stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חנוך לנער
רקע והקמה

בשנים תשט"ו (1955) הוקם בהוראת הרבי מליובאוויטש בכפר חב"ד בית הספר למלאכה שנועד עבור תלמידי ישיבות שהתקשו עם לימודי קודש במשך יום שלם. באותה תקופה היה גל של עליית הנוער שהוכוונו ללימודי מקצוע, ויחד עם העובדה שבני ישיבות לא מיהרו להשתלב במסגרת זו, נהפך המוסד למקום מועדף לנערי העולים. בשנים האחרונות של המוסד ירדה רמתו הרוחנית והמקצועית עד שנסגרה בשנת תשנ"ו (1996). עקב כך, נוצר מצב בו מסלול הלימודים היחיד לבחורים הוא המסגרת הישיבתית הקלאסית. נערים שמסגרת כזו הייתה קשה עבורם, מצאו את עצמם ברחוב.
בקיץ שנת תשס"ג אסף הרב וילשאנסקי קבוצת נערים מקהילת חב"ד בצפת, שהיו באותה תקופה ללא כל מסגרת ישיבתית מתאימה, והחל ללמוד איתם שיעור תורה שבועי. במהלך השיעורים עלו מהם תלונות על הנטישה שחוו מעולם הישיבות ועל העדר מסגרת ישיבתית מתאימה לצרכיהם. הרב וילשאנסקי הציע להקים עבורם מסגרת זמנית לקיץ, בו ישולבו לימודי תורה וחקלאות ובמהלכה ייבחנו חלופות ראיות. באייר תשס"ג קמה המסגרת הזמנית בחצר ביתו ובתפעולו השוטף של עינב וספי, מאנשי חב"ד ביישוב יסוד המעלה. המסגרת שתוכננה להימשך כשבועיים, נמשכה למעשה חודשיים וחצי. במקביל הגיעו פניות מהורים לנערים חסרי מסגרת, מצפת ומחוצה לה, וזוהה הצורך להקים מסגרת קבועה וייחודית עבור אותם נערים.
בשנת הלימודים תשס"ד, לאחר סיום המסגרת הזמנית של הקיץ, הוקם באופן רשמי מוסד הלימודים הראשון ברשת "חנוך לנער", כאשר הרב אליעזר וילשאנסקי משמש כראש ישיבה והרב שניאור ליפסקר כמנכ"ל. המסגרת כללה שילוב של לימודי יהדות ולימודי מקצוע. בשנים שלאחר מכן הוקמו למוסד סניפים נוספים.
מוסדות > ישיבת חנוך לנער

הוקמה לקראת שנת הלימודים תשס"ד ביישוב שדה אליעזר. המסגרת כללה חצי יום לימודי יהדות ישיבתיים וחצי יום לימודי רתכות ומכונאות, מקצתם בשיתוף עם אולפנת בני עקיבא במירון. לקראת שנת הלימודים תשס"ו עברה הישיבה ליישוב דלתון, שם התקיימה שלוש שנים וחצי. באמצע שנת הלימודים תשס"ט, עברה הישיבה למתחם רחב ידיים באזור התעשייה של העיר צפת, אותו רכשה באמצעות מימון המונים בסיוע חסידי חב"ד בארץ ובעולם. עקב בעיות עם רישוי המתחם לאור העובדה שהוא ממוקם באזור תעשייה, עברה הישיבה למבנה של ישיבת "צעירי השלוחים" בצפון העיר. בשנת תשע"ד זכתה הישיבה במרכז לרכישת מתחם אכסניית הנוער 'בית בנימין' שבמרכז העיר צפת, ושם ממוקמת הישיבה עד היום. בין השנים תשע"ז-תש"פ התקיים גם סניף של הישיבה בעיר אופקים.
ישיבת חנוך לנער מיועדת לנערים בגילאי ישיבה קטנה (13-16) ומושם בה דגש מרכזי על למידה בהתאמה פרטנית, העצמה אישית, מענה רגשי, והכשרת התלמידים ללמידה ברמה גבוהה. כיום יש סניף בצפת שמכיל כ-120 תלמידים ומנהלו החינוכי הוא הרב שלום לבקיבקר.
מוסדות > מכון תורני טכנולוגי

