stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חץ 3

| --- | --- |

הטיל בעת שיגורו במהלך ניסוי מינואר 2014
 מידע בסיסי
 ייעוד:  טיל נגד טילים בליסטיים
 ארץ ייצור:  ישראל ישראל (פיתוח וייצור)
 יצרן:  מלמ, התעשייה האווירית לישראל (ייצור)   בואינג (דגמי ניסוי)
 עלות יחידה:  2 מיליון דולר
 שימוש ראשון:  9 בנובמבר 2023
 מלחמות ומבצעים:  מלחמת חרבות ברזל, מבצע מגן ברזל
 תקופת השירות:  18 בינואר 2017 – הווה (8 שנים)
 משתמשים:  ישראל ישראל  גרמניה גרמניה (עדיין לא קיבלה את המערכת)
 מאפיינים כלליים
 הנעה:  הנעה וקטורית (נחיר גמיש) (בגוף החודר)
 ביצועים
 טווח:  מעל 2,400 ק"מ (טווח טיסה משוער)
 תקרת גובה:  מחוץ לאטמוספירה
 ראש קרב והנחיה
 ראש קרבי:  פגיעה פיזית
חץ 3 הוא טיל נגד טילים אקסו-אטמוספירי שמיועד ליירט טילים בליסטיים בחלל כחלק ממערכת הנשק חץ. הטיל פותח במפעל מלמ של התעשייה האווירית לישראל.
היכולת ליירט מחוץ לאטמוספירה מקטינה את הסכנה שראש הקרב, חומרי לחימה כימיים או ביולוגיים או שרידי הטיל, יתפזרו מעל שטח ישראל. מערכת 'חץ 3' היא הנדבך העליון במערך ההגנה הרב-שכבתית של ישראל כך שבהינתן תרחיש של כישלון יירוט על ידה יתאפשרו ניסיונות יירוט נוספים על ידי הנדבכים התחתונים של המערכת. מכ"ם המערכת הוא "אורן אדיר" מתוצרת "אלתא מערכות". על פי הערכת יושב ראש סוכנות החלל הישראלית, יצחק בן ישראל, חץ 3 מסוגל ליירט גם לוויינים, יכולת השמורה לקומץ מדינות בעולם.
בניסוי שנערך ב-2019 הוכח כי המערכת מסוגלת ליירט בחלל החיצון טילים בליסטיים בעלי ראש קרב גרעיני מתפצל לפני התפצלות ראש הקרב.
ה"חץ 3" רשם יירוט בכורה מבצעי ראשון במלחמת חרבות ברזל ב-9 בנובמבר 2023 בו השמיד טיל בליסטי ששיגרו החות'ים לעבר אילת.
הנדסה, מבנה ומאפיינים

הטיל הוא מערכת הגנה אקטיבית נגד טילים שמיועד ליירט את האיום מחוץ לאטמוספירה והרחק מהמטרה ובכך גם להקטין את רמת האיום והנזק וגם לאפשר לשכבה נמוכה יותר (חץ 2 וקלע דוד) ליירט את האיום אם החץ 3 נכשל ביירוט. האיום מאוכן על ידי מכ"ם "אורן אדיר".
הנדסה, מבנה ומאפיינים > עקרון הפעולה של הראש הקרבי

עקרון הפעולה של חץ 3 מבוסס על פגיעה פיזית ישירה בטיל המטרה והשמדתה על ידי אנרגיה קינטית מבלי להזדקק לחומר נפץ, להבדיל מחץ 2, שראש הקרב שלו נושא מרעום קרבה המשמיד את טיל המטרה באמצעות מטען של חומר נפץ ורסס. האנרגיה הקינטית במפגש עם המטרה גדולה דייה להשמדת המטרה ללא צורך בחומר נפץ. מאידך, נדרש דיוק רב להשגת פגיעה ישירה. הראש הקרבי של חץ 3 מסוגל לתמרן באמצעות נחיר גמיש (הנעה וקטורית) - כלומר נחיר פליטה מתכוונן המסוגל להטות את הדחף.
מימון אמריקאי לפיתוח

