stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מטרהורן

ערך זה עוסק בהר. אם התכוונתם לספר, ראו .
| --- | --- |
מטרהורן, כפי שהוא נראה מצרמט
מטרהורן, כפי שהוא נראה מצרמט
 מידע כללי
 גובה:  4,478
 מדינה:  שווייץ, איטליה 
 מיקום:  שווייץ שווייץ   איטליה איטליה
 רכס הרים:  הרי האלפים
 העפלה ראשונה:  14 ביולי 1865, על ידי אדוארד וימפר ומשלחתו
 קואורדינטות:  45°58′35″N 7°39′30″E﻿ / ﻿45.97639°N 7.65833°E﻿ / 45.97639; 7.65833
  (למפת הרי האלפים מוגדלת) מטרהורן(למפת הרי האלפים רגילה) מטרהורן
 
מַטֵרְהוֹרְן (בגרמנית: Matterhorn, בצרפתית: Mont Cervin, באיטלקית: Monte Cervino), הר הממוקם בגבול שווייץ-איטליה; המטרהורן מהווה חלק מרכס האלפים הפניניים, והוא אחד מן ההרים המוכרים ביותר ברכס זה.
ההר ממוקם על הגבול שבין שווייץ לאיטליה. בצד השווייצרי שוכנת לרגליו עיירת הנופש הידועה צרמט, ובצד האיטלקי - עיירת הנופש בריי-צ'רוויניה. על אף שפסגת ההר מושלגת במשך כל השנה, אין בהר אתרי סקי, בשל היותו תלול ולא נוח לגלישה. פסגת ההר מיתמרת לגובה של 4,478 מטרים וההעפלה הראשונה לפסגתו בוצעה בשנת 1865.
תיאור

ההר שוכן ברכס הרי האלפים על גבול איטליה - שווייץ, והוא בין ההרים הגבוהים באזור. בניגוד לרכסי הרים אחרים כגון הרי ההימלאיה או החרמון הישראלי, ההר אינו בנוי בצורה מוארכת שמשתרעת על שטח רב, אלא בנוי כפירמידה תלולה, בעלת צלעות חדות, לגובה. להר ארבע צלעות, כשכל צד נמצא לצד אחת מארבע רוחות השמיים: צפון, דרום, מזרח, ומערב. הצד המערבי הוא הגבוה ביותר. בדרך כלל מתרחשות על ההר מפולות שלגים רבות, כתוצאה מהצטברות השלג והקרח על הפסגות העליונות.
הרכס הצפון - מזרחי בהר הוא הדרך האופינית לטיפוס על ההר, משום שהיא תלולה פחות. בקרבת ההר נמצא אגם הקפוא רוב השנה.
למרות מזג האוויר והאקלים הקר בהר, צומחים בחלקיו התחתונים, בשוליו ולמרגלותיו מספר סוגי עצים. בעיקר, עצים מחטניים המסוגלים לצמוח ולחיות באקלים קר. על ההר ובסביבתו נפוצים מספר סוגי בעלי חיים הרגילים לחיות במזג אוויר קר, כגון שועלי שלג וכוס.
בשל היות ההר תלול כל כך, אין הוא מתאים לסקי כמו ההרים הקרובים אליו.
דווקא בשל כך, הוא מושך אליו מטפסי הרים מקצועיים המסוגלים לעמוד באתגר הטיפוס על הר תלול כל כך. מאמצע ההר ועד פסגתו יש שלג תמידי, גם באמצע חודש יוני, שיא הקיץ, בשל האקלים הקר באזור.
היסטוריית העפלות

מטרהורן היה ההר האחרון מבין הרי האלפים העיקריים שמטפסים הצליחו לכבוש את פסגתו. זאת, לא רק בשל הקושי הטכני שבטיפוס עליו, אלא גם בגלל פחד כתוצאה מתאונות שאירעו למטפסים קודמים, שמתו בשל מפולות שלגים או בשל הצלעות התלולות של ההר.
הניסיונות הרציניים והמקצועיים הראשונים להעפלה להר היו בסביבות שנת 1858, בדרך כלל בתמיכת הממשלה האיטלקית.
למרות השכלולים בציוד הטיפוס עם השנים, חזרו רוב משלחות הטיפוס במקרה הטוב כלעומת שבאו, ובמקרה הרע נקברו תחת השלג. מפנה בניסיונות הטיפוס אירע ב-14 ביולי 1865, כאשר לאחר מספר ניסיונות כושלים, הצליחה משלחת בראשותו של מטפס ההרים הבריטי אדוארד וימפר להעפיל אל פסגת ההר דרך נתיב קל יחסית לטיפוס, שלא היה ידוע קודם. למרות ההעפלה המוצלחת, בדרך חזרה למטה החליקו והידרדרו ארבעה מתוך שבעת חברי המשלחת. גופות שלושה מתוך הארבעה נמצאו בקרחון מטרהורן, וגופת ההרוג הרביעי מעולם לא נמצאה. השלושה ששרדו הם וימפר ושני מטפסים נוספים, אב ובנו ממוצא שווייצרי.
בשנת 1871, הייתה לאקי ווקר לאישה הראשונה שהצליחה להעפיל אל ההר, בתמיכת לשכת המחקר האיטלקית.
מטרהורן כיום

