stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי אירלנד–ברזיל
היסטוריה

המתיישב האירי הידוע הראשון בברזיל היה מיסיונר, תומאס פילד, שהגיע לברזיל בסוף 1577 ובילה שלוש שנים בפירטינינגה (סאו פאולו של ימינו). בשנת 1612 הקימו מתיישבים איריים מושבה בטאורגה, בפתח נהר האמזונאס, שם הוקמו גם יישובים אנגלים, הולנדים וצרפתיים. רבים מהמתיישבים סחרו בטבק, צבעים ועצים קשים. קבוצה שנייה של מתנחלים אירים הגיעה בשנת 1620. חגיגת יום פטריק הקדוש הראשונה שנערכה הייתה ב-17 במרץ 1770.
במהלך מלחמת ארגנטינה–ברזיל, שלחה ברזיל מגייסים לאירלנד כדי לגייס גברים כחיילים למלחמה נגד ארגנטינה. לכל האירים שנרשמו לצבא ברזילאי הובטח שאם יתגייס הם יקבלו מענק אדמה לאחר חמש שנות שירות. כ-2,400 גברים גויסו וכשהגיעו לברזיל (רבים עם משפחותיהם), הם הוזנחו לחלוטין על ידי הממשלה. האירים התאגדו יחד עם גדוד גרמני, ובמשך כמה ימים לחמו ברחובות ריו דה ז'ניירו. בעוד שרובם נשלחו בסופו של דבר הביתה או היגרו מחדש לקנדה או לארגנטינה, חלקם נשארו ונשלחו להקים מושבה במחוז באהיה.
ברזיל ביצעה מספר ניסיונות להביא מהגרים אירים נוספים להתיישבות במדינה, אולם חלק ניכר מהאדמות שניתנו למתנחלים היו נקבוביות או במקומות מרוחקים במיוחד. רבים מהמתיישבים האירים מתו או היגרו מחדש למדינות אחרות. במקביל, כמה אירים בולטים שירתו בתפקידים דיפלומטיים בברזיל עבור הממלכה המאוחדת (שכן אירלנד הייתה חלק מהאימפריה הבריטית). הלאומני והדיפלומט הבריטי רוג'ר קייסמנט, כיהן כקונסול הבריטי בסנטוס, בלם ובריו דה ז'ניירו.
במהלך מלחמת העולם הראשונה נלחמו חיילים ברזילאים ואירים (שהיו חלק מהצבא הבריטי) יחד נגד כוחות גרמנים במהלך מתקפת מאה הימים בצרפת. במהלך מלחמת העולם השנייה שלחה ברזיל חיילים לאיטליה ואילו אירלנד העצמאית נותרה נייטרלית במהלך המלחמה, עם זאת, כמה אלפי אירים בחרו בהתנדבות להצטרף לצבא הבריטי להילחם נגד מעצמות הציר.
בשנת 1975, ברזיל ואירלנד כוננו רשמית יחסים דיפלומטיים. בשנת 1991 פתחה ברזיל שגרירות בדבלין ובשנת 1995 ביקרה נשיאת אירלנד מרי רובינסון ביקור רשמי בברזיל. בשנת 2001 אירלנד פתחה שגרירות בברזיליה. בשנת 2006 פתחה Enterprise אירלנד משרד בסאו פאולו עם פעילויות בכל אמריקה הדרומית. בשנת 2015 חגגו שתי המדינות 40 שנה ליחסים דיפלומטיים.
ביקורים רמי דרג

ביקורים רמי דרג מברזיל לאירלנד
שר הפיתוח לואיס פרננדו פורלן (2006)
ביקורים רמי דרג מאירלנד לברזיל
נשיא אירלנד מרי רובינסון (1995)
טישך מרי הארני (1999)
טישך ברטי אהרן (2001)
נשיא אירלנד מארי מקאליס (2004)
נשיא אירלנד מייקל היגינס (2012)
הגירה

במאות ה-18 וה-19, כמה אלפי אירים היגרו לברזיל, אולם מאז המאה ה-20 המגמה התהפכה ומעל 13,000 ברזילאים מתגוררים באירלנד, כאשר רובם מתגוררים בעיירה גורט שבמחוז גולוויי.
יחסי סחר

בשנת 2017 הסתכם הסחר בין ברזיל לאירלנד ב-1.7 מיליארד אירו. ברזיל היא שותפת הסחר השנייה בגודלה של אירלנד באמריקה הלטינית (אחרי מקסיקו). הייצוא העיקרי של ברזיל לאירלנד כולל: מטוסים, מכונות, מינרלים, סויה, בשר, פירות ועץ. הייצוא העיקרי של אירלנד לברזיל כולל: תרופות, מכשירי דיוק, מכונות וכימיקלים אורגניים. קיימות קרוב ל-145 חברות איריות המוכרות באופן פעיל לברזיל.
נציגויות דיפלומטיות

ברזיל מחזיקה באירלנד שגרירות בדבלין.
אירלנד מחזיקה בברזיל שגרירות בברזיליה וקונסוליה כללית בסאו פאולו.
הרמז

