stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פינוקיו (דמות)
תיאורי מדיה > הפקות במה

"פינוקיו" (1961-1999), מאת כרמלו בנה.
"פינוקיו" (2002), מחזמר מאת סבאריו מרקוני והמוזיקה מאת להקת פו.
"פינוקיו" (במקור: Pinokkio) (2000-2008), מחזמר פלמי מאת סטודיו 100.
"הרפתקאותיו של פינוקיו", אופרה בשתי מערכות מאת המלחין האנגלי ג'ונתן דאב עם ליברית מאת אלאסדיר מידלטון. ההפקה המקורית נפתחה ב-תיאטרון גראנד, לידס ב-21 בדצמבר 2007 עם המצו-סופרן ויקטוריה סימונדס בתפקיד פינוקיו.
השחקן ג'ון טרטליה גילם את פינוקיו בקאסט המקורי בברודוויי של שרק המחזמר (2008) וכן בגרסה המצולמת של 2013.
L'altra Pinocchio (פינוקיו השני) (2011), מחזמר מאת ויטו קוסטנטיני המבוסס על L'altra Pinocchio (פינוקיו השני) (הוצאת לה סקולה, ברשיה 1999).
"פינוקיו - סיפורה של בובה" מאת קרלו קולודי מאת מסימיליאנו פינאצ'ר פלורי (2012).
"הרפתקאות פינוקיו" היא אופרה משנת 2009 מאת המלחין הישראלי ג'ונתן דאב, "ל-3 שחקנים, חליל, אבוב, קלרינט, קרן, בסון ופסנתר".
המחזמר פינוקיו - כוכב עליון הופק על ידי נורברטו ברטאסי ובביצוע אגודת הכישרונות הצעירים תיאטרו. הוקרן בבכורה ב-20 ביולי 2016 במודלינג, אוסטריה.
פינוקיו (2017), מחזמר מאת דניס קלי, עם שירים מסרט דיסני משנת 1940, בבימויו של ג'ון טיפאני, הוקרן בבכורה בתיאטרון המלכותי הלאומי, לונדון.
"פינוקיו - המחזמר", מחזמר שהוצג בחנוכה 1997 בהשתתפות איתי שגב, יוסי גרבר ואלי גורנשטיין. בוים מעשית וכוריאוגרפית על ידי דניאלה מיכאלי, מחזה ופזמונים מאת פיני עדן, ומוזיקה של אילן גלבוע.
"פינוקיו", הצגה בהפקת תיאטרון נדנדה שהופיעה בשנת 2003.
"פינוקיו", מחזמר בהפקת משגב עורי הפקות בשיתוף תיאטרון נדנדה. הוצג בשנת 2006 בהשתתפות צחי נוי, מורן ויינשטיין, שני שאולי ועוד.
בתרבות הפופולרית

הסיפור מתרחש בווילה בקולודי, שבה בילה קרלו קולודי את נעוריו, בשנת 1826. וילה זו נקראת כיום וילה פינוקיו.
פינוקיו היה הקמע הרשמי של יורו 1980 של אופ"א שהתקיים באיטליה, אליפות אירופה הראשונה של אופ"א עם קמע.
12927 פינוקיו, אסטרואיד החגורה הראשית שהתגלה ב-30 בספטמבר 1999, על ידי מ. טומבלי ול. טסי בסן מרצ'לו פיסטויסה, נקרא על שמו של פינוקיו.
ב-A.I. אינטליגנציה מלאכותית (2001), סיפורו של פינוקיו נשזר לאורך הסיפור כאשר רובוט, ילד מלאכותי, נאבק להפוך לאמיתי באמצעות חיפוש אחר הפיה הכחולה.
בסדרת בטלסטאר גלקטיקה המודרנית, המפיקים הצהירו שהאנטגוניסט הראשי ג'ון קאוויל סובל מגרסה הפוכה של תסמונת פינוקיו; שבו פינוקיו היה בובה שרצה להיות ילד אמיתי, קאוויל היה מכונה שקיבלה גוף אנושי וכעת היא רוצה להיות מכונה אמיתית, שמתרעמת על יוצריו על כך שעשו אותו בדמות האנושות.
בהנוקמים: עידן אולטרון (2015), הסיפור של פינוקיו מוזכר כדי לסמל את הנבל הקיברנטי אולטרון שהשתחרר מהפקודות של אדונו (טוני סטארק). גם גרסה אפלה של השיר "I've Got No Strings" (אין לי מחרוזות) של דיסני פינוקיו מצוטטת על ידו, ומשמשת בחומרי קידום מכירות לסרט.
בשנים 2015 ו-2016, פארק השעשועים ההולנדי אפטלינג השתמש בגרסה שלו לסיפורו של פינוקיו למחזמר בתיאטרון שלה. זה שילוב של הסיפור המקורי של קרלו קולודי, גרסת דיסני וכמה התאמות. פיי דה פי (בתרגום: פיי הפיה) לוקחת כאן על עצמה את תפקיד הפיה הטובה, אבל היא גם ה'מצפון' של פינוקיו. בגרסת האפטלינג יש גם דג מפלצת שאוכל פינוקיו וג'פטו. גרסאות שונות אחרות מדברות על לוויתן. במחצית 2016 נוספה אגדת פינוקיו ביער האגדות של האפטלינג. אטרקציית טיול באזור מיוער, בה מתוארות סצנות שונות מתוך אגדות. במיוחד עבור המבקרים האיטלקים, נוסף תרגום לאיטלקית לאגדה זו.
רשימת האימוג'י של Unicode מאז גרסה 9.0 (2016) כוללת את התו U + 1F925 🤥 פנים שוכבות עם תיאור "פנים, שקר, פנים שוכבות, פינוקיו".
פסל פינוקיו וג'פטו בקולודי.
בובות פינוקיו בחלון ראווה בפירנצה.
פינוקיו באפטלינג.
אימוג'י "פרצוף שקרן".
מכון ספרטוס

