stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנה או
ברטה פפנהיים

בשנת 1888 התאוששה ברטה ועברה לגור עם אימה בפרנקפורט שבגרמניה, שם החלה את עבודתה הסוציאלית. היא הקימה מוסד ליתומות יהודיות שאותו ניהלה במשך 12 שנים (ואסרה על הנערות להן עזרה להיות מטופלות בטיפול פסיכואנליטי). בשנת 1904 הקימה ברטה את ליגת הנשים היהודיות. היא פתחה בקמפיין כלל עולמי כנגד תופעת הזנות, שאותה כינתה "עבדות לבנה", ובמהלכו סיירה באירופה המזרחית ואף ביקרה במקומות רחוקים יותר - בהם בניו יורק ובארץ ישראל. עבודתה הסוציאלית נעשתה במסירות רבה, והייתה חלוצית בתחומה בגרמניה. בנוסף לכך, הייתה ברטה כותבת פורה: היא כתבה סיפורי אגדות, חיברה תפילות, ופרסמה מחזה שהציג דמויות נשים שנוצלו בידי גברים. כמו כן, התכתבה עם אנשים רבים, בהם הפילוסוף היהודי מרטין בובר. רוב המכתבים אבדו במהלך מלחמת העולם השנייה.
מאז שנת 1888 לא סבלה יותר ברטה מבעיות נפשיות, ותוארה כאישה מלאת חיים. היא חיה בתחילה עם אימה (עד פטירתה בשנת 1905), ולאחר מכן חיה לבדה. היא לא נישאה מעולם.
בשנת 1910 פרסמה תרגום לגרמנית של זיכרונותיה של גליקל מהמלין, שברטה היא מצאצאיה. בנוסף לספר זה, תרגמה גם עוד שתיים מן היצירות המרכזיות של ספרות יידיש הישנה: "צאינה וראינה" ו"מעשה בוך".
בשנת 1935 שבה ברטה לווינה, וב-28 במאי 1936 נפטרה כתוצאה ממחלת הסרטן. היא נקברה בבית העלמין היהודי הישן שבפרנקפורט. היא נמנעה מלעסוק בעברה ובמחלתה, ואף השמידה כל מסמך שעסק בכך.
בשנת 1954 הכירה ממשלת גרמניה המערבית בפועלה החלוצי של ברטה בתחום העבודה הסוציאלית על ידי הוצאת בול דואר שהוקדש לה.
מכתביה

ברתה פפנהיים, "זכותה של אשה; מבחר כתבים על פמיניזם ויהדות", תרגום: מגרמנית - יונתן ניראד, עריכה: עריכה ומבוא - נטלי ניימרק־גולדברג. הוצאת כרמל ירושלים, 2019
לקריאה נוספת

"כשניטשה בכה", מאת ארווין יאלום, הוצאת עם עובד, תרגום: כרמית גיא, 1994.
הערות שוליים

↑  גליקל, זיכרונות 1691–1719 (ההדירה ותרגמה מיידיש: חוה טורניאנסקי), מרכז דינור, מרכז שז"ר, 2006; מבוא, תרגומים ועיבודים של היצירה, עמ' נג.
ברטה פפנהיים, 1882 (בת 22)
ארכיון הגל

| --- | --- |
 מדינה:  גרמניה
 תקופת הפעילות:  1958–הווה (כ־66 שנים) 
 
ארכיון הגל (בגרמנית: Hegel-Archiv) נוסד ב-1958 בנורדריין-וסטפאליה כדי לעודד מאמצים היסטוריים-ביקורתיים לחקור את יצירותיו שנאספו של גאורג וילהלם פרידריך הגל.
האקדמיה למדעים של נורדריין/וסטפאל והוצאת פליקס מיינר, המבורג, הם מוציאים לאור של יצירותיו של הגל שנאספו ותועדו.
מאז 1968 משכנו של הארכיון בפקולטה לפילוסופיה, חינוך ועיתונאות של אוניברסיטת רוהר בוכום.
מחקר

השנתון ללימודי הגל (Hegel Studien)
כתביה וכנסים;
מבנה ספרייה מיוחד המכסה את עבודתם של תלמידי הגל;
ספרות מחקרית שלמה לצד יצירותיו של הגל עצמו;
המונוגרפיות של הגל עצמו.
מנהלי הארכיון

