stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמריקאנקה
סנקציות נגד עובדי הכלא

בעקבות פיצוץ מחאות האופוזיציה הדמוקרטית לאחר כביכול טענות לזיופים בבחירות לנשיאות בשנת 2010, מספר קציני קד"ב הועמדו לרשימת הסנקציות של האיחוד האירופי. הסנקציות הוסרו בשנת 2016 בעקבות שיפור ביחסי בין בלארוס לאיחוד האירופי.
אל"ם אלכסנדר ולדימירוביץ' אורלוב, ראש אמריקאנקה: על פי האיחוד האירופי, הוא היה אחראי באופן אישי ל"טיפול או ענישה אכזריים, לא אנושיים ומשפילים של עצורים" בשבועות והחודשים שלאחר הפיצוץ בהפגנות במינסק ב-19 בדצמבר 2010 ערב הבחירות לנשיאות 2010. הוא היה ברשימת הסנקציות של האיחוד האירופי בשנים 2011–2016
אל"ם אולג אנטולייביץ' צ'רנישוב ; על פי החשד, הוא השתתף באופן אישי בעינויים של פעילי האופוזיציה בכלא מינסק לאחר הפיצוץ בהפגנת המחאה שלאחר הבחירות ב-19 בדצמבר 2010.
סגן אלוף דמיטרי ויאצ'סלבוביץ' סוחוב, איש המודיעין הנגדי הצבאי של הקד"ב שהואשם בכך שזייף ראיות והשתמש באיומים על מנת לסחוט ווידויים מפעילי האופוזיציה העצורים באמריקאנקה במינסק, לאחר הפיצוץ בהפגנת המחאה שלאחר הבחירות במינסק ב-19 בדצמבר 2010.
אסירים בולטים > קורבנות הדיכוי הסובייטי

באריס ראהולה, פעיל למען עצמאות ממערב בלארוס, בהמשך סגן נשיא המועצה של הרפובליקה הדמוקרטית של בלארוס בגלות.
מעל 130 קורבנות הוצאה להורג המונית של בלארוסים בשנת 1937, כולל:
יקאו בראנשטיין
אנטול וולני
פלאטון הלאבאץ'
ואלרי מארקו
אזרחים פולנים שנעצרו לאחר הפלישה הסובייטית לפולין בשנת 1939.
ארנסט סאבילה.
אסירים בולטים > מתנגדים פוליטיים של הנשיא לוקשנקו > מועמדים לנשיאות 2010

מיקאלאז' סטאקייביץ'
אנדריי סאניקאו
ולדימיר ניקולאייביץ'
ויטאל רימאשאוסקי
אלץ' מיכאלייביץ'
אסירים בולטים > מתנגדים פוליטיים של הנשיא לוקשנקו > מנהיגי אופוזיציה ופעילים

פאבל סייביארניץ'
דמיטרי דשקייביץ'
אנטול לאביידז'קה
נסטה פלז'אנקה
אסירים בולטים > מתנגדים פוליטיים של הנשיא לוקשנקו > עיתונאים

נטליה רדזינה
אירינה חליפ
אסירים בולטים > זרים

ולדיסלב באומגרטנר, מנכ"ל חברת אורלקלי
ראו גם

מערכת הביטחון הבלארוסית
טירת פישצ'לאוסקי
כלא אוקרסטין
הערות שוליים

↑  Володин, Михаил (17 ביוני 2013). "Призрак в центре города, или Американская историйка" (ברוסית). Tvoya Stolitsa. נבדק ב-17 בנובמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Прудникова, Ольга (28 בינואר 2011). "Досье на «американку». Как живется узникам КГБ". naviny.by. נבדק ב-17 בנובמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Khalip, Iryna (10 באוגוסט 2011). "Ах, шарабан мой, «американка»!". Novaya Gazeta. Charter 97. נבדק ב-17 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Поўны спіс 208 беларускіх чыноўнікаў, якім забаронены ўезд у ЕС - Nasha Niva, 11.10.2011
↑  Council Decision 2012/642/CFSP of 15 October 2012 concerning restrictive measures against Belarus
↑  Сабіла Эрнст - slounik.org
אנרכיזם וחברה

האנרכיזם מבקר את הסדר החברתי הקיים, אך גם מציע אלטרנטיבות ופתרונות מנקודת מבט אנרכיסטית, ומצייר את קווי המתאר של חברה אנרכיסטית עתידית. אנרכיסטים מתנגדים לכפיית הסדר החברתי האנרכיסטי על האוכלוסייה, כחלק מהתנגדותם לכל סוג של כפייה. הם טוענים שהאנרכיזם לא יגיע במהפכה בין לילה, אלא באמצעות סדרה של פעולות ישירות והתקוממויות חברתיות, תוך כדי יצירת מוסדות חברתיים אנרכיסטים אלטרנטיביים למדינה ולקפיטליזם, ושחברה אנרכיסטית תחל רק כאשר תיווצר מסה קריטית שתכיל את רובה המוחלט של האוכלוסייה במקום מסוים.
קווי מתאר של חברה אנרכיסטית