| --- | --- |


 בניין
 על שם:  Herman Spertus 
 תקופת הפעילות:  1924–הווה (כ־100 שנה) 
 מיקום
 מיקום:  610 S Michigan Ave, Chicago, IL, 60605 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 קואורדינטות:  41°52′26″N 87°37′29″W﻿ / ﻿41.874°N 87.6247°W﻿ / 41.874; -87.6247
 www.spertus.edu
  (למפת שיקגו מוגדלת) מכון ספרטוס(למפת שיקגו רגילה) מכון ספרטוס
 
מכון ספרטוס ללימודי יהדות (באנגלית: Spertus Institute of Jewish Studies) הוא מרכז ללימודי יהדות בשיקגו. במרכז פועל מכון ללימודי יהדות המעניק תארים אקדמיים, ספריה, מוזיאון, תיאטרון ומרכז לילדים.
אודות

בשנת 1924 הוקמה מכללת שיקגו ללימודי יהדות (Chicago’s College of Jewish Studies) אשר הציע לימודי היסטוריה יהודית, עברית ודת. כעבור שנתיים החלה המכללה להכשיר מורי עברית ומורי לבתי ספר יהודיים. בשנות ה-40 התפתח המוסד והחל להעניק תארים אקדמיים בתחומי היהדות. בשנת 1996 שונה שם המוסד ל"Spertus Institute of Jewish Studies". בשנת 2007 עבר המכון לבניינו החדש והמפואר.
פעילות

המכללה מעניקה תואר שני בלימודי יהדות, חינוך יהודי וניהול עמותות. כמו כן לימודי דוקטורט בלימודי יהדות. המכללה מפעילה לימודים מרחוק (בסגנון אוניברסיטה פתוחה) המשרתים תלמידים ב-48 מדינות בארצות הברית ובתשע מדינות בעולם.
בנוסף ישנו במכון אירועים וכנסים שונים, הרצאות, ימי עיון, הקרנות סרטים והופעות חיות.
מוזיאון ספרטוס

במכון פועל מוזיאון ליהדות, הכולל אוסף של 15,000 חפצי אמנות שונים. המוזיאון עורך תערוכות מחלפות בנושאי היסטוריה, זהות ותרבות יהודיים. במוזיאון אגף להנצחת השואה על שם צל (Zell Holocaust Memorial) בו אפשר לשמוע עדויות מוקלטות של ניצולי שואה.
מבנה המכון

מבנה המכון החדש נחנך בנובמבר 2007. הוא נמצא בבית מספר 610 בשדרות מישיגן. הוא תוכנן על ידי משרד האדריכלות "Krueck + Sexton" שמושבו בשיקגו. בחזית הבניין חלון זכוכית בגובה 10 קומות, המורכב מ-726 חלקים שונים של זכוכית ב-556 צורות שונות.
תרגום בכתוביות

ערך זה עוסק בתרגום סרטים בעזרת כתוביות בתחתית המסך. אם התכוונתם לתרגום מדובר לסרטים בשפה מקומית במקום שפת המקור, ראו .
פליקס החתול – כתוביות לכל דיבור וצליל, ממוקמות ליד מקור הקול
כותרות בגוף הסרט, מהסגנון האופייני לכתוביות צרובות
כותרות בגוף הסרט, מהסגנון האופייני לכתוביות סמויות לחירשים וכבדי שמיעה
"חלון אחורי" להוספת כתוביות סמויות לסרט קולנוע
פנס קסם להקרנת תרגום לצד הסרט. במוזיאון "מזרע הקטנה" במזרע
Aegisub (אנ') – תוכנה ביתית ליצירת כתוביות
תרגום בכתוביות (או תרגום בכותרות) הוא שיטה להצגת טקסט תרגום בסרטי קולנוע, בתוכניות טלוויזיה או בקטעי וידאו, וכן שיטה להפיכתו של קטע אור-קולי כזה לנגיש לחירשים וכבדי שמיעה. בשיטה זו מופיעות בשולי המסך כתוביות מתחלפות שבהן התמליל הנאמר בפסקול, או תרגומו לשפה אחרת, לעיתים בתוספת תיאורים כתובים לצלילים שונים הנשמעים בפסקול. לעיתים נדירות כוללות הכתוביות גם הערות שנועדו לסייע לצופים להבין פרטים מסוימים בסרט, בהנחה שהפער התרבותי אינו מאפשר הבנה מלאה של הטקסט.
תרגום בכתוביות יכול לשמש גם במופעים חיים, כגון באופרה, כאשר לצד המופע מציבים מסך שעליו מוקרנות הכתוביות. בשנת 2010 חוקק בארצות הברית חוק פדרלי בשם Communications and Video Accessibility Act of 2010, שמחייב כתוביות נגישות לחירשים וכבדי שמיעה במשדרי וידאו.
סוגי הכתוביות