נפתח בשנת הלימודים תש"ע לבוגרי "ישיבת חנוך לנער". בתחילה פעל המכון תחת רשת עמל, לאחר מכן עבר לרשת אורט עד לשנת תשפ"ב, אז החל לפעול תחת הרשת העצמאית "חנוך לנער" שתחת משרד העבודה. התלמידים במוסד לומדים לבחינת בגרות במקצועות הטכנולוגיים ואת מקצועות החשמל והמחשוב. מנהלו החינוכי הוא הרב שלמה אזרף.
כדי לאפשר לנערים למידה מותאמת, משולבים לימודי קודש עם לימודי חול. תוכני הלימוד עוברים התאמה ייחודית: כמות חומרי הלימודים קטנה ומונגשת באופן ידידותי, שיעורים פרטיים ניתנים לפי הצורך, כיתות קטנות, חוברות ודפי עבודה, אינטראקציה עם התלמידים ויותר דגש על הבנה מעמיקה ופחות על הספק. בשיעורים הפרונטליים נעשה שימוש במיצגים ויזואליים ובכלים דידקטיים מתקדמים, הרבה מעבר למקובל בישיבות המסורתיות.
מוסדות > מכון הסמכה לרבנות

בשנת תשע"ז נפתח בצמוד למכון התורני טכנולוגי מסלול נפרד עבור הרוצים ללמוד הנדסאות, חשמל ומבנאות (הנדסה אזרחית), בשילוב לימודי הסמכה לרבנות מטעם הרבנות הראשית לישראל. לימודי ההנדסה נעשים בשיתוף עם המכללה האקדמית צפת, כאשר חנוך לנער אחראית על בניית תוכנית הלימודים הרבנית, ניהול המסלול, עידוד התלמידים להצלחה והעמדת תנאי פנימייה מלאים. הלימודים במכון נמשכים כשנתיים. כיום לומדים במכון כ-140 תלמידים ובוגריה משולבים ביחידות מובחרות בצה"ל ובמשרות בכירות בשוק התעסוקה.
במשך שלוש שנים זכתה כיתת חנוך לנער במקום הראשון בממוצע כיתתי בפרויקט הגמר של חשמל בישראל. הזכיות הרצופות העלו את הדירוג של מסלול הלימודים להנדסאות במכללה האזורית של צפת, ממקום 15 למקום 4 בישראל.
מוסדות > כרם חיה מושקא

ברוח ובשיטת ישיבת חנוך לנער והמכון התורני טכנולוגי, נפתח בשנת תש"פ מוסד דומה גם עבור בנות. בשנה ראשונה המוסד פעל מהישוב ביריה בצפת. לאחר מכן עבר לקריית שמונה, תחת משרד החינוך. בכרם חיה מושקא לומדים, לצד לימודי קודש, אומנויות העיצוב ומגדנאות. במוסד לומדות כ-50 בנות, ומנהלתה החינוכי היא גברת ורד סגרה.
גישה חינוכית

הקמתה של רשת חנוך לנער מבוססת על מכתבו של הרבי מליובאוויטש ביחס נערים שלא מסוגלים ללמוד במסגרת ישיבתית יום שלם. וכך כותב הרבי:
ישנם כמה אברכים ובחורים, אשר אי אפשר מפני כמה סיבות להכניסם ולהמשיכם ללימוד בישיבה כל היום כולו, אבל [אפשר ש]ילמדו איזה שעות ביום נגלה וחסידות, בתנאי אשר ילמדום גם כן אומנות ומלאכה, הנה נכון במאוד... ובטח אשר מוסד שכזה היה מביא תועלת מרובה לכמה בחורים ואברכים
האמירה פורצת הדרך של מוסדות חנוך לנער, בהתאם למכתבו של הרבי, היא בעצם ההכרה בקיומם של נערים ונערות חרדים שלא מותאמים ללמידה במסגרת של ישיבה או סמינר רגילים, ויש להתאים עבורם מסגרות חלופיות שמשלבות הכשרה לימודית ותעסוקתית. יתרונו החינוכי של מוסדות חנוך לנער על פני מוסדות דומים לו, הוא בגישה האקטיבית לאתר את הנערים עבורם נדרשת גישה חינוכית ייחודית ותוכנית לימודית מותאמת, ודאגה למסגרת עבורם לפני שהם מגיעים למצב של נשירה מהלימודים. זאת בניגוד לתפיסה הרווחת בה מציעים לתלמיד מסגרת מותאמת רק בדיעבד לאחר שנשר מהישיבה. עיקרון זה הופך את מוסדות חנוך לנער למוסדות מועדפים לכתחילה עבור בחורים ובחורות איכותיים ולא רק כמוסד ברירת מחדל. הנהלת המוסד רואה בגישה זו המשך של מה שהיה נהוג במסורת היהודית בכל הדורות.
בנוסף, הנהלת המוסדות מכירה בצורך לתת מענה להיבטים הרגשיים של התלמידים, בהקשר האישי, המשפחתי, החברתי, ודגש מיוחד על תפיסת הפנימיה כמקום עם היבטים חינוכיים משמעותיים ולא רק כממלא פונקציה של שינה בלבד. גם הפעילות החברתית בשעות הפנאי נתפסת כמנוף להשפעה בלתי פורמלית וגם בהם משולבים היבטים חינוכיים מהנים. בשעות אחר-הצהריים מתקיימים חוגי העשרה במגוון תחומים. ביניהם: כתיבת סת"ם, מוזיקה, גינון, טיפול בבעלי-חיים, דרמה, גרפיקה ממוחשבת, עזרה ראשונה, ספורט ונגרות.
בתקופות החגים יוצאים התלמידים לפעילות עם כוחות הביטחון וחיילי צה"ל. בימי בין הזמנים, מארגנת הישיבה "ישיבת בין הזמנים" בהם יוצאים תלמידי המוסדות לפעילות אתגרית בשטח. מוסדות הרשת נהנים מחדרי פנאי רבים, מתחמי משחקייה מאובזרים הכוללים מערכות פלייסטיישן מתקדמות, שולחנות פינג פונג, הוקי אוויר ומשחקי חברה ומחשבה שונים. כמו כן ישנם מגרשי כדור רגל וכדור סל, ויציאות קבועות לבריכה ולטיולי שטח.
אותות והישגים

