stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מבוע – בית מדרש ישראלי
פעילות המדרשה > קהילת הבוגרים

קהילת המדרשה מונה אלפי אנשים. הקהילה מורכבת בעיקרה מבוגרי התוכניות אך פעילותה פתוחה לכל החברה הישראלית. מוקדי הפעילות המרכזיים נמצאים בירושלים, תל אביב, באר שבע וחיפה.
בירושלים ובתל אביב יש למדרשה מרכזים פיזיים המכונים מבוע הירושלמי ומבוע התל אביבי, המתפקדים לאורך השנה כבתי-מדרש קהילתיים שמתקיימים בהם שיעורים, אירועי תרבות, התכנסויות חברתיות ותפילות ערב שבת. פעילות קהילת הבוגרים מתקיימת כשילוב בין צוות המדרשה לבין מתנדבים ופעילים.
פעילות המדרשה > אירועי שיא

לצד האירועים השוטפים המתקיימים כל העת בקהילת המדרשה, ישנם כמה אירועי שיא גדולים לאורך לוח השנה היהודי:
יום כיפור – המדרשה מקיימת בירושלים ובתל אביב תפילות ולימוד לאורך יום כיפור, שמשתתפים בהם אלפי אנשים בשנה. במקביל לתפילה השואפת להביא לידי ביטוי ניגונים מסורתיים לצד ניגונים מתחדשים ונוסחי עדות מגוונים, מתקיימים לאורך החג שיעורים המועברים על ידי בוגרי המדרשה.
פורים – בפורים מתקיימת חגיגה קהילתית הכוללת קריאת מגילה, התוועדות ובה לימוד וניגונים ומסיבת ריקודים.
יום העצמאות – מאז שנת 2014 המדרשה מקיימת בירושלים אירוע פתוח לקהל ביום העצמאות. האירוע מתחיל לקראת צאת יום הזיכרון במעגלי שיח, לימוד ושירה, במרכזו טקס מעבר המבדיל בין יום הזיכרון ליום העצמאות, שלאחריו תפילת הלל חגיגית ואחריה מסיבת ריקודים ישראלית. ביום העצמאות עצמו המדרשה מובילה אירועים של תפילה, לימוד וקריאת מגילת העצמאות בטעמי המקרא.
פעילות המדרשה > עשייה חברתית ויוזמות נוספות > חינוך

בית המדרש לחינוך יהודי – תוכנית שנתית בשיתוף עם מכון 'כרם' לחינוך הומניסטי, שהחלה בשנת 2020 ומיועדת לאנשי חינוך שרוצים להעמיק בסוגיות של זהות יהודית במרחב החינוכי.
פעילות המדרשה > עשייה חברתית ויוזמות נוספות > הכשרות וסמינרים

המדרשה מקיימת, לצד התוכניות הקבועות גם הכשרות וסמינרים בנושאים שונים לציבור הרחב.
'נישאים ברוח' – סדנאות זוגיות בהנחיית הרב דני סגל, העוסקות בתקשורת זוגית, אינטימיות, דיבור והקשבה.
סמינרים ופעילויות לחיילים – המדרשה מקיימת סדנאות וסמינרים מגוונים לחיילי צה"ל: הכשרות פיתוח מפקדים בהובלת המדרשה הצה״לית, ייעוץ בנוגע לימי עיון עבור סגלי חינוך והכשרות בנושאי יחסי צבא וחברה, מורשת, מסורת וערכים.
פעילות המדרשה > עשייה חברתית ויוזמות נוספות > יוזמות חברתיות

קרן מימוש – קרן קהילתית של בוגרי המדרשה התומכת, במודל של 'קרן הון-סיכון' (ללא מטרות רווח) ביוזמות חברתיות שונות של בוגרי המדרשה.
עשרת ימי תודה – יוזמה שמבקשת ליצור מסורת חדשה של הודיה בחברה הישראלית, בימים שבין יום השואה ויום העצמאות, בהשראת 'עשרת ימי תשובה' שבין ראש השנה ליום כיפור. מטרתם של עשרת ימי תודה היא להציע את מונח התודה על היבטיו השונים כמענה תוכני ורעיוני לזמנים הטעונים מבחינה לאומית – הימים שבין יום השואה ליום העצמאות. במסגרת עשרה ימים אלו מתקיימים מפגשי לימוד ושיח במוקדים השונים של המדרשה, ברחובות ובערים השונות.
מהפכת הקשב – תנועה חברתית שצמחה בקהילת המדרשה ומבקשת ליצור מערכת יחסים בריאה בין בני האדם לטכנולוגיה הדיגיטלית, לעורר מודעות לנזקים הפוליטיים והנפשיים של תעשיית תשומת הלב, ולפתח את הפתרונות המתאימים כדי להתמודד איתם.
תוכן דיגיטלי – באתר האינטרנט של המדרשה ניתן למצוא מאמרים, מערכי שיעור ותכני לימוד, הקלטות של שיעורים והרצאות והקלטות של ניגונים לחגים ממסורות ומעדות שונות. כמו כן, בשנת 2023 הושק הסכת של המדרשה בהנחיית סיגל שטיינברג, בשם 'מראה מקום'.
פעילות המדרשה > עשייה חברתית ויוזמות נוספות > פעילות המדרשה במלחמת חרבות ברזל'

