stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טום היטון
סטטיסטיקה של השחקן > מועדונים

| מועדון | עונה | ליגה> מפעל | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | הגביע האנגלי> הופעות | הגביע האנגלי> שערים | גביע הליגה> הופעות | גביע הליגה> שערים | אחר> הופעות | אחר> שערים | סך הכל> הופעות | סך הכל> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מנצ'סטר יונייטד | 2005/2006 | פרמיירליג | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| מנצ'סטר יונייטד | 2006/2007 | פרמיירליג | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| מנצ'סטר יונייטד | 2007/2008 | פרמיירליג | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| מנצ'סטר יונייטד | 2008/2009 | פרמיירליג | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 |
| מנצ'סטר יונייטד | 2009/2010 | פרמיירליג | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 |
| מנצ'סטר יונייטד | סך הכל | סך הכל | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| סווינדון טאון (השאלה) | 2005/06 | פוטבול ליג 1 | 14 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | 2 | 0 | 19 | 0 |
| רויאל אנטוורפן (השאלה) | 2005/06 | הליגה הבלגית השנייה | 0 | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| קארדיף סיטי (השאלה) | 2008/09 | צ'מפיונשיפ | 21 | 0 | 1 | 0 | 2 | 0 | — | — | 24 | 0 |
| קווינס פארק ריינג'רס (השאלה) | 2009/10 | צ'מפיונשיפ | 0 | 0 | — | — | 2 | 0 | — | — | 2 | 0 |
| רוצ’דייל (השאלה) | 2009/10 | פוטבול ליג 2 | 12 | 0 | 0 | 0 | — | — | — | — | 12 | 0 |
| וויקומב וונדררס (השאלה) | 2009/10 | פוטבול ליג 1 | 16 | 0 | — | — | — | — | — | — | 16 | 0 |
| קארדיף סיטי | 2010/11 | צ'מפיונשיפ | 27 | 0 | 1 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 30 | 0 |
| קארדיף סיטי | 2011/12 | צ'מפיונשיפ | 2 | 0 | 1 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 10 | 0 |
| קארדיף סיטי | Total | Total | 29 | 0 | 2 | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 40 | 0 |
| בריסטול סיטי | 2012/2013 | צ'מפיונשיפ | 43 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | — | — | 44 | 0 |
| ברנלי | 2013/2014 | צ'מפיונשיפ | 46 | 0 | 1 | 0 | 3 | 0 | — | — | 50 | 0 |
| ברנלי | 2014/2015 | פרמיירליג | 38 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | — | — | 40 | 0 |
| ברנלי | 2015/2016 | צ'מפיונשיפ | 46 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | — | — | 48 | 0 |
| ברנלי | 2016/2017 | פרמיירליג | 35 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | — | — | 36 | 0 |
| ברנלי | 2017/2018 | פרמיירליג | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | 4 | 0 |
| ברנלי | 2018/2019 | פרמיירליג | 19 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 0 | 22 | 0 |
| ברנלי | סך הכל | סך הכל | 188 | 0 | 6 | 0 | 4 | 0 | 2 | 0 | 200 | 0 |
| אסטון וילה | 2019/2020 | פרמיירליג | 20 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | 20 | 0 |
| אסטון וילה | 2020/2021 | פרמיירליג | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 | 0 |
| אסטון וילה | סך הכל | סך הכל | 20 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | 20 | 0 |
| מנצ'סטר יונייטד | 2021/2022 | פרמיירליג | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| מנצ'סטר יונייטד | 2022/2023 | פרמיירליג | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 |
| מנצ'סטר יונייטד | 2023/2024 | פרמיירליג | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| מנצ'סטר יונייטד | סך הכל | סך הכל | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | 3 | 0 |
| סך הכל הקריירה | סך הכל הקריירה | סך הכל הקריירה | 343 | 0 | 12 | 0 | 20 | 0 | 5 | 0 | 380 | 0 |
סטטיסטיקה של השחקן > בינלאומי

| הנבחרת הלאומית | שנה | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| נבחרת אנגליה | 2016 | 2 | 0 |
| נבחרת אנגליה | 2017 | 1 | 0 |
| סך הכל | סך הכל | 3 | 0 |
תארים

קארדיף סיטי
סגנות בגביע הליגה האנגלי: 2011/12
ברנלי
אליפות הצ'מפיונשיפ: 2015/16
סגנות אליפות הצ'מפיונשיפ: 2013/14
מנצ'סטר יונייטד
זכייה בגביע הליגה האנגלי: 2022/23
סגנות בגביע האנגלי: 2022/23
אנגליה
מקום השלישי בליגת האומות: 2018/19
תארים אישיים
קבוצה השנה של הצ'מפיונשיפ: 2015/16
טום היטון במדי מנצ'סטר יונייטד, 2021
היטון כאשר שיחק בקארדיף סיטי ב-2011
היטון כאשר שיחק במדי ברנלי ב-2015
היטון (מימין) במדי ברנלי ב-2016
היטון משחק במדי קבוצת הפאר האנגלית מנצ'סטר יונייטד ב-2021
חיים אבינועם

