stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טבח איזיום
הערות שוליים

↑  Koshiw, Isobel; Lorenzo, Tondo (16 בספטמבר 2022). "'Some hanged themselves': the work to find answers amid Izium's mass grave". Izium: The Guardian. אורכב מ-המקור ב-2022-09-16. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Mass grave of more than 440 bodies found in Izium, Ukraine, police say". Reuters. 15 בספטמבר 2022. אורכב מ-המקור ב-15 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Ukraine war: Zelenskyy raises flag in recently recaptured Izium". Euronews. 15 בספטמבר 2022. אורכב מ-המקור ב-16 בספטמבר 2022. נבדק ב-16 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  ציקי ברנדוין, ‏מאות קברים, בהם קברי אחים נמצאו באיזיום עם סימני עינויים קשים, באתר כיכר השבת, 17 בספטמבר 2022
↑  "Mass Grave Found in Ukraine Town Retaken from Russia: Zelensky". Kyiv Post. 16 בספטמבר 2022. אורכב מ-המקור ב-16 בספטמבר 2022. נבדק ב-16 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Bachega, Hugo; Murphy, Matt (16 בספטמבר 2022). "Ukraine war: Hundreds of graves found in liberated Izyum city - officials". BBC News. אורכב מ-המקור ב-2022-09-16. נבדק ב-16 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Harding, Luke (16 בספטמבר 2022). "Ukraine says victims from Izium mass grave show signs of torture". Kyiv: The Guardian. אורכב מ-המקור ב-16 בספטמבר 2022. נבדק ב-16 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Mass grave found in retaken Ukrainian city of Izyum". Financial Times.
↑  זלנסקי: "איתרנו שני קברי אחים עם מאות גופות"; גובר החשש מהסלמה רוסית, באתר ynet, 26 בספטמבר 2022
↑  אסף רוזנצוייג, ‏באוקראינה מדווחים: רוסיה שלחה אלפי מגויסים לחזית - מבלי שעברו אימון בסיסי, באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2022
↑  Child, David (16 בספטמבר 2022). "UN to probe Izyum mass grave reports". Al Jazeera. אורכב מ-המקור ב-16 בספטמבר 2022. נבדק ב-16 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  ציקי ברנדוין, ‏זלנסקי מאשים את רוסיה שוב בטבח בכמה ערים באוקראינה, באתר כיכר השבת, 16 בספטמבר 2022
↑  Mateusz Czmiel (17 בספטמבר 2022). "Biały Dom reaguje na apel Zełenskiego. "Przerażające"" [The White House reacts to Zelenskyy's appeal. "Shocking"] (בפולנית). Wirtualna Polska. {{cite news}}:  (עזרה)
טרוור איינהורן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 בנובמבר 1988 (בן 35) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1994 
 פרופיל ב-IMDb
 
טרוור אליאס איינהורן (באנגלית: Trevor Elias Einhorn; נולד ב-3 בנובמבר 1988) הוא שחקן אמריקאי יהודי, הידוע בעיקר תודות לגילום דמותו של פרדריק "פרדי" גיילורד קריין בקומדיית המצבים "פרייז'ר".
קורות חיים

איינהורן נולד בלוס אנג'לס שבקליפורניה בשנת 1988. הוא למד בבית הספר היסודי אל רודאו, ולאחר מכן בתיכון בוורלי הילס, הממוקם בעיר בוורלי הילס שבמחוז לוס אנג'לס. עם סיום לימודיו התיכוניים, התקבל איינהורן לאקדמיית פרסמן למשחק שבלוס אנג'לס.
קריירה

תפקיד המשחק הראשון של איינהורן היה בסרט הקולנועי של בארי לוינסון משנת 1994 "חשיפה" בתפקיד מאט בנדרס, בנו של טום, אותו גילם מייקל דאגלס.  עיקר פרסומו של איינהורן הגיע ב-1996 כשזה נובע מגילום דמותו של פרדריק "פרדי" גיילורד קריין בקומדיית המצבים האמריקאית "פרייזר", וכן ובתור מטופל צעיר וחולה מין בקומדיית המצבים שני בחורים ובחורה (באנגלית: Two Guys and a Girl). כמו כן, איינהורן השתתף גם בסרט BASEketball משנת 1998, וכן בסדרת הטלוויזיה בנים ובנות. איינהורן גם הגיח להופעת אורח בסדרה המשרד, ומד מן, בתור הקופירייטר ג'ון מטיס.
בשנת 2016 החל לשחק באחד התפקידים הראשיים בסדרת הפנטזיה "הקוסמים" בדמותו של ג'וש הוברמן. בשנת 2017 שיחק בדרמה הרומנטית הטלוויזיונית "ריקוד מושחת" לצד השחקניות אביגייל ברסלין ושרה היילנד. בשנה זו גם התארח בסדרת הטלוויזיה "הטייקון האחרון" של אמזון.
חסידות סלונים

| --- | --- |

 שורשים, סיווג והנהגה
 דת:  יהדות 
 קבוצה:  תנועת החסידות
 מקום ייסוד:  סלונים 
 תאריך ייסוד:  1858 
 מייסד:  אברהם וינברג (הראשון) 
 
