stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המשרד לשיתוף פעולה אזורי
מבנה המשרד

עם הקמתו מחדש בשנת 2009 בעקבות הקמת הממשלה ה-32 וכן בממשלה ה-33, מנכ"ל המשרד לפיתוח הנגב והגליל, היה אחראי גם כמנכ"ל רשמי של המשרד לשיתוף פעולה אזורי, זאת מכיוון שהשר סילבן שלום עמד בראש שני המשרדים. בממשלה ה-34 המשרדים הופרדו מבחינת האחריות המיניסטריאלית, ומונה מנכ"ל נפרד למשרד. החל מחודש ינואר לשנת 2023, משמש גלעד שדמון מנכ"ל המשרד. למשרד הוקצב תקציב של כ-100 מיליון ש"ח. כיום מונה המשרד שני אגפים מרכזיים, ובהם תחום פרויקטים וכלכלה (בכולל בתוכו מחקר ופיתוח) ואגף קשרי חוץ ומיזמים בינלאומיים. במשרד כ-45 עובדים. בנוסף, החל מאפריל 2023 המשרד אחראי על רשות החברות הממשלתיות[דרוש מקור].
שרי המשרד לשיתוף פעולה אזורי

לאחר הקמת הממשלה ה-29 מונתה לתפקיד ציפי לבני. עם הצטרפות מפלגת המרכז לקואליציה, מונה רוני מילוא לתפקיד, ולבני נאלצה לכהן כשרה ללא תיק, עד מינויה לשרת החקלאות ופיתוח הכפר. עם הקמת הממשלה ה-30 בוטל המשרד וסמכויותיו הועברו למשרד לפיתוח הנגב והגליל, שבראשו עמד המשנה לראש הממשלה שמעון פרס. עם הקמת הממשלה ה-31 נשמעו קולות להחזרת התפקיד, ואף בחודשים הספורים בהם כיהן ראלב מג'אדלה כשר בלי תיק הוא הופקד על שיתוף הפעולה האזורי כשר בלי תיק. עם הקמת הממשלה ה-32 המשרד הוקם שנית, ובראשו עמד המשנה לראש הממשלה והשר לפיתוח הנגב והגליל סילבן שלום, שכיהן בו גם בממשלה ה-33. בממשלה ה-34 השר הממונה על המשרד היה ראש הממשלה בנימין נתניהו תחתיו כיהן ח"כ איוב קרא כסגן שר במעמד שר. בינואר 2017 החליפו השר צחי הנגבי. ביולי 2020 מונה השר אופיר אקוניס. ביוני 2021 מונה לתפקיד השר עיסאווי פריג'. למשרד הוקצו כ-40 עובדים. בדצמבר 2022 מונה השר יואב קיש. באפריל 2023 מונה השר דוד אמסלם.
| מס' | דיוקן | שם (תקופת חיים) | סיעה | סיעה | תקופת כהונה | תקופת כהונה | ממשלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | שמעון פרס (1923-2016) |  | ישראל אחת העבודה | 6 ביולי 1999 | 7 במרץ 2001 | העשרים ושמונה |
| 2 |  | ציפי לבני (1958-) |  | הליכוד | 7 במרץ 2001 | 29 באוגוסט 2001 | העשרים ותשע |
| 3 |  | רוני מילוא (1949-) |  | מפלגת המרכז | 29 באוגוסט 2001 | 28 בפברואר 2003 | העשרים ותשע |
| 3 |  | רוני מילוא (1949-) |  | הליכוד | 29 באוגוסט 2001 | 28 בפברואר 2003 | העשרים ותשע |
המשרד פורק בשנת 2003 והוקם מחדש בשנת 2009
| 4 |  | המשנה לרה"מ סילבן שלום (1958-) |  | הליכוד | 31 במרץ 2009 | 14 במאי 2015 | השלושים ושתיים |
| 4 |  | המשנה לרה"מ סילבן שלום (1958-) |  | הליכוד - ישראל ביתנו הליכוד | 31 במרץ 2009 | 14 במאי 2015 | השלושים ושלוש |
| 4 |  | המשנה לרה"מ סילבן שלום (1958-) |  | הליכוד | 31 במרץ 2009 | 14 במאי 2015 | השלושים ושלוש |
| 5 |  | ראש הממשלה בנימין נתניהו (1949-) |  | הליכוד | 14 במאי 2015 | 26 בדצמבר 2016 | השלושים וארבע |
| 6 |  | צחי הנגבי (1957-) |  | הליכוד | 26 בדצמבר 2016 | 17 במאי 2020 | השלושים וארבע |
| 7 |  | גלעד ארדן (1970-) |  | הליכוד | 17 במאי 2020 | 5 ביולי 2020 | השלושים וחמש |
| 8 |  | אופיר אקוניס (1973-) |  | הליכוד | 5 ביולי 2020 | 13 ביוני 2021 | השלושים וחמש |
| 9 |  | עיסאווי פריג' (1963-) |  | מרצ | 13 ביוני 2021 | 29 בדצמבר 2022 | השלושים ושש |
| 10 |  | יואב קיש (1968-) |  | הליכוד | 29 בדצמבר 2022 | 28 במרץ 2023 | השלושים ושבע |
| 11 |  | דוד אמסלם (1960-) |  | הליכוד | 28 במרץ 2023 | מכהן | השלושים ושבע |
שרי המשרד לשיתוף פעולה אזורי > סגני שרים במשרד

| דיוקן | שם (תקופת חיים) | סיעה | סיעה | תקופת כהונה | תקופת כהונה | ממשלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | איוב קרא (1955-) |  | הליכוד | 14 במאי 2015 | 23 בינואר 2017 | השלושים וארבע |
שרי המשרד לשיתוף פעולה אזורי > מנכ"לי המשרד

