stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תוכנית לחקר האדם
מפת הדרכים למחקר אנושי

מפת הדרכים למחקר האנושי (Human Research Roadmap - HRR) הוא כלי אינטרנטי המשמש להעברת התוכן של תוכנית המחקר המשולבת (Integrated Research Plan - IRP). ה-IRP משמש כדי לזהות את הגישה ואת פעילויות המחקר המתוכננות לטפל בסיכונים לבריאות האדם ולביצועים בחלל, אשר מוקצים לאלמנטים ספציפיים בתוכנית.
כלי זה נועד לעזור למשתמשים לחפש פריטים כגון פערים הקשורים לסיכונים, המשימות הקשורות לפער נתון, שילוב של משימה על פני פערים או סיכונים פוטנציאלים, ותוצרים הקשורים לפער או סיכון.
מפת הדרכים למחקר אנושי > עדויות

סקירות של העדויות המצטברות מהתיעוד הרפואי, פעולות טיסות בחלל וממצאי מחקר מקובצות לדוחות ראיות. עדויות אלה מספקות את הבסיס לזיהוי העדיפות הגבוהה ביותר של הסיכונים לבני אדם בחקר החלל, המרכיבים את תיק הסיכונים בתוך ה-HRP. הוא גם מספק את הבסיס לזיהוי פערים ומשימות בתוכנית המחקר.
מפת הדרכים למחקר אנושי > סיכונים

הסיכונים כוללים השפעות פיזיולוגיות של קרינה, כוח משיכה נמוך, סביבות ארציות ואתגרים ייחודיים בתמיכה רפואית, גורמים אנושיים ותמיכה בריאותית התנהגותית. סיכונים מזוהים במסמך דרישות התוכנית (PRD) ומוקצים לרכיב בתוך HRP כדי לכמת, להפחית או לנטר.
מפת הדרכים למחקר אנושי > פערים

עבור כל סיכון, ה-HRP מנסה לזהות פערים בידע לגבי הסיכון והיכולת להפחית את הסיכון. מידת אי הוודאות בהבנת הסבירות, התוצאה או מסגרת הזמן של סיכון מסוים הם הגורמים העיקריים שמניעים את הפערים. פערים בידע או הפחתת סיכונים מופיעים לרוב בסיכונים מרובים, ורבות ממשימות המחקר הספציפיות עונות על פערים מרובים.
מפת הדרכים למחקר אנושי > משימות

משימות חלל מצליחות לחדד את הידע בצורה מלאה או חלקית על ידי הגדרה טובה יותר של סיכון או פיתוח אסטרטגיות להפחית את הסיכון לרמה מקובלת. במקרים מסוימים, משימה יכולה לתת מענה לפערים מרובים על פני סיכונים מרובים.
מפת הדרכים למחקר אנושי > תוצרים

כל משימה מסתכמת בתוצר סופי או מוסכם אחר, כגון תקנים מומלצים, כללי טיסה, תהליכים, אמצעי נגד וטכנולוגיות חדשות.
אלמנטים

כרגע ישנם שבעה אלמנטים ב-HRP:
הערות שוליים

↑  Human Research Program Architecture
↑  Human Research Program Architecture
↑  "About Human Health and Safety". נבדק ב-8 באוגוסט 2012. {{cite web}}:  (עזרה).
↑  "Human Research Roadmap". אורכב מ-המקור ב-2010-05-27. נבדק ב-10 בפברואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה).
1 2 3 4 5 6 7  "Human Research Roadmap Architecture"."Human Research Roadmap Architecture"..
↑  "Human Research". נבדק ב-8 באוגוסט 2012. {{cite web}}:  (עזרה).
תמר קפלנסקי

| --- | --- |

 לידה:  27 בנובמבר 1973 (בת 50) פריז, צרפת 
 מדינה:  ישראל 
 לאום:  ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב
 שפות היצירה:  עברית
 יצירות בולטות:  על מקום הימצאה
 בן או בת זוג:  שי צברי 
 מספר צאצאים:  2 
 
תמר קפלנסקי (נולדה ב-27 בנובמבר 1973) היא עיתונאית, פובליציסטית, סופרת, מתרגמת ומוזיקאית ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה בפריז לאמנון ולאביבה קפלנסקי וגדלה לסירוגין בצרפת ובישראל. היא בוגרת תיכון מקיף א' באשדוד, שירתה בנח"ל ומאוחר יותר כקצינת שלישות. לאחר הצבא למדה בבית הספר רימון. קפלנסקי בוגרת תואר שני בספרות כללית בהצטיינות יתרה מאוניברסיטת תל אביב. עבודת התזה שלה עוסקת בנושא השואה כטראומה מודחקת בסיפורת הדור השני המאוחרת, וזיכתה אותה בפרס גולדהירש לעבודת מוסמך מצטיינת בנושא מחקר השואה, מטעם מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות.
קריירה עיתונאית

