stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחום הכרזה

בתכנות מחשבים, תְּחוּם הַכְרָזָה של שם משתנה הוא החלק של התוכנית שבו הקישור בין השם למשתנה תקף; כלומר, היכן שניתן להשתמש בשם כדי להתייחס לישות. בחלקים אחרים של התוכנית, השם עשוי להתייחס לישות אחרת (ייתכן שיש לו הכרזה אחרת), או לא להתייחס לשום דבר (יכול להיות שהוא לא מוגדר). תחום הכרזה מסייע במניעת התנגשות שמות בכך שהוא מאפשר לאותו שם להתייחס לאובייקטים שונים - כל עוד לשמות יש תחומים נפרדים. תחום ההכרזה של שם משתנה ידוע גם כנראות של ישות, במיוחד בספרות ישנה או טכנית יותר - הנראות היא מנקודת המבט של הישות המוזכרת, לעומת תחום ההכרזה שמתמקד בשם המפנה.
המונח "תחום הכרזה" משמש גם להתייחסות לקבוצה של כל קישורי השמות התקפים בתוך חלק של תוכנית או בנקודה נתונה בתוכנית, מה שמכונה בצורה נכונה יותר "הקשר" או "סביבה".
במינוח דייקני, ובפועל ברוב שפות התכנות, "חלק מתוכנית" מתייחס לחלק מקוד המקור (אזור הטקסט), והוא ידוע בתור תחום הכרזה לקסיקלי. עם זאת, בשפות מסוימות, "חלק מתוכנית" מתייחס לחלק מזמן הריצה (פרק זמן במהלך ביצוע התוכנית), ומכונה תחום הכרזה דינמי. שני המונחים הללו מטעים במקצת - הם עושים שימוש לרעה במונחים טכניים, כפי שנדון בהגדרה - אבל ההבחנה עצמה מדויקת, ואלה הם המונחים הסטנדרטיים בהתאמה. תחום הכרזה לקסיקלי הוא המוקד העיקרי של מאמר זה, כאשר תחום הכרזה דינמי ניתן להבנה בהנגדה לתחום הכרזה לקסיקלי.
ברוב המקרים, פענוח שמות המבוסס על תחום הכרזה לקסיקלי הוא פשוט יחסית לשימוש ומימוש, שכן בשימוש ניתן לקרוא לאחור בקוד המקור כדי לקבוע לאיזו ישות מתייחס השם, ובמימוש ניתן לשמור רשימה של שמות והקשרים בעת הידור או פירוש של תוכנית. קיימים קשיים במיסוך שמות, הצהרות קדימה והעברת משתנים, בעוד שבעיות עדינות יותר מתעוררות עם משתנים לא מקומיים, במיוחד בסגור.
הגדרה

ההגדרה הנוקשה של תחום ההכרזה (הלקסיקלי) של שם (מזהה) היא חד משמעית: היקף לקסיקלי הוא "החלק של קוד המקור שבו חלה קשירה של שם עם ישות". זה נשאר כמעט ללא שינוי מההגדרה משנת 1960 במפרט של ALGOL.
בדרך כלל תחום הכרזה מתייחס למצב שבו שם נתון יכול להתייחס למשתנה נתון - כאשר להצהרה יש השפעה - אך יכול לחול גם על ישויות אחרות, כגון פונקציות, טיפוסים, מחלקות, תוויות, קבועים ומניות (enumerations).
הגדרה > תחום הכרזה לקסיקלי מול תחום הכרזה דינמי

הבחנה מהותית בתחום הכרזה היא המשמעות של "חלק מתוכנית". בשפות בעלות תחום הכרזה לקסיקלי (נקרא גם תחום הכרזה סטטי), פענוח השם תלוי במיקום בקוד המקור ובהקשר הלקסיקלי (נקרא גם הקשר סטטי), המוגדר לפי המקום בו המשתנה או הפונקציה מוגדרים. לעומת זאת, בשפות בעלות תחום הכרזה דינמי פענוח השם תלוי במצב התוכנית כאשר נתקלים בשם, אשר נקבע על ידי הקשר הביצוע (נקרא גם הקשר זמן ריצה, הקשר קריאה או הקשר דינמי). בפועל, עם תחום הכרזה לקסיקלי שם מפוענח על ידי חיפוש בהקשר הלקסיקלי המקומי, ואם זה נכשל, על ידי חיפוש בהקשר הלקסיקלי החיצוני לו, וכן הלאה; בעוד שעם תחום הכרזה דינמי, שם מפוענח על ידי חיפוש בהקשר הביצוע המקומי, ואז אם זה נכשל, על ידי חיפוש בהקשר הביצוע החיצוני, וכן הלאה, מתקדמים במעלה מחסנית הקריאות.
רוב השפות המודרניות משתמשות בתחום הכרזה לקסיקלי למשתנים ופונקציות, אם כי נעשה שימוש בתחום הכרזה דינמי בשפות מסוימות, בעיקר בכמה דיאלקטים של Lisp, כמה שפות "סקריפטים" וכמה שפות תבניות. Perl 5 מציע הן תחום הכרזה לקסיקלי והן דינאמי. אפילו בשפות בעלות תחום הכרזה לקסיקלי, תחום הכרזה עבור סגור יכול לבלבל את חסרי הידע, שכן אלה תלויים בהקשר הלקסיקלי שבו מוגדר הסגור, ולא היכן שהוא נקרא.
ניתן לקבוע פענוח לקסיקלי בזמן הידור, והוא ידוע גם בשם קישור מוקדם (early binding), בעוד שבאופן כללי ניתן לקבוע פענוח דינמי רק בזמן ריצה, ולכן הוא ידוע כקישור מאוחר (late binding).
הגדרה > מושגים קשורים

