stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרכז סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית חיפה והצפון
מחלקת הסיוע > הליווי בהליכים משפטיים

החוויה המרכזית בתקיפה מינית היא חוויית אובדן השליטה וחוסר אונים. החוויה במסגרת ההליך הפלילי עלולה לשחזר מאפיינים אלה באופן שבו מתלוננת חווה אותו. ראשית, על ידי מיקום הנפגעת כעדה משוללת זכות החלטה לגבי התפתחות התיק; ושנית על ידי הפקעת סיפור הפגיעה מידיה והתאמתו לנרטיב המשפטי, תוך שימת דגש על העובדות הרלוונטיות לחקירה משטרתית ודחיקה הצידה של עובדות אחרות, כגון: מצבה הנפשי, השלכות רגשיות של הפגיעה וכדומה. אופן החקירה במשטרה ובבית המשפט גם הוא בעל פוטנציאל שחזור של הפגיעה מאחר שהוא מאלץ את הנפגעת לחשוף את סיפור הפגיעה שוב ושוב בהקשרים עוינים המטילים בספק את אמינות סיפורה ורגשותיה.
הידע והניסיון הנ"ל שהצטברו במרכזי הסיוע בישראל במהלך שנות עבודתם, נוסף על המידע שנאסף על ידי השירותים המסייעים לנפגעות עבירה במדינות אחרות בעולם, הביאו את איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל ואת שדולת הנשים להחלטה להקים פרויקט מיוחד אשר ילווה נפגעות עבירות מין בהליך הפלילי. כך, בשנת 1996 יושם באופן ניסיוני פרויקט ליווי נפגעות עבירות מין בהליך הפלילי. הפרויקט החל במרכז הסיוע בת"א ומשם התרחב ליתר מרכזי הסיוע בארץ.
השירות המוענק לנפגעות כולל מתן מידע על ההליך הפלילי ועל זכויות הנפגעת בהליך הפלילי, מתן מידע על האפשרות לנקוט בהליכים משפטיים אחרים, התאמה בין ציפיות לבין מציאות,, ליווי הנפגעת לבתי חולים, לתחנות המשטרה, לפגישות בפרקליטות ולבתי משפט. השירות המוענק לאנשי אכיפת החוק כולל הדרכה מקצועית, לרבות השתלמויות מקצועיות ומפגשים לחיזוק החוסן האישי והקבוצתי של אנשי רשויות אכיפת החוק. איסוף נתונים וייצוג עניינן של נפגעות.
מחלקת חינוך והסברה > מטרה

להביא להעלאת המודעות לתופעת האלימות המינית והיקפיה, למנוע אותה ולהקנות לקהילה שבה פועל מרכז הסיוע כלים לאיתור נפגעי אלימות מינית. מחלקת החינוך וההסברה מספקת לכל מוסד חינוכי, בנוסף על שעות ההדרכה, סל של שעות תמיכה וייעוץ. מחלקת החינוך פועלת בתחום מזה למעלה מעשור. במסגרת פעילותה היא מעבירה סדנאות והרצאות העוסקות בנושאים הבאים: שוויון בין המינים; זוגיות בגיל העשרה; ומניעת אלימות ואלימות מינית, וכן בנושא מניעת הטרדה מינית בעבודה בארגונים רבים ומגוונים. כמו כן, מקיים השתלמויות שמטרתן לספק מידע ראשוני על תופעת הפגיעה המינית במעגלים השונים, וכלים ראשוניים למניעה והתמודדות עם הנושא. מטרת ההשתלמות היא לפתוח צוהר להיבטים השונים והמורכבים של פגיעה מינית. כמו כן להרחיב את יכולתם של המשתתפים להתמודד ולתת מענה נכון ומותאם לתכנים אותם פוגשים בעבודתם. לתת כלים לזיהוי, לשיחה ולסיוע ראשוני מותאם.
מחלקת חינוך והסברה > קהל יעד

צוותים חינוכיים וטיפוליים בבתי ספר ופנימיות; צוותי חינוך (מדריכים) בחינוך הבלתי פורמלי; צוותי גננות ומטפלות; תלמידים/ות ביסודי, חטיבת ביניים ותיכון; נוער בסיכון; הורים ואנשי מקצוע. ההרצאות מותאמות לקהל הרחב ומאפשרות שיח פתוח בנושא. היום כבר ידוע, כי הטיפול היעיל ביותר בהטרדה מינית בארגונים הוא מניעה. ערפול וחוסר בהירות הם המרחב המתאים ביותר להתפתחות הטרדות מיניות, לכן שקיפות, הגדרת כללי התנהגות ברורים המקובלים והלא מקובלים בארגון והסברתם לכל עובדי הארגון בכל הדרגים הם הכלי הארגוני המשמעותי והיעיל למניעת הטרדות מיניות. מחלקת החינוך וההסברה שואפת לפעול באופן מערכתי בכל מוסדות החינוך הפורמלי והבלתי פורמלי מתוך אמונה כי כל פעילות בפני עצמה משיגה ערך רב יותר, נוגעת יותר, משמעותית יותר למשתתפים ולמשתתפות - צוות, ילדים ונוער כאחד, בטווח הקצר ובטווח הארוך.
מחלקת חינוך והסברה > החוויה הסדנאית

