stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קליסטניקס
הערות שוליים

1 2 3 4  Calisthenics | Definition, History, Benefits, & Facts | Britannica, www.britannica.com, ‏2024-05-31 (באנגלית)
↑  Definition of CALISTHENICS, www.merriam-webster.com (באנגלית)
↑  [https://www.amazon.com/Watsons-Manual-Calisthenics-Systematic-Drill-book/dp/B00AUJM8YM . Watson, J. Madison (James Madison), 1827-1900
Watson's Manual Of Calisthenics: A Systematic Drill-book Without Apparatus, For Schools, Families, And Gymnasiums], Amazon, תמונת הספר מ-1827
↑  World Championship 2011 | WSWCF - World Street Workout and Calisthenics Federation, wswcf.org, ‏2016-08-04 (באנגלית אמריקאית)
1 2 3  Christopher J. Kotarsky, Bryan K. Christensen, Jason S. Miller, Kyle J. Hackney, Effect of Progressive Calisthenic Push-up Training on Muscle Strength and Thickness, Journal of Strength and Conditioning Research 32, 2018-03, עמ' 651–659 doi: 10.1519/JSC.0000000000002345
↑  If you are not progressing in Calisthenics, it may be because of this "hidden" factors, Calisteniapp.com, ‏2020-03-16 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NARA: 10676679  NDL: 00560702
בית הכנסת ע"ש הרב גץ

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 על שם:  מאיר יהודה גץ 
 מיקום:  ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 
 קואורדינטות:  31°46′40″N 35°14′04″E﻿ / ﻿31.777756°N 35.23433°E﻿ / 31.777756; 35.23433
 he
 
מיקומו של בית הכנסת במנהרות הכותל, סמוך לשער וורן
בית הכנסת ע"ש הרב גץ הוא בית כנסת הממוקם במנהרות הכותל מתחת לרובע המוסלמי, 97 מטר מהמקום המשוער של קודש הקודשים. בית הכנסת מופעל על ידי הקרן למורשת הכותל המערבי.
חלל בית הכנסת מורכב ממערכת של קמרונות הנשענים על קיר הכותל המערבי, וצורתו מזכירה את האות ד. במרכז חזית הכותל מצוי שער וורן. מערכת הקמרונות המזרחית הצמודה לקיר הכותל יוצרת חלל מוארך שמידותיו 15X2 מ' בקירוב. גובהו של הקמרון הדרומי 6.84 מ' ובראשו קיים פתח (הסתום כיום) לשאיבת מים, וגובהו של הקמרון הצפוני 3.45 מ'. מהחלל המוארך נמשך חלל רבוע שהוא החלל המרכזי של בית הכנסת, מידותיו 4.0X4.30 מ' וגובהו 5.65 מ'. ארכאולוגים מעריכים כי גם בתקופה הערבית הקדומה (638-1099) פעל במקום בית כנסת.
קמרונות החלל המשמש כבית הכנסת נבנו בתקופה העות'מאנית כחלק ממערכת מאגרי המים ברובע המוסלמי. לאחר מלחמת ששת הימים (1967) הוסב המקום לבית כנסת על ידי הרב מאיר יהודה גץ, ואת המקום פקדו מדי לילה מקובלים לתפילות ולאמירת תיקון חצות. הרב גץ נהג למסור בלילות שיעורים בכתבי הרש"ש בבית הכנסת, שהסתיימו בתפילת ותיקין. לאחר פטירתו של הרב גץ נקרא בית הכנסת על שמו.
במאי 2007 זוהו מספר תקלות באתר כגון אבני בנייה סדוקות, התפוררות של חומרי המליטה במישקים והתקלפות הטיח והתפוררותו. לכך יש להוסיף התערבות קודמת ומזיקה בטיח על בסיס צמנט. במקום נערכו עבודות תחזוקה שכללו את מילוי הסדקים באבן, ניקוי המישקים מחומר מליטה מתפורר, קילוף טיח ויישום טיח על בסיס סיד. בי"ג בתשרי תשס"ח (25 בספטמבר 2007) נחנך בית כנסת המחודש.
ארון הקודש
פנים בית הכנסת
שער וורן בקיר המזרחי של בית הכנסת
ציון תרומת ראש הקהילה היהודית בדניפרופטרובסק לשיפוץ בית הכנסת ב-2007
הערות שוליים

