stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שרון אסמן
הערות שוליים

↑  יוסי יהושוע, תודה גיבורים, באתר ynet, 3 בפברואר 2015
↑  טל לב רם, ‏מעל הכל - בן אדם: שרון אסמן היה קצין יוצא דופן ביכולות ובאישיות המיוחדת שלו, באתר מעריב אונליין, 2 ביולי 2021
↑   עמוס הראל, ההיערכות של צה"ל מתחילה מלמטה, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2016
↑   עמוס הראל, העיניים אדומות יותר מהנעליים, באתר הארץ, 8 באוגוסט 2014
↑  נח"ל של גבורה: גדוד 931 קיבל צל"ש על הישגיו בצוק איתן, באתר www.gvura.org
↑   אל"ם דוד שפירא מונה למפקד חטמ"ר עציון, באתר צה"ל, 17 במאי 2018
↑  עדו בן פורת, אל"ם שרון אסמן מונה למפקד חטיבת הנח"ל, באתר ערוץ 7, 28 ביוני 2021
↑  איתי בלומנטל, טרגדיה בצה"ל: מח"ט הנח"ל הנכנס התמוטט ומת בזמן אימון, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 1 ביולי 2021
↑  יואב זיתון, מפקד הנח"ל, אל"ם שרון אסמן, התמוטט באימון ומת - 3 ימים לאחר שנכנס לתפקיד, באתר ynet, 1 ביולי 2021
↑  יואב זיתון, דרכו האחרונה של אל"ם אסמן: "אני לא נפרדת. אנחנו תמיד יחד, שרון ושרון", באתר ynet, 4 ביולי 2021
↑  רינה דריגוב, מנציחים את זכרו של שרון אסמן ז"ל: מרוץ מקדים למרתון ירושלים על שמו, באתר ynet, 28 בפברואר 2022
↑  גלעד כהן, מרוץ לזכרו של אל"מ שרון אסמן ז"ל: "המינימום שאפשר לעשות לבן אדם כזה", באתר ynet, 11 במרץ 2022
↑  מערכת לאשה, הנשים שמאחורי האתר של המדינה: "כמעט ילדתי ליד בית השייח", באתר Xnet‏, 4 ביוני 2020
אוטו מאן

| --- | --- |

אוטו מאן
 שם סרט:  משפחת סימפסון - הסרט מעון היום הארוך ביותר בארט נגד מוטציות החלל הבעיה עם אפו כשבילי פגשה את ליסה
 תוכנית טלוויזיה:  משפחת סימפסון
 הופעה ראשונה:  האודיסיאה של הומר
 הופעה אחרונה:  עדיין מופיע
 יוצרים:  מאט גריינינג 
 דיבוב:  הארי שירר
 דיבוב בשפה העברית:  עידו מוסרי
 מידע
 גיל:  28 (43, לפי רישיון הנהיגה שלו)
 מקום לידה:  ספרינגפילד 
 מקצוע:  נהג האוטובוס של בית הספר היסודי
 דת:  נצרות
 אזרחות:  ארצות הברית 
 מקום מגורים:  ספרינגפילד
 
אוטו מאן הוא דמות בדיונית בסדרת הטלוויזיה המצוירת האמריקנית משפחת סימפסון. אוטו מאן הוא נהג האוטובוס של בית הספר היסודי המחזיק בשיא של 15 תאונות, כולן ללא נפגעים. מלבד נהיגה באוטובוס הוא משמש כנהג של מכונית תרומות הדם, נהג הטיולים של הקשישים ומפעיל הבריכה הניידת של ספרינגפילד.
מאן נוטה להסתבך עם החוק, אך עם הילדים הוא מוצא שפה משותפת ומסתדר איתם היטב. בעונות הראשונות מאן נהג ללא רישיון, עד שהתאומות בובייה (שעובדות במשרד התחבורה) דאגו לו לרישיון. הוא נוהג להסתובב כל היום עם הווקמן שלו ולשמוע שירים, הוא אוהב שירי רוק ורוק כבד והוא מעריץ את מטאליקה.
| משפחת סימפסון |
| --- | --- | --- |
| דמויות ראשיות | הומר • מארג' • בארט • ליסה • מגי |  |
| דמויות משנה | מונטגומרי ברנז • לני לאונרד • נד פלנדרז • אוטו מאן • איצ'י וסקראצ'י • מו סיזלאק • עדנה קרבאפל • אפו נהספימפטילון • קראסטי הליצן • העוזר הקטן של סנטה • ראש העיר קווימבי |  |
| יוצרים ומפתחים | מאט גריינינג • ג'יימס ל. ברוקס • סם סיימון • מייק ב. אנדרסון |  |
| מדבבים ראשיים | דן קסטלנטה • ג'ולי קאוונר • ננסי קארטרייט • האנק עזריה • הארי שירר • ירדלי סמית' |  |
| פרקים | רשימת פרקי הסדרה(אנ') • פרקי ליל כל הקדושים • פרקים בולטים (Treehouse of Horror • Simpsons Roasting on an Open Fire ‏• Homer's Phobia • There's Something About Marrying • The Greatest Story Ever D'ohed •‏ Three Gays of the Condo) |  |
| סרטים | משפחת סימפסון - הסרט • משפחת סימפסון חוגגת 20 שנה ב-3D על הקרח! • מעון היום הארוך ביותר |  |
| שונות | ספרינגפילד • קומיקס • Do the Bartman • The Simpsons Sing the Blues • בארט נגד מוטציות החלל • FOX • D'oh!  • הבעיה עם אפו • Kwik-E-Mart • "כשבילי פגשה את ליסה" |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סרחיו מאסה

