stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיכאל אביטבול

| --- | --- |

 לידה:  14 באפריל 1943 (בן 81) קזבלנקה, מדינת החסות הצרפתית במרוקו 
 ענף מדעי:  היסטוריה, מזרחנות 
 מוסדות:  אקול פראטיק דה אוטז אטיד  המכון למדע המדינה פריז  אוניברסיטת פריז VIII  בית הספר ללימודים גבוהים במדעי החברה  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 פרסים והוקרה:  פרס טייר (2000) 
 
מיכאל (מישל) אביטבול (נולד ב-14 באפריל 1943 בקזבלנקה, מרוקו) הוא היסטוריון ומזרחן, פרופסור אמריטוס במכון ללימודי אסיה ואפריקה ובמכון ליהדות זמננו באוניברסיטה העברית בירושלים. הוא מתמחה בנושא ארצות צפון אפריקה וקהילותיהן היהודיות וביהדות צרפת.
בין השנים 1978–1981 ו-1987–1994 אביטבול עמד בראשות מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח והיה חבר בוועדת שנהר. הוא כיהן כיו"ר המזכירות הפדגוגית בעת כהונתו של שר החינוך יוסי שריד. בשנת 2000 הוא זכה בפרס האקדמיה הצרפתית להיסטוריה וסוציולוגיה. הוא כתב ערכים באנציקלופדיה יודאיקה ושימש כיועץ מיוחד לאנציקלופדיית "זמן יהודי חדש". כמו כן, אביטבול חבר במועצה של הקרן החדשה לישראל.
ספריו > בעברית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
משפחת קורקוס וההיסטוריה של מארוקו בזמננו, הוצאת מכון בן-צבי, 1978.
יהודי צפון-אפריקה במלחמת העולם השניה, הוצאת מכון בן צבי, 1983.
הפזורה היהודית הספרדית אחרי הגירוש, הוצאת מרכז זלמן שזר, 1992.
מכרמיה לפטן: אנטישמיות באלג'יריה הקולוניאלית (1940-1870), הוצאת מרכז זלמן שזר, 1993.
תג'אר אל-סולטאן - עילית כלכלית יהודית במרוקו, הוצאת מכון בן-צבי, 1994.
יהדות צפון אפריקה במאות י"ט, כ' : עיונים בתולדותיה, בתרבותה ובחברתה, הוצאת מכון בן צבי, 1980.
(עורך)  קהילות ישראל בדרום המגרב, יד יצחק בן-צבי, תשמ"ב.
מיכאל אביטבול ודניאל זיסנוין, צמיחת המדינות החדשות באפריקה: יחידה 6, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2003.
ספריו > בצרפתית

Témoins et acteurs : les Corcos et l'histoire du Maroc contemporain, Jérusalem, Institut Ben-Zvi (1978)
Tombouctou et les Arma : de la conquête marocaine du Soudan nigérien en 1591 à l'hégémonie de l'Empire peulh du Macina en 1833, Paris, Maisonneuve et Larose (1979)
Judaïsme d'Afrique du Nord aux XIXe-XXe siècles : histoire, société et culture, éd. par Michel Abitbol, Jérusalem, Institut Ben-Zvi (1980) [actes d'un colloque organisé en 1977 par le Centre de recherches sur les Juifs d'Afrique du Nord de Jérusalem]
Tombouctou au milieu du xviiie siècle d'après la chronique de Mawlāy al-Qāsim B. Mawlāy Sulaymān, texte arabe éd., trad. et annoté par Michel Abitbol, collection Fontes Historiae Africanae. Series Arabica, VII, Paris, Maisonneuve et Larose (1982)
Communautés juives des marges sahariennes du Maghreb, éd. par M. Abitbol, Jérusalem, Institut Ben-Zvi, 1982 [actes d'un colloque organisé en 1980 par le Centre de recherches sur les Juifs d'Afrique du Nord de Jérusalem]
Les Juifs d'Afrique du Nord sous Vichy, collection Judaïsme en terre d'Islam, Paris, Maisonneuve et Larose (1983) [traduit en hébreu (Jérusalem, Institut Ben-Zvi, 1985) et en anglais (Detroit, Wayne State University Press, 1989)]
Les deux Terres promises : les Juifs de France et le sionisme (1897-1945), Paris, Olivier Orban (1989)
De Crémieux à Pétain : antisémitisme et colonialisme en Algérie [en hébreu], Jérusalem, Shazar Center (1993)
Tujjar al-Sultan : une élite économique judéo-marocaine au xixe siècle, Jérusalem, Institut Ben-Zvi (1994)
Relations judéo-musulmanes au Maroc : perceptions et réalités, dir. par M. Abitbol, Paris, Éd. Stavit (1997)
Tujjar al-Sultan : les commerçants du Roi, Paris, Maisonneuve et Larose (1998)
Le passé d'une discorde : Juifs et Arabes depuis le viie siècle, Paris, Perrin (1999) [ouvrage récompensé en 2000 par le prix Thiers]
France and the Middle East : past, present, and future, ed. by M. Abitbol, collection World powers and the Middle East, Jerusalem, The Hebrew University Magnes Press (2004)
Les amnésiques : Juifs et Arabes à l'ombre du conflit du Proche-Orient, Paris, Perrin (2005)
Histoire du Maroc, collection Pour l'histoire, Paris, Perrin (2009)
Histoire des Juifs de la Genèse à nos jours, collection Pour l'histoire, Paris, Perrin (2013)
Histoire d'Israël, Perrin, 2018, 868 p.
הערות שוליים

