stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סוניה אדלר

סוניה אדלר
סוניה ("סופיה") אדלר (בערך ב- 1862, אודסה - 29 ביולי 1884 לונדון, נולדה כסוניה אוברלנדר ושם הבמה המוקדם שלה היה סוניה מיכלסון. היא הייתה אחת הנשים הראשונות שהופיעו בתיאטרון יידיש באימפריה הרוסית. מאוחר יותר היא הייתה אשתו הראשונה של השחקן יעקב אדלר. הם עברו יחד ללונדון ב- 1883 אחרי האיסור על תיאטרון יידיש ברוסיה ב- 1883.
היא הייתה יהודיה מאודסה, אוקראינה ובאה ממשפחה מכובדת שמוצאה מקורלנד (כיום לטביה). יעקב אדלר מעיר בזיכרונותיו שבזמן בו הם נפגשו היא הייתה סטודנטית באוניברסיטה של אודסה. כמוהו היא דיברה יידיש ורוסית אבל דברה גרמנית הרבה יותר טוב ממנו וכן הצטיינה בצרפתית. הוא מוסיף "שכמו כל הצעירים הטובים של התקופה היא הייתה ניהיליסטית, תלמידה מאוד רצינית ומהפכנית" ושהלהט שלה ושל משפחתה לתיאטרון וחזונם למה יכול לתיאטרון יידיש להתפתח השאיר אותו במקצוע למרות הקושי בשנים הראשונות של הקריירה שלו כשחקן".
תפקידה הראשון כשחקנית מקצועית (אודסה 1887) היה בתפקיד ראשי באופרטה הקומית השחורה של אברהם גולדפדן בריינדעלע קאָזאַק (בריינדלה הקוזקית) בלהקתו של ישראל רוזנברג, להקת תיאטרון יידיש הראשונה באימפריה הרוסית. בתחילה היא שיחקה מול יעקב ספיבקובסקי אך היא משכה בחוטים כדי שיעקב אדלר, אליו היא הייתה כבר קרובה באותו זמן, יקבל את התפקיד. בשנים שלאחר מכן היו לה עליות ומורדות וכך גם ביחסיה עם אדלר אבל הם התחתנו בפולטובה ב- 1880.
בפברואר 1883 נרצח הצאר אלכסנדר השני שהיה מאורע הרה אסון עבור יהודי רוסיה. הדבר השפיע קשות על תיאטרון יידיש וכמובן על משפחת אדלר. באותו זמן היו האדלרים בלהקתו של גולדפדן והיו אמורים לצאת למסע הופעות בסנקט פטרבורג. האבל על מותו של הצאר פירושו היה שלא יהיו הופעות בער הבירה. בנוסף לכך נטה האקלים הפוליטי בחדות נגד היהודים. להקתו של גולדפדן הופיעה לזמן מה במינסק, בוברויסק שם הם שיחקו בעיקר בפני חיילים רוסיים ואחרי כן נסעו לויטבסק שם נאלצו יעקב אדלר ורעייתו ההרה לתבוע את גולדפדן שישלם להם את שכרם. הם עזבו אותו והצטרפו לרוזנברג כשהם משחקים בתיאטרון אוהל בניז'ין. אך מצבם החמיר עוד יותר. היה פוגרום בניז'ין. הלהקה הצליחה להתחמק מפגיעה גופנית בחלקו על ידי כך ששכנעו את הפורעים שהם להקת תיאטרון צרפתי ובחלקו בכך שעשו שימוש נבון בכסף שהאדלרים זכו בו בבית המשפט מגולדפדן.
אחרי כמה חודשים של הופעות בלודז' וז'יטומיר חזרה סוניה לבית הוריה באודסה כדי ללדת את בתה רבקה (שנפטרה מאוחר יותר בלונדון בגיל 3). גם סוניה נפטרה בלונדון מזיהום שלקתה בו בזמן שילדה את בנה השני אברהם ב- 1886.
לקריאה נוספת

Adler, Jacob, A Life on the Stage: A Memoir, translated and with commentary by Lulla Rosenfeld, Knopf, New York, 1999, ISBN 0-679-41351-0, 98-102, 122 passim.
הערות שוליים

↑  Adler 1999, p.98–102
↑  Adler, 1999, 172, 179-189, 192-197
↑  Adler, 1999, 197, 216
סומטי