במהלך הסדנאות/השתלמויות עוברים/ות המשתתפים/ות תהליך של התוודעות מעמיקה לנושא הפגיעה המינית. בנוסף, ניתנים כלים יישומיים להתמודדות מקצועית מותאמת עם הנושא, אם לצורך מתן מענה נכון למקרים הקורים בפועל, ואם לצורך עבודה מערכתית, חינוכית ומניעתית. ניתן לזהות התנגדות ראשונית רבה לנושאים המועלים, בקרב בני נוער ומבוגרים כאחד. נראה כי ישנו קושי עצום להשתחרר ממבני חשיבה ישנים ולאמץ דפוסי חשיבה שונים. כיום כבר קיימת מודעות לכך שילדים/ות רבים/ות עוברים פגיעות מיניות במהלך ילדותם. הסטטיסטיקה מדברת על אחד מכל שבעה ילדים ועל אחת מכל שש ילדות שעוברים/ות פגיעה מינית. מה שמשאיר את אנשי חינוך וההדרכה עם תפקיד משמעותי הן באיתור, זיהוי, הבאתם לידי טיפול והפסקת הפגיעה, והן בחינוך להגדרת גבולות נכונים להתנהגויות נורמטיביות ולא נורמטיביות וחינוך למניעת פגיעות מיניות בתוך קבוצת השווים. כמו כן, גם ידוע שלמעלה מ-40% מנפגעות ומנפגעי התקיפה המינית בארץ היו בגיל ההתבגרות בעת שנפגעו, חלקם הגדול לא ידע למי לפנות והם לא טופלו כראוי. קבוצת יעד זו נמצאת בשלב גיבוש הדעות וההתנהגויות בנושא תפקידי המינים, מערכות יחסים ביניהם ובניית זהותם המינית.
מחלקת חינוך והסברה > תכנים מרכזיים במערך ההסברה

ההבדל בין חיזור להטרדה מינית, הצגת החוק והגדרות ההטרדה המינית על פי החוק, יצירת תרבות ארגונית חפה מהטרדה ועוד. בין מטרות ההרצאה: הבהרת "החוק למניעת הטרדה מינית בעבודה", זכויות וחובות העובדים/ות והמעסיק, כלים יישומיים – מניעה והכרת דרכי הפעולה במקרה של הטרדה והכרת דרכי התלונה: פלילית, אזרחית, ממונה על הטרדה מינית בעבודה.
מחלקת חינוך והסברה > פרויקט הכשרת אנשי מקצוע

הכשרת אנשי מקצוע מתמקדת באיתור, מניעה וטיפול באלימות מינית. במטרה להגדיל את מעגלי ההשפעה של מרכז הסיוע ולהכשיר "שגרירים בקהילה" למאבק באלימות המינית, פועל מרכז הסיוע כדי ללמד אנשי מקצוע שונים את הידע המקצועי שנצבר בתחום. מחלקת החינוך מכשירה מורים, עובדים סוציאליים, מטפלים ומדריכים במסגרות לטיפול בנוער. מטרת ההכשרות היא להציג בפניהם את נקודת מבטה של הנפגעת כדי להבטיח שהמענה שהם יספקו לנפגעות יהיה רגיש והולם למצבה. במסגרת ההכשרות לומדים המשתתפים על הפער בין המיתוסים בתחום האלימות המינית לבין העובדות, למשל, האמונות הרווחות שנשים נפגעות בגלל אופן הלבוש שלהן ושמרבית הפגיעות נעשות על ידי זרים. כמו כן, לומדים המשתתפים על תגובות טבעיות לטראומה מינית והתנהגות מקובלת בקרב נשים וגברים הסובלים מתסמונת פוסט-טראומטית. ההכשרה מסייעת לאנשי מקצוע להבין טוב יותר את הנפגעות שאיתן הם נפגשים ולספק להן מענה רגיש יותר למצבן.
מחלקת חינוך והסברה > פרויקט ליווי ומעורבות קהילתית באזור עפולה והעמקים

שלוחת "העמקים" מתמקדת באזורי הפריפריה של אזור הצפון, עפולה, גלבוע, עמק יזרעאל, מגדל העמק, בית שאן. מטרת הפרויקט היא להעלות את המודעות לאלימות מינית ולשירותי מרכז הסיוע באזורים אלה. מיקומה של השלוחה מאפשר להרחיב את הפעילות החינוכית וההסברתית גם לאזורים מרוחקים יותר שלא זכו בעבר למענה הולם. נוסף על קשר מתמשך עם הרשויות המקומיות באזור ותוכניות חינוכיות, מציעה שלוחת העמקים תמיכה וסיוע בהתערבויות מורכבות בקהילות קטנות שבהן המידע עובר במהירות מפה-לאוזן והקהילה מתגייסת במקרים רבים דווקא לעזרת הפוגעים.
נתונים וסטטיסטיקה

