stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיטיזה

| --- | --- |
שיט באגם טיטיזה
שיט באגם טיטיזה
 מידע כללי
 סוג:  אגם 
 מידות
 שטח:  1.3 קילומטר רבוע
 אורך:  1.870 קילומטר
 רוחב ממוצע:  0.75 ק"מ 
 מידע נוסף
 נהר מזין:  ווטאך 
 מקור לנהר:  ווטאך 
 ‏אגן ניקוז:  24.2 קילומטר רבוע
 מדינות באגן הניקוז:  גרמניה 
 קואורדינטות:  47°54′N 8°09′E﻿ / ﻿47.900°N 8.150°E﻿ / 47.900; 8.150
  (למפת גרמניה מוגדלת) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניטיטיזה(למפת גרמניה רגילה) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניטיטיזה(למפת באדן-וירטמברג רגילה) שטוטגרט מנהיים קרלסרוהה פרייבורג היידלברג היילברון אולם פפורצהיים רויטלינגן בוואריה צרפת שווייץ ריינלנד פפאלץ  הסןטיטיזה(למפת באדן-וירטמברג מוגדלת) שטוטגרט מנהיים קרלסרוהה פרייבורג היידלברג היילברון אולם פפורצהיים רויטלינגן בוואריה צרפת שווייץ ריינלנד פפאלץ  הסןטיטיזה
 
טיטיזה (בגרמנית: Titisee) הוא אגם קטן הנמצא בדרום היער השחור, כ-20 ק"מ ממזרח לפרייבורג אשר במדינת באדן-וירטמברג, גרמניה.
יש השערות שונות על מקור השם, אחת מהן היא שהוא נקרא על שם הקיסר טיטוס שהתאהב במקום (Titi-טיטוס; See-אגם).
טיטיזה הוא אגם קרחוני שנוצר בתקופת הפליסטוקן מקרחון שגלש מהר פלדברג.
שטח האגם הוא 1.07 קמ"ר ועומקו הממוצע הוא 20 מטר. אורכו המקסימלי הוא 1.87 ק"מ ורוחבו 750 מטר. האגם נמצא בגובה 840 מטר מעל פני הים. אגן הניקוז שלו הוא 22.4 קמ"ר. הנהר הראשי הזורם אליו הוא הזבאך (Seebach) והנהר הזורם ממנו הוא הווטאך (Wutach) שיוצר בדרכו לריין את מפלי טריברג. לידו העיירות טיטיזה ונוישטט המהוות רשות מוניציפלית אחת - טיטיזה-נוישטאט (Titisee-Neustadt).
בתקופת החורף קופא האגם ומשמש כמשטח לתחרויות החלקה. בקיץ הוא מרכז תיירות וספורט. באגם משייטות סירות מסוגים שונים. בגלל תקנות איכות הסביבה אסור לנוע באגם במנועי דלק אלא במנועים חשמליים בלבד.
לוח הסבר בטיטיזה
מבט כללי על האגם והסירות
המזח בטיטיזה
חטיבה 330

| --- | --- |
תג היחידה של החטיבה
תג היחידה של החטיבה
 פרטים
 כינוי:  אורנים
 סוג:  חטיבת שריון
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1982–1990 (כ־8 שנים)
 מלחמות:    מלחמת לבנון הראשונה
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  M60 פטון ("מגח") לסוגיו השונים
 פיקוד
 יחידת אם:  אוגדה 252
 מפקדים:  מפקדי החטיבה
חטיבה 330, המכונה גם "עוצבת אורנים", הייתה חטיבת שריון בצה"ל. החטיבה פורקה ב-1990.
היסטוריה

החטיבה הוקמה בשנת 1982 כחטיבת המילואים של אוגדה 252, במקום חטיבה 576 שהועברה לאוגדה 720. במהלך מלחמת לבנון הראשונה הייתה החטיבה עדיין בשלבי הקמה, אולם באוקטובר 1982 היא נשלחה לפעילות בלבנון.
בשנת 1985 פורקה חטיבה 14 במסגרת צמצום מערך השריון. בשנת 1990 הוקמה חטיבה 14 מחדש כחטיבת מילואים של טנקי פטון על ידי שינוי השם של חטיבה 330.
בשנת 2004 נסגרה החטיבה, אולם הוקמה מחדש על ידי שינוי השם של חטיבה 896.
מפקדי החטיבה

דב ישראלי
אורי אגמון
גידי לבנון
איתמר יער
הערות שוליים

↑  אורי אגמון בהיותו מח"ט 330 פעל עם מח"טים של החטיבה לשמר את שמה ואת סמלה. לאחר התמנותו למפקד אוגדה 252 מימש זאת - ראו פרק "פירוקים והקמות של החטיבה" באתר חטיבה 14
זמן של מספרים

"זמן של מספרים" הוא שיר של ברי סחרוף. סחרוף הלחין את השיר, ואת מילותיו כתב עם עמיר לב. השיר יצא לאור כסינגל השני מאלבומו של סחרוף "אתה נמצא כאן", שיצא לאור ב־2011.
יחס הביקורת