במהלך מלחמת חרבות ברזל הקימה את בית הספר ׳כל ישראל׳, בית ספר יסודי קהילתי למשפחות המפונות משלומי שבצפון, בהובלת סמנכ"לית הפיתוח של המדרשה קרן אפלבאום-ריף.
המדרשה אירחה מפונים בקמפוס באלון במהלך חודש אוקטובר והקימה מיזמים שונים לאור המצב: שיעורים מוקלטים לחיילים ('מנות קרב'), מפגשי לימוד קצרים בזום ('ברכות השחר'), 'בית מדרש שטח' לחיילים, ומיזם 'ספרייה ניידת' לחלוקת ספרי יד שנייה לחיילים בחזית, לפצועים ולמרכזי מפונים מהדרום ומהצפון.
ראו גם

פרחחי המעיין – להקת בוגרי 'מבוע' – בית מדרש ישראלי
הערות שוליים

↑  "[...] מבקשת להיות ביתם ובית מדרשם של בנות ובני הזרם המרכזי המתחדש, ומבקשת לחזק, לכוון ולהעצים את התנועה הזו של החברה הישראלית. בית המדרש מקדם העמקה, חזון, מנהיגות ואידאולוגיה, אך בעיקר שואף להיות קהילה ובית עבור אותם ישראלים חדשים-מתחדשים". בדף על המדרשה
↑   הולכות בחצות - ראיון בגל"צ עם אביגיל דגן-חדד, אחת מהמרצות הקבועות של המדרשה, על השם החדש, סרטון בערוץ "מבוע - בית מדרש ישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 08:33)
↑   הרב בני לאו והפייטנית יהלה לחמיש על יום כיפור בבית פרת, סרטון בערוץ "מבוע - בית מדרש ישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 20:09)
↑   שירה ברששת בראיון בגל"צ על יום הכיפורים במדרשה, סרטון בערוץ "מבוע - בית מדרש ישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 08:10)
↑   אתר האינטרנט הרשמי של עשרת ימי תודה
↑   מיכה גודמן בראיון על עשרת ימי תודה בערוץ ILTV, סרטון בערוץ "עשרת ימי תודה - מסורת ישראלית חדשה", באתר יוטיוב (אורך: 04:30)
↑   אתר האינטרנט הרשמי של מהפכת הקשב
↑   אתר האינטרנט הרשמי של הפודקאסט מראה מקום
↑  נכון למרץ 2024 בית הספר עדיין פעיל.
↑   כאן מורשת - הרב דני סגל בראיון על תקווה ועל בית מדרש שטח📻, סרטון בערוץ "מבוע - בית מדרש ישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 08:23)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011437813805171 
יובל הרוניאן מבוע – בית מדרש ישראלי – חבורה לומדת תוכנית מבוע
ראש המדרשה, הרב דני סגל, בתיקון שבועות 2024 בשדרות
יום כיפור בירושלים – מבוע בית מדרש ישראלי
קפילא

טבח בשעת בישול
קפילא הוא כינוי בהלכה לגוי הטועם תבשיל שנתערב בו איסור ויש חשש שנתן בו טעם. לטעם ישנה משמעות, משום שההלכה היא שטעם כעיקר - דהיינו שמספיק טעם של איסור כדי לאסור תבשיל מותר. אך אם הגוי לא חש בטעם ניתן לסמוך על דבריו ולאכול את התבשיל.
לדוגמה: אם חתיכת שומן חזיר נפלה לתוך סיר המכיל מרק ירקות והתבשלה עמו, ואין ידוע האם מורגש טעמה של החתיכה בכל התבשיל, או שמא טעמה התבטל ברוב, יש לתת לגוי, שמותר לו לאכול בשר חזיר, לטעום מן התבשיל, ושואלים אותו האם הוא מרגיש בו טעם חזיר.
הפירוש המילולי של 'קפילא' הוא "נחתום". יש שפירשו שיש לתת דווקא לנחתום משום שאין חשש שישקר, שהרי אם ישקר תיפגע אמינותו המקצועית. ואילו יש אומרים שנקטה הגמרא במושג נחתום משום שהיו רגילים לתת לו, אך ניתן לתת לכל גוי.
דיניו

