stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מעבד גרפי
הערות שוליים

↑  Sunil Jain (במאי 2014). "Intel Graphics Virtualization Update". Intel. ארכיון מ-2014-05-08. נבדק ב-2014-05-11. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Bringing New Use Cases and Workloads to the Cloud with Intel® Graphics Virtualization Technology (Intel® GVT-g)" (PDF). Intel Open Source Technology Center. 2016. נבדק ב-14 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Virtual Graphics באתר AMD
↑  Virtual GPU Software User Guide, docs.nvidia.com (באנגלית אמריקאית)
↑  Mark Govett
Tom Henderson, Jacques Middlecoff,
Paul Madden, Jim Rosinski, [https://www.ecmwf.int/sites/default/files/elibrary/2010/15049-using-gpus-run-weather-prediction-models.pdf Using GPUs to Run Weather
Prediction Models], ‏November 2010
↑  ‏Products S3 Graphics Desktop Products
↑  Matrox Graphics – Products – Graphics Cards
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007572552505171  GND: 4582114-8  NKC: ph753450
בירנדרנגר

| --- | --- |

מראה כללי של העיר
 מדינה:  נפאל נפאל
 פרובינציה:  קרנאלי
 מחוז:  סורקהט
 שפה רשמית:  נפאלית
 שטח:  245 קמ"ר
 גובה:  152 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  153,863 (2021)
  ‑ צפיפות:  628.1 נפש לקמ"ר (2021)
 קואורדינטות:  28°36′N 81°38′E﻿ / ﻿28.600°N 81.633°E﻿ / 28.600; 81.633
 אזור זמן:  UTC +5:45
 http://birendranagarmun.gov.np
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת נפאל מוגדלת) קטמנדו לליטפור פוקהרה נפאלגאנג' בוטוואל דהאראן בירגאנג' ג'נקפור אוורסט הרפובליקה העממית של סין  הודובירנדרנגר(למפת נפאל רגילה) קטמנדו לליטפור פוקהרה נפאלגאנג' בוטוואל דהאראן בירגאנג' ג'נקפור אוורסט הרפובליקה העממית של סין  הודובירנדרנגר(למפת קרנאלי רגילה) גורבהקוט בהריגנגה דולו בנגד קופינדה סודורפשצ'ים סין גנדאקי לומביני הודובירנדרנגר(למפת קרנאלי מוגדלת) גורבהקוט בהריגנגה דולו בנגד קופינדה סודורפשצ'ים סין גנדאקי לומביני הודובירנדרנגר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
בירנדרנגר (בנפאלית: वीरेन्द्रनगर) היא בירת פרובינציית קרנאלי במערב נפאל והעיר הגדולה בה. העיר משמשת גם כבירת מחוז סורקהט בדרום-מערב הפרובינציה. על פי מפקד האוכלוסין משנת 2021 אוכלוסיית העיר מונה  153,863 תושבים. זוהי אחת הערים הצומחות ביותר בנפאל כאשר והגירה מסיבית מכפרים סביבה הובילה לגידול של 720% באוכלוסייה בין 1982 ל-2015. בירנדרנגר מהווה נקודת מפגש של שני כבישים מהירים לאומיים, הכביש המהיר רטנה והכביש המהיר קרנאלי. העיר היא מרכז סחר אזורי במרכז מערב נפאל.
הערות שוליים

↑  Nepal: Municipal Division (Districts and Local Units) - Population Statistics, Charts and Map, citypopulation.de
↑  Flood Hazard Mapping of a Rapidly Urbanizing City in the Foothills (Birendranagar, Surkhet) of Nepal, Kathmandu Post, ‏2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567113605171  LCCN: n86008354  VIAF: 139635262   WorldCat (עם VIAF): 139635262
חופש גדול (סרט 2012)

| --- | --- |

 בימוי:  טל גרניט שרון מימון
 תסריט:  טל גרניט שרון מימון
 שחקנים ראשיים:  יפתח קליין הילה וידור עודד ליאופולד עידו בר טל בר מיניאלי
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  2012 
 משך הקרנה:  22 דק' 
 שפת הסרט:  עברית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
חופש גדול הוא סרט קצר ישראלי משנת 2012 מאת טל גרניט ושרון מימון. הסרט היה ברשימת עשרת הסרטים המועמדים לפרס הסרט העלילתי הקצר הטוב ביותר בטקס האוסקר ה-87 ב-2015. הסרט הוקרן בבכורה בישראל בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בחיפה ב-2 באוקטובר 2012, לפני הקרנת הבכורה שלו בארצות הברית בפסטיבל סאנדנס 2013 .
תַקצִיר

חופשת הקיץ המשפחתית של יובל (יפתח קליין), מיכאלה (הילה וידור) וילדיהם נקטעת על ידי הופעתו של יפתח (עודד ליאופולד) המאהב לשעבר של יובל.
משחק