רוב הפילוסופים הפוליטיים מצדיקים את תמיכתם במדינה כאמצעי לשליטה על האלימות ושמירת הסדר, ובטענתם שהמדינה מורידה למינימום את ההרס הפוטנציאלי שנוצר מחיכוכים וקונפליקטים אנושיים, ושבלעדי המדינה ייווצר כאוס ותתפרץ אלימות בלתי נשלטת. אנרכיסטים טוענים שמטרות אלו אינן מצריכות את קיום המדינה, ולמעשה רבים טוענים שהמדינה אינה מסוגלת לבצע תפקיד זה ולראייה הם מצביעים על המלחמות הנמשכות ועל האלימות הגואה בחברה המודרנית. יותר מכך, אנרכיסטים טוענים שהמדינה יוצרת מונופול על האלימות (על ידי הקמת צבאות ומשטרות), ומשתמשת בכוח ואלימות על מנת להרחיב ולהגן על האינטרסים של האליטה החברתית ובעלי ההון.
הרעיון האנרכיסטי לטיפול באלימות בקהילה הוא אכיפה קהילתית במקום אכיפה על ידי מיעוט חמוש כדוגמת המשטרה אשר יכול ליפול לשחיתות וכדומה.
אנרכיסטים טוענים גם שביטחון של קהילות ישמר בצורה יעילה יותר על ידי הקמת מוסדות נגישים לכל, ומנוהלים מלמטה על ידי כל אחד החפץ בכך, בניגוד למוסדות מדינה המנוהלים על ידי מיעוט קטן, ומובילים לניכור האוכלוסייה ולתחושה שאין ליחיד ולחברה יכולת השפעה אמיתית על חייהם, מלבד הטמנת פתק בקלפי פעם במספר שנים.
מאמצים רבים הושקעו בניסיון להסביר כיצד חברות אנרכיסטיות יקדמו ערכים אלו. באופן כללי, אנרכיסטים מסכימים על הנקודות הבאות בכל הנוגע לחברה אנרכיסטית עתידית:
קווי מתאר של חברה אנרכיסטית > כלכלה

רוב האנרכיסטים מסכימים, שכלכלה אנרכיסטית תתקיים ללא כלכלת שוק וללא מערכות עבודת שכר. הייצור ינוהל עצמאית על ידי ולמען העובדים והקהילות עליהן הייצור ישפיע, וכך ייוצרו מוצרים שבאמת יש בהם צורך אמיתי שנבע מהקהילה. מועצות עובדים, אסיפות, ומוסדות גדולים יותר של שליטת עובדים יטפסו למעלה על מנת לפתור נושאים רחבים יותר ברמה אזורית, ארצית ואפילו כלל עולמית. דוגמה לסוג התארגנות שכזה היא הקולקטיבים של האיכרים והעובדים בזמן מלחמת האזרחים בספרד, ואכן אנרכיסטים רבים תומכים בשימוש בקולקטיבים וקואופורטיבים בייצור בקנה מידה קטן.
חלק מהאנרכיסטים מציעים כלכלת מתנות, אשר יגרמו לרכוש החומרי והאינטלקטואלי להיות פתוחים ונגישים לכל, ובכך יתאפשר ליותר אנשים לעבוד במגוון רחב יותר של פרויקטים ותעשיות. תנועת התוכנה החופשית מוצגת לעיתים קרובות כדוגמה לכלכלת מתנות בפעולה הפועלת על פי עקרונות אנרכיסטים. אחרים, לרוב אנרכיסטים ירוקים ואנרכו-פרימיטיביסטים, שואפים לחזור לצורת חיים טרום-חקלאית. הכלכלה ההשתתפותית מציעה שיטת "אשראי" כגמול על עבודה, אך עדיין תומכת בניהול עצמי של העובדים על הייצור.
קווי מתאר של חברה אנרכיסטית > התחום המקומי-קהילתי

החלטות קהילתיות ושכונתיות יתקבלו על ידי אלו בקהילה שיושפעו מתוצאות ההחלטה. מוסדות דמוקרטיה ישירה ושליטה קהילתית יוקמו על מנת לדון בבעיות ולהעלות פתרונות. מועצות קהילתיות ואסיפות כלליות יוכלו גם הן לתכנן פעילויות, להציע פרויקטים, ולתאם רוטציה בתפקידים שונים שצריכים להעשות. דוגמה למערכת של אסיפות קהילתיות שעובדת אפשר למצוא בארגנטינה בימינו. קבוצות של שכנים נפגשות פעם שבוע או שבועיים, לאחר מכן נפגשות עם שכונות אחרות, ולבסוף עם אסיפות אחרות ברמה האזורית. כמו כלכלה בניהול עצמי, אנרכיסטים מציעים שמועצות מקומיות אלו יוכלו לתקשר עם קהילות אחרות בצורות שונות של פדרציות ורשתות.
קווי מתאר של חברה אנרכיסטית > פוליטיקה וקבלת החלטות

