stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מן העיר אל הכפר
תולדות התנועה

בעקבות העלייה ההמונית נוצר בישראל ביקוש מוגבר למזון וצורך בהגדלת המגזר החקלאי. הממשלה הקימה מושבים רבים לעולים ואלו סבלו מקשיים רבים. כדי לעודד את ההתיישבות במושבים ביקשה המדינה גם מהוותיקים לעבור למושבים, ובכך להראות שהמאמץ החקלאי נישא על ידי ותיקים ועולים גם יחד. כמו כן, התגברה האבטלה בערים והמדינה ביקשה להקל עליה בהעברת אנשים מהערים אל מושבים וקיבוצים.
הקריאה למעבר מהעיר אל הכפר יצרה הדים רבים ובמהרה הצטרפו עירוניים רבים לגרעיני ההתיישבות. בספטמבר 1952 התקיים טקס הנחת אבן פינה למושב הראשון של התנועה: שדי חמד ועד ינואר 1953 נוסדו גם יובל וירדנה. במהלך 1953 נוסדו בדרום: סגולה, פעמי תש"ז, שדה צבי וניצנה ובצפון: מאור, ותלמי מנשה. בשנת 1956 הוקם שדה משה, ב-1957 הוקם דוב"ב ובשנת 1958 הוקם צפרירים. עד סוף 1958 הוקמו 17 מושבים. בשנת 1960 נוסד אבן מנחם.
במהלך השנים הביאה התנועה מצטרפים רבים למושבים מעוטי תושבים כמו כפר קיש, שדמה, גן השומרון, שדה ורבורג ושדה אילן.
לקראת סוף שנות ה-50 עלה ההיצע החקלאי על הביקוש והממשלה חילקה מכסות לחקלאים. חלק מהבאים לכפר במסגרת התנועה מצאו עצמם עם חובות כבדים והתנועה דעכה. באמצע שנות ה-60 עלתה שוב הקריאה מן העיר אל הכפר, על ידי ההסתדרות, ומנגד נשמעו קולות שטענו כי המושבים רוויים ואין טעם להפנות עוד אנשים אל הכפר, שכן המגזר החקלאי סובל מעודף כושר ייצור.
הערות שוליים

↑  דיון על התנועה מהעיר לכפר, דבר, 27 בינואר 1953
↑  ב.ג., מן העיר אל הכפר וקרן היסוד, על המשמר, 31 ביולי 1953
↑  17 מושבים הוקמו במסגרת התנועה "מן העיר אל הכפר", דבר, 28 בנובמבר 1958
↑  החלה העליה לאבן מנחם, דבר, 4 באפריל 1960
↑  מנחם תלמי, מן העיר אל העוני, מעריב, 26 בפברואר 1961
↑  ההסתדרות בעד חידוש התנועה מן העיר אל הכפר, דבר, 13 במאי 1966
↑  י. יעקבי, מן העיר אל הכפר?, דבר, 27 ביוני 1966
מן היסוד

"מן היסוד" היה חוג רעיוני שקם בשנת 1962 במפלגת השלטון בישראל של אותה עת, מפא"י, על רקע המחלוקת העזה שבין ראש ממשלת ישראל, דוד בן-גוריון, ובין שר הביטחון לשעבר פנחס לבון בעניין "הפרשה". חברי "מן היסוד" תמכו בלבון.
היסטוריה

בשנות ה-60 סערה מפא"י במיני פרשיות אשר במרכזן עמדו מאבקים דוריים ורעיוניים שונים. את שיאם של מאבקים אלו היוותה פרשת הדחת פנחס לבון ממשרד הביטחון בשנת 1954 ומראשות ההסתדרות בשנת 1961. סערות אלה הובילו בשנת 1962 להקמת חוג "מן היסוד", שמייסדיו היו לבון עצמו והפרופסורים נתן רוטנשטרייך ויהושע אריאלי, ועם חבריו נמנו גם שלמה אבינרי, שמואל אלמוג, הסופר עמוס עוז, חבר הכנסת יונה כסה והסוציולוגים דן הורוביץ ועובדיה שפירא. להצגת רעיונותיו פרסם החוג, החל מ-24 במאי 1962, דו-שבועון שאף שמו היה "מן היסוד", בעריכת העיתונאי לוי יצחק הירושלמי.
חברי "מן היסוד" קראו להתחדשות רעיונית ולחזרה אל ערכי היסוד של תנועת העבודה, בין היתר באמצעות הגדלת עצמאותה של ההסתדרות תוך שמירת קשר מאוזן עם מוסדות המפלגה, חיזוק חברת העובדים, הגברת הדמוקרטיזציה במפא"י ואיחוד מפלגות הפועלים השונות. במפא"י הגבילו את פעילות "מן היסוד" בסניפי המפלגה, ואף ניסו להוציא את חבריה מהמפלגה.
בשנת 1964 עמדו אנשי "מן היסוד" לפרוש ממפא"י. לעצירת צעד זה שלח ראש הממשלה, לוי אשכול, מכתב לראשי "מן היסוד" שבו קבע שאין תוקף להדחת לבון וקרא לחברי "מן היסוד" לשוב לפעילות סדירה במפא"י. בתגובה לכך הוביל בן-גוריון החלטה של מזכירות מפא"י שביטלה למעשה את המכתב.
ב-7 בנובמבר 1964 החליטה קבוצת "מן היסוד" על פרישה ממפא"י וחבר הכנסת כסה הודיע על פרישה מסיעת מפא"י וביקש מוועדת הכנסת להכיר בסיעת יחיד שלו, שתיקרא בשם "מן היסוד". ב-22 בדצמבר 1964 החליטה ועדת הכנסת בהחלטת פשרה שלא להכיר בסיעה של כסה אולם לתת לו את כל הזכויות המוקנות על ידי תקנון הכנסת לסיעות.
בשנת 1965 פרשו חברי "מן היסוד", ולבון בראשם, ממפא"י. באוקטובר 1966 ביטלו מוסדות מפא"י את תוקפה של הדחת לבון, ובעקבות זאת הצטמצה פעילות "מן היסוד", ובפברואר 1966 ביטאון התנועה חדל להופיע. בשנת 1967 החלה חזרת חברי "מן היסוד" למפא"י, ובאוגוסט 1968 צורף כסה ללשכת מפלגת העבודה.
הערות שוליים

