stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קונפורמיות
התפתחות המושג

משנת 1933 ועד 1945, מיליוני אנשים חפים מפשע, בעיקר יהודים, הוכרחו לעבור למחנות ריכוז בגרמניה הנאצית. רק לאחר סיום המלחמה, התברר, העולם ידע כי מחנות אלו משמשים להשמדה. אך בחר להעלים עין מתוך ניאביות והחלטה שמה שלא יגרום לסיום המלחמה יותר מהר אין צורך להתערב בו. לאחר המלחמה התברר שמחנות אלו היו למעשה מפעלים להשמדה המונית בהם נטבחו יותר משמונה מיליון בני אדם אך הבנה זאת הייתה מאוחרת לבני האדם שנטבחו שם. בשנת 1978 הייתה שמועה כי ישנם אנשים המוחזקים כבני ערובה בג'ונסטאון. לאחר שהחקירה הסתיימה, מנהיגה של הקהילה ג'ים ג'ונס אסף 1000 תושבים וביקש מהם להתאבד על ידי שתיית רעל. הם צייתו לו וזו הייתה ההתאבדות ההמונית הגדולה ביותר בהיסטוריה. על מנת לנסות למצוא הגיון במעשים אלו ועוד אחרים, הנטייה הראשונית הייתה להסביר מעשים מרושעים ומטורפים על ידי האשמה של אינדיבידואלים מרושעים או משוגעים. חשיבה זו יכולה לתת מעט נחת. חוקרים רבים בתחום הפסיכולוגיה החברתית הוטרדו מכך שאנשים לעיתים עושים מעשים שלא ניתן להסבירם. אומנם המנהיגים, שהובילו את ההמון להתנהג באופן לא הגיוני, היו בעלי אישיות בעייתית, אך לא ייתכן כי כל החברה היא לא שפויה.
בשנת 1936 שריף (Muzafer Sherif) ביצע את אחד המחקרים הראשונים על קונפורמיות. הוא התעניין בדרך בה אנשים משנים את דעתם כדי להתיישר עם הקבוצה. הוא בחן זאת על ידי "התנועה האוטוקינטית". במחקרו, המשתתפים הוכנסו לחדר חשוך ונתבקשו לבהות בנקודת אור קטנה במרחק מה מהם. הם נתבקשו להעריך איזה מרחק הנקודה זזה. הטריק במחקר היה שהנקודה לא זזה כלל. התחושה של הנבדקים כי הנקודה זזה נובעת מאשליה ויזואלית הנקראת "התנועה האוטוקנטית" שהתגלתה לראשונה במלחמת העולם השנייה. תעתוע זה גורם לכך שבמצב של חושך מוחלט, ישנה תחושה כי נקודות אור קטנות זזות על אף שאינן נעות כלל. זוהי אשליה ויזואלית שכל בני האדם חווים. ביום הראשון של הניסוי כל משתתף העריך באופן שונה את כמות התזוזה של הנקודה. בשלב השני של המחקר, הוכנס לחדר אדם נוסף ביחד עם הנבדקים וגם הוא התבקש לאמוד את המרחק שהנקודה זזה. אדם זה היה משתף פעולה שנאמר לו להגיד באופן עקבי מרחקים גבוהים במיוחד או נמוכים בהרבה מהאומדנים של הנבדק האמיתי. חלק זה של הניסוי בוצע כמה פעמים על כל משתתף. שריף גילה שעם כל סיבוב נעשו האומדנים של הנבדק יותר ויותר דומים לאלה של משתף הפעולה.
המשתתפים בניסויים של שריף חוו מציאות עמומה ולא חד משמעית.
מוזאפר שריף (Muzafer Sherif) במחקרו על התנועה האוטוקינטית מ-1936, וסולומון אש (Solomon Asch) בניסוי הקונפורמיות של אש מ-1951 (מפורט בהמשך בפרק על היענות), שבחן בצורה מבוקרת השפעת הסביבה החברתית על התפיסה הוויזואלית, מצאו כי שתי הסיבות המרכזיות לתופעת הקונפורמיוּת הן: השפעה נורמטיבית והשפעה אינפורמטיבית.
התפתחות המושג > השפעה אינפורמטיבית

השפעה חברתית אינפורמטיבית מתרחשת כאשר הפרט מסתמך על אחרים מקבוצתו כדי להשיג אינפורמציה מדויקת על המציאות. השפעה זו מוגדרת כקונפורמיות המתרחשת כשאנשים מסכימים לקבל עובדות על המציאות מאנשים אחרים. האדם יסכים לקבל השפעה אינפורמטיבית מהסביבה מכמה סיבות. הראשונה היא כאשר סיטואציה חברתית נתפסת כלא חד משמעית/מעורפלת (כמו בניסוי של שריף), אנשים לא ידעו כיצד לפרש אותה ועל כן לא יהיו בטוחים כיצד עליהם לנהוג בה. במצב כזה ישנו סיכוי גדול שהם יסתמכו על אחרים כדי לקבל תשובה. לדוגמה, כאשר אדם אינו יודע באיזה מכלי הסכו"ם להשתמש במסעדה מפוארת, הוא יסתכל מה האחרים מסביבו עושים וינהג בהתאם. הסיבה השנייה להתנהגות קונפורמית הנובעת מהשפעה אינפורמטיבית היא במצבי חירום, בהם נדרשת תגובה מיידית. הסתמכות על אחרים במצבים כאלו אומנם יכולה להפחית את הפחד. כאשר אנו תופסים את האחר כיותר משכיל, כך הוא ייחשב בעינינו כמקור מידע בעל ערך רב יותר. על כן אנשים לרוב פונים למומחים (למשל ברפואה) כדי לקבל עזרה. סוג זה של שכנוע, או יותר נכון התנהגות קונפורמית גורמת להפנמה ולקבלה של הנורמה או האינפורמציה, כך שאנשים יאמינו באמת ובתמים בדברי או מעשי זולתם.
התפתחות המושג > השפעה נורמטיבית

