stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המערכה על דעת הקהל העולמית במלחמת חרבות ברזל
תעמולת ציר ההתנגדות

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא לא הכול תעמולה, לא הכול מידע כוזב. כדאי להוסיף תעמולה שמקורה לא מחמאס.
חמאס וגורמים נוספים משקיעיים מאמצים אינטנסיביים במטרה לבודד את ישראל מבחינה מדינית ולחזק את התמיכה בו. חמאס וגורמים נוספים מבליטים את הסבל של פלסטינים בעזה, מטילים את כל האחריות למצב על ישראל, ומציגים מצג בתקשורת הערבית והבין-לאומית בה חמאס הוא הקורבן או שהוא תנועת התנגדות לגיטמית.
תעמולה של חמאס כוללת הכחשת טבח שבעה באוקטובר – טענות כי חמאס לא תקף והרג אזרחים ישראלים במתקפת ה-7 באוקטובר. טענות כי צה"ל ירה ממסוק והרג את כל משתתפי מסיבת נובה. ניסיון לטשטש את נושא החטופים הישראלים והזרים על ידי הצגת כל המתקפה כ"מתקפת התנגדות". תלישת מודעות של חטופים ישראלים. טענות כי מחבלים של חמאס לא תקפו מינית ואנסו נשים ישרלאיות ועוד. טענות אלה קונות קהל קטן אך גדל במדינות מערביות כמו ארצות הברית, של קיצונים מימין ומשמאל. בקרב הציבור הפלסטיני ומולסמים במזרח התיכון כ-90 אחוז מהציבור לא מאמינים כי חמאס תקף אזרחים. חמאס ניסה להדהד פגיעה ישראלית לכאורה בבתי חולים ובבתי ספר, חמאס מעצים משבר הומניטרי גדול ברצועה.
מנהיגים בחמאס אמרו בריאיון לניו יורק טיימס כי מטרת המתקפה לא הייתה שיפור המצב ברצועה, אלא החזרת הסוגיה הפלסטינית לראש סדר היום העולמי, ושישראל תהיה ב"מצב קבוע של מלחמה" כדי שמדינות נוספות באזור יצטרפו למאבק נגדה. ב-1 בנובמבר 2023 אמר ראזי חמד, דובר ממשלת חמאס לשעבר, כי "אנו נחזור על התקפת 7 באוקטובר שוב ושוב עד שישראל תושמד".
פורסם מידע כוזב הטוען כי הפצצות חיל האוויר הישראלי הן אלו שגרמו לפיצוץ בבית החולים אל-אהלי בעזה, אך לאחר מכן הוכיח דובר צה"ל כי הפיצוץ היה תוצאה של רקטה כושלת ששיגר הג'יהאד האסלאמי לעבר ישראל.
חמאס משקיע גם בלוחמה פסיכולוגית.
לפי תחקירים של גופי מודיעין ומחקר, ולפי הערכות של פקידי ממשל ומומחים עצמאיים, רוסיה, איראן, ובמידה מסוימת גם סין מעורבות ב"מלחמות מידע" לטובת חמאס. גורמים נוספים המעורבים במאמץ כוללים את סוריה, לבנון ועיראק, וכן ארגוני טרור כמו אל-קעאדה והמדינה האיסלמית. מומחים מעריכים כי מדובר בקמפיין התעמולה הגדול ביותר שהתקיים עד כה (נכון לשנת 2023). לפי התחקירים המדינות השתמשו בכלי תקשורת הממלכתיים שלהם וברשתות החברתיות הגדולות כדי לתמוך בחמאס, להשמיץ את ישראל, וכן להציג באור שלילי גם את ארצות הברית, בעלת בריתה העיקרית של ישראל. הנושא העלה על סדר היום את תפקידה של רשת טיקטוק שנמצאת בשליטה סינית בקידום תעמולה אנטי-מערבית ושאלת המגבלות עליה ועל רשתות חברתיות בכלל, לפי חברת המודיעין הטכנולוגי Cyabra במאמץ התעמולה ברשתות החברתיות השתתפו מעל 40,000 בוטים והתכנים שלהם הגיעו למאות מיליוני אנשים ברחבי העולם.
הפגנות בעולם

בעולם, נערכו הפגנות גדולות בנוגע למדינת ישראל. על פי נתונים של המכון למחקרי ביטחון לאומי, מאז פריצתה של המלחמה עד ל-9 בנובמבר, כחודש אחר כך, נערכו 3,891 הפגנות בנושא ב-92 מדינות שונות. הפגנות אלה מהוות שליש מסך כל ההפגנות בעולם. רוב ההפגנות הן הפגנות נגד ישראל, כאשר בששת הימים הראשונים למלחמה 69% מהמחאות היו נגד ישראל ו-31% בעדה, ולאחר מכן המחאות נגד ישראל עלו ל-95% מסך כל המחאות בנושא, והותירו את המחאות בעד ישראל על 5% בלבד.
הפגנות בעולם > הפגנות תמיכה בישראל

