stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנציקלופדיה לתולדות ארץ-ישראל

| --- | --- |
כריכה קדמית של כרך ראשון
כריכה קדמית של כרך ראשון
 מידע כללי
 מאת:  יואל רפל
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  אנציקלופדיה 
 נושא:  היסטוריה של ארץ ישראל 
 הוצאה
 הוצאה:  מודן
 תאריך הוצאה:  1986
 מספר עמודים:  938 
 מהדורות נוספות
 מספר כרכים:  3
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001014716
 
אנציקלופדיה לתולדות ארץ-ישראל בעריכת יואל רפל ואוריאל רפפורט עוסקת במאורעות, מונחים ואישים מהתקופה הפרהיסטורית ועד מלחמת העולם הראשונה (1914), הקשורים לתולדות ארץ ישראל. עורכי האנציקלופדיה בחרו להתמקד בערכים הקשורים לתקופת שלטון האסלאם בארץ ישראל, תוך סקירה נרחבת של עשרות ערכים עיקריים. כמו כן הובאו ערכים על צליינים שביקרו בארץ הקודש.
האנציקלופדיה על שלושת כרכיה כוללת 938 עמודים.
באנציקלופדיה קבוצה של ערכים שזכו להרחבה מיוחדת: אמנות ארץ ישראל, ארכאולוגיה של ארץ ישראל, בתי כנסת עתיקים בארץ, החקלאות בארץ לתקופותיה, החַרַם - המקומות בארץ ישראל שקבלו תואר זה עקב היותם מקומות קדושים לאסלאם, ערך נרחב על ירושלים, וכן ערכים על כתובות שהתגלו בארץ.
| ידיעת ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| כללי | ארץ ישראל • ידיעת ארץ ישראל • מחקר אזור בארץ ישראל |  |
| תחומי מדע | היסטוריה • גאוגרפיה • גאולוגיה • אקלים • החי • הצומח • הצפרות בישראל |  |
| תחומי הפעילות | לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה • של"ח וידיעת הארץ • סדרות חינוך • לימודי ארץ ישראל • חוגי סיירות • החקלאות בישראל |  |
| מוסדות | בתי ספר שדה • האגודה הגאוגרפית הישראלית • החברה ההיסטורית הישראלית • החברה המזרחנית הארץ-ישראלית • החברה להגנת הטבע • החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה • המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל • המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן • המכון לארכאולוגיה (אוניברסיטת תל אביב) • המכון לארכיאולוגיה ע"ש זינמן • המכון לארכיאולוגיה גלילית • המכון ללימודי ים ע"ש ליאון רקנאטי • המרכז הבינלאומי לשימור ע"ש העיר רומא • המרכז למיפוי ארץ ישראל • המרכז למיפוי ישראל • העמותה הישראלית לפרהיסטוריה • הקרן לחקר ארץ ישראל • יד יצחק בן-צבי • מכון אבשלום • מכון ישראלי לארכאולוגיה • רשות העתיקות • רשות הטבע והגנים |  |
| מסלולים מסומנים | שביל ישראל • שביל ישראל לאופניים • שביל ירושלים • שביל הגולן • שביל הסנהדרין • שביל גולני • שביל הים • סובב כנרת |  |
| חוקרי ארץ ישראל | בנימין מטודלה • אשתורי הפרחי • יהוסף שוורץ • אברהם משה לונץ • אברהם יעקב ברור • זאב וילנאי • יוסף ברסלבי • שמריה גוטמן • צבי אילן • יוסי בן-ארצי • אורי דביר • ספי בן-יוסף • שמואל אביצור • ברוך ספיר • מורה דרך |  |
| ספרי יסוד | ארץ-ישראל: ספר-המסעות • מדריך ארץ ישראל • אנציקלופדיה אריאל • מדריך ישראל • כל ארץ ישראל • אנציקלופדיה לתולדות ארץ-ישראל • אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אלכסנדרינה, נסיכת פרוסיה (1803–1892)

אלכסנדרינה, נסיכת פרוסיה (בגרמנית: Alexandrina von Preußen;‏ 23 בפברואר 1803 - 21 באפריל 1892), הייתה בתו של פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה ורעייתו של פאול פרידריך, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין.
ביוגרפיה

