stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוסר אונים
הערות שוליים

↑  Firmin, M., Hwang, C., Copella, M., & Clark, S. (2004). LEARNED HELPLESSNESS: THE EFFECT OF FAILURE ON TEST-TAKING. Education, 124(4), 688-693.
1 2  לאה קוזמינסקי (2004). "מדברים בעד עצמם - סינגור עצמי של לומדים עם לקויות למידה". הוצאת יסוד ומכון מופ"ת
| טראומה נפשית |
| --- | --- | --- |
| מצבי טראומה | סכנת חיים • אלימות • התעללות • אונס • אלימות מינית • מלחמה • טרור  • קרב • תאונת דרכים • טראומה גופנית • שכול • שוד  • אסון טבע • שרפה • הגירה |  |
| מאפייני טראומה | מצוקה נפשית • חרדה • פחד • דאגה • בכי • חוסר אונים • אימה • תבהלה • עוררות • טריגר •  הימנעות • התמודדות ממוקדת הימנעות • רומינציה • מחשבות פולשניות • מחשבות אילו • אשמת שורדים • האשמה עצמית (אנ') • האשמה (אנ') • אשמה (רגש) |  |
| תגובת דחק | דחק • תגובת הילחם או ברח • מערכת העצבים הסימפתטית • ציר ה-HPA • עומס אלוסטטי |  |
| הפרעות | הפרעות הקשורות לטראומה וגורמי דחק • נפגע חרדה • הפרעת דחק חריפה • הפרעת דחק פוסט-טראומטית • הפרעה פוסט-טראומטית מורכבת • טראומה משנית • הפרעת הסתגלות • הפרעת חרדה • התקף חרדה • ביעותי לילה • נדודי שינה • דיסוציאציה • פלשבק • הפרעת דה-פרסונליזציה • הפרעת דה-ריאליזציה |  |
| גורמי חוסן | חוסן נפשי • רשת חברתית • דתיות • מודל רגישות-דחק • מודלים של תורשה, סביבה והתפתחות • סטטוס חברתי • שונות קצב לב |  |
| התמודדות | התמודדות • צמיחה פוסט-טראומטית • תמיכה חברתית • עזרה עצמית • פעילות גופנית • טכניקות הרפיה • מדיטציה טרנסצנדנטלית • אימוני נשימה • הסחת דעת • אסקפיזם |  |
| תרופות | תרופות נוגדות דיכאון • סרטרלין • פרוקסטין • ונלפקסין • פלואוקסטין • קנאביס |  |
| טיפול נפשי | טיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית • עזרה ראשונה פסיכולוגית • מודל מעש"ה • קבוצת תמיכה • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי ממוקד בטראומה (אנ') • טיפול בעיבוד קוגניטיבי • EMDR • תרפיית חשיפה ממושכת |  |
| עמותות | ער"ן • נט"ל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4128759-9 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הזנחת ילדים

הזנחת ילדים היא צורה של התעללות בילדים בה האדם העיקרי שאחראי על הטיפול בילד (למשל, ההורים) לא מספק לילד את צרכיו הבסיסיים - למשל, אי מתן השגחה נאותה, טיפול רפואי, ביגוד או דיור, כמו גם צרכים פיזיים, רגשיים, חברתיים, חינוכיים, ושמירה על ביטחונו של הילד. בכל התרבויות השונות בעולם מקובל שהאנשים העיקריים המטפלים בילדים חייבים לספק לילדים את הדברים הנחוצים להם לצורך התפתחות פיזית, חברתית ורגשית. כאשר ישנה הזנחה, היא עשויה לרוב לנבוע ממספר בעיות הוריות, כגון אבטלה, עבודה במשך שעות רבות מדיי, אלימות במשפחה, ובמקרים מסוימים גם כתוצאה מעוני.
מקרים של הזנחת ילדים מוגדרים ככאלו בעיקר על האופן בו הילד והחברה מפרשים את ההתנהגות של האנשים העיקריים שאחראיים על הטיפול בילדים, ולא על סמך האינטרפרטציה האישית של ההורים לגבי האופן בו הם בוחרים להתנהג כלפי ילדיהם. המקרים בהם ההורים לא מספקים לילדים את צורכיהם הבסיסיים, על אף שיש להם אפשרויות לעשות זאת, נחשבים לשונים באופן מהותי מהמקרים בהם ההורים לא מספקים לילדיהם את צריכהם הבסיסיים כאשר אין להם אפשרויות לעשות זאת. עוני ומחסור במשאבים הם לעיתים קרובות גורמים תורמים ויכולים למנוע מההורים לספק לילדיהם את הצרכים הבסיסיים, כאשר אם הסיטואציה הכספית הייתה שונה הם כן היו בוחרים לספק לילדיהם את הצרכים הבסיסיים. משום כך חשוב לבחון את הנסיבות של כל מקרה וכמו גם את הכוונות האמיתיות של ההורים לפני שממהרים להגדיר התנהגויות מסוימות כמקרים של הזנחה.
הזנחת ילדים היא הצורה השכיחה ביותר של התעללות בילדים, כאשר ילדים שנולדים לאמהות צעירות נמצאים בסיכון גבוה יותר לחוות הזנחה. ילדים שחווים הזנחה נמצאים בסיכון רב יותר לפתח בעיות חברתיות, רגשיות ובריאותיות לכל החיים - במיוחד אם הם חוו הזנחה לפני גיל שנתיים.
הגדרה