ערך זה עוסק באמצעי הספרותי הֶרְמֵז. אם התכוונתם למשחק לוח, ראו .
.
הֶרְמֵז (כתוב גם ארמז ובלעז אָלוּזְיָה, allusion) הוא רמיזה באמצעות מילה או ביטוי המופיעים בתוך יצירה כלשהי אל מקורות אחרים בספרות, בקולנוע, מוזיקה, או אל אירועים היסטוריים. כך נוצר קשר בין היצירה הרומזת ליצירה או לאירוע הנרמזים. קשר זה מעשיר את מרקם היצירה הרומזת, מרחיב ומעמיק את משמעותה.
בספרות ובאמנות

בשירה, שבה מועבר המסר תוך שימוש במספר מילים קטן יחסית, נושא לעיתים ההרמז חלק נכבד ממשמעות היצירה. כך, לדוגמה, בשירה של רחל המשוררת, "זמר נוגה", היא פונה אל אהובהּ: ”אֲחַכֶּה לְךָ עַד יִכְבּוּ חַיַּי/ כְּחַכּוֹת רָחֵל לְדוֹדָהּ”. כך, מחברת רחל המשוררת בינה לבין רחל מספר בראשית ומביעה תקווה כי סיפור אהבתה יסתיים בדרך דומה לזה של רחל המקראית - בהתאחדות עם האהוב. בגרסתו המוקדמת של השיר היה ההרמז אחר - לסולוויג, אהובתו של פר גינט; רחל שינתה את השורה לדמותה של רחל, וזאת בעקבות הערה של אחותה.
אחת מיצירות הספרות הידועות ביותר בגודש ההרמזים מאוצר התרבות העולמית היא "יוליסס" מאת הסופר האירי ג'יימס ג'ויס, שיצאה לאור ב-1922. היצירה נחשבה מהפכנית לתקופתה; היא נכתבה בסגנון זרם התודעה ובישרה את המודרניזם בספרות.
הרמזים בין יצירות קולנועיות קרויים "הומאז'" (מחווה קולנועית), ובתרבות רווחים הרמזים לביטויים ידועים מפי אנשי שם, והעושה בהם שימוש מנכס לעצמו את יוקרתם. שימוש יתר בהרמזים ("מלכוד 22"; "15 דקות התהילה") הופך אותם במרוצת הזמן לקלישאות.
בספרות ובאמנות > במוזיקה

גם במוזיקה ניתן למצוא שימוש של יוצרים ומלחינים בהרמז, ממוצרט (לפחות) ועד הביטלס ושלומי שבן.
דוגמה נאה להרמז מוזיקלי אצל הביטלס ניתן למצוא בשיר In My Life מהאלבום Rubber Soul. בדקה ה-1:45 של השיר, ניתן לשמוע אינטרלוד אינסטרומנטלי בכלי מקלדת. הן הגוון והן הסגנון המוזיקלי של האינטרלוד מהווים הרמז לסגנון המוזיקלי של הבארוק (ובייחוד זה של י.ס. באך), אף על פי שהמוזיקה אינה מהווה ציטוט מפורש, ואף האינטרלוד עצמו אינו מנוגן בכלי-מוזיקלי מן העבר - הגוון ה'עתיק' מושג באמצעים טכנולוגיים חדישים יחסית. בהקשר של השיר, מעלה ההרמז המוזיקלי אסוציאציות של התרפקות סנטימנטלית על העבר, של נוסטלגיה - העבר ההיסטורי מומחש באמצעות העבר המוזיקלי.
הרמז מקראי