1 2  נדב שרגאי, מקום חדש לתפילה: 97 מ' מקודש הקודשים, באתר הארץ, 25 בספטמבר 2007
1 2 3  "בית הכנסת ע"ש הרב גץ, שימור והתחדשות", מנהל שימור לשימור מורשת התרבות בישראל.
↑  "מנהרות הכותל", באתר
allaboutjerusalem.com
↑  נדב שרגאי, "הר המריבה – המאבק על הר הבית, יהודים ומוסלמים, דת ופוליטיקה", הוצאת כתר, 1995, עמוד 216-217. ISBN 9650705155.
↑  "נחנך בית כנסת מחודש ע"ש הרב גץ זצ"ל במנהרות הכותל", ערוץ 7.
| אתרי הרובע המוסלמי |
| --- | --- | --- |
| שכונות | באב אל חוטה |  |
| רחובות ושערים | שער האריות • שער הפרחים • שער שכם • הקארדו (ירושלים) • רחוב השלשלת • ויה דולורוזה (רחוב) • רחוב הגיא • רחוב שער האריות • שער השלשלת • שער הכותנה • שער הברזל |  |
| אתרים ארכיאולגיים | מערת צדקיהו • בריכת הסטרותיון • קשת וילסון • מנהרות הכותל • שער וורן • בריכות הצאן |  |
| אתרים מוסלמיים | רבאט אל-מנצורי • מסגד הצריח האדום • רבאט אל-בציר • ספריית ח'אלדיה • ספריית אל-בודיירי • אל-מדרסה א-תנכיזיה |  |
| אתרים נוצריים | ויה דולורוזה • קפלת ההלקאה • קפלת ההרשעה וכפיית הצלב • מנזר האחיות ציון (העיר העתיקה) • כנסיית סנטה אנה • האכסניה האוסטרית • אכסניית סנט פאולוס • כנסיית גבירתנו הדואבת |  |
| אתרים יהודיים | הכותל הקטן • ישיבת עטרת ירושלים • בית המערבים • ישיבת אדרת אליהו • ישיבת שובו בנים • בית הכנסת ע"ש הרב גץ • בית הכנסת אוהל יצחק • ישיבת חיי עולם • ישיבת תורת חיים • בית הכנסת ציון המצוינת |  |
| מבני מגורים יהודיים | חצר רייסין • חצר גליציה • בית המערבים • מתחם שער הפרחים • בית ויטנברג • בית הצלם • חצר ראנד • בית חזון • בית דנון • חצר דיסקין |  |
| שונות | מוזיאון הכיכר הרומית • שוק הכותנה |  |
משתנה (מתקן)

משתנה
מִשְׁתָּנָה היא מתקן סניטרי המשמש גברים להשתנה בעמידה. משתנות מותקנות בעיקר בבתי שימוש ציבוריים, בחלקם שנועד לשימושם של גברים בלבד. למשתנות מספר דגמים:
משתנה אישית, לשימושו של גבר יחיד. בדרך כלל מוצבות משתנות אחדות זו בצד זו, כך שגברים אחדים יכולים להשתמש בהן במקביל.
משתנה רחבה, בדמות קיר חרסינה (או חומר אחר) לשימושם של גברים אחדים באותה עת.
משתנה ציבורית ניידת. בדומה לשירותים ציבוריים ניידים המוצבים בסמוך לאירועים ציבוריים כמו הפגנות וירידים, יש גם משתנות ציבוריות פתוחות. מידת הצניעות שהן מספקות פחותה מתא שירותים עם דלת, אך בשל כך הן יעילות יותר, ובמקרים רבים מוצבות בסמוך לשירותים מלאים, כדי להקל על העומס עליהם.
במקומות שונים בעולם, בעיקר באירופה, יש משתנות ציבוריות לנשים. בדומה למשתנות לגברים, משתנות אלו אינן סגורות בתאים אלא צמודות לקיר, ולאחר הקינוח, המטליות מושלכות לפח הניצב בסמוך, ואינן מודחות כמו באסלה.
המשתנה אינה מעניקה את הפרטיות שמקנה תא שירותים סגור, אך השימוש בה מהיר יותר. לעיתים מותקן במשתנה מתקן אוטומטי לשטיפתה בתום השימוש.
משתנה כיצירת אמנות

בשנת 1917 יצר הפסל הצרפתי מרסל דושאן את יצירתו "מזרקה", שאינה אלא משתנה עשויה חרסינה לבנה, שעליה חתם דושאן את שמו של יצרן המשתנה "R. Mutt, 1917".
עבודה זו נחשבת לאחת מן העבודות המורכבות ביותר באמנות המודרנית, כיוון שהיא נראית כחסרת תוכן ממשי. היא מפנה את מבטו של הצופה לשאלה "מהי אמנות?" או "מה ראוי להיות אמנות?". הדרך בה דושאן בוחר לעשות זאת היא בעזרת מושג ה"רדי מייד" שמשמעותו לקיחת עצם מן המוכן והפיכתו ליצירת אמנות.
משתנה ציבורית לנשים. בדומה למשתנה לגברים, המשתנות השונות מופרדות זו מזו על ידי מחיצות, ללא תאים ודלתות
משתנות ציבוריות למספר אנשים באמסטרדם
משתנות במגדל הטלוויזיה בסיאול, קוריאה
פסלו של מרסל דושאן, "מזרקה"
מטריקת שוורצשילד

