stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מולין אוקרמן
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | מועדון הגולגולות | בחורה בדירה של קיילב |  |
| 2002 | The Fraternity | טס |  |
| 2003 | The Utopian Society | טאנסי |  |
| 2004 | הרולד וקומר משתוללים באמריקה | ליאן |  |
| 2007 | הפלישה | אוטום |  |
| 2007 | האחים סולומון | טארה אנדרסון |  |
| 2007 | אשת החלומות | ליילה קנטרואו |  |
| 2008 | Heavy Petting | דפני |  |
| 2008 | 27 שמלות | טס ניקולס |  |
| 2009 | השומרים | לורי ג'ופיטר / סילק ספקטר (אנ') |  |
| 2009 | ההצעה | גרטרוד |  |
| 2009 | טיפול זוגי | רוני |  |
| 2010 | שמחתודהעודבבקשה | אנני |  |
| 2010 | הרומנטיקנים | טריפלר |  |
| 2010 | אלקטרה לוקס | טריקסי |  |
| 2011 | בעין העדשה | רובין קומלי |  |
| 2011 | מילכוד 44 | טס |  |
| 2012 | את, אני והשאר | איב |  |
| 2012 | האיש המכני הענק | ג'יל |  |
| 2012 | רוק לנצח | קונסטנס סאק |  |
| 2012 | גנוב (אנ') | ריילי סימס |  |
| 2012 | Hotel Noir | מארי |  |
| 2013 | Cottage Country | קאמי ריאן |  |
| 2013 | קוד פרוץ | קת'רין |  |
| 2013 | קאנטרי בלוגראס בלוז | דבי הארי |  |
| 2015 | אראה אותך בחלומותיי | קת'רין פטרסון |  |
| 2015 | בחורות אחרונות | אמנדה קרטרייט / ננסי |  |
| 2016 | ההונאה | אמילי |  |
| 2016 | הכרטיס | סאם |  |
| 2018 | פרא | קלייר ויידן |  |
| 2019 | לשיר מהלב | איזבלה |  |
| 2020 | To the Stars | גרייס ריצ'מונד |  |
| 2020 | להציל את ההורים | מרגו פינץ' / מטילדה |  |
| 2020 | בשביל מה יש חברים?! | מולי | גם מפיקה |
| 2020 | מועדון קרב בנות | אנה |  |
| 2022 | A Week In Paradise | מגי |  |
| 2022 | The Aviary | ג'יליאן |  |
| 2023 | המרוץ האחרון |  |  |
| TBA | Slayers | בוורלי רקטור |  |
| TBA | Cold Providence | גיל |  |
| TBA | Amends | אמנדה |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | ארץ: הקונפליקט האחרון | אווטאר | פרק: "Truth" |
| 2000 | האחרים | דיאנה סטילמן | פרק: "Pilot" |
| 2000 | אוצרות מן העבר | אלנה | פרק: "Affaire de Coeur" |
| 2001 | Twice in a Lifetime | רמונה דוביוס | פרק: "Knockout" |
| 2001 | דוק | מאדי דודג' | פרק: "Face in the Mirror" |
| 2001 | ויצ'בלייד | קארן ברונטה | פרק: "Conundrum" |
| 2005, 2014 | הקאמבק | ג'ונה מילקן | 15 פרקים |
| 2006 | שוב מתאהב | קירה דאנגן | פרק: "The One That Got Away" |
| 2006 | הפמליה | טורי | 2 פרקים |
| 2010 | איך פגשתי את אמא | סטלה הקולנועית | פרק: "The Wedding Bride" |
| 2010 - 2016 | ילדי בית החולים | ד"ר ולרי פליים / אינגריד | 42 פרקים |
| 2012 | Burning Love | ווילו | סדרת רשת; 8 פרקים |
| 2012 - 2013 | פרברי הגיהנום | אלכס אלטמן | 3 פרקים |
| 2013 - 2014 | Newsreaders | אינגריד | 2 פרקים |
| 2013 - 2014 | אישה לראווה | קייט האריסון | תפקיד ראשי; 22 פרקים גם מפיקה |
| 2013 | רובוט צ'יקן | אלמנה שחורה / אחיינית של נרד | דיבוב; פרק: "Robot Fight Accident" |
| 2014 | שוודיה אהובתי | עצמה | פרק: "Breakups" |
| 2015 | Sin City Saints | דאסטי הלפורד | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2016 | איזי | לוסי | פרק: "Utopia" |
| 2016 - 2019 | מיליארדים | לארה אקסלרוד | תפקיד ראשי (עונות 3-1) תפקיד אורח (עונה 4); 37 פרקים |
| 2019 | היסטוריה שתויה | באולה אנאן (אנ') | פרק: "Femme Fatales" |
| 2019 - 2022 | Dollface | סלסט | 10 פרקים |
| 2020 | משטרה רפואית | ד"ר ולרי פליים | 3 פרקים |
| 2020 | Soulmates | מרת'ה | פרק: "Break on Through" |
אוקרמן, 2008
אוקרמן, 2010
אוקרמן (משמאל) מנחה את גמר אירוויזיון 2024 לצד פייטרה מיידה
מהומות הסטודנטים בבוקרשט 1956

