stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זיידים
הערות שוליים

↑  Salmoni, Barak; Loidolt, Bryce; Wells, Madeleine (2010). Regime and Periphery in Northern Yemen: The Huthi Phenomenon. RAND Corporation. p. 289. ISBN 978-0833049339.
| אסלאם |
| --- | --- | --- |
| חמשת עמודי האסלאם | שהאדה (העדות) • אלצלאה (התפילה) • אלזכאה (הצדקה) • צום • אלחאג' (העלייה לרגל) | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| פלגים עיקריים | אסלאם סוני • אסלאם שיעי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אישים מרכזיים | מוחמד • ח'ליף ושושלות הח'ליפים • נביאי האסלאם • אימאם שיעי • מהדי • בני לווייתו של מוחמד • נשות מוחמד | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| דמויות היסטוריות נוספות | פאטמה בת מוחמד • עבדאללה אבן א-זובייר • אבו להב | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| קרבות בראשית האסלאם | קרב בדר • קרב אוחוד • קרב השוחה • קרב ח'ייבר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אנשי דת (עולמא) | מאלכ אבן אנס • אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה • אחמד אבן חנבל • מוחמד אבן אידריס א-שאפעי • אבן חג'ר אל-עסקלאני • אל-ע'זאלי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| ערים קדושות | מכה • אל-מדינה • ירושלים • נג'ף • כרבלא • כופה • כאט'מיה • משהד • סאמרא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| האתרים הקדושים ביותר | מסגד אל-חראם • מסגד הנביא • מסגד אל-אקצא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| חגים | הג'רה • לוח השנה המוסלמי • עיד אל-פיטר • עיד אל-אדחא • עשוראא • ארבעין • לילת אל-קאדר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| מבנים | מסגד • מינרט • מחראב • הכעבה • אדריכלות איסלאמית | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| תפקידים דתיים | אייתולה • מרג'ע • אימאם • מולא • קאדי • מופתי • מואזין |  |
| טקסטים וחוקים | קוראן • חדית' • אסנאד • מתן • תפסיר • סונה • פיקה • פתווה • שריעה |  |
| אסכולות השריעה | חנפית • חנבלית • ג'עפרית • מאלכית • שאפעית |  |
| אסכולות הכלאם | אשעריה • ג'בריה • מאתורידי • מורג'יאה • מֻעתזילה |  |
| פלגים שיעים | את'נא עשריה • אסמאעיליה • זיידים |  |
| פלגי הח'וארג' | צאפריים • אזארקה • איבאדיה |  |
| תנועות | סופיות • והאביה • סלפיה • אסלאמיזם • אסלאם ליברלי |  |
| פלגים אחרים | אומת האסלאם • חמשת האחוזים • המסורים • אחמדים • זקרי • עלווים |  |
| אמונות קשורות | באביזם • בהאאים • יזידים • סיקיזם |  |
פורטל אסלאם • מונחים בסיסיים • כל הערכים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11978443m (data)  GND: 4190531-3  LCCN: sh85149552  NKC: ph696389
גלאוקומה

| --- | --- |

גלאוקומה רחבת זווית בעין ימין (בצד שמאל)
 תחום:  רפואת עיניים 
 טיפול:  isoflurophate  furtrethonium  לטנופרוסט  tafluprost  bimatoprost  רניביזומאב  פילוקרפין  brimonidine  clonidine hydrochloride  dorzolamide/timolol  travoprost  brinzolamide  mitomycin  dichlorphenamide  אצטזולאמיד  carbachol  פיזוסטיגמין  dorzolamide  methazolamide  isoflurophate  קלונידין  dipivefrin 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/1207362 
 DiseasesDB:  5226
 MeSH:  D005901
 סיווגים
 ICD-10:  H40-H42
 ICD-11:  9C61 
 
ראייה רגילה
ראיית אדם עם גלאקומה
גְּלָאוּקוֹמָה (באנגלית: Glaucoma. בעברית: בַּרְקִית) היא קבוצה של מחלות הפוגעות בעצב הראייה, לרוב קשורות בעליית הלחץ התוך עיני. ההפרעה השכיחה קשורה בחסימת דרכי הניקוז של הנוזל התוך עיני המצויים בזווית העין (הנוצרת ממפגש שכבת לובן העין והקרנית). ההפרעה בניקוז גורמת ללחץ תוך עיני מוגבר הפוגע בעצב הראייה באזור הדסקה ובמקולה. כתוצאה מכך מצטמצם באיטיות שדה הראייה עד לעיוורון. קיימים טיפולים תרופתיים וכירורגיים להאטת התקדמות המחלה. שנייה לקטרקט כגורמת לעיוורון בעולם המערבי היא הגלאוקומה.
המחלה נקראת בעגה "הגנב / הרוצח השקט של הראייה", כיוון שאת הלחץ עצמו לא מרגישים (רק במקרים של לחץ מאוד גבוה), והירידה ההתחלתית של הראייה היא באזור של שדה הראייה הפריפריאלי, שאינו נמצא בשיא תשומת הלב (לעומת ה-fovea (אנ') והמקולה – מרכז שדה הראייה), ולכן שמים לב רק שהראייה כבר ניזוקה במצב שהגיע לשדות הראייה הפנימיים יותר, שיותר משפיעים על התפקוד היומיומי. למחלה זו אין ריפוי, רק דרכים לנסות להפחית את הידרדרותה, ולכן חשוב לאבחן אותה כמה שיותר מוקדם.
אטיולוגיה

