stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דרך נוף יער בית קשת
הדרך

הדרך נפרצה על ידי קרן קיימת לישראל. הדרך מתאימה לרכבים פרטיים ורכבי שטח. חלקה הצפוני של הדרך מהשער הצפוני ועד השער המזרחי ליד בית קשת, הוא כביש סלול אספלט. חלקה הדרומי של הדרך, מהצומת המוביל לכניסה המזרחית ועד למרגלות הר דבורה היא ברובה דרך עפר. בקטעים מסוימים, בעיקר בקטעים התלולים והבעייתיים, הדרך סלולה באספלט. ממרגלות הר דבורה ועד היציאה בכניסה הדרומית, הדרך סלולה אספלט. קטע הדרך הסובב את קיבוץ בית קשת מדרום מערב היא גם דרך עפר. הדרך הנופית עוברת בתחום שמורת אלוני בית קשת, והיא חוצה את השמורה בדרכה מצפון לדרום, וכן בשלוחה המגיעה מהכניסה המזרחית.
לכל אורך דרך הנוף יוצאות דרכים המתאימים לנסיעה לרכב 4x4 ולטרקטרונים. בנוסף חוצים את הדרך מסלולי רכיבה על אופניים.
אתרים בדרך הנוף

האתרים מופיעים לפי המסלול מדרום לצפון.
אתרים בדרך הנוף > מצפור יער צ'רצ'יל

מצפור יער צ'רצ'יל נמצא בצידה הימני של הדרך למגיעים מכיוון הכניסה הדרומית. בחזית המצפור רחבה גדולה. בקצה המצפור קיר בצורת משולש הבנוי מאבנים ועליו שלט המציין "יער וינסטון צ'רצ'יל. הקיר מונע תצפית על חלק מהנוף. המצפור נמצא ברום של 350 מטר מעל פני הים מעל היישוב איכסאל והוא משקיף לכיוון עמק יזרעאל, גבעת המורה, הגלבוע וצפון הרי השומרון. בצמוד למצפור נמצא חניון קטן לשירות המטיילים.
אתרים בדרך הנוף > הר דבורה

הר דבורה הוא הר בגובה של 437 מטרים מעל פני הים, השוכן בהרי נצרת שבגליל התחתון, בראש ההר ניצבת אנדרטה המנציחה את יובל 25 השנים לחתונתה של מלכת אנגליה אליזבת השנייה עם הנסיך פיליפ שנחוג בשנת 1972. ההר הבנוי מסלע גיר ודולומיט, הוכרז כשמורת יער על ידי שלטונות המנדט הבריטי בארץ ישראל בשנת 1926.
הדרך הנופית מקיפה את ההר מצידו הצפוני. שלוחה נוספת של הדרך המתאימה יותר לרכבי 4x4 פונה לכיוון דרום ומטפסת במעלה ההר עד הפסגה. בקטע דרך זה עובר גם שביל ישראל.
אתרים בדרך הנוף > האורנים המנדטוריים

האורנים המנדטוריים נמצאים למרגלות המדרון הצפוני של הר דבורה, כשריד לנטיעה מנדטורית שהחלה בשנת 1926. במהלך הנטיעה, ניטעו שני סוגים של אורנים: אורן ירושלמי ואורן הגלעין. במשך השנים נעלמו מרבית עצי און הגלעין. חלקם הגדול התייבש בחורפים של 1978/9 ו-1998/9 שהיה בהם מיעוט של גשם. במקום נשארו פרטים בודדים. בקרבת האורנים המנדטוריים נמצאת חלקה נטועה של עצי ארזים. היער ליד האורנים ניטע בשנת 1981 על ידי קוראי כתב העת הנוצרי הנורווגי "פאמיליאן", על הלוח המנציח את הנטיעה מופיע פסוק מספר ישעיהו נה, יג' ”תחת הנעצוץ יעלה ברוש ותחת הסרפד יעלה הדס והיה לה' לשם לאות עולם לא יכרת”.
אתרים בדרך הנוף > מצפור התבור

מצפור התבור משקיף על הר התבור, שנחשב למקודש בימי קדם. הנצרות מזהה אותו כמקום התרחשות הטרנספיגורציה של ישו. ועל ההר ניצבת כנסייה פרנציסקנית שהוקמה בשנת 1925. במדרונות ההר יער שנטיעותיו החלו בשנות ה-40. למרגלות המצפור עובר אפיק נחל דבוריה ומהמצפור ניתן להשקיף על היישובים דבוריה מימין, וקצה היישוב שיבלי משמאל. ליד המצפור עובר מסלול רכיבה על אופניים.
אתרים בדרך הנוף > שמורת אלוני בית קשת

שמורת אלוני בית קשת היא שמורת טבע מוצעת של עצי אלון התבור. שטח השמורה סובב את קיבוץ בית קשת מצפון ממערב ומדרום לקיבוץ. השמורה משתרעת על 5,054 דונם, ובתחומה עובר קטע הדרך הנופית הסובבת את בית קשת.
אתרים בדרך הנוף > תל גובל

