stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ריצת מרתון
זמנים מיטביים ושיאי עולם > עשר הרצות הטובות ביותר בריצת המרתון

| מקום | תוצאה (שעות) | שם האתלטית | מדינה | תאריך | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2:09:57 | רות צ'פנגטיץ' | קניה קניה | 13 באוקטובר 2024 | שיקגו |
| 2 | 2:11:53 | טיגיסט אספה | אתיופיה אתיופיה | 24 בספטמבר 2023 | ברלין |
| 3 | 2:13:44 | סיפאן חסן | הולנד הולנד | 8 באוקטובר 2023 | שיקגו |
| 4 | 2:14:04 | בריג'יד קוסגיי | קניה קניה | 13 באוקטובר 2019 | שיקגו |
| 5 | 2:14:58 | אמנה בריסו שאנקולה | אתיופיה אתיופיה | 4 בדצמבר 2022 | ולנסיה |
| 6 | 2:15:25 | פאולה רדקליף | בריטניה בריטניה | 13 באפריל 2003 | לונדון |
| 7 | 2:16:28 | רוזמרי ואנג'ירו | קניה קניה | 5 במרץ 2023 | טוקיו |
| 8 | 2:16:49 | לטסנבט גידיי | אתיופיה אתיופיה | 4 בדצמבר 2022 | ולנסיה |
| 9 | 2:16:56 | טסהאי גמצ'ו | אתיופיה אתיופיה | 5 במרץ 2023 | טוקיו |
| 10 | 2:17:01 | מרי קייטני | קניה קניה | 23 באפריל 2017 | לונדון |
זמנים מיטביים ושיאי עולם > עשרת הרצים הטובים ביותר בריצת המרתון

| מיקום | תוצאה (שעות) | שם האתלט | מדינה | תאריך | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2:00:35 | קלווין קיפטום | קניה קניה | 8 באוקטובר 2023 | שיקגו |
| 2 | 2:01:09 | אליוד קיפצ'וגה | קניה קניה | 25 בספטמבר 2022 | ברלין |
| 3 | 2:01:41 | קנניסה בקלה | אתיופיה אתיופיה | 29 בספטמבר 2019 | ברלין |
| 4 | 2:01:48 | סיסאי למה | אתיופיה אתיופיה | 3 בדצמבר 2023 | ולנסיה |
| 5 | 2:02:48 | בירהנו לגסה | אתיופיה אתיופיה | 29 בספטמבר 2019 | ברלין |
| 6 | 2:02:55 | מוסינט גרמאו | אתיופיה אתיופיה | 28 באפריל 2019 | לונדון |
| 7 | 2:02:57 | דניס קימטו | קניה קניה | 28 בספטמבר 2014 | ברלין |
| 7 | 2:02:57 | טיטוס אקירו | קניה קניה | 16 במאי 2021 | מילאנו |
| 9 | 2:03:00 | אוונס צ'בט | קניה קניה | 6 בדצמבר 2020 | ולנסיה |
| 9 | 2:03:00 | גבריאל גיאי | טנזניה טנזניה | 4 בדצמבר 2022 | ולנסיה |
ייחודו של המרוץ

במשך שנים רבות, עד שאורגן מרוץ חוצה ארצות הברית, היה המרתון המרוץ הארוך ביותר שהועלה על הדעת. כיום, נחשב ענף זה כאחד השיאים של המשחקים האולימפיים. למרוץ נקשרו כתרים רבים וקלישאות כגון "הניצחון האמיתי הוא עצם סיומו של המרוץ" ו"מאמץ על אנושי". למעשה, כבר מתחילתו היה מרוץ זה מוקד משיכה לספורטאים חובבים, ונחשב כספורט מאתגר שאינו דורש השקעה כספית גבוהה או יכולות מיוחדות. כיום מקובל בקרב מאמנים רבים כי הצלחה במרוץ מרתון היא בהישג יד של כל אדם המוכן להשקיע זמן ומאמץ באימונים לקראתו. עם זאת, קיימים במרוץ המרתון מספר מאפיינים המייחדים אותו מריצות למרחקים קצרים יותר, אפילו עד חצי מרחק הריצה (21.1 קילומטרים).
ייחודו של המרוץ > גליקוגן ו"הקיר"

