stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוליביה רפוביץ
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

רפוביץ' כיהן כראש משלחת עלייה של הסוכנות היהודית בצרפת.
כמו כן, שימש כשליח הקרן הקיימת לבלגיה.
רפוביץ' יזם את תחנת השידור האינטרנטית, InfoliveTV, אשר שידרה ליהודי העולם, וידאו וחדשות על ישראל במספר שפות.
בשנת 2017, שימש כיועץ לענייני עליה וקליטה עבור שרת העלייה והקליטה, סופה לנדבר, בנושא העלייה מצרפת. הכין דוח מיוחד בנושא, על מנת להגדיל את העלייה ממדינה זו.
באוקטובר 2018 התמודד בראש רשימת "עולים ביחד" למועצת עיריית תל אביב-יפו,
היה מועמד מספר 13 של רשימת ישראל ביתנו לקונגרס הציוני הל"ח, תשפ"א.
בספטמבר 2019 שימש כמועמד מס' 16 לכנסת מטעם "ישראל ביתנו" לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים ומועמד מספר 15 לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש.
רפוביץ' משמש כיועץ האסטרטגי למזרח התיכון של המרכז היהודי האירופאי CEJ (Centre européen du judaïsme).
רפוביץ' פעיל מאוד בקרב יהדות צרפת ובקהילות דוברות צרפתית בארץ. כיום, בישראל ישנם מעל 200,000 עולים מצרפת, בלגיה ושווייץ. רפוביץ' פועל רבות להעלאתם וקליטתם של יהודי צרפת, שמספרם עולה בשנים האחרונות, בשל החמרת מצב האנטישמיות באירופה.
ב-20 השנים האחרונות, הפך רפוביץ' לדמות מרכזית, המשפיעה על קהילת דוברי הצרפתית בישראל ובקהילות באירופה, בהיותו אדם המהווה חולייה מקשרת בין השיח הישראלי לקהילת דוברי הצרפתית.
ביוגרפיה > חיים אישיים

רפוביץ' הוא המנכ"ל והבעלים של א.ר ייעוץ בע"מ, חברה שפעילותה העיקרית במערב ובמרכז אפריקה.
רפוביץ' נשוי לרוקסן רואס רפוביץ', אב לארבעה, והם מתגוררים בתל אביב.
מספריו

Israël une chance pour le monde, Novembre 2018, 222 pages, EAN13: 9782351460689 ISBN 2-35146-068-5
Israël-Hezbollah : prélude à la troisième guerre mondiale? / Olivier Rafowicz, avec Sandrine Sebbane. Lausanne : Favre, 2007, 177 pages, ISBN 2828909530, ISBN 9782828909536
Le temps du retour de paris à Jérusalem, Lausanne : Favre, 2005, 250 pages, ISBN 2828908518, ISBN 9782828908515
הערות שוליים

↑  ‏Is Holocaust-themed game educational or exploiting tragedy for cash?, בערוץ Russia Today
↑   Dr. Mordechai Kedar, Dr. Martin Sherman, and Col. (res.) Olivier Rafowicz, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 7:56)
↑   Olivier Rafowicz sur Al Jazeera: Israël ne veut pas la guerr, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 2:45)
↑  ‏)Israeli-Palestinian Stalemate: Who is to blame?, באתרFrance 24, 20 בנובמבר 2020
↑   Menace iranienne, terrorisme en Israël : Olivier Rafowicz sur Radio J, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 6:50)
↑  ‏Francia necesita a Israel como un aliado fuerte y firme, באתר Noticias de Israel
↑  ‏Olivier Rafowicz comments on the current situation in Libya, באתר I24NEWS
↑  ‏Vaccination des Palestiniens et assassinat d'Ilan Halimi: retour sur l'émission des Grandes Gueules Moyen-Orient, באתר I24NEWS‏17 בפברואר 2021
↑  שרה ליבוביץ-דר, דובר צה"ל? קשה להאמין, באתר הארץ, 22 בינואר 2002
↑  פורום דוברים חדש הוקם בדרום, באתר Mynet באר-שבע והנגב
↑  ynet, אחרון "מתבצרי כנסיית המולד" יצא מקפריסין, באתר ynet, 26 בנובמבר 2002.
↑  ‏Israeli, Palestinian negotiators: A search for peace, באתר CNN, ‏28 באפריל 2002
↑  "המערכה על ירושלים", דורי גולד, בהוצאת ידיעות אחרונות-ספרי חמד, תל אביב 2008, עמוד 33
↑  אריק בנדר, מבצע ישראלי: העלאת רבבות יהודים מצרפת, באתר Nrg, ‏10/6/2010
↑  רונן בודוני וטלי יצחקי, "עכשיו הצרפתים יאמרו שבגללנו תוקפים אותם", באתר ynet, 11 ביולי 2004
↑  יותר מ-1200 משרות יוצעו למשתתפי היריד על ידי נציגים של 20 חברות ישראליות מובילות שיציגו אפשרויות תעסוקה, באתר ערוץ 7, 26 במאי 2005
↑  אח"מים מצרפת מבקרים בתעשייה האווירית ובירושלים, באתר הקרן הקיימת
↑  דניאל רוט-אבנרי ואסף גולן, המתמודדים שעלו - ולא רק בסקרים, באתר ישראל היום
↑  ארי ליבסקר, לה איזראליין - מפגש סופר־מניפיק עם האוכלוסייה המפתיעה בבחירות הקרובות: העולים הצרפתים, באתר כלכליסט, 25 באוקטובר 2018
↑  רשימת ישראל ביתנו לקונגרס הציוני הל"ח, תשפ"א
↑  רשימת המועמדים, ישראל ביתנו לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים
↑  אלוף-משנה (מיל') אוליבייה רפוביץ', באתר מכון ירושלים לאסטרטגיה ולביטחון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310599905171  BnF: cb15006062v (data)  ISNI: 0000 0000 7845 9146  LCCN: nb2006018557  SUDOC: 104431814  VIAF: 34731677   WorldCat (עם VIAF): 34731677
טקסס הולדם

