stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חינוך בקרב ילדי עולים בישראל
הישגי תלמידי עולים בתחום החינוך

על פי מחקר שנערך בשנת 2003 מספרם של התלמידים העולים בשתים עשרה השנים שקדמו למחקר היה כ-147,000, כש 77% מתוכם ילידי חבר המדינות, 9% מאתיופיה ו-14% מארצות שונות. המחקר בדק הישגים של תלמידי עולים מחבר העמים ומאתיופיה בהשוואה לילידי הארץ בנושאי מתמטיקה ועברית, והוא כלל מבחנים ל-2,844 תלמידים מ-249 בתי ספר. ממצאי המחקר מראים שבעוד ילידי חבר המדינות מגיעים לתוצאות זהות לילידי הארץ (ולעיתים אף גבוהות יותר) בטווח של כ- 8 שנים, הישגי ילדי העולים מאתיופיה הם נמוכים באופן משמעותי בכל טווח הזמן.
הגורמים להישגי תלמידי העולים על פי מחקר זה משתייכים למספר קטגוריות:
קשיי שפה:
רכישת ידע לשוני-תקשורתי אורכת כשנה וחצי, רכישת ידע לשוני-לימודי אורכת כ- 10 שנים (Cummins 1979,2000)
החלפת שפה (language displacement): מצב בו תלמיד עולה לומד שפה חדשה כאשר המיומנויות שלו (בעיקר אוריינות) בשפת האם עדיין חלשות, מה שגורם לתופעה הנקראת semi-lingual, בה אין לו שליטה אוריינית בשפת אימו
קשיי שפה משפיעים גם על מקצועות לימוד כמו מתמטיקה, שלכאורה היא שפה נייטרלית
קשיים קוגניטיביים-תרבותיים:
פער קוגניטיבי-תרבותי בין בית הספר בארץ המוצא לבין עולם המושגים שבארץ הקליטה
מהגרים מתרבות שאינה אוריינית מתקשים להשתלב בתרבות אוריינית
המתמטיקה היא חלק מהתרבות אליה אדם נולד, וקשה לשלב בן תרבות אחת בתהליכי חשיבה כל כך שונים מתרבות אחרת
קשר לארצות המוצא: ההישגים הנמוכים של תלמידים יוצאי אתיופיה לעומת אלו של העולים מחבר העמים תואמים מחקרים של Valdes 1997, ושל Rumbaut 1996 שהראו שלתלמידים ממוצא אסייתי הישגים גבוהים משל מוצאים אחרים בארצות הברית (מקסיקנים, היספנים ויוצאי מדינות מוסלמיות), ושההישגים הנמוכים בקרב אלו האחרונים נמשכים גם אל הדור השני.
מצוינות בקרב תלמידים יוצאי אתיופיה

מחקר אחר ניסה להתחקות אחר הגורמים למצוינות בקרב תלמידים יוצאי אתיופיה : המחקר בדק קבוצה של 13 סטודנטים יוצאי אתיופיה בתוכנית קדם-אקדמית בטכניון בגילאי 18–19, וממצאיו הצביעו על גורמים אפשריים להסבר ההצלחה שלהם:
משתני מוטיבציה אישית - חשיבות תפיסת המתמטיקה, מסוגלות עצמית, היותם מודל לחיקוי לאחרים
פעולות ואסטרטגיות יחיד - פיקוח עצמי ומשמעת עצמית בלימודים, התמודדות עם קשיי סטריאוטיפים
סביבה מיידית - הורים תומכים, מורים טובים ותומכים שהטמיעו בהם אהבה למתמטיקה
מחקר נוסף זיהה מאפיינים קבוצתיים לסטודנטים האתיופים שבו הרשתות החברתיות שיצרו בינם לבין עצמם איפשרו להם להתמודד ביתר קלות עם הקשיים באקדמיה.  לפי הממצאים הסטודנטים שעלו מאתיופיה למדו עם עמיתיהם 25% יותר מאשר עולים מארצות אחרות.
הזהות כגורם משפיע אצל תלמידים עולים

מתוך מחקר שערכו ספארד ופרוסק (2005) והשוו בין מצוינות במתמטיקה בקרב תלמידים עולים מחבר העמים לבין תלמידים ילידי הארץ עולה שהלמידה היא סגירת פער שבין הזהות האקטואלית והזהות המיועדת של הלומד, כאשר הזהות מוגדרת כנרטיב – הסיפור שמסופר אודות הלומד על ידי אחרים או על ידי עצמו. על פי המחקר, חשיבות המתמטיקה בעולמם של התלמידים העולים – כחלק מהגדרתם את זהותם – נחשבת בעיניהם כגורם הכרחי בהתפתחותם כבני אדם. 
המחקר משווה בין ילידי ישראל שביצעו את המטלות כנדרש לפי הדרישות שניתנו להם (לימוד ריטואלי), לבין התלמידים העולים שניסו להבין יותר, לבחון את עצמם ולארגן בעצמם את החומר (לימוד יסודי). ציפיות ההורים בהקשר זה נתפסות כגורם/סיבה ליצירת הזהות המתמטית המיועדת אצל התלמיד, המשפיעה על אופן הלימוד היסודי שלו בתחום המתמטי.
תנאים הכרחיים למצוינות בקרב תלמידי עולים

