stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טרבל (עיירה)
היסטוריה

השם הטורקי העות'מאני הישן של העיירה היה קורטבונאר ("Kurtbunar") שפירושו בטורקית הוא "באר הזאבים. במהלך רוב ימי הביניים האזור של העיירה היה חלק מהאימפריה הבולגרית. הכפר הוזכר לראשונה בפנקסי המיסים העות'מאניים משנת 1673. בשנת 1878, קורטבונאר הפך לחלק מנסיכות בולגריה. בעקבות מלחמת הבלקן השנייה, נאלצה בולגריה לוותר על השליטה בקורטבונאר ולהעביר את השליטה בשטח לרומניה יחד עם החלק כל החלק הדרומי של חבל דוברוג'ה. בתקופה שהשטח היה תחת שלטון רומני הכפר שימש כמרכז המנהלי של מחוז דורוסטור. השליטה באזור קורטבונאר חזרה לבולגריה לאחר שבולגריה ורומניה חתמו על הסכם קראיובה בשנת 1940. השם הבולגרי של העיירה טרבל, מכבד את זכרו של טרבל מבולגריה, בנו ויורשו של אספרוך, שליט בולגריה של חבל הבלקן בין השנים 701–721. בינואר 1960 הכפר הוכרז כעיר.
טטרציה

ערך זה עוסק בפעולה מתמטית. אם התכוונתם לשיטה לקביעת הריכוז של חומרים שונים בתמיסה, ראו .
גרף הפונקציה  ^{x}e
במתמטיקה, טֶטְרָצְיָה (באנגלית: Tetration או Hyper-4) היא פעולה, המתבצעת בין שני מספרים: ה"בסיס" וה"גובה". טטרציה מסמנים בסימון  a\uparrow \uparrow b או  ^{a}b כאשר  a הוא הבסיס ו- b הוא הגובה. בצורתה הבסיסית ביותר, שבה הבסיס הוא מספר ממשי והגובה הוא מספר טבעי, טטרציה מהווה קיצור של מגדל חזקות מחזורי; כלומר - הטטרציה ה- b־ית של  a היא החזקה החוזרת של b גורמים השווים כולם ל-a:
      a\uparrow \uparrow b={}^{b}a=\underbrace {a^{a^{a^{a^{\cdots ^{a}}}}}} _{b}
ניתן גם להגדיר טטרציה רקורסיבית באופן הבא:
מבוא

ארבעת ההיפר-פעולות הראשונות מוצגות מטה, כשטטרציה נחשבת להיפר-פעולה הרביעית. הפעולה האונארית עקיבה (אנ'), המוגדרת כ- a'=a+1 נחשבת להיפר-פעולה האפס.
חיבור:
 a+b=a+\underbrace {1+1+\cdots +1} _{b{\text{ times}}}
כפל:
 a\times b=\underbrace {a+a+\cdots +a} _{b{\text{ times}}}
חזקה:
 a^{b}=\underbrace {a\times a\times \cdots \times a} _{b{\text{ times}}}
טטרציה:
 ^{b}a=\underbrace {a^{a^{a^{a^{\cdot ^{\cdot ^{\cdot ^{a}}}}}}}} _{b{\text{ times}}}
יש לשים לב כי החזקה אינה פעולה אסוציאטיבית וכי היא מחושבת מלמעלה למטה. כלומר,  {3^{5}}^{7} משמעותו  3^{(5^{7})} ולא  {(3^{5})}^{7}.
תכונות

כיוון שחזקה אינה פעולה קומוטטיבית, כך גם טטרציה אינה קומוטטיבית: הטענות  ^{a}(^{b}x)={}^{ab}x ו  ^{a}xy={}^{a}x^{a}{}y אינן נכונות ברוב המקרים.
בנוסף, טטרציה גם אינה פעולה אסוציאטיבית. כלומר, הטענה  ^{({^{a}}b)}c={}^{^{a}}(^{b}c) אינה נכונה ברוב המקרים. כיווניות החישוב הנכונה היא מלמעלה למטה.
בדומה לחזקה, מתקיים כי  ^{0}x=1 ו  ^{1}x=x
מההגדרה הרקורסיבית של טטרציה מתקבלת התכונה הבאה:  ^{a}x=x^{(^{a-1}x)}
ממהגדרה למעלה נובע כי:  (^{b}a)^{(^{c}a)}=(^{c+1}a)^{(^{b-1}a)} מה שמאפשר את החלפת המשתנים b ו-c במשוואות. ההוכחה לתכונה זו היא:
הכללות

את פעולת הטטרציה ניתן להרחיב בשתי דרכים שונות; גם את הבסיס, וגם את הגובה ניתן להכליל מעבר למספרים הטבעיים על ידי שימוש בהגדרת ובתכונות הטטרציה.
הכללות > הכללת הבסיס > בסיס אפס

החזקה  0^{0} אינה מוגדרת. ולכן, גם טטרציות מהצורה  ^{n}0 אינן מוגדרות כראוי. למרות זאת, הגבול  \lim _{x\rightarrow 0}{}^{n}x מוגדר וקיים:
ולכן, ניתן להגדיר כי  ^{n}0=\lim _{x\rightarrow 0}{}^{n}x
הכללות > הכללת הבסיס > בסיס מרוכב