השפעה חברתית נורמטיבית מתרחשת כאשר אדם מתנהג בהתאם לסביבה על מנת שהחברים בקבוצתו יחבבו או יקבלו אותו. השפעה זו מוגדרת כקונפורמיות המבוססת על שאיפתו של אדם להיענות לציפיות האחרים (נורמות). הצורך בקבלה ושייכות הוא חלק מהווייתנו כבני אדם. בנוסף על כך, ידוע כי כאשר האדם לא מתנהג באופן קונפורמי לנורמות החברתיות של הקבוצה, הקבוצה פחות תחבב אותו ואף עלולה להענישו על כך.
השפעה נורמטיבית לרוב גורמת להיענות, שהיא לעשות או להגיד את מה שהאחרים אומרים או עושים גם כאשר הפרט לא מאמין בלב שלם בנעשה או בנאמר. גיל הוא משתנה מפתח המשחק תפקיד חשוב ברמת הקונפורמיות הנגרמת עקב השפעה נורמטיבית (ראו תת-כותרת "גיל"). הענות זו לנורמה נגרמת בדרך כלל מרצונו של הפרט לקבל תגמול חיצוני או להימנע מענישה.
הבדל עיקרי בין השפעה נורמטיבית לאינפורמטיבית היא שהשפעה נורמטיבית לא נגרמת עקב מצבים לא ברורים, הפרט בטוח שהוא לא מסכים עם הקבוצה, אך הוא בכל זאת פועל כמוה. על כן, ניתן לומר כי השפעה נורמטיבית היא זו שגרמה לנבדקים לשנות את דעתם במחקרו של אש.
ישנם גורמים נוספים המשפיעים על קונפורמיוּת, והם קשורים במצב נתון: מספר הנוכחים, חשיבות הנוכחים, קושי המטלה, רמת האטרקטיביות של הקבוצה ומטרותיה. חוקרי תופעת הקונפורמיוּת לא הגיעו לידי אחידות דעים בקשר לפרופיל טיפוסי של קונפורמיסט.
סוגי קונפורמיות

בספרות הסוציולוגית נהוג למיין את הקונפורמיות ל-3 רמות:
היענות – קונפורמיות שמתרחשת ללא אמונה כנה במעשים.
צייתנות – קונפורמיות הבאה לידי ביטוי בהיענות להוראה מפורשת.
הסכמה – קונפורמיות המתקיימת מתוך אמונה שלמה במעשים על ידי מבצעי הפעולה ובמחשבות שהקבוצה שכנעה אותם להסכים. לעיתים ההסכמה באה בעקבות ההיענות.
בהמשך נחקרו ונוסחו רמות ההשפעה החברתית על ידי הפסיכולוג החברתי הרברט קלמן (Herbert Kelman) שהבחין בשלושה סוגי תהליכים המתרחשים אצל הנתון להשפעה חברתית:
התרצות – הסכמת הקונפורמיסט לקבל דעת המשפיע כדי לזכות בתגמולים או כדי להימנע מעונש.
הזדהות – רצון הקונפורמיסט להידמות למשפיע.
הפנמה – בתהליך ההפנמה מנחה את הקונפורמיסט הרצון להיות צודק ומציאותי, כשהתגמול הוא פנימי.
סוגי קונפורמיות > היענות