תל גובל משתרע על שטח של 10 דונם. שמו של התל משמר את השם הערבי של התל - "אום-ג'ביל". באזור נמצאו חרסים מתקופת הברזל המאות ה-8-10 לפנה"ס, וכן מהתקופה הרומית. התל מזוהה כיישוב המקראי אזנות תבור.
במדרון הדרומי של התל נמצאות מערות שהיו בעבר בשימוש רועי השבט ערב א-צביה. בראש התל נמצאים שרידי קברים של בני השבט. מראש התל ניתן לצפות על שמורת אלוני בית קשת, היישוב בית קשת והרי הגליל התחתון.
אתרים בדרך הנוף > שביל הטרשונים

אורכו של שביל הטרשונים כ-700 מטר והוא יוצא מהחניון הנמצא ליד עץ האלון הקדוש. הדרך עוברת ומתפתלת בין טרשוני דולומיט אפרפרים, שצורתם מעוצבת על ידי הבליה הכימית ועוצמת הרוח, אליה הם נחשפים. צבע הטרשונים הוא אפור ומקורו הוא במגנזיום הנמצא בסלע הגיר הקשה. לאורך הדרך מספר ספסלי עץ המשמשים למנוחה. הטרשונים ממוקמים בנקודת המפגש בין עצי אלון התבור לבין עצי החורש הים-תיכוני.
אתרים בדרך הנוף > חניון האלון הקשיש

ליד תל גובל נטוע עץ אלון התבור עתיק. שמו של העץ בפי תושבי האזור הוא ."מלאן א-פאקיר" שמשמעותו היא אלון התבור של הקדוש. ליד עץ האלון התקינה הקרן הקיימת חניון למטיילים. עץ האלון נטוע לצידה של דרך מסחר עתיקה שהובילה מהחורן לעכו ונקראה "דרך אל-חוורנה" הדרך חצתה את הגליל התחתון בנתיבו של ערוץ נחל יבנאל אל חנות תגרים. משם דרך תל גובל, נחל השבעה לבקעת בית נטופה ומשם לעכו.
העוברים בדרך קידשו את העצים גדולים, וראו בהם מקום מחסה. עצי אלון עתיקים גדולים נוספים נמצאים תחילת דרך הכניסה לקיבוץ בית קשת מול חנות תגרים. עצים אלה ניצלו מכריתה במלחמת העולם הראשונה בגלל מעמדים ה"קדוש".
אתרים בדרך הנוף > בית היערן ומצפור בית היערן

בית היערן או "בית הקרן הקיימת", הוא מחסן לכלי עבודה ושתילים מצופה אבן שנבנה בשנת 1946, לקראת ראשית הנטיעות במורדות המזרחיים של הרי נצרת. על הקמתו הורה יוסף ויץ שהיה מנהל מחלקת הקרקעות והייעור בקק"ל. הבית נבנה כחלק מתוכנית הסיוע שהגה ויץ לעזור לגרעין ההתיישבותי "מצפה הגליל" שגרו בחוות סג'רה ללא עבודה. הם שלחו נציג למוסדות הלאומיים, וויץ שמע את הנציג מתווכח עם מזכירתו, הזמין אותו להיכנס וקבע סיור לגליל במטרה לחפש שטחים מתאימים לנטיעה. הוא החליט שיש לנטוע את השטח שבין כביש נצרת טבריה להר תבור. בית היערן נבנה לשימוש הפועלים והנטיעות. באזור בית היערן נמצא חניון גדול שהוא החניון המרכזי של יער בית קשת.
מבית היערן יוצאת דרך סלולה המותאמת לבעלי מוגבלויות ומובילה לנקודת תצפית "מצפור בית היערן". מהמצפור ניתן להשקיף לכיוון דרום ומזרח לכיוון הר תבור, גבעת המורה, הר הגלבוע, רמת כוכב ובקעת יבנאל. למרגלות המצפור נמצאת שמורת אלוני בית קשת.
אתרים בדרך הנוף > מצפור אלוני בית קשת

מצפור אלוני בית קשת משקיף דרומה ומזרחה. אל עבר התבור, הגלבוע, רמות: כוכב, יבנאל ופוריה. ואל עבר טבריה עלית. למרגלות המצפור, נמצא יער אלוני התבור.
אתרים בדרך הנוף > מצפור תורען

מצפור תורען ממוקם בגובה 327 מ' מעל פני הים בראש המעלה לעבר הרי נצרת. המצפור משקיף על היישוב הערבי טורעאן השוכן מולו, ומשקיף על נופי בקעת והר תרען. וכשהראות טובה, ניתן לראות ממנו את החרמון, הר כנען. לרגלי המצפור עובר כביש 77 המוביל למחלף גולני. בעת העתיקה עברה בבקעת תורען דרך עתיקה שהובילה מעכו ליישוב ציפורי והגיעה עד הכנרת.
נחלים