↑  מן היסוד [תשכ"ב-תשכ"ו], באתר תנועת העבודה הישראלית
↑  מן היסוד, באתר תנועת העבודה הישראלית
↑  מ. מייזלס, מכתב אשכול המבטל את הדחת לבון מנע פרישת "מן היסוד", מעריב, 3 במאי 1964
↑  קבוצת "מן היסוד" יוצאת ממפא"י, דבר, 8 בנובמבר 1964.
↑  ערעור של י. פישר על הכרה בי. כסה כסיעת "מן היסוד", דבר, 18 בנובמבר 1964.
↑  כסה ייהנה מזכויות סיעה באופן חלקי, דבר, 23 בדצמבר 1964.
↑  משה הורביץ, מדוע חזרנו למפא"י, דבר, 7 באפריל 1967
↑  צורפו 5 חברים חדשים ללשכת העבודה, דבר, 9 באוגוסט 1968.
מן השירה היהודית העממית

מן השירה היהודית העממית (אופוס 79) הוא מחזור שירים אומנותיים (ליד) (אנ') לסופרן, מצו-סופרן (אנ'), טנור ופסנתר או תזמורת מאת דמיטרי שוסטקוביץ'. מחזור הלידר מבוסס על שירי עם יהודיים, אשר לוקטו על ידי י. דוברושין ו-א. יודיטסקי, ונערכו על ידי י.מ. סוקולוב (גוסליטיזדת, 1947).
רקע

היצירה הולחנה בסתיו 1948, לאחר הוקעתו של שוסטקוביץ' כ"פורמליסט" באותה השנה. מצבו של שוסטקוביץ' והאנטישמיות הרשמית של התקופה הפכה את הבכורה הציבורית לבלתי אפשרית לקיום עד 15 בינואר 1955, בה היא בוצעה על ידי שוסטקוביץ' עצמו יחד עם נינה לבובנה דורליאק, זרה דולוקהאנובה (אנ') ואלק מסלניקוב. לפני הבכורה היצירה הושמעה במספר הופעות פרטיות.
מחזור הלידר הוא רק אחד מבין יצירות רבות מאת שוסטקוביץ' בהן שולבו אלמנטים של מוזיקה יהודית; הוא אמר שהוא נמשך לכך שמדובר ב"מנגינה עליזה באינטונציות עצובות".
מוזיקה וביצוע > מבנה

מחזור הלידר מכיל 11 שירים:
The Lament of the Dead Child - קינתו של ילד מת
The Thoughtful Mother and Aunt - האם והדודה המתחשבות
Lullaby - שיר ערש
Before a Long Parting - לפני פרידה ממושכת
A Warning - אזהרה
The Abandoned Father - האב הנטוש
The Song of Misery - שיר הצער
Winter - חורף
A Good Life - חיים טובים
The Young Girl's Song - שירה של נערה צעירה
Happiness - אושר
מיס מיוזיק

