stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זיפים סינתטיים
טכניקות ייצור הדבק המלאכותי

תהליך ייצור קווצות השיער הננומטריות באופן מלאכותי נעשה באמצעות פוטוליתוגרפיה במהלכן מקרינים אור דרך מסיכה על מצע רגיש לאור (פוטורזיסט), ובסדרה של תהליכים כימיים יוצרים את התבנית הרצויה על המצע. החומר הנפוץ ביותר לייצור הדבק הוא ננו-צינוריות פחמן (carbon nanotubes).
פיתוחים אפשריים

רפואה - פיתוח דור חדש של תחבושות ופלסטרים שיוכלו להידבק גם בסביבה רטובה ולא להשאיר אחריהם שאריות דבק.
רובוטיקה – פיתוח זן חדש של רובוטים המסוגלים לטפס על קירות ושטחים הרריים אפילו בסביבה חסרת כוח משיכה. לדוגמה: רכבי חלל.
צבא – פיתוח חליפות דבק שבאמצעותן ניתן יהיה לטפס על קירות.
רכב – פיתוח צמיג חדש שיהיה בעל כושר אחיזה חזק בכביש בהרבה מהצמיג הקיים.
ראו גם

כוח ואן דר ואלס
ביומימטיקה
ננוטכנולוגיה
הערות שוליים

↑  http://bdml.stanford.edu/twiki/bin/view/Rise/StickyBot Biomimetics and Dexterous Manipulation Labtory,Stanford University
↑  Irschick DJ, Austin CC, Petren K, Fisher R, Losos JB, Ellers 0 (1996) A comparative analysis of
clinging ability among pad-bearing lizards. Eiol J Linnaean Soc 59:21–35
↑  Autumn, K., Liang, Y.A., Hsieh, S.T., Zesch, W., Chan,W-P.,Kenny, W.T., Fearing, R. and Full, R.J. (2000), “Adhesive force of a single gecko foot-hair”, Nature, Vol. 405,pp. 681–5.
↑  Ge, L., Sethi, S., Ci, L., Ajayan, P.M. and Dhinojwala, A. (2007), “Carbon nanotube-based synthetic gecko tapes”, Proc. Natl. Acad. Sci. USA, Vol. 104, pp. 10792–5.
CQD

CQD (‏האזנהקובץ:CQD.ogg‏Ⓘ‏) הוא אחד מאותות המצוקה הראשונים בהם נעשה שימוש המורכב מהאותיות C Q D שנות השימוש בהם הקוד פעל הם מתחילת 1904 עד שנת 1908 ברדיו באמצעות שפת מורס ושימוש במכשיר הטלגרף. השימוש באות חירום זה הוכרז ב-7 בינואר 1904 על ידי חברת מרקוני תקשורת ימית בינלאומית הבריטית, ונכנס לשימוש במתקני החברה החל מה-1 בפברואר של שנת 1904, ובשנת 1908 החולף עם האות החירום החדש: SOS.
משמעות השם

משמעות הקוד הייתה זהה מאוד למשמעות קוד החירום SOS, שניהם היו בכוונה לשלוח אות מצוקה לסכנת חיים מיידית לנמצאים על כלי הטיס או על כלי השיט, כל השומע קריאה זו נדרש להגיע לעזרה מיידית.
מקובל לחשוב כי משמעות המילים CQD הם ראשי תיבות של Come Quick, Distress (באנגלית: בואו מהר, מצוקה) או Come Quick, Danger (באנגלית: בואו מהר, סכנה). הוסכם שסימן זה הוא קל לשימוש וקל לזיכרון בידי חובבן ובליווי הפרעות.
תוכן משותף עם הקוד CQD והקוד SOS, היה הוא משודר כאות בודדת ולא כשלושה אותות נפרדים.
אות ה־CQD לא היה תקף זמן רב, בכינוס הבינלאומי בברלין ב-1906 התקן הגרמני של SOS אומץ, ואושר בשנת 1908. אות ה-CQD היה בשימוש לעוד כמה מספר שנים.
שימוש בקוד זה הפך למוכר לאחר שאושר ב-1908 הקוד SOS, בידי משדרים באוניות בריטיות לרוב לשנת 1912, רובם של חברת: "וייט סטאר ליין".
שימוש

ההצלה המשמעותית הראשונה בשימוש קוד זה התרחשה בינואר 1909, כאשר כ-1500 איש ניצלו מההתנגשויות הספינות ריפבליק ופלורידה על ידי הבאלטיק ששמעה את איתות ה-CQD.
ב-15 באפריל שנת 1912, אוניית הנוסעים הבריטית, טיטניק שלחה את הקוד CQD לספנות אחרות לאחר התנגשותם בקרחון בשימוש בקוד מורס כדי לבקש עזרה ולהציל את האנשים הנמצאים על הספינה, יותר מאוחר הוצע שימוש בקוד החירום החדש: SOS
משום שחשבו שכך השדרנים באוניות האחרות יזהו את האות שטיטניק שולחת. לאחר זמן מה, האוניות שקלטו את הקוד היו: "קרפטיה", "מאונט טמפל", "פרנקפורט", ו"אולימפיק" אשר דיווחו לרב-חובל שלהם לנסוע לכיוון האונייה טיטניק.
"קרפטיה" שהייתה הקרובה מביניהם, הייתה במרחק של 58 מיילים ימיים מהאונייה טיטניק
השדרן שהיה באונייה "קרפטיה" דיווח לרב-חובל שלו, ורב-החובל הורה להגביר למלוא המהירות שהייתה כ-17 קשר, ואמרה שתגיע תוך כ-4 שעות.
ליונל סמית'