נעל"ה (נוער עולה ללא הורים), היא תוכנית של משרד החינוך להשגת תעודת בגרות ישראלית לבני נוער זכאי חוק השבות מרחבי העולם היהודי. התוכנית ייחודית בכך שהיא המאפשרת לצעירים וצעירות יהודיים מרחבי העולם ללמוד במשך שלוש עד ארבע שנים בתיכונים איכותיים בישראל ולקבל תעודת בגרות ישראלית, מבלי שיהיה כל צורך בעברית כתנאי מקדמי ללימודים בתוכנית.
מתוך השוואה בין חקר מקרים של מצוינות בקרב תלמידי עולים – מצוינות בקרב תלמידים יוצאי אתיופיה ומצוינות בקרב עולים בודדים בפרויקט "נעלה", ניתן לראות שהתמיכה ההורית היא גורם מפתח בקידום התלמידים העולים: הן בקרב התלמידים יוצאי אתיופיה והן בקרב העולים הבודדים שבפרויקט "נעלה" ניכרת תמיכה הורית שמהווה את הגרעין ברצונו של התלמיד להצטיין. כמו כן, חשיבות תפיסת המתמטיקה בקרב התלמיד ומידת ההשפעה שהוא מייחס לה בחייו נראית כגורם מכריע בהצלחתו, וסביר להניח שהיא פועל יוצא של הציפיות ותמיכת ההורים.
בשני המקרים אנו עדים לגורם נוסף – תמיכה ממשלתית ייחודית בתלמידים העולים, שכפי הנראה משפיעה אף היא על יכולת התלמידים העולים ומשחררת אותם ואת הוריהם מדאגות המחסור האופייניות בדרך כלל לאוכלוסיית עולים, כך שיוכלו להתרכז בהצלחה בלימודיהם.
גורמי מפתח בעידוד מצוינות בקרב תלמידים יוצאי אתיופיה

עמותת אריאלה הוקמה בשנת 2008 במטרה לקדם צעירים וצעירות יוצאי אתיופיה בישראל במגוון רחב של תחומים ומסלולים "פורצי דרך" כגון חינוך/אקדמיה, אמנות, ספורט ומנהיגות חברתית. בדרך זו של קידום המצוינות שואפת העמותה לסגירת הפערים החברתיים, הכלכליים וההשכלתיים שבין קהילת יוצאי אתיופיה בישראל והאוכלוסייה הוותיקה על ידי טיפוח מודלים חיוביים לחיקוי שצמחו מתוך הקהילה.
הקצאת משאבים לעבודה פרטנית מול תלמידי עולים נמצאה יעילה בעידוד מצוינות בקרב תלמידים יוצאי אתיופיה, כפי שעולה מפעילות עמותת "אריאלה" לעידוד מצוינות בקרב יוצאי אתיופיה. הפעילות של רכזי העמותה כוללת קשר יומיומי עם התלמיד ומשפחתו, ומאפשרת הן התמקדות בקשיי התלמיד הספציפיים והן מעקב אחר התקדמותו. השתתפות המשפחה ותמיכתה הם גם תנאי מקדים להצטרפות התלמיד לתוכנית העמותה, והם גם חלק מהפעילות השוטפת. 
עוד עולה מפעילות עמותת "אריאלה" שסיוע כלכלי ומימון הפעילות הוא תנאי הכרחי להתמקדות התלמיד ומשפחתו בפעילויות העמותה השונות ולהצלחת התלמיד. כמו כן, הרצאות ופעילויות העשרה מגוונות הן חלק מפעילויות העמותה, ותפקידן לחשוף את התלמידים לתחומי עניין שונים ולעורר בהם סקרנות.
הערות שוליים

↑  הישגים לימודיים של תלמידים עולים, לוין, שוהמי וספולסקי (2003)
↑  Moore, C. G. (1994). Research in Native American mathematics education. For the
Learning of Mathematics, 14(2), 9-14.
↑  Valdes, G. (1997). Dual-language immersion programs: A cautionary note concerning
the education of language minority students. Harvard Educational Review, 67(3),391-
429.
↑  Rumbaut, R. G. (1996). The New Californians: Assessing the Educational Progress of
Children of Immigrants. CPS Brief, 8, 3, 1-14.
↑  Tiruwork M., & Arcavi A.(2009). Success in mathematics within a challenged minority:
the case of students of Ethiopian origin in Israel
↑  השתלבות של עולים בחיי החברה בקמפוסים, באתר דירוג האוניברסיטאות והמכללות, ‏2020-04-01
↑  Sfard, A., & Prusak, A. (2005). Telling identities: The missing link between culture and learning
mathematics. In H. L. Chick (Ed.), Proceedings of the 29th conference of the International Group for the
Psychology of Mathematics Education, vol. 1 (pp. 37–52). Melbourne: PME.
חיים יצחק טברסקי

