stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיתון (סוג)

| פיתון |
| --- | --- |
 פיתון הודי
מיון מדעי
על־ממלכה:: אאוקריוטים
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: נחשים
משפחה:: פיתוניים
סוג:: פיתון
מינים
 Python timoriensis  Python regius  Python curtus  Python molurus  Python bivittatus  Python anchietae  Python brongersmai  Python breitensteini  Python Sebae  Python reticulatus
שם מדעי
 Python ‏דודין, 1803

פיתון סלעים אפריקני טורף עז
פיתון (שם מדעי: Python) הוא סוג בן 10 מינים של נחשים לא-ארסיים ממשפחת הפיתוניים ההורגים את טרפם על ידי חנק.
הפיתונים חיים ביערות גשם טרופיים ובסוואנות באפריקה ובאסיה.
הגדול בסוג זה הוא מין הנחש הארוך ביותר בעולם - פיתון מרושת (Python reticulatus).
מינים:
| שם | שם מדעי | תמונה/איור | אורך |
| --- | --- | --- | --- |
| פיתון טימור | Python timoriensis |  | אורך: 180 ס"מ |
| פיתון מלכותי | Python regius |  | אורך: 152–182 ס"מ |
| פיתון דם | Python curtus |  | אורך: 1.5–1.8 מטר |
| פיתון הודי | Python molurus |  | אורך: 2.4–3 מטר |
| פיתון בורמזי | Python bivittatus |  | אורך: 3.7–5.74 מטר |
| פיתון אנגולה | Python anchietae |  | אורך: 183 ס"מ |
| פיתון ברונגרסמה | Python brongersmai |  | אורך: 1.2–2.4 מטר |
| פיתון בורניאו | Python breitensteini |  | אורך: 2.1-1.2 מטר |
| פיתון סלעים אפריקני | Python Sebae |  | אורך: 4.8–6 מטר |
| פיתון מרושת | Python reticulatus |  | אורך: 1.6–6.95 מטר |
| פיתון מיאנמר | Python kyaiktiyo |  | אורך: 1.5 מטר |
פיג'י במשחקים האולימפיים לנוער

פיג'י משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). היא מעולם לא השתתפה במשחקי החורף האולימפיים לנוער. לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער מפיג'י מדליית ארד ברוגבי.
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ > אולימפיאדת הנוער סינגפור (2010)

המשלחת הראשונה של פיג'י למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור. המשלחת כללה 5 ספורטאים שהתחרו בארבעה ענפי ספורט. המשלחת הגיעה להישג בענף האתלטיקה כאשר סיימו במקום השביעי בגמר בריצת 100 מטר בנים. בענפים ג'ודו, הרמת משקולות ושחייה המשלחת סיימה במקומות האחרונים.
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ > אולימפיאדת הנוער נאנג'ינג (2014)

המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג הייתה המשלחת הגדולה ביותר ששלחה פיג'י עד כה ומנתה 26 ספורטאים שהתחרו בחמישה ענפים. המשלחת הגיעה להישג בענף הרוגבי שנבחרת הבנים זכתה במדליית ארד. אולם נבחרת הבנות בהוקי שדה לא העפילה מעבר לשלב הבתים. כמו כן, המשלחת לא הגיעה להישגים בענף ההרמת משקולות ושחייה וסיימה במקומות האחרונים בענף האתלטיקה.
מדליות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מדליות במשחקים האולימפיים לנוער
ראו גם

פיג'י במשחקים האולימפיים
פיג'י במשחקים הפאראלימפיים
| מדינות העולם במשחקים האולימפיים לנוער |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין   • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי הבתולה הבריטיים • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארובה • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל  • ברמודה • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי • האנטילים ההולנדיים • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פוארטו ריקו • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי קוק  • איי שלמה • גואם • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • סמואה האמריקנית • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
פטרה תימר

פטרה תימר (בגרמנית: Petra Thümer; נולדה ב-29 בינואר 1961) היא שחיינית עבר מזרח גרמניה. היא אלופה אולימפית בעלת שתי מדליות זהב, אלופת אירופה בעלת 3 מדליות זהב ושיאנית עולם שהתמחתה בעיקר בחופשי.
ביוגרפיה

תימר נולדה בקרל-מרקס-שטאדט (כיום קמניץ).
ביוגרפיה > אלופה אולימפית ושיאנית עולם

באולימפיאדת מונטריאול (1976) זכתה תימר בשתי מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 4:09.89 דקות, לפני שירלי בבשוף מארצות הברית (4:10.46 דקות) ושנון סמית' מקנדה (4:14.60 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי בשיא עולם חדש נוסף של 8:37.14 דקות, לפני בבשוף (8:37.59 דקות) וונדי ויינברג אף היא מארצות הברית (8:42.60 דקות).
ביוגרפיה > אלופת אירופה

