stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וילמוש ואז'וני
כתביו

היצירות הידועות ביותר שלו, מלבד פרסומיו בעיתונים, כוללות:
השלטון המקומי (1890)
עקרון הבחירות במינהל הציבורי בחו"ל (1891)
ביזור ההצבעה (1892)
"השלווה המלכותית בחוקה ההונגרית" (1893)
ספרים בנושא

וילמוש ואז'וני הדמוקרט הוותיק Lőrinc László: Példaképtelenség. Vázsonyi Vilmos, az ősdemokrata. Heti Világgazdaság, 2010. augusztus 25
פניו הרעיוניים והפוליטיים של וילמוש ואז'וני Tőkéczki László: Vázsonyi Vilmos eszmei-politikai arca. Budapest. XX. Század Intézet, 2005
נאומיו וכתביו Vázsonyi Vilmos beszédei és írásai I-II. Apponyi Albert előszavával. Bp, 1927
Vázsonyi Vilmos emlékezete. Konferencia Vázsonyi Vilmos életművéről. A Vázsonyi Vilmos Emlékbizottság alakuló ülése Budapest, 1994. március 25-én. Szerk. Kőszeg Ferenc. Budapest, AB-Beszélő kiadó, 1995
גב' וילמוש ואז'וני: בעלי. Vázsonyi Vilmosné: Az én uram. (Bp.), é. n. Genius
ראו גם

וילמוש לאז'וני (באנגלית) Vázsonyi, Vilmos (angol nyelven). yivoencyclopedia.org. (Hozzáférés: 2011. május 29.)
קורות חיים באלמנך הפרלמנט ההונגרי Életrajza a Parlamenti Almanach 1922-1927-ben
לקריאה נוספת

הלקסיקון ההונגרי לקורות חיים Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969
הלקסיקון ההונגרי הגדול. Magyar nagylexikon XVIII. (Unh–Z). Főszerk. Bárány Lászlóné. Budapest: Magyar Nagylexikon. 2003. 288–289. o. ISBN 963-9257-19-2
הערות שוליים

↑  Hadas Miklós-Zeke Gyula: Egy fölösleges ember élete, Beszélgetések Vázsonyi Vilmossal, Balassi, Budapest, 2012, 414 oldal
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269539405171  GND: 1015957021  ISNI: 0000 0001 0889 2320  LCCN: n94116883  SUDOC: 166755052  VIAF: 38613406   WorldCat (עם VIAF): 38613406 
קבריהם של יאנוש ווילמוש ואז'וני בבית הקברות היהודי ברחוב שלגוטאריאני
ברירת דין

ברירת הדין או דפסאז' (בצרפתית: Dépeçage) היא סוגיה במשפט בינלאומי פרטי המתייחסת למצב עליו חלים מספר כללים משפטיים המפנים לדינים שונים, הסותרים זה את זה. במצבים אלו ידרש בית המשפט לקבוע את הדין החל על העניין שלפניו.
שלבי הפעולה בבחירת הדין

כללי ברירת הדין משמשים כמעין "ספר כתובות" המפנה לשיטת המשפט לפיה צריך לפסוק, מבלי להתייחס לתוכן הדינים השונים ולתוצאה של הבחירה בדין זה או אחר.
ברירת הדין נעשית בהליך דו-שלבי:
סיווג – בדיקה באיזה ענף משפט מדובר.
איתור חוליית הקישור לפיה ייקבע הדין החל.
כך למשל, בדיני קניין, הנכס מושא הסכסוך מהווה לרוב את חוליית הקישור. ברב מדינות העולם, כאשר הסכסוך עוסק בנכס מקרקעין, חל דין מקום המקרקעין. לעומת זאת, כאשר עסקינן בנכס מיטלטלין, יחול דין מקום הימצאם של המיטלטלין במועד ביצוע העסקה.
בדומה, כאשר ברירת הדין מתעורר במסגרת דיני הירושה, יחול בדרך כלל דין מקום מושבו של המנוח.
דילמות דפסאז' סבוכות יותר מתעוררות במסגרת דיני החיובים (חוזים ונזיקין), בדיני המשפחה ובדיני העבודה.
שלבי הפעולה בבחירת הדין > סוגי התנגשות בין דינים

התנגשות שקרית (באנגלית: False conflict) הוא מצב בו צריך לחול רק כלל אחד ואין סתירה בין הדינים השונים – לדוגמה: הדין הישראלי יפנה לדין הצרפתי, והדין הצרפתי יקבע שחל הדין הצרפתי. במצב זה אין ספק בדבר הדין שיחול.
המקרה ה"קשה" לפתרון הוא כאשר כללי ברירת הדין השונים סותרים זה את זה (התנגשות אמיתית, True conflict). במקרים מעין אלו יש להכריע איזה דין יחול ולעיתים בית המשפט ינסה לפשר או לשלב ביניהם.
פתרונות לדפסאז'

