stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הקהילה היהודית באמנדינגן
ראשיתה של הקהילה > בית הקברות היהודי

בית הקברות היהודי הישן באמנדינגן הוקם בשנת 1717 ונסגר בשנת 1902. עד שנת 1809 הוא שימש גם את הקהילות היהודיות מהעיירות הסמוכות. בית הקברות הישן הוכרז מבנה היסטורי לשימור.
בשנת 1728 נקבע תקנון אשר הסדיר את דמי הקבורה שכל יהודי הייה חייב לשלם כדי שיוכל להיקבר בבית הקברות. התקנון החדש הזה החליף את התקנון הקודם שנוסח על ידי הרב יוזלא מברייזך. בין מנסחי התקנון החדש היה בנו של יוזלא, הרב דוד גינצבורג, שירש את תפקיד אביו כשתדלן המדינה. לגבאי בית הקברות הייתה סמכות מוחלטת לקבל החלטות בכל הנוגע לניהול בית הקברות.
בית קברות יהודי נוסף נבנה בשנת 1899. הוא היה בשימוש בין השנים 1899 - 1940. משנת 1995 הוא חזר לשמש את הקהילה היהודית החדשה שהוקמה בעיר. בכניסה לבית קברות זה הוקמה על ידי רולף ווינשטוק (גר'), שורד המחנות היחיד מבני אמנדינגן, בשנת 1948, האנדרטה "לזכר קורבנות הנאצים 1933 - 1945" .
השמדת הקהילה

באמצע המאה ה-19 חיו באמנדינגן כ-400 יהודים שהיוו כ-12% מהאוכלוסייה.
התקופה שבין עלייתו של היטלר לשלטון (30 בינואר 1933) לבין התחלת הגירוש המאורגן של היהודים (1940) התאפיינה בחוסר שביעות רצון בקרב ההנהגה הנאצית הבכירה מהקצב האיטי שבו התנהלו ההגירה מרצון של יהודי גרמני, מדחיקת רגלי היהודים מעיסוקים שונים ומערעור מעמדם. עם התגברות גל האנטישמיות, עזבו חלק מהיהודית את העיר כך שבשנת 1933 נותרו בעיר 296 יהודים בלבד.
ב-1 באפריל 1933, יום החרם הארצי שאורגן על ידי מנהיגי המפלגה הנאצית המקומית, נתלו בעיר כרזות עם שמות כל בעלי העסקים היהודים, כרזות שעודדו את התושבים הגרמנים להחרימם. בשנת 1934 התלמידים היהודים הופרדו מהתלמידים הגרמנים ובשנת 1936 נאסר על היהודים למכור את תוצרתם בשוק.
בין 9 ל-10 בנובמבר 1938, בליל הבדולח (בגרמנית: Kristallnacht ), נבזז ונהרס מהיסוד בית הכנסת החדש, נבזז בית הכנסת הישן ששימש לצרכים קהילתיים ונהרסו בתים ועסקים רבים של יהודי העיר. היהודים המשיכו לברוח מאמנדינגן כך שבסוף שנת 1939 נשארו בה רק 138 יהודים.
במבצע וגנר-בירקל (בגרמנית: Wagner-Burckel Action) (גר') שהתנהל בלילה שבין 22-23 באוקטובר 1940, נשלחו כל היהודים הנותרים למחנה המעצר גירס בצרפת. חלקם מתו במחנה וחלקם נשלחו משם למחנות ההשמדה סוביבור ואושוויץ. יהודים אחרים נשלחו ישירות למחנות הריכוז וההשמדה דכאו, טרזיינשטט, אושוויץ ואחרים.
הקהילה היהודית החדשה

בשנת 1988 הוקמה באמנדינגן "האגודה להיסטוריה ותרבות יהודית" (בגרמנית: Verein für jüdische Geschichte und Kultur Emmendingen e.V) ביוזמתם של מספר תושבי העיר, במטרה לחקור ולגלות מחדש את ההיסטוריה של הקהילה היהודית שהושמדה על ידי השלטון הנאצי. האגודה סייעה במימון שיחזור המקווה העתיק ובפתיחת המוזיאון היהודי וממשיכה לתמוך בפעילות המוזיאון ובפעילותה של הקהילה היהודית שהוקמה מחדש בשנת 1995. האגודה דוגלת בדו-שיח בין הדתות, בדו-קיים מכבד בין בני אדם מזרמים שונים, ובכיבוד זכויות האדם ומתנגדת לאנטישמיות ולהפליה של מיעוטים חברתיים.
עם הגעת יהודית מברית המועצות לשעבר הוקמה בשנת 1995 באמנדינגן קהילה יהודית חדשה. לקהילה בית כנסת שהוקם בשנת 1999 ברחוב Landvogtei 5 בעיר העתיקה. בית הכנסת "אוהל שלום" פועל בבנין שנרכש לצורך זה על ידי המועצה המרכזית של יהודי גרמניה, ונתרם לקהילה. בשנת 2006 נפתח בעיר בית ספר יהודי.
ראו גם

