stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אורלי ברקת
חיים אישיים

ברקת נשואה ואם לשניים.
הערות שוליים

↑  Home, Social Relations Lab (באנגלית)
1 2   נטע אחיטוב, מחקרים: ישראל הליברלית יותר שוביניסטית ממה שחושבים, והגברים דווקא סובלים מזה, באתר הארץ, 13 במרץ 2025
↑  פרופ' דנית עין-גר, ‏גברים שמחים לתרום לנשים במצוקה, אבל רק אם לא מדובר בפגיעה בהגמוניה הגברית, באתר גלובס, 24 בנובמבר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ORCID: 0000-0003-3464-0893
המשבר במזרח התיכון (2023–הווה)

המשבר במזרח התיכון הוא סדרה מתמשכת של אירועים הקשורים אחד לשני. המשבר התחיל בטבח שבעה באוקטובר והלחימה ברצועת עזה. האירועים כוללים בעיקר לחימה נגד ציר ההתנגדות בהובלת איראן ונגד ישראל וארגונים שנתמכים על ידיה.
במהלך האירועים במזרח התיכון ציר ההתנגדות הותקף ונפגע בצורה משמעותית, סוריה יצאה מהציר, הארגונים הפלסטיניים והארגונים בלבנון נפגעו קשות וחלקן התפרקו והמשטר האיראני נשאר ללא דרך להגן על עצמו מישראל וארצות הברית.
רקע > לאחר מלחמת יום כיפור > הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל לסוריה

ב-31 במאי 1974 נחתם הסכם הפרדת כוחות בין ישראל לסוריה שסיים את מלחמת יום הכיפורים ואת תקופת ההתשה שלאחריה בחזית הסורית. הסכם זה קבע את גבול ישראל–סוריה. במסגרת ההסכם, ישראל נסוגה משטח המובלעת הסורית ורום החרמון שנכבשו במלחמת יום הכיפורים, ונקבע אזור חיץ בין ישראל לסוריה.
רקע > לאחר מלחמת יום כיפור > הסכם השלום עם מצרים

בינואר 1980 לאחר משא ומתן בין מצרים לישראל נכנסה הסכם שלום עליה חתמו נשיא מצרים אנואר סאדאת, ראש ממשלת ישראל מנחם בגין ונשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר.
לפי ההסכם בחלק C של סיני היה מותר רק נוכחות של משטרת מצרים, בשטח B נוכחות צבאית של עד 4 גדודים ובחלק A נוכחות של עד 12,000 חיילים.
רקע > המהפכה האיראנית והקמת ציר ההתנגדות

ב-1979 לאחר שאזרחי איראן ראו את מלך איראן, השאה מוחמד רזא פהלווי כבובת המערב, הם התחילו במחאות ברחבי איראן, עקב שהצבא הפסיק להפסיק למלך מוחמד החליט לברוח לארצות הברית ושלטונו נפל.
אך לאחר המהפכה קם שלטון אחר בראשות ח'ומייני שהפך את איראן לרפובליקה המוסלמית של איראן, השלטון שלו דכא מחאות כמו הפגנות מהסא אמיני, בתגובה לכך אזרחי איראן התחילו במהלך השנים לפעול נגד המשטר והמוסד גייס אלפי סוכנים על מנת להילחם במשטר.
המשטר של ח'ומייני היה אנטי-ציוני ואנטי-מערבי ואמר עשרות פעמים על מטרתו להשמיד את מדינת ישראל. על מנת לעשות זאת כלקח ממלחמת ששת הימים ומלחמת יום כיפור קאסם סולימאני הקים את ציר ההתנגדות.
רקע > המהפכה האיראנית והקמת ציר ההתנגדות > מלחמת האזרחים בתימן

במרץ 2015 פרצה בתימן מלחמת אזרחים לאחר שכוחות החות'ים המתקוממים בתימן כבשו, בגיבוי איראן וחזבאללה, את צנעא בירת תימן, וביצעו הפיכה שלטונית.
לאחר מכן ב-26 במרץ 2015 פתחה קואליציה של מדינות ערביות ומוסלמיות, בהובלת ערב הסעודית, במבצע סופה נחרצת, שמטרתו להדוף את החות'ים ולהחזיר את השלטון לידי הממשלה התימנית הגולה.
בשנת 2018, פאנל מומחים של האו"ם קבע שאיראן סיפקה טכנולוגיית מל"טים לחות'ים וכי החות'ים הצטרפו לציר ההתנגדות.
הצדדים סיכמו על הפסקת אש נסיונית באפריל 2023, ברקע שיפור היחסים בין סעודיה ואיראן. היא נועדה להימשך חצי שנה ונקטעה באוקטובר 2023.
רקע > המהפכה האיראנית והקמת ציר ההתנגדות > מלחמת האזרחים בסוריה

