stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגילת ון-אמון
סיפור המסע

מסעו של ון־אמון מתחיל בעיר נֹא אָמוֹן, בירת מצרים העליונה (נא אמון היא תבאי – לוקסור של ימינו). משם הוא נשלח על ידי חרי-חר (אנ') הכוהן הגדול לאל אמון מצויד במכתב שליחות לנסובאנבדד מושל צען, בירת הממלכה התחתונה. המטרה היא לקבל מימון ואונייה כדי לנסוע לעיר הממלכה גבל אשר בלבנון, ולרכוש קורות עצי ארז לצורך בניית האונייה לאל אמון.
נסובאנבדד לא ממהר למלא את הבקשה, וכאשר הוא עושה זאת הוא שולח את ון־אמון באונייה פרטית ללא מלווים לבצע את השליחות. האונייה עוצרת בעיר דור (היא תל דור) השוכנת לחופי כנען (על פי המגילה תושבי העיר היו ת'כר – אחד מגויי הים), שם גונב אחד מאנשי האונייה את כספו של ון־אמון. ון־אמון בתורו דורש פיצוי משליט דור, השליט אינו מסכים וטוען שהאחריות אינה חלה עליו. לאחר שלא קיבל את כספו עוזב ון־אמון את דור ונוסע לגבל. בהמשך הדרך, בחוף צור, הוא פוגש אונייה מדור, גונב את כספם של אנשי האונייה, ומחזיק את הכסף כערובה עד שכספו יוחזר לו.
בגבל הוא שוכן על שפת הים ומנסה להתקבל אצל השליט אשר מסרב לקבלו וכל יום שולח אליו שליח ואומר לו שיצא מגבל. ון־אמון כנראה לאחר ששיחד את אחד מנערי הנביאים של מלך גבל להתנבא עליו, מצליח להתקבל אצל שליט גבל. שליט גבל מבקש את מכתב השליחות. ון־אמון אשר השאיר את המכתב אצל מושל צען לא יכול לספקו. שליט גבל מלא בפקפוקים ביחס לזהות ון־אמון, מתקשה להאמין ששליח רשמי של מצרים יגיע כך ללא אונייה משלו, ללא מלווים וללא מכתב שליחות. ון־אמון מעלה את בקשתו לקבל עצי ארז כפי שסיפקו אבותיו של שליט גבל בעבר. שליט גבל בודק בארכיון ומוצא את המחיר ששולם בעבר. הוא דורש תשלום בהתאם כדי לספק את הקורות, וטוען שאינו עבד לשליט מצרים. במשא ומתן בין ון־אמון ושליט גבל מנסה ון־אמון לתת בתמורה את פסל האל אמון אשר הביא איתו ושלדבריו ייתן חיים ושלום.
בסופו של דבר נשלח שליח המצויד בשבע קורות עץ לנסובאנבדד להביא את התשלום לעצי הארז. לאחר שהשליח מגיע עם התמורה נכרתים העצים. ון־אמון מתכוון לעזוב את גבל עם הקורות ואז מגלה 11 אוניות של אנשי דור אשר בכוונתם לאסרו כיוון שלקח את כספם בצור. שליט גבל לא מסכים לכך. לדבריו אסור לו לאסור את שליח אמון בארצו. הוא משלח את ון־אמון ומשאיר לאנשי דור לרדוף אחריו בים. הרוח מביאה את ון־אמון לאלשיה (המזוהה עם קפריסין). אנשי העיר רוצים להורגו, אך הוא מצליח לפרוץ דרך לנשיאת העיר ומבקש את עזרתה.
רקע היסטורי

מסע ון־אמון מתרחש בסוף השושלת ה-20 למלכי מצרים. זו התקופה הנקראת בכרונולוגיה המצרית "הממלכה החדשה", המתוארכת לשנים 1550 לפנה"ס - 1070 לפנה"ס. לאחר סיומה מתחילה תקופת הביניים השלישית הנמשכת כ-350 שנים. בתקופה זו היו חילופי שושלות, שלטון של מלכים במקביל וירידה בכוחה של מצרים במרחב. במקביל בארץ כנען התקופה היא תקופת ברזל I המתוארכת לשנים 1200 לפנה"ס - 1000 לפנה"ס. זו התקופה המקבילה לספר יהושע ושופטים אשר במקרא, כלומר כניסת שבטי ישראל לארץ כנען ממזרח ופלישת גויי הים ממערב. במגילת ון־אמון ניתן למצוא אלמנטים אשר אפשר להבין מתוכם את הרקע ההיסטורי של התקופה.
המגילה מהווה תעודה היסטורית רבת משמעות אשר מספקת עדות ומידע לגבי תקופתה. יש מעט מקורות כתובים לגבי ארץ כנען בתקופה זו. המקור הכמעט יחיד הוא התנ"ך, אשר נחתם בתקופה מאוחרת יותר ולכן הוא אינה עדות לתקופתו, המגילה היא עדות שנכתבה בתקופתה. המגילה מספקת מידע לגבי יחסי הכוחות במצרים באותה תקופה וכן בין מצרים וערי נמל אחרות, דרכי סחר, משפט ימי ועוד ומכאן חשיבותה.
ערי נמל במגילה