הדרך חוצה בדרכה מספר נחלים שבחלקם עוברים מסלולי טיול מוסדרים.
נחל ברק בן אבינועם - לפני המעלה להר דבורה עוברת הדרך באפיקו של נחל ברק בן אבינועם. תחילתו של הנחל בהר יונה והוא זורם דרומה ממזרח להר דבורה לכיוון בקעת כסולות ועמק יזרעאל ונשפך לנחל תבור. בנקודת המפגש של הדרך עם הנחל נמצא לרשות הקהל חניון ברק. במורד הנחל מסלול טיול מוסדר שרובו מוצל העובר בתוך צמחייה עשירה של חורש ים תיכוני. בחורף זורמים מים באפיק הנחל. בנחל צמחיית פרחי בר עשירה כולל סחלבים.
נחל דבוריה - תחילתו של אפיק הנחל ליד עין מאהל משם הוא זורם לכיוון דרום-מזרח. בדרכו עובר האפיק בדרך נוף בית קשת. במקום זה עושה הדרך עיקול חד כדי לעקוף את אפיק הנחל. בהמשך עובר האפיק מזרחית לדבוריה פונה מערבה ונשפך לנחל תבור. תצפית הר תבור שוכנת על גדות הנחל.
נחל אזנות - שמו של הנחל ניתן לו על שם היישוב הקדום אזנות המזוהה עם תל גובל. תחילתו של הנחל בהרי נצרת מצפון מזרח לעין מאהל והוא זורם מזרחה לכיוון תל גובל. בקטע אפיק זה נובע מעיין שכבה "עין אזנות" שמימיו נובעים רק בחורף. המורדות של גדות הואדי משמשים לטרקטורונים המנצלים את מורדות אפיק הנחל, כדי לרדת בתלילות לכיוון אפיק הנחל. משם ממשיך האפיק מצפון ובצמוד לקיבוץ בית קשת. בקטע אפיק זה עוברת הדרך שתחילתה בכניסה המזרחית לדרך הנוף. נוף העצים במקום זה הוא שילוש של עצי אלון תבור ועצי שיזף. נחל אזנות נשפך לנחל השבעה מצפון לקיבוץ בית קשת.
נחל השבעה - שמו של הנחל ניתן לו על שם שבעת לוחמי פלמ"ח שנהרגו בקרב בית קשת. תחילתו של ערוץ הנחל במדרונות המזרחיים של הרי נצרת והוא זורם לכיוון דרום-מזרח לכיוון שמורת אלוני בית קשת. אפיק הנחל עובר מצפון מזרח לתל גובל. האפיק עוקף את קיבות בית קשת ממזרח וזורם דרומה, עובר בין כפר תבור להר תבור, חוצה את כביש 65 ממערב לצומת גזית ונשפך לנחל תבור.
גלריית תמונות

נחל אזנות, תצפית מערבה מתל גובל
נחל השבעה מדרום לקיבוץ בית קשת
נחל ברק בן אבינועם בקטע האפיק היורד מחניון ברק לכיוון בקעת כסולות
נחל דבוריה ברקע הר תבור כפי שנראה ממצפור הר תבור
מצפור אלוני בית קשת, תצפית לכיוון שמורת אלוני בית קשת
עדר עזים בדרכו למרעה בנחל השבעה
הערות שוליים

↑  יער בית קשת באתר קק"ל
גלעד במצפור
האורנים המנדטוריים
מצפור הר תבור, מימין בהר היישוב דבוריה, משמאל שיבלי
תל גובל
שביל הטרשונים
עץ האלון הקשיש והחניון לצידו
בית היערן
מצפור תורען והיישוב טורעאן
אדלר (תואר אצולה)

כתר הרלדי של אדלר כחלק משלט האצולה
אֶדְלֶר (בגרמנית: Edler - "אציל") הוא היה תואר אצולה הנמוך ביותר בין "תוארי אצולת השירות" במרחב הגרמני, האימפריה הרומית הקדושה ויורשותיה. הוא נמצא מתחת לתואר ריטר. תואר אדלר נמצא מעל אצולה ללא תארים שמורשים להוסיף רק von ("של", סיומת -י) לפני שם משפחה. התואר בוטל בשנת 1919.
התואר הוענק בדרך כלל לפקידי ממשל וקצינים וכמו כן למקבלי הדרגה הנמוכה של עיטורי מסדר. התואר עבר בירושה.
בימי הביניים, תחת השיטה הפיאודלית (באירופה ובמקומות אחרים), מי שהחזיקו בנחלה היו בדרך כלל בני האצולה, לכן תואר האצולה כלל את שם הנחלה עם קידומת "פון" (von) או "צו". במאות ה-18, ה-19 ותחילת המאה ה-20 נוהג הענקת "תוארי אצולת השירות" (Nobles of the Robe) הפך לנפוץ, ומתוך מסורת, על מנת להדמות לתוארי האצולה האחרים, גם תואר אדלר בא עם קידומת "פון" או "צו" לפני שם המשפחה, במקום שם הנחלה הפאודלית.
יהודים אדלרים