ארכיון הגל נוסד ב-1958 על ידי אוטו פוגלר (Otto Pöggeler) פילוסוף גרמני שהתמחה בגותם של הגל, היידגר, האידיאליזם הגרמני, ובפאול צלאן.
וולטר יאשקה (Walter Jaeschke) ניהל את הארכיון וערך את כתב העת עד למותו בשנת 2022. הוא גם ערך את אסופת כל יצירותיו של הגל. יאשקה גם מחבר הספר Reason in Religion: the Foundation of Religion in Hegel's Philosophy משנת 1986.בשנת 1990, פרופסור יאשקה סייע לד"ר פיטר סי הודג'סון ולצוות חוקרים מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי, בפרסם תרגום חדש להרצאותיו של הגל על הפילוסופיה של הדת (1818–1831). פרסום זה שינה באופן קיצוני את הכיוון של מחקרי הגל מהמאה ה-20, על פי כמה חוקרים מאגודת הגל של אמריקה.[דרוש מקור]
כתב העת

| --- | --- |
 תאריכי הופעה:  1961–הווה (כ־63 שנים)
 מדינה:  גרמניה 
 
כתב העת של הארכיון Hegel Studien נוסד ב-1961 ומהווה פורום לעבודות מחקר וביבליוגרפיה חדשה.
ב-Hegel Studien התפרסמו מאמרים מאת אוטו פוגלר, ארנסט בלוך, הנס גאורג גדאמר, מרטין היידגר, קארל לוית', היינץ היימסות', דיטר הנריך, אנמרי גטמן-סיפרט, וולטר יאשקה, רוברט ברנדום, ג'ון סאליס, ורוברט פיפן.
הערות שוליים

↑  Otto Pöggeler, Discogs (באנגלית)
↑  "Contents of Hegel Studien". אורכב מ-המקור ב-2015-03-02. נבדק ב-2017-08-14.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267352005171  GND: 2087300-1  VIAF: 152115436   WorldCat (עם VIAF): 152115436
ארמיית הדרדנלים

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שיוך:  הצבא הבריטי הצבא הבריטי
 סוג:  ארמייה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1915–1916
 מלחמות:  מלחמת העולם הראשונה
 פיקוד
 מפקדים:  ויליאם בירדווד
 
ארמיית הדרדנלים הוקמה בסוף 1915 והיא כללה את שלושת הקורפוסים של הצבא הבריטי שפעלו בגליפולי. היא הוקמה כתוצאה מארגון מחדש של המטות כאשר החזית הים תיכונית השנייה נפתחה בסלוניקי. לפני כן כל היחידות הבריטיות (והדומיניונים) בים התיכון היו תחת הפיקוד של כוח המשלוח הים תיכוני. ארמיית הדרדנלים נוצרה לניהול פעולות בגליפולי ואילו ארמיית סלוניקי ניהלה את הפעולות בסלוניקי. שני הצבאות היו תחת פיקוד ה-MEF, שהיה אחראי גם על הגנת מצרים.
הארמייה פעלה רק זמן קצר בגליפולי ופיקדה בעיקר על תוכניות הפינוי, כאשר במשך מרבית קיומו פיקד על הארמייה ויליאם בירדווד. הארמייה כללה את הקורפוסים ה-8 וה-9 הבריטיים, וכן את קורפוס אנזא"ק ואת רגימנט ניופאונדלנד ה-1.
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ארכיון הויולה הבינלאומי על שם פרימרוז

| --- | --- |

 מיקום:  אוניברסיטת בריגהאם יאנג, פרובו יוטה
 סוג:  ספרייה ציבורית
 קואורדינטות:  40°14′55″N 111°38′57″W﻿ / ﻿40.2487°N 111.6493°W﻿ / 40.2487; -111.6493
 https://sites.lib.byu.edu/piva/
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת)(למפת הגליל המערבי רגילה)(למפת ישראל רגילה)ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום (למפת ישראל מוגדלת)ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום  he
 
הערות של פרימרוז, כתובות על עותק של כתב היד המקורי של הקונצרטו לויולה מאת ברטוק
ארכיון הויולה הבינלאומי על שם פרימרוז (מאנגלית:Primrose International Viola Archive או בקיצור PIVA) הוא הארכיון הרשמי של אגודת הויולה הבינלאומית (אנ') ואגודת הויולה האמריקאית (אנ').
הארכיון ממוקם בספריית הארולד ב. לי (אנ') אשר באוניברסיטת בריגהאם יאנג, פרובו יוטה.
מדובר באחד מהארכיונים הגדולים ביותר בעולם שמיועדים לתיעוד יצירות מוזיקליות שנכתבו במקור לויולה.
האוסף נוסד על ידי הויולן הסקוטי-אמריקאי ויליאם פרימרוז בשנותיו האחרונות.
היסטוריה

