stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Devil (שיר של שיינדאון)
נושא וכתיבה

המגזין "אלטרנטיב פרס" תיאר את השיר כ"צלילה עמוקה אל לב לבו של הפחד". האלבום Attention Attention הוא אלבום קונספט המתאר את ההתקדמות של האדם משהות בחלל אפל ושלילי, עבודה על הבעיות שהוא חווה ובסופו של דבר התקדמות ומהפך לאדם חיובי יותר. השיר "Devil" הוא הרצועה השנייה באלבום, והשיר הראשון באלבום (הרצועה שלפניו היא פתיח קצר), כלומר זהו השיר השלילי ביותר באלבום. הסולן, ברנט סמית, הרחיב על משמעות השיר:
השיר "Devil" מדבר על לפחד. הוא מדבר על להיות מבועת לא רק מעצמך, במובנים מסוימים, אלא גם מהעולם סביבך, וההבנה שיש כל כך הרבה דברים וכל כך הרבה סיטואציות שונות, אנשים ומקומות ואווירות וחשיפות שבני אנוש נתקלים בהם על בסיס יומי. העולם יכול להיות מקום מפחיד להתנהל בו. שם הסיפור מתחיל.
מבחינה מוזיקלית, המגזין "Loudwire" תיאר את השיר כ"בעל איכות קיר סאונד(אנ') צפוף, פראזת פורטמנטו [sliding] בגיטרה וביט לא מאוזן [off kilter beat], מקהלה ברקע, ושכבות מרקמים של סינתסייזר, פסנתר וגיטרה".
משתתפים

שיינדאון
ברנט סמית – שירה
זק מאיירס – גיטרה
אריק בס – בס
ברי קרץ' – תופים
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2018–2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2018–2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2018–2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2018–2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | לא דורג |  |
|  ארצות הברית | US Bubbling Under Hot 100 Singles (Billboard) | 21 |  |
|  ארצות הברית | US Mainstream Rock (Billboard) | 1 |  |
|  ארצות הברית | US Rock Airplay (Billboard) | 13 |  |
|  ארצות הברית | US Hot Rock & Alternative Songs (Billboard) | 9 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | - |  |
|  קנדה | Canada Rock (Billboard) | 7 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | לא דורג |  |
|  ארצות הברית | US Rock Airplay (Billboard) | 32 |  |
|  ארצות הברית | US Hot Rock & Alternative Songs (Billboard) | 24 |  |
הערות שוליים

↑  Shinedown Chart History (Mainstream Rock). Billboard
↑  "American single certifications – Shinedown – Devil". Recording Industry Association of America
↑  "Watch the video for Devil, the new single from Shinedown". 7 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Shinedown Have Released A New Single And Video, Devil — Kerrang!". Kerrang!.
↑  "SHINEDOWN To Release 'Attention Attention' Album In May; 'Devil' Video Available". 7 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  "Shinedown Announces New Album 'ATTENTION ATTENTION,' Releases Single 'DEVIL': Video Premiere". Billboard.
↑  "WWE 2K19 official soundtrack streaming now on Apple Music".
↑  "Hear Shinedown's strident new song "Devil" from their upcoming album - News - Alternative Press". Alternative Press.
↑  "Shinedown Warn of the 'Devil' in New 'Attention Attention' Song". Loudwire.
↑  Shinedown Chart History (Bubbling Under Hot 100 Singles), Billboard
↑  Shinedown Chart History (Mainstream Rock), Billboard
↑  Shinedown Chart History (Rock Airplay), Billboard
↑  Shinedown Chart History (Hot Rock & Alternative Songs), Billboard
↑  Shinedown Chart History (Canada Rock), Billboard
↑  2018 YEAR-END CHARTS - Rock Airplay Songs, Billboard
↑  2018 YEAR-END CHARTS - Hot Rock & Alternative Songs, Billboard
| שיינדאון |
| --- | --- | --- |
| ברנט סמית • זק מאיירס • אריק בס • ברי קרץ' חברים לשעבר: ג'סין טוד • בראד סטיוארט • ניק פרי | ברנט סמית • זק מאיירס • אריק בס • ברי קרץ' חברים לשעבר: ג'סין טוד • בראד סטיוארט • ניק פרי |  |
| אלבומי אולפן | Leave a Whisper • Us and Them • The Sound of Madness • Amaryllis • Threat to Survival • Attention Attention • Planet Zero |  |
| מיני אלבומים (EP) | iTunes Session |  |
| סמית ומאיירס | Acoustic Sessions • Volumes, 1 & 2 |  |
| סרטים והופעות | Live from the Inside • Somewhere in the Stratosphere • Attention Attention |  |
| סינגלים | "Fly from the Inside" • "45" • "Simple Man" • "Burning Bright" • "Save Me" • "I Dare You" • "Heroes" • "Devour" • "Second Chance" • "Sound of Madness" • "If You Only Knew" • "The Crow & the Butterfly" • "Diamond Eyes (Boom-Lay Boom-Lay Boom)" • "Bully" • "Unity" • "Enemies" • "I'll Follow You" • "Adrenaline" • "Cut the Cord" • "State of My Head" • "Asking for It" • "How Did You Love" • "Devil" • "The Human Radio" • "Get Up" • "Monsters" • "Attention Attention" • "Atlas Falls" • "Planet Zero" • "The Saints of Violence and Innuendo" • "Daylight" • "Dead Don't Die" • "A Symptom of Being Human" |  |
291 אליס

