stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שם מדעי

קארולוס ליניאוס, המייסד של שיטת השמות המדעיים המודרנית שנתן שמות מדעיים רבים שבשימוש כיום.
שם מדעי או נומנקלטורה דו-שמית (בלטינית: Nomenclatura binomiale) הוא חלק בשיטת שיום המינים בביולוגיה.
השיטה מבוססת על שימוש בלטינית (מודרנית ומדעית), לכן הכינוי "שם לטיני" זכה לפופולריות. מאידך, המינוח: "שם מדעי" הוא המינוח המועדף על ידי אנשי המקצוע. בשיטה זו נזנח השימוש בטקסונומיה בת שבע הקטגוריות (ממלכה-מערכה-מחלקה-סדרה-משפחה-סוג-מין), לטובת שיטת שיום בת שתי מילים. המילה הראשונה בשם מייצגת את הסוג, והשנייה את השם הייחודי. לדוגמה, שם סוג האדם הוא Homo והשם הייחודי הוא sapiens, לכן נקרא מין בני האדם Homo sapiens. כמוסכמה, יתחיל השם הראשון באות רֵישִׁית, בעוד השני יתחיל תמיד באות קטנה (גם אם מקורו בשם של אדם או מקום).
נהוג להשתמש בכתב נטוי לציון סוגים וסיווגים נמוכים יותר, ובכיתוב רגיל לציון משפחות ומעלה. ניתן לסווג גם תת-מינים תוך שימוש בשם בן שלוש מילים.
מקור השיטה

את אימוץ השיטה ניתן לייחס לקארולוס ליניאוס, שניסה לתאר את כל עולם הטבע ונתן לכל מין (בפרט, גם למינרלים) שם כפול. עם זאת, שימוש בשיטה דומה נעשה גם על ידי החוקרים ממשפחת באוהין, משפחת מדענים צרפתית-שווייצרית, מאתיים שנה לפני ליניאוס.
יתרונות השיטה

השיטה זוכה לפופולריות רבה הודות לחסכנותה וליציבותם של השמות הנוצרים בעזרתה. באופן זה נעשה שימוש באותו שם ברחבי העולם, תוך הימנעות מבעיות תרגום. הגם שיציבות השמות כלל אינה מובטחת, כאשר, עקב ידע חדש, נקבע שמין שייך לסוג אחר, ניתן לשמור על התיאור הייחודי. באופן דומה, אם התגלתה טעות בסיווג יצורים כשייכים למינים נפרדים, ניתן להשתמש בשמות המקוריים עבור תת-המינים.
על אף החוקים שנועדו להשגת יציבות וייחודיות, ייתכן שלמין מסוים יהיו כמה שמות מדעיים, בהתאם לנקודת המבט הטקסונומית.
קביעת השמות

ניתן לבחור את שם המין והמאפיין הייחודי מכל מקור. לרוב יהיו אלו מילים לטיניות סטנדרטיות, אך לעיתים יבחרו דווקא מילים ביוונית עתיקה, שמות של מקומות, אנשים (במקרים רבים, אנשי מדעי הטבע), שמות שמקורם בשפת המקום וכיוצא בזה. עם זאת, מבחינה תחבירית, יכתבו הביטויים תמיד כאילו היה מקורם בשפה הלטינית. משפחות נקראות לעיתים קרובות על שם מין פופולרי ששייך למשפחה. שם הסוג יהיה תמיד ייחודי בכל ממלכה, ובדרך כלל יהיה שם עצם בתחביר לטיני.
התיאור הייחודי יהיה אף הוא בלטינית, אך הוא יכול להיות כל אחת מהצורות הדקדוקיות הבאות:
שם עצם נוסף; לדוגמה: אריה הוא Panthera leo.
שייכות, כאשר השם הייחודי הוא שמו של אדם; לדוגמה: שמה המדעי של האנטילופה הטיבטית הוא Pantholops hodgsonii, על שם הודג'סון.
חלק מסמיכות, כאשר השם הייחודי הוא שם של מקום; לדוגמה: Latimeria chalumnae, מין של דג הקרוי על שם נהר כלומנה.
שם עצם בסמיכות, נפוץ בקרב טפילים; לדוגמה: Xenos vesparum, כאשר "vesparum" משמעו "של הצרעות".
שם תואר לטיני תקני; לדוגמה: "domesticus" ב-Passer domesticus (דרור הבית) משמעו "ביתי".
לעיתים קרובות משמשים אותם תיאורים ייחודיים עבור מינים שונים.
כללי השיום

החל מאמצע המאה ה-19, עם הפיכת הצורך בתיקנון לקביעת שמות למהותי, נקבעו קודים לקביעת שמות חיות (ICZN), צמחים (ICBN) וחיידקים (ICNB). שמות וירוסים נקבעים לפי קוד טקסונומי הקובע הן את השם והן את הסיווג (ICTV). בין הקודים קיימים מספר הבדלים; למשל, לבעלי חיים ניתן לתת שם ייחודי הזהה לשם המין ואילו בקרב צמחים לא.
ביוקוד, קוד כולל שהוצא לצורך החלפת הקודים השונים, נותר בינתיים ללא שימוש. נוסף לכך, מפותח קוד לסיווג קלדים (קבוצת בעלי חיים בעלת אב משותף) בשם פילוקוד.
כללי רישום

