stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גרעין האטום
יציבותו של גרעין האטום

בין הפרוטונים שבגרעין מתקיימת דחיה חשמלית, מכיוון שיש להם מטענים חשמליים זהים. כתוצאה מדחייה זו, הגרעין שואף להתפרק. אולם, הכוח הגרעיני מושך את הנוקליאונים זה לזה ומונע את התפרקות הגרעין. עוצמת הכוח הגרעיני בין שני גופים פוחתת עם המרחק, בקצב גדול בהרבה מפחיתת הכוח החשמלי. לפיכך, הכוח הגרעיני אינו מצליח להתגבר על הדחייה החשמלית בין הפרוטונים בגרעינים גדולים. לכן, כל היסודות בעלי מספר אטומי גבוה מזה של עופרת הם יסודות רדיואקטיביים, כלומר, יסודות שאין להם אף איזוטופ יציב ולכל גרעיני האטומים שלהם זמן מחצית חיים מוגבל.
גם גרעין עם עודף נייטרונים נוטה להתפרק. לרוב, גרעין כזה עובר דעיכת בטא מינוס, כאשר נייטרון שבו הופך לפרוטון, תוך שחרור אלקטרון ואנטיניוטרינו אלקטרוני. כך, לדוגמה, גרעין של האיזוטופ פחמן-14, המכיל 6 פרוטונים ו-8 נייטרונים, דועך לגרעין של האיזוטופ חנקן-14, המכיל 7 פרוטונים ו-7 נייטרונים.
גרעין שאינו יציב מסוגל לעבור התפרקות רדיואקטיבית תוך כדי פליטת קרינה. התהליך יכול להיות טבעי או מעשה ידי אדם, כגון במקרה של ביקוע גרעיני מלאכותי. הקרינה נפלטת בכמה צורות אפשריות:
קרינת אלפא. חלקיק אלפא הוא גרעין הליום (אטום הליום-4 מיונן). כל גרעין כזה מורכב משני פרוטונים ושני נייטרונים.
קרינת בטא. חלקיק בטא הוא אלקטרון או פוזיטרון. בעת דעיכת בטא, האלקטרון או הפוזיטרון נפלט יחד עם חלקיק אנטיניוטרינו או ניוטרינו.
קרינת גמא. חלקיק גמא הוא פוטון. קרינת גמא היא סוג של קרינה אלקטרומגנטית, תדרי הפוטונים נמצאים באזור עשר בחזקת עשרים הרץ (קרינת גמא) אך ישנם מקרים בהם נפלטת קרינה חלשה יותר (אולטרה סגולה) או חזקה יותר (קרינה קוסמית), התדר ואנרגיית הפוטון תלויים באנרגיית הקשר הגרעינית של אותו האטום.
התפרקות רדיואקטיבית היא תופעה קוונטית ועל כן, היא בעלת אופי הסתברותי. הווה אומר, אי אפשר לדעת מתי בדיוק יתפרק חלקיק מסוים, אך אפשר לדעת מה ההסתברות שלו להתפרק בכל פרק זמן נתון.
למימן יש רק שלושה איזוטופים (מימן-1, מימן-2 ומימן-3) והוא היסוד בעל מגוון האיזוטופים הנמוך ביותר. לקסנון ולצזיום יש את מגוון האיזוטופים הגבוה ביותר – קיימים 40 איזוטופים של כל אחד מהיסודות. מרבית האיזוטופים אינם יציבים; לקסנון יש 6 איזוטופים יציבים ולצזיום יש איזוטופ יציב אחד.
אי של יציבות הוא חיזוי תאורטי לפיו ישנן קבוצות של איזוטופים בעלות "מספר קסם" של פרוטונים ונייטרונים, המקיימות זמן מחצית חיים ארוך באופן ניכר, של דקות, ימים ואף מיליוני שנים.
ראו גם

נוסחת המסה של ויצאקר
נוקליד
פיזיקה גרעינית
הכוח הגרעיני
אנרגיית קשר גרעינית
הערות שוליים

