stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הימן שמיר
ראשיתו של חיל האוויר > מלחמת העצמאות והקמת חיל האוויר הישראלי > הפיקוד על חיל האוויר בראשית דרכו

כתום מלחמת העצמאות היה ברור כי ישנו הכרח לצמצם את מספר סוגי המטוסים בחיל האוויר, שבאותה העת מנה 29, ובמקומם להצטייד במטוסים מסוג אחיד; זאת על מנת להקל על הכשרת טייסים ואנשי צוות ולהקל בתחזוקה. על כן נשלח הימן לפריס בחודש יולי 1949, שם פעל לרכישת מטוסי מוסקיטו וסטירמן להדרכה. יחד עם זאת, לאחר שובו לארץ, התגלעו חילוקי דעות בין אהרן רמז והימן לרמטכ"ל הטרי יגאל ידין. זה טען כי על חיל האוויר להיות כפוף למטה הכללי, מבלי שיהיה לו מטה משלו; הימן ואהרן גרסו כי במדינת ישראל עתיד להיות לחיל האוויר תפקיד כה מכריע, עד שראוי כי תהיה לו עצמאות אופרטיבית בדמות מטה עצמאי. בשנת 1951, לאחר שלא ניתן היה ליישב את חילוקי הדעות, הגישו השניים את התפטרותם מהפיקוד על חיל האוויר.
הקמת "בדק מטוסים" והתעשייה האווירית לישראל

לאחר התפטרותו מפיקוד חיל האוויר, שירת הימן מספר חודשים כסמנכ"ל "אל-על", עד ההצעה להקים את המפעל הראשון לתחזוקת מטוסים בישראל בשדה התעופה בלוד. תוך שיתוף פעולה עם אל שווימר ודני אגרונסקי הוקם במקום מפעל "בדק", כיום חטיבת "בדק מטוסים" בתעשייה האווירית לישראל. אל שווימר מונה למנהל הכללי, הימן סמנכ"ל למנהל, ואגרונסקי לסמנכ"ל הכספים.
בשנת 1956 הותחל בייצור משותף ישראלי-צרפתי של מטוס האימון הסילוני הראשון בארץ - ה"פוגה מגיסטר", שהביא את איכות הדרכת הטייסים הישראלים לגבהים חדשים, תרתי משמע. בנוסף, היוותה ה"פוגה" תוספת משמעותית לכוחות הלוחמים במלחמת ששת הימים. בהמשך מונה הימן לעמוד בראש חברת הבת "ישטרון", לימים אלת"א מערכות, חברת בת של התעשייה האווירית לישראל. בנוסף היה הימן מעורב בפיתוח טיל ים-ים "גבריאל", אשר שוגר לראשונה בהצלחה בשנת 1969, והיווה נקודת מפנה ביחסי הכוחות בין ישראל לאויבותיה בזירה הימית.
הפרישה למגזר הפרטי

בשנת 1964 פרש מהתעשייה האווירית לטובת המגזר הפרטי. כחלק מתפקידיו ניהל את בניית מלון הילטון תל אביב, והקים מספר חברות, בהן ממ"י ותא"ת - תעשיות אביזרי תעופה (כיום תאת טכנולוגיות) - אשר רכיביה הותקנו בין השאר במטוסי ה"כפיר". בחורף 1973, בימים שלאחר מלחמת יום הכיפורים, נפטר הימן שמיר במפתיע כתוצאה מאירוע לב ונקבר בבית העלמין קריית שאול. הוא הותיר אחריו אישה ושלוש בנות.
ראו גם

שירות אוויר
חיל האוויר הישראלי במלחמת העצמאות
לקריאה נוספת

צ. דרזנין. הימן - האיש והתקופה, זמורה-ביתן-מודן, 1980.
א. כהן. גשר אווירי לעצמאות : להק תובלה אווירית (1949-1947), מערכות, 1997.
ע. אמבר, א. אייל, א. כהן. שורשי חיל האוויר: התפתחות התעופה הביטחונית בארץ-ישראל עד הקמת המדינה, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1988.
הערות שוליים

1 2  הימן שמיר באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007448451105171  LCCN: n85230193  VIAF: 6377764   WorldCat (עם VIAF): 6377764 
במדי חיל האוויר האמריקאי
הימן שמיר כחניך בניו-ג'רזי, 1940,ארכיון ההגנה
מתוך תוכנית רמז-שמיר להקמת חיל האוויר הישראלי. דף בכתב ידו של הימן שמיר
מטה חיל האוויר בימי מלחמת העצמאות. הימן משמאל, במרכז הרמטכ"ל, יעקב דורי, ומימינו אהרן רמז
מצודת עופרת

