stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רפטור (סוג)

| רפטור |
| --- | --- |
 איור עצמות הרפטור  מדד של הרפטור
תקופה
קרטיקון תחתון, 105 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: מגרפטוריים
סוג:: רפטור
מינים
 Rapator ornitholestoides
שם מדעי
 Rapator ‏הינה, 1932

רַפָּטוֹר (שם מדעי: Rapator; מילולית: "שודד") הוא סוג של דינוזאור טורף ממשפחת המגרפטוריים אשר חי בקרטיקון התחתון לפני 105 מיליון שנה. מאובניו נמצאו ב-1932 בניו סאות' ויילס שבדרום אוסטרליה. המאובנים כללו רק עצמות של גלילים הרגליים הקדמיות באורך 7 ס"מ.
טורף זה נחשב בעבר לסוג קרוב לאורניתולסט, טורף קטן מתור היורה שעל שמו ניתן השם הספציפי שלו. עם זאת מבנה האצבעות הזכיר יותר מיני מגרפטוריים כמו האוסטרלונטור, גם הוא מאוסטרליה. למרות השם הוא כלל אינו קרוב למשפחת הדרומאוזאוריים המוכרים בתרבות כ"רפטורים". עם זאת הוא היה גם בעל זרועות ארוכות שנועדו לפצוע טרף.
חישוב של ממדי הגוף לעומת הזרועות מעלה שייתכן שאורך הדינוזאור היה מעל 9 מטרים, גדול ביותר ביחס לקבוצתו. ייתכן שהסוג Walgettosuchus היה שייך לסוג זה.
קממבר

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  גבינה
 אזור מוצא:  קממבר שבנורמנדי
 מוצא:  צרפת צרפת
 ממציא:  מרי הרל 
 גבינות
 סוג חלב:  פרות
 
| --- | --- |
 ערך תזונתי ל-100 גרם
 מים:  51.80 ג'
 קלוריות:  300 קק"ל
 חלבונים:  19.8 ג'
 פחמימות:  0.46 ג'
 שומן:  24.26 ג'
 כולסטרול:  72 מ"ג
 ויטמינים:  ‏
  ‑ ויטמין A:  241 מק"ג
  ‑ ויטמין B1:  0.05 מ"ג
 ברזל:  0.33 מ"ג
 סידן:  388 מ"ג
 מגנזיום:  20 מ"ג
 זרחן:  347 מ"ג
 אשלגן:  187 מ"ג
 נתרן:  842 מ"ג
 מקור: משרד החקלאות האמריקני
קממבר (בצרפתית: Camembert) היא גבינה צרפתית רכה וקרמית, הקרויה על שם הכפר קממבר שבנורמנדי, בצפון-מערב צרפת, אשר שם יוצרה לראשונה. נהוג לאכול את הגבינה לצד לחם ויין.
ייצור

הגבינה מיוצרת מחלב פרה לא מפוסטר, אם כי יש המייצרים קממבר גם מחלב צאן. לרוב בצורת עיגולים קטנים במשקל של כ-250 גרם. הגבינה נוקשה לאחר ייצורה, ועם הזמן הופכת רכה יותר ובעלת טעם וריח חזק יותר. הגבינה מבשילה בעזרת עובש הפניציליום קנדידה (Penicillium candida) והפניציליום קממברטי (Penicillium camemberti) - תהליך שאורך לפחות כשלושה שבועות.
היסטוריה

על פי הסברה המקובלת, הגבינה הומצאה בשנת 1791 על ידי מרי הרל, איכרה מנורמנדי שבצרפת, ואולם, הגבינה שמוכרת לנו כיום מבוססת על התיעוש והפיתוח שנעשה בתהליך ייצור הגבינות החל מסוף המאה ה-19. עם זאת, הגבינה המשיכה להיות אחד המאכלים המייצגים את אזור נורמנדי.
לפני שנערך מחקר מדעי שבדק את הפטריות על קליפת הגבינה, היה המעטה של הגבינה שונה מגבינה לגבינה. רוב הגבינות היו בצבעי כחול-אפור עם נקודות חומות. רק החל מתחילת המאה ה-20, בעקבות המחקר המדעי הפך צבע המעטה להיות לרוב לבן צחור.
הקממבר עוברת תהליך ייצור מיוחד הכולל הוספת פטרייה לחלב. הפטרייה יוצרת עובש סביב הגבינה בתחילת תהליך ההבשלה ומעניקה לה טעמים ייחודיים. בעבר, יצרנים באזורים שונים השתמשו בפטריות מסוגים שונים לייצור גבינות אלו. אך עם התגברות הפופולריות שלהן, היצרנים עברו להשתמש בפטרייה אחת בלבד - פניציליום קממברטי (Penicillium Camemberti). פטרייה זו היא שמעניקה לגבינה את צבעה הלבן המפורסם. חוקרים בצרפת מזהירים כי כיום הפטרייה הזו נמצאת בסכנת הכחדה, וזה מאיים על המשכיות ייצור הקממבר.
במהלך מלחמת העולם הראשונה הגבינה הונפקה במיוחד בשביל חיילים צרפתיים - והפופולריות שלה גדלה בכל רחבי צרפת.
היסטוריה > ישראל

