stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דויד פופר

| --- | --- |

 לידה:  18 ביוני 1843 פראג 
 פטירה:  7 באוגוסט 1913 (בגיל 70) באדן, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מוקד פעילות:  בוהמיה, הונגריה, ציסלייטניה (ארצות אוסטריה) 
 מקום לימודים:  האקדמיה למוזיקה פרנץ ליסט בבודפשט 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  צ'כית 
 כלי נגינה:  צ'לו 
 בן או בת זוג:  סופי מנטר (1872–1886) 
 צאצאים:  לאו פופר 
 פרסים והוקרה:  מסדר פרנץ יוזף 
 
דויד פופר (בגרמנית: David Popper;‏ 18 ביוני 1843 – 7 באוגוסט 1913) היה צ'לן ומלחין יהודי-צ'כי. משנת 1886 ועד מותו שימש פופר כמורה לצ'לו המוביל של האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט בבודפשט, ממלכת הונגריה. באותה השנה שהתמנה לתפקיד ועבר לבודפשט נולד שם בנו לאו פופר.
ביוגרפיה

פופר נולד בפראג ולמד מוזיקה בקונסרבטוריון המקומי. הוא למד נגינה בצ'לו אצל יוליוס גולטרמן ועד מהרה עורר עניין. את מסע הקונצרטים הראשון שלו ערך בשנת 1863; בגרמניה זכה לשבחים מפי הנס פון בילו, בין השאר. הוא נחל הצלחה גם בשווייץ, הולנד ואנגליה. הופעת הבכורה שלו בווינה הייתה בשנת 1867 והוא התמנה שם לצ'לן ראשי בהופאופר, אופרת החצר. כעבור שנים אחדות פרש מתפקיד זה כדי להרחיב את היקף מסעות הקונצרטים שלו לכל רחבי אירופה. בשנים 1868 עד 1870 היה חבר ברביעיית הלמסברגר. משנת 1896 לימד בקונסרבטוריון בבודפשט. הוא מת בבאדן.
פופר היה מלחין פורה לצ'לו. הוא חיבר ארבעה קונצ'רטי, רקויאם לשלושה צ'לי ותזמורת (1891) ולא מעט יצירות קטנות יותר שעודן מנוגנות לעיתים, ביניהן קטע הסולו הפופולרי לצ'לו "טרנטלה". בנוסף כתב גם יצירות לימודיות. האטיודים המתקדמים של פופר ידועים לשימצה בקרב צ'לנים ברחבי העולם ונחשבים לקשים במידה שלא תיאמן, אבל מקובלים על צ'לנים ברמה גבוהה, כמעט בכל מקום בעולם, כתרגילים לשיפור הטכניקה. מהדורה ישנה של "מילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים" תיארה אותו במילים אלה: "הצליל שלו רחב ומלא רגש; הביצוע שלו מלוטש להפליא, וסגנון נגינתו קלאסי."
לקריאה נוספת

"אטיוד מאגאזין", 1909-1922.
דויד פופר
גויוצפל

| גויוצפל |
| --- | --- |
  מאובן גולגולת ושחזור של גויוצפל
תקופה
קרטיקון עליון, 76 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: נאורניתיסציה
משפחה:: פכיצפלוזאוריים
סוג:: גויוצפל
מינים
 Goyocephale lattimorei
שם מדעי
 Goyocephale

גויוצפל
גויוצפל (שם מדעי: Goyocephale;‏ "goyo" במונגולית: "מעוטר", "kephale" ביוונית עתיקה: "ראש", כלומר "ראש מעוטר") הוא סוג של דינוזאור צמחוני ממשפחת פכיצפלוזאוריים אשר נמצא במונגוליה ב-1982 בידי החוקרים אלטנגרל פירל (Altangerel Perle), טרזה מריאנסקה (Teresa Maryańska) ועמיתיהם. השלד שנמצא כלל גולגולת רחבה, עצמות גפיים, אגן ומספר חוליות. מבנה הגולגולת מרמז שהיה קרובו של ההומלוצפל בעל המבנה המחודד.
מאפיינים