בביולוגיה, סוֹמָטי (somatic, מיוונית: סומטיקוס, "גוף") הוא מונח המציין קשר אל הגוף.
המונח מתייחס, בדרך כלל, רק ליצורים רב-תאיים, בהם קיימים סוגים רבים של תאים, שכן ליצורים חד-תאיים אין "גוף". ניתן להשתמש במונח זה גם בהקשר של יצורים חד תאים מושבתיים כדוגמת הוולווקס.
את המונח ניתן לפגוש בפסיכולוגיה, כחלק מהמושג פסיכוסומטי, המתייחס למחלות ולמצבים נפשיים המשפיעים על הבריאות הפיזית של הגוף.
בגנטיקה ובפיזיולוגיה נפוץ המושג "תא סומטי"; זהו כל אחד מתאי הגוף שאינו תא מין. תאי המין אצל זכרי האדם, למשל, הם תאי הזרע המצויים באשכים, ואילו אצל נקבת האדם - הביציות, המצויות בשחלות. רובם המוחלט של התאים בגוף הם סומטיים, שבמקרה של יצורים רבים, ביניהם בעלי החיים והאדם, הם תאים דיפלואידיים.
להבחנה זו חשיבות רבה בנושאים שונים. מבדילים, למשל, בין מוטציות סומטיות ומוטציות המתרחשות בתאי המין. מוטציות סומטיות (לדוגמה: שינוי גנטי בתא עור, עקב חשיפה מרובה לשמש, העלול לגרום לסרטן העור) משפיעות רק על האדם הנושא את התאים שעברו שינוי. מוטציות בתאי המין לא משפיעות על הפרט בו הן התרחשו, אך הן יכולות לעבור לצאצאים עתידיים, ולפיכך יכולה להיות להן השפעה אבולוציונית.
ראו גם

ספירת תאים סומטיים
מחלה פסיכוסומטית
נקר חילה

| נקר חילה |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: נקראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: נקריים
סוג:: Melanerpes
מין:: נקר חילה
שם מדעי
 Melanerpes uropygialis ‏ברד, 1854
תחום תפוצה


נקר חילה (שם מדעי: Melanerpes uropygialis) הוא מין עוף ממשפחת הנקריים החי באמריקה הצפונית. הוא חי בדרום ארצות הברית שבדרום קליפורניה, דרום נבאדה, אריזונה וניו מקסיקו וגם במערב מקסיקו, כולל חצי האי באחה קליפורניה אך מצוי בעיקר במדבר סונורה. הוא קרוי על שם נהר חילה.
נקר זה מגיע לאורך 20–25 ס"מ ולמשקל 80 גרם. הנקר בעל נוצות כנפיים לבנות מפוספסות בשחור, בדומה לפסי זברה, וגוף וראש בצבע קרם. הזנב ארוך וצבעו דומה לכנפיים אך הוא בעל כמה נוצות לבנות. המקור גדול ושחור והמצח אדום. לנקבות ולצעירים אין את המצח האדום והוא מסימני ההיכר של הזכרים.
נקר זה חי בין חורים של קקטוסים ובעיקר של קקטוס הסגווארו הענקי, בדומה לנקר הזהוב והוא מקנן מעט נמוך יותר על הסגווארו. על חורי נקרים שלא נשמרים משתלטים עופות כמו גדרוניים או אף ינשוף שדוני, המקנן אף הוא בחורי קקטוסים. נקרים אחרים יקננו על עצי Prosopis, מקבוצת הקסאלפיניים. הנקר מטיל 3–5 ביצים בקן.
נקר זה ניזון בעיקר מחרקים כמו נמלים, מפירות של קקטוסים ואחרים, מאגוזים ואפילו מביצי עופות אחרים.
הערות שוליים

↑  נקר חילה באתר הרשימה האדומה של IUCN
נחל חימר

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  37 קילומטרים
 אגן ניקוז:  360 קמ"ר 
 מוצא:  הרי דימונה
 גובה מוצא הנהר:  600 מטרים
 יובלים:  נחל כמריר, נחל חתר, נחל אשד, נחל להבה, נחל כיפון, נחל גמלים, נחל דימונה, נחל אפעה, נחל קינה, נחל גורר, נחל כנפן 
 שפך:  ים המלח
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
 
נחל חימר
נַחַל חֵמָר הוא הדרומי בנחלי מדבר יהודה, נשפך לעמק זוהר, ומשם לים המלח. אורכו של הנחל כ-37 ק"מ, ושטח אגן ההיקוות שלו כ-360 קמ"ר. לנחל זה אגן הניקוז הגדול ביותר בין נחלי מדבר יהודה, הגם שרובו לא נמצא במדבר יהודה, אלא בנגב הצפוני.
שמו של הנחל ניתן לו על שם נביעות האספלט שבו. שמו הערבי הוא ואדי אל מהואת - נחל התהומות, על שם הקניון העמוק שלו.
גאוגרפיה

