stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אריין רובן
קריירה קבוצתית > חזרה לחרונינגן

ב-27 ביוני 2020 חזר רובן מפרישה וחתם בקבוצת נעוריו, חרונינגן, אליה חזר לאחר 18 שנה.
בהופעת הבכורה המחודשת במועדון, ב-13 בספטמבר, פתח בהרכב הקבוצה מול קבוצתו לשעבר פ.ס.וו. איינדהובן והוחלף כבר בדקה ה-30 עקב פציעה.
ב-15 ביולי 2021, לאחר שמיעט לשחק בשל פציעות, הודיע רובן על פרישה סופית מכדורגל, בגיל 37.
חיים אישיים

אריין רובן התחתן עם ברנדיאן אילרט ב-9 ביוני 2007 בחרונינגן, אותה הכיר מאז התיכון. לבני הזוג שלושה ילדים. אביו, האנס, היה סוכנו.
תארים

אליפות הולנד : 2002/2003
מגן יוהאן קרויף: 2003/2004
פרמייר ליג (2): 2004/2005 ו-2005/2006
גביע הליגה האנגלית (2): 2005 וב-2007
מגן הקהילה: 2006
הגביע האנגלי: 2007
אליפות ספרד: 2007/2008
הסופר קאפ הספרדי: 2008
בונדסליגה (8): 2010, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019
הגביע הגרמני (5): 2010, 2013, 2014, 2016, 2019
הסופר קאפ הגרמני (5): 2010, 2012, 2016, 2017, 2018
ליגת האלופות: 2012/2013
סגנות (2):2009/10,2011/12
גביע העולם לקבוצות: 2013
מקום 2 במונדיאל 2010
מקום 3 במונדיאל 2014
פרס בראבו - 2005
כדורגלן השנה בגרמניה - 2010
קבוצת השנה של אופ"א- 2010/11
כדור הארד של מונדיאל 2014
הערות שוליים

1 2  הקאמבק המרגש של אריאן רובן: חזר מפרישה אל קבוצת נעוריו, באתר וואלה, 27 ביוני 2020
1 2  אריאן רובן פורש מכדורגל: "הגוף שלי והראש שלי היו כמו שני הפכים", באתר וואלה, 15 ביולי 2021
↑  השיטה של וויל קורבר Vvjps.nl.(הקישור אינו פעיל, 23 בינואר 2017)
↑  ביוגרפיה, באתר ArjenRobbenFan.com
1 2 3 4 5  פרופיל של אריין רובן, באתר Uk.sports.yahoo
↑  אריין רובן, באתר Uefa.com
↑  אריין רובן השחקן המוכשר ביותר. English.psv.nl.(הקישור אינו פעיל, 23 בינואר 2017)
↑  צ'לסי החתימה את רובן, Bbc.co.uk
↑  רובן מושבת ל-4 או 6 שבועות English.psv.nl. (הקישור אינו פעיל, 23 בינואר 2017)
↑  מכת הפציעה של רובן English.psv.nl.(הקישור אינו פעיל, 23 בינואר 2017)
1 2  עמוד השחקן באתר הרשמי של צ'לסי(הקישור אינו פעיל, 23 בינואר 2017)
↑  פרסים עונתיים 2004/2005 Premierleague.com. (הקישור אינו פעיל, 23 בינואר 2017)
↑  רוני מבטיח את זכייתו בפרס השחקן הצעיר הטוב ביותר, באתר Bbc.co.uk
↑  צ'לסי שולטת במועמדויות לפרסי ה-PFA RTESport
↑  רובן מושבת עם רגל שבורה, באתר Bbc.co.uk
↑  ריינה מגיב בכעס לקטע התאטרלי של רובן, באתר RTESport
↑  ג'ו קול מושבת לעונה שלמה?  Bbc.co.uk.
↑  דיווח משחק: צ'לסי 3 וויגאן 2 ChelseaFC.com (הקישור אינו פעיל, 23 בינואר 2017)
↑  דיווח משחק: ליברפול 2 צ'לסי 0(הקישור אינו פעיל, 23 בינואר 2017)
↑  רובן בחוץ לארבעה שבועות לאחר ניתוח, באתר ESPNsoccernet
↑  דיווחים: ריאל מדריד קרובה להחתים את באלאק ורובן בתמורה ל-40 מיליון יורו International Herald Tribune
↑  רובן:"אני מרוצה מהתעניינות של מדריד" As.com.
↑  רובן חולם על מעבר למדריד, CNN
↑  רובן והיינצה מועברים לריאל.
↑  SkySports - ריאל נועלים את העברת רובן והיינצה Sky Sports
↑  רובן נחוש להוכיח את שוויו. ABC News
↑  דיווח המשחק ברצלונה-ריאל מדריד
↑  רשמית: רובן בבאיירן ל-4 עונות, באתר וואלה, 28 באוגוסט 2009
↑  רובן הודיע על פרישה: ההחלטה הקשה בקריירה, באתר ONE‏, 4 ביולי 2019(הקישור אינו פעיל)
↑  התבוסה הצ'כית מערימה לחץ על אדבוקאט  Scotmans.(הקישור אינו פעיל, 23 בינואר 2017)
↑  הולנד שמים סוף לחלום השוודי
↑  אריין רובן ESPNsoccernet.
↑  תוצאות בית ג' במונדיאל 2006 Travour.(הקישור אינו פעיל, 23 בינואר 2017)
↑  החתונה ההולנדית של כוכב הכדורגל אריין רובן Lovetripper.com. (הקישור אינו פעיל, 23 בינואר 2017)
↑   English.psv.nl. (הקישור אינו פעיל, 23 בינואר 2017)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9812390206605606  GND: 1072726351  ISNI: 0000 0003 9180 6925  NTA: 319017966  VIAF: 285749268   WorldCat (עם VIAF): 285749268 
רובן חוגג את הזכייה באליפות אנגליה
רובן בדרך למשחק ליגת האלופות עם צ'לסי
רובן במונדיאל 2006 בגרמניה
רובן וחבר לקבוצה פיטר צ'ך חוגגים את זכייתם השנייה בליגה האנגלית
בין חולות וכחול שמיים