היענות היא סוג של קונפורמיות: זוהי התנהגות פומבית על פי דרישה מפורשת או סמויה על אף שבאופן אישי האדם מסתייג ממנה. 
המחקרים המדגימים היענות בצורה הכי טובה הם מחקריו המפורסמים של סולומון אש.
סולומון אש (Solomon E. Asch), חוקר קלאסי בפסיכולוגיה חברתית, ביצע מחקר בשנת 1951 בו הוא ערך שינוי במחקר של שריף. במחקרים של שריף ניתן היה לראות כי כאשר הסיטואציה אינה ברורה, המשתתפים מושפעים מדעותיהם של אחרים ומתקבצים סביב הערכה משותפת. לכן, אש שיער, שכאשר הסיטואציה במחקר תהיה מאוד ברורה, מידת הקונפורמיות תרד. במחקרו הוא ציין בפני המשתתפים שהם הולכים להשתתף במחקר על שיפוט תפיסתי. הוא הראה לקבוצה של נבדקים שתי תמונות. באחת שלושה קווים באורכים שונים ונבדלים ובשנייה קו אחד שתואם באופן ברור רק לאחד משלושת הקווים שבתמונה הראשונה. הוא ביקש מהם לאמוד איזה מבין שלושת הקווים תואם לקו היחיד. כל המשתתפים חוץ מאחד היו משתפי פעולה. המשתתף היחיד שאינו משתף פעולה הוכנס לחדר המחקר בצורה שבה הוא תמיד האחרון שעונה. כל משתפי הפעולה הונחו לתת באופן עקבי את אותה התשובה השגויה ב-12 פעמים מתוך 18 תמונות הקווים. ממצאיו היו מפתיעים והראו רמה גבוהה במיוחד של קונפורמיות. 74% מהמשתתפים התאימו את עצמם למשתפי הפעולה וענו באופן שגוי לפחות פעם אחת. באופן ממוצע המשתתפים התחילו להתאים את תשובותיהם בפעם השלישית. בסך הכל 37% מכלל התשובות של כלל המשתתפים נענו באופן קונפורמי והצביעו על היענות שכן הם נתנו תשובה שגויה למרות שהתשובה הנכונה הייתה ברורה וחד משמעית. 
לאחר מחקרו הראשון, אש רצה לבחון מהו הגורם שהשפיע כה רבות על המשתתפים במחקר, האם גודל הקבוצה הוא המשפיע או תשובותיהם האחידות של משתפי הפעולה.
בסדרת המחקרים על השפעת גודל הקבוצה, הוא ערך סדרה של ניסויים כאשר בכל פעם גודל הקבוצה של משתפי הפעולה השתנתה ונעה בין משתף פעולה אחד ועד לקבוצה של 15 משתפי פעולה. הוא מצא שבאופן מובהק, ככל שישנם יותר אנשים בקבוצה, כך עולתה הסבירות של הנבדק להיענות לקבוצה. אך אפקט זה לא נמצא כשונה בין שלושה משתפי פעולה ומעלה, כך שמעל לשלושה משתפי פעולה, רמת הקונפורמיות הייתה מעל ל-30%. 
במערך המחקר השני, בו אש ביקש לאמוד כיצד אחדות הקבוצה משפיעה על רמת ההיענות, הוא ביקש ממשתפי הפעולה לתת את אותה התשובה השגויה לשאלת הקווים, פרט למשתף פעולה אחד. משתף פעולה זה מילא את התפקיד של אדם לא קונפורמי. ממצאי מחקר זה עולה כי מספיק שישנו אדם אחד ששובר את דעת הרוב בשביל שהנחקר יענה את תשובתו האמיתית (את מה שהוא באמת חושב), מבלי קשר לאם התשובה של משתף הפעולה הלא קונפורמי הייתה נכונה או לא. מספיק שמישהו אחד סודק את החזית האחידה של חברי הקבוצה כדי להחליש את כוחה. ניתן לומר כי היענות נובעת מהשפעה נורמטיבית ועל כן מתרחשת לרוב בגיל ההתבגרות.
סוגי קונפורמיות > ציות

ציות הוא סוג של היענות: התנהגות על-פי הוראה ישירה או פקודה. כאשר היענות מתרחשת בעקבות פקודה ישירה היא נקראת ציות. הדוגמה הקיצונית ביותר לציות היא מלחמת העולם השנייה, בה פקידים צייתו לפקודותיהם המזוויעות של האליטה הנאצית. עקב כך נרצחו מיליוני בני אדם. רוב האנשים שעוללו מעשים נתעבים במהלך מלחמה זו היו בסופו של דבר אנשים נורמטיביים שפעלו לפי פקודות הממונים עליהם. ניכר כי למצבים מסוימים ולסיטואציות מסוימות ישנה השפע רבה על מידת הציות. 
סדרת הניסויים המציגה באופן הכי טוב את כוחה של הסיטואציה נעשתה על ידי החוקר סטנלי מילגרם בשנות השישים (Stanley Milgram). מילגרם בחן במחקריו כיצד דרישות הסמכות מתנגשות עם דרישות המצפון. במחקריו הוא גייס אנשים מן השורה להשתתף במחקר "על זיכרון". כאשר הם הגיעו למעבדה, כל נבדק צוות למשתתף נוסף שהיה למעשה משתף פעולה למחקר. נאמר לנבדקים שהם יוגרלו באופן ראנדומלי, כאשר אחד מהם יוגרל להיות ה"מורה" והשני ל"תלמיד". תפקיד המורה היה לקרוא רשימה של צמדי מילים לתלמיד. לאחר מכן הוא היה צריך לבחון את זכרונו על ידי נתינת המילה הראשונה בצמד כדי שהתלמיד ישלים את התשובה הנכונה מתוך ארבע אפשרויות. בכל פעם שהתלמיד ענה באופן שגוי, היה על המורה ללחוץ על דוושה שכביכול מזרימה הלם חשמלי בעוצמה הולכת וגוברת עד לרמה שהיה ברור לכל שהיא מהווה סכנת חיים. לאחר שהניסוי התחיל, בכל פעם שהתלמיד טעה, הנסיין הורה למשתתף להגביר את רמת ההלם החשמלי. הנסיין ששיחק את התלמיד שיחק כאילו הוא קיבל שוקים חשמליים, וככל שהם כביכול גברו כך גברו תגובותיו, צעקותיו ותחנוניו. "המורה" יכול היה לשמוע את התגובות. כאשר הרמה של השוקים החשמליים הגיעה ל"הלם חזק במיוחד" התלמיד הפסיק להגיב. הרבה מהנבדקים בשלב זה או אחר התחילו למחות על הלך המחקר וחלקם אף ביקשו שהנסיין יזמין עזרה רפואית. ציות לסמכות במחקר זה נמדד על ידי מקסימום הפעמים שבהם הנבדקים נתנו למשתף הפעולה שוקים חשמליים לפני שסירבו להמשיך. נמצא כי 65% מהנבדקים המשיכו לציית לנסיין עד סוף הניסוי. מילגרם המשיך לעשות וריאציות על ניסוי זה כאשר כל פעם הוא שינה משתנה אחר בסיטואציה כדי לבחון האם באמת הסביבה היא זו המשפיעה על ציות. בכל פעם הוא קיבל תוצאות שונות אך גבוהות ומצא כי שיעור הציות אצל נשים דומה לאילו של הגברים. ציות לסמכות נכלל תחת השפעה אינפורמטיבית אך לעיתים כולל השפעה נורמטיבית (למשל בסירוב לציות).
נמצא כי ישנם גורמים המשפיעים על רמת הציות: המרחק הרגשי מהקורבן, קרבה למקור הסמכות, הלגיטימיות והיוקרה של מקור הסמכות והשפעתם של אחרים.
סוגי קונפורמיות > ציות > המרחק מהקורבן