מנגנון הפגיעה בעצב הראייה במחלה נגרם כתוצאה מחוסר שיווי משקל בין ייצור הנוזל התוך עיני לבין ניקוזו. הנוזל התוך עיני נוצר בגוף הריסני (Ciliary body) – אחד משלושת מרכיבי ה־Uvea, המצוי בלשכה האחורית של העין, הנוזל נשפך ישירות ללשכה האחורית, עובר דרך האישון ללשכה הקדמית של העין, נאסף על ידי רשת הטרבקולום בזווית העין ומתנקז דרך תעלת Schlemm למערכת הניקוז הורידית. כ־30% מהנוזל מתנקז גם דרך מערכת ניקוז אחרת הנקראת המערכת האובאוסקלרלית.
כל חסימה של הזווית גוררת עלייה בלחץ התוך עיני ובהמשך לפגיעה בעצב הראייה המתאפיינת בהפרעות ראייה עד כדי עיוורון.
סוגי גלאוקומה > גלאוקומה פתוחת זווית

הסוג השכיח מבין הגלאוקומות המהווה כ־90% מסך המקרים. גלאוקומה רחבת זווית היא מחלה כרונית המתקדמת באיטיות ולכן החולה לרוב אסימפטומטי ולא מטופל. הזווית גם נראית פתוחה בבדיקה, דבר המקשה על האבחנה. אנשים הסובלים מגלאוקומה פתוחת זווית יחוו ראיית מנהרה, היינו שהשדה ההיקפי פגום והמרכזי תקיןסוג זה מכיל בתוכו גם שני תתי סוג נוספים:
גלאוקומה רחבת זווית עם לחץ תוך עיני מוגבר
גלאוקומה רחבת זווית עם לחץ תוך עיני נורמלי
סוגי גלאוקומה > גלאוקומה סגורת זווית

נגרמת כתוצאה מחוסר שיווי משקל בין הייצור וניקוז הנוזל התוך עיני. מהווה מצב חירום אוקולרי המתבטא בכאבים עזים, בחילות, ראיית ברקים, ירידה חדה בראייה, רגישות גדולה לאור. האירוע לרוב מהיר וחד צדדי. יש להתחיל מיד בטיפול, כדי שלא יתפתח עיוורון.
סוגי גלאוקומה > סוגים נוספים

גלאוקומה מולדת - מתפתחת כבר בגיל הינקות. בעלת פרוגנוזה גרועה הדורשת טיפול מיידי.
גלאוקומה משנית - גלאוקומה הנגרמת כתוצאה מדלקות בעיניים (אובאיטיס), סוכרת, תרופות (בעיקר סטרואידים) וגורמים נוספים.
Pseudo-Exfoliation Syndrome - סיבה לגלאוקומה משנית פתוחה הנגרמת כתוצאה מנשירת חומר על פני העדשה ועל כל הצד הקדמי של העין הגורמת לחסימת הזווית ופגיעה בניקוז.
גלאוקומה פיגמנטרית - נחיתה של פיגמנט המלנין בעין על אנדותל הקרנית ובזווית.
גורמי סיכון

עליית לחץ תוך עיני - גורם הסיכון העיקרי (ערכים של לחץ תוך עיני של יותר מ-21 מ"מ כספית נחשבים לא תקינים).
היסטוריה משפחתית - הסיכון לפתח גלאוקומה בבני משפחה בהם אובחנה המחלה גדול פי 6–8 לעומת משפחות שלא חלו בגלאוקומה.
גזע - אנשים ממוצא אפריקאי והיספנים מצויים בסיכון מוגבר ללקות במחלה.
גיל - אנשים מבוגרים יותר (גיל 40 ומעלה) מצויים בסיכון מוגבר ללקות במחלה.
קוצר ראייה.
מחלות סיסטמיות - נושא השנוי במחלוקת, יש סברה שיתר לחץ דם וסוכרת תורמים להתפתחות גלאוקומה.
טיפול בגלאוקומה

