stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אגבה
לקריאה נוספת

מיכה לבנה, לקסיקון החי והצומח של ארץ ישראל, כרך א', עורך: עזריה אלון, מדינת ישראל - משרד הביטחון, תשנ"ד - 1994 (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  ה. בן עדי, בנגב התאקלם הסיזאל, מעריב, 19 באוגוסט 1953
↑  אלרם שחר, נספח תיעוד מקדים לתוכנית מס' 7/470/03 - יער נחל שמריה רנן, קק"ל מחוז דרום, פברואר 2012, עמ' 38-36
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX557669  NDL: 00576876 
מטעי אגבה בנגב הצפוני בקיץ 1957 (צילום: בנו רותנברג)
יורם קירש

| --- | --- |

 לידה:  31 באוקטובר 1945 (בן 79) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  פיזיקה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת תל אביב  צייטלין 
 מנחה לדוקטורט:  נורברט נחום קריסטיאנפולר 
 מוסדות:  האוניברסיטה הפתוחה 
 תרומות עיקריות
 כתיבת ספרי הוראת פיזיקה
 
יורם קירש (נולד ב-31 באוקטובר 1945) הוא פיזיקאי ישראלי, פרופסור אמריטוס לפיזיקה באוניברסיטה הפתוחה.
ביוגרפיה

קירש נולד בתל אביב ולמד בבית-הספר ביל"ו ובתיכון צייטלין. שירת בגולני ובחיל המודיעין. לאחר שחרור מהצבא למד פיזיקה ומתמטיקה לתואר ראשון באוניברסיטה העברית בירושלים, שאותו סיים בשנת 1968. אחר כך סיים לימודי תואר שני באוניברסיטת תל אביב בשנת 1971 ודוקטורט ב-1978, בהנחייתו של נורברט נחום קריסטיאנפולר. נושא עבודת הדוקטור שלו היה "אפקטים של קרינה אולטרה סגולה על תכונות אופטיות וחשמליות של פלואורידים אלקאליים עפרוריים" ( "Effects of UV radiation on optical and electrical properties of alkaline earth fluorides"). במקביל ללימודי הפיזיקה סיים קירש תואר שני במדעי הניהול בבית הספר למינהל עסקים באוניברסיטת תל אביב בהנחיית צבי ליבר.
בשנת 1971 החל ללמד באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1976 הצטרף קירש לסגל האוניברסיטה הפתוחה שנוסדה באותה עת. בשנת 1987 מונה לפרופסור חבר ובשנת 1991 לפרופסור מן המניין. בנוסף הוא שימש חוקר אורח ופרופסור אורח באוניברסיטת מרילנד בארצות הברית ובאוניברסיטאות אוקספורד וססקס בבריטניה. בשנת 1997 השלים תואר B.A במדעי החברה באוניברסיטה הפתוחה.
קירש פיתח באוניברסיטה הפתוחה קורסים בפיזיקה, בהם הקורס "יסודות הפיזיקה" והקורס "תורת היחסות".
בשנת 2002 יצא ספרו "מהפכות בהלכה" העוסק בהתפתחות ההלכה האורתודוקסית, ובו הוא הציג פתרונות לבעיות הלכתיות כמו בעיית העגונות ומסורבות הגט.
בשנת 2006 ראה אור ספרו "היקום על פי הפיסיקה המודרנית", ספר מדע פופולרי העוסק ברעיונות העיקריים של הפיזיקה המודרנית.
בשנת 2011 ראה אור ספרו "מסע אל האושר", העוסק במחקרים ובתאוריות העוסקות ביחס אל האושר ובדרך להשגתו.
קירש הוא חבר בתנועה הדתית-ליברלית נאמני תורה ועבודה. כמו כן הוא כותב מאמרי ביקורת על ספרי מדע בעיתון הארץ.
משפחתו

קירש נישא בשנת 1966 למלכה לבית אלקלעי, והוא אב לארבעה ילדים. בתו, ד"ר נורית קירש, היא ראש התכנית למחשבה ביולוגית באוניברסיטה הפתוחה.
מספריו

ציידי החלקיקים (יחד עם יובל נאמן), הוצאת מסדה, 1983.
יסודות הפיזיקה א', האוניברסיטה הפתוחה, 1999.
יסודות הפיזיקה ב', האוניברסיטה הפתוחה, 1999.
תורת היחסות, האוניברסיטה הפתוחה, 1999.
מהפכות בהלכה, הוצאת מעריב, 2002.
היקום על פי הפיסיקה המודרנית, עם עובד, 2006.
מסע אל האושר, עם עובד, 2011.
חפץ תחת השמים: תכלית החיים והדרך אל האושר על פי ספר קהלת, ידיעות ספרים, 2014.
הערות שוליים