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  דצמבר 1922
 פטירה:  5 באוקטובר 2002 (בגיל 79)
 תאריך עלייה:  1923
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   ההגנה  פלמ"ח    צבא הגנה לישראל    משטרת ישראל
 דרגה:    אלוף-משנה    ניצב
 תפקידים בשירות
 צה"ל: קצין אג"ם חטיבת הנח"ל מפקד חטיבת עודד מפקד חטיבת כרמלי ראש מטה פיקוד מרכז משטרת ישראל: ראש אגף שיטור וביטחון מפקד מחוז הצפון
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל פוספטים בנגב משנה למנכ"ל משרד העבודה משנה למנכ"ל המשרד לקליטת עלייה
 
חיים אבינועם (דצמבר 1922, כסלו תרפ"ג – 5 באוקטובר 2002, כ"ח בתשרי תשס"ג) היה לוחם בפלמ"ח, קצין חי"ר ראשי בצה"ל וניצב במשטרת ישראל. בין תפקידיו האחרים שימש משנה למנכ"ל במשרד הקליטה ובמשרד העבודה.
ביוגרפיה

אבינועם נולד בליטא, ומספר חודשים לאחר לידתו עלתה משפחתו לארץ ישראל והתיישבה בכפר יחזקאל. בצעירותו עברה המשפחה להתגורר בירושלים, בחיפה (בה סיים את לימודיו בבסמ"ת) ולבסוף בתל אביב. בגיל 14 הצטרף לארגון "ההגנה" ובשנת 1941 היה מראשוני הפלמ"ח ושירת עם פלוגה ד' במשמר העמק ובבית אלפא.
בשנת 1942 הוכשר כמפקד כיתה ומונה למדריך בקורס מפקדים. לאחר מכן הוכשר כמפקד מחלקה וכקצין מודיעין, בסיומו שימש מפקד מחלקות בפלוגה ד' ששירתו בשדה נחום ובבית השיטה. לאחר מכן מונה אבינועם למפקד פלוגה ד' ושימש בתפקיד זה בליל המשטרות בפעולת התקיפה של הפלוגה על בסיס הכוחות של משטרת המנדט הבריטי בג'נין. בתקופת הסזון שימש רכז חוליה בירושלים ונעצר על ידי הבריטים. בין תפקידיו בתקופה שקדמה למלחמת העצמאות נכללו תפקידי חבלה, מודיעין ופיקוד. במלחמה שימש סגן מפקד גדוד העמק, תחת פיקודו של דן לנר, ושימש קצין הדרכה בחטיבת יפתח. אבינועם השתתף בקרבות מלכיה, כמפקד הפעולה בבלד א-שיח' (1 בינואר 1948), וכן בפעולה נגד צבא ההצלה במשמר העמק. בקרב זה נגד צבא ההצלה סירב אבינועם למלא אחר פקודותיו של משה מן והביא להעברת הפיקוד על האזור לידי יצחק שדה.
בהמשך מלחמת העצמאות עבר אבינועם למרכז הארץ והשתתף בקרבות באל-קבאב, אל בורג' ולטרון. לאחר מכן עבר לקיבוץ רוחמה ומונה לקצין הדרכה בתל מונד. בסיום מבצע חורב ופירוק הפלמ"ח הוא מונה למפקד גדוד בחטיבה 9 ובהמשך שימש קצין אג"ם של הנח"ל. במסגרת שירותו בצה"ל היה אבינועם מפקד חטיבת עודד, מפקד חטיבת כרמלי (1963–1964) ובתפקידו האחרון שימש ראש מטה פיקוד מרכז. שירותו הסתיים תקופה קצרה בטרם מלחמת ששת הימים.
לאחר שחרורו מצה"ל עבד אבינועם במכון וולקני ושימש מנכ"ל "פוספטים בנגב". עם מינויו של יגאל אלון לשר העבודה הוא מונה למשנה למנכ"ל המשרד, ולאחר מינויו של אלון לשר הקליטה מונה אבינועם למשנה למנכ"ל המשרד.
בהזמנתו של מולה כהן היה אבינועם בין מייסדי המשמר האזרחי וסייע בגיבוש תורת ההפעלה של הארגון החדש. במשטרת ישראל היה בתפקיד סגן ראש אגף מבצעים ובשנת 1976 קודם לראשות האגף. בשנת 1978 מונה למפקד המחוז הצפוני. את שירותו סיים בעקבות פציעה ממסור חשמלי שהפעיל בביתו בקריית טבעון. לאחר מכן המשיך לשמש בתפקידים שונים בתעשייה פרטית.
אבינועם נפטר ב-5 באוקטובר 2002, והובא למנוחות בבית העלמין בקריית טבעון.
לקריאה נוספת

עמירם אזוב, משמר העמק לא תיפול!: נקודת מפנה בתש"ח, אור יהודה: דביר, 2013.
הערות שוליים