באליפות מזרח גרמניה בשחייה שנערכה בלייפציג ב-9 ביולי 1977 ושהוותה את המבחנים לאליפות אירופה בשחייה, קבעה תימר במשחה ל-800 מטר חופשי שיא עולם חדש של 8:35.04 דקות. חודש לאחר מכן, באליפות עצמה שנערכה בינקפינג, שוודיה היא זכתה ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי (2:00.29דקות), לפני בת ארצה ברברה קראוזה (2:01.40 דקות) ואנליס מאס מהולנד (2:01.76 דקות), במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 4:08.91 דקות, לפני מאס (4:09.40 דקות) וקראוזה (4:14.39 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי (8:38.32 דקות) לפני מאס (8:39.93 דקות) ובת ארצה מרינה אלטמן (8:52.94 דקות).
בשנת 1978 לא הצליחה תימר להיכלל בנבחרתה של מזרח גרמניה לאליפות העולם בשחייה.
תימר פרשה מספורט תחרותי בשנת 1979 והחלה לעבוד כצלמת.
חייה האישיים

תימר הייתה נשואה פעמיים לקלאוס קטצור, בעל מדליית כסף אולימפית בשחייה (מינכן 1972) שהיה מבוגר ממנה ב-12 שנים ולאלף-גרד דקרט, אף הוא ספורטאי אולימפי, שהשתתף בסקי למרחקים. משניהם היא התגרשה.
שימוש בסמים

לאחר איחוד גרמניה נחשפה תוכנית האימרוץ של גרמניה המזרחית, בה נתנו סטרואידים אנאבוליים באופן שיטתי לספורטאים רבים. בין היתר, השחיינית בירגיט מיינקה ספרה ששחייניות נבחרת מזרח גרמניה השתמשו באימרוץ נרחב .
תארים והשגים

תימר שברה 5 שיאי עולם, במשחים ל-400 מטר חופשי ול-800 מטר חופשי.
בשנת 1987 זכתה תימר להכלל בהיכל התהילה הבינלאומי של השחייה.
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
התפתחות שיא העולם במשחה ל-400 מטר חופשי
התפתחות שיא העולם במשחה ל-800 מטר חופשי
עמלים ומהפכנים: תנועת הפועלים היהודית