נחלקו הראשונים באיזה מקרה ניתן להתיר את המאכל על פי חוות דעתו של הקפילא. לפי שיטת רש"י רק אם יש פי שישים בתבשיל ההיתר לעומת האיסור, ניתן להתירו על ידי טעימת הקפילא, לר"י אם יש פי שישים לא צריך קפילא והתבשיל מותר בכל מקרה ורק אם אין שישים צריך קפילא להתיר, ולפי שיטת הרמב"ן, אם יש קפילא צריך לשאלו בכל המקרים ואם אין, צריך שישים בתבשיל כנגד האיסור כדי להתירו.
להלכה פסק השולחן ערוך כשיטת הרמב"ן, ואילו הרמ"א פסק שלא סומכים כלל על קפילא אלא בכל המקרים צריך שיהא שישים בתבשיל כנגד האיסור כדי להתירו. נחלקו הפוסקים אם זה משום שלא סומכים על נכרים, או משום שאין אנו בקיאים בטעם.
לפי הטעם הראשון, ישנו פתרון מעניין שפורסם בשם הרב שמואל סלנט, במקרה ונתערב דבר איסור בפחות משישים (שלדעת הרמ"א אי אפשר להתירו על ידי קפילא גוי) אפשר להביא קפילא שיטעם, ואם יאמר שאין טעם איסור, יטעם מהתבשיל יהודי ספרדי הנוהג על פי הכרעת השולחן ערוך, ואם גם הוא יאמר שאין טעם איסור, יוכל האשכנזי הנוהג על פי הכרעת הרמ"א אף הוא לאכול, שהרי על יהודי מותר לסמוך לפי דעה זו.
זהותו

נחלקו הראשונים מי יכול לשמש כקפילא. לפי דעתם של כמה מהראשונים, רק גוי מומחה לטעם שמלאכתו בכך נאמן, והסיבה שהוא נאמן היא משום שלא מרע אומנותיה =(לא יהרוס אומנתו), לא ישקר ויצא לו שם שאינו מבין בטעם. לרוב הדעות במקרה זה צריך שידע שסומכים עליו משום שדווקא אז לא מרע אומנותיה.
לעומת זאת, ראשונים אחרים סוברים, שצריך דווקא גוי שמסיח לפי תומו (מסל"ת) משום שאז לא תהיה לו סיבה לשקר, ואילו אם ידע שיהודים סומכים עליו בדבר הנוגע למצוות היהדות, יש חשש שישקר בדווקא. ואז אין צורך שיהא דווקא מומחה אלא כל גוי יכול להרגיש.
ישנם מקרים שבהם התערב דבר שאינו איסור מוחלט, שאף יהודי יכול לטעום. כגון - אם נתערבה תרומה בחולין שאז כהן יכול לטעום כדי להתיר לישראל לאכול מן התערובת, או במקרה שאדם אחד אסר על השני את מאכליו באיסור קונם, וחתיכת אוכל שבבעלותו של האוסר נתערבה בתבשיל, מי שלא נאסר בחתיכה יכול לטעום אותו ולקבוע אם נרגש טעמה, או אם נתערב בשר או חלב בפרווה ורוצים לערב את התערובת עם המין השני שאסור להתערב עימה בשר או חלב. במקרים אלו תלוי בשתי הדעות הנ"ל אם הרמ"א יודה שניתן לסמוך על יהודי.
להלכה משמע בשולחן ערוך שנוקטים כשתי הדעות. שגם מומחה נאמן בתנאי שידע שסומכים עליו וגם גוי פשוט נאמן בתנאי שלא ידע שסומכים עליו. יהודי (במקרים האמורים לעיל), נאמן בכל מקרה שהרי עד אחד נאמן באיסורין. (ומסתבר שאף עדיף שידע שסומכים עליו משום שאז יתאמץ יותר להרגיש בטעם המדויק.)
עדיפות

בגמרא מופיעות שתי דרכים להתיר תבשיל שהתערב בו איסור שטעמו אוסר: קפילא וביטול בשישים.
לדעת הרמב"ם, תמיד ישנה עדיפות לפנות לקפילא על מנת שיטעם את התבשיל, ואילו ביטול בשישים הוא פתרון שניתן להשתמש בו רק כאשר לא ניתן לפנות לקפילא. לעומת זאת, דעת הרמב"ן, הרשב"א והר"ן שביטול בשישים זו תקנת חכמים שקודמת לטעימת קפילא, ולכן אם אין בתבשיל פי שישים מהאיסור שנבלע בו - אין לתת לקפילא לטעום. לשיטתם, טעימת קפילא זהו פתרון שהוצע רק במקום בו לא ניתן לשער האם יש שישים בתבשיל כנגד האיסור. דעת התוספות והרא"ש ששני המסלולים שווים, וניתן לבחור האם לתת לקפילא לטעום, או להתיר על סמך ביטול בשישים.
בכל מקרה, מסכימים הראשונים שגם כאשר יש שישים - אם מורגש טעם האיסור, התבשיל אסור. זאת משום שההלכה היא שטעם כעיקר, ואילו היחס שישים בין האסור למותר רק מהווה כלל מנחה, אך ברור שאם ישנו טעם - התבשיל אסור באכילה.
ראו גם