במהלך מלחמת האזרחים בסוריה האופוזיציה הסורית כבשה את צפון-מערב סוריה והכורדים כבשו את מזרח סוריה. משטר אסד נתמך על ידי איראן ומיליציות נוספות.
בקיץ 2016 קאסם סולימאני חתם על הסכם עם המשטר בסוריה על מנת להגדיל את גודל כוח קודס בסוריה, ליצור מיליציות חדשות בסוריה ולצרף את סוריה לציר ההתנגדות.
במרץ 2020 הושגה הסכם הפסקת האש בין כוחות אסד למורדים, בתיווך רוסיה וטורקיה. אולם, בסוף 2022, החל ארגון היאת תחריר א-שאם בהתקפות על כוחות אסד.
רקע > המהפכה האיראנית והקמת ציר ההתנגדות > מלחמת לבנון השנייה ותוכנית כיבוש הגליל

חלק מתוצאות מלחמת לבנון השנייה (2006) קיבלה מועצת הביטחון של האומות המאוחדות את החלטה 1701, האוסרת על הכנסת כל נשק לדרום לבנון, ופריסת כוח או"ם חמוש וצבא לבנון בדרום לבנון, תוך הרחקת חזבאללה מהגבול. חרף ההחלטה, חזבאללה שיקם בהדרגה את כוחו וגם התעצם משמעותית בדרום לבנון. חזבאללה עסק, בהכוונת איראן, בהתעצמות ברקטות ארוכות טווח, באיכויות ובהיקפים גדולים משמעותית ממה שהיו לו טרם המלחמה. למרות זאת, במשך רוב השנים מאז מלחמת לבנון השנייה, ולמרות תקריות, נשמר שקט יחסי באזור הגבול והארגון נמנע מתקיפת גבולה הצפוני של ישראל. גם לאחר ההתנקשות בעימאד מורנייה חזבאללה העדיף להפנות את מרצו כלפי לבנון עצמה והקרבות בסוריה, ולהתמקד בהתעצמות והכנה ללחימה עתידית עם ישראל, בהובלת כח רדואן, יחידת העילית של חזבאללה. חזבאללה איים בעבר להכניס אנשי כוחות עילית דרך הגבול שישתלטו על יישובים וערים בגליל. בין השנים 2013 ל-2015, ובחסות מלחמת האזרחים בסוריה, החלה איראן להעביר לסוריה טילים מדויקים כחלק מפרויקט דיוק הטילים, שבראשו עמד פואד שוכר.
במשך 15 שנים חזבאללה נערך לבצע את תוכנית כיבוש הגליל, הוא הקים תשתיות ברחבי דרום לבנון, הגדיל את כוח האדם של המיליציה פי 20 ועוד. אך המוסד ידע על כך, על מנת להתכונן המוסד הקים חברות שמכרו לחזבאללה אלפי זימוניות עם נפץ בתוכן, ועשרות סוכנים נכנסו לצמרת חזבאללה.
רקע > המהפכה האיראנית והקמת ציר ההתנגדות > יחסי ישראל-חמאס והפרויקט הגדול

בשנים שקדמו למלחמה, התפשטה תפיסה בקרב רבים בצמרת המדינית והביטחונית בישראל, בהם ראש הממשלה, בנימין נתניהו, שלפיה ארגון הטרור חמאס נעשה פרגמטי בנוגע ליחסיו עם ישראל. במסגרת תפיסה זו העניקה המדינה הטבות לחמאס ולתושבי רצועת עזה, בהן אישורי עבודה בישראל ואישור להכנסת הספקה וכסף מטעם ממשלת קטר לרצועה. גם במערכת הביטחון סברו ש"שקט ייענה בשקט" ושההקלות לעזה ימנעו הסלמה. צה"ל הוציא כוחות מאזור עוטף עזה, לקח את רוב כלי הנשק מכיתות הכוננות ביישובי המועצה והפחית את אימוני הרבש"צים.בתחילת 2021 העריך אמ"ן שחמאס דבק באסטרטגיית ההסדרה עם ישראל. האתגרים המרכזיים בהגנה על הגבולות הוגדרו כניסיונות לאתגר את המכשול התת-קרקעי בעזה, ירי רקטות ופצמ"רים מרצועת עזה בידי ארגונים סוררים, לוחמה אלקטרונית, ופעולות טרור כלפי ישראל מצד ארגוני פרוקסי וסוררים. בדיעבד הצהירו גורמים בחמאס כי הארגון נקט בהונאה מתוחכמת ופיתה את ישראל לחשוב שהוא עוסק בעניינים אזרחיים בלבד, בעוד שלמעשה תכנן מתקפת פתע.
מתקפת הפתע שתכנן שלה קרא "הפרויקט הגדול" כללה כיבוש של כל עוטף עזה, שאלפי מחבלים יגיעו לגבול יהודה ושומרון ועוד, אך כאשר ביקש מאיראן וחזבאללה להצטרף לתקיפה על מנת לוודא שהתכנית תתבצע איראן אמרה שיהיה צריך לחכות עד שתהיה מוכנה. עקב ההתקרבות בין ערב הסעודית לישראל חמאס החליט לבצע את המתקפה. המתקפה התחילה את המשבר.
אירועים לפי מדינה > ישראל