| --- | --- |

 מידע כללי
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  ספר עיון
 הוצאה
 הוצאה:  בית התפוצות על שם נחום גולדמן
 תאריך הוצאה:  1993
 מספר עמודים:  133
 עורך:  תמר מנור-פרידמן
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001264735
עמלים ומהפכנים: תנועת הפועלים היהודית, הוא קובץ מאמרים ותמונות רבות ונדירות שהופק במהדורה אלבומית, וראה אור בעריכתה של תמר מנור-פרידמן, בשנת תשנ"ד 1993, לקראת תערוכה בשם זה בבית התפוצות בתל אביב.
בספר השתתפו ההיסטוריונים: משה מישקינסקי, ישראל ברטל, שמואל אטינגר, אריה גרטנר והעורכת תמר מנור-פרידמן.
בפתח דבר מסבירה מנור-פרידמן, כי התערוכה והספר מביאים "ביטוי לתנועת הפועלים היהודית על כל פלגיה: הכללי, האוטונומיסטי, הציוני והטריטוריאליסטי. בדומה לתנועת הפועלים הכללית, כך גם רבים מהפעילים בארגוני הפועלים היהודים באו מחוגי האינטליגנציה: סטודנטים, אנשי-רוח ועסקנים".
פועלים יהודים היו פעילים בולטים בתנועות המהפכניות במזרח אירופה, השתתפו במהפכות ברוסיה ב-1917, הכירו את עולם הרעיונות והמושגים הסוציאליסטי והקומוניסטי, ושיננו את עמדות כנגד על הקפיטליזם ובעד "מלחמת מעמדות", ואף הזדהו עם מאבקם של הבולשביקים שתפסו את השלטון ברוסיה, שהפכה לברית המועצות, במהפכת נובמבר 1917.
ראשיתה של תנועת הפועלים היהודית המאורגנת הייתה באיסט-סייד של לונדון ועד שנת 1900 קמו בבריטניה עשרות איגודי עובדים ופועלים יהודים. רבים מהפועלים היהודים, המאורגנים ושאינם מאורגנים, היגרו ממזרח אירופה אל ארצות מערב אירופה ואמריקה. בארצות החדשות והשתתפו בארגון כלל העובדים, ובמאבק על זכויותיהם. הם הצטיינו בהקמת מסגרות רבות לעזרה הדדית: קופות עזרה הדדית, בתי כנסת, ומסגרות להקנית מקצועות שונים. ביטוי שכיח להתארגנויות המגוונות היו כתבי עת רבים שראו אור על ידי ארגוני פועלים יהודים, אשר הצטיינו במאמרים נלהבים, בהצגת "פרוגרמות" (תוכניות ומצעים רעיוניים) וכן באיורים, תמונות וקריקטורות.
הספר, כמו התערוכה, עסקו בתנועת הפועלים היהודית ברחבי עולם, בדמויות מייצגות של בעלי מלאכה ופועלים, ובארגוניהם, משלהי המאה ה-19 עד מלחמת העולם השנייה והשואה; הארגונים הגדולים והנודעים היו "הבונד" ו"פועלי ציון" במזרח אירופה, "מפלגת הפועלים הציונית-סוציאליסטית" (ס"ס) ו"מפלגת הפועלים היהודית-סוציאליסטית" ("סיימיסטים"); וכן מפלגות הפועלים בארץ ישראל: "הפועל הצעיר", ו"פועלי ציון" שהפכה ל"אחדות העבודה", ואחר כך נתאחדו ל"מפא"י".
לקראת הכנת התערוכה והספר, נאספו תמונות רבות מארכיונים ומוזיאונים ברחבי העולם, בהם: ארכיון הג'וינט וארכיון הבונד בניו יורק, הארכיון ההיסטורי הלאומי של ליטא, המוזיאון היהודי בניו יורק, המוזיאון לחיי היהודים בלונדון, הספרייה הלאומית בוורשה וספריית הקונגרס בוושינגטון, ארכיון הסרטים היהודיים ע"ש סטיבן שפילברג והספרייה הלאומית בירושלים.
הספר ראה אור בחסות ההסתדרות הכללית, בנק הפועלים, קרנות תרבות ותורמים פרטיים.
הערות שוליים

↑  אליהו בנימיני, פתח דבר, עמ' 10.
↑  אריה גרטנר, תנועת הפועלים היהודית באנגליה ובארצות הברית, עמ' 78.
↑  תמר מנור-פרידמן, שפת הדימויים של תנועת הפועלים היהודית, עמ' 133-115.
עמותת ITWorks

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  נתניה 
 תקופת הפעילות:  2006–הווה (כ־18 שנים) 
 www.itworks.org.il
 
עמותת איט וורקס מעצימים אנשים (ITWorks) היא ארגון ללא מטרות רווח אשר הוקם במטרה לקדם תעסוקה ולאפשר לאנשים להגיע למימוש הפוטנציאל בעולם העבודה. התוכניות של ITWorks פועלות בפריסה ארצית ומעניקות הכשרות טכנולוגית בתחומים מתקדמים, לצד מיומנויות תעסוקתיות, אישיות ומקצועיות.
היסטוריה

ITWorks נוסדה בשנת 2006 על ידי מנכ"לית העמותה, יפעת ברון במטרה לשנות את מפת התעסוקה בישראל על ידי מתן הזדמנויות, המסייעות למשתתפים להשיג עצמאות כלכלית, באמצעות עבודה בתחומי הטכנולוגיה וההייטק. מחקר הערכה של מכון ERI שנערך לאחרונה על פעילות הארגון הצביע על שיעור השמה ממוצע של 73%, החזר על השקעה (ROI) של 983% וחיסכון מוערך של 70 מיליון דולר בקצבאות מדינת ישראל. מאז 2006, למעלה מ-2,250 איש ואישה השתתפו בתוכניות העמותה השונות.
פעילות

