stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דאואיזם
לקריאה נוספת

ספר הדאו, תרגמו מן המקורות הסיניים כולל הערות ונספחים: דן דאור ויואב אריאל, הוצאת חרגול, עם עובד, 2007
ספר הטאו, תרגום והערות: ניסים אמון, הוצאת "אבן חושן", 2001
מרטין פאלמר, דאואיזם, הוצאת עופרים 1996
לאו טסה, טאו טה צ'ינג, בתרגום שלמה קאלו הוצאת דע"ת
ליה יו-קו, ליה דזה, תרגם מסינית דן דאור, כתר, 1982
צ'ואנג צו, קולות האדמה, בתרגום יואל הופמן, הוצאת מסדה 1977
ג'ואנג דזה, הספר האמיתי של פריחת הדרום, תרגם דן דאור, הוצאת חרגול/עם עובד 2010
בנג'מין הוף, הדאו של פו, בתרגום איל לוי, הוצאת פראג 1994
סיפור רפאים סיני, סרט הרפתקאות-פנטזיה המטיף לחיים על פי המסורת הדאואיסטית, בבימוי צ'ינג סיו טונג, הונג קונג, 1987
דאו דה צ'ינג תרגום מסינית יורי גראוזה, הוצאת ביאליק.
אלן ווטס, דאו: דרך הנהר, מאנגלית דרור בורשטיין. תל אביב: בבל, 2010.
לשבת ולשכוח - לקט כתבי דאואיזם קדומים, מסינית קלאסית אורי קפלן, פרפנצ'ה הוצאה לאור, 2022.
ספר הדרך והסגולה, מסינית קלאסית אורי קפלן, פרפנצ'ה הוצאה לאור, 2024.
"דאו" בכיתוב סיני
מארי, מלכת דנמרק

מרי, מלכת דנמרק, .R.E (בדנית: Mary Elizabeth, Dronning af Danmark; נולדה ב-5 בפברואר 1972) היא מלכת דנמרק מתוקף נישואיה לפרדריק העשירי, מלך דנמרק.
ביוגרפיה

מרי אליזבת דונלדסון נולדה בהובארט שבאוסטרליה לזוג הורים שהיגרו מסקוטלנד ועבדו באוניברסיטת טסמניה. אמה הנרייטה קלארק הורן הייתה חברת מנהלה ואביה ג'ון דאלגליש דונלדסון פרופסור למתמטיקה. היא הצעירה מבין ארבעה ילדים (שלוש בנות ובן). בילדותה למדה לנגן על מספר כלי נגינה והייתה מעורבת בפעילות ספורטיבית. ב-1990 היא החלה ללמוד באוניברסיטת טסמניה, לאחר שסיימה את התואר עבדה במספר סוכנויות פרסום ועברה להתגורר במלבורן. ב-1998 עבדה תקופה כמנהלת חשבונות באדינבורו וב-2002 לימדה אנגלית בבית ספר למנהל עסקים בפריז.
במהלך אולימפיאדת הקיץ של שנת 2000 נפגשה מארי עם פרדריק בפאב בסידני, והשניים החלו לצאת ביחד. ההתחייבות הרשמית שלהם ב-2003 ונישואיהם בשנה שלאחר מכן היו נושא לתשומת לב רבה מצד התקשורת האוסטרלית והאירופית, שהציגה את הנישואים כ"רומנטיקה" מודרנית בין נסיך לבין פשוטת עם. הוא לא זוהה על ידי חבריה כנסיך הכתר של דנמרק עד לפגישתם. השניים ניהלו מערכת יחסים ארוכת טווח בטלפון, באימייל ובהתכתבות. פרדריק ערך מספר ביקורים דיסקרטיים לאוסטרליה. ב-15 בנובמבר 2001 חשף השבועון הדני "בילד בלדט" את מארי כחברתו של פרדריק. אז בדצמבר 2001 עברה מארי מאוסטרליה לדנמרק, בזמן שעבדה כמורה לאנגלית בפריז. ב-14 במאי 2004 התחתנו השניים בקתדרלת קופנהגן, ולאחר מכן חגגו את ירח הדבש באפריקה. בתחילה התגוררו בני הזוג בארמון פרדנסבורג, ולאחר מכן עברו להתגורר בארמון אמליינבורג, ובמהלך השנים נולדו להם 4 ילדים.
מרי ממלאה תפקידים ייצוגיים שונים כחברת בית המלוכה הדני, ובנוסף היא פעילה למען זכויות הלהט"ב בדנמרק. כמו כן נחשבת מרי לאחת הנשים האופנתיות ביותר בעולם, והיא משמשת כפטרונית האופנה בדנמרק.
משפחתה

ב-14 במאי 2004 התחתנה מארי עם המלך פרדריק העשירי, ונולדו להם 4 ילדים:
כריסטיאן, נסיך הכתר של דנמרק (נולד ב-2005)
איזבלה, נסיכת דנמרק (נולדה ב-2007)
וינסנט, נסיך דנמרק (נולד ב-2011)
יוספינה, נסיכת דנמרק (נולדה ב-2011)
הערות שוליים