בוגר אוניברסיטת בריגהאם יאנג, נגן הויולה דיווד דלטון (אנ') אשר למד תחת פרימרוז באוניברסיטת אינדיאנה עזר למורו לכתוב ממואר אודות חייו.
בהזדמנות דלטון הציע כי ספריית הארולד ב. לי (אנ') תוכל לשמש לתיעוד התכתבויותיו של פרימרוז.
לאחר מפגש עם מנהלי הספרייה בשנת 1974, פרימרוז החליט לתמוך בהצעת תלמידו ותרם את כתביו לספריה. בהמשך הספרייה הציבה כיעד גם תיעוד של יצירות מקוריות לויולה.
ב-1979 הארכיון נוסד באופן רשמי כארכיון פרימרוז ליצירות לויולה.
בשנת 1981 אגודת הויולה הבינלאומית החליטה לאחד את הארכיון שלה שבסיסו היה באוסטריה, עם ארכיון פרימרוז. בהתאם שונה שם הספרייה לשמו הנוכחי - ארכיון הויולה הבינלאומי על שם פרימרוז.
החל משנת 1983, הארכיון אוסף מוזיקה חדשה שנכתבת לויולה ועושה מאמצים להרחיב את הרפרטואר לויולה. בין התורמים לספרייה ניתן לכלול את יאן אלברכט (Jan Albrecht), פול דוקטור (Paul Doktor), אולריך דרונר (Ulrich Druner), וולטר לברמן (Walter Lebermann), רודולף טרטשץ' (Rudolf Tretzsch), ארנסט וולפיש (Ernst Wallfisch) ופרנץ זיירינגר (Franz Zeyringer) המייסד של אגודת הויולה הבינלאומית.
החל משנת 2005 הארכיון והאוניברסיטה נותנים חסות לפסטיבל ולתחרות הבינלאומית בויולה על שם פרימרוז. (אנ')
הארכיון

הארכיון מכיל כ-6.000 יצירות ופרטיטורות, בסביבות 250 הקלטות, ומאות כתבי יד והתכתבויות מקוריות של פרימרוז ואחרים.
בין כתבי היד המקוריים ניתן לכלול את יצירות מאת בלה ברטוק (הקונצ'רטו לויולה (אנ')), ארנסט טוך, אפרם צימבליסט (סויטה של ריקודים ספרדיים "סרסטינה"), דריוס מיו (הקונצ'רטו השני לויולה), ג'ורג' רוכברג (סונטה לויולה).
הוסף על אלו, האוסף גם כולל את ארכיון ההקלטות והתמונות הרשמי של פרימרוז.
גלריה

יצירות הנמצאות בספריית הארכיון
הקבינט שבארכיון
ממייסדי הארכיון - דלטון, ריילי וזיירינגר
באקת אל-חטב

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  קלקיליה
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,748 (2006)
 קואורדינטות:  32°12′17″N 35°06′53″E﻿ / ﻿32.204736111111°N 35.114852777778°E﻿ / 32.204736111111; 35.114852777778 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) באקת אל-חטב(למפת צפון השומרון רגילה) באקת אל-חטב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום באקת אל-חטב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום באקת אל-חטב  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בַּ֫אקַה אל-חַ֫טַבּ (בערבית: باقة الحطب) הוא כפר פלסטיני במערב השומרון המשתייך לנפת קלקיליה של הרשות הפלסטינית. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2006 מנתה האוכלוסייה בכפר כ-1,748 תושבים. באקה אל-חטב נמצא כ-13 ק"מ ממזרח לקלקיליה, על יד הכפרים חג'ה וכפר לאקף.
היסטוריה

במפקד 1922 שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, הייתה אוכלוסיית הכפר 207 מוסלמים, ובמפקד 1931 היא גדלה ל-282 מוסלמים אשר שכנו ב-63 בתים.
ב-1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 390 מוסלמים, ואילו שטח הקרקע הכולל של הכפר היה 8,950 דונם. מתוכם היו 645 דונם של מטעים ואדמות השקיה, 1,688 של גידולי דגנים, ואילו 36 דונם סווגו כשטח בנוי.
בעקבות מלחמת העצמאות, ולאחר הסכמי שביתת הנשק של 1949, עבר הכפר משליטה בריטית לירדנית.
בעקבות מלחמת ששת הימים, ב-1967, עבר הכפר משליטה ירדנית לישראלית.
בארי (דמות מקראית)