טֵקְסָס הוֹלְדֵ'ם (אנגלית: Texas hold'em) הוא משחק קלפים השייך לסגנון פוקר קהילתי.
בשונה מסגנונות פוקר אחרים, בהם כל שחקן מקבל מספר קלפים השייכים לו בלבד במהלך היד, בסגנונות הכוללים קלפי קהילה נפתחים קלפי משחק הגלויים לעיני כול. כל משתתף מרכיב את היד שלו מהקומבינציה החזקה ביותר, שמשלבת את קלפיו האישיים ואת קלפי הקהילה. טקסס הולדם הוא אחד ממשחקי הפוקר הנפוצים ביותר בבתי הקזינו ברחבי העולם ובעיקר במערב ארצות הברית. הוא גם סוג המשחק שמשחקים בדרך כלל (יחד עם אומהה הולדם) באליפויות פוקר שונות, בהן ב"טורניר הפוקר העולמי", הנחשב לאליפות העולם בפוקר.
חוקים

מכיוון שטקסס הולדם הוא משחק פוקר שמשחקים בקלפי קהילה, ישנם מספר קלפים המשותפים לכלל השחקנים. קלפים אלה מוצגים לכל המשתתפים עם הפנים למעלה. בתחילת המשחק מקבל כל שחקן צמד קלפים אישיים (פני הקלפים למטה) ולאחריו נערך סבב הימורים ופרישות. לאחר שנסגר ההימור הראשוני נפתחים שלושה קלפי קהילה המשותפים לכולם, הנקראים "פלופ" (Flop). מטרת השחקנים ליצור בעזרת שני הקלפים שבידם יחד עם קלפי הקהילה את היד החזקה ביותר, על פי כללי הפוקר הרגילים. לאחר שקלפי הקהילה הוצגו בפני השחקנים, נערך סבב הימורים ופרישות נוסף, ולאחר שנסגר שנית סכום ההימור, נגלה קלף קהילה נוסף המכונה "טֵרְן" (Turn). השחקנים מהמרים בשלישית בהתאם למצב החדש, ולאחר שמחליטים על סכום הימור נגלה לעיני כול הקלף האחרון, המכונה "ריבֵר" (River). השחקנים מהמרים הימור סופי, ומגלים את הקלפים.
המנצח במשחק הוא השחקן עם היד החזקה ביותר או האחרון שנשאר אחרי שכולם פרשו בהימור. היד החזקה ביותר היא היד שהשחקן שילב בין קלפיו לבין קלפי הקהילה. הקומבינציה בין קלפי היד ובין קלפי הקהילה יכולה להיות שימוש בקלף יד אחד עם ארבעה קלפי קהילה, או שימוש בשני קלפי יד ושלושה קלפי קהילה, או שימוש בכל חמשת קלפי הקהילה כהגדרת היד שלך.
בדומה לפוקר, נהוג לשחק מספר משחקי טקסס הולדם ברציפות - כל משחק מכונה "סיבוב".
חוקים > דילר

בתחילת משחק טקסס הולדם, הדילר (המחלק) מערבב חפיסה של 52 קלפים סטנדרטיים (ללא ג'וקרים). בבתי קזינו הדילר אינו שותף למשחק, אך במועדוני פוקר, כאשר יש מחסור בדילרים, השחקנים הם המחלקים את הקלפים. כאשר אין דילר, החבילה מחולקת כל פעם על ידי שחקן אחר; היא מועברת עם כיוון השעון לאחר סיום היד. בכל מקרה יהיה כפתור דילר (ידוע לרוב רק בשם "הכפתור" - The button) על השולחן המסומן באות D אשר מסמן מי היה מחלק לוּ לא היה דילר, הכפתור יעבור בסיום כל תור לשחקן היושב משמאל. העמדה של השחקן שמולו הכפתור נקראת גם "על הכפתור" (On the button) והיא העמדה החזקה ביותר בפוקר, כיוון שבכל שלב אחרי סבב ההימורים הראשון הוא תמיד ישחק אחרון.
חוקים > הימורי החובה