באימפריה הרומית הקדושה וביורשתיה: האימפריה האוסטרית (ואחר כך אימפריה אוסטרו-הונגרית) היו מספר יהודים שקיבלו תואר אצולה - אדלר, כאות הוקרה על תרומתם בכלכלה ובחברה. היהודי הראשון שקיבל תואר אדלר היה ישראל הניג פון הניגסברג, שקיבל את התואר מידי קיסר האימפריה הרומית הקדושה ליאופולד השני ב-1789.
יהודים אדלרים > רשימת יהודים אדלרים

ישראל הניג פון הניגסברג - Israel Hönig Edler von Hönigsberg
חיים פון פופר - Joachim Edler von Popper
שמעון אדלר למל - Simon Edler von Lämel
משה פורגס פון פורטהיים - Moses Porges, Edler von Portheim
לודוויג פון מיזס - Ludwig Heinrich, Edler von Mises
יסאק פון הופמנסתאל - Isaak Löw Hofmann, Edler von Hofmannsthal
הערות שוליים

↑  דרגה זו מסמלת העלאה למעמד אצולה של מצטיינים שאינם בני אצולה עקב השירות הצבאי הנושאים בתואר Ritter ("אביר") או השירות האזרחי, הנושאים בתואר Edler הניתן לבעלי משרות ציבוריות ולבורגנים בעלי ממון אותם מעוניין הכתר להוקיר.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הסכמי אברהם

| --- | --- |

 נושא:  הסכמי נורמליזציה והסכם שלום
 מטרה:  שיתוף הפעולה אזורי, יצירת קואליציה של מדינות ערביות וישראל נגד התחזקות איראן  מסחר חופשי בטכנולוגיות מים, חקלאות, סייבר ותיירות.
 חותמים:  ההסכם הראשון:   ישראל ישראל, ארצות הברית ארצות הברית, איחוד האמירויות הערביות, איחוד האמירויות הערביות בחריין בחריין   מדינות שהצטרפו להסכם לאחר מכן:  מרוקו מרוקו, סודאן סודאן
 מתווכים:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום חתימה:  הבית הלבן, וושינגטון די. סי., ארצות הברית ארצות הברית
 מקום יצירה:  וושינגטון די. סי. 
 תאריך הצגה:  15 בספטמבר 2020
 תאריך אשרור:  25 באוקטובר 2020 בהסכם בין ישראל לאיחוד האמירויות   10 בנובמבר בהסכם עם בחריין   22 בדצמבר בהסכם עם מרוקו
 שפות:  אנגלית, עברית, ערבית 
 
נוסח הצהרת הסכם אברהם
הֵסְכְּמֵי אַבְרַהַם הם מספר הסכמים לנרמול היחסים שבין ישראל למספר מדינות ערביות שנוצרו בתיווך ארצות הברית. נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ כינה את ההסכמים "הסכמי אברהם", על שמו של אברהם המקראי, הדמות המקשרת בין הדתות האברהמיות.
ההסכם נחתם ב־15 בספטמבר 2020 בבית הלבן על ידי ארצות הברית (כמתווכת), איחוד האמירויות הערביות, בחריין וישראל. לאחר מכן גם מרוקו וסודאן הצטרפו להסכם.
היסטוריה > יחסי חוץ טרום ההסכמים

לאורך שנים קיימה ישראל קשרים חשאיים עם מספר מדינות ערב, ונעשו מאמצים רבים להוציא קשרים אלו לאור.
ב־28 בינואר 2020 הוצגה תוכנית השלום של הנשיא טראמפ. מספר מדינות ערביות כמו ערב הסעודית, איחוד האמירויות הערביות ומרוקו בירכו על תוכנית השלום שנחשבת לפרו-ישראלית. ב־12 ביוני 2020 פורסם בעיתון ידיעות אחרונות מאמר בו צוטט יוסף אל-עותייבה, שגריר איחוד האמירויות בארצות הברית (המשמש גם כשר המדינה של האמירויות), ואמר כי קיים פוטנציאל ענק לקשרים חמים יותר בין ישראל לאיחוד האמירויות.
היסטוריה > הגורמים לתהליך הנרמול