אלכסנדרינה נולדה ב-23 בפברואר 1803 בברלין לפרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה ולואיזה, נסיכת מקלנבורג-שטרליץ, והייתה אחותם הצעירה של פרידריך וילהלם הרביעי, מלך פרוסיה, וילהלם הראשון, קיסר גרמניה, ושרלוטה, קיסרית רוסיה.
ב-25 במאי 1822 התחתנה אלכסנדרינה עם פאול פרידריך, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין. נישואיהם לא היו מוצלחים, מכיוון שפאול פרידריך היה איש צבא, ולא היה לו הרבה זמן לאשתו ומשפחתו, והם אף ולא עניינו אותו. אלכסנדרינה לעומת זאת, הייתה אם מסורה שגידלה את ילדיה ושקדה לטפח את העיסוקים התרבותיים שלהם. אלכסנדרינה עצמה הייתה מאוד מתורבתת, השתתפה בהרצאות מלומדות וקראה ספרים רבים, אך לא נחשבה לאינטלקטואלית.
ב-21 באפריל 1892 מתה אלכסנדרינה בביתה שבשוורין, ובעת מותה, היא הייתה הנכדה האחרונה ששרדה מנכדיו של פרידריך וילהלם השני, מלך פרוסיה.
משפחתה

ב-25 במאי 1822 התחתנה אלכסנדרינה עם פאול פרידריך, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין. לזוג נולדו 6 ילדים:
פרידריך פרנץ השני, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין (1823–1883).
לואיזה (1824–1859).
וילהלם (1827–1879).
הלנה (1829–1835).
מריה (1831–1836).
פאולינה (1833–1894).
אמנת וושינגטון (חיות מוגנות)

אמנת וושינגטון או בשמה הרשמי אמנה בדבר הסחר הבינלאומי במינים של בעלי חיים וצמחי בר המצויים בסכנה הידועה גם כ-CITES (ראשי תיבות שמה באנגלית: Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora) היא הסכם בינלאומי בין ממשלות, שנוסחו נקבע כתוצאה מהחלטה שאומצה ב-1963 במפגש בין הגופים החברים ב"איגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע", ה-IUCN. מטרת ההסכם היא להבטיח כי המסחר הבינלאומי בחיות הבר ובצמחי הבר אינו מאיים על עצם הישרדותם והוא מעניק הגנה בדרגות שונות ליותר מ-33,000 מינים של בעלי חיים וצמחים.
מבין המינים המוגנים המפורטים באמנת CITES  אף לא אחד נכחד כתוצאה ממסחר בינלאומי מאז שאמנת וושינגטון קיבלה תוקף חוקי ב-1975. מצד שני, קיימים מחקרים המפקפקים בתפקיד שמילאה האמנה בגורלם של מינים מסוימים.
הנספחים לאמנת וושינגטון

האמנה פועלת כך שהיא מחייבת את הסחר הבינלאומי במינים מוגנים לעמוד בכמה בקרות. בקרות אלה דורשות שכל היבוא, היצוא, היבוא למטרת יצוא מחדש של מינים המוגנים על ידי האמנה או הכנסת מינים כאלו בפעם ראשונה למדינה חייבים לעבור היתר מתאים.
כל צד להסכם חייב לקבוע מוסד שיהווה רשות ניהולית, אחת או יותר שתהיה ממונה על חלוקת ההיתרים ומוסד שיהווה רשות מדעית, אחת או יותר, שתפקידה לבחון את השפעת הסחר על מצבם של המינים ולהכין דוח NDF (ראשי תיבות של Non-Detriment finding) המאשר שיצוא המין איננו פוגע באוכלוסייה המקומית שבלעדיו לא יינתן היתר יצוא.
מינים מוצעים להוספה לאמנה במסגרת הכינוסים של הצדדים להסכם. מותר לצדדים להסכם להציע להוסיף לאמנה מינים שאינם מצויים בשטחם והם יצורפו אליה, גם אם המדינות שמינים אלה מצויים בשטחן מתנגדות, אם הושג בהצבעה רוב של לפחות 2/3. דיונים בנושאים אלה הם בין הסוערים ביותר המתנהלים בכינוסים של הצדדים להסכם לאמנה.
כ-5,000 מינים של בעלי חיים וכ-28,000 מינים של צמחים מוגנים על יד אמנת וושינגטון כנגד ניצול־יתר באמצעות הסחר הבינלאומי. המינים בסכנת הכחדה מקובצים בשלושה נספחים בהתאם לרמת הסיכון הנשקפת להם כתוצאה מהסחר הבינלאומי והאמצעים שיש לנקוט בנוגע לסחר בהם. לעיתים מפצלים מין בין כמה נספחים כאשר אוכלוסייה אחת של המין מצויה בנספח אחד ואוכלוסייה אחרת מצויה בנספח שני. יש הטוענים כי שיטת קטלוג זו מסוכנת בשל האפשרות של "הלבנת סחר" כאשר מין באוכלוסייה מוגנת ייוצא דרך שטחה של מדינה שבה אוכלוסיית המין מוגנת פחות. פיל סאוונה אפריקני (Loxodonta africana) מצוי כיום בשני נספחים, כאשר כמעט כל האוכלוסיות מופיעות בנספח הראשון, למעט אלו שבבוטסוואנה, נמיביה, דרום אפריקה וזימבבווה אשר מופיעות בנספח השני. איחוד כל האוכלוסיות לנספח אחד אכן יכול למנוע הלבנה, אבל יגביל את הסחר בחיות הבר גם במדינות בהם יש גוף ניהול הנחשב תקין.
קיימת נכונות גדלה והולכת בין הצדדים להסכם לאפשר סחר של מינים מוגנים מאוכלוסיות מנוהלות היטב. בייחוד המסחר בקרנף רחב-שפה מדרום אפריקה הפיק רווחים בהם נעשה אחר־כך שימוש לשם שימור בעלי חיים. אומנם צירופו של הקרנף רחב-השפה לנספח הראשון של האמנה גרמה לעליית מחיר קרן הקרנף (ולגידול בניסיונות לציד בלתי חוקי של הקרנף עקב כך) בדרום אפריקה, אבל הקרנף שרד הודות לשמירה הדוקה על ידי הרשויות המתאימות. הישרדותו של הקרנף רחב-השפה מיוחסת יותר לגידול במספר השומרים ובאמצעי השמירה מאשר להכללת הקרנף באמנה, אך ייתכן כי השמירה המוגברת לא הייתה אפשרית אלמלא ההגנה של האמנה.
הנספחים לאמנת וושינגטון > נספח ראשון – 926 מינים + 48 תת-מינים

