stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נפתלי בנט
פעילות ציבורית ופוליטית > שר הכלכלה, שר ירושלים והתפוצות, והשר לשירותי דת > הבחירות לכנסת ה-20

לקראת הבחירות לכנסת ה-20 (שהתקיימו ב-17 במרץ 2015) שב והתמודד על ראשות המפלגה, וניצח את שמעון אור בפער גדול. גם בעקבות בחירות פנימיות אלה היה בנט למתמודד שעליו הטיל מבקר המדינה את הקנס הגבוה ביותר (30,000 ש"ח), בנימוק שמסע הבחירות שלו פנה לקהל יעד רחב ושימש גם את המפלגה, ובשל אי-סדרים נוספים. במהלך כהונתו הראשונה כיושב ראש הבית היהודי הוביל מהלך לאישור חוקה חדשה למפלגה המשדרגת את סמכויות היו"ר. החוקה החדשה אפשרה לו לשריין ברשימת המפלגה לכנסת מועמדים במקומות 3, 6, 11 ו-16. לקראת הבחירות, שריין ברשימה את ינון מגל ואת ענת רוט (במקום ה-15). בנט הודיע גם על שריון כדורגלן העבר אלי אוחנה. שריון זה עורר ביקורת רבה בתוך המפלגה, מאחר שאוחנה נעדר ניסיון של פעילות ציבורית, ובעבר תמך בתוכנית ההתנתקות. בנט אמר כי "אוחנה הוא זה שפותח לנו את הדלת לציבור הרחב". לאחר מספר ימים הודיע אוחנה כי בשל הסערה הציבורית החליט לפרוש מהרשימה. קמפיין הבחירות החדשני שלו כלל תשדירים היתוליים שנועדו להפצה ברשתות החברתיות, בהם הופיע בתחפושת של היפסטר תל אביבי. בבחירות לכנסת העשרים נחלשה מפלגתו ל-8 מנדטים.
פעילות ציבורית ופוליטית > שר החינוך ושר התפוצות > התוכנית הלאומית למתמטיקה

עם כניסתו לתפקיד שר החינוך (כאמור, ב-14 במאי 2015) הצהיר בנט שהוא רואה במתמטיקה ברמה גבוהה תשתית חיונית להמשך הצלחתה של ישראל כאומת סטארט-אפ ויזמות טכנולוגית. בעקבות ירידה במספר הניגשים לבגרות 5 יחידות לימוד, השיק בנט תוכנית לאומית להכפלת כמות התלמידים הלומדים 5 יחידות לימוד מתמטיקה, בהשקעה של 75 מיליון שקל. התוכנית כוללת הוספת שעות לימוד, הכשרת מורים נוספים למתמטיקה וסיוע של חונכים מהאקדמיה וההיי-טק. קודם לכן, ביולי 2015 יזם בנט את הגדלת הבונוס לבוגרי מסלול 5 יחידות לימוד מתמטיקה ל-30 נקודות, לשם אותה מטרה. בדצמבר 2015 הודיעו בנט והאוניברסיטאות על העלאת הבונוס לנבחני מתמטיקה 5 יחידות ל-35 נקודות. בשנה הראשונה ליישום התוכנית עלה מספר הניגשים לבחינת הבגרות במתמטיקה ברמת 5 יחידות לימוד ב-6,000. ביוני 2018 ניגשו כ-18,000 תלמידים לבחינות הבגרות במתמטיקה ברמת 5 יחידות לימוד, דבר שיוחס כהישג לתוכנית הלאומית במתמטיקה שיזם בנט, ועמידה ביעד שהציב.
פעילות ציבורית ופוליטית > המשבר הפוליטי > הבחירות לכנסת ה-21 וה-22

ב-29 בדצמבר 2018, לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת, הודיעו בנט ואיילת שקד כי הם פורשים ממפלגת הבית היהודי כדי להקים את מפלגת הימין החדש שתכלול דתיים וחילונים, ובמסגרתה ירוצו בבחירות אלו כיושבי ראש משותפים של המפלגה. בבחירות שהתקיימו ב-9 באפריל 2019 מפלגת הימין החדש קיבלה 138,598 קולות ולא עברה את אחוז החסימה. ביוני 2019 פיטר ראש הממשלה נתניהו את בנט ושקד מהממשלה, בנמקו כי אינם יכולים להמשיך בתפקיד רגיש אחרי שלא נבחרו.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים, הודיע בנט ביולי 2019 כי הוא מפנה את מקומו בראשות הימין החדש לאיילת שקד. בבחירות אלה חברו הימין החדש, הבית היהודי והאיחוד הלאומי לרשימה משותפת בשם ימינה. בנט הוצב במקום הרביעי ברשימה ונכנס לכנסת. לאחר התפצלות סיעת ימינה, הוא מונה ליו"ר סיעת הימין החדש בכנסת.
פעילות ציבורית ופוליטית > המשבר הפוליטי > שר הביטחון