הגליקוגן המצוי בין סיבי השרירים הוא עתודת "הדלק" העיקרית שבעזרתה הם פועלים בעת ריצה. בשעת מאמץ מתפרק הגליקוגן על ידי השרירים לגלוקוז באופן מהיר וקל. הגליקוגן מופק על ידי הגוף מבעוד מועד בעיקר מהסוכרים אותם הוא צורך. בגופם של רצים מאומנים "מאוחסן" גליקוגן בכמות שוות ערך לכ-2,000 קילו-קלוריות[דרוש מקור], כמות שמספקת את צריכת השרירים למרחק ריצה של כ-32 קילומטרים. בעת הריצה, משתמש הגוף בגליקוגן וגם בשומן שמפורק בכבד ומזין את השרירים. היחס בין צריכת השומן והגליקוגן במהלך הריצה תלוי בקצב הדופק של הרץ ובכושר הגופני שלו. כשאוזל מאגר הגליקוגן, עוברים השרירים לעבוד בקטוזיס. כתוצאה מכך חשים רצים רבים תשישות רבה בהגיעם לשלב שריפת השומן, תופעה המכונה "הקיר".
ניתן להקטין תופעה זאת בעיקר באמצעות מספר סוגי אימונים:
אימונים המגבירים את כושר אחסון הגליקוגן בגוף.
אימונים בקטוזיס, המתרגלים את השרירים בריצה על שריפת שומן.
אימונים המעלים את סף הנשימה האווירנית ומאפשרים לגוף לצרוך יותר שומן ולדלל באופן איטי יותר את מאגר הגליקוגן.
דרך נוספת שמקובלת להגדלת כמות הגליקוגן בגוף היא מעבר למשטר אכילה מיוחד מספר ימים לפני המרוץ, משטר הקרוי "העמסת פחמימות", אם כי שיטה זו אינה יכולה להגדיל את מאגרי הגליקוגן ולכל היותר מגדילה את כמות הגלוקוז בדם.
ייחודו של המרוץ > אימונים

עבור מרבית הרצים, המרתון הוא המרוץ הארוך ביותר שבו ישתתפו. האימונים מכילים לפיכך מרכיבים מיוחדים על מנת לאפשר התמודדות עם האתגר שמציב המרוץ:
ריצות ארוכות - רצי מרתון מתחילים מבצעים אימוני ריצה למרחקים ההולכים וגדלים בהדרגה. מקובל כי המרחק הגדול ביותר אליו יש להגיע במהלך ריצה בודדת הוא כ-30 קילומטרים. בנוסף לריצות אלה מתבצעים עוד אימוני ריצה מסוגים שונים, כך שרץ מתחיל מקיים שלושה או ארבעה אימונים בשבוע באורך כולל של 60–80 קילומטרים. רצים מנוסים יותר יבצעו אימונים למרחקים ארוכים יותר.
שתייה - במהלך ריצת מרתון מאבד הגוף נוזלים בכמות הפוגעת בתפקוד הגוף, ועלולה אף להגיע עד לסיכון בריאותי. בשל כך חייב רץ מרתון לקבל נוזלים במהלך המרוץ. נושא זה דורש גם הוא תרגול - היות שמערכת העיכול של אדם רגיל אינה רגילה לטיפול במזון הנכנס אליה תוך מאמץ פיזי רציני. לפיכך כוללים אימוני המרתון שתייה במהלך הריצות הארוכות על מנת להרגיל את המערכת לספיגת הנוזלים תוך כדי מאמץ.
בניית שריר - אימון של בניית שריר הוא אימון עם מכשירים או משקולות. לביצוע אימוני בניית שריר לקראת מרתון שני טעמים:
פעולת הריצה מפעילה ברגליים קבוצת שרירים מסוימת בלבד. אימוני הריצה מחזקים שרירים אלו בצורה משמעותית בעוד שיתר השרירים אינם מתחזקים בצורה סימטרית. כתוצאה מכך עלולות להיגרם פציעות בשרירים ובעצמות.
מאגרי הגליקוגן העיקריים של הגוף נמצאים בשרירים. הגדלת מסת השריר מהווה הגדלה של יכולת הגוף לאגור גליקוגן.
האימונים המיוחדים לקראת המרתון מתחילים בדרך כלל 5–6 חודשים לפני המרוץ.
ייחודו של המרוץ > מרוץ המרתון כאירוע

מלבד ריצות מרתון המתקיימות במשחקים האולימפיים ובאליפויות עולם, ואשר בהן משתתפים רק ספורטאים "מקצועיים", מתקיימים מדי שנה ברחבי העולם מאות מרוצים הפתוחים להשתתפות הכל. עבור רוב החובבים מהווה כל מרוץ כזה שיאה של תקופת אימונים ארוכה, ולכן הפכו מרוצי המרתון לאירועים חגיגיים עם "מסורות" של אירועים נלווים: סעודה חגיגית בערב שלפני המרוץ (סעודת פסטה - שיאו של תהליך העמסת הפחמימות), מופעים, קישוט הרחובות שבהם עובר המרוץ, ועוד.
במרוצי מרתון המוניים מציעים המארגנים גם שורת "פייסרים" ("pacers", "מכתיבי קצב") - רצים שמכוונים את קצב ריצתם לתוצאה מסוימת, ידועה מראש, וכתובה באופן בולט על חולצתם ולעיתים על בלון המתנפנף מעליהם או בכל דרך אחרת. רצים לא מנוסים יכולים להיצמד לקבוצת קצב הרצה אחרי "פייסר" וכך לכוון לתוצאה הרצויה להם מראש.
ייחודו של המרוץ > אחרי המרוץ

מיד עם סיומה של ריצת המרתון סובלים השרירים מחולשה קיצונית. ישנן מספר תופעות נוספות הנלוות לכך: המערכת החיסונית נחלשת, והאיזון הכימי של הדם משתנה. התאוששות מלאה מריצת מרתון עשויה להימשך כשלושה שבועות.
המרתון בישראל