במסגרת תורת היחסות הכללית מטריקת שוורצשילד היא פתרון של משוואות השדה של איינשטיין המתארות את שדה הכבידה של התפלגות חומר, המעמיד תיאור של שדה הכבידה מחוץ להתפלגות חומר בעלת סימטריה כדורית. כמו כן, פתרון זה משמש לתיאור שדה הכבידה בתוך חורים שחורים נטולי מטען חשמלי ותנע זוויתי.
פתרון זה פורסם בשנת 1916 על ידי הפיזיקאי היהודי-גרמני, קרל שוורצשילד, והיה לפתרון המדויק הראשון למשוואות השדה של איינשטיין.
מטריקת שוורצשילד

בקואורדינטות שוורצשילד, האינטרוול  ds^{2} עבור מטריקת שוורצשילד הוא:
ds^{2}=-(1-{\frac {2mG}{rc^{2}}})dt^{2}+{\frac {dr^{2}}{1-{\frac {2mG}{rc^{2}}}}}+r^{2}(d\theta ^{2}+\sin ^{2}\theta d\phi ^{2})
כאשר:
c היא מהירות האור.
m היא מסת המקור.
G קבוע הכבידה.
הקואורדינטה t מייצגת את הזמן שנמדד על ידי שעון הנמצא במרחק אינסופי מהמקור, בתחום בו המרחב-זמן בקירוב שטוח.
הקואורדינטה r מייצגת את מנת היקפו של כדור שהמקור במרכזו עם  2\pi  (קואורדינטה זו אינה מייצגת את המרחק מהראשית).
הקואורדינטה  \theta  מייצגת את הזווית שבין הווקטור לציר z (בדומה לקו רוחב), כאשר בזווית אפס הווקטור פונה כלפי מעלה. קואורדינטה זו יכולה לקבל כל ערך בין 0 לפאי ביחידות של רדיאנים.
הקואורדינטה  \phi  היא זווית אזימוטלית: היא מייצגת את הזווית שבין ההיטל של הווקטור על מישור x-y לבין ציר x. קואורדינטה זו יכולה לקבל כל ערך בין 0 ל- 2\pi  ביחידות של רדיאנים.
היסטוריה

בשנת 1916, מעט יותר מחודש לאחר שפרסם אלברט איינשטיין את תורת היחסות הכללית, פרסם קרל שוורצשילד מאמר בו מתואר פתרון מדויק שהוא מצא, בעודו משרת בצבא הגרמני בעת מלחמת העולם הראשונה. היה זה הפתרון המדויק הראשון למשוואות השדה של איינשטיין והוא היווה פריצת דרך משמעותית בהבנה של מושגי יסוד בתורת היחסות הכללית, כפי שהיא מוכרת כיום. זמן קצר לאחר פרסום מאמר זה, הלך קרל שוורצשילד לעולמו.
נדרשה תקופה ממושכת על-מנת להפיג את הבלבול שהתעורר בעקבות גילוי נקודות הסינגולריות במטריקת שוורצשילד ובפתרונות שנמצאו לאחר מכן למשוואות איינשטיין. אמנם במהרה הובן כי הסינגולריות ב- r=0 היא אכן סינגולריות של עקמומיות, אך נדרש מאמץ רב להתהוות ההבנה כי הסינגולריות ברדיוס שוורצשילד,  r_{s}={\frac {2mG}{c^{2}}}, היא סינגולריות קואורדינטית שניתנת להסרה על ידי החלפת מערכת קואורדינטות, וכי משטח זה מהווה אופק אירועים של חור-שחור. בשנת 1924, מצא ארתור אדינגטון טרנספורמציית קואורדינטות מקואורדינטות שוורצשילד לקואורדינטות אדינגטון-פינקלשטיין אשר הראתה שמקור הסינגולריות ברדיוס שוורצשילד הוא בבחירת מערכת הקואורדינטות. בשנת 1939, הראה הווארד פרסי רוברטסון שצופה בנפילה חופשית במטריקת שוורצשילד יחצה את רדיוס שוורצשילד בזמן עצמי סופי, אף-על-פי שיידרש זמן אינסופי כפי שנמדד על ידי הקואורדינטה t.
בשנת 1950, הציג ג'ון לייטון סינג' את ההמשכה האנליטית המקסימלית של מטריקת שוורצשילד ובכך הראה שוב את הרגולריות של רדיוס שוורצשילד ואת העובדה שרדיוס זה מהווה את אופק האירועים של חור-שחור. עשור אחריו, בשנת 1960, הגיע מרטין קרוסקל לתוצאה דומה.
בשנות ה-60 של המאה ה-20, התבסס השימוש בכלים של גאומטריה דיפרנציאלית בתורת היחסות הכללית, ובעקבות כך זוקקה באופן סופי ההבנה כי רדיוס שוורצשילד אינו מהווה נקודה סינגולרית פיזיקלית, אלא אופק אירועים של חור-שחור.
גאודזיות דמויות-זמן במרחב-זמן שוורצשילד