מוצא הנחל בהרי דימונה, בגובה של כ-600 מטר מעל פני הים. הנחל מתחתר בתחילתו כ-5 ק"מ בכיוון הכללי צפון-מזרח, ומצפון להר כמריר נשפך אליו נחל כמריר, והנחל משנה כיוונו מזרחה ויוצא מהרי דימונה. הנחל ממשיך לזרום בכיוון מזרח כ-17 ק"מ בפתחה רחבה. מעט לאחר שפך נחל גורר לתוכו, נופל הנחל אל מפל נחל חימר שגובהו מעל מאה מטר, וממנו זורם בקניון שאורכו למעלה מ-10 ק"מ ועומקו כ-300 מטרים. לאורך הקניון כמה מפלים נוספים. מדרום להר חימר נפתח הקניון והנחל ממשיך לזרום עד לים המלח, אליו הוא נשפך צפונית להר סדום.
יובליו העיקריים של הנחל הם נחל דימונה, המנקז את קער דימונה, ונחל אפעה, המנקז את קער אפעה ומישור רותם. יובלים חשובים נוספים של הנחל הם: נחל גורר, נחל חתר ונחל גמלים.
בנחל נובע מעיין קטן - עין אשד. המעין נובע מעל אקוויקלוד חרסיתי צהוב, ומימיו ראויים לשתייה. ספיקת המעיין דלה - מ"ק אחד ביום, ולעיתים הוא מכזיב בקיץ. מעיין קטן נוסף נובע בערוץ, כ-500 מטר מזרחית למפל הראשון, ומימיו מלוחים.
סביב המעיינות וסמוך לגבים צומחת צמחייה מדברית עשירה; אשל, זוגן השיח, קנה, סמר, כף חתול, כתלה חריפה, רותם, צלף, ואזובית. במורד הנחל צומחים עצי שיטה סלילנית. בנחל חיים שפני סלע ויעלים, ונצפה גם פרס שהוא מהדורסים הנדירים בישראל.
בערוץ הנחל מותקן סכר עם מכשיר מדידה הרושם אוטומטית את ספיקת השיטפונות. הסכר נמצא אחרי נקודת מפגש נחל גורר עם נחל חימר. סמוך למוצא הנחל נעשו בעבר ניסיונות לקידוחי נפט, אך הם עלו בתוהו.
מערת נחל חימר

מצפה
רמון
מצפה
רמון
המערה שוכנת על גדתו הצפוני של נחל חימר בשולי "גבעת סילון". גודל המערה 8X4 מטר. המערה התגלתה באפריל 1983 ונחפרה על ידי עופר בר-יוסף וד' אלון.
במערה התגלו ממצאים ארכאולוגיים מהתקופה הנאוליתית קדם קרמית ב' מהאלף השמיני לפנה"ס. המערה שימשה במשך זמן רב כמחסן. במערה התגלו 4 שכבות ארכאולוגיות. בשכבה הקדומה נמצא מגל שלם ששובצו בו 4 להבים שהודבקו בעזרת אספלט וכן מקלעת רשת בטכניקה של עבודת מקרמה מחוטי פשתן. הממצאים כללו גם פסלים, מסכות, חרוזי עץ, כלי עצם, ראשי חץ, חוטים, בדים, גולגולות אדם מצופות אספלט הנקראות "גולגולות מכוירות". בשלוש גולגולות השתמר הכיסוי שנעשה מאספלט. כיסוי זה נעשה בשתי שכבות. בשכבה הראשונה נמרח האספלט על הגולגולת ולאחר מכן עוצב דגם של רשת מרצועות אספלט שהוצמדה לשכבה הראשונה. לראשונה בארץ נמצאו מחצלות אטומות באספלט וכלים העשויים מהן. ממצאים אלו היו פריצת דרך בחקר ההיסטוריה של מדבר יהודה, שכן הם הממצאים הראשונים שנתגלו מתקופה זו.
נס אלישע בנחל חימר

על פי הארכאולוג יוחנן אהרוני בספרו 'דרכים ואתרים' בסמוך לנחל עברה דרך אדום המקשרת בין יהודה לים המלח ולאדום, וייתכן שהשיטפון של מים אדומים המוזכר בספר מלכים, התרחש בנחל זה.
לקריאה נוספת

עופר בר-יוסף, מערה במדבר: נחל חמר, ממצאים בני 9000 שנה, הוצאת מוזיאון ישראל, 1985, ירושלים.
זאב וילנאי, אריאל אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, הוצאת עם עובד, 1986, עמוד 2409.
עופר בר-יוסף ודוד אלון, החפירות במערת נחל חימר, קדמוניות, הוצאת החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, שנה יט חוברת 3–4 (76-75), תשמ"ז 1986 עמ' 62–71.
הערות שוליים

↑  עופר בר יוסף, מבוא לארכאולוגיה בתקופת המקרא האוניברסיטה הפתוחה יחידה 2 עמודים 85, 89
↑  יוחנן אהרוני, דרכים ואתרים, עמ' 144
↑  מלכים ב' פרק ג'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007506026305171 
מסכת אבן ממערת נחל חימר, התקופה הנאוליתית הקדם קרמית ב', העתק, המוזיאון לפרהיסטוריה ע"ש משה שטקליס
נימפית משוננת

| נימפית משוננת |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פרפראים
תת־סדרה:: Glossata
משפחה:: נימפיתיים
סוג:: Polygonia
מין:: נימפית משוננת
שם מדעי
 Polygonia egea ‏קראמר, 1775

