stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות העולם בכדורסל 1959
שלב הגמר

|  | מדינה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  ברזיל | 6 | 5 | 1 | 382-472 | 90+ | 12 |
| 1. |  ארצות הברית | 6 | 4 | 2 | 378-370 | 8- | 10 |
| 3. |  צ'ילה | 6 | 2 | 4 | 444-393 | 51- | 8 |
| 4. |  פורמוזה | 6 | 4 | 2 | 350-315 | 35- | 8 |
| 5. |  פוארטו  ריקו | 6 | 1 | 5 | 471-397 | 74- | 7 |
| 6. |  ברית המועצות | 6 | 5 | 1 | 264-365 | 101+ | 11 |
| 7. |  בולגריה | 6 | 2 | 4 | 338-315 | 23- | 8 |
1 2  משחק על המקום השלישי הסתיים בתוצאה 86–85 לצ'ילה
1 2  הורדה לסוף הטבלה בשל סירוב לשחק נגד פורמוזה
משחקי הבית נערכו בסנטיאגו דה צ'ילה.
| תאריך | מדינה | תוצאה | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 20 בינואר |  צ'ילה | 86–85 |  פורמוזה |
| 21 בינואר |  ברית המועצות | 85–55 |  פוארטו ריקו |
| 21 בינואר |  בולגריה | 58–63 |  ארצות הברית |
| 22 בינואר |  ברזיל | 94–76 |  פורמוזה |
| 22 בינואר |  צ'ילה | 83–71 |  פוארטו ריקו |
| 23 בינואר |  ברזיל | 62–53 |  בולגריה |
| 23 בינואר |  ארצות הברית | 54–53 |  פוארטו ריקו |
| 26 בינואר |  פורמוזה | 69–85 |  ארצות הברית |
| 27 בינואר |  ברית המועצות | 78–58 |  בולגריה |
| 27 בינואר |  פורמוזה | 81–65 |  פוארטו ריקו |
| 27 בינואר |  צ'ילה | 49–75 |  ברית המועצות |
| 28 בינואר |  בולגריה | 99–71 |  פוארטו ריקו |
| 28 בינואר |  ארצות הברית | 37–61 |  ברית המועצות |
| 29 בינואר |  בולגריה | 70–62 |  פוארטו ריקו |
| 29 בינואר |  צ'ילה | 55–64 |  ארצות הברית |
| 30 בינואר |  פורמוזה | ניצחון טכני |  ברית המועצות |
| 30 בינואר |  ברזיל | 81–67 |  ארצות הברית |
| 31 בינואר |  בולגריה | ניצחון טכני |  פורמוזה |
| 31 בינואר |  ברזיל | 73–49 |  צ'ילה |
הדירוג הסופי

| מקום | קבוצה | תוצאה |
| --- | --- | --- |
| 1 |  ברזיל | 7–2 |
| 2 |  ארצות הברית | 7–2 |
| 3 |  צ'ילה | 2–4 |
| 4 |  פורמוזה | 4–5 |
| 5 |  פוארטו ריקו | 3–6 |
| 6 |  ברית המועצות | 7–2 |
| 7 |  בולגריה | 5–4 |
| 8 |  הפיליפינים | 4–2 |
| 9 |  אורוגוואי | 2–4 |
| 10 |  ארגנטינה | 3–3 |
| 11 |  מצרים | 1–5 |
| 12 |  קנדה | 3–3 |
| 13 |  מקסיקו | 0–6 |
הדירוג הסופי > חמישיית הטורניר

| גארד | סנטר | פורוורד |
| --- | --- | --- |
|  פוארטו ריקו חואן ויסנס   בולגריה אטנס אטנסוב   |  ברית המועצות יאניס קרומינש   |  ברזיל אמורי פסוס   ברזיל ולמיר מרקש   |
אלכסנדר זוסיה טוליפמן

אין תמונה חופשית
אלכסנדר זוסיה טוליפמן (1867 – 1935) היה איש העלייה הראשונה, ממתיישבי ראשון לציון וחבר ועד המושבה.
ביוגרפיה

נולד באוקראינה, בנו של יעקב טוליפמן. בשנת תרנ"א (1891) עלה עם משפחתו לארץ ישראל. בתקופה הראשונה התיישב ביפו ועבד ביקב בראשון לציון. כעבור זמן בנה את ביתו במושבה ועבר להתגורר בה. הוא נטע כרם ענבים ושקדים ועסק בגידולו.
בשנת 1909 היה חבר בוועד המושבה. בתקופה הראשונה שלאחר הקמת אגודת הלוואה וחיסכון כיהן כגזברה. היה  מיוזמי הקמת בית המכבי בראשון לציון.
נפטר בשנת 1935 ונקבר בבית הקברות הישן בראשון לציון. על שמו רחוב בעיר.
משפחתו