מינים אלו מצויים בסכנת הכחדה אם הסחר בהם לא יפסק. סחר במינים אלו שנלכדו בבר הוא בלתי חוקי (ומותר רק בנסיבות יוצאות מהכלל החייבות באישור). בעלי חיים בשבייה או צמחים מתורבתים של מינים המצויים בנספח הראשון נחשבים כמינים השייכים לנספח השני ולכן מוגנים על פי הכללים של נספח זה (ראו בהמשך). הרשות הניהולית של המדינה המייצאת חייבת לפסוק שהיצוא אינו פוגע במין, ולהבטיח שיצוא של פרטים מהמין לא ישפיע לרעה על האוכלוסייה בבר. כל סחר במינים אלו דורש היתרי יבוא ויצוא. הרשות הניהולית של המדינה המייצאת אמורה לבדוק גם את קיומו של היתר יבוא ושהמדינה המייבאת מסוגלת לדאוג כיאות למין המיוצא. מיני חיות בולטים הם גורילה (Gorilla gorilla), שימפנזה (המין Pan), טיגריס (Panthera tigris), יגואר (Panthera onca), צ'יטה (Acinonyx jubatus), פיל אסייתי (Elephas maximus), כמה מהאוכלוסיות של פיל סאוונה אפריקני (Loxodonta africana), תחש המשכן ותחש נהרות, וכל מיני הקרנפים (למעט כמה אוכלוסיות של תת-מינים מדרום אפריקה - ראו Appendices | CITES, cites.org).
הנספחים לאמנת וושינגטון > נספח שני 33,790 מינים + 8 תת-מינים

מינים הכלולים בנספח זה אינם בהכרח שרויים בסכנת הכחדה, אך עלולים להיקלע לסכנה כזו אם לא יופיעו ברשימה. בנוסף, מינים דומים למינים המופיעים בנספח ראשון ולכן עלולים לטעות בינם לבין מינים מהנספח הראשון מפורטים בנספח השני. במדינה המייצאת מינים אלו חייבת הרשות המדעית שמונתה לכך לבצע מחקר שיבדוק שיצוא המין אינו פוגע באוכלוסייה המקומית ולהכין דוח NDF (ראשי תיבות של Non-Detriment finding), והיצואנים חייבים לקבל היתר יצוא מהרשות הניהולית.
הנספחים לאמנת וושינגטון > נספח שלישי – 266 מינים + 14 תת-מינים

מינים המופיעים בנספח זה הם כאלו שמדינה חברה באמנה ביקשה מצדדים אחרים להסכם באמנת וושינגטון עזרה בבקרה על הסחר במינים. המינים אינם בהכרח בסכנת הכחדה עולמית. בכל המדינות החברות באמנה המסחר במינים המפורט בנספח זה מותר רק עם הוא מלווה בהיתר יצוא מתאים ואישור על מקור המין.
תיקונים והחרגות

