stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צנתור לב
אינדיקציות לביצוע צנתור

קיימות מספר אינדיקציות לצורך ביצוע צנתור לבבי, ובהן הבאות:
כאשר מטופל סובל מאנגינה פקטוריס כרונית המתבטאת בתעוקת חזה שאיננה מוקלת על ידי תרופות, והמועמד באמצעות הצנתור לרה-וסקולריזציה (פתיחת העורק החסום).
מטופלים המציגים סימפטומים קליניים מטרידים שקשה לאבחן אותם באמצעות אק"ג או אמצעים אחרים.
מטופלים הסובלים מאנגינה פקטוריס ידועה ואשר עברו cardiac arrest.
מטופלים הסובלים מאנגינה פקטוריס ידועה עם סימנים קליניים או מעבדתיים לבעיה בתפקוד חדרי הלב.
מטופלים הסובלים מאנגינה פקטוריס ידועה עם ממצא מבדיקה הדמייתית כגון CT לב (צנתור וירטואלי) או מיפוי לב.
מטופלים הנמצאים בסיכון גבוה לאירועים קורונריים כפי שנמצאו בהדמיה (עדות לאיסכמיה חריפה באק"ג למשל), ללא קשר לקיומם של סימפטומים.
מטופלים אשר חוזרים ומגיעים לאשפוז עם תלונות החשודות לתסמונת כלילית חדה
תהליך הצנתור

בנבדק נעשה דיקור של עורק גדול (עורק החישור (Radial Artery) או עורק הירך (Femoral artery)) ודרכו מוכנס צנתר זעיר בקוטר של כ-2 מילימטר תוך הזרקה של חומר ניגוד (בדרך כלל יוד) ושיקוף רנטגן. המצנתר מכוון את הצנתר אל כלי הדם הכליליים המבוקשים. הזרקתו של חומר הניגוד לתוך כלי הדם מאפשרת לאמוד את קוטרם ואת היקף ההיצרויות שבהם. היצרויות של עד 50% לרוב אינן בעלות משמעות קלינית, אך כאשר ההיצרות גדולה יותר היא בעלת משמעות ויש לטפל בה.
הצנתור מבוצע לעיתים בהכרה מלאה תחת הרדמה מקומית באזור החדרת הצנתר, אך פעמים רבות תחת טשטוש.
צנתור יכול להיות אבחנתי בלבד (70% מהמקרים) או אבחנתי וטיפולי (30% מהמקרים) כאשר מבוצעת פתיחה של כלי דם חסום. צנתור אבחנתי (הקרוי בספרות המקצועית "אנגיוגרפיה כלילית") נמשך בין עשר דקות למחצית השעה, וצנתור טיפולי עשוי להאריך את התהליך בשעה נוספת. לאחר צנתור טיפולי עובר המצונתר להשגחה של מספר שעות עד לסגירת הנקב בכלי הדם שדרכו הוכנס הצנתר. לאחר ההשגחה הוא משוחרר לביתו. במקרים שבהם נמצאים במהלך הצנתור ממצאים המצריכים התערבות כירורגית, נשלחים המטופלים לניתוח מעקפים.
צנתור לב טיפולי

לרוב, מטרתו של צנתור טיפולי היא פתיחת חסימה בכלי הדם, כלומר פתיחה של היצרות בעורק כלילי. פעולה זו מתבצעת באמצעות השחלת בלון דרך האזור שהוצר כתוצאה מטרשת העורקים וניפוחו על מנת שירחיב את כלי הדם המטופל. פעמים רבות מניחים על גבי הבלון תומכן (Stent, סטנט) אשר עוזר לשמור את כלי הדם פתוח.
בשנים האחרונות התפתחה תעשייה שלמה סביב פיתוחי תומכנים שונים. למשל, ישנם סוגי תומכנים המצופים תרופה (Drug Eluting Stents) אשר תורמת אף היא לשמירה על כלי הדם פתוחים. תומכנים אלו ואחרים יקרים יותר מתומכן פשוט. השימוש בתומכנים אלו עורר ויכוח ציבורי גדול בשל דרישת בתי החולים להתחייבות כספית של החולים בעודם שוכבים על שולחן הצנתורים, כתנאי לשימוש בתומכן מצופה תרופה.
היסטוריה

את צנתור הלב הראשון באדם ביצע הרופא הגרמני ורנר פורסמן ב-1929, בהחדירו צינור דרך זרועו שלו. על אף ההישג, לא זכה פורסמן להעמיק במחקר. התקדמות שיטתית בפיתוח צנתורים הושגה בשנות הארבעים בארצות הברית, בהובלת דיקינסון וו. ריצ'רדס ואנדרה פרדריק קורנאן. קורנאן, ריצ'רדס ופורסמן חלקו את פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה בשנת 1956 על פיתוח צנתור הלב.
סיכונים