קשה להגדיר הזנחה מאחר שאין סטנדרטים ברורים בין-תרבותיים לשיטות גידול ילדים רצויות או נאותות באופן מינימלי. מחקרים מראים שהזנחה מתקיימת לעיתים קרובות לצד צורות אחרות של התעללות ומצוקה. הזנחה מתייחסת בדרך כלל להיעדר טיפול הורי ולכישלון הכרוני לספק את הצרכים הבסיסיים של הילד, הגדרת הצרכים הללו אינה פשוטה. המחלקה לחינוך ומיומנויות בבריטניה) הגדירה הזנחה ב-2006 כ:
...כשל מתמשך במתן מענה לצרכים הפיזיים ו/או הפסיכולוגיים הבסיסיים של הילד, שעלול לגרום לפגיעה חמורה בבריאותו או בהתפתחותו של הילד. הזנחה עלולה להתרחש במהלך ההריון כתוצאה מפגיעה על ידי שימוש האם בחומרים מזיקים כסמים או אלכוהול . ברגע שילד נולד, הזנחה עשויה להיות כרוכה בהורה או מטפל שלא מספקים מזון, ביגוד ומחסה מספקים (כולל הדרה מהבית או נטישה); להגן על ילד מפני פגיעה פיזית ורגשית או סכנה; להבטיח השגחה נאותה (כולל שימוש במטפלים לא מספקים), או להבטיח גישה לטיפול רפואי או טיפול מתאים. זה עשוי לכלול גם הזנחה או חוסר תגובה לצרכים הרגשיים הבסיסיים של הילד.
הזנחת ילדים מוגדרת בדרך כלל ככישלון של המטפל של הילד לענות על הצרכים הפיזיים, הרגשיים, החינוכיים או הרפואיים של הילד. צורות של הזנחת ילדים כוללות: מתן אפשרות לילד להיות עד לאלימות או התעללות חמורה בין הורים או מבוגרים, התעלמות, העלבת או איומים על הילד באלימות, אי מתן סביבה בטוחה ותמיכה רגשית ממבוגר, והפגנת התעלמות פזיזה כלפי רווחת הילד.
ראו גם

התעללות בילדים
התנהגות פסיבית-אגרסיבית
הערות שוליים

Bovarnick, S (2007), Child neglect (Child protection research briefing), London: National Society for the Prevention of Cruelty to Children
^ "Child Neglect", a Psychology Today webpage, as updated on February 22, 2019.
^ Barnett, W. Steven; Belfield, Clive R. (Autumn 2006). "Early Childhood Development and Social Mobility" (PDF). The Future of Children. Princeton University. 16 (2): 73–98. doi:10.1353/foc.2006.0011. JSTOR 3844792. PMID 17036547. S2CID 25181095.
^ Gaudin, J M (1999) Child Neglect: Short-term and Long-term Outcomes. In H Dubowitz (ed) Neglected Children: Research, Practice and Policy. Thousand Oaks: Sage.
^ Daniel, B (2005) Introduction to Issues for Health and Social Care in Neglect. In J Taylor & B Daniel (eds) Child Neglect: Practice Issues for Health and Social Care (11-25). London & Philadelphia: Jessica Kingsley Publishers.
^ Claussen, A; Cicchetti, P (1991). "Physical and Psychological Maltreatment: Relations among Types of Maltreatment". Child Abuse and Neglect. 15 (1–2): 5–18. doi:10.1016/0145-2134(91)90085-r. PMID 2029672
^ Department for Education and Skills (2006) Working Together to Safeguard Children: a guide to inter-agency working to safeguard and promote the welfare of children. London: DfES.
^ Child Welfare Information Gateway (2012). Acts of omission: An overview of child neglect. Washington, DC: U.S. Department of Health and Human Services, Children's Bureau. Retrieved 21 February 2015.
^ "Child Neglect and Psychological Abuse". New York Times. 2011. Retrieved 17 November 2012.
פיתוי קטינים לפעילות מינית

