stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אטיולוגיה של הפרעת קשב
נוירולוגיה - מוח ומערכת העצבים > מוליכים עצביים

הפרעת קשב מקושרת לתפקוד לקוי של מוליכים עצביים, המשמשים להעברת מסרים בין תאי העצב במערכת העצבים באמצעות תהליך של העברה סינפטית.
המוליך העצבי העיקרי המעורב בהפרעת קשב הוא דופמין. שיווי המשקל בין פעילות הדופמין לבין פעילות המוליכים העצביים סרוטונין ונוראדרנלין, נחשבת לגורם משמעותי בהבנת האטיולוגיה של ההפרעה.
לדופמין יש תפקיד מרכזי באפנון של יחס אות לרעש במערכת העצבים, המשפיע על רמת התנודתיות והקיבולת של המערכת הנוירו-קוגניטיבית.
למעשה, הדופמין חיוני לשליטה על הפעילות הקוגניטיבית בקליפת המוח הקדם-מצחית. בהתאם לכך, יש לו תפקיד מרכזי בתפקודים קוגניטיביים, בפעילות של זיכרון העבודה ובתפקודים ניהוליים.
לדופמין יש גם תפקיד מרכזי במערכת החיזוק. הוא מתפקד כמתווך בתהליך העברת אות החיזוק במוח.
פעילות המוליך העצבי דופמין במרווח הבין-תאי (סינפסה) שבמוחם של אנשים עם הפרעת קשב, נמוכה מזו האופיינית למוח אדם נורמלי. הנמכה זו יכולה לנבוע מהובלה תוך תאית לקויה אל הסינפסה, משום שהקולטנים (רצפטורים) שלו פגומים, או כיוון שהפירוק שלו מהיר מדי.
הסרת הדופמין מהמרווח הבין תאי מערבת את נשא הדופמין ואת האנזים COMT, אשר הגנים המכילים את הקידוד שלהם מקושרים להפרעת קשב (כפי שיוצג בהמשך).
נשא הדופמין DAT מקושר לזמינות הדופמין בסטריאטום ולגמישות מחשבתית. במקביל, האנזים COMT, משפיע על זמינות הדומפין בקליפת המוח הקדם מצחית. זאת משום שה - COMT מפרק תרכובות אורגניות מסוג קטכולאמין בנוזל החוץ-תאי והוא המנגנון החשוב ביותר לפירוק הדופמין בקליפת המוח הקדם-מצחית.
תרופות מעוררות, כמו ריטלין, המגרות שחרור דופמין ונוראפינפרין, מביאות להקלה בתסמינים של הפרעת קשב.
נמצא שמתילפנידאט (החומר הפעיל בריטלין) משפר את יכולת דיכוי התגובה אצל אנשים עם הפרעת קשב.
חומר זה משמש כאגוניסט התומך בפעולת המוליך העצבי דופמין בתהליך ההעברה הסינפטית. תהליך זה מאפשר את התקשורת התקינה של תאי עצב במערכת העצבים. המתילפנידאט מגביר את השפעתו של הדופמין בכך שהוא מעכב את הספיגה החוזרת של מהסינפסה, ובכך מאפשר לו להשפיע על תא המטרה במשך זמן רב יותר.
מלבד זאת, התגלה שזיהום חמור במהלך ההריון של החומר הקסכלורובנזן (Hexachlorobenzene) שידוע כמפריע לפעילות הדופמין, מתאים סטטיסטית להגברת שכיחות הפרעת הקשב, וגורם לתסמינים הדומים להפרעה זו בחיות מעבדה.
המחקר מקשר את מערכת הסרטונין לפן האימפולסיבי של הפרעת קשב, אך עדיין לא ידוע על כך מספיק.
נוירולוגיה - מוח ומערכת העצבים > אזורים מוחיים

ישנו מגוון של אבנורמליות אנטומית במוחם של אנשים עם הפרעת קשב.
התסמינים המרכזים של הפרעת קשב מקושרים לאזורים מוחיים ספציפיים כמו: האונה המצחית וקליפת המוח הקדם-מצחית, החיבורים שלהן לגרעיני הבסיס ולסטריאטום והיחסים שלהם עם המוח הקטן.
באופן כללי נראה שהפרעת קשב מקושרת לפגיעה במנגנונים המוחיים המעורבים בתפקודים ניהוליים. בהתאם לכך, הנמכה בתפקודים הניהוליים היא מאפיין מרכזי של הפרעת קשב.
הפרעת קשב מקושרת לירידה של 3%-4% בנפח, אשר נראתה לאורך אזורים שונים במוח.
כמו כן, נמצא שלאנשים עם הפרעת קשב נפח ושטח פנים קטנים יותר של ההמיספרה הימנית ושל האונות הקדמיות.
המוח אינו סימטרי; צדו הימני גדול בדרך כלל מצדו השמאלי. בקרב הלוקים בהפרעת קשב, צדו הימני של המוח קטן בממוצע ב-5.2% מזה של אנשים אשר לא אובחנו כלוקים בהפרעה.
השוני המבני באונות הקדמיות מלווה גם בשוני מובהק סטטיסטית בפעילות הדופמין שבהן. בחלקי מוח אחרים בהם נבדק שוני זה מהנורמה, טרם נתגלתה מובהקות.
ישנם הבדלים בנפח של אזורים השייכים למערכת המזולימבית של ילדים עם הפרעת קשב בהשוואה לקבוצת ביקורת.
בנוסף, במוחם של מבוגרים שסובלים מהתסמינים, המטבוליזם של הגלוקוז באזור מסוים של האונה המצחית של המוח הוא אטי יותר. המטבוליזם האיטי הזה מביא לתת-פעילות באותם אזורים של המוח שקשורים לקשב ולשליטה מוטורית. שוני זה מייחד גם תהליכי הזדקנות בקרב נשים עם ADHD.
נוירולוגיה - מוח ומערכת העצבים > התפתחות מוחית

