stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מעכב מונואמין אוקסידאז
אזהרות ותופעות לוואי > תופעות לוואי שכיחות נוספות

תופעות לוואי שכיחות נוספות הן: הפרעה בשינה, עלייה במשקל, בצקת והפרעה בתפקוד המיני. לתופעות לוואי אלו אין טיפול, ובמקרה כזה יש לשקול החלפת התרופה.
כאשר רוצים להחליף ממעכב מונואמין אוקסידאז לאחר יש להוריד בהדרגה את התרופה בשימוש בהדרגה, לעשות הפסקה של 10 עד 14 יום ורק אז להתחיל את התרופה השנייה.
אזהרות ותופעות לוואי > השפעות נוירומוסקולריות (Neuromuscular)

למעכבי המונואמין אוקסידאז יכולות להיות השפעות נוירו מוסקולריות במינונים טיפוליים ובמינונים טוקסיים. טווח ההשפעה נע מהתכווצויות קלות לתנועות מיוקלוניות חזקות. ההשפעות הללו יכולות להיות חלק מסינדרום יותר רחב הכולל סימפטומים נפשיים ואוטונומיים. יש עדות מסוימת למנגנונים סרוטונינרגיים על ההשפעה הנוירמוסקולריות.
לעיתים מתן מתן מונואמין אוקסידאז מלווה בתחושת נימול, רטט שרירים (myoclonus) וכאבי שרירים. הנימול יכול להיות משני לחסר פירידוקסין (B6), ותוספת פירידוקסין יכולה לעזור.
ההשפעה יכולה לנוע ממתח שרירים ועד התכווצויות מיוקלוניות.
מעכבי מונואמין אוקסידאז גורמים לירידה פחותה בסף לאפילפסיה מנוגדי דיכאון טריציקליים.  עדיין ההמלצה היא לא לתת אותם לחולים הסובלים מאפילפסיה.
אזהרות ותופעות לוואי > כבד

דיווחים שמעכבי מונואמין אוקסידאז משפיעים לרעה על תפקודי הכבד הם יחסית נדירים מאוד.  למרות זה הם מסוכנים לתפקוד הכבד יותר מתרופות מהקבוצות החדשות כמו ה-SSRI.
אזהרות ותופעות לוואי > מצבים בהם יש המלצה להזהר ממתן מעכבי מונואמין אוקסידאז

אנשים עם מחלת כליות, הפרעה בתפקוד הכבד, ומחלת לב.  זה למרות שהסכנה לפגיעה בתפקוד הלב נמוכה מזו שבטיפול עם נוגדי דיכאון טריציקליים.
מתן מעכבי מונואמין אוקסידאז במקביל לתרופות המורידות את רמת הסוכר בדם אינו מומלץ בגלל האפשרות שישנו את רמת התרופות נגד סכרת.
בגלל קישור ברור להתפרצות מאניה לא מומלץ לתת מעכבי מונואמין אוקסידאז לאנשים הסובלים ממחלה דו קוטבית מסוג I.  כמו כן לא מומלץ לתת אותם לאנשים הסובלים מסכיזופרניה בגלל החשש לפריצת פסיכוזה.
קיימת התוויה כנגד מתן מעכבי מונואמין אוקסידאז במהלך היריון, למרות שהנתונים לגבי הסיכון למומים עובריים מעטים.
קיימת התוויה לא לקחת בזמן הנקה מונואמין אוקסידאז מאחר והוא עובר בחלב האם.
אזהרות ותופעות לוואי > תופעות הלוואי של מעכבי מונואמין אוקסידאז הפיכים וסלקטיביים

תופעות הלוואי השכיכות ביותר של מעכבי מונואמין אוקסידאז הפיכים וסלקטיביים הן: סחרחורת, בחילה והפרעות בשינה.
מעכבי מונואמין אוקסידאז היכים וסלקטיביים גורמים לפחות תופעות לוואי במעכרכת העיכול בהשוואה ל-SSRI.
לגבי מוכלובמיד (Moclobemide) שהוא מונואמין אוקסידאז סלקטיבי, אין לו תופעות לוואי אנטיכולינרגיות או קרדיווסקולריות. כמו כן אין דיווחים על הפרעות בתפקוד המיני.
אזהרות ותופעות לוואי > יתר לחץ משברי הנגרם ע"י טיראמין (Tyramine-Induced Hypertensive Crisis)