בבואנו לחקור את תנועתם של חלקיקים בגאומטריית שוורצשילד, בדומה לגאומטריות אחרות, ניטיב אם נתבונן תחילה בסימטריות הקיימות. מהתבוננות באינטרוול  ds^{2} של פתרון שוורצשילד, ניתן להיווכח כי המטריקה בלתי תלויה בקואורדינטות  t ו- \phi . קואורדינטה  x^{K} שמקיימת  g_{\mu \nu ,K}=0 נקראת קואורדינטה ציקלית. קואורדינטה זו מגדירה שדה קילינג על ידי  \xi ^{\mu }=\delta _{K}^{\mu }. תנועה לאורך גאודזיה כלשהי משמרת את המכפלה הפנימית של הווקטור המשיק לגאודזיה עם וקטור קילינג, כלומר:
(10)  p_{K}=\mathbf {p} \cdot \mathbf {\xi } =\mathrm {constant}
כאשר  p_{K} הוא התנע הצמוד לקואורדינטה  x^{K} והוא גודל נשמר. במקרה של שוורצשילד, הגדלים הנשמרים הם:  p_{t}=-mu_{t}\equiv e ו- p_{\phi }=mu_{\phi }\equiv l. הגודל הראשון הוא האנרגיה, מכיוון שבתחומי שדה חלש, מטריקת שוורצשילד מתכנסת למטריקת מינקובסקי, שם:
(11)  e=\gamma mc^{2}=\gamma m=mu^{t}=mg^{tt}u_{t}=-mu_{t}.
באופן דומה, הגודל השני הוא התנע-הזוויתי. מעקרון השקילות, ידוע כי חלקיקי בחן נעים לאורך קווי עולם זהים, ללא תלות במסה שלהם, על-כן טבעי יותר לעבוד עם הגדלים הבאים:
(12)  E={e \over m} - אנרגיה ליחידת מסה
(13)  L={l \over m} - תנע-זוויתי ליחידת מסה
כעת נוכל בעזרת דרישת הנרמול  g_{\mu \nu }u^{\mu }u^{\nu }=-1 לקבל את המשוואה הרדיאלית:
-1=g_{\mu \nu }u^{\mu }u^{\nu }=g^{tt}u_{t}^{2}+g_{rr}{\dot {r}}^{2}+g^{\phi \phi }u_{\phi }^{2}=g^{tt}E^{2}+g_{rr}{\dot {r}}^{2}+g^{\phi \phi }L^{2}={1 \over 1-{2m \over r}}({\dot {r}}^{2}-E^{2})+{L^{2} \over r^{2}}
לכן המשוואה הרדיאלית היא:
{\dot {r}}^{2}=E^{2}-U_{\mathrm {effective} } כאשר הפוטנציאל האפקטיבי הוא  U_{\mathrm {effective} }(r)=(1-{2m \over r})(1+{L^{2} \over r^{2}}).
נפתח את הסוגריים בביטוי לפוטניאל האפקטיבי ונקבל:  U_{\mathrm {effective} }(r)=1-{2m \over r}+{L^{2} \over r^{2}}-{\color {Red}{2mL^{2} \over r^{3}}}, כאשר האיבר האחרון המופיע באדום אינו מופיע בתורה הניוטונית. הבדל זה מוביל לכך שבשונה מהתורה הניוטונית בה ישנו מסלול מעגלי יציב בלבד, בפתרון שוורצשילד קיים בנוסף גם מסלול מעגלי בלתי-יציב. כמו כן, חלקיק בעל תנע-זוויתי כלשהו, יכול עבור אנרגיה מספיק גדולה להגיע ל- r=0. בנוסף, ישנה נקיפה של מסלולים אליפטיים, כפי שהודגם עבור כוכב חמה.
גאודזיות דמויות-אור במרחב-זמן שוורצשילד

