stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מארק לנארד
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שם הסדרה | שנה | שם הפרק | התפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית | 1966 | Balance of Terror | קפטן רומולאני |  |
| מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית | 1967 | Journey to Babel | סארק |  |
| Gunsmoke | 1968 | No Where to Run | איירה סטונצ'יפר |  |
| Here Come the Brides | 1968–1970 |  | אהרון סטמפל |  |
| הוואי חמש-אפס | 1969 | To Hell With Babe Ruth | יושיו נגאטה |  |
| הוואי חמש-אפס | 1973 | Will the Real Mr. Winkler Please Die | רוגלוף |  |
| מסע בין כוכבים: סדרת האנימציה | 1973 | Yesteryear | סארק (קול בלבד) |  |
| כוכב הקופים | 1974 |  | גנרל אורקו |  |
| בית קטן בערבה | 1976 | Journey in the Spring | פיטר אינגלס |  |
| The Secret Empire | 1979 |  | הקיסר ת'ורבאל |  |
| Buck Rogers in the 25th Century | 1981 |  | השגריר דובי |  |
| מסע בין כוכבים: הדור הבא | 1990 | Sarek | השגריר סארק |  |
| מסע בין כוכבים: הדור הבא | 1990 | Unification | השגריר סארק |  |
| In the Heat of the Night | 1993 | Legacy | הוראק סלואן |  |
| Amazing Space on TLC | 1993 |  |  |  |
הערות שוליים

↑  Mark Lenard- Biography
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007436843205171  BnF: cb141984312 (data)  ISNI: 0000 0000 3361 5942  LCCN: n93040867  SUDOC: 257360948  VIAF: 45973087   WorldCat (עם VIAF): 45973087
אוניברסיטת אברדין

| --- | --- |


 אוניברסיטת מחקר ציבורית
 מוטו:  Initium sapientiae timor domini - "ראשית חכמה - יראת ה'"
 תקופת הפעילות:  1495–הווה (כ־530 שנה)
 סטודנטים
 :  13,370 (2013)
 מיקום
 מיקום:  אברדין, סקוטלנד
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 קואורדינטות:  57°09′54″N 2°06′00″W﻿ / ﻿57.165°N 2.1°W﻿ / 57.165; -2.1
 http://www.abdn.ac.uk
  (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים אוניברסיטת אברדין(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים אוניברסיטת אברדין
 
בנניין הפקולטה לחינוך
אוניברסיטת אברדין (באנגלית: University of Aberdeen) השוכנת בעיר אברדין שבסקוטלנד היא מהאוניברסיטאות הקדומות בסקוטלנד (שלישית בוותק שלה) ובממלכה המאוחדת (חמישית בוותק שלה). האוניברסיטה הנוכחית הוקמה ב-1860 מאיחוד של קולג' המלכים (King's College) שהוקם בשנת 1495 וקולג' מרישל (Marischal) שהוקם ב-1509. האוניברסיטה חברה ברשת אורורה (רשת אוניברסיטאות).
קולג'ים ותוכניות לימוד

האוניברסיטה מאורגנת בשלושה קולג'ים: מדעי הרוח והחברה, רפואה ומדעי החיים, מדעים מדויקים. כל אחד מהקולג'ים מחולק לבתי ספר ומכוני מחקר. בין בתי הספר באוניברסיטה נכללים בית הספר למנהל עסקים, בית הספר לחינוך, בית הספר למשפטים, בית הספר למדעי הרפואה ותזונה, בית הספר לפסיכולוגיה, בית הספר להנדסה, בית הספר למדעי המחשב ועוד.
ניתן ללמוד באוניברסיטה מסלולים לתואר ראשון, תואר שני עיוני, תואר שני מחקרי ותואר שלישי. כמו כן מתקיימות תוכניות בינלאומיות ומסלולים ללימודים מקוונים.
מחקר

באוניברסיטת אברדין מתקיים מחקר בתחומים שונים ופועלים בה מגוון מרכזים ומכוני מחקר. בין תחומי המחקר נכללים מדעים, רפואה, הנדסה, שפות, מדעי הרוח וכן מחקרים בינתחומיים.
לאורך השנים הגיעו חוקרי האוניברסיטה להישגים שונים, בהם פיתוחים בתחום הטיפול במחלת הסוכרת באמצעות אינסולין, חקר הארכאולוגיה של סקוטלנד והקמת מוזיאון לארכאולוגיה. חוקרים מהאוניברסיטה היו שותפים לפיתוח מכשיר ה-MRI הראשון. בשלהי שנות השבעים צוות חוקרים מהאוניברסיטה פיתח את סורק ה-MRI הראשון ובאוגוסט 1980 השתמש הצוות במכשיר זה לביצוע הדמיה רפואית של גופו של חולה שהתמודד עם מחלת הסרטן.
דירוגים > דירוג בין-לאומי

