stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'אקומו בולגרלי

ג'אקומו בולגרלי (באיטלקית: Giacomo Bulgarelli‏; 24 באוקטובר 1940 - 12 בפברואר 2009) היה כדורגלן איטלקי ששיחק בעמדת הקשר.
בולגרלי הוא מגדולי שחקניה של בולוניה 1909 בכל הזמנים. הוא מחזיק בשיא ההופעות בקבוצה עם קרוב ל-500 משחקים רשמיים במדיה, והיה לקפטן הקבוצה במשך עשר שנים. יחד עם בולוניה זכה בולגרלי בין היתר באליפות איטליה ובשני גביעים. בולגרלי ייצג את נבחרת איטליה בשני טורנירי מונדיאל, ואף היה בסגל שזכה בטורניר יורו 1968, זכייתה הראשונה של איטליה בטורניר אליפות אירופה. בסך הכול לזכותו 29 הופעות במדי הנבחרת, בהן כבש שבעה שערים.
קריירת משחק

בולגרלי החל את דרכו בקבוצת הנוער של בולוניה 1909, ובעונת 1958/1959 עלה לשחק בשורות הקבוצה הבוגרת. את הופעת הבכורה שלו ערך בניצחון קבוצתו 1-0 על ויצ'נצה ב-19 באפריל 1959.
לאחר שהשתלב בסגל הקבוצה בעונותיו הראשונות, החל בולגרלי לתפוס מקום של קבע בהרכב תחת המאמן פולביו ברנרדיני בעונת 1961/1962. תחת המאמן החדש הצליחה בולוניה להשתלב בצמרת הסרייה א', ואף זכתה בגביע מיטרופה, התואר הראשון של בולגרלי בקריירה, לאחר ניצחון במפגש גמר כפול על סלובן ניטרה. בעונת 1963/1964, לאחר שתי עונות רצופות במקום הרביעי, זכתה בולוניה באליפות איטליה לראשונה לאחר 23 שנים. בולוניה סיימה את העונה עם מאזן זהה לזה של אינטר מילאנו של המאמן הלניו הררה, והאליפות הוכרעה במשחק פלייאוף בסטאדיו אולימפיקו ברומא, שם גברה בולוניה על אינטר בתוצאה 2-0.
בולגרלי היה לקפטן הקבוצה בשנת 1965, ונותר בתפקיד זה עד לסיום דרכו בקבוצה עשר שנים אחר כך. בעונת 1969/1970, הוביל בולגרלי כקפטן את קבוצתו לזכייה בקופה איטליה לראשונה בתולדותיה, לאחר שסיימה ראשונה בבית הגמר. הזכייה הקנתה לקבוצה מקום בגביע הליגה האנגלו-איטלקי, שם גברה על מנצ'סטר סיטי האנגלית בסיכום שני מפגשים. בעונת 1973/1974 הניף בולגרלי פעם נוספת את הגביע האיטלקי. הוא העפיל עם קבוצתו לגמר מול פלרמו, ופתח בהרכב במשחק שהסתיים בשוויון 1-1 לאחר הארכה. המשחק הוכרע בדו-קרב בעיטות עונשין, בו כבש בולגרלי את הבעיטה הראשונה של קבוצתו בדרך לניצחון 4-3.
בולגרלי לבש את מדיה של בולוניה במשך 17 עונות, עד לסיום עונת 1974/1975. הוא שותף ב-391 משחקי ליגה (כולם בליגה הבכירה) וכבש במהלכם 43 שערים. בסך הכול עומד מאזנו על 488 הופעות במדי בולוניה, והוא שיאן ההופעות במועדון בכל הזמנים. לקראת פרישתו, עבר לשני משחקים במדיה של הארטפורד ביסנטניאלס מה-NASL, בטרם פרש ממשחק פעיל בגיל 35.
קריירת משחק > נבחרת איטליה

