stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי ארמניה–ישראל
יחסים דיפלומטיים

היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות החלו זמן קצר לאחר התפרקותה של ברית המועצות, אשר בעקבותיה זכתה ארמניה לעצמאות. ב-25 בדצמבר 1991 הכירה ישראל רשמית בארמניה, עם הקמת חבר המדינות. עם זאת, לישראל אין שגרירות רשמית בארמניה, ושגרירות ישראל בגאורגיה מופקדת על הטיפול בסוגיות הדיפלומטיות במדינה. שגרירות ארמניה בישראל ממוקמת בתל אביב, וזאת חרף מינויו של צולג מומג'יאן כקונסול הכבוד של ארמניה בירושלים בשנת 1996.
לאורך השנים, התקיימו מספר ביקורים של אישים ארמניים רמי דרג במדינת ישראל. בחודש ינואר 2000 ערך הנשיא הארמני רוברט קוצ'ריאן ביקור רשמי בישראל, במהלכו נפגש עם בכירים ישראליים, בהם גם ראש ממשלת ישראל אהוד ברק. במהלך פגישתם, התחייבו השניים לחזק את הקשרים ההדדיים בין שתי המדינות, ולהרחיב את ההסכמים ההדדיים בתחומי הבריאות והמסחר.
במהלך השנים, התרחשו מספר תקריות אנטישמיות בארמניה: במהלך שנת 2004, חברת טלוויזיה ארמנית פרטית בשם ALM, בבעלותו של טיגראן קאראפטיאן, השתמשה בפלטפורמה התקשורתית שבבעלותה לצורך שידור תכנים שהציגו את היהודים כגזע לא מתורבת, אשר מטרתו לשלוט בארמניה ובשאר העולם. בשנת 2005, ארמן אבטיסיאן, מנהיגה של מפלגה קיצונית לאומנית ארמנית, האיחוד הארמני הארי, נעצר באשמת הסתה לשנאה כנגד היהודים וקבוצות מיעוט אחרות. כמו כן, האנדרטה לזכר השואה אשר הוקמה בפארק ירוואן הושחתה בשנת 2004.
בספטמבר 2019 דווח כי בכוונת ארמניה לפתוח שגרירות בישראל עד שנת 2020. ב-17 בספטמבר 2020 פתחה ארמניה שגרירות בישראל. כשבועיים לאחר מכן החזירה את שגרירה במחאה על הדיווחים של מכירת נשק ישראלי לאזרבייג'ן במהלך הקרבות בנגורנו קרבאך.
ב-21 ביוני 2024 הודיעה ארמניה כי היא מכירה במדינה פלסטינית. באותו היום בעקבות כך שארמניה מכירה במדינה פלסטנית משרד החוץ זימן את שגריר ארמניה בישראל לשיחת נזיפה חמורה.
לאחר מבצע ימי תשובה, משרד החוץ הארמני פרסם הודעה בה הוא מגנה את "התוקפנות נגד איראן", מבלי להזכיר את ישראל.
יחסי כלכלה ומסחר

מאז עצמאותה, ארמניה זכתה לתמיכה כלכלית ומסחרית מישראל, ועודנה מהווה אחת משותפות הסחר העיקרית שלה. על פי ספר העובדות העולמי של ה-CIA, ‏כ-4.8% מכלל היבוא הארמני מקורו בישראל, וכ-7.1% מכלל היצוא הארמני מופנה לישראל.
במהלך שנת 1997 חתמו שתי המדינות על הסכם תעופה, אשר אישר קיום טיסות סדירות ביניהן. אך עד שנת 2012, הופעל הקו בין ירוואן לתל אביב רק על ידי חברת התעופה הארמנית ארמאוויה. בחודש נובמבר 2012 אישר שר התחבורה הישראלי, ישראל כץ, לחברת ארקיע, להפעיל טיסות סדירות בין שתי המדינות.
הקמת לשכת המסחר ישראל - ארמניה

