stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אפאצ'י קורדובה
היסטוריה

הכלי פותח לראשונה באירוע iPhoneDevCamp בסן פרנסיסקו, PhoneGap זכה בפרס בחירת הקהל בכנס וב 2.0 של O'Reilly Media בשנת 2009 ושימש לפיתוח אפליקציות רבות. חברת אפל מאשרת אפליקציות הבנויות באמצעות הפלטפורמה, גם לאחר השינוי בסעיף 3.3.1 בהסכם רישיון המפתחים שקרה בשנת 2010. PhoneGap משמשת כמה פלטפורמות אחרות לפיתוח יישומים ניידים כגון Monaca,‏ appMobi,‏ Convertigo,‏ ViziApps,‏ ו-Worklight כבסיס לפיתוח מנוע האפליקציות.
אדובי הודיעה רשמית על רכישת חברת Nitobi Software (המפתחים המקוריים) ב־4 באוקטובר 2011. במקביל לכך, הקוד של PhoneGap נתרם לקרן התוכנה אפאצ'י להקמת פרויקט חדש בשם Apache Cordova. שמו המקורי של הפרויקט, אפאצ'י קולבק, נתפס כגנרי מדי. הבלוג Phonegap מציג פרטים נוספים, מדוע לבסוף נבחר השם "קורדובה". נאמר שם: "אמנם סיפורי בראשית של PhoneGap משתנים לעיתים קרובות, אך רוב האנשים יכולים להסכים שהפרויקט נולד בניטובי, כשהמשרד היה ברחוב קורדובה בוונקובר."
גרסאות מוקדמות של PhoneGap דרשו מחשב אפל ליצירת אפליקציות iOS ומחשב Windows ליצירת אפליקציות Windows Mobile. לאחר ספטמבר 2012, שירות PhoneGap Build של אדובי מאפשר למתכנתים להעלות קוד מקור של CSS, HTML ו-JavaScript ל"מהדר ענן" המייצר אפליקציות לכל פלטפורמה נתמכת.
אחת המתחרות לפיתוח אפליקציות מובייל חוצה-פלטפורמות היא ריאקט נייטיב.
פלטפורמות נתמכות

ניתן לפתח אפליקציות קורדובה לכל הפלטפורמות שרשומות בטבלה; הטבלה מציגה את התכונות הספציפיות במכשירים שנתמכות על ידי קורדובה:
| תכונה | iPhone / iPhone 3g | iPhone 3g ומעלה | Android 1> 0 - 4.4 | Windows Phone | BlackBerry 10 & PlayBook OS | BlackBerry OS 4> 6 - 4.7 | BlackBerry OS 5> 0 - 6.0 ומעלה | Bada | Symbian | webOS | Tizen | Ubuntu Touch | Firefox OS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מד תאוצה | כן | כן | כן | כן | כן | לא | כן | כן | כן | כן | כן | כן | כן |
| מצלמה | כן | כן | כן | כן | כן | לא | כן | כן | כן | כן | כן | כן | כן |
| מצפן | לא | כן | כן | כן | כן | לא | לא | כן | לא | כן | כן | כן | כן |
| אנשי-קשר | כן | כן | כן | כן | כן | לא | כן | כן | כן | לא | כן | לא | כן |
| קבצים | כן | כן | כן | כן | כן | לא | כן | לא | לא | לא | כן | כן | לא |
GPS: כן
| מדיה | כן | כן | כן | כן | כן | לא | לא | לא | לא | לא | כן | כן | לא |
רשת: כן
התראות: כן
| אחסון | כן | כן | כן | כן | כן | לא | כן | לא | כן | כן | כן | כן | כן |
הערות שוליים

↑  Darryl K. Taft (2009-03-13). "PhoneGap Simplifies iPhone, Android, BlackBerry Development". Eweek.com. נבדק ב-2013-10-09.
↑  Davis, Lidija (2009-04-02). "PhoneGap: People's Choice Winner at Web 2.0 Expo Launch Pad". Readwriteweb.com. נבדק ב-2012-04-07.
↑  "PhoneGap Apps". Phonegap.com. נבדק ב-2012-12-06.
↑  "PhoneGap and the Apple developer license agreement. « PhoneGap". Phonegap.com. 2010-04-14. אורכב מ-המקור ב-2012-04-15. נבדק ב-2012-04-07.
↑  "Develop Awesome PhoneGap Apps with Awesome Tools". monaco.mobi. אורכב מ-המקור ב-2014-06-20. נבדק ב-2014-06-10.
↑  "Create Mobile and Web Apps with HTML5 and JavaScript |". appMobi.com. נבדק ב-2012-04-07.
↑  "Open Source Mobile Enablement and Enterprise Mashups". Convertigo. נבדק ב-2012-04-07.
↑  "Convertigo Mobilizer Uses PhoneGap Build APIs « PhoneGap". Phonegap.com. 2011-07-07. אורכב מ-המקור ב-2012-05-13. נבדק ב-2012-04-07.
↑  "Create Mobile and Web Apps with HTML5 and JavaScript". ViziApps.com. נבדק ב-2012-04-07.
↑  "Mobile Application Platform and Tools". Worklight. 2012-01-16. אורכב מ-המקור ב-2012-04-19. נבדק ב-2012-04-07.
↑  "How PhoneGap plays an important part in our Enterprise offering PhoneGap". Phonegap.com. 2011-06-27. אורכב מ-המקור ב-2012-04-15. נבדק ב-2012-04-07.
↑  Shankland, Stephen (2011-10-03). "Adobe buys PhoneGap, TypeKit for better Web tools | Deep Tech - CNET News". News.cnet.com. נבדק ב-2012-04-07.
↑  "finding a new name that isn't PhoneGap - Brian LeRoux - org.apache.incubator.callback-dev". MarkMail. 2011-10-28. נבדק ב-2012-04-07.
↑  Team, PhoneGap (2017-02-16). "PhoneGap, Cordova, and what's in a name?". Medium (באנגלית). נבדק ב-2019-11-10.
↑  "Nitobi in Vancouver, BC". www.fyple.ca. נבדק ב-2019-11-10.
↑  
Klint Finley.
אורסולה קלר

