stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חנה רדו
מיזמים לקידום תעסוקה איכותית לנשים בפריפריה

רדו מקדישה את חייה לשני תחומים עיקריים: קידום נשים לעמדות מפתח ונוכחות בצומתי הכרעה וקידום תעסוקה איכותית לנשים בפריפריה הגאוגרפית של ישראל. במסגרת Group19 אותה ייסדה במטרה לקדם את תחום התעסוקה האיכותית עבור נשים בפריפריה, פועלות 5 חברות שמעניקות שירותי מיקור חוץ בפריסה ארצית במגוון תחומים ביניהם שירותים טכנולוגיים מתקדמים, שירותים פיננסיים ועוד.
בשנת 2016 הקימה רדו את החברה הראשונה - Group19 Admin (לשעבר מדבר 19), מיזם תעסוקה איכותית לנשים במצפה רמון. החברה מעניקה שירותי אדמיניסטרציה, הכוללים שירות לקוחות בתמיכה מרחוק, מזכירות אישית, טלמיטינג, אישורי הגעה, תמיכה טכנית. על פי העובדות במדבר 19, מקום התעסוקה הזה שינה את חייהן וחיי משפחותיהן.
בשנת 2017 רדו הובילה את הקמת ספרינג וואלי, מרחב עבודה למקצועות הנותנים פתרונות דיגיטליים בעמק המעיינות, במטרה לייצר מקומות תעסוקה באזור.
בפברואר 2018 הקימה רדו את Group19 Finance (לשעבר לב תשעשרה בצפת), חברה המעניקה שירותי הנהלת חשבונות, חשבות שכר, גבייה, הגשה למאזן לרו"ח ועוד. תוך חמש שנים החברה שילשה את הפעילות שלה והיום עובדות בה כ-40 נשים תושבות צפת והאזור שמעניקות שירותים ליותר מ-170 חברות, רובן ממרכז הארץ. כתוצאה ממיעוט הזדמנויות תעסוקה באזור, עבור מרבית העובדות, Group 19 Finance מהווה את מקום העבודה הראשון שלהן בתחום הפיננסי זאת לאחר שעוברות בחברה הכשרה מעשית.
בשנת 2020, בין סגר א' ל-ב' הקימה רדו את Group19 Data (לשעבר "נגב תשעשרה") באופקים ובשנת 2021 את סוכנות הדיגיטל Group19 Digital (לשעבר "לינק תשעשרה") בשדרות בשיתוף פעולה עם בנק הפועלים, משרד נגב גליל וראשי המועצות באזור. Group19 Data מספקת שירותי BI, Data Analysis, שירות לקוחות בתמיכה מרחוק, תמיכה טכנית ואדמיניסטרציה, לחברות המובילות במשק. ב-Group19 Digital ניתנים שירותי הקמת אתרי אינטרנט, עיצוב גרפי, ניהול מדיה דיגיטלית, קמפייני PPC ועוד. כמו כן מתמחה הסוכנות בתהליכי דיגיטציה לעסקים קטנים ובינוניים.
בפברואר 2022 ייסדה רדו יחד עם ענבר כהן, מנהלת בכירה באינטל לשעבר, את הזרוע הטכנולוגית של הקבוצה – Group19 Tech (לשעבר "טק תשעשרה" בירוחם). החברה מספקת שירותי תוכנה ורובוטיקה לחברות מובילות בישראל, החברה מספקת פתרונות פיתוח תוכנה, בדיקות תוכנה, הטסת רחפנים, מכניקה ובקרה לחברות ביטחוניות ואזרחיות בתחום הלוויינים והרחפנים.
בחברה מועסקים מהנדסים ואנשי תוכנה בני המקום וכן אנשים ללא ניסיון, אך בעלי אוריינטציה טכנולוגית שעברו הכשרה מוכוונת השמה על ידי Group19 Tech בשיטת on the job training האופיינית לקבוצת.בשנת 2024, ותוך פחות משלוש שנים מאז הוקמה, מעסיקה החברה למעלה מ-30 עובדות ועובדים.
מיזמי הקבוצה מובילים להכנסת אוכלוסיות חדשות ולא מיומנות למעגל התעסוקה, ליצירת קהילה עם ערבות הדדית, דאגה לעובדת ולמשפחתה ולהעלאת הביטחון הכלכלי של הנשים ובני משפחותיהן.
בראש כל המיזמים עומדות מנכ"ליות נשים שעזבו, כמו רדו, תפקידים בכירים במשק הישראלי על מנת לקדם נשים ברחבי הארץ.
הקבוצה נקראה בעבר קבוצת19 ובשנת 2024 עברה הליך מיתוג מחדש במסגרתו שונה שמה ל-Group19 וכך גם שמות העסקים שונו בהתאם.
ה-7 באוקטובר