בולגרלי החל את דרכו הבינלאומית כשייצג את איטליה באולימפיאדת רומא (1960). הוא היה שותף לשני משחקיה הראשונים של הנבחרת בשלב הבתים, וכן להפסד להונגריה במשחק על מדליית הארד, וסיים עם נבחרתו במקום הרביעי.
על אף שלא ערך אף הופעה במדי נבחרת איטליה, זומן בולגרלי לסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 1962 על ידי צמד המאמנים פאולו מאצה וג'ובאני פרארי. הוא זכה להופעת בכורה בנבחרת במשחקה השלישי והאחרון בשלב הבתים, שסיים את דרכה בטורניר, כשעלה בהרכב מול שווייץ. כבר במשחק הבכורה שלו כבש בולגרלי צמד, לאחר שהכפיל את יתרון נבחרתו בדקה ה-65, ושתי דקות אחר כך קבע את תוצאת הסיום, 3-0 לאיטליה.
לאחר שהיה שותף לשישה משחקים בטורניר מוקדמות מונדיאל 1966, זומן בולגרלי על ידי אדמונדו פאברי לסגל איטליה לקראת מונדיאל 1966 באנגליה. ב-18 ביוני 1966, במשחק ידידות לקראת הטורניר, עלה בולגרלי לראשונה עם סרט הקפטן בניצחונה של איטליה 1-0 על אוסטריה. בטורניר עצמו פתח בולגרלי בכל משחקי שלב הבתים, כשאיטליה גברה 2-0 על צ'ילה, הפסידה 1-0 לברית המועצות, ונוצחה באופן מפתיע 1-0 על ידי צפון קוריאה במשחק שגרם להדחתה מהטורניר. במשחק זה עלה בולגרלי בפעם השנייה והאחרונה בקריירה עם סרט קפטן הנבחרת.
מאמנה הבא של הנבחרת, פרוצ'ו ולקארג'י, לא העניק קרדיט רב לבולגרלי. מאז טורניר המונדיאל שותף בולגרלי פעמיים נוספות בלבד במדי הנבחרת, האחרונה שבהן ב-25 ביוני 1967 בניצחון החוץ 1-0 על רומניה במסגרת מוקדמות יורו 1968. בולגרלי זומן על ידי ולקארג'י לסגל איטליה לקראת יורו 1968 הביתי, אך לא שותף בשני משחקיה של איטליה בטורניר, שהסתיימו בזכייתה הראשונה אי פעם באליפות אירופה.
בסך הכול ערך בולגרלי 29 הופעות במדי איטליה, ובהן כבש שבעה שערים.
לאחר הפרישה

בתחילת שנות השמונים פיתח בולגרלי קריירה כמנהל ספורטיבי במספר קבוצות באיטליה, בהן מודנה, פיסטוייסה, קטניה, פלרמו וגם בקבוצתו לשעבר בולוניה 1909.
בשנות התשעים החל לפתח קריירה מצליחה פרשן וככותב טורים, בין היתר בעיתון הספורט הנפוץ לה גזטה דלו ספורט. בנוסף, תרם בולגרלי את קולו כפרשן בדיבוב האיטלקי לסדרת המשחקים FIFA מבית EA Sports, בין השנים 1998 ל-2002.
בולגרלי נפטר ב-12 בפברואר 2009 לאחר מאבק במחלה ממושכת. בשנת 2014, חמש שנים לאחר מותו, זכה להיכלל בהיכל התהילה של הכדורגל האיטלקי.
תארים

אליפות איטליה: 1963/1964
הגביע האיטלקי (2): 1969/1970, 1973/1974
גביע מיטרופה: 1961
גביע הליגה האנגלו-איטלקי: 1970
אליפות אירופה: 1968
חבר היכל התהילה של הכדורגל האיטלקי (2014)
סטטיסטיקות > מועדונים

| עונה | קבוצה | ליגה | בליגה> הופעות | בליגה> שערים | בגביע> הופעות | בגביע> שערים | באירופה> הופעות | באירופה> שערים | אחר> הופעות | אחר> שערים | סך הכול> הופעות | סך הכול> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1958/1959 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 |
| 1959/1960 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 13 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 14 | 0 |
| 1960/1961 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 18 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 19 | 1 |
| 1961/1962 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 26 | 8 | 1 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 31 | 9 |
| 1962/1963 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 30 | 7 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 31 | 7 |
| 1963/1964 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 32 | 8 | 3 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 36 | 9 |
| 1964/1965 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 29 | 5 | 1 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 33 | 5 |
| 1965/1966 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 29 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 30 | 2 |
| 1966/1967 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 31 | 4 | 1 | 0 | 8 | 1 | 0 | 0 | 40 | 5 |
| 1967/1968 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 13 | 0 | 4 | 0 | 6 | 0 | 0 | 0 | 23 | 0 |
| 1968/1969 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 24 | 2 | 2 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 30 | 2 |
| 1969/1970 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 21 | 0 | 11 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 32 | 5 |
| 1970/1971 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 28 | 2 | 1 | 0 | 2 | 0 | 6 | 3 | 37 | 5 |
| 1971/1972 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 23 | 1 | 10 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 35 | 3 |
| 1972/1973 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 29 | 1 | 7 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 40 | 1 |
| 1973/1974 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 25 | 1 | 11 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 36 | 1 |
| 1974/1976 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 18 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 19 | 1 |
| 1975 | הארטפורד ביסנטניאלס | ארצות הבריתNASL‏ | 2 | 0 | - | - | - | - | - | - | 2 | 0 |
| סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | 393 | 43 | 56 | 8 | 26 | 1 | 15 | 4 | 490 | 56 |
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

| נבחרת איטליה> שנה | נבחרת איטליה> הופעות | נבחרת איטליה> שערים |
| --- | --- | --- |
| 1962 | 3 | 2 |
| 1963 | 5 | 1 |
| 1964 | 3 | 2 |
| 1965 | 9 | 0 |
| 1966 | 7 | 2 |
| 1967 | 2 | 0 |
| סה"כ | 29 | 7 |
ברוך אורן