נכון להיום (תשפ"ב), לומדים בכלל מוסדות רשת חנוך לנער כ-300 תלמידים ותלמידות והיא מנוהלת על ידי כ-130 אנשי צוות.
מנהל הישיבה, הרב וילשאנסקי, קיבל בשנת 2017 תעודת מנהל מצטיין מרשת אורט ישראל. במשך שנתיים קיבל המוסד מקום ראשון באקלים בית ספרי חיובי. בסקרי שביעות רצון שעורכת קרן ידידות טורונטו אצל הורים, קיבל חנוך לנער דירוג גבוה.
בשנת תשע"ג קיבל המוסד את פרס החינוך הארצי. ראש עיריית צפת, מר אילן שוחט, הציג את המוסד כפרויקט הדגל של העיר.
מנהל הישיבה, הרב אליעזר וילשאנסקי, היה מיוזמי ומנהלי "הסדר חב"ד" של בחורי ישיבות חב"ד מול צה"ל. ההסכם זכה להצלחה גדולה ועקב כך עורר פולמוס נוקב בתקשורת החרדית.
ראו גם

כפר צבי סיטרין
הערות שוליים

↑  אתר הישיבה
↑  ישיבת "חנוך לנער", המיועדת לבחורים חב"דיים, נחנכה אמש בצפת - דיווח באתר 'שטורעם'
↑  צפת: מועצת העיר אישרה את מכירה הקמפוס לישיבת "חנוך לנער" - דיווח באתר חב"ד און ליין
↑  מעמד כנס היסוד 'חנוך לנער' באופקים - דיווח באתר חב"ד און ליין
↑  כיצד מתמודדים עם תופעת הנשירה במגזר החרדי - ראיון עם הרב וילשנאסקי ברדיו קול ברמה
↑   תלמידי מוסדות "חנוך לנער" צפת בשירת המונים (צוזאמעניגון), סרטון  באתר יוטיוב
↑  מסורת של 17 שנה: ב'חנוך לנער' כבשו את הצפון
↑  ישיבת הקיץ של "חנוך לנער" בעיצומה
↑  לאחר מבצע לימוד: התמימים מחנוך לנער במסע גיבוש מאתגר
↑  "חנוך לנער" מסיימים שנה ביבשה, באוויר, ובים
↑  נציג ראשי הישיבות בהסכם עם צה"ל מדבר על הכל – ריאיון עם הרב וילשאנסקי באתר חב"ד אינפו
ביקור של השר יריב לוין בישיבת חנוך לנער בצפת. לימינו ראש העיר של צפת, מר שוקי אוחנה. ממול יושבים (מימין לשמאל): מר יצחק עלי, מצוות ההקמה של המכון הטכנולוגי; הרב אליעזר וילשאנסקי, ראש הישיבה; הרב שניאור ליפסקר, מנכ"ל המוסדות
מרחבי המשחק ומבני הלימוד של ישיבת חנוך לנער
כיתת מחשבים במכון התורני טכנולוגי
הרב שמואל אשכנזי (מימין) מוסר שיעור בישיבת חנוך לנער. לצידו יושב ראש הישיבה, הרב אליעזר וילשאנסקי (2007)
הרב אליעזר וילשאנסקי מקבל תעודת "מנהל ראוי לציון", מאת מנכ"ל אורט ישראל מר צבי פלג (2017)
חצי האי שוסטקוביץ'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  דמיטרי שוסטקוביץ' 
 גובה:  327 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  72°11′00″S 71°20′00″W﻿ / ﻿72.183333333333°S 71.333333333333°W﻿ / -72.183333333333; -71.333333333333
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהחצי האי שוסטקוביץ'(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהחצי האי שוסטקוביץ'(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיחצי האי שוסטקוביץ'(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיחצי האי שוסטקוביץ'
 