ITWorks עובדת עם מגוון רחב של אוכלוסיות בחברה הישראלית ומפעילה את התוכניות הבאות:
תוכנית TAP Technology Accessibility Program לשילוב בעלי מוגבלות בעבודה בעולם הטכנולוגיה. התוכנית פותחה בשיתוף הביטוח הלאומי במהלך שלוש שנים ומקנה את הכלים הנדרשים להעסקה בסקטור הטכנולוגי של אנשים עם נכויות נפשיות ומוגבלויות תקשורת.
תוכנית "עתיד בטוח" פועלת לעידוד וקידום פרנסה ראויה של גברים ונשים בגילאי 20–35, בעלי פרופיל של "צעירים בסיכון חברתי", המתקשים להשיג תעסוקה מתאימה או להתמיד בה, אם בשל מסוגלות תעסוקתית נמוכה, ובעיקר משום מחסומי נגישות לשוק התעסוקה הרגיל. המשתתפים עוברים הכשרה טכנולוגית (בתחומים כגון טכנאי מחשבים, Help Desk וכו') וכן סדנאות לפיתוח כישורים רכים ושיעורים לחיזוק אנגלית טכנית. לאחר סיום הקורס כל משתתף מקבל ליווי אישי ותמיכה פרקטית ורגשית על ידי העמותה עד להשתלבות בעבודה.
תוכנית "תעסוקה ומנהיגות" לנשים נותנת מענה לנשים אקדמאיות שאינן מוצאות עבודה בתחומן, ומכשירה אותן לעבודה כרכזות גיוס משאבי אנוש עם התמחות בסקטורים הטכנולוגיים.
תוכנית לקידום תעסוקה איכותית לסטודנטים ואקדמאים ערבים - בשנת 2015 נבחרה ITWorks במכרז של משרד הכלכלה להוביל תוכנית להגדלת אחוז הערבים בתעשיית ההייטק בישראל על ידי שילובם בתעסוקה הולמת-השכלה, וכן פיתוח מנהיגות תעסוקתית להעלאת המודעות לתחום ההייטק בחברה הערבית בישראל. המשתתפים בתוכנית הם סטודנטים ערבים למדעים מדויקים (הנדסת תכנה, מדעי המחשב, מערכות מידע והנדסת חשמל ואלקטרוניקה) במוסדות לימוד מובילים. לתוכנית זו קדמה תוכנית ExcelHT שבמסגרתה השתלבו כ-150 אקדמאים ערבים בשלוש שנים.
מרכז תעסוקה לחרדים בחיפה ובצפון – בשנת 2015 נבחרה ITWorks במכרז של משרד הכלכלה להוביל מרכז לתעסוקת חרדים באזור חיפה ובצפון. ליוזמה שותפים גם מכון פילת וחברת B-Well.
אפליקציית Game Changer – רשת חברתית לקידום תעסוקה איכותית המבקשת לרתום טכנולוגיות תקשורת ומדיה חברתית לטובת קידום גיוון בתעסוקה. הרשת החברתית מתוכננת להציע אלטרנטיבה לשיטת חבר מביא חבר עבור אוכלוסיות מודרות מעבודה באמצעות תמרוץ "שגרירים" שכבר מצאו תעסוקה.
שותפויות העמותה

גורמים ציבוריים, פילנתרופיים ועסקיים רבים עובדים בשותפות עם ITWorks ותומכים בפעילותה. בין השותפים לפעילות: משרד הכלכלה, משרד ראש הממשלה, קרנות המוסד לביטוח לאומי, ג'וינט - תב"ת חברות עסקיות, קרנות ופדרציות.
סמן לייזר