המגילה מציינת מספר ערי נמל: דור, צור, גבל, צידון, עיר נמל באי אלשיה ללא ציון שמה. להלן התייחסות לשלוש הערים: דור צור וגבל.
ערי נמל במגילה > דור

העיר דור מהווה את התחנה הראשונה של ון- אמון לאחר עזיבתו את מצרים. על פי המגילה בעיר ישבו הת'כר. התקופה אליה מתוארכת המגילה מקבילה לתקופה הנקראת ברזל I בכרונולוגיה של כנען 1000-1200 לפנה"ס. היא התקופה בה נכנסו שבטי ישראל לארץ כנען והשתלטו על חלקים ממנה והתיישבו בה. התקופה המקבילה לספר התנ"ך יהושע ושופטים.
העיר דור מופיעה במקורות המקראיים כדור או דאר. דור מוזכרת לראשונה בתנ"ך (ספר יהושע, פרק י"א, פסוק ב') היא אחת הערים אשר הצטרפו לקואליציה של יבין מלך חצור במלחמתו כנגד שבטי ישראל במי מרום. על פי המקרא שבטי ישראל ניצחו אבל העיר לא נשרפה. בספר יהושע, פרק י"ב מופיעה רשימת הערים אשר נכבשו. בספר יהושע, פרק י"ב, פסוק כ"ג מצוין "מלך דור לנפת דור" הציון מלך לנפה הוא חריג לגבי עיר זו ברשימה, ומכאן ניתן להבין שמלך דור שלט על אזור רחב יותר מאשר רק העיר עצמה. עובדה אשר יכולה להצביע על עצמה גדולה יותר. לעומת זאת בספר שופטים, פרק א', פסוק כ"ז מצוינת דור ובנותיה כאחת הערים אשר שבט מנשה לא הוריש. ומכאן ניתן להבין שאמנם מלך דור נוצח במסגרת הקרב במי מרום אבל העיר דור לא נכבשה. תיאור זה תואם את המצוין במגילת ון־אמון אשר על פיו העם אשר ישב בדור לא היה ישראלי.
הת'כר אינם מוזכרים במקרא. הם אחד משבטי גויי הים אשר שבט הפלשתים נמנה עליהם. מקור חשוב לעדות על השבט הם התבליטים והכתובות על קירות מקדש המתים במדינת האבו התבליט הוא של רעמסס השלישי אשר שלט בין השנים 1182-1198 לפנה"ס. התבליט מפרט את ניצחונו הגדול של המלך על גויי הים ומזכיר במפורש את הת'כר. כן מציינת הכתובת שלאחר ניצחונו יישב רעמסס השלישי את השבטים במצודות כשהם נשבעים בשמו. התבליט מתאר קרב ימי גדול בין הכוחות המצריים וגויי הים, קרב ימי יעשה רק על ידי עם אשר יש לו יכולת ימית, עובדה התואמת את הנאמר במגילת ון־אמון.
ערי נמל במגילה > צור

אין התייחסות רבה לעיר במגילה, בחוף צור פגש ון־אמון אונייה של דור ולקח את כספה. בדיקה בתנ"ך מעלה שהעיר צור נזכרת לראשונה בתיאור גבולות הארץ בספר יהושע: ”עִיר מִבְצַר צֹר” (יהושע, י"ט, כ"ט). העיר מוזכרת גם בספר מלכים א', פרק ה', פסוק ט"ו, כאשר חירם מלך צור שולח משלחת לשלמה בעת עלותו לשלטון לאחר דוד - זוהי תקופה המתוארכת לאמצע המאה העשירית לפנה"ס. על פי המקורות המקראיים צור הייתה עיר נמל אשר ניהלה סחר עם ערי נמל רבות. בקינת יחזקאל על צור נכתב: ”וְאָמַרְתָּ לְצוֹר, הישבתי (הַיֹּשֶׁבֶת) עַל-מְבוֹאֹת יָם, רֹכֶלֶת הָעַמִּים, אֶל-אִיִּים רַבִּים”.
ערי נמל במגילה > גבל