נימפית משוננת (שם מדעי: Polygonia egea) הוא מין של פרפר ממשפחת הנימפיתיים, הנפוץ בדרום אירופה עד למרכז אסיה. בישראל הוא נפוץ בהרי יהודה ושומרון, בגליל העליון, בגליל התחתון ובחרמון בחודשים אפריל עד נובמבר.
הפרפר תואר לראשונה בשנת 1775.
מאפייניים

פרפר זה הוא פרפר טריטוריאלי המגרש זכרים אחרים משטחו. מוטת כנפיו כ-50 מילימטרים. כנפיו משוננות וזה מקור השם העברי. הזכר כהה מהנקבה. הוא נפוץ בעיקר באזורי חומות ובתים ישנים שם גדלה הכתלית שהיא הצמח הפונדקאי שלו ועליה מטילה הנקבה את הביצים.
רבייה

צבע הביצה ירקרק. מן הביצה בוקע זחל בצבע חום וראשו שחור. שהזחל גדל צבעו הופך לחום ועליו כתמים שחורים. לאורך גפו של הזחל יש גבשושיות בעלות זיפים. צבעו וצורתו של הזחל מוסווים היטב על צמח הכתלית. גודלו המרבי של הזחל הוא כ35 מילימטרים. בדרך כלל הזחל מתגלם על הקיר שעליו צומחת הכתלית. הגולם בצבע חום ומוסווה על הקיר. תקופת הגולם כשבועיים. המין מקים מספר דורות בשנה.
תת-מינים

Polygonia egea undina
Polygonia egea egea
הערות שוליים

↑  נימפית משוננת במילון בעלי חיים: פרפרים (תשע"ח), 2018, באתר האקדמיה ללשון העברית
נאשויביטוזאורוס

| נאשויביטוזאורוס |
| --- | --- |
 גולגולת של נאשויביטוזאורוס
תקופה
קרטיקון עליון, 73 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: צרפודה
משפחה:: הדרוזאוריים
סוג:: נאשויביטוזאורוס
מין:: Naashoibitosaurus ostromi
שם מדעי
 Naashoibitosaurus ostromi

נאשויביטוזאורוס (שם מדעי: Naashoibitosaurus; משמעות שמו משפת הנאוואחו: "לטאת ערוץ/אפיק") הוא סוג של דינוזאור צמחוני ממשפחת ההדרוזאוריים אשר חי באמריקה הצפונית של סוף הקרטיקון לפני 73 מיליון שנה מזמננו.
המאובנים של דינוזאור זה התגלו בתצורת קירטלנד (אנ') שבאגן סאן חואן (אנ') בניו מקסיקו. הוא התגלה בידי החוקר ג'ק הורנר, היועץ המדעי של סרטי פארק היורה שהחשיב את ממצאיו לשייכים לקריטוזאורוס הקרוב, כשהוא החשיב את הממצאים לקריטוזאורוס לא בוגר. רק ב-1993 הוא הופרד לסוג עצמאי בידי החוקרים אדריאן פ. האנט וספנסר ג'. לוקאס והוא נקרא על שם הערוצים בהם התגלה, על פי שפת אנשי הנאוואחו המקומיים. בסוג זה ישנו מין אחד - Naashoibitosaurus ostromi.
דינוזאור זה הגיע לאורך של 9 מטרים ולמשקל 2.5 טונות בקירוב והוא ידוע בעיקר מגולגולת מוארכת בעלת חלל אף גדול מאוד שהגיע לגובה העיניים והופנה מטה כמו אצל הגריפוזאורוס, אך לא בזווית חדה כמותו. הדינוזאור משתייך לקבוצת הזאורולופיים מאחר שהיה בעל ציצה קצרה כמו של הזאורולופוס.
הדינוזאור חי במישורים של ניו מקסיקו סמוך לים הפנימי המערבי וניזון מצמחייה קרקעית שאותה טען בסוללות שיניים מאחורי לחייו.
נבאגיו

מראה ספינה הטרופה על החוף
תקריב של הפנאגיוטיס
נבאגיו (יוונית Ναυάγιο - "הטרופה") או פנאגיוטיס (Παναγιώτης - שמה של הספינה), הוא מפרץ חולי קטן ומוקף צוקי אבן גיר תלולים משלושת צדדיו; בצפון-מערב האי זקינתוס באיים היוניים שבמערב יוון. בעבר היה החוף ידוע בשם חוף "גיורגיוס הקדוש של זקינתוס" (Άη Γιώργης της Ζακύνθου).
ב-2 באוקטובר 1980, בלילה סוער עם ראות ירודה, נטרפה הספינה פנאגיוטיס על חופו של מפרץ גיורגיוס הקדוש בשל כשל מיכני. הפנאגיוטיס אותרה ב-5 באוקטובר 1980 על ידי ספינת משטרה מקומית, ולפי גרסה אחת נשאה עליה מטען של כ-2,000 קרטונים של סיגריות מוברחות בשווי מוערך של 30 מיליון דרכמה. גרסה אחרת טוענת כי לא היו דברים מעולם וכי הקברניט לא הורשע בעבירה זו. אדרבא, 29 מקומיים הועמדו לדין בגין בזיזת חלקים מהספינה והמטען שנשאה. כך או כך, הכינוי "מפרץ המבריחים" דבק גם הוא במקום.
בתחילה התייחסו המקומיים אל הספינה הטרופה כאל מטרד המזהם את החוף, אך לאחר זמן מה הפך האתר לאטרקציה מבוקשת, והחוף דורג ב-2018 כאחד היפים ביוון ובעולם כולו, והוא אף מופיע בין תמונות הרקע של חלונות 10. המקום כיכב בדרמה הקוריאנית Descendants of the Sun, והפך ליעד מבוקש בקרב תיירים קוריאנים וסינים. החוף נגיש רק בדרך הים או האוויר.
הערות שוליים

