stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טים וולז
ביוגרפיה > בבית הנבחרים של ארצות הברית

וולז החליט להתמודד לקונגרס של ארצות הברית בבחירות אמצע הכהונה ב-2006. בבחירות המקדימות שנערכו במפלגת העבודה הדמוקרטית החקלאית של מינסוטה התמודד ללא יריבים, ובבחירות הכלליות הביס את נציג המחוז המכהן גיל גוטנכט. ב-3 בינואר 2007 הושבע לתפקידו. וולז נבחר מחדש בשנת 2008 עם 62% מהקולות, והפך ללא-רפובלקני השני שזכה לתקופת כהונה שנייה כנציג המחוז בבית הנבחרים. ב-2010 נבחר לתקופת כהונה שלישית כשהביס ב-2010 את חבר בית המחוקקים של מינסוטה רנדי דממר עם 50% מקולות הבוחרים. הוא נבחר מחדש בשנים 2012, 2014 ובפעם האחרונה בבחירות 2016.
בהשבעתו הראשונה לבית הנבחרים הפך וולז לחייל המשוחרר שאינו קצין בדרגה הגבוהה ביותר אי פעם בבית הנבחרים.
במרוצת תריסר שנות כהונתו, היה וולז חבר בוועדה לענייני חיילים משוחררים, בוועדת החקלאות ובוועדת הכוחות המזוינים. יחד עם עמיתו הדמוקרטי קית' אליסון, וולז התנגד ב-2007 לתוכניתו של נשיא ארצות הברית ג'ורג' ווקר בוש להגדיל את מספר חיילי הכוחות המזוינים של ארצות הברית בעיראק. בשבוע הראשון שלו כחבר בית הנבחרים, יזם וולז הצעת חוק להעלאת שכר המינימום, הצביע בעד מחקר בתאי גזע, תמך בהיתר למדיקר לנהל משא ומתן על מחירי תרופות, והביע תמיכה בשיטת ניהול יתרת כספים באופן שוטף (Pay as you go) כדרך לניהול תקציב המדינה.
כמי שמייצג מחוז שמצביע באופן מסורתי למועמדי המפלגה הדמוקרטית, לוולז היה בבית הנבחרים דפוס הצבעה מתון יחסית. הוא גם הצביע בעד מימון הפעולות הצבאיות של ארצות הברית בעיראק ובאפגניסטן. במהלך הקונגרס ה-114 של ארצות הברית הוגדר בידי מרכז לוגאר ובידי בית הספר מקורט למדיניות ציבורית של אוניברסיטת ג'ורג'טאון כחבר השביעי הכי דו-מפלגתי בבית הנבחרים.
וולז תמך לאורך כל כהונתו בלגליזציה של סמים קלים ושל מריחואנה רפואית, לצד שימוש בקנאביס לצורכי פנאי פרטיים. 12 שנותיו בבית הנבחרים נחתמו ב-3 בינואר 2019, יום התכנסות הקונגרס ה-116 של ארצות הברית, לאחר שנבחר לתפקיד מושל מינסוטה בנובמבר 2018.
ביוגרפיה > מושל מדינת מינסוטה

ב-27 במרץ 2017 הכריז וולז שיתמודד לתפקיד מושל מינסוטה בבחירות 2018 בארצות הברית. המושל המכהן, מארק דייטון, הודיע מוקדם יותר על פרישתו מהתפקיד לאחר שמונה שנים בתפקיד. בראשית אוקטובר באותה השנה בחר וולז בפגי פלנאגן כעמיתתו למירוץ. עם היבחרו של וולז לתפקיד, פלנאגן נעשתה האישה התשיעית ברציפות בתפקיד סגנית המושל. ב-14 באוגוסט 2018 ניצח וולז את שני יריביו בבחירות המקדימות שנערכו במפלגה הדמוקרטית, לורי סוואנסון וארין מרפי, לאחר מערכת בחירות צמודה. וולז זכה לתמיכתם של אישים וארגונים רבים, ובהם ברק אובמה, טינה סמית', איימי קלובשר, אריק גרסטי, ברני פרנק, וולטר מונדייל ודניס מקדאנה.
בנובמבר 2018 ניצב וולז בפני יריבו ומועמד המפלגה הרפובליקנית, ג'ף ג'ונסון, ביום הבחירות הכלליות. פרשנים פוליטיים ראו בבחירות מעין משאל עם בקרב תושבי מינסוטה על הנשיא דונלד טראמפ, שזכה לאחוזי הצבעה גבוהים במינסוטה בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016. לניצחונו של וולז תרמו שיעור הצבעה גבוה עבורו ביישובים שבהם טראמפ גבר על הילרי קלינטון ב-2016, וההתמקדות של וולז בנושאים כמו חינוך, תחבורה וביטוחי בריאות. וולז ניצח את ג'ונסון בפער של 11.4% ונבחר למושל ה-41 של מינסוטה ב-6 בנובמבר.
ב-7 בינואר 2019 הושבע וולז לתפקידו. במהלך כהונתו הוביל וולז את מינסוטה בעת התפרצות נגיף הקורונה בארצות הברית ובעת מחאות ג'ורג' פלויד, שפרצו בעקבות רצח ג'ורג' פלויד במיניאפוליס בידי שוטר במשטרת העירייה.
ב-6 באוגוסט 2024 בחרה בו סגנית נשיא ארצות הברית קמלה האריס לעמיתהּ למרוץ בבחירות לנשיאות ארצות הברית.
ב-21 באוגוסט 2024 קיבל באופן רשמי את מועמדות המפלגה הדמוקרטית לתפקיד סגן נשיאת ארצות הברית.
בבחירות עצמן, הפסידה האריס לטראמפ (באלקטורים:312-226), ובכך למעשה גם וולז הפסיד ולא יכהן כסגן הנשיאה.
עמדות > הפלות

