stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1983/1984 בליגה הלאומית בכדורסל
פלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר |  |  | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר |
 
|   |  1 |   מכבי תל אביב | 109 | 70 | 114 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  6 |   מכבי חיפה | 81 | 72 | 62 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  6 |   מכבי חיפה | 81 | 72 | 62 |   |   |  1 |   מכבי תל אביב | 88 | 85 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  1 |   מכבי תל אביב | 88 | 85 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  5 |   הפועל חיפה | 82 | 77 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   הפועל עפולה | 83 | 93 |  |   |   |  5 |   הפועל חיפה | 82 | 77 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   הפועל עפולה | 83 | 93 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  5 |   הפועל חיפה | 94 | 103 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  2 |   הפועל רמת גן | 73 | 81 |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  1 |   מכבי תל אביב | 101 | 87 |  |
|   |  2 |   הפועל רמת גן | 93 | 86 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  8 |   הפועל חולון | 80 | 80 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  8 |   הפועל חולון | 80 | 80 |  |   |   |  2 |   הפועל רמת גן | 79 | 74 | 79 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  2 |   הפועל רמת גן | 79 | 74 | 79 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  3 |   הפועל תל אביב | 81 | 57 | 71 |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |  |  |
|  |  3 |   הפועל תל אביב | 114 | 93 |  |   |   |  3 |   הפועל תל אביב | 81 | 57 | 71 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  3 |   הפועל תל אביב | 114 | 93 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  7 |   הפועל גליל עליון | 85 | 81 |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 4 |  הפועל תל אביב | 92 | 79 | 88 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 5 |  הפועל חיפה | 80 | 85 | 80 |
ראו גם

גביע המדינה בכדורסל 1983/1984
מטבעות עתיקים על בולי מדינת ישראל

ב-16 במאי 1948, יומיים לאחר הכרזת העצמאות, הונפקו בישראל בולי הדואר הראשונים, הידועים בשם בולי דואר עברי. בעיצוב בולים אלו שולבו מטבעות עתיקים, שהוטבעו במהלך המרד הגדול ובמהלך מרד בר כוכבא. מוטיב המטבעות העתיקים המשיך להופיע כמרכיב משמעותי בבולי ישראל שהונפקו עד מחצית שנות החמישים, ומאז הונפקו מעת לעת בולים נוספים, כמו גם חותמות דואר ודברי בולים, בהם שולבו מטבעות עתיקים כמרכיב משני.
בבולי השנים הראשונות הוצגו בעיקר מטבעות שהוטבעו על ידי השליטים היהודים בארץ ישראל כחלק ממלחמתם בשלטון הרומאי. בבולים, ובפריטים בולאיים אחרים, שהונפקו בשנים מאוחרות יותר ניתן ייצוג גם למטבעות שהוטבעו בתקופות אחרות או על ידי השלטון הזר בארץ ישראל.
בול "דואר עברי"
שקל כסף מהשנה הרביעית
של המרד הראשון
רקע > בחירת המטבעות כנושא לבולי ישראל הראשונים והנדירים

