stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוקדמות יורו 2004

מוקדמות יורו 2004 הוא טורניר כדורגל שנערך בין ספטמבר 2002 לנובמבר 2003, ובסיומו העפילו 15 נבחרות ליורו 2004 שנערך בפורטוגל, שנבחרתה העפילה אוטומטית בעקבות זאת.
50 הנבחרות חולקו לעשרה בתים בני חמש נבחרות כל אחד, ששיחקו אחת נגד השנייה בשיטת בית-חוץ. הנבחרת הראשונה בכל בית העפילה ישירות ליורו, ועשר הנבחרות שסיימו במקום השני העפילו לשלב הפלייאוף היבשתי, על מנת לקבוע את זהות חמש הנבחרות האחרות שיעפילו.
אם שתי נבחרות סיימו עם מספר נקודות זהה בסיום משחקי שלב הבתים נקבע דירוגן לפי מספר הנקודות הגבוה יותר שהושג במשחקים ביניהן, הפרש שערים עדיף במשחקים ביניהן, מספר שערים כולל במשחקים ביניהן, או מספר שערי חוץ גבוה יותר במשחקים ביניהן. אם גם לאחר מכן נותר שוויון בין הנבחרות נקבע דירוגן לפי הפרש שערים בכל משחקי בית המוקדמות, מספר שערים גבוה יותר בכל המשחקים, מספר שערי חוץ בכל משחקי הבית, ודירוג מבחינת הגינות המשחק. אם גם במקרה זה נותר שוויון אזי נקבע כי תיערך הגרלה. במקרה שמדובר ביותר משתי נבחרות יופעלו קריטריונים 1 עד 4, המתייחסים לכל שתי נבחרות בנפרד, עד שיוותרו שתי הנבחרות העדיפות ומהן תיבחר אחת באמצעות סיבוב אחרון של הפעלת הקריטריונים.
בית 1

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |
|  צרפת | 24 | 8 | 8 | 0 | 0 | 29 | 2 | 27 |  | — | 5 – 0 | 3 – 0 | 5 – 0 | 6 – 0 |
|  סלובניה | 14 | 8 | 4 | 2 | 2 | 15 | 12 | 3 |  | 0 – 2 | — | 3 – 1 | 4 – 1 | 3 – 0 |
|  ישראל | 9 | 8 | 2 | 3 | 3 | 9 | 11 | -2 |  | 1 – 2 | 0 – 0 | — | 2 – 0 | 2 – 2 |
|  קפריסין | 8 | 8 | 2 | 2 | 4 | 9 | 18 | -9 |  | 1 – 2 | 2 – 2 | 1 – 1 | — | 2 – 1 |
|  מלטה | 1 | 8 | 0 | 1 | 7 | 5 | 24 | -19 |  | 0 – 4 | 1 – 3 | 0 – 2 | 1 – 2 | — |
צרפת העפילה ישירות ליורו וסלובניה העפילה לפלייאוף היבשתי.
בית 2

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |
|  דנמרק | 15 | 8 | 4 | 3 | 1 | 15 | 9 | 6 |  | — | 2 – 2 | 1 – 0 | 0 – 2 | 2 – 0 |
|  רומניה | 14 | 8 | 4 | 2 | 2 | 21 | 9 | 12 |  | 2 – 5 | — | 0 – 1 | 2 – 0 | 4 – 0 |
|  נורווגיה | 14 | 8 | 4 | 2 | 2 | 9 | 5 | 4 |  | 2 – 2 | 1 – 1 | — | 2 – 0 | 1 – 0 |
|  בוסניה והרצגובינה | 13 | 8 | 4 | 1 | 3 | 7 | 8 | -1 |  | 1 – 1 | 0 – 3 | 1 – 0 | — | 2 – 0 |
|  לוקסמבורג | 0 | 8 | 0 | 0 | 8 | 0 | 21 | -21 |  | 0 – 2 | 0 – 7 | 0 – 2 | 0 – 1 | — |
דנמרק העפילה ישירות ליורו ורומניה העפילה לפלייאוף היבשתי. הדירוג בין רומניה לנורווגיה נקבע על פי הנקודות שצברה כל אחת במשחקים ביניהן:
רומניה - 4 נקודות (תיקו בבית, ניצחון בחוץ)
נורווגיה - נקודה אחת (תיקו בחוץ, הפסד בבית)
בית 3