כיום, ניתן לטפס על כל רכסי המטרהורן בכל עונות השנה, ומדריכי טיפוס עורכים הדרכות - טיפוס למטפסים מקצוענים וכן לחובבים בעיקר במשך הקיץ, על ידי אמצעים חדשניים וציוד מתקדם העוזרים בטיפוס. רק מטפסים מקצוענים יכולים לטפס עד פסגת ההר, אך ישנם מסלולים קלים יותר המתאימים גם לחובבים, שבהם ניתן להגיע רק עד לנקודה מסוימת.
בכניסה לנקודת תחילת הטיפוס, ממוינים המטפסים לפי מידת מקצועיותם. למרות הכל, בעקבות טיפוס של לא מקצוענים בלי ציוד מתאים ובלי ידע מוקדם עד לגבהים רמים וכן בעקבות מפולות שלגים, נהרגים כל שנה מספר מטפסים.
הדרך הרגילה לטיפוס היא נסיעה ברכבל עד לנקודת יציאה המתפקדת גם כאכסניה המגישה ארוחות חמות ונותנת אפשרות לינה בגובה 3,260 מטרים, ומשם להמשיך בטיפוס רגלי בהר, עצמאית או בעזרת מדריך.
רוב כלכלת הכפר השוכן לצד ההר, צרמט, מתבססת על המטרהורן, על ידי סיורים מודרכים בשטחו וכן מדריכי טיפוס להר ולאזור שמסביבו.
דגם מזערי של ההר קיים בדיסנילנד שבאנהיים, קליפורניה, ונקרא מזחלות מטרהורן. המתקן מוצב שם החל משנת 1959, והוא בנוי כדגם של ההר בקנה מידה של 1 ל-100 (גובהו 47 מטרים), אך הוא איננו מדויק.
ציור של ההר מופיע על גבי אריזת השוקולד "טובלרון".
ראו גם

קליין מטרהורן
ההר והאגם בקרבתו
תצפית על מטרהורן מהכפר צרמט
תצפית על מטרהורן מהכפר בריי-צ'רוויניה
אמיל נולדה

| --- | --- |

 לידה:  7 באוגוסט 1867 נולדה, ממלכת פרוסיה, הקונפדרציה הצפון-גרמנית 
 פטירה:  13 באפריל 1956 (בגיל 88) Seebüll, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 שם לידה:  Hans Emil Hansen 
 מקום קבורה:  Nolde Museum Seebüll 
 לאום:  דנים 
 מקום לימודים:  אקדמיה ז'וליאן  האקדמיה לאמנויות של קרלוסהה (1890) 
 תחום יצירה:  ציור, תחריט פיסול
 זרם באמנות:  אקספרסיוניזם
 הושפע על ידי:  וינסנט ואן גוך
 פרסים והוקרה:  Culture and Science Award of the City of Kiel (1952)  אות מסדר ההצטיינות במדעים ואמנויות של גרמניה  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת קיל 
 בן או בת זוג:  Ada Vilstrup 
 חתימה:   
 www.nolde-stiftung.de
 
אמיל נולדה (בגרמנית: Emil Nolde;‏ 7 באוגוסט 1867 – 15 באפריל 1956) היה צייר ואמן הדפס, מראשוני האקספרסיוניסטים, חבר ב"גשר", ואחד מציירי השמן וצבעי המים הראשונים של ראשית המאה העשרים שחקרו צבע.
ביוגרפיה