גוי של שבת
הערות שוליים

↑  כמובן שאם היא ניכרת צריך להוציאה.
↑  תוספות חולין צז, א.
↑  כך מסביר הבית יוסף בדעת הרמב"ם.
↑  יורה דעה סימן צח' - פרי מגדים – שפתי דעת ד'
↑  עיין הגהות רבי עקיבא איגר יורה דעה סימן צח' המסביר מדוע אין סומכים עליו כלל.
↑  בית יוסף יורה דעה סימן צח'
↑  עיין ש"ך ס"ק ה', שמביא את ב' הדעות ומסיק להקל.
↑  ש"ך שם
↑  בבלי מסכת חולין, דף צז עמוד א'.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
לואיס פרריה

| --- | --- |

פרריה ב-2013
 לידה:  20 בפברואר 1966 (בן 58) טרסיירה, האיים האזוריים, פורטוגל 
 מדינה:  פורטוגל, קנדה 
 תקופת הפעילות:  מ-1986
 פרופיל ב-IMDb
 
לואיס אנריקה דה רושה פרריה (באנגלית: Luís Henrique da Rocha Ferreira; נולד ב-20 בפברואר 1967) הוא שחקןקנדי יליד פורטוגל.
ביוגרפיה

פרריה נולד ב-20 בפברואר 1967 באי טרסיירה שבאיים האזוריים, פורטוגל. בילדותו עברה משפחתו לצפון יורק שבאונטריו בקנדה.
הוא החל לשחק ב-1986 והופיע במגוון סדרות, בין השאר ידוע ממשחקו בסדרה Hidden Hills כדאג בארבר, הדרמה Durham County - עליה זכה בפרס ג'מיני ב-2008, נעדרים בתור ג'ון פולוק ו-Bad Blood בתור דומיניק קוסולטו. כמו כן שיחק במגוון תפקידים קטנים בסדרות רבות.
בשנת 1995 שיחק בסרט האימה הקנדי Blood and Donuts בתור אירל. בשנת 1998 גילם את התפקיד הראשי של בובי מק'אליסטר בסדרת הדרמה "השילוש הקדוש" ברשת NBC, אך בוטלה לאחר עונה אחת בשל ממוצע רייטינג נמוך.
ב-2004 שיחק בדרמה "שחר המתים" של זאק סניידר כלואיס קלארק, ובסרט "צ'סטאנט: גיבור סנטרל פארק" לצד אביגייל ברסלין.
בשנת 2007 שיחק במותחן על הכוונת של אנטואן פוקווה בתור הסוכן הווארד פרנל. אותה שנה גם שיחק בסרט האימה המסור 4 בתור ארט בלאנק. לאחר שנתיים השתתף בסרט הדרמה הביוגרפית זכרונות מאחוזת הגנים האפורים.
בשנת 2012 שיחק ב-4 פרקים בסדרת הנוער הקנדית "מתחמי אל איי", אשר שודרה ברחבי ארצות הברית ברשת The CW. בשנת 2013 את לגלם את דמותו של הבלש אוסקר וגה בסדרת הטלוויזיה הקנדית "מניע" למשך 4 עונות בתפקיד הראשי.
בשנת 2016 גילם את דמותו של אריק האל בסדרת המדע הבדיוני "הנוסעים בזמן", דמות אשר שבה כדמות אורחת בעונות שאחריה. בשנת 2017 החל לשחק בסדרת המשטרה "ימ"מ" בCBS. ב-2018 התארח בסדרות "החץ" ו"תיקים באפלה", והצטרף לעונה השנייה של סדרת הפשע הקנדית "ריזוטו", בתור דומיניק קוסולטו.
בשנת 2024 שיחק בסדרת הדרמה ההיסטורית "שוגון" ברשת FX, המבוססת על רומן באותו שם מאת ג'יימס קלאוול.
בשנת 2025 ישחק את דמותו של ישי, אביו של דוד המלך בסדרת הדרמה ההיסטורית האמריקאית "בית דוד" מבית פריים וידאו.
סרטים נוספים עליהם זכה לשבחים הם: The Marsh‏, Boozecan ו-The Big Slice וכן הסרט מ-2005, Trump Unauthorized בו פרריה משחק את נשיא ארצות הברית לעתיד דונלד טראמפ.
שמור לי ואשמור לך

שמור לי ואשמור לך הוא ביטוי תנאי הלקוח מהמשנה. הביטוי עוסק בדיני שומרים, ולפיו כל האומר לחברו "שמור לי ואשמור לך" נחשב כשומר שכר.
פרטי הדין

