stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יהודה הלוי ברבי הלל

רבי יהודה הלוי ברבי הלל היה פייטן שחי בארץ ישראל או בסביבתה, בתקופה הפייטנות המזרחית המאוחרת, כנראה במאה ה-11. פיוטים שכתב נתגלו בגניזת קהיר בידי מנחם זולאי. הביאה לפרסומו (היחסי) העובדה שכתב פיוטים לט"ו בשבט, והיותו הפייטן הידוע הראשון שחיבר קרובות מיוחדות למועד זה.
מבחינת סגנונו, ניתן לשייך אותו לבית המדרש של תלמידי רבי אלעזר ברבי קליר, ובאופן ספציפי יותר, יש דמיון בין סגנון כתיבתו לסגנון הכתיבה של רבי פינחס הכהן בן יעקב מכפרא, בן המאה השמינית לערך. עם זאת, בכמה ממליצותיו נראה שהוא הושפע מרבי יוסף אבן אביתור, ולכן קבע זולאי שאי אפשר להקדימו לשנת 1000. בשל כך, מקובל לשייך אותו למאה ה-11.
פיוטיו

לא שרדו פיוטים רבים שלו. בגניזה נמצאו עד כה שתי קרובות שלו לט"ו בשבט, קרובה אחת ליום חול, כמה קטעי יוצר לאבל, יוצר לפורים ופיוט ברכת המזון לפורים. בנוסף, שולמית אליצור העלתה את ההשערה שקדושתא גדולה לשבת ראש חודש, החתומה "יהודה לוי", שייכת לרבי יהודה ברבי הלל.
שתי קרובותיו לט"ו בשבט הן המקור הקדום ביותר לציונו של ט"ו בשבט כמועד חגיגי, מלבד המשמעויות ההלכתיות הטכניות שלו כמסמל את מעבר השנה לעניין מצוות התלויות בארץ. זולאי העלה את ההשערה כי הקרובות, המתבססות על חומר מדרשי, מעידות על קובצי דרשות לט"ו בשבט שלא הגיעו לידינו. יצוין כי מלבד שתי קרובות אלה נודע רק עוד פיוט אחד מתקופה זו שיועד לט"ו בשבט, וכנראה המנהג לציין את ט"ו בשבט כמועד חגיגי היה נחלתן של קהילות מועטות בלבד. מעיון בשתי הקרובות עולה ההשערה כי המניע לציין את ט"ו בשבט במיוחד הוא הימצאו בלב עונת הגשמים ובשל כך היותו הזדמנות נוספת לבקש על הגשמים.
לקריאה נוספת

מנחם זולאי, "ר' יהודה הלוי שאינו ר' יהודה הלוי", בתוך: הנ"ל, ארץ ישראל ופיוטיה, עורך: אפרים חזן, הוצאת מאגנס תשנ"ו, עמ' 198–213. (להורדה, מפורום אוצר החכמה) [הדפסה ראשונה: ארץ ישראל ד (תשט"ז), עמ' 138–141.]
הערות שוליים

1 2 3  מנחם זולאי, "ר' יהודה הלוי שאינו ר' יהודה הלוי", עמ' 199.
1 2  יהושע גרנט, ט"ו בשבט לאור פיוטי הגניזה, באתר "הזמנה לפיוט".
↑  קרובות י"ח לט"ו בשבט, באתר מפעל המילון ההיסטורי ללשון העברית של האקדמיה ללשון העברית, כולל ניתוח מילוני. מלבד שתי אלה, ידועה רק קרובה אחת נוספת לט"ו בשבט, מאת פייטן בשם אברהם, ואלה כל פיוטי ט"ו בשבט שנמצאו בגניזה בכלל.
↑  קרובת י"ח לימות החול, באתר מפעל המילון ההיסטורי ללשון העברית של האקדמיה ללשון העברית, כולל ניתוח מילוני.
↑  יוצרות לאבל, באתר מפעל המילון ההיסטורי ללשון העברית של האקדמיה ללשון העברית, כולל ניתוח מילוני.
↑  פיוטים לפורים, באתר מפעל המילון ההיסטורי ללשון העברית של האקדמיה ללשון העברית, כולל ניתוח מילוני.
↑  שולמית אליצור, סוד משלשי קודש, האיגוד העולמי למדעי היהדות תשע"ט, עמ' 379.
↑  שולמית אליצור, עצים מאל"ף ועד תי"ו – מפיוטי ט"ו בשבט, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 25 בינואר 2021.
יום ירושלים הראשון