↑  Donavyn Coffey, Why is space a vacuum, באתר livescience.com, ‏19 בספטמבר 2020 (באנגלית)
↑  עבור האטום מימן הקטן ביותר
↑  Questions and Answers - How much of an atom is empty space?, באתר education.jlab.org
↑  "CODATA Value: elementary charge". NIST. 25 ביוני 2015. נבדק ב-27 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Livechart - Table of Nuclides - Nuclear structure and decay data". IAEA. נבדק ב-27 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ראו הסבר מפורט בעברית במאמר דפנה מנדלר ומירי קסנר, "ניקל-48:הקסם הכפול", על­-כימיה, ספטמבר 2001 (1)
↑  Superheavy Element 114 Confirmed: A Stepping Stone to the Island of Stability
| חלקיקים בפיזיקה |
| --- | --- | --- |
| חלקיקים יסודיים | חלקיקים יסודיים |  |
| בוזונים | בוזוני כיול (פוטון • גלואון • בוזון W+ • בוזון W- • בוזון Z0) • בוזון היגס |  |
| קווארקים | למעלה (קווארק • אנטיקווארק) • למטה (קווארק • אנטיקווארק) • קסום (קווארק • אנטיקווארק) • מוזר (קווארק • אנטיקווארק) • עליון (קווארק • אנטיקווארק) • תחתון (קווארק • אנטיקווארק) |  |
| לפטונים | אלקטרון • פוזיטרון • מואון • אנטימואון • טאו • אנטיטאו • ניוטרינו • אנטיניוטרינו • ניוטרינו אלקטרוני • אנטיניוטרינו אלקטרוני • ניוטרינו מואוני • אנטיניוטרינו מואוני • ניוטרינו טאואוני • אנטיניוטרינו טאואוני |  |
| חלקיקים מורכבים | חלקיקים מורכבים |  |
| באריונים | נוקליאונים (פרוטון • נייטרון) • אנטיפרוטון • אנטינייטרון • היפרונים • באריון אקזוטי (פנטאקווארק) • הפטאקווארק • הקסאקווארק |  |
| מזונים | פאיון • קאון • אטא • פי • מזון D • מזון J/psi • מזון B • אופסילון • מזון אקזוטי (טטראקווארק) • Y(4140) |  |
| לא האדרונים | גרעין האטום • אטום • מולקולה • אטומים אקזוטיים (אנ') (מואוניום) |  |
| חלקיקים היפותטיים | חלקיקים היפותטיים |  |
| בוזונים | גרביטון • מזון אקזוטי • כדור גלואונים |  |
| פרמיונים | באריון אקזוטי |  |
| שותפי על | גרביטינו • לא גאוג'ינואים (ניוטרלינו • צ'רג'ינו) |  |
| אחרים | טכיון • מונופול מגנטי • פראון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4068924-4  NDL: 00562376  NKC: ph170603 
גרף-טבלת כל האיזוטופים של כל היסודות. ציר ה-X מסמן את מספר הפרוטונים שבכול גרעין וציר ה-Y את מספר הנייטרונים. הנקודות השחורות מסמלות את האיזוטופים היציבים והצבעוניות את אלו שאינם. צבע הנקודות הצבעוניות מסמן את סוג ההתפרקות, שעובר האיזוטופ, שאינו יציב.
מהפכה

ערך זה עוסק באירוע היסטורי. אם התכוונתם לסדרת טלוויזיה, ראו .
המהפכה הצרפתית: ההשתלטות על הבסטיליה ב-14 ביולי 1789. ציורו של ז'אן-פייר הואל, 1789.
מהפכה מוגדרת כאירוע היסטורי המשנה את פני החברה, בעקבות קפיצת מדרגה ביכולתו הטכנולוגית של האדם, או בעקבות שינוי רדיקלי בתפיסתו החברתית והפוליטית. סמואל הנטינגטון הגדיר מהפכה כ"שינוי מהיר, עמוק ואלים, המשפיע על הערכים הדומיננטיים בחברה, על המוסדות הפוליטיים ועל המבנה החברתי". עם זאת, משתמשים במונח "מהפכה" גם במקרים בהם השינוי הוא עמוק אך אינו מהיר (כמו במקרה של המהפכה התעשייתית). אלימות, החלפת שליטים וחוסר לגיטימציה אינם קריטריונים להגדרת מהפכה אלא תופעות לוואי או תוצאות שלה.
להבדיל ממהפכה, להפיכה משמעות מצומצמת יותר, של החלפת הקבוצה השלטת ולעיתים, גם של המשטר, במדינה. השפעתה של הפיכה אינה חורגת, בדרך כלל, ממסגרת המדינה שבה אירעה. פעמים רבות נעשה שימוש במילה "מהפכה" לתיאור הפיכה שבה נעשה שינוי מהותי בסוג המשטר, גם אם תוצאות ההפיכה אינן חורגות מגבולותיה של המדינה שבה אירעה. דוגמה לכך היא מהפכת הציפורנים, שבה הוחלף המשטר בפורטוגל מדיקטטורה לדמוקרטיה. ברשימה שלהלן יובאו רק מהפכות ששינו את פני החברה האנושית, כל האחרות מופיעות בערך הפיכה. יש להבדיל, גם, בין מהפכה, שהיא אירוע מקיף ומעמיק, ומרד או התקוממות המוגבלים בהיקף ובמטרות.
בשיח הפוליטי, הכח המניע את החלפת השלטון במהפכה הם האזרחים. לעומת זאת, הפיכה היא לרוב אקט צבאי, בו אנשי הצבא מנצלים את כוחם לצורך כיבוש השלטון. בהקשר זה, מהפך הוא החלפת השלטון באופן דמוקרטי.
אבן הבוחן להחלטה האם התרחשה מהפכה או שהיה זה רק ניסיון מהפכה היא התשובה לשאלה: "האם בעקבות האירוע התרחש שינוי של קבע". אם לא נוצר שינוי, אם המצב חזר לקדמותו – לא התרחשה מהפכה.
אטימולוגיה

