stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משה אלפי
עבודותיו כמפיק

אומן סיפור מסע - העלייה לרגל לקברו של רבי נחמן באומן שבאוקראינה, שידורי קשת, 30 דקות, 1996. במאי: נעם דמסקי.
אחותי בנציה - סרט דוקומנטרי על ילדה  אתיופית מאומצת. הרשות השנייה, 30 דקות, 1997. בימוי: אביגיל שפרבר.
זורח פליט ושריד בשואה - צולם ב: ישראל, גרמניה, פולין, ליטא, בלארוס, סין, יפן וארצות הברית, ערוץ ראשון,60 דקות, 1998. בימוי: אדיר זיק.
ים. סוף - סרט דוקומנטרי על הצד האנושי של השמדת מפרץ אילת. הקרן החדשה, ערוץ 8, ע. הקולנוע הישראלי. 30 דקות,2000. בימוי: נורית יעקבס ינון
אחד מל"ו - סרט דוקומנטרי דרמטי על אבי האסירים הרב אריה לוין. הערוץ הראשון, קרן אביחי, קרן גשר 60 דקות. הוקרן בארצות הברית צרפת הולנד, בסיוע משרד הביטחון והחינוך, קרן לקולנוע, 2000.
מגע רופף - הצגת תיאטרון המעלה את שאלות השייכות של נוער ישראלי לעם היהודי, הסוכנות היהודית, חמישים מופעים בישראל 2002.
כשדודו פגש את אריה - סרט דוקומנטרי על מסעם של דודו טופז ואריה דרעי לראש השנה לאומן – 2003. שידורי קשת, 55 דקות. במאי: יורם זק.
מר כהן ומיסטר כהן - סרטי שיתוף קהילות בין ישראל ואמריקה עבור לפ"מ והסוכנות היהודית. שלוש דרמות בובות, אנימציה, 12 דקות כל אחת.
התנערי - סיפור חייהם של בני הקהילה המיוחדת בשומרון ביישוב חומש עד תוכנית ההתנתקות ב-2005, דוקומנטרי 60 דקות, ערוץ 10. שפות: עברית אנגלית. בימוי: מנורה חזני.
הירושות שלי - סאגה על משפחת קאפח והעדה התימנית, 60 דקות. רשות שנייה - רשת, קרן אביחי, קרן חדשה לקולנוע,2008.
חממה - סיפורה של רונית בלבן המתמודדת לבדה עם קריסת בית על רקע ההתנתקות מגוש קטיף, 2009, שידורי רשת. שפות: עברית ואנגלית.
אבירי הלילה בעתיקה - פסטיבל ימי ביניים 2010, הרובע הנוצרי בעיר העתיקה בירושלים.
הגיבורים חוזרים - פסטיבל תיאטרון למשפחות בחנוכה – בית אביחי - ירושלים, דצמבר 2010
רגע לפני המראה - דרמת בית חולים, דצמבר 2010, 30 דקות. בימוי: עמרי לוי. תסריט: פרופ' אריאל רבל וניצה אבירם.
הגיבורים חוזרים - פסטיבל משפחות בחנוכה בשנים 2011–2013 בית אביחי ומוזיאון ארצות המקרא.
אמיצי הלב - פסטיבל משפחות חנוכה, מוזיאון ראשון לציון, 2013.
דרכי חיים - סדרת אולפן בת 56 פרקים על כלכלה, משפט ורפואה, ערוץ מאיר, 2013 – הוט.
קהילות מדליקות - סדרה דוקומנטרית בת שבעה פרקים ששודרה בערוץ 1 במהלך חג החנוכה על חיי קהילות יהודיות בטורונטו, בבואנוס איירס, באודסה, באוסלו, בטורינו, בטולוז ובבוסטון. 30 דקות – הערוץ הראשון, 2012.
עין טובה – עפרה - סרט תיעודי על נשים ברהט, הערוץ הראשון, 30 דקות. 2014.
יישור הדורים - סרט דרמה בפסטיבל חיפה ופסטיבל ורשה, 2014, 30 דקות. תסריט ובימוי: פרופ' אריאל רבל.
הכל שפיט - סדרת סאטירה ישראלית מיסודה של לאטמה. עורכת ראשית: קרולין גליק, הערוץ הראשון. עונה שלמה בת 12 פרקים 2015.
זעתר וברקוקה שומרים על הטבע - סדרת דרמה בערבית לרשת, עונה שנייה, 2017.
שחזור כניסת הגנרל אלנבי לירושלים לפני מאה שנה 1917, 2017-2018.
צלינקה - מחזה המציג את סיפורה של ניצולת שואה, 2018.
ארבעה איתני הטבע - סדרה לרשות העתיקות על ארבעת איתני הטבע ופסוקי התנ"ך.
פרסים