בבוקר שבת, 7 באוקטובר 2023, שמחת תורה ה'תשפ"ד, החלה המתקפה במטח ירי רקטי מסיבי ומתמשך, חריג בהיקפו, של 4,300 רקטות ומספר פצצות מרגמה על ישראל, בייחוד בדרום ובמרכז. בחסות המטחים חדרו – יבשתית, אווירית וימית – כ־6,000 מחבלים לשטח ישראל מ־119 פרצות בגדר המערכת, בחזית של כ־60 ק"מ. הם תקפו והשתלטו על בסיסי צה"ל ומוצביו וניהלו קרבות ירי עם כוחות הביטחון. בד בבד הם חדרו ליישובים אזרחיים, כבשו את חלקם, רצחו וחטפו מאות מתושביהם. המחבלים תיעדו את המתקפה ופעולותיהם והפיצו את הסרטונים ברשתות על מנת ליצור פחד ברחבי ישראל כחלק מלוחמה פסיכולוגית.
במתקפה נרצחו ונהרגו כ־1,163 ישראלים וזרים, רובם אזרחים, ונפצעו כ-1,940, בהם כ־360 במצב אנוש או קשה. עשרות אזרחים ממדינות זרות נרצחו גם הם. במהלך המתקפה בוצע טבח ב"פסטיבל נובה" ליד קיבוץ רעים, שהיה לפיגוע הטרור הבודד הגדול בתולדות מדינת ישראל. במהלך המתקפה נרצחו ונחטפו אזרחים רבים, ביניהם נשים, ילדים וקשישים, וזאת תוך כדי התעללות פיזית, נפשית ומינית. 251 אנשים נחטפו לרצועת עזה, בהם גם חיילי צה"ל ואזרחים זרים, אך רובם אזרחים ישראלים, ובכללם תינוקות, ילדים, נשים וזקנים. ליישובי עוטף עזה נגרם נזק רב, וכן גם ליישובים נוספים.
המתקפה הסתיימה בתוך שלושה ימים, עם החזרת השליטה ביישובים הישראלים לידי צה"ל ולכידת רוב המחבלים שהסתננו לישראל. בעקבות המתקפה צה"ל פתח במלחמת חרבות ברזל.
במהלך מלחמת חרבות ברזל ישראל הותקפה מלבנון, עזה, סוריה, איראן, תימן, בחריין, עיראק ומדינות נוספות.
אירועים לפי מדינה > ישראל > יהודה ושומרון

לאחר תחילת מלחמת חרבות ברזל תושבים פלסטינים ביהודה ושומרון יצאו בהמוניהם לרחובות הערים, להפגין סולידריות עם תושבי רצועת עזה, תוך הבעת תמיכה בחמאס. חמאס פעל להבעיר את אזור יהודה ושומרון והציף את הרשתות החברתיות בקריאה לפלסטינים לצאת ולהתעמת עם כוחות צה"ל.
במהלך הרמדאן, נכשל חמאס בניסיונו להביא להתקוממות אלימה של הפלסטינים בירושלים, ביהודה ושומרון ובישראל. בין האמצעים שננקטו: מעצרים מקדימים, הזמה מהירה של פייק ניוז, סיכול באמצעות טכנולוגיות לזיהוי פנים, ומתן אישור לתפילות המוניות בהר הבית.
חמאס ומיליציות נוספות ביהודה ושומרון ביצעו עשרות פיגועים נגד אזרחי מרכז ישראל, בתגובה לכך צה"ל פתח במבצע מחנות הקיץ, במהלך המבצע צה"ל התנקש בעשרות בכירים מכלל המיליציות.
עקב החולשה של המיליציות וניסיונות של המיליציות להשתלט על יהודה ושומרון ולהפיל את הרשות הפלסטינית, הרשות פתחה במבצע עם המטרה לפרק את גדוד ג'נין ולפגוע במיליציות אחרות. המבצע נכשל וב-21 בינואר 2025 צה"ל פתח במבצע חומת ברזל.
בצהרי 21 בינואר 2025, שני גדודים של חטיבת כפיר (90 ו-93), דובדבן ואגוז, יחד עם 2 פלוגות מג"ב ואנשי שב"כ, פשטו על מחנה הפליטים ג'נין. מסוקי קרב וכלי טיס בלתי מאוישים תקפו מספר תשתיות במקום, וכן חוליית מחבלים שעסקה בהטמנת מטעני חבלה שיועדו להיות מופעלים על כוחות צה"ל במהלך פעילותם במחנה. המבצע, החל בתקיפה אווירית של כמה תשתיות ונמשך בכניסה של כוחות קרקעיים.
ארגון הטרור חמאס קרא לפעיליו ולפעילי פלגי טרור אחרים ברחבי השומרון להצטרף למאבק נגד כוחות צה"ל בג'נין.
ב-27 בינואר 2025 דווח כי עשרות מחבלים בטולכרם התחילו בהתארגנות עם המטרה לבצע מתקפת פתע ממחנה נור-א שמס בהשראת 7/10. בתגובה לכך הרחיב צה"ל את המבצע גם לטולכרם.
בפתיחת המבצע צה"ל הרג בסיכול ממוקד מהאוויר את מפקד חמאס בנור א-שמס וראש התארגנות הטרור של חמאס בטולכרם. מיד לאחר מכן כוחות רבים של צה"ל בהובלת יחידת דובדבן נכנסו אל מחנה הפליטים.
ב-29 בינואר שר הביטחון ישראל כ"ץ ביקר בג'נין, הודיע על הרחבת המבצע למחנות טרור נוספים ו"הכריז מלחמה" על המיליציות הפלסטיניות ביהודה ושומרון. בערב כלי טיס של חיל האוויר הישראלי תקף בהכוונה מודיעינית של שב"כ חוליית מחבלים חמושים במרחב טמון. משרד הבריאות הפלסטיני דיווח על 10 הרוגים, בהם מפקד גדוד טמון של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני. למחרת אישר צה"ל שבתקיפה נהרגו 10 מחבלים, בהם עומר בשאראת ומנתצר בני עודה שהשתתפו בפיצוץ המטען בטמון ב-20 בינואר ממנו נהרג רס"ל אביתר בן יהודה.
ב-2 בפברואר נכנסו כוחות צוות הקרב החטיבתי של חטיבת ביסלמ"ח לפעילות קרקעית במרחב הכפר טמון.
ב-3 בפברואר במהלך הבוקר הוכנסו נגמ"שי איתן אל תוך טמון לראשונה מאז מבצע חומת מגן והכוחות השתלטו על טמון.
נכון ל-5 בפברואר 2025 נעצרו מעל 6,350 אנשים ביהודה ושומרון ונהרגו כ־ 852 מחבלים ביהודה ושומרון.
אירועים לפי מדינה > לבנון > מלחמת חרבות ברזל