לטוליפמן היה בן יחיד, דוד, וחמש בנות. דוד נישא לשפרה, בתו של השו"ב יעקב מרדכי זינגר. אחותיה נישאו ליעקב איכילוב (בנו של אברהם זלמן איכילוב) ושמעון כהנוב (בנו של פייבל כהנוב) וכן לשניים מבני משפחת גיסין. דוד טוליפמן נרצח בעת עבודתו בפרדסו בידי שודדים ערבים בשנת 1943. בנם של דוד ושפרה הוא המדען יוסף טוליפמן ובתם היא שולמית אשת אליקום אוסטשינסקי, ראש המועצה הראשון של ראשון לציון. אחת מבנותיו של אלכסנדר זוסיה טוליפמן, לאה, נישאה לנתן כהן, בנו של הרופא ד"ר אליאס כהן. בנם הוא השופט אליעזר כהן.
בנות נוספות: רבקה ברניצקי, שרה בלוך, רחל חודורובסקי וחנה אברמוביץ (אחותה התאומה של לאה).
אליפות ישראל באתלטיקה 1972

אליפות ישראל באתלטיקה נערכה באצטדיון רמת גן במשך שלושה ימים מ-8 ביולי ועד 10 ביולי 1972.
האתלטיות המצטיינות

אסתר רוט שחמורוב (הפועל תל אביב), זכתה ב-3 מדליות זהב, בריצת 100 מטר, בריצת 200 מטר ובריצת 100 מטר משוכות
אביבה בלס (הפועל פתח תקווה), זכתה בשתי מדליות זהב, בריצת 400 מטר ובריצת 800 מטר
מירה בולבה (הפועל עמק חפר), זכתה בשתי מדליות זהב, בהדיפת כדור ברזל ובזריקת דיסקוס
האתלטים המצטיינים

עמיר כחולי (הפועל רמת גן), זכה בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר ובריצת 200 מטר
יובל וישניצר, זכה בשתי מדליות זהב, בריצת 1500 מטר ובריצת 5000 מטר
יהודה לבקוביץ' (הפועל רמת גן), זכה בשתי מדליות זהב, בריצת 110 מטר משוכות ובקפיצה משולשת
שיאים ישראלים