בגוף הסרט או לצד הסרט:
"תרגום בגוף הסרט" – כותרות תרגום המוקרנות על תמונת הסרט עצמו, על פי רוב בשולי התמונה.
"תרגום לצד הסרט" – בתקופת הראינוע ועד שנות ה-50 הוקרן התרגום על ידי פנס קסם, שבו היה סרט נפרד שהוקרן על המסך כפס צר, לצד ההקרנה של הסרט הראשי. התוצאה הייתה שהתרגום נראה על רצועה אנכית עם כיתוב התרגום בכתב יד, שנעה כלפי מעלה לצד הסרט המוקרן. הנעת הסרט בפנס הקסם נעשתה על ידי ידית ולגלגול סרט התרגום במקביל לעלילה היה אחראי אדם שהיה זה תפקידו היחיד. כשהופיע הסרט המדבר נדרש אדם זה גם להבנה בשפת הסרט על מנת שיקדם את הסרט בקצב הנכון. תרגום כזה אינו מקובל עוד בקולנוע.
כתוביות צרובות או סמויות:
"כתוביות צרובות" (Subtitles) – כותרות תרגום שכל צופי הסרט רואים, בלי קשר להעדפותיהם האישיות. בשידור טלוויזיה בישראל, בקולנוע ובקלטות וידאו הכתוביות הן חלק בלתי נפרד מהתמונה, ולכן הן בשפה (או בשתי שפות) שנקבעה בעת השידור או בעת יצירת הקלטת.
"כתוביות סמויות" (Closed Captions) – כותרות תרגום שכל צופה יכול לבחור אם לראות אותן או לא. על פי רוב קיימת גם בחירה בין סגנונות שונים של כותרות, אם כי הבחירה די מצומצמת. אפשר לבחור בכותרות תרגום למספר שפות קטן או לכותרות בשפת המקור המכילות גם תיאורי צלילים עבור חירשים וכבדי שמיעה. על פי החוק בארצות הברית, כל מכשירי הטלוויזיה וה-DVD שיוצרו אחרי 2003 חייבים מנגנון המאפשר כתוביות סמויות. דיסקים רבים של DVD מכילים כתוביות סמויות ובארצות הברית קיימים גם שידורי טלוויזיה שמכילים כתוביות סמויות. כתוביות סמויות ניתן לצרף לשידור טלוויזיה גם באמצעות הטלטקסט.
תרגום סימולטני או מוכן מראש:
תרגום סימולטני בכותרות נעשה עבור שידור חי – אל השידור מוספות כותרות שמקלידה קלדנית או קלדנית-מתרגמת מיד במקום. כותרות כאלה מכילות שגיאות רבות אך לעיתים הן הכרחיות.
על פי רוב מכינים את הכותרות מראש והן עוברות הגהה ועריכה.
יתרונות

תרגום לכתוביות זול ומהיר יחסית לשיטות תרגום אחרות, ועם זאת הוא נוח לצופה, ואינו פוגם באופן משמעותי בחוויית הצפייה. תרגום לכתוביות הוא השיטה הנפוצה לתרגום סרטים ותוכניות טלוויזיה בישראל, בארצות ערב, בסקנדינביה, בהולנד ובארצות אחרות שבהן מספר הצופים הפוטנציאלי אינו מצדיק שיטות תרגום יקרות יותר כגון דיבוב.
שיטת התרגום לכתוביות נפוצה בארצות שיש בהן מסורת רב-לשונית, כך שצופים רבים מעוניינים לשמוע את הפסקול בשפת המקור, ומשתמשים בתרגום רק ככלי-עזר.
הצופה יכול להאזין לפסקול המקורי תוך התעלמות מהכתוביות, או שימוש בהן מדי פעם רק כאמצעי-עזר.
אפשר לתרגם לשתי שפות בעת ובעונה אחת, כלומר להציג בכל כתובית תרגום לשתי שפות, אם כי הדבר פוגם באיכות התרגום לכל אחת מהשפות, עקב הצורך לקצר את התרגום בכל אחת מהשפות (ראו להלן).
שיטת התרגום לכתוביות נוחה לחירשים וכבדי שמיעה, כיוון שהיא מאפשרת להם לקרוא את הטקסט מעל-גבי המסך וכך להתגבר על הקושי לשמוע את הפסקול. תמלול הפסקול המקורי על-גבי המסך באמצעות כתוביות מתחלפות, הוא שיטה נפוצה לסיוע לכבדי שמיעה, גם כשאין צורך בתרגום. בכתוביות שנועדו במיוחד לחירשים, מצוינים גם צלילים לא מילוליים שחיוניים להבנת תוכן התשדיר (כמו דפיקה בדלת, צלילי מוזיקת ג'אז, קול מים זורמים).
אף לאנשים שאינם חירשים, כתוביות מאפשרות להמשיך לצפות באופן רציף בתוכניות טלוויזיה, גם כאשר ישנם רעשי רקע רמים (למשל, כאשר רעשי הרקע הם קבועים כתוצאה ממגורים בסביבה עירונית צפופה ורועשת, או כאשר מקור הרעש הוא ארעי מתוך בית המגורים עצמו כמו בעת שאיבת אבק, שימוש במעבד מזון וכו')
מגבלות

