stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מירי דוידוביץ
תערוכות > תערוכות יחיד

2023 מצב הגירה / בית האמנים, תל אביב
2017 העיר השחורה / קמפוס ביאליק רוגוזין, תל אביב
בלם 2015, גלריה כולי עלמה. תל אביב
2015 רוק שחור, מוזיאון ארץ ישראל
2013 ממילא, מוזיאון ארץ ישראל, רמת אביב, תל אביב
2013 זרמים תת-זרמים, בית האמנים, תל אביב
2011 אחרי רחל, גלריה בינה, תל אביב
2010 שנות ה-80 שחור ולבן, ריף רף, תל אביב
2008 היפה והחיה, גלריה אנגל, תל אביב
2005 מודרנית בתכלית / סטודיו מירי דוידוביץ תל אביב
1983 הגלריה הלבנה, תל אביב
תערוכות קבוצתיות
2022 אימג׳יניישן/ בנק הפועלים
2021 עדות מקומית/ מוז״א
2017 חמישים שנה / סלון יפו
2015 לחם ושושנים / סדנאות האמנים תל אביב
2015 אימג׳יניישן / בנק הפועלים
2012 אחד מאחד, גלריה מנשר בבית הספר לאמנות
ליבותיכן, פסטיבל הצילום 2, יפו
יפה מאד 2, גלריה P8, תל אביב
2011 מילים מצטלמות, גלריה P8, תל אביב
רוק'נרול, בית האמנים, תל אביב
שירה, בית הספר לאמנות, מוסררה, ירושלים
בעקבות המשוררת רחל, מכללת בינה, תל אביב
1994 תיעוד זמני, תערוכת צילום, מוזיאון תל אביב לאמנות
אובייקט, מוזיאון הרצליה לאמנות
1989 לפי הזמנה, תערוכה קבוצתית, מוזיאון ישראל, ירושלים
אוספים
גלריה אנגל, תל אביב
אוסף Roberto Haggiag
הערות שוליים

↑  אבי פיטשון, האם באמת היינו כל כך יפים באייטיז?, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2014
↑  צילום: מירי דוידוביץ, יום ראשון בבוקר, דרום תל אביב, באתר הארץ, 21 בספטמבר 2016
1 2  איתי יעקב, סרט צילום | הסיפורים מאחורי התמונות המסוגננות של מירי דוידוביץ, באתר ynet, 4 במאי 2022
↑  שחר אטואן, אור בוקע מתוך החשכה, באתר הארץ, 14 בנובמבר 2008
↑  "New Spring". 17 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  מירי דוידוביץ, באתר מירי דוידוביץ
↑  "The Print House | Miri Davidovitz / Rock in Black / Eretz Israel Museum / 14.09.14 – 28.02.15".
↑  אסתר זנדברג, מה עולל שיגעון הגדלות לשכונת ממילא, באתר הארץ, 12 ביוני 2013
↑  שחר אטואן, מירי דוידוביץ: מאלבר קאמי עד אלבר אלבז, באתר הארץ, 2 במרץ 2013
מיכל חמו לוטם

| --- | --- |

 לידה:  1 באוגוסט 1964 (בת 60) חיפה
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת תל אביב
 תפקידים:  מנהלת, פעילה חברתית, מחנכת, מנהלת כללית 
 
מיכל חמו לוטם (נולדה ב-1 באוגוסט 1964) היא רופאה, מרצה, סופרת, יזמת ופעילה חברתית ישראלית. מנכ"לית מייסדת של ארגון "אושיה- נשים מובילות בריאות" וכיהנה כסגנית נשיא לחדשנות במרכז הרפואי שיבא.
מייסדת ארגון "בטרם - המרכז הלאומי לבטיחות ולבריאות ילדים". כיהנה כמנכל"ית אלכא ומנהלת האגף להתנדבות ופילנתרופיה בג'וינט ישראל, ושותפה להקמת ארגונים רבים כגון עמותת מידות, עמותת NPTech, עיגול לטובה, קליניקה פלוס ותנועת נשים עושות שלום.
לוטם מרצה בנושאי ניהול, מנהיגות ועתידנות רפואית על במות בישראל ומחוצה לה, ופרסמה שני ספרים, להקפיא את הזמן, בהוצאת עולם חדש, ומנהיגות 3.0, בהוצאת מטר.
ביוגרפיה