פרס בני ברית לשנת 2013 על הסדרה "קהילות מדליקות" ששודרה בערוץ 1.
פרס הסרט הדוקומנטרי בפסטיבל Sole E Luna על הסרט "נאף - ילד רחוב".
פרס הסרט התיעודי הטוב ביותר ממדינות הים התיכון במסגרת פסטיבל "השמש והירח" בפלרמו על הסרט "נאף - ילד רחוב".
פרס אורי אורבך לתרבות יהודית - 2023
הערות שוליים

↑  משה אלפי / מרצה, אתר מעלה - בית הספר לקולנוע ולטלוויזיה
↑  רשימת חברי האיגוד, אתר איגוד יוצרי הקולנוע
↑  האגודה לזכות הציבור לדעת
↑  מגע רופף, תיאטרון הנפש
↑  דודו טופז ואריה דרעי בעיר אומן שבאוקראינה הסרט המלא, הסרט
↑  צפו בווידאו: דודו טופז לדרעי: "כשתחזור לפוליטיקה תהיה משהו גדול", אתר כיכר השבת
↑  הירושות שלי, אתר הקרן החדשה לקולנוע ולטלוויזיה
↑  הירושות שלי, הבלוג של פלומדי
↑  הירושות שלי, בית אבי חי
↑  דוד ורטהיים‏, ויזנטל קורץ ימינה? הפשיר את הפקת "לאטמה", באתר וואלה, 14 בספטמבר 2014
↑  צלניקה, אתר סל תרבות ארצי
↑  גבע קרא-עוז, שימו לב למופע "אהבתה של תרזה-דימון", באתר ynet, 19 במרץ 2002
↑  הודעות כלליות, הסרט נאף יוקרן בכנסת, באתר News1 מחלקה ראשונה, 14 בנובמבר 2007
↑  הסרט"שאלות של חיים ומוות" מנסה להבין מחדש את הטראומה, באתר ‏מאקו‏, 14 באפריל 2015
↑  קטע מתוך הסרט "שאלות של חיים ומוות"' של משה אלפי (הערוץ הראשון), מסע שם עולם לפולין (אפרת גוש), ערוץ 1
↑  מה עשו אפרת גוש ויהורם גאון בפולין?, באתר וואלה, 12 ביוני 2013
↑  המלצות שידורי הטלוויזיה ליום השואה, באתר ynet, 16 באפריל 2015
↑  הערוצים מרכינים ראש: מבחר המלצות טלוויזיה ליום השואה והגבורה, באתר וואלה, 15 באפריל 2015
↑  סרט תיעודי: להסתכל על השואה מנקודת מבט אחרת, אתר ערוץ 7
↑  יום הזיכרון לשואה ולגבורה: העוטף זוכר, אתר העוטף
↑  המסע לפולין של יונה אליאן, גיא לואל ואפרת גוש, אתר מקור ראשון
↑  זעתר וברקוקה, יוטיוב
↑  איורים, אתר של אולגה אהרונוב
↑  יהדות, ‏50 שנים 50 פנים: מבצע חילוץ מיוחד במינו, באתר ‏מאקו‏, 21 במאי 2017
↑  יהדות, ‏50 שנים 50 פנים: ירושלים או ירושלם?, באתר ‏מאקו‏, 21 במאי 2017
↑   אלמוג בן זכרי, זיכרונות מהחזית שעל קווי 67', באתר הארץ, 30 במאי 2017
↑  בליל זה יבכיון בני: אירועי ליל תשעה באב תשע"ז, באתר "סרוגים", 30 ביולי 2017
↑  חגיגות היובל לאיחוד העיר: מה מציעה לכם ירושלים?, אתר קול העיר
↑  '50 שנים 50 פנים': פרויקט המספר את הסיפורים האנושיים סביב המלחמה, אתר mynet
↑    רוני שני, עלו ברשת, באתר "ידיעות אחרונות", 3 ביוני 2017
↑  מעיין הרוני, ‏"הבית השרוף" ברובע היהודי בירושלים שופץ ונחנך מחדש, באתר מעריב אונליין, 18 בפברואר 2019
↑  מעל 200 מיליון: תוכנית "קריה יפהפייה" לחידוש הרובע היהודי , אתר 93fm
↑  הרובע היהודי בירושלים מחדש, מתחדש ומפתיע, אתר גודטיימס
↑  פרויקט קריה יפהפייה, אתר הרובע היהודי
↑  אריאל פייגלין, הבמאי משה אלפי: "העדה השומרונית נמצאת ברגע קריטי", באתר ערוץ 7, 7 בדצמבר 2022
↑  אלכסנדר כץ, הזוכים בפרס בני ברית: צביקה קליין מ'מקור ראשון' ומשה אלפי מערוץ 1, באתר אייס
↑  תפוצה רחבה: צביקה קליין זוכה פרס סיקור יהדות התפוצות, אתר מקור ראשון
↑   גילי איזיקוביץ, דוד לנדאו, עורך "הארץ" בעבר, זכה בפרס מפעל חיים, באתר הארץ, 12 במאי 2013
↑  צביקה קליין זכה בפרס "בני ברית" על סיקור הקהילות היהודיות בחו"ל, אתר כיפה
↑  שירות אייס, הסרט ’נאף - ילד רחוב’ זכה בפרס הסרט הדוקומנטרי בפסטיבל Sole E Luna, באתר ביזפורטל, 2 באוגוסט 2007
↑  מרב יודילוביץ', הצלחות לקולנוע הישראלי בעולם, באתר ynet, 5 באוגוסט 2007
דיאטה (אספה)

