stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עובש
השפעות בריאותיות וטיפול

עובש מופיע רבות בטבע, ונבגים הם רכיב שכיח באבק. עם זאת, כאשר כמות הנבגים רבה, הם עלולים להיות מסוכנים לבני-אדם ועשויים לגרום לאלרגיות ולבעיות במערכת הנשימה. בנוסף, כאמור, עובשים שונים מייצרים רעלנים אשר עלולים להיות מסוכנים לבני-אדם ולחיות בבליעה ובנשימה. לא כל סוגי העובש רעילים, והמושג "עובש רעיל" מתייחס לזנים ספציפיים בלבד. מחקרים שונים טוענים כי חשיפה לרמה גבוהה של רעלנים שמקורם בעובש עשויה להוביל לבעיות עצביות ובמקרים חמורים אף לתמותה. חשיפה לטווח ארוך, לדוגמה, חשיפה בבית, עשויה להיות מזיקה באופן מיוחד. סימפטומים לאלרגיה לעובש הם בין השאר; עיניים לחות, שיעול, כאבי ראש ומיגרנות, בעיות בנשימה, עייפות, אף סתום והתעטשויות לעיתים תכופות.
עובשי חוץ יכולים להופיע על ירקות, פירות, וצמחים רקובים. עובש הבתים גדל בעיקר באזורים לחים ורטובים, כגון במרתפים או חדרי מקלחת עקב נזילות, לכן ניתן למנוע את התפשטותו ובכך את ההשפעות המזיקות שלו באמצעים פשוטים. החשוב ביותר הוא לנקז את הרטיבות ובכך למנוע את הלחות, לאחר מכן יש לאוורר את הסביבה. ניתן לשים מסיכה כאשר עובדים עם צמחייה או באזור שעלול להיות בו עובש. בנוסף ישנם כימיקלים שונים היכולים לפגוע בעובש וכן גישות מניעתיות וטיפוליות המבוססות על הזרמה של פרוביוטיקה לחללים בהם עלול להתפתח עובש או כאלו שכבר התפתח בהם עובש. טיפול תרופתי קונבנציוני בתסמינים הנגרמים מעובש יכול לכלול תרופות של אסתמה וכן טיפול אימונותרפי.
שימושים

בתעשייה מנצלים רכיבים ביולוגיים ואנזימים שונים של עובש לצורכי מחקר.
שימושים > בתעשיית המזון

בתעשיית המזון קיים שימוש נרחב בעובש. ראשית, זנים שונים של עובש מגודלים מזה מאות שנים באזורים נרחבים במזרח אסיה כדי לשמש בתסיסה של סויה ודגן ליצירת מיסו ורוטב סויה. כך, העובש מפרק את העמילן המצוי באורז, בטטות ועוד ומשמש להכנת מאכלים יפניים שונים כמו הסאקה.
נקניקים שונים כמו הסלמי משלבים התחלת גידול של עובש מזנים מסוימים כדי לשפר את הטעם ולמנוע התפתחות של חיידקים.
שימוש חשוב נוסף הוא בתעשיית הגבינות. גבינות מסוימות מיוצרות ונמכרות עם שכבת עובש עליהן (כגון קממבר וברי) או נימי עובש בתוכן (כגון רוקפור וגורגונזולה); העובש מקנה לגבינה טעם ייחודי.
שימושים > ברפואה

בגילוי המקרי של פניצילין על ידי אלכסנדר פלמינג היה מעורב סוג של עובש הנקרא פניציליום. בשנים 1941–1945 עבדו שורה של מדענים מארצות הברית ובריטניה על פיתוח של ייצור תעשייתי של פניצילין ובכך התחיל השימוש באנטיביוטיקות ברפואה.
בנוסף, מספר תרופות להורדת רמת כולסטרול בדם כמו לובסטטין מקורן מעובש. התרופה ציקלוספורין שמשמשת לדיכוי מערכת החיסון אצל חולים שעברו השתלת איברים מקורה גם כן מזן מסוים של עובש.
עובש על גבי מלון (פרי)
פרויקט השפות בסכנת הכחדה

| --- | --- |
 סוג:  ארגון 
 תקופת הפעילות:  יוני 2012 – הווה (כ־12 שנים)
 בעלות:  אוניברסיטת הוואי במנואה 
 שירותים עיקריים:  בלשנות 
 www.endangeredlanguages.com
 
פרויקט השפות בסכנת הכחדה (באנגלית Endangered Languages Project, ר"ת ELP) הוא שיתוף פעולה עולמי בין ארגוני שפות ילידיות, בלשנים, מוסדות להשכלה גבוהה ושותפים פרטיים מרכזיים לחיזוק שפות בסכנת הכחדה. הפרויקט יסודו באתר שהועלה ביוני 2012. החלק המרכזי באתר הוא הנגשה לציבור של קטלוג השפות בסכנת הכחדה (ELCat), המתעד שפות אלה ומסווג אותן לפי מדרג רמות סיכון, ופתיחת הקטלוג למשתמשים להעלות תוכן שלהם.
היסטוריה