גבל היא העיר אשר הייתה מטרת נסיעתו של ון־אמון. על פי המגילה היא הייתה עיר הנמל אשר ממנה המצרים נהגו לקנות את עצי הארזים לבניית האניות שלהם. כאשר מלך גבל מסכים לכרות את העצים הוא שולח לשם כך שלוש מאות איש ושלוש מאות שוורים וכן פקידים לחטוב את העצים. מדובר בכמות גדולה של עצים. כמות זאת מצביעה על עצמתה של גבל בתקופה זו. עד להפלגה העצים אוחסנו על שפת הים. המגילה לא מציינת כמה עצים נכרתו אבל הכריתה ארכה כל החורף ואפשר להניח שמדובר בכמות לא קטנה. היכולת לאחסן כמות כזו בשפת הים מצביעה גם על עצמה וכוח. יש לשמור על העצים שלא ייגנבו ולא יינזקו.
בדיקה במקרא מגלה שהעיר מופיעה בו מספר פעמים: בתיאור גבולות הארץ גבל נחשבת חלק מארץ ישראל: ”מִתֵּימָן כָּל אֶרֶץ הַכְּנַעֲנִי, וּמְעָרָה אֲשֶׁר לַצִּידֹנִים עַד אֲפֵקָה, עַד גְּבוּל הָאֱמֹרִי. וְהָאָרֶץ הַגִּבְלִי, וְכָל הַלְּבָנוֹן מִזְרַח הַשֶּׁמֶשׁ, מִבַּעַל גָּד תַּחַת הַר חֶרְמוֹן, עַד לְבוֹא חֲמָת.” (יהושע, י"ג, ד'–ה'). אנשי גבל השתתפו בבניית מקדש שלמה: ”וַיִּפְסְלוּ בֹּנֵי שְׁלֹמֹה וּבֹנֵי חִירוֹם וְהַגִּבְלִים; וַיָּכִינוּ הָעֵצִים וְהָאֲבָנִים לִבְנוֹת הַבָּיִת.” (מלכים א', ה', ל"א–ל"ב). העיר מוזכרת גם בספר יחזקאל, פרק כ"ז, פסוק ט"ו במסגרת הקינה על צור. הפסוק מציין: ”זִקְנֵי גְבַל וַחֲכָמֶיהָ הָיוּ בָךְ, מַחֲזִיקֵי בִּדְקֵךְ; כָּל-אֳנִיּוֹת הַיָּם וּמַלָּחֵיהֶם הָיוּ בָךְ, לַעֲרֹב מַעֲרָבֵךְ.” על פי הפסוק בגבל תיקנו את האניות של צור. מראה על יכולת ימית גדולה, לא רק שיט באניות אלא גם יכולת בניה.
מושגים במגילה הקשורים לים ולשיט

המגילה היא ספור של מסע ימי אשר מטרתו היא הבאת עצים לבניית אונייה. בדיקה של הטקסט נותנת לנו מידע רב לגבי הנושא בתקופה.
חומר גלם לבניית סירות ואוניות: קורות ארזים אשר הובאו מגבל.
ים חארו הגדול: שמו של הים התיכון בפי המצרים. במקרא שמו היה הים הגדול או הים האחרון.
רב החובלים: המושג מוזכר מספר פעמים, כאשר ון־אמון רצה לשוט בספינה. פונים לרב החובלים. מלך גבל שולח הודעה לרב החובלים ואומר לו לשהות בנמל ועוד. הטקסט מצביע על כוחו של רב החובלים בספינה.
נמל: אנית ון־אמון עוגנת בנמל דור, מגיעה לנמל גבל. ון־אמון שוכן בשטח הנמל עד שמלך גבל מסכים לקבלו. ומכאן שהנמל שימש בנוסף למעגן אוניות גם כמקום שהיה.
מסחר ימי: בא לידי ביטוי בציון שש האוניות הטעונות כל טוב מצרים אשר הובאו בעבר לתשלום עבור הקורות, וכן בתשלום אשר שולח נסובאנדד למלך גבל בתמורה לעצים: התמורה כוללת: זהב, שש המלך, מגילות כתיבה, עורות פרים, חבלים, עדשים, דגים. ניתן ללמוד מהם המוצרים אשר היו מקובלים כתשלום בסחר הימי בתקופת המגילה.
שפת הים: המושג מופיע מספר פעמים לציון חוף הים. למשל: קורות הארזים מאוחסנים על שפת הים עד למשלוח שלהם למצרים.
מושגים הקשורים בחלקי אונייה המופיעים בטקסט: מפרשים, חבלים לחיזוק מפרשי האונייה, תורן מפרש באונייה שמוקם במטרה שלא יכבדו קצות האונייה ולא יישברו.
כוחו של אמון ביצירת סערה. על פי הטקסט לאל אמון יש כוח ושליטה בים.
משלוח קורות עצים בים: על פי הטקסט הקורות הוכנו מראש על פי המטרה שלשמן נועדו. מלך גבל שולח שבע קורות לנסובאנדד עם שליח כדי שיביא את הכסף לכריתת יתר הקורות. המשלוח כלל קורה לצלע, קורה לחרטום, קורה לירכתיים ועוד ארבע קורות. הטקסט משתמש במושג העמסה. לא ברור האם הקורות הועמסו על האונייה או נקשרו אליה. יש להניח שנקשרו לאונייה כדי לא להכביד עליה. על פי ספר מלכים א', פרק ה', פסוק כ"ג, חירם מלך צור שולח קורות ארזים וברושים לשלמה לבניית המקדש. הקורות נקשרות כדוברות ונשלחות בים לנמל היעד. ניתן להניח שזו גם הייתה צורת משלוח הקורות למצרים.
רוח הנושאת את האונייה: על פי המגילה לון־אמון בבורחו מהאוניות של דור הרוח נשאה אותו והשליכה אותו לחוף אלשיה. ניתן ללמוד מכאן על רוח מזרחית, ועל התלות בגורמי שמיים בהגעה ליעד.
היבטים משפטיים הקשורים לנמל

שני אירועים שופכים אור על המנהג/חוק שהיה מקובל בתקופת המגילה לגבי ההגנה אשר הנמל אמור לספק לעוגן בה:
הטיפול בגנבה בנמל דור,
התייחסות מלך גבל לדרישת הימאים הת'כריים להסגרת ון־אמון.
היבטים משפטיים הקשורים לנמל > הטיפול בגנבה בנמל דור