ריצות ארוכות הדורשות סיבולת יוצאת דופן מוזכרות כמה פעמים בתנ"ך, אבל בחלקן, הרצים הביאו בשורות על הפסדים:
הפליט שרץ מהמערכה באבן העזר לשילה לעלי הכהן ובישר לו על ההפסד.
העמלקי שהגיע אל דוד ובישר לו על ההפסד ומותו של שאול בקרב הגלבוע.
הרץ הכושי ואחימעץ בן צדוק שרצו אל דוד לבשר לו על הניצחון בקרב נגד אבשלום ועל מותו.
הפליט שהגיע מירושלים אל יחזקאל ובישר לו על חורבן בית המקדש הראשון.
ריצת המרתון הראשונה נערכה בישראל ב-31 בינואר 1934, מתל אביב לנס ציונה וחזרה. המנצח היה ולטר פרנקל בתוצאה של 3:15 שעות, לפני יצחק גלסברג מבית"ר (3:23 שעות) וכהן. השתתפו בריצה שבעה אתלטים וסיימו אותה שלושה.
המרתון הרשמי השני בישראל נערך ב-2 באפריל 1956 בהשתתפות 7 רצים, 5 מהם סיימו את הריצה. את הריצה ניצח שלום קהלני מהפועל חדרה בשיא ישראל חדש של 2:39.55.8 שעות.
בשנת 1965 נערך בחיפה מרתון מעתלית דרך חוף הכרמל וכפר גלים ובחזרה.
יוסף יקותיאלי, מיוזמי משחקי המכביה, יזם את "מרוץ איש בנימין" ב-1968, ותכנן אותו על פי המסלול המקראי של הסיפור הראשון, מאבן העזר (ראש העין) לשילה. אורך המסלול היה בדיוק 42 ק"מ. המרוץ לא זכה להצלחה (במרוץ הגדול מכולם, השלישי, רצו רק 14 רצים) והוא בוטל אחרי המרוץ החמישי. כעבור 40 שנה בשנת 2015 חודש המרוץ בשם מרתון התנ"ך והוא מתקיים מאז, במהלך חג הסוכות, בהשתתפות אלפי משתתפים מכל רחבי הארץ .
בשנים 1996–2008, המרתון היחיד שהתקיים בישראל היה מרתון הכנרת, הנקרא גם מרתון טבריה הבינלאומי ונחשב לאליפות ישראל במרתון. אירוע ספורטיבי זה מתקיים מאז 31 בדצמבר 1977, מדי חודש ינואר בכל שנה, לאורך חלקה הדרומי של הכנרת מטבריה ועד עין גב ובחזרה.
בעבר התקיימו בישראל מרוצי מרתון נוספים: תל אביב-וינגייט (1956), עינת-רמת הכובש (1965) ותל חי (1967).
מרתון תל אביב, אשר נערך בשנים 1981–1994, חודש ונערך במסלולים חדשים ב-24 באפריל 2009 (כש-938 רצים סיימו אותו), ב-14 במאי 2010 (כש-404 רצים הגיעו לקו הגמר) וב-8 באפריל 2011 (כש-1,171 רצים הגיעו לקו הגמר).
לאור העלייה החדה במספר המשתתפים בריצת המרתון בישראל, בשנת 2011 נערכו לראשונה שלושה מרתונים באותה שנה: בטבריה, בתל אביב ובירושלים.
בשנת 2014 החל להיערך גם מרתון באילת. שנה לאחר נוסד מרתון התנ"ך, הנערך באזור בנימין.
מרתון בתוך אצטדיון התקיים לראשונה בחודש אפריל 2015 באצטדיון האתלטיקה בראשון לציון, ואורגן על ידי ארגון האתלטיקה.
המרתון בישראל > התפתחות השיא הישראלי בריצת מרתון > נשים

| התוצאה | שם האתלטית | מקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| 3:02.58 שעות | זהבה שמואלי | מרתון טבריה | 31 בדצמבר 1977 |
| 2:52.45 שעות | זהבה שמואלי | מרתון טבריה | 4 בינואר 1981 |
| 2:49:52 שעות | זהבה שמואלי | מרתון ניו יורק | 1981 |
| 2:44:00 שעות | זהבה שמואלי | מרתון בוסטון | 1982 |
| 2.40:29 שעות | זהבה שמואלי | מרתון לונדון | 17 באפריל 1983 |
| 2:39:24 שעות | נילי אברמסקי | מרתון שיקגו | 24 באוקטובר 1999 |
| 2:36:40 שעות | נילי אברמסקי | מרתון טבריה | 3 בינואר 2002 |
| 2:36:36 שעות | נילי אברמסקי | מרתון פריז | 4 באפריל 2004 |
| 2:35:59 שעות | ילנה דולינין | מרתון ברלין | 25 בספטמבר 2016 |
| 2:24:17 שעות | לונה צ'מטאי-סלפטר | מרתון פירנצה | 25 בנובמבר 2018 |
| 2:19:45 שעות | לונה צ'מטאי-סלפטר | מרתון פראג | 5 במאי 2019 |
| 2:17:45 שעות | לונה צ'מטאי-סלפטר | מרתון טוקיו | 1 במרץ 2020 |
המרתון בישראל > התפתחות השיא הישראלי בריצת מרתון > גברים