הפרויקט הושק ביוני 2012 בכוונה לשמש "מקור מידע מקיף ועדכני על השפות בסכנת הכחדה בעולם", לדברי מנהל קטלוג השפות בסכנת הכחדה (ELCat). הקטלוג נועד לתמוך בתיעוד ובהחייאת שפות בסכנת הכחדה, להפיץ את הידע בקרב הציבור והחוקרים, ולסייע לאוכלוסיות ששפותיהן בסכנה. לדוגמה, הארגון מסווג את השפה הילידית הקנדית מיצ'יף, המדוברת בפי אומת מטיס, כשפה בסכנה קריטית להכחדה, עקב מספרם המצטמצם והולך של הדוברים אותה שוטף.
ארבעה גופים מייסדים פיקחו בשותפות על פיתוח האתר והקמתו:
מועצת התרבות של האומות הראשונות בקנדה
אוניברסיטת מישיגן המזרחית
המחלקה לבלשנות באוניברסיטת הוואי במנואה
Google.org, הזרוע הפילנתרופית של גוגל.
מטרת הפרויקט

מטרות הפרויקט הן עידוד שיתוף-מידע הקשור לשפות בסיכון, והאצת המחקר והתיעוד של שפות בסכנת הכחדה, כדי לתמוך בקהילות העוסקות בהגנה או בהחייאת השפות שלהן. משתמשי האתר יכולים להעלות מידע על השפות שלהם וקובצי טקסט, שמע או סרטונים. לאחר העלאת חומריהם לאתר, החומרים מתויגים לפי הקטגוריות הבאות:
מחקר שפה ובלשנות
התחדשות שפה
חומרים לשוניים
הוראת שפה
קידום שפה ומוּדעוּת לשפה
שפה, תרבות ואמנות
שפה וטכנולוגיה
כלי תקשורת
תשתית המידע על השפות הכלולות באתר מסופקת על ידי קטלוג השפות בסכנת הכחדה (ELCat), שפותח על ידי המחלקה לבלשנות באוניברסיטת הוואי במנואה ובאוניברסיטת מישיגן המזרחית. אמנם הקטלוג מסתמך על חומרים לשוניים שדוברי השפות מעלים בעצמם לאתר, הפרויקט פונה למומחים לשפות למלא ערכים חסרים ולתקן שגיאות. בנוסף, האתר מציע מפה אינטראקטיבית המציגה את מוצאן של השפות הללו ברחבי העולם.
הצלחת הפרויקט וממצאיו

החל בשנת 2020, הפרויקט הוסיף ערכים עבור מעל 3,000 שפות בסכנת הכחדה לקטלוג, ב-180 מדינות וטריטוריות ברחבי העולם. הפרויקט קובע כי "מעל -40% מכ-7,000 השפות העולמיות בסכנת הכחדה". כמה דוגמאות לשפות שקוטלגו: הקריאולית הערבית-סודנית נובי, אירית, אוֹרוֹק מהמשפחה הטונגוסית בסחלין, ולשית, שפת הסימנים השוודית, בורוקה בקוסטה ריקה, ו-360 שפות בסכנת הכחדה מקוטלגות באוסטרליה.
מבנה הארגון > מועצת המנהלים

קבוצה של אנשי מקצוע, מהאקדמיה ומגוגל, משמשים במועצת המנהלים של הפרויקט וכוועדה המייעצת המפקחת על הארגון. במועצת המנהלים נציגים מארצות הברית, מקנדה, מאוסטרליה, מהודו, מקמרון ומהולנד אחראים על ניהול האתר, על פיקוח על קשרי הקהילה וההסברה, ועל התכנון ארוך הטווח של הפרויקט.
מבנה הארגון > שותפות הפרויקט

בנוסף לארגונים המעורבים, קואליציה עולמית של ארגונים הפועלים לחיזוק ולשימור שפות בסכנת הכחדה התגבשה באמצעות האתר. קבוצה זו ידועה בשם "הברית למגוון לשוני".
הערות שוליים