לאורך השנים פותחו מספר סוגי פתרונות למצבי דפסאז'. להלן הגישות המרכזיות שאומצו על ידי שיטות המשפט השונות:
פתרונות לדפסאז' > הגישה המסורתית

על פי הגישה המסורתית יש לפעול לפי כללי ברירת הדין באופן טכני, ללא הפעלת שיקול דעת (לכן היא עומדת בניגוד מוחלט לגישה הכלכלית).
יתרונות הגישה המסורתית היא נוחותה, פשטותה, והודאות שהיא מבטיחה למתדיינים. חסרונותיה נעוצים בנוקשות ובכך שהיא מביאה לעיתים לתוצאות שרירותיות.
לדוגמה, כלל ברירת דין, לפיו תמיד יחול דין מקום קרות הנזק. אם עקב מעשה רשלנות שבוצע בגרמניה, מטוס ישראלי מתרסק בצרפת, יחול הדין הצרפתי, אך אילו היה המטוס מתרסק באיטליה היה חל הדין האיטלקי. בעוד שמקום ההתרסקות מקרי, חשוב בהרבה מקום ביצוע המעשה הרשלני או מדינת המוצא של חברת התעופה ושל הנוסעים.
בשל החסרונות של הגישה המסורתית, התפתחות בשיטות המשפט השונות "אמצעי מילוט" כגון:
דוקטרינת תקנת הציבור (Public Policy) הדוחה את יישום הדין הזר, אם הדין הזר שונה מן הדין המקומי עד כדי כך שהוא פוגע ברגשות הציבור, ומביא לתוצאה שאין הדעת סובלת.
אמצעי מילוט אחר קובע כי את דיני הפרוצדורה (סדרי הדין) יש לבחור מתוך הדין המקומי (Lex Fori). מכאן, שבית המשפט יכול לקבוע כי שאלה פלונית היא שאלה של פרוצדורה ולא שאלה מהותית, ועל ידי כך לדון לפי הדין המקומי.
פתרונות לדפסאז' > דין הפורום קודם

אם על פי אחד הדינים צריך לחול דין הפורום הדן בעניין (בלטינית: lex fori) יש להעדיף אותו על הדין הזר. לפי גישה זו, על השופט היושב בדין להעדיף את שיטת המשפט שלו. בדוגמה לעיל: בתביעה הנדונה בישראל יעדיף בית המשפט הישראלי את הדין הישראלי ובתביעה הנדונה בצרפת יעדיף בית המשפט הצרפתי את הדין הצרפתי.
פתרונות לדפסאז' > הגישה הכלכלית

על פי הגישה הכלכלית (Comparative impairment) צריך לבחור בדין שיביא לתוצאה היעילה ביותר. על כן, יש לבחון איזו שיטת משפט תגרום למינימום נזק, תוך שקילת האינטרסים של שני הצדדים. גישה זו ננקטת על ידי בתי המשפט במדינת קליפורניה שבארצות הברית.
פתרונות לדפסאז' > גישת מרב הזיקות

גישת מרב הזיקות התפתחה בארצות הברית באמצע המאה ה-20 והפכה מקובלת בכל העולם. על פי גישה זו בוחרים את המדינה שיש בה את הזיקה ההדוקה ביותר אל העניין נשוא התביעה ואל הצדדים. גישה זו מבוססת על בחינה מהותית של המאפיינים של הסכסוך הנדון והיא מאפשרת הפעלת שיקול דעת שיפוטי.
פתרונות לדפסאז' > גישת הדין הטוב ביותר

על פי גישת הדין הטוב ביותר (Better rule of law) שהתפתחה בארצות הברית באמצע המאה ה-20, יש להעדיף את הדין הפרוגרסיבי והטוב ביותר. גישה זו מזכירה במקצת את הגישה הכלכלית, שכן היא מכריעה לפי תוכן הדין והתוצאה המשפטית הצפויה, במקום להתבסס אך על כללי ברירת הדין (הגישה המסורתית) או על המסכת העובדתית של אותו עניין (גישת מרב הזיקות).
פתרונות לדפסאז' > גישת ניתוח האינטרסים