קבר רבי אברהם וינברג (הראשון) (באמצע), רבי ישכר לייב וינברג (מימין) ורבי אברהם וינברג (השני) (משמאל)
האהל שעל קבר האדמו"ר רבי שמואל, בבית הקברות היהודי בוורשה
חסידות סלונים (בכתיב יידי: סלאנים) היא חצר חסידית שנוסדה בעיר סלונים, במערב בלארוס, באמצע המאה ה-19. מ-1981 מחולקת החסידות לשתי חצרות, שתיהן בירושלים: הגדולה יותר, סלונים, בראשות רבי שמואל ברזובסקי; וסלאנים בראשות רבי אברהם וינברג. ב-2016 נמנו 1,388 בתי אב בסלונים ו-732 בסלאנים.
שורשי החסידות

שורשיה של חסידות סלונים מתחילים ברבי שלמה מקרלין, תלמידם של רבי אהרן הגדול מקרלין והמגיד ממזריטש. אחד משלושת תלמידיו הגדולים היה רבי מרדכי מלעכוויטש, שכיהן כאדמו"ר אחריו והניח את יסודות דרך החסידות של סלונים. לאחר פטירתו בשנת ה'תק"ע מונה בנו רבי נח מלעכוויטש ("דער זון", הבן), לכהן במקומו. נפטר בשנת תקצ"ג ורוב החסידים פנו לרבי משה פאלייר מקוברין, תלמידם של רבי מרדכי ורבי נח.
לאחר פטירת רבי משה מקוברין בשנת תרי"ח (1858), פנו רוב החסידים שנמנו באלפים לתלמידו הרב אברהם וינברג (הראשון) (1804-1883) מסלונים ומינוהו לאדמו"ר. הוא מכונה על שם ספרו העיקרי, יסוד העבודה. נפטר בי"א בחשוון תרמ"ד (1883).
לאחר פטירתו המשיך את דרכו נכדו (בן בנו היחיד, רבי יחיאל מיכל אהרן), רבי שמואל וינברג (מכונה בקרב החסידים "הדברי שמואל" או ביידיש "דער פאטער", כלומר האב, עקב היותו אביהם של שני אדמו"רים). הוא כיהן כאדמו"ר במשך 32 שנה, ייסד את ישיבת "אור תורה" על קבר רבי מאיר בעל הנס. היה ממניחי היסודות לתנועת "אגודת ישראל". נפטר בי"ט בשבט תרע"ו (1916) בוורשה.
לאחר פטירת רבי שמואל שימשו שני בניו כאדמו"רים. הבכור, רבי ישכר לייב וינברג (מכונה ביידיש "דער עלטערער", כלומר: המבוגר), חתנו של רבי שלום פרלוב מבראהין, כיהן כאדמו"ר בעיר סלונים, ונפטר בכ"ח בניסן שנת תרפ"ח (1928). את מקומו תפס בנו, רבי אברהם יהושע השיל וינברג, ובעקבות ערעורים ומחלוקות על אדמ"רותו עלה לארץ ישראל בשנת תרצ"ה (1935).
בנו הצעיר של רבי שמואל, רבי אברהם וינברג (השני) (מכונה בקרב החסידים "הבית אברהם" על שם ספרו או "דער רבי פון ברנוביץ", כלומר: הרבי מברנוביץ'), שימש כאדמו"ר בביאליסטוק ואחר כך בברנוביץ'. הקים שם מרכז חסידי שכלל גם את ישיבת "תורת חסד". נפטר בסלונים בא' באייר תרצ"ג (1933).
בנו של רבי אברהם היה רבי שלמה דוד יהושע וינברג, שכונה גם "האדמו"ר הצעיר" בשל גילו (נולד ה'תרע"ב). הוא הוכתר כאדמו"ר עוד טרם נישואיו וימי כהונתו היו קצרים. לחסידות לפני השואה היו עשרות "שטיבלאך" בליטא ההיסטורית (בלארוס של היום), ואף שטיבלאך בוורשה ולודז'. השואה הכתה קשות בחסידי סלונים שנכחדו כמעט כליל, כולל האדמו"ר, שעל פי עדויות ניצולים ויתר על הזדמנות לברוח כי לא רצה לעזוב את חסידיו ונרצח בחיסול מחנה הריכוז קולדיצ'בו (Koldichevo) שבבלארוס בוו' בחשוון תש"ד (1943). יום זה נקבע בחסידות סלונים כיום זיכרון לשואה.
שני חתנים של רבי שמואל מסלונים שימשו אף הם כאדמו"רים בארצות הברית. רבי משה מנחם סילבר (תרמ"ד - י' בסיוון תש"כ) היגר בשנת תרצ"ד לארצות הברית וכיהן כאדמו"ר מסלונים דטרויט; ורבי פנחס מלוביצקי (- כ"ה באב תש"ח), כיהן כאדמו"ר מלעכוויטש.
החסידות בארץ ישראל