סמן לייזר
מצביע לייזר או סמן לייזר הוא מכשיר קטן וקומפקטי בעל מקור מתח (בדרך כלל סוללה) ולייזר דיודה, הפולט קרן לייזר קוהרנטית וצרה מאוד של אור נראה. מצביע הלייזר נועד להדגשת דבר מה על ידי הארתו בנקודה קטנה ובהירה של אור נראה. שימושיו של מצביע הלייזר נרחבים ונעים משימוש לצורכי הוראה, הארת גרמי שמיים וכוונות לכלי נשק. ההספק ברוב הסמנים מוגבל לעד mW 5.
מקור המתח הנמוך של מצביע לייזר טיפוסי והיותה של קרן הלייזר צרה, גורמים לכך שלא ניתן להבחין בקרן הלייזר תחת אטמוספירה נקיה אלא רק בנקודה שבה היא פוגעת במשטח אטום. מצביעים עם מקור מתח גבוה יותר יכולים לפלוט קרן נראית בשל אפקט פיזור שנוצר על ידי חלקיקי אבק או טיפות מים הנמצאים בסביבת הקרן. סמנים עם מקור מתח גבוה ותדירות גבוהה (אור כחול או ירוק) יכולים ליצור קרן הנראית לכל אורכה גם בתנאים של אטמוספירה נקייה בשל אפקט של פיזור ריילי הנוצר על ידי מולקולות האוויר, בייחוד כאשר האור בסביבה עמום. מצביעים מטיפוס זה, בייחוד אלו שבטווח האור הירוק, משמשים בעיקר להארת גרמי שמיים לצורך הוראה בתחום האסטרונומיה.
בשל עלותה היחסית נמוכה ונצילותה הגבוהה מאוד, לייזר דיודה אינפרה-אדום היא דיודה נפוצה ביותר בקרב טווח רחב של סמנים. מכיוון שקשה מאוד לסנן את מרכיב האינפרה-אדום הבלתי נראה של דיודות אלו, ובשל העובדה שסינונו יגרום לפליטת חום שקשה להיפטר ממנו במכשיר קטן וקומפקטי, הוא בדרך כלל נשאר כחלק מהרכב הגלים של הקרן כאשר מדובר על סמנים בעלות ממוצעת. מרכיב האינפרה-אדום מהווה סכנה ויכול לגרום לפגיעה בראייה כאשר מכוונים את הקרן על חפצים קרובים או על אנשים.
כאמור, קרן הלייזר יכולה לגרום להפרעות ואף לפגיעה קשה בראייה כאשר היא מכוונת אל עיניו של אדם. ישנם דיווחים בספרות הרפואית על פגיעה במקולה של הרשתית ובשל כך אובדן הראייה לצמיתות כתוצאה מחשיפת עיניו של אדם לקרן אור שנפלטה מסמן לייזר. בשל כך, ישנן אזהרות המופיעות על גבי המכשיר שלא לכוון את הקרן ישירות לעיני אדם או בעלי חיים.
ישנם מקרים בהם סמני לייזר יכולים להוות מטרד. למשל, סמני לייזר עוצמתיים המכוונים אל מטוסים בשעות הלילה מסנוורים ומבלבלים את הטייסים ועל כן נחקקו חוקים המגבילים את השימוש בסמני לייזר אל עבר מטוסים ובקרבת שדות-תעופה.
רקע פיזיקלי

שני רכיביו הפונקציונליים העיקריים של מצביע לייזר הם מקור מתח ולייזר דיודה:
מקור מתח יהיה בדרך כלל סוללה, אך לא מחייב.
לייזר דיודה הוא רכיב העובד על העיקרון של דיודה, היוצר אור בצורה של קרן לייזר כמפורט להלן:
לייזר דיודה מורכבת משני מוליכים למחצה בעלי תכונות כימיות שונות. רכיב אחד עשוי גלניום ארסניד מהונדס כך שהקשרים הקוולנטים בין האטומים במבנה הגבישי אינם מלאים. התוצאה היא שהרכיב בעל מסוגלות גבוהה לקבל אלקטרונים שימלאו את הקשרים החסרים המכונים 'חורים' (Holes). הרכיב השני עשוי גלניום ארסניד וסלניום המהונדס באופן כזה שיש לו אלקטרונים עודפים, והוא הרכיב אשר תורם את האלקטרונים ומכונה 'Donor'. הרכיב אשר מקבל אלקטרונים נקרא P-Type‏ (Positiveׂׂ) והרכיב אשר תורם את האלקטרונים נקרא N-Type ‏(Negative). בין שני המוליכים למחצה ישנו מרווח צר המכונה 'צומת NP'‏ (NP-Junction).
שני פקטורים עיקריים משפיעים על מעבר האלקטרונים בין המוליכים והם: דיפוזיה (פעפוע) אשר פועלת ל"שוויון ריכוזים" ונובעת מכך שחלקיקים חופשיים אשר נעים שואפים למלא את הנפח המקסימלי, וסחיפה שנובעת מהשדה החשמלי אשר שורר בשל המתח בצומת. האלקטרונים יעברו מה-N-Type אל ה-P-Type עד אשר המערכת תגיע לשיווי-משקל. לאחר השגת שיווי-משקל נוצר מחסום אנרגטי אשר מונע מעבר ספונטני של אלקטרונים מרכיב אחד לרכיב שני של הדיודה.
ההרכב הכימי המיוחד של המוליכים למחצה בלייזר דיודה גורם לפליטה של פוטון אור בודד (במקום פליטת חום) בעת שאלקטרון פוגש ב'חור' ומתמזג איתו בתהליך הקרוי ריקומבינציה (Recombination). כמו כן ההרכב הכימי קובע את רמת האנרגיה של הפוטון ואת התדירות שלו (כלומר – הצבע הנפלט). רמת האנרגיה של הפוטון תהיה שווה להפרש שבין רמת האנרגיה של האלקטרון במצב המעורר (N-Type) לבין אנרגיית הערכיות שבה נמצא החור (P-Type). פליטת פוטון מסוג זה נקראת פליטה ספונטנית. שימוש במקור המתח מאפשר לפרוץ את המחסום האנרגטי שנוצר ולגרום לנוכחות מרובה של אלקטרונים מעוררים בצומת. ככל שיש יותר אלקטרונים בצומת כך גדלה ההסתברות לפגיעת פוטון באלקטרון מעורר ולגרום לפליטה נוספת של פוטון. זהו הליך קואופרטיבי אשר מכונה פליטה מאולצת, והוא מאפשר הצטברות מרובה של פוטונים בצומת.
הפוטונים החדשים שנפלטים הם באותה פולריות, באותה הפאזה ובאותו כיוון תנועה כשל הפוטון הראשון. כך, בתהליך קואופרטיבי מסוג זה, צומת ה-P-N מתמלאת על ידי פוטונים זהים ונוצרת קרן לייזר (Light Amplification by the Stimulated Emission of Radiation). בדרך כלל ישנו ציפוי מראה בפני השטח של המוליכים-למחצה הפונים לכיוון צומת ה-P-N אשר "כולאים" את הפוטונים בתוך הצומת. הפוטונים יכולים לצאת מהצומת רק דרך מעבר אחד אשר נמצא בחזית הדיודה. קרן הלייזר הנפלטת עוברת דרך קולימטור אשר מרכז את תנועת הקרניים כך שינועו במקביל ובכיוון אחד.
אורכי גל וצבעים

