stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דני דידרו

| --- | --- |

דני דידרו; ציור: לואי-מישל ון לו (אנ')‏, 1767
 לידה:  5 באוקטובר 1713 לאנגר, ממלכת צרפת 
 פטירה:  31 ביולי 1784 (בגיל 70) פריז, ממלכת צרפת 
 מקום קבורה:  כנסיית סן-רוק (פריז) 
 מקום לימודים:  סורבון, אוניברסיטת סן לואי, תיכון לואי הגדול 
 זרם:  אנציקלופדיסטים, מטריאליזם, Lumières 
 תחומי עניין:  אמנות הבמה 
 עיסוק:  פילוסוף, היסטוריון, מתרגם, חוקר מדע המדינה, סופר, מילונאי, תאורטיקן אמנות, כותב מכתבים, מחזאי, מחבר רומנים, מבקר ספרות, מסאי, מבקר אמנות, אנציקלופדיסטים, חוקר ספרות 
 מדינה:  ממלכת צרפת ממלכת צרפת
 יצירות ידועות:  Jacques the Fatalist, האנציקלופדיה הגדולה 
 בן או בת זוג:  Anne-Antoinette Diderot (6 בנובמבר 1743–31 ביולי 1784) 
 צאצאים:  Angélique Diderot 
 חתימה:   
 www.denis-diderot.com
 
דני דִידְרוֹ (בצרפתית: Denis Diderot; ‏5 באוקטובר 1713 – 31 ביולי 1784) היה סופר ופילוסוף צרפתי, ממבשרי עידן הנאורות בצרפת.
דידרו כתב את האנציקלופדיה הגדולה - האנציקלופדיה המודרנית הראשונה, יחד עם ד'אלמבר, ז'אן-ז'אק רוסו ווולטייר (שנקראו "האנציקלופדיסטים"). הוא נרדף ונכלא בשל דעותיו, שכללו ביקורת נוקבת על החברה ועל המשטר וקריאה לכונן חברה שאינה כפופה לכנסייה, הפועלת על פי ערכי הרציונליזם, ומנוגדת למסורת הדתית של צרפת בזמנו. על עצמו העיד כך:
אינני שנון יש בי טוב יותר: פשטות, כנות, חום בנשמה, שכל שקל להציתו, נטייה להתלהבות, אהבה לטוב, לאמיתי, ליפה, נטייה לחייך, להעריך, לכעוס, לאהוד, לבכות.
ביוגרפיה

דידרו נולד בעיר לאנגר שבחבל שמפאן (כיום שמפאן ארדן), לאב שעסק בייצור סכינים. הוא היה מיועד לכמורה, למד בקולג' הישועי בעיר מולדתו, וב-1729 החל את לימודיו בקולג' הישועי לואי לה גראנד בפריז, שם קיבל תואר שני ב-1732. במקום לשמש ככומר הפך לשוליה אצל פרקליט פריזאי, היה מורה פרטי למתמטיקה, ועסק במכירת ספרים. הוא המשיך את לימודיו במתמטיקה, בלטינית, ביוונית, באנגלית ובאיטלקית. בשנת 1743 נשא לאישה את אנטואנט שאמפיון, קתולית אדוקה. כעבור שלוש שנים הייתה לו מאהבת - מאדם דה פואיזייה.
בשנת 1746 כתב את חיבורו "הרהורים פילוסופיים", שעלה בלהבות בהוראת הכנסייה. שלוש שנים מאוחר יותר כתב את "איגרת על העיוורים לשימושם של הרואים", שבעטיה ישב בכלא שלושה חודשים. הוא קרא את מישל דה מונטן ואת פייר בל, ונמשך לכתביהם של חכמי העת העתיקה, ובעיקר לכתבי הפילוסופים אפיקורוס, דמוקריטוס ולוקרטיוס. דידרו ראה את אלוהי התנ"ך כאכזרי, ואת הכנסייה הקתולית כמקור של בערות ורדיפה דתית. הוא קרא את פרנסיס בייקון, השתכנע בצורך לעסוק במחקר מדעי, והשתתף בהרצאות על ביולוגיה, על אנטומיה, על רפואה, על כימיה ועל פיזיקה, כהכנה לכתיבת האנציקלופדיה הגדולה.
בשנת 1751 יצא לאור הכרך הראשון של האנציקלופדיה הגדולה, שעורר את חמתם של חוגי הכנסייה, שהתייחסו לפילוסופים כאל אויבים. מספר המנויים על האנציקלופדיה, שהיוותה איום על המעמד האריסטוקרטי השליט, גדל מ-2,000 ל-4,000, וב-1759 היא נאסרה לפרסום, אם כי לא חל איסור על המשך עריכתה. ד'אלמבר שהשתתף בעריכה התפטר, ודידרו המשיך לכתוב ולערוך מאמרים של כותבים אחרים כעורך יחיד. בשנת 1765 יצא לאור הכרך האחרון, וב-1772 קיבלו המנויים את המהדורה הסופית, שכללה את כל הכרכים.
דני דידרו נפטר בפריז בשנת 1784, ונקבר בכנסיית סן-רוש שבעיר.
ספריו