| --- | --- |

 לידה:  21 ביוני 1959 (בת 65) צוג, שווייץ 
 ענף מדעי:  ultrafast laser, פוטוניקה, לייזר, אופטיקה, פיזיקה, ספקטרוסקופיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת סטנפורד (28 בספטמבר 1989) 
 מוסדות:  המכון הטכנולוגי של ציריך (1993)  אוניברסיטת סטנפורד (1985–1989)  מרכז הולמדל של מעבדות בל (1989–1993)  אוניברסיטת האריוט-ואט (1984–1985) 
 פרסים והוקרה:  מדליית הזהב של SPIE (2020)  פרס הממציא האירופי (2018)  עמית IEEE  מדליית פרדריק אייבס (2020)  מדלית אדיסון (2019)  פרס IEEE לפוטוניקה (2018)  פרס ויצמן לנשים במדע (2017)  פרס צ'ארלס טאונס (2015)  פרס פיליפ מוריס למחקר (2005)  פרס קרל צייס (1998) 
 
אורסולה קלר (באנגלית: Ursula Keller; נולדה ב-21 ביוני 1959) היא מדענית וחוקרת שווייצרית מהמובילות בעולם בפיזיקה ומתמחה בפוטוניקה ולייזר. משמשת פרופסור מן המניין באוניברסיטת ETH Zurich.
היא נחשבת כפורצת דרך בתחומי הפיזיקה היישומית, בהיותה ממציאה ומובילת מחקר ופיתוח של מספר פטנטים, העיקריים בהם: ה-SESAM - המאפשר שימוש באור לייזר בתחומי הנדסת החומרים, הטכנולוגיה והרפואה, וה-attoclock, המשמש לחקר מדידות זמן בדיוק מקסימלי.
היא משמשת עד היום (2018) כמנהלת של מכון מחקר ומספר חברות סטארט-אפ. זכתה במספר פרסים ותארים, ביניהם: פרס EPS (European Physical Society Senior) לשנת 2011, פרס ויצמן לנשים ומדע לשנת 2017, פרס IEEE לפוטוניקה בשנת 2018, פרס ה-European Inventor לשנת 2018 ועוד.
ביוגרפיה