תיקונים לאמנה חייבים לקבל רוב של לפחות שני שלישים בהצבעה ויכולים להתקבל בכינוס מיוחד של הצדדים להסכם אם לפחות שליש מהצדדים להסכם מעוניינים במפגש כזה. תיקון גברון (Gaborone Amendment) משנת 1983 מאשר גם לגופים המייצגים איחוד כלכלי אזורי להצטרף לאמנה.
על פי סעיף 23 לאמנה יכול כל צד להסכם יכול להעלות החרגות בהקשר לכל מין מכל הנספחים. הכרזה על החרגה כזו לגבי מין מסוים מבטלת את המעמד המשפטי של המדינה כצד להסכם בהקשר למין זה. סעיף זה מחליש משמעותית את האמנה ומשמש בין השאר את יפן, נורווגיה ואיסלנד להוציא את הלווייתן הצפוני (Balaenoptera borealis) מרשימת המינים האסורה במסחר (ראו רשימת החרגות עכשוויות). המסחר עם מדינת שאינן צד להסכם מותר, אף על פי שמומלץ שיצואנים יבקשו היתרים ושיבואנים יוודאו כי קיים היתר יצוא.
חסרונות האמנה והביקורת עליה

ההסתייגויות העיקריות ממבנה האמנה ומהפילוסופיה שמאחוריה כוללות:
האמנה מתמקדת במינים ואינה מתייחסת לאובדן בתי הגידול, או לאסטרטגיות לניהול מערכות אקולוגיות המקדמות שימור ושימוש בר־קיימא במשאבים בצורה שוויונית וההשפעה שיש לעוני על יעילותן.
מטרת האמנה היא למנוע שימוש שאינו בר־קיימא, לא לקדם שימוש בר־קיימא ובכך היא נמצאת בסתירה לאמנה על מגוון ביולוגי, אף על פי שחל בנושא שינוי (ראו את המחקר של האטון ודיקינסון במקרים ספציפיים: תנין היאור, פיל סאוונה אפריקני וקרנף רחב-שפה של דרום אפריקה).
האמנה אינה מתייחסת במפורש לביקוש למינים בשווקים.
כספי קרן הנאמנות של האמנה אינם מופנים לאמצעים לאכיפת החוק (המדינות העניות נאלצות לפנות לבקשת סיוע ממדינות אחרות עבור הגדלת מספר השומרים ואמצעי השמירה עבור רוב מיזמי השימור).
חולשות בולטות באמנה כוללות:
האמנה אינה מפרטת קווים מנחים לתהליך הקביעה הנדרשת מהרשות המדעית הלאומית של צד להסכם כי הסחר "אינו פוגע" במין על מנת שתאשר את המסחר בו.
סעיף 7 לאמנה הדן בבעלי חיים בשבייה או צמחים מתורבתים של מינים המצויים בנספח הראשון אינו קשיח או מפורט מספיק על מנת למנוע הפרת אמנת תוך ניצול סעיף זה.
צדדים להסכם שאינם מדווחים פירושו שהבקרה של המזכירות אינה שלמה.
האמנה אינה עוסקת כלל בסחר מקומי במינים המוגנים.
הצעות לשיפור פעילות האמנה כוללות:
ביקורים תכופים יותר מטעם המזכירות בארצות מייצאות ולא רק עבור המינים הידועים ביותר.
שיפור בחקיקה הלאומית ובאמצעי האכיפה.
הקפדה על דיווחים שלמים יותר מהצדדים להסכם (ואיחוד המידע מכל המקורות: מהגופים הציבוריים, ומהצד להסכם).
דגש רב יותר על אכיפה, כולל מינוי מנהל לוועדת האכיפה הטכנית.
פיתוח תוכניות פעולה עבור האמנה (בדומה לתוכניות הפעולה הקשורות לאמנה על מגוון ביולוגי) הכוללות קביעת אסטרטגיות עבור רשויות הניהול והמחקר המדעי ועבור אכיפה; תמריצים עבור הכנת דוחות ולוחות זמנים הן עבור תוכניות הפעולה והן עבור הדוחות.
בתאוריה יכולה האמנה לנצל את המימון הניתן על ידי GEF (ראשי תיבות של Global Environment Facility) – קרן מימון לפעילות שימור שהוקמה ליישם את החלטות פסגת כדור הארץ, אך אפשרות זו קלושה בהתחשב בכך שפעילות הקרן מיועדת לפעילות של תמיכה במערכות אקולוגיות או לחלופין לקבל מימון מקרנות אחרות.
פיתוח מנגנון מימון בדומה לזה של פרוטוקול מונטריאול (מדינות מפותחות תורמות לקרן עבור מדינות מתפתחות) יאפשר מימון פעולות מעבר לפעולות המזכירות.
ישראל ואמנת וושינגטון

ישראל הייתה המדינה ה-58 שהצטרפה לאמנה. אשרור ההסכם היה ב-18 בדצמבר 1979 והוא נכנס לתוקף שלושה חודשים אחר־כך.
ישראל ואמנת וושינגטון > החקיקה בנושא בישראל