נולדה נולד בשם האנס אמיל הנסן בעיירה נולדה, על גבול גרמניה דנמרק. הוא גדל בחווה, להורים פרוטסטנטים אדוקים, ממוצא פריזי ודני. בין השנים 1884 - 1891 למד נגרות ואיור בפלנסבורג, ועבד במפעלים לרהיטים בבגרותו. הידע המקצועי שלו התבטא בהבנת החומר ותכונותיו. הקווים והצורות הן בחיתוכי העץ והן בציוריו, משדרים לצופה סוג מסוים של אלימות – לעיתים כבושה, לעיתים מתפרצת.
ב-1889 החל נולדה ללמוד באקדמיה לאמנויות של קרלוסהה. בשנת 1898 הוא לא התקבל לאקדמיה לאמנויות יפות במינכן, ובשלוש השנים הבאות השתתף בשיעורי ציור פרטיים אצל פרידריך פהר. בפריס נולדה למד באקדמיה ז'וליאן והכיר את הסצנה האימפרסיוניסטית העכשווית שהייתה פופולרית בתקופה זו. שם התוודע לציוריו של ואן גוך והושפע מסגנונו האגרסיבי, ובעיקר מצבעיו. השימוש האגרסיבי בצבעים החמים, גרם לציוריו של ואן גוך להפוך לצבעוניות ולמרקם מעובה שיצר תחושה של תבליט. הצבע אצלו ביטא רגשות ותחושות.
נולדה התחתן עם השחקנית הדנית עדה וילסטרפ בשנת 1902 ועבר לברלין, שם פגש את האספן גוסטב שיפלר ואת האמן קארל שמידט-רוטלוף שתמכו ביצירתו בהמשך חייו. מאותה שנה הוא שינה את שם משפחתו מהנסן לנולדה.
לאחר שפרש מהאקדמיה וביקר בפריז, נסע נולדה לאי אלסן שבים הצפוני, שם התגורר בקרב האיכרים שאורח חייהם הפשוט תאם את תפיסתו האנטי בורגנית.
הוא הצטרף לתקופה קצרה לקבוצת "הגשר"' קבוצה של אמנים שהתנגדו למסורת האקדמית וקראו תיגר על סגנון החיים והאמנות שהיו שכיחים בגרמניה בתחילת המאה ה-20, ובקיץ 1907 נולדה עזב את הקבוצה בעקבות תחושתו שפער הגילים בינו לבינם וגישתם השונה לאמנות, מעיקים עליו ואינם מאפשרים לו לצייר כרצונו.
שנת 1909 הייתה שנת מפנה ביצירתו של נולדה, אז החל לעסוק בנושאים דתיים. "הסעודה האחרונה" נחשב לציורו הדתי הראשון. את הצורך שלו להתבטא באמצעות נושאים דתיים, נימק נולדה בתשוקתו הבלתי נשלטת להציג את מעמקי הרוחניות שבדת ובכוחה המשחרר. עיסוקו בנושאים דתיים, העיד על חיפוש חסר מנוח אחר אמונה חדשה, על הצורך במציאת מענה לבעיותיו של האמן המתמודד יום-יום עם ספקות כבירים.
ב־1910 החל נולדה לעסוק ברישומים על פי יצירות שראה במוזיאון האתנוגרפי. הוא התרשם עמוקות מהאופי האקספרסיבי והאקזוטי של יצירות האמנות הפרימיטיבית, שמצא בהן צורות הדומות לשלו – חסרות עידון וסגנוּן. במקביל לציוריו הדתיים המשיך נולדה לעסוק בחיתוכי עץ ובהדפסים, אף הם בתכנים דתיים.
בשנת 1910 הגיש נולדה יצירה זו תערוכה של קבוצת Berlin Secession, ארגון של אמנים עצמאיים שהוקם בתחילת המאה בתגובה לשמרנות הממסד האקדמי. נולדה הצטרף לארגון שנתיים קודם לכן. אולם עבודתו פנטקוסט, יחד עם יצירות של אמנים אקספרסיוניסטים אחרים, נדחו. נולדה נטר טינה אישית נגד נשיא הסשנס, מקס ליברמן. בהמשך שלח נולדה מכתב מכפיש לליברמן, דבר שהוביל לסילקו מ-Berlin Secession.
בשנים 12–1911 יצר נולדה את יצירתו הידועה ביותר "חיי ישו" שכללה תשעה חלקים.
ביוגרפיה > בעת המשטר הנאצי ומלחמת העולם השנייה