אדמור"י סלונים עמדו בנשיאות "כולל רייסין", שהוקם בעלייתם של רבי מנחם מנדל מוויטבסק ורבי אברהם מקאליסק ותמכו ביישוב החסידי בארץ ישראל. רבי אברהם מקאליסק מינה את רבי מרדכי מלעכוויטש כנשיא הכולל ואחראי לאיסוף הכסף. אחריו כיהן בתפקיד רבי משה מקוברין ואחריו אדמו"רי סלונים.
בחסידות סלונים מרבים לציין את העובדה שאבי השושלת, רבי אברהם וינברג הראשון, זימן בשנת תרל"ג (1873) כמה מנכדיו, בהם רבי נח וינברג (שהיה אז בן 13 שנים בלבד) ורבי יצחק מתתיהו סנדברג, וכן אחדים מחסידיו, וציוום לעלות לארץ ישראל, להשתקע בטבריה ולהקים שם גרעין של החסידות. באותה עת הפליאה עובדה זו את חסידיו שכן תנאי החיים בארץ ישראל היו קשים ביותר. כעבור שנים רבות, לאחר שחלק גדול מבני החסידות הוכחד בשואה, התפתחה חסידות סלונים מחדש בארץ ישראל הודות לאותו גרעין. חסידי סלונים רואים בכך ראייה נבואית של רבם. מרכז החסידות היה בטבריה ואף רב העיר, הרב משה קלירס היה חסיד סלונים.
ראשי החסידות בטבריה בדור הראשון היו תלמידי רבי משה מקוברין, הרב הערש מיכל (שהיה הממונה על כולל רייסין), הרב אליעזר הכהן רוזובסקי הרב מנדל וועג והרב יהודה לייב קסטלניץ (אחיינו וכותב תורותיו של ה"יסוד העבודה") וכן הרב מרדכי לידר (ממונה על כולל רייסין וחותנו של רבי אברהם וינברג ה"ברכת אברהם"). בדור שאחר כך היו ראשי העדה רבי יצחק מתתיהו סנדברג, רבי נח וינברג, רבי מרדכי חיים סלאנים והרב משה קלירס.
לאחר הקמת ישיבת בית אברהם החל לעבור מרכז החסידות לירושלים. בשנות ה־60 של המאה ה־20 עבר רבי אברהם וינברג מטבריה לירושלים ומרכז החסידות נקבע שם באופן סופי.
האדמו"ר רבי אברהם השני מסלונים-ברנוביץ' (בעל "בית אברהם") ביקר פעמיים בארץ, בשנים תרפ"ט ותרצ"ג. בביקורו השני הניח אבן פינה לבית הכנסת של חסידי סלאנים בשכונת בית ישראל בירושלים. בשנת תשכ"ה נמכר בית הכנסת לחסידי לעלוב. המרתף נשאר בבעלות הקהילה, ומשנת תשמ"א פועל בו שטיבל של חסידי סלאנים.
בשנות ה-30 נפתח בית כנסת של חסידי סלונים בתל אביב, בהנהגת הרב נחום זאב ברזובסקי (אחיו המבוגר של רבי שלום נח). בהמשך נפתח בית כנסת גם בבני ברק. עם השנים עברו לשם רוב חסידי סלונים בתל אביב.
החסידות בטבריה אימצה מספר מנהגים ארצישראלים-ספרדים, לפי פסיקת ה"בית יוסף", כמו ברכה אחת על תפילין, אי אמירת ברכה על הלל בראש חודש וימים שאין גומרים בהם את ההלל. גם מסורת הנגינה בטבריה הייתה שונה מהמסורת במזרח אירופה. בעת פתיחת בית הכנסת בירושלים הורה ה"בית אברהם" להנהיג בבית הכנסת את מנהגי טבריה. בבית הכנסת בתל אביב ואחריו בבני ברק, נוהגים את מנהגי ברנוביץ'. מסורת הנגינה השתנתה עם השנים אף בירושלים, בהשפעת רבי שלום נח שלימד את הניגונים שהכיר מצעירותו.
לאחר השואה > תחת הנהגת רבי שלום נח ברזובסקי

