stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המסע מבורדו
לקריאה נוספת

אורה לימור, מסעות ארץ הקודש: עולי רגל נוצרים בשלהי העת העתיקה, ירושלים: יד יצחק בן צבי, 1998
מיכאל ארליך ודורון בר, ‏תיאור ירושלים בחיבור 'מסע מבורדו': היבטים גאוגרפיים ותאולוגיים, קתדרה 113, ספטמבר 2004, עמ' 52-35
Jaś Elsner, The Itinerarium Burdigalense: Politics and Slavation in the Geography of Constantine's Empire, The Journal of Roman Studies 90, 2000.
הערות שוליים

↑  שמואל קליין, "ספר המסע Itinerarium Burdigalense על ארץ ישראל", מאסף ציון ו, תרצ"ד
↑  Laurie Douglass, "A New Look at the Itinerarium Burdigalense", Journal of Early Christian Studies 4.3, 1996
↑  Frederick Jones Bliss, The development of Palestine exploration, Ayer Publishing, 1977, page 45
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb17150675w (data)  SUDOC: 11719431X  VIAF: 180206366   WorldCat (עם VIAF): 180206366
שאה-רוח' ח'אן

| --- | --- |

שאה-רוח' ח'אן
 לידה:  2 בנובמבר 1965 (בן 59) ניו דלהי, הודו 
 שם במה:  Badshah of Bollywood 
 מדינה:  הודו 
 תקופת הפעילות:  מ-1988 
 מקום לימודים:  National School of Drama  ג'מיה מיליה איסלמיה  אוניברסיטת דלהי 
 צאצאים:  Aryan Khan, Suhana Khan, Abram Khan 
 פרסים והוקרה:  קצין מסדר האמנויות והספרות (2007)  פרס פילמפייר להופעה בתפקיד שלילי (1995)  Filmfare Award for Best Male Debut (1993)  פרס פילמפייר לשחקן הטוב ביותר (2008)  Filmfare Critics Award for Best Actor (1995)  אביר בלגיון הכבוד (1 ביולי 2014)  Filmfare Critics Award for Best Actor (2001)  טיים 100 (2023)  פרס פילמפייר לשחקן הטוב ביותר (2005)  פרס פילמפייר לשחקן הטוב ביותר (1999)  Crystal Award (2018)  פאדמה שרי באמנויות (2005)  פרס פילמפייר לשחקן הטוב ביותר (2003)  פרס פילמפייר לשחקן הטוב ביותר (1994)  פרס פילמפייר לשחקן הטוב ביותר (1998)  פרס פילמפייר לשחקן הטוב ביותר (1996)  פרס דאדאסאהב פאלקה (2024) 
 פרופיל ב-IMDb
 
שאה-רוח' ח'אן (Shah Rukh Khan, באורדו: شاہ رخ خان, ידוע גם כ-SRK; נולד ב-2 בנובמבר 1965 בניו דלהי, הודו) הוא שחקן ומפיק קולנוע הודי, זוכה 15 פרסי פילמפייר (האוסקר ההודי). נחשב לאחד השחקנים הגדולים בקולנוע ההודי בכל הזמנים.
מאז שנות ה-90 הוא נחשב לאחד משלושת כוכבי הקולנוע הגדולים של בוליווד, המכונים "שלושת החאנים" (יחד עם אמיר ח'אן וסלמאן ח'אן), שכיכבו בעשרות סרטי בוליווד הרווחיים ביותר ושלטו בקופות ההודיות. שאה רוח ח'אן היה המצליח ביותר במשך רוב שנות ה-90 וה-2000. ב-2017 כתב עליו פורבס כי הוא "ללא ספק כוכב הקולנוע הגדול בעולם"[דרוש מקור].
תחילת הקריירה

בתפקידו הראשון שיחק בסרט "ראג'ו ג'נטלמן" (1992) ומאז שיחק במספר רב של סרטים כמו "עונת האהבה", "קאראן וארג'ון" ועוד. ח'אן שיחק לעיתים קרובות לצד השחקניות פריטי זינטה, מדהורי דיקסיט, ג'והי צ'אולה וקאג'ול.
כבר בתחילת דרכו הוא הוכיח לכל מבקרי הקולנוע והטלוויזיה את כישרונו בתחום המשחק, יותר מכל בסרטים "גחמה" לצד מדהורי דיקסיט ו"הקוסם" לצדן של קאג'ול ושילפה שטי. בסרטים אלה הוא גילם תפקידים שליליים. בסרט "גחמה" הוא שיחק בתפקיד פסיכופת מטורף שיעשה הכול למען השגתה של בחורה, ובסרט "הקוסם", שצולם שנה לפני כן, הוא שיחק בתפקיד דומה של פסיכופת רוצח שעושה הכול כדי לנקום את מות משפחתו.
סרטים והפקה