דירוג שאנגחאי - מקום 201–300 (2024)
דירוג Times Higher Education - מקום 201–250 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות - מקום 208 (2024)
דירוגים > דירוג אזורי - הממלכה המאוחדת

דירוג שאנגחאי - מקום 21–25 (2024)
דירוג Times Higher Education - מקום 26 (2024)
חברי סגל ובוגרים חתני פרס נובל

פרדריק סודי שהיה איש סגל באברדין בשנים 1914 עד 1919 זכה בפרס נובל לכימיה לשנת 1921.
ג'ון מקלויד שסיים לימודי רפואה באברדין בשנת 1898, זכה פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1923.
ג'ורג' פאג'ט תומסון זכה בפרס נובל לפיזיקה לשנת 1937 בזכות מחקר שביצע במהלך עבודתו באברדין.
ג'ון בויד אור שהיה איש סגל באברדין בשנות ה-20, זכה בפרס נובל לשלום לשנת 1949.
ריצ'רד סינג שהיה איש סגל באברדין בשנים 1948 עד 1966, זכה בפרס נובל לכימיה לשנת 1952.
הערות שוליים

↑  על-פי תהילים קיא, י
↑  Schools and Institutes, University of Aberdeen
↑  Research Institutes and Centres, University of Aberdeen
↑  Research History, Aberdeen University
↑  The life-saving machine developed in Aberdeen, BBC, ‏2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269220805171  PLWABN: 9810583407005606  BIBSYS: 90053325  BnF: cb12148451c (data)  CiNii: DA02434238  GND: 1010743-5  ISNI: 0000 0004 1936 7291  LCCN: n79129623  MusicBrainz: a4281608-fad0-44ed-9a37-084fa4ccc18a  NKC: kn20080530013  NLA: 35000351  RERO: 02-A010035125  SUDOC: 074789325  Trove: 784496  ULAN: 500304417  VcBA: 494/8824  VIAF: 132450109   WorldCat (עם VIAF): 132450109 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אוניברסיטאות ומכללות ובנושא סקוטלנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פלדברג

| --- | --- |
הפסגה הראשית ומגדלי השידור של הטלוויזיה
הפסגה הראשית ומגדלי השידור של הטלוויזיה
 מידע כללי
 גובה:  1,493 מטר
 מדינה:  גרמניה 
 מיקום:  באדן-וירטמברג, גרמניה
 רכס הרים:  היער השחור
 קואורדינטות:  47°52′43″N 8°0′40″E﻿ / ﻿47.87861°N 8.01111°E﻿ / 47.87861; 8.01111
  (למפת גרמניה מוגדלת) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניפלדברג(למפת גרמניה רגילה) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניפלדברג(למפת באדן-וירטמברג רגילה) שטוטגרט מנהיים קרלסרוהה פרייבורג היידלברג היילברון אולם פפורצהיים רויטלינגן בוואריה צרפת שווייץ ריינלנד פפאלץ  הסןפלדברג(למפת באדן-וירטמברג מוגדלת) שטוטגרט מנהיים קרלסרוהה פרייבורג היידלברג היילברון אולם פפורצהיים רויטלינגן בוואריה צרפת שווייץ ריינלנד פפאלץ  הסןפלדברג
 
הפסגה המשנית עם מעליות הסקי ואנדרטת ביסמרק
פלדברג (בגרמנית: Feldberg) הוא הגבוה בהרי היער השחור, מדינת באדן-וירטמברג, גרמניה, והוא גם ההר הגבוה ביותר בגרמניה שאינו חלק משרשרת הרי האלפים.
פסגתו הראשית של ההר היא בגובה 1493 מטרים, ובמרחק של כ-2 ק"מ מדרום-מזרח לה קיימת פסגה משנית בגובה 1448 מטרים. בראש הפסגה הראשית בנויים שני מגדלי אנטנות טלוויזיה ותחנת חיזוי למזג אוויר. בראש הפסגה המשנית מותקן מגדל לאנטנות שידור ותצפית, תחנה עליונה של הרכבל, ומצבת זיכרון לכבודו של "קאנצלר הברזל", ביסמרק.
גאוגרפיה

סלע היסוד של ההר הוא מסוג גנייס, בן כמיליארד שנים. אזור הפלדברג הוא תוצר של שלוש תקופות של קימוט קרקע, ושחיקה בשלב מאוחר יותר. ההר הנוכחי הוא תוצר של תקופת הקימוט השלישית כחלק מן הקימוט האלפיני בתקופת השלישון.
הטמפרטורה השנתית הממוצעת בהר היא כ-3 מעלות צלזיוס ויורדים בו בממוצע 1909 מ"מ של משקעי גשם ושלג בשנה.
אזור הפסגה וסביבתה אינו מיוער, ומכוסה במשטחים של עשב גבוה. בגבהים נמוכים יותר ניתן למצוא אזורים מיוערים בעצי אשור, אשוח, ואורן אלפיני. חלק מקרחות היער הן תוצר של רעיית יתר.
תיירות