מאחר שניתן לעלות מספרים מרוכבים בחזקה, אז ניתן גם להפעיל טטרציה על בסיס מהצורה  z=a+bi.
לדוגמה, עבור  ^{n}z כאשר  z=i, ניתן באמצעות נוסחת אוילר להראות כי:
ולכן ניתן להגדיר בצורה רקורסיבית את  ^{n+1}i=a'+b'i באמצעות  ^{n}i=a+bi:
הכללות > הכללת הגובה > גובה אינסופי

ניתן להכליל את הטטרציה לגבהים אינסופיים. כלומר, עבור בסיס x כלשהו, קיים הגבול  \lim _{n\rightarrow \infty }{}^{n}x. זאת כיוון שבטווח מסוים של בסיסים, הטטרציה מתכנסת למספר סופי כש-n שואף לאינסוף.
לדוגמה,  {\sqrt {2}}^{{\sqrt {2}}^{{\sqrt {2}}^{\cdot ^{\cdot ^{\cdot }}}}} מתכנס ל-2, ולכן ניתן לומר כי הוא שווה ל-2.
את מגמת ההתקרבות לגבול 2 ניתן לראות גם על ידי חישוב גובה קטן:
לאונרד אוילר הראה כי באופן כללי, מגדל החזקות האינסופי  x^{x^{\cdot ^{\cdot ^{\cdot }}}}\!\! מתכנס עבור  e^{-e}\leq x\leq e^{\frac {1}{e}}.
הכללות > הכללת הגובה > גובה שלילי שלם

באמצעות ההגדרה הרקורסיבית של טטרציה:
ניתן למצוא את  {}^{-1}a:
אם במקום k נציב -1 נקבל:
ערכים שליליים הקטנים מ-1 לא ניתן להגדיר באופן זה, אם נציב -2 במקום k באותה משוואה אז נקבל:
וזהו מספר שאינו מוגדר.
פעולות הופכיות

לחזקה קיימות שתי פעולות הופכיות: השורש והלוגריתם. באופן אנלוגי, גם לטטרציה שתי פעולות הופכיות: הסופר-שורש והסופר-לוגריתם. (למעשה, לכל ההיפר-פעולות הגדולות מ-2 יש שתי פעולות הופכיות אנלוגיות). שתי פעולות אלו כמו הטטרציה אינן פעולות אלמנטריות.
פעולות הופכיות > סופר-שורש

הסופר-שורש היא הפעולה ההפוכה לטטרציה בדגש על הבסיס: אם  ^{n}y=x אז  y הוא הסופר-שורש ה- n־י של  x, והוא יסומן בצורה  y={\sqrt[{n}]{x}}_{s}
לדוגמה, אם  ^{4}2=2^{2^{2^{2}}}=65,536 אז 2 הוא הסופר-שורש הרביעי של 65,536 ( 2={\sqrt[{4}]{65,536}}_{s}).
פעולות הופכיות > סופר-שורש > סופר-שורש ריבועי

הסופר-שורש השני נקרא סופר-שורש ריבועי, והוא מסומן בצורה  {\sqrt[{2}]{x}}_{s}, או בפשטות  {\sqrt {x}}_{s}.
הסופר-שורש הריבועי הוא למעשה הפונקציה ההופכית לפונקציה  x^{x}, וניתן להציגו באמצעות פונקציית אומגה (אנ'):
פעולות הופכיות > סופר-לוגריתם

הסופר-לוגריתם היא הפעולה ההפוכה לטטרציה בדגש על הגובה: אם  ^{y}n=x אז  y הוא הסופר-לוגריתם מבסיס  n של  x, והוא יסומן בצורה  y={\text{slog}}_{n}{x}. פונקציה זו מוגדרת עבור כל  n>1.
פעולות הופכיות > סופר-לוגריתם > תכונות

{\text{slog}}_{b}(b^{x})={\text{slog}}_{b}(x)+1
{\text{slog}}_{b}1=0
{\text{slog}}_{b}(x)={\text{slog}}_{b}(\log _{b}{(x)})+1
לכל  x ממשי מתקיים  {\text{slog}}_{b}(x)>-2
ראו גם

היפר-פעולות
מספרים גדולים
לוגריתם חוזר
הערות שוליים

↑  Meiburg, Alexander, Analytic Extension of Tetration Through the Product Power-Tower, ‏2014
↑  George Daccache, Climbing the ladder of hyper operators: tetration, math.blogoverflow.com, ‏5 בינואר 2015
↑  Corless, R. M.; Gonnet, G. H.; Hare, D. E. G.; Jeffrey, D. J.; Knuth, D. E, "On the Lambert W function, Advances in Computational Mathematics, ‏1996
ערכי הגבול  \lim _{n\rightarrow \infty }{}^{n}x, שמתכנס רק עבור  e^{-e}\leq x\leq e^{\frac {1}{e}}
גרף הפונקציה  y={\sqrt {x}}_{s}
יובאן גויקוביץ'

