stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כיכר השוטר (תל אביב)
מראה הכיכר

הכיכר היא כיכר קטנה יחסית, וממוקמת בצומת הרחובות טשרניחובסקי ובוגרשוב, שני רחובות מרכזיים ושוקקי חיים בתל אביב. הכיכר ממוקמת מאחורי דיזנגוף סנטר וסביבה ישנם רמזורים ומעברי חצייה. בסמוך לכיכר ניתן למצוא בתי קפה, מסעדות, חנויות והמקום מהווה מוקד משיכה לתיירים ועוברי אורח רבים. הכיכר מעוטרת בצמחייה ירוקה; עצי אקליפטוס, דקל וכן דשא ירוק. לנוחיות העוברים והשבים ממוקמים בכיכר ספסלי ישיבה מעץ. במרכז הכיכר, מוצבת אנדרטת אבן בהירה לזכר שוטרי מחוז תל אביב שנפלו בעת מילוי תפקידם ועליה הכיתוב "כיכר השוטר, לזכר שוטרי מחוז תל אביב שנפלו בעת מילוי תפקידם". בדופן הימני של האנדרטה מוטבע סמל של משטרת ישראל ובדופן השמאלי של האנדרטה משולבים סמל העיר תל אביב-יפו וסמל קרן תל אביב לפיתוח.
היסטוריה של הכיכר

בעברה של הכיכר, לפני שנקראה "חורשת מוריה" שמה היה "כיכר ט"ו בשבט". עצי האקליפטוס שבכיכר ניטעו על ידי תלמידות כיתה ז' של בית הספר בנווה צדק בשנת 1925. לאחר מספר שנים, שמה שונה ל"חורשת מוריה" על שם בית הספר  "מוריה" שהיה צמוד אליה ועבר לרחוב צייטלין בשנת 1960. בשנת 1972, לאחר הירצחו של שמואל ויצמן, שמה של הכיכר הוסב ל"כיכר השוטר" לזכרו ולזכר שוטרי מחוז תל אביב שנפלו במסגרת מילוי תפקידם.
שמואל ויצמן

שמואל (מכלוף) ויצמן נולד ב-20 ביולי 1948 במרוקו. הוא עלה לישראל יחד עם משפחתו בשנת 1948 והם השתקעו באשקלון. בשנת 1966 התגייס לצה"ל ובמסגרת שירותו הצבאי, שירת כשוטר צבאי בקריה ובחטיבת הצנחנים.
לאחר מלחמת ששת הימים שירת ויצמן כסוהר במחנה שבויים בעתלית ובמתקני כליאה ברצועת עזה שחלקם היו באותה התקופה תחת ניהולה של המשטרה. לאחר שחרורו מצה"ל, התגייס ויצמן לשורות משטרת ישראל והוצב כסייר במחוז תל אביב. במסגרת מילוי תפקידו השתתף ויצמן במספר רב של פעילויות משטרתיות וזכה בכ-8 פרסים על פעילותו בתוך שנתיים.
ב-22 במאי 1972 נקראו שמואל ויצמן ושותפו, רס"ל יוסף שק"ל, לטפל בפריצה שהתרחשה בבניין בתל אביב; ברגע שוויצמן נכנס לדירה, הוא נורה על ידי הפורץ, חיים בוטיס, שניסה להימלט מיד לאחר התקרית ונתפס על ידי שוטרים מחוץ לבניין.
משרד האוצר (יפן)

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  יפן 
 תחום שיפוט:  יפן 
 סוכנות אם:  ממשלת יפן 
 סוכנות בת:  סוכנות המס הלאומית 
 תאריך הקמה:  6 בינואר 2001 
 חוק:  Act for Establishment of the Ministry of Finance 
 מטה מרכזי:  Kasumigaseki 
 www.mof.go.jp
 קואורדינטות:  35°40′22″N 139°44′57″E﻿ / ﻿35.67288333°N 139.74926667°E﻿ / 35.67288333; 139.74926667
 he
 
משרד האוצר  (ביפנית: 財務省, תעתיק: זאימוּ-שוֹ) הוא משרד בממשלת יפן האחראי על קביעת המדיניות הכלכלית של יפן. מקורו של המשרד הוא באוֹקוּרה-שוֹ (大蔵省), ששימש אוצר המדינה בתקופת הייאן (המאה ה-6). כשנוסדה המערכת השלטונית המודרנית לאחר רסטורציית מייג'י, נוסד גם משרד האוצר בתור הגוף האחראי על כספי הציבור ועל נושאים מוניטריים.
בעבר החזיק משרד האוצר בהשפעה רבה בתוך הממשלה, אך לאחר מספר שערוריות פיננסיות בשנות ה-90 החל לאבד אותה בהדרגה, בעיקר לאחר הקמת הסוכנות לשירותים פיננסיים. בנוסף, חוקק הדיאט של יפן את חוק בנק יפן ב-1998, שבמסגרתו עברה השליטה על המדיניות המוניטרית של המדינה לידי בנק יפן, דבר שהפחית עוד יותר מסמכויותיו של משרד האוצר. אף על פי כן, מקיים משרד האוצר היפני מדיניות סחר בינלאומי פעילה, ותורם לחיזוק דמויה של יפן כמעצמה כלכלית.
העומד בראש המשרד הוא שר האוצר, חבר בדיאט של יפן שנבחר על ידי ראש הממשלה. החל מ-1 באוקטובר 2024 ממלא קאטסונובו קאטו תפקיד זה.
קוורטרבק

