית על תפקידה בעונה השנייה של הסדרה ונהפכה לשחקנית קבועה החל מהעונה השלישית.
בשנת 2015 סטון הופיעה בסדרת האנתולוגיה הקומית "סדר אותי" של רשת HBO.
חיים אישיים

בשנת 2012 התחתנה סטון עם השחקן האוסטרלי דן ספילמן, עמו התגוררה בעיר ניו יורק. ביולי 2017, סטון הודיעה שנישואיה הסתיימו למעלה משנה לפני כן. סטון מגדירה עצמה כאתאיסטית. סטון יוצאת כיום עם מייסד AIME Mentoring, ג'ק מאנינג בנקרופט. ב-23 בנובמבר 2017, הודיעו כי הם מצפים לילדם הראשון. ב-30 במאי 2018,ילדה סטון בת, פמאו סטון בנקרופט
ב-16 בדצמבר 2018, פרסם ה"ניו יורק טיימס" ראיון עם סטון, בו האשימה את השחקן האוסטרלי ג'פרי ראש בהתנהגות מינית בלתי הולמת כלפיה במהלך הפקת "יומנו של משוגע" בשנים 2010 ו-2011. היא טענה שהוא שלח לה טקסטים לא הולמים שהיו בעלי אופי מיני, נגע בגבה בצורה לא רצויה ומתמשכת ואף סיפרה כי החזיק מראה מעל תא הרחצה שלה בזמן שהתקלחה ורקד מולה עירום בחדר ההלבשה שלהם.
ב-7 בינואר 2020, בעיצומו של גל שריפות כבד במולדתה, אוסטרליה, הודיעה סטון על כוונתה לוותר על הגרין קארד שלה בארצות הברית ולחזור לאוסטרליה למאבק להגנת האקלים או, כפי שתיארה זאת, "מלחמת האקלים".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | אני, עצמי ואני | סטייסי דיקסון |  |
| 2007 | West | סטייסי |  |
| 2016 | Falling | שרה |  |
| 2017 | החתונה | קלמנטיין |  |
| 2022 | סוכן הצללים | הלן דוידסון |  |
| 2022 | Blaze | האנה |  |
פילמוגרפיה > סדרות

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | The Farm | סם קופר הצעירה | מיני-סדרה |
| 2008-2007 | מלאכים בלבן | אן-מארי פרסטון | 14 פרקים |
| 2011-2010 | Spirited | לינדה | 16 פרקים |
| 2019-2013 | כתום זה השחור החדש | לורנה מורלו | תפקיד ראשי (7 עונות); 89 פרקים |
| 2015 | קץ הילדות | פרטה ג'ונס | מיני-סדרה |
| 2018-2015 | סדר אותי | בת' | 5 פרקים |
| 2016 | מים עמוקים | טורי לוסטיגמן | מיני-סדרה |
| 2017 | פן זירו - גיבור במשרה חלקית | גנרל ביגורן | דיבוב; פרק: "Alpha, Bravo, Unicorn/A Game of Cat and Mouse" |
| 2018 | פיקניק בהאנגינג רוק | דורה לומלי | תפקיד ראשי; 6 פרקים |
| 2021 | Preppers | לקסי | פרק: "Shangri-La 2" |
| 2021 | The Fungies! | אדמירל קראב | דיבוב; פרק: "Beefy Cruise" |
| 2021 - 2022 | Firebite | אלאונה | 8 פרקים |
| 2023 | וולמניה (אנ') | פילומנה | פרק: "Life and Death" |
| 2023 | One Night | האט | תפקיד ראשי; 6 פרקים |
| 2023 | Bay of Fires | רובין | 4 פרקים |
הערות שוליים