ההר וסביבתו משמשים כאתר לטיולים רגליים ומדרונות לגלישת סקי. בין הפסגות מחברים מסלולי הליכה כבושים היטב, ומבסיס ההר לפיסגה מוביל גם כביש סלול. על ההר בנויות ארבע בקתות המשמשות כתחנות ריענון ומנוחה למטיילים והגולשים. התיירות באזור היא מקור הכנסה משמעותי לתושבי הכפרים שבעמקים הסובבים את ההר. על ההר מותקנות 14 מעליות סקי ומעל 50 קילומטרים של מסלולי גלישה בכל רמות הקושי.
ממשלת ישראל השלושים וארבע

| --- | --- |
 
 
 ממשלת ישראל ה-34 בעת הקמתה, יחד עם נשיא המדינה ראובן ריבלין. יושבים, מימין לשמאל: נשיא המדינה ראובן ריבלין וראש הממשלה בנימין נתניהו. עומדים בשורה הראשונה, מימין לשמאל: אבי גבאי, יריב לוין, יובל שטייניץ, גילה גמליאל, נפתלי בנט, איילת שקד, מירי רגב, סילבן שלום, חיים כץ, דוד אזולאי עומדים בשורה השנייה, מימין לשמאל: בני בגין, סגן השר יעקב ליצמן, זאב אלקין, אופיר אקוניס, משה כחלון, דני דנון, אריה דרעי, ישראל כ"ץ, משה יעלון, יואב גלנט, אורי אריאל ומזכיר הממשלה אביחי מנדלבליט
 מידע כללי
 14 במאי 2015 – 17 במאי 2020 (5 שנים)
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 ראש ממשלה:  בנימין נתניהו
 מפלגה שולטת:  הליכוד
 סיעות הקבינט:  הליכוד   כולנו (2015–2019)   ש"ס   הבית היהודי (2015–2019)   יהדות התורה   ישראל ביתנו (2016–2018)   הימין החדש (2018–2019, 2019–2020)   איחוד מפלגות הימין (2019)   ימינה (2019, 2020)   הבית היהודי-האיחוד הלאומי (2019–2020)
 מספר שרים:  35 (בשיא: 24 בו זמנית)
 הקבינט הקודם:  ממשלת ישראל השלושים ושלוש
 הקבינט הבא:  ממשלת ישראל השלושים וחמש
 אתר רשמי
ממשלת ישראל השלושים וארבע המכונה גם ממשלת נתניהו הרביעית הייתה ממשלת ישראל, בראשותו של בנימין נתניהו. הממשלה הושבעה וזכתה לאמון הכנסת העשרים ב-14 במאי 2015, בעקבות הבחירות לכנסת שנערכו כחודשיים קודם לכן.
בממשלה כיהנו, בשיא גודלה, מלבד ראש הממשלה, 24 שרים, מטעם שש הסיעות שהרכיבו את הקואליציה: הליכוד, כולנו, הבית היהודי (שבשלהי ימיה התפלגה לימין החדש, איחוד מפלגות הימין, ימינה והבית היהודי – האיחוד הלאומי), ש"ס, יהדות התורה וישראל ביתנו.
במהלך כהונתה כיהנו בתפקיד יושב ראש הקואליציה צחי הנגבי, דוד ביטן ודודי אמסלם, ובתפקיד ראש האופוזיציה יצחק הרצוג, ציפי לבני ושלי יחימוביץ'.
בשל המשבר הפוליטי בישראל, ממשלה זו היא בעלת תקופת הכהונה הארוכה ביותר בהיסטוריה של מדינת ישראל – מעל חמש שנים. זאת, עקב המשך כהונתה של הממשלה כממשלת מעבר, לאחר שלא הושבעה ממשלה חדשה בכנסת העשרים ואחת ובכנסת העשרים ושתיים. (קודם החזיקה בשיא ממשלת ישראל החמש עשרה).
תוצאות הבחירות לכנסת העשרים

| מנדטים | מספר קולות | יו"ר הרשימה | רשימה | סימן | מושב | השוואה לכנסת היוצאת | אחוז מכלל הקולות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30 | 985,408 | בנימין נתניהו | הליכוד | מחל | קואליציה | 12 |  23.40  |
| 24 | 786,313 | יצחק הרצוג | המחנה הציוני | אמת | אופוזיציה | 3 |  18.67  |
| 13 | 446,583 | איימן עודה | הרשימה המשותפת | ודעם | אופוזיציה | 2 |  10.61  |
| 11 | 371,602 | יאיר לפיד | יש עתיד | פה | אופוזיציה | 8 |  8.82  |
| 10 | 315,360 | משה כחלון | כולנו | כ | קואליציה | חדש |  7.49  |
| 8 | 283,910 | נפתלי בנט | הבית היהודי | טב | קואליציה | 4 |  6.74  |
| 7 | 241,613 | אריה דרעי | ש"ס | שס | קואליציה | 4 |  5.74  |
| 6 | 214,906 | אביגדור ליברמן | ישראל ביתנו | ל | הצטרפה לקואליציה במהלך כהונתה, ופרשה ממנה | 7 |  5.10  |
| 6 | 210,143 | יעקב ליצמן | יהדות התורה | ג | קואליציה | 1 |  4.99  |
| 5 | 165,529 | זהבה גלאון | מרצ | מרצ | אופוזיציה | 1 |  3.93  |
הקמת הממשלה