כאשר אנו עוסקים בגאודזיות דמויות-אור, במקום זמן-עצמי ישנו פרמטר אפיני  \lambda , כלומר מסלול הפוטון מתואר על ידי:  x^{\alpha }=x^{\alpha }(\lambda ). הווקטור המשיק למסלול זה הוא:  k^{\alpha }={dx^{\alpha } \over d\lambda }. נורמת וקטור דמוי-אור היא אפס, כלומר מתקיים:  g_{\mu \nu }k^{\mu }k^{\nu }=0. כעת הגדלים הנשמרים, היינו התנעים הצמודים, הם:  k_{\phi }=L,k_{t}=E. באופן דומה לפיתוח עבור גאודזיות דמויות-זמן נקבל את המשוואה הרדיאלית מדרישת הנרמול:
0=g_{\mu \nu }k^{\mu }k^{\nu }=g_{rr}{\dot {r}}^{2}+g^{tt}E^{2}+g^{\phi \phi }L^{2}={1 \over 1-{2m \over r}}({\dot {r}}^{2}-E^{2})+{L^{2} \over r^{2}}
לכן המשוואה הרדיאלית היא:  {\dot {r}}^{2}=E^{2}-U_{\mathrm {effective} }(r) כאשר  U_{\mathrm {effective} }=(1-{2m \over r}){L^{2} \over r^{2}}.
שוב נקבל דיאגרמת אנרגיה שממנה ניתן ללמוד שלפוטון קיים מסלול מעגלי בלתי יציב ב- r=3m.
בעיית הסינגולריות ברדיוס שוורצשילד

מהתבוננות באינטרוול שקיבלנו בפתרון שוורצשילד:  ds^{2}=-(1-{2m \over r})dt^{2}+{dr^{2} \over (1-{2m \over r})}+r^{2}(d\theta ^{2}+\sin ^{2}\theta d\phi ^{2}) ניתן להיווכח כי ישנם שני ערכי  r עבורם המטריקה סינגולרית: ב- r=0 וב- r=2m, כלומר רדיוס שוורצשילד. 
די מהר נתחוור כי הסינגולריות ב- r=0 היא סינגולריות של עקמומיות. אולם נדרש זמן רב על-מנת לעמוד על טיבה של הסינגולריות ברדיוס שוורצשילד. התברר שבבחירה מתאימה של מערכת קואורדינטות חדשה, המטריקה המתקבלת רגולרית ברדיוס שוורצשילד.
הרגולריזציה של האופק, אדינגטון-פינקלשטיין, קרוסקל-זקרס.
דיאגרמת קרוסקל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
דיאגרמת פנרוז

דיאגרמת פנרוז, הקרויה על-שם הפיזיקאי והמתמטיקאי הבריטי, רוג'ר פנרוז, היא הצגה קונפורמית דו-ממדית של המרחב-זמן. היא משמרת את המבנה הסיבתי של המרחב-זמן ומבצעת קומפקטיפיקציה כך שהמרחב-זמן האינסופי ממופה לתחום הסופי של הדיאגרמה. דיאגרמת פנרוז עבור מרחב-זמן שוורצשילד מתקבלת באופן פשוט מדיאגרמת קרוסקל.
עקמומיות סינגולרית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ראו גם

פתרון רייזנר-נורדסטרום
פתרון קר-ניומן
לקריאה נוספת

Misner, C. W.; Thorne, K. S.; Wheeler, J. A. (1970). Gravitation. W.H. Freeman. Chapters 31 and 32. ISBN 0-7167-0344-0
Stehphen Hawking and George Ellis, "The Large-Scale Structure of Spactime
Landau, L. D.; Lifshitz, E. M. (1951). The Classical Theory of Fields. Course of Theoretical Physics 2 (4th Revised English ed.). Pergamon Press. Chapter 12. ISBN 0-08-025072-6
Weinberg, S. (1972). Gravitation and Cosmology: Principles and Applications of the General Theory of Relativity. John Wiley & Sons. Chapter 8. ISBN 0-471-92567-5
יורי סרדרוב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  28 בינואר 1988 (בן 37) באקו, אזרבייג'ן אזרבייג'ן (אז חלק מברית המועצות ברית המועצות)
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת מישיגן  תיכון גלנברוק נורת' 
 תקופת הפעילות:  מ-2008 
 עיסוק:  שחקן   מפיק
 
יורי סרדרוב, (באנגלית: Yuri Sardarov; נולד ב-28 בינואר 1988) הוא שחקן ומפיק אמריקאי.
ראשית חייו

יורי סרדרוב הוא חצי גאורגי וחצי ארמני. הוא עבר לארצות הברית בגיל שנתיים. הוריו וסביו היו מוזיקאים. סרדרוב נקרא על שם סבו, אליו הוא קרוב מאוד, ויש להם קעקועים קיריליים תואמים. יש לו אח, ניק, שצעיר ממנו באחת עשרה שנים. סרדרוב למד בתיכון גלנברוק נורת', ליד שיקגו, החל מכיתה י"א. הוא סיים את לימודיו בשנת 2006. בשנת 2010 הוא סיים תואר בתיאטרון בבית הספר למוזיקה, תיאטרון ומחול של אוניברסיטת מישיגן.
קריירה > שיקגו FIRE

בשנת 2012 הוא החל לשחק בתפקידו הראשון בטלוויזיה. הוא גילם את לוחם האש בריאן "אוטיס" בסדרת הטלוויזיה "שיקגו FIRE", הוא גילם את התפקיד הנ"ל למשך 7 שנים, כאשר בשנת 2019 הוא הודיע שהוא עוזב את הסדרה לאחר 8 עונות. תפקידו של אוטיס הוא התפקיד הראשי היחיד שסרדרוב גילם בטלוויזיה עד עצם היום הזה.
סרדרוב גם הופיע בסדרות הבת של "שיקגו FIRE" – "שיקגו PD" ו"שיקגו MED", כאשר הוא גילם את תפקידו של אוטיס. לעומת תפקידו ב"שיקגו FIRE", תפקידו בסדרות הבת שלה היה תפקיד משני עד אורח.
חיים אישיים

הוא מחלק את זמנו בין לוס אנג'לס לשיקגו. במהלך הצילומים ל"שיקגו FIRE", הוא גר עם שותפיו לסט, ג'ו מינוסו וצ'ארלי בארנט. יש לו בת זוג, מדלן.
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012–2019 | שיקגו FIRE | בריאן "אוטיס" זבונצק | תפקיד ראשי |
| 2013 | שיא | פיליפ | גם מפיק בפועל |
| 2014 | שיקגו PD | בריאן "אוטיס" זבונצק | תפקיד משני |
| 2018 | שיקגו MED | בריאן "אוטיס" זבונצק | עונה 4, פרק 2: "When to let Go" |
| 2022 | הטירון | איליה סוקורוב | 2 פרקים: "Simone", "Enervo" |
| 2023 | FBI: אינטרנשיונל | סרגיי דיאצ'נקו | פרק: "Blood Feud" |
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | הכפול ('אנ) | ליאו |  |
| 2011 | משחקי שלטון | מייק |  |
| 2012 | ארגו | רוסי |  |
| 2020 | אדם ('אנ) | ניק חאן |  |
פילמוגרפיה > סרטים קצרים

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | פתי |  |  |
| 2008 | אגורפוביה ב-2530 בריאן דר. | מי | גם מפיק |
| 2010 | דיור סטודנטים: מהדורת זומבי | יועץ |  |
| 2010 | שער הרמה | יצחק | גם מפיק |
| 2011 | SWAT: כיבוי אש | איש בולגרי / מר קרב |  |
| 2011 | טנק כריש | קרי |  |
הערות שוליים

1 2  "Yuri Sardarov Biography". TV Guide. נבדק ב-6 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5  Metz, Nina (10 באוקטובר 2019). "Otis on 'Chicago Fire' is gone. Yuri Sardarov, the actor who plays him, talks about life after the NBC series". Chicago Tribune. נבדק ב-22 במרץ 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Yuriy Sardarov Theater Credits". About the Artists. נבדק ב-6 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Yuriy Sardarov of "Chicago Fire"". Redeye. נבדק ב-6 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Chicago Fire". Daily Motion. נבדק ב-6 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Yuri Sardarov - About". NBC. נבדק ב-6 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Yuri Sardarov - About this person". The New York Times. 2015. אורכב מ-המקור ב-1 באוקטובר 2015. נבדק ב-6 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Drake, Elisa (2014-01-30). "My Chicago: Chicago Fire's Charlie Barnett". Where. נבדק ב-7 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Taylor, Dede (4 ביולי 2013). "Yuri Sardarov plays Chicago Fire Brian "Otis" Zvonecek". Chicago Fire PD. TV Film News. אורכב מ-המקור ב-4 במרץ 2016. נבדק ב-6 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2017090520  VIAF: 30150030546810960494   WorldCat (עם VIAF): 30150030546810960494
ניסן צור

| --- | --- |

 לידה:  15 בינואר 1973 (בן 52) כפר סבא, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מעסיק:  מעריב, ערוץ 7, דבר 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  NissTours
 www.nissnews.com
 
ניסן צור (נולד ב-15 בינואר 1973) הוא עיתונאי ישראלי המשמש ככתב חדשות החוץ של העיתון "מעריב" והאתרים "ערוץ 7" ו"דבר ראשון", ומדווח מאירופה למספר כלי תקשורת נוספים בישראל ובעולם. כמו כן מפרסם צור מאמרים וכתבות באתר "וואלה! NEWS" ובעיתון "מקור ראשון". צור מתגורר בפולין.
בשנת 2013 היה צור מועמד לתואר "עיתונאי השנה" בפולין, וכתבתו "קדיש על מיליוני דולרים" אף זכתה בפרס היוקרתי "כתבת התחקיר הטובה ביותר בפולין בשנת 2013" מטעם איגוד העיתונאים הפולני (פול')‏[דרוש מקור].
צור הוא הבעלים של אתר החדשות "Nissnews" המתמקד בכתבות בנושאי יהדות וישראל, החיים היהודיים בעולם וגילויים בלעדיים הקשורים לעולם היהודי במחוץ לישראל.
ביוגרפיה

