stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליאדוס
עלילה > עונה שנייה

הפרימיירה של העונה השנייה שודרה ב-6 באפריל 2014 בערוץ טלפה. העונה הזו מתמקדמת במלחמה בין יצורי האור ולבין המורקים שהם יצורי החושך.
בתחילת העונה השנייה, מי שנחטפו וצריכים הצלה הם יצורי האור. הם הגיעו לכדור הארץ במטרה לעזור למשימות שלהם (כך הם קוראים לבעלי בריתם האנושיים) ומצאו את עצמם כלואים ומבודדים בעצמם. הכל היה בגלל מלכודת של חוסטו (בוי אולמי) שרצה ללכוד אותם.
היצורים האנושיים נעזרים בפרמין (אלחנדרו בוטו) ובעלי בריתו וביחד הם מחפשים דרך לחלץ את יצורי האור. ששת הצעירים האנושיים השתנו ועכשיו הם מוכנים להיות בעלי בריתם של בעלי הברית שלהם.
משימת החילוץ הזו הייתה מסובכת וקשה, אך הובילה בקלות רבה לשאלות: מה היא תוכניתו של חוסטו? מי הוא באמת? איזה סוד הוא מסתיר?
תשובות לשאלות הללו נמצאות ב-17 הפרקים של העונה השנייה של אליאדוס.
הקדשת הסדרה

את הסדרה אליאדוס הקדישה כריס מורנה לבתה רומינה יאן. כך למשל, כל שירי הסדרה הם שירים אותם כתבה כריס לרומינה לאחר מותה. המיטה שנמצאת בחצר הבר היא אותה מיטה עליה ישנה דמותה של רומינה בקטנטנות, בלן. הדמויות ולנטין, אסול ופרנקו נקראות על שמם של ילדיה של רומינה. חלק משמעותי מעלילת הסדרה מתקיים בבר-חממה ששמו הוא viveRo, התרגום של השם הוא "רו (רומינה) חיה" .אפילו מילות סיום הסדרה שמקריאה כריס בפרק האחרון נאמרות לרומינה.
הפצה בעולם

כאמור, שודרה הסדרה בארגנטינה בערוץ טלפה וביתר דרום אמריקה בערוץ פוקס. בנוסף, שודרה הסדרה בפורטוגל בערוץ SIC ובאורוגוואי בערוץ מונטה קרלו. ברוסיה שודרה הסדרה טין-טי.וי ובארצות הברית בערוץ דובר הספרדית של פוקס, מונדופוקס.

ערוץ CBS האמריקאי רכש את הזכויות להפקת גרסה דוברת אנגלית של הסדרה שתקרא Allies.
אליאס בן סגיר

אליאס בן סגיר (בערבית: إلياس بن صغير, בתעתיק מדויק: אליאס בן צע'יר, בצרפתית: Eliesse Ben Seghir; נולד ב-16 בפברואר 2005 בסן טרופה שבצרפת) הוא כדורגלן מרוקאי-צרפתי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת מונקו מליגת העל הצרפתית ובנבחרת מרוקו.
חיים אישיים

בן סגיר נולד בצרפת למשפחה ממוצא מרוקאי. הוא אחיו הצעיר של הכדורגלן סלים בן סגיר (אנ').
קריירת מועדונים

בן סגיר גדל במחלקות הנוער של SC קוגולינואז, פרז'וס סן-רפאל ומונקו. ב-5 באוגוסט 2022 חתם על חוזה מקצועני ראשון במונקו. ב-3 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 4-1 על הכוכב האדום בלגרד במסגרת המחזור השישי בשלב הבתים של הליגה האירופית לעונת 2022/2023. ב-28 בדצמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הצרפתית, בניצחון 3-2 על אוסר במסגרת המחזור ה-16 לעונת 2022/2023, בו הבקיע צמד שערים. הוא ערך 19 הופעות ליגה בעונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת, בהן הבקיע ארבעה שערים.
קריירה בינלאומית

בן סגיר שיחק בנבחרות הצעירות של צרפת. ב-22 במרץ 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מרוקו, בניצחון 1-0 על נבחרת אנגולה במשחק ידידות.
נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של מרוקו לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024).
הערות שוליים

