stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרשת לארה אל-קאסם
הערות שוליים

↑  נעה לנדאו, ישראל מנעה כניסת סטודנטית מארה"ב לארץ למרות שקיבלה ויזה, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2018
1 2  העליון קיבל את הערעור: הסטודנטית לארה אל-קאסם לא תגורש, באתר ynet, 18 באוקטובר 2018
↑  חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 28), התשע"ז–2017, ס"ח 2610 מ-14 במרץ 2017
↑  תבחינים למניעת כניסה לישראל של פעילי חרם, באתר רשות האוכלוסין וההגירה, 24 ביולי 2017
↑  ערר (ת"א) 18-560 לארה אלקאסם נגד משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה
↑  החלטות האוניברסיטה בעניין הסטודנטית לארה אלקאסם, באתר האוניברסיטה העברית, 8 באוקטובר 2018
↑    הודיה כריש חזוני, ‏השקר של אל-קאסם נחשף, ארדן בירך, בעיתון מקור ראשון, 14 באוקטובר 2018
1 2  עמ"נ 11002-10-18 lara alqasem נגד מדינת ישראל - משרד הפנים, ניתן ב-12 באוקטובר 2018
↑  ברמ 7216/18 Lara Alqasem נגד משרד הפנים רשות האוכלוסין וההגירה, ניתן ב-14 באוקטובר 2018
תלם יהב וענבר טויזר, העליון הקפיא את גירוש הסטודנטית תומכת ה-BDS, באתר ynet, 14 באוקטובר 2018
↑  נעה לנדאו, בית המשפט העליון דן בבקשת הערעור של הסטודנטית לארה אל-קאסם, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2018
1 2 3 4 5  בר"מ 7216/18 Lara Alqasem נ' משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה, ניתן ב־18 באוקטובר 2018
↑  Israel must lift its bar on US student Lara Alqasem, The Guardian, October 10, 2018
↑  אריה אלדד, ‏מה שרואים מהר הצופים: האוניברסיטה העברית מעבירה שיעור בשנאת ישראל, באתר מעריב אונליין, 12 באוקטובר 2018
↑   אייל גרוס, לארה אל-קאסם והמהפכה האנטי-חוקתית, באתר הארץ, 15 באוקטובר 2018
↑  בת אל בנימין, דרישה מבית לבנט: בטל תקציבים לאונ' העברית, באתר ערוץ 20, 16 באוקטובר 2018
↑   ציוץ של אריה דרעי ברשת החברתית אקס (טוויטר), 18 באוקטובר 2018
↑   ציוץ של גלעד ארדן ברשת החברתית אקס (טוויטר), 18 באוקטובר 2018
↑   ציוץ של אברהם פוקסמן ברשת החברתית אקס (טוויטר), 19 באוקטובר 2018
↑  Jackson Richman, Dershowitz on Lara Alqasem case: ‘Israel never should have detained her’, JNS, October 19, 2018
↑  יהודה יפרח, ‏"הכרוניקה,דצמבר 2018", השילוח, 12, דצמבר 2018
קסטרו (צ'ילה)

| --- | --- |
רחוב בקסטרו
רחוב בקסטרו
 מדינה:  צ'ילה צ'ילה
 מחוז:  לוס לאגוס לוס לאגוס
 תאריך ייסוד:  1567 
 שטח:  473 קמ"ר
 גובה:  130 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  33,417 (2017)
  ‑ צפיפות:  83.20 נפש לקמ"ר (2002)
 קואורדינטות:  42°28′57″S 73°45′51″W﻿ / ﻿42.4824°S 73.7643°W﻿ / -42.4824; -73.7643 
 אזור זמן:  UTC -4
 http://www.municastro.cl
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צ'ילה מוגדלת) סנטיאגו איקיקה טמוקו אנטופגסטה לה סרנה ולפראיסו קונספסיון פוארטו מונט פונטה ארנסארגנטינה בוליביה פרו האוקיינוס האטלנטי  האוקיינוס השקט קסטרו(למפת צ'ילה רגילה) סנטיאגו איקיקה טמוקו אנטופגסטה לה סרנה ולפראיסו קונספסיון פוארטו מונט פונטה ארנסארגנטינה בוליביה פרו האוקיינוס האטלנטי  האוקיינוס השקט קסטרו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קסטרו היא עיר צ'יליאנית השוכנת לחופו המזרחי של האי צ'ילואה השייך למחוז לוס לאגוס, כ-1,200 ק"מ דרומית לסנטיאגו. בעיר מתגוררים כ-40 אלף תושבים וכלכלתה מתבססת בעיקר על תיירות, דיג וחקלאות.
היסטוריה