נולדה ב-1964 בחיפה. בתם הבכורה של אברהם חמו, קצין משטרה ומאמן נבחרת ישראל בכדורסל, ומירה פרידמן חמו, אשת חינוך וחברה.
למדה בכיתת מחוננים, קפצה כיתה, ובגיל 17 סיימה בהצטיינות את לימודי בגימנסיה העברית "הרצליה" בתל אביב. שירתה בצה"ל כקצינת ניהול במחלקת מדעי ההתנהגות (ממד"ה). סיימה בהצטיינות לימודי רפואה לתואר ראשון באוניברסיטה העברית, והשלימה בהצטיינות תואר דוקטור לרפואה באוניברסיטת תל אביב, בשנת 1991. התחילה התמחות ברפואת ילדים במרכז שניידר לרפואת ילדים, אך לא השלימה אותה.
לוטם היא בוגרת בית הספר מנדל למנהיגות חינוכית במכון מנדל למנהיגות, ובוגרת אלכא (לימים חלק מן המכון למנהיגות וממשל בג'וינט ישראל). בין השנים 2003–2008 לימדה באוניברסיטת חיפה, כחברת סגל בבית הספר לבריאות הציבור.
בשנת 2017 פורסם ספרה "להקפיא את הזמן" בהוצאת "עולם חדש" מבית חרגול. באפריל 2020 יצא לאור ספרה "מנהיגות 3.0 - על ניהול, בניית צוותים ואושר בעולם ממהר".
נשואה לד"ר צחי לוטם, רופא ילדים, ולהם חמישה ילדים.
ארגון 'בטרם' לבטיחות ילדים

בספטמבר 1995 ייסדה את ארגון בטרם - המרכז הלאומי לבטיחות ולבריאות ילדים במרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל. במהלך שנות פעילותו של הארגון ניצלו חייהם של מאות ילדים - שיעור תמותת הילדים ירד ב-29% בשנים 1995–2003 על פי נתוני היפגעות ילדים בישראל - דו"ח בטרם לשנת 2008. על הקמת הארגון והישגיו קיבלה ד"ר חמו-לוטם פרס מיוחד מראש הממשלה אהוד אולמרט לרגל שנת ה-60 למדינת ישראל. 'בטרם' זכה לפרסים רבים, בהם אות מידות לאפקטיביות, ואות הנשיא למתנדב.
בנוסף, שימשה יו"ר הוועדה הלאומית לבטיחות ומניעת היפגעות בילדים, יו"ר הפורום הלאומי לבטיחות ילדים, חברה וממייסדי המועצה הלאומית לבטיחות בית ופנאי במשרד הבריאות, מייסדת וחברת הוועדה הבין משרדית לקביעת נוהלי בטיחות למוסדות חינוך לגיל הרך, ויו"ר ועדה מטעם שירותי בריאות כללית להתוויות מדיניות ואסטרטגיה בנושא בטיחות ילדים. כן כיהנה כחברת המועצה הלאומית לבריאות הילד ופדיאטריה, וכחברה במועצה הלאומית לקידום בריאות במשרד הבריאות.
מכון אלכא והאגף להתנדבות בג'וינט ישראל

בשנת 1993 הצטרפה למכון מנדל למנהיגות והחלה את התמחותה במנהיגות ובהובלת שינויים כעמיתה במכון ובוגרת בית הספר למנהיגות חינוכית. בשלהי שנת 2008 מונתה למנכ"לית אלכא ומנהלת האגף לפילנתרופיה והתנדבות בג'וינט ישראל.
בשנת 2010 הקימה מתוך אלכא את מכון אלכא למנהיגות וממשל, בשיתוף מנהיגים ישראלים ובינלאומיים. המכון מכשיר ויוצר שיתופי פעולה בין אנשי ממשל וסגל בכיר, מנהיגות מתנדבת בחברה האזרחית, וראשי רשויות.
באותן שנים בהן התמחתה במנהיגות וניהול, החלה לפרסם מאמרים מקצועיים באתר מנהיגות ואושר, ובהמשך פורסם ספרה מנהיגות 3.0 בהוצאת מטר.
חדשנות רפואית

פעמיים בוגרת תוכנית רפואה אקספוננציאלית של אוניברסיטת הסינגולריטי בשנים 2015 ו-2016; מנטורית באקסלרטור Tech For Good ומלווה יזמי אימפקט; יועצת אסטרטגיה וחדשנות של מכבי שירותי בריאות; מרצה לתלמידי תואר שני במנהל מערכות בריאות באוניברסיטת אריאל בתחומי חדשנות ברפואה ובריאות הציבור; ודוברת בכנסים לאומיים ובינלאומיים בנושאי חדשנות רפואית.
בשנת 2015 החלה לכהן כסגנית נשיא לחדשנות של המרכז הרפואי שיבא. בשנת 2016 החלה להגיש את הפודקאסט ופינת רדיו סטטוס סקופ בכאן תרבות, בנושא חדשנות רפואית. במקביל החלה לפרסם את ביונד מדיסין, מגזין חדשנות רפואית מקוון.
פעילות ציבורית