בתחילת חודש מרץ 2015 הושלמה הקמתה של לשכת המסחר ישראל-ארמניה בעקבות ביקורה של משלחת בראשותו של עו"ד צבי קן תור ואנשי משרד החוץ בביקור בן שבוע בארמניה. במקביל הוקמה לשכת מסחר ארמניה- ישראל. שתי הלשכות יפעלו לקידום יחסי סחר בין המדינות מאחר שלמדינות אין נציגויות דיפלומטיות רשמיות.
ראש הלשכה נפגש במסגרת ביקורו בארמניה עם שורה ארוכה של גורמים בכירים בממשלה הארמנית ובכירים בתעשייה, בחקלאות ובעולם האקדמי ולדבריו קיים בארמניה צמא אדיר לידע ולטכנולוגיות ישראליות בשורה של תחומים כגון חקלאות, אנרגיה ירוקה, מים, פרמצבטיקה, מכשור רפואי, תשתיות ועוד. משימה הראשונה בה צפויה לטפל לשכת המסחר בעת הקרובה היא הסדרת קו תעופה ישיר על מנת לממש את הפוטנציאל המסחרי בין המדינות. לשכת המסחר ישראל ארמניה מדגישה כי חברות הסוחרות עם רוסיה ומדינות הגוש הקומוניסטי לשעבר יכולות ליהנות מהטבות מפליגות לאור הסכם הסחר החופשי, ככל שאלו יעבירו מרכזים לוגיסטיים ומפעלים לארמניה. כמו כן קיימות בארמניה הזדמנויות עסקיות משמעויות ביותר בארמניה בתחומי היהלומים, האלקטרוניקה, התרופות, ובתחומים נוספים אשר יאפשרו יצוא חופשי ממיסים ומרגולציה לרוסיה קזחסטן ובלארוס. במסגרת הביקור בארמניה, נתבקשה לשכת המסחר לסייע בנושאי משק החי כמו פרות לבקר וחלב וכן בנושאי חממות וחקלאות כגון רשתות נגד ברד לעצים נשירים. נוסף על כך, נתבקשה לשכת המסחר על ידי סגן שר האנרגיה לסייע גם בכל הנושאים של הגברת היעילות האנרגטית ואנרגיה חלופית כגון אנרגיה סולרית, הידרו אלקטרית, ואנרגיה מפסולת. בכוונת לשכת המסחר לפעול לפיתוח קשרים בין מוסדות אקדמאים בישראל ובארמניה וכן קשרים בתחום החממות הטכנולוגיות ונושאים נוספים.
הקהילה הארמנית בישראל

לקהילה הארמנית הייתה נוכחות בלבנט במשך כאלפיים שנה. לדברי יואב לף, פרופסור לשפה והיסטוריה ארמנית באוניברסיטה העברית, הנוכחות הארמנית בירושלים החלה עוד בשנת 301 לספירה. לאורך השנים הקהילה נותרה קטנה יחסית, אך גדלה במלחמת העולם הראשונה, כאשר ארמנים רבים נמלטו לישראל בעקבות רצח העם הארמני. המגעים הראשונים בין שני העמים מתוארכים לימי קדם, ולימיו של המלך טיגראנס הגדול, אשר בתקופתו הגיעה ארמניה העתיקה לשיא התפשטותה. הנוכחות הארמנית בישראל נמשכה מאז ולאורך מאות רבות של שנים, והפטריארכיה הארמנית בירושלים נוסדה בשנת 638. היא ממוקמת ברובע הארמני, הקטן מבין ארבעת רובעיה של העיר העתיקה בירושלים.
בתחילת שנת 1948, בימיה הראשונים של מלחמת העצמאות, מוערך כי כ-25,000 ארמנים התגוררו בשטח המנדט הבריטי על ארץ ישראל, אך רובם נמלטו מהארץ במהלך השנתיים הבאות בעקבות הלחימה. לאחר הקמתה של מדינת ישראל, רוב בני הקהילה הארמנית שנותרו בארץ זכו באזרחות ישראלית, והשתקעו ברובע הארמני שבעיר העתיקה. המספר הכולל של ארמנים המתגוררים במדינת ישראל נכון לתחילת העשור השני של המאה ה-21, ולרבות בשטח הגדה המערבית, מוערך בכשבעת אלפים איש.
השואה ורצח העם הארמני

לאורך השנים, הכיר מוסד יד ושם בעשרה ארמנים כחסידי אומות העולם, הודות לתרומתם להצלת יהודים במהלך מלחמת העולם השנייה, תוך סיכון חייהם. עם זאת, מדינת ישראל נמנעה לאורך השנים מהכרה רשמית ברצח העם הארמני, וזאת בשל החשש כי הכרה שכזו עלולה לפגוע במידה ניכרת ביחסים הדיפלומטיים בין ישראל לבין טורקיה, אשר טוענת כי אין מדובר ברצח עם. כמו כן, נשמעת הטענה כי חוסר הנכונות הישראלית להכיר ברצח העם הארמני נובעת גם מהרצון לשמור על "ייחודיותה" של השואה כאירוע ללא אח ורע בהיסטוריה האנושית, אשר לא ניתן להשוות בינו לבין אירועים אחרים בעלי אופי דומה.
במהלך השנים שלאחר קבלת עצמאותה של ארמניה, הפכה סוגיית ההכרה ברצח העם הארמני למקור לדיונים רבים, ואישים בקרב הקהילה הארמנית בישראל, וכן רבנים ופוליטיקאים ישראלים, מנהלים קמפיין מתמשך על מנת להוביל לשינוי מדיניותה של ישראל בנושא, ולהכיר ברצח העם הארמני. עם זאת, קמפיין זה לא נשא פירות, בין היתר, בשל עמדתה הנחרצת של טורקיה, אשר הבהירה לישראל כי הכרה ישראלית או אמריקאית ברצח העם הארמני תוביל לפגיעה קשה ביחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות. מסיבה זו, מדינת ישראל ביקשה לאורך השנים להימנע מהכרה שכזו, ובמספר הזדמנויות אף נענתה לבקשותיה של טורקיה להשתמש בהשפעתה בארצות הברית על מנת להדוף ניסיונות ארמניים להשיג הכרה אמריקאית ברצח העם הארמני.
בשנת 2005, ובמסגרת השתתפותו בטקס לציון 90 שנה לאירועי רצח העם הארמני, אשר נערך בבירת ארמניה, ירוואן, אמר חבר הכנסת יוסי שריד כי "עמדת מדינת ישראל בנושא שואת הארמנים היא צינית", וכי "משרד החוץ הישראלי, ולא רק הוא, מפחד תמיד מהצל של עצמו, וכך הוא מטיל עלינו צל כבד כמשת"פים מובילים ב'שתיקת העולם...".
הפגיעה המתמשכת ביחסים הדיפלומטיים בין ישראל וטורקיה, אשר החלה עם בחירתו של רג'פ טאיפ ארדואן לתפקיד ראש ממשלת טורקיה בשנת 2003, והגיעה לשיאה בעקבות אירועי המשט לעזה בשנת 2010, עוררה תקווה בקרב רבים בישראל ובארמניה, כי בשלה העת להכרה ישראלית רשמית ברצח העם הארמני. הכעס הציבורי בישראל כנגד מדיניותה של טורקיה הוביל לעלייה ניכרת בתמיכה של דעת הקהל הישראלית בהכרה ברצח העם הארמני, מה שהוביל במהלך דצמבר 2011 לדיון פתוח בכנסת, במהלכו נידונה לראשונה האפשרות להכיר באופן רשמי ברצח העם הארמני.
במהלך חודש יוני 2012, התקיים בכנסת דיון פומבי נוסף בסוגיית ההכרה ברצח העם הארמני, שוב על רקע התדרדרות היחסים הדיפלומטיים בין ישראל וטורקיה. במהלך הדיון, אשר נפתח ביוזמת חברי הכנסת אריה אלדד וזהבה גלאון, הבהיר יו"ר הכנסת ראובן ריבלין, כי "אסור להפוך את השאלה הזאת ואת ההזדהות הזאת לנושא פוליטי".
ראו גם