בשבוע שלאחר קיום הבחירות לכנסת העשרים קיים נשיא המדינה, ראובן ריבלין, סבב התייעצויות עם נציגי רשימות המועמדים שנבחרו לכנסת, בהתאם לחובתו לפי חוק יסוד: הממשלה. שש רשימות, המייצגות 67 מנדטים, המליצו על הטלת תפקיד הרכבת הממשלה על בנימין נתניהו: הליכוד, כולנו, הבית היהודי, ש"ס, יהדות התורה וישראל ביתנו (שהחליטה בסופו של דבר לא להיכנס לממשלה). רשימות המחנה הציוני ומרצ המליצו על הטלת התפקיד על יצחק הרצוג. עם פרסום תוצאות הבחירות הרשמיות, ב-25 במרץ 2015, הטיל הנשיא על נתניהו את מלאכת הרכבת הממשלה.
משלא הצליח נתניהו להקים ממשלה בתוך הזמן הקצוב על פי החוק, הוא קיבל, ב-20 באפריל 2015, ארכה של 14 ימים להקמתה.
ב-29 באפריל 2015 חתמו נציגי סיעת הליכוד על הסכמים קואליציוניים עם נציגי הסיעות כולנו ויהדות התורה. בהסכם עם סיעת כולנו הושם דגש על כלים לפתרון בעיית הדיור וסוכם שהתיקים שיופקדו בידי כולנו יהיו: משרד האוצר לרבות מינהל התכנון, משרד הבינוי לרבות רשות מקרקעי ישראל, המשרד להגנת הסביבה ומשרת סגן שר נוסף. בהסכם עם סיעת יהדות התורה הושם דגש על חיזוק מעמדו ותקצובו של החינוך החרדי שאינו רשמי, ביטול חוק הגיור, ייזום רפורמת הסיעוד ומתן רפואת שיניים חינם לילדים, השבת קצבאות הילדים לרמתן ב־2013, הורדת הדרישה למיצוי כושר השתכרות לצורך קבלת הטבות ממשלתיות שונות, וביטול הסנקציות הפליליות בחוק השוויון בנטל. כמו כן, הופקדו בידי יהדות התורה משרת סגן שר הבריאות וראשות ועדת הכספים. בהסכמים הקואליציוניים הליכוד הכניס סעיף מיוחד המחייב את כל סיעות הקואליציה לתמוך ברפורמות בשוק התקשורת שהממשלה תקדם, ואסור עליהן לתמוך בחוקים בנושא ששר התקשורת יתנגד אליהם.
ב-4 במאי חתמו הליכוד וש"ס על הסכם קואליציוני. על פי ההסכם קיבלה ש"ס את תיקי הכלכלה, הדתות, הנגב והגליל, וכן את ועדת החינוך וּשני סגני שרים.
ב-6 במאי, היום האחרון לארכה, כשעה ורבע לפני תום המועד להרכבת הממשלה, הודיע נתניהו לנשיא כי עלה בידו להרכיב ממשלה צרה בת 61 ח"כים, הכוללת את המפלגות: הליכוד, כולנו, הבית היהודי, ש"ס ויהדות התורה. ההסכם הקואליציוני בין הליכוד לבית היהודי נחתם למחרת. על פי ההסכם, הבית היהודי קיבלה את תיקי החינוך, המשפטים, החקלאות, וכן את ראשות ועדת השרים לענייני חקיקה, והוועדה למינוי שופטים, תפקיד סגן שר הביטחון הממונה על המינהל האזרחי, ראשות ועדת החוקה, חוק ומשפט ואחריות על החטיבה להתיישבות.
מפלגת יש עתיד עתרה לבג"ץ בעקבות מינוי חבר הכנסת יעקב ליצמן לסגן שר הבריאות ללא שר מעליו, וכן על הרכבת ממשלה המונה 20 שרים ולא 18, בניגוד למגבלה שיש עתיד העבירה בכנסת הקודמת. בג"ץ דחה את העתירות ואפשר לליכוד למנות את ליצמן לסגן שר וכן לתקן את החוק ולהגדיל את מספר השרים בממשלה. עם זאת, ב-23 באוגוסט קבע בג"ץ כי ליצמן לא יוכל להמשיך לכהן כסגן שר הבריאות במעמד שר, מה שהוביל למינויו כשר הבריאות. בהמשך תוקן החוק לאפשר סגן שר במעמד שר כשהשר הוא ראש הממשלה.
ב-14 במאי הביעה הכנסת אמון בממשלה החדשה, ובאותו יום הושבעה הממשלה במליאת הכנסת.
ציוני דרך ומדיניות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הממשלה שהוקמה ב-14 במאי כללה 20 שרים, בהם שני שרים ללא תיק, בנוסף לראש הממשלה שהחזיק בכמה תיקים. בממשלה כיהנו כשרות בעת הקמתה שלוש נשים, לעומת הממשלה ה-33, בה היו בעת הקמתה 21 שרים, מתוכם ארבע שרות. ב-26 במאי 2016 נחתם הסכם הקואליציוני עם ישראל ביתנו ומספר השרות עלה לארבע.
ציוני דרך ומדיניות > קווי יסוד