זוהי תופעת הלוואי המטרידה ביותר של מעכבי המונואמין אוסידאז. החומצה האמיני טראמין לרוב עוברת מטבוליזם במערכת העיכול. מעכבי המונואמין אוקסידאז משתקים את האנזים האחראי על פירק, וכך משתקים את הפירוק של הטראמין ומאפשרים לו להיכנס ללא שינוי לסירקולציה.
יש להימנע מאכילת מזון המכיל טיראמין שבועיים אחרי הפסקת השימוש במעכבי מונואמין אוקסידאז שאינם הפיכים, וזה כדי לאפשר לייצור האנזים לחדש את הרמה שלו בסירקולציה.
אנשים המטופלים במעכבי מונואמין אוקסידאז צריכים להימנע מאכילת מזון המכיל טיראמין. כמו כן יש להימנע משימוש באמינים סימפטומימטיים (sympathomimetic amines) אחרים כמו: אפדרין (ephedrine), פסיאודואפדרין (pseudoephedrine) או דקסרומטרופאן (dextromethorphan).
יתר לחץ דם משברי הנגרם ע"י טיראמין כולל לחץ דם גבוה, צוואר נוקשה, הזעת יתר, בחילה, הקאה. פציינט הסובל מהסימפטומים הללו צריך לחפש מיידית עזרה רפואית.  סימפטומים נוספים: חיוורון ומועקה בחזרה.
אסור לתת מעכבי מונואמין אוקסידאז לאנשים הסובלים מטירוטוקסקוזיז (thyrotoxicosis) או פיאוכרומוציטומה (pheochromocytoma).
במתן מעכבי מונואמין אוקסידאז הפיכים וסלקטיביים הסכנה להופעת יתר לחץ דם משברי הנגרם ע"י טיראמין נמוכה בהרבה. מדובר על תרופות כמו מקלובמיד (moclobemide) ובפוקסאטון (befloxatone). הסיבה לכך היא שעיקר עיכוב הפעילות היא של מונואמין אוקסידאז A ולא B. סיבה נוספת היא העובדה שהפעילות הפיכה ויש התאוששות של רמות האנזים תוך 16 עד 48 ממתן המנה האחרונה של התרופה.
לכן המגבלות על התזונה במתן מעכב מונואמין אוקסידאז הפיך וסלקטיבי כוללות רק מוצרי מזון המכילים ריכוז גבוה של טראמין. יש להימנע מסוגי מזון אלו שלושה ימים אחרי הפסקת מתן התרופה. המלצה סבירה נוספת היא להימנע מצריכת מזון הכולל טראמין 1-2 שעות אחרי לקיחת התרופה.
יתר לץ דם משברי הקורה ללא חשיפה לטיראמין הוא נדיר, קורה לרוב אחרי חשיפה קצרה למעכב מונאמין אוקסידאז לא הפיך. במקרים כאלה יש להימנע ממתן מעכבי מונואמין אוקסידאז לחלוטין לאנשים אלה.
אזהרות ותופעות לוואי > יתר לחץ משברי הנגרם ע"י טיראמין (Tyramine-Induced Hypertensive Crisis) > דיאטה דלת טיראמין

כדי למנוע את המשבר של יתר לחץ הדם הנגרם ע"י טראמין במקביל למתן מונואמין אוקסידאז ניתנת הנחיה למטופל להיצמד לדיאטה דלת טיראמין.
אזהרות ותופעות לוואי > יתר לחץ משברי הנגרם ע"י טיראמין (Tyramine-Induced Hypertensive Crisis) > דיאטה דלת טיראמין > מאכלים מהם יש להימנע:

מוצרי חלב: גבינות קשות, בשלות (רוקפור, קממבר, אמנטל, פרמזן וכד').
בשר: נקניקים יבשים, כבד עוף ובקר, בשר כבוש, בשר מעושן, בשר מיושן, שימורי בשר.
דגים: דגים מלוחים ומעושנים, אנשובי.
פירות וירקות: כרוב כבוש, קליפת בננה.
קטניות ואגוזים: פול, מוצרי סויה מותססים (מיסו,טמפה).
משקאות: בירה, שיכר, יין מסוג קיאנטי, ורמוט.
שונות: שמרי בירה, ממרח שמרים.
אזהרות ותופעות לוואי > יתר לחץ משברי הנגרם ע"י טיראמין (Tyramine-Induced Hypertensive Crisis) > דיאטה דלת טיראמין > מאכלים שמומלץ להמעיט באכילה:

מוצרי חלב: יוגורט מחלב לא מפוסטר.
פירות וירקות: אבוקדו, פטל.
קטניות ואגוזים: בוטנים.
משקאות: יין אדום ולבן.
שונות: שוקולד, רוטב סויה.
אזהרות ותופעות לוואי > יתר לחץ משברי הנגרם ע"י טיראמין (Tyramine-Induced Hypertensive Crisis) > תרופות שיש להימנע מלתת במקביל למעכב מונואמין אוקסידאז

יש תרופות רבות שיש להימנע מלתת במקביל למעכב מונואמין אוסידאז מחשש ליתר לחץ דם גבוה בצורה מסוכנת. אלה כוללים:
נוגדי דיכאון אחרים (טריציקלים, SNRIs)
תרופו מסויימות נגד צינון ואלרגיה
תרופות נגד גודש.
סטימולנים (אמפטמינים, מתילפנידאט)
תרופות לירידה במשקל, תוספות לדיאטה
אינהלציות לאסטמה
קדחת השחת.
טיפות או ספריי לאף.
תוספים צמחיים, במיוחד צמח ג'ון וורט (St. John’s Wort) וג'נסנג (ginseng)
אזהרות ותופעות לוואי > יתר לחץ משברי הנגרם ע"י טיראמין (Tyramine-Induced Hypertensive Crisis) > טיפול ביתר לחץ דם משברי הנגרם ע"י טיראמין

