stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1964 בישראל
חברה ותרבות

19 בינואר – טייס מצרי חיפש מקלט מדיני בישראל וישראל נענתה לבקשתו.
3 במרץ – ראש ממשלת ישראל, לוי אשכול מתחתן עם ספרנית הכנסת מרים זלקוביץ.
9 ביולי – מועלות עצמותיו של זאב ז'בוטינסקי לארץ.
30 באוגוסט – הובאו לישראל ארונות נספי אוניית המעפילים סלבדור.
ספרות: יוצא לאור הספר "פרשת גבריאל תירוש" מאת יצחק שלו
מוזיקה קלה: הנערה חוה אלברשטיין מתחילה להופיע במועדון החמאם ביפו; מתפרסם שירו הראשון של יאיר רוזנבלום: "חופשה רבע שנתית" של להקת הנח"ל ואושיק לוי מוציא אלבום ראשון, עם "רביעיית הטיילת"; נעמי שמר מחברת שירים מהתוכנית הראשונה של שלישיית גשר הירקון (אריק איינשטיין, בני אמדורסקי ויהורם גאון), כולל "אהבת פועלי הבניין", "סרנדה לך", "איילת אהבים", ו"לילה בחוף אכזיב", ששולב גם בסרט "דליה והמלחים" שבו השתתפה השלישייה; שמר מלחינה גם את "כנרת" ("שם הרי גולן") של רחל המשוררת. בפסטיבל הזמר זוכה השיר "ילדתי אמרי", בביצועם של בני אמדורסקי ונחמה הנדל; במקום השני זוכה הנערה בת ה-14 נעמי לוי עם השיר "דברים של לא כלום", מאת חיים קינן ושמעון כהן.
קולנוע ישראלי: יוצא לאקרנים סאלח שבתי על פי אפרים קישון ובכיכוב חיים טופול. הסרט נחשב על ידי חוקרי קולנוע כ"סרט הבורקס" הישראלי הראשון; יוצא לאקרנים "משפחת שמחון", המבוסס על תסכית רדיו פופולרי; סרטים נוספים: "דליה והמלחים", "שמונה בעקבות אחד", "אולי תרדו משם"
בידור: הצלחה גדולה לסוגת מחזות הזמר: ב-12 בספטמבר עולה "שלמה המלך ושלמי הסנדלר" בתיאטרון הקאמרי; גיורא גודיק מקים את "תיאטרון גיורא גודיק" ופותח עם המחזמר המצליח "גבירתי הנאווה"; מעלה גם את "המלך ואני". שלישיית "הגשש החיוור" מופיעה עם התוכנית הראשונה שלה, "שמחת זקנתי" (בבימוי שייקה אופיר)
אמנות יפה: דני קרוון מפסל את "שאלו שלום ירושלם ישליו אהביך"
חברת "אסם" מחליטה להוסיף ציפוי חמאת בוטנים לחטיף הבמבה, שהחלה לייצר שנה קודם לכן.
יום העצמאות תשכ"ד: חתני פרס ישראל הם מאיר מרגלית (תיאטרון), משה רחמילביץ' (רפואה); מצעד צה"ל נערך בבאר שבע
חברה ותרבות > משפט ופלילים

13 בפברואר – בתל מונד נכלא הילד הכי צעיר שנכלא אי פעם שהיה בן 13.
19 בפברואר – סמנכ"ל משרד הבריאות מורשע בקבלת שוחד ונשלח לשנת מאסר.
17 במרץ – הרב יהודה איסר נבחר להיות הרב האשכנזי בישראל ויצחק נסים לרב הספרדי.
חברה ותרבות > ספורט

