stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגרש הפרדסים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 כתובת:  רחוב טשרניחובסקי
 מיקום:  ישראל כפר סבא, ישראל
 קואורדינטות:  32°10′56″N 34°54′00″E﻿ / ﻿32.18222222°N 34.89988889°E﻿ / 32.18222222; 34.89988889
 משטח:  דשא
 קבוצות:  הפועל כפר סבא (1986-1952)
 מושבים:  3,000
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת נתניה מוגדלת) מגרש הפרדסים(למפת נתניה רגילה) מגרש הפרדסים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מגרש הפרדסים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מגרש הפרדסים  he מגרש הפרדסיםhe מגרש הפרדסיםמפת  __ כפר סבא (in English: Kfar Saba) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון, ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) ממזרח: קלקיליה (in English: Qalqilya) מדרום: __ הוד השרון (in English: Hod HaSharon) ממערב: __ רעננה (in English: Ra'anana) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מגרש הפרדסים היה מגרש כדורגל ששכן בכפר סבא, והיה מגרשה הביתי של קבוצת הפועל כפר סבא בכדורגל בין השנים 1952–1986.
מיקומו של המגרש היה ברחוב טשרניחובסקי בעיר, ותכולתו הייתה 3,000 מקומות.
ב 18 במאי 1986 נערך משחק הליגה האחרון באצטדיון הזה במסגרת המחזור הלפני האחרון של עונת 1985/1986, כאשר הפועל כפר סבא הביסה את בית"ר ירושלים 0-4. את שער הליגה האחרון במגרש הבקיע גדעון סיימון. המשחק הרשמי האחרון במגרש הפרדסים נערך ב-13 בספטמבר 1986 במסגרת גביע הטוטו, בו ניצחה הפועל כפר סבא את בית"ר נתניה בתוצאה 1–6, ואת השער האחרון במגרש כבש אלי יאני. לאחר אותה עונה עברה הפועל כפר סבא לאצטדיון לויטה בו היא משחקת כיום. בשנת 2017 הוכרז הקיר הדרומי שנותר מהאצטדיון כמבנה לשימור, על ידי עיריית כפר סבא.
הערות שוליים

↑  השישייה הבהירה: כפ"ס מוכנה, נתניה עדיין לא, בארכיון מעריב
↑  "הכותל הדרומי; נחנכה גינת הנצחה למגרש הפרדסים של הפועל כפר סבא - mynet כפר סבא". נבדק ב-2017-11-17.
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגל ישראלי ובנושא אצטדיונים ומתקני ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מגרש הפועל בפתח תקווה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום:  פתח תקווה, ישראלישראל
 קואורדינטות:  32°05′34″N 34°53′37″E﻿ / ﻿32.09266667°N 34.8935°E﻿ / 32.09266667; 34.8935
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוש דן מוגדלת) מגרש הפועל בפתח תקווה(למפת גוש דן רגילה) מגרש הפועל בפתח תקווה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מגרש הפועל בפתח תקווה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מגרש הפועל בפתח תקווה  he מגרש הפועל בפתח תקווהhe מגרש הפועל בפתח תקווהמפת  __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva)  __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon), __ הוד השרון (in English: Hod HaSharon) מצפון, ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) מדרום: __ מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council), __ גני תקווה (in English: Ganei Tikva), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono) מדרום-מערב: __ רמת גן (in English: Ramat Gan) ממערב: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ תל אביב (in English: Tel Aviv) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מגרש הפועל בפתח תקווה היה אצטדיון כדורגל של קבוצת הפועל פתח תקווה ושל קבוצת הפועל מחנה יהודה ברחוב אברבנאל שבפתח תקווה. המגרש היה בשימוש בין השנים 1940 ל-1967, אז הקבוצה עברה לאצטדיון האורווה.
ראו גם

ספורט בישראל
מגרש מכבי בפתח תקווה
מבצע מאזניים

מבצע "מאזניים" היה חלק מפעילות מבצעית יזומה של צה"ל כנגד יעדים בלבנון במטרה ללחוץ על שלטונות לבנון להפסיק את פעילות המחבלים מתחומם. המבצע אירע בליל 27–28 באוקטובר 1965, ובמהלכו פשט כוח של לוחמי חטיבת גולני על הכפר הלבנוני חולא (ממערב למנרה) וכוח נוסף פוצץ מתקני-מים (שלוש בארות ובריכות) של הכפר הלבנוני מיס-אל-ג'בל. בחולא נהרס בית המוכתר, שעקבות חוליית המחבלים, שחדרה למושב מרגליות, הובילו אליו. בעקבות הצלחת הפעולה הפסיקה לבנון את פעולות ההטיה והחלה בסיורים מוגברים לאורך הגבול במטרה למנוע חדירות מחבלים משטחה.
רקע