הטיפול ביתר לחץ דם משברי הנגרם ע"י טיראמין צריך להיות ע"י אנטאגוניסטים α-אדרנרגיים (α-adrenergic antagonists) לדוגמה: פנטולאמין (phentolamine) או כלורפרומאזין (chlorpromazine). תרופות אלו מורידות את לחץ הדם תוך 5 דקות.
פרוזמיד (furosemide) במתן דרך הוריד יכול להוריד את עומס הנוזלים, ואנטגוניסט β-אדררגי יכול לשלוט בטכיקארדיה.
מינון יתר

לעיתים קרובות הופעת הסימפטומים הטוקסיים קורית בין שעה לשש שעות אחרי לקיחת מינון היתר.
הסימפטומים המאפיינים מינון יתר כוללים: אגיטציה, חום גבוה, לחץ דם גבוה, קוצר נשימה, טכיקרדיה, הרחבת אישונים, פעילות יתר של רפלקסים גידיים עמוקים וכל אלה יכולים להתפתח לקומא (coma). כמו כן יכולות להופיע תנועות לא רצוניות, במיוחד באזור הפנים והלסת.
סיפטומים חמורים כוללים: חום גבוה, התכווצויות דיכוי מערכת העצבים (central nervous system depression) המרכזית, קומא, דיכוי קרדיו-רספירטורי (cardiorespiratory depression), ריגידיות של השרירים (muscle rigidity) ומיוקלונוס (myoclonus).
למרות שדומה להרעלות אחרות עם חום גבוה, יש מספר דברים המאפשרים אבחנה. הרעלת מעכב מונואמין אקסידאז מופיעה עם הזעת יתר, בעוד בסינדרום אנטיכולינרגי העור יבש. הרעלת מונואמין אוקסידאז יותר סביר שיתלווה אליה רטט כללי או רטט בעיניים, בהשוואה לנוירולפטיק מליגננט סינדרום ( neuroleptic malignant syndrome). תוארו מקרים של מבט "פינג פונג, (ping-pong" gaze") שהתלוו להרעלת מעכב מונואמין אוקסידאז.
אינטראקציה עם תרופות

יש מספר רב של תרופות להן יש אינטראקציה בעייתית עם מעכבי מונואמין אוקסידאז.
יש להימנע מרוב נוגדי הדיכאון.  בהחלפת מעכב מנואמיןאוקסידאז בתרופה נוגדת דיכאון אחר, יש לחכות לפחות 14 יום מהפסקת לקיחת המעכב מונו אמינאוקסידאז לבין התחלת התרופה החדש, וזה כדי לאפשר לגוף לחדש את המלאי של האנזים שנחסם באופן שאינו הפיך.
כאשר מחליפים נוגד דיכאון מקבוצה אחרת במעכב מונואמין אוקסידאז יש להמתין בין עשרה ימים לשבועיים לפני התחלת הטיפול החדש. במקרה של פלואוקסטין (fluoxetine) יש לחכות חמישה שבועות כדי למנוע אינטראקציה בין התרופות.
בניגוד לכך אחרי שימוש במעכב מונואמין אוקסידאז הפיך יש השלמת המצברים של האנזים תוך יממה עד שתיים.
יש להורות למטופלים במעכבי מונואמין אוקסידאז שעליהם לדווח על הטיפול לכל הרופאים המטפלים בהם ובכלל זה רופאי שיניים.
מעכבי מונואמין אוקסידאז יכולים לחזק את פעילותם של מדכאי מערכת העצבים המרכזית (CNS depressants) ובכלל זה אלכוהול וברביטורטים.
מחשש לסינדרום סרוטונין (syndrome serotonin) אין לתת מעכבי מונואמין אוקסידאז יחד עם תרופות המעלות סרוטונין כמו SSRIs או קלמיפראמין (clomipramine). כמו כן אין לתת ליתיום או טריפטופן יחד עם  מעכבי מונואמין אוקסידאז בלתי הפיכים.  הסימפטומים הראשונים של סינדרום סרוטונין יכולים לכלול: רעד, הגברת הטונוס, מיוקלונוס, סימנים אוטונומיים. בהמשך יכולים להופיע: הלוצינציות, חום גבוה ואפילו מוות. היו דיווחים על מוות כאשר מעכב מונואמין אוקסידאז שולב עם מפרידין (meperidine) או פנטאניל (fentanyl).
סימטידין (Cimetidine) ופלואוקסטין (fluoxetine) מורידות את הפינוי של מוקלובמיד. אפשר שמנות מתונות של פלואוקסטין ומקלובמיד יהיה אפשר לתת במקביל, בלא הפרעה פרמקודינאמית או פרמאקוקינטית.
תסמונת הפסקת טיפול