לוטם מונתה ביולי 2009 על ידי ראש הממשלה בנימין נתניהו כחברה בוועדה המייעצת לראש הממשלה של המועצה הלאומית לכלכלה. בשנים 2008–2017 כיהנה כחברת ועד מנהל לארגון 'בטרם' לבטיחות ילדים. כן כיהנה כחברת דירקטוריון בעמותת מידות, המקדמת אפקטיביות של עמותות.
חברה בפורום הנשים הבינלאומי IWF ובפרסונה.
ב-2010 הייתה חברה בוועדה המייעצת לנשיא המדינה למתן "אות הנשיא למתנדב" התש"ע. בנוסף כיהנה כחברת ועד מנהל בעמותת מנהיגות אזרחית, חברת ועד מנהל בעיגול לטובה (עמותה העוסקת בעידוד נתינה מן הציבור), חברת דירקטוריון ב-NPTech (חברה לתועלת הציבור העוסקת בקידום טכנולוגיות מידע בעמותות).
בשנת 2016 החלה בהקמת אושיה - נשים מובילות בריאות, לקידום הצלחה השפעה ובריאות נשים. באותה שנה הייתה שותפה להקמת המיזם למיגור העישון (עמותה ציבורית) יחד עם שירה כסלו ואבי ערמוני.
בשנת 2020 הצטרפה כחברה במח"צ לקורונה. מועצת החרום הציבורית למשבר הקורונה, שהיא התארגנות עצמאית, התנדבותית וא-פוליטית של רופאים, חוקרים ואנשי רווחה מובילים.
הערות שוליים

↑  מנהיגות 3.0 - מטר, באתר www.matarbooks.co.il
↑  אדריאן פילוט, ‏נתניהו מחזק את הוועדה המייעצת למועצה לכלכלה, באתר גלובס, 24 ביולי 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306946605171  ISNI: 0000 0001 1691 0744  LCCN: n2016052072  VIAF: 97363599   WorldCat (עם VIAF): 97363599
קרח יבש

גושים של קרח יבש
קערה המכילה קרח יבש. ה"עשן" הנראה בתמונה הוא ערפל: טיפות מים שהתעבו באזור בו התקרר האוויר מפחמן דו-חמצני במצב גזי שהמריא
דיאגרמת לחץ - טמפרטורה של דו־תחמוצת הפחמן. 1= מוצק (קרח יבש), 2= נוזל, 3= גז, 4= נוזל סופר קריטי. בלחץ אטמוספירי, שהוא בסביבות 1 בר, המעבר ממוצק לגז מתבצע מבלי לעבור דרך מצב צבירה נוזל
קרח יבש, שם גנרי שניתן ב-1925 לפחמן דו-חמצני (CO2) במצב מוצק.
קרח יבש דומה במראהו לקרח שנוצר ממים, אך קופא בטמפרטורה יותר נמוכה, צפיפותו כ-1.6 גרם לסמ"ק. כמודגם בדיאגרמת הפאזות, בלחץ אטמוספירי רגיל הוא אינו מותך למצב נוזלי, אלא עובר מיד למצב גזי (ומכאן שמו). תופעה זו קרויה המראה. בלחץ של אטמוספירה אחת קרח יבש ממריא בטמפרטורה של 78.5- מעלות צלזיוס וכתוצאה מכך משמש לקירור כאשר יש צורך בטמפרטורות נמוכות יותר מאלו שניתן להשיג בעזרת קרח רגיל על בסיס מים.
בנוסף בקרח יבש נעשה שימוש בייצור גלידה.
הקרח היבש אינו מצוי באופן טבעי על פני כדור הארץ, בשל הטמפרטורות הגבוהות המונעות את היווצרותו, אך הוא מצוי באזורי הקטבים של מאדים.
ייצור קרח יבש

דוחסים ומקררים פחמן דו-חמצני גזי עד שהוא הופך לנוזל.
מפחיתים את הלחץ כך שחלק מהנוזל מתנדף, התנדפות זו מקררת את החומר במהירות ומתמצק קרח יבש כ"שלג" בצפיפות נמוכה.
את ה"שלג" שנוצר דוחסים לבלוקים או לקוביות קטנות של קרח יבש.
שימושים