רב פפא העמיד את הדין האמור במשנה במציאות שאמר לו "שמור לי היום ואשמור לך למחר", ובמציאות זו ההתחייבות לשמור למחר נחשבת כהתחייבות של שכר, ועל השמירה חלים דיני שומר שכר. ואם אמר לו שמור לי ואשמור לך ושתי השמירות מתחילות כאחת, נחשב הדבר כשמירה בבעלים, ואין בה חיוב תשלומים. כך פסקו גם הרמב"ם, והשולחן ערוך.
אזכורים נוספים

בהלכות שבת מובא היתר לומר לחברו "שמור לי פירות שבתחומך ואני אשמור לך פירות שבתחומי". הדבר אינו מהווה עבירה על האיסור של ודבר דבר, היות ששמירת הפירות היא פעולה המותרת בשבת.
שימושים מושאלים

השימוש הרווח בלשון הוא לרוב במשמעות שלילית, לפיה שני בעלי סמכות וכוח מטיבים זה לזה, כל אחד בתחום יכולתו.
כך בדוגמה זו: "אבי ליכט על שכר הבכירים: אני חושש מ'שמור לי ואשמור לך'".
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת בבא מציעא, פרק ו', משנה ו'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף פ"א, עמוד א'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות שכירות, פרק י', הלכה ב'.
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן ש"ה, סעיף ו'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קנ"א, עמוד א'.
↑  יניב רחימי, אבי ליכט על שכר הבכירים: "אני חושש מ'שמור לי ואשמור לך' אצל המוסדיים", באתר כלכליסט, 10 במרץ 2014
2042

| --- | --- |
 : ערך זה עוסק בשנה עתידית פרטים המופיעים בו עשויים להשתנות, ואירועים המצוינים בו עשויים שלא להתרחש.
שנת 2042 היא השנה ה-42 במאה ה-21. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. 1 בינואר 2042 לפי הלוח הגרגוריאני מקדים את 1 בינואר לפי הלוח היוליאני ב-13 ימים.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח הגרגוריאני.
אירועים צפויים

30 באפריל - תיפתח קפסולת זמן שהוטמנה באפריל 1992 על ידי ניקלודיאון.
17 בספטמבר - ייצוג נפוץ של תאריך ושעה של מערכות מיינפריים יתהפך עם תוצאות אפשריות דומות לבאג 2000.
אירועים צפויים > אירועים צפויים בתאריך לא ידוע

היצור של הטיל הגרעיני המשוגר מצוללת טריידנט D5 יופסק.
לפי לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית, אזרחי ארצות הברית שמזהים את עצמם כהיספנו-אמריקנים, אפרו-אמריקנים, אסייתים-אמריקאים, ילידי הוואי ואיים באוקיינוס השקט, ואינדיאנים יהוו רוב ואילו המזהים את עצמם כלבנים יהפכו למיעוט.
אירועים צפויים > אירועים אסטרונומים

19-20 באפריל - ליקוי חמה מלא.
13-14 באוקטובר - ליקוי חמה מרכזי.
הערות שוליים

↑  אדריאנה קרזו, Every item inside time capsule Nickelodeon buried in 1992, Mental Floss, ‏2012-06-25 (באנגלית)
↑  U.S. Nuclear Modernization Programs, Arms Control Association, ‏אוגוסט 2016 (באנגלית)
↑  אורטמן גניפר וכריסטן גורנארי, United States Population Projections: 2000 to 2050, United States Census Bureau, ‏2009 (באנגלית)
מגדלי מידטאון

| --- | --- |

מגדלי מידטאון, דצמבר 2019
 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים
 שימוש:  משרדים, מגורים
 כתובת:  דרך מנחם בגין 144
 מיקום:   תל אביב-יפו
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2013–2017 (כ־4 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  2017 
 עלות:  2.6 מיליארד ש"ח
 אדריכל:  משה צור
 מידות
 גובה:  מגדל מידטאון משרדים	197  מגדל מידטאון מגורים 183 מטר
 קומות:  מגדל מידטאון משרדים	50  מגדל מידטאון מגורים 50
 
 קואורדינטות:  32°04′39″N 34°47′37″E﻿ / ﻿32.0775°N 34.793611111111°E﻿ / 32.0775; 34.793611111111
 תבנית:לשוניות2
 
מגדלי מידטאון הם צמד גורדי שחקים בדרך בגין בתל אביב-יפו. בנייתם החלה בשנת 2013 והסתיימה ב-2018. המגדל הגבוה, בגובה 197 מטרים, משמש למשרדים והשני, בגובה 183 מטרים, משמש למגורים. כל אחד משני המגדלים כולל חמישים קומות, ובעת השלמתם היה מגדל המשרדים הבניין הרביעי בגובהו בישראל, ומגדל המגורים היה בניין המגורים הגבוה בישראל. המגדלים הם חלק ממתחם הכולל שני מגדלים נוספים, מרכז קניות ומבני ציבור נוספים.
בעלי הנכס מתקופת ההקמה הם קבוצת ישראל קנדה.
היסטוריה

