stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טלית
מקור השימוש ומטרתו > הליכה בטלית לבית הכנסת

לדעת השולחן ערוך, לובשים את הטלית בבית הכנסת:
"מי שהוא זהיר בטלית קטן ילבשנו ויניח תפלין בביתו וילך לבוש בציצית ומוכתר בתפילין לבית הכנסת ושם יתעטף בטלית גדול."
על כך כותב הרמ"א:
"והעולם נהגו להתעטף אף בטלית גדול קודם ולברך עליו ואחר כך מניח התפילין והולך לבית הכנסת."
ערוך השולחן כותב שהם אינם חלוקים:
"בזמנו [של הרמ"א] היו היהודים דרים בפני עצמם והיו יכולים לילך גם בטלית גדול לבית הכנסת ... ובזמנינו בעונותינו הרבים אי אפשר לעשות זה כלל ואנו מניחים הטלית והתפילין בבית הכנסת."
בדורות מאוחרים יותר פסק המנהג ללכת לבית הכנסת מעוטפים ברוב המקומות. הרב שלמה גאנצפריד כותב בקיצור שולחן ערוך:
תוכן"בקהילות שיש ליהודים רחובות בפני עצמן, מצווה להתעטף בציצית ולהניח תפילין בביתו, וילך כך לבית הכנסת. ובמקום שדרים בין האומות, או שצריך לעבור דרך מבואות מטונפות, יש להתעטף בציצית ולהניח תפילין בפרוזדור של בית הכנסת, כי הוא עניין גדול לכנוס לבית הכנסת מעוטף בציצית ומוכתר בתפילין."
על יומו הראשון בארץ ישראל, ביפו, מספר דב נתן ברינקר:
"היה זה בשבילנו מחזה בלתי שכיח לראות יהודים הולכים ברחובות עטופי טלית ואין פוגע בהם. באותם הימים לא נראו כבר דברים שכאלה גם ברוסיא, ועל אחת כמה וכמה באנגליא שמשם עלינו לארץ ישראל."
ובספר כף החיים כתוב:
"במקום שנמצאים שם עכו״ם הולכים ברחובות, וחושש שילעיגו עליו אם ילבוש ציצית ותפילין בביתו והולך לבית הכנסת, ראיתי חכמים מתחכמים שלובשים טלית גדול ותפילין דרש"י ודרבינו תם בביתם, ואחר כך כשהולכים לבית הכנסת מכסים התפילין תחת הכובע שבראשם, והטלית מניחים אוחו על כתפיהם תחת הגלימא, ואחר כך כשבאים לבית הכנסת מוציאים הטלית מתחת הגלימא ומניחים אותו על ראשיהם ועל גופם והתפילין מתחת הכובע, כדי לכסותו בטלית. אמנם פה עיר עז לנו ירושת״ו (=ירושלים תבנה ותכונן) לא יש לא יוהרא ולא הלעגה מן העכו״ם, שהולכים האשכנזים וגם יש מן הספרדים מתעטפים בציצית ומתעטרים בתפילין בשוקים וברחובות נגד העכו״ם ללכת אל כותל מערבי ואין פוצה פה ומצפצף. תהלי״ת (=תהילה לאל יתברך)."
על הרב יעקב קמינצקי מסופר שהוא התנגד לכך שיהודים הלכו מלובשים בטלית בחוצות העיר בארצות הברית ואמר שצריך לזכור שעדיין מצויים בגלות. לעומת זאת, על הרב שלמה זלמן אוירבך מסופר שבשלב מסוים בחייו החל להקפיד על הליכה לבית הכנסת לבוש בטלית ועטור בתפילין.
מנהג העיטוף בטלית

לפי התלמוד, מדין הלכות חינוך, קטן שיודע להתעטף בבגד המחויב בציצית, חייב לשים ציצית בבגדו: ”קטן היודע... להתעטף – חייב בציצית” (תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף מ"ב, עמוד א'). ולכן ביהדות תימן ובקהילת יהודי גאורגיה נהגו לתת לילדים להתעטף בטלית מגיל חינוך. מנהג בני עדות המזרח הוא להתעטף מגיל בר מצווה ואפילו קודם לכן, וכן נוהגים במנהג אשכנז (יוצאי גרמניה ובקהילות אויבערלאנד).
יש מהאשכנזים הנוהגים להתעטף בטלית רק אחרי החתונה. לפי מנהג זה, לפני החתונה מתעטפים בטלית רק במקרים מיוחדים, כגון שליח ציבור, בעלייה לתורה, או ברכת כהנים. הסבר למקור המנהג הוא לימוד מן סמיכות הפרשיות של "גדילים תעשה לך" ו"כי ייקח איש אשה". אמנם, דווקא המשנה ברורה, אשר התקבל אצל פוסקי אשכנז, יצא נגד מנהג זה וכתב ש"הוא מנהג תמוה: דעד שלא ישא אשה יהיה יושב ובטל ממצות ציצית?!" ויש שכתבו שמשום כך נוהגים הבחורים להתעטף בטלית קטן. האזורים באירופה שבהם נהגו בחורים להתעטף או לא להתעטף בטלית כנראה היו שונים בתקופות שונות: המהרי"ל שמזכיר שבחורים אינם מתעטפים בטלית חי דווקא בגרמניה, ואילו במזרח אירופה לא מוצאים שבחורים לא התעטפו בטלית עד לתקופה יותר מאוחרת.
על פי ההלכה, ציצית היא מצוות עשה שהזמן גרמא, ועל כן נשים פטורות ממנה (משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות ציצית, פרק ג', הלכה ט'). אך ביהדות הקונסרבטיבית והרפורמית גם נשים מתעטפות בטלית.
שיעור טלית שחייבת בציצית