הסיבות העיקריות שהובילו להגעה להסכמי אברהם:
שיתוף הפעולה האזורי, הפחד מפני התחזקות איראן, וההבנה של מדינות המפרץ כי ישראל תמיד תתמוך בהם בשל חששה של ישראל מאיראן מה שאין כן ארצות הברית שיכולה לתת יחס אוהד לאיראן.
הבחירות לנשיאות בארצות הברית – לחץ אמריקאי כבד הופעל על נסיכויות המפרץ תחילה ומדינות מוסלמיות באפריקה עקב הבחירות המתקרבות בארצות הברית ורצונו של הנשיא דונלד טראמפ להישגים מדיניים בעייני הציבור האמריקאי והתקשורת (שנחשבת לעיתים כעוינת לו) בטרם הגיעו של יום הבוחר בנובמבר.
הטבות אמריקאיות – מדינות רבות סבורות כי דרך ישראל, בעלת בריתה הקרובה של ארצות הברית, האמריקאים ייטיבו עימם ויעניקו להם הטבות שחשקו בהם לאורך השנים. בין היתר; מכירת נשק מתקדם לאמירויות, הוצאת סודאן מרשימת המדינות המממנות טרור (הכללה ברשימה זו גוררת החרמה נוקשה וסנקציות בידי ארצות הברית ומדינות המערב) והכרה בסיפוח המרוקאי על סהרה המערבית.
ישראל – המדינות החתומות על ההסכמים יוכלו ליהנות מיצוא ישראלי הכולל טכנולוגיות מים, חקלאות, סייבר ותיירות בזמן שישראל תהנה מייבוא ממדינות אלו.
היסטוריה > טקס החתימה

הסכם אברהם נחתם בטקס חגיגי ב-15 בספטמבר 2020, על מדשאת הבית הלבן על ידי ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, שר החוץ של איחוד האמירויות הערביות, עבדאללה בן זאיד אאל נהיאן ושר החוץ של בחריין עבד א-לטיף א-זיאני.
בעת הטקס שיגרו פלסטינים רקטות לעבר אשדוד ואשקלון, 8 מהן יורטו על ידי כיפת ברזל אך רקטה אחת שפגעה באשדוד פצעה מספר אזרחים ישראלים.
שעות טרם נחתם ההסכם בבית הלבן, הבהיר היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט כי על פי החוק הישראלי, ראש הממשלה בנימין נתניהו אינו מוסמך לחתום על ההסכם, אלא שר החוץ גבי אשכנזי ששהה בישראל. ולכן נתניהו נאלץ לבקש מאשכנזי ייפוי כוח.
ההסכם נכנס לתוקף רק לאחר הצבעה בכנסת ב-15 באוקטובר 2020, ואשרורו על ידי ממשלת ישראל ב-25 באוקטובר 2020.
תוכן ההסכמים

הצהרת הסכמי אברהם – הצהרה כללית, בה מכירות המדינות החותמות בחשיבות השלום בעולם בכלל ובמזרח התיכון בפרט, מביעות אמונה שהדרך להתמודד עם אתגרים היא באמצעות דיאלוג ושיתוף פעולה, ומברכות ומעוּדדות מההתקדמות שהושגה בכינון יחסים דיפלומטיים בין ישראל לשכנותיה. על הצהרה זו חתמו ארצות הברית, ישראל, איחוד האמירויות הערביות ובחריין. ב-6 בינואר 2021, חתמה גם סודאן על הצהרה דומה. החתימה התבצעה בשגרירות ארצות הברית בח'רטום, בירת סודאן.
הסכם איחוד האמירויות הערביות – ישראל – הסכם לנרמול יחסים מלא בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות, אשר הוגדר כהסכם שלום. נחתם ב-15 בספטמבר 2020 בטקס חגיגי בבית הלבן, ונכנס בתוקף באוקטובר 2020 – לאחר קבלת אישור מצד הכנסת בישראל ומצד הפרלמנט באיחוד האמירויות.
הסכם בחריין–ישראל – הסכם לנרמול יחסים בין ישראל לבחריין, הוגדר כהצהרת שלום על ידי הצדדים מפאת חוסר הזמן בין החלטת בחריין להצטרף להסכמים – ב-11 בספטמבר – ועד מועד טקס החתימה בבית הלבן ב-15 בספטמבר (לצד ההסכם בין ישראל לאיחוד האמירויות). ב-18 באוקטובר נחתם במנאמה, בחריין, הסכם ביניים לכינון יחסים דיפלומטיים בין המדינות. ב-10 בנובמבר אושר ההסכם בכנסת.
הסכם ישראל–סודאן – ב-23 באוקטובר 2020 התקיימה שיחת טלפון פומבית משולשת בין נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו וראש ממשלת סודאן עבדאללה חמדוכּ. בשיחה הכריז הנשיא טראמפ על הסכמת ישראל וסודאן להשכין שלום ביניהם, וכי בשבועות הקרובים שני הצדדים ייפגשו כדי לנהל משא ומתן על הסכמי שיתוף פעולה ביניהם. בהמשך חתמה סודאן על הצהרת הסכמי אברהם.
הסכם ישראל–מרוקו – חידוש היחסים בין ישראל למרוקו. מהודעת חצר המלוכה המרוקאית עלה כי ההסכם יכלול בשלב הראשון פתיחה הדדית של נציגויות ומשרדי מסחר והפעלת טיסות ישירות בין המדינות. ההסכם נחתם רשמית בארמונו של מלך מרוקו, מוחמד השישי ברבאט, ב-22 בדצמבר 2020.
השפעת ההסכמים