| התוצאה | שם האתלט | מקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| 3:15:00 שעות | ולטר פרנקל | תל אביב - נס ציונה | 31 בינואר 1934 |
| 2:39:55.8 שעות | שלום קהלני | חיפה - חדרה | 2 באפריל 1956 |
| 2:39:08 שעות | שלום קהלני |  | 1956 |
| 2:38:00 שעות | שלום קהלני | חוף אטלנטי בארצות הברית | ינואר 1958 |
| 2:29:53.2 שעות | דוד שמחוני | עינת - רמת הכובש | 8 במאי 1965 |
| 2:29:15 שעות | ציון חצרוני | צמח - מחולה | 23 בינואר 1971 |
| 2:28:43 שעות | ציון חצרוני | אנסחדה | 1 בספטמבר 1973 |
| 2:26:00 שעות | יאיר קרני |  | 1978 |
| 2:24.47 שעות | אלי אביסרור | מרתון טבריה | 31 בדצמבר 1978 |
| 2:19:15 שעות | יאיר קרני | אורגון | 1979 |
| 2:17:34 שעות | יאיר קרני | מרתון טבריה | 23 בדצמבר 1981 |
| 2:15:45 שעות | דב קרמר | הלסינקי | 14 באוגוסט 1994 |
| 2:14:52 שעות | אסף בימרו | פריז | 30 באוגוסט 2003 |
| 2:14:21 שעות | היילה סטאין | מרתון ונציה | 26 באוקטובר 2003 |
| 2:13:00 שעות | מארו טפרי | ברלין | 12 באוגוסט 2018 |
| 2:12:37 שעות | גירמה אמרה | מרתון ולנסיה | 2 בדצמבר 2018 |
| 2:10:10 שעות | מארו טפרי | מרתון סביליה | 17 בפברואר 2019 |
| 2:09:55 שעות | גירמה אמרה | מרתון פראג | 5 במאי 2019 |
| 2:08:09 שעות | מארו טפרי | מרתון פרנקפורט | 27 באוקטובר 2019 |
| 2:07:20 שעות | מארו טפרי | מרתון סביליה | 23 בפברואר 2020 |
| 2:06:58 שעות | מארו טפרי | מרתון סביליה | 20 בפברואר 2022 |
| 2:06:43 שעות | מארו טפרי | מרתון פאקוקה | 4 בדצמבר 2022 |
| 2:05:33 שעות | גשאו איילה | מרתון סביליה | 19 בפברואר 2023 |
| 2:04:53 שעות | גשאו איילה | מרתון סביליה | 18 בפברואר 2024 |
| 2:04:44 שעות | מארו טפרי | מרתון ולנסיה | 1 בדצמבר 2024 |
המרתון בישראל > מרתון הכנרת

שיא המסלול במרתון הכנרת לנשים, 2:25:45 שעות, נקבע בשנת 2017 על ידי גברמאריאם היווט גברקידאן מאתיופיה.
שיא המסלול במרתון הכנרת לגברים, 2:07:30 שעות, נקבע בשנת 2012 על ידי פטריק טוואמבה מצרפת. זוהי תוצאת המרתון הטובה ביותר שנקבעה אי פעם בישראל.
ראו גם