יש מספר הימורים כפויים, הנקראים "בליינדים" (Blinds - עיוורים). שני השחקנים שמשמאל לדילר חייבים לשלם את הבליינדים. הבליינדים נקבעים מראש ויכולים לעלות בזמן המשחק, בעיקר אם מדובר בטורנירים, שם הבליינדים עולים באופן קבוע, כדי להגדיל את סכום ההימור ההכרחי ולהקדים את סיום הטורניר, וכן לגרום לכך שגם שחקנים שמשחקים רק צירופי קלפים חזקים ונדירים (tight players) ינופו מהטורניר.
הבליינד שנמצא משמאל לדילר נקרא "הבליינד הקטן" (small blind) והבליינד שנמצא אצל השחקן אחריו (בכיוון השעון) נקרא "הבליינד הגדול" (big blind); הבליינד הגדול הוא ההימור המינימלי, והבליינד הקטן הוא מחציתו. מי שרוצה להמשיך ולשחק באותו סיבוב חייב לפחות להשוות את הבליינד הגדול או להעלות את ההימור (Raise) (זאת במקרה שלא העלו עוד לפניו את סכום ההימור).
לעיתים מתווסף הימור כפוי נוסף, הנקרא "אנטה" (Ante - "לפני"). הימור זה הוא הימור התחלתי של כלל השחקנים (הנמוך משמעותית מהימורי הבליינדים) כך שבכל סיבוב חייבים להמר. הימור כפוי זה בא להגדיל את הסכום בקופה ולמנוע פרישות כדרך לזירוז המשחק.
חוקים > חלוקת הקלפים

לכל שחקן מחלקים שני קלפים (קלפי כיס) עם הפנים למטה. השחקן בבליינד הקטן מקבל ראשון קלף, ואחריו שאר השחקנים בכיוון השעון. לאחר סיום סיבוב החלוקה, מקבלים כולם קלף נוסף בסיבוב חלוקה שני. כל שחקן רשאי לבדוק את קלפיו, אך לאחר מכן חייבים להניח את כל הקלפים עם הפנים כלפי מטה על השולחן, השחקן רשאי להסתכל בשנית על קלפיו כרצונו. מטרת המשחק היא ליצור יד פוקר בעלת חמישה קלפים החזקה ביותר בעזרת שבעת הקלפים הזמינים לשחקן, כלומר, כל קומבינציה בין שני קלפי הכיס שחולקו לשחקן ובין חמשת קלפי הקהילה שיחולקו בשלב מאוחר יותר על ידי הדילר. היד יכולה לכלול את שני הקלפים שחולקו לשחקן ושלשה קלפים מקלפי הקהילה, קלף אחד מהשניים שחולקו לשחקן וארבעה קלפים מקלפי הקהילה או לחלופין חמישה קלפים מקלפי הקהילה. השחקן בעל היד החזקה ביותר זוכה בקופה (אם שני שחקנים או יותר מחזיקים באותה יד, הקופה מתחלקת ביניהם).
חוקים > סבב הימורים ראשון

סבב זה מתקיים ישר לאחר חלוקת שני הקלפים. השחקן הראשון שמדבר הוא השחקן הנמצא משמאל לבליינד הגדול, ויש לו שלוש אפשרויות: לפרוש, להשוות לבליינד הגדול, או להעלות את ההימור.
כדי להעלות, שחקן מוסיף סכום מסוים. סכום זה נקבע בהתאם לסוג המשחק שמשחקים:
במשחקי Limit נקבע סכום קבוע שגם הוא מוגבל אחרי מספר סיבובים, בדרך כלל שלושה או ארבעה סיבובים.
במשחקי Pot Limit ניתן להמר לא יותר מהסכום שיש בקופה.
במשחקי No Limit ניתן להמר על כל סכום, בהתאם לכמות הכסף שיש לשחקן.
כדי לפרוש השחקן מניח את קלפיו עם הפנים מטה ודוחף אותם למרכז השולחן, שם נאספים הקלפים של השחקנים שפרשו. ברגע ששחקן פרש הוא אינו יכול לקחת חלק ביד הנוכחית.
לשחקנים הבאים יש אותן אפשרויות, אך בנוסף הם יכולים לבצע העלאה חוזרת (Re-raise) על העלאה קודמת, העלאה זאת חייבת להיות לפחות שווה לגודל ההעלאה הקודמת.
חוקים > סבב הימורים שני (Flop)