מיס מיוזיק הוא אלבומה ה-13 של הזמרת שרית חדד, שיצא לאור ב-20 בדצמבר 2005. האלבום כולל בלדות כמו השיר "חתיכה מחיי" ושירים קצביים - "מיס מיוזיק", "כל האנשים השמחים", "בושם צרפתי" ועוד. הסינגל הראשון מתוך האלבום הוא "כל האנשים השמחים" שכתב והלחין הנרי המעבד והמפיק המוזיקלי, בנוסף לשיר הזה הוא כתב והלחין עוד שלושה שירים. אמנים נוספים אשר תרמו את חלקם לאלבום: צביקה פיק, יואב גינאי, קובי אוז, יעקב למאי, ארז ברזוליק, ועוד.
רשימת רצועות

| שיר | זמן | מילים | לחן | עיבוד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מיס מיוזיק | 03:39 | הנרי | הנרי | הנרי ויעקב למאי |
| הקהל שלי | 03:55 | יואב גינאי | צביקה פיק | שי ראובני |
| חתיכה מחיי | 03:32 | יוסי גיספן | שרית חדד | יעקב למאי |
| אכלו לי שתו לי | 03:11 | קובי אוז | קובי אוז | יעקב למאי |
| בושם צרפתי | 03:06 | זאב נחמה | זאב נחמה ותמיר קליסקי | שי ראובני |
| למות מאהבה | 03:58 | יוסי גיספן | זאב נחמה ותמיר קליסקי | שי ראובני |
| כוכבים של אהבה | 03:39 | יוסי גיספן | שרית חדד | שי ראובני |
| בין כל הבלאגן | 04:00 | הנרי | הנרי | יעקב למאי |
| עם הפנים למערב | 03:47 | הנרי | הנרי | הנרי ויעקב למאי |
| ביני ובינך | 03:45 | אייל ליאון קצב וארז ברזוליק | אייל ליאון קצב | אייל ליאון קצב, אודי שמחון ובועז וולף (עיבוד מיתרים: אייל ליאון קצב, אודי שמחון ומומין סיסלר) |
| כל האנשים השמחים | 03:13 | הנרי | הנרי | שי ראובני |
| זורמים | 04:24 | ארז ברוזליק | אייל ליאון קצב | אייל ליאון קצב, אודי משחון ובעוז וולף (עיבוד מיתרים: אייל ליאון קצב, אודי שמחון ומומין סיסלר) |
| תק תק (דואט עם: סוטיס וולניס) | 04:28 | צ'ולי זכאי | סוטיס וולניס | שי ראובני |
רשימת המשתתפים באלבום

הפקה ראשית: שרית חדד
הפקה מוזיקלית: הנרי, אייל לאון קצב, יעקב למאי, שי ראובני.
הפקת שירה: יהודה תמיר
קולות רקע וליווי: מאיה אברהם, מיכל קפלן.
מיקסים: אייל לאון קצב, סיימון ויינשטוק.
תופים: אשר פדי
בס: אבי יפרח
גיטרות: אבי סינגולדה, אודי שמחון, אריק כהן
קלידים ותכנות: Henree, עמית הראל, יעקב למאי, עדי גולדשטיין, שי ראובני, אודי שמחון ובועז וולף
כלי הקשה: יהודה תמיר, אמיר פינטו ואורן בלבן
כלי מיתר: התזמורת של מומין ססלר וטל שגב
חלילים (דודוק, נאי, חליל צד, זורנה): אמיר גבירצמן
חליל ערבי וזורנה: מומין ססלר
בגלמה: אריק כהן, מוסטפא הפאוקור
דרבוקה: חזי יעקב
פסנתר: טל שגב
זורה: אריק כהן
הוקלט באולפנים: שיר, henreemusic ,A.G ,private room ,momin sisler
יחסי ציבור: שרי ישראלי וקרן קורנדאלי
סינגלים

| כל האנשים השמחים |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2005 |  |  |
|  | יצא לאור: ספטמבר 2005 | מקום 2 ברשת ג', מקום 9 בגלגלצ |  |
|  | אורך: 3:11 | מקום 2 ברשת ג', מקום 9 בגלגלצ |  |
|  | מפיק: שי ראובני | מקום 2 ברשת ג', מקום 9 בגלגלצ |  |
|  | פזמונאי: הנרי | מקום 2 ברשת ג', מקום 9 בגלגלצ |  |
| מלחין: הנרי |  | מקום 2 ברשת ג', מקום 9 בגלגלצ |  |

| בושם צרפתי |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2005 |  |  |
|  | יצא לאור: דצמבר 2005 | מקום 3 בגלגלצ, מקום 4 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 4:04 | מקום 3 בגלגלצ, מקום 4 ברשת ג' |  |
|  | מפיק: שי ראובני | מקום 3 בגלגלצ, מקום 4 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: זאב נחמה | מקום 3 בגלגלצ, מקום 4 ברשת ג' |  |
| מלחין: זאב נחמה ותמיר קליסקי |  | מקום 3 בגלגלצ, מקום 4 ברשת ג' |  |

| בין כל הבלגן |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2005 |  |  |
|  | יצא לאור: ינואר 2006 | רשת ג': מקום 4 במצעדים השבועיים מקום 25 במצעד השנתי  גלגלצ: מקום 2 במצעדים השבועיים מקום 38 במצעד השנתי |  |
|  | אורך: 4:00 | רשת ג': מקום 4 במצעדים השבועיים מקום 25 במצעד השנתי  גלגלצ: מקום 2 במצעדים השבועיים מקום 38 במצעד השנתי |  |
|  | מפיק: יעקב למאי | רשת ג': מקום 4 במצעדים השבועיים מקום 25 במצעד השנתי  גלגלצ: מקום 2 במצעדים השבועיים מקום 38 במצעד השנתי |  |
|  | פזמונאי: הנרי | רשת ג': מקום 4 במצעדים השבועיים מקום 25 במצעד השנתי  גלגלצ: מקום 2 במצעדים השבועיים מקום 38 במצעד השנתי |  |
| מלחין: הנרי |  | רשת ג': מקום 4 במצעדים השבועיים מקום 25 במצעד השנתי  גלגלצ: מקום 2 במצעדים השבועיים מקום 38 במצעד השנתי |  |