אולטרה מרתון
חצי מרתון
מרתון תל אביב
מרתון ירושלים
מרתון טבריה
הערות שוליים

↑  Grasso, John, Bill Mallon, and Jeroen Heijmans. Historical dictionary of the Olympic movement. Rowman & Littlefield, 2015. Page 44
↑  תיאור ריצת המרתון באולימפיאדת סנט לואיס
↑  אור לין, ניצחון היסטורי: המאבק הפמיניסטי של נשים להשתתפות במרתון, באתר https://runpanel.co.il/, ‏23/4/2018
↑  נחשון שוחט, Allez les filles – על ההיסטוריה המרתקת של נשים בריצות למרחקים ארוכים, ‏8/4/2015
↑   Kathrine Switzer: First Woman to Enter the Boston Marathon | MAKERS.com, סרטון בערוץ "MAKERS", באתר יוטיוב (אורך: 03:20)
↑  התאחדות האתלטיקה הבינלאומית מעניקה תווים למרוצי כביש ‏ באתר התאחדות האתלטיקה הבינלאומית
↑  באפריקה התקיימה אליפות יבשתית במרתון החל משנת 1994 אך התבטלה שנתיים לאחר מכן, ובאמריקה הצפונית והדרומית אין אליפויות יבשתיות במרתון.
↑  ב-12 באוקטובר 2019 היה קיפצ'וגה לאדם הראשון שירד משעתיים, כאשר קבע תוצאה של 1:59:40 שעות, אך שיא זה לא הוכר כשיא עולם, בין היתר, מפני שנעשה בעזרת מכתיבי קצב מתחלפים.
↑  רצות המרתון הטובות בכל הזמנים באתר התאחדות האתלטיקה הבינלאומית
↑  רצי המרתון הטובים בכל הזמנים, באתר התאחדות האתלטיקה הבינלאומית
↑  תל אביב לנס ציונה בריצה הלוך ושוב, דבר, 2 בפברואר 1934
↑  נ. סנפירי, הספורט הא"י בשנה האחרונה, דואר היום, 2 באפריל 1935
1 2  ישראל אסולין, קהלני ראשון במרתון, על המשמר, 3 באפריל 1956
↑  מרוץ מרתון, מעריב, 26 באפריל 1965
↑  אתר מרתון התנ"ך
↑  אתר מרתון טבריה
↑  שמעון וייס, הגרמני ורנר דירנברגר ניצח במרוץ המרתון מסביב לכנרת, דבר, 1 בינואר 1978
↑  שמעון וייס, הסקוטי דינגוול ניצח אתמול במרוץ מרתון סביב הכנרת, דבר, 5 בינואר 1981
↑  תוצאות רשמיות מרתון שיקגו - Nili Abramski, ISR (באנגלית)
↑  אורן אהרוני, במרתון הבכורה: דולינין קבעה שיא ישראלי, באתר ynet, 25 בספטמבר 2016
↑  ישראל אסולין, קהלני ראשון במרתון, על המשמר, 3 באפריל 1956
1 2  שמחוני קבע זמן מצויין במרתון - 2:29.53.2, על המשמר, 9 במאי 1965
↑  ש. קהלני - שלישי בארה"ב, דבר, 7 בינואר 1958
↑  אבי שטיין (עיתונאי), שאו מרודזיה ניצח במרתון הכנרת - בשיא, מעריב, 31 בדצמבר 1978
↑  אלכס פרלסמן, שיאו של קרני במאראתון "שווה" כרטיס למוסקבה, מעריב, 12 בספטמבר 1979
↑  שמעון וייס, הבריטי קירקאם ראשון במרתון כנרת - 2:17.11 ש', הישג מצויין ליאיר קרני שהגיע שני, דבר, 23 בדצמבר 1981
↑  אורן אהרוני, אליפות אירופה: שיא ישראלי ומקום שביעי למארו טפרי, באתר ynet, 12 באוגוסט 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550871605171  BnF: cb119355660 (data)  GND: 4037441-5  LCCN: sh85080932  NARA: 10645526  NDL: 00567483  NKC: ph122635 
דורנדו פייטרי מסיים ראשון את ריצת המרתון באולימפיאדת לונדון 1908. זכייתו נפסלה לאחר מכן
רץ נפלי חוצה את קו הסיום במרוץ המרתון הגבוה בעולם, מרוץ המרתון על שם אדמונד הילרי וטנזינג נורגיי למרגלות האוורסט. זהו אירוע שנתי בו הרצים מתחילים את הריצה במחנה הבסיס של האוורסט בגובה 5,364 מטרים
מרתון ברלין
ולטר פרנקל בריצת המרתון בדרך לנס ציונה, ינואר 1934
מנואל אלמוניה

מנואל ריברו אלמוניה (מספרדית: Manuel Almunia Rivero, נולד ב-19 במאי 1977 בפמפלונה) הוא כדורגלן עבר ספרדי ששיחק כשוער.
קריירה

את הופעת הבכורה שלו בליגה הספרדית עשה אלמוניה עם קבוצת הכדורגל הספרדית רקראטיבו ולבה. לאחר מכן, עבר אלמוניה לסלטה ויגו, שם במהלך יותר משנה לא שיחק עד שהושאל לאלבסטה ב-1 בנובמבר 2003, בעוד הוא מבסס את מעמדו בהרכב הפותח ומשלים 24 הופעות בלה ליגה.
ב-14 ביוני 2004 הוחתם לארסנל עבור סכום לא ידוע. את הופעתו הראשונה בארסנל עשה אלמוניה בניצחון 2-1 על מנצ'סטר סיטי במסגרת גביע הפוטבול ליג ב-27 באוקטובר 2004. באותה עונה, שותף אלמוניה בכל משחקי התותחנים (כינויים של שחקני ארסנל) בגביע הפוטבול ליג, כולל משחק רבע הגמר מול מנצ'סטר יונייטד ב-1 בדצמבר 2004; אלמוניה לא הצליח לשמור על שער נקי, לאחר שדויד בלין כבש את השער היחיד במשחק לטובת מנצ'סטר יונייטד.
קודם לכן, שימש אלמוניה בדרך כלל כשוער ארסנל במשחקי הגביע בלבד, שם ניתנה ההזדמנות לבסס את מעמדו כשוער, כולל בניצחון על שפילד יונייטד במסגרת גביע ה-FA, שם ביצע שתי הצלות בקרב הפנדלים אחרי משחק בן 120 דקות שתוצאתו הייתה 0-0, והביא את התותחנים לרבע גמר הטורניר. את גמר ליגת האלופות, בשנת 2006, נגד ברצלונה, התחיל אלמוניה בישיבה על הספסל אך נכנס כמחליף לאחר שהשוער הגרמני, להאמן, הורחק עקב הכשלה של חלוץ ברצלונה, סמואל אטו. במחצית השנייה, עשר דקות לפני סוף המשחק, כשהתוצאה הייתה 1-1, הכריע ז'וליאנו בלטי את המשחק לטובת ברצלונה. למרות ההפסד לברצלונה, קיבל אלמוניה מקום קבוע בהרכב הפותח של ארסנל לעונת 2007/8, עקב טעויות חוזרת ונשנות של השוער הגרמני, להאמן.
בעונת 2006/7, בעודו משמש כמחליפו של להאמן בארסנל, שותף אלמוניה במשחק נגד ליברפול, משום שלהאמן היה חולה, ושמר על רשת נקייה. בתחילתה של עונת 2007/8, נפצע להאמן רבות וניתנו לאלמוניה הזדמנויות רבות בליגה. לאחר כמה משחקים, הפך אלמוניה לבחירתו הטבעית של ארסן ונגר בשער.
בספטמבר 2011 הושאל לשישה שבועות לווסטהאם יונייטד. ביולי 2012 חתם בווטפורד מליגת המשנה. באוגוסט 2014 פרש ממשחק פעיל בשל בעיות שהתגלו בלבו בעת בדיקות רפואיות.
פרס מפעל חיים ע"ש מרדכי איש-שלום