בתכנות מונחה עצמים, שיגור דינמי בוחר מתודה של אובייקט בזמן ריצה, אם כי קישור השם בפועל תלוי בשפה - יש שפות בהן הוא מתבצע בזמן הידור ויש שבזמן ריצה. תחום הכרזה דינמי דה-פקטו נפוץ בשפות מאקרו, שאינן עושות ישירות פענוח שמות, אלא מרחיבות שמות במקום.
כמה שלדי תוכנה, למשל AngularJS, משתמשים במונח "תחום הכרזה" במשמעות שונה לחלוטין מהאופן שבו הוא משמש במאמר זה. בשלדי תוכנה אלו תחום ההכרזה הוא רק אובייקט של שפת התכנות שבה הם משתמשים (JavaScript במקרה של AngularJS) המשמש בדרכים מסוימות את שלד התוכנה כדי לחקות תחום הכרזה דינמי בשפה המשתמשת בתחום הכרזה לקסיקלי עבור המשתנים שלה. תחומי ההכרזה הללו ב-AngularJS יכולים להיות בעצמם בהקשר או לא בהקשר (במשמעות הרגילה של המונח) בכל חלק נתון של התוכנית, בהתאם לכללים הרגילים של תחום הכרזה משתנה של השפה כמו כל אובייקט אחר, ומשתמשים בכללי ירושה והכללה (transclusion) משלהם. בהקשר של AngularJS, לפעמים משתמשים במונח "$scope" (עם סימן דולר) כדי למנוע בלבול, אך השימוש בסימן הדולר בשמות משתנים לרוב מקבל יחס שלילי במדריכי הסגנון.
שימוש

תחום הכרזה הוא מרכיב חשוב בפענוח שמות, שהוא בתורו בסיסי לסמנטיקה של השפה. פענוח שמות (כולל תחום הכרזה) משתנה בין שפות תכנות, ובתוך שפת תכנות, משתנה לפי סוג הישות; הכללים לתחום ההכרזה נקראים כללי תחום ההכרזה. יחד עם מרחבי שמות, כללי תחום הכרזה חיוניים בתכנות מודולרי, כך ששינוי בחלק אחד של התוכנית אינו שובר חלק לא קשור.
רמות של תחום הכרזה

לתחום ההכרזה מנעד רחב, החל מביטוי בודד ועד לתוכנית כולה, עם הרבה דרגות אפשריות ביניהם. כלל תחום ההכרזה הפשוט ביותר הוא תחום ההכרזה הגלובלי - כל הישויות זמינות לאורך התוכנית כולה. כלל תחום ההכרזה המודולרי הבסיסי ביותר הוא בעל שתי רמות, עם תחום הכרזה גלובלי בכל מקום בתוכנית, ותחום הכרזה מקומי בתוך פונקציה. תכנות מודולרי מתוחכם יותר מאפשר תחום הכרזה ברמת מודול נפרד, שבו שמות גלויים בתוך המודול (פרטיים למודול) אך אינם גלויים מחוצה לו. בתוך פונקציה, שפות מסוימות, כגון C, מאפשרות תחום הכרזה נפרד לבלוק, ומאפשרות בכך להגביל את תחום ההכרזה גם לאזור מתוך פונקציה; אחרות, בעיקר שפות פונקציונליות, מאפשרות תחום הכרזה לביטוי, כדי להגביל את תחום ההכרזה לביטוי בודד. תחומי הכרזה אחרים כוללים תחום הכרזה ברמת קובץ (בעיקר ב-C) שמתנהג בדומה לתחום הכרזה ברמת מודול, ותחום הכרזה ברמת בלוק גם מחוץ לפונקציות (דוגמה בולטת היא Perl).
סוגיה עדינה היא מתי בדיוק מתחיל ונגמר תחום הכרזה. בשפות מסוימות, כמו C, תחום ההכרזה של השם מתחיל בהכרזת השם, ולכן לשמות שונים המוכרזים בתוך בלוק נתון יכולים להיות תחומי הכרזה שונים. זה מחייב הכרזת פונקציות לפני השימוש בהן, אם כי לא בהכרח הגדרתן, ודורש הכרזה קדימה במקרים מסוימים, במיוחד עבור רקורסיה הדדית. בשפות אחרות, כגון Python, תחום ההכרזה של שם מתחיל בתחילת הבלוק הרלוונטי שבו השם מוכרז (כגון התחלה של פונקציה), ללא קשר למקום שבו הוא מוגדר, כך שלכל השמות בתוך בלוק נתון יש את אותו תחום הכרזה. ב-JavaScript, תחום ההכרזה של שם המוכרז באמצעות let או const מתחיל בהכרזת השם, ותחום ההכרזה של שם המוכרז באמצעות var מתחיל בתחילת הפונקציה שבה השם מוכרז, מנגנון הידוע כהעברת משתנים (variable hoisting). ההתנהגות של שמות בהקשר שיש להם ערך לא מוגדר משתנה בין שפות: ב-Python השימוש בשמות לא מוגדרים מניב שגיאת זמן ריצה, בעוד שב-JavaScript שמות לא מוגדרים המוצהרים עם var ניתנים לשימוש בכל הפונקציה מכיוון שהם קשורים במשתמע לערך undefined.
רמות של תחום הכרזה > תחום הכרזה של ביטוי