הפועל רמת גן קבעה בריצת שליחים 4x100 מטר שיא ישראלי חדש לאגודות של 42.8 שניות
מכבי תל אביב (מירית ולטמן, עדנה גורני, בתיה חלפון ואורה פינטו) קבעה בריצת שליחות 4x400 מטר שיא ישראלי חדש של 4:03.4 דקות
תוצאות נשים > מסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | אסתר רוט שחמורוב   הפועל תל אביב | 12.0 שניות | ציפי בן דב   מכבי תל אביב | 12.6 שניות | דינה שלוש   הפועל רמת גן | 12.7 שניות |
| ריצת 200 מטר | אסתר רוט שחמורוב   הפועל תל אביב | 24.0 שניות | רחל לייזרוביץ'   הפועל רמת גן | 26.1 שניות | דינה שלוש   הפועל רמת גן | 26.5 שניות |
| ריצת 400 מטר | אביבה בלס   הפועל פתח תקווה | 55.8 שניות | עדנה גורני   מכבי תל אביב | 58.6 שניות | רחל הלה   הפועל חדרה | 59.5 שניות |
| ריצת 800 מטר | אביבה בלס   הפועל פתח תקווה | 2:11.3 דקות | חנה שזיפי   הפועל חיפה | 2:11.9 דקות | הדס יזרעאלי   הפועל העמקים | 2:16.3 דקות |
| ריצת 1500 מטר | חנה שזיפי   הפועל חיפה | 4:31.9 דקות | עליזה אבוטבול   הפועל עמק חפר | 4:56.4 דקות | רחל הלה   הפועל חדרה | 5:04.4 דקות |
| ריצת 100 מטר משוכות | אסתר רוט שחמורוב   הפועל תל אביב | 13.7 שניות | עירית וייזל   הפועל רמת גן | 15.9 שניות | גלית גבעון   הפועל חיפה | 18.0 שניות |
| ריצת שליחות 4x100 מטר | הפועל רמת גן | 52.3 שניות | הפועל רמת השרון | 53.1 שניות | מכבי תל אביב | 53.4 שניות |
| ריצת שליחות 4x400 מטר | מכבי תל אביב   מירית ולטמן   עדנה גורני   בתיה חלפון   אורה פינטו | 4:03.4 דקות   שיא ישראל | הפועל רמת גן | 4:12.0 דקות | הפועל חיפה | 4:12.4 דקות |
תוצאות נשים > שדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לגובה | אורית אברמוביץ'   הפועל חדרה | 1.65 מטר | מיכל למדני   הפועל חדרה | 1.56 מטר | מיה קלה   | 1.38 מטר |
| קפיצה לרוחק | מיה קלה   | 5.14 מטר | אורית אברמוביץ'   הפועל חדרה | 5.01 מטר | חנה אנגל   רמת השרון | 5.00 מטר |
| הדיפת כדור ברזל | מירה בולבה   הפועל עמק חפר | 12.12 מטר | רעיה זוננשטיין   הפועל ירושלים | 11.0 מטר | מאירה רוטמן   הפועל רמת השרון | 10.43 מטר |
| זריקת דיסקוס | מירה בולבה   הפועל עמק חפר | 37.63 מטר | מאירה רוטמן   הפועל רמת השרון | 37.54 מטר | יפה יפרח   הפועל ירושלים | 34.58 מטר |
| הטלת כידון | קלרה פלום   הפועל תל אביב | 40.24 מטר | חוה שחר   הפועל עמק חפר | 37.58 מטר | מרינה מנדלסון   הפועל רמת גן | 35.05 מטר |
תוצאות גברים > מסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | עמיר כחולי   הפועל רמת גן | 11.0 שניות |  |  |  |  |
| ריצת 200 מטר | עמיר כחולי   הפועל רמת גן | 22.3 שניות |  |  |  |  |
| ריצת 400 מטר | דוד קניג   אס"א תל אביב | 50.4 שניות | אלן גלוון   הפועל רמת גן | 51.9 שניות |  |  |
| ריצת 800 מטר | רפי וישניצר   אס"א תל אביב | 1:52.8 דקות | נתנאל פנטילט   | 1:53.7 דקות |  |  |
| ריצת 1500 מטר | יובל וישניצר   | 3:45.9 דקות | רפי וישניצר   אס"א תל אביב | 3:49.6 דקות | אורי לאוגומר   הפועל עמק חפר | 3:52.0 דקות |
| ריצת 5000 מטר | יובל וישניצר   | 14:37.2 דקות | ציון חצרוני   | 14:52.2 דקות | אורי לאוגומר   הפועל עמק חפר | 15:09.2 דקות |
| ריצת 110 מטר משוכות | יהודה לבקוביץ'   הפועל רמת גן | 16.0 שניות | יוסף אבנת   הפועל העמקים | 16.7 שניות |  |  |
| ריצת 400 מטר משוכות | יוסף אבנת   הפועל העמקים | 1:00.0 דקות |  |  |  |  |
| ריצת שליחים 4x100 מטר | הפועל רמת גן | 42.8 שניות   שיא ישראלי לאגודות |  |  |  |  |
| ריצת שליחים 4x400 מטר | הפועל רמת גן | 3:24.0 דקות | אס"א תל אביב | 3:27.6 דקות |  |  |
תוצאות גברים > שדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לגובה | יאיר לובין   הפולע חדרה | 1.83 מטר | יהודה מור   מכבי תל אביב | 1.73 מטר | אשר אלקובי   מכבי תל אביב | 1.73 מטר |
| קפיצה במוט | חנוך צור   אליצור שדה אליהו | 3.10 מטר | קרלו משהשווילי   הפועל העמקים | 3.10 מטר |  |  |
| קפיצה לרוחק | גדעון רייס   הפועל גבעת ברנר | 7.00 מטר | יהודה לבקוביץ'   הפועל רמת גן | 6.67 מטר | ישי ויתקין   הפועל עמק חפר | 6.66 מטר |
| קפיצה משולשת | יהודה לבקוביץ'   הפועל רמת גן | 14.11 מטר | בני מלכה   הפועל רמת גן | 13.70 מטר | טוביה סוללת   הפועל חיפה | 13.26 מטר |
| הדיפת כדור ברזל | אברהם גונטובניק   הפועל חיפה | 16.22 מטר | עופר בורובסקי   הפועל עמק חפר | 13.79 מטר |  |  |
| זריקת דיסקוס | עקיבא קורל   הפועל רמת גן | 42.19 מטר | אחיקם פולונסקי   |  | דב אליאס   מכבי תל אביב |  |
| הטלת כידון | יצחק סיגורה   הפועל גבעת ברנר | 69.10 מטר | מרדכי קימרמן   הפועל עמק חפר | 66.48 מטר |  |  |
יידוי פטיש:
הערות שוליים