↑  הקרן החדשה לישראל, באתר nif.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257202005171  PLWABN: 9810659285205606  BIBSYS: 90095149  BnF: cb11887996c (data)  CANTIC: a1087690x  CiNii: DA02438148  GND: 103557423  ISNI: 0000 0001 0900 1622  LCCN: n80010683  NKC: jn20020716529  NTA: 067971261  RERO: 02-A002904274  SNAC: w6b328p0  SUDOC: 026676508  VIAF: 51684530   WorldCat (עם VIAF): 51684530 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חזקי שוהם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1975 (בן 50 בערך) 
 ענף מדעי:  היסטוריה, סוציולוגיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בר-אילן 
 מנחה לדוקטורט:  אבי שגיא, ז'אק ארנפרוינד 
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן 
 
חזקי שוהם (נולד בשנת 1975) הוא היסטוריון, סוציולוג וחוקר תרבות ישראלי, פרופסור חבר בתוכנית הבין-תחומית ללימודי פרשנות ותרבות באוניברסיטת בר-אילן, מנהל-שותף של המרכז לסוציולוגיה תרבותית באוניברסיטה זו, ועמית מחקר במכון הרטמן. תחומי התמחותו העיקריים הם תיאוריות של התרבות, היסטוריה תרבותית של ישראל, הציונות והיישוב ותרבות יהודית.
בשנת 2006 הגיש את עבודת הדוקטורט שכתב בהנחיית פרופ' אבי שגיא וז'אק ארנפרוינד בתוכנית ללימודי פרשנות ותרבות, וכותרתה היא: "חגיגות פורים בתל אביב 1908–1936: עיון מחודש במשמעותם של סמלים, מסורת וספירה ציבורית בתרבות עממית ציונית". בין השנים 2008–2010 עשה פוסט-דוקטורט בתוכנית ללימודי יהודיים באוניברסיטת ייל, ועבד בהנחייתה של פרופ' פולה היימן (Paula Hyman). כן עבד עם המרכז לסוציולוגיה תרבותית באוניברסיטה זו, בראשותו של פרופ' ג'פרי אלכסנדר (Jeffrey Alexander). מאז אוקטובר 2013 הוא מלמד באוניברסיטת בר-אילן בתוכנית ללימודי פרשנות ותרבות.
מחקריו

מחקריו של שוהם מתמקדים בצמיחתה של התרבות העממית הישראלית החל משורשיה בשלהי המאה ה-19 ועד לימינו, על מנהגיה היומיומיים כמו המנגל ביום העצמאות, הנטיעות בט"ו בשבט, או ה"בת מצווש". שוהם מפנה את המבט המחקרי וההגותי מהאליטות האינטלקטואליות, האידאולוגיות והפוליטיות אל האופן שבו התרבות נוצרה "מלמטה", כדי להעמיד בלב הדיון את השיח הסוציולוגי על אודות העיצוב המחודש של ריטואלים ומיתוסים, ולבחון מחדש את שורשי המסורת הישראלית כתרבות יהודית אזרחית.
בשנת 2013 פרסם את ספרו הראשון "מרדכי רוכב על סוס: חגיגות פורים בתל אביב (1908–1936) ובנייתה של אומה חדשה", המבוסס על עבודת הדוקטורט שכתב. הספר מציע בחינה אתנוגרפית מדוקדקת של האירוע הציבורי הגדול ביותר ביישוב בתקופת המנדט – קרנבל הפורים בתל אביב. שוהם עוקב אחר התפתחות החגיגות משלהי התקופה העות'מאנית עד אמצע שנות השלושים, ומתאר את שני ענפיהן המרכזיים: נשפי הפורים באולמות ותהלוכת המיצגים הגדולה ברחבי העיר, שהחל מ-1932 נקראה "עדלאידע". בספר מבקש שוהם להציע נקודת מבט אנתרופולוגית לחקירתן של התרבות העברית החדשה והאידאולוגיה הציונית, במקום הדגש הפוליטי-אידאולוגי המאפיין באופן מסורתי את חקר הלאומיות היהודית. מחקר אתנוגרפי-היסטורי זה מציע נקודת מבט שונה לדיון בבעיות אחדות: היחס בין הווה לעבר בתרבות העברית החדשה, הריבונות והיחס ללא-יהודי במחשבה הציונית, האיזון בין עיר לכפר והמתח בין מרכיביה השונים של תרבותה המתחדשת של חברת המהגרים.
הספר זכה בפרס ע"ש איש-שלום לספר ביכורים לשנת תשע"ה.
בספרו "נעשה לנו חג: חגים ותרבות אזרחית בישראל" מבקש שוהם לדון בשאלות הנוגעות לתפיסת הזהות היהודית באמצעות חקר פרטים קטנים ויום-יומיים, ומנסה להבין האם התרבות היהודית בגרסתה הפופולרית יכולה לתרום במשהו לתרבות האזרחית בישראל. שוהם מתחקה אחר תולדות החגים הישראליים ודרכי חגיגתם ומנתח את משמעויותיהם ליהודים הישראלים, המציינים את החגים כחלק מתרבות אזרחית הנוצרת "מלמטה", ומציע להפוך את התרבות היהודית לתרבות אזרחית, שתהיה משותפת לכל הישראלים. השאלה נבדקת באמצעות דיון משווה בין שלושה חגים: פסח, ט"ו בשבט ויום כיפור. שוהם מנסה להבין את מקומה של התרבות היהודית בחיי היום־יום בישראל, הנשלטים במידה רבה על ידי סמלים וטקסים יהודיים גם אם הפרשנות הניתנת להם בתרבות הישראלית אינה זהה לפרשנויות הניתנות להם בתרבויות יהודיות אחרות בנות זמננו, בעיקר ההלכה, המיסטיקה והתרבות היהודית האמריקאית.
הערות שוליים