בלטינית מהפכה היא revolutio ומכאן המילה רבולוציה בחלק משפות העולם. משמעות המילה היא "סיבוב". ומקורה מהתנועה הסיבובית החוזרת על עצמה של גרמי השמים. המילה העברית לא מדגישה את תהליך החוזר על עצמו ונגזרת מ"הפך" כלומר מנוגד.
חקר המהפכות

את המהפכות ממיינים לפי שני קריטריונים:
קריטריון מעמדי – כאשר המחולל העיקרי של המהפכה הוא מעמד מסוים – עבדים, איכרים, פרולטריון וכו'.
קריטריון המטרה – כאשר הבולט באותה המהפכה הוא הרצון להשיג מטרה מסוימת פוליטית, דתית, לאומית ועוד.
החלוקה הזאת היא מעט מלאכותית היות שלרוב, במהפכות משתתפים יותר ממעמד אחד וגם יש יותר ממטרת יעד אחת. קיימות סיבות רבות היכולות להביא לפרוץ מהפכה. המהפכה פורצת, בדרך כלל, בעת משבר כולל וממושך. משבר זה יכול להיות בתחום המעמדי – הבדלים וניגודים חריפים בין מעמדות, בתחום הכלכלי, לאחר מלחמה קשה וכושלת, שחיתות ומשבר שלטוני, משבר אגררי ועוד. משברים אלו מביאים לשני גורמים חשובים הפועלים בתהליך המהפכני:
חלק גדול מהאוכלוסייה מגיע למסקנה שרק שינוי רדיקלי ודרסטי יכול להיטיב את המצב הקיים.
נוצרת אופוזיציה חזקה למצב הקיים, המוכנה לבצע את המהפכה. אופוזיציה זו יכולה להיות מורכבת מהמוני עם, גדודי צבא מהפכניים, מפלגות, מועדונים (המהפכה הצרפתית), קבוצות קצינים ועוד. לרוב, בראש אופוזיציה זו, עומד מנהיג כריזמטי וסוחף או קבוצה של מנהיגים.
מהלך קלאסי של מהפכה הוא החלפת המשטר הישן במשטר מהפכני מתון. בהדרגה המשטר המתון מתחלף למשטר יותר ויותר רדיקלי היכול להגיע עד לכדי משטר של טרור. לעיתים פורצת מלחמת אזרחים בין קבוצות של המשטר הישן, המתונים והרדיקלים. השליטים המודחים יכולים גם לארגן מהפכה-שכנגד המנסה להחזיר את המשטר הקדם מהפכני על כנו.
מזהים ארבעה דורות של חוקרי המהפכות. הדור הראשון מתייחס למהפכות כאל ביטוי של ההתנהגות הרגשית של ה"המון" ותוך ניתוח מתחומי הפסיכולוגיה החברתית. דור שני של חוקרים של מהפכות פוליטיות וחברתיות התמקדו בסיבות להתרחשות מהפכה, מנקודת מבט רחבה יותר, שכללה ניתוח של התנהגות חברתית. דור שלישי של חוקרים התמקד בחקר יחסי הכוח החברתיים שמובילים למהפכות, תוך התמקדות במאבק מעמדי. הדור הרביעי של החוקרים מתמקד בגורמים אחרים - שיכולים להסביר מהפכות אשר לאו דווקא תואמות תאוריות בדבר מאבקי מעמדות, ולאו דווקא מתרחשות בהקשר של מדינות מערביות (אלא דווקא בעולם השלישי. חוקרים אלה מתמקדים בדמיון בין חקר מהפכות לחקר תנועות חברתיות.
אחת המסקנות העולות מכל המחקרים בנושא היא שכל המהפכות שהצליחו נעשו בעידודו ושילובו של העם או לפחות שכבות רחבות ממנו. מהפכות שלטוניות שנעשו על ידי שכבת השליטים לא הצליחו, למעט חילופי שלטון המכונים אף הם מהפכה, אולם אינם מהפכה כי השינוי הוא רק פרסונלי ולא תוכני.
כדוגמה – ברוסיה הייתה תסיסה של העם וניסיונות שינוי כבר מהמאה ה-16. כאשר פרצה המהפכה הבולשביקית הצטרפו אליה המוני העם והם אלו שהביאו להצלחתה.
מהפכות בולטות