בין סרטיו המוכרים: "הלב האמיץ יזכה בכלה" (1995) וגם "פחם בוער" (1997) ו"משהו זז בלב" (1998); שלושתם לצדה של קאג'ול, "הלב משתגע" (1997), לצדם של קאריסמה קאפור ואקשאיי קומאר, "אשוקה" (2001) - סרט היסטורי תקופתי לצד קארינה קאפור, ו"דבדס" (2002) לצד אישווריה ראי, הסרט "בת הגנרל" (2004), הסרט "אום שאנטי אום" (2007)
וקוראים לי חאן (2010).
"אולי לא יהיה מחר" (2003), "ויר זארה" (2004) ו"לעולם אל תגידי שלום" (2006) לצדה של פריטי זינטה.
"אהובתי אני שלך" לצדם של סלמאן ח'אן ומדהורי דיקסיט, "אהבה בהמשכים", "קדימה הודו!".
"נס" (1992), "מאיה ממסאב" (1993), "לפעמים כן, לפעמים לא" (1994), "הו דרלינג, זוהי הודו!" (1995, לצד אנופם קר), "אדון אנגלי, גברת הודית" (1996), "תשוקה" (1996), "אחד כפול 2 שווה 4" (2001), "דון" (2006) לצד קארינה קאפור ופריאנקה צ'ופרה, "שנה חדשה" (2014), "זינדאגי" (2016), "כשהארי פגש את סג'ל" (2017).
מלבד היותו שחקן ח'אן גם הפיק מספר סרטים. מבין הסרטים שהפיק, "אשוקה", שאותו הפיק יחד עם השחקנית ג'והי צ'אולה, איתה שיחק במספר רב של סרטים, בין היתר: "פחד: סיפור אהבה אלים" (1993), "יס בוס" (1997), "הכפיל" (1998), "פעימות לב של הודי" (2000), "רוח רפאים" (2008), "אלוהים יודע" (1995) שידוע גם בשם ראם ג'אנה.
בשנת 2001 כיכב בדרמה האפית המצליחה "אשוקה" שם גילם את דמותו של הקיסר ההודי אשוקה.
בשנת 2015 כיכב בדרמה הרומנטית של הבמאי רוהיט שטי (אנ'), "לב גדול" (אנ') לצידן של קריטי סנון וקאג'ול.
בשנת 2017 כיכב בסרט הפעולה עתיר התקציב "ראיס".
פרסים והוקרה

שאהרוח ח'אן קבע שיא בטקס "פרסי הפילמפייר" (האוסקר ההודי), שם הוא קיבל פרסים ומועמדויות יותר מכל שחקן אחר במשך שנות הקריירה שלו. מלבד זאת הוא קיבל פרסים רבים בטקסים שונים:
1992 - תגלית השנה
1993 - השחקן הטוב ביותר על תפקידו בסרט "הקוסם"
1993 - הביקורות הטובות ביותר עבור הסרט "קאבהי האן קאבהי נא"
1994 - תפקיד הרשע הטוב ביותר על תפקידו בסרט "גחמה"
1995 - השחקן הטוב ביותר עבור הסרט "דיוונה דולהניה לה ג'יאנגה"
1997 - השחקן הטוב ביותר עבור הסרט "לבי משתגע"
1998 - השחקן הטוב ביותר על תפקידו בסרט "משהו זז בלב"
2000 - הביקורות הטובות ביותר על תפקידו בסרט "מאוהבים"
2002 - השחקן הטוב ביותר על סרטו "דבדס"
2004 - השחקן הטוב ביותר על תפקידו בסרט "סוואדס".
כמו כן, בשנת 2005 הוא קיבל את פרס השחקן הטוב ביותר שהוענק לו על ידי רקהה בטקס ה"zee awards".
בשנת 2023 הופיע ברשימה השנתית טיים 100 של מגזין טיים.
הערות שוליים

↑  דיפיקה פדוקון, Shah Rukh Khan Is on the 2023 TIME 100 List, טיים, ‏13 באפריל 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007402043005171  PLWABN: 9810563828805606  BIBSYS: 11023850  BNE: XX5051914  BnF: cb145171509 (data)  CANTIC: a11102615  GND: 129967254  ISNI: 0000 0001 1680 3412  LCCN: no98020972  MusicBrainz: 8f9536d0-7be2-4c64-b6a4-ef73bb1c3876  NKC: js20081126004  NLA: 40578007  NLK: KAC2020N6220  NTA: 241118956  SNAC: w61k3c88  SUDOC: 077443888  Trove: 1447961  VIAF: 84279486   WorldCat (עם VIAF): 84279486
גחן דקלים זהוב

| גחן דקלים זהוב |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי חתול
משפחה:: גחניים
סוג:: גחן דקלים
מין:: גחן דקלים זהוב
שם מדעי
 Paradoxurus zeylonensis ‏שרבר, 1778
תחום תפוצה


גחן דקלים זהוב (שם מדעי: Paradoxurus zeylonensis) הוא מין ממשפחת הגחניים האנדמי לאי סרי לנקה שליד הודו והוא נמצא בסכנת הכחדה בטבע, עקב פגיעה בשטחי האוכלוסיות והיפרדותם אחת מהשנייה עקב אכלוס האי.
מאפיינים