↑  The Endangered Languages Project: Supporting language preservation through technology and collaboration.
↑  "Google partners with UH Manoa linguists on endangered languages project". University of Hawaiʻi. 2012-06-12. Retrieved 2019-03-21.
↑  Wenz, John (1 בספטמבר 2020). "The Fragile State of "Contact Languages"". www.bbc.com. נבדק ב-3 באוקטובר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kazi Stastna (2012-06-26). "New Google site aims to save endangered languages". CBC News.
↑  Campbell, Lyle; Belew, Anna (2017). Cataloguing the World's Endangered Languages. London: Routledge.
↑  "About the Catalogue of Endangered Languages". University of Hawaii, Manoa. נבדק ב-10 באוקטובר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gottlieb, Benjamin (21 ביוני 2012). "Google Fights for Endangered Languages". The Washington Post. נבדק ב-9 באוקטובר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Endangered Languages Project". Endangered Languages Project. Endangered Languages Project. נבדק ב-9 באוקטובר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Languages". Endangered Languages Project. Endangered Languages Project. נבדק ב-9 באוקטובר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Endangered Languages Project". About the Endangered Languages Project. Endangered Languages Project. נבדק ב-9 באוקטובר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  About the Alliance for Linguistic Diversity.
קטע בשפת מיצ'יף חרות על אבן בבאטוֹש, ססקצ'ואן
התנ"ך הראשון בוולשית משנת 1588
אי-שוויון כלכלי

הבדלים בין שוויון בהכנסה הלאומית ברחבי העולם כפי שהם נמדדים על ידי מדד ג'יני. מדד ג'יני הוא מספר בין 0 ל-1, שבו 0 מתאים לשוויון מוחלט (לכולם הכנסה זהה), ו-1 מייצג אי שוויון מוחלט (אדם אחד מקבל את כל ההכנסה, וכל השאר מקבלים הכנסה בגודל 0). הגוונים הסגולים מייצגים אי שוויון, והגוונים הירוקים מייצגים שוויון.
אי-שוויון כלכלי מתייחס להבדלים בין יחידים וקבוצות בתוך חברה מסוימת או בין מדינות בנוגע לבעלות על נכסיהם ולגובה הכנסתם. המונח מעורר דיונים רבים, למשל, מהן סיבותיו והשלכותיו של האי-שוויון. לגבי המדד עצמו, קיימת מחלוקת האם המדד מבטא שוויון הזדמנויות או שוויון בתוצאות. אחת מההשלכות של אי-שוויון כלכלי הוא אי-שוויון בתחום הדיור.
כדי למדוד את רמת האי-שוויון הכלכלי בין יחידים או קבוצות שונות באוכלוסייה, משתמשים בדרך כלל במדדים המתייחסים לכלכלה בתוך גבולות מדינה מסוימת, מכיוון שמדינות שונות פועלות ועובדות כלכלית בצורות שונות. ישנם מספר מדדים כמותיים שמשווים את שיעורי הרווחה של העשירים לעומת העניים. מדד ג'יני הוא אחד מהמדדים הנפוצים למדידת רמת האי-שוויון הכלכלי.
גורמים לאי-שוויון

ישנן סיבות רבות לאי-שוויון כלכלי בקרב חברות. הסיבות הללו לעיתים קרובות בעלות קשר הדדי, אינן ליניאריות ומורכבות. הגורמים המוכרים כמשפיעים על אי השוויון הכלכלי כוללים את שוק העבודה, היכולות הטבעיות, חינוך, מוצא, מין, תרבות, חוקים, מיסוי, נכונות לקחת סיכונים ועיבוי העושר.
סיבות אפשריות לאי- שוויון כלכלי בין מדינות הן המערכת הכלכלית של מדינה (לדוגמה קפיטליזם וסוציאליזם), מלחמות, יכולת תפוקה כלכלית המשתנה מאדם לאדם, המיקום הגאוגרפי, יחסי גומלין בין מדינות, סוגיות פוליטיות, מחצבים ועוד.
גורמים לאי-שוויון > שוק העבודה