| מיס מיוזיק |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2005 |  |  |
|  | יצא לאור: מרץ 2006 | מקום 10 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 03:39 | מקום 10 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: הנרי | מקום 10 ברשת ג' |  |
|  | מלחין: הנרי | מקום 10 ברשת ג' |  |
|  |  | מקום 10 ברשת ג' |  |
| חתיכה מחיי |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2005 |  |  |
|  | יצא לאור: 13 ביוני 2006 | מקום 5 ברדיו לב המדינה, מקום 17 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 3:33 | מקום 5 ברדיו לב המדינה, מקום 17 ברשת ג' |  |
|  | מפיק: יעקב למאי | מקום 5 ברדיו לב המדינה, מקום 17 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: יוסי גיספן | מקום 5 ברדיו לב המדינה, מקום 17 ברשת ג' |  |
| מלחין: שרית חדד |  | מקום 5 ברדיו לב המדינה, מקום 17 ברשת ג' |  |
נתוני מכירות

| מקום | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ישראל (IFPI) | פלטינה | 40,000 |
מן הפח אל הפחת

מִן הַפַּח אֶל הַפַּחַת הוא ביטוי עברי המבוסס על לשון המקרא. משמעות הביטוי היא הידרדרות במצב, מעבר ממצב רע למצב גרוע. ביטוי עברי דומה לו מצוי בספרות הראשונים: ללכת מדחי אל דחי.
מקור הביטוי

הביטוי בנוי על פסוק בספר ישעיהו המתאר מעבר מצרה אחת לחברתה: ”וְהָיָה הַנָּס מִקּוֹל הַפַּחַד יִפֹּל אֶל-הַפַּחַת וְהָעוֹלֶה מִתּוֹךְ הַפַּחַת יִלָּכֵד בַּפָּח כִּי-אֲרֻבּוֹת מִמָּרוֹם נִפְתָּחוּ וַיִּרְעֲשׁוּ מוֹסְדֵי אָרֶץ.”
פסוק דומה לו נמצא בספר ירמיהו: ”הַנָּס מִפְּנֵי הַפַּחַד יִפֹּל אֶל הַפַּחַת וְהָעֹלֶה מִן הַפַּחַת יִלָּכֵד בַּפָּח כִּי אָבִיא אֵלֶיהָ אֶל מוֹאָב שְׁנַת פְּקֻדָּתָם נְאֻם ה'.”
בביטוי השגור כיום הוחלף סדר הנפילה, בעוד בפסוק עצמו העולה מן הפחת יפול בפח, בביטוי השגור מי שיצא מהפח יפול בפחת.
הערות שוליים

↑  "וְהָעוֹלֶה מִתּוֹךְ הַפַּחַת יִלָּכֵד בַּפָּח" (ישעיהו כ"ד, י"ח)

כנראה שגם פח וגם פחת הם מקומות בלתי נעימים באופן שווה, ואין לסדר משמעות.
↑  ראו למשל בשו"ת הריב"ש (סימן תסח): "שהיתומים ילכו תמיד מדחי אל דחי".
↑  ספר ישעיהו, פרק כ"ד, פסוק י"ח
↑  ספר ירמיהו, פרק מ"ח, פסוק מ"ד
מיס לי

| --- | --- |

מיס לי, 2011
 לידה:  21 ביולי 1982 (בת 42) בורלנייה, שוודיה 
 שם לידה:  לינדה קרלסון
 שם במה:  Miss Li 
 מוקד פעילות:  שוודיה 
 תקופת הפעילות:  מ-2006 
 סוגה:  מוזיקת פופ, קברט, ג'אז, ג'אז פיוזן, בלוז 
 שפה מועדפת:  שוודית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 בן או בת זוג:  Sonny Boy Gustafsson (2007–?) 
 פרופיל ב-IMDb
 
מיס לי מופיעה במצעד הגאווה בסטוקהולם (אנ'), 2009
לינדה קרלסון (בשוודית: Linda Karlsson; נולדה ב-21 ביולי 1982), הידועה יותר בשם הבמה מיס לי (Miss Li), היא זמרת-יוצרת שוודית.
ביוגרפיה וקריירה