בעיצומם של ימי השואה בב' חשוון ה'תש"ב הקים רבי שלום נח ברזובסקי את ישיבת בית אברהם בירושלים שהייתה הבסיס לשיקומה של חסידות סלונים לאחר השואה.
עם הגיע הידיעות על הירצחו של האדמו"ר רבי שלמה דוד יהושע וינברג בשואה ציפו החסידים שרבי מרדכי חיים סלאנים ייקח את התפקיד. הוא נעתר רק בשנת ה'תש"י, בתנאי שלא יכנוהו רבי או אדמו"ר. נפטר בי"ב בטבת ה'תשי"ד (1953).
לאחר פטירתו נערכו בחירות בין ארבעה מועמדים: הרב אהרן לוריא, הרב יצחק מתתיהו לוריא, רבי אברהם וינברג ורבי שלום נח ברזובסקי. מועמדותו של רבי שלום נח הוצגה על ידי תלמידי ישיבתו אך הוא תמך בחמיו, רבי אברהם וינברג, שאכן נבחר לבסוף ברוב קולות וכיהן כאדמו"ר 27 שנים.
לפני פטירתו של רבי אברהם הוא חדל מלתפקד בשל זקנותו. זקני החסידים, בהם בני רבי אברהם, חששו מהתפרקות הקהילה אם המצב יימשך עוד שנים רבות. הם הכתירו לאדמו"ר את חתנו, רבי שלום נח ברזובסקי אותו ייעד רבי אברהם להיות ממלא מקומו. תוך שהם מציגים מכתב של הרבי הקודם המורה לפעול כך. מעמד ההכתרה התקיים ביום א' באייר ה'תשמ"א. מיעוט החסידים, העלו טענות לגבי האותנטיות של המכתב והתנגדו למהלך בטענה של פגיעה באדמו"ר החי. לאחר פטירת רבי אברהם, בי"ב בסיוון ה'תשמ"א, פרשה קבוצה זו והפכה לחסידות סלאנים.
הרב ברזובסקי, היה חבר מועצת גדולי התורה ונשיאות ועד הישיבות. מפורסם בשל סדרת הספרים שחיבר, נתיבות שלום. הרב ברזובסקי נפטר ביום ז' באב ה'תש"ס.
לאחר השואה > תחת הנהגת רבי שמואל ברזובסקי

ממשיך דרכו כאדמו"ר הוא בנו, רבי שמואל ברזובסקי. דברי תורתו מודפסים מדי שנה בספרים בשם "דרכי נעם", על פי הכתוב "דרכיה דרכי נעם וכל נתיבותיה שלום", כהמשך לשמם של ספרי אביו "נתיבות שלום". לחסידות בראשותו קהילות בירושלים, בני ברק, ביתר עילית, קריית גת, חזון יחזקאל, עמנואל אלעד ובית שמש, וכן קהילות קטנות מחוץ לישראל בבורו פארק, מונסי, ולונדון. בשנת 2016 מנתה החסידות כ-1,400 בתי-אב, רובם הגדול בישראל.
שמה של החסידות התפרסם בציבור הכללי בפרשת ההפרדה בעמנואל, שבה היה לחסידי פלג זה ולאדמו"רם חלק מרכזי.
לאחר השואה > השתייכות פוליטית

החסידות משתייכת באופן רשמי לפלג שלומי אמוני ישראל באגודת ישראל, ואיש החסידות, יוסי דייטש מכהן כחבר מועצת עיריית ירושלים מטעם התנועה. בבחירות הפנימיות באגודת ישראל רצו חסידי סלונים בסיעה עצמאית בשם "נאמני התנועה" שסימנה "ס" וקיבלו 356 קולות (כ-3% מכלל הקולות). ברשימות שהוכנו באגודת ישראל לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתים שויכו לחסידות בישראל כ-3,500 בעלי זכות בחירה. עם זאת, האדמו"ר הנוכחי ולמעשה גם אביו בסוף ימיו לא הזדהו עם כל פעולות התנועה. האדמו"ר הנוכחי נמנע מלקרוא לחסידיו  להצביע בבחירות לכנסת השבע עשרה עקב תמיכתה של יהדות התורה בתוכנית ההתנתקות, באומרו שמהלך זה היה בניגוד לדעת הרבנים. לפני הבחירות לכנסת השמונה עשרה נפגשו איתו רבי יעקב אריה אלתר, האדמו"ר מגור, וחבר הכנסת יעקב ליצמן, והגיעו אתו להבנות על דרך קבלת ההחלטות במפלגה. בעקבות כך הסכים לתת את הסכמתו להשתתפות בבחירות.
לחסידות מכון הוצאת ספרים בשם "אמונה ודעת" שמקומו בישיבת בית אברהם המוציא לאור את ספרי החסידות, ומכון "דרכי נעם" בביתר עילית המוציא לאור את ספרי האדמו"ר הנוכחי. לחסידות סידור תפילה (המבוסס על סידור קוידנוב) בשם "מגן אברהם".
בעיר ביתר עילית הקימה החסידות רשת מוסדות עצמאית בשם "ישיבת נתיבות שלום", וכוללת ישיבה קטנה, תלמוד תורה ובית ספר בית יעקב.
לאחר השואה > חסידות סלאנים