↑  Princess Mary
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5002780  GND: 130296309  ISNI: 0000 0000 8134 9212  LCCN: n2006005140  NLA: 41033331  SUDOC: 112599672  VIAF: 56032463   WorldCat (עם VIAF): 56032463
מילון

ערך זה עוסק בכלי המאסף מילים. אם התכוונתם למבנה נתונים מופשט, ראו .
מילונים עבריים
מילון הוא כלי לאיסוף, להגדרה ולביאור של אוצר המילים של שפה מסוימת. סוג נוסף של מילון הוא מילון דו-לשוני, המכיל את אוצר המילים של שפה מסוימת, כשלכל מילה ניתנות מקבילותיה בשפה אחרת. מילון עברי-אנגלי למשל, הוא מילון שמכיל את אוצר המילים של השפה העברית, ולכל מילה עברית מוצגות מקבילותיה באנגלית. בשפות שהכתיב שלהן רחוק מלהיות פונטי, כלומר אינו משקף את אופן הגיית המילה, כוללים המילונים לעיתים גם מידע על אופן הגיית המילה.
בנוסף למילים והגדרותיהן, כוללים המילונים לעיתים תיאור האטימולוגיה של המילים. להמחשת השימוש במילה כולל המילון לעיתים משפטים לדוגמה, או מובאות מהספרות.
מילונים רבים מלווים את הטקסט באיורים, הממחישים את ההגדרה הטקסטואלית של המילה. במילון ויזואלי מרכז הכובד עובד אל האיור, שעל חלקיו נכתבות המילים שאותן מתאר האיור.
המילים במילון מסודרות בדרך כלל בסדר אלפביתי (הקרוי לפיכך גם סדר לקסיקוגרפי), המאפשר איתור נוח של מילה נדרשת. מילון דו-לשוני כולל עקב כך, שני חלקים: האחד שבו המילים מסודרות בסדר אלפביתי לפי השפה האחת והאחר שבו, המילים מסודרות בסדר אלפביתי לפי השפה האחרת.
קטע ממילון מגידו החדיש, עברי-אנגלי, 1975; הודפס מחדש בשנת 2000, בשם "מילון גליל החדיש"
אוצר המילים

החלטה מרכזית הנדרשת בעת יצירתו של מילון היא קביעת אוצר המילים שלו, כלומר החלטה אילו מילים יופיעו במילון, ואילו מילים יושמטו ממנו, חרף היותן חלק מהשפה. החלטה זו נדרשת במילון שאיננו מקיף, כגון מילון כיס, המכיל רק חלק מאוצר המילים הכולל. גם מילון מקיף, האמור לשקף את כל אוצר המילים של השפה, נמנע בדרך כלל מלעשות זאת. ההחלטות על הכללתן של מילים במילון מקיף מתמקדות בעיקר בתחומים הבאים:
אוצר המילים > סלנג

מילון מתאר את השפה על כל רבדיה, אך כניסתה של מילת סלנג למילוני השפה התקנית מצריכה התגברות על מחסומים אחדים. בין מילוני השפה התקנית יש המסתייגים מהכללתן של מילות סלנג (או לשון סגי נהור), ומציינים רק את הבולטות שבהן. מילת סלנג הנחשבת ל"מילה גסה" צריכה לעבור מחסום נוסף, מחסום המהוגנות, קודם שהיא נכללת במילון.
מילוני השפה העברית, כגון "המילון החדש" מאת אברהם אבן-שושן ו"אוצר הלשון העברית" מאת יעקב כנעני, כללו רק מילות סלנג נפוצות מאוד, כגון "נודניק". רק בסוף המאה העשרים השתנתה גישה זו, ומילוני השפה התקנית, ובהם מילון אבן-שושן, מילון רב מילים ומילון אריאל החליטו לתת יצוג לסלנג.
אוצר המילים > חידושי לשון

שאלה נוספות היא הכללתם של חידושי לשון (תחדישים) - מילים ומונחים חדשים שנטבעו בעת האחרונה. חידושי לשון הם, למשל, ראשי תיבות צבאיים שנקלטו בשפה, ביטויים שנטבעו על ידי עיתונאים, שאילת מילים משפות זרות וכדומה. במקרה כזה על עורכי המילון להחליט האם התחדיש הוא תופעה חולפת שתיעלם כלעומת שבאה תוך תקופה קצרה, או שהוא עתיד להשתלב בשפה ולהפוך לחלק ממנה. ברוב המילונים מקובל להמתין מספר שנים לפני שמוסיפים תחדיש למילון.
אוצר המילים > ז'רגון מקצועי

בנוסף למילים המשמשות רבים מדוברי השפה, כוללת כל שפה גם ז'רגון מקצועי, המשמש רק את העוסקים בתחום מקצועי מסוים, כגון רפואה או הנדסה. מתוך הז'רגון המקצועי, יש החודרות גם לשימוש נרחב יותר, של הציבור הבא במגע עם בעלי המקצוע, אך רבות אינן חורגות מתחומו של המקצוע. רבות ממילים אלה אינן מגיעות למילונים הכלליים, גם המקיפים שבהם, ומוצאות את מקומן רק במילונים ספציפיים, כגון מילון למונחי הנדסת חשמל.
אוצר המילים > מילים ארכאיות