רבי חיים יצחק טברסקי (ה'תרמ"ו - כ"ד בניסן ה'תש"ג) נינו של רבי מנחם נחום מצ'רנוביל (אבי בית צ'רנוביל). היה האדמו"ר מצ'רנוביל-לויעב בקייב.
תולדותיו

נולד במאזיר לרבי אברהם יהושע השיל טברסקי מצ'ודנוב (בנו של רבי מרדכי טברסקי מלויעב) וליוכבד בתו של רבי יעקב שפירא מדלוטין (נכד רבי פנחס שפירא מקוריץ). בשנת ה'תרס"ה התחתן עם רעכיל דבורה, בתו של רבי יצחק ישעיה הלברשטאם. לאחר נישואיו התגורר במאזיר. לאחר תקופה עבר לקייב שבאוקראינה.
בשנת ה'תרפ"ג פתח בית מדרש לחסידיו באישור הממשלה בנוסף למקווה ותלמוד תורה. רוב פעילותו התורנית התמקדה ברוסיה לחזק את הקהילות היהודיות ברחבי המדינה ולהפיץ בה את תורת החסידות. בשנת ה'תרפ"ז השתתף בוועידת הרבנים בקורוסטן שבאוקראינה.
בשנת ה'תרצ"ז נכלא רבי חיים יצחק בכלא בקייב ועם פרוץ מלחמת העולם השנייה הוגלה משם על ידי המשטר הסוייבטי למעמקי המדינה. לקזחסטן.
נפטר בכ"ד בניסן התש"ג לאחר שצם בכל ימי חג הפסח מחשש שיאכילוהו בחמץ.
בנו רבי מרדכי נרצח בשואה, בתו מירל נפטרה בקייב, בנותיו רבקה מרים ויוכבד עברו בשנות השבעים לארצות הברית; בניו רבי יעקב ורבי דוד יחיאל עלו לישראל אחרי השואה; בנו רבי משולם זוסיא טברסקי כיהן כאדמו"ר מטשרנוביל לאחר השואה.
הערות שוליים

↑  בן רבי מנחם נחום טברסקי מלויעב בן רבי מרדכי טברסקי (המגיד מצ'רנוביל)
↑  בנו הצעיר של רבי חיים הלברשטאם מצאנז
חוקי הצמיחה של קלדור

חוקי הצמיחה של קלדור (באנגלית: Kaldor's growth laws) הם סדרה של שלושה חוקים המתייחסים לסיבה של צמיחה כלכלית.
שלושת החוקים

בהסתכלות על מדינות העולם כיום ולאורך זמן, מיקלוש (ניקולס) קלדור ציין מתאם גבוה בין רמת החיים לבין חלק המשאבים המוקדשים לפעילות תעשייתית, לפחות עד לרמה מסוימת של הכנסה. רק ניו זילנד, אוסטרליה וקנדה התעשרו תוך הסתמכות בעיקר על חקלאות.  הוא הציע שלושה חוקים  לקביעות אמפיריות אלה:
צמיחת התמ"ג קשורה באופן חיובי לצמיחת מגזר הייצור. זה אולי מתבטא טוב יותר במונחים של צמיחת התמ"ג המהירה יותר ככל שגדל עודף הצמיחה של הצמיחה התעשייתית ביחס לצמיחת התמ"ג: כלומר כאשר חלקה של התעשייה בתוצר עולה.
הפריון של מגזר הייצור קשור באופן חיובי לצמיחה של מגזר הייצור (זה ידוע גם כחוק ורדורן (אנ')).  כאן הטענה היא שיש תשואות הגדלות במדרגה בייצור. אלה עשויים להיות סטטיים - כאשר ככל שגודל המגזר גדול יותר, העלויות הממוצעות נמוכות יותר - או דינמיים באמצעות ההשפעה הנגרמת של צמיחת התפוקה על צבירת הון והקידמה הטכנית. סביר להניח שגם השפעות למידה באמצעות עשייה יהיו חשובות.
פריון המגזר הלא-יצרני קשור באופן חיובי לצמיחה של המגזר היצרני. חוק אחרון זה הוא הפחות אינטואיטיבי והוא מבוסס על הטיעון שלמגזר הלא תעשייתי יש תשואות מצטמצמות במדרגה. ככל שהמשאבים יועברו החוצה, הפריון הממוצע של אלה שנותרו יעלה.
דגשים נוספים