בדומה לקרח רגיל, משמש גם הקרח היבש לקירור מזון, ותכונת ההמראה מעניקה לו יתרון, משום שאין צורך לטרוח על סילוק נוזל.
לקרח יבש יש שימושים תעשייתיים רבים, כמו:
קירור מוצרי מזון, מדגמים ביולוגים, ופריטים אחרים שמתקלקלים, במיוחד עבור משלוח.
אפקטים מיוחדים: כאשר קרח יבש בא במגע עם חלקיקי אדי מים, הקרח היבש ממריא לתערובת של גז פחמן דו-חמצני קר ואוויר לח קר. זה גורם להתעבות ולהיווצרות ערפל. השימוש במים חמים מזרז את התהליך וגורם להיווצרות יותר נמרצת של ערפל.
הגברת המשקעים מעננים קיימים או צמצום עובי העננים על ידי זריעת עננים.
ייצור פחמן דו-חמצני גזי למערכות מסוימות כמו מכל הדלק של מטוס ה-B47, שם הוא משמש למילוי נפח המכל המתרוקן מדלק במהלך טיסה כאמצעי נגד שרפה.
קירור תותבים מתכתיים בקרח יבש כך שהם יתכווצו ויכנסו לחור מסוים. כשהתותב מתחמם ומתרחב נוצרת התאמה הדוקה במיוחד.
קירור מעבדים או סוגי חומרה אחרים בעלי הספק גבוה, למשל בשביל תזמון שעון מואץ ("אוברקלוקינג").
תא ערפל בסיסי יכול להיבנות בעזרת קרח יבש כדי לקרר את אדי האלכוהול.
בדומה להתזת חול וניקוי בקיטור, התזת קרח יבש מעורב באוויר בלחץ גבוה משמשת לניקוי משטחים.
מיועד גם לצריבת יבלות טורדניות באזורים שונים בגוף.
יתרונותיו:
זמן שימוש ארוך יחסית לקרח מים - קרח יבש הנמצא במארז מבודד יאבד במהלך יממה כ-10% ממשקלו.
היות שאינו ניתך, אין רטיבות, ואין שיתוך לאריזות וכלי תובלה, בנוסף ניתן להשתמש במארזים זולים (קרטון) כי אין רטיבות שתפגע במארז.
בטיחות

קרח יבש מצריך אמצעי זהירות מיוחדים. הוא קר מספיק כדי לגרום כוויית קור אם נוגעים בו בלי כפפות. הוא מייצר פחמן דו-חמצני גזי באופן קבוע, ולכן הוא לא יכול להישמר בתוך מכל פשוט סגור, מכיוון שהגידול בלחץ יגרום למכל להתפוצץ (פצצת קרח יבש). חייבים לאוורר את הגז שנוצר, אחרת הוא ימלא את החלל הסגור ויגרום לסכנת חנק. אנשים שמתעסקים עם קרח יבש צריכים להיות מודעים לכך שפחמן דו-חמצני יותר צפוף מאוויר והוא ישקע לרצפה.
בבטיחות טיסה קיים חשש כי כמות גדולה מדי תגרום לחנק של האנשים במטוס, לכן לפי תקנות ICAO החומר מוגדר כחומרים מסוכנים במספר או"ם UN1845 תחת קבוצת סיווג 9.
מיקלוש היידו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  28 בינואר 1879 גלה (כפר), הונגריה 
 פטירה:  ינואר 1956 (בגיל 76) ישראל 
 שם לידה:  Honig Miksa 
 מדינה:  ממלכת הונגריה, ישראל 
 
מיקלוש היידו, (במקור מיקשה הוניג, בהונגרית: Hajdu Miklós;‏ גלה, 28 בינואר 1879 – תל-ליטוינסקי, ישראל, ינואר 1956) היה עורך דין ישראלימ יליד הונגריה, עיתונאי, סופר, עורך עיתון, פעיל ציבורי בקהילה היהודית בבודפשט ופעיל ציוני.
קורות חייו

מיקלוש הוניג נולד במשפחה יהודית בכפר קטן במחוז שומוג' כבנם של הסוחר אדולף הוניג ושל מריה קראוס. הוא השלים את לימודיו היסודיים והתיכוניים בדומבובאר, קאפושוואר ובוניהאד. כבר בימי האוניברסיטה, משנת 1897, עבד ככתב עיתון.
תחילה היה עובד פנימי (שכיר) של "יומן בודפשט" (Budapesti Napló),
לאחר מכן בין השנים 1904 עד 1921 הוא היה העורך המשותף לאחר מכן העורך הראשי של העיתון היומי "היממה" (A Nap)
בינתיים היה גם עמית מערכת בעיתון הספרותי "זמנים חדשים" (Új Idők)
עוזר עורך העיתון היומי "בימה הונגרית" (Magyar Szinpad)
בנוסף לכך ערך עיתונים כלכליים שונים ופרסם מאמרים רבים בעיתוני הקהילה היהודית
משנת 1921 היה המנהל הכללי של "אגודת המחקר ההונגרית"
הוא היה בין הראשונים שהעשיר את העיתונות ההונגרית בצורות כתיבה חדשות. סיפוריו הקצרים והרישומים על החיים היהודיים מאופיינים באצילות הסגנון.
הוא היה פעיל בחיים הציבוריים היהודיים:
כסגן ראש הקהילה היהודית של פשט (הקהילה היהודיות השנייה בגודלה באירופה)
היה חבר גם בוועד המנהל של אומיקה ההתאחדות הלאומית לתרבות לחינוך
ושל האגודה הספרותית היהודית-הונגרית
כן חבר בגוף היציג של החברה קדישא של פשט
בשנת 1939, בבורחו מהפשיזם, עלה לארץ ישראל. כאן הוא ייסד את העיתון Értesítő Tel Aviv (המודיע של תל אביב) ובין השנים 1941 לבין 1945, היה נשיא התאחדות עולי הונגריה, ולאחר מכן נשיא כבוד. לא ידוע על עבודתו ויצירתו בישראל.
אשתו הייתה מרגיט ריינר (1886–?), בתם של אדולף ריינר, סוחר דומבוואר, ושל רגינה אלטשטדטר, לה נישא ב-21 באוקטובר 1906 בדומבובאר.
כתביו