הטיפול יכול להתבצע בשלוש דרכים:
1. טיפול תרופתי- בעזרת טיפות עיניים אשר מורידות את קצב ייצור הנוזל בעין או אשר משפרות את הניקוז שלו. 80% מהחולים מטופלים תרופתית. כל התרופות נועדו להוריד לחץ תוך עיני.
תרופות מתחלקות למספר קבוצות:
בטא אנטגוניסטים - פועלים להורדת ייצור הנוזל. תרופה מייצגת - TILOPTIC. חולים הסובלים מהפרעות קצב אינם יכולים ליטול את התרופה.
מעכבי קרבוניק אנהידרז - פועלים להורדת ייצור הנוזל. תרופה מייצגת - DIAMOX.
מוסקריניות-מיוטיות - גורמות לכיווץ האישון. תרופה מייצגת - PILOCARPINE. בשנים האחרונות השימוש בתרופה כטיפול כרוני ננטש וכיום משמשת בעיקר לטיפול במצבי חירום.
פרוסטגלנדינים - פועלות על הניקוז האובאוסקלרלי. תרופה מייצגת - XALATAN.
שילובים - שילוב של שתי תרופות, לרוב שילוב של בטא אנטגוניסט ומעכב קרבוניק אנהידרז. תרופה מייצגת - COSOPT.
אלפא אגוניסטים - מורידים את הלחץ התוך-עייני על ידי הקטנת ייצורו של הנוזל והגברת ניקוז הנוזלים. תרופה מייצגת - ALPHAGAN.
תרופות היפר-אוסמוטיות - במקרים של התקף חריף. למשל מניטול.
בדצמבר 2023 אישר מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) את השימוש במשתל iDose TR המיועד להוריד את הלחץ התוך עיני בחולים עם זווית פתוחה או לחץ גבוה. המשתל מונח בעין באמצעות חתך זעיר והוא משחרר את התרופה לעין באופן עקבי ונכון ומסיר את הנטל מהחולה להכניס טיפות עיניים.
2. טיפול בעזרת לייזר
מיועד לחולים שהטיפול התרופתי לא שיפר את מצבם במידה מספקת.
בגלאוקומה עם זווית פתוחה משתמשים בלייזר לשיפור הניקוז בזווית הלשכה הקדמית. בשיטה זו צורבים בלייזר אזורים מסוימים בזווית העין ובכך מגדילים את יכולת הניקוז באזור זה. פעולה זו נקראת  Laser Trabeculoplasty.
בדצמבר 2023 קיבלה חברת הסטארט-אפ הישראלית בלקין ויז'ן (Belkin-vision) את אישור מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) לשווק מכשיר ה-Eagle לטיפול במחלת הגלאוקומה באמצעות לייזר. המכשיר הזה מציע גישה שונה לטיפול המקובל. בעוד שבלייזר רגיל (SLT) הטיפול דורש הצמדה וסיבוב של עדשה מיוחדת לעין החולה במשך 10-5 דקות ומבוצע בעיקר על ידי רופא/ת גלאוקומה, הרי שטיפול הלייזר של בלקין ויז'ן (DSLT) אוטומטי, נמשך מספר שניות ואינו דורש מגע עם העין. ב-Eagle, קרני הלייזר מכוונות לאזור הטיפול דרך החלק החיצוני של העין.
יצירת נתיב ניקוז חדש (Iridiotomy) - יעיל במקרים של גלאוקומה מסוג זווית סגורה.
יצירת תגובה ביולוגית ברקמת הטרבקולום באמצעות מיקוד סלקטיבי של קרני הלייזר בתאי המלנין.
3. טיפול ניתוחי
מיועד לחולים שהטיפול בתרופות ובלייזר לא הועיל. בניתוח יוצרים נתיב ניקוז מהעין החוצה כדי להקטין את הלחץ התוך-עיני.
הניתוח הנפוץ ביותר נקרא  Trabeculectomy.
במקרים קשים משתילים בעין החולה מסתם המעביר בעזרת צינורית דקה את הנוזל מהעין החוצה.
iStent הוא שתל שאורכו כמילימטר, הוא מוחדר אל תעלת הניקוז שבעין ומוציא את הנוזלים מהעין אל מחזור הדם.
GAAT היא שיטת ניתוח זעיר פולשנית שפותחה על ידי שני רופאים מטקסס דוינדר גרובר (Davinder Grover) ורונלד פלמן (Ronald Fellman). בשיטה זו ניקוז הנוזלים בעין נעשה על-ידי השתלת חוט זעיר אל תוך תעלת הניקוז. במשיכת החוט נפתחת החסימה בתעלת הניקוז.
ראו גם