הפסקה פתאומית של הטיפול במעכב מונואמין אוקסידאז יכולה לגרום לתסמונת הפסקת טיפול. התסמונת יכולה לכלול: עוררות, הפרעות מצב רוח וסימפטומים סומטיים. כדי למנוע את התסמונת מומלץ להוריד את המינון בהדרגה במהלך מספר שבועות.
השפעות על סוגים שונים של MAO

ישנם שני סוגים של מונואמין אוקסידאז: MAO-A מפרק את המוליכים העצביים סרוטונין, דופאמין ונוראדרנלין ואת החומר טיראמין. עיכוב אנזים זה מגביר את זמינותם של נוירוטרנסמיטורים אלו באתרים פרהסינפטיים בקצות העצבים, וכך מגביר את שחרור חומרים אלו לסינפסה. להעלאת רמת הסרוטונין והנוראדרנלין לאורך זמן ישנה השפעה אנטי-דיכאונית, ולפיכך משמשים מעכבי MAO-A כתרופות אנטי-דיכאוניות.
MAO-B מפרק את המוליך העצבי דופאמין והטראמין. תרופות מעכבות MAO-B מגבירות את רמות הדופאמין במרווח הסינפטי וכך משמשות לטיפול בתסמיני מחלת פרקינסון.
פעילות פרמקולוגית

במתן דרך הפה פנלזין, טרנילצפרומין ואיזוקרבוסיד נספגים בקלות. השיא בפלסה הוא תוך שעתיים. זמן מחצית החיים בפלסמה הוא שעתיים שלוש, ברקמה זמן מחצית החיים ארוך בהרבה.
מעכבי מונואמין אוקסידאז הלא הפיכים חוסמים את פעילות האנזים בצוה לא הפיכה, לכן השפעה רפאוית של מנה יחידה יכולה להמשיך לתקופה של עד שבועיים.
מעכב מונואמין אוקסידאז ההפיך, מוקלובמיד, נספג במהירות. יש לו זמן מחצית חיים של חצי שעה עד שלוש וחצי שעות. במתן של מנה יחידה יש לו השפעה הרבה יותר קצרה בגלל היותו מעכב הפיך.
האנזים מונואמין אקסידאז פעיל במערכת העצבים המרכזית, מערכת העצבים הסימפטטית, בכבד ובמערכת העיכול. יש שני סוגים של אנזימי מנואמין אוקסידאז - מונואמין אוקסידאז A ומונואמין אקסידאז B. מונואמין אוקסידאז A מפרק בעיקר נורפינפרין, אפינפרין וסרוטונין. שני האנזימים, מונואמין אוקסידאז A ומונואמין אוקסידאז B מפרקים דופאמין וטיראמין.
המבנה של פנלזין ושל טראנילציפרומין דומה לזה של האמפטמין. יש להם השפעה פרמקולוגית דומה במובן שהם מעלים את שחרור הדופאמין והנוראפינפרין ובכך ישלהם השפעה ממריצה על המוח.
שימוש והתוויות

לתרופות אלו פרמקוקינטיקה (קצב זמינות ביולוגית) מורכבת. השפעתן נמשכת גם לאחר שלא ניתן לאתר שרידים שלהם בדם מאחר שלוקח זמן לכבד לייצר אנזימים חדשים. דבר זה חל רק על מעכבי MAO בלתי הפיכים. במעכבי MAO הפיכים, כמו מובמיד, ההשפעה חולפת מיד כאשר התרופה אינה נמצאת בדם. מבחינה קלינית, אינטראקציה עם תרופות אלו עלולה להתרחש עד שלושה שבועות מרגע הפסקת נטילתן. ל-MAO-I אינטראקציה מסוכנת עם מזונות עשירים בטיראמין, כמו שמרי בירה, גבינות בשלות, גבינות קשות, יוגורט, אבוקדו, בננות, פול, מליח, כבד, בשר עוף, בקר, נקניקים, שקדים, תאנים, שוקולד, וכן קפה, בירה, יין אדום ועוד. יש להימנע מאכילה בלתי מבוקרת של מזונות אלו בזמן השימוש בתרופות אלו, ולפחות שלושה שבועות לאחר הפסקת הטיפול בהן. ל-MAO-I אינטראקציה קטלנית עם משפחת תרופות אנטי-דיכאוניות נוספת, משפחת ה-SSRI, וחל איסור מוחלט על מתן משולב של תרופות אלו בטווח של שלושה שבועות לפחות.
עקב האינטראקציות הרבות והמסוכנות של תרופות אלו, ומאז שפותחו תרופות חדשות יעילות ובטוחות יותר לטיפול בדיכאון, כמעט ולא נעשה היום שימוש במעכבי MAO-A למטרה זו.
רשימה של תרופות מעכבות MAO

