stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
העונות
סדר הפרקים > סתיו – Der Herbst

הסתיו הוא החלק הארוך והרב-גוני ביותר ביצירה.
מס' 21: הקדמה – אלגרטו
"נושא ההקדמה הוא שמחת האיכר על קציר טוב"
רצ'יטטיב של הנה "Was durch seine Blüte"
מס' 22: רצ'יטטיב של לוקאס וסימון "Den reichen Vorrat fährt er nun"
מס' 23: סולנים לחוד ובאנסמבל, ומקהלה "So lohnet die Natur den Fleiβ"
פרק בשבחי העבודה והחריצות. היידן ווואן סוויטן רבו במשך ימים על נושא הפרק, כשוואן סוויטן צידד בנושא הזה ואף רצה שהוא היה מוטיב מרכזי ביצירה. הפרק מתוזמר באופן צבעוני במיוחד בכלי הנשיפה.
מס' 24: רצ'יטטיב של הנה, סימון ולוקאס "Seht, wie zum Haselbusche dort"
מס' 25: דואט של לוקאס והנה "!Ihr schönen aus der Stadt, kommt her"
חיזוריו של לוקאס אחר הנה.
מס' 26: רצ'יטטיב של סימון "Nun zeigt das entblöβte Feld"
מס' 27: אריה של סימון "!Seht auf die breiten Wiesen hin"
ברצ'יטטיב הקודם נפתחה סצנת הציד ביצירה. האריה הזו "מציירת" את השיטוט אחר הציד, את רחרוח הכלבים, את ההליכה שהולכת ומתגברת והופכת להיות ריצה. היידן מסמן פעמיים בפרטיטורה על הגברת הקצב (più mosso). עד שלפתע המוזיקה מפסיקה, על מנת לציין את החיה שלפתע נעצר. הצייד מתקרב אליו אט-אט ובשקט, וכל זאת מתואר בעזרת שינוי קצב ודינמיקה. הרגע שבו הציד מבחין מסומן על ידי פיציקטו בכלי הקשת, שלאחריו הציד מנסה לברוח, עד לכיתורו על ידי הציידים. ייתכן שהסצנה הזו עוררה בהיידן הזדהות מסוימת, מאחר שאחד התחביבים שלו בזמן שירותו באסתרהאזי היה ציד.
מס' 28: רצ'יטטיב של לוקאס: "Hier treibt ein dichter Kreis"
המשך סצנת הציד, בדומה לאריה הקודמת.
מס' 29: מקהלה של ציידים, כפריים וכפריות "Hört, hört das leute Getön"
הפרק המסיים והפומפוזי של סצנת הציד. הפרק מתאר את בואם של ציידים רבים ואת קול קרנות הציד. פרק זה פותח בארבע הקרנות באוניסון. אחר כך מצטרפים אליהם שלושת הטרומבונים ושאר כלי התזמורת, אך תרועת הקרנות מצלצלת לאורך הפרק כולו. אחרי בוא הציידים המקהלה שרה להם הלל. אין ספק שהשימוש המאסיבי בכלי המתכת, ובאופן כללי, איך שמצלצל הפרק כולו, חורגים מן הנורמות המעודנות יותר של התקופה הקלאסית. דבר דומה נעשה בסימפוניות של בטהובן, בסימפוניות המאוחרות של שוברט, ובאופרות של ובר. הפרק הספציפי הזה מצלצל דומה מאוד לשיר הציידים באופרה "הקלע החופשי" מאת ובר. אלמנט מעניין נוסף הוא מודולציה זריזה באמצע הפרק, בין הסולם הפותח, רה מז'ור, שהופך לפתע למי במול מז'ור. היידן לא חוזר שוב לרה מז'ור, אלא מסיים את הפרק בסולם החדש.
מס' 30: רצ'יטטיב של הנה, סימון ולוקאס "Am Rebenstocke blinket jetzt"
מס' 31: סיום חלק הסתיו - מקהלה "Juchhe! Juchhe! Der Wein ist da"
שיר הודיה על היין. פרק יחסית ארוך שמורכב מכמה שירים אחד אחרי השני. כולם בעלי אופי מאוד עממי ואפילו קצת גס, שמתאר את החגיגות הכמעט בכחנליות של הכפריים באירופה לפני בוא החורף הקר. בפרק זה משתתפים גם המשולש והטמבורין, ואפשר לשמוע גם אפקטים שמזכירים חמת חלילים וצלילי נקודת עוגב חזקים (Drones), בדומה לטריו מתוך הסימפוניה מס' 88 מאת היידן. מאוחר יותר, היידן חש חרטה קלה על הלחנת הפרק, משום שהוא נשמע לו וולגארי.
סדר הפרקים > חורף – Der Winter