פרט לגרעין הזנבי (Caudate nucleus), התהליכים ההתפתחותיים הבסיסיים של הפרעת קשב בילדות המאוחרת ובהתבגרות הם בריאים ותקינים מיסודם, כך שהסימפטומים הנוירופסיכיאטריים כנראה משקפים פגיעה או אבנורמליות קבועה ומוקדמת יותר.
תורשה וגנטיקה

הפרעת קשב היא תורשתית. לא רק זאת, אלא שהתרומה הגנטית להופעת הסימפטומים של הפרעת קשב מסבירה 70%-95% מהשונות באוכלוסייה זו והיא הגבוהה ביותר ביחס להפרעות אחרות.
הפרעת קשב נפוצה יותר בקרובים מדרגה ראשונה לעומת האוכלוסייה הכללית.
משום כך ישנם מקרים רבים שבהם יותר מחבר משפחה אחד סובל מהפרעה זו.
למעשה, הסיכון לאח או לאחות של אדם עם הפרעת קשב להיות גם עם הפרעת קשב, גבוה פי שניים לעומת האוכלוסייה הכללית.
האופי הגנטי של הפרעת קשב הופך אותה לרב דורית.
כתוצאה מכך, לרוב הילדים המאובחנים בהפרעת קשב יש הורה או קרוב משפחה אחר בעל הפרעת קשב.
ההסתברות שלהורים הביולוגיים של ילדים עם הפרעת קשב יש גם הפרעת קשב, גבוהה מהסתברות זו לגבי הורים מאמצים.
תורשה וגנטיקה > איתור גנים המעורבים בהפרעת קשב

הבסיס הגנטי של הפרעת קשב מערב כנראה מספר גנים, אשר לכל אחד מהם יש השפעה עצמאית קטנה.
תורשה וגנטיקה > איתור גנים המעורבים בהפרעת קשב > גנים של קולטני דופמין

הפרעת קשב מקושרת לשונות בגנים של קולטני הדופמין.
בין הגנים הנחקרים נמצא הגן לקולטני דופמין DRD4 ו-DRD5.
האלל 7R של DRD4 אותר כמצביע על סיכון להפרעת קשב.
תורשה וגנטיקה > איתור גנים המעורבים בהפרעת קשב > גנים של נשא הדופמין

הגן DAT1 מכיל את הקידוד הגנטי לנשא הדופמין. וריאציות בגן זה מקושרות להפרעת קשב.
בהתאם לכך, פגמים בגן DAT1 מפריעים לפעילות הדופמין ומקושרים אל אופן ההשפעה של תרופות מסוג מתילפנידאט, אשר נמצאו יעילות בהקלת תסמיני ההפרעה.
עם זאת, השונות בגן DAT1 אינה מסבירה את כל התסמינים האפשריים של הפרעת קשב.
הגן DAT1 אומנם מקושר להיפראקטיביות ואימפולסיביות, אך לא לפגיעה בתפקודי הקשב. בהתאם לכך, ייתכן שהוא יכול להסביר חלק מההבדלים בין תתי הסוגים של הפרעת קשב על פי ה-DSM: חוסר קשב מול היפראקטיביות ואימפולסיביות (למידע נוסף ראו אבחון הפרעת קשב).
וריאציות גנטיות של הגן DAT מקושרות לשונות בין אישית בזמינות של נשא הדופמין ושל זמינות הדופמין בסטריאטום.
תורשה וגנטיקה > איתור גנים המעורבים בהפרעת קשב > גנים של האנזים שמפרק את הדופמין

נמצא קשר גם בין הפרעת קשב לאללים שונים של גן ה - COMT, שהוא אנזים שמפרק תרכובות אורגניות מסוג קטכולאמין (כמו דופמין) בנוזל החוץ-תאי.
האנזים COMT הוא המנגנון החשוב ביותר לפירוק הדופמין בקליפת המוח הקדם-מצחית.
השפעות סביבתיות