חצי האי שוסטקוביץ' (באנגלית: Shostakovich Peninsula) הוא חצי האי מכוסה קרח, בדרום האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
חצי האי ממוקם צפונית למפרצון סטרווינסקי, ובולט לתוך מדף הקרח באך.
שיא גובהו של חצי האי - 327 מטרים מעל פני הים.
חצי האי שוסטקוביץ' הוא אחד משמונת חצאי האי שבאי אלכסנדר.
היסטוריה > גילוי ומיפוי חצי האי

חצי האי מופה לראשונה על ידי מחלקת "הסקרים מעבר לים" (Overseas Surveys) של הממלכה המאוחדת בהתבסס על תצלומי לוויין שצולמו על ידי הסוכנות הלאומית לאווירונאוטיקה של ארצות הברית (U.S. National Aeronautics) וסוכנות החלל של ארצות הברית (Space Administration); המיפוי בוצע בשיתוף פעולה עם הסקר הגאולוגי של ארצות הברית.
המיפוי עודכן בהתבסס על ידי תצלומי לוויין לנדסאט של ארצות הברית בינואר 1973.
היסטוריה > מקור השם

שמו של חצי האי ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
חצי האי נקרא על שמו של המלחין הרוסי דמיטרי שוסטקוביץ'; וזאת בדומה לאתרים סמוכים רבים באזור אשר נקראו על ידי הוועדה המייעצת על שמם של מלחינים ויצירות מוזיקליות.
ראו גם

| אתרים על שם מלחינים, מוזיקאים ויצירות מוזיקליות באי אלכסנדר |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | באלאקירב • בארטוק • גילברט • דיליוס • מיקאדו • סאליבן • סיבליוס • פלסטרינה |  |
| הדומי קרח | הנדל • וגנר • מוצרט |  |
| מדפי קרח | באך • ברהמס • בריטן |  |
| שדות שלג | שדה השלג פרסל |  |
| מפרצונים | בוקריני • ברהמס • בריטן • היידן • ובר • ורדי • מנדלסון • סטרווינסקי • פורה • קופרן • ראמו • שוברט |  |
| הרים, רמות ומצוקים | רכס אטאנסוב • רמת אלגר • נונאטאקי אפאלאצ'יה • הר בורודין • פסגת גלוק • הר גריג • רמת דביסי • הר וילבי • מעבר האפנר • הרי לאסוס • הר ליסט • שלוחת מאהלר • פסגות מוסורגסקי • הר מורלי • נונאטאק פיגארו • הר פינאפור • גבעות פינלנדיה • הר צ'ייקובסקי • הר שומאן • גבעת שופן |  |
| חצאי אי | אירואיקה • בטהובן • מונטוורדי • שוסטקוביץ' |  |
| לשונות יבשה | נקודת ברליוז • נקודת רוסיני |  |
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  מידע גאוגרפי
1 2 3  מידע היסטורי על מיפוי ההר
↑  הגוף שקדם לנאס"א
↑  מידע היסטורי על מתן שמות אתרים באזור
טלאוצרס

| טלאוצרס |
| --- | --- |
  שלד ואיור של טלאוצרס
תקופה
תחילת מיוקן-תחילת פליסטוקן 16–2.6 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מפריטי פרסה
משפחה:: קרנפיים
סוג:: טלאוצרס
מינים
 T. aginense  T. americanum  T. brachyrhinum  T. hicksi  T. fossiger  T. guymonense  T. major  T. medicornutum  T. meridianum  T. proterum
שם מדעי
 Teleoceras ‏האטצ'ר, 1894

טלאוצרס (שם מדעי: Teleoceras; מילולית: "קרן מושלמת": "keratos" - קרן, "teleos" - מושלם) הוא סוג קדום של קרנף אשר חי במצרים, דרום צרפת ובאמריקה הצפונית. מאובניו התגלו בנברסקה בתצורות בהם השתמרו מאות קרנפים כאלה, אשר מתו יחדיו והשתמרו במצב מתקדם, לרבות עגל המנסה לינוק מאמו. הוא חי בין תחילת המיוקן עד הפליוקן ושרד עד לתחילת הפליסטוקן מלפני 16-2.6 מיליון שנה.
יונק זה היה עגלגל בעל גוף חביתי דמוי היפופוטם ורגליים קצרות בהרבה מהקרנפים המודרניים וייתכן מאוד שהיה שוכן בביצות ובאגמים ועולה ליבשה לעיתים רחוקות. הוא הגיע לאורך 3 מטרים ולמשקל של 1.8 טון. הוא היה בעל ראש קטן עם קרן קטנה מאוד בקצה.
למרות גודלו הוא נטרף בידי טורפים גדולים מתקופתו כמו תנינאים יבשתיים גדולים, הברבורופליס (Barbourofelis) וההאינדון, כולם בעלי נשיכה חזקה מאוד עם ניביהם הגדולות.
בתרבות

