הבורסה לניירות ערך בתל אביב
היסטוריה

הבורסה לניירות ערך בתל אביב נוסדה בשנת 1953. עוד קודם לכן, החל בשנת 1935, התקיים מסחר בניירות ערך בארץ ישראל ולאחר מכן, במדינת ישראל, בבנק אנגלו-פלשתינה (לימים, בנק לאומי) המנדטורי. המסחר התנהל בבנק, במשרדו של מר מרדכי פנחס חסון – בנקאי ישראלי, ממקימי לשכת החליפין לניירות ערך ומנכ"ל בבנק לאומי. במשרד ששימש כבורסה. המסחר היומי במסגרת "לשכת החליפין לניירות ערך" ארך שעה בלבד. בין הוגי הרעיון היו בנקאים עולי גרמניה כמקס קולנשר, אחיו ליאו וזיגפריד זאלהיימר שגם נתמנה להיות יו"ר מנהלי הבורסה.
ב-1968 הוסדרה פעילותה של הבורסה בחוק והוקמה רשות ניירות ערך המפקחת על הפעילות שלה.
בשנת 1983 פגע בבורסה משבר מניות הבנקים, שבמהלכו קרסו מניות ארבעת הבנקים הגדולים בישראל, והלאמת הבנקים על–ידי המדינה תוך אובדן שליש מכלל השקעות הציבור בהם. בשנה זו עברה הבורסה ממשכנה ברחוב אלנבי 113 למשכנה ברחוב אחד העם 54 בתל אביב.
בשנת 1993 החל המסחר בנגזרים.
בשנת 1999 הושלם מהלך של מעבר משיטת המסחר בזירות, ששילבה את שיטת המשתנים ושיטת הכרוז הממוחשב (כר"מ), לשיטת מסחר ממוחשבת הנקראת "רצף".
בשנת 2000 אישרה הכנסת את תיקון מספר 21 לחוק ניירות ערך, המקל על חברות שמניותיהן נסחרות בארצות הברית, להירשם למסחר גם בתל אביב ("רישום כפול"). ביולי 2005 הורחב הרישום הכפול לחברות הנסחרות ברשימה הראשית בבורסת לונדון וב-Nasdaq. כיום נסחרות בבורסה בתל אביב עשרות חברות דואליות (הנסחרות במקביל בתל אביב ובבורסות בחו"ל).
בשנת 2005 החלו לפעול בבורסה עושי שוק.
בשנת 2007 השווי בניירות ערך והמירים הגיע לשיא של 593.2 מיליארד ש"ח בשנה. בשנת 2021 השווי חצה את הטריליון ש"ח.
החל משנת 2008, על רקע המשבר הכלכלי העולמי, הידוק הרגולציה על הבורסה (מצד רשות ניירות ערך, אגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר, הרשות להלבנת הון ועוד) וגורמים נוספים ירד משמעותית מספר המשתתפים במסחר ומחזורי המסחר. ב-2012 עמד מחזור המסחר בניירות ערך והמירים על 265.1 מיליארד ש"ח בשנה בלבד (ירידה של 54%) - המחזור הנמוך ביותר מאז 2004.
בשנת 2014 עברה הבורסה למשכנה החדש ברחוב אחוזת בית 2 בתל אביב.
הבורסה השיקה בשנת 2016 תוכנית אנליזה לחברות היי טק, במסגרתה מפרסמת חברת המחקר הבינלאומית פרוסט אנד סאליבן אנליזות מדעיות ופיננסיות אודות חברות טכנולוגיה וביומד הנסחרות בבורסה בתל אביב.
בשנת 2017 החלה הרפורמה במדדי הבורסה – "רפורמת הפיזור", שלה מספר מטרות, וביניהן: שיפור יציבות מדדי הבורסה, פיזור ענפי רחב בתוך המדדים השונים, קביעת תנאי סף מחמירים במדדי הדגל וקביעת תנאי סף מקלים במדדים אחרים, עידוד משקיעים זרים להשקעה במדדי הבורסה, הגדלה משמעותית של שיעור החזקות הציבור במניות הנכללות במדדי הדגל, מיצוי פוטנציאל מניות של חברות קטנות ובינוניות והרחבת התשתית להשקת מדדים חדשים.
בתחילת 2017 עבר בכנסת בקריאה שנייה ושלישית החוק לשינוי מבנה הבורסה, אשר יוצר מתווה להפיכתה לחברה למטרות רווח.
באפריל 2017 אישרה הכנסת תיקון חוק ניירות ערך בנושא שינוי מבנה הבעלות של הבורסה. בספטמבר 2017 אישר בית המשפט המחוזי את ההסדר לשינוי מבנה הבורסה, ובמסגרתו הפכה הבורסה לחברה למטרות רווח תוך יצירת הפרדה בין הבעלות בבורסה והשליטה בה לבין החברות בה. רשות ניירות ערך היא רגולטור המפקח על פעילות הבורסה, ואילו מסלקת הבורסה, מסלקת מעו"ף והחברה לרישומים של הבורסה, הן חברות בבעלות מלאה של הבורסה.
בשנת 2018 הוקמה החברה לרישומים כחברה בת פרטית של הבורסה, העוסקת בשני תחומי פעילות עיקריים: דאגה לרישום תקין ושלם של כמות ניירות ערך שרשומה על שמה (ומוחזקת בידי הציבור), ושימוש כצינור להעברת תשלומים הנובעים מאירועי חברה (כדוגמת: דיבידנדים, ריבית) מן החברות המנפיקות למחזיקים הסופיים של ניירות הערך.
באוגוסט 2018 אישרה הרשות לניירות ערך את מכירתן של 71.7% ממניות הבורסה לחמש קבוצות של משקיעים זרים.
ב-1 באוגוסט 2019 החלו ניירות הערך של הבורסה לניירות ערך בתל אביב להיסחר בה.