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  אסטרואיד
 קטגוריה:  חגורת האסטרואידים 
 תאריך גילוי:  25 באפריל 1890 
 מגלה:  יוהאן פאליזה 
 מקום גילוי:  Vienna Observatory 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  2.221537604340919±0.00000000050794 יחידה אסטרונומית
 אקסצנטריות:  0.093220225595574 
 זמן הקפה:  1,209.424968637716±0.00000041479 יממה
 נטיית מסלול:  1.853±0.001 מעלה, 1.857242393591839±0.000000047953 מעלה
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  10.456±0.419 קילומטר
 זמן סיבוב עצמי:  4.313 שעה
 אלבדו:  0.207 
 בהירות מוחלטת:  11.61 
 
291 אליס (בשמו הרשמי: 291 Alice) הוא אסטרואיד בחגורת האסטרואידים שהתגלה ב-25 באפריל 1890 על ידי האסטרונום האוסטרי יוהאן פאליזה ממצפה הכוכבים בווינה. ביום למחרת הוא התגלה באופן עצמאי על ידי האסטרונום אוגוסט שרלואיס (אנ'). שמו של האסטרואיד ניתן לו על ידי אגודת האסטרונומיה של צרפת ומקור השם לא ידוע.
ככל האסטרואידים בחגורה, מסלולו נמצא בין מאדים לצדק. זמן ההקפה שלו הוא 209.88 ימים (3.31 שנים) וקוטרו הממוצע 14.97 ק"מ. הוא נע במהירות ממוצעת של 19.98063987 קמ"ש בזווית 1.85339º.
הערות שוליים

↑  (291) Alice, Berlin, Heidelberg: Springer, 2007, עמ' 40–40, ISBN 978-3-540-29925-7. (באנגלית)
↑  Small-Body Database Lookup, נאס"א
תלמה ריטר

| --- | --- |

 לידה:  14 בפברואר 1902 ברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית
 פטירה:  5 בפברואר 1969 (בגיל 66) ניו יורק, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1926 
 מקום לימודים:  האקדמיה האמריקאית לאמנויות הדרמה (1922)  John Jay Educational Campus 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס טוני
 פרופיל ב-IMDb
 
תלמה ריטר (באנגלית: Thelma Ritter;‏ 14 בפברואר 1902 – 5 בפברואר 1969) הייתה שחקנית אמריקאית אשר הייתה מועמדת שש פעמים לפרס אוסקר.
סיוגרפיה

ריטר נולדה בברוקלין שבניו יורק. בתקופת לימודיה בבית הספר התיכון השתתפה בהצגות תלמידים ולאחר זאת עבדה בתיאטראות רפרטואריים, למדה משחק באקדמיה האמריקאית לאמנויות הדרמה והמשיכה לפתח קריירה בימתית, שבמהלכה פרשה לחופשה בת שנתיים כדי לגדל את שני ילדיה מבעלה, ג'וזף מוראן, שחקן שעשה הסבה למנהל בענף הפרסום.
סיוגרפיה > קריירה