השפה דינמית מטבעה, וכשם שנוספות לה מילים חדשות, כך מילים יוצאות מכלל שימוש. כאשר מילה נמצאת רק בטקסטים עתיקים, שקריאתם נדירה, ספק האם יש לכלול אותה במילון, ובכך להעיק, במידה מסוימת, על המשתמש במילון.
במילוני השפה העברית, מילון אבן-שושן כולל מילים ארכאיות רבות, כאלה הנמצאות רק בתלמוד, למשל. מילונים מקיפים אחרים של השפה העברית, כגון "רב מילים" מתייחסים בצורה סלקטיבית יותר למילים ארכאיות.
אוצר המילים > ביטויים

הרחבה מקובלת של מילון היא הכללה של ביטויים. כהרחבה להגדרה של מילה מובאים גם ביטויים שבהם מילה זו היא מרכיב מרכזי. בדומה לקריטריונים להכללת מילים, מופעלים גם קריטריונים להכללת ביטויים במילון.
מילונים נושאיים

בנוסף למילונים כלליים, המנסים להקיף את אוצר המילים המלא (או העיקרי) של השפה, מתקיימים מילונים נושאיים מגוונים:
מילון לתחום מקצועי מסוים, כגון מילון למתמטיקה או מילון לרפואה.
מילון לחטיבה לשונית מסוימת, כגון מילון קלישאות, מילון סלנג ומילון ניבים.
מילון למטרה מסוימת, כגון מילון למילים נרדפות או מילון לחריזה.
מילון היסטורי, העוסק בהתפתחותה של השפה.
תזאורוס - מילון למילים נרדפות.
מילון דו לשוני
מילון לסריגה The Illustrated Dictionary of Knitting
מילונים אלקטרוניים

במשך מאות שנים, היה המילון השימושי מודפס כספר עב כרס המכיל רשימות של מילים ותרגומים המסודרים על פי הסדר האותיות באנגלית ABC. בשלהי המאה העשרים, עם התפתחות המחשבים עברו המילונים "אבולוציה" והפכו ממילון מודפס לשתי צורות הצגה חדשות: מילון אלקטרוני ותוכנת מילון.
מילון אלקטרוני, המכונה בישראל גם בשם מילונית (מילון קטן; הלחם של מילון, ושל מוספית ההקטנה ־ית) הוא מילון קטן בעל מקלדת הדומה למחשבון, הפועל באמצעות סוללות. המילון האלקטרוני הראשון יוצר בסוף שנת 1987 על ידי חברת Franklin האמריקאית. גודלו של מילון זה כגודל מילון כיס, ובצורתו הוא דומה למחשבון, שבו הוחלף לוח המקשים הספרתי במקלדת אלפביתית. מאז המילון הראשון עברו המילונים האלקטרונים פיתוחים ושכלולים רבים. השימוש במילון האלקטרוני הוא פשוט וקל יותר מהשימוש במילון מודפס. כל שעל המשתמש לעשות הוא להקליד את המילה הרצויה לתרגום ובלחיצת כפתור המילון האלקטרוני יתרגם עבורו את הערך. חלק מהמילונים האלקטרוניים יודעים גם לתקן למשתמש את טעויות הכתיב (Spelling) בזמן הקלדת הערך המבוקש, דבר המקל מאוד על המשתמש הממוצע, שלא פעם אינו מכיר את הכתיב המדויק של המילה.
בנוסף לתרגום המילה, בחלק מהמילונים ישנו מנגנון שנותן למשתמש דוגמות לשימוש בערך המתורגם, כך שהמשתמש יכול ללמוד להשתמש במילה בצורה נכונה.
עם התפתחות האינטרנט הולכים ומתרבים המילונים המקוונים, בהם המילון העברי-אנגלי מורפיקס ומיזם ויקימילון, כלומר אתרי אינטרנט המספקים לגולש שירותי מילון. שירות גוגל תרגום הוא מילון רב-לשוני המציע תרגום בין יותר מ-80 שפות. המילונים המקוונים מכילים מילים וביטויים רבים בכל תחום, כאשר כל הזמן נוספים ערכים נוספים למאגר, דבר הנותן מילון עדכני מאוד. חלק מבסיס הנתונים הרחב והמקיף של המילונים המקוונים הוכנס והועבר למילוני כף יד אלקטרוניים שפועלים ללא תלות בגלישה.
בנוסף למילונים האלקטרוניים נמצאים בשוק מכשירים ותוכנות לסריקה של מילים וטקסטים לתרגום כגון מילון אלקטרוני דמוי עט רחב, בעל יכולת קריאה אופטית של טקסט מודפס וזיהויו באמצעות רכיב OCR.
תוכנת מילון היא תוכנה המותקנת במחשב האישי, ומספקת למשתמש שירותי מילון מקובלים. התוכנה פועלת באופן עצמאי, או בשילוב עם מעבד תמלילים. מחשב כף יד וטלפון חכם מאפשרים גם הם התקנה של תוכנת מילון.
במאי 2017 התקבלה החלטה במשרד החינוך להתיר את השימוש במספר דגמים של מילונים אלקטרוניים, בבחינות בתי הספר העל יסודיים ובבחינות הבגרות, דבר שבוודאי יקל על התלמידים שכעת יוכלו להשתמש במילון אלקטרוני ולא יצטרכו להשתמש במילון מודפס. המילונים האלקטרוניים המאושרים על ידי משרד החינוך מכילים בין 200,000 מילים וביטויים בדגמים הפשוטים יותר ועד כ-600,000 מילים וביטויים במילונים המתקדמים יותר.
ראו גם