בעקבות סכסוכים שהיו לנולדה עם ליברמן ועם סוחר האומנות פול קסירר, ששניהם היו יהודים, הצטרף נולדה למפלגה הנאצית בשנות ה-20 המוקדמות. נולדה השקיע מאמצים רבים לקנות לו מעמד במפלגה הנאצית, ובין השאר קנה לו כבת ברית את ארנה האנפסטאנגל (אנ') שהייתה מקורבת להיטלר. האנפסטאנגל הציגה את יצירותיו של נולדה בגלריה שלה במינכן ובבית אחיה, ארנסט האנפשטנגל, שהיה מקורב לראשי הנאצים, בתקווה שהיטלר יתלהב מהיצירות וייקח את נולדה כאומן חצר של המפלגה הנאצית. אולם למרות שהיו תומכים באמנות של נולדה בתוך המפלגה הנאצית, שהנודע שבהם הוא יוזף גבלס, היטלר לא אהב את האומנות של נולדה ואלפרד רוזנברג הציג את יצירותיו של נולדה כדוגמאות לאומנות מנוונת. בשנת 1937 היה נולדה האומן שהכי הרבה יצירות שלו הוצגו בתערוכת אמנות מנוונת של היטלר, ויצירתו 'חיי ישו' הייתה היצירה שפתחה את התערוכה. באותה שנה, 1052 יצירות של נולדה הוחרמו ממוזיאונים גרמניים. חלק מהיצירות המוחרמות נמכרו במכירה פומבית בשווייץ, אך הרוב הושמדו.
ב-1938 כתב נולדה מכתב כעוס לגבלס: "כשה[מפלגה] הלאומית-סוציאליסטית מתייגת אותי ואת אמנותי כ"מנוונת" ו"מושחתת" אני מרגיש שזו אי הבנה עמוקה. האמנות שלי היא גרמנית, חזקה, חסונה וכנה.
שלא כמו רוב האמנים בני דורו, נולדה לא היגר על אף שהייתה לו אזרחות דנית והיה יכול לעזוב את גרמניה. נראה שהוא קיווה שהמפלגה הנאצית תחזור בה ותבין שטעתה ביחס לאמנות שלו. ב־23 באוגוסט 1941, אדולף ציגלר מלשכת הרייך לאמנויות אסרה על נולדה ליצור אמנות, למכור עבודות או להציג אותן.
למרות האיסור נולדה המשיך לצייר. נולדה החל בהכנת סדרת ציורי אקוורל בפורמט קטן. הסדרה כונתה על ידו 'תמונות לא מצוירות', והיא כללה כאלף ושלוש מאות ציורים שצוירו בהסתר בסטודיו. חלק מהיצרות תורגמו לציורי שמן בעשור שבין תום מלחמת העולם השנייה למותו של נולדה בגיל 89.
ב־15 בפברואר 1944 פצצות הרסו את דירתו של נולדה בברלין. כ-3,000 עבודות אמנות, ציורים בצבעי מים ורישומים עלו באש. בדירה היו יצירות של פול קלה, וסילי קנדינסקי, אוסקר קוקושקה, ליונל פיינרר וארנסט ג'וזפסון שגם הם הושמדו.
ביוגרפיה > אחרי המלחמה

אחרי המלחמה התעלמו, לעיתים קרובות, מתמיכותו של נולדה במפלגה הנאצית, והוא נזכר יותר כקורבן של הנאצים ולא כמשתף פעולה. גם לאחר מותו, הקרן שהוקמה לניהול עיזבונו, הדגישה את היותו של נולדה קורבן והסתירה את תמיכתו בנאצים. רק בשעה שההיסטוריון, כריסטיאן רינג, קיבל לידיו את ניהול הקרן בשנת 2013 השתנה היחס. בשנת 2016 שנעשו פרשנויות שגויות ולא מהימנות לביוגרפיה של נולדה.
עבודותיו של נולדה הוצגו בישראל מספר פעמים, ב־1959 בתערוכה בבצלאל בשם "האכספרסיוניסטים" וב-1965 הוצגו מספר עבודת שלו במוזיאון ישראל. עברו לא הוזכר בעיתונות שסיקרה את התערוכות. ב-2019 הוצגה תערוכה רטרספקטיבית בהמבורגר באנהוף של עבודתיו של נולדה. סביב התערוכה התפתח דיון ציבורי בנוגע לעברו של נולדה.
סגנון

נולדה דגל באינדיבידואליזם – קודם לכן, מעולם לא השתייך לארגון או קבוצה. התבודדותו באלסן תרמה לייחודה של יצירתו האקספרסיבית בכמה תחומים:
עיסוק בתכנים דתיים (שלא אפיין אמנים בני זמנו)
יצירת קשר הדוק בין סגנון לתוכן, בעיקר בחיתוכי העץ
הסקת מסקנות ייחודיות מהאומנות הפרימיטיבית
"הנביא", 1912, הוא חיתוך עץ המביע עוצמה רבה, למרות ממדיו הקטנים. החיתוך מציג ראש של גבר, שכמו מסיכה, צף בתוך מסגרת ההדפס. חלקים גדולים ממנו צבועים בשחור, וכך הם מבליטים את החלקים הנותרים – הלבנים, המשמשים הן כקווי המתאר של פני הדמות והן כפיזיונומיה של הדמות המתוארת.
החלקים הלבנים ממוקמים במרכז ההדפס ונשברים בקווים שחורים מעובים. ההבלטה של עצמות הלחיים, האישון, השפה התחתונה והמצח הגבוה והמשופע יוצרים אפקט סמלי, המזוהה באורח מסורתי עם דמות הנביא.
בתרבות

הצייר מקס לודביג ננסן, מגיבורי הספר השיעור בגרמנית של הסופר הגרמני זיגפריד לנץ, עוצב בדמותו של נולדה.[דרוש מקור]
הערות שוליים

