stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בעיות פתוחות בפיזיקה
פיזיקה כללית ופיזיקה קוונטית

התאוריה של הכל: האם יש ביכולתה של הפיזיקה המודרנית למצוא תאוריה אשר תהיה מסוגלת להסביר ולקשור את כל התופעות הפיזיקליות הידועות? האם יש תאוריה מסוימת היכולה להסביר את הערכים של כל קבועי הצימוד, כל המוני החלקיקים היסודיים וכל זוויות הערבוב של החלקיקים היסודיים? האם יש תאוריה שמסבירה מדוע קבוצת הכוחות של המודל הסטנדרטי היא כמו שהיא, ומדוע למרחב יש שלושה ממדים מרחביים וממד זמני אחד? האם "קבועים פיזיים בסיסיים", כגון החלקיקים היסודיים, באמת מהותיים או שהם משתנים לאורך זמן? האם חלק מהחלקיקים היסודיים במודל הסטנדרטי הם למעשה חלקיקים מורכבים המחוברים בכוח חזק מכדי לראותם ככאלה באנרגיות הניסוי הנוכחיות? האם ישנם חלקיקים אלמנטריים שטרם נצפו, ואם כן, מה הם ומה התכונות שלהם? כיצד הכבידה מצטרפת לסיטואציה? האם יש כוחות יסוד שלא נצפו?
חץ הזמן: מדוע לזמן יש כיוון? מדוע הייתה ליקום אנטרופיה כה נמוכה בעבר, והזמן מתכתב עם העלייה האוניברסלית באנטרופיה, מהעבר לעתיד, על פי החוק השני של התרמודינמיקה? מדוע נצפות הפרות של סימטרייה בהתפרקות מסוימת של הכוח החלש, אך לא במקומות אחרים? האם הפרות אלו נוצרות כתוצאה מהתוצר של החוק השני של התרמודינמיקה, או שהן בעלות חץ זמן נפרד? האם ישנם חריגים לעיקרון הסיבתיות? האם יש עבר אפשרי יחיד? האם הרגע הנוכחי נבדל מבחינה פיזית מהעבר והעתיד על ידי רמת האנטרופיה השוררת בו, או שמא מדובר בסך הכל בתכונה מתהווה של התודעה? מה קושר את חץ הזמן הקוונטי לחץ הזמן התרמודינמי?
תאוריית יאנג-מילס: בהינתן קבוצת מדד שרירותית קומפקטית, האם קיימת תאוריה קוונטית שיכולה לשלב את תאוריית יאנג-מילס עם פער מסיבי וסופי, שבסופו של דבר תוכל להסביר את המסה של חלקיקים יסודיים? בעיה זו מופיעה גם כאחת מבעיות המילניום של מכון קליי במתמטיקה.
כליאת הצבעים: השערת הצמצום בכרומודינמיקה הקוונטית (QCD), האומרת כי לא ניתן להפריד בין חלקיקים טעונים בצבע (כגון קווארקים וגלואונים) מהדרון האב שלהם מבלי לייצר הדרונים חדשים. אין עדיין הוכחה אנליטית להכלאת צבעים בשום תורת מדדים קיימת.
השמדת מידע גופני: האם יש תופעות פיזיות, כגון קריסת פונקציית הגל או חורים שחורים, שבאפשרותם להרוס באופן בלתי הפיך מידע על מצבים הקודמים של מידע חומרי? כיצד מאוחסן מידע קוונטי כמצב של מערכת קוונטית? בעיה זו נקשרת לפרדוקס השמדת המידע ולכבידה קוונטית.
מסה שלילית: האם קיים חומר אשר מסתו מיוצגת על ידי מספר שלילי בעל סימן מנוגד למסת החומר הרגיל, למשל −1 קילוגרם? איזו השפעה תהיה לה על התאוצה ועל הכבידה? האם ניתן להוכיח בעזרתו את עקרון התנועה הבורחת? האם קיימת פיזיקה נפרדת ושונה לחלוטין המתארת את המסה השלילית, בדומה לכך שקיים מודל סטנדרטי נפרד לאנטי-חומר?
תורת השדות הקוונטית: האם ניתן לבנות ולפתח, במסגרת קפדנית של מתמטיקה אלגברית, תאוריה המשלבת בין המרחב הארבעה ממדי הכוללת את הכוחות האחרים ואינה נוקטת בתורת ההפרעות?
קוסמולוגיה ויחסות כללית