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| מספר | שם | תחילת כהונה | סיום כהונה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | אבי גיל | 1999 | 2001 |
| 2 | מג'לי והבה | 2001 | 2001 |
| 3 | אורלי יחזקאל | 2009 | 2009 |
| 4 | אורנה הוזמן-בכור | 2009 | 2015 |
| 5 | האשם חוסיין | 2015 | 2017 |
| 6 | יוסף דרזנין | 2017 | 2020 |
| (מ"מ) | האשם חוסיין | 2021 | 2021 |
| 7 | רוני אלון | 2021 | 2022 |
| (מ"מ) | דרור סורוקה | 2022 | 2023 |
| 8 | גלעד שדמון | 2023 | מכהן |
ראו גם

דיני פניות ציבור במשרדי מדינת ישראל בנושאי שכניה הקרובים של ישראל
השגרירות (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

כרזת הסדרה
 סוגה:  קומדיה
 יוצרים:  יובל חקלאי, ניב גת, ארנון וייס, רם לנדס
 כותבים:  ארנון וייס, יובל חקלאי, דפנה ממן
 בימוי:  ניב גת, ארנון וייס
 שחקנים:  איציק כהן יובל חקלאי לידור אדרי מאיה ורטהיימר עידו מוסרי אסנת פישמן שיר אברמוב שיפי אלוני לידור אדמוני אלכס קרול בתאל ויצמן עדן דניאל גבאי יניב סוויסה רן לוי רועי איילון הייתאם עומארי
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  9
 הפקה
 חברת הפקה:  קודה תקשורת
 עורכים:  נדב לזר, לירון לנגר, קובי אור כהן, ניב גת
 אתר צילומים:  פתח תקווה
 צלמים:  רם שוויקי, רם שני, רמי קצב, מיכאל צייטלין, יאן פינקלברג, שי פלג
 מוזיקה:  ישגב דותן
 אורך פרק:  כ-24 דקות
 שידור
 רשת שידור:  רשת 13
 תקופת שידור מקורית:  26 בינואר 2023 – הווה
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
השגרירות היא סדרת טלוויזיה קומית ישראלית, אשר נוצרה על ידי יובל חקלאי, ניב גת, ארנון וייס ורם לנדס והופקה על ידי קודה תקשורת עבור רשת מדיה. הסדרה עוקבת אחר סיפוריהם של אנשי הצוות הישראלי בשגרירות ישראל באיחוד האמירויות הערביות, כשמככבים בה איציק כהן, חקלאי, לידור אדרי, מאיה ורטהיימר, עידו מוסרי, אסנת פישמן, שיר אברמוב, שיפי אלוני, לידור אדמוני, אלכס קרול, בתאל ויצמן, עדן דניאל גבאי, יניב סוויסה, רן לוי, רועי איילון והייתאם עומארי.
צילומי הסדרה החלו באוגוסט 2022 והסתיימו חודש לאחר מכן. הסדרה החלה את שידוריה ברשת 13 ב-26 בינואר 2023. ב-17 במרץ 2023 שודר הפרק התשעי מתוך עשרים של הסדרה, כאשר אחריו הוחלט להפסיק לשדר את הסדרה עקב נתוני רייטינג נמוכים, אם כי נאמר ששאר הפרקים ישודרו בקיץ. הסדרה קיבלה ביקורות מעורבות מהמבקרים.
תקציר העלילה

הסדרה מתרחשת בשגרירות ישראל באיחוד האמירויות הערביות, שם בכל פרק היא עוקבת אחר סיפוריהם של אנשי הצוות הישראלי.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות ראשיות

יצחק מימן (איציק כהן) – שגריר ישראל באיחוד האמירויות.
צביקה בן ישי (יובל חקלאי) – קצין המנהלה ויועץ מדיני של שגרירות ישראל באיחוד האמירויות.
יסמין זוהר (לידור אדרי) – דוברת שגרירות ישראל באיחוד האמירויות.
יעל רונן (מאיה ורטהיימר)
שרון מימן (עידו מוסרי) – אחיו של יצחק.
אלנה מימן (אסנת פישמן) – אשתו של יצחק.
חווי (שיר אברמוב)
אורנה (שיפי אלוני)
יאיר מדמוני (לידור אדמוני)
ולדי (אלכס קרול)
הדס (בתאל ויצמן)
מאור ספי (עדן דניאל גבאי)
מאיר בוצ'ן (יניב סוויסה)
שטרית (רן לוי)
פיטוסי (רועי איילון)
שייח' אל חכימי (הייתאם עומארי)
צוות השחקנים והדמויות > דמויות אורחות