ערך זה עוסק באספה פרלמנטרית. אם התכוונתם לשיטות תזונה, ראו .
בתחום הפוליטיקה, דיאט או דיאטה (מלטינית : Dieta, באנגלית Diet, בצרפתית Diète) הוא אספה פרלמנטרית. במובן זה, הכוונה בדרך כלל לאסיפות הרייכסטאג של האימפריה הרומית הקדושה, בהן: הדיאט של אאוגסבורג, הדיאט של נירנברג, הדיאט של רגנסבורג והדיאט של ורמיזא.
הריקסדג של המעמדות היה דיאט של ארבעת המעמדות (אצולה, כמורה, תושבי עיר ואיכרים) בשוודיה שנערך מהמאה ה-15 עד 1866. הדיאט של פינלנד המשיך את הריקסדג ודן במעמדות של הדוכסות הגדולה של פינלנד מ-1809 עד 1917.
יפן, אשר בעת כינון חוקת מייג'י שאבה רעיונות ממשטרי המונרכיות באירופה, ובעיקר מזו של הקיסרות הגרמנית, הגדירה את בית המחוקקים היפני (קוקאי) כדיאט.
מקור השם

השם דיאטה מקורו במילה ביוונית העתיקה "δῐ́αιτα = דיאיטה" שמשמעותה – דרך חיים", "מרחב חיים" וכן "החלטה" או "פסיקה", נגזרת של הפועל διαιτάομαι (דיאיטאומאי" – להזין את עצמו, לדור)
או מהמילה – διαιτησία (בוררות – בלטינית עתיקה diaeteta= בורר. מאחד המקורות היווניים האלה נגזרה המילה הלטינית diaeta ומאוחר יותר dieta, (במקור בימי קדם – "אורח חיים" או "דירה, ביתן, מגורים", "תא על ספינה" במובן של "אספה" ו"מנת אוכל יומית".
קיימת השערה הנחשבת שגויה כי המילה באה מהמילה הלטינית dies שפירושה יום, מכיוון שהאסיפות הפרלמנטריות נערכו על בסיס יומי. ההסבר האחרון תואם את המונחים הגרמניים Tagung או Tag (יום – בגרמנית) המשמשים בשמות רייכסטאג ובונדסטאג.
שימוש המונח בהיסטוריה > גרמניה

האספות או ה"דיאטות" הקיסריות של האימפריה הרומית הקדושה
"הדיאטה האימפריאלית" או "הדיאטה הקיסרית" (רייכסטאג) – לרבות דיאטת פרנקפורט
הדיאטות באוגסבורג (Reichstage zu Augsburg)
הדיאטות בנירנברג (Reichstage zu Nürnberg)
דיאטת רגנסבורג Regensburger Rechstag כלל את הקולוקוויום ברגנסבורג (1541)
הדיאטות בשפאייר (Reichstage zu Speyer)
הדיאטה בוורמס (Reichstag zu Worms)
שימוש המונח בהיסטוריה > פולין

הדיאטה הפולנית, במקור – "סיים" ("Sejm")
הדיאטה הפרוסית או "לאדנטג" – התכנס אחרי ההסכם השני בתורן (1466) ב"פרוסיה המלכותית", פרובינציה בפולין, שהייתה באוניה פרסונלית עם הכתר הפולני.
שימוש המונח בהיסטוריה > צ'כיה

הדיאטה של בוהמיה
שימוש המונח בהיסטוריה > קרואטיה

הדיאטה הקרואטית, במקור בשפה הקרואטית – "sabor" – "סאבור" – גם הדיאט הדלמטי (Dalmatinski sabor), הדיאט ההונגרי-קרואטי (Ugarsko-hrvatski sabor) והדיאט הבבוסנה-הרצגובינה (Bosansko-hercegovački sabor)
שימוש המונח בהיסטוריה > הונגריה

הדיאטה של הונגריה (Rendi országgyűlés) – (עד 1848) שהתכנס פעם בשלוש שנים בסקשפהרוואר, בודה או ברטיסלבה (פוז'ון או פרסבורג) – בממלכת הונגריה בימי חהסות של האימפירה ההבסבורגית והאוסטרית
שימוש המונח בהיסטוריה > טרנסילבניה

הדיאטה של טרנסילבניה – בין המאה ה-11 ל-1711
דיאטת הנסיכות טרנסילבניה (לנדטאג) – בין 1711 ל-1867
שימוש המונח בהיסטוריה > שוודיה