לדינוזאור היו גולגולת קטנה שפנתה אחורה והייתה בעלת זיזים רבים לאורכה ולצדדיה, ששימשו כבולמי זעזועים. הוא היה בעל לסת עם מקור קרני שבו מספר ניבים ארוכים מוזרים ומאחוריהם שיניים טוחנות קטנות יותר. הגוף היה קליל באורך 2 מטרים והיה בעל רגליים ארוכות בנות 3 אצבעות. הוא היה מותאם יותר לריצה מקרוביו כמו הפכיצפלוזאורוס.
באופן כללי הוא נחשב לסוג פרימיטיבי במשפחת הפכיצפלוזאוריים ולעיתים הוא משויך יחד עם ההומלוצפל למשפחה נפרדת - הומלוצפליים (Homalocephalidae).
בתרבות

דינוזאור זה הופיע במשחק פארק היורה 3: בניית פארק.
גויקו קצ'אר

גויקו קצ'אר (בסרבית: Гојко Качар, בקרואטית: Gojko Kačar, נולד ב-26 בינואר 1987 בנובי סאד שביוגוסלביה, כיום בסרביה) הוא כדורגלן עבר סרבי ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.
קריירת מועדונים

קצ'אר גדל בנוער של וויבודינה נובי סאד הסרבית, ובעונת 2004/05 החל לתפוס מקום קבוע בקבוצה הבוגרת. את עונת 2007/08 החל קצ'אר בסערה, כאשר הבקיע 11 שערים בחצי עונה, יותר מכמות השערים שהבקיע עד לאותה עונה בקבוצה. בפגרת החורף של אותה עונה נרכש על ידי הרטה ברלין מהבונדסליגה תמורת שלושה מיליון אירו, והפך לשחקן היקר ביותר בתולדות וויבודינה נובי סאד. קצ'אר, שהצטרף לחברו לנבחרת סרביה, מרקו פנטליץ', לא הצליח לשחזר במחצית העונה השנייה את יכולתו מתחילת העונה, והבקיע רק שער אחד נוסף, על אף שהיה שחקן הרכב קבוע בהרטה ברלין. קצ'אר נשאר במועדון שתי עונות נוספות, בהן הבקיע במצטבר תשעה שערי ליגה, ועזב את הרטה ברלין בתום עונת 2009/10.
באוגוסט 2010 חתם קצ'אר בהמבורג. את הבכורה ערך באוגוסט 2010 כאשר החליף בניצחון 2-1 על שאלקה 04 בבונדסליגה את אלג'רו אלייה. בשנת 2014 הושאל לחצי עונה לסרסו אוסקה מליגת העל היפנית. בעונת 2014/15 התמודדה המבורג במאבקי התחתית ועמדה לרדת אל הבונדסליגה השנייה לראשונה בתולדות המועדון. קצ'אר הבקיע מספר שערים חשובים בשלבי ההכרעה של העונה, והצליח לסדר לקבוצה מקום במבחני הירידה במקום לרדת באופן ישיר. המבורג ניצחה במבחנים אלו בצורה דרמטית את קרלסרוהה ונשארה בבונדסליגה. בעונת 2015/16 קצ'אר והמבורג סיימו במקום העשירי. בסיום עונה זו, עזב את המועדון.
בקיץ 2016 חתם קצ'אר באאוגסבורג מהבונדסליגה. קצ'אר שיחק שתי עונות באאוגסבורג. בעונת 2016/17 ערך 22 הופעות ליגה, ובעונת 2017/18 ערך שש הופעות ליגה בלבד, ובסיום העונה שוחרר מהקבוצה.
בעונת 2018/19 שיחק קצ'אר באנורתוזיס פמגוסטה מליגת העל הקפריסאית. קצ'אר ערך בשורותיה שש הופעות ליגה בלבד. בשנת 2019 פרש ממשחק פעיל.
קריירה בינלאומית