ברייתא, המובאת בתלמוד במסכת מנחות, קובעת את גודל הטלית החייבת בציצית: "טלית שהקטן מתכסה בה ראשו ורובו והגדול יוצא בה דרך עראי חייבת בציצית, אין הקטן מתכסה בה ראשו ורובו אף על פי שהגדול יוצא בה עראי פטורה". שיעור זה הוא הקובע את גודל הטלית שבה נוהגים להתעטף בתפילה.
יש שסברו שטלית קטן אינה צריכה לעמוד בגודל המתואר במסכת מנחות ויש שראו גם אותה כטלית הצריכה לעמוד בגודל האמור בברייתא. בסוגיה זו ישנן דעות רבות בפוסקים, ולהלן חלקן: אין צריך בה כל שיעור כלל, רוחב חצי אמה ואורך שלשת רבעי אמה, רוחב אמה ואורך אמה, רוחב אמה ואורך אמה וחצי, רוחב אמה ואורך שתי אמות (בית הצוואר אינו מן המניין – דהיינו שיהיה רוחב פתח הצוואר קטן מרוחב הבד בכתף ויתבטל לו).
בעניין רוחב פתח הצוואר יש שסברו שאין נקב הצוואר נחשב לאוויר החוצץ ואין צורך להוציאו מן המניין.
מיקום הנקב שבו מטילים את הציצית: עד ג' אגודלים משפת הבגד, ולא פחות מקשר אגודל סוף הציפורן. יש הנוהגים להטיל את הציצית דרך נקב אחד, יש שבשני נקבים אופקיים ויש שבשני נקבים באלכסון (שיטת חב"ד).
בחב"ד השתרש המנהג בהוראתו של בעל התניא שמעל הטלית קטן מתחת לחולצה חוגרים גרטל כדי שהטלית קטן תקיף את כל הגוף.
צבע בגד הטלית והפסים שבשפתותיה

על פי ההלכה אין צבע מוגדר לבגד הטלית, אך כיום בדרך כלל בגד הטלית הוא בצבע לבן עד לבן-צהבהב. ביהדות תימן היה נהוג ללכת עם טליתות שחורות או צבעוניות. מצד הדין ניתן לצבוע את הבגד בכל צבע שהוא, אך במקרה זה יש הידור לצבוע גם את הציציות באותו הצבע. מסיבה זו נהוג אצל חלק מעדות המזרח להקפיד על טליתות בצבע לבן, ויש מהם המקפידים מחמת כן שאף הפסים שעל הבגד יהיו בצבע לבן.
מקורם של הפסים הצבועים שעל בגד הטלית הוא מפס שעיטר את הטוניקה היוונו-רומיות, ונקרא "Latus clavus" (אנ'). ממצאי מערת האיגרות שמתקופת בר כוכבא וציורי הפרסקאות שבבית הכנסת בדורה אירופוס (מאמצע המאה ה-3) מצביעים על כך שעיטורים אלו היו קיימים אצל היהודים כבר בתקופות אלו. קיימות עדויות לפסים כחולים או תכולים מהמאה ה-18 באירופה. כיום ניתן למצוא פסים אלו שחורים (יותר אצל חרדים), כחולים, תכולים (יותר אצל דתיים ומסורתיים), לבנים (יותר אצל עדות המזרח) או צבעוניים (יותר אצל תיירים).
עיצובו של דגל ישראל הוא על פי דגלים קודמים של תנועות יהודיות שעוצבו בהשראת עיצוב הטלית (עם פסי תכלת כהה). העיצוב הראשון בנוסח זה היה בסוף המאה ה-19 על ידי דוד וולפסון.
צבע בגד הטלית והפסים שבשפתותיה > טלית שכולה תכלת

משמעותו הנפוצה של הביטוי טלית שכולה תכלת היא אירוניה כביכול טוהר מוחלט. כלומר, שלא רק פתיל אחד בציציות צבוע תכלת, אלא כל הבגד עצמו צבוע כולו תכלת, ומקורו בשאלה הקנטרנית המיוחסת לקורח, ששאל את משה רבנו: "האם טלית שכולה תכלת זקוקה לציצית?" טלית זו פסולה ללא חוטי הציצית בכנפות, ולכן המשמעות הנפוצה הפוכה לחלוטין מן המשמעות המקורית אך טעות זו השתרשה בשפה המדוברת.
ראו גם