| --- | --- |

מימין לשמאל: רחוב הרצל ונמל יפו שני ציוריו של נחום גוטמן בכריכת בין חולות וכחול שמיים
 מידע כללי
 מאת:  נחום גוטמן, אהוד בן עזר
 איורים:  נחום גוטמן 
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  ספר זיכרונות
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת יבנה
 תאריך הוצאה:  1980
 מספר עמודים:  240
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  000995219, 001845013
 
בין חולות וכחול שמיים הוא ספרו של נחום גוטמן אשר כתב הסופר אהוד בן עזר מפיו. ראה אור בהוצאת יבנה בתל אביב. שם הספר מוסר את חוויית הילדות הנטורלית של גוטמן בתוך מכלול ההווייה הארצישראלית, שאותה תיאר בבגרותו ביצירתו הענפה כצייר וכסופר; המילה "חולות" ששולבה בה, התייחסה בין השאר לחולות תל אביב וחוף הים שהרבה לטייל ולשוטט בהם.
הספר מוסר זכרונות אוטוביוגרפיים של גוטמן, לאור דמויותיהם של אישים ואירועים מרכזיים בתקופת ילדותו ונעוריו בעשורים הראשונים של המאה ה-20.
בן-עזר מספר כי "כתיבת הספר תחילתה בסדרת פגישות עם נחום גוטמן בראשית שנת 1974, בהן נרשמה מפיו טיוטה ראשונה של פרקי חייו"; בעבודת העריכה המורכבת טופלו הרשימות השונות עד לכדי ספר, שאירועיו מובאים בסדר כרונולוגי. כל פרק עוסק בדמות עיקרית או וגם באירוע חשוב בחייו של גוטמן, ובדרך כלל נוגע לנושאים כלליים, לאומיים או אנושיים כלליים, ובהם: אביו ש. בן-ציון, שכונת נווה צדק ותל אביב הקטנה, העלייה לארץ ישראל בנמל יפו, מאיר דיזנגוף, הסופר אז"ר, המשורר חיים נחמן ביאליק, הציירת אירה יאן, גימנסיה "הרצליה", האמן ומייסד "בצלאל" בוריס שץ, ר' בנימין, מלחמת העולם הראשונה וגירוש תל אביב, הגדודים העבריים, יוסף חיים ברנר, ברל כצנלסון, ולוי אשכול.
הערות שוליים

↑  על המילה "חולות" בתרבות העברית החדשה, ובכלל זה ב"בין חולות וכחול שמיים", ראו: גדעון עפרת, אמנות החול, באתר gideonofrat.
↑  עמ' 233.
בראד דייוויס (כדורסלן)

| --- | --- |

דייוויס במדי אוניברסיטת מרילנד
 לידה:  17 בדצמבר 1955 (בן 68) מינאקה, פנסילבניה, ארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.91 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת מרילנד
 דראפט:  בחירה מספר 15, 1977 לוס אנג'לס לייקרס
 קבוצות כשחקן
 1977–1978   1978–1979   1979   1979–1980   1980   1980–1992:  לוס אנג'לס לייקרס   גרייט פולס סקיי   אינדיאנה פייסרס   אנקורג' נורת'רן נייטס   יוטה ג'אז   דאלאס מאבריקס
 קבוצות כמאמן
 1992–1996   1999–2018:  דאלאס מאבריקס (עוזר)   דאלאס מאבריקס (עוזר)
בראדלי ארנסט "בראד" דייוויס (באנגלית: Bradley Ernest "Brad" Davis; נולד ב-17 בדצמבר 1955) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר היה פעיל בין השנים 1977–1992. ממוצעיו הכוללים לאורך 15 עונותיו בליגת ה-NBA הם 8.2 נקודות, 1.9 ריבאונדים ו-4.9 אסיסטים למשחק.
בנובמבר 1992 הופרשה גופייתו, עם המספר "15", על ידי קבוצת דאלאס מאבריקס. בין השנים 1992–1996 ו-1999–2018 שימש כעוזר מאמן עבור המאבריקס.
קריירת מכללות