הארגון והסדר המשפטי של הודעות אשראי וחקירות מסחריות (1903)
לאחר החתונה (1904)
אדון הסגן מתחתן (1904)
תמונות ורישומים (בודפשט, 1907)
על האגף השליו (בודפשט, 1911)
הקרס של הקלונס (1911)
על מימי הווידוי (1912)
גלעד: וידויים, נסיפורים (בודפשט, 1914)
מה אנחנו רוצים? (1916)
אתמול והיום (1922)
דוחות של אגודת המחקר ההונגרית (1922–1926)
אנחנו אריסים (בודפשט, 1929)
צידה לדרך לפני כל נדרי (בודפשט, 1930)
הנצחה

בשנת 1999 נחשף לוח הנצחה על קיר ספריית גלה לרגל 120 שנה להולדתו.
לקריאה נוספת

Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
Takács Istvánné: Arcok Dombóvárról (2000) (פנים מדומבובאר)
הערות שוליים

↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 43355/1899. Forrás: MNL-OL 30794. mikrofilm 1038. kép 1. karton. Névváltoztatási kimutatások 1899. év 23. oldal 29. sor
↑  "Születési bejegyzése a somogyszili izraelita hitközség születési akv. 4/1879. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-04-18.
↑  "Házasságkötési bejegyzése a dombóvári polgári házassági akv. 38/1906. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-04-18.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262364405171  ISNI: 0000 0004 0307 2608  LCCN: n95047602  VIAF: 299469334   WorldCat (עם VIAF): 299469334
קרדן ישראל

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 תקופת הפעילות:  1982–הווה (כ־43 שנים)
 ענפי תעשייה:  נדל"ן, תקשורת, בנייה
 שווי שוק:  502 מיליון ש"ח (16 בפברואר 2025)
 הכנסות:  607 מיליון ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  120 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  65.0 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  830 מיליון ש"ח (2023)
 סך המאזן:  2.20 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  יוסף גרינפלד
 מנכ"ל:  אלון וולקן
 
קרדן ישראל בע"מ היא חברת החזקות ישראלית השולטת בחברות "קרדן נדל"ן" ו"קרדן תקשורת". מניות החברה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
היסטוריה

קרדן ישראל הוקמה בשם "קרדן השקעות" בשנת 1982, ומניות החברה נרשמו מיד למסחר בבורסה בתל אביב. בתחילת דרכה עסקה החברה בהשקעות בניירות ערך ומימון בשוק האפור. בסוף 1990, רכשה את החברה קבוצת יהלומנים שכללה את יוסף גרינפלד, אבנר שנור ואיתן רכטר, יחד עם שבח אופיר, ששימש קודם כחשב קונצרן כור תעשיות. אשר הפכו אותה לחברת החזקות והשקעות באמצעותה השקיעו בעשרות חברות ומיזמים שונים בישראל, מרכז ומזרח אירופה בתחומי הנדל"ן, הרכב, הפיננסים, התקשורת, והטכנולוגיה.
ביוני 2001, החלה קרדן לנהל משא ומתן עם משפחות רקנאטי וקרסו על-מנת להיכנס לגרעין השליטה בקונצרן אי די בי אחזקות, שהיה בעל החזקות בשורה ארוכה של מגזרים בעיקר בענפי הפיננסים, הקמעונאות והנדל"ן. נחתם הסכם שעל פיו הייתה אמורה קרדן לרכוש 24% ממניות הקונצרן תמורת 314 מיליון דולר, לפי שווי של 1.3 מיליארד דולר, ולהצטרף לגרעין השליטה לצידם של ליאון רקנאטי ומשפחת קרסו. בהמשך ניסתה קרדן לצרף את המיליארדר האוסטרלי פרנק לואי לעסקה. אך היא לא יצאה לפועל עקב התפוצצות בועת הדוט-קום והמצב הביטחוני הרעוע בישראל באותה עת. במקום קרדן רכש איש העסקים נוחי דנקנר את הקונצרן. במאי 2003, הודיעה החברה על תוכנית לרישום כפול, כך שבעלי המניות ב"קרדן ישראל" יחזיקו במניות של חברה הולנדית, שמניותיה ירשמו למסחר בבורסה הפאן אירופאית Euronext ובבורסה בתל אביב. המהלך הושלם ביולי 2003, לאחר שהחברה ההולנדית פרסמה הצעת רכש לכל מניות "קרדן ישראל". החברה ההולנדית "קרדן אן.וי" (הפכה לחברת האם של כל הקבוצה).
ביוני 2005, השלימה קרדן ישראל גיוס של 200 מיליון שקל, מהם 40 מיליון שקל בהנפקת מניות ו-160 מיליון שקל בהנפקת איגרות חוב. במקביל השלימה הצעת רכש למניות החברה הבת, קרדן נדל"ן, ומניות החברה נרשמו שוב למסחר בבורסה בתל אביב, כאשר את השליטה בה החזיקה "קרדן אן.וי".
בתחילת 2007, שווי השוק של "קרדן אן.וי" הגיע לכ-2 מיליארד שקל ויוסף גרינפלד, מבעלי השליטה, החליט לקחת הלוואה פרטית של 40 מיליון דולר מבנק לאומי לרכוש מניות נוספות בחברה ולהגדיל את החזקתו בה.
היסטוריה > המשבר בחברה

