היישוב היהודי בעזה
הערות שוליים

↑  ספר דברים, פרק א', פסוק ז'
↑  ספרי דברים ו', ז'; וכן מובא ברש"י
↑  יוסף קלוזנר, "I. החיים הכלכליים בישראל בימי בית שני, ט" בפרויקט בן-יהודה
↑  ספר מקבים א', פרק יא, 61–62.
↑  אוריאל רפפורט, ספר מקבים א, עמ' 281.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר י"ג, פרק י"ג, פסקה ג', 358–364.
1 2  ההיסטוריה של ארץ ישראל, כרך 4 שלטון רומי, חלק א (כתב: ישראל ל. לוין), עמ' 131.
↑  ההיסטוריה של ארץ ישראל, כרך 4 שלטון רומי, חלק ב (כתב: משה דוד הר), עמ' 364.
↑  תוספתא נגעים, ו'
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת עבודה זרה,  פרק א', הלכה ד'
↑  בראשית רבה, פרשה מ"ז, פסקה י'
↑  זאב גלילי, מנורה, שופר ולולב במסגד בעזה, באתר היגיון בשיגעון, ‏2009-07-27
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת שביעית,  פרק ו', הלכה א'
↑  פירוש קראי קדום לספר דניאל שחיבר דניאל בן משה אלקומיסי בשנת 900 לערך, מצוטט אצל מיכאל איש-שלום. יצחק בן-צבי, שאר ישוב: מאמרים ופרקים בדברי ימי היישוב העברי בא"י וחקר המולדת, תרפ"ז, עמוד 305, מצטט בדומה לכך את הקראי סהל בן מצליח הכהן: "עת עדיין נאסר רשמית על יהודים לעלות לרגל לירושלים היו נוהגים יהודי הפזורה להתקבץ בשלוש הרגלים מארבע כנפות שמיים, מדרום לצוער, ממזרח לטבריה וממערב לעזה, לשוח את שיחם בפני הבורא תחת לבוא אל עיר הקודש".
1 2  מיכאל איש-שלום, היישובים היהודיים בארץ, פרק עשירי בספרו: בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמ' 172.
↑  הקטע תורגם לעברית אצל: שמואל קליין (עורך), ספר היישוב: אוצר הידיעות והרשומות, הכתובות והזכרונות, שנשתמרו בישראל ובעמים בלשון העברית ובשאר לשונות על יישוב ארץ ישראל, א', 1938. עמוד 114, עזה מספר 11. וראו התייחסותו (ותרגום נוסף בעברית) של משה גיל, ארץ-ישראל בתקופה המוסלמית הראשונה (634–1099), א': עיונים היסטוריים, תל אביב, 1983. עמ' 31–32.
↑  הוא חתם את שמו: "אפרים... בן שמריה המלמד בן יחיה העזתי" וייתכן שרק אביו או סבו נולדו בעזה, אך לפי מיכאל איש-שלום, העליות לארץ ישראל, בתוך ספרו: בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמוד 203, נולד אפרים עצמו בעזה והמשפחה היגרה לפוסטאט בהיותו בגיל צעיר.
↑  על ישועה בר נתן לא נשתמרו ידיעות משמעותיות, מלבד קינה (בצורת קדושתא) שכתב על פטירתו בדמי ימיו של בנו היחיד יאשיהו בד'תתפ"ו. נדפסה בחלקים אצל: מנחם זולאי, קינה ר' ישועה החבר בירבי נתן על מות בנו יאשיהו, בתוך, "פיוטים לזכר מאורעות שונים", ידיעות המכון לחקר השירה העברית ג (תרצ"ט), עמ' קעו–קפג, באתר היברובוקס; עזרא פליישר, "השלמות לקרובת ר' ישועה החבר בירבי נתן על מות בנו יאשיהו", בתוך "ענייני פיוט ושירה", הנ"ל (עורך), מחקרי ספרות מוגשים לשמעון הלקין, ירושלים תשל"ג, עמ' 183–189; שולמית אליצור, "קטע חדש מן הקדושתא של ר' ישועה בירבי נתן מעזה לזכר יאשיהו בנו", בתוך "חידושים בחקר השירה והפיוט בגניזת ז'נבה", דוד רוזנטל (עורך), אוסף הגניזה הקהירית בז'נבה: קטלוג ומחקרים, ירושלים תש"ע, עמ' 195–199.
↑  מיכאל איש-שלום, היישובים היהודיים בארץ, פרק עשירי בספרו: בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמודים 172–173.
↑  יצחק בן-צבי, שאר ישוב: מאמרים ופרקים בדברי ימי היישוב העברי בא"י וחקר המולדת, תרפ"ז, עמוד 306. מיכאל איש-שלום, היישובים היהודיים בארץ בתוך ספרו: בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמוד 176 ליד הערה 297.