1 2 3  Norman Ridley, Nazi Propaganda Through Art and Architecture, 2024, page 77
↑  Elger, Dietmar., Expressionism : a revolution in German art, Köln: Taschen, 2007, עמ' 254
1 2 3 4  Emil Nolde - Biography and Offers - Buy and Sell, www.kettererkunst.com
↑  Emil Nolde, COLLECTION ONLINE: Guggenheim Museum (באנגלית)
1 2 3  Schwabsky, Barry (2019-09-19). "How Should We Remember the Art of Emil Nolde?" (באנגלית אמריקאית). ISSN 0027-8378. נבדק ב-2019-12-02.
↑  BIOGRAPHY | Nolde Foundation Seebüll (באנגלית)
↑  Mary M. Lane, ‘Years of Struggle’ Revisited: Artist Emil Nolde’s Nazi Past Scrutinized in Exhibition in Berlin, ARTnews.com, ‏2019-09-12 (באנגלית)
↑  William Cook, When bad people make great art, The Independent, ‏2018-02-23 (באנגלית)
↑  Selz, Peter, 1919-, Emil Nolde, NY: The Museum of Modern Art, 1963
↑  COLLECTION ONLINE: Emil Nolde. Guggenheim Museum
↑  handprint : emil nolde, www.handprint.com
1 2  CATHERINE HICKLEY, New Berlin exhibition exposes Emil Nolde’s Nazi ties, www.theartnewspaper.com, ‏10th April 2019
↑  ק.אמנון, האכספרסיוניסטים, על המשמר, 30 בינואר 1959
↑  רחל אנגל, כאשר הדגש היה על הבימוי, באתר jpress.org.il, מתוך מעריב, ‏08/10/1965
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298451305171  PLWABN: 9810595371305606  AAG: 1659  AGSA: 3473  BIBSYS: 90064232  BNE: XX1049432  BnF: cb12704529q (data)  CiNii: DA02355415  GND: 118588494  HDS: 022553  ICCU: RAVV002217  ISNI: 0000 0001 2128 2893  KulturNav: fad3905d-65f2-4f88-b8b6-893b92f1daee  LCCN: n79135037  LNB: 000199545  MusicBrainz: a7426de8-1344-461c-8c0b-7fb819419f42  NDL: 00451414  NGV: 3973  NKC: ola2002103633  NLA: 35389509  NSK: 000494836  NTA: 069423318  RERO: 02-A003643942  RKD: 59808  SELIBR: 224035  SIKART: 4023354  SNAC: w6rx9g79  SUDOC: 027384063  TePapa: 17217  Trove: 935464  ULAN: 500003109  VcBA: 495/138812  VIAF: 37040576   WorldCat (עם VIAF): 37040576
אנדריי קירילנקו (מדינאי)

| --- | --- |

 לידה:  26 באוגוסט 1906 (יוליאני) אלכסייבקה, גוברניה וורונז', האימפריה הרוסית 
 פטירה:  12 במאי 1990 (בגיל 83) מוסקבה, הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית, ברית המועצות 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 מקום קבורה:  בית הקברות טרויקורובסקויה 
 השכלה:  האוניברסיטה הטכנית הממלכתית לתעופה בריבינסק (1936) 
 מפלגה:  המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות 
 
 
 פרסים והוקרה
 עיטור לנין (23 בינואר 1948)  מדליית הפטיש והמגל (7 בספטמבר 1966)  עיטור לנין (7 בספטמבר 1966)  עיטור לנין (8 במרץ 1958)  עיטור לנין (2 בדצמבר 1971)  מדליית הפטיש והמגל (7 בספטמבר 1976)  עיטור לנין (7 בספטמבר 1976)  עיטור לנין (7 בספטמבר 1956)  גיבור העמל הסוציאליסטי (7 בספטמבר 1976)  גיבור העמל הסוציאליסטי (7 בספטמבר 1966)  עיטור לנין (2 במרץ 1953)  דרגה שנייה במסדר המלחמה הפטריוטית (11 במרץ 1985)  עיטור מהפכת אוקטובר (7 בספטמבר 1981)  מסדר קלמנט גוטוולד (1981)  מדליית ותיק העמל  Medal "For the Restoration of the Black Metallurgy Enterprises of the South"  מסדר גאורגי דימיטרוב  Medal "For the Restoration of the Donbas Coal Mines"  מדליה לגבורת העמל במלחמת המולדת הגדולה 1941–1945  מדליית הניצחון על גרמניה במלחמה הפטריוטית הגדולה 1941–1945  מדליה על הצטיינות בהגנת גבולות ברית המועצות  מדלייה "על הגנת אודסה"  מדליה על הגנת הקווקז  מדליה על גבורת העמל  מדליה להנצחת 100 שנים להולדתו של לנין  עיטור מסדר ניצחון פברואר  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 
אנדריי פבלוביץ' קירילנקו (רוסית: Андрей Павлович Кириленко; ‏8 בספטמבר 1906 - 12 במאי 1990), מדינאי סובייטי, חבר המפלגה הקומוניסטית.
ביוגרפיה