בתחילת הקריירה שלה הופיעה ריטר במחזות בתיאטרון ובתוכניות רדיו, אך לא הטביעה את רישומה על קהל הצופים. ב-1947 שיחקה בסרטה הראשון, "נס ברחוב 34". תפקידה היה קטן, אך הופעתה הקצרה עשתה, לדעת רבים, רושם רב[דרוש מקור]. ב-1949 הופיעה בסרטו של ג'וזף ל. מנקייביץ', "מכתב לשלוש נשים", גם הפעם בתפקיד קטן למשך זמן קצר, אך הוא זיכה אותה בתגובות חיוביות[דרוש מקור].
ב-1950 ליהק מנקייביץ' את ריטר לתפקיד 'בירדי', בסרטו "הכל אודות חוה", עליו קיבלה מועמדות ראשונה לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר. את המועמדות השנייה שלה לפרס קיבלה על הופעתה בסרט הקומדיה המטורפת "החותנת בירח הדבש" ("The Mating Season"). במהלך שתים עשרה השנים הבאות, עבדה ריטר בסרטים רבים. נוסף לכך, גם הופיעה במספר רב של סדרות טלוויזיה, כגון: "אלפרד היצ'קוק מגיש", "תיאטרון ג'נרל אלקטריק" ו"The United States Steel Hour". מאוחר יותר הופיעה בתפקידי משנה כגון האחות המטפלת בג'יימס סטיוארט המגובס בסרט "חלון אחורי" משנת 1954, וסוכנת הבית של דוריס דיי בסרט "דו-שיח בחדר המיטות" משנת 1959.
אף כי ריטר ידועה בעיקר בתפקידים קומיים, היא הופיעה לעיתים גם בתפקידים דרמטיים כמו ב"Pickup on South Street" ו"יוצאי הדופן".
ריטר הייתה מועמדת לפרס אוסקר 6 פעמים, אך לא זכתה בו אפילו פעם אחת. רק גלן קלוז, שלה שבע מועמדויות, הייתה מועמדת ליותר פרסי אוסקר על משחק מבלי לזכות. זאת ועוד, ריטר היא השחקנית היחידה שהייתה מועמדת לפרס ארבע שנים ברציפות.
סיוגרפיה > מותה

בפברואר 1969, זמן קצר לאחר שהופיעה בתוכנית של ג'רי לואיס, עברה תלמה ריטר התקף לב ומתה בגיל 67.
פילמוגרפיה

נס ברחוב 34 (1947)
מכתב לשלוש נשים (1949)
City Across the River ‏(1949)
Father was a Fullback‏ (1949)
Perfect Strangers‏ (1950)
הכל אודות חוה (1950)
I'll Get By ‏ (1950)
החותנת בירח הדבש (1951) The Mating Season
הדוגמנית והשדכנית (1951)
צעירה כמו שאתה מרגיש (1951)
With a Song in My Heart ‏(1952)
טיטניק (1953)
Pickup on South Street‏ (1953)
The Farmer Takes a Wife‏ (1953)
חלון אחורי (1954)
אבא ארך רגליים (1955)
Lucy Gallant‏ (1955)
The Proud and Profane ‏ (1956)
חור בראש (1959)
דו-שיח בחדר המיטות (1959)
יוצאי הדופן (1961)
The Second Time Around‏ (1961)
איש הציפורים מאלקטרז (1962)
כיצד נכבש המערב (1962)
For Love or Money‏ (1963)
Move Over, Darling‏ (1963)
סוג חדש של אהבה (1963)
בואינג בואינג (1965)
the incident‏ (1967)
פרסים - זכיות ומועמדויות > פרס אוסקר

1950 - מועמדת - שחקנית המשנה הטובה ביותר ("הכל אודות חוה")
1951 - מועמדת - שחקנית המשנה הטובה ביותר ("The Mating Season")
1952 - מועמדת - שחקנית המשנה הטובה ביותר ("With a Song in My Heart")
1953 - מועמדת - שחקנית המשנה הטובה ביותר (Pickup on South Street")
1959 - מועמדת - שחקנית המשנה הטובה ביותר ("דו-שיח בחדר המיטות")
1962 - מועמדת - שחקנית המשנה הטובה ביותר ("איש הציפורים מאלקטרז")
פרסים - זכיות ומועמדויות > פרס אמי

1956 - מועמדת - שחקנית המשנה הטובה ביותר במיני-סדרה או סרט ("The Catered Affair")
פרסים - זכיות ומועמדויות > פרס גלובוס הזהב

1950 - מועמדת - שחקנית המשנה הטובה ביותר ("הכל אודות חוה")
1951 - מועמדת - שחקנית המשנה הטובה ביותר ("The Mating Season")
1965 - מועמדת - שחקנית המשנה הטובה ביותר ("Boeing Boeing")
פרסים - זכיות ומועמדויות > פרס טוני

1957 - זכתה - השחקנית הטובה ביותר במחזמר ("New Girl in Town")
Etsy

| --- | --- |


 סוג:  אתר אינטרנט 
 תקופת הפעילות:  ארצות הברית 18 ביוני 2005 – הווה
 מייסדים:  Robert Kalin  Chris Maguire  Haim Schoppik  Jared Tarbell
 מנכ"ל:  ג'וש סילברמן (אנ')
 בעלות:  iospace
 שירותים עיקריים:  מכירת עבודות יד ופריטי אספנות באינטרנט
 Etsy.com
 
