stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שפות אתיו-שמיות
מיון המשפחה > המיון המקובל במחקר

המיון המקובל במחקר הוצע בראשונה בידי מרסל כהן ב-1931 ונתמך על ידי רוברט חצרון ב-1972:
אתיופיות צפוניות
געז (אתיופית קלאסית) *
דאחלקית
תיגרית
תיגרינית
אתיופיות דרומיות
אתיופיות חוצות-הדרום (טראוורס)
אמהרית–ארגובה
אמהרית – שפת העבודה של הממשלה הפדרלית של אתיופיה.
ארגובה
הררית–מזרח גוראגה
הררית
מזרח גוראגה
סילטית, וניביה אולברה, וולאנה, אינגור
זוואי (זאי)
דרום אתיופיות חיצוניות
קבוצת "נ":
גאפאת *
סודו (קיסטאנה)
קבוצת "תת":
מסמס (לעיתים נחשבת ניב של אינור) *
מוחר (ምወሕር)
מערב גוראגה
מסקן
סבת-בית ("שבעה בתים")
סבת-בית גוראגה – הניבים צ'אחה (ቸሃ), אז'ה (ኧዣ), גומרית (ጐማረ), גורה (ጉራኛ)
אינור, וניביה: אנמור (እነሞር, אינור גרידא), אנדגגן, גייטו (ግይጦኛ)
מיון המשפחה > מיון חלופי

הדסון הציע ב-2013 מיון של הענף לחמישה תתי-ענפים:
אתיו-שמיות
צפוניות
געז (אתיופית קלאסית) *
תיגרית–תיגרינית
גאפאת *
סודו–מסקן–גוראגה
סודו
מסקן–גוראגה
מסקן
גוראגה
מוהר
צ'אחה–אינור
סילטית–זאי–הררית
הררית
סילטית, זוואי (זאי)
ארגובה–אמהרית
הערות שוליים

↑  Cohen, Marcel, Études d'éthiopien méridional, Librairie orientaliste Paul Geuthner, Librairie de la Société asiatique, 1931
↑  Hetzron, Róbert 1938-1997, Ethiopian Semitic : studies in classification, Manchester University Press, 1972
↑  For its membership in North Ethiopic, see Wolf Leslau, "Ethiopic and South Arabian", in Linguistics in South West Asia and North Africa (The Hague, 1970), p. 467, and Alice Faber, "Genetic Subgrouping of the Semitic Languages", in The Semitic Languages (Routledge, 2005), pp. 6–7.
↑  "ETHIOPIA TO ADD 4 MORE OFFICIAL LANGUAGES TO FOSTER UNITY". Ventures Africa. Ventures. נבדק ב-2 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Constitution of the Federal Democratic Republic of Ethiopia - Article 5" (PDF). Federal Government of Ethiopia. נבדק ב-31 בינואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Grover Hudson, Northeast African Semitic: Lexical Comparisons and Analysis, Aethiopica 18, 2016-07-07, עמ' 289 doi: 10.15460/aethiopica.18.1.845
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555674205171  BnF: cb11939289s (data)  GND: 4133282-9  LCCN: sh85045152 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שפות ובנושא אפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
השפות האתיו-שמיות (בכחול) בעץ המשפחה של השפות השמיות, על ציר הזמן
האלפבית העברי מול אלפביתים בשפות אתיו-שמיות. מתוך מפה מהמאה ה-19
ג'יימי באמבר

| --- | --- |
ג'יימי באמבר
ג'יימי באמבר
 לידה:  3 באפריל 1973 (בן 51) אנגליה האמרסמית', אנגליה
 שם במה:  ג'יימי באמבר
 סוגה מועדפת:  קומדיה שייקספירית 
 מדינה:  ארצות הברית, הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1998 
 מקום לימודים:  קולג' סנט ג'ון  האקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון  בית הספר סנט פול 
 בן או בת זוג:  קרי נורטון 
 פרסים והוקרה:  פרס סאטורן
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'יימי סיינט ג'ון באמבר גריפית' (באנגלית: Jamie St. John Bamber Griffith; נולד ב-3 באפריל 1973) הוא שחקן טלוויזיה ושדרן רדיו אנגלי הנודע בגילומו של קפטן לי אדאמה בסדרה "בטלסטאר גלקטיקה" והבלש מאט דבלין בסדרה "חוק וסדר: UK".
ביוגרפיה

באמבר נולד בהאמרסמית', לונדון. יש לו אזרחות אמריקאית ובריטית כיוון שאביו אמריקאי ואימו מצפון אירלנד. יש לו חמישה אחים ואחות אחת, השחקנית אנסטסיה גריפית'. הוא דובר צרפתית שוטף כיוון שבחלק מילדותו התגורר בפריז.
ביוגרפיה > קריירת משחק