קצ'אר החל לשחק בנבחרת סרביה בשנת 2007, והשתתף עמה באולימפיאדת בייג'ינג (2008), ממנה הודחה סרביה בשלב הבתים. גויקו קצ'אר אינו הנציג היחידי ממשפחת קצ'אר שהשתתף באולימפיאדה. דודו, סלובודאן קצ'אר, זכה במדליית זהב באיגרוף במשקל כבד באולימפיאדת מוסקבה (1980) כנציג יוגוסלביה. דוד אחר שלו, טאדייה קצ'אר, זכה גם כן באיגרוף במדליית כסף באולימפיאדת מונטריאול (1976) כנציג יוגוסלביה.
בספטמבר 2008 הבקיע קצ'אר חמישייה בניצחון 8-0 של נבחרת סרביה בכדורגל עד גיל 21 על מקבילתה ההונגרית, במוקדמות אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2009. בטורניר עצמו, קצ'אר הבקיע בהפסד 3-1 לנבחרת שוודיה את שערה היחיד של סרביה בטורניר, שהסתיים בהדחתה של סרביה בשלב הבתים עם שתי נקודות.
בשנת 2010 נכלל קצ'אר בסגל הסרבי למונדיאל 2010, בו הודחה סרביה בשלב הבתים. קצ'אר שותף במשחק אחד באותו מונדיאל, כאשר החליף בדקה ה-70 את מילוש נינקוביץ' בניצחון המפתיע של סרביה 1-0 על נבחרת גרמניה, שלא הספיק לסרבים כדי לעלות.
קצ'אר השתתף עם נבחרת סרביה במוקדמות יורו 2012, אליו כשלה הנבחרת לעלות. לאחר מוקדמות אלה, קצ'אר לא זומן יותר, והופעתו האחרונה במדים הלאומיים נערכה בשנת 2012.
גמר גביע אופ"א 1984

גמר גביע אופ"א של עונת 1983/1984, שוחק בשני מפגשים במתכונת בית-חוץ, ובו נקבע כי הזוכה בטורניר היא טוטנהאם הוטספר האנגלית, שגברה על אנדרלכט הבלגית בדו-קרב בעיטות עונשין. הקבוצות שיחקו שני משחקים שנערכו ב-9 במאי וב-23 במאי 1984, עד כה, זה התואר האירופי האחרון בו זכתה טוטנהאם. בנוסף, עברו שלושים וחמש שנים עד שהתרנגולים שיחקו בגמר אירופאי נוסף, כשטוטנהאם העפילה לגמר ליגת האלופות ב-2019, והפסידה 0–2 לליברפול.
ב-1997, התברר שההעפלה של אנדרלכט לגמר הייתה שנויה במחלוקת, לאחר שהתגלה תשלום שוחד בסך 27,000 פאונד ששולם לשופט ששפט בחצי הגמר מול נוטינגהאם פורסט, מה שהוביל לפנדל מפוקפק לטובת אנדרלכט, בעוד שער של נוטינגהאם פורסט נפסל באופן שנוי במחלוקת.
הדרך אל הגמר

| אנגליה טוטנהאם הוטספר> יריבה | אנגליה טוטנהאם הוטספר> תוצאה | אנגליה טוטנהאם הוטספר> משחק ראשון | אנגליה טוטנהאם הוטספר> משחק שני | סיבוב | בלגיה אנדרלכט> יריבה | בלגיה אנדרלכט> תוצאה | בלגיה אנדרלכט> משחק ראשון | בלגיה אנדרלכט> משחק שני |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אירלנד דרוגהדה יונייטד | 14–0 | 6–0 (ח) | 8–0 (ב) | סיבוב ראשון | נורווגיה בריין | 4–1 | 3–0 (ח) | 1–1 (ב) |
| הולנד פיינורד | 6–2 | 4–2 (ב) | 2–0 (ח) | סיבוב שני | צ'כיה באניק אוסטרבה | 4–2 | 2–0 (ב) | 2–2 (ח) |
| גרמניה באיירן מינכן | 2–1 | 0–1 (ח) | 2–0 (ב) | סיבוב שלישי | צרפת לאנס | 2–1 | 1–1 (ח) | 1–0 (ב) |
| אוסטריה אוסטריה וינה | 4–2 | 2–0 (ב) | 2–2 (ח) | רבע הגמר | ברית המועצות ספרטק מוסקבה | 4–3 | 4–2 (ב) | 1–0 (ח) |
| יוגוסלביה היידוק ספליט | 2–2 | 1–2 (ח) | 1–0 (ב) | חצי הגמר | אנגליה נוטינגהאם פורסט | 3–2 | 0–2 (ח) | 3–0 (ב) |
סיכום המשחקים > המשחק הראשון