הסיכונים העיקריים מצנתור כוללים:
זיהום
דימום מקומי וסיבוכי מקום הדקירה (אנוריזמה)
פגיעה בכליות (תופעת לוואי של חומר הניגוד שמוזרק)
תגובה אלרגית ליוד שנמצא בחומר הניגוד
סיבוכים בכלי הדם הלבביים
בישראל

בישראל נאמד מספרם של החולים הנזקקים לצנתור טיפולי לפתיחת העורק החסום בכ-20,000 חולים בשנה. 30,000 חולים נוספים עוברים כל שנה צנתורים אבחוניים בלב, או צנתורים אבחוניים וטיפוליים בעורקים נוספים, כמו בעורקים המובילים דם למוח, לכליות, לבטן ולגפיים התחתונות.
לאחר ניתוח לב או צנתור המנותח רשאי לקבל חופשה של שלושה ימים עד שבוע בבית החלמה שבהסכם עם קופת החולים בה חבר המנותח.
ראו גם

קרדיולוגיה
מחלות לב
הערות שוליים

↑  פרופ' קורנובסקי רן שאלות ותשובות על צינתורי לב, https://hmc.co.il/doctor/פרופ-קורנובסקי-רן/צנתורי-לב-שאלות-ותשובות/
↑  פרופ' רן קורנובסקי, http://www.doctors.co.il/ar/4120/מידע+עדכני+בנושא+צנתור+לב
↑  החלמה ושיקום בבית החלמה לחולי לב, באתר כל זכות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283479605171  BnF: cb11982885d (data)  GND: 4137263-3  LCCN: sh85020181  NKC: ph126001 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מענית

ערך זה עוסק בקיבוץ בישראל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
בית האבן הראשון בקיבוץ, ששימש כמחסן נשק
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: חיפה
מועצה אזורית: מנשה
גובה ממוצע: ‎64 מטר
תאריך ייסוד: 1942
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 906 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 874 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הכרמל מוגדלת) מענית(למפת הכרמל רגילה) מענית(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מענית(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מענית32°27′24″N 35°01′41″E﻿ / ﻿32.4566170150003°N 35.0281026997458°E﻿ / 32.4566170150003; 35.0281026997458  heמפת היישובים של מועצה אזורית מנשה באדום - מענית בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

מַעֲנִית הוא קיבוץ על גבול השרון והשומרון, מדרום-מזרח לפרדס חנה-כרכור, בתחום המועצה האזורית מנשה.
היסטוריה

הקיבוץ נוסד בשנת 1935 במושבה כרכור, על ידי קיבוץ "אל-על" מפולין וליטא וקיבוץ ג' מצ'כוסלובקיה כולל צעירים יהודיים מהשומר הצעיר בסלובקיה שאורגנו על ידי חביבה רייק שהצטרפה לקיבוץ בעצמה ב-1939 בכח המאסף של הקבוצה לעליה למענית.
בשנת 1942, לקראת העלייה לקרקע, התאחד הקיבוץ עם חברי קיבוץ "אודים" שהגיעו מנחלת-יהודה, וביחד עלו כקיבוץ מענית להתיישבות במיקום הנוכחי ב-6 בספטמבר 1942, כשהילדים הראשונים כבר בני שלוש.
המילה "מענית" פירושו התלם הראשון הנחרש בשדה. השם ניתן בעקבות נאומו של אברהם הרצפלד בו המשיל את הקיבוץ למענית - תלם ראשון שבעקבותיו יבואו יישובים אחרים.
בתחום היישוב, בחלקו הדרום-מזרחי, נמצא תל נרבתה (בערבית ח'ירבת בַידוּס),במקום נמצאו ממצאים רבים של יישוב קדום, בהם גתות, קולומבריום, בורות מים ומערת קבורה. מקובל לזהות את התל עם העיר נרבתא, הנזכרת בתיאור המרד הגדול בכתבי יוסף בן מתתיהו. אם כי יש המזהים את נרבתא בח'ירבת אל-חמאם שבשומרון, כ-10 קילומטרים מדרום-מזרח למענית.
על התל העתיק נמצא גם הפילבוקס שהוקם בתחילת מלחמת העצמאות שממנו הדפו חברי הקיבוץ מספר התקפות קשות על הקיבוץ במלחמת העצמאות. הפילבוקס והעתיקות נמצאים ב"פארק מגיני מענית" שנמצא בפאתי הקיבוץ, ליד בית הקברות.
לקיבוץ יש מטעי אבוקדו, כרמים, ורפת חולבות.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ע"א 7966/08 קיבוץ מענית נ' רוכמן ואחרים
↑  פסק דין מענית, באתר פסקדין, 2 ביולי 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540103205171  LCCN: nr92032205  VIAF: 155214378   WorldCat (עם VIAF): 155214378
פרידריך גוטליב קלופשטוק