מסיבות טכניות, התרגום לכתוביות אינו תרגום נאמן למקור, אלא תפקידו להעביר את המשמעות העיקרית של הטקסט. המגבלות הטכניות מחייבות את המתרגם להשמיט פרטים קטנים או דקויות במקרה שהן אינן חיוניות להבנת רוח הטקסט.
אורך הכתוביות – מספר האותיות והסימנים שאפשר להציג בכתובית אחת מוגבל בדרך כלל ל-60 סימנים בערך כשמדובר בתרגום לשפה אחת, ול-30 סימנים בערך כשמדובר בתרגום לשתי שפות. כתובית מלאה תופסת שתי שורות על-גבי המסך. במקרה שהתרגום הוא לשתי שפות, מופיעה כל שפה בשורה נפרדת, ולפיכך אפשר להשתמש בכל שפה רק במחצית מהסימנים. הארכת הכתובית מעבר ל-60 סימנים תגרום להתפרסותה על-פני שלוש שורות ולהסתרת חלק גדול מדי מהמסך, או לחלופין להקטנת האותיות באופן שיהיה קשה לראותן מרחוק או על-גבי מסך קטן.
מהירות הקריאה – קצב הקריאה של רוב האנשים נמוך במידה ניכרת מקצב הדיבור שהם יכולים לשמוע ולהבין. כיוון שבתרגום לכתוביות מתורגם טקסט מדובר לטקסט כתוב באופן סימולטני, הכתוביות מתחלפות בקצב מהיר יותר מקצב הקריאה הממוצע. לפיכך אין מנוס מהשמטת פרטים מסוימים בתהליך התרגום, כדי שהצופים יספיקו לקרוא כל כתובית במלואה לפני שהיא מתחלפת בכתובית אחרת. כמו כן, יש להימנע משימוש במילים נדירות, בצורות נטייה נדירות, או בשיטות איות לא-מקובלות, כדי שלא לגרום לצופה להאט את מהירות הקריאה. למשל, בתרגום לעברית משתמשים בכתיב מלא גם כשמדובר בציטוטים מהתנ"ך או מקטעי שירה, כי השימוש בכתיב חסר מאט את מהירות הקריאה.
קושי בהצגת סימנים מסוימים על המסך – סימנים גרפיים קטנים או מורכבים עלולים להופיע בצורה לא-ברורה על המסך. בעברית הדבר נוגע בעיקר לשימוש בניקוד. קשה לקרוא טקסט עברי מנוקד כשהוא מופיע בכתוביות.
פער בין השפה המדוברת לשפה הכתובה – בתרבויות רבות קיים פער משמעותי בין השפה המדוברת לשפה הכתובה, כך שביטויים מסוימים הנשמעים טבעיים בדיבור חופשי אינם מקובלים בכתיבה. התופעה הזאת משמעותית במיוחד בתרבויות שבהן נהוגה דיגלוסיה (למשל בתרבות הערבית). כיוון שהתרגום לכתוביות מתרגם לעיתים קרובות טקסט בדיבור חופשי לטקסט כתוב, יש קושי להציג תרגום אותנטי של הטקסט המקורי.
שיטת התרגום לכתוביות אינה מתאימה לילדים שעדיין אינם יודעים לקרוא, או שקצב הקריאה שלהם עדיין איטי, והיא אינה נוחה לאנשים הסובלים ממוגבלויות שונות, כגון לקויות ראייה המקשות על קריאה מרחוק, או דיסלקסיה.
הכשרת המתרגמים

תרגום לכתוביות דורש מהמתרגם מיומנות וניסיון שאינם נדרשים לסוגים אחרים של תרגום. לפיכך המתרגמים לכתוביות נדרשים לעבור הכשרה מיוחדת. רוב המתרגמים המנוסים מתחומים אחרים של ענף התרגום זקוקים להכשרה קצרה יחסית כדי לתרגם לכתוביות, ולפיכך קל יחסית לגייס עובדים לתחום הזה. תוכניות טלוויזיה וסרטי קולנוע כוללים לעיתים קרובות טקסטים ממגוון גדול של תחומים ונושאים, והדיבור בהם הוא במשלבים שונים של השפה. לפיכך מתרגם לכתוביות זקוק לידע כללי רחב ולהיכרות טובה עם שפת המקור. בנוסף נדרשת תשומת לב מיוחדת למגבלות הטכניות הקשורות בשילוב הכתוביות בסרט. אם תרגום הוא טוב אך הוא אינו מביא בחשבון את מספר הסימנים שאפשר להציג בכתובית אחת או את קצב הקריאה הממוצע של הצופה, תועלתו נמוכה.
ראו גם