אחרי סבב ההימורים הראשון, מרחיק הדילר את הקלף העליון בחפיסה, על מנת לוודא שאף אחד לא ראה אותו בטעות וכדי למנוע רמאויות. הקלף המורחק נקרא Burn והוא מונח על השולחן עם הפנים כלפי מטה. לאחר מכן הדילר מחלק שלושה קלפי קהילה עם הפנים כלפי מעלה (ה-Flop).
בסבב הימורים זה והבאים אחריו, הראשון לדבר הוא השחקן שיושב משמאל לשחקן בעל כפתור הדילר שעדיין נמצא ביד. בסיבובים אלו, בנוסף להשוואה ולהעלאה, יכול שחקן גם לומר Check, כלומר להישאר ביד מבלי לבצע הימור עד ששוב מגיע תורו לדבר. זאת בתנאי שלא בוצע הימור בסבב זה. ברגע שבוצע הימור, על השחקן להחליט אם להשוות, להעלות או לפרוש. כך, בסופו של הסיבוב כל השחקנים שנשארו הימרו אותו סכום כסף, להוציא מקרה בו לשחקן יש פחות אסימוני משחק והוא בעצם שם את כל כספו בקופה (all in). במצב כזה נפתחת קופה צדדית בשביל השחקנים שלהם נשאר עוד כסף להמר. כאשר בשלב זה השחקן ששם את כל כספו משחק רק על הקופה המרכזית, ושאר השחקנים משחקים על הקופה המרכזית ועל הקופה הצדדית.
חוקים > סבב הימורים שלישי (Turn)

אחרי השלמת סיבוב ההימורים השני מורחק עוד קלף ונפתח קלף קהילה עם הפנים כלפי מעלה. זהו קלף ה-Turn. במשחקי Limit, הסכום הקבוע מוכפל בסבב הימורים זה ונשאר כך עד לסבב האחרון. כללי ההימור הם כמו בסבב ההימורים השני.
חוקים > סבב הימורים רביעי (River)

לאחר סבב ההימורים השלישי מורחק עוד קלף ונפתח קלף קהילה חמישי ואחרון עם הפנים כלפי מעלה. זהו קלף ה-River. מתקיים סבב הימורים כמו בסבבים הקודמים, כאשר לאחר סבב הזה מראים את הקלפים והיד החזקה מנצחת. במידה ולשני שחקנים, או יותר, אותה יד, השחקן עם הקלף הבא החזק יותר (נקרא קיקר – Kicker) מנצח. אם אין קיקר, אז הקופה תחולק באופן שווה בין השחקנים. אי אפשר לבחור קיקר כקלף שישי או יותר.
כשכל השחקנים פרשו מלבד אחד, השחקן שנותר מנצח. מקרה זה יכול לקרות בכל סיבוב הימורים, וכאשר הוא קורה, המנצח אינו חייב לחשוף את הקלפים שהיו ברשותו.
אסטרטגיה וטקטיקה

הערה: כל שימוש במילה "יריב" בפרק זה אפשר להכליל ליריבים רבים, וצורת היחיד היא לצורך פישוט.
טקסס הולדם הוא לא רק משחק של מזל, אלא גם של מיומנות. כדי לנצח בו צריך ידע בהסתברות, יכולת קריאת שפת גוף, אומץ וריכוז.
שחקנים חובבנים נוטים לשחק בצורה נאיבית - לפרוש כשידם לא מספקת ולהמר הרבה כשידם טובה. בפועל, צורת משחק זו לא מביאה לתוצאות טובות כל כך מכיוון שהיא צפויה. אם יריבך יהיה בטוח שכך תשחק, הוא ידע לפרוש בכל פעם שאתה מהמר ולהמר בכל פעם שאתה לא. דרך המשחקים של מקצוענים מנוסים פחות צפויה, כיוון שהם "מבלפים" (מהמרים גם עם קלפים לא טובים במטרה לגרום ליריב לפרוש) או משחקים לאט (slow playing, מהמרים מעט או לא כלום עם יד טובה במטרה לגרום ליריב להמר יותר), וכך יריבם אינו יכול לדעת בוודאות מהם קלפיהם. אלמנט חשוב נוסף הוא ששחקן טוב לא מבלף תמיד, או עושה כל מהלך אחר בקביעות: האקראיות היא יתרונו. כפי שכתב ג'ורג' מקדונלד בספרו "אסטרטגיה בפוקר, בעסקים ובמלחמה": "היד חייבת להיות מוסתרת מאחורי מסך אי העקביות. שחקן פוקר טוב חייב להימנע מפעולות קבועות ולפעול באופן אקראי, עד כדי סטייה, לפעמים, מהעקרונות הבסיסיים של משחק נכון". קביעה זו נכונה לא רק לטקסס הולדם, אלא לכל סוגי הפוקר ובכלל לכל המשחקים שבהם יש אלמנט מרכזי של אי ודאות.
היבט חשוב מאוד בטקסס הולדם הוא סיכויי הקופה (pot odds), כלומר היחס בין גודל הקופה הנוכחית לסכום שיש להשוות כדי להיכנס אליה. אם בקופה יש 100,000 דולר, וכדי להשוות השחקן צריך להוסיף 10,000 דולר, הוא מקבל סיכוי קופה של 1:10, ולכן ישווה גם אם הוא מעריך את סיכוייו לנצח בסופו של דבר ב-30%. עם זאת, גם כשסיכויי הקופה לטובת שחקן הוא יכול לפרוש מכיוון שהוא חושש היריב ימשיך להמר. מונח חופף הוא סיכויי קופה פוטנציאליים (potential pot odds), כלומר חישוב סיכויי קופה שמתחשב גם בסכום שסביר להניח שיכנס לקופה בהמשך.
גורמים נוספים שיש להתחשב בהם:
סגנון המשחק של היריבים
כמות הז'יטונים של יריבך ביחס לשלך- במשחק טורניר, בו יש לכל שחקן כמות קבועה מראש ומוגבלת של ז'יטונים, אם יש ליריב כמות ז'יטונים משמעותית גדולה משלך עדיף לך לשחק פחות נגדו, שכן הוא יכול בקלות להעמיד אותך במצב של החלטה על כל כספך.
מיקום- שחקן בעמדה מוקדמת יותר ישחק פחות, מכיוון שיש עוד שחקנים לפניו. גם כאן ההחלטה תלויה בסגנון המשחק וכמות הז'יטונים של היריבים.
סיבובים קודמים- שחקן שהפסיד כסף רב, במיוחד במזל רע, יכול להפגין "tilt", עצבנות שגורמת למשחק יתר, במיוחד נגד היריב שלקח את כספו.
שפת גוף- אפילו שחקני הפוקר המנוסים ביותר יכולים להפגין רגשות ובכך לחשוף את חוזק ידם. בשולחנות פוקר מקצועיים מקובלים במיוחד משקפי שמש המאפשרים להסתיר את העיניים ובכך לחשוף פחות.
מכיוון שטקסס הולדם הוא משחק שבו עליך להיכנס לראשו של יריבך, שחקנים צריכים לקחת בחשבון שכל השיקולים הללו מנחים גם את היריב האחר בפעולתו.
אין ספק שבטקסס הולדם יש אלמנט מרכזי של חשיבה. הוכחה לכך היא שבמקרים רבים שחקנים מקצועיים מסוימים מגיעים שוב ושוב למקומות גבוהים בטורנירים גדולים. עם זאת, יש מרכיב של מזל שלא ניתן להדחיקו.
טקסס הולדם בישראל