מספר מאפיינים אומצו בכלל הספרות המדעית, הגם שקיימים הבדלים קטנים באופן הרישום בין תחומי חקר במדעי הטבע (בעיקר בין בוטניקה לבין זואולוגיה), והם:
שמו המדעי של כל מין מורכב משתי מילים בלטינית מודרנית. המלה הראשונה היא שם כללי הוא שמו המשותף של כל הסוג, והשנייה היא שם תואר (אפיתט) המזהה את המין. כמין שם פרטי ושם משפחה.
השמות נכתבים בדרך כלל תוך שימוש באותיות מוטות ובגופן שונה משאר מילות המאמר. כאשר נכתב השם בכתב יד, יופיע קו מתחת לכל אחת ממילות השם.
שם הסוג מתחיל באות גדולה, ואילו התיאור הייחודי (בשימוש הנוכחי) מתחיל באות קטנה.
כל מיון מעל רמת המין יכלול מילה אחת בלבד.
למיון תת-המין משמש כינוי בן שלוש מילים: שתי הראשונות הן שם המין והשלישית משמש לזיהוי תת-המין.
בטקסט בו מופיע שמו המדעי של מין כמה פעמים ניתן לקצר את שם הסוג לאות הראשונה בלבד, לדוגמה Zilla spinosa (צמח ממשפחת המצליבים) יקוצר ל-Z. spinosa. שמות סוג המתחילים בצמד אותיות המהוות עיצור אחד יקוצרו לשתי האותיות התחיליות, לדוגמה Quercus look (סוג של אלון) יקוצר ל-Qu. look.
סיומות

טקסונים מעל רמת הסוג מקבלים לעיתים קרובות את שם הסוג הנומינאלי, עם סיומת סטנדרטית בהתאם לרמה הטקסונומית. שיטת כתיב זו עוזרת לזהות את הרמה הטקסונומית של הטקסון כבר בזמן קריאת השם.
| דרגה | צמחים | אצות | פטריות | בקטריות | בעלי חיים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מערכה | -phyta | -phyta | -mycota |  |  |
| תת-מערכה | -phytina | -phytina | -mycotina |  |  |
| מחלקה | -opsida | -phyceae | -mycetes | -ia |  |
| תת-מחלקה | -idae | -phycidae | -mycetidae | -idae |  |
| על-סדרה | -anae | -anae | -anae |  |  |
| סדרה | -ales | -ales | -ales | -ales |  |
| תת-סדרה | -ineae | -ineae | -ineae | -ineae |  |
| אינפרא-סדרה | -aria | -aria | -aria |  |  |
| על-משפחה | -acea | -acea | -acea |  | -oidea |
| משפחה | -aceae | -aceae | -aceae | -aceae | -idae |
| תת-משפחה | -oideae | -oideae | -oideae | -oideae | -inae |
| אינפרא-משפחה |  |  |  |  | -odd |
| שבט | -eae | -eae | -eae | -eae | -ini |
| תת-שבט | -inae | -inae | -inae | -inae | -ina |
| אינפרא-שבט |  |  |  |  | -ad |
ראו גם

מיון עולם הטבע
שם עממי
הערות שוליים

1 2  בממלכת בעלי החיים, אינפרא-משפחה ואינפרא-שבט אינם מנוהלים על ידי ICZN ולכן השימוש בסיומות אלו אינו תנאי לשם תקין.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000349158
קן פייג'

| --- | --- |

 לידה:  20 בינואר 1954 סנט לואיס, ארצות הברית 
 פטירה:  30 בספטמבר 2024 (בגיל 70) סנט לואיס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1973–2024 (כ־51 שנים) 
 מקום לימודים:  Fontbonne University  Bishop DuBourg High School 
 פרסים והוקרה:  פרס עולם התיאטרון (1977) 
 פרופיל ב-IMDb
 
קן פייג' (באנגלית: Ken Page; 20 בינואר 1954 – 30 בספטמבר 2024) היה שחקן, מדבב וזמר אמריקאי. פייג' יצר את הדמות של "קן" בהפקה המקורית של המחזמר "Ain't Misbehavin'" בברודוויי, וגילם את דמותו של "אולד דויטרונומי" גם בהפקה המקורית של המחזמר "קאטס" בברודוויי וגם בגרסתו המצולמת. פייג' היה מוכר גם כקולו של אוגי בוגי בזיכיון הסרטים "הסיוט שלפני חג המולד". בנוסף, הוא השתתף בהפקה המקורית של המחזמר "הקוסם" בברודוויי בתפקיד האריה, וכן בהפקה הראשונה של המחזמר "ברנשים וחתיכות" בברודוויי בתפקיד ניקלי-ניקלי ג'ונסון.
ביוגרפיה