בשנת 1967 החלה שטראוס לייצר גבינת קממבר. תנובה הצטרפה גם היא והחלה לייצר גבינת קממבר בשם "עין גדי". במקביל שווקו בישראל גבינות מיובאות, יקרות יותר. את גבינת הקממבר רכשו בעלי אמצעים, שכן מחירה היה קרוב לפי 10 ממחיר גבינה לבנה ופי 2.5 מגבינה צהובה באותו משקל, והעלייה בצריכת גבינת קממבר בישראל הייתה לאחד מסמלי עליית רמת החיים בישראל. בתחילת שנות ה-70 הוחל במשקים קטנים לייצר גבינת קממבר מחלב עיזים, בשם "עזיזה".
השפעה אמנותית

הגבינה שימשה השראה עבור הצייר הסוריאליסטי סלבדור דאלי בציורו המפורסם "התמדתו של זיכרון". השעונים הנמסים ביצירה הושפעו מגלגל גבינת קממבר בשלה מדי.
הערות שוליים

↑  הפגנת בלי הועילה, מעריב, 8 ביולי 1964
↑  אביבה גולדמן, איזור איזור ומאכליו, מעריב, 23 בפברואר 1972
↑   איתן לשם, "על סף הכחדה": קממבר וגבינות צרפתיות נוספות נמצאות בסכנה, אבל יש תקווה, באתר הארץ, 1 באפריל 2024
↑  זכות בחירה לנשים בלבד, מעריב, 27 ביולי 1967
↑  המוצר הטעים מכולם, דבר, 31 ביולי 1967
↑  גבינות בטעם חדש, דבר, 4 באפריל 1968
↑  כמה זה עולה, מעריב, 14 בינואר 1971
↑  עדה כהן, בעין צרכנית, מעריב, 1 בדצמבר 1969
↑  כמה תשלמי יותר, מעריב, 24 באוגוסט 1970, בקופסה היו 125 גרם, ראו: כמה זה עולה, מעריב, 14 בינואר 1971
↑  מיכאל שמר, חטאנו עוינו פשענו, דבר, 20 בספטמבר 1968
↑  א. סדומי, משקי עיזים מחליפים משקי פרות, דבר, 9 בנובמבר 1972
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293652305171  LCCN: sh85019122
ריקרדו סלינס פלייגו

| --- | --- |

 לידה:  19 בינואר 1965 (בן 59) מקסיקו סיטי, המדינות המקסיקניות המאוחדות 
 שם לידה:  Ricardo Benjamín Salinas Pliego 
 מדינה:  מקסיקו 
 השכלה:  אוניברסיטת טוליין  Freeman School of Business  מכון מונטריי לטכנולוגיה והשכלה גבוהה 
 מעסיק:  גרופו סלינאס 
 מספר צאצאים:  6 
 www.ricardosalinas.com
 
ריקרדו בנחמין סלינס פלייגו (בספרדית: Ricardo Benjamín Salinas Pliego; נולד ב-19 באוקטובר
1955) הוא איש עסקים ומיליארדר מקסיקני, הוא האדם השלישי בעושרו במקסיקו אחרי גרמן לארה וקרלוס סלים.
הוא נולד ב-1955 במקסיקו סיטי להוגו סלינס פרייס ואסתר פליגו דה סלינס ולמד במכון מונטריי לטכנולוגיה והשכלה גבוהה ובאוניברסיטת טולן בלואיזיאנה, ארצות הברית. ב-1987 הוא תפס את המושכות של "קבוצת אלקטרה", וירש את אביו. במהלך כהונתו הקים את "טלוויזיה אצטקית" ב-1993, "קבוצת סלינס" ב-2001, "בנק אצטקה" ב-2002, "Italika" ב-2005 ו-"טוטאלפליי" ב-2010.
הונו מוערך ב-13.6 מיליארד דולר אמריקאי (נכון לפברואר 2021).
עסקיו