יהדות ארמניה
רצח העם הארמני
יחסי טורקיה–ישראל
יחסי אזרבייג'ן–ישראל
לקריאה נוספת

יאיר אורון, הכחשה: ישראל ורצח העם הארמני, כפר סבא: הוצאת מבע, 2005
פנטניל

| --- | --- |

 
 שם IUPAC
 N-(1-(2-phenylethyl)-4-piperidinyl)-N-phenylpropanamide
 שמות מסחריים בישראל
 אקטיק, פנטה, טניל, פקפנט
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C22H28N2O
 מסה מולרית:  336.471
 נתונים פרמוקוקינטיים
 מטבוליזם:  כבד, CYP3A4
 בטיחות
 מעמד חוקי:  נכלל בפקודת הסמים המסוכנים. מותר לשימוש בצרכים רפואיים במרשם רופא בלבד
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון C (אוסטרליה), קטגוריית סיכון C 
 סיכון לתלות:  גבוה מאוד
 דרכי מתן:  פומי, מילעורית, תוך ורידי, שאיפתי
 מזהים
 קוד ATC:  N02AB03, N01AH01 
 מספר CAS:  437-38-7
 PubChem:  3345 CID 3345
 ChemSpider:  3228
 
פנטניל (Fentanyl) הוא אופיואיד סינתטי המשמש כמשכך כאבים רב עוצמה. פנטניל נקשר לקולטנים (רצפטורים) מסוג μ-opioid. הוא חזק פי 100 ממורפין עקב יכולתו הגבוהה לחדור אל מערכת העצבים המרכזית ושיעור ההיצמדות שלו אל קולטני הכאב. הפנטניל משווק בתרופה בשם פנטה. הפנטניל משמש לטיפול בכאבים פיזיים שמתרחשים בשל מחלה או בשל ניתוח. בנוסף לכך, הוא משמש כתרופת הרגעה. פנטניל פועל במהירות רבה מאוד ביחס לסמים אחרים ובליעה או נגיעה בכמות קטנה של האופיואיד (2 מ"ג) עלולה לגרום למנת יתר.
בשנים האחרונות גבר השימוש שלו בקרב צורכי סמים קשים, כאשר החליף את ההרואין בשנת 2018. עם הזמן הפך פנטניל לסם רחוב נפוץ, והוא מיוצר על ידי ארגוני פשע, מכימיקלים זולים המיובאים מסין. במקרים רבים פנטניל מהווה מרכיב נסתר בסמים אסורים אחרים. השימוש בפנטניל נפוץ בשכונות עוני בפילדלפיה, דטרויט ושיקגו אך גם במקומות נוספים.
כחלק ממשבר האופיואידים בארצות הברית, בשנת 2022 מתו בארצות הברית 109,680 אנשים ממנת יתר של פנטניל.
שימוש רפואי

פנטניל משמש לרוב כסם אנלגטי, בין היתר בהליכי הרדמה, לשיכוך כאבים בטיפול פליאטיבי וכחומר טשטוש בחדרי ניתוח.מדבקות פנטניל משמשות במקרים בהם החולה סובל מבעיות במערכת העיכול, אי-ספיקת כליות או כאב כרוני. פנטניל שימושי, בשילוב עם משככי כאבים אחרים, לטיפול בכאב מתפרץ (breakthrough pain), שעקב עצימותו הגבוהה פורץ מבעד לאנלגזיה ה"בסיסית" שאותה משככי הכאבים החלשים יותר מספקים.
שימוש רפואי > התוויות

שיכוך כאבים מקומיים וכאבים כרוניים
הרדמה (כתוסף לחומרי ההרדמה הכללית)
טשטוש
שימוש פנאי בפנטניל

בשנת 1971 זוהה הפנטניל כחומר פסיכואקטיבי בעל השפעה הדומה להרואין, והוכנס לרשימת הסמים המסוכנים של הממלכה המאוחדת. בשנות השבעים זוהה שימוש בפנטניל כסם פנאי במועדונים בלונדון.
בשנת 2006 החל ייצור תעשייתי בלתי-חוקי של פנטניל וחומרים דומים לו (אנלוגים) בארצות הברית, והוא שווק ברחבי המדינה, לרוב מעורבב עם קוקאין. באותה שנה נרשמו מקרי מוות רבים כתוצאה ממנת יתר, בעיקר בערים דייטון, שיקגו, דטרויט ופילדלפיה. פנטניל הוא אחד מן הסמים שחוללו את משבר האופיואידים בארצות הברית.
על פי נתוני Google Trends, מאז תחילת 2022, החיפוש בגוגל בארצות הברית של המונח פנטניל עלה על זה של המונח אופיואידים, והגיע לשיא של כל הזמנים בספטמבר 2022.
גם בישראל חלה עלייה משמעותית בקרב צרכני הסמים בפנטניל. השימוש הנפוץ ביותר של הסם הוא באמצעות הדבקה על נייר כסף, חימומו ושאיפת האדים.
שימוש פנאי בפנטניל > מנת יתר

מינון של 2 מיליגרם של פנטניל, השווה בכמותו ל–10 עד 15 גרגירי מלח שולחן, נחשב לקטלני. הסיכוי של משתמשי פנטניל ללקות במנת יתר גבוה באופן משמעותי מהסיכוי בשימוש באופיואידים אחרים, בעיקר מכיוון שהמינון הקטלני של הסם לא צפוי כאשר הוא מעורבב עם סמים אחרים, כפי שהוא לרוב נמכר באופן לא חוקי. בשנת 2018 עקף הפנטניל את ההרואין במספר מקרי המוות הנגרמים ממנת יתר בשנה ומאז הוא הסם הגורם למספר המיתות הגבוה ביותר מדי שנה.
דרכי מתן

ניתן להזריק את התרכובת כנוזל אל הוריד בשילוב עם מידזולם באנדוסקופיה, צנתורי לב וניתוחי פה.
במקרים של כאב כרוני, ניתן להחדיר את התרכובת אל תאי שומן בגוף על ידי מדבקות נצמדות (transdermal patches), למשל תחת שם המותג Duragesic, המכילות ג'ל או רשת פלסטית ספוגת פנטניל. השפעת החומר נמשכת בין 48 ל-72 שעות. ספיגת החומר תלויה באחוזי השומן בגוף, סוג העור, טמפרטורת הגוף ומינון החומר. מדבקות פנטניל מפרישות מינון של בין 12.5 ל-100 µg/h (מיקרוגרם לשעה).
מתן טרנס מוקוזלי – מיועד לספיגה מהירה, כטיפול בכאב מתפרץ לחולים אונקולוגים.
לכסניות פנטניל (אקטיק), מכילות פנטניל ציטרט, במינון 1,600-200 מק"ג ליחידה ומשלבות בליעה עם ספיגה ברירית הלחי. יצרן: טבע/צפלון ארצות הברית.
ספריי לספיגה מהירה באף – פקפנט (FPNS, Pecfent) מאפשר 4 עוצמות מינון, 800-100 מק"ג בכל ריסוס, ספיגה ברירית האף ללא בליעה. יצרן: ארכימדס פארמה, בריטניה.
טבליות תת-לשוניות (Abstral) – במינון 100–800 מק"ג, לטבלייה. יצרן: פרוסטרקן, בריטניה.
טבליות להצמדה לחך (Fentora Buccal tablet) במינון 100–800 מק"ג לטבלייה, יצרן: טבע/צפלון ארצות הברית.
תופעות לוואי

מאמרים רפואיים מציינים כי פנטניל עלול לגרום לסינדרום גמילה (כמו בגמילה מאלכוהול)[דרושה הבהרה] וכמו כן לחרדה, דיכאון קליני ופסיכוזה[דרוש מקור]. תופעות לוואי שכיחות, המשותפות למשפחת האופיואידים, הן בחילה, יובש בפה, עייפות, כאבי ראש, קוצר נשימה, אפניאה (דום נשימה) ועצירות במתן שתן. בנוסף עשוי פנטניל לגרום לשלשול. עם זאת, פנטניל מעורר תגובת היסטמין פחותה מאשר אופיואידים אחרים, כך שהוא גורם פחות גירוד. מנת יתר של פנטניל עשויה לגרום לכשל נשימתי ומוות.
תופעות הלוואי הנפוצות של פנטניל (יותר מ-10% מהחולים) כוללות שלשול, בחילה, עצירות, יובש בפה, ישנוניות, בלבול, תשישות, הזעה. תופעות לוואי פחות נפוצות (3-10% מהחולים): כאבי בטן, כאבי ראש, עייפות, אנורקסיה וירידה במשקל, סחרחורות, עצבנות, הזיות, חרדה, דיכאון, תסמינים דמויי שפעת, הפרעות בעיכול (קלקול קיבה), קוצר נשימה, דיכוי נשימתי, דום נשימה, ואצירת שתן. שימוש בפנטניל קשור גם עם אפאזיה.
נגזרות