פייג' נולד ב-20 בינואר 1954 בסנט לואיס, מיזורי. הוא גודל כקתולי על ידי אמו גלוריה ועל ידי אביו החורג גארווין גילסטרפ. הוא למד בבתי הספר היסודיים של ברידג'ט של ארין וסנט ניקולס. בזמן שלמד בסנט ניקולס, קיבל השראה ממורה ומבן דודו לפנות לתיאטרון. לאחר מכן הוא סיים את לימודיו בתיכון בישופ דובורג בשנת 1972. משם הוא המשיך לקולג' פונטבון בקלייטון, מיזורי, עם מלגה מלאה, שם התמחה בתיאטרון.
ביוגרפיה > קריירה

פייג' החל את הקריירה שלו במקהלת תיאטרון החוצות "מוני" בסנט לואיס. לאחר הופעת הבכורה שלו בברודוויי במחזמר "הקוסם", גילם פייג' את דמותו של ניקלי-ניקלי ג'ונסון בהפקה של המחזמר "ברנשים וחתיכות" (במסגרתו זכה בפרס תיאטרון וורלד). לאחר מכן, הופיע בצוות המקורי של המופע המוזיקלי של פאטס וולר, תפקיד עליו חזר גם בשידור הטלוויזיוני של 1982. הוא חזר לתפקיד זה בהפקת ברודוויי של 1988. בשנת 1982, גילם את אולד דויטרונומי במחזמר "קאטס", ושב לתפקיד בגרסת הווידאו של 1998. פייג' גם התפרסם בכך ששיחק את דמותו של אלוהים בשתי הפקות שונות: במחזמר "פאוסט" של רנדי ניומן בתיאטרון לה ג'ולה ובתיאטרון גודמן, ובמחזמר "ילדי עדן" של סטיבן שוורץ בתיאטראות וסט אנד. פייג' הופיע לעיתים קרובות בתיאטרון "מוני", הופעותיו כללו את "ישו כוכב עליון", "אאידה", "הקוסם מארץ עוץ", "עלובי החיים", "מיי וואן אנד אונלי" ו"חנות קטנה ומטריפה".
הסרטים העיקריים בהם השתתף פייג' הם "סיפור אהבה בשלושה פרקים" ו"נערות החלומות". בטלוויזיה שיחק תפקידי אורח בתוכניות כמו "מכושפות" ו"מגע של מלאכים", וכן בסרטים ובספיישלים שונים. בנוסף, פייג' היה מדבב מבוקש בשל קול הבריטון החזק שלו, ובין היתר דיבב את המלך גייטור בסרט "גן עדן לכלבים" ואת אוגי בוגי בסרט "הסיוט שלפני חג המולד". הוא חזר לדבב את אוגי בוגי במספר הזדמנויות, כולל במשחקי וידאו ובמופעים, כמו קונצרט לציון 30 שנה לסרט שנערך ב-2023 בהוליווד בול.
פייג' נפטר ב-30 בספטמבר 2024 בגיל 70.
הערות שוליים

↑  Ken Page Biography. The History Makers. April 4, 2008. Retrieved January 23, 2019
↑  Greg Evans, Ken Page Dies: Voice Of Oogie Boogie & Broadway’s Original Old Deuteronomy In ‘Cats’ Was 70, Deadline, ‏2024-10-01 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007325719305171  BnF: cb13938574m (data)  GND: 134478975  ISNI: 0000 0003 6731 6715  LCCN: n78062604  MusicBrainz: 65ec9270-8522-4fa6-abbe-bde953d108d2  NKC: xx0015013  NLK: KAC2020O0650  VIAF: 232584262   WorldCat (עם VIAF): 232584262 
קן פייג' ב-2008
שהבאנו

פארה דיבה עם כתר של שהבאנו בטקס ההכתרה, 1967
סמל רשמי אימפריאלי של שהבאנו
שהבאנו (בפרסית: شهبانو) היה תוארן של חלק ממלכות פרס (איראן המודרנית) והאימפריה הפרסית הקדומה, המקביל לתואר שאה ושווה ערך לקיסרית. משמעות התואר בפרסית הוא 'הגברת שאה'. התואר הסאסאני לשהבאנו היה bâmbişnân bâmbişn שמשמעו 'מלכת המלכות', כשלוחה להיותה אשתו העיקרית של המונרך, ועל-מנת להבדילה מיתר המלכות המשתייכות לבית המלוכה.
מאז הכיבוש המוסלמי של פרס במאה ה-7, פארה דיבה הייתה לאישה הראשונה והיחידה להיקרא בתואר שהבאנו, הקיסריות הסאסאניות בוראנ-דח'ת (אנ') ואזרמי-דח'ת (אנ') היו האחרונות לשאת בתואר זה לפניה.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדע המדינה ובנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פרויקט ההיסטוריה הגאה החיפאית