רטיניטיס פיגמנטוזה – עוד מחלה הפוגעת בשדה הראייה ההיקפי
הערות שוליים

↑  בַּרְקִית במילון רפואה (תשנ"ט), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/blindness-and-visual-impairment
↑  אבי בליזובסקי, ‏המעבדה – מבזקי מה חדש במדע – 2009-2010, באתר "הידען", 15 ביולי 2010
↑  ד"ר שמעון קורץ, מהי גלאוקומה?, באתר המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי
↑  גלאוקומה | ברקית, באתר enaim.medicart.co.il
↑  About FDA-approved iDose® TR (travoprost intracameral implant) 75 mcg, Glaukos iDose®TR (באנגלית אמריקאית)
↑   יורם גביזון, סטארט-אפ ישראלי קיבל אישור FDA לטיפול לייזר בגלאוקומה, באתר TheMarker‏, 25 בדצמבר 2023
↑  גילוי מוקדם של גלאוקומה, באתר BEOK, ‏2014
↑  עדי אורבך ואחרים, ניתוחי ברקית זעיר פולשניים, הרפואה 158 חוברת 1, 2019, עמ' 60-64
↑  iStent Glaucoma Technology | Glaucoma & Cataract Surgery (באנגלית אמריקאית)
↑  Gonioscopy-Assisted Transluminal Trabeculotomy, Glaucoma Associates of Texas (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531323605171  BNE: XX529246  BnF: cb11935553n (data)  GND: 4021210-5  LCCN: sh85055227  NDL: 00569850  NSK: 000103201  SUDOC: 027278808 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
42 (בית ספר)

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 ארגוני חינוך
 על שם:  התשובה לחיים, היקום וכל השאר 
 מוטו:  Born2Code
 השתייכות:  פרטי
 תקופת הפעילות:  2013–הווה (כ־12 שנים)
 מייסדים:  קסבייה ניאל, ניקולה סאדיראק, קוואמה ימננה ופלוריאן בוקר
 התמחות:  תיכנות בלומד עצמאי ולמידה מבוססת פרויקטים
 שכבות לימוד:  מגיל חטיבת ביניים ועד בכלל
 בעלי תפקידים
 יו"ר:  קסבייה ניאל 
 מנהל:  Sophie Viger (9 באוקטובר 2018) 
 תלמידים
 :  2,500 בפריז, 10,000 בקליפורניה
 מיקום
 מדינה:  צרפת צרפת
 www.42.fr
 
בית ספר 42 היא רשת בתי ספר פרטית, ללא מטרות רווח וללא שכר לימוד.
הרשת הוקמה ומומנה לראשונה על ידי המיליארדר הצרפתי קסבייה ניאל, מייסד חברת התקשורת איליאד ומבעלי גולן טלקום, עם כמה שותפים ביניהם ניקולה סאדיראק (מנכ"ל לשעבר של בית הספר לאפטק בצרפת), קוואמה ימננה ופלוריאן בוקר (מנהלים לשעבר של חברת אפיטק).
בית הספר 42 הראשון, נפתח בפריז בשנת 2013.
חדשנות חינוכית ודרכי למידה

ייחודיותו של 42 הוא בכך שבבית הספר אין מורים, ואין הוא מעניק תעודה או תואר כלשהו. התלמידים לומדים ממקורות דיגיטליים, באופן עצמאי ונעזרים האחד באחר.
בית הספר פתוח 24 שעות ביממה, שבעה ימים בשבוע. הלמידה מתקיימת במגוון דרכים חדשניות להוראה הכוללות למידת עמיתים ולמידה מבוססת פרויקטים.
בית הספר זכה לתמיכתם של אנשים רבים מעמק הסיליקון, כולל אוון שפיגל, המייסד והמנכ"ל של סנאפצ'ט. קייבון בייקור, המייסד והמנכ"ל של פריסקופ, סטיוארט בטרפילד המייסד והמנכ"ל של סלאק, בריאן צ'סקי. המייסד והמנכ"ל של חברת Airbnb, טוני פאדל המייסד והמנכ"ל של מעבדות Nest של גוגל, ג'ק דורסי המייסד המשותף ומנכ"ל טוויטר.
בית הספר הוא ארגון ללא מטרות רווח והלימודים בו הם בחינם, במימון המיליארדר קסבייה ניאל במאות מיליוני דולרים. כל הקניין הרוחני שייך לסטודנטים.
"עמק הסיליקון 42" הוא הקמפוס האמריקני של 42, אשר מוגן כחברה ללא מטרות רווח לתועלת הציבור במדינת קליפורניה ונוצר ומומן על ידי אותו צוות מצרפת, בנוסף לשותפה חדשה, סטודנטית לשעבר ב-42 בפריז, בריטני ביר. הוא נפתח בקיץ 2016 בפרמונט בקליפורניה באזור מפרץ סן פרנסיסקו.
מקור שמו, 42, הוא בספר המדע הבדיוני "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה" שלפיו "התשובה לחיים, ליקום וכל השאר" היא 42.
בנוסף לשני בתי הספר הרשמיים בפריס ובקליפורניה, אומץ מודל בית הספר בליון, ריימס, מולהאוס שבצרפת, כמו גם ברומניה, דרום אפריקה, אוקראינה, בולגריה, מולדובה, בלגיה, רוסיה, מרוקו, הולנד ופינלנד בתמיכה של מייסדי 42.
בתי ספר נוספים ברשת 42