פיתוי קטינים לפעילות מינית (באנגלית: Child Grooming, מכונה לעיתים בעברית "גרומינג") היא פעולת התיידדות ויצירת קשר בין-אישי ידידותי ורגשי עם קטין, ולעיתים עם משפחתו, במטרה להחליש את מגננותיו ולבסוף לנצלו מינית. פיתוי קטינים משמש לעיתים קרובות גם כדי לפתות קטינים לעסקים בלתי חוקיים שונים כגון סחר בילדים, זנות קטינים, סחר במין, או ייצור פורנוגרפיית ילדים, אך לא מוגבל לכך.
הפשע נאסר בדרכים שונות מאז האמנה הבינלאומית לדיכוי הסחר בנשים ובילדים, אשר נחתמה בשנת 1921 כהסכם רב-צדדי של חבר הלאומים, שטיפל בבעיית הסחר הבינלאומי בנשים ובילדים. פיתוי מקומי הוא סוג של פיתוי קטינים, בו כנופיות מטפחות קורבנות שכונתיים. הוא קיבל הגדרה זו ב-2010, על ידי המרכז לניצול ילדים והגנה מקוונת בבריטניה.
מאפיינים

כדי ליצור מערכת יחסים טובה עם ילד ומשפחתו, מטפחי הילדים עשויים לעשות מספר דברים: הם עשויים לנסות לרכוש את אמון הילד או ההורים על ידי התיידדות איתם, במטרה של גישה נוחה לילד. יחסי אמון עם המשפחה פירושו שהורי הילד נוטים פחות להאמין להאשמות אפשריות. מטפחי ילדים עשויים לחפש הזדמנויות לבלות זמן לבד עם הילד, דבר שניתן לעשות על ידי הצעת בייביסיטר; המטפלים עשויים גם להזמין את הילד לשינה או לשיתוף מיטה. הם גם עשויים לתת מתנות או כסף לילד בתמורה למגע מיני, או ללא סיבה נראית לעין. בדרך כלל, הם מראים פורנוגרפיה לילד, או מדברים על נושאים מיניים עם הילד, בתקווה להקל עליו לקבל מעשים כאלה, ובכך לנרמל את ההתנהגות. הם עשויים לעסוק גם בחיבוקים, נשיקות או מגע פיזי אחר, גם כשהילד אינו רוצה בכך. מטפחי ילדים רבים יימנעו ממגע מיני ישיר עם הקורבן כאשר הוא עדיין קטין, ויבטיחו לחכות עד שיגיע לגיל 18.
כדי להגן על פעולות כמו תקשורת מקוונת, חשודים בעברה השתמשו במה שמכונה "הגנת פנטזיה"; הטיעון לפיו הם רק הביעו פנטזיות ולא תוכניות להתנהגות עתידית.  בארצות הברית, הפסיקה מבדילה בין שני אלה וכמה מואשמים בטיפוח ילדים השתמשו בהצלחה בהגנה זו.
סחר באיברים

סחר באיברים הוא תרומת איברים לצורך השתלת איברים הנעשית תמורת תשלום כספי.
סחר חוקי באיברים

בשנות ה-70, התפתחה השתלת איברים בקנה מידה רחב, הודות לפיתוח תרופות המונעות דחיית איבר לאחר השתלה. האיברים אותם ניתן ליטול מתורם חי ולהשתילם באחר כוללים כליה, כבד, קרנית וריאה. רוב הסחר באיברים מתמקד בכליות או כבד.
קודם לשנת 1994 התקיים בהודו שוק חוקי ומצליח באיברים להשתלה. מועמדים להשתלה מרחבי תבל הגיעו להודו לרכוש כליות להשתלה והפכו את המדינה לאחת המובילות בעולם בתחום השתלת כליות. מספר בעיות ליוו את קיומו של הסחר באיברים בהודו, בהן מקרים שבהם ניטלו כליות ממטופלים מבלי שאלה כלל ידעו שנלקח איבר מגופם. במקרים אחרים הובטחו לאנשים שמכרו כליה סכומי כסף גדולים בהרבה ממה ששולם להם לאחר הניתוח. הבעיות המוסריות שעורר הסחר באיברים הביאו את ממשלת הודו לחוקק, בשנת 1994, חוק האוסר על סחר איברים במדינה. החקיקה לא הביאה להפסקת הסחר באיברים בהודו ונכון לשנת 2002 על פי הערכות נמכרו כ-2,000 כליות מדי שנה בהודו. סחר באיברים היה אף חוקי בפיליפינים עד לתחילת המאה ה-21. הסחר נאסר בשנת 2003 עם חקיקת חוק האוסר על סחר בבני אדם, כאשר הגדרת החוק לסחר בבני אדם כוללת "נטילה או מכירה של איברים".
פיצוי כספי עבור תרומת איברים מתורם חי הוסדר בחוק באוסטרליה ובסינגפור. בחוקים אלה נאמר שהתשלום אינו על האיבר, אלא פיצוי לתורם לכיסוי העלויות הכרוכות בתרומת איבר. באוסטרליה התורמים זכאים גם לחופשה בתשלום בת 9 שבועות. בארצות הברית, אף על פי שסחר באיברים נאסר בחוק, מותר לשלם לתורמים פיצוי על הוצאות נסיעה, הוצאות רפואיות והוצאות נלוות אחרות הקשורות לתרומה. בשנת 2004 קבעה מדינת ויסקונסין כי פיצויים אלה זכאים לפטור ממס.
סחר חוקי באיברים > השתלות באיראן