יפתח קליין בתפקיד יובל
עודד לאופולד בתפקיד יפתח, אהובתו לשעבר של יובל
הילה וידור בתפקיד מיכאלה, אשתו של יובל
עידו ברטל, בן הזוג של יפתח
רוסלן לבצ'וק בתפקיד עינב, בנם של יובל ומיכאלה
בר מיניאלי בתפקיד גאיה, הבת של יובל ומיכאלה
ביקורות

פרס אוסקר לסרט הלייב אקשן הקצר הטוב ביותר - רשימה קצרה, מועמדות
2013 פסטיבל סאנדנס לסרט קצר פרס גדול חבר השופטים - מועמדות
Flickerfest הסרט הבינלאומי הקצר הטוב ביותר - זוכה
ImageOut רוצ'סטר פרס חבר השופטים של פסטיבל הסרטים להט"ב לקצר הטוב ביותר - זוכה
ראו גם

קולנוע ישראלי
רשימת ההגשות הישראליות לפרס האוסקר לסרט העלילתי הבינלאומי הטוב ביותר
הערות שוליים

↑  אמיר בוגן, שני סרטים קצרים ישראלים ברשימת המועמדים לאוסקר, באתר ynet, 21 בנובמבר 2014
שרה סיגר

| --- | --- |

 לידה:  21 ביולי 1971 (בת 53) טורונטו, קנדה 
 ענף מדעי:  אסטרונומיה, אסטרונאוטיקה, מחקר ופיתוח, תעופה, אסטרופיזיקה, אסטרוביולוגיה 
 מקום מגורים:  קונקורד 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת טורונטו  אוניברסיטת הרווארד  Jarvis Collegiate Institute 
 מנחה לדוקטורט:  Dimitar Sasselov 
 מוסדות:  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (2007)  המכון למחקר מתקדם (1999–2002)  מכון קרנגי למדע (2002–2006) 
 תלמידי דוקטורט:  Björn Benneke 
 פרסים והוקרה:  פרס קאוולי באסטרופיזיקה (2024)  מדליית הזהב ע״ש מגלן (2021)  קצינה במסדר קנדה (2020)  עמיתי מקארתור (2013)  פרס סאקלר לפיזיקה (2012)  Nature's 10 (2011)  עמיתה באגודה האמריקאית לקידום המדע (2011)  פרס הלן ב וורנר לאסטרונומיה (2007) 
 seagerexoplanets.mit.edu
 
שרה סיגר OC (באנגלית: Sara Seager; נולדה ב-21 ביולי 1971) היא אסטרונומית ומדענית פלנטרית אמריקאית-יהודיה. סיגר היא פרופסור במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) וידועה כפורצת דרך במחקריה על כוכבי לכת חוץ-שמשיים והאטמוספירות שלהם, ואחראית לגילוי הראשון של אטמוספירה בכוכב לכת חוץ-שמשי. היא כתבה שני ספרי לימוד בנושאים אלה. סיגר זכתה במלגת מקארתור בשנת 2013, תוך ציון עבודתה התאורטית על זיהוי חתימות כימיות באטמוספירות של כוכבי לכת חוץ-שמשיים ופיתוח של מצפה כוכבים בחלל לצפייה במעברים פלנטריים בעלות נמוכה, מונתה כקצינה במסדר קנדה ב-2020 וזכתה להוקרה ופרסים רבים נוספים על עבודתה.
השכלה וקריירה

סיגר קיבלה את התואר הראשון שלה במתמטיקה ופיזיקה מאוניברסיטת טורונטו ב-1994, בסיוע פרס מחקר לסטודנטים לתואר ראשון של מועצת המחקר למדעי הטבע וההנדסה של קנדה (אנ') (NSERC), ותואר דוקטור לאסטרונומיה מאוניברסיטת הרווארד ב-1999. בעבודת הדוקטורט שלה בהנחיית פרופ' דימיטר ססלוב (אנ'), פיתחה מודלים תאורטיים של אטמוספירות של כוכבי לכת חוץ-שמשיים.
בין השנים 1999 ל-2002, כיהנה סיגר בתפקיד עמיתת מחקר פוסט-דוקטורט במכון למחקר מתקדם (IAS) בפרינסטון ולאחר מכן, עד 2006, כחברת צוות מחקר בכיר במכון קרנגי למדע בוושינגטון. בינואר 2007 הצטרפה סיגר למכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס כפרופסור חבר במחלקה לפיזיקה ובמחלקה למדעי כדור הארץ, האטמוספירה ומדעים פלנטריים, קיבלה קביעות ביולי 2007, וקודמה לפרופסור מן המניין בשתי המחלקות ביולי 2010. מ-2012 היא מחזיקה בקתדרה על שם 'מחזור 1941' למדעים פלנטריים. ב-2017 מונתה גם לפרופסור לאווירונאוטיקה והנדסה אווירונאוטית.
מחקר אקדמי