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 במאי 1984 | אנגליה טוטנהאם הוטספר | 1–1 | בלגיה אנדרלכט | לוטו פארק, בריסל צופים: 38,000 שיפוט: ברונו גלר (שווייץ) |
| 9 במאי 1984 | מילר  57' | (סיקור) | אולסן  85' | לוטו פארק, בריסל צופים: 38,000 שיפוט: ברונו גלר (שווייץ) |
סיכום המשחקים > הרכבי הקבוצות

| --- | --- |
              טוטנהאם הוטספר :               אנדרלכט
סיכום המשחקים > משחק הגומלין

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 במאי 1984 | בלגיה אנדרלכט | 1–1 | אנגליה טוטנהאם הוטספר | וייט הארט ליין, לונדון צופים: 46,258 שיפוט: וולקר רוט (מערב גרמניה) |
| 23 במאי 1984 | צ'רניאטינסקי  60' | (סיקור) | רוברטס  84' | וייט הארט ליין, לונדון צופים: 46,258 שיפוט: וולקר רוט (מערב גרמניה) |
|   |   | תוצאת פנדלים |   |   |
|   | אולסן    ברייל    שיפו    ורקאוטרן    גודיונסן  | 3–4 | רוברטס    פלקו    סטיבנס    ארצ'יבלד    תומאס  |   |
סיכום המשחקים > הרכבי הקבוצות

| --- | --- |
              אנדרלכט :               טוטנהאם הוטספר
ראו גם

גמר גביע אירופה לאלופות 1984
הערות שוליים

↑  Forest sues Anderlecht over '84 bribery scandal, BBC, ‏24 בדצמבר 1997
גלדיאטור (שיר של עדן מאירי)

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
גלדיאטור הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמר הישראלי עדן מאירי. השיר יצא ב-25 באפריל 2021, על-ידי חברת התקליטים NMC.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על-ידי מורן דוד ויובל מזרחי, והופק על-ידי שאולי יצחק ורון בקל. הבלדה הים-תיכונית, יצאה לקראת אלבום הבכורה של מאירי, "לך עם האמת שלך".
מאירי פנה למורן דוד, אחת מכותבות השיר, בשל ההצלחה הגדולה לה זכו שני הסינגלים שכתבה לו בעבר - "לך עם האמת שלך" ו-"מה עשה לנו הזמן". השיר זכה לביקורות חיוביות, וכן צוינה הגשתו החמה והאותנטית של מאירי, לצד הכריזמה והייחודיות שלו. אולם, עלו גם טענות חריפות אודות תוכנו של השיר, אשר נתפש כרדוד ומיושן.
ווידאו קליפ

הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר, בוים על-ידי עמית ימין והועלה לערוץ היוטיוב של מאירי ב-25 באפריל 2021. בקליפ ניתן לראות את מאירי מחפש אחר אהובתי ביער סבוך וכן קטעי ריקוד על רקע נופי צוקים.
נכון למאי 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-909,000 צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 6 |  |
הערות שוליים

↑  בדרך לאלבום בכורה: עדן מאירי מציג את "גלדיאטור", באתר ‏מאקו‏, 25 באפריל 2021
↑  מוזיקה - גלדיאטור: עדן מאירי בבלדה רומנטית חדשה, באתר פרוגי, ‏2021-04-25
↑  "גלדיאטור": הסינגל החדש של עדן מאירי, באתר ישראלה, ‏2021-04-25
↑  עדן מאירי גלדיאטור, באתר yosmusic.com, ‏2021-04-30
↑  עדן מאירי - גלדיאטור, נבדק ב-2023-05-29
גרווילוסוכוס

| גרווילוסוכוס |
| --- | --- |
 איור של גרווילוסוכוס
תקופה
טריאס עליון 236–234 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
משפחה:: Gracilisuchidae
סוג:: גרווילוסוכוס
מין:: Gracilisuchus stipanicicorum
שם מדעי
 Gracilisuchus stipanicicorum

