stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1994/1995 ב-NBA
פרסים > פרסים עונתיים

חמישיות העונה
| החמישייה הראשונה | החמישייה השנייה | החמישייה השלישית |
| --- | --- | --- |


| ג'ון סטוקטון (יוטה) | גארי פייטון (סיאטל) | קלייד דרקסלר (פורטלנד/יוסטון) |
| פני הארדוויי (אורלנדו) | מיץ' ריצ'מונד (סקרמנטו) | רג'י מילר (אינדיאנה) |
| סקוטי פיפן (שיקגו) | צ'ארלס בארקלי (פיניקס) | דטלף שרמפף (סיאטל) |
| קארל מלון (יוטה) | שון קמפ (סיאטל) | דניס רודמן (סן אנטוניו) |
| דייוויד רובינסון (סן אנטוניו) | שאקיל אוניל (אורלנדו) | האקים אולאג'ואן (יוסטון) |
חמישיות ההגנה
| החמישייה הראשונה | החמישייה השנייה |
| --- | --- |


מוקי בליילוק (אטלנטה): ג'ון סטוקטון (יוטה)
גארי פייטון (סיאטל): נייט מקמילן (סיאטל)
סקוטי פיפן (שיקגו): דריק מקי (אינדיאנה)
דניס רודמן (סן אנטוניו): הוראס גרנט (אורלנדו)
דייוויד רובינסון (סן אנטוניו): דיקמבה מוטומבו (דנוור)
חמישיות הרוקיז
| החמישייה הראשונה | החמישייה השנייה |
| --- | --- |


ג'ייסון קיד (דאלאס): ג'יילן רוז (דנוור)
אדי ג'ונס (לייקרס): וסלי פרסון (פיניקס)
גרנט היל (דטרויט): דונייל מרשל (מינסוטה)
גלן רובינסון (מילווקי): ג'וואן האוורד (וושינגטון)
גלן רובינסון (מילווקי): שרון רייט (פילדלפיה)
בריאן גרנט (סקרמנטו קינגס): אריק מונטרוס (בוסטון)
הערות שוליים

↑  סיכום עונת 1994/1995 באתר nba.com
↑  על חזרתו של ג'ורדן מפרישה באתר nydailynews.com
↑  כתבה בנוגע לקשת השלוש ב-NBA באתר nytimes.com
↑  סיכום דראפט 1995, באתר ה-NBA]
↑  סיכום משחק האולסטאר 1995, nba.com
| עונות בליגת ה-NBA |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-1940 | 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| שנות ה-1950 | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 |  |
| שנות ה-1960 | 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 |  |
| שנות ה-1970 | 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 |  |
| שנות ה-1980 | 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 |  |
| שנות ה-1990 | 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| שנות ה-2000 | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 |  |
| שנות ה-2010 | 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 |  |
| שנות ה-2020 | 2019/2020 (הבועה) • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
עורק הלבלב והתריסריון העליון האחורי

עורק הלבלב והתריסריון העליון האחורי יוצא מעורק הקיבה והתריסריון. הקיבה בתמונה זו מורמת מעלה.
עוֹרֵק הַלַּבְלַב וְהַתְּרֵיסַרְיוֹן הָעֶלְיוֹן הָאֲחוֹרִי (TA: arteria pancreaticoduodenalis superior posterior) הוא עורק בבטן המסתעף מעורק הקיבה והתריסריון ומספק דם ללבלב ולתריסריון.
העורק הוא הענף הראשון של עורק הקיבה והתריסריון, והוא יוצא ממנו בקצה העליון של חלקו הראשון של התריסריון. מנקודה זו הוא נע ימינה, קדמית לצינור המרה המשותף, ולאחר מכן הוא מתעקל לאחור סביב הצינור ויורד על פני חלקו האחורי של ראש הלבלב. במהלכו מסתעפים ממנו ענפי התריסריון (rami duodenales) וענפי הלבלב (rami pancreatici) לאיברים אלה, בהתאמה. בסופו הוא משיק לענף האחורי של עורק הלבלב והתריסריון התחתון, שמקורו מעורק מתלה המעי העליון. מהלכו המעוקל של העורק משקף את התפתחותו העוברית כעורק שמספק דם להיבט הקדמי של ניצן הלבלב הגחוני. עם סיבובו של ניצן זה עם כיוון השעון, מתעקל יחד איתו העורק.
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סרטאו