אחד הגורמים העיקריים לאי-שוויון כלכלי בקרב כלכלות השוק המודרניות הוא קביעת המשכורות על ידי השוק, בתנאי, ששוק זה הוא שוק חופשי הנשלט על ידי כללי ההיצע והביקוש. לפי השקפה זו אי-השוויון נגרם על ידי ההבדלים בהיצע והביקוש לסוגי העבודות השונים.
עבודה בה יש עובדים פוטנציאלים רבים (הצע גבוה) אבל רק קומץ של משרות זמינות (דרישה נמוכה) תוביל בדרך כלל למשכורות נמוכות בקרב כלל העובדים בעבודה זו. המשכורות הנמוכות נגרמות בשל התחרות בין העובדים. דוגמה לכך היא העבודות אשר מצריכות מומחיות בסיסית יחסית כגון רחיצת כלים או שרות לקוחות. בשל העובדה שמשרות אלו דורשת מעט מאוד מומחיות קודמת, עובדים רבים מוכנים לעבוד בעבודות אלו. תחרות בשוק בקרב עובדים מובילה להורדה במשכורת משום שאם עובד אחד ידרוש משכורת גבוהה יותר, המעביד יכול פשוט למצוא עובד אחר שיסכים לעבוד במשכורת הנמוכה.
עבודה בה יש מעט עובדים פוטנציאלים (הספק נמוך) אבל דרישה גדולה לכישורים ספציפיים בהם העובדים הללו מחזיקים, תוביל למשכורות גבוהות יחסית עבור המשרות הללו. זאת משום שהתחרות בין המעבידים תוביל להעלאת המשכורות. דוגמה לכך הן עבודות המצריכות כישורים מתקדמים כגון מהנדסים או ספורטאים מקצועיים. התחרות בין המעבידים נוטה להוביל למשכורות גבוהות יותר, משום שאם מעביד אחד יציע משכורת נמוכה, העובד יכול פשוט להתפטר ולמצוא בקלות יחסית עבודה במקום אחר בה יקבל משכורת גבוהה יותר.
על אף שהדוגמאות הנ"ל נוטות לשייך כישורים לביקוש גבוה ולמשכורות גבוהות, זהו לא תמיד הכלל. לדוגמה, המשכורות של המתכנתים המומחים במדינות המערביות ירדו באופן משמעותי בעקבות התחרות עם המתכנתים במדינות המתפתחות אשר מוכנים לקבל משכורות נמוכות יותר. מחקרים בארצות הברית מצאו ששכר גבוה במיוחד (בפרט בסקטור הציבורי) אינו נחוץ להשגת הקצאה יעילה בשוק העבודה ואין לו כל קשר למאמץ שמשקיעים העובדים. בסקטור הציבורי השכר נקבע לעיתים קרובות לפי לחצים פוליטיים ואינו קשור בתפוקה או בביצועים.
התוצאות הסופיות של פעולות גומלין של ההיצע והביקוש מוביל לשינוי ההדרגתי של המשכורות השונות ולאי השוויון בגובה ההכנסות בשוק העבודה.
גורמים לאי-שוויון > שוק העבודה > יכולת טבעית

אנשים רבים מאמינים שקיים קשר הדדי בהבדלים בין התכונות המולדות של האדם כגון חכמה, חוזק, כריזמה לבין עושר. ייחוס היכולות הטבעיות הללו לשוק העבודה מצביע כי היכולות הללו הן בדרישה גבוהה יחסית להצע שלהן ולכן משחקות תפקיד מכריע בקביעת גובה המשכורת של אלו אשר ניחנו בתכונת הללו.
גורמים לאי-שוויון > שוק העבודה > השכלה

גורם משפיע ביצירת אי-השוויון הכלכלי הוא היכולת המשתנה של פרטים להשיג חינוך או השכלה. השכלה, במיוחד השכלה בתחום שבו יש ביקוש גבוה לעובדים, מאפשרת לבעלי ההשכלה להרוויח משכורות גבוהות יותר. בניגוד אליהם, אלו שאינם מסוגלים להרשות לעצמם השכלה, או אלו שאינם בוחרים במסלול ההשכלה, מקבלים בדרך כלל משכורות נמוכות בהרבה. כלכלנים רבים מאמינים כי הסיבה העיקרית לגידול באי השוויון הכלכלי בעולם משנות השמונים ואילך היא הגידול בביקוש לעובדים מיומנים בעיקר בתעשיות ההי-טק. הם מאמינים כי דבר זה גרר עליה במשכורות עבור בעלי ההשכלה, אבל לא העלה את משכורתם של חסרי ההשכלה, דבר שהוביל לגידול באי השוויון.
גורמים לאי-שוויון > מין, מוצא ותרבות

הקיום של מינים שונים, מוצאות שונים ותרבויות שונות בחברה נחשב כגורם לאי שוויון הכלכלי.
תרבויות ודתות שונות אינן מעודדות צבירת עושר, ולכן המשתייכים לאותה תרבות או דת יהיו עניים יותר.
אפליה על בסיס מגדר או רבוצה חברתית יכולה גם היא לתרום לאי שוויון כלכלי. במדינות רבות בעולם, עצם ההשתייכות למיעוטים אתניים מסוימים מגדילה את הסבירות להיות עני.
גורמים לאי-שוויון > מגוון האפשרויות

מגוון האפשרויות הקיים בתוך החברה לעיתים קרובות תורם ישירות לאי השוויון הכלכלי. כאשר נאלצים לבחור בין האפשרות לעבוד קשה יותר ולהרוויח יותר כסף או ליהנות מנוחיות, אנשים רבים בעלי יכולות שוות ופוטנציאל שווה להרוויח את אותה המשכורת לעיתים קרובות בוחרים באסטרטגיות שונות. גורם זה מוביל לבסוף לאי שוויון כלכלי בחברות בהם קיים שוויון הזדמנויות לכלל התושבים בהתאם ליכולותיהם.
גורמים לאי-שוויון > עיבוי העושר