הרמז מקראי הוא שימוש בטקסט כתוב, לרוב ספרותי, במקורות לשוניים מן התנ"ך אשר לא הפכו למטבע לשון, אך היוצרים קשר אסוציאטיבי ישיר עם הטקסט המקראי. גם התייחסות לתנ"ך ביצירת אמנות לא כתובה עשויה להיחשב הרמז. ההרמז מוסיף רובד נוסף של משמעות לטקסט, ובעזרתו אפשר להעמיק ולהבין את המצב המתואר. ניתן לחשוב גם על התייחסויות לעלילות, לדמויות ולרעיונות שבתנ"ך כאל אזכור מקראי, אך ערך זה לא עוסק בכך.
ניצנים ברורים לתופעה זו ניתן לראות כבר בתנ"ך עצמו, כאשר בספרים מאוחרים כותבי הספרים משתמשים בביטויים ומילים דומות וייחודיות המזכירים מאורעות קודמים יותר בתנ"ך (פעמים אף באותו ספר עצמו יש מאזכרים לסיפורים מוקדמים יותר), הרמזים אלו מוספים נופך רב ומסר סמוי שכותב הספר רוצה להעביר. ההרמזים מהווים קרקע פורייה למדרשי חז"ל ופרשני המקרא. דוגמה טובה לתופעה זו ניתן לראות על ידי השוואה בין סיפור לוט המארח את המלאכים בביתו בסדום (בראשית י"ט) לסיפור פילגש בגבעה (שופטים י"ט), כמו כן השוואה בין שלל הביטויים המקבילים בין סיפור עליית יוסף במצרים בספר בראשית לסיפור אסתר ומרדכי במגילת אסתר.
דוגמה להרמזים מקראיים בספרות המודרנית ניתן לראות בשיר ברית דמים, שבו משובצים הרמזים רבים לסיפורים מקראיים.
דוגמה נוספת: בנובלה "מיכאל קולהאס" מאת היינריך פון קלייסט נאמר על הדמות הראשית: ”אחד האנשים הצדיקים ביותר וגם הנוראים ביותר שבדורו”. המילה האחרונה במשפט - ”שבדורו” - היא הרמז לתיאור נח במקרא: ”אִישׁ צַדִּיק, תָּמִים הָיָה בְּדֹרֹתָיו” (בראשית, ו', ט'). ההרמז משמש כאן כדי להעלות על נס את צדיקותו הגדולה של קולהאס. עובדת היותו צדיק בדורותיו כנח שרויה במתח נוקב עם היותו "נורא". ההרמז מסייע אפוא בבניית המתח והניגוד בין שני הקטבים באישיותו של הגיבור הטרגי של היצירה.
ההרמזים המקראיים קיימים ופופולריים כבר שנים רבות. הם היו נפוצים במיוחד בשירת ימי הביניים של יהדות ספרד, בהם שירים רבים תובלו בפסוקים תנ"כיים כמעט ככתבם וכלשונם. כך למשל פתח רבי יהודה הלוי את שירו "יפה נוף": ”יְפֵה נוֹף, מְשׂוֹשׂ תֵּבֵל, קִרְיָה לְמֶלֶךְ רָב” המאזכר את הפסוק ”יְפֵה נוֹף, מְשׂוֹשׂ כָּל הָאָרֶץ, הַר צִיּוֹן, יַרְכְּתֵי צָפוֹן, קִרְיַת מֶלֶךְ רָב” (תהילים, מ"ח, ג'); בשני המקרים מדובר על ירושלים. מבין היוצרים העבריים המודרניים שנהגו להשתמש בהרמזים מקראיים בלטו חיים נחמן ביאליק, רחל המשוררת וש"י עגנון.
בתקופה המודרנית לעיתים השימוש בהרמז מקראי מכוון לקורא הבקיא בתנ"ך אך גם שאינו רגיש למסורת, ואינו פוחד לחלל את כבודה. כך, למשל, כתבה חוקרת הספרות זיוה שמיר על המקאמה של חיים נחמן ביאליק אלוף בצלות ואלוף שום: ”ביאליק שיווה, מן הסתם, לנגד עיניו קורא, שחבש מצד אחד את ספסלי הישיבה, ועל כן אוזנו רגישה לכל הקישורים הבין-טקסטואליים השנונים ודקי-העוקץ, אך גם נפרד מצד שני מסִפּוֹ של בית-המדרש הישן, ועל כן אין בכל סירוסי הפסוקים וחילול המקראות כדי לזעזעו יתר על המידה”
פעמים רבות ההרמז המקראי משתמש בלשון המקרא, אך הופך על ראשו את הפסוק שבו הוא משתמש. כך רחל המשוררת בשירה "חלום בלהות" כותבת "ארור ארור אשר הרביץ חטאת לפתח לב אנוש", על פי ”לַפֶּתַח חַטָּאת רֹבֵץ” (בראשית, ד', ז').
הרמזים למקרא משמשים לא רק למטרות אמנותיות. לדוגמה, אפשר לראות שימושים בפרסום, למשל לפסוקים מתהילים ”זֶה הַשַּׁעַר לַה', צַדִּיקִים יָבֹאוּ בוֹ. אוֹדְךָ כִּי עֲנִיתָנִי וַתְּהִי לִי לִישׁוּעָה. אֶבֶן מָאֲסוּ הַבּוֹנִים, הָיְתָה לְרֹאשׁ פִּנָּה” (תהילים, קי"ח, כ'–כ"ב) בפרסומות (השונות והבלתי תלויות) "זה השער, מאות אלפי צרכנים יבואו בו" ו"אבן מאסו הבונים הייתה לראש פינוק, חפפתי ויצאתי ראש".
ראו גם

טכניקות ספרותיות
אינטרטקסטואליות רטורית
אינטרטקסטואליות ברשת
הערות שוליים

↑  זיוה שמיר, "המסכה המבודחת ופניה הרציניים: עיון ב'בדיחה העממית' של ביאליק 'אלוף בצלות ואלוף שום'", סדן: מחקרים בספרות עברית, גיליון 1, 1994
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294078305171  LCCN: sh85003729
La 2

ערך זה עוסק בשנים 1993-2017. אם התכוונתם לאפיק 22, ראו .
| --- | --- |

סמל הערוץ
 פרטי הערוץ
 מדינה:  ספרד ספרד
 סוג:  שידור ציבורי
 תאריך השקה:  15 בנובמבר 1966
 בעלות:  RTVE
 שפה:  ספרדית
 משרד ראשי:  Sant Cugat del Vallès 
 אזור קליטה:  ספרד, אנדורה
 פורמט תמונה:  HDTV 1080p
 