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |
|  צ'כיה | 22 | 8 | 7 | 1 | 0 | 23 | 5 | 18 |  | — | 3 – 1 | 4 – 0 | 5 – 0 | 2 – 0 |
|  הולנד | 19 | 8 | 6 | 1 | 1 | 20 | 6 | 14 |  | 1 – 1 | — | 3 – 1 | 5 – 0 | 3 – 0 |
|  אוסטריה | 9 | 8 | 3 | 0 | 5 | 12 | 14 | -2 |  | 2 – 3 | 0 – 3 | — | 2 – 0 | 5 – 0 |
|  מולדובה | 6 | 8 | 2 | 0 | 6 | 5 | 19 | -14 |  | 0 – 2 | 1 – 2 | 1 – 0 | — | 2 – 1 |
|  בלארוס | 3 | 8 | 1 | 0 | 7 | 4 | 20 | -16 |  | 1 – 3 | 0 – 2 | 0 – 2 | 2 – 1 | — |
צ'כיה העפילה ישירות ליורו והולנד העפילה לפלייאוף היבשתי.
בית 4

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |
|  שוודיה | 17 | 8 | 5 | 2 | 1 | 19 | 3 | 16 |  | — | 0 – 1 | 3 – 0 | 1 – 1 | 5 – 0 |
|  לטביה | 16 | 8 | 5 | 1 | 2 | 10 | 6 | 4 |  | 0 – 0 | — | 0 – 2 | 3 – 1 | 3 – 0 |
|  פולין | 13 | 8 | 4 | 1 | 3 | 11 | 7 | 4 |  | 0 – 2 | 0 – 1 | — | 0 – 0 | 5 – 0 |
|  הונגריה | 11 | 8 | 3 | 2 | 3 | 15 | 9 | 6 |  | 1 – 2 | 3 – 1 | 1 – 2 | — | 3 – 0 |
|  סן מרינו | 0 | 8 | 0 | 0 | 8 | 0 | 30 | -30 |  | 0 – 6 | 0 – 1 | 0 – 2 | 0 – 5 | — |
שוודיה העפילה ישירות ליורו ולטביה העפילה לפלייאוף היבשתי.
בית 5

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |
|  גרמניה | 18 | 8 | 5 | 3 | 0 | 13 | 4 | 9 |  | — | 2 – 1 | 3 – 0 | 1 – 1 | 2 – 1 |
|  סקוטלנד | 14 | 8 | 4 | 2 | 2 | 12 | 8 | 4 |  | 1 – 1 | — | 2 – 1 | 1 – 0 | 3 – 1 |
|  איסלנד | 13 | 8 | 4 | 1 | 3 | 11 | 9 | 2 |  | 0 – 0 | 0 – 2 | — | 3 – 0 | 2 – 1 |
|  ליטא | 10 | 8 | 3 | 1 | 4 | 7 | 11 | -4 |  | 0 – 2 | 1 – 0 | 0 – 3 | — | 2 – 0 |
|  איי פארו | 1 | 8 | 0 | 1 | 7 | 7 | 18 | -11 |  | 0 – 2 | 2 – 2 | 1 – 2 | 1 – 3 | — |
גרמניה העפילה ישירות ליורו וסקוטלנד העפילה לפלייאוף היבשתי.
בית 6

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |
|  יוון | 18 | 8 | 6 | 0 | 2 | 8 | 4 | 4 |  | — | 0 – 2 | 1 – 0 | 2 – 0 | 1 – 0 |
|  ספרד | 17 | 8 | 5 | 2 | 1 | 16 | 4 | 12 |  | 0 – 1 | — | 2 – 1 | 3 – 0 | 3 – 0 |
|  אוקראינה | 10 | 8 | 2 | 4 | 2 | 11 | 10 | 1 |  | 2 – 0 | 2 – 2 | — | 4 – 3 | 0 – 0 |
|  ארמניה | 7 | 8 | 2 | 1 | 5 | 7 | 16 | -9 |  | 0 – 1 | 0 – 4 | 2 – 2 | — | 1 – 0 |
|  צפון אירלנד | 3 | 8 | 0 | 3 | 5 | 0 | 8 | -8 |  | 0 – 2 | 0 – 0 | 0 – 0 | 0 – 1 | — |
יוון העפילה ישירות ליורו וספרד העפילה לפלייאוף היבשתי.
בית 7