עיבוי העושר (Wealth condensation) הוא תהליך שבו, בתנאים מסוימים, עושר נוטה להתרכז בבעלותם של אנשים או ישויות שהיו עשירים עוד קודם לכן. לפי תאוריה זו, אלו שכבר אוחזים בעושר הם בעלי אמצעים להשקיע במשאבים חדשים ליצירת עושר או לחלופין למנף את העושר הצבור וכך הם מקבלים עוד עושר. במשך הזמן, התרכזות העושר יכולה לתרום באופן משמעותי לקיום המתמשך של אי שוויון בתוך חברה. לדוגמה, נהגי משאיות שבבעלותם משאית מרוויחים באופן עקבי יותר מאשר אלו שאין בבעלותם משאית, היות שבעל המשאית נמנע מתשלום דמי השכירות שנדרשים הנהגים לשלם לבעלי המשאיות (גם אם לוקחים בחשבון עלויות תחזוקה ושאר הוצאות). משום כך, נהג משאית שיש לו רכוש מלכתחילה, יכול לקנות משאית עבור עצמו כדי להרוויח יותר כסף. נהג שלא יכול להרשות לעצמו לקנות משאית, מרוויח פחות ולכן נתקע במלכוד 22, שבו הוא לא יכול לקנות משאית משל עצמו כדי להגדיל את ההכנסה שלו.
דוגמה נוספת יכולה להיות בעלות על דירה המאפשרת לאורך זמן חסכון כספי ניכר, וכן יצירת הון מעלייה במחירי הנדל"ן. ישנן מדינות רבות בהן הבעלות על קרקעות עוברת בירושה על פני דורות רבים, ומנציחה אי שוויון כפועל יוצא של בעלות על עתודות קרקע נרחבות.
נושא שקשור לעיבוי עושר ומלכודות עוני הן ההשפעות של אי שוויון בין-דורי. העשירים נוטים לספק לילדיהם חינוך טוב יותר, דבר שמשפר את הסיכויים שלהם להשיג הכנסה גבוהה יותר. נוסף לזאת, העשירים בדרך כלל משאירים לילדיהם ירושה נכבדת, דבר שמהווה נקודת קפיצה לתהליך של עיבוי עושר של הדור הבא. מקובל לבדוק את יכולת הניידות החברתית כמדד לשוויון.
גורמים לאי-שוויון > גלובליזציה

הסחר החופשי בין המדינות יכול לעיתים רבות לגרום לכך שאי-שוויון כלכלי ברמה הגלובלית תשפיע על האי-שוויון הכלכלי בתוך המדינה. כאשר המדינות העשירות מנהלות קשרי מסחר עם המדינות העניות, עובדי כפיים במדינות העשירות לעיתים רבות יקבלו משכורות נמוכות יותר כתוצאה מהעברת הייצור למדינות בהן שכרם של עובדי הכפיים נמוך. במגזר השירותים קשה יותר להעביר את המשרות.
פעולות לצמצום אי השוויון הכלכלי

הניסיון הקיצוני ביותר לצמצום אי השוויון התרחש במדינות הקומוניסטיות של המאה ה-20, כאשר אלו פעלו במוצהר בניסיון למנוע פערים כלכליים.
מאז נפילת הגוש הקומוניסטי, רובן ככולן של מדינות העולם מכירות בהכרח של אי שוויון כלשהו, אולם בד בבד פועלות המדינות לצמצם את אי השוויון הכלכלי, בין אם על ידי הגברת שוויון ההזדמנויות ובין אם על ידי שוויון בתוצאות עצמן. אמצעי נפוץ להגברת שוויון הזדמנויות, לדוגמה, הוא הנגשת חינוך והשכלה לכלל הציבור בלי קשר למצבו הכלכלי.
כלכלנים מעלים מפעם לפעם רעיונות לצמצום אי-השוויון הכלכלי. לדוגמה, מרסה ברדראן מאוניברסיטת קליפורניה באירוויין הציעה להנהיג בארצות הברית שירותים בנקאיים בחינם לשכבות החלשות, בדומה לבנק הדואר בישראל.
פעולות לצמצום אי השוויון הכלכלי > מיסוי