בעיית הזמן המוחלט (אנ'): על פי הפיזיקה הקלאסית, הזמן מוגדר כישות ממשית ועצמאית ביקום, שאינה תלויה או מושפעת מתופעות חומריות, וזורמת באופן רציף ומוחלט במרחב, ואף בחלל הריק. על פי מכניקת הקוונטים, הזמן הוא פרמטר רקע קלאסי וזרימת הזמן היא אוניברסלית ומוחלטת. על פי תורת היחסות, הזמן הוא מרכיב אחד של מרחב הזמן הארבע ממדי, וזרימת הזמן משתנה בהתאם למערכת הייחוס, לעיקום מרחב הזמן ותוואי החלל של הצופה. הזמן הוא יחסי ושונה בכל מקום ביקום. כיצד ניתן ליישב בין שלושת מושגי הזמן הללו?
אינפלציה קוסמית: האם תאוריית האינפלציה הקוסמית ביקום המוקדם נכונה? ואם כן, מהם הפרטים בתקופה הזו? מדוע האינפלציה בכלל התקיימה? מהו השדה ההיפותטי שהוליד את האינפלציה הקוסמית הזו? אם האינפלציה התרחשה בשלב מסוים, האם היא מקיימת את עצמה באמצעות אינפלציה של תנודות קוונטיות-מכניות, וכך נמשכת במקום מרוחק במיוחד? מדוע המודל הסטנדרטי אינו מסביר את השדה של האינפלציה?
התפלגות משוערת של חומר קורן, חומר אפל ואנרגיה אפלה ביקום. בעיית האופק (אנ'): מדוע היקום הרחוק כל כך הומוגני כאשר נראה כי תאוריית המפץ הגדול מנבא אניסוטרופיות גדולות מדידות יותר של שמי הלילה מאלו שנצפו? האינפלציה הקוסמולוגית מקובלת בדרך כלל כפתרון, אך האם הסברים אפשריים אחרים כגון מהירות אור משתנה מתאימים יותר?
מקורו וגורלו של היקום: מהם התנאים להתקיימות של משהו? האם היקום מתקדם לעבר הקיפאון הגדול, הקריעה הגדולה, ההתכווצות הגדולה או ואקום כוזב? או שהוא בעצם חלק ממודל מחזורי אין-סופי?
גודל היקום: קוטרו של היקום הנצפה הוא 93 מיליארד שנות אור בקירוב, אך מה הוא גודלו של היקום כולו?
שבירת סימטריית CP: מדוע יש הרבה יותר חומר מאשר אנטי-חומר ביקום הנצפה?
בעיית הקבוע הקוסמולוגי: מדוע אנרגיית נקודת האפס של הוואקום אינה גורמת לקבוע הקוסמולוגי לגדול? מדוע זה אינו נגרם?
בעיית המסה החסרה: מה היא זהותו של החומר האפל? האם הוא מורכב מחלקיקים? האם מדובר בשותף על קל ביותר (LSP)? או שהאם התופעות המיוחסות לחומר אפל מצביעות לא על צורה כלשהי של חומר, אלא למעשה על הרחבה משוערת של הכבידה, שנובעת מתיקון של חוק הכבידה?
אנרגיה אפלה: מהו הגורם להתפשטות המואצת של היקום? מדוע צפיפות האנרגיה של רכיב האנרגיה האפלה בסדר גודל זהה לצפיפות החומר כיום כאשר השניים מתפתחים בצורה שונה למדי לאורך זמן? יכול להיות שפשוט אנו צופים בדיוק בזמן הנכון? האם אנרגיה אפלה היא קבועה קוסמולוגית טהורה, או שמא יש מודלים של שמיעה כמו אנרגיית פנטום?
זרימה אפלה: האם משיכת כבידה סימטרית לא כדורית מבחוץ היקום הנצפה אחראית לכמה מהתנועות הנצפות של עצמים גדולים, כמו אשכולות גלקטיים ביקום?
צורת היקום: מהי צורתו של היקום? האם הוא יקום פתוח, סגור או שטוח? האם האינפלציה הקוסמית השפיעה על צורתו? האם גילוי צורתו יכולה להשפיע על גורל היקום? כיצד העקמומיות נכנסת כאן לסיטואציה? האם ניתן לתאר את המרחב כיריעה בצורת היקום?
פיזיקה אנרגטית גבוהה ופיזיקת חלקיקים