↑  על "הנעתקים אל עזה", בספרו: מקורות ומחקרים בתולדות ישראל, א', ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"ו. עמוד 34. הוא משער שמדובר ביהודים תושבי הפזורה שסביב עזה שהוכרחו בפקודת השלטונות לעקור לעזה גופה, ונותרו 'חטיבה מיוחדת וניכרת' בתוך הקהילה היהודית העזתית גם זמן ניכר לאחר מכן.
↑  ב"ז קדר, תולדות היישוב היהודי בא"י בימי הביניים, תרביץ, מב (תשל"ג) עמודים 404–405.
↑  מיכאל איש-שלום, היישובים היהודיים בארץ, פרק עשירי בספרו: בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמודים 173–174. ובעיקר הערה 281.
↑  מיכאל איש-שלום, בימי הסלג'וקים, בתוך ספרו: בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמודים 125–126.
↑  מיכאל איש-שלום, היישובים בתקופת הצלבנים, בתוך ספרו: בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמוד 250. לפי יהושע פראוור, תולדות היהודים בממלכת הצלבנים, עמוד 223. היה זה ב-1216 או 1217
↑  בניגוד בולט לתיאור (תחכמוני סוף שער נ') מפגשו עם בני הקהילה בירושלים שהייתה בתקופה זו בשעת כושר של שלהי שלטון יורשי צלאח א-דין, ערב מסע הצלב השישי. מיכאל איש-שלום, היישובים בתקופת הצלבנים, בתוך ספרו: בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמוד 265.
↑  ראו על כך: מיכאל איש-שלום, היישובים בתקופת הצלבנים, בתוך ספרו: בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמוד 265 הערה 137. והמובא שם בשם: ב"צ דינור, ישראל בגולה, עמוד 515.
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ-ישראל, עמוד 236. בספרו בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמוד 306, הוא מפנה לדברי י. ברסלבסקי, לחקר ארצנו – עבר ושרידים, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשי"ד. עמוד 135. שמביא אזכורים מאוחרים יותר.
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ-ישראל, עמוד 237.
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ-ישראל, עמוד 240.
↑  מיכאל איש-שלום, בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמוד 333.
↑  במהדורת א' יערי, עמוד 64 ואילך.
1 2  אלמליח, להלן "קישורים חיצוניים", עמוד 6.
↑  אגרות ארץ ישראל, מהדורת א' יערי, עמוד 125.
↑  על זהותו ראו: מיכאל איש-שלום, בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמוד 334, הערה 198. הוא מביא ששמחה אסף, מקורות ומחקרים, עמוד 102, הערה 3, מנסה לזהותו עם ר' משה פרג', אך דוחה את זיהויו ומסכים עם ש. קליין, תולדות היישוב היהודי בא"י, עמוד 164. שמוצאו של ר' שלמה מפראג שבבוהמיה.
↑  מיכאל איש-שלום, בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמוד 334, לפי י. ברסלבסקי, לחקר ארצנו – עבר ושרידים, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשי"ד. עמוד 135, על פי תשובותיהם של רבי דוד אבן זמרה ורבי משה מטראני. ראו על כך גם: י. כנעני, לתולדות היישוב היהודי בעזה (להלן "לקריאה נוספת"), עמודים 35–36; שלמה אברהם רוזאניס, דברי ימי ישראל בתוגרמה, א', עמודים 188–189.
↑  מיכאל איש-שלום, בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמוד 346.
↑  אברהם דוד, עלייה והתיישבות בארץ-ישראל במאה הט"ז, עמ' 37, הוצאת ראובן מס, ירושלים, תשנ"ג - 1993.
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ-ישראל, עמודים 365, 395.
↑  א"ר מלאכי, לתולדות היישוב היהודי בעזה, תשי"ז-תשי"ח, עמוד 175.
1 2  חגי הוברמן, בין עזה לחברון, באתר היישוב היהודי בחברון, ‏7 בנובמבר 2023
↑  נתן אפרתי, משפחת אלישר בתוככי ירושלים, עמודים 95–96. הערה 33.
↑  נתן אפרתי, משפחת אלישר בתוככי ירושלים, עמוד 97 והערה 40.
↑  נתן אפרתי, משפחת אלישר בתוככי ירושלים, עמוד 96 והערה 36.
↑  נתן אפרתי, משפחת אלישר בתוככי ירושלים, עמודים 97–98. לפי מכתב מראשי קהילת עזה לרב יעקב שאול אלישר המצוי בכתובים בארכיון אלישר שבמכון לכתבי יד באוניברסיטה העברית.
↑  אביבה חלמיש, מבית לאומי למדינה בדרך, האוניברסיטה הפתוחה, כרך א', יחידה 1, עמוד 60.
↑  עפרה לקס, הגירוש מעזה, תרפ"ט, באתר ערוץ 7, 23 ביולי 2009
↑  אסף מגידו, ‏ספר חדש: "עזה מאז ולתמיד" - אוצר בלום של היסטוריה יהודית ברצועת עזה, באתר כיכר השבת
דוד מנגן בנבל בפסיפס בית הכנסת העתיק בעזה (העתק)