Etsy (בעברית: אטסי) הוא אתר מסחר אלקטרוני שנוסד בשנת 2005 על ידי החברה האמריקנית iospace. האתר הוא שוק עולמי מקוון הממוקד במסחר מקומי ובינלאומי של עבודות יד ופריטי אספנות. המוכרים הם אנשים פרטיים ועסקים קטנים המציעים מיליוני פריטים ושירותים דרך הפלטפורמה המקוונת.
כיום, אטסי הוא אחד האתרים המובילים בעולם. בספטמבר 2012 הוא דורג במקום ה-178 במדרג אלקסה.
היסטורית האתר

האתר הושק ב-18 ביוני 2005 על ידי החברה האמריקנית iospace, חברה קטנה שהורכבה מרוברט קיילין, כריס מגווייר, חיים שופיק, וג'ארד טארבל. הגרסה הראשונית של האתר נוצרה במהלך חודשים וחצי בלבד.
במאי 2007 האתר עבר את ה-1.7 מיליון דולרים במכירות. ב-29 ביולי 2007 בוצעה המכירה המיליון דרך האתר.
במאי 2009 היו לחברה כ-60 עובדים והמכירות שבוצעו דרך האתר עברו את ה-10 מיליון דולרים בחודש, כאשר העלייה בפופולריות של האתר ובמקביל העניין המוגבר של הצרכנים במוצרים מותאמים אישית וזולים יותר יוחסה למיתון בארצות הברית.
במרץ 2010 האתר הכיל שבעה מיליון משתמשים רשומים מכל רחבי העולם. כמו כן, במהלך 2010 ההכנסות של האתר צמחו מ-180 מיליון דולרים בשנה ל-314 מיליון דולרים בשנה.
במרץ 2011 האתר השיק רשת חברתית מקוונת בסגנון פייסבוק בשם "People Search" "על מנת לסייע לקונים וגם למוכרים לתקשר זה עם זה ולהפוך לחברים".
פעילות

האתר גובה דמי רישום בסך 20 סנט עבור כל פריט שמוצג באתר ולוקח 3.5% מכל מכירה, כאשר עלות מרבית הפריטים שנמכרים היא בין 15 עד 20 דולרים.
אופי המוכרים באתר מגוון, והם כוללים בין היתר חובבים ועד אמנים מקצועיים המתפרנסים בעיקר ממכירת יצירותיהם דרך האתר.
המשרד הראשי של האתר ממוקם ברובע ברוקלין שבניו יורק.
ראו גם

מסחר אלקטרוני
הערות שוליים

מדריך לפתיחת חנות באטסי, באתר Digital Elephant
↑  Etsy.com Site Info
↑  Where the Crafts Babes and D.I.Y. Dudes Are - New York Times
1 2  Etsy Crafts a Recession Success - eMarketer
↑  For Craft Sales, the Recession Is a Help - NYTimes.com
↑  Etsy may be the coolest, most feel-good way to shop
↑  Ecommerce Collides with Handmade: An Interview with Etsy
GoPro

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 בורסה:  נאסד"ק (2014–GPRO) 
 מייסדים:  ניק וודמן 
 תקופת הפעילות:  2002–הווה (כ־22 שנים) 
 מיקום המטה:  סן מטאו 
 ענפי תעשייה:  צילום, תעשיית האלקטרוניקה 
 מוצרים עיקריים:  מצלמה דיגיטלית 
 מנכ"ל:  ניק וודמן 
 עובדים:  963 (נכון ל־30 בספטמבר 2014) 
  