בעיית ההיררכיה: מדוע כוח הכבידה הוא כוח כה חלש? הוא משפיע על חלקיקים בעלי מסה של 10 19GeV ומעלה בסולם פלאנק, הרבה מעל הסולם המקסימלי (100 GeV, סולם האנרגיה השולט בפיזיקה אנרגטית נמוכה). מדוע הסולמות הללו כל כך שונים זה מזה? מה מונע מבוזון היגס תיקונים קוונטיים, המאפשרים את איחוד הסולמות?
חלקיק פלאנק: מסת פלאנק ממלאת תפקיד חשוב בחלקים מהפיזיקה הקוונטית. סדרה של חוקרים הציעו את קיומו של חלקיק יסודי עם מסה שווה או קרובה לזו של מסת פלנק. מסת הפלאנק היא עצומה לעומת כל חלקיק שהתגלה. לא ניתן לגלות את קיומו של חלקיק זה בעזרת הטכנולוגיה הנוכחית. בעיה זו קשורה בעקיפין לבעיית ההיררכיה.
מונופול מגנטי: האם חלקיקים הנושאים "מטען מגנטי" היו בתקופה מסוימת בעבר באנרגיה גבוהה יותר? אם כן, מדוע היא השתנתה?
חידת חיי הנייטרון: אמנם אורך חיי הנייטרון נחקר מזה עשרות שנים, אך כיום קיים חוסר ודאות לגבי ערכו המדויק, בשל תוצאות שונות משתי שיטות ניסוי.
יציבות הפרוטון ומשבר הספין: האם הפרוטון יציב ביסודו, או שהוא דועך עם משך חיים מוגדר כפי שחזו כמה תאוריות של המודל הסטנדרטי? איך הקווארקים והגלואונים קובעים את ספין הפרוטון?
סופר-סימטריה: האם המרחב הוא סופר-סימטרי? אם כן, כיצד ניתן לשבור את סימטריה זו, אם בכלל? האם הסופר-סימטריה מייצבת את הסולם ומונעת תיקונים קוונטיים גבוהים? האם חלקיקי הסופר-סימטריה כוללים חלקיקים של חומר אפל?
בעיית הדורות: מדוע יש שלושה דורות של קווארקים ולפטונים? האם יש תאוריה שיכולה להסביר את המוני הקווארקים והלפטונים המסודרים בדרך מסוימת בדורות מסוימים מעקרונות ראשונים (תאוריית יוקאווה)? ואם כן, מדוע העולם היומיומי מורכב רק מחלקיקי הדור הראשון, וכל חלקיקי הדור השני והשלישי היו קיימים רק ביקום הקדום אחרי המפץ הגדול. כיום הם קיימים רק בקרינה קוסמית או מיוצרים במעבדות כדוגמת אלו שב-CERN. לא ידועה מהי הסיבה לכך.
מסת הנייטרינו: מהי מסת הנייטרינו? אם הם עוקבים אחר הסטטיסטיקה של דיראק או מיוראנה? האם ההיררכיה ההמונית תקינה או הפוכה? האם השלב המפר את הסטטיסטיקה שווה ל־0?
חידת רדיוס הפרוטון (אנ'): המודל הסטנדרטי חוזה גודל מסוים לפרוטון (0.8768 פמטומטרים - פמטומטר אחד שווה ל-10−15 מטרים), אבל ניסויים שנעשו בשנים 2010 ו-2013 עם ספקטרוסקופיית לייזר בעזרת מיואונים נתנו גודל אחר - 0.842±0.001 פמטומטרים, חמש סטיות תקן (5σ) מהגודל שנמדד עד אז. מהו גודלו האמיתי של הפרוטון?
פנטאקווארק והדרונים אקזוטיים אחרים: כמה שילובים של קווארקים אפשריים? ואם כן, כיצד ניתן לשלב אותם? מדוע קשה היה לגלות את הפנטקווארקים כל כך? האם מדובר במערכת קשורה בחוזקה של חמישה חלקיקים יסודיים?
פיזיקה גרעינית

אי של יציבות – חיזוי של כמות הפרוטונים לעומת כמות הנייטרונים בגרעיני יסודות טרנס-אורניים.כרומודינמיקה קוונטית: מהן ההשפעות של חומר עם הכוח הגרעיני ואילו תפקידים הם ממלאים בהתפתחות היקום? מה מנבא הכרומודינמיקה הקוונטית לתכונות של חומר אינטראקציה חזקה? מה קובע את מאפייני המפתח של התאוריה, ומה הקשר שלהם לאופי הכבידה ולמרחב-זמן? האם קיימים כדורי גלואונים?
אסטרופיזיקה גרעינית: מדוע אין חוסר התכנסות באומדנים לגבי משך החיים הממוצע של נייטרון חופשי, המבוסס על שתי שיטות ניסוי נפרדות - ומדויקות יותר ויותר? מה טיבו של הכוח הגרעיני הקושר פרוטונים ונייטרונים לגרעינים יציבים וליסודות כימיים? מה טיבם של הגרעינים היציבים ותפקידם בתהליכים גרעיניים? מה טבעם של כוכבי נייטרונים וחומר גרעיני צפוף ודחוס? מה מקורם של כל היסודות ביקום? מהן התגובות הגרעיניות שמניעות כוכבים וסופרנובות? מהו היסוד הכימי הכבד ביותר האפשרי מבחינה פיזיקלית?
פיזיקה של חומר מעובה