ACADEMY+PLUS (רומניה - נוסד בשנת 2014): ב-ACADEMY + PLUS גישה חדשנית בנושא החינוך: עבודה על פרויקטים, למידת עמיתים, התוצאות ניתנות למדידה, במטרה לעודד עבודת צוות. תוכנית הלימודים קצובה לשנתיים. בית הספר מבוסס על תוכניות הלמידה של 42.
WeThinkCode (דרום אפריקה - נוסד בשנת 2016): WeThinkCode הוא סוג חדש של חממה טכנולוגית המיועדת למיגור פער מיומנויות בטכנולוגיית מידע. המשימה של WeThinkCode היא לאתר ולהכשיר את כישרון הקידוד העתידי של אפריקה. מבוסס על תוכניות הלימודים בבית ספר 42.
ACADEMY+MOLDOVA (מולדובה - נוסד בשנת 2016): בית ספר IT אלטרנטיבי וחינמי, שהושק על ידי Foundation IT Moldova בשיתוף האקדמיה + פלוס קלוז'-נפוקה ו-42 בפריז.
UNIT Factory (קייב, אוקראינה - נוסד בשנת 2016): נוסד כפרויקט משותף של הקרן של וסילי חממלניצקי בשם "K.Fund" ו-42 הנתמך על ידי מוסד ציבורי "אוסוויטוריה".
Le 101 (ליון, צרפת - נוסד בשנת 2017)
19 (בריסל, בלגיה - נוסד בשנת 2018)
CODAM (אמסטרדם, הולנד - נוסד בשנת 2018): CODAM הוא היוזמה של קורין וויגרו, יזם TomTom.
1337 (ח'וריבגה, מרוקו - נוסד בשנת 2018 ובן גריר, מרוקו - נוצרה בשנת 2019 [24] [25]): 1337 נוצרה כחלק משותפות חינוכית בין קבוצת OCP לפריז 42.
21 (מוסקבה, רוסיה - נוסד בשנת 2018):. הלימודים ב-21 נמשכים בין שנה וחצי ל-4 שנים.
Hive (הלסינקי, פינלנד - נוסד בשנת 2019)
42 מדריד (מדריד, ספרד - נוסד בשנת 2019)
42 סאו פאולו (סאו פאולו, ברזיל - נוסד בשנת 2019)
42 ריו (ריו דה ז'ניירו, ברזיל - נוסד בשנת 2019)
הערות שוליים

↑  קסבייה ניאל: בית ספר למהנדסי תוכנה בעמק הסיליקון - חינם, באתר גלובס, 18 במאי 2016
↑  Camille Gévaudan (2013). ""42", v'là les geeks !". ecrans (בצרפתית)..
↑  Damien Leloup (2013). ""42", l'étrange école d'informatique de Xavier Niel". lemonde (בצרפתית)..
↑  "Team 42 USA".
↑  French educational model to gamify IT education in Ukraine, Kyiv Post, May 19, 2016
↑  1337, l'École qui veut former des génies du numérique, Le Monde, September 05, 2018
↑  "ACADEMY+PLUS". Academy Plus. אורכב מ-המקור ב-2018-10-09. נבדק ב-2019-07-24.
↑  "WeThinkCode". We Think Code.
↑  "ACADEMY+PLUS Moldova". Academy Plus Moldova. אורכב מ-המקור ב-2016-07-15. נבדק ב-2016-07-19.
↑  "UNIT Factory". UNIT Factory. אורכב מ-המקור ב-2018-04-24.
↑  "The101". The 101. אורכב מ-המקור ב-2019-07-24. נבדק ב-2019-07-24.
↑  "19". 19.
↑  "Codam". CODAM.
↑  "1337". 1337.
↑  "21". Школа 21 (School 21).
↑  "Hive". Hive.
↑  "42madrid". 42madrid.
↑  "42sp". 42sp.
↑  "42rio". 42rio.
היזם ואיש העסקים הצרפתי, קסבייה ניאל, מייסד ומממן 42
לוגו של הקמפוס האמריקאי של 42 בסיליקון ואלי
קייב פסז'רסקי

| --- | --- |

חזית התחנה המרכזית
 מידע על הבנייה
 חנוכת התחנה:  1870 
 מיקום
 מיקום:  Vokzalna Square 1, 02000 Kyiv 
 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 קואורדינטות:  50°26′26″N 30°29′21″E﻿ / ﻿50.44045°N 30.48904°E﻿ / 50.44045; 30.48904
 תחנות סמוכות:  Protasiv Yar, Karavaievi Dachi 
 מידע על התחנה
 בעלים:  רכבת אוקראינה 
 רציפים:  14 
  (למפת קייב מוגדלת) קייב פסז'רסקי(למפת קייב רגילה) קייב פסז'רסקיhe
 