מתוך הדו"ח השנתי - בשנת 2013:
התקבלו 4204 פניות לקו הסיוע מתוכן 948 פניות חדשות.
37% מהפניות בהן דווח גיל הנפגע/ת בזמן הפגיעה היו של פגיעה בילדים מתחת לגיל 12, 44% של נפגעות ונפגעים בגילאים 13-18.
55% מהפניות התקבלו מהנפגע/ת עצמה/ו.
ב-91% מהפניות בהן דווח הקשר בין הנפגע/ת לתוקף, עולה כי התוקף מוכר לנפגע/ת.
התקיימו 358 סדנאות חינוך בהן השתתפו תלמידים מכיתה ג' ועד י"ב.
התקיימו 327 סדנאות לתלמידים בסיכון.
ראו גם

איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל
אונס
אלימות מינית
הערות שוליים

↑  תו מידות לאפקטיביות לעמותה באתר מידות
↑  דוח שנתי 2013 מרכזי הסיוע (ארכיון)
ניסוי שדה-שובל מתקדם

ניסוי שדה-שובל מתקדם (באנגלית: Advanced Wakefield Experiment, או AWAKE) הוא ניסוי המתקיים במכון לחקר פיזיקת חלקיקים CERN, הבוחן היתכנות מעשית של מאיץ חלקיקים קווי, אשר יניע אלקטרונים בעזרת אלומת פרוטונים בתווך פלזמה תוך שימוש בשיטת האצת פלזמה.
מאיצי חלקיקים כיום

כיום, מאיצי החלקיקים הגדולים ביותר שנבנו הם מאיצים מעגליים, אשר משתמשים בתדירויות רדיו כדי ליצור שדות חשמליים ובמגנטים חזקים כדי ליצור שדה מגנטי שיגרום לחלקיקים הטעונים להסתובב במאיץ. כדי שהמתכת ממנה המאיץ בנוי תעמוד בכוחות המופעלים עליה וכשרוצים להאיץ את החלקיקים לאנרגיות גבוהות, יש להגדיל את המאיץ (כיום, למשל, קיים תכנון לבניית מאיץ חלקיקים במתקני CERN בהיקף של כ-100 ק"מ). נוסף על כך, במאיצים מעגליים כשעורכים ניסויים על חלקיקים קטנים כמו אלקטרונים קיים איבוד רב של אנרגיה ולכן לא ניתן להגיע בעזרתם למסקנות משמעותיות.
לעומת זאת, מאיץ פלזמה קווי יכול לאפשר כוחות חשמליים גדולים פי 1000, וכך להגיע לאותה אנרגיה במאיץ באורך כ-100 מטרים בלבד.
האצה בפלזמה בעזרת אלומת פרוטונים

פלזמה הוא מצב צבירה של חומר בו האטומים מהם מורכב החומר עברו יינון והחומר מורכב מיונים חיוביים ואלקטרונים חופשיים. כאשר מעבירים אלומת פרוטונים דרך "מרק" האלקטרונים, המטען החיובי של הפרוטונים מושך לכיוון האלומה את האלקטרונים, אולם כשהם מתקרבים אחד אל השני, האלומה כבר המשיכה בתנועתה ולכן האלקטרונים מתחילים לדחות זה את זה. כשהאלקטרונים מתרחקים אחד מהשני, באמצע הדרך ביניהם (היכן שקודם לכן עברה אלומת הפרוטונים) נוצר מטען חשמלי חיובי יחסית למרחב סביבם ולכן האלקטרונים נמשכים שוב זה אל זה וחוזר חלילה, ונוצרת תנודה מחזורית של אלקטרונים לאורך נתיב האלומה. תנודות אלו גורמות לכך שנוצרים שדות חשמליים במסלול האלומה שמחליפים כיוון בהתאם לתנודת האלקטרונים. אם משגרים אלקטרון לאורך נתיב האלומה בתזמון מדויק, הוא יכול, כמו גולש גלים שמתקדם יחד עם הגל, להישאר כל הזמן תחת השפעה של שדה חשמלי שמכוון בניגוד לכיוון תנועתו ולכן, בגלל הכוח החשמלי הפועל עליו, להאיץ קדימה.
ניסוי ה-AWAKE