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |
|  אנגליה | 20 | 8 | 6 | 2 | 0 | 14 | 5 | 9 |  | — | 2 – 0 | 2 – 1 | 2 – 2 | 2 – 0 |
|  טורקיה | 19 | 8 | 6 | 1 | 1 | 17 | 5 | 12 |  | 0 – 0 | — | 3 – 0 | 3 – 2 | 5 – 0 |
|  סלובקיה | 10 | 8 | 3 | 1 | 4 | 11 | 9 | 2 |  | 1 – 2 | 0 – 1 | — | 1 – 1 | 4 – 0 |
|  מקדוניה | 6 | 8 | 1 | 3 | 4 | 11 | 14 | -3 |  | 1 – 2 | 1 – 2 | 0 – 2 | — | 3 – 1 |
|  ליכטנשטיין | 1 | 8 | 0 | 1 | 7 | 2 | 22 | -20 |  | 0 – 2 | 0 – 3 | 0 – 2 | 1 – 1 | — |
אנגליה העפילה ישירות ליורו וטורקיה העפילה לפלייאוף היבשתי.
בית 8

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |
|  בולגריה | 17 | 8 | 5 | 2 | 1 | 13 | 4 | 9 |  | — | 2 – 0 | 2 – 2 | 2 – 0 | 2 – 1 |
|  קרואטיה | 16 | 8 | 5 | 1 | 2 | 12 | 4 | 8 |  | 1 – 0 | — | 4 – 0 | 0 – 0 | 2 – 0 |
|  בלגיה | 16 | 8 | 5 | 1 | 2 | 11 | 9 | 2 |  | 0 – 2 | 2 – 1 | — | 2 – 0 | 3 – 0 |
|  אסטוניה | 8 | 8 | 2 | 2 | 4 | 4 | 6 | -2 |  | 0 – 0 | 0 – 1 | 0 – 1 | — | 2 – 0 |
|  אנדורה | 0 | 8 | 0 | 0 | 8 | 1 | 18 | -17 |  | 0 – 3 | 0 – 3 | 0 – 1 | 0 – 2 | — |
בולגריה העפילה ישירות ליורו וקרואטיה העפילה לפלייאוף היבשתי.
בית 9

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |
|  איטליה | 17 | 8 | 5 | 2 | 1 | 17 | 4 | 13 |  | — | 4 – 0 | 1 – 1 | 2 – 0 | 4 – 0 |
|  ויילס | 13 | 8 | 4 | 1 | 3 | 13 | 10 | 3 |  | 2 – 1 | — | 2 – 3 | 1 – 1 | 4 – 0 |
|  סרביה ומונטנגרו | 12 | 8 | 3 | 3 | 2 | 11 | 11 | 0 |  | 1 – 1 | 1 – 0 | — | 2 – 0 | 2 – 2 |
|  פינלנד | 10 | 8 | 3 | 1 | 4 | 9 | 10 | -1 |  | 0 – 2 | 0 – 2 | 3 – 0 | — | 3 – 0 |
|  אזרבייג'ן | 4 | 8 | 1 | 1 | 6 | 5 | 20 | -15 |  | 0 – 2 | 0 – 2 | 2 – 1 | 1 – 2 | — |
איטליה העפילה ישירות ליורו וויילס העפילה לפלייאוף היבשתי. סרביה ומונטנגרו החלה את הטורניר תחת השם יוגוסלביה, אך שינתה אותו רשמית בפברואר 2003.
בית 10

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |
|  שווייץ | 15 | 8 | 4 | 3 | 1 | 15 | 11 | 4 |  | — | 2 – 2 | 2 – 0 | 3 – 2 | 4 – 1 |
|  רוסיה | 14 | 8 | 4 | 2 | 2 | 19 | 12 | 7 |  | 4 – 1 | — | 4 – 2 | 4 – 1 | 3 – 1 |
|  אירלנד | 11 | 8 | 3 | 2 | 3 | 10 | 11 | -1 |  | 1 – 2 | 1 – 1 | — | 2 – 1 | 2 – 0 |
|  אלבניה | 8 | 8 | 2 | 2 | 4 | 11 | 15 | -4 |  | 1 – 1 | 3 – 1 | 0 – 0 | — | 3 – 1 |
|  גאורגיה | 7 | 8 | 2 | 1 | 5 | 8 | 14 | -6 |  | 0 – 0 | 1 – 0 | 1 – 2 | 3 – 0 | — |
שווייץ העפילה ישירות ליורו ורוסיה העפילה לפלייאוף היבשתי.
הפלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 בנובמבר 2003 |  סקוטלנד | 1 - 0 |  הולנד |  |
15 בנובמבר 2003: 
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 בנובמבר 2003 |  הולנד | 6 - 0 |  סקוטלנד |  |
19 בנובמבר 2003: 
הולנד העפילה ליורו לאחר שניצחה 6 - 1 בסיכום שני המשחקים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 בנובמבר 2003 |  קרואטיה | 1 - 1 |  סלובניה |  |
15 בנובמבר 2003: 
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 בנובמבר 2003 |  סלובניה | 0 - 1 |  קרואטיה |  |
19 בנובמבר 2003: 
קרואטיה העפילה ליורו לאחר שניצחה 2 - 1 בסיכום שני המשחקים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 בנובמבר 2003 |  רוסיה | 0 - 0 |  ויילס |  |
15 בנובמבר 2003: 
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 בנובמבר 2003 |  ויילס | 0 - 1 |  רוסיה |  |
19 בנובמבר 2003: 
רוסיה העפילה ליורו לאחר שניצחה 1 - 0 בסיכום שני המשחקים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 בנובמבר 2003 |  לטביה | 1 - 0 |  טורקיה |  |
15 בנובמבר 2003: 
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 בנובמבר 2003 |  טורקיה | 2 - 2 |  לטביה |  |
19 בנובמבר 2003: 
לטביה העפילה ליורו לאחר שניצחה 3 - 2 בסיכום שני המשחקים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 בנובמבר 2003 |  ספרד | 2 - 1 |  נורווגיה |  |
15 בנובמבר 2003: 
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 בנובמבר 2003 |  נורווגיה | 0 - 3 |  ספרד |  |
19 בנובמבר 2003: 
ספרד העפילה ליורו לאחר שניצחה 5 - 1 בסיכום שני המשחקים.
מקס אייזיקוביץ'