↑  Monaco : Ben Seghir va signer pro ! באתר Foot Mercato, ‏ 20 ביולי 2022 (בצרפתית)
↑  Eliesse Ben Seghir set to sign first pro contract with Monaco באתר Get French Football News, ‏ 20 ביולי 2022 (באנגלית)
↑  AS Monaco : Eliesse Ben Seghir signe son premier contrat professionnel באתר Africa Foot United, ‏ 6 באוגוסט 2022 (בצרפתית)
↑  السيد طارق السكتيوي يكشف عن قائمة اللاعبين المتوجه إلى باريس באתר הרשמי של פדרציית הכדורגל המרוקאית המלכותית, 4 ביולי 2024 (בערבית)
| נבחרת מרוקו – אולימפיאדת פריז 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 מוחמדי •  2 חכימי •  3 נקאש •  4 בוכאמיר •  5 טאיף •  6 בושוארי •  7 קשטה •  8 אל-ח'נוס •  9 רחימי •  10 אח'ומאש •   11 אל-וחדי •  12 גנימי • 13 בן סגיר •  14 תרגלין • 15 מווהוב • 16 אל-עזוזי • 17 א-זלזולי • 18 ריצ'רדסון • מאמן: סכתיווי |  1 מוחמדי •  2 חכימי •  3 נקאש •  4 בוכאמיר •  5 טאיף •  6 בושוארי •  7 קשטה •  8 אל-ח'נוס •  9 רחימי •  10 אח'ומאש •   11 אל-וחדי •  12 גנימי • 13 בן סגיר •  14 תרגלין • 15 מווהוב • 16 אל-עזוזי • 17 א-זלזולי • 18 ריצ'רדסון • מאמן: סכתיווי | מרוקו |
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אליאס בן סגיר".
איטרציות יעקובי למציאת ערכים עצמיים

באנליזה נומרית, איטרציות יעקובי למציאת ערכים עצמיים, היא שיטה איטרטיבית הנותנת, בדיוק המבוקש, את הערכים העצמיים והוקטורים העצמיים של המטריצה  A, כאשר  A הרמיטית (או סימטרית).
השיטה קרויה על שם המתמטיקאי יעקב יעקובי.
הרעיון של השיטה הוא להצמיד בכל איטרציה את המטריצה במטריצה אוניטרית כך שסכום רבועי האיברים שמחוץ לאלכסון יקטן, ובכך ללכסן את המטריצה.
רקע וסימונים

תהי  A מטריצה הרמיטית:
A={\begin{bmatrix}a_{1,1}&a_{1,2}&...&a_{1,n}\\a_{2,1}&&...&a_{2,n}\\:&:&\ddots &:\\a_{n,1}&&...&a_{n,n}\\\end{bmatrix}}
נסמן את המטריצה  Q_{(i,j)} :
(1)
 Q_{(i,j)}={\begin{bmatrix}1&0&&&...&&&0\\0&1&&&...&&&\\&&\ddots &&:&&&\\:&:&...&\cos \alpha &...&-\sin \alpha &...&0\\:&:&&&\ddots &&&:\\&&...&\sin \alpha &&\cos \alpha &...&:\\&&\ddots &&:&&\ddots &\\0&&&&...&&&1\\\end{bmatrix}}
זאת אומרת, מטריצת היחידה ששורה ועמודה  i ו  j הוחלפו במטריצת סיבוב בזווית  \alpha  (מטריצה כזו ידועה גם בשם סיבובי גיבנס (אנ')  או סיבובי יעקובי (אנ') )
כאשר:
ו -
או -
אז ההצמדה של  A  ב-  Q_{(i,j)} מקיימת:
המטריצה   Q_{(i,j)}^{*}AQ_{(i,j)}  הרמיטית.
הערכים העצמיים והווקטורים העצמיים של  A  ושל  Q_{(i,j)}^{*}AQ_{(i,j)}  זהים.
האיברים ה- (i,j) וה- (j,i) של  Q_{(i,j)}^{*}AQ_{(i,j)}   הם 0.
האלגוריתם

A_{0}=A 
    k=1 
    U מטריצת היחידה בגודל n.
   כל עוד סכום רבועי האיברים מחוץ לאלכסון גדול מהשגיאה המותרת בצע:
           \rightarrow (p,q)   האינדקס של האיבר המקסימלי ב  A_{k}.
          יהיה  Q_{(p,q)} כמו ב (1)
          נסמן  A_{k}=Q_{(p,q)}^{*}A_{k-1}Q_{(p,q)} 
           U\leftarrow UQ_{(p,q)}
    A_{k} היא מטריצה אלכסונית (עד כדי השגיאה המותרת) ו- U מטריצה אוניטרית, כל ש- A=U^{*}AU
הוכחת התכנסות

נוכיח למקרה הממשי, אך הוכחה למקרה המרוכב זהה.
בשביל להוכיח התכנסות, מספיק להראות שהערך של הפונקציה:
 \mathrm {off} (A_{k})=\sum _{i\neq j}(a_{ij}^{k})^{2}
קטן בכל איטרציה.
נשים לב שמכך שנורמת פרובניוס (אנ') (שאותה נסמן ב \|\cdot \|_{F}) נשמרת כשמצמידים במטריצה אורתוגונלית נובע ש-
נחסום את  \mathrm {off} (A_{k}):
הראינו שבכל איטרציה, הפונקציה  \mathrm {off} (A_{k}) קטנה במספר חיובי, ולכן האיטרציות מתכנסות.
אלגוריתמים נוספים למציאת ערכים עצמיים