הסרטאו, האזור אדום על המפה, מסומן במספר 2.
סרטאו (בפורטוגזית: Sertão) הוא חבל ארץ צחיח למחצה בצפון-מזרח ברזיל, המשתרע על פני חלקים ממדינות באהיה, פרנמבוקו, פאראיבה, ריו גראנדה דו נורטה, סיארה ופיאאוי. הוא אחד אזורים העניים בעולם, הסובל מבצורת וחוסר תשתיות חברתיות בסיסיות. מקור השם במילה "desertão" ("מדבר גדול" בפורטוגזית), ממנה נפלה הקידומת "de" עם הזמן. לעיתים ההתייחסות אליו היא בלשון רבים, אזי הוא נקרא סרטואס (sertões).
למרות גודלו של האזור, שגדול מרבות מארצות אירופה, האוכלוסייה בו דלילה ביותר, והגיעה בסוף המאה ה-19, לכמה עשרות אלפים. רוב האוכלוסייה התרכז בחוות החקלאיות ובכפרים הקטנים. אף המרכזים האדמיניסטרטיבים שהוקמו ברחבי האזור לא גדלו והתפתחו לערים. האוכלוסייה הורכבה בעיקר מבני תערובת ושחורים  שהתחלקו, למעבדי אדמות משותפות, חוכרי אדמות ושכירי יום. מעליהם עמדו בעלי האחוזות- הקולונלים ובתווך היו הז'גונסוס והקנגיסירוס שהיו כנופיות שודדים ורוצחים שנדדו ברחבי הסרטאו תוך ביצוע פשיטות על חוות וכפרים והטלת טרור על האזור כולו.
גאוגרפיה

גאוגרפית מורכב הסרטאו בעיקר מרמות נמוכות, השייכות לאזור ההררי של ברזיל. רוב חלקי הסרטאו מתנשאים לגבהים שבין 200 ו- 500 מטרים מעל לגובה פני הים, כאשר בקצהו המזרחי מצויים אזורים גבוהים יותר, המתמזגים עם האזור הלח למחצה הידוע בשם אגרסטה. בצפון נמשך הסרטאו עד למישורים החופיים של מדינת ריו גרנדז'ה דו נורצ'ה, ובדרום הוא מגיע לקצה של מדינת מינאס ז'ראיס.
שני נהרות מרכזיים חוצים את הסרטאו, נהר הז'גאריבה (Jaguaribe) ומזרחה ממנו, נהר הפירניאס (Piranhas). להוציא את נהר סאו פרנסיסקו, שאר הנהרות מתייבשים בתום העונה הגשומה.
אקלים וצמחייה

מכיוון שהסרטאו נמצא בקרבת קו המשווה, הטמפרטורה בו נשארת יציבה במהלך מרבית חודשי השנה והאקלים בו הוא טרופי טיפוסי, וחם במידה קיצונית במערב.
אף על פי כן, הסרטאו ייחודי בכמות המשקעים הנמוכה בו, בהשוואה לאזורים אחרים בברזיל. כתוצאה מהטמפרטורה הנמוכה יחסית של דרום האוקיינוס האטלנטי, נשאר הסרטאו צחיח במרוצת רוב השנה. למרות שממוצע המשקעים ברוב הסרטאו נע בין 500 ל־800 מילימטרים בשנה, ואף מגיע לשיא של כ־1,300 מילימטרים בחופה הצפוני של פורטלזה, מוגבלים רוב המשקעים לתקופה הגשומה הקצרה. זו נמשכת בין ינואר לאפריל במערב, ובין מרץ ליוני במזרח.
הגשמים אינם קבועים, מה שמוביל בשנים מסוימות לכמות משקעים מינימלית, המלווה בבצורות חמורות, ולשיטפונות הרסניים באחרות. תופעות אלו גרמו לרעב בקרב חקלאים המתפרנסים מחקלאות לצורך קיום, שגבר עוד יותר כתוצאה מחוסר איזון בחלוקת הבעלות על הקרקע בסרטאו. הגרועה שבתקופות הרעב הללו התרחשה בין השנים 1977 ו־1979, עליה נאמר כי במהלכה מתה מחצית מאוכלוסיית האזור.
הסרטאו מכוסה בצמחיית שיחי קטינגה קוצניים ובמידה מסוימת רעילים הייחודיים לאזור הסרטאו. רוב צמחיית הסרטאו כיום התדלדלה משמעותית כתוצאה ממאות שנים של חוואות בקר ובירוא אדמות לגידול כותנה. חלקים מהסרטאו מוכרים כייחודיים מבחינה אקולוגית.
אזורי הסרטאו ויושביהם הבוקרים נתפרסמו באגדות עם ושירים ברזילאיים. אחת התכונות של הבוקרים המופיעים בשירים ובאגדות הוא לבוש עשוי עור עבה מאוד המכסה את כל גופו של הבוקר כהגנה מפני הצמחייה הקוצנית.
דת ותרבות