ציצית
עטרה (טלית)
הערות שוליים

↑  הרב ישכר תמר, עלי תמר, מסכת סוטה[דרושה הבהרה]
↑  טַלִּית, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  חנוך יהודה קאהוט, תוספות הערוך השלם, וינא: קרן לזכרון אלכסנדר קהוט, 1937
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף נ"ז, עמוד ב'
↑  ניתן לראות במקורות רבים, כי טלית היא חלק מהלבוש היומיומי – מסכת מעילה, דף י"ח, עמוד א'; דף כ"א, עמוד א', מסכת בבא מציעא, דף ע"ח, עמוד ב', משנה, מסכת קידושין, פרק ד', משנה י"ד, מסכת כלים, פרק כ"ט, משנה א'. וכן מקורות רבים.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ה, עמוד ב': ”אמר רב הונא: הייתה טליתו חגורה לו על מתניו – מותר לקרות קריאת שמע. תניא נמי הכי: הייתה טליתו, של בגד ושל עור ושל שק, חגורה על מתניו – מותר לקרות קריאת שמע; אבל לתפלה – עד שיכסה את לבו.”
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"א, עמוד א'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן צ"א, סעיף ו'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילה וברכת כהנים, פרק ה'
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף מ"א, עמוד א'.
↑  עיין בבית יוסף, אורח חיים, סימן כ"ד
↑  ראב"ן, אבן העזר, חלק השו"ת סימן מ.
↑  בית יוסף, אורח חיים, סימן ח'
↑  אברהם בן נתן (ראב"ן), ספר המנהיג, הלכות ציצית, עמוד תרמ"ו ד"ה והעיד
↑  הליכה לבית הכנסת בטלית ובתפילין, שו"ת סמס הרב אבינר
↑  שבו נוהגים הרבה נערים להתעטף בטלית אפילו לפני שמגיעים לבר מצווה.
↑  מאז מלחמת העולם השנייה, קהילות אויבערלאנד נעשו מבחינה תרבותית חלק מקהילות החסידים (אפילו באותן קהילות ששמרו על נוסח אשכנז), והרבה חדלו מלשמור על מנהג זה.
↑  ספר מהרי"ל, הלכות נישואין סימן י', מובא בבאר היטב יז סק"ד.
↑  משנה ברורה, סימן י"ז, סעיף קטן י'.
↑  הרב שלמה אבינר, טלית גדול לרווק, באתר "ספריית חוה", י בכסלו תשע"ה
↑  דף מ'.
↑  דעת רבי הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן ט"ז, סעיף ה'
↑  דעה ראשונה בקיצור שולחן ערוך לרבי שלמה גנצפריד (סימן ט', סעיף קטן א') ודעת פרי הארץ בשם דרך חכמה (הובא בבאר היטב, אורח חיים, סימן ט"ז, סעיף קטן א')
↑  רבי שלמה קלוגר (שו"ת האלף לך שלמה, אורח חיים, ד') ודעה שנייה בקיצור שולחן ערוך לרבי שלמה גנצפריד (סימן ט', סעיף קטן א')
↑  דעת הבן איש חי (לך לך, י"א-י"ב)
↑  דעת המשנה ברורה ( סימן ט"ז, סעיף קטן ד')
↑  שאלות יעב"ץ, חלק א', סימן ד'
1 2  ראו שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ט', סעיף ה'.
↑  מהו צבעה של הטלית?, באתר "האגודה לטיפוח חברה ותרבות – מורשת תימן". ראו גם כאן.
↑  הרב שמואל אליהו, ‏שאל את הרב,  באתר כיפה, 25 בפברואר, 2018.
↑  ראו יגאל ידין, הממצאים מימי בר כוכבא במערת האיגרות, ירושלים תשכ"ג, עמוד 210 ואילך.
↑  דניאל שפרבר, הטלית ודגל המדינה – אשנב לפרשת ציצית (צפייה במטמון).
↑  ראו הרב יוסף תאומים, פרי מגדים, אורח חיים, סימן ט', אשל אברהם, אות ו'; הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן ט', סעיף כ"ו; הרב ישראל מאיר הכהן, משנה ברורה, סימן ט', סעיף קטן ט"ז.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558311805171  LCCN: sh85132117 
יהודי בחוף הים לבוש טלית קטן.

יהודי תימני תוקע בשופר לבוש 'שמלה' (טלית שחורה)
ציור של עזרא הסופר קורא את ספר התורה באוזני העם. בית הכנסת בדורה אירופוס, המאה ה-3
ויז אייר

סמל החברה עד 2015
איירבוס A321 של החברה בנמל התעופה לונדון לוטון
איירבוס A320-200 בצביעה הישנה ממריא מנמל התעופה לונדון לוטון
ויז אייר (באנגלית: Wizz Air) היא חברת תעופה הונגרית הפועלת במתכונת של חברת תעופה זולה. משרדי ההנהלה של החברה נמצאים בנמל התעופה של העיר בודפשט, אך היא פועלת מ-32 בסיסים ברחבי היבשת. בעיקר במזרחה. החברה מפעילה טיסות לכל רחבי אירופה. אך גם למרכז אסיה, המזרח התיכון, מצרים ומרוקו.
היסטוריה