יובאן "צונה" גויקוביץ' (בסרבית: Joвaн Гojкoвић Цуне;‏ 7 בינואר 1975 – 22 בדצמבר 2001) היה כדורגלן יוגוסלבי ממוצא סרבי ששיחק בעמדת הקשר בנבחרת יוגוסלביה ובמספר מועדונים בסרביה וביוון.
קריירת מועדונים

גויקוביץ' גדל במחלקת הנוער של זדרוגר דוניה טרפצ'ה, ובהמשך עבר אל מחלקת הנוער של BIP צ'אצ'אק. בקיץ 1995 עבר למועדון הגדול של העיר צ'אצ'אק, בוראץ צ'אצ'אק, ששיחק בליגת העל היוגוסלבית. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן שימש כשחקן מפתח ותפקד כפליימייקר. בחלון העברות של קיץ 1996 עבר גויקוביץ' לצ'וקריצ'קי, מועדון נוסף מליגת העל היוגוסלבית. הוא שיחק במועדון במשך עונה אחת בלבד, שלאחריה עבר לאלופת אירופה והעולם לשנת 1991, הכוכב האדום בלגרד, גם היא מליגת העל היוגוסלבית. הוא שיחק במועדון במשך שלוש עונות, בהן ערך 75 הופעות ליגה והבקיע 21 שערים, עד שבשנת 2000 חתם באירקליס סלוניקי מליגת העל היוונית. עד למותו, ערך 29 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שלושה שערים.
קריירה בינלאומית

ב-23 בדצמבר 1998 ערך גויקוביץ' את הופעתו היחידה בנבחרת יוגוסלביה, בהפסד 2-0 לנבחרת ישראל במשחק ידידות בתל אביב-יפו.
מותו

ב-22 בדצמבר 2001 מת גויקוביץ' בתאונת דרכים בבלגרד שברפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה.
הערות שוליים

↑  Career story באתר הרשמי של נבחרת סרביה (בסרבית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "יובאן גויקוביץ'".
טאביטאואה

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  האוקיינוס השקט 
 קואורדינטות:  1°20′00″S 174°50′00″E﻿ / ﻿1.3333333333333°S 174.83333333333°E﻿ / -1.3333333333333; 174.83333333333
 שטח:  37.63 קילומטר רבוע
 נתונים מדיניים
 מדינה:  קיריבטי 
 אוכלוסייה:  5,477 (2020)
 אזור זמן:  UTC+12
  (למפת קיריבטי מוגדלת) דרום טאראווה קיריטימטי קנטון האוקיינוס השקטטאביטאואה(למפת קיריבטי רגילה) דרום טאראווה קיריטימטי קנטון האוקיינוס השקטטאביטאואה
 
טאביטאואה (באנגלית: Tabiteuea) הם שני איי אטול שכנים בשרשרת איי גילברט, השייכת לרפובליקת קיריבטי שבמרכז האוקיינוס השקט.
האי הצפוני נקרא טביטאואה צפון (Tabiteuea North) והאי הדרומי טביטאואה דרום (Tabiteuea South). מקור שם האיים הוא במילה הגילברטית ל"הארץ בלי צ'יפים" (הארץ בלי המנהיגים), בשל התרבות השיתופית שהייתה נהוגה בהם.
שטחו של האי הצפוני הוא 26 קמ"ר ומתגוררים בו כ-3,600 תושבים (2010), ואילו שטחו של האי הדרומי הוא כ-12 קמ"ר ומתגוררים בו כ-1,300 תושבים (2010).
בסוף המאה ה-19 נערכה מלחמה בין האי הצפוני לדרומי, לאחר שתושבי האי הצפוני הוטבלו לנצרות ופשטו על האי הדרומי במטרה להמיר בכוח את דת תושביו.
חרטומן אמריקאי

| חרטומן אמריקאי |
| --- | --- |
 חרטומן אמריקאי
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חופמאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: חרטומניים
סוג:: חרטומן
מין:: חרטומן אמריקאי
שם מדעי
 Scolopax minor ‏גמלין, 1789
תחום תפוצה


חרטומן אמריקאי (שם מדעי: Scolopax minor) הוא מין של חרטומן החי בטבע לאורך מזרח אמריקה הצפונית, מדרום-מזרח קנדה ודרומה לארצות הברית עד לפלורידה וטקסס ומערבה עד קנזס ומיזורי, אם כי נמצאו גם פרטים שעפו יותר צפונה ומערבה.
החרטומן הוא עוף מוסווה בעל כסות נוצות המחקה את העלים והזרדים של קרקעית היערות והחורשים בהם הוא חי. הוא מזכיר מאוד את החרטומן האירופי. אורכו 25 עד 30 סנטימטרים ומשקלו 140 עד 230 גרם. הנקבות מעט כבדות וגדולות יותר מהזכרים. לחרטומן מקור ארוך וישר מאוד בצבע ורוד חיוור, גוף אפור מנומר בשחור ובכתמים בהירים לאורך הגוף והעיניים שחורות.
החרטומנים הם מעופפים חלשים, ולרוב הם יושבים על קרקעית היער ומחפשים במקורם חרקים ותולעים, בעוד עיניו הגדולות מתבוננות סביב בהיקף גדול אחרי טורפים. כאשר יש סכנה הם משתופפים ומסתמכים על הסוואתם ורק כשהסכנה ממשית הם ינסו לעוף.
החרטומנים הם עופות ציד והם מותרים לציד. למרות זו מצבם הוא "ללא חשש" בטבע, אף שהוא נפגע מכריתת יערות בחלק מתחומי מחייתו.
הערות שוליים