נמצא ממחקריו של מילגרם שככל שהמרחק מהקורבן גדל ככה רמת הציות עולה וככל שהמרחק מהקורבן קטן כך רמת הציות יורדת. למשל ניתן לראות אפקט זה בהבדל בין הציות של טייסים לבין חיל הרגלים הרואים פנים אל פנים את האויב.
סוגי קונפורמיות > ציות > קרבה למקור הסמכות

גורם נוסף המשפיע על רמת הציות הוא הקרבה למקור הסמכות. אם מקור הסמכות נמצא קרוב כך עולה רמת הציות וככל שמקור הסמכות נמצא רחוק (מרחק פיזי, למשל נמצא במדינה אחרת), כך רמת הציות יורדת.
סוגי קונפורמיות > ציות > הלגיטימיות והיוקרה של מקור הסמכות

אם האדם חושב שמי שנותן לו את ההוראה או הפקודה הוא אינו אדם בעל הסמכות הלגיטימי, הוא לרוב לא יציית לו.
סוגי קונפורמיות > ציות > השפעת אחרים

כאשר ישנו אדם נוסף שמסרב לבצע פקודה או הוראה ממקור הסמכות, כך גְדֵלה הסבירות שהפרט יסרב גם הוא לבצע פעולה שהוא אינו מסכים איתה.
סוגי קונפורמיות > הסכמה/ קבלה

סוג נוסף של קונפורמיות: התנהגות מתוך אמונה והסכמה עם הלחץ החברתי. זוהי התנהגות קונפורמית המגיעה עקב הפנמה כנה של המציאות החברתית. היא מתרחשת בדרך כלל על ידי השפעה אינפורמטיבית. ניתן לומר כי האדם מאמץ את ההתנהגות מכיוון שהיא מתגמלת אותו. התגמול הפנימי שבהפנמה נובע מעצם האימוץ של ההתנהגות החדשה. הסכמה והפנמה הן המטרות העיקריות של הורים, מורים, מחנכים, פוליטיקאים ואנשי פרסום. הם שואפים לשנות את עמדותינו הפרטיות ולא רק את התנהגותנו הפומבית, בדרך שבה השינוי יישאר לטווח הארוך. ישנן טכניקות ותאוריות רבות המנסות להסביר מדוע הפרט עובר הפנמה וקבלה.
תנאים המנבאים קונפורמיות

ישנם מצבים המעודדים קונפורמיות יותר מאחרים.
תנאים המנבאים קונפורמיות > תרבות

ערכים תרבותיים נמצאו כמשפיעים על קונפורמיות. סטנלי מילגרם מצא שאינדיבידואלים בנורווגיה (שהיא תרבות קולקטיביסטית) מפגינים רמות גבוהות יותר של קונפורמיות מאשר אינדיבידואלים מצרפת (שהיא תרבות אינדיבידואליסטית). באופן דומה, ברי שחקר שתי אוכלוסיות שונות – בני הטמנה (ממערב אפריקה הנחשבים כקבוצה קולקטיביסטית) והאינואיטים (צפון אמריקה, הנחשבים כקבוצה אינדיבידואליסטית) – מצא שבני הטמנה מתנהגים באופן יותר קונפורמי מהאינואיטים כשהם נחשפים למטלות המעודדות קונפורמיות.
תנאים המנבאים קונפורמיות > מגדר