מס' 32: הקדמה, אדג'יו מה נון טרופו
"[ההקדמה] מתארת את הערפילים הכבדים עם בוא החורף"
מס' 33: רצ'יטטיב של סימון והנה "Nun senket sich das blasse Jahr"
מס' 34: קווטינה של הנה "Licht und Leben sind geschwächet"
שיר מעט מלנכולי על הקור והחשיכה ששוררים בחורף.
מס' 35: רצ'יטטיב של לוקאס "Geffeselt steht der breite See"
מס' 36: אריה של לוקאס "Hier steht der Wanderer nun"
מס' 37: רצ'יטטיב של לוקאס, הנה וסימון "So wie er naht, schallt in sein Ohr"
הרצ'יטטיב רומז בסופו על מוטיב ה"סיבוב", כהקדמה לשיר הבא:
מס' 38: "שיר הכישור" Spinnerlied" – לסולנים ומקהלה "Knurre, schnurre, knurre"
הטקסט היחיד באורטוריה שלא נכתב על ידי ואן סוויטן, אלא על ידי גוטפריד אוגוסט בירגר (Gottfried August Bürger). הפרק כתוב בצורת שיר בתים, ובו חוזר מוטיב ה"סיבוב" של גלגל המים. המוטיב דומה מאוד לזה שאחר כך שוברט יעשה בו שימוש בשירו המפורסם "גרטכן על-יד הכישור" ובשיר ללא מילים בעל אופי דומה של מנדלסון. ה"עממיות" מודגשת בשיר גם בעזרת הרמון שהוא לעיתים קצת מודאלי ופשטני. בסיום השיר הגלגל אט-אט נעצר, כשהיידן מתאר זאת בעזרת ריטנוטו (האטה) מולחן על ידי הגדלת הערכים הרתמיים, החלשת הדינמיקה ודילול התזמור עד לפיאניסימו בכלי הקשת.
מס' 39: רצ'יטטיב של לוקאס "Abgesponnen ist der Flachs"
מס' 40: שיר של הנה עם מקהלה "Ein Mädchen, das auf Ehre hielt"
גם השיר הזה בנוי כשיר בתים, והוא מעין דואט בין הנה למקהלה. הנה שרה על הלבטים (שלה עצמה) כלפי הבחור שהיא אוהבת, ואחרי כל בית זוכה למענה מן המקהלה.
מס' 41: רצ'יטטיב של סימון "Vom dürren Osten dringt"
מס' 42: אריה של סימון "Erblicke hier, betörter Mensch"
שיר מלנכולי ומהורהר של סימון, שככל הנראה מדבר על נעוריו הרחוקים. כשהוא נזכר בקיץ ובדברים חיוביים אחרים מצעירותו, המוזיקה הופכת פתאום לעליזה, אך נעצרת כשהוא אומר "הכל נעלם כמו חלום, רק האמת נותרה", פילוסופיה כפי שבא היטב לידי ביטוי בספר "קהלת". ייתכן שהטקסט הזה משקף במקצת את הלך רוחו של היידן, שהיה כבר מבוגר וחלש, וגם דתי מאוד. הרצ'יטטיב הבא מדגיש את התפישה הדתית הזו, שגם מסיימת את היצירה בפרק המקהלה הבא.
מס' 43: רצ'יטטיב של סימון "Die bleibt allein"
"...[האמת] שנותרה לבדה"
מס' 44: סוף החורף וסיום היצירה - סולנים, ומקהלה כפולה "Dann bricht der groβe Morgen an"
המלנכוליה של הפרקים האחרונים הוחלפה בעליצות והודיה לאל. פרק הסיום הזה הוא סטנדרטי ומסורתי. הוא בסולם דו מז'ור, שהוא הסולם המסורתי שבסיומי אורטוריות (האורטוריה "הבריאה" מסתיימת באופן חריג בסי במול מז'ור, וחוקרים העלו השערות שונות לגבי הבחירה הזו של היידן). חלקו האחרון של הפרק הוא פוגה, שמסתיימת, כנהוג, באמירת "אמן" על צליל הטרצה.
לקריאה נוספת

קארל שומאן, Joseph Haydn's "The Seasons" - an oratorio at the turning-point
ה. צ'. רובינס לנדון, Haydn: Chronicle and Works. הוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, 1980-1976
הערות שוליים

↑  הביקורת היחידה אז הושמעה על הלברית שכתב ואן סוויטן
↑  בהקלטות מועטות מנגן צ'מבלו במקום פורטה-פיאנו
↑  המספור משתנה בהוצאות שונות
↑  המשפטים במירכאות הם ציטוטים מן הפרטיטורה או הלברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007579071805171  BnF: cb13913510r (data)  GND: 300069189  LCCN: n81011285  MusicBrainz work: 305553f4-8129-4aab-a423-2fb99daca076  SELIBR: 215632  VIAF: 178618106   WorldCat (עם VIAF): 178618106 
פראנץ יוזף היידן
הברון גוטפריד ואן סוויטן
בית ספר הידידים של רמאללה

| --- | --- |

 בית ספר
 תקופת הפעילות:  1869–הווה (כ־155 שנים) 
 מיקום
 מדינה:  מדינה פלסטינית מדינה פלסטינית
 קואורדינטות:  31°54′12″N 35°11′58″E﻿ / ﻿31.903194569385°N 35.199527926921°E﻿ / 31.903194569385; 35.199527926921
 www.rfs.edu.ps
  (למפת גוש דן מוגדלת) בית ספר הידידים של רמאללה(למפת גוש דן רגילה) בית ספר הידידים של רמאללה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית ספר הידידים של רמאללה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית ספר הידידים של רמאללה
 