מוליכות-על בטמפרטורות גבוהות: מהו המנגנון הגורם לחומרים מסוימים לבצע מוליכות-על בטמפרטורות גבוהות מאוד, בסביבות 25 קלווין? האם ניתן ליצור חומר שהוא מוליך-על בטמפרטורת החדר?
מוצקים אמורפיים: מהו טיב טמפרטורת המעבר הזכוכיתי בין נוזל או מוצק רגיל לשלב מזוגג? מהם התהליכים הפיזיים שמניבים את המאפיינים הכלליים של משקפיים ומעבר לזכוכית?  דגימה של מוליך קופרט מיוחד (BSCCO). המנגנון למוליכות העל של חומרים אלה אינו ידוע.
פליטת אלקטרונים קריוגניים: מדוע פליטת האלקטרונים בהיעדר אור עולה ככל שהטמפרטורה של מכפל אופטי יורדת?
סונולומינצנטיות: מה גורם לפליטה של פרצי אור קצרים מבועות קורסות בנוזל בזמן עירור מקול?
גבישים נוזליים: האם ניתן לאפיין מעבר שלב מוצק במצבי גביש נוזלי כמעבר שלב אוניברסלי?
נקודות קוונטיות: מהי הסיבה של התלות בגודל האנרגיה של הבליעה הנמוכה ביותר של נקודות קוונטיות?
ביופיזיקה

זיכרון: כיצד מאוחסן זיכרון לטווח ארוך על מצע ביולוגי שעובר תחלופה מתמדת?
הרכב מערכת החיסון: מהם התכונות הכמותיות של תגובות החיסון? מהם אבני הבניין הבסיסיות של רשתות מערכת החיסון?
חישה מגנטית: כיצד בעלי חיים (למשל עופות נודדים) חשים בשדה המגנטי של כדור הארץ לצורך ניווט?
פרד אפטון

פרדריק סטיבן "פרד" אפטון (באנגלית: Frederick Stephen "Fred" Upton; נולד ב-23 באפריל 1953) הוא פוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מדינת מישיגן, בשנים 2023-1987. תחילה ייצג את מחוז הקונגרס הרביעי (1987–1993) ומאז 1993 ועד לפרישתו החל לייצג את מחוז הקונגרס השישי. עם פרישתו של סנדר לוין, נעשה אפטון החבר הוותיק ביותר במשלחת של מישיגן לקונגרס האמריקאי, והוא נמנה בין הוותיקים שבכלל חברי בית הנבחרים של ארצות הברית.
ביוגרפיה

אפטון נולד בסנט ג'וזף שבדרום מישיגן, בנם של אליזבת ב. (לבית ויאל) וסטיבן אדוארד אפטון. אפטון למד בתיכון שאטאק-סנט מרי'ס (Shattuck-Saint Mary's), וב-1971 סיים את לימודיו התיכוניים. בשנת 1975 השלים לימודי תואר ראשון בעיתונאות מאוניברסיטת מישיגן. כסטודנט היה חבר באחווה "אלפא דלתא פי", היה עורך חדשות הספורט בעיתון "The Michigan Daily" וקיווה שבבוא היום יסקר את פעילות השיקגו קאבס. בשנים 1976–1980 עבד בסגל של חבר הקונגרס דייוויד סטוקמן. מ-1981 ועד 1985, כהונתו הראשונה של רונלד רייגן כנשיא ארצות הברית, עבד אפטון במשרד הניהול והתקציב תחת ניהולו של סטוקמן.
במהלך בחירות האמצע ב-1986 התמודד אפטון לבית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס הרביעי של מישיגן. לאחר שניצח את נציג המחוז המכהן מארק סילג'נדר בבחירות המקדימות שהתקיימו במפלגה הרפובליקנית, המשיך אפטון לבחירות הכלליות שם ניצח את יריבו מהמפלגה הדמוקרטית עם 62% מקולות הבוחרים. ב-1988 נבחר לתקופת כהונה שנייה בבית הנבחרים, הפעם ברוב גדול יותר בן 71% מהקולות. לקראת הבחירות ב-1992, בעקבות תוצאות מפקד האוכלוסין של ארצות הברית לשנת 1990, נערכו במישיגן איחודי מחוזות בחירה ואפטון החליט להתמודד שוב לבית הנבחרים הפעם מטעם מחוז הקונגרס השישי. מאז הוסיף להיבחר מחדש לקונגרס אחת לשנתיים, כשהפעם האחרונה הייתה בבחירות 2020.
בקונגרס של ארצות הברית, דפוס הצבעותיו של אפטון מצביע על עמדות שמרניות בהן נקט במרוצת השנים. הוא התנגד להעברת חוק הגנת החולה וטיפול בר השגה, וטען שהוא נוגד את רצון העם בנימוק שחקיקה כה חשובה צריכה ליהנות מקונצנזוס דו-מפלגתי נרחב. כמו כן, אפטון גרס כי ארצות הברית לא יכולה להרשות לעצמה חוק זה בהתחשב בחוב הלאומי הגדול שלה. במאי 2018 עבד אפטון ביחד עם עמיתתו דבי דינגל על חקיקה שנלחמה במגפת האופיואיד שהפחידה את חיתתה של ארצות הברית. לפי האתר FiveThirtyEight, אפטון הצביע עם האג'נדה של הנשיא דונלד טראמפ 84.8% מהזמן. במאי 2019 תמך בחקיקה שהטילה בדיקות רקע למכירות פרטיות של כלי ירייה.
בינואר 2021 נמנה גונזלס בין עשרת הרפובליקנים שהצביעו בעד הדחתו השנייה של דונלד טראמפ. עוד קודם לכן הודיע כי יצביע בעד הדחתו של טראמפ לאור ההסתערות על הקפיטול. ב-21 בינואר אפטון גוּנה באורח רשמי בידי המפלגה הרפובליקנית במחוז אלגאן על שהצביע להדיח את טראמפ. זמן קצר אחר כך ספג גינוי נוסף מהמפלגה הרפובליקנית במחוז קאס על שהצביע בעד סילוקה של מרג'ורי טיילור גרין מחברותה בוועדת התקציב ובוועדת החינוך של בית הנבחרים.
באפריל 2022 הכריז אפטון כי אין בכוונתו להתמודד לתקופת כהונה נוספת בבית הקונגרס, ובכך הודיע על פרישתו מהקונגרס בראשית ינואר 2023.
הערות שוליים