המחקר של סיגר כוון בעיקר לגילוי כוכבי לכת חוץ שמשיים ולניתוחם. בפרט, עבודתה מתרכזת סביב אנלוגים נדירים לכאורה של כדור הארץ, פעילות שגרמה לנאס"א ולאחרים לכנות אותה חלוצה, פורצת דרך ו"אינדיאנה ג'ונס אסטרונומית". תחזיותיה הביאו לראשונה לגילוי אטמוספירה של כוכב לכת חוץ שמשי, באמצעות טלסקופ החלל האבל. סיגר כיהנה בוועדות רבות לחיפוש וחקר כוכבי לכת אלו.
יחד עם מארק קוצ'נר, חזתה את קיומם של כוכבי לכת פחמניים.
בשנים מאז 2020, התמקדה סיגר בחקר כוכב הלכת נוגה, עם הגילוי הפוטנציאלי של פוספין, גז ביולוגי, באטמוספירה העליונה שלו.
מחקר אקדמי > Starshade

סיגר שימשה כיו"ר צוות הגדרת המדע והטכנולוגיה של נאס"א עבור בדיקת התכנות בשם "Starshade", שנועדה לשגר צמד של טלסקופ חלל ודיסקית הסתרה, שתשמש לחסימה מדויקת של האור המגיע מכוכב מרוחק על מנת לאפשר לטלסקופ להפריד את האור העמום בהרבה המגיע מכוכב לכת הסמוך לכוכב.
מחקר אקדמי > משוואת סיגר

על מנת להבהיר כי מתנהל חיפוש חדש אחרי חיים חוצניים, סיגר פיתחה גרסה מקבילה של משוואת דרייק. משוואת סיגר מיועדת להערכת מספר כוכבי הלכת שיכולים לקיים חיים בגלקסיה. במקום חייזרים עם טכנולוגיית רדיו, סיגר שינתה את משוואת דרייק כדי להתמקד בנוכחות של כל תצורת חיים שניתן לזהות מכדור הארץ. המשוואה מתארת חיפוש אחר כוכבי לכת עם גזים ביולוגיים, המיוצרים על ידי יצורים חיים. כדי לאפשר גילוי, גזים אלו צריכים להצטבר באטמוספירה של כוכב הלכת ולהגיע לרמות אותן ניתן לזהות באמצעות טלסקופי חלל. סיגר מצפה שהחיפוש יבוצע באמצעות טלסקופ החלל TESS וטלסקופ החלל ג'יימס וב, כאשר כוכב הלכת עובר בין הכוכב שלו לבין הטלסקופ, והאטמוספירה שלו בולעת אורכי גל מסוימים המהווים חתימה ספקטראלית ייחודית.
כאשר:
N = מספר כוכבי הלכת עם סימני חיים אותם ניתן לזהות
*N = מספר הכוכבים שנצפו
FQ = חלק (יחס) הכוכבים השקטים, בעלי יחסית מעט התפרצויות סולאריות, שגם מפריעות לתצפית האסטרונומית וגם יגרמו לקרינה אולטרא סגולה שתפרק את המולקולות הביולוגיות באטמוספירה
FHZ = חלק הכוכבים עם כוכבי לכת סלעיים באזור הישיב
FO = חלק הכוכבים עם כוכבי לכת אותם ניתן לגלות מרחוק
FL = חלק מכוכבי הלכת המקיימים חיים
FS = חלק מצורות החיים המייצרות אטמוספירות פלנטריות בעלות גז אחד או יותר היוצרים חתימה ספקטראלית אותה ניתן לגלות ולזהות מרחוק
סיגר השתמשה במשוואה זו לחישוב עבור כוכבים נפוצים, מסיווג ספקטראלי M, והעריכה באופטימיות, לדבריה, כי יש סיכוי, אם כי לא גדול, שיתגלו שני כוכבי לכת חוץ שימשיים הניתנים ליישוב במהלך העשור הקרוב (2013–2023). כוכבי לכת אלו יהיו כנראה נעולים ב-"נעילת גאות", דהיינו מפנים תמיד את אותו צד אל הכוכב שלהם כמו היחס בין הירח וכדור הארץ. טרם התגלה כוכב לכת כזה, ולכן לא מובטח שהחיים שעליו יהיו אינטליגנטיים.
מחקר אקדמי > חללית אסטריה

בין 2008 ל-2020 סיגר הייתה היזמת והחוקרת הראשית של פרויקט חלליות אסטריה (אנ') (טלסקופ חלל ברזולוציה של שניית קשת). הרעיון היה לפתח טכנולוגיה לבניית מספר גדול של טלסקופים זולים וקטנים, למחקר פוטומטרי מדויק כאשר כל אחד מהם יתמקד בתצפית לאורך זמן ארוך במספר קטן של כוכבים בניסיון לגלות כוכבי לכת סביבם. טלסקופ אסטריה נועד לגלות את הירידה המזערית בעצמת הקרינה מכוכב כאשר כוכב לכת של המערכת שלו חולף לפניו, שיטה שנקראת "שיטת המעבר" (Transit Technique). הטלסקופ מומש כקיובסאט בן שש יחידות, כפרויקט שיתופי בין MIT למעבדה להנעה סילונית (JPL) של נאס"א, שנקרא בראשיתו ExoplanetSat. אסטריה שוגרה למסלול לווייני נמוך סביב כדור הארץ מתחנת החלל הבין-לאומית (ISS) ב-20 בנובמבר 2017, ופעלה בהצלחה עד לאבדן הקשר עימה בדצמבר 2019.
מחקר אקדמי > TESS