ויז אייר נוסדה בספטמבר 2003 והחלה לפעול ב-19 במאי 2004 מבסיסה בקטוביץ שבפולין, בטיסה ללונדון. החברה החלה לפעול 19 ימים לאחר שפולין והונגריה הצטרפו לשורות האיחוד האירופי ובעקבות זאת חלו חוקי האיחוד גם על מדינות אלו (מדיניות השמיים הפתוחים). בשנה הראשונה לפעילותה הטיסה החברה כ-1.4 מיליון אנשים.
בפברואר 2015 הונפקו מניות החברה בבורסה לניירות ערך בלונדון.
בסיסי החברה

אוסטריה – נמל התעופה הבינלאומי וינה-שווכאט
איחוד האמירויות הערביות – נמל התעופה הבין-לאומי אבו דאבי
איטליה – נמל התעופה קטניה-פונטנרוסה, נמל התעופה מילאנו-מלפנסה, נאפולי, נמל התעופה לאונרדו דה וינצ'י-פיומיצ'ינו, נמל התעופה הבין-לאומי ונציה מרקו פולו, נמל התעופה טורינו-קזלה.
אלבניה – טירנה
אנגליה – נמל התעופה לונדון לוטון, נמל התעופה לונדון גטוויק
בולגריה – נמל התעופה ורנה, נמל התעופה הבינלאומי סופיה, נמל התעופה בורגס (עונתי)
בוסניה והרצגובינה – טוזלה
גיאורגיה – נמל התעופה דוד הבנאי - כותאיסי
הונגריה – נמל התעופה הבינלאומי בודפשט - פרנץ ליסט, נמל התעופה דברצן
ליטא – נמל התעופה הבינלאומי וילנה
מקדוניה הצפונית – נמל התעופה הבינלאומי סקופיה
סרביה – בלגרד
פולין – נמל התעופה גדנסק לך ואלנסה, ורוצלב, נמל התעופה ורשה-פרדריק שופן, נמל התעופה הבינלאומי קטוביץ, קרקוב
קפריסין – נמל התעופה הבין-לאומי לרנקה
רומניה – נמל התעופה הבינלאומי בוקרשט אנרי קואנדה, טימישוארה, יאשי, סוצ'אבה, סיביו, קלוז' נאפוקה, קראיובה
צי המטוסים

צי המטוסים של החברה, נכון ליולי 2023:
| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| איירבוס A320-200 | 40 | — | 180 |  |
| איירבוס A320-200 | 40 | — | 186 |  |
| איירבוס A320neo | 6 | 13 | 186 |  |
| איירבוס A321-200 | 41 | — | 230 |  |
| איירבוס A321neo | 95 | 292 | 239 | המפעילה הגדולה ביותר של דגם זה. קבלת ההזמנה עד לשנת 2029. |
| איירבוס A321XLR | — | 47 | 239 | קבלת ההזמנה בין השנים 2025 ל-2029. |
ויז אייר מטען
| איירבוס A330-200F | 1 | — | מטען |  |
| סה"כ | 183 | 352 |  |  |
ויז אייר בריטניה

על מנת שהחברה תוכל להמשיך לפעול בבריטניה לאחר פרישת הממלכה המאוחדת מהאיחוד האירופי, הוקמה באוקטובר 2017 חברה בת שבסיסה בנמל התעופה לונדון לוטון. קוד האיקא"ו של החברה הוא WUK וקוד ה-IATA הוא W9. מטוסי החברה הם ברישום בריטי. ב-27 במרץ 2022 החברה השיקה יעד נוסף ללונדון, לנמל התעופה לונדון גטוויק.
ויז אייר אבו דאבי

בתור חברת תעופה אמירתית שהוקמה ב-12 בדצמבר 2019, החברה החלה להפעיל את הטיסות בנובמבר 2020 באמצעות הדגם העיקרי שלה, איירבוס A321neo. קוד האיקא"ו של החברה הוא WAZ וקוד ה-IATA הוא 5W. מטוסי החברה הם ברישום אמירתי.
ויז אייר מלטה

חברת תעופה מלטזית שהחלה את פעילותה ב-27 בספטמבר 2022 בטיסה מרומא למלטה. קוד האיקא"ו של החברה הוא WMT וקוד ה-IATA הוא W4. מטוסי החברה הם ברישום מלטזי.
שירותי החברה בישראל

נכון לאוגוסט 2023 מפעילה החברה טיסות ל-28 יעדים במזרח ומערב אירופה מנתב"ג. בשנת 2016 הטיסה החברה 402,748 נוסעים בטיסותיה מישראל ואליה שהיוו 2.32% מכלל תנועת הנוסעים הבינלאומית בנמל תעופה בן-גוריון באותה שנה. ביוני 2018 דורגה כחברת התעופה הזרה החזקה בישראל, עם תנועה של יותר מ-86 אלף נוסעים בחודש זה, המהווים גידול של 67% לעומת יוני אשתקד.
בשנת 2022 הייתה חברת התעופה השנייה בנפח פעילותה בישראל, והטיסה כ-1,474,668 נוסעים בישראל, שמהווים כ-7.67% מכלל הפעילות הארצית.
שירותי החברה בישראל > טיסות לרומניה

