stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחיאל דובדבני
ביוגרפיה

דובדבני נולד, בשם יחיאל ויינשל, בעיירה זליה, פלך ווהלין שהייתה בתחומי האימפריה הרוסית (כיום נמצא היישוב בתחומי אוקראינה). למד בבית ספר תיכון בקייב ושנה אחת באוניברסיטה. עלה לארץ בשנת 1923.
בשנת 1925 היה בין המייסדים של קיבוץ גבעת השלושה. היה מזכיר מפא"י בשנים 1939–1940 ונמנה עם ראשי התנועה הקיבוצית. היה מזכיר מועצת פועלי פתח תקווה.
במלחמת העולם השנייה התגייס לבריגדה היהודית. בשנת 1945, לקראת סיום מלחמת העולם השנייה, במסגרת פעילות תנועת הבריחה, עסק בהקמה והפעלת הקהילות היהודיות באירופה, הקמת רשת בתי ספר וגני ילדים עבריים עבור השורדים, הקמת חוות הכשרה לנוער ולחלוצים וסיוע בעלייה לארץ. היה יושב ראש "המרכז לגולה" במסגרתו פעלו נציגים של כל היחידות העבריות שהשתתפו בארצות השונות באירופה במלחמת העולם השנייה. נחשב לראשון ממפקדי הבריחה באירופה. עם קום המדינה נבחר דובדבני לכנסת הראשונה מטעם מפא"י.
עם הפילוג בקיבוץ המאוחד בשנת 1951 עזב עם חבריו, שלא היו מוכנים לקבל את הדוקטרינה של יוצאי השומר הצעיר במפ"ם, את גבעת השלושה. היה בין מקימי קיבוץ עינת (שנוסד בשנת 1952 על ידי עוזבי גבעת השלושה יחד עם עוזבי קיבוץ רמת הכובש). היה המזכיר הראשון של איחוד הקיבוצים (הפלג המזוהה עם מפא"י שפרש מן הקיבוץ המאוחד).
דובדבני היה מנכ"ל חברת מקורות בשנים 1954–1964 ויושב ראש הדירקטוריון שלה בשנים 1962–1964.
נפטר ב-30 באפריל 1988 ונקבר בבית הקברות בקיבוץ עינת.
הערות שוליים

↑  אשר בן נתן ודוד שיף (עורכים), הבריחה, משרד הביטחון, 1998
| חברי הכנסת הראשונה |
| --- | --- | --- |
| מפא"י | דוד בן-גוריון • משה שרת • אליעזר קפלן • (דוד רמז) • יוסף שפרינצק* • גולדה מאיר • יצחק בן-צבי • זלמן שזר • דב יוסף • חיים בן אשר • אברהם הרצפלד • עדה מימון • שלמה לביא • שמואל דיין • יוסף ברץ • יחיאל דובדבני • בבה אידלסון • פרץ נפתלי • פנחס לבון • זלמן ארן • בן-ציון דינור • אליהו הכרמלי • נטע הרפז • (יהודית שמחוני) • (אבא חושי) • יזהר סמילנסקי • ראובן שרי • יונה כסה • אפרים תבורי • (יוסף מיכאל לם) • (אריה שפטל) • (אברהם טביב) • צבי יהודה • עקיבא גוברין • יוסף אפרתי • אריה בהיר • חסיה דרורי • אליעזר ליבנה • דוד הכהן • ישראל גורי • עמי אסף • מאיר ארגוב • דבורה נצר • שרגא גורן • השל פרומקין • דוד בר-רב-האי • (יצחק קנב) • (הרצל ברגר) • (ז'ניה טברסקי) • (ישראל ישעיהו-שרעבי) • (ברוך אזניה) • (מנחם כהן) • (רפאל בש) |  |
| מפ"ם | (יצחק טבנקין) • מאיר יערי • יעקב חזן • נחום ניר-רפאלקס • אהרן ציזלינג • מרדכי בנטוב • ישראל גלילי • יעקב ריפתין • משה סנה • ברל רפטור • אליעזר פרי • משה ארם • חנה למדן • חנן רובין • ישראל בר-יהודה • מנחם בדר • פייגה אילנית • יצחק בן-אהרן • (דב בר-ניר) • (מנחם רצון) • (דוד ליבשיץ) |  |
| החזית הדתית המאוחדת | יהודה לייב פישמן מימון • יצחק מאיר לוין • חיים משה שפירא • משה אונא • בנימין מינץ • דוד צבי פנקס • מאיר דוד לוונשטיין • זרח ורהפטיג • אליהו-משה גנחובסקי • קלמן כהנא • מרדכי נורוק • יוסף בורג • אהרן-יעקב גרינברג • אברהם יהודה גולדראט • אברהם-חיים שאג • (משה קלמר) • (אליהו מזור) |  |
| תנועת החירות | מנחם בגין • אורי צבי גרינברג • יעקב מרידור • אריה בן-אליעזר • אברהם רקנאטי • יוחנן בדר • הלל קוק • חיים לנדאו • שמואל מרלין • חיים כהן-מגורי • אליהו לנקין • שמואל כץ • ערי ז'בוטינסקי • אסתר רזיאל-נאור |  |
| הציונים הכלליים | פרץ ברנשטיין • ישראל רוקח • שושנה פרסיץ • יוסף ספיר • יעקב קליבנוב • יעקב גיל • יוסף סרלין |  |
| המפלגה הפרוגרסיבית | פנחס רוזן • אברהם גרנות • אידוב כהן • יזהר הררי • ישעיהו פורדר |  |
| ספרדים ועדות מזרח | בכור-שלום שטרית • אליהו אלישר • אברהם אלמליח • משה בן-עמי |  |
| מק"י | שמואל מיקוניס • תופיק טובי • אליעזר פרמינגר • מאיר וילנר |  |
| הרשימה הדמוקרטית של נצרת | סיף א-דין א-זועבי, אמין-סלים ג'רג'ורה |  |
| מפלגת הלוחמים | נתן ילין-מור |  |
| ויצו | רחל כהן-כגן |  |
| התאחדות התימנים בישראל | זכריה גלוסקא |  |
בסוגריים - כהונה חלקית, * יו"ר הכנסת
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סדנאות האמנים בתל אביב