סיגר כיהנה כסגנית המנהל המדעי של תוכנית טלסקופ החלל TESS בין 2016 ל-2020, טלסקופ שיועד למצוא אלפי כוכבי לכת חוץ שמשיים. עד שנת 2021 נמצאו 66 כוכבי לכת חוץ שמשיים חדשים בעזרתו, כולם קרובים מספיק להדמיה וחיפוש אחרי חתימת חיים.
מחקר אקדמי > חיפוש חיים על פני נוגה

בשנים 2020–2021, סיגר הובילה צוות שהציע משימה לא מאוישת לכוכב הלכת נוגה, חללית זעירה עם מטעד השוקל קילוגרם אחד לחקר האפשרות של חיים באטמוספירה של נוגה. המשימה תהיה חללית במימון פרטי שתשוגר על ידי Rocket Lab על רקטת האלקטרון עם תאריך יעד לשיגור בינואר 2025.
פרסים והוקרה

פרס בוק של הרווארד לאסטרונומיה לשנת 2004.
אחת מעשרת המדענים המבריקים של Popular Science Magazine, 2006.
ב-2008, צוינה כאחת מעשרים המדענים הטובים ביותר מתחת לגיל 40, על ידי Discover Magazine.
צוינה כאחת מעשרת המשפיעים של 2011 על ידי Nature.
פרס סאקלר מטעם אוניברסיטת תל אביב לשנת 2012 על "ניתוח האטמוספירות וההרכבים הפנימיים של כוכבי לכת חוץ-שמשיים".
פרס הלן ב. וורנר מטעם האגודה האמריקאית לאסטרונומיה (אנ') (AAS) לשנת 2007 על פיתוח "טכניקות יסוד להבנה, ניתוח ומציאת האטמוספירות של כוכבי לכת חוץ-שמשיים".
מונתה כעמיתה באגודה האמריקאית לקידום המדע (אנ') (AAAS) ב-2012.
נבחרה לאחת מ-25 האנשים משפיעים ביותר בתחום החלל מטעם מגזין TIME ב-2012.
נבחרה ב-2013 כחברת כבוד בחברה המלכותית לאסטרונומיה של קנדה (אנ') (RASC).
בספטמבר 2013 הפכה לעמיתת מקארתור תוך ציון תרומתה לקידום מהיר של תת-התחום של כוכבי לכת חוץ שמשיים למרות הסקפטיות בו נתפס על ידי הקהילה המדעית.
תואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה של קולומביה הבריטית, 2015.
נבחרה לחברה האמריקנית לפילוסופיה בשנת 2018.
ב-2020 נבחרה כעמיתת מורשת של האגודה האמריקאית לאסטרונומיה.
מונתה כקצינה במסדר קנדה, בשנת 2020, על מחקר מולטידיסיפלינרי שתרם להבשלה של חקר כוכבי לכת חוץ שמשיים לכדי מדע פלנטרי.
זכתה בפרס ספר המדע והטכנולוגיה של לוס אנג'לס טיימס לשנת 2020 על ספרה "האורות הקטנים ביותר ביקום".
ב-2021 זכתה במדליית "מגלן פרימיום (אנ')" מאת החברה הפילוסופית האמריקאית (APS), על מחקר תאורטי שהוביל לגילוי ראשון של אטמוספירה של כוכב לכת חוץ שמשי.
בוגרת כבוד בכנס אלמה מאטר שלה, באוניברסיטת טורונטו באביב 2023.
הוכתרה כמדענית הטובה ביותר מטעם Research.com לשנים 2022 ו-2023.
זכתה בפרס קוולי לאסטרופיזיקה לשנת 2024 על תגליות של כוכבי לכת חוץ שמשיים ואפיון האטמוספירות שלהם.
האסטרואיד 9729 סיגר קרוי על שמה.
ביוגרפיה וחיים אישיים