נורמות חברתיות לעיתים מבססות הבדלים מגדריים. חוקרים מדווחים על הבדלים באופן בו גברים ונשים מתנהגים באופן קונפורמי ביחס להשפעה חברתית זו. למשל, נשים ניתנות לשכנוע יותר בקלות ועל כן גם יותר קונפורמיות בסיטואציות של לחץ חברתי מגברים. הבדלים בהתנהגות מגדרית נובעים מהחיברות שבני אדם עוברים, משמע מהדרך שבה החברה מחנכת אותנו. הסיבה בגינה החיברות לנשים וגברים שונה היא השוני התפקידים החברתיים של גברים ונשים מימי קדם. נשים לרוב לומדות להיות פייסניות ופשרניות וגברים לומדים להיות יותר עצמאים.
תנאים המנבאים קונפורמיות > גיל

הגיל הוא גורם משפיע על התנהגות קונפורמית כך שככל שהגיל עולה כך הקונפורמיות פוחתת. בגילאים צעירים ילדים זקוקים לאישור והכרה חברתית גדולה יותר מידי קבוצת השווים, על כן חלק מהילדים והמתבגרים מתנהגים באופן קונפורמי כדי לחוש שייכות ולהתקבל על ידי הקבוצה. למשל, ממחקר על ילדים ומתבגרים אוסטרלים בין הגילים 3–17, נמצא שהקונפורמיות יורדת עם הגיל. במחקר נוסף שבחן אנשים בין הגילים 18–91 מצא שהמשתתפים המבוגרים יותר, הפגינו פחות קונפורמיות לעומת המשתתפים הצעירים.
תנאים המנבאים קונפורמיות > גודל הקבוצה

למרות שנראה הגיוני שלחץ לקונפורמיות יעלה ככל שהקבוצה תגדל, בניסויי מעבדה התברר שלקבוצה הקטנה השפעה גדולה על חבריה. במחקרים שנעשו בהתבסס על מחקריו של אש נמצא כי קבוצה המונה בין שלושה לחמישה משתתפים תעורר קונפורמיות גדולה יותר מאשר השפעה של אדם אחד או שניים. אבל הגדלת מספר האנשים מעל לחמישה אינה משנה במידה משמעותית את מידת הקונפורמיות. קונפורמיות זו מתרחשת בגלל שלאנשים יש נטייה להאמין שפירוש הסיטואציה של אנשים אחרים במצבים שאינם חד משמעיים היא יותר נכונה משלהם (השפעה נורמטיבית). גם במצבים בהם הקבוצה טועה באופן שהוא מובהק, הקונפורמיות תהיה מושפעת מהשפעה נורמטיבית כפי שקרה בניסויים של אש.
תנאים המנבאים קונפורמיות > לכידות קבוצתית

זוהי תחושת ה"אנחנו" וכמה ובאיזו מידה חברי הקבוצה מחוברים וקשורים זה לזה באופן הדדי. ככל שהלכידות הקבוצתית גבוהה יותר, כך גדלה ההשפעה של הקבוצה על החברים בה. נטיית האדם היא לדבוק בקבוצתו (לחשוב מה שחברי הקבוצה חושבים ולעשות את מה שחברי הקבוצה עושים). למשל, בניסוי שבדק את הקשר שבין דמיון קבוצתי להעדפה מוזיקלית, נמצא שלאחר שנאמר לאנשים שאנשים הדומים להם העדיפו יצירה מוזיקלית מסוימת, גם הם העדיפו את אותה היצירה. נוסף על כך, נמצא שהם לא אהבו יצירה כשאנשים השונים מהם אהבו. באופן דומה, דעה של מישהו מקבוצה אחרת תשפיע עלינו פחות מדעה של מישהו מהקבוצה שלנו גם אם דעתו היא דעת מיעוט. לדוגמה, הטרוסקסואל התומך בזכויות ההומוסקסואלים ישפיע יותר על דעת הטרוסקסואלים מאשר הומוסקסואל שישמיע טענות דומות.
ראו גם

נון-קונפורמיזם
ניסוי הקונפורמיות של אש
קרנפים
עריצות הרוב
קונטיקט

ערך זה עוסק במדינה בארצות הברית. אם התכוונתם לנהר בארצות הברית, ראו .
קוֹנֶטִיקֶט (באנגלית: Connecticut ‏האזנהקובץ:En-us-Connecticut.ogg‏Ⓘ‏) היא מדינה בארצות הברית, הנמצאת באזור ניו אינגלנד. היא גובלת במזרח ברוד איילנד, בצפון במסצ'וסטס, בדרום במפרץ לונג איילנד ובמערב במדינת ניו יורק.
קונטיקט היא אחת משלוש עשרה המושבות המקוריות שמרדו בשלטון הבריטי במהלך המהפכה האמריקנית והקימו את ארצות הברית. מקור המילה "קונטיקט" במילה משפת האינדיאנים משבט האלגונקווין, שמשמעותה "על גדת נהר הגאות". נכון לשנת 2023, קונטיקט מונה למעלה מ-3.6 מיליון תושבים.
היסטוריה > עד לעצמאות ארצות הברית