בנוגע לדוגמאות לייצור תעשייתי רחב (כלכלה), ולקהילות (פוליטיקה), רבים ממבקרי האנרכיזם יטענו שמסות גדולות של אנשים לא יוכלו להגיע לקונצנזוס במגוון נושאים, ומערכת שכזו היא בלתי אפשרית. ולמרות זאת, אנרכיסטים מציעים מערכת של באי כוח על מנת להעביר מידע בפדרציות ורשתות גדולות, ועל מנת להתמודד עם נושאים ברמה עולמית. בהצעה האנרכיסטית לבאי כוח אין הכוונה ל"נציגי ציבור" כפי שאנו מכירים אותם כיום, והם אינם אפילו "נציגים". מבנה באי הכוח שמציעים האנרכיסטים הוא בעצם מערכת של שיטות בהן שליחים פשוט מעבירים מידע והחלטות שהוחלט עליהן בקהילות השונות. באי הכוח נבחרים (בניגוד לכאלו שמחפשים עבודה), וניתן "לפטר" אותם ברגע בו הם חורגים מהמנדט שניתן להם (כלומר, מתחילים להתנהג כמו נציגים ממשלתיים, ולא כמו באי כוח של קהילה). בדרך זו, קבוצות גדולות יכולות להגיע להסכמות והבנות, ונושאים מסובכים יכולים לעלות על סדר היום.
דוגמה למבנה שכזה אפשר לראות בצורת ההתנהלות של איגודים כמו "פועלי התעשייה של העולם" ובמועצות דוברות. מועצות דוברות כוללות קבוצות גדולות של פעילים, יחד עם מגוון קולקטיבים וקבוצות זיקה הבוחרים באי כוח כדי לדווח על ההחלטות עליהן החליטו הקבוצות בקונצנזוס או בדמוקרטיה ישירה. מודלים כאלו עזרו לארגן עשרות אלפי פעילים במגוון נושאים. לקהילות הזאפאטיסטה במקסיקו יש מבנה דומה, עם קהילות המכנסות אסיפות, ולאחר מכן בוחרות באי כוח שנפגשים על מנת לדון בנושאים המשפיעים על כלל הקהילות.
קווי מתאר של חברה אנרכיסטית > התמודדות עם פשע

האנרכיסטית אמה גולדמן אמרה ש"כל חברה מקבלת את הפשע שמגיע לה", בהתכוונה לכך שהפשע הקיים בחברה הקפיטליסטית קיים ברובו עקב הסדר החברתי ההיררכי, המנצל וחסר השוויון. אנרכיסטים מטילים ספק במערכת בתי הסוהר, אותה הם רואים כסמכותנית, ובלתי יעילה בפתרון בעיות בתוך החברה, אלא להפך – רק מייצרת עוד בעיות ועוד פושעים.
ההתמודדות עם פשע, ועם מגוון של בעיות חברתיות בתוך מגוון הקהילות, תתבצע בתוך הקהילה, ולא על ידי מוסדות היררכיים חיצוניים כמו המשטרה, מערכת המשפט והמדינה. מערכות גישור ומשפט מבוססות-קהילה יוקמו על מנת להתמודד עם קונפליקטים בתוך הקהילה. מערכות מתנדבים של שיטור-עצמי וביטחון הוצעו כחלופות למשטרה, כאשר העבודה מתבצעת ברוטציה, ותחת פיקוח הקהילה. מערכת שכזו אפשר לראות בקהילות הזאפאטיסטה במקסיקו עם יצירתה של "משטרת הילידים הקהילתית" (ICP), שהיא בעצם קבוצת מתנדבים מהקהילה המבצעים פעילות ביטחון. הזאפאטיסטים מציינים ששיעור הפשיעה ירד, הפשע המאורגן כמעט ונעלם לגמרי, ושחיתות משטרתית לא קיימת בכלל. עם זאת ה ICP לא הצליחה להתמודד עם גורמי פשיעה חיצוניים.
אנרכיסטים גם מצביעים על מגוון דוגמאות של חברות אנרכיסטיות בהן המבנה הלא-היררכי של הקהילה הוביל לירידה משמעותית ביותר בפשיעה. אנרכיסטים טוענים גם שבחברה ללא רכוש פרטי וללא כלכלה קפיטליסטית ודיכוי משטרתי, עבירות הרכוש ועבירות כלכליות (המהוות את רוב רובו של הפשע כיום) יעלמו כמעט לגמרי. בנוסף, אנרכיסטים טוענים שהתמודדות עם פשעים חברתיים (אונס, רצח, גילוי עריות), תעשה על ידי שינוי צורת ההתארגנות של החברה, עזרה לקורבנות, כמו גם לעבריינים (לתפיסתם פושע הוא אדם שיש לו בעיה חברתית שהוא לא הצליח להתמודד עימה), שיטות גישור וצדק מאחה (שהוכחו במחקרים כמפחיתים את שיעור הפשיעה החוזרת), הפגשת קורבנות עם הפושעים גם במקרים קשים, ומציאת דרכים נוספות למניעת פשיעה חוזרת.
קווי מתאר של חברה אנרכיסטית > ייצור אקולוגי