ראשית המחשבה המהפכנית במאה ה-16 עם הרעיונות המשיחיים של תומאס מינצר, הקאלוויניזם שהכיר בזכות להתנגד לעריצות וההתנגדות לריכוזיות השלטונית של המלך בשלהי ימי הביניים.
במאה ה-17 היו שתי מהפכות חשובות שהשפיעו על העולם המערבי, ודרכו על העולם כולו. שתיהן היו קשורות למאבקי דת, המהפכה הפרוטסטנטית והמהפכה האנגלית. במיוחד באנגליה, יש לציין את המחשבה הדמוקרטית שאפיינה את המהפכה הפוריטנית ואת המחשבה הליברלית שאפיינה את "המהפכה המהוללת".
במאה ה-18 היו המהפכה הצרפתית והמהפכה האמריקנית במהפכות אלו נקודת המוקד הייתה תחומי חברה וכלכלה כמו גם רצון לדמוקרטיה.
במאה ה-20 היו המהפכות האנטי-קולוניאליות, הבולשביקית הסוציאליסטיות ועוד רבות.
מהפכות בולטות > מהפכות פוליטיות

750 – המהפכה העבאסית – מהפכה בה התחלף השלטון של הח'ליפות האומאית בח'ליפות העבאסית.
1775 – המהפכה האמריקנית – מלחמת העצמאות האמריקנית שהביאה גם לשינוי פני אירופה.
1789 – המהפכה הצרפתית – תקופה בהיסטוריה של צרפת במהלכה הפילו תומכי הדמוקרטיה את המלוכה האבסולוטית ונישלו את הכנסייה הקתולית מכוחה.
1911 – מהפכת שינהאי – מהפכנים רפובליקנים הדיחו מהשלטון את שושלת צ'ינג הקיסרית
1917 – המהפכה הרוסית – נפילת המשטר הצארי ברוסיה ועליית הקומוניזם.
1959 – המהפכה הקובנית – נפילת המשטר הצבאי אשר הונהג על ידי פולחנסיו בטיסטה, ועליית קבוצת מהפכנים מרקסיסטים ובניהם נמנים: פידל קסטרו, צ'ה גווארה וראול קסטרו.
1974 – המהפכה האתיופית – נפילת המשטר הקיסרי ועליית החונטה הצבאית המרקסיסטית.
1979 – המהפכה האיראנית או המהפכה האסלאמית – הפיכת איראן לרפובליקה אסלאמית-תיאוקרטית תחת שלטון האייתוללה ח'ומייני.
1989 – המהפכה הרומנית – נפילת הקומוניזם ברומניה מהפכה זו נחשבת לאירוע חשוב בהיסטוריה של רומניה ובאירופה המזרחית.
2011 – האביב הערבי – גל מהפכות במדינות ערב (מצרים, תוניסיה, לוב, תימן, בחריין).
מהפכות בולטות > מהפכות חברתיות וטכנולוגיות

פרהיסטוריה – המהפכה הנאוליתית – תהליך המעבר של המין האנושי מחברה של ציידים-לקטים לחברה המתפרנסת מחקלאות.
המאה ה-15 – מהפכת הדפוס – המצאתו של גוטנברג בתחום הדפוס.
המאה ה-15 – המהפכה הגאוגרפית – הידוק הקשר בין בני יבשות העולם, בעקבות תגליותיהם של מגלי הארצות.
המאות ה-16 וה-17 – המהפכה המדעית – תקופת התגליות המדעיות של קופרניקוס, גלילאו גליליי ואייזק ניוטון. מקובל לקבוע את תאריך תחילתה של מהפכה זו ב-1543 כאשר קופרניקוס פרסם את "על תנועתם של גרמי השמיים"
המאה ה-18 – המהפכה התעשייתית – תהליך מעבר מכלכלה חקלאית לכלכלה המבוססת על מפעלי תעשייה ומכונות.
המאה ה-18 – המהפכה האורבנית – תהליך המעבר ממגורים ביישובים קטנים, לרוב חקלאיים, לערים.
המאה ה-19 – המהפכה הטכנולוגית – כלי רכב, תרופות ומכשור רפואי.
המאה ה-20 – המהפכה הפמיניסטית – שוויון לנשים, והמצאת הגלולה למניעת הריון.
המאה ה-20 – מהפכת המידע – ימי רשת האינטרנט.
ראו גם

מרד
מהומה
הפגנה
הערות שוליים

↑  אילן רחום איך הסתננה המילה "מהפכה" אל השיח הפוליטי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536466205171  BNE: XX524516  BnF: cb119523277 (data)  GND: 4049680-6  LCCN: sh85113507  NDL: 00564746  NKC: ph125158
מטאפיזיקה