קייב פסז'רסקי (באוקראינית: Київ-Пасажирський; מילולית: קייב [ל]נוסעים) היא תחנת הרכבת המרכזית של העיר קייב, בירת אוקראינה. לתחנה שתי כניסות, הנקראות "התחנה המרכזית" (Центрального вокзалу) ו"תחנת הרכבת הדרומית" (Південний вокзал), אף שהן אינן תחנות נפרדות אלא מחוברות לקומפלקס משותף. הקומפלקס מורכב ממסוף רכבות בין-עירוניות ובין-ארציות, מסוף רכבת פרברים, מסוף לרכבת המהירה לנמל התעופה בוריספול ושטחי שירות ומוסכי רכבות. בצמוד לתחנה נמצאים מסוף קווי החשמלית סטארווקזלנה (Старовокзальна) ותחנת הרכבת התחתית ווקזלנה (Вокзальна), המרכיבים את המרכז התחבורתי (האב) הגדול בעיר. נכון לשנת 2018 זוהי תחנת הרכבת העמוסה ביותר באוקראינה, ומשרתת 23.4 מיליון נוסעים בשנה.
היסטוריה

בניית התחנה הראשונה באתר זה, מדרום למרכז העיר ההיסטורית, הושלמה ב-1870, כחלק מקוי הרכבת קייב-באלטה וקייב-קורסק. מבנה התחנה היה מבנה לבנים דו-קמתי בסגנון התחייה הגותית.
המבנה הנוכחי הוקם בין השנים 1927–1932 בסגנון הקונסטרוקטיביזם הרוסי. המבנה שופץ באופן מקיף בשנת 2001, באותה עת הוקמה גם חזית הכניסה הדרומית.
התחנה סובלת מעומס רב ולפי התוכניות יוחלף המרכז התעבורתי של העיר ויועבר לגדה השמאלית (המזרחית) של הדנייפר עם הפיכת תחנת דרניצה (Дарниця) לתחנת הרכבת המרכזית של הבירה.
גלריה

התחנה הדרומית
מראה התחנה הדרומית
מראה פנים
תחנת רכבת הפרברים
מגדל השעון בתחנת רכבת הפרברים
מראה כללי
רכבות EJ 675 ו־HRCS2-004 בתחנה
רכבת ChS4-74 ברציף
רכבת DPKr3 בתחנה
הערות שוליים

↑  עשר תחנות הרכבת העמוסות ביותר באוקראינה, 2018
תמונות יפואיות

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  מנחם תלמי 
 שפת המקור:  עברית 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1979 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  990012552260205171
 
תמונות יפואיות היא סדרת ספרים בהוצאת ספריית מעריב, על פי טור קבוע שכתב מנחם תלמי במוסף "מעריב". לטורים נלוו איורים של שמואל כץ. שמות הספרים: "תמונות יפואיות" (1979), "תמונות יפואיות: סיבוב שני" (1982), "יפו סבאבה: תמונות יפואיות: סיבוב שלישי" (1983) ו"פעמיים טורקי!" (1986).
כל ספר מורכב מכ-20 סיפורים קצרים, לרוב בעלי פואנטה, הכתובים בסגנון דיבורי ועושים שימוש עתיר בסלנג ובז'רגון העברייני של "ג'מעת יפו". מסופר בהם על חייהם ומקומות הבילוי שבהם היו "הג'מעה" נוהגים לשבת, לאכול, לשתות, לדבר ולהשקיף על בחורות, ביניהם "הקפה של היווני", "המדרכה של ג'מילי", מסעדת הדגים של עזרא ועוד. כמעט לכל דמות ישנו כינוי – "הקפיץ", "הטורקי", "הדוחף", "הזורק החוצה", וכדומה. שמות דמויות נוספות הם סלומון הגדול, חזוקה, חצ'ורה הזקנה, שלמה הרומני, שמעון הסורי, ארמנדו היפה ועוד.
הסיפורים עוסקים בהווי החיים ה"תחתיים" ביפו, בעיקר של גברים אשר לדידם פשיעה וישיבה בכלא אינם חריגים למציאות. בספר ניתן למצוא שלל ביטויים ודימויים רבים. אלו המתייחסים, בין שאר הנושאים, גם לאברי מין ("בונבונים", "עיגולים" ו"וובוס חמינאדוס", "ברוך הבא" וכדומה).
שלא במסגרת הוצאת ספריית מעריב, וקודמה לסדרה, יצאו הספרים "כשגבר היה גבר" ("מסדה", 1970) ו"הבונבונים הכי יפים" ("מסדה", 1978). בספרים אלה מתואר הווי דומה לזה של סדרת "תמונות יפואיות" אבל לא בהכרח בעיר יפו, והדמויות הראשיות והמכוננות של הסדרה לא מופיעות בהם. בדומה ל"תמונות יפואיות" לפי העטיפה, בספרים אלה ניתנת "רשות הדיבור לאנשי הפרברים, למכתפי המשאות, לנהגים מגודלי שריר ושפם [ ...] אשר "עיצבו" את העברית לצרכיהם [...] מונולוגים ודיאלוגים המושמעים מפי אנשי עולם-תחתון..."
סדרת הטלוויזיה