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  סדנאות אמנים וגלריה לאמנות
 כתובת:  התבור 32, תל אביב-יפו
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 בעלים:  עמותת "סדנאות האמנים בתל אביב"
 אוצר ראשי:  ורד זפרן גני
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1989
 תאריך פתיחה רשמי:  16 בינואר 1990
 
 קואורדינטות:  32°04′00″N 34°46′06″E﻿ / ﻿32.066742278021°N 34.768458164616°E﻿ / 32.066742278021; 34.768458164616
 artistsstudiostlv.org.il
  (למפת תל אביב מוגדלת) סדנאות האמנים בתל אביב(למפת תל אביב רגילה) סדנאות האמנים בתל אביב(למפת גוש דן רגילה) סדנאות האמנים בתל אביב(למפת גוש דן מוגדלת) סדנאות האמנים בתל אביב
 
סדנאות האמנים בתל אביב הוא מבנה סדנאות המוקצות לאמנים תושבי תל אביב-יפו בעלות מסובסדת. לצד חללי הסדנאות פועלת במבנה גלריה המציגה תערוכות מתחלפות.
היסטוריה

סדנאות האמנים הוקמו בשנת 1989 במבנה ששכן ברחוב אליפלט 18, בפאתי שכונת פלורנטין. היה זה מבנה בית ספר שעבר הסבה לשמש כחללי סטודיו ל-16 אמנים שונים. בשנת 1991 הוקמה עמותה, המנהלת את הסדנאות ומפעילה במתחם גלריה. בשנת 2012 הוסב המבנה בחזרה לבית-ספר, ועיריית תל אביב-יפו הקצתה לסדנאות מבנה ברחוב קלישר מס' 5. מבנה זה שימש בעבר את "בית הספר הגבוה לציור ע"ש מרגולשינסקי", הידוע כ"בית הספר לאמנות קלישר". בשנת 2019 עברו הסדנאות למבנה חדש ברחוב התבור.
שחייה באולימפיאדת פריז (2024)

ערך זה עוסק בתחרויות השחייה באולימפיאדת פריז. אם התכוונתם לתחרויות בשחייה אמנותית (צורנית), ראו .
| --- | --- |
 היכלים:  פריז לה דפנס ארנה ובנהר הסן (שחייה במים פתוחים)
 תאריך התחלה:  27 ביולי 2024 (שחייה) 8 באוגוסט 2024 (שחייה במים פתוחים)
 תאריך סיום:  4 באוגוסט 2024 (שחייה) 9 באוגוסט 2024 (שחייה במים פתוחים)
 