"הנזירה", תרגמה מצרפתית: ניצה בן-ארי. הוצאת ספרות יפה, 2009.
"דיאלוגים", מצרפתית עידו בסוק, עורך מדעי עמוס הופמן, מאגנס, 2004
"פאראדוקס השחקן", מתורגם, ספרית פועלים
"ז'אק הפאטליסט ואדונו", מתורגם מצרפתית: אביטל ענבר, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1980; הוצאה מחודשת: מנדלי מוכר ספרים ברשת, 2017.
"בן-אחיו של רמו", מתורגם, ספרית פועלים
"מכתב על העיוורים: לשימושם של הרואים" (אנ')
"כתבים אסתטיים - מבחר", מתורגם, מוסד ביאליק
"על הנשים וסיפורים קצרים"
הנצחה

בשנת 1979 נקרא על שמו מכתש פגיעה על הירח.
בשנת 1998 גרנט מק'ראקן הכניס מונח "אפקט דידרו" בהקשר לתופעה שחקר דידרו.
לקריאה נוספת

הפילוסופית מאת: פטר פרנגה. תרגום מגרמנית: יוסיפיה סימון, הוצאת ידיעות אחרונות, 2009
יפעת גליק

| --- | --- |

 לידה:  15 ביוני 1982 (בת 42) כ"ד בסיוון תשמ"ב קריית ים, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  האוניברסיטה הפתוחה
 עיסוק:  עיתונאית, כתבת תחקירים
 מעסיק:  תאגיד השידור הישראלי
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס סוקולוב (2021) 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  Ifatglick.kan
 טוויטר:  ifatglick
 
יפעת גליק (נולדה ב־15 ביוני 1982) היא עיתונאית ישראלית ומגישה, המשמשת ככתבת תחקירים בחדשות כאן; כלת פרס סוקולוב לעיתונות תחקירים לשנת 2021. היא מגישה את התוכנית "שבת בארבע" בימי שבת בערוץ כאן 11 ובעבר הגישה את תוכנית הסביבה "הזמן הירוק".
ביוגרפיה

גליק גדלה בקריית ים ולמדה בבית הספר התיכון "רודמן". בנעוריה, שימשה "כתבת צעירה" בטלוויזיה הקהילתית של קריית ים, כתבת נוער בשבועון "מעריב לנוער", תחקירנית בתוכנית "קלפים פתוחים" בערוץ 2, מגישת פינה ברדיו חיפה וכתבת בערוץ YTV. את שירותה בצה"ל עשתה ככתבת בבטאון חיל האוויר.
עם סיום שירותה הצבאי הצטרפה למערכת תוכנית הטלוויזיה "כלבוטק", בה עבדה עד 2007 כתחקירנית וככתבת. בין הכתבות שפרסמה היו התחקיר על הרב המטריד מינית יחיאל נחום הלוי שהתפרסם ב-2004, עליו סיפרה גליק ב-2019 כי חוותה במהלכו הטרדה מינית וכי לא הייתה עושה זאת שוב; ופרשת הבשר הלא טרי שנמכר ב"טיב טעם". במקביל שימשה עורכת משנה בתוכנית "בוקר טוב ישראל" של גלי צה"ל.
ב-2005 החלה לעבוד גם ב"ידיעות אחרונות" ככתבת תחקירים ב"המוסף לשבת". ב-2008 עברה לחברת החדשות של ערוץ 2 ושימשה כתבת באולפן שישי. בסוף 2010 עברה לשמש מגישה וכתבת בתוכנית "360" של רשת. במסגרת זאת, נעצרה במצרים כשעסקה בהכנת כתבה על המהומות במדינה.
ב-2011 מונתה לכתבת המגזין "יומן" ומגישת מבזקים בערוץ הראשון.
כתבת תחקיר שעשתה ב-2015 על פרשת גל בק, בה הוצגו טענות בדבר חשדות לטיוח מצד גורמי אכיפת החוק באשר לתאונת דרכים בה נהרג רוכב קטנוע בן 16, עוררה גלים בתקשורת ובציבור.
שורה של תחקירים על הטרדות מיניות במגן דוד אדום, שפרסמה במהלך 2016, הובילו לדיונים בוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת ולשינוי נוהלי עבודה בארגון. כמו כן, ביולי 2016, במסגרת פרויקט "מדינה בתאונה", הציגה שורת כתבות שעסקו כולן באוזלת ידה של המדינה בטיפול בקטל בכבישים.
עם סגירתה של רשות השידור במאי 2017 החלה לעבוד בתאגיד השידור הציבורי "כאן".
כתבת תחקיר שערכה גליק ושודרה ביולי 2017 חשפה תיעוד שצולם על-ידי תחקירני עמותת אנימלס בדיר הכבשים של קיבוץ גבע, המשווק חלב צאן לתנובה. התיעוד הראה כיצד עובדי הדיר מכים את הכבשים בצינורות, שוחטים אותם באופן בלתי-חוקי, וזורקים לפח טלאים בעודם בחיים. בעקבות פרסום התחקיר, ב-2018 הוגש כתב אישום על עבירות צער בעלי חיים נגד קיבוץ גבע, נגד מנהל הדיר, ונגד סוחר כבשים שעבד עם הדיר. ב-2021 הורשעו מנהל הדיר וסוחר הכבשים על סמך הודאתם באשמה בהסדר טיעון. הקיבוץ עצמו נמחק מכתב האישום במסגרת ההסדר.
בעשור השלישי של המאה ה-21 הגישה את המוספים "המסייעת", ו"זמן בחירות" במהדורת חדשות הערב וכן את תוכנית האקטואליה השבועית "זמן קורונה", ששודרה בכאן 11. החל מאמצע 2021, היא משמשת כמגישה-מחליפה של התוכנית "משחקי הכיס" המשודרת בכאן 11.
החל ממאי 2022 את התוכנית השבועית "הזמן הירוק" המבוסס על מוסף האקטואליה ושעוסקת בנושאי סביבה. התוכנית האחרונה שודרה ביוני 2023 ולאחר מכן היא ירדה מהאוויר וחזרה להיות משודרת כמוסף במהדורת חדשות הערב.
גליק היא בעלת תואר BA כללי מהאוניברסיטה הפתוחה.
היא כלת פרס סוקולוב לתקשורת האלקטרונית לשנת 2021.
חיים אישיים