במחצית השנה השנייה של שנת 1965 גברו מעשי החבלה של אנשי הפת"ח בגבול הצפון.
בליל אחד ביוני פוצץ בית מגורים בקיבוץ יפתח.
בליל 26 באוגוסט פוצץ צינור ההשקיה של קיבוץ מנרה.
בליל 26 באוקטובר פוצץ בית מגורים במושב מרגליות.
בכל שלושת המקרים, הובילו עקבות המבצעים לכיוון לבנון ובמקרה האחרון הגיעו עד לכפר חולא.
ישראל פנתה מספר פעמים לשלטונות לבנון, לנקוט בצעדים נגד החבלות אולם פניותיה לא נענו. בעקבות מעשי חבלה אלו, יצא צה"ל לפעולת תגמול נגד לבנון בפעם הראשונה מאז קום המדינה.
מהלך הפעולה

על הפעולה פיקד מג"ד 13 סא"ל משה גת והיא כללה את פלוגה א' מגדוד 13 בפיקוד משה ספקטור אליה הצטרף גם סמג"ד 13 רס"ן עמוס מדרוני, כוח מהפלוגה המסייעת בפיקוד גדעון מאירי, כוח מגדוד 12 בפיקודו של המג"ד סא"ל גבי ברשי וצוות מסיירת גולני בפיקוד דוד כהן (מפקד הסיירת).
במהלך הפשיטה פעלו שני כוחות עיקריים: כוח אחד פנה לכפר חולא, כשלושה ק"מ בשטח לבנון, מול מושב מרגליות. הכוח הגיע ליעדו בשעה 11:35, האיר את בית המוכתר ודאג להוציא את כל בני הבית על מנת שלא יפגעו. הבית הדו קומתי של המוכתר נהרס עד היסוד.
הכוח השני פעל באזור הכפר מיס אל ג'בל, כשלושה ק"מ מערבית לקיבוץ יפתח, והשמיד שלוש בריכות מים אשר שימשו להשקיה לכפר ולסביבתו. משימת הכוח הסתיימה ב-12:45. . הכוח של גדוד 12 פוצץ מתקן מים ליד הכפר מיס אל ג'בל.
בסיום הפעולה שיבח הרמטכ"ל, רא"ל יצחק רבין, את כוחות גולני על אופן הביצוע הנקי וציין את דבקותם של החיילים במטרה.
תוצאות

פיצוץ בית המוכתר בכפר חולא.
פיצוץ שלוש בריכות מים בסמוך לכפר מיס אל ג'בל.
על פי הודעת דובר משרד ההגנה הלבנוני, כתוצאה מהפיצוץ של המבנה הדו-קומתי בחולא, קרס גם מבנה סמוך ואישה אחת נהרגה.
לכוחות צה"ל לא היו נפגעים.
לאחר הפעולה, אמר הרמטכ"ל, רא"ל יצחק רבין: "ברצוננו להבהיר ללבנונים, כי אם לא יהיה שקט אצלנו לא יהיה שקט אצלם. לבנון אמנם אינה אויב המסכן את מדינת ישראל, אבל אינה יכולה להיות מטרד בגבול, ולאחר שעקבות המחבלים ברמים ובמרגליות הוליכו לעבר כפרים לבנוניים – בוצעה פעולת האתראה. אני מקווה כי לבנון תבין את הרמז".
לבנון התלוננה במועצת הביטחון של האו"ם, וכמו כן דיווחה לפיקוד הערבי בקהיר על פשיטת צה"ל לכפרים.
לקריאה נוספת

יזם: יום טוב חזן, מחקר ותיעוד: מוטה הר-לב, כומתה חומה - סיפורם של לוחמי גולני, עריכה והוצאה לאור: שבתאי גל-און, כפר תבור, עמ' 50.
הערות שוליים