ב-1998, באמבר החל את הקריירה שלו במיני סדרת הטלוויזיה "הורנבלואר - ימאי וג'נטלמן". ב-2001, שיחק בסדרה "אחים לנשק". ב-2002, שיחק במיני סדרה "דניאל דרונדה את דמותו של הנס מייריק
ב-2003, באמבר השתתף ברימייק לסדרת הטלוויזיה בטלסטאר גלקטיקה 1978. בתחילה השתתף באמבר במיני סדרה "בטלסטאר גלקטיקה" ולאחר מכן בארבע העונות של הסדרה "בטלסטאר גלקטיקה". כמו כן, השתתף בסרטי הטלוויזיה של הסדרה: "בטלסטאר גלקטיקה: התוכנית" ו"בטלסטאר גלקטיקה: התער". דמותו של באמבר היא לילנד ג'וסף "לי" אדאמה המכונה "אפולו" - בנו הבכור של קומנדר אדאמה, שמתמנה לראש טייסת הקרב של הגלקטיקה (בהמשך למפקד ספינת "פאגאסוס").
ב-2009, החל לשחק את דמותו של מאט דבלין בגרסה הבריטית לסדרה "חוק וסדר". באותה שנה התארח בפרק בסדרה "בית הבובות".
ב-2014, שיחק בסדרה "NCIS".
בשנת 2016 שיחק בסרט המותחן "כסף" לצידם של קלאן לוץ וג'סי ויליאמס. באותה שנה החל לגלם את דמותו של הבלש טים ויליאמסון בסדרת המשטרה "מרצ'לה" של רשת ITV. הוא השתתף גם בעונות השנייה והשלישית שיצאו ב-2018 ויוני 2020.
בשנת 2017 גילם את אריק ברטון בפרק אחד מתוך הסדרה "מקביל". באותה שנה שיחק בתפקיד הפוליטיקאי הצעיר מת'יו ווילד בסדרת המתח והפשע "חסרת פחד" ברשת ITV.
בשנת 2019 הצטרף לעונה השביעית של הסדרה "מכת מחץ" בתור קולונל אלכסנדר קולטריין.
בשנת 2021 הצטרף לעונה השנייה של סדרת המתח "חף מפשע" בתור סם רייט.
בשנת 2022 גילם את הבלש מרטין האנטר בדרמה המשטרתית "החקירה של ריי" ברשת ITV. באמבר שב גם לתפקיד אורח בעונה השנייה שעלתה ב-2024.
בשנת 2023 שיחק בסדרת הטלוויזיה הרוסית "Treyder" בתור ג'סטין לי.
חיים אישיים

באמבר נשוי לשחקנית והזמרת קרי נורטון. הזוג הכיר על הסט של "בטלסטאר גלקטיקה", ולהם שלוש בנות: איסלה, ותאומות בשם דרסי ואווה.
המועצה להשכלה גבוהה

| --- | --- |


בניין המועצה להשכלה גבוהה בירושלים, בתכנון האדריכלים דוד רזניק ושמעון פובזנר
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:   ירושלים
 תקופת הפעילות:  1958–הווה (כ־66 שנים) 
 www.che.org.il
 קואורדינטות:  31°46′13″N 35°12′58″E﻿ / ﻿31.77014471324°N 35.216175473452°E﻿ / 31.77014471324; 35.216175473452
  (למפת ירושלים מוגדלת) המועצה להשכלה גבוהה(למפת ירושלים רגילה) המועצה להשכלה גבוהה(למפת הרי ירושלים רגילה) המועצה להשכלה גבוהה(למפת הרי ירושלים מוגדלת) המועצה להשכלה גבוהה
 
שלט בכניסה לבניין המועצה להשכלה גבוהה בירושלים
המועצה להשכלה גבוהה (מל"ג) הוקמה ב-1958 כרשות פיקוח ממלכתית בישראל, המפקחת על הקמת אוניברסיטאות ומכללות אקדמיות חדשות, הרחבת מוסדות להשכלה גבוהה קיימים ואישור תארים, המלצה להכרה במוסדות אקדמיים כולל שלוחות של מוסדות השכלה גבוהה מחו"ל, פיקוח על הענקת תארים מדעיים, העברת הכספים מהממשלה למוסדות והצעות לקידום חקירה מדעית בנושאים שונים. המועצה פועלת על פי חוק המועצה להשכלה גבוהה, על-פיו אסור לה להגביל את חופש הדעה והמצפון, להתערב בקביעת תוכניות לימודים ולהתערב במינוי הסגל האקדמי ובדרכי ההוראה.
המועצה להשכלה גבוהה שוכנת בכיכר אלברט איינשטיין בירושלים, בצמוד אל בניין האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
הרכב המועצה