ליונל סמית' (אנגלית: Lionel Smith;‏ 23 באוגוסט 1920 - 6 בנובמבר 1980) היה כדורגלן אנגלי.
סמית' נולד בעיירה מקסברו שביורקשייר, ושיחק עבור מועדונים מקומיים חובבניים לפני שחתם על חוזה חובבן עם המועדון הלונדוני ארסנל באפריל 1939. בקיץ שלאחר מכן הוא חתם על חוזה המקצוען, זמן קצר לפני פריצת מלחמת העולם השנייה; סמית' התגייס לחיל ההנדסה המלכותי ושירת כפלס, אך במקביל השתתף במספר משחקים לא רשמיים במדי ארסנל (17 בסך הכול). הקריירה שלו הייתה בסכנה בעקבות פציעה שנגרמה בתאונה עם מנוף מסילתי, אך הוא הצליח להתאושש בזמן לקראת חידוש המשחקים הרשמיים בעונת 1946/1947, ואף זכה לקבל את סרט הקפטן של קבוצת המילואים.
הוא שיחק בעיקר בעמדת הבלם, ובתקופה הראשונה שלאחר מכן המלחמה השתתף במעט משחקים; הבלמים הקבועים של המועדון היו לורי סקוט ווולי ברנס. סמית' ערך את הופעת הבכורה שלו כקשר מרכזי במקום לזלי קומפטון, והשתתף בניצחון 8 - 0 על גרימסבי טאון ב-1 במאי 1948, שהיה גם המשחק האחרון בעונת האליפות 1947/1948. סמית' זכה למקום קבוע בהרכב בעמדת המגן השמאלי, לאחר שסקוט סבל ממספר פציעות וברנס עבר צד על מנת להחליפו.
ב-29 באפריל 1950 הוא השתתף בניצחון 2 - 0 על ליברפול במסגרת גמר גביע ה-FA, והיה זה משחק הגמר הראשון שבו נטל חלק. הוא זכה להכרה בינלאומית לאחר שזומן למשחק של נבחרת אנגליה מול נבחרת ויילס ב-15 בנובמבר 1950, וערך את הופעת הבכורה שלו בגיל מאוחר יחסית. בסך הכול הוא השתתף בשישה משחקים במדי הנבחרת.
בעונת 1952/1953 הוא זכה עם ארסנל באליפות, לאחר שבעונת האליפות הקודמת (1947/1948) הוא השתתף במשחק אחד בלבד. אולם, בעונה זו הוא כבר היה בן 33, וגילו המתקדם החל לתת את אותותיו כאשר דניס אוונס הצעיר מתמודד עמו על מקום בהרכב. הוא השתתף בעשרה משחקים בלבד בעונת 1953/1954, ובסיומה עזב את ארסנל בהעברה חופשית. בסך הכול הוא השתתף ב-181 משחקים עבור ארסנל, ולא הבקיע בהם שער אחד.
הוא שיחק בווטפורד במשך עונה אחת. לאחר מכן הוא עבר למועדון החובבני גרייבסנד אנד נורת'פליט, עבד שם כמאמן, והוביל את המועדון לזכייה באליפות הליגה הדרומית בעונת 1957/1968. הוא הפסיק לאמן את גרייבסנד ב-1960, ופרש מתחום הכדורגל לחלוטין.
לקריאה נוספת

ג'ף האריס וטוני הוג, Arsenal Who's Who,‏ Independent UK Sports,‏ 1995 (ISBN 1-899429-03-4)
NEMS

מערכות ננואלקטרומכניות (Nanoelectromechanical System – NEMS) הם התקנים המיוצרים על גבי שבבים הכוללים מעגלים משולבים יחד עם מכלולים מכניים בקני מידה ננומטרי. NEMS מהווה את הצעד הבא במזעור מערכות מיקרואלקטרומכניות –MEMS. ב-NEMS משולבים התקני ננואלקטרוניקה כמו טרנזיסטורים יחד עם מפעילים מכניים כגון משאבות או ננו-מנועים, ננופלואידיקה ועוד ובכך מאפשרים ייצור של חיישנים פיזיקליים, ביולוגיים וכימיים. השם NEMS מעיד על הממדים הננומטריים של ההתקן הבסיסי, אשר מאפייניו הם: מסה נמוכה, תדר תהודה מכני גבוה, פוטנציאל גבוה של אפקטים קוונטיים כמו אנרגיית נקודת האפס, ושימוש גבוה ביחס של שטח לנפח עבור חיישנים מבוססי פני שטח.
רקע