סרחיו תומאס מאסה (בספרדית: Sergio Tomás Massa; נולד ב-28 באפריל 1972) הוא פוליטיקאי ארגנטינאי שכיהן כשר הכלכלה בשנים 2022–2023 וכנשיא בית הנבחרים של ארגנטינה מ-2019 עד 2022 מטעם קואליציית המרכז-שמאל החזית של כולם.
בשנים 2008–2009 שימש מאסה כראש קבינט השרים של הנשיאה כריסטינה פרננדס דה קירשנר. כיהן גם כראש עיריית טיגרה פעמיים וכמנהל סוכנות הביטוח הלאומי של ארגנטינה (ANSES).
מאסה, חבר לשעבר במפלגה החוסטיסיאליסטית, הקים ב-2013 את חזית ההתחדשות. שנתיים מאוחר יותר, כמנהיג קואליציית "מאוחדים למען אלטרנטיבה חדשה", התמודד מאסה לנשיאות, וסיים במקום השלישי בסיבוב הראשון עם 21% מהקולות. ב-2023 התמודד על הנשיאות בפעם השנייה כחלק מקואליציית האיחוד למען המולדת והפסעד בסיבוב השני לחאבייר מיליי מהמפלגה הליברטריאנית לאחר שזכה ב-44.31% מהקולות מול 55.69% של מיליי.
ראשית חייו

מאסה נולד ב-1972 בפרוור סן מרטין שבמערב בואנוס איירס וגדל בסן אנדרס השכנה. שני הוריו היו איטלקים: אביו נולד בניסמי, סיציליה, ואימו בטריאסטה. הוא החל ללמוד משפטים באוניברסיטת בלגראנו, אוניברסיטה פרטית יוקרתית בבואנוס איירס, אך עזב את הלימודים לפני שהשלים את התואר וב-2001 התחתן עם מלנה גלמריני. אביה של מלנה, פרננדו גלמריני, היה בעבר שר הספורט של הנשיא קרלוס מנם. מאסה סיים לבסוף את התואר הראשון שלו במשפטים ב-2013.
קריירה פוליטית > קריירה מוקדמת

מאסה התחבר לאיחוד המרכז הדמוקרטי (UCeDé) השמרני ב-1989 כעוזר של אלחנדרו קק, חבר מועצת סן מרטין. ב-1995 הצטרף למפלגה החוסטיסיאליסטית השלטת, וב-1999 נבחר לבית הנבחרים של פרובינציית בואנוס איירס מטעמה. בינואר 2002 מינה הנשיא החדש אדוארדו דואלדה את מאסה למנהל ANSeS, מנהלת הביטוח הלאומי של ארגנטינה.
ב-2005 נבחר מאסה לבית הנבחרים של ארגנטינה (הבית התחתון של הקונגרס הלאומי הארגנטינאי) מטעם מפלגת המרכז-שמאל של הנשיא נסטור קירשנר, החזית לניצחון (FpV), אך בהוראתו ויתר על המושב ונשאר בתפקידו כמנהל ANSeS.
קריירה פוליטית > ראש עיריית טיגרה וראש הקבינט

באוקטובר 2007 נבחר מאסה מטעם FpV לראשות עיריית טיגרה. ב-23 ביולי 2008, בעקבות משבר קואליציוני שחוותה ממשלתה של הנשיאה כריסטינה פרננדס דה קירשנר והוביל להתפטרותו של ראש הקבינט אלברטו פרננדס, מונה מאסה לתפקיד זה ובגיל 36 הפך לאדם הצעיר ביותר שכיהן בתפקיד המשפיע מאז ייסודו ב-1994.
בבחירות אמצע הקדנציה ביוני 2009 התבקש מאסה להתמודד ברשימת החזית לניצחון לבית הנבחרים, אך סירב ובמקום זאת גייס מועמדים לרשימה משלו (כולל אשתו) לבחירות למועצת העיר. הצלחת רשימתו בבחירות לעירייה הרחיקה אותו מאחרים ב-FpV, והוא גם חווה חילוקי דעות עם הנשיאה על מספר החלטות, כולל הלאמת קרנות פנסיה פרטיות מניבות הפסד, השימוש בלשכת הסטטיסטיקה ומפקד אוכלוסין כדי להמעיט בנתוני האינפלציה והסמכויות הרגולטוריות הנרחבות שהוענקו לשר המסחר גיירמו מורנו. ב-7 ביולי 2009, לאחר ההפסד הצמוד של ה-FpV בבחירות האמצע לבית הנבחרים, התפטר מאסה וחזר למשרת ראש עיריית טיגרה. מאוחר יותר הוא נחקר יחד עם פקידים אחרים ב-ANSES בגין שמירה בלתי חוקית של החזרי הלוואות לא קיימות מהפנסיה של כ-17 אלף שפרשו בזמן שהיה מנהל ה-ANSES.
קריירה פוליטית > היפרדות מקירשנר