הפגנות תמיכה בישראל נערכות, על פי נתוני המכון למחקרי ביטחון לאומי מ-9 בנובמבר 2023, ב-47 מדינות ברחבי העולם.
בוושינגטון די. סי. השתתפו מאות אלפים במספר הפגנות תמיכה בישראל, הגדולה בהן היא עצרת התמיכה בישראל שאורגנה בידי הפדרציות היהודיות של צפון אמריקה ונערכה ב-14 בנובמבר במטרה לחזק את העמידה האמריקנית לצד ישראל, לשחרור החטופים שנמצאים בידי חמאס ולהיאבק באנטישמיות שהתגברה מאז פרוץ המלחמה.
הפגנות ענק נערכו גם בהרבה מהערים הגדולות האחרות של ארצות הברית, בברלין, בירת גרמניה, בפריז, בירת צרפת, שם השתתפו באירוע תמיכה בישראל תחת מגדל אייפל כ-20 אלף איש.
סמלים בולטים של מדינות העולם, כמו שער טיטוס, הבית הלבן, מגדל אייפל, שער ברנדנבורג, בניין הפרלמנט הבריטי ודאונינג 10 הוארו בצבעי כחול ולבן, הצבעים הלאומיים של ישראל.
בקייפטאון, אחת מבירות דרום אפריקה, הותקפה הפגנת תמיכה בישראל על ידי מפגינים פרו-פלסטיניים, ונעצרה.
הפגנות בעולם > הפגנות נגד ישראל

הפגנת ענק בולטת נגד ישראל נערכה בבריטניה, ביום שביתת הנשק, שהוא יום הזיכרון של הממלכה המאוחדת. בהפגנה השתתפו כ-300 אלף איש, ונמתחה ביקורת קשה על עיתויה, בעיקר בימין הבריטי. משטרת המטרופולין, שאחראית על לונדון רבתי, הודיעה כי היא תעצור את מי שיתמוך בחמאס.
באחת ההפגנות, שנערכה בת'אוזנד אוקס שבקליפורניה, ארצות הברית, נהרג פול קסלר, מפגין פרו-ישראלי, על ידי מפגין אנטי-ישראלי.
בהפגנת תמיכה בקנדה שאורגנה על ידי ארגון סאמידון לציון שנה למתקפת הפתע ב-7 באוקטובר הושמעו קריאות "מוות לקנדה, מוות לארצות הברית, מוות לישראל", שהיו חלק מהסיבות להכרזה על סאמידון כארגון טרור.
אנטישמיות בעולם

בעקבות מתקפת הפתע של חמאס על ישראל ב-7 באוקטובר 2023 ופרוץ מלחמת חרבות ברזל, החל גל של אנטישמיות ברחבי העולם. שר העלייה והקליטה אופיר סופר, הצהיר כי ישראל מתכוננת לגל גדול של עליית יהודים לישראל בשל האנטישמיות הגואה ברחבי העולם.
המאבק נגד אנטישמיות והפגנות אלימות של פרו-פלסטינים בקמפוסים ובאוניברסיטאות

בעקבות טבח שבעה באוקטובר החל גל של האנטישמיות החדשה בקמפוסים של קולג'ים ואוניברסיטאות בארצות הברית, כולל כאלו של ליגת הקיסוס. האנטישמיות התבטאה בהפגנות אלימות שתמכו בטבח שביצע חמאס וכן הטרדה, בריונות ואיומים נגד סטודנטים וחברי סגל יהודים. הפגנות הסטודנטים בעד חמאס עברו בשתיקה מצד הנהלת האוניברסיטאות, וחלקן אף נמנעו מלגנות את הטבח שביצע חמאס או את ארגוני הסטודנטים שקראו לרצח עם של היהודים. בעקבות גל האנטישמיות בקמפוסים גיבש משרד החוץ של ישראל דרכים להילחם בתופעה במספר מישורים (הסברתי, משפטי, חברתי ואישי), בסיוע הקהילה היהודית ומשפיעי דעת קהל.
המאבק נגד אנטישמיות והפגנות אלימות של פרו-פלסטינים בקמפוסים ובאוניברסיטאות > האנטישמיות בקמפוסים באוקטובר 2023 ואילך

הארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין שפועל בקמפוסים בארצות הברית, הוציא הודעת תמיכה בפעילות חמאס ותיאר אותה כ"ניצחון היסטורי לתנועת ההתנגדות" ואמר שצריך לקדם "לא רק סיסמאות וצעדות אלא גם מאבק מזוין". הארגון קרא גם לשחרר את פלסטין "מהנהר עד לים" ומארגן פעולות תמיכה בחמאס. הליגה נגד השמצה האשימה את הארגון בתמיכה בטרור. סטודנטים ישראלים ויהודים חשו מאוימים מארגוני סטודנטים פרו-פלסטיניים ותומכי טרור שערכו הפגנות המוניות בעד חמאס ומעשי הטבח שלו וקראו לפגוע בישראל. הפגנות הסטודנטים בעד חמאס עברו בשתיקה מצד הנהלת האוניברסיטאות, ודבר זה גרר ביקורת מצד תומכי ישראל עליהן על כך שסירבו לגנות תמיכה בטרור בקמפוס. תורמים גדולים ופירמות עורכי דין יוקרתיות הכריזו על הפסקת התרומות לאוניברסיטאות האמריקאיות בעקבות שתיקתן מול התמיכה בטרור וההפגנות האנטישמיות, והודיעו שלא יעסיקו סטודנטים ובוגרים שהביעו תמיכה בחמאס. בעקבות הביקורת נגדן והאיומים על יהודים בקמפוסים מצד מפגינים פרו-פלסטינים הודיעו אוניברסיטת הווארד, אוניברסיטת קולומביה ואוניברסיטת פנסילבניה על הקמת "כוח משימה" למאבק באנטישמיות. איש העסקים והפילנתרופ ביל אקמן, בוגר הווארד, פרסם מכתב פתוח ארוך לנשיאת אוניברסיטת הווארד ובו גינה את חוסר פעולתה נגד האנטישמיות שחוו היהודים מאז מתקפת הטרור של חמאס ותבע ממנה לפעול באופן נחרץ נגד האנטישמיות, ולנקוט בצעדי ענישה נגד הסטודנטים שהיו מעורבים בתקריות אנטישמיות, בתקיפת יהודים או הביעו תמיכה בחמאס.
ב-12 באוקטובר איגוד סטודנטים מרקסיסיטי באוניברסיטת ציריך ניסה לארגן הפגנה פרו-פלסטינית בשטחי האוניברסיטה. הם תלו פוסטרים ברחבי הקמפוס עם סיסמה "אינתיפאדה עד לניצחון". ניסיון לארגן מחאה זו נבלם על ידי רשויות האוניברסיטה, אשר אסרו על המפגינים להתאסף בשטחה. משטרת שווייץ אף שלחה כוחות למוקד המצוין בפוסטר במטרה למנוע התארגנות. גם הנהלת האוניברסיטה וגם המכון הטכנולוגי של ציריך גינו את התוכן האלים של הפוסטרים.
עשרות אנשי סגל מאוניברסיטת קולומביה פרסמו מכתב בו הם מגנים את חברי הסגל והסטודנטים שתמכו בחמאס ותמכו בפשעים שביצע, ואת הנהלת האוניברסיטה שהגיבה בשתיקה. הם כתבו: "באוניברסיטה אדירה כמו שלנו יש מקום לדיון נמרץ על פתרון שתי המדינות והאם הוא צודק או ישים ועל מי נושא באחריות למצב האומלל ברצועת עזה. אך אין שום תירוץ למתקפה הברברית של חמאס על ישראל, המהווה פשע מלחמה. אנו נחרדים מכך שמישהו ירצה לחגוג מעשי זוועה מפלצתיים כאלו, או כמו שעשו חברי סגל באוניברסיטת קולומביה, לנסות 'לשים את הדברים בהקשר' או לראות בהם חלק מ'הזכות להתנגד למשטר כיבוש'. האוניברסיטה לא יכולה לסבול ולהרשות אלימות, התבטאויות שמסיבות לאלימות או הצהרות של שנאה. כמו שאנו מתנגדים לכל דעה קדומה או גזענות כלפי פלסטינים או מוסלמים, אנו נחרדים מסדרת האירועים האנטישמיים שהתרחשו מאז השביעי באוקטובר". בעקבות זאת, השעתה אוניברסיטת קולומביה את פעילותם של ארגוני הסטודנטים הפרו-פלסטיניים סטודנטים למען צדק בפלסטין (SJP) וקול יהודי לשלום (JVP).‏
המאבק נגד אנטישמיות והפגנות אלימות של פרו-פלסטינים בקמפוסים ובאוניברסיטאות > תגובות לאנטישמיות בקמפוסים