פנטניל מהווה בסיס לקבוצה של כמה עשרות אופיואידים שהם אנלוגים שלו. האופיואיד החזק ביותר המותר לשימוש בבני אדם, סופנטניל (sufentanil), חזק פי 5–10 מפנטניל ופי 500-1,000 ממורפין. הסם האופיואידי החזק ביותר הנמצא בשימוש מסחרי הוא קרפנטניל (carfentanyl), המותר לשימוש וטרינרי בלבד, למטרת הרדמה של חיות גדולות, פילים לדוגמה. הוא חזק פי 10,000 ממורפין. כמו כן, קיימים אנלוגים בלתי-חוקיים של פנטניל, המשמשים או ששימשו בתור סמי רחוב, בין הבולטים שבהם אלפא מתילפנטניל.
נראה כי אנלוגים של פנטניל מצאו שימוש גם כנשק כימי. כך, למשל, בעת משבר בני הערובה בתיאטרון במוסקבה ב-2002, הזרים הספצנאז סם אופיואידי בצורת תרחיף אל מערכת האוורור של התיאטרון כדי לשתק את החוטפים. אמצעי זה, "קולוקול-1", מבוסס כנראה על נגזרת חזקה של פנטניל, כמו 3-מתילפנטניל או אף קרפנטניל. הדבר הביא למותם של 127 בני ערובה.
הערות שוליים

↑  על פנטניל באתר NIH
↑  פנטה (פנטניל) (Fenta) - מדריך התרופות | שירותי בריאות כללית, באתר www.clalit.co.il
↑  Fentanyl | Opioids | CDC, www.cdc.gov, ‏2022-10-07 (באנגלית אמריקאית)
↑  Carlos F. Ramos-Matos, Karlyle G. Bistas, Wilfredo Lopez-Ojeda, Fentanyl, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2023
↑  Fentanyl, National Institute on Drug Abuse, ‏2021-12-21 (באנגלית)
1 2   מאות אלפי מתים בארה"ב הכניסו משבר אופיואידים ללב המרוץ לנשיאות, באתר TheMarker‏, 2 במאי 2024
↑  בריאן מאן, U.S. drug overdose deaths hit a record in 2022 as some states see a big surge, NPR
↑  < Brunton LL, Hilal-Dandan R, Knollmann BC, Goodman & Gilman's: The pharmacological basis of therapeutics, New York: McGraw-Hill Education, 2017, ISBN 978-1-259-58473-2
↑  שימוש רפואי, The American Society of Health-System Pharmacists
↑   מאות אלפי מתים בארה"ב הכניסו משבר אופיואידים ללב המרוץ לנשיאות, באתר TheMarker‏, 2 במאי 2024
↑  רוני רחמני, מגיפת הסם הקטלני, באתר ynet, 18 בספטמבר 2016
↑  Fentanyl overtakes heroin as the No. 1 opioid overdose killer, www.cbsnews.com (באנגלית אמריקאית)
↑  "fentanyl". Drugs@FDA: FDA Approved Drug Products. U.S. Food and Drug Administration.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מדבקת פנטניל בקצב שחרור של 75 מיקרוגרם לשעה
מדבקת פנטניל בקצב שחרור של 12 מיקרוגרם לשעה, מודבקת לעור
מדבקת פנטניל
תרסיס פנטניל לספיגה דרך ריריות האף, בעוצמה של 100 מיקרוגרם
יחסי גואטמלה–ישראל

| יחסי ישראל–גואטמלה |
| --- | --- |
ישראל: גואטמלה
   לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה   

ישראל: גואטמלה
שטח (בקילומטר רבוע)
22,072: 108,889
אוכלוסייה
10,023,983: 18,571,670
תמ"ג (במיליוני דולרים)
509,901: 102,050
תמ"ג לנפש (בדולרים)
50,868: 5,495
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: דמוקרטיה נשיאותית
שגרירים
מתניה כהן (מאז 2017): אולגה הוליסה אנזוטו אגיולר (מאז 2020)
יחסי גואטמלה–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין רפובליקת גואטמלה לבין מדינת ישראל.
לגואטמלה יש שגרירות בירושלים, ולישראל יש שגרירות בעיר גואטמלה סיטי, האמונה גם על הונדורס. שגרירות גואטמלה שכנה רוב השנים בהרצליה, אך בעקבות הכרזת נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ על העברת שגרירות ארצות הברית לירושלים, הועברה גם שגרירות גואטמלה ב-1 במאי 2018. שגרירת גואטמלה בישראל מנובמבר 2020 היא אולגה הוליסה אנזוטו אגיולר.
לפני הקמת מדינת ישראל