↑  סטיבן גיבסון מארצות הברית ניצח בתחרות בתוצאה של 10.8 שניות, שני סיים טום היינס מארצות הברית בתוצאה של 10.8 שניות. גיבסון קבע בשלב המוקדמות תוצאה של 10.6 שניות
↑  סטיבן גיבסון מארצות הברית ניצח בתחרות בתוצאה של 21.4 שניות
↑  טרוויס ניוסן מארצות הברית ניצח בתחרות בתוצאה של 49.1 שניות, שני סיים ריצ'רד טנסינג מארצות הברית בתוצאה של 49.4 שניות.
↑  ריצ'רד טנסינג מארצות הברית ניצח בתחרות בתוצאה של 1:51.6 דקות, שני סיים רנדי וולטקמפף מארצות הברית בתוצאה של 1:52.3 דקות.
↑  דני סבאג' מארצות הברית סיים שני בתחרות בתוצאה של 3:46.5 דקות
↑  דני סבאג' מארצות הברית ניצח בתחרות בתוצאה של 14:36.6 דקות
↑  ג'רי גרסט מארצות הברית ניצח בתחרות בתוצאה של 14.3 שניות
↑  רון קולמן מארצות הברית ניצח בתחרות בתוצאה של 53.2 שניות, ג'רי גרסט מארצות הברית סיים שני בתוצאה של 53.3 שניות
↑  רביעייה מארצות הברית ניצחה בתחרות בתוצאה של 42.2 שניות
↑  רביעייה מארצות הברית ניצחה בתחרות בתוצאה של 3:16.8 דקות
↑  רון קולמן מארצות הברית ניצח בתחרות בתוצאה של 2.03 מטר
↑  סטיב הארדיסון מארצות הברית ניצח בתחרות בתוצאה של 4.70 מטר, שני סיים וורן וילקי מארצות הברית שקבע תוצאה של 4.25 מטר
↑  טום היינס מארצות הברית ניצח בתחרות בתוצאה של 7.34 מטר
↑  מייק הולנד מארצות הברית ניצח בתחרות בתוצאה של 15.40 מטר, שני סיים טום היינס מארצות הברית בתוצאה של 15.08 מטר
↑  שני סיים דן ברייאן מארצות הברית בתוצאה של 14.97 מטר ושלישי סיים הדליי ג'יימס מארצות הברית 14.55 מטר
↑  שלושת הראשונים היו אתלטים מארצות הברית. ראשון סיים הדליי ג'יימס בתוצאה של 48.54 מטר, שני סיים ג'ף רייט בתוצאה של 45.33 מטר ושלישי סיים דן ברייאנט בתוצאה של 43.13 מטר
↑  דייוויד רייס מארצות הברית ניצח בתחרות בתוצאה של 72.20 מטר
|  אליפויות ישראל באתלטיקה |
| --- | --- | --- |
| אליפויות ארץ-ישראל באתלטיקה | 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 |  |
| אליפויות ישראל באתלטיקה | 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 |  |
אליהו חמווי

רבי אליהו חמווי (ה'ת"ר - ה'תרע"ו; 1839–1915) היה ראב"ד חלב (ארם צובא) שבסוריה, פייטן ומקובל.
ביוגרפיה

נולד בסביבות שנת ה'ת"ר (1839) לעזרא ולשרה בארם צובא שבסוריה. בגיל צעיר התייתם מאביו וחי חיי עוני ומחסור. על תקופה זו כתב לימים: ”הגם שצרות רבות מנעורי כתרוני, כי אבי הישר ותמים דרך הח' כה"ר עזרא נ"ע עזבני עולל רך וערום ואותו לא אכירה, ואימי הצדקת בעבודתה הקשה, מלחם דמעתה פרנסתני”. בהמשך עבר להתגורר אצל קרובי משפחתו עד נישואיו בשנת ה'תרי"ט (1859) לגרז, בתו של יצחק סוויד.
רבו העיקרי היה רבי מרדכי עבאדי שהיה רבם של רבים מחכמי ופוסקי ההלכה המפורסמים של הדור הבא. כמו רבו, גם הוא עסק בפיוט. פיוטו הידוע "אור עליון מאיר כספירים" נכנס לשירת הבקשות של יהודי חלב.
בהיותו בן 51 מונה לדיין בבית הדין של חלב ובהמשך מונה לשמש כאב בית הדין.
נפטר ביום הראשון של ראש השנה ה'תרע"ו. בין מספידיו היה חברו לבית הדין הרב עזרא חמווי ודבריו נדפס בספר "מנחת יהודה".
ביוגרפיה > יצירתו

פה אליהו – פירושים על פרשות השבוע, דרשות ושו"ת.
חיבורים נוספים שכתב וטרם נדפסו הם "שיר מזמור" על ספר תהלים ו"בן יין" - הלכות ודרושים.
תשובות וחידושים ממנו נמצאים גם בירחון התורני "המאסף" אליו שלח מכתביו החל מהופעת הגיליון הראשון, ובספרי חכמי דורו כמו "שערי רחמים" ו"מעשה איש".
לקריאה נוספת