חגיגת יום ירושלים הראשון בעיר העתיקה, בהשתתפות הרב הראשי לישראל הרב איסר יהודה אונטרמן. מאחורי הרב אונטרמן יושב הרב משה צבי נריה, שני מימין זבולון המר ולידו אליעזר שפר
יום ירושלים הראשון היה הציון הראשון של יום שחרור ירושלים שנחוג בשנת ה'תשכ"ח (1968), שנה לאחר שחרורה של ירושלים במלחמת ששת הימים. את ההחלטה על ציון היום קיבלה הרבנות הראשית לישראל. מאבק ציבורי התנהל סביב היוזמה לקיים עצרת חגיגית ליד הכותל המערבי.
ההחלטה על ציון היום

עוד בזמן המלחמה החליטה מועצת הרבנות הראשית בכ"ט באייר תשכ"ז לקיים בשבת הסמוכה תפילת הודיה.
בעצרת שהתקיימה כשבועיים לאחר המלחמה, בי"ד בסיוון תשכ"ז, קרא הרב הרב הראשי לישראל, הרב איסר יהודה אונטרמן, לקבוע את כ"ח באייר כיום חג לדורות. במחצית הראשונה של שנת תשכ"ח התקיימו כמה ישיבות של מועצת הרבנות בעניין. הרב שאול ישראלי הציע לחגוג את ראש חודש סיון, שבו ממילא אומרים הלל. הוא נסוג מן ההצעה לאחר שלא הצליח לקבל את הסכמת רבני אגודת ישראל לכך. בח' בטבת החליטה המועצה ברוב דעות לקבוע את כ"ח באייר כיום הודיה. בי"ז באדר היא החליטה לגבי סדרי התפילה באותו יום, שכללו בין היתר הלל שלם בברכה. המועצה פנתה לשר הדתות שיביא את החלטתה בפני הממשלה. בג' בניסן תשכ"ח כתב שר הדתות, הרב ד"ר זרח ורהפטיג, אל הרבנים הראשיים: "הבאתי את החלטתכם לידיעת הממשלה ולא מצאתי נכונות להכרזה על יום ההודיה כיום חג נוסף ליום העצמאות החל באותו חודש".
התנגדות הממשלה לעצרת המרכזית

לאחר החלטת הרבנות הראשית לקבוע את כ"ח באייר כיום הודיה, החלו ראשי המשמרת הצעירה של המפד"ל, זבולון המר, אליעזר שפר ודניאל ורמוס, בארגון אירועים וסיורים באתרי הקרבות בירושלים, בעיר העתיקה ובהר הבית, ובתכנון עצרת מרכזית ליד הכותל המערבי. ארגון חלק מהאירועים נעשה על ידי מועצת הסטודנטים. אוניברסיטת בר-אילן הכריזה על היום כיום שבתון, אך הנהלות מוסדות אקדמיים אחרים התנגדו להפסקת הלימודים ואף איימו בסנקציות על הסטודנטים שיעדרו מהלימודים[דרוש מקור]. למרות זאת השתתפו בסיורים סטודנטים מהטכניון, מאוניברסיטת בר-אילן ומאוניברסיטת תל אביב. בלטו בהיעדרם הסטודנטים מהאוניברסיטה העברית. בעקבות זאת, התפרצו סטודנטים מחיפה בשירה להרצאות באוניבסיטה העברית, ולפי טענתם, אף הסירו את דגל האוניברסיטה ולקחו אותו לטכניון.
לאחר הגשת הבקשה לאישור העצרת על ידי משטרת ישראל, הוזמן שפר לשיחה אצל ראש הממשלה לוי אשכול, שתבע ממנו לבטל את העצרת מחשש לביקורת בינלאומית. גם ראש עיריית ירושלים טדי קולק סירב להשתתף בעצרת. גם שרי המפד"ל תבעו לבטל את האירוע המרכזי. הנהלת המפד"ל החליטה לדרוש מהמשמרת הצעירה לבטל את העצרת, וחבר הכנסת משה אונא אף תבע להעמיד את המארגנים למשפט בבית הדין של התנועה.
לאחר שהמשטרה סירבה לאשר את קיום העצרת הגישו נגדה ראשי המשמרת הצעירה עתירה לבג"ץ. בדיון שנערך הסכים עו"ד יהודה שטרן שייצג את המשמרת הצעירה, בהמלצתם של היועץ המשפטי לממשלה מאיר שמגר ושופט בית המשפט העליון ד"ר משה זילברג, להעביר את העצרת לתוככי העיר העתיקה.
בעצרת השתתפו רבבות אנשים ובהם הרב אונטרמן, הרב משה צבי נריה וחבר הכנסת זבולון המר. שפר הקריא בה את מנשר היום, שבו נאמר בין היתר: "תפילתנו ליושב במרומים שייתן תבונה ואומץ לב לשרי הממשלה וליועציה, עוז וגבורה לעם ישראל לשאת בגאון את שלמותה של ירושלים ויום ירושלים כחג לדורות".
חידוש היישוב היהודי בעיר העתיקה