↑  חרטומן אמריקאי באתר הרשימה האדומה של IUCN
יום הברית

| --- | --- |
 סוג:  Bahá'í Holy Days 
 מועד
 תאריך:  25 או 26 בנובמבר
 
עבד אל-בהאא', 1912
יום הברית הוא היום שבו הבהאים חוגגים את מינויו של עבד אל-בהאא' כממשיך דרכו של מייסד הדת ונביאה, בהאא אללה. יום הברית נחגג כל שנה ב-25 או ב-26 בנובמבר, תלוי מתי הנורוז חל באותה השנה.
עבד אל-בהאא' הורה כי אין לחוג את יום הולדתו שחל ב-23 במאי שכן ביום זה התרחשה גם הכרזת הבאב. עם זאת, לאור בקשת מאמיניו כי יורה על יום בו ינציחו את זכרו, הוא קבע את יום הברית החל 180 ימים לאחר עלייתו השמיימה של הבהאא אללה.
יום הברית הוא אחד מאחד עשר החגים בדת הבהאית, ואחד משני הימים הקדושים בדת הבהאית, שבו אין המאמינים צריכים לשבות ממלאכה.
ראו גם

רידוואן
הערות שוליים

↑  Bregger, Louis D. "Diversity calendar: Descriptions of Baha'i Holidays and Observances". Clemson University.
↑  Smith, Peter (2000). "Holy days". A concise encyclopedia of the Bahá'í Faith. Oxford: Oneworld Publications, עמודים 182-183
↑  Compilations (1983). Hornby, Helen (Ed.), ed. Lights of Guidance: A Bahá'í Reference File. Bahá'í Publishing Trust, New Delhi, India, עמ' 299
| הדת הבהאית הכוכב הבהאי |
| --- | --- | --- |
| דמויות מרכזיות | עלי מוחמד שיראזי, הבאב • בהאא אללה • עבד אל-בהאא • שוגי אפנדי |  |
| הכתבים הבהאיים | אל-כתאב אל-אקדס • כתאב-י איקאן • המילים הנסתרות • שבעת העמקים • ארבעת העמקים • האיגרת אל בן הזאב • באיאן • איגרות אל המלכים והשליטים • מפציעי השחר |  |
| מוסדות עיקריים | מנגנון המנהל הבהאי • המרכז הבהאי העולמי • בית הצדק העולמי • האסיפות הרוחניות |  |
| עקרונות כלליים | עקרונות הדת הבהאית • התגלות מתמשכת • מעמד האישה בדת הבהאית • אחדות בדת הבהאית • עבדות בדת הבהאית • להט"ב והדת הבהאית |  |
| היסטוריה ופילוגים | באביזם • היסטוריה של הדת הבהאית • סובח-י אזל • אבראהים ג'ורג' ח'יראללה • צ'ארלס מייסון רמי • רות וייט |  |
| אנשים | אותיות הח"י •  ידי האמונה • שליחי בהאא אללה • טאהרה • בהיה ח'אנום • מרתה רוט • לואה גטסינגר • פיבי הרסט • ת'ורנטון צ'ייס |  |
| לוח השנה הבהאי | חגים בהאיים • נורוז • רידוואן • הולדת בהאא אללה • יום הברית • איאם-י הא • צום תשעה עשר הימים |  |
| בית התפילה הבהאי | אשגבאט • שיקגו • קמפלה • סידני • פרנקפורט • פנמה סיטי • סמואה • דלהי • סנטיאגו דה צ'ילה |  |
| קהילות בהאיות | הקהילה הבהאית הבין-לאומית • אוזבקיסטן  • אוסטרליה • אינדונזיה • איראן  • אנגליה • ארצות הברית  • ברזיל  • גרמניה  • דרום אפריקה • הודו  • טורקיה  • טורקמניסטן • מצרים  • ניו זילנד • סין • ספרד • קנדה • רוסיה |  |
| מנהגים ופולחן | סמלים בהאיים • עלייה לרגל • תפילה • חקוק אללה • צום |  |
טעות בכיוון 6: מפלט אחרון