שיטת החזקה (אנ') ושיטת החזקה ההפוכה (אנ')
אלגוריתם QR (אנ') המבוסס על פירוק QR
אמריקן איירליינס סנטר

| --- | --- |

 כינוי:  AAC
 על שם:  אמריקן איירליינס 
 מיקום:  ארצות הברית דאלאס, טקסס, ארצות הברית
 קואורדינטות:  32°47′26″N 96°48′37″W﻿ / ﻿32.790555555556°N 96.810277777778°W﻿ / 32.790555555556; -96.810277777778
 אבן יסוד:  1 בספטמבר 1999
 תקופת הפעילות:  17 ביולי 2001 – הווה (23 שנים)
 עלות הבנייה:  420 מיליון דולרים אמריקאים
 בעלים:  עיריית דאלאס
 מפעיל:  סנטר אופרייטינג קומפאני
 משטח:  פרקט, קרח
 אדריכל:  HKS, דייוויד מארק שוורץ 
 קבוצות:  דאלאס מאבריקס (2001-היום)  דאלאס סטארס (2001-היום)
 מושבים:  19,200 (כדורסל) 18,532 (הוקי קרח)  21,000 (קונצרטים)
 אתר רשמי
 he
 
האמריקן איירליינס סנטר (באנגלית: American Airlines Center), הוא אולם ספורט בדאלאס שבטקסס, ארצות הברית. אולם זה מארח את קבוצת הכדורסל דאלאס מאבריקס מה-NBA ואת הדאלאס סטארס מליגת ה-NHL.
אליאב נחליאלי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 ביולי 1950 (בן 74) ירושלים 
 מקום לימודים:  התיכון ליד האוניברסיטה  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים 
 תחום יצירה:  עיצוב 
 
אליאב נחליאלי (נולד ב-4 ביולי 1950) הוא מעצב מוזיאונים ומרכזי מבקרים ישראלי.
השכלה

נחליאלי גדל בירושלים ולמד בבית הספר התיכון ליד האוניברסיטה. הוא שרת בצה"ל כקצין והגיע לדרגת רב-סרן. נחליאלי סיים את לימודיו במחלקה לעיצוב סביבתי ותעשייתי בבצלאל בשנת 1978. בהמשך סיים לימודי מוזיאולוגיה, והוא מרצה בקורס למוזיאולוגיה באוניברסיטת תל אביב.
זכה פעמיים במלגות השתלמות בסמית'סוניאן בוושינגטון ובלוס אנג'לס, בתחום השימוש והיישום של תוכניות אור-קוליות ואפקטים מיוחדים במוזיאונים.
מיולי 1986 נחליאלי עצמאי ובעל סטודיו פרוגרמה 1 - סדנאות לעיצוב והמחשה. סטודיו זה מתמחה בעיצוב וביצוע מוזיאונים, מרכזי מבקרים ואטרקציות תיירותיות בתחום המורשת והתרבות.
פרויקטים נבחרים

מרכז שרשרת הדורות - על עיצוב הפרויקט זכה בפרס THEA לשנת 2007 (Theme Entertainment Association), ובאות העיצוב הישראלי לשנת 2008.
מוזיאון הפלמ"ח - עיצוב, תכנון מפורט וניהול הפקה של המוזיאון. עיצוב הפרויקט זכה בפרס THEA לשנת 2000 (Theme Entertainment Association)
פיתוח פיתוח מערכת אינטראקטיבית לתצוגת הדואר והבולאות במוזיאון ארץ ישראל.
עיצוב וביצוע אתר ההנצחה להעפלה בכיכר לונדון בתל אביב.
עיצוב וביצוע מוזיאון היהלומים החדש ברמת גן.
חמאם אל-באשה בעכו - אלמנטים ויזואליים, סטטיים ודינמיים ופסקול המשלב את הווי החמאם בסיפורי עכו. האיורים, פרי עטה של הציירת טניה סלוצקי, מתארים את עכו בתקופה העות'מאנית - חיי היום יום, האירועים ההיסטוריים והווי החמאם.
עיצוב והפקה של מוזיאון חוויתי לממצאי החפירות במצדה - שילוב ייחודי של ממצאים ארכאולוגיים אותנטיים וייחודיים מחפירות יגאל ידין, המומחשים ומשתלבים בתסכית דמיוני המאייר ומסביר את הממצאים.
עיצוב מיצג "מחול קרני האור" הרובע ההרודיאני בירושלים במסגרת פסטיבל האור.
מרכז מבקרים בבית לוי אשכול בירושלים. הפרויקט זכה באות העיצוב הישראלי לשנת 2019.
פרסים והכרה