↑  המרכז לסוציולוגיה תרבותית, באתר אוניברסיטת בר אילן, המחלקה לסוציולוגיה ולאנתרופולוגיה
↑  סגל אקדמי, באתר מכון שלום הרטמן - אתר הבית
↑  עבודת דוקטורט, באתר התוכנית ללימודי פרשנות ותרבות
↑  על הספר, באתר אוניברסיטת בן גוריון, מכון בן גוריון לחקר ישראל והציונות
↑  נעשה לנו חג - אודות, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308117005171  GND: 1050650271  ISNI: 0000 0000 7008 8651  SUDOC: 227797825  VIAF: 98395938   WorldCat (עם VIAF): 98395938
צ'סלי סאלנברגר

צ'סלי "סאלי" סאלנברגר (באנגלית: Chesley Burnett "Sully" Sullenberger III; נולד ב-23 בינואר 1951) הוא טייס קרב וקברניט מטוסי נוסעים לשעבר אמריקאי. התפרסם בעקבות היותו הקברניט בטיסה 1549 של יו אס איירווייז. במשך כחמישה חודשים היה נציגה הקבוע של ארצות הברית בארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית.
ביוגרפיה > חיים מוקדמים

סאלנברגר נולד בדניסון, טקסס למשפחה ממוצא גרמני-שווייצרי. לצ'סלי אחות אחת בשם מארי. כבר בצעירותו התעניין בתעופה ובנה מודלים של מטוסים. הוא גם נהג לצפות לעיתים קרובות בטיסות היוצאות והנכנסות מבסיס חיל האוויר הסמוך (אנ').
בעקבות היותו מחונן, התקבל סאלנברגר לתיכון מנסה והיה נשיא מועדון הלטינית, חלילן ראשי. סיים בהצטיינות יתרה מבין 350 בני המחזור שלו בתיכון דניסון. בגיל 16 קיבל רישיון לטוס במטוס הקל אראונקה צ'מפיון (אנ') שהיה אירוע מכונן בעבורו.
סאלנברגר סיים תואר במדעים (אנ') מהאקדמיה של חיל האוויר האמריקאי, וכן שני תארים שניים: בפסיכולוגיה של תעשיות (אנ') מאוניברסיטת פרדו ובאדמיניסטרציה ציבורית מאוניברסיטת צפון קולורדו (אנ').
ביוגרפיה > קריירה צבאית

הקריירה הצבאית של סאלנברגר החלה ב-1973 כאשר הוא למד טיסה בדאון כחניך בחיל האוויר האמריקאי.
אחרי סיום התארים, סאלנברגר גויס להטסת מטוסי T-37 Tweet (אנ') וT-38 Talon בבסיס קולומבוס במיסיסיפי (אנ'). לאחר שהשיג את כנפי הטיס הוא הודרך בהטסת F-4 פנטום בבסיס לוק באריזונה.
לאחר הצבתו באנגליה בבסיס לנקהאט (אנ') הוא הועבר לטייסת ה-428 (אנ') באגף טיסה 474 (אנ') שבבסיס נליס בנבדה. השתתף במשימות הכוח הכחול (אנ') ותרגיל רד פלאג.
ביוגרפיה > לפני טיסה 1549 של יו אס איירווייז ואחריה