↑  עמירם אזוב, "משמר העמק לא תיפול!: נקודת מפנה בתש"ח", אור יהודה: דביר, 2013, עמוד 157.
פורום המשפחות השכולות הישראלי-פלסטיני

.
| --- | --- |

 שמות קודמים:  חוג ההורים – פורום המשפחות: משפחות שכולות למען שלום, פיוס וסובלנות
 תקופת הפעילות:  1994–הווה (כ־31 שנים) 
 פרסים והוקרה:  UNESCO-Madanjeet Singh Prize 
 www.theparentscircle.org
 
יגאל אלחנן ועראב עראמין (משמאל) ששכלו את אחיותיהם בנאומם בטקס האלטרנטיבי בשנת 2016
חוג ההורים – פורום המשפחות: משפחות שכולות למען שלום, פיוס וסובלנות (נקרא גם בערבית: منتدى العائلات الثكلى الإسرائيلي الفلسطيني, "פורום המשפחות השכולות הישראלי–פלסטיני") הוא עמותה משותפת לישראלים ופלסטינים שמטרתה היא "הפסקת ההרג בשני הצדדים, פיוס והדברות". הארגון הוקם בשנת 1994 בידי פעיל השלום יצחק פרנקנטל, ששכל את בנו בידי ארגון הטרור הפלסטיני, חמאס. כל חברי הפורום איבדו בן משפחה בסכסוך המתמשך, ולדברי הארגון חברות בו כיום כ-700 משפחות ישראליות ופלסטיניות.
בראש הארגון שתי מנכ״ליות שותפות: נאדין קומסייה ואיילת הראל והוא מנוהל במשותף על ידי הצוות הישראלי והפלסטיני הפועל משני משרדים: המשרד הפלסטיני בבית ג'אלא שביהודה ושומרון, והמשרד הישראלי ברמת אפעל שברמת גן.
הקמת הארגון

פגישה ראשונה של משפחות שכולות פלסטיניות וישראליות התקיימה בשנת 1988 ביוזמתו של העיתונאי ופעיל השלום לטייף דורי.
ביולי 1994 נחטף חייל צה"ל אריה פרנקנטל בן ה-19 בידי ארגון הטרור הפלסטיני, חמאס, ונרצח. כתגובה לטרגדיה שפקדה אותו, החליט אביו, יצחק פרנקנטל, להקים ארגון למען הורים שכולים שאיבדו את יקיריהם בסכסוך הישראלי-פלסטיני, משני צדי הקונפליקט. בהמשך הפורום התרחב וצירף אליו פלסטינים.
שם העמותה, שנרשמה בשנת 1998 בישראל, הוא "חוג ההורים - פורום המשפחות: משפחות שכולות למען שלום, פיוס וסובלנות". עם זאת, תחת לוגו הארגון השם הוא "פורום משפחות שכולות ישראלי-פלסטיני בעד שלום", והארגון מוזכר פעמים רבות בקצרה כ"חוג ההורים - פורום המשפחות" או "פורום המשפחות השכולות".
בראשית המאה ה-21, נפגש יצחק פרנקנטל מנכ"ל הארגון מספר פעמים עם יאסר ערפאת. לאחר אחד המפגשים הגדיר את מחבלי חמאס, כולל את רוצח בנו, "לוחמי חופש".
טקס יום הזיכרון הישראלי-פלסטיני

החל משנת 2006 הארגון מקיים בשיתוף עם לוחמים לשלום טקס יום הזיכרון הישראלי-פלסטיני. בטקס משתתפות משפחות שכולות ישראליות ופלסטיניות ומטרתו "לזכור יחד את קורבנות האלימות בשני הצדדים, ולהזכיר לכולם שהמלחמה אינה גזירת גורל.".
בשנת 2018 לא אישר שר הביטחון אביגדור ליברמן למשתתפים פלסטיניים להיכנס לישראל כדי להשתתף בטקס יום הזיכרון הישראלי-פלסטיני משום שלדעתו האירוע יוצר השוואה פסולה בין השכול של חללי צה"ל ונפגעי פעולות הטרור עם הנפגעים בצד הפלסטיני וכן משום שיש בו פגיעה במשפחות השכולות בישראל. מספר ימים לאחר מכן פסל בג"ץ את ההחלטה. שנה לאחר מכן אסר ראש הממשלה ושר הביטחון בנימין נתניהו על כניסתם של 176 פלסטיניים לאירוע דומה מאותם נימוקים. גם החלטה זו בוטלה על ידי בג"ץ.
בשנת 2024 התקיים לראשונה הטקס ללא נוכחות פלסטיניים וזאת הן בשל מגבלות ביטחוניות והן בשל חששם של המשתתפים מהצד הפלסטיני מהבעת הזדהות עם השכול שבצד הישראלי.
פרסים והוקרה