בשנים האחרונות זכה המשחק לפופולריות גם בישראל. לפי הערכות שונות, למעלה מחצי מיליון ישראלים משחקים בו מדי שבוע.
ב-26 ביוני 2008 קבע בית משפט השלום בתל אביב כי טקסס הולדם הוא "משחק אסור", כהגדרתו בחוק העונשין, כלומר "משחק שבו עשוי אדם לזכות בכסף, בשווה כסף או בטובת הנאה לפי תוצאות המשחק, והתוצאות תלויות בגורל יותר מאשר בהבנה או ביכולת", והרשיע אדם שארגן משחק טקסס הולדם בארגון משחק אסור.
בדצמבר 2015 נפסק פעם נוספת, בבית המשפט המחוזי בירושלים, ש"טקסס הולדם" הוא משחק אסור, ועריכתו מהווה עבירה.
טקסס הולדם ו"בינה מלאכותית"

בניגוד למשחק שחמט או, אפילו, משחק ה"גו", בטקסס הולדם, אין לשחקנים מידע מלא על "המציאות" וזאת מכיוון שהם רואים רק את הקלפים שהם עצמם קיבלו ואת "קלפי הקהיליה". כלומר, מדובר במשחק רב פעמי, מרובה משתתפים ועם מידע חסר. מכיוון שכך, המשחק נחשב מבחן משמעותי מאוד ליכולת של "בינה מלאכותית" להשתוות לבינה אנושית.
מחשב ניצח את אלוף העולם בשחמט כבר בשנת 1997 וכיום, תוכנות שרצות על מחשב שולחני פשוט יכולות לנצח שחקנים אנושיים ברמה עולמית.
מחשב ניצח את אלופי העולם ב"גו", בשנים 2016, 2017, באמצעות תוכנה שפותחה על ידי חברת DeepMind.
ב 11 ביולי 2019, תוכנת מחשב שנקראת Pluribus, ניצחה חמישה שחקנים ברמה הכי גבוהה שיש בעולם, במשחק "טקסס הולדם" - בסדרה ארוכה של משחקים כנדרש להוכיח מובהקות סטטיסטית. תוכנת המחשב Pluribus פותחה על ידי מדענים מפייסבוק ומאוניברסיטת קרנגי מלון בהובלת פרופסור Tuomas Sandholm ונועם בראון.
ראו גם

הסתברויות בטקסס הולדם (באנגלית)
הערות שוליים

↑  קרן צור, מהמרים בפוקר, אבל הולכים על הקלף החברתי, באתר כלכליסט, 21 בינואר 2009
↑  פסק הדין
↑  אלה לוי-וינריב, ‏ביהמ"ש קובע: טקסס הולדם - משחק הימורים אסור, באתר גלובס, 27 בדצמבר 2015
↑  מאמר במגזין Nature מיולי 2019