הפקולטה למטאפיזיקה באוקספורד, אנגליה. כיום המבנה משמש את מוזיאון המדע באוקספורד.
מֵטָאפִיזִיקָה (מיוונית: μετά (מֵטַא) "מעבר", φυσικά (פיזיקה) "אודות הטבע") היא ענף של הפילוסופיה העוסק בהסבר טבעם של המציאות, הקשר בין חומר לנפש, בין חומר לתכונה ובין מחשבה למציאות. מקור המונח בספרו של אריסטו, שנקרא "מטאפיזיקה" משום שבסידור המסורתי של כתביו היא הופיעה לאחר ספרו ה"פיזיקה".
במשך הדורות קיבל המושג משמעות יותר מילולית- פיזיס משמעותו טבע; לכן מטאפיזיקה עוסקת בשאלות מסדר שני על הטבע או העולם הקונקרטי. התפיסה בפילוסופיה מודרנית מתבססת על שימוש זה.
תחומי עיסוק

המטאפיזיקה מחפשת תשובות לשאלות כדלקמן:
מהו טבעה של המציאות?
האם קיימים נפש וגוף? ואם קיימים שניהם - מה היחס ביניהם? (הבעיה הפסיכופיזית).
האם העולם קיים באופן שאינו תלוי בהכרתנו?
מהו שינוי?
מהי סיבה?
מהו טבעם של עצמים, אירועים ומקומות?
מהו הזמן?
האם אלוהים קיים ומכוון את המציאות?
ענפי המטאפיזיקה

ענף מרכזי במטאפיזיקה הוא האונטולוגיה או תורת היש, החוקרת את טיבם של הדברים הקיימים בעולם ואת הקשרים ביניהם.
המטאפיזיקאי מנסה גם להבהיר את המושגים שלפיהם אנשים תופסים את העולם, לרבות קיום, אובייקט, תכונות, מרחב, זמן, סיבתיות והיתכנות. הפילוסוף עמנואל קאנט איחד בין המטאפיזיקה לבין האפיסטמולוגיה. קאנט טען שאנחנו יכולים להשיג רק את עולם התופעות, בניסיון שלנו להכיר את המציאות, ולא את "הדברים כשלעצמם". באמצעות הבחנה זו, ואחרות נוספות, קאנט ביקר את היומרה של תבונה להשיג את מה שמעבר לניסיון אנושי, ובכך קבע את גבולות תבונת האדם.
רבים טענו שבכך קבר קאנט את המטאפיזיקה, אולם פרופסור ירמיהו יובל טוען כי בכך רצה קאנט דווקא לחדש את העיסוק במטאפיזיקה, לאחר הספקנות הניהליסטית של דייוויד יום.
ראו גם

אגנוסטיות
סקפטיציזם
ביקורת האתאיזם
רוחניות
חיים לאחר המוות
לקריאה נוספת

ריצ’רד טיילור, מטאפיזיקה, תרגמה מאנגלית: יעל כהן, ירושלים : אדם, 1983.
האם העולם באמת קיים, מסע מדעי פילוסופי מקאנט ועד קוונט - מאת פרופסור יצחק בן ישראל וגיא פינקלשטיין (הוצאת הקיפוד והשועל)
חיה יצחקי

| --- | --- |

 ענף מדעי:  עבודה סוציאלית
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן
חיה יצחקי היא פרופסור אמריטה בבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר-אילן, חוקרת, מרצה בכירה ומנחה סטודנטים לתארים מתקדמים, משמשת כיושבת ראש המועצה לעבודה סוציאלית המייעצת לשר הרווחה והשירותים החברתיים, יועצת לתוכניות פיילוט רבות מהן נגזרת מדיניות ממשלתית, כדוגמת תוכנית 'יתד' לצעירים בסיכון. כמו כן, יועצת לשירות לעבודה קהילתית במשרד הרווחה.
יצחקי היא מחלוצי החוקרים בתחום העבודה הסוציאלית הקהילתית בישראל, אשר שילבו אקדמיה ושדה.
ביוגרפיה > שירות צבאי והשכלה

בשרותה הצבאי, שרתה בנח"ל, והייתה שותפה להקמת היאחזות נח"ל מחולה
. פרופסור חיה יצחקי היא בוגרת החוג לעבודה סוציאלית (B.A) משנת 1972 מאוניברסיטת בר-אילן. בשנת 1978 סיימה תואר שני בעבודה סוציאלית (M.A). במקביל ללימודיה האקדמיים, החלה עבודתה בשדה העבודה הסוציאלית כעובדת קהילתית עם מתבגרים, עסקה בפיתוח קהילתי, תכנון חברתי וקידמה שוויון בין תרבותי תוך מימוש זכויות של אוכלוסיות מוחלשות. במהלך לימודיה בתואר השני לימדה יצחקי בחוג לעבודה סוציאלית באוניברסיטת חיפה ובשנת 1978, השתלבה בסגל החוג לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר-אילן.
בשנת 1985 סיימה יצחקי את עבודת הדוקטורט (Ph D)במסגרת החוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת בר-אילן. במקביל, שימשה יצחקי כיועצת לבכירי חברת המתנ"סים בתחומי מנהיגות, הנהלות ציבוריות, בתי ספר לפעילים, שיתוף ומעורבות אזרחים ועוד. בנוסף, קידמה יצחקי תחומים ייחודיים ואוכלוסיות ייחודיות כגון קהילת הלהט"ב, נפגעי תקיפה מינית, חרדים, עולים חדשים ועוד.
ביוגרפיה > אקדמיה ופעילות ציבורית