נחליאלי זכה פעמיים בפרס Thea, המוענק על ידי אגודת אתרי הבידור הנושאיים (TEA):
בשנת 2000, פרס עבור עיצוב וביצוע של מוזיאון הפלמ"ח.
בשנת 2007, פרס עבור עיצוב וביצוע מרכז המבקרים שרשרת הדורות בכותל.
נחליאלי זכה פעמיים באות העיצוב הישראלי:
בשנת 2008, בקטגוריה של עיצוב תערוכות ומוזיאונים, על עיצוב מרכז שרשרת הדורות בכותל. הפרס שניתן הוא על שם המעצבת והעמיתה למקצוע, דורית הראל. במעמד קבלת הפרס הודיע נחליאלי כי בכוונתו לתרום את הפרס הכספי ולהקדישו למלגה עבור סטודנטים המתמחים בעיצוב מוזיאונים, על מנת לעודד את ההתמקצעות בתחום לימודים זה בארץ.
בשנת 2019, על עיצוב מרכז המבקרים בבית לוי אשכול.
הערות שוליים

↑  מרכז שרשרת הדורות זוכה בפרס בינלאומי, באתר מגזין פרומו, 11 בפברואר 2008
↑  אות העיצוב הישראלי הוענק למרכז שרשרת הדורות, באתר האינטרנט של הקרן למורשת הכותל המערבי
↑  שני שילה, איך מנציחים את השואה? תשאלו את דיסני, באתר הארץ, 17 באפריל 2008
↑  גן, מוזיאון ואתר הנצחה, מאת מיכל נהרי, באתר פורטל הגינון הישראלי "פפירוס"
↑  יהלומים לנצח, מאת חדוה אלמוז, באתר מגזין בנין ודיור
↑  שמעון תמיר, עכו: היסטוריה מבעד לאדים, באתר ynet, 17 בספטמבר 2003
↑  ענת רסקין, איתן על גב ההר - ריאיון עם מנהל גן לאומי מצדה, בפורטל לתיירות וקהילה של הנגב המזרחי, 19 באפריל 2017
↑  קולות מן האור, באתר האינטרנט של הפסטיבל
↑  מיכאל יעקובסון, ראש הממשלה השלישי זוכה לכבוד מאוחר: ביתו של לוי אשכול ברחביה, באתר ynet, 15 בדצמבר 2016
↑  הזוכים באות העיצוב, באתר התחרות
איקוסיטטרהדרון

| איקוסיטטרהדרון דלתואידי |
| --- | --- |
 לחצו כאן לגרסה מסתובבת
טיפוס: קטלן
פאה: דלתון
מספר פאות: 24
מספר צלעות: 48
קודקודים: 26 = 6 + 8 + 12
תבנית פאות: V3.4.4.4
חבורת סימטריות:  \ O_{h}, מסדר 48
זווית דיהדרלית:  \ 138^{\circ }6^{'}34^{''}
פאון דואלי: רומביקוביקטהדרון
תכונות: קמור, טרנזיטיבי-פאות
איקוסיטטרהדרון דלתואידי הוא פאון קטלן בעל 24 פאות זהות, שצורתן דלתון (ולא טרפז - על אף שהפאון נקרא לפעמים, בטעות, "איקוסיטטרהדרון טרפזואידי"). צורתו של הפאון היא מעין קובייה מנופחת. הפאון הדואלי שלו הוא הרומביקוביקטהדרון.
האיקוסיטטרהדרון הדלתואידי מופיע בטבע כצורה של גבישים כמו האנלציט ולפעמים גם הגארנט. בספרות העוסקת במינרלים, צורה זו נקראת לפעמים "טרפזוהדרון", על אף שעל-פי הטרמינולוגיה המקובלת בגאומטריית המרחב, השם טרפזוהדרון מתייחס למשפחה של פאונים שהפאות שלהם הן טרפזים.
חבורת הסימטריות המלאה של הפאון היא מסדר 48, והיא פועלת באופן טרנזיטיבי על 24 הפאות; המייצב של פאה כולל, מלבד הפעולה הטריוויאלית, את שיקוף המרחב השומר על הפאה במקומה.
ראו גם

דלתוהדרון
אליזבת בלקוול (מאיירת)

| --- | --- |

 לידה:  23 באפריל 1699 הסיטי של לונדון, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  אוקטובר 1758 (בגיל 59) לונדון, ממלכת בריטניה הגדולה 
 שם לידה:  Elizabeth Simpson 
 מקום קבורה:  הכנסייה העתיקה של צ'לסי 
 תחום יצירה:  American prose literature, עריכה, עיתונאות 
 יצירות ידועות:  A Curious Herbal 
 בן או בת זוג:  Alexander Blackwell 
 