עד 2013, כל הניסויים שבחנו האצת חלקיקים בפלזמה עשו שימוש באלקטרונים או בלייזר כמניעים. לעומת זאת, בסתיו 2013 הודיע המרכז האירופי לחקר פיזיקת חלקיקים CERN כי הם מתכוונים ליצור ניסוי בהאצת חלקיקים בפלזמה, בו אלקטרונים מואצים בעזרת פרוטונים. מכיוון שלפרוטונים יש אנרגיה רבה יותר, השובל שהם יוצרים "דועך" לאט יותר כאשר משתמשים בלייזר כמניע ומאפשר התקדמות רבה יותר של החלקיקים המואצים. הפרוטונים מואצים במתקן הסופר פרוטון סינכרוטרון לאנרגיה של כמה מאות GeV ומוזרקים לתא באורך של כ-10 מטרים המלא ברובידיום במצב צבירה של פלזמה. הארה של קתודה בלייזר גורמת לפליטה של אלקטרונים (האפקט הפוטו-אלקטרי) אותם מאיצים בניסוי.
העבודות על הניסוי התחילו בסתיו 2013. בשנת 2016 מדעני CERN הצליחו לגרום לתנודות אלקטרונים בפלזמה בעזרת שימוש באלומת פרוטונים. באוגוסט 2018 אנשי צוות הניסוי פרסמו מאמר ראשון בו תואר ניסוי שכולל גם הזרקת אלקטרונים לתא הפלזמה. במסגרת הניסוי הצליחו להאיץ את האלקטרונים מאנרגיה של 10–20 MeV לאנרגיה של כ-2 GeV בעשרה מטרים - פי 40 יותר מאשר במאיץ המעגלי הגדול ביותר (LHC). כיום החוקרים ממשיכים במדידות, במטרה להצליח בשנים הקרובות להאיץ אלקטרונים בסדר גודל של GeV למטר.
הערות שוליים

↑   אסף רונאל, חלקיק של תקווה: הניסוי שעשוי לחלץ את הפיזיקה ממבוי סתום, באתר הארץ, 18 בספטמבר 2018
↑  Surfing wakefields to create smaller accelerators | Edda Gschwendtner | TEDxCERN|url=https://www.youtube.com/watch?time_continue=464&v=5Ryp6UTCeUo%7Cdate=2015-11-11%7Caccessdate=2019-06-04%7Clast=TEDx Talks
↑  Elizabeth Gibney, CERN prepares to test revolutionary mini-accelerator, Nature News 526, 2015-10-08, עמ' 173 doi: 10.1038/526173a
↑  CERN (2018-08-29), AWAKE: Interview with Edda Gschwendtner, Technical Coordinator and CERN Project Leader, נבדק ב-2019-06-04
↑  E. Gschwendtner, E. Adli, L. Amorim, R. Apsimon, AWAKE, The Advanced Proton Driven Plasma Wakefield Acceleration Experiment at CERN, Nuclear Instruments and Methods in Physics Research Section A: Accelerators, Spectrometers, Detectors and Associated Equipment, 2nd European Advanced Accelerator Concepts Workshop - EAAC 2015 829, 2016-09-01, עמ' 76–82 doi: 10.1016/j.nima.2016.02.026
↑  CERN (2018-08-29), AWAKE: Interview with Edda Gschwendtner, Technical Coordinator and CERN Project Leader, נבדק ב-2019-06-04
צנזורה על ספרים עבריים

"שפוך חמתך על הגויים" מן ההגדה של פסח, אחד הטקסטים שהיוו טיעון לכך שהספרים העבריים מכילים יחס שלילי כלפי לא יהודים. הצנזורה השפיעה על נוסח איטליה של הפיוט, המכיל רק את הפסוק הראשון.
ספר חמשה חומשי תורה עם פירוש רש"י למקרא שנדפס באמסטרדם בשנת 1749. ניתן להבחין במחיקות בדיו כהה המסתירים חלק מפירושו מטעמי צנזורה
צנזורה על ספרים עבריים או זיקוק ספרים הייתה מנגנון צנזורה שאיפשר הדפסת ספרים עבריים ויהודיים, ובראשם התלמוד, בעולם הנוצרי תוך מחיקת קטעים, מילים ומשפטים מהם משתמעת פגיעה בנצרות, בישו ובחוקי המדינה. ראשית הצנזורה באיטליה של המאה ה־16, כחלופה לשריפת התלמוד, ומבצעיה היו ברובם מומרים, בקיאים בעברית, שעבדו בשירות בתי דפוס ובמנגנונים ממשלתיים.
רקע