גחן זה מזכיר בממדיו את קרובו גחן הדקלים האסייתי. כמו שמשתמע מהשם צבע הפרווה שלו הוא חום-זהוב ולעיתים הוא יכול להופיע כחום-כהה. הוא מזכיר את קרובו הנפוץ - גחן דקלים אסייתי וכמותו הוא חי בעיקר על עצים שונים. הפנים שחורות והאוזניים מעוגלות ושחורות מאחורה. מין זה יוצא בלילה מהמאורה בה הוא מצוי ביום ומחפש מזון כמו חרקים, פירות שונים, עלים ולעיתים גם חולייתנים קטנים.
הערות שוליים

↑  גחן דקלים זהוב באתר הרשימה האדומה של IUCN
| גחניים |
| --- | --- | --- |
| זבד דקל אוסטוני (סוג ומין יחיד) | זבד דקל אוסטוני |   |
| זבד לוטראי (סוג ומין יחיד) | זבד לוטראי |   |
| זבד דקל הוסי (סוג ומין יחיד) | זבד דקל הוסי |   |
| זבד דקל מפוספס (סוג ומין יחיד) | זבד דקל מפוספס |   |
| בינטורונג (סוג ומין יחיד) | בינטורונג |   |
| זבד דקל קטן-שיניים (סוג ומין יחיד) | זבד דקל קטן-שיניים |   |
| זבד דקל סולאווסי (סוג ומין יחיד) | זבד דקל סולאווסי |   |
| זבד דקל מסיכתי (סוג ומין יחיד) | זבד דקל מסיכתי |   |
| גחן דקלים | גחן דקלים אסייתי  • גחן דקלים חום  • גחן דקלים זהוב |   |
| זבד אפריקאי (סוג ומין יחיד) | זבד אפריקאי |   |
| גחן | גחן אבסיניקה • גחן אנגולי • גחן בורלון • גחן מצוייץ • גחן מצוי • גחן ג'ונסטון  • גחן פנתרי • גחן פארדין  • גחן מיימי • גחן מלכותי  • גחן סרוולניה • גחן האוסה  • גחן הכף • גחן ענק |  |
| לינסנג | לינסנג אפריקני • לינסנג לייטוני |  |
| זבד הודי | זבד הודי ענק • זבד הודי מלברי  • זבד מנומר ענק • זבד מלאי |  |
| זבד הודי קטן (סוג ומין יחיד) | זבד הודי קטן |  |
גורדון מור

| --- | --- |

 לידה:  3 בינואר 1929 סן פרנסיסקו, קליפורניה, ארצות הברית 
 פטירה:  24 במרץ 2023 (בגיל 94) Waimea, הוואי, ארצות הברית 
 שם לידה:  Gordon Earle Moore 
 מקום מגורים:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום לימודים:  המכון הטכנולוגי של קליפורניה  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי  אוניברסיטת המדינה של סן חוזה  תיכון סקויה 
 מוסדות:  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי 
 פרסים והוקרה:  פרס דן דוד (2010)  היכל התהילה הלאומי לממציאים (2009)  מדליית ה-IEEE (2008)  פרס נירנברג (2006)  מדליית פרקין (2004)  פרס באוור להישג במדע (2002)  מדליית הזהב על שם אותמר (2001)  עמית מוזיאון היסטוריית המחשב (1998)  מדליית המייסדים של IEEE (1997)  מדליית ג'ון פריץ (1993)  המדליה הלאומית לטכנולוגיה וחדשנות (1989)  IEEE Frederik Philips Award (1979)  פרס ולס מקדוול (1978)  מדליית החירות הנשיאותית  פרס לזכר הארי גוד (1978) 
 בן או בת זוג:  Betty I. Moore (9 בספטמבר 1950–24 במרץ 2023) 
 תרומות עיקריות
 ממייסדי חברת אינטל  חוק מור
 חתימה:   
 
גורדון ארל מור (באנגלית: Gordon Earle Moore;‏ 3 בינואר 1929 – 24 במרץ 2023) היה מייסד חברת אינטל יחד עם רוברט נויס ויושב-ראש החברה. במאמר שפורסם ב-19 באפריל 1965 במגזין Electronics Magazine העלה תזה המכונה חוק מור.
ביוגרפיה

גורדון מור נולד בסן פרנסיסקו, וגדל בפסקדרו (אנ') שבקליפורניה. בוגר במדעים (B.Sc) בכימיה מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי (1950) ודוקטור בכימיה ובפיזיקה מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה (Caltech) (1954). לפני לימודיו בברקלי, הוא עשה את שנתו הראשונה והשנייה באוניברסיטת סן חוזה, שם פגש את אשתו לעתיד, בטי.
קריירה > ייסוד אינטל ותפקידי ניהול