 אתר הערוץ
 
La 2 (נקרא גם La Dos, בתרגום חופשי, "השני") הוא ערוץ טלוויזיה ציבורי בספרד, המשדר מאז 15 בנובמבר 1966, ובכך הוא הערוץ השני שהחל לשדר בספרד, אחרי LA 1. בניגוד לערוץ LA 1, ערוץ LA 2 איננו ערוץ פופולרי, ונתוני הרייטינג של LA 2 נמוכים מאוד, והם נחשבים לנמוכים ביותר מבין כל ערוצי הטלוויזיה הארציים. הערוץ משדר בעיקר סדרות טלוויזיה אמריקאיות (וויל וגרייס, ורוניקה מארס, עמוק באדמה ועוד), וכמו כן את חצאי הגמר של תחרות האירוויזיון.
החל מ-1 בינואר 2010, הערוץ, כמו יתר ערוצי הטלוויזיה של TVE, לא משדרים פרסומות במהלך ובין התוכניות, בשל ההוראות בחוק שקובעות כי ערוצים אלו לא ישדרו פרסומות.
היסטוריה > הקמת הערוץ

לאחר שטכנולוגיה מסוג UHF החלה להיכנס לשימוש בספרד, החליט שר התיירות והמידע מנואל פראגה איברן, כי TVE, רשת השידור הציבורית של ספרד, תפעיל ערוץ טלוויזיה שני, בדומה למדינות אירופיות נוספות. ב-1 בינואר 1965 החלו שידורי ניסיון במדריד, עם לוח שידורים מוגבל שכלל ארבע שעות שידור במהלך הלילה, ובמהלכן שודרו קטעי מוזיקה ושידורים חוזרים של תוכניות ערוץ 1 LA.
שידורים רגילים החלו ב-15 בנובמבר 1966. ועם תחילת שידורי הקבע עלו תוכניות מקוריות לערוץ. בתחילה, בשל אילוצים טכניים, ניתן היה לשדר אך ורק במדריד, סרגוסה וברצלונה, רק במהלך שעות הלילה, כשלא כל מקלטי הטלוויזיה קלטו את השידורים.
האסטרטגיה של TVE הייתה להפוך את הערוץ הראשון,1 LA לטלוויזיה כללית, בעוד השידורים למיעוטים הועברו ל-UHF. תחת סלבדור פונס, הערוץ השני אירח אומנים שונים על מנת שהערוץ ישמש כחממת תוכן. כמו כן שודרו גם תוכניות תרבות רבות, שעסקו בעיקר במוזיקה קלאסית ובתיאטרון,, ובמידה מסוימת גם בקולנוע.
היסטוריה > שנות ה-70

במהלך שנות ה-70 הוגבלו השידורים לשעות הערב והלילה, (מ-20:00 עד 00:00), ועם שידורים נוספים בסופי שבוע. כמו כן, החלו השידורים להיקלט ברחבי הערים הגדולות בספרד, אולם ב-TVE הודיעו כי יעברו לפחות שלוש שנים נוספות עד שהשידורים ייקלטו בכל רחבי המדינה, וכי זה לא יקרה לפני 1982. מסיבה זו הוחלט להעביר תוכניות מוצלחות לשידור בערוץ הראשון, שנקלט בכל רחבי המדינה.
הערוץ המשיך לשדר תוכניות למיעוטים, עם דגש על תחום התרבות, ולא התחרה ישירות ב-1-TVE. בנוסף לסרטים דוקומנטריים, תיאטרון ומדע בדיוני, הערוץ שידר גם תוכן חינוכי וספורט. באותה עת, הערוץ כונה באופן רשמי "הערוץ".
במהלך שנים אלו, תוכניות הערוץ זכו לקידום משמעותי, ובינואר 1976 עלתה לשידור התוכנית "הוויכוח", אשר שודרה עד 1985, וכללה עיסוק באירועים אקטואליים מנקודות מבט שונות. כמו כן עלתה באותה שנה גם תוכנית הראיונות "לעומק" ששודרה עד 1981, התוכנית כללה ראיונות עם אנשי תרבות ומדע ספרדיים.
היסטוריה > שנות ה-80

ב-1983 שונה שם הערוץ ל-2-TVE, והמעבר כלל גם אריזה גרפית חדשה.
תחת ניהולם של חוסה מריה קלווינו ופילאר מירו, הערוץ המשיך להיות ערוץ המשדר תוכניות תרבות שיועדו לקהלים שלא צפו בערוץ הראשון. מצד שני, הערוץ המשיך לשדר שידורים חיים של ליגות כדורגל (ליגת האלופות, גביע אופ"א וגביע אירופה למחזיקות גביע). כמו כן שודרה תחרות האירוויזיון בין השנים 1984 עד 1992.
היסטוריה > השקת 2 LA