בגלל הגדלים שבהם פועלים מערכות ננואלקטרומכניות הם צפויים להשפיע באופן משמעותי בתחומים רבים של הטכנולוגיה וסופו של דבר להחליף את ה-MEMS. כפי שצוין על ידי ריצ'רד פיינמן בהרצאתו המפורסמת בשנת 1959, "יש שפע מקום בתחתית" ישנם הרבה יישומים פוטנציאליים של מכונות בגדלים קטנים יותר ויותר. הייצור והפעלה  של התקנים בקני מידה קטן יותר הם בעלי יתרונות גדולים. בין היתרונות הצפויים: יעילות גבוהה יותר בצריכת חשמל ועלויות נמוכות יותר של ייצור.  היכולת לקיים אינטגרציה בין מערכות מכניות, אלקטרוניות ואופטיות מאפשרות להמיר תהליכים מכניים לאותות חשמליים או אופטיים והפוך דבר המהווה בסיס ליצירת חיישנים בעלי רגישות גבוהה במיוחד.
הייצור של תבניות ננואלקטרוניות וננומכניות  דווח לראשונה ב-1988 על ידי ארני ומקדונלד, שפיתחו תהליך ייצור באמצעות ליתוגרפיה של אלומת אלקטרונים ליצירת הדפסים בסיליקון. המטרה הראשונית הייתה לייצר מוליך למחצה עשוי מסיליקון בקנה מידה ננומטרי. אותה קבוצת חוקרים הרחיבה את הפיתוח שלהם לכוון ייצור של מפעילים מכניים תת-מיקרוניים  בעזרת טיפים (חודים) של מיקרוסקופ מנהור סורק –STM. בשנת 1996 קלילנד ורואקס דיווחו על גרסה פשוטה יותר של התהליך אשר לא דרש תהליכי השקעה (CVD- chemical vapor deposition) ליצירת שכבות. תהליך זה גם עסק באיכול יבש כשלב עיבוד סופי, שהקל בהרבה את מתח הפנים והמגבלות אשר היו בתהליכי איכול ועיבוד רטוב. בנוסף הקבוצה זו גם הראשונה שדיווחה על יצור של מתנדים מכניים בגודל 150 ננומטר עם תדר תהודה בסיסי של 70.72MHz
תכונות התקני NEMS

התקנים ננואלקטרומכניים מבאים מהפכה בעולם של מדידות מאוד מזעריות, בעלי עוצמות מאוד נמוכות וכוחות חלשים, במיוחד בקנה מידה מולקולרי משקלם של המבנים בתוך התקני NEMS יכולים להגיע למשקל של כמה אטומים (10-18 גרם) ובעלי חתך עד כ-10 ננומטרים. מכאן מגודל הקטן ומשקל המועט מביא לכמה תכונות חשובות ויחודיות של NEMS:
עבודה בתדרי עבודה גבוהים במיוחד
המסה הנמוכה מאפשרת לבנות מתנדים בעלי תדרי יסוד גבוהים במיוחד (מעל 10GHz) באמצעות תהליכים ננומכניים של המשטח. התקנים מכניים בתדרי עבודה גבוהים כאלה פותחים המון אפשרויות, כמו עיבוד אותות בתדרי גלי מיקרו בעלי צריכה מאוד נמוכה וייצור של סוגים חדשים של מיקרוסקופים בעלי סריקה מהירה יותר.
מקדם Q גבוה
אחת התכונות החשובות של NEMS  היא ניצול  מרבי של אנרגיה, תכונה אשר מאפיינת את מקדם האיכות או מקדם Q   הגבוה של תהודה. כתוצאה מכך, NEMS רגיש במיוחד למנגנוני דעיכת חיצוניים החיוני לבניית סוגים רבים של חיישנים. בנוסף, רעש תרמומכני הדומה לרעש ג'ונסון בנגדים חשמליים, הוא נמוך שכן הוא עומד ביחס הפוך למקדם Q. תכונה זו חשובה עבור חיישני תהודה וסטייה, אשר מצמצמת תנודות מכניות אקראיות ובכך הופכת את התקני ה-NEMS לבעלי רגישות גבוהה לכוחות המופעלים עליהם.
צריכת אנרגיה נמוכה מאוד
NEMS הם התקנים בעלי צריכה נמוכה מאוד של אנרגיה. התקן NEMS מופעל בקנה מידה של פיקווואטים (pW) כ-W 10 -12 אשר נותן יחס אות לרעש עד כ-106. אם כמה מיליוני התקנים כאלה הופעלו יחדם במעבד, הספק כולו יהיה רק כמה מיקרוואטים -μW.
יישומים

תחומים ליישום:

• חישה: חישה של מסה, זיהוי ביומולקולרי, בניה והפעלה בקנה מידה אטומית.

• שליטה מכנית וסיוע מכני לתעבורה של אלקטרונים בודדים.

• שליטה מכנית בקשרים קוונטים.

• ננופלואידיקה ומעבדה על שבב.