רוב האנרכיסטים מסכימים שכל סוג של ייצור בחברה אנרכיסטית צריך להתבצע בצורה אקולוגית ובת קיימא. אנרכו-פרימיטיביסטים טוענים שייצור תעשייתי המוני הוא הרסני כלפי הסביבה, וחייבים לבטלו. כמוהם, אנרכו-סינדיקליסטים, טוענים שייצור תעשייתי הוא אכזרי כלפי העובדים, מוביל לניכור מאסיבי, ועוזר רק לייצור כמויות המוניות של מוצרים על מנת לספק את כלכלת השוק. על מנת להתמודד עם בעיות אלו, רוב האנרכיסטים מציעים ייצור מבוסס-קהילה וניהול עצמי של התעשיות על מנת לצמצם את הייצור העודף, ולשפר את תנאי העובדים. כמו כן, אנרכיסטים טוענים שברגע שהקהילות עצמן יחליטו על המוצרים שהן צריכות, ייפסק הצורך בייצור המוני של מוצרים שהם מותרות, ויש האומרים מיותרים. לעומת זאת, אנרכו-פרימיטיביסטים טוענים שחקלאות וביות של צמחים ובעלי חיים מובילים ליצירתו של רכוש פרטי, הרס כדור הארץ ומציעים שיטות של פרמהקלצ'ר, וחזרה לקיום פרה-תעשייתי.
קווי מתאר של חברה אנרכיסטית > הגנה עצמית

אנרכיסטים טוענים שעם העלמות המדינה, אלימות מכוחות מדינתיים תגיע מגורמים אנטי-מהפכניים, ומאלה שירצו לחזור למבנים היררכיים. מרקסיסטים-לניניסטים מבקרים את האנרכיסטים בנקודה זו, וטוענים שללא מבנה ריכוזי חזק, חברה מהפכנית לא תוכל להגן על עצמה. על אף קיום הזרם האנרכו-פציפיזם הפציפיסטי, אנרכיסטים רבים תומכים בהגנה עצמית נגד כוחות אנטי-מהפכניים באמצעות יצירתם של מיליציות עממיות, בהן המפקדים נבחרים בדמוקרטיה ישירה על ידי החיילים. דוגמאות למיליציות כאלו אפשר למצוא בתקופות של מהפכות אנרכיסטיות בעת מלחמת האזרחים בספרד ובהנהגת נסטור מאכנו באוקראינה.
ארגון חברתי

באופן כללי, אנרכיסטים רוצים שהחברה תמשיך להתארגן מסביב למגוון קהילות שונות. ואולם, בניגוד לחברות קפיטליסטיות וקומוניסטיות המאורגנות באמצעות המדינה או סביב עסקים כלכליים, אנרכיסטים רוצים שהחברה תאורגן ותנוהל על ידי ולמען האנשים החיים בה.
באופן כללי, האנרכיסטים רואים את בתי ספר, מרכזים חברתיים, פארקים, תחנות כיבוי אש, וכו', כמוסדות שצריכים לשנות את עורם ולהעביר את ניהולן לאנשים דרך שיטות של דמוקרטיה ישירה וניהול עצמי. אנרכיסטים מצביעים על העובדה שתחומים רבים בחיינו הם כבר קומונליים ואנרכיסטים: שיתוף של מתכונים, בנייה קהילתית, גינון קהילתי, שיתוף של סרטי וידאו, שכנים ששומרים על ילדי השכונה. כל אלו הם מקומות בהם אדמה ודברים שייכים לכל אלו המשתמשים בהם, בצורה שיתופית. אנרכיסטים פשוט רוצים להרחיב את המרחב השיתופי הזה, ולהחיל ניהול עצמי קהילתי בכל תחומי החיים. אנרכיסטים רוצים גם להרחיב את המרחב השיתופי שקיים בתוך הערים והשטחים הציבוריים, ולא רק לבטל את המוסדות הקפיטליסטים.
בשנות ה-40 של המאה ה-20, בזמן מלחמת העולם השנייה, "גינות ניצחון" התפשטו ברחבי ארצות הברית, ובאזורים מסוימים כמו סן פרנסיסקו, 40% מהייצור הגיע מתוך אספקה עצמית של העיר. אנרכיסטים טוענים כי מרחבים עירוניים וקהילות יוכלו להיהפך מחדש למרחב לגידולים אורגניים ומרכזים לאספקה עצמית למען התפתחות אנושית טובה יותר כאשר יוסרו מוסדות קפיטליסטים לא רצויים.
אנרכיסטים ירוקים, ואנרכו-פרימיטיביסטים הולכים רחוק אף יותר, וטוענים שקבוצות של כמה מאות אנשים כל אחת הם גודל הקהילה הרצוי, וקהילות אלו יוכלו להתחיל לבנות ולחיות ישירות דרך הסביבה, ללא צורך בביות של צמחים ובעלי חיים. הם טוענים שצורת חיים שכזו תוביל ליותר זמן איכות להנאה, ופחות צורך בזמן לעבודה, ותאפשר חופש גדול יותר של תנועה ורדיפה אחר הנאה, כפי שאפשר לראות במגוון של קהילות ילידיות.
שירותים חברתיים שיש בהם צורך להתמקצעות (כגון הוראה ורפואה), יבוצעו על ידי אלו שמתעניינים בסוגי "עבודה" שכאלה. אנרכיסטים אומרים גם שברגע שהייצור נעשה בשיתוף, ברוטציה ומנוהל עצמאית, לאנשים יהיה יותר זמן להיות מעורבים במשימות מורכבות יותר הנוגעות ישירות לרווחתם שלהם ושל קהילותיהם. לטענתם אם תחום הרפואה המודרנית היה מנוהל כמו תנועת התוכנה החופשית, ליותר אנשים הייתה גישה לעבוד על תרופות למחלות, וניתן היה לפתור בעיות אחרות המאיימות על החברה.
בדומה לענייני ייצור וקהילה, אנרכיסטים מצביעים על הצלחתה של מערכת הדואר, שלמרות היותה מאורגנת בצורה היררכית בתוך כל סניף דואר, אינה היררכית בכך שהיא מאורגנת דרך סניפי דואר עצמאיים. פדרציות ורשתות של רופאים, בתי ספר ומוסדות קהילתיים אחרים יכולים להתארגן באותה צורה, וליישם עקרונות אנרכיסטים גם בתוך המבנה הארגוני שלהם. דוגמה לפעולה שכזו אפשר למצוא במאה ה-19 בתנועת החינוך המודרני, שהייתה בעצם בתי ספר שנוהלו בצורה אנרכיסטית למען ילדי עובדים. התנועה 'המודרנית' לבתי הספר המודרניים חיה ופועלת, עם בתי ספר חופשיים שצצים בכל העולם המציעים שיעורים חופשיים המנוהלים בצורה אנרכיסטית.
יחסים מיניים