ביולי 1968 יסד מור את חברת אינטל יחד עם רוברט נויס. הוא כיהן בתפקיד סגן נשיא החברה עד 1975 עת מונה לנשיא ולמנכ"ל. באפריל 1979 מונה לתפקיד יושב-ראש הדירקטוריון. מור נשאר בתפקיד המנכ"ל עד 1987. מ-1997 החזיק בתואר יושב-ראש אמריטוס של אינטל, והיה חבר דירקטוריון החברה עד שנת 2001.
קריירה > תרומות לפיתוחים טכנולוגיים

ב-2001 תרמו מור ואשתו 600 מיליון דולר ל-Caltech, הסכום הגבוה ביותר שנתרם למוסד להשכלה גבוהה עד אז. לדברי מור מטרת התרומה הייתה לשמירת Caltech בחזית הקדמית של המחקר והטכנולוגיה. מור היה יושב-ראש חבר הנאמנים של Caltech מ-1994 עד 2000, והמשיך להיות חבר בחבר הנאמנים.
ב-6 בדצמבר 2007 תרמו גורדון מור ואשתו 200 מיליון דולר ל-Caltech ולאוניברסיטת קליפורניה לפיתוח הטלסקופ האופטי הגדול ביותר בעולם. לטלסקופ יהיו 30 מטר של מראות לאורכו, פי שלושה לערך מהשיא הנוכחי.
יחד עם אשתו הקים מור את קרן בטי וגורדון מור.
קריירה > חוק מור

בשנת 1965 פרסם תחזית במדעי המחשב, הלא הוא "חוק מור", שקבע כי כוח החישוב יכפיל את עצמו בהתאם להכפלת מספר הטרנזיסטורים בשבבי הסיליקון. כעבור כעשור תוקנה הנוסחה כך שההכפלה תתקיים פעם בשנתיים. התחזית גרמה לאינטל ולחברות מתחרות להשקיע במחקר ובפיתוח התעשייה.
הוקרה

אסטרואיד 8013 Gordonmoore (אנ') שהתגלה על ידי אלינור הלין ב-1990 נקרא על שמו.
ב-2002 העניק לו הנשיא ג'ורג' בוש את מדליית החירות הנשיאותית, עיטור הכבוד האזרחי הגבוה ביותר בארצות הברית.
ב-2003 נבחר להיות חבר באגודה האמריקאית לקידום המדע.
הספרייה במרכז המדע המתמטי של אוניברסיטת קיימברידג' נקראת על שמו ושם אשתו בטי, כמו כן גם מבנה מעבדות מור (הוקדש ב-1996) ב-Caltech.
2004 - מדליית פרקין
2010 - פרס דן דוד בחקר העתיד בקטגוריית "מחשבים וטלקומוניקציה".
לקריאה נוספת

Gerard O’Regan, Giants of Computing - A Compendium of Select, Pivotal Pioneers, Springer, 2013, pp. 197–200.
הערות שוליים

↑  אינטל: "נוכל להמשיך את חוק מור לעשור הבא", באתר גלובס, 28 בינואר 2007
↑  רוני ליפשיץ, מתנת הפרידה של גורדון מור, באתר הארץ, 10 ביוני 2001
↑  יובל מן, גורדון מור, מייסד אינטל וממציא "חוק מור", הלך לעולמו בגיל 94, באתר ynet, 25 במרץ 2023
↑  (8013) Gordonmoore In: Dictionary of Minor Planet Names. Springer. 2003. doi:10.1007/978-3-540-29925-7_6793. ISBN 978-3-540-29925-7.
↑  זוכי פרס דן דוד לשנת 2010, אתר אוניברסיטת תל אביב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007338173605171  ACM DL: 81542806056  CiNii: DA07386711  dblp: 83/5340  GND: 134073797  ISNI: 0000 0003 8265 9273  LCCN: n92077777  NDL: 00515105  SNAC: w6n8891p  VIAF: 265564053   WorldCat (עם VIAF): 265564053
השתלת צואה

תתקין היסטופתולוגי של דלקת מעי עם קרום מדומה, הנגרמת מ-C. difficile
השתלת צואה (באנגלית - Fecal Microbiota Transplantation ‏ - FMT) היא טיפול רפואי לדלקת מעי מקלוסטרידיואידס דיפיצילה נשנית. טיפול זה נבחן גם במחלות מעי דלקתיות.
הבסיס התאורטי להשתלת צואה

שינויים במיקרוביוטה של המעי הגס עקב טיפול אנטיביוטי והפרת שיווי המשקל בין החיידקים השוכנים דרך קבע למחוללי מחלות, עלולים לגרום לשגשוג של החיידקים מחוללי המחלות, בהם Clostridioides difficile, העלול להביא לדלקת מעי בדרגות חומרה שונות. ב-25% מהאנשים הלוקים בדלקת מעי מקלוסטרידיואידס דיפיצילה חלה הישנות גם לאחר טיפול אנטיביוטי מתאים במספר קווי טיפול. מטרת השתלת הצואה היא לבנות מחדש את המיקרוביוטה של החולה על ידי השתלת מיקרוביוטה מצואת אדם בריא, ולהשיב את האיזון בין החיידקים שוכני הקבע לחיידקים שבתנאים מסוימים עלולים לגרום למחלה.
אופן ההשתלה