מצודת עופרת שנבנתה כדי להגן על דגימה רדיואקטיבית במעבדה
דוגמה ללבני עופרת המשמשות למניעת דליפת קרינה מהרווח שבין הלבנים
מצודת עופרת היא מבנה המורכב מעופרת המיועד לספק מיגון מפני קרינת גמא במגוון יישומים בתעשייה הגרעינית ובפעילויות אחרות המשתמשות בקרינה מייננת.
יישומים > מיגון של חומרים רדיואקטיביים

מצודות עופרת נמצאות בשימוש נרחב להגנה מפני מקורות רדיואקטיביים וחומרים רדיואקטיביים. מטרתה היא להגן על סביבתה מקרינת גמא. עופרת תגן ביעילות גם בפני חלקיקי אלפא ובטא, אך לא תגן בפני נייטרונים ביעילות. אם יש לצפות באירוע בו נפלטת קרינת גמא, ניתן להשתמש בחלון צפייה מזכוכית עופרת כדי למגן אך במקביל לאפשר ראות.
יישומים > מיגון של גלאי קרינה

גלאי קרינה הפועלים ברקע עתיר קרינת גמא מוגנים לעיתים כדי למנוע מ"הצפת" הגלאי. הצפה על ידי קרני גמא עשויה להקשות על גילוי חלקיקי אלפא ובטא. כמו כן מיגון נדרש אם נדרש גילוי רמות נמוכות מאוד של קרינה.
יישומים > מבנה המצודה

הטירה יכולה להיות עשויה מלבנים בודדות; בדרך כלל עם חתך בצורת V כדי למנוע קרינה ישירה דרך הרווחים שבין הלבנים, אך ניתן לייצר לבנים בצורות מותאמות אישית על ידי עיבוד שבבי או יציקה.
לבנת עופרת טיפוסית שוקלת כעשרה קילוגרמים. מצודות עופרת יכולות להיות עשויות ממאות לבנים ומשקלן אלפי קילוגרמים, ולכן הרצפה עליה הן מונחות חייבת לעמוד בעומס כבד, למשל מבנה המיועד במוחד למטרה זו, או מרתף של בניין הבנוי על לוח בטון. אם המצודה לא מונחת ישירות על הרצפה, נדרש מבנה חזק מספיק כדי לתמוך בה בבטחה.
הערות שוליים

↑  Supelco, Design of detector support assembly
הסוד שבעיניים

| --- | --- |

 מבוסס על:  The Question in Their Eyes 
 בימוי:  בילי ריי 
 הופק בידי:  מרק ג'ונסון 
 תסריט:  בילי ריי, חואן חוסה קמפנלה, אדוארדו סצ'רי 
 עריכה:  ג'ים פייג' 
 שחקנים ראשיים:  צ'ואיטל אג'יופור דון פטריק הארווי ג'ו קול Mark Famiglietti Zoe Graham רוס פרטרידג' Niko Nicotera לינדון סמית מייקל קלי ניקול קידמן אלפרד מולינה ג'וליה רוברטס דין נוריס Slim Khezri 
 מוזיקה:  Emilio Kauderer 
 צילום:  דניאל מודר 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  IM Global 
 חברה מפיצה:  Big Bang Media, STX Entertainment, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  3 בדצמבר 2015 
 משך הקרנה:  111 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט בלשי, סרט פשע, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 הכנסות באתר מוג'ו:   secretintheireyes2015
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
הסוד שבעיניים (באנגלית: Secret in Their Eyes) הוא סרט דרמה-מתח אמריקאי משנת 2015, בבימויו של בילי ריי ובכיכובם של ג'וליה רוברטס, צ'יווטל אגיופור, וניקול קידמן. הסרט הוא עיבוד מחודש לסרט הארגנטינאי זוכה פרס האוסקר משנת 2009, "הסוד בעיניהם" (El secreto de sus ojos). העלילה עוקבת אחר חקירה שנמשכת למעלה מעשור בנוגע לרצח אכזרי של בתה של סוכנת FBI, והשלכות המקרה על חייהם של החוקרים המעורבים.
הסרט יצא לאקרנים ב-20 בנובמבר 2015. הוא זכה לקבלת פנים מעורבת מצד המבקרים, ששיבחו את ביצועיו אך השוו אותו באופן לא חיובי למקור.
הסוד שבעיניים גרף 20.2 מיליון דולר בצפון אמריקה ו-12 מיליון דולר בטריטוריות אחרות בסכום כולל של 32.2 מיליון דולר ברחבי העולם, מול תקציב של 19.5 מיליון דולר.
עלילה