בשנת 2003 החלה קפלנסקי לעבוד כעורכת תרגום ומאוחר יותר כעורכת משנה של מגזין קוסמופוליטן ישראל. ב-2007 החלה לעבוד כעורכת בידיעות אחרונות, תחילה במוסף 24 שעות ואחר כך ב-7 ימים. במסגרת עבודתה העיתונאית, קפלנסקי מתמקדת בנושאים חברתיים וסוגיות פמיניסטיות, ועוסקת בהם רבות ככותבת וכעורכת. בין השאר כתבה על פינוי התושבים בגבעת עמל ובשכונות דרום תל אביב, על מעצרים מנהליים, על גזענות בישראל, על זכויות יולדות ועל נושאים הקשורים בפגיעות מיניות ואלימות נגד נשים ועוד. במקביל לעבודתה כעורכת פרסמה טורי דעה בנושאים חברתיים ופוליטיים, והיא חתומה על שתי חשיפות בעניין פרשת ילדי תימן, מזרח ובלקן: ב-2017 ראיינה את שולמית מליק, שעבדה כמטפלת בבית תינוקות במעברת יציב בשנות ה-50, וב-2018 ראיינה את שושנה שחם שעבדה כאחות מתלמדת במחנה ראש העין, ושמעה מהשתיים כי היו עדות למסירת תינוקות לאימוץ לא חוקי בלי הסכמת הוריהם.
בשנת 2020 עברה לעיתון הארץ, לאחר שפרסמה בו את התחקיר על העיתונאי יהודה נוריאל. קפלנסקי עוסקת בתחקירי Me Too וכותבת טורי דעה בנושאים הקשורים בעיקר לזכויות נשים ופמיניזם. בין השאר פרסמה את התחקיר על ההטרדות המיניות מצד השחקן שמיל בן ארי, ואת התחקיר על ההטרדות מצד השחקן אלון דהן.
על מקום המצאה

ב-2019 פרסמה את הרומן "על מקום המצאה", שיצא בהוצאת כתר ובעריכת יערה שחורי. הספר מספר את סיפורה של הגר, הנוסעת להודו לחתונת חברתה הטובה, כשהיא מותירה מאחור בעל ושתי בנות בדרך להרפתקה שעתידה לשנות את חייה.
תרגום

קפלנסקי תרגמה מצרפתית את ספרו של ההוגה הצרפתי-אנטילי פרנץ פנון, "עור שחור, מסיכות לבנות" (הוצאת מעריב, 2003), ואת ספרו של ההוגה הפוליטי והאקטיביסט פול לפארג, "הזכות לעצלות" (הוצאת נהר ספרים, 2004).
מוזיקה

בשנת 2011 השתתפה בפרויקט "מסע אספלט", אסופת ביצועים חדשים לשירי סשה ארגוב, שבה ביצעה את השיר "לא ידעתי מה". בשנת 2014 השתתפה באלבום "טוב שהעולם גדול - משירי אבות ישורון", שבו הלחינה וביצעה את השיר "הבהוב המציאות". קפלנסקי גם הלחינה וביצעה שני שירים של לאה גולדברג: "בהרי ירושלים" ו"הלא ידענו", שאותו הלחינה עם ערן ויץ. בשנת 2018 הקליטה עם אורי רוסו את "רחמנא", גרסה חדשה לשיר העממי של חב"ד.
חיים אישיים

מתגוררת ברמת גן, גרושתו של היוצר שי צברי ולהם שני בנים. בשנת 2018 חלתה בתסמונת רמזי-האנט, שהותירה אותה עם שיתוק של חצי הפנים.
הערות שוליים

↑    תמר קפלנסקי, "הבנתי שהם לוקחים את הילד כמו מתנה כזאת", באתר "ידיעות אחרונות", 9 באוגוסט 2017
↑    תמר קפלנסקי | צילום: אפרים ארדה, "שאלתי את האחיות: למה לוקחים את התינוקות?", באתר "ידיעות אחרונות", 3 באוקטובר 2018
↑   "קראתי לו השטן": נשים מספרות על ההתעללויות מצד העיתונאי יהודה נוריאל, באתר הארץ, 26 ביולי 2020
↑   תמר קפלנסקי, "אני נגעתי בך? מאיפה צץ השקר הזה?" הטיח שמיל בן ארי. העדויות על מעשיו מספרות אמת אחרת, באתר הארץ, 28 בפברואר 2021
↑   תמר קפלנסקי, "בקאמרי כולם יודעים": שחקניות, סדרניות ועובדות בתעשייה טוענות כי השחקן אלון דהן הטריד אותן מינית, באתר הארץ, 11 במאי 2021
1 2  רונן טל, "למדתי שאני לא טובה בלהתייאש", באתר ynet, 11 בספטמבר 2019
↑  עמרי הרצוג, להיות אדם, רק להיות אדם, באתר הארץ, 18 בינואר 2005
↑  לנה שילוני, בשבחי הבטלה, באתר הארץ, 22 באפריל 2004
↑  אם תרצו: אמנים שרים סשה ארגוב, באתר ynet, 3 במרץ 2011
↑  השיר: "הבהוב המציאות" מאת אבות ישורון, אתר שירונט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303456005171  ISNI: 0000 0004 0312 8026  LCCN: no2019176223  VIAF: 299537114   WorldCat (עם VIAF): 299537114
תרומת דם בישראל