הכלכלן טוני ת'ירוול (Tony Thirlwall) מאוניברסיטת קנט (2003, עמוד 123–124) מדווח גם על הדגשים של קלדור על שלוש הצעות "בנות" שחשוב גם אותם לקחת בחשבון והם:
ככל שהאפשרות של מגזר התשואות הגדלות לקלוט את העבודה ממגזר התשואות הפוחתות יצטמצם כך גם קצב הצמיחה של התמ"ג יורד.
בשלבים המוקדמים של התיעוש הביקוש מגיע מהמגזר החקלאי — אבל בשלבים המאוחרים דרישות (או ביקוש) לייצוא עשוי להניע את התהליך. כאן גודלו המצומצם של השוק הפנימי עשוי להיות כזה שיגביל את מימוש היתרונות לגודל ויש צורך ביצירת מט"ח כדי ליבוא תשומות הכרחיות.
מעגל קסמים יכול להיווצר מצמיחת הייצוא ומגידול התפוקה, אך קשה לבסס זאת מכיוון שהוא עשוי להיות תלוי במיזם יוצא דופן, מהגנה או מסובסידיה.
הערות שוליים

↑  Kaldor, N. (1967). Strategic Factors in Economic Development. New York: Ithaca.
↑  Thirlwall, A. (2003). Growth and Development: With Special Reference to Developing Economies (7th ed.). Palgrave. pp. 121–122. ISBN 978-0-333-98089-7.
↑  Thirlwall, A. P. (1983). "A Plain Man's Guide to Kaldor's Growth Laws". Journal of Post Keynesian Economics. 5 (3): 345–358. doi:10.1080/01603477.1983.11489375. JSTOR 4537750.
↑  Verdoorn, P. J. (1949). "Fattori che regolano lo sviluppo della produttivita del lavoro". L'Industria (באיטלקית). 1: 310.
טורוס סקופיה

ההיכל הביתי החדש טרייקובסקי
טורוס סקופיה (במקדונית: КK Торус Скопје) היא קבוצת כדורסל מקדונית מהעיר סקופיה, המשחקת בליגת העל המקדונית.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה בשנת 1999. והחלה לשחק בליגה הבכירה בעונת 2008/09. בעונת 2009/10 הגיעה הקבוצה עד לגמר הגביע המקדוני ועד לחצי גמר הפלייאוף. ובעונת 2010/11 הגיעה הקבוצה עד לחצי גמר הגביע וחצי גמר הפלייאוף.
בעבר השתתפה הקבוצה בליגה הבלקנית. הקבוצה מארחת את משחקיה בהיכל הספורט בוריס טרייקובסקי המכיל 8,000 מקומות ישיבה.
הישגים ותארים

הליגה המקדונית :
חצי גמר: 2010, 2011
הגביע המקדוני :
גמר: 2010
חצי גמר: 2011
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסל ובנושא מקדוניה הצפונית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טורט (עוגה)

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מגדן, עוגה 
 מוצא:  ספרד 
 אופן הגשה:  קינוח
 מרכיבים עיקריים:  קציפת חמאה, crust 
 
עוגת טורט שוקולד מצופה ומקושטת
עוגת טורט (מאיטלקית: torta) היא עוגה עשירה בטעם, לרוב מהווה עוגת שכבות, ומצופה בקצפת, מוס, ריבה או פירות.
לרוב, עוגת טורט מוגשת קרה, היא מקבלת שכבה עבה של ציפוי מתוק וכן קישוטים.
את מרבית עוגות הטורט אופים בתוך תבנית עגולה לעוגה. בסיס העוגה יכול להיות עוגת ספוג, או בסיס ללא קמח כגון תערובת אגוזים או פירורי לחם עם ביצים וסוכר. חלק ניכר מעוגות הטורט מצופות במרנג ומעוטרות בשקדים.
מידע נוסף

עוגות הטורט הידועות ביותר הן הזאכרטורטה והלינצר טורטה שמקורן באוסטריה, עוגת היער השחור מגרמניה ועוגות שכבות שמקורן בהונגריה דוגמת עוגת דובוש.
ברוסיה, אוקראינה ופולין עוגות נקראות טורט וכן גם מאפי טארט.
עוגות טורט נוספות שמקורן באירופה הן טורט אסטרהאזי, רולדה, קרמשניט, עוגת הנסיכה וסמרגוסטורטה.
הערות שוליים

↑  https://www.thespruceeats.com/what-is-a-torte-1137208
↑  https://www.huffingtonpost.com/2014/04/14/prantls-torte-cake-almond_n_5133580.html
↑  http://www.kuchenbilder.com/
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4117235-8  NKC: ph114352
טבח בית הכנסת אלמנשה בדמשק

טבח בית הכנסת אלמנשה בדמשק 1949 אשר ברובע היהודי בדמשק, סוריה, התרחש בליל שבת נחמו תש"ט, 5 באוגוסט 1949, ובו נרצחו 12 יהודים ושישים נפצעו.
רקע