| --- | --- |
 תיאור:  למפעל חיים או תרומה לאמנות
 מדינה:  ישראל 
 הגוף המעניק:  בית האמנים בירושלים 
 תקופת הפרס:  1986–הווה (כ־39 שנים) 
 נקרא על שם:  מרדכי איש-שלום 
 
"פרס מפעל חיים ע”ש מרדכי איש-שלום" או "פרס ע”ש מרדכי איש שלום" הוא פרס הניתן לאמן ישראלי על "מפעל חיים" או על "תרומה לאמנות" מטעם אגודת הציירים והפסלים ובית האמנים בירושלים. הפרס, הנקרא על שמו של מרדכי איש-שלום, חולק לראשונה בשנת 1986, והחל משנת 1988 מוענק לצידו "פרס ליצירה אמנותית ע”ש שושנה איש-שלום".
רשימת הזוכים

1986 אנטולי בסין
1987 שאול שץ, חנה בן-אברהם דה רושה
1988 יוסף הירש (מפעל חיים)
1989 מירון סימה (מפעל חיים)
1990 אברהם אופק (מפעל חיים)
1991 זהרה שץ (מפעל חיים)
1992 מרדכי ארדון (מפעל חיים)
1993 יעקב פינס (תרומה לאמנות)
1994 דוד בן-שאול (תרומה לאמנות)
1995 לואיז שץ, ליאון אנגלסברד (תרומה לאמנות)
1996 חוה מחותן (תרומה לאמנות)
1997 אריק קילמניק (תרומה לאמנות)
1998 ליליאן קלאפיש, מרדכי גומפל (מפעל חיים)
1999 גבריאל כהן (תרומה לאמנות)
2000 טובה ברלינסקי (מפעל חיים)
2001 אהרון אפריל (מפעל חיים)
2002 יורם רוזוב (מפעל חיים)
2003 מארק ינאי (מפעל חיים)
2004 צבי טולקובסקי (מפעל חיים)
2005 לב סירקין (מפעל חיים)
2006 מוטקה בלום (מפעל חיים)
2007 פארידה גולבהר (תרומה לאמנות)
2008 ישראל הדני (מפעל חיים)
2009 גדולה עוגן (מפעל חיים)
2010 יהודה בקון (מפעל חיים)
2011 אהרון בצלאל (מפעל חיים)
2012 רות הורם (מפעל חיים)
2013 עיינה פרידמן (מפעל חיים)
2014 סשה אוקון (מפעל חיים)
2015 ישראל הרשברג (מפעל חיים)
2016 יהושע בורקובסקי (מפעל חיים)
2017 ימימה ארגז פרומן (מפעל חיים)
2018 יחזקאל ירדני (מפעל חיים)
2019 פסח סלבוסקי (מפעל חיים)
2020 מיכאל קובנר (מפעל חיים)
2021 טליה טוקטלי (מפעל חיים)
2022 גבי קלזמר (מפעל חיים)
2023 אסף בן צבי (מפעל חיים)
2024 אתי אברג'ל (מפעל חיים)
2025 נעמי בריקמן (מפעל חיים)
פהד ג'אסם אל-פרייג'

פהד ג'אסם אל-פרייג' (בערבית: فهد جاسم الفريج; נולד ב-17 בינואר 1950) הוא קצין צבא ופוליטיקאי סורי אשר שימש בתפקיד שר ההגנה של סוריה מיולי 2012 לינואר 2018.
ביוגרפיה