מיס לי נולדה ב-21 ביולי 1982 בבורלנייה (אנ'), שוודיה. מאוחר יותר, היא עבר לגור בסטוקהולם.
ב-22 בנובמבר 2006, היא הוציאה את אלבום המוזיקה הראשון שלה, Late Night Heartbroken Blues.‏ בין הסינגלים באלבום המוזיקה, נמאא הסינגל "Don't Try to Fool Me". הסינגל הופיע בתוכנית הטלוויזיה העשב של השכן ובתוכנית הטלוויזיה האנטומיה של גריי.
השיר "Bourgeois Shangri-La", מתוך אלבום האולפן הרביעי שלה, Dancing the Whole Way Home, הופיע בפרסומת הטלוויזיה של אייפוד נאנו 5G (אפל). השיר "Oh Boy", מתוך אלבום האולפן הראשון שלה, Late Night Heartbroken Blues, הופיע בפרסומת הטלוויזיה של וולוו C70 (אנ'). הסינגל "Stalker Love True", מתוך אלבום האולפן הרביעי שלה, Dancing the Whole Way Home, הופיע בפרומו של פרק של תוכנית הטלוויזיה עקרות בית נואשות. השיר "Forever Drunk", מתוך אלבום האולפן החמישי שלה, Beats & Bruises, הופיע בתוכנית הטלוויזיה האנטומיה של גריי. השיר "My Heart Goes Boom", מתוך אלבום האולפן השישי שלה, Tangerine Dream, הופיע במספר רב של פרסומות של חנות הרהיטים הפופולרית בבריטניה, DFS Furniture (אנ') בסוף 2012, זמן קצר לאחר שהופיע בעונה השלישית של תוכנת הריאלטי השוודית, Så mycket bättre (אנ'). ב-2013, השיר "Boom" הופיע בפרסומות טלוויזיה לבגדי נשים של השוק השחור של הבית הלבן. לאחר שהופיעה בסיבוב הופעות לקידום אלבום האולפן השביעי שלה, Wolves, היא פרסמה כי היא נכנסה לדיכאון. לאחר מכן, היא השתתפה במחנה כותבי שירים בלוס אנג'לס, קליפורניה. במחנה, היא שיתפה פעולה עם ריהאנה, וכתבה סינגל לאלבום האולפן השמיני של ריהאנה, Anti. למרות זאת, הסינגל ללא שם לא הופיע באלבום, אם כי מיס לי הצהירה שריהאנה רכשה את הזכויות על הסינגל.
ב-24 בנובמבר 2017, היא הוציאה את אלבום האולפן השמיני שלה, A Woman's Guide to Survival.‏ השיר "Aqualung" שנמצא באלבום הופיע בסרטון הבכורה של וולוו XC40 (אנ')‏. השיר שלה, "I Can't Get You Off My Mind", נמצא בפרומואים לסרטי קולונע ברשת הטלוויזיה האמריקאית המשדרת בטלוויזיה בכבלים ובלוויין, Starz.
ב-22 בנובמבר 2019, היא התארחה בסינגל "Close Your Eyes" של פליקס ין ו-VIZE. הסינגל הגיע, בשיאו, למקום ה-21 בגרמניה, למקום ה-24 באוסטריה, ולמקום ה-63 בשוודיה.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

| שנה | שם | SWE  |
| --- | --- | --- |
| 2006 | Late Night Heartbroken Blues |  60  |
| 2007 | God Put a Rainbow in the Sky |  29  |
| 2007 | Songs of a Rag Doll |  23  |
| 2009 | Dancing the Whole Way Home |  8  |
| 2011 | Beats & Bruises |  13  |
| 2012 | Tangerine Dream |  11  |
| 2013 | Wolves |  2  |
| 2017 | A Woman's Guide to Survival |  27  |
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

| שנה | שם | ‏SWE‏  |
| --- | --- | --- |
| 2007 | Best of 061122‒071122 |  11  |
| 2012 | Singles and Selected |  15  |
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

| שנה | שם | ‏SWE‏  |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Så mycket bättre 2012 – Tolkningar |  –  |
| 2019 | Så mycket bättre – Tolkningarna |  –  |
הערות שוליים

↑  "Late Night Heartbroken Blues". iTunes. 22 בנובמבר 2006. ארכיון מ-2021-07-30. נבדק ב-2 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kung Fu Fighting".
↑  "White House Black Market TV Commercial Featuring Coco Rocha, Song by Miss Li". iSpot. 2013. אורכב מ-המקור ב-12 ביוני 2018. נבדק ב-2 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Eriksson, Elin Bergvik (29 באוגוסט 2016). "Linda "Miss Li" Carlsson om åren av tystnad". Dalarnas Tidningar (בשוודית). אורכב מ-המקור ב-2 במאי 2019. נבדק ב-2 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Miss Li skrev musik till Rihanna". Sveriges Radio (בשוודית). 15 בספטמבר 2016. אורכב מ-המקור ב-2 במאי 2019. נבדק ב-2 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "A Woman's Guide to Survival". AllMusic. אורכב מ-המקור ב-2 במאי 2019. נבדק ב-2 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Miss Li - Aqualung / Volvo". Sony Music Sweden. ארכיון מ-2021-07-30. נבדק ב-2 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Discographie Miss Li - austriancharts.at, austriancharts.at
↑  swedishcharts.com - Discography Miss Li, swedishcharts.com
1 2 3  "Miss Li in Swedish Charts". אורכב מ-המקור ב-2012-10-20. נבדק ב-4 באוקטובר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Så mycket bättre 2012 - Tolkningar - EP by Miss Li on Apple Music". Apple Music. ארכיון מ-2021-06-06. נבדק ב-1 במאי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Så mycket bättre - Tolkningarna - EP by Miss Li on Apple Music". Apple Music. ארכיון מ-2021-05-01. נבדק ב-1 במאי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 141189940  LCCN: no2009206110  MusicBrainz: 608c45b4-974a-4a10-a9e7-3a9824ea7742  SELIBR: 362738  VIAF: 106833191   WorldCat (עם VIAF): 106833191
מטקות (משחק ילדים)