כספו של ון־אמון נגנב בנמל. הוא דורש החזר הגנבה ממלך דור. מכאן ניתן להבין שחלק מזכויות העגינה הניתנות בנמל לאונייה היא זכות ההגנה כולל הרכוש הנמצא על האונייה. הזכות כוללת גם שיפוי במקרה של גנבה. לון־אמון אין כל ספק שזו זכותו ולכן כאשר לא מקבל שיפוי הוא מרשה לעצמו לקחת את הכסף מאונייה אחרת השייכת לדור. מכאן ניתן אולי להבין שהייתה ערבות הדדית בין אוניות השייכות לאותה עיר.
מלך דור לא רואה חובה לעצמו להחזיר את הכסף, לטענתו הגנב בא מהאונייה ולכן זו אחריותו. ומכאן ניתן להבין שרמת האחריות בנמל היא רק לגבי התנהגות הנובעת מאנשי המקום.
היבטים משפטיים הקשורים לנמל > התייחסות מלך גבל

האניות הת'כריות דורשות ממלך גבל להסגיר לידיהם את ון־אמון. מלך גבל אינו מסכים. לטענתו אינו יכול לעשות זאת בתוך ארצו. יש לו אחריות בנמלו. גם בתגובת מלך גבל ניתן לראות את אלמנט ההגנה אשר הנמל אמור לספק לעוגן בו. אלמנט נוסף הבא לידי ביטוי בסיפור היא הריבונות של מלך גבל על הנמל. למרות שהת'כריים באו בכוח ניכר הם אינם מעזים להיכנס לנמל ולאסור את ון־אמון ללא קבלת רשות ממלך גבל. התנהגותם מראה שהם מכירים בריבונות של מלך גבל על הנמל.
לקריאה נוספת

שמואל ייבין, מסע ון-אמון, אמנות בע"מ, תל אביב, 1935
משה אילת, קשרי כלכלה בין ארצות המקרא בימי בית ראשון, מוסד ביאליק, ירושלים, 1976
דבי הרשמן, "ואן אמון הנוסע הראשון", מגזין מסע אחר, חוברת 44, 1994
סיפורים, מזמורים, משלים מספרות מצרים העתיקה, תרגם מן המקור המצרי והוסיף מבואות והסברים יהושע מ' גרינץ. ירושלים, מוסד ביאליק, 1975 (תרגום הסיפור לעברית בעמודים 23–33)
הערות שוליים

↑  משה אילת, קשרי כלכלה בין ארצות המקרא בימי בית ראשון, מוסד ביאליק, ירושלים, 1976 עמ' 136
↑  בנימין מזר, 1990: 22-19
↑  ספר יחזקאל, פרק כ"ז, פסוק ג'
↑  ספר במדבר, פרק ל"ד, פסוק ו': ”וּגְבוּל יָם וְהָיָה לָכֶם הַיָּם הַגָּדוֹל וּגְבוּל זֶה-יִהְיֶה לָכֶם גְּבוּל יָם”
↑  כלומר האחורי, המערבי, ההפך מקדם שמשמעו מזרח; ספר דברים, פרק י"א, פסוק כ"ד: ”כָּל הַמָּקוֹם אֲשֶׁר תִּדְרֹךְ כַּף רַגְלְכֶם בּוֹ לָכֶם יִהְיֶה מִן הַמִּדְבָּר וְהַלְּבָנוֹן מִן הַנָּהָר נְהַר פְּרָת וְעַד הַיָּם הָאַחֲרוֹן יִהְיֶה גְּבֻלְכֶם”
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007599744805171  GND: 4780650-3  LCCN: n88613377  VIAF: 211747544   WorldCat (עם VIAF): 211747544 
תצלום שחור לבן של חלק מהעמוד הראשון של פפירוס מוסקבה 120
ולדימיר גולנישצ'ב רוכש המגילה
שרידי המקדש בגבל
לוח מתבליט הובלת העצים, המתאר העברת ארזים בדרכי ים (או אולי נהר) בסוף המאה ה־8 לפנה"ס
מיטוב אלגוריתמים