פלג זה מאיית את שם החסידות בכתיב יידי - "סלאנים", בעוד הפלג המרכזי מכונה סלונים.
לאחר פטירת רבי אברהם וינברג (השלישי) פרשו המתנגדים להכתרתו של רבי שלום נח ברזובסקי מן החסידות והכתירו את רבי אברהם וינברג (בני ברק) לאדמו"ר.
בית הכנסת המרכזי של החסידות, "באר אברהם", שוכן ברחוב דורש טוב בשכונת קריית צאנז בירושלים. לחסידות זו מוסדות בשם "באר אברהם" בירושלים, בני ברק, בית שמש, אלעד, אשדוד, בורו פארק, ויליאמסבורג, מונסי ובאנגליה. הקהילה מנתה 1270 בתי אב בשנת 2022.
ספרי החסידות יוצאים על ידי מכון "נחלי אמונה". מכון נוסף באלעד מוציא לאור סידורי תפילה ומחזורים לימים נוראים. סידור התפילה מבוסס על סידור קוידנוב בשם "אור הישר".
דרך ומאפייני החסידות

הנושאים המדוברים ביותר בחסידות הם: אמונה, שבת וקדושה. רבי משה מקוברין אמר: "כל חבורה (= קבוצה) יש לה שער בשמים, והשער שלנו הוא אמונה ושפלות".
החסידות מדגישה גם את לימוד התורה ויש בה מספר גדול של אברכים. בימי השובבי"ם נערכים בישיבה שני סדרי לימוד של 5 שעות רצופות ובחורים רבים עורכים גם סדר שלישי של 3 שעות. בישיבות של החסידות, הן בברנוביץ' ("תורת חסד") והן כיום, סגנון הלימוד ליטאי ובדומה לישיבות הליטאיות המשמעת מבוססת במידה רבה על משמעת עצמית של התלמידים. הברת התפילה גם היא ליטאית.
רבי שלום נח ברזובסקי דיבר רבות על מעלת וקדושת ארץ ישראל, והורה לחסידיו למעט לצאת מהארץ, מלבד במקרים נצרכים. גם האדמו"ר הנוכחי, רבי שמואל ממשיך בדרך זו. רבי שמואל גם מתנגד לנסיעה לנופש או לשבתות במלונות אף בארץ.
בשל מוצאה של החסידות ברוסיה הלבנה הלבוש שונה מעט מהמקובל בחצרות אחרות. חסידי סלונים הולכים בחליפה ארוכה ופתוחה שמתוכה בולט טלית קטן. חסידי סלאנים הולכים בחליפה סגורה בסגנון החסידי הנפוץ. בסלונים חסידים רבים וכן האדמו"רים האחרונים הולכים כשפאותיהם מאחורי האוזן. בדומה לחצרות חסידיות אחרות שמוצאן מתחום המושב, שפת אמם של החסידים היא עברית, בפלג סלאנים היידיש נפוצה יותר. רבים מפלג זה משתייכים ליישוב הישן וחלק קטן אינו משתתף בבחירות בישראל.
מאדמו"רי החסידות בעבר ובהווה

רבי ישכר לייב וינברג
רבי אברהם וינברג השני (בית אברהם)
רבי אברהם וינברג השלישי (ברכת אברהם)
רבי שלום נח ברזובסקי
רבי אברהם וינברג מסלאנים
רבי שמואל ברזובסקי מסלונים
חסידים מפורסמים

הרב משה מידנר - נכדו של ה"יסוד העבודה". ממנהיגי החסידות באירופה, ומנהל רוחני של ישיבת תורת חסד בברנוביץ'.
הרב משה קלירס - רבה של טבריה
הרב אשר זאב ורנר - אב"ד טבריה
הרב חיים ורנר - משפיע חסידי מפורסם, בנו של הרב אשר זאב.
אהרן סורסקי - סופר וביוגרף חרדי.
הרב אברהם רובין - ראש מערכת הכשרות "בד"צ מהדרין" רחובות.
הרב מאיר לוריא ראש ישיבת באבוב.
ספרי החסידות