הארגון זכה בפרסים רבים: ורד הכסף של ארגון סולידר (אנ')‏ (2007), Common Ground Award‏ (2008), מדליון אייזנהואר של ארגון PTPI (אנ')‏(2008), פרס מרתה לסובלנות וערכים דמוקרטים של הקרן לירושלים (2008), פרס גולדברג לשלום במזרח התיכון של IIE (אנ')(2008), פרס המוסד לשלוש התרבויות (2009), פרס השלום הבינלאומי של קרן גנדי (אנ') (2011), פרס קוואנגג'ו לזכויות אדם (אנ') (2011),, פרס דרור (2014), פרס לייבוביץ' (2016), פרס השלום מטעם ארגון Pax Christi International (2023), פרס החופש העולמי מטעם קרן PL מקופנהגן (2024) ופרסים נוספים.
ספרות

הגרסה העברית של הרומן "אפירוגון" מאת קולום מק'אן יצאה לאור בשנת 2024. במרכז הרומן אבות שכולים, ישראלי ופלסטיני מהפורום: רמי אלחנן ובסאם עראמין. בפברואר 2024 ערך הפורום אירועי השקה לספר בתל אביב, ירושלים וחיפה. עיריית חיפה בראשות עינת קליש רותם אסרה על השקת הספר בבית הגפן.
ביקורת

כנגד פעילות הפורום הועלו טענות על ידי משפחות שכולות ואנשי תקשורת ימניים כי יצירת מכנה משותף בין משפחות שכולות ישראליות ופלסטיניות מטשטש את ההבדל שבין התוקף לקורבן וכי אין להשוות את חללי הטרור הישראליים שנרצחו בכוונת מכוון לבין החללים הפלסטיניים שרובם ככולם נפגעו בשוגג במהלך פעילות צבאית לסיכול טרור. בנוסף נטען בכתבה בעיתון "מידה" כי בפורום חברות גם משפחות של מחבלים פלסטינים.
ראו גם

טקס יום הזיכרון הישראלי-פלסטיני
יום הזיכרון האלנטרנטיבי
לקריאה נוספת

אבי שחף, בוחרים בפיוס, מבט נרטיבי על פורום המשפחות השכולות הישראלי-פלסטיני, הוצאת רסלינג, 2024
הערות שוליים

↑  מתוך אודות באתר הארגון
↑  קורות החיים של אריה פרנקנטל, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
↑  מערכת וואלה!‏, ערפאת להורים השכולים הישראלים: "אנחנו חיים על האדמה ביחד", באתר וואלה, 8 בדצמבר 2000
יו"ר פורום המשפחות השכולות נפגש עם ערפאת, באתר ynet, 10 בדצמבר 2001
יצחק פרנקנטל: המחבל שרצח את בני - לוחם חופש, באתר ynet, 14 במאי 2002
↑  רומי נוימרק, לאכול בגדול, באתר nrg‏, 22 בספטמבר 2007, ynet, יוזמה חדשה, "הלו שלום", לקשר בין ישראלים לפלסטינים, באתר ynet, 29 בספטמבר 2002, "קריקטורות בקונפליקט", אוצר: מישל קישקה
↑  תמר דרסלר, סופשבוע של שכול, הידברות ואופטימיות, באתר ynet, 26 באוגוסט 2007, אלי אשכנזי, ילדי משפחות שכולות בקייטנת דו קיום, באתר הארץ, 26 באוגוסט 2007
↑  ליאור ורוצלבסקי, משרד החינוך החליט: פורום המשפחות השכולות יורחק מבתיה"ס, באתר חדשות 13, 2 באוגוסט 2023
↑   שירה קדרי־עובדיה, ביהמ"ש הורה למדינה לבטל את הוצאת פורום המשפחות השכולות מבתי הספר, באתר הארץ, 22 באפריל 2024
↑   גילי כהן, למרות המחאה, טקס יום הזיכרון הישראלי־פלסטיני מציין עשור, באתר הארץ, 21 באפריל 2015
↑   אור קשתי, בג"ץ חייב את ליברמן לאפשר לפלסטינים להשתתף בטקס יום הזיכרון, באתר הארץ, 17 באפריל 2018
↑   יותם ברגר, בג"ץ הורה לנתניהו לאפשר למאה פלסטינים להיכנס לטקס זיכרון משותף, באתר הארץ, 6 במאי 2019
↑  יואב איתיאל‏, במתחם סגור ומאובטח, בלי פלסטינים: כך נערך טקס "יום הזיכרון הישראלי פלסטיני", באתר וואלה, 12 במאי 2024
↑  SOLIDAR Silver Rose Awards - Winners 2000 – 2021, באתר Solidar
↑  Common Ground Awards 2008, באתר Search for Common Ground
↑  The Jerusalem Foundation Annual Report 2008/9, באתר הקרן לירושלים, עמוד 39
↑  IIE Goldberg Prize Winners, באתר The Institute of International Education
↑  The Gandhi Foundation International Peace Award 2010, באתר The Gandhi Foundation
↑  The Gwangju Prize for Human Rights 2016
↑  פעילויות הפורום זוכות להערכה רבה ולפרסים שונים, באתר "חוג ההורים - פורום המשפחות"
↑  קלמן ליבסקינד, ‏טקס יום הזיכרון המשותף לישראלים ופלסטינים מבוסס על נרטיב של שקר, באתר מעריב אונליין, 6 במאי 2017
↑  טל רפאל, “הקרבנות” הפלסטיניים של יום הזכרון האלטרנטיבי – מחבלים עם דם על הידיים, באתר מידה, ‏9/5/2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309699405171  GND: 1030345686  VIAF: 157533066   WorldCat (עם VIAF): 157533066
התפלגות תת-מעריכית