דיאטת המעמדות או הריקסדאג (Riksdag ריקסדא) – הדיאט של ארבעת המעמדות של שוודיה החל מהמאה ה-15 ועד שנת 1866.
שימוש המונח בהיסטוריה > פינלנד

הדיאטה של פינלנד – תחת השלטון הרוסי הצארי – היה יורש של דיאט המעמדות השוודי – בדוכסות הגדולה של פינלנד – בשנים 1809–1906
שימוש המונח בהיסטוריה > שווייץ

הדיאטה השווייצרית או הטאגזאצונג (בגרמנית: Tagsatzung, בצרפתית: Diète) – שהוחלפה באמצע המאה ה-19 על ידי האספה הפדרלית של שווייץ.
השימוש בימינו

המונח הצרפתי Diète – דיאטה – נמצא עדיין בשימוש לגבי כמה פרלמנטים ובתי תחתונים של פרלמנטים עכשוויים:
הדיאטה הלאומית של יפן – (קוקאי – 国会) – הפרלמנט הדו-קמרלי של יפן
המונח "דיאטה" הוא פחות בשימוש – בעיקר בצרפתית, לגבי:
הסיים של פולין. האספות הפרובינקיאליות נקראות "דיאטינות", בפולנית Seimik
האספה הלאומית ההונגרית – מכונה בצרפתית – הדיאטה ההונגרית
הבונדסטאג של גרמניה או הדיאטה הפדרלית של גרמניה – לעומת הבונסדראט – המועצה הפדרלית המייצגת את הלנדים. ולכל לנד יש לנדטאג. – דיאטה אזורית.
בשוודיה – הרקסדאג – או הדיאטה הלאומית או דיאטת המדינה
בפינלנד – הדיאטה הלאומית של פינלנד – Eduskunta אדוסקונטה או בשוודית Riksdagen רקידאגן
בליכטנשטיין – הדיאטה או ה"לנדטאג"
בליטא ובלטביה – הדיאטות הלאומיות נקראות Seimas ובהתאמה Saeima
בכמה אוניברסיטאות בהודו ובממלכה המאוחדת עונת הבחינות נקראת "דיאטת הבחינות" (Examination diet)
בבתי משפט ב סקוטלנד – בית המשפט מורה על ישיבות הנקראות "דיאטה" להוכחות, טיעונים, ערעור או בוררות.
ראו גם

לנדטאג
רשימת בתי מחוקקים לפי מדינה (באנגלית)
הערות שוליים

↑  Alafogiannis Georgios"Anthroponymia sto H' biblio ton apodeixeon istorion tou Laonikou Chalkokondyle", postgraduate thesis, National University of Athens, School of Philosophy, 2020, עמ' 30 הערה 87 ביוונית
↑  G.Guțu – Dicționar latin-roman Editura științifică și enciclpedică București 1983
↑  Douglas Harper Etymological Dictionary online
אנו - עושים שינוי

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה לתועלת הציבור
 מוטו:  שינוי גדול עושים ביחד
 תקופת הפעילות:  2003 איחוד ב-2013 – הווה
 משרד ראשי:  יגאל אלון 159 תל אביב - יפו
 מנכ"ל:  ענת מופקדי
 עובדים:  12 + 15 מתנדבים
  
 www.anu.org.il
 
אנו - עושים שינוי בע"מ הוא ארגון המאוגד כחברה לתועלת הציבור ומגדיר את מטרתו כחיזוק הדמוקרטיה הישראלית וקידום שוויון, צדק חברתי, סולידריות חברתית, פלורליזם, קיימות סביבתית ומלחמה בגזענות, באמצעות סיוע למאבקים וליוזמות חברתיות, ברשת ומחוצה לה.
הארגון פועל עם פעילים חברתיים, ארגונים חברתיים, אנשי תקשורת עצמאית וממוסדת, יוצרים, וקהילות שונות, במטרה ליצור חיבורים ולעודד שיתופי פעולה.
בספטמבר 2016 נבחר מנכל הארגון פז כהן למקום העשירי ברשימת "המשפיעים של ישראל" שערך מגזין דה מרקר. ביולי 2018 ענת מופקדי מונתה במקומו.
שיטות פעולה

"אנו" פועל בשלוש רמות של סיוע ותמיכה במאבקים חברתיים:
פורטל אינטרנטי, המאפשר לכל אדם בישראל שימוש בכלים דיגיטליים לשינוי חברתי.
מתן ייעוץ וליווי ליוזמות חברתיות בהיקף של מספר שעות בחודש.
שותפות במאבקים חברתיים ובקואליציות והובלת קמפיינים לשינוי חברתי בהיקף נרחב.
הארגון מעודד הידברות עם נשוא המאבק, במהלך קיום המאבק הצדדים יכולים להיעזר בנציגי הארגון כדי לגשר בין הצדדים ולהגיע לפתרון מוסכם ועל ידי כך ליתר את המאבק.
שיטות פעולה > פורטל וכלים דיגיטליים