בעבר מצביעי לייזר היו מבוססי גז הליום-ניאון (HeNe) והפיקו קרן לייזר באורך 633 nm, הספק הפלט של קרן זו תוכנן להיות מתחת ל-1 mw. מצביעי הלייזר הזולים ביותר משתמשים בדיודה אדומה המספקת אורך גל של 650 nm. מצביעי לייזר בצבע אדום ברמה טובה יותר משתמשים בדיודה המספקת אורך גל של 635 nm, אורך גל זה נגלה בקלות יותר לעין האנושית. צבעים הם למעשה גלים בעלי אורכי גל שונים הנעים בספקטרום רחב שכל אורך גל מייצג צבע שונה- למשל, המצביע הנפוץ ביותר לשימוש הוא באורך גל 532 nm, המספק אור ירוק. אורך גל נוסף שנהיה זמין בקרב מצביעי לייזר הוא של 593.5 nm המספק קרן צהובה-כתומה. בשנת 2005 יוצר גם מצביע לייזר הפולט קרן כחולה בעלת אורך גל של 473 nm. בתחילת שנת 2010 יצא לשוק מצביע לייזר באורך גל של 405 nm בצבע "בלו-ריי" – בצבע סגול.
בהירותו הנראית של נקודה מקרן לייזר תלויה בעוצמה האופטית של הלייזר, בהחזר המתקבל מן המשטח עליו מוקרנת הקרן ובתגובה הכרומטית של העין האנושית. עבור אותו כוח אופטי, אור לייזר ירוק ייראה בהיר יותר מצבעים אחרים מכיוון שהעין האנושית רגישה יותר ברמות אור נמוכות באזור הירוק של הספקטרום (אורך גל 520–570 nm). הרגישות פוחתת לאורכי גל ארוכים יותר (אדומים יותר) וקצרים יותר (כחולים יותר).
עוצמת הפלט של מצביע הלייזר לרוב נמדד ביחידות של mw. בארצות הברית מסווגים לייזרים על ידי מכון התקנים האמריקני הלאומי ומנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA). מצביעי לייזר גלוי (אורכי גל של 400–700 nm) פועלים בהספק של פחות מ-1 mw, אלו מסווגים בדרגה 2. מצביעי לייזר גלוי הפועלים בהספק של 1–5 mw מסווגים בדרגה 3A. מצביעי לייזר הפועלים בהספק של 5–500 mw מסווגים בדרגה 3B. דרגה 4 אילו לייזרים הפועלים בהספק של יותר מ-500 mw. קוד התקנים הפדרלי (FDA) קובע כי מוצרי לייזר בהם מבוצע שימוש ביום-יום חייב להימצא בדרגות 1, 2 או 3A.
צבעים > אדום – אדום כתום