ערך זה עוסק במשחק בכפיס עץ. אם התכוונתם למשחק בכדור, ראו .
מטקות הוא משחק ילדים שהיה נפוץ בישראל של ראשית המאה העשרים.
עזרי המשחק הם מקל מחודד בשני קצותיו, שאורכו כ-15 ס"מ, ומקל ארוך יותר, המשמש כמחבט.
באמצעות הכאה על קצה המקל המחודד בעזרת מקל המחבט מרים השחקן את המקל מחודד הקצוות מן הקרקע. מטרת השחקן היא להחזיקו באוויר זמן ארוך ככל שאפשר.
לפי בלשנים מקור השם הוא במילה הערבית מדקה המשמשת בערבית גם כשמו של העלי (עלי ומכתש), וגם כשם הפעולה של נקישה קצובה.
ראו גם

דודס
דוויל סטיק
מטצרווצרוס

| מטצרווצרוס |
| --- | --- |

תקופה
סוף פליוקן - פליסטוקן 2.6–1.5 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
משפחה:: אייליים
סוג:: מטצרווצרוס
שם מדעי
 Metacervoceros

מטצרווצרוס (שם מדעי: Metacervoceros) הוא סוג של אייל נכחד שחי במשך סוף הפליוקן עד הפליסטוקן באירופה. במקור הוא שויך לסוג אייל, אך הוגדר כסוג נפרד ב-1938 בידי החוקר פרדיננסיס דיטריץ' (pardinensis Dietrich).
אייל קדום זה היה דומה במראהו ליחמור והגיע לאורך של 1.8 מטר, גובה של מטר בכתפיים ולמשקל של 70 עד 100 קילוגרם בממוצע. הוא היה בעל קרניים צרות עם 2 או 3 הסתעפויות קצרות ובסיס מרכזי ארוך. זה היה אייל בינוני יחסית לאיילי הפליסטוקן והיה קרובם של האאוקלדוצרוס והסוג Pseudodama ואולי היה בעל קשר לאייל, בו האייל האדום הנפוץ.
המאובנים שלו התגלו לאורך אירופה במגוון אזורים ובעיקר בצרפת, שם נמצאו עצמות רבות והוא כנראה היה אייל שוכן יערות בהם היה יכול להתחבא מטורפים. על חלק מהעצמות ישנם רמזים לציד אנושי, אם כי לא ברור אם הוא תרם להכחדתם. איילים אלה הותאמו לתזונה מעשבים באמצעות מבנה שיניים שנשחקו לאיטם והוחלפו במהירות.
מוניציפל בנק

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 תקופת הפעילות:  1953–2019 (כ־66 שנים)
 תאריך מיזוג:  1 בדצמבר 2019
 משרד ראשי:  מגדלי התיכון, הארבעה 19, תל אביב
 מוצרים עיקריים:  שירותי בנקאות לסקטור הציבורי
 סך המאזן:  6.69 מיליארד ש"ח (2019)
 יו"ר:  לבנה שיפמן
 מנכ"ל:  אוליבייה גוטמן
 עובדים:  45 (סוף 2014)
 
סמליל אוצר השלטון המקומי
סמליל דקסיה ישראל (מימון ציבורי) בע"מ
מוניציפל בנק בע"מ (לשעבר בנק דקסיה ישראל, נודע בעבר בשם אוצר השלטון המקומי) היה בנק במדינת ישראל שהתמקד במתן אשראי לסקטור הציבורי. החל ממרץ 2018 ועד לסגירתו פעל הבנק ללא גרעין שליטה, ולפני כן כחברת בת של קבוצת הבנקאות והפיננסים הבלגית-צרפתית דקסיה.
היסטוריה