גרווילוסוכוס (שם מדעי: Gracilisuchus; משמעות שמו: "תנין רזה") הוא סוג של זוחל גדול נכחד מקבוצת ארכוזאוריה שבצורתו דמה מעט לתנינאים אך לא היה קרוב אליהם. הוא היה קטן יותר מכל תנין חי. מאובניו נמצאו ב-1972 בארגנטינה ותוארו ביד החוקר אלפרד רומר.
יצור זה לא היה תנין והיה בעל קרבה לארכוזאורים קדומים כמו הנונדסוכוס או הרבואלטוזאורוס. הוא היה אחד מהקטנים שבהם עם גולגולת באורך של 9 ס"מ בלבד ואורך הגוף כולו לא עלה על 30 ס"מ יחד עם הזנב. משקלו הגיע לקילו וחצי בלבד. הוא היה יצור יבשתי מראשוני הארכוזאורים דמויי-התנין ורגליו הדקות עזרו לו לנוע במהירות. ייתכן שיכל להזדקף על שתיים בדומה לאאופרקריה.
גסטורניסאים

| גסטורניסאים |
| --- | --- |
 שלד של גסטורניס
תקופה
פלאוקן-פליסטוקן, כ-56,000,000–30,000 שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
על־סדרה:: דמויי תרנגול
סדרה:: גסטורניסאים
תת־סדרה:: תרופודה
שם מדעי
 Gastornithiforms

גסטורניסאים (שם מדעי: Gastornithiforms) היא סדרה של עופות קדומים שחיו בתקופת הפלאוקן עד הפליסטוקן והיו בעלי ממדים גדולים. עופות אלה הם קרוביהם של הברווזים והאווזים המודרניים, ובעבר השתייכו לסדרת האווזאים.
בני קבוצה זו היו הגדולים בבני על-סדרת דמויי תרנגול והגדול מביניהם היה הדרומורניס שהגיע לגובה של 3 מטרים ושקל 650 קילוגרם. הם חיו באוסטרליה וסביבתה וגם באמריקה הצפונית.
מקורם העצום יכול היה לשמש אותם לטרף בעלי חיים, אך החוקרים סבורים שמבנה מקורם נועד לעזור לחתוך עלים ענקיים ולאו דווקא לציד.
מיון

משפחה דרומורניטיים (Dromornithidae)
סוג דרומורניס (Dromornis)
סוג Barawertornis
סוג בולוקורניס (Bullockornis)
סוג Ilbandornis
סוג גניאורניס (Genyornis)
משפחה גסטורניסיים (Gastornithidae)
סוג גסטורניס (Gastornis)
דויד קוסטס

דויד קוסטס קורדל (בספרדית: David Costas Cordal; נולד ב-26 במרץ 1995 בוויגו שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת ריאל אוביידו מהליגה הספרדית השנייה.
קריירת מועדונים

קוסטס נולד בוויגו שבספרד, וגדל במחלקת הנוער של סלטה ויגו המקומית. ב-25 באוגוסט 2013 ערך קוסטס בן ה-18 את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בניצחון 2-1 על ריאל בטיס במסגרת המחזור השני בלה ליגה לעונת 2013/2014.
ב-31 באוגוסט 2015 חידש קוסטס את חוזהו בסלטה ויגו עד לשנת 2019, והושאל למיורקה מהליגה הספרדית השנייה. ב-14 בינואר 2017 הושאל ריאל אוביידו, ששיחקה גם היא בליגה הספרדית השנייה.
ב-31 באוגוסט 2017 האריך קוסטס את חוזהו בסלטה ויגו עד לשנת 2020, והושאל למשך עונה אחת לברצלונה אתלטיק, קבוצת המילואים של ברצלונה. הוא שיחק בעיקר בקבוצת המילואים, וב-29 בנובמבר ערך את הופעתו היחידה בקבוצה הבכירה של המועדון, כשהחליף את ג'רארד פיקה בניצחון 5-0 על ריאל מורסיה בגביע המלך הספרדי, בו זכתה ברצלונה בתום העונה.
ב-25 בינואר 2020 הושאל קוסטס לאלמריה מהליגה הספרדית השנייה למשך חצי עונה. הוא חזר לסלטה ויגו לקראת עונת 2020/2021, אך לא זכה לדקות משחק בעונה זו.
ב-12 ביולי 2021 חתם קוסטס על חוזה לשלוש עונות בריאל אוביידו מהליגה הספרדית השנייה.
תארים