סיגר נולדה בטורונטו שבאונטריו, קנדה. אביה, ד"ר דייוויד סיגר, שאיבד את שיערו כשהיה בן 19, היה רופא, חלוץ ומוביל בהשתלות שיער וכן ייסד מרכז להשתלות שיער בטורונטו, שעדייו נשא את שמו 10 שנים לאחר פטירתו, והוא זה שעורר בה את האהבה לאסטרונומיה.
בילדותה לא השתלבה סיגר בחברת הילדים, ולא הבינה מוסכמות חברתיות כמו חגיגת יום הולדת. בבגרותה, נישאה סיגר למייק וובריק ונולדו להם שני בנים. עד שחלה בסרטן ב-2009, וובריק הסיר ממנה כל צורך בפעילות שתחסיר מעבודתה בחיפוש כוכבי לכת חוץ שימשיים, או שתעצור בעדה מלקיים נסיעות עבודה: היא מעולם לא ערכה קניות, בישלה או מילאה דלק באוטו, אם כי טיפלה במטלות בית אחרות כמו כביסה. לפני מותו, ערך וובריק מסמך בן שלושה עמודים עם הוראות מפורטות לאשתו לגבי ההבטים הטכניים של ניהול חיים בחברה בה היא חיה. סיגר התאלמנה ב-2011, ולאחר פטירת וובריק בעלה, מטלות כמו הכנת ארוחות או סנדוויצ'ים לילדים הפכו בלתי נסבלות עבורה - אפילו שימוש בכרטיס אשראי היה אתגר. היא שקלה לעזוב את עבודתה, אבל הדיקן שלה שכנע אותה להישאר לאחר שהשיג עבורה סיוע פיננסי לשכירת מטפלות לילדים. ב-2013 סיגר פיתחה זוגיות חדשה, עם צ'ארלס דארוו, אסטרונום חובב שפגשה בכנס. גם דארוו לקח על עצמו את מטלות הבית על מנת לשחרר את סיגר לעבודתה הייחודית.
ב-2016, לאחר שהניו יורק טיימס פרסם מאמר מקיף על חייה, ידיד שלה שלח לה אימייל שבו הוא טען שייתכן שהיא אוטיסטית. בהתחלה היא הכחישה, מכיוון שנראה לה מוזר שהיא לא תדע זאת על עצמה, אך מאוחר יותר פנתה לאבחון וקיבלה תשובה רשמית כי היא אכן אוטיסטית בתפקוד גבוה (אספרגר). ההבחנה הקלה עליה וסייעה לה לקבל את עצמה.
פרסומים > ספרים

Deming, Drake; Seager, Sara (2003).  Deming, Drake; Seager, Sara (eds.). Scientific Frontiers in Research on Extrasolar Planets. ASP Conference Proceedings (Volume 294). Vol. 294. San Francisco. Bibcode:2003ASPC..294.....D. ISBN 1-58381-141-9.
Seager, Sara (2010). Exoplanet Atmospheres: Physical Processes. Princeton University Press. ISBN 9781400835300.
Seager, Sara (2010). Exoplanets. University of Arizona Press. ISBN 978-0-8165-2945-2.
Seager, Sara (2020). The Smallest Lights in the Universe: A Memoir. Crown. ISBN 978-0-5255-7625-9.
פרסומים > מאמרים מדעיים

מעל 600 פרסומים, מספר ציטוטים מעל ל-57,000 ואינדקס-D של 115 (מעודכן ל־2024), אינדקס-h מעל 80 (מעודכן ל-2021).
ברבורים

.
| ברבורים |
| --- | --- |
 ברבור שר
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: אווזאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: ברווזיים
שבט:: ברבורים
שם מדעי
 Cygnini ‏Bechstein, 1803

ברבורים שחורי-צוואר
ברבור מחצצר
ברבור מצוי
ברבורים (שם מדעי: Cygnini) הם שבט של עופות מים ממשפחת הברווזיים (ותת-משפחת האווזים), המורכב משני סוגים בעלי קרבה גנטית לאווז ולברווז. פלומתם לבנה לרוב, והם בעלי צוואר ארוך היוצר צורת חצי-קשת. הברבורים הם הגדולים מבני סדרת האווזאים, ומבין הגדולים שבעופות המעופפים.
מאפיינים

הברבורים הם עופות מים החיים לרוב במים מתוקים באקלימים מגוונים, מנהרות שוצפים ועד לבריכות עומדות וביצות, ולעיתים גם במישורים לחים או אף בטונדרה. לעיתים נראים ברבורים סמוך לחופי הים, אך אלה אינם מקור הזנה עבורם.
הברבורים עוטים פלומה לבנה לאורך מרבית גופם, בייחוד אצל המינים של חצי הכדור הצפוני. לעומתם, המינים הדרומיים: ברבור שחור וברבור שחור-צוואר הם בעלי גוונים שחורים יותר וכפות ורודות. הצוואר של הברבור ארוך ויוצר צורת חצי-קשת, בעוד הראש קטן והמקור דומה לאבוב ובעל בליטה שחורה בקדמתו. צבע המקור משתנה בין המינים מאדום, כתום, שחור, צהוב או ורוד. הברבורים מסוגלים לעוף (למעט בעת השרת נוצות), אך צריכים "מסלול המראה" על המים כדי להמריא בבטחה, והם מעופפים בצורת דאייה כמו עופות דורסים. הברבורים משמיעים קולות נמוכים, לרוב בעונת הרבייה למטרות חיזור.
מרבית הברבורים ניזונים ממזון צמחי או משיריים שנפלו למים, אותם הם מסננים בשחייה על פני המים. ברבורים צעירים מגוונים בתולעים וחסרי חוליות אחרים.
התנהגות