באותו יום חודש היישוב היהודי בעיר העתיקה, עם עלייתם של חברי גרעין נח"ל "מוריה" להיאחזות בכיכר בתי מחסה. את המזוזה במקום קבע הרב משה צבי סגל, שבימי המנדט הבריטי היה התוקע בשופר ליד הכותל המערבי לאחר תפילת נעילה ביום הכיפורים למורת רוחם של השלטונות.
ברבות השנים התמסד החג ובו חוגגים רבבות בתפילות בבתי הכנסת, בתהלוכת דגלים ובעצרת הודיה ליד הכותל המערבי.
הערות שוליים

↑  הסטודנטים הדתיים ומהטכניון יחוגו יום שחרור ירושלים, מעריב, 20 במאי 1968
↑  בעיר העתיקה, מעריב, 27 במאי 1968
הסטודנט הישראלי מתעורר, דבר, 29 במאי 1968
יין ממסך

יֵין מִמְסָךְ (מכונה גם בְּלֵנְדּ ובאנגלית blend) הוא יין המבוסס על שילוב של מספר זני ענבים – וזאת בניגוד ליין זַנִּי המבוסס בעיקר על זן ענבים אחד (שמרכיב לרוב מעל 85% מהיין). השימוש במספר זני ענבים ליצירת יין נפוץ מאוד בעולם, והוא מאפשר ליינן חופש פעולה נוסף ביצירת היין. בממסך ניתן להשתמש בזנים שונים בצורה סינרגטית - לשלב בין יתרונות של זנים שונים ולחפות על חסרונות זה של זה.
דוגמאות לממסכים

אחת הדוגמאות הנפוצות לממסך היא 'בלנד בורדו', שמרכיביו העיקריים הם קברנה סוביניון ומרלו, ואליהם יכולים להתווסף קברנה פרנק, פטיט ורדו ומלבק. מקורו של ממסך זה הוא בורדו, אולם הוא נפוץ במדינות רבות.
ממסך נפוץ נוסף הוא GSM, הקרוי על שם שלושת הזנים המרכיבים אותו: גרנאש, סירה ומורבדר. מקורו של ממסך זה הוא בעמק הרון שבצרפת וכיום הוא נפוץ גם באוסטרליה.
ממסך מוכר נוסף הוא שמפניה. יינות שמפניה עשויים לפי חוק מהזנים שרדונה, פינו נואר ופינו מונייה – כאשר חלקן הגדול הוא ממסך של שני זנים או יותר.
ממסך המזוהה עם יינות העולם החדש, ועם אוסטרליה בפרט, הוא שילוב של הזנים קברנה סוביניון ושיראז.
דוגמאות לממסכים > דוגמאות לממסכים בישראל

נראה כי 'בלנד בורדו' הוא הממסך הפופולרי ביותר בישראל, ובקטלוג של רוב היקבים הבינוניים והגדולים ניתן למצוא יינות כאלה. דוגמאות מוכרות הן 'הר חרמון אדום' הבסיסי ולצדו יין העל 'קצרין אדום' של יקבי רמת הגולן, יינות הלימיטד אדישן של יקבי כרמל, יינות בסדרה 'Tipsy' של יקבי תבור ויינות רבים נוספים.
ממסך בסגנון GSM אינו נפוץ עדיין בישראל עקב כמות כרמי איכות נמוכה יחסית של ענבי גרנאש ומורבדר, אולם ניתן לציין את הממסך 'גשם אדום' של יקב שאטו גולן, 'אנטואן' של יקב סוסון ים ו'רון' של יקב גשם. שלושת יינות אלו מיוצרים במספרים מוגבלים של מאות בקבוקים.
בלנדים לא שגרתיים – קיימים יקבים רבים בישראל המתנסים בממסכים שאינם שגרתיים בארץ, בהם ניתן לציין את הפטיט סירה-זינפנדל של יקבי רקנאטי, סוביניון בלאן-שרדונה של יקב פלם, ממסך של גווירצטרמינר, פרנץ' קולומברד וויונייה המכונה 'מסע לבן' של יקב ויתקין, ויונייה-ריזלינג המכונה 'בלנקה' של יקב עגור, גרנאש, פטי ורדו וסירה המכונה 'מדיטראנו' של יקב בן חנה, ה'טוליפ הלבן' סוביניון בלאן-גוורצטרמינר של יקב טוליפ ודוגמאות רבות נוספות.
הערות שוליים

↑  רשימת מונחי היין, האקדמיה ללשון העברית, 16 במרץ 2009.
יוביק (מפלגה)

| --- | --- |

 מדינה:  הונגריה 
 מנהיגים:  גאבור וונה
 תקופת הפעילות:  2003–הווה (כ־21 שנים)
 אידאולוגיות:  לאומיות הונגרית אירוסקפטיות שמרנות חברתית אגרריות
 מטה:  בודפשט, הונגריה
 מיקום במפה הפוליטית:  מרכז ימין עד ימין פוליטי
 ארגונים בינלאומיים:  ברית התנועות הלאומיות באירופה (Alliance of European National Movements) (2009–2016)
 צבעים רשמיים:  אדום, כסף
 www.jobbik.com
 