ריקרדו סלינס פלייגו הוא הבעלים של:
חנויות אלקטרה (Elektra) הן רשת החנויות הגדולה ביותר במקסיקו, עם נוכחות גם בארצות הברית, גואטמלה, הונדורס, פנמה, אל סלוודור וכמה מדינות נוספות בדרום אמריקה.
בנק אצטקה (Banco Azteca) הוא גוף בנקאי ופיננסי שנוסד בשנת 2002; סניפיו ממוקמים בתוך חנויות אלקטרה.
טלוויזיה אצטקית (TV Azteca) היא חברת המדיה השנייה בגודלה במקסיקו, אחרי Grupo Televisa. היא נוסדה ב-1993 לאחר רכישת Imevisión מהממשלה.
Italika היא חברה שמתמקדת בייצור ומכירה של אופנועים ממקור סיני ודרום קוריאני. המפעל שלה ממוקם בטולוקה, מדינת מקסיקו ויש לה נקודות מכירה במקסיקו, גואטמלה, הונדורס, פנמה ופרו.
טוטאלפליי (Totalplay) היא ספקית של טלוויזיה בתשלום, אינטרנט וטלפוניה קבועה הפועלת במקסיקו והיא הספקית החמישית בגודלה אחרי דיש מקסיקו, מגהכבל, סקיי מקסיקו ו-איזי טלקום.
ראו גם

קרלוס סלים
הערות שוליים

↑  "Ricardo Salinas Pliego & family". פורבס. נבדק ב-15 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רווח בר-סמך

בתורת האמידה הסטטיסטית, רווח בר-סֶמֶך (או רווח סֶמֶך) עבור פרמטר לא ידוע של התפלגות ממשפחה ידועה של התפלגויות, הוא קטע המחושב מתוך תוצאות של מדגם, באופן כזה שהסיכוי הא-פריורי (טרם לקיחת המדגם) שהקטע שנקבל יכלול את הפרמטר הוא קבוע, הקרוי "רמת הסמך" של הרווח. משמעות הדבר היא, שאם נבצע מספר אינסופי של דגימות, אחוז הדגימות שהקטע שיחושב עבורן יכלול את הפרמטר שווה לרמת הסמך. "רמת המובהקות" של הרווח היא המשלים של רמת הסמך (למשל, אם רמת הסמך היא 95%, אז רמת המובהקות היא 5%).
בין הגורמים המשפיעים על אורכו של רווח הסמך: גודל המדגם (מספר התצפיות), השונות של הפרמטר (האמיתית אם ידועה, או אומד לשונות על סמך המדגם אם לא ידועה) ורמת הסמך. ככל שהמדגם גדול יותר, השונות נמוכה יותר ורמת הסמך קטנה יותר, כך רווח הסמך יהיה קצר יותר, ולהפך.
רווחי סמך הוצגו לראשונה על ידי ג'רזי ניימן במאמר שפורסם בשנת 1937.
רקע

הצורך בבניית רווח בר-סמך עולה כאשר ההתפלגות של משתנה מקרי מסוים אינה ידועה באופן מלא; ידוע שההתפלגות שייכת למשפחה מוכרת של התפלגויות, אבל לא ידוע איזו מבין החברות במשפחה היא ההתפלגות הנכונה. למשל, ידוע משיקולים תאורטיים שמספר השקדים המרים בחבילה גדולה הוא בעל התפלגות פואסונית - אבל ללא מדידה מעשית של החבילות, לא ניתן לקבוע באיזו התפלגות מדובר, מבין אינסוף ההתפלגויות השונות הקרויות בשם זה, הנבדלות זו מזו בערכה של התוחלת  \lambda . (מספר, כגון  \lambda , המבדיל בין חברות שונות במשפחה של התפלגויות, קרוי פרמטר).
תורת האמידה עוסקת בחילוץ מידע על ערכו של הפרמטר, מתוך נתונים שנאספו במדגם (מתוך ההתפלגות שאינה ידועה). את תורת האמידה אפשר לחלק באופן גס לשני תחומים - אמידה נקודתית, בה מנסים לקלוע לערכו המדויק של הפרמטר, ואמידת רווח, שבה בונים רווח בר-סמך לפרמטר, שגם אם אינו מדויק, יש סיכוי טוב לכך שהוא מכיל את הפרמטר.
תיאור מתמטי