| --- | --- |

 לידה:  2 ביולי 1724 קוודלינבורג, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  14 במרץ 1803 (בגיל 78) המבורג, האימפריה הרומית הקדושה 
 מדינה:  גרמניה 
 מקום קבורה:  אוטנזן 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פרידריך שילר, אוניברסיטת לייפציג, פפורטה 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 סוגה:  הקסמטר, מחזה 
 זרם ספרותי:  סנטימנטליזם, סער ופרץ 
 יצירות בולטות:  Der Messias, The Death of Adam, Die Frühlingsfeier 
 הושפע מ:  פייטיזם, ורגיליוס, הורטיוס, פינדארוס, הומרוס, ג'ון מילטון 
 בן או בת זוג:  Margareta Klopstock (10 ביוני 1754–28 בנובמבר 1758)  Johanna Elisabeth Klopstock (1792–?) 
 חתימה:   
 
פרידריך גוטליב קלופשטוק (גרמנית: Friedrich Gottlieb Klopstock; סביבות 2 ביולי 1724 – סביבות 14 במרץ 1803) היה משורר גרמני. סגנון עבודתו הוא בתפר שבין תנועת הסער והפרץ הגרמנית בעיקרה, לבין השירה הקלאסית יותר, שזוהתה עם הסגנון הצרפתי.
ביוגרפיה

קלופשטוק נולד בקוודלינבורג שבמרכז גרמניה כבנו הבכור של עורך דין. ב-1745 החל ללמוד תאולוגיה באוניברסיטה ביינה, שם כתב לראשונה פרקים מתוך יצירתו החשובה, המשיח.
ב-1746 עבר ללמוד באוניברסיטה בלייפציג, שם החל להתפרסם בזכות כמה עבודות חשובות שלו, בעיקר בתחום 'שירי ההלל'. מאוחר יותר עזב את לימודיו באוניברסיטה והחל ללמד כמורה פרטי.
ב-1754 נישא למרגרטה מולר, שכונתה 'קידלי', והייתה נושא לכמה משירי ההלל שלו בהמשך. אושרם של בני הזוג לא ארך, ומולר נפטרה ב-1758. לימים קלופשטוק פרסם יצירות שכתבה אשתו המנוחה.
ב-1773 סיים קלופשטוק את כתיבת 'המשיח'. 
ב-1775 ניפגש קלופשטוק עם גתה שכבר אז נחשב סופר צעיר ומבטיח. לאחר מכן עבר להתגורר בהמבורג שם חי עד סוף ימיו. הוא נישא בשנית בגיל 67, הפסיק לעסוק בספרות, וגילה התעניינות רבה ביחסים בין לאומיים (מלחמת העצמאות האמריקאית והמהפכה הצרפתית).
מורשתו

קלופשטוק היה הנציג המובהק של התרבות הגרמנית שקדמה לדור ה'סער והפרץ'. לפיכך יש שרואים בפגישה בינו לבין יוהאן וולפגנג פון גתה ב-1775, אירוע סמלי ומכונן. הנושאים בהם עסק קלופשטוק לא היו הנושאים שעניינו את דור המשוררים והסופרים שהגיעו אחריו. היחס אל קלופשטוק היה אמביוולנטי. גתה ופרידריך שילר העריכו את עבודתו מאוד, והושפעו ממנו רבות. מבחינת הקצב הפנימי ועוצמת הביטוי שבשיריו, היה קלופשטוק דמות מופת גם עבור התנועות שקמו אחריו - 'הסער והפרץ' והתנועה הרומנטית. כך למשל, בסימפוניה השנייה של גוסטב מאהלר, התחייה, הטקסט שמושר על ידי המקהלה בפרק האחרון, הוא עיבוד של הטקסט של קלופשטוק (מתוך 'Die Auferstehung', 'התחייה').
לקריאה נוספת

פרידריך גוטליב קלופשטוק – על שפת השירה (מגרמנית: יפתח הלרמן-כרמל), דחק - כתב עת לספרות טובה, כרך ו', 2016.
פרידריך גוטליב קלופשטוק – על הפואטיקה (מגרמנית: בת-שבע דורי-קרלייה), דחק - כתב עת לספרות טובה, כרך ח', 2017.
פרידריך גוטליב קלופשטוק – על השירה הקדושה וכתבים אחרים (מגרמנית: ידי אורן, יפתח הלרמן-כרמל, בת-שבע דורי-קרלייה), דחק, 2019.
שירה לוי

| --- | --- |

 לידה:  10 בדצמבר 1997 (בת 27) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2004
 עיסוק:  שחקנית, זמרת, רקדנית, מנחת טלוויזיה
 בן זוג:  אורי בן לולו
 מספר צאצאים:  1
 פרופיל ב-IMDb
 
