רעידת האדמה באגאדיר (1960)
ביאורים

↑  בתחילה העריכו את גודלה בכ-5.75 בסולם ריכטר). סולם המומנט הומצא כ-20 שנה מאוחר יותר והפך לסולם העיקרי שבשימוש. בהמשך עדכנו מדענים את הגודל ל-5.9 בסולם המומנט. כך או כך, עד מגניטודה שמעט מעל 6, סולם ריכטר וסולם המומנט מצביעים על ערכים דומים, אם כי לא זהים לגמרי.
↑  ראו דיון בעניין זה בפרק "רעידת האדמה ונזקה".
↑  פרפקט אגאדיר אידה-או-טאנן היא יחידת משנה של המחוז סוס-מאסה
↑  קרי, מיקום העיר אגדיר המודרנית שלפני רעידת האדמה של שנת 1960, שמיקומה השתנה לאחריה.
↑  לימים הקסבה של אגאדיר.
↑  בהתנגשות בין לוח טקטוני בעל קרום ימי ללוח בעל קרום יבשתי, הלוח הימי הכבד יותר מהיבשתי, צונח אל מתחת לו ויוצר תעלות עמוקות באוקיינוס. לעומת זאת, כשמדובר בהתנגשות של שני לוחות בעלי קרום יבשתי, אזי אין צניחה של לוח אחד מתחת למשנהו, אלא התרוממות של שניהם שיוצרת שרשרת הרים.
↑  כל המחקרים שנבדקו בנושא זה, למעט אחד, עוסקים במספרים מוחלטים בלבד ולא יחסיים. זאת מכיוון שיש קושי להעריך באופן מהימן את סך כול הנפשות שראויות להיכלל מבחינה סטטיסטית ב-100% האוכלוסייה, שכנגדה יש לחשב את מספר ההרוגים. על כן, יש להתייחס לערך המוזכר של 1.6% הרוגים מאוכלוסיית עיר בזהירות. אך גם אם מדובר באחוז מעט גדול יותר, הרי שהמקרה של אגאדיר גדול בסדרי גודל וחריג, ובמיוחד אם לוקחים בחשבון את המגניטודה הנמוכה יחסית של הרעידה באגאדיר. כלומר, גם אם ניקח את ההערכה הנמוכה ביותר של 12,000 הרוגים באגאדיר, מול היקף אוכלוסייה הגדול ביותר המוערך כולל תיירים, כ-50,000, הרי מדובר ב-24% הרוגים מהנוכחים בזמן הרעידה בעיר.
↑  תעתוק שמות הרבעים לעברית נלקח ממומחה למרוקו, מוני כהן, המדריך סיורים במרוקו בכלל ובאגאדיר בפרט. "אייט" פירושו כפר; "בורג'" פירושו אגם.
↑  במקור נכתב כדלקמן:"(The possibility of dropping napalm on the ruins
was reportedly discussed, provoking some alarm, but came to nothing.) המקור לא הוסיף מי התנגד ומדוע.
↑  רעידות אדמה רדודות שהן מסוכנות במיוחד מסווגות כרעידות בעומק של עד 60 קילומטר. על כן, בין אם עומק המוקד היה 3 קילומטר או 10 קילומטר, מדובר על עומק מוקד רדוד במיוחד. סימוכין ראו כאן (אנציקלופדיה בריטניקה).
↑  ראו במאמר הטקסט שמתחת לאיור 3.
↑  ראו איור 3 מהמחקר כאן.
↑  על השיטה ראו בערך עוצמה סייסמית, פרק "עוצמה סייסמית ומפות איזוסייסמיות".
↑  הערכות העוצמות הסייסמיות במאמר זה מתבססות על חוקרים צרפתיים בני התקופה (שמותיהם מפורטים במאמר), שהיו במקום, העריכו את העוצמות הסייסמיות באזור ושרטטו מפות איזוסייסמיות של הרעידה.
↑  ראו מפת התנודות ברעידת האדמה הזו מטעם המכון הגאולוגי האמריקאי, המוצגת בראש התבנית הראשית של הערך.
↑  29 בפברואר 1960 היה היום השלישי בחודש הרמדאן.
↑  המצפה הגאופיזי אוורוס, על שם אבן רושד, אתר מדרום לקזבלנקה, 33°17′47″N 7°24′31″W﻿ / ﻿33.2964789°N 7.40870922°W﻿ / 33.2964789; -7.40870922﻿ (Observatoire Géophysique Averroes)
↑  על פי Segalla (2020), התנהגות פוליטית זו אינה חריגה בהיסטוריה של תגובת משטרים סמכותניים לאסונות ומדיניות השיקום שאימצו. שלטונות סמכותניים נטו לראות בתנופת השיקום והפיתוח המודרני שיצרו אסונות הזדמנות להעצים את סמכותם. כך, שיקומה של ליסבון לאחר רעידת האדמה ב-1755, היווה הזדמנות לז'וזה הראשון, מלך פורטוגל באמצעות עושה דברו, ראש הממשלה סבשטיאאו קאראבלו דה מלו, לבסס את שלטונו באמצעות שיקום מהיר של העיר. אחרי מגפת הכולרה השנייה בצרפת בשנת 1830 קרא הציבור המשכיל ל"הפיכה" של טכנוקרטים שיקיימו שלטון היררכי, שיתאם את מאמצי השיקום שיכלו להציל את צרפת, אך החשש של השלטון הרפובליקאי מהלאמת רכוש פרטי והחשש מעימותים עם האינטרסים של הבורגנים, האטו בצורה דרמטית את מאמצי השיקום. בניגוד לכך, לאחר השרפה הגדולה של לונדון בשנת 1666 ורעידת האדמה בסן פרנסיסקו בשנת 1906 היו אלה אינטרסים הקשורים לזכויות קניין שהאטו את השיקום.