| --- | --- |

 לידה:  8 באוקטובר 1908 Blaj, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  13 בינואר 1983 (בגיל 74) קלוז'-נאפוקה, הרפובליקה הסוציאליסטית של רומניה 
 מוקד פעילות:  רומניה 
 שפה מועדפת:  רומנית 
 פרסים והוקרה:  פרס המדינה של הרפובליקה העממית הרומנית (1957) 
 
מקס אייזיקוביץ' או מיכאי אייזיקוביץ' (בהונגרית: Eisikovits Mihály Miksa;‏ 8 באוקטובר 1908, בלאז' – 13 בינואר 1983, קלוז'-נאפוקה) הוא מלחין ומורה למוזיקה הונגרי-יהודי.
ביוגרפיה

מקס אייזיקוביץ' נולד בבלאז' באזור טרנסילבניה שאז הייתה בתחום האימפריה האוסטרו-הונגרית למשפחה יהודית. הוא סיים בית הספר למוזיקה בקלוז' ובשנים 1935–1946 לימד מוזיקה בטימישוורה. בשנת 1946 הוא התמנה לפרופסור במכון לאמנות בקלוז' ובשנים 1948–1950 היה מנהל האופרה ההונגרית בעיר. החל משנת 1950 הוא ניהל קונסרבטוריון של קלוז'-נפוקה.
בין התלמידים הבולטים של אייזיקוביץ' נמנה ג'רג' קורטג.
היצירה הראשונה של המלחין הייתה סדרת שירים על מילים של אנדרה אדי שפורסמה בשנת 1933. בשנים 1938–1939 הוא פרסם אוסף שירים חסידיים שאסף באזור מרמורש. כמו כן הוא חיבר מספר אופרות, פואמה סימפונית וסדרת שירים על מילים של משוררים הונגרים כמו שנדור פטפי, בלה באלאז', אטילה יוז'ף ודומוקוש סילאג'י. הוא המשיך להלחין עד סוף שנות ה-70 של המאה ה-20.
מנוחה פוקס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1962 (בת 62 בערך) 
 שם לידה:  מנוחה ברנדווין חבצלת
 מדינה:  ישראל 
 לאום:  ישראלית
 עיסוק:  סופרת
 שפות היצירה:  עברית, אנגלית, צרפתית ויידיש
 סוגה:  ספרי ילדים ונוער ולמבוגרים
 
מנוחה פוקס (נולדה ב-1962) היא סופרת ותסריטאית חרדית ישראלית. מתמחה בספרות ילדים.
ביוגרפיה

פוקס נולדה בירושלים לרב אלעזר חבצלת-ברנדווין. אחיה הם הרבנים אהרון ומשולם, מייסדי הישיבה התיכונית חדוות התורה. היא נשואה לדב פוקס, ולהם שישה ילדים. מתגוררת בשכונת בית וגן בירושלים.
ספריה