בשלב הראשון של המלחמה שהתרחש בין ה-8 באוקטובר 2023 ל-17 בספטמבר 2024, חזבאללה ירה טילים לכיוון ישראל בהזדהות עם עזה, בתגובה לכך ישראל תקפה מטרות בלבנון ובכירים, בנוסף בחודשים האחרונים של השלב כוחות צה"ל ביצעו פשיטות בתוך דרום לבנון. במהלך השלב חזבאללה וישראל התנהלו באסטרטגיה בה כל אחד הסלים עד ששני הצדדים הגיעו לנקודה בה שניהם עברו לרמת הסלמה מוקדמת יותר.
בחודשי יולי-אוגוסט ההסלמה הגיעה לרמה חדשה לאחר שבסוף יולי רקטה פגעה במג'דל שמס והרגה 12 ילדים ובני נוער ופצעה 34 נוספים, בתגובה לכך חיל האוויר הישראלי התנקש בפואד שוכר. בסוף אוגוסט חזבאללה ניסה להגיב להתנקשות על ידי מתקפה שהייתה הפתיחה של מלחמה כוללת, אך חיל האוויר הישראלי פתח במבצע זה הרגע ומנע חלק גדול מהמתקפה.
ב-17 בספטמבר 2024 נפתח השלב השני במלחמה והממשלה הוסיפה מטרה חדשה למלחמה: השבת האזרחים בבטחה לבתיהם בצפון. בשעות אחר הצהריים, הייתה התפוצצות מתואמת של מכשירי הזימוניות מרשת הקשר של פעילי חזבאללה, שנמשכה כחצי שעה. אלפי פעילי חזבאללה שנשאו את הזימוניות על גופם, נפצעו בדאחייה בביירות בירת לבנון, ובאזורים נוספים ובהם הר הלבנון, וגבולה הדרומי עם ישראל. אחד מהפצועים הוא שגריר איראן בלבנון שנפגע בעיניו. חזבאללה תיאר את ההתפוצצות כמתקפת סייבר שאותה ייחס לישראל, כחלק מלחימתה בחזית הצפון במלחמת חרבות ברזל. לפחות 52 אנשים נהרגו ועוד כ-4,000 נפצעו, מהם לפחות 400 באופן קשה, כתוצאה מפיצוץ מכשירי הקשר. בסוריה 18 מפקדים בחזבאללה נפצעו מהתפוצצות המכשירים, 6 מהם במצב קשה ו-7 נהרגו, בנוסף 19 חיילים של משמרות המהפכה נהרגו.
בימים הבאים חיל האוויר הוציא מבצעים כמו גדיד תמרים בו הושמדו בשני גלים 1,000 משגרים, לפחות 3,000 טילים ולפחות 5,000 רקטות.
ב-23 בספטמבר התחיל מבצע חיצי הצפון שכלל תקיפות של עשרות אלפי מטרות בלבנון, חיסול צמרת חזבאללה ורוב יחידות הארגון, השמדת 80% מהרקטות והמשגרים של חזבאללה, 70% מהכטב"מים של חזבאללה ועוד.
ב-1 באוקטובר בשעה 1:53 אחרי חצות, התחיל תמרון קרקעי בלבנון שכלל שיטוח כל העיירות בגבול, כחלק מהתמרון חיילים גם הגיעו לנהר הליטני.
ב-26 בנובמבר, אושרה הפסקת אש שנחתמה בהסכם ישראל–לבנון 2024. היא החלה בשעה 4:00 לפנות בוקר, ב-27 בנובמבר 2024.
אירועים לפי מדינה > לבנון > הלחימה נגד סוריה והשינויים הפוליטיים