שירה לוי בן לולו  (נולדה ב-10 בדצמבר 1997) היא שחקנית, מנחת טלוויזיה, רקדנית וזמרת ישראלית.
ביוגרפיה

שירה לוי נולדה וגדלה בתל אביב. הופיעה במסגרת להקות נוער, בהן "להקת צופי תל אביב" ו"השכנים של צ'יץ'". היא למדה "בבית הספר אליאנס" בתל אביב במגמות קולנוע וצרפתית. בצה"ל שירתה לוי בתיאטרון צה"ל.
קריירה > משחק

בשנת 2004 השתתפה לוי כילדת פסטיגל.
בשנת 2008 הופיעה בפסטיבל שירי הילדים.
בשנת 2014 שיחקה בתפקיד אורח בסדרת הטלוויזיה הקומית "מועדון החנונים" את הדמות "אביטל". בשנת 2016 עלתה לשידור בערוץ זום, סדרת הטלוויזיה "סוסי פרא", בה גילמה לוי את תפקידה של "קים". בנובמבר באותה השנה, החלה לשחק את אחד התפקידים הראשיים בסדרת הנעורים "פלאשבק" שעלתה בערוץ הילדים, שבה היא מגלמת את דמותה של "ליהי סלע", לצד לירון רביבו. ב-2017–2018 לקחה חלק במופע הילדים והנוער HOT VOD Young LIVE, שהופק מוזיקלית על-ידי חן מצגר-אדר.
בספטמבר 2017 החלה לשחק בסדרת הנעורים הקומית "המלאך השומר שלי", בתפקיד "ספיר", הנערה החדשה בבית הספר. באותה שנה חזרה לוי להפקת הפסטיגל וגילמה את "כוכבית" ב"סטורי של פסטיגל", ובשנת 2018 השתתפה בפסטיגל "#freestyle פסטיגל".
במרץ 2019 עלתה סדרה נוספת בכיכובה, "התחנה" בערוץ kidZ, שבה היא מגלמת בתפקיד הראשי את דמותה של "רומי שיין", מתנדבת צעירה במד"א ואחות של "אדר שיין"(גפן ברקאי). לוי שרה את שיר הנושא של הסדרה, "לרדת בתחנה", שנכתב על-ידי נעם חורב והולחן והופק מוזיקלית על-ידי חן מצגר-אדר. באותה שנה 2019 השתתפה שוב בפעם השלישית שלה במופע החנוכה לילדים, "PLAY פסטיגל" והופיעה עם השיר "אני לא יכולה בלעדיך" ממחרוזת השירים של צביקה פיק.
לוי המשיכה לעונה השלישית של הסדרה "התחנה" בתפקיד "רומי", ובשנת 2020 לוהקה לוי לסרט "פול ספיד" בבימויו של קובי מחט, בתפקיד "אלונה", תפקיד ראשי לצדם של קווין רובין ואון רפאלי. בהמשך אותה שנה נבחרה לוי לשחק בסדרה החדשה שעלתה ב"HOT" "זיגי", לצדם של קווין רובין, עומר חזן, אנה זק ועוד. שם מגלמת את נטע. באותה שנה הופיעה בפעם הרביעית במופע הפסטיגל עם אותה הדמות.
בשנת 2024 היא גילמה את עלמה בסדרת הנוער של HOT – "יונייטד היי".
קריירה > תיאטרון

לוי שיחקה תפקיד ראשי בהצגה "ביוש" בשנת 2018 בתיאטרון חיפה שעוסקת בתיכוניסטית (מיה) שחווה התעללות לאחר שתמונה אינטימית שלה הופצה ברשת.
משנת 2022 משחקת בהצגה "סימני דרך" בתיאטרון הבימה בתפקיד נעמי שמר בצעירותה, בהצגה "הכבש השישה עשר" בתיאטרון הבימה בתפקיד אריאלה, ובהצגה "השנה היפה בחיי" בתיאטרון הבימה ובתיאטרון חיפה בתפקיד נועה.
קריירה > הנחיה

ביולי 2019 החלה להנחות את תוכנית הקיץ היומית "הקומה האחרונה", בערוץ "TeenNick". ממרץ 2020 בעקבות נגיף הקורונה החלה להנחות את התכנית ה"בידודית" לצדם של עומר חזן, קווין רובין ושירלי לוי, בערוץ "TeenNick".
ב-8 באוקטובר 2020, הנחתה יחד עם דודו ארז, את "סוכת הנשיא" בבית הנשיא, לרגל חג סוכות.
קריירה מוזיקלית