לאולימפיאדת טוקיו שולחת ישראל עשרה ספורטאים בלבד (לאור ההישגים הנמוכים של ספורטאי ישראל ברומא), המתחרים בעשרה ענפי ספורט (אתלטיקה, קליעה ושחייה).
3 ביוני – ישראל זוכה בגביע אסיה בכדורגל, התחרות נערכת בישראל, ונבחרת ישראל בכדורגל מביסה את נבחרותיהן של קוריאה הדרומית, הונג קונג והודו.
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1964)
1 בפברואר – אלי אוחנה, כדורגלן עבר ישראלי
6 במרץ – ניר רון, שחקן ומדבב ישראלי
18 במרץ – קרן מור, שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון וקומיקאית ישראלית
8 במאי – אילנה דיין, עיתונאית, שדרנית, ותחקירנית ישראלית
13 בנובמבר – צופית גרנט, עיתונאית, מנחת טלוויזיה ושחקנית ישראלית
27 בנובמבר – רונית אלקבץ, שחקנית קולנוע, במאית ותסריטאית ישראלית
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1964)
16 בינואר – אהרן ציזלינג, חבר הכנסת מטעם מפ"ם ואחדות העבודה, מחותמי מגילת העצמאות (נולד ב-1901)
7 בפברואר – ישראל מהרי"ק, רופא, מראשוני חיל הרפואה (נולד ב-1907)
10 באפריל – זאב שפר, חבר הכנסת מטעם מפא"י וסגן יושב ראש הכנסת בכנסת השנייה (נולד ב-1906)
12 ביוני – מרדכי הקר, ממקימי הטכניון (נולד ב-1879)
13 ביולי – יואל ברנד, איש מפתח בניסיונות להצלת יהדות הונגריה במהלך השואה מגירוש למחנה ההשמדה אושוויץ, במשא ומתן שכונה "סחורה תמורת דם" (נולד ב-1906)
20 באוגוסט – אברהם דרורי, חבר הכנסת ואיש אצ"ל (נולד ב-1919)
13 בספטמבר – צבי יהודה, מראשי תנועת המושבים (נולד ב-1887)
5 בנובמבר – אלכסנדר אוריה בוסקוביץ', מלחין ישראלי (נולד ב-1907)
23 באוגוסט – אבא גורדין, סופר אידי (נולד ב-1887)
27 ביוני – מאיר גרוסמן, עיתונאי, ממקימי התנועה הרוויזיוניסטית (נולד ב-1888)
15 במרץ – משה צדוק, איש צה"ל וההגנה, ראש אגף כוח אדם הראשון (נולד ב-1913)
16 באפריל – מרדכי שטנר, מחותמי מגילת העצמאות (נולד ב-1904)
כרזת יום העצמאות ה'תשכ"ד
יואל ברנד
1967 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1966   1965  1964 |  דגל ישראל | 1967  בישראל |  »»»  1968   1969   1970 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-1967 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 1967
1967 בישראל (ה'תשכ"ז – ה'תשכ"ח) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 19 שנים להקמתה. האירוע הבולט בשנה זו היה מלחמת ששת הימים, המתיחות שקדמה לה, וכיבוש יהודה ושומרון וחבל עזה, סיני ורמת הגולן
הנהגה

נשיא המדינה – זלמן שזר
ראש ממשלת ישראל  השלוש עשרה  – לוי אשכול
יושב ראש הכנסת השישית – קדיש לוז
נשיא בית המשפט העליון – שמעון אגרנט
ראש המטה הכללי – יצחק רבין
מפכ"ל המשטרה – פנחס קופל
פוליטיקה

המתיחות הביטחונית טרם מלחמת ששת הימים, ותוצאות המלחמה, נתנו אותותיהן בזירה הפוליטית, הכלכלית ומעל הכל - הביטחונית. החל מאפריל התגברה המתיחות בין ישראל לשכנותיה (ב-7 באפריל התנהלו קרבות אוויר מעל רמת הגולן בין חיל האוויר הישראלי לחיל האוויר הסורי; באמצע מאי החל נשיא מצרים גמאל עבד אל נאצר להפעיל לחץ על ישראל, בין היתר באמצעות הכנסת כוחות לסיני, פינוי כוחות האו"ם מסיני (22 במאי), סגירת מיצרי טיראן (23 במאי) וחתימת הסכם הגנה עם ירדן (30 במאי).
בשל המתיחות, מגויסים כוחות מילואים וכמעט כל הגברים מגויסים, מצב המשפיע קשות על המצב הכלכלי, המדורדר בלאו הכי.
ב-23 במאי התמוטט הרמטכ"ל רבין בשל המתיחות למשך 48 שעות, ועזר ויצמן החליפו. ב-28 במאי החליט ראש הממשלה לוי אשכול להקים ממשלת ליכוד לאומי עם משה דיין כשר הביטחון (הוקמה סופית ב-1 ביוני). באותו ערב, נשא נאום ברדיו, בו היסס בהגיית משפט אשר תוקן בכתב יד. הנאום, שזכה לכינוי "הנאום המגומגם", מערער את אמון הציבור באשכול כמנהיג החלטי. בממשלת הליכוד הלאומית שולב לראשונה מנחם בגין בתפקיד שר (בלי תיק).
ב-5 ביוני פרצה מלחמת ששת הימים. במהלך המלחמה נכבשו שטחי יהודה, שומרון, ומזרח ירושלים (6-7 ביוני) מירדן; חצי האי סיני ורצועת עזה ממצרים (8 ביוני; ורמת הגולן מסוריה (10 ביוני). במהלך הקרבות מתרחשת (8 ביוני) תקרית ליברטי: מטוסי חיל האוויר הישראלי מפציצים ספינת ביון של חיל הים האמריקאי.
לאחר המלחמה, ב-28 ביוני מספחת מדינת ישראל את מזרח ירושלים והרמטכ"ל יצחק רבין נואם את נאום הר הצופים. מוקמת תנועה חברתית, אשר חורטת על דגלה את החזקת השטחים שנכבשו - "התנועה למען ארץ ישראל השלמה" ותנועה נוספת לחזרה להר הבית, "נאמני הר הבית". לעומת זאת, יש הסוברים כי יש להשתמש ב"שטחים" לקידום הסכם בין ישראל לשכנותיה, למשל באמצעות תוכנית אלון.
בתחום יחסי החוץ, המלחמה משנה את מעמדה של מדינת ישראל ודימויה הבינלאומי. ב-1 בספטמבר מכנסות מדינות ערב את ועידת חרטום, בה מנוסחים "שלושת הלאווים" ביחס לישראל: לא לשלום עימה; לא להכרה בה; ולא לעריכת משא ומתן עם ישראל. גם מדינות אחרות קוראות למדינת ישראל לסגת מן השטחים שכבשה: ב-22 בנובמבר מתקבלת החלטה 242 של מועצת הביטחון של האו"ם.
אירועים נוספים בתחום הפוליטי:
התפצלות של גח"ל: בעקבות הדי הכישלון בבחירות 1966, פורשים שמואל תמיר, אליעזר שוסטק ותומכיהם ומקימים מפלגה בשם "המרכז החופשי"
ב-15 באוקטובר נדקר ונפצע מאיר וילנר בניסיון התנקשות של איש חירות נגדו
בדצמבר 1967 קיבלו מוסדות רפ"י החלטה ברוב קטן להתאחד עם מפא"י ואחדות העבודה למפלגה אחת שתקרא "מפלגת העבודה".
לאחר שמשפחות מעולי יהדות תימן, להן נמסר כי ילדיהן נפטרו, קיבלו צווי גיוס, מתעורר לחץ ציבורי לחקירת פרשת ילדי תימן האבודים. מוחלט על הקמת ועדת חקירה פרלמנטרית, ועדת בהלול-מינקובסקי.
צבא וביטחון