| --- | --- |

 מבוסס על:  דמויות מאת אלן ב. מקלרוי
 בימוי:  ולרי מילב 
 הופק בידי:  ג'פרי ביץ'  פיליפ ג. רות'
 תסריט:  פרנק ה. וודווארד
 עריכה:  דון אדמס  קמרון האלנבק
 שחקנים ראשיים:  סיידי כץ  אנתוני אילוט  אקוולה זול  רוקסן פאלט  כריס ג'רוויס
 מוזיקה:  קלאודי פויזי 
 צילום:  מרטין צ'יצ'וב
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית בולגריה בולגריה (אתר צילומים)
 חברת הפקה:  Regency Enterprises  Summit Entertainment  Constantin Film
 חברה מפיצה:  פוקס המאה העשרים
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, direct-to-video 
 הקרנת בכורה:  21 באוקטובר 2014
 משך הקרנה:  91 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סלאשר, אימה, גור
 תקציב:  1.2 מיליון דולר
 סרט קודם:  טעות בכיוון 5: קשרי דם
 סרט הבא:  טעות בכיוון
 דף הסרט ב־IMDb
 
טעות בכיוון 6: מפלט אחרון (באנגלית: Wrong Turn 6: Last Resort) הוא סרט סלאשר אמריקאי משנת 2014, שבוים על ידי ולרי מילב. הוא השישי בסדרת סרטי טעות בכיוון, ומשמש כמעין ריבוט לקודמיו. בסרט זה העלילה עוקבת אחר בחור יתום שיורש אתר נופש ומגלה שהוא קרוב משפחה של ”שלוש אצבעות“, ”שיני מסור“ ו”עין אחת“, קניבלים מוטאנטים הידועים גם כ”האחים היליקר“.
שחקנים

אנתוני אילוט – דני
אקוולה זול – טוני
סיידי כץ – סאלי
כריס ג׳רוויס – ג׳קסון
רולו סקינר – ויק
בילי אשוורת׳ – רוד
ג׳ו גמינרה – בריאן
רוקסן פאלט – ג׳יליאן
הארי בלצ׳ר – צ׳רלי
רדוסלאף פרבאנוב – ”שלוש אצבעות“ (גילם את ”עין אחת“ בסרט הקודם)
דנקו יורדאנוב – ”שיני מסור“
אסן אסנוב – ”עין אחת“
לוק קאזינס – ניק
טליתה לוק־ארדלי – דריה
ג׳וזי קיד – אגנס פילדס
קיקר רובינסון – שריף דוקט
הפקה

דקלן אובראיין, אשר ביים את שלושת הסרטים הקודמים, הוחלף בבמאי הבולגרי, ולרי מילב, עבור הסרט השישי בזיכיון "טעות בכיוון". הסרט במקור היה אמור להמשיך את "טעות בכיוון 5: קשרי דם", ולהשלים את טרילוגיית הפריקוולים, אך בסוף בוטל והשאיר את הסרט לעמוד בפני עצמו.
הצילומים לסרט השישי החלו במרץ 2014, ורובם נערכו במכללת רקובסקי, אקדמיה צבאית בסופיה שבבולגריה. פנים וחוץ הבניין עוצבו מחדש כדי להיראות כמו מלון מיושן אמיתי.
תיק משפטי

באוקטובר 2014, הוגשה תביעה באירלנד על שימוש לא מורשה בתמונה של אישה שנעלמה במחוז וקספורד, בסצנה בה השריף תולה על לוח המודעות מודעות נעדרים. השופט סירב להוציא צו מניעה זמני, אך התיק חזר לבית המשפט בתחילת נובמבר 2014. כתוצאה מהתביעה המשפטית, אולפני המאה ה־20, החברה המפיצה, עשו ריקול לכל מהדורות ה־DVD והבלו־ריי של הסרט שהופצו, ללא תוכנית לשחררן מחדש, וביטלו את כל מקורות הסטרימינג המקוונים. בסופו של דבר הסרט שוחרר מחדש כשהתמונה המדוברת טושטשה.
הערות שוליים

↑  "What are the chances of Wrong Turn 7 in 2016?". HorrorSociety.com. נבדק ב-26 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Allen, Michael (12 במרץ 2014). "Cannibals Spotted in the Woods of Sophia, Bulgaria in Wrong Turn 6". 28 Days Later Analysis. נבדק ב-18 במרץ 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "'Wrong Turn 6' Now Filming in Bulgaria!". Bloody-Disgusting. 7 במרץ 2014. נבדק ב-17 במרץ 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Fox Takes a Wrong Turn for the Sixth Time; Now Filming!". Dread Central. 8 במרץ 2014. נבדק ב-17 במרץ 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  O'Faolain, Aodhan (30 באוקטובר 2014). "Family of late Irish woman bid to have image removed from horror film". Irish Independent. נבדק ב-30 באוקטובר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
טאבוק גוגסו

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  קינוח
 מטבח:  טורקי
 מוצא:  טורקיה טורקיה
 אופן הגשה:  קר
 מרכיבים עיקריים:  חיטה 
 