אליזבת בלקוול (באנגלית: Elizabeth Blackwel‏; 1699 – 1758) הייתה מאיירת בוטנית וסופרת סקוטית. נודעה ביותר בספר הבוטניקה A Curious Herbal‏ (1739–1737), שהמחיש צמחים לא ידועים מן העולם החדש ונועד להכרת צמחי מרפא עבור רופאים ורוקחים.
אליזבת בלאצ'רי הייתה בתו של סוחר סקוטי מצליח באברדין והוכשרה כאמנית. היא נישאה בחשאי לבן דודה, אלכסנדר בלקוול (1709–1747), רופא וכלכלן סקוטי שהתיישב באברדין שם פעל כרופא. אף שהשכלתו הייתה ראויה, כישוריו הוטלו בספק והזוג הצעיר החליט לעבור ללונדון מחשש שאלכסנדר יואשם בעבירה על החוק.
בלונדון התקשר אלכסנדר בלקוול עם חברה להוצאה לאור. אף על פי שלא השתייך לגילדה המתאימה, ולא עבר את תקופת החניכה הנדרשת כמדפיס, הוא הקים בית דפוס. הוא הואשם בהפרת כללי הסחר המחמירים, והוטל עליו קנס כבד עד שנאלץ לסגור את בית הדפוס שלו.
כריכת הספר "A Curious Herbal"
בגלל אי-עמידה בתשלום הקנס,  נכלא אלכסנדר בלקוול. אליזבת החליטה לצייר צמחים אקזוטיים מן העולם החדש,  ולהשלים את תיאורי הצמחים בעזרת הידע של בעלה. לאחר שהשלימה את הציורים, היא לקחה אותם לכלא, ובעלה השלים את השמות הנכונים בלטינית, ביוונית, באיטלקית, בספרדית, בהולנדית ובגרמנית.
שלא כבעלה, אליזבת בלקוול לא הייתה מומחית בבוטניקה. כדי לפצות על כך, היא נעזרה באייזיק ראנד, אז אוצר הגן של צ'לסי, שם היו רבים מן הצמחים החדשים שהיא ציירה. על פי הצעתו של ראנד, היא עברה להתגורר ליד הגן כדי שתוכל לצייר את הצמחים.  אליזבת גם חרטה את לוחות  ההדפסה בנחושת עבור 500 התמונות והטקסט שהכינה, וצבעה ביד את האיורים המודפסים.
ההדפסה הראשונה של הספר זכתה להצלחה, הן בשל האיכות המוקפדת של האיורים והן בשל הצורך הגדול במידע עדכני. רופאים ורוקחים שיבחו את העבודה, והיא זכתה להערכה מן המכללה המלכותית לרופאים. המהדורה השנייה הודפסה בנירנברג כעבור 20 שנה בפורמט מתוקן ומוגדל על ידי ד"ר כריסטוף ג'ייקוב טרו, בוטנאי ורופא (1757–1773).
ההכנסות מן הספר הביאו לשחרורו של בלקוול מן הכלא. עם זאת, תוך זמן קצר שוב הצטברו חובות, מה שאילץ את בני הזוג למכור חלק מזכויות הפרסום לספר. אלכסנדר גם היה מעורב בכמה מיזמים עסקיים כושלים, ובסופו של דבר עזב את המשפחה כדי להתחיל חיים חדשים בשוודיה.
אלכסנדר בלקוול הגיע לשוודיה בשנת 1742 והמשיך בניסויים חקלאיים שהתחיל באברדין. אלה כללו גידול סוסים וכבשים, וניהול משק חלב. הישגיו הוכרו, והוא מונה לרופא חצר המלכות של פרידריך הראשון משוודיה.
בלקוול ניסה לחזק את הקשרים הדיפלומטיים בין בריטניה, דנמרק ושוודיה. מכיוון שלבריטניה לא היה שגריר בשוודיה, הוא יצר קשר עם שר בדנמרק. הוא הואשם בקנוניה נגד נסיך הכתר ונשפט ונידון למוות.
ב־9 באוגוסט 1747 הוא הוצא להורג. אשתו עזבה את לונדון כדי להצטרף אליו.
מעט ידוע על שנותיה האחרונות של אליזבת בלקוול. היא נקברה ב־27 באוקטובר 1758, בכנסיית All Saints בצ'לסי, לונדון. היא נשארה נאמנה לאלכסנדר כל חייה.
הספר "A Curious Herbal" של בלקוול  נמצא באתר הספרייה הבריטית תחת הכותרת  "קלאסיקה של איור בוטני ".
הספר זמין לצפייה מקוונת.
הערות שוליים