וולז תומך בזכות לבצע הפלה. במהלך כהונתו כחבר בית הנבחרים התנגד לחוק האוסר על מימון פדרלי של הפלות מלאכותיות. וולז קיבל דירוג של 100 מתוך 100 מארגון הורות מתוכננת שנחשב לארגון תומך הפלות. "הוועדה הלאומית לזכות לחיים", ארגון המתנגד להפלות, נתנה לו דירוג של 0 מתוך 100.
עמדות > זכויות להט"ב

וולז תומך בזכויות להט"ב – הוא תמך בכמה חוקים פדרליים נגד אפליה על בסיס נטייה מינית, וב-2009 קרא להפסקת מדיניות "אל תשאל, אל תספר". ב-2011 הכריז על תמיכה בחוק פדרלי להכרה בנישואים של זוגות מאותו המין.
עמדות > הגבלת נשק

בכהונתו בבית הנבחרים היה וולז תומך נלהב בזכות לשאת נשק וזכה כמה פעמים לתמיכת איגוד הרובאים הלאומי. בעקבות הטבח בתיכון דאגלס ב-2018 שינה את עמדותיו, והחל לפעול נגד עמדות איגוד הרובאים. ב-2023 הביע תמיכה באסדרת התחום וקידם חוק שדורש עריכת בדיקות רקע לרוכשי נשק.
עמדות > לגליזציה של סמים קלים

וולז תומך בלגליזציה של סמים קלים ובמהלך השנים הציע כמה פעמים להכשיר את השימוש בקנאביס. בנאום שנשא במהלך התמודדותו לתפקיד המושל ב-2017 הצהיר כי: "יש לנו הזדמנות במינסוטה להחליף את המדיניות הכושלת הנוכחית במדיניות שיוצרת הכנסות ממיסים, מוסיפה מקומות עבודה, בונה הזדמנויות לתושבי מינסוטה, מגינה על ילדי מינסוטה וסומכת על מבוגרים שיקבלו החלטות אישיות בהתבסס על חירויותיהם האישיות". במאי 2023 חתם על חוק שהכשיר שימוש בקנביס במינסוטה.
עמדות > חינוך

וולז היה מורה בבית ספר במשך 20 שנים, והוא תומך בחיזוק החינוך הציבורי ובשיפורו. הוא תמך בכמה הצעות חוק להורדת שכר הלימוד בבתי ספר ובמכללות.
עמדות > ישראל והפלסטינים

וולז גינה את מתקפת הפתע של חמאס ב-7 באוקטובר והורה להוריד את דגלי מוסדות מינסוטה לחצי התורן. לאחר הפריימריז הדמוקרטיים לבחירות לנשיאות ב-2024, שבהם נמנעו 19% מהמצביעים, הביע וולז הבנה כלפי מי שעשו זאת כדי למחות נגד צעדים פרו-ישראליים של הנשיא ביידן במלחמת חרבות ברזל, וכינה אותם "מעורבים אזרחית". וולז תומך בהפסקת אש מיידית במלחמה.
מפל (שיר)

"מפל" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מירי מסיקה ויצא לאור ב-7 בנובמבר 2023, תחת הוצאת חברת הליקון ארומה מיוזיק. השיר עוסק באירוע הטראגי בו נרצחו מעל ל-350 בני אדם בטבח בפסטיבל נובה במהלך מלחמת חרבות ברזל. בין הנרצחים הייתה מפל אדם, אחותה הקטנה של מעיין אדם, מנחה ומשפיענית רשת ישראלית.
רקע