דוגמאות ליישום

מאזניים מולקולאריות - חיישני מדידה של מסה מולקולרית יכול לשקול מולקולות בודדות כגון ביו-מולקולות. התקן ה-NEMS מורכב מקורות דקות מאוד. כאשר מולקולות נקשרות לפני שטח הקורות הם משנות את התגובה הננומכנית של הקורות. קרן לייזר מוקרנת על פני משטח הקורה וחוזרת לגלאי. שינוי בזווית הקורה תסיט את הקרן החוזרת מן המשטח.  כיפוף של הקורה מזוהה על ידי הסח החזר קרן לייזר המוקרנת על פני הקורה,  הסח זה מהווה את אות החישה לקיום המולקולות על-פני משטח הקורה. גודל הכיפוף ולכן מידת ההיסח של הקרן החוזרת הוא מתכונתי לכמות המולקולות שעל פני משטח הקורה.
ננופינצטה - המבוססת על עקרון של ננו-סיבים בעלי ביצועים חשמליים והפעלה מכנית טובה, אשר חוברו לקצות שתי אלקטרודות צמודות המופרדות בחומר דיאלקטרי. מתח המופעל על אלקטרודות יוצר מטען קיבולי הפותח וסוגר את קצוות של סיבים החופשיים, תהליך מכני זה גורם לפעולה של ננופינצטה לתפוס או להניע מולקולות.
ייצור

קיימות כיום שתי גישות לייצור התקנים ננואלקטרומכניים:

1. הגישה Top Down -מלמעלה למטה משתמשת בשיטות המסורתיות של מזעור  כגון: ליתוגרפיה (אופטית או אלומת אלקטרונים) לייצור התקנים.

2. הגישה Bottom-Up -מלמטה למעלה משתמשת בתכונות כימיות של מולקולות בודדות כדי לגרום לקונפורמציה בעזרת תהליך הרכבה עצמית-SAM. מחד זה מאפשר ייצור של התקנים קטנים בהרבה, ומאידך ישנה שליטה מוגבלת על תהליך הייצור.
אחד היתרונות של NEMS הוא שיכולים לייצר אותם מסיליקון, גליום ארסניד ואינדיום ארסניד - אבני היסוד של תעשיית האלקטרוניקה - או חומרים תואמים אחרים. כתוצאה מכך, ייצור ההתקן משלב ייצור של אלמנטים אלקטרוניים כמו מעגלים משולבים עם אלמנטים מכניים על אותו השבב. הייצור האחיד של האלמנטים השונים על שבב אחד פותר את בעיית ההתאמה בין המבנים בייצור בקני מידה ננומטרי.
ייצור > תהליכי ייצור של התקני NEMS

כמו ב-MEMS תהליכי הייצור הם תהליכי הייצור הפלנארי של תעשיית המוליכים למחצה. ישנם שלוש אבני בניין בסיסיות בטכנולוגית NEMS:
תהליך השקעה
פוטוליתוגרפיה
איכול
השקעה: תהליך זה הוא אחד מהתהליכים הבסיסיים בעיבוד NEMS ובתהליכי הייצור בתעשיית המוליכים למחצה בכלל. תהליך זה אמון על ייצור  שכבות דקות. מדובר ברדיד דק בעובי של כמה  ננומטרים ועד כ-100 ננומטר. תהליך ההשקעה נעשה בעיקר על ידי CVD- chemical vapor deposition. בדרך כלל, בתהליך CVD המצע ממוקם בתא כאשר אחד או יותר חומרים מגיבים  בחלל התא  יוצרים השקעה של תוצרי התגובה על גבי מצע שבתחתית התא, כך נוצרת  שכבה דקה של חומר על פני השטח המצע. גזים (לעיתים קרובות בדילול מלא בגזים מובילים) מועברים לתא (בו נמצא המצע). כשהם עוברים מעל או במגע עם מצע מחומם, הם מגיבים, ובכך יוצרים שכבה מוצקה על המצע. טמפרטורת המצע היא קריטית ויכולה להשפיע על כך שהתגובות תתקיימנה.
פוטוליתוגרפיה: פוטוליתוגרפיה הוא תהליך של  העברת  הדפס באמצעות מסכה  למצע החומר על ידי חשיפה למקור קרינה אלקטרומגנטי. ההדפס במסכה בנוי מאזורים שקופים ואזורים אטומים לקרינה האלקטרומגנטית. המצע מכוסה בפוטורזיסט המשתנה את תכונותיו הכימיות בעקבות החשיפה למקור קרינה באזורים שנחשפו לו. לאחר תהליך של פיתוח נוצר ההדפס הבנוי מאזורים מוגנים לתהליך העוקב (כגון איכול) ואזורים חשופים לתהליך העוקב.
איכול: ישנן שתי שיטות של איכול, איכול רטוב ואיכול יבש. 
איכול רטוב: מדובר בהטבלת המצע בחומצות מאכלות בכימיה הספציפית לשכבה המתאכלת. זוהי טכנולוגיה פשוטה, אשר נותנת תוצאות טובות אם מוצאים את השילוב המתאים בין החומר המאכל  והפוטורזיסט כך שהאיכול יהיה ספציפי לשכבה החשופה ללא פגיעה בפוטורזיסט.
התהליך יחסית פשוט אך, התהליך הוא  אנאיזוטרופי ולכן ההגדרות של ההדפס יכולות להיפגע.
איכול יבש: הטכנולוגיה הזו יקרה בהרבה בהשוואה לאיכול רטוב. איכול יבש רצוי במקרים כאשר תכונות של הרזולוציה חשובות ברוחב פס המודפס של התקן או שצריך שהצדדיים אנכיים היו עמוקים במצע ויש צורך בהגדרה ברורה.
בתהליך של איכול יבש נעשה בתא ואקום בו מקרינים אלומת יונים על גבי המשטח. המצע מוחזק בניצב לאלומת היונים, תהליך איכול הוא איזוטרופי. הבררנות באיכול השכבות היא יחסית נמוכה, משום שתהליך האיכול אינו רק כימי אלא גם פיזיקאלי ואינו מבדיל בין סוגי השכבות.
ראו גם