| --- | --- |

פתיח סדרת הטלוויזיה
 ארץ מקור:  ישראל 
 מספר פרקים:  12
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 3
 תקופת שידור מקורית:  1995–1996
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
בין השנים 1995–1996 הופקה בעקבות הספרים גם סדרת טלוויזיה בת 12 פרקים של 22 דקות כל אחד בממוצע, בבימויים של אריק לובצקי ומתי הררי, שגם כתבו את התסריט בשיתוף עם אביב טלמור המבוסס על אותם הספרים. מפיק הסדרה מיכה שרפשטיין. הסדרה שודרה בערוץ 3 בכבלים (כיום הוט 3).
בשנת 2008 הסדרה יצאה לאור בהוצאת DVD מחודשת, כולל תוספות סביב הסדרה על גבי 2 תקליטורים בהוצאת NMC.
באוקטובר 2020, החל להיות עניין בקרב קבוצת הפייסבוק של תמונות יפואיות לכן הכותבים הבטיחו שיהיה המשך לסדרה.
בסדרת הטלוויזיה שיחקו בין היתר אורי גבריאל בתפקיד "סלומון הגדול", ג'וליה מסלאווי בתפקיד חצ'ורה, גבי דן בתפקיד פרוספר, מוטי בן-ישי בתפקיד חזוקה, לוטוף נוייסר בתפקיד אביו של חזוקה, גסאן עבאס בתפקיד אלברט "הבקבוק", שמיל בן ארי בתפקיד פקד חביליו, עמוס לביא בתפקיד "הנץ", סלים דאו בתפקיד ג'מילי, אריה אליאס בתפקיד אבו נאג'י, ששי סמוכה בתפקיד "לוי הקטן", אורנה בנאי בתפקיד לונה, דני מוזס בתפקיד ג'ינו, פנינה טורנה, חיים זנאתי, ירון לוי סבג, ריטה שוקרון, אורי קלאוזנר, שרון זליקובסקי, יגאל עדיקא, רוני בליץ, אסי לוי, שרון דוראני, אלברט אילוז, ראובן דיין, אתי גרוטס, מאיר שטרית ואחרים.
רשימת הפרקים בסדרה:
הפרוטקשן הגדול
איך הפסיק לוי להיות סרנבול
מלאך המוות של יפו
נוסעים לברכה אמבולנס
תעלומת שני היהלומים חלק א'
תעלומת שני היהלומים חלק ב'
למה אין מפתח בבית של חצ'ורה
היאכטה של פאפויו
המכונית הממולכדת של חזוקה
הנקמה המתוקה של חצ'ורה
הכיסא הריק של פרוספר
עסקת חליפין
במדיות נוספות

ב-2009 הפקה בימתית של "תמונות יפואיות" בבימוי שמעון מימרן הוצגה בתיאטרון בית לסין.
גרסה מחודשת של ההצגה "תמונות יפואיות" הוצגה גם ב-2018, לאחר מותו של מנחם תלמי.
ב-2021 יצא לאור סרט דוקומנטרי אודות הסדרה בהפקתם של אורי רותם ודבורית שרגל.
בשנת 2024 יצא לאקרנים הסרט "תמונות יפואיות", לאחר 29 שנה מאז הפקת הסדרה, הקאסט כלל חלק מהשחקנים ששיחקו בסדרה.
הערות שוליים

↑  תמונות יפואיות - מחזמר
↑  אין כמו יפו בלילות, אין כמו יפו בעולם
↑  כרמית ספיר ויץ, ‏דוקו חדש יוצא למסע בעקבות סדרת הספרים "תמונות יפואיות", באתר מעריב אונליין, 3 באפריל 2021
ארומה אספרסו בר

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  האחים יריב וסהר שפע
 תקופת הפעילות:  1994, ישראל ישראל – הווה
 מיקום המטה:  בית שמש
 בעלות:  יריב שפע
 ענפי תעשייה:  רשת בתי קפה
 מוצרים עיקריים:  בית קפה 
  
 www.aroma.co.il
 
סמליל רשת ארומה תל אביב
ארוחת בוקר בארומה תל אביב: ביצת עין על טוסט סלמון מעושן וגבינת שמנת, סלט ירקות ישראלי וקפה הפוך
ארומה היא רשת של בתי קפה בישראל, שנוסדה בשנת 1994. החל משנת 1999 הרשת התפצלה ופעלה תחת שתי חברות פרטיות, רשת בתי קפה בשם "ארומה אספרסו בר", המוּכרת גם בשם "ארומה ישראל", שפעלה מחוץ לתל אביב, ורשת "ארומה תל אביב", שפעלה בתחומי העיר בלבד. בשנת 2021 הוכרז שהרשתות יתאחדו ויקראו "ארומה אספרסו-בר ישראל".
היסטוריה > הקמה