הגנרל פטריק אוריילי, ראש התוכנית האמריקנית להגנה מפני טילים, אמר בעדותו בקונגרס:
התכנון של החץ-3 מתקדם יותר מכל מה שאנחנו עושים בתוכניות הטילים נגד טילים שלנו בארצות הברית... במערכת יוטמע חיישן מיוחד ומערכת הנעה חדשה למיירט.
ב-5 באוגוסט 2008 אישר ראש סוכנות הגנת הטילים בפנטגון, גנרל טריי אוברינג, בעת ביקור בישראל כי ארצות הברית הסכימה לממן את פיתוח הטיל חץ 3, בעלות של כ-800 מיליון דולר.
בחודש אפריל 2013 פרסם צבא ארצות הברית מכרז לבניית בסיס למערכת הגנה מטילים בליסטיים בישראל. על פי התוכנית, בניית הבסיס תושלם עד סוף שנת 2014, בעלות שבין 10–25 מיליון דולר. על פי פרסום בירחון ג'יינס, הבסיס, אשר יוקם בבסיס הטילים של חיל האוויר בטל שחר, נועד לטילי חץ 3, ובנייתו תושלם לקראת השלמת פיתוחו של הטיל.
| סיוע ארצות הברית לתוכנית החץ 3 לשנת כספים>  המספרים הם במיליוני דולרים..2008 | סיוע ארצות הברית לתוכנית החץ 3 לשנת כספים>  המספרים הם במיליוני דולרים..2009 | סיוע ארצות הברית לתוכנית החץ 3 לשנת כספים>  המספרים הם במיליוני דולרים..2010 | סיוע ארצות הברית לתוכנית החץ 3 לשנת כספים>  המספרים הם במיליוני דולרים..2011 | סיוע ארצות הברית לתוכנית החץ 3 לשנת כספים>  המספרים הם במיליוני דולרים..2012 | סיוע ארצות הברית לתוכנית החץ 3 לשנת כספים>  המספרים הם במיליוני דולרים..2013 | סיוע ארצות הברית לתוכנית החץ 3 לשנת כספים>  המספרים הם במיליוני דולרים..2014 | סיוע ארצות הברית לתוכנית החץ 3 לשנת כספים>  המספרים הם במיליוני דולרים..2015 | סיוע ארצות הברית לתוכנית החץ 3 לשנת כספים>  המספרים הם במיליוני דולרים..2016 | סיוע ארצות הברית לתוכנית החץ 3 לשנת כספים>  המספרים הם במיליוני דולרים..2017 | סיוע ארצות הברית לתוכנית החץ 3 לשנת כספים>  המספרים הם במיליוני דולרים..סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.0 | 30.0 | 50.0 | 59.0 | 66.2 | 74.7 | 74.7 | 74.7 | 89.6 | 55.8 | 594.7 |
ניסויים ופיתוח

ב-23 בינואר 2012 משרד הביטחון התיר לפרסום לראשונה צילומים מסדרת ניסויים של הטיל המיירט חץ 3 בעת שיגורו.
ב-25 בפברואר 2013 ערכה ישראל ניסוי טיסה ראשון של הטיל, שהתנהל ללא תקלות וזכה להצלחה מלאה. משרד הביטחון פרסם את ההודעה הבאה:”בשעה שמונה בבוקר המריא המיירט משדה הניסויים של חיל האוויר על שפת הים ועלה בתאוצה כלפי השמיים לכיוון הים התיכון. לאחר מכן המשיך המיירט בשיוט, חצה גובה של כמאה קילומטרים, ביצע סדרת תמרונים בחלל וערך מעקב אחר אובייקטים שונים, ביניהם גם כוכבים.”
ב-3 בינואר 2014 נערך ניסוי שני של הטיל וזכה אף הוא להצלחה מלאה במהלכו הושלם ניסוי טיסה חופשית מחוץ לאטמוספירה. ראש מנהלת חומה, יאיר רמתי תיאר את הניסוי כך:”לאחר השיגור, הטיל טס בצורה אנכית, יצא מהאטמוספירה, השליך את המנוע והפעיל את המנוע השני, שייט בגובה רב בשולי האטמוספירה, ביצע משימה מורכבת ונפל בים. לראשונה היה לנו מכ"ם חדש, המכונה אורן אדיר, שעקב אחרי הטיל וקיבל נתונים במהלך הטיסה. הטיסה בניסוי הזה הייתה ארוכה מבפעם קודמת. בקרוב נעבור לסדרת ניסויי יירוט מעשיים שבסיומם נתחיל בתהליך ייצור ואחריה תוגדר המערכת כמבצעית.”
ב-16 בדצמבר 2014 דיווח משרד הביטחון על ניסוי מוצלח לכאורה של מערכת החץ 3 אולם בהמשך היום דווח על ידי גורמי ביטחון כי הניסוי לא נערך במלואו מכיוון שהתנאים לשיגור המיירט לא בשלו. מטרת הניסוי הייתה יירוט אקסו אטמוספירי מלא. זו הייתה הפעם השנייה תוך 3 חודשים בה משרד הביטחון דיווח על ניסוי כהצלחה בפרויקט החץ אף שלא הושגו כל יעדי הניסוי. רק לאחר שנודע כי תוצאות הניסוי דווחו לסוכנות הידיעות רויטרס, משרד הביטחון יצא בהודעה שנייה באותו היום וזו לשונה: ”בהמשך להודעה שהפצנו בצהריים, נבקש להבהיר כי טיל המטרה יצא לדרכו וכי מערכת החץ עקבה אחריו במהלך מעופו. התנאים לשיגור המיירט לא בשלו, ולכן הוחלט להגדירו כניסוי בטיל המטרה בלבד.”
ב-10 בדצמבר 2015 בוצע ניסוי מוצלח בטיל החץ 3 בבסיס חיל האוויר בפלמחים. במהלכו שוגר מיירט לעבר מטרה מחוץ לאטמוספירה, טיל מסוג "אנקור כסוף" מתוצרת "רפאל", ופגע בה באופן ישיר.
ב-7 בנובמבר 2016 פורסם כי פעילות יחידת ניסויי הטילים בבסיס פלמחים אשר ניהלה גם את ניסויי החץ תועבר למיקור חוץ משיקולי כדאיות כלכלית.
ב-18 בינואר 2017 נמסרה הסוללה הראשונה של ה"חץ 3" למערך ההגנה האווירית.
ב-22 בינואר 2019 התקיים ניסוי מוצלח של ה"חץ 3" על ידי משרד הביטחון וה-MDA בעקבות המתיחות באותה התקופה בצפון. בניסוי הטיל המיירט שוגר בהצלחה, פגע במטרה שאיתר המכ"ם והשמיד אותה.
ב-28 ביולי 2019 פורסם על ניסוי מוצלח של ה"חץ 3" במדינת אלסקה שבארצות הברית, בשיתוף עם צבא ארצות הברית. הניסוי, שנערך כנגד טיל מטרה מחוץ לאטמוספירה, נעשה תוך כדי שימוש במכ"ם אמריקאי מסוג AN\TPY2 והוגדר כמוצלח, לאחר שהטיל המיירט השמיד את טיל המטרה.
ב-18 בינואר 2022 פורסם על ניסוי מוצלח של ה"חץ 3" משדה ניסויים במרכז הארץ, בשיתוף עם הסוכנות האמריקנית להגנה מפני טילים. בניסוי, המדמה ירי מטח של טילים בליסטיים, שוגרו 2 טילי חץ, כאשר לכל מיירט תוכנית יירוט נפרדת. בנוסף, המערכת הצליחה לזהות את ראש הקרב האמיתי מבין ראשי הקרב המתפצלים, וליירט אותו.
באוגוסט 2017 דווח כי ישראל החלה בעבודה על פיתוח רעיוני של החץ 4, שיתמודד עם ראשי קרב מתפצלים בחלל, בנוסף להגדלת הדיוק והטווח.
מכירות