בשנת 2010 הצטרף מאסה לקבוצה של שמונה ראשי עיריות בפרובינציית בואנוס איירס בקריאה להקמת מחלקות משטרה מקומיות בלתי-תלויות במשטרת הפרובינציה. "קבוצת השמונה" הזו הביעה אכזבה ממשלתה של קירשנר וראתה במאסה מועמד ראוי לנשיאות בעתיד. עם זאת, בדצמבר נחשפו בוויקיליקס ציטוטים שלו מארוחת ערב במעון שגרירת ארצות הברית בארגנטינה, בהם טען שהנשיא לשעבר נסטור קירשנר הוא "פסיכופת; מפלצת שגישתה הבריונית לפוליטיקה מראה את תחושת הנחיתות שלו". על פי הדיווחים, הוא הוסיף כי הנשיא לשעבר "מנהל את ממשלת ארגנטינה" בעוד שאשתו הנשיאה "ממלאת אחר פקודות", וכי "היה טוב יותר בלעדיו". למרות זאת הוא נשאר בסיעת ה-FpV ובממשלה של כריסטינה קירשנר, וב-2011 נבחר מחדש לראשות העיר ברשימת החזית לניצחון עם 73% מהקולות.
ביוני 2013, לקראת בחירות אמצע הכהונה ועל אף הערכות הסקרים להצלחה רבה יותר ברשימת החזית לניצחון, הכריז מאסה על הקמת מפלגה משלו בשם חזית ההתחדשות (Frente Renovador) בתמיכת "קבוצת השמונה". הפיצול הזה מקירשנר הוכיח את עצמו כמוצלח עבור מאסה, כשהחזית להתחדשות גברה על ה-FpV בפרובינציית בואנוס איירס הן בבחירות המקדימות והן בבחירות הכלליות.
קריירה פוליטית > בחירות 2015 ו-2017

לקראת הבחירות הכלליות ב-2015 הודיע מאסה על כוונתו להתמודד על משרת נשיא ארגנטינה. הוא איחד כוחות עם מושל קורדובה חוסה מנואל דה לה סוטה והקים את ברית "מאוחדים למען אלטרנטיבה חדשה" (אנ'). מאסה ביקש לפנות אל מצביעי המרכז בבחירות, בהן התמודדו גם הפרוניסט דניאל סקיולי ומועמד המרכז-ימין השמרני מאוריסיו מאקרי, ומיקד את מסע הבחירות שלו במאבק בשחיתות ובשינוי אקלים ובפיתוח מקורות אנרגיה מתחדשת. ב-25 באוקטובר 2015 סיים מאסה במקום השלישי בסיבוב הראשון של הבחירות עם 21% מהקולות אחרי סקיולי ומאקרי.
בבחירות לקונגרס הלאומי הארגנטינאי ב-2017 התאחדה חזית ההתחדשות של מאסה עם הפרוגרסיביות ויקטוריה דונדה ומרגריטה סטולביזר כדי ויצר את רשימת 1País (ספ'). סטולביזר ומאסה, שסיים את כהונתו בבית הנבחרים, התמודדו על המושבים של פרובינציית בואנוס איירס בסנאט של ארגנטינה. עם זאת, רשימתם הגיעה למקום השלישי בבחירות אחרי ביחד לשינוי ואיחוד האזרחים.
קריירה פוליטית > החזית של כולם ונשיא בית הנבחרים

לקראת הבחירות הכלליות ב-2019 הודיע מאסה על כוונתו לרוץ שוב לנשיאות והשיק את "אלטרנטיבה פדרלית", קואליציה עם חברים אחרים שאינם קירשנריסטים במפלגה החוסטיסיאליסטית. עם זאת, בעקבות הודעתה של כריסטינה פרננדס דה קירשנר כי לא תתמודד לנשיאות אלא תתמוך באלברטו פרננדס, פרש מאסה מהמרוץ, הבטיח את תמיכתו בברית מפלגות פרוניסטיות חדשה, החזית של כולם, והתמודד במקום הראשון ברשימתה בבחירות לבית הנבחרים מטעם בואנוס איירס.
רשימת החזית של כולם ניצחה בפרובינציית בואנוס איירס, ומאסה הבטיח בקלות את מקומו בבית הנבחרים. ב-4 בדצמבר 2019 הוא נבחר לנשיא בית הנבחרים, והציג שינויים בתקנון כדי להבטיח שוויון מגדרי בוועדות הפרלמנטריות. כמו כן הוא פיצל את הוועדה למשפחה, נשים, ילדים והתבגרות לשתי ועדות נפרדות: למשפחה וילדים, ולנשים ולגיוון. במהלך מגפת הקורונה בארגנטינה הוביל מאסה צעדים להוזלת עלויות ההליכים הפרלמנטריים על ידי השעיית עוזרי חקיקה והגבלת הטבות ניידות לחברי הפרלמנט.
בדצמבר 2021 נבחר מאסה לשנתיים נוספות בתפקיד נשיא הלשכה על ידי כל סיעות הבית.
קריירה פוליטית > שר הכלכלה