קונטיקט הייתה מיושבת על ידי אינדיאנים שנים רבות לפני התיישבות האירופית. האירופים הראשונים שעברו באזור היו חוקרים הולנדים, שעברו בסביבה בשנת 1614. ההתיישבות האירופית הראשונה במדינה הייתה של המתיישבים שבאו מהמושבה הפוריטנית במסצ'וסטס בשנת 1633, שהקימו מספר התיישבויות נפרדות באזור, ללא אישור מהמלוכה הבריטית. בשנת 1662 כל ההתיישבויות התאחדו לכדי מושבה אחת. בין התיישבויות ראשונות אלו, ניתן למנות את הרטפורד, ניו הייבן וסטמפורד. בשנים שלאחר מכן חלו עימותים אלימים בין המתיישבים האירופים לבין האינדיאנים. בשנת 1701 נוסדה במושבה אוניברסיטת ייל.
קונטיקט היא אחת משלוש עשרה המושבות הראשונות שמרדו באימפריה הבריטית ויסדו את ארצות הברית. המדינה שלחה ארבעה נציגים לקונגרס הקונטיננטלי שחתם על הכרזת העצמאות של ארצות הברית. בנוסף, המדינה שלחה כשישה גדודים למלחמת העצמאות. ב-9 בינואר 1788 חתמה קונטיקט על חוקת ארצות הברית, ובכך הפכה למדינה החמישית. בתקופה זו המדינה צמחה ושגשגה מבחינה תעשייתית וחקלאית. בשנים אלו גם נקבעו גבולותיה של המדינה, לאחר יותר מ-130 שנים של מחלוקת. לשם כך, קונטיקט ויתרה על חלק מאדמותיה לטובת הטריטוריה הצפון-מערבית וחתמה על הסכמים עם פנסילבניה מסצ'וסטס וניו יורק.
היסטוריה > המאה ה-19

מלחמת 1812 עם בריטניה (אשר הטילה סגר על המדינה) פגעה בתעשייה המקומית. בתחילת המאה ה-19 קונטיקט נודעה בשמרנות הפוליטית שלה, והתקיימו מתחים פוליטיים בין המפלגה הפדרליסטית לבין הממסד הנוצרי. בשנת 1818 אימצה קונטיקט חוקה חדשה.
במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית, מילאה קונטיקט תפקיד מרכזי בגיוס מתנדבים חמושים לצבא האיחוד. המדינה שלחה כ-55,000 לוחמים למלחמה, כולל חיילים אפרו-אמריקאים. מתוכם נהרגו כמעט 5,000 חיילים. במהלך המאה ה-19 נבנתה במדינה רשת נרחבת של קווי רכבת.
היסטוריה > המאה ה-20

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הפכה קונטיקט לספקית הנשק המרכזית של ארצות הברית. בנוסף על כך, תושבים רבים קנו איגרות חוב על מנת לממן את המלחמה. ב-21 בספטמבר 1938 סערה הרסנית השתוללה במדינה והרגה מאות אנשים וגרמה לנזק רחב של תשתיות, בתים ועסקים.
מדיניות השאל-החכר עזרה בשיקום המדינה מהשפל הגדול. גם במלחמת העולם השנייה הייתה קונטיקט מרכזית בתחום תעשיית הנשק, וסיפקה כ-4.1% מכלי הנשק הצבאיים, מה שמיקם אותה במקום התשיעי בעזרה צבאית זו, מבין 48 המדינות. לאחר המלחמה נסללו כבישים רבים, מה שגרם לצמיחת הפרוורים בעלי תושבים מהמעמד הבינוני.
איש העסקים פרסקוט בוש ייצג את המדינה בסנאט של ארצות הברית בשנים 1952- 1963. בנו ג'ורג' הרברט ווקר בוש ונכדו ג'ורג' ווקר בוש נבחרו להיות נשיאי ארצות הברית. ב-1965 אישרה המדינה את החוקה הנוכחית, לראשונה מאז שנת 1818. בשנת 1968 החל לפעול כור גרעיני למטרות אזרחיות. בשנת 1974 נבחרה אישה לכהן כמושלת המדינה, בפעם הראשונה בתולדות ארצות הברית.
היסטוריה > המאה ה-21

בפיגועי 11 בספטמבר נרצחו כ-65 מתושבי המדינה, רובם עבדו במרכז הסחר העולמי. בשנת 2004 התפטר מושל המדינה כתוצאה מפרשות שחיתות שלטוניות. ב-14 בדצמבר 2012 המדינה זועזעה כתוצאה מהטבח בבית הספר היסודי סנדי הוק, שבו אדם לנזה רצח 26 תלמידים ומורים בבית ספר יסודי והתאבד. הטבח עורר מחדש את השיח בדבר הזכות לשאת נשק. בשנים 2015–2016 התרחשה באזור בצורת קשה, דבר שהשפיע קשות על הכלכלה החקלאית.
גאוגרפיה