אנדרטאות לזכר קורבנות השואה בבאדן-וירטמברג
קהילת יהודי באדן-וירטמברג
הערות שוליים

1 2  Gunter Boll, Die Emmendinger Friedhofsstatuten von 1728 im Friedhofsbuch der Judischen Gemeinde von Eichstetten am Kaisersthul
1 2  Jewish Community of Emmendingen Kdö.R.
1 2  Michaela Schmölz-Häberlein, Competition and cooperation: The ambivalent relationship between Jews and Christians in early modern Germany and Pennsylvania
↑  Benjamin Maria Baader, Gender, Judaism, and Bourgeois Culture in Germany, 1800-1870 - THE EMERGENCE OF JEWISH WOMEN’S SICK-CARE SOCIETIES
1 2 3 4 5  Die Synagoge in Emmendingen (Kreisstadt, Baden-Württemberg), www.alemannia-judaica.de
↑  Statuten des allgemeinen Landes-Vereins in dem Großherzogthume Baden zur Verbesserung der innern und äußern Zustände der Juden, 1845. (בגרמנית)
↑  Schlossplatz Emmendingen, www.tourism-bw.com (באנגלית)
↑  The cemeteries of Emmendingen
↑  New Jewish Cemetery - Podcast
↑  Boykott jüdischer Geschäfte, encyclopedia.ushmm.org (בגרמנית)
↑  Jüdische Gemeinde - Emmendingen (Baden-Württemberg), www.xn--jdische-gemeinden-22b.de
↑  Dr. Bernd Hainmüller , Dr. Christiane Walesch-Schneller, Die Rheinbrücke in Breisach: Der letzte Blick auf die Heimat der badischen Deportierten nach Gurs am 22./23. Oktober 1940
הבית בו פעל המקווה מארח את המוזיאון היהודי משנת 1997
בית הקהילה היהודית, בבעלות הקהילה היהודית מאז 1763. שימש כבית כנסת עד 1821.
לוח זיכרון עבור חיילים שנפלו במלחמת פרוסיה-צרפת.
הלוחות שהוצבו על קיר טירת המנהל לזכר בתי הכנסת ששכנו במקום. בלוח העליון, שהוצב בשנת 1968 נאמר:"In this square stood the SYNAGOGUE of the former Israelite religious community. It was established shortly after the founding of the community in 1716. Rebuilt in 1821 - expanded in 1922/23 - destroyed in 1938. "בלוח התחתון, שהוצב בשנת 1999 נאמר: The synagogue was destroyed during the Nazi era on November 10, 1938, demolished and torn down by Emmendingen citizens. The Jewish community was wiped out. In memory of the suffering of the Emmendingen Jews and as a warning against any relapse into fascism and racial madness.
האנדרטה לזכר קורבנות הנאצים
חרטטוני!

| --- | --- |
 סוגה:  שעשועון רשת
 יוצרים:  אור בוטבול עמרי הכהן
 מנחים:  אור בוטבול עמרי הכהן
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  9 (נכון ל-16 בפברואר 2025)
 הפקה
 מפיק:  דניאל צ'קלוב אורי זלינסקי
 הפצה:  יוטיוב
 צלמים:  הדר ברדה רותם בן חמו אורי הכט
 מוזיקה:  אורי זלינסקי
 אורך פרק:  בין 10 ל-22 דקות
 שידור
 תקופת שידור מקורית:  11 באוגוסט 2024 – הווה
 
חרטטוני! הוא שעשועון רשת ישראלי, אשר שודר לראשונה ב-11 באוגוסט 2024. שני מנחיו הם אור בוטבול ועמרי הכהן.
רקע

השעשועון נוצר על ידי אור בוטבול ועמרי הכהן, שהם גם המנחים. לשעשועון קוראים "חרטטוני – השעשועון ההפוך", מכיוון שרעיון השעשועון הזה הוא שכל התשובות הלא נכונות – הן בעצם התשובות הנכונות. בוטבול שואל את האורח לפרק ואת עמרי הכהן לאחר מכן שאלות רבות, ואם הם עונים לא נכון, הם מקבלים נקודה, עד שבסוף כל פרק יהיה מנצח: אורח הפרק או עמרי.
ב-27 בדצמבר 2024 יצא משחק קופסה בהשראת השעשועון בהוצאת דוב לדעת.
פינות