1 2  Michaela McGuire, The 'kooky' life of Orange Is the New Black's Yael Stone, The Saturday Paper, ‏2015-05-02 (באנגלית)
↑  Erin O'Dwyer, 'I'd rather be invisible': Orange is the New Black star Yael Stone speaks about stardom, West Coast Sentinel, ‏2016-10-02 (באנגלית)
↑  Yael Stone On Orange Is The New Black, And Trying To Make It In New York, Junkee, ‏2013-08-05 (באנגלית)
↑  Bennett, Laura (2013-08-23). "Meet the Australian Actress Who Does the Most Amazing Accent on Television". The New Republic. ISSN 0028-6583. נבדק ב-2020-06-28.
↑  Breakout role for Aussie Yael Stone, au.news.yahoo.com (באנגלית)
↑  Nellie Andreeva, Nellie Andreeva, Yael Stone Upped To Regular On ‘Orange’, Jonathan Adams On ‘Last Man Standing’, Deadline, ‏2014-06-14 (באנגלית)
↑  https://twitter.com/yaelstone/status/883025580278546432, Twitter
↑  'Orange Is the New Black' Star Welcomes Baby Girl, Celebrity Parents (באנגלית)
↑  Weiss, Bari (2018-12-16). "Opinion | The Cost of Telling a #MeToo Story in Australia". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2020-06-28.
↑  Convery, Stephanie (2020-01-07). "'This is war': actor Yael Stone gives up US green card and will now live in Australia to fight climate change". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2020-06-28.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2015040859  SUDOC: 220906084  VIAF: 315190359   WorldCat (עם VIAF): 315190359
יישום מחשב

.
צילום מסך של יישום המחשב Impress, תוכנת המצגות מחבילת היישומים ליברה אופיס
יישום מחשב (אַפְּלִיקַצְיָה, מאנגלית: Application software), הוא סוג של תוכנת מחשב אשר מנצל את יכולות המחשב ישירות לביצוע משימות שאותן המשתמש מבקש לבצע באמצעות פלטפורמה מוגדרת.
ישומי מחשב שונים במהותם מ"תוכנות מערכת", המשמשות להפעלה ולניהול של מערכות מחשב ורשתות, ומכלי תכנות כמו מהדרים ומקשרים, בהם משתמשים כדי לתרגם ולשלב קוד מקור וספריות של תוכנת מחשב לתוך קובצי הרצה. יישומי המחשב יכולים להיות בעלי מטרה כללית (עיבוד תמלילים, דפדפני רשת, גיליון אלקטרוני, נגן מדיה וכדומה) או בעלי מטרה ספציפית (ניהול חשבונות, ניהול לוח זמנים, וכדומה).
מספר יישומי מחשב אשר נמכרים ביחד בחבילת אחת, מכונים "חבילת יישומים". Microsoft Office, ליברה אופיס, ו-IWork, אשר כל אחת מכילה מעבד תמלילים, גיליון אלקטרוני, ועוד מספר יישומים אחרים, הן דוגמאות טיפוסית לחבילות יישומים. ליישומים השונים בחבילת היישומים יש בדרך כלל ממשק משתמש אשר יהיה בעל מראה אחיד בכל התוכנות כדי להקל על המשתמש ללמוד כיצד להשתמש בכל אחד מן היישומים. לעיתים קרובות היישומים עשויים להיות בעלי יכולת לקיים אינטראקציה ביניהם בדרכים אשר יכולות להועיל למשתמש. לדוגמה, גיליון אלקטרוני יוכל להיות מוטמע בתוך מסמך של מעבד תמלילים, אף על פי שהוא נוצר ביישום גיליון אלקטרוני נפרד.
בסוגים שונים של מערכות משובצות מחשב (embedded systems), יישומי המחשב ומערכות ההפעלה בנויות בצורה כזאת שהמשתמשים לא יוכלו להבחין ביניהן – כגון תוכנות אשר משמשות להפעלת מכשירי וידאו טייפ ונגני DVD.
יישומים לטלפונים חכמים ולמחשבי לוח

קטגוריה מוכרת של יישומים היא האפליקציות הניידות, המותקנות על גבי טלפונים חכמים ובמחשבי לוח. ניתן למצוא יישומים ייעודיים כמעט לכל מטרה, כמו במחשב שולחני ולעיתים אף יותר מכך, ביניהם דפדפני רשת, צילום ועריכה, בריאות וכושר גופני, משחקים ועוד.
דוגמאות ליישומי מחשב > תוכנות תשתית עסקיות