הדת הקתולית תפסה מקום חשוב בחיי התושבים.  טקסי טבילה, נישואין ומיסה נערכו בידי כמרים שנשלחו מאזור החוף. אולם למן המחצית השנייה של המאה ה-19 נראתה ברחבי הסרטאו הידלדלות של כוחות הכנסייה. רבים מן הכפרים נשארו ללא כמרים לאחר שאלו לא נשלחו להחליף כמרים שנפטרו. כנסיות רבות הפכו מוזנחות ותושבים נאלצו לנסוע למקומות אחרים כדי להשתמש במוסדות הכנסייה.  הדבר הביא כמובן להתגברות הופעתם של אנשים שנדדו ברחבי הסרטאו, שיפצו כנסיות ובתי קברות ונתנו דרשותיהם שנפלו על אוזניים קשובות וצמאות למשמע הטפה דתית.
בין תושבי הסרטאו הייתה נפוצה מאוד שתיית הקשאסה (אלכוהול מקנה סוכר) כבר מגיל צעיר ביותר, כאמצעי לשכחת הצרות וכן כדי להימנע משתיית מים שהיו מזוהמים לרוב. האלכוהול גם שימש כמטבע עובר לסוחר, ובירידים הוחלפו בקבוקי קשאסה בתמורה למוצרים אחרים.  למרות שמטיפים כמו קונסילירו הטיפו כנגד שתיית אלכוהול, הבעיה לא נפתרה . השתכרויות הביאו פעמים רבות למעשי אלימות שהיו חלק בלתי נפרד מהנוף של הסרטאו. האלימות הובאה לרוב על ידי הקולונלים שפתרו בעיות משמעת ואי ציות להוראותיהם ברציחות, כאשר איש החוק, שמונה לרוב בידיהם, עומד מנגד ללא רצון או יכולת לפעול.
הערות שוליים

↑  מידע על סרטאו. (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb17073290n (data)  GND: 4107648-5  SUDOC: 249083434  VIAF: 241474802   WorldCat (עם VIAF): 241474802 
נוף בסרטאו
עדני וולאס

| עדני וולאס |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: עדניים
סוג:: עדני וולאס
מין:: עדני וולאס
שם מדעי
 Semioptera wallacii ‏גריי, 1859

עדני וולאס (שם מדעי: Semioptera wallacii) הוא מין יחיד בסוגו של עוף טרופי ממשפחת העדניים המצוי באינדונזיה.
עדני זה קרוי על שם החוקר, הוגה תורת האבולוציה אלפרד ראסל וולאס, שביקר בגינאה החדשה וגילה אותו. העדני אנדמי לאיי מאלוקו ומצוי בעיקר באי טרנאטה וגם באיים הלמהרה, באצ'אן ומורוטאי. הוא מצוי ביערות הגשם השופעים באזור אך עלול להיות פגיע מכריתת היערות והפגיעה בסביבה.
אורכו של עדני זה 28 ס"מ והוא בעל גוף חום-זית כשהזכרים בעלי מצח סגול, בליטה חומה מעל מקורם ואזור נוצות מהסנטר עד החזה ירוק בוהק עם גידול נוצות דמוי פרסה על החזה. מצידי הכתפיים כמה סעיפי נוצות ארוכות לבנות והזנב לבן מלמטה. הנקבות חומות ונראות כמו זרזירים.
הזכרים פוליגמיים ומחכים לנקבות על קבוצת עצים בהם הם מתאספים. כשנקבה מגיעה הזכרים רוקדים במרץ ומנסים למשוך אותה אליהם אך רק הזכרים הבכירים מצליחים להגיע לאתרים המתאימים לרבייה.
תת-מינים

Semioptera wallacii halmaherae
Semioptera wallacii wallacii
הערות שוליים

↑  עדני וולאס באתר הרשימה האדומה של IUCN
עורק הלבלב והתריסריון התחתון

| --- | --- |
 שיוך:  subdivision of superior mesenteric artery, ישות אנטומית מסוימת 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (607) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  arteria pancreaticoduodenalis inferior 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.12.054 
 TA2 (2019):  4253 
 FMA:  14805 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0226319 
 