ב-29 ביולי 2022 מונה מאסה על ידי הנשיא אלברטו פרננדס לשר הכלכלה בתפקיד חדש שאיחד את משרד הכלכלה, משרד הפיתוח היצרני ומשרד החקלאות. מיזוג שלושת המשרדים הוביל את אמצעי התקשורת לכנות את מאסה "Superministro" ("שר-על"). מתוקף תפקידו כשר הכלכלה הוא הפך חבר במועצת הנגידים של הבנק העולמי.
ספקולציות ראשוניות בשוק לגבי צעדיו הראשונים של מאסה כשר הביאו להתאוששות הפסו הארגנטינאי מול הדולר האמריקאי, כאשר שער החליפין הבלתי רשמי ("dólar blue") ירד ל-280 פסו לדולר ב-1 באוגוסט 2022, ירידה מהשיא של 338 פסו לדולר ב-21 ביולי. בינואר 2023 הכריזו מאסה ונשיא ברזיל לואיז אינסיו דה סילבה על בחינת יצירת מטבע משותף לשתי המדינות, בדומה לאירו באירופה. במהלך כהונתו הגיעה האינפלציה לשיא של 124% באוגוסט 2023, הנתון הכי גבוה מאז 1991.
קריירה פוליטית > המרוץ לנשיאות 2023

ב-23 ביוני 2023 הוכרז מאסה כמועמד לנשיאות מטעם האיחוד למען המולדת (Unión por la Patria), עם ראש הקבינט אגוסטין רוסי כחבר למרוץ. הוא זכה לתמיכה של הנשיא היוצא אלברטו פרננדס, סגניתו כריסטינה קירשנר וחלקים עיקריים אחרים של הקואליציה הפרוניסטית. הוא זכה בבחירות מקדימות על מועמדות הקואליציה נגד חואן גרבואה מחזית ה"פטריה גרנדה" ב-13 באוגוסט 2023. בבחירות הכלליות באוקטובר 2023 הוא זכה ב-36.6% מהקולות לעומת 29.9% של חאבייר מיליי, מה שהוביל לסיבוב שני בנובמבר, בו מאסה הפסיד לחאבייר מיליי מהמפלגה הליברטריאנית לאחר שזכה ב-44.31% מהקולות מול 55.69% למיליי.
חיים אישיים

מאסה נשוי למלנה גלמריני, גם היא פוליטיקאית. השניים הכירו ב-1996 ונישאו ב-2001. יש להם שני ילדים, מילאגרוס ותומאס. מאסה הוא אוהד של מועדון הכדורגל קלוב אתלטיקו טיגרה.
היסטוריית בחירות > תפקידים ביצועיים

| שנה | משרה | רשימה | רשימה | הצבעות> סה"כ | הצבעות> % | הצבעות> מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | ראש עיריית טיגרה |  | החזית לניצחון | 125,472 | 77.17% | 1 |
| 2011 | ראש עיריית טיגרה |  | החזית לניצחון | 130,810 | 73.14% | 1 |
| 2015 | נשיא ארגנטינה |  | מאוחדים למען אלטרנטיבה חדשה | 5,386,977 | 21.39% | 3 |
| 2023 | נשיא ארגנטינה |  | האיחוד למען המולדת | 9,853,492 | 36.78% | 1 |
| 2023 | נשיא ארגנטינה |  | האיחוד למען המולדת | 11,516,142 | 44.25% | 2 |
היסטוריית בחירות > בתי מחוקקים

| שנה | משרה | רשימה | רשימה | # | מחוז בחירה | הצבעות> סה"כ | הצבעות> % | הצבעות> מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | בית הנבחרים הפרובינציאלי |  | המפלגה החוסטיסיאליסטית | 7 | מחוז הבחירה הראשון | 854,583 | 40.80% | 1 |
| 2013 | בית הנבחרים של ארגנטינה |  | חזית ההתחדשות | 1 | פרובינציית בואנוס איירס | 3,943,056 | 43.95% | 1 |
| 2017 | הסנאט של ארגנטינה |  | 1País | 1 | פרובינציית בואנוס איירס | 1,069,747 | 11.31% | 3 |
| 2019 | בית הנבחרים של ארגנטינה |  | החזית של כולם | 1 | פרובינציית בואנוס איירס | 5,113,359 | 52.64% | 1 |
טל אהרון