התרופות הזמינות כיום מקבוצת המונואמין אוקסידאז הן:
פנלזין (phenelzine)
טראנילציפרומין (tranylcypromine)
איזוקרבוקסאזיד (isocarboxazid)
ראסאגילין (rasagiline)
מוקלובמיד (moclobemide)
סלגילין (selegiline)
מעכבים הפיכים וסלקטיביים של המונואמין אוקסידאז (RIMAs - Reversible inhibitors of monoamine oxidase A) הם תת קבוצה של מעכבי מונואמין אוקסידאז A. משמשים קלינית לטיפול בדיכאון ודיסתימיה. היו שתי פריצות דרך בתחום הקבוצה של מעכבי המונואמין אוקסידאז. בשנות התשעים המוקדמות המקלובמיד (moclobemide) אושר לשימוש ברוב הארצות (פרט לארצות הברית) כטיפול נגד דיכאון. תרופה זו היא מעכב מונואמין אוקסידאז הפיך וסלקטיבי (RIMA).
בשל הפיכותם הם יותר בטוחים יותר לשימוש מאשר מעכבי המונואמין אוקסידאז הוותיקים, הבלתי הפיכים,  וחלשים יותר בהגברת המונואמינים החשובים בהפרעת דיכאון.  RIMAs לא צברו נתח שוק נרחב בארצות הברית.
ב-2005 הגיעה לשוק התרופות הסלגילין (selegiline) בפורמט הניתן דרך העור כנגד פרקינסון. היא שייכת לקבוצת מעכבי המונואמין אוקסידאז B וניתנת כנגד סימפטומים של פרקינסון.
רשימה של תרופות מעכבות MAO > מעכבי MAO-A/MAO-B לא סלקטיביים

הידרזין
Isocarboxazid (מרפלן)
הידראקרבזין
פנלזין (נרדיל, נרדלזין)
לא הידראזין:
טרנילציפרומין (פרנאט, יאטרוסום)
רשימה של תרופות מעכבות MAO > מעכבי MAO-A סלקטיביים

Bifemelane (Alnert, Celeport) (זמין ביפן)
מתילתיוניניום כלוריד (Urelene blue, Provayblue, Proveblue)
מוקלובמיד מוקלובמיד (Aurorix, Manerix, Moclomine)
פירלינדול (פירזידול, זמין ברוסיה)
רשימה של תרופות מעכבות MAO > מעכבי MAO-B סלקטיביים

רסגילין (אזילקט)
סלגילין (דפרניל, אלדפריל, אמסאם, זלאפאר)
Safinamide (Xadago)
לינזוליד (Linezolid) היא תרופה אנטיביוטית בעלת פעילות מעכבת MAO חלשה והפיכה.
לאנטיביוטיקה furazolidon יש גם פעילות מעכבת MAO.
מתילתיוניניום כלוריד (אנ') (מתילן כחול), התרופה למטהמוגלובינמיה הנגרמת על ידי תרופות, מעכב MAO חזק מאוד, הפיך.
מינהל המזון והתרופות (FDA) אישר מעכבי מונואמין אוקסידאז אלה לטיפול בדיכאון:
Isocarboxazid (מרפלן)
פנלזין (נרדיל)
סלג'לין (אמסאם)
טרנילציפרומין (פרנאט)
ראו גם

SNRI
ג'ימבו ג'יי

| --- | --- |

ג'ימבו ג'יי
 לידה:  7 ביוני 1985 (בן 39)  רחובות, ישראל ישראל
 שם לידה:  עומר הברון
 שם במה:  ג'ימבו ג'יי
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2003
 סוגה:  זמר, היפ הופ, רגאיי
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  קלידים
 חברת תקליטים:  בדיבור
 שיתופי פעולה בולטים:  עמית אולמן, איציק פצצתי, נצ'י נצ', רועי דורון, פול טראנק
 מספר צאצאים:  2
 www.jimbo-jay.com
 
עומר הָבְרוׁן (נולד ב־7 ביוני 1985), הידוע בשם הבמה "ג'ימבו ג'יי", הוא זמר ושחקן ישראלי. לצד קריירת הסולו שלו, הברון הוא שחקן ומחזאי, חבר בלהקת ויקטור ג'קסון ויוצר ומבצע של ספוקן וורד.
ילדות

הברון נולד וגדל ברחובות. את שם הבמה שלו, "Jimbo J", קיבל בזכות הכינוי שלו בתוכנת המסרים ICQ, כשהיה נער. הוא שירת בגדוד הרעם של חיל התותחנים, ולאחר מכן למד תקשורת במכללה האקדמית ספיר, התמחות ברדיו ופודקאסט.
קריירה > תיאטרון