קדושת אר"ץ: משא ומתן תורני בין חכמי ארם צובה, Sephardic Heritage Museum, ניו יורק, תשע"ד
אלכסנדר זבינס

אָלֶכְּסַנְדֶּר זֵבִינְס או אָלֶכְּסַנְדֶּר השני (ביוונית עתיקה: Ἀλέξανδρος θεός;‏ 150 לפנה"ס – 123 לפנה"ס) היה מלך הממלכה הסלאוקית ההלניסטי ושליט על סוריה בין 128 ל-123 לפנה"ס. היה בנו של אלכסנדר באלאס או בנו המאומץ של אנטיוכוס השביעי.
ירושת קודמיו הפילה את הממלכה לכדי מלחמת אזרחים על הכס. אלכסנדר עלה לכוח בעת בשנת 128 לפנה"ס כבש את הבירה אנטיוכיה. לאחר שהובס במלחמת האזרחים הוא נהרג בדרכו למציאת מחסה בעיר צור.
ביוגרפיה

בנובמבר 132 לפנה"ס, החלה מלחמת אזרחים במצרים התלמיית בין תלמי השמיני לאחותו קלאופטרה השנייה, מלכת מצרים. ב-128 לפנה"ס פעל דמטריוס השני, מלך הממלכה הסלאוקית בסוריה לתמוך בקלאופטרה, שכן הייתה אמה של קלאופטרה תאה, מלכת הממלכה הסלאוקית אשר הייתה אשתו של דמטריוס. בתגובה תלמי השמיני העביר תמיכה וכספים לאלכסנדר זבינס אשר דרש את הכתר לפי ירושת אביו אלכסנדר באלאס.
עם לקיחת אנטיוכיה הפך זבינס למלך בפועל של הממלכה הסלאוקית בעוד מלחמת האזרחים המשיכה ועל כן הוא לא צלח בהשגת הוקרה מלאה ושליטה על כל הממלכה. בשנת 125 לפנה"ס החל מאבק מרכזי כאשר כוחותיהם של זבינס ודמטריוס השני התנגשו על העיר צור לחופי הים התיכון. עם הזמן עלתה ידו של זבינס על העליונה ובאותה השנה נפל דמטריוס בשבי במהלך קרב על העיר דמשק. זבינס היה מלך אהוב על העם, הוא נודע ברחמנות ושמר על יחסים טובים עם ממלכת החשמונאים תחת יוחנן הורקנוס הראשון.
על אף ירושת הכס, זבינס לא התקבל בברכה על ידי תלמי השמיני אשר בנקודה זאת יצר ברית עם קלאופטרה תאה והתנגד להשמת שליט חזק על הכתר הסלאוקי מחשש להשפעתו שלו מעל סוריה והלבנט. על כן החל תלמי להעביר תמיכה אל בנו של דמטריוס השני, אנטיוכוס השמיני למען האחרון ירש את הכתר הסלאוקי כשליט מדינת חסות של מצרים התלמית. על אף תמיכת החשמונאים, זבינס הפסיד שטחים עם הזמן ולבסוף איבד את כסאו.
הוא נהרג בדרכו למצוא חסות בממלכת החשמונאים, ככל הנראה נתפס והוצא להורג בידי אנטיוכוס השמיני, אשר הפך כעת, ביחד עם קלאופטרה תאה לשליט על הממלכה הסלאוקית.
ראו גם

אנטיוכוס הגדול
קלאופטרה תאה, מלכת הממלכה הסלאוקית
הממלכה הסלאוקית
אלכסנדר, דוכס וירטמברג (1804–1885)

אלכסנדר, דוכס וירטמברג (בגרמנית: Alexander von Württemberg;‏ 9 בספטמבר 1804 – 4 ביולי 1885) היה בנו של לודוויג, דוכס וירטמברג וסבה של מרי מטק.
ביוגרפיה

אלכסנדר נולד ב-9 בספטמבר 1804 בסנקט פטרבורג, ללודוויג, דוכס וירטמברג ולהנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג בתם של קרל כריסטיאן, נסיך נסאו-ויילבורג וקרולינה, נסיכת אורנז'-נסאו.
בגיל צעיר מאוד התגייס אלכסנדר לצבא וירטמברג, ובשנת 1830 הוא עבר לשרת בצבא האוסטרי, שם הוא הועלה לדרגת אוברסט בשנת 1833. ב-2 במאי 1835 התחתן אלכסנדר בנישואים מורגנטיים בווינה עם הרוזנת קלודין רהדי פון קיס-רהדה, בתם של הרוזן לאסלו רהדי פון קיס-רהדה והברונית אגנס ונצ'די פון נאגי ואראד, אשר קיבלה מהקיסר את התואר "רוזנת הוהנשטיין", וממנה נולדו לו 3 ילדים. בשנת 1841 נהרגה אשתו במהלך תרגיל של יחידת פרשים, ובעקבות כך התדרדר מצבו הנפשי של אלכסנדר, והוא לא התאושש מכך עד מותו. בשנת 1848 הוא מונה למפקד דיוויזיית פרשים, ובשנת 1850 מינה אותו פרנץ יוזף, קיסר אוסטריה למפקד רגימנט ההוסרים ה-11, שאותו הוביל עד מותו. בשנת 1859 השתתף אלכסנדר במלחמת אוסטריה-סרדיניה, ובשנת 1860 הוא פרש מהצבא בדרגת גנרל חיל הפרשים. לאחר מכן התגורר אלכסנדר בטיפר, שם חי עד מותו ב-4 ביולי 1885.
משפחתו