משנת 1980 עד 2010 עבד סאלנברגר בחברת יו אס איירווייז ובשלוחתה פסיפיק סאות'ווסט איירליינס. הוא גם תפקד כמורה להטסת מטוסים בעלי מנוע אחד או שניים, ולהטסת דאונים.
כעובד החברה וכחבר ה-NTSB הוא לקח חלק בחקירה של טיסה 1771 של פאסיפיק סאות'ווסט איירליינס ובאסון בנמל התעופה בלוס אנג'לס (אנ').
בנוסף, עבד כמדריך ברשות התעופה הפדרלית כיועץ, כמדריך בהתאחדות הבינלאומית של טייסי מטוסי נוסעים (אנ') וחוקר בנושא ניהול משאבי אנוש בטיסות נוסעים (אנ').
ב-15 בינואר 2009, סאלנברגר הטיס את טיסה 1549 של יו אס איירווייז, מטוס איירבוס A320 מנמל התעופה לה גוארדיה שבניו יורק לשארלוט.
זמן קצר לאחר ההמראה שני מנועי המטוס איבדו את כוחם בעקבות התנגשות בלהקה (אנ') של אווזים קנדיים, ובעקבות כך לא ניתן היה כלל לשלוט בגובה המטוס.
לאחר שסאלנברגר ראה שאין אפשרות לחזור ללה גווארדיה או לנמל תעופה טיטרבורו (אנ'), הוא נחת נחיתת חירום על נהר ההדסון. כל 155 הנוסעים ניצלו ונלקחו לעיר בידי מעבורות וסירות ששטו בסמוך.
בחקירה שבוצעה לאחר הטיסה, שבוצעה באמצעות סימולציות באתר האימונים של אירבוס בטולוז (אנ') נמצא שלסאלנברגר לא היו אפשרויות אחרות פרט לנחיתת חירום בהדסון.
המעשה זכה לשבחים מהנשיא היוצא ג'ורג' בוש הבן והנכנס ברק אובמה, וסאלנברגר הוזמן לטקס ההשבעה של אובמה עם אשתו ושאר צוות המטוס. גם בסנאט ובבית הנבחרים נערכו טקסים אשר הוקירו את מעשיו.
לאחר מכן נערכו אירועים רבים נוספים בהם ניתן לו כבוד על תפקודו בטיסה 1549 - משחקי פוטבול ובייסבול, אירועים של אגודות טיסה שונות ועוד.
ביוגרפיה > פרישה ולאחריה

בשנת 2010 הודיע סאלנברגר על פרישתו מטיסה פעילה לאחר 30 שנה. את טיסתו האחרונה ערך עם סגנו בטיסה 1549 - ג'ף סקילס (אנ') מפורט לודרדייל לשארלוט.
בדצמבר של אותה השנה קיבל את אות לגיון הכבוד מצרפת. שנה לאחר מכן חנך במוזיאון הטיסה של הקרוליינות (אנ') את התצוגה על טיסה 1549, אשר כוללת את מטוס האירבוס מהטיסה.
בשנת 2019 כתב דוח ביקורת על התפקוד הלקוי של מטוסי בואינג 737 ועל כך שהם היו מעורבים בתאונות רבות אשר נבעו מתקלות מובנות (אנ').
בפברואר 2019 הביע תמיכה במועמדותו של ג'ו ביידן לנשיאות, ועבד עם ארגונים שונים כמו Vote Vets (אנ') וThe Lincoln Project (אנ') ליצירת פרסומות אודות עמדתו.
ב-15 ביוני 2021 הודיע הנשיא ביידן כי סאלנברגר הוא המועמד שלו לשגריר ארצות הברית בארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית.
זרוע העבודה

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 www.gov.il/he/departments/labor
 
זרוע העבודה הייתה יחידת סמך של ממשלת ישראל שטיפלה בנושאי עבודה ותעסוקה. במהלך השנים עברה יחידת סמך זו בין משרדי ממשלה שונים. בינואר 2023 הפכו מרבית מרכיבי זרוע העבודה למשרד העבודה.
היסטוריה

