stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנס קאנטר פרידום
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011/2012 | יוטה | 66 | 0 | 13.2 | 0.496 | 0.000 | 0.667 | 4.2 | 0.1 | 0.3 | 0.3 | 4.6 |
| 2012/2013 | יוטה | 70 | 2 | 15.4 | 0.544 | 1.000 | 0.795 | 4.3 | 0.4 | 0.4 | 0.5 | 7.2 |
| 2013/2014 | יוטה | 80 | 37 | 26.7 | 0.491 | 0.000 | 0.730 | 7.5 | 0.9 | 0.4 | 0.5 | 12.3 |
| 2014/2015 | יוטה | 49 | 48 | 27.1 | 0.491 | 0.317 | 0.788 | 7.8 | 0.5 | 0.5 | 0.3 | 13.8 |
| 2014/2015 | אוקלהומה סיטי | 26 | 26 | 31.1 | 0.566 | 0.750 | 0.776 | 11.0 | 1.1 | 0.5 | 0.5 | 18.7 |
| 2015/2016 | אוקלהומה סיטי | 82 | 1 | 21.0 | 0.576 | 0.476 | 0.797 | 8.1 | 0.4 | 0.3 | 0.4 | 12.7 |
| 2016/2017 | אוקלהומה סיטי | 72 | 0 | 21.3 | 0.545 | 0.132 | 0.786 | 6.7 | 0.9 | 0.4 | 0.5 | 14.3 |
| 2017/2018 | ניו יורק | 71 | 71 | 25.8 | 0.592 | 0.000 | 0.848 | 11.0 | 1.5 | 0.5 | 0.5 | 14.1 |
| 2018/2019 | ניו יורק | 44 | 23 | 25.6 | 0.536 | 0.318 | 0.814 | 10.5 | 1.9 | 0.4 | 0.4 | 14.0 |
| 2018/2019 | פורטלנד | 23 | 8 | 22.3 | 0.577 | 0.250 | 0.735 | 8.6 | 1.4 | 0.6 | 0.4 | 13.1 |
| 2019/2020 | בוסטון | 58 | 7 | 16.9 | 0.572 | 0.143 | 0.707 | 7.4 | 1.0 | 0.4 | 0.7 | 8.1 |
| קריירה |  | 641 | 223 | 21.7 | 0.543 | 0.287 | 0.776 | 7.6 | 0.9 | 0.4 | 0.5 | 11.6 |
↑  בשל שביתת שחקנים ב-NBA התקיימו בעונת 2011/2012 66 משחקים בלבד
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | יוטה | 4 | 0 | 10.8 | 0.438 | 0.000 | 0.000 | 4.0 | 0.3 | 0.0 | 1.0 | 3.5 |
| 2016 | אוקלהומה סיטי | 18 | 0 | 17.9 | 0.551 | 0.143 | 0.844 | 6.2 | 0.3 | 0.3 | 0.6 | 9.4 |
| 2017 | אוקלהומה סיטי | 5 | 0 | 9.0 | 0.385 | 0.000 | 1.000 | 1.8 | 0.2 | 0.0 | 0.8 | 4.8 |
| 2019 | פורטלנד | 16 | 14 | 28.8 | 0.514 | 0.250 | 0.756 | 9.7 | 1.2 | 0.7 | 0.6 | 11.4 |
| 2020 | בוסטון | 11 | 0 | 9.3 | 0.524 | 1.000 | 0.500 | 3.9 | 0.6 | 0.0 | 0.0 | 4.5 |
| קריירה |  | 54 | 14 | 18.0 | 0.514 | 0.211 | 0.772 | 6.2 | 0.6 | 0.3 | 0.5 | 8.1 |
הערות שוליים

1 2  Enes Kanter a revolutionary case for Kentucky, NCAA, באתר sportingnews.com
1 2 3  קאנטר מודיע כי ילמד באוניברסיטת קנטקי, באתר ESPN.com
↑  קאנטר נפסל ממשחק בליגת המכללות האמריקאית, באתר ESPN.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2011, באתר nba.com
↑  דו"ח המשחק בין הג'אז ללייקרס, באתר basketball-reference.com
↑  דו"ח המשחק בין הג'אז לבובקאטס, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות הקריירה של קאנטר, באתר basketball-reference.com
↑  קאנטר נשלח בטרייד לאוקלהומה סיטי ת'אנדר, באתר nba.com
↑  דו"ח המשחק בין הג'אז למאבריקס, באתר basketball-reference.com
↑  אוקלהומה סיטי ת'אנדר משווים את הצעת החוזה שקיבל קאנטר, באתר nba.com
↑  תוצאות ההצבעה לשחקן השישי של עונת 2015/2016, באתר Basketball-Reference
↑  כרמלו אנתוני עובר לאוקלהומה סיטי תמורת קאנטר, מקדרמוט ובחירת דראפט, באתר וואלה, 23 בספטמבר 2017
↑  הניקס משחררים את וסלי מת'יוז ואנס קאנטר, באתר ה-NBA,‏ 7 בפברואר 2019
↑  בית חדש: אנס קאנטר הצטרף לפורטלנד, באתר ערוץ הספורט, 14 בפברואר 2019
↑  קאנטר חותם על חוזה בבוסטון, באתר הקבוצה, 17 ביולי 2019
↑  פורטלנד מצרפת את קאנטר, באתר הקבוצה, 20 בנובמבר 2020
↑  דף השחקן בטורניר, באתר fiba.com
↑  אנס "חופש" קאנטר: שחקן בוסטון ישנה את שמו, באתר ONE‏, 28 בנובמבר 2021
אנס קאנטר פרידום, Why I Stand Up for Freedom in America—And Around the World, באתר טיים, ‏22 בדצמבר 2021 (באנגלית)
↑  קאנטר להוריו: "שיניתי את שם המשפחה לגולן", באתר nrg‏, 9 באוגוסט 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 117587793X  VIAF: 4613154867605560100007   WorldCat (עם VIAF): 4613154867605560100007
אנדרטת חטיבת יפתח בנגב

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה 
 על שם:  לוחמי חטיבת יפתח שנפלו בקרבות בנגב במלחמת העצמאות
 מיקום:  הנגב 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1969
 תאריך פתיחה רשמי:  1969 
 יוצר:  יחיאל ערד
 קואורדינטות:  31°26′23″N 34°45′46″E﻿ / ﻿31.439666666667°N 34.762805555556°E﻿ / 31.439666666667; 34.762805555556
  (למפת מערב הנגב מוגדלת) אנדרטת חטיבת יפתח בנגב(למפת מערב הנגב רגילה) אנדרטת חטיבת יפתח בנגב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אנדרטת חטיבת יפתח בנגב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אנדרטת חטיבת יפתח בנגב
 
מבצעי חטיבת יפתח במלחמת העצמאות
אנדרטת חטיבת יפתח בנגב היא אנדרטה הנמצאת בצפון הנגב, ליד צומת קמה בתוך חניון על שם יגאל אלון. האנדרטה מוקדשת ללוחמי חטיבת יפתח שנפלו בקרבות בנגב במלחמת העצמאות.
מבצעי החטיבה

חטיבת יפתח היא החטיבה היחידה שלחמה בכל החזיתות במלחמת העצמאות. בתחילת המלחמה לחמה בגליל המזרחי בקרבות מצודת ישע, מלכייה וכיבוש צפת. לאחר מכן הועברה לחזית המרכז והשתתפה במבצע דני לכיבוש לוד ורמלה ובמבצע יורם בניסיון לכיבוש לטרון. 45 מלוחמי החטיבה נהרגו בקרב חירבת כוריכור.
לאחר מכן הועברה החטיבה לנגב. ציודה הוטס לשדה תעופה ליד קיבוץ רוחמה במסגרת מבצע אבק והלוחמים הסתננו לנגב בדרך יבשתית דרך קווי המצרים. לפני מבצע יואב לחמה החטיבה לגירוש כוחות של האחים המוסלמים שהשתלטו על מכרות הגופרית ליד בארי ובתפיסת תלים ומשלטים להגנת שדה התעופה אבק 1 ליד רוחמה שהיה נחוץ להובלת ציוד ותחמושת לפני המבצע. בחרבת מחאז התחוללו קרבות כבדים והמקום עבר מיד ליד שלוש פעמים עד שנשאר בידי החטיבה.
במבצע יואב תקעו לוחמי החטיבה טריז בעורף הצבא המצרי וכבשו את בית חאנון. המצרים הגיבו בהפגזה כבדה וגרמו לחטיבה אבדות כבדות אך הלוחמים לא נסוגו. מהלך זה גרם לנסיגת הצבא המצרי ללא קרב מכל מישור החוף הדרומי מגשר עד הלום עד עזה.
הקמת האנדרטה

ראשיתה של האנדרטה היה בגלעד צנוע שהוקם ב-1950 ביוזמת מפקד החטיבה ולוחמיה. האנדרטה תוכננה על ידי יחיאל (חיליק) ערד, חבר קיבוץ סער, ונחנכה בערב יום הזיכרון ג' באייר תשכ"ט (21 באפריל 1969). היא בנויה מבטון חשוף בצורת מגן הניצב על בונקר. המגן נישא לגובה שבעה מטרים, כשהוא הולך וצר כלפי מעלה ויוצר חוד המזדקר לשמיים כאילו רוצה לפרוץ לעברם. על הקיר לוח ועליו מבצעי חטיבת יפתח במלחמת העצמאות ולוח עליו שמות 44 לוחמי החטיבה שנפלו בקרבות בנגב. על הקיר כתובות המילים מהמנון הפלמ"ח: ממטולה עד הנגב מן הים עד המדבר. על האנדרטה למעלה כתובות המילים: פלמ"ח יפתח, על במתי הנגב חלל.
לקריאה נוספת