ב-9 בינואר 2025 הסתיים משבר פוליטי בלבנון וג'וזף עואן נבחר לראש הממשלה, כחלק מהמקמת הממשלה החדשה המפלגה של חזבאללה נחלשה והגיעה למעמד הכי חלש מאז הקמת המפלגה.
ב-24 בינואר 2025 ישראל הודיע כי צה"ל לא ייסוג מלבנון בתום הפסקת האש, בתגובה חזבאללה איים כי בתום ה-60 ימים הוא יתקוף את ישראל.
במהלך היום ניסו מאות לבנונים לחזור לכיוון הדרום, וצה"ל ירה לעברם. לדברי צה"ל מדובר בפרובוקציה של חזבאללה, והשבים אינם תושבי המקום אלא פעילי חזבאללה, וכי כוחות צה"ל ירו רק לעבר מי מהם שהיווה איום על כוחות צהל באזור. לעומת זאת לדברי ממשלת לבנון מדובר בתושבי כפרים בדרום לבנון שניסו לחזור לבתיהם, וצה"ל לא אפשר זאת. לפי משרד הבריאות הלבנוני, מהירי נהרגו 21 תושבים, וכ־124 נפצעו.
לקראת הערב ארצות הברית הודיעה על הארכת הפסקת האש ל-18 בפברואר לאחר שצה"ל לא נסוג מדרום לבנון כפי שנקבע בהסכם בנובמבר, בטענה כי צבא לבנון עדיין אינו ערוך להתפרס באזור.
בין 4 ל-10 בפברואר 2025 היאת תחריר א-שאם ניהל מבצע בגבול לבנון-סוריה בו הארגון הביס את חזבאללה, השתלט בחזרה על הגבול וכבש את העיר קאסר (אנ'), ניסיונות השיקום של יחידה 4400 נכשלו ועשרות מחבלי חזבאללה נהרגו.
ב-13 בפברואר לאחר שישראל קיבלה מודיעין על מטוס שבו שהו בכירים בכוח קודס ועשרות מיליוני דולרים שהיו בדרך לחזבאללה, ישראל איימה על לבנון שתעצור את המטוס או שתפיל אותו. בתגובה לכך לבנון מנעה מהמטוס להגיע לביירות. תומכי חזבאללה הגיעו בערב לנמל התעופה בלבנון על מנת להפגין אך פוזרו תוך פחות משעה על ידי צבא לבנון.
ב-14 בפברואר איראן איימה שלא תיתן למטוסים לבנוניים לנחות בשטח איראן עד שהמטוסים שלה יורשו לנחות בביירות. לקראת הערב, לאחר איומים מהממשל האמריקאי, הוחלט רשמית שלמטוסים של חברות איראניות ושלכל מטוס שמגיע מאיראן אסור יהיה לנחות בשטח ביירות עד 18 בפברואר ואם יוחלט אז גם אחרי.
בערב, תומכי חזבאללה התחילו לתקוף את צבא לבנון ואת יוניפי"ל, שרפו כבישים וניסו להרוג את סגן המפקד של יוניפי"ל. בתגובה לכך הארגון האשים את תומכי חזבאללה בפשעי מלחמה.
ב-18 בפברואר צה"ל נסוג רשמית מרוב לבנון, מלבד מחמש נקודות שולטות-טופוגרפית שבהן צה"ל הקים מוצבים פלוגתיים במרחק מאות מטרים מהגבול, והודיע שיישאר בהם עד להחלטה חדשה: אל-חמאמס, מרכבא–חולא, ג'ל א-דיר, ג'בל בלאט, א-לאבונה.
ב-23 בפברואר במהלך הבוקר התרחשו הכנות להלוויית חסן נסראללה והאשם ספי א-דין. בזמן ההכנות חיל האוויר הישראלי פתח בגלי תקיפות בדרום לבנון והבקאע והשמיד מטרות טרור. בצהריים התקיימה ההלוויה עם טקס באצטדיון העירוני של ביירות. בהלוויה השתתפו עשרות אלפי אנשים עם דגלי חזבאללה. ארבעה מטוסים של חיל האוויר הישראלי חגו מעל ביירות בזמן הטקס, ממשלת ישראל פרסמה לאחר מכן כי המטוסים היו המטוסים שביצעו את מבצע סדר חדש בחודש ספטמבר.
אירועים לפי מדינה > סוריה > מלחמת חרבות ברזל - הלחימה נגד חזבאללה

ב-25 בדצמבר 2023 חיל האוויר הישראלי חיסל את רזי מוסאווי בתקיפת ביתו.
ב-20 בינואר 2024, דווח כי בתקיפה ישראלית בסוריה נהרג סאדג' אומידזאדה, קצין מודיעין בכוח אל-קודס של משמרות המהפכה בסוריה, יחד עם ארבעה קצינים נוספים של משמרות המהפכה.
ב-1 באפריל 2024 הופצצה הקונסוליה האיראנית בדמשק. בתקיפה, שיוחסה לישראל, נהרג מוחמד רזא זאהדי, מפקד כוח קודס בסוריה ולבנון.
ב-9 בספטמבר 2024, חיל האוויר תקף במערב סוריה ב-4 מרחבים שונים מבנים של משמרות המהפכה ובמרחב חמאת מרכז מחקר האחראי על פיתוח אמצעי לחימה של משמרות המהפכה, בתקיפות נהרגו 25 אנשים, 12 מהם איראנים ונפצעו עוד עשרות. במהלך מבצע רבות הדרכים פשטה יחידת שלדג על מתקן של משמרות המהפכה האיראניים.
ב-10 בנובמבר 2024 בשעות הצהריים התבצעה תקיפה של חיל האוויר הישראלי בדמשק, כאשר על פי הדיווחים מוסא דקדוק היה מטרת התקיפה. ב-22 בנובמבר 2024 אישר בכיר אמריקני לחדשות NBC כי חיל האוויר הישראלי חיסל בתקיפה את מוסא דקדוק.
אירועים לפי מדינה > סוריה > נפילת משטר אסד