משרד העבודה היה משרד ממשלתי שפעל בישראל מקום המדינה וטיפל בנושאי עבודה, ובין השאר עסק בפיקוח על אכיפתם של דיני העבודה, בפיקוח על הבטיחות בעבודה והיה ממונה על שירות התעסוקה.
בשנת 1977, עם הקמת ממשלתו הראשונה של מנחם בגין, אוחדו משרד העבודה ומשרד הסעד למשרד אחד - משרד העבודה והרווחה בראשותו של ישראל כץ. צעד זה נעשה במטרה לשפר את תדמיתם של שני המשרדים, מתוך גישה המאמינה כי העבודה היא הבסיס לרווחה.
בשנת 2003, עם הקמת ממשלתו השנייה של אריאל שרון, ובעקבות ועדת יצחקי ומינויו של אהוד אולמרט לשר התעשייה, עבר תחום העבודה למשרד התעשייה, והמשרד המאוחד נקרא משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
בעקבות החלטת הממשלה מ-31 ביולי 2016 עבר תחום העבודה למשרד הרווחה והשירותים החברתיים, והמשרד המאוחד נקרא משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים
באוגוסט 2021, במסגרת ממשלת ישראל השלושים ושש, שבה זרוע העבודה למשרד הכלכלה והתעשייה.
בהסכם הקואליציוני להקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע נקבע ששלושה ממרכיבי זרוע העבודה - מינהל תעסוקת אוכלוסיות, האגף להכשרה ולפיתוח כוח אדם והמכון הממשלתי להכשרה בטכנולוגיה ובמדע (מה"ט) - יועברו למשרד הרווחה והביטחון החברתי. בינואר 2023 אושרה הקמתו מחדש של משרד העבודה, שאליו יעברו רוב המרכיבים של זרוע העבודה.
מרכיבי זרוע העבודה > הממונה על זרוע העבודה

תפקיד הממונה על זרוע העבודה הוקם במשרד הכלכלה בפברואר 2012 בעקבות החלטת ממשלה בנושא. הממונה האחרונה על הזרוע, טרם שילובה במשרד העבודה, הייתה תאיר איפרגן.
התחומים העיקריים הנמצאים באחריות הממונה על התעסוקה:
תעסוקת אוכלוסיות ייחודיות – שילוב בתעסוקה של חרדים, מיעוטים, אנשים עם מוגבלות, הורים יחידים, 45+, יוצאי אתיופיה, אסירים משוחררים ועוד. במסגרת זו מפעילה לשכת הממונה על התעסוקה תוכניות מרכזיות בקרב אוכלוסיות אלו.
האגף להכשרה מקצועית – חניכות ונוער, מבוגרים והכשרה טכנולוגית (מה"ט).
שילוב אימהות בשוק העבודה – מעונות יום, משפחתונים וצהרונים.
זכויות עובדים – ובכלל זה פעילויות של: מנהל הסדרה ואכיפה של חוקי עבודה, הממונה על יחסי העבודה והממונה על זכויות עובדים זרים.
אגף בכיר אסדרת עיסוקים העוסק באסדרת עיסוקים חדשים במשק ומתן רישיונות לעיסוקים שונים, וכולל בין היתר את היחידה לרישום ורישוי מהנדסים ואדריכלים, היחידה לרישום הנדסאים וטכנאים מוסמכים, המחלקה לרישוי חשמלאים ועוד.
פעילות עם שירות התעסוקה.
תיאום מול יחידות אחרות במשרד לשם סנכרון פעילותם למדיניות הממשלה בתחום התעסוקה.
תיאום מול משרדי ממשלה אחרים בתחום התעסוקה.
מרכיבי זרוע העבודה > מינהל הסדרה ואכיפה

מינהל הסדרה ואכיפה פועל ליישום הוראות חוקי העבודה בישראל. למינהל הסדרה ואכיפה סמכויות אכיפה מנהליות ופליליות שפועל באמצעות שלושה הליכים:
מתן רישיונות והיתרים המחויבים על פי הוראת חוקי עבודה.
הליך אכיפה מנהלי והליך אכיפה פלילי: למינהל סמכויות חקירה של הפרות על הוראות חוקי העבודה. מטרת המינהל היא מיצוי הליכי חקירה כנגד מעסיקים הנחשדים בביצוע העבירות באמצעות מתן התראות והטלת עיצומים כספיים בהליכים מנהליים או קנסות מנהליים וכתבי אישום בהליכים פליליים.
להגברת כוחו של המינהל נחקק בשנת 2011 חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה.
מרכיבי זרוע העבודה > מינהל תעסוקת אוכלוסיות

מינהל תעסוקת אוכלוסיות פועל להגדלת שיעור ואיכות התעסוקה של אוכלוסיות מגוונות על ידי שילובן וקידומן בשוק העבודה. בין אוכלוסיות היעד ניתן למנות את האוכלוסייה החרדית, האוכלוסייה הערבית, הבדואית, הדרוזית והצ'רקסית, אנשים עם מוגבלויות, יוצאי אתיופיה, בני 45+, נשים, הורים יחידנים וצעירים. לצורך כך המינהל מפעיל ומפתח תוכניות תעסוקה, ומפעיל עשרות מרכזי הכוון ברחבי ישראל.
מרכיבי זרוע העבודה > המטה לשילוב אנשים עם מוגבלות בעבודה