הטלאוצרס נראה בשניים מפרקי הסדרה פלאווורלד ששודרה בין 1994-1997.
חצי האי רקלוס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  אליזה רקלוס 
 גובה:  382 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 אורך הרכס:  13 ק"מ 
 קואורדינטות:  64°33′00″S 61°47′00″W﻿ / ﻿64.55°S 61.7833°W﻿ / -64.55; -61.7833
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהחצי האי רקלוס(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהחצי האי רקלוס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיחצי האי רקלוס(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיחצי האי רקלוס
 
חצי האי רקלוס או חצי האי רקלו (באנגלית: Reclus Peninsula) הוא חצי אי באזור חוף דנקן, בחוף המערבי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.
חצי האי מהווה את הגדה המערבית של מפרץ שארלוט.
אורכו של חצי הוא 13 קילומטרים.
גובהו של חצי האי 382 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי חצי האי

חצי האי מופה לראשונה בשנת 1898 על ידי המשלחת האנטארקטית הבלגית, בפיקודו של אדריאן דה ז'רלאש.
היסטוריה > מקור השם

ז'רלאש נתן ללשון היבשה שבקצה הצפוני של חצי האי את שמה – כף רקלוס.
ז'רלאש קרא ללשון היבשה על שמו של ז'אק אליזה רקלוס, גאוגרף וסופר צרפתי.
בשנת 1960, הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה, נתנה את השם רקלוס לחצי האי כולו.
לקריאה נוספת

United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, Sailing Directions for Antarctica: Includes Islands South of Latitude 60°, P 147
Defense Mapping Agency 1992, Sailing Directions (planning Guide) and (enroute) for Antarctica, P 336
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  אורכו של חצי האי
↑  מידע גאוגרפי
חילוק רשויות

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  מסכת ערובין, דף פ"ט, עמוד א'
 משנה תורה:  ספר זמנים, הלכות עירובין, פרק ג', הלכה י"ח
 שולחן ערוך:  אורח חיים, סימן שע"ב, סעיף א'
 
סוגיית חילוק רשויות עוסקת בטלטול על גג שמעל בתים השייכים לאדם שונים
סוגיית חילוק רשויות עוסקת גם בטלטול על גגות של בתים השייכים לאנשים שונים, מופרדים זה מזה, אך סמוכים זה לזה
חילוק רשויות הוא כלל בהלכות ערובין, העוסק בגבולות איסור טלטול חפצים בשבת, בין רשות היחיד אחת לרשות היחיד אחרת, ודן בגדר רשות היחיד כאשר מדובר בשטח הטפל לרשות - גג. הסיבה לאיסור הוא מכיוון שחז"ל חששו שאם יטלטלו בקביעות מרשות אחת לשנייה יבואו לטלטל מרשות היחיד לרשות הרבים, דבר האסור באיסור חמור מהתורה.
הגדרת האיסור