מאז הקמתו בשנת 1953 שימש אוצר השלטון המקומי כצינור של ממשלת ישראל להעברת כספים לרשויות המקומיות, במסגרת פעילות זו היה מקבל העברות ופיקדונות מהממשלה, מעניק אשראי לרשויות ונהנה מהעמלות ופער הריביות. לבנק ניתנה הזכות לקזז מהכספים שהמדינה העבירה לרשויות המקומיות, על החובות שהן חייבות לו, ועל כן היה מוסד בנקאי חריג, ללא חובות אבודים.
מניות הבנק כללו מניות יסוד שהעניקו 51% מזכויות ההצבעה באספה הכללית של החברה ומניות רגילות. מניות היסוד התחלקו באופן שווה בין מדינת ישראל, מרכז השלטון המקומי בישראל ושותפות של בנק לאומי, בנק הפועלים ובנק דיסקונט. קרוב ל-60% מהמניות הרגילות הוחזקו על ידי המדינה, רשויות מקומיות והבנקים ומעל 40% מהמניות הרגילות הוחזקו על ידי גורמים אחרים. באמצע שנות ה-90 החל איש העסקים אבי רואימי לרכוש מניות של הבנק ואף קיבל לצורך כך אישור של בנק ישראל. ב-26 ביולי 1998 החליטה ועדת השרים לענייני הפרטה על הפרטת החברה.
ב-1998 נחתם הסכם הסדרת יחסים בין המדינה לאוצר השלטון המקומי, לפיו ימשיך לשמש כסוכן החשב הכללי עד סוף 2008, כך שכל התשלומים של הממשלה לרשויות המקומיות יעברו דרכו והוא ייגבה את הכספים המגיעים מהן לממשלה.
היסטוריה > המאה ה-21

בתחילת שנת 2001 הופרט הבנק והחזקות המדינה ושלושת הבנקים המסחריים הגדולים בו נמכרו. ההפרטה התבצעה בהליך מכירה מחוץ לבורסה, לקבוצת דקסיה האירופאית, ששיתפה פעולה עם רואימי. בעד חבילת המניות של המדינה והבנקים, שכללה כ-11% מהון המניות 53% מזכות ההצבעה ושני שלישים מהזכות למנות דירקטורים, שילמה דקסיה כ-71.5 מיליון ש"ח (שווי השוק של הבנק נאמד באותה עת על כ-217 מיליון ש"ח).
לאחר הפרטתו זכה הבנק ב-2005, להארכת ההסכם, ללא מכרז, למתן אשראי לרשויות מקומיות, וב-2007 חתם משרד האוצר על הסכם דומה נוסף ללא מכרז. צעדים אלו לוו בביקורת ציבורית רבה.
ב-24 ביוני 2003, עת חגג הבנק 50 שנות פעילות, הוענק לו על ידי בנק ישראל רישיון כמוסד כספי, אשר איפשר לו לקבל פקדונות מיחידים ומתאגידים בסכומים של מיליון שקל ומעלה, לנהל חשבונות עו"ש של רשויות מקומיות, ולתווך בעסקאות כספיות וכלכליות, בין היתר.
ב-20 במרץ 2007 שונה שם החברה מ"אוצר השלטון המקומי בע"מ" ל"דקסיה ישראל (מימון ציבורי) בע"מ". באוגוסט 2007 התקבל מבנק ישראל אישור לפעול כתאגיד בנקאי בתחום הרשויות המקומיות ותאגידים עירוניים, ובינואר 2008 הורחב הרישיון לפעול כתאגיד בנקאי מלא. בעקבות זאת שונה שם החברה ב-26 במרץ 2008 ל"בנק דקסיה ישראל בע"מ".
עד 2018 קבוצת דקסיה החזיקה בכ-65% מהון המניות וכ-66% מזכויות ההצבעה, מרכז השלטון המקומי היה בעל 17% מזכויות ההצבעה, והשאר בידי הציבור. במרץ 2018 מכרה קבוצת דקסיה את החזקותיה בחברה והבנק הפך לחברה ללא גרעין שליטה.
ב-26 בפברואר 2019 הוחלף שמו של הבנק ל"מוניציפל בנק בע"מ". בדצמבר 2019 מוזג הבנק לתוך בנק מרכנתיל דיסקונט, שרכש את מניותיו תמורת 692 מיליון ש"ח, ובכך סיים את תפקודו כבנק עצמאי.
הערות שוליים

↑  מוניציפל בנק בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  ע"א 5105/09 אדיר שפירא נ' dexia credit local
↑  יהודה שרוני, סינדרלה מקומית, באתר nrg‏, 6 בפברואר 2001
↑  קבוצת דקסייה-רואימי זכתה במכרז רכישת השליטה באוצר השלטון המקומי תמורת 71 מיליון שקל, באתר גלובס, 24 בינואר 2001
↑  ההסכם המוזר שרקח מנכ"ל משרד רה"מ אילן כהן עם חברת דקסיה, באתר הארץ, 10 בפברואר 2005
↑  התנועה למען איכות השלטון דורשת משר האוצר לבטל את ההחלטה לפטור ממכרז להעמדת אשראי לרשויות מקומיות באתר התנועה לאיכות השלטון
↑  עמותת אומ"ץ: הירשזון חתם על הסכם ללא מכרז, באתר הארץ, 14 בינואר 2007
↑  הארץ, המפקח על הבנקים הרחיב הרישיון של בנק אוצר השלטון המקומי, באתר TheMarker‏, 25 במרץ 2003
↑  אוצר השלטון המקומי - עבודת בסיס, 8 בדצמבר 2004, פסגות אופק
↑  ניב חכלילי, בנק עם מונופול, באתר nrg‏, 6 במרץ 2008
↑  בנק דקסיה ישראל בע"מ - דין וחשבון ביניים ליום 31 במרץ 2008, עמ' 4
↑   אסא ששון, הגופים המוסדיים רכשו את השליטה בבנק דקסיה, באתר TheMarker‏, 18 במרץ 2018
↑  רון שטיין, ‏לא רק מזרחי ואגוד: בנק דקסיה מוזג למרכנתיל דיסקונט, באתר גלובס, 1 בגצמבר 2019
מנחם לבני