↑  Bruce Madge, Elizabeth Blackwell—the forgotten herbalist?, Health Information & Libraries Journal 18, 2001, עמ' 144–152 doi: 10.1046/j.1471-1842.2001.00330.x
↑  Scots in Sweden - Eighteenth Century, www.electricscotland.com
↑  Garnett, Richard, Blackwell, Elizabeth, Dictionary of National Biography, 1885-1900 Volume 05
↑  A biographical dictionary of eminent Scotsmen
↑  British Library, www.bl.uk
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5390130  BnF: cb10520464s (data)  Botanist: Blackw.  DSI: 955  GND: 118511491  ISNI: 0000 0000 6141 3504  NTA: 129006564  RERO: 02-A012451409  RKD: 8782  SUDOC: 076379795  ULAN: 500022536
אינטרנט אקספלורר

| --- | --- |
הסמל של הדפדפן
העמוד הראשי של ויקיפדיה העברית באינטרנט אקספלורר 11, במערכת ההפעלה Windows 10
העמוד הראשי של ויקיפדיה העברית באינטרנט אקספלורר 11, במערכת ההפעלה Windows 10
 מפתח:  מיקרוסופט (בעבר Spyglass)
 מחזור חיים:  16 באוגוסט 1995 – 15 ביוני 2022 (26 שנים) 
 גרסה אחרונה:  5.2.3 (16 ביוני 2003) 
 מערכת הפעלה:  Microsoft Windows (בעבר גם OS X וסולאריס)
 נכתבה בשפות:  C++ 
 סוג רישיון:  קנייני
 קטגוריה:  דפדפן
 Internet Explorer
 
אינטרנט אקספלורר (באנגלית: Internet Explorer: בקיצור: אקספלורר, IE או MSIE) הוא דפדפן אינטרנט שפותח על ידי חברת מיקרוסופט ושווק כחלק ממערכת ההפעלה Windows.
היסטוריה

מקורו של IE במוזאיק, דפדפן לא-מסחרי, שרישוי הקוד שלו לשימוש מסחרי נרכש על ידי חברת Spyglass. בשנת 1995, קנתה מיקרוסופט את רישוי הקוד לשימוש מסחרי של מוזאיק בחוזה לפיו תשלם לחברת Spyglass עמלה ותחלוק עמה את רווחיה משיווק הדפדפן.
IE3 היה הדפדפן הראשון בסדרה זו, ובו תמיכה ב-CSS. השיפורים שנעשו בו היו מרחיקי לכת, ואפשרו לו להתחרות אל מול נטסקייפ (Netscape). באותם ימים, ניסו מיקרוסופט ונטסקייפ לקבוע תקנים דה פקטו, לפני שהוקם ה-W3C וקבע תקנים רשמיים.
IE לא היה דפדפן נפוץ במיוחד עד לגרסה 4, ששוחררה באוקטובר 1997 ושולבה במהדורת OSR2.5 של חלונות 95, ומאוחר יותר כחלק מובנה ממערכת ההפעלה חלונות 98, שילוב שזכה לביקורות רבות. גרסה 5, ששוחרה בספטמבר 1998, הביאה איתה שיפורים רבים, וביניהם תמיכה בטקסט דו-כיווני, XML ו-XSL.
ב-1996 יצאה לראשונה גרסה של התוכנה למחשבי מקינטוש. בין השנים 1997 ל-2003, במסגרת הסכם בין מיקרוסופט לאפל, היה אינטרנט אקספלורר דפדפן ברירת המחדל במערכות הפעלה של מקינטוש. ב-2003 הוציאה אפל את דפדפן Safari כדפדפן ברירת המחדל במחשבי מקינטוש, אז הוציאה מיקרוסופט את הגרסה האחרונה של אינטרנט אקספלורר למקינטוש.
גרסה 6 יצאה באוקטובר 2001, יחד עם מערכת ההפעלה Windows XP. גרסה זו עודכנה עדכון עיקרי גדול במסגרת SP2 ל-Windows XP.
גרסה 7 יצאה באוקטובר 2006. הגרסה כוללת שיפורים ביכולות האבטחה, הוספת גלישה בטאבים, קורא RSS ושיפור במנוע הרינדור של הדפדפן. הגרסה זמינה בשתי מהדורות: הראשונה, מיועדת ל-Windows Vista. השנייה, מיועדת ל-XP, ומכילה שיפורים בדפדפן (הוספת יכולות) ושיפורים בתחום האבטחה.
גרסה 8 הסופית יצאה ב-19 במרץ 2009. בין החידושים בגרסה זו נמנים אפשרויות חיפוש נוספות, אבטחה מוגברת, מאיצי גלישה, שינויים בשורת הכתובת ובהשלמה האוטומטית, הפרדת לשוניות על ידי צבעים שונים ושחזור לשוניות. גרסה 8 תומכת בכ-25 שפות, לרבות עברית.
גרסה 9 יצאה ב-14 במרץ 2011. השינויים העיקריים בגרסה זו לעומת הגרסאות הקודמות הם במהירות הגלישה ובכך שהיא הגרסה הראשונה אשר אינה זמינה לשימוש ב-Windows XP אלא ב-Windows Vista SP2 וב-Windows 7 בלבד.
גרסה 10 הושקה ב-26 באוקטובר 2012 למערכת ההפעלה Windows 8 ו-Windows Server 2012 בלבד. ב-26 בפברואר 2013 נוספה תמיכה גם ל-Windows 7. בגרסה זו שופרה התמיכה בתקני האינטרנט החדשניים, כולל תמיכה בגרדיאנטים (מעברי צבע) של CSS3.
גרסה 11 ל-1.Windows 8 הושקה ב-17 באוקטובר 2013, וב-7 בנובמבר 2013 ל-Windows 7.
מיקרוסופט אדג', שנחשף לראשונה בכנס מפתחים שנערך באפריל 2015, החליף את אינטרנט אקספלורר כדפדפן ברירת המחדל ב- Windows 10.
על פי מיקרוסופט, הופסק פיתוח תכונות חדשות לאינטרנט אקספלורר, אך תימשך התמיכה בו בגרסאות Windows הכוללות אותו. באוגוסט 2020 הודיעה מיקרוסופט כי החל מ-17 באוגוסט 2021 תפסיק סביבת העבודה של מיקרוסופט 365 לתמוך בדפדפן. ב-19 במאי 2021 מיקרוסופט הכריזה על הסרת הדפדפן לחלוטין מכל גרסאות חלונות 10 ביוני 2022.
מאפיינים