מילון עברי
ויקימילון
לקריאה נוספת

עוזי ומינה פריידקין, "רב-מילים, המילון השלם - מילון עברי חדש", לשוננו לעם מט (תשנ"ח), 25-3
רוביק רוזנטל, "ספיר נגד אבן-שושן", הזירה הלשונית, עם עובד, 2001.
הערות שוליים

↑  Rae Compton, The Illustrated Dictionary of Knitting, 1988, Loveland, Colorado, USA: Interweave, 1988, ISBN 0-934026-41-6. (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563717805171  BnF: cb11931877h (data)  GND: 4066724-8  LCCN: sh99001671  LNB: 000223823  NDL: 00574879  NKC: ph217766 
זוג עמודים מהמילון הצרפתי "Le Nouveau Dictionnaire Larousse" משנת 1899
מילון אלקטרוני בגודל כף יד
בן המלך והעני

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  מארק טוויין
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  ספרות ילדים
 נושא:  אדוארד השישי 
 מקום התרחשות:  אנגליה 
 הוצאה
 הוצאה:  James R. Osgood 
 תאריך הוצאה:  1881
 סדרה
 ספר קודם:  נווד בנכר 
 הספר הבא:  החיים על המיסיסיפי 
 
בן המלך והעני (באנגלית: The Prince and the Pauper) הוא רומן שנכתב על ידי הסופר האמריקני מארק טוויין והתפרסם בשנת 1881.
עלילת הספר מתרחשת בעיר לונדון במחצית המאה ה-16. הספר זכה לעיבודים רבים לתיאטרון, לקולנוע ולטלוויזיה.
עלילה

טום קנטי הוא ילד החי עם משפחתו בשכונת עוני בלונדון בירת אנגליה בימי הנרי השמיני. את ימיו הוא מעביר בקיבוץ נדבות ובספיגת מהלומות מאביו ומסבתו. הוא לומד אצל כומר זקן ונדיב, האב אנדרו, שמלמד אותו קרוא וכתוב באנגלית ובלטינית. לאחר שטום שומע סיפורים על נסיכים הוא רוצה לפגוש בן מלוכה אמיתי.
יום אחד, בעודו הולך ליד הארמון, הוא פוגש בצירוף מקרים בנסיך אדוארד, יורש העצר, אשר נראה כמוהו, והלה ומזמין אותו לארמון. הנערים מגלים עד מהרה כי הדמיון החזותי ביניהם רב. מתוך סקרנות ושעשוע הם מחליפים תלבושות, וכך הופך אדוארד לקבצן לבוש סחבות, ואילו טום נכנס לנעליו של יורש העצר המלכותי. מכאן העלילה מסתבכת: אדוארד נזרק מהארמון, אביו של טום רוצח בכעס את האב אנדרו ונאלץ לברוח עם כנופיית גנבים וקבצנים, ואדוארד מנסה לומר לאנשים שהוא הנסיך יורש העצר, אך איש לא מאמין לו. לבסוף מוצא אדוארד אדם אחד שמאמין לו - מיילס הנדון, שומר חצר עני, אשר גורש מביתו ונאלץ להילחם בצבא. עם מיילס הנדון מרגיש אדוארד מוגן, וביחד הם הולכים לכפרו של מיילס, שם הם מגלים כי אחיו של מיילס הוא שליט הכפר במקומו של מיילס, והוא מגרש את מיילס הנדון ואת אדוארד ושולח אותם לכלא. בכלא מגלה אדוארד את אכזריות חוקיו ונשבע לשנות אותם.
חייו של טום אף הם אינם קלים. הוא מתקשה להסתגל לגינוני הארמון והתנהגותו מתפרשת בעיני הסובבים אותו כשיגעון. המצב מחמיר כאשר המלך הנרי השמיני מת וטום נאלץ לחבוש את כתר המלכות. טום המסכן מבולבל וקשה לו להתמודד עם המצב.
לאחר שאדוארד ומיילס הנדון יוצאים מהכלא, הם ממהרים ללונדון ומגיעים לטקס ההכתרה של אדוארד (טום), ואדוארד מוכיח כי הוא המלך החדש.
בסוף הסיפור מתואר כי אדוארד היה מלך טוב לב וישר, הוא עזר לעניים, החזיר למיילס הנדון את התואר שמגיע לו בתור שליט הכפר וכמובן לוקח את טום כבן חסותו.
עיבודים > תיאטרון