למעשה, כבר עם תום מלחמת ששת הימים הבהירו המצרים כי אינם מתכוונים לוותר על הניסיון להשיב את השטחים שאיבדו במלחמה. ב-1 ביולי, שלושה שבועות לאחר סיום המלחמה, החלו פעולות קומנדו נגד מוצבים ישראליים לחוף תעלת סואץ. התגובה הישראלית החריפה (הפגזת ערי התעלה והפיכת אלפי אזרחים לפליטים) הובילה להסלמה.
במקביל, מתמודדת ישראל גם עם ניצני הטרור הפלסטיני.
אירועים נוספים בתחום הצבאי והביטחוני:
7 באפריל – יום קרבות ברמת הגולן.
15 ביוני – אסון בית המכס העליון, בו נהרגים 11 חיילים בהתפוצצות בונקר תחמושת.
1 ביולי – התחולל קרב בין כוחות צה"ל לבין כוח מצרי שחצה את התעלה. בקרב נהרג חיל צהל אחד ו־13 נפצעו.
8 ביולי – יום קרב שבו השתתפו כוחות יבשה ואוויר. ביום קרב זה נהרגו 5 חיילי צה"ל ו-31 נפצעו.
14 ביולי – כוחות מצריים פתחו בהתקפה כנגד כוחות צה"ל במספר מוקדים לאורך תעלת סואץ. הקרבות נמשכו יומיים.
8 באוקטובר – ניסיון הפיגוע הראשון בסדרת הפיגועים של ארגון פת"ח בקולנוע ציון בירושלים.
8 באוקטובר – שוטר משמר הגבול מחסל שני פלסטינים באזור לטרון לאחר שמשאיתם כמעט גרמה לתאונת דרכים.
21 באוקטובר – טיבוע המשחתת אילת במטח טילים מספינות טילים מצריות.
24 באוקטובר – בתגובה לטיבוע אח"י אילת, מפגיזה ישראל את בתי הזיקוק בעיר סואץ ומחריבה אותם. למשק המצרי נגרם נזק כספי רב.
21 בנובמבר – תקרית אום שורט: טנקים ירדניים פותחים באש על כוחות צה"ל ממערב לנהר הירדן. בתגובה מפגיז צה"ל את מקורות הירי ומופעל חיל האוויר. לצה"ל ארבעה הרוגים כולל טייס מיסטר
11 בדצמבר – נוסדת החזית העממית לשחרור פלסטין.
29 בדצמבר – נפתחת טייסת 102 בצה"ל, טייסת העיט השנייה בחיל האוויר.
כלכלה

מלחמת ששת הימים חילצה את המשק באחת ממצב המיתון שבו הוא היה שרוי באמצע שנות השישים. בסמוך לאחר המלחמה הודיע שר האוצר פנחס ספיר כי המלחמה אמנם הגדילה את הוצאות הממשלה אולם מנגד יצרה מקורות הכנסה נוספים באופן שאינו מצריך היערכות כלכלית מיוחדת.
אירועים בתחום הכלכלי:
17 בספטמבר – נכנס למחזור מטבע של לירה ישראלית אחת.
חברה ותרבות

למתיחות של "תקופת ההמתנה", למלחמה ולתוצאותיה הייתה גם השפעה חשובה בתחום החברה והתרבות. עוד לפני פרוץ המלחמה וכיבוש מזרח ירושלים, הפך השיר "ירושלים של זהב" (שהושמע לראשונה בהפסקה של פסטיבל הזמר והפזמון במוצאי יום העצמאות, 15 במאי) ללהיט. לאחר כיבוש מזרח ירושלים, הוסיפה שמר לשיר בית חדש בו הנגידה את המצב לפני ואחרי המלחמה. לעומת "איכה יבשו בורות המים" ו"ואין פוקד את הר הבית" הכריז הבית החדש "חזרנו אל בורות המים" ו"שופר קורא בהר הבית". מאיר אריאל כתב אף הוא מספר שירים בהשראת המלחמה, ולאחריה פרסם מיני-אלבום, "ירושלים של ברזל". שיר הנושא נכתב בהשראת השיר "ירושלים של זהב" עורר הדים רבים והדביק לו את הכינוי "הצנחן המזמר". שיר אחר המזוהה עם תקופת ההמתנה היה "נאצר מחכה לרבין" שביצע אריק לביא למילים של חיים חפר. אחרי המלחמה מוציא אפרים קישון (יחד עם הקריקטוריסט דוש) את הספר "סליחה שניצחנו".
בתחום החינוך והחברה, מוקמת ישיבת הכותל זמן קצר לאחר כיבוש הרובע היהודי בעיר העתיקה של ירושלים.
בתחום הספרות, התפרסם הספר "שיח לוחמים", אשר הכיל ראיונות עם לוחמים במלחמת ששת הימים ועורר תהודה רבה.
עוד בתחום התרבות:
מוזיקה קלה: בפסטיבל הזמר והפזמון זוכה מייק בורשטיין במקום הראשון עם "מי יודע כמה" (למקום השני מגיע רן אלירן עם "תמיד מחדש" ולמקום השלישי הפרברים עם "תרזה יפה"), אך את תשומת הלב מושך כאמור אחד מחמשת השירים שבוצעו בהפסקה, "ירושלים של זהב"; חוה אלברשטיין מוציאה שני אלבומים, אלבום הבכורה "הנה לנו ניגון" (שיוצא שנית בשם "פרח הלילך") ו"צעצועיה של אסנת"; יוצא אלבום שירי ילדים של חיים נחמן ביאליק בעיבודי ג'אז של מוני אמריליו, אלברט פיאמנטה ובני נגרי בשם "ח.נ. ביאליק - שירים ופזמונות" ובו ביצעו את השירים יהורם גאון, אופירה גלוסקא, שולה חן וליאור ייני; להקת החלונות הגבוהים מוציאה את אלבומם באותו שם וחבר הלהקה אריק איינשטיין מוציא גם מספר מיני-אלבומים, ביניהם הראשון בו הוא משתמש בשיריו של שלום חנוך הצעיר, אותו פגש באותה שנה; הזמרת אילנית מוציאה עם שלמה צח את התקליט "אילן ואילנית", כשם הצמד שהקימו; דליה פרידלנד מוציאה תקליט מצליח לילדים, "זרעים של מסטיק"; מוקמת מקהלת הרבנות הצבאית
ספרות ושירה: המשוררת זלדה מוציאה, לאחר 35 שנות יצירה, קובץ שירים ראשון, "פנאי"; דן צלקה מפרסם את רומן הביכורים שלו, "ד"ר ברקל ובנו מיכאל";
קולנוע: שלישיית הגשש החיוור מופיעה בסרטים "ארבינקא" ו"השכונה שלנו"; זוהר מביים גם את הסרט "שלושה ימים וילד", על פי סיפורו של אברהם ב. יהושע. הסרט זוכה להצלחה אמנותית מרשימה - כשב-12 במאי זוכה עודד קוטלר בפסטיבל קאן בפרס ה"שחקן הזר הטוב ביותר". יצירה ספרותית נוספת מעובדת לסרט - "הוא הלך בשדות" בבימויו של יוסף מילוא; עוד יוצאים לאקרנים: סיירים (מיכה שגריר) בכיכוב אסי דיין; "השכונה שלנו", "האם תל אביב בוערת", "הנחשקת" (של ג'ורג' עובדיה, שעלה לישראל באותה שנה מאיראן)
תיאטרון ובידור: תיאטרון הקאמרי מעלה את "הכושי עשה את שלו" של יוסף לפיד; שלישיית הגשש החיוור יוצאת עם התוכנית "סינמה גשש".
תקשורת: "מעריב" מקים את כתב העת לנשים "את", בעריכתו של יוסף לפיד
חתני פרס ישראל: אריה ליאו אוליצקי (רפואה); בנימין אקצין (מדעי המשפט); מרסל ינקו (ציור); עקיבא ארנסט סימון (חינוך); ואברהם שלונסקי (ספרות יפה)
עיריית ירושלים מתחילה להעניק את אות "יקיר ירושלים"
חברה ותרבות > ספורט

השחיתות בליגות הכדורגל בישראל מגיעה לשיא, והתאחדות הכדורגל מחליטה לקיים "עונה כפולה" בת שנתיים. אל מול שחיתות זו, עומדים הישגיה של נבחרת ישראל בכדורגל, אשר לראשונה מצליחה להעפיל לאולימפיאדה: אחרי ניצחון על ציילון מובטחת העלייה לאולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968).
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1967)
14 בינואר – רובי דואניאס, שחקן, תסריטאי ובמאי טלוויזיה ישראלי
31 במרץ – עמוס שוב, שחקן ומדבב ישראלי, מנחה בערוץ הילדים (נפטר ב-2015)
27 באפריל – אקי אבני, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון ומנחה טלוויזיה ישראלי
1 במאי – יעל ארד, ג'ודוקא, זוכת המדליה האולימפית הראשונה של ישראל
19 ביולי – יעל אבקסיס, שחקנית קולנוע וטלוויזיה, דוגמנית, מפיקה ומנחת טלוויזיה ישראלית
20 באוגוסט – אתגר קרת, סופר, מחזאי, תסריטאי, קומיקסאי ופזמונאי ישראלי
27 בספטמבר – חיים צינוביץ', מוזיקאי, זמר, מדבב וקריין ישראלי
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1967)
28 בינואר – בכור-שלום שטרית, חבר הכנסת מטעם מפא"י ושר המשטרה הראשון של ישראל (נולד ב-1895)
12 בפברואר – שלום זיסמן, חבר הכנסת השנייה מטעם הציונים הכלליים (נולד ב-1914)
2 באפריל – אברהם אלמליח, מנהיגי הקהילה הספרדית ביישוב, כיהן כחבר הכנסת בכנסת הראשונה (נולד ב-1876)
2 ביוני – יעקב זרובבל, מראשי הציונות המרקסיסטית ומנהיג פועלי ציון שמאל (נולד ב-1886)
5 ביוני – נחמיה כהן, "החייל המעוטר ביותר בצה"ל" (נהרג בקרב; נולד ב-1943)
8 ביוני – נחום לוין, חבר הכנסת מטעם תנועת החרות וגח"ל (נולד ב-1905)
21 בדצמבר – יעקב כ"ץ חבר הכנסת מטעם פועלי אגודת ישראל (נולד ב-1906)
יצחק אבנון, מחבר ספרי מדע פופולרי לילדים ולנוער (נולד ב-1909)
7 במאי – אריה אלואיל, צייר (נולד ב-1901)
יצחק דב ברקוביץ, י"ד ברקוביץ, סופר ומתרגם יהודי עברי ויידי (נולד ב-1885)
13 בפברואר – שלום עשת, יועצו הצבאי של ראש הממשלה ושר הביטחון דוד בן-גוריון בימי מלחמת העצמאות (נולד ב-1914)
אריה תגר, ראש עיריית אשקלון בין 1956 ל-1965 (נולד ב-1900)
ראו גם

ספרו של תום שגב, 1967 - והארץ שינתה את פניה, כתר, 2005.
הערות שוליים

↑  המצרים שוב תקפו את כוחות צה"ל ליד התעלה, דבר, 9 ביולי 1967 המשך
↑  נפתח משפט 2 אנשי משמר הגבול, הצופה, 23 בינואר 1968
↑  יוסף צוריאל, מאסר עולם לסמל ושוטר משמר הגבול שהואשמו ברצח שני ערביים מהגדה, מעריב, 10 בנובמבר 1968
| שנים בישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 • 2026 |  |
קריקטורה של דיין לאחר המלחמה
קצינים ישראלים בוחנים מטוס מיג 21 מצרי אשר התרסק בחצי האי סיני, יוני 1967
רכבי צמ"ה ישראלים בעת פינוי הריסות שכונת המוגרבים אשר הייתה במקום בו נמצאת כיום רחבת הכותל המערבי, יולי 1967
מטבע של לירה ישראלית אחת - מעוטר בדוגמת רימונים על פי מטבע שקל מתקופת המרד הגדול
חברי קיבוץ גן שמואל חופרים שוחות במהלך תקופת ההמתנה לקראת מלחמת ששת הימים
נחמיה כהן
1963 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1962   1961  1960 |  דגל ישראל | 1963  בישראל |  »»»  1964   1965   1966 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-1963 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 1963
1963 בישראל (ה'תשכ"ג – ה'תשכ"ד) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 15 שנים להקמתה. אחד האירועים הבולטים בשנה זו היא פרישתו של בן-גוריון מראשות הממשלה, לאחר שכיהן במשרה זו כמעט ברציפות מאז 1948. במקומו מתמנה לראש הממשלה לוי אשכול.
הנהגה