עינב שיף מוואלה! כתב שהשיר "מעולה". הוא ציטט שורה מהשיר: "מה עשו לשיר שלנו?", לתיאור התמה של השיר ושל האלבום: ”אם לכל אלבום מצוין יש שאלה שמרחפת מעליו, זו השאלה שסחרוף יוצא לברר באלבומו החדש, "אתה נמצא כאן" [...]: מה הם – האנשים הגדולים שאנחנו חיים לפי המטוטלת של שגעונותיהם, כספם והאגו הבלתי ניתן להשבעה שלהם - עשו לשיר, כלומר לחיים שלנו”.
תימורה לסינגר כתבה ב־ynet שבאלבום יש אופטימיות, וציינה את השיר כדוגמה ל"שרטוט כמיהה שאינה תאורטית – לחדול מהנדודים ולחזור כבר הביתה". מבחינה מוזיקלית כתבה שהשיר "עתיר חום אקורודיוני של אסף תלמודי". על שירי האלבום כתבה שהם ”מונחים על מצע תזמורתי דשן של כלי מיתר וכלי נשיפה, שיוצרים צליל ים-תיכוני, יהודי [...] אופראי ורוקי – ביחד ולחוד”.
מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי העניק לשיר ציון של 5 מתוך 5. הוא עסק במילות השיר: ”המספרים (חומר, כסף) כל כך שולטים בחיינו, עד שיש אפילו מחיר להישאר תמים. אבדן המילים/פנים הוא אנאלוגיה לאובדן התקשורת בין אנשים”. מבחינה מוזיקלית הוא כתב שבשיר יש אלמנטים של מוזיקת עולם ש"מגיעים אל הרוק של ברי סחרוף". הוא הוסיף שהעיבוד וההפקה המוזיקלית שולחים את השיר ל"מוטיבים משירת הפיוט המקומית". לסיכום כתב: ”ברי מתעדכן, ברי ממשיך להיות אקטואלי וגם אותנטי”.
הצלחה

הסינגל הוצג ב"פינה לשיפוטכם" של מצעד רשת ג' ב־17 במרץ 2011, זכה להצלחה גדולה וצעד 13 שבועות, עד 30 ביוני 2011, אז יצא מהמצעד. שבועיים עמד בראש המצעד, החל מ־12 במאי 2011. במצעד הפזמונים העברי השנתי (תשע"א) של התחנה הוא דורג במקום ה־22. במצעד השנתי של גלגלצ הוא דורג במקום ה־23.
הצלחה > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2011)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2011)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2011)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2011)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשע"א)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשע"א)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשע"א)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשע"א)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 22 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 23 |  |
משתתפים

ברי סחרוף – זמרה, גיטרה
בן הנדלר – בס, קלידים, תכנותים
גידי רז – גיטרה, MPC
אורן לוטנברג – גיטרה
ניר מנצור – תופים
אסף תלמודי – אקורדיון
אייל תלמודי – סקסופון, קלרינט
ספי ציזלינג – חצוצרה
גרשון וייספירר – עוד, טרומבון כפתורים
שי צברי – קולות
משתתפים > הפקה

בן הנדלר– מפיק מוזיקלי, עיבוד
דן תורן – יועץ מוזיקלי
אייל ליאון קצב – עריכה דיגיטלית
טל אבירם – עריכה דיגיטלית
רן שם טוב – מיקס
מרקו גורקן – הקלטה
אורי ברק – הקלטה
אסף שי – עוזר טכנאי
שלומי גוילי – עוזר טכנאי
ישראל אבירם – עוזר טכנאי
שי ברוקר – עוזר טכנאי
ביאורים

↑  סחרוף אמר על האלבום: ”לא סתם בחרתי לקרוא לאלבום "אתה נמצא כאן". ניסיתי ליצור אלבום ישראלי ומקומי, מתוך איזשהו געגוע לתחושה של בית וקהילה...”.
הערות שוליים

1 2  האלבום "אתה נמצא כאן", באתר Discogs, בדיקה אחרונה ב־11 בנובמבר 2022
1 2  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־11 בנובמבר 2022
↑  עינב שיף‏, לב שלם: "אתה נמצא כאן" של ברי סחרוף - לא להחמיץ, באתר וואלה, 11 באפריל 2011
↑  גיא סידיס, כאן ועכשיו: על האלבום החדש של ברי סחרוף, באתר מקור ראשון, 11 באפריל 2011, בדיקה אחרונה ב־11 בנובמבר 2022
↑  תימורה לסינגר, ברוך הנמצא, באתר ynet, 11 באפריל 2011
↑  יוסי חרסונסקי, זמן של מספרים | ברי סחרוף, באתר יוסמיוזיק, 9 במרץ 2011, בדיקה אחרונה ב־11 בנובמבר 2022
↑  השיר מוצג ב"פינה לשיפוטכם" של מצעד רשת ג', 17 במרץ 2011, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־11 בנובמבר 2022
↑  השיר יוצא ממצעד רשת ג', 30 ביוני 2011, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־11 בנובמבר 2022
1 2  מיקום שיא במצעד השבועי של רשת ג' (1), 12 במאי 2011, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־11 בנובמבר 2022
1 2  דירוג במצעד השנתי של רשת ג' (22), באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־11 בנובמבר 2022
1 2  דירוג במצעד השנתי של גלגלצ (23), באתר גלי צה"ל, בדיקה אחרונה ב־11 בנובמבר 2022
↑  הסינגל, באתר בנדקמפ, בדיקה אחרונה ב־11 בנובמבר 2022
טיימוקו גרן-קויאטה