הרשת הוקמה בשנת 1994, על ידי האחים יריב וסהר שפע. את העסק הקימו האחים באמצעות הלוואה של 70 אלף ש"ח שלקחו מאמם, ברברה. האח יריב חזר מניו יורק, שם לדבריו גילה את עולם הטייק אוויי, וסהר היה חייל משוחרר. בריאיון סיפרו האחים כי בהתחלה חשבו על הקמת רשת חומוסיות, אך לבסוף בחרו בקפה. את מיקום הסניף ברחוב הלל במרכז ירושלים בחרו, לדבריהם, רק אחרי שספרו את העוברים ושבים כדי לוודא שמדובר במקום מרכזי ושסיכויי ההצלחה של בית הקפה גבוהים. במהלך השנתיים שלאחר פתיחת הסניף ברחוב הלל, נפתחו שלושה סניפים נוספים, כולם בירושלים.
היסטוריה > פיצול

חמש שנים לאחר הקמת הרשת החליטו האחים שפע לפרק את השותפות, ולפצל מ"ארומה אספרסו בר" שנותרה בבעלות יריב שפע, את "ארומה תל אביב" שעברה לידי סהר שפע, וקיבלה זיכיון לפתוח סניפים בתחומי העיר תל אביב בלבד. שתי הרשתות המשיכו להשתמש במותג "ארומה". ארומה תל אביב הייתה בתחילה בבעלות סהר שפע (סהר שפע ובניו החזקות בע"מ). בשנת 2011 רכש איש העסקים גולן עינת 50% מ"ארומה תל אביב" ונוצרה החברה "ארומה הולדינגס בע"מ", שבבעלותה הרשת התל אביבית. ביוני 2013 רכש עוד 25% מהרשת, ובינואר 2014 השלים את רכישת מלוא הבעלות על הרשת.
בשנת 2000 החלה "ארומה אספרסו בר" להכין בעצמה את הקפה הנמכר בסניפיה, ושנה לאחר מכן עברו גם המאפים של הרשת לייצור עצמי. בשנת 2004 עבר המרכז של החברה מירושלים לעמק האלה, שם הוקמו בית קלייה, בית מאפה ומפעל חומרי גלם המשרתים את כל הסניפים. מפעל זה מייצר עבור הרשת קיטים של פירות וירקות למיצים הטבעיים הנסחטים בבית הקפה, ממרחים, רטבים, מרקים, משקאות מיוחדים וירקות למנות אנטיפסטי.
היסטוריה > פרסום שלילי ובידול הרשתות

שני אירועים ברשת "ארומה תל אביב" גררו פרסום שלילי רב ותגובות נזעמות בציבור למותג "ארומה". בנובמבר 2006 פורסם כי סהר שפע הפסיד בתביעת לשון הרע שהגישה כנגדו עובדת של חברת "כלמוביל", שאליה פנה שפע בעת שביקר במשרדי החברה, במילים פוגעניות בדבר מוצאה המזרחי ומעמדה הכלכלי. ב-15 באוקטובר 2019 אושפזו שני לקוחות לאחר שאכלו סלט טונה בסניף של "ארומה תל אביב". בעקבות זאת נסגר הסניף עד לתיקון ליקויים שנמצאו בו.
אירועים אלה גררו עמם פרסום שלילי רב ותגובות נזעמות בציבור למותג "ארומה". בניסיון למנוע פגיעה במוניטין שלה, הדגישה רשת "ארומה אספרסו בר" כי לסהר שפע אין חלק בבעלות על רשת זו, אלא הוא בעליה של רשת נפרדת, "ארומה תל אביב", ופעלה לבידולה המותגי מרשת זו. בעקבות פרשת הרעלת הטונה, פעלה גם "ארומה תל אביב" לבידולה באמצעות שינויים בתפריט, הכללת מנות צמחוניות וטבעוניות, אריזות אישיות של מוצרים, וכן הקמת מערך בקרת איכות למוצרי המזון הנמכרים ברשת.
בשנת 2018 החלה רשת "ארומה תל אביב" להשתמש בסמליל חדש, ייחודי לה שבמרכזו האות A, במטרה לפנות גם לתיירים וכן להבדיל אותה מרשת "ארומה אספרסו בר". עם זאת, היא המשיכה להשתמש במקביל גם בסמליל הוותיק.
היסטוריה > צמיחה וסניפים

ביוני 2006 פתחה רשת "ארומה אספרסו בר" סניף ראשון מחוץ לישראל, בשכונת סוהו בניו יורק. סניף זה זכה ליחסי ציבור מפתיעים בנובמבר 2008, כאשר בריאיון למוסף של השבועון "טיים" אמרה הטניסאית מריה שרפובה כי כריך גבינת חלומי בארומה אספרסו בר בניו יורק הוא מאכל שכדאי לנסוע במיוחד כדי לאכול אותו.
עד לדצמבר 2021 כללה הרשת "ארומה אספרסו בר" מעל 150 סניפים ברחבי ישראל, כולם מחוץ לתל אביב. רשת "ארומה תל אביב" כללה בשנת 2021 35 סניפים, בתחומי העיר תל אביב-יפו בלבד, זאת לאחר שבשנת 2020, לנוכח התפרצות נגיף הקורונה בישראל, סגרה הרשת שישה סניפים.