אריה יצחקי, בעקבות לוחמים כרך ד' דרום, הוצאת מודן, תל אביב, 1991, הפרק צומת קמה אנדרטת יפתח-פלמ"ח עמ' 101-104.
אנדרטאות תש"ח, תל אביב: משרד הביטחון – אגף משפחות והנצחה – היחידה להנצחת החייל, תשס"ט 2009, עמ' 146.
אנדרטת חיל האוויר המלכותי

| --- | --- |

אנדרטת חיל האוויר המלכותי
 מידע כללי
 סוג:  אנדרטת מלחמה, פסל דמות 
 על שם:  חללי חיל האוויר המלכותי
 מיקום:  מרכז לונדון
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1923
 תאריך פתיחה רשמי:  1923 
 חומרי בנייה:  ארד, אבן פורטלנד 
 יוצר:  ויליאם רייד דיק, רג'ינלד בלומפילד 
 קואורדינטות:  51°30′14″N 0°07′23″W﻿ / ﻿51.503986°N 0.123125°W﻿ / 51.503986; -0.123125
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסאנדרטת חיל האוויר המלכותי(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסאנדרטת חיל האוויר המלכותי(למפת הסיטי של וסטמינסטר רגילה) הפרלמנט הבריטיאנדרטת חיל האוויר המלכותי(למפת הסיטי של וסטמינסטר מוגדלת) הפרלמנט הבריטיאנדרטת חיל האוויר המלכותי
 
אנדרטת חיל האוויר המלכותי (באנגלית: Royal Air Force Memorial) היא אנדרטה לזכר חללי חיל האוויר המלכותי הבריטי, הניצבת על גדת נהר התמזה במרכז לונדון. האנדרטה הוקמה בשנת 1923 לזכר חללי חיל האוויר המלכותי במלחמת העולם הראשונה, והיא מוקדשת עתה גם לאנשיו שנפלו במלחמת העולם השנייה.
האנדרטה

האנדרטה ניצבת ליד קו המים בגדתו הצפונית של התמזה ברציף ויקטוריה, בין גשר וסטמינסטר לבין גשר צ'רינג קרוס. היא ניצבת ממזרח לבניין משרד ההגנה הבריטי בוייטהול, ומול גלגל הענק לונדון איי, הניצב בגדה הנגדית.
האנדרטה היא עמוד אבן מלבני, הניצב על גבי ארבעה שלבים מדורגים. בראשו ניצבים שני שלבים נוספים, בעלי ארבע פאות המעוצבות בתבנית אלכסונית. בראש השלב העליון ניצב גלובוס שחור ועליו פסל מוזהב של נשר, הפורש את כנפיו כמו כדי להמריא ולעופף מעל הנהר. הנשר לקוח מסמלו של חיל האוויר המלכותי.
העמוד עשוי אבן גיר (Portland Stone), והנשר והגלובוס בראשו – ארד.
סביב חלקו העליון של העמוד המלבני חרות המוטו של חיל האוויר המלכותי – Per Ardua ad Astra (אנ') (תרגומו לאנגלית הוא לערך "Through adversity to the Stars").
על גבי פאת האנדרטה הפונה אל הגדה נחרת סמל חיל האוויר המלכותי ומתחתיו כתובת זו (באנגלית):
לזכרם בעלי כל הדרגות משירות האוויר הימי המלכותי, חיל התעופה המלכותי, חיל האוויר המלכותי
ומחילות האוויר מכל חלקי האימפריה הבריטית, אשר נתנו את חייהם לזכייה בניצחון עבור מלכם וארצם, 1914-1918
ואשא אתכם על כנפי נשרים ואביא אתכם אלי
מתחתיה נחרתה לימים כתובת זו:
כיתוב זה נוסף לזכרם של הגברים והנשים מחילות האוויר של כל
חלקי חבר העמים הבריטי והאימפריה, אשר נתנו את חייהם, 1939-1945
גם על גבי פאת העמוד הפונה אל הנהר נחרת סמל חיל האוויר המלכותי ומתחתיו:
1914-1918
לזיכרון עולם
1939-1945
האנדרטה תוכננה על ידי האדריכל סר רג'ינלד בלומפילד (Reginald Blomfield). פסל הנשר שבראשה פוסל על ידי ויליאם ריד דיק (William Reid Dick).
טקסים באתר האנדרטה

ההחלטה על הקמת האנדרטה נתקבלה ב-1921, לאחר דיונים על עיצובה ומיקומה שנמשכו כשנתיים. הכספים למימון להקמתה גויסו מן הציבור הרחב. האנדרטה נחנכה בטקס ממלכתי שנערך במעמד הנסיך מוויילס (לימים - המלך אדוארד השמיני) ב-16 ביולי 1923.
הלוט מעל הכיתוב שהוסף על האנדרטה לזכר חללי מלחמת העולם השנייה הוסר על ידי הלורד יו טרנצ'רד, מייסד חיל האוויר המלכותי, ב"יום א' של הקרב על בריטניה", 15 בספטמבר 1946. מאז, מדי שנה, ביום הקרב על בריטניה (אנ') (המצוין ביום א' השלישי של חודש ספטמבר), מניח מפקד חיל האוויר המלכותי זר למרגלות האנדרטה בדרכו לתפילת ההודייה הנערכת באותו יום במנזר וסטמינסטר.
מדי שנה, ביום הזיכרון בבריטניה, מונח עם שחר זר למרגלות האנדרטה.
ראו גם

אנדרטת נעדרי חילות האוויר
הערות שוליים

↑  המשפט האחרון בכתובת זו לקוח מספר ספר שמות, פרק י"ט, פסוק ד'
↑  

IN MEMORY OF/ ALL RANKS OF THE/ ROYAL NAVAL AIR/ SERVICE ROYAL/ FLYING CORPS/ ROYAL AIR FORCE/ AND THOSE/ AIR FORCES FROM/ EVERY PART OF THE/ BRITISH EMPIRE/ WHO GAVE THEIR/ LIVES IN WINNING/ VICTORY FOR/ THEIR KING/ AND COUNTRY/ 1914–1918
↑  

IN MEMORY OF/ ALL RANKS OF THE/ ROYAL NAVAL AIR/ SERVICE ROYAL/ FLYING CORPS/ ROYAL AIR FORCE/ AND THOSE/ AIR FORCES FROM/ EVERY PART OF THE/ BRITISH EMPIRE/ WHO GAVE THEIR/ LIVES IN WINNING/ VICTORY FOR/ THEIR KING/ AND COUNTRY/ 1914–1918
↑  

BARE YOU ON EAGLES/ WINGS AND BROUGHT/ YOU UNTO/ MYSELF
↑  

THIS INSCRIPTION IS ADDED/ IN REMEMBRANCE OF THOSE/ MEN AND WOMEN OF THE/ AIR FORCES OF EVERY PART OF/
↑  

THE BRITISH COMMONWEALTH AND EMPIRE/ WHO GAVE THEIR LIVES/ 1939–1945.
↑  

IN/ PERPETUAL/ MEMORY/
אננינדאואה

אננינדאואה (בפורטוגזית: Ananindeua) היא הפרבר הגדול ביותר של העיר בלם במדינת פארה בברזיל, המאכלס כ-700,000 תושבים ואת מירב מפעלי התעשייה באזור. מרבית התעשיות בעיר הן בתחום עיבוד עץ ומוצריו, כגון ריהוט, עץ לבוד (דיקט), פרקטים וכדומה.
מקור השם אננינדאואה בעץ אנני (Anani) שגדל על גדות הנחלים בעיר.[דרוש מקור]
היסטוריה

אננינדאואה הייתה למעשה תחנת רכבת בין בלם לברגנסה במאה ה-19. תחנת הרכבת מוקמה במקום שבו מצא היום בניין העירייה. מסביב לתחנת הרכבת התיישבו אנשים שלבסוף יצרו שכונה, שבתחילה סופחה מוניציפלית לבלם. ב-1938 סיפח מושל פארה את אננינדאואה לשטח המוניציפלי של סנטה איזבל. ב-1943 יצא צו המורה על הפיכת אננינדאואה לרשות מוניציפלית עצמאית, ובשלושה בינואר 1944 הפכה אננינדאואה לעיר באופן רשמי.
אנטונין סלביצ'ק

| --- | --- |

 לידה:  16 במאי 1870 פראג 
 התאבד:  1 בפברואר 1910 (בגיל 39) הולושוביצה, צ'כיה 
 מקום קבורה:  בית הקברות אולסני 
 תחום יצירה:  אמנות חזותית, אימפרסיוניזם 
 זרם באמנות:  אימפרסיוניזם 
 בן או בת זוג:  Míla Slavíčková 
 צאצאים:  Jan Slavíček, Jiří Slavíček, Eva Medková 
 חתימה:   
 
אנטונין סלביצ'ק (בצ'כית: Antonín Slavíček; ‏16 במאי 1870 – 1 בפברואר 1910) היה צייר אימפרסיוניסטי צ'כי שעבד בעיקר באזור שמסביב לקמניצ'קי.
ביוגרפיה

בשנת 1887, הוא נכנס לאקדמיה לאמנויות יפות, פראג, שם למד ציור נוף אצל יוליוס מאז'ק. לימודיו נקטעו במספר הזדמנויות, ככל הנראה עקב חילוקי דעות עם מאז'ק. באוקטובר 1899 נפטר פרופסור מאז'ק, וסלביצ'ק הגיש בקשה להחליפו, אך הוא לא התקבל. ההתמחות בציור הנוף הופסקה באקדמיה.
אשתו חלתה במחלה קשה בשנת 1908, מה שהביא אותו לנסוע לדוברובניק לטיפול, והוא שבר את ידו במהלך שהותם שם. לאחר שהחלים, באוגוסט 1909, הם יצאו לחופשה בהרים, ובעודו שוחה בנהר, לקה בשבץ מוחי ששיתק את צידו הימני.
לאחר מכן הגיעה תקופה ארוכה של החלמה. הוא עשה מספר ניסיונות לצייר ביד שמאל, אך התוצאות היו מאכזבות.
זמן קצר לאחר מכן הוא ירה בעצמו כשהוא "במצב של אי שפיות", לפי תעודת הפטירה.
אלמנתו, בוהמילה, נישאה לחבר משפחה, הצייר הרברט מסריק; בנו של טומאש מסריק.
גם בנו יאן הפך לצייר, ובנו ג'יז'י היה תסריטאי ובמאי ידוע.
רוז'נה זאטקובה הייתה בין תלמידותיו.
גלריה

גשר אליזבת
יום ביוני
נוף ליד הבית
גשם
הערות שוליים

↑  Vítězslav Nezval: Antonín Slavíček, A Great Czech Painter. Artia, Prague (1955)
↑  "GalleryJK: Biography". Archived from the original on 2007-10-07
↑  "Sebevražedné mánii podlehl i malíř Slavíček" (The Painter Slavíček Succumbed to Suicidal Mania) by Ivan Motýl
↑  Josef Tomeš, Český biografický slovník (Czech Biographical Dictionary), Vol.K-P, Petr Meissner, Prague (1999
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007389549405171  PLWABN: 9810677107005606  BNE: XX1713352  BnF: cb111293942 (data)  GND: 122829018  ISNI: 0000 0001 1439 5822  LCCN: n84175917  NKC: jk01111817  SUDOC: 104818832  ULAN: 500012301  VIAF: 23033671   WorldCat (עם VIAF): 23033671
אליפות אירופה בכדוריד 2018

| --- | --- |

 מארחת:  קרואטיה קרואטיה
 תקופת התחרות:  12 בינואר 2018 – 28 בינואר 2018 (17 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:   ספרד
 מספר משחקים:  47
 מספר שערים:  2563 (54.53 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  263,209 (5,600 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  56 – אונדריי זדרחאלה צ'כיה
 השחקן המצטיין:  ג'ים גוטפרידסון שוודיה
 → פולין 2016אוסטריה/נורווגיה/שוודיה 2020 ←
אליפות אירופה בכדוריד 2018 היא אליפות אירופה ה-13 והיא נערכה על ידי איגוד הכדוריד האירופאי. הטורניר התקיים בשוודיה בין ה-12 בינואר ל-28 בינואר 2018. המשחקי הגמר נערכו בזגרב ב-Arena Zagreb שמכיל כ-15,200 מקומות.
ספרד זכתה באליפות בפעם הראשונה בתולדות הנבחרת.
מתכונת התחרות

המדינה המארחת (קרואטיה) והאלופה המכהנת (צרפת) העפילו ישירות. יתר 14 נבחרות העפילו דרך המוקדמות.
16 קבוצות חולקו ל-4 בתים. שלוש נבחרות חזקות מכל בית העפילו לשלב השני שנערך בשני בתים. בכל בית העפילו 2 קבוצות ומשחקי הפלייאוף.
מהלך התחרות > בית א'

המשחקים נערכו בספליט באולם Spaladium Arena שמכיל כ-10,900 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  שוודיה | 3 | 2 | 0 | 1 | 89 | 82 | 7 | 4 |
|  קרואטיה | 3 | 2 | 0 | 1 | 92 | 79 | 13 | 4 |
|  סרביה | 3 | 1 | 0 | 2 | 76 | 88 | 12- | 2 |
|  איסלנד | 3 | 1 | 0 | 2 | 74 | 82 | 8- | 2 |
מהלך התחרות > בית ב'

המשחקים נערכו בפורץ באולם Žatika Sport Centre שמכיל כ-3,700 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  צרפת | 3 | 3 | 0 | 0 | 97 | 82 | 15 | 6 |
|  נורווגיה | 3 | 2 | 0 | 1 | 103 | 88 | 15 | 4 |
|  בלארוס | 3 | 1 | 0 | 2 | 80 | 91 | 11- | 2 |
|  אוסטריה | 3 | 0 | 0 | 3 | 80 | 99 | 19- | 0 |
מהלך התחרות > בית ג'

המשחקים נערכו בזגרב באולם Arena Zagreb שמכיל כ-15,200 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  מקדוניה | 3 | 2 | 1 | 0 | 79 | 77 | 2 | 5 |
|  גרמניה | 3 | 1 | 2 | 0 | 82 | 69 | 13 | 4 |
|  סלובניה | 3 | 1 | 1 | 1 | 77 | 69 | 8 | 3 |
|  מונטנגרו | 3 | 0 | 0 | 3 | 66 | 89 | 23- | 0 |
מהלך התחרות > בית ד'

המשחקים נערכו בואראז'דין באולם Varaždin Arena שמכיל כ-5,200 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ספרד | 3 | 2 | 0 | 1 | 81 | 65 | 16 | 4 |
|  דנמרק | 3 | 2 | 0 | 1 | 84 | 75 | 9 | 4 |
|  צ'כיה | 3 | 2 | 0 | 1 | 76 | 86 | 10- | 4 |
|  הונגריה | 3 | 0 | 0 | 3 | 77 | 92 | 15- | 0 |
שלבי הגמר > בית העפלה I

המשחקים נערכו בזגרב באולם Arena Zagreb שמכיל כ-15,200 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  צרפת | 5 | 5 | 0 | 0 | 156 | 130 | 26 | 10 |
|  שוודיה | 5 | 3 | 0 | 2 | 136 | 127 | 9 | 6 |
|  קרואטיה | 5 | 3 | 0 | 2 | 147 | 138 | 9 | 6 |
|  נורווגיה | 5 | 3 | 0 | 2 | 152 | 144 | 8 | 6 |
|  בלארוס | 5 | 1 | 0 | 4 | 128 | 146 | 18- | 2 |
|  סרביה | 5 | 0 | 0 | 5 | 131 | 165 | 34- | 0 |
שלבי הגמר > בית העפלה II

המשחקים נערכו בואראז'דין באולם Varaždin Arena שמכיל כ-5,200 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  דנמרק | 5 | 4 | 0 | 1 | 140 | 123 | 17 | 8 |
|  ספרד | 5 | 3 | 0 | 2 | 142 | 118 | 24 | 6 |
|  צ'כיה | 5 | 2 | 1 | 2 | 113 | 131 | 18- | 5 |
|  סלובניה | 5 | 1 | 2 | 2 | 134 | 133 | 1 | 4 |
|  גרמניה | 5 | 1 | 2 | 2 | 124 | 126 | 2- | 4 |
|  מקדוניה | 5 | 1 | 1 | 3 | 114 | 136 | 22- | 3 |
שלבי הגמר > שלב הפלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | הגמר | הגמר |  |

|  | 26 בינואר, זגרב | 26 בינואר, זגרב |  |  |  |  |  |
|  |   צרפת |  23 |   |  |  |  |  |
|  |  ' ספרד |  27 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 28 בינואר, זגרב | 28 בינואר, זגרב |  |
|  |   |   |   |   |   ספרד |  29 |  |
|  |   |   |   |   |   שוודיה |  23 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי |  |
|  | 26 בינואר, זגרב | 26 בינואר, זגרב |   |  | 28 בינואר, זגרב | 28 בינואר, זגרב |  |
|  |   דנמרק |  34 |   |  |   צרפת |  32  |  |
|  |   שוודיה |  35 |   |  |   דנמרק |  29 |  |
ישראל באליפות

נבחרת ישראל בכדוריד החלה את השתתפותה במשחקי העפלה מוקדמים. היא הפסידה במפגש כפול לרומניה ולא העפילה למשחקי הבית.
הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה |
| --- | --- |
1:  ספרד
2:  שוודיה
3:  צרפת
4:  דנמרק
5:  קרואטיה
6:  צ'כיה
7:  נורווגיה
8:  סלובניה
9:  גרמניה
10:  בלארוס
11:  מקדוניה
12:  סרביה
13:  איסלנד
14:  הונגריה
15:  אוסטריה
16:  מונטנגרו
בולי העץ של לינקולן

דגם קטן של בולי העץ של לינקולן
בולי העץ של לינקולן הוא משחק הרכבה מארצות הברית המכיל בולי עץ מיניאטוריים שבעזרתם בונים מבצרים ומבנים קטנים. המשחק הומצא על ידי ג'ון לויד רייט, בנו השני של האדריכל פרנק לויד רייט. בולי העץ של לינקולן נכנסו להיכל התהילה הלאומי של הצעצועים בשנת 1999. משנת 2014 בולי העץ של לינקולן מיוצרים על ידי חברת קונקס.
עיצוב בולי העץ

הקוטר של בולי העץ הוא 3/4 אינץ' (בערך 2 ס"מ). בדומה לבולי עץ אמיתיים שמשמשים לבניית בקתות עץ, לבולי העץ של לינקולן ישנם חריצים כך שניתן להרכיבם אחד על גבי השני ליצירה של מבנים הדומים לבקתות עץ. חלקים נוספים של הסט כוללים גגות, ארובות, חלונות ודלתות אשר מביאים מראה ריאליסטי ליצירה הסופית.
במקור בולי העץ יוצרו מעץ הסקויה, עם צבעים שונים של חתיכות גג. בשנת 1970 החברה החליפה חלק מבולי העץ לחלקים מפלסטיק, אך במהרה רובם חזרו להיות עשויים מעץ אמיתי.
היסטוריה

בולי העץ של לינקולן הומצאו בסביבות שנת 1916 כאשר ג'ון לויד רייט עבד ביפן עם אביו. העיצוב של הצעצוע התבסס על הארכיטקטורה של מלון אימפריאל בטוקיו, שתוכנן על ידי אביו של הממציא. היסודות של המלון תוכננו עם קורות עץ משתלבים, מה שהפך את המבנה להיות חסין מפני רעידות אדמה.
כשחזר רייט לארצות הברית הוא הקים חברת צעצועים שנקראה "חברת הצעצועים הריבוע האדום" והחלה לשווק צעצועים בשנת 1918. רייט רשם את הצעצוע כפטנט ב 31 באוגוסט 1920 וקרא לו "צעצוע לבניית בקתות עץ", אך זמן קצר לאחר מכן שינה את שם הצעצוע ל"ג. ל. רייט ייצור". סט בולי העץ של לינקולן הגיעו בהתחלה עם הוראות בנייה של בקתת העץ של הדוד תום והבית של אברהם לינקולן. הסטים הבאים אחריהם היו גדולים יותר ומשוכללים יותר.
קונקט, המפיץ הנוכחי של הצעצוע קובע כי הוא נקרא על שמו של הנשיא ה-16 של ארצות הברית, אברהם לינקולן, שנולד בבקתת עץ, בשל הפטריוטיות שהייתה באותם זמנים במהלך מלחמת העולם הראשונה. אחרים טוענים כי השם של הצעצוע הוא על שמו של אביו של הממציא, פרנק לויד רייט שהיה במקור פרנק לינקולן רייט אך שינה את שמו.
בשנת 1999 בולי העץ של לינקולן נכנסו להיכל התהילה הלאומי של הצעצועים. בחודש דצמבר 2014 קונקט הודיע על כך שכל הייצור של המוצר יהיה בארצות הברית ולא בסין.
אנטונין פוץ'

אנטונין פוץ' (בצ'כית: Antonín Puč‏; 16 במאי 1907 – 18 באפריל 1988) היה כדורגלן צ'כוסלובקי ששיחק בעמדת הקיצוני ימני/חלוץ בנבחרת צ'כוסלובקיה, והוא מלך שערי הנבחרת בכל הזמנים עם 34 שערים.
קריירת משחק

פוץ' כנער עבר בקריירה שלו דרך הקבוצות צ'צ'י סמיחוב ו-SK סמיחוב לפני שהגיע ב-1925 לקבוצה בה היה בשיאו, סלביה פראג. במהלך תקופתו בסלביה הוא כבש 112 שערים וזכה עימה ב-8 תוארי אליפות ובגביע מיטרופה של 1938. הוא הגיע לשם בגיל 18 ומייד תפס את מקומו בהרכב הקבוע. בעונתו הראשונה בקבוצה כבש 16 שערים ובעונות של 1927 ו-1928/29 היה גם למלך השערים של הליגה הצ'כוסלובקית כשבכל אחת מהן כבש 13 שערים. עם חתימתו של וולסטימיל קופצקי לקבוצה בשנת 1932 נאלץ פוץ' לעבור לשחק באגף השמאלי דבר שהיה עלול לפגוע בכמות הכיבושים שלו, אך עם זאת הצליח לכבוש 17 שערים בעונת 1933/34. עקב צירופם של כמה שחקנים צעירים לקבוצה מעמדו של פוץ' ירד והוא לא היה לשחקן הרכב קבוע, דבר שהוביל אותו לעזוב את הקבוצה בקיץ 1938 לויקטוריה ז'יז'קוב. הוא שיחק שם במשך שתי עונות בהן כבש 11 שערים ב-20 משחקים לפני שחזר לשחק במועדון בו התחיל את הקריירה המקצועית שלו SK סמיחוב בראשית שנות הארבעים.
קריירת משחק > נבחרת צ'כוסלובקיה