פרויקט ההיסטוריה הגאה החיפאית.
פרויקט ההיסטוריה הגאה החיפאית הוא פרויקט לתיעוד בעל פה וארכיון הפועל בעיר חיפה משנת 2015, במטרה לחקור ולתעד את תולדות הקהילה הגאה בעיר. לצד קיום ראיונות ואיסוף חומר ארכיוני, הפרויקט מקיים גם פעילויות בהשתתפות הקהל הרחב, ובראשן פסטיבל חיפה להיסטוריה קווירית, שנערך מדי שנה מאז 2018. יוזמי הפרויקט אף אצרו, בשיתוף עם מוזיאון העיר חיפה, את התערוכה המוזיאלית הראשונה שהוקדשה לתולדות הקהילה הגאה בישראל.
פעילות הפרויקט

פרויקט ההיסטוריה הגאה החיפאית הוקם בשלהי 2015, על ידי דותן ברום, יואב זריצקי ועדי סדקה - שלושתם פעילים בעמותת "הקשת החיפאית". העמותה התפרקה שנתיים לאחר מכן, אך הפרויקט המשיך כמיזם עצמאי. מטרת המיזם היא לתקן את "השוליות הכפולה" של ההיסטוריה של הקהילה הגאה בעיר, כלומר היעדר תיעוד היסטוריוגרפי של קהילה זו במסגרת הכתיבה ההיסטורית על חיפה עד אותה עת, לצד השוליות של חיפה בכתיבה על תולדות הקהילה הגאה בישראל.
הפרויקט החל בתיעוד בעל פה של ותיקי וּותיקות הקהילה הגאה בחיפה. מתוך תיעוד סיפורי החיים של המרואיינים והמרואיינות בפרויקט צמח גם הארכיון, שכולל חומר ארכיוני שנאסף מהם. בין המרואיינים בפרויקט ניתן למנות את חנה ספרן, רפי אפלר־ח'טאב, ננסי שניידר ואחרים.
בשנת 2018 יזם צוות הפרויקט את פסטיבל חיפה להיסטוריה קווירית, המקבל את השראתו מ"חודש ההיסטוריה הלהט"בית" (אנ'), המצוין במקומות שונים בעולם. הפסטיבל כולל את יום העיון השנתי בהיסטוריה קווירית, ואירועים מתחלפים משנה לשנה. לאורך השנים, נכללו בפסטיבל הקרנות סרטים, מופעי דראג, הרצאות, אירועי ספרות, סיורים, מסיבות ותערוכות. בשנת 2024 נערך הפסטיבל החמישי במספר.
בשנת 2021 אצר צוות הפרויקט בשיתוף עם מוזיאון העיר חיפה (האוצרת הראשית הייתה באותה עת עינבר דרור לקס ואוצרת המשנה יפעת אשכנזי) את התערוכה "מה יגידו השכנים? חיים קוויריים בחיפה, 1932–2007". תערוכה זו הייתה הפעם הראשונה שבה מוזיאון ישראלי הקדיש תצוגה מקיפה להיסטוריה גאה (קדמו לה, עם זאת, תערוכות של אמנות גאה). בתערוכה הוקדשו חדרים לנושאים שונים, ביניהם ההיסטוריה הטרנסית של חיפה, תולדות התנועה הלסבית־פמיניסטית בעיר (בשיתוף עם ארגון "אשה לאשה"), ההיסטוריה הקווירית הפלסטינית, וכן פרשת "הרשימות הוורודות" - פרשה שבמסגרתה חשדה הקהילה הגאה החיפאית כי המשטרה אוספת את שמות ההומוסקסואלים בעיר, בעקבות סדרה של מקרי רצח של הומוסקסואלים חיפאים בשנות התשעים.
כן באותה שנה הקימה האגודה למען הלהט"ב את ארכיון הגאווה הישראלי בשיתוף פעולה עם הפרויקט ופרויקטים נוספים מהארץ.
החל משנת 2023, הפרויקט מובל על ידי דותן ברום ומאיה יאירי.
ראו גם

כרונולוגיה של הלהט"ב בישראל
לקריאה נוספת

דותן ברום, יואב זריצקי, עדי סדקה ועינבר דרור לקס, מה יגידו השכנים? חיים קוויריים בחיפה, 2007-1932 (קטלוג תערוכה), חיפה: מוזיאוני חיפה - מוזיאון העיר, 2021
דותן ברום ויואב זריצקי, "היסטוריה שבעל פה והמבט הקווירי על מה שנעדר מהארכיון", שרון ליבנה ושרון קנגיסר כהן (עורכות), ועוד יש לי מה לומר: תיאוריה ופרקטיקה בתיעוד בעל פה, כרמל הוצאה לאור, 2021
דותן ברום ויואב זריצקי, "'זו יש לה פורים כל יום': חריגה מגדרית, פרפורמנס וקרוזינג בחיפה ובתל אביב בשנות החמישים והשישים", זמנים 147, אוניברסיטת תל אביב, האוניברסיטה הפתוחה והחברה ההיסטורית הישראלית, 2022
דותן ברום, "איפה נהיה כשהם יבואו? ארכיונים קהילתיים, שיטור ופוליטיקה קווירית של נראוּת", מוזה 6, בית ספר ג'ק, ג'וזף ומורטון מנדל ללימודים מתקדמים במדעי הרוח, 2023
הערות שוליים