ב-17 במרץ 2019 יצא הקליפ הראשון של לוי "לרדת בתחנה", שם היא שרה את שיר הנושא של הסדרה בה היא מככבת, "התחנה". ב-19 בנובמבר 2019 הוציאה את סינגל הבכורה שלה, "אפילו לדקה". השיר נכתב על-ידי נעם חורב והולחן על-ידי עמרי קסטן וחן מצגר-אדר, ונוצר בהשראת אביה של שירה, שהתאבד כאשר הייתה בת 15 בלבד ונעשה בשיתוף פעולה עם עמותת "בשביל החיים".
חיים אישיים

לוי היא בתה של ענת ליכטנשטיין, מאפרת טלוויזיה במקצועה. ללוי אח אחד, יונתן.
כשלוי הייתה בת 15 אביה התאבד.
וב-29 ביולי 2021 נישאה לאורי בן לולו לאחר ארבע שנות זוגיות. ב-28 ביולי 2023 נולד בנם הבכור, סהר.
לוי היא בת דודה מדרגה שלישית של השחקנית שירן סנדל.
פילמוגרפיה > טלוויזיה/תיאטרון

| שנה | הסדרה/ההצגה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | סוסי פרא | קים | ערוץ זום; HOT; שחקנית ראשית |
| 2016 | פלאשבק | ליהי סלע | ערוץ הילדים; HOT; שחקנית ראשית |
| 2017 | המלאך השומר שלי | ספיר | ערוץ ניקלודיאון (עונה 1); ערוץ TeenNick (עונה 2); HOT; שחקנית ראשית |
| 2018 | ביוש | מיה | הצגה; תיאטרון חיפה; שחקנית ראשית |
| 2019 | הקומה האחרונה | עצמה | ערוץ TeenNick; מנחה |
| 2019–2020 | התחנה | רומי שיין | ערוץ KidZ; שחקנית ראשית |
| 2020 | הבידודית | עצמה | ערוץ TeenNick; מנחה |
| 2020–2023 | זיגי | נטע | ערוץ TeenNick; שחקנית ראשית |
| 2023 | 4:20 | אורלי | HOT3; שוטרת |
| 2022 | סימני דרך | נעמי שמר הצעירה | הצגה; תיאטרון הבימה; שחקנית ראשית |
| 2022 | הכבש השישה עשר | אריאלה | הצגת ילדים; תיאטרון הבימה; שחקנית ראשית |
| 2022 | השנה היפה בחיי | נועה | מחזמר לצעירים; תיאטרון הבימה ותיאטרון חיפה; שחקנית משנה |
| 2024 | יונייטד היי | עלמה |  |
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | פול ספיד | אלונה | תפקיד ראשי |
פילמוגרפיה > מופעים

| שנה | מופע | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| 2004 | לא יאומן כי פסטיגל | ילדת פסטיגל + רקדנית |
| 2008 | פסטיבל שירי הילדים | ילדת הפסטיבל |
| 2017 | HOT VOD Young LIVE | עצמה |
| 2017 | סטורי של פסטיגל | כוכבית |
| 2018 | HOT VOD Young LIVE | עצמה |
| 2018 | פריסטייל פסטיגל | שירה |
| 2019 | פליי פסטיגל | שירה |
| 2020 | מיי פסטיגל | נטע |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקנית ראשית בסדרת נוער | זיגי | מועמדות |
הערות שוליים

1 2  שירה לוי - שחקנית וכוכבת נוער באתר NMC young
↑  התחנה - הכירו את הדמויות באתר HOT VOD Young
1 2  שירה לוי בריאיון באתר mako
↑  דניאל אוחנה, שירן סנדל: "פתטי בעיני שראש הממשלה מוצא זמן לכתוב סטטוס לרותם סלע", במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 27 במרץ 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008370584605171  VIAF: 4960158792849439040008   WorldCat (עם VIAF): 4960158792849439040008
מחנה אלנבי

| --- | --- |
המחנה הצבאי הטורקי ב-1917 (מימין למטה, כולל המנחת), אשר עליו נבנה לימים מחנה אלנבי
המחנה הצבאי הטורקי ב-1917 (מימין למטה, כולל המנחת), אשר עליו נבנה לימים מחנה אלנבי
 מידע על המבנה
 סוג:  מחנה צבאי
 מיקום:  בשולי שכונת תלפיות, ירושלים של היום
 תקופת הבנייה:  ?–1916
 בשימוש פעיל:  לא
 תאריך הריסה:  תחילת שנות ה-90
 מתכנן:  צבא האימפריה העות'מאנית
 מצב:  נהרס ובמקומו נבנו בתי מגורים, משרדים ומסחר
 בעלות נוכחית:  עיריית ירושלים
 קרבות:  מלחמת העולם הראשונה
 קואורדינטות:  31°45′27″N 35°13′26″E﻿ / ﻿31.757416666667°N 35.223833333333°E﻿ / 31.757416666667; 35.223833333333
 he
 