לשעשועון חמש פינות מרכזיות:
זהות בדויה – סיבוב לפני תחילת המשחק, בו מתחממים לקראת המשחק ומבינים את הרעיון.
שאלון רגיל – אור בוטבול שואל את האורח ועמרי הכהן בתורם שאלות רבות, והם צריכים לצבור כמה שיותר נקודות.
הסיבוב המהיר – סיבוב שבו בוטבול שואל מהר יותר את האורח ועמרי.
מאומת או מחורטט – סיבוב שבו בוטבול שואל את עמרי ואת האורח שאלה, ואחד מהם נותן תשובה לשאלה מתוך קלף. השני צריך להחליט אם התשובה היא "מאומת או מחורטט", כלומר, אם השחקן בחר להקריא את התשובה הנכונה מהדף או להמציא.
ראש בראש – סיבוב של האורח נגד עמרי, בוטבול שואל אותם שאלות חדשות, אשר במרכז יש את הבנק: כל פעם שמישהו צודק נקודות הבנק עולות וכל פעם שמישהו טועה הבנק מתאפס ומתחיל מחדש, וכל הנקודות שהצטברו עד אז עוברות לשני.
הכרזת הניצחון – בוטבול מכריז על המנצח: עמרי הכהן או האורח שהתארח בפרק. מפני שלא ניתן לעקוב אחר הניקוד בזמן אמת, מצולמים שני סופים והרלוונטי מבין השניים נבחר בעריכה.
סקירת סדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | — | — | 11 באוגוסט 2024 | — |
פרקים > עונה 1

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | אורח הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | תם אהרון | 11 באוגוסט 2024 |
| 2 | 2 | איתי הרמן | 1 בספטמבר 2024 |
| 3 | 3 | לאה לב | 22 בספטמבר 2024 |
| 4 | 4 | ג'ימבו ג'יי | 22 באוקטובר 2024 |
| 5 | 5 | מאיה ורטהיימר | 17 בנובמבר 2024 |
| 6 | 6 | עידן תלם | 2 בדצמבר 2024 |
| 7 | 7 | עידן אלתרמן | 23 בדצמבר 2024 |
| 8 | 8 | אלון נוימן | 13 בינואר 2025 |
| 9 | 9 | ליאור אשכנזי | 6 בפברואר 2025 |
Ob-La-Di, Ob-La-Da

| --- | --- |

עטיפת הסינגל הצרפתי מ-1968
 סינגל בביצוע הביטלס
 מתוך האלבום The Beatles
 יצא לאור:  22 בנובמבר 1968
 תאריך הקלטה:  8, 9, 11 ו-15 ביולי 1968
 סוגה:  פופ • סקא
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  3:07
 חברת תקליטים:  אפל רקורדס
 כתיבה:  לנון-מקרטני
 לחן:  ג'ון לנון, פול מקרטני 
 הפקה:  ג'ורג' מרטין
 
"Ob-La-Di, Ob-La-Da" הוא שיר של הביטלס מאלבומם The Beatles ("האלבום הלבן") שיצא לאור בשנת 1968. השיר נכתב על ידי פול מקרטני והקרדיט ניתן ללנון-מקרטני. השיר יצא כסינגל באותה שנה במדינות שונות, אך לא בבריטניה, והגיע לראש מצעדי הסינגלים באוסטרליה, יפן, ניו זילנד, שווייץ ומערב גרמניה. כאשר יצא הסינגל באיחור בארצות הברית ב-1976, הגיע השיר למקום ה-49 בבילבורד הוט 100.
מקרטני כתב את השיר בסגנון רגאיי שהיה פופולרי בבריטניה באותה תקופה, וניכס לעצמו ביטוי פופולרי על ידי ג'ימי סקוט, מוזיקאי ניגרי מלונדון, לשם השיר ולפזמון. לאחר שחרורו ניסה סקוט, ללא הצלחה, לקבל קרדיט על ההלחנה. הקלטה אלטרנטיבית נמצאת באלבום "Anthology 3". בניגוד לשמועה רווחת, מקרטני אומר כי ג'ון לנון לא אהב את השיר הזה. ג'ורג' האריסון כתב בשיר אחר באותו אלבום, "Savoy Truffle" את שם השיר.
רקע והשראה

