stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שעון ביולוגי
היסטוריה

התיעוד המוקדם ביותר של שעון ביולוגי מגיע מהמאה ה-4 לפנה"ס, כאשר אנדרוסת'נס, קפטן ספינה תחת שלטונו של אלכסנדר הגדול, תיאר תנועות עלים יומיות של עץ התמרינדי (Tamarindus indica). התצפית המודרנית של שינויים פנימיים נעשתה על ידי המדען הצרפתי ז'אן-ז'אק ד'אורטו דה מראן במאה ה-18. הוא שם לב ששינויים בעלי דפוס מחזורי של 24 שעות בעלי הצמח מימוזה ביישנית (Mimosa pudica) נמשכו גם כאשר הצמח בודד מאותות חיצוניים, כאשר הוא נשמר בחושך. ב-1918 ג'.ס. שימנסקי הראה כי חיות מסוגלות לשמר דפוסי התנהגות בעלי מחזוריות של 24 שעות, בהיעדר אותות חיצוניים, כמו אור או שינוי טמפרטורה. ג'וזף טקהאשי גילה את הבסיס הגנטי לשעון הביולוגי ביונקים ב-1994.
מקור אבולוציוני

חלבונים רגישים לאור ומקצבי השעון הביולוגי כנראה הופיעו לראשונה בתאים הראשונים, במטרה להגן על שכפול ה-DNA מקרינה אולטרה סגולה במהלך שעות היום. כתוצאה מכך השכפול בוצע בלילה. הפטריה (Neurospora), משמרת את המנגנון הזה. נראה כי המחזוריות חשובה בוויסות מחזורים ביוכימיים בתוך הפרט כמו גם בתיאום עם תנאי הסביבה. סברה זו עולה מהתורשתיות של מקצבי השעון הביולוגי אחרי כמה מאות דורות של זבובי פירות במעבדה בתנאים קבועים, כמו גם היכולת להעלים בניסוי התנהגויות המאפיינות את השעון הביולוגי, אך לא תופעות פיזיולוגיות בשלוים.
השעון הביולוגי הפשוט ביותר המוכר כיום הוא של הפרוקריוט ציאנובקטריה. מחקרים הראו כי ניתן לשקם את השעון הביולוגי של Synechococcus elongatus בעזרת שלושת החלבונים של האוסילטור המרכזי. שעון זה הראה מחזוריות של 22 שעות למשך כמה ימים עם הוספת ATP. הסברים קודמים של יכולת פרוקריוטים לשמור על מקצב השעון הביולוגי היו תלויים במנגנון המשוב של שעתוק ותרגום DNA.
טרם ידוע האם שעונים ביולוגיים ביצורים אאוקריוטים דורשים אוסילטורים מונעי תהליכי שעתוק-תרגום. אמנם יצורים פרוקריוטים ואאוקריוטים חולקים את המבנה הבסיסי של השעון, אך לא נמצאה הומולוגיה ברמת הגנים. דבר זה מצביע על מקור אבולוציוני שונה.
ב-1971 רונלד ג'. קונופקה (Ronald J. Konopka) הגנטיקאי וסימור בנזר (Seymour Benzer) זיהו לראשונה מרכיב גנטי של השעון הביולוגי בעזרת המודל של זבובי פירות. שלושה קווים מוטנטים הראו התנהגות שעון חריגה - לאחד היה מחזור קצר מהרגיל, לשני היה מחזור ארוך מהרגיל ולשלישי לא היה דפוס מחזורי כלל. כל שלושת המוטנטים הובילו לאותו גן שנקרא period.  פגמים באותו גן שויכו גם להפרעת שינה (Familial advanced sleep phase syndrome) בבני אדם, תגלית ששפכה אור על אופיו האבולוציוני של השעון הביולוגי. כיום אנו יודעים על מרכיבים גנטים רבים אחרים של השעון הביולוגי. יחסי הגומלין בין גנים אלו יוצרים לולאות משוב של תוצרי הגנים המובילות לתנודתיות מחזורית המודיעה לתאי הגוף מה השעה.
במחצית השנייה של המאה ה-20 חלה התקדמות בחקר השעונים הביולוגים. כיום ידוע כי השעון הביולוגי המולקולרי יכול לתפקד בתוך התא הבודד, כלומר יש לו אוטונומיה תאית. במקביל, תאים שונים יכולים לתקשר האחד עם השני לכדי יצירת מסר חשמלי מסונכרן. מסרים אלו עשויים להגיב עם הבלוטות האנדוקריניות במוח ולהוביל להפרשה מחזורית של הורמונים. הרצפטורים להורמונים אלו עשויים להיות ממוקמים בכל רחבי הגוף. רצפטורים אלו יסנכרנו את השעונים הפריפריאליים באיברים שונים. כלומר, המידע לגבי השעה ביום עוברת מהעין לשעון שבמוח, ודרכו שעונים בשאר הגוף מסתנכרנים. כך, למשל, פועל התזמון של מחזור השינה ועירות, טמפרטורת הגוף, צמא ורעב.
חשיבות השעון הביולוגי בבעלי חיים