מיקום הקוורטרבק במערך ההתקפה בו יש שני רצים אחוריים, שני תופסים וקיצוני צמוד. מיקום קו ההתקפה קבוע ואינו יכול להשתנות במערכים השונים
קוורטרבק (באנגלית: Quarterback או QB) היא עמדה במשחק הפוטבול ובגרסתו הקנדית. קוורטרבק הוא השחקן המרכזי בקבוצת ההתקפה, והמיקום שלו בתחילת כל מהלך הוא מאחורי הסנטר, בדיוק באמצע קו ההתקפה. לעיתים יהיה הקוורטרבק צמוד ביותר לסנטר (Under Center) ולעיתים יעמוד מאחוריו במרחק של כ 5 יארדים (שאט-גאן). לעיתים נדירות יותר יעמוד במרחק של כ 3 יארדים (פיסטול).
הקוורטרבק קובע את מהלך ההתקפה, המתחיל ברוב מוחלט של המקרים בהוצאת הכדור מהסנטר אליו. לאחר קבלת הכדור הקוורטרבק יכול לרוץ עם הכדור, מהלך נדיר למדי, להעביר אותו לשחקן אחר, בדרך כלל לרץ האחורי, או לנסות למסור קדימה או הצידה לאחד התופסים. על הקוורטרבק לזכור עשרות רבות של מהלכי התקפה. לקבוצת פוטבול יש כ-150 עד 200 מהלכי התקפה שונים.
מרכזיות

הקוורטרבק הוא השחקן המרכזי והחשוב בקבוצה, מאחר שכל מהלך התקפה עובר דרכו.
בליגת ה-NFL, שחקני עמדה זו זכו 42 פעמים מתוך 63 סך הכל בתואר MVP של העונה הסדירה ו-29 פעמים מתוך 54 ב-MVP של משחק הסופרבול (הנתונים נכון לשנת 2019 ולסופרבול LIV).
קביעת מהלכי המשחק

הקוורטרבק אחראי על קביעת המהלכים ההתקפיים של הקבוצה, שמתבססים על קביעת המאמן, מערך ההגנה הנגדית או מצב ספציפי במשחק. במטרה לבחור את המהלך המתאים הקוורטרבק לומד את ספר המהלכים של קבוצתו באימונים. ב-NFL, אחד ממאמני הקבוצה, בדרך כלל המאמן הראשי או מאמן ההתקפה יכולים לתקשר עם הקוורטרבק אלחוטית במהלך המשחק ונותנים לו הוראות ומידע לפני כל מהלך התקפה, דרך אוזנית שנמצאת בקסדה שלו. הקשר האלחוטי שהוא חד כיווני, נפסק 15 שניות לפני הזמן הקצוב לתחילת המהלך.
רשימת הקוורטרבקים בעלי הזכיות הרבות ביותר בסופרבול

| ניצחונות | שם | סופרבול | קבוצה |
| --- | --- | --- | --- |
| 7 | טום בריידי | XXXVI, XXXVIII,  XXXIX, XLIX,  LI, LIII, LV | ניו אינגלנד פטריוטס, טמפה ביי באקנירס |
| 4 | ג'ו מונטנה | XVI, XIX, XXIII, XXIV | סן פרנסיסקו 49' |
| 4 | טרי בראדשו | IX, X, XIII, XIV | פיטסבורג סטילרס |
| 3 | טרוי אייקמן | XXVII, XXVIII, XXX | דאלאס קאובויס |
| 3 | פטריק מהומס | LIV, LVII, LVIII | קנזס סיטי צ'יפס |
| 2 | בן רות'ליסברגר | XL, XLIII | פיטסבורג סטילרס |
| 2 | בוב גריסי | VII, VIII | מיאמי דולפינס |
| 2 | ג'ים פלנקט | XV, XVIII | לוס אנג'לס ריידרס |
| 2 | רוג'ר סטאובק | VI, XII | דאלאס קאובויס |
| 2 | ברט סטאר | I, II | גרין ביי פאקרס |
| 2 | איליי מאנינג | XLII, XLVI | ניו יורק ג'איינטס |
| 2 | פייטון מאנינג | 50 ,XLI | אינדיאנפוליס קולטס, דנוור ברונקוס |
| 2 | ג'ון אלווי | XXII, XXXIII | דנוור ברונקוס |
משרד המשפטים (יפן)

| --- | --- |
סמליל משרד המשפטים

המבנה הישן של משרד המשפטים בטוקיו
 מידע כללי
 מדינה:  יפן יפן
 תחום שיפוט:  יפן 
 סוכנות בת:  Immigration Services Agency 
 תאריך הקמה:  1 באוגוסט 1952 
 חוק:  Act for Establishment of the Ministry of Justice 
 ממשלה:  ממשלת יפן
 שר:  קייסוקה סוזוקי,   שר המשפטים
 מטה מרכזי:  צ'יודה, טוקיו, יפן
 www.moj.go.jp
 קואורדינטות:  35°40′35″N 139°45′12″E﻿ / ﻿35.67635°N 139.753304°E﻿ / 35.67635; 139.753304
 he
 