↑  , פעולת אזהרה של צה"ל בלבנון, למרחב,, יום שישי, אוקטובר 29, 1965, עמ' 1
↑  עודד זראי, הפעולה בגבול הלבנון - מה היתה מטרתה?, חרות, 31 באוקטובר 1965, עמ' 2
↑  , החיים בגבול ישראל-לבנון חזרו למסלולם לאחר פעולת האזהרה, למרחב, 31 באוקטובר, 1965, עמ' 2
↑  אלי לנדאו, חבלני "אל-פתח" פגעו בבריכת מים ליד בית גוברין ובבית במשק יפתח, מעריב, 2 ביוני, 1965, עמ' 1
↑  שמעון רפפורט, הקצינים הלבנונים הודו שחבלני "אל פתח" באו מארצם; הבטיחו "לנקוט בצעדים", מעריב, 3 ביוני, 1965, עמ' 2
↑  שמעון רפפורט, מרגליות למרגלות הגבול, מעריב, 5 בנובמבר 1965, עמ' 9
↑  אלי לנדאו, כוחות צה"ל פוצצו בית ו-3 בארות בכפרי לבנון משם יצאו לחבל בישראל, מעריב, 29 באוקטובר 1965, המשך
הרמטכ"ל: העבר הטוב של היחסים עם לבנון אינו פוטר אותה מאחריות לחבלות, דבר, 31 באוקטובר 1965
↑  , תובעים פיצויים לנפגעי פעולת התגמול בלבנון, עיתון "דבר", 7 בדצמבר 1965, עמ' 2
1 2  א. ולנר, לא יהיה שקט בגבול לבנון אם לא יהיה שקט בגבולנו, הצופה, 31 באוקטובר 1965, עמ' 4
↑  , בירות: אשה לבנונית נהרגה בפעולת צה"ל, על המשמר, 31 באוקטובר 1965, עמ' 1
↑  , לבנון התלוננה במועצת הבטחון, דבר, 14 בנובמבר 1965, עמ' 2
↑  , לבנון דיווחה לפיקוד הערבי בקהיר על פשיטת צה"ל לכפרים, מעריב, 1 בנובמבר, 1965, עמ' 1
חוק הפיקוח על מכונים פסיכומטריים

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  2008
 תאריך חקיקה עברי:  תשס"ט
 תומכים:  חבר כנסת סילבן שלום
 
חוק הפיקוח על מכונים פסיכומטריים, תשס"ט-2008 מסדיר את פעילות המכונים העוסקים בהכנה לבחינה הפסיכומטרית.
מטרת החוק

מטרת החוק היא להסדיר את פעילות המכונים הפסיכומטריים, ליצור מציאות שבה המדינה תוכל להגן בצורה יעילה על חיילים וסטודנטים לעתיד המוציאים את מיטב כספם עבור ההכנה לבחינה והקבלה לאוניברסיטאות.
החוק מיועד אל המכונים הפסיכומטריים, אל הסטודנטים ובפרט אל חיילים משוחררים.
עיקרי החוק

החוק נועד להגן על תלמידי המכונים הפסיכומטריים ובפרט חיילים משוחררים, אשר רוצים לבטל את השתתפותם בקורסי ההכנה לבחינת הפסיכומטרי, ולבחינה עצמה.
עיקרי החוק > ביטול השתתפות בקורס

החוק קובע שתלמיד רשאי לבטל את השתתפותו בקורס עד שלושים ימים לפני תחילת הלימודים בקורס – בלא דמי ביטול, מתום שלושים ימים לפני תחילת הלימודים בקורס ולא יאוחר מתחילת הלימודים – כנגד דמי ביטול בסכום שלא יעלה על עשרה אחוזים מהמחיר הכולל, עד תום שליש מהמפגשים בקורס – כנגד דמי ביטול בסכום שלא יעלה על ארבעים אחוזים מהמחיר הכולל.
עיקרי החוק > פרסום מבחנים ונתונים על ידי המרכז הארצי לבחינות והערכה

החוק מחייב את המרכז הארצי לבחינות והערכה לפרסם לציבור, לאחר כל מועד שבו התקיים מבחן פסיכומטרי, טופס מבחן מרכזי שניתן באותו מועד ואת פתרונו, וכן נתונים בדבר תוצאות המבחן, לרבות התפלגות התוצאות לפי מדדים שונים. וכן החוק מחייב את המרכז הארצי לבחינות והערכה לפרסם אחת לשנה טופס מבחן בכל שפה שבה התקיים מבחן פסיכומטרי באותה שנה.
הרקע לחוק

בתאריך 4 בנובמבר 2008 חבר הכנסת סילבן שלום ובסיוע "אמון הציבור" קבע מדרג של החזרים ושעל פיו, תלמיד שביטל השתתפותו בקורס, חודש לפני תחילתו יזכה להחזר מלא של שכר הלימוד. שלום הסביר לחברי הכנסת כי ענף הפסיכומטרי הוא ענף הממומן ברובו מכספי מדינה. מרבית התלמידים במכונים הם חיילים משוחררים הממנים את הקורס הפסיכומטרי באמצעות כספי הפיקדון המגיעים להם מכוח חוק קליטת חיילים משוחררים. ההערכה היא כי המדינה מעבירה למכונים הפסיכומטריים כ-100 מיליון שקל בשנה עבור עשרות אלפי תלמידים שהם חיילים משוחררים הזכאים להשתמש בכספי הפיקדון לצורך כך. לדברי שלום, עידוד חיילים משוחררים ללימודים גבוהים, שבחינה פסיכומטרית היא תנאי להם הוא מטרה חברתית ולאומית.
הערות שוליים