כפתור הדילר וחפיסת קלפים
אמתי זיו

ערך זה עוסק ברופא ישראלי. אם התכוונתם לעיתונאי ישראלי, ראו .
| --- | --- |

פרופ׳ אמיתי זיו על רקע חדר טיפולים סימולטיבי
 לידה:  29 ביולי 1958 (בן 66) ירושלים
 לימודי רפואה:  האוניברסיטה העברית בירושלים
 התמחות:  רפואת ילדים חינוך רפואי מנהל רפואי סימולציה רפואית
 תואר:  פרופסור
 תפקידים:  סגן מנהל, המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר  מנכ"ל, מסר - המרכז הארצי לסימולציה רפואית  ראש המחלקה לחינוך רפואי, בית הספר לרפואה ע"ש סאקלר  מנהל בית החולים השיקומי המשולב, תל השומר
 פרסים והוקרה:  פרס צ'ארלס ברונפמן לפעולה הומניטרית, 2007
אֲמִתַּי זיו (נולד ב-29 ביולי 1958) הוא רופא ישראלי, מנהל בית החולים השיקומי המשולב במרכז הרפואי שיבא בתל השומר, מייסד ומנהל מסר - המרכז הארצי לסימולציה רפואית, ופרופסור בבית הספר לרפואה ע"ש סאקלר של אוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

זיו נולד בירושלים להורים שעלו מקנדה, גדל בשכונת בית הכרם והתחנך בתיכון ליד האוניברסיטה. ב-1976 התגייס לצה"ל, סיים בהצלחה את קורס טיס מספר 87 בחיל האוויר ושירת כטייס קרב וכמדריך טיסה. לאחר שחרורו למד רפואה בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים וקיבל תואר דוקטור לרפואה ב-1989. בין השנים 1993–1996 התמחה ברפואת ילדים במרכז רפואי הדסה. בשנים 1996–1998 יצא לתת-התמחות ברפואת מתבגרים בבית החולים של אוניברסיטת פנסילבניה שבפילדלפיה.
עם שובו לישראל הצטרף לצוות הרפואי של המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר, ובשנת 2000 מונה לתפקיד סמנכ"ל המרכז הרפואי לענייני חינוך רפואי, ניהול סיכונים ובטיחות הטיפול. ב-2001 הקים בשטח המרכז הרפואי את "מסר - המרכז הארצי לסימולציה רפואית", מנהל אותו מאז ופיתח אותו כחלוץ וכמוביל בתחומו. ב-2016 מונה כמנהל בית החולים השיקומי במרכז הרפואי שיבא, ומשמש גם כמנהל מקצועות הבריאות, הרפואה המשלימה והטיפול התומך במרכז הרפואי.
ב-2007 זכה זיו בפרס צ'ארלס ברונפמן על פעילות הומניטרית לקידום החינוך הרפואי בעולם. מאז 2010 הוא מכהן בחבר השופטים של ועדת הפרס.
ביוגרפיה > קריירה אקדמית

בשנים 1994–1996 הדריך זיו רפואת ילדים בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים. ב-2003 סיים בהצטיינות לימודי תואר שני במנהל רפואי באוניברסיטת תל אביב. ב-2005 מונה למרצה בכיר קליני בבית הספר לרפואה ע״ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב, ובין 2006–2010 היה חבר בוועדת הקבלה של בית הספר לרפואה.
ב-2010 קיבל תואר פרופסור חבר ומונה כחבר ועדת ההוראה הקלינית של בית הספר וכראש המחלקה לחינוך רפואי. הוא גם פרופסור חבר נלווה (Adjunct Associate Professor) באוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב בקליבלנד, אוהיו, ובבית הספר לרפואה של מאיו קליניק ברוצ'סטר, מינסוטה. לאורך השנים לימד והדריך אלפי תלמידי רפואה, ופרסם מאות מאמרים בתחומי התמחותו השונים.
ביוגרפיה > סימולציה רפואית