אורסולה קלר נולדה בעיר זאג בשווייץ בשנת 1959. בילדותה, כתלמידה, הייתה בעלת הישגים נמוכים בשפה אך הצטיינה במתמטיקה. מגיל צעיר התעניינה ונהנתה ממקצועות המתמטיקה והפיזיקה. יכולותיה זוהו ועודדו את הוריה להשקיע בה ולתמוך בלימודי הפיזיקה באוניברסיטת ציריך, שווייץ, שם גדלה.
הצטיינותה בלימודים האקדמיים, זיכתה אותה בקבלת "מלגת פולברייט" לשנה ראשונה בלימודי פיזיקה באוניברסיטת סטאנפורד. בשנה לאחר מכן, החלה את לימודי הדוקטורט ושימשה כחברת IBM. קלר קיבלה דיפלומה בפיזיקה מ-ETH Zurich ב-1984 ואת התואר השני (בשנת 1987) והדוקטורט שלה (בשנת 1989) בפיזיקה מאוניברסיטת סטאנפורד.
מחקרה ולימודיה באוניברסיטה קידמו אותה למעבדת המחקר והפיתוח הידועה ביותר בעולם, לאותה התקופה: מעבדת בל AT&T בניו-ג'רזי, בה עבדה בין השנים 1989-1993. מחקריה עסקו בחקר הלייזר, האור ומהירותם ובפריצת הגבולות הטכנולוגיים בשימושי הלייזר. שם, גיבשה את המצאתה פורצת הדרך הראשונה: ה-SESAM - מכשיר המאפשר הבזקי מקטעים קצרים, מהירים ויציבים של לייזר. הבזקים קצרים אלו מאפשרים פעולת לייזר אשר מחממת את החומרים פחות מפעולת קרן לייזר רציפה.
בשנת 1993, שנה לאחר שהמציאה את ה-SESAM, התמנתה לפרופסורית הראשונה למדעי הטבע בציריך, כשהייתה בת 33 בלבד. כמו כן, היא שימשה כחברת הנהלה של NCCR MUST (תוכנית מחקר בינתחומית שבראשה הקרן הלאומית של שווייץ למדע).
אורסולה קלר ייסדה את חברת "Time-Bandwidth Products" בשנת 1995. לאחר מכן, פתחה חברת סטארט-אפ הנקראת " GigaTera", בשנת 2000, שהייתה מאוגדת עם חברת " Time-Bandwidth Products". בהמשך, נרכשו שתי חברות אלו בידי חברת "California-based Lumentum".
אורסולה קלר המשיכה לחקור ולפתח לייזרים וכך, הגיעה להמצאתה פורצת הדרך השנייה : ה-attoclock. אורסולה קלר היא אחת המדעניות המובילות בעולם בתחום הפוטוניקה והלייזרים האולטרה–מהירים. היא פרסמה מעל ל-440 מאמרים שעברו ביקורת (ביניהם המאמר על המצאתה: ה-SESAM), 11 פרקי ספרים ו-7 פטנטים. בסה"כ החזיקה או הגישה הצעות ל-17 פטנטים אירופיים. נכון ליולי 2017, על פי האינדקס של google scholar מאמריה צוטטו מעל ל-20,000 ציטטות.
בשנת 2001 הוגדרה בתפקיד פרופסורית מבקרת במכון לטכנולוגיה בשוודיה ובשנת 2006 שימשה כפרופסורית מבקרת באוניברסיטת ברקלי בקליפורניה. קלר הנחתה מעל לשבעים דוקטורנטים שאחד-עשר מתוכם נעשו פרופסורים ונוספים נעשו למתמחים ומובילים בתחום. מ-2010, פרופ' קלר משמשת כדירקטורית של המרכז הלאומי השווייצרי לכישורים עבור מחקר במדע והטכנולוגיה המולקולריים האולטרה–מהירים. מאז 2014, היא חברה במועצת המחקר של אגף המדע בקרן הלאומית למדע במתמטיקה, טבע והנדסה.
פרופ' אורסולה קלר היא עמיתה ב-OSA, EPS, IEEE, SPIE ונבחרה להיות חברה זרה באקדמיה המלכותית למדע של שוודיה, באקדמיה השווייצרית למדע טכני ובאקדמיה הגרמנית Leopoldina.
ההמצאות > החידוש הראשון – SESAM – טכנולוגיה המאפשרת מקטעים קצרים של לייזר (1992)

עם גילוי אור הלייזר החלו מדענים לחקור ולהשתמש באנרגיית אור רציף של הלייזר. מטרתם הייתה לחקור ולשנות חומרים באמצעות הלייזר, אולם אור הלייזר הרציף מאופיין בחימום יתר של החומרים ובפגיעה במבנם ותכונותיהם. בעיה זו הובילה את קלר לרעיון לייצר פולסים קצרים ומהירים של לייזר. פתרון זה היה קשה ליישום טכנולוגי באותה התקופה, זאת ועוד הלייזר לא היה די יציב.
החידוש של אורסולה קלר היה פיתוח טכנולוגיה המאפשרת מקטעים קצרים של לייזר, שמשכם 12- 10 ועד 15- 10 לשנייה. הטכנולוגיה מבוססת על השתלת קטע קטן של מוליך למחצה במערכת הלייזר הקיימת. כלומר, היא החליפה את אחת המראות במערכת הלייזר במוליך למחצה. המוליך למחצה מתפקד כמראה אך הוא בעל אפקט של בליעת האנרגיה הנמוכה של הלייזר, באופן בו הקרן המוחזרת בין המראה לבין המוליך מחצה היא קרן של אנרגיה גבוהה בלבד. כאשר רמת האנרגיה בקרן הלייזר מגיעה לשיאה, המוליך למחצה מאפשר פליטה של קטע לייזר קצר. כך, במקום שיתקבל אור לייזר רציף, מתקבלים פולסים קצרים של לייזר.
טכנולוגיה זו פותחה בשנת 1992 ונקראת SESAM, ראשי תיבות של :
Semiconductor – מוליך למחצה
Absorber - בולם
Mirror - מראה
ה SESAM מאפשר פעולת לייזר הרבה יותר יעילה: יציבה, קצרה, טובה יותר וקלה יותר.
עם חלוף השנים, פרופ' קלר המשיכה לפתח ולשפר את ה-SESAM כך שיכלול מגוון סוגים של לייזר. כיום, הוא משמש במגוון תחומים, כגון: ריתוך, חיתוך חומרים, תקשורת אופטית, טכנולוגיות הטלפון החכם ומכשור רפואי. אחד השימושים הנפוצים והיעילים ביותר של טכנולוגיה זו, הוא בניתוחי עיניים, כיוון שהיא מאפשרת פעולות מדויקות ומהירות שאינן מסכנות את רקמות העין, לדוגמה: חיתוך של שכבות בגודל של 10 – 100 ננומטר בכל פולס של לייזר. זאת, באמצעות שיטה שאינה כוללת חימום (כפי שהיה נהוג קודם בשימוש בלייזר), אלא מבוססת על תהליך הנקרא: "cold ablation" .
טכנולוגיה זו מאפשרת גם לערוך ניסויים ופיתוחים על גבי מצעים של זכוכית, פולימר וסיליקון, או תרכובות המכילות חומרים אלו, מכיוון שאינה מחממת אותם (מה שהיה גורם לפגיעה בהם). יתרון זה, הוא הגורם לשימוש הבסיסי ב-SESAM במערכות הפלאפון והטלוויזיה.
ההמצאות > החידוש השני – attoclock – שעון מדויק למדידה של מכניקה קוונטית