ב-16 ביוני 1947 הגיעו לארץ ישראל אחד-עשר נציגי ועדת אונסקו"פ, שנתמנתה על ידי האו"ם כוועדת חקירה. מטרת הוועדה הייתה להציע פתרונות אפשריים לנוכח המצב הפוליטי באזור. אחד מנציגי הוועדה היה מדינאי מגואטמלה בשם חורחה גרסיה גרנדוס, ששימש גם כשגריר גואטמלה באו"ם.
על בסיס דעתם של רוב חברי הוועדה הנ"ל (7 מתוך 11), שבהם נמנה גם נציג גואטמלה, גובשה תוכנית החלוקה לפתרון המצב בארץ ישראל. ב-29 בנובמבר 1947, במהלך ההצבעה בנושא תוכנית זו בעצרת הכללית, גואטמלה הייתה בין 33 המדינות שהצביעו בעדה. כמו כן נטען, שלצורך ההצבעה גרנדוס ארגן את מדינות אמריקה הלטינית באמצעות שגריריהן באו"ם כגוש משמעותי של קולות בעד התוכנית.
על סמך חוויותיו מהביקור, כתב גרנדוס ספר בשם: "כך נולדה מדינת ישראל", ועל שמו נקראים רחובות בירושלים, ברמת גן ובנתניה.
יחסים הדדיים

בשנת 1954 עלתה לשלטון בגואטמלה ממשלה חדשה בעלת השקפה פרו-ישראלית מובהקת שהחלה לעבוד בשיתוף פעולה הדוק עם ישראל.
שגרירות גואטמלה בישראל החלה לפעול בירושלים החל משנת 1955 ועד לשנת 1980. בכך, גואטמלה הייתה המדינה הראשונה שפתחה את השגרירות שלה שהוסמכה לישראל בעיר. במשך השנים, עקב לחץ בינלאומי אשר כלל את העברת החלטה 478 של מועצת הביטחון של האו"ם, הועברה השגרירות לתל אביב. בשנת 1958 הוחלט לקרוא רחוב מסוים בשכונת קריית היובל בירושלים על שם גואטמלה, ובגואטמלה סיטי ישנה כיכר הקרויה על שם מדינת ישראל.
בשנת 1956 הפך חורחה גרסיה גרנדוס לשגרירה הראשון של גואטמלה בישראל. ב-1970 חטפו לוחמי גרילה את נכדו בגואטמלה, ובעקבות כך פנה לעזרתה של ישראל. קצין המודיעין ליאו גלסר ביצע בהצלחה את פעולת החילוץ.
בשנת 1967 נוסד בגואטמלה המכון האוונגליזטי "Instituto Guatemalteco-Israeli" (המכון הגואטמלי-ישראלי).
יחסים הדדיים > תמיכה ציבורית ומדינית