בחודש דצמבר 1947 פנתה מנהלת העם לשלושה מעצבים וביקשה מהם להגיש הצעות לעיצוב בולי הדואר הראשונים של ישראל. המעצב אוטה וליש, שהצעתו להכין בולים המבוססים על איורים של מטבעות עתיקים נבחרה כהצעה הזוכה, הסביר את השיקולים שהנחו אותו בבחירתו זו:
בימים ההם טרם נקבע הסמל של המדינה ואילו נקבע, חושבני שהייתי משתמש בסמל זה בסדרה הראשונה שהצעתי. מצד שני לא רציתי לחזור על הנושאים השגרתיים של ארצות אחרות - דיוקנאות, נוף וכו'. אמרתי, איפה, הבול העברי הראשון של המדינה חייב להבליט את הריבונות הממלכתית. במטבעות מתקופת מלחמת עצמאותנו המדינית - תקופת המכבים, ימי המרד הראשון והשני - ראיתי סמל לכך. המנוח רמז קיבל את ההצעה.
בחירה זו לא הייתה מובנת מאליה, ורבים הסתייגו ממנה והביעו פליאה על ההתמקדות במטבעות העתיקים כנושא המייצג את בוליה הראשונים של מדינת היהודים. "היו גם רבים מבין הגויים שפירשו את בחירת בולי המטבע כדבר המאפיין, כביכול, את עמנו, כלומר 'המשיכה לכסף'.".
ליאו קדמן, שהיה חבר בצוות שעסק בהכנת בולי סדרת דואר עברי, תיאר במאמר שפרסם בעיתון ביום הכרזת המדינה את השיקולים שהובילו לבחירת המטבעות כנושא הבולים:
הסדרה הראשונה של בולי הדואר היהודי העצמאי אינה מביאה לא ציורים של נוף הארץ, לא תמונות של אישי התנועה, ולא סמלים לאומיים, אלא ציורים של מטבעות עבריות עתיקות. משום מה? משום שרצינו לבטא את הקשר הישיר בין עצמאותנו המדינית המחודשת לבין המדינה היהודית מלפני אלפיים שנה. בתקופה ההיא היה המטבע העצמאי הביטוי החיצוני הבולט ביותר לעצמאות הפוליטית - בדיוק כמו שניתנה היום הרשות להוציא בולים מיוחדים רק למדינות ריבוניות... וכשרצינו לתת ביטוי לקשר הבלתי נפרד בין מדינתנו המחודשת לבין הממלכה היהודית לפני הגלות - מה טבעי יותר מאשר לצייר על הבולים היהודים החדשים את המטבעות העתיקות שלנו... תיאור המטבעות העבריות העתיקות מראה את הקשר החי של מדינתנו המחודשת היום עם מדינת ישראל מלפני אלפיים שנה.
בריאיון עיתונאי שהתפרסם בשנת 1955 הוסיף אוטה וליש נימוקים נוספים לבחירה במטבעות העתיקים:
אם נדון את המטבעות מבחינה אומנותית, נמצא בהן ללא ספק אומנות יהודית טהורה, ללא השפעת אומנות זרה כל שהיא. ואותם כלי קודש או ציורי פירות וצמחים המופיעים עליהן בוצעו בטעם רב ובחן יהודי. הוא הדין לגבי הכתיב המופיע עליהן, הוא הכתב העברי הקדמון - "כתב דעץ", המשתלב יפה ובצורה אומנותית נאה בציורי המטבע... גורמים כעצמאות ומלחמה, הנתונים לדעתי במטבעות העתיקות, ראויים ביותר לסמל את בוליה הראשונים של מדינה צעירה, שהוקמה הודות למלחמת השחרור שלה.
העיצוב המקורי שהגיש אוטה וליש שימש להנפקת תשעת הבולים של סדרת דואר עברי ושל חמשת הבולים של סדרת דמי דואר. בבולים אלו לא נרשם שם המדינה "ישראל" (שלא היה ידוע בזמן עיצוב הבולים) אלא הנוסח "דואר עברי". הם הוחלפו בשנת 1949 בבולים מן המניין מסדרת המטבע, ומכירתם לציבור הופסקה ב-30 באפריל 1950.
רקע > המטבעות כנושא הסדרה הראשונה של בולים מן המניין בישראל

בולי סדרת "דואר עברי" תוכננו מראש לשמש כבולים זמניים, במיוחד לאור העובדה שלא הודפס עליהם שם המדינה. ב-18 בדצמבר 1949 הונפקה הסדרה הראשונה של בולים מן המניין בישראל, והיא כללה שישה בולים שהוקדשו לנושא המטבעות העתיקים. על חמישה מבין ששת הבולים הודפסו מטבעות זהים לאלו שנכללו בסדרת בולי "דואר עברי", ורק באחד מבולי הסדרה (30 פרוטות) הודפס מטבע חדש שלא הופיע קודם לכן. סדרה זו הודפסה במכונת דפוס חדשה מסוג פוטוליטו שהגיעה לישראל בחודש יוני 1948, ואשר ציפו כי תפיק בולים מוצלחים יותר מבחינה טכנית מאשר שיטת הבלט ששימשה להדפסת בולי "דואר עברי". תקווה זו לא התגשמה במלואה, והבולים הודפסו בצבע כהה מידי. טענות הועלו גם כלפי הכיתוב שעל הבולים, אשר סיווג את המטבעות כשייכות לתקופת "מרד ראשון" או לתקופת "מרד שני". הטענה הייתה כי התואר "מרד" מייצג את ההשקפה של השלטון הרומאי וכי היהודים מצידם ניהלו "מלחמה" כנגד השלטון הזר.
דואר ישראל לקח לתשומת לבו את ההערות והנפיק במהלך החודשים ספטמבר-דצמבר 1950 מהדורה מתוקנת של ששת בולי סדרת המטבע. הכיתוב "מרד ראשון" הוחלף בכיתוב "מלחמת הבית השני" והכיתוב "מרד שני" הוחלף בכיתוב "מלחמת בר כוכבא". ב-1 בפברואר 1951 הונפקו ארבעה מבולי הסדרה בתוספת הדפס רכב "בול שרות", ובהדפסה זו הוחלפו הצבעים הכהים בצבעים בהירים יותר.
ב-30 במרץ 1952 הונפקו שישה ערכים נוספים לסדרת בולי המטבע, תוך שימוש באותם מטבעות עתיקים בעיצוב הבולים. ב-5 בינואר 1954 הונפקו ארבעה ערכים נוספים לסדרת בולי המטבע, והפעם נעשה שימוש בארבעה מטבעות עתיקים "חדשים", כאלו שלא שולבו קודם לכן בבולי הסדרה. זו הייתה התוספת האחרונה לסדרת בולי המטבע, ובסוף שנת 1955 החלה הנפקת סדרה חדשה של בולים מן המניין שהתמקדה בסמלים של שבטי ישראל.
ב-6 בינואר 1960 חזרו המטבעות העתיקים בעיצובו של אוטה וליש להופיע בבולי ישראל, כאשר שימשו להנפקה של סדרת בולי מעבר. הייתה זו ההנפקה המשמעותית האחרונה של בולי ישראל שהתמקדה במטבעות עתיקים, ומכאן ואילך שובצו מטבעות בבולי ישראל רק לעיתים נדירות, לרוב כאיור משני ולא כנושא הראשי של ההנפקה.
רקע > בול מטבע מכרתים