| --- | --- |
טל אהרון כסמנכ"ל טכנולוגיות עסקיות בצ'מפיון מוטורס, אוגוסט 2023
טל אהרון כסמנכ"ל טכנולוגיות עסקיות בצ'מפיון מוטורס, אוגוסט 2023
 לידה:  5 במרץ 1972 (בן 52) אשקלון, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  אוניברסיטת תל אביב 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1994–2022 (כ־28 שנים)
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 ראש ענף מערכות נשק  מפקד יחידת יפת"ח  מפקד נס"א  רמ"ח מערכות מתמרנות בחט"ל  ראש החטיבה הטכנולוגית ליבשה באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן    מבצע צוק איתן
 
טל אהרון (נולד ב-5 במרץ 1972) הוא מנהל ישראלי וקצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. כיהן כראש החטיבה הטכנולוגית ליבשה (חט"ל) באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (אט"ל).
ביוגרפיה

טל אהרון נולד לעדנה ואהרון, ולו אחות. גדל והתחנך בעיר אשקלון ולמד בתיכון תגר (שבהמשך שינה שמו ל"הנרי רונסון") במגמה ריאלית-פיזיקלית.
בשנת 1994, לאחר שסיים בהצטיינות לימודי הנדסת מכונות בטכניון במסגרת העתודה האקדמית, התגייס לצה"ל, לחיל החימוש, כמהנדס.
בשנת 1999, לצד לימודי תואר שני בהנדסת מכונות באוניברסיטת תל אביב, ביצע תפקיד מרכזי בענף מערכות נשק, בתחום פיתוח תותח מרכבה סימן 4. לאחר מכן, אף שימש כראש ענף מערכות נשק.
בשנת 2010 החל את תפקידו כמפקד יחידת יפת"ח. במסגרת תפקידו, הוביל מבצעים טכנולוגיים עם יחידות מיוחדות בצה"ל וגופי הביטחון במדינת ישראל.
לאחר שלוש שנים כמפקד יפת"ח, הועלה לדרגת אלוף-משנה, ועבר לכהן כמפקד יחידת נס"א (ניסויים והבטחת איכות), ובשנת 2015, מונה לראש מחלקת מתמרנות (בעשור השלישי של המאה ה-21, "מחלקת תקיפה ותמרון").
בשנת 2019 הועלה לדרגת תת-אלוף ומונה לראש החטיבה הטכנולוגית ליבשה (רחט"ל). בתפקיד זה, קידם ופיתח את החטיבה הטכנולוגית ליבשה, לצד התייעלות תקציבית, שימור כוח האדם הטכנולוגי ופיתוחו. בתקופה זאת חלו תמורות במבנה החט"ל ובתפיסת ההפעלה של החטיבה. אהרון קידם מעבר מעבודה בתצורה של מחלקות וענפים לעבודה מטריציונית כלל-ארגונית, המאפשרת רלוונטיות ויעילות מיטבית, במטרה לספק מענה טכנולוגי רב-זרועי של הנדסת מערכות מורכבות.
בתקופת מגפת הקורונה, בהובלתו של אהרון, לקח החט"ל חלק משמעותי במאמץ הפיתוח המרכזי, אל מול אתגרים שהוצבו מהמשלט המדיני. במסגרת זו פותחו מכולות בידוק, חומרי חיטוי ייחודיים ועוד. כמו כן, השתתף אהרון בפורום המוביל במרכז השליטה שהקימה המדינה ולקח חלק ביצירת מודלים לאורך נשימה של תרופות ואביזרי מיגון מהקורונה.
בשנותיו האחרונות בשירות הצבאי, ריכז את ועדת פרס "האות הטכנולוגי מטעם הרמטכ"ל" והוביל את תחום שיתוף הפעולה הטכנו-לוגיסטי של צה"ל עם צבא ארצות הברית.
באוגוסט 2022 סיים את תפקידו כראש חט"ל ופרש מצה"ל. זמן קצר אחר-כך, מונה לראש חטיבת טכנולוגיות עסקיות בחברת צ'מפיון מוטורס.
אהרון נשוי לחביבה אהרון, מהנדסת ומאמנת קריירה, ואב לשתי בנות ובן.
הערות שוליים