יפעת גליק מתגוררת בירושלים, נשואה לאביעד ואם לבן ולבת. היא מנהלת אורח חיים צמחוני.
תחקירים בולטים

המסע להצלת איתמר
המחלקה הסגורה בבית החולים גהה
לאן נעלמו האיברים מאבו כביר?
הזנחה והתעללות במשפחות אומנה
פרשת גל בק
פרשת ההטרדות המיניות במגן דוד אדום
משחקים מסוכנים – סדרת כתבות התחקיר של יפעת גליק על מכבי תל אביב בכדורסל
הזרמת תרופות דרך הביוב למי הים
נדל"ן על המים - סדרת כתבות בנושא השתלטות גורמים פרטיים על רצועות החוף בישראל
הקשר הכלכלי בין כיל לרשות הטבע והגנים
הערות שוליים

↑  כאן חדשות - תאגיד השידור הישראלי (2019-02-13), "זוכרת את האצבעות שלו עד היום": התחקיר שרודף את יפעת גליק, נבדק ב-2019-02-18
↑  "מדינה בתאונה" - סדרת כתבות של יפעת גליק, ערוץ היוטיוב של רשות השידור
↑  יפעת גליק, ההתעללות בקיבוץ גבע: מאסר על תנאי וקנס כספי נגזרו על מנהל דיר הכבשים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 7 ביוני 2021
↑  שגיא בן נון‏, העיתונאים גדעון לוי, אוהד חמו, יפעת גליק וקרינה שטוטלנד זכו בפרס סוקולוב, באתר וואלה, 14 ביוני 2021
↑  עמוד הפייסבוק של יפעת גליק, 24 בדצמבר 2019
↑   none, ‏השמן של יונתן ואיתמר, באתר ‏מאקו‏, 13 בפברואר 2009
↑   יפעת גליק, ‏תיעוד: מה קורה במחלקה הסגורה בגהה?, באתר ‏מאקו‏, 22 במאי 2009
↑  יפעת גליק, ‏לאן נעלמים האיברים מאבו כביר?, באתר ‏מאקו‏, 19 בדצמבר 2009
↑   יומן עם אילה חסון - מכה כפולה: התעללות בילדי אומנה, ערוץ היוטיוב של רשות השידור, מרץ 2015
↑   יומן - כך טויחה התאונה הקטלנית שבה נהרג גל בק ז"ל, יומן, ערוץ הראשון - ערוץ היוטיוב של רשות השידור, יולי 2015
↑   תחקיר חדשות השבת: הטרדות מיניות במגן דוד אדום, יומן, ערוץ הראשון - ערוץ היוטיוב של רשות השידור, ינואר 2016
↑   משחקים מסוכנים – סיפורה האמיתי של מכבי תל אביב, מהדורת חדשות הערב של כאן – תאגיד השידור הישראלי - ערוץ היוטיוב של כאן חדשות, פברואר 2018
↑   כך הפכו מי הים שלנו לבית מרקחת של תרופות, מהדורת חדשות הערב של כאן – תאגיד השידור הישראלי - ערוץ היוטיוב של כאן חדשות, ינואר 2022
↑  יפעת גליק, מכרסמים לנו בים: מסע בחופים ששייכים לכולנו - והולכים ומצטמצמים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי
↑   תורמים ומזהמים: הקשר הכלכלי בין כיל לרשות הטבע והגנים, מהדורת חדשות הערב של כאן – תאגיד השידור הישראלי - ערוץ היוטיוב של כאן חדשות, יוני 2022
קני רוזנברג

| --- | --- |

רוזנברג, אוגוסט 2023
 לידה:  ספטמבר 1966 (בן 58) ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית, ישראל 
 השכלה:  ישיבה יוניברסיטי  אוניברסיטת קולומביה 
 מקצוע:  איש עסקים
 