קווי היסוד של הממשלה:
לעם היהודי זכות בלתי ניתנת לערעור למדינה ריבונית בארץ ישראל, מולדתו הלאומית וההיסטורית.
הממשלה תקדם את התהליך המדיני ותחתור לשלום עם הפלסטינים ועם כל שכנינו, תוך שמירת האינטרסים הביטחוניים, ההיסטוריים והלאומיים של ישראל. אם יושג הסכם זה, הוא יובא לאישור הממשלה והכנסת, ואם יהיה בכך צורך על פי דין, למשאל עם.
הממשלה תפעל באופן אקטיבי כדי לבצר את הביטחון הלאומי, ולהקנות ביטחון אישי לאזרחיה תוך מאבק נחרץ ונחוש באלימות ובטרור.
הממשלה תפעל להוזלת יוקר המחיה בכל התחומים לרבות, ובעיקר, בתחומי הדיור, המזון והאנרגיה.
הממשלה תפעל בנחישות לצמצום הריכוזיות והגברת התחרות במשק הישראלי, בין היתר, במגזר הבנקאי, חברות הביטוח ובתי ההשקעות במטרה להוזיל את השירותים שמקבל האזרח ולאפשר אשראי זול ונגיש יותר לעסקים קטנים ובינוניים.
הממשלה תפעל לקידום ההכשרה המקצועית וההשכלה במקצועות הטכנולוגיים לשם מתן מענה הולם לצרכים העדכניים של התעשייה בישראל כגורם צמיחה מרכזי במשק.
הממשלה תפעל לצמצום הפערים בחברה הישראלית תוך מתן שוויון הזדמנויות בחינוך, חיזוק מערכת הבריאות, קידום נשים ובני מיעוטים, טיפול בקשישים, מלחמה בעוני והגברת הסיוע לשכבות החלשות באוכלוסייה.
הממשלה תציב כיעד לאומי את פיתוח הפריפריה הגאוגרפית והחברתית בישראל. הממשלה תפעל לתיעדופן במתן השירותים השונים, הכול במטרה ליצור שיוון הזדמנויות לאזרחיה, ללא קשר למקום מגוריהם או מעמדם הכלכלי-חברתי.
הממשלה תעמיד את החינוך במרכז סדר העדיפות הלאומי ותפעל לקידום רפורמות במערכת החינוך.
הממשלה תשים דגש על קידומם של סטודנטים, חיילים ובני נוער ותסייע ככל יכולתה לנוער וצעירים בסיכון.
הממשלה תפעל לשילובם של בעלי מוגבלויות מכל סוג שהוא בחיי החברה, תוך סיוע בחינוכם ותעסוקתם ותדאג לצרכיהם הבסיסיים של אלה שאינם מסוגלים לקיים את עצמם.
הממשלה תפעל להגברת הסיוע למשפחות להם ילדים בגיל הרך.
הממשלה תעמיד את נושא העלייה והקליטה בראש מעייניה ותפעל בנחרצות להגברת העלייה מכל מדינות תבל.
הממשלה תשמור על צביונה היהודי של המדינה ומורשת ישראל, וכן תכבד את הדתות והמסורות של בני דתות אחרות במדינה, בהתאם לערכי מגילת העצמאות.
הממשלה תפעל לשינוי שיטת הממשל על מנת להגביר את המשילות והיציבות השלטונית ותקדם רפורמות בתחום הממשל לשיפור היציבות והמשילות.
הממשלה תפעל לביצור שלטון החוק בישראל.
הממשלה תפעל להגנה על איכות הסביבה בישראל, לשיפור איכות החיים של תושבי המדינה ולהשתתפות ישראל במאמץ הגלובלי בנושא אקלים וסביבה.
הממשלה תפעל למען חיזוק הנגב והגליל.
ציוני דרך ומדיניות > מהחלטות הממשלה