↑  חוק הפיקוח על מכונים פסיכומטריים – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org
1 2  דיאנה בחור-ניר, ‏חוק הפיקוח על הפסיכומטרי עבר בקריאה שלישית ונכנס לתוקף, באתר גלובס, 4 בנובמבר 2008
טלמרקטינג

טלמרקטינג היא שיטה לשיווק ישיר ולמכירות באמצעות הטלפון.
בשיטה זו מתקשרים מוקדנים לביתם או למכשיר הנייד של אנשים ומציעים להם מוצר או שירות. מקבלי השיחה עשויים להיבחר באקראי מספר הטלפונים לצורך איסוף משוב סטטיסטי, או מתוך רשימות שמופקות ממאגרי מידע כדי להעלות את הסיכוי להצלחת המכירה.
טלמרקטינג נחשב למדרגה ראשונית בפרסום. נהוג לבצע בדק שוק באמצעות טלמרקטינג לפני יציאת מותג חדש לשוק. בשני העשורים האחרונים נעשה שימוש רב באנשי טלמרקטינג כדי להעביר מסרים פוליטיים של מפלגות בישראל. חברות רבות מפעילות מחלקות טלמרקטינג פנימיות וחיצוניות לשיווק מוצריהן. ארץ מולדתה של הטלמרקטינג היא ארצות הברית.
לצד השיווק הלגיטימי, נעשה שימוש לא לגיטימי בשיטת שיווק זו לצורכי הונאה או שיווק אגרסיבי, תוך שימוש בשיטות פסולות. תופעה זו הפכה לנפוצה כל כך עד כי בכמה מדינות נעשה שימוש באמצעים להגבלתה. גם בישראל נערכו הגבלות על תחום הטלמרקטינג באמצעות תיקון לחוק הגנת הצרכן והקמה של מאגר "אל תתקשר אליי" הכולל מספרי טלפון שאליהם נאסר לבצע שיחות שיווקיות.
השימושים השונים לטלמרקטינג

מכירה: יצירת עניין על מוצר או שירות מסוים בקרב נמענים טלפוניים, על-מנת להשיג מהם הזמנה ורכישה למוצרים או שירותים
הנעה לפעולה: שכנוע נמענים טלפוניים מתוך מטרה להשיג מהם פעולה מסוימת, כגון: הורדת אפליקציה עסקית, הצבעה לרשימה מסוימת, השתתפות בכנס וכו'
טיוב רשימות (דאטה): התקשרות לנמענים לצורך "ריענון" רשימות קיימות של נמענים (למשל: של חברה עסקית מסוימת) והסרת רשומות שכבר אינן רלוונטיות, או שגויות. כל זאת לצורך פנייה עתידית לרשימה זו
ביצוע סקרים: עסקיים או פוליטיים. זאת לצורך איסוף מידע, ניתוחו והשגת מסקנות רלוונטיות לאותו סקר
הונאות בעולם הטלמרקטינג כנגד אוכלוסייה מבוגרת

בעולם יש מקרים בהם טלמרקטינג מנוצל לרעה למטרות הונאה. לפי ארגון הצרכנים הלאומי בארצות הברית בשנת 2013 כ-36% ממקרי ההונאה בוצעו דרך הטלפון. פעמים רבות אוכלוסיות הנחשבות מוחלשות בחברה הן המטרות להונאה דרך טלמרקטינג, כאשר האוכלוסיות המבוגרות הן מטרות מרכזיות. בארצות הברית ההונאה של גמלאים הוערכה בשנת 2017 במעל 2.9 מיליארד דולר בשנה. אוכלוסיית המבוגרים נוטה להיות חשופה יותר להונאת טלמרקטינג מכמה גורמים, הכוללים חוסר היכרות עם עולם השיווק הטלפוני וסכנותיו, מחלות כגון אלצהיימר ותמימות היכולה לאפיין מבוגרים רבים. לפי סקרים פחות מ-5% מהמבוגרים היו מודעים לכך שיכולים להיות גורמי הונאה בטלמרקטינג ומעל 40% מהם לא יכולים להבדיל בין שיחת מכירה אמיתית לבין זו בעלת כוונת זדון. הפגיעה הכלכלית בעקבות הונאות טלפוניות אצל הגמלאים גבוהה יותר מזו של האוכלוסייה הצעירה. אוכלוסייה זו לא יכולה לחסוך מחדש את הכסף אשר היא הפסידה, וכך היא נקלעת לקשיים כלכלים חריפים במיוחד. בנוסף לכך, הפגיעה הפסיכולוגית הנגרמת ממעשים אלו היא גדולה יותר אצל אוכלוסיות מבוגרות מאשר צעירות. פגיעה זו מתבטאת בחבלה בדימוי העצמי, בביטחון העצמי ובמקרי קיצון יוצרת מצוקה נפשית. הונאה בקרב האוכלוסייה המבוגרת צפויה רק לגבור במהלך השנים, בעיקר בעקבות עליית תוחלת חייהם וכתוצאה מכך בעלייה במשקלם ומשקל הונם בחברה.
טלמיטינג