הסרט מספר את סיפורם של צוות חוקרים פדרליים, בראשותו של ריי קסטן (צ'יווטל אגיופור), שמנסה לפתור את תעלומת הרצח של בתה של סוכנת ה-FBI, ג'ס קובוט (ג'וליה רוברטס). החקירה נמשכת במשך שנים רבות, כאשר ריי אינו מצליח לשכוח את המקרה וממשיך לחפש אחר הצדק. החקירה מובילה לגילויים חדשים שמערערים את הנחות היסוד של הדמויות ומובילים לעימותים מורכבים.
צוות השחקנים

צ'ואיטל אג'יופור — בתור ריימונד "ריי" קסטן
ניקול קידמן — בתור קלייר סלואן
ג'וליה רוברטס — בתור ג'סיקה "ג'ס" קוב
דין נוריס — בתפקיד באמפי וויליס
מייקל קלי — בתור רג'ינלד "רג" סיפרט
אלפרד מולינה — בתפקיד מרטין מוראלס
זואי גרהם — בתור קרולין קוב
לינדון סמית' — בתור קיט
ג'ו קול — בתור אנזור מרזין / קליי בקוויט
דון הארווי — בתור פיירו
מארק פמילייטי — בתור סמל תורן ג'ייקובס
רוס פרטרידג' — בתור אליס
ביקורות

הסרט "הסוד שבעיניים" קיבל ביקורות מעורבות מצד המבקרים. חלק מהמבקרים שיבחו את ההופעות של השחקנים הראשיים, במיוחד את ג'וליה רוברטס, אך אחרים מתחו ביקורת על העיבוד המחודש, שנטען כי אינו מצליח לשחזר את העומק והרגש של הסרט המקורי. הסרט קיבל ציון של 39% באתר Rotten Tomatoes, המבוסס על מעל 170 ביקורות, וציון של 45 מתוך 100 באתר Metacritic, מה שמעיד על ביקורות מעורבות עד שליליות. ב-CinemaScore, הקהל נתן לסרט ציון ממוצע של "B−" בסולם A+ עד F.
הסופר מנואל בטנקור מרמזקלה אמר שהסרט "מציע דוגמה לספר לימוד למה שלעיתים קרובות הולך לאיבוד בתרגום כאשר סרטים זרים מיוצרים מחדש עבור הקהל האמריקאי".
הערות שוליים

↑  D'Alessandro, Anthony (22 בנובמבר 2015). "Was It Wise To Divide Up 'Mockingjay'? Finale's $102.4M Debut Is 5th Highest Of 2015, But Lowest In Series". Deadline Hollywood. נבדק ב-2 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "This Is What Happens When You Remake an Oscar-Winning Argentine Film for US Audiences". Remezcla. נבדק ב-2018-10-03.
נבחרת קוריאה הצפונית בכדורגל

נבחרת הרפובליקה העממית הדמוקרטית של קוריאה בכדורגל (בקוריאנית: 조선민주주의인민공화국 축구 국가대표팀) המוכרת  בכינויה "צ'ולימה" (סוג של סוס אגדי במיתולוגיה הקוריאנית), היא נבחרת הכדורגל הלאומית של קוריאה הצפונית, המייצגת אותה מאז שנת 1964. הדירוג הנוכחי של נבחרת קוריאה הצפונית ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-111 בעולם, נכון ל-24 באוקטובר 2024; הניקוד הוא 1,175.14 – ללא שינוי לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 57 נמדד לראשונה בנובמבר 1993, והדירוג הנמוך ביותר 181 נמדד לראשונה באוקטובר 1998.
שיאה של הנבחרת היה במונדיאל 1966, שבו ניצחה 0-1 את נבחרת איטליה ובכך העפילה לרבע גמר הטורניר. ברבע הגמר פגשה הנבחרת את פורטוגל, והובילה תחילה 0-3, אך אז הצליחה פורטוגל, בהנהגת אאוזביו שכבש ארבעה שערים, לנצח 3-5 ולעלות שלב. בטורניר זה הפכה קוריאה הצפונית לנבחרת האסיאתית הראשונה שהצליחה לעבור את הסיבוב הראשון בגביע העולם בכדורגל.
נבחרת קוריאה הצפונית העפילה גם למונדיאל 2010, לראשונה מאז 1966. הנבחרת פתחה את משחקיה בהפסד מכובד בתוצאה 1-2 לנבחרת ברזיל, אך בהמשך הובסה בתוצאות גבוהות וללא הבקעת שערים על ידי פורטוגל וחוף השנהב, וסיימה את שלב הבתים במקום האחרון, ללא נקודות.
כל גביעי העולם