 www.gopro.com
 
מצלמת GoPro מזוודת באפוד של קצין ביטחון
GoPro Hero 4 Silver Edition.
צולל עם מצלמת GoPro
GoPro הוא מותג מצלמות אקסטרים אמריקאי. מצלמות GoPro מתאפיינות בממדים קטנים, משקל נמוך ועמידות גבוהה לנוזלים וזעזועים. השימוש המרכזי במצלמות GoPro נעשה בתחומי ספורט כגון צלילה, סקי, גלישה, צניחה חופשית, רכיבה על אופניים, נהיגה אתגרית וענפי ספורט אתגרי נוספים, בהם המצלמה מאפשרת לתעד מהלכים, ביצועים ודקות פעילות רבות. המצלמות מפותחות ומיוצרות על ידי חברת Woodman Labs שבסיסה בסן מת'יאו, קליפורניה, אשר משווקת עבור המצלמות גם אביזרים כגון תושבות לקסדה או לכידון אופניים, ערכת צלילה, מסך LCD ושלט להפעלה מרחוק.
את המימון הראשוני לחברה גייס וודמן, המייסד והבעלים של החברה, באמצעות מכירת חגורות וחרוזים מהרכב המסחרי שלו. בשנת 2004 החלה החברה למכור מצלמות פילם 35 מ"מ. לאחר מכן התפתחה המצלמה למצלמה דיגיטלית אשר מקליטה קטעי וידאו בני 10 שניות.
בעקבות הדגם הזה פותחה מצלמה בעלת 3 מגה פיקסל, ולבסוף הדגם אשר נמכר כיום המספק וידאו בהבחנה גבוהה.
שלושת דגמי ה-HERO המוצעים כיום למכירה על ידי החברה בעלי עדשה קבועה, וכוללים מסך קטן הנמצא בחזית, ומאפשר גישה לתפריט הנשלט באמצעות הלחצנים.
המצלמה מאפשרת צילומי וידאו וסטילס ברזולוציה גבוהה, וכן כוללת אפשרויות של צילום ברצף וצילום עצמי. המצלמה המוכרת ביותר[דרוש מקור] של החברה היא ה- +HERO3 העמידה למים בעומק של עד 40 מטר, ומאפשרת צילום סטילס באיכות 10 מגה פיקסל (12 MP ב-BLACK EDITION) ו-10 תמונות לשנייה, ווידאו ברזולוציה גבוהה (1080p60). בנוסף ישנה אפשרות לשליטה במצלמה בשלט רחוק מבוסס אינטרנט אלחוטי.
בישראל נעשה שימוש במצלמה גם בתיעוד מבצעי בה המצלמה מותקנת על קסדות הלוחמים ומתעדת את הלחימה. שימוש כזה נעשה בצה"ל ובמשטרת ישראל (לרבות הימ"מ) ומאפשר ביצוע תחקיר מבצעי והפצת תיעוד מהקרבות לצורכי הסברה ישראלית.
הערות שוליים

↑  http://www.malakye.com/asp/front/CMSPage.asp?TYP_ID=2&ID=2831
↑  אתר הבית
↑  מפרט טכני של HERO3+ Silver Edition
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007396899905171  ISNI: 0000 0004 6045 8486  LCCN: n2014047171  VIAF: 309828324   WorldCat (עם VIAF): 309828324
תחרות (כלכלה)

בכלכלה, תחרות היא מצב שבו גופים שונים (בעיקר גופים עסקיים, אך גם גופים הפועלים ללא כוונת רווח) מציעים מוצרים חלופיים, כך שכל גוף מנסה לשכנע את הצרכן לבחור בו. התחרות מתקיימת לפי מאפיינים אחדים, בהם: מחיר, טיב המוצר, מאמצי השיווק המושקעים בו והזמינות שלו. במסגרת התחרות ייתכן שיוצעו מוצרים דומים (למשל בתחרות בין שני יצרני עפרונות), מוצרים דומים פחות (למשל בתחרות שבין יצרן עטים ליצרן עפרונות) או שונים במידה ניכרת אך עדיין נותנים מענה לאותו צורך (למשל התחרות בין יצרן של מעבד תמלילים ליצרן עטים).
תחרות מגדילה את מגוון המוצרים המוצעים ומביאה למחירים נמוכים יותר, בהשוואה למצב שבו אין תחרות בתחום מסוים (פועל בו מונופול) או שמספר המתחרים מצומצם (אוליגופול). עקב כך מדינות פועלות נגד צעדים שנועדו לצמצם את התחרות, באמצעות חוקים שנועדו למנוע קרטל – התאגדות של יצרנים להקטנת התחרות ביניהם, ומטילות הגבלות על מיזוגים ורכישות שמביאים לצמצום התחרות (בישראל ממונה על כך רשות התחרות). עם זאת, מדינות פועלות גם להגנה על הכלכלה המקומית מפני תחרות ממדינות זרות, באמצעות הטלת מכס על הייבוא. לעיתים מתקיים בצד התחרות שיתוף פעולה של מתחרים.
מידת התחרות המתקיימת בתחום מסוים תלויה בגורמים אחדים, בצד ההיצע (מספר היצרנים, חסמי כניסה לשוק) ובצד הביקוש (מספר הצרכנים הפוטנציאליים, מידת העניין שלהם במוצר ועוד).
כחלק מהתחרות מנסה כל יצרן להשיא את רווחיו, בין השאר על ידי הגדלת נתח השוק שלו. ככל שקטן חלקו של היצרן בעל נתח השוק הגדול ביותר, כך גדולה התחרות בשוק זה.
תחרות משוכללת