טאבוק גוגסו (בטורקית: Tavukgöğsü) הוא קינוח טורקי ומתוק העשוי מחלב ומחזה עוף טחון, הנפוץ בטורקיה.
הקינוח מורכב מחזה עוף טחון ומבושל, חלב, וניל, מי ורדים, סוכר וקמח אורז שאותם מערבבים יחד, מבשלים על אש נמוכה עד לקבלת מרקם דמוי פודינג.
נהוג להגיש את הקינוח כשהוא קר, מעוטר בקינמון טחון או פיסטוקים מרוסקים ובליווי גלידה או עוגה.
למאכל גרסאות שונות ומלבד הגרסה הבסיסית, קיימות גרסאות על בסיס שוקולד, קרמל ותוספת פירות.
הערות שוליים

1 2  Ghillie Basan, Classic Turkish Cooking, Macmillan, 1997-04-15, ISBN 978-0-312-15617-6. (באנגלית)
↑  Ghillie Basan, Middle Eastern Kitchen, Hippocrene Books, 2006, ISBN 978-0-7818-1190-3. (באנגלית)
↑  Turkish cookery, Istanbul, Turkey : Net Turistik Yayinlar, 1990, ISBN 978-975-479-100-6
↑  Sophie D. Coe, America's first cuisines, University of Texas Press, 1994, ISBN 978-0-292-71155-6
↑  Michele Humes, When Meat Becomes Dessert, The Atlantic, ‏2009-08-20 (באנגלית)
↑  Çikolata Soslu Tavuk Göğsü - Nefis Yemek Tarifleri - #3148415, Nefis Yemek Tarifleri, ‏2017-04-05 (בטורקית)
טעות במצב משפטי

טעות במצב משפטי היא טענת הגנה במשפט פלילי, לפטור אדם מאחריות למעשה פלילי בגלל שלא הייתה לו דרך סבירה לדעת שמעשהו אינו חוקי.
ככלל, הדין הפלילי אינו מכיר בטענה, שאדם דימה שמעשהו אינו אסור עקב טעות בדבר קיום איסור פלילי או בדבר הבנתו של האיסור כהגנה פלילית. כלל זה ידוע כ"אי ידיעת החוק אינה פוטרת". טעות במצב משפטי היא חריג לכלל זה, וחלה במקרים קיצוניים בלבד.
בחוק הישראלי > המקור

סעיף 34יט לחוק העונשין קובע:
בחוק הישראלי > היסטוריה

עד שנת 1994 שרר בחוק הישראלי הכלל ש"אי ידיעת החוק אינה פוטרת", למעט במצבים שבהם ידיעת הדין הייתה אחד מיסודות העבירה. לצד זאת, במצבים מסוימים הייתה נדונה השאלה של טעות ב"דין לבר-פלילי" כטעות בעובדה.
בשנת 1994 תוקן חוק העונשין והוספה לו ההגנה של "טעות במצב משפטי".
בחוק הישראלי > סוגי העבירות עליהן הטענה חלה

לטענתו של פרופ' שניאור זלמן פלר הגנת "טעות במצב משפטי" אינה חלה על עבירות שהן רע שלעצמו (כגון: שוד, רצח, אינוס, זיוף כספים, מרמה, גנבה וכיוצא בזה), שכן יחס החברה למהותן של עבירות אלו ידועה לכל, ואיש לא יעלה על דעתו שהעבירות אינן אסורות על פי חוק.
לעומת זאת, ההגנה יכולה לחול על עבירות בגדר רע כי נאסר, שכן לא תמיד ידע הציבור את כל ההסדרים הללו והעבירות הפליליות בגינן. עם זאת, ככל שאדם קרוב לתחום מסוים מצופה ממנו לדעת שיש הסדרים מיוחדים באותו תחום, ועל כן לא תתקבל טענת טעות בדין. כך למשל, תמרורים ורמזורים ברחובות ובכבישים וכן שלטי אזהרה, הפרט מחויב לכבדם משיש לו נגיעה בתחום פעילות. עבור הציבור שיש לו נגיעה לתחום הופכות עבירות מהסוג השני לכללי mala in se, אך נשארות בגדר mala prohibita לגבי מי שהתחום אינו נוגע לו.
בחוק הישראלי > השימוש בטענה