מחנה אלנבי בתקופת המנדט הבריטי. ברקע - בתי שכונת תלפיות
שלמה ויהודית יחזקאלי במחנה אלנבי, 1959
מחנה אלנבי היה מחנה צבאי, שהוקם על ידי צבא האימפריה העות'מאנית בדרום ירושלים בשנת 1916, במהלך מלחמת העולם הראשונה. המחנה השתרע על פני שטח שנתחם לימים על ידי הרחובות דרך חברון ממערב, רחוב ביתר ממזרח, רחוב ישראל גלעדי מדרום ומנזר סנט קלייר מצפון. המחנה שימש לימים כבסיס צה"ל עד שפונה בתחילת שנות ה-90 ובמקומו נבנו בתי מגורים, משרדים ומסחר בשולי שכונת תלפיות.
מחנה עות'מאני

הפעילות הראשונה במקום החלה בימי מלחמת העולם הראשונה. הטורקים חיפשו אתר באזור ירושלים להקמת שדה תעופה עבור אחת מחמש טייסות שהגיעו מגרמניה, בת בריתם, כתגבורת צבאית. השטח נבחר מכיוון שהוא מישורי וקרוב יחסית לעיר. המטוס הראשון נחת בשדה באפריל 1916 מטייסת בפיקודו של גנרל פרידריך קרס פון קרסנשטיין, שבסיסה העיקרי היה ליד באר שבע.
בנוסף הקימו הטורקים מחנה צבאי סמוך לאורך דרך חברון.
מחנה בריטי

בשלהי 1917 כבשו הבריטים את המחנה והפכו אותו לבסיס צבאי חשוב בדרום ירושלים. הוא נקרא על שם אדמונד אלנבי, שהנהיג את כוחות הבריטים במלחמה וכבש בפועל את ירושלים, עם מותו במאי 1936. המחנה פעל לאורך כל תקופת המנדט הבריטי ושימש את הצבא למטרות לחימה ומגורי חיילים.
בשנים הראשונות הפעילו הבריטים קו רכבת קצר מתחנת הרכבת הסמוכה, שעבר בשולי שכונת בקעה בתוואי רחוב מרדכי היהודי, עד לרחוב יהודה של ימינו. קו זה סיפק למחנה אלנבי תחמושת וציוד שהגיעו ממישור החוף. הבריטים הוסיפו להשתמש בשדה התעופה, אך בעקבות לחץ שהפעיל ועד שכונת תלפיות למניעת רעש ההמראות, סגרו הבריטים ב-1924 את שדה התעופה במחנה אלנבי ופתחו שדה תעופה חלופי בעטרות מצפון ירושלים[דרוש מקור].
בשנת 1929 הוקם מחנה נוסף מדרום למחנה הקיים, קרוב לבתי שכונת תלפיות שהוקמה באותה עת. בשנת 1931 החלה הרחבתו של מחנה זה. בינואר 1931 הוא קיבל את השם "מחנה טלוורה" ("Talavera Barracks") על שם קרב שהתרחש ליד העיירה טלוורה בספרד במהלך מלחמת חצי האי בשנת 1809 (אנ'). מחנה זה קיבל אחר כך את השם "מחנה אל-עלמיין", על שם העיר אל-עלמיין במצרים, בה נערכו מספר קרבות מכריעים במסגרת המערכה בצפון אפריקה במלחמת העולם השנייה.
בתחילת המרד הערבי הגדול בשנת 1936, גדל המחנה באופן משמעותי והגיעו אליו תגבורות של מספר גדודים ויחידות נוספות שחנו ממזרח למחנה (באזור בו הוקמה טיילת ארמון הנציב). באוגוסט 1937 הושלמה הקמתה של שכונת מגורים במחנה לקציני הצבא הבריטי ומשפחותיהם.
ב-23 ביוני 1936 נערך במחנה מסדר חגיגי לכבוד יום הולדתו של מלך הממלכה המאוחדת החדש אדוארד השמיני, בה השתתפו גם ראשי היישוב היהודי משה שרת, יצחק בן-צבי, דניאל אוסטר ומנהיג העדה החרדית בירושלים משה בלוי.
בזמן מלחמת העצמאות