עורק הלבלב והתריסריון התחתון מסתעף מעורק מתלה המעי העליון מתחת ללבלב.
עוֹרֵק הַלַּבְלַב וְהַתְּרֵיסַרְיוֹן הַתַּחְתּוֹן (TA: arteria pancreaticoduodenalis inferior) הוא עורק בבטן המסתעף מעורק מתלה המעי העליון ומספק דם ללבלב ולתריסריון.
העורק מסתעף מעורק מתלה המעי הליון, או מהענף הראשון למעי היוצא ממנו, מול הגבול העליון של חלקו התחתון של התריסריון. מרחק קצר לאחר צאתו הוא מתפצל לשני ענפים: קדמי (ramus anterior) ואחורי (ramus posterior). ענפים אלה נעים בין ראש הלבלב לעקומה הקטנה של התריסריון, ובסופם משיקים לעורק הלבלב והתריסריון העליון הקדמי ולעורק הלבלב והתריסריון העליון האחורי, בהתאמה.
מענפיו של העורק מסתעפים ענפים לעבר ראש הלבלב ולחלקים היורד והתחתון של התריסריון.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.12.054 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עלילות ספיידרוויק (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  עלילות ספיידרוויק 
 בימוי:  מרק ווטרס 
 הופק בידי:  מארק קנטון, קיירי קירקפטריק 
 תסריט:  ג'ון סיילס, דייויד ברנבאום, קיירי קירקפטריק 
 עריכה:  מייקל קאן 
 שחקנים ראשיים:  פרדי היימור (Simon Grace) רון פרלמן (Redcap) דייוויד סטראתיירן אנדרו מקארתי Tod Fennell ג'ואן פלורייט סת' רוגן מרטין שורט שרה בולג'ר ניק נולטי ג'ונתן הייד (Van Pelt) מרי-לואיז פרקר Jordy Benattar טיילר פטריק ג'ונס איזבלה מיקו 
 מוזיקה:  ג'יימס הורנר 
 צילום:  כלב דשנל 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי ניקלודיאון, חברת קנדי/מרשל 
 חברה מפיצה:  UIP Duna, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  20 במרץ 2008 
 משך הקרנה:  97 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פנטזיה, סרט מבוסס יצירה ספרותית, סרט לכל המשפחה, סרט דרמה 
 הכנסות באתר מוג'ו:   spiderwickchronicles
 דף הסרט ב־IMDb
 
עלילות ספיידרוויק (באנגלית: The Spiderwick Chronicles) הוא סרט פנטזיה והרפתקאות משנת 2008 בבימויו של מארק ווטרס, המבוסס על הספר עלילות ספיידרוויק מאת הולי בלק. מככבים בו פרדי היימור, מרי לואיז פרקר ושרה בולג'ר, עם ניק נולטי, סת' רוגן ומרטין שורט בתפקידים קוליים.
העלילה עוקבת אחר שלושה אחים – ג'ארד, סיימון ומלורי – שעוברים עם אמם לאחוזת ספיידרוויק המסתורית. הם מגלים מדריך סודי לעולם קסום של יצורים מסתוריים, כמו פיות, טרולים ושדונים, ונאלצים להגן עליו מפני מולגרת', אוגר רב עוצמה שמנסה להשתלט על הידע שבספר ולהשתמש בו למטרות רשע.
הסרט מוקדש לסקוט רת'נר, שמת ב-12 באוגוסט 2007. הופק על ידי Nickelodeon Movies והופץ על ידי סרטי פרמאונט, הוא שוחרר ב-14 בפברואר 2008, והרוויח 162.8 מיליון דולר מול תקציבו של 90 מיליון דולר. הוא קיבל ביקורות חיוביות בדרך כלל מהמבקרים, כאשר ההופעה הכפולה של היימור זכתה לשבחים. הסרט יצא לאקרנים ב־DVD ובבלו-ריי ב-24 ביוני 2008, בארצות הברית.
עלילה

הסיפור מתחיל כשמשפחת גרייס עוברת לאחוזת ספיידרוויק המבודדת. שם ג'ארד (פרדי היימור) מגלה ספר ישן ועתיק שכתב סבם ארתור ספיידרוויק, החושף את קיומו של עולם קסום מלא ביצורים על-טבעיים. במהרה מתברר שהספר מכיל ידע מסוכן שמולגרת', אוגר חזק ואכזרי, מנסה לשים עליו את ידו. מולגרת' מגייס צבא של יצורים אפלים כדי למצוא את הספר, ואילו האחים נאלצים להיאבק להגן עליו ולהציל את עולמם מהשתלטות כוחות הרשע.
צוות השחקנים