פורטל הארגון מספק בחינם כלים דיגיטליים חיוניים לאקטיביסטים ולציבור הישראלי, באמצעותם ניתן ליצור שיח, לרתום אנשים למאבקים וליצור לחץ ציבורי. הכלים הדיגיטליים כוללים:
הקמת תת-אתר אינטרנט המאפשר איסוף פרטים מתומכים וניהול הקשר איתם. עד סוף 2016 נאספו כ-100,000 תומכים מכלל המאבקים שנוהלו באתר.
מודעות ברשת האינטרנט החושפות את אתרי המאבק לציבורים רחבים
"קמפיין דוא"ל" - פרסום מכתב ציבורי הממוען למקבלי החלטות. המערכת מאפשרת לתומכים להצטרף ולשלוח את המכתב בשמם למקבלי החלטות רבים בו זמנית.
הקמת עמוד לגיוס תרומות מתומכים.
מפת היוזמות- מפה המרכזת את הפעילות החברתית בישראל.
מפת ההפגנות למלחמה בשחיתות המציגה את המיקום המדויק של כל הפגנה.
שיטות פעולה > ייעוץ וליווי מאבקים

הארגון מספק ליוזמות ומאבקים חברתיים ליווי ותמיכה בהיקף של מספר שעות בחודש. הליווי מתבצע על ידי אנשי צוות ועל ידי פעילים חברתיים מתנדבים בעלי ניסיון.
שיטות פעולה > הובלה ושותפות במאבקים חברתיים ויוזמות בהיקף רחב

הארגון מוביל ושותף מדי שנה במספר קמפיינים ומאבקים לשינוי חברתי בסוגיות הבוערות בסדר היום הישראלי. חברי הצוות ומתנדבי הארגון פועלים באפיקים שונים, בתוכם לובי מול מקבלי החלטות, יצירת שיח ציבורי ותקשורתי, יצירת לחץ ציבורי על מקבלי החלטות, ארגון פעילות שטח ועוד. בין המאבקים שהארגון היה שותף בהם בשנים 2014–2016: "הקואליציה לחינוך מלידה", "המאבק על העסקה ישירה", ההתנגדות למתווה הגז, "A-list" - לשילוב מומחים ערבים בתקשורת הישראלית, "המאבק לדמוקרטיה בחינוך", "מורידים את הבנקים מהגב" - הקואליציה לתחרות בבנקים, שילוב מורים ערביים בבתי ספר בחברה היהודית ועוד.
שיטות פעולה > הקמת קואליציות לשינוי חברתי

כחלק מתפישת מכפילי הכוח לעשיית שינוי, מחבר הארגון בין ארגונים שונים בעלי מטרה חברתית זהה או דומה, במטרה שיפעלו יחד ככח גדול יותר.
שיטות פעולה > מאגרי מומחים לגיוון השיח בתקשורת הישראלית

הארגון הקים מאגרי מידע של מומחים מקבוצות שונות המהוות מיעוט מכלל המומחים (ערבים ישראלים, חרדים, נשים ובני העדה האתיופית) המיועד לכלי התקשורת בישראל.
הרציונל להקמת המאגרים נבע מהצורך להעביר לציבור הרחב מסר שמומחים יש מכל גוני האוכלוסייה בישראל. לאפשר להציג את אותן אוכלוסיות באור שפחות מוכר לציבור.
אחרי מחאת האתיופים במאי 2015 הוקמה ועדה ברשות אמי פלמור עם נציגי 11 משרדי משלה למיגור הגזענות נגד יוצאי אתיופיה. אחד מהפתרונות שהועלו על ידי הוועדה היא הקמת מאגר המומחים האתיופים מאגר מומחים כפתרון, עלה אחרי מחקר שעסק בשאלה ״איך מקבעת התקשורת את התדמית המוחלשת של יוצאי אתיופיה?״. הארגון זכה במסגרת מכרז ממשלתי של משרד המשפטים להקמת מאגר מומחים בני העדה ("toplist").
קואליציות לשינוי חברתי > קואליציית "חינוך מלידה"

החלה לפעול בדצמבר 2015. "חינוך מלידה" פועלת להסדרת הפיקוח הממשלתי על מסגרות לפעוטות בגילאי לידה עד שלוש, ובתוך כך הרחבת המסגרות כדי שתהיינה נגישות לכלל הציבור ולא רק לכ־23% מהאוכלוסייה הזכאים לכך כיום, (מתוכם 2.5% לילדי החברה החרדית ו-0.5% לילדי החברה הערבית). הסדרה – יישום נורמות ניהול, תקינה ופיקוח, קידום מהלך שיוביל לשיפור תנאי השכר ומעמד העובדים וכן להעברת הסמכות ממשרד הרווחה שהחל מה- 31.7.16 הוא אחראי על תחום לידה עד 3 בישראל, לפלטפורמה של משרד החינוך. בקואליציה חברים "המועצה לשלום הילד", ארגון "בטרם", "העמותה למען הגיל הרך", מפעילי מסגרות, אנשי צוות, הורים אנשי אקדמיה וחוקרי חינוך הגיל הרך. הקואליציה השיגה חקיקת חוק חדש המסדיר את הפיקוח על פעוטונים מלידה עד 3 - חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, התשע"ט-2018.
קואליציות לשינוי חברתי > קואליציית "אנשי הים התיכון"