היא שיטת שיווק ישיר נוספת, שמטרתה היא ליצור פגישות מכירה (פיזיות, בזום או טלפוניות) בין נציג החברה לבין לקוח אפשרי (פוטנציאלי) וזאת על-מנת לגייס בפגישות לקוחות חדשים ולהגדיל את מכירות החברה ואת רווחיה.
גם כאן טלמיטינג מתבצע על-ידי פנייה טלפונית ללקוחות פוטנציאליים אולם מטרת הפנייה היא יצירת פגישה שבה נציג המכירות יציג את המוצר או השירות של חברתו.
שיטת שיווק זו מקובלת הן בתחום המכירה מעסק לצרכן פרטי (B2C) והן מעסק המשווק לעסקים אחרים (B2B).
ראו גם

שיווק
מוקד טלפוני
הערות שוליים

↑  Bayer, Ya'akov M., (2018) Older Adults, Aggressive Marketing, Unethical Behavior: A Sure Road to Financial Fraud? In Gringarten, H. & Fernández - Calienes, R. (Ed.), Ethical Branding and Marketing: Cases and Lessons., New York. Rutledge Publishing., 2018
↑  ארה"ב: יוטלו הגבלות על הטלמרקטינג, באתר ynet, 18 בדצמבר 2002
↑  טל שניידר, אל תתקשרו אלי, באתר TheMarker‏, 16 ביוני 2003
↑  מגבילים שיחות שיווקיות מרחוק, באתר המשרד לשוויון חברתי, ‏2020
↑  חוק הגנת הצרכן - "מאגר אל תתקשר אליי", באתר לשכת המסחר תל אביב, ‏2020
↑  יעקב בייאר, שיווק ללא רחמים - הונאת אזרחים ותיקים באמצעות טלמרקטינג, גרונטולוגיה וגריאטריה מו, 2019, עמ' 89–112
↑  Joanna Bieda, Dr Soo Park, Affluent Senior Citizens and Telemarketing Fraud, Journal of Student Research 10, 2021-03-31 doi: 10.47611/jsrhs.v10i1.1408
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4117183-4  LNB: 000071472  NKC: ph381222 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מגרש (מקרקעין)

תרשים של חלקת בית לדוגמה כפי שנראה מלמעלה, מראה מדשאות קדמיות ואחוריות, מיקומי מבנים על המגרש והסביבה הקרובה. גבולות המגרש מסומנים בשחור למעט החזית, המוצגת באדום. בדוגמה זו, הסביבה הקרובה כוללת מדרכה, אזור חניה וקטע מהכביש בחזית וקטע של סמטה מאחור. מבני המגרש כוללים בית, שבילים פרטיים, ומאחור - מוסך מנותק עם גישה לסמטה ושטח קטן לאשפה.
במקרקעין, מגרש או חלקה הם שטח או קדסטר בבעלות או שנועדה להיות בבעלות של בעלים מסוימים. מגרש נחשב בעצם כחלק שטח של נכס מקרקעין (אנ') במדינות מסוימות או מקרקעין (כלומר כמעט אותו דבר) במדינות אחרות. בעלים אפשריים של חלקה יכולים להיות אדם אחד או יותר או ישות משפטית אחרת, כגון חברה/תאגיד, ארגון, ממשלה או נאמנות. צורה נפוצה של בעלות על מגרש נקראת זכות בעלות בלתי מוגבלת (אנ') במדינות מסוימות.
שטח קטן של קרקע שהוא ריק למעט משטח מרוצף או שיפור דומה, בדרך כלל כולם משמשים לאותה מטרה או באותו מצב נקרא לעיתים קרובות גם חלקה. דוגמאות לכך הן חניון מרוצף או חלקת גינה מעובדת. מאמר זה מכסה חלקות (שנקראות יותר מגרשים במדינות מסוימות) כחלקות קרקע מוגדרות המיועדות להיות בבעלותם כיחידות של בעלים.
כמו רוב סוגי הנכסים האחרים, מגרשים או חלקות שבבעלות גורמים פרטיים חייבים בארנונה תקופתית או מס רכוש (אנ') המשולם על ידי הבעלים לרשויות מקומיות כגון מחוז או עירייה. מיסי מקרקעין אלו מבוססים על שווי השומה של המקרקעין; מיסים נוספים חלים בדרך כלל על העברת בעלות ומכירת נכס. אגרות אחרות על ידי הממשלה אפשריות עבור שיפורים כגון שוליים ומדרכות או דמי השבחה עבור בניית בית על מגרש ריק. גם בעלי נכסים בארצות הברית ובמדינות שונות אחרות כפופים למגבלות ייעוד ואחרות. מגבלות אלו כוללות מגבלות גובה בנייה, מגבלות על סגנון אדריכלי (אנ') של מבנים ומבנים אחרים, חוקי נסיגה וכו'.
בניו זילנד מגרשים מתוארים בדרך כלל כחלקים.
ראו גם