נתון מדגם  X_{1},\dots ,X_{n} מהתפלגות  F_{\theta }, הידועה למעט ערכו של הפרמטר  \theta . רווח בר-סמך בעל רמת מובהקות  \alpha  עבור הפרמטר  \theta  הוא קטע  (V_{1},V_{2}), ששני קצותיו הם "סטטיסטים" (כלומר, פונקציות של המדגם, שאינן תלויות בפרמטר), כך שההסתברות למאורע  V_{1}<\theta <V_{2} היא  1-\alpha .
אם כך, הסיכוי לכך שהפרמטר שייך לרווח שווה ל-  1-\alpha , והסיכוי לכך שהטענה "הפרמטר שייך לרווח זה" תהיה שגויה, הוא  \alpha . ביישומים שונים מקובל לדרוש שהסיכוי לטעות יהיה  \alpha =0.05 או  \alpha =0.01.
לאחר ביצוע הליך הדגימה בפועל, המשתנים המקריים  X_{1},\dots ,X_{n} מקבלים ערכים מספריים, וכך הופכים גם קצות הקטע  V_{1},V_{2} למספרים, נאמר  v_{1},v_{2}.
מכשלה נפוצה היא לומר שבמקרה זה, "הסיכוי לכך שהפרמטר  \theta  נמצא בין  v_{1} ל-  v_{2} הוא  1-\alpha ". ניסוח זה שגוי בתכלית, משום שלפרמטר אין התפלגות - הוא מספר (וגם אם הוא נקבע על-פי התפלגות כלשהי, התפלגות זו אינה נלקחת בחשבון בחישוב הרווח). אם כך, הסיכוי לכך שהפרמטר יהיה בין שני מספרים הוא אפס, או אחד (גם אם איננו יודעים איזו אפשרות היא הנכונה). מה שכן נכון לומר, הוא שא-פריורית לביצוע הניסוי, הסיכוי לכך שהפרמטר האמיתי יהיה שייך לקטע אותו נקבל כרווח בר-סמך הוא בדיוק  1-\alpha  (וסיכוי של  \alpha  שיהיה מחוץ לו); אבל לאחר שהניסוי כבר בוצע, רווח הסמך כבר נקבע, ולכן המאורע שהפרמטר האמיתי בתוך או לא בתוך הקטע איננו מאורע הסתברותי (כלומר, או שהוא בוודאות בתוך הקטע או בוודאות מחוץ לו)[דרושה הבהרה].
חישוב רווחים בני-סמך > דוגמה

מבקשים לאמוד את הפרמטר הלא ידוע  \theta  בהתפלגות אחידה  U(0,\theta ), באמצעות דגימה בודדת, X. לכל מספר  0<t<0.05, הסיכוי למאורע  t\theta <X<(0.95+t)\theta  שווה ל- 0.95; ואם כך, זהו בדיוק הסיכוי (טרם הדגימה) לכך ש-  \theta  ייפול בקטע  ({\frac {X}{0.95+t}},{\frac {X}{t}}) (שקצותיו תלויים במשתנה המקרי X). כל אלו (עבור כל ערך של t) הם רווחי סמך לפרמטר, בעלי אותה רמת מובהקות.
חישוב רווחים בני-סמך > בחירה בין רווחים שונים

בדרך כלל אפשר לבנות רווחים בני-סמך רבים לאותו פרמטר, מאותו מדגם, כבדוגמה לעיל. יש כמה קריטריונים להעדפה (א-פריורי) של רווח מסוים על-פני רווח אחר:
אורך הרווח: מעדיפים רווח קצר על-פני רווח ארוך; למשל, נעדיף לדעת שהפרמטר נמצא, בסיכוי 0.95, בקטע  (X-2,X+2), מאשר שהוא נמצא באותו סיכוי בקטע  (X-1,X+6) (גם אם שתי הטענות נכונות).
סימטריה: מעדיפים רווח  (V_{1},V_{2}) שהסיכוי (א-פריורי) ליפול מקצהו האחד שווה לסיכוי ליפול מקצהו האחר.
שיקולים אלה עשויים להיות סותרים (וישנם גם שיקולים אחרים). בדוגמה שניתנה לאמידה של פרמטר בהתפלגות אחידה, השיקול הראשון יציע את הרווח  (X,20X), ואילו השני את הרווח  ({\frac {40}{39}}X,40X).
חישוב רווחים בני-סמך > שיטת הכמות הצירית

בחישוב תאורטי של רווחים בני-סמך עושים שימוש בפונקציה הקרויה כמות צירית, שהיא מזיגה של המדגם ושל הפרמטר, שהתפלגותה ידועה ואינה תלויה בפרמטר.
לדוגמה, עבור מדגם  X_{1},\dots ,X_{n}\sim U(0,\theta ) של משתנים מהתפלגות אחידה, היחס  {\frac {X_{1}}{\theta }} הוא כמות צירית, משום שההתפלגות שלו (אחידה בין אפס לאחת) אינה תלויה בפרמטר. עבור מדגם  X_{1},\dots ,X_{n}\sim N(\mu ,1) של משתנים מהתפלגות נורמלית (בעלת תוחלת לא ידועה ושונות 1), ההפרש  {\frac {X_{1}+\dots +X_{n}}{n}}-\mu  הוא כמות צירית, משום שההתפלגות שלו נורמלית סטנדרטית.
אם Q היא כמות צירית, והסיכוי לטעות,  \alpha , נתון, אפשר למצוא קבועים  \gamma _{1},\gamma _{2} כך ש-  P(\gamma _{1}<Q<\gamma _{2})=1-\alpha . מכיוון ש- Q תלוי בפרמטר, אפשר (לעיתים קרובות) לחלץ משוויון זה רווח סמך לפרמטר.
רווח בר-סמך לתוחלת של התפלגות נורמלית