השוואה בין זנבות של התפלגות תת-מעריכית ללא תת-מעריכית
בתורת ההסתברות, התפלגות תת-מעריכית (או תת-אקספוננציאלית) היא התפלגות שזנבותיה דועכים בקצב החסום על ידי פונקציה מעריכית.
פורמלית, התפלגות של משתנה מקרי  X תיקרא תת-מעריכית אם קיים  K_{1}>0 כך שלכל  t\geq 0 מתקיים: 



Pr
(

|

X

|

≥
t
)
≤
2
exp
⁡

(
−
t

/


K

1


)



{\textstyle \Pr(|X|\geq t)\leq 2\exp {(-t/K_{1})}}

.
במילים: הסיכוי ש  |X| גדול מ- t חסום בפונקציה מעריכית דועכת ביחס ל- t.
התפלגות תת-מעריכית היא גם התפלגות זנב דק כיוון שהיא עונה על ההגדרה שקיים  t\geq 0 כך ש-:
הגדרות

ההתפלגות התת-מעריכית ניתנת להגדרה במספר דרכים שקולות, עבור קבועים  K_{2},..,K_{5} ממשיים:
תוחלת האקספוננט של הערך המוחלט של המשתנה המקרי כפול פרמטר חסום בשתיים:  \operatorname {E} [e^{|X|/K_{2}}]\leq 2.
עבור כל  \lambda  כך ש- 0\leq \lambda \leq {\frac {1}{K_{3}}}, התוחלת של האקספוננט של המשתנה המקרי כפול למדה דועכת מעריכית עם קצב  K_{3}:  \operatorname {E} [e^{\lambda |X|}]\leq e^{K_{3}\lambda }.
לכל  p\geq 1, מתקיים:  \operatorname {E} [|X|^{p}]\leq K_{4}p.
במידה ש- E[X]=0, עבור כל  \lambda  כאשר  |\lambda |<{\frac {1}{K_{5}}}, מתקיים:  E[e^{\lambda X}]\leq e^{K_{5}^{2}\lambda ^{2}}.
אם  {\sqrt {X}} תת-גאוסי.
תכונות

סכום משתנים תת-מעריכיים: אם  X ו- Y הם משתנים מקריים תת-מעריכיים בלתי תלויים, אז גם הסכום שלהם  X+Y הוא תת-מעריכי.
יציבות תחת מקסימום : התפלגויות תת-מעריכיות הן יציבות תחת מקסימום. כלומר, אם X_{1},X_{2},\ldots ,X_{n} הם משתנים מקריים תת-מעריכיים בלתי תלויים, אז גם \max(X_{1},X_{2},\ldots ,X_{n}) הוא תת-מעריכי.
הוכחה: ניתן להוכיח זאת באמצעות חסם האיחוד וההגדרה הראשונה של התפלגות תת-מעריכית:
\mathbb {P} (\max(X_{1},\ldots ,X_{n})>t)\leq \sum _{i=1}^{n}\mathbb {P} (X_{i}>t)\leq 2ne^{-{\frac {t}{\max(K_{1},\ldots ,K_{n})}}},
כאשר  K_{i} הם פרמטרי התת-מעריכיות של המשתנים.
נורמות > נורמת אורליץ

פונקציה  \Psi  המוגדרת על המספרים האי-שליליים נקראת פונקציית אורליץ אם:
\Psi  פונקציה קמורה
\Psi  פונקציה מונוטונית לא יורדת
\Psi (0)=0,  lim_{x\to \infty }\Psi (x)=\infty
כל פונקציית אורליץ מגדירה נורמת אורליץ (אנ') של משתנים מקריים, לפי הנוסחה:
עבור הפונקציה  \Psi _{1}(x)=\exp(x)-1, אפשר לראות שלמשתנה מקרי יש נורמת אורליץ  \Psi _{1} סופית אם ורק אם הוא תת-מעריכי. באופן כללי, עבור הפונקציות  \Psi _{q}(x)=\exp(x^{q})-1 (לכל  q\geq 1), נקבל משפחה מעריכית של פונקציות אורליץ. גם המקרה  q=2 הוא מיוחד מפני שלמשתנה מקרי יש נורמת  \Psi _{2} סופית אם ורק אם הוא משתנה תת-גאוסי.
קבוצה נוספת של נורמות אורליץ מתקבלת עבור  \Psi (x)=x^{p}, כאשר הנורמה התקבלת היא נורמת  L_{p} של המשתנה המקרי.
נורמות > נורמה תת-מעריכית