מדינת ישראל הייתה חריגה בבחירה של מטבעות עתיקים כנושא לבולי הדואר הראשונים שלה, אולם ידוע לפחות על תקדים אחד לביצוע בחירה דומה.
חודשים מספר לאחר שחרור האי כרתים משלטון האימפריה העות'מאנית, הונפקה בו ב-1 במרץ 1900 סדרת הבולים הראשונה. באחד מבולי הסדרה (ערך נקוב 1 דרכמה) שובץ מטבע עתיק, שהונפק במאה החמישית לפני הספירה בעיר פאיסטוס (אנ') שבכרתים והוצגה בו דמותו של טלון (אנ'), שומר האי כרתים. על פי המיתולוגיה היוונית בנה דדלוס מעין רובוט ענק עשוי נחושת, שתפקידו היה לפטרל לאורך חופי כרתים ולהשליך אבנים כבדות על כל ספינה זרה שהתקרבה לאי. מעצבי הבולים הראשונים של כרתים בחרו באופן סמלי לשבץ בהם את דמותו של השומר האגדי של האי.
מטבע של האל טלון
המטבע על בול שהונפק בכרתים
בימי שלטון פרס

במחצית המאה הרביעית לפני הספירה, עם ירידת כוחה של האימפריה הפרסית והחלשות השלטון המרכזי בפרס, זכו הפחוות המרוחקות מן המרכז במידה גדולה יותר של עצמאות. אחד מגילויי השלטון העצמי בא לידי ביטוי במתן היתר למושלי הפחוות, דוגמת הערים צור, צידון ועזה, לטבוע מטבעות משלהם. בתקופה זו הוטבעו בירושלים, בירת פחוות יהודה, המטבעות הנושאים עליהם את שם הפחווה, "יהד".
בימי שלטון פרס > מטבע "יהד"

מטבעות "יהד" הם מטבעות זעירים שהוטבעו בכסף. בין הדגמים שהוטבעו בפני מטבעות אלו ניתן למנות את הינשוף, דמות פנים של אדם (אולי פני הנציב הפרסי), והדגם הבולט ביותר הוא פרח השושן. מטבעות מטיפוס זה הוטבעו ככל הנראה גם לאחר כיבוש ארץ ישראל על ידי אלכסנדר מוקדון, בראשית תקופת שלטון בית תלמי.
| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: חצי אובול
המתכת: כסף
משקל: 0.35 גרם
מועד ההטבעה: אמצע המאה הרביעית לפני הספירה
מקום ההטבעה: ירושלים
פני המטבע - הדגם: פרח שושן
פני המטבע - הכתובת: --
גב המטבע - הדגם: בז פרוש כנפיים נוסק אל על ומביט לימין
גב המטבע - הכתובת: האותיות י ה ד, בכתב עברי קדום
זיהוי המטבע: מטבע מספר 15
מטבע זה, משני צדדיו, הופיע בשובל הבול שהונפק בשנת 2015 והוקדש להצהרת כורש. שילוב המטבע בעיצוב הבול נועד להמחיש את הקמתה של מדינת החסות "יהוד מדינתא" בעקבות הצהרתו של מלך פרס.
תקופת החשמונאים > מטבע שזוהה בטעות כשייך לתקופת שמעון החשמונאי