בשנת 1993 התמנתה יצחקי לרכז את תחום העבודה הקהילתית בבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר-אילן. באותה העת ריכזה את תוכנית חילופי הסטודנטים בין קנדה וישראל.
במקביל עבדה יצחקי במכון יוספטל כמרצה וכמנהלת פרויקטים במסגרת שיקום שכונות. יצחקי ניהלה פרויקטים קהילתיים רחבי היקף בכל רחבי הארץ ביניהם בשכונת ג'סי כהן בחולון, שיכון ד' בטבריה, שכונת קריית משה ברחובות, בפתח תקווה, פרדס חנה ועוד. ביישובים אלה ואחרים פעלה יצחקי להעצים ולקדם את האוכלוסייה על ידי יצירת הדברות ואמון עם הרשויות ומעורבות של האזרחים בהחלטות הנוגעות לחייהם. בנוסף, שימשה יצחקי כיועצת במשרד הקליטה, סייעה בקליטת העלייה מאתיופיה וכן ליוותה וחקרה פליטים יהודים שהופנו לאירופה וארצות הברית. בשנים 2000–2005 כיהנה בתפקיד העורכת הראשית של רבעון חברה ורווחה, ולאחר מכן המשיכה כחברת מערכת. בשנים 2003–2005 שימשה כיו"ר מועצת מנהלי בתי-הספר לעבודה סוציאלית ובשנים 2003–2007 עמדה בראש בית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר-אילן. ולאחר מכן עמדה בראש הוועדה לתואר שלישי. במהלך השנים הייתה חברה בוועדות רבות באוניברסיטת בר-אילן ביניהן: ועדת ההוראה בפקולטה למדעי החברה, הוועדה לתוכניות ומינויים, המועצה העליונה, הסינט וכן בחבר הנאמנים של האוניברסיטה. יצחקי הופיע בעשרות כנסים מקצועיים והייתה שותפה לארגון כנסים מדעיים רבים. משנת 1990 ועד היום משמשת יצחקי שופטת מאמרים, ספרים והצעות מחקר עבור קרנות, משרדי ממשלה, המועצה להשכלה גבוהה וכתבי עת מקצועיים מהשורה הראשונה כגון: Society and Social Welfare, Families in Society, Research on Social Work Practice, Social Security. יצחקי משמשת כיום כיו"ר המועצה לעבודה סוציאלית המייעצת לשר הרווחה, העבודה ושהשירותים החברתיים, כמו כן החל משנת 2021 יצחקי משמשת כראש החוג לעבודה סוציאלית במכללה האקדמית הדסה בירושלים.
ביוגרפיה > חיים אישיים

יצחקי נשואה למתי, אם לארבעה וסבתא לנכדים.
תחומי מחקר עיקריים > הוראה והדרכה

לאורך חייה המקצועיים ועד היום, עוסקת יצחקי בהוראה, הדרכה והנחיה של עובדים סוציאליים וחוקרים. יצחקי מקדמת תחום זה מתוך תפיסה חינוכית המשלבת ידע, מיומנויות ומודעות עצמית. יצחקי קידמה מקצועית דורות של עובדים סוציאליים בשדה וחוקרים באקדמיה, ביניהם אנשי מקצוע וחוקרים שהמשיכו בהשראתה בפיתוח תחום העבודה הקהילתית, בין תלמידיה נזכיר את ד"ר דרורית לוי, ד"ר ענת בן פורת, ד"ר עדנה בוסטין, ד"ר יעל יצחקי, ד"ר איילת מקרוס, ד"ר שלומית וייס-דגן.
תחומי מחקר עיקריים > עבודה קהילתית