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סעיף 33 ד' בחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (1998): "לא יסחר אדם בערך טבע מוגן, אלא על פי היתר כללי או מיוחד מאת המנהל, ולא יחזיק אדם בערך טבע מוגן, אלא על פי היתר כאמור או אם רכש את ערך הטבע מבעל היתר סחר באותו ערך טבע." סעיף 33 ה' בהמשך מפרט: "'סחר' - לרבות קניה, מכר, חליפין, ייצוא, ייצוא חוזר, יבוא הכנסה מן הים וכן הצעה לסחר." לחוק זה יש גם תקנה הכוללת רשימה של ערכי טבע הכוללים את רוב החולייתנים בעולם, ומספר חסרי חוליות וצמחים.
בסעיף 8 לחוק הגנת חיית הבר (1955) הדן במסחר, החזקה והעברה של חיית בר סעיף א' (1) הוא "לא יסחר אדם בחיית בר שאינה מזיקה ואינה חיית בר מטופחת אלא בהיתר סחר כללי או מיוחד;" בשנת 1994 נחקקו תקנות לחוק הגנת חיית הבר שהסדירו את עניין הסחר וההחזקה של המינים המוגדרים כחיות-בר מוגנות בארץ. תקנה זו מתייחסת רק לחלק מהמינים המופיעים בנספחי האמנה.
נכון ל-2007, אין עדיין חקיקה בישראל בנושא הסחר במספר רב של מינים המופיעים בנספחי האמנה, כדוגמת חסרי חוליות, דגים וצמחים.
ישראל ואמנת וושינגטון > רשויות הניהול והמחקר המדעי

כרשות הניהול על פי הגדרתה באמנת וושינגטון נקבעה חטיבת האכיפה של רשות הטבע והגנים והיא אחראית על מתן היתרי יבוא ויצוא של מינים מישראל, וחטיבת המדע של רשות הטבע והגנים נקבעה כרשות המדעית שתפקידה לבחון את הנזק שעלול להיווצר לאוכלוסייה של מין מסוים בעקבות סחר בו.
ברשות הטבע והגנים התקיימו מספר דיונים בנושא מדיניות היישום של האמנה ותוצאתם הוא מסמך המפרט את מדיניות הרשות (שניתן להגיע אליו דרך הקישור המתאים בפסקה הבאה). יש החלטה עקרונית כי לא יאושר יבואם של מינים המצויים בשתי הקטגוריות העליונות של מצבי השימור על פי "הספר האדום" של ה-IUCN, והם E, כלומר endangered – בסכנת הכחדה ו-CR, כלומר critically endangered – בסכנת הכחדה חמורה, אלא באישור מקצועי ספציפי.
ככלל הוחלט להחמיר במדיניות המסחר במינים מוגנים מעבר למפורט באמנה והודעה על כך נשלחה למזכירות CITES ב-31 בינואר 2000. ההחמרות כוללות סדרת החלטות ובין השאר:
ישראל מונעת יבוא של כל מין חיית-בר או צמח העלול להוות סיכון למערכת האקולוגית שלה, מתוקף חוק גנים לאומיים … (1998). החלטה לגבי כל מין לפי חוות דעת של הגוף המדעי.
באופן עקרוני ישראל מאשרת יבוא של חיות-בר רק מגידול בשביה.
ישראל מונעת יבוא של צמחים ובעלי חיים ארסיים.
לקריאה נוספת

בריאן כריסטי, איש מפתח - המסחר בחיות בר באסיה, נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 140, ינואר 2010
הערות שוליים

↑  Hutton and Dickinson 2000 Endangered Species Threatened Convention: The Past, Present and Future of CITES. Africa Resources Trust, London
↑  Stiles 2004 The Ivory Trade and Elephant Conservation Environmental Conservation 31 (4) 309-321
↑  Zimmerman 2003 The Black Market for Wildlife: Combating Transnational Organized Crime in the Illegal Wildlife Trade Vanderbilt Journal of Transnational Law 36 1657
↑  Reeve 2000 Policing International Trade in Endangered Species: the CITES Treaty and Compliance Earthscan: London
↑  Hill 1990 The Convention on International Trade in Endangered Species: Fifteen Years Later Loyola of Los Angeles International and Comparative Law Journal 13: 231
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007586464505171  BnF: cb16526989s (data)  GND: 4242663-7  LCCN: n80017747  NDL: 01033682  VIAF: 175384421   WorldCat (עם VIAF): 175384421 
פיל סאוונה אפריקני
קרנף רחב-שפה
תחש המשכן
אנדרו מאטאראזו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 במרץ 1997 (בן 27) סאו פאולו, ברזיל 
 מדינה:  ברזיל, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2011 
 פרופיל ב-IMDb
 
אנדרו מאטאראזו (באנגלית: Andrew Matarazzo; נולד ב-4 במרץ 1997) הוא שחקן ברזילאי-אמריקאי, הידוע בעיקר מתפקידו כגייב בסדרת הטלוויזיה "זאב צעיר" בעונתה האחרונה.
ראשית חייו