תורתם של האדמו"רים מודפסת לאחר פטירתם.
משה חיים קליינמן, אור ישרים - דברי תורתם של ארבעת אבות החסידות, רבי מרדכי מלעכוויטש, בנו רבי נח, רבי משה מקוברין ורבי אברהם מסלונים. בריסק תרפ"ד.
תורת אבות - ליקוטים של דברי תורה מאדמו"רי לעכוויטש, קוברין וסלונים, בנושאי עבודת ה', התקשרות לצדיקים והמועדים. ספר זה זכה לתפוצה אף מחוץ לחסידות בשל ייחודו בליקוט אמרות קצרות וחריפות לפי נושא. הספר יצא לראשונה על ידי רבי שלום נח בשנת תשכ"א. רבי שלום נח הוסיף הקדמה ארוכה על דרכה של חסידות סלונים.
הרב אהרן לוריא, עבודת פנים - מכתבים ודברי תורה
הרב יוסף פראגר, כתבי ר' יאשע שו"ב - סיפורי מעשיות מתלמידי הבעל שם טוב והמגיד ממזריטש ואדמו"רי השושלת.
הרב משה מידנר, כתבי קודש, סיפורים על צדיקי החסידות והשושלת מכתבי הרב אהרן לוריא, ירושלים תשכ"ו
רבי מרדכי חיים סלאנים, סיפורי מרן הרמ"ח, סיפורים על צדיקי החסידות והשושלת, בעריכת הרב פנחס שמעון קופלוביץ (חתנו של רבי אברהם וינברג (השלישי)), בני ברק תשכ"ט
רבי מרדכי חיים סלאנים, מאמר מרדכי, דברי תורה וסיפורים שסיפר, בעריכת נכדו זאב סלונים, ירושלים תשס"ב
יאיר שוורצמן, יהי אור, תולדות החסידות וסיפורים על האדמו"רים
הרב ישראל שמעון קסטלניץ (אחיינו של הרב מרדכי חיים), מזקנים אתבונן, דברי תורה וסיפורים בעיקר מאדמו"רי וחסידי סלונים. בעריכת נכדו יוסף וינברג, ירושלים תשס"ז
הרב אשר ארקוביץ, אשרי האיש, דברי תורה וסיפורים מאדמו"רי וחסידי סלונים. בעריכת הרב שמואל לוריא והר' חיים שפירא, ירושלים תש"ע
עזריאל זליג וינברג, זיכרון עוז, קורות אדמו"רי סלונים וגדולי החסידים
לקריאה נוספת

נגה בינג, חסידות ישראלית : סיפורה של חסידות סלונים בישראל. ירושלים : כרמל, תשפ"ב 2022.
חגיגות שנת ה-20 למדינת ישראל

סמליל שנת העשרים לישראל
חגיגות שנת העשרים למדינת ישראל היו שורת אירועים, חגיגות וטקסים שנערכו בישראל במהלך שנת תשכ"ח-1968/תשכ"ט-1969, שהוכרזה כ"שנת העשרים", במלאת עשרים שנים למדינה. חגיגות שנת העשרים תוכננו ולוו על ידי ועדת שרים לחגיגות שנת העשרים שבראשה עמד ראש הממשלה לוי אשכול ולצידה ועדה בין-משרדית לתכנון וארגון חגיגות שנות העשרים, בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה יעקב הרצוג.
הרקע