הנטל לעורר את הטענה לטעות במצב משפטי וכן הנטל להביא ראיות להוכחתה מוטלים שניהם על הנאשם. הועלתה טענה בדבר קיומו של הסייג – די בכך שהטענה הוכחה ברמה של יצירת ספק סביר, ושספק זה לא הוסר, כדי להביא לזיכויו של הנאשם.
בית המשפט העליון קבע שני תנאים מצטברים לתחולתה של הגנת טעות במצב משפטי. התנאי הראשון מתמקד בהוכחת קיומה של טעות. בגדרו, נדרש הנאשם להוכיח כי טעה טעות כנה ובתום לב. לתנאי זה ממד סובייקטיבי. הוא מתמקד בנאשם עצמו, ובוחן האם הוא אכן לא ידע את הדין, או שמא טעותו נבעה מרצון לחמוק מאחריות פלילית. בהקשר זה, נקבע כי נאשם שחשד שמעשהו אינו חוקי ובחר "לעצום את עיניו" לא יוכל ליהנות מההגנה. התנאי השני הוא שהטעות תהא "בלתי נמנעת באורח סביר". לתנאי זה אופי אובייקטיבי. עניינו בבחינת האמצעים שנקט הנאשם לשם מניעת הטעות. במילים אחרות, לא זו בלבד שעל הנאשם להראות כי טעה טעות כנה, עליו להוכיח גם שלא היה בידיו למנוע את הטעות אף שפעל באופן סביר.
הסתמכות על חוות דעת משפטית היא מקרה פרטי של טעות במצב משפטי. כאשר חוות הדעת ניתנה על ידי רשות מוסמכת של המדינה תהיה לטענה משקל רב יותר מאשר כאשר חוות הדעת ניתנה על ידי עורך דין פרטי. נשיאת בית המשפט העליון, דורית ביניש מנתה את התבחינים הבאים לבדיקה האם ההגנה חלה במקרה מסוים:
הייעוץ המשפטי מתבסס על מלוא התשתית העובדתית הרלוונטית למקרה.
הייעוץ המשפטי ניתן על ידי עורך דין בעל מומחיות בתחום שבו מתבקשת חוות הדעת המשפטית.
הייעוץ המשפטי הייתה רצינית על פניה, בדרך כלל חוות דעת משפטית בכתב.
לנאשם לא היו אמצעים אחרים, מתאימים יותר, כגון חוות דעת מוקדמת של רשות מוסמכת, לפרש את הדין.
הבחנה בין טעות במצב דברים לבין טעות במצב משפטי

כלל הנוהג זה מאות שנים, אשר הוזכר לראשונה בכתביו של אריסטו, קובע כי אי ידיעת החוק אינה פוטרת מעונש. הכלל הנוקשה התקבל והתבסס בשיטת המשפט הישראלית בשל התפתחות המשפט הישראלי מהמשפט המקובל האנגלי. במהלך השנים נחקקו מספר הקלות, הלוא הם הסייגים אשר דרכם התבצעו מעין ״ריכוכים״ בחקיקה הישראלית. יש להבדיל בין סייג ״טעות במצב הדברים״ לבין ״טעות במצב משפטי״. כאשר אדם סבור שמותר לו לגנוב בזמן שאסור (לפי סעיף 383 לחוק העונשין) ידיעתו שגויה ולכן מתקיים כאן המקרה של ״טעות במצב משפטי״ ועל כן טעותו בדין לא תפטור אותו מעונש. אך במקרה בו האדם טעה בעובדה ולאחר שצפה בסרט בקולנוע סבר כי לקח את תיקו, אשר דומה אך אינו שלו, לא נחשיב זאת כגנבה ואותו האדם יהיה פטור מאחריות פלילית דרך סעיף 34יח.
הערות שוליים

↑  ע"פ 845/02 מדינת ישראל נ' תנובה מרכז שיתופי לשיווק תוצרת חקלאית לישראל בע"מ, פסקה 30
↑  ע"פ 389/91 מדינת ישראל נ' ויסמרק, פ"ד מט(5) 705 (1996)
↑  חוק העונשין (תיקון מס' 39) (חלק מקדמי וחלק כללי), התשנ"ד-1994
↑  ע"פ 3506/13 דוד הבי נ' מדינת ישראל, ניתן ב־12 בינואר 2016, סעיף 546
↑  ע"פ 3506/13 דוד הבי נ' מדינת ישראל, ניתן ב־12 בינואר 2016, סעיף 547
↑  ע"פ 845/02 מדינת ישראל נ' תנובה מרכז שיתופי לשיווק תוצרת חקלאית לישראל, ניתן ב־10 באוקטובר 2007
↑  דורון מנשה ושי אוצרי, ‏הבחנה בין טעות במצב משפטי לבין טעות במצב דברים, דין ודברים ‏ז, תשע״ד.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
יהודה יצחק פרנקל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1824 ה'תקפ"ה
 פטירה:  1893 (בגיל 69 בערך) ל' בכסלו ה'תרנ"ד
 השתייכות:  חסידים
 תחומי עיסוק:  אב"ד
 חיבוריו:  מעט מים, מחיר חלב
 
רבי יהודה יצחק פרנקל (נכתב לעיתים: יהודא יצחק פרענקיל) (ה'תקפ"ה, 1824 – ל' בכסלו ה'תרנ"ד, 1893) היה אב"ד בעיר סאנוק.
ביוגרפיה