כשהספרדים הגיעו לראשונה לצ'ילואה ב-1540, האי היה מיושב בבני הוויליצ'ה, שהשתייכו לתרבות המאפוצ'ה. ב-12 בפברואר 1567 ייסד מרטין רואיס דה גמבואה את העיר סנטיאגו דה קסטרו. מיקומה נבחר בשל נוחות הגנתה, הימצאם של מים ראויים לשתייה וגילוי של זהב בכמויות קטנות בקרבתם. בשנת 1600 הצליח ההולנדי בלתזר דה קורדס, בסיועם של ילידי האי, להשתלט על העיר לזמן קצר. ב-1788 נושלה העיר ממעמדה כבירת האי לטובת אנקוד, ורק ב-1982 שבה לשמש כבירה.
תיירות

בקסטרו מספר מוזיאונים, וכן כנסיית אפוסטול סנטיאגו, שהוכרה כאתר מורשת עולמית על ידי אונסק"ו. הגאות והשפל הקיצוניים בחופי קסטרו אף הם מהווים מוקד משיכה לתיירים. בתי הדייגים המצויים על קו החוף נבנו על כלונסאות, על מנת להתמודד עם הפרשי הגובה של פני הים. בסמוך לעיר נמצא הפארק הלאומי צ'ילואה.
שפל בקסטרו
צפנת בת פניאל

צפנת בת פניאל היא דמות המופיעה באחת מאגדות החורבן. אגדות אלו מתארות את הנעשה בירושלים במהלך חורבן בית שני, שהתרחש בתשעה באב.
האגדה

האגדה על צפנת בת פניאל מופיעה במסכת גיטין, מסופרת על ידי ריש לקיש.
האגדה מספרת על צפנת בת פניאל, בתו של הכוהן הגדול, שהייתה יפה מאוד. היא נקראה צפנת כיוון שהכול היו צופים ביופייה. יש אומרים שהייתה כל כך יפה שכל מי שהסתכל עליה לא ידע את נפשו, ואור נוגה בא עליהם, כאילו כוכב מעלה ירד משמים ארצה. בגרסה אחרת של הסיפור, לא הייתה בעולם אשה יפת-תואר מצפנת."עיניה היו כגחלים; וכי הסתכלה באדם, שרפה אותו חי ויהוּמם."
במהלך החורבן נשבתה על ידי גיבור רומי, והוא "נתעלל בה כל הלילה". אולם בבוקר החליט כי אם היא תמשיך להישאר בבעלותו, הוא ישתגע מרוב יופייה והיא תמשול בו. על כן הלביש אותה שבעה חלוקים והוציא אותה לשוק למכור אותה כשפחה. בא אדם מכוער מאוד, אדם "קל שבקלים וריק שבריקים", ודרש לראות את יופייה לפני קנייתה. לאחר חילופי דברים הסכים המוכר להראות את גופה. כל פעם מורידים לה שכבה והקונה דורש לראות עוד. כשהגיעה לשכבה השביעית היא קרעה מעצמה את הבגד וצעקה צעקה גדולה "ריבונו של עולם, אם עלינו לא חסת, על קדושת שמך הגיבור למה לא תחוס?".
לפי גרסה אחרת של הסיפור, כשקרעה צפנת את החלוק השביעי, הקונה כל כך נבהל מיופייה, והנערה אמרה: "הוי, שוטה! קנה אותי בכסף מלא, אין כמותי נאה בבנות-עמי ובת-כוהנים אני; יבוא בעל-הדין ויתבע את עלבוני"; על נערה זו ניבּא הושע ואמר: פן אפשיטנה ערומה והצגתיה כיום-היוָלדה!
לקח ומוסר השכל

בקריאה פשוטה מתאר הסיפור, כחלק מאגדות החורבן, את ההתאכזרות של הכובשים במהלך החורבן.
במסכת גיטין, משווה ריש לקיש את הסיפור לקינתו של ירמיהו "בת עמי חגרי שק והתפלשי באפר אבל יחיד עשי לך מספד תמרורים כי פתאום יבא השודד עלינו" ריש לקיש מדגיש שלא נאמר שהשודד יבוא "עלייך", כלומר על בת ציון, כי אם "עלינו". מילה זו מחדדת את הרלוונטיות של התוכחה, ורומזת שכל אחד יכול להיפגע.
חז"ל אמרו[דרושה הבהרה] כי צעקתה של צפנת היא תפילה של בת ישראל שלא חוזרת ריקם.