בשנת 138 לפני הספירה פרסם המלך הסלאוקי אנטיוכוס השביעי פקודה שהופנתה אל שמעון החשמונאי:
המלך אנטיוכוס לשמעון כהן גדול ושר האומה ולעם היהודים, שלום... ועתה קיימתי לך את כל ההנחות, אשר עשו לך המלכים, אשר היו לפני ושאר המתנות אשר הניחו לך. ומניח אנוכי לך לעשות מטבע משלך, מטבע בארצך. וירושלים והמקדש יהיו חופשיים, וכל הנשק אשר הכינות, והמבצרים אשר בנית, אשר תמשול בהם, יישארו לך. וכל חוב המלך, ומסי המלך, מעתה לכל הימים, מונחים לך.
אנטיוכוס השביעי, שביקש את עזרתו של שמעון החשמונאי במלחמות שניהל כנגד אויבים מבית, העניק לשליט החשמונאי הטבות מפליגות, כולל הזכות לטבוע מטבעות משלו. ציטוט זה הוביל את מרבית החוקרים שפעלו במאה ה-19 ובראשית המאה ה-20 להאמין כי שמעון החשמונאי אכן ניצל את הזכות שהוענקה לו, וטבע מטבעות עבור הממלכה החשמונאית. מטבעות שונים שהתגלו בחפירות ארכאולוגיות יוחסו לתקופתו של שמעון החשמונאי, וביניהם המטבע המופיע בבול בעל הערך הנקוב של 3 מיל מסדרת דואר עברי (בו מוצג עץ תמר בעל שבע כפות ושני אשכולות פרי שמתחתיו שני סלים קלועים עמוסי פרי). עם השנים גדל מאוד מספר המטבעות שהתגלו בחפירות הארכאולוגיות הרבות שנערכו ברחבי ארץ ישראל, והידע שנלמד הוכיח כי כל המטבעות שיוחסו בעבר לשמעון החשמונאי הוטבעו בתקופת המלחמה נגד השלטון הרומאי. כיום לא ידוע ולו מטבע אחד המיוחס לשמעון החשמונאי.
אברהם רייפנברג, מבכירי הנומיסמטים של ארץ ישראל אשר פרסם את ספרו החשוב "מטבעות היהודים" בסוף שנת 1947, תמך בזיהוי החשמונאי אף על פי שהיה מודע לבעייתיות הכרוכה בשיוך המטבע לשמעון החשמונאי. "ישנם טעמים אחרים הנותנים מקום ליחס מטבעות אלה לתקופת המרד הגדול... אף על פי כן אנו מבכרים ליחס מטבעות אלה לשמעון, עד שלא תמצא עדות נומיסמטית נוספת". בדעה זו החזיק גם מרדכי נרקיס, אשר פרסם בשנת 1936 את ספרו "מטבעות ארץ ישראל - ספר ראשון: מטבעות היהודים".
ליאו קדמן, חוקר המטבעות אשר היה שותף לפיקוח המדעי הנומיסמטי על בחירת המטבעות שהופיעו בבולי סדרת דואר עברי, לא היה שותף לדעה זו. "את המטבע הזאת יחסו מקודם לשמעון המכבי, אולם יש לקבל כדבר שהוכח שהוא נטבע בשנה הרביעית של מלחמת היהודים הראשונה כשירושלים הייתה כבר במצור". למרות דעתו זו הוחלט לפרט בשובל הבול את שתי הדעות שהיו קיימות במחקר באותם ימים, ולרשום "מטבע ברונזה מתקופת המכבים או המרד הראשון". כעבור שנה, כשהוכנו בולי סדרת המטבע שהחליפו את בולי דואר עברי תוקן הנוסח, ובשובל הבול נרשם חד משמעית "מרד ראשון".
בול "דואר עברי" - מטבע ברונזה מתקופת המכבים
תקופת החשמונאים > מטבע של אלכסנדר ינאי

אלכסנדר ינאי היה השליט הראשון משושלת החשמונאים אשר הטביע מטבעות משלו. לצד השימוש בדגמים מסורתיים דוגמת פרח השושן פיתחו אלכסנדר ינאי ויורשיו דגמים נוספים כגון העוגן או קרני שפע.
| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: פרוטה
המתכת: ברונזה
משקל: 1.5 - 2.5 גרם
מועד ההטבעה: תקופת המלך אלכסנדר ינאי, 76-103 לפני הספירה.
גב המטבע - הדגם: פרח שושן עם שלושה עלי כותרת. מתחת לעלי הכותרת יש שני עלים קטנים. הפרח מוקף עיגול נקודות.
גב המטבע - הכתובת: "יהונתן המלך" בכתב עברי קדום.
זיהוי המטבע: מטבע ע1
ב-5 בינואר 1954 הונפקו ארבעה בולים כתוספת לסדרת בולי מטבע. בבול שערכו הנקוב 80 פרוטות הוצג צד הגב של המטבע.
בול מטבע
"יהונתן המלך"
תקופת החשמונאים
תקופת החשמונאים > מטבע המנורה של מתתיהו אנטיגונוס

המטבעות שטבע המלך החשמונאי מתתיהו אנטיגונוס השני שונים במידה רבה מאלו שטבעו קודמיו. בתקופתו הוטבעו בנוסף לפרוטות וחצאי הפרוטות שטבעו אלכסנדר ינאי ויוחנן הורקנוס טבע אנטיגונוס גם מטבעות גדולים במשקל ממוצע של 15 גרם ומטבעות בינוניים במשקל ממוצע של 7 גרם. בתקופתו שונתה הטכנולוגיה של הכנת האסימונים לטביעת המטבעות, והם נוצקו בדפוס דו צדדי, אשר אפשר הטבעת מטבעות גדולים ומרשימים.
מרבית הדגמים שהוטבעו על מטבעותיו של מתתיהו אנטיגונוס שימשו גם את קודמיו, ועל רקע זה מודגשת חריגותו של "מטבע המנורה". מאז התגלה לראשונה בשנת 1865 נמצאו עד כה רק כ-40 עותקים מן המטבע הנדיר הזה, שבצדו הקדמי הוטבעה דמותו של שולחן לחם הפנים ובצדו האחורי הוטבעה דמות המנורה. דגם זה הוא ייחודי למטבעות מתתיהו אנטיגונוס, ואפילו בתקופת מלחמת בר כוכבא, בה הרבו להציג את דמות המקדש וכלי הקודש, לא העזו להציג את דמות המנורה.
איסור על יצירת דמות המקדש וכליו מופיעה בתקופה מאוחרת יותר בתלמוד הבבלי: "לא יעשה אדם בית - תבנית היכל, אכסדרה - תבנית אולם, חצר - תבנית עזרה, שולחן - תבנית שולחן, מנורה - תבנית מנורה. אבל הוא עושה של ה' [חמישה קנים] ושל ו' [שישה קנים] ושל ח' [שמונה קנים], ושל ז' [שבעה קנים] לא יעשה". ייתכן וניתן ללמוד מאיסור מאוחר זה גם על תקופות קדומות יותר ולהסביר בכך את נדירות הופעתו של סמל המנורה במטבעות היהודים.
| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: פרוטה
המתכת: ברונזה
משקל: 1.5 - 2.0 גרם
מועד ההטבעה: בתקופת המלך מתתיהו אנטיגונוס השני, 37-40 לפני הספירה.
גב המטבע - הדגם: מנורת המקדש בעלת שבעה קנים.
גב המטבע - הכתובת: ΒΑΣΛΕΩΣ ΑΝΤΙ (של המלך אנטי[גונוס]) ביוונית.
זיהוי המטבע: מטבע מספר 41
בשנת 2018 הנפיק השירות הבולאי גיליונית זיכרון שהוקדשה לנושא סמל המנורה, תחת הכותרת "מן המקדש לסמל מדינת ישראל". בגיליונית שולבו ייצוגים שונים של המנורה, החל מימי בית שני וכלה בתקופת מדינת ישראל. המוצג הקדום ביותר ששולב על ידי המעצבת מירי ניסטור היה צד הגב של המטבע מימי מתתיהו אנטיגונוס, אחרון המלכים החשמונאיים.
בשנת 2006 החל ארגון האומות המאוחדות להנפיק סדרת בולים במסגרתה הוקדש לכל חברה באו"ם בול ועליו דגל המדינה ואחד ממטבעותיה. בבול שהוקדש למדינת ישראל הוצג מטבע של 10 אגורות הכולל העתק של המטבע עם דמות המנורה
תקופת בית הורדוס

המלך הורדוס ויורשיו הרבו לטבוע מטבעות ועליהם מגוון של דגמים המיוחדים להם. מבין כל המטבעות האלו רק מטבע אחד, מימיו של המלך אגריפס הראשון, הופיע על בולי מדינת ישראל.
תקופת בית הורדוס > מטבע קיסריה של אגריפס הראשון

| הנתון | המידע |
| --- | --- |
המתכת: ברונזה
משקל: 7.53 גרם
מועד ההטבעה: השנה השמינית (האחרונה) לשלטונו של אגריפס הראשון, סתיו 43 - סוף 43
מקום ההטבעה: מטבעת קיסריה
גב המטבע - הדגם: האלה טיכי, אלת גורל העיר קיסריה, ניצבת כשהיא פונה לצד שמאל. בידה הימנית היא תומכת במשוט הגה של ספינה, ובידה השמאלית היא מחזיקה כף תמר.
גב המטבע - הכתובת: "קיסריה הסמוכה לנמל על שם סבסטוס" ביוונית. "סבסטוס" הוא התואר ביוונית של הקיסר אוגוסטוס, ובשם זה קרא המלך הורדוס לנמל העיר קיסריה. מימין לדמות רשומות האותיות LH, שפירושן: "שנת 8".
זיהוי המטבע: מטבע מספר 126
מטבע בדגם דומה לזה הוטבע שנה קודם לכן, בשנת 7 (LZ) למלכותו של אגריפס הראשון. זה היה המטבע הקדום ביותר הנושא את שמה של העיר קיסריה. המטבע משנת 8 שימש כמודל למדליה שהונפקה על ידי החברה הממשלתית למדליות ומטבעות בשנת 1965
ב-22 במרץ 1967 הונפקה סידרה בת שלושה בולים שהוקדשה לנמלים עתיקים בארץ ישראל. מעצב הסדרה, אוסוואלד אדלר, בחר לשבץ בשובל הבול שהוקדש לנמל קיסריה את המטבע העתיק שהטביע אגריפס הראשון.
בול נמל קיסריה
מלחמת היהודים ברומאים

בשנת 66 לספירה, עם פרוץ מלחמת השחרור הלאומי של היהודים כנגד השלטון הרומאי, החלה ההנהגה היהודית של המרד לטבוע מטבעות הן כצורך מעשי של חיי הכלכלה היום יומית והן כאקט של עצמאות. במטבעות שולבו סמלים וכתובות שנועדו להעצים את המסר של עצמאות וחיים לאומיים יהודיים. מסרים אלו הם שמשכו את תשומת ליבם של מעצבי הבולים הראשונים של מדינת ישראל.
מלחמת היהודים ברומאים > פרוטה מן השנה השנייה למלחמה

| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: פרוטה
המתכת: ברונזה
משקל: 2.89 גרם
מועד ההטבעה: ניסן 67 - ניסן 68
גב המטבע - הדגם: עלה גפן עם זמורה וקנוקנות.
גב המטבע - הכתובת: "חרות ציון" בכתב עברי קדום.
זיהוי המטבע: מטבע מספר 197
ב-16 במאי 1948, היום הראשון להפעלת דואר ישראל, הונפקה סדרת בולי דואר עברי. בבול שערכו הנקוב 5 מיל הוצג צד הגב של המטבע. הבול (והמטבע שעליו) הודפס על בול יום הבולאות שהונפק בשנת 1991.
דגם זה הופיע גם בבול שערכו הנקוב 5 מיל מסדרת בולי דמי דואר שהונפקה ב-28 במאי 1948, בבול שערכו הנקוב 5 פרוטות מסדרת המטבע שהונפקה ב-18 בדצמבר 1949, בבול שערכו הנקוב 5 פרוטות מבולי המהדורה המתוקנת של סדרת המטבע שהונפקה ב-24 באוקטובר 1950, בבול שערכו הנקוב 5 פרוטות מסדרת בולי שרות שהונפקה ב-1 בפברואר 1951, ובבול שערכו הנקוב 35 פרוטות מן התוספת לסדרת בולי מטבע שהונפקה ב-30 במרץ 1952.
בול "דואר עברי" - מטבע ברונזה מתקופת המרד הראשון
בול דמי דואר
בול מטבע - "חרות ציון" - מרד ראשון
בול מטבע
"חרות ציון"
מלחמת הבית השני
בול שרות
בול מטבע
"חרות ציון"
מלחמת הבית השני
מלחמת היהודים ברומאים > שקל מן השנה השנייה למלחמה