הביטוי של נטיות תורשתיות מושפע מיחסי הגומלין עם הסביבה.
בהתאם לכך, המבנה השלם של הפרעת קשב מושפע מתגובות פסיכולוגיות וחברתיות. זאת משום שהמקורות והגורמים הראשוניים של הפרעת הקשב אומנם קובעים את אופי וחומרת הלקות, אך הם אינם הגורם היחידי המשפיע על הפרוגנוזה. על כן, לסביבה כגורם תיווך יכולה להיות השפעה על רמת התפקוד, ההישגים ואיכות החיים של אדם בעל הפרעת קשב.
מכאן שאין זה סביר שדפוסי התנהגות משפחתיים בילדות המוקדמת יכולים ליצור הפרעת קשב, אך הם יכולים להשפיע על מהלכה ועל הופעתן של בעיות משניות.
בנוסף, חלק מהתחלואה הנלווית להפרעת קשב מושפעת מאוד מגורמים סביבתיים. במקרים אלו השפעת הסביבה על מהלכה של הפרעת הקשב תהיה עוצמתית יותר.
מכיוון שמדובר בהפרעה התפתחותית אשר באה לידי ביטוי בגיל צעיר, ישנה משמעות רבה לסביבה של האדם בגילאי הילדות.
המערכות המרכזיות העוטפות את הילד הן המשפחה, מערכת החינוך (הגן ובית הספר) והחברה.
על מנת לאפשר לילד בעל הפרעת קשב להשתמש בכוחותיו ולמזער את היסודות הפוגעים של ההפרעה, כל אחת מהמערכות הללו צריכה להיות בעלת ידע, ולגלות הבנה, הכלה ותמיכה.
לא נמצא קשר ישיר בין תזונה להפרעת קשב, כך שבמדינות מפותחות שאין בהן חסך תזונתי משמעותי, אין משמעות מיוחדת לדיאטה הספציפית של הילד בהקשר זה. כמו כן, למרות הניסיונות שנעשו למציאת טיפול תזונתי להפרעת קשב, לא הוכח כל קשר בין תזונה זו או אחרת לשיפור אפשרי בהפרעה.
ראו גם

אבחון הפרעת קשב
תחלואה נלווית להפרעת קשב
אי-שוויון ניוטון

במתמטיקה, אי-שוויון ניוטון (באנגלית: Newton's inequalities) מתייחס לקבוצה של אי-שוויונות הנקראים על שם אייזק ניוטון. ניוטון ניסח והוכיח את האי-שוויונות האלה בספרו אריתמטיקה אוניברסלית (1707), במסגרת ההרחבה שנתן לכלל הסימנים של דקארט.
ניסוח האי-שוויונות

יהיו a1, a2, ..., an מספרים ממשיים. נסמן ב-  \sigma _{k} את הביטוי הסימטרי האלמנטרי ה-k במספרים אלו (כלומר ערכו של  \sigma _{k} הוא הערך של הפונקציה הסימטרית האלמנטרית ה-k כשמציבים במשתנים שלה את מספרים אלו), ונגדיר את הממוצעים הסימטריים האלמנטריים כ-:
S_{k}={\frac {\sigma _{k}}{\binom {n}{k}}}.
אי-שוויון ניוטון קובע כי הממוצעים הסימטריים מקיימים את האי-שוויון:
S_{k-1}S_{k+1}\leq S_{k}^{2}.
כיוון שהערכים של הפונקציות הסימטריות האלמנטריות של קבוצה של n מספרים ממשיים הם למעשה המקדמים של פולינום ממעלה n ששורשיו הם המספרים הממשיים האלה, ניתן לנסח מחדש את האי-שוויון כטענה על מקדמי פולינום שכל שורשיו ממשיים:
a_{k+1}\cdot a_{k-1}\leq a_{k}^{2}{\frac {k}{k+1}}{\frac {n-k}{n+1-k}},
כאשר  a_{k} הוא מקדם הפולינום ה-k.
אי-שוויון קאנטלי

בתורת ההסתברות, אי-שוויון קאנטלי, קרוי על שם פרנסיסקו פאולו קאנטלי, מאפשר לחסום הסתברויות זנב של התפלגויות. אי השוויון הוא גרסה חד-צדדית לאי-שוויון צ'בישב.
אי-שוויון קאנטלי קובע כי למשתנה מקרי  \ X בעל תוחלת  \ \mu  ושונות  \ \sigma ^{2} מתקיים:
הוכחה

נוכיח עבור  \ \mu =0, המקרה הכללי מוכח בצורה דומה.
לכל  \ \lambda  מתקיים:
לכן, לכל  \ \lambda \geq 0, מאי-שוויון קושי-שוורץ נובע ש
ולכן,
באופן דומה ניתן להוכיח את המקרה שבו  \ \lambda \leq 0.
אי-שוויון פלי-זיגמונד