ב-18 בינואר 2017 נמסרה המערכת הראשונה למערך ההגנה האווירית של חיל האוויר הישראלי.
בקיץ 2023 חתמו התעשייה האווירית וגרמניה על עסקה למכירת מערכת חץ 3 בסכום של 3.5 מיליארד דולר (כ-14 מיליארד שקל). עסקה זו היא העסקה הביטחונית הגדולה בתולדות מדינת ישראל. העסקה אושרה באוגוסט ונחתמה ב-28 בספטמבר בביקור של שר הביטחון יואב גלנט בגרמניה. ונחתמה באופן סופי ב-23 בנובמבר 2023.
שימוש מבצעי

ב-9 בנובמבר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, מערכת "חץ 3" ביצעה בהצלחה יירוט מבצעי ראשון של טיל בליסטי ממשפחת שיהאב-3, כנראה "חאדר" או "קדר-110", ששוגר לעבר ישראל על ידי החות'ים מתימן. יירוט זה היה היירוט המבצעי הראשון בהיסטוריה שנעשה מחוץ לאטמוספירה (גובה מעל 100 ק"מ) ונחשב לאקט המלחמתי הראשון בחלל.
ב-14 באפריל 2024, במהלך המתקפה האיראנית על ישראל (אשר התרחשה במהלך מלחמת חרבות ברזל), מערכת "חץ 3" יירטה בהצלחה עשרות טילים בליסטיים ממשפחת קדר-110 ועימאד ששוגרו מאיראן נגד מטרות צבאיות במדינת ישראל.
ב-21 ביולי 2024 בוצע שימוש במערכת לצורך יירוט טיל קרקע-קרקע ששוגר על ידי המורדים החות'ים בתימן לעבר אילת כתגובה למבצע יד ארוכה שביצעה ישראל יום קודם לכן.
ב-27 בספטמבר 2024 בשעה 00:49 יירטה המערכת בהצלחה טיל בליסטי ששיגרו החות'ים לעבר גוש דן. היירוט בוצע מחוץ לאטמוספירה אך הופעלו אזעקות מחשש לרסיסים ושברי יירוט.
ב-1 באוקטובר 2024 החל מהשעה 19:15 יירטה המערכת מגוון רחב של טילים בליסטיים ששוגרו מאיראן לעבר ישראל בהיקף נרחב. רוב הטילים יורטו או נחתו בשטחים פתוחים בנגב וביהודה ושומרון.
ראו גם