ההסכמים בין ישראל לחלק ממדינות המפרץ יצרו אפקט חיובי ביחסים של ישראל עם מדינות ערביות נוספות. כך למשל ערב הסעודית שתמכה בהסכמים הללו מאחורי הקלעים, אישרה בעקבותם מעבר חופשי של הטיסות הישראליות האזרחיות מעל שטחה לבחריין או איחוד האמירויות. באוקטובר 2020 נחתם הסכם תעופה בין ישראל וירדן שיאפשר טיסות חוצות במרחב האווירי של שתי המדינות, ירדן וישראל, הן של מטוסים אזרחיים והן של מטוסים צבאיים. גם סודאן החלה בסוף 2020 לאפשר לטיסות ישראליות לעבור מעל שטחה. ב-14 ביולי 2022 בעת ביקור הנשיא ביידן בישראל הודיעה ערב הסעודית כי תפתח את המרחב האווירי שלה לטיסות של כל המדינות, שמשמעותה כי טיסות ישראליות אזרחיות לכל יעד יוכלו לעבור מעל שמיה. ב-23 בפברואר 2023 נפתח המרחב האווירי במדינת עומאן באישור סולטאן עומאן לטיסות מישראל, אשר מקצר את הטיסות למזרח הרחוק ביותר משעתיים.
ב־11 באוקטובר 2021 חנך שגריר ארצות הברית לשעבר דייוויד פרידמן את "מרכז פרידמן לשלום מתוך עוצמה" ליישום הסכמי אברהם והרחבתם. באירוע ההשקה של המרכז, אשר כלל הצגה של פרטי ההסכמים וחשיפת נדבכיהם הכלכליים, השתתפו מזכיר המדינה האמריקאי לשעבר מייק פומפאו, שר האוצר האמריקאי לשעבר סטיבן מנושין, ג'ארד קושנר ואיוונקה טראמפ, ואנשי ממשל נוספים מארצות הברית, מישראל ומהעולם הערבי. במסגרת האירוע הוקרן לראשונה הסרט התיעודי "הסכמי אברהם".
ראו גם

הסכם סרביה–קוסובו
יחסי ישראל–קוסובו
יחסי ישראל–סרביה
יחסי בהוטן–ישראל
לקריאה נוספת

ברק רביד, "השלום של טראמפ – הסכמי אברהם והמהפך במזרח התיכון", הוצאת משכל, 2021
מארי גרינברג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 בינואר 1903 
 פטירה:  27 באוקטובר 1986 (בגיל 83) 
 מדינה:  גרמניה 
 מידע חסידת אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסידת אומות העולם (16 בפברואר 1984) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  מארי גרינברג
 
מארי גרינברג (בגרמנית: Marie Grünberg לבית אלברכט, 21 בינואר 1903 – 27 באוקטובר 1986) הייתה גרמנייה תושבת ברלין, שנישאה ליהודי והצילה ארבעה נרדפים יהודים בתקופת השואה, בכך שהסתירה אותם בבקתה שבבעלותה בברלין-בלנקנבורג. על מעשיה הוענק לה בשנת 1984 התואר "חסיד אומות העולם" מטעם יד ושם.
ביוגרפיה

מארי גרינברג נולדה בפאפלורסט שבנוּמארק, אשר צורפה לאחר 1945 לעיר קוסטרין למשפחה נוצרית-פרוטסטנטית, בת לגנן. היא למדה בבית ספר שהייתה בו כיתה אחת, עד שנת 1917 וסיימה אותו בהצטיינות. במהלך שהותה בברלין הכירה את קורט גרינברג, סוחר סבונים יהודי ובעל חנות, והשניים נישאו בשנת 1930, על אף התנגדות משפחותיהם. בני הזוג התגוררו בדירה קטנה בברלין, ולצד זאת החזיקו נכס קטן עם בית קיץ בבלנקנבורג.
לאחר עליית הנאצים לשלטון ב-1933, הוגדרה נישואיהם של מארי וקורט כ"נישואי תערובת". ב-11 בנובמבר 1938, ימים ספורים לאחר ליל הבדולח, נעצר קורט גרינברג על ידי אנשי האס אס ונשלח למחנה הריכוז זקסנהאוזן, שם עבר עינויים קשים. הוא שוחרר בדצמבר אותה שנה, אך נאלץ למכור את חנותו ולעבוד בעבודות כפייה. מאמציהם של בני הזוג להעביר את הבעלות על הנכס בבלנקנבורג לשם מארי נדחו, בטענה כי הדבר לא יוביל ל"דה-יודיזציה" של הרכוש.
בשנת 1941, חויב קורט לשאת את הטלאי הצהוב ולהוסיף את השם "ישראל" לשמו. תווי המזון שקיבל היו מסומנים באות "J" ומאפשרים הקצבה פחותה. עם זאת, גידולי הפירות והירקות מהגינה בבלנקנבורג סייעו להם לקיים את עצמם.
ביוגרפיה > פעילות ההצלה בתקופת השואה