פרדי היימור בתפקיד ג'ארד וסיימון גרייס (תפקיד כפול)
שרה בולג'ר בתפקיד מלורי גרייס
מרי-לואיז פארקר בתפקיד הלן גרייס, אמם של הילדים
דייוויד סטראתיירן בתפקיד ארתור ספיידרוויק
ניק נולטי בתפקיד קולו של מולגרת'
סת' רוגן בתפקיד קולו של הוגסקוול, הובגובלין שמנסה להגן על הילדים
ביקורות

עלילות ספיידרוויק קיבל ביקורות חיוביות בזכות השילוב המוצלח בין מתח, דמיון ואפקטים ויזואליים מרשימים. עם זאת, המבקרים ציינו שהעלילה לעיתים צפויה. הסרט זכה לציון של 80% באתר Rotten Tomatoes וב-Metacritic קיבל ציון של 62 מתוך 100.
הערות שוליים

↑  "Breaking: Paramount Unveils Blu-ray Launch Plans | High-Def Digest". www.highdefdigest.com.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2007052336  VIAF: 174752468   WorldCat (עם VIAF): 174752468
עקרון מאך

עקרון מאך הוא כינוי שנתן אלברט איינשטיין לרעיון אותו הגה ארנסט מאך, על פיו ההתמד של כל עצם מסיבי - מקורה באינטראקציה בינו לבין המסה הכוללת של העצמים ביקום, ובפיזור שלה. ישנם כמה עשרות ניסוחים ופרשנויות לעקרון מאך; ההתבטאויות של מאך עצמו, בהזדמנויות שונות בהן התייחס לרעיון, אינן חד משמעיות וככל הנראה אף הוא עצמו לא דבק בפרשנות מוגדרת והחלטית שלו. נכון להיום לא אושש ולא הופרך עיקרון זה בניסוי.
העיקרון הוצע על ידי מאך כאנטיתזה לרעיון של אייזק ניוטון, על פיו המרחב הריק הוא אבסולוטי, וכל התנועות ביקום הן יחסיות לו. מהשערה זו של ניוטון, נובע שתאוצתם של עצמים ביקום היא יחסית למרחב האבסולוטי של היקום, והיא תתקיים גם ביקום ריק שאינו מכיל דבר פרט לעצם המאיץ.
עקרון מאך היווה מקור השראה לאיינשטיין, בעת שפיתח את תורת היחסות הכללית, אך בסופו של דבר נסוג בו איינשטיין מעקרון מאך.
דוגמת הדלי

אם ניקח דלי מלא במים ונסובבו, פני המים יתקערו. ניוטון טען שהתופעה נובעת מתאוצת דלי המים יחסית למרחב המוחלט של היקום. לעומתו טען מאך שסיבוב המים הוא יחסי לכוכבים הרחוקים, ושאם ניקח דלי "סטטי" ונסובב סביבו את כל גרמי השמים – יתקערו פני המים באותה מידה, בה הם מתקערים כשהדלי מסתובב והיקום סביבו סטטי.
מאך התבטא, בין היתר, כך:
מערכת העולם נתונה לנו רק פעם אחת, וההשקפות הפתלומאית והקופרניקנית, האם השמש סובבת סביב כדור הארץ - או להפך, הן הפירוש שלנו, אבל שתיהן אקטואליות במידה שווה. נסה לקבע את הדלי של ניוטון ולסובב את השמיים וכוכבי הלכת, ואז להוכיח שאין כוחות צנטריפוגליים
הערות שוליים

↑  עיין בספר The Genesis of General Relativity: Sources and Interpretations, עמוד 61
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עירוי חליפין

עירוי חליפין (באנגלית: Exchange transfusion ובראשי תיבות: ע"ח) הוא עירוי דם, שבו מחליפים את דם החולה בדם חדש (בניגוד לעירוי רגיל שבו רק מוסיפים דם או מוצריו ללא הסרת דם החולה), במהלך הטיפול מוסר דמו של החולה ומוחלף בדם אחר או ברכיבי דם. עירוי החליפין נעשה לסירוגין, שאיבה והזרקה, עד למצב שבו הוחלף נפח הדם הנדרש בדם חדש, ניתן לבצע עירוי חליפין באופן ידני, או באמצעות מכונה(אנ'). עירוי החליפין הראשון נעשה בשנות השבעים.
מטרת הטיפול

עירוי חליפין מתבצע במטרה לסלק ממערכת הדם מרכיב דם מזיק (או לפחות להוריד את רמת הריכוז שלו).
התוויה

ישנן שתי התוויות עיקריות לעירוי חליפין; מחלות המוליטיות של יילודים ואנמיה חרמשית בילדים ומבוגרים.
במחלות המוליטיות של היילוד, בשל פירוק נרחב של כדוריות הדם האדומות, ישנה הצטברות של בילירובין בדם, ומטרת העירוי היא הורדת רמת הבילירובין כדי למנוע את שקיעתו במוח (קרנאיקטרוס).
אצל החולים באנמיה חרמשית מבצעים עירוי חליפין כדי להוריד את רמת ההמוגלובין החרמשי מתחת ל-30% במטרה לטפל בסיבוכים חדים של המחלה (Acute chest syndrome, או משברי כאבים תכופים) או למנוע אירוע נישנה במוח.
התוויה נוספת ונדירה היא במקרה של זיהום קשה מטפיל (לדוגמה מלריה).  במקרה זה, העירוי נועד בכדי להפחית את עומס הטפילים עד שניתן יהיה להיאבק ביעילות במחולל הזיהום באמצעות הטיפול השמרני והמערכת החיסונית
סיכונים

בעירוי חליפין מחדירים לגוף מרכיבי דם, משכך, בדומה לשאר עירויי דם, מקבלי העירוי נמצאים בסכנת זיהום שייתכן וישנו ברכיבי הדם, וכן עלולים להתפתח אצלם נוגדנים לרכיבי הדם המוערה.
אופן הפעולה

הרופא מחדיר צנתר לכלי דם מרכזי (ביילודים או בעוברים לכלי דם בחבל הטבור) של החולה, שואבים את דם החולה (החל מ-5 מ"ל ועד 20 מ"ל) ומזרימים באיטיות כמות זהה של דם או מוצרי דם, שחוממו מראש לטמפרטורת החדר, חוזרים על הפעולה פעמים נוספות עד לקבלת התוצאה הרצויה.
ראו גם

עירוי תוך רחמי
עלילות נעורים

| --- | --- |

 מידע כללי
 שפת המקור:  יידיש 
 סוגה:  אוסף סיפורים קצרים 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  2011 
 עורך:  אברהם נוברשטרן 
 
עלילות נעורים הוא אסופה של 20 סיפורים אוטוביוגרפיים מתוך מאות שנכתבו על ידי נערות ונערים יהודים במהלך שלוש תחרויות על "האוטוביוגרפיה הטובה ביותר של צעיר יהודי", שקיים ייִוואָ (מבוטא: "ייִווֹ"; ראשי תיבות: ייִדישער װיסנשאַפֿטלעכער אינסטיטוט; יידיש: "המכון המדעי היהודי" או "המכון המדעי היידי"; באנגלית: YIVO) בווילנה בשנים 1932, 1934 ו-1939.
הסיפורים הנבחרים נאספו על ידי פרופ' אברהם נוברשטרן מהחוג ליידיש באוניברסיטה העברית ומנהל בית שלום עליכם ועידו בסוק, שכתב מבואות, אחרית דבר והערות השוליים לכל אוטוביוגרפיה.
רקע

במהלך שנות השלושים של המאה העשרים הכריז ייווא, המכון המדעי היהודי בווילנה, על תחרות "האוטוביוגרפיה המעולה של צעיר יהודי". במודעה על התחרות (שהתפרסמה בעברית, ביידיש בפולנית, והתקיימה שלוש פעמים: ב-1932, ב-1934 וב-1939) נכתב: "חיי הנפש של הדור הצעיר בימינו שונים מחיי הנפש של הדור העבר ושונה גם מקומו בחברה. אולם השינויים שחלו מה הם - על שאלה זו אי אפשר לענות באופן מספיק טרם יתברר המצב כהווייתו. ובשביל להכיר את המצב צריך לשאול את פי הנוער גופו". חוקרי המכון ובראשם הד"ר מקס ויינרייך רצו לתעד את חיי היהודים בתקופה בה נכתבו החיבורים, מתוך נקודת מבט סוציולוגית ופסיכולוגית. לכותבי החיבורים ניתנו שאלות מנחות: 'אתה ומשפחתך', 'מורים ומה שהם העניקו לך', 'איך הגעת למקצוע שלך או איך אתה מתכוון להגיע אליו', 'תנועת הנוער', 'ספרים שהשפיעו עליך' וכיוצא בכך. בהנחיות לכותבים נאמר כי הכתיבה צריכה ישרה, עניינית, מפורטת, בלי לחשוש מקטנות. הכותבים התבקשו לשלוח את כתב היד בשם בדוי ולצרף במעטפה נפרדת את שמם וכתובתם האמיתיים.
יותר מ-600 חיבורים נשלחו לשלוש התחרויות. רוב הכותבים נספו בשואה, אבל 302 מהחיבורים שרדו מאחר שהנאצים מצאו בהם עניין למחקרים בתורת הגזע. המכון לחקר השאלה היהודית בפרנקפורט, שנוסד בהשראת האידאולוג הנאצי אלפרד רוזנברג, אסף חומר כדי לאפשר מחקר על יהודים, כשיהודים כבר לא יהיו. עסקני התרבות ואנשי הרוח היהודים שהעסיקה החוליה המיוחדת של אותו מכון דאגו לבחור במסמכים ייחודיים ולשמר אותם. אחרי המלחמה, בשנת 1947 חזרו לייווא, שהעתיק את משכנו לאחר מלחמת העולם השנייה לניו יורק.
האוסף