ב-5 בנובמבר 2023 שידרה ארץ נהדרת מערכון שלועג לצביעותם של סטודנטים בקמפוסים של אוניברסיטאות בכירות בארצות הברית ולתמיכה שלה זוכה ארגון הטרור חמאס בקרב סטודנטים אלה. המערכון מציג באופן נלעג זוג קווירים מארגון בשם "Queers For Palestine" (קווירים למען פלסטין), שפעילים באוניברסיטת קולומביה ומתרפסים בפני פעיל חמאס (בריאיון וידאו) שמצהיר בגלוי על רצונו לרצוח יהודים ולהט"בים. שני הסטודנטים ממשיכים להאמין שאותו פעיל החמאס ושותפיו מפגינים סובלנות ומקבלים את השונה, באומרם "They are so welcoming and inclusive".
ב-18 בנובמבר פתחה מחלקת החינוך של ארצות הברית בחקירה נגד אוניברסיטאות וקולג'ים שבהם היו מקרי אנטישמיות.
ב-5 בדצמבר 2023 ערך שגריר ישראל באו"ם גלעד ארדן הקרנה של "סרט הזוועות" באוניברסיטת הרווארד.
ב-6 בדצמבר 2023 ערך הקונגרס של ארצות הברית שימוע לאוניברסיטאות הרווארד, MIT ואוניברסיטת פנסילבניה בעקבות העלייה באנטישמיות בקמפוסים שלהן ושתיקת הנשיאות וההנהלה. הנשיאות נשאלו "האם קריאה לרצח העם היהודי לא מהווה הטרדה, בריונות או עבירה על הקוד האתי?" וענו "זה תלוי בהקשר" ו"אם המילים הופכות למעשים". תגובתן ספגה גינויים חריפים ודרישה מהן להתפטר. תיעוד של השימוע והתגובות אליו פורסמו באינטרנט וזכו למיליוני צפיות ותגובות רבות המגנות או לועגות לאוניברסיטאות בשל כך. בעקבות דבריה של אליזבת מגיל בשימוע, תורם מרכזי ביטל תרומה של 100 מיליון דולר לאוניברסיטת פנסילבניה. בעקבות השימוע חתמו 71 חברי קונגרס על עצומה הקוראת לחבר המנהלים של האוניברסיטאות לפטר את הנשיאות ולא להסתכן באשמת שיתוף פעולה עם האנטישמיות. בעקבות תגובתה הרפה נגד האנטישמיות, סירובה לגנות את טבח שבעה באוקטובר וחוסר פעולה של האוניברסיטה נגד ההפגנות האנטישמיות – שבהן נשמעו קריאות לג'נוסייד נגד היהודים – הפסידה אוניברסיטת הרווארד למעלה ממיליארד דולר.
בעקבות המחאה הציבורית על תגובתן של הנשיאות בשימוע, ליז מגיל נשיאת אוניברסיטת פנסילבניה וקלודין גיי נשיאת אוניברסיטת הרווארד נאלצו להתפטר מתפקידן.
בינואר 2024 הגישו סטודנטים יהודים תביעה נגד אוניברסיטת הרווארד על אפליה דתית ואכיפה בררנית של חוקים נגד הטרדה ובריונות שנמנעה מלפעול נגד סטודנטים שהטרידו ואיימו על יהודים וקראו להשמדת ישראל.
המאבק נגד אנטישמיות והפגנות אלימות של פרו-פלסטינים בקמפוסים ובאוניברסיטאות > המהומות האנטישמיות באוניברסיטת קולומביה באפריל 2024

ב-2024 התגברה האנטשימיות באוניברסיטת קולומביה מצד פעילים פרו-פלסטינים שהתבטאה בהפגנות אלימות, הפרות סדר, מהומות, קריאות אנטישמיות לפגוע ביהודים ותקיפות אלימות נגד סטודנטים יהודים. בעקבות העלייה החדה באנטישמיות קרא רב האוניברסיטה לסטודנטים היהודים להימנע מלהגיע לקמפוס עד שהמצב יירגע בשל סיכון לביטחונם ושלומם. בעקבות העלייה באנטישמיות זומנה נשיאת האוניברסיטה מינוש שפיק לשימוע בבית הנבחרים של ארצות הברית באפריל 2024 וננזפה על ידי הוועדה על  אובדן השליטה שלה על הקמפוס, חוסר טיפול בתופעה ובאלימות המפגינים הפרו-פלסטינים, ואף הוזהרה שאם המצב יימשך ייפסק המימון לאוניברסיטה. גם נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן גינה את האנטישמיות באוניברסיטה והגדיר אותה כ"מסוכנת". ב-17 באפריל 2024 החלה הפרת סדר אלימה של הסטודנטים הפרו-פלסטינים בקמפוס שכללה השתלטות על הקמפוס והקמת מחנה אוהלים במרכזו. בתגובה האוניברסיטה השעתה כ-100 סטודנטים והמשטרה עצרה 108 פעילים פרו-פלסטינים. בנוסף, בעקבות המהומות האנטישמיות הודיעו מספר מיליארדרים על הפסקת התרומות לאוניברסיטה.
אירועים משמעותיים > נפילת הרקטה בבית החולים אל-אהלי