מקצב השעון הביולוגי נמצא בדפוסי השינה והאכילה של בעלי חיים, כולל האדם. כמו כן ישנם דפוסים של טמפרטורת הגוף (גבוהה יותר בסוף היום), פעילות גלי מוח, ייצור הורמונים, רגנרציה של תאים ופעילויות ביולוגיות נוספות. בנוסף, פוטופריודיזם - התגובה הפיזיולוגית של יצורים חיים למשך היום והלילה, הוא חיוני לצמחים ולבעלי חיים, והשעון הביולוגי הוא האמצעי למדידת משך היום.
חיזוי נכון של שינויים עונתיים של מזג האוויר, זמינות המזון או תקופת פעילותו של טורף הם חיוניים להישרדותם של מינים רבים. אף כי אינו המדד היחיד, משך שעות האור הוא הסמן הסביבתי האמין ויציב ביותר ביכולתו לחזות שינויים עונתיים. בין התופעות הקשורות ביותר לשינוי במשך שעות האור הן הנדידה, שנת חורף ורבייה.
חשיבות השעון הביולוגי בבעלי חיים > חשיבות מחזורי האור-חושך

מקצב השעון הביולוגי קשור למחזורי האור-חושך. בעלי חיים, כולל בני אדם, הנשמרים בחושך מוחלט למשך תקופות זמן ממושכות, בסופו של דבר פועלים לפי מקצב פנימי עצמאי. כל "יום", מועד השינה שלהם נדחף קדימה או אחורה, תלוי אם השעון הפנימי שלהם ארוך או קצר מ-24 שעות. האותות הסביבתיים המכוונים את השעון הפנימי ביחס לאותות החיצוניים נקראים צייטגבר (Zeitgeber מגרמנית). יונקים החיים מתחת לקרקע כגון חולדים, מסוגלים לשמר שעון ביולוגי, אף כי אינם חשופים לאותות חיצוניים. אף כי העיניים של חיות אלה מנוונות, עדיין פועלים בהם פוטורצפטורים פעילים והם עולים לפני השטח באופן מחזורי.
יצורים שבאופן רגיל חווים פרק שינה במחזור היומי שלהם, עדיין ישמרו על פרק זה גם בסביבה נטולת אותות חיצוניים. ההבדל הוא ששלב השינה לא יכוון לפי שעון ה-24 שעות של מחזור האור/חושך בטבע. אם מצב כזה נמשך לאורך זמן, תזמון שעות העירות והשינה עשויות לצאת מתיאום עם מחזורים (יומיים או אחרים) נוספים הפועלים על היצור, כמו טמפרטורת הסביבה.
חשיבות השעון הביולוגי בבעלי חיים > חיות קוטב

חוקרים נורווגים הראו שחלק מחיות הקוטב מראות מקצבי השעון הביולוגי רק בחלק של השנה שבו השמש עולה ושוקעת. במחקר על איילים, חיות שחיו בקו הרוחב 70 צפון הראו מקצב שעון ביולוגי בסתיו, בחורף ובאביב, אך לא בקיץ. איילים שחיו בקו הרוחב 78 צפון הראו את המקצב רק בסתיו ובאביב. החוקרים משערים כי קיימים בעלי חיים נוספים שאינם מראים מחזורים של השעון הביולוגי באור המתמיד של הקיץ ובחושך הנמשך של החורף.

 קבוצת חוקרים אחרת בצפון אלסקה מצאה כי סנאי אדמה וקיפודים שומרים על מקצב השעון הביולוגי באופן מדויק לאורך 82 ימים של אור שמש. החוקרים משערים כי יונקים קטנים אלו מסוגלים לכוון את השעון הפנימי שלהם לפי מרחק השמש מהאופק המגיע למינימום פעם ביום.
חשיבות השעון הביולוגי בבעלי חיים > נדידה

פרפרים מהמין דנאית מלכותית (Danaus plexippus) מבצעים נדידה מדי סתיו ואביב. בסתיו הם עפים דרומה, מצפון ארצות הברית לדרום ארצות הברית ולמקסיקו. הפרפרים משתמשים ב"מצפן שמש" הנעזר בשעון הביולוגי שבמחושי הפרפר לקביעת מיקומו היחסי של הפרפר.
חשיבות השעון הביולוגי בבעלי חיים > בעלי חיים ימיים