בעקבות המשבר הכלכלי העולמי בשנת 2009, קרס שווי עסקי הנדל"ן של החברה במזרח אירופה. לחברה היו חובות של מאות מיליוני שקלים והוחלט להפריד את הפעילות בישראל מ"קרדן אן.וי" ולחלק אותה לבעלי המניות של קרדן אן.וי כדיבידנד בעין (חלוקת דיבידנד שאינו במזומן, אלא בנכסים) בתור חברה חדשה בשם "קרדן יזמות", שנרשמה למסחר בבורסה, במקביל ל"קרדן ישראל" ו"קרדן אן.וי". "קרדן יזמות" מוזגה עם "קרדן ישראל" ב-2017.
בשנת 2011, הודיע "קרדן אן.וי" על הפסדים מצטברים של 1.3 מיליארד שקל בפעילות במזרח אירופהץ כאשר במקביל היה לה חוב למחזיקי האג"ח של בסך 2.73 מיליארד שקל. היא נכנסה למהלך של הסדר חוב בשנת 2014, במסגרתו נמכרו רוב החזקות החברה בהפסד ניכר.
במרץ 2015, הגיש בנק לאומי בקשה לפשיטת-רגל נגד יוסף גרינפלד לאחר שלא עמד בהחזר ההלוואה שלקח לרכישת מניות חברת קרדן אן.וי, ושווי המניות ששועבדו לטובת הבנק קרס. לאחר משא ומתן נמנע הבנק מלהכריז על גרינפלד כפושט רגל, אך הוא נכנס להסדר חוב אישי. במרץ 2019, אנשי העסקים גיל דויטש ורוני בירם הצטרפו לגרעין השליטה ב"קרדן ישראל" והם מחזיקים כל אחד ב-13.8%.
פעילות > ענף הרכב

בשנת 1990, נכנסה החברה להשקעה בענף הרכב, עם רכישת סוכנות הרכב "ליאו גולדברג בע"מ", שייבא לישראל כלי רכב של קונצרן ג'נרל מוטורס. בנוסף ביקשו לקנות את סוכנות BMW בישראל, אך הדבר לא יצאה לפועל. במקביל החל משא ומתן עם משפחת עיני על מיזוג פעילות היבוא של ג'נרל מוטורס בישראל לחברה אחת. בסוף 1993 הגיעו להסכם עם משפחת עיני על הקמת החברה המשותפת "יוניברסל מוטורס ישראל.
בתחילת נובמבר 2016 השלימה משפחת עיני את רכישת מניות "קרדן ישראל" (46.1%) ב"יוניברסל מוטורס ישראל", בתמורה לכ-398 מיליון שקל.
פעילות > נדל"ן במרכז ובמזרח אירופה

בשנת 1994 נכנסה חברת קרדן להשקעה ראשונה בעיר ורשה בפולין, במטרה לנצל את ההזדמנויות העסקיות שנוצרו עם נפילת הקומוניזם במזרח אירופה. החברה רכשה שטח קרקע בו עמד מפעל נטוש כ-4 ק"מ ממרכז העיר והקימה בו פארק עסקים - "מוקוטוב ביזנס פארק". תוך זמן קצר הצליחה החברה להשכיר את כל השטחים בפארק לחברות בינלאומיות. בשנת 1997 הקימה בסמוך את מרכז הקניות "גלריה מוקוטוב", שחובר בגשר ל"מוקוטוב ביזנס פארק", והפך למרכז המסחרי המצליח ביותר בוורשה. פעילות החברה גדלה תוך שנים ספורות ליותר מ-30 פרויקטים של מסחר ומשרדים תחת חברת בת מקומית בשם "GTC פולין". באפריל 2004, ביצעה "GTC פולין" הנפקה ראשונה לציבור בבורסה של ורשה, וגייסה 85 מיליון דולר לפי שווי שוק של כ-430 מיליון דולר. שנה אחר כך נסחרה בשווי של כ-700 מיליון דולר.
פעילות > נדל"ן בישראל