MEMS
ננו-פלואידיקה
מעבדה על שבב
המודל האישיותי של הולנד לבחירת מקצוע

המשושה RIASEC של ג'ון הולנד
המודל האישיותי של הולנד לבחירת מקצוע (באנגלית: Holland Codes או Holland Occupational Themes - או בראשי תיבות RIASEC) הידוע כ"מודל RIASEC" או "קודי הולנד" הוא מודל או תאוריה בתחום הפסיכולוגיה הארגונית והתעסוקתית הנוגע לבחירת קריירה תעסוקתית והמבוסס על סוגי אישיות מנקודת מבט של העניין וההנעה. מודל זה פותח על ידי ג'ון ל. הולנד (2008-1919), שבעת פיתוחו היה פרופסור אמריטוס לסוציולוגיה באוניברסיטת ג'ונס הופקינס. הוא מאפשר להגדיר בסביבה המקצועית שישה סוגים עיקריים של אישיות הנקשרים לנטיות ובחירות תעסוקתיות.
בסיווג תחומי העניין של האנשים הלך הולנד (לפי שולר והרסטה, 2001) בעקבות טיפולוגיה ישנה שהוצעה על ידי אדוארד שפראנגר(אנ') בשנת 1913.
התאוריות של הולנד לגבי הבחירה המקצועית - The Holland Occupational Themes הפכו לחלק חשוב במחקר ובפרקטיקה של הייעוץ התעסוקתי.
מקורותיהן במאמר שפרסם הולנד בשנת 1958 ב-Journal of Applied Psychology ואחר כך במאמר נוסף - A Theory of Vocational Choice שפורסם ב-1959 ב-Journal of Counseling Psychology שבו הולנד הציג את הגרסה הראשונה לתאוריה שלו. ההנחה הבסיסית הייתה שההעדפות המקצועיות של האדם הן במידה מסוימת ביטוי מוסווה לאישיותו.
תחילה כינה הולנד את ששת סוגי האישיות שתיאר "מוטורי, אינטלקטואלי, אסתטי, תמיכתי, שכנועי, וקונפורמיסטי". בהמשך הוא פיתח ושינה אותם ל"ביצועי, חקרני, אמנותי, חברתי, יוזמתי, ומנהלתי".
ראשי התיבות RIASEC באנגלית מתמצתות ששת סוגי אישיות האלה:
realistic או doer- ביצועי - המרגיש צורך להיות מעורב פיזית במה שהוא עושה
investigative או thinker - חקרני - המונע על ידי צמאון למידע ולידע
artistic או creator- אמנותי - השואף לבטא את רגשותיו ומחשבותיו באמצעות אמנויות
social או helper- חברתי - הנמשך לפעילויות המעמידות אותו במגע עם אחרים, בעיקר על מנת לסייע להם
enterprising או persuader - יוזמתי - האוהב לקחת אחריות, להתגבר על אתגרים בתקווה להגיע לפסגה
conventional - מנהלתי - השואף לכבד נורמות, הוראות וכללים
לפעמים יש המוסיפים מימד שביעי:
idealistic או awaker -האידיאליסטי, השואף לתרום להתפתחות האנושות ולתיקון העולם לטובה
לפי הוועד לפרסים מדעיים, מחקריו של ג'ון הולנד משנת 1973 הראו שאישיות האדם מתפתחת וצומחת בקריירות ההולמות אותן ושעיסוקים וקריירות מקצועיות יכולות להסתווג לפי סוגי האישיות הזוכים לצמיחה במגע איתם.
הולנד כתב שבחירת קריירה מקצועית נותנת ביטוי לאישיות האדם. הוא הוסיף שניתן לסווג את האנשים לפי אחד מסוגי האישיות שתוארו לעיל, אולם אין זה מציאותי לחשוב כי קיימים רק שישה סוגי אישיות. הוא ציין כי מודל ששת הסוגים מאפשר קיומם של 720 גוני מוטיבציה אישיותית שונים.
קוד ששת סוגי האישיות עשוי לסייע בבחירת הכיוון התעסוקתי. פותחו מספר מבחנים (GROP, Strong וכו') לאבחון סוג האישיות לצורך העניין. בדרך כלל על מנת לתאר תמציתית אישיות של אדם מסוים משתמשים בשלוש אותיות.
החל משלהי שנות ה-1990 מחלקת העבודה של ממשל ארצות הברית משתמשת במודל RIASEC של הולנד בגרסה מעודכנת ומורחבת, באתרי האינטרנט שבאחריותה והמהווים חלק מרשת O*NET ‏ (The Occupational Information Network), המעניקה ייעוץ תעסוקתי.
ג'ון ג'ונסון מהאוניברסיטה הממלכתית פנסילבניה הציע סיווג אישיותי המשתמש בתפקידים החברתיים העתיקים: צייד (ביצועי),שאמאן (חקרני),בעל מלאכה (אמנותי), מרפא (חברתי), מנהיג (יוזמתי) ושומר הידע (מנהלתי).
הנחות התיאוריה