ב-24 בנובמבר 2013 החברה החלה להפעיל שתי טיסות שבועיות בקו תל אביב – קלוז'-נאפוקה בירת טרנסילבניה לכל כיוון. מטוסי החברה נחתו בנמל התעופה הבינלאומי קלוז' נאפוקה במרחק של 10 דקות נסיעה ממרכז קלוז'. החל מ-28 ביולי 2016 התדירות גדלה לשלוש טיסות שבועיות. החברה איבדה את הבלעדיות שהייתה לה בקו זה כשחברת בלו אייר הרומנית החלה להפעיל ביוני 2017 שתי טיסות שבועיות במסלול זה. בהמשך עלתה התדירות לארבע טיסות שבועיות. הקו של וויז לקלוז׳ בוטל בתחילת מלחמת חרבות ברזל.
ב-15 ביוני 2013 החברה החלה להפעיל שלוש טיסות שבועיות בקו תל אביב – בוקרשט לכל כיוון. החל מיוני 2014 החברה הפעילה חמש טיסות שבועיות בקו זה. החל מחודש נובמבר 2014 פחתה התדירות לשלוש טיסות שבועיות בלבד. נכון לנובמבר 2016 קיימה החברה טיסה יומית בקו זה וב-15 באפריל 2018 הוגדלה התדירות לתשע טיסות שבועיות הנוחתות ב"נמל התעופה אנרי קואנדה" שבבוקרשט. בהמשך עלתה התדירות עלתה ל-12 טיסות שבועיות.
עד לפברואר 2020 הפעילה החברה שתי טיסות שבועיות (עונתיות – חורפיות) בקו בוקרשט – אילת.
ב-2 ביולי 2016 נפתח קו מתל אביב ליאשי בתדירות של שלוש טיסות שבועיות לכל כיוון.
ב-19 ביוני 2017 נפתח קו לקראיובה בתדירות של שתי טיסות שבועיות לכל כיוון. הקו בוטל בימי הקורונה.
ב-30 באוקטובר 2017 החלה החברה להפעיל שתי טיסות שבועיות מתל אביב לנמל התעופה טימישוארה. ומ-27 במרץ 2018 גדלה התדירות לשלוש טיסות שבועיות. הקו לטימישווארה בוטל בימי הקורונה.
במאי 2018 הודיעה החברה על פתיחת קו חדש מנמל התעופה בן-גוריון לעיר סיביו שברומניה, הקו החל לפעול מ-14 ביולי בתדירות של שתי טיסות שבועיות. הקו בוטל בימי הקורונה.
שירותי החברה בישראל > טיסות להונגריה

החברה החלה לטוס לישראל ב-6 בדצמבר 2012, עם הפעלת 3 טיסות שבועיות בקו תל אביב – בודפשט. בהמשך הפעילה החברה טיסה יומית בקו לכל כיוון. עקב התחרות עם UP של אל על שהפעילה גם היא טיסות מוזלות בקו זה, החל מ-1 בספטמבר 2014 הפחיתה החברה את תדירות הטיסה בקו זה ל-5 טיסות שבועיות. החל מ-31 באוקטובר 2017 הפעילה החברה תשע טיסות שבועיות בקו זה. בהמשך עלתה התדירות ל-11 טיסות שבועיות בקו זה.
מסוף מרץ 2017 מפעילה החברה שלוש טיסות שבועיות לכיוון דברצן.
באוגוסט 2018, החליטה החברה על פתיחת קו חדש מנמל התעופה עובדה לבודפשט, הקו החל לפעול ב-9 בנובמבר 2018 בתדירות של שתי טיסות שבועיות. הקו פעל עד פברואר 2020.
שירותי החברה בישראל > טיסות לליטא

ב-27 באוקטובר 2013 החברה החלה להפעיל שתי טיסות שבועיות בקו תל אביב – וילנה לכל כיוון. החל מאפריל 2014 החברה הפעילה שלוש טיסות שבועיות בקו זה. לאחר הפסקה חזרה החברה להפעיל שלוש טיסות שבועיות לבירת ליטא.
שירותי החברה בישראל > טיסות לפולין

ב-29 באוקטובר 2013 החברה החלה להפעיל שלוש טיסות שבועיות בקו תל אביב – קטוביץ לכל כיוון. בינואר 2015 פחתה התדירות לשתי טיסות שבועיות. בהמשך עלתה תדירות הטיסות ל-7 טיסות שבועיות.
עד 23 במרץ 2018 פעל קו קטוביץ–עובדה (אילת) בתדירות של שתי טיסות שבועיות.
ב-23 בנובמבר 2013 החברה החלה להפעיל שלוש טיסות שבועיות בקו תל אביב – ורשה לכל כיוון. החברה הפסיקה זמנית את טיסותיה בקו זה בספטמבר 2014 וחידשה אותן החל מחודש מרץ 2015. החל מ-25 במרץ 2018 התדירות גדלה לטיסה יומית בכל כיוון בקו זה.
החל מחודש דצמבר 2016 ועד 24 במרץ 2018 הפעילה החברה שתי טיסות שבועיות בקו עובדה (אילת) – ורשה. הקו חזר לפעול ב-28 באוקטובר 2018, בתדירות של שתי טיסות שבועיות עד לסגירתו בשנת 2019.
מ-19 ביוני 2017 ועד לשנת 2021 הפעילה החברה קו מתל אביב ללובלין בתדירות של שתי טיסות שבועיות.
החל מ-16 בספטמבר 2019 מפעילה החברה קו מתל אביב לקרקוב, בתדירות של 4 טיסות שבועיות. בהמשך עלתה התדירות ל-7 טיסות שבועיות.
שירותי החברה בישראל > טיסות לצ'כיה