קונטיקט גובלת בדרומה במפרץ לונג איילנד, במערבה בניו יורק, בצפונה במדינת מסצ'וסטס ובמזרחה במדינת רוד איילנד. בירת המדינה היא הרטפורד. במדינה 169 ערים שהחשובות בהן הם ניו הייבן, ניו לונדון, נורוויץ', סטמפורד, ווטרברי, טורינגטון וברידג'פורט.
הנקודה הגבוהה ביותר במדינה היא הר בר בסולסברי שבצפון מערב המדינה (שלט בהר פריסל מצוין ששם הנקודה הגבוהה במדינה - אולם שלט זה שגוי). נהר קונטיקט חוצה את המדינה וזורם למפרץ לונג איילנד. על אף גודלה הקטן של המדינה, יש בה פני שטח מגוונים ביותר, החל מהגבעות וההרים של גבעות ליצ'פילד וכלה בחופי המדינה. בצפון וצפון מזרח המדינה מצויים האזורים הכפריים שלה.
גבולה הצפוני של המדינה, המסומן כקו ישר ברובו, מתאפיין בקטע קטן השייך למדינת מסצ'וסטס החודר לתוך קונטיקט היוצר עיקוף של כ-4 ק"מ ומכונה "בליטת סאות'וויק" (Southwick Jog), או "חריץ גרנדבי" (Granby Notch). הסיבה לכך היא סכסוך גבול בין המדינות אשר יושב בסדרה של הסכמים זמניים, והוסדר סופית בשנת 1804, כאשר תושבי חלקה הדרומי של העיירה סאות'וויק (Southwick) ביקשו להתנתק ממסצ'וסטס ולהפוך לחלק ממדינת קונטיקט. כתוצאה מכך נחצתה העיירה לשניים.
גאוגרפיה > אזורי המדינה

ניתן לחלק את קונטיקט לשמונה אזורים גאוגרפיים, החופפים בדרך כלל את חלוקת המדינה לשמונה מחוזות.
שמונת אזורי קונטיקט הם:
חוף הזהב
גבעות ליצ'פילד
עמק נהר נוגטוק
ניו הייבן רבתי
הרטפורד רבתי
עמק נהר קונטיקט התחתון
הפינה השקטה
דרום מזרח קונטיקט
ממשל ופוליטיקה

מאז 1875 משמשת הרטפורד כבירת המדינה. קודם לכן הייתה הבירה לחלופין בניו הייבן ובהרטפורד.
בניגוד לשאר מדינות ארצות הברית, קונטיקט אינה מחולקת למחוזות שלטוניים - וכל השלטון המקומי מבוצע על ידי 169 העיריות השונות.
למדינה שני נציגים בסנאט וחמישה נציגים בבית הנבחרים של ארצות הברית. הסנאטורים המייצגים את המדינה הם ריצ'רד בלומנטל וכריס מרפי, חברי המפלגה הדמוקרטית. רוב ייצוגה בבית הנבחרים הוא דמוקרטי.
המדינה נוטה להצביע עבור המפלגה הדמוקרטית בבחירות לנשיאות ובבחירות לקונגרס.
ממשל ופוליטיקה > הרשות המבצעת

בראש הרשות המבצעת עומד מושל המדינה. המושל הנוכחי הוא חבר המפלגה הדמוקרטית דן מלוי. המדינה מנוהלת על ידי מספר מחלקות: מחלקת השירותים המנהליים, חקלאות, ילדים ומשפחה, ענישה, חינוך, איכות הסביבה, השכלה גבוהה, טכנולוגית מידע, ביטוח, תעסוקה, טיפול במוגבלים שכלית, צבא, רכב מנועי, בריאות הציבור, שירותים ציבוריים, מיסוי, שירותים סוציאליים, תחבורה, וטיפול בבוגרי צבא.
ממשל ופוליטיקה > הרשות המחוקקת

הרשות המחוקקת של קונטיקט מורכבת מבית עליון (סנאט) בו 36 חברים, ובית תחתון (בית נבחרים) בו 151 חברים. על מנת שחוק יתקבל, עליו לעבור ברוב רגיל בשני הבתים. המושל יכול להטיל וטו על כל הצעת חוק, אולם הצעת וטו יכולה להיות מבוטלת על ידי רוב מיוחס של שני שלישים מחברי שני בתי הנבחרים.
הנציגים נבחרים לתקופה של שנתיים.
למפלגה הדמוקרטית יש רוב בשני בתי הנבחרים.
ממשל ופוליטיקה > הרשות השופטת

הערכאה השיפוטית העליונה של קונטיקט היא בית המשפט העליון של קונטיקט, הדן בנושאים הקשורים לחוקיותו של חוק, בדומה לסמכויות בית המשפט העליון של ארצות הברית. הפרצדורה בבית משפט עליון זה דומה לפרוצדורה בבית המשפט העליון של ארצות הברית (וגם לנוהל בבית המשפט העליון בישראל) - כך לדוגמה לא נשמעות עדויות בפני בית המשפט העליון. נשיא בית המשפט העליון הנוכחי הוא השופט ויליאם ג'. סליבן.
הערכאות הנמוכות הן בית המשפט לערעורים (Appellate Court), בתי המשפט העליונים (Superior Courts) ובתי המשפט הנמוכים (Probate Courts).
כלכלה