פארס ברהמי (ג'מיל ח'ורי)
אילנה (ליר כץ)
אגמון פישר (שי גולדשטיין)
אמנון לוי (בתפקיד עצמו)
יפה גאון (שרה פון שוורצה) – שרת התרבות של ממשלת ישראל.
שירן גאון (אושרית סרוסי) – בתה של יפה גאון.
קים מימן (אמה אלפי)
שגריר צ'אד (ביינה גטהון)
מר צוגנבראכר (הולגר אירמיש)
יהושע סובול (בתפקיד עצמו)
אלון סיבוני (דן שפירא)
שייח' מאהר (הישאם סלימאן)
אשת השייח' מאהר (יארא אזרייק)
אמא של יצחק (לבנה פינקלשטיין)
פרקים

| מספר הפרק בסדרה | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל | אחוזי רייטינג |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | אידיאל היופי | 26 בינואר 2023 | 9.4% |
| 2 | כשיצחק פגש את פארס | 26 בינואר 2023 | 7.8% |
| 3 | ערים תאומות | 2 בפברואר 2023 | 7.7% |
| 4 | קונסול של כבוד | 2 בפברואר 2023 | 6.3% |
| 5 | הביקור של שרת התרבות | 9 בפברואר 2023 | 6.4% |
| 6 | האורחת | 16 בפברואר 2023 | 4.9% |
| 7 | הנאום | 23 בפברואר 2023 | 4.5% |
| 8 | דד סי דובאי | 10 במרץ 2023 | 2.5% |
| 9 | יום הולדת לאלנה | 17 במרץ 2023 | 1.2% |
הפקה

ב-27 ביוני 2022 נודע על הפקת הסדרה, כאשר פורסם שישחקו בה איציק כהן, עדן דניאל גבאי, לידור אדמוני, שיר אברמוב ושיפי אלוני. ביולי 2022 נודע שמאיה ורטהיימר ועידו מוסרי ישחקו גם בסדרה, כאשר בהמשך החודש צוות השחקנים נפגש להקראה ראשונה של התסריט, כשהוא כולל גם את יובל חקלאי, לידור אדרי, אסנת פישמן, אלכס קרול, בתאל ויצמן, יניב סוויסה, רן לוי, רועי איילון והייתאם עומארי. באוגוסט 2022 הוכרז שהחלו צילומי הסדרה, כאשר הם הסתיימו בחודש ספטמבר. הצילומים נמשכו במשך 24 ימים והתרחשו בפתח תקווה, אף על פי שעלילת הסדרה מתרחשת באיחוד האמירויות הערביות.
בספטמבר 2022 הוכרז שהסדרה תשודר ברשת 13 בתקופת הסתיו. בדצמבר 2022 הופצה הצצה לסדרה, כאשר היא החלה את שידוריה ב-26 בינואר 2023, לאחר שהפרימיירה שלה הייתה ב-23 לחודש. ב-24 במרץ 2023 נודע שעקב נתוני רייטינג נמוכים הסדרה יורדת משידור, לאחר ששודרו תשעה פרקים מתוך עשרים, ושבמקומה ישודר השעשועון "אל תפילו את המיליון". נאמר שככל הנראה אחד עשר הפרקים שלא שודרו ישודרו במהלך קיץ 2023.
קבלה

סמדר שילוני מאתר "ynet" כתבה שהסדרה "סובלת מבדיחות צפויות ומשחק מאומץ ומשתדל ברובו", כמו כן היא טענה ש"היא לא פורצת דרך משום בחינה, לא תחושו בה יורדת במורד הגרון ולא תזכרו ממנה דבר אחרי רולר הסיום". איתי זיו כתב באתר "הארץ" שהסיטואציות בסדרה "קלישאתיות, הבדיחות חלשות, המשחק עייף, המראה שני גרוש". שירי ישועה מאתר "וואלה!" שיבחה את צוות השחקנים, אך ציינה שיש בה חוסר אחידות בכתיבה. כמו כן, היא טענה שלא רואים בה "מספיק מהאופי האבו דאבי כדי להעריך את הפער האירוני בינינו לבינם". רועי אבן כתב באתר "Tvbee" ש"התסריט נטול העוקץ כלפי השחיתות והריקבון המפרציים, והבדיחות המיושנות [...], הן מחיר גבוה מאוד על צפיית הנאה-שנאה" בסדרה.
הסדרה שודרה בפריים טיים, כאשר בתחילת שידורה היא גרפה 9.4% רייטינג ויותר מרבע מיליון צופים. ככל ששידורי הסדרה נמשכו אחוזי הרייטינג ירדו והגיעו ל-1.2%. עקב נתונים אלו הוחלט להוריד את הסדרה משידור לאחר פרקה התשיעי מתוך עשרים.
הערות שוליים

