stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלי רהב
פיקוד על זירת חיפה

ב-2 בפברואר 1979, הועלה רהב לדרגת תת-אלוף וקיבל את הפיקוד על בסיס חיפה. רהב הנהיג בו שורה ארוכה של שיפורים, שנבחנו במעקב יום-יומי על פי דיווחי היציאה של הספינות לים, על פי העיקרון ”כל ספינה היוצאת לים תהיה כשירה לקרב.”
פיקוד על זירת חיפה > הלחימה במחבלים מלבנון

בצד העבודה הארגונית והניהולית, התברר מיד כי הלחימה במחבלים תהיה המשימה העיקרית. ב-22 באפריל 1979 חדרו מחבלים לנהריה ורצחו שוטר, אב ותינוקת. ועדת החקירה של מצ"ח מצאה שכל הכוחות היו עירניים ועשו ככל יכולתם, אך לא הצליחו למנוע את החדירה; זאת, משום שבליל החדירה שררו תנאים שלא איפשרו לתצפיות מערך הגילוי, בטכנולוגיה שהייתה אז, להבחין בסירת הגומי של המחבלים.
האירוע הקשה היה זרז לשדרוג מערכות כללי בבסיס חיפה וכולם נרתמו להתחדשות ושיפורים מחויבים: חשיבותו של קצין המודיעין הזירתי הועלתה לרמה של מפקד פלגה. נעשו שינויי מיקום של מפקדות הפלגה הטכנית והתחזוקה, הוקם מוקד טכני לוגיסטי וכלי הרכב שהקצבתם לבסיס נעשתה לפי תנאי שירות חולקה בשעות העבודה לשימוש הפלגה הטכנית. נוספה תצפית מכ"ם בראס ביאדה מעבר לגבול לבנון ותצפית נוספת בחוף נחשולים שסגרה את הפער במרכז קטע החוף בין חיפה לחדרה.
המאמצים נשאו פרי: בעת כהונתו של רהב הצליחו כוחות הבסיס למנוע תשעה ניסיונות חדירה של מחבלים מהים. מערך הגילוי החופי, סיורי הדבורים וספינות הטילים, הצליחו לסכל את כל החדירות ולשמור על הביטחון השוטף בחוף.
פיקוד על זירת חיפה > ביקור סאדאת בחיפה

בתקופת פיקודו של רהב זכה בסיס חיפה לארח ביקורים של כלי שיט מציים ידידותיים רבים. ביקור חשוב במיוחד היה אירוח אוניות הצי המצרי שליוו את אנואר סאדאת בביקורו השני בארץ (4–7 בספטמבר 1979). בסוף שנת 1979 קלט בסיס חיפה מחדש שש ספינות טילים אשר פינו את בסיס מפרץ שלמה.
בפיקוד על הבסיס נעזר רהב בהפעלת תיבת דואר שבה כל איש צוות יכול היה להעלות טרוניות, השגות וגם הצעות לשיפור, ישירות למפקד הבסיס. לקראת יום העצמאות נעשה דירוג הצטיינות שבו השתתפו כל החיילים. הנבדקים שעברו את ההישג הנדרש קיבלו תעודות הוקרה ממפקד הבסיס. בעל הניקוד הגבוה ביותר נשלח כחייל מצטיין לבית הנשיא. בסיס חיפה זכה לשבחים על כי הכפיל את מספר "נערי רפול" – מקא"ם – שנקלטו בהצלחה בבסיס חיפה.
תא"ל אלי רהב מפקד בסיס חיפה 1980.
החלפת פיקוד בפלגת השליטה המפעילה את מערך הגילוי החופי, רס"ן עמנואל פז (מימין), מקבל מסא"ל מייק אלדר (משמאל), בברכת מפקד הבסיס תא"ל אלי רהב (במרכז), ברקע צוקי ראש הנקרה, 1980.
מפת ניסיונות חדירה בגזרת החוף הצפוני שנעצרו על ידי כוחות בסיס חיפה בשנים 1979–1981.
ראש מספן הים

ב-18 במאי 1981 מונה רהב לראש מספן הים, המספן האחראי לפעילות המבצעית, לפעילות האימונים, להדרכה ולפעילות השוטפת של חיל הים. בתפקיד זה ניהל את פעולות חיל הים במהלך מלחמת לבנון הראשונה.
במלחמה זאת הופעל חיל הים במלוא עצמתו, למשך זמן ארוך. החיל עמד היטב בכל המשימות שהוטלו עליו: ספינות הסער בודדו את זירת לבנון מהתערבות סורית, הנחתות העבירו רכב משוריין להנחתה בחופי לבנון תוך איגוף התנגדות המחבלים בצור ובצידון, ואף הנחיתו כוחות מצפון לביירות. תותחי ספינות הסער הנחיתו אש על מוצבי מחבלים בחוף בהיענות מהירה לדרישת הכוחות בחוף ובמדויק. צוללות תצפתו על הנמלים וכוחות שייטת 13 פשטו מהים. חיל הים היה מוכן היטב לפעילות המבצעית, וביצע באופן מלא את כל הפעילות המבצעית ודרישות שיתוף הפעולה עם כוחות הקרקע, ואף הקדים אותן. רהב השתתף בניהול הלחימה עד חודש ספטמבר 1982.
ראש מספן הים > מכללה לביטחון לאומי

באוקטובר 1982 סיים את תפקידו כראש מספן הים ועבר למכללה לביטחון לאומי, כמדריך ותלמיד בו-זמנית. ריכז את נושא כלכלת ישראל. רהב ניצל את התקופה במכללה למחקר היסטורי של תוכנית בניין הכוח הימי, "ספינות הסער", שמימושה הביא לניצחון בקרבות הטילים בזירה הימית במלחמת יום הכיפורים. באוגוסט 1985 פרש רהב לגמלאות.
לאחר השחרור מצה"ל

ייעוץ ביטחוני – עם שחרורו החל רהב לפעול במסגרת עצמאית. לאחר תקופה קצרה בסיוע לשיווק ביטחוני של מערכות אמל"ח.
עבודות ימיות – בשנת 1992 עבר לתחום עבודות נמלים. נרשם כחברה קבלנית, תיקן רציפים, הציב מצופים והפעיל אניית מחפר לתחזוקת עומקים ופרויקטים אחרים.
אלי רהב כקבלן עבודות ימיות בעת ביצוע עבודת שיגומים במעגן עין גב, 1992.
רהב מימין בהעברת גביון לתמיכה תת-מימית בבריכת הנמל הפיזני בעכו העתיקה, 1994.
אונית המחפר "הולמה", המופעלת על ידי החברה הקבלנית מארטים בע"מ, בבעלות רהב – מבצעת חפירה ימית בפתח נמל חיפה, 1998.
חינוך ומורשת ימית

עמותת בוגרי קציני ים – בשנת 2006 נבחר רהב כיו"ר עמותת הבוגרים של בית הספר לקציני ים עכו, ופעל בה יחד עם חברו רב חובל צבי מריאנסקי. הוא מילא תפקיד זה עד חודש ספטמבר 2014 שאז מסר את הניהול לתא"ל מיל' רפי אפל אך המשיך להיות בקשר קרוב עם הבוגרים וסגל בית הספר.
מורשת ימית – העיסוק במורשת הימית נעשה עיסוק עיקרי. ותרומתו באה לידי ביטוי בתרומה משמעותית לערכים הנוגעים לזירה הימית בוויקיפדיה העברית.
אתר ימאים - כדי להשלים מידע ולתת ביטוי לסיפורים הרבים הרווחים אצל הימאים הקים את אתר המורשת הימית.
אשגר שבועי - כדי להנגיש את נושאי המורשת מקפיד רהב להפיק מדי שבוע אשגר סיפורים מהים ותאריכים למזכרת. ולהפיצו בדאר אלקטרוני בין המעוניינים בכך.
מגשימי קצונה מבוגרי בית הספר לקציני ים עכו, סימה קוצ'רסקי מחזור נ' גל ראשינסקי מחזור מ"ז מקבלים תשורה ע"ש רב חובל עמנואל קלמפרר, מאי 2007
רב חובל צבי מריאנסקי ואלי רהב מניחים זר עמותת בוגרי קציני ים על האנדרטה המחודשת לחללי המשחתת אילת, נובמבר 2009
ותיקי צוות אח"י קשת הראשונה מספרים על קרבות הטילים בזירה הימית במלחמת יום הכיפורים לקדטים בבית הספר לקציני ים עכו, 2010
חיים אישיים

לרהב שבעה ילדים. בשנת 1962 נישא לשולמית ממשפחת ווליניץ וממנה יש לו שני בנים, גל ועמית. בשנת 1972 נפרדו. ב-1977 נישא בשנית לאפרת, ממנה נולדה לו בת בשם דונה. באפריל 1985, אימצו בנות תאומות, אנה ואלמה. שתיהן שירתו בחיל הים, וכיכבו בסרטה של נילי טל, "הנערות מברזיל". אפרת רהב נפטרה בדצמבר 1999 ורהב נישא בשנת 2004 לאלנה ממשפחת פידאייב, שהביאה עמה בן ובת.
פרסומים שכתב

בסיס הדרכה של חיל הים, 'מערכות ים' 107–108, מרץ 1972, עמ' 56.
ספינות סער – עקרונות בנין הכוח הימי, המכללה לביטחון לאומי, נובמבר 1984
ספינות גבריאל – בנין הכוח שהביא לניצחון הימי במלחמת יום הכיפורים, מערכות 296, דצמבר 1984
לחיי הספינות הקטנות, מערכות 299, 1985
כי לנו הלילה, מערכות 308, 1987
מדריך אימון לציוד הצלה באניה, הוכן לפי הזמנת חברת צים, בבקרה של רשות הספנות והנמלים, מאי 1989.
ברכות לשלמה אראל בן תשעים, ותשובת אלוף שלמה אראל באתר משמר המורשת הימית נובמבר 2010
קרב פורט סעיד במלחמת יום הכיפורים, מאמר במערכות גיליון 449 יוני 2013.
מלחמת ששת הימים  ניתוח פעולת פורט סעיד 1967 (אורכב 02.05.2014 בארכיון Wayback Machine) באתר מורשת חיל הים: אוגוסט 2013.
לחימה ימית במלחמת יום הכיפורים, פרק י"ד בספר ניצחון בסבירות נמוכה עורך מיכאל ברונשטיין, הוצאת שרידות, אפי מלצר בע"מ, 2017, עמ' 408–431.
תחקירים, קרבות בזירה הימית במלחמת יום הכיפורים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 22 בנובמבר 2013
תחקירים, הניצחון הימי במלחמת יום הכיפורים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 29 בנובמבר 2013
ספינות הסער כוח לוחמת השטח של חיל הים במסגרת "הערכה אסטרטגית ימית רבתי לישראל 2020/2019" של המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית ינואר 2020, עמ' 313–329.
RADM Eli Rahav,  Missile Boat Warfare: Israeli Style United States Naval Insitute Proceeding, 1986
לקריאה נוספת

רנן שור, מטח, הבזק, סוף – קרב היתקלות שבו הוטבעה סירת מחבלים על ידי ספינת טילים, במחנה 22 בנובמבר 1972, עמ' 6–7.
מייק אלדר, שייטת 11, עמ' 164, 185-197, 206,210-212, 218, 242, 287, ספרית מעריב, 1996
שמשון עדן, אנשי הברזל על ספינות העץ, עמ' 68, 94, 173, 224, 229, 243, 245, 247, 250 251, הוצאת אפי מלצר בע"מ, 2000
אברהם רבינוביץ, ספינות שרבורג, הוצאת אפי מלצר בע"מ, עמ' 162, 177, 198, 199, 211-213, 242
איתן הבר, זאב שיף ודני אשר, המלחמה, הוצאת משכל, 2013, ע' 330.
מירי לוי שאול, איתן למשפחת שאול, סטודיו נון, 2018.
ביאורים

1 2  מימין לשמאל: סגן אלי רהב, פרנק מאלון – מדריך בריטי, סרן יוסף הררי, מדריך בריטי, סגן צבי פז.
↑  אלי רהב ראשון מימין על הספינה.
↑  מצולמים נוספים מפקד בסיס ההדרכה סא"ל יהודה בן-צור במרכז, מדריך הקורס סרן אלי רהב ראשון משמאל ביושבים, מדריך כתת המכונאים סרן חנוך בן אליהו שלישי מימין ביושבים. חיים גבע שלישי משמאל בשורה האמצעית.
הערות שוליים

↑  מקור – סא"ל יצחק שושן: הקרב האחרון של המשחתת אילת. ע-206, ספרית מעריב, 1993
↑  חברי שאול איתן ז"ל שמעון שני על חברו לצוות שנהרג בתאונת אימונים באח"י חיפה, באתר משמר המורשת הימית.
↑  מקור – אברהם רבינוביץ, ספינות שרבורג, 211-213, הוצאת אפי מלצר, 2001.
↑  מקור – אלוף שלמה אראל, לפניך הים. עמ' 317, 318, הוצאת משרד הביטחון, 1998
↑  מקור מייק אלדר, שייטת 13, ע' 527, 534, 572, ספרית מעריב, 1993.
↑  אנני אלרועי, "פעמון החירות", בין גלים, ספטמבר 2013, עמ' 39-34
↑  צילם מאיר בן ארי.
↑  זאב גלילי,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'הסרט "הילדות מברזיל", ‏25 במאי 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007420877905171  VIAF: 574156133184558430005   WorldCat (עם VIAF): 574156133184558430005
יוסי קופרווסר

| --- | --- |

יוסי קופרווסר, 2018
 לידה:  1953 (בן 72 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 בת זוג:  ציונית פתאל-קופרווסר
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1971–2006 (כ־35 שנים)
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 קצין המודיעין של פיקוד המרכז  ראש חטיבת המחקר
 פעולות ומבצעים
   מלחמת יום הכיפורים    מלחמת לבנון הראשונה  האינתיפאדה השנייה  מבצע קטיף כלניות    מלחמת לבנון השנייה
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל המשרד לנושאים אסטרטגיים
 
קופרווסר כראש חטיבת המחקר באמ"ן
יוסף (יוסי) קופרווסר (נולד ב-1953) הוא איש צבא ומנהל ישראלי. כיהן כראש חטיבת המחקר באמ"ן, בדרגת תת-אלוף, וכמנכ"ל המשרד לנושאים אסטרטגיים.
ביוגרפיה

יוסי קופרווסר גדל בחיפה. התגייס לצה"ל ב-1971 במסגרת העתודה האקדמית. במלחמת יום הכיפורים לחם במסגרת הנח"ל בחזית הצפון. בהמשך שירת בחיל התותחנים, ממנו עבר ב-1975 לאגף המודיעין. שירת כנספח צה"ל לענייני מודיעין בוושינגטון, עוזר ראש חטיבת המחקר וקצין המודיעין של פיקוד המרכז. בשנים 2001–2006 היה ראש חטיבת המחקר, בין היתר במהלך האינתיפאדה השנייה. כראש חטיבת המחקר, היה קופרווסר ממקימי "תוכנית חבצלות", תוכנית הדגל של חיל המודיעין, בשנת 2004. לאחר סיום שירותו בצה"ל ועד יולי 2009 היה סגן נשיא בחברת הייעוץ הביטחוני GCST.
בתחילת 2011 מונה למנכ"ל המשרד לעניינים אסטרטגיים, שבראשות השר משה יעלון. הוא המשיך בתפקיד זה גם לאחר שהשר יובל שטייניץ מונה לעמוד בראש המשרד. במסגרת תפקידו זה עמד בראש ועדת בדיקה ממשלתית לבדיקת פרשת מוחמד א-דורה.
נכון ל-2016 קופרווסר הוא מנהל פרויקט במרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה.
ב-2016 ייסד עבור המשרד לנושאים אסטרטגיים את "קלע שלמה", חברה לתועלת הציבור, שמטרתה להיאבק ב-BDS ברשתות החברתיות.
בשנת 2020 הצטרף לתנועת "הביטחוניסטים", שקוראת לסיפוח יהודה ושומרון.
חיים אישיים

נשוי לציונית פתאל-קופרווסר, שהשתחררה בדרגת סגן-אלוף לאחר ששירתה, אף היא, כקצינה באגף המודיעין וביחידת מתאם הפעולות בשטחים, ולהם שני ילדים. ליוסי שני ילדים נוספים מנישואים קודמים.
לקריאה נוספת

Lapid Ephraim, The Israeli Intelligence Community: An Insider's View, Gefen - Jerusalem, 2020
הערות שוליים

↑  עפר שלח ויואב לימור, שבויים בלבנון, האמת על מלחמת לבנון השנייה, הוצאת ידיעות ספרים, 2007, עמוד 418.
↑  תא"ל במיל' יוסי קופרווסר יהיה מנכ"ל המשרד לנושאים אסטרטגיים, באתר ynet, 7 בפברואר 2011
↑  ברק רביד,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'ועדת בדיקה ממשלתית: מוחמד א-דורה כלל לא נפגע מהירי בצומת נצרים, באתר הארץ, 19 במאי 2013
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"' הודיה כריש חזוני,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'‏"החבורה הזו בעד ביטחון ישראל, בלי אליטיזם", בעיתון מקור ראשון, 14 במאי 2020.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517059305171  LCCN: no2016064337  VIAF: 57145304391378571819   WorldCat (עם VIAF): 57145304391378571819
גדעון ספיר (איש קק"ל)

ערך זה עוסק באיש קק"ל. אם התכוונתם למשפטן, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 בדצמבר 1929 ברלין, רפובליקת ויימאר 
 פטירה:  2 בינואר 2012 (בגיל 82)
 מדינה:  ישראל
 מקצוע:  פלמ"חניק, יערן, איש קק"ל, יו"ר עמותת בית אשל
 פרסים והוקרה:  יקיר באר שבע 
 
גדעון ספיר (24 בדצמבר 1929 - 2 בינואר 2012) היה איש קק"ל, יושב ראש עמותת בית אשל ויקיר העיר באר שבע.
ביוגרפיה

גדעון ספיר נולד בברלין בירת גרמניה ב-1929. אימו הבריחה אותו לאנגליה, ומשם הוא עלה לארץ ישראל בינואר 1940. הוא למד בבית הספר החקלאי רכסים.
בארץ ישראל התגייס ספיר לפלמ"ח, ונשלח למשמר החופים. במלחמת העצמאות לחם במסגרת פלוגה ד' בגדוד השביעי של חטיבת הנגב והשתתף בקרבות על שחרור באר שבע. לאחר מכן שירת בצה"ל בחיל האספקה עד הגיעו לגיל 70.
בחורף 1960 הגיע ספיר לחורבות בית אשל הנטושה, קבורה תחת גלי אבנים, עשבים ולכלוך. בעקבות זאת יצא עם קבוצת תלמידי תיכון דתי מקיף ב' באר שבע (היום מקיף ה') ליום עבודה בניקוי השרידים. בערב הדליקו חנוכייה על גג הבניין ובישלו קפה על פי מסורת הפלמ"ח.
בשנת 2007 זכה ספיר בתואר יקיר העיר באר שבע.  הוא נפטר בביתו בשנת 2012,  והובא למנוחות בבית העלמין החדש בבאר שבע .
פעילות בקק"ל

גדעון היה אחראי לשתילה של עצים רבים, רובם באזור הנגב ויהודה. בתחילה, עבד דרך קרן קיימת יחד עם פועלים. לאחר מכן, המשיך דרך קרן קיימת עם מתנדבים, ולבסוף גם המשיך עם מתנדבים או תיירים מחוץ לישראל דרך המסגרת של עמותת בית אשל.
סך הנטיעות שהיה לו חלק בהן מוערך בכמיליון וחצי עצים.
פעילות בעמותת בית אשל

החל משנות ה-80 היה ממקימי עמותת בית אשל, אשר פעלה בתחומי מצפה בית אשל, אשר ננטש בסוף 1948. כחלק מפעילויותיה הביאה בני נוער מתנדבים לעבוד ולנקות את אתר בית אשל, לנטוע עצים ושתילים ולהשקותם. בט"ו בשבט הגיעו אוטובוסים רבים מטעם קק"ל, אשר הביאו תיירים מהארץ או מחו"ל, ויחדיו נטעו עצים, השקו את הללו אשר היו כבר נטועים. תחום נוסף בו פעלה העמותה היה מדורת הפלמ"ח בליל העצמאות, אשר נחגגה מדי שנה וזכתה למימון חלקי מטעם עיריית באר שבע, ולאספקת קרשים ועצים מקק"ל, כאשר רוב העבודה נעשה בידי חברי העמותה ומשפחותיהם.
הערות שוליים

↑  יקירי באר שבע 2007 באתר beersheva news
↑  ספר 'יקירי העיר באר שבע', הוצאת 2009/2010
↑  בית אשל
↑  ספר 'יקירי העיר באר שבע', הוצאת 2009/2010
↑  תלמידים מבאר שבע פינו הריסות בית אשל, מעריב, 9 בדצמבר 1969; ש. גבעון,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'מה הולך בבאר שבע - תלמידים משקמים את בית אשל, מעריב, 14 בינואר 1971
יעקב הדס-הנדלסמן

יעקב הדס-הנדלסמן (נולד ב-22 באוגוסט 1957) הוא דיפלומט ישראלי. כיהן בעבר כשגריר ישראל בגרמניה, בהונגריה, בירדן, בקטאר ובאיחוד האירופי.
ביוגרפיה

הדס-הנדלסמן נולד בתל אביב. למד בתיכון הדתי צייטלין במגמת מזרחנות. לאחר שחרורו משרות של שמונה שנים בצה"ל ב-1983, הצטרף למשרד החוץ. הוא מילא תפקידים דיפלומטיים שונים בממלכה המאוחדת, אוסטריה וטורקיה. הוא היה גם ראש הנציגות הכלכלית בדוחה, בירת קטר, ובין השנים 2003–2006 היה שגריר ישראל בירדן. לאחר מכן שב לישראל ומונה לסגן המנהל הכללי, ראש אגף המזרח התיכון ותהליך השלום.
באוגוסט 2011 מונה לשגריר ישראל באיחוד האירופי ולנאט"ו בבריסל.
בינואר 2012 החליטה הממשלה למנותו לשגריר ישראל בגרמניה, וב-9 במרץ 2012 נכנס לתפקידו. בסוף אוגוסט 2017 סיים את כהונתו כשגריר והוחלף בתפקיד על ידי ג'רמי יששכרוף.
בינואר 2018 מונה לשגריר המיוחד לקיימות ולשינוי אקלים.
בשלהי 2019 מונה לשגריר ישראל בהונגריה במקום יוסי עמרני.
השכלה

הדס-הנדלסמן בוגר תואר ראשון ביחסים בינלאומיים ולימודי המזרח התיכון מאוניברסיטת תל אביב ותואר שני בלימודי המזרח התיכון מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בוגר תוכנית ״עמיתי רוטשילד״.
משפחה

יעקב הדס-הנדלסמן נשוי ואב לשלושה בנים.
הערות שוליים

↑  משרד החוץ הודיע על מינוי ארבעה שגרירים חדשים, באתר ynet, 19 בדצמבר 2010
↑  מינויים בשירות החוץ - שגריר ישראל בהונגריה, באתר משרד ראש הממשלה, 27 באוקטובר 2019
יורם יובל

| --- | --- |

יורם יובל, 2020
 לידה:  2 באוגוסט 1958 (בן 66) 
 ענף מדעי:  פסיכואנליזה, נוירוביולוגיה, מדעי המוח
 מקום לימודים:  התיכון ליד האוניברסיטה  מכון ויצמן למדע  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת קולומביה 
 מוסדות:  אוניברסיטת חיפה  האוניברסיטה העברית בירושלים  החברה הפסיכואנליטית בישראל 
 www.yovell.co.il
 
יורם יוֹבֵל (נולד ב-2 באוגוסט 1958) הוא פסיכואנליטיקאי, פסיכיאטר, חוקר מוח ישראלי, מרצה בפקולטה לרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים וחבר האגף לרפואת המוח בבית החולים הדסה עין כרם.
יובל הוא מומחה בתחום הנוירוביולוגיה של אהבה ורגשות. בנוסף לעבודתו האקדמית, יובל מנחה את תוכנית הראיונות "שיחת נפש" בטלוויזיה החינוכית וחיבר ספרים פופולריים בעברית הכוללים תיאורי מקרה של טיפול פסיכולוגי.
קורות חיים

יובל נולד בשם יורם ליבוביץ, בנם של יפה (לבית חפץ) ואורי ליבוביץ, פרופסור לנוירוביולוגיה. סבו היה המדען והוגה הדעות ישעיהו ליבוביץ. הוא גדל במשפחה דתית בשכונת קטמון הישנה בירושלים ולמד בתיכון ליד האוניברסיטה בירושלים. כשהיה בן 14 נפטר אביו ממחלת הסרטן והוא בילה ימים רבים בבית סבו. שירת בצה"ל כקצין בחיל התותחנים, והשתתף במלחמת לבנון הראשונה כמפקד של מוצב תצפית בדרום לבנון. בעת שירותו הצבאי החליף את שם משפחתו מליבוביץ ליובל, בשל הזיהוי עם סבו ישעיהו ליבוביץ.
יובל למד רפואה באוניברסיטה העברית בירושלים, נוירוביולוגיה במכון ויצמן – שם עשה את עבודת הדוקטורט בהנחיית ידין דודאי, ופסיכיאטריה באוניברסיטת קולומביה, שם עשה את עבודת הדוקטורט בהנחיית אריק קנדל. התמחה בפסיכואנליזה במכון של אוניברסיטת קולומביה, ושייך לסגל ההוראה של המכון הפסיכואנליטי על שם אייטינגון בירושלים. הוא עבד במשך מספר שנים כמטפל במנהטן.
יובל שימש ראש תחום הטראומה בבית הספר לעבודה סוציאלית בפקולטה ללימודי רווחה ובריאות והיה ראש המכון לחקר המוח והרגשות באוניברסיטת חיפה. כיום הוא מרצה לפסיכופתולוגיה בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית.
משנת 2008 יובל מגיש תוכנית טלוויזיה בשם "שיחת נפש" בטלוויזיה החינוכית. מטרתה המרכזית של התוכנית היא שיחה אישית עם מפורסמים ישראלים אשר חושפים פרטים וחוויות אישיות "מחדרי לבם" שהתפרסמו ושלא התפרסמו במהלך הקריירה שלהם.
בשנת 2009 השתתף והגיש יחד עם מיקי רוזנטל ואירי ריקין בערוץ 2 את הסדרה "איך להיות מאושר בשישה שיעורים". לאחר שהופקה במקור ב-2005 אך שידורה נדחה מחשש שלא תזכה לאחוזי צפייה גבוהים, הסדרה זכתה להצלחה בלתי צפויה, עם רייטינג ממוצע של כ-20%.
בשנת 2019 החל לפעול למען שינוי במרחב הפוליטי בישראל. הוא הקים את מאהל גן העצמאות (ירושלים), במהלך 21 הימים שנותרו להחלטת פיזור הכנסת ה-22.
בשנת 2019 הנחה את הסדרה בת שלושת הפרקים "סודות המוח" בהוט 8.
בינואר 2021 הצטרף למפלגה הכלכלית החדשה בראשות ירון זליכה. ב-14 במרץ הודיע על פרישתו ממנה.
בשנת 2021 הנחה את הסדרה בת שלושת הפרקים "לב שבור" בהוט 8.
בנובמבר 2021 החל להגיש פודקאסט עם ביתו נעמי בשם "בואי נדבר על זה" מבית All•in.
חיים אישיים

יובל אב לשני בנים מנישואיו הראשונים ואב לשלוש בנות מבת זוגו כיום.
ספריו

ישראל: שיחת נפש, הוצאת כנרת, זמורה-ביתן (תשע"ב 2012).
סערת נפש, הוצאת קשת (2001)
מה זאת אהבה, הוצאת קשת (2001)
הלנה על הגג, הוצאת משכל (1998)
הערות שוליים

↑  כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי (2024-01-23), פגישה עם רוני קובן עונה 8 | פרופ' יורם יובל, נבדק ב-2025-02-26
↑  רפי רשף אינטימי,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'‏"הן זוכות להמון דברים ששני הגדולים קופחו בהם", באתר ‏מאקו‏, 22 במאי 2022
↑  יורם יובל, The role of adenylate cyclase in elementary learning and memory, ספריית מכון ויצמן, ‏1989
↑  מתן שירם,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'‏הפסיכולוג יורם יובל: "הטלוויזיה דורשת בשר-אדם", באתר גלובס, 8 בנובמבר 2009
↑  ירון פריד,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'עכשיו זה רשמי: אושר לא קונה כסף, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2009
אלון עידן, העיר,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'אל תסבירו לנו איך להיות מאושרים, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2009
↑  גילי איזיקוביץ,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'קשת תפיק עונה נוספת ל"איך להיות מאושר בשישה שיעורים", באתר הארץ, 17 בנובמבר 2009
↑  יורם יובל,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'דברים שלמדתי באוהל רטוב, באתר ynet, 6 בדצמבר 2019
↑  אברהם בלוך,'"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'‏פרופ' יורם יובל הצטרף לפוליטיקה, באתר "סרוגים", 19 בינואר 2021
↑  אריק בנדר,'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'‏פרופ' יורם יובל הודיע על פרישתו מ"המפלגה הכלכלית" בראשות פרופ' זליכה, באתר מעריב אונליין, 14 במרץ 2021
↑  "הלב השבור" של עברי לידר בטלוויזיה, באתר ynet, 8 באוקטובר 2020
↑  בואי נדבר על זה, באתר Apple Podcasts (באנגלית בריטית)
↑  שיר זיו,'"`UNIQ--nowiki-00000017-QINU`"'"כדי להביא שינוי, צריך לקפוץ לביצה העכורה של הפוליטיקה", באתר ישראל היום, 18 בפברואר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296527205171  BnF: cb14619815c (data)  GND: 128763442  ISNI: 0000 0000 7845 0571  LCCN: n98108749  NKC: mzk2005306667  SUDOC: 193866560  VIAF: 84640540   WorldCat (עם VIAF): 84640540 
יורם יובל, 2007
הפקולטה למדעי המחשב (הטכניון)

| --- | --- |

 פקולטה
 תקופת הפעילות:  1969–הווה (כ־56 שנים) 
 תלמידים
 :  2,100 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°46′41″N 35°01′18″E﻿ / ﻿32.777946931413°N 35.021594012536°E﻿ / 32.777946931413; 35.021594012536
 www.cs.technion.ac.il/he
  (למפת חיפה מוגדלת) הפקולטה למדעי המחשב(למפת חיפה רגילה) הפקולטה למדעי המחשב
 
בניין הפקולטה למדעי המחשב
הפקולטה למדעי המחשב ע"ש הנרי ומרילין טאוב של הטכניון בחיפה נוסדה בשנת 1969, והיא עוסקת בהכשרת אנשי מדעי המחשב. דקאן הפקולטה, נכון ל-2025, הוא פרופ' דני רז.
הפקולטה כיום

הפקולטה למדעי המחשב היא היחידה האקדמית השנייה בגודלה בטכניון (לאחר הפקולטה להנדסת חשמל), עם כ-1,800 תלמידי הסמכה וכ-300 תלמידי מוסמכים. בפקולטה מעל 50 חברי סגל.
מבנה הפקולטה

הפקולטה שוכנת בבנין חדש, הכולל 7 כיתות מולטימדיה, 3 אודיטוריומים, מרכז רב-תכליתי הכולל (בין השאר) פסנתר וחדר מוזיקה, ספרייה המשמשת גם כמרחב לימוד, מעבדות: מעבדה למערכות נבונות (רובוטיקה, ראייה ממוחשבת, גאומטריה, גרפיקה ממוחשבת ובינה מלאכותית), רשתות תקשורת מחשבים, תכנון מעגלי VLSI, הנדסת תוכנה, מערכות מחשב, עיבוד שפות טבעיות, ביולוגיה חישובית, חישוב מדעי, מרכז סייבר ואבטחת מידע, אחסון מידע וזכרונות, ועיבוד אינפורמציה קוונטית.
מסלולי לימוד

תואר ראשון במדעי המחשב - תוכנית תלת-שנתית במדעי המחשב. התוכנית מעניקה תואר "בוגר למדעים (.B.Sc) במדעי המחשב".
מגמה ללמידה וניתוח מידע במסגרת המסלול הכללי התלת-שנתי. תוכנית זו מכשירה בוגרים ששטח התמחותם הוא באיסוף, עיבוד וניתוח מידע ואותות, וכוללת לימודים בתחומי עיבוד אותות, הסקה סטטיסטית ולמידה חישובית. התוכנית מעניקה תואר "בוגר למדעים (.B.Sc) במדעי המחשב".
תואר ראשון במדעי המחשב - תוכנית ארבע-שנתית במדעי המחשב. התוכנית מעניקה תואר "מוסמך למדעים (.B.Sc) במדעי המחשב".
מגמת סייבר ואבטחת מערכות ממוחשבות במסגרת המסלול הכללי הארבע-שנתי. מטרת תוכנית זו היא להכשיר בוגרים ששטח התמחותם הוא באבטחת סייבר. המגמה מעניקה לבוגריה רקע רחב במדעי המחשב תוך העמקה בתיאוריה ובמעשה של אבטחת העולם הדיגיטלי. התכנית מעניקה תואר "מוסמך למדעים (B.Sc.) במדעי המחשב".
מגמה למדעי המחשב עם התמקדות בביואינפורמטיקה במסגרת המסלול הכללי הארבע-שנתי בשיתוף עם הפקולטה לביולוגיה. התוכנית מקנה ידע נרחב הן במדעי המחשב והן בתחומים נבחרים בביולוגיה (בעיקר ביולוגיה מולקולרית ותאית), תוך התמקדות בביולוגיה חישובית וביואינפורמטיקה. התוכנית מעניקה תואר "מוסמך למדעים (.B.Sc) במדעי המחשב".
המסלול להנדסת תוכנה - תוכנית ארבע-שנתית במדעי המחשב. מטרת המסלול להכשיר מהנדסים המתמחים במערכות תוכנה גדולות. התוכנית מעניקה תואר "מוסמך למדעים (.B.Sc) בהנדסת תוכנה".
תואר ראשון בהנדסת מחשבים - תוכנית ארבע-שנתית בהנדסת מחשבים המנוהלת בשיתוף עם הפקולטה להנדסת חשמל. מטרת המסלול להכשיר מהנדסים ששטח התמחותם הוא תכנון ובניית מערכות אלקטרוניות הכוללות מחשבים, ולהקנות ידע נרחב בתוכנה וחומרה. התוכנית מעניקה תואר "מוסמך למדעים (.B.Sc) בהנדסת מחשבים".
תוכנית משולבת לתואר במדעי המחשב ובמתמטיקה - תוכנית תלת-שנתית בשיתוף עם הפקולטה למתמטיקה. התוכנית מעניקה תואר "בוגר למדעים (.B.Sc) במדעי המחשב ובמתמטיקה".
תוכנית משולבת לתואר במדעי המחשב ובפיזיקה - תוכנית ארבע-שנתית בשיתוף עם הפקולטה לפיזיקה. התוכנית מעניקה תואר "מוסמך למדעים (.B.Sc) במדעי המחשב ובפיזיקה".
תואר כפול ברפואה ובמדעי המחשב - תוכנית המיועדת לסטודנטים שהתקבלו לפקולטה לרפואה ומעוניינים ללמוד בנוסף תואר במדעי המחשב. משך הלימודים לתואר המשולב חמש שנים, שבסיומן מוענק תואר "בוגר למדעים (.B.Sc) במדעי הרפואה" ותואר "בוגר למדעים (.B.Sc) במדעי המחשב".
מעבדות מחקר

המעבדה למציאות רבודה ומדומה (AVR) - המעבדה מציעה לסטודנטים ולסטודנטיות פרויקטים בתחום המציאות המדומה והרבודה תוך כדי שימת דגש על רעיונות חדשניים של ממשק אדם-מכונה.
המעבדה ללמידת מכונה והתנהגות אנושית (BML) - המעבדה למערכות לומדות והתנהגות אנושית מפתחת אלגוריתמי למידה שמתוכננים לסביבה החברתית וההתנהגותית בה הם מיועדים לשימוש.
המעבדה לביולוגיה חישובית (CBL).
המרכז והמעבדה למערכות נבונות (CIS & ISL) - תחומי הפעילות של המעבדה כוללים מחקר בתחומים שונים ובעיקר ראיה ממוחשבת, עיבוד תמונה, רובוטיקה וניווט אוטונומי של רכבי אויר וקרקע.
המרכז לגרפיקה וחישוב גאומטרי (CGGC) - המרכז לגרפיקה וחישוב גאומטרי עוסק במחקר בסיסי בגרפיקה ממוחשבת, מידול גאומטרי, עיבוד גאומטריה תלת־ממדית, הדמיה וגאומטריה דיסקרטית וחישובית.
המעבדה לרובוטיקה חישובית (CRL) - מרכז למחקר בסיסי עבור בעיות תכנון רובוטיות.
המעבדה לסייבר, קריפטולוגיה ואבטחת מידע (CYBERLAB) - עוסקת במגוון פעילויות מחקר בתחום אבטחת סייבר, בכללן פיתוח טכניקות לבחינת חוזק של צפנים, אבטחת מכוניות אוטונומיות ומערכות סקאדה וזיהתה במשך השנים מגוון חולשות אבטחה במערכות שבשימוש רחב.
המעבדה לעיבוד גאומטרי של תמונות (GIP) - המעבדה חלוצה בתחום המתהווה של ניתוח ועיבוד תמונות באמצעות כלים גאומטריים וטכניקות חישה דלילות ודחיסות.
המרכז לטכנולוגיות חכמות (ICST) -  עוסק בתכנון ויישום פרויקטים חדשניים בתחום ה-IoT ובתחומים משיקים שונים, יחד עם פקולטות אחרות בטכניון ותעשיית ההיי-טק.
המעבדה לאחסון מידע וזכרונות (ISM) -  עוסקת במחקר בתחום הזכרונות הלא-נדיפים.
המעבדה לתקשורת מחשבים (LCCN) -  עוסקת הן בצדדים התאורטיים והן בצדדים המעשיים של עולם רשתות המחשבים בשיתוף אוניברסיטאות מהעולם וחברות מהמובילות בתחומן בתעשייה.
הערות שוליים

1 2  
מעבדות מחקר בפקולטה למדעי המחשב.
↑  
המעבדה למציאות רבודה ומדומה.
↑  
המרכז למערכות נבונות.
↑  
המרכז לגרפיקה וחישוב גיאומטרי.
↑  
המעבדה לרובוטיקה חישובית.
↑  
המעבדה לעיבוד גיאומטרי של תמונות.
↑  
המרכז לטכנולוגיות חכמות.
↑  
ההמעבדה לאחסון מידע וזכרונות.
↑  
המעבדה לתקשורת מחשבים.