ליג'יה פילוטי, סטודנטית למשפטים שסולקה מהלימודים בעקבות השתתפותה במחאות
בסתיו 1956, בבוקרשט, התרחשו מהומות של סטודנטים, כחלק מגל מהומות סטודנטים בארצות הגוש הקומוניסטי. תגובה מהירה ונחושה של השלטונות הקומוניסטיים ברומניה חנקה מהומות אלה באיבן, סטודנטים רבים נעצרו ונחקרו, חלקם סולקו מהלימודים והיו גם שנשפטו לעונשי מאסר בין שנה ל-6 שנים.
הרקע

בשלהי פברואר 1956 השמיע ניקיטה חרושצ'וב את הנאום הסודי בו גונו פשעי סטלין וגונה פולחן האישיות שלו. בין אורחי הוועידה ה-20 של המפלגה הקומוניסטית הסובייטית, שנפתחה אז, היה גם מנהיג פולין הקומוניסטית, בולסלאב ביירוט, סטליניסט מובהק. ב-12 במרץ, במוסקבה בולסלאב ביירוט מת בנסיבות חשודות, נסיבות שיצרו חרושת שמועות על רציחתו או התאבדותו. בתקופה זו של חילופי שליט בפולין, היו פולנים שראו בכך חלון הזדמנויות לשינויים, לכן החלו מהומות פועלים ושביתה בפוזנן והפגנות סטודנטים. האירועים בפולין הביאו לבסוף למינויו של ולדיסלב גומולקה ולהנהגת משטר פחות נוקשה - תקופה זו כונתה "הפשרת גומולקה".
בהונגריה, שכנתה של פולין לפני שינויי הגבולות של מלחמת העולם השנייה, התחילה התסיסה בחוגי הסטודנטים. ב-16 באוקטובר 1956 פרשו הסטודנטים של סגד מהתאחדות הסטודנטים הקומוניסטים של הונגריה והקימו מחדש את "איחוד הסטודנטים ההונגרים", איגוד דמוקרטי שפוזר על ידי המשטר הקומוניסטי. בימים שלאחר מכן הצטרפו גם הסטודנטים של פץ', של מישקולץ ושל שופרון וב-22 באוקטובר גם הסטודנטים של האוניברסיטה הטכנית והכלכלית של בודפשט. הסטודנטים ההונגרים פתחו בגל של מחאות והפגנות שהציתו לבסוף את המרד ההונגרי.
תגובת השלטונות

הלשכה הפוליטית של הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית הרומנית, שהתכנסה בדחיפות ב-27 באוקטובר, קבעה מטה לניהול המשבר. בראש המטה הוצב אמיל בודנראש ובין חברי המטה היו ניקולאה צ'אושסקו, אלכסנדרו דרגיץ' ולאונטין סלז'אן.
ביום 4 באוקטובר יצא הצבא הסובייטי מההמתנה וכבש את בודפשט ומרכזים חיוניים אחרים בהונגריה. באותו זמן החל גל של מעצר סטודנטים בבוקרשט ובין העצורים גם חלק מיוזמי המחאה. בלילה שבין רביעי וחמישי באוקטובר תפס הצבא הרומני את כיכר האוניברסיטה והתנועה בה נאסרה. בכל מקום חנייה היו משאיות עם חיילים מצוידים בנשק ומוכנים להתערבות מיידית. ההפגנה המתוכננת הפכה לבלתי אפשרית. בכניסות השונות לכיכר האוניברסיטה ניצבו קומוניסטים רומנים מעובדי האוניברסיטה בפקולטות השונות, שרשמו את שמותיהם של הסטודנטים שעברו במקום.  יחידות צבא נוספות המתינו בתוך מבנים של האוניברסיטה ובמבנים סמוכים.
הסטודנטים של הפקולטה לפילוסופיה יזמו הפגנה חדשה ליום 15 בנובמבר, אך יוזמי הפגנה זו נעצרו בטרם הספיקו לגייס את המפגינים. השלטונות התחילו בגל של מעצרים, כשצווי המעצר מוצאים בפיקוחו הישיר של סגן ראש הממשלה, גאורגה אפוסטול. העצורים נחקרו בקשיחות רבה ורבים מהם טענו שהוכו בברוטליות. היו סטודנטים שנחקרו אישית על ידי שר הפנים, אלכסנדרו דרגיץ'. מרבית המעצרים נערכו בחודשים נובמבר ודצמבר, אך גל המעצרים נמשך גם לאורך שנת 1957.
חלק מהעצורים הובאו למשפט בקבוצות שכונו לפי הבולט שביניהם:
קבוצת דרדנה על שם Mihai Stere Derdena (מיכאי סטרה דרדנה).
קבוצת בולאי על שם Alexandru Bulai (אלכסנדרו בולאי).
קבוצת מיטרוי על שם Paul Mitroi (פאול מיטרוי).
קבוצת שרבאן על שם Horia Şerban Popescu (הוריה שרבאן פופסקו).
קבוצת איווסיוק על שם Alexandru Ivasiuc (אלכסנדרו איווסיוק).
קבוצת גומה על שם פאול גומה.
היו סטודנטים שנענשו קלות יחסית על ידי סילוק מהלימודים באוניברסיטה, חלקם תוך איסור על הרשמתם למוסדות אחרים להשכלה גבוהה, אך היו לא מעטים שנידונו לעונשי מאסר. עונשי המאסר, שהוטלו על הסטודנטים, נעו בין שנה אחת ובין שש שנים. היו סטודנטים שמתו בתקופת מאסרם, דוגמת Ștefan Negrea (שטפאן נגראה) מהפקולטה לבלשנות שמת בנובמבר 1958.
תגובת השלטונות > מותו של ניקולאה לאביש