במאה ה־13 העבירו יהודים מומרים (למשל ניקולס דונין) לעיונם של חכמים נוצריים כמו פטרוס ונרביליס (אנ')[דרושה הבהרה] קטעים מהתלמוד והצביעו לפניהם על מספר רב של אגדות תלמודיות המכילות הגשמת אלוהים ודברים קשים כנגד ישו (ראו ישו ביהדות) והלכות ודינים שבהם יחס שלילי ביותר למי שאינם יהודים, בהם למשל ברכת המינים והפסוק מן ההגדה של פסח: "שפוך חמתך". הדבר נעשה כתחמושת לטוענים הנוצרים בעת הוויכוחים בין מלומדים נוצרים ויהודים, שנערכו ברחבי העולם הנוצרי במטרה להוכיח את עליונות הנצרות. לאחר שהיהודים הפסידו במשפט פריז, התבצעה אחת השריפות הגדולות הראשונות של ספרי תלמוד בכיכר העירייה של פריז.
בעקבות כך החלו היהודים לנקוט צנזורה עצמית פנימית בכתבי היד והחלו להשמיט דברים "משום דרכי שלום". במקביל נמשכו גזירות שריפת ספרים במקביל לגזירות כנגד היהודים באופן כללי, לדברי החוקר אברהם מאיר הברמן: "כשגזרו אויביהם של ישראל גזירה על ישראל גזרו גם על ספריהם. ידעו האויבים, כי הספר היא נשמתו של העם, ועם השמדת הגוף רצו להוציא גם את נשמתו".
הנוהג הבלתי שיטתי להשמיט דברים מתוך ספרים נמשך גם בראשית הדפוס. כך נמחקו קטעים בתלמודים שנדפסו בדפוס משפחת שונצינו בוונציה, ובספרים שהודפסו בקושטא ובסלוניקי. אולם המחיקה לא הייתה חלקה לחלוטין כיוון שהמדפיסים השאירו סימן ריק במקום המחיקה. כך למשל במחזור תפילה "ארם צובא" שנדפס בוונציה בשנת ה'רפ"ז (1527) הושמטה המלה "הָרִשְׁעָה" ב"וּמַלְכוּת הָרִשְׁעָה מְהֵרָה תְעַקֵּר" בתפילת נעילה, ונשאר הניקוד בלבד. באותה תקופה לא הייתה קיימת עדיין צנזורה רשמית לספרי דפוס.
מהפכת הדפוס שהביאה לתפוצת ספרים רחבה ללא תקדים ופעילות הקונטרה־רפורמציה בעיקר בקרב הישועים באיטליה הביאה לצורך כנסייתי למזער את כמות ספרי הכפירה. אירוע השריפה הגדול ביותר התקיים בשנים 1553–1554 בוונציה. עקב הלשנה שנבעה מסכסוך פנים־יהודי בעניין הדפסת "משנה תורה" של הרמב"ם, ערך האפיפיור מרקלוס השני ועדת בדיקה שמצאה שיש בתלמוד דברי הסתה נגד הנצרות. בעקבות קביעה זו יצא צו מאת האפיפיור הקורא להשמיד ולשרוף את כל ספרי התלמוד, הבבלי והירושלמי. הממונים על מלאכת איסוף הספרים אספו והחרימו בתוך כך גם ספרים עבריים רבים שאינם ספרי תלמוד.
מספר שנים אחר כך, בשנת ה'שי"ט (1559), החיל האפיפיור פאולוס הרביעי את גזירת שריפת התלמוד גם בקרמונה, שהייתה נתונה בתחילה תחת שלטון ספרדי ולא חלה בה הגזירה הראשונה. בקרמונה נשרפו 12,000 ספרים עבריים.
ראשית הצנזורה באיטליה

רבני איטליה ניסו לבחון שיטה שתאפשר הדפסת ספרים, בניגוד לעולם כתבי היד, בהם נעשתה הצנזורה באופן בלתי שיטתי והפיקוח הכנסייתי היה פחות, בעולם הדפוס והקונטר־רפורמציה היה צורך באכיפה מסודרת ושיטתית. ביום כ"א בתמוז ה'שי"ד התכנס הוועד הכללי של רבני איטליה ("מורשים") בפרארה והחליט כי שום ספר חדש לא יודפס, אלא בהסכמת שלושה רבנים מוסמכים. הכוונה הייתה לבדוק את כתבי היד לפני הדפסתם, אם יש בהם דברים היכולים לעורר שנאה ליהודים.
במקביל, עקב זמינות הספרים והתעוררות למחקר מדעי ברוח הרנסאנס, התפתח עניין גובר והולך בספרים העבריים גם מצדם של מלומדים נוצרים, על מנת לעצור את הדפסתם של ספרים מסוכנים לאמונה הפיקה האינקוויזיציה את רשימת הספרים האסורים. במסגרת ועידת טרנטו (1554) פורסם אינדקס טרידנטיאנוס (Index Tridentianus) שהגדיר שלוש רמות של ספרים אסורים בפרסום, ספרים לתיקון וספרים לפיקוח שכללו רשימות של ספרים אסורים ורשימות של קטעים מספרים קיימים שיש למחוק או לתקן. האינדקס שימש בסיס לרשימת ספרים בפיקוח על אפיקורסות עד ימי לאו ה־13 ב־1897.
בעקבות פרסום האינדקס והסכמת ועד הרבנים באו היהודים לכלל הסכם עם השלטונות. לפי ההסכם מונו "מזקקים", (מן המילה הלטינית expurgatio', זיקוק) היינו צנזורים, לשני תפקידים: האחד, בדיקת ספרים, כתבי יד וספרי דפוס ישנים והתאמתם לדרישות האינדקס והשני, ביצוע צנזורה על ספרים חדשים, לפני מסירתם לדפוס. על הקהילות היהודיות הוטלה החובה לשלם את שכרם של הצנזורים. הצנזורה החלה לפעול במתכונת זו ב־1555.
הצנזורים נהגו לחתום על עבודתם, וכך ניתן לעקוב אחר מלאכתם. בשל רשלנות מצטברת, החמרות מקומיות וזמניות בעניין הצנזורה, ומשום המנהג היהודי להוסיף בכתב יד את המחוק, ניתן למצוא בספרים רבים צנזורה אחרי צנזורה, וניתן למצוא חתימות של ארבעה או חמישה צנזורים מזמנים שונים. מנהג זה היה כרוך בקנס לא מבוטל, כדברי שד"ל:
הנני מגיד לך אחד ממנהגי הגויים בחקירת ספרינו. היו מוחקים המלות הרעות בעיניהם, ואח"כ היו קונסים בעל הספר לשלם מאה סקודי, אם אולי יחזור ויכתוב המלות המחוקות, או אפילו אם ימצא הספר בביתו עם המלות ההן כתובות שנית.
ספר הזיקוק