קירילנקו נולד במשפחת פועלים. בשנת 1931 הצטרף לשורות המפלגה הקומוניסטית. בשנת 1936 סיים את לימודי הנדסה במכון לתעשיית תעופה בעיר ריבינסק. הוא שימש בתפקיד המזכיר הראשון של סניף המפלגה הקומוניסטית בדנייפרופטרובסק, ולאחר מכן ביקטרינבורג (לשעבר סוורדלובסק). בתקופת חרושצ'וב הצטרף לוועד המרכזי ובתקופת ברז'נייב גם לפוליטבירו ולמזכירות. בהיותו חבר הוועד המרכזי על המפלגה היה אחראי על התעשייה.
בשנות השישים היה סגן יו"ר הלשכה של הוועד המרכזי של הרפובליקה הסוציאליסטית הפדרטיבית הסובייטית הרוסית. לאחר התפטרותו הכפויה של ניקיטה חרושצ'וב, הוא הפך לסגן הראשי של ליאוניד ברז'נייב בתוך הוועד המרכזי. מטרתו העיקרית הייתה להבטיח את בסיס הכוח של ברז'נייב, ואם אפשר, לחזק את עמדתו של ברז'נייב במפלגה. אנדריי קירילנקו היה המזכיר הארגוני הראשון של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות מההדחה של חרושצ'וב עד למותו של ליאוניד ברז'נייב. קירילנקו היה חלק מהמשמרת הוותיקה והיה בין המעטים שכיהנו במקביל במזכירות הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות ובפוליטביורו. זמן מה סומן כיורש פוטנציאלי של ברז'נייב, אולם לאחר שברז'נייב מת, בן חסותו צ'רניינקו, צבר מספיק חשיבות. בשנת 1982 חלה בשיטיון ועקב ניסיונו של בנו לערוק לבריטניה הוא אולץ לפרוש.
על פעילותו הוענק לו עיטור לנין (6 פעמים) ועיטור גיבור העמל הסוציאליסטי פעמיים.
ברכת אשר יצר

ערך זה עוסק בברכה על עשיית צרכים. אם התכוונתם לברכה מברכות הנישואים, ראו .
ברכת אשר יצר מחוץ לשירותים ציבוריים בירושלים
שלט ברכת אשר יצר המופץ חינם לזיכוי הרבים
ברכת אשר יצר בכניסה לשרותי הצוות של קופת חולים מאוחדת בפתח תקווה
ברכת אֲשֶׁר יָצַר היא ברכה הנאמרת, על פי ההלכה, לאחר כל התפנות לעשיית צרכים (הפרשת צואה או נתינת שתן). ברכה זו משולבת גם בברכות השחר הנאמרות בבוקר עם קומו של האדם. סדר הברכה, על פרטיה ודקדוקיה נלמדים מדברי חז"ל המצוינים בתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ס', עמוד ב'.
משמעות הברכה

בברכה האדם מודה לה' על כך שנקביו תקינים והוא מסוגל להתפנות בכבוד דרך אמצעים מחוכמים שהבורא התקין בגופו של האדם ('אשר יצר את האדם בחכמה'). יש מפרשים שהחכמה מתבטאת בכך שה' ברא את מזונותיו של אדם קודם שברא את האדם עצמו. ויש מפרשים שהחכמה מתבטאת בכך שרוחו של האדם לא יוצאת ממנו למרות שיש בגופו נקבים רבים.
הברכה כוללת הודאה על כך שה' ברא את האדם ”נקבים נקבים, חלולים חלולים”, כלומר האיברים הפתוחים כגון הפה לא נסתמים, ולהפך - האיברים הסתומים כמו הלב והריאה אינם ניקבים, ואם המצב היה שונה - האדם לא היה יכול להתקיים.
הברכה נחתמת בכך שה' הוא ”רופא כל בשר”, שכן אם הפסולת הייתה נשארת בגוף האדם ומתעפשת היא הייתה מזיקה לו וגורמת לו לחלות. כמו כן נאמר בחתימת הברכה שה' ”מפליא לעשות”. וניתנו כמה פירושים מהו הפלא האמור:
רש"י ותוספות פירשו שהפלא הוא שבגוף האדם יש הרבה נקבים ובכל זאת רוחו לא יוצאת מהם.
רבי דוד אבודרהם הסביר שהפלא הוא שגוף האדם יודע להבדיל בין החלק המזין שבמזון לבין הפסולת ולהפריד ביניהם.
הרמ"א הסביר שהפלא הוא שהנשמה קשורה בגוף הגשמי.
דיני הברכה