המבנה הישן של משרד המשפטים
משרד המשפטים (ביפנית: 法務省, תעתיק: הוֹמוּ-שוֹ) הוא משרד בממשלת יפן האחראי על המשפט ביפן. המשרד נוסד ב-1871, שנתיים לאחר רסטורציית מייג'י, אך תפקידיו השתנו תחת חוקת יפן ב-1952. סמכויות המשרד כוללות ניהול של הרשות השופטת ושל מערכת העונשין של יפן. הוא מייצג את ממשלת יפן בליטיגציה וכמו כן אחראי על רישום התושבים והנכסים במדינה.
משרד המשפטים אף אחראי על הוועדה לבחינות לשכת עורכי הדין, על הוועדה לביטחון הציבור ועל סוכנות המודיעין וביטחון הציבור. אף על פי שהתביעה האזרחית שייכת למשרד המשפטים מבחינה מנהלית, התביעה אינה נתונה תחת סמכות המשרד.
שר המשפטים הוא חבר בדיאט של יפן וממונה על ידי ראש הממשלה. החל מ-11 בנובמבר 2024 ממלא קייסוקה סוזוקי תפקיד זה.
ריצ'רד שוורץ

| --- | --- |

 לידה:  10 באפריל 1934 (בן 90) Arverne, קווינס, ארצות הברית 
 מוסדות:  אוניברסיטת העיר ניו יורק  מכללת סטטן איילנד 
 
ריצ'רד ה. שוורץ (באנגלית: Richard H. Schwartz; נולד ב-10 באפריל 1934) הוא פרופסור למתמטיקה במכללת סטטן איילנד, נשיא ארגון הצמחונים היהודים בצפון אמריקה, מקים-שותף ומנהל אגודת הצמחונים האתיים והדתיים. הוא ידוע בעיקר בתור פעיל צמחוני ותומך בזכויות בעלי חיים בארצות הברית ובישראל.
קורות חיים

שוורץ נולד בקווינס, ניו יורק. הוא לא היה צמחוני בנערותו, ומתאר את עצמו באותה תקופה כ"טיפוס של בשר ותפוחי-אדמה", שהמנה האהובה עליו היא צלי קדירה. בשנת 1975 הוא החל ללמד קורס בשם "מתמטיקה והסביבה" במכללת סטטן איילנד. הקורס השתמש במושגים מתמטיים בסיסיים כדי לחקור סוגיות אקטואליות בוערות, כמו זיהום סביבתי, הידלדלות משאבים, רעב המוני, אנרגיה, ומרוץ החימוש. הוא כותב על תקופה זו:
בעודי סוקר את החומר בנוגע לרעב עולמי, התוודעתי לבזבוז התבואה העצום שמתקשר לייצור בקר... למרות הרגלי האכילה שלי, ניהלתי לעתים קרובות דיונים בכיתה לגבי האפשרות של הפחתת צריכת הבשר כדרך לעזור לאנשים רעבים. לאחר כמה סמסטרים כאלה, לקחתי את עצתי וויתרתי על אכילת בשר אדום, בזמן שהמשכתי לאכול עוף ודגים... אז התחלתי לקרוא על היתרונות הבריאותיים הרבים של הצמחונות ועל התנאים הנוראיים של החיות הגדלות במשקים מתועשים. נמשכתי יותר ויותר לצמחונות, וב-1 בינואר, 1978, החלטתי להצטרף לאגודה הצמחונית היהודית הבינלאומית... החלטתי להפוך לצמחוני באופן מלא, ומאז לא אכלתי אף בשר, עוף, או דגים.
בתור יהודי אורתודוקסי, שוורץ החל לחקור מה ליהדות יש לומר על תזונה, אקולוגיה ויחס ראוי לבעלי חיים. התוצאה הייתה ספרו הידוע ביותר, "יהדות וצמחונות", הספר הראשון שהתפרסם באנגלית בנושא זה. הספר חוקר את הצמחונות מנקודת המבט של מקורות תנ"כיים ורבניים, ומגיע למסקנה שצמחונות היא הצורה הגבוהה ביותר של כשרות והתזונה הטובה ביותר עבור יהודים בעולם המודרני. המהדורה השנייה, מתוקנת ומורחבת, הייתה בחירת מועדון הקריאה של ארגון בני ברית באותה שנה.
מאז, שוורץ היה פעיל במגוון ארגוני צמחונות וזכויות בעלי חיים. תרומתו הייחודית הייתה העלאת המודעות הציבורית לגבי ערכי היהדות בנוגע לצמחונות וליחס מוסרי כלפי בעלי חיים. ב-3 ביולי 2005, שוורץ נכנס להיכל התהילה הצמחוני על ידי האגודה הצמחונית הצפון-אמריקאית. הטקס נערך בפסטיבל הקיץ השנתי ה-31 של האגודה, בקמפוס של אוניברסיטת פיטסבורג. ד"ר שוורץ דיבר בפסטיבל גם על "יהדות וצמחונות" ועל "עשר גישות להשגת מודעות צמחונית עד 2010". בשנת 2007 יצא הסרט התיעודי A Sacred Duty: Applying Jewish Values to Heal the World, שנוצר בהשראת כתביו של שוורץ.
שוורץ מנהל קשרים גם עם צמחונים מדתות אחרות, וכתביו עזרו לעודד את הקמתו של האיגוד הצמחוני הנוצרי ואת הקמפיין והספרות המקוריים שלהם, תחת הכותרת "מה ישוע היה אוכל... היום?". קמפיין זה התפתח לאחרונה לקמפיין הרחב יותר, "מכבדים את יצירתו של אלוהים", והשפיע מאוד על התנועה הצמחונית הנוצרית.
בנובמבר 2020 השיק שוורץ ספר דיגיטלי חדש בשם 'מהפכה טבעונית', הכולל את הטיעון הבשל והעדכני ביותר של המחבר לטבעונות מנקודת מבט יהודית, בשילוב בין המקורות היהודיים והנתונים המדעיים העדכניים ביותר. הספר כולל סקירה של התנועות הטבעוניות העכשוויות וההתקדמות בפיתוח בשר נקי (מתורבת). שוורץ משלב את החוויה האישית שלו, דיון תאורטי ואקטואלי והדרכה מעשית לחיים טבעוניים – מתזונה ועד פתרונות לשימוש בתפילין .
ראו גם