כבר במשנה נחלקו התנאים בהגדרת האיסור: שאלה זו התעוררה כיסוד לקביעת ההלכה בנוגע לטלטול בין גג של רשות היחיד אחת לרשות היחיד אחרת. ברור, כי משפטית, הגג שייך לבעל הבית שמתחתיו, שהוא בעליו של הבית. השאלה היא האם גג של שתי רשויות שמתחתיו ישנם שני בתים, נחשב כשתי רשויות או לא.
רבי מאיר מכריע את השאלה וקובע ש”כל גגות העיר רשות אחת הן”. אך כל החכמים חלוקים עליו: רובם סוברים ש”כל אחד ואחד רשות בפני עצמו”, ואילו רבי שמעון מכריע בשיטה ממוצעת בין שתי השיטות, וקובע כי קיים חילוק בין כלים ששבתו בגג מערב שבת, לבין כלים שלא שבתו בגג. כאשר אנו מתייחסים לכלים שהיו בערב שבת בגג, אנו מתייחסים לכל הגג כרשות אחת, ומותר לטלטל בגג בחופשיות. אך כאשר אנו מתייחסים בנוגע לטלטול כלים שלא היו בגג מערב שבת, אנו מחשיבים את הגג כרשויות אחדות שאסור לטלטל מאחת לשנייה.
להלכה נפסק בתלמוד ולהלכה ברמב"ם ובשולחן ערוך כשיטת רבי שמעון בר יוחאי.
בפרשנות מחלוקת זו הסתפקו גדולי האמוראים: השאלה הראשונה בה הסתפק רמי בר חמא היא, האם גדר האיסור לטלטל בין רשויות היחיד שונות לפי החכמים האוסרין זאת, קשור בשימוש מעשי שונה, כלומר כאשר קיימות שתי רשויות שבכל אחת מהם משתמש אדם אחר המשמש כבעל רשות זו, אסרו חז"ל לטלטל בין רשות זו לרשות אחרת, שכן הדבר עשוי לגרום שיטלטלו בין רשות היחיד לרשות הרבים, אך שונה הדין בגג של אכסדרה (פרוזדור מחוץ לבית המיועד למנוחה) שאין משתמשים בו כדירה, ואין איסור לטלטל מגגו של בית אחד לגג אכסדרה של אדם אחר, או שמא תלוי הדבר בבעלות, כלומר גדר האיסור היה שלא יטלטלו מבית השייך לאדם אחד לבית השייך משפטית לאדם אחר, ודין זה שייך כמובן גם בגג שאין משתמשים בו באופן קבוע או כלל.
שאלה דומה שאל רב ביבי בר אביי אודות גג של בית וגג של חורבה. כאשר רב כהנא לא הבין מה ההבדל בין שאלתו לשאלתו של רמי בר חמא, ורב ביבי בר אביי הסביר לו שהשאלה התעוררה בו, בכך שגם אם התשובה לשאלתו של רמי בר חמא היא - שמותר לטלטל בין גג של בית לגג אכסדרה מכיוון שאינו עשוי לדור בתוכו, ייתכן שאסור לטלטל בין גג של בית לגג של חורבה, שכן זו האחרונה ראויה לדור בתוכה, אף על פי שאין מתגוררים בה זמנית מסיבות טכניות (חשש שהחורבה תתמוטט).
הגדרת האיסור > מחלוקת בשיטת החכמים

נחלקו גדולי האמוראים, מה דינו של גג כזה, לפי שיטת החכמים האומרת כי כל גג של בית נחשב לרשות בפני עצמה, וממילא אסור לטלטל מאחת לשנייה. השאלה היא האם מותר לטלטל באותה רשות עצמה באופן חופשי, או שמא גם באותו גג עצמו אסור לטלטל. רב קובע כי מכיוון שכל חלק מהגג נחשב כרשות בפני עצמה, הרי היא כרשות היחיד שפרוצה לגמרי לרשות האסורה לה - הרשות היחיד האחרת, וממילא הטלטול בגג כזה אסור. לעומת זאת, שמואל סבור שהטלטול בגג כזה מותר, מכיוון שכל גג נחשב כמוקף במחיצה על ידי הדין גוד אסיק מחיצתא - אנו מחשיבים את מחיצות הבית מלמטה כאילו עולים ונמשכים בגג עצמו ומפרידים בין רשות אחת לשנייה.
דיון זה התקיים בגגות שונים שמעל בניין אחד, לפי שיטת חכמים. דיון דומה מתקיים בין רב לשמואל, לפי שיטת רבי מאיר המחשיב את כל הגגות כרשות אחת, במקרה שישנן בניינים שונים שלהם גגות הסמוכים זה לזה. במקרה כזה קיימת מחלוקת האם מותר לטלטל בכל אחת מהגגות, אך הדעות הפוכות: רב שאסר את הטלטול במקרה הקודם ולא התיר את הטלטול מדין "גוד אסיק מחיצתא", סובר שבמקרה כזה בו מחיצות הבית גלויות וניכרות ניתן לומר גוד אסיק מחיצתא, ואילו שמואל אומר שכאן אסור לטלטל לפי רבי מאיר שמחשיב את כל הגג כרשות אחת, וממילא אנו מחשיבים את כל השטח המוקף כשטח אחד, שהוא אסור בטלטול אם יש בו שטח גדול יותר מבית סאתיים
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ערובין, דף ע"ז, עמוד א' תלמוד בבלי, מסכת ערובין, דף צ"ב, עמוד א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות עירובין, פרק ג', הלכה י"ח.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן שע"ב, סעיף א'.
חצי הכדור המזרחי

חצי הכדור המזרחי
חצי הכדור המזרחי, הקרוי גם ההמיספירה המזרחית, חצי הכדור האוריינטלי וההמיספירה האוריינטלית (באנגלית: Eastern Hemisphere ו-Oriental Hemisphere), הוא מונח גאוגרפי המתאר את חצי כדור הארץ הממוקם מזרחית למרידיאן הראשי (שחוצה את גריניץ', לונדון, הממלכה המאוחדת) ומערבית לקו אורך 180 (שחוצה בעיקר את האוקיינוס השקט). בנוסף, משתמשים במונח כדי להתייחס לאירואפרסיה ואוקיאניה, בניגוד לחצי הכדור המערבי, שכולל בעיקר את אמריקה הצפונית והדרומית. בנוסף, משתמשים לעיתים במונח זה בהקשר גאופוליטי ותרבותי כשם נרדף לעולם הישן.
גאוגרפיה