פרופ' קלר וצוותה המשיכו לפתח שיפורים ל-SESAM. מטרתם הייתה לפתח את פולסי הלייזר הקצרים בעולם.
שדרוגים אלו, הובילו לפיתוח השעון המדויק ביותר בעולם - attoclock. שעון זה, מודד מיליארדיות של מיליארדית השנייה, באמצעות לייזר. כלומר, הוא יכול למדוד זמן ברמת דיוק היכולה לאבחן את הזמן הנדרש לאור לעבור בין אטומים סמוכים. השעון משמש לבחינת תופעות קוונטיות, ללמידה על ריאקציות תת-אטומיות מידיות ואף לבדיקת נכונות הקבועים הטבעיים.
ההמצאות > מכוני מחקר של פרופ' קלר

פרופסור אורסולה קלר עברה מהעולם האקדמי לעולם ההייטק. לאחר שנות מחקר אקדמי הסבה את הידע והניסיון הרב שלה למו"פ יישומי. פרופסור קלר ובעלה הקימו וניהלו חברה המפתחת SESAM למחשבים ולטכנולוגיות הפלאפון החכם. כיום, לטכנולוגיית ה-SESAM גישה לשוק העולמי. החברה מחזיקה במספר פטנטים ונרכשה לאחרונה על ידי חברה אמריקאית.
כיום, פרופסור אורסולה קלר מתכננת פתיחת מכון מחקר גדול נוסף בשווייץ שיעסוק בשימושים ופיתוחים פיזיקליים של לייזר, לצורך חקר החלל.
פרסים

רשימת הפרסים והעיטורים שזכתה:
פרס Carl Zeiss Research לשנת 1998.
היא זכתה לתואר בתחום האופטו-אלקטרוניקה.
היא הייתה “2006 Ångström Lecturer”.
פרס מקום ראשון של Berthold Leibinger Innovation לשנת 2004.
פרס Philip Morris Research לשנת 2005.
פרס OSA Fraunhofer/Burley לשנת 2008.
פרס EPS (European Physical Society) Senior לשנת 2011.
פרס Arthur L. Schawlow לשנת 2013.
פרס OSA Charles H. Townes לשנת 2015.
Geoffrey Frew Fellowship of the Australian Academy of Science (2015)
פרס ויצמן לנשים ומדע לשנת 2017.
פרס ה-European Inventor לשנת 2018.
ראו גם

לייזר מצב-מוצק
הערות שוליים

1 2 3 4 5  סרטון המספר על קורות חייה של אורסולה קלר ועל המצאותיה, Ursula Keller – Ultrafast pulsed lasers.
1 2  SESAM, ETH Zurich, Ultrafast Laser Physics
1 2 3  Ursula Keller, European Pattern Office
↑  Head of Research, Keller, Ursula, Prof. Dr., ETH Zurich, Ultrafast Laser Physics
↑  קישורים למאמרים על המצאתה של פרופסור אורסולה קלר – ה-SESAM, ETH Zurich – Ultrafast Lasers Physics.(הקישור אינו פעיל)
↑  הסבר על המצאתה של פרופסור אורסולה קלר – ה-SESAM, What is SESAM?.(הקישור אינו פעיל)
↑  מאמר על ה-SESAM מאת פרופסור אורסולה קלר וצוותה, Semiconductor Saturable Absorber Mirrors (SESAM’s) for Femtosecond to Nanosecond Pulse Generation in Solid-State Lasers.
↑  Attoclock, ETH Zurich
↑  סרטון ריאיון עם פרופ' אורסולה קלר העוסק בהמצאתה ה-attoclock, Ursula Keller 2011 World.Minds Interview.
↑  תקציר הישגים של פרופ' אורסולה קלר וסיבות לזכייתה בפרס ויצמן לנשים ומדע, Weizmann Women and Science Award – prof. dr. Ursula Keller
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012786575005171  PLWABN: 9813195924505606  GND: 136565905  ISNI: 0000 0001 1468 3103  LCCN: no2001005786  NKC: ntk20231175115  NLK: KAC2023C1249  ORCID: 0000-0002-1689-8041  ResearcherID: N-2437-2016  SUDOC: 272864730  VIAF: 16867460   WorldCat (עם VIAF): 16867460
בואי נדבר רצח

| --- | --- |

 סוג:  פודקאסט
 תקופת הפעילות:  אוגוסט 2016 – הווה (כ־8 שנים)
 מייסדים:  קרן סיאורדיה, שלי שמורק
 אתר הפודקאסט
 