החוק קובע שבמועצה יהיו 19–25 חברים ובראשם שר החינוך המשמש כיושב ראש המועצה. המועצה רשאית לבחור מתוכה סגן. בין החברים במועצה יו"ר הוועדה לתכנון ולתקצוב, ויו"ר התאחדות הסטודנטים בישראל. לפחות שני שלישים מבין חברי המועצה הם "בעלי מעמד בשדה ההשכלה הגבוהה, שהמליץ עליהם שר החינוך והתרבות, לאחר התייעצות עם המוסדות המוכרים להשכלה גבוהה". חברי המועצה מתמנים על ידי נשיא המדינה בהמלצת הממשלה לתקופה של חמש שנים.
עד תחילת המאה ה-21 כיהנו כסגני-יו"ר המל"ג שופטים בדימוס: השופט חיים כהן כיהן כסגן יו"ר המועצה הראשונה השנייה והשלישית (1958–1971), השופט משה לנדוי כיהן כסגן יו"ר המועצה הרביעית והשביעית (1971–1976, 1986-1992), השופט משה עציוני כיהן כסגן יו"ר המועצה החמישית והשישית (1976–1986) והשופטת שושנה נתניהו כיהנה כסגן יו"ר המועצה השמינית והתשיעית (1992–2002). החל מהמועצה העשירית סגני היושב ראש הם אנשי אקדמיה. פרופ' יחזקאל טלר כיהן כסגן יו"ר המועצה העשירית (2002–2007), פרופ' יצחק גל-נור ואחריו פרופ' נחום פינגר כיהנו כסגני יו"ר המועצה האחת-עשרה (2007–2012), ד"ר שמשון שושני, פרופ' חגית מסר-ירון וד"ר רבקה ודמני-שאומן כיהנו כסגני יו"ר המועצה השתים-עשרה (2012–2017) ופרופ' אדו פרלמן כיהן כסגן יו"ר המועצה השלוש-עשרה (2017–2022).
כסגן-יו"ר המועצה הארבע-עשרה, הפועלת מאז 2022, מכהנת פרופסור עידית תשובה.
תקצוב

הוועדה לתכנון ולתקצוב, הידועה יותר בראשי תיבות שמה - ות"ת היא ועדה הפועלת במסגרת המועצה להשכלה גבוהה בישראל ואחראית על חלוקת תקציב המדינה המוקדש להשכלה גבוהה לאוניברסיטאות ולמכללות הפועלות בישראל במסגרת החלטת הממשלה משנת 1977.
הות"ת מונה 7 חברים: 4 פרופסורים, 2 נציגי ציבור ואיש סגל בכיר מאחת המכללות המתוקצבות. כיום, פרופ' יוסי מקורי מכהן כיושב ראש הוועדה לתכנון ולתקצוב. חברי ות"ת מתמנים על ידי שר החינוך ובאישור המל"ג לתקופה של שלוש שנים.
תקציב המועצה להשכלה גבוהה וועדת המשנה שלה, הוועדה לתכנון ולתקצוב, למימון ההשכלה הגבוהה בישראל הוא כ-11 מיליארד שקלים[דרוש מקור].
היסטוריה

ניסיון ראשון להקים את המל"ג היה בשנת 1952 בהמלצת ועדה בראשות יעקב דורי. בהמלצת הוועדה הוצגה הצעת חוק המועצה למוסדות ההשכלה הגבוהה והמדע, תשי"ב-1952, שהציעה הקמת מועצה בת 33 חברים (בהמשך צומצם מספר החברים), ובהם נשיא בית המשפט העליון, הרמטכ"ל, היועץ המשפטי לממשלה והיועץ הכלכלי לממשלה. הצעת החוק נותרה בוועדת החינוך של הכנסת, בטענה שמעורבות הממשלה רבה מדי ופוגעת בחופש האקדמי. הצעת חוק שנייה הוגשה בשנת 1955 וגם היא לא עברה בכנסת בגלל החשש לפגיעה בחופש האקדמי.
ב-1956 הוקמה ועדה לבדיקת הבעייתיות שבמימון הממשלה בראשות נגיד בנק ישראל, דוד הורוביץ. הוועדה המליצה למנות מועצה מיוחדת שתפקח על המוסדות האקדמיים ועל היחסים ביניהם לבין השלטון. המלצות הוועדה קובעו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, תשי"ח-1958, ומיד לאחר חקיקתו החלה המועצה לפעול. החוק קיבל את העמדה ש"חברי המועצה ייבחרו בשל מעמדם האישי בשדה ההשכלה הגבוהה" והגן על החופש האקדמי של כל מוסד "לכלכל ענייניו האקדמיים והמנהליים, במסגרת תקציבו, כטוב בעיניו". קביעות אלו נועדו למנוע מהממשלה, שהעבירה תקציבים גדלים והולכים לאוניברסיטאות מלהשפיע על הלך הרוחות במוסדות האקדמיים ולפגוע בנייטרליות המפלגתית שאמורה לאפיין את המוסדות הללו.
בשנת 1972 הוקמה הוועדה לתכנון ולתקצוב (ות"ת) כוועדת משנה של המל"ג, כדי לחלק את תקציבי המדינה למוסדות להשכלה גבוהה בין המוסדות. בהתאם לכך שונה חוק המל"ג ב-1975 על מנת לאפשר את פעולת הות"ת וב-6 ביוני 1977, ניתן למל"ג גושפנקה נוספת בהחלטת הממשלה מספר 666.
בתיקון לחוק משנת תשנ"ה (1995) נקבע מעמד המכללות האקדמיות בישראל ונקבעה זכותן להעניק תארים. בתיקון משנת 2002 הוכרה זכותן של המכללות להעניק תואר שני.
בשנת 2005 קיבלה המועצה להשכלה גבוהה החלטה בה נקבעו המתווה והקריטריונים הייחודיים למתן הסמכה למכללות אקדמיות להעניק תואר פרופסור-חבר בתחומים ספציפיים באופן עצמאי. בדצמבר 2011 אושר לחמש מכללות, המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון, מכון טכנולוגי חולון, המכללה האקדמית נתניה, המרכז הבינתחומי הרצליה והמסלול האקדמי המכללה למינהל, להעניק לאנשי סגל תואר פרופסור. מל"ג סייגה אישור זה בדרישה כי במכללה יהיו לפחות חמישה פרופסורים בתחום של המועמד שהמכללה מבקשת להעניק לו תואר פרופסור.
בדצמבר 2005, תוקן החוק והוכנס נציג סטודנטים נוסף למועצה להשכלה גבוהה, אשר מייצג את הסטודנטים מן המכללות המתוקצבות בישראל.
על פי החוק "מספר חברי המועצה ייקבע מתקופה לתקופה על ידי הממשלה על פי המלצת שר החינוך והתרבות, ובלבד שהמספר לא יפחת מתשעה-עשר ולא יעלה על עשרים וחמישה, ושר החינוך והתרבות ביניהם". כיום מונה המל"ג 25 חברים. החוק מוסיף וקובע כי "חברי המועצה יוצעו לנשיא המדינה על ידי הממשלה; לפחות שני שלישים מהם יהיו בעלי מעמד בשדה ההשכלה הגבוהה".
פרויקטים עיקריים