לתאוריית הערכים של הולנד שלוש הנחות מרכזיות:
פרטים נוטים להידמות לאחד או יותר משישה סוגי אישיות.
הסביבה בה אנשים חיים נוטה להידמות לאחד או יותר משישה סוגי סביבות המקבילות לששת סוגי האישיות. אבחון של סוג סביבת העבודה מתבצע על ידי מדידה של סוגי האישיות באנשים שחיים בה. סוג האישיות השכיח ביותר בקרב האנשים שחיים בסביבה מגדיר אותה מסוג סביבה המקביל לסוג האישיות הזה.
הלימה בין הסביבה לסוג האישיות של אדם בדרך כלל תבוא יחד עם סיפוק, פרודוקטיביות (פריון), יצירתיות, יציבות אישית, ותעסוקתית. מנגד חוסר הלימה יגרור לרוב חוויה שלילית ותתרום ליצירת שינוי.
התיאוריה אינה גורסת כי אנשים לרוב לא יחוו כלל חוסר הלימה בינם לבין סביבתם, אלא שבטווח הארוך, כיוון שחוסר הלימה גוררת שינוי, אנשים ייטו לשנות את מצבם אם נקלעו לסביבה לא תואמת. עם זאת, אנשים לעיתים יכנסו מראש לסביבה שכזו על מנת להשיג מטרות עתידיות. מטרות שילוו בהלימה בינם לבין סביבתם.
בנוסף הולנד מציין כי ישנם כמה הנחות משנה אשר עליהן נסמכת התיאוריה:
סמיכות (Consistancy) - קיימת סמיכות בין סוגי אישיות שונים. דהיינו, ישנם צמדים של סוגי אישיות אשר סביר יותר שפרטים ייטו אליהן מאשר הם ייטו לצמדים אחרים.
הבדלה (Differentiation) - ישנם פרטים אשר סוג האישיות שלהם מוגדר יותר בבירור מאשר פרטים אחרים. מידת הבהירות שבה ניתן להגדיר את סוג האישיות של האדם מכונה מידת הדיפרנציאציה.
זהות (Identity) - קיימת שונות בין סוגי אישיות וסביבות במספר היעדים אליהם הסביבה או סוג האישיות מכווין. ככל שסביבה או סוג אישיות מכווין למספר מצומצם יותר של יעדים כך זהותו של סוג האישיות או הסביבה הם בעלי "זהות" גדולה יותר.
לפי התיאוריה של הולנד, גם להנחות משנה אלה השפעה על האדם כאשר באים לנתח את הלימת האדם וסביבתו. עם זאת, השפעתם פחותה מהשפעתה של מידת ההתאמה. בנוסף הסמיכות, ההבדלה והזהות של סוג אישיות או סביבה מסוימת לרוב נמצאות במתאם גבוה זה עם זה.
בנוסף לכך מניח הולנד כי סוגי האישיות והסביבות השונות ניתנות לסידור על פני משושה, כך שסוגי אישיות וסביבות הקרובים זה לזה על פני המשושה יהיו גם קרובים יותר פסיכולוגית, וההפך.
סוגי האישיות, לפי הולנד > R - הביצועי (Realistic, Doers)

אלו אנשים עצמאים, יציבים, מתמידים, ישירים, מעשיים, חסכניים, לא פנטזיונרים, אלא עם הרגליים על האדמה, "בעלי כישורים גופניים, אתלטיים או מכניים". הם מעדיפים חפצים על רעיונות או אנשים, אוהבים להיות בחוץ, להשתמש בכלים, להפעיל מכונות, להיות באינטראקציה עם בעלי חיים, ולעבוד בידיהם. הם מעריכים את ה"טבעי, המוחשי והניתן למישוש"
הבחירות המקצועיות שלהם כוללות:
אדריכלים (גם מרכיב אמנותי ויוזמתי)
אחיות (גם מרכיב חברתי, מנהלתי וחקרני)
אמנים - כולל ציירים, פסלים, מאיירים (גם מרכיב אמנותי)
אסטרונומים (גם מרכיב חקרני)
אנתרופולוגים, פלאונתולוגים (גם מרכיב חקרני)
אקולוגים
ביולוגים וזואולוגים (גם מרכיב חקרני)
דוגמנים (גם מרכיב אמנותי ויוזמתי)
וטרינרים (גם מרכיב חקרני וחברתי)
חקלאים
יערנים (גם מרכיב חברתי ואמנותי)
כבאים (גם מרכיב חברתי ויוזמתי)
כימאים (גם מרכיב חקרני ומנהלתי)
כירורגים (גם מרכיב חקרני וחברתי)
מאמנים אישיים (גם מרכיב חברתי ויוזמתי)
מהנדסים (גם מרכיב חקרני ומנהלתי)
מהנדסים אירונאוטיים (גם עם מרכיב חקרני)
מהנדסי מחשבים, מתכנתים, טכנולוגיית המידע (גם מרכיב חקרני ומנהלתי)
מוזיקאים (גם מרכיב אמנותי ויוזמתי)
מעצבי אופנה (גם מרכיב אמנותי ויוזמתי)
מעצבי פנים (גם מרכיב אמנותי)
מפרסמים ומעצבים גרפיים (גם מרכיב אמנותי ויוזמתי)
מפתחי רשתות (גם מרכיב מנהלתי, אמנותי וחקרני)
נגרים (גם מרכיב מנהלתי וחקרני)
נהגים
פיזיותרפיסטים (גם מרכיב חברתי וחקרני)
צלמים (גם מרכיב אמנותי ויוזמתי)
רופאי שיניים (גם מרכיב חקרני וחברתי)
רקדנים (עם מרכיב אמנותי)
שפים (גם מרכיב יוזמתי ואמנותי)
סוגי האישיות, לפי הולנד > I - חקרנים (Investigative, Thinkers)