תחרות משוכללת היא מצב תאורטי של שוק שבו מתקיימים התנאים הבאים:
ריבוי מוכרים וקונים שכל אחד מהם קטן מכדי להשפיע לבדו על התנהגות השוק.
לכל המוכרים והקונים מידע מלא על כל המתרחש בשוק.
כל קונה חופשי להתקשר עם כל מוכר ולהפך.
כל היחידות הנמכרות בשוק הן הומוגניות מנקודת מבטם של הקונים.
התנהגות רציונלית של המוכרים והקונים.
בהתקיים הנחות אלו, על פי הכלכלה הנאו-קלאסית, השוק יתנהל לפי חוקי הביקוש וההיצע, וישאף להגיע לשיווי משקל וליעילות פארטו באמצעות מנגנון "היד הנעלמה". הנחת יסוד, המשמשת הצדקה לתומכי כלכלת השוק היא שבכלכלת השוק קרובה המערכת הכלכלית למצב של תחרות משוכללת.
זהו מודל תאורטי שאינו מתקיים במדויק, משום שהמציאות הכלכלית מופרעת בידי הימצאם של מונופולים, אוליגופולים, קרטלים, התערבות ממשלתית, חסמי כניסה לשוק, מכסים, יצרנים וצרכנים שאינם רציונלים מושלמים, היעדר מידע מלא וסטיות אחרות מהנחות המודל התאורטי. נהוג להניח את קיומה של תחרות משוכללת לשם השגת מודל המהווה קירוב למציאות, וכדי להתבונן בשוק ב"תנאי מעבדה" לצורך התמקדות בבחינת היבטים מסוימים של התנהגותו.
ניתן לסווג שווקים על סקאלה שבין כמעט משוכללים לרחוקים מאוד משכלול. דוגמה לשוק כמעט משוכלל הוא שוק ניירות הערך, ודוגמה לשוק רחוק מאוד משכלול הוא שוק הנדל"ן.
תחרות שומפטריאנית

הכלכלן ג'וזף שומפטר חלק על התפישה הרווחת שתחרות "מושלמת" היא הדרך להגיע לרווחה כלכלית מרבית. במצב של תחרות מושלמת באווירה סטטית, כל החברות בתעשייה מייצרות אותו מוצר, מוכרות אותו באותו מחיר ומשתמשות באותה טכנולוגיה. כל עוד הרווח בענף מסוים נמצא "מעל לנורמלי", יכנסו עוד ועוד חברות, עד שהרווח בכל הענפים ישתווה.
בעיניו של שומפטר, הייתה תחרות מסוג זה זניחה בחשיבותה בהשוואה לתחרות מצד מוצרים, טכנולוגיות ושיטות ארגון חדשות. אלו, אינן מקזזות בשולי הרווח והתפוקה של החברות הקיימות אלא מערערות אותן מיסודן. חברות קיימות המבקשות לשמור מעמד דומיננטי בשוק, נאלצות להשקיע כסף במחקר ופיתוח, לחדש ולשפר את מוצריהן בהתמדה ולהפחית את מחירם, תהליך המתגמל את לקוחות אותן חברות.
המודל של שומפטר, תחרות שומפטריאנית, הוא דינמי בניגוד למודל הסטטי של הנאו קלאסי. בניגוד למודל הסטטי, היווצרותם של רווחים ושל שליטה של חברות מעטות על חלקים גדולים בשוק (מונופוליזציה), אינה נתפסת בהכרח כדבר הפוגע ברווחת הצרכנים או ברווחה הכלכלית – ללא חברות מובילות אלו, לא יהיה פיתוח טכנולוגי בתעשייה והרווחה על פני זמן תהיה קטנה יותר. מה שנראה טוב במודל סטטי, עשוי במודל דינמי להראות לא רצוי.
מודל חמשת הכוחות של פורטר

מודל חמשת הכוחות של פורטר על ידי הפרופ' מייקל פורטר מבית הספר למינהל עסקים בהרוורד (אנ'), ופורסם בשנת 1979. על-פי המודל, ישנם חמישה כוחות, שעל פיהם נקבע מצב התחרות בתעשייה מסוימת, והם שצריכים לעצב את האסטרטגיה העסקית של הארגון. השילוב של חמשת הכוחות הללו ביחד הוא שקובע את רמת הרווחיות הפוטנציאלית של אותו ענף בתעשייה, ומכאן נגזרת האטרקטיביות שלו.
טווח המדידה של השילוב נע בין "עז" (מקדמי רווח נמוכים, למשל תעשיית התעופה) ל"עדין" (מקדמי רווח גבוהים, למשל תעשיית התוכנה או הטואלטיקה). ככל שהשילוב של הכוחות יותר חלש, כך הסיכוי לשמור על עליונות לאורך זמן גבוה יותר, וכך השוק יותר כדאיי. ניתוח של הכוחות והגורמים להם משקף את היתרונות והחסרונות של הארגון באותו ענף בתעשייה, והוא מהווה את הבסיס לבניית אסטרטגיה עסקית. בכל מקרה, על מקבלי ההחלטות בארגון, האחראים על האסטרטגיה העסקית, למצב את הארגון כך שיהיה מוגן מפני הכוחות, ואף יוכל לנצלם לטובתו לאורך זמן.
חקיקה להגברת התחרות בישראל > חוק התחרות הכלכלית