↑  שיר זיו, לבנה פינקלשטיין: "אני מתעמלת לצד צעירים ולידם אני מרגישה עוד יותר צעירה", באתר ישראל היום, 3 בנובמבר 2022
1 2  רייטינג: גאולה אבן שוב מתרסקת, כאן מצליחים לעקוף את רשת?, באתר אייס, 27 בינואר 2023
1 2  רייטינג: 'זהו זה' של כאן 11 מצליחה להביס את רשת?, באתר אייס, 3 בפברואר 2023
↑  רייטינג: אילנה דיין ממשיכה לשבור שיאים עם נתון מדהים, באתר אייס, 10 בפברואר 2023
↑  רייטינג: נינג'ה ישראל חגגה, כאן 11 עקפה את רשת 13, באתר אייס, 17 בפברואר 2023
↑  ציוץ של גיל משעלי, ברשת החברתית טוויטר, 24 במרץ 2023
↑  אילה חסון גורמת לנפילת רשת 13? הנתון העגום נחשף, באתר אייס, 18 במרץ 2023
↑  רן בוקר, מהטיקטוק לסדרה בטלוויזיה: התפקיד של עדן דניאל גבאי, באתר ynet, 27 ביוני 2022
↑  השגרירים: עדן דניאל גבאי ושיפי אלוני לוהקו לקומדיה חדשה, באתר חדשות 13, 27 ביוני 2022
↑  מאיה ורטהיימר מצטרפת לסיטקום המדובר של רשת 13 "השגרירות", באתר חדשות 13, 11 ביולי 2022
↑  ד"ש לאדם סנדלר: עידו מוסרי מצטרף לסיטקום החדש של רשת 13 "השגרירות", באתר חדשות 13, 14 ביולי 2022
↑  האמירויות זה כאן: הקאסט של "השגרירות" נפגש להקראה ראשונה של התסריט, באתר חדשות 13, 21 ביולי 2022
↑  כוכב פאודה בדרך לפוליטיקה? זה הג'וב החדש שקיבל, באתר אייס, 23 באוגוסט 2022
↑  דובאי באולפני פתח תקווה: נחשפו תמונות ראשונות מצילומי "השגרירות", באתר חדשות 13, 24 באוגוסט 2022
↑  בקרוב באוויר: קאסט "השגרירות" חוגגים במסיבת סיום הצילומים, באתר חדשות 13, 25 בספטמבר 2022
↑  קיץ ברבנר, ‏"מגיע לך יא מניאק": איציק כהן חושף מה ישראלי בעיניו, וזה קורע מצחוק, באתר מעריב אונליין, 26 בינואר 2023
↑  אבו-דאבי בפתח תקווה: סיור מאחורי הקלעים באולפני "השגרירות", באתר חדשות 13, 21 בפברואר 2023
↑  עידן יוסף, רשת 13 חשפה את לוח שידורי סתיו 2022, באתר News1 מחלקה ראשונה, 17 בספטמבר 2022
↑  בדרך לתקרית דיפלומטית? הכירו את השגרירות הישראלית הראשונה באיחוד האמירויות, באתר חדשות 13, 31 בדצמבר 2022
↑  yaddo,‏ השגרירות, המלך: המלצת יום חמישי, בבלוג קפה+טלוויזיה, 26 בינואר 2023
↑  בר זגה, מהאינסטגרם לפריים טיים: הערב של כוכב הרשת עדן דניאל גבאי, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 24 בינואר 2023
↑  קשת ברגסון, ‏רשת 13 השיקו את הסדרה החדשה: "השגרירות", באתר "סרוגים", 24 בינואר 2023
1 2  בגלל הרייטינג הנמוך: רשת 13 מורידה את "השגרירות" באמצע העונה, באתר וואלה, 24 במרץ 2023
↑  ציוץ של רן בוקר, ברשת החברתית טוויטר, 24 במרץ 2023
↑  סדרת הקומדיה של רשת 13 יורדת מהמסך בעקבות הרייטינג הנמוך, באתר אייס, 24 במרץ 2023
↑  סמדר שילוני, "השגרירות" היא "סברי מרנן" של הדיפלומטיה הישראלית, באתר ynet, 27 בינואר 2023
↑   איתי זיו, הקומדיה הראשונה שנוצרה עבור ישראל של עידן נתניהו, באתר הארץ, 27 בינואר 2023
↑  שירי ישועה‏, הבדיחות ב"השגרירות" כל כך בינוניות, שזה הרגיש כאילו צוחקים על הצופים, באתר וואלה, 27 בינואר 2023
↑  רועי אבן, ‏חובה לשמור על התאגיד, אבל לא על הטראש שלו, באתר ‏מאקו‏, 2 בפברואר 2023
קלן

גשר הוהנצולרן, אחד משבעת הגשרים החוצים את הריין בקלן. זהו גשר הרכבות העמוס ביותר באירופה. ברקע - הקתדרלה של קלן
קלן ההרוסה בימים שלאחר מלחמת העולם השנייה. הריסות גשר הוהנצולרן, שקועות בנהר הריין, נראות מימין לקתדרלה
סתיו בפארק לינדנטל, הפארק הגדול בעיר
כנסיית מרטין הקדוש, אחד מסמלי העיר
ערך זה עוסק בעיר בגרמניה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
קֵלְן (בגרמנית: Köln, ‏האזנהקובץ:De-Köln.ogg‏Ⓘ‏, מוכרת בשפות רבות גם כקולון או קולוניא וכן קוילן בפי יהודי אשכנז) היא העיר הגדולה ביותר במדינת נורדריין-וסטפאליה שבגרמניה והרביעית בגודלה בגרמניה, עם אוכלוסייה של מעל כמיליון תושבים. מבחינת שטחה היא במקום השלישי בגרמניה, עם 405 קמ"ר.
קלן היא העיר הגדולה ביותר השוכנת לגדות נהר הריין, העיר הגדולה ביותר במדינת נורדריין-וסטפאליה (המדינה המאוכלסת ביותר בגרמניה), והעיר הגדולה המערבית ביותר בגרמניה, במרחק עשרות קילומטרים בלבד מהגבול עם הולנד ובלגיה. בקלן שבעה גשרים החוצים את הריין, יותר מבכל עיר אחרת השוכנת על גדות נהר זה.
ראש עיריית קלן היא הנרייטה רקר (Henriette Reker), ללא שיוך מפלגתי, המכהנת בתפקיד זה מ-22 באוקטובר 2015.
היסטוריה

קלן היא העיר הגדולה העתיקה ביותר בגרמניה. היא נוסדה בשנת 38 לפנה"ס לאחר שמרקוס ויפסניוס אגריפה העביר את האובים, שהיו שבט גרמאני, לגדה השמאלית של הריין במהלך מסע מלחמה שערך באזור. העיר הפכה לבירה של גרמניה תחתית. הקיסר קלאודיוס העניק לעיר מעמד של קולוניה בשנת 50, ושינה את שמה לקולוניה אגריפינסיס (Colonia Agrippinensis) על שם אשתו אגריפינה הצעירה. העיר הפכה למרכז חשוב בקיסרות המערבית ובה היה מוצב בסיס חשוב של הצי הרומי, היא נהנתה משגשוג עד כיבושה בידי הפרנקים בשנת 456 לערך. מספר שרידים מתקופת הרומאים עדיין קיימים בעיר. בסוף ימי הביניים הייתה קלן העיר הגדולה ביותר בגרמניה. במרכז העיר נמצאת בזיליקת אורסולה הקדושה שנבנתה במאה ה-5 ועד למאה ה-12 הייתה הכנסייה הראשית של העיר.
המבנה החשוב ביותר בעיר, ואחד האתרים המתוירים ביותר בכל גרמניה, הוא הקתדרלה של קלן (בגרמנית: Kölner Dom). זוהי הכנסייה הגדולה ביותר בצפון אירופה (אם כי המינסטר של אולם, בדרום גרמניה, גבוהה במקצת מזו של קלן). בנייתה של הקתדרלה הגותית החלה במאה ה-13 בסגנון גותי קורן ונמשכה, לא ברציפות, כ-600 שנים, כאשר זוג צריחי התחרה שלה (בגובה 157 מטר) הושלם רק ב-1880, עם סיומה הרשמי של בניית הקתדרלה במסגרת התחייה הגותית. הקתדרלה, על שני צריחיה שנראים למרחק רב, הפכה לסמלה הבלתי רשמי של העיר, והיא מופיעה בשלטים ובסמלים של ארגונים, חברות ועסקים רבים באזור. אחת הרחבות הגדולות המקיפות את הקתדרלה נקראת "מעלוֹת" והיא עוצבה על ידי הפסל הישראלי דני קרוון.
ראש עיריית קלן בין 1917 ו-1933 היה ד"ר קונראד אדנאואר, אשר נולד בעיר. לאחר מלחמת העולם השנייה הוא הפך לקנצלר הראשון של גרמניה המערבית, אשר תרם רבות לשיקומה של גרמניה לאחר המלחמה. נמל התעופה של קלן קרוי על שמו.
במלחמת העולם השנייה סבלה העיר הפצצות כבדות, ו-90% ממנה היו להריסות. פצצה אחת אף נפלה על הקתדרלה, אך המבנה שרד. אוכלוסיית העיר צנחה מ-800 אלף ל-40 אלף. העיר שוקמה במהירות, ולעיתים בפזיזות, לאחר המלחמה. הדבר הביא לכך שהחדש והישן מעורבים בקלן בצורה שאינה קיימת בערים אחרות; כנסיות רומנסקיות עתיקות עומדות צמודות לקניונים מודרניים; קומפלקס חניה בן 8 קומות מוקף בחלקו בשרידי החומה שהקיפה את העיר בימי הביניים; הניגוד בין התקופות בולט לעין בכל פינה בעיר.
בשנת 1964 התרחש הטבח בבית הספר קלן במהלכו נהרגו כמה מורים ותלמידים.
קלן הייתה לעיר תאומה של תל אביב בשנת 1979, וקיים בה רחוב בשם "תל אביב".
ברית ערים תאומות נחתמה בין קלן ובית לחם ב-1996.
אוכלוסייה ותרבות

אוכלוסיית העיר מתנדנדת בשנים האחרונות סביב קו מיליון התושבים. הריבוי הטבעי השלילי, בעיה המטרידה את גרמניה כולה, מתאזן לעיתים על ידי הגירה, אך מעבר של תושבים מהעיר אל הפרברים משפיע גם הוא באופן שלילי על היותה של קלן "עיר המיליונים" הרביעית בגרמניה.
כמו כל עיר גדולה בגרמניה ובאירופה, קלן נחלקת לרבעים, ולכל רובע בית-עירייה ומועצה משלו. בקלן מספרם הוא תשעה: רבעי הגדה המערבית הם רובע מרכז העיר (Innenstadt; כאן מצויים מרבית אתרי התיירות של קלן), רודנקירכן (Rodenkirchen), כורוויילר (Chorweiler), ניפֵּס (Nippes), לינדנטל (Lindenthal) וארנפלד (או אהרנפלד, Ehrenfeld). השניים האחרונים הקנו ליהודים רבים את שם משפחתם; תושבים רבים בישראל נושאים שמות אלו. ברבעי הגדה המערבית מתגוררים קרוב לשני שלישים מתושבי העיר. רבעי הגדה המזרחית הם פּוֹרְץ (Porz, בו שוכן נמל התעופה של קלן), מילהיים (Mülheim, הרובע הגדול בקלן) וקאלק (Kalk).
אף על פי שקלן שוכנת באזור שרובו פרוטסנטי, שולטת דווקא הנצרות הקתולית בעיר; כ-40% מתושבי העיר קתולים, לעומת כ-17% פרוטסטנטים. בעבר לא הורשו פרוטסטנטים להתגורר בעיר, ועדיין רוב הכנסיות הפרוטסטנטיות נמצאות בגדה המזרחית, מחוץ לשטח העיר ההיסטורית, ושם גם מתגוררים רוב הפרוטסטנטים. בעיר 247 כנסיות, מתוכן 165 קתוליות ו-82 פרוטסטנטיות.
קלן מהווה את מרכזו של אזור בו מדוברת הקלש (Kölsch), הניב הגרמני של אזור חבל הריין. כיום שגורה השפה בפי כרבע מיליון איש, רובם מבוגרים וכולם דוברים גם גרמנית.
קלן נחשבת לבירה הבלתי רשמית של ההומוסקסואלים באירופה. בכל קיץ וחורף נערך קרנבל תחפושות, גם הוא מהגדולים והוותיקים באירופה. באוגוסט 2010 אירחה קלן את המשחקים הגאים בהשתתפות 12000 משתתפים מ-70 מדינות.
אוניברסיטת קלן, עם כ-44 אלף סטודנטים, היא אחת האוניברסיטאות הגדולות בגרמניה. גם מכללת קלן (Fachhochschule Köln) היא הגדולה בגרמניה, עם כ-16 אלף סטודנטים. בעיר שתי מכללות נוספות, ובסך הכול עומד מספר הסטודנטים על למעלה מ-85 אלף, כשמינית מהם אינם גרמנים.
קלן היא עיר ירוקה במיוחד: עשירית משטחה מוקדש לפארקים, שביעית מהווה שטח מיוער וכחמישית - שטח חקלאי. התמיכה במפלגת הירוקים בעיר גדולה יחסית לשאר גרמניה, ונציגיה מהווים כששית מהנציגים במועצת העיר.
קלן מהווה מרכז תקשורת ראשי בגרמניה. תחנות טלוויזיה ורדיו רבות (RTL ו-WDR, בין השאר) שוכנות בעיר. בקלן נמצא היכל האירועים הגדול ביותר באירופה קלן ארנה, והוא מרכז אירועים גדולים ומשמעותיים מדי שנה, ביניהם כנס פוטוקינה הדו-שנתי. ההנהלה הראשית של חברת התעופה הגרמנית, לופטהאנזה, שוכנת בקלן. בקלן 31 מוזיאונים, אחדים מהם מהידועים בגרמניה.
קלן היא אחת הערים הרב-תרבותיות ביותר בגרמניה. למעלה מחמישית מתושבי קלן אינם גרמנים. מתוכם, כ-40% טורקים. בעיר שלשים וחמישה מסגדים. כמו בכל עיר בגרמניה, נוטים הזרים להתגורר יחדיו: ברובע קאלק, העני יחסית, מהווים הזרים למעלה מרבע מכלל התושבים; ברחובות מסוימים ברובע קשה למצוא שלטים בגרמנית. ברובע לינדנטל, בו שוכנת אוניברסיטת קלן, קטן חלקם של הזרים באוכלוסייה מעשירית.
כ-20,000 מתושבי קלן איטלקים; מספר זהה של תושבי ממוצא יוגוסלבי מתגורר בעיר, רובם הגיעו כפליטים בזמן מלחמת קוסובו בשנות ה-90.
תחבורה

קלן היא עוגן תחבורתי משמעותי ברשת הרכבות של אירופה. בתחנת הרכבת המרכזית של קלן עוצרות רכבות מהירות וארוכות טווח שמקשרות את העיר עם חלקי גרמניה האחרים ועם מדינות הסביבה.
נמל התעופה קלן/בון נמצא בקצה העיר ומשמש כנמל תעופה משותף לקלן ולבון.
יהודי קלן

הקהילה היהודית בקלן היא הוותיקה בגרמניה ומצפון להרי האלפים בכלל. נטען כי נמצאו סימנים ליישוב יהודי במקום כבר מהתקופה הרומית, במאה הראשונה לספירה. עם זאת, אמינותם של ממצאים אלה מוטלת בספק. בשנת 321 אישר הקיסר קונסטנטינוס ליהודים להיבחר למועצת קלן. בזמן מאורעות תתנ"ו, שנערכו ביהודי גרמניה במהלך מסע הצלב הראשון, נעשה מאמץ רציני להגנה על יהודי העיר על ידי הארכיהגמון. הוא פינה את היהודים מן העיר אל מספר מצודות מרוחקות. למרות זאת, ב-30 במאי 1096, תקפו הצלבנים את הרובע היהודי, וזמן קצר לאחר מכן הוצאו להורג היהודים ששוכנו במצודות. פוגרום נוסף ביהודי העיר אירע בימי המוות השחור בשנת 1349 (גזירות ק"ט). בחפירות ארכאולוגיות נמצאו שרידי בית הכנסת של קלן שנחרב באותו פוגרום. מן המחצית הראשונה של המאה ה-14 נמצאו עוד בחפירות, כ-400 רשימות עברית ויידיש (או גרמנית באותיות עברית) מחיי הקהילה, למשל רשימת חייבי כספים למאפייה. ממצא חשוב אחר שנחשף הוא קטע מרומן אבירי שנכתב ביידיש. בשנת 1424 גורשו יהודי העיר ובכך נסתם הגולל על הקהילה היהודית הימי־ביניימית בקלן. החיים היהודיים התחדשו שם רק אחרי המהפכה הצרפתית כאשר בשנת 1798 הם הורשו לשוב אליה.
ערב מלחמת העולם השנייה חיה בקלן קהילה גדולה של כ-20 אלף יהודים, עם שישה בתי כנסת. רוב היהודים הושמדו בשואה. בית הכנסת הראשי בעיר, בסגנון גותי מפואר, נהרס בליל הבדולח ושוחזר לאחר המלחמה. בין השנים 1919–1942 התקיימה בעיר הגימנסיה היהודית היחידה בחבל הריין, "יבנה", מנהל בית הספר, ד"ר מנחם אריך קליבנסקי, הציל 130 מתלמידיו במסגרת ה"קינדר-טרנספורט" לאנגליה לפני שנספה בעת גירוש היהודים מהעיר ביולי 1942.
בין השנים 1955–1966, שכנה בעיר קונסוליה כללית ישראלית והשגרירות הזמנית עד אשר הועברה ב-1966 לעיר בון, בירת גרמניה המערבית דאז, למעט המדור הקונסולרי ונספחות כלכלית שנותרו בקלן.
כיום מונה הקהילה היהודית בקלן כ-5,000 נפש (השלישית בגודלה בגרמניה, אחרי ברלין ופרנקפורט), רבים מהם מהגרים מברית המועצות לשעבר. ביטאון הקהילה היהודית בקלן, היוצא אחת לחודש, מודפס בגרמנית וברוסית. בשנת 2005 ערך האפיפיור הגרמני בנדיקטוס ה-16 ביקור היסטורי בבית הכנסת בקלן, והתקבל על ידי רב הקהילה דאז, נתנאל טייטלבאום, ונכבדי הקהילה. שליחי חב"ד בעיר מאז 1994 הם הרב מנחם מנדל וליבא בריינא שטראקס.
ערים תאומות

הערים התאומות של קלן הן:
ישראל תל אביב, ישראל
הרשות הפלסטינית בית לחם, הרשות הפלסטינית
הרפובליקה העממית של סין בייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין
טורקיה איסטנבול, טורקיה
תוניסיה תוניס, תוניסיה
איטליה טורינו, איטליה
פינלנד טורקו, פינלנד
ספרד ברצלונה, ספרד
בריטניה ליברפול, בריטניה
צרפת ליל, צרפת
בלגיה ליאז', בלגיה
גרמניה נויקלן, גרמניה
יפן קיוטו, יפן
הולנד רוטרדם, הולנד
יוון סלוניקי, יוון
אירלנד קורק, אירלנד
ארצות הברית אינדיאנפוליס, אינדיאנה, ארצות הברית
רומניה קלוז'-נאפוקה, רומניה
פולין קטוביץ, פולין
ניקרגואה קורינטו, ניקרגואה
רוסיה וולגוגרד, רוסיה
גלריה

שטר מכירת בית בקהל קולוניא, ימי הביניים, ללא תאריך.
הקרנבל השנתי של קלן
נהר הריין עלה על גדותיו והציף חלקים נרחבים ממרכז העיר, אפריל 1983
בתים צבעוניים בשוק המרכזי העתיק של קלן
ראו גם

קתדרלת קלן
תזמורת גירצניך
התזמורת הסימפונית של קלן
תזמורת רדיו קלן
כורוס מוזיקוס קלן
דאס נויה אורקסטר
הערות שוליים

↑  בשנים 1857–1919 היה מקובל הכתיב Cöln, ראו בערך Cöln בויקיפדיה הגרמנית.
↑   עופר אדרת, הגרמני שמגלה את היהודים, באתר הארץ, 30 במרץ 2013
↑   מיכאל טוך, הארכיאולוג עם נבוט האנטישמיות, באתר הארץ, 6 במאי 2013
↑  מרווין לוונתאל, תולדות היהודים בגרמניה, הוצאת מסדה
↑   עופר אדרת, גניזת קלן מימי הביניים: רשימה בעברית של בעלי חוב למאפיה ורומן נועז, באתר הארץ, 3 בינואר 2020
↑  שגרירות ישראל בגרמניה - לבנין חדש בבאד-גודסברג, מעריב, 4 באוגוסט 1966
(לצפייה הזז עם העכבר את סרגל הגלילה בתחתית התמונה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547793305171  BNE: XX5471666  BnF: cb11931745m (data)  GND: 4031483-2  HDS: 006585  ISNI: 0000 0001 2309 4618  LCCN: n80050882  MusicBrainz: b8a2776a-eedf-48ea-a6f3-1a9070f0b823  NARA: 10044969  NDL: 00628473  NKC: ge129620  SUDOC: 026371677  VIAF: 157037914   WorldCat (עם VIAF): 157037914
המודיעין הישראלי ערב מלחמת יום הכיפורים

תוכנית המלחמה הסורית, כפי שהגיעה לידי אמ"ן מהמוסד ב-27 באפריל 1973
המודיעין הישראלי ערב מלחמת יום הכיפורים היה אחד הגורמים המשפיעים על השתלשלות המלחמה, בין היתר, בגלל הצלחתן של מדינות ערב ליזום מתקפת פתע על ישראל וזאת חרף ידיעות רבות שהצביעו על סבירות גבוהה לפריצת מלחמה. מתקפת הפתע חרף הידיעות הרבות שקדמו לה נבעה מתוך הקונספציה השגויה, שמצרים לא תפתח במלחמה עם ישראל אלא בהתקיים תנאים מסוימים וסוריה לא תצא למלחמה ללא שיתוף פעולה עם מצרים ולכן, גורמי המודיעין הישראלי העריכו ערב המלחמה שהסבירות למלחמה היא נמוכה.
רקע > מצרים וסוריה ערב המלחמה

הניצחון של צה"ל במלחמת ששת הימים, הותיר את מצרים וסוריה מושפלות.
בשנת 1969 ביטל נאצר את הפסקת האש עם ישראל, והחל במלחמת התשה אשר תכליתה הייתה להתיש את ישראל, ו"לזכות בנקודות" צבאיות.
מספר חודשים לפני המלחמה, המצרים, יחד עם הסורים, תכננו את מבצע באדר, שכלל את צליחת התעלה, עקיפת קו המוצבים ובידודם, וייצוב קו הגנה חדש על קו המעברים בסיני. התכנית הסורית כללה את הבקעת קו ההגנה הישראלי ברמת הגולן, שחרור שטחי הרמה וייצוב קו הגנה על המורדות המערביים של הגולן.
למרות הרמזים והסימנים שהצביעו על היערכות למתקפה משותפת, בוצע תיאום המאמצים תוך הטעיית ישראל באמצעות העברת נתונים מטעים, כאשר ההטעייה חוזקה בשל הערכת אמ"ן השגויה ל"סבירות נמוכה" למלחמה.
רקע > ישראל > תוצאות מלחמת ששת הימים

הניצחון הסוחף של ישראל בכל החזיתות במלחמת ששת הימים הביאו לתחושת מציאות חדשה במרבית שכבות העם בישראל.
בקו הדרום הוקם קו ביצורים ומעוזים שנקראה קו בר-לב
התפיסה הרווחת בצמרת הצבאית והמדינית היא כי חיל אוויר חזק - הוא שיכריע את המלחמה הבאה.[דרוש מקור]
לישראל יתרון טכנולוגי בשדה הקרב.
הן בדרג הצבאי והן בדרג המדיני רווחה התפיסה כי "הם (מדינות ערב) לא יכולים, ולא מסוגלים. תפיסה זו באה לידי ביטוי גם בעיתוני ישראל.
תפיסה זו קרסה באופן מוחלט עם פתיחת מלחמת יום הכיפורים.
לכשל היו גורמים אחדים שהחשובים בהם:
שאננות בישראל בעקבות תחושת כוח שנבעה מההצלחה בשדה הקרב במלחמת ששת הימים, והובילה למה שכונה בוועדת אגרנט: "הקונספציה".
תיאום מאמצים מוצלח של מצרים ושל סוריה לקראת המלחמה (תיאום זה נפסק מיד עם פרוץ המלחמה).
ניתוח נתונים שגוי על ידי מקבלי ההחלטות ערב פרוץ המלחמה.
ההטעייה הערבית המוצלחת.