במקרה של תחום הכרזה של ביטוי (expression scope), תחום ההכרזה של קישור השם מוגבל לביטוי בלבד. תחום הכרזה של ביטוי זמין בשפות רבות, במיוחד שפות פונקציונליות המציעות תכונה הנקראת ביטויי הכרזה (let-expressions) המאפשרים לתחום ההכרזה להיות ביטוי יחיד. זה נוח אם, למשל, דרוש ערך ביניים לחישוב. לדוגמה, ב- Standard ML, אם f() מחזירה 12, אז let val x = f() in x * x end הוא ביטוי המוערך ל 144, תוך שימוש במשתנה זמני בשם x כדי להימנע מקריאת f() פעמיים. שפות מסוימות עם תחום הכרזה של בלוק מתקרבות לפונקציונליות זו על ידי מתן תחביר לבלוק שיוטמע בביטוי; לדוגמה, ניתן לכתוב את הביטוי Standard ML שהוזכר לעיל ב- Perl כ- do { my $x = f(); $x * $x }, או ב- GNU C בתור ({ int x = f(); x * x; }) .
ב- Python, למשתני עזר בביטויי מחולל והבנות רשימות (list comprehensions, ב-Python 3) יש תחום הכרזה של ביטוי.
ב-C, לשמות משתנים באב טיפוס של פונקציה יש תחום הכרזה של ביטוי, הידוע בהקשר זה כ- function protocol scope . מכיוון שלא מתייחסים לשמות המשתנים באב הטיפוס (ייתכן שהם שונים בהגדרה בפועל) - הם רק דמה - הם מושמטים לעיתים קרובות, אם כי הם עשויים לשמש ליצירת תיעוד, למשל.
ראו גם

סגור (שפות תכנות)
משתנה (תכנות)
Copy constructor
הערות שוליים

↑  תְּחוּם הַכְרָזָה במילון טכנולוגיית המידע: שפות תכנות (תשע"ה), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Borning A. CSE 341 -- Lexical and Dynamic Scoping. University of Washington.
↑  Crockford, Douglas. "Code Conventions for the JavaScript Programming Language". נבדק ב-2015-01-04.
תל שלם

| --- | --- |

תל שלם, מבט מהצפון
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מחוז הצפון, ישראלישראל
 רכס הרים:  בקעת בית שאן 
 קואורדינטות:  32°23′57″N 35°31′35″E﻿ / ﻿32.39916667°N 35.52638889°E﻿ / 32.39916667; 35.52638889
  (למפת צפון השומרון מוגדלת) תל שלם(למפת צפון השומרון רגילה) תל שלם(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל שלם(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל שלם
 
פסל של הקיסר אדריאנוס שנמצא בתל שלם, הפסל מסמל את חגיגת הניצחון על היהודים המורדים ודיכוי מרד בר כוכבא מוצג במוזיאון ישראל
ראש ארד של ילד קטן שנמצא בתל שלם ליד הפסל של הקיסר אדריאנוס, ומצביע על כך שהקיסר דורך על ילד יהודי כחלק מהצגת הניצחון ודיכוי מרד בר כוכבא
תל שלם (שנקרא גם "תל רדרה") הוא תל בעמק בית שאן, כ-2 קילומטרים מדרום לקיבוץ טירת צבי. במקום התגלו בשנת 1970 שרידיו של מחנה צבאי רומאי. סמוך לתל נמצאה כתובת של הלגיון השישי פראטה. בשנת 1975 התגלה במקום באקראי פסל ברונזה מפואר של הקיסר אדריאנוס. בעקבות התגלית נערכו במקום חפירות בשנת 1978. לא רחוק מהתל נמצאה כתובת מונומנטלית המוקדשת לקיסר אדריאנוס ולפי הפירוש המקובל היא הייתה חלק מקשת ניצחון שהוקדשה לקיסר בידי הסנאט הרומי לכבוד הניצחון ודיכוי מרד בר כוכבא. בשנת 1996 נערכה במקום חקירת בדיקה ונתגלתה עיר מבוצרת נוספת מתקופת הברונזה 1ב, לצד עין אסור, מגידו, עין ציפורי, ותל ערני.
מחנה הצבא הרומי