התרמת דם במרכז קניות ברמת גן (2009)
תרומת דם היא לקיחה של דם מאדם לשם נתינתו או נתינת תוצריו, באמצעות עירוי דם, לאדם אחר. במדינת ישראל ניתן לתרום כל שלושה חודשים. תרומת הדם בישראל מתבצעת במנות של 480 מ"ל +3 מבחנות לבדיקת HIV, צהבת, עגבת וסוג הדם. הגם שכל תרומת דם מתקבלת בברכה, יש עדיפות ברורה לדם מסוג O- ('התורם האוניברסלי') שכן סוג דם זה ניתן לשימוש אצל כל אדם, והיפוכו של דבר בסוג דם AB+ שניתן לעשות בו שימוש רק לבעלי דם מסוג זה.
75% מתורמי הדם בישראל הם גברים ו-25% מכלל תרומות הדם בארץ הן מחיילי צה"ל.
הגבלות רפואיות לתרומת דם

תרומת הדם מותנית ברמת המוגלובין בין 12–16 לנשים, הנבדקת באמצעות דקירת אצבע.
מצבים בהם תרומת הדם לא תעורה, בשל חשש מזיהום:
על התורם להרגיש טוב במשך שלושת הימים שלפני התרומה; אם לא מתקיים תנאי זה, התורם אינו יכול לתרום.
נטילת תרופות מסוימות או סמים בהזרקה או בהסנפה.
קבלת תשלום עבור יחסי מין.
חולי המופיליה.
שהייה במדינות שבהן קיימת שכיחות גבוהה של מחלת האיידס או ספגת המוח ("הפרה המשוגעת").
עשיית קעקוע או עגיל בגוף בתקופה של שישה חודשים שלפני התרומה אינה מאפשרת תרומת דם.
הגבלות רפואיות לתרומת דם > תרומת דם של הומוסקסואלים

במהלך שנת 2003 קיימה תנועת הצבעים שלנו את פרויקט הדגל שלה, מאבק במדיניות בנק הדם של מגן דוד אדום האוסרת באופן גורף על מי שקיים יחסי מין הומוסקסואלים לתרום דם. המאבק קיבל את הכינוי "פרויקט מד"א". במסגרת תרומת דם בישראל, על כל נבדק למלא שאלון. במסגרת השאלון ישנו סעיף אשר מבקש לא לתרום דם אם המועמד להתרמה קיים יחסי מין הומוסקסואלים בעברו. מדיניות זו יצרה לאורך שנים תרעומת בקהילת הלהט"ב, שכן אין שום סעיף בשאלון האוסר תרומת דם להטרוסקסואלים, גם אם קיימו יחסי מין לא מוגנים, בעוד שהומוסקסואלים לא יכולים לתרום דם אפילו אם קיימו אך ורק יחסי מין מוגנים. במסגרת המאבק הגיעו חברי תנועת "הצבעים שלנו" לבתי ספר בהם התרימה מד"א וערכו הסברה לתלמידים מחוץ לשערים, ועודדו אותם למחוק את הסעיף הנדון בעט בשאלון התרומה (דבר שיגרום לזריקת המנה במד"א).
כתוצאה מהמאבק שונה הסעיף מ-"יחסי מין הומוסקסואלים" ל-"יחסי מין בין גברים משנת 77". שינוי זה בוצע לאחר דיון בין נציגי מד"א לנציגי אגודת הלהט"ב, ללא דיון עם חברי התנועה. שינוי זה לא סיפק את חברי התנועה אשר טענו כי הוא מבזה. למרות זאת, עם סיום "עונת תרומות הדם" של מד"א בבתי הספר (אפריל עד סוף שנת הלימודים) דעך המאבק ולא חודש באפריל 2004. במרץ 2013 הודיעה שרת הבריאות, יעל גרמן, שתבחן מחדש את האיסור על מערכת הבריאות להשתמש בתרומות דם של הומוסקסואלים, לאחר שבשנת 1977 הדבר נאסר מחשש להדבקה במחלת האיידס. מאז 1 ביוני 2017, גברים הומוסקסואליים וביסקסואליים בישראל הורשו לתרום דם באופן חוקי לאחר תקופת דחייה של שנה אחת. עם זאת, לא הייתה דחייה עבור לסביות או נשים דו מיניות מעולם.
בינואר 2018 אישר משרד הבריאות תקנות חדשות המאפשרות להשתמש בעירוי דם בפלזמה שהופקה מתרומת דם של גברים שקיימו יחסי מין עם גברים במהלך השנה האחרונה, כפי שניתן לגברים הטרוסקסואלים, בכפוף לכך שהפלזמה תוקפא למשך ארבעה חודשים, התורם יתרום דם שוב תוך חמישה חודשים, וגם הבדיקות שיבוצעו לתרומתו החוזרת ימצאו שליליות לזיהומים. ביוני 2021 הודיע שר הבריאות, ניצן הורוביץ, כי יסיר את כל ההגבלות על תרומות דם של גברים המקיימים יחסי מין עם גברים הכוללים בשאלון תרומת הדם של מד"א את השאלה בנוגע לקיום יחסי מין בין גברים ובכך יתיר באופן גורף לגברים הומואים לתרום דם – ללא קשר למועד האחרון שבו קיימו יחסי מין אשר עד לאותו התאריך, הותר רק אם התחייבו שלא קיימו יחסי מין עם גברים אחרים ב-12 החודשים שקדמו למועד התרומה, וזאת בניגוד לנשים וגברים הטרוסקסואלים שיכולים לתרום דם בכל עת אם הם עומדים ביתר הקריטריונים של מד"א.
יישום ההנחיות נקבע לאוקטובר 2021. את הסעיף המפלה בשאלון תרומת הדם יחליף סעיף המוודא תקופת צינון של 3 חודשים מאז "קיום יחסי מין בסיכון גבוה, עם שותף/ה חדש/ה או שותפים מרובים". זאת, ללא כל הבחנה מבוססת מגדר או נטייה מינית של התורם.
התרמות חירום