בלילה שבין ה-26 ל-27 בנובמבר פתחו ארגוני המורדים במערב המדינה, בראשות חזית ההצלה הסורית, במבצע הרתעת התוקפנות נגד כוחות אסד ותומכיו, רוסיה וחזבאללה, באזור העיר חלב. ב-30 בנובמבר פתחה האופוזיציה הסורית במבצע שחר החירות על מנת לעזור להם. ב-1 בדצמבר נפלה העיר חלב לכוחות המורדים והכורדים. ב-2 בדצמבר החל מבצע קרב השיבה.
בצפון-מערב סוריה, ארגוני המורדים במערב המדינה, בראשות חזית ההצלה הסורית, השתלטו על כל מחוז חלב, כבשו גם את חמה ונכנסו לעיר חומס ב-7 בדצמבר. עד אז, בדרום, גורמי אופוזיציה כבשו את כל מחוזות דרעא וקוניטרה. ב-7 בדצמבר, המורדים החלו להתקדם צפונה, לדמשק. בצפון-מזרח, הכורדים השתלטו על כל מחוז רקה ועל חלקים נוספים ממחוז דיר א-זור. צבא אסד נסוג מחלקים במזרח ודרום המדינה.
יוזמי המתקפה נתמכו על ידי טורקיה. איראן ורוסיה התקשו לפעול למען אסד כפי שעשו ב-2015, כשעזרו לו לדכא את ההתקוממות באמצעות כוח אווירי ולוחמת שליחים. רוסיה הייתה בעיצומה של מלחמת אוקראינה–רוסיה, בעוד שאיראן, חזבאללה והמיליציות שהיא תמכה בה נפגעו על ידי מערכה אווירית וקרקעית ישראלית בלבנון ותקיפות בסוריה במלחמת חרבות ברזל.
לאחר שהעיר חומס נכבשה ב-8 בדצמבר, נכנסו מורדים לבירה דמשק ומשטר אסד נפל. יום לאחר מכן נצפה בשאר אל-אסד במוסקבה.
אירועים לפי מדינה > סוריה > מלחמת חרבות ברזל - הפלישה הישראלית לסוריה

לאחר נפילת אסד צה"ל התחיל בכיבוש מרחב החיץ בין סוריה לישראל והשמדת צבא סוריה על מנת שהמורדים לא יהוו איום לישראל ועקב הפרת הסכם הפסקת האש לאחר מלחמת יום כיפור.
ב-19 בדצמבר 2024 חיל האוויר של ארצות הברית התנקש במנהיג המדינה האסלאמית אבו יוסף.
ב-23 בפברואר ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו דרש כי יהיה פירוז מלא מדרום לדמשק של כוחות הצבא הסורי החופשי והמיליציות שבברית איתם.
ב-24 בפברואר רשמית דווח כי ישראל מתכוננת להעסיק עובדים דרוזים ברמת הגולן. בהר הדרוזים מספר מיליציות שונות הכריזו על הקמת חדר מבצעים משותף שיעבוד עם חדר המבצעים הדרומי על מנת להקים מדינה דרוזית בדרום סוריה בדומה לכורדים בצפון סוריה, בנוסף המנהיג של חדר המבצעים החדש אמר שהם ישתפו פעולה עם ישראל אם תסכים.
ב-28 בפברואר כוחות המשטר החדש בסוריה התחילו להילחם עם דרוזים בעיירה ג'רמאנה הדרוזית, ביום לאחר מכן כוחות גדולים נשלחו לעיירה והדרוזים התחילו להילחם, הרגו 6 חיילים סורים ולקחו בשבי עשרות. בתגובה ללחימה ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו ושר הביטחון, ישראל כ"ץ הורו לצה"ל להתכונן להגן על העיירה.
אירועים לפי מדינה > סוריה > טבח העלווים וההסלמה עם הדרוזים והכורדים