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1930 עד 1938: הייתה חלק מיפן
1950: הייתה חלק מקוריאה
שווייץ 1954: לא הייתה חברה בפיפ"א
שוודיה 1958: לא הייתה חברה בפיפ"א
צ'ילה 1962: לא נרשמה
| אנגליה 1966 | רבע גמר | 4 | 1 | 1 | 2 | 5 | 9 |
מקסיקו 1970: פרשה
גרמניה 1974: לא העפילה
ארגנטינה 1978: פרשה
ספרד 1982: לא העפילה
מקסיקו 1986: לא העפילה
איטליה 1990: לא העפילה
ארצות הברית 1994: לא העפילה
צרפת 1998: לא נרשמה
קוריאה הדרומית יפן 2002: לא נרשמה
גרמניה 2006: לא העפילה
| דרום אפריקה 2010 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 12 |
ברזיל 2014: לא העפילה
רוסיה 2018: לא העפילה
קטר (מדינה) 2022: פרשה
ארצות הברית מקסיקו קנדה 2026: 
| סה"כ | 2/18 | 7 | 1 | 1 | 5 | 6 | 21 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל גביעי אסיה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1956 עד 1972: לא הייתה חברה בAFC
איראן (1964–1979) 1976: פרשה לאחר שהעפילה
| כווית 1980 | מקום רביעי | 6 | 3 | 0 | 3 | 10 | 12 |
סינגפור 1984: לא נרשמה
קטר (מדינה) 1988: לא העפילה
| יפן 1992 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 5 |
איחוד האמירויות הערביות 1996: לא נרשמה
לבנון 2000: לא העפילה
הרפובליקה העממית של סין 2004: לא העפילה
אינדונזיה מלזיה תאילנד וייטנאם 2007: הושעתה על ידי ה-AFC
| קטר (מדינה) 2011 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 0 | 2 |
| אוסטרליה 2015 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 7 |
| איחוד האמירויות הערביות 2019 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 14 |
קטר (מדינה) 2023: פרשה
| ערב הסעודית 2027 | העפילה |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | 5/18 | 18 | 3 | 2 | 13 | 15 | 40 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל גביעי האתגר של ה-AFC

2006 - לא העפילה
2008 - חצי הגמר
2010 - מקום ראשון
2012 - מקום ראשון
2014 - פרשה
כל גביעי פדרציית הכדורגל של מזרח אסיה

2003 - פרשה
2005 - מקום שלישי
2008 - מקום רביעי
2010 עד 2013 - לא העפילה
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
| כדורגל בקוריאה הצפונית קוריאה הצפונית |
| --- | --- | --- |
| ניהול | התאחדות הכדורגל של קוריאה הצפונית • קבוצות • אצטדיונים • תחרויות |  |
| תחרויות ליגה | ליגת העל |  |
| תחרויות גביע | הגביע הצפון קוריאני |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • הנבחרת הצעירה • נבחרת הנוער עד גיל 19 • נבחרת הנוער עד גיל 17 • נבחרת קוריאה הצפונית בכדורגל נשים |  |
אבדון פראטס

אָבְּדוֹן פְּרַאטְס בסטידאס (בספרדית: Abdón Prats Bastidas; נולד ב-7 בדצמבר 1992), המוכר גם בשמו הפרטי אבדון, הוא כדורגלן ספרדי המשחק במיורקה מהלה ליגה בעמדת החלוץ. אבדון גדל במחלקת הנוער של מיורקה, ולזכותו למעלה מ-250 הופעות במדיה בכל המסגרות, בהן כבש למעלה מ-70 שערים.
קריירת מועדונים

אבדון נולד בארטה שבאיים הבלאריים, וגדל במחלקת הנוער של מיורקה המקומית. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה, בגיל 17 בלבד, ב-13 בדצמבר 2011, כששיחק שתי דקות בהפסד ביתי 0-1 מול ספורטינג חיחון במשחק בגביע הספרדי.
ב-28 באפריל 2012, עלה אבדון מהספסל למשחק הבכורה שלו בלה ליגה, במקומו של ויקטור קאסדסוס בניצחון 3-1 נגד חטאפה. ב-23 באוגוסט של השנה שלאחר מכן הוא הושאל לקבוצת הליגה השלישית בורגוס, וחזר בסוף העונה לקבוצה הראשונה של מיורקה, שעלתה לליגה השנייה.
אבדון כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה הראשונה ב-21 בספטמבר 2014, בהפסד ביתי 4-6 מול אוססונה. הוא סיים את חוזהו בחלון ההעברות הבא, וחתם בטנריפה מאותה הליגה זמן קצר לאחר מכן.
ב-3 ביולי 2015, חתם אבדון על חוזה לשנתיים במיראנדס, גם היא מהליגה השנייה. הוא עזב אותה בהסכמה הדדית בינואר 2017, וחתם על חוזה בראסינג סנטנדר עוד באותו היום. עד לסיום העונה, הוא כבש עבורה 14 שערים ב-19 משחקים בכל המסגרות.
אבדון חזר למיורקה בקיץ 2017, כאשר היא שיחקה בליגה השלישית. תחת ויסנטה מורנו, הוא היה חלק מהסגל שרשם שתי עליות ליגה רצופות, מהליגה השלישית עד לליגה הבכירה, וכבש בסך הכל 18 שערים.
אבדון פתח את עונת 2023/2024 בצורה חזקה, כבש ארבע פעמים בארבעה משחקים, על אף שלא זכה לדקות משחק רבות. באותה העונה הוא סיים כמלך השערים של הגביע הספרדי, וסייע לקבוצתו להעפיל לגמר בפעם הראשונה מאז 2003, בו הפסידה לאתלטיק בילבאו בפנדלים.
הערות שוליים