מאז ה-7 באוקטובר עברו מיזמיה של רדו שינויים וטלטלות שכן שניים מהעסקים ממוקמים בנגב המערבי - Group19 data באופקים ו-Group19 Digital בשדרות. כ-50 עובדי ועובדות שתי החברות מתגוררים בנגב המערבי כאשר חלקם הגדול מתגוררים בישובי העוטף. ב-7 באוקטובר נרצח בביתו בבארי יחד עם בתו התינוקת, אוהד כהן ז"ל, שעבד בחברה בשדרות. כל שאר העובדים והעובדות פונו מבתיהם ופוזרו ברחבי הארץ.
העסקים שחזרו לעבודה במהרה במתווה של עבודה מרחוק, חוו פגיעה כלכלית קשה בעקבות המצב אותה הצליחו לשקם ועוד פועלות לשיקומה תוך התמודדות עם המצב שכן חלק מהעובדות עדיין לא חזרו לבתיהן גם 8 חודשים לאחר ה-7 באוקטובר.
ה-7 באוקטובר הוליד מיזם תעסוקה נוסף אותו הקימה חנה. שלושה שבועות לאחר המתקפה פנתה הנהלת קיבוץ סעד לרדו בבקשה להקמת מיזם תעסוקה עבור תושבי קהילתם. רדו שהבינה כבר באותה עת כי תעסוקה תהיה מרכיב קריטי בשיקום חייהם של תושבי המדינה שנעקרו מבתיהם, לקחה את היוזמה והקימה את מיזם התעסוקה "710 מערב" יחד עם קרן מיראז' ישראל, המועצה האזורית אשכול וקיבוץ סעד. המיזם הוקם במטרה לסייע למפונות ולמפוני הנגב המערבי שאיבדו את פרנסתם או נזקקו לשינוי תעסוקתי בעקבות המצב במציאת עבודה. המיזם מעניק ליווי מהפנייה הראשונית ועד להשמה מוצלחת. צוות נשות המיזם שמורכב גם מנשים מפונות שחיפשו תעסוקה בעצמן, נמצא בקשר ישיר עם המפונים ועם מעסיקים וחברות גדולות במשק במטרה לייצר כמה שיותר התאמות מוצלחות. המיזם הוא פילנתרופי ומבוסס תרומות ופועלות בו גם מתנדבות בניהן גם רדו שמפעילה אותו בהתנדבות. בשמונת החודשים הראשונים למלחמה נתן המיזם מענה רק לתושבי ותושבות הנגב המערבי. החל מיולי 2024 התרחב המיזם לצפון הארץ בשל המצב התעסוקתי והכלכלי העגום שם והיעדר טיפול של המדינה בסוגיה.
המיזם מעניק תעסוקה חדשה ויציבה באמצעות מענה ארצי אחד הוליסטי ומעטפת של ליווי מקצועי וסוציאלי, הן עבור המפונים והן עבור המעסיקים בשוק במשבר.
הערות שוליים

↑  Supersonas, supersonas.com
1 2  תחיה ברק, תגידי תודה שאת אישה, באתר מגזין את (מגזין), ‏30 ביולי 2015
↑  Creatives Team, קריאטיבי אחד על אחד - חנה רדו, מקאן וואלי, באתר creatives.co.il, ‏2/9/2014
↑  "עד מדבר 19 כמעט ולא היו אפשרויות לתעסוקת נשים במצפה רמון", באתר ‏מאקו‏, 20 במרץ 2017
1 2  חנה רדו משנה ליו"ר מקאן תל-אביב, יו"ר מקאן וואלי ונשיאת סופרסונס, באתר supersonas.com
↑  דוד ורטהיים‏, גול עצמי במגרש של כלכליסט, באתר וואלה, 8 ביולי 2018
↑  "לא באנו רק לדבר, באנו לבנות, לשנות - לעשות את ההבדל", באתר התנועה הקיבוצית
↑  המנכ"לית הראשונה של איגוד התעשייה הקיבוצית, ‏2020-11-25
↑  השופט כבוב זיכה את חנה רדו מעבירת "שימוש במידע פנים" - למה?, באתר ביזפורטל, 2 בדצמבר 2017
מקאן וואלי במצפה רמון מבט מהחזית
לילי בן עמי

| --- | --- |

 לידה:  28 ביולי 1979 (בת 45) ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  בית זית, ישראל
 פעילות בולטת:  הקמת פורום מיכל סלה
 ידועה בשל:  מאבק להעסקה ישירה של מורים ומורות, מאבק לייצוג נשים ומאבק כנגד אלימות כלפי נשים.
 השכלה:  תואר שני בחינוך יהודי מטעם האוניברסיטה העברית[דרוש מקור]
 מקצוע:  מורה, מחנכת ומרצה, כותבת תוכניות לימודים. מנהלת ומייסדת יחידת מגדר והורות באוניברסיטה העברית.
 מעסיק:  Michal Sela Forum 
 מספר צאצאים:  3 
 פרסים והוקרה:  אות אבירת מרכז פרס לשלום ולחדשנות
 
לילי בן עמי (נולדה ב-28 ביולי 1979) היא פעילה חברתית, בתחום השוויון המגדרי, המאבק באלימות כלפי נשים ובמאבק להעסקה ישירה של מורי קבלן. מקימת פורום מיכל סלה.
ביוגרפיה

