stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רצח ג'ון קנדי
החשודים > קסטרו

פידל קסטרו היה מטרה לניסיונות התנקשות רבים בחייו, שיזם ה-CIA. אך טבעי הוא כי ירצה להחזיר לאלו שניסו לפגוע בו. בספטמבר 1963 הזהיר קסטרו באופן פומבי את ארצות הברית והמנהיגים האמריקנים כי איש מהם לא יהיה בטוח בחייו אם ינסו לפגוע בו באופן אישי. קנדי אומנם הורה ל-CIA לחדול מניסיונות ההתנקשות, אך הארגון המשיך בהם במלוא המרץ.
לזאת יש להוסיף את נטייתו של אוסוואלד לטובת קובה, קשריו עם "הוועדה למשחק הוגן לקובה" בשמה חילק עלונים ברחובות ניו אורלינס, ואת העובדה כי ימים מספר לפני הרצח שהה בשגרירות קובה במקסיקו וביקש לעבור שם בדרכו לרוסיה. כל אלו מצביעים על קסטרו כחשוד אפשרי. כאמור, קשה לראות כיצד היה יכול גורם זר, וחלש יחסית כקסטרו, לארגן מזימה הדורשת שיתוף פעולה נרחב מצד גורמים רבים, ובהם גורמי ממסד, כתנאי להצלחתה.
החשודים > מתנגדי קסטרו

מתנגדי קסטרו אף הם חשודים ברצח. המדובר בקבוצות הגולים הקובנים שאומנו לקראת הפלישה למפרץ החזירים, ושאכזבתם מהוראת קנדי "לנתק" את הקשר עם הפולשים בעוד הפלישה בעיצומה והוראותיו להפסיק את ההתנקשויות בחיי קסטרו, נראו להם כבגידה במאמציהם. גורמים אלו אומנו ומומנו על ידי אנשי המאפיה וה-CIA אשר אף להם סיבות משלהם לרציחתו של קנדי.
חקירותיו של ג'ים גאריסון בניו אורלינס העלו קשר אפשרי בין אוסוואלד לבין גורמי ימין ואנטי קסטרו, והעלו כי העלונים שחילק אוסוואלד בעד קסטרו ציינו את כתובת מטה מתנגדי קסטרו בניו אורלינס. כיום רבים הם שאינם מייחסים חשיבות של ממש לחקירותיו של גאריסון, ול"קשר" שתיאר.
החשודים > מאפיה

חשוד מרכזי בקשר הוא הפשע המאורגן באמריקה. ג'ון קנדי ואחיו רוברט קנדי, אשר שימש בתפקיד התובע הכללי של ארצות הברית במשטרו של הנשיא, היו אחראים לעליה של 110% במספר כתבי האישום המוגשים בעבירות הנוגעות לפשע מאורגן בארצות הברית. המאפיה הייתה שותפה של ה-CIA (באמצעות אנשי קשר כמאפיונרים סם ג'יאנקנה, ג'וני רוסלי, קרלוס מרסלו וסנטו טרפיקנטה) במספר ניסיונות לרציחתו של פידל קסטרו, נשיא קובה. נראה כי גורמים אלו, שהפכו למקורבים זה לזה, היו בנובמבר 1963 בעלי אינטרס חופף בכל הנוגע לסילוקו של קנדי מן הזירה.
קשרים מוזרים היו בין קנדי והמאפיוזו סם ג'יאנקנה, אשר טען כי קנדי "בגד" בו במדיניות האכיפה כלפי המאפיה, לאחר שזה סייע לו לנצח בבחירות, שהיו צמודות, ובהן היה זקוק קנדי לכל סיוע. לקשר זה נמצאה עדות מסייעת בדמותה של אישה בשם ג'ודית' קמפבל אקסנר(אנ') אשר טענה כי הייתה פילגשם המשותפת של קנדי וג'יאנקנה, וכי העבירה ביניהם מסרים.
עובדה היא כי בזמן שהוחלט על חקירת ועדת בית הנבחרים בנוגע להתנקשויות משנת 1975 ואילך, נרצחו שלוש מן הדמויות העיקריות - ג'ימי הופה, נשיא איגוד נהגי המשאיות בארצות הברית (ארגון בעל השפעה שנקשר לעסקיו עם המאפיה), ואדם שבית הנבחרים חקר את מעורבותו ברצח, נעלם בשנת 1975. סם ג'יאנקנה, מראשי המאפיה בשיקגו נרצח במטבח בביתו באוק רידג' אילינוי ביולי 1975, וג'וני רוסלי, שהיה מאנשי הקשר המשמעותיים בקשר מאפיה CIA לרצח קסטרו, נמצא כשגופו מבותר והוא צף בתוך חבית נפט במפרץ במיאמי.
ועדת בית הנבחרים מצאה כי להופה, מרסלו וטרפיקנטה האמצעים, המניעים וההזדמנות להרוג את קנדי, אך לא מצאה ראיות מבוססות לכך כי אכן עשו זאת.
השפעה תרבותית

רצח קנדי הוא אירוע מכונן בתודעה הציבורית האמריקנית. רבים הם הטוענים כי כל אמריקני שחי אז יכול לענות על השאלה מה עשה בעת ששמע על הרצח. הרצח הוא נקודת מפגש למספר מיתוסים אמריקנים - הנשיא הצעיר, הכריזמטי, היפה וחובב הנשים, המתנקש הבודד, האנטי-סוציאלי. הקשר של "הממסד" כנגד הנשיא הרוצה להצעיד את האומה קדימה. המאבק של כוחות האור בכוחות החושך, "הטובים" כנגד "הרעים". הצעיר העובר שטיפת מוח והופך לקומוניסט אדוק, בניגוד לטבעו האמיתי, ומעל לכל - האקט האלים של הרצח, החוזר על עצמו בהיסטוריה האמריקנית, בתרבות האמריקנית הפופולרית, בספרות ובקולנוע האמריקני.
השפעה תרבותית > רצח קנדי בקולנוע > סרט דוקומנטרי

בשנת 1964, בטרם מלאה שנה לרצח קנדי, הוקרן הסרט הראשון אודות הרצח. הסרט הוא "ארבעה ימים בנובמבר" (Four days in November). היה זה סרט דוקומנטרי שהוסרט בשחור לבן והוצגו בו יומני קולנוע ויומני חדשות שהוקרנו בטלוויזיה, על ארבעת הימים מיום שהנשיא קנדי הגיע לטקסס ועד לטקס קבורתו. כן הוקרנו בסרט ראיונות עם אישים פוליטיים ואנשי מדינה, אנשי משטרת דאלאס, הנשיא לינדון ג'ונסון והנשיאים לשעבר הארי טרומן, ודווייט אייזנהאואר, המושל ג'ון קונלי שנפצע בהתנקשות, השופט ארל וורן, אברהם זפרודר שהנציח את הרצח במצלמת חובבים ורבים אחרים. הסרט הוקרן לראשונה ב-21 בנובמבר 1964, זמן קצר לאחר שוועדת וורן פרסמה את מסקנותיה ב-24 בספטמבר 1964 ויוצרי הסרט יצאו מנקודת ההשקפה של מסקנות הוועדה, כי היה מתנקש אחד והוא לי הארווי אוסוואלד.
השפעה תרבותית > רצח קנדי בקולנוע > סרטים הנראים כמנבאים את הרצח

נושאי האלימות, האלימות הפוליטית והרצח הפוליטי, העסיקו את הקולנוע האמריקני מראשיתו. סרטים רבים שנוצרו לפני הרצח נראים כמנבאים אותו. שני סרטים שהופקו לפני הרצח נזכרים רבות בהקשר עם הרצח.
הסרט הראשון הוא הסרט "סאדנלי" (Suddenly) משנת 1954, סרט מתח המתאר ניסיון (כושל) לרצוח את נשיא ארצות הברית בעת חניית רכבת הנשיא בעיירה נידחת, ששמה "סאדנלי" או בעברית - "לפתע פתאום".
הסרט השני הוא "השליח ממנצ'וריה" (The Manchurian Candidate) משנת 1962 בבימויו של ג'ון פרנקנהימר, על פי ספרו של ריצ'רד קונדון. סיפורו של סרט זה, בהקשר לרצח קנדי, הוא מדהים יותר. הסרט יצא להקרנה בשנה שקדמה לרצח הנשיא. כוונת הסרט הייתה לעסוק בדמות האם - האשה השתלטנית, הרודה בבניה ובבעלה ומכוונת אותם כרצונה, תוך שהיא מדכאת את התפתחות אישיותם העצמאית - סטראוטיפ מוכר בספרות ובקולנוע האמריקאיים. מוטיב שני בסרט הייתה הכוונה להראות כי מאחורי רטוריקה סופר - פטריוטית, לאומנית ואנטי - קומוניסטית יכולה להסתתר למעשה חתרנות אנטי - אמריקאית. הסרט הציג מזימה סובייטית להשליט על ארצות הברית אדם שיהיה "המועמד המנצ'ורי" לנשיאות (שם שסולף בגרסה העברית ל"שליח ממנצ'וריה").
השפעה תרבותית > רצח קנדי בקולנוע > JFK תיק פתוח

המפורסם מכל סרטי הקולנוע שעסקו ברצח קנדי הוא הסרט "JFK תיק פתוח" ("J.F.K") משנת 1991 בבימויו של אוליבר סטון.
הסרט היה יומרני, יקר וארוך (שלוש שעות ו-9 דקות), אך התוצר הסופי הוא שנוי במחלוקת. אוליבר סטון תכנן מראש את הסרט כסרט הסותר את קביעת ועדת וורן כי לי הארווי אוסוואלד היה היורה היחיד וחיפש מקור לבסס עליו את עלילת הסרט. מבין האפשרויות שעמדו לפניו הוא בחר לבסוף את ספרו של ג'ים גאריסון "בעקבות המתנקשים" ("In the trail of the assassins") כמקור לעלילת הסרט.
המשפט שניהל פרקליט המחוז של ניו אורלינס ג'ים גאריסון בשנת 1969 נגד איש העסקים קליי שאו באשמת מעורבות ברצח קנדי נסתיים בפיאסקו משפטי כשהנאשם זוכה זיכוי מוחלט. רבים מחוקרי רצח קנדי, וביניהם המצדדים בתאוריות הקשר, ביקרו את האיש ג'ים גאריסון כשוחר פרסומת ומעורר שערוריות, ואת החקירה שניהל נגד קליי שאו כחקירה למציאת המטבע מתחת לפנס, בה נחקר והואשם אדם שהיה זמין לתובע בהיותו תושב ניו אורלינס, אף על פי שעד אז (ומעולם לא לאחר מכן) לא נמצאו ראיות מוצקות להעמיד לדין אדם כלשהו באשמת השתתפות ברצח, לא בדאלאס ולא במקום אחר בארצות הברית. הסרט מפאר את ג'ים גאריסון ומציגו כלוחם ללא חת במערכת השלטון וכצעיר נאה ומרשים (בגילומו של קווין קוסטנר), דבר שלא עלה בקנה אחד עם אישיותו ודמותו במציאות של ג'ים גאריסון האיש (שאגב הופיע בעצמו בסרט כשהוא מגלם את דמותו של השופט ארל וורן).
הסרט עורר מחלוקת ציבורית. לדעת רוב המבקרים הסרט הוא מרשים ומרתק, אך נעשתה בו מניפולציה על ידי שימוש באחת התאוריות הזניחות יותר בעניין רצח הנשיא, זו של ג'ים גאריסון. הביקורת החמורה יותר היא כי סטון עשה שימוש בעירוב של קטעים תיעודיים וקטעים מבוימים, באופן שיוצר גרסה חזותית בלתי ניתנת להפרדה, המציגה את האירועים מנקודת מבטו הסובייקטיבית (והמעוותת לדעת רבים) של סטון.
השפעה תרבותית > רצח קנדי בקולנוע > סרטים נוספים

הסרט "Flashpoint" משנת 1984, (שתרגום שמו לעברית הוא ככל הנראה "ההבזק"), בהשתתפות כריס כריסטופרסון הוא סרט מתח המספר על שני אנשי משמר הגבול של טקסס המגלים במדבר ג'יפ קבור בחול. בג'יפ, הנראה כקבור כבר עשרים שנה, מתגלים שלד אדם, רובה וכמות של מאות אלפי דולרים. השניים מתפתים לשמור את הכסף לעצמם ולהמשיך לחקור בחשאי את תעלומת הג'יפ הקבור. עד מהרה הם נוכחים כי אינם לבדם בשטח, למקום מגיעים אנשי הבולשת הפדרלית ומתרבים הסימנים שהג'יפ קשור לרצח קנדי שאירע עשרים שנה קודם לכן, חשד הגובר כאשר מתברר כי אנשי הבולשת מנסים להשתיק את העניין ולחסל כל מי שמעורב בידיעה על דבר הגילוי. למרות הרעיון המקורי זכה הסרט לביקורות שליליות.
הסרט "רובי" (Ruby) משנת 1992 מציג את תאוריות הקשר מנקודת מבטו של ג'ק רובי, רוצחו של לי הארווי אוסוואלד. רובי שבסרט (המגולם על ידי דני איילו) FBI והן כנותן שירותים למאפיה, הולך ומסתבך בקשר נגד קנדי מבלי יכולת לעצור. הסרט זכה לביקורות גרועות.
הסרט "בקו האש" (In The Line Of Fire) משנת 1993 הוא סרט מתח, בו סוכן השירות החשאי (בגילומו של קלינט איסטווד) מנסה למנוע התנקשות בחיי נשיא ארצות הברית, שעומדת להתבצע כמשימת יחיד של מי שהיה רוצח מטעם השירותים החשאיים האמריקאים (המגולם על ידי ג'ון מלקוביץ'), על מנת לנקום בממשל שלדעתו הפקיר אותו.
הסרט "בתולות הים (Mermaids) משנת 1990 בכיכובה של וינונה ריידר מציג את התבגרותה הרגשית והמינית של נערה, על רקע שנות השישים, כאשר רצח קנדי מוצג כטראומה רגשית, וכנקודת מפתח בהתבגרות. כן שיחקו בסרט בוב הוסקינס, שר וכריסטינה ריצ'י. סרט זה מראה את המשמעות העמוקה שמייחסים האמריקנים לרצח, אם כי קשה לקרוא לסרט "עמוק" או "רציני" בכל מובן אחר, והוא זכור בעיקר בזכות משחקה המרענן של ריידר הצעירה, ושירה של שר המלווה את הסרט "צ'ופ צ'ופ סונג".
הסרט "סוף משחק" (End Game) משנת 2006 אינו קשור ישירות לרצח קנדי, אלא שניכרת בו השפעת תאוריות הקשר שנולדו בעקבות רצח קנדי ונמשכות זה כבר למעלה מארבעה עשורים. כן חוזר בסרט זה המוטיב, שהועלה בסרט "בקו האש", של נקיפות המצפון של מאבטחי נשיא שנרצח על כי לא מנעו את הרצח. עלילת בסרט, המתרחשת בימינו, מספרת על נשיא שנרצח ועל אנשי השרות החשאי המנסים לפענח את הפשע ולגלות את היורה. איש ביטחון שהופקד על הגנת הנשיא, המגולם על ידי קובה גודינג ג'וניור, בעזרת עיתונאית חוקרת, מבצעים חקירה וחושפים סבך של אינטריגות ומזימות אפלות.
הסרט "פארקלנד" (Parkland) משנת 2013 הוא סרט אמריקאי בבימויו של עיתונאי בשם פיטר לנדסמן. הסרט איננו עוסק בחקירת תעלומת הרצח, אלא מביא, בדייקנות היסטורית רבה, את תיאורם של האנשים והאירועים סביב הרצח בשלוש היממות שמאז הרצח ועד לטקס הקבורה. הסרט, בסגנון של דמוי סרט תיעודי מתאר, בשמותיהם האמיתיים, את העיתונאים, השוטרים, אנשי השרות החשאי, האחיות והרופאים שנטלו חלק בכל האירועים שהתרחשו סביב הרצח. שם הסרט הוא שמו של בית החולים אליו הוחש הנשיא הפצוע ושם הוכרז על מותו.
הסרט להרוג את קנדי (Killing Kennedy) הוא סרט טלוויזיה אמריקאי משנת 2014 בכיכובו של רוב לאו בתפקיד הנשיא קנדי. הסרט הוא דרמה תיעודית המשחזרת בדייקנות את מהלכיהם של הנשיא ורוצחו שקדמו לרצח, את הרצח ואת האירועים שלאחריו. הסרט מתמקד בהדגשת הניגוד שבין הנשיא והרוצח.
הסרט אקס-מן: העתיד שהיה הוא סרט בבימויו של בריאן סינגר. בסרט מסופר שקנדי היה מוטאנט שנרצח לאחר התנקשות מתוכננת וכי מגנטו ניסה להצילו על ידי הסטת הכדור, אך הוא נעצר על ידי שוטרים וקנדי נהרג.
סדרות טלוויזיה

הסדרה "נובמבר 1963" אשר מבוססת על ספרו של סטיבן קינג, כאשר גיבור הסדרה חוזר בזמן ומנסה למנוע את רצח קנדי.
בסדרה "תיקים באפילה", בפרק (תיאור הפרק), רואים את ההיסטוריה של האיש המעשן, אשר בין היתר קיבל את ההוראה להתנקש בקנדי.
בסדרה "אקדמיית המטרייה" העונה השנייה מתרחשת כולה בשנות ה-60 ולעלילתה יש קשר ישיר עם רצח קנדי.
סדרות טלוויזיה > רצח קנדי במוזיקה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בובי הב חיבר את שירו הנודע "Sunny" בעקבות רצח קנדי ומות אחיו, הרולד הב, למחרת בקרב סכינים.
שלמה ארצי חיבר את השיר "דו"ח רצח" בעקבות רצח רבין, ובשירו מזכיר גם את רצח קנדי.
סדרות טלוויזיה > כת "מטורפי" רצח קנדי

ההתעסקות ברצח לא חדלה מהרגע שבו נורו היריות בדילי פלאזה ועד היום. מאות אתרי אינטרנט, אלפי ספרים, ירחונים ועיתונים מיוחדים מתייחסים לרצח ולתאוריות השונות בנוגע לזהות הרוצחים ומניעיהם.
המתעסקים באופן אובססיבי ברצח (ומעלים תאוריות מוזרות בנוגע אליו) קיבלו אף כינוי "Buffs" (בקירוב - "מטורפים" או "משוגעים לדבר"), והם מהווים זרם מוכר בדומה לשאר המשוגעים לדבר אחד המקובלים בתרבות האמריקנית - מומחי "מסע בין כוכבים" (Trekkies) וכדומה. גם להם ועידות ואסיפות, עיתונים וירחונים משלהם.
תופעה זו הונצחה בפרק בקומדיית המצבים הפופולרית "סיינפלד" ("החבר", פרק 17 בעונה 3) בו מנתח ג'רי סיינפלד באופן "מדעי", בדומה לניתוח שערך אוליבר סטון בסרט "JFK", את טענתם של קריימר וניומן כי שחקן הבייסבול קית' הרננדז ירק עליהם, ומגיע למסקנה כי הדבר בלתי אפשרי. זוהי אחת הדוגמאות הבולטות המדגימה את השפעת הרצח על החברה האמריקאית, החקירה הבלתי פוסקת של כל היבט ממנו, והירידה לפרטים השוליים והזניחים ביותר, תוך מתן משמעות נסתרת ועמוקה לכל פרט, וזאת בסדרה שהפכה לאבן פינה בתרבות הפופולרית האמריקנית בסוף המאה העשרים. התייחסות זו גם מראה כי כשלושה עשורים לאחר הרצח (התוכנית שודרה ב-1992) הגיעה טראומת הרצח למצב שמאפשר להתייחס לרצח באופן פארודי בפריים טיים בטלוויזיה.
ראו גם

רשימה של ניסיונות התנקשות בנשיאי ארצות הברית
צירוף המקרים של לינקולן וקנדי
קללת טיפקאנו
רצח לינקולן
רצח ג'יימס גרפילד
רצח ויליאם מקינלי
רצח רוברט קנדי
לקריאה נוספת

מעטים הם המקורות בעברית הנוגעים לרצח. שני ספרים המקיפים את הנושא הם:
Gerald Posner "Case Closed", Warner Books 1993
Michael L. Kurtz "Crime of the Century" University of Tennessee Press, 1982.
הספר הראשון, של ג'רלד פוזנר, תומך בתאוריית היורה הבודד; השני, של מייקל ל. קורץ כתוב מנקודת ראות פרו-קונספירטיבית. אלה הן שתי דוגמאות בלבד מתוך מאות רבות שיצאו לאור בשפה האנגלית. רשימת ספרים מקיפה יותר (הכוללת גם ספרים בשפות אחרות) ניתן לראות בערך המקביל באנגלית.
בעברית הופיעו תיאורים מפורטים על רצח קנדי בספרים האלו: תיאורים של היום בו נרצח קנדי :
לואיס לאו סניידר וריצ'רד ברנדון. מוריס כאן רגש העולם: גדולי העיתונאים מספרים על המאורעות שזיעזעו את העולם - 1793–1963: עברית יהושע טן-פי אחיאסף, 1969.
המהדורה השנייה של ספר זה שהופיע במקור ב-1962 כוללת פרק מסיים על רצח קנדי. ארנון מגן זה קרה ביום: 32 מאורעות בתולדות העמים / [תל אביב] : הקיבוץ המאוחד 1978 כולל פרק על רצח קנדי.
הספר "רציחות פוליטיות במאה העשרים", מאת אמיל פויירשטיין, שיצא בהוצאת כתר בשנת 1986, מקדיש מספר עמודים לתיאור הרצח, והבעיות העיקריות בחקירתו.
הערות שוליים

↑  סיקור הרצח בעיתונות הישראלית:
קנדי נרצח. ג'ונסון הושבע לנשיא, דבר, 24 בנובמבר 1963
ג'ון קנדי נרצח - לינדון ג'ונסון נשיא, הַבֹּקֶר, 24 בנובמבר 1963
ג'ון קנדי נרצח בדאלס בנוסעו במכונית פתוחה לגיוס תמיכה, הארץ, 24 בנובמבר 1963
נרצח הנשיא קנדי - סגנו ג'ונסון הושבע כנשיא, הצופה, 24 בנובמבר 1963
נרצח קנדי, נשיא ארצות הברית, קול העם, 24 בנובמבר 1963
קנדי נרצח - ל. ג'ונסון נשיא ארה"ב, חרות, 24 בנובמבר 1963
↑  Kennedy Arrival in Dallas, באתר יוטיוב
↑  Unreleased J.F.K. Footage, CBS channel, YouTube, 16/2/2010
Rare footage of JFK's arrival in Dallas emerges, BBC News, 17/2/2010
↑  ניתוח סרטו של זפרודר
↑  JFK Assassination Records Processing Project אודות תהליך חשיפת המסמכים בהתאם לחוק JFK, אתר הארכיון הממשלתי של ארצות הברית
↑  National Archives Releases JFK Assassination Records  הצהרת העיתונות של הארכיון הלאומי מתאריך 26 באוקטובר 2017
↑  JFK Assassination Records - 2017 Additional Documents Release
↑  Trump delays release of some JFK assassination documents, bowing to national security concerns עיתון הוושינגטון פוסט, 27 באוקטובר 2017
↑  McAdams's Kennedy Assassination Home Page Index, www.jfk-assassination.net
תרשים מוער של דילי פלאזה. מסלול הלימוזינה מסומן באדום. שימו לב לפניה החדה בת 60 מעלות מרח' יוסטון לרח' אלם
הרובה ששימש לרצח הנשיא קנדי (על פי דו"ח ועדת וורן)
רצח אוסוואלד
ועדת וורן מציגה לנשיא לינדון ג'ונסון את דוח החקירה
ג'ון פ' קנדי. 1961
תמונת הפולארויד שצילמה העדה מארי אן מרמן כשבריר שנייה לאחר היריה הקטלנית
שלושת הנוודים לכאורה, דקות לאחר ההתנקשות