1 2 3   ראיון בלעדי לסטטוס עם רחט"ל תא"ל טל אהרון, בביצוע עדנה פשר, סרטון בערוץ "Dr Edna Pasher & Associates", באתר יוטיוב (אורך: 43:42), 2022
1 2  שורת מינויים בצה"ל, באתר ערוץ 7, 5 באוגוסט 2019
↑   מפקד חדש לחטיבה הטכנולוגית ליבשה, באתר צה"ל, 11 באוגוסט 2022
תא"ל אהרון בתפקיד ראש החטיבה הטכנולוגית ליבשה, אוגוסט 2022
החפרפרת הקטנה

| --- | --- |

 סוגה:  סרט ילדים, סרט לכל המשפחה, סרט מונפש
 יוצרים:  זדנק מילר
 בימוי:  זדנק מילר
 ארץ מקור:  צ'כוסלובקיה, צ'כיה 
 מספר פרקים:  49 
 הפקה
 חברת הפקה:  Krátký Film Praha 
 מוזיקה:  Miloš Vacek, Jaroslav Křička, Vadim Petrov, מילאן קימליקה 
 שידור
 רשת שידור:  Česká televize 
 תקופת שידור מקורית:  1957–2000 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
החפרפרת הקטנה (בצ'כית: Krteček) היא דמות מונפשת פופולרית שנוצרה על ידי האנימטור הצ'כי זדנק מילר. הדמות כיכבה בסדרת סרטוני הנפשה קצרים שהופקו בין השנים 1957 ל-2002.
דמות החפרפרת הקטנה מאופיינת באופייה הסקרן וביכולתה לפתור אתגרים שונים באופן יצירתי ובעבודת צוות יחד עם בעלי חיים אחרים. הסרטונים מדגישים בדרך כלל את החשיבות של חברות ועבודת צוות וכי עולם הטבע הוא מקום שיש לכבד ולהגן עליו.
הדמויות בסרטונים אינן מדברות, והדבר תרם רבות לכך שסרטוני החפרפרת הקטנה הפכו נגישים ופופולריים לאורך השנים בקרב קהל צופים צעיר במדינות רבות ברחבי העולם.
היסטוריה

הדמות נוצרה במקור על ידי האנימטור הצ'כי זדנק מילר, אשר קיבל השראה לפיתוח הדמות לאחר שמעד בטעות בבור חפרפרת במהלך הליכה ביער. הסרט הראשון של החפרפרת הקטנה, ששמו "Jak Krtek ke Kalhotkám Přišel" (איך החפרפרת קיבלה מכנסיים), הוקרן במקור בפסטיבל הסרטים של ונציה בשנת 1957 ובו הוענקו לסרט שני פרסי פרסי אריה הזהב.
בעקבות ההצלחה של הסרט המקורי לאורך השנים מילר יצר כ-50 סרטים קצרים בכיכובה של החפרפרת הקטנה. בסרטונים הללו החפרפרת הקטנה מקיימת לעיתים רבות אינטראקציות עם בעלי חיים אחרים, כולל חבריו העכבר, הצפרדע והקיפוד.
הדמויות בסרטונים אינן מדברות, ובמקומות זאת מתקשרות באמצעות צלילים ומחוות גוף. גישה חדשנית זו תרמה לכך שסרטוני החפרפרת הקטנה הפכו נגישים ופופולריים לאורך השנים בקרב קהל הצופים הצעיר במדינות מרובות בעולם, ובמיוחד בגרמניה, רוסיה, סין ויפן.
בבריטניה סרטוני ההנפשה של החפרפרת הקטנה שודרו ב-BBC עם קריינות באנגלית מאת קולין ג'אבונס.
גלריית תמונות

מוצרי החפרפרת הקטנה בחנות בפראג
ציור של החפרפרת הקטנה על רכבת פינית
הערות שוליים

↑  "Animator Zdeněk Miler, creator of the famous Little Mole, born 100 years ago". Radio Prague International. 19 בפברואר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Search – BBC Programme Index". genome.ch.bbc.co.uk. נבדק ב-10 בספטמבר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
אובדנות בצה"ל

אובדנות בצבא הגנה לישראל היא תופעה של אובדנות המתרחשת במסגרת השירות הצבאי. התאבדות נחשבת לאחת מסיבות המוות הנפוצות של חיילים.
סטטיסטיקה של התופעה

מספר החיילים המתאבדים מדי שנה:
בשנת 2005 התאבדו 36 חיילים.
בשנת 2006 התאבדו 28 חיילים.
בשנת 2007 התאבדו 18 חיילים.
בשנת 2008 התאבדו 22 חיילים.
בשנת 2009 התאבדו 21 חיילים.
בשנת 2010 התאבדו 28 חיילים.
בשנת 2011 התאבדו 21 חיילים.
בשנת 2012 התאבדו 14 חיילים.
בשנת 2013 התאבדו 6 חיילים.
בשנת 2014 התאבדו 15 חיילים.
בשנת 2015 התאבדו 13 חיילים.
בשנת 2016 התאבדו 15 חיילים.
בשנת 2017 התאבדו 16 חיילים.
בשנת 2018 התאבדו 9 חיילים.
בשנת 2019 התאבדו 12 חיילים.
בשנת 2020 התאבדו 9 חיילים.
בשנת 2021 התאבדו 11 חיילים.
בשנת 2022 התאבדו 14 חיילים.
בשנת 2022 שליש ממקרי המוות של חיילים בצה"ל נבעו מהתאבדות. באותה השנה התקבלו בעמותת ער"ן כ-600 פניות שכללו כוונות אובדניות.
מחקר