המטה פועל לשילוב מלא של אנשים עם מוגבלות בעבודה, הן כשכירים והן כעצמאים, תוך דגש על מיצוי יכולותיהם האישיות והעלאת רמת חייהם, שכר עבודתם ותנאי עבודתם. המטה מספק שירותים על פי חוק, מפתח ומפעיל תוכניות מתוך התייחסות הן למאפייני ולצורכי השוק והמעסיקים והן לצורכיהם של אנשים עם מוגבלות לסוגיה ולדרגותיה, וליכולות עבודתם. קידום מטרות המטה נעשה על בסיס הידע שהצטבר בישראל ובעולם ומתוך שיתוף פעולה בין המטה לבין משרדי ממשלה נוספים, ארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות, אנשי מחקר ואקדמיה וארגונים המספקים שירותים לאנשים עם מוגבלות.
תחומי הפעולה העיקריים של המטה הם:
איגום הידע הקיים בנושא שילוב אנשים עם מוגבלות בשוק העבודה
פיתוח ידע על ידי מחקר וניתוח
עידוד מעסיקים לקליטת עובדים עם מוגבלות ופיתוח מגוון אפשרויות להשתלבות בשוק העבודה עבור אנשים עם מוגבלות.
פיתוח מנגנוני שדרוג תעסוקתי הן בהיבט השכר והן בהיבט התפקיד ויצירת אופק קריירה.
הטמעת איכות ומצוינות במתן השירותים התעסוקתיים לאנשים עם מוגבלות.
אפיון מקבלי השירות וניתוח צורכיהם כדי לפתח כלים מעודדי תעסוקה מתאימים.
איתור חסמים העומדים בפני אנשים עם מוגבלות בהשתלבותם בשוק העבודה ופיתוח מענים להם על ידי חקיקה, הסברה ופיתוח תוכניות.
מרכיבי זרוע העבודה > אגף עידוד תעסוקת הורים

האגף פועל לעידוד השתלבות נשים בעבודה על ידי הסרת חסמים ומתן פתרונות לילדים במסגרות מוכרות: מעונות יום, משפחתונים וצהרונים, בין היתר על ידי הגדלת היצע המסגרות המוכרות. האגף מפעיל מערך פיקוח ובקרה על המסגרות המוכרות ועל מקבלי התמיכות, ופועל לקידומה של חקיקה בתחום.
האגף פועל מתוקף חוק הפיקוח על מעונות. מראשית הקמתו הוביל האגף את התפיסה הבסיסית של קידום תחום עבודת נשים, כאשר המשפחתון משמש כאמצעי לפתרון תעסוקתי, על ידי כך שהוא מאפשר לאמהות לילדים קטנים להשתלב בהכשרה מקצועית ובשוק העבודה.
השירות פועל באמצעות ארגונים ורשויות מקומיות בפריסה ארצית בכל המגזרים והזרמים. המערכת מקיפה כ-2,300 משפחתונים.
מערכת המשפחתונים מספקת מענה הולם לצורכיהן של אמהות לילדים בגיל הרך תוך התייחסות לקבוצות שונות בקרב אוכלוסיית הנשים: אמהות עובדות / לומדות, אמהות לילדים במצוקה, אמהות במשפחות חד-הוריות, אמהות עולות חדשות, אמהות עובדות במושבים ובקיבוצים, אמהות לומדות במוסדות להשכלה גבוהה. מטרות האגף הן – יישום שכר לימוד מדורג בסבסוד ממשלתי לאימהות עובדות, פיתוח והקמת מעונות חדשים בהנחיה ובסיוע כספי של האגף תוך התאמת השירות לצרכים של אמהות עובדות והפעלת מערך פיקוח ובקרה להבטחת רמת השירות על פי סטנדרטים מקצועיים.
בעבר כלל האגף גם פיקוח על מעונות יום, אך פעילות זו עברה למשרד החינוך.
מרכיבי זרוע העבודה > היחידה ליחסי עבודה

היחידה ליחסי עבודה עוסקת בהסדרה של יחסי העבודה, לצד ארגוני המעסיקים וארגוני העובדים.
עיקרי פעילות היחידה:
מניעת שביתות, ויישוב סכסוכי עבודה בדרכי תיווך, גישור ובוררות, על פי חוק יישוב סכסוכי עבודה.
רישום הסכמים קיבוציים על פי חוק ההסכמים הקיבוציים
מתן צווי הרחבה להסכמים קיבוציים כלליים על מנת להחיל את הוראות ההסכמים גם על עובדים ומעסיקים בלתי מאורגנים.
מתן אישורים לפי חוק פיצויי פיטורים בדבר תשלומים לקופות גמל בזה במקום תשלום פיצויים (סעיף 14 לחוק), וכן אישורים על הכללת פיצויי פיטורים בשכר עבודה (סעיף 28 לחוק).
ייזום ועידוד סקרים ומחקרים אפליקטיביים בתחום יחסי העבודה לשם איתור מוקדי מתח במערכת יחסי העבודה ולשם הבנת תהליכים במערכת זו.
מתן ייעוץ בנושאי עבודה.
עובדי היחידה מקבלים קהל בסניפיה השונים (תל אביב, חיפה וירושלים) ונותנים ייעוץ לאלפי עובדים ומעסיקים בשנה, בנושאים הקשורים בחוקי עבודה. בנושאים אלה היחידה מפיצה חוברות מידע לציבור ומתאפשרת גישה למידע זה גם דרך האינטרנט.
טיפול מול הלשכה המשפטית של המשרד בחקיקת עבודה ותיאום בין המשרד למערכת בתי הדין לעבודה.
מרכיבי זרוע העבודה > מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית

מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית מקיים פעילות שוטפת בנושאים של בטיחות ובריאות תעסוקתית למניעת תאונות עבודה ובמטרה לשמור על בריאותם של העובדים בישראל. המסגרת החוקית העיקרית שעל בסיסה פועל המינהל מושתתת על פקודת הבטיחות בעבודה, חוק ארגון הפיקוח על העבודה ותקנות משלימות. פעילות האכיפה והפיקוח נעשית באמצעות מפקחי עבודה, בעלי השכלה הנדסית/טכנולוגית.
מסגרת הפעילות של המינהל כוללת את הפעילויות הבאות:
מניעת תאונות עבודה ומחלות מקצוע וזיהוי הסיכונים הקיימים במקומות העבודה, אשר עלולים להביא לפגיעה בעובדים, תוך נקיטת צעדים כדי לשלוט בסיכונים ולהפחיתם. האחריות במקום העבודה מוטלת בדרך כלל על המעסיק ועליו למנוע אירועים ומצבים העלולים לגרום לפגיעה כלשהי בעובדים.
קביעת דרישות למינוי אנשים כשירים לתפקידים שונים ולמסירת מידע לעובדים על סיכונים במקומות עבודתם.
מתן היתרים, אישורים ורישוי לשימוש בחומר נפץ, בזיקוקין דינור, אחסנת גז ונפט, רישוי עסקים ועוד.
בדיקה של מתקנים ומכונות בני סיכון, פיקוח על מעליות, בדיקות סביבתיות במקומות העבודה ועוד.
מינוי גופים מוסמכים למתן שירותים בתחומים שצוינו לעיל.
קידום פעולה מונעת ומחקר בבריאות ובבטיחות בעבודה.
ייזום והשתתפות בהכנת תקנים בעלי היבטים בטיחותיים במסגרת מכון התקנים הישראלי.
מרכיבי זרוע העבודה > האגף להכשרה ולפיתוח כוח אדם

האגף להכשרה ולפיתוח כוח אדם מופקד על הכשרת כח אדם מקצועי טכנולוגי למשק. האגף מקיים הכשרות במסלולים הבאים:
נוער: נערים בוגרי 8 שנות לימוד המבקשים לשלב לימודי מקצוע עם עבודה. משך הלימודים הוא שלוש עד ארבע שנים בהתאם למסלול. קיים גם מסלול מתבגרים חד שנתי. תעודת מקצוע המוענקת היא בתחום הנלמד, צבירת יחידות בגרות.
מגמות לימוד הן מגוונות, וכוללת כ-70 מגמות, ההכשרה היא חינם ומתבצעת במגוון רחב של בתי ספר בבעלות רשות החינוך הטכנולוגי והיא מכוח חוק החניכות וחוק עבודת הנוער.
הכשרה מקצועית למבוגרים: אוכלוסיית יעד היא בלתי מועסקים המעוניינים להשתלב בעבודה באמצעות לימוד מקצוע נדרש. משך הלימודים הוא ארבעה עד 12 חדשים, בלימודי יום, בהתאם למקצוע, בסופם מוענקת תעודת מקצוע בתחום הנלמד או תעודת גמר. מגמות לימוד כוללות כ-300 מקצועות.
הכשרה והשתלמויות ערב בבתי ספר עסקיים: אוכלוסיית יעד היא כל המעוניין להשתלם או לרכוש מקצוע. משך הלימודים משתנה בהתאם למקצוע הנלמד, כאשר בסופם מוענק רישוי או תעודת מקצוע בתחום הנלמד ותעודת גמר. מגמות לימוד כוללות כ-50 מקצועות בענפים חשמל, מחשבים, תחבורה, בניין, פקידות ומנהל והארחה. מוסדות לימוד במסלול הם ספקי הכשרה המבקשים ללמד על פי תוכניות הלימודים של האגף ולהימצא בפיקוחו. ההכשרה מתבצעת במסגרת חוק פיקוח על בתי ספר.
שירותים למעסיקים בענפי המשק השונים: הכשרת כוח אדם מקצועי על פי צורכי המעסיק. מיועד למעסיקים הקולטים עובדים חדשים. ההכשרה יכולה להינתן אצל המעסיק ועל ידו, במוסד הכשרה או בשילוב בין השניים. באגף פועלת מחלקה מיוחדת העוסקת במתן סיוע למעסיקים בתעשייה ובבניין.
מוסדות הכשרה לעניין חוק קליטת חיילים משוחררים: האגף מאשר מוסדות כמוסדות הכשרה לעניין חוק קליטת חיילים משוחררים, לצורך השימוש בכספי הפיקדון.
השתלמויות מורים ועזרי לימוד: המערכת הפדגוגית באגף מפיקה תוכניות לימודים למקצועות ההכשרה השונים כולל הפקת עזרי לימוד והוראה וקיום השתלמויות למורים ומדריכים במערכת ההכשרה המקצועית. המערכת בונה, מפיקה ומבצעת בחינות במסלולים השונים.
מרכיבי זרוע העבודה > אגף בכיר לאסדרת עיסוקים