על רקע מבצע עופרת יצוקה במהלך ינואר 2009, נערכו בגואטמלה סיטי מפגני תמיכה בישראל, וזאת ב-"כיכר החוקה" (ספ') ומול שגרירות ישראל בעיר.
במהלך טקס, שנערך בקונגרס של גואטמלה באפריל 2009, הוענק לישראל אות הוקרה בדרגה הגבוהה ביותר, הניתן על ידי גואטמלה. הוקרה זו זכתה לתמיכתם של רוב חברי הקונגרס בשיעור של שני שלישים, ונועדה להביע תודה עבור תמיכתה של ישראל בגואטמלה בתחומים שונים, כגון: חקלאות, חינוך, רפואה וביטחון.
בדצמבר 2012 ביקר לראשונה נשיא גואטמלה בישראל. במפגש בין ראשי המדינות, צוין לחיוב הקשר בין ישראל לבין גואטמלה. שנתיים לאחר מכן, ערך הנשיא החדש, אוטו פרס מולינה, ביקור בישראל גם כן.
בנובמבר 2016 הגיע הנשיא ג'ימי מוראלס לביקור ממלכתי בישראל. במהלכו הצהיר כי היחסים בין גואטמלה לישראל הם "בני 60 שנים" ונותרו "מצוינים". במהלך הביקור הודה יו"ר הכנסת יולי אדלשטיין לאזרחי גואטמלה על תמיכתם בסיוע לחינוך ותמיכה בעצמאות מדינת ישראל. בפגישת מוראלס עם ראש הממשלה בנימין נתניהו, נחתמו שורה שורה של הסכמים דו-צדדיים על שיתוף פעולה בחקלאות, מדע, טכנולוגיה וביטחון בין שתי המדינות. מוראלס נפגש גם עם עמיתו הישראלי, ראובן ריבלין, שהודה למנהיג גואטמלה על תמיכת ארצו במדינת ישראל לאורך השנים.
בדצמבר 2017 בעקבות נאום ירושלים של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, אמרה שרת החוץ של גואטמלה, סנדרה חוב, כי גואטמלה תומכת בהצהרת טראמפ בכך שירושלים היא בירת ישראל. לאחר מכן עשרה מחברי הקונגרס הגואטמלי חתמו על מכתב הקורא לנשיא המדינה להעביר את שגרירות גואטמלה בישראל חזרה לירושלים. בהצבעה באו"ם נגד הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל שנערכה לאחר מכן, גואטמלה נכללה בין 9 המדינות שהתנגדו להצעה. ב-24 בדצמבר הודיע הנשיא מוראלס ששוחח עם ראש הממשלה בנימין נתניהו כי בכוונתו להעביר חזרה את שגרירות ארצו לירושלים, ולשם כך נתן הנחיות לשגריר בישראל. ב-16 במאי נחנכה באופן רשמי באזור קרוב לשגרירות ארצות הברית במעמד נשיא גואטמלה מוראלס ורעייתו, ראש הממשלה בנימין נתניהו, ראש משרד החוץ של גואטמלה וכן שרי ממשלת ישראל. גואטמלה היא המדינה הראשונה שהעבירה את שגרירותה בישראל לעיר בעקבות ארצות הברית מאז 2017.
בחודש יוני 2018, בעקבות ההתפרצות הקטלנית של הר הגעש פואגו, משרד החוץ הישראלי וצוות זק"א העניקו לניצולי ההתפרצות סיוע בשווי 10,000 דולר שכלל בין היתר שמיכות, תרופות, ציוד עזרה ראשונה וטבליות טיהור מים. בנימין נתניהו שוחח עם נשיא גואטמלה והביע תנחומים בשם אזרחי ישראל. נכון לדצמבר 2019, הסיוע שהובטח לגואטמלה בהקמת שכונת מגורים חדשה עוכב לפי טענת משרד החוץ, בשל עיכוב בהליכים מצד ממשלת גואטמלה.
בדצמבר 2018 ביקרה שרה נתניהו בגואטמלה בראש משלחת מטעם משרד החוץ הישראלי.
בפברואר 2021 אישר ראש הממשלה נתניהו כי ישראל העבירה חיסונים נגד קורונה מהמלאי שברשותה לגואטמלה בתמורה לתמיכה בישראל במוסדות הבין לאומיים, יחד עם הונדורס והרשות הפלסטינית מספר החיסונים הגיע ל-15 אלף חיסונים. בהמשך הודיע ראש המל"ל מאיר בן שבת כי החליט להקפיא את ההנחיה להעברת חיסונים למדינות זרות עד שהנושא ייבחן משפטית, וביקש את חוות דעת היועץ המשפטי לממשלה בנושא.
יחסים הדדיים > מסחר, תעשייה ותשתיות

בשנת 2004 גדל היצוא מישראל לגואטמלה ב-88%. הייצוא כלל, בין היתר, ציוד תקשורת, מכונות וכימיקלים. נכון ל-2005, פעלו בגואטמלה 134 חברות ישראליות בתחומים שונים, כגון: כבישים, תחנות כוח, תשומות לחקלאות מתקדמת ועוד. אחת מהחברות, אוֹרְמָת טכנולוגיות, מפעילה תחנת כוח גאותרמית באָמאטיטלאן (ספ'), שבמחוז גואטמלה, המספקת חשמל לכפרים הסמוכים.
בספטמבר 2018 הודיע אסיקלו ויאדרס, שר הכלכלה של גואטמלה, על כוונתו לחתום על הסכם כלכלי חלקי עם ישראל בו יוסרו מכסים על סחורות מסוימות בין המדינות. כך הודיע סגנו, חוסה רודולפו דוהרטי, שביקר באופן אישי בישראל במסגרת סבב ביקוריו ביבשת אסיה. חתימת ההסכם, תהווה שלב ביניים במשא ומתן על חתימת הסכם סחר חופשי.
יחסים הדדיים > ביטחון

שיתוף הפעולה הצבאי בין שתי המדינות החל ב-1971 והגיע לשיאו ב-1977. בשנת 1975 נמסרו 11 מטוסי ערבה לגואטמלה על ידי ישראל, וזאת בנוסף לציוד ביטחוני מסוגים שונים, כגון נשק קל וכלי תחבורה צבאיים, שנמסרו גם בהמשך. בשנת 1977, הוסכם על מכירת 10 מטוסי ערבה נוספים לגואטמלה, אשר נמסרו במהלך אותה שנה וב-1978.
בנובמבר 2013 הוחלט על ידי ממשלת גואטמלה, לחדש את חימושה של המשטרה הלאומית המקומית, על ידי רכישת כלי נשק מתעשיות נשק לישראל, ושתי חברות נוספות מאיטליה ומאוסטריה.
באפריל 2014 דווח על כך, שהתקיימו מגעים בין חיל האוויר של גואטמלה לבין התעשייה האווירית לישראל לצורך שדרוג אפשרי של מטוסי הערבה ומטוסים נוספים, המצויים ברשות גואטמלה.
ראו גם