בשעה 19:10 דיווחו מקורות ברצועת עזה על פיצוץ בבית חולים בעזה. מקורות פלסטינים רשמיים טענו כי בפיצוץ נהרגו קרוב ל-500 אנשים, וחמאס האשים את ישראל בתקיפה אווירית של בית החולים. טענות אלה דווחו באמצעי התקשורת הבין-לאומיים, כמו סוכנות הידיעות Associated Press, ואמצעי התקשורת CNN, BBC, MSNBC, הניו יורק טיימס ועוד. רק זמן רב מאוחר יותר הועלו סימני שאלה והכותרות השתנו, משהתברר שגרסת חמאס אינה עומדת במבחן הביקורת.
לאחר שעתיים מן האירוע הודיע דובר צה"ל שתחקיר של צה"ל העלה כי ארגון הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני שיגר מטח רקטות שעבר בסביבת בית החולים, אשר אחת מהן נפלה והתפוצצה בבית החולים. תימוכין לקביעת תחקיר צה"ל הגיעו מתיעוד ברשת אל-ג'זירה בו נראית רקטה כושלת נוחתת סמוך לבית החולים בשעה 19:00, דקות ספורות לפני תחילת הטענות על הפצצת בית החולים. למחרת, ב-18 באוקטובר, פרסם צה"ל הוכחות ברורות שהאירוע הגיע כתוצאה משיגור כושל של רקטת הג'יהאד האסלאמי, ובהן תצלומי אוויר המראים כי אין מכתש באזור, כפי שהיה מתקבל בהפצצה אווירית, ואף פרסום חריג של שיחה שיורטה בין שני פעילי חמאס, המודים שמדובר בשיגור רקטה כושל שפגע בבית החולים. גם המודיעין האמריקאי הודיע שערך תחקיר מבצעי בלתי-תלוי ושיש לו ראיות שהפיצוץ בבית החולים נגרם מרקטה כושלת של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, וכך גם הכריז באופן רשמי נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בעת ביקורו בישראל. ב-21 באוקטובר פרסמה סוכנות הידיעות Associated Press בדיקה עצמאית שלה, על בסיס תצלומי וידאו ושיחות עם מומחים רבים, שממנה עולה שהפיצוץ נגרם ככל הנראה מרקטה כושלת. CNN, שהביאה גם היא בתחילה בלי ביקורת את דברי חמאס, העלתה בדיקה משלה שהגיעה למסקנה זהה.
הרשות הפלסטינית הודיעה על שלושה ימי אבל וחמאס קרא לפלסטינים ברחבי העולם לצאת לפעולה בעקבות האסון. מאות מפגינים בירדן הקיפו את שגרירות ישראל בעמאן וניסו לפרוץ אליה. בלבנון, מאות הקיפו את שגרירות ארצות הברית בצפון ביירות בהפגנה אלימה. בעיראק, מאות צעדו בבגדד בקריאות אנטי-ישראליות וניסו לחצות את הגשר לאזור הירוק, ונחסמו על ידי כוחות ביטחון. באיראן, מאות הפגינו מול שגרירויות צרפת ובריטניה בקריאות "מוות לצרפת, אנגליה, אמריקה והציונים". בתוניסיה, מאות צעדו במחאה נגד ישראל. בטורקיה פרצה מחאה אלימה שכוונה לעבר קונסוליית ישראל באיסטנבול. והפגנות והפרות סדר התרחשו ברחבי יהודה ושומרון במחאה על "הטבח בבית החולים". ביקורו המתוכנן של נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן ב-18 באוקטובר, שהיה אמור לכלול גם פגישות עם מלך ירדן ועם נשיא מצרים, קוצץ לאחר שמלך ירדן ונשיא מצרים ביטלו את הפגישה המתוכננת במחאה על האירוע.
אירועים משמעותיים > עדות יוכבד ליפשיץ

ב-23 באוקטובר, היום השבעה עשר למלחמה, שוחררו משבי החמאס שתי חטופות מהטבח בניר עוז: יוכבד ליפשיץ, בת 85, וחטופה נוספת בת 80, כאשר בעליהן עדיין מוחזקים בשבי. לקראת שחרורן פרסם חמאס סרטון בו נראים מחבלי ארגון הטרור מגישים לחטופות ממתקים וקפה.
לאחר שחרורן, שחזרה ליפשיץ את חטיפתה לרצועת עזה, באומרה שכאשר הגיעו החטופים למנהרות הטרור, אמרו להם המחבלים כי "הם אנשים שמאמינים בקוראן ולא יעשו לנו רע".
עדותה של ליפשיץ והסרטון שפורסם על ידי החמאס עוררו הדים בעולם, והיו מי שטענו שפגעו במאמץ התעמולתי הישראלי; בחלק מעיתוני היום המחרת הוצג החמאס באור טוב יותר מבדרך כלל, לעיתים מלווה בתמונות שפורסמו על ידי דוברות חמאס.
בישראל, אירוע זה עורר הדים רבים, ואישים בולטים יצאו נגד מערך ההסברה הישראלי והעלו טענות בנוגע לכישלונות התעמולה הישראלית בקשר לעדותה. בעוד גורמים רבים הגדירו את האירוע כ"פיגוע הסברתי בלתי נתפס", לשכת ראש הממשלה פרסמה כי מי שהיה אחראי על הצהרת החטופה הוא בית החולים איכילוב, ומנגד טען בית החולים שאופי ותוכן המסרים לתקשורת נמצא תחת אחריות הגורמים הרשמיים של מדינת ישראל.
לעומת התפיסה שהריאיון פגע בתעמולה הישראלית, מספר כלי תקשורת פרסמו שהוא דווקא תרם לו.
תוצאות > דעת הקהל העולמית