בית כנסת אלמנשה הוא אחד מבתי הכנסת העתיקים בעיר. בניינו היכל מפואר. הוא ממוקם במרכז השכונה היהודית, בסמטה מהרחוב הראשי "תלת אלחיג'רה" סמוך לבית אלמעלם פרחי.
כישלון תוקפנותו של צבא סוריה במלחמת העצמאות, מלחמה שפרצה משום דחייתם של מדינות ערב וערביי ארץ ישראל את החלטה 181 של האו"ם לחלוקתה של ארץ ישראל למדינה יהודית ומדינה ערבית, הוליד תסכול רב בסוריה.
הטבח

התסכול הסורי הניע פורעים ערבים חברי קבוצת "כתאיב אלפדא אלערבי" - גדודי הלוחם הערבי, שלימים הפך לארגון החזית העממית[דרושה הבהרה], להטיל שלושה רימוני יד לתוך בית הכנסת בזמן קבלת שבת של ילדי תלמוד התורה. מרבית הנפגעים היו מקרב הילדים. 12 יהודים נרצחו ושישים נפצעו. בזמן מנוסתם הטילו הרוצחים רימון נוסף לעבר כמה יהודים שרדפו אחריהם. הרוצחים מצאו מקלט במסגד אומיה.
כעבור כמה חודשים שבו ופעלו הרוצחים בשכונה היהודית והשליכו רימוני יד לכמה בתים. נזק רב נגרם לרכוש.
ראו גם

פליטים יהודים ממדינות ערב
פרעות חלב (1947)
הערות שוליים

↑  ב-28 בנובמבר 1947, הזהיר שגריר מצרים באו"ם, יוסף היכל פאשה: "מיליון יהודים חיים בשלום במצרים (וביתר ארצות האסלאם) ונהנים מכל זכויות האזרח. בהחלט אין הם רוצים להגר לפלשתינה. אולם אם מדינה יהודית תיווצר אף אחד לא יוכל למנוע צרות. פרעות תפרוצנה בפלשתינה, תתפשטנה על כל ארצות ערב ותובלנה אולי למלחמה בין הגזעים. ...אם יחליטו האומות המאוחדות על חלוקת פלשתינה הן תשאנה באחריות לצרות חמורות ביותר ולטבח של מספר רב של יהודים", יעקב מירון, הפיצוץ ברובע הקראי בקאהיר ב 19 ביוני 1948, פעמים, 70, חורף תשנ"ז, עמ' 141-156
↑  בית הכנסת אלמנשה באתר שער בנימין
טובה פינקלשטיין

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 מועדון:  הפועל חיפה
 הישגים
 שיאים אישיים:  גובה: 1.42 מטר שיא ישראל בעבר   רוחק: 4.91 מטר שיא ישראל בעבר
 
טובה פינקלשטיין-ארד, הייתה אתלטית ישראלית, שיאנית ישראל בקפיצה לגובה ובקפיצה לרוחק.
ביוגרפיה

פינקלשטיין התאמנה בקבוצת הפועל חיפה.
בתחרות שנערכה בשנת 1941 קבעה פינקלשטיין שיא הפועל חדש של 4.89 מטר.
באליפות הפועל שנערכה בתל אביב ביוני 1944 זכתה פינקלשטיין ב-3 מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 13.5 שניות, בקפיצה לגובה בשיא ישראלי חדש של 1.41 מטר ובקפיצה לרוחק 4.59 מטר.
באירוע הצדעה לנשים בספורט, שהתקיים במסגרת הפסטיבל הבינלאומי "פמינה 2001" זכתה פינקלשטיין לכבוד.
הערות שוליים

↑  בספורט - אליפות "הפועל" באתלטיקה קלה, חרות, 3 ביולי 1949
↑  ז'. פרחי, אספורט - אתלטיקה קלה קציר של שיאים באליפות "הפועל", משמר, 11 ביוני 1944
↑  חיפה מצדיעה לנשים בספורט, באתר עיריית חיפה
חוקי הפשע