ב-31 במרץ 2014 החברה החלה להפעיל שלוש טיסות שבועיות בקו תל אביב – פראג לכל כיוון. לאחר הפסקה בעונת החורף 2015, חודשו הטיסות בקו זה במרץ 2015 בתדירות של שתי טיסות בשבוע. ב-11 ביוני 2018 בוטל הקו עקב סגירת הבסיס של החברה בעיר.
עד 22 במרץ 2018 הפעילה החברה טיסה שבועית אחת בקו פראג–עובדה (אילת) לכל כיוון.
שירותי החברה בישראל > טיסות לבולגריה

ב-14 במאי 2014 החלה החברה להפעיל שלוש טיסות שבועיות בקו תל אביב – סופיה. נכון לאוגוסט 2023 מפעילה החברה 8 טיסות שבועיות בקו זה.
ב-21 ביולי 2017 החלה החברה להפעיל שלוש טיסות שבועיות בקו תל אביב – ורנה. נכון לאוגוסט 2023 מפעילה החברה 4 טיסות שבועיות בקו זה.
בפברואר 2021 הודיעה החברה על פתיחת קו בין תל אביב לבורגס, הקו החל לפעול ב-10 ביוני ופועל בתדירות של 3 טיסות שבועיות.
שירותי החברה בישראל > טיסות ללטביה

ב-20 ביוני 2016 נפתח קו חדש של החברה לנמל התעופה הבינלאומי של ריגה בירת לטביה, בו פועלות שתי טיסות שבועיות מתל אביב. הקו בוטל ביוני 2020.
עד 25 במרץ 2018 הפעילה החברה שתי טיסות שבועיות בקו ריגה–עובדה (אילת). מ-28 באוקטובר 2018 ועד פברואר 2020 חזר הקו לפעול מנמל התעופה רמון בתדירות של שתי טיסות שבועיות.
שירותי החברה בישראל > טיסות לבריטניה

ב-24 ביוני 2017 נפתח קו חדש של החברה מתל אביב לנמל התעופה לוטון שבלונדון, בתדירות של טיסה יומית. נכון לאוגוסט 2023 מפעילה החברה 6 טיסות שבועיות בקו זה.
החל מ-28 באוקטובר 2018 ועד פברואר 2020 הפעילה החברה קו מאילת לנמל התעופה לוטון שבלונדון.
ב-27 במרץ 2022 נפתח קו חדש נוסף של החברה מתל אביב לנמל התעופה גטוויק שבלונדון, בתדירות של בסיס יומיומי. נכון לאוגוסט 2023 מפעילה החברה 6 טיסות שבועיות בקו זה.
שירותי החברה בישראל > טיסות לסלובקיה

החל מ-19 ביוני 2017 הפעילה החברה קו מתל אביב לקושיצה בתדירות של שתי טיסות שבועיות לכל כיוון. ב-3 ביוני 2018 בוטל הקו עקב סגירת בסיס החברה בעיר.
שירותי החברה בישראל > טיסות לאוסטריה

החל מ-15 ביוני 2018 מפעילה החברה קו מתל אביב לווינה בתדירות של ארבע פעמים בשבוע. במאי 2019 החברה מפעילה טיסה יומית בקו. החל בחורף 2019 החברה מפעילה 9 טיסות שבועיות בקו. נכון לאוגוסט 2023 מפעילה החברה יומית בקו זה.
בין 17 בנובמבר 2018 ועד לשנת 2019 הפעילה החברה קו עונתי מאילת לווינה.
שירותי החברה בישראל > טיסות לאיחוד האמירויות הערביות

בינואר 2021 הודיעה החברה על פתיחת קו מתל אביב לאבו דאבי. הקו החל לפעול ב-18 באפריל ומופעל בתדירות של 4 טיסות שבועיות. נכון לאוגוסט 2023 מפעילה החברה טיסה יומית בקו זה.
שירותי החברה בישראל > טיסות לקפריסין

בינואר 2021 הודיעה החברה על פתיחת קו מתל אביב ללרנקה. הקו החל לפעול ב-30 במרץ ופעל בתדירות של 2 טיסות שבועיות. ב-6 במאי 2021 הגדילה החברה את הטיסות בקו ל-3 טיסות שבועיות. בהמשך גדלה התדירות ל-9 טיסות שבועיות.
שירותי החברה בישראל > טיסות ליוון