בראשית המלחמה, דעת הקהל העולמית נטתה לכיוון תמיכה בישראל יותר מאשר התמיכה בה לפני המלחמה. לפי סקר דעת קהל שערך עיתון האקונומיסט רוב הציבור בעולם מזדהה עם ישראל ותומך בה, למרות שברשתות החברתיות המקוונות יש יותר פוסטים פרו-פלסטיניים. סקרים של עיתונים נוספים תמכו בתוצאות הסקר של האקונומיסט. סקרים שבוצעו במדינות אירופה מלמדים שהתמיכה בישראל עלתה מאז טבח שבעה באוקטובר, ובעקבות הפחד שהטרור האסלאמי באירופה יתגבר כתוצאה ממתקפת הפתע או הפסד צבאי ישראלי לארגון טרור אסלאמי.
בתחילת אפריל 2024 דווח כי על פי סקרי דעת קהל עדכניים מארצות הברית ואירופה, ישראל איבדה את כל האהדה שזכתה לה בדעת הקהל אחרי 7 באוקטובר 2023. התמיכה בישראל פחתה מאוד ולמעשה חזרה למקום שבו הייתה לפני 7 באוקטובר, וממשיכה להיות במגמת ירידה. הירידה בתמיכה בישראל התרחשה על רקע מספר ההרוגים הגבוה בעזה והחוסר במערך הסברה ישראלי יעיל. חלק מהסיבות לירידה בתמיכה בישראל הן החשיפה בדעת הקהל לתמונות מהמלחמה בעזה, הדיווחים על משבר הומניטרי, רעב ופגיעה בילדים, העובדה שישראל לא הציגה תוכנית ליום שאחרי המלחמה והחיכוכים עם נשיא ארצות הברית.
תוצאות > מדינות העולם

בקרב מדינות העולם, ההסברה הישראלית והזעזוע ממתקפת הפתע הביאו הצלחה למדינה; רוב מדינות המערב הביעו תמיכה בישראל. ישראל זכתה גם בתמיכת חלק ממדינות אסיה, רוב מדינות אמריקה הדרומית ואפריקה ורוב מוחלט של מדינות אוקיאניה ומדינות האיים.
גם בעולם הערבי קיבלה ישראל תמיכה גדולה מבדרך כלל; בחריין הביעה תמיכה בישראל, בעוד מצרים, ירדן, איחוד האמירויות, מרוקו, אזרבייג'ן, עומאן ופקיסטן הביעו נייטרליות, כשהשתיים האחרונות הביעו גם תמיכה בארגוני הטרור. לבנון לא הביעה עמדה ברורה.
מדינות מסוימות מגוש המדינות המתנגדות למערב, כגון רוסיה, סין ופקיסטן, הביעו גם עמדה נייטרלית בנוסף לתמיכתם בארגוני הטרור העזתיים. האומות המאוחדות העבירה את החלטה ES-10/21 והחלטה 2712, המתנגדות למהלכים הישראליים במלחמה. מנהיגי הארגון אף התבטאו קשות נגד מדינת ישראל.
חלק ממנהיגי המדינות המערביות אף ביקרו בישראל בזמן הלחימה ואף קראו לה להגן על עצמה מפני ארגוני הטרור, במהלך של תמיכה בישראל.
ב-18 בינואר 2024 העביר הפרלמנט האירופי, ברוב של 312 תומכים מול 131 מתנגדים, החלטה המתנה כל קריאה להפסקת אש בשחרור מיידי וללא כל תנאי של כל החטופים ופירוק חמאס. בנוסף הם גינו את השימוש במגן אנושי על ידי חמאס ומדינות שסיפקו סיוע כלכלי וצבאי לחמאס.
תוצאות > ביקורי מנהיגים