כתבה כ-400 ספרים בעברית ובאנגלית לילדים בגיל הרך, לנוער, וספרי חינוך למבוגרים. לילדי דרום הארץ. כתבה 8 ספרי מקראות ללימודי העברית הנלמדים במאות בתי ספר בעולם ובכיתות אולפן בישראל, בהם הסדרה "אנחנו אוהבים עברית עם מנוחה פוקס", הכוללת גם דיסקים וחוברות עבודה.
בסקרים בספריות ציבוריות בישראל זכו ספריה לפופולריות גבוהה ביותר, במקום השני לאחר ספרי גלילה רון פדר.
פוקס וחברת ההוצאה לאור שלה כתבה ספרונים ופרסומות לחברות כמו נסטלה, תנובה, בזק, קופות חולים ואל על.[דרוש מקור]
ספריה מופצים גם בעזרת "קרונית הספרים של מנוחה פוקס", המגיעה לבתי ספר ולשכונות חרדיות.
פעילות נוספת

במשך למעלה מ-30 שנה כותבת פוקס בעיתונים.
משנות האלפיים מקריאה פוקס מסיפורי הילדים שלה ברדיו קול ברמה. בטלוויזיה מעבירה לעיתים תוכניות ילדים.[דרוש מקור] היא גם מנחה שידורים בנושא חינוך ותוכנית משפחתית.
פוקס למדה הנחיית הורים וטיפול משפחתי וזוגי בשיטת אדלר. היא מרצה ועורכת סדנאות בנושא לאנשי חינוך ולהורים. מאמריה, כתבותיה וספריה מושתתים על שיטה זו. ספרה "הורים במחשבה תחילה", נכתב בהתאם לניסיונה בהנחיה וייעוץ.
פוקס השתתפה בתוכנית "סליחה על השאלה" בפרק שעסק בחרדים.
סרטים

מתוך ספריה הופקו כ־40 סרטי ילדים, בפורמט די וי די, וידאו ודיסקים למחשב. כמו כן הופקו מתוך סיפוריה כ-50 קלטות שמע ודיסקים. מתוכן בולטות שתי סדרות: סדרת סבא הושע בכיכובו של חיים בנאי, וסדרת לאה ואליהו. פוקס החלה כתסריטאית ובהמשך החלה להיות מעורבת בהפקה ובהנחיית הילדים המציגים.
הערות שוליים

↑  ישראל כהן, ‏מנוחה פוקס בראיון: "אנחנו פוריים יותר מהכותבים החילוניים. לנו יש בחירה על מה לכתוב", באתר כיכר השבת, 18 ביוני 2016
↑  אליעזר היון, הישג: שני חרדים בשלישיית הסופרים המושאלים ביותר בישראל, באתר חרדים10, 8 בפברואר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261310905171  GND: 1170898637  ISNI: 0000 0000 6693 7163  LCCN: n97049741  VIAF: 6676890   WorldCat (עם VIAF): 6676890
מפולת בוץ

מפולת בוץ שארעה באי לייטה שבפיליפינים ב-19 בפברואר 2006
מפולת בוץ היא תופעה בה כמויות גדולות של בוץ מתדרדרות וגולשות במהירות במורדות הרים, בדרך כלל כתוצאה מכמויות של מים החודרים לבוץ ומדללים אותו.
ישנם מספר גורמים שונים העשויים לזרז את המפולת: גשמים כבדים, שלג שנמס, או זרימות מואצות של מי תהום שעלולים לעורר תנועה של אדמה בסביבות ההר. גם קדיחה באזור עשויה ליצור תזוזות בהר ובכך לזרז את המפולת.
המפולת בדרך כלל מהירה, ויכולה להגיע למהירות של עד 80 קמ"ש. המפולות המהירות ביותר נובעות בדרך כלל כתוצאה מגשמים כבדים או הפשרת שלג פתאומית. במקרים כאלו, זרמי הבוץ מהירים ביותר וסוחפים אחריהם סלעים ופסולת המסוגלים לגרום לנזק רב, כמו לחסום כבישים, לקבור כלי תחבורה תחתיהם ואף להחריב כפרים שלמים ולגרום לפגיעה בחיי אדם. במקרים מסוימים, עקב צמיגות הבוץ, ההתדרדרות היא אטית.
ראו גם

מפולת
להאר
התנזלות קרקע
מפולת

מפולת ליד קוסקו, פרו (2018)
מפולת היא תנועת בלית הכוללת מגוון רחב של תנועות קרקע, כמו מפולות סלעים, מפולת בוץ, וזרימת פסולת. מפולות מתרחשות בסביבות מגוונות, המאופיינות במדרונות תלולים, מטווחי הרים לצוקי חוף או אפילו מתחת למים. כוח המשיכה הוא הכוח המניע העיקרי להתרחשות מפולת, אך ישנם גורמים נוספים המשפיעים על יציבות המדרון המייצרים תנאים ספציפיים שגורמים למפולות. במקרים רבים המפולת מתרחשת כתוצאה מאירוע ספציפי (כמו גשמים כבדים או רעידות אדמה).
ראו גם