כאשר צפוי או קיים צורך מיוחד במנות דם, עקב אירוע המוני או בגלל הדלדלות מאגרי הדם, יוצא בנק הדם בקריאה לציבור לתרום דם. בישראל נערכות גם התרמות מאורגנות כאירוע שבשגרה במקומות עבודה, בסיסים צבאיים, מוסדות חינוך ומרכזי קניות. כאשר אין התרמה מאורגנת, ניתן לתרום דם באופן עצמאי במתקני מגן דוד אדום. התרמות הדם מפורסמות באתר מגן דוד אדום.
מאגרי הדם עשויים להדלדל לא רק עקב שימוש במנות דם רבות אלא גם עקב תפוגת תוקף מנות הדם. מנות דם שפג תוקפן משמשות לייצור מנות של גורם קרישה: מכל מאה מנות דם ניתן לייצר מנה אחת של גורם קרישה.
ביטוח דם

לאורך עשרות שנים נהגו שרותי הדם של מד"א להבטיח לתורמי דם כי תרומתם תקנה להם ולמשפחתם הקרובה "ביטוח דם" למשך שנה. לטענתם, ”הביטוח מקנה לזכאי לקבל כל כמות דם ומרכיביו הנדרשת בכל בית חולים במדינת ישראל באמצעות הסדר עם שירותי הדם של מד"א, כל עוד הביטוח בתוקף”. ועדה מקצועית במשרד הבריאות שבחנה את מדיניות שירותי הדם של מד״א מצאה כי בישראל ניתנים למטופלים מוצרי דם על פי צורך רפואי, כפי שמחייבים כללי האתיקה הרפואית, בעוד שההבטחה לביטוח דם הייתה הונאה. כמו כן הסתבר לוועדה כי ההבטחה לביטוח דם היא אחד התמריצים המרכזיים עבור גברים המקיימים יחסי מין עם גברים למסור הצהרה כוזבת בשאלון המועמדות לתרומה, ובכך מגבירה את הסיכון למתן מוצרי דם מזוהמים למטופלים. לאור זאת המליצה הוועדה לחדול מהונאת הציבור ולבחון אמצעים אחרים לתמרוץ תרומת דם, כגון פנייה לקרוביהם של מטופלים.
שיאים

ב-2019 יזם מפקד חטיבת שומרון שגיב דהן יחד עם מועצה אזורית שומרון יום התרמת דם ב-6 באוקטובר 2019 בחטיבת שומרון, במטרה לשבור שיא ישראלי של תרומות דם ביום אחד, ולהעלות את הנושא לתודעה ציבורית. בהתרמה נשבר השיא שעמד על 780 מנות דם ונתרמו 1,551 מנות דם.
שיאן תרומות הדם בישראל הוא מנחם שטיינמץ, תושב ראשון לציון, אשר תרם 272 מנות דם במשך 41 שנים.
העיר בה תורמים הכי הרבה דם ביחס לגודל האוכלוסייה היא זכרון יעקב, שבה 3.6% מהאוכלוסייה תרמו דם. אחריה נמצאים היישובים גבעת שמואל ונשר (3.5%), מעלה אדומים (3.4%) וקריית שמונה (3.2%).
ראו גם

תרומת טסיות דם
פרשת השמדת מנות הדם של עולי אתיופיה
תמר קינן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 בינואר 1976 (בת 48) תל אביב-יפו, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  שחקנית ובמאית
 בן זוג:  איתן ענר
 מספר צאצאים:  2
 פרופיל ב-IMDb
 