במתמטיקה, אי-שוויון פלי-זיגמונד מספק חסם על ההסתברות שמשתנה מקרי אי-שלילי הוא קטן ביחס לתוחלת ולשונות שלו. הוכחה ראשונה לאי-השוויון הזה ניתנה על ידי אנתוני זיגמונד וריימונד פלי ב-1932.
משפט: יהי Z ≥ 0 משתנה מקרי בעל שונות סופית, ויהי  \ 0<\theta <1 קבוע. אז  \Pr \lbrace Z\geq \theta \,\operatorname {E} (Z)\rbrace \geq (1-\theta )^{2}\,{\frac {(\operatorname {E} (Z))^{2}}{\operatorname {E} (Z^{2})}}.
הוכחה. פירוק לפי משתנים מציינים נותן 
 \operatorname {E} Z=\operatorname {E} \lbrace Z\,\mathbf {1} _{Z<\theta \operatorname {E} Z}\rbrace +\operatorname {E} \lbrace Z\,\mathbf {1} _{Z\geq \theta \operatorname {E} Z}\rbrace . המחובר הראשון אינו עולה על  \theta \operatorname {E} (Z). השני הוא לכל היותר  \lbrace \operatorname {E} Z^{2}\rbrace ^{1/2}\lbrace \operatorname {E} \mathbf {1} _{Z\geq \theta \operatorname {E} Z}\rbrace ^{1/2}={\Big (}\operatorname {E} Z^{2}{\Big )}^{1/2}{\Big (}\Pr \lbrace Z\geq \theta \,\operatorname {E} (Z)\rbrace {\Big )}^{1/2} לפי אי-שוויון קושי-שוורץ.
אי-שוויונות קרובים

הגרסה החד-צדדית של אי-שוויון צ'בישב נותנת חסם טוב יותר:  \Pr \lbrace Z\geq \theta \,\operatorname {E} (Z)\rbrace \geq {\frac {(1-\theta )^{2}\,(\operatorname {E} (Z))^{2}}{(1-\theta )^{2}\,(\operatorname {E} (Z))^{2}+\operatorname {Var} Z}}. זהו חסם הדוק, המתקבל למשל כאשר  \ \epsilon \rightarrow 0 במשתנה המקרי המקבל את הערך  \ \theta +d בסיכוי  \ (1-\theta )/d ואת הערך  \ \theta -\epsilon  בסיכוי המשלים.
אלתקה

מצפה
רמון
מצפה
רמון
תל שָׁלָף - אחת ההצעות המקובלות כיום לאתר של אֶלְתְּקֵה המקראית
אֶלְתְּקֵה הייתה עיר ישראלית, הנזכרת במקרא בין ערי הלויים מנחלת שבט דן, ובהמשך ידועה כאתר קרב חשוב בין האשורים למלכים בלבנט.
במקורות

אלתקה מוזכרת בתנ"ך פעמיים. היא מוזכרת בתיאור נחלת שבט דן:
”לְמַטֵּה בְנֵי דָן לְמִשְׁפְּחֹתָם יָצָא הַגּוֹרָל הַשְּׁבִיעִי: ... וַיְהִי גְּבוּל נַחֲלָתָם צָרְעָה וְאֶשְׁתָּאוֹל וְעִיר שָׁמֶשׁ וְשַׁעֲלַבִּין וְאַיָּלוֹן וְיִתְלָה וְאֵילוֹן וְתִמְנָתָה וְעֶקְרוֹן וְאֶלְתְּקֵה ...”.
בנוסף, אֶלְתְּקֵה נזכרת (כ"אֶלְתְּקֵא") ברשימת ערי הלויים בנחלת דָן שנמסרו ללויים בני קְהָת:
”וּלְמִשְׁפְּחוֹת בְּנֵי קְהָת הַלְוִיִּם הַנּוֹתָרִים מִבְּנֵי קְהָת ... וּמִמַּטֵּה דָן אֶת אֶלְתְּקֵא וְאֶת מִגְרָשֶׁהָ אֶת גִּבְּתוֹן וְאֶת מִגְרָשֶׁהָ.”.
אֶלְתְּקֵה נזכרת במנסרת סַנְחֵרִיב המתארת בין השאר את מסע סנחריב בלבנט (701 לפנה"ס). על פי הכתוב במנסרה, מנהיגי עקרון הפלשתית מרדו באַשּׁוּר, והסגירו את פָּדִי מלכם שהיה נאמן לאַשּׁוּר לידי חִזְקִיָּהוּ מלך יְהוּדָה. מלך מצרים בא להלחם עם סַנְחֵרִיב עם צבאות מצרים וצבאות שגייס מכּוּשׁ, ובקרב שנערך באזור אֶלְתְּקֵה הובסו המצרים. סַנְחֵרִיב המשיך וכבש את אֶלְתְקַה ואת תמנה, וגם נקם במורדים מעקרון, ושחרר את פָּדִי מידי חִזְקִיָּהוּ.
יש המשערים שאירוע זה זהה למתואר בספר מלכים: 
”וַיָּשָׁב רַב שָׁקֵה וַיִּמְצָא אֶת מֶלֶךְ אַשּׁוּר נִלְחָם עַל לִבְנָה כִּי שָׁמַע כִּי נָסַע מִלָּכִישׁ. וַיִּשְׁמַע אֶל תִּרְהָקָה מֶלֶך כּוּשׁ לֵאמֹר הִנֵּה יָצָא לְהִלָּחֵם אִתָּךְ וַיָּשָׁב וַיִּשְׁלַח מַלְאָכִים אֶל חִזְקִיָּהוּ לֵאמֹר.”.
תִּרְהָקָה מֶלֶך כּוּשׁ בתיאור זה מזוהה עם פרעה תַּהָרְקָה מהשושלת הנובית מכּוּשׁ.
היו שטענו שאלתקה היא "בית מקושש" המוזכרת בתוספתא וכן היו שזיהו את אלתקה עם כפר לקוטיא המוזכרת באיכה רבה.
זיהוי האתר