בנובמבר 2019 הודיעו הליכוד והימין החדש על כוונתם להתאחד לסיעה משותפת ובנט מונה לשר הביטחון בממשלת המעבר, תפקיד שהתחיל למלא באופן רשמי ב־12 בנובמבר 2019. הסיעות לא התאחדו. הוא הפך לשר הביטחון הצעיר בתולדות המדינה. לטענת נתניהו, בנט מונה במטרה למנוע חתימה של סיעתו עם מפלגת כחול לבן.
הוא נכנס לתפקיד כמה שעות לאחר הריגתו בסיכול ממוקד של בהאא אבו אל-עטא, המפקד הצבאי של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ברצועת עזה, ופרוץ מבצע חגורה שחורה שהתפתח בעקבות כך. הוא הכריז על מצב מיוחד בעורף במשך המבצע.
בדצמבר 2019 אישר בנט הקמת שכונה יהודית בשוק בחברון. באותו חודש חתם על צו מנהלי שהגביל פעילות כלכלית של פעילי טרור בישראל ובעולם והכניס אותם ל"רשימה שחורה", וכן חתם על צו לעיקול משכורות שמשלמת הרשות הפלסטינית ל-8 מחבלים ערבים-ישראלים.
בינואר 2020 הנחה בנט את צה"ל וכוחות הביטחון להרחיק פעילי שמאל רדיקלי מאזור יהודה ושומרון. בינואר 2020, לאחר פרסום תוכנית השלום של נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, אמר בנט כי על ישראל "לא להסתפק בריבונות חלקית" אלא "לקחת הכל, ועכשיו". במאי 2020 אישר הנגשה של מערת המכפלה לנכים, מהלך שהתעכב במשך שנים.
ב-23 בפברואר 2020 הרג צה"ל שני מחבלים של הג'יהאד האסלאמי שניסו להניח מטען חבלה בסמוך לגדר בגבול עם רצועת עזה. יעה אופני ממוגן של צה"ל אסף את גופת אחד המחבלים מעבר לגדר המערכת, ובנט הסביר זאת בכך ש"מכניסתי לתפקיד הנחיתי לאסוף גופות מחבלים ואם אפשר גם אנשי חמאס חיים. אין דבר יותר הומני מהשבת הבנים". בעקבות האירוע שיגר הג'יהאד האסלאמי 50 רקטות לעבר ישראל, וצה"ל הגיב בתקיפות ברצועת עזה.
במהלך כהונתו המשיך צה"ל לתקוף בסוריה תשתיות של איראן וחזבאללה, משלוחי נשק איראניים ומצבורי טילים. בתקיפות נגרם נזק רב לתשתיות צבאיות, הושמדו מחסני נשק ונהרגו עשרות חיילים איראנים ופעילי מיליציות שיעיות פרו-איראניות.
פעילות ציבורית ופוליטית > המשבר הפוליטי > הכנסת ה-23: באופוזיציה

בבחירות לכנסת ה-23 (2 במרץ 2020), עמד בנט בראש מפלגת "הימין החדש" ובראש רשימת ימינה, שבה גם הבית היהודי והאיחוד הלאומי. הרשימה קיבלה שישה מנדטים, מתוכם שלושה למפלגת "הימין החדש".
במאי 2020, סמוך למועד השבעת הממשלה ה-35, הודיע בנט כי ימינה לא תצטרף לממשלה והאשים את ראש הממשלה נתניהו שלא ניהל עם ימינה משא ומתן של ממש. בכנסת זו היה בנט חבר בוועדת החוץ והביטחון.
בחודש מרץ 2020, עם פרוץ מגפת הקורונה בישראל, בעודו מכהן כשר הביטחון יזם בנט את שיכון החולים בבתי מלון וכן סיוע טכני וטכנולוגי למערכת הבריאות, כולל התגייסות של אגף המודיעין למחקר על המחלה ופיתוח אמצעים להתמודד איתה.
בנט תמך בסגירת המשק כתגובת חירום ראשונית להתפרצות המחלה, אך בהמשך טען שיש לפתוח את המשק, ולבודד רק את החולים והנשאים, וזאת באמצעות הקמת מערך בדיקות לאומי שכולל בדיקות אפידמיולוגיות וסרולוגיות ויוכל לבצע עד כ-100,000 בדיקות ביום. באמצעות מערך הבדיקות הנרחב יאותרו הנשאים והם יועברו לבידוד, ובכך תיקטע שרשרת ההדבקה. הוא מיתג את גישתו כלחימה במגפה באמצעות "פינצטה ולא פטיש".
עם הקמת ממשלת ישראל השלושים וחמש נותר בנט מחוץ לממשלה. כחבר אופוזיציה המשיך לפעול בנושא. ביוני 2020 פרסם תוכנית בת 15 נקודות למאבק במגפת הקורונה תוך שימור הפעילות העסקית במשק על מנת לא לפגוע בכלכלת ישראל, שספגה מכה קשה בעקבות הגל הראשון של המגפה וסגירת המשק במרץ ואפריל 2020. בתחילת יולי 2020, לאור הזינוק בהידבקות בקורונה וצניחת הכלכלה ובשל ביקורתו על טיפול קבינט הקורונה במגפה, הקים בנט את "קבינט הקורונה האזרחי".
באוגוסט 2020 יצא לאור ספרו "איך לנצח מגפה: כך נתגבר על המשבר ונוביל את ישראל לשגשוג כלכלי" (הוצאת סלע מאיר) להתמודדות עם מגפת הקורונה.
בדצמבר 2020 הציג תוכנית 200 ימים להתאוששות ביום שאחרי מגפת הקורונה.
פעילות ציבורית ופוליטית > הבחירות לכנסת ה־24