לקראת סיום המנדט הבריטי, בעקבות תוכנית החלוקה, החלו הבריטים בהכנות לפינוי המחנה. הסוכנות היהודית פנתה לבריטים בניסיון לרכוש את שטחי המחנות בארץ ישראל. הבריטים הסכימו למכור את המחנות שהיו בשטח שיועד למדינה היהודית (דוגמת צריפין, מחנה בית ליד, תל ליטוינסקי ואחרים) אך לא את המחנות בירושלים, שנועדה להיות עיר בשליטה בינלאומית.
ב-28 באפריל 1948 דווח כי הכוחות הבריטים פינו את "מחנה אל-עלמיין" ומסרו אותו ללגיון הערבי (שהיה באותה עת גם בפיקוד בריטי). בתחילת מאי פינו את שאר המחנה והעבירו אותו ללגיון, לאחר שכבר קודם פינו פלוגת משוריינים מהמחנה.
ב-15 במאי 1948 תקפה פלוגת גדוד מוריה של החי"ש את המחנה במסגרת מבצע קלשון. כוח עיקרי תקף את המחנה משכונת בקעה במערב וכוח משני נע לכיוונו משכונת תלפיות בצפון. ההתקפה המשולבת השתבשה כאשר משוריין שתקף את המחנה מצפון ספג אש ונבלם ובעקבות כך השתהתה ההתקפה העיקרית ממערב[דרוש מקור]. חילופי האש חודשו במהרה במתקפת ירי מרגמות ודוידקה, עד שמגיני המחנה ברחו והוא נתפס על ידי כוחות צה"ל עד רדת הערב. במחנה נמצאה כמות גדולה של חומרי נפץ, ציוד רפואי ומוצרי מזון[דרוש מקור].
עד סוף המלחמה המחנה שימש כבסיס של חטיבת עציוני וחטיבת מחוז ירושלים.
לאחר הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות היה המחנה צמוד לקו העירוני ולשטח מפורז שנקבע בינו לבין מתחם ארמון הנציב.
לאחר הקמת המדינה

לאחר הקמת המדינה, שטח המחנה נותר רשום בבעלות משרד המלחמה הבריטי, ונעשו ניסיונות להגיע להסדר עמו לרכישת השטח. הבריטים סירבו תחילה, עקב מיקומו סמוך לגבול, להעביר אותו רשמית לידי מדינת ישראל, זאת כדי לא לפגוע ביחסים עם ממלכת ירדן. במהלך 1964 הושגה הסכמה עקרונית עם הבריטים על מכירתו לישראל. הסכם בראשי תיבות נחתם באפריל 1965, בנובמבר 1966 הושלמה רכישת המחנה על ידי מדינת ישראל, תמורת 140 אלף ליש"ט.
בעקבות הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות, צה"ל נדרש לצמצם את פריסת כוחותיו בירושלים לגדוד אחד, ובמחנה התמקמה חטיבת ירושלים שהייתה אחראית להגנה על הקו העירוני. בקיץ 1950 החל המחנה לשמש גם כבסיס טירונים 920 של הנח"ל. במחנה "אל-עלמיין" שוכנו עולים חדשים, והוקמה בו מעברת תלפיות, מעברה הוקמה גם בחלקו הצפוני של המחנה, סמוך לשכונת צפון תלפיות. בשיא אכלוסה גורו במעברת תלפיות 9,000 תושבים. בתחילת שנות ה-60, המעברה הייתה בשלבי חיסול, אך עוד גרו בה כ-250 משפחות. במקום המעברה הוקמו שיכונים לאורך דרך חברון בין תלפיות הוותיקה לאזור התעשייה תלפיות.
בשנת 1954 שכרה האוניברסיטה העברית חלק משטח המחנה לטובת מעונות סטודנטים. במחנה גם נערכו אימוני גדנ"ע.
לאחר מלחמת ששת הימים עבר המחנה לרשות משמר הגבול, שקיבל את האחריות להשלטת הריבונות הישראלית בשטחים שנכבשו, ובכלל זה מזרח ירושלים. בנוסף השתקעה בו מחלקת התנועה של משטרת ישראל, שהפעילה במקום גם כלבייה.
לאחר הקמת המדינה > פיתוח שטח המחנה