ב-25 ביולי 1975, סמוך לתל שלם, גילה תייר מניו יורק, בעזרת גלאי מתכות, חלקים מפסל ברונזה של אדריאנוס ובהם ראשו של הקיסר. בעקבות התגלית נערכו מיד חפירות בדיקה, שבהן נמצאו חלקי הפסל והתברר כי חלקים נוספים ממנו, ובהם ראש נוסף, נשארו במקום התגלית. אופי המבנים והתוכנית אשר נחשפו כבר בעת הבדיקות הראשוניות, העידו כי מדובר במחנה רומי. אישוש למסקנה זאת הוא לוח אבן שנתגלה בתל שלם בשנות ה-60 של המאה ה-20 ועליו כתובת הקדשה ללגיון שישי פראטה. הכתובת מאפשרת לקשור במידה מסוימת של ודאות את המחנה עם הלגיון הרומי השישי.
במשך שלוש עונות חפירה קצרות, כשהאחרונה שבהן נערכה בפברואר 1978 בשיתוף עם המכון לארכאולוגיה של אוניברסיטת תל אביב, נעשה ניסיון לברר את גבולות המחנה, וממדיו הוערכו בכ-150X210 מטרים, אובחנו בו שלוש שכבות יישוב: השכבה העליונה כללה שרידים דלים מהתקופה הממלוכית. מתחתיה נתגלתה שכבה שכללה מספר קברים ללא ממצאים ברורים, ואולי אף היא שייכת לאותה תקופה, ואילו השכבה העיקרית השלישית שייכת ליישוב ולמחנה הרומי. על פי ממצא החרסים היה מיושב בתקופות הכנעניות, בתחילת התקופה הישראלית, בימי שיבת ציון ובתקופות ההלניסטית, הרומית והביזנטית.
המחנה הוקם ככל הנראה בראשית המאה ה-2, עם הגעת לגיון נוסף לפרובינקיה יהודה. העדויות הקראמיות והנומיסמטיות מלמדות על כך שהמחנה ננטש זמן מה לאחר אמצע המאה ה-2. המבנים שנחשפו הוקמו מלבני בוץ שהונחו על יסודות אבן. בגבולו הדרומי של המחנה נחשף חלק מבית מרחץ ובו רצפות פסיפס מרשימות עם דגמים גאומטריים.
מתאר המחנה מלבני וגודלו כ-32 דונם בקירוב. עוד ניתן להבחין בקיומם של שני שערים לפחות, בפאה הצפונית ובפאה הדרומית, בשני שלישים ושליש הפאה כנהוג במחנות מטיפוס זה, שביניהם היה נהוג למתוח את הרחוב הראשי – ה"ויה פרינקיפליס". ואומנם, הסברה לכך שרחוב זה היה קיים מתחזקת לאור תוצאות החפירה שערך גדעון פרסטר בסמוך למבנה שבו התגלה פסל הקיסר. יש להניח כי היו שני שערים נוספים במרכז הפאות המזרחית והמערבית. עוד במחנה מתחם מבונה קטן יותר אך דומיננטי, ובו בית המרחץ שנחפר בשנות השבעים, ואותו ניתן לזהות אולי כפרינקיפיה (מפקדה).
פסל אדריאנוס

מרבית השברים של פסל אדריאנוס, כ-50 במספר, נחשפו בעומק שבין 30 ל-80 ס"מ במבנה לבנים אשר נחשף רק בחלקו, בצפון המחנה. שברים נוספים נלקטו במקום גם לאחר החפירות באזור המחנה, הגם שעבר סיקול וחריש עד לעומק 2.10 מ' בשנים עברו. ב-1984 הצליחו עובדי מעבדת השימור של מוזיאון ישראל לשחזר את חלקו העליון של הפסל ובכך לסווגו כשליט הניצב לבוש שריון ומברך את צבאו, או כשליט ניצב כשבידו האחת שרביט ובידו השנייה אוחז בחרבו.
נראה כי טיפוס זה של פסל, שהיה גדול במעט מממדיו הטבעיים של אדריאנוס ועשוי מארד, ייצג את הקיסר בלגיון הרומי בכל נדודיו והוצב במחנותיו במקדש שהיה צמוד למפקדה. הזיהוי נעשה בנקל על ידי הקבלות לפסלי שיש ולמטבעות. על שריונו יש תיאור בלתי-רגיל של שלושה זוגות לוחמים, עירומים, בכוריאוגרפיה של קרב פנים אל פנים כמיטב המסורת היוונית. אחד הזוגות, במרכז, מתואר כך שדמות אחת מניחה את רגלה על זו שלרגליה, הנכנעת. בכך יש לראות אולי אלגוריה לניצחונו של אדריאנוס על בר-כוכבא.
בדיון מחודש בפסל טען גרגל כי ראש ארד של ילד קטן שנמצא בתל שלם מצביע על כך שהקיסר דורך על ילד יהודי, בדומה לפסלים דומים משיש שהתגלו במזרח האימפריה הרומית, אך הוא הראשון מסוגו שנעשה בארד. הדמיון הגדול ביותר לפסל, נמצא בפסל שמקורו בכרתים, וכיום הוא נמצא במוזיאון באיסטנבול. בפסל זה אדריאנוס דורך על ילד ברברי, ככל הנראה יהודי, ומסמל בזאת את עליונותה של האימפריה הרומית על היהודים המובסים.
הכתובת הלטינית המונומנטלית