עם תחילת שידורי הטלוויזיה הפרטיים ב-1989, השתנתה האסטרטגיה של הערוץ, והחל מ-1991 שונה שם הערוץ ל-2 LA, והושקה אסטרטגיה חדשה שסוכמה בסלוגן "2 LA, עבור מיעוט עצום". עם הגעת המנהל החדש של הערוץ, רמון קולום, הוגדר מחדש קהל היעד של הערוץ, שהחל לפנות לקהל צעיר בן פחות מ-30.
במהלך שנות ה-90 חלה עלייה משמעותית בתוכן ששודר בערוץ, שקיבל פרופיל עצמאי. בין היתר, כל תוכני הדוקומנטריה, הועברו לערוץ, ובנוסף, קידמה TVE מהדורה שתהווה אלטרנטיבה למהדורה ששודרה בערוץ המרכזי. הפורמט החדש של הערוץ הוצג לראשונה ב-7 בנובמבר 1994.
באשר לספורט, משחקי הכדורגל הועברו לערוץ הראשון ואילו הערוץ השני נשאר עם זכויות השידור של ליגת הכדורסל, הכדוריד וה-KNFS. למרות שקהל היעד של הערוץ הצטמק בשל התחרות עם הערוצים המסחריים, השינויים שבוצעו בו סייעו לשיפור המוניטין של הערוץ כחלופה לתוכניות המרכזיות.
אסטרטגיית הערוץ נותרה ללא שינוי עד שנת 2004, כאשר עלו תוכניות חדשות.
היסטוריה > כיום

בשנת 2004 בוצעו שינויים באסטרטגיה של הערוץ שכללו הורדת תוכניות אזוריות, ובמקומן הועלו סדרות טלוויזיה אמריקאיות.
ב-1 ביוני 2010 החליט דירקטוריון RTVE כי 2 LA יהפוך לערוץ תרבות, שיתייחס ליצירתיות ולכישרון. כבר באותו חודש עצר הערוץ את שידורי הספורט והילדים שלו ובמקום זאת עלו תוכניות תרבות. בעקבות השינויים, ירד אחוז הרייטינג של הערוץ, והוא עומד כיום על 2.6%.
HD 2 LA

ב-7 בספטמבר 2017, במהלך הצגת לוח השידורים החדש של ערוץ 2 LA, הודיעה TVE על השקת גרסת HD לשידורים, שעלתה ב-31 באוקטובר במדריד, וב-7 בנובמבר בשאר ספרד. עם זאת, בקטלוניה השידורים הושקו ב-14 בנובמבר ובאיים הקנריים רק ב-21 בנובמבר.
גלריה

סמליל הערוץ בין השנים 1965 עד 1976; ומ-1983 עד 1990
סמליל הערוץ במהלך 1991
סמליל הערוץ בין השנים 1991 עד 1999
סמליל הערוץ מאז 2008
ראו גם

Antena 3
RTVA
TVI
הערות שוליים

1 2 3 4 5  הערוץ השני; ערוץ למיעוט עצום, באתר משרד החינוך הספרדי (בספרדית)
1 2 3 4  מערכת, UHF, הערוץ השני של TVE, La Vanguardia, 1964
↑  La Vangardia, "אין שינויים משמעותיים בתוכניות TVE", La Vangardia, 1966
↑  La Vanguardia, "התוכניות החדשות של הערוץ השני של TVE, 1966
↑  סלבדור פונס, מקים ערוץ LA 2, ‏18 באוגוסט 2009 (בספרדית)
↑  ההיסטוריה של ערוצי RTVE, באתר RTVE (בספרדית)
↑  50 שנות טלוויזיה ספרדית (בספרדית)
↑  חוזה רמון פרדו: "יש יותר מדי שתוקפים את הפסטיבל, אולם מאוחר יותר הוא מתקיים בבית שלהם", באתר Eurovision Spain (בספרדית)
↑  רמון קולום מחזקת את הרשת השנייה בתוכניות הטלוויזיה הספרדיות החדשות, באתר El Pais, ‏5 בינואר 1991
1 2 3  שינויים באסטרטגיה הפכו את הרשת לייעודית עבור צעירים בני פחות מ-30, באתר El Pais, ‏8 בספטמבר 1993
↑  LA 2 הוגדר מחדש, להתראות לתרבות, באתר ESPINOF, ‏1 ביוני 2010 (בספרדית)
↑  ערוץ LA 2 מגיע לשימוע, באתר undo plus, ‏מאי 2010
↑  LA 2, כעת ב-HD, מחזק את מחויבותו לתרבות עם פורמטים חדשים לכל הקהלים, באתר RTVE, ‏7 בספטמבר 2017
↑  מערכת, RTVE תתחיל לשדר בהפרדה גבוהה (HD) החל מ-31 באוקטובר 2017 בערוצים Clan ו-LA 2, באתר RTVE
ניקולאי טראסוב

ניקולאי סרגייביץ' טראסוב (ברוסית: Николай Сергеевич Тарасов; נולד ב-25 בפברואר 1998) הוא כדורגלן יהודי-רוסי המשחק בעמדת הבלם בבני יהודה.
קריירה

טראסוב התחיל את הקריירה שלו בקבוצות ילדים שונות בהן זניט סנקט פטרבורג ואמקאר פרם. עם סיום גיל הנוער שיחק בעיקר בקבוצות מילואים ובקבוצות שונות בליגות הנמוכות של רוסיה.
בעונת 2022 חתם באטיראו מליגת העל הקזחית. ב-5 במרץ 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתיקו 0-0 נגד אקסו. ב-1 במאי הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-2 נגד אורדבסי שימקנט. 6 ימים לאחר מכן, הבקיע צמד בניצחון 0–3 נגד קאיראט אלמטי.
בעונת 2023 חתם בקיזילקום זראפשון מליגת העל האוזבקית בה שיחק שנתיים.
ב-5 בינואר 2025 סיכם בבני יהודה מהליגה הלאומית.
הערות שוליים

↑  יגאל גולדשטיין, ‏אחיו של מוחמד אבו פאני חתם בבני יהודה, באתר ‏מאקו‏, 13 בינואר 2025
תרנגול הבר (ספרות האגדה)

תרנגול הבר לפי רש"י היא הדוכיפת
תרנגול הבר (בארמית: "נַגַּר טוּרָא", נגר ההר, לפי רש"י דוכיפת) הוא יצור מיתולוגי המוזכר באגדת שלמה המלך ואשמדאי שבתלמוד הבבלי כעוף אשר נוהג להפריח את השממה בעזרת השמיר.
תרנגול הבר והשמיר

תרנגול הבר נזכר באגדת שלמה המלך ואשמדאי שבתלמוד הבבלי כעוף אשר נוהג להפריח את השממה. לשם כך ביקש משר הים את השמיר, חפץ או יצור אגדי המסוגל לחתוך כל חומר, ונשבע לו שישמור עליו. התרנגול היה נוהג להגיע למקומות נידחים, מניח את השמיר על שן ההר ומבקע את הסלעים, לאחר מכן מביא זרעי אילנות וזורע אותם בסדקי הסלע.
מסופר כי שלמה חיפש את השמיר כדי לסתת את אבני בית המקדש ללא עזרת כלים (כפי שהורה לו אלוהים), אך ידע שלא יוכל לקחת אותו מתרנגול הבר מאחר שזה נשבע לשר הים שישמר עליו. שלמה שלח את שכיר החרב בניהו בן יהוידע, שהיה גם יועצו הקרוב, להביא את השמיר. בניהו  הצליח בערמה לשכנע את אשמדאי לגלות לו את מיקום הקן וכשהגיע אליו מצא בו גוזלים. הוא סתם את פתח הקן בזכוכית לבנה (שקופה) וחיכה. כשתרנגול הבר חזר לקן וראה את הזכוכית פחד לשבור אותה פן הרסיסים יפגעו בגוזליו ולכן הלך להביא את השמיר מהמחבוא כדי לחתוך את הזכוכית. כשחזר זרק בניהו עפר לעיניו והצליח להפילו ולגנוב ממנו את השמיר. כשהבין תרנגול הבר שלא יוכל להחזיר את השמיר לשר הים כפי שנשבע  חנק את עצמו למוות.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ס"ח, עמוד ב'
אורי אסף

ערך זה עוסק במשורר ובמחזאי הישראלי אורי אסף. אם התכוונתם למשורר הכותב בהונגרית, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  אוגוסט 1936 המנדט הבריטי כפר מנחם, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  11 במרץ 2025 (בגיל 88) ישראל גן יבנה, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  משורר, פזמונאי, מחזאי
 שפות היצירה:  עברית 
 תקופת הפעילות:  1952–2025 (כ־73 שנים)
 
אוּרי (אוריאל) אסף (אוגוסט 1936 – 11 במרץ 2025) היה משורר, פזמונאי ומחזאי ישראלי.
ביוגרפיה

נולד וגדל בקיבוץ כפר מנחם. הוריו היו ממייסדי הקיבוץ. הוא החל לכתוב שירים כבר בנעוריו והתאימם למנגינות ידועות. שירת בצה"ל כקצין סיור ומודיעין, והשתתף במלחמת סיני בלחימה יחד עם גדוד 51 של חטיבת גולני בפיקוד מאיר פעיל.
לאחר שירותו הצבאי החל לכתוב שירים ללחנים מקוריים. הוא נשלח על ידי הקיבוץ ללמוד הוראה, ובמסגרת עבודת ההוראה כתב מילים למחזה מוזיקלי שהעלתה חברת הילדים בקיבוץ. את שירי המחזה הלחין שלמה (בירן) בידרמן, ודרכו הגיע אסף לזמרות המובילות בתחילת שנות ה-60 כמו נחמה הנדל ואסתר עופרים. השיר "צללים", בביצוע נחמה הנדל, היה שירו הראשון שהושמע ברדיו.
אסף כתב שירים רבים, מהם כמה שהיו לנכסי צאן ברזל בזמר העברי, כמו "דבר אלי בפרחים", "פרח הלילך", "עפרה", "כחולה כחלום" ו"כשהיינו ילדים". עם הזמרים שהרבו לבצע את שיריו נמנים חוה אלברשטיין ("פרח הלילך", "צעצועיה של אסנת", "עלי זהב", "מכתב לאברהם דחרוג'") ויהורם גאון ("כשהיינו ילדים", "אותך", "עלה ברוח סתו").
כתב מחזות להצגות ילדים ומבוגרים שהוצגו במסגרות שונות. יחד עם יפה אליאך כתב את המחזה "היהודי האחרון: דרמה ב-5 מערכות". מחזהו "למי שייכת הזברה" הועלה ב"בימת הקיבוץ".
בגיל 40 עזב את הקיבוץ, התגורר מספר שנים בכפר מרדכי, ולאחר מכן בגן יבנה.
לאסף היה תואר שני בספרות עברית ותיאטרון מאוניברסיטת תל אביב, וכמו כן הוא היה מומחה להפעלת קהל.
נפטר ב-11 במרץ 2025. הותיר אישה, שלושה ילדים ושישה נכדים.
הערות שוליים

1 2 3 4  על פי תוכנית הרדיו "שלא ייגמר לעולם" ששודרה ב-17 בינואר 2015 ברשת ג'
↑
מילים לשירים של שלמה בידרמן, באתר "שירונט"
↑  השיר האחרון נכתב לזכר חברו לנשק, אברהם דחרוג, שנפל בסמוך אליו בעת שעלה על מוקש בקרב רפיח במלחמת סיני, על פי תוכנית הרדיו "שלא ייגמר לעולם", רשת ג', 17 בינואר 2015
↑  חיים גמזו, ג'יימס בונד בקיבוץ, הארץ, 16 באפריל 1970
↑  מאור הוימן, ‏המשורר והפזמונאי אורי אסף ("פרח הלילך", "דבר אליי בפרחים") הלך לעולמו בגיל 88, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 12 במרץ 2025
↑   שי רינגל, הפזמונאי והמחזאי אורי אסף ("פרח הלילך") מת בגיל 88, באתר הארץ, 12 במרץ 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307617805171  ISNI: 0000 0000 3966 1472  LCCN: no00080908  MusicBrainz: 261b227c-e1fe-4036-916c-4ca4fb2e3775  VIAF: 78328872   WorldCat (עם VIAF): 78328872 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נוסח איטליה

סידור איטליני
נוסח איטליה (או בשמותיו האחרים "מנהג איטליאני", "מנהג בני רומי", "מנהג לועזים") הוא נוסח תפילה המקובל על יהודי איטליה שאינם ממוצא אשכנזי או  ספרדי.
מנהג לועזים

נוסח התפלה המיוחד של יהודי איטליה מכונה בשם "מנהג לועז" או "מנהג לועזים", דהיינו, נוסח התפלות השגור בפי דוברי השפה הלטינית. מבחינה הלכתית יהודים אלו אינם פוסקים כיהדות אשכנז או יהדות ספרד, אשר כפופים לשולחן ערוך או להגהות הרמ"א, אלא לפי חכמי רומי, כמו ספר 'שבלי הלקט' לר' צדקיה ב"ר אברהם הרופא, עיבודו וקיצורו ספר 'תניא', מאת קרוב משפחתו ר' יחיאל ב"ר יקותיאל מן הענוים (שניהם ממחצית השנייה של המאה הי"ג) וכן מתוך 'ספר התדיר' לר' משה ב"ר יקותיאל מרומה (סוף המאה הי"ד). לדוגמה, הם מתירים אכילת קטניות בחג הפסח, אך מברכים שתי ברכות על הנחת תפילין. מתוכם, נאספו הלכות ומנהגים, בעיבודים שונים ובהשמטות, חזרו ונדפסו גם בהוצאות המאוחרות של המחזור כמנהג בני רומה.
הקהילות בהן מקובל נוסח איטליה