לפי מרכז המחקר והמידע של הכנסת, בשנים 2007–2012 מספר החיילים שהתאבדו גדול מפי-שמונה ממספר החיילות שהתאבדו. 84% מההתאבדויות בוצעו בירייה, לעומת 13% בתלייה. 82% מהמתאבדים בשנים אלו היו בשירות החובה, ורוב החיילים שהתאבדו לא שירתו בתפקידי לחימה. אין נתונים על ניסיונות להתאבדות בשנים אלו.
בעבר, רק 10% מכלל החיילים שהתאבדו היו מוכרים למערך בריאות הנפש, ואילו בשנים האחרונות 60% ל-70% מכלל החיילים שהתאבדו מוכרים לגורמי בריאות הנפש השונים. מחקר של ד"ר ירדן קציר מ-2005 מעיד כי שיא הנטיות האובדניות הן במהלך הטירונות (במיוחד באמצעה), זאת בשל הלחץ וקשיי ההסתגלות שמאפיינים את שלב זה בשירות, לעומת שלבים מאוחרים יותר.
נהלים

טיפול החירום בחייל אובדני מוגדר בפקודת מטכ"ל 33.0219. לפי פקודה זו, לחייל אובדני בסיכון מיידי יילקח הנשק, והוא יימצא בהשגחה של חיילים לכל הפחות מדרגתו, בעדיפות לקצינים או חוגרים בשירות קבע. על המשגיחים לא להחזיק נשק טעון, ונשקו של החייל יוחזר אליו רק באישור של קצין בדרגת סגן-אלוף ומעלה לפי חוות דעת של גורם בריאות הנפש. ההשגחה תהיה עד טיפול של גורם מקצועי. אם החייל האובדני שבסיכון אינו נמצא ביחידתו, הצבא ייעזר בחיל המשטרה הצבאית ובפסיכיאטרים המחוזיים. לפי נוהלי הסתדרות הפסיכולוגים בישראל וחוק זכויות החולה, פסיכולוג קליני אזרחי חיצוני המטפל בחייל יכול לעדכן את הצבא במידע על החייל המטופל – זאת ללא חיסיון רפואי. לפי חוק כלי הירייה, פסיכולוג החושש שהחייל המטופל עלול לפגוע בעצמו ומחזיק נשק- מחויבותו להודיע למשרד הבריאות שיעדכן את צה"ל.
ראו גם

בריאות הנפש בצה"ל
מתאבדים: אנשי צבא ישראלים
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  המספר הגבוה זה 5 שנים: 14 חיילים התאבדו השנה במהלך שירותם, באתר ynet, 25 בדצמבר 2022
1 2 3 4  גילי כהן, בעיצומה של פרשת הבלוגר: צה"ל מפרסם את מספר המתאבדים, באתר הארץ, 26 בדצמבר 2012
↑    נועם אמיר, ‏עלייה במספר ההתאבדויות בצה"ל בשנת 2022, בעיתון מקור ראשון, 3 בינואר 2023
↑  אטילה שומפלבי, אובדנות בצה"ל: "ב-2022 התקבלו 20 אלף פניות מחיילים שחוו מצוקה נפשית", באתר ynet, 22 בינואר 2023
↑  אוריאנה אלמסי, אובדנות בצה”ל וסקירת הפעילות של משרד ההגנה האמריקני למניעת התאבדויות בצבא ארה"ב, באתר הכנסת, ‏21 ביולי 2013
↑  ד"ר ורד תמיר, ‏אובדנות בצה"ל – טיוח או חוסר מקצועיות?, באתר גלובס, 28 בפברואר 2021
↑  ד"ר ירדן קציר, אובדנות בצה"ל – תקציר עבודת מחקר מאת ד"ר ירדן קציר, באתר פסיכולוגיה עברית
↑   טיפול בחייל הנמצא במצוקה נפשית 33.0219, באתר צה"ל, 10 ביוני 1992
↑  טיפול נפשי בחיילים בשירות סדיר, באתר הסתדרות הפסיכולוגים בישראל
אות המערכה ברצועת הביטחון

| --- | --- |
 
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 סוג:  אות מערכה
 המעניק:  שר הביטחון
 למען:  השתתפות במערכה ברצועת הביטחון
 זכאות:  חיילי צה"ל ואנשי צד"ל שלחמו ברצועת הביטחון בלבנון מ-30 בספטמבר 1982 ועד 24 במאי 2000.
 נוסד:  7 ביוני 2021 
 הענקות
 הוענק לראשונה:  7 ביוני 2021
 היררכיה
 הבא:  אות מלחמת לבנון השנייה
 הקודם:  אות מלחמת לבנון הראשונה
 