על פי גישת ניתוח האינטרסים, שהתפתחה בארצות הברית באמצע המאה ה-20, יש לבדוק על איזה אינטרס כל חוק רוצה להגין ולראות אם יש סתירה בין האינטרסים. בדרך כלל לא תהיה סתירה ולכן יש להחיל את החוק שמגן בצורה הטובה ביותר על אותו אינטרס. גישה זו מבוססת על פרשנות של מספר שיטות משפט והיא מחפשת את הדין הראוי ביותר, בדומה לגישת הדין הטוב ביותר.
פתרונות לדפסאז' > גישת המשפט העברי

על פי גישת המשפט העברי גם כאשר ממון נמצא בארץ אחרת דנים לפי הארץ של בעלי הדין ודברים, להוציא קרקעות כשהמנהג לדון בהם כדיני ארץ הקרקע. אך כאשר הדין ודברים בין תושבי שתי ארצות שונות, והממון נמצא באחת מן הארצות, דנים לפי מקום הממון. כאשר הממון לא נמצא בארץ של אחת מהם, המוחזק בנכסים יכול להיאחז בכל אחת משיטות המשפט לטובתו. כאשר תושב של ארץ אחת נמצא בארץ אחרת באופן קבוע בארץ אחרת, הוא כפוף לדיני ארץ המגורים שלו.
פרוצדורה מול מהות

הכלל הוא שברירת הדין של סוגיות פרוצדורליות נקבעות לפי הדין המקומי (ה- Lex Fori).
דוגמה: אם סכסוך בין שני אזרחים בריטיים מגיע לבין משפט ישראל, המשפט לעולם לא יתקיים בפני חבר מושבעים בשל כלל זה, כיוון שזו שאלה של פרוצדורה.
השאלה מהו נושא פרוצדורלי ומהו נושא מהותי נקבעת אף היא על פי השיטה המקומית.
לדוגמה – סוגיית סדר פטירות (Comevientes):
במצב בו נפטרות בישראל בפיגוע שתי תיירות מגרמניה – אם ובתה. בהקשר של דיני ירושה חשוב לקבוע מי נפטרה קודם (שכן סדר ההורשה משתנה). הבעיה מתעוררת אם מועד המות לא ידוע. לשיטות משפט שונות יש כללים שונים כדי לקבוע משפטית את זמן הפטירה. לכן, לפני קביעת זמן הפטירה, יש להכריע לפי איזה דין ייקבע זמן הפטירה. לפי סעיף 137 לחוק הירושה הישראלי, הדין החל בשאלות ירושה הוא דין מקום מושב הנפטר בעת מותו (דין ה-Domicile).
משמעות הדבר היא כי בדוגמה שלעיל, אם קביעת מועד המוות היא שאלה מהותית, יש לפנות לדין הגרמני כדי לבדוק את סוגיית הירושה. אולם, אם קביעת מועד המוות המשפטי היא שאלה פרוצדורלית - יחול הדין הישראלי.
ההכרעה אם סוגיה היא מהותית או פרוצדורלית צריכה להיעשות לפי הדין המקומי.
ישנם מספר מבחנים המסייעים לבית המשפט לקבוע אם מדובר בנושא פרוצדורלי או מהותי:
פרוצדורה מול מהות > מבחן הסעד

אחד המבחנים בהם נוקט בית המשפט לבדוק אם נושא מסוים הוא פרוצדורלי או מהותי הוא מבחן הסעד. על פי מבחן זה בודקים אם קיים בדין המקומי סעד כפי שנתבקש בתביעה.
דוגמה למקרה מסוג זה הוא מקרה פרנסיס נ' ארג'נטי בו הוגשה תביעה של אישה צעירה יוונייה באנגליה כנגד אביה. הבת דרשה מאביה, בהתאם לדין היווני, נדוניה לרגל נישואיה. לפי הדין היווני, ישנה זכות לבת או לחתנה לקבל נדוניה לרגל הנישואין. האב התגונן בפני התביעה וטען כי על פי הדין האנגלי לא ניתן לתבוע נדוניה. על פי כללי ברירת הדין האנגליים יש להפנות לדין היווני, אבל לא ניתן לתבוע בדין האנגלי סעד שלא קיים במסגרת דין זה. הלורד פרקר דחה את התביעה וקבע שבעוד שביוון יש מנגנון מיוחד המוודא ביצוע של הסכמי נדוניה, באנגליה אינן מנגנון כזה ואפשר לתבוע רק סעד כספי. מאחר שסעד כספי נוגד את הדין היווני, הרי שלא יכול לחול הדין היווני באנגליה בשאלה זו ועל כן מדובר בשאלה פרוצדורלית ולא בשאלה מהותית ויש להחיל את הדין האנגלי ולא את הדין היווני.
פרוצדורה מול מהות > מבחן התוצאה