באיראן מכירת איברים להשתלה היא חוקית. החל משנת 1988 קיימת באיראן מערכת מוסדרת המאפשרת מכירת איברים לצורך השתלה, ללא צורך בקרבת משפחה בין מוכר האיבר לבין המטופל בהשתלה. ההיתר למכירת איברים הביא בשנת 1999 לכך שלא קיימת עוד רשימת המתנה להשתלת כליות. מאז תחילת התוכנית ועד לסוף שנת 2005 בוצעו באיראן 19,609 השתלות כליה, כמעט 80% מן האיברים להשתלה (15,356 מקרים) באו כתוצאה ממכירת כליה. מכירת כליות באיראן מתבצעת באמצעות שני ארגונים שלא למטרות רווח, הפועלים בתמיכת ממשלת איראן. הארגונים דואגים להפגיש בין מוכר האיבר לבין הזקוק להשתלה, ומארגנים את הבדיקות הנחוצות להתאמת רקמות. לא קיים תשלום אחיד בעד כליה באיראן, אולם בממוצע כליה נמכרת בסכום השווה ל-1,200 דולר אמריקאי. במקרים מסוימים חלק מן התשלום למוכר הכליה נעשה בסידור מקום עבודה.
איראן היא המדינה היחידה בעולם שבה סחר בכליות הוא חוקי ומתקיים באופן סדיר ומשגשג, בעיקר בטהראן, באזורי בתי החולים שבהם מרכזי השתלות. עם זאת, על פי החוק באיראן, נאסר על איראנים לתרום כליה למי שאיננו אזרח איראני.
בשנת 2011 בוצעו באיראן 2,285 ניתוחי השתלות כליה, והממשלה האיראנית ממריצה את האזרחים לתרום כליה בתמורה לתשלום כספי. נוצר מצב בו מתקיימת תחרות בין תורמי הכליות, שרובם עניים ומצויים בטווח הגילאים 20–30. לפי דברי מוסטפא קאסמי, ראש אגודת הצדקה האיראנית לתמיכה בחולי כליות, עומד הסכום הממוצע שמקבל תורם כליה מאת החולה שמקבל אותה, על סך של 6,000 דולר (כ-24 אלף שקל). הממשלה משלמת לתורם אלף דולר (כ-4,000 שקל) נוספים. סכום זה משמעותי במדינה שבה השכר החודשי הממוצע נע בין 300 ל-600 דולר. הסחר בכליות מנוהל באמצעות שתי "עמותות צדקה" כאשר הליך התרומה (התשלום) נעשה תחת פיקוח ממשלתי. העמותות מאתרות הן תורמים והן נזקקים לתרומות, ובודקות התאמות אפשריות ביניהם. במרכז טהראן, בסמוך למשרדי אגודת הצדקה, ניתן לראות מודעות רבות הכתובות באותיות גדולות במיוחד או בצבעים זוהרים כדי למשוך תשומת לב. תורמים פוטנציאליים הזקוקים נואשות לכסף, פועלים גם באמצעות גרפיטי - ריסוס הפרטים שלהם על קירות של מוסדות, או אף על קירות בתים פרטיים, בסמוך לבתי החולים שבהם מרכזי השתלות.
סחר לא חוקי באיברים