בית ספר הידידים של רמאללה (באנגלית: Ramallah Friends School) הוא בית ספר פרטי בשטח הרשות הפלסטינית הפועל בשני קמפוסים בערים רמאללה ואל-בירה. בית הספר לבנות נחנך ב-1869; בנייתו של בית הספר לבנים החלה ב-1901 ובית הספר נפתח ב-1918. בתי הספר נוסדו על ידי מסיונרים קוויקרים מארצות הברית.
שני הקמפוסים הם כעת מוסדות חינוכיים משותפים ולא מקיימים חינוך נפרד מגדרית. קמפוס אחד משמש כבית ספר יסודי והשני כבית ספר תיכון.
היסטוריה

בית הספר נוסד על ידי אלי וסיביל ג'ונס, זוג קווייקרים שנשלחו לארץ ישראל בשנת 1867 כמיסיונרים חלוצים מטעם "אגודת מפגש הידידים בניו אינגלנד", במטרה להפיץ את "הבשורה" ו"לשרת את האנושות". בדרכם לארץ הקודש סיירו בבריטניה. בעת שהותם באנגליה, קוויקרים בריטים התעניינו מאוד במסעם, וכתוצאה מכך שני קוויקרים נוספים החליטו ללוות אותם, אלפרד לויד פוקס מאנגליה ואלן קלייר מילר מסקוטלנד. בזכות בני לוויה אלה, קוויקרים אנגלים נכנסו אחר כך לפעול בשיתוף פעולה עם חבריהם האמריקאים בהקמת מוסדות חינוך באזור רמאללה. בהמשך דרכם ערכו ביקור בן שלושה חודשים בביירות ובלבנון, שם ביקרו מוסדות חינוך נוצרים ויצרו קשרים עם מיסיונרים שפעלו באזור. אולם בריאותה של סיביל ג'ונס התרופפה, והיא נאלצה לשוב לאנגליה לתקופת החלמה. בשנת 1869 חידשו בני הזוג את השליחות המיסיונרית והגיעו עם משלחת מטעם הקוויקרים לירושלים באפריל אותה שנה.
בתחילת מאי 1869 הגיעה משלחת הקוויקרים לעיירה רמאללה, ושם הסתייעו במדריך ומתורגמן מקומי שהיה חניך בבית הספר של הבישוף סמואל גובאט בירושלים, הם סיירו בכפרים הסמוכים לרמאללה: ג'יפנה, אל-ג'אנייה,
עין עריכ ומקומות נוספים. לאחר סיוריהם ברמאללה ובכפרים שבנפתה, הם גילו עניין באזור. רמאללה במאה ה-19 הייתה עיר נוצרית מובהקת, והעדה המרכזית בה הייתה יוונית-אורתודוקסית אך כמעט לא הייתה בה מערכת החינוך, מקומה הגאוגרפי המרכזי של העיר, וכן תנאי האקלים הנוחים משכו אותם גם כן. והם פתחו את "בית ההכשרה לבנות ברמאללה" במבנה קטן בעיירה.
במהלך האינתיפאדה הראשונה נסגר בית הספר על ידי הרשויות הישראליות - כפי שהיה בכל בתי הספר ברמאללה - בשנים 1988 ו-1989, אך הוא נפתח מחדש לאחר האינתיפאדה.
במהלך האינתיפאדה השנייה שני טילים של צה"ל פגעו במבנה בקמפוס בית הספר באל-בירה.
תוכנית לימודים

בית הספר הציעה בעבר תוכניות לימודים שונות, הן בערבית והן באנגלית. החל משנת 2011, הוא מציע רק את תוכנית הלימודים של הבגרות הבינלאומית, קודם לכן הציע תוכנית לימודים למי שרוצה לגשת לבחינת ה-SAT האמריקאית. בנוסף בעבר נהג להציע תוכניות לימודים לבחינות ממשלתיות המקומיות ברשות, מבחן התאוג'יהי.
הערות שוליים