טיימוקו גרן-קויאטֶה (Tiemoko Garan Kouyaté; ‏27 באפריל 1902–1942) היה מנהיג עובדים יליד סודאן הצרפתית ותועמלן לרעיון הפאן אפריקאיות במרחב הדובר-צרפתית.
גרן-קויאטֶה נולד בסגו (כיום בשטח מאלי), למד בגורה, סנגל וכיהן כמורה בחוף השנהב. ב-1923 נסע להרחיב את השכלתו באקס-אן-פרובאנס (צרפת) והצטרף למפלגה הקומוניסטית של צרפת. ב-1926 גורש מהלימודים בגין הפצת תעמולה קומוניסטית. ב-1927 ייסד בפריז, יחד עם אינטלקטואלים אפריקאים אחרים את "הליגה להגנת הגזע השחור" (La Ligue universelle de défense de la race nègre) וערך את ביטאונה La Race nègre. עם פיצול התנועה יסד את "איגוד העובדים הכושים" (Union des travailleurs nègres) וערך את ביטאונו, Le Cri des Nègres ("צעקת הכושים"). גם יוזמה זו לא האריכה ימים עקב מחלוקות על עומק המחויבות לקומוניזם ודחיקתו של גרן-קויאטֶה על ידי הקומוניסטים הסטליניסטים. לאחר התפרקות האיגוד חבר גרן-קויאטֶה ללאומן האלג'יראי מסאלי חאג' וקבוצתו "כוכב צפון אפריקה" (Étoile Nord-Africaine).
בשנות ה-30 של המאה ה-20 שהה בלונדון ושיתף פעולה עם מנהיגים פאן אפריקאים כמרקוס גארבי, ג'ורג' פדמור וויליאם אדוארד בורגהרד דו בויז.
ב-1942 הוצא להורג על ידי השלטונות הנאציים בצרפת במבצר מוליסון (Fort Montluçon).
טרידנט (מיתולוגיה)

במיתולוגיה היוונית, הטרידנט הוא נשקו הבלעדי של פוסידון, אל הים היווני. זהו קלשון בעל שלושה ראשים. הטרידנט הוא נשק אשר שימש את פוסידון בקרבותיו. הנשק חושל בזמן מלחמתם של האלים האולימפיים מול אבותיהם הטיטאנים, ואף שלא מוזכר במפורש על כך, פוסידון הרג בעזרת הטרידנט טיטאנים רבים. אחד מכוחותיו המפורסמים של הטרידנט הוא יצירת רעידת אדמה. גם לבנו של פוסידון, טריטון, נוצר קלשון כזה. ובאופן מקביל, אצל הרומים, הקלשון המשולש שייך לנפטון. במהלך ההיסטוריה נעשו שימושים שונים בקלשונות דמויי הטרידנט, בעיקר בתחומי הדיג, שימוש מפורסם אשר קשור לתחום שליטתו של פוסידון, ובלחימה, בעיקר בקרבות גלדיאטורים של רומא העתיקה.
על שמו נקרא הטיל הבליסטי "טריידנט", הניתן לשיגור מצוללות.
הנשק הוא, לפי המיתולוגיה, אחד מכלי הנשק האגדיים שניתנו לאחד משלושת האלים החזקים ביותר בהתאמה לאזור שניתן להם (זאוס, שקיבל את הברק ואת השמיים, פוסידון, שקיבל את הטרידנט ואת הים, והאדס, שקיבל את קסדת האופל ואת האדמה).
| המיתולוגיה היוונית ודת יוון העתיקה |
| --- | --- | --- |
| אלים אולימפיים | זאוס • הרה • פוסידון • דיוניסוס • אפרודיטה • אתנה • אפולו • ארטמיס • ארס • הפייסטוס • הרמס • דמטר |  |
| אלים אולימפיים לשעבר | האדס • הסטיה |  |
| אלים כתוניים | האדס ופרספונה • גאיה • דמטר • הקטה • דיוניסוס • טרופוניוס (אנ') • טריפטולמוס (אנ') • האריניות |  |
| גיבורים | אגממנון • אדיפוס • אודיסאוס • אוינופיון • איאס • אכילס • אנטיגונה • בלרופון • דאוקליון • הקטור • הרקולס • טינדראוס • יאסון והארגונאוטים • מינוס • מנלאוס • פאריס • פריאמוס • פרסאוס • קדמוס • תסאוס • הרו ולאנדרוס |  |
| מקומות מרכזיים | אולימפוס • ארגוס • אתונה • דלפי • טרויה • טרטרוס • כיוס • לאקוניה • הלבירינת • ספרטה • השאול • תבאי • שדות אליסיום • שדות אספודל |  |
| יצורים מיתיים | אורתוס • אכידנה • אלמנטלים • ארגוס • גורגונות • גיגאנטים • האריה מנמאה • הידרה • היפוקמפוס • הרפיה • טיטאנים • טיפון • כימרה • מדוזה • מוזות • מינוטאורים • סאטירים • סטימפליה • סלמנדרה • סקילה וכריבדיס • פגסוס • קאמפה • קיקלופים • קנטאורים • קרברוס |  |
| אירועים מיתולוגיים בולטים | טיטאנומכיה • גיגאנטומכיה (גיגאנטים) • מלחמת טרויה • מסע הארגונאוטים |  |
| יצירות בולטות | האיליאדה והאודיסיאה • תאוגוניה • ארגונאוטיקה • דיוניסיאקה • ביבליותקה (פסאודו-אפולודורוס) • מטמורפוזות |  |
| סופרים | אוריפידס • אייסכילוס • אפולוניוס • אריסטופאנס • הומרוס • הסיודוס • סופוקלס |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חם מקצתו חם כולו