בפסק דין חברת מצות ישראל קבע בית המשפט בישראל (השופט מאיר שמגר) כי:
"סיווגה של הוראת דין פלונית כדיונית או כמהותית איננו מלאכה קלה כלל ועיקר, והוא נעשה, בין היתר, "לאור שקילת התוצאה הנגררת של סיווג כזה, היינו כלום רצוי וצודק הוא שההוראה תתפוס מיד" (מ' בן-פורת, "מבחנים לסיווג הוראה בדין כמהותית או דיונית" הפרקליט לח (תשמ"ח-מ"ט) 5, 16). זאת ועוד, המדובר בסיווג גמיש, אשר נעשה תוך הצבת השאלה הפרשנית: "מהי הסוגיה העומדת על שולחן הניתוחים ולאיזו מטרה עלינו להבחין, במקרה פלוני, בין נורמות מטריאליות לבין נורמות דיוניות" (בג"ץ 162/80, בעמ' 299). לפיכך, ייתכן אפוא כי סיווגה של הוראה פלונית ישתנה על-פי ההקשר בו הוא נעשה".
פרוצדורה מול מהות > פיצויים - מהות או פרוצדורה?

בפ"ד צ'פלין נ' בוייז נקבע כי זה פיצויים זה שאלה שבמהות ולכן צריך להחיל את הדין בהתאם לכללי ברירת הדין (הדין הזר או הדין המקומי).
בהתאם – ייפסקו פיצויים בהתאם לדין המהותי, ואזרח אמריקאי הנפגע בתאונת דרכים במדינת ישראל יקבל (על פי הדין הישראלי הבודק את יוקר המחיה המקומי) פיצויים גבוהים הרבה יותר מאזרח ישראלי הנפגע בדיוק באותן נסיבות ונגרם לו בדיוק אותו נזק.
לעומת הדין הישראלי הקובע כי זו שאלה במהות, קובע הדין האנגלי שזו שאלה שבפרוצדורה, ומחיל תמיד את הדין האנגלי המקומי.
סיווג הנושא המשפטי

אחת משאלות הבסיס בתחום ברירת הדין היא לפי אילו סוגיות יש לקבוע את הדין החל על העניין.
הקושי מתעורר כיוון שעצם הסיווג המשפטי של סוגיות משפטיות משתנה ממדינה למדינה. לדוגמה שאלה של "הבטחת נישואים" מוגדרת כסוגיה נזיקית בצרפת, אך נחשבת לסוגיה חוזית באנגליה ובארצות הברית.
סיווג הנושא המשפטי > סיווג על פי הדין המקומי

אחד הפתרונות לכך ששיטות משפט שונות מסווגות אחרת, הוא הכלל שהסיווג יעשה על פי הדין המקומי (אולם יש לבחור בפרשנות מרחיבה ביותר).
לדוגמה: בפסק דין Re Bonacina שנדון באנגליה, נדונה שאלה של הסכם שנעשה על פי הדין האיטלקי. באותו מקרה לא קיבל הנתבע (שהפר את החוזה) תמורה (Consideration). על פי הדין האנגלי הסכם בלא תמורה אינו חוזה (בניגוד לדין הישראלי המכיר בחוזה מתנה). על פי הדין האיטלקי לא נדרשת תמורה כדי שיתגבש חוזה. משכך – השאלה הייתה אם מדובר בדיני חוזים או בדיני נזיקין. על פי הדין האנגלי אי אפשר לומר שמדובר בדיני חוזים, אבל בית המשפט האנגלי קבע שצריך להביט בשאלה בכללותה ולא על פי הסיווג המצומצם. לכן, בית המשפט קבע שמדובר בשאלה חוזית אף שלפי הדין האנגלי לא מדובר בחוזה.
סיווג הנושא המשפטי > היעדר סיווג

ישנם מקרים בהם הדין המקומי אינו מכיל מסגרת משפטית עבור מקרה מסוים ואז לא ניתן לדון בתביעה בבית משפט של אותה מדינה. לדוגמה, ראובן ושמעון מסכימים כי שמעון יגיע לארוחת ערב בגרמניה וההסכם הופר (ראובן לא הגיע). שמעון מגיש תביעה בישראל. על פי הדין הגרמני מדובר בהפרת חוזה וצריכים לדון לפי דיני החוזים. לפי הדין הישראלי אין עילת תביעה (לא מדובר בחוזה מחייב ולא נגרם נזק) ולכן מדובר ב"היעדר סיווג" - Nudum Factum. במקרים לכן, שמעון אינו יכול לתבוע את ראובן בבית משפט ישראלי בגין אירוע זה.
סיווג הנושא המשפטי > תתי-סיווגים