תמר קינן (נולדה ב-13 בינואר 1976 בתל אביב) היא שחקנית ובמאית ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה בתל אביב למשפחה העוסקת בתרבות ובמוזיקה. אביה רפי קינן, הוא איש תרבות ומוזיקאי, ואחותה דפנה קינן היא סולנית להקת "דפנה והעוגיות". תמר גם עוסקת במוזיקה: היא התארחה מספר פעמים בהופעות של "דפנה והעוגיות", שרה ב"טלנובלה בע"מ" ובהצגות שונות ואף השתתפה באלבומו של יוסי בנאי.
למדה בבית הספר לאמנויות תל אביב. בין ספטמבר 1993 לבין יוני 1994 למדה משחק בסטודיו למשחק של ורוניק נורדה בפריז. בין השנים 1994–1995 הייתה חלק מקבוצת התיאטרון "תיאטרון אנגלי" ושיחקה בהצגה "mistress quicklys tavern" -
קברט שייקספירי שהועלה בתיאטרון דה נל בפריז. בין השנים 1995–1998 למדה משחק בסטודיו למשחק ניסן נתיב.
ביוגרפיה > בתיאטרון

בתיאטרון גשר: ב-1999 שיחקה בהצגה "שלוש אחיות" מאת צ'כוב שביים יבגני אריה, והופיעה כזמרת בהצגה "אוכלים" מאת יעקב שבתאי שביים יבגני אריה; גילמה את לוצ'טה (לצד מיכל ויינברג) בהצגה "ים" מאת קרלו גולדוני שביים יבגני אריה וגילמה את לואיזה מילר בהצגה "מזימה ואהבה" מאת פרידריך שילר שביים ליאנדר האוסמן. ב-2000 גילמה את נטשה במחזמר "השטן במוסקבה" שכתב וביים יבגני אריה, וגילמה את מריה בהצגה "מר ברינק" מאת פול אוסבורן שביים יבגני אריה.
בתיאטרון תמונע: ב-2000 גילמה את קרול בהצגה "סאלינג'ר" מאת ברנאר-מארי קולטס שביימה סיוון שיפר.
בפסטיבל פותחים מסך בתיאטרון בית ליסין: ב-2005 שיחקה בהצגה "בשידור חי" מאת דפנה אנגל-מחרז שביים אלון אופיר.
ביוגרפיה > בתיאטרון > בתיאטרון הקאמרי

משנת 2001 ועד 2019 שחקנית בתיאטרון הקאמרי.
ב-2001 השתתפה ב"קברט לוין" - מבחר מערכוניו של חנוך לוין שביים ישראל גוריון. באותה שנה גילמה את ליזיסטרטה בהצגה "ליזיסטרטה 2000" שכתבה ענת גוב (ע"פ אריסטופאנס) וביימה עדנה מזי"א.
ב-2002 גילמה את ג'ניפר בהצגה "טובים השניים" מאת ריי קוני שביים לסלי לוטון.
ב-2003 גילמה את מרגרט בהצגה "עד ראייה" מאת יהושע סובול שביים פאולוס מנקר.
ב-2004 גילמה את ברוק אשטון בהצגה "אחורי הקלעים" מאת מייקל פריין שביים לסלי לוטון, ושיחקה בהצגה "עיר הנפט" שכתב וביים הלל מיטלפונקט.
ב-2005 גילמה את יעלי בהצגה "עקר בית" מאת ענת גוב שביימה עדנה מזי"א. באותה שנה שיחקה בהצגה "פלונטר" שכתבה (בשיתוף השחקנים) וביימה יעל רונן.
ב-2006 גילמה את ג'ני בהצגה "שמנה" מאת ניל לביוט שביים משה נאור.
ב-2007 החלה לגלם (לצד מירב גרובר) את הזמרת לָלָלָה בהצגה "הרטיטי את לבי" מאת חנוך לוין שביים אודי בן-משה. באותה שנה גילמה את גרטשן בהצגה "בואינג בואינג" מאת מארק קאמולטי שביים לסלי לוטון.
ב-2009 גילמה את בטי בהצגה "כסף עובר ושווא" מאת ריי קוני שביים לסלי לוטון.
ב-2010 גילמה את קאיה בהצגה "אלוף הבונים" מאת הנריק איבסן שביים חנן שניר בשיתוף תיאטרון הבימה.
ב-2011 גילמה את נינה שוסטר בהצגה "אורזי מזוודות" מאת חנוך לוין שביים אודי בן-משה. באותה שנה גילמה את יפית בהצגה "בעל למופת" שכתב יהושע סובול (ע"פ "בעל אידיאלי" מאת אוסקר ויילד) שביימה איה קפלן.
ב-2012 גילמה את נעמי בהצגה "עדלאידע" מאת שלמה משיח שביים רוני ניניו.
ב-2013 גילמה את דיאנה בהצגה "שיגעון באופרה" מאת קן לודוויג שביים משה נאור בשיתוף תיאטרון חיפה.
ב-2014 שיחקה בהצגה "כולם רוצים לחיות" מאת חנוך לוין שביים אודי בן-משה.
ב-2015 שיחקה בהצגה "גם הוא באצילים" מאת מולייר שביים אודי בן-משה.
ב-2016 החלה לשחק את יאירה ב"הזאבים" מאת הלל מיטלפונקט ובבימויו.
מ-2018 ועד 2019 שיחקה בהצגה מהומה רבה על לא דבר מאת ויליאם שייקספיר.
ביוגרפיה > טלוויזיה וקולנוע