התנועה למען הונגריה טובה יותר (בהונגרית: Jobbik Magyarországért Mozgalom), המכונה בדרך כלל יוביק (Jobbik), היא מפלגת ימין בהונגריה.
היא נוסדה בשנת 2002 כתנועה חוץ-פרלמנטרית בשם "ארגון הנוער הימני" (Jobboldali Ifjúsági Közösség) שחבריה היו בעיקר סטודנטים וצעירים. בשנת 2003 התאגדה התנועה כמפלגה לצד מפלגת הימין Magyar Igazság és Élet Pártja, ומאז שאבה לתוכה את רוב מצביעי MIÉP.
המפלגה, הטוענת שמטרתה ליצור הונגריה "צודקת" יותר מהמצב הנוכחי וכי היא מייצגת את רצון העם, היא בעלת גוון לאומני, נוצרי, פאן-טורקי ושונאת זרים. אחרי בחירתו של גאבור וונה, מורה להיסטוריה בן 37, כנשיא המפלגה, הוא הכריז על רצונו בשיתוף פעולה עם שאר מפלגות הימין.
אחת הנקודות העיקריות במצע המפלגה היא המאבק בכחצי מיליון הצוענים החיים בהונגריה.
אחת מדמויות המפתח במפלגה היא כריסטינה מורבי, עורכת דין שהייתה נציגת הונגריה בוועדת האו"ם למאבק באפליית נשים, וידועה בהתבטאויותיה האנטישמיות החריפות.
הנהגת יוביק ובה צ'ונאד סגדי הקימה את "המשמר ההונגרי", מיליציה ימנית הרואה עצמה ממשיכה של צלב החץ.
המפלגה זכתה להצלחה ראשונה בבחירות לפרלמנט האירופי ב-2009, כשזכתה בכ-15% מהקולות וב-3 מושבים. בבחירות שנערכו בהונגריה בשנת 2010 הצליחה המפלגה להיכנס לראשונה לפרלמנט ההונגרי, לאחר שבסיבוב הבחירות הראשון זכתה ב-16.67% מקולות הבוחרים והייתה למפלגה השלישית בגודלה, עם 26 מושבים. באפריל 2014 גדל מספר הבוחרים במפלגה מ-15.8% ל-20.8%.
ב-2018 עזבו את המפלגה מספר חברים בטענה כי היא איננה רדיקלית כמו שהייתה והקימו את "תנועת המולדת שלנו".
אידאולוגיה ומצע

המפלגה מצהירה כי האידאולוגיה שלה בנויה על תזות של מגוון אנשי רוח הונגרים, רומנים, איטלקים, אוסטרים, צרפתים וגרמנים, בהם אישים המחזיקים באידאולוגיה גזענית ואנטישמית. מבין אלו, ציינה המפלגה באופן מפורש במצעה את הגרמנים פרידריך ניטשה, ארתור שופנהאואר, מייסטר אקהרט, רודיגר ספרנסקי (Rüdiger Safranski), הרומני מירצ'ה אליאדה, האוסטרי קונראד לורנץ, ההונגרי בלה המווש (Béla Hamvas), האיטלקי יוליוס אבולה, והצרפתי רנה גנון (קתולי שהתאסלם ושינה את שמו ל"עבד אלואחד יחיא").
סולידריות העמים הטורניים

יוביק מאמינה בטוראניזם ופאן-טורקיות, כלומר, קידום הסולידריות של מה שהם מכנים "העמים הטורניים", קרי, העמים אשר מוצאם ממזרח איראן של ימינו ואשר התיישבו באזור אסיה הקטנה בימים עברו. התנועה תומכת באזרבייג'ן בשל היותה חלק ממה שמכונה "העמים הטוראניים" ויתר העמים אותם היא מזהה כעמים טורקיים או עמים ממוצא טורקי.
שלוש הנקודות העיקריות במצע המפלגה הן לחימה בפשעים פוליטיים, בשחיתות, ועמידה כנגד מה שהיא מכנה "פשעי הצוענים". המפלגה מכחישה את רצח העם הארמני, משום שבוצע על ידי טורקיה. מצע המפלגה מכיל מידע רב על התנגדות המפלגה לצוענים, ליהודים, להומוסקסואלים לקומוניסטים.
הונגריה הגדולה

המפלגה הביעה את התנגדותה לחוזה טריאנון (1920), אשר הביא לצמצום שטחה של מה שהיה ידוע באותה התקופה בשם ממלכת הונגריה במסגרת חוזה ורסאי.
ראו גם

יהדות הונגריה
הערות שוליים

↑  https://web.archive.org/web/20120229122301/http://www.xpatloop.com/news/61800/
↑  https://web.archive.org/web/20200527222749/https://www.jobbik.hu/magyar-szivvel-jozan-esszel-tiszta-kezzel/
↑  https://www.reuters.com/article/us-hungary-local-election-budapest-resul-idUSKBN1WS0QM/
↑  https://www.reuters.com/article/us-hungary-jobbik/hardliners-in-hungarys-jobbik-demand-return-to-far-right-roots-idUSKCN1IN1MWn
↑  https://www.reuters.com/article/us-hungary-election-explainer-idUSKCN1HC1BU/
↑  https://www.aljazeera.com/news/2017/12/12/how-is-hungarys-far-right-changing//
↑  https://alfahir.hu/2020/01/22/gyongyosi_marton_jobbik_tisztujitas_interju/
↑  https://hungarytoday.hu/hungary-declaration-opposition-conservative-christianity//
↑  מייק ק. סטאק, תור הזהב של הימין הקיצוני בהונגריה, באתר nrg‏, 12 באוקטובר 2009
↑  מפלגה ימנית קיצונית אנטישמית הוקמה בבודפשט
↑  העולם היהודי
↑  הונגריה: הישג ענק לאנטישמים מהימין הקיצוני, באתר ynet, 7 באפריל 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010350069605171  LCCN: nb2004307510  NKC: kn20100323016  VIAF: 145669208   WorldCat (עם VIAF): 145669208
טימאה טוט

טימאה טוט אטיאס (נולדה ב-5 בפברואר 1968) היא שחיינית עבר, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה. השתתפה באולימפיאדת ברצלונה (1992) במדי נבחרת ישראל.
ביוגרפיה

טוט נולדה בטימישוארה שברומניה. היא עברה לבוקרשט והתאמנה בקבוצת דינמו בוקרשט. באליפות רומניה שנערכה בשנת 1987 היא זכתה במדליית כסף במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:02.6 דקות ובהמשך ייצגה את רומניה באוניברסיאדת זאגרב (1987) שם ניצחה את גמר ב'. היא עלתה לישראל בשנת 1989, והצטרפה לקבוצת השחייה של מכבי ראשון לציון בהדרכתה של שוש בילדרמן. בהמשך היא התאמנה בקבוצת השחייה של הפועל עמק יזרעאל, בהדרכתו של נח רם.
תוך פחות משנה, הפכה טוט לשחיינית המובילה בישראל ושיפרה שיאים ישראלים רבים בסגנון חופשי, פרפר, גב ומעורב אישי.
ביוגרפיה > 1990

בתחרות שמונה האומות שנערכה באוסלו, נורווגיה באפריל 1990 זכתה טוט בשתי מדליות זהב וקבעה שלושה שיאים ישראליים. במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:03.96 דקות, שיפור לשיאה הוותיק של הדר רובינשטיין (1:04.83 דקות), במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:19.01 דקות, שיפור לשיאה של רובינשטיין (2:19.55 דקות) ובמשחה ל-100 מטר חופשי כראשונה במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי כשקבעה תוצאה של 1:00.72 דקות, שיפור לשיא של רויטל וילנאי (1:00.74 דקות). במשחה זה הנבחרת סיימה במקום השמיני בתוצאה של 4:15.26 דקות.
ביוגרפיה > 1991

בתחרויות השחייה של כינוס הפועל ה-14 שנערכו בווינגייט בחודש מאי 1991, קבעה טוט במשחה ל-200 מטר גב שיא ישראלי חדש של 2:26.49 דקות, שיפור לשיא של רוית אלון (2:26.63 דקות). באותה שנה היא קבעה במשחה ל-50 מטר פרפר שיא ישראלי חדש של 29.77 שניות ובכך הייתה לשחיינית הישראלית הראשונה ששחתה משחה זה מתחת ל-30 שניות.
ביוגרפיה > 1991 > אליפות העולם

באליפות העולם בשחייה שנערכה בפרת', אוסטרליה בשנת 1991, סיימה טוט במקום ה-30 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:00.85 דקות, במקום ה-22 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:04.43 דקות ובמקום ה-26 במשחה ל-200 מטר פרפר מבתוצאה של 2:20.83 דקות.
בתחרות שחייה (בריכה של 25 מטר) שנערכה בדצמבר 1991 קבעה טוט במשחה ל-400 מטר מעורב אישי שיא ישראלי חדש של 4:58.16 דקות.
ביוגרפיה > 1992