ב-6 במרץ נפתח מרד כאשר כוחות עלווים ניסו לתקוף את כוחות משטר אל-ג'ולאני הסונים. המרד נפתח כאשר חמושים עלווים ארבו לסיור משטרתי בעיירת חוף בסוריה, הרגו 13 אנשי אבטחה ופצעו רבים אחרים. בתגובה החלו חילופי אש כבדים בין אנשי המשטר החדש לנאמני משטרו של אסד, שהובילו לעשרות רבות של הרוגים. בהמשך החלו אנשי המשטר החדש לבצע הוצאות להורג המוניות של עלווים כנקמה על ניסיון ההתקוממות.
על פי המרכז הסורי לזכויות אדם, כ-745 אזרחים נהרגו במחוזות טרטוס ולטקיה במערב סוריה, רובם בהוצאות להורג ללא משפט. בנוסף 125 חמושים של השלטון ו-148 חמושים שמזוהים עם משטר אסד נהרגו בחילופי אש. בסך הכל נהרגו ונרצחו יותר מאלף בני אדם, ביניהם ילדים ונשים. לעיתים ההוצאות להורג לוו באקטים של השפלה כשהנפוץ שבהם הוא הזחלת העלווים על ארבע ודרישה מהם לנבוח ככלבים.
במקביל חזבאללה פרץ את הגבול ופתח קרבות בחומס, בצפון לבנון הכוחות של הארגון כבש את רוב קַסר (אנ') שנכבש ממנו במבצע בתחילת פברואר.
אירועים לפי מדינה > מצרים

ב-16 בינואר 2024 עשרים חמושים מצריים ניהלו קרב קצר עם צה"ל בגבול כאשר ניסו להבריח נשקים דרך הגבול, רוב החמושים ברחו ו-1 נהרג. במהלך הקרב צבא מצרים עזר לצה"ל ולאחר הקרב חלק מהחמושים נעצרו על ידי הצבא המצרי.
אירועים לפי מדינה > מצרים > הפרות הסכם השלום עם ישראל וההסלמה בין ישראל למצרים

ב-6 בינואר 2025 מערכת הביטחון הישראלית זיהתה פעולה צבאית של הצבא המצרי שהפר את הסכם השלום, בנוסף הכוחות בנו מכשולים צבאיים בשטחים C ו-B.
ב-12 בפברואר 2025 שר ההגנה המצרי הורה לחטיבות צבאיות באזור סיני ורפיח לשמור על הכוננות הגבוהה ביותר למלחמה.
אירועים לפי מדינה > תימן

במהלך מלחמת חרבות ברזל החות'ים תקפו ספינות בים האדום וגרמו לכך שהסחר ירד ב־50%, בתגובה קואליציה בראשות ארצות הברית התחילה במתקפות נגד החות'ים.
ב-18 בדצמבר 2023 ארצות הברית התחילה את מבצע שומר השגשוג בו היא ניסתה להגן על הספינות באזור, במהלך המבצע 164 פעילים חות'ים נהרגו.
ב-6 במאי 2024 דווח כי החות'ים התחילו לשתף פעולה עם סניף של אל-קאעידה במדינה נגד ממשלת תימן.
ב-20 ביולי 2024 לקראת הערב ערך צה"ל את מבצע יד ארוכה, שבו הותקף הנמל שנמצא בעיר אל-חודיידה שבתימן. במבצע תקפו מטוסי קרב מתקני זיקוק, תחנת כוח לייצור חשמל ויעדים צבאיים, בהם מחסני כטב"מים וטילים ומאגרי דלק. נכון לספטמבר 2024, נמל אל-חודיידה, שנפגע קשה בתקיפה, עדיין מושבת ברובו.
ב-29 בספטמבר 2024 תקף חיל האוויר הישראלי את נמלי אל-חודיידה וראס עיסא, וכן מתקני נפט ותחנות כוח, בתגובה לשיגור הטילים של החות'ים לעבר מרכז הארץ.
בחודש נובמבר 2024 החות'ים התחילו להתכונן לאפשרות של פעולה צבאית לשחרור מחוז אל חודיידה מאחיזתם, בהתבסס על "מודיעין" שהגיע לידיהם.
בחודש דצמבר לאחר שבמבצע העיר הלבנה חיל האוויר הישראלי השבית את כל הנמלים בשליטת החות'ים דווח בתימן כי ממשלת תימן והתנועה הדרומית מתכוננים למתקפה נגד החות'ים דומה למתקפת המורדים הסורים שהובילה לנפילת אסד בתחילת החודש על מנת למגר את שלטון החות'ים.
ב-16 בדצמבר 2024 ארצות הברית תקפה את מרכז הפיקוד והשליטה של החות'ים בתימן, המרכז מקביל למוצב הפיקוד העליון.
ב-19 בדצמבר 2024 חיל האוויר הישראלי ביצע את מבצע העיר הלבנה בה תקף לראשונה בצנעא והשבית את כל הנמלים בשליטת החות'ים. לאחר המבצע דווח בתימן כי ממשלת תימן והתנועה הדרומית מתכוננים למתקפה דומה למתקפת המורדים הסורים שהובילה לנפילת אסד.
ב-21 בדצמבר טיל בליסטי ששוגר מתימן פגע בגן משחקים ביפו וגרם לנזק, 16 פצועים קל, 14 אנשים נפצעו בדרך למרחב המוגן ו-7 הוגדרו נפגעי חרדה. לאחר מכן דווח כי החות'ים התחילו להתכונן לתקיפה ישראלית ומפקדים בכירים נמלטו מצנעא מחשש שישראל תתנקש בהם כמו שהתנקשה בפואד שוכר לאחר שחזבאללה הרג 12 ילדים.
ב-26 בדצמבר צה"ל ביצע את התקיפה הכי רחבה שעשה נגד תימן מאז תחילת המלחמה, צה"ל תקף בעזרות 25 מטוסים מטרות ברחבי שדה התעופה בצנעא והשבית את השדה תעופה, בנוסף הותקף בסיס צבאי, נמל חודיידה ונכסים איראניים.
לאחר מכן גורמים במערכת הביטחון אמרו כי התקיפה היא ההתחלה של מערכה הרבה יותר גדולה נגד החות'ים.
בסוף החודש דווח בעיתון לבנוני כי הקואליציה הסעודית-אמירתית התחילה בגיבוש כוח פעם להילחם בחות'ים לאחר שהכוח שגובש ב-2015 נכשל להביס את החות'ים, בנוסף דווח כי מתקיימים אימונים נרחבים בתימן כהכנה לתמרון קרקעי נגד החות'ים.
ב-10 בינואר בבוקר בוצע גל מעצרים על ידי החות'ים בחשד למרגלים של המוסד.
בצהריים בתקיפה משולבת של חיל האוויר הישראלי וארצות הברית הותקפו 30 מטרות בצנעא ועוד עשרות מטרות באזור החוף, בין המטרות הותקפו היו הנמלים ראס עיסא ואל-חודיידה, מתקנים תת-קרקעיים במחוז עמראן, תחנת כוח ששומשה על ידי צנעא, מערכות מכ"ם, מערכות שיגור בחוף הים ומפקדות בהם נוכחו בכירים.
אירועים לפי מדינה > איראן > מלחמת חרבות ברזל