↑  ג'ולי מאק, David Stockman, former southwest Michigan congressman and Reagan aide, offers dire view of U.S. economy, באתר Mlive‏, 1 באפריל 2013 (באנגלית)
↑  ארון בייקופי, Tracking Congress In The Age Of Trump, באתר FiveThirtyEight‏, 30 בינואר 2017 (באנגלית)
↑  מליסה בורק, Gun background check bill has bipartisan support in Michigan delegation, באתר דטרויט ניוז, 27 בינואר 2019 (באנגלית)
↑  דומניקו מונטנרו, These Are The 10 Republicans Who Voted To Impeach Trump, באתר NPR‏, 14 בינואר 2021 (באנגלית)
↑  U.S. Republican Rep. Fred Upton will vote to impeach Trump: spokesman, באתר רויטרס, 13 בינואר 2021 (באנגלית)
↑  Allegan County Republicans censure Congressman Fred Upton for Trump impeachment vote, באתר Mlive‏, 23 בינואר 2021 (באנגלית)
↑  דומיניק מסטרנגלו, Upton censured for vote to remove Marjorie Taylor Greene from Education Committee, באתר The Hill‏, 24 בפברואר 2021 (באנגלית)
↑  ברברה ספראנט, Longtime Michigan GOP Rep. Fred Upton announces his retirement, באתר NPR‏, 5 באפריל 2022 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 8467 133X  LCCN: no2012134521  SNAC: w6hv0d59  US Congress: U000031  VIAF: 277121727   WorldCat (עם VIAF): 277121727
קארן פנס

קארן סוּ פנס (באנגלית: Karen Sue Pence; לשעבר קארן באטן (Batten); נולדה ב-1 בינואר 1957) היא מורה אמריקאית, לשעבר הגברת השנייה של ארצות הברית, לשעבר הגברת הראשונה של אינדיאנה ורעייתו של מייק פנס, סגן נשיא ארצות הברית לשעבר.
ביוגרפיה

פנס נולדה ב-1 בינואר 1957 בקנזס, בתם של ליליאן האקר (1931–2004) וג'ון מ' באטן (1932/1931–1988). פנס גדלה והתחנכה בשכונת בורד ריפל שבאינדיאנפוליס. את השכלתה התיכונית רכשה בבישופ צ'אטארד, בית ספר תיכון קתולי. בעת שלמדה בתיכון היא פגשה את בעלה הראשון, סטיב ויטקר, ממנו התגרשה מאוחר יותר. לפנס תואר ראשון ותואר שני בחינוך יסודי מאוניברסיטת באטלר (Butler). היא לימדה בשורה של בתי ספר יסודיים באינדיאנפוליס. לאחר שלמדה ציור בצבעי מים החלה בקריירה של ציור פורטרטים של בתים.
באוגוסט 1984 התארסו קארן ומייק, וב-8 ביוני 1985 הם נישאו בכנסייה קתולית. לבני הזוג שלושה ילדים; אודרי, שארלוט ומיכאל. מייק הוא בעלה השני של קארן. קודם לכן הייתה נשואה לסטיב ויטקר, מ-1978 ועד גירושיהם של השניים.
מ-2013, אז נבחר בעלה למושל אינדיאנה, ועד 2017 הייתה פנס הגברת הראשונה של המדינה. ב-20 בינואר 2017, עם כניסתו של בעלה מייק פנס לתפקיד סגן נשיא ארצות הברית, נעשתה קארן פנס לגברת השנייה של ארצות הברית, תואר לא-רשמי שבו מחזיקות נשותיהם של סגני הנשיא (שם התואר מבוסס על תוארה של אשת הנשיא, הגברת הראשונה של ארצות הברית). פנס סיימה לשמש כגברת השנייה ב-20 בינואר 2021, עם סיום כהונתו של בעלה כסגן נשיא ארצות הברית.
הערות שוליים

↑  Karen Pence Biography Political Relative
↑  Lillian R. Barcio
↑  "John Batten dies; ex-airline official".
↑  What it means that Mike Pence called himself an ‘evangelical Catholic’
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1161614206  LCCN: no2018038225  VIAF: 2704152988203212790003   WorldCat (עם VIAF): 2704152988203212790003
השדרה הרביעית