↑  דף אישי באתר "האוניברסיטה הפתוחה"
↑  מקבלי התוארים והתעודות באוניברסיטת ת"א תשל"א, דבר, 25 ביוני 1971
↑
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263974705171  BIBSYS: 90156678  BNE: XX900547  BnF: cb12364735r (data)  GND: 172187257  ICCU: CFIV091608  ISNI: 0000 0001 0926 6006  LCCN: n80165786  NDL: 00469607  NLA: 36148561  NTA: 072884878  RERO: 02-A003456385  SUDOC: 032659903  VIAF: 54225733   WorldCat (עם VIAF): 54225733
פיליפ רוזנאו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  31 באוגוסט 1946 (בן 78) שווייבודז'יצה, רפובליקת פולין 
 ענף מדעי:  מתמטיקה 
 מקום מגורים:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת בראונשווייג לטכנולוגיה 
 מנחה לדוקטורט:  גרהרד ינסן, האנס-יואכים קובלסקי 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב 
 
פיליפ רוזנאו (Rosenau; נולד ב-31 באוגוסט 1946) הוא מתמטיקאי ומשורר ישראלי, פרופסור אמריטוס למתמטיקה באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

רוזנאו נולד בשווייבודז'יצה שבפולין. ב-1957 עלה לישראל עם משפחתו בעקבות אנטישמיות. בשנת 1970 קיבל תואר ראשון במתמטיקה שימושית מאוניברסיטת תל אביב. בשנת 1971 קיבל תואר שני בהצטיינות במדעי ההנדסה מאוניברסיטת תל אביב. הדוקטורט שלו, שכותרתו Multiplikation und Skalarprodukt im Dualraum von C*-Algebren עוסק באנליזה פונקציונלית, ונעשה באוניברסיטה הטכנית בבראונשווייג בהנחייתם של גרהרד יאנסן והאנס-יואכים קובלסקי.
החל מ-1994 הוא פרופסור מן המניין למתמטיקה בבית הספר למדעי המתמטיקה באוניברסיטת תל אביב. הוא גילה את הקומפקטון (Compacton) - מחלקה של גלים קומפקטיים.
רוזנאו כותב ומפרסם שירה מאז שנות השמונים. שיריו פורסמו בכתבי-העת "פרוזה", מאזנים, עתון 77, עלי שיח, נתיב, מטען, קשת החדשה ואחרים, וגם במוספי ספרות של העיתונות היומית.
ב-2002 יצרה הבמאית הפולניה אגניישקה ארנולד (אנ') סרט תיעודי בן שעה 'סיפורו של מתמטיקאי פולני' המספר את קורותיו.
רוזנאו מתגורר בתל אביב, אב לשניים. אשתו, ד"ר שרה רוזנאו, היא מרצה בכירה לחינוך בבית ברל.
ספריו

קו השבר, תל אביב: תמוז, 2000
מחשבות טעונות טיפוח, בני ברק: הקיבוץ המאוחד, 2001
ספני השפל: שירים, 1991–2007, ציורים ורישומים: אורי ליפשיץ, תל אביב: קשב לשירה, 2008
לבוא חשבון, תל אביב: קשב לשירה, 2010
מוקדם מדי החל להיות מאוחר, תל אביב: קשב לשירה, 2012
מראה מעל נהר הזמן, הוצאת כתב, 2019
הערות שוליים

↑  חלקו 1255 תארים ותעודות למסיימי מחזור י"ג באוניברסיטת תל אביב, דבר, 29 ביוני 1970
↑  מקבלי התוארים והתעודות באוניברסיטת ת"א תשל"א, דבר, 25 ביוני 1971
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267222005171  PLWABN: 9812442894505606  BnF: cb166226686 (data)  ISNI: 0000 0000 7911 0026  LCCN: no2007057792  MGP: 99578  VIAF: 97506310   WorldCat (עם VIAF): 97506310 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי קוריאה הצפונית – רוסיה

| יחסי קוריאה הצפונית – רוסיה |
| --- | --- |
קוריאה הצפונית: רוסיה


קוריאה הצפונית: רוסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
120,538: 17,098,242
אוכלוסייה
26,541,336: 144,335,057
תמ"ג (במיליוני דולרים)
: 2,021,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 14,005
משטר
דיקטטורה, טוטליטריזם, משטר חד מפלגתי: רפובליקה נשיאותית פדרלית