יש מן הראשונים שכתבו שמברכים ברכה בבוקר כחלק מברכות השחר אפילו אם לא עשה צרכיו, וכך פסק הרמ"א. יתירה מזאת, לדעה אחת בראשונים מברכים ברכה זו רק בבוקר ואין מברכים אותה שוב במשך היום. אך רבים חולקים וסוברים שהברכה היא על עשיית צרכים, ואף בבוקר אין לברך אותה אלא אם כן עשה צרכיו, וכך פסק השולחן ערוך.
הראשונים נחלקו אם ברכה זו נאמרת רק אחרי הפרשת צואה או גם אחרי הטלת שתן, ולהלכה נפסק בשולחן ערוך שיש לברך בכל מקרה.
פסק נוסף של השולחן ערוך הוא שהעושה צרכיו בפעמיים נפרדות ולא בירך אשר יצר על הפעם הראשונה – עליו לברך את הברכה פעמיים ברציפות. אחרונים רבים נחלקו על פסק זה, ולכן כתבו שראוי לברך מיד כשמסיים לעשות את צרכיו ולא להתמהמה.
זמן ברכת אשר יצר לדעת רוב הפוסקים הוא שיעור פרסה (72 דקות) לאחר עשיית הצרכים, ולאחר מכן לא ניתן לברך.
נוסחי הברכה

נוסח הברכה דומה אך אינו זהה בעדות ישראל השונות.
| --- | --- |
נוסח ברכת אשר יצר
#: נוסח הברכה
1: בָּרוּךְ אַתָּה ה', אֱלֹהֵינוּ, מֶלֶךְ הָעוֹלָם
2: אֲשֶׁר יָצַר אֶת הָאָדָם בְּחָכְמָה וּבָרָא בוֹ נְקָבִים נְקָבִים
3: לפי נוסח אשכנז, הספרדים נוסח ספרד ונוסח איטליה: חֲלוּלִים חֲלוּלִים
3: נוסח תימן: וַחֲלָלִים חֲלָלִים
4: שורה זו רק לפי נוסח תימן בלדי: מֵהֶם סְתוּמִים וּמֵהֶם פְּתוּחִים
5: לפי מנהג תימן בלדי לא גורסים שורה זו: גָּלוּי וְיָדוּעַ לִפְנֵי כִסֵּא כְבוֹדֶךָ
6:  לפי נוסח אשכנז, נוסח ספרד ונוסח איטליה: שֶׁאִם יִפָּתֵחַ אֶחָד מֵהֶם אוֹ (בנוסח איטליה נוסף: אִם) יִסָּתֵם אֶחָד מֵהֶם
6: לפי נוסח הספרדים ותימן בלדי: שֶׁאִם יִסָּתֵם אֶחָד מֵהֶם אוֹ אִם יִפָּתֵחַ (בנוסח הספרדים נוסף: אֶחָד מֵהֶם)
7: נוסח הספרדים: אֵי אֶפְשָׁר לְהִתְקַיֵּם
7: נוסח אשכנז ונוסח ספרד: אִי אֶפְשָׁר לְהִתְקַיֵּם וְלַעֲמוֹד לְפָנֶיךָ
7: נוסח איטליה: אֵין כָּל בִּרְיָה יְכוֹלָה לַעֲמוֹד לְפָנֶיךָ
7: נוסח תימן: אֵינוּ יָכוֹל לְהִתְקַיֵּם
8: בנוסח אשכנז לא גורסים שורה זו: אֲפִלּוּ שָׁעָה אֶחָת
9: בָּרוּךְ אַתָּה ה', רוֹפֵא כָל בָּשָׂר וּמַפְלִיא לַעֲשׂוֹת.
נוסחי הברכה > נוסח הברכה בתלמוד

התלמוד הבבלי מביא מחלוקת באשר לחתימת הברכה (כלומר מה אומרים בסוף הברכה לאחר המילים "ברוך אתה ה'" [בשורה 8 בנוסח לעיל]). האמורא רב סובר שצריך לחתום "רופא חולים". שמואל חולק עליו בטיעון שלא כל מי שהתחייב לברך את הברכה היה חולה לפיכך לדעתו יש לחתום "רופא כל בשר". רב ששת אומר "מפליא לעשות". רב פפא, כשיטתו גם ביחס לברכות אחרות, סובר "הלכך נמרנהו לתרוייהו" (תרגום: לפיכך נאמר את שניהם) כלומר "רופא כל בשר ומפליא לעשות", וכך נפסק להלכה.
נוסח הברכה עצמה מובא כבר בתלמוד, אך כמו במקומות רבים אחרים לא ניתן לדעת מהו הנוסח המדויק של התלמוד, שכן דרכם של מעתיקי כתבי היד התלמודיים הייתה לשנות את נוסח התפילות והברכות כפי הנהוג לומר במקומם (נכון הדבר גם ביחס לסידורים מתקופת הגאונים כדוגמת סדר רב עמרם גאון).
לשון נקייה