ביום שקמים צריכים לשבת עשר דקות, אז ניצלתי אותן לכתוב משהו למפל, להקריא לה, ושיתפתי גם פה. בסתר ליבי קיוויתי שיום אחד אכתוב גם שיר, שיהיו לי כוחות - אבל לא עכשיו
בבוקר 7 באוקטובר 2023, מפל אדם, בן זוגה רועי שליו, וחברתה הילי היו בפסטיבל נובה. כשהתחיל ירי הרקטות, בתחילה לא ראו בכך איום משמעותי. בסביבות השעה 7:30, כשהמצב הסלים, הם מצאו את עצמם בתוך כאוס והמון שנמלט מהאזור. רועי סיפר כי ראו בשעות הבוקר טנק, אך בהמשך מתברר כי מדובר בטנק המשמש מחבלים. הם התחבאו מתחת למכונית כדי להסתתר מהמחבלים שטבחו באנשים מסביבם. מפל, רועי והילי ניסו להתחזות למתים כדי להימנע מכך שהמחבלים יגלו אותם. המחבלים התקרבו למקום מחבואם, יידו לעברם אבנים וירו בהם. מפל והילי ספגו פצעי ירי ואיבדו את ההכרה. רועי ניסה לשמור על קור רוח, לתקשר עם אחיה של מפל ולבקש עזרה. המחבלים המשיכו בטבח במשך שעות, ורועי המשיך להסתתר. מכל הדלק של המכונית שמתחתיה הסתתרו נוקב, והשטח סביבם עלה באש. בשעה 12:30, הגיע כוח של צבא הגנה לישראל לסייע. רועי יצא מהמחבוא וביקש עזרה, אך גם דחק בחיילים לתעדף טיפול במפל ובהילי. מפל והילי נרצחו באכזריות במהלך הטבח הזה, בעוד רועי שרד.
מעיין אדם כתבה את השיר לזכר אחותה מפל. השיר משקף את הכאב והאבל שחשה מעיין על אובדן אחותה, ומבוסס על ההספד שהקריאה מעיין מעל קברה של מפל. מעיין שיתפה בחשבון האינסטגרם שלה את החוויה שלה ביצירת השיר. היא ציינה שאנשים רבים הציעו את עזרתם ותמיכתם במהלך החודש שלאחר הטבח, אבל היא הרגישה בתחילה שהיא לא צריכה כלום. היא אפילו שאלה בהומור אם הם יכולים להחזיר את אחותה. מעיין סיפרה שיצירת השיר הזה העניקה לה תחושה של משמעות ואושר בתקופה קשה. הזמר-יוצר אורי שכיב הלחין את המילים לשיר בלילה שבו כתבה מעיין את דבריה לזכר אחותה, ללא ידיעת המשפחה וללא היכרות מוקדמת. מעיין התרגשה מאוד מהמחווה הזו וסיפרה: ”רעדתי מהתרגשות, הציף אותי פרץ של שמחה ומשמעות ואז הבנתי מה שכל משפחה שכולה יודעת - הדבר היחיד שאת צריכה זו הנצחה.”.
מעיין בחרה במירי מסיקה לשיר את השיר כי היא החשיבה את מירי כפס הקול של חייה וכמי שהייתה שם בשבילה ברגעים חשובים והאמינה שהכנות והיכולת של מסיקה להעביר רגשות חיוניות למחווה הזו. מסיקה הסכימה לבצע את השיר עוד לפני ששמעה אותו ושמחה להנציח באמצעותו את מפל ושאר הקורבנות. מסיקה סיפרה: ”הלחן של אורי כל כך מדויק ועדין. נורא נזהרתי לגשת לשיר הזה בלי להתלהם, בלי אגו, בלי להראות את עצמי כזמרת. רק להגיד את המילים, כמו שיר ערש.”. מסיקה שיתפה פעולה עם מוזיקאים שונים שהתנדבו להופעה. חלק מהקלטות השיר שותפו בחשבונות המדיה החברתית של מעיין אדם, בהן נראית מירי מסיקה מקליטה את השיר ברגש.
השיר יצא ב-7 בנובמבר, ביום ה-30 להירצחה של מפל. מסיקה ביצעה את השיר לראשונה ביום צאתו בתוכנית "חדשות הבוקר". בהופעה נכחה מעיין אדם.
מילים ולחן

השיר מכיל מילים המבטאות את הרצון להחזיר את מפל ואת הכאב שבאובדן שלה. המילים מעבירות תחושת געגוע ומחווה לנספים באותו יום טרגי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | היטליסט | 62 |  |
ראו גם