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  10.9 מיל 
 מיקום
 עיר:  הברונקס, מנהטן, ניו יורק 
 רחובות מסתעפים:  10th Street, רחוב 57, רחוב 59, 79th Street, רחוב 42, רחוב 34, 23rd Street, 14th Street, רחוב 125 
 קואורדינטות:  40°46′43″N 73°57′30″W﻿ / ﻿40.7786°N 73.9584°W﻿ / 40.7786; -73.9584
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מנהטן מוגדלת) השדרה הרביעית(למפת מנהטן רגילה) השדרה הרביעית  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
השדרה באזור האפר איסט סייד (הצד המזרחי העליון של האי מנהטן) (2004)
השדרה - מבט צפונה מכיכר יוניון לעבר בניין מט לייף.
השדרה הרביעית (באנגלית: Fourth Avenue או Park Avenue; שדרת פארק או פארק אווניו) היא שדרה רחבה דו-סטרית ברובע מנהטן של העיר ניו יורק במדינת ניו יורק שבארצות הברית.
השדרה משתרעת בין שדרת לקסינגטון (שממזרח לה) לשדרת מדיסון (שממערב לה). השדרה ידועה ביוקרת הנכסים שבה, בייחוד באזור האפר איסט סייד (הצד המזרחי העליון - הצפוני של האי מנהטן).
במרכז השדרה נמצא פס ירק ופרחי בגוניה המתוחזק על ידי קרן שדרת פארק, ובחודש דצמבר מדי שנה, לקראת חג המולד ממוקמים לאור השדרה עצי חג המולד מוארים.
מהלך השדרה

בחלקה הדרומי של השדרה נמצא רחוב הבאורי, אחד מהרחובות הראשונים של מנהטן. בהמשך התפתחה השדרה צפונה בהתאם לתוכנית חברי הוועדה (1811). בין הרחובות 8 ו-14 מכונה השדרה בשם "השדרה הרביעית". צפונית לרחוב 14 היא עוברת ממזרח לכיכר יוניון ונקראת "כיכר יוניון מזרח". בין הרחובות 17 ו-32 מכונה השדרה "שדרת פארק דרום", וצפונית לרחוב 32 היא מכונה "שדרת פארק".
בין הרחובות 33 ו-40 שניים מנתיבי התנועה עוברים במנהרת גבעת מוריי במרכז הכביש (על מנת לאפשר נסיעה מהירה). ברחוב 40 עולה השדרה על כביש מוגבה המקיף את תחנת גרנד סנטרל ואת בניין מט לייף (בעבר - בניין פאן אם) ובניין הלמסלי. בפינה עם רח' 61 נמצא בניין מלון Loews Regency.
בין גרנד סנטרל לרחוב 97 עוברות מתחת לרחוב מסילות הברזל של רכבת מטרו-נורת'. ברחוב 97 עולים קווי מסילת הברזל אל מעל הקרקע ועוברים על גשר המכונה "ויאדוקט שדרת פארק" (Park Avenue Viaduct) המוביל את מסילות הברזל אל מעבר לנהר הארלם.
מעברו השני של נהר הארלם ממשיכה השדרה ונקראת באותו שם.
לצידי השדרה נמצאים הנהלות החברות או סניפים ראשיים של החברות: בלומברג, סיטיגרופ, קולגייט-פלמוליב, מט לייף, KPMG, ג'י פי מורגן צ'ייס ושות' ו-UBS וכן מלון וולדורף-אסטוריה ובניין סיגראם.
היסטוריה

בעת הקמתה נקראה השדרה בשם "השדרה הרביעית" ועברו בה פסי הרכבת של חברת רכבת ניו יורק והארלם. מסילות הרכבת עברו דרך מנהרה שנחפרה בגבעת מוריי, וזו כוסתה והונחו עליה משטחי דשא, אשר בשנת 1860 כונו "פארק". בשנת 1967 החלו לכנות בשם שדרת פארק את השדרה בין רחוב 42 ותחנת גרנד סנטרל, ובשנות ה-70 של המאה ה-19 הורדו מסילות הברזל בין רחובות 56 ו-96 אל מתחת לאדמה. בשנת 1888 הגיעה השדרה צפונה עד לנהר הארלם.
בשנת 1936 נבנה הגשר המקיף את תחנת גרנד סנטרל על מנת לאפשר תנועה רציפה בשדרה, ובשנת 1937 הפכה מנהרת מוריי היל לחלק מהשדרה ואפשרה תנועה מהירה של כלי רכב דרכה.
ב-5 במאי 1959 החליטה מועצת העיר ניו יורק לשנות את שם השדרה הרביעית שבין הרחובות 17 ו-32 ל"שדרת פארק דרום".
בשנת 1963 נבנה בניין פאן-אם מעל הגשר שבין תחנת גרנד סנטרל לבניין הלמסלי, כאשר מנהרה בתוך הבניין מאפשרת תנועת כלי רכב.
הערות שוליים