הנורמה התת-מעריכית היא דוגמה לנורמת אורליץ כאשר  \Psi _{1}(x)=\exp(x)-1, מסומנת כ- \|\cdot \|_{\psi _{1}}, של משתנה מקרי מוגדרת על ידי: \|X\|_{\psi _{1}}:=\inf\{K>0\mid \mathbb {E} (e^{|X|/K})\leq 2\},
על סמך ההגדרה השקולה הראשונה, אם הנורמה סופית המשתנה הוא תת-מעריכי.
נורמות > נורמה תת-גאוסית

הנורמה התת-גאוסית היא דוגמה לנורמת אורליץ כאשר  \Psi _{2}(x)=\exp(x^{2})-1, מסומנת כ- \|\cdot \|_{\psi _{2}}, של משתנה מקרי מוגדרת על ידי: \|X\|_{\psi _{2}}:=\inf\{K>0\mid \mathbb {E} (e^{X^{2}/K^{2}})\leq 2\}.
הקשר בין משתנה מקרי תת-גאוסי למשתנה מקרי תת-מעריכי

כל משתנה  X שהוא תת-גאוסי הוא גם משתנה מקרי תת-מעריכי.
אם X הוא משתנה מקרי תת-מעריכי, אז המשתנה X^{2} הוא משתנה מקרי תת-גאוסי, ומתקיים \|X^{2}\|_{\psi _{1}}=\|X\|_{\psi _{2}}^{2} .
טענה זאת נובעת ישירות מהגדרת הנורמות.
אם  X ו- Y הם משתנים מקריים תת-גאוסיים, אז המכפלה שלהם,  XY, היא משתנה מקרי תת-מעריכי, ומתקיים  \|XY\|_{\psi _{1}}\leq \|X\|_{\psi _{2}}\cdot \|Y\|_{\psi _{2}}.
משפטים > אי שוויון ברנשטיין

אי שוויון ברנשטיין מספק חסם על הזנב של סכום של משתנים מקריים תת-מעריכיים בלתי תלויים עם תוחלת אפס.
נניח ש- X_{1},X_{2},...,X_{N} הם משתנים מקריים תת-מעריכיים בלתי תלויים עם תוחלת אפס. אזי, לכל  t\geq 0, מתקיים:
כאשר  c>0.
משפטים > אי-שוויון ברנשטיין עבור התפלגויות חסומות

נניח ש- X_{1},X_{2},...,X_{N} הם משתנים מקריים תת-מעריכיים בלתי תלויים עם תוחלת אפס. נניח גם כי המשתנים חסומים, כלומר  |X_{i}|\leq K לכל  i, עבור קבוע  K>0. אז עבור כל  t\geq 0, אי-שוויון ברנשטיין קובע כי:
\mathbb {P} \left(\sum _{i=1}^{N}X_{i}\geq t\right)\leq 2\exp \left(-{\frac {t^{2}}{2\sigma ^{2}+{\frac {2Kt}{3}}}}\right),
כאשר  \sigma ^{2}=\sum _{i=1}^{N}\mathbb {E} [X_{i}^{2}] היא סכום השונויות.
התפלגויות מוכרות

ההתפלגות מעריכית היא התפלגות תת-מעריכית.
התפלגות וייבול כאשר k\geq 1 :
פונקציית ההסתברות המצטברת שלה היא: F(x;k,\lambda )={\begin{cases}1-\exp \left(-\left({\frac {x}{\lambda }}\right)^{k}\right)&x\geq 0,\\0&x<0.\end{cases}}
זנב ההתפלגות מקיים:  \mathbb {P} (|X|>x)=\mathbb {P} (X>x)=1-F(x)=\exp \left(-\left({\frac {x}{\lambda }}\right)^{k}\right)
עבור  k=1:  \mathbb {P} (|X|>x)=\exp \left(-{\frac {x}{\lambda }}\right) כלומר, מדובר בקצב דעיכה מעריכי בדיוק, כאשר הקבוע הוא הפרמטר  \lambda . לכן, כאשר  k=1, התפלגות וייבול היא תת-מעריכית (זהה להתפלגות מעריכית).
עבור  k>1, מתקיים: \mathbb {P} (|X|>x)=\exp \left(-\left({\frac {x}{\lambda }}\right)^{k}\right) ביטוי זה דועך מהר יותר מאקספוננט שלילי פשוט, כלומר גם במקרה זה ההתפלגות היא תת-מעריכית.
עבור  k<1, תנאי זה לא מתקיים, ולכן התפלגות וייבול אינה תת-מעריכית במקרים אלו.
כל התפלגות תת-גאוסית
ראו גם