מלחמת חרבות ברזל במוזיקה
הערות שוליים

↑  חדשות הבוקר, ‏"ניסיתי להעיר את מפל והבנתי שהיא לא איתי. ליטפתי וחיבקתי אותה עד הרגע האחרון", באתר ‏מאקו‏, 19 באוקטובר 2023
1 2  מערכת תרבות ובידור, מעיין אדם כתבה, מירי מסיקה מבצעת: השיר לזכרה של מפל אדם ז"ל, באתר חדשות 13, 7 בנובמבר 2023
1 2  וואלה! תרבות‏, ההספד הפך לשיר של מירי מסיקה: השיר המצמרר שכתבה מעין אדם לאחותה שנרצחה, באתר וואלה, 7 בנובמבר 2023
1 2 3  דורית אסרף מזרחי, "שתשמע כמה היא חסרה": מירי מסיקה שרה לזכרה של מפל אדם, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 7 בנובמבר 2023
1 2 3 4 5  מערכת mako מוזיקה, ‏מירי מסיקה מבצעת לראשונה את השיר שכתבה מעיין אדם לאחותה מפל ז"ל, באתר ‏מאקו‏, 7 בנובמבר 2023
↑  מרגש: מירי מסיקה הפכה את ההספד של מעיין אדם לאחותה לשיר עוצמתי, באתר "את", 7 בנובמבר 2023
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏14 בנובמבר 2023 (ארכיון)
| מירי מסיקה |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | מירי מסיקה • שלום לאמונות • חדשות טובות • מלך • סימנים על החול • אלוהי הדברים הקטנים • אוקיינוס ‏•‏‏ שלך, אסי |  |
| אלבומי הופעה | הופעה אקוסטית בזאפה • הופעות במפעל הפיס |  |
| חברות תקליטים | הד ארצי • הליקון • התו השמיני • עננה |  |
| מירי מסיקה – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מירי מסיקה | "טיפה טיפה" • "נובמבר" • "לשם" • "אף אחת" • "באה אליכם" • "שיר לשירה" • "תן לי סימן" |  |
| שלום לאמונות | "שלום לאמונות" • "ממי" • "עכשיו אתה חוזר בחזרה" • "אם זאת האהבה שלך" • "שירה" • "הוא" |  |
| חדשות טובות | "חדשות טובות" • "פנינים בנהרות" • "יום ראשון" • "מה עשית" • "אהובי" |  |
| מלך | "מלך" • "ואולי" • "אני לא שם" • "יריות באוויר" • "אישה חרסינה" |  |
| סימנים על החול | "עזור לי" • "דמעות" • "שתדע" • "סוף טוב" • "סימנים על החול" |  |
| אלוהי הדברים הקטנים | "תשים תשים" • "אלוהי הדברים הקטנים" • "חייאתי" • "זהרה" • "לב מול לב" |  |
| אוקיינוס | "בכרם תימן" • "מפחד עלייך" • "אוקיינוס" •  "כמה כמה" • "חוה" • "משה" • "יש לך אותך" • "אמא" • "מרק צח" |  |
| שלך, אסי | "אחת בלילה" • "אבל אהבה" • "שלא ניפול למעלה" |  |
| סינגלים נוספים | "כלוב של זהב" • "האביב שלי יגיע" • "ברכת המלך" • "ככה זה (לאהוב אותך)" • "ערב חג" • "האור יזרח גם בנפרד" • "קולות הלב" • "למה למה ככה" • "תודה לחיים" • "בודדה" • "זוכרת את הים" • "קרקע יציבה" • "תן בי אור" • "שורפים ת'יום" • "ממרחק נשימה" • "מרחק הזמן" • "נשארנו ביחד" • "מפל" • "שתי גדות" • "הו ארצי מולדתי" |  |
מרחבים - חברה לחנוך ותרבות

| --- | --- |

 התאגדות:  1968
 תחום:  פעילות חברתית, ציונות, יהדות ישראלית
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  רמת אפעל 
 מייסדים:  הקיבוץ המאוחד, התנועה הקיבוצית 
 מנכ"ל:  משה מירום
 תקופת הפעילות:  1968–הווה (כ־56 שנים) 
 
מרחבים - חברה לחנוך ותרבות (חל"צ) (או בקיצור "מרחבים") היא חברה לתועלת הציבור של התנועה הקיבוצית שהוקמה ב-1968 על ידי הקיבוץ המאוחד. מרחבים הוקמה כדי לקדם תרבות, חינוך ופעילויות נוער וקהילה לאור ערכי התנועה הקיבוצית וביניהם ציונות, הגשמה, שוויון וצדק חברתי. מטה מרחבים יושב ברמת אפעל.
לפי אתר מפתח התקציב של הסדנא לידע ציבורי, מרחבים מהווה "הארגון הוותיק ביותר בתחום הפעילות החברתית בכל הארץ".
פעילות תנועת בינה

בתחילת 1996 הוקמה בינה - התנועה ליהדות חברתית ומרבית פעילותה התבצעה על ידי מרחבים. ב-2021 הוחלט על שינוי המבנה הניהולי.
עד 2024, פעלה מרחבים תחת מיתוג משותף עם בינ"ה והפעילה את התוכניות: מכינת בינ"ה-מרחבים, שנת שירות בינ"ה-מרחבים והמכינה החצי שנתית מסבח"ה-מרחבים.
ב-2024 הוחלט על שינוי המיתוג והיפרדות בין בינ"ה למרחבים.
הקמת תוכניות מנהיגות

בינואר 2024, החליטה מרחבים להקים את מכינת דרור, מכינת לציונות וצדק חברתי. המכינה צפויה להיפתח בשנת הפעילות תשפ"ה בשלוחה בגוש דן בסגנון של "קיבוץ בלב העיר". ערכיה של המכינה יישאבו מלקחי ה-7 באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל, מערכי התנועה הקיבוצית ומהגבורה של יישובי הנגב המערבי.
בשנות ה-2000 המאוחרות הוקמה במרחבים מכינת מסבח"ה - מסע בחברה הישראלית, מכינה חצי-שנתית נודדת. למכינה כ-40 חניכים על בסיס שנתי. מכינת מסבח"ה ממשיכה לפעול כמכינה נודדת וצפויה לגדול לכ-80 חניכים בשנת הפעילות תשפ"ה.
מרחבים הכריזה כי פניה לפתוח עוד תוכניות חינוך ופיתוח מנהיגות במהלך שנת 2024.
פעילויות אחרות