הם אנשים בעלי כישורים אינטלקטואליים, אינטרוספקטיים, חוקרים ומסתקרנים, שיטתיים, שכלתניים, אנליטיים והגיוניים. הם מעדיפים מטלות חינוכיות, מדעיות, טכניות או רפואיות שנדרשות לחשיבה, הסתכלות, מחקר, בחינה, ותגליות. הם אוהבים לפתור בעיות, לבצע ניסויים ולנהל מחקרים.
בחירות מקצועיות עיקריות הנבחרות על ידיהם כוללות:
אחיות ( עם מרכיב ביצועי, מנהלתי וחברתי)
אקטאורים (עם מרכיב מנהלתי ויוזמתי)
ארכיברים, ספרנים (עם מרכיב חברתי ומנהלתי)
ביולוגים, זואולוגים (עם מרכיב ביצועי)
דיאטנים ותזונאים (עם מרכיב חברתי ויוזמתי)
וטרינרים (עם מרכיב ביצועי וחברתי)
יועצים (עם מרכיב חברתי ואמנותי)
כותבים טכניים (עם מרכיב מנהלתי ואמנותי)
כימאים (עם מרכיב ביצועי ומנהלתי)
כירורגים (עם מרכיב ביצועי וחברתי)
מהנדסים (עם מרכיב ביצועי ומנהלתי)
מהנדסי מחשבים, מתכנתים, טכנולוגיה של המידע (עם מרכיב ביצועי ומנהלתי)
מומחים פיננסיים (עם מרכיב יוזמתי ומנהלתי)
מורים - בכל התחומים
מפתחי רשתות אינטרנט (עם מרכיב מנהלתי, ביצועי ואמנותי)
מתמטיקאים (עם מרכיב אמנותי)
נגרים (עם מרכיב מנהלתי וביצועי)
עובדים סוציאליים
עורכי דין (עם מרכיב יוזמתי וחברתי)
פיזיותרפיסטים (עם מרכיב חברתי וביצועי)
פיזיקאים
פסיכולוגים (עם מרכיב חברתי ואמנותי)
רופאים וחוקרי רפואה (עם מרכיב חברתי)
רופאי שיניים (עם מרכיב ביצועי וחברתי)
רוקחים (עם מרכיב מנהלתי וחברתי)
סוגי האישיות, לפי הולנד > A - אמנותי (Artistic, Creators)

הם אנשים בעלי יצירתיות, אינטואיציה, רגישות, כושר ביטוי מילולי, בעלי דמיון, לא מובנים, מקוריים, לא קונפורמיסטים, וחדשניים, הסומכים על רגשות, על דמיון, על השראה, והם ספונטניים ובעלי "ראש פתוח". הם מעדיפים עבודה עם רעיונות, מופשט ומושגים. נהנים גם מעבודה ספרותית, מילולית, חזותית, אסתטית ומצטיינים באמנות, מוזיקה, ריקוד, ציור, שרטוט, רישום, כתיבה, דרמה, תקשורת, עיצוב, אופנה.
עיקר תחומי הבחירה המקצועית שלהם כוללים:
אדריכלים (מרכיב ביצועי ויוזמתי)
אמנים באמנויות יפות - ציירים, פסלים, מאיירים ( עם מרכיב ביצועי)
אנשי דת (עם מרכיב חברתי ויוזמתי)
דוגמנים (עם מרכיב ביצועי ויוזמתי)
יועצים (עם מרכיב חקרני וחברתי)
יחצ"נים (עם מרכיב יוזמתי)
יערנים (עם מרכיב חברתי וביצועי)
כותבים טכניים (עם מרכיב חקרני ומנהלתי)
מוזיקאים (עם מרכיב יוזמתי וביצועי)
מורים (עם מרכיב חברתי)
מעצבי אופנה (עם מרכיב ביצועי ויוזמתי)
מעצבי גנים
מעצבים גרפיים (עם מרכיב יוזמתי וביצועי)
מעצבים פנים (עם מרכיב ביצועי)
מפתחי רשתות אינטרנט (עם מרכיב מנהלתי, ביצועי וחקרני)
עיתונאים שדרנים (עם מרכיב יוזמתי)
פסיכולוגים, מטפלים באמנות, מטפלים בריקוד, מטפלים במוזיקה (עם מרכיב חברתי וחקרני)
צלמים (עם מרכיב ביצועי ויוזמתי)
קוצ'רים בתחום העסקים (עם מרכיב חברתי ומנהלתי)
רקדנים (עם מרכיב ביצועי)
שפים (עם מרכיב יוזמתי וביצועי)
סוגי האישיות, לפי הולנד > S - חברתי Helpers (Social)