פול מקרטני החל לכתוב את "Ob-La-Di, Ob-La-Da" במהלך שהותם של הביטלס ברישיקש, הודו, בתחילת 1968. פרודנס פארו, אחת מחבריהם הסטודנטים למדיטציה טרנסנדנטלית שם, סיפרה שמקרטני, ג'ון לנון וג'ורג' האריסון ניגנו לה אותו בניסיון לפתות אותה לצאת מחדרה, שם שקעה במדיטציה אינטנסיבית. מקרטני כתב את השיר כאשר רגאיי הפך לפופולרי בבריטניה. דמותו של דזמונד בשיר, משורת הפתיחה "לדזמונד יש חץ בשוק", התייחסה לזמר הרגאיי דזמונד דקר. שורת הפזמון "Ob-la-di, ob-la-da, life goes on, brah" הייתה ביטוי בו השתמש המוזיקאי הניגרי ג'ימי סקוט-אמואקפור. לדברי אלמנתו של סקוט, כחלק מהופעתו הבימתית עם להקתו Ob-La-Di Ob-La-Da, סקוט היה קורא "Ob la di", אליו הקהל היה מגיב "Ob la da", ואז הוא היה מסיים: "Life goes on".
לאחר שחרורו של "Ob-La-Di, Ob-La-Da" בנובמבר 1968, סקוט ניסה לתבוע על השימוש בביטוי שלו. מקרטני אמר כי הביטוי הוא "רק ביטוי", בעוד שסקוט טען כי זה לא היה ביטוי נפוץ והיה בשימוש בלעדי על ידי משפחת סקוט-אמואקפור. מקרטני כעס על כך שהעיתונות הבריטית הייתה בצד של סקוט. לדברי החוקרים דאג סולפי וריי שווייגהרדט, במחקרם על ההקלטות מהחזרות המצולמות של הביטלס באולפני טוויקנהאם בינואר 1969, התלונן מקרטני במרירות בפני חבריו ללהקה על טענתו של סקוט שהוא "גנב" את הביטוי. מאוחר יותר ב-1969, בעודו בכלא בריקסטון וממתין למשפט על כך שלא שילם מזונות לאשתו לשעבר, סקוט שלח בקשה לביטלס וביקש מהם לשלם את חשבונותיו המשפטיים. מקרטני הסכים לשלם את הסכום בתנאי שסקוט ינטוש את ניסיונו לקבל קרדיט של שותף לכתיבה.
גרסאות בעברית

לשיר יצאו שתי גרסאות בעברית:
ב-1968 הקליטו אריק איינשטיין וחבורת לול גרסה עברית, בשם "אובלדי אובלדה", למילים של איינשטיין שבו מילות השיר עוסקות בחבורת לול והפזמון הוא: "אובלדי אובלדה, מי שבא בא, לה לה לה ברוך הבא."
ב-1977 הקליטו האחים והאחיות במסגרת אלבום הילדים ״החיפושיות, סיפור ופזמונים לשירי הביטלס״ גרסה לשיר עם מילים מאת גידי קורן, גם כן בשם "אובלדי אובלדה" כשמילות הפזמון הן: "אובלדי אובלדה, זו בלדה, בשפת החיפושיות."
מצעדים

| ארגון | שם | מיקום |
| --- | --- | --- |
| כאן 88 | מצעד שירי הביטלס של כאן 88 | 42 |
הערות שוליים

↑  קטע מריאיון עם פול מקרטני על Ob-La-Di, Ob-La-Da באתר יוטיוב
↑  השיר ״אובלדי אובלדה״ בביצוע אריק איינשטיין וחבורת לול באתר YouTube
↑  השיר ״אובלדי אובלדה״ בביצוע האחים והאחיות באתר YouTube
↑  מצעד שירי הביטלס של כאן 88
| הביטלס |
| --- | --- | --- |
ג'ון לנון • פול מקרטני • ג'ורג' האריסון • רינגו סטאר
פיט בסט • סטיוארט סאטקליף • לנון-מקרטני
| אלבומי אולפן | Please Please Me‏ (1963) • With the beatles‏ (1963) • A Hard Day's Night‏ (1964) • Beatles for Sale‏ (1964) • !Help‏ (1965) • Rubber Soul‏ (1965) • Revolver‏ (1966) • Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band‏ (1967) • Magical Mystery Tour‏ (1967) • The Beatles‏ (1968) • Yellow Submarine‏ (1969) • Abbey Road‏ (1969) • Let It Be‏ (1970) |  |
| סרטים | ‏A Hard Day's Night‏ (1964) • !Help‏ (1965) • Magical Mystery Tour ‏(1967) • Yellow Submarine ‏ (1968) • Let It Be ‏(1970) • The Beatles: Get Back ‏(2021) |  |
| הנהלה | אלן ויליאמס • בריאן אפשטיין • אלן קליין • אפל רקורדס |  |
| הפקה | ג'ורג' מרטין • ג'ף אמריק • פיל ספקטור • נורמן סמית' • אלן פרסונס • אולפני אבי רוד |  |
| ערכים נוספים | ערכים נוספים |  |
|  | The Quarrymen • ביטלמניה • ריצ'רד לסטר • תאוריית הקשר על מותו של פול מקרטני • מסע הקסם המסתורי • קלאוס פורמן • יוקו אונו • אנתולוגיה • רצח ג'ון לנון • LOVE • פיליפ נורמן • סיד ברנשטיין • החיפושית החמישית • הופעת הביטלס על הגג • פירוק הביטלס |  |
דיסקוגרפיה של הביטלס • שירי הביטלס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: b0070295-38f3-3f6d-b3dc-499915151837
כילפריך הראשון

ערך זה עוסק במלך פרנקי. אם התכוונתם למלך בורגונדיה שמלך בתקופה 473–474, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  539
 נרצח:  27 בספטמבר 584 (בגיל 45 בערך) שלה, האימפריה הפרנקית 
 מקום קבורה:  כנסיית סן ז'רמן דה פרה 
 בן או בת זוג:  Audovera (העשור של 540–566) Galswintha (567–568) פרדגונד (568–584) 
 