תגלת פלאסר מלך אשור, על ידו הוגלה בארי עם עשרת השבטים.
בְּאֵרִי, שנקרא גם בְּאֵרָה, הוא דמות מקראית. היה נביא ואביו של הנביא הושע בן בארי. היה גם נשיא שבט ראובן, בתקופה בה הוגלו עשרת השבטים על ידי תגלת פלאסר מלך אשור כמובא בתנ"ך:
בְּאֵרָה בְנוֹ, אֲשֶׁר הֶגְלָה תִּלְּגַת פִּלְנְאֶסֶר, מֶלֶךְ אַשֻּׁר, הוּא נָשִׂיא לָראוּבֵנִי.
בספרות חז"ל המדרשית מובאים שני הסברים לשמו. האחד; על שם מעשה ראובן שרצה לחלץ את יוסף אחיו מן הבאר. והשני; מאחר שהיה גדול הדור נקרא "בארה של תורה".
המדרש מביא, כי בטרם ההגליה אמר בארי נבואה קצרה, ומאחר ולא היה בה כדי יצירת ספר נבואה בפני עצמו, התווספו דבריו לשני פסוקים בתוך נבואת ישעיהו. ואלו הם:
וְכִי יֹאמְרוּ אֲלֵיכֶם דִּרְשׁוּ אֶל הָאֹבוֹת וְאֶל הַיִּדְּעֹנִים הַמְצַפְצְפִים וְהַמַּהְגִּים, הֲלוֹא עַם אֶל אֱלֹהָיו יִדְרֹשׁ בְּעַד הַחַיִּים אֶל הַמֵּתִים. לְתוֹרָה וְלִתְעוּדָה, אִם לֹא יֹאמְרוּ כַּדָּבָר הַזֶּה, אֲשֶׁר אֵין לוֹ שָׁחַר.
מוסבר במדרש כי מאחר שראובן היה זה שרצה להציל את יוסף מאחיו, לכן גלה נכדו בארה עם השבטים, על מנת שיעודדם לחזור בתשובה, וישהה עימם בשעות הקשות של תחילת הגלות ויחזק את רוחם.
מקום קבורתו

בשנת 1495 תלמידו של רבי עובדיה מברטנורה שביקר בצפת מתאר לראשונה את קבורת הושע בן בארי בבית העלמין העתיק בצפת. כ-30 שנה מאוחר יותר, רבי משה באסולה מתאר את קבר הושע ומוסיף "וכנגדו מערה אחת סגורה, אומרים ששם היה קבור בארי אביו".
בספר "מקומות קדושים וקברי צדיקים בגליל" סיכם: "מלשונם של חלק מעולי הרגל משתמע שהם קבורים יחדיו ממש, אך מרוב עדויותיהם של האחרים מתברר שהוא קבור במערה שממול. לידה (מימין לעומד ממול פתחה) מערת בת 2 פתחים, כפי הנזכר אצל אחד מעולי הרגל".
הערות שוליים

↑  רש"י כותב בפירושו על הפסוקים: "אמר רבי סימון בארה אביו של הושע בן בארי נבא שני מקראות הללו ולא היה בהם כדי ספר ונטפלו בישעיהו וניבא אותם לגלות עשרת השבטים כשהגלה סנחריב לראובני ולגדי (והגלוהו עמהם) כמה שנאמר (ספר דברי הימים א', פרק ה') בארה בנו נשיא לראובני ההוא אשר הגלה תגלת פלאסר", רש"י על ישעיהו ח יט
↑  חלק ב', עמ' 28
אלמר שלאי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 ביולי 1910 Fărcașa, רומניה 
 פטירה:  12 במאי 1983 (בגיל 72) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Salamon Elemér 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 
אֶלֶמֵר שלאי (במקור שאלאמון - Salamon, בהונגרית: Sallai Elemér; פרקשאסו, 6 ביולי 1910 – בודפשט, 12 במאי 1983) היה סופר, סופר של ספרות מקצועית, קצין צבא, היסטוריון צבאי יהודי-הונגרי.
ביוגרפיה