בראיון שניתן לעיתון "הארץ" לרגל פרסום הספר אמר בסוק: "חיפשתי סיפור מרתק, רמה ספרותית, ייחוד אישיותי, גיוון חברתי, תרבותי ומגדרי. העברית הייתה שפת מעטים ורק עשר אוטוביוגרפיות בסך הכל נכתבו בעברית, אבל החלטתי לתת להן עדיפות ובחרתי בשלוש. הרי יש משהו מעורר הערצה בבחורה בת 17, בעיירה נידחת במחוז וילנה, שכותבת 70 עמודי מחברת בעברית מצוינת, או בבחור ישיבה בעל השקפה ציונית, שכותב עברית מאוד מוזרה, שמזכירה את לשון ספרות ההשכלה). רציתי גם להדגים בעיות מתודולוגיות, של נראטיב, של אותנטיות או אמינות. הנוח ביותר הוא להסתמך על 'חומרים קשיחים', כמו פרוטוקולים של ועדות, או עיתונות, כי אלה מקורות שיש להם לגיטימציה ואיש לא מערער עליהם. זיכרונות של צעירים הם חומרים רכים, החשופים לערעור, אבל הבנתי שזה חומר מיוחד, שמאפשר סוג חדש של תובנות".
בראיון נוסף מספר העורך השני נוברשטרן, שהוריו היגרו מפולין לארגנטינה לפני המלחמה: "החומר הזה הוא מפגש מאוחר עם עולמם של ההורים שלנו התמונה שעולה מסיפורי החיים החושפניים האלה מנפצת את האידיאליזציה שיש לנו על חיי המשפחה היהודית. יש אלימות, אבא שנוטש, לפעמים הולך עם נשים אחרות, אחים קטנים שגוססים ואין כסף לרופא ולתרופות, אמא שמתה בלדתה. אלה היו משפחות גדולות, בתנאי מצוקה. הילדים בדור ההוא לא באו מתוך רצון, והם ידעו זאת. הרבה כתבו, 'נולדתי בטעות'. קנה המידה היה - אם הם ישמשו ככוח עבודה. וכל עוד לא היו כוח עבודה, הם היו למעמסה. הלידה הייתה מלווה תמיד בפחדים, ובגלל תמותת היולדות היו הרבה אמהות חורגות, והמתחים המשפחתיים הועצמו. בעדויות האלה קשה למצוא אהבה בין הורים לילדיהם, וכמובן לא בין הורים לבין עצמם".
אברהם רוטפרב עלם יהודי בן ה-18 כותב בפולנית לתחרות של 1939
”פרט לדברים חומריים דבר לא קושר אותי אליהם... אינני סובל אותם, את הנעבעכדיקע מענטשן האלה, ואני חש כלפיהם בוז מהול בחמלה. אני מרחם עליהם, כי אני מכיר אותם מהרגע הראשון של חיי, ואני בז להם מהיכרותי אתם כיום. אני אומלל ונשמתי קרועה, כי לפעמים אני כועס ממש שאינני ריק ויצרני כמוהם, ומאידך שהם אינם בעלי תודעה כמוני”.
האלמונית האנזי בת ה-17, ילידת ליטא, כתבה בעברית חיבור בשם "דיוקן שכולו עיניים" ובו היא מתארת את הבית ההרוס שבו גדלה ואת תחושת הנחיתות הגופנית הנובעת ממום בעין וממחלת עור. על אביה היא כותבת:
”נדמה היה לי כי הוא שונא אותי תכלית שנאה, ואני דווקא אהבתיו בלב ובנפש, אהבה שלא מתוך הכרה אולי, אבל ברגש ובלב” עלילות נעורים עמ' 165
ובהמשך:
”היה סוף החורף וראשית האביב. בשבת בבוקר ראיתי חתול פעוט מונח בחוץ והוא גווע מקור ומרעב. גנבתי אז מהמזנון חלה ופרסתי לחתול באמצע הרחוב. מאחור ניגש אלי סנדלר פולני והוא נשק לי במצח ואמר שפולין לא ראויה לבחורה כמוני”.
רוזה שפייזר, שכתבה תחת השם הבדוי "אסתר", בת למשפחה חסידית, הלומדת בבית הספר בית יעקב שבעיירת מגוריה, מספרת:
”קראתי הרבה. אל נשמתי הצעירה התגנבו ניצוצות של מחאה. לא יכולתי להשלים עם ההגבלות יוצאות הדופן... מדוע עלי לסבול כל כך, כשיש לי דחף לדעת? מדוע עלי להיחנק בצרות החובות המוגבלות, כשהכל בתוכי נמשך אל האופקים הרחבים?”
ליפמן בוסק שכתב תחת שם העט "אליעזר אחימאיר", בן 18, כותב:
”כאן בירידים התוודעתי אל אומללותו של עמנו: אנשים שפופים, שחזם שקוע, רזים, רעבים, עקומי גוף, הקורסים ממש תחת מעמסת גורלם. בצעדים ארוכים היו הולכים מהשוק לבית הכנסת ומבית הכנסת לשוק בחיפוש מתמיד אחר פרוטה עלובה. אנשים מפוחדים, שהיו קופאים פתאום מפחד למשמע עלה שנשר”.
הספר