במרץ 2021 הודיעה החברה על פתיחת קווים עונתיים מתל אביב לרודוס, הרקליון, סנטוריני ומיקונוס. הקווים החלו לפעול ביוני אותה שנה ופועלים בתדירות של מספר טיסות בשבוע.
החל מ-12 בדצמבר 2022 מפעילה החברה קו מתל אביב לאתונה בתדירות של 3 טיסות שבועיות.
שירותי החברה בישראל > טיסות לאיטליה

במאי 2020 הודיעה החברה על פתיחת קו מתל אביב לנמל התעופה מילאנו-מלפנסה. הקו החל לפעול בתדירות של טיסה יומית.
ביוני 2021 הודיעה החברה על פתיחת קווים מתל אביב לרומא, קטניה ובארי. הקו לרומא החל לפעול ב-16 ביולי 2021 בתדירות של 3 טיסות שבועיות, ובהמשך עלתה התדירות ל-10 טיסות שבועיות. הקו לקטניה החל לפעול ב-4 ביולי 2021 בתדירות של 3 טיסות שבועיות. הקו לבארי החל לפעול ב-3 ביולי 2021 בתדירות של 2 טיסות שבועיות. בפברואר 2023 סגרה החברה את הקו.
ביוני 2021 הודיעה החברה על פתיחת קו מתל אביב לנאפולי. הקו החל לפעול ב-15 בספטמבר בתדירות של שתי טיסות שבועיות. בהמשך עלתה התדירות ל-4 טיסות שבועיות.
באוקטובר 2021 הודיעה החברה על פתיחת קו מתל אביב לוונציה. הקו החל לפעול ב-4 ביוני 2022 בתדירות של 2 טיסות שבועיות. בהמשך עלתה התדירות ל-3 טיסות שבועיות.
שירותי החברה בישראל > טיסות לספרד

בנובמבר 2022 הודיעה החברה על פתיחת קו מתל אביב לברצלונה. הקו החל לפעול ב-9 בינואר 2023 בתדירות של 3 טיסות שבועיות. באוגוסט 2023 הודיעה החברה על סגירת הקו החל מ-11 בספטמבר 2023.
הערות שוליים

↑  Wizz Air Hungary Airlines Ltd.: Private Company Information - Businessweek
↑  company overview
↑  https://passportnews.co.il/wizz-air-מקימה-את-הבסיס-האירופאי-ה-26/
↑  "Wizz Air fleet".
↑  "Wizz Air UK fleet".
↑  "Wizz Air Online Booking". Wizz Air (באנגלית).
↑  "Wizz Air Map". Wizz Air (באנגלית).
↑  "wizz UK information in planespotters.net".
↑  "Wizz Air gets UK licences as airlines ready for Brexit".
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏יוני 2018 בנתב"ג: כ-2 מיליון נוסעים חלפו בשדה - גידול של 6.5%, באתר גלובס, 8 ביולי 2018
↑  "חברת התעופה בלו אייר. blue air: המדריך השלם | עידן טס בזול". עידן טס בזול. 2016-12-09. אורכב מ-המקור ב-2018-01-29. נבדק ב-2018-01-30.
↑  רק 179 שקל לטיסה: הלואו-קוסט החדש מתל אביב לרומניה, באתר וואלה, 6 ביוני 2017
↑  rotter.net, בשיתוף משרד התיירות: חברת WIZZ AIR תפעיל קו חדש מהעיר סיביו ברומניה לתל אביב - חדשות רוטר, באתר Rotter.net
↑  דני שדה, מהפך באל על: מקימה חברת לואו-קוסט, באתר ynet, 19 בנובמבר 2013
↑  "Wizz Air תפעיל שני קווי חורף מסופיה ובודפשט לאילת – Passportnews". Passportnews. 2018-08-09.
↑  https://passportnews.co.il/וויז-אייר-מרחיבה-פעילות-בישראל-תשיק-קו/
↑  מיכל רז חיימוביץ', ‏וויז אייר תפעיל טיסות יומיות בקו תל אביב-לונדון, באתר גלובס, 20 בנובמבר 2017
↑  דני שדה, בקרוב: טיסות מאילת ללונדון החל מ-129 שקלים לכיוון, באתר ynet, 18 ביוני 2018
↑  https://passportnews.co.il/וויזאייר-תפעיל-9-טיסות-שבועיות-בקו-תא-ו/
↑  בעונת החורף
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏מ-49 שקל לכיוון: וויז אייר משיקה קו טיסות תל אביב-אבו דאבי, באתר גלובס, 14 בינואר 2021
↑  וויז אייר אבו דאבי משיקה טיסות ישירות לת"א, באתר Port2Port, ‏7 באפריל 2021
↑  Wizz Air משיקה קו ישיר בין תל אביב ללרנקה, באתר פספורטניוז
↑  Wizz Air משיקה 3 קווים ישירים מתל אביב ליוון, באתר פספורטניוז
↑  ספיר פרץ זילברמן, וויז אייר תפעיל קו טיסות ישיר מישראל לאתונה החל מ-12 בדצמבר הקרוב, באתר פספורטניוז, ‏22 בספטמבר 2022
↑  חברת וויז אייר משיקה קו חדש למילאנו, באתר Port2Port, ‏31 במאי 2020
↑  וויז אייר מוסיפה שלושה קווים לאיטליה, באתר Port2Port, ‏3 ביוני 2021
↑  Wizz Air porta a 11 gli aerei a Roma Fiumicino. 7 a Milano Malpensa, ItaliaVola, ‏10 בינואר 2023
↑  Wizz Air משיקה קו ישיר מישראל לנאפולי, באתר פספורטניוז, ‏15 ביוני 2021
↑  חברת וויז אייר מכריזה על פתיחת קו ישיר לוונציה, באתר Port2Port, ‏7 באוקטובר 2021
↑  ישיר מתל אביב: הקו החדש (והראשון) של Wizz Air לספרד, באתר וואלה, 17 בנובמבר 2022
↑  ספיר פרץ זילברמן, קו טיסות לברצלונה: וויז אייר OUT, בלו בירד IN, באתר פספורטניוז, ‏14 באוגוסט 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: nb2011003694  VIAF: 168526675   WorldCat (עם VIAF): 168526675 
היעדים של Wizz Air
איירבוס A320-200 של ויז אייר בריטניה בנמל התעופה לונדון לוטון
מטוס מסוג A321neo של ויז אייר אבו דאבי
A321neo של ויז אייר מלטה
משרדי החברה
אגף תכנון וארגון