ב-2 במאי 1835 התחתן אלכסנדר עם הרוזנת קלודין רהדי פון קיס-רהדה, בתם של הרוזן לאסלו רהדי פון קיס-רהדה והברונית אגנס ונצ'די פון נאגי ואראד, ממנה נולדו לו 3 ילדים:
קלודין, נסיכת טק (1836–1894)
פרנסיס, דוכס טק (1837–1900), התחתן עם מרי אדלייד, נסיכת קיימברידג', ובתו היא מרי, מלכת הממלכה המאוחדת
אמליה, נסיכת טק (1838–1898), התחתנה עם הרוזן פאול פון היגל
אלכסנדר זילוטי

| --- | --- |

 לידה:  27 בספטמבר 1863 (יוליאני) Znamenka, רוסיה 
 פטירה:  8 בדצמבר 1945 (בגיל 82) ניו יורק, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  Novo-Diveevo Russian Orthodox Cemetery 
 מוקד פעילות:  האימפריה הרוסית, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון של מוסקבה 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  רוסית, אוקראינית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 בן או בת זוג:  Vera Pavlovna Ziloti 
 צאצאים:  Kyriena Siloti 
 
זילוטי (משמאל) עם צ'ייקובסקי
אלכסנדר איליץ' זילוטי (ברוסית: Александр Ильич Зилоти; באנגלית: Alexander Ilyich Siloti; נולד ב-9 באוקטובר 1863 סמוך לחרקוב, נפטר ב-8 בדצמבר 1945 בניו יורק) היה פסנתרן, מנצח ומלחין רוסי.
חייו