פעולה נפוצה לצמצום אי השוויון היא על ידי מסוי, מעצם היותו של המס חלוקה מחדש של חלק מהכסף של הציבור. מדיניות רווחה ממומנת מכספי המס, וכך גם שירותים שונים שהמדינה מספקת לאזרחיה בחינם או במחיר מופחת.
ישנה חשיבות גם לסוג המס. מיסים ישירים, כגון מע"מ או מס גולגולת, מוטלים באופן שווה. מיסים פרוגרסיביים, כגון מס הכנסה המחייב בשיעור גבוה יותר משכורות גבוהות, או מס עושר, מוטלים כך שבעלי הכנסה גבוהה או עושר רב משלמים יותר מבעלי הכנסה נמוכה.
מס ירושה ומתנות נחשב לדרך יעילה לצימצום אי שוויון כלכלי, ופרט העברה בין דורית.
הטלת מס גבוה מאוד על בעלי ההכנסה הגבוהה ביותר הוא נושא שנוי במחלוקת.  מס גבוה יביא להגדלת הכנסות המדינה ולקיטון אי השוויון. מאידך קיים חשש לעודד הגירה בקרב האוכלוסייה בעלת ההכנסה הגבוהה, שהימצאותה במדינה מסייעת לכלכלה בדרכים שונות.
מחקר שבדק את השפעתן של שינויים במדיניות מס על העשירונים בעלי ההכנסות הגבוהות ביותר בקרב 18 ממדינות ה-OECD בשנים 1965–2015, מצא שהפחתת המס על עשירונים אלו הגדילה את האי השוויון הכלכלי ולא השפיעה באופן משמעותי על הצמיחה הכלכלית והאבטלה.
אי-שוויון בהכנסות בישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בין 1979 ל-1997 נשמר מדד אי השוויון (מדד ג'יני) של מדינת ישראל באותה רמה בערך – מ-0.32 בסוף שנות ה-70 ל-0.33 לקראת סוף שנות ה-90. ואולם בין 1998 ל-2006 גדל מדד ג'יני בישראל מ-0.34 ל-0.39, המדרג אותה במקום ה-62 בעולם ומציב אותה כאחת המדינות בעלות האי-שוויון הכלכלי (בבחינת הכנסות ברוטו, לפני תשלומי העברה) הגדול ביותר מבין מדינות המערב (אך לפני ארצות הברית). בין שנת 2006 לשנת 2015 ירד המדד והגיע ב-2015 לרמה של 0.36. להלן נתוני המדד לשנים 1998-2016:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שנה | מדד ג'יני לאחר תשלומי העברה ומיסים ישירים | מדד ג'יני לפני תשלומי העברה ומיסים ישירים |
| 2017 | 0.3520 | 0.4585 |
| 2016 | 0.3577 | 0.4646 |
| 2015 | 0.3653 | 0.4719 |
| 2014 | 0.3706 | 0.4771 |
| 2013 | 0.3634 | 0.4755 |
| 2012 | 0.377 | 0.4891 |
| 2011 | 0.3794 | 0.4973 |
| 2010 | 0.3841 | 0.5045 |
| 2009 | 0.3892 | 0.5099 |
| 2008 | 0.3853 | 0.5118 |
| 2007 | 0.3831 | 0.5134 |
| 2006 | 0.3923 | 0.5237 |
| 2005 | 0.3878 | 0.5225 |
| 2004 | 0.3799 | 0.5234 |
| 2003 | 0.3685 | 0.5265 |
| 2002 | 0.3679 | 0.5372 |
| 1999 | 0.3593 | 0.5167 |
| 1998 | 0.3556 | 0.5230 |

אי השוויון בהכנסות גבוה בישראל לפי מדדי אי/שוויון שונים.
ראו גם

מדד ג'יני
הפער הדיגיטלי
מעמד חברתי
עוני ומעגל העוני
פרדוקס איסטרלין
אפקט מתי
ניידות חברתית
אי-שוויון בדיור
הערות שוליים

↑  Miki Malul, Mosi Rosenboim, Daniel Shapira, Are Very High Salaries Necessary for Achieving Economic Efficiency?, Journal of Behavioral and Experimental Economics 94, 2021-10, עמ' 101725 doi: 10.1016/j.socec.2021.101725
↑  אבי קליין, מלחמת הסחר של טראמפ? זה בכלל רעיון של השמאל, אתר שיחה מקומית, 07 באוגוסט 2018
↑  Hope, David and Limberg, Julian, The economic consequences of major tax cuts for the rich, ‏2020
↑  עדי שורץ ועינת וילף, עולם שלישי? אנחנו?, באתר הארץ, 20 באפריל 2007
↑  ממדי העוני והפערים החברתיים, דו"ח שנתי, 2014 - דו"ח המוסד לביטוח לאומי לשנת 2014.
↑  ממדי העוני והפערים החברתיים, דו"ח שנתי, 2015 - דו"ח המוסד לביטוח לאומי לשנת 2015.
↑  ממדי העוני והפערים החברתיים, דו"ח שנתי, 2016 - דו"ח המוסד לביטוח לאומי לשנת 2016.
↑  ממדי העוני והפערים החברתיים, דו"ח שנתי, 2017 - דו"ח המוסד לביטוח לאומי לשנת 2017, עמ' 28.
↑  ניצה (קלינר) קסיר, רינה פינס ונתנאל פלאם, דו״ח העוני והאי-שוויון בהכנסות, 2023 מינהל המחקר והתכנון, המוסד לביטוח לאומי, דצמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4194476-8
אשרף ברהום

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 בינואר 1979 (בן 45) מַעֲלוֹת-תַּרְשִׁיחָא, מחוז הצפון, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2002 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת חיפה 
 פרופיל ב-IMDb
 
אשרף ברהום (בערבית: أشرف برهوم; נולד ב-8 בינואר 1979) הוא שחקן קולנוע ותיאטרון ערבי נוצרי-ישראלי.
ביוגרפיה