מפולת בוץ
מפולת שלגים
מיזר

ערך זה עוסק בכוכב בקבוצת הכוכבים הדובה הגדולה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מיזר (בכתיב לועזי: Mizar מערבית مئزر - מיזַר "אבנט") או ζ בדובה הגדולה הוא הכוכב הרביעי בבהירותו בקבוצת הכוכבים הדובה הגדולה. הכוכב קיבל את ציון באייר ζ (זטא) שכן יוהאן באייר ציין את שבעת כוכבי הקבוצה הבהירים על פי מיקומם ממערב למזרח ולא על פי בהירותם. הכוכב נמצא באמצע ה"יצול" של העגלה הגדולה, בין אליות ובין אלקאיד.
במרחק של כחמישית מעלה לכיוון צפון-מזרח ממיזר, נמצא אלקור, שההבחנה בקיומו נחשבה בעת העתיקה למבחן תקינות הראייה. אלקור הוא אחד הכוכבים העמומים ביותר בעלי שם משלהם וכן אחד המקרים היחידים של כוכב עם שם וללא ציון באייר. זוג הכוכבים נקרא בעבר על ידי הערבים "סוס ופרש".
היסטוריה

עוד בעת העתיקה נחשבו מיזר ואלקור לזוג כוכבים וההבחנה ביניהם היוותה מבחן לכושר ראייה תקין. בשנת 1617 דיווח אסטרונום איטלקי בשם בנדטו קסטלי למורו וידידו גלילאו גליליי על כך שמיזר הוא כוכב כפול, מעבר לשכנותו עם אלקור. זהו ככל הנראה הכוכב הכפול הראשון שאינו כפול אופטי שזוהה ככזה באמצעות טלסקופ. גלילאו צפה גם כן במיזר ותיעד את תצפיותיו על הכוכב הכפול.
בשנת 1889 גילה האסטרונום האמריקאי אדוארד פיקרינג באמצעות מדידות ספקטרוסקופיות, שהכוכב הבהיר מבין השניים, מיזר A, הוא בעצמו כוכב כפול, ובכך הפך מיזר גם לכוכב הכפול הספקטרוסקופי הראשון שזוהה. יותר מאוחר התברר שגם מיזר B הוא כוכב כפול ספקטרוסקופי.
עד היום לא ידוע בוודאות האם אלקור קשור כבידתית למיזר, אבל נראה שהם נעים יחד כחלק מצביר הכוכבים של קבוצת הדובה הגדולה הכולל גם את הכוכבים מראק, מגרז, אליות, ופקדא.
תכונות מיזר

מיזר  הוא למעשה מערכת בת ארבעה כוכבי הסדרה הראשית לבנים, הנמצאת במרחק של כ-78 שנות אור, ומורכבת משני זוגות: מיזר A ומיזר B. שני הזוגות מקיפים זה את זה במרחק של כ-500 יחידות אסטרונומיות (השקולה להפרדה זוויתי של 14 שניות קשת) ובזמן הקפה של כ-5000 שנים. בשל ההפרדה הגדולה ניתן להבחין בזוג בקלות באמצעות טלסקופ חובבים.
תכונות מיזר > מיזר Aa ו-Ab

מיזר A מורכב מזוג כוכבים זהים בעלי סיווג ספקטרלי A2 המקיפים זה את זה במרחק של כ-0.07 יחידות אסטרונומיות (שקול לכ-8 אלפיות של שניית קשת) בזמן הקפה של 20.5 ימים. בשל הקרבה הרבה לא ניתן להפריד את השניים באמצעות טלסקופ אלא רק באמצעות אינטרפרומטר. מסתו של כל אחד מבני הזוג היא כ-2.5 מסות שמש ורדיוסו כפעמיים רדיוס השמש. טמפרטורת פני השטח של בני הזוג היא כ-9,000 קלווין וכל אחד מהם מאיר בעוצמה של פי 30 מעוצמת ההארה של השמש.
ניתוח ספקטרום הבליעה של מיזר A מראה על שכיחות גבוהה מהרגיל של צורן ושל סטרונציום.
תכונות מיזר > מיזר Ba ו-Bb

מיזר B מורכב מזוג כוכבים זהים בעלי סיווג ספקטרלי A7 עם מסות של מעט יותר מ-1.5 מסת שמש לכל אחד ורדיוס של פעמיים רדיוס השמש. בני הזוג מקיפים זה את זה בזמן הקפה של כחצי שנה. הטמפרטורה שלהם נמוכה יותר מבני הזוג של מיזר A, כ-7,900 קלווין ובשל כך עוצמת ההארה שלהם נמוכה משמעותית והיא רק פי 15 מעוצמתה של השמש.
ניתוח ספקטרום הבליעה של מיזר B מראה על שכיחות גבוהה מהרגיל של צורן ושל מתכות נדירות ממשפחת הלנתנידים. לעומת זה יש בו כמות נמוכה מהרגיל של סידן ושל אלומיניום.
אלקור