קנת' (קני נפתלי) רוזנברג (באנגלית: Kenny Rozenberg, נולד בספטמבר 1966) הוא איש עסקים יהודי ישראלי-אמריקאי, תחום ההשקעות שלו הוא נדל"ן וחברות בתחום הטיפול הרפואי, הסיעודי והשיקומי ברחבי ארצות הברית. מימן עבור בנו, אלי, את רכישת השליטה בחברת אל על.
ביוגרפיה

רוזנברג בהכשרתו הוא טכנאי רפואי בתחום זה עבד החל משנת 1986. בשנת 1988 סיים לימודי תואר ראשון באמנות ובפסיכולוגיה בישיבה יוניברסיטי, ובשנת 1990 סיים תואר שני בבריאות הציבור באוניברסיטת קולומביה. לאחר מכן עבד בבית אבות בן 200 מיטות כעוזר מנהל עד שנת 1995. בשנת 1995 רכש רוזנברג בית אבות קטן בדרום ברונקס שעמד לפני קריסה כלכלית. לאחר שנה הוא הקים חברה שנקראה אחוזת ויליאמסברידג' בברונקס. עם השנים רכש רוזנברג נכסים ובתי אבות נוספים וכיום הוא מחזיק ב-25 בתי אבות, שתי סוכנויות בריאות ביתיות ושירותי תחבורה רפואיים מרובים, מלונות ונדל"ן וכן חברת האמבולנסים מהגדולות בניו יורק Senior Care EMS. בתי האבות שבהחזקתו נמצאים תחת חברת Centers Health Care. רוזנברג עצמו משמש כמנכ"ל החברה.
הונו של רוזנברג מוערך בין 500 מיליון דולר למיליארד דולר.
רוזנברג הוא פרמדיק מתנדב בארגוני ההצלה והוא התגורר במונסי, ניו יורק.
רוזנברג נשוי והוא אביו של אלי רוזנברג.
במרץ 2021 עלה לישראל וקיבל אזרחות ישראלית.
ביוגרפיה > רכישת אל על

בשנת 2020 עם מגפת הקורונה ומשבר התעופה שהתפתח בעקבותיה, נקשר שמו של רוזנברג ברכישת חברת אל על הישראלית מחברת כנפיים. לפי הנטען, רוזנברג מעוניין להחזיק בשליטה לבד, והוא מעוניין להשלים את העסקה במזומן. לצורך כך הקים רוזנברג את חברת כנפי נשרים תעופה, שכר משרד יחסי ציבור שיטפל בעניין ואת הראל לוקר ואת רואה החשבון ראם עמינח שהוא תת-אלוף במילואים, עורך דינו של רוזנברג הוא דודי תדמור ואיש הקשר בעסקה הוא ידידו עמיקם בן צבי, כל אלו פועלים לקידום העסקה מטעם רוזנברג. בתחילת אוגוסט 2020 אישרה רשות החברות בישראל לרוזנברג להפוך לבעל השליטה בחברה. בספטמבר 2020 עם הנפקתה של אלעל בבורסה מסתמן כי אלי רוזנברג הוא בעל המניות העיקרי המחזיק ב-42.89% ממניות אלעל.
כיוון שרוזנברג בעת המכירה לא היה אזרח ישראלי הוא רכש את אל על באמצעות בנו אלי רוזנברג שהוא אזרח ישראלי, אברך כולל ותלמיד ישיבה, המתגורר בשכונת רמת אשכול בירושלים.
בשנת 2023 פורסם כי הוגשה תביעה כנגד רוזנברג על שימוש בכספים ממשלתיים שיועדו למערכת בתי-האבות שבבעלותו לצורך רכישת חברת אל על. חברת אל על אינה חלק מהליך זה.
הערות שוליים

↑  Kenneth Rozenberg Phone Number, Address, Public Records (באנגלית).
↑  Centers Health Care - Our Team, centershealthcare.com
↑  גולן חזני, הקונה המיועד של אל על: תלמיד הישיבה אלי רוזנברג, באתר כלכליסט, 12 ביולי 2020
↑  Centers Health Care - Leadership, centershealthcare.com
↑   יורם גביזון, הרוכש הפוטנציאלי של אל על: תלמיד ישיבה מירושלים, באתר TheMarker‏, 12 ביולי 2020
↑  תומר הדר, המיליונר קני רוזנברג, אביו של בעלי אל על, עלה לישראל, באתר כלכליסט, 9 במרץ 2021
↑  גולן חזני, "הרב אמר לו לקנות את אל על, וכל מה שהרב אמר הצליח לו", באתר כלכליסט, 13 ביולי 2020
↑  הדרמה הגדולה באל על: החרדי הצעיר, הטייסים וההנהלה, באתר ישראל היום
↑  אלי רוזנברג מתקרב לרכישת אל על, באתר ישראל היום
↑  אביב לוי, ‏מוזס איבדה השליטה באל על. רוזנברג הוא בעל המניות הגדול, באתר גלובס, 16 בספטמבר 2020
↑   יורם גביזון, אלי רוזנברג הוא בעל השליטה החדש באל על, באתר TheMarker‏, 16 בספטמבר 2020
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏המשקיע והכוורת: הכירו את הרוכש המסתורי של אל על, באתר גלובס, 12 ביולי 2020
↑  Owners used fraudulent funds to buy Israel's national airline - New York A-G, The Jerusalem Post | JPost.com, ‏2023-07-01 (באנגלית)
↑  NY alleges El Al owner used Medicaid funds meant for elderly to buy airline instead, Times of Israel, ‏29 June 2023
אדוואלד בואסון האגן

בואסון האגן חוגג את ניצחונו בקלאסיקת ואטנפול, 2011
בואסון האגן עובד עבור חבר קבוצתו, בראדלי ויגינס בטור דה פראנס 2012
בואסון האגן (בירוק לבן) רוכב במהלך טור דה פראנס 2018
אדוואלד בואסון האגן (באנגלית: Edvald Boasson Hagen; נולד ב-17 במאי 1987) הוא רוכב אופני כביש נורווגי מקצועי לשעבר. סגן אלוף העולם (ואלקנבורג 2012) ומנצח גנט-וולחם לשנת 2009. בואסון האגן הוא אלוף  נורווגיה בנגד שעון בשנים 2007–2009, 2010, 2011, 2013, 2015–2018 ובמרוץ הכביש ב-2012, 2015, ו-2016. לבואסון האגן ניצחון בשלושה קטעי טור דה פראנס (2011, 2017) וחמישה קטעים בקריטריום דו דופינה במהלך הקריירה שלו.
קריירה > מאקסבו - ביאנקי (2006 - 2007) > 2006

בואסון האגן הפך למקצוען ב-2006, לאחר שחתם בקבוצת הפיתוח הנורווגית מאקסבו - ביאנקי(אנ') (כיום נקראת ג'וקר פוול). הוא ניצח את הקטע הראשון והאחרון במרוץ טורינגה-רונדפארט, ניצח את דירוג הצעירים במרוץ וסיים שלישי כללי. בטור דה ל'אווניר, הוא ניצח שלושה קטעים במרוץ וסיים שני בקטגוריית המאיצים. הוא השתתף באליפות העולם עד גיל 23, וסיים שמיני.
קריירה > מאקסבו - ביאנקי (2006 - 2007) > 2007

בואסון האגן ניצח את קטע הפרולוג במרוץ איסטארסקו בקרואטיה, וניצח את המרוץ כולו. הוא ניצח את אליפות נורווגיה בנגד שעון, וסיים שלישי באליפות נורווגיה במרוץ כביש עד גיל 23. הוא ניצח את הקטע הרביעי בטור של אירלנד (אנ'). הוא סיים שישי באליפות העולם עד גיל 23 בנגד שעון.
קריירה > קבוצת קולומביה (2008 - 2009) > 2008: אלוף נורווגיה בנגד שעון וניצחון בקטע באנקו טור

בואסון האגן הצטרף לקבוצת קולומביה(אנ') (אין קשר למדינה, קבוצה אמריקאית) לצד רוכבים בכירים כמו מרק קוונדיש, אנדרה גרייפל, טוני מרטין, וג'ורג' הינקאפי.
הוא ניצח את המרוץ החד יומי הצרפתי, גרנד פרי דה דניין פורט(אנ'). הוא שמר על תוארו כאלוף נורווגיה בנגד השעון, וסיים רביעי באליפות נורווגיה במרוץ כביש. הוא השתתף באולימפיאדת בייג'ינג, והגיע במקום ה-71. הוא ניצח את הקטע הרביעי בטור של אנקו (כיום בינקבנק טור). הוא השתתף גם בטור של בריטניה, וניצח במרוץ שלושה קטעים.
קריירה > קבוצת קולומביה (2008 - 2009) > 2009: ניצחון בגנט - וולגם

בואסון האגן סיים רביעי בסטראדה ביאנקה. הוא ניצח את מרוץ גנט - וולגם, לאחר שהקדים את אלכסנדר קוצ'ינסקי בספרינט. הוא רכב לראשונה בגראנד טור, כאשר נבחר לסגל קבוצתו בג'ירו ד'איטליה 2009, ואף ניצח את הקטע השביעי במרוץ. הוא שמר על תוארו כאלוף נורווגיה בנגד שעון, וניצח את הקטע ה-4 וה-6 בטור של פולין. הוא ניצח את טור אנקו, לאחר שניצח את הקטע השביעי והשמיני במרוץ. הוא ניצח גם את הטור של בריטניה, לאחר שניצח ארבעה קטעים ברציפות במרוץ.
קריירה > סקיי (2010 - 2014) > 2010: ניצחון בקטעים בטירנו - אדריאטיקו, ובדופינה ליברה