↑  EFE, Muñiz guía la eliminatoria para el Sporting en Mallorca, Diario AS, ‏2011-12-13 (בספרדית)
↑  Abdón Prats, nuevo jugador del CD Tenerife, www.clubdeportivotenerife.es (בספרדית)
↑  Abdón Prats firma por dos temporadas con el Club Deportivo Mirandés, www.cdmirandes.com (בספרדית)
↑  Real Racing Club | Web Oficial, www.realracingclub.es (בספרדית)
↑  José Manuel Andrés, Abdón Prats, el ascensor del Mallorca, El Correo, ‏2019-06-24 (בספרדית)
↑  Abdón Prats vuelve a casa, Marca.com, ‏2017-07-04 (בספרדית)
↑  Álvaro Giménez se proclama máximo goleador con veinte dianas, La Vanguardia, ‏2019-06-09 (בספרדית)
↑  Miguel Chacártegui, Abdón Prats: 4 ratos y 4 goles, Diario de Mallorca, ‏2023-09-27 (בספרדית)
↑  Gabriel Forteza, Abdón Prats quiere ‘su’ Copa, Diario AS, ‏2024-02-26 (בספרדית)
אלפרד ברנהיים

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  11 ביולי 1885 טינגן, הקיסרות הגרמנית הקיסרות הגרמנית
 פטירה:  16 במרץ 1974 (בגיל 88) ירושלים, ישראל ישראל
 לאום:  ישראלי
 תחום יצירה:  צילום
אלפרד ברנהיים (בגרמנית: Alfred Bernheim;‏ 11 ביולי 1885 – 16 במרץ 1974) היה צלם ישראלי יליד גרמניה.
ביוגרפיה

אלפרד ברנהיים נולד בכפר טינגן (Tiengen) שבדרום גרמניה בשנת 1885. הוא היה הצעיר מבין ששת ילדי משפחה שומרת מצוות. אביו עסק בסחר בנדל"ן ושימש כראש הקהילה היהודית בכפר. בגיל 10 נפטר אביו והמשפחה עברה להתגורר בעיר קרלסרוהה. בתקופת מלחמת העולם הראשונה שוחרר משרות צבאי, כנראה בשל לקות בראייתו. על פי השערות ביקש ברנהיים לעסוק באדריכלות, אולם החל לעסוק בצילום כאוטודידקט. בראשית שנות ה-30 של המאה ה-20 למד צילום אצל וולטר הגה בוויימאר ואמנות שימושית בפפורצהיים. במקביל עבד כמתלמד-מתנדב בבית חרושת לכלי כסף בעיר. בשנת 1933 פתח סטודיו בברלין ואף לימד שבעה תלמידים בו.
בשנת 1934, בעקבות עליית המפלגה הנאצית לשלטון בגרמניה, עלה לארץ-ישראל והתיישב בירושלים. הוא הקים בביתו מעבדת צילום והתפרנס מתצלומים מוזמנים למוסדות שונים ובעיקר בית הנכות הלאומי בצלאל והאוניברסיטה העברית. בשנת 1956 הצטרפה הצלמת ריקרדה שוורין לסטודיו של ברנהיים ונטלה חלק פעיל בעבודתו.
ברנהיים נפטר ב-1973 ונקבר בהר המנוחות.
לאחר פטירתו של ברנהיים המשיכה שוורין לנהל את הסטודיו עד לפרישתה לגמלאות בשנת 1982.
עיקר יצירתו של ברנהיים התמקדה ביצירת דיוקנאות ובצילומי אדריכלות. בשנותיו הראשונות בארץ ישראל עסק גם בצילום מסחרי בסגנון "הצילום החדש". עיזבונו של ברנהיים, הכולל כ-20,000 נגטיבים, נמצא באוסף מוזיאון ישראל, ירושלים.
גלריה