נשיא המדינה – יצחק בן-צבי עד 23 באפריל, מאז קדיש לוז עד 21 במאי, מאז זלמן שזר
ראש ממשלת ישראל  העשירית עד 26 ביוני – דוד בן-גוריון,  האחת עשרה – לוי אשכול
יושב ראש הכנסת החמישית – קדיש לוז
נשיא בית המשפט העליון – יצחק אולשן
ראש המטה הכללי – צבי צור
מפכ"ל המשטרה – יוסף נחמיאס
פוליטיקה

כאמור, התפטרותו של דוד בן-גוריון מראשות הממשלה (16 ביוני) וכניסתו לתפקיד (26 ביוני) של יורשו, לוי אשכול, סימנה סוף תקופה. בין היתר, יש הטוענים כי ברקע לפרישת בן-גוריון גם המתיחות שהתעוררה בינו לבין ראש המוסד, איסר הראל, בסוגיית המדענים הגרמניים במצרים. בן-גוריון ציווה לחדול מפעולות נגד מדענים אלה, בעיקר לאור מעצרם (2 במרץ) בשווייץ של שני אנשים החשודים בריגול לטובת ישראל לסיכול הסיוע הגרמני למצרים. ב-1 באפריל פרש הראל מתפקידו כ"ממונה על שרותי הביטחון" שכלל פיקוד על המוסד ואחריות על השב"כ והוחלף בראשות המוסד על ידי מאיר עמית; ראש השב"כ עמוס מנור פורש אף הוא, לטובת יוסף הרמלין.
ב-23 באפריל נפטר יצחק בן-צבי, הנשיא השני של מדינת ישראל. במצעד צה"ל של אותה שנה (שנערך בחיפה), מוצב כיסא עטוף שחורים על הבימה במקומו של נשיא המדינה והדגל הורד לחצי התורן. ב-21 במאי, חודש לאחר מכן, נבחר זלמן שזר לתפקיד הנשיא. קדיש לוז, שהיה יושב ראש הכנסת, כיהן כנשיא בפועל בתקופת הביניים.
אירועים נוספים:
2 בינואר – הכנסת מחליטה להעלות את שכר הנשיא בכמעט פי 3.
3 בפברואר – משה בן זאב מתמנה לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה.
פוליטיקה > צבא וביטחון

15 ביולי – מטיילים בכנרת נסחפו לחוף הסורי ולאחר מכן הוחזרו לישראל במסגרת החלפת שבויים.
19 באוגוסט – שני חיילי נח"ל נרצחו במארב סורי.
18 בדצמבר – הוחלט לקצר את השירות בצבא בארבעה חודשים, בעקבות הגידול בשנתוני הגיוס.
25 בדצמבר – יצחק רבין מתמנה לתפקיד הרמטכ"ל.
פוליטיקה > יחסי חוץ

19 באוגוסט – דאוודה ג'ווארה, ראש ממשלת גמביה, עורך ביקור ממלכתי בישראל
4 - 10 בדצמבר, ז'וזף קסא-וובו, נשיא קונגו-קינשאסה עורך ביקור ממלכתי בישראל.
פוליטיקה > כלכלה ותשתיות