נולד לחנה ולרבי חיים מרדכי פרנקל–תאומים אב"ד לינסק (בן רבי יהודה ליבוש פרנקל תאומים בעל ה"שני צמידים", מגזע רבי יונה תאומים).
בנעוריו למד אצל רבי צבי הירש מרימנוב, ורבי שלום מקאמינקא, והיה תלמיד חבר של רבי חיים מצאנז בעל ה"דברי חיים", שכינוהו באחת מתשובותיו ״גדול הדור״.
בשנת תרי"ח הוכתר לרבנות העיר סאנוק במחוז ז'שוב בדרום פולין באזור הידוע כגליציה המערבית, וניהל את העיר ביד רמה, כאשר הוא ממונה על כל ענייני העיר מערכות הכשרות המקוואות ותלמודי התורה. מסר שיעורי תורה, והקים בית הכנסת אורחים בביתו הסמוך לבית הכנסת עבור עניי העיר ואורחים.
בשנת תרכ"ט כאשר פרצה המחלוקת בין חצרות צאנז וסדיגורה נמנה עם תומכי רבו הרבי מצאנז, ואף חתם על קול קורא בעניין. חילופי דברים ארוכים התנהלו בינו לבין קרובו רבי משה תאומים אב"ד הורדנקא בעל ה"דבר משה" אשר נמנה עם תומכי סדיגורה. למרות זאת, הקפיד לפקוד מעת לעת בעירו את הקלויז של חסידי סדיגורה, ואף כאשר פתחו הנמנים עם חסידי הרבי מצאנז בית כנסת משלהם וביקשוהו להתפלל עמם לא הסכים לכך, והמשיך להתפלל בבית הכנסת הגדול בעיר.
נפטר ביום שבת ל' בכסלו (ליל שישי של חנוכה) ה'תרנ"ד.
קברו

לאחר פטירתו נטמן בבית הקברות החדש בעיר סאנוק, באהל ציונו של המקובל רבי יחיאל אב"ד טעריווא ונאוויטאניץ בעל ה"זיכרון יחיאל".
בשנות השואה נחרב בית הקברות ולא נשארו בו אלא כמה מצבות בודדות, בשנת תש"פ נמצאו מקום ציונו ויסודות האהל באדמה.
ספריו

בשנת תר"מ הוציא לאור ליקוטים מתורותיו מחולקים לשני ספרים, בהקדמתו כותב כי לא היו די מעות בידו להוציא לאור את כל אשר תחת ידו, ורק מחמת אשר קרובת משפחתו שילמה את הוצאות הדפוס יכול להוציא את מעט הכמות הזאת:
מעט מים - חידושי אגדה על ענייני עבודת ד', רעיונות על התורה והמועדים.
מחיר חלב - חידושי הלכה וביאור על מסכת ברכות.
מלבד זה היו תחת ידו עוד כתבים רבים, וכמו שכותב בהקדמתו "אקוה להשי"ת אם יגזור עלי בחיים להוציא לאור חידושים על טור או"ח ויו"ד ועל מסכתות ועל משניות, וחידושי אגדות ודרשות ושו"ת והגהות על מדרש רבה, ועוד כדומה, במחיר אשר אקבל בעד הספר הזה, להיות קובץ על יד להדפיס פעם אחר פעם, אשר יזכנו הבורא לסדר" וכו', והעידו כי היו בביתו ארגזים מלאים בכתבי ידו.
לספריו אלו הוסיף את הספר "שני צמידים" על מסכת בבא מציעא לסבו רבי יהודה ליבוש פרנקל–תאומים אשר נפטר בצעירותו.
בניו

רבי יעקב שלמה פרנקל חתן רבי אברהם אהרן טייטלבוים מקאלבסוב בן רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים בעל ה"ייטב לב" מסיגט
רבי אפרים פרנקל אב"ד סאניק
רבי חיים מרדכי פרנקל
רבי בעריש פרנקל
רבי אברהם פרנקל מגארליץ
הערות שוליים

↑  ספר בארת המים דף מ"ה.
↑  ספרו מעט מים
↑  שו"ת דברי חיים ח"א אבהע"ז סי' ע"ד ועוד
↑  אנציקלופדיה לחכמי גליציה, ערכו.
↑  ספר סאניק דף 87, מאמרו של הרב אלתר.
↑  נתגלה ציון הקדוש של הגה"ק מסאניק, מאתר 'קברי צדיקים'
↑  מעט מים - פרנקל, יהודה יצחק (page 1 of 156), באתר hebrewbooks.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007509948305171  VIAF: 308280944   WorldCat (עם VIAF): 308280944
טאבי

ערך זה עוסק בגרב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 סוג:  גרב, ביגוד יפני 
 מקור:  יפן יפן
 
טאבי (בקאנג'י - 足袋) הם גרביים יפניים מסורתיים. הם מגיעים עד הקרסול ובעלי הפרדה בין הבוהן לשאר האצבעות. הם נלבשים על ידי שני המינים, ביחד עם גטה וזורי, ופריטי הנעלה מסורתיים נוספים. טאבי הם גם חלק מהותי מהלבוש היפני המסורתי - ביחד עם הקימונו.
הצבע הרגיל של הטאבי הוא לבן, וטאבי לבנים נלבשים באירועים רשמיים, כמו טקס התה היפני. גברים לובשים לעיתים טאבי כחולים או שחורים בנסיעות. קיימים גם טאבי צבעוניים, והם נלבשים בעיקר על ידי נשים וילדים.
בנאים, חוואים, גננים, נהגי ריקשות ועובדים אחרים נוהגים ללבוש סוג של טאבי שנקרא ג'יקה-טאבי (地下足袋, טאבי שנוגעים באדמה).
ראו שם

ואראז'י