השתתפה בתוכנית הטלוויזיה "תופסים ראש" ששודרה בערוץ 1.
ב-1998 הנחתה לצד ליאון רוזנברג את התוכנית "LOVE דווקא" ששודרה בערוץ 1.
ב-1999 שיחקה בסרט "פרנק סינטרה מת" שכתב וביים נדב לויתן.
ב-2001 גילמה את דניאלה בסדרה "שמש".
ב-2004 גילמה את מיטל בסרט "משהו מתוק" שכתב אופיר בביוף וביים דן תורג'מן ושיחקה בסרט "העיקר הבריאות" שביימה סיגל שעשוע.
ב-2005 גילמה את אפרת שושן ואופק שושן ב"טלנובלה בע"מ" שביים שי קפון.
ב-2006 גילמה את מיקה בסרט "הדברים שמאחורי השמש" שכתב וביים יובל שפרמן.
בין השנים 2006 - 2009 גילמה את מיקה בסדרה "החברים של נאור" שכתב וביים נאור ציון.
ב-2011 גילמה את רות מיטראני בסדרה "החולמים".
ב-2012 גילמה את אפרת קלדרון בסדרה "נשואים פלוס" שביים עופר ויצמן. באותה שנה החלה לגלם את רות מיטראני בסדרה "גאליס" - ספין אוף של "החולמים" שביים עודד רז.
ב-2014 השתתפה בסרט "אילוף הגוררת" שביים ריקי שלח והיא הופיעה בתוכנית ספיישל בערוץ 2 שעסקה באשכנזים ובזהות אשכנזית.
בשנת 2016 הקליטה את קולה של אמה של נעמי שריד (שגילמה אניה בוקשטיין) בסרט "לב שקט מאוד".
ב-2018 החלה לשחק בסדרה "כפולה" כאמא של נועה קירל. שנה אחר כך, שיחקה בסרט "נלסון".
ביוגרפיה > פרסומות

הופיעה גם בפרסומות:
ב-1998 הופיעה בפרסומת ל"פמפרס".
ב-2001 בפרסומת לבזק. ב-2002 בפרסומת ל"מת"ב דיגיטל".
ב-2003 בפרסומת לשוקולד פרה.
ב-2004 בפרסומות לבנק לאומי, "תערוכת הפרחים" "פז" וקופת חולים כללית.
ב-2008 הופיעה בפרסומת לעידוד תיירות חורף בישראל של משרד התיירות.
ביוגרפיה > דיבוב

ב-1999 דיבבה את אן שרלי המתבגרת בסדרה "האסופית".
ב-2000 דיבבה את גאטומון בסדרה "דיג'ימון" (בעונה הראשונה עד פרק 52).
ב-2004 השתתפה בדיבוב הסדרה "מ.ק 22" שביים אסף הראל.
ביוגרפיה > בימוי

החל מ-2021 היא במאית בפסטיבל תיאטרון קצר בצוותא.
באפריל 2021 ביימה את ההצגה "גידול ושמו בועז".
בשנת 2022 ביימה את ההצגה "לילה לבן" בתיאטרון הקאמרי.
ביוגרפיה > חיים אישיים

ב-2001 התחתנה עם במאי הקולנוע והטלוויזיה איתן ענר. הם הורים לשניים ומתגוררים בתל אביב.
תת-סדרה

ערך זה עוסק במושג במתמטיקה. אם התכוונתם למושג טקסונומי, ראו .
באנליזה מתמטית, תת-סדרה של סדרה  a_{1},a_{2},\dots  היא תת-קבוצה של הסדרה, המסודרת באותו סדר. תת-סדרה מתקבלת מהסדרה המקורית על ידי בחירת איברים בסדר עולה. למשל: לסדרה  \ a_{n}={\frac {1}{n}} יש תת-סדרות  \ b_{n}=a_{2n}={\frac {1}{2n}} ו- \ c_{n}=a_{2n^{2}+7}={\frac {1}{2n^{2}+7}}. סדרה נחשבת לתת-סדרה של עצמה. תת-סדרה של תת-סדרה היא בעצמה תת-סדרה של הסדרה המקורית.
ניסוח פורמלי

תהא  \{a_{n}\}_{n=1}^{\infty } סדרה כלשהי, ותהא  \{n_{k}\}_{k=1}^{\infty } סדרה עולה ממש של מספרים טבעיים. אז הסדרה  \{a_{n_{k}}\}_{k=1}^{\infty } נקראת תת-סדרה של  \{a_{n}\}_{n=1}^{\infty }. המספרים  n_{1},n_{2},\dots  הם האינדקסים של תת-הסדרה.
גבול של תת-סדרה