בשנת 1959 אושר בכנסת חוק ההגבלים העסקיים, תשי"ט–1959, שהוחלף בשנת 1988 בחוק ההגבלים העסקיים, תשמ"ח–1988, שבשנת 2019 שונה שמו לחוק התחרות הכלכלית. החוק בגרסאותיו השונות נועד למנוע יצירת הסדר כובל – הסדר הנעשה בין בני אדם המנהלים עסקים, לפיו אחד הצדדים לפחות מגביל עצמו באופן העלול למנוע או להפחית את התחרות בעסקים בינו לבין הצדדים האחרים להסדר. למיזוג בין חברות נדרש אישור של הממונה על התחרות, והממונה יתנגד למיזוג חברות או יתנה אותו בתנאים אם לדעתו קיים חשש סביר כי כתוצאה מן המיזוג כפי שהוצע תיפגע באופן משמעותי התחרות באותו ענף או ייפגע הציבור באחת מאלה:
בשנת 2011 נוסף לחוק פרק העוסק בקבוצת ריכוז, שהיא קבוצה מצומצמת של גופים עסקיים, שבידיהם נתון ריכוז של יותר ממחצית מכלל אספקת נכסים או מכלל מתן שירותים, או מכלל רכישתם. הממונה על התחרות רשאי להורות לחברי קבוצת ריכוז, כולם או חלקם, בדבר צעדים שעליהם לנקוט כדי למנוע פגיעה או חשש לפגיעה משמעותית בציבור או בתחרות בעסקים בין חברי הקבוצה או בענף שבו הם פועלים, או כדי להגביר באופן משמעותי את התחרות בין חברי הקבוצה או בענף או ליצור תנאים להגברה משמעותית של התחרות בענף.
חקיקה להגברת התחרות בישראל > חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות

בשנת 2013 אושר בכנסת חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, שמטרתו להפחית את הריכוזיות במשק הישראלי ולהגביר את התחרות ובכך להקטין את יוקר המחיה. עיקרי החוק: מניעת אחזקות צולבות בחברות פיננסיות וריאליות גם יחד, ומניעת שליטה בחברה ציבורית באמצעות פירמידת שליטה.
חקיקה להגברת התחרות בישראל > חוק קידום התחרות בענף המזון

בעקבות המחאה החברתית ב-2011, שאחד מנושאיה היה מחיר המזון, אישרה הכנסת בשנת 2014 את חוק קידום התחרות בענף המזון, שנועד ל"הגברת התחרותיות בענף המזון ובתחום מוצרי הצריכה, לשם הפחתת המחירים לצרכן". החוק מסדיר את פעילות הספקים והקמעונאים בשוק המזון, ומטיל הגבלות על ספקים גדולים וקמעונאים גדולים, כך שלא ינצלו את כוחם לשם פגיעה בתחרות. החוק מחייב קמעונאים גדולים לפרסם באינטרנט את מחירי מוצריהם.
חקיקה להגברת התחרות בישראל > רפורמת בכר

"רפורמת בכר" היא רפורמה בשוק ההון בישראל שנערכה לאור מסקנות "ועדת בכר" בראשותו של מנכ"ל משרד האוצר ד"ר יוסי בכר, שאושרה בכנסת בסדרת חוקים באוגוסט 2005, והוטמעה לאחר מכן. מטרת הרפורמה היא הפחתת הריכוזיות של המערכת הבנקאית בשוק ההון. עיקרי הרפורמה הם סיום הבעלות של הבנקים על קופות הגמל וקרנות הנאמנות, עידוד התחרות בתחומי השקעות אלה, הגברת התחרות בתחום החסכון הפנסיוני, והגברת הגיוון של אמצעי המימון במשק, באמצעות יצירת תחרות לאלו המוצעים על ידי הבנקים.
רגולציה מצמצמת תחרות