צמחונות וטבעונות ביהדות
חזון הצמחונות והשלום
זנגביל - מרכז קהילתי לצמחונות
הערות שוליים

↑  Why I am a Vegetarian Jewish Veg
↑  Chronicling the Jewish vegan revolution, The Jerusalem Post | JPost.com (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267739805171  GND: 137623402  ISNI: 0000 0000 6688 2748  LCCN: n82098202  SUDOC: 116497556  VIAF: 60431067   WorldCat (עם VIAF): 60431067
מאזן אקולוגי בישראל

מספר גורמים משפיעים על המאזן האקולוגי בישראל: שטחה הקטן של המדינה, צפיפות אוכלוסין הנובעת מעלייה וריבוי טבעי גבוה, שבשילוב אקלים צחיח למחצה מביא למאזן מים שלילי, תכנון עירוני ארצי ומקומי לקוי המביא לכך שצפיפות המגורים בארץ קטנה באופן יחסי ולכן השטחים הבנויים מכלים שטחים נרחבים ותכנון תחבורה לקוי בשילוב השקעת חסר בתשתיות ומיסוי ירוק שלילי דוחפות את האזרח לתעדף תחבורה פרטית שמצידה מגבירה זיהום אוויר. כל אלו, בנוסף להתפתחותה הטכנולוגית המהירה של המדינה, יוצרים בעיות אקולוגיות חריפות.
זיהום אוויר

זיהום האוויר פוגע בעיקר באזורים המאוכלסים של המדינה, קרי: גוש דן, מישור החוף ומפרץ חיפה. הזיהום נגרם עקב ריבוי מפעלים, מבני תעשייה וכלי תחבורה. אוויר מזוהם גורם לערפיח הפוגע בבני אדם ובבעלי חיים, וגורם לתחלואה (כגון בעיות נשימה, סרטן ובעיות לב). כן פוגע הערפיח בצמחייה בכך שהוא שוקע על העלים ומונע את הפוטוסינתזה. הנזקים לצמחייה משפיעים גם על בני אדם ובעלי חיים האוכלים את הצמחים המזוהמים.
זיהום עקב פסולת

שטחה הקטן של ישראל וגידול האוכלוסייה בה משפיעים באופן ישיר על כמויות הפסולת, ופתרונות פינוי והטמנת הפסולת אינם מספקים. קיימים כמה קטגוריות-על של סוגי פסולת: ביתית, תעשייתית, ומוצרי לוואי של ענפי החקלאות. תופעה נוספת המביאה לזיהום קשה היא הפסולת שבשולי יישובים במדינת ישראל, בנחלים ובואדיות, המושלכת על ידי גורמים שונים; לרוב מדובר בפסולת מוצקה כגון פסולת בניין, שרידי כלי רכב, ריהוט ישן ופסולת ביתית.
הגידול באוכלוסייה, ברמת החיים ובתעשייה, יוצר כמויות גדולות של "שפכים ביתיים ותעשייתיים". מקורם של השפכים הוא בפסולת אורגנית אנושית כגון צואה, שתן, נייר טואלט משומש ונוזלי גוף אחרים; גם דליפות של בורות ספיגה ומערכות ביוב, פליטה ממפעלי טיהור שפכים, מי רחצה (הכוללים גם מי כביסה), מי שטיפת כלים ואחרים. גם מי גשמים שנאספים בגגות וחצרות מזוהמים בכתמי שמן ודלק, ולאחר מכן מסתננים אל מי התהום. מי התהום מזדהמים גם במי שופכין ובנוזלים תעשייתיים כגון: צבע, קוטלי חרקים, שמן בישול וגם בפסולת תעשייתית לא נוזלית כגון חול, מתכות אלקליות ונפט. השפכים הביתיים מכילים בעיקר חיידקים ובקטריות, והשפכים התעשייתיים מכילים בעיקר חומרים כימיים רעילים ומתכות כבדות. שפכים אלו מוזרמים לאפיקי נחלים וואדיות וכן אל הים ובכך גורמים לזיהומם - תוך פגיעה קשה בחי ובצומח שבסביבתם, ומניעת הרחצה והשימוש במימיהם.
זיהום חקלאי