| --- | --- |

טלה צלוי. בצליית קרבן פסח קיים איסור לצלות את הקרבן על שיפוד מתכת, שכן באופן זה הקרבן נצלה גם על ידי השיפוד שעובר בתוך הטלה או הגדי, שהוא מתחמם מהאש המרתיחה אותו בקצותיו
 תלמוד בבלי:  מסכת פסחים, דף ע"ד, עמוד א'
 משנה תורה:  הלכות קרבן פסח, פרק ח', הלכה ט'
 שולחן ערוך:  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן צ"ד, סעיף א' יורה דעה, סימן צ"ח, סעיף ד' יורה דעה, סימן קכ"א, סעיף ו' יורה דעה, סימן צ"ב, סעיף ה'
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאוין ק"מ ספר מצוות קטן, הגהות רבנו פרץ, מצווה ר"ה, הגה' י"ד, ומצווה רי"ג, הגה' י"ב*
חם מקצתו – חם כולו (בראשי תיבות: חמח"כ) הוא כלל הלכתי הקובע כי מתכת שמקור חום פוגע בחלק אחד שלה, הריהו מחמם את כולה.
מקור הכלל מובא בתלמוד לעניין הלכות קרבן פסח, שאין לצלות את בשר הקרבן באמצעות שיפוד מתכת, והרחבת הכלל היא לגבי הלכות איסור והיתר, ביחס לבליעות בכלים של מתכת ועוד.
מקור הכלל

המשנה מתארת את אופן צליית קרבן פסח: ”כיצד צולין את הפסח? מביאין שפוד של רמון, ותוחבו לתוך פיו”...
בתלמוד עולה דיון בעניין:
וניתי של מתכת? איידי דחם מקצתו - חם כולו, וקמטוי מחמת השפוד ורחמנא אמר צְלִי אֵשׁ - ולא צלי מחמת דבר אחר
פירוש הדבר, מכיוון שמתכת היא מוליכת חום טובה, השפעת החום על מקום אחד בה מעבירה את החום לכל הכלי. מאחר שהציווי בתורה מורה שהקרבן יהיה צלוי מחמת האש ולא מחמת הכלי, אם הוא ייצלה בשפוד של מתכת החום יועבר מקצותיו אל מרכזו - מקום בו הטלה תחוב בו, כך שמקום תחיבת הטלה מתחמם מחמת חום המתכת ולא מחמת חום האש בלבד.
באיסור והיתר

בספרי הראשונים והאחרונים דנו להקיש מדין "חם מקצתו - חם כולו" המוזכר לגבי קרבן פסח, אל דיני איסור והיתר, לגבי בליעות ופליטות בכלי מתכת. בבסיס הדברים, הנידון הוא רק בכלי מתכת, שבהם נאמר הכלל במקורו, אך הפוסקים דנים על החלת הכלל גם על כלי עץ וחרס. לרוב, הדיון בהם אינו מחמת הכלל של "חם מקצתו - חם כולו", אלא מחמת שייתכן שהבליעות או הפליטות מתפשטות בכל הכלי, וכדלהלן.
באיסור והיתר > פליטה מכלי שהוחם מקצתו