עוני וחוסר פיקוח חוקי נאות תורמים לקיומו של סחר לא חוקי באיברים. עוני מאפיין את כל המדינות בהן משגשג שוק שחור באיברים. אולם עוני אינו הגורם היחיד המשפיע על שגשוג הסחר באיברים ובחלק מן המדינות העניות ביותר בעולם לא מוכרת תופעת הסחר באיברים. חקיקה היא גורם נוסף המשפיע על קיומו של סחר באיברים. בירדן, לדוגמה, סחר באיברים אינו חוקי אולם ירדנים רבים מוכרים איבריהם באיראן, שם מבוצעים ניתוחי ההשתלה. בהודו נאסר על סחר באיברים מתורם חי והחוק דורש כי תורם האיבר יהיה קרוב משפחה, בעל או אישה, או תורם מתוך סיבות של "חיבה". החוק ההודי אינו מתיר מתן תשלום לבעל האיבר בתמורה לנטילתו, אולם החוק אינו אוסר על תשלום לבן הזוג אף אם הוא תורם האיבר. לאקונה זו בחוק ההודי מאפשרת למעשה סחר באיברים, כך שהזקוק לאיבר מתחתן עם תורם האיבר כדי לאפשר תשלום.
סחורות לא חוקיות, כולל איברים להשתלה, נמכרים בשוק השחור במחירים גבוהים. התשלום אותו יקבל מוכר האיבר תלוי במקום שבו הוא נמכר ובהיצע הקיים בשוק. התשלום הממוצע אשר דווח בעולם עבור מכירת כליה הוא כ-5,000 דולר, בעוד שהמחיר הממוצע בשוק השחור לקניית כליה הוא כ-150,000 דולר. פער דומה בין מחיר הקנייה למחיר מכירה קיים אף בתחום מכירות כבד. חקירה עיתונאית בשנת 2007 חשפה כי מתווכים בסחר באיברים מרוויחים הון עתק בעסקאות בהן הודים, אשר איבדו את רכושם ומקור הכנסתם בצונמי באוקיינוס ההודי, מכרו את כליותיהם בשוק השחור.
בשנת 2007 הורשע לראשונה בבריטניה אדם שניסה למכור את כליתו באינטרנט במחיר של 24,000 ליש"ט כדי לשלם חובות שצבר בהימורים ונשפט לשנת מאסר על תנאי. הצעת מכירה זו עמדה בניגוד ל"חוק רקמת אדם משנת 2004" (Human Tissue Act 2004).
ביוני 2008 הורשעו בסינגפור שני גברים אינדונזים באשמת מכירת כליותיהם. אחד מהם מכר בכ-22,000 דולר את כלייתו למנכ"ל חברת הענק הסינגפורית "טאנגס" (Tangs) בעוד הקונה שילם 300,000 דולר למתווך בסחר איברים. לאחר שהורשעו, נידונו המוכרים לשבועיים מאסר ולקנס. הקונה, המיליונר טאנג וי סונג, נידון ליום אחד מאסר מתוך התחשבות במצבו הבריאותי, ואילו המתווך נידון ל-14 חודשי מאסר. בסינגפור, בדומה למדינות רבות אחרות, אסור סחר באיברים וכל תרומת איבר מתורם חי חייבת להיות מאושרת על ידי ועדת אתיקה להשתלות. המקרה עורר דיון ציבורי בסינגפור וקריאות לביטול האיסור על סחר באיברים להשתלה.
בישראל נחקרו מספר פרשיות של סחר באיברים. בנובמבר 2009 נעצרו בירושלים מספר חשודים בסחר באיברים. באפריל 2010 נעצרו שישה אזרחי ישראל אשר עסקו בסחר באיברים, תוך שהם מבטיחים למוכרי האיברים 10–100 אלף ש"ח עבור כלייתם בעוד שהם גובים מחולים שביקשו השתלת כליה 120-200 אלף דולר. הניתוחים לכריתת ולהשתלת האיברים בוצעו מחוץ לגבולות ישראל, בחלק מן המקרים התלוננו המוכרים כי סכומי כסף שהובטחו להם תמורת מכירת כלייתם לא שולמו. באוקטובר 2010 הודה תושב ניו יורק, בעת שעמד לדין בבית משפט בניו ג'רזי, כי עסק בתיווך במכירת כליות של ישראלים בארצות הברית, הכליות נקנו מישראלים מעוטי יכולת במחיר של כ-10,000 דולר ונמכרו לחולים בארצות הברית ב-120,000 דולר. בשנת 2011 קבע בית הדין הארצי לעבודה כי מי שמקבל איבר להשתלה בדרך של סחר באיברים אינו זכאי להחזר על הוצאותיו מכוח חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
הפולמוס סביב האיסור על סחר באיברים