כילפריך הראשון (בערך 539 - ספטמבר 584) היה מלך נויסטריה מ-561 עד מותו.
חייו

ספרו של גרגוריוס מטור "היסטוריה של הפרנקים" הוא מקור רוב הידוע אודות כילפריך הראשון. בספר, בין היתר, מתואר כילפריך כמשכיל שחיבר חרוזים לטיניים וניסה להוסיף ארבע אותיות יווניות לאלף-בית הלטיני.
כילפריך היה אחד מבניו של כלותאר הראשון, מלך סואסון. ב-561, עם מות אביו, הוא נכנס לפריז, תפס את האוצר המלכותי וניסה להשתלט על כל ממלכת הפרנקים. אולם, אחיו אילצו אותו להתחלק אתם בנחלותיה של הממלכה. מלבד העיר סואסון, גם הערים אמיין, אראס, קמברה, טורנה ובולון-סור-מר נפלו בחלקו. אחיו כריברט הראשון קיבל לידיו את פריז, אחיו גונתרם - את ממלכת בורגונדיה (אנ') ובירתה אורליאן, ואחיו סיגיברט הראשון, קיבל את אוסטרזיה.
זמן לא רב אחרי מות אביהם, החל כילפריך הראשון ללחום באחיו סיגיברט הראשון, שגבר עליו, התקדם אל עבר סואסון ולקח בשבי את בנו בכורו של כילפריך. ב-567, עם מותו של כריבר, מלך פריז, אחרי שכילפריך פלש שוב לנחלותיו של סיגיברט ללא הצלחה, הם חילקו ביניהם את פריז. ב-573, כילפריך וגונתרם שיתפו פעולה נגד אחיהם סיגיברט, אולם גונתרם הצטרף לפתע אל סיגיברט, וכילפריך הפסיד שוב במערכה.
כילפריך הראשון, שהיה נשוי לאודוברה, בגד בה ולקח לעצמו מאהבת בשם פרדגונד. אחרי כן, הוא נישא לגאלסווינת, אחותה של ברונהילדה מאוסטרזיה אשת סיגיברט הראשון. אחרי זמן מה, גאלסווינת נמצאה חנוקה במיטתה, וכילפריך נישא למאהבתו פרדגונד. רצח זה שימש עילה לשרשרת מלחמות עקובות מדם בין כילפריך לבין סיגיברט המושפע מאשתו שרצתה לנקום על מות אחותה, שביניהן היו הפסקות אש אחדות.
ב-575 סיגיברט הראשון נרצח בידי אנשיה של פרדגונד, והערים טור ופואטייה עברו לרשותו של בעלה, כילפריך הראשון, שניסה להשתלט על כל ממלכת אוסטרזיה, אך ללא הצלחה. כילפריך לחם באחיו גונתרם, שניסה להגן על אלמנתו ובנו של סיגיברט הראשון. כילפריך תקף את הברטונים וכבש את ארצם (מאוחר יותר חבל ברטאן). כעדות לכך תשמש פואמה שנכתבה על ידי ונאנטיוס פורטונאטוס כדי לחגוג מאורע זה.
בספטמבר 584, כאשר כילפריך הראשון ניסה לרדת מעל סוסו בשובו מצייד בין הערביים, הוא נרצח בידי אדם בשם פאלקו, שתקע פגיון מתחת לבית השחי שלו, ואחר כך בבטנו. הרוצח הצליח להימלט ולא נתפס מעולם. גרגוריוס מטור ייחס רצח זה לברונהילדה, אלמנתו של סיגיברט הראשון. המלכה פרדגונד הפכה לעוצרת בשם בנה כלותאר השני שנולד קצת אחרי רצח אביו.
בספרו "היסטוריה של הפרנקים", גרגוריוס מטור, שיחסיו עם כילפריך הראשון היו בכל רע, כינה אותו בשמות "נירון" ו"הורדוס" של תקופתו. בין היתר, הוא האשים אותו בכך שהפריד את העיר טור מממלכת אוסטרסיה, תפס את רכושה של הכנסייה הקתולית, ומינה את אנשי חצרו לבישופים. הוא התנגד גם למאמציו של כילפריך הראשון ללמד תורה חדשה בדבר השילוש הקדוש.
גרגוריוס מספר על יהודי ושמו פריסקוס (Priscus) שהיה מיודד עם המלך ושימש סוכן בעבור חלק מן הרכישות שביצע. גרגוריוס מספר על ויכוחים בין כילפריך לפריסקוס בשאלות של אמונה, שגרגוריוס עצמו השתתף באחד מהם.
גרגוריוס מתאר גם את רמת האלימות שהייתה בחברה המרובינגית בתקופתו של כלפריק:
כשמת כילפריך... התאחדו תושבי אורליאן ותושבי בלואה והתנפלו יחדיו בהפתעה על אנשי שטודן ושחטו אותם. הם שרפו בתים, מלאי מזון וכל דבר שלא היה באפשרותם לשאת משם בקלות. הם תפשו עדרים ובזזו כל מה שיכלו לקחת עמם. 
בשעת נסיגתם החזירו להם תושבי שטודן ושרטרה באותו יחס שקיבלו מהם...
הערות שוליים