↑  רולי קירשטיין, מימון המונים לסרט תיעודי על הקהילה הגאה בחיפה, באתר כלבו – חיפה והקריות, ‏2017-11-12
↑  דותן ברום ויואב זריצקי, "היסטוריה שבעל פה והמבט הקווירי על מה שנעדר מהארכיון", שרון ליבנה ושרון קנגיסר כהן (עורכות), ועוד יש לי מה לומר: תיאוריה ופרקטיקה בתיעוד בעל פה, כרמל הוצאה לאור, 2021
↑  עדי סדקה, "לא הכרתי מישהי שהייתה באופן גלוי לסבית", אתר העוקץ, 25 בנובמבר 2017
↑  דותן ברום ויואב זריצקי, "'זו יש לה פורים כל יום': חריגה מגדרית, פרפורמנס וקרוזינג בחיפה ובתל אביב בשנות החמישים והשישים", זמנים 147, אוניברסיטת תל אביב, האוניברסיטה הפתוחה והחברה ההיסטורית הישראלית, 2022
↑  רולי קירשטיין, פסטיבל "הסיפור החיפאי" יעסוק באקטיביזם של זהויות, באתר כלבו – חיפה והקריות, ‏2018-10-30
↑  Judy Maltz, An Israeli City Just Hosted Mideast's First-ever Queer History Festival (And It's Not Tel Aviv), Haaretz, 19 February 2018
↑  שרה פלד, תערוכה חדשה במוזיאון העיר, חיפה: "מה יגידו השכנים?" חיים קוויריים בחיפה 1932 – 2007, ‏17 בפברואר 2021
↑  מגלים אוצרות // עינבר דרור לקס - מגזין פורטפוליו, באתר מגזין פורטפוליו, ‏3 במרץ 2021
↑   נעמה ריבה, "זו היתה פעם הדרך להגיד הומואים בלי להגיד את זה", באתר הארץ, 26 באפריל 2021
↑  אודות הארכיון, באתר ארכיון הגאווה הישראלי
| להט"ב בישראל |
| --- | --- | --- |
| היסטוריה | בג"ץ אל-על נגד דנילוביץ (1994) • בג"ץ ירוס-חקק נגד מנכ"ל משרד הבריאות (1997) • בג"ץ קלפים פתוחים (1997) • פסק דין ירוס-חקק נגד היועץ המשפטי לממשלה (2005) • בג"ץ יוסי בן-ארי נגד מנהל מינהל האוכלוסין במשרד הפנים (2006) • הרצח בברנוער (2009) • הרצח במצעד הגאווה בירושלים (2015) • בג"ץ ארד-פנקס נגד הוועדה לאישור הסכמים לנשיאת עוברים (2017) • מחאת הלהט"ב (2018) • בג"ץ שי גורטלר נגד שר הרווחה (2023) • מצעד הבהמות |  |
| מעמד אישי וחברתי | זכויות להט"ב בישראל • שירות במערכת הביטחון • נישואים של זוגות מאותו המין • פונדקאות •  הומופוביה |  |
| תרבות | מצעדי גאווה (אילת, חיפה, ירושלים, תל אביב) • TLVFest • טקס פרסי הנוער הגאה "איגי LOVE" • לסבית קטלנית |  |
| ארגונים ומוסדות | אגודת הלהט"ב • האחווה הסטודנטיאלית הגאה • איגי • אל"ף • אסוואת • בית גאה בבאר שבע • בית דרור • הבית הפתוח • בת קול • הו"ד • חברותא • חוש"ן • טרנסיות ישראל • יש עם מי לדבר • כביסה שחורה • כמוך • מעברים • סגול • העשירון האחר • הפורום החיפאי • פרויקט גילה • הצבעים שלנו • הקבוצה הירושלמית • קל"ף • שב"ל • שישה צבעים • תהל"ה • רבני קשת • בלה דואגת • פיות רדיקליות • אלקאוס • A Wider Bridge |  |
| מקומות | המרכז הגאה • יער הגאווה • תיאטרון הקהילה הגאה • גן העצמאות (ירושלים) • גן העצמאות (תל אביב) • האנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואה • הברנוער |  |
| תקשורת | מגעים • GoGay • WDG • נתיב נוסף • קל"ף חזק • העיר בוורוד • הזמן הוורוד • פנדורה |  |
| ראו גם | פעילים למען זכויות להט"ב • להט"ב ויהדות |  |
לקטגוריה • לפורטל
הנקה ובריאות הנפש

הנקה ובריאות הנפש היא תחום העוסק בהשפעה של פעולת ההנקה על המצב הנפשי של האם ותינוקה. מחקרים מראים שלפעולה זו יש השפעות חיוביות על הנפש הכוללות בין היתר: הפחתת לחץ נפשי, ירידה בסיכויים לדיכאון סב לידתי, פיתוח מואץ של רגשות חברתיים בתינוק, חיזוק הקשר בין האם לתינוק.
הנקה ובריאות הנפש של האם > השפעה על מצב הרוח ומדד הלחץ