בשנות ה-70 וה-80, פיתחה יצחקי יחד עם עמיתיה את העבודה הקהילתית הן כמתודה והן כתחום מומחיות. שימוש במתודה העבודה הקהילתית מאפשר לתווך בין הפרט לחברה, להעצים פרטים וקבוצות, להתמודד בהצלחה עם בעיות משותפות, ולהשיג מענים המותאמים לצרכיהם. מומחיות זו כללה תהליכי בניית קהילה, פיתוח מנהיגות, עבודה קהילתית בין-תרבותית, התערבות קהילתית בשעת משבר, וכן שיתוף תושבים שהיווה בסיס לאסטרטגיות רבות בעבודה קהילתית, אודותיו כתבה יצחקי בשנת 1988 את ה'תדריך שיתוף תושבים לשלב קבלת החלטה', ששימש מורה דרך לעובדים הקהילתיים. יצחקי יצרה תנופת פיתוח לתחום העבודה הקהילתית על ידי שילוב מתמיד של מחקר ועבודת שדה. בין עמיתיה ושותפיה לפיתוח התחום נזכיר את ד"ר אלישבע סדן, מוטי וינטר, שוש קמינסקי, ציפי פינקוס, ד"ר אהרון יורק, שרה זילברשטיין.
מחקריה

עד היום פרסמה יצחקי מעל 100 מאמרים שפורסמו באנגלית ובעברית. מחקריה של יצחקי משלבים תרומה לידע בעבודה סוציאלית והמלצות לשדה. תחומי המחקר של יצחקי מתמקדים בקהילות גאוגרפיות וקהילות פונקציונליות. בקהילות גאוגרפיות חקרה יצחקי בנושאי התנדבות, מנהיגות בקהילה, הגירה ורב-תרבותיות, שיפור שירותים מוניציפליים תוך מעורבות של תושבים, קיבוצים בהפרטה, משאבים קהילתיים ואישיים והקשר שלהם לטרור, טראומה, טראומה משנית ועוד. בתחומי הקהילות הפונקציונליות חקרה יצחקי את אוכלוסיית הלהט"ב בקהילה החרדית, ילדים בסיכון בקהילה, בני נוער- אלימות, הסתגלות, בשלות אמוציונלית, מעורבות בקהילה, מערכות תמיכה, צעירים חסרי עורף משפחתי, צעירים בסיכון באוכלוסייה החרדית ובאוכלוסייה הערבית, נשים ותופעות חברתיות ועוד. יצחקי זכתה במענקי מחקר רבים מקרנות, ארגונים ומשרדי ממשלה.
ראו גם

המועצה לעבודה סוציאלית
הערות שוליים

↑  היאחזות נח"ל מחולה, מעריב, 13 באוקטובר 1968
אלגוריה

אלגוריה היא יצירה שיש לה משמעות מעבר לתוכן הגלוי והמפורש שמצוי בה. אלגוריה היא השאלה, מטפורה מורחבת. היא נועדה להעביר מסר או מוסר השכל באמצעות סיפור, לרוב תוך שימוש באנלוגיה לחיים ולמציאות. 
אלגוריה היא לרוב יצירה ספרותית, אך היא יכולה להיות מועברת גם באמצעות אמנות חזותית, כגון ציור, פיסול, צילום, קולנוע, תיאטרון, או סוג אחר של יצירה אמנותית.
מאפייני האלגוריה

בסיפור האלגורי קיימים שני רבדים – הרובד הגלוי והרובד הסמוי. הרובד הגלוי הוא מפורש וחד משמעי, ואילו את הרובד הסמוי ניתן לפרש במספר אופנים. הרובד הסמוי הוא שמכיל את המסר של היצירה. ישנם מספר כלים שאופייניים לאלגוריות בספרות:
אנלוגיות – יוצרות הקבלה בין אלמנטים ברובד הגלוי לבין הרובד הסמוי, הן לרוב המפתח להבנת העומק ביצירה.
מטפורות – נותנות ערך מוסף לצורת היצירה ולא רק למשמעותה, בדומה לדימוי.
הרמזים – כמעט בכל האלגוריות הכתובות ישנם ארמזים רבים המקשרים בין היצירה לבין יצירות אחרות. האלגוריה בנויה על כך שבגלל הקשרים תרבותיים יקבל סיפור מסוים בעל משמעות מסוימת, משמעות אחרת. הארמז מקשר את היצירה לשאר התרבות ומחזק את הפן התרבותי ביצירה, ובכך מדגיש את הרובד הסמוי.
הזרה – בכל אלגוריה יהיה אפקט של הזרה, היצירה תמיד תראה לקורא משהו שהוא מכיר מהמציאות, אך מהיבט שונה לחלוטין.
צורות של אלגוריות (בספרות)

יש מספר סוגים של טקסטים, בהם השימוש באלגוריות נפוץ במיוחד:
משל – סיפור אלגורי קצר המוביל למוסר השכל אחד מוגדר.
נבואה – רוב הנבואות נכתבו כאלגוריות.
מסה פילוסופית – בטקסטים פילוסופיים נהוג להשתמש באלגוריות לשם פישוט הרעיונות והמחשתם.
מיתולוגיה – המיתוסים הם פעמים רבות אלגוריות המלמדות ערכים ותרבות.
דוגמאות מפורסמות לאלגוריות