נגישות מידע ותקשורת
דיבוב
הערות שוליים

↑  Archived Webinars | Google, Adobe Share Their Video Accessibility Strategies סמינר של אנשי הנגישות של חברת אדובי וחברת גוגל בנושא נגישות סרטים באינטרנט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550968805171  BnF: cb12396885p (data)  GND: 4373404-2  LCCN: sh85088110  NKC: ph521466
בובי סימונס

| --- | --- |

 לידה:  2 ביוני 1980 (בן 44) שיקגו שבאילינוי 
 עמדה:  סמול פורוורד/קלע
 גובה:  1.98 מטר
 מכללה:  אוניברסיטת דה פול
 דראפט:  בחירה מספר 42, 2001 סיאטל סופרסוניקס
 קבוצות כשחקן
 2001-2003   2003-2005   2005-2008   2008-2010   2010-2012   2012:  וושינגטון ויזארדס   לוס אנג'לס קליפרס   מילווקי באקס   ניו ג'רזי נטס   סן אנטוניו ספרס   לוס אנג'לס קליפרס
 הישגים כשחקן
 השחקן המשתפר של העונה (2004/2005)
 
בובי סימונס (באנגלית: Bobby Simmons; נולד ב-2 ביוני 1980) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדות הסמול פורוורד והקלע.
קריירת משחק

סימונס נבחר בדראפט בשנת 2001 על ידי סיאטל סופרסוניקס בבחירה מספר 42, אחרי ששיחק שלוש שנים באוניברסיטת דה פול, אך הועבר מיד לוושינגטון ויזארדס בתמורה לפדראג דרובניאק. לפני פתיחת עונת 2002/2003 עבר בעסקת חליפין ביחד עם יוברט דייוויס וריצ'רד המילטון לדטרויט פיסטונס, בתמורה לג'רי סטקהאוס, בריאן קרדינל ורטקו ורדה. שבועיים לאחר העסקה, שוחרר סימונס מדטרויט, וחתם בוויזארדס לעונה נוספת.
ב-26 בספטמבר 2003, עבר סימונס ללוס אנג'לס קליפרס כשחקן חופשי. בעונתו הראשונה בקליפרס חווה סימונס את עונת הפריצה שלו, הוא קלע 16.4 נקודות בממוצע למשחק, ובסיום העונה נבחר לשחקן המשתפר של העונה ב-NBA.
באוגוסט 2005 עבר סימונס כשחקן חופשי לקבוצת מילווקי באקס, אך התקשה לשחזר את היכולת הטובה אשר הציג במדי הקליפרס. בשנת 2006, פציעה בקרסול השביתה אותו ממשחק למשך כל עונת 2006/2007.
ביולי 2008 הועבר סימונס ביחד עם אי ג'יאנליאן לניו ג'רזי נטס בתמורה לריצ'רד ג'פרסון. בסיום עונת 2009/2010 עבר סימונס לקבוצת סן אנטוניו ספרס, אך נופה מסגל הקבוצה כבר בחודש נובמבר של אותה השנה.
סטטיסטיקת קריירה ב-NBA

נכון ל-27 באפריל 2012‏
סטטיסטיקת קריירה ב-NBA > עונה סדירה

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001/2002 | וושינגטון | 30 | 3 | 11.4 | 45.3 | 28.6 | 73.3 | 1.7 | 6 | 4 | 2 | 3.7 |
| 2002/2003 | וושינגטון | 36 | 2 | 10.5 | 39.3 | 0 | 91.4 | 2.1 | 6 | 3 | 1 | 3.3 |
| 2003/2004 | קליפרס | 56 | 8 | 24.6 | 39.4 | 16.7 | 83.4 | 4.7 | 1.7 | 9 | 3 | 7.8 |
| 2004/2005 | קליפרס | 75 | 74 | 37.3 | 46.6 | 43.5 | 84.6 | 5.9 | 2.7 | 1.4 | .2 | 16.4 |
| 2005/2006 | מילווקי | 75 | 74 | 33.8 | 45.3 | 42.0 | 82.5 | 4.4 | 2.3 | 1.1 | 3 | 13.4 |
| 2007/2008 | מילווקי | 70 | 21 | 21.7 | 42.1 | 35.1 | 75.7 | 3.2 | 1.1 | 7 | 1 | 7.6 |
| 2008/2009 | ניו ג'רזי | 71 | 44 | 24.4 | 44.9 | 44.7 | 74.1 | 3.9 | 1.3 | 7 | 1 | 7.8 |
| 2009/2010 | ניו ג'רזי | 23 | 2 | 17.2 | 35.9 | 31.7 | 90.0 | 2.9 | 7 | 6 | 1 | 5.3 |
| 2010/2011 | סן אנטוניו | 2 | 0 | 8.0 | 0 | 0 | 0 | 0.0 | 1.0 | 0 | 0 | 0 |
| 2011/2012 | קליפרס | 28 | 0 | 14.9 | 0.311 | 0.333 | 0.571 | 2.0 | 0.4 | 0.5 | 0.1 | 2.9 |
| קריירה |  | 466 | 228 | 24.7 | 43.7 | 39.6 | 82.3 | 3.8 | 1.5 | 0.8 | 0.2 | 9.0 |
סטטיסטיקת קריירה ב-NBA > בפלייאוף

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005/2006 | מילווקי | 5 | 5 | 31.8 | .333 | .417 | .000 | 3.6 | 2.0 | 1.8 | .2 | 6.6 |
| קריירה |  | 5 | 5 | 31.8 | .333 | .417 | .000 | 3.6 | 2.0 | 1.8 | .2 | 6.6 |
↑  בשל שביתת שחקנים ב-NBA התקיימו בעונת 2011/2012 66 משחקים בלבד
הערות שוליים

↑  Bobby Simons NBA.com
↑  הדקות, הריבאונדים, האסיסטים, החטיפות, החסימות והנקודות הם בממוצע למשחק.
ג'וזף גרו

ג'וזף קלארק גרו (באנגלית: Joseph Clark Grew;‏ 27 במאי 1880 – 25 במאי 1965) היה דיפלומט אמריקאי ובכיר במחלקת המדינה של ארצות הברית. בראשית הקריירה שלו היה הממונה על היחסים בשגרירות האמריקאית בווינה בעת שהאימפריה האוסטרו-הונגרית קטעה את יחסיה עם ארצות הברית ב-9 באפריל 1917.
לאחר מכן היה גרו שגריר ארצות הברית בדנמרק ובשווייץ, וב-1924 התמנה לתת מזכיר המדינה. בשנים שלאחר מכן שימש גרו שגריר בטורקיה ובאימפריה היפנית. הוא היה השגריר האמריקאי בטוקיו בעת ההתקפה על פרל הארבור ב-7 בדצמבר 1941. הוא נכלא לתשעה חודשים על ידי היפנים, אך בסופו של דבר שוחרר ושב לארצות הברית באוגוסט 1942.
ביוגרפיה > ראשית חייו

גרו נולד בבוסטון שבמסצ'וסטס ב-27 במאי 1880, ובגיל 12 נשלח לבית הספר גרוטון, פנימייה אפיסקופלית שבה למדו רבים מבני ובנות המשפחות המיוחסות של החוף המזרחי בארצות הברית, והוא למד שני מחזורים מעל פרנקלין דלאנו רוזוולט. לאחר סיום לימודיו בגרוטון החל גרו ללמוד באוניברסיטת הרווארד, וסיים את לימודיו שם ב-1902. לאחר מכן נסע גרו למזרח אסיה, שם כמעט מת לאחר שחלה במלריה. בעת התאוששותו בהודו, התיידד גרו עם הקונסול האמריקאי שם, ולאחר מפגש זה פנה גרו לשירות הדיפלומטי.
תפקידו הדיפלומטי הראשון היה פקיד בקונסוליה האמריקאית בקהיר ב-1904, ולאחר זמן מה מונה להיות סגן הקונסול במצרים. לאחר מכן לקחו אותו תפקידים דיפלומטיים שונים למקסיקו, לאימפריה הרוסית ולקיסרות הגרמנית. גרו כיהן בתפקיד שגריר בברלין משנת 1912 ועד כניסתה של ארצות הברית למלחמת העולם הראשונה באפריל 1917, אז נקטעו היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות.
לאחר סיום המלחמה שב גרו לעבוד במחלקת המדינה בוושינגטון די. סי., וב-1927 מונה לשגריר ארצות הברית בטורקיה, תפקיד אותו מילא במשך חמש שנים.
ביוגרפיה > שגריר ביפן

הנשיא הרברט הובר מינה את גרו לשגריר ארצות הברית באימפריה היפנית ב-1932. תוך זמן קצר גרו זכה לחיבה מצד החברה היפנית, שכן הוא הצטרף למועדונים חברתיים שונים ואימץ את התרבות המקומית, גם בעת שהיחסים בין המדינות החלו להדרדר. ב-27 בינואר 1941 שיגר גרו מברק חשאי למחלקת המדינה של ארצות הברית, בו העביר מידע שקיבל משגריר פרו ביפן, ריקרדו ריברה שרייבר, לפיו קיים חשש שהיפנים מתכננים לתקוף את פרל הארבור שבהוואי. פרטי המברק נמסרו לאדמירל הארולד סטארק, ראש אגף המבצעים של הצי האמריקאי, ולאדמירל האסבנד קימל, מפקד הצי האמריקאי באוקיינוס השקט, אך הם לא ייחסו למידע חשיבות רבה. גרו המשיך בתפקידו עד ה-7 בדצמבר 1941, כשנקטעו היחסים הדיפלומטיים בין ארצות הברית והאימפריה היפנית בעקבות ההתקפה על פרל הארבור.
על אף שהיו שרויות במלחמה, ניהלו ארצות הברית והאימפריה היפנית מגעים בנוגע להשבת ציריהן הדיפלומטיים. ביולי 1942 הפליגו גרו יחד עם 1,450 אזרחים אמריקאים וזרים אחרים מטוקיו למוזמביק על סיפון אוניית קיטור יפנית. שגריר יפן בארצות הברית, קיצ'יסאבורו נומורה, ביחד עם 1,096 אזרחים יפנים נוספים הפליג מניו יורק למוזמביק. ב-22 ביולי התבצעו החילופים, ושני הצדדים החליפו אוניות ושבו למדינתם.
ביוגרפיה > במהלך מלחמת העולם השנייה

עם שובו לארצות הברית, מונה גרו לתת מזכיר המדינה האמריקאי. ב-1943 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד ממכללת בייטס שבמיין. מינואר עד אוגוסט 1945 שימש גרו ממלא מקום מזכירי המדינה אדוארד סטטיניוס וג'יימס פרנסיס ברנס, כשאלה השתתפו בוועדות. מאחר שבילה שנים רבות ביפן, וגילה עניין בתרבותה, היה גרו אחד מברי הסמכא הבכירים ביותר בממשל טרומן.
ביוגרפיה > במהלך מלחמת העולם השנייה > דילמת פצצת האטום

בשנת 1942 כתב גרו שהוא מאמין שגרמניה הנאצית תתמוטט כפי שהתמוטטה הקיסרות הגרמנית, אך הוסיף שלדעתו האימפריה היפנית לא תכנע:
אני מכיר את יפן; חייתי שם במשך 10 שנים. אני מכיר את היפנים לעומק. היפנים לא ישברו. הם לא ישברו מורלית או פסיכולוגית או כלכלית, אפילו שהתבוסה עומדת מול עיניהם. הם יהדקו את חגורותיהם, יקצצו בקצבת המזון שלהם מקערת אורז לחצי קערה, וילחמו עד הסוף המר. רק באמצעות השמדה פיזית מוחלטת או התשה מוחלטת של אנשיהם ושל משאביהם ניתן יהיה להביסם.
גרו הצטרף למזכיר המלחמה של ארצות הברית הנרי סטימסון ולמזכיר הצי ג'יימס פורסטל בוועדה ששמה לה למטרה לבחון חלופות לשימוש בנשק גרעיני כנגד יפן. עוזר מזכיר המלחמה, ג'ון מקלוי, ניסח דרישת כניעה ששולבה בהצהרת ועידת פוטסדאם, והגבירה סיכויי הכניעה היפנית מכיוון שאיפשרה ליפן לשמור על המונרכיה החוקתית שלהם ועל מעמדו של הקיסר. עם זאת, בזמן הוועידה שינה טרומן את נוסח הסעיף, ודרש כניעה ללא תנאים.
ביוגרפיה > השבה כפויה של שבויי מלחמה סובייטים

במאי 1945 החזיקה ארצות הברית מספר שבויי מלחמה סובייטים, שנעצרו לאחר שנלחמו בצד הוורמאכט, בעיקר בתפקידי עורף. בניגוד לשבויים הגרמנים, שרצו לחזור למולדתם או אף להישאר בארצות הברית, ביקשו השבויים בסובייטים מקלט מדיני בארצות הברית, או לפחות להישלח למדינה לא סובייטית, מחשש שיוצאו להורג על ידי יוסיף סטלין בעוון בגידה בשל העובדה שנפלו בשבי.
כשנודע לשבויים הסובייטים שהם עומדים בפני החזרה לברית המועצות הם מרדו במחנה שבויים בו הוחזקו, וחלקם התאבדו, ובשל כך הורה הנשיא טרומן להשהות את ההחזרה. למרות זאת, ב-11 ביולי 1945 חתם גרו, בהיותו ממלא מקום מזכיר המדינה, על צו המורה להשיב בכפייה את השבויים לברית המועצות, מכיוון שבעלות הברית נזקקו לשיתוף הפעולה שלה בתקופה שלאחר המלחמה. ב-31 באוגוסט 1945 נשלחו 153 שבויי מלחמה סובייטים בחזרה לברית המועצות.
ביוגרפיה > לאחר המלחמה

גרו עזב את מחלקת המדינה ב-1945. הוא נפטר יומיים לפני יום הולדתו ה-85, ב-25 במאי 1965.
לקריאה נוספת

Grew, Joseph C. Turbulent Era: A Diplomatic Record of Forty Years, 1904–1945. Books for Libraries Press, 1952.
הערות שוליים

↑  Grew, Life, עמ' 82.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007280453705171  PLWABN: 9810546876405606  BnF: cb11147540m (data)  CiNii: DA02126779  GND: 118542095  ISNI: 0000 0001 1043 103X  LCCN: n50031486  NARA: 10581836  NDL: 00441696  NKC: jn20000602457  NLA: 35150439  NLG: 141340  NTA: 072766980  SNAC: w68d0314  SUDOC: 07615663X  Trove: 843018  VcBA: 495/115862  VIAF: 20471776   WorldCat (עם VIAF): 20471776
התצפית בעב"ם בנמל התעופה שיקגו או'הייר