פוץ' ערך בנבחרת צ'כוסלובקיה 60 הופעות בהן כבש 34 שערים בין השנים 1926–1938. במונדיאל 1934 כבש שני שערים, אחד בשמינית הגמר נגד רומניה והשני בגמר נגד איטליה שהעלה ליתרון את נבחרתו, אך בסופו של דבר איטליה ניצחה 2–1 בהארכה. הוא שיחק עבור הנבחרת גם במונדיאל 1938. לאחר סיום הקריירה בנבחרת צ'כוסלובקיה שיחק פוץ' בנבחרת בוהמיה ומורביה במשך שנה אחת.
תארים

אליפות צ'כוסלובקיה (8): 1925, 1928/29, 1929/30, 1930/31, 1932/33, 1933/34, 1934/35, 1936/37
גביע בוהמיה (6): 1926, 1927, 1928, 1930, 1932, 1935
גביע מיטרופה: 1938
סגנית מונדיאל 1934
מלך השערים של הליגה הצ'כוסלובקית (2): 1927, 1928/29
מלך השערים של נבחרת צ'כוסלובקיה בכל הזמנים (עם 34 שערים)
ארתור לינקס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 ביוני 1900 Hlohovec, סלובקיה 
 פטירה:  19 במרץ 1988 (בגיל 87) ניו יורק, ארצות הברית 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת פץ' 
 תפקידים:  רופא, רופא עיניים 
 
ארתור לינקס (בהונגרית: Linksz Artúr;‏ גאלגוץ, 23 ביוני 1900 – ניו יורק, 19 במרץ 1988) היה רופא עיניים אמריקאי, פרופסור באוניברסיטה.
קורות חייו ועבודתו

אביו של ארתור לינקס, איז'אק (יצחק) לינקס, היה רב מפורסם בעיר דווצ'ר בהונגריה. ארתור בילה שם את ילדותו ואת נעוריו. בימי לימודיו כתב גם שירים, שהתפרסמו בפאפאי הירלאפ (Pápai Hírlap) ובעיתונים אחרים תחת השם הבדוי ארתור אדם. בשנת 1919 התחבר לאירועי הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, שבגינם סטר לו אביו בפעם הראשונה בחייו, ולאחר מכן הכניס אותו לישיבה בברטיסלאבה (אז הונגריה). אביו שזכה לכבוד גדול מהישיבה ומהקהילה הפך מאוחר יותר לקורבן השואה ונספה במחנה ההשמדה אושוויץ.
ארתור השלים את לימודי הרפואה שלו באוניברסיטה הגרמנית בפראג, לאחר מכן באוניברסיטת קיל (1925-1923) ובפקולטה לרפואה של אוניברסיטת פץ'. הוא קיבל את התוארב-1928 בפץ'. בין השנים 1928–1939 היה רופא עיניים בבית החולים היהודי בבודפשט (כיום שמו המרכז הרפואי הלאומי) של הקהילה היהודית של פשט. בגלל החוקים היהודיים והאנטישמיות בהונגריה היגר לארצות הברית ב-1939 והתיישב בניו יורק. בין 1943 לבין 1955 היה רופא במרפאת העיניים במנהטן, ומשנת 1955 היה פרופסור באוניברסיטת ניו יורק. הוא עבד כמנתח עיניים במשך כשלושים שנה, והיה גם העורך של שני כתבי עת אמריקאיים לרפואת עיניים.
הוקרה

מדליית הזיכרון על שם איגנץ זמלווייס פעמיים (1954, 1968)
כתביו ופרסומיו

Physiology of the Eye (New York, 1950) - פיזיולוגיה של העין (ניו יורק, 1950)
An essay on color vision and clinical colorvision tests (New York–London, 1964) - חיבור על ראיית צבעים ומבחנים קליניים לראיית צבעים (ניו יורק-לונדון, 1964)
On writing, reading and dyslexia (New York–London, 1973) - על כתיבה, קריאה ודיסלקסיה (ניו יורק-לונדון, 1973)
אני מביט אחורה. נעורי בהונגריה (ניו יורק, 1977)
An ophthalmologist looks at art (San Francisco, 1980) - רופא עיניים מסתכל על אמנות (סן פרנסיסקו, 1980).
קרב עם המוות השלישי. נעוריי בהונגריה. (בודפשט, 1990)