זילוטי נולד באחוזת אביו סמוך לחרקוב באוקראינה, שהייתה אז חלק מהאימפריה הרוסית. משנת 1871 למד נגינה בפסנתר אצל ניקולאי זברב בקונסרבטוריון של מוסקבה והחל מ-1875 המשיך בלימודיו אצל ניקולאי רובינשטיין, טאנייב, צ'ייקובסקי והוברט. הוא סיים את לימודיו עם מדליית הזהב לפסנתר ב-1881. זילוטי עבד עם ליסט בוויימאר בשנים 1883 עד 1886, היה שותף לייסוד "התאחדות-ליסט" בלייפציג ושם ערך את הופעתו המקצועית הראשונה ב-19 בנובמבר 1883. עם שובו לרוסיה ב-1887, הורה זילוטי בקונסרבטוריון של מוסקבה ובין תלמידיו שם היו אלכסנדר גולדנוווייסר, ליאוניד מקסימוב ודודנו סרגיי רחמנינוב. בתקופה זו החל לעבוד בעריכת יצירות של צ'ייקובסקי, בייחוד הקונצ'רטי הראשון והשני שלו.
זילוטי פרש מן הקונסרבטוריון במאי 1891, ובשנים 1892–1900 חי באירופה ויצא למסעות קונצרטים בארצותיה. כמו כן סייר בשנת 1898 בארצות הברית, בניו יורק, בוסטון, סינסינטי ושיקגו. במסעותיו אלה התוודע לראשונה לפרלוד המפורסם בדו דיאז מינור של רחמנינוב. הוא ניצח על ביצוע הבכורה העולמי של הקונצ'רטו השני לפסנתר מאת רחמנינוב בשנת 1901. מ-1901 עד 1903 ניצח זילוטי על התזמורת הפילהרמונית של מוסקבה; מ-1903 עד 1917 ארגן, מימן וניצח על "קונצרטי זילוטי" בסנקט פטרבורג, שהטביעו את חותמם בעולם המוזיקה שם. בקונצרטים אלה הציג את ליאופולד אאואר, פבלו קזאלס, פיודור שאליאפין, ג'ורג'ה אנסקו, יוזף הופמן, ונדה לנדובסקה, וילם מנגלברג, פליקס מוטל, ארתור ניקיש, ארנולד שנברג ופליקס ויינגרטנר וכן בכורות מקומיות ועולמיות של דביסי, אלגר, גלאזונוב, פרוקופייב, רחמנינוב, רימסקי קורסקוב, סקריאבין, סיבליוס, סטרווינסקי ועוד. דיאגילב שמע לראשונה את סטרווינסקי ב"קונצרט זילוטי".
בדור שקדם ל-1917 היה זילוטי אחד מאמניה החשובים של רוסיה, שיוצרים כמו ארנסקי, ליסט, רחמנינוב, סטרווינסקי וצ'ייקובסקי הקדישו לו מיצירותיהם. ב-1918 התמנה זילוטי למפקח על תיאטרון מריינסקי, אבל בשלהי השנה שלאחריה נמלט מרוסיה הסובייטית לאנגליה ובסופו של דבר השתקע בניו יורק ב-1921. בשנים 1925 - 1942 לימד בבית הספר למוזיקה ג'וליארד והופיע מדי פעם ברסיטלים ובנובמבר 1930 הגיש קונצרט אגדי שכולו יצירות ליסט בניצוח ארטורו טוסקניני. בין תלמידיו הפרטיים של זילוטי היו מארק בליצשטיין ויוג'ין איסטומין.
זילוטי כתב יותר מ-200 תסדירים ותעתוקות לפסנתר וערך הוצאות תזמורתיות של באך, בטהובן, ליסט, צ'ייקובסקי וויוואלדי. התעתוקה המפורסמת ביותר שלו היא, יש לשער, הפרלוד בסי מינור, המבוסס על פרלוד במי מינור של באך. זילוטי גם הקליט 8 גלילי פסנתר ו-26 דקות של תקליטים ביתיים. במאה ה-21 חלה התעוררות משמעותית של אמנות התעתוקה - טרנסקריפציה. מוזיקה כזאת, הלקוחה מיצירותיהם של אמני עבר דגולים, ביניהם באך, מוצרט, שופן, צ'ייקובסקי וליסט, רוכשת מחדש את החשיבות שנודעה לה בעבר. שמו של אלכסנדר זילוטי, מתומכיה הגדולים של אמנות זו, חוזר למעמדו משכבר הימים. קרל פישר הוציא לאור אנתולוגיה רחבת ממדים של תעתוקות הפסנתר של זילוטי והוצאת ראומן וליטלפילד הוציאה את הביוגרפיה הראשונה המלאה שלו.
לקריאה נוספת

C. Barber. Lost in the Stars -- The Forgotten Musical Life of Alexander Siloti (Rowman and Littlefield, New York, 2003).
S. Bertensson. "Knight of Music." Etude 64:369, July 1946.
B. Dexter. "Remembering Siloti, A Russian Star." American Music Teacher, April/May 1989.
J. Gottlieb. "Remembering Alexander Siloti." Juilliard Journal, November 1990.
L.M. Kutateladze and L.N. Raaben, eds., Alexander Il'yich Ziloti, 1863-1945: vospominaniya i pis'ma (Leningrad, 1963)
A. Ziloti. Moi vospominaniya o F. Liste (St Petersburg, 1911; My Memories of Liszt, Eng. trl. Edinburgh, 1913 and New York, 1986).
אלכסנדר, נסיך אורנז'

| --- | --- |

 לידה:  25 באוגוסט 1851 האג, הולנד הולנד 
 פטירה:  21 ביוני 1884 (בגיל 32) האג, הולנד הולנד 
 שם מלא:  וילם אלכסנדר קרל הנדריק פרדריק, נסיך אורנז'
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה 
 מקום קבורה:  הכנסייה החדשה (דלפט) 
 השכלה:  אוניברסיטת ליידן 
 פרסים והוקרה
 אביר הצלב הגדול של האריה ההולנדי (25 באוגוסט 1861)  עיטור אנדריי הקדוש 
 
אלכסנדר, נסיך אורנז' (בהולנדית: Alexander van Oranje-Nassau;‏ 25 באוגוסט 1851 – 21 ביוני 1884) היה יורשו של אביו וילם השלישי, מלך הולנד מ-11 ביוני 1879 ועד מותו.
במשך תקופה של 116 שנים, מלידתו של אלכסנדר (1851) ועד לידתו של המלך הנוכחי וילם-אלכסנדר (1967), לא נולדו יורשים זכרים בבית המלוכה ההולנדי.
ביוגרפיה