קדסטר
תכנון ערים ואזורים
איזור (תכנון ערים)
פרצלציה
הערות שוליים

↑  "FDIC: FIL-90-2005: Residential Tract Development Lending: Frequently Asked Questions". www.fdic.gov. Retrieved 2022-06-28.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4072147-4  NKC: ph115847
טריפ נעורים

| --- | --- |

 בימוי:  ריצ'רד לינקלייטר
 הופק בידי:  ריצ'רד לינקלייטר
 תסריט:  ריצ'רד לינקלייטר 
 עריכה:  סנדרה אדיר 
 שחקנים ראשיים:  ראו דמויות
 מוזיקה:  אלן סילבסטרי 
 צילום:  לי דניאל 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  Gramercy Pictures
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 24 בספטמבר 1993
 משך הקרנה:  98 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט קומדיה, סיפור התבגרות, סרט נעורים, סרט דרמה 
 תקציב:  6,900,000 דולר
 הכנסות:  8,000,000 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   dazedandconfused
 דף הסרט ב־IMDb
 
טריפ נעורים (באנגלית: Dazed And Confused) הוא סרט התבגרות קומי אמריקאי משנת 1993, בבימויו של ריצ'רד לינקלייטר. הסרט עוקב אחר מספר קבוצות תלמידי תיכון, כמו גם תלמידי חטיבת הביניים שעולים לתיכון ביום האחרון ללימודים בשנת 1976.
דמויות

ג'ייסון לונדון – רנדול "פינק" פלויד
ווילי ויגינס – מיטש קרמר
מישל ברק – ג'ודי קרמר
כריסטין הרנוס – קיי פולקנר
רורי קוקריין – רון סלייטר
בן אפלק – פרד או'בניון
אדם גולדברג – מייק ניוהאוס
אנתוני ראפ – טוני אולסון
מת'יו מקונוהיי – דייוויד וודרסון
מילה יובוביץ' – מישל בורוס
מורשת

הבמאי קוונטין טרנטינו כלל את הסרט בין עשרת הסרטים האהובים עליו בכל הזמנים.
הערות שוליים

↑  עשרת הסרטים הטובים בכל הזמנים על פי קוונטין טרנטינו, במגזין Sight & Sound
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4574739-8  VIAF: 199736797   WorldCat (עם VIAF): 199736797
לוקהיד U-2

ערך זה עוסק במטוס ריגול אמריקאי. אם התכוונתם ללהקת רוק אירית, ראו .
U-2 הוא מטוס ריגול חד־מושבי וחד־מנועי אמריקני תוצרת סדנת הבואשים של לוקהיד קורפוריישן.
המטוס תוכנן כדי לטוס בגובה של מעל 73,000 רגל, כך שיהיה מעבר לטווח היירוט של ברית המועצות, יעד הריגול. עיקר השימוש בו נעשה במלחמה הקרה. כיום הוא משמש בעיקר לאיסוף מודיעין עבור צבא ארצות הברית.
בעבר הפעילה נאס"א שני מטוסים מדגם זה למשימות תצפית מדעיות. יציבותו הרבה של המטוס הופכת אותו לפלטפורמה טובה לביצוע תצפיות אטמוספיריות בגובה רב. ב־1989 הוחלפו המטוסים בדגם מתקדם יותר, הנקרא ER-2‏.
פיתוח > שלב הפיתוח