מיטוב (בלעז: אופטימיזציה) הוא ענף במדעי המחשב העוסק בייעול אלגוריתמים ושיפור זמן ריצתם, תוך שמירה על רמה סבירה של דיוק. יש להבדיל בין "מיטוב אלגוריתמים" ל"אלגוריתמי מיטוב" שעוסקים במציאת פתרון מיטבי לבעיה מוגדרת.
אופטימיזציה מבוצעת ברמות שונות של הפשטה וראייה כוללת, על ידי גופים שונים. הרמה הבסיסית ביותר של האופטימיזציה נעשית על ידי המעבד עצמו. המעבד חשוף רק לקטעי הקוד שזמן ביצועם קרוב. אופטימיזציה שתלויה במעבד היא, למשל, זכירה של היסטוריית הריצה והפעולות האחרונות שבוצעו (לדוגמה: איזה מבין ענפי משפט תנאי מסוים נלקח לעיתים קרובות יותר) ופעולה על פי ניבוי המבוסס עליה.
המהדר מבצע אופטימיזציה של סידור שורות הקוד ויצירתן. למשל, המהדר יכול להחליט לשכפל קוד מסוים מספר פעמים, במקום להשאירו במבנה של לולאה. על ידי כך גדל גודל הקובץ המכיל את הוראות הביצוע, אך מספר הקפיצות בתוך הקובץ קטן. המעבד יכול, בראיית-על של מספר פונקציות, לגלות כי לא נעשה שימוש בפונקציה מסוימת, ולא לעבדה כלל. הוא יכול להחליף משתנים בקבועים או לגלות כי משתנים מסוימים אינם נחוצים.
המהדר יכול גם לבצע אופטימיזציות אשר משנות את תוצאות החישוב. למשל, המהדר יכול לוותר על שמירת תוצאות ביניים של חישוב ארוך. במקום, הוא יכול להורות למעבד לבצע את כל החישוב, בלי לשמור אותו לזיכרון (RAM) בדרך. אופטימיזציה כזו, המכונה הלחמה, עשויה לשנות את התוצאה הסופית בפעולות על מספרי נקודה צפה, בייחוד על ארכיטקטורת אינטל אשר מקדישה 80 ביט לייצוג מספר בתוך המעבד, אך רק 64 ביט לייצוג מספר נקודה צפה בזיכרון (RAM).
האופטימיזציה המקיפה ביותר, הכוללת ראיית-על של התהליך כולו, היא האופטימיזציה שמבצע האדם – מתכנן האלגוריתם (המתכנת). בשלב זה של האופטימיזציה יש מקום לשיפורים משמעותיים בביצועים, לעיתים אפילו של סדרי גודל.
פרופיילר (Profiler) הוא תוכנה, המהווה כלי עזר חשוב בביצוע האופטימיזציה. מעקב אחר הזמן ש"מבלה" התוכנה בחלקים השונים של הקוד מספק למתכנת מידע על הנקודות בהן שיפור באלגוריתם יניב שיפור ניכר בביצועים; זאת על פי מספר הפעמים שאותו קטע קוד רץ במהלך ריצה אופיינית של התוכנית.
בעיות נודעות שבהן מושקע מאמץ במיטוב האלגוריתמים לפתרונן הן פירוק לגורמים של מספר שלם וחישוב פאי.
בתוכנות מסדי נתונים מקובל לעשות אופטימיזציה של שאילתות SQL, כך שייקחו פחות זמן (למשל, שימוש באינדקסים של הטבלה) אולם בניגוד למצב בהידור, במסד נתונים לא נעשה הדבר מראש (למרות שמסדי נתונים רבים תומכים בפרוצדורות שמורות, דבר המאפשר לעשות את האופטימיזציה מראש[דרושה הבהרה]), מצב אשר גורם לכך שהאופטימיזציה דווקא מאריכה את זמן הביצוע. במצב כזה, ישנה אפשרות שחיפוש הדרך היעילה ביותר לבצע את השאילתא יביא למעשה לזמן ביצוע ארוך יותר! בעיה זו הביאה לפיתוח של אלגוריתמים מורכבים יותר לביצוע אופטימיזציה, כך שלא תארך זמן רב יותר מאשר השאילתא המקורית. העובדה כי האופטימיזציה נעשית פעמים רבות הביאה גם להוספת תמיכה באפשרות לתת רמזים לתוכנת האופטימיזציה, כך שגם התוכניתן מסוגל להשפיע על הצורה בה השאילתא מבוצעת בפועל.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי המחשב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מייזי לוקווד

| --- | --- |
 יוצרים:  דרק קונולי, קולין טרוורו 
 גילום הדמות:  איזבלה סרמון 
 מידע
 אזרחות:  ארצות הברית 
 דמויות קשורות
 משפחה:  בנג'מין לוקווד (סבא; נפטר) שרלוט לוקווד (אם/יוצרת גנטית/תורם; נפטר)אוון גריידי (אב מאמץ) קלייר דירינג (אם מאמצת)
 
מייזי לוקווד היא דמות בדיונית בזכיינית "פארק היורה". היא מוצגת בסרט החמישי, "עולם היורה: נפילת הממלכה" (2018), שהוא גם הפרק השני בטרילוגיית "עולם היורה". חואן אנטוניו ביונה שביים את הסרט, ליהק את איזבלה סרמון (בהופעת הבכורה שלה) בתור מייזי. היא אחת משלושת הגיבורות הראשיות בטרילוגיית "עולם היורה", יחד עם הוריה המאמצים, אוון גריידי (בגילומו של כריס פראט ) וקלייר דירינג (בגילומה של ברייס דאלאס הווארד ). היא גרה בעבר עם סבה המנוח סר בנג'מין לוקווד, שותף עסקי ותיק של ג'ון האמונד. היא השיבוט ובתה של הגנטיקאית שרלוט לוקווד.
ב"עולם היורה: נפילת הממלכה", היא מוצגת בתחילה כנכדתו של בנג'מין לוקווד, אם כי מתגלה בהמשך הסרט שהוא למעשה שיבט אותה מבתו המנוחה. הכותב המשותף קולין טרבורו הציג שיבוט אנושי לסדרת הסרטים כדי לחקור את ההשפעות המלאות של הכוח הגנטי. הסרט סימן את הופעת הבכורה של סרמון, והיא שחזרה את התפקיד בסרט ההמשך, "עולם היורה: עולם חדש" (2022). בסרט, היא יוצרת קשר הדוק עם בטא, הצאצא הא-מיני של הולוצירפטור Blue של אוון. מאוחר יותר, היא ובטא נחטפות על ידי ביוסין למטרות מחקר, מה שגרם לאוון וקלייר לצאת למשימת חילוץ. בעודה בביוסין, מייזי לומדת שהיא לא רק משובטת משרלוט אלא שהאחרונה גם ילדה אותה בצורה א-מינית, מה שהופך אותן לבת ואם. טרבורו, שהיה שותף לכתיבה וביים את "עולם היורה: עולם חדש", אמר שתפקידה של מייזי כבתה של שרלוט תמיד היה מתוכנן.
סיפור הרקע המשובט של מייזי, המקור המתפתח והדמות הכללית קיבלו קבלת פנים מעורבת מצד המבקרים, אם כי הביצועים של סרמון זכו לשבחים מסוימים.
רקע בדיוני > עולם היורה: נפילת הממלכה