בשביל רוב האנרכיסטים, נישואים ויחסי מין הם עניינים פרטיים שצריכים להישאר בין אנשים בוגרים בהסכמה הדדית. לדעתם, לרשויות כמו המדינה והדת אין זכות להתערב בעניינם הפרטי של יחידים שלא מעוניינים לסור למרותם – ובנקודה זו, לרשויות אין יותר כוח להכריח את מי שמסרב לשתף עימם פעולה.
אחרים, לעומת זאת, מאמינים שמוסד הנישואים הוא מוסד מדכא מיסודו, ומצביעים על הדעה הרווחת על נישואים שאינם בין זכר ונקבה, על מספר האנשים ש"מותר" להם להיות מעורבים במערכת יחסים, ועל תפקידי המגדר המסורתיים בתוך מסגרת הנישואים. הם טוענים שרעיון הנישואים הוא בסופו של דבר מוסד הטרונורמטיבי, ושזוהי צורה מעודנת של שליטה.
מיעוט מהאנרכיסטים בספרד ראו באהבה רעיון מסוכן, ותמכו ב"שינוי קומונה" לאלו החווים את "מחלת האהבה". זו, כאמור, הייתה דעתם של מיעוט מבוטל ולדעת רוב האנרכיסטים, ביניהם אמה גולדמן, האהבה בין אנשים נמצאת בליבתו של כוח עוצמתי ונשגב, למרות שאפשרי שכוח זה הושחת על ידי מוסדות ומסורות.
ראו גם

קהילה רצונית
המנושל - ספר מדע בדיוני בו קיים תיאור מהימן של חברה אנרכיסטית
לקריאה נוספת

המנושל מאת אורסולה לה גווין - תיאור בנוסח מדע בדיוני של חברה אנרכיסטית.
הערות שוליים

↑  רחביה ברמן‏, פרופורציות – תולדות הזפאטיסטאס המקסיקנים, באתר וואלה, 2 בפברואר 2005
↑  Building Communities from the Inside Out, באתר אוניברסיטת נורת'ווסטרן
↑  גינון קהילתי, באתר "פעולה ירוקה לשינוי חברתי סביבתי"
| אנרכיזם |
| --- | --- | --- |
| זרמים | אנרכו-אגואיזם • אנרכו-אקזיסטנציאליזם • אנרכו-אפיסטמולוגיזם • אנרכיזם יהודי • אנרכו-קומוניזם • אנרכו-סינדיקליזם • אנרכיזם פוסט-קולוניאלי • אנרכו-פרימיטיביזם • אנרכה-פמיניזם • אנרכו-פציפיזם • אנרכיזם אינדיבידואליסטי • אקו-אנרכיזם • אנרכיזם לאומי • אנרכו-סינתזה • אנרכו-קפיטליזם • אנרכיזם-קווירי • אנרכיזם קולקטיביסטי • אנרכיזם ללא תארים • פוסט-אנרכיזם |  |
| מסביב לעולם | אנרכיזם בישראל • אנרכיזם בספרד • אנרכיזם באפריקה • אנרכיזם באנגליה • קהילות אנרכיסטיות |  |
| בתרבות | אנרכיזם וחברה • אנרכיזם ודת • אנרכיזם ואמנות • אנרכיזם שחור • אנרכיזם נוצרי • אנרכיזם בודהיסטי • סמלים אנרכיסטיים |  |
| בהיסטוריה | הקומונה הפריזאית • מהומות היימרקט • מרד קרונשטאדט • נסטור מאכנו • מאי 1968 |  |
אצטדיון קולומבוס קרו הישן