הסודיות הייתה הכרחית בפרויקט, שבוצע לכן באתר החברה המבודד בברבנק, קליפורניה, שם בוצע הפרויקט הסודי הקודם של סדנת הבואשים, ה־P-80. המנוע הנבחר, J73 של ג'נרל אלקטריק, סופק ל־CIA תוך הסבה מפרויקטים קיימים, שכן רכישה נוספת הייתה חושפת את הפרויקט. כדי לעבוד במהירות רבה יותר, ג'ונסון שמר על כלל לפיו כל המהנדסים יעבדו במרחק של עד 15 מטר מקו ההרכבה. באופן זה כל בעיה בייצור טופלה מיידית. העובדים לא נדרשו להדפיס כל שינוי, ולצורך תיעוד הספיקו הערות בכתב יד על גבי שרטוטים.
הדרישות העיקריות מהפרויקט היו פשוטות אך מאתגרות. לוח הזמנים היה צפוף מאוד: אספקת מטוס ראשון בתוך 8 חודשים, עד יולי 1955. המטוס נדרש למהירות של 460 קשר או 0.8 מאך בגובה שיוט של 73,100 רגל (כאשר מכל הדלק ריק ברובו), טווח טיסה בין־יבשתי ויכולת נשיאת מטען של 200 ק"ג. המטוס תוכנן על בסיס מנוע פראט אנד ויטני J-57.
לשם השגת המטרה העיקרית, גובה וטווח טיסה, קלי ג'ונסון ויתר על דרישות שמתכננים יותר שמרנים לא היו שוקלים. המטוס נדרש לעמוד בעומסים של 2.5g לפי תקן אזרחי, במקום 5g בתקנים צבאיים. להפחתת המשקל, הכנפיים חוברו בנפרד לגוף המטוס ולא לקורה אחת רציפה כנהוג. במקום כן נסע רגיל, נבחר מבנה "גלגלי אופניים" קלים במיוחד, שלא איפשרו הסעה. בהמראה ונחיתה חוברו שני גלגלים נוספים על מוטות באופן ידני לקצה הכנפיים כדי לאפשר הסעה. הטייס היה מנתק אותם מיד לאחר ההמראה, ובנחיתה המטוס היה מפחית מהירות על המסלול עד שנעצר ונטה לאחד הצדדים, ולאחר מכן הורכבו ידנית גלגלי העזר והמטוס המשיך לאזור החניה. מבנה המטוס היה דק במיוחד, והחיבורים חלשים יחסית למקובל, כך שהצורה של כל מטוס הייתה שונה, וביצועי המטוסים היו שונים משמעותית זה מזה. כדי שביצועי המטוסים היו זהים, הוסיפו גבשושיות שהותאמו באופן פרטני על גופו של כל מטוס.
כל החידושים והתכן המיוחד גרמו לכך שהמטוס יהיה מסוגל להגיע לביצועים, אך עם זאת, הביצועים מתחו את יכולות ההנדסה באותה תקופה עד לקצה. המטוס בגובה 73,000 רגל היה יציב רק כאשר היה כמעט מרוקן מדלק, ורק בתחום מהירויות קטן במיוחד של 10 קשר. במהירויות גבוהות יותר היה נכנס לתחום העל-קולי ומאבד גובה בגלל גלי הלם, ובמהירויות נמוכות יותר היה מזדקר. התחום הצר הזה נקרא באווירונאוטיקה פינת ארון המתים (Coffin corner), ככל הנראה בגלל הסיכון בטיסה כזו, וגרם למטוס להיות קשה מאוד להטסה.
אחד האתגרים המרכזיים בפרויקט היה המצלמה. למעשה, כאשר התניעו את הפרויקט, לא הייתה קיימת מצלמה מתאימה שתצלם ברזולוציה הזוויתית הנדרשת. ג'יימס ג'ילברט בייקר התלהב מתוכנית ה-CL-282 והחל לתכנן מצלמה מתאימה. לוח הזמנים למצלמה הרצויה היה כשנה, ארוך מדי לפרויקט, ולכן עבור הטיסות הראשונות הוא שידרג מצלמות קיימות K-38 למצלמות בעלות רזולוציה גבוהה יותר, שנקראו A-1. בייקר היה אחד החלוצים בניתוב קרניים ממוחשב, תחום חדש באותה תקופה, ולכן היה יכול לשפר באופן קיצוני ביצועי עדשות קיימות שתוכננו ללא מחשב. התכנון המשופר שייצר כעבור שנה, נקרא A-2 ושיפר חדות תצפית יותר מפי-3 ממצלמות קודמות.
ב-25 ביולי 1955, פחות מ-8 חודשים לאחר ההתנעה הרשמית, המטוס הראשון, שנקרא "מלאך", היה מוכן לטיסה. שם הדגם הנבחר היה U-2, כקיצור של utility ("מטוס כללי" בתרגום חופשי). הפרויקט הצליח לעמוד במשימה. המטוסים נמסרו בזמן, ואפילו בעלות ייצור נמוכה מהמתוכנן. המטוס עמד ביעדי הביצועים העיקריים: גובה, טווח ומהירות טיסה.
פעילות מבצעית