 → 2020 2028 ← 
 
אולימפיאדת פריז (2024) נערכה בפריז, צרפת. תחרויות השחייה במסגרת המשחקים האולימפיים נערכו בפריז לה דפנס ארנה, ותחרויות השחייה במים פתוחים יערכו בנהר הסן מגשר אלכסנדר השלישי.
37 משחים שונים התקיימו באולימפיאדה זו, 18 לנשים, 18 לגברים ומשחה שליחים משולב בשתי שחייניות ובשני שחיינים, 4x100 מטר מעורב.
המשלחת האמריקאית סיימה ראשונה לאחר שצברה את מירב המדליות: 8 זהב, 13 כסף, 7 ארד ו-28 בסך הכל. שנייה סיימה אוסטרליה עם 7 זהב, 8 כסף ו-3 ארד ו-18 בסך הכל ושלישית סיימה המארחת צרפת עם 4 זהב, 1 כסף ו-2 ארד ו-7 בסך הכל
השחייניות הבולטות

סאמר מקינטוש (קנדה קנדה), זכתה ב-4 מדליות אישיות, 3 זהב ו-1 כסף
קייטי לדקי (ארצות הברית ארצות הברית), זכתה ב-4 מדליות, 2 זהב, 1 כסף ו-1 ארד, מהן 3 אישיות, 2 זהב ו-1 ארד
קיילי מקיואן (אוסטרליה אוסטרליה), זכתה ב-4 מדליות, 2 זהב, 1 כסף ו-1 ארד, מהן 3 אישיות, 2 זהב ו-1 ארד
שרה שסטרם (שוודיה שוודיה), זכתה ב-2 מדליות זהב אישית
השחיינים הבולטים

לאון מרשאן (צרפת צרפת) זכה ב-5 מדליות, 4 זהב אישיות ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חזה (שיא אולימפי), במשחה ל-200 מטר פרפר, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי (שיא אולימפי) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי (שיא אולימפי).
שיאי עולם > נשים

הרביעייה האמריקאית רגן סמית', לילי קינג, גרטשן וולש וטורי הסק (ארצות הברית ארצות הברית) קבעה במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב שיא עולם חדש של 3:49.63 דקות.
שיאי עולם > גברים

פאן ג'אנלה (הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין) קבע במשחה ל-100 מטר חופשי שיא עולם חדש של 46.40 שניות.
רוברט פינק (ארצות הברית ארצות הברית) קבע במשחה ל-1500 מטר חופשי שיא עולם חדש של 14:30.67 דקות
שיאי עולם > משולב

הרביעייה האמריקאית ראיין מרפי, ניק פינק, גרטשן וולש וטורי הסק (ארצות הברית ארצות הברית) קבעה במשחה שליחים משולב 4x100 מטר מעורב שיא עולם חדש של 3:37.43 דקות.
שיאים אולימפיים

17 שיאים אולימפיים נקבעו באולימפיאדה זו.
טבלאות מדליות > טבלת מדליות שחיה

מדינה מארחת (צרפת)
הזוכים במדליות > משחה משולב (2 שחייניות, 2 שחיינים)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| שליחים 4x100 מטר מעורב | ארצות הברית ארצות הברית   ראיין מרפי (52.08)  ניק פינק (58.29)  גרטשן וולש (55.18)  טורי הסק (51.88)  *רגן סמית'   *צ'רלי סוונסון   *קיילב דרסל   *אבי וייצל | 3:37.43 דקות   שיא עולם | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין   שו ג'יאיו (52.13)  שין האיאנג (57.82)  ג'אנג יופיי (55.64)  יאנג ג'ונשואן (51.96)  *טאנג צ'יאנטינג   *פאן ג'אנלה | 3:37.55 דקות | אוסטרליה אוסטרליה   קיילי מקיואן (57.90)  ג'ושוע יונג (58.43)  מת'יו טמפל (50.42)  מולי אוקלהן (52.01)  *יונה אנדרסון   *זאק סטבלטי-קוק   *אמה מקיאן   *קייל צ'למרס | 3:38.76 דקות |
(*) שחיינים ששחו רק בשלב המוקדמות וזכו אף הם במדליות
מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
הערות שוליים

↑  טבלת המדליות בשחייה, מתוך אתר אולימפיאדת פריז 2024
↑  טבלת המדליות בשחייה במים פתוחים, מתוך אתר אולימפיאדת פריז 2024
צבי ארד (מתמטיקאי)

| --- | --- |

צבי ארד, 2008
 לידה:  16 באפריל 1942 פתח תקווה, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  4 בפברואר 2018 (בגיל 75) פתח תקווה, ישראל
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בר-אילן  אוניברסיטת תל אביב 
 מנחה לדוקטורט:  מרצל הרצוג 
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן  המכללה האקדמית נתניה 
 תלמידי דוקטורט:  אלסה פיסמן, יעקב ארז, Hussam Arisha Hag Ihia, Effi Cohen 
 תרומות עיקריות
 מחקרים בתחום האלגברה המודרנית
 