↑  ג'מאל עדוי, הקוויקרים בפלשתינה: מפעלם החינוכי בשנים 1869 - 1948, תל אביב, הוצאת רסלינג, 2017 - עמודים 48–52
↑  ג'מאל עדוי, הקוויקרים בפלשתינה: מפעלם החינוכי בשנים 1869 - 1948, תל אביב, הוצאת רסלינג, 2017 - עמודים 56–57
↑  עמירה הס, שני טילים של צה"ל פגעו בבי"ס של תנועה נוצרית ברמאללה, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2001
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261332005171  LCCN: no98076071  VIAF: 123471820   WorldCat (עם VIAF): 123471820
סאטורן איון

| --- | --- |

Saturn Ion, שנת 2005
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  תאגיד סאטורן (אנ') (קרוי גם : Saturn LLC)
 שנות ייצור:  2007–2002
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מודל קודם:  סאטורן סדרה S
 מודל אחריו:  Saturn Astra
 חברת אם:  ג'נרל מוטורס
 מרכב:  מנוע קדמי, הנעה קדמית
 פלטפורמה:  GM Delta platform (אנ')
 אורך:  4,686 מ"מ (סדאן)  4,699 מ"מ (דגמי קופה ו-"Red Line")
 רוחב:  1,707 מ"מ (סדאן)  1,725 מ"מ (דגמי קופה ו-"Red Line")
 גובה:  1,458 מ"מ (סדאן)  1,422 מ"מ (קופה)  1,412 מ"מ (דגם "Red Line")
 משקל:  1,354-1,179 ק"ג (ריק)
 בסיס גלגלים:  2,621 מ"מ (דגמי סדאן וקופה)  2,629 מ"מ (דגם "Red Line")
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 2.0 ליטר (1,198 סמ"ק) המפיק 205 כ"ס ב-5,600 סל"ד, מנוע "ג'נרל מוטורס" סדרה "GM Ecotec engine" (אנ')סוג מנוע "LSJ" (דגם "Red Line")  4 צילינדרים, 2.2 ליטר (2,198 סמ"ק) המפיק 140 כ"ס, מנוע "ג'נרל מוטורס" סדרה "GM Ecotec engine" (אנ') סוג מנוע "L61"  4 צילינדרים, 2.2 ליטר המפיק 145 כ"ס ב-5,600 סל"ד (שנת 2007)  4 צילינדרים, 2.4 ליטר המפיק 170 כ"ס ב-6,200 סל"ד, מנוע "ג'נרל מוטורס" סדרה "GM Ecotec engine" (אנ') סוג מנוע "LE5" (שנת 2006)  4 צילינדרים, 2.4 ליטר (2,384 סמ"ק) המפיק 175 כ"ס ב-6,500 סל"ד מנוע "ג'נרל מוטורס" סדרה "GM Ecotec engine" (אנ') סוג מנוע "LE5" (שנת 2007)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 5 מהירויות  תמסורת אוטומטית - 4 מהירויות  תמסורת אוטומטית - 5 מהירויות  תיבת הילוכים רציפה (CVT) מסוג "VTi transmission" (אנ') תוצרת "ג'נרל מוטורס"
סאטורן איון (באנגלית : Saturn Ion) היא מכונית משפחתית גדולה וקומפקטית מתוצרת חטיבת תאגיד סאטורן (אנ') (קרוי גם : Saturn LLC) מבית ג'נרל מוטורס אשר יוצרה בין השנים 2007–2002 (דגם שנת 2003) בארצות הברית
מפרט טכני

מספר מושבים : 4-5
מנוע קדמי-רוחבי
מנועי בנזין
סוג הנעה : הנעה קדמית 4x2
דגם "Red Line" יוצר בין השנים 2004–2007 בצבעים : אדום, כחול, שחור ומוכסף
מפרט טכני > תצורות

4 דלתות סדאן
4 דלתות קופה ("Quad coupé" (אנ'))
גלריה

"סאטורן איון"
"סאטורן איון"
"סאטורן איון" דגם קופה 4 דלתות
"סאטורן איון" דגם קופה 4 דלתות
"סאטורן איון" דגם קופה 4 דלתות
"סאטורן איון" דגם קופה 4 דלתות
"סאטורן איון" דגם "RedLine"
ראו גם

סאטורן סקיי
סאטורן רילאי
סאטורן אאוטלוק
הערות שוליים

↑  "סאטורן איון" - היסטוריה nadaguides.com/Cars/Saturn/Ion
↑  "סאטורן איון" cars.com/research/saturn-ion
↑  "סאטורן איון" רד-לין caranddriver.com/reviews/a15132188/saturn-ion-red-line-short-take-road-test
↑  "סאטורן איון" 4 דלתות קופה - מבחן בטיחות safercar.gov/Vehicle+Shoppers/5-Star+Safety+Ratings
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554440205171  LCCN: sh2008004146
תנ"ך אלבה

תמונה מ"משתה בלשאצר"
תנ"ך אלבה הוא תרגום של התנ"ך מעברית לקסטיליאנית עתיקה (אנ'). התרגום הונחה על ידי משה ארגל, רב הקהילה היהודית של מקוודה (אנ') בפרובינציה הספרדית טולדו (אנ'), תחת דון לואיז דה גוזמן, בכיר במסדר הדתי-צבאי "מסדר קלטרווה" (אנ').
היסטוריה