הפרויקטים העיקריים המופעלים על ידי המועצה להשכלה גבוהה הם:
הקמת תשתיות מחקר ועידוד המצוינות המחקרית-מדעית, תוך הפיכת מדינת ישראל למעצמת ידע ולמובילה בתחומי המחקר הבסיסי ובכלל זה, מדעי המחשב
שילוב אוכלוסיות ייחודיות במערכת ההשכלה הגבוהה, כגון הנגשת האקדמיה לחברה הערבית, לחברה החרדית, ליוצאי אתיופיה, סטודנטים מן הפריפריה החברתית והגאוגרפית ואוכלוסיות נוספות.
חדשנות בהוראה ושיפור איכות ההוראה, בדגש על קורסים מקוונים. כמו כן עידוד לימודים בתחום היזמות והחדשנות והקמת מרכזי יזמות בקמפוסים.
חיזוק "מקצועות ההיי-טק" - הכשרת הון אנושי איכותי והתאמתו לצורכי המשק והתעסוקה. במל"ג פועלים לעידוד סטודנטים לבחור במקצועות ההנדסה, מדעי המחשב והמדעים לצורך הגדלת אחוז הסטודנטים בארץ הלומדים מקצועות אלה.
חיזוק הבינלאומיות במערכת ההשכלה הגבוהה - התמקדות בתלמידי תואר שני ופוסט-דוקטורנטים
קידום נשים באקדמיה - הכוונת נשים למחקר אקדמי וקידום נשים לסגל אקדמי בכיר. במל"ג מפעילים תוכנית להוגנות מגדרית באקדמיה, בה נכללות מלגות לסטודנטיות ומענקי הצטיינות למוסדות המקדמים נשים. נוסף על כך מקדמים במל"ג סיוע לסטודנטיות אימהות והרות במהלך לימודיהן. כך למשל אישרו במל"ג את הגדלת כמות ההיעדרויות המותרת לסטודנטיות אימהות מקורסים אקדמיים מ-30 ל-40 אחוזים מן הקורסים עם נוכחות חובה.
המועצה להשכלה גבוהה - יהודה ושומרון

עד פברואר 2019 סמכות המועצה לא חלה על מוסדות אקדמיים ביהודה ושומרון, ולצורך הטיפול במוסדות אקדמיים ישראליים באזור הוקם גוף נפרד עם סמכויות מקבילות, המועצה להשכלה גבוהה יהודה ושומרון (מל"ג יו"ש). סעיף 28א לחוק המועצה להשכלה גבוהה הסמיך את המועצה להשכלה גבוהה להכיר בתואר שהעניק מוסד להשכלה גבוהה שניתן לו היתר על ידי מל"ג יו"ש.
ב-12 בפברואר 2018 אושר בכנסת תיקון לחוק המועצה להשכלה גבוהה, לפיו סמכות המועצה להשכלה גבוהה תחול, החל מפברואר 2019, גם על מוסדות ישראליים ביהודה ושומרון, כגון אוניברסיטת אריאל בשומרון (ובכך יתבטל הצורך במל"ג יו"ש).
המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות (פיקוד הדרום)

| --- | --- |
 בּוֹר כָּרָה וַיַּחְפְּרֵהוּ, וַיִּפֹּל בְּשַׁחַת יִפְעָל. (תהלים, ז', ט"ז)
 פרטים
 כינוי:  "המוח"
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 סוג:  יחידה טכנולוגית
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2016–הווה (כ־8 שנים)
 נתוני היחידה
 כוח אדם:  קציני הנדסה קרבית, קציני מודיעין, פיזיקאים, מהנדסים, גאולוגים ומדענים
 ציוד עיקרי:  טכנולוגיה מסווגת, חיישנים ומחשבים
 פיקוד
 יחידת אם:   חטיבה טכנולוגית ליבשה  בשילוב ושיתוף פעולה עם:  פיקוד הדרום   אוגדת עזה   חיל ההנדסה הקרבית   אגף המודיעין
 דרגת המפקד:    רב-סרן
 עיטורים
   פרס ביטחון ישראל
 
המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות היא יחידה טכנולוגית של צה"ל לגילוי ואיתור מנהרות תת-קרקעיות. המעבדה כפופה ארגונית ומקצועית לחטיבה טכנולוגית ליבשה (חט"ל) ופועלת בפיקוד הדרום תחת אוגדת עזה בשיתוף חיל ההנדסה הקרבית. המעבדה כוללת מגוון מומחים, מהנדסים וקצינים מתחומים שונים המנתחים מידע מודיעיני וטכנולוגי שנאסף על ידי אגף המודיעין, טכנולוגיות חישה, החיילים בשטח ועבודות הנדסיות יזומות, ובאמצעותו הם מגלים מנהרות, חללים תת-קרקעיים וחפירות. הוקמה ב-2016 ומאז הקמתה איתרה 15 מנהרות אותן השמידו כוחות פיקוד הדרום, חיל ההנדסה הקרבית וחיל האוויר הישראלי.
מאפייני המעבדה הטכנולוגית

המעבדה, בפיקוד קצין בדרגת רס"ן, כוללת מומחים וקצינים מתחומים שונים בהם קציני מודיעין, קציני הנדסה קרבית, קציני מחשבים ואגף התקשוב וההגנה בסב"ר, ומדענים ומהנדסים מתחומי הפיזיקה, הגאולוגיה, ההנדסה ובפרט הנדסה אזרחית והנדסת מכונות. המעבדה פועלת בשיתוף פעולה עם חטיבה טכנולוגית ליבשה, פיקוד הדרום (אוגדת עזה), חיל ההנדסה הקרבית ואגף המודיעין. קיומה של המעבדה הותר לפרסום בסוף 2017 וב-15 באפריל 2018 נחשפה במהלך יזום של דובר צה"ל.
המעבדה מנתחת מידע שאוספים החיילים בשטח ומידע שנאסף בטכנולוגיות חישה ייחודיות פרי פיתוח ישראלי, וכן מנתחת מידע שמספקים מערך המודיעין, חיל האיסוף הקרבי, יחידת סמו"ר של יהל"ם ומערך הצמ"ה של חיל ההנדסה הקרבית. מערך הצמ"ה – שמפעיל את פלוגות הצמ"ה הסדירות אבירי הפלדה וחתולי הפלדה, ואת גדוד הציוד המכני ההנדסי במילואים של פיקוד הדרום – מבצע עבודות עפר, חישוף, חפירות וקידוחי עומק באמצעות דחפורים (כולל דחפורי D9 משוריינים), מחפרים ומקדחי-בורות (כולל טאטרה-דרילר). באמצעות עבודות אלו אוסף מערך הצמ"ה מידע על הקרקע ומה שמתחתיה, ומעבירו למעבדה לצורכי ניתוח. בנוסף, מערך הצמ"ה חושף פירים ומנהרות, הן באופן מקרי או יזום, והן על-פי מידע שמתקבל מהמעבדה. הוא גם מבצע עבודות עפר וקידוחים לפי הנחיות המעבדה הטכנולוגית. יחידת סמו"ר של יהל"ם ממפה וחוקרת את המנהרות שנתגלו ומעבירה את המידע למעבדה לצורכי ניתוח, לימוד והפקת מודיעין.
היסטוריה