| --- | --- |


 שמות קודמים:  אצטדיון קולומבוס קרו (1999–2015)
 כתובת:  שדרת שחור וזהב 1 (Black and Gold Boulevard ‏1)
 מיקום:  ארצות הברית קולומבוס, אוהיו, ארצות הברית
 קואורדינטות:  40°00′34″N 82°59′28″W﻿ / ﻿40.009444444444°N 82.991111111111°W﻿ / 40.009444444444; -82.991111111111
 אבן יסוד:  1998
 תקופת הפעילות:  15 במאי 1999 – הווה (25 שנים) 
 עלות הבנייה:  28.5 מיליון דולר
 בעלים:  קולומבוס קרו
 מפעיל:  קולומבוס קרו
 משטח:  דשא
 אדריכל:  NBBJ 
 קבוצות:  קולומבוס קרו (1999–2021)
 מושבים:  19,968
 historiccrewstadium.com
 he
 
אצטדיון קולומבוס קרו הישן, שבעבר נקרא אצטדיון קולומבוס קרו (באנגלית: Columbus Crew Stadium) ואצטדיון מפרה (באנגלית: MAPFRE Stadium, נהגה: מַפְֿרֵה) הוא אצטדיון כדורגל בעיר קולומבוס שבאוהיו. האצטדיון נפתח ב-15 במאי 1999 במשחק בין קבוצות הכדורגל של קולומבוס קרו לניו אינגלנד רבולושן במסגרת ליגת ה-MLS. זהו האצטדיון הייעודי לכדורגל הראשון בארצות הברית, שנבנה במיוחד לכדורגל בליגת ה-MLS. האצטדיון אירח את גמר גביע ה-MLS ב-2001, את משחקי ה-ALL STAR ב-2000 וב-2005 ואת גביע העולם בכדורגל לנשים בשנת 2003. האצטדיון מכיל 19,968 מקומות ישיבה (לאירועים והופעות התפוסה יכולה להגיע גם ל-30,000).
האצטדיון נקרא בעבר על שם חברת מפרה ביטוח הספרדית ממדריד, לאחר שהחברה חתמה על הסכם חסות עם המועדון שהוכרז ב-3 במרץ 2015. זהו הסכם החסות הראשון מאז שנפתח האצטדיון, לאחר שהמועדון חיפש אחר מכירת זכויות שיום האצטדיון מאז שנפתח בשנת 1999, אך לא הצליח להגיע להסכם במשך כל השנים הללו.
כיום, האצטדיון הביתי של קבוצת קולומבוס קרו הוא Lower.com פילד.
אצטדיון קובאן

| --- | --- |

 כתובת:  ul. Železnodorožnaja 49, RU-350038 Krasnodar 
 מיקום:  רוסיה קרסנודאר, רוסיה
 קואורדינטות:  45°01′31″N 38°59′58″E﻿ / ﻿45.025277777778°N 38.999444444444°E﻿ / 45.025277777778; 38.999444444444
 תקופת הפעילות:  30 באוקטובר 1960 – הווה (63 שנים)
 שופץ:  2008
 בעלים:  ממשלת מחוז קרסנודאר
 מפעיל:  ממשלת מחוז קרסנודאר
 משטח:  דשא
 קבוצות:  קובאן (1928) (1961—2018) קרסנודאר (2009—2014) קובאן (2018) (2018—)   קובאן הולדינג (2020—)
 מושבים:  35,200
 he
 
אצטדיון קובאן הוא אצטדיון רב-תכליתי בעיר קרסנודאר שברוסיה. שימושו העיקרי הוא משחקי כדורגל והוא אצטדיונה הביתי של קבוצת הכדורגל אורוז'אי קרסנודאר (בשנים 2009 - 2014 היווה גם את מגרשה הביתי של קרסנודאר). האצטדיון נפתח ב-30 באוקטובר 1960 ומכיל 35,200 מקומות ישיבה.
כשנבנה האצטדיון, תכולתו הייתה 20,000, מאוחר יותר הורחב האצטדיון ונבנה צידו השני שהוסיף עוד 20,000 מקומות ישיבה שהעלו את הקיבולת ל-40,000. משחק הכדורגל הראשון באצטדיון קובאן נערך ב-14 במאי 1961 כאשר קובאן קרסנודאר שיחקה נגד דינמו סטאברופול.
בשנים 2008 ו-2009 האצטדיון שופץ באופן יסודי והותקנו מושבים חדשים אשר הפחיתו את קיבולת האצטדיון ל-35,200.
ארץ ארנהם