צבי ארד (16 באפריל 1942 – 4 בפברואר 2018) היה מתמטיקאי ישראלי, רקטור ונשיא אוניברסיטת בר-אילן, מייסד ונשיא המכללה האקדמית נתניה.
קורות חיים

צבי ארד (במקור, אֶרְדינַסְט) נולד וגדל בפתח תקווה. לאחר סיום לימודי התיכון במדרשית נעם בפרדס חנה, החל ללמוד במחלקה למתמטיקה של אוניברסיטת בר-אילן במסגרת העתודה האקדמית. קיבל תואר ראשון ב–1964, ולאחר שירות צבאי בחטיבה 7 השלים לימודי תואר שני ושלישי במחלקה למתמטיקה של אוניברסיטת תל אביב. את תואר הדוקטור קיבל בשנת 1974. בשנת 1968 הצטרף לסגל האקדמי של אוניברסיטת בר-אילן כאסיסטנט, ובשנת 1983 נתמנה כפרופסור מן המניין. בשנים 78–1977 כיהן כמדען אורח באוניברסיטת שיקגו ובשנים 84–1983 כיהן כפרופסור אורח באוניברסיטת טורונטו.
ארד חיבר עם עמיתו, פרופ' מרצל הרצוג, את הספר Products of Conjugacy Classes, שיצא לאור בהוצאת שפרינגר. הספר הניח יסוד לפיתוח תאוריה מתמטית ומהווה כיום ענף באלגברה המודרנית הנקרא Table Algebras והמתקשר לענפים מרכזיים במתמטיקה: תורת הגרפים, אלגברה קומבינטורית ותורת ההצגות. ארד נמנה עם המובילים בתחום זה. בשנים האחרונות חיבר עם עמיתים שני ספרים נוספים בנושא אלגבראות טבלה. בשנת 2000 התפרסם ספרו במסגרת American Mathematical Society Memoirs. בינואר 2002 התפרסם ספר נוסף בנושא אלגבראות טבלה בהוצאת שפרינגר.
קורות חיים > פעילות ציבורית

ארד כיהן באקדמיה במגוון רחב של תפקידים, בהם באוניברסיטת בר-אילן כראש המחלקה למתמטיקה ומדעי המחשב, כדקאן הפקולטה למדעי הטבע ומתמטיקה, רקטור האוניברסיטה ונשיאה. ייסד והקים יחד עם פרופ' ברנרד פינצ'וק את מכוני המחקר הבינלאומיים היוקרתיים "מכון גלברט" ו"מכון אמי נטר" (מרכז מינרבה). ייסד עם עמיתיו במסגרת מכוני המחקר את סדרת הפרסומים Israel Mathematics Conference Proceedings המודפסת ומופצת בעולם על ידי האיגוד האמריקאי למתמטיקה (American Mathematical Society,‏ (AMS).
בשנים 1984–1985 שימש כחבר המועצה להשכלה גבוהה.
בשנת 1992 נבחר כחבר מלא לאקדמיה למדעי הטבע של רוסיה (אנ').
ב-1994 החל לכהן כחבר במערכת כתב העת Algebra Colloquium של האקדמיה הסינית בהוצאת שפרינגר. כמו כן כיהן במערכות של כתבי העת
South east Asian Bulletin of Mathematics של האיגוד האסיאתי למתמטיקה, הסדרה Contemporary Mathematics בשיתוף IMCP והאיגוד האמריקאי למתמטיקה וכתב העת Cubo (טמוקו, צ'ילה).
ארד פעל רבות לקדום קשרי החוץ של ההשכלה הגבוהה בישראל. ביוזמתו נחתמו עשרות הסכמים לשיתוף פעולה מדעי עם עשרות מוסדות מחקר ברחבי העולם כולל הסכמים עם האקדמיה של ברית המועצות ואוניברסיטאות ומכוני מחקר באמריקה, קנדה, גרמניה, אנגליה, איטליה, רוסיה, סין, דרום אפריקה ועוד. נמנה עם המשלחת הראשונה של ישראל לברית המועצות בראשות עזר ויצמן. מיכאיל גורבצ'וב ציין בנאום רשמי את תרומתו לפיתוח הקשרים המדעיים בין ישראל וברית המועצות. עמד בראש משלחות של מדענים לרוסיה, סין ומזרח גרמניה כדי לקדם שיתופי פעולה מחקריים.
מילא תפקיד מרכזי בפיתוחה של אוניברסיטת בר-אילן ובפיתוח המכללות האזוריות הקשורות בה בצפת, באשקלון ובעמק הירדן. על תרומתו לפיתוח מכללות אלה קבל תעודות הוקרה מראשי הערים שבהן פעל. פעולתו בקידום ופיתוח מכללות אלה החלה בשנת 1985 ושם נשתלו הזרעים שהביאו לתנופת המכללות בישראל. מכללות אלו קידמו את הגליל והדרום והביאו השכלה גבוהה לפריפריה של מדינת ישראל.
בשנת 1993 נענה לבקשת ראשי העיר נתניה, עו"ד יואל אלראי וצבי פולג, להקים את המכללה האקדמית נתניה. ליוזמה הייתה שותפה גב' מרים פיירברג, שכיהנה באותה עת כראש מחלקת החינוך של עירית נתניה. את המכללה יסד עם עמיתיו פרופ' פינצ'וק ופרופ' דויטש, והוא כיהן בה כנשיא מאז הקמתה.
בשנת 2004 הקים את המרכז הישראלי לקידום מדעי המתמטיקה הפועל ליד אוניברסיטת בר-אילן.
סיים את כהונתו כנשיא המכללה האקדמית נתניה ב-29 באוקטובר 2017, תחילת שנת הלימודים תשע"ח, ומונה לנגיד המכללה ובמקומו מונה פרופ' יעקב הרט.
צבי ארד נפטר ב-4 בפברואר 2018. התגורר בפתח תקווה, היה נשוי לרבקה ואב לשלושה. קרוב משפחתו הוא מפקד מוצב המזח במלחמת יום הכיפורים, שלמה ארדינסט.
הערות שוליים