ניקולאה לאביש היה משורר רומני צעיר, שפרש מהלימודים באוניברסיטת בוקרשט, אך שב להיפגש עם חבריו בעת המהומות. לאביש, במפגשים עם חבריו, נקט עמדות ועשה מעשים שנגדו את המדיניות. דוגמה לכך היא דקלום של הדוינה של אמינסקו, דוינה רוויה שנאת זרים, שנאסרה על ידי השלטונות הקומוניסטים. בחודש דצמבר 1956 נהרג לאביש במה שהוגדר כתאונת דרכים עם חשמלית, אך נפוצו שמועות, שהוא נדחף מתחת לגלגלי החשמלית בעת שהיה שתוי במקצת. הייתה גם עדה שאישרה זאת, אך סירבה לתת פרטים מזהים לגבי הדוחף. השמועות אמרו שזו הייתה תאונה מאורגנת על ידי השלטונות, שחששו מהשפעתו על הנוער.
אחרית דבר

בנאום שנשא ניקיטה חרושצ'וב, ב-8 בנובמבר 1956, בפני ארגון הקומסומול, רמז למהומות סטודנטים אלה, כאשר אמר שהיו ברומניה, במוסדות לימוד מסוימים, תופעות לא בריאות בין הסטודנטים. חרושצ'וב בירך את המפלגה הקומוניסטית הרומנית על הטיפול המהיר והיעיל.
השלטונות הקומוניסטיים של רומניה החליטו לנקוט באמצעים לגילוי ודיכוי האלמנטים הלא נאמנים באוניברסיטאות וכך נמשך גל של חשיפות וטיהורים במהלכו סטודנטים הושפלו וסולקו מהלימודים.
כעבור זמן מה נפסק הגל וחלק מהסטודנטים שסולקו מהלימודים או נאסרו הצליחו לשקם את חייהם ולהמשיך בלימודים גבוהים, ברומניה או בארצות אחרות, אך לא כולם, היו כאלה שלא הצליחו להשתקם.
כמה מהסטודנטים כתבו מאוחר יותר, אחרי המהפכה הרומנית, ספרים על התקופה. Stela Covaci (סטלה קובץ') פרסמה בשנת 2006, בהוצאה לאור Vremea (הזמן) את הספר Persecuţia - mişcarea studenţească anticomunistă (הרדיפה - התנועה הסטודנטיאלית האנטי-קומוניסטית). אותה סופרת, סטלה קובץ', פרסמה בינואר השנה, בהוצאה לאור Tracus Arte (טראקוס ארטה) את הספר Nopţile de coşmar ale poetului Nicolae Labiş (לילות הסיוט של המשורר ניקולאה לאביש). מחברת הספר הכירה היטב את לאביש, שהיה חברו לחדר של בעלה, אנדרי קובץ', בימים ההם, כששלושתם היו סטודנטים באוניברסיטת בוקרשט.
הערות שוליים

↑  המשטר הקומוניסטי ברומניה, תחת שלטונו של גאורגה גאורגיו-דז' היה מהדגם הסטליניסטי. לאחר הנאום הסודי התחילה ליברליזציה מסוימת בברית המועצות ובכמה מארצות הגוש הקומוניסטי, אך לא ברומניה. למרות כל זאת נפוצו שמועות על כך שיוסיף קישינבסקי ומירון קונסטנטינסקו הציעו ליברליזציה ברוח השינויים שהוביל ניקיטה חרושצ'וב. הצעותיהם נדחו על ידי גאורגיו-דז', אך בציבור תלו תקוות בשניים. השניים נכשלו בניסיונם להדיח את גאורגיו-דז' ובקיץ 1957 הודחו מהנהגת המפלגה הקומוניסטית הרומנית.
יוסיף קישינבסקי, הוזמן, אך לא בא
כיכר האוניברסיטה בבוקרשט
אמיל בודנראש, ראש המטה לטיפול במשבר
אלכסנדרו דרגיץ', שר הפנים של רומניה, חקר אישית חלק מהסטודנטים
המשורר ניקולאה לאביש
מחפש אותך

| --- | --- |
 סינגל בביצוע אלון אולארצ'יק
 יצא לאור:  1997
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 שפה:  עברית
 אורך:  3.25 דק' 
 חברת תקליטים:  NMC
 כתיבה:  אלון אולארצ'יק
 הפקה:  אלון אולארצ'יק
 
מחפש אותך הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אלון אולארצ'יק. את השירו הוציאה לאור בשנת 1997 חברת התקליטים NMC, והוא היה שיר הנושא של סדרת הטלוויזיה "צה"ל 1".
על השיר

השיר נכתב, הולחן והופק על אולארצ'יק. הוא הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב-15 ביוני 1997. בשבוע לאחר מכן דורג במקום ה-11 (הכניסה הגבוהה ביותר למצעד בשבוע זה). ב-20 ביולי עלה למקום השלישי, המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע, שם שהה שבועיים רצופים. ב-31 באוגוסט, לאחר עשרה שבועות צעידה, יצא מהדירוג השבועי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 3 |  |
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 15 ביוני 1997, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 22 ביוני 1996, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 20 ביולי 1997, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 27 ביולי 1997. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 31 באוגוסט 1997, פזמונט
| אלון אולארצ'יק |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אולארצ'יק • שעשועי כאילו • תגיד לי מה אתה מרגיש • בואי נגיד שאני שלך • אולארצ'יק בשקט • פעם בגליל - מבט מוזיקלי • רוק & רוך • אולארצ'יק סטייל • יום אחד • תה בשניים • אולארצ'יק. עכשיו |  |
| מיני-אלבומים | מתקרבים הכוכבים |  |
| אלבומי הופעה | אולארצ'יק ג'אז • נפגשנו Live • אולארצ'יק הלהקה ואני LIVE |  |
| אלבומי אוסף | האוסף • המיטב |  |
| סינגלים | "בא לשכונה בחור חדש" • "מאיר ואלון" • "היא הולכת בדרכים" • "גלים גלים" • "או שאתה שר או שלוקחים אותך מפה" • "כולם כולם" • "שלום סלאם" • "בחור אנלוגי בעולם דיגיטלי" • "בן בסט" • "החיים קשים" • "בואי נגיד (משחק המונופול)" • "נערה במשקפיים" • "בואי נתחבק" • "מסטיק" • "מחפש אותך" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אני לא רוקד כשעצוב" • "מוכר הפרחים" • "מאחורי השער" • "בתוך עינייך" |  |
מומצ'ילגראד

| --- | --- |
מראה העיר מומצ'ילגראד
מראה העיר מומצ'ילגראד
 מדינה:  בולגריה בולגריה
 מחוז:  קרדז'אלי
 חבל ארץ:  הרי רודופי
 ראש העיר:  ארדינץ' איסמעיל חיירולה
 תאריך ייסוד:  המאה ה-15
 על שם:  Momchil 
 שטח:  16.2 קמ"ר
 גובה:  452 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  19,902 (15 במרץ 2024)
 קואורדינטות:  41°32′N 25°25′E﻿ / ﻿41.533°N 25.417°E﻿ / 41.533; 25.417
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.momchilgrad.bg
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בולגריה מוגדלת) סופיה פלובדיב וארנה בורגס רוסה פלבן סטארה זאגורה טורקיה יוון מקדונ. הצפו.  סרביה רומניה הים השחור מומצ'ילגראד(למפת בולגריה רגילה) סופיה פלובדיב וארנה בורגס רוסה פלבן סטארה זאגורה טורקיה יוון מקדונ. הצפו.  סרביה רומניה הים השחור מומצ'ילגראד(למפת מחוז קרדז'אלי רגילה) קרדז'אלי קרומובגראד ארדינו חאסקובו יוון סמוליאן פלובדיבמומצ'ילגראד(למפת מחוז קרדז'אלי מוגדלת) קרדז'אלי קרומובגראד ארדינו חאסקובו יוון סמוליאן פלובדיבמומצ'ילגראד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מוֹמְצִ'ילְגְרָאד (בבולגרית: Момчилград) היא עיר בדרום בולגריה, השנייה בגודלה מבחינת כמות אוכלוסין במחוז קרדז'אלי ושוכנת 215 קילומטרים דרומית מזרחית לבירה סופיה ו-14 קילומטרים דרומית מזרחית לבירת המחוז קרדז'אלי. העיר נקראת על שמו של הפאודל הבולגרי מומצ'יל אשר נאבק על עצמאות האימפריה הבולגרית השנייה כנגד העות'מאנים והביזנטים כאחד וב-7 ביולי 1345 נהרג בקרב.
היסטוריה

היישוב נוסד בשלהי המאה ה-15 על ידי מוסלמים מאנטוליה שהובאו במסגרת טרנספר אוכלוסיות שבוצע מעת לעת באימפריה העות'מאנית. שמה של העיר בתקופה העות'מאנית היה מֶסְטָאנְלוּ וב-1934 שונה למומצ'ילגראד. לאחר המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) נותר היישוב מתוקף סיכומי קונגרס ברלין בשטח המחוז האוטונומי רומליה המזרחית. לאחר מלחמת בולגריה–סרביה (1885) הועברה מתוקף הסכם בוקרשט ביחד עם הערים קרדז'אלי וסמוליאן לחזקת העות'מאנים. במהלך מלחמת הבלקן הראשונה נכבש היישוב על ידי צבא ממלכת בולגריה ומאז נותר בחזקת הבולגרים. ב-1937 זכה היישוב למעמד של עיר.
בראשית שנות ה-80 רדף משטרו של טודור ז'יווקוב את בני המיעוט הטורקי בבולגריה ועשרות אלפים מהם נאלצו להגר לטורקיה. תושבי מומצ'ילגראד נוהגים לציין את מועד תחילת הרדיפות בטקסים הנערכים בעיר.
כלכלה

האזור הוא חקלאי בעיקרו ופרנסת תושבי העיר נסמכת על גידול טבק, פלפלים, צאן ובקר לתעשיות הבשר והחלב. בשטח הרשות המקומית קיים מפעל טקסטיל. התחבורה הציבורית ליישובים הסמוכים מתבססת על קווי אוטובוס. בשטח הרשות המקומית מספר בתי מלון ובתי הארחה.
דמוגרפיה

אוכלוסיית העיר מצויה במגמת קיטון ניכרת בשל שיעור תמותה העולה על שיעור הילודה ובעיקר בשל הגירה שלילית, רובה הגירת עבודה. מבחינת התמהיל האתני של האוכלוסייה עולה, כי 81.8% הם טורקים, 17.1% בולגרים ו-1.1% הם צוענים.
הערות שוליים

↑  העיר מומצ'ילגראד, באתר guide-bulgaria.com (באנגלית).
↑  "מומצ'ילוב מכבדת את זכר קורבנות תהליך התחייה", novinite.com (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552517305171  BnF: cb13325273g (data)  LCCN: n79124996  MusicBrainz: 7dadf6fc-0953-40cf-a51d-15ff5131ea66  NKC: ge577301  VIAF: 130176803   WorldCat (עם VIAF): 130176803
מחסנית קריאות

מחסנית קריאות מורכבת ממסגרות (stack frames). אלו הם מבני נתונים תלויי מכונה ומערכת הפעלה, המכילים מידע אודות המצב של שגרות רצות. כל מסגרת מתאימה לקריאה לשגרה שעדיין לא סיימה לרוץ. לדוגמה, אם כרגע רצה שגרה בשם DrawLine, לאחר שהיא נקראה מתוך שגרה בשם DrawSquare, החלק העליון של מחסנית הקריאות יכול להראות כמודגם בתרשים זה.
במדעי המחשב, מחסנית קריאות (באנגלית: call stack) היא מבנה נתונים מסוג מחסנית, המשמש לאחסון מידע אודות השגרות הפעילות של תוכנית מחשב. סוג זה של מחסנית נקרא גם execution stack (מחסנית ביצוע), control stack (מחסנית שליטה), run-time stack (מחסנית זמן ריצה) או machine stack (מחסנית מכונה), ובדרך כלל קוראים לה בקיצור פשוט "המחסנית" (the stack). אף על פי שתחזוקת מחסנית הקריאות חשובה לתפקודן התקין של מרבית התוכנות, לרוב בשפות תכנות עיליות הטיפול בה מבוצע אוטומטית ופרטיה מוסתרים מהמתכנת.
מחסנית קריאות משרתת מספר מטרות קשורות, אבל הסיבה העיקרית לשימוש בה היא לצורך מעקב אחר הנקודה שאליה כל שגרה אמורה להחזיר את השליטה כאשר הביצוע שלה הסתיים. שגרה פעילה היא שגרה שנקראה אבל עדיין לא סיימה את הריצה שלה, שלאחריה השליטה אמורה להיות מועברת חזרה לנקודה שממנה נקראה השגרה. הפעלות כאלו של שגרות יכולות להיות מקוננות (קריאה לשגרה מתוך שגרה, כאשר קריאה רקורסיבית היא מקרה פרטי לכך), ולכן נעשה השימוש במבנה של מחסנית. לדוגמה, אם שגרה בשם DrawSquare (צייר ריבוע) קוראת לשגרה DrawLine (צייר קו) מארבעה מקומות שונים, השגרה DrawLine אמורה לדעת לאיזו נקודה לחזור בכל פעם שהביצוע שלה מסתיים. על מנת לעשות זאת, הכתובת בזיכרון יחד עם הוראת הקריאה – "כתובת החזרה" (return address), מתווספת על גבי המחסנית עם כל קריאה.
בנוסף, רוב שיטות הקריאה הרשמיות משתמשות במחסנית לצורכי העברת פרמטרים בין הקוד הקורא לפונקציה הנקראת.
תיאור