↑  ולפי גרסה נוספת - גם יין ונשים.
↑  How Did The World's Most Famous Shipwreck Come To Be?
↑  THE WORLD'S BEST BEACHES FOR 2018
↑  Latest Drama Hit Creates New Travel Boom
משפט ארבעת הריבועים של לגראנז'

משפט ארבעת הריבועים של לגראנז' הוא מן התוצאות הקלאסיות והאלגנטיות בתורת המספרים. המשפט, אותו הוכיח ז'וזף לואי לגראנז' ב-1770, קובע שכל מספר טבעי אפשר לכתוב כסכום של ארבעה ריבועים: לכל מספר טבעי  n קיימים מספרים שלמים  a_{1},a_{2},a_{3},a_{4} עבורם  n=a_{1}^{2}+a_{2}^{2}+a_{3}^{2}+a_{4}^{2}. לדוגמה,  107=8^{2}+5^{2}+3^{2}+3^{2}.
משפט ארבעת הריבועים מופיע לראשונה, בלי הוכחה, בהערות שהוסיף קלוד בשה למהדורת יסודות שהוציא לאור בצרפת ב-1621.
הוכחת המשפט של לגראנז'

הצעד הראשון בהוכחה הוא הזהות המפתיעה
שדומות לה יש רק עבור שניים, ארבעה או שמונה נעלמים (משפט הורוויץ, וראו גם תבנית פיסטר). הזהות מראה שאם אפשר להציג שני מספרים כסכום של ארבעה ריבועים, אפשר להציג כך גם את המכפלה שלהם. לכן, די להראות שניתן להציג את כל המספרים הראשוניים כסכום של ארבעה ריבועים, כי כל מספר הוא מכפלת ראשוניים. ההוכחה לטענה זו מבוססת על העובדה שלכל מספר ראשוני  p קיימים  a,b עבורם  a^{2}+b^{2}+1 מתחלק ב- p, ואז על שיטת הירידה של אוילר, המאפשרת להמיר הצגה של  kp (עם  1<k<p) כסכום של ארבעה ריבועים בהצגה דומה של  k'p עבור  k'<k. לאחר מספר סופי של צעדים מגיעים להצגה של p עצמו.
הצגות כסכום של ארבעה ריבועים קשורות קשר הדוק לאלגברת הקווטרניונים, ובעיקר לתת-החוג של הקווטרניונים השלמים (חוג הורוויץ השווה ל-
 \mathbb {Z} \left[i,j,{\frac {1+i+j+ij}{2}}\right], וחוג ליפשיץ השווה ל- \mathbb {Z} [i,j]).
משפטים דומים

כבר במאה ה-3, דיופנטוס שיער כי כל מספר מהצורה  4^{n}(8m+7) (למשל: 7, 15, 23) לא ניתן להציג כסכום של שלושה ריבועים. רנה דקארט הוכיח זאת ב-1638. פייר דה פרמה שיער שאלו המספרים היחידים שלא ניתנים להצגה בצורה זו. אדריאן-מארי לז'נדר הציג הוכחה סבוכה לטענה הזו ב-1798, ואילו קרל פרידריך גאוס הביא הוכחה שונה וקצרה בהרבה ב-1801. לדוגמה, 107 אינו מהצורה האסורה, ואכן  107=9^{2}+5^{2}+1^{2}. ההוכחה של משפט זה קשה בהרבה מזו של משפט לגראנז', והיא הייתה חלק מהפיתוח של התורה של תבניות ריבועיות במספרים שלמים, שלה תרם גאוס תרומה מכרעת. בהסתמך על תוצאה זו, ניתן להוכיח בדרך פשוטה תוצאה אחרת של גאוס: כל מספר הוא סכום של שלושה מספרים משולשיים או פחות.
באשר להצגה כסכום של שני ריבועים, פרמה כתב ב-1640 (במכתב למרסן) שאפשר להציג מספר ראשוני  p כסכום של שני ריבועים, אם ורק אם הוא נותן שארית 1 בחלוקה ל-4 (גם כאן, העובדה שמספרים מהצורה  4m+3 אינם ניתנים להצגה כסכום של שני ריבועים היא קלה מאוד להוכחה). לא ברור אם פרמה ידע להוכיח טענה זו; ב-1749 שלח לאונרד אוילר (הפעם, במכתב לגולדבך) הוכחה מסודרת, המבוססת על שיטת הנסיגה האינסופית שפיתח.
תוצאות אלה על הצגה של מספרים כסכום של ריבועים הוכללו בבעיית וארינג, השואלת על המספר הקטן ביותר של חזקות-k שמספיקות להצגת כל מספר טבעי, ובבעיות על 'תבניות אוניברסליות' בתבניות ריבועיות.
הכללות