להתפלגות הנורמלית חשיבות רבה בסטטיסטיקה, בזכות משפט הגבול המרכזי. בתרחיש הפשוט ביותר בהקשר זה, נתון מדגם  X_{1},\dots ,X_{n}\sim N(\mu ,\sigma ), ומבקשים לבנות רווח בר-סמך עבור הפרמטר  \mu , השווה לתוחלת ההתפלגות. ישנם שני מקרים:
אם השונות  \sigma ^{2} ידועה, אז הגודל  Q={\frac {{\bar {X}}-\mu }{\sigma /{\sqrt {n}}}} הוא כמות צירית בעלת התפלגות נורמלית סטנדרטית (כאשר  {\bar {X}} הוא הממוצע), ומכאן אפשר לבנות את הרווח  \left({\bar {X}}-z_{\alpha /2}{\frac {\sigma }{\sqrt {n}}},{\bar {X}}+z_{\alpha /2}{\frac {\sigma }{\sqrt {n}}}\right). הערך  z_{\alpha /2} הוא מספר המקיים  P(Q>z_{\alpha /2})=\alpha /2 כאשר Q משתנה נורמלי סטנדרטי. למשל, עבור  \alpha =0.05, מתקבל  z_{0.025}=1.96.
אם השונות אינה ידועה, לא ניתן להיעזר בה בבניית כמות צירית, ויש להחליף אותה באומד לשונות,  S^{2}={\frac {1}{n-1}}\sum _{i=1}^{n}(X_{i}-{\bar {X}})^{2}. במקרה זה לכמות הצירית  Q={\frac {{\bar {X}}-\mu }{S/{\sqrt {n}}}} יש התפלגות t עם n-1 דרגות חופש, ומכאן אפשר לבנות את הרווח  \left({\bar {X}}-t_{n-1,\alpha /2}{\frac {s}{\sqrt {n}}},{\bar {X}}+t_{n-1,\alpha /2}{\frac {s}{\sqrt {n}}}\right), שבו הערך  t_{n-1,\alpha /2} מקיים  P(Q>t_{n-1,\alpha /2})=\alpha /2 כאשר Q משתנה בעל התפלגות t עם n-1 דרגות חופש.
הקשר לבדיקת השערות

בנייה של רווח בר-סמך שקולה לבעיות רבות בבדיקת השערות סטטיסטית, גם אם המטרות בשני המקרים שונות בתכלית. בבניית רווח, המטרה היא להציג תחום שבו סביר למצוא את הפרמטר. בבדיקת השערות, מעוניינים לפסול (או שלא לפסול) השערה מסוימת על ערכו המדויק של הפרמטר.
אם למשל משערים שערכו של פרמטר מסוים הוא אפס, וקיים רווח בר-סמך (בעל רמת מובהקות מסוימת) שאינו כולל את הערך הזה, אז אפשר לפסול את ההשערה ברמת מובהקות זהה (או גבוהה יותר).
ראו גם

תורת האמידה
אמידה נקודתית
בדיקת השערות
אקונומטריקה
פרמטר סטטיסטי
רב חנן בר אמי

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  שני לאמוראי בבל אמוראים
 רבותיו:  רב ושמואל
 
רב חנן בר אמי היה אמורא שחי בדור השני לאמוראי בבל.
אמרותיו של רב חנן בר אמי מוזכרות בתלמוד פעמים אחדות. לרוב הוא מוסר הלכות בשם שני רבותיו, רב ושמואל. אחת מהם היא במסכת בבא מציעא הוא פוסק בשם שמואל, שההלכה נפסקת כאבא שאול ש”מותר אדם להשכיר משכונו של עני  להיות פוחת והולך”, אך גם אבא שאול אמר זאת רק כאשר המשכון הוא דבר שכדאי מאוד להשכירו (כפטיש וקרדום) ששכרם מרובה ואינם מתקלקלים כל כך על ידי השכירות.
במסכת ביצה מובאים הפסקים הבודדים אותם פוסק מעצמו ולא בשם רבותיו, אחת מהן היא אודות מחלוקת בית שמאי ובית הלל בדין טלטול סולם בחג, האם הדבר אסור מחשש שיראה כאילו עוסק בסיוד גגו או בצורכי חול. רב חנן בר אמי קובע, כי המחלוקת היא רק ברשות הרבים שנחלקו האם קיים חשש מראית העין (אם הרואה יבין שמדובר בנטילת סולם לצורך שובך או לא), אך לא ברשות היחיד שבה וודאי מותר. לפי גרסה אחרת, קובע רב חנן בר אמי כי המחלוקת היא רק ברשות היחיד, אבל ברשות הרבים וודאי שאסור.
קיים אמורא אחר שמזכיר אמרה של רבי פדת בשם רבי יוחנן, אך היימן משער שמדובר באמורא אחר שחי בארץ ישראל ולמד מפי רבי פדת, ולא באמורא זה שחי בבבל.
רכס בומרנג

| --- | --- |

נונאטאקים ברכס בומרנג
 מידע כללי
 גובה:  1,634 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  ההרים הטראנס-אנטארקטיים 
 קואורדינטות:  78°27′S 158°45′E﻿ / ﻿78.45°S 158.75°E﻿ / -78.45; 158.75
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירכס בומרנג(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירכס בומרנג
 
רכס בומרנג (באנגלית: Boomerang Range) הוא רכס הרים צר בארץ אואטס, שבאנטארקטיקה.
הרכס ממוקם בצידו המערבי של קרחון סקלטון, ושל נווה סקלטון. הרכס ממוקם 57 קילומטרים מרכס ווסטר.
צורתו של הרכס מעגלית -כצורת בומרנג, והוא משתרע בכיוון צפון -דרום.
אורכו של הרכס 33 קילומטרים.
בצפון הרכס ממוקמת פסגת אולמנד.
גובהו של הרכס, כ-1,634 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הרכס

הרכס מופה לראשונה, בשנת 1957, על ידי גאולוגים מהמחלקה הניו זילנדית של המשלחת הטראנס-אנטארקטית של חבר העמים הבריטי, אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1956–1958.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הרכס ניתן לו בשנת 1957, על ידי הגאולוגים מהמחלקה הניו זילנדית.
זהו שם תיאורי שניתן לו בשל דמיונו לצורת בומרנג.
לקריאה נוספת

• Gunter Faure, Teresa M. Mensing, , PP 293 - 297
• B.C. McKelvey, P.N. Webb & B.P. Kohn (1977), ,New Zealand Journal of Geology and Geophysics, 20:5, 813-863, DOI: 10.1080/00288306.1977.10420685
הערות שוליים

↑  ההודעה הרשמית על מתן שמות אנטארקטיים בצו פרסום השמות הרשמי של ממשלת ניו זילנד
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  מידע גאוגרפי והיסטורי
1 2  מיקום הרכס
↑  לפי מקור אחר אורכו של הרכס 55 קילומטרים
↑  אורך הרכס
↑  מיקום פסגת אולמנד
↑  לפי מקור אחר, גובהו של הרכס 1,600 מטרים מעל פני הים
↑  גובה הרכס
רע כי נאסר

רע כי נאסר (לטינית: Malum prohibitum; ברבים: Mala prohibita) הוא מונח משפטי המתאר עבירות האסורות מטעמי חוסר חוקיות גרידא, בניגוד לעבירות אשר אסורות גם מהטעם של חוסר מוסריות (רע שלעצמו - Malum in se).
אופי העבירה

עבירה היא "רע כי נאסר" אם אינה שלעצמה פוגעת במוסר ובתרבות החברתית, אלא אסורה רק מכוח החוק. הדוגמה הידועה לכך היא האיסור לנסוע בצד שמאל של הכביש. איסור זה הוא איסור הסדרי בלבד, ואין מקורו בנורמות מוסריות. הראיה לכך - שבמדינות אחרות (אנגליה למשל) האיסור הוא הפוך - איסור לנסוע בצד ימין של הכביש. דוגמה נוספת היא האיסור על נסיעה ברמזור המאיר באור אדום - המדובר בהסדר הבא לקבוע סדרי תנועה, ואם מצב הדברים היה הפוך (אסור לנסוע באור ירוק) לא היה כל הבדל מבחינה מוסרית. כך גם עבירות של חניה במקום אסור. עצם החניה במקום אסור אין בה כדי לפגוע במוסריות החברה.
דוגמה נוספת לחוק שהוא רע כי נאסר הן עבירות של מידע פנים - העברת מידע שלעצמה אינה אסורה, אולם בהקשר של הרגולציה על המסחר והשוק החופשי זו עבירה.
ישנה מחלוקת האם עבירה על חוקי זכויות יוצרים הן רע שלעצמו או רע כי נאסר.
ההבחנה בין סוגי העבירות משתנה מעת לעת. בפסק דין באוורס נגד הארדוויק קבע בית המשפט כי אין לבטל חוק האוסר על קיום יחסי מין הומוסקסואליים מאחר שהמוסריות הציבורית נפגעת בשל פעולות כאלה (היינו, רע שלעצמו). בפסק דין לורנס נגד טקסס קבע בית המשפט כי החוק אינו פוגע במוסריות הציבורית ומדובר בחוק שהוא רע כי נאסר, וכי ניתן לבטלו.
בתי המשפט בישראל סבורים כי עבירות פליליות מנהליות הן עבירות מסוג רע כי נאסר, וכך נאמר בת"פ (ירושלים) 3531/00, מדינת ישראל נ' אורה מושב עובדים להתיישבות ואח':
ראו גם