המגדלים נבנו על שטחה של מחלבת תנובה שפעלה במקום בין 1953 ל-2002, ועל שמה כונה הצומת הסמוך "צומת תנובה". לאחר סגירת המחלבה הפך המגרש לחניון שפעל עד 2012. בשנת 2011 רכשה את המגרש שותפות של החברות ישראל קנדה, אלקטרה נדל"ן ויורוקום נדל"ן, תמורת 530 מיליון ש"ח. ב-2013 החלו עבודות החפירה במגרש.
בפברואר 2013 פורסם כי 16 הקומות התחתונות במגדל המשרדים נמכרו לפירמת ארנסט אנד יאנג, אך שנה אחר כך הרחיבה הפירמה את הרכישה ל-21 קומות תמורת 342 מיליון ש"ח. במרץ 2014 פורסם ששלוש הקומות העליונות במגדל המשרדים, בשטח של 5,000 מטר רבוע, נמכרו תמורת 88.5 מיליון שקל, את קומות אלו מאכלסת חברת WeWork שמיקמה את המטה הישראלי שלה בקומה העליונה.
בינואר 2017, רכשה קרן הנדל"ן מגוריט 34 דירות במגדל המגורים, תמורת כ-71.4 מיליון שקל.
ב-2023 נפתחה ברחוב הסמוך תחנת שאול המלך בקו האדום של הרכבת הקלה, שאחת מכניסותיה מקושרת לפרויקט.
מאפיינים

מגדלי מידטאון תוכננו על ידי משרדו של האדריכל משה צור. הם כוללים מגדל משרדים בגובה 197 מטר בן חמישים קומות, בשטח כולל של כ-75 אלף מטר רבוע. עיצובו של המגדל הוא כשתי תיבות המונחות זו על גבי זו בהיסט קל. התיבה התחתונה מתנשאת לגובה 32 קומות ושאר קומות המגדל מוסטות בסיבוב קל. שטח כל קומה כ-1,660 מטר רבוע. מגדל המגורים הסמוך מתנשא לגובה של 183 מטר וכולל 50 קומות בהן 338 דירות. בעת השלמתו היה מגדל המגורים הגבוה בישראל. את מגדל המגורים משרתות שש מעליות ובריכת שחייה. המגדל כולל 34 דירות בשכירות מוזלת, בבעלות עיריית תל אביב-יפו ובניהול חברת השיכון העירונית עזרה ובצרון.
במתחם הפרויקט נבנה מרכז מסחרי בשטח של כ-19 אלף מטר רבוע. חלק מהמרכז משתרע במפלס המרתף ומקושר לתחנת שאול המלך בקו האדום של הרכבת הקלה. במפלס הקרקע תיבנה כיכר עירונית המשותפת גם לשני המגדלים הצפויים להיבנות על מגרש שירותי בריאות כללית הסמוך. בכיכר נבנו מבנים מסחריים בני שתיים עד שלוש קומות. במתחם נבנו על ידי היזמים גם שירותים עירוניים, כדוגמת גני ילדים ואולם ספורט עם 480 מושבים, ממזרח למגדל המשרדים, כמטלה ציבורית על פי דרישת עיריית תל אביב-יפו. אולם הספורט נבנה לשימוש רב-תכליתי לכדורסל, כדוריד, התעמלות, ועוד. לקבוצות בליגות נמוכות, מענפים פחות פופולריים וכמתקן אימונים.
מדרום למתחם צפוי להיסלל כביש גישה חדש, ובעתיד צפוי להיבנות גשר חדש מעל נתיבי איילון שיקשר את רחוב עמק ברכה אל המתחם מכיוון מזרח. בכיוון מערב צפוי להיבנות גשר להולכי רגל. סך שטח המשרדים, המגורים והמסחר הנבנים בפרויקט עומד על כ-125 אלף מטר רבוע. במתחם נבנו חמש קומות חניון בשטח של כ-82 אלף מטר רבוע. עלות הפרויקט עומדת על כ-2.6 מיליארד ש"ח.
הערות שוליים