חץ (מערכת נגד טילים)
חץ 2
חץ 4
SM-3
טיל נגד טילים
מתקן המכ"ם בדימונה - מאפשר גילוי שיגורים בליסטיים אף מאיראן
אדמת הרוע

| --- | --- |

 בימוי:  וויליאם אוובאנק 
 הופק בידי:  וויליאם אוובאנק, Nathan Klingher, דייוויד פריגריו, Ryan Winterstern 
 תסריט:  וויליאם אוובאנק, דייוויד פריגריו 
 עריכה:  טוד E מילר 
 שחקנים ראשיים:  ראסל קרואו Chika Ikogwe גאנר רייט George Burgess Robert Rabiah דניאל מקפירסון מיילו ונטימיליה ריקי ויטל ליאם המסוורת' לוק המסוורת' Jack Finsterer 
 מוזיקה:  ברנדון רוברטס 
 צילום:  Agustin Claramunt 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  פורום הונגריה, Paramount Home Entertainment, Variance Films 
 הקרנת בכורה:  16 בפברואר 2024 
 משך הקרנה:  110 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פעולה, סרט מתח 
 מקום התרחשות:  מינדנאו, ים סולו, ג'ולו, Creech Air Force Base 
 תקופת התרחשות:  המאה ה־21, המלחמה העולמית בטרור 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
אדמת הרוע הוא סרט מותחן פעולה אמריקאי משנת 2024 בבימויו של ויליאם יובנק, שכתב את התסריט יחד עם דייוויד פריגריו. בסרט מככבים ליאם המסוורת', ראסל קרואו, לוק המסוורת', ריקי וויטל ומילו ונטימיליה.
אדמת הרוע יצא לאקרנים ב-16 בפברואר 2024.
עלילה

קפטן אדי "ריפר" גרים, טייס מל"טים של חיל האוויר האמריקני, מספק סיוע אווירי מ-General Atomics MQ-9 Reaper לצוות של כוח דלתא של צבא ארצות הברית שנשלח להציל מרגל CIA בדרום הפיליפינים. לאחר שנתקלו בבעיה מול אבו סיאף, סמל ג'יי ג'יי "פלייבוי" קיני, קצין TACP צעיר של חיל האוויר שצורף לצוות המל"טים כ־JTAC – הוא לכאורה השורד היחיד, ונשלח לנקודת חילוץ בהסתמך רק על התמיכה האווירית המרוחקת של ריפר.
ברגע שקיני מגיע, הוא מיורט על ידי אנשי אבו סאיף, מדלדל את התחמושת של המל"ט של ״ריפר״ ומאלץ את מסוק החילוץ בסכנת התפוצצות לעזוב. בניסיון להגיע לנקודת חילוץ נוספת, קיני מאבד את הרובה שלו, נגמרת התחמושת לאקדחו, ואז נתפס. אחד מחבריו ליחידה, רב-סמל ג'ון "שוגר" סוויט, מתברר בחיים ומציל את קיני, תוך כדי שהוא אומר לו שסמל בישופ נלקח בשבי לבסיס של אבו סאיף בתוך מערות. באמצעות הרדיו של ״שוגר״, קיני יוצר קשר עם ״ריפר״, שמתזמן שלוש הפצצות לפגוע בבסיס, בדיליי של 15 דקות, לפני ש"ריפר" נאלץ על ידי הממונים עליו לעזוב את חדר הבקרה בגלל שחרג מהמשמרת שלו. קיני וסוויט פושטים על אחד מהמתקנים של סייף לפני שנלכדו ונלקחו לכלא שלהם.
סוויט מוצא להורג ממש כשההפצצה השטחית הראשונה פוגעת, וקיני נלקח לעינויים, שם מנהיג המורדים לא מאמין לאזהרתו לגבי ההפצצות הקרובות. כשהפצצות נפלו, קיני שורד בגלל שהוטבע באמבטיה, בעוד שמי שהטביעו אותו נלכדים בלהבות. קיני תופס מצ'טה והורג את המנהיג, לוקח את הטלפון הלוויין שלו ומתקשר לבסיס חיל האוויר נליס ומחפש את ״ריפר״. הצוות, שדעתו הוסחה בגלל משחק כדורסל, דוחה את השיחה של קיני ומפנה אותו לטלפון הפרטי של ״ריפר״. "ריפר" לא עונה, בהיותו בשיחה עם אשתו, אז קיני משאיר הודעה קולית בבקשה לבטל את ההפצצה השלישית לפני שהסוללה תיגמר, וקיני עוזב לחפש את האסירים האחרים. ברגע שגרים שומע את הודעתו של קיני, הוא רץ בחזרה לבסיס, וכשהוא מתקשר לבסיס אך אף אחד לא עונה, גרים נאלץ למהר לחדר הבקרה ולהורות לטייס המטוס לבטל את ההפצצה, בדיוק כשהיא טסה מול קיני, בישוף ומרגל ה-CIA בכניסה למערה. כשהחיילים נלקחים בפיליפינים, גרים מתלונן בפני שאר הבסיס על כך ששלושה גברים כמעט מתו בגלל שהצוות היה מוסח מכדי לשמוע גם את קיני וגם את גרים מתקשרים, ומרסק את הטלוויזיה של חדר ההפסקה בכעס.
ליהוק