לוקחים צואה מאדם בריא, רצוי מקרוב משפחה שיש לו מיקרוביוטה דומה, אבל זה אינו הכרחי. בודקים את הצואה לשלילת זיהומים, ואז מכינים מהצואה תרחיף להחדרה הנעשית בארבע דרכים:
חוקן
דרך זונדה למערכת העיכול העליונה
דרך קולונוסקופ למעי הגס (הדרך המומלצת).
קפסולה המכילה צואה קפואה
תוצאות

במאמר שפורסם בכתב עת ניו אינגלנד ג'ורנל אוף מדיסין נבדקו חולים שסבלו מזיהומים חוזרים בקלוסטרידיואידס דיפיצילה, והקבוצה שטופלה בהשתלת צואה היו תוצאות טובות יותר מאלה שטופלו בוואנקומיצין.
במחקר אחר שנערך בראשותה של פרופ' אליזבט הוכמן מבית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד, באמצעות בליעת קפסולות של צואה קפואה, מתוך עשרים מטופלים שחלו בקלוסטרידיואידס דיפיצילה נרפאו 18 אנשים בתוך מספר ימים.
במחקר נוסף שנעשה ל-80 אנשים מדוכאי חיסון שלקו בזיהום בקלוסטרידיואידס דיפיצילה, נמצא כי שיטה זו בטוחה ויעילה גם כלפיהם, ושיעור הריפוי עמד על 89%.
השיטה נבדקת ונחקרת גם במחלות מעי דלקתיות כמו קוליטיס כיבית ומחלת קרוהן.
במחקר בעכברים משנת 2019 התגלה שהשתלות צואה תורמות לתוחלת החיים.
סיכונים

ביוני 2019 הזהיר מנהל המזון והתרופות האמריקאי מפני הסיכונים שבהשתלת צואה, ודיווח על מקרים של זיהום בעקבותיה, כולל מקרה מוות.
הערות שוליים

↑  נקראת גם Fecal bacteriotherapy
↑  ד"ר איתי גל, מחקר: גלולות צואה יעילות לזיהומים קשים, באתר ynet, 13 באוקטובר 2014
↑  השתלת צואה יעילה ובטוחה לטיפול ב-C. Difficile במדוכאי חיסון, באתר דוקטורס אונלי
↑  Healthspan and lifespan extension by fecal microbiota transplantation into progeroid mice באתר Nature
 אתם זקנים מדי בשביל השיט הזה - האם השתלות צואה יכולות להאריך חיים?, באתר מדע גדול, בקטנה, 25 באוגוסט 2019
↑  FDA In Brief: FDA warns about potential risk of serious infections caused by multi-drug resistant organisms related to the investigational use of Fecal Microbiota for Transplantation באתר מנהל המזון והתרופות האמריקאי, 13 ביוני 2019
ד"ר מעין ברנע-זהר, עוצרים את השתלות הצואה, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 1 ביולי 2019
חיידקים מסוג Clostridioides difficile שנמצאו בבדיקת צואה.
צבי מזא"ה

| --- | --- |

מזא"ה, 2021
 לידה:  1946 (בן 78 בערך) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  פיזיקה, אסטרונומיה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב 
 פרסים והוקרה:  זוכה פרס ויצמן למחקרים במדעים מדויקים לשנת 2009  זוכה פרס ישראל לפיזיקה לשנת 2024
 צאצאים:  יואב מזא"ה 
 wise-obs.tau.ac.il/~mazeh
 תרומות עיקריות
 השתתף בצוות שגילה את כוכב הלכת הראשון שהתגלה מחוץ למערכת השמש
 
צבי מזא"ה (נולד ב־1946) הוא אסטרופיזיקאי ישראלי ופרופסור אמריטוס בבית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת תל אביב.
חתן פרס ישראל לפיזיקה לשנת ה'תשפ"ד (2024).
ביוגרפיה