צור נולד בכפר סבא. הוא סיים בשנת 1995 לימודי תקשורת ועיתונאות בבית הספר ללימודי תקשורת של נתן ברון, בבית ציוני אמריקה. לאחר מכן המשיך ללימודי "קופרייטינג, פרסום ויחסי ציבור" ב"הבצפר" של חברות הפרסום והדיגיטל. הוא החל את קריירת העיתונאות שלו כאשר כתב עבור השבועון "ערים" בשנת 1994. בשנת 2005 הוא עבר להתגורר בפולין והחל משנת 2007 משמש ככתב חדשות החוץ של עיתון "מעריב" באירופה. לאחר מכן החל לשמש גם ככתב חדשות חוץ עבור אתר "ערוץ 7". בעבר דיווח צור עבור כלי תקשורת רבים נוספים בישראל ובעולם ובהם אתר "nrg", הרדיו הממלכתי הפולני, השבועון הבריטי "ג'ואיש כרוניקל", אתר "זמני ישראל", וכן עבור כלי התקשורת האלקטרוניים ובהם "רדיו ללא הפסקה", גלי צה"ל, "כאן ב'" ועוד.
בשנת 2013 היה צור מועמד לתואר "עיתונאי השנה" בפולין, ולאחר מכן זכה בפרס "כתבת התחקיר הטובה ביותר בפולין בשנת 2013" עבור כתבתו "קדיש על מיליוני דולרים" יחד עם העיתונאי הפולני ווייצ'ך סורמץ'.
צור מרצה בחוג ללימודי תקשורת ועיתונאות במספר אוניברסיטאות בפולין[דרוש מקור].
חיים אישיים

צור נשוי לאזרחית פולין אב לבת ומתגורר בעיר קראקוב, אחיו הוא יועץ התקשורת (וחבר הכנסת לשעבר) רונן צור.
הערות שוליים

↑  „Forbes” nominowany do nagrody Grand Press (בפולנית)
↑  קדיש על מיליוני דולרים
↑  Prize from Polish Journalist's Union(הקישור אינו פעיל)
↑  רדיו ללא הפסקה
↑  Lecturer of our Department won a prize of Polish Journalist Union, University of Rzeszow
↑  Collegium Civitas
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007390415505171  VIAF: 48151963654200311138   WorldCat (עם VIAF): 48151963654200311138
עדאלה

| --- | --- |


משרדי העמותה בחיפה
 תחום:  international activities 
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  חיפה 
 מייסדים:  חסן ג'בארין 
 תקופת הפעילות:  1996–הווה (כ־29 שנים) 
 www.adalah.org
 
עמותת עדאלה (בערבית: عدالة – "צדק"), או בשמה המלא עדאלה - המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל, היא ארגון זכויות אדם המגדיר את מטרותיו ב"השגת זכויות אישיות וקולקטיביות למיעוט הערבי הפלסטיני בישראל" ובהגנה "על זכויות האדם של הפלסטינים החיים תחת הכיבוש, בהתבסס על המשפט הבינלאומי ההומניטרי והמשפט הבינלאומי לזכויות אדם".
הארגון נוסד בנובמבר 1996 כארגון משפטי בלתי-מפלגתי. עם זאת, רבים מאנשי עדאלה זוהו בעבר עם מפלגת בל"ד. מייסד "עדאלה" ומנכ"ל הארגון הוא עו"ד חסן ג'בארין, בוגר תוכנית המלגאים של הקרן החדשה לישראל, שאת ראשית דרכו המקצועית עשה במחלקה המשפטית של האגודה לזכויות האזרח בישראל.
הארגון מייצג במקרים רבים ערבים ישראלים ופלסטינים שנפגעו על ידי מדינת ישראל או על ידי ישראלים.
דרכי פעולה

האמצעים שנוקט ארגון "עדאלה" כדי להשיג מטרות אלו:
פנייה לערכאות משפטיות ולרשויות השונות בישראל בנושאים הנוגעים לזכויות המיעוט הערבי.
הפעלת שדולה למען חקיקה שתבטיח שוויון בזכויות האינדיבידואליות והקולקטיביות של המיעוט הערבי.
נתינת ייעוץ משפטי לאזרחים, ארגונים לא-ממשלתיים, ולמוסדות ערביים בישראל.
פנייה לערכאות, מוסדות ופורומים בינלאומיים למען קידום זכויות המיעוט הערבי בפרט וזכויות האדם בכלל.
ארגון ימי עיון, כנסים וסדנאות, והוצאה לאור של פרסומים ודוחות העוסקים בנושאים משפטיים הנוגעים לזכויות המיעוט הערבי בפרט וזכויות האדם בכלל.
הכשרתם של סטודנטים למשפטים ועורכי-דין ערבים צעירים בתחום זכויות האדם.
קמפיינים, מאבקים ועתירות