הנקה משפיעה באופן חיובי על הרווחה הנפשית והרגשית של האם, מכיוון שהיא משפרת את מצב הרוח והלחץ. בשל כך, הנקה מכונה 'חוצץ מתח' לאימהות בתקופה שלאחר הלידה.
פעולה ההנקה משרה על האם מצב נפשי רגוע יותר ומפחיתה תחושות חרדה, רגשות שליליים ומתחים. ניתן לראות זאת בא לידי ביטוי בתגובה הפיזיולוגית של האימהות להנקה, לחץ הדם וקצב הלב יורדים. אפקט ׳חוצץ המתח׳ של ההנקה נובע מההורמונים אוקסיטוצין ופרולקטין המופרשים במהלך הפעולה. אימהות שמניקות חוות משך ואיכות שינה משופרים, בעוד שמצבים של הפרעות שינה פוחתים.הפעילות משפיעה באופן חיובי על האופן שבו האימהות מגיבות למצבים חברתיים, מה שמסייע בשיפור מערכות יחסים ואינטראקציות חברתיות. אימהות מניקות מגיבות פחות להבעות פנים שליליות (למשל, כעס) ומגבירות את תגובתן להבעות פנים חיוביות (למשל, אושר). בנוסף, הנקה מסייעת לאימהות להרגיש בטוחות ומועצמות, בשל המודעות לכך שהנקה מועילה לילדן.
הנקה ובריאות הנפש של האם > הקשר בין הנקה לדיכאון אחרי לידה > השפעות של דיכאון אחרי לידה על הנקה

מחקרים מלמדים שאימהות הסובלות מדיכאון אחרי לידה מניקות בתדירות נמוכה יותר. ההנקה היא פעולה אינטימית הדורשת מגע פיזי ממושך בין האם לתינוק. אימהות הסובלות מדיכאון נוטות להימנע ממפגש עם התינוק לכן יניקו אותו פחות. הדיכאון יכול גם לפגום ביכולות ייצור חלב אם. לא מומלץ לאימהות שנוטלות תרופות נוגדות דיכאון להניק את תינוקן, החומרים בתרופות עלולים לעבור לתינוק דרך ההנקה ולפגוע בהתפתחות התקינה שלו. מומלץ להתייעץ עם רופא לפני כן על סוגי התרופות שנוטלים בזמן הנקה. הסיכויים שאימהות הסובלות מדיכאון אחרי לידה ויהיו עם דימוי עצמי שלילי כלפי הנקה יתחילו להניק מאוחר ויפסיקו להניק מוקדם, גדולים יותר מאימהות שלא נמצאות בדיכאון.
הנקה ובריאות הנפש של האם > הקשר בין הנקה לדיכאון אחרי לידה > השפעות של הנקה על דיכאון אחרי לידה

הנקה יכולה למנוע דיכאון אחרי לידה או להקל על התסמינים שלו, יש הטוענים שהיא יעילה יותר מתרופות נוגדות דיכאון. אוקסיטוצין והורמון פרולקטין מופרשים אצל האם בזמן ההנקה, הם יכולים לשפר את מצב הרוח ולהפחית את הסיכון להיכנס לדיכאון. נשים המניקות סובלות פחות מדיכאון בהשוואה לנשים שאינן מניקות. לחץ נפשי הוא אחד מהגורמים המרכזים בפיתוח דיכאון, ההנקה מורידה את הלחץ הנפשי ובכך מקטינה את הסיכוי לדיכאון. יתרונות נוספים להנקה הם דפוסי שינה משופרים, חיזוק הקשר בין התינוק לאם, ויצירת תחושת מסוגלות עצמית. כל אלו עוזרים להוריד את הסיכוי להיכנס לדיכאון אחרי לידה.
הנקה ובריאות הנפש של האם > הקשר בין הנקה לדיכאון אחרי לידה > הפרעות בהנקה ודיכאון אחרי לידה

קושי והפרעות בהנקה מובילות למצב נפשי ירוד ומעלות את הסיכון להיכנס לדיכאון אחרי לידה. במחקר שנערך בשנת 2011 על ידי נילסון ועמיתיו נמצא כי נשים שאינן מסוגלות להניק היו בסיכון גבוה פי 2.4 לפתח סימפטומים של דיכאון 16 שבועות לאחר הלידה. הסיבות להפרעות בהנקה הם: כאבים בפיטמה, השתוללות ובכי של התינוק, מחסור בייצור חלב, שד לאחר ניתוח ודלקת בשד (מסטיטיס). חוסר הביטחון או הקושי בלבצע את ההנקה היא דאגה נפוצה אצל נשים הסובלות מדיכאון אחרי לידה. מומלץ לנשים הסובלות מהפרעות הנקה לפנות לעזרה נוספת ולבחון האם יש להם דיכאון אחרי לידה. עידוד וייעוץ על ידי מומחים עוזרים לבנות תחושת מסוגלות עצמית והעצמה אצל האימהות. גם מצב הרוח של התינוק יכול להשפיע על תהליך ההנקה ולכן מומלץ שאימהות יבינו לעומק איך התינוק שלהם אוכל בזמן ההנקה כדי לצפות בעיות פוטנציאליות ולתכנן את פתירתן מראש.
הנקה ובריאות הנפש של האם > הקשר בין הנקה לדיכאון אחרי לידה > הקשר בין הנקה לדיכאון אחרי לידה