מוקם בנק ירושלים לפיתוח ולמשכנתאות בע"מ
חברה ותרבות

מוזיקה קלה: בצלאל יונגרייז מקליט את "הו ילדונת", הנחשב לשיר הרוק הראשון שהוקלט בעברית; רביעיית מועדון התיאטרון מבצעת את "איך הפשפש עלה למעלה" שכתב חיים חפר; נעמי שמר כותבת את תוכניתה של להקת הנח"ל, "שמש במדבר", הכוללת את השירים "מחר", "מטרייה בשניים", "מחבואים" ו"עוד לא אכלנו"; יוצאת גם תוכנית של להקת פיקוד מרכז, "למה? כובע!", הכוללת את הלהיט "חיילים יצאו לדרך"; התרנגולים יוצאים עם תוכניתם השנייה (והאחרונה, שכן הם מתפרקים ב-1963), הכוללת בין היתר את "הכל זהב", "השמלה הסגולה", "יוסי ילד שלי מוצלח", "כשאת אומרת לא", והשיר-מערכון "שיר השכונה".
שמואל גוגול מקים את "תזמורת מפוחיות הפה של רמת גן"
ספרות: פרסום הספר "דרכים לוהטות" מעורר שערורייה, שכן הוא מציג מערכת יחסים שניהלה המחברת, הדסה מור, עם משה דיין. בעלה הנבגד של מור פנה לראש הממשלה להדחת דיין, אך נענה כי אפילו דוד המלך נותר בתפקידו למרות מערכת היחסים שניהל עם בת שבע. ב-21 באפריל נפתח בירושלים יריד הספרים הבינלאומי הראשון, בבנייני האומה; אהוד בן עזר מפרסם את רומן הביכורים שלו, "המחצבה"
בתחום התיאטרון והבידור הקל, מוקמת בשנה זו שלישיית הגשש החיוור על ידי אברהם דשא. בנוסף, ניסן נתיב מייסד בתל אביב את "הסטודיו למשחק".
חינוך: מוקמת אוניברסיטת חיפה; ב-6 במרץ - הוחלט בכנסת להקים את הטלוויזיה החינוכית.
קולנוע: נתן גרוס זוכה בפרסים בפסטיבל ברלין (ומועמד לפרס "דב הזהב") על סרטו "המרתף" עם שמעון ישראלי; יוצא לאקרנים הסרט המצליח "סאלח שבתי", על פי תסריט של אפרים קישון, כמו גם סרט נוסף על פי קישון: "אף מילה למורגנשטיין"; בומבה צור כותב ומפיק את הסרט המצליח "חבורה שכזאת" (המבוסס על סיפוריו של פוצ'ו), אך גם מביים ומפיק את "אשת הגיבור", שנוחל כישלון חרוץ בקופות, ורווחיו של צור על "חבורה שכזו" אובדים. מנחם גולן מביים את סרטו הראשון, "אלדורדו", עם חיים טופול, גילה אלמגור ושייקה אופיר.
פרס ישראל: מנחם מנדל כשר (ספרות תורנית); מרדכי ארדון (ציור); אברהם פאהן (מדעי החיים); נתן רוטנשטרייך (מדעי הרוח); אליעזר שטיינמן (ספרות)
קרע ומחלוקת בעדה החרדית לאור נישואיו של עמרם בלוי לגיורת רות בן דוד, הצעירה ממנו ביותר מ-30 שנים.
חברה ותרבות > משפט ופלילים

17 בפברואר – מטוס קרב התנגש במשאית דלק, הנהג והטייס נהרגו.
22 בפברואר – ניתן פסק הדין בבג"ץ פונק שלזינגר, שקבע כי על פקיד הרישום במשרד הפנים לרשום נישואים אזרחיים שנערכו בחו"ל.
5 ביוני – בנימין הלוי ממונה לשופט בבית המשפט העליון
פרשת תל גיבורים: עסקן המפד"ל יהודה שפיגל מואשם כי קיבל שוחד כדי שיעדיף אנשי עסקים מסוימים בפיתוח בית חולים בתל גיבורים.
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963)
12 בינואר – רמי הויברגר, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון, קומיקאי ובמאי ישראלי
1 ביוני – ארקדי דוכין, זמר-יוצר ומפיק מוזיקלי ישראלי
5 בנובמבר – יאיר לפיד, פוליטיקאי, ראש הממשלה החלופי, סופר, בעל טור, תסריטאי, שחקן, מחזאי, פזמונאי ומנחה טלוויזיה לשעבר.
12 באוקטובר - מיכאל בן-ארי, ח"כ לשעבר, מרצה להיסטוריה, כותב הספר חזון ופגיון.
20 בדצמבר – טל פרידמן, קומיקאי, שחקן, מוזיקאי, סטנדאפיסט ומדבב ישראלי
20 בדצמבר – בועז כהן, שדרן רדיו, מוזיקאי, סופר ומרצה לתרבות. זוכה פרס אגודת העיתונאים 2018
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1963)
13 בפברואר – דניאל אוסטר, ראש העיר היהודי הראשון של ירושלים (נולד ב-1893)
23 באפריל – יצחק בן-צבי, הנשיא השני של מדינת ישראל (נולד ב-1884)
17 במאי – עמי אסף, חבר הכנסת וסגן שר מטעם מפא"י (נולד ב-1903)
8 ביוני – חיים בוגר (בוגרשוב), פעיל ציוני, מייסד הגימנסיה העברית הרצליה וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים (נולד ב-1876)
23 ביולי – שלמה לביא, חבר הכנסת ופעיל ציבור (נולד ב-1882)
9 באוקטובר – יחזקאל קויפמן, פילוסוף, חוקר מדעי היהדות, חתן פרס ישראל ב-1958 (נולד ב-1889)
23 באוקטובר – משה דפנא, משורר ומחנך (יליד 1884)
מאנה כץ, צייר
אברהם סוסקין, צלם, מראשוני צלמי היישוב העברי
שמואל עובדיהו, צייר
לוי אשכול, ראש הממשלה השלישי של מדינת ישראל, מאז 1963
כרזת יום העצמאות תשכ"ג, עיצוב: פאול קור
יצחק בן-צבי, הלך לעולמו
1959 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1958   1957  1956 |  דגל ישראל | 1959  בישראל |  »»»  1960   1961   1962 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-1959 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 1959
1959 בישראל (ה'תשי"ט – ה'תש"ך) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 11 שנים להקמתה. מספר אירועים בולטים אירעו ב-1959. מחד, חל שיפור במצב הכלכלי והופסקה מדיניות ה"צנע"; מאידך, מתחים חברתיים ועדתיים ומרירות על פערים מתגברים הובילו למהומות העדתיות הראשונות בישראל - אירועי ואדי סאליב. אירוע מרכזי נוסף הוא "ליל הברווזים", שמועה על גיוס מילואים של צה"ל (אשר מקורה בתרגיל) שנתפסה כהכנה למלחמה.
הנהגה