בואי נדבר רצח הוא פודקאסט ישראלי בעברית, העוסק בעולם הפשע האמיתי ומתמקד בעיקר ברצח. יוצרות הפודקאסט הן שלי שמורק וקרן סיאורדיה, והן גם אלו שמנחות את הפרקים.
הפודקאסט החל את שידוריו באוגוסט 2016, והוגדר ככזה העוסק ברוצחים סדרתיים. בהמשך הוא התרחב והחל להתעסק במגוון תחומים הנכללים בז'אנר הפשע האמיתי. לפודקאסט יש קהילת פייסבוק שמונה מעל ל-11,000 חברים. חברי הקבוצה דנים בנושאים הנכללים בקטגוריית הפשע האמיתי, מקיימים מפגשים ויכולים להציע רעיונות לפרקים חדשים. יוצרות הפודקאסט התארחו מספר פעמים בסינמטק הרצליה ובמקומות נוספים, ואף הקליטו פרקים בודדים העוסקים בסרטים שהוקרנו, כאשר אלו מועברים בשידור חי ועם קהל.
"בואי נדבר רצח" הוא אחד מהפודקאסטים המואזנים ביותר בישראל, עם למעלה משישה מיליון הורדות, והוא נמצא בעשיריה הפותחת של פודקאסטים בספוטיפיי לשנת 2020. הפודקאסט זכה במקום ראשון בתחרות פודקאסט השנה של "מעריב" לשנת 2020 בקטגוריית פודקאסטים בתחום ההעשרה, ובמקום שני בתחרות דומה של Geektime. גם בשנת 2022 זכה הפודקאסט בתחרות פודקאסט השנה של Geektime - במקום הראשון בתחום הפודקאסט העצמאי, ובמקום השני בתחום ההעשרה.
הפרקים

הפרקים עוסקים בשלל תחומים שהמשותף לכולם הוא שייכות לז'אנר הפשע האמיתי, כולל רצח, קניבליזם, פדופיליה, כתות ועוד.
כל פרק עוסק בפרשה יחידה, ולעיתים משולב בו גם מידע אקטואלי הקשור לנושא הפודקאסט. הפרקים מתנהלים בצורת שיחה בין קרן לבין שלי, כאשר בכל פרק אחת מהן בוחרת מקרה, חוקרת אותו, ומציגה אותו לחברתה ולמאזינים. לרוב הפרקים יש מבנה קבוע יחסית שכולל את תיאור המקרה, ולאחריו דיון בנושאים משפטיים, פילוסופיים, פסיכולוגיים או חברתיים שקשורים לנושא שהפרשה עסקה בו. הפודקאסט היה על בסיס שבועי עד טבח השבעה באוקטובר שלאחריו יצאו להפסקה ארוכה של שמונה חודשים וחזרו להעלות פרקים במאי 2024 במתכונת של פעם בשבועיים. אורכם הממוצע של הפרקים הוא כשעה ונכון לדצמבר 2024, הועלו יותר מ-350 פרקים. חלק מהפרקים(בעיקר המוקדמים) מלווים באיור ייחודי פרי יצירתה של שמורק שקשור לנושא הפרק.
בחלק מהפרקים שמורק וסיאורדיה מארחות בעל מקצוע שיכול לתת ערך מוסף לדיון בתחום מסוים. בין המתארחים ניתן למנות את יוצרי הסרטים התיעודיים טלי שמש, אסף סודרי, דבורית שרגל ולימור פנחסוב, את הקרימינולוג הקליני ד"ר יואל שפרן, את הפסיכולוגית ספיר אשר, את הרופא ד"ר עמרי יוסף, ובעלי מקצוע נוספים.
הערות שוליים

↑  פודקאסטריות מדברות: קרן סיאורדיה ושלי שמורק, באתר פודקאסטים
1 2  האתר הרשמי של הפודקאסט, באתר Podbean
↑  צוף ישראלי, ‏אתם קבעתם: הפודקאסטים הטובים ביותר לשנת 2020 – תוצאות המצעד, באתר מעריב אונליין, 1 בינואר 2021
↑  אתם בחרתם: אלו הפודקאסטים הטובים ביותר לשנת 2020, באתר Geektime‏, 6 בינואר 2021
↑  מערכת Geektime, אתם בחרתם: אלו הפודקאסטים הטובים ביותר לשנת 2022, באתר גיקטיים, ‏2023-01-03
↑  סוכן תרבות | 14.02.20, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 10 בדצמבר 2018
בשנפט