גביע המלך הספרדי (1): 2017/2018
הערות שוליים

↑  David Costas, un central de presente y futuro באתר La Voz de Galicia, ‏ 28 באוגוסט 2013 (בספרדית)
↑  Charles and Nolito on target in Celta success באתר ESPN, ‏ 25 באוגוסט 2013 (באנגלית)
↑  David Costas, celeste hasta 2019 באתר הרשמי של סלטה ויגו, 31 באוגוסט 2015 (בספרדית)
↑  David Costas, nuevo jugador del Real Oviedo באתר הרשמי של ריאל אוביידו, 14 בינואר 2017 (בספרדית)
↑  Costas renueva con el Celta hasta 2020 y jugará cedido una temporada en el Barcelona B באתר הרשמי של סלטה ויגו, 31 באוגוסט 2017 (בספרדית)
↑  DAVID COSTAS TO PLAY ON LOAN FOR ALMERIA באתר הרשמי של סלטה ויגו, 25 בינואר 2020 (באנגלית)
↑  David Costas, nuevo jugador del Real Oviedo באתר הרשמי של ריאל אוביידו, 12 ביולי 2021 (בספרדית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "דויד קוסטס".
גסטרד

גסטרד (בהונגרית: Geszteréd) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית גסטרד קטנה עם השנים. כך, בשנת 1990 היו בכפר 2,027 תושבים ובשנת 2020 רק 1,666 תושבים.
הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין מאז התיישבות המדיארים במרכז אירופה.
יהודי גסטרד

היהודים חיו בגסטרד במאה ה-18 ובמאה ה-19. משנת 1930 השתמשו יהודי גסטרד בשירותי הדת של בקן, בשנת 1944 נרצחו רוב יהודי הכפר בשואת יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 15 |  |
| 1880 | 89 | 1,145 |
| 1910 | 95 |  |
| 1920 | 38 |  |
| 1930 | 42 |  |
| 1941 | 40 | 2,347 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי גסטרד שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת נאג'קאלו |
| --- | --- | --- |
| יישובים | נאג'קאלו • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 235116877   WorldCat (עם VIAF): 235116877
גומא הירקון

| גומא הירקון |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד פסיגיים
סדרה:: דגנאים
משפחה:: גמאיים
סוג:: גומא
מין:: גומא הירקון
שם מדעי
 Cyperus corymbosus ‏Rottbøll, 1773
גוֹמֶא הירקון הוא זן של זרע אנדמי לחלקים מדרום אמריקה, אפריקה, המזרח התיכון ומערב אסיה.
המין תואר לראשונה על ידי הבוטנאי כריסטן פריס רוטבול בשנת 1772. גומא הירקון הוא עשב רב-שנתי גבוה. גומא הירקון פורח ממאי עד ספטמבר. גומא הירקון גדל בגדות-נחלים ובביצות במישור החוף ובצפון בקעת הירדן. תפוצתו העולמית היא בעיקר טרופית.
תיאור המין

גומא הירקון הוא גומא רב-שנתי שגבעוליו זקופים, מתנשאים לגובה של 100–180 ס"מ.
הצמח גדל בגוש רחב בבסיסו (זהו קנה-שורש מורחב) הנושא 10–20 קנים בלתי מתפצלים וחסרי עלים. הקנה עגול בבסיסו ומשולש בחלקו העליון.
העלים יוצאים מבסיס הצמח והם דמויי סרגל, שטוחים וצרים מ-10 מ"מ. התפרחת סוכך רפה בראש הקנה, ולו 4–12 קרנות ארוכות (עד 10–22 ס"מ), בלתי שוות. עלי המעטפת העוטרים את הסוכך קצרים מהסוכך במידה ניכרת. רוחבם 5 מ"מ וצורתם סרגלית.
בראש כל קרן-סוכך יש צבר של שיבוליות ארוכות, שטוחות, וצרות. רוחב כל שיבולית 3–5 מ"מ ואורכה 13–28 מ"מ.
השם העברי של הצמח מטעה במקצת. אמנם הוא נמצא לראשונה בירקון, אך מאז הוא נכחד שם ועיקר תפוצתו בישראל כיום היא בעמק החוּלה.
שימושים

השורש של הצמח משמש ליצירת חומר מרפא מעודד הקאות (Contraceptive), וכן מכינים ממנו קמח למאכל.
תפוצה בישראל