1 2  ספי קרופסקי, יו"ר חבר הנאמנים של מכללת נתניה, פרופ' יעקב הרט, ימונה לנשיא, באתר כלכליסט, 10 ביולי 2017
↑  Harvey I.Blau, Table algebras, European Journal of Combinatorics, Volume 30, Issue 6, August 2009
↑  נשיאים בעבר | אוניברסיטת בר-אילן, באתר www.biu.ac.il
↑  התוכנית לנוער מוכשר במתמטיקה - על התוכנית - מייסדי התוכנית, חזון, יעדים ומטרות, באתר yuni.co.il
↑  נשיא חדש לאקדמית נתניה – פרופ' יעקב הרט, באתר המכללה האקדמית נתניה
↑  שחר חי, המתמטיקאי פרופ' צבי ארד הלך לעולמו: "היה מדען דגול", באתר ynet, 4 בפברואר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007432012805171  BIBSYS: 90506706  BnF: cb14464006p (data)  GND: 123555019  ISNI: 0000 0001 1081 3775  LCCN: n84221320  MGP: 166802  NTA: 070985820  SUDOC: 112725708  VIAF: 108799441   WorldCat (עם VIAF): 108799441 
כיכר פרופ' צבי ארד בשכונת כפר גנים בפתח תקווה
Dark Eyes

"Dark Eyes"
"Dark Eyes" (ברוסית: "Очи чёрные"; בעברית: "עיניים שחורות") הוא שיר עם רומנטי רוסי ידוע ופופולרי.
רקע

את מילות השיר כתב המשורר והסופר הרוסי-אוקראיני יבגני גרביונקה. הפרסום הראשון של השיר היה בגרסתו בשפה הרוסית, ב-17 בינואר 1843. הלחן של השיר אינו ידוע. בספר The Book of World-famous Music: Classical, Popular, and Folk, שיצא לאור בשנת 2000, ציין מחברו, ג'יי פולד, כי השיר הוא "שיר קברט" וכי מדובר ב"שיר שמדבר על רומנטיקה".
במרוצת השנים, תורגם השיר ובוצע בשלל צורות ושפות שונות, תוך שהוא מזוהה עם חג ליל כל הקדושים.
גרסתו המקורית של השיר

| בשפה הרוסית | תעתיק | תרגום |
| --- | --- | --- |
|  1. Очи чёрные, очи страстные,  Очи жгучие и прекрасные!  Как люблю я вас, как боюсь я вас!  Знать, увидел вас я в недобрый час!    2. Ох, недаром вы глубины темней!  Вижу траур в вас по душе моей,  Вижу пламя в вас я победное:  Сожжено на нём сердце бедное.    3. Но не грустен я, не печален я,  Утешительна мне судьба моя:  Всё, что лучшего в жизни Бог дал нам,  В жертву отдал я огневым глазам! |  1. Óči čjórnye, óči strástnye,  Óči žgúčie i prekrásnye!  Kak ljubljú ja vas, kak boyús' ja vas!  Znat' uvídel vas ja v nedóbryj čas!    2. Oh, nedárom vy glubiný temnéj!  Vížu tráur v vas po dušé moéj,  Vížu plámja v vas ja pobédnoe:  Sožženó na njom sérdce bédnoe.    3. No ne grústen ja, ne pečálen ja,  Utešítel'na mne sud'bá mojá:  Vsjo čto lúčševo v žízni Bog dal nam,  V žértvu ótdal ja ognevým glazám! |  1. Black eyes, passionate eyes,  Burning and beautiful eyes!  How I love you, how I fear you,  It seems I met you in an unlucky hour!    2. Oh, not for nothing are you darker than the deep!  I see mourning for my soul in you,  I see a triumphant flame in you:  A poor heart immolated in it.    3. But I am not sad, I am not sorrowful,  My fate is soothing to me:  All that is best in life that God gave us,  In sacrifice I returned to the fiery eyes! |
גרסתו של פיודור שאליאפין

| רוסית (אלפבית קירילי) | תעתיק (אלפבית לטיני) |
| --- | --- |
 Очи чёрные, очи жгучие,  Очи страстные и прекрасные,  Как люблю я вас, как боюсь я вас,  Знать увидел вас я не в добрый час.    Очи чёрные, жгучне пламенны  И мaнят они в страны дальные,  Где царит любовь, где царит покой,  Где страданья нет, где вражды запрет.    Очи чёрные, очи жгучие,  Очи страстные и прекрасные,  Как люблю я вас, как боюсь я вас,  Знать увидел вас я не в добрый час.    Не встречал бы вас, не страдал бы так,  Я бы прожил жизнь улыбаючись,  Вы сгубили меня очи чёрные  Унесли на век моё счастье.    Очи чёрные, очи жгучие,  Очи страстные и прекрасные,  Как люблю я вас, как боюсь я вас,  Знать увидел вас я не в добрый час.:  Ochi chyornye, ochi zhguchie  Ochi strastnye i prekrasnye  Kak lyublyu ya vas, kak boyus' ya vas  Znat' uvidel vas ya ne v dobryi chas    Ochi chyornye, zhguchie plamenny  I manyat oni v strany dal'nye  Gde tsarit lyubov', gde tsarit pokoi  Gde stradan'ya nyet, gde vrazhdy zapryet    Ochi chyornye, ochi zhguchie  Ochi strastnye i prekrasnye  Kak lyublyu ya vas, kak boyus' ya vas  Znat' uvidel vas ya ne v dobryi chas    Ne vstrechal by vas, ne stradal by tak  Ya by prozhil zhizn' ulybayuchis'  Vy zgubili menya ochi chyornye  Unesli na vek moyo schast'ye    Ochi chyornye, ochi zhguchie  Ochi strastnye i prekrasnye  Kak lyublyu ya vas, kak boyus' ya vas  Znat' uvidel vas ya ne v dobryi chas
גרסתו של פיודור שאליאפין > הגרסה העברית

את הגרסה בעברית, "עיניים שחורות", כתב אהוד מנור והוא נכלל באלבום נשמה צוענית של ירדנה ארזי.
גרסתו של פיודור שאליאפין > ביצועים בשפות נוספות

ארצות הברית אנגלית (Dark Eyes) - לואי ארמסטרונג, פרנק סינטרה, דני קיי, אל בוולי (אנ'), האחיות ברי (אנגלית ורוסית)
צרפת צרפתית (Les Yeux noirs) - פומפלמוס, מרגריטה פירי
ספרד ספרדית (Negro Ojos) - פטרישיה אלקראז, חוליו איגסיאס ("נטלי"-מחווה ל"עיניים שחורות")
טורקיה טורקית (Bir Günah Gibi) - (על פי "נטלי" של איגלסיאס)
אינדונזיה אינדונזית-סונדנזית (Panon Hideung) - אורקס טרונה ריה, כריס ביאנטורו(אנ'), Dewie
גרמניה גרמנית (Schwarze Augen) - ויקטוריה סאבנקו, איליה ליבשקוף (גר')
הונגריה הונגרית (Fekete Szemek) - רותקאי בורי
פינלנד פינית (Mustat silmät) - בריטה קויבונן, פאולה קויבוניימי, ריו טאיפלה
ליטא ליטאית (Akys Juodosios) - ראדז'י (עם סארה רומה)
יידיש (שווארצע אויגן) - יוני אילת
הערות שוליים