החלה לפעול בינואר 2018. הקואליציה פועלת להקמת שמורות ימיות ב-20% משטחי הים התיכון בישראל. כיום פחות מרבע אחוז משטחי המים הטריטוריאליים של ישראל מוגדרים כשמורות ימיות, וזאת בניגוד לאמנות הבינלאומיות עליהם חתומה מדינת ישראל.[דרוש מקור] הארגונים החברים בקואליציית "אנשי הים התיכון" הם צלול, אקואושן, החברה להגנת הטבע ומחמל"י, ופועלים בשיתוף ועל פי התוכנית הימית של רשות הטבע והגנים.
קואליציות לשינוי חברתי > הקואליציה לשקיפות

החלה לפעול בשנת 2017. מטרת פעילות הקואליציה היא להגביר את השקיפות בשלטון המקומי. הארגונים החברים בקואליציה הם התנועה לחופש המידע, העין השביעית, הסדנא לידע ציבורי, המשמר החברתי, עורכי דין לקידום מנהל תקין, המכון הישראלי לדמוקרטיה, מעש, המרכז להעצמת האזרח, פורום קהלת, הציבור החדש, שקיפות בינלאומית ישראל, שקוף, המדד המוניציפלי, לובי 99, עמותת הצלחה, נאמני תורה ועבודה.
קואליציות לשינוי חברתי > קואליציית הבנקאות

החלה לפעול בשנת 2016. מטרת פעילות הקואליציה היא הגברת התחרות והקטנת הריכוזיות בשוק הבנקאות, אשר מעלות באופן ניכר את יוקר המחיה. כמו כן פועלת קואליציית הבנקאות להגברת היושר במערכת הבנקאית- נגד אשראי למקורבים, נגד סיוע להלבנות הון ובעד אחריות אישית של נושאי משרה אשר כשלו בתפקידם. הארגונים החברים בקואליציית הבנקאות הם צדק פיננסי, לובי 99, ישראל 2050, התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות, התנועה לאיכות השלטון, המשמר החברתי, ו"ישראל יקרה לנו". הקואליציה דחפה להקמת ״ועדת שטרום״ הוועדה המליצה על שינויי חקיקה ובינואר 2017 הושגו תיקוני חקיקה להפרדת חברות כרטיסי האשראי מהבנקים הגברת התחרות וקטנת הריכוזיות.
קואליציות לשינוי חברתי > הקואליציה להעסקה ישירה

הקואליציה הארצית להעסקה ישירה הוקמה בשנת 2010 על ידי העובדת הסוציאלית אורנה עמוס היא התארגנות לא מפלגתית, של ארגוני חברה אזרחית, עובדי קבלן ופעילים חברתיים, שמטרתם לקדם העסקה ישירה של עובדים במגזר הציבורי ובמגזר הפרטי בישראל.
הארגונים המייסדים > אג'נדה

אג'נדה - מרכז ישראלי לאסטרטגיה תקשורתית  היה ארגון ללא כוונת רווח שפעל לקדם את הסיקור של נושאים חברתיים באמצעי התקשורת ולהשפיע על אופן הסיקור, וכן לסייע לארגונים העוסקים בשינוי חברתי לקדם את מטרותיהם באמצעות התקשורת ביתר יעילות.
"אג'נדה" הוקמה בשנת 2003 על ידי המשרד לייעוץ אסטרטגי "בן אור תקשורת" ושתיל בתמיכת קרן פורד. פעילות "אג'נדה" כללה ייזום קמפיינים בנושאים חברתיים, ומתן שירותי ייעוץ והדרכה לארגונים חברתיים בעבודתם עם התקשורת. בנוסף, עסקה "אג'נדה" במעקב אחר אמצעי התקשורת והדרך שבה הם מסקרים נושאים חברתיים, ובהעברת סדנאות ובמתן סיורים בנושאים חברתיים לעיתונאים.
בין השנים 2003 ל-2005 התמקדה "אג'נדה" בניסיון לשנות את דרך הטיפול התקשורתי בעוני, באמצעות קמפיין ממוקד להעברת הסיקור התקשורתי לתופעת העובדים העניים, לעומת הדגש התקשורתי הקודם על עניים שאינם עובדים. החל משנת 2006 ועד 2008 הנושא המרכזי בו עסקה "אג'נדה" הוא שינוי אופי הסיקור של ערביי ישראל בכלי התקשורת.
בשנת 2013, הכנסות אג'נדה מתרומות הסתכמו ב-1,277,819 ש"ח, שמתוכם 290,000$ (מעל 80%) התקבלו מהקרן החדשה לישראל. מנכ"לית אג'נדה מאז שנת 2008 הייתה ענת סרגוסטי. קדמה לה בתפקיד ורד לבנה, מנכ"לית אג'נדה הראשונה, שהתמנתה לתפקיד לאחר שכיהנה כמנכ"לית האגודה לזכויות האזרח.
הארגונים המייסדים > עורו