התצפית בעב"ם בנמל התעופה שיקגו או'הייר הוא אירוע נודע של מפגש מהסוג הראשון שהתרחש לכאורה בבוקר יום שלישי, 7 בנובמבר 2006, בנמל התעופה שיקגו או'הייר שבשיקגו כאשר עשרות עובדי יונייטד איירליינס, בהם טייסים ופקחים, בנוסף למספר עדים בלתי תלויים שעמדו מחוץ לנמל התעופה, צפו באובייקט בלתי מזוהה דמוי דיסק אשר ריחף לכאורה מעל לטרמינל C שבנמל התעופה במשך כשתי דקות.
התצפית בעב"ם בנמל התעופה שיקגו או'הייר

בסביבות השעה 4:40 בבוקר יום שלישי, 7 בנובמבר 2006, הרשויות הפדרליות בנמל התעופה הבינלאומי או'הייר שבשיקגו קיבלו לראשונה דיווח כי קבוצה של 12 עובדים בשדה התעופה היו עדים לצלחת מעופפת מתכתית אשר ריחפה מעל לשער העלייה למטוס C-17.
האובייקט זוהה לראשונה על ידי עובד בנמל התעופה אשר הסיע באמצעות טרקטור דחיפה את טיסה UA446 של חברת יונייטד איירליינס אשר התכוננה לטיסה לשרלוט שבצפון קרוליינה. בעקבות כך, העובד מיהר לדווח לצוות של הטיסה על האובייקט המתכתי אשר ריחף מעל למטוס.
על פי פרק בתוכנית הטלוויזיה של ערוץ ההיסטוריה "UFO Hunters" אשר עסקה במקרה, במהלך האירוע מספר עדים בלתי תלויים אשר עמדו מחוץ לשדה התעופה היו עדים גם כן לאובייקט. בראיון אודיו ששודר במהלך הפרק, אחד מהעדים הללו תיאר אובייקט בצורת דיסק אשר ריחף מעל לשדה התעופה אשר "מן הסתם לא היה עננים". לדברי אותו האדם, האנשים האחרים שהיו בסביבתו והיו עדים למקרה השתנקו כאשר האובייקט עזב את המקום בפתאומיות בעת שטס כלפי מעלה במהירות עצומה בעודו מותיר חור ברור בשכבת העננים שמעל לנמל התעופה.
בראיון שנתן כתב השיקגו טריביון ג'ון הילקביץ' בתוכניתו של גלן בק בערוץ פוקס ניוז הוא ציין כי "היה ניתן להבחין באובייקט דמוי הדיסק במשך שתי דקות, ועשרות עובדים של יונייטד איירליינס צפו בו, בהם טייסים ומפקחים, אשר בתחילה שמעו על כך ברשת הרדיו של שדה התעופה ובעקבות כך מיהרו החוצה כדי לצפות בו."
על אף שהיו עדים רבים לאובייקט, עד היום לא נחשפו עדויות מצולמות של האובייקט שנצפה בנמל התעופה או'הייר. אף על פי כן, כתב השיקגו טריביון ג'ון הילקביץ' דיווח כי ברשותו של אחד מהטייסים של יונייטד איירליינס הייתה מצלמה דיגיטלית בעת התצפית, וכי ייתכן שהוא הצליח לצלם את האובייקט.
התגובה של רשות התעופה הפדרלית האמריקאית ושל יונייטד איירליינס

בתחילה, הן חברת התעופה יונייטד איירליינס והן רשות התעופה הפדרלית האמריקאית הכחישו באופן גורף כי יש ברשותן מידע כלשהו בדבר התצפית בעב"ם בנמל התעופה או'הייר, עד אשר העיתון שיקגו טריביון אשר חקר את המקרה הגיש עתירה לחשיפת פרטי המקרה במסגרת חוק חופש המידע האמריקני (Freedom of Information Act). בעקבות כך רשות התעופה הפדרלית האמריקאית נאלצה לחשוף שיחה מוקלטת שהתקיימה בעת האירוע בין הפקח של יונייטד איירלינס ומנהל של רשות התעופה הפדרלית האמריקאית במגדל של שדה התעופה אשר עסקה בתצפית בעב"ם.
אף על פי כן, עמדתה הרשמית של רשות התעופה הפדרלית האמריקאית הייתה לבסוף כי מה שהיה נדמה כעב"ם היה למעשה "תופעת מזג האוויר", וכי בשל כך הסוכנות לא תמשיך לחקור את האירוע. חוקרי עב"מים שונים ציינו כי עמדה זו מנוגדת לחלוטין להתחייבות של רשות התעופה הפדרלית האמריקנית לבדוק פרצות אבטחה אפשריות בשדות התעופה האמריקנים, שכן עשרות עובדים בנמל התעופה היו עדים לאובייקט אשר ריחף מעל לאחד משדות התעופה העמוסים ביותר בעולם. עדים רבים שרואיינו בהמשך על ידי השיקגו טריביון הביעו כעס על כך שהפקידים הפדרליים סירבו להמשיך לחקור את המקרה.