פעילות הנדל"ן של החברה בישראל מוחזקת באמצעות חברת הבת קרדן נדל"ן. בעבר החזיקה (בשותפות עם חברת אוסיף השקעות ופיתוח) גם בחברת "א.מ.ד פיתוח", חברה שהייתה במקור בבעלות עובדי וגמלאי קואופרטיב דן והחזקה מלאי קרקעות לפיתוח באזור גוש דן.
קרדן נדל”ן מחזיקה גם ב-30% מפרויקט הולילנד בירושלים. לאחר שהשלמת הפרויקט הוקפאה, החברה רכשה עוד 10% ממנו ב-2018. ב-2019 החלה בקידום שלב ב' של הפרויקט, בארבעה מגרשים שנותרו פנויים במתחם.
פעילות > פיננסים

בשנת 1993 נכנסה קרדן להשקעה ב"חברה המרכזית לניירות ערך בע"מ", חברה שעסקה בניהול תיקי ניירות ערך וקרנות נאמנות עבור לקוחות פרטיים. בשנת 1999 רכשה את רוב מניות החברה ושינתה את שמה ל"קרדן השקעות הון". ב-2001 מכרה את החברה לחברת הביטוח מגדל.
קרדן החזיקה ב-TBIH חברת החזקות בתחום השירותים הפיננסיים שהתמקדה בשווקים של מזרח אירופה. בסך הכל החזיקה עם שותפים שונים בחברות שירותים פיננסיים בשמונה מדינות במרכז אירופה ובמזרחה, לרבות בתחום ביטוח כללי, ביטוח חיים, ניהול קרנות פנסיה, ניהול נכסים ושירותי מימון (משכנתאות, ליסינג ומימון קמעונאי). חלק מההחזקות נמכרו ברווח תוך שנים ספורות. באוגוסט 2016, מכרה את יתרת הפעילות הפיננסית במזרח אירופה.
פעילות > תקשורת

בתחום תקשורת פעלה החברה בעיקר באמצעות חברת בת בשם "קרדן תקשורת" שהוקמה ב-1999. חברה זו החזיקה במניות של חברת "אר.אר. תקשורת לוויינים בע"מ" (RRsat) בחברת "די.בי.אס. שרותי לוויין (1998) בע"מ" (yes). בשנת 1996 הייתה החברה שותפה בהקמת רדיו קול חי והחזיקה 22.75% מהמניות. החל נובמבר 2000, החזיקה קרדן כ-70% מהבעלות בתחנה. בתחילת 2017 מכרה קרדן את החזקתה ברדיו קול חי. במהלך השנים 2003–2006 השקיעה כ-6.3 מיליון דולר בחברת "סינטק מדיה", חברת תוכנה ישראלית שפיתחה מערכות לניהול שידורי טלוויזיה. בינואר 2011 מכרה את אחזקותיה ב"סינטק מדיה" תמורת 18.9 מיליון דולר. בספטמבר 2013, מכרה את החזקתה בחברת הלוויינים RRsat לקרן ההשקעות ויולה, תמורת כ-17 מיליון דולר. קרדן השקיעה במהלך השנים כ-13 מיליון שקל ב-RRsat, ובשנים 2004–2013 היא קיבלה ממנה דיבידנדים של כ-58 מיליון שקל.
במאי 2006 עלה לאוויר בארצות הברית ערוץ BabyFirstTV, ערוץ טלוויזיה המיועד לפעוטות. הערוץ הוקם על ידי שרון רכטר, בתו של אחד מבעלי המניות הוא איתן רכטר ובעלה גיא אורנים. הערוץ משדר 24 שעות ביממה תכנים חינוכיים, רובם סדרות אנימציה, שנוצרו במיוחד בעבור תינוקות. חברת קרדן ישראל הייתה המשקיעה העיקרית בערוץ בתחילת דרכו, ובין השנים 2004 ל-2012 השקיעה בו כ-20 מיליון שקל. לאחר מכן הפסיקה להשתתף בגיוסי ההון של הערוץ ועקב כך דולל חלקה לשיעור של כ-25%. בינואר 2020, רכש איתן רכטר מקרדן את ההחזקות בערוץ תמורת כ-8 מיליון שקל.
פעילות > קרדן טכנולוגיות