נולד בירושלים וגדל במושב חמ"ד. בצעירותו למד בישיבת נתיב מאיר שבירושלים. בשנים 1979-1967 למד באוניברסיטה העברית בירושלים, שם קיבל תואר דוקטור בפיזיקה. את עבודת הדוקטורט שלו עשה על מערכות של שלושה כוכבים, (מערכת משולשת). מאז הוא איש סגל באוניברסיטת תל אביב. השתלם באוניברסיטת קליפורניה בברקלי והיה חוקר אורח באוניברסיטת הרווארד, במוזיאון הלאומי לחלל ותעופה בוושינגטון, במצפה הכוכבים של ז'נבה, באוניברסיטת אמסטרדם ובאוניברסיטת אוקספורד. שימש כמנהל מצפה הכוכבים של אוניברסיטת תל אביב וכראש המחלקה לאסטרונומיה ואסטרופיזיקה שם.
פרופ' מזא"ה היה מן הראשונים שחיפשו כוכבי לכת מחוץ למערכת השמש, והשתתף בגילוי בן הזוג הבלתי נראה של הכוכב HD 114762, שהיה המועמד הראשון לכוכב לכת כזה. מאז הוא חוקר את כוכבי הלכת החוץ שמשיים בעזרת תצפיות מן הארץ והחלל, כשהוא חבר בצוות החללית האירופאית CoRoT, האמריקאית Kepler, ולאחרונה האירופאית Gaia.
מזא"ה גם חוקר חורים שחורים הנמצאים במערכת של שני גופים החגים זה מסביב לזה. הוא השתתף בצוות אסטרונומים בינלאומי, שהצליח למדוד את המסה של חור שחור הנע סביב בן הזוג שלו בגלקסיה השכנה M33, הנמצאת במרחק של כ-3 מיליון שנות אור מכדור הארץ. על פי המדידה, M33 X-7 הוא החור השחור הכבד ביותר הידוע עד כה במערכת כפולה.
בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-21 השתתף מזא"ה בגילויים של שני חורים שחורים Gaia BH1 ו-Gaia BH2 הקרובים ביותר לכדור הארץ, הראשון במרחק של כ-1500 והשני כ-4000 שנות אור.
מזא"ה נשוי למירי ואב למרב, חגי, יואב, חנן ואיציק.
על דת ומדע

צבי מזא"ה הוא יהודי דתי ליברלי. כיהן כחבר הנהלה בתנועת "נתיבות שלום", והיה פעיל במפלגת מימד.
לתפיסתו של פרופסור מזא"ה סיפור בריאת העולם בספר בראשית אינו תואם את הידוע לנו מבחינה אסטרונומית כיום ואף לא לתורת המפץ הגדול. לטענתו, מקור הסיפור בליבה תאולוגית קמאית העוסקת ביחסים בין האדם לאלוהים, אשר לה ניתנה קליפה קוסמולוגית התואמת את התקופה שבה נכתב. לדוגמה הוא מסביר כי הרקיע המתואר בספר בראשית כמבדיל בין המים התחתונים למים העליונים, היה, על פי התפיסה האסטרונומית העתיקה, מעין חופה המסתובבת סביב הארץ, ואשר בה משובצים כוכבי הלכת.
תקפות התורה, לסברתו של מזא"ה, בעקבות ישעיהו ליבוביץ, אינה נובעת מקדושתה העצמית, אלא מהקדושה שחז"ל העניקו לה. לתפיסתו, חז"ל היו אלו שקבעו את סגנון וצורת היהדות, והם אלו שקבעו אלו כתבים יהפכו קאנוניים, ולפיכך, הפכו אלה לכתבי הקודש; וכן, מהן המצוות שיקודשו לעומת מצוות אחרות שידחקו או יבוטלו.
עמדותיו בנושאי זכויות אדם

השתתף בהפגנות שמחו על פינוי פלסטינים תושבי ירושלים מבתיהם. במאי 2024 קרא לממשלת ישראל לעשות הכל כדי להביא לשחרור החטופים בעזה. תרם את כספי פרס ישראל בפיזיקה לעמותת "קול רבני לזכויות אדם" ולעמותת "לוחמי כיפור 73".
פרסים והוקרה

פרס ויצמן, מטעם עיריית תל אביב יפו, 2009
פרס Lecar, מטעם המרכז לאסטרופיזיקה של אוניברסיטת הרווארד ומכון הסמית'סוניאן, 2015
חבר כבוד (Fellow) של האגודה הישראלית לפיזיקה, 2020
נבחר לחתן פרס ישראל לפיזיקה, 2024
מספריו

דרישת שלום, דרשות על התורה ברוח השלום והצדק. עורכים: פנחס לייזר וצבי מזא"ה. 2010, ידיעות ספרים
מבוא לתורת היחסות הפרטית, תשס"ו 2006, הוצאת פרדוקס
על הסיבובים של כדורי השמים : גלגוליה של המהפכה הקופרניקאית, 2021, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס מסת"ב 9789657790229
הערות שוליים

↑  אחים הולכים ביחד - דיווח נרחב מכנס הבחירות של מימד
↑  פלד ארבלי, ‏"הופקרו ע"י המדינה": חתני פרס ישראל הפצירו לשחרר החטופים, באתר מעריב אונליין, 14 במאי 2024
↑  קידוש החיים הוא קידוש השם, באתר itnewsletter.itnewsletter.co.il
↑  ציפורה סימן טוב, פרס ישראל בפיזיקה יוענק לפרופ' צבי מזא"ה, באתר עכשיו 14, 11 באפריל 2024.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265127905171  ISNI: 0000 0004 0282 6607  LCCN: no2010111879  VIAF: 317286424   WorldCat (עם VIAF): 317286424
רמת אשכול