עם הפיכת החקלאות בישראל לאינטנסיבית, החלה גם זו לתרום להפרת המאזן האקולוגי; הרפתות והלולים המודרניים מאפשרים תפוקה גדולה של חלב וביצים מחד, אך גם גורמים לזיהומים קשים של שפכים. גם ענף גידולי השדה בו מרובה השימוש בדשנים ובחומרי הדברה מוסיף לזיהום החקלאי. חומרים רעילים אלה, שברובם אינם מתפרקים, פוגעים בשרשרת המזון כולה, למן החרקים והמכרסמים, ועד לעופות הדורסים ולטורפים.
הרעלות עשויות להיות גם הרעלות מכוונות. החל משנות ה-60 נערכו ביוזמת משרד החקלאות הרעלות רחבות היקף. הרעלות אלו נועדו לפגוע במינים שנחשדו כמזיקים לחקלאות, ובתנים שהואשמו בנשיאת נגיף הכלבת. הרעלת התנים הייתה על ידי פיזור פתיונות מורעלים בשטחים פתוחים, אך פתיונות אלו נאכלו גם על ידי מינים רבים של טורפים אחרים. אחת הקבוצות העיקריות שנפגעה מכך הייתה אוכלוסיית העופות הדורסים.
עבודות תשתית

עבודות תשתית גורמות לפגיעה קשה בבתי גידול, ולהפרת המאזן האקולוגי בהם - עד כדי הכחדת מינים שלמים של בעלי חיים וצמחים.
עבודות תשתית > ייבוש החולה

ייבוש החולה היה מבצע הנדסי בעמק החולה בשנות ה-50 של המאה ה-20, שבמהלכו יובשו אגם החולה והביצות סביבו, בשטח של כ-62,000 דונם, וזאת לצורך הגדלת שטחי הקרקע החקלאית באזור.
עקב הייבוש אבד מאגר מים מתוקים חשוב, והצטמצמו מאוד בתי הגידול הייחודיים לאגם ולביצות סביבו. אוכלוסיות צמחים ובעלי חיים נדירים התמעטו, וכמה מינים שארץ ישראל הייתה אזור המחיה היחיד שלהם - נכחדו מהארץ לחלוטין; ביניהם העיטם לבן-הזנב והעגולשון שחור-הגחון - מין חסר זנב קטן שכנראה נכחד כליל מהעולם. כן פגע ייבוש החולה בפרנסתו של קיבוץ חולתה שאחד מענפי המשק בו היה דיג באגם החולה. מעבר לאובדן צמחים ובעלי חיים, הכבול היבש החל מתכווץ וגרם לשקיעת פני הקרקע, הרוחות המזרחיות הסיעו כמויות גדולות של כבול והשקיעו אותן במקומות מרוחקים, קרקעות הכבול לא אחת בערו במשך שבועות, ועיבודן הערים קשיים בפני החקלאים. כבר בראשית שנות ה-70 מצאו מחקרים שהאגם שימש אגן השהייה ("סינק"), בו שקעו חומרים אורגניים רבים שנישאו במי הנגר של הירדן העליון. משיובש אגן זה השתחררו תרכובות חנקן מהקרקע ונסחפו לכנרת, שם גרמו לגידול מוגבר של אצות ולפגיעה בדגה ובאיכות מי השתייה.
עבודות תשתית > חולות מישור החוף

לאורך מישור החוף משתרעים חולות המופיעים בצורת רכסי גבעות (חוליות או דיונות) או בצורת משטחי-חול מישוריים. באזורים אלו מתבצעות עבודות תשתית נרחבות כמו בנייה למגורים, מלונות וכפרי נופש, סלילת כבישים ומסילות רכבת, כל אלו נעשים מבלי ליצור מעברים אקולוגיים מתחתם. בנוסף, עבודות אלו גורמות לשטחי החול להצטמצם עד לכדי רבע משטחם המקורי, ובמקומות מסוימים המצב חמור אף יותר. עבודות אלו, הפיתוח הנילווה אליהן וצימצום השטח, גורמים לכך שאזורי החולות מתרחקים זה מזה, ובשטחים קטנים עולה סכנת ההכחדה בשל צמצום מרחבי המחיה. כמו כן ההשפעה האורבאנית מורגשת בצורות שונות כמו פלישה של מינים זרים, תאורה וזיהום אוויר, וכתוצאה מכך מתחסלים בתי הגידול החוליים. בעקבות עבודות אלה כבר נעלמו מינים שונים, ואחרים נמצאים בסכנת היעלמות. לדוגמה: קיפוד החולות נכחד, ונחש החולות, שנונית החולות והכוח האפור הולכים ונעלמים. ירבוע החולות, גרביל החולות, צב היבשה המצוי, צב הים הירוק וחתול החולות מצויים אף הם בסכנת הכחדה. הכרייה והפגיעה בנוף החולות המקורי, מקנה יתרון אקולוגי למיני צמחים פולשים כדוגמת טיונית החולות ושיטה מכחילה, המשתלטים על השטחים שנותרו.
עבודות תשתית > כביש 6