זיו נחשף לראשונה לאימונים מבוססי סימולציה בעת שירותו כטייס קרב בחיל האוויר. בעת הכשרתו כרופא בישראל ובארצות הברית, הופתע לגלות שבעולם הרפואה מקובל שמתלמדים רוכשים את הכשרתם הבסיסית על מטופלים בשר ודם, כשמטבע הדברים מתבצעות תוך הלימוד טעויות טיפוליות המסכנות את בריאותם ואת חייהם של המטופלים. במהלך התמחותו בארצות הברית בשנים 1996–1998 החל להתעניין בפיתוח מודלים של שילוב אימוני סימולציה בהכשרת צוותי רפואה, בדומה לאופן שבו מתבצעים אימוני הכשרה בעולם התעופה והטיס. הוא היה חבר בצוות שעסק בפיתוח ויישום מבחנים מבוססי סימולציה לרישוי רופאים זרים שביקשו לעבוד בארצות הברית. במבחני הסימולציה שפותחו נדרש רופא להפגין את יכולותיו בפני צוות מעריכים, ומאז 1998 מחויב כל רופא זר בארצות הברית לעמוד במבחנים אלה כתנאי לרישיונו.
ב-1998 הצטרף ל-MedSim, חברת הזנק שנוסדה בארצות הברית על ידי טייסים יוצאי חיל האוויר הישראלי, ועסקה בפיתוח מערכות סימולציה רפואית. הוא כיהן שם כמנהל רפואי וכסגן-נשיא לניהול ולחינוך רפואי. בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת תומאס ג'פרסון בפילדלפיה הקים את מרכז הסימולציה הרפואית הראשון בפילדלפיה בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה, עמד בראשו ויזם תוכנית הדרכה מבוססת סימולציה למערך הרפואי של האוניברסיטה.
בשובו לישראל נעתרה הנהלת המרכז הרפואי שיבא להצעתו של זיו להקים מרכז סימולציה ארצי בשטח המרכז הרפואי, והקצתה לעניין שטח ומשאבים. בשנת 2001 הוקם בשטח הקמפוס מסר - המרכז הארצי לסימולציה רפואית על פי חזונו של זיו ובניהולו. המקום משמש כמרכז לאומי להדרכה מבוססת סימולציה של צוותי רפואה מכל גופי הבריאות בישראל, ובכללם משרד הבריאות, בתי החולים ברחבי הארץ, קופות החולים, חיל הרפואה של צה"ל ומגן דוד אדום.
לאורך השנים פיתח זיו את "מסר" כמרכז מוביל עולמי בתחום הסימולציה הרפואית, והוא עצמו נחשב למומחה בינלאומי בתחום זה. הוא מרבה להרצות ברחבי העולם בנושאי סימולציה רפואית, ומייעץ למוסדות אקדמיים ולגופי בריאות במדינות שונות בהקמת מרכזי סימולציה רפואית ובניהול מערכי הדרכה מבוססי סימולציה.
הערות שוליים

↑  יצחק בן-חורין, ד"ר אמתי זיו זכה בפרס ברונפמן לחזון הומניטרי, באתר ynet, 2 במאי 2007
↑  Charles Bronfman Prize
↑  Charles Bronfman Prize - International Judges
↑  Prof. Amitai Ziv, Sheba Medical Center
↑  Society for Simulation in Healthcare
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NSK: 000452210  VIAF: 305696561   WorldCat (עם VIAF): 305696561
הגנה אזרחית ברוסיה

ההגנה האזרחית ברוסיה היא מערכת של צעדים להגנה על אנשים ונכסים מהותיים בפדרציה הרוסית במקרה של פעולות איבה, אסונות טבע או אסונות טכנולוגיים, כמו גם הכנת אמצעים כאלה הכוללים היערכות מקלטים, פינוי, הסוואה, סיוע בסיסי לתושבים והפעלת שירותי החירום הלאומיים.
נוהל ארגון ההגנה האזרחית מעוגן בחוקים הפדרליים "אודות הגנה אזרחית" (1998), "אודות הגנה מפני מצבי חירום בעלי אופי טבעי וטכנולוגי" (1994) ו"אודות שירותי חירום והצלה" (1995) שמהוות בסיס חוקי לקיומו של המשרד למצבי חירום והגנה אזרחית של רוסיה המהווה לגוף הפדרלי העיקרי לתיאום פעולות תגובה ופעילות שירותי ההגנה האזרחית.
היסטוריה