הברבורים דומים לאווזים גם בהתנהגותם המשפחתית. בני הזוג קשורים זה לזה לכל ימי חייהם, והצעירים נשארים עם הוריהם עד לעונת הדגירה הבאה. הברבורים חיים בלהקות גדולות מבלי לאבד את ייחודם המשפחתי. שני בני הזוג בונים את הקן ומגדלים את האפרוחים. כמות הביצים בהטלה נעה בין 3 ל-8 ביצים, עליהן דוגרת הנקבה במשך כ-5 שבועות, כשהזכר שומר עליה.
בדומה לאווזים אחרים הברבורים הם טריטוריאליים ויתקפו מסיגי גבול, ברבורים אחרים ושאר עופות וכן יתקפו טורפים להגנה על צאצאיהם. ברבור בוגר מסוגל לגרום לנזק רב בעזרת מקורו וכנפיו, כשלעיתים ברבורים הורגים כלבים ואף מטביעים אנשים מסיגי גבול. חלק מהברבורים התרגלו לחיים לצד האדם.
הברבור בתרבות

השם "ברבור" נזכר בתנ"ך: "וברברים אבסים" (ספר מלכים א', פרק ה', פסוק ג') כסוג מזון יוקרתי, אולם רבים מן המפרשים (למשל רש"י) המזהים אותו עם התרנגול. רבי סעדיה גאון תרגם את הברבור ל"אווז", וכך גם חוקרים בימינו כמו יהודה פליקס סבורים כמותו, שכן האווז שהיה ידוע באותו הזמן כבעל חיים שמפטמים ובגלל צבע נוצותיו הלבנות שככל הנראה מרומזים בשמו (ברי-לבן חלק). עם זאת, רוב המסורות הפרשניות מזהות את הברבורים כשם כללי לעוף מפוטם (למשל, תרגום השבעים, רבי דוד קמחי ור' יצחק אברבנאל) ;כמו כן מוזכר הברבור גם בזמירות שבת בנעימה "להתענג בתענוגים, ברבורים ושלָו ודגים" (מתוך הפיוט "מה ידידות"), כמעדן חגיגי ומיוחד.
בתרבויות אחרות הוא מוזכר כסמל לטוהר וליופי. האלה ההודית גאיטרי מתוארת כשהיא מלווה בברבור; ואילו בתרבות המערב האירופית מוזכר הברבור באגדה "הברווזון המכוער" כסמל ליצור יפהפה שהוא כליל השלמות.
בשפה היומיומית נזכר הביטוי "שירת הברבור" שמקורו באגדה על שיר מיוחד ששר הברבור לפני מותו – מטפורה למפעלו האחרון של אדם.
מיון הברבורים

ישנם שני סוגי ברבורים: הסוג ברבור (Cygnus) והמין היחיד בסוגו: ברבור קוסקורובה (Coscoroba coscoroba), שהוא בעל מאפיינים של אווזים ושל ברווזי טדורנה.
כיום מוכרים שבעה מינים חיים של ברבורים:
| שם | שם מדעי | תמונה | משקל | תפוצה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ברבור קוסקורובה | Coscoroba coscoroba |  | משקל: 3.8–5.4 ק"ג | נפוץ בדרום אמריקה |
| ברבור מצוי | Cygnus olor |  | משקל: 10–23 ק"ג | נפוץ ברחבי אסיה ובאירופה |
| ברבור שר | Cygnus cygnus |  | משקל: 7.4–14 ק"ג | נפוץ באיסלנד וצפון אירופה ואסיה |
| ברבור מחצצר | Cygnus buccinator |  | משקל: 7–13.6 ק"ג | נפוץ בצפון אמריקה |
| ברבור הטונדרה | Cygnus columbianus |  | משקל: 4.3–9.5 ק"ג | נפוץ במזרח אסיה, אירופה וצפון אמריקה |
| ברבור שחור | Cygnus atratus |  | משקל: 4–9 ק"ג | נפוץ באוסטרליה |
| ברבור שחור-צוואר | Cygnus melanocoryphus |  | משקל: 3.5–6.7 ק"ג | נפוץ בדרום אמריקה ובעיקר בקולומביה |
מיון הברבורים > מינים נכחדים

סוג ברבור (Cygnus )
מין Cygnus csakvarensis
מין Cygnus mariae
מין Cygnus verae
מין Cygnus liskunae
מין Cygnus hibbardi
מין ברבור ענק (Cygnus falconeri)
מין Cygnus paloregonus
מין Cygnus equitum
מין Cygnus lacustris
מין Cygnus atavus
תת-סוג Chenopis
מין ברבור ניו זילנדי (Cygnus sumnerensis)
סוג אנקסיגנה (Annakacygna )
מין Annakacygna hajimei
מין Annakacygna yoshiiensis
הערות שוליים