המונח "אשר יצר" משמש כלשון נקייה לציון עשיית צרכים. כך למשל ביידיש "אַשר יצר פּאַפּיר" הוא כינוי לנייר טואלט.
ראו גם

התכבדו מכובדים
הערות שוליים

↑  תוספות
↑  רש"י; שני הפירושים הובאו בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן ו', סעיף א'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ד', סעיף א'
↑  מחזור ויטרי, סימן סז
↑  ראו תוספות ישנים יומא ל,א ד"ה מצווה, שכך נהג רבינו מאיר
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ז', סעיף א'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ז', סעיף ג'
↑  ילקוט יוסף סימן ו' עמוד תפו
↑  לפי נוסח תימן בלדי "וחללים"
↑  יש גורסים אַחַת
↑  וראו בתלמוד בבלי, מסכת נדה, דף ל', עמוד ב': "וכיון שיצא לאוויר העולם נפתח הסתום ונסתם הפתוח, שאלמלא כן אינו יכול לחיות אפילו שעה אחת.
↑  לפי כתבי יד אחרים רב אשי
↑  לפי מילון יידיש-אנגלית-עברית של אלכסנדר הרכבי
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590701305171  LCCN: n2008032917  VIAF: 185260288   WorldCat (עם VIAF): 185260288
לביא (קיבוץ)

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: הגליל התחתון
גובה ממוצע: ‎299 מטר
תאריך ייסוד: 1949
תנועה מיישבת: הקיבוץ הדתי
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 631 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל העליון מוגדלת) לביא(למפת הגליל העליון רגילה) לביא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום לביא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום לביא32°47′15″N 35°26′31″E﻿ / ﻿32.787447307788°N 35.4420657649566°E﻿ / 32.787447307788; 35.4420657649566  heמפת היישובים של מועצה אזורית הגליל התחתון (in English: Lower Galilee Regional Council) באדום - לביא בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 3 מתוך 10
https://www.kibbutzlavi.com/
לָבִיא הוא קיבוץ דתי השייך לתנועת הקיבוץ הדתי, ושייך למועצה אזורית הגליל התחתון. היישוב, הממוקם בגליל התחתון בגובה 310 מטר מעל פני הים, נמצא כ־10 דקות נסיעה מהעיר טבריה וסמוך למחלף גולני.
היסטוריה

קיבוץ לביא הוקם בשנת 1949 על ידי צעירים עולים חברי בח"ד (ברית חלוצים דתיים) מאנגליה, רובם היו בין 10,000 הילדים היהודיים הפליטים שהובאו לבריטניה מגרמניה בקינדר-טרנספורטים של שנות השלושים.
הקיבוץ הוקם ליד אדמות הכפר הערבי הנטוש "לובּיא" (לוביה), שתושביו ברחו עם נפילת "צבא ההצלה", בתום קרבות עשרת הימים על סג'רה. הכפר נכבש על ידי גדוד "ברק" של חטיבת גולני, יום קודם לשוך הקרבות, והדרך לטבריה נפתחה בשנית, לאחר שנאסרה לנסיעה לא ממוגנת משום התנכלויות ומעשי טרור מצד תושבי הכפר.
מקור השם

מקור השם לביא ולוביא הוא היישוב לביא בימי המשנה והתלמוד, שבו שכן פונדק לביא, על הדרך מטבריה לציפורי.
תושבים

בשנת 2005, חיו בקיבוץ כ־220 חברים יחד עם משפחותיהם, סך הכול כ־700 נפשות.
מקורות פרנסה

הקיבוץ מתקיים מגידולי חקלאות שונים, רפת, עדר בקר לבשר ומפטמה, לולי פטם "לביא תעשיות רהיטים" מפעל ייחודי המייצר ריהוט לבתי כנסת ומלון לביא לאוכלוסייה הדתית.
חינוך

בבית הספר היסודי הממלכתי-דתי, שבתחומי הקיבוץ לומדים גם ילדי היישובים האחרים במועצה האזורית הגליל התחתון. הילדים בגילאי התיכון מתפזרים בין התיכונים השונים: הישיבה התיכונית בחיספין, האולפנית והישיבה התיכונית בטבריה ובית הספר השיתופי בקיבוץ שדה אליהו. בנוסף לבית הספר נמצאת ליד הקיבוץ הפנימייה הדתית "הודיות".