בראשונים דנו בכלי מתכת שבלוע בו מאכל שאסור באכילה, וחלק מהכלי נגע בדבר היתר רותח (וכן כלי מתכת שבלוע בו חלב, שנגע חלקו בדבר בשרי רותח; או הפוך), האם כל הכלי מתחמם ופולט איסור מכולו אל ההיתר, או שמא אין ההיתר מחמם אלא את המקום בו נגע, ולא נפלט איסור אלא מהשטח שנגע והתחמם:
לדעת רבנו פרץ ועוד ראשונים גם במקרה הזה נאמר "חם מקצתו - חם כולו", ודנים את כל הכלי כמי שהתחמם ופולט איסור מכולו, ואם אין ההיתר רב בנפחו מכלי האיסור ביחס של 1:60 - ההיתר נאסר. שמכיוון שחלקו שנגע בהיתר התחמם, הרי שהתחמם כולו, וממילא אנו מניחים כי קיימת אפשרות שנפלט איסור הבלוע בכל הכלי אל דבר ההיתר, ועל כן אם ההיתר אינו רב מהאיסור ביחס של 1:60, נאסר הוא מחמת כלי האיסור.
לדעת רוב הראשונים, על אף שהכלי מתחמם כולו על ידי התחממות חלקו לא נפלטות בליעות מכולו, אלא רק מהחלק שנגע במאכל הרותח. על פי זה די שיהיה במאכל ההיתר יחס של 1:60 מול החלק של כלי האיסור שנתחב בו, כדי להתיר את המאכל. דעה זו נפסקה להלכה.
באיסור והיתר > בליעה בכלי שהוחם מקצתו > בליעה במקום שהוחם

באחרונים קיים נידון נוסף - כלי מתכת שנגע מקצתו בדבר איסור רותח (וכן כלי חלבי שנגע מקצתו בבשר רותח, או להפך), אם נאסר כל הכלי, או שנאסר רק החלק שנגע בדבר האיסור:
לדעת רבי מנחם ממירזבורק ("מעיל צדק") והרבה אחרונים, כשם שאין הכלי פולט מכולו על ידי התחממות מקצתו, כך אין הכלי בולע בכולו על ידי התחממות מקצתו. שאין הכלל "חם מקצתו - חם כולו" אמור אלא לגבי חימום הכלי כולו, אך לא לעניין בליעות ופליטות. ויש שהקילו בזה רק בהפסד מרובה או כשהוא לצורך יום טוב.
אמנם לדעת כמה אחרונים למרות שאין הכלי פולט מכולו אם הוחם מקצתו, מכל מקום חימום מקצתו יש בכוחו להבליע בכולו, ולפיכך במקרה שנגע דבר איסור רותח בחלק מהכלי - נאסר כל הכלי מחמת כן. לדעה זו, הטעם שמבליע בכולו אינו משום "חם מקצתו - חם כולו", אלא שדי בחימום מקצת הכלי להבליע בכולו. מטעם זה אכן - לדעה זו - הדין יהיה זהה גם בלי עץ וחרס.
יש מי שהשאיר הדבר בספק, ומשכך כתב להחמיר בדאורייתא, ולהקל בדרבנן.
באיסור והיתר > בליעה בכלי שהוחם מקצתו > בליעה שלא במקום שהוחם

כלי מתכת שהוחם מקצתו ונגע איסור צונן בחלק אחר של הכלי, שלא במקום שהוחם, כתבו רבי מנחם ממירזבורק ("מעיל צדק") ועוד אחרונים שבזה ודאי אומרים "חם מקצתו - חם כולו", ולפיכך האיסור אכן נבלע בכלי במקום שנגע בו, למרות שהאיסור היה צונן וגם מקום מגעו בכלי היה צונן, לפי שהכלל של "חם מקצתו - חם כולו" מחשיב את הכלי כאילו הוא חם כולו. אמנם רבי יהודה לנדא כתב שמכיוון שגם האיסור צונן וגם הכלי במקום מגע האיסור צונן הוא, אין הכלי בולע כלל, ואינו נאסר.
באיסור והיתר > כלי שהוחם כולו

כלי מתכת שהוחם כולו באופן ישיר, וכגון שנשפת על האש, כתבו הרבה האחרונים כי אף שאין הכלי פולט מכולו על ידי התחממות מקצתו, וכן אינו בולע בכולו על ידי התחממות מקצתו, מכל מקום אם הכלי הוחם כולו - איסור הנוגע במקצתו מתפשט ונבלע בכל הכלי.
וכתבו אחרונים כי דין זה הוא לאו דווקא מחמת הכלל של "חם מקצתו - חם כולו", ולכן גם בכלי חרס האיסור מתפשט בכל הכלי במקרה כזה.
אמנם יש מהאחרונים שכתבו כי גם במקרה זה שהוחם הכלי כולו, מכל מקום אין הכלי בולע אלא במקום בו נגע האיסור.
ויש שכתבו לחלק בין כלי שהוחם כולו על ידי אש בלבד, כמו שיפוד, שבו הבליעות והפליטות מתפשטות בכולו; לבין כלי שהוחם כולו רק על ידי מים רותחים המעבירים את חומו ("כלי ראשון"), שבו אין הבליעות והפליטות שבו מתפשטות בכולו.
ויש מי שכתב שאף אם הוחם כולו על ידי כלי ראשון, הבליעות והפליטות שבו מתפשטות בכולו; אבל אם הוחם כולו רק מכוח "חם מקצתו חם כולו", אף שאכן התחמם כולו לפי ראות העין, מכל מקום אין הבליעות והפליטות שבו מתפשטות בכולו.
באיסור והיתר > בכלי המורכב משני חלקים