בשנת 2017 הוחלט, שיוּתר לְמנות במשרדי ממשלה שֶמונים יותר מ-150 עובדים מִשנה למנכ"ל כמשרת אמון של המנכ"לים, דהיינו, כמינוי פוליטי של השר.
ב-9 באוקטובר 2018 הודיעו ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר האוצר משה כחלון על מינויו של פרופסור אמיר ירון לנגיד בנק ישראל עם סיום כהונתה של קרנית פלוג. ב-18 בנובמבר 2018 הממשלה אישרה את מינויו.
ב-26 באוקטובר 2018 המליץ שר הביטחון אביגדור ליברמן, בהסכמת ראש הממשלה בנימין נתניהו, למנות את אלוף אביב כוכבי לרמטכ"ל ה-22 של צה"ל. ב-25 בנובמבר 2018 אישרה הממשלה את מינויו.
בקיץ 2018 החליטה הממשלה (החלטה מס' 3866) על הקמת קו המוביל הארצי ההופכי להזרמת מים מותפלים מהים התיכון לכנרת. שלב א' של הפרויקט הסתיים ב-27 בדצמבר 2022 בהשקעה שנאמדת בכמיליארד ש"ח.
ציוני דרך ומדיניות > אירועים עיקריים

מהומות הר הבית (2015)
מהומות אלימות פלסטיניות שפרצו בקיץ 2015 והתפתחו לגל מתמשך של פיגועי טרור מאז ספטמבר 2015
פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף
פרשת אלאור אזריה
פיגוע הירי בשרונה (יוני 2016)
מאבק הנכים
החלטה 2334 של מועצת הביטחון של האו"ם
פרשת הדריסה באום אל-חיראן
ביקור ראש ממשלת הודו נרנדרה מודי
ביקור נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ
הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת מדינת ישראל
ביקור סגן נשיא ארצות הברית מייק פנס
ביקור הנסיך ויליאם, דוכס קיימברידג' בישראל
העברת שגרירות ארצות הברית בישראל לירושלים
מחאת הלהט"ב
חברי הממשלה בנימין נתניהו, חיים כץ, אריה דרעי ויעקב ליצמן, נחקרו באזהרה, והמשטרה הגיעה למסקנה שנמצאה תשתית ראייתית להגשת כתב אישום נגדם. חקירתו של נתניהו הובילה למחאה נגד היועץ המשפטי לממשלה
סכסוך ישראל–איראן–חזבאללה בסוריה
תקיפת חיל האוויר בסוריה (מרץ 2017)
תקיפת מפעל הנשק בסוריה (2017)
העימות האווירי בין ישראל לסוריה ואיראן (פברואר 2018)
תקיפת שדה התעופה T-4 (אפריל 2018)
תקיפת מחסני התחמושת האיראניים בסוריה (אפריל 2018)
מבצע בית הקלפים
העימותים בגבול ישראל–רצועת עזה
ההסלמה בדרום (נובמבר 2018)
ההסלמה בדרום (מרץ 2019)
ההסלמה בדרום (מאי 2019)
מבצע חגורה שחורה
מבצע מגן צפוני
הכרת ארצות הברית בריבונות ישראל על רמת הגולן
פרשת מותו של סלומון טקה
ב-30 באפריל 2019, עם כינוסה של הכנסת העשרים ואחת, הפכה הממשלה לממשלת מעבר, והקושי להקים ממשלה חדשה בעקבות המשבר הפוליטי בישראל גרם לכך, שזו תקופת הכהונה הארוכה ביותר של ממשלה בישראל כממשלת מעבר.
בינואר 2016 – הקמת ברית אזורית בין ישראל, יוון וקפריסין.
חתימת הסכם צינור הגז איסטמד
הצגת תוכנית השלום של הנשיא טראמפ (תוכנית המאה)
פורום השואה העולמי החמישי
התפרצות נגיף הקורונה בישראל
ציוני דרך ומדיניות > פעולות עיקריות

מעקב אחר החלטות הממשלה הביצועיות
הרחבת התכנית מחיר למשתכן
הורדת מיסים: מע"מ מ-18% ל-17%, מס חברות מ-26.5% ל-23%, ריווח מדרגות המס.
העלאת מס רכישה על דירות להשקעה
תוכנית "נטו משפחה": הגדלת והשוואת נקודות זיכוי להורים עובדים לילדים עד גיל 5, סבסוד צהרונים, הגדלת מענק העבודה למשפחות עובדות וביטול מכסים על ייבוא בגדי תינוקות, נעליים ומכשירי סלולר.
הוצאה מחוץ לחוק של הפלג הצפוני של התנועה האסלאמית.
הטלת מס ריבוי דירות שבוטל בבג"ץ מס ריבוי דירות
העלאת שכר המינימום ב-1,000 ש"ח
העלאת קצבאות הילדים
אושרה הפרטת דואר ישראל
מינוי ועדה ציבורית בראשות דרור שטרום (ועדת שטרום) להגברת התחרות בשירותים הבנקאיים והפיננסיים
אימוץ מתווה הגז
מבצע יהודית
הקמת המכשול הימי בגבול רצועת עזה
החלטה על הקמת המכשול נגד מנהרות בגבול רצועת עזה
אימוץ מתווה הכותל והקפאת יישומו.
תוכנית לאומיות לקידום לימודי 5 יחידות מתמטיקה
תוכנית לאומית לקידום לימודי אנגלית מדוברת.
ינואר 2019 – חנוכת נמל התעופה רמון ליד אילת.
סגירת נמל התעופה דב הוז בתל אביב.
תוכנית "מהיר לעיר": הכשרת מאות ק"מ חדשים של תחבורה ציבורית בערים השונות בגוש דן
מיזם נתיב פלוס
קביעת קריטריונים חדשים לתקצוב מוסדות תרבות
התעצמות חיל האוויר הישראלי. נפתחו שתי טייסות של מטוס הקרב החמקן F35 והגיעו רוב מטוסי הסופר הרקולס.
אפריל 2017 – הפעלה מבצעית של מערכת ההגנה"קלע דוד".
חתימה על הסכם להקמת צינור הגז איסטמד עם ממשלות קפריסין ויוון. (2 בינואר 2020).
הקמה לא רשמית של ארגון הבין-לאומי פורום הגז של מזרח אגן הים התיכון, שישראל היא הציר המרכזי שלה (2019).
ציוני דרך ומדיניות > פעולות עיקריות > רפורמות שהוכרזו

יוני 2018 – הרפורמה בחברת החשמל ושינוי מבני במשק החשמל (החלטת ממשלה 3859)
הרחבת רפורמת טיפולי השיניים: טיפולי שיניים חינם עד גיל 18
רפורמת סימון המזון
הרפורמה בקנאביס הרפואי
יישום רפורמת הסייעת השנייה: הוספת סייעת שנייה בגני הילדים לבני 3–4
רפורמת "הכיתה הקטנה": הגבלת מספר התלמידים בכיתות הלימוד
רפורמה בענף החלב
רפורמה במכון התקנים הישראלי
הרפורמה בתעריפי התחבורה הציבורית
תוכנית החומש להשקעה כלכלית במגזר הערבי
ציוני דרך ומדיניות > פעולות עיקריות > מינוי בכירים

עפרה קלינגר לתפקיד נציבת שירות בתי הסוהר
רוני אלשיך לתפקיד מפכ"ל משטרת ישראל
יוסי כהן לתפקיד ראש המוסד
אביחי מנדלבליט לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה
נדב ארגמן לתפקיד ראש השב"כ
דדי שמחי לתפקיד נציב כבאות והצלה
אמיר ירון לתפקיד נגיד בנק ישראל
אביב כוכבי לתפקיד רמטכ"ל צה"ל
סיעות הקואליציה

מספר חברי הכנסת החברים בקואליציה:
61 ח"כים לפני הצטרפות סיעת ישראל ביתנו (מ-14 במאי 2015)
67 ח"כים לפני פרישת אורלי לוי-אבקסיס מסיעת ישראל ביתנו (מ-25 במאי 2016)
66 ח"כים לפני פרישת סיעת ישראל ביתנו (מ-15 במרץ 2017)
61 ח"כים לפני השבעת הכנסת העשרים ואחת (מ-18 בנובמבר 2018)
60 ח"כים לפני השבעת הכנסת העשרים ושתיים (מ-30 באפריל 2019)
55 ח"כים לפני השבעת הכנסת העשרים ושלוש (מ-3 באוקטובר 2019)
58 ח"כים לאחר מכן (מ-16 במרץ 2020)
הרכב הממשלה

בממשלה זו כיהנו 21 שרים חדשים – יואב גלנט, איילת שקד, חיים כץ, אופיר אקוניס, דני דנון, יעקב ליצמן, דוד אזולאי, יריב לוין, גילה גמליאל, זאב אלקין, אלי כהן, איוב קרא, מירי רגב, אבי גבאי, יצחק וקנין, יפעת שאשא-ביטון, אמיר אוחנה, רפי פרץ, בצלאל סמוטריץ', דודי אמסלם וציפי חוטובלי.
14 שרים כיהנו בעבר כשרים בממשלה – בנימין נתניהו, סופה לנדבר, צחי הנגבי, בני בגין, משה כחלון, אביגדור ליברמן, אריה דרעי, גלעד ארדן, משה יעלון, אורי אריאל, יובל שטייניץ, נפתלי בנט, סילבן שלום וישראל כ"ץ.
ביאורים