מאטאראזו נולד בסאו פאולו, ברזיל אך גדל בעיקר במיאמי, פלורידה. הוא דובר פורטוגזית, אנגלית וספרדית. אמו ג'ייד מאטאראזו היא פעילה בקהילת האמנים הלטינית הן בעבודה שלה והן בסיוע בחשיפת אמנים בינלאומיים אחרים לקהלים אמריקאים. אף על פי שהופיע על הבמה מאז ילדותו, החליט מאטאראזו לשחק בקולנוע לאחר שצפה בריבר פיניקס בסרט "אני והחבר'ה".
הוא למד בת'ורפ, סארי שליד לונדון בבית הספר האמריקני (TASIS) וכן למד זמן מה באוניברסיטת לאמנויות (פילדלפיה) ובמכון לאמנויות קליפורניה (CalArts) בלוס אנג'לס.
קריירה

בלוס אנג'לס, מאטאראזו, קיבל תפקידים בסדרת סרטים קצרים במעגל הפסטיבלים שרצו בפסטיבל הסרטים טרייבקה ובפסטיבל הקולנוע בקאן. הוא שיחק בתפקידים קטנים בכמה סדרות טלוויזיה, בין היתר "בנות", "מעמידות פנים", של רשת MTV, "מחשבות פליליות" ברשת CBS ו"ללא מילים" ששודרה ABC.
מאטאראזו נבחן לתפקיד לסדרת הטלוויזיה "זאב צעיר" בשנת 2016 אך לא קיבל את התפקיד שלשמו קרא. שבועיים לאחר מכן, המפיק הבכיר של "זאב צעיר", ג'ף דייוויס, יצר קשר עם השחקן כדי לומר שהם רוצים את מאטאראזו לשלושה פרקים. לאחר מכן דייוויס וכותבי הסדרה הרחיבו את התפקיד דרך סיום הסדרה והפכו את דמותו של מאטאראזו לאחד הנבלים העיקריים של העונה.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | West Hollywood Motel | אלכס |  |
| 2013 | Geography Club | DQF | ללא קרדיט |
| 2015 | הפמליה | רייבר קיד | ללא קרדיט |
| 2021 | יש לו את זה | לוגן |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | מעמידות פנים | מנולו | פרק: "Lust in Translation" |
| 2015 | מחשבות פליליות | אדי באטלר | פרק: "Outlaw" |
| 2015 | בנות | דין | פרק: "Ask Me My Name" |
| 2015 | רופא להשכיר | וינסנט | פרק: "Leading Me A Shoulder" |
| 2017 | ללא מילים | אהרון | פרק: "D-I-DING" |
| 2017 | זאב צעיר | גייב | תפקיד חוזר (עונה 6); 7 פרקים |
| 2017 | ג'יין הבתולה | פלאקו | 2 פרקים |
| 2020 | הפכים סולארים | פדרו | דיבוב; פרק: "The Quantum Ring" |
| 2021 | בית המשפט! | אלפרדו קסטרו | פרק: "Safe to Fall" |
הערות שוליים

↑  "BIO". jadematarazzo.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2017-07-29.
↑  "Andrew Matarazzo bio". LA Casting. נבדק ב-24 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "West Hollywood Motel review". OUT Magazine. נבדק ב-24 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
אמנת בזל (1499)

המשא ומתן לאמנת בזל בסוף המלחמה השוואבית. השליח של מילאנו מציג את התנאים שלו למקסימיליאן הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה
אמנת בזל שנחתמה ב-22 בספטמבר 1499 הייתה הסכם שביתת נשק שהחלה אחרי קרב דורנאך שנערך כחלק מהמלחמה השוואבית בין הברית השוואבית לבין הקונפדרציה השווייצרית הישנה.
ההסכם

ההסכם השיב את הסטטוס קוו הטריטוריאלי על כנו. שמונה מתוך עשרת החברים בליגת עשרת תחומי השיפוט אושרו ככפופים למינוי מבית הבסבורג, אך חברותם בליגה והברית עם הקונפדרציה השווייצרית נועדו להמשיך להתקיים.
סמכות השיפוט בתורגאו, קנטון בשווייץ של ימינו, הועברה לרשות הקונפדרציה השווייצרית.
מורשת