יחסי קוריאה הצפונית–רוסיה הם היחסים הדו-צדדיים שבין קוריאה הצפונית לבין רוסיה.
היחסים ידעו עליות ומורדות רבים, והחלו בשנת 1948, עם הכרת ברית המועצות בקוריאה הצפונית.
במהלך מלחמת קוריאה, צבא העם הקוריאני נתמך על ידי הכוחות הסובייטים. צפון קוריאה הוקמה כחלק מהגוש הקומוניסטי וקיבלה תמיכה רוסית גדולה. סין וברית המועצות התחרו על השפעה בצפון קוריאה במהלך הפיצול הסובייטי-סיני בשנות השישים, שכן צפון קוריאה ניסתה לקיים יחסים טובים עם שתי המדינות.
היחסים בין המדינות נמשכו לאחר נפילת ברית המועצות, אם כי בעצימות נמוכה. היחסים קיבלו שוב חשיבות מסוימת לאחר שולדימיר פוטין נבחר לנשיא רוסיה בשנת 2000. קים ג'ונג און גם נענה להזמנה לבקר ברוסיה באמצע 2015 וביקר שוב גם ב-2019.
שתי המדינות חולקות גבול לאורך נהר טומן התחתון (Туманная; 두만강), שאורכו 17 ק"מ (11 מייל) והוקם בשנת 1860 כאשר קיסר רוסיה אלכסנדר השני רכש שטח שנמסר משושלת צ'ינג בסין בהסכם בייג'ינג.
התפיסות החיוביות של צפון קוריאה ברוסיה יורדות בהדרגה, כאשר רק 34% מהרוסים רואים בצפון קוריאה מדינה ידידותית ו-60% מהרוסים מאמינים כי הנשק הגרעיני של צפון קוריאה מהווה איום על מדינות אחרות; רק 8% מהרוסים מעדיפים לתמוך בצפון קוריאה בסכסוך פוטנציאלי. על פי סקר השירות העולמי של ה-BBC בשנת 2014, 19% מהרוסים רואים את השפעתה של צפון קוריאה באופן חיובי, כאשר 37% הביעו כלפיה עמדה שלילית.
היסטוריה > יחסי ברית המועצות-קוריאה הצפונית

היחסים בין שתי המדינות החלו ב-12 באוקטובר 1948, כאשר ברית המועצות הכירה בקוריאה הצפונית.
במהלך המלחמה הקרה נהנתה קוריאה הצפונית מתמיכת ברית המועצות. עם זאת, ברית המועצות צמצמה בשנת 1985 את הסיוע הצבאי לקוריאה הצפונית לטובת פיוס עם קוריאה הדרומית, סיוע צבאי אשר נמשך עד 1989, כאשר בשנה זאת הופסק לחלוטין.
היסטוריה > שנות התשעים לאחר פירוק ברית המועצות

לאחר פירוק ברית המועצות, הממשלה החדשה בראשות בוריס ילצין סירבה לתמוך בקוריאה הצפונית.
ב-1996 הסכימו שתי המדינות להחזיר את שיתוף הפעולה הכלכלי ביניהן וגם לשתף פעולה בתחומי המדע, הטכנולוגיה, התעשייה הקלה והתחבורה, זאת לראשונה מאז פירוק ברית המועצות.
היסטוריה > שנות האלפיים

מפגש הפסגה הראשון בין רוסיה לקוריאה הצפונית התרחש לאחר מינויו של ולדימיר פוטין לנשיא רוסיה. במפגש נחתם הסכם משותף בין שתי המדינות.
ב-2006, תמכה רוסיה בהחלטת מועצת הביטחון של האו"ם לגנות את ניסוי הטילים שערכה קוריאה הצפונית. בעקבות החלטה זו, קוריאה הצפונית הייתה נתונה לאמברגו נשק של האו"ם מאז שביצעה את הניסוי הגרעיני הראשון שלה ב-2006, כחלק מהחלטות שקיבלה מועצת הביטחון - בתמיכתה של רוסיה, המחזיקה זכות וטו.
לאחר ניסוי טילים נוסף של קוריאה הצפונית ב-25 במאי 2009, תמכה רוסיה יחד עם סין, צרפת, יפן, קוריאה הדרומית, הממלכה המאוחדת וארצות הברית בהחלטה אשר תכלול סנקציות חדשות על קוריאה הצפונית, זאת מחשש שניסוי טילים זה יגרום למלחמה גרעינית. ב-15 ביוני 2009, תמכה רוסיה יחד עם סין בסנקציות נוספות כנגד קוריאה הצפונית, אך הדגישה כי היא מתנגדת לשימוש בכוח כנגדה.
היסטוריה > 2010 ואילך

ב-18 באוקטובר 2011 ציינו שתי המדינות באירוע בשגרירות קוריאה הצפונית במוסקבה 63 שנים ליחסים דיפלומטיים בין המדינות. באירוע השתתף סגן שר החוץ הרוסי.
לאחר שוולדימיר פוטין זכה בבחירות לנשיאות רוסיה ב-2012, מנהיג קוריאה הצפונית קים ג'ונג-און שלח לו מכתב ברכה.
בספטמבר 2012 הסכימה רוסיה למחוק חוב של קוריאה הצפונית לרוסיה בסך 11 מיליארד דולר.
באוקטובר 2014, שר החוץ החדש של צפון קוריאה, רי סו יונג, ערך ביקור בן עשרה ימים ברוסיה.
היסטוריה > 2010 ואילך > היחסים במהלך מלחמת אוקראינה–רוסיה