כשנה ומחצה לאחר גילוי הפסל, בסוף חודש ינואר ובראשית פברואר 1977, בעת חפירת יסודות לסככת כלים במרחק של קילומטר וחצי מצפון מערב למחנה בתל שלם, באזור של קיבוץ טירת צבי, נחשפו שני קברי ארגז בנויים מאבנים מסותתות וקבר נוסף נחשף באופן חלקי. מקום התגלית נקרא בפי אנשי המקום "גבעת חילבוני", על שמו של בעל האדמות בעבר, שכיהן כראש עירית בית שאן בתקופת המנדט הבריטי. מקום זה ששמו הוא תל אל-רקתה, מזוהה עם סומיאס, כפר מתקופת האימפריה הביזנטית, אשר שכן 12 ק"מ דרומית לבית שאן, בכל אחד מקברים היו כ-15 נקברים, והם תוארכו בעזרת מתנות הקבר למאה ה-4 או ה-5.
בעת פתיחת אחד הקברים, התברר כי חלק מן האבנים המסותתות שמהן היה בנוי, הן שברים של לוחות הנושאים שרידי כתובת מונומנטלית בלטינית. שישה לוחות או חלקיהם שרדו ואוחו מחדש בידי מעבדת השימור של מוזיאון ישראל, והם מהווים כרבע מאורכה המשוער של הכתובת השלמה. האבנים האחרות נלקחו אולי אף הן מהמונומנט נושא הכתובת.
ממדי הכתובת ואף תוכנה שוחזרו במידה רבה של ודאות. לכתובת שלוש שורות החקוקות באיכות יוצאת מהכלל. לממדי האותיות הגדולות (41 ס"מ) אין אח ורע במזרח (להוציא אותיות מספר מפטרה ללא הקשר ברור), ובמערב יש להזכיר את הפנתאון ברומא, למשל. רוחבה של הכתובת הוא כ-11 מטרים וגובהה כ-1.30 מטר; וזו לשונה (לאחר שחזור והשלמה על ידי ורנר אק וגדעון פרסטר):
.
הקיסר והאימפרטור, בנו של טראיאנוס האלוהי מנצח הפרתים, נכדו של נרווה האלוהי. טראיאנוס אדריאנוס האוגוסטוס, פונטיפקס מקסימוס, בעל סמכות טריבון בפעם העשרים, אימפרטור בפעם השנייה, קונסול בפעם השלישית, אבי המולדת, (מקדישים את השער) הסנט והעם הרומאי.
.
ממדיה ולשונה של הכתובת מעידים כי נקבעה בחזיתו של קשת ניצחון לאדריאנוס. קרבתו למקום התגלית של פסל הארד של הקיסר, מאפשרת להציע בזהירות, כי ייתכן אף שהפסל ניצב על גבי שער זה. העובדה כי הכתובת כתובה בלטינית ולא ביוונית, הלשון המקובלת במזרח, מחזקת את ההנחה כי הקדשת הכתובת ובניית השער, הן פרי יוזמה של השלטונות המרכזיים והחלטה של הסנאט והעם הרומי, או לחלופין של מפקדת הלגיון. שני האירועים הסבירים ביותר שבעטיים יכול היה להיות מוקם מונומנט מסוג זה, הם לרגל ביקורו של אדריאנוס באזור בשנת 130 כפי שהציע בארסווק, או, כפי שמתקבל יותר על הדעת, לרגל סיום המלחמה הקשה כנגד המורדים היהודיים בהנהגתו של שמעון בר כוכבא והכרזת הסנט על ניצחונו של אדריאנוס בשנת 136, תוך הענקת התואר אימפרטור לאדריאנוס פעם נוספת.
לצד כתובת זו ראוי להזכיר את כתובת לאדריאנוס (ירושלים), אף היא לכבוד ביקורו של אדריאנוס בארץ.
מקור השם

שלם והבקעה הפורייה שלידה נזכרות גם בתיאור פלישתו של נבוכדנצאר מלך בבל לממלכת ישראל בספר יהודית. גם אוסביוס, אגריה והירונימוס מזכירים מקום בשם שלם במרחק שמונה מילים מדרום לבית שאן.
מקור השם בערבית - תל א-רדע'ה ("תל הבוץ") קשור בניסיונם של הערבים לפרוץ מהאזור לארץ ישראל בשנת 638 לספירה. כדי למנוע זאת פתחו הביזנטים את סכרי ההשקיה והפרשים הערבים שקעו בבוץ. קרב זה מכונה בפי הערבים יום א-רדע'ה (יום הבוץ).
השערת מקום טבילתו של ישו בידי יוחנן המטביל