התנועה נוסדה במהלך שנת 2010 על ידי רוני דואק, מריוס נכט, חגית בכר, יואב בן דרור ואיל מלמד המשמשים כדירקטורים ב״אנו״.
בתחילת שנת 2011 התאגדה ונרשמה כחברה לתועלת הציבור בשם "התנועה האזרחית החדשה בע"מ (חל"צ)". לאחר ההתארגנות הראשונית נוסד פורום מייסדים רחב יותר שהשתתף בניהול ובפעילות התנועה. במקביל הוקם צוות מקצועי שכלל מומחים ואנשי מקצוע מתחומים שונים, כולל פעילי חברה וציבור ואנשי תקשורת.
במהלך שנת 2012 עסקה עורו בהכנת תוכנית פעולה מעודכנת, גיבוש שיתופי פעולה עם ארגונים וגורמים מקבילים (ביניהם רבים מ"בוגרי" המחאה החברתית של 2011) ובנייה ופיתוח של אתר האינטרנט. התנועה קיימה מספר רב של אירועים וכנסים שונים ברחבי הארץ והכינה עצמה להשקה פומבית בספטמבר.
בתחילת 2013 הוחלט על הרצת פיילוט לקמפיין ציבורי ראשון. הנושא שנבחר היה ביטול אגרת הטלוויזיה במתכונתה הנוכחית. עורו נטלה חלק פעיל במאבק ואף הוזמנה להציג את עמדות הציבור בפני מספר גורמים בכנסת וברשות השידור. ביולי 2014 אישרה הכנסת את חוק השידור הציבורי, ובו גם הוראה על ביטול אגרת הטלוויזיה החל מ-1 באפריל 2015.
במהלך 2013, לאור ריבוי הארגונים העוסקים בנושאים דומים, ומתוך רצון למנוע ביזור מאמצים ומשאבים, נוצר קשר קרוב עם מובילי שתי חברות נוספות לתועלת הציבור – "השדרה" ו"אג'נדה". בסיכומו של תהליך ממושך ויסודי של תיאום ציפיות, יעדים ותוכניות פעולה, נוצר איחוד כוחות ופעילויות תחת השם "אנו". הפעילות המאוחדת מנוהלת על ידי מנכ"ל משותף וצוות מקצועי שעיקרו נבנה מתוך הצוותים המקצועיים של שלושת הארגונים.
הארגונים המייסדים > השדרה

בשנת 2012 אחרי המחאה החברתית ופינוי המאהל בשדרות רוטשילד הוחלט להקים את ״השדרה״ כשדרה וירטואלית למאבקים על בסיס הפעילות החברתית של חברת "בשותף". התוצאה הייתה הקמת אתר אינטרנט המאפשר להקים, להפעיל ולנהל מאבק דיגיטלי על ידי כל פעיל חברתי. הכלי המרכזי באתר "השדרה", היה מנגנון שליחת מיילים למקבלי החלטות.
בין הקמפיינים המוצלחים היו קמפיין לעצירת ההחלטה להפשרה לבנייה בחוף פלמחים - בו נשלחו למעלה 55,000 מיילים לוועדת התכנון על ידי אלפי אזרחים ואזרחיות. בעקבות הלחץ ההחלטה בוטלה. עד היום משמש מנגנון שליחת דוא״ל כאחד מהכלים המופעלים על יד הארגון במאבקים שונים ביניהם מאבק כנגד מתווה הגז, המאבק להעסקה ישירה, מאבק להגברת התחרות בבנקים ועוד.
מקימי השדרה היו אריאל וינטר, אריה רייכמן, קרן דהן המשמשת כדירקטורית ב״אנו״ וצור דבוש המשמש כיו״ר ״אנו״ מ-2013. פז כהן החליף את אריאל וינטר בניהול "השדרה" בסוף 2012, ניהל את החיבור בין שלושת הארגונים ושימש כמנכ״ל ״אנו״ עד יולי 2018.
הערות שוליים

↑  רשומה בדף הפייסבוק של הארגון
1 2  ענת מופקדי נכנסה היום לתפקידה כמנכ"לית "אנו-עושים שינוי", באתר www.allmarketing.co.il
↑  דנה ירקצי, יהושע בריינר‏, כך מתכננת המדינה להתמודד עם בעיית אפליית יוצאי אתיופיה, באתר וואלה, 27 בינואר 2016
↑  הצוות למיגור הגזענות נגד יוצאי אתיופיה עמ׳129 סעיף 40 | דוח מסכם | יולי 2016, באתר graphics-lapam.org.il
↑   נתי טוקר, איך מקבעת התקשורת את התדמית המוחלשת של יוצאי אתיופיה, באתר TheMarker‏, 10 באפריל 2018
↑  כנסת ישראל, חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, התשע"ט-2018, באתר הכנסת, ‏31/10/2018
↑  כנסת ישראל, חוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה), התשע"ז-2017, באתר הכנסת, ‏31/1/2017
↑   מירב ארלוזורוב וצבי זרחיה, פורסם החוק ההיסטורי להפרדת כרטיסי האשראי מהבנקים והגברת התחרות, באתר TheMarker‏, 7 ביולי 2016
↑  עובדי קבלן | ישראל | הקואליציה הארצית להעסקה ישירה, באתר coalition4de2017 (באנגלית) (ארכיון)
↑  שוקי טאוסיג, תפיסת העולם, באתר העין השביעית, 13 בפברואר 2012
↑  יובל אזולאי, ‏בוטלה השביתה הגדולה; 16 אלף עובדי קבלן ייקלטו, באתר גלובס, 20 ביולי 2015
↑  אודות, באתר "אג'נדה"
↑  לפי הדוחות הכספיים של האגודה, עמ' 4, באתר guidestar
↑  לפי פירוט מענקי 2013 באתר הקרן החדשה לישראל
↑  יעל גאוני, ‏ענת סרגוסטי עוזבת את חדשות ערוץ 2: מונתה למנכ"ל ארגון אג'נדה, באתר גלובס, 1 ביוני 2008
↑  "קריאה אחרונה להצלת חוף פלמחים! - אנו - עושים שינוי בע"מ (חל"צ)". אנו - עושים שינוי בע"מ (חל"צ). 2017-01-15. אורכב מ-המקור ב-2018-07-30. נבדק ב-2018-07-30.
↑  דותן לוי, הוועדה המחוזית הכריעה: לא יוקם כפר נופש בחוף פלמחים, באתר כלכליסט, 1 בדצמבר 2014
לוגו אג'נדה

לוגו אתר השדרה
עופר וינטר

| --- | --- |

תא"ל עופר וינטר בפנטגון, פברואר 2020
 לידה:  3 בפברואר 1971 (בן 54) רכסים, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת חיפה  אוניברסיטת בר-אילן  המכללה לביטחון לאומי  האוניברסיטה העברית בירושלים  מכינה קדם-צבאית בני דוד 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  נובמבר 1990 – דצמבר 2024 (כ־34 שנים)
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 לוחם בסיירת מטכ"ל  מפקד צוות ביחידת מגלן   מפקד פלס"ר גבעתי   מפקד גדס"ר גבעתי  נספח צה"ל במארינס   מפקד יחידת דובדבן   מפקד חטיבת שועלי מרום   מפקד החטיבה הצפונית ברצועת עזה   מפקד חטיבת גבעתי   ראש מטה פיקוד המרכז  המזכיר הצבאי של שר הביטחון   מפקד עוצבת האש
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה הראשונה    המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מבצע שומר החומות  מלחמת חרבות ברזל
 עיטורים
 פרס מפא"ת לחשיבה יוצרת
 
וינטר בעת חשיפת מנהרה ברצועת עזה, במהלך מבצע צוק איתן
מימין: וינטר כמזכיר הצבאי של שר הביטחון, שר הביטחון נפתלי בנט, איש משרד הביטחון זהר פלטי ושגריר ישראל בארצות הברית רון דרמר בפגישה בפנטגון בארצות הברית, פברואר 2020
וינטר בטקס מינויו למפקד עוצבת האש, אוגוסט 2020
עופר וינטר (נולד ב-3 בפברואר 1971) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף במילואים ששימש מפקד עוצבת האש, המזכיר הצבאי של שר הביטחון, ראש מטה פיקוד המרכז, מפקד חטיבת גבעתי, מפקד החטיבה הצפונית ברצועת עזה, מפקד חטיבת שועלי מרום, מפקד יחידת דובדבן ומפקד גדס"ר גבעתי.
ביוגרפיה

וינטר נולד ברכסים וגדל בקריית אתא. בן בכור מתוך ארבעה אחים. לדבריו, את מורשת הקרב קיבל מאביו דוד (דוצו), שבמהלך מלחמת יום הכיפורים היה חייל בגדוד 113 של השריון, ולחם משני צידי תעלת סואץ.
בשנים 1985–1989 למד בפנימייה הצבאית לפיקוד-אור עציון. לאחר מכן למד במחזור ב' של מכינה קדם-צבאית בני דוד בעלי .