בהיסטוריוגרפיה השווייצרית מהמאה ה-19 הוצגה האמנה כצעד חשוב לעצמאות דה פקטו של הקונפדרציה השווייצרית מהאימפריה הרומית הקדושה. לפי וילהלם אושלי (1890), האמנה ייצגה את "הכרת העצמאות של שווייץ מגרמניה". תפיסה זו נעלמה במאה ה-20 שכן לא הייתה כל אינדיקציה לכך שמנהיגי הקונפדרציה באותה עת היו מעוניינים בהתרחקות מהאימפריה. עם זאת, בעקבות האמנה הקונפדרציה התחזקה מאוד כמדינה בתוך האימפריה, ובהמשך התרחבה משמונה קנטונים לשלושה עשר.
הערות שוליים

↑  History of Switzerland, 1499-1914, וילהלם אושלי, 1922, The University Press
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1256043079  HDS: 008892
אלכסנדרינה, דוכסית מקלנבורג-שוורין

אלכסנדרינה, דוכסית מקלנבורג-שוורין (גרמנית Alexandrine von Mecklenburg-Schwerin‏, 24 בדצמבר 1879 - 28 בדצמבר 1952) הייתה אשתו של כריסטיאן העשירי, מלך דנמרק.
ביוגרפיה

אלכסנדרינה נולדה בשוורין ב-24 בדצמבר 1879 לפרידריך פרנץ, שהיה מאוחר יותר הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין ואנסטסיה מיכאילובנה, הדוכסית הגדולה של רוסיה, בתם של מיכאיל ניקולאייביץ', הנסיך הגדול של רוסיה וצציליה, נסיכת באדן.
ב-26 באפריל 1898 התחתנה אלכסנדרינה עם כריסטיאן, נסיך הכתר הדני, ובשנת 1902 קיבלו בני הזוג את ארמון מרסילסבורג. בשנת 1906 הוכתר חמיה כפרדריק השמיני, מלך דנמרק, ולאחר מותו בשנת 1912 הוכתר בעלה ככריסטיאן העשירי, מלך דנמרק. במהלך מלחמת העולם השנייה הפגינה אלכסנדרינה את נאמנותה כלפי דנמרק, אף על פי שהייתה גרמנייה במוצאה. אלכסנדרינה תמכה בכוחות ההתנגדות לכיבוש, ועודדה את בני העם בסיורים שעשתה ברחבי הארץ יחד עם כלתה אינגריד, נסיכת שוודיה. בנוסף תמכה אלכסנדרינה בארגונים שונים שפעלו להקלת קשיי הכיבוש.
בשנת 1947 מת בעלה ובנה פרדריק התשיעי, מלך דנמרק עלה לשלטון במקומו. ב-28 בדצמבר 1952 מתה אלכסנדרינה בקופנהגן, ונטמנה בקתדרלת רוסקילדה.
משפחתה

אלכסנדרינה התחתנה ב-26 באפריל 1898 עם כריסטיאן העשירי, מלך דנמרק, ממנו נולדו לה שני ילדים:
פרדריק התשיעי, מלך דנמרק (1899–1972).
קנוד, נסיך דנמרק (1900–1976).
אנחנו נשארים בארץ

| --- | --- |

 סינגל בביצוע כמו צועני
 יצא לאור:  1985 
 שפה:  עברית 
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  עוזי חיטמן 
 לחן:  יגאל בשן 
 
אנחנו נשארים בארץ הוא פזמון שכתבו והלחינו עוזי חיטמן ויגאל בשן וביצעה שלישיית כמו צועני.
רקע

בקדם האירוויזיון של 1985 התמודדה שלישיית כמו צועני שהורכבה מעוזי חיטמן, יגאל בשן ויונתן מילר עם השיר "כמו צועני". השיר הגיע למקום השני, והפסיד לשיר "עולה עולה" בביצוע יזהר כהן.
השיר "אנחנו נשארים בארץ" נכתב בעקבות הגעת השלישייה למקום השני בקדם האירוויזיון, והחמצת האפשרות לנסוע לשוודיה כנציגי ישראל באירוויזיון 1985.
במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת התשמ"ה (1985) זכה השיר בתואר "שיר השנה", והשיג את "עולה עולה" שהגיע למקום השני. במצעד השנתי של גלי צה"ל הגיע השיר למקום הרביעי.
תוכן השיר

בבית הראשון מתארים הדוברים את ציפייתם לנצח בתחרות הקדם אירוויזיון ולייצג בזכות כך את ישראל בתחרות האירוויזיון. הדוברים מספרים שנאלצו להישאר בארץ בשל הגעתם למקום השני. בבית זה אזכורים לשלושה שירים שייצגו בעבר את ישראל באירוויזיון: "עולה עולה" (עליו נאמר שהפסידו לו בנקודה, אך למעשה ההפסד היה בארבע נקודות), "אבניבי", אף הוא של יזהר כהן שזכה במקום הראשון באירוויזיון 1978, ו"חי" בביצוע עפרה חזה שייצג את ישראל באירוויזיון 1983.
בבית השני מתוארים נושאים שעומדים במוקד החדשות וקיים בו אזכור לשיר "מחכים למשיח" של שלום חנוך, שיצא לאור באותו שנה. בבית השלישי מתפשרים הדוברים על טיסה לאילת.
אנדרו מק'נוטון