זיהוי האתר של אֶלְתְּקֵה אינו ודאי. ממיקום האזכור של אלתקה בתוך רשימת הערים של שבט דן מסיקים שאלתקה הייתה בדרום נחלת השבט.
היו שזיהו את אלתקה בבית לַקְיַא, אך בנימין מזר טען שזיהוי זה אינו אפשרי. יצחק גולדהאר זיהה את אלתקה בחרבת קותלן, 3 קילומטר צפונית מערבית לח'ולדה. ויליאם פוקסוול אולברייט זיהה את אלתקה בתֵּל מִקְנֶה, בעקבות הזיהויים של תמנה בחרבת תבנה ושל עקרון בתל בטש. אולם לאחר שחברי קיבוץ רבדים זיהו את ההיקף הגדול של השרידים בתל-מקנה, הם הציעו לזהות במקום את עקרון וזיהוי זה התקבל על דעת רבים. עם זאת, היו שטענו עדיין שיש לזהות את אלתקה בתל מקנה ואת עקרון למקם בתל צפית. לאחר מציאת כתובת עקרון בשנת 1998, נקבע שעקרון נמצא בתל מקנה, והזיהוי של אלתקה בתל מקנה נדחה. בתחילת שנות ה-60 הציע משה ישראל לזהות את אלתקה בתל חרסים. אולם ההצעה לא זכתה לתשומת לב בין החוקרים ובשנת 1976 הציע בנימין מזר לזהות את אלתקה בתל שלף, אשר מתאים מבחינת מקומו, ושנמצאו בו ממצאים מתאימים לתקופת המקראוזיהוי זה התקבל בקרב רבים.
ראו גם

מסע סנחריב בארץ ישראל
הערות שוליים

↑  ספר יהושע, פרק י"ט, פסוקים מ'–מ"ד
↑  ספר יהושע, פרק כ"א, פסוקים כ'–כ"ג
↑  קרית ספר, הצפירה, 9 במרץ 1890
↑  יוסף קלוזנר, ‏הכתובת הגדולה של סנחריב מלך אשור, השילוח, 9
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ט, פסוקים ח'–ט'
↑  יבמות א, הלכה ב'
↑  איכה רבה א מה
1 2  שמות היסטוריים, הצפירה, 6 בדצמבר 1917
1 2  זכריה קלאי, הערות לסיור באזור גזר - הר טוב, אלתקה, עקרון ותמנה, ידיעות החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, א-ב, תשי"ג, עמ' 62-64
1 2  בנימין מזר, אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות של המקרא ותקופתו, הוצאת מוסד ביאליק, הערך על אֶלְתְּקֵה, כרך א', עמ' 419
↑  יצחק גולדהאר, אדמת קודש, ירושלים תרע"ג, עמוד 206, באתר היברובוקס
↑  יוסף נוה, עקרון העתיקה ע"י רבדים, על המשמר, 1 בנובמבר 1957; יוסף נוה, המשך
↑  יוסף נוה, בעית זיהוייה של עקרון, על המשמר, 29 בנובמבר 1957
↑  צבי אילן, תמנה בנחל שורק, דבר, 29 באפריל 1977
↑  עקרון העתיקה ליד כפר מנחם, על המשמר, 15 בנובמבר 1957
↑  עונת החפירות האחת עשרה בתל חרסים (נחל ברקאי), אוניברסיטת בר־אילן, המחלקה ללימודי ארץ־ישראל ע״ש מרטין (זוס), 2002
↑  יוחנן אהרוני, ארץ ישראל בתקופת המקרא: גאוגרפיה היסטורית, הוצאת יד בן-צבי, 1987, עמ' 298
↑  עולם התנ"ך, ספר יהושע, מאת גרשון גליל ויאיר זקוביץ, "דברי הימים" הוצאה לאור בע"מ, 1999, עמ' 188
"מנסרת מוזיאון ישראל"
אלסנדרה טורסאני

| --- | --- |

 לידה:  29 במאי 1987 (בת 37) פאלו אלטו, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1996 
 אתר רשמי
 
אלסנדרה אוליביה טורסון (באנגלית: Alessandra Olivia Toreson; נולדה ב-29 במאי 1987), הידועה באופן מקצועי בשם אלסנדרה טורסאני, היא שחקנית אמריקאית. היא ידועה בתור זו שגילמה את זואי גרייסטון בסדרת המדע הבדיוני "קפריקה" וקלייר בסדרה "המפץ הגדול" .
ראשית חייה