בין פעולותיו של הארגון:
הגשת עתירות לבג"ץ לחייב את המדינה לפתוח בתי ספר ומרפאות, ולהכיר ביישובים בדואיים בנגב.
הגשת העתירה, במסגרתה קבע בג"ץ בשנת 2006 כי קיימת בישראל אפליה של יישובים ערבים בקביעת אזורי עדיפות לאומית, לצורך הקצאת תקציבים שונים, ובמיוחד בתחום החינוך.
הגשת ערעורים על החלטות ועדת הבחירות לפסילת מועמדים ורשימות ערביות לכנסת.
הגשת שתי עתירות לבג"ץ שבעקבותיהן חויבו מע"צ ורשויות מקומיות של ערים מעורבות להחליף בתוך 5 שנים את שלטי ההכוונה לשלטים הכוללים כיתוב בערבית. (ראו גם בג"ץ השילוט).
מעקב אחרי דיוניה של ועדת אור וייצוג של העדים הערביים בה.
מתן הגנה משפטית לעזמי בשארה בעת שהוגשו נגדו אישומים פליליים בשל דברים שאמר בנאומיו באום אל-פחם ובסוריה.
הגשת שתי עתירות (שנדחו) לבג"ץ כנגד חוק האזרחות והכניסה לישראל, עם ח"כ זהבה גלאון והאגודה לזכויות האזרח.
יחד עם ארגונים אחרים עתר הארגון נגד נוהל "אזהרה מוקדמת" הקובע כי חיילי צה"ל המבקשים לעצור פלסטיני החשוד בפעילות חבלנית עוינת רשאים להסתייע בתושב פלסטיני מקומי כדי לתת באמצעותו אזהרה מוקדמת לעצור מפני פגיעה אפשרית בו ובמי שמצוי עמו תוך ביצוע המעצר. בג"ץ קיבל את העתירה ופסק שהנוהל מנוגד למשפט הבינלאומי.
בג"ץ 8276/05 עדאלה - המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי ואחרים נגד שר הביטחון ואחרים שניתן ביום 30.8.06
ב־2006 התפרסמה 'החוקה הדמוקרטית' שניסח הארגון כהצעה לחוקה למדינת ישראל, שבה הקו הירוק ("קווי 1967") הוא גבול המדינה. עדאלה הציע שחוקת ישראל תבטל את חוק השבות ואת הגדרתה של ישראל כמדינה יהודית, והציע במקום זאת להגדיר את ישראל כמדינה דו-לאומית ודו-לשונית. כמו כן, עדאלה הציע לקבוע בחוקה הסדרים בדבר ייצוג פרלמנטרי למיעוט הערבי בכנסת, במסגרת מה שהוא מכנה "מיעוט-מולדת". בסוף 2007 התפרסם כי הארגון מנסח הצעת חוקה חדשה הקוראת לכינון משטר על-לאומי בשטח שבין הים התיכון לנהר הירדן (שטח המנדט הבריטי לשעבר), שישמש מעין רשות פדרלית שתאחד את מדינת ישראל עם מדינה פלסטינית, בדומה למודל האיחוד האירופי. יתרה מכך, ההצעה החדשה יוצאת נגד העמדה הרשמית של אש"ף התומכת בפתרון 'שתי המדינות'.
בינואר 2008, השתתף בהגשת עתירה לבג"ץ לחדש אספקת סולר לתחנת הכוח ברצועת עזה מטעמים הומנטריים, שבעקבותיה חודשה האספקה.
ביולי 2019, עתר לבג"ץ נגד החלטת עיריית עפולה לפתוח את הפארק העירוני לתושבי העיר בלבד. באופן חריג הצטרף היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט לעתירה. בעקבות העתירה חזרה בה העירייה מההחלטה.
תקציב

מחזור הפעילות של העמותה לשנת 2007 היה 5.3 מיליון שקל, מתוכם 4.8 מיליון שקל מתרומות. הוצאות הנהלה וכלליות היו 692 אלף שקל שהם 13% מהמחזור.
עם התורמים לעמותה נמנים האיחוד האירופי, מדינות אירופאיות, וקרנות בינלאומיות. בין השנים 2006–2010 נהנתה העמותה מתמיכה של האיחוד האירופי (6,171,211 שקלים), שווייץ (388,820 שקלים) וכן הועברה תרומה דרך המרכז לפיתוח ארגונים לא ממשלתיים (NDC) של כ-94,194 שקלים.
בין השנים 2006–2008 קיבלה העמותה מענקים בסך 1,045,292 דולר מהקרן החדשה לישראל. בנוסף, משמשת הקרן להעברת תרומות פטורות ממס מחוץ לישראל עבור העמותה. גופים נוספים שתרמו לעמותה הם: קרן פורד, קרן נחמיה ונעמי כהן, מכון החברה הפתוחה בראשות ג'ורג' סורוס וקרנות אחרות.