גומא הירקון גדל בעבר בשלוש גלילות ושורד כיום רק באחת: נכחד מנחל שורק, נכחד ממקורות הירקון בשרון.
נאסף בעמק החוּלה בעין תאו ובביצת החוּלה עד שנות החמישים של המאה ה-20, ונכחד לאחר מכן. שרד רק במעיינות המזרחיים של הבקעה הבוקעים בבסיס המורדות של הגולן – עין דרדרה (נחל יַדְבִּיר) ועין נוֹטֵרָה (טינה). באתר האחרון גדלה אוכלוסייה יציבה הנצפית מאז 1979; ב-1990 נצפו במקום עשרה גושים של גומא הירקון וב-1998 רק שלושה.
הצמחים מראים חיוניות טובה ופורחים בשפע במשך כל הקיץ. בפלורה פלשתינה ניתן המין גם מבקעת כנרות, אולם לא הצליחו למצוא לכך סימוכין.[דרוש מקור]
בתי הגידול

שולי נחלים ופלגים היוצאים ממעיינות שמימיהם זכים.
סיסטמטיקה וביוגאוגרפיה

גומא הוא סוג ענק הכולל 300 (יש החושבים 600) מיני צמחים, הנפוצים על פני כל יבשות העולם, בעיקר באזורים טרופיים וסוב-טרופיים. ככל שעולים צפונה במעלות הרוחב מתמעט מספר מיני הגומא ומתרבה מספר מיני הכריך, שהוא בעיקרו סוג צפוני. בישראל 21 מיני גומא ובכל אירופה רק 27 מינים.
רוב מיני הגומא הם צמחי מים עשבוניים עם קני-שורש מעובים. במינים אחדים משמש קנה-השורש מקור לפחמימות או לחומרי מרפא. הידועים ביותר מבין מיני הגומא הם גומא הפפירוס וגומא הפקעים, הנחשב לעיתים כעשב הרע המזיק ביותר בעולם.
ייתכן שהאוכלוסיות של גומא הירקון בישראל שייכות לתת-מין מיוחד; מומחה לגומאיים אשר בדק את הצמחים בישראל מצא שאורך קרנות התפרחת באוכלוסיות הירקון ובאוכלוסיות עין נוטרה ארוך בהרבה מהגודל הטיפוסי.
מבחינת החזות הוא שייך לקבוצת גמאים עם קנים זקופים וחסרי עלים, המתנשאים לגובה של מעל 1 מטר. הוא דומה מאוד לגומא הפרקים, אולם אין לו פרקים בקנה. הוא נבדל ממינים דומים גם בכך שגבעולו משולש בחלק הקנה העליון, ושבבסיס סוכך התפרחת ישנם עלי מעטפת ברורים. מגומא הפפירוס הוא נבדל בסוכך פשוט ובשיבוליות ארוכות מאוד.
שימור המין בישראל

שרדו רק שני אתרים מתוך שישה. הצמח נכחד ממישור החוף. בית-גידול פגיע ביותר עקב שאיבת מים והרס הפלגים אשר הוא גדל לאורכם.
רק אתר אחד (עין נוטרה) כלול בשמורה.
תפוצה עולמית

גדל בתחום רחב של האזור הטרופי באסיה ובאפריקה. במזרח התיכון גדל רק בחלק החם והביצתי של דרום עיראק. באסיה גדל בהודו, מדינות הודו-סין ובסין, ומגיע בתפוצתו עד יפן. גדל גם בארצות אפריקה ודרום-אמריקה המַשְוֶוניות.
הערות שוליים

1 2  "Cyperus corymbosus Rottb". Kew Science – Plants of the World Online. נבדק ב-26 בדצמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5 6 7  מבוסס על: "הספר האדום - צמחים בסכנת הכחדה בישראל" מאת פרופ' אבי שמידע, ד"ר גדי פולק וד"ר אורי פרגמן-ספיר, גומא הירקון - מידע מקצועי, באתר redlist parks, ‏1.1.2011
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גלדיאטור (קאלארק)

| --- | --- |

גלדיאטור, כפי שהוא מופיע על עטיפת החוברת Realm of Kings: Imperial Guard #5 ממרץ 2010, אמנות מאת בריאן הברלין.
 סוג:  גיבור-על
 הוצאה לאור:  מארוול קומיקס
 הופעה ראשונה:  The X-Men #107 (אוקטובר 1977)
 יוצרים:  כריס קלרמונט דייב קוקראם
 מידע
 שם אמיתי:  קאלארק
 כינויים:  פראיטור, מג'סטור, קפטן יוניברס
 סטטוס:  פעיל
 גזע:  סטרונטיאן
 מין:  זכר
 מקצוע:  מנהיג
 נטייה:  טוב
 כוחות:  כוח, מהירות, רפלקסים וסיבולת על-אנושיים, יכולות טלפתיה, תעופה, הקרנת חום מהעיניים, נשיפה מקפיאה, ראייה מיקרוסקופית, חסינות להתקפות טלפתיות, החלמה מהירה
 חבר בקבוצה:  אימפריית השי'אר
 חבר לשעבר בקבוצה:  המשמר המלכותי של אימפריית השי'אר המשמידים המועצה הגלקטית כנראה גם מבשריו של גלקטוס
 סגנון לחימה:  אמנות לחימה של הצבא השי'ארי
 דמויות קשורות
 משפחה:  קובארק (בן) זנית' (בת דודה)
 אויבים:  וולקן 
 