דייוויס נולד במינאקה שבמערב פנסילבניה, ובין השנים 1974–1977 למד באוניברסיטת מרילנד. בעונתו הראשונה בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה העפיל עמה לשלב רבע גמר טורניר אליפות המכללות ("NCAA Elite Eight"), הודות ליכולת טובה של כוכב הקבוצה ג'ון לוקאס. לאורך תקופתו בקבוצה קלע 12.2 נקודות וחילק 5.1 אסיסטים בממוצע למשחק, תחת המאמן חבר היכל התהילה לעתיד לפטי דריסל.
קריירת משחק

בדראפט ה-NBA‏ 1977 נלקח דייוויס בבחירה ה-15, על ידי לוס אנג'לס לייקרס. לאחר 33 משחקים בלבד שוחרר מהלייקרס, ועד שנת 1980 שיחק לתקופות קצרות עבור אינדיאנה פייסרס ויוטה ג'אז מה-NBA, וכן עבור "גרייט פולס סקיי" מליגת ה-WBA ו"אנקורג' נורת'רן נייטס" מליגת ה-CBA.
בדצמבר 1980 הצטרף לדאלאס מאבריקס, לקראת עונת הבכורה של המועדון ב-NBA. ב-5 עונותיו הראשונות בדאלאס שימש כרכז הפותח, ורשם ממוצעים של 11.2 נקודות ו-6.8 אסיסטים למשחק, וב-7 העונות הבאות קלע 6.7 נקודות ומסר 3.8 אסיסטים למשחק כמחליפו מהספסל של דרק הרפר. בעונת 1984/1985 כמעט והיה השחקן הראשון בליגה שנכלל ב"מועדון ה-50-40-90", כאשר קלע ב-50.5% מהשדה, ב-40.9% מהשלוש וב-88.8% מקו העונשין. בעונת 1987/1988 העפיל עם המאבריקס לגמר האזור המערבי, לראשונה בתולדות המועדון, אך הקבוצה הפסידה מול לוס אנג'לס לייקרס בתוצאה 3–4.
באפריל 1992 פרש ממשחק, לאחר 12 עונות רצופות בדאלאס. באותה העת הוביל את שחקני המועדון במספר משחקים (883) ובמספר אסיסטים (4,524) בקבוצה.
לאחר הפרישה ממשחק

מיד עם פרישתו ממשחק הצטרף לצוות האימון של המאבריקס, תחת המאמן הראשי ריצ'י אדובאטו, וב-3 העונות הבאות נשאר בתפקיד זה תחת גאר הרד, קווין באקנר ודיק מוטה. באותה תקופה שימש במקביל כפרשן של משחקי הקבוצה בטלוויזיה וברדיו המקומיים. בין השנים 1999–2018 היה עוזר מאמן בדאלאס אשר התמקד ב"פיתוח שחקנים", תחת המאמנים דון נלסון, אייברי ג'ונסון וריק קרלייל. בעונת 2010/2011 זכה עם המאבריקס באליפות ה-NBA, כעוזר מאמן.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות ה-NBA של דייוויס, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות המכללות של דייוויס, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1977, באתר basketball-reference.com
↑  שחקני המאבריקס הנשכחים: בראד דייוויס, באתר thesmokingcuban.com,‏ 21 במרץ 2018
↑  סטטיסטיקות האימון של דייוויס, באתר basketball-reference.com
בית עוזיאל

| --- | --- |

בית הכנסת המרכזי של מושב בית עוזיאל, 2011
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: גזר
גובה ממוצע: ‎128 מטר
תאריך ייסוד: 1956
תנועה מיישבת: הפועל המזרחי
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 659 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎1.5% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) בית עוזיאל(למפת גוש דן רגילה) בית עוזיאל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית עוזיאל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית עוזיאל31°52′15″N 34°54′19″E﻿ / ﻿31.8707669658166°N 34.9052672718464°E﻿ / 31.8707669658166; 34.9052672718464  heמפת היישובים של מועצה אזורית גזר (in English: Gezer Regional Council) באדום - בית עוזיאל בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10
http://www.bet-uziel.org
בֵּית עוּזִיאֵל הוא מושב במחוז המרכז במדינת ישראל. הוקם בסיוע התנועה המיישבת הפועל המזרחי באזור השפלה, כ-6 ק"מ דרומית-מזרחית לעיר רמלה. המושב משתייך למועצה אזורית גזר. ממערבו  נמצא כביש 44. ממזרח לו שוכנים הקיבוץ גזר והאתר הארכאולוגי והגן-הלאומי תל גזר, מצפון מושב עזריה, ומדרום היישוב הקהילתי כרמי יוסף.
מקור השם