אלסנדרה אוליביה טורסון נולדה ב-29 במאי 1987 בפאלו אלטו, קליפורניה. אמה הייתה מנכ"לית, בעוד שאביה ניהל חברות סטארט-אפ. היא החלה ללמוד ריקוד ושירה כשהייתה בת שנתיים. בגיל שמונה, היא קיבלה עבודה בראיונות בין סרטים מצוירים ברשת הטלוויזיה WB. יש לה חגורה שחורה בטאקוונדו.
היא הצהירה שהיא "חצי יהודייה".
קריירה

הופעת הבכורה של טורסאני בטלוויזיה הייתה בגיל תשע כשהיא הנחתה את Kids' WB עבור KBWB של סן פרנסיסקו (ערוץ 20). היא השתתפה בסרט המקורי של ערוץ דיסני, Going to the Mat. הקרדיטים האחרים שלה בטלוויזיה כוללים הופעות אורח ב-Even Stevens, "ג'אג", ER, "טירוף בבית", "מלקולם באמצע", "משפחה בהפרעה", "שליחות קטלנית: יומני שרה קונור" ו-CSI. במאי 2008, טורסאני לוהקה לתפקיד זואי גרייסטון בסדרה "קפריקה" של Syfy, ספין-אוף מקדים של "בטלסטאר גלקטיקה", שעלה לראשונה ב-2009.
ב-2009, נודע ברולינג סטון שהיא לוהקה לגלם את ליטה פורד ב"הנמלטות", סרט ביוגרפי על להקת בנות מסוגת הפאנק (punk) באותו השם. מאוחר יותר דיווח שפורסם בווראייטי שזו הייתה סקוט טיילור-קומפטון שתגלם את פורד. בשנת 2010, טורסאני הוצגה בתור הנערה של "מקסים". בשנת 2013, טורסאני כיכבה בסדרת הרשת הקומית "בעלים", ששודרה לראשונה ב-13 בספטמבר 2011.
בשנת 2016, היא השתתפה בחמישה פרקים של "המפץ הגדול", וגילמה את התפקיד של הברמנית והתסריטאית השאפתנית, קלייר.
טורסאני חיה עם הפרעה דו-קוטבית ובעקבות כך פתחה את הפודקאסט הנלווה, EmotionAL Support with Alessandra Torresani.
הערות שוליים

↑  "Alessandra Torresani: Biography, Latest News & Videos". TV Guide; retrieved August 15, 2012.
↑  Hart, Hugh (21 בינואר 2010). "Alessandra Torresani Gets Inside Caprica's Prime Cylon". Wired. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Goldman, Eric (January 28, 2010). "Caprica: Alessandra Torresani on Life as a Cylon", ign.com; accessed March 18, 2015.
↑  Miller, Bruce R. (22 בינואר 2010). "'Caprica' star is ready for her close-up". Sioux City Journal. אורכב מ-המקור ב-3 במרץ 2011. נבדק ב-27 בינואר 2023. That's a holdover from "90210," a series she didn't get. She was up for the role of Silver, "but I wasn't Jewish enough, even though I'm half-Jewish. What? {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Alessandra Toressani also joins 'Caprica'". Zap2it. 12 במאי 2008. אורכב מ-המקור ב-31 במאי 2014. נבדק ב-27 בפברואר 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kreps, Daniel (9 ביוני 2009). "Alessandra Torresani Cast As Lita Ford in "The Runaways" Biopic". Rolling Stone. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Goldberg, Matt (24 ביוני 2009). "Will The Real Fake Lita Ford Please Stand Up?". Collider. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Sci-Fi has a new Red Hot Robot!". Maxim. 8 בפברואר 2010. נבדק ב-26 בנובמבר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Jane Espenson Talks 'Husbands'". The Bambola Factory. 26 ביולי 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "EmotionAL Support with Alessandra Torresani on Apple Podcasts". Apple Podcasts. נבדק ב-2021-07-02.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0001 0385 507X  LCCN: no2010170798  VIAF: 155203245   WorldCat (עם VIAF): 155203245
אלכסנדר קלנטירסקי

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  30 ביולי 1941 בשקורטוסטן, ברה"מ 
 פטירה:  19 בינואר 2022 (בגיל 80) בת ים, ישראל 
 תאריך עלייה:  1992
 ידוע בשל:  פעילותו לנטרול הכור בצ'רנוביל ולמען הליקווידטורים בישראל
 תקופת הפעילות:  1997–2022 (כ־25 שנים)
 
אלכסנדר יבסייביץ' (סשה) קלנטירסקי (ברוסית: Александр Евсеевич Калантырский;‏ 30 ביולי 1941 – 19 בינואר 2022) היה מהנדס ישראלי ממוצא רוסי ששימש בתפקיד מפתח בבנייתו של "הסרקופג", כיפת הבטון שנוצקה מעל הכור הגרעיני הדולף באסון צ'רנוביל. לאחר עלייתו לישראל כיהן קלנטירסקי כיושב ראש עמותת "ברית ליקווידטורים צ'רנוביל" שפעלה לקידום זכויותיהם של העוסקים במלאכת איטום הכור ונטרולו.
ביוגרפיה