השירות המבצעי החל ביולי 1956. כבר לאחר 8 טיסות, התקבל מידע מודיעיני בעל משמעות אסטרטגית עצומה. חיל האוויר האמריקאי סבר שלרוסים יש 100 מפציצי Tu-16 ודרש תקציבים לבניית מספר דומה של מפציצי B-52. התמונות הוכיחו כי אין כלל מפציצי Tu-16 פעילים. טיסות בכל שטחי ברית המועצות צילמו בסיסים אוויריים, בעיקר מפציצים, בסיסי טילים, מתקני חלל ומתקנים גרעיניים. הטיסות הופסקו בשנת 1958, כשנתיים אחרי תחילתן, מתוך חשש שזה פרק הזמן שייקח לסובייטים לפתח אמצעי ליירוט U-2.
עקב חשש מטילים ביניבשתיים סובייטים, נערכה טיסה אחת בשנת 1959 ועוד שתיים ב-1960. הטיסה האחרונה מעל שטחי ברית המועצות, דבר קיומו של המטוס נודע לציבור לראשונה כאשר מטוס שהוטס בידי הטייס האמריקאי פרנסיס גארי פאוורס הופל לראשונה באמצעות טילי SA-2 מעל שמי ברית המועצות סמוך להרי אורל, בעת מבצע מודיעיני. התקרית נודעה כ"משבר מטוס הריגול U-2". מטוסי U-2 לא שבו לטוס מעל ברית המועצות, אך מילאו תפקיד חשוב במשבר הטילים בקובה, כשאספו תמונות של מתקני טילים סובייטיים המסוגלים לפגוע בארצות הברית. גם בקובה יורט מטוס U-2, ושלא כמו במקרה הקודם הטייס רס"ן רודולף אנדרסון נהרג.
לאחר שהסובייטים החלו לפתח טילי קרקע־אוויר המסוגלים להגיע לגובה הטיסה של ה־U-2, מטוס הריגול הוחלף ב־SR-71, המכונה "ציפור שחורה", למטרת איסוף מודיעין. עם זאת, גם במלחמות מאוחרות יותר, כגון מלחמת המפרץ, שימש ה־U-2 לאיסוף מודיעין וממשיך בזאת אף כיום.
בסך הכל, יוצרו כשישה דגמים עיקריים של מטוס ה-U-2, שביצעו טיסות ריגול עד שנת 1974. עם זאת, עד שנת 1968 כבר החליפו אותו ברוב המשימות הציפור השחורה כמטוס ריגול, וצילום לוויין החליף את רוב תפקידיהם של מטוסי ריגול בכלל. מטוסי U-2 של לוקהיד ממשיכים לשמש את נאס"א במחקר, כיום (2022) הדגמים החדשים ביותר נקראים ER-2.
הערות שוליים

↑  ER-2 Overview
↑  CIA U-2 עמ' 5
↑  CIA U-2 עמ' 7
↑  CIA U-2 עמ' 8, לא מפורט האם הדגם הותאם לדרישות צבאיות, או שאושר בגרסה המקורית של לגהורן לריגול בלבד.
↑  CIA U-2 עמ' 11
↑  CIA U-2 עמ' 17
↑  CIA U-2 עמ' 32
↑  CIA U-2 עמ' 23
↑  CIA U-2 עמ' 46
↑  CIA U-2 עמ' 50
↑  CIA U-2 עמ' 111
↑  לוקהיד ER-2 באתר נאס"א
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558586705171  GND: 4277838-4  LCCN: sh85139223  NARA: 10642076 
קלי ג'ונסון וגרי פאוורס ליד מטוס U-2
מראה מתוך חופת תא הטייס של U-2, בגובה טיסה קרוב למרבי
מטוס U-2 בטיסה
טריפה (עיר)

טריפה (בספרדית: Tarifa) היא עיירה הנמצאת במחוז קדיס באנדלוסיה, בקצה הדרומי של ספרד. העיירה ממוקמת בקרבת קוסטה דה לה לוס (בספרדית: חוף האור) ומצר גיברלטר המפריד בין ספרד למרוקו. בעיירה מתגוררים כ-18 אלף תושבים.
טריפה היא היישוב הדרומי ביותר ביבשת אירופה, ולמעשה היא דרומית יותר מהערים תוניס ואלג'יר הנמצאות באפריקה.