מרחבים מסייעת גם במימון והפעלה של הנוער הציוני, החלוץ למרחב, המקהלה הקיבוצית ועוד מספר תוכניות חינוך ותרבות.
לקריאה נוספת

רעיון וכסף - רוח וחומר: הסיפור של קרן הקיבוץ המאוחד, יעקב זק (1999), הוצאת הקיבוץ המאוחד
הערות שוליים

↑  הסדנא לידע ציבורי, מפתח התקציב - מרחבים חברה לחנוך ותרבות (חל״צ), באתר מפתח התקציב
↑  מרחיבים בינ"ה, באתר התנועה הקיבוצית
↑  מתוך אתר מכינת דרור - https://mechinat-dror.com
↑  התנועה הקיבוצית הקימה מכינת קד"צ חדשה "דרור – מרחבים", באתר התנועה הקיבוצית
↑  מתוך אתר מסבח"ה - https://mechinat-masabaha.com
מסוק קרב

מסוקי קרב AH-64D אפאצ'י לונגבו. הימני חמוש ב-16 טילי הלפייר, השמאלי ב-8 טילים וב-2 כוורות רקטות הידרה 70. שני המסוקים חמושים בתותח אוטומטי 30 מ"מ.
מסוק קרב (באנגלית: Helicopter Gunship או Attack Helicopter; בראשי תיבות נפוצים: מסק"ר) הוא מסוק צבאי שנועד לתקוף מטרות מגובה נמוך, בעיקר כלי רכב ומשוריינים, ריכוזי חי"ר ומבנים לא גדולים. מסוקי הקרב תוכננו במיוחד לפעילות זו וחימושם המגוון כולל תותחים אוטומטיים, רקטות, טילי נ"ט וחימוש מונחה ייעודי. רוב מסוקי הקרב הם בעלי מידה מסוימת של מיגון נגד אש נ"מ וכוללים אמצעי לוחמה אלקטרונית בנוסף לאוויוניקה מתקדמת שתפקידה לסייע באיכון מטרות ופגיעה בהם.
מסוקי הקרב הומצאו בשנות ה-60 של המאה ה-20 אך הגיעו לבשלות תכנונית ומבצעית רק לקראת שנות ה-70, כאשר פותחו שני מסוקי הקרב האמיתיים הראשונים: AH-1 קוברה (1967) האמריקני, ומיל מי-24 (1969) הרוסי. המפורסם שבחבורה הוא האפאצ'י (1984) שהיווה סטנדרט בפני עצמו במלחמת המפרץ, ונודע בשל העמידות הגבוהה יחסית ובשל כוח האש האימתני שלו.
מסוקי קרב בחיל האוויר הישראלי

אחד מלקחי מלחמת יום כיפור היה הצורך בהקמת מערך מסוקי קרב שיוכלו לתת מענה להסתערות טנקים פתאומית.
במבצע שלום הגליל, מסוקי AH-1 קוברה ("צפע") ו-MD 500 דיפנדר ("להטוט") של חיל האוויר הישראלי השמידו עשרות כלי רק"מ סורים, לרבות טנקים. המסוקים הוכיחו את עצמם גם מאוחר יותר, כאשר תקפו והשמידו בהצלחה מאות עמדות ומטרות של ארגוני טרור דוגמת אמל וחזבאללה. לעומת זאת, המסוקים הרוסים לא נחלו הצלחה רבה: המסוקים שנתנו הרוסים למדינות ערב הופלו בקלות בידי חיל האוויר הישראלי וכוחות הנ"מ.
לאחר פרוץ האינתיפאדה השנייה החל צה"ל להשתמש במסוקים כפלטפורמה לביצוע סיכול ממוקד, בנוסף למשימות של חיפוי וסיוע לכוחות הקרקע. הסיכולים התבצעו לרוב על ידי ירי חימוש מונחה מדויק (בדרך כלל טילים) מהמסוקים על מטרות הטרור (מפקדת טרור ובה מחבלים או כלי רכב ובו מחבלים). מסוקי צה"ל ביצעו למעלה מ-200 סיכולים ממוקדים בהצלחה רבה ופגעו במאות מחבלים. בסיכולים נהרגו בין השאר בכירי טרור רבים של החמאס, הג'יהאד האסלאמי, גדודי חללי אל-אקצא ואפילו מחבל מאל-קאעידה. בשנת 2004 קלט חיל האוויר הישראלי את מסוק ה-AH-64D אפאצ'י לונגבואו שצויד בנוסף למכ"ם ומערכת הנחיה מתקדמת גם במערכת תקשורת טקטית, חלק מפרויקט צי"ד, המאפשרת חלוקת מטרות עם כוחות אחרים: לרבות שותפים למבנה, כלי טיס בלתי מאוישים וכוחות הקרקע (כגון טנקי מרכבה סימן 4 ויחידות חי"ר).
מסוקי הקרב של חיל האוויר הישראלי הותאמו גם לשאת ולשגר טילים מסדרת ספייק של רפאל - מערכות לחימה מתקדמות, בהם טיל ה"תמוז" ארוך-הטווח.
בשנת 2014 יצאו מסוקי הקוברה משירות בחיל האוויר הישראלי. מערך מסוקי הקרב של החיל מאז מבוסס על האפאצ'י AH-64 מדגמי A ("פתן") ו-D ("שרף"). מסוקי ה"פתן" התיישנו ותפעול המסוקים  יקרה לעומת חלופות אחרות כמו כלי טיס בלתי מאוישים. על רקע זה, ב-20 השנים האחרונות התקבלה החלטה בצמרת המדינית והביטחונית לצמצם את מערך המסק"ר.  נותרו בחיל 2 טייסות, עד מתקפת ה-7 באוקטובר הייתה כוונה לצמצם את המערך לטייסת אחת. בבוקר המתקפה היו בכוננות שני מסוקי קרב. על רקע המלחמה מול חמאס היו קצינים בכירים שטענו שהקיצוץ במערך היה טעות.
רשימת מסוקי קרב