אלכסנדר נולד ב-25 באוגוסט 1851 בהאג, לווילם השלישי, מלך הולנד ולסופיה, נסיכת וירטמברג, בתם של וילהלם הראשון, מלך וירטמברג ויקטרינה פבלובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה. בניגוד לאחיו וילם, נסיך אורנז', הוא היה ממושמע, אינטלקטואל וקרא היטב. אמו, המלכה סופי נפטרה בשנת 1877, ולאחר מותו של הנסיך וילם שנתיים לאחר מכן ב-11 ביוני 1879, הוא הפך ליורש לכס המלוכה ההולנדי וקיבל את התואר נסיך אורנז'.
אלכסנדר החזיק בתואר יורש העצר עד מותו, בגיל 32, ב-21 ביוני 1884 בהאג מטיפוס הבהרות.
אף על פי שמעולם לא התחתן, הוא היה מועמד לשאת את תירה, נסיכת דנמרק, ומריה אנה, נסיכת פורטוגל. הוא נקבר בקמרון הקבורה המלכותי החדש בכנסייה החדשה בדלפט ב-17 ביולי 1884. לאחר מותו, הפכה אחותו למחצה, וילהלמינה, ליורשת כס המלוכה ההולנדי. מותו של אלכסנדר, גרמה כי לאחר מותו של וילם השלישי עברה הדוכסות הגדולה של לוקסמבורג לידי אדולף, דוכס נסאו, כפי שנקבע בהסכם הבית, משום שבת לא יכלה לרשת את התואר זה.
הנסיך אלכסנדר היה גרנד-מאסטר של מסדר גרנד אוריינט של הולנד .
הערות שוליים

↑  קמרונות הקבורה המלכותיים.
↑  "Genealogy of the Royal Family of the Netherlands". אורכב מהמקור ב-2009-10-28. נבדק ב-2013-05-04.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: bot: original URL status unknown (link)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb13574770z (data)  BPN: 10016201  GND: 120205386  ISNI: 0000 0000 3629 1779  LCCN: n96084269  NTA: 070887179  RKD: 436244  VIAF: 57439478   WorldCat (עם VIAF): 57439478
אפרים צבי איינהורן

| --- | --- |

 לידה:  תרי"ד
 פטירה:  כ"ד בתמוז ה'תרס"א (בגיל 47 בערך)
 מקום פעילות:  אמסטוב, פולין
 תחומי עיסוק:  ראש ישיבה אב בית דין
 רבותיו:  יהושע מקוטנא
 תלמידיו:  בנו דב בריש איינהורן, אריה צבי פרומר, שלמה חנוך הכהן רבינוביץ
 בני דורו:  חיים מצאנז
הרב אפרים צבי איינהורן (תרי"ד - כ"ד בתמוז ה'תרס"א) היה ראש ישיבה ואב בית דין בקהילת אמסטוב (Mstów) היא עיר בפרובינציית שלזיה, בפולין. שרידים מתורתו יצאו בתש"ן בספר "שארית אפרים-דב", הכולל גם שרידים מחידושי בנו, הרב דב בריש.
היה מתלמידי הרב יהושע מקוטנא. סמוך לגיל עשרים עבר ללודז'. ניסה לעסוק בתחום היין, וכשהתקשה להתפרנס ראה בכך אות משמיים לכך שעליו להישאר באוהלה של תורה.
בין תלמידיו היו בנו וממלא מקומו, הרב דב בריש איינהורן, הרב אריה צבי פרומר והרב שלמה חנוך הכהן רבינוביץ מרדומסק.
לקריאה נוספת

אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, חלק א, בני ברק, תשמ"ו, עמ' רעה-רצז
הערות שוליים

↑  אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007524726705171  VIAF: 315207141   WorldCat (עם VIAF): 315207141 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אליפות ישראל באתלטיקה 1974

אליפות ישראל באתלטיקה נערכה במכון וינגייט בנתניה בתאריכים 8 ביולי – 10 ביולי 1974.
האתלטיות המצטיינות

זיוה רבינוביץ' (הפועל תל אביב) זכתה ב-3 מדליות, 2 זהב (ריצת 100 מטר משוכות וריצת 200 מטר משוכות) ו-1 כסף (קפיצה לרוחק).
מירה בולבה (הפועל עמק חפר) זכתה בשתי מדליות זהב (הדיפת כדור ברזל וזריקת דיסקוס).
האתלטים המצטיינים

יובל וישניצר (אס"א תל אביב) זכה ב-3 מדליות, 2 זהב (ריצת 1500 מטר וריצת 5000 מטר) ו-1 כסף (ריצת 800 מטר).
יובל אור (הפועל רמת גן) זכה בשתי מדליות זהב (ריצת 110 מטר משוכות וריצת 400 מטר משוכות).
שיאים ישראלים

זיוה רבינוביץ' (הפועל תל אביב) קבעה בריצת 200 מטר משוכות שיא ישראלי חדש של 30.1 שניות.
יובל אור (הפועל רמת גן) קבע בריצת 110 מטר משוכות שיא ישראלי חדש של 15.5 שניות.