↑  בבחירות לכנסת ה-20, המחנה הציוני הורכבה ממפלגת העבודה ומפלגת התנועה. בכנסת ה-19, לסיעת העבודה היו 15 מנדטים ולסיעת התנועה היו 6 מנדטים.
↑  בכנסת ה-19 הרשימה יוצגה על ידי שלוש סיעות: רע"ם-תע"ל-מד"ע – 4 מנדטים, חד"ש – 4 מנדטים, בל"ד – 3 מנדטים. בבחירות לכנסת ה-20 מד"ע התמודדה יחד עם המפלגה הלאומית הערבית במסגרת הרשימה הערבית, ולא עברה את אחוז החסימה.
↑  חברת הכנסת אורלי לוי-אבקסיס מישראל ביתנו הודיעה במהלך המשא ומתן במאי 2016 שלא תצטרף לקואליציה אך לא התפלגה רשמית מהסיעה עד שהוכרזה כפורשת וסיעת יחיד בבמאי 2017.
↑  מספר המושבים של הסיעה לאחר התפלגות 3 חברי הימין החדש. קודם לכן לסיעה היו 8 מושבים.
1 2  סגן שר הבריאות במעמד שר
↑  מספר המושבים של הסיעה לאחר פרישת אורלי לוי-אבוקסיס מהקואליציה. קודם לכן לסיעה היו 6 מושבים.
↑  מספר המושבים של הסיעה לאחר פרישת מפלגת אח"י. קודם לכן לסיעה היו 35 מנדטים.
↑  התפלגה מסיעת הליכוד ב-2 ביוני 2019.
↑  התפצלה לסיעות "הבית היהודי-האיחוד הלאומי" ו"הימין חדש" בתאריך 10 באוקטובר 2019.
אלן ברג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 בינואר 1934 שיקגו, ארצות הברית 
 נרצח:  18 ביוני 1984  (בגיל 50) דנוור, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 השכלה:  אוניברסיטת קולורדו בדנבר  אוניברסיטת דנבר 
 עיסוק:  עורך דין, שדרן רדיו
 
אלן האריסון ברג (באנגלית: Alan Harrison Berg;‏ 18 בינואר 1934 – 18 ביוני 1984) היה שדרן רדיו אמריקאי-יהודי שנרצח על ידי הארגון הגזעני הניאו נאצי המסדר.
קורות חיים > רקע

ברג נולד בשנת 1934 בשיקגו למשפחה יהודית. הוא למד באוניברסיטת קולורדו דנבר ולאחר מכן באוניברסיטת דנבר. בגיל 22 עבר את בחינת עורכי הדין של אילינוי, והתחיל לעבוד כעורך דין בשיקגו. הוא סבל מהתקפים עצביים-שריריים ודיכאון והתמכר לאלכוהול. אשתו שכנעה אותו לעבור גמילה והם עברו לדנוור. אך למרות השיקום אובחן אצלו גידול במוח שהוסר בניתוח שהשאיר צלקות שגרמו לברג ללכת עם פוני ארוך כדי להסתירן.
קורות חיים > קריירה כשדרן רדיו

ברג פגש במקרה את מנחה תחנת הרדיו KNRV לורנס גרוס שהתרשם מברג והזמינו להתארח בתוכנית מספר פעמים. כשגרוס עזב את התוכנית ברג החליפו כמנחה. משם הוא עבר לשדר במספר תחנות רדיו, ומ-1981 עד מותו שידר בתחנת הרדיו KOA. תחנת הרדיו שלו הצליחה ונקלטה ביותר מ-30 מדינות. ברג שהחזיק בדעות ליברליות נודע בשיחות הטלפון הפרובוקטיביות שהיה עורך בתוכניתו עם אנשי ימין קיצוני שהחזיקו בדעות שמרניות נגד קבוצות מיעוט,(כמו חברי קבוצת הקו קלוקס קלאן) הוא היה מתווכח איתם ומשתלח בהם במילים קשות.
הרצח

בערב 18 ביוני 1984 כאשר ברג יצא ממכונית הפולקסווגן חיפושית שלו ליד ביתו הוא נורה 12 יריות מתת מקלע MAC-10 (שמאוחר יותר הנחה את הFBI לבית של אחד מחברי המסדר).
במשפט בגין הרצח ב-1987 טענה התביעה שברג נרצח בשל היותו יהודי ומשום שעורר את כעסם של ארגונים גזעניים. ארבעה מחברי המסדר, ג'ין קרייג, דייוויד ליין, ברוס פירס וריצ'רד סקוטארי, הואשמו באשמות פדרליות. ליין הכחיש בתוקף את מעורבותו ברצח אך שיבח את המעשה בראיון. התובע בדנוור טען שהראיות לא יספיקו להרשעה ברצח ולכן אף אחד מהנאשמים לא הורשע ברצח ברג. ליין ופירס הורשעו במשפט בהפרת זכויות האזרח של ברג ובאישומים נוספים. ליין נשפט ל-190 שנה בכלא ופירס ל-252 שנים. קרייג וסקוטארי הורשעו באשמות שלא קשורות לרצח ונשלחו גם הם למאסר. מנהיג המסדר רוברט ג'יי מתיוס שנחשד על ידי ה-FBI שלקח גם הוא חלק ברצח נשרף למוות במהלך עימות בדצמבר 1984 עם ה-FBI בביתו בוושינגטון.