כלי המורכב משני חלקים נפרדים, שמחוברים ביניהם על ידי מסמרים וכדומה, דנו הפוסקים אם נחשבים הם ככלי אחד לעניין "חם מקצתו חם כולו", או שמא נחשבים לשני כלים:
יש סוברים שמכיוון והם למעשה כלים נפרדים, לא ניתן לומר בהם "חם מקצתו חם כולו", וחימום חלק אחד אינו גורם לחלק אחר להתחמם ולהעביר בליעות.
יש מי שסובר שמכיוון והם למעשה מחוברים ביניהם, התחממות חלק אחד משפיעה על החלק האחר, מכוח הכלל של "חם מקצתו חם כולו".
ביאורים והרחבות

↑  על פי כללי הפוסקים כי דעה ראשונה בשולחן ערוך המובאת בסתם, מול דעה אחרת המובאת כ"יש מי שאומר" - הלכה כדעה הראשונה.
1 2  לדעת הסוברים כן, וכפי שנפסק להלכה.
↑  ולדעת רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר, מגן אברהם, אורח חיים, סימן תנ"א ס"ק ו, המובא לעיל: בליעה בכלי שהוחם מקצתו, אף נבלע בכל הכלי.
↑  לדעת הרבה אחרונים הסוברים כן.
ראו גם

מוליכות חום
לקריאה נוספת

רבי צבי הירש שפירא, דרכי תשובה, יורה דעה, סימן צ"ד, ס"ק כ"ד
חטיבה 395

| --- | --- |
תג היחידה של החטיבה
תג היחידה של החטיבה
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:  חיל השריון 
 סוג:  חטיבת שריון
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1975–2003 (כ־28 שנים)
 מלחמות:    מלחמת לבנון הראשונה
 פיקוד
 יחידת אם:  אוגדה 194
 
חטיבה 395, המכונה גם "עוצבת קלע", הייתה חטיבת שריון בצה"ל. החטיבה פורקה ב-2003.
היסטוריה

החטיבה הוקמה בשנת 1975 כחלק מאוגדה 194 שהוקמה לצורך חיזוק מערך חיל השריון לאחר מלחמת יום כיפור. במהלך מלחמת לבנון הראשונה גויסה החטיבה ונשלחה לרמת הגולן על מנת להחליף את יחידות אוגדה 36 שנשלחו ללבנון.
לאחר סגירתה של חטיבה 786 בשנת 1999 הועבר שם החטיבה, 'הראל', לחטיבת השריון 395, עד שזו נסגרה גם כן, בשנת 2003.
מפקדי החטיבה

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
משה ורבין: 
עמיקם סבירסקי:
הערות שוליים

↑  באתר יד לשריון
חוף אומהה

חוף אומהה הוא שם קוד שניתן לאחד מחמשת החופים שבהם נחתו מהים בעלות הברית במסגרת הפלישה לנורמנדי ב-6 ביוני 1944 כחלק ממבצע אוברלורד. החוף נמצא בצפון צרפת על חוף תעלת למאנש, ורוחבו כ-5.6 קילומטר. הנחיתה בחוף זה הייתה נחוצה כדי לחבר בין הכוחות הבריטים-קנדיים, שנועדו לנחות בחלק המזרחי של גזרת הפלישה, לבין הכוחות האמריקאים שנועדו לנחות בחלק המערבי (חוף יוטה) ממערב לשפך הנהר ויר. כישלון של נחיתת הכוחות האמריקאים בחוף זה היה גורם לפיצול כוח הפלישה של בעלות הברית המערביות לשני ראשי גשר נפרדים ופגיעים למתקפת נגד גרמנית.
המשימה הוטלה על דיוויזיית חיל הרגלים האמריקאית ה-1 המנוסה, בסיוע שני גדודי ריינג'רס ורגימנט מהדיוויזיה ה-29 ה"ירוקה". הכוחות הנוחתים נועדו לקבל סיוע מכוח שריון, שהורכב מטנקי שרמן אמפיביים, ומכוחות הנדסה קרבית שנועדו לפרוץ נתיבים בטוחים בין המכשולים הרבים שהציבו הגרמנים בחוף. הכוח הגרמני שהגן על החוף כלל יחידות מדיוויזיית החופים ה-716 ומדיוויזיית החי"ר ה-352, ותפקידו היה לבלום את הכוחות שינחתו בקו החוף, ולמנוע מהם ליצור ראש גשר על אדמת צרפת.
עד תום היום הראשון של הפלישה הצליחו הכוחות האמריקאים הנוחתים לבסס בלחימה קשה ראש גשר קטן באזור חוף אומהה, אך ספגו אבדות כבדות.
ההכנות לקרב > הצד הגרמני