ערך זה עוסק בשכונה בירושלים. אם התכוונתם לשכונה בחיפה, ראו .
| --- | --- |

צומת הרחובות משמר הגבול וים סוף ברמת אשכול
 מידע
 עיר:  ירושלים
 תאריך ייסוד:  1967
 על שם:  לוי אשכול
 אוכלוסייה:  8,975 (2017)
 קואורדינטות:  31°48′09″N 35°13′24″E﻿ / ﻿31.8026°N 35.22345556°E﻿ / 31.8026; 35.22345556
 שכונות נוספות בירושלים
  (למפת ירושלים מוגדלת) רמת אשכול(למפת ירושלים רגילה) רמת אשכול(למפת הרי ירושלים רגילה) רמת אשכול(למפת הרי ירושלים מוגדלת) רמת אשכול he
 
רמת אשכול בעת הקמתה ב-1969
סלילת שדרות לוי אשכול ב-1969
רמת אשכול היא שכונה יהודית בצפון ירושלים, שנבנתה לאחר מלחמת ששת הימים. השכונה וכביש "שדרות אשכול" הסמוך לה נקראים על-שם לוי אשכול, ראש הממשלה השלישי של מדינת ישראל. הם נבנו במסגרת תוכנית שכונות הבריח ליצירת רצף התיישבות עברי בין ירושלים המערבית והר הצופים, אשר נותק מהעיר במלחמת העצמאות. רמת אשכול, שבנייתה החלה ב-1968, היא השכונה היהודית הראשונה שנבנתה מעבר לקו הירוק לאחר איחוד העיר. נכון ל-2017, מתגוררים בשכונה כ-8,975 איש.
מיקום ומבנה כללי

שדרות אשכול הן נתיב התחבורה העיקרי בין העיר המערבית לבין הר הצופים. שדרות אשכול מתחילים בצומת סנהדריה, שבין השכונות סנהדריה – מצפון לנתיב ושמואל הנביא – מדרום לנתיב. בהמשך סמוכות אל הנתיב, מצפון, תחילה רמת אשכול לקטע ארוך של הנתיב ואחריה גבעת המבתר לקטע קצר של הנתיב ומדרום, תחילה מעלות דפנה לקטע קצר של הנתיב ואחריה אתר ההנצחה של קרב גבעת התחמושת לקטע ארוך של הנתיב.
רמת אשכול בנויה, למעשה, על המורדות הצפוניים של גבעת התחמושת, ואתר ההנצחה שוכן על פסגת הגבעה. בהמשך המורדות הצפוניים, מצפון לשכונה, מצוי נחל צופים וחורשה הנטועה סביבו (ומצפון לו, על הרכס ממול, השכונות שועפאט ורמת שלמה). בתי הספר היסודיים של השכונה ומגרש הכדורגל הסמוך להם, גן החמישה-עשר – הפארק הגדול של השכונה ששמו מנציח את חמישה עשר הלוחמים שנפלו ביום האחרון של מלחמת ההתשה (כ"ד באיר תש"ל - 30/5/1970), ורחוב הווילות רמת הגולן, תוחמים את השכונה מצפון וצופים אל נחל צופים. רחוב רמת הגולן נבנה בשיטת בנה ביתך ויחד עם בנייני שכונת גבעת המבתר הסמוכה, היה מיזם בנה ביתך הראשון בירושלים מאז 1967 והראשון מזה עשרות שנים.
מעלות דפנה, בנויה, למעשה, על המורד המערבי של גבעת התחמושת. (מעלות דפנה ואתר ההנצחה מדרומם בשייח' ג'ראח, אך לרמת אשכול אין גבול עם שכונה זו). גבעת המבתר, בנויה על גבעה רמה מצפון מזרח לגבעת התחמושת, שבשטחה הייתה העמדה השלטת של מוצב גבעת התחמושת.
השכונה בנויה מרחובות שמרובם מסתעפים מבואות. הרחוב הראשי של השכונה נחשב לרחוב פארן, המקביל לשדרות אשכול וכיוונו הכללי הוא מזרח למערב. מרבית מבני הציבור הגדולים בשכונה בנויים בקצה המזרחי שלה, ברחוב פארן ובמבואות המסתעפים ממנו. מבני הציבור נבנו שם כדי שייתנו שירות גם לשכונה הסמוכה ממזרח – גבעת המבתר. רחוב פארן אינו חוצה את השכונה לכל אורכה, אלא מסתיים בצומת T, עם רחוב מעבר המתלה, שכיוונו הכללי הוא מצפון לדרום. מקביל לרחוב מעבר המתלה, ממערב, נמצא רחוב משמר הגבול. שני הרחובות המקבילים, משמר הגבול ומעבר המתלה, מתחילים בצומת עם שדירות אשכול בצפון ומסתיימים בצומת עם רחוב ים סוף. קצהו המזרחי של רחוב ים סוף הוא צומת על מעבר המתלה ועם רחוב רמת הגולן. מעבר לצומת עם רחוב משמר הגבול, ממשיך רחוב ים סוף אל גבול השכונות סנהדריה וסנהדריה מורחבת.
החלק המערבי של רמת אשכול נחצה על ידי הקו הירוק.
הקמת השכונה