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 בורסה:  בורסת מוסקבה (1995–BANE)  בורסת מוסקבה (1995–BANEP) 
 תקופת הפעילות:  1946–הווה (כ־79 שנים) 
 חברת אם:  רוסנפט 
 מיקום המטה:  אופה 
 ענפי תעשייה:  קידוח נפט, Russian chemical industry 
 מוצרים עיקריים:  petroleum product 
 הכנסות:  851,664,000,000 רובל רוסי (נכון ל־2021) 
 רווח תפעולי:  114,242,000,000 רובל רוסי (נכון ל־2021) 
 רווח:  84,931,000,000 רובל רוסי (נכון ל־2021) 
 הון עצמי:  554,929,000,000 רובל רוסי (נכון ל־2021) 
 עובדים:  25,000 
  
 www.bashneft.com
 
לוגו החברה
משאבת נפט של בשנפט בבשקורטוסטן
בַּשְנֶפְט (ברוסית: Башнефть, נסחרת בבורסת מוסקבה MCX: BANE) היא חברת נפט וגז רוסית שנוסדה ב-1946. היא נוצרה בתחילה על ידי העברת נכסי נפט של משרד הנפט הסובייטי בבשקורטוסטן לממשל האזורי של "הרפובליקה של בשקורטוסטן" על ידי בוריס ילצין. לאחר מכן הופרטה בשנים 2002–2003 על ידי מורטזה רחימוב, מושל בשקורטוסטן.
החברה היא ממפיקות הנפט הגדולות ברוסיה עם כ-140 מתקני נפט וגז ועם הפקה שנתית של 16 מיליון טונות. לחברה גם שלוש מזקקות נפט באופה וכ-100 תחנות דלק.
לחברה כ-8,150 עובדים. במשך כשנתיים (בשנים 2010—2012) החברה הייתה לספונסר הראשי של קבוצת הכדורגל צסק"א מוסקבה והיא אחת מהחברות הגדולות בבשקורטוסטן.
הערות שוליים

↑  שהיא סובייקט פדרלי של רוסיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 141769708   WorldCat (עם VIAF): 141769708 
ערך זה הוא קצרמרבנושא חברות ובנושא נפט וגז. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אייפון 6S

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  סדרת דגמי טלפון חכם 
 יצרן:  אפל
 תאריך הפצה:  25 בספטמבר 2015 
 תאריך הפסקת שיווק:  12 בספטמבר 2018 
 סדרה:  אייפון 
 הקודם בסדרה:  אייפון 6 
 הבא בסדרה:  אייפון 7 
 מידע טכני
 מערכת הפעלה:  iOS 15
 מעבד:  64bit a9 כפול ליבה במהירות 1.85Ghz + מעבד תנועה M9
 נפח אחסון:  16, 64, 128 ג'יגה בייט
 זיכרון:  2GB
 מסך:  4.7 אינץ' רטינה (750X1334)
 מצלמה:  מצלמה קדמית: 5 מגה-פיקסל מצלמה אחורית: 12 מגה-פיקסל.  צילום וידאו באיכות 4K 3840x2160 30fps. או 1080p, 60fps   פלאש LED כפול
 סוללה:  ליתיום פולימר 1,715 מיליאמפר
 רשת:  דור 4 (4G)
 קישוריות:  GSM, 3G,HSPA, LTE
 מידות
 רוחב:  67.1 מ"מ 
 גובה:  138.3 מ"מ 
 עובי:  7.1 מ"מ 
 משקל:  143 גרם
 צורה:  מלבן עם פינות מעוגלות וצדדים מעוגלים
 אתר רשמי
 
iPhone 6S (בתעתיק לעברית: אייפון 6s) הוא טלפון חכם של חברת אפל. הוא נחשף ב-9 בספטמבר 2015 יחד עם iOS 9 והאייפד פרו. אייפון 6S הוא ממשיכו של מכשיר האייפון 6. למכשיר מסך 4.7 אינץ' ברזולוציית 750X1334, מצלמת 12 מגה פיקסל וזיהוי עוצמת לחיצה על מסך המגע. למכשיר גרסת פאבלט עם מסך 5.5 אינץ' - אייפון 6S פלוס.
תכונות