הקצה המזרחי של ארץ אנרהם, קקדו
ארץ ארנהֶם (באנגלית: Arnhem Land, ארנהם-לנד) היא שטח בן 97,000 קמ"ר בפינה הצפון-מזרחית של הטריטוריה הצפונית באוסטרליה. השטח מצוי כ-200 ק"מ מזרחית לעיר דרווין. מתיו פלינדרס קרא לשטח על שם הספינה ההולנדית ארנהם שחקרה את אזור החוף ב-1623 (שבעצמה נקראה על שם העיר באותו שם). השטח משתרע מערבה ממפרץ קרפנטאריה ועד לאזור הפארק הלאומי קקדו.
תושבי השטח - המיושב בדלילות - הם אבוריג'ינים, לאחר שהאזור הוכרז כשמורה לטובת העמים ילידי אוסטרליה ב-1931. מאז ידועה ארץ ארנהם בשל ריחוקה ממקומות יישוב מודרניים; ובשל שימור אורח החיים המסורתי של האבוריג'ינים באזור. בצפון מזרח ארץ ארנהם מתגוררים בני קבוצת היונגלו, אחת הגדולות באוסטרליה, שהצליחה לשמר מאפיינים רבים של התרבות הילידית המסורתית. החשיפה לתרבות המערבית בארץ ארנהם נותרת מינימלית ותיירים המעוניינים לבקר בארץ ארנהם חייבים להוציא אישור מיוחד בעיר דרווין.
הערות שוליים

↑  Arnhem Land region guide
↑  GUIDE TO ARNHEM LAND
↑  THINGS TO SEE AND DO IN EAST ARNHEM LAND
↑  Northern Land Council
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294985805171  GND: 4085943-5  LCCN: sh85007377  MusicBrainz: 187dd2de-834a-47e5-a40c-8258405bc81d  NKC: ge449008
אנדרטת חטיבת אלכסנדרוני

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה 
 על שם:  חטיבת אלכסנדרוני 
 מיקום:  נתניה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1992
 תאריך פתיחה רשמי:  1992 
 אדריכל:  יהודה יהב 
 קואורדינטות:  32°18′10″N 34°51′00″E﻿ / ﻿32.30275°N 34.849944444444°E﻿ / 32.30275; 34.849944444444
  (למפת נתניה מוגדלת) אנדרטת חטיבת אלכסנדרוני(למפת נתניה רגילה) אנדרטת חטיבת אלכסנדרוני(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אנדרטת חטיבת אלכסנדרוני(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אנדרטת חטיבת אלכסנדרוני
 
אנדרטת חטיבה ומחוז אלכסנדרוני ניצבת בעיר נתניה ומנציחה את קרבות החטיבה במלחמת העצמאות ואת חלליה במלחמה זו. האנדרטה הוקמה באתר בו חנתה מפקדת החטיבה במלחמה.
מבנה

אנדרטת חטיבת אלכסנדרוני בנויה כמתחם מעוגל, הניצב בתחומי גן ציבורי. לפניו משתרעת גדר לבנים ועליה שלט הנושא את שם האתר.
האנדרטה בנויה כחומת בטון מעגלית, המקיפה רחבת טקס מרוצפת שבחלקה נטוע דשא. שביל הליכה מתמשך לאורך החומה.
לפני מרכז החומה משתרעת רחבה מוגבהת. על הכותל שמעליה נקבעו לוחות זיכרון מארד המציגים דמויות של לוחמים ומספרים את סיפור החטיבה וקרבותיה במלחמת העצמאות. מאחורי מרכז החומה מתנשא עמוד אבן, שעליו נקבע תבליט ארד. בשמאלה של החומה נקבעו כן ללהבת זיכרון ותרנים לדגלים, ומעבר להם נרשם על החומה שם החטיבה. על החומה הארוכה המתמשכת מימין נקבעו לוחות מוארכים ועליהם לוחיות המנציחות את שמות 447 חללי החטיבה במלחמה. לצידם נקבעה הכתובת "זכור".
האנדרטה הוקמה ביוזמת עמותת אלכסנדרוני ועיריית נתניה. היא תוכננה על ידי האדריכל יהודה יהב. יצירות האמנות נעשו על ידי הפסל סול בסקין, מחיילי החטיבה. היא נחנכה בשנת 1992.
ראו גם

אנדרטת חטיבת אלכסנדרוני בלטרון
ארגון המיילדות בישראל

| --- | --- |

 תחום:  רפואה
 מדינה:  ישראל
 חברים:  כ-1,200 מיילדות ברחבי הארץ - מיילדות בית חולים, מיילדות בית, קהילה, אקדמיה וגמלאיות
 יושב ראש:  טניה שטיינבוק
 תקופת הפעילות:  1978–הווה (כ־46 שנים)
 midwives.org.il
 
