תענית אסתר
הערות שוליים

↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרפ"ו, סעיף ב'
↑  על פי מגילת אסתר
↑  לאחר חורבן בית שני, נפסקה ההלכה ש"בטלה מגילת תענית", ופסקו מלנהוג שמחה במועדים הכתובים בה, למעט חנוכה ופורים. ראו תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"ט, עמוד ב' ושולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקע"ג.
↑  אולם, ראו להלן שיש המפרשים את דברי התלמוד "י"ג זמן קהילה לכל" כמתייחס לתענית.
↑  מדרש תנחומא, פרשת בראשית, באתר ויקיטקסט.
↑  שאילתא עט - לפורים, שאילתות דרב אחאי גאון (מירסקי), כרך ב', עמ' רכב, באתר היברובוקס.
↑  אך ייתכן שלא הזכיר את המנהג מאחר שחיבורו נסמך על הגמרא גרידא.
↑  מסכת סופרים פרק י"ז, הלכה ד'
↑  מסכת סופרים פרק כ"א
↑  דבר זה היה מקובל בישראל כפי שמוזכר בין היתר גם במלחמת שאול הראשונה מול פלשתים (ספר שמואל א', פרק י"ד, פסוק כ"ד) ובמלחמות יהודה המכבי.
↑  ראו בארבעה טורים, אורח חיים, סימן תרפ"ו ובבית יוסף שם.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות תעניות, פרק ה', הלכה ה'.
↑  רש"י דחה את המקור מהמגילה (וייתכן שגם הרמב"ם הביא את זה רק כרמז או כמקור לכך שהתענו בזמנם אך לא כראייה למנהג), ולדבריו הוא בא לציין את סיבת קבלת חג הפורים. ”ואי משום "דברי הצומות וזעקתם" דכתיב בקרא, לאו היינו קבלת צום לדורות. אלא הכי קאמר – על "דברי הצומות וזעקתם" והצרות שעבר עליהם בימי המן, קיבלו עליהם היהודים פורים זכר לנסים.” (מחזור ויטרי, רמ"ה)
↑  מסכת סופרים פרק כ"א, הלכה א'
↑  משנה ברורה, סימן תרצ"ב, סעיף קטן י"ד. האיסור לאכול עד סיום קריאת המגילה נובע מהאיסור לאכול לפני שקוראים במגילה ולא המשך התענית שמסתיימת עם צאת הכוכבים
↑  פרט ליום הכיפורים.  (לגבי עשרה בטבת, עיין בערך עשרה בטבת, אך בלוח השנה הקבוע אינו יכול לחול בשבת.)
↑  מגן אבות למאירי, עניין כ"ג.
↑  המשנה ברורה סובר כי יש להשלים את התענית לאחר מכן.
↑  למנהג רוב קהילות אשכנז המזרחי שאומרים בצומות אבינו מלכנו, גם את זה לא אומרים במצב זה.
↑  משנה ברורה, סימן תקס"ז, סעיף קטן י"א.
| פורים |
| --- | --- | --- |
| מצוות החג | מקרא מגילה • מתנות לאביונים • משלוח מנות • סעודת פורים ושתיית יין בפורים • פרסום הנס |  |
| מנהגים | משנכנס אדר מרבין בשמחה • זכר למחצית השקל • אוזן המן • התחפשות  • רעשן • בובת המן |  |
| מגילת אסתר | אישים במגילה: אחשוורוש • ושתי • ממוכן • המן • עשרת בני המן • זרש • בגתן ותרש • מרדכי היהודי • אסתר • חרבונה • אבגתא • התך • הגי תוספות למגילת אסתר • חלום מרדכי • תרגומי מגילת אסתר לארמית • היעדרותו של אלוהים ממגילת אסתר • מדרש אבא גוריון |  |
| תפילות ופיוטים | למנצח על אילת השחר • על הנסים • ברכת הרב את ריבנו • אשר הניא • ויאהב אומן ("קרובץ לפורים") • מי כמוך ואין כמוך • קוראי מגילה |  |
| שירים | ליהודים הייתה אורה ושמחה וששון ויקר • חג פורים (שיר) • אני פורים • ליצן קטן נחמד • תן כתף • ככלות ייני • רשימת שירים ופיוטים לפורים • פיוטים ושירים נוספים |  |
| שמחת פורים | פורים שפיל • רב פורים • עדלאידע • ליל שיכורים • פרודיות לפורים |  |
| מאכלים | אוזן המן • פזואלוס • פלודן • קרפלך • מקרוט • ספרא (מאפה) |  |
| שונות | עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון • בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר • פורים משולש • פורים קטן • תענית אסתר • פרשת זכור • מצוות זכירת מעשה עמלק • מחיית זכר עמלק • מסכת מגילה • סעודת אסתר • פורים שני • קבר אסתר ומרדכי |  |
חגי ישראל ומועדיו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007568490205171 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
דימוי של בני העם היהודי הצמים ומתפללים בעקבות בקשת אסתר. מתוך מגילת אסתר מאוירת מעיר פרארה, 1617. מאוספי הספרייה הלאומית
אסתר ניצבת בפני אחשוורוש, טינטורטו, 1547-1548. לדעת הרמב"ם תענית אסתר נתקנה זכר לתענית שלושת הימים שהתענו יהודי שושן על פי בקשת מרדכי ואסתר לפני שנגשה אסתר אל אחשוורוש להתחנן על ביטול הגזירה