בדומה לרוב מדינות ארצות הברית אשר היו במקורן מושבות בריטיות, עיקר כלכלתה של המושבה לאחר הקמתה הייתה מבוססת על החקלאות ועל מסחר בין הכפרים החקלאיים. עיקר המוצרים שנסחרו היו מוצרי מזון חקלאיים, עץ לבנייה וכן עפרות ברזל.
בשל השקפתם הדתית של תושבי ניו אינגלנד הם האמינו בחריצות ובתעשייה ועל כן החלה במהרה להתפתח תעשייה זעירה במושבה, והתרבות שהתפתחה במושבה עודדה מחשבה יצירתית. ראייה לעידוד זה ניתן לראות בהקמת אוניברסיטת ייל. פיתוחו של אלי ויטני - פס הייצור, בסוף המאה ה-18 הפך את קונטיקט למרכז תעשייתי עיקרי בין המושבות, שהיו למדינות הראשונות של ארצות הברית.
ההכנסה הממוצעת לנפש לשנת 2005 הייתה $42,972 (השנייה בגובהה בארצות הברית) , וזאת בשל היעדר מס ההכנסה אשר הפך את תופעת היוממות למאפיין אורבני של המדינה - מרבית תושבי המדינה עובדים בניו יורק. במדינה נמצא היישוב ניו כנען ובו ההכנסה הכי גבוהה בארצות הברית מחד, והיישובים ברידג'פורט, ניו הייבן והרטפורד המהוות שלוש מתוך עשר הערים עם ההכנסה הנמוכה ביותר בארצות הברית מאידך.
עד שנת 1991 לא היה בקונטיקט מס הכנסה - עובדה שעודדה בעלי הכנסה גבוהה לעבור מניו יורק לקונטיקט, אולם בשל מיסי הרכוש הגבוהים עברה מרבית האוכלוסייה האמידה ממרכזי הערים אל הפרוורים, ובמרכזי הערים נותרה האוכלוסייה הענייה.
קונטיקט מהווה מרכז לתעשיית הביטוח והבנקאות. משרדיהם הראשיים של חברות ביטוח רבות ממוקמות בהרטפורד. מוצרי החקלאות המיוצרים במדינה כוללים ביצים, חלב ומוצריו, בקר ומוצרי טבק. המוצרים התעשייתיים המיוצרים במדינה כוללים כלי תחבורה (ובייחוד הליקופטרים וחלקי כלי טיס), צוללות גרעיניות וכן מוצרי חשמל, תרופות ומוצרים כימיים.
דמוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בקונטיקט שוכנת קהילה גדולה מאוד של יוצאי איטליה, אף שיש גם יוצאי אירלנד, בריטניה, גרמניה רבים. יוצאי איטליה מהווים רוב בחמישה ממחוזות המדינה, יוצאי אירלנד מהווים רוב במחוז טולנד, וצרפתים-קנדיים מהווים רוב במחוז וינדהאם. מרבית האפריקאים אמריקאים וההיספנים מתגוררים באזורים העירוניים של המדינה.
קהילה יהודית גדולה מתגוררות באזור "חוף הזהב" של המדינה בין גריניץ' וניו הייבן לבין ווסט הרטפורד - פרוור של הרטפורד.
דמוגרפיה > הערים הגדולות

ברידג'פורט
ניו הייבן
הרטפורד
סטמפורד
ווטרברי
דמוגרפיה > תחבורה

עיקר התחבורה של המדינה מתבססת על רשת הכבישים. ישנה מסילת רכבת לאורך חוף המדינה המקשרת את ניו יורק ובוסטון ועוברת דרך ניו הייבן.
ספורט

הקונטיקט האסקיס קבוצת כדורסל הגברים של אוניברסיטת קונטיקט.
קונטיקט סאן קבוצת כדורסל נשים החברה בWNBA
הרטפורד וולף פאק קבוצת הוקי קרח החברה בליגת ההוקי האמריקאית
קבוצות כדור בסיס:
הדגים הכחולים של ברידג'פורט
נווטי נורווץ'
חתולי הסלע של ניו בריטיין
השכלה > מכללות ואוניברסיטאות

במדינה נמצאת אוניברסיטת ייל היוקרתית, החברה בליגת הקיסוס. בין היתר נמצאים במדינה המוסדות הבאים:
| --- | --- |
 מכללת אלברטוס מאגנוס  האוניברסיטה המדינתית קונטיקט המרכזית  המכללה המדינתית צ'ארטר אואוקס  מכללת קונטיקט  האוניברסיטה המדינתית מזרח קונטיקט  אוניברסיטת פיירפילד  מכללה וסמינר השליחים הקדושים  מכללת מיטצ'ל  מכללת פייר לאומנות  אוניברסיטת קוויניפיאק  אוניברסיטת סייקרד הארט:  מכללת סיינט ג'וזף  האוניברסיטה המדינתית דרום קונטיקט  אוניברסיטת טייקו פוסט  מכללת טריניטי  האקדמיה של משמר החופים של ארצות הברית  אוניברסיטת ברידג'פורט  אוניברסיטת קונטיקט  אוניברסיטת הרטפורד  אוניברסיטת ניו הייבן  אוניברסיטת וסליאן  האוניברסיטה המדינתית מערב קונטיקט