חוף אומהה היה נוח להגנה בגלל הצוקים הגבוהים שהשקיפו על כל החוף ואפשרו לגרמנים לפגוע כמעט בכל נקודה ברצועת החוף. מחסור בחיילים גרם לכך שלא כל החוף היה מוגן ומבוצר, וכמעט לא היו עתודות, שיוכלו לבלום כוח שיבקיע את קו ההגנה הראשון. הגרמנים בנו ארבעה סוגי מכשולים בתוך המים על מנת לעצור כוח תוקף בעודו נמצא במים ולא לתת לו להתקדם אל החוף: המכשול הראשון היה כ-200 שערי ברזל באורך של שלושה מטרים כל אחד ועליהם מוקשים, שהיו מיועדים לעצור טנקים. 30 מטר מאחוריהם נמצא המכשול השני - גזעי עץ גדולים שהיו תקועים במים ועליהם מוקשים נגד טנקים. במרחק 30 מטר נוספים מוקם המכשול השלישי - כ-450 רמפות ממוקשות, שנועדו למנוע מנחתות להתקרב אל החוף. בנוסף להם היו במים מספר רב של מכשולים נגד טנקים מדגם קיפוד צ'כי. גם האזור שבין גדר החוף לבין הצוקים מולכד כולו במוקשים ובחוטי תיל. מערך ההגנה הגרמני על הצוקים מעל החוף כלל כ-60 מרגמות וכלי ארטילריה קלים, יותר מ-35 עמדות מקלע בבונקרים מבוצרים, 18 תותחים נגד טנקים ועוד כ-85 עמדות מקלע ונשק קל (לרבות עמדות צלפים) שמוגנו בשקי חול.
ההכנות לקרב > כוח הנחיתה האמריקאי

מפקד הנתיחה בחוף אומהה היה גנרל לאונרד ט. ג'רואו מפקד הקורפוס ה-5. תחתיו היו מפקד הדיוויזיה ה-1 גנרל קלארנס הובנר תחתיו היו: רגימנט 16 בפיקודו של קולונל ג'ורג' טיילור, רגימנט 18, ורגימנט 116 מהדיוויזיה ה-29 בפיקודו של בריגדיר גנרל נורמן קוטה, סגן מפקד הדיוויזיה.
חוף אומהה חולק ל-10 גזרות, שקיבלו את שמות הקוד: אייבל, בייקר, צ'ארלי, דוג גרין, דוג וייט, דוג רד, איזי גרין, איזי רד, פוקס גרין ופוקס רד. הכוח שנועד לנחות בחוף כלל שני רגימנטים של חי"ר (16 ו-116), בסיוע שני גדודי טנקים ושני גדודים של ריינג'רים. שעת השי"ן נקבעה לשעה 6:30 בבוקר, בזמן השפל בים. הרעשה ארטילרית במשך 40 דקות מספינות חיל הים ו-30 דקות של הפצצה מהאוויר על ביצורי החוף נועדו להקדים את הנחיתה, ולהקל עליה. טנקי השרמן האמפיביים, שנכללו בכוח הנחיתה, תוכננו להגיע לחוף חמש דקות לפני שעת השי"ן. בעקבותיהם ינחת הגל הראשון של חיל הרגלים מנחתות, ויטהר את עמדות ההגנה השולטות על החוף בסיוע הטנקים. בשלב שני נועדו לנחות פלוגות מיוחדות של חיל הנדסה, שתפקידן היה לטהר את החוף ממוקשים וממכשולים, לסמן נתיבים בטוחים לתנועה לכוח הנחיתה העיקרי, ולאפשר לספינות ולנחתות הגדולות יותר להנחית חיילים בחוף ביתר קלות בזמן של גאות חזקה.
לפי התוכנית נועדו הכוחות הנוחתים בחוף אומהה להשלים את ההשתלטות על ביצורי החוף הגרמניים בתוך כשעתיים מתחילת הנחיתה. לאחר מכן הם היו אמורים להתארגן מחדש במסגרת גדודים, כדי להמשיך את המתקפה ולפתוח את צירי התנועה מהחוף לעומק היבשה. עד סוף היום היו הכוחות באומהה אמורים לבסס לעצמם ראש גשר בעומק 8 קילומטרים ולחבור אל כוחות הקורפוס הבריטי, שנועד לנחות בחוף גולד.
בסך הכול כלל הכוח שנועד לנחות בחוף אומהה יותר מ-34,000 חיילים ו-3,000 כלי רכב, בסיוע שתי אוניות מערכה, 3 סיירות, 12 משחתות ו-105 ספינות נוספות.
המתקפה