קלנטירסקי נולד במוסקבה.
בעת מלחמת העולם השנייה התגורר עם משפחתו בכפר בבשקורטוסטן, ולאחר תום המלחמה שבו לביתם במוסקבה. את לימודיו עשה במכון להנדסה ובנייה, ולאחר מכן השתלב במכון קורצ'טוב, שהיה אז מכון מחקר ופיתוח מוביל בתחום האנרגיה האטומית בברית המועצות.
ביוגרפיה > פעילותו באסון צ'רנוביל

ב-26 באפריל 1986, יום אסון צ'רנוביל, סייר קלנטירסקי בין אתרי בנייה במוסקבה. כאשר שב למשרדו התקשר אליו אחד מחבריו ועדכן אותו בפרטי האירוע. לאחר כשבועיים, הוטלה על קלנטירסקי ומשרדו הקמתה של כיפת בטון גדולה שתכסה את הכור הדולף ותבלום את התפשטות הקרינה.
בין החודשים יוני ונובמבר 1986 עבדו (באופן כולל) תחת שרביטו של קלנטירסקי כ-10,000 פועלים ב-12 מחלקות, אשר עבדו שבעה ימים בשבוע, ללא חופשות. על תפקידו, כך סיפר, נאבקו עשרות אנשים, וזאת מתוך תחושת פטריוטיות. העוסקים במלאכת איטום הכור ונטרולו כונו "ליקווידטורים" (ברוסית: ликвида́торы). קלנטירסקי תיאר את החוויה באזור מוכה האסון: ”כשנמצאים הרבה זמן באזור של קרינה מרגישים את זה בפה. טעם של ברזל”. אכן, התברר כי קלנטירסקי ספג רמות קרינה גבוהות, מעבר למותר, אך לא ביקש שחרור מהמשימה. בשלב מסוים לקה בדימום פנימי ואושפז בבית חולים במוסקבה, ולמשך שארית חייו סבל מהפרעת קצב. עם זאת, לא סבל ממחלת הסרטן, בניגוד לרבים מהליקווידטורים.
ביוגרפיה > העלייה לישראל ושארית חייו

בשנת 1992 עלה קלנטירסקי לישראל עם רעייתו ז'נטה ושתי בנותיהם והמשפחה התיישבה בעיר בת ים. למרות השכלתו וניסיונו, וכמו רבים מהעולים באותן שנים, לא מצא קלנטירסקי עבודה כמהנדס והועסק בעבודות שונות. הוא עמד בראש עמותת "ברית ליקווידטורים צ'רנוביל" המאגדת כ-1,400 ליקווידטורים שעלו מברית המועצות לשעבר וחיים בישראל. במסגרת פעילותו בעמותה, נלחם למתן מעמד רשמי לליקווידטורים ולהעברת סיוע כספי עבורם, מאבק שצלח וסיומו בחקיקת "חוק המסייעים לנטרול תוצאות אסון צ'רנוביל, התשס"א–2001", פרי הצעתו של חבר הכנסת יורי שטרן. כמו כן, נאבק בסירוב של חברות הביטוח בישראל לבטח את חיי הליקווידטורים, ופעל למען ביטוחם בחברת הביטוח הממשלתית ענבל, יחד עם חברת הכנסת קסניה סבטלובה.
בשנת 2016 שב קלנטירסקי לראשונה לאזור האסון יחד עם הרופאה פולינה פולסקי וצוות חדשות. הוא הלך לעולמו בינואר 2022, לאחר שלקה בשבץ, ונטמן בבית העלמין ירקון.
לקריאה נוספת

חוק המסייעים לנטרול תוצאות אסון צ'רנוביל, התשס"א–2001
הערות שוליים

1 2  David Horowitz, Alexander Kalantyrsky, leader in Israel of ‘liquidators’ who battled Chernobyl, dies, Times of Israel, ‏20 בינואר 2022
1 2 3  אלי אשכנזי‏, המהנדס שנלחם בגופו באסון בצ'רנוביל ולמען ההכרה בנפגעים, באתר וואלה, 22 בינואר 2022
1 2 3 4 5  מריאנה בננסון, דב גיל הר‏, האנשים שהצילו את העולם, באתר וואלה, 13 באפריל 2016
↑  כאן 11, נפרדים מגיבור: המהנדס שהציל את אירופה מאסון צ'רנוביל הלך לעולמו, באתר יוטיוב, ‏22 בינואר 2022
↑  דוד טברסקי, ‏אלכסנדר קלניטרסקי, האיש שאטם את הגג של הכור בצ'רנוביל, הלך לעולמו, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 20 בינואר 2022
אינקובציה (פסיכולוגיה)