כתשתית לצנזורה שיטתית כתב המלומד היהודי המומר דומניקו ג'רוזלימיטנו בסוף המאה ה־16 את ספר הזיקוק, חיבור מקיף שנועד לשמש כמדריך למצנזר. הספר מכיל כללים עקרוניים למצנזר ודיון בתוכנם של 426 ספרים עבריים, כיצד הם פוגעים באמונה הנוצרית וכיצד יש לתקנם, כך שיתאימו לדרישות הכנסייה. הספר היה מיועד עבור מצנזרים יהודים מומרים, שאמונתם נוצרית אך שפתם עברית והשפעתו ניכרת גם (ואף במידה גדולה יותר) בקרב הצנזורה הפנימית.
בין הכללים למצנזר הנכללים בספר:
כל מלת "עבודה זרה" אשר לא יובן ענינה בפירוש על הע"ז שכבר היתה בפרטות (שהיתה לפני ישו), יכתב במקומה עכו"ם, שר"ל: "עובדי כוכבים ומזלות". אמנם אם יובן על הע"ז שהיתה קודם ביאת אדוננו, אין בזה כלום... כל שם גוי גויים, או נכרי נכרים, אם יובן בעניינו שום גנאי וחרפה ודופי בגוי ההוא, ימחק ויכתב במקומו: עכו"ם. אמנם אם הוא בנושא של דין מדיני העברים, כמו דיני שבת ומאכלות אסורות ויין שנגע בו גוי וכדומה לזה, אין בזה כלום... כל שם משומד, כשאינו מדובר על דבר מה לחרפה לו, ימחק ויכתב במקומו : עכו"ם. אמנם אם הוא יזכר לחרפה לו ימחק לגמרי... כל שבח שמשבח אומה ישראלית, אשר ימשך ממנו חרמה לנו ויובן בזמן הזה, ימחק כל הענין כולו... כל מקום שמפרט ענין המשיח, שאומר שעדיין עתיד לבוא או שעדיין עתיד להיות שום דבר מעניניו, ימחק לגמרי. ובכל מקום שמזכיר שני משיחים או שמפרש בפירוש משיח בן יוסף או משיח בן אפרים, ימחק לגמרי... כל מקום שמזכיר שם אדום או רומי או איטליה לחרפה - ימחק... כל מקום שאומר, שהקב"ה מצטער על אבדן של ישראל, ימחק לגמרי... כל מקום שמזכיר שום אחד מהם (מהחכמים), מאותם שהיו אחר ביאת אדוננו, בשם קדוש וצדיק או שמזכיר קהלה בשם ק"ק או עדת ה', כל זה ימחק"...
עם השנים הלכה הרלוונטיות של ספר הזיקוק של ג'רוזלימיטנו ופחתה. בשנת 1758 חיבר ג'יבאני אנטוניאו קוסטאנצי כללים חדשים לזיקוק ספרים עברים. ספר זה נחשב על ידי הברמן לספר השימוש האחרון לזיקוק ספרים עבריים.
הצנזורה ברוסיה ובפולין

עם מעבר מרכז הכובד של הדפסת ספרים עבריים מאיטליה לרוסיה ולפולין, עבר גם מרכז הכובד של הצנזורה לארצות אלה. במאה ה־19 התמקדה הצנזורה בארצות אלה יותר בהחמרה מול אמירות נגד השלטון והסדר הקיים מאשר אמירות נגד הדת. כל הספרים שהודפסו ברוסיה נאלצו לעבור צנזורה שלטונית והצנזורה לספרים העבריים התבצעה על ידי יהודים דוברי עברית, שהיו בחלקם פקידי ממשל רשמיים. הדבר נכון גם לגבי ספרות ועיתונות, לאו דווקא יהודית, שהתפרסמה באימפריה האוסטרית.
הצנזורה בתלמוד הבבלי