קיים ויכוח בין מלומדי משפט ואתיקה רפואית בעולם באשר לשאלה: האם נכון לאסור על סחר באיברים? מרטין וילקינסון, מרצה אורח באוניברסיטת קיל באנגליה, אשר עמד בראש המועצה לביואתיקה בניו זילנד טען כי מכירת איברים אינה צריכה להיות עבירה פלילית וכי הענשת אנשים על מכירת איבריהם פוגעת בזכות של אדם להחליט מה יעשה בגופו. לטענת וילקינסטון האיסור על סחר באיברים גורם לניצול ולרמיה של אלה המוכנים למכור את איבריהם בידי סוחרים בשוק השחור וכי הפתרון צריך להיות בהסדרת שוק האיברים ולא בהכרזה על אי חוקיותו.
אי חוקיותו של הסחר באיברים יוצרת לאיברי אדם תקרת מחיר אפס. תקרת מחיר זו משפיעה על הביקוש וההיצע ויוצרת מחסור. על פי דו"ח שפורסם על ידי מכון קאטו, מכון מחקר עצמאי בארצות הברית, ביטול תקרת המחיר לאיברים דוגמת המדיניות באיראן, תחסל את המחסור. על פי הערכה, לו רק 0.06% מכלל תושבי ארצות הברית בגילאי 18–65 יתרמו כליה, יעלם המחסור בכליות ולא יהיה עוד תור ממתינים להשתלה. במצב הדברים הנוכחי, כ-30,000 חולים שהמתינו להשתלת כליות בין השנים 1999–2006 מתו בעודם ממתינים להשתלה. התומכים בסחר באיברים טוענים כי הסדרה ופיקוח ממשלתי על סחר באיברים, דוגמת המצב באיראן, תחסל את המחסור באיברים להשתלה ותשפר את תנאי הבטיחות וההוגנות לאלה הזקוקים להשתלה.
מנגד נטען כי עצם הרעיון של מחסור באיברים להשתלה הוא מסולף, וכי המחסור בתחום זה הוא "צורך שנוצר באופן מלאכותי". אין מחסור אמיתי באיברים להשתלה, אלא שימוש יתר ובזבוז של איברים. לדעת המחזיקים בעמדה זו, התחום הדורש הסדרה אינו סחר באיברים, אלא תחום נטילת איברים (כך למשל מקורבנות של מוות טראומטי), ומדיניות הקצאה נכונה.
בין המתנגדים לסחר באיברים נמצאים אף ארגונים שונים לזכויות אדם. בישראל הביעו שלשה שופטים של בית המשפט העליון, יצחק עמית יורם דנציגר ואורי שהם, תמיכה בהתרת קבלת תמורה עבור תרומת איברים.
ראו גם

קצירת איברים
חוק השתלת איברים
הערות שוליים

↑  The Transplantation of Human Organs Act, 1994. No. 42 of 1994.
↑  Why not allow organ trading? BBC, August 30, 2002
↑  An Act to Institute Policies to Eliminate Trafficking in Persons Especially Woman and Children, Establishing the Necessary Institutional Mechanisms for the Protection and Support of Trafficked Persons, Providing Penalties for Its Violations, and for Other Purposes. Republic Act No. 9208.
↑  AJ Ghods and S Savaj, Iranian Model of Paid and Regulated Living-Unrelated Kidney Donation. CJASN 2006; 1: 1136-1145
↑  דודי כהן, 'למכירה, מבן 24 במצב טוב'. בזאר הכליות באיראן, באתר ynet, 3 באוגוסט 2012
↑  MI Khalili, Organ trading in Jordan. Politics and the Life Sciences 2007; 26(1):12-14.
↑  VR Muraleedharan, S Jan, SR Prasad, The trade in human organs in Tamil Nadu: the anatomy of regulatory failure. Health Economics, Policy and Law 2006; 1: 41-57
↑  Kidney and Organ Prices, Havoscope black markets
↑  Wives fall prey to kidney trade. The Observer, February 18, 2007
↑    Stephanie Condron, ‏Gambler tried to sell his kidney online, The Telegraph, 11 May 2007
↑  Human Tissue Act 2004
↑  Singapore charges two for organ trading. רויטרס, 28 ביוני 2008
↑  Singapore magnate pleads guilty in kidney case: report. asiaone.com, August 27, 2008
↑  Legalizing organ trade in Singapore, UPI Asia.com, July 29, 2008
↑  ליאל קייזר, סמי שם טוב נעצר בחשד לתיווך לסחר באיברים, באתר הארץ, 5 בנובמבר 2009
↑  שי ניב, ‏6 ישראלים נעצרו בחשד לניהול רשת לסחר באיברים, באתר גלובס, 7 באפריל 2010
↑  אי פי, תושב ניו יורק הודה כי סחר באיברים של ישראלים , באתר הארץ, 28 באוקטובר 2011
↑  ע"ע 39945-12-10 יעקב ביטון דהן נ' מדינת ישראל ואח'. ניתן ביום 26 בינואר 2012
↑  Martin Wilkinson, 'Sell organs to save lives'. BBC, August 27, 2010
↑  Price Ceilings, מתוך economics.fundamentalfinance.com
↑  Benjamin E. Hippen, Organ Sales and Moral Travails: Lessons from the Living Kidney Vendor Program in Iran. Cato Institute, March 20, 2008
↑  David Holcberg, To Save Lives, Legalize Trade in Organs. The Ayn Rand Center
↑  Nancy Scheper-Hughes, The Ends of the body: Commodity Fetishism and the Global Traffic in Organs, SAIS Review 2002;22.1:61-80
↑  רע"א 2737/12 גולן ונונו נ' הפניקס חברה לביטוח בעמ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559067605171  BnF: cb12458855k (data)  GND: 4540332-6  LCCN: sh98001276  NKC: ph486117
עידו אקסברד

עידו אקסברד (נולד ב-16 בדצמבר 1988) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת מכבי יבנה מליגה א' דרום.
קריירה