החומרה של האייפון 6S דומה לזו של המכשיר הקודם, האייפון 6. האייפון מכיל את המעבד A9, שלדברי אפל מהיר ב-80% מקודמו, ובנוי בטכנולוגיית 14 ננומטר במעבד המיוצר על ידי סמסונג ו-16 ננומטר בזה המיוצר על ידי TSMC. המסגרת האחורית עשויה מאלומיניום 7000, שהוא חזק יותר מקודמו, לדברי החברה, וימנע התקפלויות. לדברי אפל, גם זכוכית המסך חזקה יותר. הסוללה בעלת נפח של 1715mAh, נמוך יותר מהדגם הקודם, אך לטענת אפל יתאפשר אותו זמן שימוש.
באייפון 6S טכנולוגיית תצוגה חדשה, המכונה 3D Touch, מזהה את עוצמת הלחיצה על המסך ומאפשרת לבצע פעולות שונות בהתאם לעוצמת הלחיצה.
למצלמה האחורית חיישן 12 מגה פיקסל, במקום 8 מגה פיקסל בדגם הקודם, וכן ניתן לצלם בה וידאו ברזולוציית 4K (בקצב של 30 פריימים לשנייה). המצלמה הקדמית בעלת 5 מגה-פיקסל מאפשרת שיחות וידאו באיכות HD ובעלת יכולת צילום עם פלאש באמצעות המסך.
אפל הציגה בנוסף תוסף ששמו live photo: האייפון מצלם שנייה וחצי סרטון אחרי ולפני צילום וכך אחרי לחיצה חזקה (באמצעות טכנולוגיות ה-3D Touch), התמונה תתחיל לזוז והתוסף הזה ידוע בשם "סלפי זז" או "תמונה זזה".
האייפון מגיע בנפחים 16GB, 64GB, 128GB. ובגוון זהב, אפור (space gray), ורוד (rose gold) וכסף.
מפרט טכני חלקי

נפח: 16G 64G 128G
מעבד: A9 64bit. במהירות 1.85Ghz + מעבד תנועה m9
זיכרון: 2G DDR4
סוללה: 1715mAh
אורך: 138.3 מ"מ
רוחב: 67.1 מ"מ
עובי: 7.1 מ"מ
משקל: 143 גרם
גודל מסך: "4.7 326ppi
רזולוציה: 1334x750 HD
יחסי אוקראינה–אלבניה

| יחסי אוקראינה–אלבניה |
| --- | --- |
אוקראינה: אלבניה


אוקראינה: אלבניה
שטח (בקילומטר רבוע)
603,550: 28,748
אוכלוסייה
38,420,820: 2,781,534
תמ"ג (במיליוני דולרים)
178,757: 22,978
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,653: 8,261
משטר
רפובליקה

יחסי אוקראינה–אלבניה הם יחסי החוץ בין אוקראינה ואלבניה.
היסטוריה

במהלך המלחמות העות'מאניות-רוסיות בשנים 1787–1792 ו-1806–1812 מרדו קבוצות מסוימות של אלבנים נגד האימפריה העות'מאנית והצטרפו לצבא האימפריה הרוסית. לאחר המלחמה, קבוצות אלו התיישבו באודסה וב-Budzhak ויצרו קבוצה אתנית של אלבנים אוקראיניים.
בשנת 1916, הלאומנים של שתי המדינות השתתפו בכנס איחוד הלאומים בלוזאן, ובמחצית השנייה של המאה העשרים הם היו חלק מגוש האומות האנטי-בולשביקי.
הרפובליקה של אלבניה הכירה בעצמאות אוקראינה ב-4 בינואר 1992, והיחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו ב-13 בינואר 1993. בספטמבר 2020 אוקראינה פתחה שגרירות בטירנה.
נציגויות דיפלומטיות

אלבניה מיוצגת באוקראינה באמצעות שגרירותה בוורשה, פולין ובנוסף היא מחזיקה קונסוליית כבוד בחרקוב.
אוקראינה מחזיקה באלבניה שגרירות בטירנה.
אקספלורר 6

ערך זה עוסק בלוויין ששוגר ב-1959. אם התכוונתם לדפדפן אינטרנט, ראו .
אקספלורר 6 עם פאנלים פתוחים
אקספלורר 6 היה לוויין אמריקאי ששוגר ב-7 באוגוסט 1959, בנמל החלל קייפ קנוורל (קייפ קנדי) שבארצות הברית על ידי משגר חלליות תור-אייבל.
אקספלורר 6 הוא לוויין קטן בצורה של כדור פחוס שעוצב על מנת לאסוף מידע על קרינה לכודה של אנרגיות שונות, קרינה קוסמית גלקטיות, שדה מגנטי, התפשטות גלי רדיו באטמוספירה העליונה ושטפי מיקרו מטאוריטים. הלוויין שימש לבחינת התקני סריקה שעוצבו כדי לצלם את המעטפת של כדור הארץ ושידר את התמונות הראשונות שלו תוך כדי הקפות כדור הארץ. הלווין שוגר למסלול אליפטי עם זמן שהייה בחלל בסדר גודל של 2,100 שעות.
מערכות הלוויין

ללוויין אקספלורר 6 היו ארבעה משטחים של תאים סולריים שנמצאו מכל עברו במטרה לטעון את סוללות האחסון שלו. ללוויין היו שלוש יציאות, דיגיטליות ואנלוגיות. משדר UHF ששימש לטלמטריה דיגיטלית ושידורי טלוויזיה. שני משדרי VHF שמשו להעברת האות האנלוגי. משדר UHF הופעל רק לכמה שעות בכל יום אך משדרי VHF הופעלו ברציפות. משדר VHF אחד נכשל ב-11 בספטמבר 1959.
מטרות הלוויין