ארצות הברית תוצרת ארצות הברית:
MD500 דיפנדר, כינוי בצה"ל - "להטוט"
קוברה AH-1, כינוי בצה"ל - "צפע"
סופר-קוברה AH-1 (קוברה דו-מנועי עם שיפורים נוספים)
קוברה זולו AH-1Z
אפאצ'י AH-64
אפאצ'י AH-64A, כינוי בצה"ל - "פתן"
אפאצ'י לונגבו AH-64D, כינוי בצה"ל - "שרף"
אפאצ'י אגוסטה-וסטלנד AgustaWestland Apache - גרסה בריטית של האפאצ'י לונגבו המיוצרת ברישיון לחיל האוויר המלכותי
אפאצ'י גארדיאן AH-64E
ברית המועצות/רוסיה תוצרת ברית המועצות או רוסיה:
מי-24 הינד
קמוב KA-50‏/ Ka-52
מי-28 האבוק
האיחוד האירופי תוצרת אירופה:
יורוקופטר טייגר (אנ')
צרפת תוצרת צרפת:
גאזל
איטליה תוצרת איטליה:
אגוסטה AW129 מנגוס
הרפובליקה העממית של סין תוצרת הרפובליקה העממית של סין:
CAIC WZ-10
הודו תוצרת הודו:
מסוק קרב קל HAL
דרום אפריקה תוצרת דרום אפריקה:
Denel AH-2 Rooivalk
איראן תוצרת איראן:
שאהד 285
ראו גם

מטוס קרב
מסוק סער
הערות שוליים

1 2 3 4  תמר אלמוג, איפה היו מסוקי הקרב ב-7 באוקטובר?, כאן 11,  20.12.23
↑  טל מיכאל, אש מהשמיים, באתר חיל האוויר הישראלי
↑  ניצן סדן, לגו אפאצ'י: הכירו את מסוק התקיפה המפתיע של איראן, באתר כלכליסט, 6 בפברואר 2021
| תעופה צבאית  • תעופה • תעופה אזרחית |
| --- | --- | --- |
| סוגי כלי טיס | מטוס קרב • מטוס תקיפה • מטוס קרב רב-משימתי • מפציץ • מטוס ריגול • מטוס תובלה • מסוק קרב • מסוק סער • מטוס שליטה ובקרה • כטב"ם | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
| כלי נשק | פצצה (שימוש כללי ומונחית) • טיל אוויר-אוויר • טיל אוויר-קרקע • טיל שיוט • חימוש משוטט (כטב"ם מתאבד) • רקטה • תותח אוטומטי/מקלע כבד (כגון M2 בראונינג ו-M61A1 וולקן) | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
| מושגים עיקריים | לוחמה אווירית • קרב אוויר • הפצצה אסטרטגית • הפצצה טקטית • תובלה אווירית • מודיעין אוויר | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
| מערכות עיקריות | לוחמה אווירית במלחמת העולם הראשונה • לוחמה אווירית במלחמת העולם השנייה • לוחמה אווירית במלחמת קוריאה • לוחמה אווירית במלחמת וייטנאם • לוחמה אווירית במלחמת המפרץ | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
| מושגים משניים | טייסת • אלוף הפלות • גיחה • נ"מ • יעף • חמקנות  • לוחמה אלקטרונית | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529974005171  GND: 4309047-3  NARA: 10664754  NKC: ph369343 
מסוקי UH-1D "יואי" ששימשו כמסוקי סער הוסבו למסוקי קרב על ידי התקנת מקלעי צד וכוורות רקטות.
שני מסוקי AH-1 קוברה. מסוק הקוברה היה מסוק הקרב האמיתי הראשון ונחשב לאחד המוצלחים שביניהם. למסוק רקורד קרבי עשיר ודגם מתקדם של המסוק עדיין משרת בחיל הנחתים האמריקני.
מסוק קרב אפאצ'י לונגבו AH-64D "שרף" של חיל האוויר הישראלי. זהו אחד ממסוקי הקרב המתקדמים ביותר בעולם.
AH-64E אפאצ'י גארדיאן - הדגם המתקדם ביותר של האפאצ'י האמריקאי
מי-24
גאזל - מסוק קרב קל תוצרת צרפת
מירב אילון שחר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1969 (בת 55 בערך) רמת גן, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב
 תפקיד:  שגרירת ישראל בווייטנאם  שגרירת ישראל במוסדות האו"ם
 