דגי החשמל מהמין Sternopygus macrurus מסוגלים לשלוט בעוצמה השדה החשמלי אותו הם מייצרים בתגובה לאותות אור וחושך. עם רדת החשיכה, מצטבר בגופם חלבון המעלה את הפעילות החשמלית. יכולת זו מקטינה 'בזבוז' אנרגיה בשעות בהם הדג אינו צד, וכן מקטינה את הסיכוי שיתגלה על ידי טורפיו המחפשים את השדה החשמלי.
השעון הביולוגי ביונקים

השעון הביולוגי המפותח ביותר נמצא אצל יונקים. שעון זה נשלט על ידי הגרעין העל-תצלובתי במוח, שהוא אחד מהגרעינים המרכיבים את ההיפותלמוס.
תאי העצב בגרעין העל-תצלובתי פועלים במחזוריות של כ-24 שעות, ובאמצעות אות כימי שמפעפע ברחבי המוח הם שולטים על התנהגויות המושפעות מהשעון הביולוגי. כמו כן, תהליכים מוחיים וגופניים רבים מווסתים על ידי הקישורים הסינפטיים בין הגרעין העל-תצלובתי לאזורים אחרים במוח. בין השאר, מועבר מידע לבלוטת האצטרובל, אשר מייצרת את ההורמון מלטונין בתיאום עם השעון הביולוגי.
המידע על כמות האור בסביבה, שמתפקד כצייטגבר שיכול "לאפס" את השעון הביולוגי, מועבר אל הגרעין העל-תצלובתי ישירות מקולטנים רגישים לאור ברשתית, דרך עצב הראייה.
השעון הביולוגי ביונקים > אפיון השעון הביולוגי באדם

שני המדדים העיקריים לקביעת התזמון של השעון הביולוגי ביונקים הם הפרשת מלטונין מבלוטת האצטרובל במוח וטמפרטורת הגוף. כדי למדוד את מחזוריות הטמפרטורה, האדם צריך להישאר ער אך רגוע, במנוחה ובחדר מוחשך בזמן שטמפרטורת הגוף שלהם נמדדת באופן רציף דרך פי הטבעת. הטמפרטורה הממוצעת של אדם בוגר מגיעה למינימום שלה בערך בשעה 5 לפנות בוקר, כשעתיים לפני השעה בה הוא רגיל להתעורר, אם כי קיימים שינויים גדולים בין כרונוטיפים Chronotype רגילים.
רמות המלטונין נמוכות עד כדי קושי באבחונן בזמן שעות האור. הוא מתחיל להצטבר בשעות הדימדומים, בסביבות תשע בערב כבר ניתן למדוד אותו בקלות בדם או ברוק. את המטבוליט העיקרי של המלטונין ניתן למצוא גם בשתן. לעומת זאת, מחקרים חדשים מצביעים על כך שנקודת הפסקת הפרשת המלטונין עשויה להיות המדד האמין ביותר.
ניתן לאמן את השעון הביולוגי של בני אדם לתקופות מעט ארוכות או מעט קצרות מ-24 השעות שביממת כדור הארץ. חוקרים מאוניברסיטת הרווארד הראו כי ניתן לאמן את השעון הביולוגי של נבדקים לפי יממה של 23.5 שעות וכן לפי יממה של 24.65 שעות, שהיא משך היממה בכוכב הלכת מאדים.
שעונים המפעילים מערכות הורמונליות

שעונים ביולוגיים רבים מספקים מידע למערכת ההורמונלית של הגוף החי וזה המווסת את פעילותו ההורמונלית של הגוף ואחראי על פעילותו הביוכימית של הגוף כולו.
שעונים המפעילים מערכות הורמונליות > הפרעות בשעון הביולוגי ההורמונלי

כל הפרעה קלה בשעון הביולוגי עלולה לגרום להפרעות שינה מסוגים שונים, כאשר אחת הידועות היא היַעֶפֶת ("ג'ט לג") הנגרמת כתוצאה משינוי באזור זמן ושיבוש חלוקת היממה בשעון, ובמקרים קיצוניים יותר תיתכן הפרעה בקצב הלב שגורמת להתקפי לב ואף לדום לב. הפרעה בשעון הביולוגי עלולה לגרום גם למחלות נפש כגון דיכאון קליני והפרעה דו-קוטבית (מאניה דיפרסיה).
תסמונת פאזת השינה הדחויה היא הפרעה כרונית בשעון הביולוגי המובילה לאיחור ניכר בשעות ההירדמות וההשכמה.
ראו גם

תסמונת עבודת המשמרות
תסמונת מחזור עירות-שינה שונה מ-24 שעות
תסמונת פאזת השינה הדחויה
ג'סיקה אלכסנדר

| --- | --- |

 לידה:  19 ביוני 1999 (בת 25) וסטמינסטר, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Jessica Caroline Hoare 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  Putney High School 
 nm10940217/ פרופיל ב-IMDb
 
ג'סיקה אלכסנדר (באנגלית: Jessica Alexander; נולדה ב-19 ביוני 1999) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ודוגמנית אנגלייה.
ביוגרפיה

אלכסנדר גדלה בריצ'מונד, לונדון (אנ'). ויש לה אחות צעירה יותר, סופי. היא למדה בתיכון פוטני וסיימה את לימודיה בשנת 2017.
קריירה

אלככסנד החלה את הקריירה שלה כששיחקה בשני סרטים קצרים עצמאיים; בשנת 2013 בסרט Venice 70: Future Reloaded ובשנת 2016 בסרט Ttruck, לפני שעשתה את הופעת הבכורה שלה בטלוויזיה בדרמת הנעורים של ערוץ דיסני האיטלקי ב-2018 בסדרה "Penny on M.A.R.S" בתור לוסי קרפנטר, הדמות האנטיגוניסטית בשתי העונות הראשונות. באותה שנה, היא הוחתמה על ידי סוכנות הדוגמנים Select Model Management. וחתמה על חוזה עם סוכנות הדוגמנים נקסט. בשנת 2020, היא זכתה להכרה על תפקידה בתור אוליביה הייז בסדרת מותחן הנעורים "Get Even".
בשנת 2021, שיחקה במותחן הדיסטופי הדרום אפריקאי "Glasshouse", בבימויו של קלסי איגן שאלכסנדר הכירה בפרויקט קודם, ובטסי בסרט האימה הבריטי "A Banquet".
במרץ 2021, פורסם כי אלכסנדר לוהקה לתפקיד בסרט "בת הים הקטנה", עיבוד לסרט באותו שם של דיסני שיצא לאקרנים בשנת 2023. אלכסנדר לוהקה גם לתפקיד בסרט המותחן "Into the Deep".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | Glasshouse | בי |  |
| 2021 | A Banquet | בטסי |  |
| 2022 | מתחת לפני המים | לקסי |  |
| 2023 | בת הים הקטנה | ונסה |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018–2020 | Penny on M.A.R.S. | לוסי נגר | תפקיד ראשי; 25 פרקים |
| 2020 | סוגרות חשבונות | אוליביה הייז | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| TBA | נפילה (אנ') | לוסינדה "לוס" פרייס | סדרת טלוויזיה עתידית של גלובופליי (אנ') |
הערות שוליים

↑  Henderson, Jamie (9 ביולי 2013). "Entire school year at Putney High School puts on production of Magic Flute". Sutton & Croydon Guardian. נבדק ב-12 ביוני 2021. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "House Drama Festival sets the stage". Putney High School. 27 במרץ 2018. נבדק ב-12 ביוני 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "In photos with Jess Alexander". Spindle. 20 בנובמבר 2018. נבדק ב-12 ביוני 2021. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "London / Jessica Alexander". Next Models. נבדק ב-17 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Singh-Kurtz, Sangeeta (2020-08-04). "Get Even Is A Glossy British Murder Mystery". The Cut (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-04-30.
↑  "Jessica Alexander is Olivia Hayes: The Actress". BBC Media Centre. 5 בפברואר 2020. נבדק ב-12 ביוני 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wiseman, Andreas (2020-09-03). "HanWay, Tea Shop & Riverstone Team On Genre Pic 'A Banquet' With 'Resident Evil' Actress Sienna Guillory". Deadline (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-04-30.
↑  Paskevich, Hayley (21 באוגוסט 2021). "FANTASIA 2021 INTERVIEW: 'Glasshouse' – Jessica Alexander". Flip Screen. נבדק ב-4 באוקטובר 2021. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Kroll, Justin (2021-03-01). "Jessica Alexander Joins Disney's Live-Action 'Little Mermaid' Pic". Deadline (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-04-30.
↑  Grater, Tom (28 בספטמבר 2021). "Ella-Rae Smith, Jessica Alexander & Matthew Daddario Board Thriller 'Into The Deep' For Signature Films & Tea Shop Productions". Deadline. נבדק ב-4 באוקטובר 2021. {{cite journal}}:  (עזרה)
מאיר תורג'מן

מאיר תורג'מן (נולד ב-1953) הוא פוליטיקאי מוניציפלי ירושלמי, שימש כחבר מועצת העיר ירושלים במשך 20 שנה שבהן שימש כסגן וממלא מקום ראש עיריית ירושלים ויו"ר הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה.
ביוגרפיה