אף שהגישה הכללית היא שהתחרות מועילה לצרכן ולכן יש לעודד אותה, בתחומים מסוימים הרגולציה מגבילה את התחרות, מסיבות שונות. דוגמאות לכך:
למניעת יבוא במחירי היצף, שעלול לחסל את התעשייה המקומית, מדינות מטילות הגבלות על יבוא כזה, או מייקרות אותו באמצעות מכס מגן.
סעיף 28 לחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה מכתיב מחיר מינימום לשירותים שנותן קבלן שירות, כך שמחיר מינימום זה יכסה את כל עלויות הקבלן ויותיר בידיו רווח. דברי ההסבר להצעת החוק מלמדים שדרישה זו נועדה למנוע הפרה של זכויות העובדים על ידי הקבלן, ולהגן על קבלנים שומרי חוק מפני תחרות בלתי הוגנת.
בעקבות חקיקתו של חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, שהבטיח שכל נפגע בתאונת דרכים יהיה זכאי לפיצויים ללא קשר למידת אחריותו של הנהג הפוגע, נקבע תעריף אחיד לפוליסות ביטוח חובה, כך שהתחרות בין חברות הביטוח התקיימה רק בביטוחי הרשות – ביטוח מקיף וביטוח צד ג'. במהלך השנים נאסף מידע על גובה הפיצויים המשולמים בגין ביטוח זה, וגם הוא נפתח לתחרות.
פיקוח מחירים, שבו נקבע מחיר מרבי למוצר, נועד לאפשר זמינות נוחה של המוצרים שבפיקוח גם למעוטי הכנסה, למנוע הפקעת מחירים ולהאט את האינפלציה. הוא עלול לגרום, בפרט כאשר הביקוד עולה על ההיצע, לכך שכל היצרנים ימכרו את תוצרתם במחיר המרבי המותר.
מונופול טבעי הוא כינוי לפעילות כלכלית שמגיעה ליעילותה המקסימלית כאשר תוצריה מופקים בידי יצרן אחד בלבד, כלומר ללא תחרות. מונופול טבעי מתפתח בדרך כלל כאשר עלויות ההקמה של מתקני היצור כרוכות בהשקעה של הון ראשוני גדול במיוחד ביחס לגודלו של שוק הצרכנים הפוטנציאלי, וכתוצאה מכך נבנים חסמי כניסה גבוהים במיוחד לענף. כדי להתגבר על חוסר התחרות, תוצרים של מונופול טבעי ניתנים כמוצר ציבורי או נתונים לרגולציה קפדנית.
בנוסף לאמור לעיל, רגולציה עלולה לפגוע בתחרות כאשר יש בה מגבלות שאולי לא נועדו מלכתחילה לפגוע בתחרות, אך בפועל עושות זאת. ה-OECD מנה מגבלות אחדות מסוג זה, ובהן:
דרישות רישוי או היתרים כתנאי לפעילות מקשות על כניסה של מתחרים נוספים.
הטלת מגבלות על פרסום ושיווק, לעיתים כדי לצמצם את היקפי הפרסום למוצרים הנחשבים לשליליים מן הבחינה החברתית.
קביעת תקנים המעניקים יתרון לא ראוי לספקים מסוימים.
הגבלת ניידות הלקוחות באמצעות עלויות מעבר גבוהות.
ראו גם

חפיר כלכלי
הערות שוליים

↑  Hayes, Adam. "Understanding Perfect Competition". Investopedia (באנגלית).
↑  סעיף 1 לחוק קידום התחרות בענף המזון
↑  הצעת חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשס"ח–2008, ה"ח הממשלה 363 מיום 5 בפברואר 2008
↑  ארגז כלים להערכת השפעותיה של הרגולציה על התחרות, באתר ה-OECD,‏ 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545789705171  BnF: cb11976424v (data)  GND: 4065835-1  HDS: 013792  LCCN: sh85029337  LNB: 000062043  NKC: ph120822
EuResist

EuResist הוא פרויקט בינלאומי שמטרתו שיפור איכות הטיפול התרופתי בחולי איידס על ידי פיתוח מערכת ממוחשבת שתתאים לכל חולה את הטיפול האופטימלי עבורו.
בפרויקט משתתפים מספר גופי מחקר באירופה ובישראל, והוא מומן ברובו על ידי האיחוד האירופי כחלק מתוכנית לקידום המחקר באירופה 
(Framework Programmes for Research and Technological Development).
הפרויקט החל לפעול בשנת 2006. בסוף שנת 2008 הסתיימה המחויבות לאיחוד האירופי ומאז הפרויקט ממשיך במסגרת שותפות שלא למטרות רווח שנוסדה על ידי השותפים המרכזיים.
בשנת 2009 זכה בפרס של עיתון המחשבים ComputerWorld.