מחוללי יישומים
מערכות מידע גאוגרפי
דוגמאות ליישומי מחשב > תוכנות מידע

ניהול מידע:
גיליונות אלקטרוניים
בסיסי נתונים
דוקומנטציה:
מעבדי תמלילים
תוכנות הוצאה לאור שולחניות
תוכנות מצגות
תוכנות שיתופיות:
תוכנות דואר אלקטרוני
בלוג
ויקי
דוגמאות ליישומי מחשב > תוכנות המאפשרות גישה לתוכן

דפדפן האינטרנט
נגני מדיה
דוגמאות ליישומי מחשב > תוכנות לימודיות

תוכנות בידור חינוכיות
דוגמאות ליישומי מחשב > תוכנות סימולציה

סימולטור טיסה
סימולטור נהיגה
משחקי סימולציה
דוגמאות ליישומי מחשב > תוכנות לפיתוח מדיה

תוכנות לארגון תמונות דיגיטליות
תוכנות ליצירת / עריכת מדיה:
תוכנות תלת מימד
תוכנת אנימציה
תוכנות גרפיקה
תוכנות עריכת תמונות
תוכנות עריכה לתמונות מפת סיביות
תוכנות עריכה לגרפיקה וקטורית
תוכנות עריכת וידאו
תוכנות עריכת סאונד
תוכנות עריכה לקצבי שמע דיגיטליים
תוכנות סקוונסר
תוכנות פיתוח דפי אינטרנט
דוגמאות ליישומי מחשב > תוכנות הנדסת מוצרים

תוכנות הנדסת חומרה:
תוכנות הנדסה בעזרת מחשב (CAE – Computer-aided engineering)
תוכנות תכנון בעזרת מחשב (CAD – Computer-aided design)
תוכנות הנדסת תוכנה:
עורך שפת תכנות
תוכנת מהדר
סביבת פיתוח משולבת
תוכנות ליצירת משחקים
ראו גם

יישום רשת
אפליקציית מובייל
יישום אינטרנט עשיר
יישום אינטרנט מתקדם
רשימת יישומי מחשב
יוסף אמרי

| --- | --- |
יוסף אמרי, 2009
יוסף אמרי, 2009
 לידה:  23 בפברואר 1939 תל אביב, ארץ ישראל המנדטורית
 פטירה:  29 במאי 2018 (בגיל 79) ישראל 
 ענף מדעי:  פיזיקה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  ישראל פלח, יגאל מאיר 
 מוסדות:  אוניברסיטת ליידן (1996)  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת ליידן  מכון ויצמן למדע 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (2001)  פרס וולף לפיזיקה (2016)  פרס א.מ.ת. (2006)  עמית החברה הפיזיקלית האמריקאית  פרס רוטשילד 
 תרומות עיקריות
 מחקרים בתחום של פיזיקה של מצב מוצק, ומיסד של הפיזיקה המזוסקופית
 
יוסף אמרי, 2006
יוסף (ג'ו) אִמרי (Imry;‏ 23 בפברואר 1939 – 29 במאי 2018) היה פיזיקאי ישראלי, מחלוצי הפיזיקה המזוסקופית (אנ') (תחום שמתעסק בפיזיקה בגדלים של כמיקרון) ומחשובי החוקרים בעולם בנושא זה. חתן פרס ישראל (2001), פרס וולף (2016) וחבר האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית.
קורות חיים