כיפה אדומה – "כיפה אדומה" הוא סיפור עם, שדן באופיים של בני אדם ובשאלות מוסר עקרוניות.
הגלגול – "הגלגול" של קפקא עוסק במערכות יחסים בין אנשים בכלל. משמעות האלגוריה היא שהסיפור לא תקף רק למשפחה אחת.
הזר – ספרו של אלבר קאמי, "הזר" הוא יצירה המזרה את כל הטבע האנושי, ומאפשרת לנו לבחון את החברה האנושית כולה דרך סיפורו של אדם אחד.
שיר השירים – מְגִלַּת שִׁיר הַשִּׁירִים היא סדרה של שירי אהבה בין בני זוג, הדוד והרעיה, אשר ספרות חז"ל מפרשת אותם כמשל ליחסי אלוהים ועם ישראל.
גלריה

אלגוריה לאלמנט מים מאת למבר סיז'יסבר אדם במזרקה הגדולה של ארמון סנסוסי
אלגוריה לאלמנט אוויר מאת למבר סיז'יסבר אדם במזרקה הגדולה של ארמון סנסוסי
אלגוריה לאלמנט אדמה מאת פרנסואה גספר אדם במזרקה הגדולה בארמון סנסוסי
אלגוריה לאלמנט אש מאת פרנסואה גספר אדם במזרקה הגדולה בארמון סנסוסי
ראו גם

אנגוגיה
משל המערה של אפלטון
הערות שוליים

↑  י.ה., האנציקלופדיה העברית – כרך שלישי, ירושליים: חברה להוצאת אנציקלופדיות בע"מ, תשכ"ו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293922805171  BNE: XX531085  BnF: cb119308658 (data)  GND: 4001236-0  LCCN: sh85003642  NDL: 00560317  NKC: ph173216
נבחרת מרוקו בכדורגל

נבחרת מרוקו בכדורגל (בערבית: منتخب المغرب لكرة القدم) היא נבחרת הכדורגל הלאומית של מרוקו. הדירוג הנוכחי של נבחרת מרוקו ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-14 בעולם, נכון ל-28 בנובמבר 2024; הניקוד הוא 1,688.18 – ירידה של נקודה אחת לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 10 נמדד לראשונה באפריל 1998, והדירוג הנמוך ביותר 95 נמדד לראשונה בספטמבר 2010.
לזכותה של נבחרת מרוקו 6 הופעות בגביע העולם בכדורגל, בו הופיעה לראשונה ב-1970.
במונדיאל 1986 הפכה נבחרת מרוקו לנבחרת האפריקאית הראשונה בהיסטוריה של המפעל, שהעפילה לסיבוב השני לאחר שסיימה את שלב הבתים המוקדם במקום הראשון לפני נבחרות אנגליה, פולין ופורטוגל. מרוקו הודחה בשלב שמינית הגמר על ידי מערב גרמניה לאחר הפסד בתוצאה 1:0.
במונדיאל 2022 הפכה מרוקו לנבחרת הערבית הראשונה שמעפילה לרבע גמר, לאחר שניצחה את נבחרת ספרד 3:0 בדו-קרב פנדלים, אחרי תיקו 0:0, ולאחר מכן העפילה לחצי הגמר לאחר ניצחון על נבחרת פורטוגל 1:0, והפכה לנבחרת האפריקאית הראשונה והנבחרת הערבית הראשונה שהעפילה לשלב זה.
נבחרת מרוקו זכתה בגביע אפריקה לאומות ב-1976.
כל גביעי העולם

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1930 עד 1954: הייתה חלק מצרפת
שוודיה 1958: לא הייתה חברה בפיפ"א
צ'ילה 1962: לא העפילה
אנגליה 1966: פרשה
| מקסיקו 1970 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 6 |
גרמניה 1974: לא העפילה
ארגנטינה 1978: לא העפילה
ספרד 1982: לא העפילה
| מקסיקו 1986 | שמינית גמר | 4 | 1 | 2 | 1 | 3 | 2 |
איטליה 1990: לא העפילה
| ארצות הברית 1994 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 5 |
| צרפת 1998 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 1 | 1 | 5 | 5 |
קוריאה הדרומית יפן 2002: לא העפילה
גרמניה 2006: לא העפילה
דרום אפריקה 2010: לא העפילה
ברזיל 2014: לא העפילה
| רוסיה 2018 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 4 |
| קטר (מדינה) 2022 | מקום רביעי | 7 | 3 | 2 | 2 | 6 | 5 |
ארצות הברית מקסיקו קנדה 2026: 
| סה"כ | 6/17 | 23 | 5 | 7 | 11 | 20 | 27 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה