stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בעלי חיים שנכחדו בארץ ישראל

4 טורפים גדולים שנעלמו מהארץ: אריה, ברדלס, דוב חום סורי ותנין היאור.
היכחדות מיני בעלי חיים בארץ ישראל מתרחשת כשמין בעל חיים המשתייך לפאונה של ארץ ישראל, נכחד מן הטבע באזור, או כשנחשב למין נכחד בעולם. ארץ ישראל היא צומת של יבשות ואזורי אקלים שונים, ומכילה מגוון רב של בעלי חיים יחסית לגודלה. תהליך הכחדה של מינים התרחש לאורך כל ההיסטוריה, אולם הפיתוח האנושי באזור זה במאות השנים האחרונות הביא להגברת ממדי ההכחדה.
תהליך הפגיעה המואץ במגוון הביולוגי באזור הביא להיכחדותם של מינים רבים מנופי ארץ ישראל, ביניהם מינים אנדמיים ולא אנדמיים. הנתונים לגבי גודל ההכחדה אינם שלמים. בעוד אלו הנוגעים לחסרי החוליות (שהם ברובם חרקים) חסרים, הנתונים הנוגעים לחולייתנים דווקא שלמים וברורים.[דרוש מקור] במאה השנים האחרונות נכחדו שני מיני חולייתנים אנדמיים לארץ-ישראל, כמו גם 15 מיני רכיכות ושישה מיני חרקים. מלבד אלה, בארץ-ישראל נכחדו גם ארבע תת-מינים אנדמיים אליה. לבסוף, מהאזור נעלמו גם 22 מינים שעדיין חיים ושורדים בארצות אחרות.[דרוש מקור]
בתקופות קדומות יותר הפאונה של ארץ ישראל הייתה מגוונת בהרבה וכללה בעלי חיים כגון פיל ישר-חט, קרנף סטפנורינוס, ג'ירף, ואף ממותה דרומית שממצאים שלהם נמצאו באתרים שונים בארץ, כדוגמת גשר בנות יעקב,[דרוש מקור]. בעלי חיים אלו ניצודו על ידי האדם הקדמון, שכבר בתקופות קדומות הוביל לשינויים אקולוגיים ולהכחדה. אולם, ערך זה אינו עוסק בבעלי חיים שנכחדו בתקופות פרה-היסטוריות, אלא בתקופות בהן קיים תיעוד היסטורי ברור המלווה את הפעילות האנושית ואת הרקע להיכחדותם של המינים.
סיבות להיכחדות המינים > ציד

ציד חוקי ובלתי חוקי הביא להידלדלות של אוכלוסיות מינים רבים. ציד המוני בישראל החל עוד בימי האדם הקדמון, מאות-אלפי שנים לפני זמננו ותרם להכחדתם של מינים רבים, שעדויות לקיומם נמצאו אך באתרים ארכאולוגיים. התגברות הציד החלה עם כניסת הנשק החם במאה ה-16, ועם בוא הטמפלרים לארץ ישראל במאה ה-19. בתקופת המנדט הוגבל הציד על ידי חוק מנדטורי בשנת 1924, אולם הוא לא נאכף.
לאחר הקמת מדינת ישראל, נחקק החוק להגנת חיית הבר, תשט"ו-1955‏ המגן על חיות הבר ואוסר על מגוון שיטות אכזריות לציד בעלי חיים, ומתיר ציד של מיני בע"ח מסוימים בלבד. הידלדלות חמורה באוכלוסיית המין חוגלת סלעים למשל, הביאה לאישורה של תקנה שצמצמה משמעותית את הציד שלהן. דוגמה נוספת למצב זה היא מקרה הסנאי הזהוב. הציד הפרוע של סנאי זה בשנות ה-80 היה אחד הגורמים להיעלמותו של הסנאי הזהוב. כיום הוא מוגדר כבעל-חיים שנמצא בסכנת הכחדה חמורה, אולם מזה למעלה משש שנים לא נראה בוודאות פרט של סנאי זהוב (ב-2005 נערכה בדיקה בנוגע לכך בעקבות שמועה לפיה נראה הסנאי הזהוב בגליל).
סיבות להיכחדות המינים > הרעלה

על ידי הרעלות נפגע מעגל רחב של בעלי חיים. קודם כל נפגע בעל החיים המורעל (פרה, חזיר בר, נברנים ומכרסמים למיניהם, חרקים וכו'), ולאחר מכן מתים כל בעלי החיים שבאים לאכול אותו (תנים, נשרים, עופות דורסים למיניהם וכו'). ההרעלות נעשות במכוון בכמה שיטות, כגון: הרעלת מזון, ריסוס בחומרי הדברה, הרעלת מקורות מים וכדומה, והן נעשות ממספר סיבות. לפעמים מדובר בסכסוכי שכנים כאשר בוקר מרעיל לבוקר אחר את הפרות שלו, ולפעמים מדובר בניסיון להפטר מבעל חיים המזיק לתוצרת החקלאית, כמו זאבים, חזירי בר ומכרסמים. תוצאות ההרעלה הן הרסניות בקנה מידה גדול מאוד. אצל נשרים ואוכלי פגרים חברותיים, אשר אוכלים יחד, יכולים למות כ-60 נשרים מפגר מורעל אחד.[דרוש מקור]
סיבות להיכחדות המינים > פגיעה בבתי הגידול > צמצום בתי גידול

צמצום או אובדן של בתי גידול  כתוצאה מפיתוח אנושי ומבנייה הביא להידלדלותן של אוכלוסיות בעלי חיים באופן משמעותי עד מוחלט. שטחים טבעיים רבים הוסבו לאזורי מגורים ופנאי, לשטחים חקלאיים, שטחים צבאיים, תעשייתיים, מטמנות, כבישים, תשתיות ועוד ועוד. כך ששיעורם של השטחים שנותרו טבעיים הלך והצטמצם עד מאוד ועודנו במגמת ירידה. יחד עם זאת, גם השטחים הטבעיים הנותרים נפגעו, והופרו בהם האיזונים הטבעיים שתומכים בקיום של בעלי החיים.
דוגמה בולטת למקרה בישראל היא מקרה ייבוש החולה לצרכים חקלאיים. מבצע הנדסי גדול זה הביא להכחדתם המוחלטת של מינים אנדמיים (בעיקר של דגים) ולא-אנדמיים לישראל, ביניהם עיטם לבן-זנב. בנוסף נגרמה פגיעה קשה ואובדן עצום של העושר והמגוון הביולוגי של העופות היציבים והנודדים בעיקר, שאזור זה שימש אותם בדרכם בארץ ישראל. הערכות גורסות שכאשר 90 אחוזים מבתי הגידול נעלמים, כ-50 אחוזים מן המינים שחיו בו עלולים להיעלם.
סיבות להיכחדות המינים > פגיעה בבתי הגידול > קיטוע של בתי גידול

בשונה מצמצום של בית הגידול, הבעיה בעניין זה היא חלוקת בית הגידול לתאי שטח קטנים ומצומצמים, שלא תמיד תואמת לצורכי התפקוד והמחייה של בעלי החיים. כתוצאה מהקמת כבישים, גדרות, או תשתיות אחרות. גורם להגבלת התנועה של בע"ח, להגבלת הטריטוריה הנדרשת, להפרדה ממקורות מזון ושתייה ולהפרדה בין אוכלוסיות, מה שגורם גם לרביית שארים ולפגיעה במטען הגנטי. הפתרון לקיטוע של שטחים, הוא הקמת מסדרונות אקולוגיים.
סיבות להיכחדות המינים > פגיעה בבתי הגידול > זיהום

לעיתים מתרחש זיהום של בתי הגידול. כך למשל, לבנון הירקון (Acanthobrama telavivensis), דג אנדמי לנחלי החוף בישראל, תפוצתו הצטמצמה באופן משמעותי ביותר, וזאת בעקבות הזרמה משמעותית של ביוב ושפכים לנחלי החוף בשנות ה-50 וה-60. כיום, קיימות רק שלוש אוכלוסיות קטנות של הדג, בנחלי הירקון, תות ותנינים.
זיהום יכול להתבטא בדרכים שונות ומגוונות: זיהום אור (שמפריע למחזור הרבייה של צבי הים למשל), זיהום רעש שעלול לגרום לעקה, וכמובן בזיהום שנגרם על ידי השלכת פסולת, שמלבד היותה מטרד בבית הגידול, היא נחשבת לעיתים למזון ועלולה לגרום לנזקים ולחנק.
זיהום של מקורות מים פגע קשות גם באזורי ההתרבות של דו-חיים, אשר נוהגים להתרבות במקווי מים. דוגמה לכך היא מצבו של טריטון הפסים. פגיעה קשה באזורי הרבייה שלו כתוצאה מניקוז, זיהום סביבתי ומריסוס לצורכי הדברה הביאה לאובדן של 95 אחוזים לערך משטחי הרבייה שהיו לטריטון ביחס לתקופה של שנות ה-70. כתגובה לכך, הוקמה שמורת עין ארובות, שמגנה על הטריטון באחד ממקומות החיות שלו.
סיבות להיכחדות המינים > התנהלות אנושית בסביבה > מתקני תעשייה ותשתית

פגיעה ממתקנים כגון פגיעה של עופות מקווי מתח גבוה, טורבינות, "חומות שקופות" וכו'. גם הציוד המכני הכבד שהביאה עימה החקלאות המודרנית, פוגע באתרי הרבייה של בעלי חיים שנהגו במשך שנים לנצל את האדמות המעובדות של החקלאות המסורתית לצורך רבייה. פגיעה כזו מתרחשת אצל לטאת עין הנחש (Ophisops elegans), אשר המחרשות המודרניות מגיעות לעומק האדמה, ובכך פוגעות בביצי הלטאה. שדמית אדומת-כנף, עוף דוגר-קרקע, ששגשג בעבר בשדות המעובדים, נפגע גם הוא קשות כתוצאה מהשינויים שהביאה עמה החקלאות המודרנית.
סיבות להיכחדות המינים > התנהלות אנושית בסביבה > מטיילים והולכי דרך

מעבר לשאר ההשפעות של האדם על הסביבה, גם לפגיעה ישירה מצד אנשים בתוך בתי הגידול, למשל מצד מטיילים בשטח, יש השפעה על בעלי החיים. איסוף של בע"ח בשטח, רמיסה של בע"ח ושל אזורי מחייתם, פעילות יתר ועומס של אנשים, שמפריעים לפעילותם התקינה של בעלי החיים ודוחקים אותם למקומות מחבוא, כל אלו עלולים להוות גורמים שליליים ליכולת הישרדותם של בעלי החיים. למשל, מתרחצים בחוף ורכבי שטח דורסים לעיתים צבי ים, וגורמים להרחקת הצבים מסביבת מחייתם הטבעית.
סיבות להיכחדות המינים > התנהלות אנושית בסביבה > תאונות

שרפה: שרפות הן בין הפגיעות הקשות ביותר שנגרמות ליערות ולחורש בישראל. שריפות בישראל אינן טבעיות, והן נגרמות בין היתר מרשלנותם של מטיילים, מפעילות של צה"ל בשטח ואף מהצתות מכוונות על רקע לאומני, בחלקן על ידי "טרור הבלונים".
דריסה: דריסה על ידי אמצעי תחבורה, היא גורם מוות נפוץ מאוד: מטוסים ומסוקים, מכוניות, רכבות,  רכבי שטח ועוד - כל אלו פוגעים פיזית בבעלי החיים וגורמים למותם. תאי שטח מצומצמים שמקוטעים על ידי כבישים רבים, מאיצים בבעלי החיים לנסות ולחצות אותם ותורמים למותם.
סיבות להיכחדות המינים > ניצול משאבי טבע

ביצוע עבודות בשטח וניצול של משאבים בשטח, עלולים גם הם לפגוע בבתי הגידול. שאיבת מי תהום לדוגמה, עלולה לייבש מעיינות ומים שקרובים לפני הקרקע ולהפוך בתי גידול לחים ורווי צמחייה לאזורים יבשים. גם פעילויות לצורך ניקוז ויצירת סכרים עלולים ליצור בעיות דומות. ניצול משאבי ים המלח לדוגמה והקמת בריכות האידוי, מזרזת את ייבושו של ים המלח ופוגעת בסביבתו על ידי יצירת "בולענים" ופגיעה בבתי הגידול של מים מליחים שבסביבתו. בית הגידול הייחודי של דג נאווית המלחות לדוגמה, נפגע בשל כך.
באופן כללי, כרייה של משאבי טבע, כגון חול, עץ וכדומה, גורמים לשינויים שפוגעים בסביבה הטבעית. לאורך ההיסטוריה, שימוש בעץ בארץ ישראל לצורכי בישול, הסקה, בנייה ותעשייה הביא לבירוא כמעט מוחלט של כל יערות ישראל.  בתקופת השלטון העות'מאני, נעשה שימוש מוגבר בעץ לצורך יצירת פחם והפעלת הרכבת הצבאית העות'מאנית, מה שהפך את העץ למשאב נדיר בארץ.
סיבות להיכחדות המינים > שינויים אקולוגיים > ערעור המאזן האקולוגי

פגיעה בבע"ח אחד עלולה לגרום לפגיעה בבע"ח אחר. מיני בע"ח שונים תלויים זה בזה, והוצאה של מין אחד מהמשוואה עלולה לגרום לזעזוע של המערכת האקולוגית כולה. גם שינוי בהרכב הצמחייה, שנגרם על ידי שריפות, בירוא יערות והתבססות של צמחים פולשים על חשבונם של צמחים מקומיים, עלול להוות גורם מכריע שיפגע במינים מסוימים התלויים בצמחייה לצורך קיום ומזון (למשל העלמות של מין צמח אחד עלולה להעלים מין של חיפושית התלויה בו לשם מזון, ובתורה לפגוע בציפור הניזונה מהחיפושית וכן הלאה).
סיבות להיכחדות המינים > שינויים אקולוגיים > מינים פולשים

כאשר בעלי חיים חודרים לאזור מחיה שלא חיו בו בעבר, הם עלולים להביא ליצירתה של תחרות ביניהם, המינים החדשים, לבין המינים ה"ותיקים" באזור זה. אם המינים החדשים חזקים יותר, הם יביאו בהכרח לדחיקת רגליהם של המינים הקודמים, ומכאן שאזורי מחייתם של אלו הוותיקים יצטמצמו. דחיקה על ידי מינים אחרים עלולה להיגרם גם על ידי חדירתם של מינים מבויתים, אלא שהסכנה שיוצרים מינים אלו היא כפולה. מצד אחד, המינים המבויתים הם בדרך-כלל רבים יותר, הודות לטיפולו ולמזונו של האדם. מצד אחר, המינים המבויתים עלולים להזדווג עם מיני הבר המקבילים (חתול הבית עם חתול הבר למשל), ובכך ייטשטש הייחוד הגנטי, ההתנהגותי והאקולוגי של מיני הבר.
דוגמאות לדחיקה משני הסוגים נמצאות בארץ ישראל. כך למשל, הדלק דחק את הסמור מאזורי המחיה שלו, בעיקר משום שהם מתחרים על אותם אזורי מחיה ועל אותם מקורות מזון. הדלק גם צמצם את תפוצתו של הסנאי הזהוב, שנטרף גם על ידי חתולי בית משוטטים.
סיבות להיכחדות המינים > הכחדה טבעית

הכחדה טבעית היא סוג של הכחדה, המתרחשת כתוצאה מכמה סיבות אפשריות הנחשבות לטבעיות. סיבות אפשריות הן תפוצה מוגבלת, תזונה ממין יחיד המוגבל בתפוצתו או תלות במשאב טבע מוגבל. מינים הנכחדים טבעית הם לרוב מינים שתפוצתם מוגבלת למדי, ולכן גם אירועים חד-פעמיים ואקראיים, כמו שרפה, מגפה או אירוע אקלימי, יכולים להביא להכחדתם של המינים.
בארץ-ישראל נפוצים כמה מינים שנמצאים על סף הכחדה טבעית, או שכבר נכחדו, ביניהם סלעונית הגליל (Pene galilaea), שבלולית פיקרד (Trochoidea picardi), לבנין המרואה (Colotis chrysonome), כחליל הקדד (Tomares nesimachus) ונחושית נחשונית (Chalcides guentheri).
רשימת מינים שנכחדו מארץ ישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | שם | שם מדעי | זמן הכחדה בארץ ישראל | הכחדה מלאה מהעולם | משפחה |
|  | אייל אדמוני | Cervus elaphus | המאה ה-16 | לא | אייליים |
|  | אריה אסייתי | Panthera leo persica | המאה ה-16/17 | לא | חתוליים |

|  | בובאל צפוני | Alcelaphus buselaphus buselaphus | תחילת המאה ה-20 | כן | פריים |
|  | ברדלס אסייתי | Acinonyx jubatus venaticus | שנת 1960 | לא (מצוי בסכנת הכחדה חמורה) | חתוליים |
|  | גחן מצוי | Genetta genetta | בערך 1930 | לא | גחניים |
|  | דוב חום סורי | Ursus arctos syriacus | בערך 1917 | לא | דוביים |
|  | היפופוטם | Hippopotamus amphibius | המאה ה-8 לפנה"ס | לא | היפופוטמיים |
|  | חדף המים | Neomys anomalus | בערך 1910 | לא | חדפיים |
|  | חתול חולות | Felis margarita | ככל הנראה נכחד לאחרונה מאזור הערבה. ב-2007 נעשו ניסיונות לחדש את האוכלוסייה ללא הצלחה. | לא | חתוליים |
|  | טברנון חולתי | Tristramella simonis intermedia | שנות ה-50 של המאה ה-20 | כן (נכחד עם ייבוש החולה) | אמנוניים |
|  | טברנון לסתני | Tristramella sacra | שנת 1990 | כן (נכחד ככל הנראה עם התייבשות הכנרת) | אמנוניים |
|  | יען הנגב | Struthio camelus syriacus | שנות ה-20 של המאה ה-20 | כן, ככל הנראה בשנת 1966 | יעניים |
|   | כוח הנילוס |  Varanus niloticus  | תצפית אחרונה מסוף המאה ה-19, מערכת הירדן | לא | כוחיים |
|  | לבנון החולה | Acanthobrama hulensis | נכחד עם ייבוש החולה | כן, בשנות ה־60 של המאה ה־20 | קרפיוניים |
|  | נברן מים | Arvicola terrestris | שנות ה-50 של המאה ה-20 יחד עם יבוש אגם החולה | לא | אוגריים |
|  | עגולסת סדום | Garra ghorensis |  | לא | קרפיוניים |
|  | פרסף חיוור | Rhinolophus mehelyi | שנות ה-30 של המאה ה-20 | לא | פרספיים |
|  | צב ביצות אירופי | Emys orbicularis |  | לא | צבים ביצתיים |
|  | צפע מזרחי | Macrovipera lebetina | בתחילת המאה ה-20 | לא | צפעיים |
|  | קטופה מצויה | Ketupa zeylonensis | שנת 1975 | לא | ינשופיים |
|  | שבלולית פיקרד | Xerocrassa davidiana picardi | שנת 2012 | כן | שבלוליתיים |
|  | שור הבר | Bos primigenius | המאה החמישית לפנה"ס בארץ ישראל | כן, סביב שנת 1627 | פריים |
|  | תנין היאור | Crocodylus niloticus | שנת 1912 | לא | תניניים |
|  | נמר אנטולי | Panthera pardus | נכחד מהגליל בשנת 1954 | לא | חתוליים |
|  | נמר המדבר | Panthera pardus | נצפה ב-2007 בפעם האחרונה בישראל | לא | חתוליים |
רשימת מינים שנכחדו אך הושבו לטבע או נמצאים בגרעיני רבייה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | שם | שם מדעי | זמן הכחדה והשבה לארץ ישראל | משפחה |
|  | אייל הכרמל | Capreolus capreolus | שנת 1912 אך הושב לטבע 74 שנים אחר כך בשנת 1996. | אייליים |
|  | דישון מקראי | Addax nasomaculatus | סוף המאה ה-19. הושב לחי בר יטבתה. | פריים |
|  | יחמור פרסי | Dama mesopotamica | נכחד בשנות ה-20 של המאה ה-20.   לאחר מכן הושב לטבע וכיום קיימת אוכלוסייה יציבה | אייליים |
|  | עז הבר | Capra aegagrus | לא ידוע. מספר פרטים הובאו לחי בר כרמל החל משנת 1975. | פריים |
|  | ערוד | Equus asinus | סוף תקופת הפלייסטוקן אך הושב לחי בר יטבתה בשנת 1972. | סוסיים |
|  | פרא | Equus hemionus | תת-המין פרא סורי נכחד מהעולם בשנת 1927. לישראל הושבו פראים טורקמנים ופרסיים. אוכלוסייתם יציבה בנגב. | סוסיים |
|  | ראם לבן | Oryx leucoryx | נכחד מהטבע בשנת 1962.   הושב לטבע בשנת 1978 וכיום יש אוכלוסייה גדלה בחי בר יטבתה. | פריים |
לקריאה נוספת

יורם יום-טוב וגיא בר-עוז, הכחדות ותמורות: עולם החי בעברה של ארץ ישראל. הוצאת דן פרי, 2022.
הערות שוליים

↑   שושנה גבאי והיינריך מנדלסון, איזה מין שימור, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח, 1998.
↑   אוניברסיטת תל אביב, צוות קמפוס טבע, הכחדת מינים של בעלי חיים בישראל, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח, 2003.
↑  ראו גם את לשון החוק (PDF)
↑  ראו גם ד"ר בני שלמון, ציד, 1999
↑  ד"ר בני שלמון, דו"ח לטבע נולד, 1999
↑  אלא אם כן צוין אחרת
| החי בארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| קבוצות טקסנומיות | יונקים • זוחלים (נחשים ארסיים) • עופות • דו-חיים • חרקים (פרפרים, דבורים, נמלים) • רכיכות לא ימיות • עכבישנים (עקרבים • עכבישים • עכשובאים) |  |
| קבוצות לא טקסנומיות | החי בים התיכון • החי במפרץ אילת • החי בכנרת • חולייתנים בעלי דם קר של מים מתוקים • בעלי חיים שנכחדו • בעלי חיים אנדמיים • בעלי חיים פולשים • בעלי חיים בתנ"ך |  |
| אירועים ותופעות | חזירי הבר בחיפה • היעלים במצפה רמון • הכרישים בחדרה • אסון העטלפים בחדרה • רותי (צבועה) • חומיבבה (נמרה) |  |
| מוסדות ומפגש עם האדם | חקר החי • צפרות • רשות הטבע והגנים • חי-בר • החברה להגנת הטבע • אגודת חובבי הפרפרים בישראל • בית החולים לחיות בר • למען חיות הבר • המרכז הארצי להצלת צבי ים • חוות בולוטין • עמותת ע.ט.ל.ף • עמותת כרישים בישראל |  |
שלטון בנג'מין

| --- | --- |

 לידה:  9 ביולי 1975 (בן 49) אורנג'בורג, ארצות הברית 
 שם במה:  שלטון בנג'מין
 משקל:  112 קילוגרם
 גובה:  1.88 מטרים
 לאום:  אמריקאי
 קריירה מקצוענית:  14 בנובמבר 2000 – 21 בספטמבר 2023 (22 שנים) 
 מאמנים:  צוות OVW
 ליגות:  ROH WCW WWE
 תרגילי סיום:  סופר קיק
 
שלטון בנג'מין (באנגלית: Shelton Benjamin;נולד ב-9 ביולי 1975) הוא מתאבק אמריקאי, המופיע בארגון ההיאבקות AEW, שבה הוא אלוף הזוגות הנוכחי ביחד עם בובי לאשלי כחלק מקבוצת The Hurt Syndicate.
תחילת הקריירה

בנג'מין נולד בקרוליינה הדרומית. החל להתאמן עוד בילדותו ולאחר שנים רבות קיבל הצעה להצטרף לליגה שולית בחסות ה-WWE ודמותו שולבה מיד בעלילות הראשיות של הליגה הקטנה. הצלחת דמותו של בנג'מין בליגה הקטנה משכה את תשומת לבם של מנהלי ארגון הגג ובנג'מין קיבל תפקיד ב-WWE.
WWE > SmackDown

בנג'מין ערך את הופעת הבכורה של דמותו בתוכנית SmackDown ב-26 בדצמבר 2002. הוא צוות לדמות הוותיקה קורט אנגל ולדמות החדשה צ'ארלי האס והשלושה נקראו "צוות אנגל". דמותו של שלטון השתלבה היטב בעלילות הרגילות בליגת ה-WWE, שכללו ריבים ועימותים רבים בין המתאבקים השונים כהרגלן. דמותו הייתה הפופולרית ביותר וזכתה פעמים רבות בתארים השונים שהעלילה הציעה.
בעקבות הצלחת החדרת הדמויות החדשות הן "פוטרו" מהצוות המשולש כדי לבססם בנפרד כזוג מתאבקים חדש בשם "הזוג הכי טוב בעולם".
המעבר ל-ECW, RAW ו-SmackDown

בתחילת 2004 בנג'מין עבר לתוכנית המקבילה RAW. דמותו של בנג'מין הפכה להיות עצמאית וללא שותפים. דמותו הוגדרה כ"טובה" ובקרבות המבוימים ניצחונותיו היו תמיד "נקיים" ולפי החוקים. הפופולריות שלו המשיכה להשתלם ובנג'מין שולב במספר עלילות, אך נאלץ לקחת חופשה לאחר ששבר את ידו שלא לפי העלילה ובאופן בלתי מתוכנן.
בנג'מין חזר להופיע ב-13 בספטמבר באותה שנה והמשיך ליהנות מהפופולריות הגואה של דמותו, אשר הוצבה למול דמויות פופולריות רבות ובאירועים עתירי רייטינג, אך זאת דעכה לבסוף והתבטאה בהפסדים רבים במסגרת עלילותיו.
דמותו של בנג'מין חזרה לרמת הפופולריות הרבה שלה רק לאחר שהפכה לדמות "רעה". במסגרת שינוי תדמית זה הוצגה דמותה של אימו של בנג'מין (אשר שוחקה על ידי המתאבקת תיאה וידל) אשר עזרה לו לנצח בקרבות. הגימיק הלא שגרתי הביא את אהדת הקהל חזרה למתאבק הצעיר ועלילתו הלכה ונסתבכה עם פיתולים רבים, בכללם ריבים ממושכים עם דמותו של ריק פלייר. גימיק האם המגוננת נאלץ להזנח לבסוף לאחר שוידל לקתה בלבה, אך דמותו המשיכה בקו העלילה ה"רע" והפכה לבעלת אישיות גאוותנית. בשנת 2008 עבר שלטון לתוכנית ECW. לאחר מכן עבר בחזרה לתוכנית סמאקדאון. לאחר המעבר לסמאקדאון, בנג'מין שוחרר מה-WWE ב-22 באפריל 2010 ועבר לארגון ה-ROH ביחד עם שותפו בעבר, צ'ארלי האס.
השמועות על חזרה ל-WWE

ב-9 באוגוסט באחד הפרקים של סמאקדאון הוכרז על כך שבקרוב שלטון בנג'מין יחזור לסמאקדאון, אך מאוחר יותר ב-19 באוגוסט בנג'מין פרסם בחשבון הטוויטר שלו שכרגע לא יחזור ל־WWE מכיוון שהוא צריך לעבור ניתוח בכתף.
הישגים

שלוש פעמים האלוף בין יבשתי
שלוש פעמים אלוף הזוגות של Raw - ביחד עם צ'ארלי האס (2), סדריק אלכסנדר (1)
פעם אחת אלוף ארצות הברית
שלוש פעמים אלוף 24/7 של ה-WWE
פעם אחת אלוף הזוגות של AEW - ביחד עם בובי לאשלי, נוכחי
שחר נקב

שחר נקב (נולדה ב-12 באפריל 1997) היא כדורגלנית ישראלית, המשחקת לסירוגין כבלמית וכמגנה שמאלית בטורבינה פוטסדאם ובנבחרת ישראל.
ביוגרפיה

נולדה בבאר שבע כבת שנייה למשה וכוכבית נקב. אחותה הבכורה, חן, נפטרה בשנת 2015 ממחלת הסרטן, והיא בת 21.
נקב החלה לשחק כדורגל כילדה בשכונת מגוריה, ובמקביל הצטרפה בכיתה א' לקבוצת ג'ודו, בתחילה אצל המאמן מוריס סמדג'ה ולאחר מכן אצל אבי אגר, שם התאמנה עד כיתה ו'. בשנים אלה התחרתה בטורנירים מקומיים ובינלאומיים בג'ודו והייתה פעמיים סגנית אלופת ישראל. כשהייתה בכיתה ז' החליטה לסיים את דרכה בג'ודו ולהגשים את אהבתה לכדורגל.
בגיל 13 הצטרפה לקבוצת מכבי באר שבע שם שיחקה עד שעברה לאקדמיה לכדורגל בנות במכון וינגייט.
את שירותה הצבאי עשתה בבה"ד 8 במכוון וינגייט כספורטאית מצטיינת.
קריירה מקצועית > מועדונים

בגיל 16 החלה לשחק באקדמיה לכדורגל בנות במכון וינגייט, שנפתחה בשנת 2012 לקראת אליפות אירופה בכדורגל נשים עד גיל 19 שהתקיימה בשנת 2015 בישראל. נקב שיחקה במסגרת האקדמיה ארבע שנים, במהלכן שיחקה בנבחרת נשים עד גיל 19, כאשר קבוצת האקדמיה משתתפת גם במשחקי ליגת העל לנשים.
לאחר שירותה הצבאי עברה לשחק במ.ס קריית גת ובעונתה הראשונה בקבוצה זכתה עמה באליפות המדינה בעונת 2017/2018, ונבחרה לאחת מ"נבחרות העונה". נקב המשיכה לעונה נוספת בקריית גת שהתמודדה על האליפות עד לתום העונה במאבק צמוד עם אס"א ת"א, שזכתה לבסוף באליפות בהפרש של נקודה.
לקראת עונת 2019/2020 חתמה נקב בקבוצת מ.כ רמת השרון ושיחקה בה עד להפסקת העונה טרם סיומה המתוכנן, עקב התפרצות נגיף הקורונה בישראל. ב-13 באפריל 2020 הוכרז על סיום הליגה והענקת האליפות לרמת השרון שצעדה במקום הראשון בהפרש של 5 נקודות מקבוצת מ.ס קריית גת שבמקום השני.
לקראת עונת 2024/2025 הצטרפה לקבוצת טורבינה פוטסדאם המשחקת בבונדסליגה, הליגה הראשונה בגרמניה.
קריירה מקצועית > נבחרת ישראל

נקב שיחקה בנבחרות ישראל עד גיל 17 ועד גיל 19, בהן צברה 11 הופעות. בשנת 2015 זומנה לסגל נבחרת הנשים הבוגרת של ישראל. משחק הבכורה שלה נערך ב-22 באוקטובר נגד נבחרת קזחסטן.
תארים > מ.ס קריית גת

אליפות המדינה: 2017/2018
תארים > מ.כ רמת השרון

אליפות המדינה: 2019/2020
הערות שוליים

↑  שי מוגילבסקי, "אהיה באליפות אירופה בשביל אחותי", באתר ynet, 13 ביולי 2015
↑  ליאור ברטל, ‏קבלו את הרכב השנה בליגת העל נשים בכדורגל לעונת 2017/18, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 31 במאי 2018
↑  ליאור ברטל, ‏ליגת העל לנשים בכדורגל הופסקה בשל הקורונה, רמת השרון הוכרזה כאלופה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 13 באפריל 2020
↑  נועם שפירא, ‏לגיונרית חדשה: שחר נקב מצטרפת לפוטסדאם, באתר ערוץ הספורט, 1 ביולי 2024
Nevermind (שיר)

"Nevermind" הוא שיר של הזמר הישראלי דניס לויד. נכון לדצמבר 2023 הוא השיר הישראלי המושמע ביותר בספוטיפיי, תוך שצבר למעלה ממיליארד  השמעות בפלטפורמה. במגזין "טיים" הופיע השיר כאחד מ"שירי הקיץ".
רשימת השמעה

| הורדה דיגיטלית> מס' | הורדה דיגיטלית> שם | הורדה דיגיטלית> משך | הורדה דיגיטלית>  | הורדה דיגיטלית>  | הורדה דיגיטלית>  | הורדה דיגיטלית>  | הורדה דיגיטלית>  | הורדה דיגיטלית>  | הורדה דיגיטלית>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Nevermind  | 2:36 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 1 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 10 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 28 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 14 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 86 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 3 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 22 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 24 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 17 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 18 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 3 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 15 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 3 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 88 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 11 |  |
|  פולין | ZPAV | 14 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 29 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 6 |  |
|  צרפת | SNEP | 9 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 32 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 9 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 44 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 85 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 29 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 5 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 60 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 78 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 77 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 41 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 73 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 46 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 5 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 33 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | x2 פלטינה | 140,000 |
| אוסטריה (IFPI Austria) | פלטינה | 30,000 |
| בלגיה (BEA) | זהב | 20,000 |
| קנדה (Music Canada) | x2 פלטינה | 160,000 |
| צרפת (SNEP) | פלטינה | 200,000 |
| גרמניה (BVMI) | פלטינה | 400,000 |
| איטליה (FIMI) | x2 פלטינה | 100,000 |
| ניו זילנד (RMNZ) | זהב | 15,000 |
| פולין (ZPAV) | x2 פלטינה | 40,000 |
| שווייץ (IFPI Switzerland) | פלטינה | 30,000 |
| בריטניה (BPI) | זהב | 400,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
הערות שוליים

↑  Here Are Our Predictions for the Song of Summer 2018, Time (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תאלקאן

| --- | --- |

משרדי המושל המחוזי של תח'אר בתאלקאן
 מדינה:  אפגניסטן אפגניסטן
 מחוז:  תח'אר
 שטח:  833.1 קמ"ר
 גובה:  876 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  258,724 (21 בספטמבר 2020)
  ‑ צפיפות:  310.6 נפש לקמ"ר (21 בספטמבר 2020)
 קואורדינטות:  36°43′N 69°31′E﻿ / ﻿36.717°N 69.517°E﻿ / 36.717; 69.517
 אזור זמן:  UTC +4:30
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אפגניסטן מוגדלת) קאבול קנדהאר הראת מזאר-י שריף ג'לאלאבאד לשכר גאה ח'וסת שברגאן ע'זני א י ר א ן  פקיסטן הודו סין טג'יקיסטן אוזבקיסטן טורקמניסטןתאלקאן(למפת אפגניסטן רגילה) קאבול קנדהאר הראת מזאר-י שריף ג'לאלאבאד לשכר גאה ח'וסת שברגאן ע'זני א י ר א ן  פקיסטן הודו ס. טג'יקיסטן אוזבקי. טורקמניסטןתאלקאן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
תאלקאן (בפשטו: طالقان, תעתיק: טאלקאן; בפרסית: تالقان) היא עיר בצפון-מזרח אפגניסטן ובירת מחוז תח'אר. תאלקאן מרוחקת כ-250 ק"מ צפון-מזרחית לבירה קאבול ולפי תחזית רשמית לתאריך 21 בספטמבר 2020, התגוררו בה 258,724 בני אדם.