בשנת 2012 החל לשחק באופרת הראפ "העיר הזאת" בתיאטרון האינקובטור. בהצגה שיחק הברון ארבע דמויות: הבלש ג'ק, צ'אקי, ברנבי ג'רבון ואת דמות האסיר. הברון היה שותף לכתיבת המחזה והלחנתו יחד עם עמית אולמן ואיציק פצצתי, על כך זכו השלושה בפרס קיפוד הזהב. ההצגה ירדה בשנת 2022 מהבמות לאחר כ־600 הצגות במטרה להפוך אותה לסרט קולנוע.
בשנים 2014–2021 שיחק ב"הטרגדיה של מקבת", עיבוד ספוקן וורד ל"מקבת'" של שייקספיר, בתיאטרון האינקובטור בתפקיד מלקולם.
בשנים 2016–2019 שיחק באופרת הראפ "תיכון מגשימים" בתיאטרון האינקובטור וגילם את הדמות הראשית יואב. הברון היה שותף לכתיבת המחזה והלחנתו, והיה שותף לזכייה על הלחן בפרס קיפוד הזהב. בשנת 2017 שיחק בהצגה "איוב" במסגרת פסטיבל ישראל.
קריירה > טלוויזיה וקולנוע

ביוני 2020 שיחק את עורך הדין באופרת הראפ עלייתו ונפילתו של שם טוב האבי של תאגיד השידור כאן.
באוקטובר 2022 שיחק את נדב בקומדיה "מי שמע על חווה ונאווה". הסדרה בוימה על ידי גורי אלפי ושודרה ב־yes.
ביולי 2023 יצא לאקרנים הסרט "העיר הזאת" בכיכובו, סרט אופרת ראפ בלשית בבימויו של עמית אולמן, המבוסס על המחזה בו שיחקו משנת 2012. בסרט מגלם הברון את דמותו של ג'ק, והוא חתום על המילים והלחן יחד עם עמית אולמן ואיציק פצצתי שהפיק את הסרט מוזיקלית.
בשנת 2024 השתתף בסדרה "הסדרתיים" של כאן חינוכית בתפקיד שיסל.
קריירה > רדיו ודיבוב

ביולי 2021 הוציא את ההסכת "הצבא הכי בעולם" יחד עם אוריה ויצטום, ובהפקת תיאטרון האינקובטור. ההסכת הוא הסכת דוקו-קומי, המספר סיפורים אמיתיים משירותו הצבאי בחיל התותחנים. עונה שנייה של ההסכת יצאה במאי 2022.
במרץ 2021 השתתף בפרק חגיגי בנושא מגפת הקורונה לסדרת האנימציה "סוף הדרך" של תאגיד השידור "כאן", בו דיבב מספר דמויות ובן היתר את דמות הקורונה של הצ'ייסר משעשועון הטריוויה "המרדף".
דיסקוגרפיה

אלבומי אולפן
2017: בואו לפני (יחד עם להקת ספא)
2019: מה ראפרים רוצים (יחד עם להקת ספא)
2021: עובדי נמל (יחד עם להקת ספא)
2023: אה וואו (יחד עם להקת ספא)
אלבומי הופעה
2019: סוסי פרא אמיצים (יחד עם להקת ספא)
2025: עדיין חי בגדול (עם להקת ספא, תזמורת הרחוב הירושלמית ולהקת העפרוני)
ספרים ומחזות

הברון היה שותף לכתיבת אופרות הראפ "העיר הזאת" ו"תיכון מגשימים" שיצאו בסדרת המחזות של תיאטרון האינקובטור. לצד זה, הוציא לאור את השיר "כאן המרכז" כספר ילדים.
חיים אישיים

בשנת 2012 חלה בסרטן מסוג הודג'קין לימפומה ועבר טיפולי כימותרפיה במקביל להופעותיו בהצגה "העיר הזאת". עומר הברון נשוי לשני, אב ל־2 בנות ומתגורר בקיבוץ אור הנר.
בעקבות טבח שבעה באוקטובר ופרוץ מלחמת חרבות ברזל, פונה קיבוץ אור הנר עם שאר הקיבוצים והישובים במרחב מועצת שער הנגב.
בתקופה זו שהו הברון ומשפחתו בהרצליה ואחר כך בתל אביב, אך אחרי מספר חודשים שבו להתגורר בביתם בקיבוץ.
אחותו היא שלומית הברון, מייסדת עמותת "אחת מתוך אחת" ומנכ"לית ארגון "מידע אמין על מין".
יוסי שריד (רב)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  מרץ 1939 פורים ה'תרצ"ט תל אביב
 פטירה:  4 בפברואר 2025 (בגיל 85) ו' בשבט ה'תשפ"ה
 שם מלא:  הרב עקיבא יוסף שריד
 מקום פעילות:  כפר מימון, מבשרת ציון
 השתייכות:  דתי לאומי
 תחומי עיסוק:  מיסד קרית החינוך "קול מבשר" במבשרת ציון וכולל מר"ץ
 רבותיו:  הרב משה צבי נריה, הרב אלימלך בר שאול
 צאצאים:  רן שריד
 מספר צאצאים:  9
 
 תפקידים נוספים:  ממייסדי הישיבה התיכונית בית יהודה בכפר מימון
 
הרב עקיבא יוסף (יוסי) שריד (מרץ 1939 - 4 בפברואר 2025) היה מייסד ישיבת "קול מבשר" וממקימי קריית החינוך במבשרת ציון וכולל מר"ץ. נחשב לאחד מאבות הגרעינים התורניים בישראל.
ביוגרפיה