יוסף אמרי נולד וגדל בתל אביב. אביו, אברהם אמרי, יליד פולין, היה מורה למתמטיקה ולפיזיקה בתיכון עירוני ה'. אמו, חינה פלקוביץ, ילידת אוקראינה, הייתה מורה לאנגלית ולצרפתית. יוסף אמרי למד בעירו בבית ספר בלפור ואחרי כן בתיכון עירוני א'. בצבא היה עתודאי, למד לתואר שני בפיזיקה באוניברסיטה העברית וסיים ב-1961 בהצטיינות יתרה. את שירותו הצבאי החל כקצין שריון, ובעקבות הזמנתו של פרופ' יובל נאמן, עבר לשמש חוקר בפיזיקה במרכז למחקר גרעיני שׂורק (1962–1967). את הדוקטורט בפיזיקה במכון ויצמן סיים ב-1966. עבודת הדוקטור שלו עסקה בדינמיקה של קשרי מימן, בתאוריה של פיזור נייטרונים ובמעברי פאזה פרואלקטריים, והיא נערכה בהדרכתו של פרופ' ישראל פלח, שהיה מנהל הכור בשורק, ממנו למד רבות.
השתלם בבתר-דוקטורט באוניברסיטת קורנל בשנים 1967–1969. בשנת 1969 מונה למרצה בכיר בבית הספר לפיזיקה ולאסטרונומיה של אוניברסיטת תל אביב, ב-1973 לפרופסור חבר וב-1977 מונה לפרופסור מן המניין. בשנים 1973–1985 ביקר אמרי במחלקת המחקר של IBM במעבדה הלאומית בברוקהייבן ובאוניברסיטת קליפורניה, בשנים 1985–1992 שימש כיועץ מדעי מיוחד במחלקת המחקר של IBM. ב-1986 מונה לפרופסור לפיזיקה במכון ויצמן למדע וב-1988 הופקד על הקתדרה על שם מקס פלאנק. בשנים 1995–2002 עמד בראש מרכז אלברט איינשטיין - מינרבה לפיזיקה תאורטית במכון ויצמן, בשנים 2001–2004 עמד בראש מרכז מוריס וגבריאלה גולדשלאגר לננופיזיקה במכון ויצמן. שהה בשבתונים באוניברסיטת ייל (1986), באוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה (1973, 1991 ו-2001) ובמכון למחקר מתקדם בברלין (1993). ב-2007 היה לפרופסור אמריטוס.
אמרי היה חבר בוועדות המערכת של כתבי העת Comments on Condensed Matter Physics,‏ Physical Review Letters ו-Annals of Physics.
ספרו Introduction to Mesoscopic Physics (בהוצאת אוניברסיטת אוקספורד) הוא ספר הלימוד החשוב ביותר לתלמידי מחקר לתארים מתקדמים ולחוקרים בנושא מזוסקופיה. הספר תורגם לסינית, יפנית ורוסית.
בשנת 1990 יזם אמרי את הקמתו של מרכז בראון למחקר התת-מיקרוני במכון ויצמן בהשקעה של כ-16 מיליוני דולרים, אשר היה מהמרכזים הראשונים מסוגו בעולם. בשנים 2002–2007 שימש כיועץ מיוחד בנושא ננו-מדע לנשיא אוניברסיטת בן-גוריון בנגב. בשנים 2002–2006 היה חבר מיזם הננוטכנולוגיה הלאומי הישראלי. משנת 1997 היה חבר המועצה לשלום ולביטחון.
יוסף אמרי היה נשוי עד מותו לצילה לבית הוניג, עובדת סוציאלית בגמלאות, ולהם שתי בנות, רופאה מנתחת ומוזיקאית, ונכדים.
התגורר בעיר תל אביב. נפטר בשנת 2018, בגיל 79. נטמן בבית העלמין מורשה.
פרסים ומלגות

1971 – פרס מחקר על שם בת שבע דה רוטשילד.
1983 – פרס על שם מיכאל לנדאו עבור מחקריו במתכות לא מסודרות.
1987 – פרס ויצמן, תל אביב, עבור המחקר על התאוריה של התופעה החדשה במערכות מזוסקופיות.
1987 – פרס ממחלקת המחקר של חברת IBM על תנודות אהרונוב-בוהם בטבעות מתכת.
1993 – מלגת מחקר על שם הומבולדט.
1996 – פרס רוטשילד במדעי הפיזיקה.
2001 – פרס ישראל בחקר הפיזיקה.
2006 – פרס א.מ.ת בפיזיקה.
2016 – פרס וולף בפיזיקה.
חברויות ציבוריות

1994 – נבחר כחבר האקדמיה האירופית למדעים ולאמנויות, זלצבורג.
1996 – מופקד הקתדרה על שם לורנס באוניברסיטת ליידן.
1999–2001 – מופקד הקתדרה על שם בלייז פסקל באקול נורמל סופרייר, פריז.
2002 – נבחר כחבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
2003 – נבחר כחבר באקדמיה האירופית למדעים ואומנויות.
2007 – נבחר כחבר של כבוד, האקדמיה ההודית למדעים.
2008 – נבחר כחבר זר של האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית.
מחקריו > מעברי פאזה ותורת הכיול