ברהום נולד וגדל בתרשיחא, בבית ערבי-נוצרי ממעמד-הפועלים. לברהום שלוש אחיות. הוא סיים את לימודיו האקדמיים לתואר ראשון בחוג לתיאטרון באוניברסיטת חיפה ולאחר מכן החל לשחק בתיאטרון הערבי בחיפה. כיום הוא מתגורר בחיפה.
קריירה > בקולנוע ובטלוויזיה

בשנת 2002 שיחק לראשונה בסרט הישראלי "בחודש התשיעי" בבימויו של עלי נאסר בו גילם את גיבור הסרט, אחמד, שתושבי הכפר שבגליל חושדים שהוא העומד מאחורי היעלמותו של ילד, בסרט המתרחש על רקע מלחמת המפרץ הראשונה.
בשנת 2004 השתתף בסרטים "אהבה קולומביאנית" של שי כנות ו"הכלה הסורית" של ערן ריקליס. בשנת 2005 שיחק בסרט "גן עדן עכשיו" שביים הפלסטיני-הולנדי האני אבו אסעד. הסרט, אשר זכה בפרס גלובוס הזהב לסרט הזר הטוב ביותר, עורר את זעמם של גורמים רבים, במיוחד בישראל, ולכן הופץ להקרנה רק בסינמטק תל אביב.
בשנת 2007 השתתף בסרט הפעולה ההוליוודי "הממלכה" בו שיחק את דמותו של קצין משטרה סעודי המסייע לצוות חוקרי FBI בחקירת פיגוע שהתרחש בערב הסעודית.
בשנת 2009 שיחק בסרט הדרמה ההיסטורי הספרדי "אגורא" של הבמאי אלחנדרו אמנבר ובסרטו הפציפיסטי של שמוליק מעוז, "לבנון".
בשנת 2012 גילם את מארוואן בסרטה של היאם עבאס "הירושה" וברקע סכסוך משפחת במשפחה לבנונית החיה בכפר על גבול לבנון-ישראל על רקע מלחמת לבנון השנייה.
בשנת 2013 שיחק בתפקיד קטן בסרטו של ערן ריקליס, "להישאר בחיים" בו כיכב השחקן האמריקאי סטיבן דורף.
בשנת 2014 שיחק בתפקיד מרכזי בעונה הראשונה של הסדרה האמריקאית "הרודן", של רשת FX. בהמשך השנה שיחק בשובר הקופות "300: עליית האימפריה" את הקצין הפרסי בנדארי; את הסרט ביים הישראלי נועם מורו. בנוסף, הוא כיכב בסרט הקצר "המעצר" של יאיר אגמון.
בשנת 2016 שיחק בסרטו הביוגרפי של האני אבו אסעד, "האיידול" אודות חייו של מוחמד עסאף מילדותו במחנה הפליטים ברצועת עזה ועד לזכייתו המרגשת בתוכנית הכישרונות "אראב איידול".
בשנת 2021 הופיע בתפקיד ראשי בסרט הירדני "פארחה".
בשנת 2024 השתתף לראשונה בעונה השלישית של הסדרה "מנאייכ" כראש ארגון הפשיעה הערבי ששמו היה מוזכר לאורך כל העונות של הסדרה.
בשנת 2025 ישחק את דמותו של דואג האדומי בסדרת הדרמה ההיסטורית האמריקאית "בית דוד" מבית פריים וידאו.
קריירה > בתיאטרון

ברהום משחק בהצגה "פלונטר", הפקה משותפת של התיאטרון הקאמרי ותיאטרון חיפה העוסקת בסכסוך הישראלי-פלסטיני. המחזה שהועלה לראשונה משנת 2005 זכה להצלחה ועדיין מוצג מדי פעם (נכון לדצמבר 2009) על במות ברחבי ישראל. השתתף בהצגה "מעיין הכבשים" - הפקה של התיאטרון הקאמרי (2002) של המחזה הספרדי הידוע אודות כפר הנתון תחת כיבוש ובהפקות שונות של התיאטרון הערבי בחיפה.
ברהום תרגם לערבית את המחזה רומיאו ויוליה על מנת להעלותו בישראל בקרב המגזר הערבי.
המצור על פשמישל

אנדרטה בבודפשט לחללי המצור על פשמישל
המצור על מבצר פשמישל היה בין הגדולים והארוכים במלחמת העולם הראשונה. בסופו כבשו הרוסים את המבצר מידי חיילי הצבא האוסטרו-הונגרי שעמדו במצור של 179 יום.
רקע היסטורי