בסיום סלילתו של כביש 6 (המוכר כ"כביש חוצה ישראל"), הוא יחצה את מדינת ישראל מצפונה לדרומה. בסלילת הכביש מתוכננת השגת מטרות חשובות כמו עידוד התפרסות האוכלוסייה, הקלה על עומסי התנועה בכבישי האורך האחרים (כביש 2 וכביש 4), ועידוד הסטת האוכלוסייה באזור המרכז מזרחה, וזאת על ידי חיבור הערים המזרחיות אל שאר חלקי המדינה. סביב הקמת הכביש קיימת מחלוקת, כאשר המתנגדים לסלילתו מעלים, בין השאר, את הנימוק של הפרת המאזן האקולוגי.
סלילת הכביש גורמת לקיטוע של שטחים טבעיים ושדות חקלאיים ממזרח וממערב לכביש - מצב הגורם לקשיי מעבר של בעלי חיים מצא שטח אחד למשנהו ואי הפצת צמחים (קטיעת אוכלוסיות), כן קיימת סכנת דריסת בעלי חיים, צמצום והקטנת שטחי מחיה והרס שטחים פתוחים. בעקבות סלילת הכביש נוצר גם קיטוע בין חבלי ארץ שונים, המשמשים אזורי מחיה של בעלי חיים (לדוגמה: בין הגליל התחתון לכרמל). מי נגר עילי מהכביש, ואיתם רעלים מסוכנים הנפלטים מכלי תחבורה, עלולים לחלחל אל הקרקע בשולי הכביש, לזהם את מי התהום ולגרום לנזקים לאתרי ושמורות טבע, לצמחייה ולבעלי החיים החיים בהם.
המצדדים טוענים כי מדובר בכביש האקולוגי היחיד בישראל, וכי הוא נסלל תוך התחשבות מרבית בטבע ובנוף. במהלך בניית הכביש לא נעקרים הרים, לא נבנות סוללות גבוהות, ואף ניטעים עצים בשולי הכביש בתיאום עם רשות שמורות הטבע, הקרן הקיימת לישראל ורשות העתיקות. מתחת לכביש מוקמים מעברי בעלי חיים, וזאת כדי ליצור קשר אקולוגי רציף בין אזורים אותם חוצה הכביש מצפון לדרום, וממערב למזרח. הנסיעה המהירה בכביש מקטינה את פליטת המזהמים מהמכוניות, ולא זאת בלבד, אלא שעקב הרוחות הנושבות באזורים הפתוחים, מתרחש פיזור טוב יותר של הגזים הנפלטים מהמכוניות.
עבודות תשתית > גדר הביטחון

גדר הביטחון היא מערכת ביצורים ומכשולים הנבנית על ידי מדינת ישראל מאז 2002, במטרה לחצוץ בין התושבים הפלסטינים ביהודה ושומרון, לבין מרכזי אוכלוסייה ישראליים, ובכך למנוע טרור פלסטיני.
לבנייתה של הגדר השפעה קשה על המאזן האקולוגי בכך שהיא יוצרת חיץ פיזי רציף, לאורך עשרות קילומטרים, וגורמת לקיטוע בין מערכות אקולוגיות בשני צירים: צפון–דרום ומזרח–מערב. משמעות הנתק היא, פגיעה קשה ביציבותן של המערכות האקולוגיות והמגוון הביולוגי במרחב כולו, עד כדי הכחדת מינים ואוכלוסיות טבעיות - בתחום הריבונות הישראלית ובתחום שמעבר לגדר. כדי למנוע בעיות של קיטוע הוקמו בשיתוף עם רשות הטבע והגנים מסדרונות אקולוגיים.
ספר המדבר: למרות ערכיותו האקולוגית הגבוהה, לא ניתנה הדעת על הבעיות אשר תיגרמנה כתוצאה מבניית גדר ההפרדה לאזור ספר המדבר - אזור המאפיין את האזור האירנו-טורני (ערבתי), וכן לא נבנו מסדרונות אקולוגיים בין דרומו של ספר מדבר יהודה לבין ספר מדבר שומרון, כדי למנוע הפרדה בין מערכות אקולוגיות דרומיות, צפוניות, מזרחיות ומערביות. היעדר מסדרונות אלו יפגע במגוון הביולוגי הייחודי לאזור: ייפגעו חולייתנים יבשתיים גדולים (פרסתנים וטורפים) כדוגמת צבאים, יעלים, צבועים, זאבים ונמרים. וכן תיחסם הפצת זרעים לאורך ספר המדבר שבו גדלה צמחייה ייחודית ומופצת על ידי בעלי חיים אלו, או על ידי צאן וגמלים.
ואדי קלט: נחל פרת (המכונה "ואדי קלט"), ממוקם בין הרי ירושלים לבקעת יריחו, ומהווה רצועת מעבר בין האזור הים-תיכוני בחלקו המערבי לאזור המדברי בחלקו המזרחי, וככזה הוא מהווה בית גידול למיני צמחים ובעלי חיים רבים. תוואי גדר ההפרדה באזור ואדי קלט מתוכנן לאורך הגדה הדרומית של הנחל. בחינה שנערכה לתוואי זה על ידי רשות הטבע והגנים מלמדת על נזק נופי עצום, בעיקר כתוצאה של חציבה עצומה במדרון התלול. בנוסף, לפי בחינה זו, ייגרם נזק אקולוגי למיני צמחייה ובעלי חיים מהם כאלו הנמצאים בסכנת הכחדה, כגון בז אדום, פפיון הרים, עיט ניצי וסיס הרים.
אזורים נוספים: אזורים נוספים בהם נפגע או עלול להיפגע המאזן האקולוגי עקב בניית גדר ההפרדה הם אזור נחל לוז, אזור נחל כסלון, אזור הגלבוע והאזור שמסביב למעלה אדומים.
הערות שוליים