לראשונה, אירועים המצריכים כוחות הגנה אזרחית ברוסיה החלו להתקיים במהלך מלחמת העולם הראשונה. כניסתם של כלי נשק כימיים תרמה לפגיעה במתקנים כלכליים ותשתיות הממוקמות בעורף מאחורי קווי האויב. לעיתים קרובות בוצעה הפצצת ערים מהאוויר במטרה להפחיד ולפגוע באוכלוסייה. לכן, הפיקוד הצבאי של והרשויות החלו לפתח ולבצע אמצעים כדי להגן על האוכלוסייה מפני הסכנות הנובעות מפעולות איבה. אמצעים כאלה כללו ביצוע הפסקות חשמל יזומות, יידוע האוכלוסייה, מסירת כללי התנהגות לאוכלוסייה במקרה של התקפה אווירית או שימוש באנשי לוחמה כימית, מתן סיוע רפואי, אספקת אמצעי הגנה אישיים לאוכלוסייה, טיפול בשריפות, הכנת מקלטים ועוד. אירועים אלה נערכו בערים הגדולות של האימפריה הרוסית: פטרוגרד, אודסה, סבסטופול, ורשה, מינסק, ריגה, גרודנו, ביאליסטוק, ברסט, טאלין.
ברמה המדינית נערכו אמצעי הגנה אזרחית לראשונה במהלך דחיית המתקפה הגרמנית על פטרוגרד בפברואר-מרץ 1918. ב-3 במרץ 1918 פנתה הוועדה להגנה מהפכנית של פטרוגרד לאוכלוסיית פטרוגרד וסביבתה תוך הכרזה על הדרישות הבסיסיות לצורך הגנה אווירית וכימית והכנת האוכלוסייה למתקפות אפשריות.
לאחר תום מלחמת העולם הראשונה שופרו אמצעי ההגנה האזרחית עוד יותר. כמערכת ממשלתית מאוחדת, ההגנה האזרחית החלה לפעול ב-4 באוקטובר 1932, אז הוקמה ההגנה האווירית המקומית (MPLA) כחלק ממערכת ההגנה האווירית במדינה. ההגנה האווירית המקומית הייתה מערכת אמצעים שבוצעה מול הרשויות המקומיות במטרה להגן על האוכלוסייה והתשתיות הכלכליות מפני התקפות אויב מהאוויר, לצמצם את ההשלכות מהתקפותיה, ליצור תנאים נורמליים לעבודה של מפעלים תעשייתיים, תחנות כוח, תחבורה, ועוד.
בשנת 1940, הוקם המנהל הראשי להגנה אווירית מקומית והוא נכלל במערך שלנ.ק.ו.ד. ומשרד הפנים.
בשנת 1961 התארגנה מחדש ההגנה האווירית המקומית לגוף בשם "ההגנה האזרחית של ברית המועצות" ומונה לראשונה ראש ההגנה האזרחית.
מאז 1965 קיבלה ההגנה האזרחית את צורתה הארגונית הסופית, מטה ההגנה האזרחית נוצר בכל מחלקה, בכל הערים, העיירות הגדולות, במפעלים גדולים, הוסדרה עבודתם ושויתוף הפעולה עם המנגנון המפלגתי והממשל הצבאי. תרגילי הגנה אזרחית קבועים החלולהיערך עם האוכלוסייה האזרחית בכל הגילאים, מילדים ועד אזרחים ותיקים (צעדים כאלה בוצעו בעבר, אך כעת קיבלו אופי אוניברסלי וקבוע).
בשנת 1971 הועברה הנהגת ההגנה האזרחית לאחריות משרד ההגנה של ברית המועצות, בעוד ראש ההגנה האזרחית שימש כסגן שר ההגנה של ברית המועצות (ונקרא רשמית "מפקד כוחות ההגנה האזרחית").
האחריות להגנה אזרחית מקומית הוטלה על מועצות השרים של הרפובליקות של ברית המועצות, הוועדות המבצעות של מועצות צירי העם, משרדים, מחלקות, ארגונים ועסקים, שראשיהם היו ראשי הגנה אזרחית. עמם נוצרו מטה ההגנה האזרחית ושירותים שונים שנועדו לייעל את שיתוף הפעולה.
בשנת 1991 נכללה מערכת ההגנה האזרחית במסגרת הוועדה הממלכתית של הפדרציה הרוסית להגנה אזרחית, חירום וניהול אסונות (בשנת 1994 הוועדה הפכה למשרד ממשלתי בשם המשרד למצבי חירום והגנה אזרחית).
ארגון

ההגנה האזרחית ברוסיה מאורגנת באופן היררכי מהמרכז הפדרלי עד לארגונים ספציפיים (מפעלים, חברות, אוניברסיטאות וכן הלאה).
בכל רמה מחוזית ומקומית נוצרת יחידת הגנה אזרחית משלה:
מחלקות מתמחות בארגונים ספציפיים (למשל, מחלקת ההדרכה וההגנה האזרחית של MOESK, המרכז להגנה אזרחית ומצבי חירום באוניברסיטת מוסקבה);
יחידות מיוחדות של הממשלות מקומיות (למשל, מחלקת ההגנה האזרחית ומצבי חירום במחוז המשנה סרפוחוב בפרברי מוסקבה);
הוקמו גם יחידות חילוץ צבאיות במסגרת המרכזים הטריטוריאליים להגנה אזרחית, שהוכפפו למשרד למצבי חירום (למשל המחלקה להגנה אזרחית בפרימוריה);
יחידות מיוחדות של מחלקות פדרליות (למשל, מחלקת שירות המדינה והדרכת גיוס של משרד האנרגיה של רוסיה, המחלקה להגנה אזרחית של משרד התחבורה של רוסיה ועוד);
המשרד למצבי החירום, המהווה לגוף הפדרלי העיקרי בתחום.
ניהול ההגנה האזרחית ברמות שונות מופקד על המנהיגים בהתאמה - ממשלת רוסיה, ראשי המחלקות הפדרליות והאזורים, מנהיגים מקומיים וראשי ארגונים ועסקים. אלה מקבלים החלטות בסיסיות (למעט אלה הנדרשים להחלטת הממשלה) ועליהם מוטלת האחריות האישית לניהול הגנה אזרחית.
תיאום עבודתם של הכוחות השונים מופקד בידי המרכזים האזוריים, הבין אזוריים והמרכזים הפדרליים לניהול משברים שהוקמו במשרד החירום.
ראו גם

המערכת הרוסית לניהול אסונות
הגנה אזרחית