בתחילת שנות ה-80 החלו דיונים על פינוי המחנה לטובת פיתוח עירוני. בשנת 1983 נדונה הקצאת השטח לטובת הקמת בית הוועד הפועל של ההסתדרות בירושלים, במקום הבניין הקיים בתל אביב. אך התוכנית נגנזה, עקב סירובו של משרד האוצר להשתתף בעלות המעבר לירושלים.
בשנת 1985 פונה חלקו הדרומי של המחנה לצורך סלילת המשך רחוב דניאל ינובסקי, המקשר בין דרך חברון לטיילת ארמון הנציב. זאת לאחר עיכוב של שלוש שנים, עקב סירובה של המשטרה לפנות את השטח. בתחילת 1988 הוצגה תוכנית מתאר חדשה לשטח המחנה, הכוללת הקמת מבנים למגורים, מלונאות ומשרדים. עם כי במקביל אישרה עיריית ירושלים, הקמת מבנים נוספים בשטח מחנה מג"ב.
בשנת 1989 הגיעה ממשלת ישראל וממשלת ארצות הברית להסכם על הקצאת 30 דונם בשטח המחנה לטובת הקמת שגרירות ארצות הברית בישראל. זאת בעקבות לחצים שהפעילו משה ארנס וראש הממשלה יצחק שמיר על הממשל האמריקאי באמצעות הקונגרס. למרות ההסכם הקמת שגרירות ארצות הברית במתחם לא יצאה פועל. אך ההסכם גרם לעיכוב בפיתוח שאר המתחם שהוקצה לטובת בנייה למגורים ומסחר, עקב הצורך להתחשב בתוכנית הבנייה של השגרירות.
בתחילת שנות ה-90 פונה המחנה ומפקדת מג"ב ירושלים עברה לבניין חדש, שנבנה עבורה בקצה הצפוני של שכונת שייח' ג'ראח. המכרזים הראשונים לבנייה למגורים במתחם פרסמו על ידי מינהל מקרקעי ישראל בשנת 1991, ובמהלך שנות ה-90 פורסמו פכרזים נוספים, בין השאר זכו במגרשים חברת רסקו וב. יאיר. מתחם המגורים פותח כמקשה אחת עם פיתוח סביבתי בין המבנים, הוא זכה להצלחה ורוב הדירות נמכרו עוד לפני שהושלמה הבנייה.
בתחילת שנות ה-2000 נבנו בחלקו הדרומי של המחנה בנייני משרדים ומסחר.
בניין שגרירות ארצות הברית

כבר בסוף 1988 הוקצה שטח של 30 דונם, בשטח מחנה אלנבי, בצמוד לדרך חברון, לטובת הקמת מבנה שגרירות ארצות הברית. אך מסיבות פוליטיות הפרויקט לא יצא לפועל, מאחר שנשיאי ארצות הברית דחו את ההחלטה על ההכרה בירושלים כבירת ישראל, והשטח, בו חורשת אורנים, נשאר ריק. עם זאת תכנון המתחם נמשך, בין השאר ב-2001  ביקשה השגרירות למנוע בניית בית כנסת צמוד לשטח הבנייין המתוכנן.
עם הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל וההחלטה על העברת השגרירות לירושלים הוחלט שבניין הקונסוליה הקיים ישמש את השגרירות. במקביל בפגישה בין ראש העיר משה ליאון לנציגי מחלקת המדינה האמריקאית, הוחלט על מתן מסלול ירוק פנים עירוני לתכנון מבנה הקבע של השגרירות במתחם אלנבי. עוד הוסכם כי תחנה מתוכננת של הקו הכחול של הרכבת הקלה בדרך חברון, תזוז 4 מטרים לבקשת יחידת האבטחה של השגרירות.
בפברואר 2021, אישרה להפקדה הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה את התוכניות להקמת מבנה עבור השגרירות במחנה אלנבי, כולל מעון רשמי של השגריר, והרחבת מתחם הקונסוליה והקמת מבנים נוספים במקום למגורי סגל. ביולי 2022, משפחות פלסטיניות הציגו מסמכים מארכיון המדינה לפיהם הקרקע שעליה צפויה לקום השגרירות במחנה אלנבי, הופקעה מהם מתוקף חוק נכסי נפקדים. עם זאת ההפקעה בוצעה במקור כבר על ידי שלטונות המנדט הבריטי, וחלה עליה התיישנות.
תמונות

שריוניות של הצבא הבריטי, במחנה אלנבי
הנציב העליון ארתור ווקופ בביקור במחנה
מחנה אוהלים של חיל הקשר המלכותי שהוקם בשנת 1936 באזור שבו הוקמה טיילת ארמון הנציב
מחנה אוהלים של חיל הקשר המלכותי שהוקם בשנת 1936 באזור שבו הוקמה טיילת ארמון הנציב
חיילי רגימנט הארטילריה המלכותי במחנה
חיילים במסדר במחנה
משוואת ריילי-פלסט

במכניקת הזורמים, משוואת ריילי-פלסט (לחלופין, משוואת בסנט-ריילי-פלסט) היא משוואה דיפרנציאלית רגילה לא ליניארית, המתארת את הדינמיקה של בועה כדורית המצויה בזורם אי-דחיס:
R{\frac {d^{2}R}{dt^{2}}}+{\frac {3}{2}}\left({\frac {dR}{dt}}\right)^{2}+{\frac {4\nu _{L}}{R}}{\frac {dR}{dt}}+{\frac {2\sigma }{\rho _{L}R}}+{\frac {\Delta P(t)}{\rho _{L}}}=0
כאשר:
בהנחה ש- P_{B}(t) ידוע ו־ P_{\infty }(t) נתון, משוואת ריילי-פלסט יכולה לשמש כדי למצוא את רדיוס הבועה המשתנה בזמן  R(t).