מיקומו המדויק של המקום בו הטביל יוחנן המטביל את מאמיניו ואת ישו היה נושא למחקר ממושך. לפי המסתבר מהבשורה על-פי מתי וכמקובל כיום, המקום שכן ליד יריחו - בבית עברה, אך בבשורה על-פי יוחנן נטען כי היה זה במרחק הליכה בן יום בלבד מקנה שבגליל ויומיים עד שלושה מירושלים: ”וְגַם יוֹחָנָן הָיָה טֹבֵל בְּעֵינוֹן קָרוֹב לְשָׁלֵם”. דבר זה ממקם את מקום הטבילה צפונה מיריחו, אולי בסמוך לתל שלם.
תל שלם במאה העשרים

במהלך מלחמת העצמאות, לאחר שפלש לעמק בית שאן, השתלט חיל המשלוח העיראקי על מספר תלים שולטים. בניסיון לשוב ולהשתלט על תל שלם ב- 26 בספטמבר 1948, על מנת להוכיח למשקיפי האו"ם שליטה בשטח ערב ההפוגה הראשונה נפגע ונהרג אברהם (בובי) הבר, מ"חברת הנוער" שהתחנכה אז בטירת צבי, חייל בגדוד 13. התל נשאר כעמדה צבאית המסמנת את הגבול עד מלחמת ששת הימים. המעיין שלמרגלותיו נקרא "מעין אברהם" על שמו.
ראו גם

הלגיון השישי פראטה
אדריאנוס
מרד בר כוכבא
לקריאה נוספת

"תל שלם", חדשות ארכאולוגיות נז-נח, (1976), עמ' 17–18
"תל שלם", חדשות ארכאולוגיות סה-סו, (1978), עמ' 9
"תל שלם", חדשות ארכאולוגיות פט (1987), עמ' 30
"תל שלם, 1988", חדשות ארכאולוגיות צב (1988), עמ' 20
גדעון פרסטר, "טירת צבי", חדשות ארכאולוגיות 71-72, (אפריל 1977), עמ' 17
עמנואל אייזנברג, "תל שלם – חפירת בדיקה באתר מבוצר מתקופת הברונזה הקדומה 1ב", עתיקות 30, עמ' 1–24
גדעון פרסטר, "פסל-ברונזה של הדריאנוס עוטה שריון", קדמוניות ח (תשלה), 1975, עמ' 38–40 1975
מנחם מור, "משלם לתל שלם: ביקור הדריאנוס בפרובינקיית יודיאה", חידושים בארכאולוגיה של ירושלים וסביבותיה - קובץ מחקרים כרך ט, 2015, עמ' 299–312
The Bar Kokhba War Reconsidered, Peter  Schäfer (editor), Tübingen: Mohr: 2003
N. Zori, An Inscription of the Legion VI Ferrata from Northern Jordan Valley, Israel Exploration Journal 21 (1971), pp 53-54
Y Tsafrir, Tabula Inperii Romani: Iudaea-Palaestina (Jerusalem 1994) pp. 219-20
G. Foerster, "A Cuirassed Statue of Hadrian", IMN 16 (1980) 107-110
G. Foerster, "A Cuirassed Bronze Statue of Hadrian", Atiqot (English Version) 17 (1985), pp. 139-157
R. A. Gergel, "The Tel Shalem Hadrian Reconsidered", American Journal of Archaeology, Vol. 95, No. 2. (Apr. 1991), pp. 231-251
Eck, Werner and Gideon Foerster, "Ein Triumphbogen für Hadrian im Tal von Beth Shean bei Tel Shalem", JRA 12 (1999), pp. 294-313
Eck, Werner, "Ein Spiegel der Macht. Lateinische Inschriften römischer Zeit in Judaea/Syria Palaestine", ZDPV 117 (2001), pp. 47-63
Werner Eck, "The Bar Kokhba Revolt: The Roman Point of View", The Journal of Roman Studies, Vol. 89, (1999), pp. 76-89
M. Heinzelmann, M. Buess, "Ein hadrianisches Militärlager bei Tel Shalem (Israel) – Ergebnisse einer geophysikalischen Prospektionskampagne", in: Kölner und Bonner Archaeologica 2, 2012, S. 175–180
M. Mor, What Does Tel Shalem Have To Do with the Bar Kokhba Revolt?, Scripta Judaica Cracoviensia, 2013, Volume 11, pp. 79–96
Benjamin Arubas, Michael Heinzelmann, David Mevorah, Andrew Overman, Capricorno Alae VII Phrygum … (i) Interim report on the fort near Tel Shalem, Journal of Roman Archaeology, Volume 32, 2019, pp. 201-213
Avner Ecker, Benjamin Arubas, Michael Heinzelmann, David Mevorah, "Interim report on the inscriptions from the aedes of the fort near Tel Shalem", Journal of Roman Archaeology, Volume 32, 2019, pp. 214-222
Cimadomo, Paolo, Franco, Luca, Paglia, Silvio, "Hadrian in Ioudaea The Celebration of the Emperor Examined Throughout the Tel Shalem Bronze Statue", BABesch - Bulletin Antieke Beschaving 94., 2019, pp. 193-210
M. Mor, "From Shalem (Jerusalem) to Tel Shalem: Hadrian’s visit in provincia Judaea", CORNUCOPIA. Studies in honor of Arthur, Segal M. Eisenberg and A. Ovadiah (eds.), 2019, pp. 221-226
הערות שוליים