ליהודי איטליה נוסח תפילה ייחודי משלהם שאינו נוסח הספרדים, נוסח האשכנזים או נוסח ספרד, ואף אינם כפופים במידה מסוימת למרות הקבלה. באיטליה היו קיימות אמנם גם קהילות שמוצאן מספרד שהתפללו בנוסח הספרדים וקהילות שמוצאן מגרמניה שהתפללו בנוסח אשכנז המערבי, אשר היו בעיקר בצפון איטליה. נוסח איטליה, אם כן, אינו הנוסח של כל היהודים באיטליה, אלא הנוסח של יהודי איטליה הוותיקים, הנקראים לועזים.
למרות היותו נוסח תפילה דומיננטי בקרב יהודי איטליה, נוסח איטליה מיעט להתפשט מחוץ לגבולותיה, בניגוד לנוסחי תפילה אחרים כמו נוסח הספרדים, שאותו העבירו מגורשי ספרד למקומות רבים או נוסח אשכנז שאף הוא הגיע למחוזות חדשים החל מהמאה ה-19. הנוסח האיטלקי כמעט לא יצא מחוץ לגבולות איטליה, למעט מקרים בודדים שבהם הגיע לקהילות אחרות במזרח התיכון. כך למשל בערים קושטא וסלוניקי פעלו מספר בתי כנסת איטלקיים עד מלחמת העולם השנייה, וכן בעיר צפת במאה ה-16 וה-17. כיום פעילות בירושלים ובנתניה קהילות בנוסח האיטלקי, המרכזית שבהן בבית הכנסת כמנהג בני רומה, והן היחידות בעולם מחוץ לאיטליה.
עקב גלי ההגירה של יהודים מלוב לאיטליה, לאחר הקמת מדינת ישראל עד סוף שנות השישים, נהפך נוסח הספרדים להיות הנוסח הדומיננטי בדרום ומרכז איטליה.
הפיוטים בנוסח איטליה

המאפיין את הפיוט אצל יהודי איטליה הוא בעיקר שילוב של יצירה פיוטית מקומית יחד עם איסוף פיוטים ממקורות שונים ומגוונים. בדומה לנוסח אשכנז ובשונה מנוסח הספרדים, בנוסח איטליה השתמרו פיוטים רבים ממוצא ארץ ישראלי, למשל בסדר ההושענות האיטלקי, בפיוטי הימים הנוראים וביוצרות לארבע פרשיות. ישנם גם פיוטים מתור הזהב בספרד המקובלים אצל יהודי איטליה כמו למשל הרשות לקדיש "יה שמך ארוממך" לר' יהודה הלוי, וכן מי כמוך ואין כמוך לשבת זכור. במנהג האיטלקי המאוחר אמצו בקצת קהילות את "אחות קטנה" בליל ראש השנה.  הפיוט "עת שערי רצון להפתח" נאמר במסורת האיטלקית כסליחה בתפילת נעילה (בשונה מן המסורת הספרדית בה הוא נאמר לפני תקיעת שופר).
ראו גם

מחזור בני רומא כתב יד רוטשילד
לקריאה נוספת

מחזור איטלייאני השלם, מתורגם ומבואר על ידי הרב הד"ר מנחם עמנואל הרטום, ירושלים תש"ן.
קובץ מחקרים על מחזור כמנהג בני רומא, עורך אנג'לו מרדכי פיאטילי, ירושלים, י"ל על ידי מאגנס, תשע"ב.
דניאל גולדשמידט, מנהג בני רומא, בתוך מחקרי תפילה ופיוט, עמ' 153–176, וסדר תענית ציבור במחזור רומא, שם עמ' 177–186.
הערות שוליים

↑  לסריקת הספר באתר היברובוקס.
↑  הלל משה סרמונטיה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, סדר תפלות כמנהג בני רומה, עמ' ו בהקדמה.
↑  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, סדר תפלות כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ד, עמ' לה
↑  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, מחזור לראש השנה כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ה, עמ' כה.
↑  במחזור שד"ל, גם מזמור לדוד לא מופיע, וקבלת שבת מתחיל בלכה דודי.
↑  Eli Duker, The Haftarah of Parashat Shemot, הערה 18.
↑  מחזור כל השנה כפי מנהג ק"ק איטאלייאני (מחזור שד"ל), ליוורנו תרט"ז, חלק ימים נוראים, דף א עמוד א, וכך הוא גם במחזור רמ"ו.  בכת"י המבורג 120, דף 49א, מופיע אותה רשימה, אלא כשחל ר"ה בג' בשבת, מתחילין ביום ה' שלפניו ולא ביום ב' שבוע וחצי לפניו.
↑  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, סדר תפלות כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ד, עמ' ח
↑  אולם, השבלי הלקט כתב "וכן מנהג קדמון בידינו שאין הושענא, בין בשבת, בין בחול", ואם כן ייתכן שפיוטים אלו הגיעו ממקור אחר לאיטליה בתקופה יחסית מאוחרת.
| נוסחי תפילה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| נוסחים קדומים | נוסח ארץ ישראל • סדר רב עמרם גאון • סידור רב סעדיה גאון • סידור רש"י • מחזור ויטרי • סידור רבי שלמה בן נתן |  |
| נוסחי עדות | נוסח הספרדים • נוסח אשכנז • תכלאל (נוסח תימן) • נוסח איטליה • נוסח רומניא • נוסח צרפת (צפון צרפת) • נוסח פרובאנס (דרום צרפת) • נוסח קטלוניה • נוסח ארם-צובא • נוסח פרס • נוסח צפון אפריקה |  |
| נוסחי זרמים חדשים | נוסח האר"י •  נוסח ספרד • נוסח אדמו"ר הזקן • נוסחים לא אורתודוקסיים • נוסח צה"ל האחיד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556343205171
רז שטיין

רז שטיין (נולד ב-23 בפברואר 1994) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדת החלוץ בהפועל כפר שלם.