מייזי לוקווד מוצגת בתחילה כנכדתו בת התשע של סר בנג'מין לוקווד, שאומצה על ידו לאחר שאמה שרלוט מתה בתאונת דרכים. מייזי גרה באחוזת לוקווד ומטופלת על ידי עוזרת הבית של המשפחה איריס. יש לה תשוקה לדינוזאורים והיא אוהבת לחקות אותם כפעילות משחק. מייזי מביעה סקרנות לגבי אמה, אם כי בנימין אינו מרשה לה לראות תצלומים שלה.
מאוחר יותר, מייזי מוקסמת מסרטון של אוון גריידי מאמן את הוולוצירפטורים שלו, כולל Blue. לאחר מכן היא מגלה את תוכניתו של אלי מילס למכירה פומבית של הדינוזאורים של איסלה נובלאר, ונסערת כשהיא מגלה את גופתו של סבה, לאחר שמילס חנקה אותו. היא תופסת את אלבום התמונות שלו, ומגלה שבתו הייתה זהה לה במראה במהלך הילדות. כשבנג'מין מת, מילס הופך לאפוטרופוס של מייזי ומפטר את אייריס.
כשאוון וקלייר מגיעים, מייזי מזהה את אוון מהסרטון ואת קלייר מפגישה שהייתה לה עם בנג'מין. אוון וקלייר יוצרים קשר עם מייזי ומנחמים אותה בעקבות מות סבה. בתור האפוטרופוס שלה, מילס מתעמתת עם אוון וקלייר, ודורשת ממייזי להישאר איתו כשהוא חושד שהם רוצים לטפל בה. הוא מודיע להם שמייזי היא למעשה שיבוט של בתו המנוחה של בנג'מין. לאחר מכן היא נרדפת ברחבי אחוזתו של בנג'מין על ידי "האינדורפטור" לאחר שהוא נמלט. אוון וקלייר עובדים כדי להגן על מייזי מפני ה"אינדורפטור", ומצליחים להרוג אותו בעזרת בלו. כאשר הדינוזאורים השבויים שלא נמכרו מאוימים על ידי דליפת מימן ציאנידי, מייזי משחררת אותם לטבע. בהיותה שיבוט, היא מזדהה עם הדינוזאורים ומאמינה שהם צריכים להיות חופשיים. אוון וקלייר ממשיכים לאמץ את מייזי.
רקע בדיוני > עולם היורה: עולם חדש

ארבע שנים חלפו מאז התקרית באחוזה, ושמועות נפוצו על קיומה של מייזי כשבט. בסיירה נבאדה, מייזי חיה בבידוד עם אוון וקלייר, שחוששים שהיא תיחטף למטרות מחקר אם תעזוב את הבית. מייזי, כיום בת 14, הפכה למרדנית בגלל החיים בבידוד ונוסעת לטיולים סודיים לעיר כדי לחקור את החברה ללא ידיעת הוריה. היא גם סובלת משבר קיומי בגלל היותה שיבוט, והיא סקרנית ללמוד עוד על שרלוט. כשבלו מופיעה בבקתה של המשפחה עם תינוק, מייזי שמה לה בטא ויוצרת איתה קשר. מאוחר יותר, שניהם נתפסים על ידי שכירי חרב שנשכרו על ידי חברת ביוסין, והובאו למטה החברה באיטליה.
בביוסין, מייזי פוגשת את ד"ר הנרי וו, שמראה את הסרטונים שלה של שרלוט. פעם היא גרה עם המדענים באיסלה סורנה, ומאוחר יותר הפכה לגנטיקאית ולקולגה של וו. הוא מסביר שהסיפור של שרלוט שמתה בתאונת דרכים ובנג'מין משבט אותה היה רק כיסוי שגיבש בנג'מין. בנוסף להיותה השיבוט של שרלוט, וו מגלה למייסי שהיא גם נולדה על ידי שרלוט, מה שהופך אותן לבת ואם; מייזי נולדה בצורה א-מינית לאחר ששרלוט תמרנה את הביצית שלה. מתברר ששרלוט מתה למעשה ממחלה גנטית בעוד מייזי הייתה צעירה, אך היא הצליחה למנוע את המחלה אצל האחרון על ידי שינוי הגנום שלה. וו ניסה, ללא הצלחה, לשחזר את המחקר של שרלוט. הוא רוצה לחקור את ה-DNA המשתנה של מייזי ובטא כדי למצוא פתרון לארבבי הענק של ביוסין, המאיימים על אספקת המזון העולמית.
מייזי בורחת מהבלימה ופוגשת את ד"ר אלן גרנט וד"ר אלי סאטלר, שנמצאים בביוסין וחוקרים את תקריות הארבה. אלי מגלה שהיא הכירה את שרלוט; הם הכירו כששרלוט הגיעה לאוניברסיטה של אלי כמרצה, שבמהלכן אלי פגשה את מייזי שנים קודם לכן כשהייתה תינוקת. אומרים ששארלוט דאגה מאוד למייסי. לאחר התאחדות עם הוריה, מייזי עוזרת לאוון ואלן לאחזר את בטא מתוך מתקן הביוסין. מייזי גם משכנעת את האחרים לקחת את ד"ר וו, כשהיא מסכימה לתת לו ללמוד אותה ואת בטא כדי לפתור את משבר הארבה. לאחר שסגרה את האמת על עברה, מייזי חוזרת בשמחה לחיים עם אוון וקלייר, ובטא מוחזרת לבלו.
רקע הפקה