האגף עוסק בהליכי רגולציה בתחום אסדרת העיסוקים. עיקר פעילותו בשלושה תחומים מרכזיים:
אסדרת עיסוקים חדשים במשק, היינו, הגבלת עיסוק בחקיקה לבעלי מקצוע שהוסמכו לכך בחוק.
בחינת הרגולציה הקיימת בתחום אסדרת העיסוקים והתאמתה לצורכי המשק המשתנים, תוך שמירה על האיזון שבין איכות המקצוע לבין בטיחות הציבור.
בחינת הזכאות לרישום ורישוי בפנקס מקצועי לבעלי מקצוע (שהוסמכו לכך על פי החוקים הרלוונטיים) ובתוך כך, הגדרת המדיניות וסטנדרט המקצועות.
מרכיבי זרוע העבודה > אגף בכיר לאסדרת עיסוקים > המקצועות המאוסדרים באגף

רישום ורישוי מהנדסים ואדריכלים – מכוח חוק המהנדסים והאדריכלים, תשי"ח-1958.
רישום הנדסאים וטכנאים – מכוח חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, התשע"ג-2012.
רישוי חשמלאים – מכוח חוק החשמל, תשי"ד-1954 ותקנותיו.
רישום מורשה נגישות (מתו"ס) – מכוח חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998.
רישום מורשה לנגישות השירות – מכוח חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998.
רישום בקרים – מכוח חוק התכנון והבנייה תשכ"ה-1965 ותקנותיו.
רישום בודקי שכר – מכוח חוק הגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע"ב-2012 ותקנותיו.
רישום מורשה להיתר - מכוח תיקון מס' 10 לחוק המהנדסים והאדריכלים, תשי"ח-1958.
מרכיבי זרוע העבודה > אגף בכיר לאסדרת עיסוקים > מקצועות נוספים הנמצאים בהליכי אסדרה

רישוי מורשה מערכות קירור ומיזוג אוויר.
רישוי מורשה בטיחות באירועים מרובי קהל.
מרכיבי זרוע העבודה > היחידה לרישום ורישוי מהנדסים ואדריכלים

היחידה לרישום מהנדסים ואדריכלים היא הגוף המנהלי, שבאמצעותו ובסיועו פועלים רשם המהנדסים והאדריכלים ומועצת ההנדסה והאדריכלות על-פי חוק המהנדסים והאדריכלים.
עיקר פעולות המחלקה:
רישום מהנדסים ואדריכלים בפנקס המהנדסים והאדריכלים – טיפול בקשות לרישום של מוסדות בישראל ובחו"ל, באישורן או דחייתן על ידי הרשם.
רישוי (שלב הסמכה מתקדם ובכיר) של מהנדסים ואדריכלים רשומים לאחר תקופה הנדרשת כחוק טיפול בקשות לרישוי, באישורן או דחייתן על ידי הרשם.
הנפקת תעודות רישום/רישוי, חידוש תוקפן.
קבלת קהל ומתן מידע על נוהלי הרישום.
פתיחת מדורים וענפים בפנקס המהנדסים והאדריכלים, עריכת כל שינוי בהם ופרסומם, וקריטריונים לסיווג נרשמים במדורים ובענפים חשובים על-פי לימודיהם.
סיוע מנהלי וארגוני למועצת ההנדסה והאדריכלות ולוועדותיה השונות.
טיפול מנהלי בתחום סמכויות הרשם להכרה במסלולים הנדסיים ממכללות בישראל ובמוסדות להשכלה גבוהה בישראל ומחוצה לה.
תיאום ממשקי פעילות משותפים עם המועצה להשכלה גבוהה, מוסדות אקדמיים, משרדי ממשלה וארגוני מהנדסים ואדריכלים.
מתן תשתית מנהלתית ולוגיסטית לוועדת האתיקה למהנדסים ואדריכלים המופעלת על-פי הנ"ל.
יישום החוק "מורשה להיתר", חוק הנגישות ויישום דוח ועדת החקירה הממלכתית בטיחות מבנים ומקומות המשמשים את הציבור וכן הכשרת מורשי נגישות.