בעקבות מלחמת ששת הימים ותוצאותיה, העניין הגובר במדינת ישראל ובירושלים המאוחדת בקרב יהדות התפוצות הביא להחלטה על הקדמת מועד פתיחת חגיגות שנת העשרים לתקופת חול המועד סוכות תשכ"ח, אחד ממועדי שלוש הרגלים.
ב-22 באוקטובר 1967 הכריז נשיא המדינה זלמן שזר על פתיחת חגיגות שנת העשרים למדינת ישראל בטקס מיוחד לרגל המאורע במעמד ראשי רשויות המדינה, הרבנים הראשיים לישראל ונשיא ההסתדרות הציונית העולמית. בדבריו בטקס זה אמר הנשיא שזר: "יש לי עתה, בעיצומה של השנה המיוחדת הזאת, הזכות הגדולה לפתוח בזה בבית הנשיא בירושלים השלמה, עיר הקודש והמלוכה, את החגיגות של שנת העשרים לתקומת מדינת ישראל המחודשת, שתמשכנה כל שנת תשכ"ח, ובמרכזן תהיינה החגיגות של יום העצמאות העשרים הבא עלינו לטובה. תהא השנה הזאת קודש בארצנו ובכל תפוצות הגולה להאדרתו ולהעמקתו ולהמחשתו של הקשר החי השורר בין עם ישראל בכל מקומות פזוריו ובין מולדתו הנצחית".
באותו היום נשא ראש הממשלה לוי אשכול נאום לאומה בקול ישראל ובו אמר כי חגיגות שנת העשרים נפתחות "בסימן עלייה לרגל לירושלים המאוחדת של יהודי ישראל ויהודים מן התפוצות".
הרכב ועדת השרים לחגיגות שנת העשרים: ראש הממשלה לוי אשכול (יושב ראש), שר החוץ אבא אבן, שר החינוך והתרבות זלמן ארן, השר מנחם בגין, שר הסעד יוסף בורג, השר ישראל ברזילי, השר ישראל גלילי, שר הדתות זרח ורהפטיג, שר הדואר ישראל ישעיהו, שר הפיתוח משה קול ושר המשטרה אליהו ששון. ראש הממשלה אשכול נפטר זמן קצר לפני סיום שנת החגיגות, בפברואר 1969.
הרכב הוועדה הבין-משרדית לתכנון וארגון חגיגות העשרים: מנכ"ל משרד ראש הממשלה יעקב הרצוג (יושב ראש), מנהל מרכז ההסברה יהודה אילן, מנכ"ל משרד התיירות מאיר דה-שליט, אלוף שמואל איל, אפרים בן-ארצי, ראש אגף התקציבים משה זנדברג, אלוף יצחק חופי, מנהל רשות הגנים יעקב ינאי, יושב ראש רשות השידור חיים יחיל, נציג משרד הביטחון ישראל עמיר, נציג משרד התיירות א.צ. פרופס, ראש עיריית ירושלים טדי קולק, סמנכ"ל משרד ראש הממשלה עמיאור קמיר, מנכ"ל הסוכנות היהודית משה ריבלין, סמנכ"ל משרד הפנים מאיר שוחטמן, נציג משרד החוץ דוד שאלתיאל, נציג משרד החוץ מרדכי שניאורסון ונציגי מרכז ההסברה משה גור ויאיר גלבוע. חבר הוועדה דוד שאלתיאל נפטר בפברואר 1969.
אירועי שנת העשרים נחתמו בערב יום העצמאות ה-21, בעצרת יום הזיכרון לחללי צה"ל.
האירועים

החגיגות צוינו במגוון דרכים, ובהן אירועים פומביים שבהם נטלו חלק מוסדות המדינה ונכבדיה.
האירועים > פיתוח ירושלים

העיר ירושלים הייתה לציר המרכזי של אירועי השנה וחגיגות העשרים נפתחו בשמחת תורה תשכ"ז, עם קיומן בפעם הראשונה של הקפות ברחבת מגדל דוד בתחומי העיר העתיקה של ירושלים.
במהלך השנה נערכו יוזמות פיתוח ושיקום של האתרים הקדושים: שחזור ושיקום בית הקברות היהודי העתיק בהר הזיתים ושיקום הרובע היהודי. במזרח ירושלים החלה תנופת פיתוח עם הקמת שכונת רמות אשכול ועם שיקום מבנים בהר הצופים במתחמי האוניברסיטה העברית ובית החולים הדסה.
בשנה הראשונה לציון יום ירושלים, בכ"ח באייר תשכ"ח, נחנכו ברחבי העיר רחובות וכיכרות על שם יחידות צה"ל שהשתתפו בהגנה ובלחימה על העיר במלחמת העצמאות ובמלחמת ששת הימים: חטיבת הצנחנים, חטיבת ירושלים וחטיבת הראל. באותו היום הוענקה לראש הממשלה לוי אשכול אזרחות כבוד של העיר.
האירועים > חנוכת בית הכנסת הרמב"ן

אירוע הפתיחה של שנת העשרים התקיים במעמד חנוכתו מחדש של בית הכנסת הרמב"ן שבעיר העתיקה של ירושלים, לציון מלאות 700 שנים לעלייתו של הרמב"ן לארץ ישראל. האירוע נועד לסמל את איחודה מחדש של העיר ירושלים בעקבות מלחמת ששת הימים ונערך בהשתתפות נשיא המדינה זלמן שזר.
האירועים > מצעד יום העצמאות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
המצעד נערך בירושלים, לראשונה כמצעד צבאי מלא. ברחובות העיר התאספו כ-500 אלף איש.
האירועים > קביעת עיטור על"ה

לכבוד שנת העשרים למדינה קיבלה ממשלת ישראל החלטה על הענקת עיטור חדש עבור חברי הארגונים והמחתרות שפעלו לתקומת המדינה מימי האימפריה העות'מאנית והקמת ארגון השומר. עיטור על"ה הוענק לראשונה על ידי נשיא המדינה שזר בנובמבר 1968, לבני משפחותיהם של חללי המערכות ובהם צנחני היישוב, הרוגי מלכות ואחרים. במעמד זה השתתפו גם ותיקי השומר.
האירועים > תערוכת צה"ל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בגני התערוכה בתל אביב קיים צה"ל תערוכה להצגת התפתחות הצבא והתעשיות הביטחוניות מימי הקמת המדינה. בתערוכה ביקרו למעלה ממיליון איש.
האירועים > כינוסי חטיבות תש"ח