| --- | --- |

 בימוי:  סקוט קופר 
 הופק בידי:  ג'ון לשר, בריאן אוליבר 
 תסריט:  ג'ז באטרוורת' 
 עריכה:  דיויד רוזנבלום 
 מוזיקה:  Junkie XL 
 צילום:  מסנובו טקאינאגי 
 מדינה:  ארצות הברית, הממלכה המאוחדת 
 חברת הפקה:  האחים וורנר 
 חברה מפיצה:  InterCom, האחים וורנר, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  26 בנובמבר 2015 
 משך הקרנה:  122 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט ביוגרפי, סרט שמבוסס על ספרים, סרט פעולה, סרט פשע, סרט שטני 
 הכנסות באתר מוג'ו:   whiteybulger15
 www.blackmassthemovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
חוקי הפשע (באנגלית: Black Mass) הוא סרט דרמת פשע אמריקאי משנת 2015 בבימויו של סקוט קופר ובכיכובו של ג'וני דפ. הסרט מבוסס על סיפורו האמיתי של ג'יימס "וייטי" בולגר, מאפיונר אלים מדרום בוסטון, שהפך למודיע של ה-FBI בשנות ה-70 וה-80. הוא ניצל את מעמדו כדי לחסל יריבים ולבסס את שליטתו בפשע המאורגן. העלילה עוסקת במערכת היחסים בינו לבין סוכן ה-FBI, ג'ון קונולי, והקונפליקט בין נאמנות לפשיעה.
שלב הצילומים העיקרי של הסרט התרחש בבוסטון בין מאי לאוגוסט 2014. הסרט הוצג בבכורה עולמית בפסטיבל הסרטים הבינלאומי ה-72 של ונציה והוא יצא לאקרנים על ידי האחים וורנר ברחבי העולם ב-18 בספטמבר 2015. הוא קיבל ביקורות חיוביות בדרך כלל והכניס 100 מיליון דולר בתקציב של 53 מיליון דולר.
תקציר העלילה

הסרט עוקב אחר עלייתו ונפילתו של וייטי בולגר (ג'וני דפ), אחד הפושעים האכזריים ביותר בבוסטון. וייטי מתאחד עם חבר ילדותו, ג'ון קונולי (ג'ואל אדגרטון), שהפך לסוכן FBI, כדי לשתף פעולה ולחסל כנופיות מתחרות. אולם, ככל שוייטי משתמש בקשריו כדי לבסס את כוחו, האפלה סביבו מתגברת, וקונולי מוצא את עצמו מתדרדר במורד מסוכן של שחיתות ופשיעה.
צוות השחקנים הראשי

ג'וני דפ בתפקיד ג'יימס "וייטי" בולגר
ג'ואל אדגרטון בתפקיד הסוכן ג'ון קונולי
בנדיקט קמברבאץ' בתפקיד בילי בולגר, אחיו של וייטי
קווין בייקון בתפקיד צ'ארלס מקגווייר
דקוטה ג'ונסון בתפקיד לינדזי סייר
פיטר סארסגארד בתפקיד בריאן הול
ביקורות

הסרט קיבל ביקורות מעורבות-חיוביות, כשהמבקרים שיבחו במיוחד את הופעתו המרשימה של ג'וני דפ. למרות זאת, חלק מהמבקרים מתחו ביקורת על הקצב וההצגה של דמויות המשנה. ב-Rotten Tomatoes, הסרט קיבל ציון של 73%, וב-Metacritic ציון של 68 מתוך 100.
חוק הזכות לעבודה בישיבה ובתנאים הולמים

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  14 בפברואר 2007
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ו בשבט תשס"ז
 גוף מחוקק:  הכנסת השבע עשרה
 תומכים:  11
 מתנגדים:  0
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 2084, עמ' 128
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד הכלכלה והתעשייה
 מספר תיקונים:  3
 נוסח מלא:  הנוסח המלא
 
פלייר "לשבת מהיום זה חוקי." המודיע על החוק למעסיקים, לעובדים ולקונים
חוק הזכות לעבודה בישיבה ובתנאים הולמים, התשס"ז-2007, (המכונה גם "חוק הקופאיות") הוא חוק ישראלי, הקובע כי על מעסיק להעמיד לרשות עובדו מקום ישיבה, ולתת למאבטח תנאי עבודה נאותים.
היסטוריה חקיקתית

החובה לספק לעובד מקום ישיבה, בזמן העבודה ובזמן ההפסקה, נקבעה שנים רבות טרם חקיקת החוק שלפנינו בסעיפים 144 ו145 של פקודת הבטיחות בעבודה, אך סעיפים אלה לא חלו על עובדים בענפי המסחר והשירותים. אחדות מרשתות השיווק וחנויות אחרות נהגו שלא לאפשר לעובדיהן, ובמיוחד לקופאיות, ישיבה במהלך העבודה, ואלו נאלצו לעשות מלאכתן בעמידה, דבר שנטען כי הוא מזיק בריאותית ומשפיל.
הצעת חוק פרטית לתיקון מצב זה הוגשה לראשונה בכנסת השש עשרה על ידי חברי הכנסת עמיר פרץ ואילנה כהן. ההצעה הוגשה בשנית בכנסת השבע עשרה על ידי חברי הכנסת שלי יחימוביץ', גדעון סער, מרינה סולודקין וזבולון אורלב, וחוק הזכות לעבודה בישיבה, התשס"ז-2007 אושר ב-14 בפברואר 2007. בחוק נקבע שתחילתו שישים ימים מיום פרסומו, כלומר ב-23 באפריל 2007.
מאז אישורו תוקן החוק 3 פעמים.
בתיקון ראשון לחוק, שאושר בדצמבר 2009 כתיקון עקיף במסגרת תיקון לחוק שעות עבודה ומנוחה שהסדיר את זכותו של העובד להפסקה לשם שימוש בחדר שירותים, נוסף לחוק סעיף 5א, הקובע שהסמכויות שניתנו לבית הדין לעבודה בחוק הזכות לעבודה בישיבה יחולו גם על הזכות להפסקה לשם שימוש בחדר שירותים.
בתיקון מס' 3 לחוק, שאושר במרץ 2017, ננוספו לחוק סעיפים המבטיחים תנאי עבודה נאותים למאבטחים, ושם החוק שונה לשמו הנוכחי, חוק הזכות לעבודה בישיבה ובתנאים הולמים, התשס"ז-2007.
הוראות החוק

