ניסים גוזלן
ראש עיריית באר יעקב

בשנת 2010 פורסם דו"ח מבקר המדינה החושף ליקויים חמורים בתפקוד המועצה המקומית באר-יעקב.
דוח זה חשף תפקוד לקוי ביותר של המועצה המקומית בקבלת עובדים לשורותיה. מדובר בליקויים בעשרות פעולות במשך שנים מספר, דבר המשווה לעניין חומרה יתרה.
מבקר המדינה, דוח על הביקורת בשלטון המקומי
בשנת 2011 הביא גוזלן לביצוען של מסקנות ועדת טרכטנברג בגני הילדים באופן מלא כבר בשנה הראשונה (הרפורמה ניתנה להחלה בתוך 3 שנים) ובבאר יעקב בראשותו ניתן מענה לכל הילדים מגיל 3 כבר בשנה הראשונה לרפורמה.
בתקופת כהונתו גדל מספר התושבים בבאר יעקב פי ארבעה, הוא מונה למעלה מ-20,000 תושבים, הוגדר כיישוב בעל ההגירה החיובית הגדולה בארץ וברבע הראשון של שנת 2015 כיישוב עם התחלות הבניה הגבוה בארץ. עוד הוקמו בתקופת כהונתו 3 שכונות חדשות: חתני פרס ישראל, פארק המושבה וצמרות המושבה. הדרוג חברתי-כלכלי זינק מאשכול 5 לאשכול 7.
כדי שוועדות התכנון יאפשרו הקמת שכונות חדשות בבאר יעקב, נדרשה רשת תשתיות של תעלות ביוב. לצורך כך חיבר גוזלן בשנת 2004 את באר יעקב למט"ש איילון, תוכנית שמומנה כולה מכספי המועצה המקומית בעלות של כ־60 מיליון שקלים, כספים אותם דרש בהמשך בהסכם הגג[דרוש מקור].
עקב משבר הנובע מניהול כספי וארגוני בעייתי במאי 2013 מונה למועצה חשב מלווה, זאב רקנאטי, רו"ח. עם תחילת פעולות ההבראה בדצמבר 2013 הוצת רכבו של גוזלן. לבקשת גוזלן, אישר משרד הפנים בשנת 2011 תב"ר להקמת מרכז קהילתי לקהילה האתיופית בסכום כפול מזה שאושר במליאה שישמש גם כאולם אירועים לקהילה. בדיעבד הסתבר כי מספר ימים קודם לכן הוציא המשרד צו הריסה למבנה שכבר נבנה, ואף נקט בהליכים משפטיים כנגד המועצה ומנהליה בגין בניה בניגוד להוראותיו של חוק התכנון והבניה. הבנייה טרם שינוי יעוד הקרקע מדרך למבנה ציבור הביא את בית המשפט להרשיע את גוזלן באחריות שילוחית, את המועצה המקומית ומהנדס המועצה בעבירה על חוק התכנון והבניה בטענה שיש לשנות טרם הבניה. לבסוף הוצא היתר בניה כחוק וצו ההריסה בוטל. גם על כך הוער בדו"ח מבקר המדינה בשנת 2015.
בשנת 2017 פרסם מבקר המדינה דו"ח על הביקורת ברשויות המקומיות ובין היתר על מועצת באר-יעקב. בסיכום נכתב ”בתקופה הרלוונטית לדוח, רָווחה ברשות תרבות של תפקוד לקוי ואי-תקינות מינהלית העלולה להגיע עד כדי פגיעה בטוהר המידות, ובעניינים מסוימים פעלו חברי מועצה והעומד בראשה שלא כדין, ובין היתר בכל הנוגע להעסקת קרובי משפחה, מתן תמיכות והקצאת מקרקעין שלא כדין, וניגודי עניינים של נבחרים. אופן תפקודה של הרשות מצביע על זלזול בהוראות חוק שיש בו כדי לגרום לפגיעה באמון הציבור.  משרד מבקר המדינה מפנה את שימת לבו של היועץ המשפטי לממשלה לממצאים שצוינו בדוח זה, המעלים חשש לפגיעה בטוהר המידות.”
בשנת 2017 פתח את שערי התיכון הראשון בבאר יעקב, תיכון עתיד נווה נחום מרשת עתיד.
בשנת 2016 לאחר מאבק של 12 שנים מול עיריית ראשון לציון, משרד הפנים ורמ"י הביא גוזלן להסכם גבולות בו קיבלה באר יעקב 76% משטחי מחנה צריפין. הסכם הגבולות הוביל לחתימה על הסכם גג ביום 13 ביוני 2017, לבניית 12 אלף יחידות דיור חדשות בעיר לצד 1.5 מיליון מ"ר אזורי היי טק, תעסוקה ומלאכה, הסכם המוערך בכ־4 מיליארד שקלים שמתוכם ניכס גוזלן למעלה מ-500 מיליון שקלים עבור תשתיות על והשקעות עבר (כמו חיבור למט"ש איילון) לתוך השכונות הקיימות להקמת פארקים, מוסדות חינוך ומבני ציבור, תרבות וספורט.
כמו כן, ניצל גוזלן את קשריו בצמרת השלטונית לבצע נגישות תעבורתית בתוך היישוב ובכבישים הסובבים אותו כדי שינגישו את היישוב למרכז הארץ מחד וימתנו את גודש התנועה ביישוב המתפתח מאידך. בשנת 2006 יחד עם שר התחבורה, שאול מופז, השתתף בוועדת ההיגוי של כביש 431 אשר הביאה לחיבורה של באר יעקב לכביש רוחב זה על ידי שתי נקודות מחברות על כביש 4313 מצפון וממערב ונקודה נוספת, דרומית בדרך מרגולין. בנוסף, בשנת 2009 הושקע בפיתוח תשתיות פיזיות בתחום התחבורה והוקמו שתי הפרדות מפלסיות שהובילו למיתון התנועה ברחבי היישוב. עוד לקח חלק בוועדת היגוי של כביש 200 המחבר בין כביש 44 לכביש 431. בנוסף פועל לקידום פרויקט הרכבת הקלה, הקו החום המתוכנן לשרת את החלק הדרומי של מטרופולין תל אביב הכולל את היישובים לוד, רמלה, באר יעקב וראשון לציון בעלות של 5 מיליארד שקלים. גוזלן מקדם בימים אלו תוכנית מתאר 2030 בוועדה המחוזית הכוללת עיר חכמה חדשנית עם למעלה מ-100,000 תושבים. בשנת 2021 הפכה באר יעקב לעיר.