בשנת 1996 הופקה בישראל גרסת מחזמר מקורית לסיפור שכתבו יחד המפיק אברהם דשא פשנל והמחזאי והמלחין ירון כפכפי, ביים מישה לוריה, וכיכבו בו: עודד מנשה, אורי גבריאל, מירי אלוני, ליאור זוהר זרחין, והילדים גיא וליאור הרלב. בשנת 2005 ההצגה יצאה בגרסה חדשה. עלילתו של המחזמר החרדי "הנסיכה זו אני" של יעל לוינשטיין הוא וריאציה על הסיפור המקורי. בשנת 2017 עלה המחזמר "המלך והעני" שכתב וביים עופר הלוי בהפקת תיאטרון משמחי לב. הלוי גם גילם את התפקיד הראשי לצד דני שטג.
עיבודים > קולנוע

בהשראת הרומן הופקו מספר סרטים, ביניהם "בן המלך והעני" (1990), "ברבי הנסיכה ובת הכפר" (2004), "גארפילד 2" (2006), "הסיפור המודרני: בן המלך והעני" (2007) ו"ברבי הנסיכה וכוכבת הפופ" (2012).
תרגומים לעברית

יהודה גור, וורשה, 1891
א"ד מרקסון, ורשה 1923
אברהם אריה עקביא, 1941
דניאל אלירם, 1954
איטליה רימיני, 1967
עטרה אופק, 1976
דליה למדני, 1978
בינה אופק, 1995
נאוה סמל, 2011 (הוצאת אוקיינוס, מודן)
ראו גם

נער המלקות
שלמה המלך ושלמי הסנדלר
מעשה מבן מלך ובן שפחה שנתחלפו, מתוך סיפורי מעשיות משנים קדמוניות
הערות שוליים

↑  תיאור המחזמר, באתר חברת ההפקה
↑  מעיין כפיר, עופר הלוי: "רציתי ליצור מחזמר שיכול להתחרות בכל הפסטיבלים של חנוכה", 7 בדצמבר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007583409405171  BNE: XX2212338  GND: 4718249-0  LCCN: no2006032654  NLA: 35028968  VIAF: 235238105   WorldCat (עם VIAF): 235238105 
כריכת הספר באנגלית שאייר פרנקלין בות'
פיל מרפי

פיליפ דנטון "פיל" מרפי (באנגלית: Philip Dunton "Phil" Murphy; נולד ב-16 באוגוסט 1957) הוא פוליטיקאי אמריקאי חבר המפלגה הדמוקרטית המכהן כמושל ניו ג'רזי מאז ינואר 2018. כיהן כשגריר ארצות הברית בגרמניה בשנים 2009–2013. לפני כן היה בכיר בחברת גולדמן זקס ושירת בה מ-1983 ועד 2006. היה מועמד המפלגה הדמוקרטית למושל מדינת ניו ג'רזי לקראת הבחירות בנובמבר 2017, והביס את המועמדת הרפובליקנית עם כ-56% מהקולות וירש את המושל הרפובליקני כריס כריסטי. ב-2 בנובמבר 2021 רץ לכהונה שנייה וניצח את יריבו ג'ק סיאטרלי עם 51.2 אחוז מהקולות. הניצחון בפער קטן של פיל מרפי היה הפתעה מכיוון שניו ג'רזי מדינה דמוקרטית.
חיים אישיים

מרפי נולד במסצ'וסטס. הוא נשוי לתמי סניידר ואב לארבעה. הונו מוערך בעשרות מיליוני דולרים.
משלי

| --- | --- |
דף מספר משלי בלטינית משנת 1497
דף מספר משלי בלטינית משנת 1497
 
 שפה:  עברית מקראית 
 סוגה:  ספרות החכמה 
 מספר פרקים:  31
 מספר פסוקים:  915
 סדרת ספרים:  כתובים
 הספר הקודם:  תהילים
 הספר הבא:  ספר איוב
 
ספר מִשְלֵי הוא מספרי התנ"ך, הספר השני בספרי הכתובים ומופיע לאחר ספר תהילים, והוא אחד מספרי אמ"ת, ותכליתו לחנך לדרך ארץ ומידות טובות, כשמחברו מנסה להוביל את הקורא לנהוג בדרך הנכונה.
עיקר הטקסט בספר זה הוא פתגמים ואמרי מוסר הנאמרים בדרך שירית, ובצורות תחביריות הנקראות במקרא "משל". השם ניתן לו בשל התיבה הראשונה בפתח הספר: "משלי שלמה בן-דוד מלך ישראל". הספר נקרא גם 'ממשלות' בלשון חז"ל.
יהודי תימן מצאו כי הזמן הראוי לכך, הן השבתות שמאחר חג הפסח ועד חג השבועות. יהודי מרוקו נוהגים לחלק את הספר לשישה חלקים ולאומרו לפני מנחה בשבתות שבין חג הפסח לחג השבועות, תקופה שהקיץ בפתח והצניעות נשמרת פחות. יהודי עיראק נוהגים לקראו בשלוש שבתות, לפני תחילת מנחה בחודש אדר ובחודש ניסן. חלק מיהודי לוב ויהודי האי ג'רבה נוהגים לקרוא את הספר לפני מנחה בחג השבועות.
מהות הספר וסידורו