ליאם המסוורת' בתור סמל ג'יי ג'יי "פלייבוי" קיני
ראסל קרואו בתור קפטן אדי "ריפר" גרים
לוק המסוורת' בתור סמל אייבל
ריקי וויטל בתור סמל בישופ
מילו ונטימיגליה בתפקיד המפקד סוכן ג'ון "שוגר" סוויט
צ'יקה איקוגווה כסמלת ניה ברנסון
רוברט רבייה בתפקיד סעיד חשימי, מנהיג המורדים באבו סייף
גאנר רייט בתור קפטן דייוויד אנדרוז
ג'ורג' ברג'ס בתור טוראי קופר
דניאל מקפירסון בתור קולונל פאקט
אנדרה מרטינז בתור חייל
הפקה

הסרט, שנקרא במקור JTAC, נכתב על ידי דייוויד פריגריו ווויליאם אוובאנק בשנת 2012 וב-2013. זמן קצר לאחר כתיבת התסריט, יובנק ופריג'ריו צללו על JTAC מהחיים האמיתיים במשך שבועיים במרכז ההדרכה הלאומי של פורט ארווין; השקיעה שלהם בעולם הבקרה האווירית הקדמית הייתה נרחבת כשהשניים שידרו ב"תשעה קווים" (תדריכי סיוע אווירי קרוב) לטייסי F-35 מעליהם במהלך התרגילים. פרויקט הקאסט, עם יובנק גם ביים, הוכרז לראשונה בשוק הסרטים של קאן 2022, עם ראסל קרואו וליאם המסוורת' כחברי הקאסט הראשונים שהוצמדו לסרט. בספטמבר 2022, הכרזות ליהוק נוספות הוסיפו את מיילו ונטימיליה, לוק המסוורת', ריקי וויטל, דניאל מקפירסון, צ'יקה איקוגווה, ורוברט רבייה. ג'ורג' ברג'ס הובא לצוות השחקנים על ידי קרואו.
הצילום העיקרי החל בספטמבר 2022, עד נובמבר 2022 בגולד קוסט, קווינסלנד. ההפקה ניצלה את תמריצי המיקום שהציעה ממשלת אוסטרליה, והביאה כ-270 משרות לתעשיית הקולנוע המקומית שלה.
במהלך ההפקה, Signature Entertainment רכשה את זכויות ההפצה עבור בריטניה ואירלנד, צרפת וסקנדינביה, כשההפצה בארצות הברית מטופלת על ידי The Avenue.
הוצאה

הסרט יצא בארצות הברית ב-16 בפברואר 2024. בישראל הוא לא עלה לאקרנים בקולנוע, אלא בשירותי סטרימינג שונים.
ביקורות

סיימון אברמס מ- RogerEbert.com העניק לסרט שניים מתוך ארבעה כוכבים וכתב, "אדמת הרוע אולי מוכרת את עצמה כמותחן שלאחר משימת ההצלה של בלאק הוק דאון, אבל לעיתים קרובות מדי מדובר בהרצאה מומחזת רחבת ידיים על מה באמת לא בסדר עם האמריקאי לוחמה צבאית ומודרנית".
בביקורת חיובית כתב ניק שגר מהדיילי ביסט: "הסרט סוחר באגרו בלאסטר ובבומבסט שהם כל כך טהורים, לא מדוללים ולא עדינים עד שהוא נופל - ולפעמים נוטה אל - קומדיה. אף על פי כן, מתחת לחזה התפוח שלו מסתתר חיבה כנה לגברים ולנשים שמסכנים את חייהם למען ארצם, וחשוב מכך, זה למען זה, וזה מסייע במשהו להרוויח את הפאתוס ההרגשה והטוב שלו".
הערות שוליים

↑  Goldsmith, Jill (18 בפברואר 2024). "'Land Of Bad' Sees Action; Oscar Nominated Shorts' Long Game; 'God & Country' Enters Political Fray & 'The Zone Of Interest' Wins 3 BAFTAs – Specialty Box Office". Deadline. Penske Media Corporation. נבדק ב-19 בפברואר 2024. Thi s [sic] is the tale of a covert Special Forces operation in the South Philippines that spirals into a brutal 48-hour battle for survival. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Abrams, Simon (16 בפברואר 2024). "Land of Bad". RogerEbert.com. נבדק ב-19 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Schager, Nick (14 בפברואר 2024). "'Land of Bad': Russell Crowe Stars in the Bro-iest Bro-fest That Ever Bro'd". The Daily Beast. נבדק ב-19 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
ינון קרייז

| --- | --- |

 לידה:  תל אביב-יפו
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב  בית הספר לניהול ע"ש אנדרסון של אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס 
 בן או בת זוג:  ענת פבריקנט 
 
ינון קרייז (נולד ב-1965) הוא איש עסקים ישראלי-אמריקאי המכהן כמנכ"ל חברת הצעצועים האמריקאית מאטל. הוא כיהן כמנכ"ל פוקס קידס אירופה בשנים 1997–2002, מנכ"ל חברת ההפקות הטלוויזיה והדיגיטל אנדמול (אנ') בין השנים 2008–2011, ומנכ"ל רשת הדיגיטל של דיסני (אנ') בין השנים 2012–2016.
ביוגרפיה