בשל החשש מצנזורה חיצונית (או איסור גמור על הדפסת או הפצת המהדורה), נקטו מדפיסים יהודיים בצנזורה עצמית, ולעיתים גם בהודעות הבהרה בולטות. כך למשל נראה נוסח של מודעה טיפוסית ומובלטת המופיעה בסוף הקדמת המהדירים בש"ס וילנא (מסכת גיטין, מהרש"א ומהר"ם על הגיליון, שנת תר"ם): "מודעת זאת בקרב הארץ, שכל מקום שבא בספרי רבותנו ז"ל שם עכו"ם, גוי ונכרי וכדומה, הכוונה על אומות העולם אשר היו לפנים, את ה' לא ידעו, והלכו אחרי ההבל ויהבלו. ולא כן העמים אשר בצלם אנו חוסים ומחויבים אנחנו להתפלל בשלומם ולדרוש את טובתם בכל לב".
בהתאם לפתרון זה לצימצום גנאי הגויים שבתלמוד אל הפגאניות הקדומה בלבד, הוחלפה באופן שיטתי לאורך התלמוד המילה 'גוי' (כשהיא באה בהקשר שלילי) במילה 'עובד כוכבים ומזלות', ובכך ביקשו בעצם להציל את הטקסט התלמודי מהחלטת מחיקה גורפת יותר מטעמה של הצנזורה הנוצרית. [תיקון-פנימי שכיח זה, לא תמיד הועיל: כך במקרה של הרב והמו"ל התורני שבתי בס, שבית הדפוס העברי שלו בעיר דיהרנפורט במחצית השנייה של המאה ה-17 נרדף על ידי כמרים נוצרים, שהאשימו אותו בפעילות אנטי נוצרית. הם טענו כי ראשי התיבות "עכו"ם" בספרים שהדפיס מכוונים דווקא ל"עובדי כריסטוס ומריה", והוא נכלא למשך כשלושה חודשים].
פרט לצנזור המילים "גויים" ו"נוכרים", גם מקומות בש"ס בהם הוזכר ישו או נרמז עליו נמחקו או רוקנו מתוכנם:
במסכת ברכות, דף י"ז: "שלא יהא בן או תלמיד המקדיח תבשילו ברבים (כמו ישו הנוצרי)". קטע המופיע ומצונזר גם מסנהדרין דף קי"ג.
במסכת שבת, דף ק"ד, עמוד ב': סיפור על המכשף בן סטדא שהוציא כשפים ממצרים, בהמשכו רמוז על ישו (לפחות לפי הצינזורה).
במסכת שבת, דף קט"ז: לעג לברית החדשה ולשופט ששפט על פיה.
במסכת גיטין, דף נ"ז, עמוד א': סיפור עונשו של ישו בגיהנום. שמו נמחק בדפוס וילנא.
במסכת בבא קמא, דף ל"ז, עמוד ב' - דף ל"ח, עמוד א'': דף שלם על סוגיית "שור של ישראל שנגח שור של נכרי". בדפוסים ישנים (כמו פרנקפורט ואמסטרדם) הדף "נחתך". בדפוס וילנא המילה נכרי הוחלפה במילה כנעני.
במסכת סנהדרין, דף מ"ג, עמוד א', דף ס"ז, עמוד א' ודף ק"ז, עמוד ב': 2 סיפורים על ישו ועוד סיפור על המכשף בן סטדא. הסיפור בדף ק"ז מופיע גם בסוף מסכת סוטה דף מ"ז עמוד א', אם כי בדפוסי וילנא חדשים הסיפור מופיע במחיקת השם ישו.
במקומות רבים אחרים נעשו שינויים על ידי הצנזורה, וחלקם הובאו בדקדוקי סופרים ובהגהות במהדורת עוז והדר. במהדורת תלמוד שטיינזלץ נוסח הפנים של התלמוד הוא ללא שינויי הצנזורה.
לקריאה נוספת

אמנון רז־קרקוצקין, הצנזור, העורך והטקסט: הצנזורה הקתולית והדפוס העברי במאה השש־עשרה. ירושלים: הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשס"ה 2005.
פריבור גילה, "ספר הזיקוק" של דומיניקו ירושלמי (1555–1621) והשפעתו על הדפוס העברי (דוקטורט), תקציר בעברית.
Popper, William. The censorship of Hebrew books. New York : Ktav Pub. House, 1969 [orig: 1899].
Philippe Bobichon, "Censure des livres hébreux (XVIe-XVIIe s.) : l’exemple du Sefer ha-‘Iqqarim (Joseph Albo, XVe s.)" in J. Schlanger and N. de Lange (dir.), Manuscrits hébreux et arabes. Mélanges en l’honneur de Colette Sirat [Bibliologia 38], Brepols, Turnhout, 2014, pp. 297-332.
הערות שוליים