מאחר שמחסנית הקריאות בנויה כמחסנית, הקורא (מי שקרא לשגרה) דוחף (push) למחסנית את כתובת החזרה, והשגרה שנקראה, כאשר סיימה לרוץ, שולפת (pop) את כתובת החזרה מהמחסנית ומחזירה את השליטה לאותה כתובת. אם השגרה שנקראה קוראת לשגרה נוספת, היא תדחוף עוד כתובת חזרה על גבי מחסנית הקריאות, וכך הלאה - מידע מצטבר על המחסנית ומרוקן ממנה בהתאם למה שמכתיבה התוכנית. אם הכתיבות למחסנית מנצלות את כל שטח הזיכרון שהוקצה עבור מחסנית הקריאות, מתרחשת שגיאה שנקראת גלישת מחסנית (stack overflow), אשר בדרך כלל גורמת להתרסקות התוכנית. באנגלית, הוספת רשומה של שגרה למחסנית הקריאות לעיתים נקראת winding (ליפוף), ואילו הסרת רשומות נקראת unwinding.
בדרך כלל יש מחסנית קריאות אחת המשויכת לכל תוכנית רצה (או ליתר דיוק, לכל משימה (task) או תהליכון בתהליך), אך יכול להיות שמחסניות נוספות ייווצרו לצורך טיפול בסיגנלים או לריבוי משימות שיתופי. מכיוון שבהקשר זה בכל זאת תמיד יש רק מחסנית עיקרית אחת, ניתן לקרוא לה "המחסנית" (של ה-task).
בשפות תכנות עיליות, פרטי מחסנית הקריאות בדרך כלל מוסתרים מהמתכנת, אשר מקבל גישה רק לסט פונקציות מוגדרות מראש, ולא לזיכרון שעל המחסנית עצמה. זה נקרא אבסטרקציה. לעומת זאת, רוב שפות הסף דורשות מהמתכנת להיות מעורב בניהול המחסנית. פרטי המימוש של המחסנית בכל שפת תכנות תלויים בסוג המהדר, במערכת ההפעלה ובסט הפקודות הזמין.
שימושים