1 2 3  הילה שמר, מה זו הטריבונה הזאת על האיילון? אולם הספורט החדש של תל אביב, באתר Xnet‏, 11 ביוני 2017
↑  על פי
↑  על פי תב"ע  תא/ 3250, גובה הבניין במגרש 1 הוא עד 220 מטר מעל פני הים ובמגרש השני עד 190 מטר. גובה הקרקע במקום כ-10.5 מטר מעל פני הים. גובה מגדל המגורים אינו כולל מנוף מובנה המוסיף לגובהו 2.4 מטר. ייתכן שבוצעה העברת זכויות בנייה בין שני המגדלים
↑  ענף החלב: מחלבת תל אביב, באתר מוזיאון תנובה
↑  שלומית צור, ‏ארנסט אנד יאנג תרכוש נדל"ן מפאנגאיה ב-256 מיליון שקל, באתר גלובס, 14 בפברואר 2013
↑  דותן לוי, היקף עסקת רכישת המשרדים של ארנסט אנד יאנג במגדל מידטאון – 342 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 6 ביולי 2014
↑   ערן אזרן, לגור במגדל יוקרתי ב-4,750 שקל בחודש. קניתם?, באתר TheMarker‏, 17 בינואר 2017
↑   רז סמולסקי, בעלי פרויקט מידטאון בת"א מכרו 5,000 מ"ר של משרדים ב-88.5 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 10 במרץ 2014
1 2  , התמודדות עם ניהול מגה - פרויקט "מידטאון ת"א" ברמת היזם וברמת הקבלן, אייל כהן, מהנדס ראשי אלקטרה בנייה, בכנס הארצי ה-8 לבנייה ותשתיות, 2013
↑  עיריית ת"א תגריל 50 דירות לשכירות מוזלת בשלושה פרויקטים בעיר, באתר הארץ, 22 באוקטובר 2017
קולוניאליזם באמצעות רווחה

קולוניאליזם באמצעות רווחה (באנגלית: Welfare colonialism) הוא סוג של קולוניאליזם, שבמסגרתו משקיעים המתיישבים כסף ומשאבים באוכלוסייה הילידית, לכאורה על מנת לשפר את הרווחה, אך מעשית באופן שמגביר את התלות של הילידים במתיישבים ומדרדר את איכות חייהם. שימוש במושג החל בשנות ה-50 של המאה ה-20, אך הוא היה לנפוץ יותר לאחר שפרסם האנתרופולוג רוברט פיין (אנ') את ספרו The White Arctic, בשנת 1977. שימוש במושג, כדי להסביר את התמשכות העוני והתלות של אוכלוסיות ילידיות למרות השקעה רבה בבריאות, רווחה וחינוך של הילידים, נעשה במיוחד בהקשר של קולוניאליזם התיישבותי במדינות כגון קנדה, ארצות הברית ואוסטרליה, אך הוא יושם גם בהקשרים אחרים.
היסטוריה של המושג

לפני שנות ה-70, המונח "Welfare colonialism" היה בשימוש נדיר, ולא בהקשר ייחודי. המונח התייחס להיבטים של הקולוניאליזם של "המעצמות הגדולות" או מדי פעם הופיע בוויכוחים במסגרת התנועה לזכויות האזרח בארצות הברית, כשפעילים אפרו-אמריקאים התנגדו לכניסת עובדים סוציאליים לבנים לקהילותיהם
מאז שנות ה-70, רוב ההתייחסויות למושג קשורות לעבודתו של רוברט פיין, אנתרופולוג בריטי-קנדי, שפעל באוניברסיטת ממוריאל בניופאונדלנד. פיין לימד גם באוניברסיטה העברית והיה נשוי לשתי אנתרופולוגיות ישראליות (אם כי לא באותו זמן). הוא חקר את הניסיונות הכושלים של ממשלת קנדה לשלב שליטה באינואיטים עם תמיכה בהם, בשנות ה-60 וה-70. הוא פיתח בסיס תאורטי להבנת מדיניות רווחה, בריאות, וחינוך המכוונת כלפי אוכלוסיות ילידים ברחבי העולם.
תכונות

לפי אריק ריינרט, המאפיינים של קולוניאליזם באמצעות רווחה הם:
היפוך של המודל הקולוניאלי: כספים זורמים מממשלת המתיישבים לאוכלוסייה הילידית ולא להפך. כספים אלו משמשים לפיתוח מוסדות חברתיים שמקימים המתיישבים בקהילות ילידים;
שילוב, לעיתים כפוי, של האוכלוסייה הילידית לתוך המוסדות החברתיים שהקימו המתיישבים – מוסדות חינוך, בריאות, תעסוקה ודיור – באופן שמערער את המוסדות המסורתיים של הילידים;
ניסיונות לתקן את הירידה ברמת החיים של האוכלוסייה הילידית באמצעות סובסידיות והטבות כספיות, מהלך שיוצר תלות וגורם לבעיות חברתיות אחרות.
לפי פיין, קולוניאליזם באמצעות רווחה היא שיטה נאו-קולוניאלית לשליטה מרחוק, שיוצרת תלות ופוגעת באוטונומיה של המקומיים, דרך מדיניות שכוונותיה טובות ונדיבות, אך תוצאותיה הן בסופו של דבר לא מוסריות. להבדיל מצורות אחרות של קולוניאליזם, קולוניאליזם באמצעות רווחה לא נולד מתוך כוונה לדכא את הילידים, לתבוע את אדמתם או לחלץ משאבים. למדינה, על פי רוב, יש אינטרס בשיפור איכות החיים של האוכלוסייה הילידית. אולם, השימוש בשיטות שפותחו עבור סוג אחר של חברה, גורם בסופו של יום יותר נזק מתועלת לאוכלוסייה הילידית, ולעיתים קרובות מלווה בבורות ואדישות שעשויות לגרום למוות.
דוגמאות > קנדה