עלילות נעורים: אוטוביוגרפיות של בני נוער יהודים מפולין בין שתי מלחמות העולם; מבחר, מבוא והקדמות: עידו בסוק; עריכה: אברהם נוברשטרן; תרגום מיידיש: עידו בסוק; עריכת התרגומים מיידיש: שלמה צוקר, ויקי אס-שיפריס; תרגום מפולנית: גיטה וייסלר וגרז’ינה אהרן; עריכת התרגומים מפולנית: עידו בסוק, יז’י מיכאלוביץ’, רמת אביב: המכון לחקר תולדות יהדות פולין - אוניברסיטת תל אביב (פרסומי המרכז לחקר התפוצות ע"ש גולדשטיין-גורן); בית שלום עליכם; ירושלים: מרכז זלמן שזר, תשע"ב 2011.
הערות שוליים

↑  עלילות נעורים עמוד 587
↑  עלילות נעורים עמ' 172
↑  עלילות נעורים עמ' 553-554
↑  עלילות נעורים עמ' 372
עמנואל, נסיך בלגיה

עמנואל לאופולד גיום פרנסואה מריה (בצרפתית: Emmanuel Léopold Guillaume François Marie; בהולנדית: Emmanuel Leopold Willem Frans Maria; נולד ב-4 באוקטובר 2005) הוא נסיך בלגיה. בנם השלישי של פיליפ, מלך הבלגים ומתילדה, מלכת בלגיה.
משפחתו

הנסיך עמנואל נולד בבית החולים ארסמוס בעיר אנדרלכט שבמחוז בריסל ב-4 באוקטובר 2005. אביו הוא פיליפ, מלך הבלגים ואמו היא מתילדה, מלכת בלגיה. סנדקיו הם דודתו מצד אמו, הרוזנת אליזבת ד'אודקם ד'אקוז, וגיום, נסיך הכתר של לוקסמבורג. לעמנואל יש אחות מבוגרת בשם אליזבת, אח מבוגר בשם גבריאל ואחות צעירה בשם אלאונור. עמנואל החל ללמוד בבית הספר היסודי בשפה ההולנדית קולג' סן ז'אן-ברכמנס בבריסל, שם לומדים שלושת אחיו. עם זאת, בספטמבר 2012 הוכרז כי הוא יעבור לבית הספר "אוריקה" בקסל-לו המתמחה בטיפול בילדים עם לקות למידה משום שיש לו דיסלקסיה.
מצד אביו עמנואל הוא צאצא של בתי אצולה איטלקים רבים כגון אורסיני וקולונה ולמספר אפיפיורים והוא בעל קרבה משפחתית אל בית בורבון ובית ויטלסבאך ואל משפחת המלוכה הנורווגית, השוודית, הדנית, הבריטית וההולנדית. מצד אמו הוא צאצא של משפחות המלוכה של פולין שרבות מהן שלטו בעבר ברחבי מזרח אירופה, כגון רדזיוויל וזמויסקי והוא אף קרוב משפחה של נשיא פולין ברוניסלב קומורובסקי.
הערות שוליים

↑  כתבה על טקס ההטבלה
↑  Belgique: la rentrée du prince et des princesses
↑  Prins Filip brengt Emmanuel naar nieuwe school
↑  אתר בית הספר