הלוויין אקספלורר 6 תוכנן ללמוד על השדות החשמליים והמגנטיים על פני כדור הארץ ולבחון את המכשירים לכיסוי ענני סריקה. במהלך 60 ימים של המבצע הוא סיפק את המידע המקיף ביותר (בתקופה זאת) של החגורות, הקרינה והשדה המגנטי של כדור הארץ, כמו כן תמונות עננות טלוויזיוניות ראשונות. במוזיאון קליפורניה למדע והתעשייה ישנו דגם בקנה מידה מקורי של הלוויין אקספלורר 6. התמונה הראשונה של כדור הארץ מלוויין במסלול בחלל הייתה מאקספלורר 6 שהשיקה ארצות הברית ב-7 באוגוסט 1959. בתמונה, היה מראה של אזור שמש מואר של האוקיינוס השקט המרכזי וכיסוי הענן שלה. התמונה שודרה כ- 17,000 קילומטר מעל פני כדור הארץ ב 14 באוגוסט  1959. בזמן שהלוויין חצה את מקסיקו התקבלו אותות בתחנת המעקב בדרום פוינט, הוואי.
תוכנית לווייני אקספלורר

תוכנית לווייני אקספלורר היא תוכנית חקר החלל של ארצות הברית, המספקת הזדמנויות חקר חלל לפיזיקה, גאופיזיקה, וחקירות אסטרופיזיקה מהחלל. מעל 90 משימות חלל כבר הושקו מאז 1958, וחלקן עדיין פעילות.
תוכנית לווייני אקספלורר הייתה הניסיון המוצלח הראשון של ארצות הברית להשיק לווין מלאכותי. תהליך זה התחיל כהצעה של צבא ארצות הברית למיקום לוויין מדעי למסלול. תוכנית לווייני אקספלורר התעדכנה מאוחר יותר מחדש עם ברית המועצות לאחר השקת של ספוטניק 1 ב-4 באוקטובר 1957. אקספלורר 1 הושק ב-31 בינואר 1958. לוויין זה הוא הלוויין האמריקאי הראשון והאחראי לגילוי חגורת הקרינה ואן אלן. תוכנית לווייני אקספלורר הועברה לנאס"א, שהמשיך להשתמש בהם לסדרה מתמשכת של משימות חלל קטנות יחסית. לווייני אקספלורר חשפו תגליות רבות חשובות בנושאים: המגנטוספירה של כדור הארץ ואת הצורה של שדה כוח המשיכה שלה, רוח השמש, צילום רנטגן מהמערכת והיקום מעבר לשמש, פיזיקה באטמוספירה, פלזמת שמש וחלקיקים אנרגטיים של השמש. גם משימות אלה חקר הלוויין: צפיפות האוויר, רדיו-אסטרונומיה, גאודזיה, ואסטרונומית קרני הגמא.
הערות שוליים

1 2 3 4  הערך בוויקיפדיה אנגלית
1 2 3 4  Explorer 6
טורפדו מוסקבה

מועדון הכדורגל טורפדו מוסקבה (ברוסית: ФК Торпедо Москва) הוא מועדון כדורגל רוסי מעיר הבירה מוסקבה, אשר משחק בליגת המשנה הרוסית.
למרות ההצלחה המועטה יחסית ברוסיה (זכתה פעם אחת בגביע הרוסי בשנת 1993, סיימה במקום השלישי בשנת 2000 ולא הוכתרה פעם אחת כאלופה), הקבוצה הייתה אחת מהקבוצות החזקות בתקופת ברית המועצות והוכתרה שלוש פעמים כאלופת ברית המועצות (1960, 1965, 1976 סתיו) וסיימה עוד שש פעמים כמחזיקת הגביע הסובייטי (1949, 1952, 1960, 1968, 1972, 1986).
בעונת 2021/2022 תקציבו עמד על 480 מיליון רובל רוסי (כ־6.8 מיליון דולר).
המועדון מארח את משחקי הבית באצטדיון לוז'ניקי המשמש כאצטדיון חלופי עד להשלמת השיפוץ על אצטדיון הבית ההיסטורי אצטדיון אדוארד סטרלצוב, שעוצב על ידי האדריכלים מישל רמון ואלכסיס פייר ממשרד האדריכלים הצרפתי MR&A.
היסטוריה > הקמה

מועדון טורפדו מוסקבה יונק את שורשיו ממועדון הספורט זאמוסקבורצקי שהוקם עוד ב־1910 והיה ממוקם בנפת דנילובסקי.
ב־17 באוגוסט 1924 נוסד מועדון "חרש הפרולטאריון" (Пролетарская Кузница), בעיר מוסקבה על ידי מפעל הרכבים על שם ליחאצ'ב (זיל) שהוקם במפת דנילובסקי ועד לפרוץ מלחמת העולם השנייה נקרא המועדון בשם זה. חברת זיל המשיכה לשמש כבעלים של המועדון במשך שבעה עשורים.