הם אנשים "נעימים, נדיבים, יוצרים שיתוף פעולה, סבלניים, דואגים, ששים לעזור, בעלי כושר אמפתיה, טאקט וידידותיים". הם מעדיפים מטלות הדורשות מעורבות חברתית, עזרה לזולת והוראה, עבודת צוות, בניית קשרים, עיסוקים הומניטריים, חינוכיים, נדבנות, מגעים בין אישיים, מתן שירותים.
הנה דוגמאות לבחירות מקצועיות מסוג זה:
אחיות (עם מרכיב ביצועי, מנהלתי וחקרני)
אנשי דת (עם מרכיב יוזמתי ואמנותי)
אנשי מנהל חינוך (עם מרכיב יוזמתי ומנהלתי)
אנשי משאבי אנוש (עם מרכיב מנהלתי ויוזמתי)
דיפלומטים (עם מרכיב חקרני ואמנותי)
וטרינרים (עם מרכיב ביצועי וחקרני)
יועצים (עם מרכיב חקרני ואמנותי)
יערנים (עם מרכיב ביצועי ואמנותי)
כבאים (עם מרכיב ביצועי ויוזמתי)
כירורגים (עם מרכיב ביצועי וחקרני)
כלכלנים (עם מרכיב חקרני ויוזמתי)
מארגנים קהילתיים
מאמנים כושר (עם מרכיב ביצועי ויוזמתי)
מורים בחינוך היסודי והתיכון, בחינוך מיוחד, בלימוד שפות למבוגרים, ממלאי מקום בהוראה (עם מרכיב אמנותי)
מורים באוניברסיטה (עם מרכיב יוזמתי וחקרני)
מחנכים, מורים
סנגורים ציבוריים
סוציולוגים
ארכיברים, ספרנים (עם מרכיב מנהלתי וחקרני)
עובדים סוציאליים
עורכי דין (עם מרכיב חקרני ויוזמתי)
פיזיותרפיסטים (עם מרכיב ביצועי וחקרני)
פסיכולוגים (עם מרכיב חקרני ואמנותי)
קוצ'רים בתחום העסקים (עם מרכיב מנהלתי ואמנותי)
רופאים (עם מרכיב חקרני)
רופאי שיניים (עם מרכיב חקרני וביצועי)
רוקחים (עם מרכיב חקרני ומנהלתי)
שירות לקוחות (עם מרכיב מנהלתי ויוזמתי)
תזונאים ודיאטנים (עם מרכיב חקרני ויוזמתי)
סוגי האישיות, לפי הולנד > E - יוזמתי (Persuaders   Enterprising)

הם אנשים "נועזים, שאפתנים, אסרטיביים, מוחצנים, נמרצים, מתלהבים, בטוחים בעצמים, אופטימיסטים, דומיננטיים, בעלי כושר שכנוע ובעלי מוטיבציה". הם מעדיפים עבודה המצריכה מנהיגות, מעורבות בעסקים, פוליטיקה, דיבור מול קהל, מחויבות, לקיחת סיכונים, השתתפות בדיונים, תחרותיות.
בחירותיהם המקצועיות כוללות:
אדריכלים (עם מרכיב אמנותי וביצועי)
אנשי דת (עם מרכיב חברתי ואמנותי)
אנשי מנהל בחינוך (עם מרכיבים חברתי ומנהלתי)
אנשי עסקים
אנשי פיננסים (עם מרכיב מנהלתי וחקרני)
אנשי מכירות (עם מרכיב מנהלתי וחברתי)
אנשי רכש
אקטוארים (עם מרכיב חקרני ומנהלתי)
דוגמנים (עם מרכיב אמנותי וביצועי)
דיפלומטים (עם מרכיב חברתי ואמנותי)
יזמים
יועצי מנהל
יחצ"נים, מפרסמים, משווקים (עם מרכיב אמנותי)
כבאים (עם מרכיב חברתי וביצועי)
מאמני כושר (עם מרכיב ביצועי וחברתי)
מוזיקאים (עם מרכיב אמנותי וביצועי)
מנתחי שווקים
מעצבי אופנה (עם מרכיב ביצועי ואמנותי)
מעצבים גרפיים (עם מרכיב אמנותי וביצועי)
משאבי אנוש (עם מרכיב מנהלתי וחברתי)
מתווכי נדל"ן (עם מרכיב מנהלתי)
מתרימים
עורכי דין (עם מרכיב חקרני וחברתי)
צלמים (עם מרכיב אמנותי וביצועי)
שדרנים (עם מרכיב אמנותי)
שפים (עם מרכיב ביצועי ואמנותי)
שרות לקוחות (עם מרכיב מנהלתי וחברתי)
תזונאים ודיאטנים (עם מרכיב חברתי וחקרני)