במהלך המלחמה, רכבת אווירית של מנהיגי העולם הגיעה לישראל, במהלך שחיזק מעמדה את ישראל בקרב מדינות העולם:
ארצות הברית ארצות הברית: נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן הגיע ב-18 באוקטובר לביקור בזק בישראל, נפגש עם רחל אדרי ועם חלק ממנהיגי המדינה.
בריטניה בריטניה: ראש ממשלת בריטניה רישי סונאק קרא לישראל במהלך ביקורו להשיב את ביטחונה ואמר שהיא סבלה ממעשי טרור שאי אפשר לתאר. שר החוץ הבריטי ג'יימס קלברלי הגיע לביקור הזדהות באופקים עם שר החוץ אלי כהן, שמע סיפורי גבורה וזוועות, נפגש בין היתר עם רחל אדרי ואף ביקר בביתה.
גרמניה גרמניה: קנצלר גרמניה אולף שולץ ביקר בישראל ב-17 באוקטובר ונפגש עם ראש הממשלה הישראלי, בנימין נתניהו. הוא הציע סיוע צבאי לישראל והומניטרי לרצועה, ובדרכו למטוס בחזרה לארצו נאלץ להישכב על קרקע נתב"ג בזמן אזעקה.
צרפת צרפת: נשיא צרפת עמנואל מקרון נפגש עם נחיתתו בישראל עם משפחות החטופים, ולאחר מכן גם עם הנשיא הישראלי יצחק הרצוג. לאחר הפגישה עם המשפחות אמר כי שלושים צרפתים נרצחו בישראל בטבח שבעה באוקטובר ותשעה נוספים נחטפו לעזה. הוא אף הציע להקים קואליציה נגד הטרור.
איטליה איטליה: ב-21 באוקטובר הגיעה ראש הממשלה ג'ורג'ה מלוני לביקור בישראל ונפגשה עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו. כמו כן, סגן ראש ממשלת איטליה ושר החוץ שלה, אנטוניו טאיאני, ביקר יחד עם שר החוץ הישראלי אלי כהן בעיר נתיבות.
אוסטריה אוסטריה: קנצלר אוסטריה קארל נהאמר נפגש עם ראש הממשלה הישראלי בנימין נתניהו ואמר כי מדינתו עומדת לצד ישראל.
צ'כיה צ'כיה: ראש ממשלת צ'כיה פטר פיאלה נפגש עם נשיא מדינת ישראל הרצוג בקריה בתל אביב, ואמר שזכותה של ישראל להגן על עצמה.
מנהיגים אירופיים נוספים ביקרו בישראל מאז תחילת המלחמה.
הסנאט של דלאוור

| --- | --- |
חותם הסנאט הרשמיחותם הסנאט הרשמי
 מדינה:  דלאוור דלאוור
 סוג:  בית עליון
 הרכב
 מספר מושבים:  21
 התפלגות מושבי הסנאט
      המפלגה הדמוקרטית (15)      המפלגה הרפובליקנית (6)
 בחירות
 בחירות קודמות:  בחירות 2022
 בחירות הבאות:  בחירות 2024
 מנהיגים
 נשיא הסנאט:  בת'אני הול-לונג (מאז 17 בינואר 2017)
 מנהיג הרוב:  בריאן טאונסנד (מאז 4 בנובמבר 2020)
 מנהיג המיעוט:  ג'רלד הוקר (מאז 7 בנובמבר 2018)
 משכן
 מליאת הסנאט המדינתי
 קפיטול מדינת דלאוור, דובר
 אתר אינטרנט
 אתר רשמי
 
הסנאט של דלאוור (באנגלית: Delaware Senate) הוא הבית העליון של בית המחוקקים במדינת דלאוור שבארצות הברית. בסנאט חברים 21 סנאטורים וכל אחד מהם נבחר לתקופת כהונה בת ארבע שנים, למעט במקרים של חלוקת מחוזות בחירה מחדש – אז ניתן לבחור סנאטורים לכהונה בת שנתיים בלבד. בסנאט של דלאוור, המתכנס בקפיטול מדינת דלאוור שבעיר הבירה דובר, אין הגבלת כהונה.
על מנת להתאים את כהונת הסנאטורים לחלוקה מחדש של מחוזות בחירה אחת לעשור, תקופות הכהונה של סנאטורים אחדים מסודרות כך שעשרה מהם נבחרים לכהונה בת שנתיים בבחירות הכלליות הדו-שנתיות הראשונות שלאחר החלוקה מחדש, ולאחריהן לשתי כהונות בנות ארבע שנים. במקביל, 11 סנאטורים נבחרים לשתי תקופות כהונה ראשונות בנות ארבע שנים, ולאחריהן לקדנציות של שנתיים. כדי להיבחר לסנאט, על הסנאטורים להיות אזרחי ארצות הברית, להתגורר בדלאוור במשך שלוש שנים לפחות, ולהיות תושבי מחוז הבחירה שלהם לפחות שנה אחת לפני הבחירות. הם גם חייבים להיות בני 27 לפחות בזמן היבחרם.
בדומה לבתים עליונים אחרים של בתי המחוקקים של המדינות והטריטוריות של ארצות הברית, כמו גם בסנאט של ארצות הברית, הסנאט של דלאוור רשאי לאשר או לדחות מינויים של מושל דלאוור לממשלת המדינה, לוועדות ומועצות ציבוריות, ולתפקידי שפיטה בבית המשפט העליון. נשיאת הסנאט להלכה היא סגנית המושל המכהנת בת'אני הול-לונג. הנשיא הזמני המכהן הוא דייוויד סוקולה. מנהיג הרוב הוא הדמוקרט בריאן טאונסנד, ומנהיג המיעוט הוא ג'רלד הוקר מהמפלגה הרפובליקנית.
קלע סער