הרב יוסי שריד נולד בפורים ה'תרצ"ט (1939) בתל אביב להורים שעלו ארצה מפרשבורג ערב השואה באירופה. בילדותו עלתה משפחתו לירושלים, והתגוררה שם במשך כשנתיים.
בהיותו בן שלוש־עשרה הגיע הרב משה צבי נריה לסניף בני עקיבא בו היה בשבט הטירה, ושכנעו לעבור ללמוד בישיבת כפר הרא"ה. במהלך שהותו בישיבה שלחו הרב נריה למשימות שליחות שונות, כגון נסיעה לשבתות חיזוק לנוער.
לאחר מספר שנים בכפר הרא"ה נסע לישיבת כרם ביבנה והשתתף עם שבט איתנים וגרעין גחלת בהקמת הישיבה למרות שהיה צעיר מהם. לאחר שלוש וחצי שנים בהן למד בישיבה, התגייס לצה"ל, לאחר משא ומתן עם גרעיני הנח"ל במשרד הבטחון הגיע להסדר בו יוכל להתגייס בתוך מסגרת הישיבה (כך שבדומה למסלולי הנח"ל, בהם היו בונים יישוב בחלק מזמן השירות בצבא – הוא ילמד בישיבה במקום לבנות ישוב). מסלול זה היווה את הבסיס למסלולי ישיבות ההסדר כיום.[דרוש מקור]
בגיל 20 התחתן עם הרבנית אסתר, שגדלה בכפר הרא"ה. במשך תקופה לאחר החתונה עבד כמדריך בישיבה.
בגיל 23 הלך עם מספר חברים להקים את הישיבה התיכונית בכפר מימון, ועמד בראשות הישיבה. לאחר מספר שנים הוא מינה את הרב יעקב אריאל לעמוד בראשות הישיבה.
לאחר שבע שנים בכפר מימון המשיך עם מספר חברים למבשרת ציון להקים שם ישיבה תיכונית חדשה. הישיבה הוקמה בתמיכתם של השר אברהם עופר ושל הנדבן זאב וולפסון.
בכסלו ה'תשל"ג (1972), נערכה הנחת אבן הפינה לקריה החינוכית "קול מבשר". במהלך השנים נוספו לקרייה מוסדות חינוך כגני ילדים, בתי ספר, ישיבה תיכונית המיועד בין היתר גם לנוער בסיכון, כיתות עולים, כולל ועוד. בראש הקריה עמד הרב שבתי זליקוביץ.
בשנת ה'תשל"ד (1974), לצד הרב אורי כהן והרב זליקוביץ, ייסד בקריית "קול מבשר" את כולל מר"ץ, הנחשב כגרעין התורני הראשון, ואשר נועד בין השאר להכשרת מורים בפריפריה.
בקריה החינוכית הוכשרו מאות רבות של מורים, מחנכים ורבנים, הן בקבוצות והן כיחידים, מקריית שמונה בצפון ועד לאילת בדרום, בכך הייתה למעשה הבסיס הראשוני להקמת מפעל הגרעינים התורניים מקרב הציונות הדתית.
בשנת תשנ"ג, 1993 הוקמה בקריה ישיבת "שערי מבשרת ציון" לתלמידים מהגולה, שבאים לשנת לימודים בישראל.
לימים מונה הרב שריד לשמש כנשיא מוסדות הקריה החינוכית.
במשך תקופה הייתה לו פינה קבועה ברשת ב' ובערוץ 7. לאחר קישור אנקדוטלי שעשה השדרן רזי ברקאי בין השר לשעבר יוסי שריד ממפלגת מרצ לרב יוסי שריד נוצרה בין השניים ידידות רבת שנים למרות הרקע השונה והעמדות המנוגדות שלהם.
בו' שבט ה'תשפ"ה הלך לעולמו, והוא בן 86.
חיים אישיים

היה נשוי לאסתר, ונולדו להם תשעה ילדים, ביניהם הסופר הרב רן שריד מייסד רשת ההוצאה לאור "דברי שיר".
הערות שוליים

↑  הרב יוסי שריד הלך לעולמו בגיל 86, באתר ישראל היום, 4 בפברואר 2025
↑  פיני אפרתי, הניצוץ של מייסד מר"צ שהדליק את יוזמת הגרעינים המשימתיים, באתר ערוץ 7, 17 בפברואר 2025
↑  פיני אפרתי, הניצוץ של מייסד מר"צ שהדליק את יוזמת הגרעינים המשימתיים, באתר ערוץ 7, 17 בפברואר 2025
↑  ראיון אישי ובלעדי עם מייסד מבשרת התורנית- הרב יוסי שריד | גלריה נדירה - מבשרת שלנו, באתר מבשרת שלנו, ‏15 בספטמבר 2022
↑  פרוטוקול מספר 85 מישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט, ישיבת ועדה של הכנסת ה-24 מתאריך י' בשבט התשפ"ב 12/01/2022.
↑  דפנה ליאל, ‏הרב יוסי שריד מספיד את יוסי שריד, באתר ‏מאקו‏, 6 בדצמבר 2015
↑  עוזי ברוך, 6 שנים לפטירתו: הרב יוסי שריד מספר על יוסי שריד ז"ל, באתר ערוץ 7, 28 בנובמבר 2021
ניר שלמה