בעקבות איום מנהרות הטרור חודרות הגדר סביב רצועת עזה, ותרחיש שבו מחבלים פלסטינים יחדרו דרכן לשטח ישראל ויבצעו פיגוע מיקוח, חטיפת חיילים או טבח ביישובי עוטף עזה, שם צה"ל דגש רב על לוחמת מנהרות ובפרט על פיתוח שיטות ואמצעים טכנולוגיים לגילוי ואיתור המנהרות, ולאחר מכן - לנטרול יעיל שלהן.
ב-2015 פורסם כי טכנולוגיית חישה מסווגת לאיתור מנהרות וחללים תת-קרקעיים שפיתחה "אלביט מערכות" הגיעה לבשלות מבצעית, ושהחלה פרישתה בגבול ישראל – רצועת עזה.
ב-2016 הוקמה רשמית המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות שמטרתה לנתח את המידע שאוספים הטכנולוגיה הנ"ל, אגף המודיעין וכוחות ההנדסה הקרבית בשטח, כדי לגלות ולאתר מנהרות ופעולות חפירה מתחת לפני הקרקע. היא החלה את פעולתה בגזרת רצועת עזה, תחת פיקוד אוגדת עזה, אך כפופה ארגונית ומקצועית לחטיבה טכנולוגית ליבשה (חט"ל).
באפריל 2016 הותר לפרסום שבאמצעות המערכת החדשה אותרה מנהרה שחפר חמאס לאחר מבצע צוק איתן, והיא נוטרלה בידי חיל ההנדסה הקרבית.
בחורף 2017 החלה פעילות המעבדה להניב תוצאות, כאשר צה"ל חשף ונטרל באופן שיטתי מנהרה אחרי מנהרה. בפיצוץ מנהרת הטרור ליד כיסופים נהרגו 14 מחבלים מהג'יהאד האסלאמי הפלסטיני והחמאס, ובעקבות כך עבר צה"ל לנטרול המנהרות באמצעים שקטים יותר ואלימים פחות, שטיבם לא הותר לפרסום.
ב-2017 החלה ישראל בניית המכשול נגד מנהרות בגבול רצועת עזה, שבו משולבים אמצעי חישה וטכנולוגיה מסווגת לצד ביצורים, חומת בטון מזוין וקיר שיגומים.
ב-26 ביוני 2018 זכו אנשי המעבדה ומפתחי הטכנולוגיה בה משתמשת המעבדה בפרס ביטחון ישראל.
בעקבות הצלחתה, הוקמה בפיקוד הצפון יחידה דומה על סמך המודל והניסיון המבצעי של המעבדה הדרומית. המעבדה של פיקוד הצפון נחשפה בדצמבר 2018 בעקבות מבצע מגן צפוני לגילוי, איתור וניטרול המנהרות שחפר חזבאללה בגבול ישראל-לבנון.
היחידה לקחה חלק גם במלחמת חרבות ברזל ואיתרה תשתיות ותוואי תת-קרקע של חמאס. חיילי היחידה גם נכנסו לתוך רצועת עזה על מנת לאתר מנהרות ולסמן לכוחות ההנדסה הקרבית איפה לחפור כדי לחשוף את המנהרות.
היסטוריה > מנהרות שחשפה המעבדה

באפריל 2016 נחשפה מנהרה שחפר חמאס באזור כרם שלום לאחר מבצע צוק איתן אשר דופנה במלט ובטון. היא נחשפה באמצעים מודיעניים, ללא טכנולוגיה לאיתור מנהרות, בעומק 40 מטרים והיא חדרה 150 מטרים לתוך ישראל. המנהרה נוטרלה על ידי חיל ההנדסה הקרבית.
במאי 2016 חשף חיל ההנדסה, תחת אש מרגמות של חמאס, מנהרה נוספת שחדרה לשטח ישראל.
ב-30 באוקטובר 2017 ביצע צה"ל את פיצוץ מנהרת הטרור ליד כיסופים: כוחות צה"ל פוצצו מנהרת טרור שחפר הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני אל תוך שטח ישראל, לעבר קיבוץ כיסופים, ואותרה באמצעות טכנולוגיה מתקדמת. בפיצוץ המנהרה נהרגו 14 מחבלים, מהג'יהאד האסלאמי ומחמאס.
ב-10 בדצמבר 2017, הודיע דובר צה"ל שכוחות צה"ל איתרו ונטרלו מנהרת טרור של חמאס, שחדרה לתוך שטח ישראל והגיעה סמוך לקיבוץ נירים.
ב-14 בינואר 2018 ניטרל צה"ל מנהרת טרור שנחפרה על ידי חמאס מתחת למעבר כרם שלום וחדרה לתוך שטח ישראל וגם לתוך שטח מצרים. לפי ההערכות, עקב קרבתה לצינורות גז וסולר, המנהרה יועדה לביצוע פיגוע תופת במעבר כרם שלום ולפוצצו על יושביו. המנהרה אותרה באמצעות טכנולוגיה מתקדמת ונוטרלה בידי פיקוד הדרום וחיל ההנדסה הקרבית אחרי שפתח המנהרה ברפיח הופצץ על ידי חיל האוויר הישראלי.
ב-18 במרץ 2018 נטרלו כוחות צה"ל שתי מנהרות טרור: מנהרה אחת הופצצה מהאוויר ומנהרה שנייה, שחודשה על ידי חמאס באזור רפיח, סוכלה על ידי חיל ההנדסה הקרבית תוך שימוש בציוד מכני הנדסי ואמצעים נוספים.
ב-14 באפריל 2018 סיכלו חיל ההנדסה הקרבית ופיקוד הדרום, בשיתוף אמ"ן, חיל האוויר הישראלי ומפא"ת, מנהרת טרור מסועפת שחפר חמאס מג'באליה וחדרה לשטח ישראל. המנהרה היא הארוכה ביותר שסוכלה, אורכה למעלה מ-9 ק"מ והיא מתחברת לרשת מנהרות מסועפת מתחת לג'באליה. המנהרה נוטרלה באמצעות הזרקת חומרים שטיבם לא פורסם.
ב-12 במאי 2018 בערב תקף חיל האוויר הישראלי בצפון רצועת עזה עמדה של חמאס ומנהרת טרור שחפר חמאס אל כיוון מעבר ארז.
ב-11 באוקטובר 2018 ניטרל חיל ההנדסה הקרבית מנהרת טרור מסועפת ומתקדמת שיצאה מח'אן יוניס וחדרה 200 מטר לתוך שטח ישראל, אחרי שגילה אותה לפני מספר חודשים ולמד אותה.
ב-20 באוקטובר 2020 חשפו כוחות הנדסה של פיקוד הדרום ופלוגת הצמ"ה אבירי הפלדה מנהרת טרור שחפר חמאס מח'אן יונס לתוך שטח ישראל. המנהרה אותרה במהלך עבודות על המכשול נגד מנהרות בגבול רצועת עזה.
ראו גם

המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות (פיקוד הצפון)
המכשול נגד מנהרות בגבול רצועת עזה ("מכשול הקב"א")
לוחמת מנהרות
מנהרות לחימה ברצועת עזה
יחידת סמו"ר - פלגה של יהל"ם, יחידת הלת"ק הבכירה של צה"ל
מערך הצמ"ה של חיל ההנדסה הקרבית - עובד בצמוד עם המעבדה הטכנולוגית בשיתוף פעולה הדוק
הערות שוליים

↑  נכון ל-11 באוקטובר 2018.
1 2  
שגיאות פרמטריות בתבנית:אתר צה"ל 
סוג לא תואם [ 3 ]  נוטרלה מנהרת טרור התקפית של חמאס שחדרה לשטח ישראל, באתר צה"ל, 11 באוקטובר 2018.
↑  אמיר בוחבוט‏, המוחות מאחורי איתור המנהרות נחשפים: "הקסם בינינו הביא להצלחה", באתר וואלה, 27 ביוני 2018
1 2   הכירו את ה"מוח" שחושף את מנהרות הטרור של חמאס, באתר צה"ל, 15 באפריל 2018.
↑  ניתן לראות את כלי הצמ"ה הללו בסרטונים שפרסם דובר צה"ל מחשיפת והשמדת המנהרות השונות, חלקם מופיעים בהערות השוליים שבפרק #מנהרות שחשפה המעבדה.
↑  אמיר בוחבוט‏, מהנדסים, גאולוגים ואנשי מודיעין: מעבדת איתור המנהרות של צה"ל נחשפת, באתר וואלה, 15 באפריל 2018.
↑  יובל אזולאי, ‏צה"ל פורס מערכת לגילוי מנהרות בעזה: עד 2 מ' ד' לק"מ, באתר גלובס, 16 באפריל 2015
אודי עציון ומתן צורי, מערכת גילוי מנהרות חדשה פועלת בדרום, באתר ynet, 16 באפריל 2015
↑  ניר דבורי, ‏מערכת חדשה תתריע על מנהרות מעזה, באתר ‏מאקו‏, 7 ביולי 2015.
1 2  יואב זיתון, הותר לפרסום: מנהרה התקפית של חמאס נחשפה בשטח ישראל, באתר ynet, 18 באפריל 2016.
↑  יואב זיתון, פרס ביטחון ישראל לפרויקט גילוי המנהרות: "כמעט מדע בדיוני", באתר ynet, 26 ביוני 2018.
↑   ליאור נוישטיין, תיעוד יוצא דופן של הקולות והמעבדה שעזרו לחשוף את מנהרות חיזבאללה, באתר צה"ל, 10 בדצמבר 2018.
↑   לראשונה - ה"מוח" שחושף מנהרות בעזה נכנס ללב שדה הקרב, באתר צה"ל, 27 באוגוסט 2024.
↑  יואב זיתון, מתן צורי ואליאור לוי, הותר לפרסום: אותרה מנהרה נוספת לשטח ישראל, באתר ynet, 5 במאי 2016.
↑   נוטרלה ונהרסה מנהרת טרור של חמאס שחצתה לשטח ישראל, באתר צה"ל, 10 בדצמבר 2017
↑  יואב זיתון, מתן צורי ואליאור לוי, בפעם השנייה בחודש וחצי: נחשפה מנהרת טרור בשטח ישראל, באתר ynet, 10 בדצמבר 2017.
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:אתר צה"ל 
סוג לא תואם [ 3 ]  הושמדה מנהרת טרור של חמאס שחדרה לשטח ישראל מתחת למעבר כרם שלום, באתר צה"ל, 14 בינואר 2018. בסרטון המצורף ניתן לראות כלי צמ"ה החושפים את המנהרה ומכינים אותה להשמדה.
↑  יואב זיתון, מנהרת טרור של חמאס הושמדה: "מתחת למעבר הסחורות וחדרה גם למצרים", באתר ynet, 14 בינואר 2018.
↑  אמיר בוחבוט ויניר יגנה‏, שתי מנהרות הותקפו: מטוסי קרב הפציצו בעזה; תוואי ישן נחסם ברפיח, באתר וואלה, 18 במרץ 2018.
↑   סוכל ניסיון חמאס לחידוש תוואי מנהרת טרור התקפית במרחב כרם שלום, באתר צה"ל, 18 במרץ 2018.
↑   סוכלה מנהרת טרור התקפית של חמאס שחדרה לשטח ישראל, באתר צה"ל, 15 באפריל 2018.
↑  יואב זיתון ומתן צורי, נחשפה מנהרת טרור התקפית: "הארוכה והעמוקה ביותר עד כה", באתר ynet, 15 באפריל 2018,
ניר דבורי ותמיר סטיינמן, ‏הושמדה מנהרת טרור שחדרה לישראל, באתר ‏מאקו‏, 15 באפריל 2018.
↑  ידיעה 1 וידיעה 2 בחדשות 0404, 12 במאי 2018.
↑   מטוסי קרב נטרלו מנהרת טרור התקפית של חמאס. צפו, באתר צה"ל, 12 במאי 2018.
↑  איתי בלומנטל ומתן צורי, הותר לפרסום: צה"ל נטרל והשמיד מנהרת טרור שחדרה לישראל, באתר ynet, 11 באוקטובר 2018.
↑   נחשפה מנהרת טרור התקפית שחדרה מדרום רצועת עזה, באתר צה"ל, 20 באוקטובר 2020.
פיר מנהרת הטרור שנחשפה ב-10 בדצמבר 2017 בין קיבוץ כיסופים וקיבוץ נירים, סמוך לרצועת עזה בצד הישראלי של הגבול.
נמרוד טישמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 במאי 1991 (בן 33) תל אביב שבישראל
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.97
 קבוצות כשחקן
 2010–2011   2011–2015   2015–2016   2016–2017   2017–2018   2018–2021   2021– 2022   2022 -2023   2023 -2024:  הפועל יקנעם/מגידו הפועל גלבוע/גליל מכבי קריית גת מכבי אשדוד באר טוביה מכבי קריית גת מכבי ראשון לציון עירוני נס ציונה מכבי ראשון לציון אליצור "איתו" אשקלון
 