קיים קשר ברור בין הנקה לדיכאון לאחר לידה. עם זאת, האופי המדויק של הקשר בין הנקה לדיכאון לאחר לידה אינו ברור למדע מכמה סיבות:
אינטראקציות מורכבות בין גורמים פיזיולוגיים, חברתיים-תרבותיים ופסיכולוגיים רבים שעדיין לא מובנים במלואם.
שיטות מחקר שונות שאומצו על ידי מדענים לחקר הקשר הזה ככל הנראה הובילו לתוצאות שונות.
מחקרים מדעיים סותרים הראו כי אין קשר בין הנקה לדיכאון לאחר לידה או שהנקה מובילה לסיכון מוגבר לפתח דיכאון.
דוחות משנת 2016 מראים כי קיים קשר הדדי או דו כיווני בין הנקה לדיכאון לאחר לידה. כלומר, דיכאון לאחר לידה מביא להפחתת פעילות הנקה והפסקה מוקדמת, והתנזרות מהנקה או אי סדירות בהנקה מגדילה את הסיכון ללקות בדיכאון לאחר לידה.
הנקה ובריאות הנפש של האם > מנגנוני פעולה

הקשר בין הנקה לבריאות הנפש של האם יכול לנבוע מכמה סיבות:
אשמה, בושה או אכזבה: אימהות שחוות קשיים בהנקה או שאינן מסוגלות להניק עלולות לחוש אשמה, בושה ואכזבה מכיוון שהן מאמינות שאינן מסוגלות לספק לילדיהן את מבוקשם. זה עלול להוביל לפיתוח תסמינים של דיכאון לאחר לידה.
תפיסות שליליות של הנקה: תפיסת האם בהנקה עשויה להשפיע על מצב הרוח שלה. אימהות עם תסמינים של דיכאון לאחר לידה נוטות יותר להאמין שהנקה מגבילה. אימהות הסובלות מדיכאון נוטות להרגיש חוסר סיפוק מההנקה ולחוות ירידה בתחושת המסוגלות העצמית בכל הנוגע להנקה. אימהות המודאגות מהנקה נוטות יותר לאבחון בדיכאון לאחר לידה.
שיפור הקשר בין האם לתינוק: הנקה עשויה גם לשפר את הקשר בין האם לילד ומתוך כך מתאפשר שיפור בבריאות הנפש.
הנקה ובריאות הנפש של האם > מנגנוני פעולה > מנגנונים פיזיולוגיים

ההסבר הפיזיולוגי העומד בבסיס היתרונות של הנקה על בריאות הנפש של האם מיוחס לתהליכים נוירו-אנדוקריניים. חלב אם מכיל הורמונים לקטוגניים, אוקסיטוצין ופרולקטין, המכילים השפעות נוגדות דיכאון ומפחיתים חרדה. פרולקטין הוא ההורמון העיקרי האחראי על ייצור החלב, והרמות שלו הן ביחס ישר לתדירות ההנקה ולדרישות החלב של הילד. פרולקטין מגביר התנהגות אימהית, משמש כמשכך כאבים ומקטין את תגובות הלחץ של האם. כמות ההורמונים הללו גבוהה יותר בקרב נשים שמניקות בהשוואה לנשים שאינן מניקות. אוקסיטוצין מפחית מתח ומקדם התנהגות רגועה וטיפוח עצמי.
לפני ההנקה, במהלך ההיריון, אוקסיטוצין משתחרר לזרם הדם כדי לסייע בשחרור החלב. אוקסיטוצין ופרולקטין משתחררים גם במהלך גירוי הפיטמה כאשר הילד יונק. סיבי העצבים המקושרים להיפותלמוס שולטים בשחרור זה וההורמונים משתחררים בהתאם לגירוי. לכמות המוגברת של הורמונים אלה במהלך ההנקה יש השפעה מיטיבה על בריאות הנפש של האם. כאשר הן נחשפות ללחץ פיזי או פסיכולוגי, מתרחשת אצל אימהות מניקות תגובת הפחתה של הורמון הקורטיזול עקב ירידה בייצור הורמוני הלחץ ושיפור בשינה. מגע פיזי של האם והתינוק במהלך ההנקה מחליש את תגובת הקורטיזול. דיכאון לאחר לידה וכישלון הנקה מיוחסים גם למנגנונים נוירו-אנדוקריניים.
דיכאון לאחר לידה קשור קשר הדוק גם לדלקת הנגרמת על ידי זיהומים לאחר לידה או מחסור בשינה, שהם חוויות נפוצות של אימהות. הנקה מקטינה את הסיכוי להתפתחות דלקת הזו ובשל כך מועילה לבריאות הנפש של האם.
הנקה ובריאות הנפש של התינוק > השפעות פיזיות ומנטליות על התינוק