אלמר שאלאמון נולד במשפחה יהודית כבנם של דוד (דז'ה) שאלאמון ושל רוזליה אידה הם עברו לממלכת הונגריה אחרי חוזה טריאנון כי אביו סירב להיכנס לתפקיד ציבורי בממלכת רומניה. אלמר גדל ברוח לאומית הונגרית. הוא למד כלכלה ומדעי הרוח ולאחר מכן סיים את לימודיו באקדמיה צבאית. ב-11 באוגוסט 1938, בבודפשט, נשא לאישה את ליוויה, בתם של מיהאי רדוניצר ושל תרזיה גרינפלד.
בגלל מוצאו היהודי, הוא נלקח לשירות עבודה מספר פעמים מאז 1938 (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). באביב 1942 נשלח לאחד מיחידות שרות העבודה האכזריות ביותר בעיקול נהר הדון בחזית המזרחית באוקראינה, שם לחם הצבא ההונגרי ביחד עם הוורמכט והיהודים הועסקו בחפירות מלכודות טנקים, פינוי מוקשים וסלילת דרכים. תשעים אחוזים מיהודים אלה לא חזרו (כ-45,000). בחורף 1942 נמלט ממותו הבטוח לצבא האדום. ב-1945 חזר להונגריה כפרטיזן. הוא סיפר את "חוויותיו" מהתקופה בסדרת הטלוויזיה בת 25 הפרקים של יאנוש שארה "קרוניקה" - על השמדת הארמייה ההונגרית השנייה (150,000 חיילים מתוך 250,000) בדון. הוא הופיע במספר פרקים ודיבר בפירוט על חוויותיו בקו החזית כעובד כפייה יהודי. לאחר שחרור הונגריה הוא שירת במשטרה ולאחר מכן בצבא. עד פרישתו היה ראש המחלקה להיסטוריה צבאית של האקדמיה הצבאית על שם מיקלוש זריני בדרגת לוטננט קולונל.
הרומנים שלו

8000 קילומטרים (תחת השם אלמר שאלאמון), Corvina Könyvkiadó, בודפשט, 1948
ימים אחרונים, הוצאת זריני, בודפשט, 1958
להקת חזירים (Csürhe), Magvető Publishing House, בודפשט, 1963
42°- של קור (Csürhe 2),Magvető Publishing House, בודפשט, 1965
קטעים מתוך הרומנים "42°- של קור" ו"ימים האחרונים", מדע השנאה, מבחר יצירות פרוזה המתארות את שדות הקרב של מזרח אירופה בזמן מלחמת העולם השנייה, בודפשט, 1975, ISBN 9632700333
זכרונותיו

מקום אובדן נע, (סדרת "עובדות ועדים"), Magvető Könyvkiadó, בודפשט, 1979, ISBN 9632708989 (מהדורה ראשונה תחת השם אלמר שאלאמון, מוסקבה, 1946)
אימרה גאבור - ראקוש ורה: שירות עבודה ב-Don bend (עיקול הדון), מסמכים, מחקרים, סיפורים, זיכרונות, Ex Libris Publishers, בודפשט, 2008, ISBN 9789638649065 (עם המאמר של שלאי "מקום אובדן נע" - Mozgó vesztőhely)
מחקריו

הצבא הסובייטי בדיווחים הסודיים של המטה הכללי של מיקלוש הורטי 1941-1943, הוצאת Szikra, בודפשט, 1955
הצבא הסובייטי בדיווחי האויב, עלוני היסטוריה צבאית 1955, כתב העת של המכון להיסטוריה צבאית - כרך ב', גיליון 1, ההוצאה הצבאית, בודפשט, 1955
הונגרים בתנועת הפרטיזנים הסובייטית, פרטיזנים הונגרים נגד הפשיזם, הרצאות, הנהגת הפצת המידע ההיסטורי הלאומי של החברה להפצה מדעית, 1965
כתביו האחרים

כתביו הופיעו תחת השם אלמר שאלאמון בגיליונות ה-6 באוקטובר וב-24 בנובמבר 1945 של "המשקיף עם תמונות" {Képes Figyelő), כמו גם בגיליון ה-8 בפברואר 1947 של Képes Hét (כולל יצירתו "מקום אובדן נע" - Mozgó vesztőhely).
תרגומיו

מ.פ. בליאקוב: התמצאות בשטח ללא מפה, ההוצאה הצבאית, בודפשט, 1956
וולטר ראדץ: החזק יותר, ספורט, בודפשט, 1964, (עם גאבור וורה)
לקריאה נוספת

Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במוזיאון הספרותי פטפי)
Zsadányi Oszkár: Sallai Elemér, Új Élet, 1983. 11. sz. (אוסקאר ז'דאני: אלמר שלאי. אוי אלט. 1983. עיתון הקהילה היהודית בהונגריה)
Magyar Életrajzi Lexikon 1000-1990 - Sallai Elemér címszó (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. אלמר שלאי)
הערות שוליים

↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári házassági akv. 1222/1938. folyószáma alatt".
↑  שינויים רצופים בכותרת המשנה של אוי אלט (Új Élet) משקפים שינויים בזהותם של היהודים בהונגריה. כותרת המשנה עד 1951 הייתה "A magyar zsidóság lapja" כלומר "העיתון של יהדות הונגריה". ומ-1951 עד 1989 זה היה "A magyar izraeliták lapja", כלומר "העיתון של בני ישראל ההונגרים". ב-1990, לזמן קצר, שונתה כותרת המשנה ל-"A magyar zsidók lapja", כלומר "העיתון של יהודי הונגריה", ומאז השם "A magyarországi hitközségek lapja", כלומר "העיתון של הקהילות היהודיות בהונגריה", בהוצאת Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége-MAZSIHISZ, התאחדות הקהילות היהודיות בהונגריה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810699337705606  VIAF: 315236327   WorldCat (עם VIAF): 315236327
ארגנטומטריה

ארגנטומטריה היא שיטה בכימיה אנליטית בה  נעשה שימוש ביוני כסף לקביעת ריכוז של יון שלילי (לרוב יון הלוגן) בתמיסה. בשיטה זו מתרחשת תגובת שיקוע בין יוני כסף שמקורם בתרכובת המסיסה כסף חנקתי (AgNO3), לאניוני ההליד. תגובת השיקוע (עם יוני כלור)
Ag_{(aq)}^{+}+Cl_{(aq)}^{-}\rightarrow AgCl_{(s)}
קבוע מכפלת המסיסות הוא
המשקע שנוצר הוא לבן.
שיטת מור

בשיטת מור (באנגלית Mohr) האינדיקטור הוא יון הכרומט, היוצר משקע של כסף כרומטי אדום-חום אחרי שכל יוני ההליד הגיבו עם יוני הכסף:
המשקע שנוצר הוא אדום.
התמיסה צריכה להיות נייטרלית (7 = pH) כי  בתמיסה בסיסית (pH > 7 ) נוצר כסף הידרוקסידי (AgOH) ובתמיסה חומצית יון הכרומט יוצר חומצה כרומטית (H2CrO4).
שיטת פיאנס

בשיטת פיאנס (באנגלית fajans) משתמשים באינדיקטור ספיחה, במקרה זה צבע הפלואורסצאין, כשמטענו שלילי. לפני נקודת השקילות יש עודף של יוני כלוריד בתמיסה וחלקם מצטברים על פני המשקע ומקנים לו מטען שלילי, ולאחר הנקודה עודף המטען על המשקע הוא חיובי בגלל עודף יוני הכסף בתמיסה. ספיחת הפלואורסצאין משנה את צבע המשקע.
שיטת וולהרד

שיטת וולהרד (באנגלית volhard) היא דוגמה לטיטרציית חזרה. כסף חנקתי מוסף בעודף ידוע לתמיסה כך שכל ההליד שוקע בצורת כסף כלורי ויתר הכסף החנקתי מטוטר עם תיאוציאנט (Thiocyanate) כשבתמיסה יון ברזל (3+) כאינדיקטור הנותן צבע אדום Fe(OH2)5(SCN)]2+ בנקודת הסיום.
ניתן לחשב את כמות יוני ההליד מכיוון שמספר מולי הכסף החנקתי שהוסף ידוע וכמות המולים של תיוציאנט שהוספו גם היא ידוע, כמות מולי ההליד הם ההפרש בין מולי הכסף בסה"כ למספר המולים של התיוציאנט שהגיבו עם הכסף.
אלפונס הימלרייך

| --- | --- |

 לידה:  31 ביולי 1904 מינכן, גרמניה
 פטירה:  8 באפריל 1993 (בגיל 88) ישראל
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 תחום יצירה:  צילום
 
אלפונס הימֶלרַייך (Alfons Himmelreich;‏ 31 ביולי 1904 – 8 באפריל 1993) היה צלם ישראלי יליד גרמניה.
ביוגרפיה

אלפונס הימלרייך נולד בשנת 1904 במינכן שבגרמניה במשפחה יהודית אמידה שעסקה בסחר בטקסטיל. בנעוריו היה הימלרייך פעיל בתנועות הנוער "Wehrkraft" (ארגון יהודי להכשרה צבאית ללא נשק) ובברית המשוטטים היהודים הצעירים (Jung-Jüdischer Wanderbund,‏ JJWB) וכן למד רישום. בשנת 1917 קיבל לראשונה מצלמה והחל לצלם כאוטודידקט. בשנת 1933, לאחר עליית הנאצים לשלטון, עלה לארץ ישראל והתיישב בתל אביב. בתחילה עסק בנגרות ולאחר מכן פתח סטודיו לצילום ברחוב שינקין. בשנת 1941 עבר לדירה בקומה העליונה של רחוב אלנבי מס' 114, שם התגורר עד לשנת 1992, ובה הקים גם סטודיו לצילום. בשנים 1937–1956 הציג בתערוכות ובסלונים בינלאומיים. בתחילת שנות ה-40 התעוור בעין אחת. עם נושאי הצילום העיקריים שלו נמנו תצלומי מחול, אדריכלות ודיוקנאות. במקביל יצר תצלומים מוזמנים עבור התעשייה העברית בארץ ישראל. עבודותיו, הושפעו ממסורת הבאוהאוס הגרמני בכל הקשור לעיצוב הקומפוזיציה.
גלריה