במאה ה-15, לרוב הקהילה הספרדית היה יחס עוין כלפי היהודים. כתוצאה מסדרה של פרעות נגד יהודים, שמרכזן היה במדריד, דון לואיז דה גוזמן האמין כי הוא יכול לעזור לרפא את קרע ולגשר בין היהודים והנוצרים, באמצעות יצירה של תרגום קסטילי של הברית הישנה מהמקור העברי, מלווה בפירושים של מומחים יהודים.
ב-5 באפריל 1422, יזם דון לואיז דה גוזמן את הפרויקט כששלח מכתב לרב משה אגרל, בו הוא מזמין אותו לכתוב "vna biblia en rromançe, glosada e ystoriada" (שמשמעותו פחות או יותר: 'התנ"ך ברומנטיקה, זוהר, וסיפוריות'). לא ידוע מה שכנע את הרב להיענות, מפני שהוא שלח מכתב ארוך ומתנשא לגוזמן. בכל אופן, שמונה שנים לאחר מכן התנ"ך הושלם.
מ-1492, השנה שבה אלחמבה דכרי (Alhambra Decree) הוציא צו לגירוש היהודים מספרד, עד 1622, כשהוא צץ מחדש בארמון ליריה, בבעלות בית אלבה, היה הספר במיקום לא ידוע. ב-1922 יצאה לאור מהדורת פקסימיליה מאויירת של 300 עותקים על ידי אנטוניו פז אי מילייה (Antonio Paz y Meliá). ב-1992, כדי לציון 500 השנים ליציאת הספר, הוציא לאור מאוריסיו חטואל טולדנו (Mauricio Hatchwell Toledano), נשיא אגודת "ידידי ספרד" (Fundacion Amigos de Sefarad), כ-500 עותקים זהים של מהדורת פקסימיליה, אחד מהם נשלח לחואן קרלוס הראשון, מלך ספרד, לתקופה. עותק מספר 5 נתרם באייר תשנ"ב (מאי–יוני 1992) לבית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי על ידי יוזם המפעל מר מאוריסיו חטואל טולדאנו ואגודת "ידידי ספרד" במדריד כמחווה למדינת ישראל, והוא מוצג לציבור. עותק זה הוא מתוך 50 העותקים שאינם למכירה.
היום התנ"ך המקורי השתמר על ידי בית אלבה, והוא מוצג לתצוגה בארמון ליריה שבמדריד. התנ"ך המקורי מוערך ב-2,500,000 אירו. עותקים ממהדורת פקסימיליה מוגבלת בעלת 500 עותקים נמכרים במעל ל-44,000 דולר.
תוכן

היצירה מורכבת מ-513 דפי פוליו ואוסף עשיר של 334 מיניאטורות שממחישות את המעברים מהטקסט. למרות שהטקסט היה תוצרו של הרב משה ארגל, הפרטים האומנותיים הם עבודתו של פרנציסקנים מטולדו.
הספר מכיל סדרה של הערות על הכתיבה של תאולוגים יהודים ונוצרים כאחד, כגון אברהם אבן עזרא, הרמב"ם, הרמב"ן, רבי יוסף קמחי, רבי אשר בן יחיאל, רבי יעקב בן אשר ורבי ניסים בן ראובן. ישנם גם פירושים שנלקחו מספרות רבנית כמו התלמוד ומדרשים.
בתחילת היצירה המקורית ישנם 25 דפי פוליו של התכתבות בין רבי ארגל לבין דון לואיז דה גוזמן, נוסף לרבנים ופרנציסקנים שהיו מעורבים באיור התרגום ודנו בעניינים הקשורים לשיתוף הפעולה.
ראו גם

התנ"ך העברי של הקלויסטרים
תנ"ך קניקוט
כתר דמשק
יהודה המכבי מטיל מצור על החקרה
גני איילון

|  מידע |
| --- | --- |
 עיר:  לוד 
 תאריך ייסוד:  2019 
 על שם:  נחל איילון 
 קואורדינטות:  31°56′15″N 34°53′50″E﻿ / ﻿31.937609094784°N 34.897104947939°E﻿ / 31.937609094784; 34.897104947939
  (למפת גוש דן מוגדלת) גני איילון(למפת גוש דן רגילה) גני איילון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גני איילון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גני איילון
 
גני איילון היא שכונה בדרום-מזרח לוד. אוכלוסיית השכונה מעורבת חרדים, דתיים וחילונים. השכונה מכונה בעגה החרדית בשם שכונת אחיסמך על שם מושב אחיסמך שהשכונה ממוקמת בסמיכות אליו, וממנו נרכשו הקרקעות עליהן נבנה חלקו המשמעותי של הפרויקט החרדי.
היסטוריה