↑  יצחק חן, ראשיתה של אירופה, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ב, יחידה 5, עמ' 278.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 102427186  ISNI: 0000 0000 3890 8621  LCCN: n2008069826  SUDOC: 131564986  VcBA: 495/157628  VIAF: 24991259   WorldCat (עם VIAF): 24991259
GoTo (מותג)

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  GoTo.IL
 מייסדים:  יונתן גדיש, נועם מרגלית, ובן (בנימין) ניניו
 תקופת הפעילות:  2008–הווה (כ־17 שנים)
 חברת אם:  קבוצת שגריר 
 משרד ראשי:  לינקולן 20, תל אביב
 ענפי תעשייה:  תחבורה
 מוצרים עיקריים:  שיתוף רכבים
 שווי שוק:  33.9 מיליון ש"ח (13 בפברואר 2025)
 הכנסות:  88.6 מיליון ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  הפסד של 7.13 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  הפסד של 10.0 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  29.0 מיליון ש"ח (2023)
 סך המאזן:  91.8 מיליון ש"ח (2023)
 יו"ר:  יוסי בן שלום
 מנכ"ל:  גיל לייזר
 עובדים:  250
  
 https://gotoglobal.com/he/goto-israel
 
גוטו בע"מ, המוכרת במותג GoTo (בעבר "Car2go" / "קאר טו גו"), היא חברה ישראלית שהוקמה בשנת 2008 ואפשרה לראשונה השכרת רכב לזמן קצר. מיוני 2022 החברה נסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
קבוצת GoTo נחשבת לאחת החברות החלוצות בעולם בתחום השיתוף מכוניות והאופנועים החשמליים.[דרוש מקור]
היסטוריה

חברת גוטו גלובל מוביליטי בע"מ נוסדה בשנת 2008 על ידי יונתן גדיש, נועם מרגלית, ובן (בנימין) ניניו ופעלה במותג Car2go בהשכרת רכב לזמן קצר. באפריל 2022 נחתם הסכם למיזוג החברה עם החברה הציבורית נרהטק מדיה בע"מ, שנוסדה בנובמבר 2020 ונסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב. מימוש ההסכם הושלם ביוני 2022. בהמשך לכך שינתה החברה את שמה לשם הנוכחי, "גוטו בע"מ".
סוגי השירות

הקבוצה מפעילה שירותים שונים בתחום התחבורה השיתופית:
סוגי השירות > שירות שיתוף רכבים במודל "הלוך – חזור" [RT]

במודל זה המנויים יכולים לשכור רכב למספר שעות, כשהם לוקחים אותו מחנייה A, נוסעים למחוז חפצם ולבסוף מחזירים אותו לאותה חנייה ייעודית שממנה נלקח (A). למעשה, אלטרנטיבה לרכב הפרטי. במודל זה מפעילה החברה צי מגוון של למעלה מ־300 כלי רכב בכ- 14 ערים מרכזיות בישראל ביניהם: תל אביב, ירושלים, רמת גן, גבעתיים, חולון, בת ים, רעננה, חיפה, נתניה והרצליה.
צי הרכבים כולל – רכבי מיני, וואנים להובלות.
בנוסף, GoTo בעלת זיכיון להצבת כלי רכב בכל תחנות הרכבת בארץ ובימים אלה מפעילה שיתוף רכבים בתחנות הרכבת תל אביב, הרצליה.
בשירות "הלוך – חזור", התמחור הוא על בסיס שעות ההשכרה + ק"מ: עלות המנוי החודשי נעה בין 20 ש"ח ל-50 ש"ח; מחיר השכרת הרכב נע בין 17-35 ש"ח לשעה (תלוי בדגם. המחיר לשעה יורד אם לוקחים את הרכב ליום שלם); והעלות לק"מ היא כ-2 ש"ח לכל קילומטר ב-50 הק"מ הראשונים ו-1 ש"ח לכל ק"מ מעבר לכך. ההזמנה מתבצעת בטלפון, באתר או באפליקציה ייעודית.
בנוסף מפעילה החברה מודל זה גם בעיקר מדריד שבמדינת ספרד.
סוגי השירות > שירות שיתוף רכבים במודל "כיוון אחד" [OW]