| --- | --- |

אנדרו מק'נוטון
 לידה:  25 בפברואר 1887 מוסומין, קנדה 
 פטירה:  11 ביולי 1966 (בגיל 79) קנדה קנדה
 מקום קבורה:  בית הקברות ביצ'ווד 
 מדינה:  קנדה 
 השכלה:  אוניברסיטת מקגיל 
 השתייכות:   צבא קנדה
 תקופת הפעילות:  1909–1944 (כ־35 שנים)
 דרגה:  גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד הבריגדה ה-11 מפקד צבא קנדה מפקד הדיוויזיה ה-1 מפקד הקורפוס ה-7 של צבא בריטניה מפקד הקורפוס הקנדי מפקד הקורפוס ה-1 מפקד הארמייה ה-1
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
   מסדר עמיתי הכבוד   מסדר האמבט (עמית)   מסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש   אות השירות המצוין 
 תפקידים אזרחיים
 ראש המועצה הלאומית למחקר של קנדה שר הביטחון יושב ראש הוועדה לאנרגיה אטומית של האו"ם שגריר קנדה לאו"ם
 
אנדרו ג'ורג' לאטה מק'נוטון (באנגלית: Andrew George Latta McNaughton 25 בפברואר 1887 - 11 ביולי 1966) היה גנרל ופוליטיקאי קנדי, אשר שימש כמפקד צבא קנדה, כמפקד הארמייה הראשונה, וכשר ההגנה של קנדה במהלך מלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה > תחילת דרכו

מק'נוטון נולד ב-25 בפברואר 1887 במוסומין שבקנדה. הוא התגייס לצבא קנדה ב-1909, ובמקביל פיתח קריירה אקדמאית באוניברסיטת מקגיל. השלים תואר ראשון בהנדסת חשמל בשנת 1910, וב-1912 השלים תואר שני. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה ב-1914, החזיק מק'נוטון בדרגת מייג'ור ומונה למפקד על סוללה שלוש במונטריאול. בפברואר 1915 נשלח לצרפת כחלק מהקורפוס הקנדי. הוא לחם בחזית המערבית ונפצע פעמיים. הוא פיתח טקטיקות ארטילריה חדשות, ואף המציא שיטה לאיתור מטרות באמצעות אוסצילוסקופ. מכיוון שהיה פטריוט, הוא מכר את ההמצאה לממשלת קנדה תמורת 10 דולר בלבד. במרץ 1916 הועלה לדרגת לוטננט קולונל, והוחזר לבריטניה כדי לקבל את הפיקוד על בריגדת הארטילריה ה-11. ביולי הועברה הבריגדה לצרפת, וב-10 בנובמבר 1918, יום לפני סיום המלחמה, הוא הועלה לדרגת בריגדיר גנרל.
ביוגרפיה > מפקד צבא קנדה

ב-1922 מונה לסגן מפקד הצבא, וב-1929 הועלה לדרגת מייג'ור גנרל ומונה למפקד הצבא. במסגרת תפקידו זה, הוא פעל להביא למודרניזציה במיליציה. בקיץ 1932 בעקבות המשבר הכלכלי העולמי של 1929, האבטלה בקנדה הגיעה לממדים אדירים. מק'נוטון חשש שהמדינה על סף מהפכה, והציע לראש הממשלה ריצ'רד בדפורד בנט תוכנית שבה יהיה מעורב הצבא כדי להתגבר על האבטלה. במסגרת תוכניתו הוקמו "מחנות סיוע" אשר בהם קיבלו אנשים מזון, קורת גג ולבוש וכן שכר זעום, בתמורה לעבודות שירות שונות כמו סלילת כבישים ובניית שדות תעופה למען המדינה. הממשלה קיבלה את התוכנית בהתלהבות, אולם עד מהרה היא נתקלה בהתנגדות מצד גורמים אזרחיים. המשמעת במחנות הייתה קפדנית מדי, התנאים בצריפים שבהם ישנו העובדים היו גרועים ולא היגייניים, השכר היה 20 סנט ליום בלבד, והעובדים היו למעשה מנותקים מהעולם. נאסר עליהם לקרוא עיתונים או להשתמש ברדיו, וכאשר עזבו כדי לבקר את משפחותיהם לא הורשו לחזור. בשל כך נודעו המחנות לשמצה כ"מחנות עבדים". מאורעות אלו גרמו למק'נוטון לפרוש מהצבא ב-1935. מפרישתו עד שנת 1939 הוא היה ראש המועצה הלאומית למחקר של קנדה (NRC).