ארגון המיילדות בישראל (באנגלית: Israel Midwives Association) הוא הארגון הרשמי אשר מייצג את מיילדות ישראל. הארגון הוקם בשנת 1978 במטרה לתרום לקידומן המקצועי של המיילדות, לחזק את מקצוע המיילדת ואת העשייה המיילדותית ולשפר את הטיפול בנשים במעגל החיים.
היסטוריה

ארגון המיילדות בישראל יצא לדרך בשנת 1978. הטריגר להקמת הארגון היה הרצון לארח את כנס ארגון המיילדות העולמי (ICM) בישראל. בשנת 1978 התארח בישראל הכנס הבינלאומי ה-18 של ארגון המיילדות הבינלאומי. האירוח נתן רוח גבית לחיזוק הארגון ולביסוס מעמדו בקהילה הרפואית.
פעילות הארגון

על מנת לקדם את נושא המיילדות בישראל, פועל ארגון המיילדות במספר מישורים:
קידומן המקצועי של המיילדות בישראל
שיפור הטיפול בנשים במעגל החיים
חיזוק וביסוס מעמדן של המיילדות בקהילה הרפואית
קידום תחום ליווי הריון רציף על ידי מיילדת בישראל
עדכון הידע וההבנה בנושאי פריון, ילודה ותכנון המשפחה
ייצוג ארגון המיילדות במועצה הלאומית למיילדות, גינקולוגיה, ניאונטולוגיה וגנטיקה
קידום וביצוע מחקר מיילדותי
מבנה הארגון

ארגון המיילדות בנוי מיושבת ראש הארגון, גזברית ויושבות ראש הוועדות השונות (תרבות, הסברה, מדיה, מחקרים). בנוסף מליאת הארגון בנויה מנציגות כלל בתי החולים, נציגת קהילה ונציגת מיילדות הבית.
יושבות ראש הארגון במהלך השנים

2024-  עכשיו :טניה שטיינבוק
2021 - 2024: יפעת רובננקו
2006 - 2021: איריס רז
2002 - 2006: ורדה מרגלית
1995 - 2002: איילה בלאו
1986 - 1995: שרה קרייז קמין
1982 - 1986: רות שפט
1978 - 1982: רחל רכס
לקריאה נוספת

ארגון נולד, היסטורית ארגון המיילדות במרוצת השנים
תקנון ארגון המיילדות
נייר עמדה: מעקב וליווי הריון בסיכון נמוך על ידי מיילדת (פורסם בנובמבר 2022)
נייר עמדה: מרכזי לידה בישראל (פורסם במאי 2023)
נייר עמדה: ליווי על ידי מיילדת בתקופת משכב לידה (פורסם בנובמבר 2023)
אקסל קלרז'ה

אקסל קלרז'ה (בצרפתית: Axel Clerget; נולד ב-28 בפברואר 1987) הוא ג'ודוקא צרפתי אשר מתחרה בקטגוריית המשקל עד 90 ק"ג.
קריירה

בפברואר 2009 זכה קלרז'ה במדליה הראשונה שלו בתחרות מהסבב העולמי כאשר זכה במדליית ארד בגראנד סלאם פריז. בדצמבר 2016 זכה במדליית כסף בגראנד סלאם טוקיו היוקרתי ובפברואר 2017 זכה במדליית כסף נוספת בגראנד סלאם פריז.
באליפות אירופה בשנת 2017, שנערכה בוורשה, הוא זכה במדליית הכסף לאחר שניצח בחצי הגמר את חוסיין חלמורזייב הרוסי והפסיד בגמר לאלכסנדר קוקול הסרבי. באליפות העולם 2018 שנערכה בבאקו זכה קלרז'ה במדליית הארד. הוא הגיע עד שלב חצי הגמר, שבו הפסיד לאיוון מוראלס הקובני, ונשר לקרב על מדליית הארד, שבו גבר באיפון על אדוארד טריפל הגרמני.
קלרז'ה התחרה בגראנד פרי תל אביב 2019 וזכה במדליית הזהב לאחר שניצח בגמר את ניקולס מונגאי האיטלקי. באליפות העולם 2019, שנערכה בטוקיו, זכה פעם נוספת במדליית הארד. ברבע הגמר הפסיד לנואל ואן 'ט אנד ההולנדי, שזכה בסופו של דבר במדליית הזהב, ובבית הניחומים ניצח את ממדלי מהדייב האזרי ואת מרקוס נימן השוודי.
באולימפיאדת טוקיו 2020, קלרז'ה זכה יחד עם נבחרת צרפת במדליית הזהב בתחרות הקבוצתית לאחר שניצחו בגמר את נבחרת יפן. בתחרות האישית הוא הודח בסיבוב השלישי לאחר ניצחון אחד והפסד אחד.
זכיות בתחרויות מהסבב העולמי

| שנה | קטגוריה | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | גראנד פרי | אלמטי | קזחסטן קזחסטן |
| 2019 | גראנד פרי | תל אביב | ישראל ישראל |
הערות שוליים

↑  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside.