stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ספרי הגר"א
תלמוד בבלי > הגהות הגר"א על התלמוד הבבלי

הגהות הגר"א על התלמוד הבבלי שנדפסו בכל מהדורות הש"ס, בהן תיקוני נוסח וביאורי שיטות הראשונים. ההגהות נדפסו מחדש בסדרת "אור אליהו" בעריכת הרב אוריאל שלמוני, בתוספת פירוש, הערות ותיקונים. כרך ראשון - תחת השם "יד אליהו" - על מסכת ערכין (תשנ"ח). כרך שני - על מסכת בבא מציעא (תשע"ו). כרך שלישי - על מסכתות ראש השנה, ביצה, תענית, מגילה, מועד קטן וחגיגה (תשע"ז). כרך רביעי - על מסכתות ברכות, שבת, עירובין, פסחים, יומא וסוכה (תשע"ט). כרך חמישי - סדרי נשים (מלבד מסכת סוטה), נזיקין, קודשים (מלבד מנחות, חולין, מעילה ותמיד) וטהרות (תשפ"א). הפירוש על מסכת ערכין נדפס בשנית בכרך זה. החל מהכרך השני יוצאת הסדרה לאור במכון הר ברכה.
תלמוד בבלי > אמרי נועם

פירוש על מסכת ברכות וחלקים נוספים מהתלמוד הבבלי.
תלמוד בבלי > ביאורי אגדות

ביאורי אגדות למסכת ברכות ובבא קמא ועוד.
תלמוד בבלי > יד אליהו

ביאור הגר"א על גמ' מסכת ערכין. נדפס בש"ס וילנא (בחלק מהמהדורות בסוף מסכת נדה ובמהדורות היותר מאוחרות אחרי המסכת). בשנת תשנ"ח יצא לאור במהדורה חדשה עם פירוש אור אליהו על ידי הרב אוריאל שלמוני.
תלמוד ירושלמי > פירוש על סדר זרעים

הגר"א כתב ביאור מקיף לסדר זרעים בתלמוד הירושלמי, ובו פירושים מקוריים המתאימים לפשט התלמוד, ומבוסס גם על הגהות ותיקונים בטקסט.
תלמוד ירושלמי > הגהות

הגר"א כתב הגהות על מסכתות ברכות, שביעית (בהוצאת רבי דוד לוריא) ושקלים. מהדורה חדשה, מוערת מוגהת ומפורשת על הגהותיו על מסכת שקלים מאת הרב אוריאל שלמוני, יצאה לאור בשנת ה'תשפ"א במסגרת סדרת "אור אליהו" של מכון הר ברכה.
בנוסף, בשנת ה'תשס"ז יצאו לאור לראשונה הגהותיו על מסכת ביכורים, בידי הרב ידידיה הלוי פרנקל וצוות תלמידי חכמים, מתוך טופס הירושלמי המקורי, דפוס אמשטרדם, שנחשף בידי הרב פרנקל, עליו רשם הגאון את הערותיו. הספר כולל, בין השאר, פקסימילים צבעוניים של המקור, מבוא והערות מאת המו"ל.
ספרי הלכה > הביאור על השו"ע > מטרתו

הגר"א כתב ביאור על כל ארבעת חלקי השולחן ערוך. באופן כללי, תפקיד הפירוש הוא למצוא את מקורות הדינים של השולחן ערוך, אולם בניגוד לבאר הגולה (שקדם לו) המציין לדברי הפוסקים הראשונים מהם שאב השולחן ערוך את דבריו, הגר"א בביאורו מציין להסבר סוגיית התלמוד לפירושים אלו, או למקורות נוספים (גמרא במקום אחר, תוספתא, תלמוד ירושלמי וכדומה). פעמים רבות רומז הגר"א לפרשנות חדשה בסוגיית הגמרא, לדעות אלו. הראי"ה קוק בהרצאת הרב הגדיר את פעולתו של הגר"א בחיבור זה - כפעולה לחיבור הלימוד התלמודי עם זה ההלכתי, בניגוד להיפרדות שחלה ביניהם במרוצת הדורות.
ספרי הלכה > הביאור על השו"ע > סגנונו והפירושים עליו

הביאור מתאפיין בקצרנות רבה ולפעמים הוא רק מציין מראה מקום. משום כך קשה לעיתים לפענח את כוונתו. ומפני כן נכתבו עליו פירושים רבים. בין הפירושים שנכתבו על ביאור הגר"א לשו"ע קיימים דמשק אליעזר על כל אורח חיים, מאת הרב אליעזר לנדא (וילנה תרכ"ח), באר אליהו על תחילת חושן משפט (שני כרכים) מאת הרב קוק, ברכת אליהו על אבן העזר, אורח חיים, וחלק מחושן משפט, מאת הרב ברוך רקובר, וכן עדות ביהוסף על הלכות עדות ונחפה בכסף על הלכות אבדה ומציאה, שניהם מאת הרב יונה פודור, ועוד חיבורים רבים על חטיבות הלכות שונות.
על בעיה זו בלימוד ביאור הגר"א והצורך בפתרונה, עמד בהרחבה הראי"ה קוק בהרצאת הרב וקרא לעשות כן:
”צָרִיךְ לָשׂוּם לֵב לַהַשְׁלָמָה שֶׁל בֵּאוּרֵי הַגְּרָ"א עַל אַרְבָּעָה חֶלְקֵי שֻׁלְחָן עָרוּךְ... כְּבָר אָמַרְתִּי שֶׁהַשִּׁמּוּשׁ בְּבֵאוּר הַגְּרָ"א בְּחוּג הַלּוֹמְדִים הוּא כָּל כָּךְ מְמֻעָט מִפְּנֵי קִצּוּרוֹ הַגָּדוֹל, וְהִנֵּה חַיָּבִים אֲנַחְנוּ לְהַרְחִיבוֹ לְפָרְשׁוֹ וּלְבָאֲרוֹ בְּשָׂפָה בְּרוּרָה עַד שֶׁיּוּכַל גַּם תַּלְמִיד חָכָם בֵּינוֹנִי לַעֲסֹק בְּלִמּוּד חֶלְקֵי הַשֻּׁלְחָן עָרוּךְ עִם בֵּאוּרֵי הַגְּרָ"א מִבְּלִי שֶׁיִּצְטָרֵךְ לְהִתְיַגֵּעַ הַרְבֵּה וּלְקַבֵּץ הֲמוֹן סְפָרִים... עַד שֶׁיַּעֲמֹד עַל הַכַּוָּנָה שֶׁל דִּבְרֵי הַגְּרָ"א בְּבֵאוּרָיו, צְרִיכִים אֲנַחְנוּ לְהַרְחִיב וּלְפָרֵשׁ אֶת הַבֵּאוּרִים בְּלָשׁוֹן בָּרוּר בְּהַעֲרָכָה מְבֹרֶרֶת וּמְדֻיֶּקֶת מִכָּל הָעִנְיָנִים הַצְּרִיכִים לַהֲבָנַת הָעִנְיָן וְלַהֲפָצַת אוֹרָה שֶׁל בֵּאוּר פָּשׁוּט בַּמְּקוֹמוֹת הָרַבִּים שֶׁהָעִנְיָן דּוֹרֵשׁ כָּךְ, וְאָז יֵצֵא לָנוּ אוֹר גָּדוֹל, וְהַהִתְחַבְּרוּת שֶׁל הַפּוֹסְקִים עִם שְׁנֵי הַתַּלְמוּדִים וְהָרִאשׁוֹנִים בְּשִׁיטוֹתֵיהֶם - יִהְיֶה מֵאִיר וּמַבְרִיק לְעֵינֵינוּ לְהַרְחִיב אֶת הַדַּעַת וּלְהַעֲלוֹת אֶת הַלּוֹמְדִים שֶׁל הַדּוֹר...”
חיבורו של הראי"ה קוק עצמו - באר אליהו, כרוך הוא עם קריאתו זו. וכן גם החיבור "ברכת אליהו" שבא בעקבותיו והמשיך את מפעלו.
כמו כן יצא לאור ספר פסקי הגר"א להוציא את ההוראות למעשה מתוך ביאור הגר"א.
ספרי הלכה > מעשה רב

חיבור שנכתב בידי רבי סעדיה תלמיד הגר"א, ונערך על ידי רבי יששכר בר בן תנחום, מגדולי המו"צים בווילנה, ובו הוא מספר את מנהגיו ההלכתיים של הגר"א בפועל. ספר זה נחשב, לצד הביאור על השולחן ערוך, כעדות האותנטית ביותר על דעתו ההלכתית של הגר"א, ופסקיו מצוטטים במשנה ברורה כדעת הגר"א הלכה למעשה. תלמידו המובהק של הגר"א ר' חיים מוולוז'ין מעיד בהסכמה לספר כי הרבה מן הנאמר בו הוא לא ראה, אולם מה שראה הוא מכוון (לבד שני דברים אשר ייתכן כי הגר"א שינה את דעתו).
ספרי הלכה > מעשה רב > השמטות מספר מעשה רב

נדפסו בסוף ספר זכר לחיים וכן בסוף ספר צוואת יחזקאל (לא אותם השמטות) השמטות מספר מעשה רב, מקורם הראשון ככל הנראה הוא מכ"י הנהגות וחידושים.
ספרי הלכה > ליקוטים על הרמב"ם

ליקוט על משנה תורה לרמב"ם על הלכות שבת, נזקי ממון, גנבה ועוד, נדפס בסוף ספר הפרנס למהר"ם מרוטנבורג.
ספרי קבלה > פירוש לספרא דצניעותא

ספרא דצניעותא הוא חיבור קטן הכלול בתוך ספר הזוהר, והזוהר נוהג להסתמך עליו במספר מקומות. ביאור הגר"א לספרא דצניעותא הוא פירוש ארוך וייחודי, שנחשב לאחת מאבני היסוד של שיטת הגר"א בקבלה, לצד הפירוש לתיקוני הזוהר. בתוך פירוש הספרא דצניעותא דן הגר"א במקום אחד בגילוי הקץ ומשביע את מי שיודע את הסוד שלא יגלהו. לספר נספח הקדמה מתלמיד הגר"א רבי חיים מוולוז'ין, ומרביתה עוסקת בסיפור שבחי הגר"א וגדלותו העצומה.
ספרי קבלה > פירוש לספר יצירה

ספר יצירה - עם פירוש הגר"א
הגאון ר' חיים מולאוזין מספר בהקדמה, שכבר קודם לי"ג שנה הגר"א ידע את ספר היצירה והתחיל לברוא גולם, עיי"ש מדוע לא עשה בסוף.
ספרי קבלה > פירוש תיקוני זוהר

ביאור ארוך על ספר "תיקוני הזוהר" ועל "תיקוני זוהר חדש".
ספרי קבלה > יהל אור

פירוש על ספר הזוהר
ספרי קבלה > ליקוטי הגר"א

חיבור בנושאים כלליים בקבלה, יש הסוברים כי חיבור זה הוא חלק מפירוש הגר"א לספר משנת חסידים.
ספרי קבלה > ביאור על היכלות

פירוש על ההיכלות שבספר הזוהר מפרשת בראשית ופקודי.
ספרי קבלה > הדרת קודש

על מדרש הנעלם למגילת רות.
ספרי קבלה > ספר קול התור

צאצאי רבי הלל ריבלין משקלוב, טוענים שסבם חיבר ספר זה על פי תורת רבו הגר"א בנושא תהליכי הגאולה על פי הקבלה. פרסומו הראשון של הספר היה בשנות העשרים של המאה ה-20, אף על פי שרעיונות רבים בספר מופיעים כבר בפזמוניו של רבי יושעה ריבלין.
מסר מרכזי בספר הוא כי הגר"א ראה את עצמו ניצוץ משיח בן יוסף, שתפקידו לדאוג לבניין הארץ, ולצורך כך שלח את תלמידיו. מוטיב מרכזי נוסף הוא עניין שני משיחין ו"עוד יוסף חי", שעניינו הוא שישנם שני משיחים: משיח בן יוסף ומשיח בן דוד. משיח בן יוסף יפעל בימי עקבתא דמשיחא, וענינו הוא קירוב הגאולה על ידי מעשי ישראל בדרך טבעית שמעוררת הנהגה אלוקית ניסית נסתרת. לעומת זאת משיח בן דוד יפעל בימות המשיח, וענינו הוא הגאולה עצמה על ידי מעשים עם ניסים גלויים. נאמר שנגזר על משיח בן יוסף שימות על ידי ארמילוס הרשע (שר הערב רב) הגר"א הבטיח שהגזירה נתבטלה (על ידי אורך הגלות, ייסוריו שסובל, המעשים שנעשים על ארץ ישראל, חבלי משיח ותפילותינו בעד חייו).
סידורים

ישנם מספר סידורים בשם סידור הגר"א:
סידור הגר"א - של רבי נפתלי הערץ הלוי, רבה של יפו
סידור אישי ישראל - של רבי יצחק מלצן
סידור מאור אליהו - עם לקט פירושי הגר"א על הסידור
סידור אזור אליהו - עם נוסחאות ומנהגי הגר"א
סידור תפילת אליהו - בהוצאת מוסד הרב קוק
סידור קול אליהו - בהוצאת "כרם אליהו", המכון להוצאת ספרי הגר"א
כמו כן יצא לאור סדרת מחזור הגר"א של הרב צבי יהושע לייטנר עם לקט פירושי הגר"א על המחזור.
ספרי דקדוק > דקדוק אליהו

על שיטת הגר"א בדקדוק, נקרא גם ספר דקדוק קטן.
ספרי דקדוק > דקדוק על התורה

פירוש על התורה על פי דיוקים לשוניים.
ספרים נוספים > איל משולש

מתמטיקה, אסטרונומיה וגאומטריה - ספר זה מיוחד בכך שבעוד שכל הספרים האחרים נכתבו או כהגהות עד שהצטרפו כספר, או כסיכום שיעורים על ידי תלמידיו. אייל משולש הוא היחידי שנכתב כספר ממש על ידי הגר"א. הספר לא הודפס מחדש תקופה ארוכה ובשנת תשס"ד נדפס שוב עם פירוש בשני חלקים.
ספרים נוספים > הגהות

הגר"א כתב הגהות על רוב התלמוד הבבלי, ירושלמי, משנה, תוספתות, מסכתות קטנות וספרי. מכיוון שספרי התוספתא והירושלמי היו לא מוגהים עד תקופתו חיזק למעשה הגר"א את הלימוד בספרים אלו על ידי הגהותיו.
ספרים נוספים > קול אליהו

ליקוט מפירושיו השונים של הגר"א המפוזרים בכתבי תלמידיו על התנ"ך, הגמרא והגדה של פסח. הליקוט נכתב על ידי הרב חנוך העניך ארזהן בשנת תרס"ה. הרב חנוך הוסיף בספר זה גם את הגהותיו והערותיו על פירושי הגר"א. במהדורה הישנה של הספר נוסף חלק קטן של ליקוטים אשר הושמט מסיבה כלשהי במהדורות החדשות.
ספרים נוספים > אבן שלמה

ספר על תיקון המידות ודרכי התורה והעבודה. נלקט מספריו השונים של הגר"א (בעיקר מפירושו על הנ"ך) על ידי הרב שמואל ב"ר אברהם מאלצאן מסלוצק. יצא לאור על ידי בנו ותלמידו הרב יצחק מאלצאן. (שם הספר מרמז על המחבר אליהו בן שלמה).
ספרים נוספים > מעשה תורה

עריכת מימרות של תנאים ואמוראים לפי סדר מספרים. לדוגמה פירוט כל המימרות הקשורות למספר חמש וכן הלאה. כפי הידוע מתלמידי הגר"א ספר זה נכתב באחרית ימיו של הגר"א.
ספרים נוספים > כללי הגר"א

נדפס בסוף מדרש תדשא.
ספרים נוספים > ביאור סדר עולם רבא

ביאור על סדר עולם רבא.
לקריאה נוספת

ישעיהו וינוגרד, אוצר ספרי הגר"א ביבליוגרפיה מקיפה לכתבי הגר"א, ירושלים, תשס"ג
ישורון (מאסף תורני) כרכים ד, ה, ו.
יוסף אביב"י, קבלת הגר"א, ירושלים תשנ"ג
דב אליאך, הגאון, שלושה כרכים
יהודה לייב מימון, תולדות הגר"א, מוסד הרב קוק, מהדורה שנייה תשט"ו
עליות אליהו, על חייו ופועלו של הגאון מאת יהושע העשיל הלוי
הערות שוליים

↑  ישראל משקלוב, פאת השלחן, ירושלים, תרע"א, עמ' ה, הקדמת הרב המחבר
↑  עליות אליהו
↑  יעקב שפיגל, עמודים בתולדות הספר העברי: הגהות ומגיהים, אוניברסיטת בר אילן, 2005, עמ' 424
↑  ראו כאן.
↑  שדה אליהו למסכת ברכות באתר הברו בוקס. גם שאר הסדרה ניתנת להורדה שם.
↑  הרב יואל קטן, נתקבלו במערכת, המעין 237 [סא, ג], ניסן תשפ"א, עמ' 118
↑  הרצאת הרב.
↑  דמשק אליעזר
↑  ספרים המבארים את "ביאור הגר"א" - פורום אוצר החכמה, באתר forum.otzar.org
↑  ספר יצירה - עם פירוש הגר"א
↑  ‏אייל משולש: על חוכמת המשולשים וההנדסה, באתר גוגל ספרים
↑  על אופי ההגהות ראו בהרחבה: יעקב ש. שפיגל, עמודים בתולדות הספר העברי, הגהות ומגיהים, אוניברסיטת בר-אילן, ירושלים תשנ״ו פרק שלושה עשר.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007509601105171
מחוז זו

| --- | --- |

הארמונות המלכותיים של אבומה
 מדינה / טריטוריה:  בנין בנין
 בירת המחוז:  אבומה
 שטח:  5,243 קמ"ר
 גובה:  152 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  851,623 (לפי מפקד אוכלוסין 2013)
 קואורדינטות:  7°11′N 1°59′E﻿ / ﻿7.183°N 1.983°E﻿ / 7.183; 1.983
 http://www.gouv.bj/content/le-departement-du-zou
  מפת מיקום  מפה מפורטת   מחוז זו בבנין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
זו (בלועזית: Zou) הוא אחד מתוך שנים עשר המחוזות של בנין. שמו של המחוז מגיע מנהר זו, אשר עובר דרך המחוז בדרכו לאוקיינוס האטלנטי, הגובל בדרום המדינה. הרוב המכריע של אוכלוסיית זו הם אנשי השבט פון אשר מהווים 91% מהאוכלוסייה, בעוד בני שבט אג'ה מהווים 4% ובני היורובה מהווים 3% מתוך האוכלוסייה. מחוז זו פוצל ב־1999, כאשר השטח בצפון המחוז הועבר למחוז קולין החדש. בירת המחוז היא אבומה. המחוז מחולק לתשע קומונות, שכל אחת מהן ממוקדת באחת הערים העיקריות: אבומה, אגבנגניזון, בוהיקון, קוב, ג'ידג'ה, אויני, זא-קפוטה, זנגנדו וזוגבודומה.
לפי מפקד האוכלוסין של בנין לשנת 2013, סך האוכלוסייה של המחוז היה 851,580 נפשות.
גאוגרפיה

מחוז זו מאופיין במישורים בגובה של החל מ־20 מ' ועד ל־200 מ' מעל פני הים. המישורים מופרדים על ידי עמקים המשתרעים מצפון לדרום, שנוצרו על ידי נהר זו ונהר קאובו.
באזורים הדרומיים יש שתי עונות גשמים במהלך השנה, ממרץ עד יולי ומספטמבר עד נובמבר, ואילו באזורים הצפוניים של המדינה ישנה עונת גשמים אחת, ממאי עד ספטמבר, כאשר כמות המשקעים השנתית הממוצעת של המדינה היא כ־1,200 מ"מ.
דמוגרפיה

לפי מפקד האוכלוסין 2013, סך האוכלוסייה של המחוז היה 851,580 נפשות. מתוכם 407,030 גברים ו־444,550 נשים, כאשר שיעור הנשים עמד על 52.20 אחוזים. סך האוכלוסייה הכפרית היה 67%, והעירונית 33 אחוזים. ושיעור הנשים בגילאי 15 עד 49 שנים היה 23.90%.
סך כל האוכלוסייה הזרה במחלקה היה 4,615 אשר היוו 0.50 אחוזים מכלל האוכלוסייה במחוז. השיעור של הילדים (עד גיל 15) היה 38.20 אחוזים ואילו של אנשים בגילי 15–64 שנים. 37.30 אחוזים. שיעור הנשים באוכלוסייה היווה 49.60 אחוזים. שיעור הצמיחה של האוכלוסייה היה כ־3.20 אחוזים.
הגיל הממוצע של נשים במהלך הנישואים הראשונים במחוז היה 21, והגיל הממוצע בהן הן יולדות היה 28.6.
המדד של פוריות הנשים היה 5.1. מספר הליבות הממוצע בבית היה 1.2 ומספר האנשים הממוצע בחדר היה 1.9. סך כוח העבודה במחוז היה 275,249, כאשר 50.10% היו נשים. שיעור הילודה הגולמי היה 37.8, שיעור הפריון הכללי היה 158.50 ושיעור ההתרבות הגולמי היה 2.50.
חלוקה מנהלית

מחוז זו פוצל ב־1999, כאשר השטח הצפוני הועבר למחוז קולין החדש. בירת זו היא אבומה. המחוז מחולק לתשע קומונות, שכל אחת מהן ממוקדת באחת הערים העיקריות, כלומר, אבומה, אגבנגניזון, בוהיקון, קוב, ג'ידג'ה, אויני, זא-קפוטה, זנגנדו וזוגבודומה.
חוק שנתקבל בשנת 1999 הסמיך את הממשל הטריטוריאלי לממשלות המקומיות. עיריות ומועצות קהילתיות בחרו נציגים שינהלו את הממשל האזורי. הבחירות האחרונות למועצות העירוניות והקהילתיות נערכו במהלך חודש יוני 2015.
הערות שוליים

↑  "Ethnic groups in Benin" (PDF). ODSEF. נבדק ב-25 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Benin Mineral & Mining Sector Investment and Business Guide. Int'l Business Publications. 2007. pp. 21–22. ISBN 9781433019012.
↑  McColl, R. W. (2014). Encyclopedia of World Geography, Volume 1. Infobase Publishing. p. 92-93. ISBN 9780816072293.
↑  Haggett, Peter, ed. (2002). Encyclopedia of World Geography, Volume 17. Marshall Cavendish. p. 2325. ISBN 9780761473060.
↑  "Census of Benin, 2013". Institut National de la Statistique et de l’Analyse Economique (INSAE) du Benin. 2013. נבדק ב-25 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Socio economic data of Benin, 2013". Institut National de la Statistique et de l’Analyse Economique (INSAE) du Benin. 2013. נבדק ב-25 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Houngnikpo, Mathurin C.; Decalo, Samuel (2013). Historical Dictionary of Benin. Rowman & Littlefield. p. 276. ISBN 9780810871717.
↑  http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/un/unpan023250.pdf%7Cpage=8%7C
↑  "Local elections in Benin, 2015". African Elections Database. נבדק ב-25 בנובמבר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12254663b (data)  MusicBrainz: 46652089-4ca2-4b43-a407-cb091251a7b0 
חגיגה באבומה
הקומונות של זו
מחלה מיילופרוליפרטיבית

| --- | --- |
 תחום:  אונקולוגיה 
 מיקום אנטומי:  מח עצם 
 טיפול:  סודיום פנילבוטיראט  anagrelide 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D009196
 
מחלה מיילופרוליפרטיבית (באנגלית: Myeloproliferative disease, ובראשי תיבות MPD), או שאת מיילופרוליפרטיבית (Myeloproliferative neoplasm,‏ MPN), היא שם כולל לקבוצת מחלות הטרוגנית של מח העצם שבהן חל שגשוג של תאים מאחת או יותר מן השורות המיילואידיות. כתוצאה משגשוג זה חל ריבוי של תאי דם אדומים, גרנולוציטים וטסיות דם בדם ההיקפי.
סיווג של ארגון הבריאות העולמי משנת 2008 מונה תחת קבוצת המחלות המיילופרוליפרטיביות שמונה מחלות: פוליציטמיה ורה, תרומבוציטמיה ראשונית, מיילופיברוזיס ראשונית, לוקמיה מיאלואידית כרונית, לוקמיה נויטרופילית כרונית, לוקמיה אאוזינופילית כרונית, מסטוציטוזיס ומחלה מיילופרוליפרטיבית שאינה ניתנת לסיווג. באופן מסורתי נחשבות השלוש הראשונות למחלות מיילופרוליפרטיביות קלאסיות, ולכל אחת מהן יכולים להיות בשלב כזה או אחר מאפיינים של האחרת.
עדויות ממחקרים שבחנו הבדלים בגלוקוז 6-פוספט דהידרוגנאז, ניתוחים ציטוגנטיים ושיטות מולקולריות מראות כי המחלות המיילופרוליפרטיביות הן תוצאה של התמרה שחלה בשבט אחד של תאים, כאשר שבט זה יכול לבוא מרמות התמיינות שונות. אחד המאפיינים המשותף למחלות הפרוליפרטיביות, אם כי לא בכל המקרים ניתן להראות זאת, הוא מוטציית הפעלה בגנים המקודדים לטירוזין קינאזות. דוגמאות בולטות לכך הן הטרנסלוקציה ההדדית של כרומוזום פילדלפיה, שנמצאת ב-95% מהחולים בלוקמיה מיאלואידית כרונית, והמוטציה V617F בגן המקודד ל-JAK2, שנמצאת בלמעלה מ-95% מחולי פוליציטמיה ורה, כמחצית מחולי מיילופיברוזיס ראשונית וכ-30% מחולי תרומבוציטמיה ראשונית.
המחלות המיילופרוליפרטיביות הן מחלות כרוניות, כאשר המהלך הטבעי של לוקמיה מיאלואידית כרונית, לוקמיה נויטרופילית כרונית ולוקמיה אאוזינופילית כרונית נמדד בשנים, בעוד זה של פוליציטמיה ורה, תרומבוציטמיה ראשונית ומיילופיברוזיס ראשונית נמדד בעשרות שנים. יחד עם זאת, מחלות אלה עלולות להתמיר ולהתפתח ללוקמיה מיאלואידית חריפה, כאשר הלוקמיות הכרוניות מתמירות בשיעורים גבוהים יותר.
לקריאה נוספת

Jerry L. Spivak, Polycythemia Vera and Other Myeloproliferative Diseases, Harrison's Principles of Internal Medicine, 18th Edition, McGraw-Hill Companies, 2012, Vol. 1 pp. 898-904
הערות שוליים

↑  James Vardiman,
Elizabeth Hyjek, World Health Organization Classification, Evaluation, and Genetics of the Myeloproliferative Neoplasm Variants, Hematology, 2011;2011:250-6
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000332750  NSK: 005834275 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מחלת הפה והטלפיים

ערך זה עוסק במחלה של בעלי חיים. אם התכוונתם ללהקת רוק ישראלית, ראו .
| --- | --- |
רקמת חניכיים קרועה אצל פרה נושאת מחלת הפה והטלפיים
רקמת חניכיים קרועה אצל פרה נושאת מחלת הפה והטלפיים
 תחום:  מחלות זיהומיות 
 גורם:  foot-and-mouth disease virus 
 תסמינים:  חום, כאבי שרירים, אפתה, כאבי מפרקים, הרעלה, הפרשת רוק 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D005536
 סיווגים
 ICD-10:  B08.8 
 ICD-11:  1F05.3 
 
מחלת הפה והטלפיים (או: מחלת הפה ומפריסי פרסה) היא מחלה נגיפית הנגרמת על ידי הנגיף
FMDV (ראשי תיבות של Foot and Mouth Disease Virus) והיא מהווה את אחת המחלות המדבקות ביותר בקרב בעלי חיים, למשל בבקר, צאן, חזירים ועוד.
המחלה נפוצה במקומות שונים בעולם ומתאפיינת בהתפרצויות מחזוריות אחת לכמה שנים. הנגיף הגורם למחלה מועבר באמצעות מגע ישיר ועקיף ובאמצעות הפרשות של בעלי חיים נגועים. מחלה זו כמעט ואינה פוגעת בבני אדם, אך גם כאשר היא מדביקה בני אדם, פגיעתה שולית.
סימני המחלה שונים בחיות השונות. המחלה קטלנית יותר בבעלי החיים הצעירים, מאשר בבוגרים.
כיוון שהמחלה פוגעת בעיקר בבעלי החיים שמגדלים במשק החקלאי לבשר ולמוצרי חלב, התפרצותה בבעלי חיים אלה גורמת לנזקים כלכליים רבים.
לעיתים ישנו בלבול בין מחלה זו, שהיא מחלה של בעלי חיים בלבד, לבין מחלת הפה והגפיים (Hand, foot, and mouth disease) שהיא מחלת ילדים נגיפית.
בישראל

בשנת 1946, טרום הקמת המדינה, הייתה התפרצות קשה של מחלת הפה והטלפיים. התפרצות קשה נוספת אירעה לאחר הקמת מדינת ישראל, בשנת 1960; התפרצות זו אירעה בעיקר מסיבות של תנאים א-היגיינים בגידולי חזירים.
כתגובה לכך, ברוב הקיבוצים יצרו בור טבילה בכניסה לקיבוץ, במטרה למנוע העברת נגיפים דרך צמיגים בוציים.
הערות שוליים

↑  ישראל 50 בעמוד על שנת 1960
↑  ישראל 50 בעמוד על שנת 1960
↑  בור טבילה, באתר ויקיבוץ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543485005171  BnF: cb11983713h (data)  LCCN: sh85050400  NARA: 10637262 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
גיא בן הינום

| --- | --- |

גיא בן הינום, חומות העיר העתיקה ומגדל דוד. מתחת למגדל דוד בריכת הסולטאן ודרך חברון החוצה את הגיא.
 מידע כללי
 סוג:  עמק, בית קברות יהודי 
 מיקום
 מיקום:  ירושלים 
 קואורדינטות:  31°46′09″N 35°13′41″E﻿ / ﻿31.76916667°N 35.22805556°E﻿ / 31.76916667; 35.22805556
 
  (למפת ירושלים מוגדלת) גיא בן הינום(למפת ירושלים רגילה) גיא בן הינום(למפת הרי ירושלים רגילה) גיא בן הינום(למפת הרי ירושלים מוגדלת) גיא בן הינום
 
הגיא בתמונה משנת 1900 לערך
חלקו המזרחי של גיא בן הינום
גֵּיא בֶן הִנֹּם (או בקיצור גֵּיא הִנֹּם) הוא שמו של גיא בירושלים הנזכר רבות במקרא, וכיום מזוהה כעמק הנמצא מדרום לעיר העתיקה ועיר דוד ומקיף את הר ציון. הוא מתחבר במזרח אל נחל קדרון. מתחם ממילא מהווה את קצהו השני. מקום זה הוא מקור השם גיהנום שניתן למקום שאליו, על פי האמונה, יגיעו החוטאים לאחר המוות.
הגיא במקרא

הגיא מוזכר לראשונה בספר יהושע בחלק מתיאור גבולות נחלות השבטים יהודה ובנימין בעת חלוקתן. נראה כי הגיא שימש כנקודת מוצא חשובה, שכן הוא מופיע רבות בתיאורים אלה: ”וְעָלָה הַגְּבוּל גֵּי בֶן הִנֹּם אֶל כֶּתֶף הַיְבוּסִי מִנֶּגֶב הִיא יְרוּשָׁלִָם” (יהושע ט"ו, ח); ”וְיָרַד הַגְּבוּל אֶל קְצֵה הָהָר אֲשֶׁר עַל פְּנֵי גֵּי בֶן הִנֹּם אֲשֶׁר בְּעֵמֶק רְפָאִים צָפוֹנָה וְיָרַד גֵּי הִנֹּם אֶל כֶּתֶף הַיְבוּסִי נֶגְבָּה וְיָרַד עֵין רֹגֵל” (שם, י"ח, טז) וכדומה. גם בתיאור חלוקת הנחלות בימי נחמיה מופיע הגיא כסימן גבול: ”זָנֹחַ עֲדֻלָּם וְחַצְרֵיהֶם לָכִישׁ וּשְׂדֹתֶיהָ עֲזֵקָה וּבְנֹתֶיהָ וַיַּחֲנוּ מִבְּאֵר שֶׁבַע עַד גֵּיא הִנֹּם” (נחמיה י"א, ל). השם בן הנם אינו מפורש די צרכו, אך יש המשערים שהמקום הוא על שמו של אדם שהיו לו קרקעות באותו הגיא.
פרסומו המפוקפק של הגיא היה עקב היותו מקום עבודת המולך – פולחן עבודה זרה שהתקיים בזמנו של הנביא ירמיה, ערב חורבן הבית הראשון. המקום היה קרוב יחסית לעיר ירושלים של אותם ימים, במרחק קצר מאוד מהחומה המערבית. וּבָנוּ בָּמוֹת הַתֹּפֶת אֲשֶׁר בְּגֵיא בֶן הִנֹּם לִשְׂרֹף אֶת בְּנֵיהֶם וְאֶת בְּנֹתֵיהֶם בָּאֵשׁ אֲשֶׁר לֹא צִוִּיתִי וְלֹא עָלְתָה עַל לִבִּי.  לָכֵן הִנֵּה יָמִים בָּאִים נְאֻם יְהוָה וְלֹא יֵאָמֵר עוֹד הַתֹּפֶת וְגֵיא בֶן הִנֹּם כִּי אִם גֵּיא הַהֲרֵגָה וְקָבְרוּ בְתֹפֶת מֵאֵין מָקוֹם (ירמיהו ז', לא-לב). הנביא ירמיה, בנבאו על חורבן בית המקדש הראשון, מנבא כי למקום יקראו גיא ההריגה, לומר כי כל כך הרבה יהיו המתים בחורבן, עד שימלאו את גיא בן הנם במתים, אשר יהיו ”לְמַאֲכָל לְעוֹף הַשָּׁמַיִם וּלְבֶהֱמַת הָאָרֶץ”. עד היום ניתן לראות מאות מערות קבורה, בעיקר מתקופת בית ראשון, בית שני ומהתקופה הביזנטית. בתקופה הצלבנית נבנה בו מבנה קבורה גדול הידוע כבית העצמות.
יש חוקרים שסבורים שגיא בן הנם הוא הגיא שעובר כיום ממערב לעיר העתיקה ומדרום להר ציון, ויוצא לנחל קדרון. משערים שבמות התופת (הבמות עליהן היו מקריבים את הבנים בעבודת המולך) היו במזרחו של החלק הדרומי של גיא בן הנם, ליד שער החרסית לשיטתם (על פי המופיע בירמיהו יט).
הגיא כיום

הגיא המזוהה כיום כגיא בן הינום היווה חלק משטח ההפקר שחצץ בין ירושלים המזרחית והמערבית בשנים 1948–1967.
בתקופת מלחמת העצמאות הופעל רכבל צבאי מעל הגיא, שקישר בין הר ציון לשכונת שמעא. הרכבל שימש להובלת אספקה ולפינוי פצועים, והופעל רק בשעות הלילה. הרכבל נשמר במצב כשיר בכל תקופת הקו העירוני. ב-1972 הוחלט להקים במקום את מוזיאון הרכבל שינציח את פעילותו במקום.
בסוף המאה ה-19 הוקמו בעמק שתי שכונות: שמאעה במרכזו, למרגלות הר ציון, וג'ורת אל-ענב, בצפון-מערבו במקום בו נמצא היום מתחם חוצות היוצר. ג'ורת אל-ענב ננטש ב-1948 בגלל הסמיכות לגבול ושמאעה פונה בסוף שנות ה-60 במסגרת פינוי משכנות עוני.
בשנת 1987 הלך פיליפ פטי במסגרת אירועי הפתיחה של פסטיבל ישראל ה-20 בהליכה על חבל דק בגובה 150 מ' מעל לגיא בן הינום.
הגיא כולו הוכרז כבר בשנות השבעים כגן לאומי סובב חומות ירושלים, ועובר בתוכו שביל ירושלים. בגיא ממוקמים בריכת הסולטאן, שהוסבה לתיאטרון פתוח למופעים רבי משתתפים, הסינמטק של ירושלים והמרכז העירוני למוזיקה ע"ש אלפרט. דרך חברון, הדרך המובילה משער יפו דרך דרום העיר לעבר בית לחם וחברון, מתחיל בצידו המזרחי של הגיא, חוצה אותו בגשר, וממשיך בצידו המערבי. חלקו הצפון-מערבי של הגיא מהווה פארק מטופח מטעם עיריית ירושלים. חלקו הדרום מזרחי עובר מאז 2020 שיקום ופיתוח על ידי רשות הטבע והגנים ואלע"ד אחרי שנים רבות של הזנחה. כחלק מהפיתוח הוקמה החווה בגיא שמשחזרת חקלאות קדומה ארץ ישראלית, והוקם הגשר התלוי הארוך בארץ שנמתח לאורך של 202 מטרים, מחבר בין מורדות שלוחת אבו-תור למורדות הר ציון.
במערב הגיא, ישנו מצוק המשמש גם כאתר טיפוס צוקים והוא אתר הטיפוס הראשון בארץ. במשך שבע שנים היה האתר אסור לטיפוס ובחודש אפריל 2014 הותר שוב לטיפוס.
מבנים ושטחים ציבוריים בגיא בן הינום

פארק טדי
בריכת הסולטן
חוצות היוצר
מנזר חקל דמא
סינמטק ירושלים
קברים עתיקים בגיא בן הינום
ראו גם

שביל ירושלים
לקריאה נוספת

י' ביבר, גיא בן הינום ונחל קידרון, יד בן צבי, ירושלים 1991
הערות שוליים

↑  ⁨חדשות⁩ | עמוד 5 | 19 מאי 1987 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  גלעד כרמלי, לאורך 202 מטר מעל ל"גיהינום": הגשר התלוי הגדול בארץ נחנך בירושלים, באתר ynet, 30 ביולי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007511197605171  VIAF: 316602989   WorldCat (עם VIAF): 316602989