ערך זה עוסק באיש חינוך. אם התכוונתם לעיתונאי וסופר שנודע בשם זה, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  15 באוקטובר 1915 נובי פוהוסט, בלארוס 
 פטירה:  23 ביוני 2004 (בגיל 88) 
 שם לידה:  ברוך סוסנוביק 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות סגולה 
 שפות היצירה:  עברית 
 
כיכר ברוך אורן בפתח תקווה
ברוך אורן (סוסנוביק) (ז' בחשוון תרע"ו – ד' בתמוז תשס"ד; 15 באוקטובר 1915 – 23 ביוני 2004) היה איש חינוך ישראלי. חתן פרס ישראל לשנת 1980 על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה בתחום ההנצחה.
ביוגרפיה

נולד בשם ברוך סוסנוביק ליעקב וגולדה בנובי פוהוסט שבקרבת וילנה. הוא למד בישיבה בווילנה ולאחר מכן הוכשר להוראה בווילנה ובוורשה. באותה עת החל לפעול בתנועת "הנוער הציוני".
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלט עם אחיו הבכור, מנחם, לליטא, ומשם עלו השניים בשנת 1941 לארץ ישראל דרך המזרח הרחוק. תחילה עבד  בהוראה בקיבוץ תל יוסף, ובשנת 1944 התיישב בפתח תקווה, שבה עבד שנים רבות בחינוך. במלחמת העצמאות שימש כקצין תרבות. בשנת 1948 נשלח מטעם הסוכנות היהודית והג'וינט למשך שנתיים לרכז את מפעל החינוך עבור מחנות שארית הפליטה בגרמניה. באותה תקופה שימש ככתב "דבר" בגרמניה והיה קצין יחסי הציבור של הקהילה היהודית במינכן.
בשנת 1953 החל ברוך אורן לעמוד בראש בית "יד לבנים" בפתח תקווה, אשר היה למפעל ההנצחה הראשון מסוגו במדינה. שנים רבות הקדיש לפיתוח הבית ותרם להתפתחותו של ארגון "יד לבנים" הארצי. עבור פעילות זו זכה בשנת 1980 בפרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה.
פעילותו החינוכית נמשכה ככתב בעיתונות היומית והמקומית ובעיתונות ילדים. כמו כן פרסם ספרי ילדים, מחקרים על תולדות העיר פתח תקווה וגיבש תכנים עבור תוכניות קול ישראל והערוץ הראשון. פעילות זו שולבה בפעילות ציבורית: אורן ערך את שלושת ספרי ארגון ותיקי ההגנה והיה פעיל בארגון חברי ההגנה, האגודה למען החייל, ארגון ההורים השכולים, ועדת האימוץ של בה"ד 1, מגן דוד אדום, נעמת ומוזיאונים ברחבי הארץ. נוסף על אלו היה חבר כבוד באגודת הציירים והפסלים בישראל ובארגון הבינלאומי לציירי פה ורגל.
בשנת 1982 הוענק לו תואר יקיר העיר פתח תקווה.
ברוך אורן נפטר ב-2004, בגיל 89. נקבר בבית הקברות סגולה בעירו.
ב-2024 נקראה כיכר על שמו בפתח תקווה, בצומת הרחובות ארלוזורוב וגייסות שריון.
ספריו

מסִּפורי בית אחד; צילומים: ישראל צפריר, תל אביב: מערכות, תש"ך 1960. (על בית יד לבנים; זיכרונות מימי "ההגנה", מלחמת השחרור וסיני) (מהדורה ב: תשכ"א)
עלילות בני חיל: סיפורי גבורה בישראל; איורים: אביגיל ויצחק יורש, תל אביב: עם עובד, תשכ"ג 1962.
עלילות ראשונים; רישומים: מנחם גפן, תל אביב: עם עובד (ספריית דן חסכן), תשכ"ה 1964.
השריונאים באים: סִפורי גבורה; הספורים: ברוך אֹרן; עבד לשִדור: אוריאל אֹפק, תל אביב: ספרית עֹפר (דפוס מדע), תשכ"ט. (לילדים)
האויב פולש לדרום, תל אביב: משרד הביטחון – אגף השיקום – המחלקה להנצחת החייל (ספר כ"א בסדרת עלילות גבורה בעריכת ראובן אבינעם), תש"ל.
הערות שוליים

↑  מתן דויטש, כיכר חדשה נחנכה בפתח תקוה - במקום חשוב במיוחד, באתר mynet פתח תקווה, ‏1 בינואר 2024
↑  אפרת פאיאנס, מקור ותרגום: שני ספרים חדשים לילדים ולנוער, מעריב, 13 בנובמבר 1964.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299534705171  ISNI: 0000 0000 7037 8771  LCCN: nr2004021975  VIAF: 235561858   WorldCat (עם VIAF): 235561858
ביתן שמירה

ביתן שמירה בפולין
חייל מהרגימנט הסקוטי בפתח ביתן השמירה שלו, בכניסה לטירת אדינבורו.
ביתן שמירה או שׁוֹמֵרָה, הידוע יותר בשם בּוּדְקֶה או בּוּטְקֶה (בסלנג, מיידיש)  (באנגלית: guardhouse, בצרפתית: corps de garde) הוא ביתן, בדרך כלל כזה שיש בו מקום לאדם או שניים, ומשמש כמחסה משמש ומגשם לאדם הניצב כשומר בכניסה למתקן מסוים.
בישראל

ביתן שמירה משמש בישראל במקומות הבאים:
בכניסה למחנות צה"ל, לשימושו של הש"ג
בכניסה לקמפוסים מוקפי גדר, כגון קמפוס של אוניברסיטה או של מפעל.
בכניסה לבית פרטי שמתגוררת בו אישיות מאובטחת.
בכניסה למגרש חניה בתשלום, לשימושו של גובה דמי החניה.
בצמתים שבהם נהוגה הכוונה ידנית של הרמזורים, משמש ביתן כזה את השוטר העוסק בכך.
בעקבות תאונות קטלניות אחדות שאירעו במקומות מפגש של פסי הרכבת עם הכביש, גם במקומות שבהם יש מחסום אוטומטי, הציבה רכבת ישראל, בתחילת המאה ה-21, ביתני שמירה במפגשי רכבת, לפיקוח על הנהגים בעת שהמחסום יורד.
ביתן שמירה בשנות החמישים והשישים נבנו ביתני השמירה מפח או מעץ, ובשנים שלאחר מכן נכנסו לשימוש חומרים מודרניים יותר, כגון פלסטיק, וכן נבנו ביתני שמירה יציבים יותר, עשויים אבן. ביתן שמירה מצויד בדלת המאפשרת כניסה אליו, ובחלונות המאפשרים תצפית מסביב לביתן. לעיתים מכיל הביתן גם ציוד לשימושו של השומר, כגון טלפון, כפתור להפעלת שער חשמלי, מפזר חום ובכניסה למגרש חניה - קופה רושמת. בשנים האחרונות אף נוסף לבוטקה בכניסה לחניות לוח אלקטרוני המדווח בזמן אמת על תפוסתן של חניות נוספות באזור - דבר המקל על מלאכתו של השומר.
לעיתים ביתן השמירה גדול יחסית, והוא למעשה חדר שבו יש מקום ישיבה לשומר או לשומרים אחדים, ומקום עמידה לאנשים הנכנסים ויוצאים דרך הביתן. חדר כזה נחוץ כאשר נדרש זיהוי יסודי של הנכנס, כגון בדיקה של תעודת הזהות שלו, מתקן לבקרת מעבר המאפשר מעבר רק באמצעות כרטיס מגנטי, מקום שרוב הבאים אליו נדרשים לקבל אישור טלפוני לכניסתם וכדומה.
הצורך הגובר באבטחת אישים הביא להצבת ביתני שמירה גם בפתח הבית הפרטי של אישיות מאובטחת. ביתני שמירה אלה הם זמניים, לתקופה שבה נדרשת האבטחה (תקופת הכהונה כשר, למשל), וכן בנויים באופן שקל לטלטלם.
באפריל 2016 האקדמיה ללשון העברית קבעה תחליף עברי ל'בוטקה'- שומרה.
הסופר הישראלי לאוניד פקרובסקי מרבה לאזכר בסיפוריו את הבוטקה בחניון בו הוא עובד כשומר.
חוק הבוטקה

ב-2017 אישרה הכנסת תיקון לחוק הזכות לעבודה בישיבה שיזמה ח"כ יוליה מלינובסקי, אשר נועד להבטיח תנאים בסיסיים לשומרים ומאבטחים, לרבות עמדה מקורה, אמצעי חימום או קירור הולמים וגישה לנקודת חשמל ומים. חוק זה חל הן על המעסיק והן על מזמין השירות (במקרים של העסקה קבלנית)
הערות שוליים

↑  מורן אזולאי, קורת גג ואמצעי חימום: חוק המאבטחים אושר, באתר ynet, 21 במרץ 2017
↑  עמדה מקורה וסביבת עבודה הולמת לעובדי שמירה ואבטחה, באתר כל זכות
ג'אקומו אורפיצ'ה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 באוגוסט 1865 ויצ'נצה, איטליה 
 פטירה:  22 בדצמבר 1922 (בגיל 57) מילאנו, ממלכת איטליה 
 מוקד פעילות:  ממלכת איטליה 
 מקום לימודים:  קונסרבטוריון ג'ובאני באטיסטה מרטיני 
 סוגה:  אופרה 
 שפה מועדפת:  איטלקית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 
ג'אקומו אוֹרֶפִיצֶ'ה (באיטלקית: Giacomo Orefice;‏ 27 באוגוסט 1865 – 22 בדצמבר 1922) היה מלחין איטלקי.
אורפיצ'ה נולד בויצ'נצה הוא למד אצל אלסנדרו בוזי ולואיג'י מנצ'ינלי בבית הספר למוזיקה של בולוניה, ובהמשך היה למורה להלחנה בקונסרבטוריון של מילאנו.
אורפיצ'ה מת במילאנו ב-1922.
יצירותיו > אופרות

"הציפורים" (1885)
"מרישקה" (1889)
"קונסואלו" (1895, על פי הרומן "קונסואלו" מאת ז'ורז' סאנד; את התפקיד הראשי יצרה צ'זירה פראני, שיצרה כעבור שנה את מימי בלה בוהם של פוצ'יני.
"הגלדיאטורים" (1898)
"שופן" (1901), יצירתו המצליחה ביותר של אורפיצ'ה, שבה שילב מוזיקה מאת פרדריק שופן, מעובדת לאריות ודואטים; האופרה מביאה פרשנות דמיונית למדי לכמה אירועים בחיי שופן והעיבודים האופראיים אינם זוכים להערכה רבה. זמרי הטנור אמדאו באסי, אנצו לליבה ואחרים השליטו קטעים מן היצירה בין 1903 ל-1905. בשעתו בוצעו גם בפולנית.
"צ'צ'יליה" (1902)
"משה" (1905)
"פאנה אלטרואי" (1907)
"ראדה" (1912, על "מאקאר צ'ודרה", סיפור קצר מאת מקסים גורקי
"איל קסטלו דל סוניו" (לא הופקה)
יצירותיו > בלט

"לה סוברטה" (1907)
יצירותיו > מוזיקה תזמורתית

סימפוניה ברה מינור
"סינפוניה דל בוסקו"
"אנאקראונטיקה" (4 פרקים: ארטמיס, פאון, ארוס, דיוניסוס)
קונצ'רטו לצ'לו
יצירותיו > מוזיקה קאמרית

" ריפלסיוני אד אומברה" (חמישייה)
שלישיית פסנתר
2 סונאטות לכינור
סונאטה לצ'לו
יצירותיו > פסנתר

"פרלודים של ים"
"קוואדרי די ארנולד בקלין
"קרספוסקולי"
"מיראז'ים"
יצירותיו > שירים

שירים שונים
ג'בל א-טייר

| --- | --- |
תמונת לוויין
תמונת לוויין
 מידע כללי
 סוג הר:  הר געש שכבתי
 גובה:  244 מטר
 שטח:  11.48 קמ"ר 
 מדינה:  תימן 
 מיקום:  תימן תימן
 אורך הרכס:  4.4 ק"מ 
 מספר הר געש:  =0201-01
 קואורדינטות:  15°32′25″N 41°50′02″E﻿ / ﻿15.540299°N 41.833826°E﻿ / 15.540299; 41.833826
  (למפת תימן מוגדלת) צנעא עדן איב סעדה סיאון אל-מוכלא תעז אל-חודיידה אל-ע'יט'ה סוקוטרה ערב הסעודית עומאן סומליה ג'יבוטי אר. א. מפרץ עדן ים סוף ג'בל א-טייר(למפת תימן רגילה) צנעא עדן איב סעדה סיאון אל-מוכלא תעז אל-חודיידה אל-ע'יט'ה סוקוטרה ערב הסעודית עומאן סומליה ג'יבוטי אר. א. מפרץ עדן ים סוף ג'בל א-טייר
 
ג'בל א-טייר (בערבית: جزيرة جبل الطير, בתעתיק מדויק: "גז'ירת ג'בל אלטיר", קרי, האי ג'בל א-טייר) הוא אי געשי הנמצא בפתח הים האדום, צפונית מערבית לבאב אל-מנדב, כ-110 ק"מ מחופי תימן לכיוון אריתראה.
אורך האי כ-3 ק"מ ושטחו כ-3.99 קמ"ר. גובהו של ההר 244 מ' מעל פני הים ו-1200 מטר מתחת לפני הים. באי אין מקורות מים מתוקים, ולכן אין בו יישוב קבע פרט לבסיס צבאי תימני קטן שהוקם ב-1966 ומספר מקומות מסתור לדייגים.
אחרי 124 שנים של שקט געשי התפרץ הר הגעש ב-30 בספטמבר 2007. בהתפרצות התמוטט חלק מהר הגעש, ושאר האי כוסה בלבה. מספר קטן של חיילים נהרגו. ספינות של נאט"ו שהיו באזור הצליחו לחלץ את אנשי הצבא שהיו באי.
השליטה באי הייתה בעבר במחולקת בין אריתראה,תימן ואתיופיה כיום המחלוקת רק בין תימן לאריתראה.
הערות שוליים

↑  אתר Global Volcanism Program
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של תימן ובנושא איים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ביבליוגרפיה של חנוך לוין

רשימה ביבליוגרפית של כתבי חנוך לוין
כל כתבי חנוך לוין

כתבי חנוך לוין הוצאו לאור על ידי הוצאת הקיבוץ המאוחד / ספרי סימן קריאה ב-1999 בסדרה בת 16 כרכים. ב-2003 נתווסף הכרך אחרון שאיגד את רוב היצירות שלא נאספו עד כה וב-2005 יצא לאור המחזה הגנוז הרטיטי את לבי. כמה יצירות מוקדמות שאינן כלולות בסדרה זו הופיעו ברבעון מטעם 19 - ספר חנוך לוין הצעיר. מעבר לכך התסריט שלוין כתב עבור הסרט פלוך מעולם לא יצא לאור, וספר הילדים של לוין מסע הדוד מקס גם כן נפקד מסדרה זו (הטקסטים של לוין מספר הילדים הנוסף שלו - הילדה חיוּתה רואה מַמוּתה - כלולים בכרכים מה אכפת לציפור ואחרון).
כל כתבי חנוך לוין > ספרי חנוך לוין - הוצאת הקיבוץ המאוחד / ספרי סימן קריאה

| שם הכרך | שנת הוצאה לאור | מסת"ב |
| --- | --- | --- |
| מחזות 1 - חפץ ואחרים | 1988 | 965-7009-55-3 |
| מחזות 2 - סוחרי גומי ואחרים | 1988 | 965-7009-56-1 |
| מחזות 3 - יסורי איוב ואחרים | 1988 | 965-7009-57-1 |
| מחזות 4 - מלאכת החיים ואחרים | 1991 | 965-7009-58-8 |
| מחזות 5 - הזונה מאוהיו ואחרים | 1996 | 965-7009-59-6 |
| מחזות 6 - משפט אונס ואחרים | 1997 | x‏-965-7009-60 |
| מחזות 7 - ההולכים בחושך ואחרים | 1999 | 965-7009-62-6 |
| מחזות 8 - מתאבל ללא קץ ואחרים | 1999 | 965-7009-64-2 |
| מחזות 9 - הנאחזים ואחרים | 1999 | 965-7009-66-9 |
| מחזות 10 - אשכבה ואחרים | 1999 | 965-7009-68-5 |
| מחזות 11 - החייל הרזה ואחרים | 1999 | 965-7009-75-8 |
| פרוזה 1 - החולה הנצחי והאהובה | 1986 | 965-7009-61-8 |
| פרוזה 2 - איש עומד מאחורי אישה יושבת | 1992 |  |
| מערכונים ופזמונים 1 - מה אכפת לציפור | 1987 | 965-7009-67-7 |
| מערכונים ופזמונים 2 - הג'יגולו מקונגו | 1994 | 965-321-011-4 |
| שירים - חיי המתים | 1999 | 965-7009-65-0 |
| אחרון | 2003 |  |
| הרטיטי את לבי | 2005 |  |
כל כתבי חנוך לוין > ספרים נוספים

| שם | שנת הוצאה לאור | מסת"ב | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| הילדה חיוּתה רואה מַמוּתה | 1999 (הוצאת הקיבוץ המאוחד) | 965-321-032-7 | ספר שירי ילדים באיורה של רותו מודן |
| מסע הדוד מקס | 1982 (הוצאת הקיבוץ המאוחד) |  | ספר ילדים באיורה של הלה חבקין |
| מטעם 19 - "ספר חנוך לוין הצעיר" | 2009 (מטעם) |  | קובץ יצירות מוקדמות |
| ספר הציטטות של חנוך לוין | 2011 (הוצאת הקיבוץ המאוחד) |  | ציטוטים מיצירותיו של חנוך לוין |
יצירות חנוך לוין על פי ז'אנר > מחזות

| שם המחזה | שנת הפקה ראשונה | כלול בכרך |
| --- | --- | --- |
| סולומון גריפ | 1969 | מחזות 1 - חפץ ואחרים |
| חפץ | 1972 | מחזות 1 - חפץ ואחרים |
| יעקובי ולידנטל | 1972 | מחזות 1 - חפץ ואחרים |
| נעורי ורדה'לה | 1974 | מחזות 1 - חפץ ואחרים |
| שיץ | 1975 | מחזות 1 - חפץ ואחרים |
| קרום | 1975 | מחזות 2 - סוחרי גומי ואחרים |
| פופר | 1976 | מחזות 2 - סוחרי גומי ואחרים |
| סוחרי גומי | 1978 | מחזות 2 - סוחרי גומי ואחרים |
| הלוויה חורפית | 1978 | מחזות 2 - סוחרי גומי ואחרים |
| אורזי מזוודות | 1983 | מחזות 2 - סוחרי גומי ואחרים |
| הוצאה להורג | 1979 | מחזות 3 - ייסורי איוב ואחרים |
| ייסורי איוב | 1981 | מחזות 3 - ייסורי איוב ואחרים |
| הזונה הגדולה מבבל | 1982 | מחזות 3 - ייסורי איוב ואחרים |
| הנשים האבודות מטרויה | 1984 | מחזות 3 - ייסורי איוב ואחרים |
| כולם רוצים לחיות | 1985 | מחזות 3 - ייסורי איוב ואחרים |
| יאקיש ופופצ'ה | 1986 | מחזות 4 - מלאכת החיים ואחרים |
| נכנע ומנוצח | 1988 | מחזות 4 - מלאכת החיים ואחרים |
| מלאכת החיים | 1989 | מחזות 4 - מלאכת החיים ואחרים |
| המתלבט | 1990 | מחזות 4 - מלאכת החיים ואחרים |
| הילד חולם | 1993 | מחזות 4 - מלאכת החיים ואחרים |
| הופס והופלה | 1991 | מחזות 5 - הזונה מאוהיו ואחרים |
| האשה המופלאה שבתוכנו | 1994 | מחזות 5 - הזונה מאוהיו ואחרים |
| הזונה מאוהיו | 1997 | מחזות 5 - הזונה מאוהיו ואחרים |
| פעורי פה | 1995 | מחזות 5 - הזונה מאוהיו ואחרים |
| הכובש | - | מחזות 5 - הזונה מאוהיו ואחרים |
| כריתת ראש | 1996 | מחזות 6 - משפט אונס ואחרים |
| משפט אונס | - | מחזות 6 - משפט אונס ואחרים |
| האיש עם הסכין באמצע | - | מחזות 6 - משפט אונס ואחרים |
| אלמו ורות | - | מחזות 6 - משפט אונס ואחרים |
| חרד ומבוהל | - | מחזות 6 - משפט אונס ואחרים |
| ההולכים בחושך | 1998 | מחזות 7 - ההולכים בחושך ואחרים |
| רצח | 1997 | מחזות 7 - ההולכים בחושך ואחרים |
| המדמה | - | מחזות 7 - ההולכים בחושך ואחרים |
| חייב להיענש | - | מחזות 7 - ההולכים בחושך ואחרים |
| רווקים ורווקות | - | מחזות 7 - ההולכים בחושך ואחרים |
| מתאבל ללא קץ | 2015 | מחזות 8 - מתאבל ללא קץ ואחרים |
| השמשים | 2005 | מחזות 8 - מתאבל ללא קץ ואחרים |
| הקיסר | - | מחזות 8 - מתאבל ללא קץ ואחרים |
| מבויש עד תום | - | מחזות 8 - מתאבל ללא קץ ואחרים |
| שוזס ובז'ז'ינה | - | מחזות 8 - מתאבל ללא קץ ואחרים |
| כלודוג המלך האומלל | - | מחזות 9 - הנאחזים ואחרים |
| הנאחזים | - | מחזות 9 - הנאחזים ואחרים |
| עווית והתפתלות | - | מחזות 9 - הנאחזים ואחרים |
| גאולה | 2013 | מחזות 9 - הנאחזים ואחרים |
| ונשיקה לדודה | - | מחזות 9 - הנאחזים ואחרים |
| הקיסר גוק | - | מחזות 10 - אשכבה ואחרים |
| כל הנערים | - | מחזות 10 - אשכבה ואחרים |
| משרת מסור לגברת מחמירה | - | מחזות 10 - אשכבה ואחרים |
| רומנטיקאים | - | מחזות 10 - אשכבה ואחרים |
| אשכבה | 1999 | מחזות 10 - אשכבה ואחרים |
| תיאופנו היפה | - | מחזות 11 - החייל הרזה ואחרים |
| החייל הרזה | 2016 | מחזות 11 - החייל הרזה ואחרים |
| מוריס שימל | 2003 | מחזות 11 - החייל הרזה ואחרים |
| הבכיינים | 2000 | מחזות 11 - החייל הרזה ואחרים |
| איחש פישר | 2010 | מחזות 11 - החייל הרזה ואחרים |
| המביט | - | מחזות 11 - החייל הרזה ואחרים |
| הרטיטי את לבי | 2007 | - |
יצירות חנוך לוין על פי ז'אנר > קברטים ורביואים

| שם | שנת הפקה ראשונה | כלול בכרך |
| --- | --- | --- |
| את ואני והמלחמה הבאה | 1968 | מערכונים ופזמונים 1 - מה אכפת לציפור |
| קטשופ | 1969 | מערכונים ופזמונים 1 - מה אכפת לציפור |
| מלכת אמבטיה | 1970 | מערכונים ופזמונים 1 - מה אכפת לציפור |
| הפטריוט | 1982 | מערכונים ופזמונים 1 - מה אכפת לציפור |
| הג'יגולו מקונגו | 1989 | מערכונים ופזמונים 2 - הג'יגולו מקונגו |
יצירות חנוך לוין על פי ז'אנר > תסריטים ותסכיתים

| שם | שנת הפקה | כלול בכרך | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| תפסו את המרגל | 1967 | אחרון | תסכית רדיו |
| פלוך | 1972 | - |  |
| קולף | - | אחרון | גרסה מוקדמת לתסריט "פנטזיה על נושא רומנטי" |
| פנטזיה על נושא רומנטי | 1977 | אחרון |  |
| אנג'לה | - | אחרון | תסריט שלא הופק |
| סיפור חניכות | - | אחרון | תסריט שלא הופק |
| האהובה מפולניה | - | אחרון | תסריט שלא הופק |
| תשוקה לפנות ערב | - | מערכונים ופזמונים 2 - הג'יגולו מקונגו | 10 תסריטונים אילמים |
יצירות חנוך לוין על פי ז'אנר > פרוזה

| שם | כלול בכרך | הערות |
| --- | --- | --- |
| החולה הנצחי והאהובה | פרוזה 1 - החולה הנצחי והאהובה |  |
| שני קטעים מסיפור | פרוזה 1 - החולה הנצחי והאהובה |  |
| שאלות ותשובות בנוגע למוות | פרוזה 1 - החולה הנצחי והאהובה |  |
| שנאות קטנות מפוררות כמו קיטניות | פרוזה 1 - החולה הנצחי והאהובה |  |
| שצ'יצקי | פרוזה 1 - החולה הנצחי והאהובה |  |
| שלושה סיפורים רומנטיים על הספסל בגן | פרוזה 1 - החולה הנצחי והאהובה |  |
| גבר'ל | פרוזה 1 - החולה הנצחי והאהובה |  |
| תענוג מיני של ליל קיץ | פרוזה 1 - החולה הנצחי והאהובה |  |
| איש'ל ורומנצקה | פרוזה 1 - החולה הנצחי והאהובה |  |
| הגיגים | פרוזה 1 - החולה הנצחי והאהובה |  |
| שלושה בגוף ראשון | פרוזה 1 - החולה הנצחי והאהובה |  |
| שני ספיחים (בזכות הביקורת) | פרוזה 1 - החולה הנצחי והאהובה |  |
| היא אמרה לי לבוא | פרוזה 2 - איש עומד מאחורי אישה יושבת |  |
| חותול חותלת | פרוזה 2 - איש עומד מאחורי אישה יושבת |  |
| זה קורה כשזה קורה | פרוזה 2 - איש עומד מאחורי אישה יושבת |  |
| ידעת גד ידעת | פרוזה 2 - איש עומד מאחורי אישה יושבת |  |
| האם טוב להיות רנדי מקדוגל? | מערכונים ופזמונים 2 - הג'יגולו מקונגו |  |
| "פרוזה" | אחרון | 46 קטעי פרוזה קצרים |
| "5 סיפורים ראשונים" | מטעם 19 |  |
| הודעה אישית | מטעם 19 | מאמר על סאטירה |
| "סאטירה, לפני יוני 67'" | מטעם 19 | כולל 7 קטעי פרוזה סאטיריים |
| בגרות | מטעם 19 | סיפור קצר ששימש בסיס למחזה "הופס והופלה" |
יצירות חנוך לוין על פי ז'אנר > פזמונים, שירים, ומערכונים

רשימה זו כוללת טקסטים שאינם מהווים חלק מיצירה גדולה יותר (מחזה, קברט או רביו).
| שם | סוג הטקסט | פורסם בכרך | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| בוא אלי חייל נחמד | מערכונים ושירים | מערכונים ופזמונים 1 - מה אכפת לציפור | אוסף של 11 יצירות |
| נשר שחור על גג אדום | מערכונים ושירים | מערכונים ופזמונים 1 - מה אכפת לציפור | אוסף של 14 יצירות |
| הוי בשר, בשר, בשר | מערכונים ושירים | מערכונים ופזמונים 1 - מה אכפת לציפור | אוסף של 16 יצירות |
| לנסר את אשתי גם אני יכול | מערכונים ושירים | מערכונים ופזמונים 1 - מה אכפת לציפור | אוסף של 18 יצירות |
| אין מקום לשניים על עמוד חשמל | שירים | מערכונים ופזמונים 1 - מה אכפת לציפור | אוסף של 11 יצירות |
| הזקנה מכלכותא | מערכונים | מערכונים ופזמונים 2 - הג'יגולו מקונגו | אוסף של 38 יצירות |
| איך צחקנו | מערכונים | מערכונים ופזמונים 2 - הג'יגולו מקונגו | אוסף של 22 יצירות; כולן עוסקות בדמויות צ'ופק ואפצ'יק |
| טורקי, טורקי, מי חלם אותך הלילה | פזמונים | מערכונים ופזמונים 2 - הג'יגולו מקונגו | אוסף של 24 יצירות |
| "שירים ופזמונים" | שירים ופזמונים | אחרון | אוסף של 44 יצירות |
| "מערכונים" | מערכונים | אחרון | אוסף של 7 יצירות; 3 מהן עוסקות בדמויות צ'ופק ואפצ'יק |
| "ראשונים" | פזמונים ומערכונים | אחרון | אוסף של 19 יצירות |
| "סאטירה, אחרי יוני 67'" | מערכונים | מטעם 19 | כולל 8 מערכונים |
| "הפזמונים הראשונים" | פזמונים | מטעם 19 | 10 פזמונים מוקדמים |