רע כשלעצמו
רכס בוצ'ג'

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  2,505 מ' 
 שטח:  300 קמ"ר 
 מדינה:  רומניה 
 מיקום:  רומניהרומניה
 רכס הרים:  הקרפטים הדרומיים 
 קואורדינטות:  45°26′44″N 25°27′23″E﻿ / ﻿45.44562°N 25.456524°E﻿ / 45.44562; 25.456524
  (למפת הרי הקרפטים מוגדלת) רכס בוצ'גי(למפת הרי הקרפטים רגילה) רכס בוצ'גי
 רכס בוצ'גי במפת תבליט של הקרפטים
 
רכס בוצ'ג' (ברומנית: Munții Bucegi) הוא רכס הרים, המהווה חלק מהקרפטים הדרומיים, נמצא במרכז רומניה בין טרנסילבניה בצפון לוולאכיה בדרום. הרכס ידוע בנופיו ומהווה אתר תיירות חשוב של רומניה. בעבר שימש הרכס כמגן טבעי של טרנסילבניה ושל ממלכת הונגריה בפני פולשים מהדרום, כאשר מעברי ההרים החוצים אותו מהווים את דרכי החדירה העיקריות.
גאוגרפיה

לרכס שלושה גושים מרכזיים:
במזרח: רכס בוצ'ג' שפסגתו היא הר אומו (Omu) 2505 מטר.
בדרום מזרח: רכס לאוטה (Leaota) שפסגתו היא הר לאוטה 2133 מטר.
בצפון מערב: רכס Piatra Craiului שפסגתו היא הר (Baciului) 2238 מטר.
גאוגרפיה > מעברי ההרים

מעבר רוקאר-בראן (אנ') מפריד בין רכס פיאטרה קראיול (Piatra Craiului) לבין רכסי בוצ'ג' ולאוטה. היה אחד המעברים האסטרטגיים בין ואלכיה לטרנסילבניה והיה מוגן על ידי מצודת בראן. הנקודה הגבוהה ביותר במעבר היא ב-1290 מטר.
מעבר בוז'או (אנ') עובר ברכס בוצ'ג' ומחבר בין בראשוב שבטרנסילבניה לבוזאו שבוולאכיה. היה אחד המעברים האסטרטגיים בין ואלכיה לטרנסילבניה. דרכו עברו בין השאר הפולשים הטטרים ולאחר מכן הכובשים העות'מאנים. הנקודה הגבוהה ביותר במעבר היא בגובה 642 מטר.
"פרק טבע"

"פרק הטבע (אנ') של בוצ'ג'" (רומנית Parcul Natural Bucegi) הוא אזור מוגן בקטגוריה V של IUCN. שטחו 3266 קמ"ר והוא נמצא בתחומם של 3 מחוזות: בראשוב, דמבוביצה ופרחובה.
אתרים ברכס

ברכס בוצ'ג', לא רחוק מפסגתו, התרסק מסוק "יסעור" של חיל האוויר הישראלי לאחר שהתנגש בהר במהלך טיסת אימון. בקרבת מקום ההתרסקות הוקמו 2 אנדרטאות זיכרון: למרגלות ההר הוקמה אנדרטה על ידי חיל האוויר. במעלה ההר, קרוב למקום ההתרסקות, נקבעה טבלת זיכרון על ידי המשפחות השכולות.
"הספינקס" (אנ') והבבל (Vârful Babele) (אנ'). "פסלים טבעיים", מעשה הגשמים והרוחות שברמת בוצ'ג', שהיא חלק מ"פארק הטבע".
גלריה