המושב נקרא על-שם הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, שהיה הראשון לציון  הראשון של ישראל.
היסטוריה

ההתיישבות היהודית במקום נוסדה בשנת 1956 על ידי עולים ממרוקו, בני מעמד הביניים שמימנו את תקומתה במשאביהם שלהם הם, והתארגנו לכך מבעוד מועד, עוד בטרם עלייתם. המושב הוקם בליווי ובסיוע של חברת רסקו, וכן של המרכז החקלאי של הפועל המזרחי.
טקס העלייה על הקרקע התקיים ב-14 באוקטובר 1956.
ב-30 במאי 1957 הונחה אבן פינה למבנה קבע לבית הכנסת במושב.
עשורים אחדים מאוחר יותר, נקלטו במושב גם עולים מהודו.
המושב כיום

מתחילת המאה ה-21, המושב נמצא במגמת פיתוח בשל קרבתו למרכז, נופי האזור, וכן ההרחבה שנעשתה בו.
בין הענפים החקלאיים הבולטים במושב ניתן למנות כרמים (מטעי גפן), חממות, ושאר ירקות.
במושב פועלת תנועת הנוער "בני המושבים" למעלה מעשור וחברי גרעין עודד של תנועת בני המושבים מתנדבים במושב ברציפות מאז 2009.
בית עוזיאל מונה כ-150 בתי אב, המהווים שילוב של אוכלוסייה יהודית חילונית ומסורתית.
נכון לשלהי שנת 2022, על-פי הלמ"ס, אוכלוסיית בית עוזיאל מנתה כ-660 נפש.
אישים

האישים הבאים קשורים למושב בית עוזיאל:
הרב שניאור זלמן רווח – ראש המכון למצוות התלויות בארץ, רב אזורי במועצה אזורית גזר ורב קהילת משכן התורה באלעד. כיהן כרב המושב בית עוזיאל בשנים 1993–2018
לירון רביבו – מנחת טלוויזיה, שחקנית ודוגמנית ישראלית. נולדה וגדלה במושב.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  שמואל אבידור, המושב בית עוזיאל התנחל בעמק איילון, הצופה, 15 באוקטובר 1956; המשך
↑  נורתה אבן פינה לבית הכנסת והוכנס ספר תורה למושב העולים בית עוזיאל, הצופה, 31 במאי 1957
↑  בית עוזיאל, באתר מועצה אזורית גזר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007471630505171  LCCN: no2002045329  VIAF: 138709407   WorldCat (עם VIAF): 138709407 
ההרחבה במושב, 2011
מטע גפנים בבית עוזיאל, 2011
הכניסה למושב, 2011
בקתת פאנלינג

בקתת פאנלינג בשנת 1973
בקתת פאנלינג (באנגלית: Fanling Lodge; בסינית: 港督渡假別墅) הוא מבנה הממוקם באזור קאם צין שבטריטוריות החדשות שבהונג קונג, בסמוך לפאנלינג ולקוו טונג.
המבנה בן שתי הקומות נבנה בשנת 1934 כבית נופש עבור מושל הונג קונג, במטרה להחליף את בקתת ההר שניצבה בראש פסגת ויקטוריה (באתר בו ממוקם כיום גן הפסגה). המבנה משמש בתפקיד זה מאז ועד היום (למעט בתקופת מלחמת העולם השנייה). מאז שנת 1997 עת עברה הונג קונג לשליטת סין העממית הפך המבנה לבית הנופש של ראש הרשות המבצעת של הונג קונג, והוא שוהה בו בסופי שבוע.
בית עד'אקה

| --- | --- |
 מדינה:  תימן תימן
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  1,736 (2004)
 קואורדינטות:  15°37′00″N 43°42′00″E﻿ / ﻿15.61666667°N 43.7°E﻿ / 15.61666667; 43.7 
 אזור זמן:  UTC+3
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת תימן מוגדלת) צנעא עדן איב סעדה סיאון אל-מוכלא תעז אל-חודיידה אל-ע'יט'ה סוקוטרה ערב הסעודית עומאן סומליה ג'יבוטי אר. א. מפרץ עדן ים סוף בית עד'אקה(למפת תימן רגילה) צנעא עדן איב סעדה סיאון אל-מוכלא תעז אל-חודיידה אל-ע'יט'ה סוקוטרה ערב הסעודית עומאן סומליה ג'יבוטי אר. א. מפרץ עדן ים סוף בית עד'אקה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בַּיתּ עְדַ'אקֵה (בערבית: بيت عذاقه, נקראה גם: אעבאר צ'אפרה) היא עיירה במחוז עמראן שבתימן, כ-60 ק"מ צפונית-מערבית לצנעא.
העיירה