ספר משלי נחלק בין דברי מוסר וחכמה הנאמרים באופן כללי, לבין משלים המצווים על השומע להישמע להם, ודוחקים בו לנהוג בדרך מסוימת. המשלים הכלליים נוטים להיות קצרים יותר ובעלי חרוז אחד, בעוד משלי הציווי נוטים להיות ארוכים יותר ואפילו דומים לנאום שלם.
הספר הוא בעל אופי אנתולוגי ואינו מסודר לפי נושאים: ניתן למצוא פסוקים סמוכים העוסקים בנושאים שונים, וכן פסוקים מרוחקים העוסקים בנושאים דומים. עם זאת, ניתן להבחין בכמה נושאים מרכזיים שהספר עוסק בהם.
לחוסר הסדר השולט בספר ישנם שתי תוצאות לוואי המשרתות את מגמת הספר:
הגיוון מעניק לרצף המשלים צביון חיוני יותר וקרוב למציאות, ולפיכך הוא לא רק מעניין יותר, אלא גם משכנע יותר, בהציגו מעין 'תמונת עולם' אמיתית.
חוסר הסדר לכאורה, מטשטש את ההבדלים שבין התחומים ובין הדמויות הסטראוטיפיות שהמשלים עוסקים בהם (צדיק - רשע; חכם - כסיל; חרוץ - עצל; עשיר - עני). טשטוש זה הוא בעל משמעות עמוקה בתורתו של ספר משלי, בהיותו מבטא את המשוואה השולטת בעולמנו (לדברי הספר) לפיה: צדיק, ירא ה' = חכם = חרוץ = עשיר = מכובד, ולעומת זאת רשע = כסיל = עצל = עני = בזוי, ואם כך אין מקום להפרדה חדה בין הנושאים השונים של המשלים.
הספר מייצג את הפן האופטימי ביותר של ספרות החכמה המקראית, בהעלאתו על נס את הטענה שיש חוקיות בעולם ושהחכמים חשפו אותה והעלו אותה על הכתב, ועל כן מי שיקרא את הספר וינהג לפי עצותיו יצליח בחיים ויהיה מאושר.
בשל אופיו המורכב של הספר, אין הוא מכיל משנה סדורה, אלא אוסף נרחב של רעיונות, לעיתים אף סותרים. ביטוי לדבר זה ניתן למצוא בדיון של חז"ל בתלמוד הבבלי במסכת שבת, האם לשים את ספר משלי בגנזך באופן שלא יהיה נגיש להמון העם, בדומה לשאלה שהתעוררה על ספר יחזקאל ומגילת קהלת. מסקנתם הייתה לא לגנזו אך להתמודד עם הפערים, על מנת ליצור תפיסה אחידה.
הספר אינו מציג עמדה עקרונית בלבד, אלא מטיף בבירור להתנהגות ששכר טוב בצידה לדוגמה: ”אַל תַּסֵּג גְּבוּל עוֹלָם וּבִשְׂדֵי יְתוֹמִים אַל תָּבֹא, כִּי גֹאֲלָם חָזָק הוּא יָרִיב אֶת רִיבָם אִתָּךְ”; במשלים רבים הספר בא לקבוע סולם עדיפויות ברור במקרים בהם עלול האדם לטעות.
על אף אופיו האוניברסלי של הספר אין הוא מוותר כלל על ההיבטים הדתיים בהדרכותיו, בלא פחות מתשעים פסוקים נזכרים במפורש האל, האמונה בו ויראתו כחלק מרכזי בהבנת החוקיות בעולם.
פתיחת הספר וסיומו עוסקים בשתי דמויות נשיות סטריאוטיפיות האחת היא אשת החיל, בה עוסק השיר החותם את הספר, והמיוצגת בפתיחת הספר על ידי החכמה המתפארת במעלת עצמה, מתוארים בספר ההישגים שלה על ידי מידותיה הטובות: היא חכמה, עשירה, חרוצה, מכובדת, גומלת חסדים, ולסיכום ”אִשָּׁה יִרְאַת ה' הִיא תִתְהַלָּל”; והשניה היא האשה הזרה, המפתה, המסוכנת והבלתי מוסרית. מבנה זה של הפתיחה והחתימה יוצר מעגליות ובכך מעניק אופי מגובש במקצת לספר, כמו כן באמצעות דמויות "ממשיות" אלו מומחש היטב המסר של הספר על ההצלחה הכרוכה בהתנהגות הראויה.
חלקי הספר

