stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כל דתקון רבנן כעין דאורייתא תקון
סייגים לכלל

בתלמוד מבואר שאין כלל זה תקף באיסורי דרבנן שאין להם עיקר מן התורה.
יש שכתבו שכלל זה תקף רק לגבי תקנות התנאים ולא לגבי תקנות האמוראים.
באחרונים העירו כי ב'כללי פסיקה' אחרים נראה כי אכן ישנה הקלה באיסורי דרבנן. המפורסם בכללים אלה הוא הכלל ספקא דרבנן לקולא, וכן הכללים שאני אומר, הם אמרו והם אמרו.
הערות שוליים

↑  פסקי הרא"ש, מסכת חולין,  פרק ז', סימן ח'
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ל', עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ס"ד, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בכורות, דף נ"ד, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ס"ה, עמוד א'
↑  ראו יד מלאכי כללי התלמוד כלל שלא בשם ידי אליהו תיקון צב
↑  חזון איש דמאי סימן טז אות יז ד"ה יו"ד סי' צ"ט
ערך זה הוא קצרמרבנושא הלכה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כשל טכני

כשל טכני הוא מצב עבודה אבנורמלי, חוסר תקינות פיזית או תצורתית של רכיב במערכת או תת-מערכת שמונעת מהמערכת לבצע את עבודתה. המשך עבודה של המערכת במצב זה תגרום ליציאה מספי העבודה המותרים ולכישלון כללי שלה.
בשל משמעות כשלים טכניים הם מקבלים ייחוס מיוחד ובהנדסה ובתקני איכות.
סוגי כשלים ניתן לסווג בכמה קטגוריות:
כשל הנדסי – מתאפיין באי התאמה של הרכיב לדרישות העבודה של המערכת הנוצרת במהלך אפיונו של הרכיב או בשלבים המאוחרים יותר של התכנון של הרכיב. כשלים אלו לעיתים יכולים לחמוק מזיהוי למשך תקופה ארוכה ואף לעבור את שלבי הניסוי והאב טיפוס ולהמשיך לייצור סדרתי, ועל ידי כל להשפיע על כל סדרת הרכיבים שיוצרו. כשלים הנדסיים לעיתים יכולים לגרום לכשלים קטסטרופליים גם עם הימצאות אמצעי בטיחות ויתירות.
תקלה – נגרמת מכשל רכיב במערכת שעבדה בצורה תקינה לפני כן. כשלים אלו הם חלק מאחזקה שוטפת של המערכת ולרוב מצריכים יכולת בידוד, בדיקה ותיקון שלא דורשת התערבות הנדסית.
כשל אחזקתי – כשל שנגרם מאחזקה לקויה עקב רשלנות או חוסר במשאבים זמינים למתחזקים כגון הכשרה או ספרות טכנית.
כשל טכני בתוכנה קרוי באג.
לטסי השלישי, מלך לסוטו

לטסי השלישי (Letsie III of Lesotho; נולד ב-17 ביולי 1963) או, בשמו המלא, דייוויד מוהאטו ברנג סיסו, הוא מלך לסוטו מאז 7 בפברואר 1995. מאחר שלסוטו היא מלוכה חוקתית, מרבית תפקידי המלך הם טקסיים.
לימודיו

לטסי למד בבית הספר היסודי הפרטי איקטסטסנג (Iketsetseng) במסרו בין השנים 1968–1972, לאחר מכן עבר ללמוד בממלכה המאוחדת, בבית ספר נוצרי קתולי ביורקשייר המנוהל על ידי מסדר בנדיקטוס הקדוש, בו למד משנת 1973–1976. לאחר מכן בשנת 1977 החל ללמוד במכללת אמפלפורת' שבממלכה המאוחדת (בה למד גם אביו) בה סיים את לימודיו התיכוניים בשנת 1980.
לטסי המשיך את לימודיו הגבוהים באוניברסיטת לסוטו, אותה סיים עם תואר ראשון במשפטים. לאחר תום לימודי המשפטים המשיך ללמוד בין השנים 1984–1986 באוניברסיטת בריסטול, בה למד משפט אנגלי, ולאחר מכן למד באוניברסיטת קיימברידג' לימודים התפתחותיים (Development Studies) עד שנת 1989, ובמקביל למד במכללת ויי של אוניברסיטת לונדון כלכלה בהיבט חקלאי (Agricultural Economics). עם סיום לימודיו בשנת 1989 שב ללסוטו.
עלייה לשלטון

לטסי עלה לשלטון לאחר שאביו מושואשו השני, מלך לסוטו נאלץ לצאת לגלות בשנת 1990. אביו שב לשלוט במדינה זמן קצר בשנת 1995 אולם נהרג בראשית 1996 בתאונת דרכים, ולטסי שב לכס המלוכה.
ב-16 בדצמבר 1989 הוכרז לטסי כצ'יף הראשי של מאטסינג, וב-12 בנובמבר 1990 הוכתר כמלך.
חיים אישיים

בשנת 2000 נשא לטסי לאישה את קאראבו מוטסאואננג, אשר ילדה לו 3 ילדים:
סנאטה סיסו (נולדה ב-7 באוקטובר 2001)
מאסייסו (נולדה ב-20 בנובמבר 2004)
יורש העצר לרותולי סיסו (נולד ב-18 באפריל 2007).
לוריק צאנה

לוריק צאנה (באלבנית: Lorik Cana; נולד ב-27 ביולי 1983) הוא כדורגלן עבר אלבני-קוסובני ששיחק בעמדת הקשר אחורי ולעיתים כבלם.
קריירת מועדונים

צאנה נולד בפרישטינה, ובגיל צעיר משפחתו היגרה לשווייץ. בשנת 1997 הצטרף למחלקת הנוער של דרדאניה לוזאן, שנוסדה על ידי הקהילה האלבנית בעיר, ואחרי 3 שנים הצטרף למחלקת הנוער של קבוצת פריז סן-ז'רמן לאחר שהיה מבוקש גם בארסנל אך לא הצליח להשיג ויזה בריטית. בשנת 2002 עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון. בעונת 2003/2004, הוא שיחק 32 משחקים וכבש שער אחד, וסייע לקבוצתו לסיים את העונה במקום ה-2 בליגה וזכה עימה בגביע. עם זאת, בתחילת עונת 2005/2006 ויתר עליו מאמן הקבוצה לורן פורנייר וצאנה חתם באולימפיק מרסיי. בקיץ 2007 הפך לקפטן קבוצה לאחר עזיבתו של הקפטן לשעבר חאביב באיה לניוקאסל יונייטד. ב-24 ביולי 2009 חתם בסנדרלנד תמורת 5 מיליון ליש"ט ובכך הפך לאלבני הראשון בפרמייר ליג. ב-15 באוגוסט 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בניצחון 0-1 על בולטון וונדררס. ב-8 ביולי 2010 עבר לגלאטסראיי תמורת 4.5 מיליון אירו. את עונת 2010/2011 פתח טוב, אך באמצע העונה נפצע ולא הצליח לשחזר את יכולתיו מתחילת השנה. ב-3 ביולי 2011, צאנה עבר ללאציו מסרייה א', כחלק מעסקת העברתו של פרננדו מוסלארה שעבר מלאציו לגלאטסראיי. הוא כבש את השער הראשון שלו בלאציו ב-10 בדצמבר 2011 נגד לצ'ה. לאחר פציעות קטנוניות רבות לאורך העונה, ב-31 בינואר 2012, לאציו אישרה כי צאנה ייעדר 6 שבועות עקב פציעה בגב שנגרמה באימונים. לאחר שחזר מפציעה צאנה התאושש במהירות והצליח לחזור להרכב הקבוצה. בעונת 2012/2013 זכה עם המועדון בגביע האיטלקי.
ביוני 2015 חזר לצרפת כאשר חתם בנאנט.
קריירה בינלאומית

צאנה המחזיק גם באזרחות שווייצרית וצרפתית, החליט בסופו של דבר לשחק בנבחרת אלבניה. ב-11 ביוני 2003 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת כאשר הוא רק בן 19. צאנה שימש כקפטן הנבחרת, ויש לו שער אחד ב-93 הופעות. ב-23 ביוני 2016 הודיע על פרישה מהנבחרת לאחר יורו 2016.
תארים

הגביע הצרפתי: 2004
קופה דה פרנס: סגנות 2006, 2007
הגביע האיטלקי: 2013
שחקן השנה באלבניה: 2004, 2005, 2006
חביב הקהל באלבניה: 2009
מאטיה דסטרו

מאטיה דסטרו (באיטלקית: Mattia Destro; נולד ב-20 במרץ 1991) הוא כדורגלן איטלקי המשחק בעמדת החלוץ.
קריירת מועדונים

דסטרו התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אסקולי. בשנת 2005 הצטרף למחלקת הנוער של אינטר מילאנו. ב-20 ביולי 2010 עבר לגנואה במסגרת עסקת העברתו של אנדראה ראנוקיה שעשה את הדרך ההפוכה. ב-12 בספטמבר 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בסרייה א' בהפסד 1–3 נגד קייבו ורונה.
בשנת 2011, דסטרו הושאל לסיינה תמורת 1.5 מיליון אירו עם אופציה לרכישת כרטיס השחקן שלו. דסטרו הפך למלך השערים של המועדון עם 12 שערים.
ב-30 ביולי 2012 חתם ברומא תמורת 16 מיליון אירו. ב-2 בספטמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בניצחון 1–3 נגד אינטר מילאנו. ב-4 בנובמבר 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון בניצחון 1–4 נגד פלרמו, אך לאחר שהוריד את החולצה תוך כדי חגיגת השער קיבל צהוב שני והורחק. דסטרו הבקיע 5 שערים בגביע והפך למלך השערים של המפעל בעונתו הראשונה במועדון.
בינואר 2015 הושאל למילאן עד לסיום העונה.
ב-20 באוגוסט 2015 חתם בבולוניה לחמש שנים עבור 6.5 מיליון אירו.
בינואר 2020 הושאל לגנואה עד לסיום העונה.
קריירה בינלאומית

דסטרו היה חלק מכל הנבחרות הצעירות של איטליה, והשתתף עם הנבחרת הצעירה באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2013 שהייתה האליפות האחרונה שלו בנבחרות הצעירות. דסטרו נכלל בסגל המורחב של הנבחרת הבוגרת לקראת יורו 2012 אך בסופו של דבר לא נכלל בסגל הסופי של הנבחרת לאליפות. ב-15 באוגוסט 2012, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בהפסד 1–2 נגד אנגליה. ב-11 בספטמבר 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0–2 נגד מלטה. הוא נכלל גם בסגל הרחב של הנבחרת לקראת מונדיאל 2014 אך בסופו של דבר לא נכלל בסגל הסופי.
כל דעביד רחמנא לטב עביד

כָּל דְּעָבִיד רַחְמָנָא - לְטַב עָבִיד הוא ביטוי ארמי שמשמעו: "כל מה שעושה הקב"ה - לטובה הוא עושה זאת" (מילולית: "כל שעושה הרחמן לטובה עושה"). ביטוי זה, המיוחס לרבי עקיבא, מתאר אמונה אבסולוטית בכל מעשיו של הקב"ה שהם נועדו לטוב, אף אם בראייה עכשווית נראה שהם רעים, וכן מתאר ביטוי זה ביטחון מלא בכל הנקרה בדרכו של האדם.
מקור הביטוי

מקורו של הביטוי הוא בתלמוד, שם מובא סיפור על רבי עקיבא שכאשר הלך בדרך והגיע לעיר אחת ותושביה סירבו לארחו, אמר לעצמו: "כל מה שעושה הקב"ה לאדם - זה לטובתו"; הלך רבי עקיבא ונשכב לישון בשדות. היו עמו תרנגולת (להעיר אותו מהשינה), וחמור (לשאת משאות) ונר (כדי ללמוד בלילה). באה רוח וכיבתה את הנר, ואז בא חתול ואכל את התרנגול ולאחר מכן בא אריה וטרף את החמור. רבי עקיבא הגיב בסיסמה "כל מה שעושה הקב"ה - לטובה". באותו לילה בא גדוד רומאי לעיר, פשט עליה ושבה את בני העיר, ובכך הוברר לו שכל המקרים המצערים הללו - היו לטובתו. רש"י מוסיף ואומר ש"אילו היה נר דלוק היה הגייס רואה אותי ואילו היה החמור נוער או התרנגול קורא היה הגייס בא ושובה אותי".
אמר רב הונא אמר רב משום רבי מאיר וכן תנא משמיה דר' עקיבא לעולם יהא אדם רגיל לומר כל דעביד רחמנא לטב עביד כי הא דרבי עקיבא דהוה קאזיל באורחא מטא לההיא מתא בעא אושפיזא לא יהבי ליה אמר כל דעביד רחמנא לטב אזל ובת בדברא והוה בהדיה תרנגולא וחמרא ושרגא אתא זיקא כבייה לשרגא אתא שונרא אכליה לתרנגולא אתא אריה אכליה לחמרא אמר כל דעביד רחמנא לטב ביה בליליא אתא גייסא שבייה למתא אמר להו לאו אמרי לכו כל מה שעושה הקדוש ברוך הוא הכל לטובה?!
בהתאם לדברי התלמוד, נפסק בשולחן ערוך: "לעולם יהא אדם רגיל לומר: כל מה דעביד רחמנא, לטב עביד". פסיקה זו עוררה את תמיהתם של הפרשנים, מהסיבה שספר השולחן ערוך עוסק יותר בענייני הלכה ופחות בענייני השקפה, רבים מהם ראו בכך את הנחיצות של השימוש באידיאה זו ביהדות עד כדי כך שהיה צריך לחרוג מהקו המנחה של ספרו כדי לכתוב זאת[דרוש מקור].
תפיסות דומות

בשירת האזינו בספר דברים נכתב "הַצּוּר תָּמִים פָּעֳלוֹ, כִּי כָל דְּרָכָיו מִשְׁפָּט, אֵל אֱמוּנָה וְאֵין עָוֶל, צַדִּיק וְיָשָׁר הוּא". על פי התפיסה המתוארת בפסוק כל מעשי האל מושלמים, ולא יוצא ממנו חוסר צדק ועוול.
בתלמוד מסופר כי מקור שמו של התנא מהדור השני של התנאים נחום איש גמזו היה מפני שהייתה לו אמונה תמימה, ובכל מה שאירע לו הוא היה אומר "גם זו לטובה".
בימינו קיבל הביטוי שינויים נוספים: הכל לטובה, הכל דבש.
ראו גם

רבי עקיבא
ביטחון (יהדות)
נחום איש גמזו
הערות שוליים

↑  הביטוי המקורי בתלמוד הוא ללא המילה "מה" או "מאי". (נפוצה גם הגרסה "כל מה דעביד רחמנא לטב עביד" וכן "כל מאי דעביד רחמנא לטב עביד")
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ס', עמוד ב'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ר"ל, סעיף ה'
↑  ספר דברים, פרק ל"ב, פסוק ד'
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"א, עמוד א'
מבט מתל אביב אל גבעות רמת גן

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  אריה לובין
 תאריך יצירה:  1924
 טכניקה וחומרים:  צבעי שמן על בד
 ממדים בס"מ
 רוחב:  78
 גובה:  61
 נתונים על היצירה
 מיקום:  מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב-יפו
"מבט מתל אביב אל גבעות רמת גן" או "מבט על גבעות רמת גן" (1924) הוא ציור נוף מאת הצייר הישראלי אריה לובין.
הציור מציג תיאור של הנוף באזור הגבעות של רמת גן. העבודה נוצרה בסטודיו, כנראה על פי רישומים מקדימים. במישור הקדמי מתוארים שני עצים על קרקע צהובה. לאחריו מופיע נוף של שדות חקלאיים ולאריהם גבעות שלרגליהם יישוב קטן. לובין משתמש אמנם בשפה מודרניסטית, אליה נחשף לובין בתקופת שהותו בפריז, עם זאת אופי הציור מתרחק מן האוונגרד האירופי בן התקופה. סגנון דומה ניתן למצוא גם בדיוקן העצמי שיצר לובין באותה שנה.
בשנת 1982 הופיע הציור על בול בשווי 7 שקל ישן, כחלק מסדרת בולים מאוספי מוזיאון תל אביב.
הערות שוליים

↑  ראו: עומר, מרדכי; גינתון, אלן (עורכים), המוזיאון מציג את עצמו: אמנות ישראלית מאוסף המוזיאון, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, 2011, עמ' 35.
↑  ראו: אמנות ישראלית 1982, באתר התאחדות בולאי ישראל
מאטיוש

| --- | --- |
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  סבולץ'-סטמאר-ברג סבולץ'-סטמאר-ברג
 נפה:  נפת ואשארושנמן
 שטח:  11.03 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  311 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  48°17′00″N 22°17′00″E﻿ / ﻿48.283333333333°N 22.283333333333°E﻿ / 48.283333333333; 22.283333333333 
 אזור זמן:  UTC +1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.מאטיוש(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.מאטיוש  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מאטיוש (בהונגרית: Mátyus) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית מאטיוש קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-392 תושבים בשנת 1990 עד 311 תושבים בשנת 2020.
יהודי מאטיוש

יהודים חיו במאטיוש בתקופות זמן שונות עד להירצחם בשואה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 8 |  |
| 1880 | 8 | 303 |
| 1910 | 9 |  |
| 1920 | 6 |  |
| 1930 | 5 |  |
| 1941 | 8 | 636 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי מאטיוש שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת ואשארושנמן |
| --- | --- | --- |
| יישובים | ואשארושנמן • ארניושאפאטי • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • יאנד • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • נירמדה • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה |  |
כשל קיומי

כשל קיומי הוא כשל בסילוגיזם קטגורי. בכשל זה, קיימת טענה שמסיקה שמחלקה מסוימת לא ריקה, הגם שקיום חבר במחלקה לא נובע מההנחות. הכשל לא תקף משום שהוא כולל הנחות אוניברסליות ומסקנה פרטיקולרית.
לדוגמה:
כל הפיות טובות.
לכן, קיימות פיות טובות.
הטענה הראשונה נכונה גם אם פיות לא קיימות, אבל המסקנה אינה נכונה אם פיות לא קיימות.
גם הסילוגיזם הבא כולל כשל קיומי:
כל העכברים הם חיות (הנחה אוניברסלית: כל א' הם ב')
כל החיות מסוכנות (הנחה אוניברסלית: כל ב' הם ג')
לכן, חלק מהעכברים מסוכנים (טענה פרטיקולרית: חלק מא' הם ג')
הכשל טמון בעובדה כי מונח שישנם עכברים (כלומר, שיש מקרים פרטיקולריים של עכבר), בלי שהדבר ישתמע מההנחות. אם נניח, לדוגמה, שאין עכברים, נוכל לראות שהטיעון כוזב.
ראו גם

באופן ריק
| מסקנות לא-רלוונטיות (איגנורטיו אלנכי) וכשלים לוגיים |
| --- | --- | --- |
| כללי | דיקטו סימפליקיטר • אד נאוסאם • אקס סילנטיו • כשל הסתברות קודמת • בורות בלתי-מנוצחת • איש קש |  |
| פנייה אל הרגש | אד מטום • הסתמכות על החנופה • אד מיסריקורדיאם • בשם הלעג • לא הומצא כאן • אד אודיום • בשם ההומור • בשם הפטריוטיות • בשם הרצינות • בשם התועלת • כבוד בגלל קרבה |  |
| כשל גנטי | אד הומינם • אד ורקונדיאם • פנייה למניעים אישיים• אד אנטיקוויטם • אשמה בגלל קרבה • הרעלת בארות • רדוקטיו אד היטלרום • אד פופולום |  |
| אד קונסקוונטיאם | אד בקולום • בשם המשאלה |  |
| טווח ביניים | אבחנת פנטום • חשיבה בשחור לבן • מדרון חלקלק • דיקטו סימפליקיטר • אד טמפרנטיאם |  |
| כשלי סילוגיזם | איליקיט מיור • איליקיט מינור • כשל אמצע לא מופץ • מסקנה מחייבת מהנחה שוללת • כשל הנחות בלעדיות • כשל קיומי •  אישור מופרד • דיקטו סקונדום |  |
| נון סקוויטור | אישור הסוגר • הכחשת הפותח • חוסר עקביות |  |
| שגיאת דגימה | גורמים לא מבוקרים • היקש עצל • מדגם לא מייצג • היפרבולה היקשית • הכללה נמהרת • הקבלה שגויה • חיוניות מטעה • יותר מדי חריגים • כשל אי הכללה • עיסוי נתונים |  |
| כשלי הסחה | אד איגנורנטיאם • כשל נטורליסטי • פלוריום אינטרוגטיונום • משתי עוולות יוצא צדק • כשל התנגדויות זניחות |  |
| פנייה אל הסמכות | אד אנטיקוויטם • אד לזרום • אד נוביטם • אד קרומנם • בשם האינדיבידואליזם • בשם האמינות • מומחים לא מזוהים  • סמכות בלתי מעורערת • תמיכת המפורסם |  |
| שגיאות תצפית | דגימה מוטה • דגימה מוכתמת • הטיית הנסיין |  |
לוריס שלוח

| לוריס שלוח |
| --- | --- |
 לוריס שלוח אפור
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פרימטים
תת־סדרה:: טרום קופים
משפחה:: לוריסיים
סוג:: לוריס שלוח
שם מדעי
 Loris ‏סנט-אילר, 1796

לוריס שלוח או לוריס זעיר (שם מדעי: Loris; מכונה גם לוריס קטן או לוריס דק) הוא סוג של טרום-קוף במשפחת הלוריסיים. בסוג זה שני מינים: לוריס שלוח אדום (L. tardigradus) ולוריס שלוח אפור 
(L. lydekkerianus) והוא נפוץ בהודו ובסרי לנקה ביערות גשם טרופיים, ביצות וכו'.
הלוריס הזעיר מבלה את רוב חייו על העצים (ארבוראלי) ונע על הענפים בתנועות איטיות ומדויקות.
ללוריס השלוח תוחלת חיים של כ-15 שנים והוא בעל חיים לילי. תזונתו היא בעיקר חרקים, זוחלים, גבעולים, עלים ופירות.
שמות בשפות המקומיות: Kaadu Paapa ("תינוק יער") בקאנדה, 'Kutti thevangu בטמילית, ו- Unahapuluwa בפי תושבי סרי לנקה.
טקסונומיה

ישנם שני מינים מוכרים בסוג לוריס שלוח:
לוריס שלוח אדום (Red slender loris, Loris tardigradus)
לוריס שלוח אפור (Gray slender loris, Loris lydekkerianus)
סיכונים

לפי ביולוגים, פעילות של ציד בלתי חוקי הובילה לירידה קבועה באוכלוסיית הסוג בטאמיל נאדו (במערב המדינה ישנן פעילויות נמרצות למאבק בתופעה זו). תושבים מקומיים תמיד האמינו שלחלקי איבריו של הלוריסים השלוחים יש תכונות רפואיות או קסומות- עובדה זאת תרמה רבות לירידה באוכלוסייה. בנוסף, הלוריסים השלוחים מוברחים בצורה בלתי חוקית, כחלק משוק חיות המחמד האקזוטיות.
כמו כן, הרס של יערות גשם טרופיים תורם כמובן גם כן להידלדלות האוכלוסייה
.
גלריה

לוריס שלוח אדום
לוריס שלוח אפור
הערות שוליים

↑  Loris and potto subspecies - data reviews
↑  "Saving the Loris". אורכב מ-המקור ב-2013-01-18. נבדק ב-21 במאי 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Men arrested hiding loris in underwear at Delhi airport". BBC News. 10 בספטמבר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Slender loris". באפריל 2012. נבדק ב-2012-11-29. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292605005171  LCCN: sh00003726
ליביקוזאורוס

| ליביקוזאורוס |
| --- | --- |
 מאובן של ליביקוזאורוס (לשעבר, Merycopotamus petrocchii) יונק נכחד, המוזיאון לפליאונטולוגיה של פירנצה
תקופה
אמצע-סוף מיוקן 13–10 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
תת־סדרה:: Cetancodonta
משפחה:: אנתרקותריים
סוג:: ליביקוזאורוס
מינים
 Libycosaurus algeriensis  Libycosaurus anisae  Libycosaurus petrocchii
שם מדעי
 Libycosaurus

ליביקוזאורוס (שם מדעי: Libycosaurus; מילולית: "לטאה לובית", זאת על אף שמדובר ביונק) הוא סוג נכחד של פרסתן ממשפחת האנתרקותריים, שחי בין אמצע לסוף המיוקן (בטווח זמן שבין 13 עד 10 מיליון שנה מזמננו) בין צפון אפריקה למרכז אפריקה עד ודרומה עד אוגנדה. אזור זה כוסה בביצות סבוכות וחמימות בתקופתו.
הליביקוזאורוס היה יונק מגושם ונמוך דמוי-חזיר, אך היה מקורבם של ההיפופוטמיים, שעלה על אורך 3 מטרים ומשקל של קרוב לטון. בדומה להיפופוטם הוא היה בעל חוטם ולסתות בולטות בעלות זוג ניבים בולטים, מבנה חותכות בעל שורש עמוק ורחב וטוחנות עבות בעלות ציפוי חזק לאכילת שורשים ועשבים, מה שרמז על היותו אוכל צמחים. היונק הקדום גם היה בעל עיניים בחלק העליון של הראש, התאמה של יונקים מימיים לחיים בתוך המים. היו לו ארבע רגליים קצרות שהסתיימו בגלילים עם ארבע פרסות שסועות.
סוג זה התגלה בידי החוקר גווידו בונרלי (גר'), על בסיס של מאובנים לא ברורים מלוב. הוא העריך שמדובר על ממצאי זוחל ונתן לסוג את שמו השגוי שלא השתנה גם כשנודע על שיוכו. מרבית הממצאים כללו לסתות ושיניים טוחנות ונוספות שהתגלו בנוסף ללוב גם בתוניסיה, אלג'יריה, צ'אד ואוגנדה - אזורים שבעבר כוסו בביצות רחבות בהרבה מאשר כיום, עם התפשטות מדבר סהרה.
סוג זה הוא קרובו של המריכופוטמוס (Merycopotamus) שחי לצידו ובעבר שויך לאותו הסוג.
ליאונרד רוז

| --- | --- |

 לידה:  27 ביולי 1918 וושינגטון די. סי., ארצות הברית 
 פטירה:  16 בנובמבר 1984 (בגיל 66) וייט פליינס, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  מכון קרטיס למוזיקה 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  צ'לו 
 פרופיל ב-IMDb
 
ליאונרד רוז (באנגלית: Leonard Rose;‏ 27 ביולי 1918 – 16 בנובמבר 1984) היה צ'לן יהודי-אמריקאי יהודי, הנחשב לאחד מגדולי הצ'לנים האמריקאים במאה ה-20.
קורות חיים

רוז נולד בוושינגטון ולמד אצל וולטר גרוסמן, פרנק מילר ופליקס סלמונד. אחרי השלמת לימודיו במכון קרטיס למוזיקה בפילדלפיה בגיל 20, הצטרף להתזמורת הסימפונית של רשות השידור הלאומית (NBC) של ארטורו טוסקניני וכמעט מיד התמנה לצ'לן ראשון נלווה. בגיל 21 היה צ'לן ראשון של תזמורת קליבלנד, ובגיל 26 התמנה לצ'לן ראשון בתזמורת הפילהרמונית של ניו יורק.
הוא הרבה להקליט כסולן אחרי 1951, בין היתר קונצרטים לצ'לו עם מנצחים כמו ליאונרד ברנשטיין, יוג'ין אורמנדי, גיאורג סל וברונו ולטר.
רוז עסק גם בנגינת מוזיקה קאמרית והיה חבר בשלישיית הפסנתר הנודעת שלישיית איסטומין-שטרן-רוז, יחד עם אייזק שטרן ויוג'ין איסטומין.
מורשתו של רוז כמורה עומדת בעינה עד עצם היום הזה: תלמידיו מג'וליארד, ממכון קרטיס ומבית הספר הקיצי למוזיקה מדואומאונט (Meadowmount) של איוון גאלאמיאן, ממלאים את מדורי הצ'לו ברבות מתזמורות אמריקה, כמו התזמורת הסימפונית של בוסטון, תזמורת קליבלנד, תזמורת פילדלפיה והפילהרמונית של ניו יורק. עם תלמידיו המפורסמים נמנים לין הארל ויו-יו מה, מט חיימוביץ ושולמית לורין.
רוז מת מלוקמיה בווייט פליינס, ניו יורק, בנובמבר 1984.
פרסים ואותות כבוד > פרס גראמי לביצוע הטוב ביותר של מוזיקה קאמרית

יוג'ין איסטומין, ליאונרד רוז ואייזק שטרן על בטהובן: מכלול שלישיות הפסנתר (1971)
כל דבר שבמניין צריך מניין אחר להתירו

כל דבר שבמניין צריך מניין אחר להתירו הוא כלל הלכתי האומר כי כל דבר שנאסר בהחלטה של כוח מסוים, כמו מניין בית דין או נבואה, צריך החלטה בהרכב בעל כוח הלכתי שווה, כדי להתירו.
מקור במקרא

המקור במקרא לכלל זה הוא מהפסוק ”לֵךְ אֱמֹר לָהֶם שׁוּבוּ לָכֶם לְאָהֳלֵיכֶם”: שבא להתיר יחסי אישות לאחר סיום מעמד מתן תורה, למרות שהאיסור ”אַל תִּגְּשׁוּ אֶל אִשָּׁה” נאמר רק לכבוד מתן תורה, כאמור בתחילת אותו פסוק עצמו - ”הֱיוּ נְכֹנִים לִשְׁלֹשֶׁת יָמִים”, היו צריכים ציווי מפורש להתיר ביאה.
באופן דומה, באה התורה להתיר קרבה פיזית של אנשים ובעלי חיים להר סיני לאחר סיום מעמד מתן תורה, ”בִּמְשֹׁךְ הַיֹּבֵל הֵמָּה יַעֲלוּ בָהָר” למרות שהאיסור על כך ”גַּם הַצֹּאן וְהַבָּקָר אַל יִרְעוּ אֶל מוּל הָהָר הַהוּא” נאמר רק לכבוד מתן תורה.
בתלמוד

בתלמוד בבלי, הוכיחו ממשנה שכלל זה תקף גם באיסורים שהם מדברי חכמים. הראיה היא מברייתא שנכתבה בעקבות המשנה הקובעת כי כל פרי בכרם שנחשב לכרם רבעי שיש להעלותו בשנה הרביעית לאוכלו בירושלים או לפדותו, לא יפדוהו, אלא יעלוהו לירושלים, בשונה מפירות המרוחקים מירושלים שמותר לפדותם. טעם התקנה הוא כפי שמסר רבי יוחנן: ”כדי לעטר שוקי ירושלים בפירות” - כבוד העיר הקדושה ירושלים. בברייתא מובא כי לרבי אליעזר היה כרם במזרח לוד לצד כפר טבי ולא היה יכול להעלות את פירותיו לירושלים ולכן ביקש להפקירו לעניים, עד שאמרו לו תלמידיו ”רבי כבר נמנו עליך חבריך והתירוהו”, ומכאן שלמרות שטעם התקנה התבטל, שהרי לאחר החורבן שבית המקדש לא שכן בירושלים לא הייתה סיבה כדי לעטר את ירושלים בפירות, הוצרך רבי אליעזר שבית דין יתיר את התקנה שקבעו להעלות את פירות כרם רבעי לירושלים.
בראשונים > תקנה שטעמה בטל

התוספות כתבו שטעמה שתקנה שנתקנה משום חשש, כשבטל טעמה בטלה. כך הדין לשיטתם בגילוי משקים שאינו תקף עוד כיוון שאין סכנת הנחשים מצויה, וכן לגבי האיסור לעסוק בקבורת המת ביום טוב שני של גלויות מחשש שהגויים יחייבו את היהודים לעסוק במלאכות אחרות בטענה שראו אותם עושים מלאכה לצורך קבורת המת. בדומה לכך כתבו גם הגהות אשרי:
אם יעשו באותה סברא שאם היה אותו בית דין קיים היה מסכים להיתר, שנשתנה הענין, אין זה ביטול דבריו.
בהתאם לשיטה זו מובאת בהלכה הקלה בריקוד בשבת משום שאיננו בקיאים בתיקון כלי נגינה.
בשונה מכך כתב הרמב"ם שגם תקנה שטעמה בטל אינה מתבטלת אלא כאשר בית דין שגדול מבית הדין שתיקן אותה מבטל את התקנה:
אפילו בטל הטעם שבגללו גזרו הראשונים או התקינו אין האחרונים יכולין לבטל עד שיהו גדולים מהם.
.
דעה שלישית היא דעת הראב"ד, לפי שיטתו כאשר בטל טעם התקנה יוכל בית דין שני לבטל את התקנה גם כשאינו גדול מבית הדין הראשון בחכמה ובמנין.