↑  James J. Fuld, The Book of World-famous Music: Classical, Popular, and Folk, Courier Corporation, 2000-01-01. (באנגלית)
↑  PomplamooseMusic, Les yeux noirs, YouTube, ‏6.9.2023
↑  Margherita Pirri, Les Yeux Noirs (Dark eyes - Otchi Tchornye) - Margherita Pirri, YouTube, ‏30.9.2022
↑  Patricia Alcaraz, Ojos Negros, YouTube, ‏25.9.2019
↑  Julio Iglesias, Nathalie (Nathalie), YouTube, ‏14.1.2017
↑  Ajda Pekkan - Bir Günah Gibi (Official Audio), YouTube, ‏7.12.2018
↑  Panon Hideung, יוטיוב, ‏26.5.2013
↑  Kris Biantoro, Panon Hideung, יוטיוב, ‏19.1.2018
↑  Dewie KDI - Panon Hideung (Versi Indonesia dan Rusia), יוטיוב, ‏16.9.2011
↑  Viktoria Savenko, Ochi Chernye Orig. (De) Schwarze Augen, YouTube, ‏30.3.24
↑  Grammophonics - 78Up, Ilja Livschakoff - Schwarze Augen, YouTube, ‏31.10.2022
↑  Thermomia, Rutkai Bori - Fekete szemek [Ocsi Csornije], YouTube, ‏10.7.2011
↑  Brita Koivunen, Mustat silmät (1960 versio), יוטיוב, ‏5.12.2014
↑  Paula Koivuniemi - Mustat Silmät, יוטיוב, ‏5.3.2013
↑  Mustat silmät, יוטיוב, ‏192.2017
↑  Radži feat. Sare Roma - Akys Juodosios (Official Lyric Video). Lietuviškos Dainos, יוטיוב, ‏3.11.2020
↑  Yoni Eilat, יוני אילת - שווארצע אויגן - עיניים שחורות Очи Чёрные - Ochi chyornye - in Yiddish, באתר יוטיוב, ‏16.11.2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 11a0089d-f298-3c60-843c-f1e5862c7f3c
לידור סעדיה

| --- | --- |

 לידה:  12 באפריל 1995 (בן 29) בת ים, ישראל ישראל
 שם במה:  סאילו (SAILO)
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  זמר-יוצר, פזמונאי, מפיק מוזיקלי
 שפה מועדפת:  עברית 
 שיתופי פעולה בולטים:  אייל גולן ‏•‏‏ שרית חדד ‏•‏‏ עופר ניסים ‏•‏‏ ריטה ‏•‏‏ דנה אינטרנשיונל
 
לידור סעדיה (נולד ב-12 באפריל 1995), ידוע בשם הבמה סאילו (SAILO), הוא זמר-יוצר, פזמונאי ומפיק מוזיקלי ישראלי.
שנותיו הראשונות

סעדיה נולד בבת ים, ומגיל שנתיים החל לשיר. במרוצת ילדותו הופיע בתוכניות טלוויזיה והפקות שונות, דוגמת פסטיגל 2004. בגיל 6 החל ללמוד נגינה על פסנתר, ושש שנים אחר-כך התחיל להלחין ולכתוב שירים משלו. לאחר שסיים תיכון עשה שנת שירות בעזר מציון. סעדיה לא גויס לשירות צבאי בצה"ל מסיבות רפואיות. בגיל 19 עבר לארצות הברית, והחל ללמוד מוזיקה באוניברסיטת שפרד בלוס אנג'לס. לאחר שנתיים עבר להתמחות בהפקת מוזיקה במכון המוזיקאים שבהוליווד. הוא סיים את לימודיו, ופרויקט הגמר שלו הוכתר ל"טוב ביותר לשנת 2017".
קריירה מוזיקלית

תוך כדי לימודיו בהוליווד אימץ את שם הבמה "סאילו" (מעוצב באנגלית כ-"SAILO"), והחל למתג את עצמו במועדוני לילה מקומיים. בשנת 2017 הופיע לצד עופר ניסים בפארק הירקון, שם ביצע גרסה באנגלית לשיר "לילה טוב אירופה" של דנה אינטרנשיונל. באותה שנה כתב את השיר "Alai", שבוצע על ידי ריטה והופק על ידי ניסים, ואת "תישאר", שנכלל בפסקול של סדרת הטלוויזיה "כפולה" בכיכובה של נועה קירל.
מאז הוציאו ניסים וסעדיה כמה שיתופי פעולה, כמו "Gotta be Cool"‏ (2017), "Forgive Me" ‏(2018), "Show Me Love" ‏(2021) ו-"When The Music Dies"‏ (2024). ב-2018 כתב לניסים ולאייל גולן את השיר "לא מבינה עברית", שהגיע למקום הרביעי במצעד השבועי של מדיה פורסט. בשנה שלאחר מכן יצר שיתוף פעולה נוסף עם ניסים בשם "שופוני", שבוצע על ידי שרית חדד. לשיר יצאה גרסה בסרבית של תאה תאירוביץ', שזכתה להצלחה ברחבי מדינות הבלקן.
בשנת 2020 הוציא שני שיתופי פעולה עם ינון יהל בשם "Not Good For Me" ו-"Must Be True". שירו הראשון כסוליסט, "For Myself", פורסם בהמשך השנה. ב-2021 הוציא לאור את שירו הראשון בעברית, "כלום", תחת שמו האמיתי. בנוסף, כתב לוואלרי חמאתי את סינגל הבכורה שלה, "ככה לוותר". הוא נמנה במצבת כותבי השיר "I.M" של מיכאל בן דוד, אשר נבחר לייצג את ישראל באירוויזיון 2022. בשנת 2023 נמנה ברשימת "50 הלהט"בים המשפיעים בישראל" של אתר "מאקו", וכתב את "לה קוקרצ'ה" של אינטרנשיונל. בשנת 2024 כתב את "סיפור אחר" – שיתוף פעולה בין ניסים לששון איפרם שאולוב.
הערות שוליים