מירב אילון שחר (נולדה ב-1969) היא דיפלומטית ישראלית ששירתה כשגרירת ישראל בהאנוי, וייטנאם (2012-2017) וכשגרירת ישראל למוסדות האו"ם בז'נבה (2020-2024), וכן במגוון רחב של תפקידים במסגרת משרד החוץ הישראלי. בשנת 2021 קיבלה את אות פורום דבורה למדיניות חוץ.
ביוגרפיה

אילון שחר נולדה ברמת גן ב-1969. ב-1935 אביה עלה לארץ מפולין בגיל צעיר עם הוריו, ואמה עלתה לארץ כילדה מבולגריה. לאחר שירותה הצבאי בחיל האוויר, בהמשך לשאיפתה להיות עיתונאית, סיימה תואר כפול במדעי המדינה וקולנוע ותקשורת באוניברסיטת תל אביב. בהמשך סיימה תואר שני במדיניות ציבורית ומינהל באוניברסיטת תל אביב.
קריירה

אילון שחר הצטרפה למשרד החוץ בשנת 1995, ומאז ייצגה את ישראל במגוון תפקידים.
בין השנים 1997–2000 שימשה כמזכירה שנייה וסגנית ראש הנציגות בשגרירות ישראל בניירובי, קניה. בתפקיד זה פיקחה על כל ההיבטים של היחסים הבילטרליים בין ישראל ו-6 מדינות במזרח אפריקה.
בין השנים 2000–2002 שימשה כקונסולית תקשורת ויחסי ציבור בקונסוליה הכללית של ישראל בלוס אנג׳לס. במסגרת התפקיד הייתה אחראית על היחסים עם גופי התקשורת והאקדמיה בדרום מערב ארצות הברית.
מ-2005 ועד 2009 שימשה כיועצת בנציגות הקבועה של ישראל לאומות המאוחדות בניו יורק.
לאחר שחזרה מניו יורק, ועד קיץ 2012 ניהלה את המחלקה לעניינים מדיניים באו"ם בירושלים. במהלך תקופה זו לקחה חלק מרכזי בתהליך ״מיתוג מחדש״ של ישראל בזירה הבינלאומית שהוביל משרד החוץ.
בשנים 2012–2017 מונתה לתפקיד שגרירת ישראל בהאנוי, וייטנאם. בתפקידה שם שמה דגש על עזרה בפיתוח האקוסיסטם היזמי, בעזרת קישור ותובנות מתרבות הסטארט אפ הישראלית.
בשנים 2017–2020 סמנכל״ית תיאום מדיני ותכנון מדיניות במשרד החוץ. בכך הייתה לאישה שמכהנת בתפקיד הבכיר ביותר במשרד.
קריירה > שגרירת ישראל למוסדות האו״ם בז׳נבה

מאז אוגוסט 2020 מכהנת כשגרירת ישראל למוסדות האו"ם בז'נבה. במסגרת תפקידה, אילון שחר היא חלק מיוזמת IGC (International Gender Champions), יוזמת אלופי המגדר הבינלאומית. תחת מסגרת זו, התחייבה להמשיך ולאפשר את השמעת קולם של קורבנות תקיפה על בסיס מגדרי, כולל מאזורי קונפליקט, תוך כדי מאבק בסטנדרטים כפולים ובאפליה.
בדצמבר 2020 יזמו משרד החוץ ומשלחת ישראל לאו"ם בז'נבה אירוע מיוחד לציון היום הבינלאומי לזכויות אנשים עם מוגבלות. במסגרת האירוע התקיים סיור וירטואלי בתערוכת צילומים דיגיטלית, ונערך פאנל שעסק במיניות של אנשים עם מוגבלות, ודן בסטיגמות, באתגרים, ובמנגנוני ההתמודדות הקשורים בנושא זה.
עוד באותו היום, התקיים מפגש וירטואלי של רשת נשים בדיפלומטיה שבחן את תפקידן של נשים בדיפלומטיה, והיווה אחד המפגשים הראשונים בין נציגות ישראל, בחריין והאמירויות לאחר חתימת הסכמי אברהם. אילון שחר ייצגה את ישראל במפגש זה.
מאז מאורעות ה-7 באוקטובר, פועלת רבות להעלאת המודעות ולגיוס תמיכה בינלאומית בהכרה בקורבנות הטבח וסיוע בהחזרת החטופים.
בדצמבר 2023, כחלק ממנהג בין שגרירי המדינות לחלק בסוף השנה האזרחית מתנות קטנות אחד לשני, בחרה אילון שחר במתנה סמלית: כל שגריר יקבל כלנית אדומה מחימר, אותן יצרה אמנית הקרמיקה נטע גבע מעין הבשור, שמפונה כעת מביתה. מטרת המתנה גם לעורר מודעות נוספת לאירועי טבח שבעה באוקטובר, ויחד עם זאת להראות את העוצמה והגבורה של תושבי האזור, ולתת מסר של תקווה ופריחה מחדש.
בינואר 2024, במסגרת הכנס הכלכלי העולמי בדאבוס, התקיים אירוע בהובלת חברת פלנטיר טכנולוגיות (אנ') ובתמיכת שגרירת ישראל לאו"ם בז'נבה, אילון שחר, בו כ-150 מנכ"לים מהבכירים ביותר בכלכלה העולמית השתתפו במפגש עם חטופות ששבו משבי החמאס.
בפברואר 2024, כנציגת ישראל בארגון הבריאות העולמי שיתפה את ממצאי הטרור בביה"ח בעזה, על מציאת חטופים ישראלים שנרצחו בשטח ביה"ח, על מציאת עדויות של מסתור ונשק שנמצא גם בתוך אינקובטורים, על פעילות טרור בשטח כל בתי החולים בעזה - והאשימה את ארגון הבריאות העולמי בהעלמת עין ואי-הגנה על אלו שעליהם הוא אמור להגן.
חיים אישיים

נשואה ואם לשלושה ילדים.
הוקרה

2021 - אות פורום דבורה למדיניות חוץ
הערות שוליים

↑  Why did I become a diplomat? | Meirav Shahar | TEDxBaDinh, נבדק ב-2024-03-06
↑  איתמר אייכנר, שגרירוֹת ליום אחד: הכשרה דיפלומטית לתלמידות מלוד, באתר ynet, 10 במרץ 2020
↑  משרד החוץ, ביוזמת משרד החוץ ומשלחת ישראל לאו"ם בג'נבה Israel at the UN-Geneva מתקיים היום אירוע מיוחד לציון היום הבינלאומי לזכויות אנשים עם מוגבלות., באתר facebook, ‏03/12/2020
↑  איתמר אייכנר, לראשונה: דיפלומטיות מישראל, בחריין ואיחוד האמירויות נפגשו באירוע מיוחד, באתר ynet, 3 בדצמבר 2020
↑  משה כהן, ‏פרחי כלניות מחימר נשלחו לשגרירי מדינות במוסדות האו"ם בז'נבה, באתר מעריב אונליין, 31 בדצמבר 2023
↑  כ-150 בכירים בכלכלה העולמית השתתפו במפגש עם חטופות - בחדרי חרדים, באתר www.bhol.co.il, ‏2024-01-18
↑  Yehonatan Segev, השגרירה מירב איילון אחת הנציגות של ישראל בארגון הבריאות העולמי (WHO) משתפת בכנס ישיבת ההנהלה של הארגון עדות מצמררת, על חטיפת החמאס ב-7.10 של מורן סלע ינאי לביהח בעזה וההתייחסות של רופא ביהח למורן כשהיא חסרת ישע ומוקפת מחבלים, באתר facebook, ‏02/02/2024
קרב הבקעה

הבקעה היא טקטיקה צבאית שבה כוח תוקף מנסה לפרוץ קו חזית סדור, ועל פי רוב מבוצר, של הכוח המגן. על מנת להשיג מטרה זו, מרכז הצד התוקף, בדרך כלל, כוח גדול מול גזרה צרה יחסית של חזית הכוח המגן. לעיתים קורה כי קו הגנה, שעמד בהצלחה בפני מתקפות קודמות שנערכו מול גזרות רחבות שלו, נשבר בתוך זמן קצר יחסית תחת עוצמת המתקפה המרכזת עוצמות כוח אדם ואש חזקות.
בעת שהיחידות הראשונות של הכוח התוקף מצליחות לפרוץ את קו ההגנה, נוצר פעמים רבות תהליך של פאניקה בקרב הכוח המגן, אשר מביא לאפקט דומינו שבו קורס כל המערך ההגנתי.
בקרב התאורטיקנים הצבאיים מקובל כלל אצבע, שלפיו על מנת לאפשר הבקעה, אשר אינה נהנית מיתרון הפתעה או מיתרון איכותי של הצד התוקף בכוח אדם ובכוח אש, נדרש הכוח התוקף ליתרון כמותי ביחס של 3 ל-1 בכוח אדם ובכוח אש על הכוח המתגונן בגזרת קרב ההבקעה.
קרבות הבקעה מפורסמים

קרב מגידו (1918)
פלנדריה במערכה על צרפת (1940)
אוקראינה במבצע ברברוסה (1941)
התקפת יפן במלאיה במערכה באסיה ובאוקיינוס השקט (1941)
התקפת צפון קוריאה בפתיחת מלחמת קוריאה (1950)
קרב אום-כתף (1967)
קרב רפיח (1967)
קרב קלעה ברמת הגולן (1967)
קרב תל פאחר ברמת הגולן (1967)
מתקפת הפתע של החמאס על ישראל (2023)
הערות שוליים

↑  John J Mearsheimer, "Assessing the Conventional Balance: The 3:1 Rule and Its Critics," International Security, Vol. 13, No. 4 (Spring 1989), pp. 54-89.
ערך זה הוא קצרמרבנושא צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.