במודל זה מנויי החברה יכולים לשכור רכב על בסיס דקות, כשניתן לקחת את הרכב מנקודה A, לנסוע למחוז חפצם ולהשאירו שם, בנקודה B. נסיעות קצרות אלו, מחנייה ייעודית אחת אל אחרת, מיועדות בדרך כלל לנסיעות קצרות בתוך העיר והשירות הוא מוצר משלים לתחבורה הציבורית הפועלת בעיר. החברה מפעילה בשירות זה בישראל את פרויקט הדגל של עיריית תל אביב בתחום התחבורה השיתופית "אוטותל", משנת 2017. הפרויקט כולל 360 רכבים וכ- 600 חניות למנויי השירות.
בנוסף מפעילה החברה מודל זה בעיר מדריד שבמדינת ספרד.
כל השירותים של הקבוצה הם אפליקטוריים וזמינים להורדה בחנויות האפליקציות.
פעילויות עסקיות נוספות > GoTo Tech

ל-GoTo חברת בת טכנולוגית בשם "GOTO Tech" אשר מפתחת טכנולוגיה ייחודית לניהול ותפעול פעילות של שיתוף מכוניות שפותחה על בסיס למעלה מ־9 שנות ניסיון בתחום. בעקבות ההצלחה המקומית, משמשת החברה כיום גם כספק פתרונות כולל מהמובילים בעולם לטכנולוגיה למיזמי תחבורה שיתופית. החברה מפעילה למעלה מ־4,500 כלי תחבורה שונים וכמליון נסיעות בשנה. כמו כן, החברה זכתה במכרז של אחד מיצרני הרכבים הגדולים באירופה להיות ספק הטכנולוגיה לצי הרכבים השיתופיים שלו.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  GoTo: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  דיווח מידי – התקשרות החברה בהסכם מיזוג עם חברת גוטו גלובל מוביליטי בע"מ, באתר "מאיה", 6 באפריל 2022
↑  עסקת מיזוג עם גוטו גלובל מוביליטי בע"מ – השלמת עסקה, באתר "מאיה", 6 ביוני 2022
↑  תעודת שינוי שם של חברה, באתר "מאיה", 13 ביוני 2022
אברהרד גודט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 באוגוסט 1900 ליבק, האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית
 פטירה:  13 בספטמבר 1995 (בגיל 95) גרמניה גרמניה
 מדינה:  גרמניה 
 השתייכות:  הצי הגרמני הקיסרי הצי הגרמני הקיסרי   רייכסמרינה רייכסמרינה   קריגסמרינה קריגסמרינה
 תקופת הפעילות:  1918   1920 – 1945
 דרגה:   קונטר-אדמירל (קריגסמרינה)
 תפקידים בשירות
 מפקד הצוללת U-25   ראש מחלקת המבצעים של צי הצוללות
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה  מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
  צלב הברזל דרגה ראשונה   צלב הברזל דרגה שנייה   הצלב הגרמני בזהב
 
אברהרד גודט (בגרמנית: Eberhard Godt;‏ 15 באוגוסט 1900 – 13 בספטמבר 1995) היה קצין בצי הגרמני ששירת במלחמת העולם הראשונה ובמלחמת העולם השנייה, ובסופו של דבר פיקד על פעולות צי הצוללות.
ביוגרפיה

גודט נולד ב-15 באוגוסט 1900 בליבק, ובקיץ 1918 הצטרף לצי הקיסרי הגרמני כצוער ושירת על סיפון ה-SMS שלזיין. לאחר המלחמה הוא שירת בבריגדת ארהארדט. במרץ 1920 הוא התקבל לרייכסמרינה, והוסמך לקצין בשנת 1924. הוא שירת על סיפונן של ספינות שטח ומתקנים ימיים עד 1935; לאחר מכן שירת בסיירת הקלה אמדן כסגנו של קפיטן צור זי קרל דניץ, וב-1 באפריל 1937 הועלה לדרגת קורבטנקפיטן. לאחר מכן עבר גודט לצי הצוללות שזה עתה הוקם; ופיקד על הצוללת U-25 במהלך מלחמת האזרחים בספרד.
בינואר 1938 הוא מונה לקצין מטה של מפקד כוח הצוללות, אדמירל דניץ. ב-1 באוקטובר 1939 הוא מונה לראש מחלקת המבצעים של צי הצוללות. ככזה, גודט הועלה לדרגת פריגטנקפיטן ב-1 ביולי 1940 ולקפיטן צור זי ב-1 בספטמבר 1942. הוא המשיך בתפקיד זה עד ינואר 1943, כאשר מונה למפקד מבצעי הצוללות לאחר שדניץ קודם למפקד הקריגסמרינה. ב-1 במרץ 1943 הועלה גודט לדרגת קונטר-אדמירל והוצב, בנוסף לתפקידיו בצי הצוללות, למפקד המחלקה השנייה בפיקוד העליון של חיל הים. בשנת 1945 הוא נפל בשבי הצבא הבריטי ונשאר בשבי עד 1947. במהלך תקופה זו הוא העיד גם כעד במשפטי נירנברג.
לאחר המלחמה כתב את ההיסטוריה של פעולות הקריגסמרינה במלחמת העולם השנייה כחבר בצוות ההיסטורי של הצי.
עם הקמת הבונדסמרינה ניסה גודט להצטרף לשורותיו, אולם בשל יחסיו הטובים עם דניץ הוא לא התקבל. גודט נפטר בגיל 95 ב-13 בספטמבר 1995. בזמן מותו הוא היה האחרון ששרד מבין הקונטר-אדמירלים של הקריגסמרינה, וקצין הדגל האחרון שנותר בחיים של הקריגסמרינה.
הערות שוליים