סדרת האינדקסים בתת-סדרה שואפת תמיד לאינסוף, ולכן ההתנהגות של תת-הסדרה באינסוף כרוכה בזו של הסדרה המקורית.
l\, נקרא גבול חלקי של הסדרה  \{a_{n}\}_{n=1}^{\infty } אם קיימת תת-סדרה של  \{a_{n}\}_{n=1}^{\infty } המתכנסת ל- l\,. הגבולות החלקיים של סדרה נקראים נקודות הצטברות שלה. אכן,  l\, הוא גבול חלקי אם ורק אם בכל קטע פתוח סביבו ישנם אינסוף איברים של הסדרה. קבוצת נקודות ההצטברות היא קבוצה סגורה.
סדרה מתכנסת (במובן הרחב) אם ורק אם כל הגבולות החלקיים שלה שווים. כך למשל הסדרה  \ a_{n}=3+{\frac {1}{\sqrt {n}}} מתכנסת ל-3, ולכן כל תת-סדרה שלה, למשל  \ b_{n}=a_{n^{2}}=3+{\frac {1}{n}}, מתכנסת לאותו מספר. הסדרה  \ c_{n}=4+(-1)^{n}+{\frac {1}{n}} מתבדרת, אולם תת-הסדרה שלה
 \ d_{n}=c_{2n}=5+{\frac {1}{2n}}, מתכנסת ל-5. לכן, אם ידוע שסדרה מתכנסת, אז אפשר לחשב את הגבול שלה דרך חישוב הגבול של תת-סדרה.
לכל סדרה יש לפחות גבול חלקי אחד, סופי או אינסופי. הסיבה לכך היא שאם הסדרה חסומה אז יש לה תת-סדרה מתכנסת לפי משפט בולצאנו-ויירשטראס, ואם היא אינה חסומה, אז קל לבנות מאיבריה תת-סדרה שמתכנסת לגבול אינסופי.
גבול של תת-סדרה > גבול עליון וגבול תחתון

גבול עליון של סדרה חסומה של מספרים ממשיים  \{a_{n}\}_{n=1}^{\infty } מוגדר כחסם העליון של קבוצת הגבולות החלקיים שלה, ומסומן ב-  \limsup _{n\rightarrow \infty }a_{n} או  {\overline {\lim }}_{n\rightarrow \infty }a_{n}.  למעשה, ניתן להוכיח שהגבול העליון הוא בעצמו גבול חלקי ולכן הוא הגבול החלקי המקסימלי של הסדרה. באופן אנלוגי, גבול תחתון של סדרה חסומה מסומן ב- \liminf _{n\rightarrow \infty }a_{n} או  {\underline {\lim }}_{n\rightarrow \infty }a_{n}, והוא הגבול החלקי המינימלי שלה. עבור סדרה  \{a_{n}\}_{n=1}^{\infty } שאינה חסומה, ניתן להוכיח שיש לה תת-סדרה מתכנסת במובן הרחב ל- +\infty  או  -\infty , ולכן הגבול העליון או התחתון שלה מוגדרים במובן הרחב כאשר  +\infty  הוא כגבול החלקי הגדול ביותר ו- -\infty  הוא הגבול החלקי הקטן ביותר.
גבול עליון זהה לגבול של סדרת החסמים העליונים של זנבות הסדרה. באופן פורמלי: תהי  \ (a_{n}) סדרה. נגדיר סדרה חדשה  \ (b_{m}) באופן הבא -  b_{m}=\sup\{a_{m},a_{m+1},a_{m+2},...\}. הסדרה  \ (b_{m}) יורדת, ולכן מתכנסת לגבול, שהוא הגבול העליון של  \ (a_{n}).
ראו גם

משפט בולצאנו-ויירשטראס
תסמונת וריד השחלות

| --- | --- |
היחס בין עורקים וורידים לשופכן (מבט מאחור)
היחס בין עורקים וורידים לשופכן (מבט מאחור)
 אבחון:  טומוגרפיה ממוחשבת או דימות תהודה מגנטית, אולטרסאונד של הבטן (עם או בלי הדמיית דופלר – Doppler imaging) או אורוגרפיה תוך וורידית (Intravenous pyelogram)
תסמונת וריד השחלות, היא תסמונת בה וריד שחלתי מורחב דוחס את השופכן, הצינור שמעביר את השתן מהכליה לשלפוחית השתן, וכתוצאה מכך נגרמים כאבי בטן כרוניים או כאבי בטן עוויתיים, כאבי גב או כאבי אגן. הכאב יכול להחמיר בשכיבה או בין ביוץ למחזור. יכולה להיות גם נטייה מוגברת פיאלונפריטיס (זיהום בדרכי השתן) או זיהום בכליות. ברוב המקרים, התסמונת מתרחשת בווריד השחלות הימני, אבל גם יכולה להתרחש בווריד השחלות השמאלי או לפגוע בשני הצדדים בו-זמנית. כיום היא מסווגת כצורה של תסמונת גודש באגן.
מנגנון