ב-17 בינואר 2024 נהרג איש משמרות המהפכה האסלאמית במחוז סיסתאן.
ב-13 באפריל 2024 בתגובה להתנקשות במוחמד רזא זאהדי איראן תקפה את ישראל ישירות משטחה ב-185 כלי טיס בלתי מאוישים, 110 טילי קרקע-קרקע ו-36 טילי שיוט. רובם המכריע של כלי הטיס והטילים יורטו מחוץ לגבולות מדינת ישראל על ידי מערכות ההגנה האוויריות ועל ידי מטוסי חיל האוויר והשותפות האסטרטגיות של ישראל, בהם ארצות הברית, בריטניה וצרפת. פגיעות בודדות זוהו בבסיס נבטים עם נזק קל לתשתית, וילדה אחת נפצעה באורח קשה בפזורה הבדואית בנגב כתוצאה משברי יירוט.
ב-19 באפריל 2024 אירעה תקיפת ישראלית באיראן, והותקף בה בסיס של חיל האוויר האיראני שנמצא ליד העיר אספהאן.
ב־19 במאי 2024 עלה נשיא איראן אבראהים ראיסי על מסוק מאזרבייג'ן עם שר החוץ האיראני, אך מסוקם התרסק במזרח אזרבייג'ן. ראיסי הוכרז כנעדר למשך מספר שעות עד לאיתור מסוקו, ומותו נקבע כמה שעות לאחר איתורו.
בליל 31 ביולי 2024 נהרג ראש הזרוע המדינית של חמאס, אסמאעיל הנייה, בסיכול ממוקד בטהראן.
ב-1 באוקטובר 2024 שיגרה איראן 181 טילים בליסטיים אל עבר מדינת ישראל. רוב הטילים יורטו אך נצפו פגיעות בכמה מבסיסי חיל האוויר, בהם בסיס נבטים.
ב-26 באוקטובר 2024 תקף צה"ל 20 מטרות באיראן. בתקיפה 90% ממערך ההגנה האווירי של איראן הושמד, מתקן גרעיני הושמד ו-90% מיכולות ייצור הטילים של איראן הושמדו.
ב-6 בנובמבר 2024 במבצע איראני בדרום איראן משמרות המהפכה התנקשו במנהיג ג'יש אל-עדל.
ב-15 בינואר 2025 סגן נשיא איראן האשים שישראל הטמינה חומר נפץ בצנטריפוגות של תוכנית הגרעין.
אירועים לפי מדינה > איראן > קריסת כלכלת איראן

במהלך חודש דצמבר 2024 התחיל באיראן המשבר הכלכלי הכי גרוע אי פעם, ברחבי איראן כל יום מספר שעות היה צורך בהפסקות חשמל, הריאל איראני צנח לערך הכי נמוך שהיה אי פעם (777,000 ריאלים לדולר אחד) ומשרדי ממשלה בטהרן, בתי ספר, ואוניברסיטאות נסגרו עקב משבר האנרגיה.
נכון לסוף חודש דצמבר לפי הערכות איראן תהיה צריכה 45 מיליארד דולר על מנת להתחיל לשקם את המצב הכלכלי באיראן לאיך שהיה בסוף נובמבר.
בתחילת חודש ינואר 2025 המפעלים באיראן הגיעו לפחות מ-50% מהתפוקה של חודש נובמבר 2024, עשרות מפעלים נסגרו ברחבי איראן וענף החקלאות באיראן הגיע לשיא הכי נמוך שלו.
ב-4 בפברואר 2025 נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ הורה למשרד האוצר להטיל "לחץ כלכלי מקסימלי" על איראן. ב-6 בפברואר המטבע האיראני הגיע לשפל הכי גבוה שהיה למטבע אי פעם (850,000 ריאלים לדולר אחד).