מן התאוריה של הסה ומינקובסקי, המהווה מקרה פרטי של עקרון הסה, נובע שמשפט לגראנז' נכון לא רק בשלמים הרציונליים, הרגילים, אלא גם בכל שדה מספרים (ואף בכל שדה גלובלי): כל איבר בשדה כזה ניתן להציג כסכום של ארבעה ריבועים בשדה.
לפי משפט המספרים המצולעים, אותו הוכיח קושי ב-1813, כל מספר ניתן להצגה כסכום של לכל היותר  n מספרים מצולעים מסדר  n. המקרה הפרטי  n=4 הוא משפט לגראנז'.
ראו גם

משפט ארבעת הריבועים של יעקובי
בעיית וארינג
סוד הגן הנעלם (סרט, 1993)

| --- | --- |
שלושת השחקנים הראשיים בפוסטר המקורי
שלושת השחקנים הראשיים בפוסטר המקורי
 מבוסס על:  סוד הגן הנעלם 
 בימוי:  אניישקה הולנד 
 הופק בידי:  פרד רוס 
 תסריט:  פרנסס הודג'סון ברנט (סופרת)   קרוליין טומפסון
 שחקנים ראשיים:  קייט מברלי, אנדרו נוט, מגי סמית', ג'ון לינץ'
 מוזיקה:  זביגנייב פרייזנר 
 צילום:  רוג'ר דיקינס 
 מדינה:  ארצות הברית, הממלכה המאוחדת 
 חברת הפקה:  American Zoetrope 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  20 בינואר 1994 (בריטניה)   11 במרץ 1994 (ישראל)
 משך הקרנה:  98 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט מבוסס יצירה ספרותית, סרט פנטזיה 
 הכנסות באתר מוג'ו:   secretgarden
 דף הסרט ב־IMDb
 
סוד הגן הנעלם הוא סרט קולנוע המבוסס על ספר הילדים סוד הגן הנעלם של פרנסס הודג'סון ברנט. הסרט יצא ב-20 בינואר 1994 בבריטניה וב-11 במרץ 1994 בישראל. סרט נוסף על אודות הספר יצא בחודש אפריל בשנת 2020 (ראו סוד הגן הנעלם סרט משנת 2020).
עלילה

מרי לנוקס מתייתמת מהוריה ועוברת מביתה בהודו לבית דודהּ באנגליה. מרי, מפונקת אך מוזנחת על ידי הוריה, משתעממת בביתה החדש. היא מוצאת את המפתח ואת הדלת לגן של דודתה שנפטרה 10 שנים קודם ובעזרתו של דיקון, אחיה של עוזרת הבית מרתה, מטפחת את הגינה המוזנחת ומחזירה אותה לחיים.
אל בן דודה של מרי, קולין, תמיד התייחסו כאל יצור חולה ושברירי. בסביבתו לבשו כולם מסכות רפואיות על מנת למנוע העברת מחלות. ההגזמה הזאת גרמה להתפתחותו של קולין לילד תובעני, מפונק וחסר ישע. למרות הניסיונות של מנהלת הבית למנוע זאת, מרי מגלה את קולין ומנסה לתקשר איתו למרות אישיותו המפונקת. משום שמרי הייתה גם היא ילדה מפונקת, גישתה, שהייתה שונה מאוד מגישתם של שאר עובדי הבית, השפיעה הרבה יותר על קולין. בזכותה של מרי, קולין יוצא מחדרו ונחשף לאוויר שבחוץ. לאט לאט הוא לומד ללכת ומרי, דיקון וקולין מבלים הרבה זמן בגן הסודי. קולין משתוקק לכך שאביו יראה אותו במצבו הנוכחי והשלישייה מבצעת "קסם".
אביו מקצר את מסעו וחוזר לביתו. תחושת בטן שולחת אותו לגן של אשתו ושם לתדהמתו הוא פוגש את בנו, הולך על שתי רגליו.
הבדלים בין הסרט והספר