העיגול הכמעט-מושלם (כדור הארץ הוא ספרואיד אובלי ששטוח יותר מסביב לקו המשווה) שתוחם את חצאי הכדור המזרחי והמערבי הוא מוסכמה מוחלטת ושרירותית, בניגוד לקו המשווה (קו דמיוני שמקיף את כדור הארץ, במרחק שווה מהקטבים שלו), שמחלק את כדור הארץ לחצי הכדור הדרומי וחצי הכדור הצפוני. המרידיאן הראשי בקו אורך 0° והאנטימרידיאן בקו אורך 180°, הם הגבולות המוסכמים, מאחר שהם מחלקים את קווי האורך המזרחיים ואת קווי האורך המערביים. המוסכמה הזו הוחלטה ב-1884, בועידת המרידיאן הבינלאומית שנערכה בוושינגטון די. סי., ושם אומצו הרעיונות של המהנדס הקנדי סאנדפורד פלמינג לזמן סטנדרטי. ההמיספרות שאושרו לא מקבילות ליבשות מדויקות. חלקים ממערב אירופה, מערב אפריקה, אוקיאניה, וצפון-מזרח רוסיה נמצאים בחצי הכדור המזרחי, כאשר הם מנותקים מהיבשות שיוצרות את אבן הבוחן לרוב המבנים הגאופוליטיים של "המזרח" ו"המערב".
המרכז של חצי הכדור המזרחי ממוקם באוקיינוס ההודי, בהצטלבות של קו המשווה וקו האורך 90° מזרח, 910 ק"מ מערבית לאינדונזיה, ברכס 90 מזרח. האדמה הקרובה ביותר היא האי סימלוואי ב-2°35′N 96°05′E﻿ / ﻿2.583°N 96.083°E﻿ / 2.583; 96.083.
השטח היבשתי של חצי הכדור המזרחי הוא גדול יותר מכל השטח היבשתי של חצי הכדור המערבי והוא כולל מגוון גדול של בתי גידול.
דמוגרפיה

82% מבני האדם (כ-6.29 מיליארד) חיים בחצי הכדור המזרחי, ו-18% (כ-1.38 מיליארד) בחצי הכדור המערבי.
ראו גם

מזרח אנטארקטיקה
חצי הכדור המערבי
הערות שוליים

↑  How Much of Humanity is in Your Hemisphere? – Brilliant Maps, brilliantmaps.com (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567852605171  BNE: XX5394301  LCCN: sh85040608  NKC: ge928185  VIAF: 315127598   WorldCat (עם VIAF): 315127598
חצי האי רליובו

|  נתונים גאוגרפיים |
| --- | --- |
 קואורדינטות:  64°13′40″S 60°56′30″W﻿ / ﻿64.22777778°S 60.94166667°W﻿ / -64.22777778; -60.94166667
 נתונים מדיניים
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהחצי האי רליובו(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהחצי האי רליובו(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיחצי האי רליובו(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיחצי האי רליובו
 
חצי האי רליובו (באנגלית: Relyovo Peninsula; בבולגרית:  полуостров Рельово)  הוא חצי אי מכוסה קרח, בחצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.
חצי האי בולט  מחוף דאנקו לכיוון מצר ז'רלאש בין מפרצון דוארטה, שמדרום לחצי האי, ומפרצון בריאלמון שמצפון לחצי האי.
אורכו של חצי האי 4.8 קילומטרים, ורוחבו 5.2 קילומטרים.
בקצה חצי האי מצויים נקודת רנצו ונקודת צ'ארלס.
היסטוריה > מיפוי חצי האי

חצי האי מופה על ידי סקר בריטי בשנת 1978.
היסטוריה > מקור השם

חצי האי נקרא על שם הכפר רליובו (Рельово) שבמערב בולגריה.
לקריאה נוספת

הגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית)
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים של בולגריה
1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
טרנסדנוביה