אלקור נמצא במרחק של כ-3 שנות אור ממיזר, השקולות לכמעט חמישית של מעלה. אם הוא קשור אליו כבידתית, אזי זמן ההקפה שלו הוא לפחות 750,000 שנים.
אלקור הוא גם כן כוכב הסדרה הראשית לבן מסוג ספקטרלי A5, בעל מסה של כ-1.6 מסות שמש ורדיוס גדול בכ-80% משל השמש. הטמפרטורה על פניו היא כ-8,100 קלווין והוא מאיר בעוצמה גדולה פי 13 מעוצמת השמש. בהירותו הנראית היא מדרגה 4.0, כך שגם בעלי ראיית לילה טובה יכולים להבחין בו רק במקום חשוך.
למרות שאלקור הוא כוכב הסדרה הראשית מסוג A בדומה למראק, מגרז, אליות, ופקדא, כל האחרים הם עם מסה כפולה משלו וטמפרטורה גבוהה בכ-1000 קלווין, כך שהם מאירים בעוצמה גדולה לפחות פי 5 ממנו ונראים היטב בעוד שאלקור עמום יחסית אליהם.
מיסה מחזורית

מיסה מחזורית (באנגלית: Cyclic mass) הוא כינויה של יצירה מוזיקלית, שנכתבה לנוסח היום-יומי (Ordinary) של המיסה הקתולית בתקופת הרנסאנס. במיסה המחזורית חלקו כל הפרקים - קיריה, גלוריה, קרדו, סנקטוס ואגנוס דאי - נושא מוזיקלי משותף, בדרך כלל קנטוס פירמוס, שהקנה להן אחדות ושלמות. המיסה המחזורית הייתה הצורה מרובת הפרקים הראשונה במוזיקה המערבית, שנכתבה בהתאם לעיקרון ארגוני יחיד.
התקופה שבה חוברו מיסות מחזוריות נמשכה משנת 1430 עד סביבות 1600, אף כי מלחינים מסוימים, בעיקר במרכזי מוזיקה שמרניים, המשיכו לכתוב אותם לאחר מועד זה. סוגי המיסות המחזוריות כוללים מיסה "מוטו" (או מיסה של "מוטיב ראשי"), מיסת קנטוס פירמוס, מיסת פרפרזה, מיסה פארודית ומיסות, המבוססות על צירופים של הטכניקות הללו.
הערות שוליים

↑  Gomez, "Mass," Grove.
↑  Kirkman, "Caput", Grove.
↑  Kirkman, "Caput", Grove.
↑  Robertson, p. 537-8.
↑  Harvard Dictionary of Music, p. 473.
↑  Lockwood, Grove
↑  Perkins, "Ockeghem", Grove
↑  Haar, "Orlande de Lassus", Grove
מפוחית יד

.
| --- | --- |

 סיווג:  קורדופוניים
 קבוצה:  כלי מפוח, כלי מקלדת
 
מפוחית יד (או קונצרטינה) הוא כלי נגינה (ממשפחת כלי המפוח) הדומה לאקורדיון, אך קטן ממנו. בניגוד לאקורדיון המלבני, מפוחית היד היא בדרך-כלל בעלת חתך בצורת מתומן. עוד בניגוד לאקורדיון, כיוון הלחיצה של הכפתורים במפוחית היד אינו מאונך לכיוון הכיווץ של המפוח, אלא מקביל לו.
הקונצרטינה היא אחד הכלים המוזכרים בשירו של אלתרמן "קונצרטינה וגיטרה" שמבצעים יונה עטרי ואילי גורליצקי. השיר בין השאר מבכה על התחדשות כלי הנגינה ועל כך שמפוחית יד אינה עוד נפוצה כבעבר: "השתתק הזוג הזה לא מנגן הוא/ כי הזמן את כלי הזמר מחדש".
ראו גם

בנדונאון
מיסה פפה מרצ'לי

מיסה פפה מרצ'לי, או "המיסה של האפיפיור מרצ'לוס"  היא מיסה בולטת ביצירותיו של ג'ובאני פלסטרינה. מיסות אפיפיוריות הושרו בעבר בטקסי הכתרת האפיפיור, ובפעם האחרונה בהכתרת פאולוס השישי בשנת 1963.
סגנון