↑  א. מ. הברמן, ‏הצנזורה בספרים עבריים, באתר "דעת", בתוך: מחניים ק"ו, תשכ"ו, עמוד נ"ב
↑  כמקרה מבחן: Philippe Bobichon, "Censure des livres hébreux (XVIe-XVIIe s.) : l’exemple du Sefer ha-‘Iqqarim (Joseph Albo, XVe s.).In: Manuscrits hébreux et arabes. Mél. en l’honneur de Colette Sirat [Bibliologia 38], Brepols, Turnhout, 2014, pp. 297-332 online_
↑  א. מ. הברמן, ‏הצנזורה בספרים עבריים, באתר "דעת", בתוך: מחניים ק"ו, תשכ"ו, עמוד נ"ו
1964 בספרות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1964  בספרות |  |
< · 1962 · 1963 – 1964 – 1965 · 1966 · >
כל ערכי השנים בספרות במאה ה-20 · כל ערכי השנים בספרות במאה ה-21 · פורטל הספרות
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1964 ונוגעים לתחום הספרות.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
11 באוגוסט – הסופר הבריטי איאן פלמינג, אשר סבל ממחלת לב, התמוטט מהתקף לב בעת שביקר במועדון גולף. פלמינג מת למחרת בהיותו בן 56. שני ספריו האחרונים של פלמינג פורסמו לאחר מותו.
ספרים נבחרים חדשים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ספרים נבחרים חדשים > סיפורת

אגתה כריסטי – הרצח באיים הקריביים
איאן פלמינג – אתה חי רק פעמיים
ג'ון ד. מקדונלד – תעלומה בכחול
ספרים נבחרים חדשים > ספרי ילדים ונוער

רואלד דאל – צ'ארלי והשוקולדה
לואיז פיציו – הרייט המרגלת
איאן פלמינג – צ'יטי צ'יטי בנג בנג: המכונית המופלאה
של סילברסטיין – העץ הנדיב
ספרים נבחרים חדשים > מחזות

פטר וייס – מארה סאד
ספרים נבחרים חדשים > ספרי עיון

מאו דזה-דונג – ממשנתו של מאו דזה-דונג
הרברט מרקוזה – האדם החד-ממדי
נולדו

7 במרץ – ברט איסטון אליס, סופר אמריקאי
5 ביוני – ריק ריירדן, סופר אמריקאי
22 ביוני – דן בראון, סופר אמריקאי
22 באוגוסט – דיאן סטרפילד, סופרת בריטית
9 בספטמבר – אלכסנדר המון, סופר בוסני-אמריקאי
19 בספטמבר – איבון ורה, סופרת זימבבואה (נפטרה ב-2005)
25 בספטמבר – קרלוס רואיס סאפון, סופר ספרדי (נפטר ב-2020)
נפטרו

25 בפברואר – גרייס מטאליוס, סופרת אמריקאית (נולדה ב-1924)
18 באפריל – בן הכט, תסריטאי וסופר יהודי אמריקאי, זוכה פרס אוסקר (נולד ב-1894)
3 באוגוסט – פלאנרי או'קונור, סופרת אמריקאית (נולדה ב-1925)
12 באוגוסט – איאן פלמינג, סופר בריטי, יוצרו וכותב סיפוריו של ג'יימס בונד (נולד ב-1908)
14 בספטמבר – וסילי גרוסמן, סופר יהודי-סובייטי (נולד ב-1905)
18 בספטמבר – שון או'קייסי, מחזאי וסופר אירי (נולד ב-1880)
21 בדצמבר – קארל ואן וכטן, סופר וצלם אמריקאי (נולד ב-1880)
פרסים

פרס נובל לספרות: ז'אן-פול סארטר (סירב לקבל את הפרס)
איאן פלמינג
פסק דין קסטנבאום

| --- | --- |

 מידע החלטה
 ערכאה:  בית המשפט העליון
 תאריך החלטה:  1992
 חברי המותב
 חברי המותב:  הנשיא מאיר שמגר, המשנה לנשיא מנחם אלון, השופט אהרן ברק
 דעות בפסק הדין
 דעת רוב:  הערעור נדחה. חוק החוזים האחידים אינו מוגבל לחוזים מסחריים בלבד אלא חל על כלל החוזים האחידים המקיימים הגדרות של "ספק" ו"לקוח" בחוק
 דעות נוספות:  דעת המשנה לנשיא אלון: יש לקבל את הערעור
 
ע"א 294/91 חברה קדישא גחש"א "קהילת ירושלים" נ' ליונל אריה קסטנבאום הוא פסק דין של בית המשפט העליון משנת 1992 העוסק בהחלת המשפט החוקתי על גופים פרטיים. נפסק ברוב דעות כי חוק החוזים האחידים אינו מוגבל לחוזים מסחריים בלבד אלא חל על כלל החוזים האחידים המקיימים הגדרות של "ספק" ו"לקוח" בחוק.
משניתן פסק דין זה, מושגים של תום לב, הגינות, תקנת הציבור המהווים זכויות אדם נכנסו גם לחוזים הנעשים במגזר הפרטי.