↑  פרחים בשדרת פארק אתר הניו יורק טיימס
| תחבורה בניו יורק |
| --- | --- | --- |
| שדרות אורכיות | השדרה הראשונה • השדרה השנייה • השדרה השלישית • שדרת לקסינגטון • השדרה הרביעית (שדרת פארק) • שדרת מדיסון • השדרה החמישית • השדרה השישית (שדרת האמריקות) • השדרה השביעית • השדרה השמינית / סנטרל פארק וסט • השדרה התשיעית • השדרה העשירית • השדרה ה-11 • השדרה ה-12 • שדרה A • שדרה B • שדרה C • שדרה D |  |
| רחובות רוחביים | וול סטריט • רחוב קאנאל • רחוב 34 • רחוב 42 • רחוב 52 • רחוב 57 • רחוב 59 • רחוב 110 • רחוב 125 • רחוב 155 |  |
| רחובות אחרים | ברודוויי • רחוב בליקר • רחוב האוסטון |  |
| כיכרות | כיכר טיימס • גראנד ארמי פלאזה • כיכר וושינגטון • כיכר יוניון • כיכר קולומבוס |  |
| גשרים | גשר רוברט פ. קנדי • גשר ברונקס וייטסטון • גשר וראזאנו נארוז • גשר ת'רוגס נק • גשר הנרי הדסון • גשר קווינסבורו • גשר ברוקלין • גשר מנהטן • גשר ויליאמסבורג • גשר ג'ורג' וושינגטון • גשר מארין פארקוויי גיל הודג'ס ממוריאל • גשר קרוס ביי וטרנס ממוריאל |  |
| מנהרות | מנהרת ברוקלין בטרי • מנהרת קווינס מידטאון • מנהרת הולנד • מנהרת לינקולן |  |
| נמלי תעופה | נמל התעופה הבינלאומי ג'ון פ. קנדי • נמל התעופה הבינלאומי ניוארק ליברטי • נמל התעופה לה גוארדיה |  |
| כללי | תחנת גרנד סנטרל • הרכבת התחתית של ניו יורק • תוכנית חברי הוועדה (1811) |  |
מנהרת הרכבת בשנת 1941
אהרן כהן (פרופסור)

| --- | --- |

 לידה:  13 באוגוסט 1952 (בן 72) חיפה, ישראל 
 ענף מדעי:  מדע המדינה 
 מקום מגורים:  ישראל
 עיסוק:  חוקר 
 מקום לימודים:  הטכניון
 מוסדות:  אוניברסיטת חיפה (1 בנובמבר 1992) 
 
אהרון כהן (נולד ב-13 באוגוסט 1952) הוא חוקר התנהגות ארגונית וניהול משאבי אנוש ישראלי, פרופסור אמריטוס מן המניין בבית הספר למדעי המדינה באוניברסיטת חיפה.
ביוגרפיה

נולד בחיפה להורים יוצאי רומניה ויוון. גדל בשכונת עין הים בעיר ולמד שם בבית הספר היסודי. את השכלתו התיכונית השלים בתיכון חדש בחיפה, אותו סיים בשנת 1970. שירת בצה"ל כחובש קרבי בשירות סדיר בין השנים 1970–1974, ובמילואים כחובש בתותחנים עד לגיל 50.
בשנת 1977 סיים לימודי תואר ראשון במדעי המדינה וסוציולוגיה באוניברסיטת חיפה, ולאחר מכן פנה ללימודי תואר שני בניהול משאבי אנוש בטכניון, אותם השלים בשנת 1982, ולימודי דוקטורט אותם סיים בשנת 1989 בפקולטה להנדסת תעשייה וניהול בטכניון.
עם הסמכתו כדוקטור הצטרף כמרצה לפקולטה למינהל באוניברסיטת לת'ברידג' שבקנדה, בה עבד במשך כשלוש שנים. בשנת 1992 הצטרף לחוג למדעי המדינה באוניברסיטת חיפה (שהפך בהמשך לבית הספר למדעי המדינה) כמרצה מן המניין, שם הוא פעיל כיום כפרופסור אמריטוס.
מתגורר בחיפה.
פעילות אקדמית

תחומי המחקר של כהן מתמקדים בחקר התנהגויות לא נאותות בארגוני עבודה, ובחקר השפעתם של בעלי אישיות אפלה (נרקיסיסטים, פסיכופתים, מקיאבליסטים, וסדיסטים) על התנהגויות לא נאותות הן כלפי הארגון עצמו והן כלפי עמיתים בעבודה.
במהלך שנות עבודתו שימש כמרצה אורח בבית הספר למינהל באוניברסיטת אוסטרליה המערבית, באוניברסיטה הלאומית של סינגפור (בית הספר למינהל וארגון), במכון לחינוך וטכנולוגיה באוניברסיטת ברמן, באוניברסיטת ESADE בברצלונה (בית הספר למינהל עסקים), ובאוניברסיטת מונש במלבורן (המחלקה לפסיכולוגיה ארגונית).
פרסומים