מחסנית קריאות טיפוסית משמשת לאחסון כתובת חזרה, משתנים מקומיים ופרמטרים, אשר יחד מכונים "מסגרת קריאה" (call frame). בסביבות שונות, מחסנית הקריאות יכולה לשמש יותר או פחות פונקציות. כפי שצוין למעלה, השימוש העיקרי במחסנית הקריאות הוא לצורך:
כאשר שגרה נקראת, המקום (הכתובת) של ההוראה שממנה תמשיך הריצה לאחר סיום השגרה צריך להישמר היכנשהו. לשימוש במחסנית לצורך שמירת כתובת החזרה ישנם יתרונות חשובים על פני האלטרנטיבות. אחד היתרונות הוא בכך שלכל משימה (task) יש מחסנית משלה, וכך השגרה יכולה להיות מרובת כניסות (reentrant), כלומר ניתן להפעיל אותה בו זמנית מתוך משימות שונות שעושות דברים שונים. יתרון נוסף הוא שרקורסיה נתמכת באופן אוטומטי. כאשר פונקציה קוראת לעצמה רקורסיבית, יש לשמור את כתובת החזרה עבור כל הפעלה של הפונקציה, כך שמאוחר יותר ניתן יהיה להשתמש בכתובת החזרה כדי לחזור מתוך הקריאה לפונקציה. היכולת הזאת מתאפשרת אוטומטית בשימוש במחסנית.
מחסנית קריאות עשויה לשרת פונקציות נוספות, כתלות בסוג שפת התכנות, מערכת ההפעלה וסביבת המכונה. ביניהן:
לעיתים קרובות שגרות זקוקות לשטח בזיכרון לצורך אחסון הערכים של משתנים מקומיים – המשתנים אשר מוכרים רק במסגרת השגרה הפעילה ולא שומרים ערכים לאחר סיום הריצה של השגרה. בדרך כלל נוח להקצות שטח בזיכרון למטרה זו פשוט על ידי הזזת הקצה העליון של המחסנית על מנת לספק את השטח הנדרש. פעולה כזאת היא מהירה מאוד בהשוואה להקצאת זיכרון על גבי ה-heap. כל הפעלה נפרדת של שגרה מקבלת שטח נפרד משלה במחסנית עבור המשתנים המקומיים.
לעיתים קרובות שגרות דורשות שהקוד שקורא להן יספק ערכים לפרמטרים, ולעיתים קרובות השטח בזיכרון לצורך פרמטרים אלו מוקצה על גבי מחסנית הקריאות. בדרך כלל, אם ישנם רק כמה פרמטרים קטנים, יעשה שימוש באוגרי המעבד לצורך העברת הערכים, אבל אם מספר הפרמטרים גדול ואינו מאפשר לטפל בהם בצורה כזאת, יידרש מקום בזיכרון. מחסנית הקריאות פועלת היטב כמקום עבור פרמטרים אלו, בייחוד מאחר שכל קריאה לשגרה, שיכולה להכיל ערכים שונים עבור הפרמטרים, תקבל מקום נפרד עבור ערכים אלו על גבי מחסנית הקריאות.
אופרנדים (ראו: אופרטור) עבור פעולות אריתמטיות או לוגיות בדרך כלל מאוחסנים באוגרים ושם מבוצעות עליהם הפעולות. עם זאת, ישנם מקרים בהם האופרנדים נערמים לעומק בלתי מוגבל, ובמקרה כזה האוגרים לא יספיקו (מצב הנקרא register spilling). המחסנית שמשמשת לאחסון אופרנדים כאלו, בדומה למחסנית המשמשת לחישוב בכתיב פולני הפוך, נקראת מחסנית הערכות (evaluation stack), והיא עשויה לתפוס מקום במחסנית הקריאות.
בחלק משפות התכנות מונחות-העצמים (לדוגמה, ++C), בזמן קריאה למתודות, המצביע ל-this מאוחסן במחסנית הקריאות ביחד עם הפרמטרים לפונקציות. המצביע ל-this מצביע למופע האובייקט לו שייכת המתודה הנקראת.
מלבד כתובת החזרה, בחלק מהסביבות יכול להיות צורך לשמור מידע אודות המצב של התוכנה או המכונה, אותו צריך יהיה לשחזר כאשר חוזרים משגרה. זה יכול להיות מידע אודות רמת הרשאות (privileges), טיפול בחריגות, מצב חישוב אריתמטי, וכדומה. במידת הצורך, אלה יכולים להיות מאוחסנים במחסנית הקריאות באופן דומה לאחסון כתובת החזרה.
ראו גם

גלישת מחסנית
ניהול זיכרון
מחנה המעצר קרתגו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  מחנה מעצר
 מיקום:  קרתגו 
 מדינה:  סודאן 
 מידות
 גובה מעל פני הים:  3,230 רגל 
 קואורדינטות:  18°45′N 37°00′E﻿ / ﻿18.75°N 37°E﻿ / 18.75; 37
 מחנה המעצר קרתגו (למפת סודאן מוגדלת) קרתגו(למפת סודאן רגילה) קרתגו
 
מחנה המעצר קרתגו היה מחנה מעצר בריטי ששכן בצפון מזרח סודאן, בלב המדבר הנובי, כמאה קילומטר דרומית לעיר פורט סודאן. בינואר 1945 הועברו אליו לוחמי האצ"ל והלח"י על ידי שלטונות המנדט הבריטי ממחנה סמבל בסמוך לאסמרה שבאריתריאה. מבין שלושת מחנות מעצר בריטים בהם שהו הגולים באפריקה במחנה זה היו התנאים הקשים ביותר. אסירי המחנה סבלו מחום, תברואה ירודה, צפיפות ומחסור במים. גורמים ביישוב ניסו לאורך שנות קיומו של המחנה להתערב לטובת העצירים אך כשלו במרבית המקרים.
היסטוריה