נמרוד טישמן (נולד ב-12 במאי 1991 ברמת גן) הוא כדורסלן ישראלי. טישמן משחק בעמדת הרכז, וגובהו 1.97 מ'.
קריירה

טישמן החל לשחק כדורסל כילד בקבוצת הפועל תל אביב, עבר להפועל גבעתיים, ובהמשך שיחק בקבוצות הנערים והנוער של מכבי תל אביב, עמה זכה באליפות המדינה בעונת 2007/2008. בעונת 2008/2009 המשיך לשחק במדי קבוצת הנוער של מכבי, ואף התאמן עם הקבוצה הבוגרת. במקביל, שיחק גם בקבוצת הכדורסל של תיכון עירוני ט'. בסוף העונה עבר לאוניברסיטת פלורידה, ושיחק את עונת 2009/2010 במדי ה"גייטורס" אך לאחר שלא זכה להזדמנויות רבות שב לישראל. בעונת 2010/2011 הצטרף לקבוצת הבת של מכבי תל אביב, הפועל יוקנעם/מגידו מהליגה הלאומית.
בעונת 2011/2012 הצטרף להפועל גלבוע גליל מליגת העל. בשתי עונותיו הראשונות בקבוצה מיעט לשחק, אך בעונת 2013/2014 היה לאחד השחקנים המובילים בה, ואף מונה לקפטן הקבוצה. בהמשך עבר לקבוצות תחתית וביניהן מכבי ראית גת ומכבי אשדוד. בעונת 2018/2019 עבר למכבי ראשון לציון.
טישמן היה חבר בסגל נבחרת הקדטים של ישראל שסיימה במקום ה-11 באליפות אירופה שנערכה בכרתים ב-2007, אך לא זכה לדקות משחק רבות. בשנת 2009 הוביל את נבחרת הנוער באליפות אירופה שנערכה במץ עם ממוצע של 18.3 נקודות למשחק, שדירגו אותו במקום הרביעי באליפות כולה. כן הוביל את הנבחרת במספר החטיפות (2.3 למשחק, שני באליפות כולה) והאסיסטים (2.3 למשחק). טישמן הוסיף גם 4 כדורים חוזרים למשחק. במשחקו הבולט ביותר, מול נבחרת רוסיה, קלע 26 נקודות, כולל סל ניצחון בשניות הסיום. בשנת 2010 שיחק טישמן במדי נבחרת העתודה באליפות אירופה דרג ב' שנערכה באוסטריה. הנבחרת סיימה במקום החמישי וכשלה בניסיונה לשוב לדרג א', וטישמן העמיד ממוצעים נמוכים מבעבר. כן השתתף באליפות אירופה דרג ב' שנערכה בשנת 2011 בסרייבו, בה סיימה הנבחרת במקום ה-11,
החל מעונת 2022/23 חזר לשחק במכבי ראשון לציון בליגה הלאומית. באוגוסט 2023 חתם באליצור "איתו" אשקלון. בדצמבר 2024 שוחרר מאליצור "איתו" אשקלון.
הערות שוליים

↑  אריה ליבנת, היכרות עם נמרוד טישמן: קצת שפר, מעט מקל, הרבה קטש, באתר הארץ, 14 ביולי 2011
גלשן

ערך זה עוסק בלוח המשמש בגלישת גלים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
גולש בהוואי
גלשן הוא כלי שיט, ספורט ימי ושעשוע המשמש לגלישה על פני המים. הגלשן עשוי מקצף מוקשה, פיברגלס ועץ. גלעין הגלשן עשוי קצף, המחוזק על ידי קורת עץ אופקית. פיברגלס משמש כדי לכסות את הקורה, ואז היא מכוסה בפוליאסטר או באפוקסי כדי להקשיח את החלק החיצוני.