↑  דש באווזין ותרנגולין לרבי יוסי ברבי יהודה מאי – אווז הבית מתוך פורטל דף יומי
↑  חי וצומח בתורה, תיאור בעלי החיים והצמחים שבתורה מאוירים על ידי כמאתיים תמונות וציורים, יהודה פליקס, ישראל הצעיר, ירושלים, 1984, עמ' 60.
↑  מתוך 'החי במקרא' כרך החולייתנים, אלישבע דיין, אבני חפץ, תשפ"ב, עמ' 80.
ילד רע

| --- | --- |
 סינגל בביצוע ריקי גל
 יצא לאור:  1978 
 סוגה:  שיר 
 שפה:  עברית 
 אורך:  3.14 דק' 
 כתיבה:  אהוד מנור 
 לחן:  קן גלובוס 
 
ערך זה עוסק בשיר של ריקי גל. אם התכוונתם לסדרת טלוויזיה ישראלית, ראו .
ילד רע (ידוע גם בשם "בני ילד רע") הוא פזמון שכתב אהוד מנור, הלחין קן גלובוס ועיבד עדי וייס. השיר נכלל באופרת הרוק "בני בום" בשנת 1978, ובוצע על ידי ריקי גל. השיר קיבל השראה מהשיר Nancy Sinatra - Bang Bang (My Baby Shot Me Down).
רקע

השיר נכלל באופרת הרוק בני בום, שכתבו אהוד מנור וקן גלובוס, ובהשתתפות ריקי גל, ויקי תבור ואריה מוסקונה. "ילד רע" הוא השיר המצליח ביותר מאופרת רוק זו.
בשיר מציגה עצמה הדוברת כילדה בת עשר (בהמשך האופרה מתגלה כי שמה הוא נועה ברלין), המספרת על חברותה עם ילד מוזנח בשם בני (בשיר האחרון באופרה ניתן שמו המלא: בנימין בוגנים), ומתארת מבלי משים כיצד היחס הלקוי כלפיו בבית משפיע על יחסה כלפיה: הוא מגלה עניין במיניות באופן בלתי בריא בגיל מאוד צעיר, הוא גונב כבדרך קבע והוא מחקה במהלך משחק את ההתעללות של אביו כלפי אמו.
במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשל"ט, 1979, הגיע השיר למקום ה-14. במצעד השנתי של גלי צה"ל לשנה זו דורג השיר במקום ה-15.
רם לוי

| --- | --- |

 לידה:  1 באוגוסט 1940 (בן 84) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1966 
 עיסוק:  במאי ותסריטאי
 יצירות בולטות:  לחם, חרבת חזעה
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1993) 
 פרופיל ב-IMDb
 
דיון לאחר הקרנת הסרט "הסרט שלא היה" באוניברסיטת תל אביב, בהשתתפות הבמאי רם לוי ונציגי הוועד הציבורי נגד עינויים בישראל
רם לוי (נולד ב-1 באוגוסט 1940 בתל אביב) הוא במאי ויוצר טלוויזיה ישראלי, המתמחה בבימוי סרטים עלילתיים ותיעודיים ופרופסור אמריטוס בחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב. חתן פרס ישראל לתקשורת לשנת ה'תשנ"ג (1993).
סרטיו

מי ורדים מפורט סעיד (1972)
הכלה וצייד הפרפרים (1973)
חירבת חיזעה (1978)
אינדיאני בשמש (1981)
הישרדות (1983)
לחם (1986)
משחקים בחורף (1988)
כתר בראש (1989)
בוצ'ה (1992)
הסרט שלא היה (1994)
מר מאני (1996)
איש משטרה (1999)
רצח, מצלמים (2001)
עור (2005)
גירושים מאוחרים (2016)
המתים של יפו (2019)
הערות שוליים

↑  נחום מוכיח, לקראת רטרוספקטיבה וסרט חדש – שיחה עם רם לוי באתר "הבמה"
↑   נירית אנדרמן, רם לוי: "אני נחשב מסוכן פוליטית מבחינת הגופים המחליטים", באתר הארץ, 29 בינואר 2020
↑  נורית גרץ, זכרו של הרועה הזקן נהפך לרוח רפאים רעה, באתר הארץ, 14 באפריל 2009
↑   סגר, סרטו של רם לוי ---- Close, Closed, Closure, A film by Ram Loevy, סרטון בערוץ "Ram Loevy", באתר יוטיוב (אורך: 59:53)
↑   שני ליטמן, צפו בסרט הזה, ותבינו למה תושבי עזה בחרו בחמאס, באתר הארץ, 11 ביולי 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308615805171  BnF: cb141164657 (data)  ISNI: 0000 0000 5894 4726  LCCN: n2017007403  SUDOC: 075674416  VIAF: 85938823   WorldCat (עם VIAF): 85938823
שברולט CMP-15

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  שברולט (Chevrolet division of General Motors of Canada Ltd)
 שנות ייצור:  1940–1945
 יחידות שיוצרו:  200,000 
 הרכבה:  קנדה קנדה
 פלטפורמה:  משאית
 אורך:  5.18 מטר (בסיס גלגלים - 3,572 מטר)
 רוחב:  2,13 מטר
 גובה:  2,95 מטר
 משקל:  3,572 ק"ג
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים 3,500 סמ"ק המפיק 85 כ"ס (מנוע שברולט GM 216)
 מהירות מרבית:  80 קמ"ש
 מעצב:  שברולט 
 