העיירה קרויה על שם ה"עודקי", שהוא מין משובח של צמח הדורה שהיה גדל בשפע באזור.
העיירה נמצאת תחת מחוז עמראן. בעבר הייתה העיר תחת מחוז חג'ה. העיירה ממוקמת למרגלות הר גבוה הנקרא "ג'בל מסוַר".
האזור בו נמצאת העיירה נחשב לאזור יפה מאוד, וכך כתב השד"ר ר' יעקב ספיר, שביקר בתימן:
עליתי גבעות, ירדתי בקעות. ועל כל עברים פלגים יובלי מים, וקול מים רבים הנופלים מצורי הגבעות ונוזלים על כל אפיקים. פה עצי הקהוה [=קפה] הטוב והשמן, אשר תחת צאליהם נחתי ונפשתי כל עת, ומימיהם הקלים והמתוקים
היו משיבת נפשי.
הקהילה היהודית

התיעוד הקדום ביותר של הקהילה היהודית בבית עד'אקה הוא משנת ה'ת"ם (1680), השנה בה התרחשה גלות מוזע. המשורר סעיד בן אסבאט מקונן על קהילת יהודי בית עד'אקה שיוצאת לגלות.
הקהילה היהודית גרה בעיירה באזור נפרד מהערבים. בית הכנסת הגדול בעיירה היה של משפחת עזירי, ובמאה ה-20 נפתחו בקהילה שני בתי כנסת נוספים, האחד במעלה העיר ועל כן נקרא "אלעיליא", והשני במרכז ולכן נקרא "אלווסטניא". בית הכנסת הישן נקרא "אלספלא", מפני שהיה בתחתית העיר. בין רבני הקהילה היו מארי דוד מזעקי, ונכדו מארי ישראל עוזרי. בעיירה גדלו הרבנים יחיא והב, חיים כסאר, אברהם חייבי, ועוד.
בשנים האחרונות לפני העלייה הגדולה לארץ מנתה הקהילה יותר מחמישים משפחות. בני הקהילה עלו ארצה במבצע על כנפי נשרים בשנת ה'תש"ט (1949). עולים מהעיירה הקימו את המושב צוריאל בגליל העליון.
יהודי בית עד'אקה היו נחשבים חריפים ולמדנים, ונאמר עליהם המשפט: ”לא תירקוץ מעא שראעבה, ולא תיסאל מן בית־עד'אקה” (תרגום: אל תרקוד עם יהודי שרעב (כי הם רקדנים מומחים), ואל תשאל שאלות תורניות את יהודי בית עד'אקה (כי מרוב חריפותם לא תוכל להם)).
ראו גם

ישראל עוזרי
דוד מזעקי
תנעם
לקריאה נוספת

ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לקהילות היהודיות בתימן, כרך א', עמ' 100–101
הרב עמרם עוזירי, מלאך ה' – מתולדות רבינו ישראל עזירי זתע"א, ה'תש"ף (2020), עמודים מ"א–מ"ח
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  הרב עמרם עוזירי, מלאך ה' – מתולדות רבינו ישראל עזירי זתע"א, ה'תש"ף (2020)
1 2 3 4  ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לקהילות היהודיות בתימן, כרך א', עמ' 100–101
↑  המושב צוריאל באתר מועצה אזורית מעלה יוסף
בניין רוקרי

| --- | --- |

בניין רוקרי (1891)
 מידע כללי
 סוג:  רב-קומות, בניין משרדים 
 שימוש:  משרדים
 כתובת:  רחוב LaSalle 209 דרום, שיקגו, אילינוי
 מיקום:  שיקגו 
 מדינה:  ארצות הברית
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1886–1888 (כשנתיים)
 תאריך פתיחה רשמי:  שנות ה־80 של המאה ה־19 
 אדריכל:  פרנק לויד רייט, ברנהם ורות 
 סגנון אדריכלי:  אסכולת שיקגו (אדריכלות) 
 מידות
 גובה:  55 מטר
 קואורדינטות:  41°52′45″N 87°37′56″W﻿ / ﻿41.879083°N 87.632111°W﻿ / 41.879083; -87.632111
 האתר הרשמי של בניין רוקרי
  (למפת שיקגו מוגדלת) בניין רוקרי(למפת שיקגו רגילה) בניין רוקרי
 
בניין רוקרי (באנגלית: Rookery Building) הוא גורד שחקים היסטורי הממוקם ברחוב LaSalle 209 דרום (באזור הלולאה), שיקגו, אילינוי, ארצות הברית. הבניין מתנשא לגובה של 55 מטרים, הוא בעל 12 קומות ותוכנן על ידי משרד האדריכלים ברנהם ורוט (אנ'). בנייתו הושלמה בשנת 1888 והוא נחשב לבניין רב הקומות הוותיק ביותר בעיר.
יציבותו וחוזקו מושגים בזכות קירותיו החיצוניים, המשמשים קירות נושאים, ושלד הפלדה הפנימי שלו, ששילב שיטות בנייה מקובלות וחדשות באותה תקופה.
לובי הכניסה לבניין עוצב מחדש בשנת 1905 על ידי האדריכל פרנק לויד רייט, שופץ שוב שנים לאחר מכן ובשנת 1989 שוחזר במלואו לפי עיצובו של רייט מ-1905.
הבניין הוסף למרשם הלאומי של מקומות היסטוריים ב-17 באפריל 1970, נמצא ברשימת "נקודות הציון של העיר שיקגו" מ-5 ביולי 1972 ונרשם כ"ציון דרך היסטורי לאומי (אנ')" ב-15 במאי 1975.
גלריה