עלון שהופץ ב-21 בנובמבר 1963 בדאלאס, יום אחד לפני ההתנקשות בג'ון קנדי
תמונת הקריצה המפורסמת אשר העלתה תאוריות קונסיפרציה, בתמונה נראה לינדון ב. ג'ונסון בהשבעתו כנשיא ארצות הברית על מטוס אייר פורס 1 בדאלאס, כשלצידו ז'קלין קנדי ההמומה. אך בתמונה נראה גם לינדון פונה לכיוון אלברט תומאס, נציג בית הנבחרים ואלברט נראה כי קורץ לעבר לינדון ג'ונסון. תומכי תאוריית הקונספירציה רואים בתמונה זו כעדות למעורבות של ג'ונסון ברצח קנדי
תמונה שצולמה בדילי פלאזה, דאלאס. ה-X המסומן על הכביש מראה על המיקום המוערך של הנשיא קנדי בלימוזינה הנשיאותית, ברגע שהוא והמושל ג'ון קונלי נורו
מאור לוי

ערך זה עוסק בכדורגלן. אם התכוונתם לשחקן, ראו .
מאור לוי (נולד ב-18 ביוני 2000) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר במכבי נתניה. בנו של העיתונאי תומר לוי.
קריירה

לוי התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של מ.ס. נשר, ובגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של מכבי חיפה. ב-21 ביולי 2019 לוי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 0–1 להפועל באר שבע במסגרת גביע הטוטו. ב-23 ביוני 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בניצחון 1–3 נגד הפועל תל אביב.
עונה לאחר מכן רשם 22 הופעות בליגה כאשר בכולם נכנס כמחליף. בעונה זו היה שותף לזכייה של הקבוצה באליפות. ב-29 ביולי 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 1–5 נגד דינמו טביליסי במסגרת מוקדמות הליגה האזורית.
ב-10 בינואר 2023 הושאל למכבי פתח תקווה עד לסיום העונה. לוי היה שותף לעלייה של הקבוצה לליגת העל ונשאר בה עונה נוספת בסיומה זכה עימה בגביע המדינה.
ב-11 ביולי 2024 עבר למכבי נתניה כחלק מעסקת העברתו של איתן אזולאי למכבי חיפה.
קריירה > קריירה בינלאומית

מאז פברואר 2021 לוי הוא חלק מסגל הנבחרת הצעירה של ישראל, אז ערך את הופעת הבכורה שלו מול הנבחרת הצעירה של הונגריה.
תארים

אליפות: 2020/2021, 2021/2022
אלוף האלופים: 2021
גביע הטוטו: 2021/2022
גביע המדינה: 2023/2024
אליפות ליגת המשנה: 2022/2023
הערות שוליים

↑  שלמה וייס ורענן ברנובסקי‏, מאור לוי הושאל ממכבי חיפה למכבי פתח תקוה עד תום העונה, באתר וואלה, 10 בינואר 2023
↑  דורון בן דור, ‏העסקה סגורה: מאור לוי בנתניה, אזולאי בחיפה, באתר ONE‏, 11 ביולי 2024
חקלאות מדייקת

חקלאות מדייקת (באנגלית: Precision Agriculture או PA, לעיתים נקראת גם Satellite Farming או Site Specific Crop Management - SCCM) היא אסטרטגית ניהול חקלאי המבוססת על תצפית, מדידה ותגובה למצב מסוים של חלקה כלשהי. השונות בחלקה או בגידול (גדולי שדה , מטעים וכד') המשתנים במרחב ובזמן וניתנים להתייחסות חישובית וסטטיסטית. הלב של מערכת PA הוא מערכת תומכת החלטה (מכונה גם DSS, ראשי תיבות של Decision Support System) אשר מסוגלת לקבל החלטות ברמה של חווה שלמה (מכלול חלקות שונות השייכות  לחווה אחת) ואשר מאפשרת אופטימיזציה של תמורה לעומת עלות ושימור משאבים.
השיטות הנוכחיות (בעיקר במחקר) להגדרת אזורי ממשק עבור DSS כוללות שרטוט ידני של מצולעים על מפות, סיווג על פי צילום אוויר או לוויין, זיהוי דפוסי יציבות על פי עונות השנה וכיוצא בזה. שיטות אלו מורכבות וקשות לפיתוח.
פרקטיקת חקלאות מדייקת נעשתה אפשרית הודות להתפתחות חישה מרחוק הכוללת לווינים (כגון: לוויני GPS ו- GNSS לוויני חקלאות ) ושימוש ברחפנים. תודות לדיוקים המתקבלים מהחישה מרחוק, מאפשר לחקלאי להעריך באופן מדויק את המיקום בשדה מאפשר יצירת מפה של שונות מרחבית של פרמטרים רבים ככל שניתן למדוד (כגון תפוקת התבואה, טופוגרפיה, מאפיינים אורגניים, לחות, רמות נתרן, חומציות, מגנזיום, אשלגן, ועוד). בנוסף, יכולות מפות אלו לשמש באינטרפולציה לרשת עבור השוואה עם נתונים אחרים ו\או מפות אחרות. שינויים באופי התבואה כפונקציה של מיקום מרחבי וזמן הם נתוני הליבה של מערכת חקלאות מדייקת.
הערות שוליים

↑  Precision Ag Definition | International Society of Precision Agriculture, www.ispag.org
↑  Zhaoyu Zhai  et al, Decision support systems for agriculture 4.0: Survey and challenges, Computers and Electronics in Agriculture Volume 170,105256, March 2020
↑  משרד החקלאות - אגף שה"מ, צילומי לוויין - כלי לחקלאי לזיהוי שונות בצימוח בחלקה, באתר https://www.gov.il/he/pages/a-tool-for-the-farmer-to-identify-variability-in-partial-growth, ‏2/8/2021
↑  et al Ridha Guebsi, Drones in Precision Agriculture: A Comprehensive Review of Applications, Technologies, and Challenges, Drones Drones 2024, 8(11), 686, 19-11-2024
↑  חקלאות מדייקת בעזרת רחפנים ומזל"טים, באתר FlyTechIL
↑  Alyssa Pfaff, ?Will Drones Replace Airplanes in Agriculture, 20-9-2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566002805171  BnF: cb13743458r (data)  GND: 4706034-7  LCCN: sh94009645  NKC: ph124583 
ערך זה הוא קצרמרבנושא חקלאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לפנות ערב

| --- | --- |
 סינגל בביצוע עדנה גורן
 מתוך האלבום "שירי סשה ארגוב"
 יצא לאור:  1968
 שפה:  עברית
 אורך:  2:37
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  יעקב שבתאי
 לחן:  סשה ארגוב
 עיבוד:  לסלו רוט
 גרסאות כיסוי:  איתן מסורי ‏•‏‏ אבי טולדנו ‏•‏‏ השירושלמים ‏•‏‏ מאיר רימון והתזמורת הפילהרמונית הישראלית ‏•‏‏ אושיק לוי ‏•‏‏ "התל אביבים" ‏•‏‏ רונית אופיר ‏•‏‏ שלישיית המעפיל ‏•‏‏ גדי ביטון (כוריאוגרפיה על השיר) ‏•‏‏ יהודית רביץ ‏•‏‏ אבי שושני (עיבוד וניצוח: שמעון כהן) ‏•‏‏ גיא זו-ארץ ורועי זו-ארץ ‏•‏‏ רוני גינוסר וגון הלוי ‏•‏‏ מורין נהדר ודין דין אביב ‏•‏‏ צמד "שוקת" ‏•‏‏ חברי "זהו זה!"
 
"לפנות ערב" (מוכר גם בשם "בין ברושים") הוא שיר שכתב יעקב שבתאי, הלחין סשה ארגוב וביצעה עדנה גורן. השיר התפרסם ב־1968, תחילה כנעימת הנושא של הסרט "הבן האובד" בבימויו של יוסף שלחין, ולאחר מכן בביצועה של גורן למילותיו של שבתאי.
השיר נכלל באלבומה השני של גורן, "שירי סשה ארגוב", שאותו הוציאה במשותף עם קובי רכט. האלבום כלל ביצועים לשירי סשה ארגוב. השיר והאלבום מוזכרים תדיר כקלאסיקות זמר עברי.
לאחר הוצאת התקליט "שירי סשה ארגוב" שינה סשה ארגוב את ההרמוניה בבית השלישי באופן משמעותי. השינוי הוכנס בספר השירים והתווים "ככה סתם".
הערות שוליים

1 2  "עדנה גורן, קובי רכט – שירי סשה ארגוב", באתר סטריאו ומונו, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
1 2 3  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  "לפנות ערב" בביצוע איתן מסורי, באתר יוטיוב, 17 ביולי 2013, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  "לפנות ערב" בביצוע "השירושלמים", באתר יוטיוב, 10 בדצמבר 2014, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  היצירה בספריה הלאומית, באוסף המוזיקה הישראלית
↑  "לפנות ערב" בביצוע מאיר רימון והתזמורת הפילהרמונית הישראלית (כלי), באתר יוטיוב, 20 במאי 2022, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  "לפנות ערב" בביצוע אושיק לוי, באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  "לפנות ערב" בביצוע "התל אביבים", באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  "לפנות ערב" בביצוע רונית אופיר, באתר יוטיוב, 23 באוקטובר 2014, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  "לפנות ערב" בביצוע שלישיית המעפיל, באתר יוטיוב, 28 בדצמבר 2013, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  "לפנות ערב" – כוריאוגרפיה מאת גדי ביטון, באתר יוטיוב, 12 בפברואר 2015, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  "לפנות ערב" בביצוע יהודית רביץ ויעקב רביץ, באתר יוטיוב, 5 בנובמבר 2019, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  "לפנות ערב" בביצוע אבי שושני, 1969, באתר יוטיוב, 1 בפברואר 2014, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  "לפנות ערב" בביצוע גיא זו-ארץ ורועי זו-ארץ, באתר יוטיוב, 9 באפריל 2013, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  "לפנות ערב" בביצוע רוני גינוסר וגון הלוי, באתר יוטיוב, 11 במרץ 2021, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  יוסי חרסונסקי, לשיר סשה ארגוב בביצוע מופלא (רוני גינוסר וגון הלוי מבצעים סשה ארגוב), באתר hafatzim.com, ‏6 באוגוסט 2015, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  "לפנות ערב" בביצוע מורין נהדר ודין דין אביב, באתר יוטיוב, 11 ביולי 2012, בדיקה אחרונה ב־25 באוקטובר 2022
↑  "לפנות ערב" בביצוע צמד "שוקת" (אחינעם קסל פורת וזיו קסל), באתר יוטיוב, 16 בנובמבר 2016, בדיקה אחרונה ב־25 באוקטובר 2022
1 2 3  "לפנות ערב" | צמד "שוקת", באתר יוסמיוזיק, 13 במרץ 2020, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  "לפנות ערב" בביצוע חברי "זהו זה!", עונה 5 פרק 33, באתר יוטיוב, 16 במרץ 2023, בדיקה אחרונה ב־12 במאי 2023
↑  ביוגרפיה של עדנה גורן, יואב קוטנר על האלבום: "אחד האלבומים המצליחים ביותר של התקופה, ויצירה שהפכה לקלסיקה בזמר העברי", באתר סטריאו ומונו, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  דודי פטימר, איפה היא היום: עדנה גורן, באתר חדשות 13, 13 במרץ 2015
↑  ‏100 קלאסיקות ישראליות | "כוכב נולד" עונה 10, באתר מאקו, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
↑  הספר "ככה סתם" של שירי סשה ארגוב, בהוצאת "ידיעות אחרונות", תש"מ 1979, באתר הספרייה הלאומית, בדיקה אחרונה ב־24 באוקטובר 2022
עצירות