השכונה הוקמה בסיוע של פילנתרופים חרדים מתוך מטרה לעזור לצעירים חרדים לרכוש דירה במחיר מוזל.[דרוש מקור]
השכונה החלה להיבנות בשנת 2010 ועקב קשיים רבים ומחלתו של הרב רוטשילד שהיה אחראי על הקמתה, אכלוסה התעכב.[דרוש מקור] ראשוני התושבים בשכונה החלו לגור בה רק בשנת 2019, וכיום מתגוררות בשכונה כ-3,000 משפחות, מרביתן חרדיות.
חלק מהדירות בשכונה נמכרו דרך תוכנית מחיר למשתכן.
עקב ריבוי המשפחות והבדלי הסגנונות הפנים חרדיים בקרב המתגוררים בשכונה הוחלט למנות שתי רבנים, הרב אברהם ברוידא, והרב שבח רוזנבלט, שבפועל מכהן מטעמו תלמידו הרב יעקב לנדו.
גם לשלב ב' של הפרויקט מונו שני רבנים הרב ישראל משה בלוי כנציגו של הרב ברוידא, והרב מרדכי סילמן חתנו של הרב שבח רוזנבלט כנציגו של חותנו.
הערות שוליים

↑  חיים רוטשטיין, תחקיר 'ביזנעס': רוכשי אחיסמך יתאכלסו ללא תחבורה ציבורית, באתר ביזנעס, ‏2019-07-03
↑  אורי חודי, ‏כחלון תוקף: "הרבה אנשים רוצים שלא תהיה לכם דירה", באתר גלובס, 16 בספטמבר 2018
1 2  עוד אבנך ונבנית • ההתפתחות האדירה בשכונת גני איילון אחיסמך • גלריה מיוחדת משמחת בית השואבה והכניסה להיכל החדש, באתר JDN‏, 27 בספטמבר 2021
↑  הרב ישראל משה בלוי מונה לרב קהילת שיח תפילה באחיסמך, באתר בחזית
אלפא רומיאו ארנה

| --- | --- |

Alfa Romeo Arna, הצ'בק 3 דלתות
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  אלפא רומיאו  בשיתוף ניסאן (Alfa Romeo Nissan Autoveicoli S.p.A)
 שנות ייצור:  1983–1987
 יחידות שיוצרו:  53,047
 הרכבה:  איטליה איטליה
 מודל קודם:  אלפא רומיאו אלפאסוד
 מודל אחריו:  Alfa Romeo 33 (אנ')
 חברת אם:  פיאט
 מרכב:  Front-engine, front-wheel-drive layout (אנ')
 אורך:  4,060 מ"מ
 רוחב:  1,621 מ"מ
 גובה:  1,340 מ"מ
 משקל:  850 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,416 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 1,186 סמ"ק המפיק 63 כ"ס ב-6,000 סל"ד  4 צילינדרים, 1,186 סמ"ק המפיק 68 כ"ס ב-6,000 סל"ד  4 צילינדרים, 1,351 סמ"ק המפיק 71 כ"ס ב-5,800 סל"ד  4 צילינדרים, 1,351 סמ"ק המפיק 86 כ"ס ב-5,800 סל"ד  4 צילינדרים, 2 שסתומים לצילינדר, 1,490 סמ"ק המפיק 95 כ"ס ב-5,800 סל"ד
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 5 מהירויות
 מהירות מרבית:  155 קמ"ש (מנוע 1,186 סמ"ק המפיק 63 כ"ס)  156 קמ"ש (מנוע 1,186 סמ"ק המפיק 68 כ"ס)  156 קמ"ש (מנוע 1,351 סמ"ק המפיק 71 כ"ס)  173 קמ"ש (מנוע 1,351 סמ"ק המפיק 86 כ"ס)  175 קמ"ש (מנוע 1,490 סמ"ק המפיק 95 כ"ס)
 צריכת דלק:  8.6 ליטר ל-100 ק"מ (ממוצע, למנוע 1,186 סמ"ק המפיק 68 כ"ס)
אלפא רומיאו ארנה (באיטלקית: Alfa Romeo Arna) היא מכונית משפחתית מתוצרת יצרנית הרכב האיטלקית אלפא רומיאו בשיתוף  יצרנית הרכב היפנית ניסאן, (Alfa Romeo Nissan Autoveicoli S.p.A) אשר יוצרה באיטליה בין השנים 1983–1987.
תצורות "אלפא רומיאו ארנה"

3 דלתות - הצ'בק.
5 דלתות - הצ'בק.
דגמים "אלפא רומיאו ארנה"

"Arna L" (יוצר בין השנים 1983-1987, דגם 3 דלתות).
"Arna SL" (יוצר בין השנים 1983-1987, דגם 5 דלתות).
"Arna TI" (יוצר בין השנים 1984-1987).
"אלפא רומיאו ארנה"

יוצרו 53,047 יחידות.
5 נוסעים.
מנוע קדמי: 1.2 ליטר, 1.4 ליטר, 1.5 ליטר.
מנוע הנעה קדמית.
תאוצה בין 0-100 קמ"ש היא 10.9 שניות (מנוע 1,490 סמ"ק המפיק 95 כ"ס).
תאוצה בין 0-100 קמ"ש היא 14.1 שניות (מנוע 1,186 סמ"ק המפיק 68 כ"ס).
תמונות