↑  צריכת המים הישירה הממוצעת במדינה גדולה מכמות הגשם הממוצעת הנאצרת כך שהמדינה נתונה במשברי מים מעת לעת
↑  גילום הוצאות דלק או אחזקת רכב או החכר תפעולי בתלוש משכורת של העובד
↑  נזקי זיהום אוויר בישראל, סבבה אתר הילדים של המשרד לאיכות הסביבה
↑  צפריר רינת, אקוויפר החוף, המקור לחמישית ממי השתייה בישראל, בסכנה, באתר הארץ, 9 בפברואר 2007
↑  אקוויפר החוף, סבבה אתר הילדים של המשרד לאיכות הסביבה.
↑  תמצית תחקיר, זיהום אקוויפר ההר מי עוז
↑  נסיגת ים המלח אתר רשות שמורות הטבע והגנים.
↑  האוניברסיטה העברית צוות קמפוס טבע, הכחדת מינים של בעלי חיים בישראל, הספרייה הווירטואלית של מטח.
↑  רון פז, ‏בעוד 3 שנים: רכבת גם במישור החוף הדרומי, באתר גלובס, 11 בנובמבר 2007
↑  אוראל, נייר עמדה - כביש 6, כביש חוצה ישראל , מגמה ירוקה
↑  לראשונה בישראל ייסלל כביש אקולוגי, כביש שמתחשב בנוף ומשתלב בו, חוצה ישראל
האסון האקולוגי של ים המלח (1960-2007)
מבט מלמעלה על ערוץ ואדי קלט
זמן אלול

ערך זה עוסק במונח מעולם הישיבות. אם התכוונתם לספרו של דב אלבוים באותו השם, ראו .
זמן אלול (נהגה במלעיל) הוא הראשון משלושת הזמנים הנהוגים ברוב סוגי הישיבות כיום. בישיבות הגדולות שבאירופה היו נהוגים שני "זמנים" בלבד במחזור השנה, חורף וקיץ, אך בארץ ישראל חוּדש גם "זמן אלול". זמן זה נמשך על פני 40 ימים, החל מראש חודש אלול ועד לאחר יום הכיפורים. מרבית הזמן הוא ימי חודש אלול, ועל שמו מכונה הזמן כולו. הוא הקצר בין שלושת ה"זמנים" ומלווה באווירה רצינית ועבודה רוחנית רבה לקראת הימים הנוראים.
היסטוריה

בישיבות באירופה היה נהוג ש"זמן קיץ" מתמשך החל מסיום חג הפסח ועד לחג הסוכות, עם זאת היה נהוג שבמהלך הקיץ יוצאים הבחורים לנפוש מספר שבועות בעיירות קייט כל אחד כפי צרכו, מתוך נוהג זה התפתח בישיבות שקמו בארץ "בין הזמנים" חדש המתקיים למשך שלושה שבועות מתשעה באב ועד ראש חודש אלול, מה שחילק הלכה מעשה את "זמן קיץ" לשניים ויצר "זמן" חדש - "זמן אלול".
מאפיינים

יחודו של "זמן" זה נעוץ בכך שהוא מוקדש לעשיית תשובה, ולעבודה רוחנית מיוחדת לקראת בואם של הימים הנוראים. הדבר מתבטא באופנים שונים: לעיתים בהתארכות סדר מוסר, ולימוד ספרים אחרים במקום ספרי המוסר השגרתיים, כדוגמת "שערי תשובה" של רבנו יונה, ריבוי שיחות מוסר מצד המשגיח והתחזקות של התלמידים בינם לבין עצמם. יש שנוהגים לא לצאת מהישיבה לאורך כל הזמן, כדי להימנע מהשפעות העולם שבחוץ, ולמעט באכילה, בשינה ובביטול תורה. תענית דיבור נפוצה אף היא בחודש אלול.
הנחת המוצא של גישה זו היא כי כולם חוטאים בדברים רבים, כולל הצדיקים ביותר, ועל כן אין מי שלא צריך לחוש פחד לאורך כל חודש אלול מפני הימים הנוראים - ימי הדין. כפי שכותב הרב אליהו דסלר: ”מה מצבנו? מי שירצה להכיר את האמת ידע ויווכח שהנו פושע בכל רגע, פושע בכל נקודה, והגרוע ביותר - שלא ידע מזה כלל” (מכתב מאליהו.)
כבר מימי קדם הוקדש חודש אלול לשיבה בתשובה ולאמירת סליחות לקראת הימים הנוראים. אך בישיבות, בעיקר בעקבות תנועת המוסר, הדגישו "זמן" זה באופן מיוחד. הרב יחזקאל לוינשטיין מעיד: ”בלומדי בישיבת לומז'ה היו בימי אלול מתכנסים הנערים לפני תפילת מעריב במוצש"ק בחדר חשוך, ור' דוד טעביל מתלמידי הגרי"ס (רבי דוד טביל מתלמידי רבי ישראל מסלנט) היה מדבר דברי התעוררות ומסיימים בתפילת "השיבנו", וכולם היו פורצים בבכי מר מפחד יום הדין” (אור יחזקאל.)

גם בימינו הדבר נכון, אם כי בצורה פחות דרמטית: ”האווירה של אלול היא אווירה של ערב משפט... עכשיו, ערב המשפט, יש אווירה לחוצה; אנשים מסתובבים עם פרצופים רציניים. אם מישהו אומר בשולחן בחדר האוכל משהו שנשמע כמו התחלה של לשון הרע, מיד יזכירו לו כולם: 'אלול, אלול'. בכלל, משתדלים לקצר בארוחות ולדבר בהן כמה שיותר בדברי תורה”.
ישנן ישיבות בהן ממשיכים בזמן זה בלימוד המסכת של הקיץ הקודם. בדרך כלל בפרק נוסף. או שלומדים מסכת קטנה כפרויקט קצר. לעומתן, ברבות מהישיבות מתחילים את המסכת שעתידה להילמד בחורף הבא.
בתנועת המוסר

מלפנים, כאשר ידעתי כל איש אחזו פלצות מקול הקורא: "קדוש אלול!"
רבי ישראל מסלנט, מייסד תנועת המוסר, היה גורם מרכזי ביצירת המשמעות הדרמטית של חודש אלול, והמשפט המוזכר - המשפט הנפוץ ביותר בהקשר זה בעולם הישיבות - מהווה משפט מפתח בהבנת גישתו - הגישה שנפוצה בתנועת המוסר ובעולם הישיבות. מונח מפתח נוסף באווירת חודש אלול הוא "חרדת הדין"; החרדה הצפויה מפני ימי-הדין - הימים הנוראים, בהם כל אדם נשפט לחיים או למוות. תנועת המוסר רתמה את חודש אלול לאידאולוגיה שלה, במובן זה שטענה כי לימוד המוסר הוא המכשיר להתקדמות רוחנית בחודש אלול. הרב יחזקאל לוינשטיין כותב בשם רבי ישראל מסלנט, כי: ”בזמנינו שהורגלנו בתקיעת שופר, אין אפשרות להגיע להתעוררות על ידי שמיעת קול שופר, ולכן כתב הגרי"ס (רבי ישראל מסלנט) שהעצה הראויה עבורנו היא לימוד המוסר מתוך התבוננות והתפעלות.” (אור יחזקאל, עמ' קע"ד)
במהלך חודש אלול, דחפו ראשי הישיבות ובעיקר המשגיחים את תלמידיהם לחשבון נפש וחזרה בתשובה, מפני החרדה שבימי הדין. הרב יחזקאל לוינשטיין אחד המשגיחים הבולטים, אמר:
רח"ל (ראשי תיבות בארמית של "רחמנא לצלן"; ובעברית "השם יצילנו") זה מצבינו, חולים אנו במחלות אנושות, "כל ראש לחלי" ואין אנו מכירים כלל שחולים אנו. ולדוגמה המדמה בנפשו כי אלול הוא כשאר ימות השנה, הלא חולה הוא אנושות, ואילו אנו אין ימי האלול אצלנו שונים משאר הימים הרי בהכרח שחולים אנו במחלה שאיננו יודעים אודותיה.
גם הרב אליהו דסלר שהיה נוקשה פחות מהרב לוינשטיין (שניהם משגיחים של ישיבת פוניבז'), כתב:
מי שנגזר דינו ליהרג למחר, לא ינוח ולא יוכל להתענג היום מפני דאגת מותו; רק ליוצא מדעתו יחשב זה אשר לא חש ולא מרגיש במותו הצפוי(ה) לו מחר. וכיוון שכן לפלא על כולנו, שיודעים אנו שזמננו קצוב וימינו ספורים ואין אנו שמים על לב.