הכניסה לבניין רוקרי (2011)
החלק המרכזי של הבניין כפי שנראה משער הכניסה
לובי הכניסה
ראו גם

גורדי שחקים מוקדמים
הערות שוליים

↑  http://tps.cr.nps.gov/nhl/detail.cfm?ResourceId=919&ResourceType=Building
במבי (רובוט)

חבלן משטרת ישראל ורובוט חבלה "במבי" בפעולה.
במבי הוא רובוט חבלה ישראלי הנמצא בשימוש משטרת ישראל ונועד לחבלה, סילוק פצצות וטיפול בחפצים חשודים בשטח עירוני צפוף. ה"במבי" פותח בישראל בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 ועבר מאז שדרוגים רבים. בשנת 2017 צפוי להיקלט במשטרת ישראל רובוט חבלה חדש ומתקדם ביותר שיחליף את "במבי".
מאפיינים

"במבי" הוא רובוט קטן בצבע צהוב המונע על ידי ארבעה גלגלים עם צמיגים. הוא כולל זרוע עם צבת ורובה שוטגאן (שניתן להתקין או להסיר בהתאם לצורך) לטיפול בחפצים חשודים ומטעני חבלה. הוא מצויד בשתי מצלמות: מצלמה קדמית לניווט ומצלמה על הזרוע. "במבי" נשלט בשלט רחוק אלחוטי. החבלן המפעיל נמצא מאחורי מחסה ופעולות הרובוט מוקרנות לחבלן בטלוויזיה.
פיתוח

ב-1984 פרסמה משטרת ישראל מכרז משטרתי לפיתוח רובוט לסילוק פצצות. במכרז הגדירה משטרת ישראל את הדרישות והמשימות של הרובוט: ניטרול מטעני נפץ, הגעה לאזורים מבוצרים אשר אדם לא יכול להתקרב אליהם וכן תצפית. חברת "סיון המאה ה-21" זכתה במכרז וסיפקה למשטרה את הרובוטים הראשונים שכונו "צרעה" ואחר כך זכו לשם "במבי".
בפיתוח הרובוטים המתנייעים התקשרה סיון עם 21th Century חברה קטנה באטלנטה בארצות הברית, העוסקת ברובוטים. שתי החברות הקימו שותפות - חברת "סיון המאה ה-21" - וזו שכללה את הרובוט הראשוני של חברת סיון הישראלית ("הדבור"), ובמקביל החלה לפתח דגמים נוספים. הפיתוח של הרובוט החל בהמצאתו של יצחק (גודי) אגדי, בשיתוף עם מחלקת החבלה של משטרת ישראל והיחידה לסילוק פצצות בחיל ההנדסה. ראש פרויקט ה"דבור" הוא אמיר הרמתי - אשר שירת ביחידת החבלנים של הצנחנים בצבא. ראש הפרויקט של ה"צרעה" הוא גד אבירן, לשעבר קצין הניסויים של היחידה לסילוק פצצות בצה"ל. בשל היות החברה חברה קטנה, את חלקי הרובוט ייצרו במפעל המרססים של דגניה וכן במפעלים נוספים ואת ההרכבה מבצעים במתקן החברה ברעננה. "במבי" הוא הכינוי שחבלני המשטרה נתנו לרובוט הישראלי, שנכנס לשימוש ב-1986.
שיווק הרובוט בעולם, ליחידות מיוחדות של צבא, משטרה, כיבוי אש ואחרים, נעשה בידי התעשייה הצבאית.
במבי 2