שברולט CMP-15 (באנגלית: 15-Chevrolet CMP) היא משאית לשירות צבאי, מתוך סדרה שהייתה קרויה "Canadian Military Pattern (CMP) truck" אשר נבנתה בקנדה על ידי חטיבת שברולט, באמצעות יחידת "Chevrolet division of General Motors of Canada Ltd" בקונצרן ג'נרל מוטורס בין השנים 1940–1945, בתקופת מלחמת העולם השנייה, לשימוש הצבא הבריטי.
בייצור משאיות ה-"CMP" בתקופת מלחמת העולם השנייה השתתפו בנוסף לחטיבת שברולט בקונצרן ג'נרל מוטורס, חברת פורד וחטיבת דודג' בחברת קרייזלר. שלוש החברות בנו כ-500,000 יחידות.
מאפיינים

חלק מהמשאיות "שברולט CMP-15" נבנו כרכב משוריין, חלק ניכר מהמשאיות היו בעלות הנעה כפולה 4x4.
משוריין פרפר ששירת את לוחמי מלחמת העצמאות נבנה על מרכבים של משאיות פורד ושברולט במעמס של 1.5 טון מסוג שברולט CMP-15.
בתקופת מלחמת העולם השנייה, שלדות של דגמי "שברולט CMP-15" הורכבו בכמויות לא גדולות בבריטניה, אוסטרליה, ניו זילנד, דרום אפריקה (2,600), הודו (9,500) ומצרים.
תצורות

Chevrolet C15 – הנעה 4x2
Chevrolet C15 – הנעה 4x4
זירות שירות > בארץ ישראל

שלטונות המנדט הבריטי בארץ ישראל השתמשו בדגמי "שברולט CMP-15", בעיקר לצורכי הצבא הבריטי.
זירות שירות > במלחמת העולם השנייה

המערכה בצפון אפריקה
פלישת בעלות הברית לסיציליה
הזירה האיטלקית במלחמת העולם השנייה
החזית המזרחית במלחמת העולם השנייה
המערכה על בורמה
המערכה בפיליפינים (1941–1942)
החזית המערבית במלחמת העולם השנייה
פלישת בעלות הברית המערביות לגרמניה
זירות שירות > לאחר מלחמת העולם השנייה

אינדונזיה
צרפת
מלחמת הודו-סין הראשונה
משורייני הפרפר במלחמת העצמאות

משורייני הפרפר נבנו על בסיס של כלי-רכב צבאיים לשעבר ששמשו את הצבא הבריטי וכן גופים אזרחים בארץ כמו חברת מקורות, הקרן הקיימת וכדומה. הם נבנו בעיקר על מרכבים של משאיות פורד ושברולט במעמס של 1.5 טון מסוג שברולט CMP-15 ו-CWT-15.
כלי רכב אלה אף על פי שיוצרו על ידי מפעלים שונים, ניבנו לפי מפרט צבאי בריטי אחיד שנקרא Canadian Millitary Pattern או בקיצור: CMP. (בארץ כונו המשאיות הללו "בולדוג" בשל חרטומם הפחוס).
תמונות

משאיות שברולט CMP-15, של הצבא הבריטי (צולם ב-תוניסיה בשנת 1943)
משאיות שברולט CMP-15, של הצבא הבריטי (צולם ב-בורמה בשנת 1944)
משאיות שברולט CMP-15, של הצבא הבריטי (צולם ב-צפון אפריקה בשנת 1942)
משאית שברולט CMP-15, (משמאל) של הצבא הבריטי (צולם ב-נורמנדי בשנת 1944) (ראו הפלישה לנורמנדי)
שברולט CMP-15, שנת 1943
שברולט CMP-15, שנת 1942
שברולט CMP-15
שברולט CMP-15
שברולט CMP-15
שברולט CMP-15 שנת 1942
ראו גם

משוריין פרפר
הערות שוליים

↑  שברולט CMP-15 CMP Truck - 6th Airborne Armoured Reconnaissance
↑  ראו ערך אנגלי בשם: Canadian Millitary Pattern Truck
שברולט CMP-15, של הצבא הבריטי, בארץ ישראל (משמאל)
שברולט CMP-15, של הצבא הבריטי, בזירת צפון אפריקה, 1942
המקור – פרקים

המקור היא תוכנית תחקירים וראיונות עיתונאיים ישראלית בהגשת רביב דרוקר, ששודרה בעבר בערוץ עשר והחל מהעונה ה-16 משודרת ברשת 13. במרכז כל תוכנית תחקיר מרכזי בהובלת אחד מכתבי/ות המקור, ולאחריו תוכנית אולפן בה מראיין דרוקר את הכתב/ת ודמויות רלוונטיות לתחקיר.
נכון לשנת 2024, שודרו 390 פרקים (כולל 10 פרקים מיוחדים) לאורך 23 עונות.