קקטוס סלניצראוס גרנדיפלורס (מלכת הלילה)
שנות ה-40 של המאה ה-20
הדפסת-כסף
גובה 10.9 ס"מ, רוחב 16.9 ס"מ
ד"ר זולקיס ביפו
1949-1948
הדפסת-כסף
צמר מרינו
1945
הדפסת-כסף
אורך 28.7 ס"מ, רוחב 37.7 ס"מ
הערות שוליים

↑  אלפונס הימלרייך באתר חברה קדישא ת"א–יפו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 273628  NLI: 987007311819205171  GND: 142224693  ISNI: 0000 0000 8222 661X  LCCN: nr2006000980  PIC: 296540  RKD: 395324  ULAN: 500342043  VIAF: 39336311   WorldCat (עם VIAF): 39336311
אתר השחמט הישראלי

| --- | --- |
 סוג:  משחק דפדפן
 תקופת הפעילות:  יולי 2010 – הווה (כ־14 שנים)
 מייסדים:  רן ברנפלד
 בעלות:  רן ברנפלד, מאור גנץ
 שירותים עיקריים:  לימוד ומשחק שחמט
 הרשמה:  לא חובה
 פרסום:  מנויים
 ichess.co.il
 
אתר השחמט הישראלי הוא אתר אינטרנט ישראלי ללימוד ומשחק שחמט בעברית. האתר הוקם ב-2010 על ידי רן ברנפלד. נכון ל-2020, מנהל האתר יחד עם מאור גנץ. נכון ליולי 2021, יש בו למעלה מ־21,000 משתמשים.
היסטוריה

האתר הוקם ביולי 2010 על ידי רן ברנפלד שהיה מנהלו והמשתמש הראשון שלו. ב-24 בנובמבר התקיים המשחק הראשון באתר.
תוכני האתר

באתר ישנו מגוון גדול של אפשרויות משחק נגד שחקנים אחרים ומחשבים באופן מקוון או בהתכתבות, בנוסף באתר ישנו מאגר גדול של בעיות שחמט מכל הסוגים ודרגות הקושי, כמו כן טריוויות, כתבות שחמט, אתגרים, מאגר משחקים קלאסיים של אלופי עולם ושחקנים בולטים אחרים, ספר פתיחות עם מאגר פתיחות גדול ומורחב הכולל מלכודות והסתעפויות בפתיחות השונות, טורנירים ועוד.
בקטגוריית "טריוויה" ישנם שאלות שחמט מסוגים שונים. את הטריוויות כמו החידות מעלים המשתמשים באתר והן מאושרות על ידי אחראי התוכן ואחראי הטריוויה.
בקטגוריית "אתגרים" ישנם אתגרים מכל דרגות הקושי. באתגר ישנה עמדה בה צריך לזכות בזמן מסוים ובמספר מסעים מסוים. רבים מהעמדות באתגרים קרו במשחקים של אלופי עולם ושחקנים בולטים אחרים.
בקטגוריית "נחש את המסע" מקבלים משחק מפורסם כלשהו, וצריך לשחק במקום אחד השחקנים (על פי רוב - המנצח). על כל מסע שתשחקו תקבלו משוב - האם זה המסע ששוחק או לא. אם זה המסע ששוחק לא תראו שינוי ניקוד. אם לא - אז ייתכן שזה מסע אלטרנטיבי או שזה מסע שגוי. אם זה מסע אלטרנטיבי, הוא יכול להיות יותר טוב או פחות טוב מהמסע ששוחק. אם זה מסע שגוי המסע ששוחק במשחק יוצג. המשחקים נבדקים אוטומטית על ידי מחשב - ומסעים שלא נשקלו על ידו או על ידי האחרים, יש הורדה (אם בכלל) לפי מידת החומרה של הטעות. בניגוד לבעיות רגילות - כאן על כל מסע בין אם הוא נכון או לא, המחשב ישחק את ההמשך הרגיל של המשחק.
בקטגוריית "לוח ניתוח" ניתן למשתמש לוח שחמט שאתו המשתמש יכול ליצור בעיות ועמדות שלא ניתן לקבל במשחק רגיל, בנוסף בלוח ניתוח ניתן לנתח משחקים ועמדות בעזרת מחשבי שחמט חזקים.
באתר ניתן לשחק נגד מחשבים מכל הרמות וכן נגד משתמשים אחרים.
תוכני האתר > סוגי משחקים