מצביעי הלייזר הפשוטים ביותר, היות שהדיודות זמינות באורכי גל זה, המצביעים נפוצים ביותר ומשתמשים בהספק נמוך. המצביע הראשון מסוג זה שוחרר לשוק בשנות ה-80 המוקדמות היה גדול ומגושם אשר נמכר במאות דולרים. כיום, המצביעים קטנים משמעותית וזולים מאוד. לרוב ישנם 2 אורכי גל נפוצים, 638 ו-650 nm. מצביע בעל אורך גל של 650 nm נחשב כמצביע לייזר אדום ואילו מצביע בעל אורך גל של 638 nm מקרין צבע בהיר יותר. במאה -21 שווק לייזר המבוסס על דיודה מסוג DPSS הפולטת אורך גל של 671 nm. על אף שניתן בעזרת דיודה פשוטה להפיק אורך גל זה, איכות הקרן בשימוש בדיודה זו גבוהה יותר ולה רוחב פס ספקטרלי צר יותר.
צבעים > כתום

מצביעי לייזר שמקרינים אור כתום, באורך גל של 593.5 nm ומבוססים על DPSS, שתי קרנות לייזר של 1064 nm ו-1342 nm שנסכמות יחד. המורכבות של התהליך גורמת למצביעים אלו להיות לא יעילים, מכיוון התפוקה שלהם היא בטווח של 1 mw ל-10 mw, מה שמשתנה מאוד בעקבות שינויי טמפרטורה קרה או חמה מידי. התהליך המורכז הזה דורש מייצבי טמפרטורה וקירור אקטיבי. כמו כן, מצביעי לייזר באורך גל 593.5 nm, עובדות על גבי דיודות קטנות יותר וחלשות יותר.
צבעים > צהוב

מצביעי לייזר בצבע צהוב בעלות 589 nm, על אף הקרבה שלו לאורך גל כתום, נראה בצבע זהב יותר. מצפים אסטרונומיים עושים שימוש בקרן לייזר זו, כדי להצביע על כוכבים.
צבעים > ירוק

מצביעי הלייזר הירוקים הם הנפוצים ביותר ב-DPSS. הופיעו בסביבות שנות ה-2000. הם יותר מורכבים מאשר מצביעי הלייזר האדומים הסטנדרטיים, מפני שהדיודות אינן זמינות בטווח אורך הגל הנדרש. האור הירוק נוצר בתהליך מורכב רב שלבי, בדרך כלל מתחיל בכוח גבוה (100-300mw), הדיודות של המצביע לייזר הירוק, מוקרנות ב-808 nm.
לייזר ירוק יכול לפעול במצב של גל רציף או פולסים של גלים כדי להפחית בעיות קירור, ולהאריך את חיי הסוללה.
ב-2009 פותח לייזר ירוק שאינו דורש הכפלה, מה שמבטיח יעילות גבוהה ועלול לסכן את ייצור מקרני הווידאו הצבעוניים החדשים המושתתים על השיטה הישנה (המוכפלת) של לייזר ירוק.
שימוש נפוץ במצביע לייזר ירוק הוא לאסטרונומים כדי להצביע בקלות על כוכבים וקבוצות כוכבים. מצביעי הלייזר הירוקים יכולים להגיע במגוון כוחות פלט.
מצביעי לייזר ירוקים של 5 מילי וואט הם הבטוחים יותר לשימוש. כל סוג אחר יכול לגרום לנזקים לעיניים ומסוכן לשימוש (מפורט בהמשך).
צבעים > כחול

אורכי גל התואמים לצבע הכחול הם 473 nm, בעלי אותם מאפיינים בסיסיים של מצביעי לייזר ירוקים. השימוש העיקרי בלייזר כחול החל ב-2006 במכשירי אחסון ענקיים. אורכי הגל מיוצרים על ידי הכפלה בתדירויות של קרינת לייזר 946 nm- משמש למצביעי לייזר. עיקר השימוש בלייזר כחול הוא ברפואה בציוד אבחוני.
ניתן לייצר היום לייזר כחול ישירות בעזרת מוליכים למחצה של INGAN, המייצרים אור כחול מבלי להכפיל תדרים. כיום קיימות בשוק דיודות לייזר כחול של 450 nm. שימוש נוסף שיש בלייזר הכחול הוא למקרני לייזר. הפופולריות לאחרונה של גרסת ההספק הגבוהה של מצביעי הלייזר בארוך גל 447nm, שיפרה גם את האופטיקה לסטייה נמוכה יותר וגם הפחיתה את הסכנות הכרוכות בשימוש במכשירים אלו.
צבעים > סגול