יהדות גואטמלה
יצחק אנגלרד

| --- | --- |

 לידה:  3 באפריל 1933 (בן 91) פרנקפורט, גרמניה הנאצית
 מדינה:  ישראל 
 תאריך עלייה:  1951
 השכלה:  האוניברסיטה העברית
 השתייכות:  מערכת בתי המשפט הישראלית
 תקופת כהונה:  1997–2003 (כ־6 שנים)
 תפקידים בולטים:  שופט בית המשפט העליון
 פעילויות נוספות:  פרופסור למשפטים, נשיא עמותת המשפטנים ישראל-גרמניה
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל לחקר המשפט
 
יצחק אֶנְגֶלָרְד (נולד ב-3 באפריל 1933) הוא פרופסור אמריטוס למשפטים, שופט בית המשפט העליון בשנים 1997–2003, ונשיא עמותת המשפטנים ישראל-גרמניה.
חייו

אנגלרד נולד בפרנקפורט שבגרמניה וגדל בבאדן ובציריך. כנער היה חניך ומדריך בתנועת בני עקיבא. מבין מדריכיו בתנועה, מציין אנגלרד כי לרב אלי תורן ולפרופ' ראובן פוירשטיין הייתה השפעה גדולה על חניכי התנועה באותן שנים.
בשנים 1948 - 1949 למד בישיבת עץ חיים בשווייץ ובשנת 1951 סיים בשווייץ את לימודיו. באותה שנה עלה לישראל ולמד בישיבת כפר הרא"ה (1951 - 1952).
נרשם ב-1952 ללימודי משפטים באוניברסיטת ציריך, שם השלים סמסטר אחד. לאחר מכן חזר ארצה, והשלים תואר ראשון ושני בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית (1952 - 1956). את שני התארים סיים בהצטיינות
. בשנת 1957 הוענק לו תואר דוקטור למשפטים מאוניברסיטת פריז בצרפת. עבודתו לדוקטורט עסקה בדיני נזיקין, וכותרתה הייתה "הכלל הדבר מדבר בעדו במשפט הישראלי". את התמחותו ערך אצל שופט בית המשפט העליון דוד גויטיין, עורך הדין שצ'ופק ובמחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה. בשנת 1960 הוסמך לעריכת דין, לצד היותו עוזר הוראה לפרופסור גד טדסקי באוניברסיטה העברית.
את שירותו הצבאי עשה בפרקליטות הצבאית (1963-1962). לאחר טירונות החל לשרת בבית הדין הצבאי בקסטינה, בתחילה כסנגור פלילי ובהמשך כתובע פיקודי של פיקוד הדרום וגייסות השריון. בתפקידו זה היה תובע במאות תיקים פלילים.
לאחר שחרורו מהצבא היה מרצה למשפטים באוניברסיטה העברית. בסוף שנות ה-60 הוא חקר את נושא האימוץ, בדק סטטיסטיקות של אימוץ והמליץ המלצות שונות לגבי חוק האימוץ.
בשנת 1970 הוענקה לו דרגת פרופסור חבר ובשנים 1984–1987 היה דיקן הפקולטה למשפטים. בשנים 1971–1974 עמד בראש המכון למחקרי חקיקה ולמשפט השוואתי באוניברסיטה העברית ובשנים 1980–1981 היה מנהל המכון לחקר המשפט העברי. לאורך השנים שימש גם יועץ חיצוני לוועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת והיה פרופסור אורח באוניברסיטאות בארצות הברית, קנדה ושווייץ ובהן אוניברסיטת ייל.
אנגלרד נחשב למומחה עולמי בתחום דיני הנזיקין ובין חיבוריו כתב ספר יסוד על פיצויים לנפגעי תאונות דרכים. בשנת 1992 היה לחבר האקדמיה הישראלית למדעים ובשנת 1996 לחבר מן המניין באקדמיה הבינלאומית למשפט השוואתי. בשנת 1997 הוענק לו פרס ישראל לחקר המשפט.
בבית המשפט העליון כיהן בשנים 1997–2003.
בשנת 2007, ארבע שנים לאחר פרישתו מבית המשפט העליון, שבר אנגלרד שתיקה ממושכת כאשר יצא בביקורת חריפה נגד שר המשפטים, פרופסור דניאל פרידמן, שהיה גם ידיד אישי שלו. אנגלרד חלק על קביעתו של פרידמן לפיה הרכב בית המשפט העליון מונוליתי מדי, קבע שהצעת פרידמן לשנות את מבנה הוועדה למינוי שופטים באופן שיקטין בה את השפעתו של בית המשפט העליון היא שגויה ונימק כי גם בימי הסנהדרין מינה הגוף השיפוטי את החברים שכיהנו בו. אנגלרד תקף את ביקורתו של פרידמן על התערבותו של בית המשפט העליון בסוגיות ביטחוניות ואמר כי תפקידו של בית המשפט העליון הוא להתערב בכל מקום ובכל תחום בהם מתבצעות פעולות בלתי חוקיות. בסיום דבריו אף השווה את פעילותו של פרידמן למעשה המוזכר בתנ"ך בו גונב אבשלום את לב בני ישראל כאשר הוא ממריד אותם נגד הסמכות השיפוטית של אביו, דוד, בהבטיחו לכל אדם כי הוא עצמו יצדיקו במשפט.