טרנסדנוביה - ממערב לדנובה, בצבע ירוק כהה
חלוקת הונגריה בת זמננו לשלושה אזורים עיקריים:טרנסדנוביה - בצבע כירוק, הונגריה מרכזית - בצבע צהוב, והונגריה צפונית יחד עם אלפלד בצבע תכלת, המתחלק לצפון-אלפלד ודרום אלפלד
מפה פיזית של הונגריה. הדנובה זורמת מצפון לדרום וטרנסדנוביה נמצאת בצד המערבי.
טרנסדנוביה (בהונגרית: Dunántúl - דונאנטול, בלטינית: Transdanubia, בגרמנית: Transdanubien, בקרואטית: Prekodunavlje או Zadunavlje) הוא שם היסטורי למערב הונגריה ממערב לדנובה. לכן משמעות השם הוא - "מעבר לדנובה", כלומר מעבר לגדה המערבית של הדנובה.
החבל גובל עם סלובקיה בצפון, עם אוסטריה  במערב למרגלות הרי האלפים, עם סלובניה בדרום-מערב, באמצעות הנהר מורה ועם קרואטיה בדרום, באמצעות הנהרות מורה ודראווה. הגבול המזרחי הוא בתוך הונגריה - הגדה המערבית של הדנובה. החבל המצוי מעבר לגדה השנייה, המזרחית,  של הדנובה, קרוי בלטינית ציסדנוביה (Cisdanubia), אך המונח כמעט שאינו בשימוש. באופן היסטורי הוא ציין במיוחד של אותם חלקים של ממלכת הונגריה שנמצאו מצפון לדנובה, ושנודעו בגרמנית כ-Oberungarn - "הונגריה העליונה", והזהה בקווים כלליים בימינו לסלובקיה.
טרנסדנוביה  כוללת  9 מחוזות של הונגריה:גיור-מושון-שופרון, קומארום-אסטרגום, פייר, וספרם, ואש, זאלה, שומוג', טולנה, באראניה ובסנוף החלק של פשט הנמצא ממערב לדנובה ושנודע בימי הביניים כמחוז פיליש.
היישוב המאוכלס ביותר באזור הוא העיר פץ'.
במרכז טרנסדנוביה נמצא אגם בלטון.  חלקו הצפוני-מרכזי של טרנסדנוביה מכונה "טרנסדנוביה המרכזית" (בהונגרית: Közép-Dunántúl). אזור זה כולל בתוכו את המחוזות קומארום-אסטרגום, פייר ווספרם. מרכז החבל נמצא בעיר סקשפהרוואר.
שינויים טריטוריאליים במאה ה-20

בעוד שהגבולות הצפוניים, המזרחיים והדרומיים צוינו באופן ברור על ידי נהרות דנובה, דראווה ומורה, הגבול המערבי היה תמיד זהה לגבול הפוליטי הווירטואי של הונגריה. לפני הסכם טריאנון משנת 1920 גם חבלי בורגנלנד, פרקמוריה ומג'ימוריה היו חלק אינטגרלי מטרנסדנוביה. שם שלושה כפרים - רוסובצה, יארובצה וצ'ונובו השתייכו להונגריה ולטרנסדנוביה לפני חוזה פריז משנת 1947.
מכיוון שטרנסדנוביה הוא מושג גאוגרפי הונגרי במהותו השטחים שצוינו הפסיקו להיחשב לחלק ממנה מן הרגע שסופחו למדינות השכנות.
הערות שוליים

↑  mapio.net, מרכז טרנסדנוביה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565357805171  GND: 4060622-3  LCCN: sh85039967  NKC: ge342312 
שלושת האזורים של טרנסדנוביה צבועיים: בחום אדמדם, לבנדר וכתום
טומוגרפיה אופטית קוהרנטית

הדמיית OCT של סרקומה
מכשיר לבדיקת OCT
טומוגרפיה אופטית קוהרנטית או "הדמיה אופטית קוהרנטית" (באנגלית, OCT - Optical coherence tomography) היא שיטת הדמיה (דימות) אופטית קוהרנטית, המבוססת על אינטרפרומטריה ופיזור של גלי אור בתחום האינפרא אדום. בעזרתה, ניתן להפיק תמונות תלת־ממדיות באיכות גבוהה של רקמות ביולוגיות.
אנימציה תלת־ממדית של OCT
אחד השימושים הנפוצים והוותיקים היא בדיקה הדמיה של רשתית העין. בדיקת OCT של רשתית העין היא נדבך חשוב באבחון מחלות עיניים. שימוש בשיטה נעשה גם בתחום הקרדיולוגיה.
יתרונה העיקרי של השיטה הוא בהיותה פולשנית ברמה נמוכה יחסית הודות לאי השימוש בקרינה מייננת.
ראו גם

אינטרפרומטריה
דימות
חור מקולרי
טרנסג'נדריות ודת

הקשר בין אנשים טרנסג'נדרים ודת משתנה מאוד ברחבי העולם. דתות נעות מפסילת טרנסג'נדרים ועד לכיבוד אנשים טרנסג'נדרים כמנהיגים דתיים. צפיות בתוך דת אחת יכול להשתנות במידה ניכרת.
הדתות המונותיאיסטיות מאמינות בסיפורי בריאת העולם שבו אלוהים ברא "זכר ונקבה". לפעמים משפט זה מספר בראשית מתפרש כצו אלוהי כנגד שינוי בין המינים. התורה מכילה איסורים ספציפיים על קרוס-דרסר.