פרייג' נולד בכפר רהג'אן (אנ') שבסוריה, בשבט ערבי סוני. הוא הצטרף לכוחות המזוינים של סוריה ב-1968, וסיים את לימודיו כלייטננט בחיל שריון באקדמיה הצבאית בחומס ב-1971.
ב-8 באוגוסט 2011 מונה פרייג' לרמטכ"ל הכוחות המזוינים של סוריה במהלך מלחמת האזרחים במדינה זו. בדצמבר 2011 דיווחו קציני צבא סוריה שערקו כי לפני מינויו לרמטכ"ל, פיקד אל-פרייג' על הכוחות המיוחדים של צבא סוריה באזורי דרעא, אידליב וחמה במהלך המרד בסוריה.
ב-18 ביולי 2012, לאחר ששר ההגנה דאוד ראג'חה נרצח בפיגוע בדמשק ב-2012, מונה פרייג' על ידי בשאר אל-אסד לרשת את ראג'חה. הוא מונה גם כסגן המפקד העליון של הכוחות המזוינים של סוריה.
ב-1 בינואר 2018 הוא הוחלף בלוטננט גנרל עלי עבדאללה איוב.
הערות שוליים

↑  "President al-Assad Appoints Gen. Fahd Jassem al-Freij Deputy Commander-in-Chief of the Army and the Armed Forces and Minister of Defense". Syrian Arab News Agency. 18 ביולי 2012. אורכב מ-המקור ב-23 ביולי 2012. נבדק ב-18 ביולי 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Bombing in Syria reportedly kills two top officials". Los Angeles Times. 18 ביולי 2012. נבדק ב-18 ביולי 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Syria's Assad names new defense and other ministers: state TV". Reuters. 1 בינואר 2018. נבדק ב-2018-03-06. {{cite news}}:  (עזרה)
הסילמרילים

הסילמרילים (בקווניה, זוהר של אור טהור) הן שלוש אבני חן בעלות תפקיד משמעותי בלגנדריום של טולקין. הסילמרילים נעשו על ידי פאנור, אלף מגזע הנולדור, בוולינור במהלך שנות העצים. הסילמרילים ממלאים תפקיד מרכזי בספרו של טולקין "הסילמריליון".
היסטוריה בדיונית

טולקין מתאר את תולדות הסילמרילים בספרו "הסילמריליון", הסוקר את תולדות הלג'נדריום של הארץ התיכונה.
פאנור, בנו של פינווה, יצר את הסילמרילים מאורם של שני העצים בוולינור. הסילמרלים קודשו על ידי הוולא ורדה, כך שהם ישרפו את ידיו של כל יצור רשע או בן תמותה שייגעו בהם.
יחד עם העכבישה אונגוליאנט, הרס הולא המורד מלקור את שני העצים, והאור הטהור של העצים השתמר רק בסילמרילים. הוולאר לחצו על פאנור לוותר על הסילמרילים כדי שיוכלו לשקם את העצים, אבל הוא סירב. לאחר מכן נודע שמלקור הרג את אביו של פאנור - פינווה המלך העליון על כל הנולדור - וגנב את הסילמרילים. לאחר מעשה זה נמלט מלקור מוולינור למבצרו אנגבד בצפון הארץ התיכונה, והרכיב את הסילמרילים על כתר הברזל שלו.
פאנור זעם על מלקור, אותו כינה בכינוי מורגות' (האויב האפל של העולם בקווניה), ויחד עם בניו נשבע את שבועת פאנור, שחייבה אותם להילחם בכל מי שמנע מהם את הסילמרילים.
פאנור ועוד רבים מהנולדור חזרו לארץ התיכונה במטרה לנקום במורגות' על גנבת הסילמרילים ועל רצח פינווה, אך פאנור מת בקרב כנגד מורגות' זמן קצר לאחר הגעתו לבלריאנד, וכך הוריש לבניו את השבועה. הנולדור נלחמו בבלריאנד שנים רבות, אך בסופו של דבר הנולדור נכשלו בניסיונם להחזיר את הסילמרילים ממורגות' בקרב.
אחד הסילמרילים נלקח מכתרו של מורגות' על ידי ברן ולותין, הסילמריל גרם לטירופו של הזאב קרקרס ממשרתי מורגות' לאחר שגדע ובלע את ידו של ברן האוחזת בסילמריל ובסופו של דבר נמסר לתינגול. בהמשך הורכב הסילמריל לפי בקשת תינגול מהגמדים ברביד הגמדים, הנאוגלפרינג (בשמו המקורי נאוגלמיר). בעקבות מחלוקת בין תינגול והגמדים פרץ קרב ביניהם שבמהלכו נפלו עלפים וגמדים רבים ובסופו נפל גם תינגול והרביד נלקח על ידי הגמדים אך ברן הפתיע אותם בדרכם חזרה  למקום משכנם, נקם את מותו של תינגול והעלפים ולקח והביא את הרביד ללותין. נאמר כי לותין העונדת את הרביד ועליו הסילמריל הייתה חזיון של יופי מרהיב עין. במותם עבר הסילמריל לדיור בנם ואז שוב התעוררה שבועת פאנור ושוב יצאו בני פאנור למלחמה בשם השבועה שהביא שוב לקטל עלפים בידי עלפים. בסיום הקרב מת דיור אך בתו אלוינג חולצה יחד עם הסילמריל ומאוחר יותר הגיעה איתו ועם בעלה אארנדיל הספן לארצות המערב שם בסופו של דבר הפכה הוולא ורדה את הסילמריל לכוכב בשמיים.
שתי אבני החן האחרות נותרו בידיו של מורגות', ונלקחו ממנו רק בסוף מלחמת החרון על ידי הוולאר. אך זמן קצר לאחר מכן הם נגנבו על ידי שניים מבני פאנור - מידרוס ומגלור, כשניסו למלא את שבועת אביהם. אולם התכשיטים שרפו את ידיהם, כפי ששרפו את ידיו של מורגות' בעבר. בתגובה לכך נפל מידרוס לבור לוהט באדמה כשהסילמריל בידו, ומגלור השליך את הסילמריל שלו לים. כך הסילמרילים נשארו, באוקיינוס, באדמה ובשמים.
על פי נבואת מנדוס, בעקבות שיבתו של מורגות' בדאגור דאגורת ("קרב הקרבות" בקווניה), העולם ישתנה והסילמרילים יוחזרו לוולאר. והוולא יבנה תחיה איתם את שני העצים.
ראו גם