ערך זה עוסק בניר שלמה, מוסיקאי אינדי ישראלי. אם התכוונתם לשלמה ניר, פרופ' אמריטוס בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  18 באוגוסט 1985 (בן 39) כפר סבא, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  רימון בית ספר למוסיקה 
 עיסוק:  זמר, מלחין, נגן, מפיק מוזיקלי
 סוגה:  רוק, אינדי
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה חשמלית
 בן או בת זוג:  דניאל רובין 
 
ניר שלמה (נולד ב-18 באוגוסט 1985) הוא מוזיקאי אינדי ישראלי, נגן גיטרה חשמלית, זמר, מלחין, פזמונאי ומפיק מוזיקלי.
קורות חיים

ניר שלמה נולד וגדל בכפר סבא. למד בתיכון כצנלסון במגמת המוזיקה. בשנים 2009–2010 למד ברימון בית ספר למוזיקה.
ב-2010 הקים את להקת ״כלבי רוח״ יחד עם הזמרת הילה רוח, הבסיסט נועם שחם, הקלידן איתי שטרית והמתופף גדי פטר. אלבום הבכורה של הלהקה יצא בשנת 2013 וקצר שבחים. משנת 2011 ועד היום ניגן כגיטריסט בהופעות והקלטות עם מגוון רחב של אמנים: יובל דיין, דיקלה, יהוא ירון, קרן פלס, נרקיס, סיון טלמור, גדי רונן, רועי פרייליך ועוד רבים אחרים.
בשנת 2015 הוציא את אלבומו הראשון הקרוי על שמו. האלבום מורכב משירים שכתב, הלחין והפיק, המשלבים בין טקסטים בוטים לבין מוזיקת רוק נוגה. מבקר המוזיקה רז ישראלי כתב על האלבום: ״האלבום המרגש של השנה, במובן הכואב של המילה. זה לא אלבום שנעים לשמוע, זה לא אלבום ששיר אחד במיוחד תופס אותך ולא מוכן לעזוב, זה לא אלבום שעושה לך טוב, או חשק לרקוד. זה אלבום מדכא עד דוקר את הלב, גם בשמיעה המאה. אלבום שעושה לך קווטצ' בבטן ובכל זאת תחזור אליו פעם אחר פעם. על אף שגילינו את כישרונו העצום כבר באלבום הבכורה האדיר של כלבי רוח, שכל האזנה לו עושה חשק לעוד, ניר שלמה כאמן סולו הוא אחד הגילויים המרעישים והמרגשים ביותר של השנה, בעטיפה הצנועה ביותר שאפשר לדמיין.״
בשנת 2017 הוציא את אלבומו השני, ״האמת היא שריר״.
משנת 2019 החל להפיק מוזיקאים נוספים, ביניהם גדי רונן, אבימור קינן, אילנה ווינר ויונתן לוצקי.
כזמר-יוצר שיתף פעולה עם אמנים רבים, ובהם ערן צור, שלום גד, אלון עדר, גיא שמי, יהוא ירון.
במאי 2024 הוציא לאור גרסת כיסוי לשיר "עוד יום" של גלי עטרי, שיתוף פעולה יחד עם דניאל רובין.
חיים אישיים

שלמה נשוי למוזיקאית דניאל רובין, עמה הוציא יחד ב-2019 גרסת כיסוי לשירו של אריק איינשטיין "אולי צריך לתת לזה עוד זמן" מהאלבום "שביר".
דיסקוגרפיה

ניר שלמה (2015)
האמת היא שריר (2017)
לוליין (2022)
הערות שוליים

↑  כלבי רוח: מביאים שירים ומתחילים למסאז', באתר ynet, 24 ביוני 2013
↑  , מארז תרבות 54: אלבומי השנה תשע”ה, אתר nrg, 13 בספטמבר 2015
↑  ניר שלמה ודניאל רובין - אולי צריך לתת לזה עוד זמן, באתר Youtube
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: d4e629c0-1533-4cc7-b6a8-c13694720a46
שדה התעופה האדום

שדה התעופה האדום (נקרא גם שדה התעופה נתניה דרום) היה תשתית לשדה תעופה צבאי בין רעננה ובצרה ובני ציון שיועד לחיל האוויר האמריקאי. השדה החל להיבנות ב-1951 כחלק מהיערכות הצבאית של צבא ארצות הברית כנגד ברית המועצות במהלך המלחמה הקרה. הפרויקט סווג כסודי ביותר אך זמן קצר לאחר תחילת העבודות נחשף הפרויקט בעקבות פרסום בעיתון אנגלי ושאילתה בכנסת והעבודות הופסקו.