1 2  עמנואל אייזנברג, תל שלם – חפירת בדיקה באתר מבוצר מתקופת הברונזה הקדומה 1ב, עתיקות 30, עמ' 1–24 (מקוון באתר כתבי העת המדעיים JSTOR)
↑  N. Zori, An Inscription of the Legio VI Ferrata from Northern Jordan Valley, Israel Exploration Journal 21 (1971), pp 53-54
↑  תל שלם, חדשות ארכאולוגיות נז-נח, (1976), עמ' 17–18
↑  G. Foerster, "A Cuirassed Bronze Statue of Hadrian", Atiqot (English Version) 17 (1985), pp. 139-157
↑  R. A. Gergel, The Tel Shalem Hadrian Reconsidered, American Journal of Archaeology, Vol. 95, No. 2. (Apr. 1991), pp. 231-251
↑  Israel Museum NewsIstanbul, Archaeological Museum, inv. no. 50. G. Mendel Musées impériaux ottomans. Catalogue des sculptures grecques, romaines et byzantines (Istanbul 1914) II, no. 585, 316-20; C.C. Vermeule, Hellenistic and Roman Cuirassed Statues, Berytus 13 (1959) 55, no. 182, pl. XV.47; and H.G. Niemeyer, Studien zur statuarischen Darstellung der römischen Kaiser (Berlin 1968) no. 53, p. 97, pl. 17.2
↑  Y Tsafrir, Tabula Inperii Romani: Iudaea-Palaestina (Jerusalem 1994) pp. 219-20
↑  גדעון פרסטר, טירת צבי, חדשות ארכאולוגיות 71-72, (אפריל 1977), עמ' 17
↑  Eck, Werner and Gideon Foerster, Ein Triumphbogen für Hadrian im Tal von Beth Shean bei Tel Shalem, JRA 12 (1999), pp. 294-313
↑  גדעון פרסטר, בני ארובס, ודודי מבורך, פסל הברונזה של הקיסר, שער הדריאנוס ומחנה הלגיון - חוזרים לתל שלם, באתר רשות העתיקות
↑  Glen W. Bowersock, 'The Tel Shalem Arch and P. Nahal Hever/Seiyal 8', in The Bar Kokhba War Reconsidered, Peter Schäfer (editor), Tübingen: Mohr: 2003, pp. 171-177
↑
Eck, Werner and Gideon Foerster, Ein Triumphbogen für Hadrian im Tal von Beth Shean bei Tel Shalem, JRA 12 (1999), pp. 308-312
↑  הברית החדשה, הבשורה על-פי יוחנן, פרק ג', פסוק 23.
↑  הנצרות וארץ הקודש, אהרון לירון, 1997, עמ' 30, ISBN 9651601094
↑  אתר טירת צבי, הקרב על התילים
פסל של אדריאנוס המוצג כיום במוזיאון באיסטנבול. אדריאנוס מוצג בו כדורך על ילד, כפי הנראה בדומה לפסל שהתגלה בתל שלם.
כתובת הקדשה לקיסר אדריאנוס מהסנאט הרומאי לכבוד ניצחונו ודיכוי מרד בר כוכבא
תמונת אילוסטרציה של שער הניצחון בתל שלם שמשוער שהקדישו הסנאט והעם הרומאי לכבוד הקיסר אדריאנוס לאחר דיכוי המרד
כתובת ההקדשה מתל שלם, כפי שהיא מוצגת במוזיאון ישראל
תהילים ל"ה

תהילים ל"ה הוא המזמור השלושים וחמישה בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-34) ומיוחס לדוד המלך. המזמור הוא אחד מארבעה עשר מזמורים הפותחים במילה 'לדָוִד'. קריאת הפרק הומלצה בספרי הסגולות כסגולה אם קמו עליך מריבים.
תוכנו של המזמור

מזמור ל"ה מורכב מעשרים ושמונה פסוקים ומחולק לשלושה חלקים:
תוכנו של המזמור > א'-י'