אמרי תרם להבנת נושא הכיול בממדים קטנים ובמערכות סופיות ליד מעברי הפאזה. מעבר פאזה הוא מעבר של חומר בין שני מצבי צבירה עם שינוי הטמפרטורה, לדוגמה. הממסד המדעי לא התעניין במיוחד בשאלות אלה (עד לשנות ה-70 של המאה ה-20) כי בתנאים מסוימים במימד נמוך לא יכול להיות סדר ארוך טווח. אמרי הבחין כי במערכת חד-ודו-ממדית סופית, יכול להתקיים סדר שטווחו כמו כל גודל המערכת, ולכן היא יכולה להתנהג כאילו הייתה מסודרת.
לאחר מכן התעניין מה קורה במעבר פאזה אמיתי, כאשר המערכת סופית וכיצד הגדלים הפיזיקליים מתכיילים עם גודל המערכת.
עבודתו של אמרי בנושא זה נעשתה ביחד עם פרופ' דוד ברגמן מאוניברסיטת תל אביב בשנים 71–1970. הם תיארו מעבר של פאזה במערכת סופית והציעו הסבר לתהליך שקורה בין מערכת סופית למערכת גדולה מאוד, מה שקרוי היום כיול בממדים סופיים. במעברי פאזה מסדר שני לגדלים פיזיקליים רבים יש סינגולריות והם יכולים לשאוף לאינסוף ליד המעבר. במערכת סופית הם אינם יכולים לשאוף לאינסוף. על ידי בדיקת התלות של המקסימום של הערך הפיזיקלי בגודל המערכת, אפשר לקבל מידע על מה קורה במערכת אינסופית.

אמרי וגנתר מצאו ב-71–1970 כי במערכות דו-ממדיות מסוימות יכול להתקיים סדר ארוך טווח מיוחד.
זה הבסיס לעבודה החשובה של Kosterlitz-Thouless בנושא.
מחקריו > מערכות אקראיות

הרבה מערכות בטבע אינן מסודרות: גם בתוך גביש נקי יש בדרך כלל זיהומים שמשפיעים על מצבו, כאשר יש יותר מדי אי-סדר, האלקטרונים נלכדים במצבים קוונטים ממוקמים וכתוצאה מכך החומר יכול להפוך למבודד.
מחקריו > הולכה אלקטרונית במערכת לא-מסודרת

עבודתו של אמרי מ-1980 הראתה את הרלוונטיות של תופעת "המיקום של אנדרסון" (Anderson Localization), תאוריה עליה זכה פיליפ אנדרסון, גדול הפיזיקאים של המצב המוצק, בפרס נובל לפיזיקה.
במערכת מסודרת משתרע אלקטרון מצד אחד לצדה השני של המערכת, לעומת זאת במערכת שאינה מסודרת דיה, הוא נלכד במצב קוונטי ממוקם.
עבודתו של אמרי הראתה שתופעה זו יכולה להסביר תכונות מסוימות של הרבה מאוד מוליכים לא מסודרים, כמו תלות בטמפרטורה של ההתנגדות, דבר זה היה אחד מהיסודות מהם התפתחה הפיזיקה המזוסקופית.
מחקריו > מודל השדה האקראי

ב-1975 גילה אמרי ביחד עם שותפו פרופ' שאנג-קנג מא (Shang-keng Ma) מאוניברסיטת קליפורניה בסאן-דייגו מודל שנקרא "מודל השדה האקראי". למשל בחומר מגנטי עשוי להיות שדה מגנטי אקראי שפועל בתוכו והמשפיע בצורה חזקה על התופעות במערכת ובמקרים מסוימים הדבר הורס את מעבר הפאזה לגמרי. המודל הזה ישים למערכות רבות אחרות, כגון לאנטי-פרומגנטים, חומרים פרו-אלקטריים, ועוד.