"אלפא רומיאו ארנה"
"אלפא רומיאו ארנה", שנת 1984
"אלפא רומיאו ארנה"
"אלפא רומיאו ארנה", 3 דלתות
"אלפא רומיאו ארנה", 3 דלתות
"אלפא רומיאו ארנה" - מבט למנוע
ראו גם

אלפא רומיאו
אלפא רומיאו 75
אלפא רומיאו 155
הערות שוליים

↑  איטליה עושה עסקה עם ניסאן news.google.com/newspapers
↑  כעת אלפא - ניסאן באיטליה news.google.com/newspapers
↑  "אלפא רומיאו ארנה"  autocade.net/index.php/Alfa_Romeo_Arna
↑  "אלפא רומיאו ארנה" motor1.com/news/78943/alfa-romeo-arna
↑  "אלפא רומיאו ארנה" דגם "TI" - מפרט טכני carfolio.com/specifications/models
שן ורגל

| --- | --- |
 מקרא:  שמות, כ"ב, ד'
 משנה:  מסכת בבא קמא, פרק ב'
 משנה תורה:  הלכות נזקי ממון, פרקים א'-ה'
 שולחן ערוך:  חושן משפט, סימנים ש"צ-שצ"ד
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, עשה ר"מ ספר החינוך, מצווה נ"ה
 
פרות רועות במועצה אזורית מטה יהודה
שֵׁן וָרֶגֶל בדיני נזיקין בהלכה, הן זוג אבות נזיקין השייכים לקטגוריות נזקי ממון ונזקי בהמה. נזקי שן ורגל הם נזקים שנעשו על ידי בעל חיים בעודו מתנהל באופן טבעי ושגרתי, כשאב-הטיפוס לנזקים אלו הוא נזק שנעשה על ידי בהמה שנכנסה לשדה חקלאי ופגעה בגידולים בכך שאכלה מהם (שן) או בכך שרמסה עליהם בדרך הליכתה (רגל).
על פי ההלכה, המתבססת על החוק המקראי בפרשת משפטים, חייב בעל הבהמה לשלם פיצויים על הנזק שעשתה בהמתו – אך זאת רק במקרה שהנזק נעשה בשטח פרטי, כגון בשדהו של הניזק. על נזקי שן ורגל שנעשו ברשות הרבים – ההלכה פוטרת מתשלום. זאת לעומת נזקי קרן, שהם נזקים שבעל חיים עשה בהתנהגות בלתי שגרתית – שבהם יש חיוב פיצויים גם אם נעשו ברשות הרבים.
מקור הדין

המקור המקראי לדין שן ורגל הוא בפרשת משפטים:
כִּי יַבְעֶר אִישׁ שָׂדֶה אוֹ כֶרֶם, וְשִׁלַּח אֶת בְּעִירוֹ וּבִעֵר בִּשְׂדֵה אַחֵר – מֵיטַב שָׂדֵהוּ וּמֵיטַב כַּרְמוֹ יְשַׁלֵּם.
הכתוב עוסק באדם שהניח לבהמותיו לרעות בתוך שטח חקלאי פרטי, ודינו הוא לשלם פיצויים עבור הנזקים שנגרמו לגידולים.
חז"ל פירשו את הכתוב באופן מרחיב, ונקטו שכך הוא הדין לגבי כל נזק שעשו בעלי חיים בהתנהגות טבעית. עם זאת, חז"ל נקטו גישה מצמצמת בעניין המקום שבו נעשה הנזק, ופירשו שהכתוב נקט בדווקא "בשדה אחר", ולפיכך על נזקים כאלו שעשו בעלי חיים ברשות הרבים - הבעלים פטורים מלשלם.
הגדרות עקרוניות > ההבחנה בין שן לרגל

החלוקה לשני אבות שונים: שן ורגל, מופיעה בכמה מקורות תנאיים. אחד מן המקורות הללו מקשר את החלוקה הזו אל הפרטים הכתובים במקרא, ולפיו: "ושילח" – זו הרגל, "וביער" – זו השן. בעקבות זאת, התלמוד מבאר שהיה למקרא צורך לפרט את שני אופני ההיזק הללו, משום שלולי כן היה ניתן לחשוב שחיוב הפיצוי הוא רק כאשר הבהמה נהנתה מהנזק (שן), או רק בסוגי נזק נפוצים יותר (רגל).
באופן עקרוני, אין כל הבדל בדין בין נזקי שן לבין נזקי רגל. אמנם בפועל ישנו הבדל מסוים, הנובע מכך שכאשר בהמה מזיקה בנזקי שן, לא נעשה בכך רק נזק והפסד, אלא יש בכך גם רווח לבעל הבהמה, מכך שבהמתו אכלה ושבעה. לכן, בנזקי שן ברשות הרבים שאין בהם חיוב פיצויים, בכל זאת חייב בעל הבהמה לשלם את שווי הרווח שעלה בידו, מדין נהנה. הרווח הזה עשוי להיות פחות משווי הנזק, שאם אכלה מזון יקר, בכל זאת אינו צריך לשלם אלא שווי של מזון בעלי חיים.
הגדרות עקרוניות > תולדות השן והרגל