"עולם היורה: נפילת הממלכה" ו"עולם היורה: עולם חדש" נכתבו על ידי קולין טרבורו, שגם ביים את האחרון. הוא כלל את הרעיון של שיבוט אנושי במאמץ לחקור את מלוא ההשפעות שיכולות להיות לכוח הגנטי ביקום הסרטים של פארק היורה. הוא אמר כי "אנחנו הרבה יותר קרובים לשיבוט בני אדם מאשר לשיבוט דינוזאורים. זה הרגיש לי כמו הרבה פחות קפיצה ממה שעושים דינוזאורים. [. . . ] להיות בעלת דמות שיש לה אהבה כה עמוקה וחשה אובדן כזה וחוסר יכולת להמשיך, אני חושב שזה משהו שכולנו מרגישים. אז הרעיון שאולי תוכל להחזיר מישהו בדרך זו מבוסס רגשית על רעיון אוניברסלי מאוד".
המפיק בפועל סטיבן ספילברג תמך בקונספט השיבוט האנושי והתלהב מהשאלות שהוא יכול להעלות בסרט ההמשך של הסרט, בעוד טרבורו היה עצבני אם הקהל יקבל רעיון כזה. לפי במאי "עולם היורה: נפילת הממלכה" חואן אנטוניו ביונה, היבט השיבוט האנושי נוצר בהשראת הסופר המנוח מייקל קרייטון, שכתב את הספר "פארק היורה" (1990) ואת ספר ההמשך שלו "העולם האבוד" (1995). באיונה אמר כי "לספר את הסיפור של מייזי היה כמו דרך לנסות לגלות מה מייקל קרייטון יחשוב על הרגע בו אנו חיים כרגע". בנוגע לרצף האחוזה שבו מייזי רודפת אחרי ה"אינדורפטור", באיונה השווה את הסצנות ל"סוף הקלאסי של אגדה, של סיפור גותי, כמו לסיים בראש הטירה עם הנסיכה במגדל והדרקון רודף אחריו. הילדה הקטנה". כ-2,500 בנות רואיינו לתפקיד מייזי, שבסופו של דבר הלכו לאיזבלה סרמון, לציון הבכורה שלה בסרט.
תפקידה של מייזי כבתה של שרלוט תמיד תוכנן על ידי טרבורו, שאמר ש"חשוב מאוד להבין שמייזי לא נוצרה על ידי איזה גבר שהתגעגע אליה". טרבורו אמר שהוא ושותפה לכותבת "עולם היורה: עולם חדש" אמילי קרמייקל "באמת ראו הזדמנות להפוך את זה, בתקווה, לסיפוק רגשי יותר ממה שהיה יכול להיות". דרשה הייתה מרוצה מהאפיון של מייזי ב"עולם היורה: עולם חדש": "לא רק שהיא המשובט הזה, אלא שהיא גם מתבגרת. היא מנסה להבין את מקומה בעולם. היא מנסה להתבגר [. . . ]. היא לא רק ניסוי מדעי. היא בן אדם". כדי לתאר את שרלוט, טרבורו רצה לזקן דיגיטלית את פניה של סרמון ואז להוסיף אותן לכפיל גוף. במהלך חיפוש הליהוק אחר כפילים, טרבורו נתקל בשחקנית אלווה טריל, שחלקה תווי פנים דומים עם סרמון. לאחר דקלום שורות, טרבורו התרשם מההופעה של טריל והחליט ללהק אותה לתפקיד שרלוט, וביטל את רעיון ההזדקנות הדיגיטלית.
מייזי היא הנושא של "הרפתקאות מייזי לוקווד", סדרת ספרים מאת הסופרת טס שארפ המתרחשת בין שני הסרטים.
קבלה