הסילמריליון
מורגות
שר הטבעות
אידאה פיקס

אַידֶה פיקְס (מצרפתית Idée fixe – רעיון מקובע) הוא ביטוי שמתאר רעיון או תפיסה שקנו אחיזה כה מוצקה, עד שכל רעיון אחר נדחה ללא בדיקה של ממש. הביטוי מתייחס למצב חולני, בו השבוי באידה פיקס כלל לא מודע לעיוורונו, דוחה על הסף כל ביקורת ואף מאשים את מבקריו, שכן לדידו עצם הערעור על האידה פיקס הוא מעשה בלתי נסבל.
השימוש הראשון במונח מתוארך ל-1812, אז שימש את אבות הפסיכיאטריה כמונח מקצועי במקום המונח השגור קיבעון. המונח ממשיך לשמש בפסיכיאטריה לתיאור גורמים מרכזיים בהפרעות שונות כמו מלנכוליה וקנאה.
דוגמאות

הקונספציה של אמ"ן ערב מלחמת יום הכיפורים היא דוגמה להרסנות אידה פיקס. אמ"ן התעלם משלל הסימנים שהעידו על מלחמה קרבה, וכתוצאה מכך צה"ל נתפס לא מוכן.
סירובו של יוסיף סטלין להאמין לאמיתותה של פלישת גרמניה הנאצית לברית המועצות ב-22 ביוני 1941. למרות דו"חות מודיעין מוקדמים ולמרות הפלישה עצמה התעלם סטלין ממנה עד ל-11 ביולי.
השאלת המונח לעולם היצירה

בספרות השתמשו ברעיון האידה פיקס מאות שנים או יותר טרם נטבע המונח, למשל בדמותו של דון קישוט. אחרי שהמונח נטבע והוגדר חיש מהר הוא הושאל על ידי סופרים. למשל ג'ון לה קארה בספרו החפרפרת מתאר איך צמרת הביון הבריטי התמכרה לרעיון, שחשד בקיום חפרפרת נובע מניסיון לקעקע את תרגיל ההונאה שלה עצמה, עד שהשתיקה כל התנגדות במשך שנים, בלי שתבין שההונאה הייתה כפולה.
מוזיקאים משתמשים בו לתאר מוטיב מוזיקלי בעל משמעות סמלית ביצירה, החוזר בכל פעם ב"לבוש" אחר במהלך היצירה, שמאפיין יותר מכל את התקופה הרומנטית. ה"אידה פיקס" הופיע לראשונה בסימפוניה הפנטסטית של ברליוז, בה סימל את אהובתו של גיבור העלילה, השבה ונגלית אליו בהזיותיו. מלחין מאוחר יותר שעשה שימוש במושג הוא אדגר וארז, מן המלחינים הבולטים במחצית המאה העשרים ומראשוני המוזיקה האלקטרונית.
ראו גם

קיבעון
הקונספציה
מצעד האיוולת
מונא חוא

| --- | --- |

חוא מגלמת את עו"ד היבא אל-נאסר בסדרה "מנאייכ"
 לידה:  23 בפברואר 1989 (בת 36) חיפה, ישראל 
 מקום לימודים:  בית צבי 
 פרסים והוקרה:  פרס אופיר לשחקנית המשנה הטובה ביותר
 פרופיל ב-IMDb
 
מונא חוא (בערבית: منى حوّا; נולדה ב-23 בפברואר 1989)
היא שחקנית ומוזיקאית ערבייה-ישראלית זוכת פרס אופיר לשחקנית המשנה הטובה ביותר על תפקידה בסרט הקולנוע "לא פה, לא שם" של מייסלון חמוד.