אינטרנט אקספלורר משולב באופן קבוע במערכת ההפעלה Windows. בעבר הוא שווק בחינם גם עבור Mac OS X וסולאריס, אך גרסאות אלה אינן מתוחזקות יותר. IE מופיע כדפדפן ברירת המחדל במערכות Windows של מיקרוסופט החל מגרסת Windows 98 ועד Windows 7.
מאפיינים > נגישות ושימושיות

מכיוון ש-IE מהווה חלק ממערכת ההפעלה, הוא עושה שימוש בכלי הנגישות אותם מספקת מערכת Windows.‏ IE כולל ממשק לגישת FTP, הדומה במבנהו ובצורת השימוש בו ל-Windows Explorer. עם זאת, כחלק מההרחקה של גרסה ה-7 ממערכת ההפעלה, הופשט מאוד ממשק ה-FTP, כשהמשתמש מופנה לפקודה באפשרויות התוכנה שטוענת את ה-FTP ישירות ב-Windows Explorer.
היכולת לחסום חלונות קופצים (חלונות הנפתחים בניגוד לרצונו של המשתמש באמצעות JavaScript) הוכללה לראשונה בגרסה 6, SP2. עדיין, אתרים רבים מצאו דרכי עקיפה למנוע החסימה של הגרסה הזו. עם גרסה ה-7 שודרג החוסם לסכל גם את הפתחים הללו ונוספה תמיכה בכרטיסיות.
מאפיינים > אבטחה

מערכת האבטחה של IE מבוססת על חלוקת אתרי האינטרנט לקבוצות על בסיס תנאים מסוימים. השיטה מאפשרת מניעה של שימוש במגוון רחב של אפשרויות באתרים מסוג מסוים, אך גם הגבלת אפשרויות ספציפיות.
עדכוני האבטחה באינטרנט אקספלורר 7 שרץ תחת ויסטה, כוללות אפשרות להרצה מבודדת של הדפדפן על כל תכניו, כך שלא הדפדפן ולא האתרים שמוצגים בו יכולים לגשת ולפגוע במערכת ההפעלה או במחשב, וכך מצטמצמת אפשרות הפגיעה במחשבו של המשתמש ללא אישורו. בגרסת IE7 ל-Windows XP ישנם שיפורים גם בטיפול ובעבודה עם ActiveX, רמת אבטחה גבוהה יותר שמיועדת להגן על המערכת ולמנוע הרצה בלתי מורשית של מזיקים.
עדכוני אבטחה ותיקונים לקוד מתפרסמים אחת לתקופה באתר Windows Update. מאוקטובר 2006, העדכונים זמינים רק למערכות Windows XP ומעלה.
מאפיינים > תמיכה בתקנים

אינטרנט אקספלורר 9 תומך כמעט לגמרי ב-HTML 4.01, CSS 2, XML 1.0, ו-DOM רמה 1, עם פערי מימוש מינוריים. בנוסף, תומך באופן חלקי בלבד ב-CSS 3, HTML 5 ו-DOM רמה 2.
ביקורת > אבטחה