גלדיאטור (באנגלית: Gladiator) הוא דמות בדיונית של גיבור-על המופיעה בחוברות הקומיקס ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת The X-Men #107 מאוקטובר 1977 ונוצרה על ידי הכותב כריס קלרמונט והמאייר דייב קוקראם.
גלדיאטור הוא האלטר אגו של קאלארק, חבר גזע הסטרונטי החייזרי שגדל תחת שלטונה של אימפריית השי'אר. כל חברי הגזע הסטרונטי נולדים עם יכולות על-אנושיות, אך יכולים להשתמש בהן רק כאשר הם מקדישים את חייהם למטרה מסוימת. קיסר השי'אר חשש בשעתו ממרד של הגזע הסטרונטי ופקד על קאלארק להרוג את זקני הגזע. רק קאלארק היה נאמן מספיק כדי לבצע את הפקודה. כאות לנאמנותו, קאלארק הוכרז כפראיטור של אימפריית השי'אר.
כוחותיה של הדמות ושמה נראים שמתבססים על דמויותיהם של סופרמן ושל מון-אל, חבר לגיון גיבורי-העל. שם הדמות הוא הכלאה בין שמו הקריפטוני של סופרמן, קאל-אל, לבין שמו הארצי, קלארק קנט. דמותו של קאלארק מופיעה באקס-מן: סדרת האנימציה בפרקים על הפניקס האפלה בעונתה השלישית.
ביוגרפיה בדיונית > פראיטור האימפריה

כאשר קבוצת אקס-מן נקלעה לעימות עם אימפריית השי'אר בנוגע לכוח הפניקס, כפי שמתואר בסיפור "אקס-מן: סאגת הפניקס האפלה", קאלארק נלחם בהם תחת שלטונו של הקיסר ד'קאן, ותחת שלטונה של ממשיכתו, הקיסרית לילנדרה נרמאני. בהמשך, קאלארק עוזר לאקס-מן נגד מספר שומרי משמר עריקים ששירתו תחת בוגד, לורד סאמדר.
בשעה שרדף אחרי קבוצה של גזע הסקרול משני הצורה, קאלארק הגיע לכדור הארץ והתקיף בטעות את ארבעת המופלאים. בעזרתם של ספיידרמן וקפטן אמריקה, הקבוצה העריקה נחשפת ונלכדת. בינתיים, דת'בירד אחותה של לילנדרה מארגנת הפיכה והופכת לקיסרית החדשה. היא פוקדת על קאלארק לעמוד בראש המשמר המלכותי כדי לעצור את קבוצת פיראטי החלל סטארג'אמרס ואת קבוצת גיבורי-העל אקסקליבר, אך היא מורה על נסיגה ברגע שמתגלה כי כוחות המורדים מונהגים בידי לילנדרה. באירועי "מבצע סופה גלקטית", קאלארק נכנס לעימות נוסף עם האקס-מן כאשר נשלט בידי סקרול שהתחזה לצ'ארלס אקסבייר ונתקל במספר מחברי האוונג'רס בעת המלחמה בין הקרי והשי'אר.
בשעה שרבים מגיבורי-העל נעלמים לאחר הקרב הסופי נגד אונסלוט, לילנדרה (שנטלה מחדש את השליטה על הקיסרות) פוקדת על קאלארק וכוחות המשמר המלכותי להגן על כדור הארץ. הוא עוזר לאקס-מן בזמן התקפתו של גלקטוס. לאחר ניסיון התנקשות בקיסרית לילנדרה, קאלארק משחק תפקיד חשוב כאשר כדור הארץ הופך לכלא בין-גלקטי.