תכנון מתאר שכונת רמת אשכול נעשה בידי האדריכלים ישראל לויט, יצחק פרלשטיין וזאב שיינברג. רמת אשכול שימשה דוגמה ומופת תכנוני ואדריכלי לשכונות רבות שנבנו אחריה בירושלים ובמדינת ישראל. כמעט כל הבתים בשכונה בנויים באותה שפה ארכיטקטונית, תוך שהם דומים זה לזה מחד גיסא, ובעלי מאפיינים ייחודיים מאידך גיסא. האפיון הייחודי ניתן בצורת קשתות למרפסות חזית או אחור, קישוט קרמיקה, צבעי תריסים וכדומה. במבנים רבים בשכונה הדירות אינן משיקות זו לזו ואין להן קירות משותפים: ברוב בנייני 8 הדירות הבנייה היא במפלסים של חצי קומה, כאשר כל דירה ממלאת מפלס; בבנייני 16 הדירות כל דירה ממלאת מפלס של רבע קומה. בצורה זו הובטחה לדיירים רמה גבוהה יותר של פרטיות ואיכות חיים מזו שנהגה בבנייה הציבורית עד לאותה תקופה.
בבניית השכונה השתתפו כל החברות היזמיות והקבלניות המובילות בישראל של אותן שנים: שיכון ופיתוח, שיכון עובדים, רובינשטיין, האחים גולדשטיין ורסקו. שכונה זו (ביחד עם גבעת המבתר הסמוכה) הייתה הראשונה שנבנתה בירושלים אחרי מלחמת ששת הימים. היא נבנתה כחלק משכונות הבריח במאמץ ליצור במהירות רצף התיישבותי יהודי אל הר הצופים. הבנייה נערכה בין השנים 1968–1972, השכונה נחנכה רשמית בשנת 1969. והיא אוכלסה החל מסוף אותה שנה.
השכונה נבנתה ביוזמת ראש ממשלת ישראל, לוי אשכול ובשל הצורך לזרז הליכים היא נבנתה בניהול משרד ראש הממשלה. השכונה נבנתה בשיתוף פעולה עם משרד השיכון ועיריית ירושלים, במאמץ תכנוני והנדסי מיוחד. בניית השכונה הביאה לידי ביטוי ידע מקצועי רב שנצבר עד לאותן שנים אצל גורמי התכנון והאיכלוס בייזום והקמת שכונות מגורים, תוך הפקת לקחים מבניית שיכונים ציבוריים בשנות ה-50 וה-60. עוד במהלך בניית השכונה, הבינו יוזמיה ומתכנניה כי מדובר בהצלחה שלא הייתה כדוגמתה קודם לכן בתחום השיכון הציבורי. השכונה יצרה מרקם אדריכלי מושלם, המשלב בנייה פונקציונלית, נוחה, מכובדת ואסתטית בו זמנית. בתחילה רבים מתושבי ירושלים נרתעו לרכוש דירות בשכונה בהיותה "רחוקה", אולם תוך זמן קצר המגמה התהפכה והשכונה הפכה למבוקשת.
אתרים בשכונה

סמוך לשכונה נמצא אתר ההנצחה הממלכתי גבעת התחמושת, מאתרי הלחימה הקשים בקרבות מלחמת ששת הימים. על שם מלחמה זו נקרא רחוב ששת הימים שבגבעת המבתר הסמוכה, שחלקו משותף עם רמת אשכול. מרבית שמות הרחובות ברמת אשכול קשורים גם הם למלחמה זו, כגון רחוב מעבר המתלה, רחוב פארן ורחוב ים סוף.
בגן 'דוריס ויילר', ברחוב ים סוף 8, נמצאת מערת קבורה (מערת האשכולות) מימי בית שני. מערות קבורה נוספות מצויות בסביבת השכונה, למשל בנחל צופים הסמוך, בגבעת המבתר, ובמיוחד בשכונת סנהדריה.
מערת אום אל עמד מערת קבורה מימי בית שני, נמצאת בפארק נחל צופים מצפון לרחוב פארן.
בשכונה מרכז מסחרי גדול ברחוב פארן, שנבנה בשכונה בשנים 1970–1974. המרכז המסחרי והשירותים הסמוכים אליו משרתים את תושבי השכונה וכן את תושבי שכונות הסמוכות בצפון-מזרח ירושלים. בתי הספר של השכונה משרתים גם הם את ילדי השכונות השכנות. בסמוך למרכז המסחרי פועל מרכז הדרכה של משרד החינוך ושל מינהל חברה ונוער הכלול בו.
בשכונה מצוי בית הספר יד המורה, שהוא בית ספר יסודי ייחודי בירושלים המשלב בין ילדים בעלי לקויות תקשורת, בדרך כלל אוטיזם, עם ילדים חסרי לקות.
בנוסף לכך, בשכונה פועל שבט "העומר" של צופי ירושלים, אשר מונה 150 חניכים וחניכות.