גריים מקמילן, כתב ב"הוליווד ריפורטר", גילה שההצגה של בנג'מין ומייזי לוקווד "גורמת מיד לשאר הפרנצ'ייז של היורה להיראות משעמם בהשוואה. בטח, יש דינוזאורים שמתרוצצים, אבל יש גם מדען אחר שככל הנראה משבט בני אדם אמיתיים כבר שנים". הוא ציין שהדינוזאורים הם נקודת המוקד של הסרטים, וטען כי על ידי הורדת "פוקוס השיבוט מהדינוזאורים – אפילו רק עבור דמות אחת, כחלק מגילוי הלם – זה משנה את מה שהסדרה כולה עוסקת".
בן קוצ'רה מ"פוליגון" העלה השערות שלמייזי יש DNA של דינוזאור, והתאכזבה מהפיתול העלילתי בסופו של דבר שהיא שיבוט אנושי, ומצאה שהוא לא מפותח. בהתייחס לתאוריית הדינוזאורים וחשיפת השיבוט, כתב קוצ'רה שהסרט "מבלה 'הרבה' מזמן הריצה שלו בהגדרת מה שהיה אחד מהפיתולים העלילתיים המגוחכים ביותר האפשריים, ואז נסוג ממנו ברגע האחרון כדי לספק במקום זאת. משהו שנראה אפילו משעמם את הדמויות בסרט".
ליז יאנג מ-MovieWeb ציינה הקבלות בין מייזי לדינוזאורים של הסדרה, וכתבה כי "עולם היורה: נפילת הממלכה" "נראה כי משתמש בנוכחותה של מייזי כשבט כמטאפורה לדינוזאורים ולהשפעתם על העולם והחברה". מאט גולדברג מהאתר "Collider" מצא שהסרט, כולל הטוויסט המשובט שלו, צפוי מדי: "מה שאמור להיות חשיפה מרכזית מאבד את כל ההשפעה שלו מכיוון שהסרט כל כך מטומטם עד כדי גיחוך ובכל זאת הוא מניח שהקהל לא מעורב במה שקורה". הוא גם מתח ביקורת על שחרור הדינוזאורים על ידי מייזי, וכתב "יש כפתור אדום גדול שמוביל אל החוץ, וזה אמצעי הזהירות היחיד במקום. מייזי לוחצת על הכפתור ואומרת, 'הם בדיוק כמוני', אז אני מניח שמייזי אוכלת אנשים והורסת מערכות אקולוגיות".
בהתייחסה לתפקידה "עולם היורה: עולם חדש", כתב ניק ברטלט מהבלוג "/Film": "בתור מי ששחררה את הדינוזאורים לעולם, היית חושב שתהיה לה קשת מעניינת בסרט הזה, שעלולה להתחבט עם מצפונה על ההשלכות של מעשיה. או השלמה עם זהותה החדשה. למרבה הצער, זה בקושי נוגע, והסיפור שלה מתסכל בסופו של דבר". הוא כינה את ההופעה של סרמון "חזקה במיוחד בסצנות ללא דיאלוג", אבל גילה שהיא "אכזבה מאפיון קלישאתי", וכתב, "במקום שיש לה אישיות כלשהי, היא פשוט מתוארת כמתבגרת זועפת סטריאוטיפית, ואין לה כימיה איתה. הורים פונדקאים". ברטלט אמר כי "חוט העלילה המתפתל בנוגע לאמיתות המקורות הביולוגיים שלה, אף על פי שהוא בסדר בפני עצמו, הורג את המומנטום ובעצם משמש כהסחת דעת מהדינוזאורים".
מייקל ג'ון פטי מהאתר "Collider" שיבח את הביצועים של סרמון וכתב שההכללה של מייזי "במיתולוגיה הגדולה יותר של "היורה" היא משהו שצריך לחגוג ולחקור, מכיוון שיש כל כך הרבה השלכות מדעיות, חברתיות וחברתיות פוטנציאליות לקיומו של אדם כזה". עם זאת, הוא התאכזב מהמקור החדש של הדמות "עולם היורה: עולם חדש": "במקום ללמוד 'מי' היא מייסי בפנים, אנחנו שוב לומדים רק 'מה' היא". תומאס בייקון מהאתר "Screen Rant" היה ביקורתי גם על סיפור המקור החדש שלה. סאים צ'ידה, גם הוא מהאתר "Screen Rant", דירג את קשת הדמות של מייזי כשנייה במיטבה בסדרת הסרטים, וכתב שהיא "התפתחה מלהיות ילדה מפוחדת כדי להגדיר את עצמה בדרך של המשך מורשת אמה הביולוגית, ובסופו של דבר סיפקה לו את פירושו להפוך את השפעות הארבה".
ראו גם

רשימה הדמויות "בפארק היורה"
מיגל צ'איווה

מיגל צ'אנגה צ'איווה (באנגלית: Miguel Changa Chaiwa; נולד ב-7 ביוני 2004 בלואנשיה שבזמביה) הוא כדורגלן זמבי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת שפהאוזן מליגת האתגר השווייצרית ובנבחרת זמביה.
קריירת מועדונים

צ'איווה גדל באקדמיית שאמואל ובאתלטיקו לוסקה בזמביה. ב-14 ביוני 2022 חתם על חוזה לארבע שנים ביאנג בויז ברן מליגת העל השווייצרית. הוא ערך שש הופעות ליגה והוסיף הופעה אחת בגביע השווייצרי בעונת 2022/2023, בה זכתה יאנג בויז ברן באליפות שווייץ ובגביע.
ב-14 בפברואר 2024 הושאל לשפהאוזן מליגת האתגר השווייצרית.