בתחרות גביע חיפה הבינלאומי בשחייה שנערכה בפברואר 1992 (ביום הולדתה) שיפרה טוט פעמיים את השיא הישראלי במשחה ל-200 מטר גב והעמידה אותו לבסוף על 2:22.36 דקות, שיפור לשיא של הדס פדה. בנוסף, היא ניצחה במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:30.01 דקות. שבוע לאחר מכן, בתחרות האומות שנערכה בווינה, אוסטריה היא קבעה במשחה ל-200 מטר פרפר שיא ישראלי חדש של 2:16.63 דקות.
בתחילת חודש מאי 1992, הוכיחה טוט שהיא בכושר טוב לקראת המשחקים האולימפיים כשקבעה במשחה ל-200 מטר גב שיא ישראלי חדש של 2:21.48 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש מאי אותה שנה והיוותה תחרות אחרונה לקביעת המינימום האולימפי, קבעה טוט את המינימום האולימפי במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:16.89 דקות. נוסף לכך, היא קבעה במשחה ל-100 מטר גב שיא ישראלי חדש של 1:06.79 דקות, שיפור לשיא של הדס פדה (1:07.18 דקות).
ביוגרפיה > 1992 > אולימפיאדת ברצלונה

באולימפיאדת ברצלונה שנערכה בשנת 1992 סיימה טוט במקום ה-20 במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:16.84 דקות ובמקום ה-29 במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש של 1:03.18 דקות.
חייה האישיים

כיום, טוט מלמדת במסגרת אקדמית בטכניון, חינוך גופני - שחייה לסטודנטים וכן מאמנת שחייה בקבוצת מכבי חיפה.
הישגים > שיאי ישראל (בריכה אולימפית)

100 מטר חופשי: 1:00.72 דקות, (15.4.90) השיא החזיק מעמד 2 שנים וחודש
100 מטר גב: 1:06.79 דקות, (28.5.92) השיא החזיק מעמד 2 שנים וחודשיים
200 מטר גב: 2:21.48 דקות, (1.5.92) השיא החזיק מעמד 5 שנים
50 מטר פרפר: 29.77 שניות, (31.5.90) השיא החזיק מעמד 5 שנים וחודשיים
100 מטר פרפר: 1:03.18 דקות, (28.7.92) השיא החזיק מעמד 6 שנים
200 מטר פרפר: 2:16.63 דקות, (8.2.92) השיא החזיק מעמד 8 שנים
200 מטר מעורב אישי: 2:24.97 דקות,
הישגים > שיאי ישראל (בריכת 25 מטר)

100 מטר פרפר: 1:03.44 דקות, (28.12.91) השיא החזיק מעמד כמעט 5 שנים
200 מטר פרפר: 2:17.56 דקות, (27.12.91) השיא החזיק מעמד 8 שנים ו-3 חודשים
400 מטר מעורב אישי: 4:58.16 דקות, (28.12.91) השיא החזיק מעמד 7 שנים
הערות שוליים

↑  אלכס פרלסמן, המים הם הגבול, מעריב, 5 ביולי 1990
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת ברצלונה (1992)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | ואדים בביקין • אלכסיי בזרוב • רוגל נחום • דני קרסנוב |  |
|  ג'ודו |  יעל ארד • עמית לנג • סימון מיגרשווילי •  אורן סמדג'ה |  |
|  היאבקות | מטביי ברנוב • מקס גלר • אלכסנדר דוידוביץ' • ניק זגרניצ'ני |  |
|  הרמת משקולות | אנדריי דניסוב • ראובן חדינטוב • אולג סדיחוב |  |
|  התעמלות מכשירים | רון קפלן |  |
|  טניס | גלעד בלום |  |
|  סיף | לידיה חטואל-צוקרמן |  |
|  קליעה | מנחם אילן • אדוארד אלייב • ילנה טריפולסקי |  |
|  שחייה | יואב ברוק • ערן גרומי • טימאה טוט • קרן רגאל |  |
|  שיט | אלדד אמיר • שי בכר • יואל סלע • עמית ענבר • ארז שמש |  |
יאן (זמר)

| --- | --- |
יאן, 2023
יאן, 2023
 לידה:  12 בפברואר 1999 (בן 25) לובלין, פולין פולין
 שם לידה:  יאן רוזמנובסקי   Jan Rozmanowski
 שם במה:  Jann 
 מוקד פעילות:  פולין 
 תקופת הפעילות:  2020 – אין ערך 
 מקום לימודים:  המכון למוזיקה מודרנית הבריטית והאירית, St Colman's College, Newry 
 עיסוק:  זמר-יוצר
 סוגה:  פופ, אינדי, אלטרנטיב פולני
 שפה מועדפת:  פולנית, אנגלית 
 כלי נגינה:  קול, פסנתר, גיטרה
 חברת תקליטים:  פונובו
 
יאן רוזמנובסקי (בפולנית: Jan Rozmanowski; נולד ב-12 בפברואר 1999, הידוע בשם הבמה יאן (Jann), הוא זמר-יוצר פולני.
ראשית חייו