בשנת 1994 הוקמה חברת "קרדן טכנולוגיות", זרוע ההשקעה בחברות היי-טק של קבוצת קרדן. "קרדן ישראל" החזיקה ב־57% מהחברה, איש העסקים בני שטיינמץ החזיק 26%, יזם ההון סיכון, מתי קרפ, החזיק 12% ויו"ר דירקטוריון החברה, משה שטיינגרט, החזיק 5%. קרדן טכנולוגיות החזיקה בשתי קרנות הון סיכון מצליחות, קרן ניצנים בה החזיקה 25% בקרן ו-32% בשותף הכללי (חברת הניהול של הקרן) וקונקורד בה החזיקה 25% מהקרן ו-38% מהשותף הכללי. בפברואר 2000, תכננה החברה לצאת בהנפקת מניות ראשונה לציבור לפי שווי של 100 מיליון דולר. מלבד קרנות ההון סיכון, החזיקה קרדן טכנולוגיות 40% ממניות חברת המחשוב EDS-ישראל, ו-50% בחברת אי-טרייד ישראל, למסחר במניות באמצעות האינטרנט. החברה הונפקה לבסוף לפי שווי של 66 מיליון דולר ביולי 2000.
בדצמבר 1999, רכשה 30% ממניות האתר למכירת ספרים "דיבוק" (dbook), אולם רוב ההשקעה נמחקה תוך זמן קצר, והאתר נסגר ב-2003. החברה ביצעה גם השקעות כושלות בפלטפורמות למסחר אלקטרוני, זירת מסחר אלקטרוני לפרחים.
במאי 2001, השיקה "קרדן טכנולוגיות" את אתר "אי-טרייד ישראל", למסחר בניירות ערך באינטרנט, בשיתוף חברת "אי-טרייד" מארצות הברית אולם האתר הפסיק לפעול לאחר כשנה בגלל סכסוך שפרץ עם חברת "אי-טרייד".
באוגוסט 2003, מכרה "קרדן טכנולוגיות" את פעילותה בניהול קרנות הון סיכון. ולמעשה, למעט אחזקותיה במספר חברות סטארט-אפ, הייתה לשלד בורסאי. בדצמבר 2006, רכשה קרדן טכנולוגיות שותפות בחמש חברות של פורמולה ויז'ן טכנולוגיות תמורת 21 מיליון דולר. אחת החברות, חברת התוכנה בבילון נמכרה בינואר 2008. שתיים מהחברות שנרכשו, FIS ו-IDIT, מוזגו לתוך חברת סאפיינס אינטרנשיונל קורפוריישן. השקעה נוספת מהתיק, חברת טרנסטק, נכנסה לפירוק ובעלי מניותיה איבדו את השקעתם. החברה החמישית, ג'יגה ספייסס ממשיכה לפעול. באוגוסט 2012, נמחקה "קרדן טכנולוגיות" מהמסחר בבורסה, לאחר הצעת רכש של "קרדן ישראל".
פעילות > קמעונאות

בתחום הקמעונאות פעלה החברה בעיקר באמצעות חסרת הבת "קרדן סחר", שעסקה גם בייבוא ושיווק של מוצרי צריכה שונים, ו"קרדן מזון" שעסקה בניהול מסעדות ויבוא מזון.
בשנת 1994 קיבלה את הזיכיון להקמת רשת מסעדות סבארו בישראל. לאחר שהקימה 18 מסעדות בישראל מכרה קרדן את הרשת בשנת 2000, מאחר שלא הצליחה להגיעה לרווחיות.
בשנת 1996 רכשה את רשת חנויות המחשבים באג מולטיסיסטם, ומכרה אותה כעבור חמש שנים בהפסד. בסוף 1996 רכשה גם את פעילות יצרנית המזון מעדני אוליביה, בסוף שנת 2000 מכרה 50% מהחברה לתנובה וביוני 2002 את יתרת אחזקותיה.
באפריל 1997, רכשה מקונצרן כלל 50% מחברת הבת "כלל שיווק ומסחר" שעסקה ביבוא מותגי ספורט ושעוני יוקרה לישראל, אך החברה איבדה את רוב זיכיונות היבוא שלה באותה עת, והעסקה בוטלה.
ביוני 1997 הייתה קרדן שותפה, יחד עם סופר-פארם ו"לאומי ושות'", בקבוצה שזכתה במכרז של רשת איקאה השוודית לקבלת זיכיון החברה בישראל. אך ברגע האחרון החליטה סופר-פארם, שהייתה השותפה הבכירה בקבוצה, לוותר על הזיכיון והוא עבר לקבוצת פישמן וקואופ הריבוע הכחול.
קרדן סחר הייתה יבואנית והמשווקת של מוצרי חשמל ביתיים, בין השאר מתוצרת החברות סניו, איטצ'י, אייווה, סאוטר, ליבהר, ועוד. בשנת 2003 קיבלה הנציגות הבלעדית לייבוא ושיווק מוצרי ווירפול בישראל. בשנת 2010, נסגרה קרדן סחר ופיטרה את כל עובדיה עקב איבוד הזיכיון.