↑  "Eberhard Godt". uboat.net. נבדק ב-16 באוגוסט 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
אברהם ריניק

אין תמונה חופשית
הרב אברהם ריניק (ה'תרנ"ח, 1898 - כ"ו בתשרי ה'תשכ"ח, 30 באוקטובר 1967) היה רבה השני של כפר סבא, משרה בה נשא במשך ארבעים שנה.
ביוגרפיה

נולד בווילנה, למד בישיבת חברון בעיר חברון, והיה ממקורביו של הסבא מסלבודקה בשנות חייו האחרונות.
נישא לרחל גיטל בתו הצעירה של הרב המנוח יעקב דוב רפפורט, רבה הראשון של כפר סבא, והתמנה מיד עם אירוסיו כרבה של כפר סבא על מקום חמיו. הוא היה מן הראשונים שעסקו בשאלת מילוי המקוואות בגבישי קרח בימות הקיץ, ובעקבות פנייתו כתב הרב הראשי דאז, הרב אברהם יצחק הכהן קוק את פסק ההלכה המתיר זאת.
בשנות השלושים ייסד את ישיבת "עזרא" בכפר סבא ועמד בראשה.
הוא נפטר בכ"ו בתשרי ה'תשכ"ח, 30 באוקטובר 1967 בגיל 69, ונקבר בבית הקברות בכפר סבא. הניח אחריו אשה וארבע בנות.
שנתיים לאחר פטירתו התמודדו אחד עשר רבנים על משרת הרב הראשי האשכנזי לכפר סבא, בה זכה הרב יעקב פנחס שיר, רבה של נשר.
הערות שוליים

↑  רב חדש בכפר סבא, דואר היום, 13 בדצמבר 1927.
↑  שו"ת דעת כהן, סי' צ"ח. בנידון זה היה מעורב גם הרב משה מרדכי אפשטיין, ראו על כך: הרב משה צבי נריה, בשדה הראי"ה, תל אביב תשמ"ז. עמ' 286–287.
↑  ישיבת "עזרא" בכפר סבא, הצופה, 25 בנובמבר 1940
↑  דוד אייזנברג, מוסדות התורה בשרון, הצופה, 23 ביוני 1941, עמ' 3
↑  אחד עשר רבנים..., מעריב, 6 בפברואר 1970.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007513544505171  VIAF: 308277329   WorldCat (עם VIAF): 308277329
אברהם קורצוייל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 בפברואר 1946 (בן 79) ז' באדר א' תש"ו אנגליה
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  מדרשיית נעם  ישיבת חברון כנסת ישראל 
 מקום פעילות:  קרני שומרון
 השתייכות:  ציונות דתית
 תחומי עיסוק:  ישיבות הסדר
 
הרב אברהם אריה קוּרצוַייל (נולד ב-7 בפברואר 1946) הוא מראשי ישיבת ההסדר קרני שומרון.
ביוגרפיה

נולד בשנת 1946 באנגליה, בנם של המחנך פרופ' צבי קורצווייל ופועה (פאולה) קורצוייל. הוא נינו של הרב ברוך אקפלד, רבה של צ'וז (אנ') (טשוס) ומחבר שו"ת "פאת השדה". בשנת 1950 עלתה משפחתו לישראל. למד במדרשית נעם בפרדס חנה ואחר כך בישיבת חברון בירושלים. כמו כן שימש כראש הכולל בישיבת שעלבים.
שירת בצה"ל בגדוד 50 של הנח"ל המוצנח בפלוגת מ"כים ובחטיבת החרמון. (במהלך שירותו לחם, במרדפים בבקעה, במלחמת יום הכיפורים ובמבצע שלום הגליל).
בשנת ה'תש"ם (1980) הקים עם חבר ילדותו, הרב שמואל הבר, את ישיבת ההסדר קרני שומרון.
לרב קורצוייל משפחה ענפה, ובניו מלמדים בישיבות הסדר וישיבות תיכוניות ברחבי הארץ.
משנתו החינוכית

הרב קורצוייל מחנך ל"אסוקי שמעתתא אליבא דהלכתא" – הסקת השמועה לפי ההלכה, כשלימוד התלמוד מכוון להכרעת ההלכה ובירורה מתוך עיון מעמיק. הגישה ההלכתית מעשית באה לידי ביטוי גם בהדרכתו המוסרית, הרואה בהתנהגות שבן אדם לחברו תוצאה הכרחית של עבודת השם.