רוזמנובסקי נולד בלובלין, פולין, לאדיטה וליאצק רוזמנובסקי. הוא גדל בעיר גרבולין, והוא הרביעי מתוך שמונה אחים, ולו שתי האחיות הגדולות אנטונינה ואמליה, האח הבכור מאצ'יי, שני האחים הצעירים פרנצ'ישק ומקסימיליאן, ושתי האחיות הצעירות זוזאנה ולֶנָה. בשנת 2013 השתתפה המשפחה בעונתה הראשונה של תוכנית המציאות ביתנו החדש (פו') המשודרת בערוץ הטלוויזיה הפולני Polsat.
בגיל 12, רוזמנובסקי לוהק לאופרה המלך רוג'ר (אנ'), בתיאטרון הגדול (אנ') בוורשה. חוויה זו עודדה אותו להמשיך בלימודי מוזיקה בבית הספר למוזיקה גרבולין, שם למד במשך שלוש שנים עד לגיל 16, אז עבר עם משפחתו לעיירה לורגאן (אנ') שבצפון אירלנד. בעקבות המעבר הוא המשיך את לימודיו התיכוניים בקולג' סנט קולמן (אנ') שבעיר ניורי, והמשיך גם את לימודי המוזיקה במרכז פלין לאומנויות הבמה. בשנת 2018, הוא החל ללמוד באוניברסיטת המוזיקה המודרנית הבריטית והאירית (BIMM University) (שבאותה עת נקראה "מכון המוזיקה המודרנית הבריטי והאירי") הממוקמת בעיר לונדון, אך נשר במהלך לימודיו כדי להמשיך בקריירת מוזיקה מקצועית.
קריירה

בנובמבר 2020, יאן הוציא לאור את סינגל הבכורה שלו, "Do You Wanna Come Over?". אחריו, בשנת 2022, יצא לאור מיני-אלבום הבכורה שלו, Power. בין השנים 2022–2023 היה יאן מופע החימום של ראלף קמינסקי (אנ'), במהלך סיבוב ההופעות שלו, "Bal u Rafała".
לקראת אירוויזיון 2023, השתתף יאן בקדם הפולני לתחרות, "Tu bije serce Europy! Wybieramy hit na Eurowizję!", עם השיר "Gladiator". יאן העפיל לגמר, שנערך ב-26 בפברואר 2023, וסיים במקום השני עם 19 נקודות, כשקיבל את מרב הנקודות מהקהל.
ב-2 ביוני 2023, יאן הוציא לאור את הסינגל "Need a break". באותו חודש השתתף בפסטיבל אורנג' ורשה (אנ'), כאורח בהפתעה במהלך הופעתה של להקת Thirty Seconds to Mars.
ב-21 בספטמבר 2023, יאן הוציא לאור את הסינגל "The Letter".
ב-7 בדצמבר 2023, יאן הוציא לאור את הסינגל "Charisma".
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

| שם | פרטי האלבום |
| --- | --- |
Power:  יצא לאור: 25 במרץ 2022  חברת תקליטים: פונובו  פורמטים: הורדה דיגיטלית, הזרמת מוזיקה
דיסקוגרפיה > סינגלים

| שם | שנה | מיקומי שיא> מצעד הסטרימינג פולין  | מיקומי שיא> מצעד שירי פולין  | מיקומי שיא> ליטא  | מכירות | אלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "Do You Wanna Come Over?" | 2020 | * | * | — |  |  |
| "One Missed Call" | 2021 | * | * | — |  |  |
| "Body Temperature" | 2021 | * | * | — |  |  |
| "Smile" | 2022 | * | * | — |  |  |
| "Promise" | 2022 | * | — | — |  | Power |
| "Gladiator" | 2022 | 2 | 2 | 13 |  ZPAV: זהב | לא מתוך אלבום |
| "Need a Break" | 2023 | — | — | — |  | לא מתוך אלבום |
| "The Letter" | 2023 | — | — | — |  | לא מתוך אלבום |
| "Charisma" | 2023 | — | — | — |  | לא מתוך אלבום |
"—" מציין שהסינגל לא יצא לאור או לא זכה להיכנס למצעד במדינה זו. "*" מציין שהמצעד לא היה קיים בעת יציאת הסינגל לאור.
הערות שוליים