קלע סער בחיל הנחתים של ארצות הברית
קלע סער הוא מקצוע צבאי של לוחם בכיתת חיל רגלים ובכיתת חיל הנדסה שעיקרו סיוע קרוב לצוות לוחמים תוך קליעה מדויקת במטרות אויב בטווחים בינוניים וקצרים. קלע סער עובד כחלק אינטגרלי מהצוות וחמוש ברובה קלעים, לרוב מדובר ברובה סער מדויק עם כוונת טלסקופית ועם אמצעי ייצוב. הקלע נדרש לייצר אש מהירה ומדויקת בטווחים של עד כ-500 מטר. קלע הסער נחשב כלוחם מיומן בנשק ובמיומנות הקליעה בכוונות בצוות.
מקצוע קלע הסער הומצא בצה"ל בשנות ה-90 של המאה ה-20 על מנת לשפר את יכולת הקליעה של לוחמי החי"ר וליצור חוליית ביניים בין הצלף הפועל כבודד לבין חוליית חי"ר הזקוקה ליכולת קליעה מדויקת בטווחים בינוניים. בצבאות זרים קיימים מקבילות לתפקיד זה, בפרט בצבא ארצות הברית שם התפקיד נקרא Designated Marksman ("קלע ייעודי", בתרגום חופשי).
כלי נשק

הנשק העיקרי של קלע הסער הוא רובה סער שהותאם לקליעה מדויקת. רובה כזה נבחר אחרי בחינה ואחרי מטווחים לראות את איכות הרובה ואז עובר מקצה שיפורים ותוספות כגון כוונת טלסקופית, חצובת דורגל, מגבה ללחי ועוד עזרים שנועדו לשפר את הדיוק והארגונומיה של הנשק. במספר רובים מחליפים את הקנה ובית הבליעה לקליבר שונה (rechamber) על מנת לשפר את הביצועים הבליסטיים של הרובה. לא כל רובה סער אפשר להפוך לרובה קלעים מוצלח (לדוגמה: AK-47[דרוש מקור]).
דוגמה לרובי סער שהפכו לנשקי קלעים הם M16A2E3 (שנקרא באופן לא רשמי M16A3), רובה M4A1 קלעים, רובה דרגונוב הרוסי, וכן גליל צלפים, תבור קלעים ומיקרו-תבור X95-L קלעים הישראלים. רובה M-14 חצי-אוטומטי שהוספה לו כוונת טלסקופית גם יכול להיכלל בקטגוריה זו.
לעיתים, הקלעים משתמשים ברובי צלפים חצי-אוטומטיים המאפשרים ניידות ויכולת לייצר אש מהירה (rapid fire) ומדויקת. דוגמה לרובה שכזה הוא SR-25, רובה קלעים מדויק המבוסס על AR10, בעל דיוק טוב מאוד (1–0.75 דקת קשת) אך לא כמו רובי צלפים בריחיים (שמגיעים עד לרבע דקת קשת). גם הבארט REC10 והערד 7 SR-DMR הם בעלי שימוש כפול של רובה קלעים ורובה צלפים חצי-אוטומטי.
ההבדלים בין צלף לקלע סער

תפקידים
צלפים עובדים לרוב באופן עצמאי.
תפקיד הקלע משמש כתפקיד ביניים לבין חייל לבין צלף, ולו תפקיד חשוב בחלק האורגני.
קלעי סער הם חלק אורגני ביחידות חה"ן וחי"ר רגילות, כמו רובאים, מקלענים ונושאי מטול רימונים.
כלי נשק
צלפים משתמשים בדרך כלל ברובה צלפים בריחי או חצי-אוטומטי בעל דיוק רב.
קלעי סער משתמשים בדרך כלל ברובה קלעים המבוסס על רובה סער שהותאם לקליעה מדויקת.
טווחי ירי
צלפים תוקפים מטרות בטווחים של 500–1500 מטר בדרך כלל.
קלעי סער תוקפים מטרות בטווחים של 50–500 מטר.
ניידות ועמדה
צלפים בדרך כלל תופסים עמדה אסטרטגית ושוהים בה לפרקי זמן ארוכים כאשר הם תחת הסוואה, לרוב בתנוחת שכיבה.
קלעי סער הם ניידים ולרוב משנים עמדות בהתאם למצב. בדרך כלל אין להם ציוד הסוואה יותר מלרובאי הרגיל.