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   משטרת ישראל
 סוג:  אגף מטה במשטרה
 פיקוד
 דרגת המפקד:   ניצב
 מפקד נוכחי:  יוסי רופא
 
אגף תכנון וארגון הוא אגף מטה במשטרת ישראל שייעודו יזום תהליכי תכנון לבניין הכוח והפעלתו, להובילם ולערוך בקרה על יישומם.
היסטוריה

שורשו של האגף באגף הארגון שהוקם בשנת 1950, בראשות עמוס בן-גוריון, וריכז את ענייני ההדרכה, התכנון והארגון של המשטרה. בשנת 1958 ביקש המפכ"ל לבטל את האגפים במטה הארצי, אולם הביטול לא יצא אל הפועל ואגף הארגון כלל אחרי הרה-ארגון את אגף השיטור ואת אגף כח אדם. בשנת 1969 עבר האגף לירושלים. בשנות ה-70 הפך אגף הארגון ל"אגף המבצעים" והושם דגש על משימות של ביטחון פנים.
בשנת 1980 הוקם מנהל תכנון וארגון במשטרה.
בשנת 1988 הוקם אגף תכנון וארגון על בסיס מינהל תכנון וארגון.
תפקידים

על פי אתר משטרת ישראל תפקידי האגף כוללים בין היתר:
ריכוז עבודות המטה בתחום התכנון והארגון
ריכוז עבודת המטה להגדרת יעדי משטרת ישראל
הערכת מצב כוללת של המשטרה והסביבה החיצונית לה
ביצוע מחקר אסטרטגי לשם סיוע בגיבוש מדיניות וקביעת סדרי עדיפויות בארגון
הכנת תוכנית העבודה הרב-שנתית והשנתית של המשטרה
גיבוש מדיניות הארגון, כולל קביעת הייעוד, התפקידים והמבנה של יחידות המשטרה, ופרסומם במסגרת של פקודות ארגון
ריכוז עבודת המטה לגיבוש פקודות משטרת ישראל
תכנון, תקנון והקצאה של משאבי משטרת ישראל בתחומי כוח אדם, רכב, אמצעים ותקציב
ניהול התקציב השוטף של משטרת ישראל
גיבוש מדיניות פריסה כוללת של יחידות המשטרה
פיתוח כלי ניהול המבוססים על נתונים משטרתיים ונתונים שמקורם מחוץ למשטרת ישראל
עריכת מחקר סטטיסטי ואספקת שירותים בתחום זה לגורמי משטרה ולגורמים מחוץ לה
בקרה לבדיקת ההלימה בין תכנון התהליכים לבניין הכוח והפעלתו לבין יישומם
מבנה ארגוני

תחת האגף פועלים מספר מחלקות, מדורים ויחידות:
מחלקת אסטרטגיה - כוללת את מדור מדיניות אסטרטגית, מדור מחקר סטטיסטי
מחלקת משאבים - כוללת את מדור תכנון תקציבי, מדור תקציבי קניות פיתוח ומדור תקינה
מחלקת תכנון - כוללת את מדור תכנון, מדור ארגון ומדור ארגון ושיטות
היחידה לבקרה ותורה
היחידה ליישום ההתייעלויות במשטרת ישראל
היחידה לפרסום פקודות המשטרה
המדור לתשתית ופריסה
ראשי האגף

גבריאל נגל - 1988 - 1991
שי צ'ילאג - 1991 - 1993
ישראל אפרת - 1993 - 1996
הרצל יוסוב - 1996 - 1999
יעקב בורובסקי - 1999 - 2001
אריק יקואל - 2001 - 2006
דוד קראוזה - 2006 - מאי 2011
דני חן - מאי 2011 - ינואר 2016
צבי טסלר - ינואר 2016 - פברואר 2019
יוסי בכר - פברואר 2019 - פברואר 2021
דני קריבו - פברואר 2021 - יוני 2023
יוסי רופא - יולי 2023 - מכהן