מצביעי לייזר הפולטים קרני אור של 405 nm, בנויים עם מוליכים למחצה עם GAN (גליום ניטריד). אורך גל זה מאוד קרוב לאולטרה סגול, שגובל בקצה היכולת של העין האנושית.
על גבי משטח לבן הצבע יראה מאוד מבריק, ועל חומרים רגילים שהם לא ניאון, וגם על ערפל ואבק, הצבע מופיע כגוון של סגול עמוק שלא ניתן להדפיס או להציג בצורה אחרת. הלייזר מיוצר כיום באופן המוני לקריאה וכתיבה של נתונים בכונני Blu-ray. בנוסף, יוצרו מצביעי לייזר שאינן מבוססים על GAN בעלי עוצמה גבוהה יותר (120 מגהוואט), אך מושתתים על גבי טכנולוגיית DPSS להכפיל תדרים. מכשירים כאלה מסוגלים לפוצף בלונים או להדליק גפרורים קלים.
שימושים > הצבעה

עטי לייזר משמשים למטרות חינוכיות, פרזנטציות מקצועיות והצגות ויזואליות, בעקבות היכולת למקד את מבטו של הצופה. עלה ממחקרים כי העטים מדייקיים את יכולות ההבנה של סטודנטים בביצוע מטלות מורכבות, כגון ניתוחים בלימודי וטרינריה.
עטי לייזר אדומים מתאימים לשימוש בתנאי אור חלש או תאורה ביתית, בעוד שעטים ירוקים יכולים לשמש גם בתאורת חוץ, בלילה ובאור שמש, למרחקים ארוכים יותר. לכן, נוהגים להשתמש בעט לייזר ירוק לצורכי אסטרונומיה. הצבע הירוק בולט בתאורת לילה תודות לפיזור ריילי ולאבק הנישא באוויר.
לעיתים, עטי לייזר מורכבים על גבי טלסקופים ומסייעים במיקוד הטלסקופ לכוכב או מיקום ספציפיים.
שימושים > תעשייה

חברות בניה נוהגות להשתמש במצביעי לייזר למיקוד נקודות בעבודות בקנה מידה גדול, ולמרחקים גדולים. טכניקה זו יעילה בעסקי הבנייה בעקבות דיוקה הרב.
קיימים מתקני בנייה, כגון 'תרמומטר לייזר' ו'פלס לייזר' המתבססים עלו תכונות אלו של עטי הלייזר.
שימושים > רובוטיקה

לעיתים קיים שימוש בעט לייזר להכוונת רובוט, על ידי הדגשת נקודה במרחב בקרן לייזר. ממשק אינטואיטיבי זה מפשט את הכוונתו של הרובוט ומאפשר פידבק מהיר וקל למפעיליו.
שימושים > בידור ופנאי

השימוש הנפוץ ביותר בקרן לייזר למטרות פנאי הוא ביצירת אפקטים מיוחדים בהופעות, פסטיבלים, מופעי לייזר ומופעי קסמים. זאת מפני שקרני לייזר בעוצמה גבוהה נראים כמחזה מרהיב. לצד קרני הלייזר נוהגים להשתמש במראות ומכונות עשן, להגברת העוצמה והאפקט. לעיתים קיים שימוש בכפפות לייזר במופעי ריקוד, אולם זהו לייזר בעוצמה נמוכה, כדי להימנע מפגיעות עיניים.
נהוג להשתמש בעטי לייזר לבידור חיות בית. זאת מפני שאינסטינקט הציד החייתי מופעל על ידי נקודת הלייזר, הנדמית כטרף.
דוגמה לפציעת עיניים ניתן לראות באירוע שהתרחש בסטיבל 'טומורולנד' בשנת 2009, בו נגרמו נזקי ראייה למשתתפי הפסטיבל בעקבות מצביעי לייזר של משתתפים אחרים, לפי ארגון הלייזר העולמי ILDA. לפי הדיווח, מסקנה זו התגבשה בעקבות מספר בירורים נפרדים, בין היתר של משטרת בלגיה בה נערך הפסטיבל.
ניתן להשתמש במצביעי לייזר בעוצמה גבוהה להברחת חיות בר בטיולי טבע, ולסימן מצוקה לבקשת חילוץ, מכיוון שניתן לראות את קרן הלייזר למרחקים ארוכים, בשעות היום או הלילה.
שימושים > נשק

בשל דיוקה, קרן לייזר משמשת להכוונה ודיוק בעת ירי, לכן לעיתים היא מוטמעת במערכת הנשק. בדרך כלל תהיה זו קרן לייזר אדומה. קיימים צבאות שנעזרים בקרני לייזר לזיהוי מטרות מהאויר, ולמנוע בלבול בין מטרות אויב לכאלו שאינן. זוהי דרך יעילה ומדויקת לזיהוי מטרה ממרחק.