בספר הוריה של מרי מתים ממחלה ואילו בסרט הם נהרגים ברעידת אדמה.
בספר מרי חיוורת ואילו בסרט הופעתה בריאה יותר.
בספר, אימו של קולין היא אחותו של אביה של מרי ואילו בסרט הייתה אחותה התאומה של אמה של מרי.
בספר מרי מוצאת את המפתח לגן הנעלם באדמה ליד הגן ואילו בסרט המפתח נמצא זמן מה קודם לכן, בחדרה של דודתה שנפטרה, וכשמרי מוצאת את הדלת לגן הנעלם היא נזכרת במפתח.
בספר מרי מוצאת את דלת הגן כשהרוח נושבת על הצמחים שכיסו את הדלת ומגלה אותה, ואילו בסרט ציפור מראה למרי היכן נמצאת הדלת.
בסרט גברת מדלוק קשוחה בהרבה מדמותה בספר.
בסרט מרומז קשר רומנטי בין מרי ודיקון ושל קולין כלפי מרי, שלא קיים בספר כלל.
בספר דיקון הוא ג'ינג'י ובסרט יש לו שיער חום כהה.
בספר אימו של קולין ישבה על עץ כשענף נשבר וכתוצאה מכך היא נופלת ומתה. בסרט היא נופלת מנדנדה.
בספר, קולין הוא זה שדומה לאימו, ואילו בסרט, מרי היא זו שדומה לה.
נעלי קולנוע

בספר "נעלי קולנוע" מאת נואל סטריטפילד מתוארת ילדה בשם ג'יין המשחקת בגרסה הקולנועית לספר סוד הגן הנעלם בתפקיד מרי.
נקר זהוב-זנב

| נקר זהוב-זנב |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: נקראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: נקריים
סוג:: Campethera
מין:: נקר זהוב-זנב
שם מדעי
 Campethera abingoni ‏Smith, 1836
תחום תפוצה


נקר זהוב-זנב (שם מדעי: Campethera abingoni) הוא מין עוף ממשפחת הנקריים. הוא מצוי ברוב אפריקה. בית גידולו הוא מגוון רחב של סוגי יערות וסוואנות. הוא ניזון מחרקים וזחליהם, נמלי עצים ומרבי רגליים בעיקר. הקול אותו הוא מפיק הוא רם וברור, בדרך כלל "דְרִיייי-אָווו" או "וִייי" נוגה ויחיד.
טווח

הנקר מצוי באנגולה, בנין, בוטסואנה, קמרון, הרפובליקה המרכז אפריקאית, צ'אד, הרפובליקה של קונגו, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, חוף השנהב, גמביה, גאנה, גינאה, גינאה ביסאו, קניה, מלאווי, מאלי, מאוריטניה, מוזמביק, נמיביה, רואנדה, סנגל, דרום אפריקה, דרום סודאן, סווזילנד, טנזניה, אוגנדה, זמביה וזימבבואה.
הערות שוליים

↑  נקר זהוב-זנב באתר הרשימה האדומה של IUCN
נאנה גרנוול

| --- | --- |

נאנה גרנוול
 לידה:  18 במאי 1962 (בת 62) סטוקהולם, שוודיה
 שם לידה:  מריאנה אליזבת נורדקוויסט
 מוקד פעילות:  שוודיה 
 תקופת הפעילות:  מ-1986
 סוגה:  פופ, שלאגר
 שפה מועדפת:  שוודית 
 חברת תקליטים:  Lionheart
 בן או בת זוג:  Peter Grönvall 
 צאצאים:  Charlie Grönvall 
 http://www.nanne.se
 פרופיל ב-IMDb
 
מריאנה אליזבת נורדקוויסט (נולדה ב-18 במאי 1962 בסטוקהולם, שוודיה), שידועה יותר בשם הבמה שלה נַאנֶה גְרֶנְווַל (בשוודית: Nanne Grönvall), היא זמרת ופזמונאית שוודית.
ביוגרפיה