הרמטכ"ל אביב כוכבי עונד את אות המערכה על דגל צבא הגנה לישראל בטקס הענקת האות, יוני 2021
יו"ר ועדת האות שאול מופז (במרכז) ושר הביטחון בני גנץ (משמאל) מעניקים את האות לרמטכ"ל אביב כוכבי (מימין), בכיר המעוטרים בשירות פעיל, בטקס הענקת האות ביוני 2021
אות המערכה ברצועת הביטחון בלבנון הוא אות מערכה, שמוענק על ידי צה"ל או משרד הביטחון למשתתפים במערכה ברצועת הביטחון מ-30 בספטמבר 1982 ועד 24 במאי 2000, מכוח החלטת ממשלת ישראל ובהתאם לחוק העיטורים בצבא הגנה לישראל.
באפריל 2020 הורו שר הביטחון נפתלי בנט והרמטכ"ל אביב כוכבי על הקמת ועדה שתדון בנושא. לראשות הוועדה מונה רא"ל בדימוס שאול מופז. ב-1 במרץ 2021 החליטה ממשלת ישראל על חלוקת האות, והענקתו בפועל לזכאים החלה בטקס רשמי במחנה גלילות ב-7 ביוני באותה שנה. האות יוענק אף על פי שהמערכה ברצועת הביטחון לא הוכרה כמלחמה. זהו אות המערכה הישראלי התשיעי בסדר החקיקה ושביעי בסדר הענידה.
עיצוב האות

במרכז האות מופיעים הצבעים כחול ולבן - המסמלים את דגל ישראל. בנוסף מופיעים הצבעים: ירוק ואדום – המסמלים את דגל לבנון, כמו גם את הלחימה בשטח רווי צמחייה (ירוק) ואת הנפגעים ואת עוז הלחימה (אדום) ואפור המסמל את הפעילות הצבאית הממושכת ואת צבע המוצבים. זהו אות המערכה הישראלי הראשון שבעיצובו שולבו פסים אופקיים והשני עם פסים אופקיים בין כלל האותות והעיטורים הישראליים אחרי אות ההתנדבות.
ככל אותות המערכה בישראל, האות מעוצב בצורת סרט בגודל 40×10 מ"מ המחובר באמצעות סיכות לבגד. האות מיוצר ממתכת מצופה אמייל.
את האות עיצב יגאל גבאי.
זכאות לאות

את האות מקבלים חיילי צה"ל ואנשי צד"ל שלחמו בלבנון או סייעו באופן ישיר ללחימה בגזרת לבנון, מ-30 בספטמבר 1982 ועד 24 במאי 2000, וכן שוטרי משטרת ישראל וכבאים ששירתו ביחידות מזכות המפורטות בתקנות.
בניגוד לאותות מערכה אחרים, שניתנו לכל מי ששירת בתקופה הרלוונטית, התקנות להענקת אות המערכה ברצועת הביטחון קובעת שהאות יינתן רק למי ששירת ביחידה צבאית מזכה, שאותה ייקבע ראש אכ"א, כאשר היא יחידה צבאית שפעלה בתקופה הקובעת בגזרת לבנון או סייעה באופן ישיר ללחימה בגזרת לבנון, לתקופה כוללת של 30 ימים לפחות, או יחידה צבאית מיוחדת כמשמעותה בפקודות הצבא, שפעלה בתקופה הקובעת בגזרת לבנון.
חוק העיטורים בצבא הגנה לישראל מקנה סמכות להענקת אותות מערכה לחיילי צה"ל בלבד. כדי לאפשר את הענקת האות גם לאנשי צד"ל תוקן חוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם, כך שיסמיך את שר הביטחון להעניק את האות גם לאנשי צד"ל.
אזרחים עובדי צה"ל, עובדי משטרת ישראל שאינם שוטרים ורכזי ביטחון שוטף צבאי יקבלו תעודות הוקרה, בהתאם לחוק הוקרה לאזרחים במערכות ישראל והתקנות שהותקנו מכוחו, כאשר הם עומדים בתנאים המפורטים בתקנות.
זכאות לאות > המאבק לקבלת אות הלחימה

אות מערכת שלום הגליל הוענק ללוחמים במלחמת לבנון הראשונה בין 5 ביוני 1982 ל-29 בספטמבר 1982. שאר הלוחמים שלחמו עד נסיגת צה"ל בשנת 2000 קיבלו את אות השירות המבצעי.
בינואר 2012 הסכים שר הביטחון אהוד ברק לבדוק מחדש את בקשת הפורום "רצועת הביטחון מלחמה ללא שם" להענקת אות לחימה "ללוחמי רצועת הביטחון".
באפריל 2020 הסכים שר הביטחון נפתלי בנט להקים ועדה שתבדוק את כיצד ניתן להוקיר את החיילים ששירתו ברצועת הביטחון בלבנון מאמצע שנות ה-80 ועד שנת 2000.
בנובמבר 2020 הרמטכ"ל כוכבי אימץ את המלצת הוועדה שמינה, וקבע כי התקופה שבין 30 בספטמבר 1982 ל-24 במאי 2000 תיחשב באופן רשמי למערכה.
ב-1 במרץ 2021 אישרה הממשלה להעניק אות מערכה לחיילים ששירתו ברצועת הביטחון בשנים 1982–2000. האות הוענק גם ללוחמי צד"ל.