שאלה נוספת היא איזו סוגיה או נושא יש לסווג. לעיתים מתעוררות מספר שאלות משפטיות, אשר כל אחת מהן מפנה לכלל אחר של ברירת דין. בנוסף, לכל כלל משפטי (למשל, דיני נזיקין) יש תתי-כללים (למשל עוולת הרשלנות, אשר מורכבת בעצמה מיסודות הפרת החובה, הנזק והקשר הסיבתי). במצבים אלו ייתכן שנסווג את תתי-הסוגיות ואז יחולו על העניין מספר דינים, כאשר כל דין שולט על סוגיה אחרת.
לדוגמה: תאונת דרכים שאירעה בישראל ובה נפגע תייר צרפתי. במשפט הישראלי חל כלל אחריות מוחלטת, ולכן קיימת תקרת פיצוי. מנגד, במשפט הצרפתי חל כלל של רשלנות ולכן אין תקרת פיצוי. עשוי להיות קושי לקבוע איזה דין יחול (ישראלי או צרפתי) ולעיתים הוא יחולו יחדיו. למשל, בשל מקום קרות התאונה יחול משטר האחריות הישראלי; אך בשל זהות הנפגע, תקנת הפיצוי תקבע לפי הדין הצרפתי. במצב כזה, ייתכן שבית המשפט יחיל את כלל האחריות הישראלי ואת כלל הפיצוי הצרפתי. בכך נוצר שילוב של כללים משפטיים, שלא קיים באף אחת מהשיטות: אחריות מוחלטת ללא תקרת פיצוי.
ראו גם

משפט בינלאומי פרטי
כללי ברירת הדין בנזיקין
רנבואה
חוק אכיפת פסקי חוץ
לקריאה נוספת

רוזה שוז, "על גישת 'מירב הזיקות' במשפט הבינלאומי הפרטי הישראלי", מאזני משפט, ד 349 (2005)
הערות שוליים

↑  תשב"ץ ח"א סימן סא
↑  להרחבה ראה ספר דינא דמלכותא פרקים סא סב
↑  ע"א 1130/90, חברת מצות ישראל בע"מ נ' עריית פתח תיקווה, פד"י מ"ו (4) 778.
↑  ראו גם בע"א 750/79, קלאוזנר נ' ברקוביץ' פד"י ל"ז (4) 449.
פרת'

ערך זה עוסק בעיר באוסטרליה. אם התכוונתם לעיר בסקוטלנד, ראו .
פֶּרְת' (באנגלית: Perth) היא עיר הבירה של מדינת אוסטרליה המערבית שבאוסטרליה. על פי מפקד האוכלוסין של אוסטרליה לשנת 2024, מונה אוכלוסיית העיר כ-2,309,338 תושבים, והיא העיר הרביעית בגודלה באוסטרליה.
היסטוריה

בשנת 1826 ייסד הצבא הבריטי בסיס בקינג ג'ורג' סאונד מחשש לניסיונות סיפוח צרפתיים. בשנת 1829 נוסדה העיר פרת' והפכה לבירת מושבת נהר סוואן שפעלה בתמיכה כספית של סולומון לויי אך ננטשה לאחר מספר שנים.
בשנת 1850 הפכה אוסטרליה המערבית למושבת עונשין, לבקשת החקלאים ואנשי העסקים המקומיים אשר רצו להשתמש בכוח העבודה הזול של האסירים.
שם העיר פרת' נבחר בשנת 1829 על ידי ג'יימס סטירלינג, מושל אוסטרליה באותה עת, על שם פרת'שייר – מחוז הולדתו של ג'ורג' מוריי, שר המושבות הבריטי.
דמוגרפיה

אוכלוסיית פרת', מהיותה עיר הנמל המערבית באוסטרליה, מורכבת ממהגרים בריטיים, איטלקים ויוונים. מספר המהגרים הבריטיים בפרת' הוא הגדול ביותר באוסטרליה. מעל 20% מתושבי העיר מוצאם או מוצא הוריהם בריטי. בנוסף חיים בעיר מהגרים ממלזיה, סינגפור, הונג קונג, אינדונזיה, סין והודו.
תרבות