אקסברד החל את דרכו בקבוצות הילדים של מכבי תל אביב, ובגיל 14 עבר למחלקת הנוער של שמשון תל אביב. בעונת 2007/2008 עלה לקבוצה הבוגרת של המועדון, בית"ר שמשון תל אביב, והעפיל עמה עד לחצי גמר גביע המדינה בזמן שהקבוצה הייתה בליגה השלישית. בקיץ 2008 אמור היה לעזוב את הקבוצה, אך בעיות בהשגת השחרור מקבוצתו השאירו אותו לעוד שתי עונות. בעונת 2009/2010 כבש 11 שערים במדי בית"ר שמשון תל אביב בליגה הלאומית. לאחר משא ומתן ארוך והתערבות הוועדה למעמד השחקן עבר להפועל פתח תקווה לקראת עונת 2010/2011, ובמדיה כבש בעונה זו חמישה שערים בליגת העל.
לקראת עונת 2011/2012 חתם לארבע שנים בהפועל באר שבע, ובעונתו הראשונה בקבוצה כבש שמונה שערים והיה הכובש המצטיין בקבוצה, בצוותא עם דובב גבאי. בעונת 2012/2013 לא כבש שערי ליגה, אך כבש שער אחד בגביע המדינה, ושער אחד בגביע הטוטו. ב-17 בספטמבר 2013 חתם בקבוצת מכבי נתניה מהליגה הלאומית. במשחק הבכורה שלו, מול בית"ר תל אביב רמלה, נכנס כמחליף והבקיע את שער הניצחון בדקה ה-83. בסך הכול הבקיע בעונה זו 13 שערי ליגה, הגיע עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, והעפיל עמה בחזרה לליגת העל.
לקראת עונת 2014/2015 חתם בקבוצת מכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית, וכבש 25 שערים בכל המסגרות באותה עונה. ב-28 ביוני 2015 חתם לעונה אחת בעירוני קריית שמונה, אך לא הצליח לתפוס מקום בהרכב הקבוצה, ובחלון ההעברות של ינואר 2016 חתם בהפועל פתח תקווה מהליגה הלאומית, במדיה כבש שני שערים ב-15 הופעות עד תום העונה. בתחילת עונת 2016/2017 שותף בשני משחקים במדי הקבוצה, וב-7 בספטמבר 2016 חתם בהפועל עכו, במדיה כבש 13 שערים ליגה והיה שותף להעפלתה לליגת העל.
ב-29 במאי 2017 חתם בהפועל תל אביב, לאחר שירדה לליגה הלאומית. ב-3 באוגוסט 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הפועל תל אביב, במשחק מול הפועל רמת גן במסגרת גביע הטוטו. עשרה ימים לאחר מכן כבש את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–3 על הפועל פתח תקווה בגביע הטוטו, ובמחזור הראשון של עונת 2017/2018 כבש את השער הראשון של הקבוצה לעונה זו, בניצחון 0–3 על הפועל ראשון לציון. בסך הכול ערך 24 הופעות בכל המסגרות במדי הפועל תל אביב במהלך חצי השנה בה שיחק במועדון, בהן כבש שישה שערים.
ב-22 בינואר 2018 חזר לקדנציה נוספת במכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית, ובמדיה כבש חמישה שערים עד תום העונה. הוא המשיך בקבוצה גם בתחילת עונת 2018/2019, אך ב-5 בפברואר 2019 חתם בקבוצת סקציה נס ציונה, במדיה כבש שלושה שערים ב-12 הופעות, ובתום העונה העפיל עמה לליגת העל.
ביולי 2019 חתם בהפועל מרמורק, שירדה מהליגה הלאומית לליגה א' דרום. בינואר 2021, לאחר עונה וחצי במרמורק, שוחרר מהמועדון וכעבור שבועיים חתם בשורות שמשון כפר קאסם מאותה הליגה, אך לאחר תום העונה שב למרמורק לעונה נוספת. ב-25 ביולי 2022 חתם במכבי הרצליה מליגה א' דרום. בעונת 2022/2023 כבש 32 שערים, כולל שלושער שהעלה את הקבוצה לליגה הלאומית.  ב-12 בפברואר 2024 חתם בהפועל כפר שלם מליגה א' דרום.במחזור 28 בעונת 2023/2024 כבש בתיקו של קבוצתו 1-1 נגד עירוני מודיעין והעפיל עם הקבוצה לליגה הלאומית.ב-1 באוגוסט 2024 חתם במכבי יבנה.
בינואר 2025 אושפז במצב קשה בבית החולים, לאחר סיבוך של דלקת ריאות.
הערות שוליים