בשנת 1267 עלה הרמב"ן (רבי משה בן נחמן) לארץ ישראל. כאשר שהה בעיר עכו, הראו לו המקומיים מטבע עתיק ועליו אותיות בכתב לא ברור. השומרונים תושבי עכו (אותם הוא מכנה "כותיים") פירשו עבורם את הכתוב על המטבע, כפי שתיאר הרמב"ן:
ומצאתי שם ביד זקני הארץ מטבע כסף מפותח פיתוחי חותם, מצדו האחד מעין מקל שקד, ומצדו השני כעין צלוחית. ובשני הצדדין סביב כתב מפותח באר היטב. והראו הכתב לכותיים וקראוהו מיד, כי הוא כתב עברי אשר נשאר לכותיים, כמו שנזכר במסכת סנהדרין. וקראו מן הצד האחד: שקל השקלים, ומן הצד השני: ירושלים הקדושה. ואומרים כי הצורות מקלו של אהרון שקדיה ופרחיה, והצורה השנייה - צנצנת המן
.
חוקרים שונים התלבטו לגבי הסיבה שגרמה לשומרונים לטעות בפיענוח הכתובת שבפני המטבע, ולקרוא "שקל השקלים" במקום "שקל ישראל". רבי עזריה מן האדומים, שהיה הראשון שהבחין בהבדל שבין תיאורו של הרמב"ן ובין הכתובת שעל המטבע, כתב: "לבי אומר לי כי הרב נחמני ז"ל שכח וכתב "שקל השקלים" תחת "שקל ישראל". יעקב משורר טען כי "האות יו"ד העברית קרובה מאוד בצורתה לה"א השומרונית, והאות רי"ש העברית דומה לקו"ף השומרונית. השומרונים החלו לקרא את המילה השנייה שבכתובת: "השק" ואז השלימו את שתי האותיות האחרונות וקראו "השקלם" (בכתיב חסר)". יוסף עופר קיבל את תחילת הסברו של יעקב משורר, אולם הציע כי השומרונים קראו במקום "ישראל" את המילה "השקאל". הוא טען כי בהשפעת השפה הערבית הבינו השומרונים את המילה הזו כריבוי של המילה "שקל", ולמעשה תרגמו את הכתוב על המטבע במקום לקרוא את הדברים כפשוטם.
כחמישים שנים לאחר מכן, בתחילת המאה ה-14, הגיע מטבע של שקל לידיו של אשתורי הפרחי. בספרו כפתור ופרח הוא תיאר את המטבע במילים הבאות:
עוד בא לידי דינר ממטבע שקל הקודש והוא כסף נקי, כתוב סביבו בכתב הכותיים שהוא כתב הדיוט... מצד אחד צורת מחתה ומצד השני אילן שקד בשלושה פרחי שקדים
.
לא ברור אם האישים השונים שהתייחסו לתיאור המטבע החזיקו בידם שקל מן השנה השנייה למלחמה, ובהחלט ייתכן כי ראו שקל מן השנה השלישית למלחמה או שקל מן השנה הרביעית למלחמה, הזהים בצורתם (כמפורט בהמשך הערך) למעט שנת ההטבעה.
| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: שקל
המתכת: כסף
משקל: 14.06 גרם
מועד ההטבעה: ניסן 67 - ניסן 68
פני המטבע - הדגם: גביע (גביע העומר) ועל שפתו תשע נקודות
פני המטבע - הכתובת: שקל ישראל שב (שנה ב')
גב המטבע - הדגם: ענף ועליו שלושה רימונים מסוגננים
גב המטבע - הכתובת: ירושלים הקדושה
זיהוי המטבע: מטבע מספר 193
שני צדי המטבע הופיעו על בולים בהזדמנויות שונות.
ב-16 במאי 1948, היום הראשון להפעלת דואר ישראל, הונפקה סדרת בולי דואר עברי. בבול שערכו הנקוב 20 מיל הוצג צד הפנים של המטבע. הבול (והמטבע שעליו) הודפס על בול יום הבולאות שהונפק בשנת 1990 ועל גיליונית המזכרת שהוקדשה למוזיאון לתולדות הדואר והבולאות. דגם זה הופיע גם בבול שערכו הנקוב 20 מיל מסדרת בולי דמי דואר שהונפקה ב-28 במאי 1948.
בול "דואר עברי" - שקל כסף מהשנה השנייה של המרד הראשון
בול דמי דואר
שני צדדיו של המטבע שובצו בבול שערכו הנקוב 250 מיל מסדרת בולי דואר עברי. הבול (והמטבע שעליו) הודפס על גיליונית זיכרון שהונפקה בשנת 1974 לרגל תערוכת הבולים "ירושלים 73".
בול "דואר עברי" - שקל כסף מהשנה השנייה של המרד הראשון
צד הגב של המטבע הופיע בחותמת שהוטבעה בעיר חיפה ב-30 במרץ 1951 לרגל הכינוס הנומיסמטי שנערך בעיר.
הכינוס הנומיסמטי
חיפה 30.3.51
מלחמת היהודים ברומאים > פרוטה מן השנה השלישית למלחמה

| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: פרוטה
המתכת: ברונזה
משקל: 2.54 גרם
מועד ההטבעה: ניסן 68 - ניסן 69
פני המטבע - הדגם: אמפורה מצולעת ניצבת על רגל דקה ובסיס רחב ולה צוואר צר ושפה רחבה עם מכסה משולש ושתי ידיות
פני המטבע - הכתובת: שנת שלוש
זיהוי המטבע: מטבע מספר 204
ב-16 במאי 1948, היום הראשון להפעלת דואר ישראל, הונפקה סדרת בולי דואר עברי. בבול שערכו הנקוב 10 מיל הוצג צד הפנים של המטבע.
דגם זה הופיע גם בבול שערכו הנקוב 10 מיל מסדרת בולי דמי דואר שהונפקה ב-28 במאי 1948, בגיליונית הזיכרון תבול שכללה ארבעה בולים בערך נקוב של 10 פרוטות שהונפקה ב-1 במאי 1949, בבול שערכו הנקוב 10 פרוטות מסדרת המטבע שהונפקה ב-18 בדצמבר 1949, בבול שערכו הנקוב 10 פרוטות מבולי המהדורה המתוקנת של סדרת המטבע שהונפקה ב-24 באוקטובר 1950, ובבול שערכו הנקוב 40 פרוטות מן התוספת לסדרת בולי מטבע שהונפקה ב-30 במרץ 1952.
בול "דואר עברי" - מטבע ברונזה מתקופת המרד הראשון
בול דמי דואר
גיליונית הזיכרון תבול
בול מטבע - "שנת שלש" - מרד ראשון
בול מטבע
"שנת שלש"
מלחמת הבית השני
בול מטבע
"שנת שלש"
מלחמת הבית השני
מלחמת היהודים ברומאים > שקל מן השנה השלישית למלחמה