בפברואר 1943 נערכה בברלין "אקציית המפעלים", שבמהלכה נעצרו כ-11,000 יהודים. קורט גרינברג נעצר לתקופה קצרה ושוחרר בעקבות מחאתם של בני זוג לא-יהודים לנשואים מעורבים. לאחר מכן, מארי וקורט החליטו להסתיר בביתם ובבקתה שבבלנקנבורג ארבעה נרדפים:
מרטין גרינברג – גיסו של קורט, שעבד בעבודות כפייה.
אוסקר אוסטשבר – יהודי ממוצא פולני שעבד עם מרטין.
גרטרוד דוברין – קרובת משפחתו של אוסקר.
ריכרד קלינדצאן – נגר לא-יהודי שסירב להתגייס לצבא הגרמני.
בנוסף, העניקו בני הזוג מחסה מדי פעם לצבי אבירם, קרוב משפחתו של קורט.
מארי גרינברג הייתה אחראית על השגת מזון לשישה אנשים, על אף קושי בראייתה והסיכון הכרוך בכך. היא נעזרה לעיתים במכולת מקומית, שם קיבלה מזון באופן חשאי. לאחר הפצצה אווירית ב-1943 שהרסה את דירתם בעיר, עברו כל המסתתרים להתגורר בצפיפות בבקתה בבלנקנבורג, תוך חיים בבידוד מוחלט מחשש לחשיפתם.
ביוגרפיה > לאחר המלחמה

ב-1945 נמנעה ברגע האחרון גירושם של יהודים נשואים לבני זוג לא-יהודים לגטו טרזיינשטט, אך קורט גרינברג נשלח שוב לזקסנהאוזן. הוא שרד את המחנה אך חזר לברלין חולה מאוד ונפטר ב-1967. מארי המשיכה להתגורר בבלנקנבורג.
באוגוסט 1984, הוכרה מארי גרינברג כ"חסידת אומות העולם" בטקס שנערך בבית הקהילה היהודית בברלין. היא נפטרה ב-1986 ונקברה לצד בעלה בבית העלמין היהודי בברלין.
ביוגרפיה > הנצחה

בשנת 2016 שונה שמו של "רחוב 46" בבלנקנבורג ל"רחוב מארי גרינברג" כאות הוקרה על פועלה. צבי אבירם, שהיגר לישראל, פרסם בשנת 2015 אוטוביוגרפיה שבה תיאר את אומץ ליבה של מארי וסיפר על תנאי החיים הקשים בהם חיה לצד המסתתרים.
הערות שוליים

↑  Pressemitteilung des Bezirksamts Pankow
עין (בעלי חיים)

.
.
| --- | --- |

 שיוך:  איבר של יצורים חיים, ישות אנטומית מסוימת, set of heterogeneous clusters, איבר חישה 
 תיאור ב:  Infernal Dictionary, 6th ed. 
 מזהים
 לטינית (TA98):  oculus 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A15.2.00.001 
 TA2 (2019):  113 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0015392 
 
צילום תקריב של עין נץ
עַיִן היא איבר חישה הרגיש לגלי אור ומשמש על ידי כך לראייה. עיניים בעלות כוח רזולוציה התפתחו בעשר צורות שונות מהותית בקרב מינים שונים, ול-96% ממיני בעלי החיים יש מערכת אופטית מורכבת.
גם לבעלי חיים ששוכנים דרך קבע בסביבות נעדרות אור, כמו מעמקי הים או מחילות באדמה, יש עיניים, אולם לרוב הן מנוונות וקיימות כשריד אבולוציוני (בדומה לעצם הזנב אצל בני אדם).
לפי תורת האבולוציה, עיניים פרימיטיביות הופיעו עוד לפני התפתחותם של אורגניזמים רב-תאיים. בקדמת מושבות תאים מסוג כדורונים קיימים תאים בעלי פיגמנט רגיש לאור במיוחד, שכנראה שימש בתור סוג של עין למושבה. עיניים פשוטות ביותר מעבירות למוח מידע על מידת התאורה של הסביבה. עיניים מפותחות יותר מאפשרות לבעל החיים יכולת ראייה. לחרקים ולבעלי חיים אחרים יש עיניים המורכבות ממספר מבנים והתמונה שהם רואים מורכבת חלקים-חלקים (ולא ממספר תמונות כפי שנהוג לחשוב).
עיניהם של חלק גדול ממיני הטורפים ואוכלי-הכול – בכללם האדם – ממוקמות בקדמת הראש, מיקום שמאפשר ראיה ראיה תלת-ממדית והתמקדות בטרף, בעוד עיניהם של מינים אחרים ממוקמות בצדי הראש, מה שמאפשר שדה ראייה רחב ככל האפשר.
מגוון

