פיין בלאף
היסטוריה > ממלחמת האזרחים ועד לסוף המאה ה-19

ב-1860, כשפרצה מלחמת האזרחים, הייתה פיין בלאף עיר משגשגת שעושרה נסמך על יבול הכותנה העשיר. הכותנה גודלה במטעי ענק שבהם הועסקו מאות ואלפי עבדים אפרו-אמריקאים. באותה עת היה מחוז ג'פרסון אחד ממרכזי אוכלוסיית העבדים הגדולים ביותר בארקנסו. הדבר התבטא גם בהיות המחוז השני ברשימת תפוקת הכותנה במדינה. כאשר כבשו כוחות האיחוד את ליטל רוק, פנו תושבים מפיין בלאף למייג'ור גנרל פרדריק סטיל מצבא האיחוד שישלח כוחות שיכבשו את העיירה שלהם כדי להגן עליה מפני כנופיות של לוחמי גרילה (bushwhackers) מצבא הקונפדרציה. ב-17 בספטמבר 1863 הגיעו לפיין בלאף כוחות האיחוד בפיקודו של קולונל פאוול קלייטון ונשארו שם עד לתום המלחמה. בקרב פיין באלף, שנערך ב-25 באוקטובר אותה שנה, ניסה הגנרל מצבא הקונפדרציה, ג'ון מרמדיוק, לגרש את צבא האיחוד מהעיר, אך הוא נהדף על ידי מאמץ משולב של חיילי צבא האיחוד ועבדים משוחררים. בשנה האחרונה למלחמה שימש "רגימנט מתנדבי חיל הרגלים הראשון של קנזס (שחורים)" כחיל מצב בפיין בלאף. היה זה הרגימנט האפרו-אמריקאי הראשון במלחמה שהשתתף בקרב ושם הוא סיים את פעילותו.
בשל נוכחותם של כוחות האיחוד בפיין בלאף היא משכה אליה פליטים ועבדים משוחררים רבים לאחר פרסום הצהרת האמנציפציה בראשית 1863. כוחות האיחוד הקימו מחנה לשיכון העבדים הנמלטים והפליטים הרחק מקו החזית. לאחר המלחמה שיתפו פעולה עבדים משוחררים עם האגודה המיסיונרית האמריקאית להקמת בתי ספר עבור השחורים, שעל פי חוקי מדינות הדרום שלפני המלחמה נאסר עליהם ללמוד קריאה וכתיבה. הן המבוגרים והן הילדים החלו ללמוד בלהיטות. בספטמבר 1872 פתח פרופסור ג'וזף קורבין בית ספר שסונף לאוניברסיטה התעשייתית של ארקנסו וכך נוסד הקולג' הציבורי הראשון לשחורים בארקנסו, כיום מוסד זה הוא הקמפוס המקומי של אוניברסיטת ארקנסו.
פיין בלאף והאזור סבלו ממוראות המלחמה. תהליך השיקום היה איטי בתחילה. סלילתן של מסילות ברזל שיפרה את הנגישות לשווקים ועם הגידול המחודש בייצור הכותנה, החלה הכלכלה להשתקם. מסילת הברזל הראשונה חוברה לפיין בלאף בדצמבר 1873. באותה שנה הונחה רשת התשתיות הראשונה בעיר כאשר חברת הגז של פיין באלף רישתה את העיר במערכת תאורה שפעלה על גז שהופק מקוק. כלכלת המדינה המשיכה להיות תלויה בעיקר בגידולים חקלאיים, בעיקר כותנה, שבמהלך המאה ה-19 חלה שקיעה בייצורה.
כאשר ההון הפרטי החל לצמוח החל משנות השבעים של המאה ה-19, נבנו בעיר בתים בסגנון ויקטוריאני ממערב לרחוב הראשי של העיר. בינתיים, הביאה תקופת השיקום להתקדמותם של האפרו-אמריקאים. רוב השחורים הצטרפו לשורות המפלגה הרפובליקנית וכמה מהם נבחרו למשרות במחוז ולבית הנבחרים של המדינה בפעם הראשונה בהיסטוריה. כמה עסקים בבעלות של שחורים נפתחו גם הם, כולל בנקים, בארים, מספרות ועוד. אך בתקפה האלימה שלאחר המלחמה, לאחר קטטה שהתנהלה ב-1866 במחנה פליטים בין שחורים לבין לבנים, נמצאו 24 גברים, נשים וילדים שחורים תלויים על עצים במה שהיה מעשה הלינץ' ההמוני הגרוע ביותר בהיסטוריה של ארצות הברית.
שיעור מעשי הלינץ' בדרום שבוצעו נגד גברים שחורים היה גבוה בתקופה זו של מתחים חברתיים. ב-1889 בוצע מעשה לינץ' כנגד ארמיסטד ג'ונסון וב-1892 ניתלו ג'ון קלי וגלברט האריס בחזית בניין בית המשפט של מחוז ג'פרסון, באותה שנה בה הנהיגה ארקנסו תשלום מס גולגולת שהפלה אפרו-אמריקאים רבים ולבנים עניים שעקב חוק זה לא יכלו להצביע. חוק הבחירות שהתקבל ב-1891 כבר הקשה על האפשרות להצביע וכן גרם לצמצום השפעתם של המצביעים. כאשר גיבשה המפלגה הדמוקרטית את כוחה במה שהפך להיות מדינה של מפלגה אחת, חשו אפרו-אמריקאים רבים באווירה שלילית כלפיהם לקראת סוף המאה ה-19. הדמוקרטים חוקקו חוקים שאפשרו את קיומה של הפרדה גזעית וכן חוקי ג'ים קרואו נוספים.
תנועת "בחזרה לאפריקה" של הבישוף הנרי מקניל טרנר משכה אליה מספר רב של אפרו-אמריקאים מקומיים שרכשו כרטיסי נסיעה או התעניינו בהגירה. 650 מהגרים מארקנסו הגיעו לליבריה שבמערב אפריקה, יותר מכל מדינה אחרת בארצות הברית. רוב המהגרים הללו הגיעו מהמחוזות בעלי רוב שחור כמו ג'פרסון, סנט פרנסיס, פולסקי, פופ וקונווי.
לדבריו של ההיסטוריון ג'יימס לסלי, נכנסה פיין בלאף ל"תור הזהב" שלה בשנות השמונים של המאה ה-19. ייצור הכותנה והסחר דרך הנהר סייעו לעיר למשוך אליה תעשיות, מוסדות ציבור ותושבים ובשנת 1890 הייתה פיין בלאף לעיר השלישית בגודלה בארקנסו. מערכת הטלפונים הראשונה הופעלה בעיר ב-31 במרץ 1883. וילי ג'ונס, עבד משוחרר שצבר הון בזכות עסקיו, פתח באוקטובר 1886 את השירות הראשון של קרונות שהיו רתומות לפרדות. בניית תחנת הכוח החשמלית הראשונה הושלמה ב-1887. ב-1912 הופעלו תשתיות מים ותאורה מהימנות יותר. בשנות השמונים והתשעים של המאה ה-19 תרמה תעשיית העץ באזור לצמיחת הכלכלה.