המספד בירושלים (נאום)
הערות שוליים

↑  מנדל קרמר, מכתבים מארץ ישראל, המצפה, 29 ביולי 1904
↑  י. מ. שו"ב זינגר, ראשון לציון, חבצלת, 15 ביולי 1904
1 2 3  ראו מכתבו הנרחב אל חותנו האדר"ת, מיום כ"ט בתמוז ה'תרס"ד. נדפס לראשונה בתוך: גנזי הראי"ה ג, עמ' 16–18 (גנזי הראי"ה א-ו, עמ' 70–72); לשלושה באלול, מכון הרצי"ה תשס"ג, מילואים, עמ' קח-קיד; ועוד. המכתב פורסם לראשונה בהשמטות שונות. ראו ספרו של הרב יעקב פילבר כוכבי אור, ירושלים תשס"א, עמ' 157–174.
1 2  א. ח. הלוי הורביץ, יפו, השקפה, 26 ביולי 1904
↑  לשלושה באלול, מכון הרצי"ה תשס"ג, עמ' מא, סי' כח
↑  מחברת זו הובא לראשונה בשם זה בידי מכון הרצי"ה, ה'תשס"ד, ושוב בכרך הראשון של פנקסי הראי"ה, תשס"ח, עמ' רלג (למעשה, בספר זה לא נדפס המאמר אלא צוין בקצרה שכאן נכתב, ונדפס במלואו במאמרי הראיה). כמו כן נדפסה בקבצים מכתב יד קדשו, כרך א, הוצאת המכון לגנזי הראי"ה, תשע"ה (המאמר בפרק סה1, עמ' קט-קטז).
↑  סיני [כג, ז-יב], כרך מז, ניסן-אלול תש"ך, עמ' שכז-שלא
↑  גדול שימושה, עמ' נט. השוו: הרב ד"ר יואל בן-נון, המקור הכפול: השראה וסמכות במשנת הרב קוק, בית מורשה תשע"ג, עמ' 212–213, המצביע על זרעי גישת "המספד בירושלים" במחברות הראי"ה שנכתבו בעודו בבויסק.
↑  מאידך גיסא בקרב התנועה הציונית התקבל הרב קוק כמנהיג ציוני בולט, דוגמה לכך בקונגרס הציוני העולמי ה-19 שהתקיים בשנת 1935 בלוצרן, כאשר נתקבלה לקראת ימיו האחרונים של הקונגרס הידיעה על פטירתו של הרב קוק ב-ג' באלול הודיע מנהל הישיבה בן-ציון מוסינזון: "ברגע זה נתקבלה ידיעה מעציבה מאד מארץ ישראל – נסתלק הרב קוק. זוהי אבדה שאינה חוזרת. אני מפסיק את הישיבה". ובתגובה לכך עצרו את דיוני הקונגרס לשלוש שעות לאות אבל ובערב נפתחה ישיבת מיוחדת לדברי הספד בראשות הנשיא חיים ויצמן אשר נשא בה דברים ולאחריו נשאו דברי הספד מנחם אוסישקין והרב מאיר בר-אילן ואחרים.
| הרב אברהם יצחק הכהן קוק |
| --- | --- | --- |
| כתביו | אגרות הראי"ה • אורות • אורות הקודש • אורות התורה • אורות התשובה • עולת ראיה • עין איה • מאמרי הראי"ה • שמועות ראי"ה • חדריו דעת כהן • משפט כהן • אורח משפט • עזרת כהן • שבת הארץ • כתבים נוספים |  |
| ממשנתו | למהלך האידיאות בישראל • הרצאת הרב • חזון הצמחונות והשלום • מאמר הדור • יסוד כסא השם בעולם • המספד בירושלים |  |
| משיריו | שיר האמונה •  ישמח לבי • לחשי ההוויה • כנפי רוח |  |
| תלמידיו | הרב צבי יהודה הכהן קוק (בנו) • הרב יעקב משה חרל"פ • הרב הנזיר • הרב שלום נתן רענן (חתנו) • הרב יצחק אריאלי • הרב אריה לוין •  הרב שאול ישראלי • האדמו"ר החלוץ • הרב משה צבי נריה • הרב יצחק הוטנר • תלמידים נוספים |  |
| מוסדותיו | הרבנות הראשית לישראל • ישיבת מרכז הרב • מכון הלכה ברורה ובירור הלכה • תנועת דגל ירושלים |  |
| כהונות ברבנות | זיימל • בויסק • יפו • מחזיקי הדת (לונדון) • ירושלים • ארץ ישראל |  |
| הנצחתו | בית הרב קוק • כפר הרא"ה • מוסד הרב קוק • פרס הרב קוק לספרות תורנית • פרס ירושלים לספרות תורנית • קבוצת אברהם |  |
ציונות דתית • תורת ארץ ישראל • מועדי הראי"ה • משפחתו • תלמידי הרצי"ה • עוד
| כתבי הראי"ה |
| --- | --- | --- |
| בהלכה וש"ס | דעת כהן • משפט כהן • אורח משפט • עזרת כהן • שבת הארץ • חבש פאר • עץ הדר • עיטור סופרים • טוב ראי |  |
| בהגות | עין איה • עולת ראיה • מאמרי הראי"ה • אדר היקר • ראש מילין • לנבוכי הדור • מדבר שור • מוסר אביך • מידות הראי"ה • עקבי הצאן • ארץ חפץ • חזון הגאולה |  |
| סדרת ה"אורות" | אורות (אורות ישראל) • אורות הקודש • אורות התורה • אורות התשובה • אורות הראי"ה • אורות התפילה • אורות האמונה |  |
| כתבים | למהלך האידיאות בישראל • הרצאת הרב • חזון הצמחונות והשלום • מאמר הדור • אגרות הראיה • שמונה קבצים • פנקסי הראי"ה • משנת הרב • המספד בירושלים • חדריו |  |
| שירים | נכתבו על ידו כשירים: שיר האמונה  • ישמח לבי • לחשי ההויה קטעים ופיסקאות שהולחנו: כנפי רוח • יסוד כסא השם בעולם |  |
הערה: חלק מספרי ה"אורות" הם ליקוטים מאוחרים ממשנתו סביב נושאים שונים, שהשתמשו אף הם בשם "אורות".