| --- | --- |

כרזת הסרט העברית
 מבוסס על:  במבי 
 בימוי:  בריאן פימנטל 
 הופק בידי:  ג'ים בלנטיין 
 מדבבים:  אלכסנדר גולד (במבי) פטריק סטיוארט (נסיך היער) Brendon Baerg (טמפר) אריאל וינטר Makenna Cowgill קית' פרגוסון קרי סאמר אנדריאה בואן בריאן פימנטל קרולין הנסי 
 מדבבים בעברית:  איתמר פרידלנדר  דב רייזר  גיא קרסנר  אבינועם עמית יוסף  ליאנה עיון  עומר ברנד  לימור שפירא אוהד שחר אבי חדש  שירה זמק  מומי לוי שפרירה זכאי שרונה נסטוביץ' עמי מנדלמן
 מוזיקה:  ברוס ברואוטון 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  אולפני דיסניטון, סרטי וולט דיסני 
 חברה מפיצה:  חברת וולט דיסני
 שיטת הפצה:  direct-to-video 
 הקרנת בכורה:  26 בינואר 2006
 משך הקרנה:  73 דקות (ארצות הברית) 75 דקות (צרפת)
 שפת הסרט:  אנגלית (הסרט דובב לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 סוגה:  סרט פנטזיה, סרט לכל המשפחה, סרט דרמה 
 הכנסות:  34,958,637‏$
 פרסים:  פרס אנני 
 סרט קודם:  במבי
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
במבי 2 (באנגלית: Bambi II) הוא סרט הנפשה מבית היוצר של אולפני וולט דיסני, אשר יצא לאקרנים בשנת 2006 ומהווה פריקוול לסרט במבי (הפריקוול חלקי שכן הוא מרחיב זמן מסוים). עלילת הסרט מתארת את האירועים שקרו לאחר מות אמו של במבי, לפני הסצנות בסרט המקורי בהן הוא נראה כמבוגר.
תקציר העלילה

לאחר שאמו נהרגה, עובר במבי לגור אצל אביו, נסיך היער, אף על פי שלאביו אין ניסיון בגידול עופרים צעירים. במבי מתאמץ לזכות בתשומת לבו ובהערכתו של אביו. בנוסף הוא מתמודד עם עופר חדש ושחצן שמגיע ליער - רונו, שמנסה להשפיל את במבי ולקחת ממנו את פלין (שנלחם בבמבי כשגדלו בסרט הראשון). בין היתר, רונו לועג לו על שבעבר כשנתקל בכלבי ציד, הוא קפא במקום וניצל רק בזכות אביו.
אביו של במבי מרגיש שהוא איננו מתאים לגידול בנו, ולכן שולח את במבי לאימוץ. יום אחד, אמו המאמצת נלכדת במלכודת ציידים, וכלבי צייד באים לתקוף אותה. כדי להציל את אמו המאמצת, במבי מושך את תשומת לבם של הכלבים, מתעמת איתם, ומנצחם, אף על פי שכמעט נהרג. אביו מבין שבמבי חשוב לו, ולוקח אותו בחזרה תחת חסותו.
דמויות ומדובבים

| מדבבים באנגלית | מדבבים  בעברית | דמות |
| --- | --- | --- |
| אלכסנדר גולד | איתמר פרידלנדר | במבי |
| פטריק סטיוארט | דב רייזר | נסיך היער |
| ברנדון ברג | גיא קרסנר | טמפר |
| ניקי ג'ונס | אבינועם עמית יוסף | פרח |
| אנדריאה בואן | ליאנה עיון | פאלין |
| אנת'וני גהנאם | עומר ברנד | רונו |
| קרי סמר | לימור שפירא | מינה |
| קית' פרגוסון | אוהד שחר | ינשוף |
| אריאל וינטר מקנה קאוגיל אמה רוז לימה | שירה זמק | אחיותיו של טמפר |
בקתת סוכר

בקתת סוכר
תחריט מ-1903 המתאר ייצור סירופ מייפל בבקתת סוכר, בקוויבק
בקתת סוכר (או בית סוכר) הוא מבנה חקלאי-מסחרי הנפוץ בעיקר במזרח קנדה (אם כי באזורי ניו אינגלנד הנמצאים כיום בארצות הברית קיימות בקתות סוכר עתיקות בשטחים של משפחות המתיישבים הראשונים). בקתות הסוכר נמצאו בשטחים פרטיים או שטחי חוות ובהן בושל סירופ מייפל מלשד שנאסף מעצי אדר. הבקתות שכנו לרוב בחורשת עצי אדר ("חוות אדר") שגודלו למטרת הפקת לשד האדר בעבודת כפיים (זאת בניגוד למפעלים לייצור תעשייתי של סירופ מייפל שנבנו במהלך המאה ה-20).
היסטורית, מוסד בקתות הסוכר הובא לאזור צרפת החדשה (כיום קוויבק) על ידי מתיישבים ממוצא שווייצרי ונורמני במהלך המאה ה-17. מטרתם הייתה לייצר סירופ מחמם וטעים, הן למכירה והן לשימוש אישי בחודשי החורף הקרים. עם הכיבוש הבריטי ב-1763 הועתקה המסורת גם לאונטריו ולניו ברנזוויק.
לשד האדר הובל לבקתות הסוכר בחביות או דליים גדולים, על גבי עגלות שנגררו על ידי סוסים או שוורים. להפקת ליטר אחד של סירופ מייפל בושלו בבקתות הסוכר 20–50 ליטר של לשד אדר (בהתאם לסמיכות הלשד). הבקתות נבנו עם פתח בגג, מחופה תריס, כדי לאפשר אוורור העשן מהלשד המורתח.
כיום בקתות סוכר רבות מנוהלות כעסק מסחרי, ואף מציעות פעילויות לציבור הרחב בחלק מחודשי השנה, למשל אירועי קבלת פנים, עם מאכלים מלווים בסירופ מייפל (כגון שינקן, בייקון, נקניקיות, שעועית אפויה, ביצים מקושקשות, גלדי שומן חזיר, פנקייק ועוד). פעילויות אחרות הן נהיגה במזחלות, סיורים מודרכים, ייצור ממתקי מייפל (מייפל טאפי) לעיני הקהל ומכירתם, מכירת מאכלים ביתיים כגון חמוצים, לחם ביתי ופאי.
בקתות הסוכר משמשות בעיקר בין סוף אוקטובר לתחילת אפריל, חודשים בהם לשד האדר זמין ומתאים ליצירת סירופ מתוק (בשאר הזמן הרכבו הכימי שונה והסירופ לא יהיה מתוק). עם זאת, כאשר הטמפרטורות צונחות מתחת ל-C° ‏0 לא ניתן מעשית להפיק את הלשד, לכן פעילות ההפקה מוגבלת לרוב לתחילת האביב, בדרך כלל בשבועיים הראשונים של אפריל. משום כך הפכה תקופה זו להיות חגיגת אביב שנתית ותזכורת לחג הפסחא, החל לעיתים באותם תאריכים.
בין ירדן לים

