דובניום
ביאורים

↑  בפיזיקה גרעינית, יסוד נקרא כבד אם מספרו האטומי הוא גבוה, לדוגמה, עופרת (שמספרה האטומי הוא 82) היא יסוד כבד. המונח "יסודות סופר-כבדים" או "יסודות על-כבדים" בא לתאר יסודות שמספרם האטומי גבוה מ-103 (הגם שיש המגדירים זאת כגבוה מ-100, או כגבוה מ-112). המונח "איזוטופים כבדים" (של יסוד כלשהו) ו"גרעינים כבדים" מתארים איזוטופים בעלי מסה גבוהה, וגרעינים בעלי מסה גבוהה (ליסוד הנתון), בהתאמה.
↑  בשנת 2009, קבוצה במכון המאוחד למחקר גרעיני (JINR) בהובלת אוגאנסיאן פרסמה את תוצאות הניסיון שלהם לייצור האסיום בתגובה סימטרית  {\ce {^136Xe + ^136Xe}}, הקבוצה לא זיהתה אף לא אטום בודד שנוצר בריאקציה, ומשם הסיקו כי יש גבול עליון לשטח החתך (cross section) – המדד לסיכוי התגובה להתרחש, של 2.5 בארן. בתור השוואה, התגובה שבעקבותה התגלה האסיום הייתה  {\ce {^208Pb + ^58Fe}}, ולה היה סיכוי של כ-20 בארן, כפי שנאמד על ידי המגלים.
↑  ככל שהגרעין במצב מעורר יותר, כך ייפלטו יותר נייטרונים. אם אנרגיית המצב המעורר נמוכה מהאנרגיה המקשרת כל נייטרון לשאר הגרעין אז אף נייטרון לא יפלט, ובמקום זאת, הגרעין המורכב יחזור מהמצב המעורר על ידי פליטת קרינת גמא. על מנת להימנע ממצב של ביקוע גרעיני ואיבוד הגרעין שיוצר, ניתן ליצור את הגרעין עם יותר נייטרונים, וכך יש יותר סיכוי שהגרעין יפלוט נייטרון מאשר יעבור ביקוע. לשם כך משתמשים לרוב באלומת גרעינים של סידן 48, להם 28 נייטרונים ו-20 פרוטונים, שתביא ליחס גבוה של נייטרונים לפרוטונים.
↑  ההגדרה לפי IUPAC, קובעת כי גילוי של יסוד כימי יוכרז רק אם הגרעין שלו אינו דועך תוך  10^{-14} שניות. ערך זה נבחר כהערכה לכמה זמן לוקח לגרעין להשיג את קליפת האלקטרונים החיצונית שלו ובכך להציג את תכונותיו הכימיות המתאימות. ערך זה מציין גם את הגבול העליון לזמן החיים של גרעין מורכב.
↑  המפריד מתבסס על כך שהגרעין החדש שנוצר נע לאט יותר מאלומת הגרעינים האחרים. המפריד מכיל שדה חשמלי ומגנטי שהשפעתם על חלקיקים נעים מתבטלת במהירויות ספציפיות של החלקיקים, אך חלקיקים במהירויות אחרות יושפעו מהשדות ויוסטו הצידה. המפריד יכול להיעזר גם בספקטרוסקופיית מסה באמצעות זמן מעוף ובמדידת אנרגיית הרתע. שילוב של שניהם יכול לאפשר הערכה של מסת הגרעין
↑  מאחר שהמסה של הגרעין אינה מחושבת באופן ישיר אלא מחושבת מגרעינים אחרים, המדידה נקראת עקיפה. קיימות גם מדידות ישירות, אך הן לרוב בלתי אפשריות לגרעינים כבדים. המדידה הישירה הראשונה של גרעין כבד התבצעה בשנת 2018 בLBNL. המסה נקבעה לפי המיקום של הגרעין לאחר המעבר עם האלומה (המיקום מאפשר לגלות את המסלול שעבר, אשר קשור ליחס המסה-מטען של הגרעין מאחר שהמעבר נעשה תחת מגנט)
↑  לדוגמה, יסוד 102 זוהה בטעות בשנת 1957 במכון נובל לפיזיקה בסטוקהולם, שוודיה, לא היו טענות קודמות ליצירת היסוד, ושמו ניתן לו על ידי מגליו. לאחר מכן הראו כי הגילוי היה שגוי לאחר שLBNL לא הצליחו לשחזר את תוצאות הניסוי השוודי.
↑  קרינות האלפא המאוחרות הללו הן עוד אימות לכך שאכן נוצרו בניסוי שני האיזוטופים של דובניום, שכן דעיכת אלפא מורידה את המספר האטומי ב-2 ואת המסה האטומית ב-4, ולכן אם התקבלו בשלב השני דעיכות אלפא של שני הגרעינים הללו, ניתן להסיק כי אותם גרעינים התקבלו על ידי דעיכת אלפא של דובניום.
↑  ארגון ה-IUPAC ציין כי המעבדה הלאומית לורנס ברקלי כבר הוכרה כמגלה של היסודות ברקליום, אמריציום וקליפורניום, ושהשמות רותרפורדיום וסיבורגיום עבור היסודות 104 ו-106 צריכים להתקזז כהכרה בתרומות המכון המאוחד למחקר גרעיני לגילוי היסודות 104, 105 ו-106.
↑  הערך הניסיוני הנוכחי הכי גבוה הוא של כ-28 שעות של האיזוטופ  {\ce {^268Db}}, אבל לא ניתן להשתמש בחוק המספרים הגדולים, עליו מסתמכים חישובי זמן מחצית חיים, לקביעת הזמן, כיוון שלא נעשו מספיק ניסויי דעיכה. ולכן ערך זה נמצא ברמת סמך של 95% (כלומר יש סיכוי של 5% שהערך האמיתי שונה)
↑  התאוריה הגרעינית של אטומים לא חוזה איזוטופ בערך זמן חיים ארוך לדובניום, אך טענות הועלו בעבר כי איזוטופים לא ידועים של יסודות על־כבדים היו קיימים בתחילת חייו של כדור הארץ. לדוגמה, נטען בשנת 1963 כי לאיזוטופ  {\ce {^267Hs}} זמן מחצית חיים של בין 400 ל-500 מיליון שנה. דוגמה נוספת היא טענה שעלתה ב-2009 לפיה לאיזוטופ  {\ce {^292 Ubb}} צפוי זמן מחצית חיים של כ-100 מיליון שנה. אף אחת מטענות אלה לא זכתה לאישוש.
↑  כאשר מופיע  {\ce {^{m}Db}} הכוונה לאיזוטופ במצב מעורר
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  ביקוע ספונטני (spontaneous fission)
↑  קיומו של איזוטופ זה אינו וודאי
↑  מעבר איזומרי (isomeric transition)
↑  הגרעין הכי כבד שידוע שקיימת לו דעיכת  \beta ^{+}.
↑  לא מיוצר באופן ישיר, אלא תוצר של שרשרת דעיכות של  {\ce {^282Nh}}
1 2 3 4  לכידת אלקטרון (electron capture)
↑  לא מיוצר באופן ישיר, אלא תוצר של שרשרת דעיכות של  {\ce {^287Mc}}
↑  לא מיוצר באופן ישיר, אלא תוצר של שרשרת דעיכות של  {\ce {^288Mc}}
↑  לא מיוצר באופן ישיר, אלא תוצר של שרשרת דעיכות של  {\ce {^294Ts}}
1 2  שטח חתך (cross section) הוא המדד לסיכוי תגובה להתרחש, ביחידות של בארן