החוק קובע "מעסיק יעמיד לרשות עובד במקום העבודה מושב לעבודה ולא ימנע מעובד ישיבה במהלך העבודה, אלא אם כן הוכיח המעסיק שביצועה הרגיל של העבודה אינו מאפשר ישיבה". כן מחייב החוק את המעסיק להעמיד לרשות העובדים במקום העבודה כיסאות או ספסלים מתאימים, בעלי משענת גב, במספר מספיק ובמצב תקין, לישיבה בעת הפסקה בעבודה. הוראות החוק חלות גם על מעסיק בפועל של עובדים של קבלן כוח אדם.
סעיף 3א לחוק קובע מתן תנאי עבודה נאותים למאבטח, בהם עמדה מקורה או מוצלת באופן אחר, המספקת הגנה מגשם ומשמש, ובה אמצעי חימום או קירור הולמים.
בית הדין לעבודה הוסמך בחוק לתת צווי מניעה או צווי עשה לתיקון הפרה של הוראות החוק, וכן לפסוק פיצויים נגד מעבידים המפירים את החוק. על הפרת הוראות החוק ניתן להגיש גם תובענה ייצוגית, בשם קבוצת עובדים שנפגעו, כשם שאפשר להגישה בגין הפרת חוק שכר מינימום או הפרת חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, אך מאידך, על פי חוק תובענות ייצוגיות, תביעה כזו אינה יכולה להיות מוגשת על ידי עובד שחל עליו הסכם קיבוצי ומעבידו הוא צד להסכם. עם זאת פסק בית הדין לעבודה כי על אף שלארגון עובדים ניתן הכוח להגיש תביעה בגין הפרת החוק, לא ניתן לראות בהפרת החוק משום סכסוך קיבוצי, שכן הדגש ביישוב סכסוכים קיבוציים הוא על דיון מהיר, ואילו תביעה על פי חוק זה דורשת בירור מקיף של ראיות עובדתיות.
מימוש החוק

לאחר אישור החוק החלו קבוצות מאורגנות של פעילים חברתיים וחברי הכנסת לסייר ברשתות השיווק כדי לאתר מעסיקים אשר מונעים מעובדיהם לשבת במהלך עבודתם. ברוב בתי העסק שנבדקו לא יושם החוק. כמו כן, משך זמן רב לאחר חקיקת החוק, לא סופק מקום ישיבה לסדרנים במליאת הכנסת. הסתדרות העובדים הכללית הגישה בקשת צד בסכסוך קיבוצי נגד 61 מקומות עבודה בטענה שהפרו את החוק. במהלך הזמן שחלף מאז הגשת הבקשה הצד ועד לדיון בה, הגיעה ההסתדרות להסכמי פשרה עם חלק מן המשיבים, ובית הדין נתן תוקף של פסק דין להסכמים אלה. ההליכים נגד משיבים אחרים נמחקו לבקשת ההסתדרות, ונותרו 21 משיבים. הבקשה בעניין המשיבים שנותרו נדחתה בנימוק שאינה מתאימה לדיון בהליך של סכסוך קיבוצי. ההסתדרות ערערה על ההחלטה לבית הדין הארצי לעבודה.
בית הדין הארצי לעבודה דן לראשונה ובאופן יסודי ומקיף בהוראות החוק בפסק דין שניתן בעניין זואילי בנובמבר 2011. באותו המקרה נפסקו לעובד שהוראות החוק הופרו כנגדו במשך כחודשיים וחצי, "פיצויים לדוגמה" בשיעור 50,000 ש"ח, ונקבע כי אלו פיצויים עונשיים אשר נועדו לחנך ולהרתיע מעבידים מפני הפרת הוראות החוק.
לקריאה נוספת

הרקע להצעת החוק, הקמפיין הציבורי שקדם להצעה, תהליך החקיקה ופעילות האכיפה מתוארים באריכות באחד מפרקי הספר "אנחנו" שכתבה יחימוביץ'.
הערות שוליים