ישנם שבעה סוגים של שחמט מיוחדים בנוסף על השחמט הרגיל:
פישר 960 – משחק בו הכלים מסודרים באופן אקראי, המשחק נקרא כך כיוון שהומצא על ידי בובי פישר וישנם 960 אפשרויות שונות לסידור הכלים.
שח חרגולים – משחק רגיל בו לכל צד נוספים 8 חרגולים (כלי שזז כמו מלכה ועוצר אחרי כל כלי שהוא עובר מעליו).
מיני קפבלנקה – משחק בו מוחלפים הפרשים בארכיבישוף (שילוב של רץ ופרש) וקנצלר (שילוב של צריח ופרש).
אנטי שח – משחק בו המטרה היא שהיריב יאכל לך את כל הכלים. אם יש אפשרות להכות כלי מסוים חייבים להכות אותו, במשחק זה אין שח ומט.
שח השתלות – משחק בו כל כלי שמכים ניתן להשתילו במשבצת פנויה (באתר ניתן להשתיל גם במט מיידי).
שח שוודי – משחק בו ישנם 2 שחקנים בכל קבוצה ומשחקים שחמט רגיל וכל כלי שמכים עובר למשתמש השני בקבוצה ככלי להשתלה.
שבע בום – משחק בו ניתן להכתיר גם בשורה השביעית מלבד מלכה (ניתן להכתיר גם לחייל שיכתיר בשורה השמינית גם למלכה).
שח חופשי – משחק שבו המטרה היא להכות את כל כלי היריב (כולל המלך) ואין חשיבות לשח ומט
תוכני האתר > טורנירים

באתר ישנם טורנירים יומיים מ-5 סוגים שונים, בנוסף לטורנירים בהתכתבות:
טורניר שווייצרי – טורניר בו משחקים לפי מספר סיבובים מוגדר.
טורניר נגד השעון – טורניר בו נקבע זמן מסוים לטורניר והמטרה להספיק בכמה שיותר משחקים לנצח.
טורניר מעורב – שבו כל סיבוב יש סוג משחק שונה.
טורניר כפול – שבכל סיבוב משחקים נגד היריב שני משחקים, אחד בשחור ואחד בלבן.
תוכני האתר > בעיות שחמט

באתר ישנו מאגר גדול של בעיות שחמט. את הבעיות מחברים המשתמשים באתר והן מאושרות על ידי אחראי התוכן באתר. כל יום נבחרת מתוך מאגר חידות השחמט באתר בעיה אחת הנקראת הבעיה היומית. את הבעיה הזאת גם כל הנכנסים לאתר יכולים לפתור. נכון ל-אפריל 2022, יש מעל 7500 חידות באתר השחמט הישראלי. את הבעיות ניתן לחלק למספר קטגוריות:
כופה מט – בעיה בה המטרה היא לכפות מט במספר מסעים מוגדר מראש.
זוכה – בעיה בה אחד הצדדים יכול להגיע למצב זכייה בחומר/מט, בדרך כלל לא ידוע מראש.
זוכה בחומר – בעיה בה ניתן לזכות בכלי שיוביל בסוף לזכייה במשחק.
זוכה ביתרון – בעיה בה המטרה היא לעשות מסע שמוביל ליתרון בעמדה.
משחק מסע טוב – בעיה בה המטרה היא למצוא את המסע הטוב ביותר בעמדה לעיתים גם מעמדה אבודה.
כופה תיקו – בעיה בה המטרה היא לכפות תיקו, בדרך כלל מעמדה שנראית אבודה.
כופה מט לדעת – בעיה בה המטרה היא לכפות על היריב להנחית עליך מט בניגוד לרצונו.
מט עזר – בעיה בה הצדדים משתפים פעולה כדי לכפות מט על אחד הצדדים.
מסע אלטרנטיבי – בעיה בה המטרה היא לעשות מסע שעונה על הגדרת הבעיה, ברוב המקרים המטרה היא לשחק מסעים בניגוד למטרות המשחק.
הערות שוליים

1 2  יוסי ה., מאורעות באתר השחמט הישראלי, באתר השחמט הישראלי, 12 ביוני 2015