אינקובציה היא אחד מארבעת השלבים המוצעים על ידי הסוציולוג גרהם וולאס לחשיבה יצירתית: הכנה – אינקובציה – הארה –אימות.
אינקובציה מוגדרת כתהליך של שחלוף לא מודע של אלמנטים של מחשבה שהיו מגורים דרך עבודה מודעת בנקודת זמן כלשהי, והפכו לרעיון חדשני בנקודת זמן מאוחרת יותר.
קורה רבות בפתרון בעיות שכאשר חושבים על בעיה מסוימת לפרק זמן מסוים, ואחר כך עושים הפסקה לפרק זמן מסוים, הקושי בבעיה 'נעלם' ולעיתים אף הפתרון מופיע מ"שום מקום" כאשר חושבים על משהו אחר. ספרים רבים לחשיבה אפקטיבית ופתרון בעיות מציעים לקורא להניח לבעיות לפרק זמן כלשהו.
בהקשר זה, נדידת מחשבות יכולה לתרום ליצירתיות בפתרון בעיות, על ידי הגברת התועלת היצירתית של מרווחי האינקובציה.
פרדיגמה למחקר אפקט האינקובציה

הפרדיגמה המקובלת ביותר למחקר אינקובציה כוללת השוואה בין פתרון בעיות בהן מפסיקים לחשוב על הבעיה לפרק זמן מסוים, לעומת בעיות עליהן עובדים במשך פרק זמן רצוף. משך הזמן הכולל לפתרון כל בעיה שווה בשני התנאים ובמהלך תקופת האינקובציה בדרך כלל מבצעים פעולות שאינן קשורות לפתרון הבעיה על מנת למנוע חשיבה מודעת על הבעיה.
האפקט הוכח בניסויים שהראו ביצועים יוצאי דופן בפתרון בעיות בהן העבודה הופסקה על פני שני מקטעי זמן לעומת מצב בו לא הייתה הפסקה. במקרה זה, אפקט האינקובציה מוגדר, כל סוג של תועלת שתרמה לפתרון הבעיה בעקבות ההפסקה.
אפקט האינקובציה ורגשות ויצירתיות

כאשר דנים בקשר בין אפקט האינקובציה לרגשות ויצירתיות, חוקרים מגלים כי מצב רוח טוב מגביר את היצירתיות בעבודה. משמעות הדבר היא שאנו נצפה שרמת היצירתיות ביום נתון תושפע לטובה ממצב רוח טוב ביום הקודם, ללא קשר למצבי הרוח שהיו בימים שלפני יום קודם זה. כלומר, גם אם האדם נמצא במצב רוח שאינו חיובי ימים ספורים קודם ליום בו הוא במצב רוח חיובי, הדבר לא ישפיע על היצירתיות שלו ביום שלאחר מכן. אם מצב רוח טוב ביום מסוים מגביר את מספר המחשבות והקפן, מחשבות אלו יכולות לעבור אפקט אינקובציה במהלך הלילה ובכך תגברנה את ההסתברות להופעת מחשבות יצירתיות ביום למחרת.
התפתחויות מחקריות חדשות במדעי המוח מספקות ראיות מסקרנות למכניזם העומד בבסיס אפקט האינקובציה[דרוש מקור] – במיוחד זה אשר מתרחש במהלך השינה. מחקר גילה[דרוש מקור] שההתנסויות של אנשים בזמן שהם ערים יכולות להיות מגובשות לזיכרון, וכתוצאה מכך להגביר את הביצועים ביום למחרת ללא כל מאמץ נוסף או התעסקות עם המשימה. מעבר לכך, יש הוכחות גוברות כי שינה יכולה לסייע בתהליכי הזיכרון ולימוד, כגון: זיכרון אסוציאטיבי אשר תורם לפתרון בעיות יצירתי. חוקרים הראו[דרוש מקור] שתובנה בפתרון בעיות יכולה להשתפר משמעותית על ידי תקופת שינה לאחר עבודה התחלתית על המשימה.
ראו גם

רגשות
יצירתיות
מודל הבנייה וההרחבה
רגשות וזיכרון
רגש חיובי
הערות שוליים

↑  Christensen, T. Bo (2005). Creative Cognition: Analogy and Incubation. Department of Psychology, University of Aarhus, Denmark
1 2  Seabrook Rachel, Dienes Zoltan (2003). Incubation in Problem Solving as a context Effect
↑  Schooler, J. W., Smallwood, J., Christoff, K., Handy, T. C., Reichle, E. D., & Sayette, M. A. (2011). Meta-awareness, perceptual decoupling and the wandering mind. Trends in cognitive sciences, 15(7), 319-326.
איתי קלוג

| --- | --- |
פרופסור איתי קלוג, 7 בספטמבר 2015
פרופסור איתי קלוג, 7 בספטמבר 2015
 לידה:  13 בספטמבר 1975 (בן 49) רמת גן, ישראל 
 ענף מדעי:  גאוגרפיה: GIS, חישה מרחוק
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת חיפה 
 מספר צאצאים:  2 
 הערות:  דוקטור לגאוגרפיה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב
 תרומות עיקריות
 מחקר בתחום ה-GIS, זיהום אור ואוויר
 
איתי קלוג (נולד ב-13 בספטמבר 1975) הוא פרופסור חבר במחלקה לגאוגרפיה ופיתוח סביבתי באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. מחקריו עוסקים בתחום המערכות מידע הגאוגרפיות (GIS), אפידמיולוגיה סביבתית והערכת חשיפה לזיהום.