אצל רוב החולייתנים, ואף במספר מינים של רכיכות, תפקוד העין מבוסס על חדירתן של קרני אור ומיקודן על שכבת קולטנים רגישים הקרויים פוטורצפטורים המצויים ברשתית ואשר מתמחים בהמרת קרני אור לאנרגיה כימית המחוללת אותות חשמליים. אותו גירוי חשמלי מועבר באמצעות עצב הראייה לאונה האחורית של המוח ושם מתבצע פיענוח האותות החשמליים לכדי מייצג עכשווי של האזור בו מתבונן בעל החיים.
ככלל, לעיניים מסוג זה מבנה כדורי – שצורתו נשמרת הודות לחומר דמוי ג'ל (גוף זגוגיתי – Vitreous Humor) הממלא את מרבית נפחה של העין – עדשה הממקדת את קרני האור וקשתית השולטת בעוצמת האור החודר לעין.
בעיניהם של רכיכות מסוג Cephalopoda, דגים, דו-חיים ונחשים ישנן עדשות מקובעות ומיקוד האור מתבצע באופן טלסקופי, באופן המזכיר את פעולת עדשת מצלמה.
עיניים מורכבות (compound eyes), האופייניות בעיקר למערכת פרוקי הרגליים, בנויות ממספר רב של יחידות ראייה (או "עיניות") כאשר כל יחידת ראייה מתפקדת כיחידה עצמאית הקולטת קרני אור, ממקדת אותן באמצעות עדשה על שכבת התאים הפוטורצפטורים ומשם מועבר המידע לאזור הרלוונטי במערכת העצבים. בניגוד לתפיסה הרווחת, כל יחידת ראייה מכסה רק זווית קטנה משדה הראייה הכללי ולא מספקת מספר רב של תמונות זהות. חדות והיקף שדה הראייה במערכת פרוקי הרגליים נקבעים על פי מספר יחידות הראייה הקיימות והאופן בו הן מסודרות. בעיניהם של מינים מסוימים ישנן עד כ-28,000 יחידות ראייה, אשר מסוגלות להעניק שדה ראייה של 360 מעלות.
צילום של עין אנושית. ניתן להקיש על חלקים שונים כדי להגיע לערכים מורחבים המפרטים עליהם.
כמו כן יכולים מרבית החרקים לראות אף בתחום העל-סגול הנעלם מעיני בני האדם. יכולת זו מסבירה מדוע פרחים התלויים בחרקים להאבקה צבועים בצבעי על-סגול עזים המושכים את החרקים אל מיקומו של הצוף החבוי בפרח.
למספר מינים במערכת פרוקי הרגליים, בכלל זה אלו מסדרת הכנף-מניפתיים (שם מדעי: Strepsiptera), ישנן עיניים מורכבות הבנויות ממספר שכבות כל אחת (כאשר לכל יחידה רשתית משלה) היוצרות ראייה רב-תמונתית. באופן זה, בו כל עינית מתבוננת בזווית שונה, מתלכדת לכדי ראייה תמונה בזווית רחבה ובחדות גבוהה מאוד.
עיניים מורכבות מצטיינות אף בזיהוי תנועה. הזבוב, לדוגמה, מזהה תנועה פי חמישה עשר טוב יותר מבני האדם.
טרפידים, בעלי יכולת עיבוד היפר-ספקטרלית, נחשבים כבעלי יכולת ראיית הצבע המורכבת ביותר בעולם החי. הטרילוביטים, מחלקת פרוקי רגליים שהתקיימה בעידן הפלאוזואיקון, היו בעלי עיניים מורכבות ייחודיות אשר עדשותיהן היו מבוססות קלציט. בכך היו שונים משאר פרוקי הרגליים אשר להם עיניים רכות בדרך-כלל. מספרן של העדשות מעין לעין היה מגוון. לטרילוביטים מסוימים הייתה עדשה אחת בלבד בכל עין ואצל אחרים נאמד מספר זה בכמה אלפים.
את כמה מהעיניים הפשוטות ביותר בעולם החי ניתן למצוא בבעלי חיים כדוגמת השבלולים, אשר אינם מסוגלים באמת "לראות" בהיבט המעשי. על-אף שהם מצוידים בתאים מסוג קולטני-אור, המחסור בעדשה או בכל אמצעי אחר לשבירת ומיקוד קרני האור והיכולת לעבד מידע מורכב לכדי תמונה לא מאפשר להם יותר מאשר להבדיל בין סביבה מוארת לחשוכה. אך מידע זה הוא כל הנחוץ להם כדי להתרחק מחשיפה לאור שמש חזק המסוכן עבורם.
ראו גם

עין אנושית
עינית (בעלי חיים)
עין הקודקוד
ספר האופטיקה
הערות שוליים

↑  Fernald, R.D. (1992). "The evolution of eyes". Annual Review of Neuroscience. 15: 1–29. doi:10.1146/annurev.ne.15.030192.000245. PMID 1575438.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565350605171  BNE: XX525876  BnF: cb11938400h (data)  GND: 4122841-8  LCCN: sh85046642  NDL: 00567549  NKC: ph115639  TA98: A15.2.00.001 
עיניים מורכבות של זבוב.


דיאגרמה של אבולוציית העין
דיאגרמה של אבולוציית העין