הספר נחלק למספר חלקים השונים זה מזה בתוכן, בסגנון ובמבנה החרוזים:
"משלי שלמה בן דוד מלך ישראל" (א - ט). הוא כולל משלים ארוכים וסיפוריים, רובם של כמה פסוקים ואף של פרקים שלמים.
"משלי שלמה" (י - כב פסוק טז). הוא כולל משלים קצרים, רובם בני פסוק אחד.
הקובץ השלישי, המכונה "דברי חכמים", על שם כותרתו: "הט אזנך ושמע דברי חכמים" (פרק כב פסוק יז, עד פרק כד). הוא כולל משלים של חכמים אחרים, ששלמה שילב בספרו.
יש אומרים שהקטע האחרון של פרק כד (הפסוקים כג - לד) מהווה קובץ בפני עצמו, שכותרתו "גם אלה לחכמים", וגם הוא כולל משלים של חכמים אחרים. הקובץ כולל משלים באורך בינוני, בממוצע 2–3 פסוקים כל אחד.
הקובץ הרביעי, שכותרתו "גם אלה משלי שלמה אשר העתיקו אנשי חזקיהו מלך יהודה" (כה - כט). הוא כולל משלים של 1 - 2 פסוקים, המקובצים לפי נושאים.
"דברי אגור בן יקה המשא" (פרק ל). כולל כמה משלים ארוכים יחסית על טבע העולם וטבע האדם.
"לעלוקה" (פרק ל). מספר משלים ממוספרים על טבע העולם.
"דברי למואל מלך משא" (פרק לא). הוא כולל שני משלים ארוכים על מלכים, יין ונשים.
מזמור אשת חיל (לא, י-לא).
בספר משלי ישנם 915 פסוקים.
בספר שולטת צורת "התקבולת הנרדפת", אך הצורך להציג את הטוב מול הרע הביא למשלים רבים בעלי "תקבולת ניגודית". כמו כן מופיעה בספר צורת "התקבולת המשלימה".
תרגום השבעים הוא עדות לעצמאותם של הקבצים בספר משלי, מאחר שסדרם שונה מזה שבנוסח המסורה, והוא כדלקמן (הסימון לפי פרקי נוסח המסורה):
א,א - כד,כב
ל,א - יד ("דברי אגור בן יקה המשא")
כד,כד - לד ("גם אלה לחכמים")
ל,טו - לג ("לעלוקה")
לא,א - ט ("דברי למואל מלך משא")
כה,א - כט,כו ("גם אלה משלי שלמה אשר העתיקו אנשי חזקיהו מלך יהודה")
לא,י - לא ("אשת חיל")
כמו כן יש בתרגום השבעים אחת-עשרה פסוקיות שאינן בנוסח המסורה, לעומת עשרים וחמש פסוקיות בנוסח המסורה שאינן בתרגום השבעים.
נושאים בספר

התמודדות עם פיתויים: החכם-המחבר מזהיר את התלמידים-הקוראים שלא יתפתו להתחבר עם אנשים רעים, רוצחים וגנבים: אם יפתוך חטאים - אל תבא, ועם נשים רעות, זונות ונואפות: הרחק מעליה דרכך, ואל תקרב אל פתח ביתה. החכם מתאר את דרכי התנהגותם של האנשים והנשים המסוכנים, ונותן עצות איך להישמר מפניהם.
חשיבות החכמה, התבונה והדעת: החכם-המחבר קורא לתלמידים-הקוראים להשקיע בלימודי החכמה, לחשוב ולהתעמק, ולא להסתפק במסקנות שטחיות: "חכמות בחוץ תרנה... עד מתי פתיים תאהבו פתי... אודיעה דבריי אתכם..."', "אשרי אדם מצא חכמה ואדם יפיק תבונה". החכם מדגיש את חשיבותם של התוכחות ודברי המוסר - האדם צריך להיות פתוח לקבל ביקורת על-מנת שיוכל להתקדם ולהשתפר: אוהב מוסר - אוהב דעת, ושונא תוכחת - בער.
דיבור ושתיקה: החכם קורא לשימוש נכון בכוח הדיבור, לחשוב לפני שמדברים - "פי צדיק יהגה לענות", "משיב דבר בטרם ישמע איוולת היא לו וכלימה", לשמור סוד - "הולך רכיל - מגלה סוד, ונאמן רוח - מכסה דבר", וכשלא יודעים מה להגיד - עדיף לשתוק: "חושך אמריו - יודע דעת... גם אויל מחריש - חכם ייחשב...".
כסף ועבודה: החכם מוביל את הקורא לנהוג בחריצות, יושר וחכמה על מנת להצליח מבחינה כלכלית: "לך אל הנמלה עצל - ראה דרכיה וחכם", "עד מתי עצל תשכב", "ידע תדע פני צאנך שית לבך לעדרים". מצד שני, הוא לא מטיף להתעשרות אלא דווקא להסתפקות ברמת חיים ממוצעת: "ריש ועושר אל תתן לי, הטריפני לחם חקי".
יחס לעניים: החכם קורא להתייחס בכבוד לעניים ולחלשים - לא לגזול ולבזות אותם, לעזור להם, ולא לקחת מהם ריבית: "עושק דל - חירף עושהו", "לועג לרש - חירף עושהו", "וצדיק יתן ולא יחסוך", "מרבה הונו בנשך ותרבית - לחונן דלים יקבצנו". עם זאת, החכם מזהיר מאוד מפני ערבות: "אדם חסר לב תוקע כף, עורב ערובה לפני רעהו".
קשר עם ה', שמירת מצוות: החכם קורא לשמירת מצוות ונאמנות לאל, שהן הבסיס לחכמה - "יראת ה' ראשית דעת", "פי צדיק ינוב חכמה", "כי נר - מצווה, ותורה - אור, ודרך חיים - תוכחות מוסר".
שלום ושלוה: החכם נותן עצות לחיים רגועים ותקינים חברתית, להימנעות ממריבות: "טוב פת חרבה ושלווה בה מבית מלא זבחי ריב", "פוטר מים - ראשית מדון, ולפני התגלע - הריב נטוש". הוא מזהיר מאוד מפני "איש מדיינים" - שמתחיל במריבות, איש "נרגן" שמלבה את המריבות, ו"אשת מדיינים" שאוהבת לריב וממררת את חיי משפחתה.
משפחה: החכם ממליץ על משפחה הבנויה בצורה היררכית, שבה ההורים - האב והאם יחד - הם מקור הסמכות, הם צריכים לחנך את ילדיהם ולהיות מוכנים אף להשתמש בעונשים גופניים כשיש צורך בכך: חושך שבטו - שונא בנו, ואוהבו - שיחרו מוסר. ההצלחה החינוכית היא מקור האושר העיקרי של ההורים: בן חכם - ישמח אב, ובן כסיל - תוגת אמו.
מחבר הספר > על פי המסורת היהודית