בעיר נערכים מספר רב של פסטיבלים כגון פסטיבל האמנויות הבין-לאומי של פרת' (PIAF), פסטיבל הקומדיה הבין-לאומי של פרת' ופסטיבל פרינג' העולמי.
מרכז התרבות של פרת' הוא ביתם של רבים ממוסדות האמנויות, התרבות והחינוך הגדולים של העיר, כולל הגלריה לאמנות של אוסטרליה המערבית (AGWA), המוזיאון של אוסטרליה המערבית, הספרייה הממלכתית של אוסטרליה המערבית ומכון פרת' לאמנויות עכשוויות (PICA), מרכז התיאטרון הממלכתי של אוסטרליה המערבית, להקת התיאטרון של מדינת הברבור השחור ולהקת תיאטרון פרת'. חברות אחרות לאמנויות הבמה שבסיסן בפרת' כוללות את הבלט של אוסטרליה המערבית, האופרה של אוסטרליה המערבית (WAO) והתזמורת הסימפונית של אוסטרליה המערבית (WASO).
פרת' היא גם ביתה של האקדמיה של אוסטרליה המערבית לאמנויות הבמה (WAAPA) באוניברסיטת אדית' כוואן.
גאוגרפיה

פרת' ממוקמת על גדת נהר סוואן ועל שפת האוקיינוס ההודי.
גאוגרפיה > אקלים

בחודשי הקיץ, אקלימה של פרת' חם ויבש. החודש החם בשנה הוא פברואר. הטמפרטורה המקסימלית שנמדדה הייתה C°‏ 46.2 (ב-23 בפברואר 1991).
בחודשי החורף הטמפרטורות נמוכות יותר, אף שמעולם לא ירדו מתחת ל-C°‏ 0. הטמפרטורה הממוצעת בחורף (בשעות היום) היא C°‏ 16.
| אקלים בפרת'> חודש.שיא טמפרטורה מרבית (C°).טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).שיא טמפרטורה מזערית (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בפרת'> ינואר.44.4.31.4.18.1.8.9.17.2 | אקלים בפרת'> פברואר.46.2.31.6.18.4.9.9.13.4 | אקלים בפרת'> מרץ.42.4.29.6.16.9.6.3.20.6 | אקלים בפרת'> אפריל.39.5.25.9.13.8.4.7.37.0 | אקלים בפרת'> מאי.34.3.22.3.10.5.1.3.86.5 | אקלים בפרת'> יוני.26.2.19.4.8.6.−0.7.127.3 | אקלים בפרת'> יולי.25.8.18.5.8.0.0.0.147.1 | אקלים בפרת'> אוגוסט.30.0.19.1.8.4.1.3.123.8 | אקלים בפרת'> ספטמבר.34.3.20.5.9.6.1.0.81.8 | אקלים בפרת'> אוקטובר.37.2.23.3.11.6.2.2.40.4 | אקלים בפרת'> נובמבר.40.4.26.6.14.3.5.0.25.3 | אקלים בפרת'> דצמבר.44.2.29.5.16.5.6.6.9.9 | אקלים בפרת'> שנה.46.2.24.8.12.9.−0.7.731.1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: הלשכה למטאורולוגיה
השכלה > מכללות ואוניברסיטאות

בפרת' מצויות ארבע אוניברסיטאות ציבוריות:
אוניברסיטת אוסטרליה המערבית – נוסדה ב-1911, ומהווה את אחד ממוסדות המחקר הידועים באוסטרליה. הארכיטקטורה של מבני האוניברסיטה היא נאו-קלאסית.
אוניברסיטת מרדוק
אוניברסיטת קרטין
אוניברסיטת אדית' כוואן
וכן אוניברסיטה פרטית – אוניברסיטת נוטרדאם אוסטרליה – אוניברסיטה קתולית שנוסדה ב-1990.
ספורט

פרת' אירחה בשנת 1962 את משחקי חבר העמים הבריטי ופעמיים את אליפות העולם בשחייה (ב-1991 וב-1998). משנת 1989 נערך בכל שנה גביע הופמן, טורניר טניס לנבחרות גברים ונשים ביחד.
הספורט הפופולרי ביותר בפרת' הוא פוטבול אוסטרלי. בעיר שתי קבוצות פוטבול אוסטרלי החברות בליגת הפוטבול האוסטרלית: וסט קאוסט איגלס (West Coast Eagles) ופרמינטל דוקרס (Fremantle Dockers).
בפרת' קבוצת כדורגל אחת – פרת' גלורי.
בפרת' נערך מדי שנה טורניר הטניס גביע הופמן.
קבוצת הכדורסל של פרת' נקראת פרת' ווילדקטס (חתולי הבר של פרת'), והיא משחקת בליגת העל האוסטרלית בכדורסל.
אתרים בעלי חשיבות