בתחילת המלחמה פתח הצבא הרוסי בפיקודו של גנרל ניקולאי איבנוב, בהתקפה גדולה על הצבא האוסטרו-הונגרי בגליציה. תוך זמן קצר נסוגו האוסטרו-הונגרים בפיקודו של קונרד פון הצנדורף, כ-160 ק"מ לכיוון הרי הקרפטים. רק המבצר בפשמישל החזיק מעמד, אך היה נצור. הרוסים החלו להתקרב לאזור התעשייתי בשלזיה ולכן היה חשוב לאוסטרים ולגרמנים שפשמישל תחזיק מעמד ותרתק את הרוסים.
המצור הראשון

ב-4 בספטמבר (17 בספטמבר לפי הלוח הגרוגיאני) 1914 החל גנרל ראדקו דימיטרייב, מפקד הארמייה הרוסית השלישית, את המצור על פשמישל. לא הייתה לו מספיק ארטילריה כדי לבקע את ביצורי המבצר ובמקום לחכות לתגבורת ארטילרית הוא פתח בהתקפה חזיתית על המבצר שנמשכה שלושה ימים ללא הצלחה וגרמה לרוסים 40,000 הרוגים ופצועים.
בינתיים פתח גנרל סבטוזר בורוייביץ' במתקפה לעבר פשמישל ביחד עם מתקפה של פאול פון הינדנבורג לעבר ורשה. ב־21 באוקטובר 1914 נסוג דימיטרייב והסיר את המצור מעל פשמישל.
המצור השני

ב-31 באוקטובר 1914 הביסו הרוסים את הינדנבורג בקרב על הוויסלה והוא נסוג מאזור ורשה. נסיגתו הביאה גם את בורוייביץ' לסגת. הגנרל הרוסי אנדריי סליבנוב, מפקד הארמייה הרוסית ה-11 הטיל מצור על פשמישל אבל הפעם במקום להתקיף הוא העדיף להדק את המצור ולהרעיב את הנצורים. בורוייביץ' ניסה שוב לתקוף ולשחרר את הנצורים אך ללא הצלחה. בסוף פברואר 1915 הודיע פון הצנדורף למפקד פשמישל הרמן קוסמאנק פון בורגנוישטטן כי לא תיערכנה התקפות נוספות להסרת המצור. בינתיים קבל סליבנוב תגבורת ארטילריה והחל להפגיז ולמוטט את ביצורי המבצר. קוסמאנק הורה להרוס במבצר ובעיר כל מתקן שיוכל לעזור לרוסים. ניסיון שלו ב-21 במרץ 1915 לפרוץ את המצור נכשל.
ב-22 במרץ 1915 ניתנה פקודת כניעה. 117,000 חיילים אוסטרו-הונגרים נכנעו בתוכם תשעה גנרלים, 39 קצינים בכירים ו-2,500 קצינים נוספים.
תוצאות

נפילת מבצר פשמישל הייתה מכה קשה לצבא אוסטרו-הונגריה. הרוסים לא המשיכו במתקפתם לעבר הונגריה. מבצר פשמישל לא נשאר זמן רב בידי הרוסים. ב-1 במאי 1915 פתחו האוסטרו-הונגרים והגרמנים במתקפת גורליצה-טרנוב ותוך זמן קצר אילצו את הרוסים לבצע נסיגה עמוקה. מבצר פשמישל נכבש חזרה ב-3 ביוני 1915.
אווה גרדנר

| --- | --- |

 לידה:  24 בדצמבר 1922 Grabtown, ארצות הברית 
 פטירה:  25 בינואר 1990 (בגיל 67) וסטמינסטר, לונדון, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Ava Lavinia Gardner 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1941–1986 (כ־45 שנים) 
 מקום לימודים:  קולג' ברטון  תיכון ניופורט ניוז 
 בן או בת זוג:  מיקי רוני (10 בינואר 1942–1943)  ארטי שו (1945–1946)  פרנק סינטרה (7 בנובמבר 1951–5 ביולי 1957) 
 פרסים והוקרה:  צדף הכסף לשחקנית הטובה ביותר (1964)  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד 
 http://www.avagardner.org
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:   
 
אווה גרדנר, 1954
פסל בדמותה של גרדנר המוצב מחוץ לביתה בעיירה טוסה דה מאר, ספרד
אווה לביניה גרדנר (באנגלית: Ava Lavinia Gardner‏; 24 בדצמבר 1922 – 25 בינואר 1990) הייתה שחקנית קולנוע אמריקנית, ונחשבת לאחת מהכוכבות הגדולות של הוליווד בכל הזמנים.
ביוגרפיה

גרדנר נולדה בקהילת חוואים קטנה בקרוליינה הצפונית שבארצות הברית, למשפחה נוצרית-בפטיסטית. היא הייתה הצעירה מבין שבעה אחים ואחיות לזוג חוואים עניים, שגידלו טבק למחייתם.
תמונה שלה שהתגלגלה לידיהם של סוכנים של אולפני MGM צדה את עיניהם, ובגיל 20 נסעה להוליווד בשאיפה להיות כוכבת.