↑  EyalGolanOfficial (2018-11-28), אייל גולן ועופר ניסים - לא מבינה עברית, נבדק ב-2019-04-09
↑  דודי פטימר, ‏טכנית וחסרת רגש: האם שרית חדד מאבדת כיוון מוזיקלי בשיר החדש, באתר מעריב אונליין, 24 במרץ 2019
↑  טל עזרא (2019-03-27), שרית חדד ועופר ניסים - SHUFUNI, נבדק ב-2019-04-09
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007420574005171  VIAF: 23154921232363590079   WorldCat (עם VIAF): 23154921232363590079
גדרות טובות יוצרות שכנים טובים

"גדרות טובות יוצרות שכנים טובים" (באנגלית: Good Fences Make Good Neighbors) הוא פתגם אמריקאי שמשמעותו היא, כי חלוקה ברורה של שטחים בין שכנים מועילה ליחסי השכנות ביניהם.
מקור

הפתגם מופיע לראשונה בכתב בסביבות שנת 1850 כפתגם אמריקאי עממי, אך הוא התפרסם לאחר הופעתו בשירו של רוברט פרוסט "תיקון חומה" (Mending Wall) משנת 1915. בשיר מתקנים שני חקלאים שכנים ביחד חומה בין חלקותיהם. תוך כדי העבודה תוהה הדובר, אחד מהחקלאים, בפני עמיתו על הצורך בחומה. השכן עונה בציטוט הפתגם (שורה 27), שהוא "אימרתו של אביו" (שורה 43), ומזכיר אותו שוב בסוף השיר (שורה 45). הדובר אינו שלם עם תשובה זו, ובחציו השני של השיר הוא מתאר בפני הקורא את הקושיות שהיה רוצה להקשות עליה, את השינוי לרעה בתפיסתו את שכנו בעקבות התשובה, ואת הרגשתו שגורמי טבע כלשהם מתנגדים לחומות ומנסים לחבל בהן.
שימוש

הפתגם מוזכר תדיר בקשר לסכסוכים בין עמים. הוא מופיע בשיח הפוליטיקה הישראלית  בקשר לסכסוך הישראלי-פלסטיני, בעיקר בעניין גדר ההפרדה, או בקשר ליחסים בין ישראל ומדינות ערב. אלה הסבורים שהפרדה חברתית או פיזית בין שתי החברות המדוברות תגרום ליחסים טובים יותר ביניהן נוהגים לצטט את הפתגם כחיזוק לעמדתם, בעוד אלה הנוקטים בגישה ההפוכה נוהגים לטעון שהפתגם מייצג תפיסת עולם מוטעית או שאיננה רלוונטית למקרה שעוסקים בו.
השימוש הידוע הראשון בפתגם בקשר לסכסוך הישראלי-פלסטיני נעשה על ידי עיתונאי הג'רוזלם פוסט יוסף גואל בשנת 1989, אך הפתגם נקשר יותר לראש ממשלת ישראל לשעבר אהוד ברק, אשר החל משנת 1999 נהג להזכירו בשיחות בעל-פה תוך ניסיונו לשכנע בעד הקמת גדר בין ישראל ליהודה ושומרון.
ראו גם

"הדרך שלא נבחרה"
חומת אדריאנוס בבריטניה: מחיצת אבנים
אברהם כלפון

ערך זה עוסק באיש ציבור ישראלי וחבר הכנסת השנייה. אם התכוונתם למנהיג קהילת יהודי טריפולי בסוף המאה ה-18, ראו .
אברהם כַּלְפוֹן (16 בדצמבר 1900 – 4 ביולי 1983) היה איש ציבור ישראלי, חבר הכנסת בכנסת השנייה מטעם מפלגת מפא"י.