דיוקן איזידור אשהיים
דיוקן מרדכי נרקיס
ראש רחביה, 1937-1936
המרכז הרפואי הדסה בהר הצופים, 1939-1936
קפה טעמון, ירושלים
הערות שוליים

↑  אלפרד ברנהיים באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 272164  NLI: 987007287541305171  BnF: cb124238621 (data)  GND: 13679954X  ISNI: 0000 0000 6688 6773  LCCN: nr94015425  NKC: zmp20231184999  NTA: 072794305  PIC: 270492  RKD: 395289  SUDOC: 033365547  ULAN: 500129368  VIAF: 68810814   WorldCat (עם VIAF): 68810814
אליפות תל אביב ווטרג'ן הפתוחה 2022

| --- | --- |

סמליל האליפות
 מיקום:  ישראל תל אביב-יפו, ישראל
 מקום הטורניר:  אקספו תל אביב
 קטגוריה:  ATP-250
 משטח:  משטח קשה
 הגרלה:  28S/16Q/16D
 סך פרסים:  1,019,855 דולר
 אתר רשמי
אליפות תל אביב ווטרג'ן הפתוחה 2022 היה טורניר טניס מסבב ה-ATP-250 שנערך באקספו תל אביב, ישראל בין 25 בספטמבר ל-2 באוקטובר. האליפות היא הטורניר הראשון בסבב ה-ATP שנערך בישראל מאז 1996, והמהדורה ה-18 של אליפות תל אביב הפתוחה.
רקע > ארגון האליפות ומיקומה

ב-21 ביוני 2022, הוכרז על כוונה להשיב את אליפות ישראל הפתוחה בטניס לתל אביב במסגרת סבב ה-ATP-250 של 2022, 26 שנים לאחר התחרות האחרונה שנערכה ב-1996. את ארגון האליפות יזם איש העסקים מיכאל מירילשוילי, שצוותו השתתפו בארגון אליפות סנקט פטרבורג הפתוחה לפני ביטולה ב-2022 במקביל לפלישה הרוסית לאוקראינה, בשיתוף פעולה עם חברת ווטרג'ן שמירישוילי משמש כנשיאה.
ב-21 ביולי אישרו מארגני סבב ה-ATP במכתב רשמי את קיום התחרות, ואת תאריכיה בין ה-25 בספטמבר ועד ה-2 באוקטובר 2022. למרות כוונות מוצהרות של מארגני התחרות ומשרד התרבות והספורט לקיימה באופן שנתי, ואף לשדרגה לסבב ה-ATP-500, אישור התחרות על ידי ה-ATP נעשה בעקבות ביטולים של טורנירים בתאריכים מקבילים בסין, עקב תקופה ארוכה בה המדינה התמודדה עם מגפת הקורונה. זוהי השנה השלישית ברציפות בה בוטלו טורנירי הטניס בסין.
במסגרת ארגון הטורניר קיבלו מארגניה אישור מיוחד מה-ATP לערוך את האליפות באולם סגור וממוזג, כך שיהיה ניתן להקל על הצופים בתחרות בחום הצפוי. לשם כך, נבחנה אפשרות עריכת התחרות באצטדיון קנדה המסורתי ברמת השרון, שאירח את מרבית התחרויות הקודמות, אך לשם בניית גג לאצטדיון הוותיק נדרשה השקעה של כ-20 מיליון ש"ח. לבסוף נבחרו ביתנים 1 ו-2 באקספו תל אביב, שאירחו ב-2019 את תחרות האירוויזיון, לארח את התחרות באופן חד פעמי עקב עלות שיפוץ נמוכה יותר של 8 מיליון ש"ח בלבד.
ב-11 בספטמבר דווח שמחירי הכרטיסים היומיים ינועו בין 69–999 ש"ח, כלל הכרטיסים נרכשו תוך דקות ספורות עם פרסומם למכירה ב-08:00 ב-12 בספטמבר. הביקוש לכרטיסים נחשב גבוה יחסית לאור הקיבולת הנמוכה של המגרשים, 2,500 מושבים במגרש הראשי ו-300 מושבים בלבד במגרש המשני. לאחר שמרבית הכרטיסים נרכשו, עודכנו הרוכשים שהכרטיסים הם למשחקים שנערכים בשעות הבוקר בלבד, וכי יצטרכו לרכוש כרטיסים נוספים על מנת לצפות במשחקים שנערכים בשעות הערב. עקב מחאה על הטעיה והתנהלות חובבנית פורסם שרוכשי הכרטיסים יוכלו לצפות במשחקים שיערכו בכל היום בו רכשו כרטיס. בנוסף, לבקשת המארגנים, לא התאפשרה כניסת צופים למשחקים שהתקיימו במהלך ראש השנה, ב-26 וב-27 בספטמבר. זאת למחאת צופים שכבר רכשו כרטיסים לצפייה במשחקים ב-27 בספטמבר, ועודכנו בדואר אלקטרוני שלאור אי הכנסת קהל בימי שבת וחג יוכלו להיכנס לצפות במשחקים החל מ-20:00 בצאת החג בלבד. בעקבות תלונות רוכשי הכרטיסים נמתחה ביקורת ציבורית על מארגני התחרות, שארגונה כונה "חובבני".
רקע > משתתפים

מארגני התחרות הכריזו על כוונה לשלם תוספת לשחקנים המדורגים ב-10 המקומות הגבוהים בעולם על מנת שישתתפו בתחרות, ולשם כך הובטחו פרסים בסך 1,019,855 דולר. סך הפרסים הפך את הטורניר לשני היוקרתי ביותר בסבב ה-ATP-250 ב-2022, אחרי אליפות דרום קוריאה, וזאת במטרה למשוך את השחקנים בעלי הדירוג הגבוה. ב-8 באוגוסט עדכנו מארגני התחרות שיעניקו כרטיס חופשי לדומיניק תים שבאותו שבוע היה מדורג 292 בעולם, ובעבר היה מדורג במקום ה-3 בעולם. בנוסף לתים, הוכרז שיוענקו כרטיסים חופשיים לשני ישראלים ששמם טרם נמסר, אך שוער שהם יהיו מסגל הטניסאים שיבחרו לשחק במפגש גביע הדייוויס מול צ'כיה שהתקיים בשבוע לפני האליפות. ב-22 בספטמבר הוכרז ששלושת הטניסאים הישראלים הם עידן לשם ודניאל צוקרמן, שישתתפו החל מסבב המוקדמות, וישי עוליאל, שקיבל כרטיס חופשי לסיבוב הראשון באליפות.
ב-29 באוגוסט נסגרה רשימת המשתתפים בתחרות, ביניהם 20 שחקנים מהמדורגים ב-60 הטובים בעולם, ביניהם מארין צ'יליץ', דייגו שוורצמן, אסלן קראצב, קארן חצ'אנוב ונובאק ג'וקוביץ' שנחשב לבין הטניסאים הטובים בכל הזמנים, שהיה אמור בנוסף להשתתף בתחרות הזוגות עם הטניסאי הישראלי יוני ארליך, אולם לאחר פציעתו של ארליך השניים לא השתתפו בטורניר.
מהלך התחרות > תחרות היחידים

תחרות היחידים נפתחה ביום השני לתחרות, 26 בספטמבר, עם שני משחקי הסיבוב הראשון הראשונים. משחקים אלו נערכו בין השחקנים המדורגים שהעפילו ישירות לסיבוב הראשון ובהם גבר דומיניק תים על לאזלו דרה (אנ') במערכה השלישית, ורומן סאפיולין (אנ') גבר על הוגו גרניה (אנ'). באותו הערב אמור היה להיערך משחק בין ישי עוליאל הישראלי לבין פטר גוז'וביץ' (אנ') הגרמני, אך לאחר פציעתו של האחרון בוטל המשחק. במקום זאת, נקבע משחק ליום המחרת, בצאת חג ראש השנה, בין עוליאל לבין עידן לשם, אף הוא ישראלי, לאחר העפלתו מהמוקדמות. האירוע כונה "דרבי ישראלי" והבטיח נציגות ישראלית בסיבוב השני.
מהלך התחרות > תחרות היחידים > גמר יחידים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |  |  |  |  |  |  |  |

|  |  1 |  סרביה נובאק ג'וקוביץ' | 6 | 77 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |          רומן סאפיולין |          רומן סאפיולין | 1 | 63 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |          רומן סאפיולין |          רומן סאפיולין | 1 | 63 |  |  |  |  1 |  סרביה נובאק ג'וקוביץ' | 6 | 6 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  1 |  סרביה נובאק ג'וקוביץ' | 6 | 6 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  2 |  קרואטיה מרין צ'יליץ' | 3 | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |         צרפת קונסטן לסטיין |         צרפת קונסטן לסטיין | 5 | 3 |  |  |  |  2 |  קרואטיה מרין צ'יליץ' | 3 | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |         צרפת קונסטן לסטיין |         צרפת קונסטן לסטיין | 5 | 3 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  2 |  קרואטיה מרין צ'יליץ' | 7 | 6 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

1 2  איטן דהן, בטורניר בת"א יחולקו פרסים בלמעלה ממיליון דולר, באתר ynet, 17 באוגוסט 2022
1 2  איטן דהן, ‏רשמית: סבב ה-ATP 250 יגיע בספטמבר לת"א, באתר ONE‏, 21 ביולי 2022
↑  אתר התחרות
1 2 3 4  איטן דהן, ‏עם טניסאים מהטופ: ה-ATP 250 בדרך לישראל, באתר ONE‏, 21 ביוני 2022
↑  וימאל סנקר, ATP relocates St Petersburg Open to Nur-Sultan, מגזין insidethegames,‏ 24 בפברואר 2022 (באנגלית)
↑  לירון בכר, ‏אחרי 26 שנים: סבב ה-ATP חוזר לישראל, באתר ערוץ הספורט, 21 ביוני 2022
1 2  World-class ATP 250 tennis tournament returns to Israel after 26 years, באתר ישראל היום, 26 ביולי 2022 (באנגלית)
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, התרגשות לקראת טורניר ה-ATP בתל אביב: "אנחנו שמים את ישראל על המפה", באתר וואלה, 6 בספטמבר 2022
↑  ATP CANCELS CHINA SWING, INCLUDING SHANGHAI MASTERS, AND ADDS SIX 250 EVENTS TO 2022 CALENDAR, Tennis.com,‏ 21 ביולי 2022 (באנגלית)
↑  אורן אהרוני, אחרי 26 שנים: ישראל חוזרת לארח טורניר ATP, באתר ישראל היום, 21 ביוני 2022
↑  איטן דהן, ‏כרטיס לגמר ב-999 ש"ח: המחירים לטורניר בת"א, באתר ONE‏, 11 בספטמבר 2022
↑  אורן אהרוני, לא חיכו: תוך דקות כל הכרטיסים הזולים ל-ATP בתל אביב נחטפו, באתר ישראל היום, 12 בספטמבר 2022
1 2  עידן רקובסקי, עוליאל, לשם וצוקרמן ישתתפו בטורניר הטניס בתל אביב, באתר הארץ, 22 בספטמבר 2022
↑  עידו רקובסקי, "נתקענו כי החליטו עבורי שאסור לי לראות טניס בחג. זה מרגיש כמו הדתה", באתר הארץ, 17 בספטמבר 2022
↑  יובל בר, ‏דומיניק תים יגיע ארצה לטורניר ה-ATP בספטמבר, באתר ONE‏, 8 באוגוסט 2022
1 2  אורן אהרוני, חגיגה בתל אביב: נובאק ג'וקוביץ' יגיע לטורניר ה-ATP בישראל, באתר ישראל היום, 29 באוגוסט 2022
↑  נדב צנציפר, מגיע לישראל: נובאק ג'וקוביץ' צפוי להשתתף בטורניר הטניס בתל-אביב, באתר ynet, 29 באוגוסט 2022
↑  גידי ליפקין, ‏מרגש: ג'וקוביץ' צפוי לשחק בזוגות עם יוני ארליך, באתר ONE‏, 1 בספטמבר 2022
1 2  ‏יוני ארליך הפצוע לא כשיר לשחק לצד דג'וקוביץ' ויודיע על פרישה מטניס, באתר ספורט1, 28 בספטמבר 2022
1 2  סבב המוקדמות, באתר הרשמי של האליפות
↑  ‏פתיחה מוצלחת לטורניר ה-ATP בתל אביב: עידן לשם הפתיע בסיבוב המוקדמות הראשון, באתר ספורט1, 26 בספטמבר 2022
↑  צוות ה-ATP,‏ Thiem Battles Through In Tel Aviv,‏ באתר ATP,‏ 26 בספטמבר 2022 (באנגלית)
↑  תומר חבז, ‏נפלא: לשם עלה להגרלה הראשית, יפגוש את עוליאל, באתר ONE‏, 26 בספטמבר 2022
ביתן 1, אקספו תל אביב, בו צפויים להיערך חלק ממשחקי האליפות
ביתן 2, אקספו תל אביב, בו צפויים להיערך חלק ממשחקי האליפות
יוסף שריג

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  24 במרץ 1944 בית השיטה, המנדט הבריטי
 נהרג:  10 באוקטובר 1973 (בגיל 29) חושניה, הגולן, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 צאצאים:  אסף שריג 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    רב-סרן
 תפקידים בשירות
 מפקד פלוגת טנקים
 פעולות ומבצעים
   מלחמת יום הכיפורים
 עיטורים
   עיטור המופת
 תפקידים אזרחיים
 משורר, מלחין
 
שיר של יוסף שריג על קיר בית בליידן שבהולנד
יוסף שריג (24 במרץ 1944 – 10 באוקטובר 1973) היה משורר ומלחין ישראלי.