יהדות אורתודוקסית בתל אביב
היהדות האורתודוקסית בתל אביב כיום

על המתחולל כיום בתחום חיי הדת בתל אביב חלוקות הדעות. רבה של תל אביב, הרב ישראל מאיר לאו, טוען כי בעבר פעלו בעיר כשבע מאות בתי כנסת, וכיום ישנם 545 בתי כנסת פעילים, מחציתם פעילים אף בימות החול. מאידך יש המבחינים בין המתרחש בחלק מהשכונות, כגון יד אליהו, שכונת שפירא, קריית שלום, תל כביר והתקווה, שם קיימת התעוררות דתית ובתי הכנסת פעילים ושוקקים, לבין המתרחש במרכז העיר, שם קיימת שקיעה דתית ובתי הכנסת עומדים שוממים. הדעות חלוקות גם בשאלה מה לעשות לנוכח המצב. לדעת הרב הראשי לישראל לשעבר, יונה מצגר, כדאי לסגור בתי כנסת שפעילותם במצב של גסיסה מתמשכת ולצרף מתפללים מכמה בתי כנסת שכאלו לבית כנסת פעיל אחד. לעומתו סבור רבה של תל אביב, ישראל מאיר לאו, כי אין להחפז בסגירת בתי כנסת, אף אם פעילותם חלקית ביותר, משום שתמיד עשוי המצב להשתפר, מתפללים חדשים עשויים להצטרף ולבתי הכנסת תהיה עדנה.
במספר שכונות בצפון העיר אין כלל בניין קבוע של בית כנסת, והנושא נמצא בתהליכים שונים של אישורים או במאבקים בין קבוצות שונות של תושבים. ברמת אביב ג' הוקצה מגרש לבית כנסת אבל בנייתו מתעכבת זמן רב בשל התנגדות השכנים. בתל ברוך צפון הונחה אבן-פינה לבית כנסת ב-2008. שכונות נוספות שבהן מתוכננת בניית בית כנסת הן כוכב הצפון, רמת אביב החדשה ואזורי חן.
כתשע מאות חנויות ובתי עסק מצוידים בתעודת כשרות של הרבנות, וכמה עשרות מהם מצוידים אף בכשרות למהדרין. בעיר ישנם כעשרים מקוואות טהרה המותחזקים על ידי הרבנות הראשית לתל אביב.
חסידות גור, שהייתה מהחסידויות הגדולות בעיר, עדיין קיימת ופעילה. במרכז העיר קיימים ארבעה בתי כנסת של החסידות. החסידים אף הקימו שכונה בצפון העיר - קריית הרי"ם לוין, בה מתגוררות כמאתיים משפחות גוראיות. בסמיכות לשכונה נמצאת ישיבת חידושי הרי"ם.
חסידות חב"ד אף היא מהקהילות הוותיקות והגדולות בעיר, מפעילה כ-30 בתי כנסת בכל רחבי העיר, 20 סניפי בית חב"ד, תלמוד תורה, רשת גני ילדים ושתי ישיבות. רב ושליח חב"ד בתל אביב המכהן גם כרב לב תל אביב הוא הרב יוסף שמואל גרליצקי שמונה בתחילת שנות השמונים לרב בית כנסת גאולת ישראל שבגינת שיינקין.
מספר ישיבות של הזרם הדתי-לאומי פועלות בעיר, בהן ישיבת מעלה אליהו, ישיבת עטרת נחמיה, ישיבת עוז ואמונה, ישיבת אורות שאול וישיבת לב תל אביב. ביפו הוקמה ישיבת ההסדר "שירת משה", מטעם עמותת 'מאירים ביפו' ובה לומדים (בתחילת 2017) כמאה תלמידים. הישיבות משמשות כמרכז לגרעינים תורניים-חברתיים המונים לרוב עשרות משפחות בכל גרעין. ביפו פועלת מדרשת יפו לנשים.
מספר מרכזי תרבות-יהודית של הזרם הדתי-לאומי פועלים בעיר בשנים האחרונות. ביניהם המקום המשמש כמרכז תרבות ורוח ומרכז שורשים.
לקהילת חסידי בעלז מוסדות דת רבים פעילים. בתלמוד התורה של הקהילה לומדים כמאה וחמישים תלמידים (נכון ל-2009). מוסדות נוספים של החסידות הם כולל אברכים, מקווה ומאפיית מצות.
אחת הקהילות המתפתחות בעיר היא קהילת "אביר יעקב" של הרב מרדכי אוירבך, בנו של הרב שלמה זלמן אוירבך. הקהילה מורכבת מבעלי תשובה ותיקים וחדשים, רובם מתגוררים במרכז העיר, ברחובות הסמוכים לרחוב אבן גבירול ולרחוב דיזנגוף (ריכוז גדול של חוזרים בתשובה קיים גם באזור רחוב שינקין). מוסדות הקהילה מונים ישיבה, שני כוללים, בית כנסת מרכזי ותלמוד תורה
קהילה ייחודית נוספת היא חסידות ווסלוי. לקהילה בית כנסת וכולל. האדמו"ר עוסק רבות בפעילות של לימוד והנחלת ערכי היהדות לתושבי העיר החילוניים. קהילתו של האדמו"ר מקוז'ניץ המתגורר לסירוגין בתל אביב ובבני ברק, עוסקת אף היא בפעילות של החזרה בתשובה.
בעיר מיוצגת גם חסידות ברסלב. לקהילת הברסלבים בית כנסת משלה.
הגירה חיובית של חרדים אל העיר היא תופעה שקיימת במידה מועטה ביותר. המדובר בדרך כלל, בקבוצות של גרעינים תורניים, או של רשת הכוללים של קרן וולפסון. לקבוצות אלו מספר שלוחות בעיר, אך גם כאן מדובר בזוגות צעירים הבאים לתקופה קצרה ו"בורחים" חזרה לחממה דתית או חרדית. גרעין כזה קיים בשכונת יד אליהו, והוא מנוהל על ידי בנו של הרב ישראל מאיר לאו.
בשנת תשס"ז הקים הרב יעקב שלמה לוי את "מכון תל אביב של מעלה" העוסק בתיעוד תל אביב הדתית ואישיה. המכון מפרסם בקביעות מאמרים על תל אביב הדתית בעבר, בעיתון "המודיע", ובסיון תשס"ט אף הוציא לאור יחד עם "המודיע" חוברת בת 124 עמ' לציון 100 שנה לתל אביב. מקור המידע הוא ממשפחות השולחות למכון סיפורים משפחתיים היסטוריים ומאמרי זיכרון, כמו גם תמונות מן העבר, לשם שימור דמויות אבותיהן שומרי המצוות שגרו בתל אביב.