בפברואר 2022 פלשה רוסיה לאוקראינה. ב-2 במרץ, צפון קוריאה הייתה אחת מחמש המדינות היחידות שהצביעו נגד החלטת האו"ם המגנה את הפלישה. בינואר 2024, אמרו גורמים רשמיים בקייב ובוושינגטון כי רוסיה החלה להשתמש בטילים צפון קוריאניים בהתקפותיה באוקראינה.
בספטמבר 2023, פוטין וקים ג'ונג-און נפגשו במזרח רוסיה, וסקר אתר לשיגור חלליות וטילים של רוסיה.
ב-19 ביוני 2024 במהלך ביקור של פוטין בצפון קוריאה חתמו צפון קוריאה ורוסיה על הסכם הגנה הדדי במהלך ביקורו הראשון של ולדימיר פוטין בפיונגיאנג מזה 24 שנים. אירוע זה סומן כהסלמה משמעותית במתחים בחצי האי הקוריאני.
ב-28 באוקטובר 2024 דווח כי במסגרת הסכם סיוע בין קוריאה הצפונית לבין רוסיה. קוריאה צפונית תשלח כ-10,000 חיילים לרוסיה, כדי לעבור אימונים בשטחה ולהילחם באוקראינה. עוד דווח, כי חלק מהחיילים הצפון קוריאנים שנשלחו לרוסיה נמצאים בקרבת הלחימה במחוז קורסק.
ב-16 בדצמבר דווח כי יחידות של צבא קוריאה הצפונית שנלחמות לצד צבא רוסיה ספגו אבדות קשות במהלך הקרבות במחוז קורסק. לפחות 30 חיילים צפון קוריאנים נהרגו או נפצעו באזור קורסק. לפי דיווח האוקראיני, את הפגיעות ספגו הצפון קוריאנים סביב שלושה כפרים בקורסק, ונוסף על ההרוגים והפצועים יש גם שלושה צפון קוריאנים שמוגדרים נעדרים.
בדצמבר 2024 ג'ון קירבי דובר מועצת הביטחון הלאומי של ארצות הברית, אמר שהחיילים הצפון קוריאנים משתמשים בעיקר בטקטיקת מתקפת גל אנושי וש"ראשי הצבא הרוסי והצפון קוריאני מתייחסים לחיילים האלה כאל בשר תותחים".
ב-11 בינואר 2025 הודיעה אוקראינה ששבתה שני חיילים צפון קוריאנים בחזית קורסק. שירות הביון הלאומי של קוריאה הדרומית אישר את המיצאות האסירים הקוריאנים בידי אוקראינה. אלו היו האסירים הצפון קוריאנים הראשונים שנשבו במלחמה.
ב-31 בינואר 2025 לאחר שספגו אבדות כבדות, נטשו חיילי קוריאה הצפונית את חזית קורסק. על פי דיווחים, קרוב למחצית מהחיילים הצפון קוריאנים נהרגו או נפצעו. לא ברור אם מדובר בנסיגה קבועה או זמנית.
לקריאה נוספת

Szalontai, Balázs (2005). Kim Il Sung in the Khrushchev Era: Soviet-DPRK Relations and the Roots of North Korean Despotism, 1953-1964. Stanford: Stanford University Press. ISBN 978-0-8047-5322-7.
Time After Time

Time After Time הוא שיר של הזמרת האמריקאית סינדי לאופר, אשר יצא כסינגל שני מתוך אלבומה She's So Unusual.
הפקה

סינדי לאופר כתבה את השיר בפילדלפיה, בשיתוף פעולה עם חבר להקת ה-Hooters, רוב הימן, אשר אף שר את קולות הרקע בהקלטה. בראיון שהעניקה בשנת 2006 סיפרה לאופר כי רבות ממילות השיר מתייחסות לאירועים מחייה, ומחיי האולפן, באותה תקופה.
לשיר הופק וידאו קליפ בו נראית לאופר שרה את השיר ומופיעים בו גם אמה, אחיה ובן זוגה, הקליפ הוקרן בשנות ה-80 לעיתים קרובות ברשת MTV.
השיר הגיע למקום הראשון במצעד הפזמונים האמריקאי בילבורד הוט 100 ב-9 ביוני 1984 ושהה בפסגה במשך שבועיים. ברחבי העולם היה זה הסינגל השני המוצלח ביותר מבחינה מסחרית של לאופר, לאחר הסינגל "Girls Just Want to Have Fun", והוא הגיע למקום ה-3 במצעד הבריטי ולמקום ה-6 במצעד האוסטרלי. בישראל הגיע השיר למקום ה-17 בין 100 הגדולים, במצעד הלועזי של רשת ג' לשנת 1984.
Time After Time היה מועמד לפרס "שיר השנה" בטקס פרס גראמי שנערך בפברואר 1985. הבלדה נחשבת לשיר קלאסי לשנות ה-80 של המאה ה-20, ומנוגנת עדיין לעיתים קרובות בתחנות רדיו המתמקדות במוזיקה עכשווית מבוגרת. שיר זה הוא אחד מהשירים הכי מחודשים בהיסטוריה של המוזיקה ובוצע במספר רב של גרסאות כיסוי, כולל גרסה אינסטרומנטלית של מיילס דייוויס וגרסאות ווקליות של טרייסי צ'פמן, אשלי טיסדייל, ננה מושקורי, וילי נלסון, איווה קסידי, מריה קארי ורבים אחרים.
ביקורות > רשימות כל הזמנים

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | 500 שירי הפופ הטובים ביותר בכל הזמנים | 116 |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 6  |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה 5× | 5,000,000 |
| בריטניה (BPI) | פלטינה | 600,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
הערות שוליים

↑  The 500 Best Pop Songs (Nos. 500-301): Staff List, בילבורד, ‏17 באוקטובר 2023 (באנגלית אמריקאית)
↑  מדיה פורסט - המצעד הבינלאומי השבועי, באתר מדיה פורסט, הגיע למיקום שיא בשבוע 8 של שנת 2025
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
↑  British Phonographic Industry
| סינדי לאופר |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים |  |
| אלבומי אולפן | She's So Unusual • True Colors • A Night to Remember • Hat Full of Stars • Sisters of Avalon • Merry Christmas • Shine • At Last • Bring Ya to the Brink • Memphis Blues • Detour |  |
| אלבומי אוסף ולהיטים | Twelve Deadly Cyns...and Then Some • The Essential Cyndi Lauper • The Great Cyndi Lauper • The Body Acoustic • True Colors: The Best of Cyndi Lauper |  |
| אלבומים אחרים | Vibes • The Best Remixes • Wanna Have Fun • Hey Now! (Remixes & Rarities) • Kinky Boots |  |
| סיבובי הופעות | Fun Tour • True Colors World Tour • A Night to Remember World Tour • Hat Full of Stars Tour • True Colors • Bring Ya to the Brink Tour • Memphis Blues Tour • She's So Unusual: 30th Anniversary Tour • Detour Tour |  |
| ערכים קשורים | Blue Angel • Kinky Boots |  |
| סינדי לאופר – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| She's So Unusual | "Girls Just Want to Have Fun" • "Time After Time" • "She Bop" • "All Through the Night" • "Money Changes Everything" • "When You Were Mine" |  |
| True Colors | "True Colors" • "Change of Heart" • "What's Going On" • "Boy Blue" • "Maybe He'll Know" |  |
| A Night to Remember | "I Drove All Night" • "My First Night Without You" • "Heading West" • "A Night to Remember" • "Primitive" • "Unconditional Love" |  |
| Hat Full of Stars | "Who Let In the Rain" • "That's What I Think" • "Sally's Pigeons" • "Hat Full of Stars" |  |
| Twelve Deadly Cyns...and Then Some | "Hey Now (Girls Just Want to Have Fun)" • "I'm Gonna Be Strong" • "Come On Home" |  |
| Sisters of Avalon | "You Don't Know" • "Sisters of Avalon" • "Ballad of Cleo and Joe" |  |
| At Last | "At Last" • "Walk On By" |  |
| Bring Ya to the Brink | "Set Your Heart" • "Same Ol' Story" • "Into the Nightlife" |  |
| Detour | "Hard Candy Christmas" • "Funnel of Love" |  |
| סינגלים אחרים | "We Are the World" • "The Goonies 'R' Good Enough" • "Hole in My Heart (All the Way to China)" • "Another Brick in the Wall" • "The World Is Stone" • "Early Christmas Morning" • "Disco Inferno" • "Shine" • "Time After Time (2005)" • "A Christmas Duel" • "Just Your Fool" • "Girls Just Wanna Set Your Heart" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 60b16917-06de-3b85-ac8f-d17bb142fb17
פלוטו

ערך זה עוסק בכוכב לכת ננסי במערכת השמש. אם התכוונתם לאל השאול במיתולוגיה הרומית, ראו .
| --- | --- |

פלוטו, כפי שצולם על ידי הגשושית ניו הורייזונס, יולי 2015
 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  כוכב לכת ננסי
 קטגוריה:  גוף טרנס־נפטוני
 מיקום:  מערכת השמש החיצונית חגורת קויפר
 תאריך גילוי:  18 בפברואר 1930
 מגלה:  קלייד טומבו
 על שם:  פלוטו 
 מקום גילוי:  מצפה הכוכבים לוול 
 מאפיינים מסלוליים
 מרחק ממוצע מהשמש:  5,906,376,272 ק"מ (39.481,686,77 AU)
 אפואפסיד:  7,375,927,931 ק"מ (49.305,032,87 AU)
 פריאפסיד:  4,436,824,613 ק"מ (29.658,340,67 AU)
 ציר חצי-ראשי:  39.48211675 יחידה אסטרונומית
 אקסצנטריות:  0.24880766
 זמן הקפה:  248.09 שנים   90,613.305 ימים
 מחזור סינודי:  366.7 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  4.666 ק"מ/שנייה
  ‑ מקסימלית:  6.112 ק"מ/שנייה
  ‑ מינימלית:  3.676 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  17.14175°
 מספר ירחים:  5
 מאפיינים פיזיים
 רדיוס קו משווה:  10 ± 1,185 ק"מ
 ממדים:  2,376 קילומטר
 שטח פנים:  ‎1.795×107‎ קמ"ר
 מסה:  ‎1.305×1022‎ ±0.007 ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  2.05 גרם/סמ"ק
 תאוצת הכובד בקו המשווה:  0.066 ג'י   0.6 מטר/שנייה2
 זמן סיבוב עצמי:  6 ימים 9 שעות 17.6 דקות   6.3872222222 ימים
 מהירות סיבוב עצמי:  0.0131055 ק"מ/שנייה (בקו המשווה)
 נטיית ציר הסיבוב:  119.61°
 אלבדו:  0.49-0.66
 בהירות נראית:  15.1 
 בהירות מוחלטת:  −0.7 
 מהירות מילוט:  1.2 ק"מ/שנייה
 טמפרטורה מינימלית:  -240 °C   33 K
 טמפרטורה מקסימלית:  -218 °C   55 K
 טמפרטורה ממוצעת:  -229 °C   44 K
 מאפייני אטמוספירה
 לחץ אטמוספירי:  0.30 פסקל
 חנקן:  98%
 
פּלוּטוֹ (שם מלא: 134340 פלוטו; באנגלית: Pluto; סמלים:  או ) הוא גוף טרנס־נפטוני בחגורת קויפר, והוא כוכב הלכת הננסי הגדול במערכת השמש על פי קוטרו, ומסתו קטנה אך במעט מכוכב הלכת הננסי אריס. הוא נע במסלול אליפטי סביב השמש במרחק של 29 עד 49 יחידות אסטרונומיות ממנה. פלוטו נמצא בתהודה מסלולית עם כוכב הלכת נפטון.
פלוטו התגלה ב־1930 והוא הגוף הראשון שהתגלה בחגורת קויפר. מאז גילויו נחשב לכוכב לכת, עד שהבנה טובה יותר של העצמים המרוחקים במערכת השמש הביאה ב־2006 להגדרתו ככוכב לכת ננסי. ב־14 ביולי 2015 הגשושית ניו הורייזונס חלפה ליד פלוטו במרחק של כ־13,000 ק"מ, החללית הראשונה שעשתה זאת. נאס"א שיגרה את הגשושית כדי לבצע מדידות ולצלם את פלוטו ואת ירחיו.
חמישה גופים מוגדרים כירחים של פלוטו: כארון, ניקס, הידרה, קרברוס וסטיקס. אולם, הגדול שבהם, כארון, לא בדיוק הולם את ההגדרה. זאת משום שגודלו, חצי מגודלו של פלוטו, ומסלולו, המשולב עם מסלול פלוטו, יוצרים מערכת כפולה ייחודית במערכת השמש, היות שמסתו של כארון אינה זניחה יחסית לזו של פלוטו והיא גורמת לפלוטו לנוע במסלול מעגלי סביב נקודה הנמצאת תמיד על הקו הדמיוני המחבר בין פלוטו לכארון. אולם, כיוון שהאיגוד האסטרונומי הבינלאומי לא פרסם הגדרות בנוגע לכוכבי לכת ננסיים במערכת בינארית, כארון עדיין מוגדר כירח של פלוטו. בין שני הגופים קיימת נעילת גאות, ולכן הם מפנים זה לזה תמיד את אותו הצד, במה שמכונה "תהודת סיבוב־מסלול".
היסטוריה > גילוי

מייד לאחר שהתגלה כוכב הלכת השמיני, נפטון, בשנת 1846, שיערו את קיומו של פלוטו, ועלה הצורך להסביר חריגות לכאורה במסלולו. כוכב הלכת ההיפותטי כונה "כוכב הלכת X".
בשנת 1906 החל פרסיוול לוול בפרויקט חיפוש מקיף לאיתור כוכב הלכת התשיעי. עד 1909, פרסיוול לוול יחד עם ויליאם הנרי פיקרינג (William Henry Pickering) הציעו מספר קואורדינטות להימצאותו של כוכב הלכת. לוול והמכון שעמד בראשו המשיכו בחיפוש אחר כוכב הלכת ההיפותטי עד יום מותו של לוול בשנת 1916. מבלי שידע על כך, ב־19 במרץ 1915 צילם המצפה שלו שתי תמונות עמומות של פלוטו. לוול לא היה היחיד שצילם את פלוטו מבלי שהבין את משמעות הצילום. ישנם 16 צילומים ידועים של פלוטו טרום הגילוי, בהם מספר צילומים של מילטון יומאסון ממצפה הר וילסון. הוותיק שבצילומי פלוטו צולם ב־20 באוגוסט 1909 במצפה הכוכבים יאקרס (אנ') באוניברסיטת שיקגו.
מאבקי ירושה על ממונו של לוול הקפיאו את פעילות מצפה הכוכבים שלו ליותר מעשור. החיפוש חודש בשנת 1929, כאשר המטלה הוטלה על קלייד טומבו בן ה־23, שהרשים את מנהל המכון בציוריו האסטרונומיים. תפקידו היה לצלם באופן שיטתי את שמי הלילה מדי שבוע ולהשוות את הצילומים כדי לאתר תנועה.
ב־18 בפברואר 1930, אחרי כמעט שנה של חיפוש, גילה קלייד טומבו את פלוטו, על סמך השוואת צילומים מ־23 ו־29 בינואר. לאחר שהמכון השיג הוכחות נוספות שמדובר בכוכב לכת, הגילוי פורסם ברבים ב־13 במרץ 1930, על ידי משלוח טלגרף למצפה של אוניברסיטת הרווארד.
היסטוריה > מקור השם

פלוטו קרוי על שם אל השאול במיתולוגיה הרומית, פלוטו. את השם פלוטו הציעה ילדה בת 11 בשם ונישה ברני (Venetia Burney). סבה קרא באוזניה את המאמר על גילוי גרם שמיים זה, והילדה, שלמדה בעבר על מערכת השמש, ידעה כי כוכבי הלכת קרויים על שמם של אלים מן המיתולוגיה; היא ידעה גם שאחרי נפטון יש חשיכה נטולת כוכבים, ולכן, כאשר שמעה שהתגלה כוכב אחרי נפטון, הציעה לקרוא לו על שם אל השאול.
השם פלוטו מתחיל באותיות PL שהן גם ראשי התיבות של פרסיוול לוול, שהשקיע את שארית חייו וממונו לאיתור כוכב הלכת, ולכן התקבלה ההצעה. הסמל שקיבל פלוטו () מבוסס גם הוא על ראשי תיבות אלה.
היסטוריה > שינוי סיווג

במשך 7 עשורים, מפברואר 1930 ועד אוגוסט 2006, נחשב פלוטו לכוכב הלכת התשיעי והמרוחק ביותר במערכת השמש. פלוטו נחשב לקטן ביותר מבין כוכבי הלכת במערכת, וסיבה זו, כמו גם מסלולו האקסצנטרי הביאו לחוסר הסכמה בשאלת סיווגו ככוכב לכת. גילוי אריס בשנת 2003, והערכתו עד 2015 כגדול מפלוטו, ערער עוד יותר את מעמדו של פלוטו ככוכב לכת. ב־24 באוגוסט 2006 הורד פלוטו ממעמדו ככוכב לכת בעקבות הצבעה שהתקיימה בוועידת האיגוד האסטרונומי הבינלאומי בפראג, והוגדר יחד עם 4 גופים נוספים (אריס, האומיה, מאקה־מאקה, קרס) ככוכב לכת ננסי. פלוטו מוגדר כיום ככוכב הלכת הננסי הראשון בגודלו. בדומה לשאר כוכבי הלכת הננסיים ולגופים הקטנים במערכת השמש הוסף מספר לפני שמו, כך ששמו החדש: 134340 פלוטו.
מאפיינים

מסלולו האליפטי (אקסצנטרי) של פלוטו
מבט צידי המציג את מסלול פלוטו ביחס למישור המילקה
עד שנת 2015 לא היה קיים מידע רב אודות פלוטו היות שאף גשושית לא התקרבה אליו די הצורך כדי לחקור אותו מקרוב, ומרחקו הרב מכדור הארץ איפשר רק להעריך את מאפייניו והרכבו. ב־14 ביולי 2015 ביצעה הגשושית ניו הורייזונס יעף על פני פלוטו וסיפקה מידע רב עליו ועל ירחיו, בעיקר על כארון, שהוא הגדול מבין ירחיו של פלוטו. בראשית המאה ה־21, לפני הגעת ניו הורייזונס לפלוטו, נעשו תצפיות על ידי טלסקופ החלל האבל רב־העוצמה ששפכו אור נוסף אודותיו.
פלוטו מצוי במרחק ממוצע של כ־39 יחידות אסטרונומיות מהשמש, ומשלים הקפה אחת סביבה במשך 248.54 שנה, במהירות 4.74 ק"מ לשנייה (כשישית ממהירות כדור הארץ). צפיפותו הממוצעת 2.02 גרם לסנטימטר מעוקב. בשל האקסצנטריות הגדולה שלו, 0.2481, הוא חוצה את מסלולו של נפטון, ונעשה קרוב ממנו לשמש; ההתרחשות האחרונה הייתה בין 7 בפברואר 1979 ל־11 בפברואר 1999.
בשנת 1931 חושבה מסתו על סמך המסה של נפטון ואורנוס, וזו הוערכה כמסת כדור הארץ. בשנת 1948 הצביע חישוב מתוקן על מסה השווה למסת מאדים. בשנת 1976 חושב לראשונה האלבדו של פלוטו, והוסק כי מסתו לא יכולה לעלות על 1% ממסת כדור הארץ. שנתיים מאוחר יותר, בשנת 1978, עם גילוי הירח כארון, ניתן היה לחשב את מסתו בצורה מדויקת - 0.2% ממסת כדור הארץ.
זווית הנטייה של פלוטו היא 17.148°, זווית הנטייה הגדולה משל מסלולי כוכבי הלכת יחסית למישור המילקה. ציר סחרורו העצמי נטוי יחסית למישור הקפתו את השמש ב-122.46°, ומכאן שתנועתו סביב צירו, הנמשכת 6.3872 ימים, היא בכיוון המנוגד יחסית למרבית כוכבי הלכת, להוציא את נוגה ואורנוס. גודלו של פלוטו, צפיפותו הנמוכה וצורת מסלולו מרמזים כי מדובר, למעשה, בכוכב שביט ענק המהווה חלק מחגורת קויפר ולא בכוכב לכת.
פלוטו קטן משבעה ירחים של כוכבי לכת אחרים: גנימד, טיטאן, קליסטו, איו, הירח של כדור הארץ, אירופה וטריטון. קוטרו ומסתו של פלוטו היו בלתי־ידועים במשך מספר עשורים מהגילוי ורק ניתנו להערכה. גילוי העצם כארון איפשר את קביעת מסת המערכת פלוטו־כארון.
ב־14 ביולי 2015 חלפה הגשושית ניו הורייזונס ליד פלוטו במרחק של כ־13,000 ק"מ, וקבעה שקוטרו הוא 2,370 ק"מ, זאת לאחר שנים רבות של התלבטויות וספקות בעניין.
גאולוגיה

פני השטח של פלוטו מורכבים מ־98% חנקן קפוא, ועקבות של מתאן ופחמן חד־חמצני. בשל סיבובו של פלוטו על הצד סביב השמש, רבע משטחו של פלוטו נמצא באור יום רצוף, ואילו שלושת הרבעים האחרים בחושך מתמשך. לכן, השטח של פלוטו מגוון למדי, עם הבדלים גדולים בבהירותו ובצבעו. הצבע משתנה בין שחור פחם, כתום כהה ולבן. צבעו של פלוטו דומה לצבעו של איו, ירחו של כוכב הלכת צדק עם מעט יותר צבע כתום. רכס ההרים הגבוה בפלוטו הם הרי טנזינג אשר נקראים על שם המטפס הנפאלי טנזינג נורגיי, פסגת הרכס מגיעה לגובה של 6 ק"מ.
כמות האור מהשמש על פלוטו היא חלשה, מקביל לדמדומים על פני כדור הארץ. נאס"א פרסמה מחשבון "זמן פלוטו" הקובע מתי האור על פני כדור הארץ הוא שווה ערך לאור שעל פלוטו ביום בהיר.
פני השטח של פלוטו עשויים מקרח. קרחים אלו עשויים מגזים קפואים ביניהם חנקן, מתאן ופחמן חד־חמצני. בתצלומים שהגיעו מהגשושית "ניו הורייזונס" התגלו במישור ספוטניק (Sputnik Planitia) תבניות קרקע הדומות לדיונות, זאת למרות העדר רוח חזקה מספיקה באטמוספירה הדקה.
אטמוספירה

האטמוספירה של פלוטו מורכבת משכבה דקה של גזים, ובהם חנקן (N2), מתאן (CH4) ופחמן חד־חמצני (CO). החנקן, המהווה 98% מהאטמוספירה, בורח בקצב של מאות טון לשעה. אחת הסברות כי החנקן מגיע לאטמוספירה בתהליך של המראה כאשר מסלולו של פלוטו מתקרב לשמש, והאטמוספירה מתקררת וקופאת, ככל שהוא מתרחק.
הלחץ האטמוספירי הוא בין 0.65 ל־2.4 פסקל. ממדידות ניו הורייזונס ביולי 2015, רואים כי האטמוספירה מגיעה עד לגובה של 130 ק"מ, ויש שתי שכבות של אובך, בגבהים 30 ו־50 ק"מ.
בצילומים שצילמה הגשושית "ניו הורייזונס" הבחינו החוקרים ב-7 תצורות בהירות המצויות באזור ההפרדה בין אזור היום לאזור הלילה והן יכולות להיות עננים. על פי אחד המודלים שהוצעו הן מכילות אצטילן, אתאן וציאניד מימני.