קרייז נולד וגדל בישראל, קיבל תואר ראשון בכלכלה וניהול מאוניברסיטת תל אביב בשנת 1991, ולאחר מכן עבר ללוס אנג'לס ולמד בבית הספר לניהול של אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס. בזמן לימודיו פגש את איל התקשורת חיים סבן אליו הצטרף לעסקיו כעובד בכיר ואחר כך היה שותף לעסקי המדיה שלו.
ב-1996 עבר קרייז ללונדון להשיק את פעילות רשת הטלוויזיה לילדים "פוקס קידס" באירופה, מיזם משותף שהקים סבן יחד עם איל התקשורת רופרט מרדוק. בין השנים 1997–2002 שימש כמנכ"ל "פוקס קידס אירופה". במהלך כהונתו הפך פוקס קידס לאחד מערוצי הטלוויזיה בתשלום הגדולים באירופה ובמזרח התיכון, ושידר ב-56 מדינות ב-17 שפות. בסוף 1999 הונפקו מניות החברה בבורסת אמסטרדם לפי שווי שוק של 1.7 מיליארד דולר. ב-2001 חברת וולט דיסני רכשה את חברת האם של "פוקס קידס אירופה", "פוקס פמילי", מידי סבן ומרדוק תמורת 2.9 מיליארד דולר במזומן. בנובמבר 2002 פרש ינון מ"פוקס קידס" לפתח עסקים פרטיים בתחום המדיה.
בשנת 2003 היה שותף בקבוצת משקיעים, שהוביל חיים סבן, לרכישת חברת הטלוויזיה הגרמנית פרוזיבן, המפעילה ארבעה ערוצים ומחזיקה בבעלות על ספריית סרטים. קרייז אף היה חבר דירקטוריון החברה למשך מספר חודשים. החברה נרכשה לפי שווי שוק של 1.5 מיליארד ונמכרה בסוף 2006 לפי שווי של 7.9 מיליארד. באוקטובר 2004 היה שותת עם סבן ברכישת 22% ממניות זכיינית ערוץ 2 שידורי קשת. המניות נמכרו בפברואר 2008.
בין השנים 2005–2007 היה קרייז היה שותף בסניף האירופי של קרן הון הסיכון בנצ'מרק קפיטל.
בין השנים 2008–2011 שימש קרייז כמנכ"ל חברת הטלוויזיה וההפקה הבין-לאומית "אנדמול" בהולנד. "אנדמול" יצרה את פורמט הטלוויזיה "האח הגדול" שזכה להצלחה ברחבי העולם. קרייז יזם הפקה של גרסה ישראלית בשיתוף "שידורי קשת". בפברואר 2010 רכש קרייז באופן אישי 50% מחברת ההפקה של "האח הגדול" בישראל, "קופרמן הפקות" בבעלות המפיק אלעד קופרמן. ביוני 2011 התפטר קרייז מראשות אנדמול לאחר שצברה חוב של כ-3 מיליארד דולר ולא הצליחה לשחזר את ההצלחה של "האח הגדול".
באוגוסט 2012 השקיע קרייז בחברת "מייקר סטודיוז" (Maker Studios), חברת תוכן דיגיטלית שהייתה ממפיקות ויצרניות התוכן הגדולות ביוטיוב. בדצמבר 2012 תאגיד טיים וורנר רכש 25% ממניות החברה תמורת 36 מיליון דולר, ובמאי 2013 מונה קרייז למנכ"ל החברה. במרץ 2014 רכשה חברת וולט דיסני את "מייקר סטודיוז" ושמה שונה לרשת הדיגיטל של דיסני (אנ'). קרייז המשיך לכהן כמנכ"ל החברה עד 2016.
ביוני 2017 קרייז הצטרף לדירקטוריון חברת הצעצועים מאטל, בפברואר 2018 הוא מונה ליו"ר נדירקטוריון. וחודשיים אחר כך מונה למנכ"ל. בין השאר כמנכ"ל יזם את הפקת הסרט "ברבי" שגרף כ-1.5 מילארד דולר בקופות. באפריל 2019 פורסם כי לפי נתונים שדיווחה החברה ל-SEC ששכרו של קרייז הסתכם ב-18.7 מיליון דולר בשנה, פי 3,408 מהשכר החציוני של עובדי החברה, כלומר קרייז נדרש לעבוד 36 דקות בלבד כדי להרוויח סכום שמשתווה לשכר השנתי של עובד מהשורה.
ב-18 באפריל 2024 נבחר ינון קרייז לאחד מ-100 המשפיעים ביותר בעולם של מגזין טיים.
חיים אישיים

קרייז הוא נשוי לענת פבריקנט ולהם ארבעה ילדים. היה בעבר במערכת יחסים עם השחקנית מיכל ינאי.
קליגרפיה פרסית

קליגרפיה פרסית (פרסית: خوشنویسی فارسی) או קליגרפיה איראנית (פרסית: خوشنویسی ایرانی) היא קליגרפיה של השפה הפרסית. זו אחת האמנויות הנערצות ביותר לאורך ההיסטוריה של איראן.
איור הממחיש את כללי היחסיות של כתיב הנסתעליק.
סקירה היסטורית