אתר התיירות החשוב ביותר של פרת', בהיותה עיר שטופת שמש רוב ימות השנה, הם חופי הרחצה של העיר.
מרכזה של פרת' ממוקם על הגדה הצפונית של נהר סוואן. מרכז העסקים הראשי ממוקם קרוב יותר לנהר, בעוד אזורי המגורים הולכים ומתרחקים מהנהר.
בפרת' מספר רב של פארקים. פארק קינגס ממוקם על גבעה גבוהה המכונה "הר אליזה". שטחו של הפארק גדול פי ארבעה משטחו של סנטרל פארק הניו יורקי, ונמצאים בו הגנים הבוטניים של העיר. פארק זה ידוע בפרחי הבר הרבים של מערב אוסטרליה הגדלים בו. בגן יחידת מחקר העוסקת בתיעוד הצומח הטבעי של המדינה.
גן החיות של פרת' ממוקם על גדתו הדרומית של נהר סוואן. ניתן להגיע אל גן החיות באמצעות גשר נרוז או באמצעות מעבורת.
מגדל הפעמון סוואן הוא מגדל פעמון השוכן על גדת נהר סוואן ומכיל את פעמוני כנסיית סנט מרטין בשדות – מתנת בריטניה לעיר פרת' לרגל שנת ה-200 להתיישבות באוסטרליה.
מרכז הקונגרסים של פרת' נפתח בשנת 2004. המרכז ממוקם על גדת הנהר בקרבת המע"ר של פרת'.
בקרבת חוף הים מצויים מספר איים המהווים אתרי תיירות. הידוע בהם הוא האי רוטנסט.
בפרת' נמצא האקווריום התת-מימי הגדול באוסטרליה.
תקשורת > עיתונות

בפרת' מספר עיתונים יומיים ובהם "הווסט אוסטרליאן" (The West Australian), "הסאנדיי טיימס" (The Sunday Times (Western Australia)), העיתון העסקי המקומי הוא "ביזנס ניוז (אוסטרליה)" (Business News (Australia)).
תקשורת > טלוויזיה

בפרת' יש שלושים ערוצים לקליטה חופשית.
תחבורה

בקרבת העיר פרת' שני שדות תעופה – שדה התעופה פרת' ושדה התעופה ג'אנדאקוט.
יהודים

בפרת' חיים כ-10,000 יהודים, מהם כ-5,000 מהגרים ממזרח אירופה ומדרום אפריקה. ישנם ארבעה בתי כנסת אורתודוקסיים ורפורמים בעיר (אחד מופעל על ידי ארגון חב"ד) ובית ספר יהודי בשם "הכרמל". רבה הראשי של פרת' מ-2017 הוא הרב דן ליברמן, יליד מנצ'סטר, אנגליה, אשר הגיע לפרת' לאחר שכיהן כרב קהילה בליברפול.
ערים תאומות

לפרת' מספר ערים תאומות:
יפן קגושימה, יפן (מ־1974)
ארצות הברית יוסטון, טקסס, ארצות הברית (מ־1984)
יוון רודוס, יוון (מ־1984)
יוון קסטלוריזו, יוון (מ־1984)
ארצות הברית סן דייגו, קליפורניה, ארצות הברית (מ־1987)
איטליה ואסטו, איטליה (מ־1989)
הערות שוליים

↑  Climate statistics for Australian locations, Perth Metro
| ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> בירה לאומית ומרכז עירוני  של טריטוריית הבירה האוסטרלית | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> ניו סאות' ויילס | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> הטריטוריה הצפונית | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> קווינסלנד | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> אוסטרליה הדרומית | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> טסמניה | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> ויקטוריה | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> אוסטרליה המערבית | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> נורפוק | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> איי קוקוס | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> אי חג המולד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| קנברה | סידני | דרווין | בריזבן | אדלייד | הובארט | מלבורן | פרת' | קינגסטון | וסט איילנד | פלאיינג פיש קואוב |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552643905171  BNE: XX452869  BnF: cb131921022 (data)  GND: 4232458-0  LCCN: n79011231  MusicBrainz: 21e8495a-32fa-4a97-8a92-57184e36235a  NARA: 10044235  NKC: ge341220  NSK: 000567482  SUDOC: 058632751  VIAF: 131332519   WorldCat (עם VIAF): 131332519 
תצלום אוויר של פרת'
מרכז העיר פרת'
פארקים בפרת'
נהר סוואן
קו הרקיע של פרת' בלילה
יחידת המעצר של האומות המאוחדות

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  בית סוהר 
 מיקום:  האג 
 מדינה:  הולנד 
 מפעיל:  האומות המאוחדות 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1993
 תאריך פתיחה רשמי:  1993 
 
 קואורדינטות:  52°06′35″N 4°18′05″E﻿ / ﻿52.109847°N 4.301436°E﻿ / 52.109847; 4.301436
 he
 