כהן פרסם חמישה ספרים ולמעלה מ-100 מאמרים ופרסומים אחרים בכתבי עת מדעיים שפיטים. ספרו הראשון התפרסם בשנת 2003 ועסק במחויבות בעולם העבודה. ספר זה זכה לתהודה רבה בקהילה האקדמית ואוזכר למעלה מ-1,500 פעמים בעבודות מדעיות שונות. ספרו האחרון יצא ב 2024 בהוצאת קיימברידג' יוניברסיטי פרס ועוסק בקשר בין אישיות אפלה (פסיכופתיה, נרקיסיזם, מקיאווליאניזם וסדיזם) לבין התנהגות לא נאותה ועבריינות ברשת החברתית המקוונת.
ספריו הנוספים עוסקים בהוגנות ארגונית, בקשר בין פוליטיקה ומינהל ובאישיות אפלה במקום העבודה והשפעתה על התנהגויות לא נאותות כלפי מקום העבודה וקולגות.
במחקר שפורסם בשנת 2019 ודירג את חוקרי האוניברסיטאות ברחבי העולם על פי פרסומיהם (6,880,389 חוקרים בסך הכל), נכלל פרופ' כהן בין 730 המדענים הישראלים אשר מהווים חלק מ-100,000 החוקרים הבכירים בעולם.
בשנת 2022 דורג פרופ' כהן על ידי פורטל המחקר Research.com במקום ה-783 מבין חוקרי המנהל ומנהל העסקים בעולם ובמקום ה-2 בין חוקרי המנהל ומנהל העסקים בישראל. מבין חוקרי הפסיכולוגיה דורג כהן במקום ה-36 בישראל ובמקום ה-4,631 בעולם.
בשנת 2023 דורג פרופ' כהן על ידי פורטל המחקר Research.com במקום ה-681 מבין חוקרי המנהל ומנהל העסקים בעולם ובמקום ה-3 בין חוקרי המנהל ומנהל העסקים בישראל. מבין חוקרי הפסיכולוגיה דורג כהן במקום ה-37 בישראל ובמקום ה-4,623 בעולם. בנוסף, בשנת 2023 קיבל כהן את פרס החוקר המוביל בישראל בתחום המנהל ומנהל העסקים.
בשנת 2024 דורג פרופ' כהן על ידי פורטל המחקר Research.com במקום ה-703 מבין חוקרי המנהל ומנהל העסקים בעולם ובמקום ה-3 בין חוקרי המנהל ומנהל העסקים בישראל. מבין חוקרי הפסיכולוגיה דורג כהן במקום ה-33 בישראל ובמקום ה-4,303 בעולם.
בשנת 2024 דורג פרופ' כהן ברשימת Elsevier/Stanford בין 2% החוקרים הטובים ביותר בתחומם בעולם בשנת 2023.
ספריו

Cohen A. The Cyber Predators: Dark Personality and Online Misconduct and Crime. Cambridge University Press; 2024.
Cohen, A., Multiple Commitments in the Workplace - An Integrative Approach, New York: Taylor & Francis, 2003.
Vigoda-Gadot, Eran. & Cohen, A. Citizenship and Management in Public Administration - Integrating Behavioral Theories and Managerial Thinking, Cheltenham: Edward Elgar Publishing, 2004.
Cohen, A., Fairness in the Workplace - A Global Perspective, Hampshire: Palgrave Macmillan, 2015.
Cohen, A., Counterproductive Work Behaviors - Understanding the Dark Side of Personalities in Organizational Life, New York: Taylor & Francis, 2018.
ראו גם

הפרעת אישיות נרקיסיסטית
הערות שוליים

↑  אהרון כהן, Multiple Commitments in the Workplace - An Integrative Approach, Taylor & Francis, ‏1 ינואר 2003
↑  ציטוטים של פרופ' אהרון כהן בעבודות מדעיות, באתר google scholar
↑  John P. A. Ioannidis, Jeroen Baas, Richard Klavans, Kevin W. Boyack, A standardized citation metrics author database annotated for scientific field, PLoS, ‏12 August 2019
↑  World Ranking of Top Business & Management Scientists in 2022 (1st Edition), Research.com, ‏2022-02-15 (באנגלית)
↑  World's Top Psychology Scientists: H-Index Psychology Science Ranking in Israel, Research.com (באנגלית)
1 2  Best Business and Management Scientists in Israel, Research.com, ‏2023-04-13 (באנגלית)
1 2  Best Psychology Scientists in Israel, Research.com (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007584914705171  BIBSYS: 4033450  GND: 1052696244  ISNI: 0000 0000 3449 3684  LCCN: n2002062947  NTA: 268200076  ORCID: 0000-0001-8143-2769  RERO: 02-A027643355  SUDOC: 082866619  VIAF: 75675848   WorldCat (עם VIAF): 75675848