↑   שלבי החקיקה של הצעת חוק לתיקון פקודת הבטיחות בעבודה (החלת הפקודה על מקומות מסחר ושירותים), התשס”ה-2004, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  הצעת חוק הזכות לעבודה בישיבה, התשס"ז-2006
↑  חוק הזכות לעבודה בישיבה, התשס"ז-2007, ס"ח 2084 מ-22 בפברואר 2007
↑  חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון מס' 13), התש"ע-2009, ס"ח 2218 מ-16 בדצמבר 2009
↑  חוק הזכות לעבודה בישיבה (תיקון מס' 3), התשע"ז-2017, ס"ח 2628 מ-3 באפריל 2017
↑  טל רבינובסקי, הח"כים בדקו: למרות החוק, הקופאיות עומדות, באתר ynet, 13 במאי 2007
↑  נועם שרביט, ‏ביה"ד: על ההסתדרות להגיש תביעות פרטניות נגד מפרי "חוק הקופאיות", באתר גלובס, 15 ביוני 2008
↑  חיים ביאור, ההסתדרות לא מרפה, באתר הארץ, 9 ביולי 2008
↑  ע"ע 33680-08-10 (ארצי) דיזנגוף קלאב בע"מ-מועדון שייפ דיזנגוף — זואילי; ניתן ב-16 בנובמבר 2011
טובה פרדו

| --- | --- |

טובה פרדו במחזה "הסירוב" בתיאטרון אהל, 1962
 לידה:  12 במאי 1926 פלובדיב, ממלכת בולגריה 
 פטירה:  28 במרץ 2013 (בגיל 86) תל אביב-יפו, ישראל 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
טובה פַּרדוֹ (10 במאי 1926 – 28 במרץ 2013) הייתה שחקנית תיאטרון ישראלית, שנודעה בעיקר בזכות הופעותיה במחזות תיאטרון הבימה.
ביוגרפיה

טובה גרון נולדה ב-1926 בפלובדיב שבבולגריה. אביה היה אנג'לו גרון. היא עלתה לארץ ישראל ב-1933 בגיל 7 ולאחר שירותה הצבאי, ב-1947, הייתה חברה בלהקת תיאטרון "גחלילית" של צעירים יוצאי צבא. היא למדה פיתוח קול, וכן מחול בסטודיו של יהודית אורנשטיין.
בגיל 21 החלה פרדו לשחק במסגרת תיאטרון האהל, שבו שיחקה בהצגות כמו "הנערה והכושי" (לצד עמוס אריכא) והייתה השחקנית הישראלית הראשונה להופיע בתפקיד "בלאנש" בהפקה הראשונה בארץ של "חשמלית ושמה תשוקה" בבימויו של מנחם גולן בתיאטרון האהל'.
ב-1953 עברה לשחק בתיאטרון הבימה עד 1956 שאז נסעה עם בעלה חיים פרדו לשחק בחו"ל. ב-1957 עם שובם הקימו את "התיאטרון הכחול" שפעל כשנה ואחר כך חזרה לשחק ב"אוהל". ב-1967 עברה לשחק בתיאטרון הבימה, בו שיחקה עד שפרשה לגמלאות ב-1991. כן שיחקה פרדו בתפקידים קטנים במספר סרטי קולנוע ישראלים - "מרגו שלי" (1969), "אריאנה" (1971), "נורית" (1972) ו"אחרי החגים" (1994).
עם המחזות החשובים שבהם היא שיחקה נמנים "אכזר מכל המלך" (נסים אלוני), "שש נפשות מחפשות מחבר" (לואיג'י פיראנדלו; ב-1952 בתיאטרון האוהל ושוב ב-1969 ב"הבימה"), "אדיפוס המלך" (סופוקלס), "ריצ'רד השלישי" (שייקספיר), "אויב העם" (איבסן), "ארתורו אוי" (ברכט), "הנפש הטובה מסצ'ואן" (ברכט, בשיתוף מרגרטה שטפין ורות ברלאו), "הכתובה" (אפרים קישון) ו"הפיזיקאים" (דירנמאט), שהיה המחזה האחרון לפני פרישתה ב-1991.
ב-1988 זכתה פרדו בפרס אשמן על תפקידה במחזה "המלביש" (רונלד הארווד).
בראשית שנות החמישים נישאה לבמאי והשחקן חיים פרדו, שנפטר בשנת 1963. מ-1964 היא חייתה עם הקריקטוריסט קריאל גרדוש (דוש), עד מותו בשנת 2000. השניים התגוררו בתל אביב.
טובה פרדו נפטרה בשנתה ב-2013, בגיל 87. היא נקברה בבית העלמין ירקון. בנם של טובה וחיים פרדו, הקולנוען אראל פרדו, נפטר ב-2014 בגיל 63.
הערות שוליים

↑  חשמלית ושמה תשוקה, באתר archive.habima.co.il
↑  נפטרה שחקנית התיאטרון הותיקה טובה פרדו - פוסט בבלוג | מוטק'ה לבני 50 פלוס, באתר www.motke.co.il
↑  טובה פרדו (לבית גרון) באתר "אבלים".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007498879605171  VIAF: 308256055   WorldCat (עם VIAF): 308256055