בדרך כלל וריד השחלות חוצה את השופכן ברמת החוליה הלומבארית הרביעית או החמישית. השופכן עצמו חוצה את עורק ווריד הכסל החיצון (באנגלית: external iliac vessels). לפיכך, כלי זה יכול לפגוע בשופכן ולגרום לחסימתו. וריד השחלות השמאלי מנקז את הדם מהשחלות לוריד הכליה ואילו וריד השחלות הימני נכנס בדרך כלל לוריד הנבוב התחתון. במקרה של תסמונת וריד השחלות הימני, הווריד מסתיים לעיתים קרובות בווריד הכליה. דבר זה נחשב לתורם להתפשטות ורידים, באנלוגיה למה שרואים בוריקוצלים, המופיעים בשכיחות גבוהה יותר בצד השמאלי. הזווית הישרה בין וריד השחלות (או וריד האשכים אצל גברים במקרה של דליות) לווריד הכליה הוצעה כגורם לירידה בהחזרת הדם.
אבחנה נוספת וקשורה למה שנזכר לעיל היא "תסמונת מפצח האגוזים". בתסמונת זו מתואר וריד הכליה השמאלי כדחוס בין אבי העורקים ועורק המזנטריום העליון. דבר זה עלול לגרום לשבילי הזרימה הצדיים להיפתח לניקוז הכליה השמאלית, כלומר זרימה הפוכה (זרימה חוזרת למטה) בווריד הכליה השמאלי. תסמונת גודש באגן, דליות הנרתיק והפות ודליות בגפיים התחתונות הן השלכות קליניות למצב זה. כמעט כל המטופלות הסובלות מתסמונת זו הן נשים שנמצאות בהיריון, ובמהלכו הדליות מתרבות.
וריד השחלות מציג לעיתים קרובות שסתומים לא מוכשרים. זה נצפה לעיתים קרובות יותר בקרב נשים עם מספר גבוה יותר של הריונות קודמים. הלחץ שמפעיל התינוק עלול להפריע בניקוז הדם דרך וריד השחלות. התרחבות של דרכי השתן היא תצפית רגילה בהריון, עקב דחיסה מכנית והפעולה ההורמונלית של פרוגסטרון. התרחבות ורידים בשחלות עשויה גם להיות בעקבות פקקת ורידים (קרישות בתוך הווריד).
מנגנון מוצע נוסף של חסימה הוא כאשר וריד השחלות והשופכן עוברים במעטה של רקמה סיבית, בנוכחות של דלקת מקומית. ניתן לראות בכך צורה מקומית של פיברוזיס רטרופריטונאלית (באנגלית :Retroperitoneal fibrosis).
בעקבות חסימה, השופכן מציג תנועה פריסטלטית לא רגילה (כיווצים) כלפי הכליה במקום לכיוון השלפוחית. כיווצים אלו גורמים לכאבים קוליקיים (בדומה לקוליקת כליות) ואפשר לטפל במצב זה באמצעות הפחתת הלחץ בהתערבות כירורגית.
אבחון

מכיוון שמדובר במחלה נדירה, אבחונה הוא ב-"שיטה מניעתית" (באנגלית: diagnosis of exclusion) וכולל בתוכו שלילת מצבים אחרים עם תסמינים דומים. האבחנה נתמכת על ידי תוצאות מחקרי הדמיה כמו טומוגרפיה ממוחשבת או דימות תהודה מגנטית, אולטרסאונד של הבטן (עם או בלי הדמיית דופלר – Doppler imaging) או אורוגרפיה תוך וורידית (באנגלית: Intravenous pyelogram).
מומחים לאולטרה-סאונד בכלי דם צריכים לחפש באופן שגרתי זרם בכיוון הפוך בוורידי השחלות השמאלי אצל החולים עם דליות הגפיים התחתונות, במיוחד אם הם לא קשורים לזרם הפיך בוריד הספני (באנגלית: saphenous vein reflux). הדפוס הקליני של הדליות שונה בין שני סוגי דליות הגפיים התחתונות. סריקת CT משמשת לשלילת פתולוגיות שמתרחשות בבטן או באגן. CT- אנגיוגרפיה וונווגרפיה (באנגלית: Venography) יכולה לעיתים קרובות להדגים זרימה חוזרת בווריד השחלות השמאלי ולדמות וריד שחלתי שמאלי מוגדל, אך בדיקה זו היא פחות מדויקת ויקרה הרבה יותר מבדיקת אולטרסאונד דופלר דופלקס. בדיקת האולטרסאונד דורשת מהמשתמשים בשיטה זו להיות מנוסים באולטרסאונד כלי דם וורידי ולכן הוא לא תמיד זמין. בדיקת אולטרסאונד נוספת המתבצעת על ידי מומחה עדיפה על פני בדיקת CT.
מאחר שמגוון רחב של פתולוגיה של האגן והבטן יכולה לגרום לתסמינים העולים בקנה אחד עם תסמינים אלה עקב ריפלוקס בווריד השחלה השמאלי, לפני אימוביליזציה של וריד השחלה השמאלי, חיפוש מדוקדק אחר אבחנות כאלה הוא חיוני. תמיד יש לשקול התייעצות עם מנתחים כלליים, רופאי נשים ואולי גם סריקת CT.