נולדה וגדלה במושב בית זית, בת בכורה מתוך שישה ילדים ונכדה למייסדי המושב. שירתה בצבא כמדריכת כושר קרבי בבסיס להבבסיס טירונים של הנדסה קרבית. בשנת 1999, בסוף שירותה הצבאי בגיל 20, יצאה לשליחות מטעם הסוכנות היהודית במדינת מסצ'וסטס בארצות הברית כמדריכת נוער.
בשנת 2000 סיימה לימודי הנדסת תוכנה במכללת אורט בגבעת רם בירושלים ולימדה במכללה במשך שנה. בוגרת תוכנית המצטיינים "רביבים" של האוניברסיטה העברית ללימודי מקרא ומחשבת ישראל לתואר ראשון, וחינוך יהודי לתואר שני אותו סיימה בשנת 2006. בשנת 2007 החלה לעבוד כמורה ומחנכת בבית ספר זיו ע"ש מרקס בירושלים. במהלך עבודתה כמורה הנחתה השתלמויות וכתבה תוכניות לימודים למשרד החינוך ועיריית ירושלים בנושא שוויון בין המינים.
עשייה חברתית

בשנת 2007 במהלך לימודיה באוניברסיטה העברית, הובילה בהצלחה מאבק להקמתן של תינוקיות בארבעת הקמפוסים של האוניברסיטה העברית. בעקבות הצלחת המאבק קיבלה פניות מאוניברסיטאות ומכללות אחרות לסיוע בפתיחת תינוקיות, וכיום ניתן למצוא תינוקיות ברוב המוסדות האקדמיים ברחבי הארץ. במהלך אותה שנה הצליחה לשכנע את האוניברסיטה להקים בדקנאט הסטודנטים מחלקה למגדר והורות, יחידה מסוגה בארץ, ועמדה בראשה. כמנהלת המחלקה פעלה לקידום זכויותיהן של נשים הרות באוניברסיטה, בין השאר חיוב מחלקות לימודים לאפשר לנשים הרות לצאת לחופשת לידה. כמנהלת המחלקה בן עמי הייתה שותפה לניסוח המלצות המל"ג בתחום הורות ומגדר לשנת תשע"ג. המלצות אלו קובעות כי יש לאפשר זמן מינימלי של חופשת לידה לנשים בכל המוסדות האקדמיים בארץ.
החל משנת 2007 הובילה מאבק למען להעסקה ישירה של מורי קבלן המועסקים דרך עמותת רנה קאסן בירושלים, מאבק שהוליד את החלטת העירייה משנת 2011 להעביר שני מוסדות חינוך להעסקה ישירה. בשנת 2012 הובילה מאבק נגד מכרז משרד החינוך להעסקת 15 אלף גננות ומורי בתנאי קבלן במסגרת חוק חינוך חינם. בשנת 2011 הקימה את הקואליציה להעסקה ישירה בחינוך שפעלה כחלק מהקואליציה הארצית להעסקה ישירה. במסגרת פעילות הקואליציה נטלה חלק מרכזי גם במחאת האוהלים בירושלים. במשך שלוש שנים הגישה את הפינה החברתית בתוכנית עושים סדר בטלוויזיה החינוכית.
בשנת 2010 הייתה בין מקימות ארגון מתפקדות - הלובי לשוויון בין המינים וכיהנה כיו"ר הארגון שדחף להתפקדות נשים למפלגות לצורך לובינג וקידום חקיקה לשוויון מגדרי.
בבחירות 2019 הוצבה במקום ה-22 ברשימת מפלגת העבודה-גשר.
עשייה חברתית > פורום מיכל סלה

בעקבות הרצח של אחותה, הפעילה החברתית והעובדת הסוציאלית מיכל סלה על ידי בן זוגה באוקטובר 2019, הקימה בן עמי בשנת 2020 את עמותת פורום מיכל סלה, והיא מכהנת מאז בראשה. העמותה מתמקדת בדרכים למניעת אלימות בתוך המשפחה באמצעות פיתוח תמרורי אזהרה בזוגיות, מערך הרצאות, פרויקטים להגנה על נשים בסיכון והאקתון לפיתוח טכנולוגיות מסייעות בשעת חירום ולמניעה מראש של אלימות. במסגרת פעילות הפורום קידמה את החוק השולל אפוטרופסות מהורה שהואשם ברצח, אלימות או עבירות מין כלפי בן משפחה.
בגין פעילותה בתחום המאבק באלימות כלפי נשים ובמסגרת הפורום, זכתה באות אבירת מרכז פרס לשלום ולחדשנות וכן בפרס רות רפפורט לעשייה נשית פורצת דרך לשנת 2021. ב-2022 נכללה ברשימת 50 Powerwomen של עיתון פורבס ישראל.
חיים אישיים

נשואה עם שני ילדים ומתגוררת בבית זית.
הערות שוליים

1 2  המטרה: קמפוסים ידידותיים לסטודנטיות באתר "קו ברשת" – ידיעון האוניברסיטה העברית בירושלים
↑  לילי בן עמי, באתר פורום מיכל סלה
↑  לילי בן עמי, גדעון סער, קח אחריות על המורים שלך באתר onlife
↑  מורות ומורי קבלן: לא צודק, לא חינוכי ולא מפסיק להתרחב - פורטל מס"ע, באתר פורטל מס"ע, ‏29 באוגוסט 2018
↑  דוד טברסקי, ‏חינוך, חברה ועבודה / מעל ל-23 אלף מורים במדינת ישראל מועסקים בתנאים של עובדי קבלן, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 3 בינואר 2017
↑  נאום לילי בן עמי בנושא הצלת חינוך הציבורי ומאבק בהפרטה, 30.7.11, הקלטת וידאו
↑  פוסט בדף הפייסבוק של התוכנית
1 2  אריק בנדר, ‏הכר את המועמד: לילי בן עמי ויתרה על קריירה בהייטק כדי לחנך, באתר מעריב אונליין, 3 בפברואר 2019
↑  רשימת העבודה-גשר, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה
↑  פורום מיכל סלה, באתר "גיידסטאר ישראל"
↑  חדשות כיפה, ‏בית הנשיא אירח את גמר ה"האקתון" לזכרה של מיכל סלה,  באתר כיפה, 20 במאי, 2020 21:24
1 2  9# לילי בן עמי - Forbes Israel, באתר Forbes Israel, ‏30 ביוני 2022
↑  לילי בן עמי 🛡️ אבירת מרכז פרס לשלום ולחדשנות 2021, טקס קבלת הפרס בפייסבוק של מרכז פרס
↑  שני פרסים יוקרתיים לפעילה החברתית לילי בן עמי
עם נשיא המדינה ראובן ריבלין לאחר האקטון למאבק באלימות כלפי נשים במסגרת פורום מיכל סלה
יוסי לפר

| --- | --- |

יוסי לפר, 2002
 לידה:  14 במרץ 1947
 פטירה:  8 בספטמבר 2002 (בגיל 55) ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   סמל
 תפקידים בשירות
 לוחם שריון
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים    מלחמת ההתשה    מלחמת יום הכיפורים    מלחמת לבנון הראשונה
 עיטורים
   עיטור הגבורה
 
יוסף (יוסי) לָפֶּר (14 במרץ 1947 – 8 בספטמבר 2002) היה איש צוות טנק מגח במלחמת ששת הימים שניהל לבדו, במשך שמונה שעות רצופות, קרב מתוך טנק פגוע בח'אן יונס בעת שהיה פצוע, עד אשר חולץ. על מעשהו זה עוטר בעיטור הגבורה.
ביוגרפיה

לפר נולד ב-14 במרץ 1947 כבן זקונים להורים יוצאי צ'כיה, שנמנו על ראשוני מושב תאשור. לאחר מכן עברו למושב ניר ישראל ושם גדל עד גיוסו לצה"ל לחיל השריון. למד בבית הספר התיכון החקלאי בכפר סילבר.
בתקופת ההמתנה לפני מלחמת ששת הימים כבר היה חייל מילואים והוצב בגדוד 46 של חטיבה 401. גדודו השתתף בקרב רפיח כחלק מהכוח של חטיבת הצנחנים ואיגף את מתחמי רפיח מדרום. בקרב שהיה בכפר שן נפגע הטנק שלו ואנשי הצוות שנותרו לבדם הצליחו לחבור לכוחות צה"ל. לאחר מכן, יחד עם חטיבת הצנחנים, הופנו צפונה לכיוון רצועת עזה במאמץ לסייע בכיבוש עזה.
בבוקר 6 ביוני, הטנק בו היה לפר איש צוות, נפגע ממוקש בעת שהיה בלב חן יונס. ניתנה פקודת נטישה לצוות, אך לפר, שהיה המום, לא שמע אותה ונותר לבדו בטנק שספג בינתיים גם פגיעה במנוע. משעה 8 בבוקר ועד 4 אחר הצהריים באותו יום תפעל לפר את מערכות הנשק בטנק הפגוע וירה לכל עבר, הן במערכות הנשק שבטנק, והן בנשקו האישי. במהלך אותן שעות, הוא נפצע ביד ובחזה, אך הצליח להמשיך לתפקד למרות פציעתו הקשה עד אשר חולץ ופונה. בתום המלחמה הוא קבל צל"ש על פעולותיו ולאחר מכן הוגדר מעשהו כזכאי לעיטור הגבוה ביותר, עיטור הגבורה.
תיאור המעשה: ביום ה-5 ביוני 1967, בכפר שן, נפגע הטנק שבו לחם סמל יוסף לפר. הוא קפץ מהטנק והמשיך להילחם ולטהר עמדות אויב עם צוותו. למחרת ניתן לו טנק אחר. טנק זה עלה על שדה מוקשים בחן-יונס ונשאר יחידי בשטח. סמל יוסף לפר המשיך להילחם יחידי מתוך הטנק, במשך 8 שעות רצופות, הפעיל את כלי הנשק והשמיד כל מי שניסה לפגוע בו, כשהוא מנותק מיחידתו. תוך כדי קרב נפצע בידו ובבטנו ולחם כשהוא פצוע, עד אשר חולץ. על מעשה זה הוענק לו: עיטור הגבורה ניסן תשל"ג אפריל 1973, משה דיין, שר הבטחון.
במלחמת יום הכיפורים תפקד כאיש צוות בגדוד 19 ונפצע במתקפת הנגד של 8 באוקטובר לאחר שהטנק בו נלחם נפגע מטיל נ"ט. ב־1976, בעת שהיה בתעסוקה מבצעית עם יחידת המילואים שלו, השתתף בהתקלות עם מסתננים באזור עינות צוקים וקיבל מכתב הערכה מאלוף פיקוד המרכז על חלקו בקרב.

במלחמת לבנון הראשונה לחם בקרב סולטאן יעקוב כמפקד טנק בגדוד 8132 בחטיבה 645 שנשלח לחלץ את הטנקים הנצורים באזור סולטאן יעקוב. הגדוד והחטיבה נקלעו לאש סורית באזור הציר העולה לכפר מדוחה (אנ'), ספגו אבדות רבות, אך בסופו של דבר, בסיוע הארטילריה של צה"ל, הצליחו לגרום לנסיגת הסורים.
בשנים שלאחר שחרורו מהשירות הסדיר למד לפר בפקולטה לחקלאות ברחובות של האוניברסיטה העברית (עד לרמת מוסמך אוניברסיטה) והתמחה בהזנת בעלי חיים ובמיוחד בהזנת בקר לחלב. לאחר לימודיו עבד כמדריך הזנת בקר לחלב; תחילה בשרות ההדרכה והמקצוע במשרד החקלאות, במכון תערובות של משקי הדרום והנגב ולאחר מכן בחברות פרטיות.
נפטר בראש השנה ה'תשס"ג מדום לב. הובא למנוחות בבית העלמין של מושב ניר ישראל.
הנצחה

סיפור לחימתו במלחמת ששת הימים הונצח בסרט "כל ממזר מלך" של הבמאי אורי זוהר.
ב־2003 יזמה החברה בה עבד לפני מותו הקמת קרן מלגות על שמו וקיום יום עיון שנתי לזכרו.
לקריאה נוספת

"נכתב בקרב", מלחמת ששת הימים - כתוב בידי הלוחמים עצמם, ערך מרדכי ברקאי, הוצאת לדורי, 1967, עמ' 81–83
"דרג מסתער", יוש הלוי, משרד הביטחון, 1988. הפרק הראשון: "מגדל פורח באוויר", עמ' 11 - 14.
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
↑  יוסי לפר, לזכר בנימין לב, היקר והמוכשר, "משק הבקר והחלב"
↑  בעז כהן - מ"פ ח', פלוגה ח' גדוד 2318 בשל"ג - דברים מהזיכרון בהמשך למפגש בבית גוברין ב-11.6.2017, באתר "קרב סולטן יעקוב"
↑  הגר קון, על קצה המזלג..., משק הבקר והחלב, גיליון 413, יולי 2021
↑  רנן שור, החוויה הקולנועית - הבבואה הצברית בסרטיו של אורי זוהר, הקולנוע הישראלי מקראה, עמ' 100–108, בהוצאת אוניברסיטת ת"א
| מעוטרי עיטור הגבורה  |
| --- | --- | --- |
| מלחמת העצמאות (אות גיבור ישראל) | אברהם אביגדורוב • יוחאי בן-נון • אמיל בריג • סימן-טוב גנה • זרובבל הורביץ • צבי זיבל • בן ציון ליטנר • עמנואל לנדאו • אריה עצמוני • יזהר ערמוני • רון פלר • יאיר רחלי |  |
| פעולות התגמול | יעקב מזרחי • פנחס נוי • צבי עופר |  |
| מלחמת סיני | עוזי בר-צור • דן זיו • שלמה ניצני • יהודה קן-דרור |  |
| מלחמת ששת הימים | נתי גולן • משה דרימר • דניאל ורדון • אורי וייסלר • שאול ורדי • משה טל • יוסף לפר • איתן נאוה • בני ענבר • מרדכי פרידמן • גד רפן • דוד שירזי |  |
| מלחמת ההתשה | עמי אילון |  |
| מלחמת יום הכיפורים | עודד אמיר • גדעון גלעדי • צביקה גרינגולד • משה לוי • יובל נריה • שלמה ערמן • אסא קדמוני • אביגדור קהלני |  |
רשב"א

ערך זה עוסק ברבי שלמה בן אברהם, מחכמי ספרד. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

ספר חידושי הרשב"א בהוצאת מוסד הרב קוק
 לידה:  1235 ברצלונה, ספרד 
 פטירה:  1310 (בגיל 75 בערך) ברצלונה, ספרד 
 מדינה:  כתר אראגון 
 תקופת הפעילות:  ?–1310 
 השתייכות:  בית מדרשו של הרמב"ן, התנגדות לפילוסופיה
 רבותיו:  הרמב"ן, רבנו יונה גירונדי
 תלמידיו:  רבי יום טוב בן אברהם אשבילי (ריטב"א), רבי אברהם בן אסמעאל, רבנו בחיי בן אשר, רבי יהושע אבן שועיב, ורבי שם טוב גאון.
 בני דורו:  רבנו אהרן הלוי מברצלונה (הרא"ה), רבנו אשר (הרא"ש), רבנו מנחם בן שלמה המאירי
 חיבוריו:  חידושים למסכתות רבות בתלמוד, מספר קבצים של שאלות ותשובות (שו"ת), ספרי הלכה בשם 'תורת הבית' על דיני כשרות המזון, נטילת ידיים וטהרת המשפחה ספר עבודת הקודש הלכות עירובין. ומאמר "שער המים" על דיני מקוואות.
 צאצאים:  יהודה בן הרשב"א 
 
רבי שלמה בן אברהם אבן אדרת, המוכר בראשי התיבות רשב"א (1235, ד'תתקצ"ה בקירוב – 1310, ה'ע'; ברצלונה) היה מגדולי חכמי התורה בספרד בתקופת הראשונים, וראש חכמי ספרד בדורו, אבי המשפט המנהלי העברי. השפעתו ניכרת במיוחד בתחום הפסיקה ופרשנות התלמוד, והספר 'תשובות הרשב"א' הוא ספר יסוד בפסיקת הלכה.
הרשב"א היה תלמידו של רבנו יונה גירונדי וראה בו רבו המובהק. הוא גם היה תלמידו של הרמב"ן והושפע ממנו הן בגישתו לענייני הלכה ופרשנות התלמוד, והן בחכמת הקבלה. כמו כן היה תלמידו של רבי יצחק בר אברהם מנרבונא.
הרשב"א היה משמונת הרבנים המוערכים ביותר על ידי רבי יוסף קארו על פי הקדמתו לספרו בית יוסף. במקום אחר כתב עליו שבח גדול: ”מעין המתגבר, עמוד העולם אשר באורו נראה אור”.
הרשב"א התנגד ללימוד פילוסופיה בקהילה היהודית, ועמד בראש פולמוס הרבנים אודות לימוד הפילוסופיה. איגרותיו נכללו בחיבור בשם "מנחת קנאות" שנערך על ידי רבי אבא מארי מלוניל, שהעריך את הספר מורה נבוכים של הרמב"ם והביא אותו כמה פעמים בהקדמתו לספרו (פרק י') וקרא אותו הספר "הנכבד" למרות שהתנגד מאד ללימוד הפילוסופיה ופעל להשיג חרם נגד לימוד הפילוסופיה. הרשב"א בסוף אף הטיל, יחד עם רבנים נוספים בני זמנו, חרם כנגד הלומדים פילוסופיה ומדעי הטבע מתחת לגיל 25, למעט ספרי הרמב"ם, וחיזק את החרם עוד פעמיים. חילופי איגרותיו עם רבי ידעיה הבדרשי שהגן על לימוד הפילוסופיה, מצויים ב'תשובות הרשב"א'.
ברובע היהודי בברצלונה של היום, מצביעים על ביתו של הרשב"א כאשר במסמכי הנכס שם מצוינת הבעלות של משפחת 'אדרת'.
אחרי פטירתו של הרשב"א, הנהיג את הישיבה בנו, רבי יהודה בן הרשב"א.
קשריו עם בני דורו

הרשב"א עמד בקשרים עם רבים מבני דורו:
רבנו אהרן הלוי מברצלונה (הרא"ה) שהיה גם בן מחלוקתו וחיבר השגות לחיבורי ההלכה של הרשב"א;
רבנו אשר (הרא"ש) שהיגר מאשכנז לטולדו שבספרד, והביא בין השאר מסורות מפי מורו - רבי מאיר בן ברוך מרוטנברג; הרא"ש אף הפנה "שאלות" לרשב"א, למשל בעניין שיעור "הפרשת חלה", המופיע במקביל בשו"ת הרא"ש ובשו"ת הרשב"א.
המאירי - רבנו מנחם בן שלמה, עמו עמד במחלוקת חריפה בעניין הפולמוס על לימוד הפילוסופיה, ומחלוקות פנימיות נוספות בתוך הקהילה היהודית.
רבי אברהם אבולעפיה - עליו חלק מרה בשאלה מהי הקבלה הנכונה.
מתלמידיו

הריטב"א, מחבר חידושים על הש"ס, ספר הזיכרון להגנת הרמב"ם מקושיות הרמב"ן עליו בפירושו לתורה ועוד.
רבי בחיי בן אשר, מחבר (בין השאר) "מדרש רבינו בחיי על התורה", כד הקמח ו"שולחן של ארבע".
רבי יהושע אבן שועיב, בעל ספר "דרשות ר"י אבן שועיב" על התורה ומועדי השנה
רבי שם טוב אבן גאון, מחבר הספר "כתר שם טוב" - המבאר את הסודות שמביא הרמב"ן בפירושו לתורה, והספר "מגדל עוז" על הרמב"ם.
רבי קרשקש וידאל - מחבר חידושים על כמה ממסכתות התלמוד.
רבי יעקב סקילי - בעל "תורת המנחה" ועוד.
רבי אברהם בן אסמעאל - בעל "חידושי תלמיד הרשב"א והרא"ש" ועוד.
רבי מאיר בר שלום אבן סהולה בעל המחבר ״אור גנוז״ פי׳ לספר הבהיר ואחיו של רבי יצחק בר שלום אבן סהולה בעל המחבר ספר ״משל הקדמוני״
רבי חיים מטודלה, מחבר הספרים "צרור החיים" ו"צרור הכסף".
יש הסבורים כי מחברו האלמוני של ספר החינוך הוא אחד מתלמידי הרשב"א.
חיבוריו

חידושים (פירושים) על התלמוד הבבלי: הרשב"א חיבר חידושים למסכתות רבות בתלמוד. גם על מסכת מנחות מסדר קדשים, מצוי ספר חידושי הרשב"א על מסכת מנחות, אם כי כיום מקובל כי הרשב"א איננו מחבר הספר.
שו"ת הרשב"א: אלפי תשובות הלכתיות, ואלה נשמרו במספר קבצים של שאלות ותשובות (שו"ת). קובץ שאלות ותשובות שחיבר הודפס לראשונה בווינה בשנת ר"ל ברומא.
ספרי הלכה:
תורת הבית - הרשב"א חיבר ספר הלכה בשם תורת הבית עם שבעה "בתים" (פרקים) המחולקים ל"שערים" (תתי פרקים).
הספר עוסק בדיני שחיטה, כשרות המזון, תערובות, יין נסך, נטילת ידיים ודיני טהרה. ספר זה נכתב בשתי מהדורות: מהדורה שלמה שכוללת משא ומתן תלמודי ונימוקים לתשובות (תורת הבית הארוך), ומהדורה מקוצרת שכוללת את פסק ההלכה בלבד (תורת הבית הקצר). ספר זה מיוחד לתקופתו בכך שהוא מסודר על פי נושאים ולא על פי סדר התלמוד. השפעה ניכרת יש לספר על התהליכים בספרות ההלכתית שכן זהו החיבור הראשון המשלב את הבאת המקורות והדיונים בהרחבה, יחד עם תמצות ההלכות היוצאות מדיונים אלו. תבנית מיוחדת זו היא שהניחה את היסודות לצורת הכתיבה של רבי יוסף קארו בחיבוריו בית יוסף ושולחן ערוך.
בחלק מכתבי היד מובא גם "שער המים" לאחר הבית האחרון בתורת הבית. גם שער המים נכתב בשתי מהדורות, קצרה וארוכה.
נגד ספר זה יצא הרא"ה בתוקף וכתב את חיבורו בדק הבית בו הוא מקשה על הרשב"א וכותב את פסיקותיו להלכה. בתגובה לבדק הבית נכתב החיבור משמרת הבית בו הוא יוצא "לשמור" על "תורת הבית" ומשיב על קושיות הרא"ה. החיבור נכתב בעילום שם המחבר ובהתייחסות בגוף שלישי לספר תורת הבית, אך לדעת רבים החיבור אכן נכתב על ידי הרשב"א. ככל הנראה יצא הספר משמרת הבית לדפוס בתחילת המאה ה-17.
כל החיבורים הללו מצוטטים רבות על ידי רבי יוסף קארו בספרו בית יוסף על הטור, והשפיעו על ספרו ההלכתי של הרב קארו השולחן ערוך.
ספרים נוספים שחיבר בהלכה הם
עבודת הקודש (שתי מהדורות, הקצר והארוך) על הלכות שבת ויום טוב, אך רוב המהדורה הארוכה אבדה.
פסקי חלה על הלכות תרומת חלה.
מאמר על ישמעאל ספר פולמוס בין-דתי המתמודד עם טענות האסלאם. הכלול בתוך שו"ת הרשב"א, הספר יצא במהדורה חדשה בידי חוקר החסידות והקבלה הרב בצלאל נאור בתוספת מבוא והערות, בשנת ה'תשס"ח בהוצאת "אורות" בברוקלין.
קיים כתב יד שלו המבאר את פירוש הרמב"ן לתורה.
לקריאה נוספת

דוד סורוצקין, 'מה שלא ישיגו העמים בשכלם',  הרשב"א והאסכולה הרבנית הקטאלנית, דעת: כתב-עת לפילוסופיה יהודית וקבלה,, מס' 87 (תשע"ט 2019), ע' 238-137.
דב שוורץ, בין שמרנות לשכלתנות (הגותו העיונית של חוג הרשב"א), דעת: כתב-עת לפילוסופיה יהודית וקבלה, מס' 33-32 (תשנ"ד), ע' 182-143.
ישראל מ. תא-שמע הספרות הפרשנית לתלמוד, חלק שני, הוצאת ספרים ע"ש מאגנס, ירושלים, עמודים 55-66
חילוניות

ערך זה עוסק בחילוניות. אם התכוונתם לקטגוריה חברתית במדינת ישראל, ראו .
החוק להפרדת הדת מהמדינה בצרפת, 1905.
חִלּוֹנוּת או חילוניות (באנגלית: Secularism, בצרפתית: Laïcité) היא השקפה הדוגלת בהרחקת הדת משאר תחומי החיים, למשל על ידי מי שמבקש לנהל עניינים אנושיים המבוססים על שיקולים נטורליסטיים, ללא מעורבות הדת.
חילוניות מתבטאת לרוב בתמיכה בעקרונות הפרדת הדת מהמדינה ובנטייה המבקשת למזער, ולעיתים להסיר, את תפקיד הדת בכל תחום ציבורי. עם זאת, למונח "חילוניות" מגוון רחב של משמעויות, ובאופן הסכמטי ביותר, היא עשויה לציין עמדה המבקשת לקדם את החילוני[דרושה הבהרה] בכל הקשר נתון שהוא.
חילוניות עשויה להתייחס גם להשקפת עולם נטורליסטית, המבקשת להבין את העולם במושגים טבעיים וללא התייחסות לאמונות דתיות, לאתאיזם, ועוד.
בעולם הנוצרי המושג עשוי לשמש על מנת לאפיין מוסדות, ציבוריים או פרטיים, שאינם תלויים בכמורה ובכנסיות, או במוסדות מקבילים של דתות אחרות. ישנן מסורות מובהקות של חילוניות במערב, כמו המודל הצרפתי, הטורקי והאמריקאי, ומעבר לכך, כמו בהודו, שם הדגש הוא יותר על שוויון בפני חוק ונייטרליות המדינה ולא על הפרדה גורפת. הטיעונים התומכים בחילוניות רבים ומגוונים, החל מהצהרות שהיא מרכיב מכריע במודרניזציה, או שהדת והערכים המסורתיים נחשלים ו.או מפלגים, ועד לטענה שהחילוניות, היא הדרך היחידה להבטיח חופש דת.
סקירה

ישנם הוגי חילוניות שהם ביקורתיים כלפי אדיקות דתית וטוענים שהדת משתמשת באמונות טפלות במקום בהיגיון ובשיטות מדעיות, ושיש בכך מניעה של ההתקדמות האנושית. החילוניות עושה שימוש בפילוסופיה היוונית ובפילוסופיה הרומית, במרקוס אורליוס ואפיקורוס וכן בהוגי הנאורות כדני דידרו, וולטר, תומאס ג'פרסון ותומאס פיין. ובאנשים שהם, בעיני החילוניות, בעלי מחשבה לא דוגמתית: אתאיסטים ואגנוסטיקנים כמו ברטראנד ראסל, רוברט ג. אינגרסול, אלברט איינשטיין, סם האריס וריצ'רד דוקינס. לעומת מי שדוגלים בחילוניות, מי שמתנגד לזרם זה יטען כי הלך המחשבה של החילוניות, גם הוא עלול לחטוא בדוגמטיות.
התפיסה האירופית של חילוניות, הנקראת 'לאיסיטה', טוענת שהחילוניות היא תנועה החותרת למודרניזציה, ולהתבדלות מערכים דתיים ומסורתיים. בארצות הברית, התפיסה היא שהחילוניות המדינית הגנה על הדת מהתערבות של הממשלה.
את המונח "חילוניות" (secularism) טבע הסופר הבריטי ג'ורג' הוליוק ב-1846. הוליוק המציא את המונח כדי לבטא את השקפתו הרואה סדר חברתי הנפרד מהדת, מבלי לבטל או לבקר בצורה פעילה את האמונה הדתית. כאגנוסטיקן, הוליוק טען כך:
החילוניות אינה טיעון נגד הנצרות; היא טיעון עצמאי. היא לא מבקרת את טענות הנצרות; היא מקדמת טענות אחרות. החילוניות לא אומרת שאין אור או הדרכה במקום אחר, אלא גורסת שיש אור והדרכה באמת החילונית, שתנאיה ועונשיה קיימים באופן בלתי תלוי, ופועלים תמיד. ידע חילוני הוא – בבירור – ידע מהסוג שמבוסס על חיי העולם הזה, שמתייחס לניהול חיי העולם הזה, מביא לרווחה בעולם הזה, ומסוגל להיבדק על ידי הניסיון של חיי העולם הזה.
על אף שהמושג היה חדש, הדעות שעליהן היה מבוסס היו קיימות לאורך ההיסטוריה. לדוגמה, שיטתו הפילוסופית של אבן רושד, שכללה הפרדה בין דת לפילוסופיה.
בארי קוזמין מהמוסד לחקר החילוניות בחברה ובתרבות מפצל את החילוניות לשני סוגים: חילוניות חזקה וחילוניות חלשה. לפי קוזמין, "הדוגל בחילוניות חזקה מתייחס לטענות דתיות כלא-לגיטימיות מבחינה אפיסטמולוגית, שאין להן הצדקה על ידי היגיון או ניסיון." לעומת זאת, חילוניות חלשה גורסת כי "בלתי אפשרי להשיג אמת מוחלטת, ולכן ספקנות וסובלנות צריכות להיות עקרונות העולים על הערכים, בשיחה על מדע ודת."