↑  נדב צנציפר, עידו אקסברד חתם בהפועל ת"א, באתר ynet, 29 במאי 2017
↑  עידו אקסברד ואופיר חמו חתמו בשמשון כפר קאסם, באתר גולר, 27 בינואר 2021
↑  עידו אקסברד חתם לעונה נוספת במרמורק, באתר גולר, 8 באוגוסט 2021
↑  יונתן גינזבורג, ‏נשאר בליגה א': עידו אקסברד חתם במכבי הרצליה, באתר ONE‏, 25 ביולי 2022
↑  מכבי הרצליה חזרה לליגה הלאומית, גם איחוד בני שפרעם עלתה, באתר וואלה, 14 באפריל 2023
↑  יונתן גינזבורג, ‏הולכת חזק על העלייה: עידו אקסברד חתם בכפר שלם, באתר ONE‏, 2 בפברואר 2024
ביטחון מידע

כרזה בריטית לעידוד ביטחון מידע בתקופת מלחמת העולם השנייה
בסיכול ריגול, ביטחון מידע הוא מנגנון שמטרתו למנוע דליפת ידיעות ולסכל נסיונותיו של היריב להשיג מידע. היריב יכול להיות צבא של מדינת אויב או ארגון כלכלי מתחרה.
הרובד הבסיסי ביותר בביטחון מידע הוא מניעת מידע מהיריב.
גישות נוספות יכולות להיות הזנת היריב במידע מוטעה (דיסאינפורמציה), וניסיון לברר איזה מידע השיג היריב, ומה תמונת העולם שבנה בעזרתה.
בצה"ל מרכז מערך ביטחון מידע את האחריות על ביטחון המידע. בעבר נקרא התחום ביטחון שדה.
מניעת מידע

מניעת מידע מהיריב תמנע ממנו הערכה נכונה של מצבנו, ומתן תגובה בהתאם.
מניעת מידע נעשית על ידי משמעת עצמית של החברים בארגון, קביעת סיווג ביטחוני למסמכים, לשיחות, לאמצעים ולמתקנים. השמדת מידע מסווג על ידי גריסת מסמכים, הצפנה של רשתות תקשורת, ומניעת גישה של חברי הארגון למקומות בהם מידע עשוי לזלוג, על פי עקרון המידור – אדם נחשף רק למידע אותו הוא חייב לצורך עבודתו, אך לא מעבר לכך (ללא קשר לרמת סיווגו הביטחוני בארגון). כך יכול להיווצר מצב שבו רק ראש הארגון יודע על כלל פעולות הארגון, ולעיתים גם הוא ממודר לכלל המידע.
מניעת מידע > משמעת עצמית

בכל ארגון האמון על שמירת סודיות, בין אם מסיבות ביטחוניות או כנגד מודיעין עסקי, נדרשת בראש ובראשונה משמעת מחברי הארגון. בארגונים רבים מוחתמים חברי הארגון על "הצהרה לשמירת סודיות" Non-Disclosure Agreement, ובקיצור NDA. זהו הסכם סודיות, המלווה בדרך־כלל בתשלום קנסות כספיים לחברה אליה מובטחת הסודיות במקרה ויתפס החותם על ההסכם משתף אחרים במידע המוכרז כסודי.
בנוסף להחתמת עובדי הארגון על הצהרה זו, מוחתמים עליה גם ספקים של הארגון שניתנת להם גישה למידע אודות הארגון.
במערכת הביטחון הישראלית קיימים הסכמים וחוזים דומים הנושאים עמם עונשים פליליים במקרה שהם מופרים.
מניעת מידע > השמדת מידע מסווג

השמדה של מידע מסווג נחלקת לשני מישורים, מידע מודפס כגון מסמכים כתובים או קלסרי מידע, ומידע מגנטי כגון זה על דיסקים קשיחים, דיסקים צרובים, או קלטות גיבוי ודיסקטים.
השמדה של מסמכים כתובים מתבצעת בדרך כלל באמצעות גריסתם. המגרסות הזולות יותר חותכות את הדפים במאונך בלבד, דבר המקל מאוד על חיבור הדפים מחדש. מגרסות מסוג יקר יותר חותכות את הדפים בשני הכיוונים לשבבים קטנים מאוד, אך גם אלה ניתנים לשחזור על ידי אנשים מנוסים בטכניקות כמו התאמת החתכים על הנייר תחת מיקרוסקופ. קיימות חברות המבצעות שחזור דפים גרוסים במחיר לפי מטר. כאשר נדרשת אבטחת מידע ברמה גבוהה, נעשה צעד להשמדה של הניירת גם אחרי שנגרסה – למשל שריפתה או הלבנתה.
השמדה של מידע מגנטי חשובה לא פחות – דיסקטים או דיסקים הנזרקים לזבל יכולים להוות מקור רב למידע עבור יריבים. לפיכך קיימת גם גריסה של מדיה מגנטית לפני זריקתה. דיסקטים או דיסקים קשיחים שלא רוצים לגרוס עוברים פרמוט נוסף ולפעמים אף מחיקה מגנטית לאחר מכן כדי לא להשאיר זכר למידע שהיה עליהם במקור.