המזמור נפתח בבקשת המשורר מאלוהים שילחם באויביו במקומו ובשבילו: "רִיבָה ה' אֶת יְרִיבַי לְחַם אֶת לֹחֲמָי" (א'). המשורר מפרט איך בדיוק ילחם בשבילו אלוהים: "הַחֲזֵק מָגֵן וְצִנָּה וְקוּמָה בְּעֶזְרָתִי. וְהָרֵק חֲנִית וּסְגֹר לִקְרַאת רֹדְפָי אֱמֹר לְנַפְשִׁי יְשֻׁעָתֵךְ אָנִי" (ב'-ג').
המשורר מסביר את בקשתו לפני אלוהים: "כִּי חִנָּם טָמְנוּ לִי שַׁחַת רִשְׁתָּם חִנָּם חָפְרוּ לְנַפְשִׁי" (ז'), ומתחייב כי לאחר קיום בקשתו ישמח באלוהים ויברכו: "וְנַפְשִׁי תָּגִיל בַּה' תָּשִׂישׂ בִּישׁוּעָתוֹ." (ט'), "כָּל עַצְמוֹתַי תֹּאמַרְנָה ה' מִי כָמוֹךָ מַצִּיל עָנִי מֵחָזָק מִמֶּנּוּ וְעָנִי וְאֶבְיוֹן מִגֹּזְלוֹ" (י').
תוכנו של המזמור > י"א-י"ח

בחלקו השני של המזמור המשורר מתאר את פעולותיהם של אויביו: "יְקוּמוּן עֵדֵי חָמָס אֲשֶׁר לֹא יָדַעְתִּי יִשְׁאָלוּנִי" (י"א), "יְשַׁלְּמוּנִי רָעָה תַּחַת טוֹבָה שְׁכוֹל לְנַפְשִׁי" (י"ב).
יתרה להתנכלויות והבגידות מתאר המשורר את חדוות שונאיו בתבוסתו: "וּבְצַלְעִי שָׂמְחוּ וְנֶאֱסָפוּ נֶאֶסְפוּ עָלַי נֵכִים וְלֹא יָדַעְתִּי קָרְעוּ וְלֹא דָמּוּ" (ט"ו).
גם את חלקו השני של המזמור המשורר חותם בהבטחה שהוא יודה לו ויהלל אותו לאחר הצלתו: "אוֹדְךָ בְּקָהָל רָב בְּעַם עָצוּם אֲהַלְלֶךָּ" (י"ח).
תוכנו של המזמור > י"ט-כ"ח

בחלקו האחרון של המזמור המשורר מצפה שאויביו לא ישמחו במפלתו: "אַל יִשְׂמְחוּ לִי אֹיְבַי שֶׁקֶר שֹׂנְאַי חִנָּם יִקְרְצוּ עָיִן" (י"ט).
המשורר מתעטר בפני אלוהים שישמע לתפילתו: "רָאִיתָה ה' אַל תֶּחֱרַשׁ אֲדֹנָי אֲל תִּרְחַק מִמֶּנִּי" (כ"ב),
ושב ומחכה לגאולתו ומתפלל שידידיו ירננו בה, כמו שאויביו ושונאיו שמחו במפלתו: "יָרֹנּוּ וְיִשְׂמְחוּ חֲפֵצֵי צִדְקִי וְיֹאמְרוּ תָמִיד יִגְדַּל ה' הֶחָפֵץ שְׁלוֹם עַבְדּוֹ" (כ"ז).
המשורר חותם את החלק הסוגר של המזמור, בהבטחה כי ימשיך ויודה לאלוהים כל הזמן: "וּלְשׁוֹנִי תֶּהְגֶּה צִדְקֶךָ כָּל הַיּוֹם תְּהִלָּתֶךָ" (כ"ח).
המזמור בליטורגיה

פסוק י' - מופיע בתפילת נשמת כל חי. מלבד זאת, שני חלקיו של הפסוק משמשים לפרשנויות הן בדבר הדרך הראויה לתפילה (התנדנדות בתפילה ותנועה בלתי פוסקת - כָּל עַצְמוֹתַי תֹּאמַרְנָה) והן בדבר רחמנותו של אלוהים כלפי בני האדם (מַצִּיל עָנִי מֵחָזָק מִמֶּנּוּ וְעָנִי וְאֶבְיוֹן מִגֹּזְלוֹ).
חלק מפסוק כ"ז מצוטט בתפילת ויאתיו כל לעבדך.
בתרבות

כל עצמותי - ניגון חב"ד שמקורו בעיירה נעוועל. לניגון ביצוע של חנן בן ארי במסגרת פרויקט צמאה.
כל עצמותי תאמרנה - יצחק רייס.
כל עצמותי - מיכאל שניצלר באלבום לעבעדיגע ספרי תורה.
הערות שוליים

↑  ראו פרקים: כ"ד, כ"ה, כ"ו, כ"ז, כ"ח, ל"ב, ל"ד, ל"ה, ל"ז, ק"א, ק"ג, ק"י, קל"ח, קמ"ד.
↑  כל הסגולות הטמונות בפרקי תהילים, באתר מוקד תהילים ארצי, ‏כ"א בתמוז ה'תש"פ
↑  ספר הניגונים - ניגוני חב"ד, ניגון ר"כ.
↑  הניגון להאזנה מתוך היכל הנגינה, באתר היכל מנחם.
↑  כל עצמותי, חנן בן ארי מפרויקט צמאה באתר חב"ד אינפו.
↑  כל עצמותי תאמרנה, יצחק רייס, באתר יוטיוב.