תורג'מן נולד בשנת 1953 בשכונת בקעה בירושלים וגדל בה. שירת כמ"פ מילואים בחטיבת גולני ועבד בשירות הכבאות במשך שני עשורים כקצין חקירות ראשי. בהמשך עבר להתגורר בשכונת גילה בה כיהן כראש המינהל הקהילתי במשך עשור בשנות ה-90 כאשר בחלק מאותה תקופה כיהן כראש המינהלים הקהילתיים של ירושלים, בטרם פנה להתמודד בבחירות למועצת העיר ירושלים. עבר להתגורר בשכונת הר חומה כשזו הוקמה ובהמשך עבר להתגורר בקריית היובל.
בשנת 1998 נבחר לראשונה למועצת העיר ברשימה עצמאית שקיבלה מנדט אחד. בשנת 2003 רץ ברשימתו של ניר ברקת אך פרש מסיעתו במהלך הקדנציה בעקבות אי הסכמות עם ברקת. בשנת 2008 נבחר לכהן כחבר מועצת העיר, לאחר שרשימתו, "למען ירושלים", קיבלה בבחירות המוניציפליות את מספר הקולות הנמוך ביותר מבין הרשימות שעברו את אחוז החסימה (7,968 קולות, כ-3.5% בלבד מסך הקולות) וזכתה למנדט אחד. סיעתו של תורג'מן לא נכנסה לקואליציה העירונית הרחבה שהקים ראש העיר הנבחר ניר ברקת, וברובה של הקדנציה היה תורג'מן חבר האופוזיציה היחיד מבין 31 חברי המועצה (בשנת 2011 הצטרפה לאופוזיציה רחל עזריה (סיעת ירושלמים), לאחר שהודחה מן הקואליציה בידי ראש העיר ברקת). כהונתו של תורג'מן כחבר אופוזיציה התאפיינה בקו לוחמני ולעומתי ובחיכוכים מתוקשרים עם ראש העיר ברקת.
בבחירות המוניציפליות שהתקיימו בשנת 2013 חבר תורג'מן, בצעד מפתיע, לרשימתו של ניר ברקת "ירושלים תצליח" והתברג למקום השלישי בה. הרשימה זכתה בבחירות לארבעה מנדטים ותורג'מן מונה לסגן ראש העיר ולמחזיק תיק המינהלים הקהילתיים ותיק הטיפול בפרט.
בסוף שנת 2015, עם פרישתו של קובי כחלון מכל תפקידיו בעירייה, התמנה תורג'מן ליו"ר הוועדה המקומית לתכנון ובנייה ירושלים.
במרץ 2016 הועלו כלפיו טענות לניגוד עניינים, לאחר שלפי החשד קידם תוכנית לבנית אלפי יחידות דיור על קרקע שאחד מבעליה הוא הקבלן שלמה דרעי, ידיד ותיק של תורג'מן. בעקבות כך דרש ממנו היועמ"ש של עיריית ירושלים בצעד חריג שלא להשתתף בדיונים שיש בהם חשש לניגוד עניינים.
ביולי 2017 פורסם בעיתון ידיעות ירושלים כי תורג'מן ביקש מעבריינית בנייה הנחה משמעותית על קניית ארבעה קברים לא חוקיים בהר המנוחות. תורג'מן טען בתגובה כי פנה לעברינית הבנייה כאדם פרטי ולא כמחזיק תיק התכנון והבניה. בפברואר 2018 הודיע על התמודדותו לראשות עיריית ירושלים בבחירות המוניציפליות של נובמבר 2018, אך לבסוף לא השתתף בהן.
בעקבות החשד בפלילים, לא התמודד למועצת עיריית ירושלים בבחירות המוניציפליות של שנת 2018.
תורג'מן הוא חבר מרכז הליכוד מתחילת שנות האלפיים.
ביוגרפיה > חשדות לפלילים

ב-12 במרץ 2018 נעצר תורג'מן יחד עם שלושה אנשי עסקים, בחשד לעבירות שוחד והלבנת הון על פי החשד, תורג'מן פעל למתן הקלות לאיש העסקים משה הבא, שביקש להרוס את מבנה הדואר ההיסטורי המיועד לשימור במטרה להופכו לבית מלון, זאת לאחר שהבא חתם ערבות עבור תורג'מן על הלוואה בסך 200 אלף ש"ח, אותם תורג'מן לא השיב והכספים נלקחו מהבא. בנוסף, חשדה המשטרה כי תורג'מן קידם את ענייניהם של בעלי עסקים בעיר בתמורה לטובות הנאה.
ב-29 ביולי המשטרה הודיעה כי התגבשה תשתית ראייתית, בחשד למעורבות בעבירות מתן וקבלת שוחד, מרמה, הפרת אמונים וגניבה בידי מורשה.
ב-21 ביולי 2020 הודיעה הפרקליטות לתורג'מן שנשקלת העמדתו לדין, בכפוף לשימוע, בחשד לקבלת שוחד בסך כולל של כ-354,895 ש"ח, מרמה והפרת אמונים, גנבה בידי מורשה בסך 69,949 ש"ח, ושימוש במרמה, ערמה ותחבולה על מנת להתחמק מתשלום מס. כתב האישום הוגש ב-10 ביוני 2021.
הערות שוליים

↑  - ברקת הזמין שוטרים לפנות את תורג'מן, באתר יוטיוב
↑  - נאום שנשא תורג'מן לאחר שחבר לרשימתו של ברקת, באתר יוטיוב
↑  ההצבעה, העירייה ופרויקט הבניה: עוד הסתבכות לדרעי?, באתר חדשות 13 (לשעבר ערוץ עשר), 31 במרץ 2016
↑  כתבה בגלי צה"ל
↑  השבוע בעיתון "ידיעות ירושלים": חשיפה: הבקשה הבעייתית של מחזיק תיק התכנון בעיר מעבריינית הבנייה המורשעת, באתר mynet ירושלים, ‏6 ביולי 2017
↑  כתבה מכל עיתון עמוד 16
↑  רועי רובינשטיין,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'הבכיר שחשוד בשוחד: סגן ראש העיר ירושלים מאיר תורג'מן, באתר ynet, 12 במרץ 2018
↑  זוהר שחר לוי,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'מעצרם של בכיר לשעבר באוצר וסגן ראש עיריית י-ם החשודים בשוחד הוארך ב-4 ימים, באתר כלכליסט, 12 במרץ 2018
↑  מאיה הורודניצאנו, אבי אשכנזי‏, סוף לשמועות: עובדי עיריית ירושלים לא הופתעו ממעצר סגן ראש העיר, באתר וואלה, 13 במרץ 2018
↑  נעמי צורף,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'המשטרה: תשתית ראייתית נגד סגן ראש עיריית ירושלים בחשד לשוחד, באתר כלכליסט, 29 ביולי 2018
↑  '"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'אפרת נוימן,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'הוגש כתב אישום בגין שוחד נגד מאיר תורג'מן, לשעבר סגן ראש עיריית ירושלים, באתר TheMarker‏, 10 ביוני 2021
עינת שמשוני

| --- | --- |

 לידה:  1982 (בת 43 בערך) רמת מגשימים
 מדינה:  ישראל 
 מעסיק:  עצמאית
 שפות היצירה:  עברית
 תחום כתיבה:  סיפרות
 
עינת אסתר שמשוני (נולדה ב-1982) היא סופרת ילידים ומבוגרים ומעצבת גרפית ומאיירת ישראלית.
ביוגרפיה

עינת שמשוני נולדה בשנת 1982, השישית מתוך שבעה ילדים לשרה ויעקב דגן. היא גדלה במושב רמת מגשימים שברמת הגולן. את לימודיה התיכוניים השלימה באולפנית טבריה, במגמת אומנות ועיצוב. לאחר שנתיים של שירות לאומי המשיכה ללימודי תואר ראשון בעיצוב גרפי והוראת אומנות במכללת אמונה בירושלים.
בשנת 2009 יצא לאור ספרה הראשון, ספר הילדים "מסרגות הפלא של סבתא", שאותו כתבה ואיירה. בשנת 2010 נכלל הספר בפרויקט ספריית פיג'מה. בשנת 2018 יצא לאור ספרה הראשון למבוגרים הראשון, "רוחות טובות".
עינת עוסקת בכתיבה, הנחיה והוראה. היא בעלת "סטודיו געש", המתמחה בעיצוב כריכות וספרים, ומלמדת עיצוב במכללת צפת. בנוסף, היא כותבת את הבלוג "צרות של מעצבים" ומגישה, יחד עם אחותה, עורכת הספרים תמר וינברג, את הפודקאסט הספרותי "בין השורות".
עינת נשואה לאילן שמשוני, אם לחמישה, מתגוררת בקצרין שברמת הגולן
ספריה של עינת שמשוני

מסרגות הפלא של סבתא, בני-ברק, ספרית פועלים, 2009.
איזה יום, געש ספרים, קצרין, עינת שמשוני, 2016, איורים: שמעון אנגל.
רוחות טובות, ישראל, געש ספרים, 2018, עריכה ספרותית: דפנה שחורי.
לעזאזל, געש ספרים, 2021, עריכה ספרותית: דפנה שחורי; עריכה לשונית: תמר וינברג.
The house of lost spirits / Einat Shimshoni ; translation from the Hebrew by Judith Yacov, [Tel Aviv] : eBookPro Publishing, 2020
מלאך, געש ספרים, 2022; עורך אחראי: לירון פיין ; עריכה: נעמה טל; עריכת לשון: ענת הרש-גרוס.
דברים שבורים, מסדה, 2024
הערות שוליים

↑  הסופרת עינת א. שמשוני, באתר סימניה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306269305171  VIAF: 298697871   WorldCat (עם VIAF): 298697871
ולנסיה (כדורגל)

מועדון הכדורגל ולנסיה (בספרדית: Valencia Club de Fútbol) הוא מועדון כדורגל מהעיר ולנסיה שבספרד. המועדון נוסד ב-5 במרץ 1919 על ידי תושב העיר, אוקטביו אוגוסטו מילייו דיאס. הקבוצה הבוגרת של המועדון מארחת את משחקי הבית שלה באצטדיון המסטאייה, אצטדיון המכיל 48,600 מקומות ומשמש כבית של ולנסיה מאז שנת 1923. בעתיד אמורה הקבוצה לעבור לאצטדיון הנואו מסטאייה, הנבנה בימים אלו ועתיד להכיל כ-60,000 מקומות ישיבה.
ולנסיה נחשבת לאחד המועדונים הבולטים ביותר בספרד. קבוצת הבוגרים זכתה שש פעמים בלה ליגה, שמונה פעמים בגביע הספרדי, פעם אחת בגביע אופ"א ופעמיים בסופר קאפ האירופאי. בין היתר, ולנסיה מחזיקה באחת ממחלקות הנוער המפוארות בעולם, וההוכחה בה גדלו דויד וייה, ג'ורדי אלבה, חואן מאטה ודויד סילבה. המועדון גם כולל קבוצת מילואים בשם ולנסיה מסטאייה ועוד קבוצה אחת בענף ספורט אחר: ולנסיה בכדורסל.
אצטדיון המסטאייה

אצטדיון המסטאייה הוא אצטדיונה הביתי של ולנסיה משנת 1923, והוא מכיל 55,000 מקומות ישיבה. ב-20 במאי 1923 נחנך האצטדיון במשחק ידידות בין שתי הקבוצות של העיר, ולנסיה ולבאנטה. חנוכת האצטדיון משמעותה הייתה עבור האוהדים גם פרידה מאצטדיון הקבוצה הקודם, אלגירוס, שהיה ביתה הראשון. עם פתיחתו, כשולנסיה טרם השתייכה לליגה הבכירה, האצטדיון הכיל 17,000 מקומות. הצלחתה של ולנסיה באותה תקופה הובילה להרחבתו הראשונה ב-1927, לאחריה הכיל האצטדיון 25,000 מקומות, לפני שניזוק קשות במלחמת האזרחים, במהלכה שימש האצטדיון כמחנה ריכוז וכמגרש גרוטאות.
לאחר שהאצטדיון שופץ מנזקי המלחמה, הצליחה ולנסיה לזכות בתארה הראשון, גביע המלך הספרדי, ב-1941. עשור מוצלח שכלל שלוש אליפויות ושני גביעים עודד את מנהלי הקבוצה להשקיע באצטדיון ולהרחיבו. בשנות ה-50 עבר האצטדיון שינוי משמעותי כשהורחב לכמות של 45,500 מקומות, אך הוא ניזוק פעם נוספת בעקבות השיטפון בוולנסיה באוקטובר 1957, שנגרם בעקבות ההצפה של נהר הטוריה. האצטדיון שוחזר ואף שופר באמצעים רבים (כגון תאורה מלאכותית), שנחנכו במהלך חג מקומי ב-1959.
ב-1969 שונה שם האצטדיון ל"אצטדיון לואיס קזנובה", כדי לחלוק כבוד לנשיא המועדון ששירת בתפקיד 25 שנה. קזנובה עצמו הצטנע והודה כי קריאת האצטדיון על שמו היא צעד גדול מדי, וביקש להחזיר את שמו הקודם, המסטאייה, ב-1994. האצטדיון גם חזה בשורה של הצלחות בשנות ה-70, שכללו אליפות (תחת אלפרדו די סטפנו כמאמן), שתי הופעות בגמר גביע המלך, והופעות בגביע האלופות וגביע אופ"א.
ב-1972 נחנכו משרדי המועדון, שהציגו עיצוב חדשני וחדר גביעים חדש. בקיץ 1973 הוחלף יציע שכלל 14 שורות עמידה, ביציע ישיבה. בעקבות הצלחות הקבוצה והגידול במספר אוהדיה התגבשה תוכנית להעברת האצטדיון אל מחוץ לתחומי העיר, אך זו לא צלחה. באותן שנים זכתה ולנסיה ברציפות בגביע המלך הספרדי, גביע אירופה למחזיקות גביע ובסופר קאפ האירופי (כשבאותן שנים מככב בקבוצה מריו קמפס), כשהסופר קאפ האירופי אף משוחק באצטדיון המסטאייה עצמו.
המסטאייה נבחר לארח את משחק הבכורה של נבחרת ספרד במונדיאל 1982, ועשר שנים מאוחר יותר את משחקי הכדורגל באולימפיאדת ברצלונה (1992).
שחקנים מפורסמים

| --- | --- |
 ספרד אדמונדו סוארס  ספרד ג'ורדי אלבה  ספרד אסייר דל-הורנו  ספרד חואקין  ספרד ויסנטה רודריגס  ספרד דויד אלבלדה  ספרד דויד וייה  ספרד פרננדו מוריינטס  יוגוסלביה פרדראג מיאטוביץ'  ספרד סנטי מינה  ספרד דויד סילבה  ספרד רוברטו סולדדו  אורוגוואי אדינסון קבאני:  ספרד חואן מאטה  ארגנטינה פאבלו איימר  ארגנטינה רוברטו אז'אלה  ארגנטינה מריו קמפס  ברזיל רומאריו  הולנד פאס וילקס  פורטוגל מיגל מונטיירו  צרפת קווין גאמיירו  ספרד דני פארחו  ספרד חוסה לואיס גאיה  פורטוגל גונסלו גדש  ספרד פראן טורס  נורווגיה ג'ון קארו
תארים

אליפות ספרד (6): 1941/42, 1943/44, 1946/47, 1970/71, 2001/02, 2003/04
גביע המלך הספרדי (8): 1940/41, 1948/49, 1953/54, 1966/67, 1978/79, 1998/99, 2007/08, 2018/19
הסופר קאפ הספרדי (2): 1999, 2004
גביע אירופה למחזיקות גביע (1): 1979/80
גביע אופ"א (3): 1961/62, 1962/63, 2003/04
הסופר קאפ האירופי (2): 1980/81, 2004/05
אצטדיון המסטאייה
מגדל וורף טיימס סקוור

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים 
 מיקום:  וושי
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2011–2014 (כ־3 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  2014 
 אדריכל:  אידאס 
 מידות
 גובה:  339 מ' 
 שטח:  280,000 מ"ר
 קומות:  68 
 
 קואורדינטות:  31°33′02″N 120°18′09″E﻿ / ﻿31.55055556°N 120.3025°E﻿ / 31.55055556; 120.3025
  (למפת הרפובליקה העממית של סין מוגדלת) בייג'ינג שאנגחאי צ'ונגצ'ינג שנג'ן הונג קונג צ'נגדו שניאנג שיאן חרבין אורומצ'י שינינג רוסיה מונגוליה קזחסטן קיר. ט. פק. הודו נפאל ב. בנ. מיאנמר תאי. לא. וי. הפ. ד.ק צ.ק יפןמגדל וורף(למפת הרפובליקה העממית של סין רגילה) בייג'ינג שאנגחאי צ'ונגצ'ינג שנג'ן הונג קונג צ'נגדו שניאנג שיאן חרבין אורומצ'י שינינג רוסיה מונגוליה קזחסטן קיר. ט. פק. הודו נפאל ב. בנ. מיאנמר תאי. לא. וי. הפ. ד.ק צ.ק יפןמגדל וורף
 
מגדל וורף טיימס סקוור (בסינית: 无锡九龙仓项目A塔; סינית מסורתית: 無錫九龍倉項目A塔) הוא גורד שחקים הנבנה בסגנון של אדריכלות מודרנית הממוקם בעיר וושי שבסין. המגדל הרב שימושי מתנשא לגובה של 339 מטר וכולל 68 קומות. בנייתו של המגדל אשר מתפרס על שטח של 280,000 מ"ר החלה בשנת 2011 והושלמה כעבור 3 שנים, בשנת 2014.
ניצולי השואה

ניצולים במחנה מטהאוזן, משחזרים את כניסת המשחררים חיילי צבא ארצות הברית, 1945, יום לאחר השחרור בפועל, לבקשת דווייט אייזנהאואר
ניצולי השואה או שורדי השואה הם יהודים אשר שרדו את השואה – הרדיפה, הגירוש ורצח העם היהודי בזמן מלחמת העולם השנייה על ידי הנאצים ועוזריהם. מדיניות רדיפת היהודים והשמדתם הונהגה על ידי אדולף היטלר והמשטר הנאצי, כחלק מהמאמץ לממש את 'הפתרון הסופי' להשמדת יהדות אירופה.
ניצולי השואה הם היהודים ששרדו מחנה השמדה, מחנה ריכוז, גטו, בורות הריגה ואתרי השמדה של האיינזצגרופן או משתפי הפעולה עמם, או שחיו חיי סתר או חיים בזהות בדויה באזור שנכבש או סופח בידי גרמניה הנאצית ובעלות בריתה. הגדרה זו כוללת את רוב היהודים שחיו ביבשת אירופה בשנים 1939 עד 1945 ועוד מספר מקומות מעבר לאירופה, ונותרו בחיים.
שני שלישים מהכוח הלוחם של צה"ל החל מקרבות עשרת הימים במלחמת השחרור היו שורדי השואה, מתנדבי מח"ל ואחרים.
משלהי מלחמת העולם השנייה ועד שנות ה-60 נקלטו בישראל למעלה מחצי מיליון עולים מאירופה, מרביתם ניצולי השואה או ילדיהם.