בראן הכניסה ל"פארק הטבע"
"הבבל"
מלון ההרים פיאטרה ארסה ברכס Piatra Craiului
"הספינקס"
התרסקות היסעור
קניון Orzei
ריקרדו מדורו

| --- | --- |

 לידה:  20 באפריל 1946 (בן 78) פנמה 
 מדינה:  הונדורס 
 מקום מגורים:  טגוסיגלפה 
 השכלה:  אוניברסיטת סטנפורד  בית הספר לורנסוויל  American School of Tegucigalpa 
 תפקיד:  נשיא הונדורס (27 בינואר 2002–27 בינואר 2006) 
 מפלגה:  המפלגה הלאומית של הונדורס
 בן או בת זוג:  Aguas Santas Ocaña Navarro 
 
ריקרדו מדורו (בספרדית: Ricardo Maduro; נולד ב-20 באפריל 1946 בפנמה) הוא פוליטיקאי הונדורסי יהודי. היה נשיא הונדורס בין השנים 2002–2006. לפני כן היה יושב ראש הבנק המרכזי של הונדורס.
רקע

מדורו נולד בפנמה. ב-23 באפריל 1997, נחטף בנו, ריקרדו ארנסטו, וגופתו נמצאה כעבור יומיים. אירוע זה הגביר את שאיפתו להיבחר לנשיא, למרות שלפי חוקת הונדורס הנשיא חייב להיות יליד המדינה. בתעמולת הבחירות הבטיח מדורו למגר את עולם הפשע, האלימות והסמים.
כנשיא

מדורו נבחר לנשיא הונדורס בבחירות נובמבר 2001 כשהוביל את המפלגה הלאומית של הונדורס. הוא נכנס לתפקיד ב-27 בינואר 2002 וכיהן עד 27 בינואר 2006. במהלך כהונתו, ב-1 במאי 2005, התרסק המטוס שבו טס, לתוך הים הקריבי, סמוך לחוף של העיר טלה. מדורו, בתו לורנה והטייס נפצעו קל וחולצו על ידי התושבים המקומיים. ב-27 בנובמבר 2005, בבחירות הכלליות ובחירות לנשיאות הפסידה המפלגה השלטת של מדורו, למפלגה הליברלית של הונדורס, וב-27 בינואר 2006 החליף אותו מנואל סלאיה בתפקיד.
מדורו היה הנשיא השני ממוצא יהודי שכיהן בהונדורס. קדם לו חואן לינדו, שהיה הנשיא במשך כחמש שנים באמצע שנות החמישים של המאה ה-19.
חייו האישיים

מדורו אב ל-3 בנות ובן מנישואיו הראשונים. בנו מנישואיו הראשונים נחטף ונרצח.
ב-2002 התחתן עם אישה ממוצא ספרדי-הונדורסי ואימץ 5 ילדים.
הערות שוליים

↑  Mordechai Arbell, The world's other Jewish president, Haaretz, ‏5 ביולי 2002 (באנגלית)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: קרלוס רוברטו פלורס | נשיא הונדורס  2002–2006  | הבא: מנואל סלאיה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1172428166  LCCN: no2002099116  VIAF: 24277578   WorldCat (עם VIAF): 24277578
רב חנניה

ערך זה עוסק באמורא בארץ ישראל בדור החמישי. אם התכוונתם לאישים אחרים בשם זה, ראו .
| --- | --- |
 מקום פעילות:  בעיקר ארץ ישראל וגם בבל.
 תקופת הפעילות:  הדור החמישי לאמוראי ארץ ישראל אמוראים
 השתייכות:  ישיבת ציפורי
 רבותיו:  רבי פנחס
 בני דורו:  רבי מנא
 
רב חנניה (או חנינא), הידוע גם בכינויו- רבי חנניה דציפורין היה אמורא בארץ ישראל בדור החמישי. החברות הרבה בין רב חנניה לרבי מנא מתבטאת בעיקר במחלוקותיהם הרבות. 
לאחר מספר שנים ששימש כראש ישיבת ציפורי העביר את התפקיד לרבי מנא ורב חנניה עצמו היה יושב ולומד לפניו. בגלל זה נאמר עליו שהוא אחד מאלה- "שהניחו כתרן בעולם הזה וירשו חיי העולם הבא"
כעבור מספר שנים הלך רב חנניה לבבל ושהה שם ביחד עם רב אשי ולמד עמו ולכן בתלמוד הבבלי מוזכרות מספר מחלוקות בין רב אשי לבין רב חנניה.
לקריאה נוספת

מרדכי מרגליות (עורך), הערך "רב חנניה (חנינא)", אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, הוצאת יבנה וספרי חמד, מהדורה מחודשת בידי יהודה איזנברג, 2006, כרך א, עמ' 144.