אבות הנזיקין נקראים כך משום שיש להם תולדות, כלומר הרחבות של הדין היסודי למקרים דומים נוספים:
תולדות השן הן נזקים שנגרמים באופן שמסב הנאה לבהמה אם באכילה ואם בדרכים אחרות, כגון בהמה שהתחככה בקיר להנאתה והפילה אותו, או שהתגלגלה להנאתה על פירות וגרמה להן נזק.
תולדות הרגל הן כל נזק שנעשה על ידי התנהגות טבעית של בעל חיים בדרך שאינה מסיבה לו הנאה. התולדות הידועות הן נזקים שונים שבהמה עלולה לגרום בדרך הילוכה על ידי גופה, שערה, או אפילו על ידי אביזרים שונים שמונחים עליה כגון אוכף, רסן, מושכות או פעמון, וכן על ידי משא שנשאה או על ידי עגלה שמשכה.
תולדות נוספות המוזכרות בתלמוד הן: עופות שהזיקו בכנפיהם, תרנגולים שקיפצו על עיסת בצק וטינפו אותה או ניקרו בה, תרנגול שניקר בחבל של דלי וגרם שיפול וישבר, כלב שקפץ מגובה ונפל על כלי שנשבר, ובהמה שהזיקה בכשכוש זנבה. גם הכשת נחש היא תולדה של רגל.
סיבת הפטור ברשות הרבים > מרשות הרבים לתוך שטח פרטי

אף על פי שפטור שן ורגל ברשות הרבים נלמד מן המקרא, הרי"ף נתן הסבר וטעם לדין, שהוא משום שכן דרכם של בהמות ללכת ברשות הרבים. הרא"ש כתב שלפי הטעם הזה, יהיה פטור גם במקרה שבהמה שברה חפצים שהיו בשטח פרטי על ידי דריכה על מוט ארוך שיצא משם לרשות הרבים. על פי זה כתבו חלק מהאחרונים, שכך תהיה דעת הרי"ף גם בנזק שגרמה בהמה על ידי התזת חצץ מרשות הרבים לתוך שטח פרטי, בניגוד לפסיקת התלמוד לעומת זאת, התלמוד דן בנושא של התזה מרשות הרבים לשטח פרטי, ושם המסקנה היא שחייב. על פי זה כתבו כמה ראשונים שכך יהיה הדין גם במקרה של המוט הארוך היוצא משטח פרטי לרשות הרבים, וכן נפסק בשולחן ערוך. אמנם כמה אחרונים כתבו שניתן לחלק בין המקרה של התזת חצץ לבין המקרה של המוט הארוך.
סיבת הפטור ברשות הרבים > בשטח משותף

בעניין נזק נעשה בשטח ששייך למזיק ולניזק בשותפות, התלמוד מביא מקורות תנאיים ואמוראיים שעסקו בעניין, ומסקנת התלמוד שבאופן עקרוני זה נחשב כרשות הרבים ופטור שם על שן ורגל. הוא הדין בשטח ששייך לגורם שלישי ששניהם פלשו אליו בלי רשות. עם זאת, כאשר מדובר בשטח משותף שלא מקובל להכניס אליו בהמות אלא רק לאחסן דברים אחרים, יש אמוראים שדעתם לחייב שם על נזקי שן ורגל אם אחד השותפים הכניס את בהמתו לשם בניגוד למקובל והיא פגעה באותם הדברים שכן היה מקובל לאחסן שם, וכך נפסק בשולחן ערוך. כמו כן, יש ראשונים הסוברים שבשטח משותף שמיועד לשימוש של אחסון רק לאחד מהשותפים, אף על פי שלשני יש רשות להכניס לשם את בהמותיו, בכל זאת אם הם גרמו נזק לדברים המאוחסנים – חייב, וכן נפסק בשולחן ערוך.
תשלומי חצי נזק

בשני מקרים חריגים, חיוב התשלום בנזקי שן ורגל אינו תשלום של פיצוי מלא אלא תשלום של חצי משווי הנזק בלבד:
תשלומי חצי נזק > נזק משונה - קרן

במקרה שהנזק נגרם על ידי התנהגות לא שגרתית של הבהמה, אז גם אם הנזק נעשה בשיניים או ברגליים – אין זה נחשב לתולדה של שן ורגל אלא לתולדה של קרן, ומשלם חצי נזק בלבד. דוגמאות לכך הן בהמה שאכלה בגדים או כלים, כלב שאכל כבשים גדולים או חתול שאכל תרנגולים גדולים, ובהמה שבעטה ברגליה בבהמה אחרת.