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לרבות כנס מח"ל, כנס גולי המחתרות, כנס ארגון החיילים המשוחררים היהודיים בארצות הברית, עצרת הגדודים העבריים.
האירועים > חנוכת בית השומר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
האירועים > אירועי יום העצמאות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ביום ה' באייר תשכ"ח ציינה הכנסת את יום העצמאות העשרים למדינה בכינוס מליאה מיוחד בו ניתנה זכות הדיבור לנואם יחיד - ראש הממשלה הראשון דוד בן-גוריון.
האירועים > כינוסים בינלאומיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בשנה זו אירעו בין היתר: כינוס עולמי של בתי כנסת אשכנזיים וספרדיים, הוועידה הכלכלית, ועידת המנהיגים הכלל יהודית, ועידת הדסה, ועידת האיגוד העולמי ליהדות מתקדמת, אירוח אולימפיאדת הנכים.
האירועים > תערוכות אמנות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
האירועים > יוזמות מקומיות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
האירועים > חנוכת אנדרטת זיכרון בנגב

ראש הממשלה גולדה מאיר חתמה את אירועי שנת העשרים בטקס חנוכת אנדרטת הזיכרון בנגב, בעצרת שהתקיימה ערב יום הזיכרון לחללי צה"ל בג' באייר תשכ"ט.
ראו גם

1968 בישראל
הערות שוליים

↑  מערכת וואלה! NEWS‏, כך ראינו: המצעד הצבאי הענק אחרי מלחמת ששת הימים, באתר וואלה, 21 בדצמבר 2012
חסם הולכה עלייתי-חדרי מדרגה שנייה

| --- | --- |

חסם הולכה עלייתי-חדרי מדרגה שנייה לסוגיו
 שמות נוספים:  חסם הולכה על שם מוביץ
 תחום:  קרדיולוגיה
 סיבות:  גורמים רבים יכולים להביא לחסם הולכה מדרגה שנייה
 תסמינים:  דופק איטי, חולשה, עייפות, אי-סבילות למאמצים, עילפון
 אבחון:  אק"ג
 טיפול:  השתלת קוצב לב
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  161919 
 סיווגים
 ICD-10:  I44.1
 ICD-11:  BC63.1 
 
חסם הולכה עלייתי-חדרי מדרגה שנייה, או חסם הולכה פרוזדורי-חדרי מדרגה שנייה (באנגלית: Second-degree atrioventricular block), הוא הפרעה חשמלית במערכת ההפעלה וההולכה החשמלית של הלב, שבמהלכה חלה חסימה בהולכת הדחף החשמלי בין עליות הלב וחדריו, כך שחלק מהדחפים החשמליים המגיעים מקשר הגת והפרוזדור, אך לא כולם, אינם ממשיכים אל חדרי הלב כתוצאה מחסימה בקשר הפרוזדור והחדר (קוצב ה-AV). חסם הולכה מסוג זה הוא חמור יותר מחסם הולכה מדרגה ראשונה אך קל יותר מחסם הולכה מדרגה שלישית.
סיווג

ישנם שני סוגים של חסם הולכה מדרגה שנייה – סוג 1 וסוג 2. בשני הסוגים קיימת הפרעה במעבר הדחף החשמלי, כך שלא כל דחף חשמלי המגיע מקשר הגת והפרוזדור, עובר את קשר הפרוזדור והחדר וממשיך אל החדרים. בתרשים האק"ג יתבטאו שני סוגי ההפרעות בקיומם של גלי P אחדים שלאחריהם לא יופיע מכלול QRS. ההבדל בין שני סוגי ההפרעות הוא שבחסם הולכה מדרגה שנייה סוג 1, תהיה הארכה הדרגתית של מקטע PR (כלומר עיכוב הולך וגדל של הדחף החשמלי בקוצב המשני) עד שלבסוף יופיע גל P שלאחריו לא יופיע מכלול QRS. בחסם הולכה מדרגה שנייה מסוג 2, לעומת זאת, לא תהיה התארכות הדרגתית, אלא יופיע מרווח PR תקין, ולסירוגין גל P ללא מכלול QRS. כאשר החסימה מתרחשת בכל פעימה שנייה (מקצב 2:1), ההבחנה בין שני הסוגים קשה יותר. חסם הולכה מדרגה שנייה סוג 1 נחשב למסוכן פחות מחסם סוג 2.
שני סוגי החסמים נקראים על שמו של וולדמר מוביץ (Mobitz). חסם מסוג 1 נקרא גם על שמו של קארל פרדריק ונקנבאך, ואילו חסם מסוג 2 נקרא גם על שמו של ג'ון האי.