מדיניות החוץ של ממשל ג'ו ביידן
אירופה > רוסיה

ביום השבעתו של ביידן, קראה ממשלת רוסיה לממשל האמריקני החדש לנקוט בגישה "בונה יותר" בשיחות על הארכת אמנת ה-START החדשה משנת 2010, שהייתה ההסכם היחיד שנותר המגביל את מספר ראשי הנפץ הגרעיניים ארוכי הטווח של ארצות הברית ורוסיה. בשיחתו הראשונה של ביידן כנשיא עם נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, ב-26 בינואר 2021, הסכימו השניים להאריך את האמנה בחמש שנים נוספות.
ממשל ביידן גינה את הפרות זכויות האדם של הרשויות הרוסיות, וקרא לשחרורו של אלכסיי נבלני, מתנגד המשטר והפעיל נגד שחיתות, אשתו, ואלפי רוסים שהפגינו לתמיכתו. ארצות הברית דרשה את שחרורם ללא תנאי של נבלני והמפגינים, וכן חקירה אמינה על הרעלתו. ב-2 במרץ 2021, ארצות הברית והאיחוד האירופי הטילו סנקציות נוספות על גורמים רשמיים רוסיים, כמו גם על ה-FSB וה-GRU, בשל הרעלתו ומאסרו של נבלני. מחלקת המדינה הרחיבה גם סנקציות קיימות מחוק בקרת הנשק הכימי והביולוגי והחיסול, שהוטלו בעקבות הרעלת סקריפל.
ממשל ביידן תכנן להטיל סנקציות נוספות על רוסיה בשל קמפיין הריגול הסייבר SolarWinds משנת 2020, שפגע במערכות המחשב של תשע סוכנויות פדרליות. היועץ לביטחון לאומי של ביידן, ג'ייק סאליבן, אמר שהתגובה "תכלול שילוב של כלים גלויים וסמויים, ולא תהיה מוגבלת לסנקציות בלבד".
הסקירה המקיפה של ממשל ביידן על פעילויות רוסיה כללה גם בחינה של דיווחים שהממשלה הרוסית הציעה תמריצים ללוחמים הקשורים לטליבאן להרוג חיילים אמריקניים באפגניסטן.
ב-16 במרץ 2021, דו"ח של ראש המודיעין הלאומי על הבחירות הפדרליות בארצות הברית בשנת 2020 הוסר מסיווג. הדו"ח אישר שממשלות רוסיה ואיראן ניסו להשפיע על הבחירות, עם אישורו של פוטין למבצע ההשפעה. ביום המחרת, ביידן התייחס למידע החדש בראיון ל-ABC News ואמר שפוטין "ישלם מחיר", ואף כינה אותו "רוצח".
בפגישה עם בעלי ברית נאט"ו בבריסל, יומיים לפני פסגת יוני 2021 עם נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, ביידן דחה את טענתו של נשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי, שנאט"ו הסכימה לקבל את אוקראינה לברית. סוגיית ההשתייכות של אוקראינה לברית נאט"ו הייתה נושא מתמשך של מחלוקת בין רוסיה לארצות הברית.
בנאום לחיילים אמריקניים בבריטניה, בדרכו לפסגה, אמר ביידן: "איננו מחפשים עימות עם רוסיה. אנו רוצים מערכת יחסים יציבה וצפויה. הייתי ברור: ארצות הברית תגיב בצורה חזקה ומשמעותית אם הממשלה הרוסית תעסוק בפעילויות מזיקות". הוא הוסיף שייפגש עם מר פוטין "כדי ליידע אותו מה אני רוצה שהוא יידע".
לאחר הפגישה, ביידן אמר לעיתונאים שהזהיר את פוטין שארצות הברית תשתמש בפעולות סייבר התקפיות אם רוסיה לא תפעל למניעת התקפות סייבר נגד "תשתיות קריטיות".
במאי 2021, ממשל ביידן ויתר על סנקציות על צינור נורד סטרים 2 בבעלות רוסיה. באוגוסט 2021, הוטלו סנקציות חדשות על ספינה רוסית ושתי חברות המעורבות בצינור נורד סטרים 2, יחד עם צו נשיאותי שאיפשר להטיל סנקציות על צינורות מסוימים.
המשבר בין רוסיה לאוקראינה בשנים 2021–2022, שכלל הצטברות כוחות רוסיים לאורך הגבול, הביא למתחים מחודשים בין רוסיה לנאט"ו. ב-30 בדצמבר 2021, ביידן ופוטין דנו במשבר בשיחת טלפון שנמשכה 50 דקות. שיחות דו-צדדיות החלו בז'נבה ב-10 בינואר 2022, כדי לדון בדאגות הנוגעות לאוקראינה ולעמדת נאט"ו במזרח אירופה. את השיחות הובילה סגנית מזכיר המדינה של ארצות הברית, וונדי שרמן. ביידן הזהיר מפני "אפשרות ברורה" שרוסיה תפלוש לאוקראינה. שבוע לפני הפלישה, אמר ביידן כי קיים "סיכון גבוה מאוד" שרוסיה תפלוש, בעוד שמזכיר המדינה בלינקן דיבר בישיבת מועצת הביטחון של האו"ם ואמר שהוא רוצה למנוע מלחמה, כשהוא מאמין שזו תתחיל בתירוץ מבוים שייצור עילה לרוסיה לפלוש.
לאחר הפלישה הרוסית לאוקראינה, ביידן גינה את פוטין, כינה אותו "התוקפן" והכריז על סנקציות נוספות נגד רוסיה. ב-25 בפברואר הודיע הבית הלבן כי ארצות הברית תטיל סנקציות אישיות על פוטין ושר החוץ שלו, סרגיי לברוב. הסנקציות על המעגל הפנימי של פוטין הוגברו במשלבי סנקציות נוספים בחודשים הבאים. ב-28 בפברואר, ממשל ביידן הכריז על סנקציות נגד הבנק המרכזי של רוסיה, האוסרות על אמריקאים לעשות עסקים עם הבנק ומקפיאות את נכסיו. סבבי סנקציות נוספים כללו איסור על יבוא נפט וגז מרוסיה. ב-6 באפריל 2022, הודיע הבית הלבן שארצות הברית, יחד עם ה-G7 והאיחוד האירופי, הטילה "את ההגבלות הכלכליות המשמעותיות, המתואמות והרחבות ביותר בהיסטוריה", והכריז על סנקציות נוספות בתגובה לטבח בבוצ'ה. במאי, התחייבו יתר מדינות ה-G7 להפסיק בהדרגה את השימוש בנפט רוסי. ארצות הברית חסמה גישות של ישויות בנקאיות רוסיות שונות.
ב-27 בספטמבר 2022, דוברת הבית הלבן, קארין ז'אן-פייר, עודדה גברים רוסים שנמלטו ממולדתם כדי להימנע מגיוס, להגיש בקשה למקלט בארצות הברית. בתחילת 2023, ממשל ביידן חידש את גירוש הרוסים שנמלטו מרוסיה כדי להימנע מגיוס במלחמת אוקראינה, או כדי להימנע מרדיפה פוליטית.
באוקטובר 2023, ביקש ביידן מהקונגרס 61 מיליארד דולר למימון אוקראינה במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה. ביידן חתם על חוק תקציב ביטחוני חסר תקדים בסך 886 מיליארד דולר ב-22 בדצמבר 2023.