אין תמונה חופשית
מנחם לבני (נולד ב-5 במרץ 1950) הוא פעיל בתחום ההתיישבות, נודע כאחד מראשי המחתרת היהודית. הורשע בעבירות של רצח, חברות ופעילות בארגון טרור וגרימת חבלה חמורה.
ביוגרפיה

נולד ב-5 במרץ 1950 בתל אביב, לרב אברהם יהושע העשיל ליברמן-ליבני, בן רבי חיים סגל-ליברמן מדאברא, חתן רבי אהרן הורוביץ מבייטש.
למד הנדסה בטכניון. ב-1980 נמנה עם מחדשי היישוב היהודי בחברון.
הוא הכיר את יהודה עציון בגרעין גוש אמונים שהתיישב באלון מורה בשנות השבעים. בשנת 1975 נעצרו השניים בהפגנה נגד ביקור הנרי קיסינג'ר בירושלים, במחאה על תהליך השלום בין ישראל למצרים.
לבני נחשב לאחד מראשי המחתרת היהודית שפעלה בראשית שנות ה-80 של המאה ה-20 בתגובה לרצח 8 יהודים בחברון ופציעת נוספים. חברי המחתרת הורשעו ברצח שלושה סטודנטים פלסטינים בפיגוע במכללה האסלאמית בחברון ובפציעה קשה של שני ראשי ערים פלסטינים וחבלן של מג"ב (ההתנקשות בראשי הערים הפלסטינים). חלק ממטעני החבלה הורכבו על ידי לבני, ששירת כקצין מילואים בחיל ההנדסה.
על חלקו בפרשה נידון לבני למאסר עולם. אחרי שריצה כשש וחצי שנות מאסר שוחרר בעקבות חנינה מנשיא המדינה חיים הרצוג.
ב-1991 היה המנהל הראשון של החממה הטכנולוגית קריית ארבע.
באוקטובר 2001 ניסו פלסטינים להתנקש בחייו באמצעות מטען חבלה. ביוני 2002 הניחו פלסטינים מטען חבלה בכרם שלו. מן המטען נפצעו שלושה תלמידי תיכון יהודים שעבדו במקום. ב-8 ביוני 2003 ירה לעבר משאית פלסטינית שעוררה את חשדו. הוא הורשע בסעיפים של מעשה פזיזות ורשלנות באמצעות כלי ירייה שבחזקתו וחבלה במזיד ברכב ונגזר עליו עונש מאסר על תנאי. הנהג הפלסטיני הגיש תביעה אזרחית נגד לבני בגין התקרית, בסיוע המוקד להגנת הפרט, ובפשרה מחוץ לכותלי בית המשפט נקבע כי לבני יפצה את הנהג בסך 15,000 ש"ח.
לבני הוא תושב קריית ארבע. בשנים 2009–2012 היה מנכ"ל "עמותת מחדשי היישוב היהודי בחברון".
בבעלותו היה יקב בוטיק בשם "יקב לבני" כיום יקב "לה פורה בלאנש".
הערות שוליים

↑  פסק הדין, במאגר "נבו"
↑  נעמה לנסקי, הטרוריסט הטוב, באתר הארץ, 23 במאי 2007.
↑  נדב שרגאי, יש לנו אפשרות למחוק את זה, מה דעת הרב?, באתר הארץ, 31 במאי 2007
1 2  עמוס הראל, פלשתינאים ניסו לרצוח את אחד מראשי המחתרת היהודית, באתר הארץ, 31 באוקטובר 2001
↑  עמוס הראל, המשימה הצה"לית: אבטחת ראש המחתרת היהודית לשעבר, באתר הארץ, 21 ביולי 2008
↑  לבני: השופטים מסלפים את המציאות, באתר ערוץ 7, 10 במאי 2007
↑  שתאת נ' מנחם לבני הודעה על הסכם פשרה, באתר המוקד להגנת הפרט
מיכל מורלי

מיכל מורלי היא מתעמלת עבר ישראלית, 4 פעמים ברציפות אלופת ישראל (2000–2003) ואלופת המכביה השש-עשרה (2001).
ביוגרפיה

מורלי התאמנה בקבוצת מכבי קריית אונו.