על פי המסורת היהודית, ספר משלי נכתב על ידי שלמה המלך, ונראה כי מרבית קובצי המשלים היו ידועים ונפוצים בעם, ונאספו ונערכו בתקופת המלך חזקיהו, כפי שנאמר במשנה: "חזקיהו וסיעתן כתבו ישעיהו, משלי, שיר השירים וקהלת" (בבא בתרא טו). וכן נאמר בראש פרק כה: "גם אלו משלי שלמה אשר העתיקו אנשי חזקיהו מלך יהודה". היו מבין הרבנים שאף פירשו את "העתקת המשלים" בימי חזקיה (המופיע בחלקו השני של הספר), כתרגום משלים עתיקים משפה זרה.
מחבר הספר > במחקר

חוקרי המקרא אומרים כי ספר משלי לא נכתב על ידי כותב אחד בזמן אחד, אלא הוא אוסף של משלים מתקופות שונות, ולעיתים מרוחקות מאוד זו מזו. קשה מאוד לתארך את זמני קבוצות המשלים השונות, בייחוד מפני שמשל היה צורה ספרותית מקובלת במזרח הקדום וייתכן שחלקים ממשלי פשוט נלקחו כמות שהם מכתבי עם אחר, כגון כתבי אמנ-אמ-אפה המצריים, והוראות שורופק משומר. לפי גינזברג, מקורם של חלק מהמשלים בספר משלי הוא מממלכת ישראל. הסיבה לכך היא שלאחר חורבן שומרון היגרה העילית התרבותית של ממלכת ישראל לירושלים ביחד עם הסופרים והמורשת הספרותית העשירה שלהם, והסופרים האלה הם שהעתיקו את המשלים בארמונו של חזקיהו, כפי שנרמז במשלי כה, 1. לפי פרופ' אלכסנדר רופא בשם חוקרים נוספים, בספר תשעה חלקים, כשבראשם משלים המיוחסים לשלמה המלך, ובתווך משלים של חכמי האומות, ועורך משלים, שהכניס תוספות לנוסח העתיק (מבלי למחוק או לתקן אותו), המשליך את המוסר ודרך הטוב על מעשיו של האדם בלבד. המשלים שנוספו, מורים על כך שעיקר החשיבות היא הביטחון בקב"ה, ולפי מצוותיו.
ניבים וביטויים שמקורם בספר משלי

לך אל נמלה עצל, ראה דרכיה וחכם - פתגם בשבח החריצות.
מים גנובים ימתקו - פתגם בטעם החטא.
"יְהַלֶּלְךָ זָר וְלֹא פִיךָ" - אי האדרת עצמך (ספר משלי (כז, ב))
חושך שבטו שונא בנו - פתגם בנושא חינוך.
פתי יאמין לכל דבר - פתגם הלועג לאדם התמים, המאמין לכל דבר שאומרים לו.
כִּי לֹא לְעוֹלָם חֹסֶן וְאִם נֵזֶר לְדוֹר וָדוֹר - ביטוי שמשמעותו שגם אם לאדם יש כוחות רבים הכוחות הללו אינם קיימים לנצח, והם עשויים לעזוב אותו ביום מן הימים. ולכן עליו לסגל לעצמו את מידת הענווה.
אל תען כסיל כאיולתו וענה כסיל כאיולתו - סתירה בשאלת ההדרכה מתי יש לאדם להשיב על דברי כסילים ומתי עליו להימנע מלהשיב.
לקריאה נוספת

מיכאל פוקס, תארוך החיבור של משלי י-כט, מחקרים בלשון י"א-י"ב, תשס"ט, עמ' 245–259.
ליסה פרדמן (עורכת), פירוש רש"י למשלי, הוצאת מאגנס, 2019
הרב יעקב משה חרל"פ, מי מרום חלק י"ד
ספר משלי וחכמת המזרח הקדום באתר כותר
עדין שטיינזלץ, נשים במקרא, ספרית "אוניברסיטה משודרת", משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תל אביב, תשמ"ג – 1983, פרק י"ג: "אשת משלי – מעמד האישה, הסמוי והגלוי", עמ' 92–97.
יורם טהרלב, בעקבות שלמה המלך - קריאה חדשה בספר משלי, כנרת, זמורה - מוציאים לאור, 2022
ראו גם

מידות טובות
תיקון המידות
הוראות שורופק
משלי אמנ-אמ-אפה