התפלגות תת-גאוסית
התפלגות מעריכית
נורמת אורליץ (אנ')
אי-שוויונות ברנשטיין
הילה קורח

| --- | --- |

קורח, 2014
 לידה:  2 במרץ 1984 (בת 40) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  lalik
 טוויטר:  HKorach
 
הילה חיה קורח (נולדה ב-2 במרץ 1984) היא עיתונאית, קריינית, אשת רדיו, טלוויזיה, ורופאה ישראלית. הגישה את "המהדורה המרכזית" של חדשות 13 מינואר 2022 עד ינואר 2025. קודם לכן, הגישה את מהדורת השבת וכן את תוכנית האקטואליה היומית "לפני החדשות", גם היא בערוץ 13.
משנת 2010 ועד 2020 הנחתה את תוכנית המדע "גלילאו" ששודרה בטלוויזיה החינוכית, ומשנת 2018 משודרת בכאן חינוכית. בשנת 2018 היא השתתפה בתוכנית ההומוריסטית על גוף האדם "מתחת לעור". בשנים 2007–2019, הגישה את תוכנית הבוקר "העולם הבוקר" של רשת, ששודרה בערוץ 2 ועברה לרשת 13, לצד אברי גלעד.
ביוגרפיה

קורח נולדה וגדלה בתל אביב כבת זקונים ולה שתי אחיות גדולות. אמה בלהה, מורה לחינוך מיוחד, ואביה חיים, שעלה לישראל מהונגריה, הוא מהנדס שעבד במשך כל חייו המקצועיים בתעשייה האווירית. למדה בתיכון עירוני ד' והייתה פעילה מאוד בתנועת הצופים.
במסגרת שירותה הצבאי בגלי צה"ל, החלה קריירה עיתונאית. בתחנה הצבאית היא הגישה, בשנים 2003–2004, את התוכנית "שטח אש", סיכום שבועי של חדשות הצבא.
חיים אישיים

נשואה לדרור שלפמן, רואה חשבון, שגם משמש קצין הביטחון של תוכנית המציאות "המירוץ למיליון". לזוג בן ושתי בנות, והם מתגוררים במושב עדנים.
הערות שוליים

↑  ערן סויסה, מחליפה את קוטלר: קורח תגיש את "המגזין", באתר ישראל היום, 22 ביוני 2019
↑  הילה קורח,  ההרצאה "The Idealization of Time Efficiency and Multidisciplinary-ism", סרטון בערוץ "של TEDx RamatAviv", באתר יוטיוב (אורך: 12:40), 16 בנובמבר 2021 (באנגלית)
1 2 3  ערן סויסה, הילה קורח מגישה: וונדר וומן, באתר ישראל היום, 29 בספטמבר 2019
↑  איילת גולדשטיין, הילה קורח נבחרה להגיש את מגזין הסטודנטים של ערוץ 'קמפוס', באתר "אייס", 31 בינואר 2006; כעת, מתוך ארכיון האינטרנט "archive.is"
↑  אברי גלעד, הילה קורח ויואל פרלמן – הם הזוכים ב"אות אור ירוק לתקשורת" לשנת 2008, באתר "אור ירוק"
↑  הודעה לתקשורת באתר "יפעת"
↑  גלילאו - עונה רביעית באתר הטלוויזיה החינוכית
↑  ערן סויסה, עוברת אולפן, באתר nrg‏, 24 בינואר 2011
↑  הטורים של הילה קורח, באתר "מעריב השבוע"
↑  נועה פרייס‏, הזוכה הגדולה בטקס פרסי הטלוויזיה: yes עם "פאודה" ו"שטיסל", באתר וואלה, 10 ביוני 2016
↑  הילה קורח - מגישת החדשות של השנה, נבדק ב-2021-01-27
↑  יפעת מנהרדט, תקשיבו לאמא: איך הפכו הילה קורח ועינת נתן לגוראיות של אמהות, באתר Xnet‏, 3 בפברואר 2019
1 2 3  יפעת מנהרדט, המגישה הילה קורח סיימה לימודי רפואה: 'אם רוצים אפשר לשלב הכל', באתר Xnet‏, 6 בנובמבר 2017
↑  ערן סויסה, שישבת, באתר ישראל היום, 29 בספטמבר 2019
↑  ד"ר הילה קורח מתפטרת מההתמחות: "הופכת לבן אדם שאני לא רוצה להיות", באתר Twitter, ‏24/8/2022
↑  הילה קורח ואלמז מנגיסטו ינחו את טקס הדלקת המשואות, באתר www.israelhayom.co.il, ‏20.12.2021
↑  ברקע המשבר בחברה: מגישת חדשות 13 הילה קורח התפטרה, באתר וואלה, 20 בנובמבר 2024
↑  רן בוקר, אחרי עידו רוזנבלום: הילה קורח תנחה את "המרדף", באתר ynet, 10 בדצמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007415904805171  VIAF: 39154921344863590026   WorldCat (עם VIAF): 39154921344863590026
שמואל גינזבורג