הקריירה המוזיקלית של גרנוול החלה בשנת 1980 עם הצטרפותה ללהקת "Sound of Music". השלישייה השתתפה פעמיים במלודיפסטיבלן - הקדם אירוויזיון השוודי; בשנת 1986 עם השיר "אלדוראדו" ושנה לאחר מכן עם השיר "אלכסנדרה". בעשור הבא השיקה נאנה את עצמה מחדש ככותבת, לאחר שהייתה אחראית למילותיהם של שני שירים בקדם של שנת 1992 ואף הגיעה למקום השני בשנת 1995 עם השיר "Det Vackraste" ("הדבר היפה ביותר") שבוצע על ידי ססיליה ונרסטן.
נאנה אף השתתפה בקדם אירוויזיון של 1996 כאחת מהסולניות של ההרכב "One More Time" עם בעלה פיטר ועם מריה רודסטן, ההרכב זכה עם בלדת הפולק "Den Vilda" ("הפראי"). באירוויזיון עצמו, השיר העפיל למקום השלישי (מתוך 23), אחרי אירלנד (המנצחת) ונורווגיה (שזכתה במקום השני).
גל ההצלחה גרם לגרנוול לעבור לקריירת סולו, לאחר שההרכב הוציא את אלבומו האחרון בשנת 1997. שנה לאחר מכן, חזרה נאנה למלודיפסטיבלן עם השיר "Avundsjuk" ("קנאית"), שסיפר על שנאתה לאנשים מצליחים. הופעתה של נאנה נהפכה לאחד מסמליה המוצלחים ביותר וזאת עקב התלבושת שבחרה לאותו הערב: פאה סגולה ואוזניים שעוצבו כאוזניו של ספוק מהסדרה "מסע בין כוכבים". השופטים בקדם דירגו את השיר במקום הרביעי. בשנת 2001, נאנה השתתפה בקדם אירוויזיון של בריטניה וסיימה במקום הרביעי והאחרון עם השיר "Men" ("גברים") שנכתב על ידי קימברלי רו (לשעבר מההרכב קתרינה והגלים). בשנת 2003 ביצעה קאמבק נוסף למלודיפסטיבלן עם השיר "Evig kärlek" ("אהבה נצחית"), שילוב של אופרה וטכנו. מריה רודסטן (שהופיעה יחד עם נאנה באירוויזיון היחיד בו השתתפה עד כה), הייתה מזמרות הליווי, אך בין כה וכה - השיר לא זכה לעלות לגמר הקדם.
בשנת 2005 חזרה נאנה לניסיון תשיעי במלודיפסטיבלן, כשהיא שרה שיר פרי עטה של אינגלה פלינג פורשמן. על אף שהשופטים כלל לא הכניסו את השיר לדירוגם, "Håll om mig" ("חבק אותי") בכל זאת נבחר להשתתף בתחרות עקב מחסור בכותבות, צלח את חצי הגמר ואף הגיע למקום השני בגמר הקדם. השיר צעד במצעדים השוודיים במשך שבועיים כשהוא במקום הראשון ושמונה שבועות בשלושת הגדולים, כשהוא מוכר למעלה מ-10,000 עותקים (תקליט זהב).
ביוני 2006 ביטלה נאנה את סיבוב ההופעות שלה והודיעה שהיא אובחנה כסובלת מסרטן השד, ממנו החלימה חודשים לאחר מכן.
בשנת 2007 הופיעה נאנה בפעם העשירית במלודיפסטיבלן עם השיר "Jag måste kyssa dig" ("אני חייבת לנשק אותך"), שנכתב בידי חברתה ממלודיפסטיבלן 2005, אינגלה פורשמן. ב-17 בפברואר 2007 סיימה נאנה במקום השלישי בחצי הגמר שלה, על כן העפילה לסיבוב ההצלה. לכשנערך ב-3 במרץ, הוגרלה נאנה להתמודד מול הזמר מגנוס אוגלה, שהביס אותה והדיח אותה מהתחרות.
דיסקוגרפיה > אלבומים > Sound of Music

Sound of Music‏ (1986)
Sound of Music II‏ (1987)
דיסקוגרפיה > אלבומים > One More Time

Highland ("היילנד", 1992)
One More Time ("פעם נוספת", 1994)
Den vilda ("הפראי", 1996)
Living In A Dream (גרסה אנגלית לאלבום "Den Vilda" שיצא שנה לפני כן, 1997)
Best of One More Time (להיטי "פעם נוספת")
דיסקוגרפיה > אלבומים > נאנה גרנוול

Cirkus Homo Sapiens ("קרקס הומו-סאפיינס", 1998)
Alla mina ansikten ("כל פניי", 2001)
20 år med Nanne ‏ ("20 שנה עם נאנה", 2005)
Alltid på väg ("תמיד בדרך", 2005)
Jag måste kyssa dig ("אני חייבת לנשק אותך", 2007)
נאשונל סמלינג

| --- | --- |

 מדינה:  נורווגיה נורווגיה
 מייסד:  וידקון קוויסלינג 
 מנהיגים:  וידקון קוויסלינג 
 תקופת הפעילות:  13 במאי 1933 – 8 במאי 1945 (12 שנים) 
 אידאולוגיות:  נאציזם, אנטי קומוניזם, פשיזם, קורפורטיזם 
 מטה:  אוסלו 
 מיקום במפה הפוליטית:  ימין רדיקלי
 
נאשונל סמלינג (בנורווגית: Nasjonal Samling) הייתה מפלגה שפעלה בנורווגיה בשנים 1933–1945. המפלגה דגלה באנטישמיות, אנטי-דמוקרטיה, אנטי-קומוניזם ואנטי-ליברליזם. הייתה זו מפלגה-אחות של המפלגה הנאצית, והיא שיתפה עמה פעולה בזמן הפלישה הגרמנית לנורווגיה ובמהלך שנות הכיבוש הגרמני והנהיגה את משטר שיתוף הפעולה הנורווגי עם הנאצים. המפלגה מעולם לא הצליחה לעבור את אחוז החסימה בבחירות חופשיות בנורווגיה ומעולם לא שלחה נציגים לסטורטינג, הפרלמנט הנורווגי.