הנקה קשורה לשיפור בקשרים בין-אישיים, בריאות והתפתחות הילד. פעולת ההנקה גורמת להשפעות מרגיעות ומשככות כאבים אצל התינוק. במהלך פעולה זו קצב הלב והמטבוליזם של הילד יורד ורגישותם לכאב מופחתת.
מחקרים מראים כי תינוקות שיונקים יותר משלושה או ארבעה חודשים מפתחים פחות הפרעות התנהגות. הנקה עשויה גם להקל על ירידה בתוקפנות ובנטיות אנטי-חברתיות אצל תינוקות וקיים קשר להתנהגות בבגרות. במחקר אורכי שנערך על ידי מרג'ונן ועמיתיו (2011), נמצא כי מבוגרים שלא הניקו בגיל הינקות הפגינו רמות גבוהות יותר של עוינות ותוקפנות. תינוקות שיונקים גם מפגינים יותר 'מרץ' ותגובות עזות בהשוואה לתינוקות המוזנים בבקבוק לתינוקות.
כדי לאותת להוריהם על מנת שיספקו את צורכיהם, תינוקות שיונקים עלולים להציג יותר מצוקה ותסכול.
הנקה ובריאות הנפש של התינוק > השפעות פיזיות ומנטליות על התינוק > מנגנוני ההשפעה

ההשפעה המרגיעה, משככת כאבים ורגישות מופחתת לכאב נובעת ממספר גורמים:
יניקת הפטמה מגרה את הלוע הפנימי של הילד. הדבר ממקד את תשומת הלב של הילד באזור ומפחית את תשומת הלב להשפעות אחרות.
פעולת היניקה וספיחת שומן דרך המעיים מגבירה את ייצור ההורמון כוליציסטוקינין, הגורם להרפיה והקלה בכאב.
חלב אם הוא מתוק מה שגורם לשחרור האופיואידים אצל התינוק שמקטין את הרגישות של התינוק לכאב.
מגע פיזי מייצב את רמות הגלוקוז בדם, טמפרטורת הגוף ושיעורי הנשימה, מסייע לוויסות עצמי נוירו-התנהגותי, מפחית את שחרור הורמון הלחץ ואת לחץ הדם.
אינטראקציה חברתית ומגע פיזי מקדמים שחרור של אוקסיטוצין.
הפחתת ההתנהגות החברתית והתוקפנות מיוחסת לעלייה ברמות האוקסיטוצין אצל התינוק במהלך ההנקה. חלב אם אנושי מכיל אוקסיטוצין והורמון זה משתחרר גם בילד עקב מגע פיזי וחום במהלך ההנקה. רמות מוגברות של אוקסיטוצין מקדמות התפתחות חברתית ורגשית וזה מאפשר רמות נמוכות יותר של תוקפנות והתנהגויות אנטי-חברתיות אחרות.
פעולת ההנקה עשויה להוות גם אינדיקציה להתנהגות אמהית של האם. ההימנעות או ההארכה מיותרת של ההנקה עשויות להצביע על כך שהאם אינה במצב נפשי מה שעלול להשפיע על התנהגות אנטי-חברתית אצל הילד.
הנקה ובריאות הנפש של התינוק > הפרעת ספקטרום האוטיזם

מחקרים מראים כי הנקה עשויה להגן על ילדים מפני הפרעת ספקטרום האוטיזם והפרעה נפשית המאופיינת בכישורים חברתיים ותקשורתיים לקויים. לתינוקות שאינם יונקים, תינוקות שמתחילים לינוק מאוחר יותר או תינוקות שיונקים למשך זמן קצר יש סיכון גבוה יותר להיות מאובחנים בהפרעות אלו. המנגנון הפיזיולוגי המדויק של קשר זה אינו ברור נכון לשנת 2020, אך קשר זה יכול להיות בגלל היעדר צריכת קולוסטרום מחלב אם המכיל נוגדנים חיוניים, חלבונים ותאי חיסון הנחוצים להתפתחות חברתית-רגשית ובריאותית.
עם זאת, מדענים הדגישו שקיימת אפשרות שילדים שאובחנו מאוחר כבעלי הפרעת ספקטרום אוטיסטי הם בעלי תכונות התנהגותיות המונעות מהם פעילויות הנקה סדירות. נמצא שילדים המאובחנים על הספקטרום האוטיסטי יש בעיה עם שליטה על המפרקים, קושי ליצור אינטראקציה חברתית או חוסר שיתוף פעולה. כל אלו יכולים להוביל לדפוסי הנקה לא סדירים.
לעומת זאת קיימים מחקרים שמראים שלא קיים קשר בין הנקה והתפתחות. לדוגמה, הוסק וקים (2015) ערכו סקר רחב היקף עם הורים לתינוקות בגיל שנתיים עד 5 ולא מצאו שום קשר מובהק בין התפתחות לקויה לבין נוכחות/היעדר הנקה או משך הנקה. נדרשים מחקרים נוספים כדי לשפר את הבנת ההנקה ואת הקשר שלה, והמנגנונים הפיזיולוגיים הבסיסיים.