| --- | --- |
עצירות בילדים צעירים כפי שניתן לראות בצילום רנטגן. עיגולים מייצגים אזורים של צואה.
עצירות בילדים צעירים כפי שניתן לראות בצילום רנטגן. עיגולים מייצגים אזורים של צואה.
 תחום:  גסטרואנטרולוגיה 
 טיפול:  linaclotide  sennoside A  plecanatide  lubiprostone  לקטולוז  נאלוקסגול  methylnaltrexone  פוליאתילן גליקול  vaginal splinting  lubiprostone  digital disimpaction  linaclotide  docusate  מגנזיום הידרוקסיד  לקטולוז  tegaserod  גליצרול  polycarbophil calcium  ביסאקודיל  ציסאפריד  סורביטול  digital fecal evacuation 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  184704 
 DiseasesDB:  3080
 MeSH:  D003248
 MedlinePlus:  003125
 סיווגים
 ICD-10:  K59.0
 ICD-11:  ME05.0 
 
עצירות היא תסמין במערכת העיכול, שבמסגרתה מתקשה אדם או בעל חיים אחר לסלק פסולת צואתית שהצטברה במעיו. עצירות היא תסמין (סימפטום) ואיננה מחלה. העצירות היא הפרעה שכיחה וסובלים ממנה על פי הערכות כ-20% מהאוכלוסייה. התופעה ההפוכה לעצירות, כלומר עודף נוזלים בצואה, מכונה שלשול. ישנה הבחנה בין סוגים שונים של עצירות: עצירות כרונית שעשויה להימשך שנים מבלי שהאדם ישים לב לכך, לעומת עצירות אקוטית שמופיעה לפתע וקשה להתעלם ממנה. וכן עצירות תפקודית שנובעת באופן ישיר מבעיה במעיים לעומת עצירות משנית שנגרמת בשל התנהגות או מצב של גוף האדם כמו מחלה.
אבחנה

אמת המידה להגדרה של העצירות היא אחת מאלה:
תדירות יציאות נמוכה משלוש בשבוע.
יציאות הכרוכות במאמץ (אף אם הן סדירות).
יציאות קשות/יבשות.
תחושה של חוסר התרוקנות גם לאחר יציאה
אפידמיולוגיה

העצירות היא הפרעה שכיחה וסובלים ממנה כ-20% מהאוכלוסייה. היא נפוצה יותר בגיל מבוגר, ונפוצה יותר אצל נשים מאשר אצל גברים (פי שניים עד פי שלושה נשים סובלות מעצירות מאשר גברים).
אטימולוגיה (סיבות)

קיימות שתי חלוקות בהגדרת עצירות: עצירות הנובעת מתפקוד ובעיה במעי הגס עצמו, ועצירות שהיא תוצאה של גורם אחר, כגון מחלה, הרגלי חיים, ותרופות.
אטימולוגיה (סיבות) > עצירות תפקודית

בעיה פיזיולוגית. קושי ביציאה כתוצאה מהחלשות שרירי האגן, מסדק בפי הטבעת, צניחת טחורים, גוש צואתי חוסם, האטה בקצב פעילות המעי הגס מסיבה כלשהי ועוד.
היצרות המעי הגס. לפעמים עצירות יכולה להיות תסמין למחלה חמורה כגון סרטן המעי הגס שגורם להצרות במעי הגס.
חוסר באספקת דם למעיים.