התייחסות לדרך בה פרשו חוקרים שונים במהלך ההיסטוריה את הדגמים המופיעים במטבע מפורטת לעיל תחת הכותרת שקל מן השנה השנייה למלחמה.
| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: שקל
המתכת: כסף
משקל: 0.00 גרם
מועד ההטבעה: ניסן 68 - ניסן 69
פני המטבע - הדגם: גביע (גביע העומר) ועל שפתו תשע נקודות
פני המטבע - הכתובת: שקל ישראל שג [שנה ג']
גב המטבע - הדגם: ענף ועליו שלושה רימונים מסוגננים
גב המטבע - הכתובת: ירושלים הקדושה
זיהוי המטבע: מטבע מספר 202
שני צדדיו של המטבע שובצו בבול שערכו הנקוב 500 מיל מסדרת בולי דואר עברי אשר הונפקה ב-16 במאי 1948, היום הראשון להפעלת דואר ישראל. הבול (והמטבע שעליו) הודפס על גיליונית זיכרון שהונפקה בשנת 1974 לרגל תערוכת הבולים "ירושלים 73".
בול "דואר עברי" - שקל כסף מהשנה השלישית של המרד הראשון
צד הגב של המטבע הופיע בחותמת שהוטבעה בעיר חיפה ב-30 במרץ 1951 לרגל הכינוס הנומיסמטי שנערך בעיר.
הכינוס הנומיסמטי
חיפה 30.3.51
מלחמת היהודים ברומאים > רבע שקל מן השנה הרביעית למלחמה

| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: רבע שקל
המתכת: כסף
משקל: 3.33 גרם
מועד ההטבעה: ניסן 69 - ניסן 70
פני המטבע - הדגם: שלוש כפות תמר
פני המטבע - הכתובת: רבע הש[קל] לפי משורר – רבע השקל
זיהוי המטבע: מטבע מספר 210
ב-5 בינואר 1954 הונפקו ארבעה בולים כתוספת לסדרת בולי מטבע. בבול שערכו הנקוב 95 פרוטות הוצג צד הפנים של המטבע. דגם זה (בתוספת הדפס רכב עם הערך הנקוב) שימש גם לעיצוב סדרת בולי המעבר בשנת 1960, והופיע בעשרת הבולים שהונפקו ב-6 בינואר 1960 ובבול הנוסף שהונפק ב-6 ביולי 1960.
בול מטבע
"רבע הש'"
מלחמת הבית השני
בול מעבר
בול מעבר
בול מעבר
בול מעבר
בול מעבר
בול מעבר
בול מעבר
בול מעבר
בול מעבר
בול מעבר
בול מעבר
מלחמת היהודים ברומאים > חצי שקל מן השנה הרביעית למלחמה

| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: חצי שקל
המתכת: ברונזה
משקל: 14.26 גרם
מועד ההטבעה: ניסן 69 - ניסן 70
פני המטבע - הדגם: עץ תמר בעל שבע כפות ושני אשכולות פרי מתחתיו שני סלים קלועים עמוסי פרי
פני המטבע - הכתובת: גאלת ציון
זיהוי המטבע: מטבע מספר 211
ב-16 במאי 1948, היום הראשון להפעלת דואר ישראל, הונפקה סדרת בולי דואר עברי. בבול שערכו הנקוב 3 מיל הוצג צד הפנים של המטבע.
דגם זה הופיע גם בבול שערכו הנקוב 3 מיל מסדרת בולי דמי דואר שהונפקה ב-28 במאי 1948, בבול שערכו הנקוב 3 פרוטות מסדרת המטבע שהונפקה ב-18 בדצמבר 1949, בבול שערכו הנקוב 3 פרוטות מבולי המהדורה המתוקנת של סדרת המטבע שהונפקה ב-24 באוקטובר 1950, ובבול שערכו הנקוב 20 פרוטות מן התוספת לסדרת בולי מטבע שהונפקה ב-30 במרץ 1952.
בול "דואר עברי" - מטבע ברונזה מתקופת המכבים
בול דמי דואר
בול מטבע - "לגאלת ציון" - מרד ראשון
בול מטבע
"לגאלת ציון"
מלחמת הבית השני
בול מטבע
"לגאלת ציון"
מלחמת הבית השני