"מיסה פפה מרצ'לי" בנויה, כרוב  המיסות מתקופת הרנסאנס, מקיריה, גלוריה, קרדו, סנקטוס/בנדיקטוס ואגנוס דאי, אף כי פרק האגנוס דאי מורכב משני חלקים, בניגוד לשלושה המקובלים. המיסה חוברה בסגנון חופשי ולא התבססה על קנטוס פירמוס או פארודי. אולי משום כך היא איננה עקבית מבחינה תימאטית כמו מיסות אחרות של פלסטרינה, הבנויות על פי מתכונת קבועה. ביסודה זו מיסה בשישה קולות (אף כי באגנוס דאי יש הכפלה, שבעטיה יש בפרק זה שמונה תפקידי שירה), אם כי השימוש במלוא הכוחות נשמר לקטעי שיר מסוימים בטקסט, וצירופי הקולות משתנים לכל אורך היצירה. המוזיקה כתובה בעיקר בסגנון הומופני, דקלומי, כמעט ללא חפיפת טקסט ותוך העדפה כללית לבלוק-קורדס, כך שהטקסט, שלא כמו במיסות פוליפוניות רבות במאה ה-16, נשמע בבירור בביצוע. כמו בחלק גדול מיצירתו הקונטרפונקטית של פלסטרינה, תנועת הקולות מתנהלת בעיקר צעד בצעד, והולכת הקולות דבקה ללא ערעור בחוקי המודוסים הדיאטוניים שקבע התאורטיקאי ג'וזפו צארלינו.
היסטוריה

המיסה הולחנה לכבוד האפיפיור מרצ'לו השני, שכיהן במשך שלושה שבועות ב-1555. מלומדים שחקרו בנושא לאחרונה גורסים, שהמועד הסביר ביותר להלחנת המיסה היה ב-1562, אז הועתקה לכתב יד בבזיליקה די סנטה מריה מג'ורה שברומא.
המושב השלישי ומושב הנעילה של ועידת טרנטו היו ב-1562-1563 ובהם דנו בשימוש במוזיקה פוליפונית בכנסייה הקתולית והועלו חששות בנוגע לשתי בעיות: ראשית, שימוש בשילובי מוזיקה מעוררי התנגדות, כמו שירים חילוניים לטקסטים דתיים (בלטינית: contrafacta) או מיסות, המבוססות על שירי יין או זימה. שנית, האימיטאציה במוזיקה פוליפונית מטשטשת את מילות המיסה ומפריעה לדבקות האמונה של המאזינים. ויכוחים סוערים התנהלו סביב השאלה, האם יש לאסור במפורש על הפוליפוניה בעבודת הקודש, ואי-אילו פרסומי משנה שהוציאו משתתפי הוועידה מזהירים משתי הבעיות שהוזכרו. עם זאת, שום הכרזה רשמית מטעם הוועידה איננה מזכירה מוזיקה פוליפונית, מלבד יוצא מהכלל אחד – צו נגד שימוש במוזיקה שהיא, בנוסח של המועצה, "תאוותנית או לא טהורה".
החל בשלהי המאה ה-16 התהלכה סברה, לפיה השנייה בנקודות שהוזכרו, האיום באיסור השימוש בפוליפוניה מצד הוועידה בגלל הקושי בהבנת המילים, הייתה הסיבה שהניעה את פלסטרינה לכתוב את המיסה הזו. סברו, שהסגנון הפשוט והדקלומי של "מיסה פפה מרצ'לי" שכנע את החשמן קארלו בורומאו,  כאשר שמע את המיסה, שמוזיקה רב-קולית יכולה להיות ברורה ומובנת, ושמוזיקה כשל פלסטרינה היא יפה מכדי שתיאסר להשמעה בכנסייה. ב-1607 כתב המלחין אגוסטינו אגזרי:
מוזיקה מן הסוג הישן כבר אינה בשימוש, הן בגלל הבלבול של המילים, הנובע מהאימיטאציות הארוכות והמסובכות, והן משום שאין בו חן, כיוון שעם כל הקולות השרים, אי אפשר לשמוע לא סגנון ולא הגיון, שהאימיטאציות קוטעות אותם מכסות עליהם [...] מטעם זה, הייתה המוזיקה קרובה מאוד להיאסר להשמעה בכנסייה הקדושה על ידי האפיפיור הריבון פיוס החמישי,  אלמלא קם ג'ובאני פלסטרינה ומצא תקנה כשהוכיח,  שהאשמה והשגגה אינן במוזיקה אלא במלחינים, ואת טענתו זו אישר בהלחנת המיסה המכונה "מיסה פפה מרצ'לי"