↑  "Jann na Instagramie: "i don't know bout you, but i'm feeling #22 💃🏼"" (בפולנית). Instagram.
↑  "Eurowizja 2023 – Nasz Jann w gronie kandydatów! LINK do utworu" (בפולנית). eGarwolin.pl. 15 בפברואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Jann w piosence "Met the God". Kontratenor i alternatywny kawałek na Scenie Dzień Dobry TVN" (בפולנית). TVN.
↑  "Poland reveals its Eurovision pre-selection lineup". Eurovision.tv. 15 בפברואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Jann | FONOBO". Fonobo.pl.
1 2 3  "Był w "Naszym nowym domu", ma siódemkę rodzeństwa. Jann uchodzi za "czarnego konia" eliminacji do Eurowizji" (בפולנית). Plejada. 20 בפברואר 2023. נבדק ב-4 במרץ 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Polsatboxgo.pl - Najlepsze seriale, filmy i sport na żywo" (בפולנית). Polsat Box Go.
↑  "Rodzina z Natalii i ich nowy dom" (בפולנית). eGarwolin.pl. 7 באוקטובר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5  "Jann" (בפולנית). eBilet.pl. ארכיון מ-4 ביוני 2023. נבדק ב-4 ביוני 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Jann – POWER EP – CD" (בפולנית). Fonobo.pl.
↑  "Poland: Tu bije serce Europy". Eurovisionworld (באנגלית). נבדק ב-4 במרץ 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Polewski, Kamil (27 בפברואר 2023). "Eurowizja 2023: TVP przedstawia wyniki preselekcji" (בפולנית). Eurowizja.org. נבדק ב-3 ביוני 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Jann niespodziewanie potrzebuje przerwy. Debiut "Need a Break" na Orange Warsaw Festival 2023" (בפולנית). Interia. 2 ביוני 2023. נבדק ב-3 ביוני 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Jared Leto śpiewa wspólnie z Krzysztofem Zalewskim i Jannem!" (בפולנית). Codzienna Gazeta Muzyczna. 3 ביוני 2023. נבדק ב-3 ביוני 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The Letter (באנגלית), נבדק ב-2023-09-27
↑ מיקומי שיא של הסינגלים במצעד הסטרימינג של פולין:
"Gladiator": "OLiS – single w streamie: Tydzień 10 (03.03. – 09.03.2023)" (בפולנית). ZPAV. אורכב מ-המקור ב-16 במרץ 2023. נבדק ב-16 במרץ 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑ מיקומי שיא של הסינגלים במצעד שירי פולין של בילבורד:
"Gladiator": "Poland Songs – Week of March 18, 2023". Billboard. ארכיון מ-15 במרץ 2023. נבדק ב-15 במרץ 2023. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑ מיקומי שיא של הסינגלים בליטא:
"Gladiator": "2023 20-os savaitės (gegužės 12-18 d.) Singlų Top100" (בליטאית). AGATA. 19 במאי 2023. ארכיון מ-19 במאי 2023. נבדק ב-19 במאי 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  OLiS - oficjalna lista wyróżnień, www.olis.pl (בפולנית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9812744692405606  MusicBrainz: 77c6fdb2-25f0-447e-a2a4-a4e43ed36f3b  VIAF: 37166060257180321365   WorldCat (עם VIAF): 37166060257180321365 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "יאן (זמר)".
יאן, 2023
יחסי עומאן–תימן

| יחסי עומאן–תימן |
| --- | --- |
עומאן: תימן


עומאן: תימן
שטח (בקילומטר רבוע)
309,500: 527,968
אוכלוסייה
5,334,472: 40,880,051
תמ"ג (במיליוני דולרים)
108,192: 21,606
תמ"ג לנפש (בדולרים)
20,282: 529
משטר
מונרכיה: רפובליקה

יחסי עומאן–תימן הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין עומאן לתימן. שתי המדינות שכנות וחולקות גבול משותף. לתימן ועומאן יש קשר תרבותי וזאת לאחר ששתי המדינות היו חלק מהאימפריה הפרסית. לתימן יש שגרירות במסקט, ולעומאן יש שגרירות בצנעא.
היסטוריה

ב-1970 היחסים בין עומאן לדרום תימן היו רעועים והסלימו פעמים רבות. במרץ 1976 היחסים נעשו רגועים יותר לאחר תיווך של ערב הסעודית. ב-1983 כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים בין עומאן לדרום תימן, עד לאיחוד תימן ב-1990. מאז היחסים הם יחסים דיפלומטיים גלויים ורשמיים.
בספטמבר 2008, שתי המדינות החלו דיונים על מנת ליצור הגנה משותפת כדי להילחם בשודדי ים. במאי 2009, עם תחילת האביב הערבי בתימן, תמכה עומאן בהפלת הממשלה התימנית בהנהגתו של עלי עבדאללה סאלח.
יהודה המשתחררת

יהודה המשתחררת הוא עיצוב ציוני שנוצר כניגוד למטבע הרומי יהודה השבויה.
בשנת 70 לספירה, לאחר סדרת קרבות מרים, כבשו הלגיונות הרומיים את ירושלים והחריבו את בית המקדש. על מנת לפרסם את דבר הניצחון נטבע המטבע Judea Capta (יהודה השבויה). כניגוד למטבע הרומי, נטבעו בארץ ישראל שתי וריאציות. הואריאציה הראשונה, "יהודה המשתחררת", הונפקה בשנת 1918. הואריאציה השנייה, "ישראל המשוחררת", הונפקה בשנת 1958.