לאחר כניסת האסלאם לאיראן במאה ה-7, התאימו הפרסים את האלפבית הערבי לשפה הפרסית ופיתחו את האלפבית הפרסי המקובל עד היום. האלפבית הערבי מכיל 28 תווים. הפרסים הוסיפו לו ארבע אותיות נוספות, כדי להתאימו לצורכי השפה, כך שהאלפבית הפרסי כולל 32 אותיות.
בתחילת המאה ה-10, אבן מוקלה (ابنِ مقله) ואחיו אבו עבד אללה חסן הסדירו וקבעו 14 סגנונות קליגרפיה, מתוכם המוכרים והחשובים הם: מֻחַקַק, ריחאן, ת'ולות', נַסְח', תַוְקיע ורִקאע. אבן מוקלה גם קבע את כללי היסוד לאמנות הקליגרפיה בעולם האסלאם: חשיבות הצורה של כל אות וחשיבות יחסי האותיות במרחב. הכללים הבסיסיים האלה שופרו ושוכללו עם הזמן בידי אמנים שונים.
במאה ה-13 שולבו סגנונות הנסח', הרִקאע והתַוְקיע לסגנון חדש נוצר הסגנון הקליגרפי "תַעְליק".
במאה ה-14, מיר עלי תבְּריזי שילב שני סגנונות כתיב מרכזיים בזמנו, נסח' ותעליק, ויצר סגנון קליגרפי פרסי חדש, שנקרא "נַסְתַעְליק" (نستعلیق, שיבוש של נסח' + תעליק). מאז ואז ימינו סגנון הנסתעליק הוא המקובל והנפוץ ביותר מבין סגנונות הקליגרפיה והכתיבה עבור האלפבית הפרסי-ערבי.
במאה ה-17, מֻרְתַזא קולי ח'אן שאמְלו ומוחמד שפיע הַרַווי יצרו סגנון חדש שנקרא "נסתעליק קורסיבי" או "שִכַּסְתה נסתעליק" (شکسته نستعلیق). כמאה שנה מאוחר יותר, עבד אל-מג'יד תלאקאני, שהיה אמן בולט בתקופתו, העלה את הסגנון הזה לשיאו. הסגנון הקליגרפי הזה מבוסס על אותם כללים כמו הנסתעליק. עם זאת, בסגנון שִכּסְתה נסתעליק יש כמה הבדלים משמעותיים: הוא מאפשר תנועות גמישות יותר והוא מעט יותר מרווח ומעוגל.
עיטור קליגרפי לדיואן של נזאמי, מאות 16–17
סגנון תעליק
סורת אל-פאתחה (1) וסורת א-נאס (114) כתובות בסגנון שִכּסְתה נסתעליק
קליגרפיה מסותתת באבן, מתחם הקבר והמרכז הסופי של שייח' סאפי א-דין בארדביל
קליגרפיה פרסית מודרנית

בשנת 1950, נוסד הארגון האיראני לקליגרפיה על ידי חוסיין מירח'אני, עלי אכבר כּווה, אבראהים בּוזארי, חסן מירח'אני ומהדי בַּיאני. הארגון מקדם את לימודי הקליגרפיה ומעודד אמנים צעירים. כיום עומד בראש הארגון ע'ולאם חוסיין אמיר-ח'אני.
ראו גם

קליגרפיה
קליגרפיה אסלאמית (אנ')
לקריאה נוספת

רחל חסון, אמנות הכתב הערבי, ירושלים: יד ל״א מאיר, מוזיאון לאמנות האסלאם 1995.
A. Schim­mel, Islamic Calligraphy, Leiden, 1970 (bibliography pp. ix-xi), repr. New York and London, 1984.
A. Schim­mel, “Poetry and Calligraphy, Thoughts about Their Interrelation in Persian Culture,” in R. Ettinghausen and E. Yarshater, eds., Highlights of Persian Art, Boulder, Colorado, 1979, pp. 177-212.
הערות שוליים

↑  Ḡolām-Ḥosayn Yūsofī, "Calligraphy ," Encyclopedia Iranica, s.v.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546305305171  NKC: ph551290
ראיון סוף

| --- | --- |

 בימוי:  אוון גולדברג, סת' רוגן 
 הופק בידי:  אוון גולדברג, סת' רוגן, ג'יימס ויבר 
 תסריט:  אוון גולדברג סת' רוגן דן סטרלינג
 עריכה:  זיין בייקר אוון הנק
 שחקנים ראשיים:  סת' רוגן ג'יימס פרנקו ליזי קפלן רנדל פארק
 מוזיקה:  הנרי ג'קמן 
 צילום:  ברנדון טרוסט 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  אולפני פוינט גריי, סרטי קולומביה 
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה, נטפליקס, הולו 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  11 בדצמבר 2014
 משך הקרנה:  112 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט פעולה, סרט הרפתקאות, סרט קומדיה 
 מקום התרחשות:  קוריאה הצפונית, ניו יורק 
 תקציב:  $44,000,000
 הכנסות באתר מוג'ו:   interview2014
 דף הסרט ב־IMDb
 