הכניסה הראשית למוסד הכליאה בהאג
תא טיפוסי בגודל 10 מטרים רבועיים
יחידת המעצר של האומות המאוחדות (בראשי תיבות באנגלית: UNDU) היא בית מעצר בניהול האו"ם. הוא נמצא ברובע סכוונינגן של מוסד הכליאה בהאג, הידוע יותר בשם כלא סכוונינגן, בהאג, הולנד.
ה-UNDU הוקם בשנת 1993 כחלק מבית הדין הפלילי הבין-לאומי ליוגוסלביה לשעבר (ICTY) וכיום שוכנים בו עצורים שתיקיהם הועברו על למנגנון השיורי הבין־לאומי לבתי דין פליליים (IRMCT); ועצורים חשודים, נאשמים, מורשעים שתיקם בשלב הערעור או אלו שהרשעותיהם וגזרי דינם חלוטים וממתינים להעברתם לארץ שבה ירצו את עונשם בסמכות בית הדין הפלילי הבין-לאומי.
הערות שוליים

↑  "Profile: Scheveningen prison". BBC News. 16 במאי 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  United Nations Detention Unit, IRMCT Website
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט ובנושא האומות המאוחדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ויניפרד קרני

| --- | --- |

 לידה:  4 בדצמבר 1887 בנגור, צפון אירלנד 
 פטירה:  21 בנובמבר 1943 (בגיל 55) בלפסט, צפון אירלנד 
 שם לידה:  Maria Winifred McBride 
 מדינה:  אירלנד 
 מקום קבורה:  בית הקברות מילטאון 
 ידועה בשל:  השתתפות במרד הפסחא לצד ג'יימס קונולי
 מקצוע:  מארגנת איגודי עובדים
 השקפה דתית:  קתולית
 
מריה ויניפרד "ויני" קרני  (באנגלית: Winifred Carney‏; 4 בדצמבר 1887 – 21 בנובמבר 1943) הייתה סופרג'יסטית, פעילת איגודי עובדים, ומהפכנית לאומנית אירית אשר נטלה חלק במרידת הפסחא.
תחילת דרכה

קרני נולדה למשפחה קתולית מהמעמד הבינוני-נמוך בבנגור, שבמחוז דאון. היא עברה עם אמה וששת אחיה ואחיותיה לבלפסט בתור ילדה. האב, שהיה פרוטסטנטי, נטש את המשפחה, והאם נאלצה לפרנס את ילדיה לבד. בבלפסט היא ניהלה חנות ממתקים. קרני למדה בבית ספר של האחים הנוצרים, ומאוחר יותר גם לימדה שם. היא נרשמה ללימודי מזכירות וקצרנות באקדמיה המקצועית יוז בסביבות 1910, והייתה אחת הנשים הראשונות בבלפסט לסיים תעודה זו. היא התחילה לעבוד כמזכירה במשרד עורכי דין. עם זאת, מההתחלה היא רצתה לעשות יותר מאשר עבודת מזכירות.
קריירה מוקדמת

בתחילת שנות העשרים לחייה, החלה קרני להיות מעורבת בליגה הגאלית, ארגון ששם למטרה את שימור השפה והתרבות האירית, אל מול ניסיונות מכוונים מצד השליטים הבריטים להכחידה. היא פעלה גם בארגונים למען זכות בחירה לנשים, וכן בפעילות סוציאליסטית יחד עם חברתה מארי ג'ונסון. ב-1912, ג'ונסון חלתה, וביקשה מקרני ליטול את תחומי אחריותה באיגוד עובדי הטקסטיל האירי (ITWU). יחד עם דיליה לרקין, היא הקימה את ארגון הנשים של ITWU ב-1912. ג'ונסון הכירה לקרני את ג'יימס קונולי, שהיה אז מזכ"ל האיגוד, והיא הייתה למזכירתו האישית. קרני הייתה לחברתו ואשת סודו של קונולי בעת פעילותם המשותפת לשיפור תנאי העבודה של הפועלות בבלפסט, וכן לקידום הסופרג'יזם. במהלך "הנעילה", שביתת העובדים הגדולה בדבלין בשנת 1913, היא הצטרפה לצבא האזרחים האירי, מיליציה שקמה להגן על העובדים מפני אלימות של בעלי המפעלים והשלטון, אשר מאוחר יותר הייתה לחלק מההתקוממות של 1916. ועם קום הארגון, קרני הצטרפה לקומן נה מאן, זרוע הנשים הפארה-צבאית של המתנדבים האירים, והשתתפה בישיבת קומן הראשונה ב-1914.