בשנות ה-60 וה-70, ניסתה ממשלת קנדה לעסוק, לשלוט ולתמוך בקהילות האינואיטים. מדיניות זו היוותה שינוי מגמה מהמדיניות הקודמת שכללה העברה בכפייה של אינואיטים לאזור הארקטי הגבוה (אנ') והעברת ילדים לחינוך במסגרת מערכת הפנימיות של האינדיאנים הקנדים.
לפי פיין, אף על פי שהמדיניות החדשה כללה את הקהילה בהחלטות, הן נציגי הממשלה והן הנהגת הילידים הכירו בכך שישנה גם המשכיות במדיניות, ובכלל זה המשך הפעולה על פי התפיסה שיש להפוך את האינואיטים ל"קנדיים" יותר. לי ויסלינג מציין שמורים, אחיות ומדריכים שנשלחו לקהילות האינואיטים לא הוכשרו במוסדות ילידיים, אלא במוסדות קנדיים, ולעיתים קרובות היו להם מעט מודעות לשפה ולמנהגים של האינואיטים, מה שהוביל לתוצאות מזיקות.
דוגמאות > אוסטרליה

האבוריג'ינים קיבלו אזרחות מלאה באוסטרליה בשנת 1962. הממשלה האוסטרלית השקיעה סכומי כסף גדולים לקידום רווחתם, אך נסיבות החיים של רבים מהם עדיין מתוארות לעיתים קרובות כ"מזעזעות". חלק מהחוקרים של בעיה זו התבססו על המושג קולוניאליזם של רווחה כדי להסביר את הפער בין ההשקעה לתוצאות. כך למשל, האנתרופולוג ניקולס פיטרסון כותב ש"המושג קולוניאליזם באמצעות רווחה גם מתייחס ישירות לבעיה הזו וגם מציע לה הסבר. ההסבר המרכזי שקולוניאליזם באמצעות רווחה מציע הוא שהענקת זכויות אזרח חברתיות לילידים במדינות לאום בעולם הראשון היא, בלי משים, מחלישה באותה מידה שבה היא מועילה, בגלל התלות החברתית והפוליטית שהיא יוצרת".
הערות שוליים

↑  Robert Paine, The White Arctic: Anthropological Essays in Tutelage and Ethnicity (Institute of Social and Economic Research: 1977) (WorldCat)
↑  C. Paul Bradley, "Welfare colonialism in the British West Indies; a study of development and welfare policy, 1938-1954, Dissertation submitted to the faculty of political science, Columbia University, 1965
↑  Charles E. Silberman, "The Revolt Against 'Welfare Colonialism'", Chapter X in Crisis in black and white, (Vintage Books: 1964), pp. 308–357
1 2  Erik S. Reinert, "Development and Social Goals: Balancing Aid and Development to Prevent ‘Welfare Colonialism’", United Nations Department of Economic and Social Affairs, Working Paper No. 14, January 2006, p. 13
↑  William Affleck, John L. Oliffe, Martha Malaya Inukpuk, Raymond Tempier, Francine Darroch, Allison Crawford, Monique Séguin, Suicide amongst young Inuit males: The perspectives of Inuit health and wellness workers in Nunavik, SSM - Qualitative Research in Health 2, 2022-12-01, עמ' 100069 doi: 10.1016/j.ssmqr.2022.100069
↑  Minnie Aodla Freeman, Inuit, The Canadian Encyclopedia, Published June 8 2010, Last updated January 10 2023
↑  Robert Paine, The nursery game: Colonizers and colonized in the Canadian Arctic, Études Inuit Studies 1(1) (1977), pp. 5–32
↑  Lee E. Weissling, Arctic Canada and Zambia: A Comparison of Development Processes in the Fourth and Third Worlds, Arctic 42, 1989, עמ' 208–216
↑  Canberra corporateName=Commonwealth Parliament; address=Parliament House, Overview of Indigenous Affairs: Part 1: 1901 to 1991, www.aph.gov.au (ב־Australian English)
↑  Face the facts: Aboriginal and Torres Strait Islander Peoples | Australian Human Rights Commission, humanrights.gov.au
↑  Nicolas Peterson, Will Sanders, Geoffrey Brennan, Citizenship and Indigenous Australians: Changing Conceptions and Possibilities, Cambridge University Press, 1998-06-28, ISBN 978-0-521-62736-8. (באנגלית)