ראיון סוף (באנגלית: The Interview) הוא סרט קומדיה אמריקאי. הסרט נכתב על ידי דן סטרלינג ובוים על ידי אוון גולדברג וסת' רוגן שגם מככב בו עם ג'יימס פרנקו ולצידם ליזי קפלן. רוגן ופרנקו מגלמים את אהרון רפפורט ודייב סקיילארק, בהתאמה, אשר נשלחים לראיין את שליט קוריאה הצפונית, קים ג'ונג און, ובעקבות כך אנשי סוכנות הביון האמריקאית מנצלים זאת ומנחים אותם כיצד להתנקש בו.
הקרנת הבכורה של הסרט הייתה אמורה להיערך ב-10 באוקטובר 2014 בלוס אנג'לס, אך נדחתה ל-11 בדצמבר באותה שנה, בעקבות איומי האקרים על חברת סרטי סוני, מפיצת הסרט. בתחילה סוני לא נשמעה לאיומי ההאקרים, שביקשו לבטל לחלוטין את הפצת הסרט, אך לאחר מתקפת האקרים עליה, שכללה בין היתר איומי טרור כשל ה-11 בספטמבר 2001 לכל בית קולנוע שיקרין את הסרט, החליטו בתי קולנוע רבים בארצות הברית שלא להקרין את הסרט מתוך חשש לחיי אדם, עד שלבסוף הודיעה חברת סוני כי היא תפיץ את הסרט להקרנות במספר מצומצם של בתי קולנוע. הסרט שודר בתפוצה מוגבלת מאוד, בכ-320 בתי קולנוע בלבד ברחבי ארצות הברית, במספר שמהווה כ-10% ממספר בתי הקולנוע שבהם אמור היה הסרט לעלות לאקרנים לפי התכנון המקורי. ביום הראשון להצגת הסרט הוא גרף רווחים גבוהים ביחס להקרנה המצומצמת בגובה של מיליון דולר.
תקציר העלילה

מנחה הטלוויזיה המפורסם דייב סקיילארק (ג'יימס פרנקו) והמפיק שלו, אהרון רפפורט (סת' רוגן), יוצאים לראיין את שליט קוריאה הצפונית, קים ג'ונג און. אנשי ה-CIA מנצלים את ההזדמנות ומורים להם להתנקש בחייו, באמצעות מדבקת רעל שתודבק אליו בעת שילחץ את ידו של סקיילארק.
סקיילארק ורפפורט מגיעים לקוריאה הצפונית ושם ניסיון החיסול הסתבך - רפפורט מפתח רומן עם סוק, שרת התקשורת והתעמולה ויועצתו הקרובה של ג'ונג און, וסקיילארק הופך לחבר קרוב של השליט. לסקיילארק נקבע ריאיון עם קים ג'ונג און, שבו השאלות הוכתבו מראש על ידי השליט. הראיון משודר בטלוויזיה של קוריאה הצפונית וברחבי תבל. על שידורו מפקחים מהאולפן רפפורט ושרת התרבות, שהפכה את עורה ורוצה אף היא במפלתו של קים ג'ונג און. הראיון מתחיל כמתוכנן, אך בהמשכו עובר סקיילארק לשאלות המערערות את מעמדו של השליט, והוא אף פורץ בבכי. קים ג'ונג און יורה בסקיילארק, הנופל פגוע, אך מתברר שניצל בזכות אפוד מגן שלבש. סקיילארק, רפפורט וסוק נמלטים מארמונו של קים, באמצעות טנק שסבו של קים, קים איל-סונג קיבל במתנה משליט ברית המועצות, יוסיף סטלין. קים יוצא למרדף אחריהם במסוק, אך שלושת הבורחים מצליחים ליירט את המסוק רגע לפני שקים מורה על שיגור טילים גרעיניים לעבר החוף המערבי של ארצות הברית.
סוק מובילה את סקיילארק ורפפורט למנהרה סודית שדרכה הם נמלטים, וביציאה ממנה הם זוכים לחילוץ של אנשי צוות שש של אריות הים. כנשיאה זמנית, סוק מובילה את קוריאה הצפונית לדמוקרטיה ומורה על קיום בחירות דמוקרטיות בחודשים הקרובים.
צוות השחקנים

ג'יימס פרנקו בתפקיד דייב סקיילארק
סת' רוגן בתפקיד אהרון רפפורט
ליזי קפלן בתפקיד הסוכנת לייסי
רנדל פארק בתפקיד קים ג'ונג און
דיאנה באנג בתפקיד סוק
טימותי סימונס בתפקיד מלקולם
צ'ארלס ראי צ'ון בתפקיד גנרל ג'ונג
אמינם בתפקיד עצמו
רוב לאו בתפקיד עצמו
ביל מאהר בתפקיד עצמו
סת' מאיירס בתפקיד עצמו
ג'וזף גורדון-לוויט בתפקיד עצמו
בן שוורץ בתפקיד היחצ"ן של אמינם