המחנה הוקם בסוף שנת 1944 במבנים שהתפנו בבסיס חיל האוויר המלכותי קרתגו. בראשית שנות השמונים של המאה ה-20 שימשו מסלולי החול הנטושים של הבסיס להטסת עולים מאתיופיה לישראל כחלק מבצע אחים.
הסיבה להקמת המחנה במקום כל כך מרוחק מפלשתינה (א"י) היה שעל פי המזכיר הראשי של ממשלת המנדט, ג'ון שו החלה הקצנה בפעילות המחתרות כנגד השלטון הבריטי. בנוסף לכך, במחנה המעצר בלטרון, אליו נשלחו במרבית המקרים לוחמי המחתרות היו בריחות באופן תדיר, דבר שערער את ביטחון הבריטים שחששו מבריחות של לוחמי מחתרת. הבריטים קיוו שאם יקימו את מחנה המעצר הרחק מארץ ישראל, בלב המדבר באפריקה, יהיה ללוחמים הרבה יותר קשה לשרוד את הבריחה ולהגיע בשלום למקום מבטחים.
בינואר 1945 הועברו אל המחנה 276  לוחמי האצ"ל והלח"י על ידי שלטונות המנדט הבריטי ממחנה סמבל בסמוך לאסמרה שבאריתריאה.
במהלך שנות קיום המעצר, היו מספר בריחות של גולי אצ"ל ולח"י ממחנה המעצר קרתגו, אליו הוגלו על ידי שלטון המנדט הבריטי. הבריחה הראשונה, נערכה במרץ 1945 ובה נמלטו שלושה אנשי לח"י אל הרי המדבריות. עם זאת ולאחר שפעלו ללא תוכנית מסודרת, שלושת פעילי הלח"י נתפסו במהרה והושבו למחנה קרתגו.
בריחה נוספת התרחשה מספר חודשים לאחר מכן, בספטמבר 1945 אך הפעם זו הייתה בריחה מסודרת אשר תוכננה בקפידה לפרטי פרטים. בין השלושה שהשתתפו בבריחה היו ממקימי תנועת החרות, יעקב יונדוף ולוחם מחתרת האצ"ל, יעקב מרידור (לימים שר הכלכלה והתיאום הבין-משרדי בממשלת ישראל) וכן הפעיל שמעון שייבה. הבריחה התבצעה לאחר שהשניים הסתתרו במכלי מים, השניים שיחדו את הנהג הסודני שהוביל את המכלים כדי שיבריח אותם. במהלך הבריחה נעשה שימוש בתעודות מזויפות של האינטליגנ'ס (שרות הביטחון והמודיעין הצבאי של בריטניה) התעודות עוררו את חשדו של מנהל תחנת רכבת בח'רטום. הוא קרא לשירות הביטחון שלכד את הבורחים, בחלוף שישה ימים ממועד בריחתם. לאחר הבריחה, ב-9 באוקטובר 1945 פונו העצירים ממחנה קרתגו בחזרה למחנה סמבל.
המחנה בתרבות

במשך שנים רבות היה נידוי פוליטי על אסירי המחנה והסיפור הושתק בידי השלטון שנטה לספר את סיפורי קום המדינה מהנרטיב של מפא"י ושל "ההגנה" והפלמ"ח ולא של מחתרות הימין.
בדצמבר 2022 עלתה לשידור סדרת הטלוויזיה "קרתגו". את הסדרה יצרו וכתבו האחים ינץ לוי ורשף לוי, הסדרה בדיונית היא בהשראת סיפורים ששמעו האחים מאביהם, אליהו לוי (עליו מתבססת הדמות הראשית) על מחנה קרתגו והחיים בו. אך רבים מבני משפחות הלוחמים השבויים התרעמו על הצגת הלוחמים בצורה מגוחכת ונלעגת, ועל הטענה כאילו הסדרה מבוססת על אירועים אמיתיים בעוד לטענתם כל הסיפורים בסדרה בדויים לחלוטין. בפרט, בניגוד למוצג בסדרה, לא היו כלל נשים, נאצים או פאשיסטים במחנה.
אסירים בולטים במחנה

מאיר שמגר - נשיא בית המשפט העליון
יעקב מרידור - שר הכלכלה בכנסת ה-19 וה-20.
חיים קורפו - שר התחבורה בכנסת ה-19 ויו"ר רשות שדות התעופה.
יעקב נחושתן - חבר הכנסת השביעית ושגריר ישראל בהולנד
אליהו מרידור - חבר כנסת מטעם גח"ל
יוסף ויניצקי - עיתונאי וסופר
ראו גם

חיל האוויר במהלך מבצע אחים
לקריאה נוספת

יעקב מרידור, ארוכה הדרך לחרות. הוצאת אחיאסף.
הערות שוליים

↑  עצורי אריתריאה הועברו לסודאן, הצופה, 30 בינואר 1945
↑  יעקב מרידור, ארוכה הדרך לחרות, "המאסר". הוצאת מודן, עמודים 177 - 172.
↑  גלות אפריקה באתר האצ"ל
↑  כך לדברי לימור לבנת וינץ לוי בראיון: עוד יום עם יואב קרקובסקי, מחנה קרתגו: הסיפור האמיתי, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 18 בדצמבר 2022
↑  קורין אלבז-אלוש, משפחות לוחמי המחתרות נגד "קרתגו": "מציגה את סיפורם באור נלעג", באתר ynet, 26 בדצמבר 2022