IE זוכה לכמות גבוהה של ביקורת, הנוגעת לרוב ברמת האבטחה: חלק נרחב מהסכנות הקיימות באינטרנט (ובהן דואר זבל, וירוסים, Spyware ו-Adware) עושות שימוש, לפחות באופן חלקי, בפרצות האבטחה הרבות הקיימות ב-IE. משתמשים ובוני אתרים רבים טוענים כי חברת מיקרוסופט לא עושה די על מנת לתקן את פרצות האבטחה בדפדפן בפרק זמן סביר. ישנן מספר חברות המנהלות בסיסי נתונים ובהם רישום פרצות האבטחה ב-IE שטרם פורסם עבורן תיקון. נכון ליוני 2005, ישנן בין 20 ל-27 פרצות אבטחה ב-IE ל-Windows XP SP2, ו-146 פרצות ב-IE6 ל-Windows 2000 SP4.
רבים קיוו כי IE 7 ישפר את תדמית הדפדפן בשל היותו מאובטח יותר, אך לא כך היה הדבר - בדפדפן חורי אבטחה רבים, והוא לא מצליח לענות על דרישות השוק בצורה מלאה.
ביקורת > הרחבת תקנים

ביקורות אחרות, שמקורן בעיקר בבוני ומפתחי אתרים ותוכנות המבוססות על עיצוב אינטרנט, נוגעות לחוסר התמיכה של IE בסטנדרטים. IE תומך ברמה מסוימת במספר טכנולוגיות תקניות, אך הוא סובל מחוסר התאמה מלאה, ובכך גורם לעלייה במספר המפתחים המתלוננים. גידול זה הוא אחד הגורמים לירידת נתח השוק של IE ולעלייתם של דפדפנים אחרים, המספקים תמיכה טובה יותר בתקנים (מוזילה פיירפוקס, למשל).
IE יצר מגוון רחב של הרחבות לתקנים, ביניהם HTML,‏ CSS ו-DOM. כתוצאה מכך, דפים רבים שפותחו בהתאמה לאקספלורר, נצפו כראוי אך ורק בו. על אף שגם הדפדפן Netscape Navigator היה אחראי ליצירתן של הרחבות בלתי תקניות רבות, מבקריה של חברת מיקרוסופט רואים בכך מקרה נוסף של EEE‏ (embrace, extend and extinguish), שיטה שבאמצעותה מיקרוסופט מסלקת מתחרים מן השוק בכך שהיא מאלצת אותם לעשות שימוש בטכנולוגיות שפיתחה מיקרוסופט עצמה.
ביקורת > דפדפני מעטפת

קיימים בשוק דפדפנים שמתבססים על מנוע התצוגה של אינטרנט אקספלורר, כגון מקסתון. דפדפנים אלו אינם עצמאיים ותלויים בדפדפן אינטרנט אקספלורר שמותקן על המכונה וחשופים לאותן בעיות אבטחה, ובמידה שהמשתמש בוחר שלא לעדכן את הגרסה של אינטרנט אקספלורר שמותקנת אצלו מקומית על המכונה, הוא עשוי למצוא את עצמו משתמש בגרסה חדישה יחסית של המעטפת, כאשר מתחת למכסה המנוע עדיין מדובר בגרסה ישנה ולא מאובטחת של אינטרנט אקספלורר 6.
נתח שוק

אינטרנט אקספלורר היה הדפדפן הנפוץ ביותר באינטרנט החל מ-1999, שיא אחוז השימוש בו היה כ-95% ב-2002 ו-2003, אם כי החל משנת 2004 צונח באופן עקבי נתח השוק שלו לטובת דפדפנים אחרים. נכון לינואר 2019, אחוז השימוש בדפדפן מוערך בכ-2.7%, כאשר המתחרה העיקרי שלו, גוגל כרום הוא הדפדפן הנפוץ ביותר, עם נתח שוק המוערך בכ-60%.
הסרה

הסיבה לכך שלא ניתן להסיר את IE במערכות הפעלה ישנות (Windows Vista ומטה) היא שהוא נמצא ב-Ring 0 שבה שוכנת גם הליבה של מערכת Windows.
במערכת ההפעלה Windows 7 ישנה אפשרות להסרת IE בעקבות תלונות שנתקבלו באיחוד האירופי.
האפשרות להסיר את IE ממערכת Windows הועלתה לראשונה כשהתגבר משבר האמון בדפדפן. מבקרי הדפדפן טענו שיש לאפשר למשתמש לממש את זכותו להסיר את IE כמו כל תוכנת מחשב אחרת.
אחד מטיעוניה של חברת מיקרוסופט במהלך משפט שנערך בנידון היה שהסרת IE ממערכת Windows עשוי לפגום ביציבות המערכת, ושהסרת הדפדפן לא תאפשר שימוש ב-Windows Update, ובכך תשאיר את המשתמש ללא עדכוני אבטחה קריטיים למערכת ההפעלה. עם זאת, הוכח שהסרת IE ממערכת Windows 98 לא פוגעת כלל בתפקוד מערכת ההפעלה. עורך הבדיקה יצר תוכנה המסירה את הדפדפן, הידועה בשם 98lite/XPLite. מיקרוסופט טוענת כי התוכנה לא הסירה את כל הקבצים השייכים ל-IE, והשאירה קובצי DLL רבים מאחור.
ראו גם

מלחמת הדפדפנים