נשיא המדינה - יצחק בן-צבי
ראש הממשלה - דוד בן-גוריון
ממשלה - ממשלת ישראל השמינית עד 17 בדצמבר, מאז ממשלת ישראל התשיעית
יושב ראש הכנסת - יוסף שפרינצק עד 28 בינואר. החל מה-2 במרץ - נחום ניר עד 30 בנובמבר, מאז קדיש לוז
הכנסת - הכנסת השביעית עד 16 בינואר, מאז הכנסת השמינית
נשיא בית המשפט העליון - יצחק אולשן
ראש המטה הכללי - חיים לסקוב
מפכ"ל המשטרה - יוסף נחמיאס
פוליטיקה

16 במאי – מצרים מחליטה להחרים כל סחורה ישראלית שעוברת בתעלת סואץ.
3 בנובמבר – מפא"י בראשות דוד בן-גוריון זוכה בבחירות.
פוליטיקה > צבא וביטחון

1 באפריל – ליל הברווזים, תרגיל גיוס מילואים של צה"ל שלא הובן נכונה ונתפס כהכנה למלחמה.
28 באפריל – ראשוני מטוסי הסילון מדגם ווטור מגיעים מצרפת לישראל ומשפרים את יכולות ההפצצה של חיל האוויר.
25 ביוני נודע כי ישראל מכרה כמויות גדולות של נשק ותחמושת לגרמניה המערבית. הידיעה עוררה זעם בקרב חברי כנסת ובראשם מנחם בגין. מנגד טענה הממשלה כי העסקה חיונית לשם השגת מטבע חוץ למימון רכש ביטחוני. בעקבות הסערה הגיש ראש הממשלה דוד בן-גוריון הודעה על התפטרותו. פולמוס ציבורי מתעורר לאור כוונת ממשלת ישראל למכור את מקלעי ה"עוזי".
16 בדצמבר – חיל הים מקבל את הצוללת הראשונה שלו מבריטניה ושמה "תנין". המשחתת "אילת" ירתה 19 מטחי כבוד לכבודה.
מתחיל משפטו החשאי של מרדכי קידר, איש מודיעין ישראלי שהואשם ברצח ושוד של סייען יהודי, בעת ששהה בארגנטינה בהכנה ליציאתו לארץ היעד.
חברה

ב-1 בפברואר נהרגים במושב זבדיאל 3 מילדי משפחת לידאני כתוצאה מפיצוץ מטען חבלה, ככל הנראה על רקע סכסוך חמולות.
ביולי פורצות מהומות בשכונת ואדי סאליב בחיפה, על רקע מרמור ותחושות קיפוח על רקע עדתי וכלכלי. תגובת המשטרה וירי אש חיה על המפגינים מובילה להקמת ועדת חקירה, "ועדת עציוני".
תרבות

ספורט: גיולה מאנדי מתחיל לאמן את נבחרת ישראל בכדורגל. ב-22 ביוני - מפסידה 7:2 מול נבחרת פולין בכדורגל משחק שיזכר בהיסטוריה של הנבחרת.
עזרא פליישר זוכה, בגיל 31 בלבד, בפרס ישראל. פליישר הוא הגבר הצעיר ביותר שזכה בפרס (לפניו זכתה דינה פייטלסון, שהייתה בת 27).
קולנוע: בישראל מצולם הסרט האמריקאי "אקסודוס", על אירועי ההעפלה. הסרט עלה בשנת 1960 לאקרנים. המפיק והבמאי האמריקאי לארי פריש יוצר את הסרט "עמוד האש" בכיכוב נחמה הנדל, על מלחמת העצמאות בנגב
מוזיקה: להקת בצל ירוק מוציאה את תקליטה "בצל ירוק-שירים מתוכניותיה של הלהקה".
תרבות > כלכלה ותשתיות

1 בפברואר – תקופת הצנע שהתחילה ב-1949 נגמרה לאחר 10 שנים.
במרץ הסתיימה בניית הכרמלית בחיפה, וב-6 באוקטובר בוצעה נסיעת הבכורה בה. ב-21 באוקטובר נערך טקס החנוכה הרשמי של הכרמלית.
15 באוקטובר – שיטת חלוקת הלירה לפרוטות הוחלפה לשיטת האגורות.
מתחילה בנייתו של מגדל שלום מאיר בתל אביב