מיד עם תחילת המתקפה השתבשו תוכניות הכוח התוקף. ההרעשה המקדימה שביצע חיל הים האמריקאי כמעט ולא הייתה אפקטיבית ולא הצליחה לנטרל את המגינים בעמדותיהם המבוצרות היטב. הפצצות האוויר החטיאו לחלוטין את מטרותיהן בשל עננות רבה. בגלל המים הסוערים, התהפכו 10 נחתות עוד לפני שהגיעו לחוף. בנוסף, בשל העשן והערפל התקשו משיטי הנחתות למצוא את יעדיהם ונסחפו מזרחה בגלל הגלים הסוערים.
כשהגיעו הסירות למרחק כמה מאות מטרים מהחוף הן נתקלו באש כבדה ביותר ממקלעים ומארטילריה. החיילים שהגיעו לחוף גילו שבניגוד לציפיות לא נוצרו בו מכתשי פגיעה שעשויים היו לשמש להם כמחסות.
המתקפה > נחיתת החיילים

מתוך 9 הפלוגות שנחתו בגל הראשון, רק פלוגה אחת מלווה בריינג'רס הגיעה ליעדה. שאר הפלוגות התפזרו לכל עבר ופתחו פערים גדולים בין אחת לשנייה. הבלבול גרם לכך שחיילים רבים איבדו את היחידות האורגניות שלהם ולא ידעו בדיוק מה הם אמורים לעשות.
כשהחיילים יצאו מהנחתות הם היו צריכים לעבור כ-100 מטרים במים עמוקים שהגיעו לפעמים עד לצווארם, ועוד כ-200 מטרים מקו החוף עד לחומת הים, שסיפקה להם מחסה מסוים. עשרות חיילים טבעו במים העמוקים בגלל המשקל הגדול שנשאו על עצמם, כשלא הצליחו להפעיל בזמן את חגורת ההצלה שלהם. אלה שהצליחו להגיע לחוף נתקלו באש כבדה ביותר של ארטילריה, מרגמות, ובמיוחד מקלעים שהסבו את מרבית האבדות. האובדן של מפקדים רבים גרם לחוסר ארגון בקרב החיילים שלרובם זו הייתה טבילת האש הראשונה.
האבדות הכבדות ביותר היו בקרב החיילים שנחתו בחלק המזרחי של חוף אומהה בגזרת פוקס גרין, שם חלק מהפלוגות איבדו יותר מחצי מכוחן עד שהצליחו להגיע לחומת החוף. בחלק המערבי של החוף, בגזרת דוג גרין, ספגו הכוחות הנוחתים 120 אבדות תוך כ-15 דקות מתחילת הנחיתה, כולל המפקדים. שאר החיילים חיפשו מחסה מאחורי המכשולים וחיכו לתגבורת.
גל תקיפה שני

בשעה שהמתקפה בחוף נמשכה והמטרות עדיין לא הושגו, החל להגיע הגל השני של התוקפים בשעה 7:00 עם מספר גדול בהרבה של חיילים, כלי נשק כבדים ומפקדות ניידות, אולם גם הם נתקלו בתנאים דומים לאלו של הגל הראשון. התגבורת שהגיעה עם הגל השני השיגה מעט הקלה בכך שפשוט היו לגרמנים הרבה יותר מטרות על שטח רחב יותר בחוף, מה שגרם לכוח האש שלהם להתפזר יותר ולא להיות מרוכז. אבל הניצולים מהגל הראשון לא יכלו לספק מספיק אש חיפוי, והחיילים שנחתו בגל השני המשיכו לספוג אבדות רבות מאוד. בנוסף, הכישלון לפנות מכשולים ושבילים הוסיף לקשיים של הגל השני, בגלל הגאות החזקה שהסתירה את המכשולים שהיו בתוך הים.
בגל השני נחת קולונל ג'ורג' טיילור (אנ') מפקד רגימנט 16 שתפס פיקוד על החיילים של רגימנט 16 בחוף והובילו אותם להתקדם בקריאה שעל החוף יישארו רק "המתים ואלה העומדים למות". על חלקו של טיילור בכיבוש חוף אומהה עוטר בצלב השירות המצוין. בנוסף, בריגדיר גנרל וויליאם ווינמן סגן מפקד הדיוויזיה ה-1, תפס פיקוד על הנעשה בחוף, והחליט על הפסקת קידום כוחות כבדים ועל הנחיתה של רגימנט 18.
במקביל נחתו בריגדיר גנרל נורמן קוטה, סגן מפקד הדיוויזיה ה-29. וכן קולונל צ'ארלס קנאם מפקד רגימנט חי"ר 116. שתפסו פיקוד על החיילים של רגימנט 116 בחוף והובילו אותם להתקדם לעבר עמדות הגרמנים. דבר זה איפשר את פריצת הכוחות ויצירת ראש גשר שאיפשר הנחתת כוחות שריון. על חלקו של קוטה בכיבוש חוף אומהה עוטר בצלב השירות המצוין.