המושג "בין ירדן לים" מתכוון לרוחב הכולל של מדינת ישראל (מזרח–מערב) בנקודה או אזור כלשהו. כאשר הביטוי משמש בהקשר של אזור, כוונתו יכולה להיות גם לשטחה של מדינת ישראל לרוחב, שחלקו באזור זה.
השטח שיכול להיכלל בביטוי הוא מדינת ישראל כולה, כולל יהודה, שומרון ורצועת עזה, וחלקה של ישראל בעבר הירדן (רמת הגולן), אך לפעמים מושמטת רמת הגולן מהביטוי (בקריאות שאינן מכירות בה כחלק ממדינת ישראל לכינון שתי מדינות בין הירדן לים) או הנגב (במשפטים שאומרים "אין מספיק מקום לשתי מדינות בין הירדן לים").
שימוש

שני השימושים העיקריים בביטוי הם:
ביטוי מיקום ביחס לרוחב של מדינת ישראל. בניגוד לקו פרשת המים, יחס של מיקום כלשהו בין הירדן לים הוא צורה נוחה יותר לבטא את מיקומו לעומת מישור החוף, ואזורים נוספים אחרים שיושביהם לא מרגישים את קו פרשת המים.
ביחס לערבים. ביטוי זה כולל בתוכו את כל הערבים בעלי תעודת זהות כחולה, ובנוסף את כל הערבים של יהודה, שומרון וחבל עזה. לכן ביטוי זה משמש כהכללה לכל אלה; בנוגע לדעותיהם, רצונותיהם, גודלם ביחס ליהודי שטח זה ושאיפותיהם הלאומיות.
במטרה לא להביע עמדה. כל אשר אומר "מדינת ישראל" ובכוונתו שטח מדינת ישראל עם או בלי יהודה, שומרון ורצועת עזה, נחשב על פי חלקים גדולים בציבור כאילו תפס צד מסוים בסכסוך הישראלי-פלסטיני. לכן, אישים וגופים מסוימים נמנעים מהגדרה זו, ומעוניינים להתייחס למדינת ישראל בתוך ומחוץ לקו הירוק, משתמשים בביטוי זה על מנת לשמור על נייטרליות.
הערות שוליים

↑  משה יעלון, ‏ישראל והפלסטינים: חזרה ליסודות, תכלת 2008
↑  שלמה צזנה, בין הירדן לים אין מקום לשתי מדינות, באתר ישראל היום, 28 בפברואר 2014
↑  מורן אזולאי ואליאור לוי, שוויון במספר היהודים והמוסלמים בין הירדן לים, באתר ynet, 26 במרץ 2018
↑   מיכאל מילשטיין, זו תעלומה שאיש לא רוצה לברר: כמה ערבים באמת יש בין הירדן לים?, באתר הארץ, 8 בספטמבר 2022
↑  יהודה שלם, הדוידקה של יאסר ערפאת, באתר ישראל היום, ‏14 באוגוסט 2019
בין מוסר לאופנה

| --- | --- |

 אלבום אולפן מאת פינג פונג
 יצא לאור:  2000
 הוקלט:  2000
 סוגה:  פופ
 שפה:  עברית 
 אורך:  48:03
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 הפקה:  דביר וולק, עובד אפרת, גיא אסיף
 
בין מוסר לאופנה הוא אלבומה היחיד של להקת הפופ הישראלית "פינגפונג", שיצא בשנת 2000. האלבום כלל את השיר "שמייח", שייצג את ישראל באירוויזיון 2000 (שיר מספר 3 באלבום).