שמואל "מילה" גינזבורג (גינצבורג) (2 בנובמבר 1918 - 17 במאי 1990) היה כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת הקיצוני השמאלי מכבי תל אביב ובנבחרת ארץ ישראל.
ביוגרפיה

גינזבורג נולד ברפובליקה העממית של אוקראינה. אחיו ברוך נרצח בגיל 18 בבית המשפחה בפרעות פטליורה בשנת 1918. האירוע הטראומטי הזה גרם לאחיו הבכור יוסף לעלות לארץ ישראל ואחריו עלו שאר האחים וההורים, יחד עם מילה כשהיה בגיל ארבע. רק אחותו מאשה נשארה באוקראינה, ובנה הפך לטייס בצבא הרוסי. בין היתר במשפחה היה את הברון גינזבורג, שבמאה ה-19 היה אחד מארבעת היהודים העשירים בעולם. בגיל 10 למד מילה בבית הספר העממי ע"ש אחד העם בתל אביב.
בגיל 15 נכלל מילה בנבחרת הנוער של מחוז הדרום, שכללה שחקנים ממכבי רחובות, מכבי נס ציונה, מכבי ראשון לציון וגדרה. הנבחרת אף התמודדה במשחקי המכביה (1935) עם נבחרת המכבי הצעיר. שנה לאחר מכן הצטרף למכבי שמעון (ע"ש הכדורגלן שמעון טבק). כשחזרה מכבי תל אביב ממסעה המוצלח בארצות הברית (1936), הועלה מילה לקבוצה הבוגרת של מכבי תל אביב. מילה מילא מספר תפקידים בראשית דרכו, במשחקו הראשון נגד מכבי פתח תקווה הופיע כמגן שמאלי, אך הודות לבעיטותיו החזקות והמכוונות העלה אותו המאמן לשורת ההתקפה. משחקו הבינלאומי הראשון היה נגד הקבוצה הרומנית טימושווארה, בו מכבי הפסידה 3–4 ומילה הבקיע שער אחד. באותה שנה זכה עם הקבוצה באליפות הליגה. לצידו במכבי תל אביב שיחקו גם גאול מכליס, פרי נויפלד, גרי בית הלוי, מנחם מרימוביץ', ואף עוד הספיק לשחק עם אחיו הצעיר יוסף מרימוביץ'.
ב-13 בפברואר 1937, שיחקה מכבי תל אביב נגד מכבי חשמונאי ירושלים במסגרת הגביע ארץ ישראלי 1937. למשחק שנערך בירושלים הגיעו אלפי צופים. בבעיטת הפתיחה התכבד סגן ראש העיר דוד אוסטר. מכבי תל אביב הביסה את הקבוצה הירושלמית 10–0, כולל שלושער של גינזבורג.
גינזבורג השתתף במסע המשחקים של מכבי תל אביב לאוסטרליה ב-1939, כשבנוסף הייתה הקבוצה מחוזקת עם 4 שחקנים מקבוצות שונות בליגה. מילה אף זכור בהבקעת השער (2–1) לטובת קבוצתו נגד נבחרת אוסטרליה, לעיני 45,000 צופים. מילה אף ערך הופעה אחת במדי נבחרת ארץ ישראל, במשחק נגד נבחרת יוון במוקדמות מונדיאל 1938.
ב-1941 נישא "מילה" לחברתו ירדנה והם עברו להתגורר בגדרה. בגלל המרחק הרב מתל אביב התקשה מילה להגיע לאימוני הקבוצה, וב-1943, כשהיה בגיל 24, פרש ממשחק פעיל.
גיזנבורג היה חבר בהגנה, ובשנת 1947 יצא בשעות הלילה המאוחרות לחוף ניצנים לקבל את פני המעפילים שהגיעו באוניית "שבתאי לוזינסקי", אך זו התגלתה על ידי הבריטים, אשר תפסו את המעפילים וגם את חברי ההגנה שבאו לקבלם, והגלו את כולם למחנות המעצר בקפריסין שם שהו חודש וחצי, עד אשר חזר לארץ ישראל עם חלק מהמעפילים שאף הצליחו להערים על הבריטים ולשכנעם שהם לא מעפילים. במחנה המעצר חברי ההגנה לימדו את המעפילים על ארץ ישראל וזאת במטרה שיצליחו לענות נכון אל שאלות הבריטים במבחן שהם עשו לכל מי שנתפס.
בהמשך חייו עבר מילה עם משפחתו להתגורר ברמת גן, ניהל בנק והיה פעיל בחוג ידידיי בית החולים שיבא. הראיון האחרון שהעניק היה בשנת 1989 לעיתונאי שמעון סאמט, בכותרת "מילה גינזבורג שחקן הנבחרת הארץ ישראלית בשנות ה-30 וה-40, מספר על המירוץ אחר הכדור ולא אחר הכסף בימים שלפני הטוטו."
לקריאה נוספת

אשר גולדברג, דני דבורין, מכבי תל אביב - מאה שנים ראשונות, הוצאת מדיה, 2006, עמוד 83