בואסון האגן הצטרף לקבוצת סקיי הבריטית. הוא סיים שני בטור של עומאן(אנ'), אחרי שניצח את הקטע השלישי והשישי במרוץ. הוא סיים שישי באומלופ הט ניוסבלד, וניצח את הקטע השביעי בטירנו - אדריאטיקו ואת הקטע השמיני בדופינה ליברה. הוא ניצח בפעם הרביעית ברציפות את אליפות נורווגיה בנגד שעון, בואסון האגן השתתף לראשונה בטור דה פראנס, וסיים פעמיים (קטעים 4 ו-5) במקום השלישי, בסופו של דבר, סיים במקום ה-113 הכללי. הוא ניצח את גרנד פרי אוסלו, ואת קלאסיקת דאץ' פוד ואלי. הוא סיים שני בגרנד פרי קוויבק.
קריירה > סקיי (2010 - 2014) > 2011: ניצחון בשני קטעים בטור דה פראנס ובטור אנקו

בואסון האגן סיים שני בטור של עומאן ושמיני בקורן-בריסל-קורן. הוא ניצח את הקטע הראשון בבאיירן-רונדפארט, וניצח בפעם החמישית ברצף את אליפות נורווגיה בנגד השעון. בטור דה פראנס, הוא ניצח את הקטע השישי לאחר שהקדים את מת'יו גוס ואת תור הוסהובד בספרינט. הוא ניצח גם את הקטע ה-17 במרוץ, לאחר שהקדים את באוקה מולמה ב-40 שניות. הוא סיים במקום ה-51 הכללי. הוא ניצח את מרוץ סנדפורד, ואת אנקו טור, לאחר שגם ניצח את הקטע השביעי במרוץ. הוא ניצח את קלאסיקת ואטנפול, לאחר שהקדים את ג'רלד צ'יולק ואת בורוט בוזיץ' בספרינט. הוא סיים שמיני באליפות העולם.
קריירה > סקיי (2010 - 2014) > 2012: ניצחון בגרנד פרי דה פלואה ובאליפות נורווגיה במרוץ כביש

בואסון האגן ניצח את קטגוריית המאיצים בטור דאון אנדר, ובוואלטה או אלגראבה (ניצח גם את הקטע השני), הוא סיים חמישי בגנט - וולגם. הוא ניצח את הטור של נורווגיה, וגם את דירוג הצעירים והמאיצים, ובנוסף לכך גם את הקטע הרביעי במרוץ. בואסון האגן ניצח לראשונה את אליפות נורווגיה באופני כביש. אך לאחר חמישה ניצחונות רצופים, הפסיד את אליפות נורווגיה בנגד שעון לריידר בורגרסן. בטור דה פראנס, הוא סיים שני בקטע השלישי, ושלישי בקטע ה-1 וה-13. הוא סיים במקום ה-56 הכללי, לאחר שבן קבוצתו, בראדלי ויגינס, ניצח את המרוץ. הוא ניצח את גרנד פרי דה פלואה, וזכה במדליית הכסף באליפות העולם לאחר שפיגר ב-4 שניות אחרי פיליפ ז'ילבר המנצח. הוא ניצח את קטגוריית המאיצים בטור של בייג'ינג'.
קריירה > סקיי (2010 - 2014) > 2013: ניצחון בטור של נורווגיה ובאליפות נורווגיה בנגד השעון

בואסון האגן סיים שמיני בטור של קטר, הוא סיים תשיעי ב-E3 בינקבנק קלאסיק. בטור של נורווגיה, הוא ניצח את המרוץ לאחר שהקדים את סרחיו מיגל פאוליניו, ואת סונדרה הולסט אנגר. הוא ניצח את הקטע הרביעי במרוץ ואת דירוג המאיצים, עם 68 נקודות. גובר על אלכסנדר קריסטוף השני עם 60 נקודות. הוא ניצח את הקטע השלישי בדופינה ליברה, והחזיר לעצמו את התואר כאלוף נורווגיה. הוא סיים שלישי במרוץ הכביש באליפות נורווגיה. הוא נבחר שוב לטור דה פראנס, אך נטש את המרוץ לפני הקטע ה-13 (לא לפני שהספיק לסיים שני בקטע החמישי). ובעקבות כך נבחר גם לוואלטה אספנייה, שם סיים שני בשני קטעים (12, 17) והגיע במקום ה-84 הכללי.
הוא זכה ביחד עם סקיי במדליית הארד באליפות העולם בנגד השעון הקבוצתי, במרוץ הכביש, הגיע במקום ה-20.
קריירה > סקיי (2010 - 2014) > 2014: שלישי באומלופ הט ניוסלבד

בואסון האגן סיים שני במרוץ טרופאו סרה דה טראמונטאנה. הוא סיים שלישי באומלופ הט ניוסבלד, לאחר שאיאן סטאנרד וגרג ואן אוורמאט הקדימו אותו.
הוא נבחר לג'ירו ד'איטליה, אך פרש לפני הקטע ה-16. הוא סיים שני בגביע יפן, לאחר שניית'ן האס הקדים אותו.
קריירה > דיימנשן דאטה (2015 - 2020) > 2015: אלוף נוורגיה בכביש ובנגד שעון, ניצחון בטור של בריטניה

בואסון האגן הצטרף לקבוצת דיימנשן דאטה הדרום אפריקאית. הוא סיים שני בטור של נוורגיה, וניצח את הקטע החמישי בטור של פיורדס וסיים במקום השביעי הכללי. הוא ניצח גם את אליפות נורווגיה באופני כביש, וגם את אליפות נורווגיה בנגד השעון. הוא סיים במקום ה-82 הכללי בטור דה פראנס, והגיע רביעי בקטע האחרון. הוא ניצח את הקטע השני בטור של דנמרק, וסיים במקום השישי הכללי. הוא סיים במקום הרביעי הכללי ב-המרוץ הארקטי של נורווגיה. בואסון האגן ניצח בפעם השנייה את הטור של בריטניה, לאחר שהקדים את ווט פולס ואת אווין דול.
קריירה > דיימנשן דאטה (2015 - 2020) > 2016: אלוף נוורגיה בכביש ובנגד השעון וניצחון בקטע בדופינה ליברה

בואסון האגן ניצח את הקטע השלישי בטור של קטר, שהיה קטע נגד השעון, הוא סיים חמישי כללי. בטור של עומאן, הוא ניצח את הקטע השני והחמישי, סיים שישי כללי וניצח את קטגוריית המאיצים. הוא סיים חמישי בפריז - רובה. בואסון האגן ניצח את הקטע הרביעי והחמישי בטור של נורווגיה, וסיים במקום השני הכללי. ב-דופינה ליברה, הוא גבר על ז'וליאן אלאפיליפ ועל נאסר בוהאני בספרינט, וניצח את הקטע הרביעי. בואסון האגן ניצח במרוץ גם את קטגוריית המאיצים, לאחר שצבר 59 נקודות. הוא שמר על תוארו כאלוף נורווגיה בכביש ובנגד שעון, וסיים שלישי בקטע ה-10 בטור דה פראנס. בואסון האגן סיים בטור זה במקום ה-109 הכללי. הוא השתתף במשחקים האולימפיים בריו, הוא סיים במקום ה-30 במקצה נגד השעון, ולא סיים את המרוץ הכביש. הוא ניצח את הקטע השביעי באנקו טור, וסיים שישי באליפות העולם.
קריירה > דיימנשן דאטה (2015 - 2020) > 2017: ניצחון בקטע בטור דה פראנס

בואסון האגן ניצח את הטור של נורווגיה, לאחר שניצח את הקטע החמישי והראשון במרוץ בפער של 4 שניות מסימון גרנס השני ו-10 מפיטר ווינינג השלישי. הוא ניצח שלושה קטעים רצופים בטור של פיורדס, וניצח את הדירוג הכללי וגם את דירוג המאיצים. הוא שמר על תוארו כאלוף נורווגיה בנגד שעון, אך הפסיד את תוארו כאלוף נורווגיה בכביש, לאחר שסיים במקום ה-56. בטור דה פראנס, הוא ניצח את הקטע ה-19 במרוץ לאחר שתקף מתוך קבוצת בריחה. הוא סיים שלישי בקטגוריית המאיצים עם 220, וסיים במקום ה-78 הכללי. הוא ניצח את הקטע השמיני בטור של בריטניה, וסיים שני כללי (8 שניות אחרי לארס בום המנצח).
קריירה > דיימנשן דאטה (2015 - 2020) > 2018: אלוף נורווגיה בנגד שעון

בואסון האגן סיים רביעי בדווארס דור פלנדרן, ושמיני באסקבורן-פרנקפורט. הוא ניצח את הקטע השני בטור של נורווגיה, וסיים שלישי כללי (12 שניות אחרי אדוארד פראדס המנצח). הוא סיים רביעי בטור של פיורדס, וניצח את אליפות נורווגיה בנגד שעון. ב-טור דה פראנס, הוא לא בלט בקטעי הספרינט וסיים במקום ה-84 הכללי.
קריירה > דיימנשן דאטה (2015 - 2020) > 2019

בואסון האגן פתח את עונת 2019 עם ניצחון בנגד השעון בקטע הראשון של וואלטה ולנסיה. הוא ניצח את הקטע השלישי בטור נורווגיה, וסיים שלישי כללי (5 שניות מאלכסנדר קריסטוף המנצח). הוא סיים במקום ה-76 בטור דה פראנס, ובמקום ה-96 בוואלטה אספנייה.
קריירה > דיימנשן דאטה (2015 - 2020) > 2020

ב-2020, נבחר שוב לסגל קבוצתו לטור דה פראנס, וסיים שני בקטע ה-7 שהסתיים בספרינט רב משתתפים, כשהוא מפסיד לווט ואן ארט.
קריירה > טוטאל דיירקט אנרז'י (2023-2021)

לאחר שש עונות במדי קבוצת NTT Pro Cycling, עבר בואסון האגן לקבוצת טוטאל דיירקט אנרז'י מדרג הפרו, לעונת 2021.
הערות שוליים

↑  World Championships U23, procyclingstats.com
↑  Total Direct Energie sign Lawless and Boasson Hagen, cyclingnews.com
בואסון האגן באליפות העולם בנגד שעון, 2009
בואסון האגן בדרכו לנצח את השלב בטור דה פראנס 2011
בואסון האגן לאחר ניצחונו בקטע השלישי בדופינה ליברה, 2013.
בואסון האגן (במרכז) רוכב במהלך טור דה פראנס 2018
מיכאל שלמה אלכסנדר

| --- | --- |

 לידה:  1 במאי 1799 ממלכת פרוסיה (1750-1801) שצ'נקה, פולין גדול, ממלכת פרוסיה 
 פטירה:  23 בנובמבר 1845 (בגיל 46) האימפריה העות'מאנית החל מ-1844 בילביס, האימפריה העות'מאנית 
 מקום קבורה:  ישראל הר ציון, ירושלים, ישראל
 מעסיק:  קינגס קולג' לונדון 
 תפקיד:  הבישוף האנגליקני בירושלים (1841–1845)  בישוף 
 השקפה דתית:  אנגליקניזם 
 
המצבה על קברו של הבישוף אלכסנדר
הכיתוב בעברית על המצבה
מיכאל שלמה אלכסנדר (1 במאי 1799 – 23 בנובמבר 1845) היה יהודי מומר אשר שמש כבישוף האנגליקני הראשון של ירושלים.
ביוגרפיה

מיכאל שלמה אלכסנדר נולד בעיירה שיינלנקה (Schönlanke) בפולין גדול שבפרוסיה (כיום טצ'אנקה (אנ') בפולין) למשפחה יהודית מאנגליה.
אביו היה רב. בשנת 1820 היגר לאנגליה והתפרנס מהוראת מקצועות היהדות במשפחה יהודית. בשנת 1823 התמנה לחזן ושוחט בעיר נוריץ', שם התוודע לנצרות ונוצר קשר בינו לבין ארגון מיסיונרי. בשנת 1825 המיר את דתו לנצרות. לאחר המרת דתו עבר ללמד עברית בעיר דבלין. בשנת 1827 מילא שליחות מיסיונרית בדנציג שבפרוסיה.
בין השנים 1831–1841 היה פרופסור בקינגס קולג' שבלונדון וסייע ברענון התרגום העברי לברית החדשה. בחודש אוגוסט בשנת 1840 חתם אלכסנדר, ביחד עם עוד כמה מומרים, על מכתב מחאה כנגד עלילת הדם בדמשק. בדצמבר 1841 הוא הוסמך כבישוף ויצא למסע לירושלים על-מנת לייסד שם בישופות פרוטסטנטית.
בירושלים פעל להפצת הנצרות בקרב היהודים ולהקמת מוסדות אנגליקנים בארץ ישראל. הוא רכש בית לכנסייה, הקים בית ספר למלאכה עבור יהודים, הקים גרעין של שירותי רפואה עבור יהודי ירושלים ועוד. פעילותו המסיונרית של אלכסנדר לא מצאה חן בעיני גורמים מסוימים במשרד החוץ הבריטי. הקונסול הבריטי בירושלים באותה העת, ויליאם טנר יאנג, התנגד לפעילויותיו המיסיונריות של אלכסנדר וניסה להצר את צעדיו.
בואו לארץ ישראל דרבן את הכנסייה הקתולית והכנסייה היוונית-אורתודוקסיות להגביר את פעילותן בארץ ישראל כמשקל נגד לפועלם האפשרי של הפרוטסטנטים בקרב הנוצרים בארץ ישראל. בשנים שלאחר בואו של סמואל גובאט לירושלים, בשנות הארבעים של המאה התשע עשרה, הוקמו הנציגויות של הכנסייה הקתולית (לטינים ויוונים קתולים) והכנסייה של היוונים אורתודוקסים בירושלים.
בשנת 1845 נפטר הבישוף אלכסנדר במצרים, שם שהה בדרכו לאנגליה. הוא נקבר בבית הקברות האנגליקני על הר ציון. לאחר מותו מונה השווייצרי סמואל גובאט לבישוף הפרוטסטנטי של ירושלים.
The Wizard (שיר של בלאק סבאת')

"The Wizard" הוא שיר של להקת הרוק הבריטית בלאק סבאת' מתוך אלבומם Black Sabbath משנת 1970. "The Wizard" נבחר כסינגל הבכורה שלהם בצרפת, עם "Evil Woman" שיצא כאיי-סייד במדינות רבות אחרות. זה היה גם הבי-סייד של הסינגל "Paranoid" משנת 1970, שהגיע למקום ה-4 במצעד הסינגלים הבריטי ולמקום ה-61 בבילבורד הוט 100.
רקע

"The Wizard" הוא על קוסם שמשתמש בקסם שלו כדי לעודד אנשים שהוא פוגש. בראיון משנת 2005 עם Metal Sludge, הבסיסט והמלחין של בלאק סבאת' גיזר באטלר אמר שמילות השיר הושפעו מהקוסם גנדלף משר הטבעות.
משתתפים

אוזי אוסבורן - שירה, מפוחית
טוני איומי - גיטרה, גיטרת סלייד
גיזר באטלר - גיטרה בס
ביל וורד - תופים
כיסויים והשפעות

השיר זכה לגרסת כיסוי על ידי Bullring Brummies, פרויקט קצר בהשתתפות מייסדי בלאק סבאת' גיזר באטלר וביל וורד, עבור אלבום המחווה Nativity in Black משנת 1994.