במהלך מערכת הבחירות לכנסת ה־24 (שנערכו ב-6 באפריל 2021) אמר בנט בראיון בערוץ 20 כי "לעולם ובשום תנאי אני לא אתן את ידי להקמת ממשלה בראשות יאיר לפיד לא בצורה רגילה ולא ברוטציה ולא בשום דרך, מהטעם הפשוט שאני איש ימין והוא איש שמאל, ואני לא פועל נגד הערכים שלי", וחתם על מסמך שבו התחייב לא לאפשר ליאיר לפיד להיות ראש ממשלה גם לא בהסכם רוטציה, וזאת בתגובה למפלגת הליכוד שטענה במהלך מערכת הבחירות שהוא יקים ממשלה עם לפיד. כמו כן, בהצהרה במסמך שחתם נכתב כי לא יקים ממשלה על קולותיה של מפלגת רע"ם בראשות מנסור עבאס. וכן אמר כי לא ישב בממשלה עם מרצ בגלל תמיכתם בתביעה לחקור את חיילי צה"ל בהאג.
פעילות ציבורית ופוליטית > הכנסת ה-24 והקמת הממשלה בראשותו

הבחירות לכנסת ה־24 נערכו ב-23 במרץ ושבועיים אחר כך ב-6 באפריל 2021 הושבעה הכנסת. בבחירות אלו קיבלה רשימת "ימינה" בראשות בנט 7 מנדטים.
בנימין נתניהו קיבל את המנדט להרכבת הממשלה, וימינה ניהלה משא ומתן עם הליכוד להקמת ממשלת ימין. בטרם פקע המנדט של נתניהו, החל בנט לנהל משא ומתן עם יאיר לפיד להקמת ממשלה בהשתתפות המרכז-שמאל ובתמיכת רע"ם. בראשית מבצע שומר החומות וברקע המהומות שהתרחשו בערים המעורבות, הודיע כי ממשלה כזו אינה על הפרק, אולם לאחר מכן חזר בו והסכים להקמת ממשלה זו.
ב-30 במאי 2021 הודיע בנט במסיבת עיתונאים כי יחבור ליאיר לפיד להקים יחד ממשלת חילופים, שהוא יעמוד בראשה בשנתיים הראשונות. ב-2 ביוני 2021 הודיעו בנט ויאיר לפיד כי עלה בידם להרכיב את ממשלת ישראל השלושים ושש, שבראשה יעמדו שניהם ברוטציה. הממשלה הושבעה ב-13 ביוני ברוב של 60 חברי כנסת לעומת 59 מתנגדים, ונמנע אחד.
ראש ממשלת ישראל 2021–2022

ב-13 ביוני 2021 נפתלי בנט הושבע כראש ממשלת ישראל, ועמד בראש ממשלת ישראל ה-36 שהייתה ממשלת חילופים במשך כשנה. ממשלה זו הוקמה במהלך המשבר הפוליטי בישראל.
בנט ומשפחתו המשיכו לגור ברעננה בביתם הפרטי ולא עברו למעון ראש הממשלה בירושלים. הדבר עורר ביקורת ציבורית רחבה לאחר שאיילה חסון פרסמה שעלות התאמת הבית עלתה כ-50 מילון שקלים, ושהדבר נעשה ללא אישורים, וגם בג"ץ מתח ביקורת על כך שהדבר נעשה ללא אישור. מעמדו של הבית ברעננה נותר עמום[דרושה הבהרה].
בשנת 2021 נכלל בנט ברשימת מאה המשפיעים של המגזין טיים.
ב-26 באפריל 2022 פורסם כי המשטרה והשב"כ פתחו בחקירה עקב מכתב מאיים עם כדור חי שנשלח לרעיית ראש הממשלה, גילת בנט. יומיים לאחר מכן פורסם על מכתב דומה נוסף עם קליע חי שנשלח לבנו של ראש הממשלה, יוני בנט. לאחר חקירה והליכי משפט הורשעה במעשה אילנה ספורטה-חניה, כבת 65. בנובמבר 2023 הטיל בית משפט השלום בכפר סבא על ספורטה חניה 18 חודשי מאסר בפועל וקנס בסך 10,000 שקלים.
ראש ממשלת ישראל 2021–2022 > הרכב הממשלה והקואליציה

הרכב הממשלה בראשותו היה מגוון וכלל את סיעות ימינה, תקווה חדשה, ישראל ביתנו, כחול לבן, יש עתיד, העבודה ומרצ. מפלגת רע"ם תמכה בממשלה והייתה חלק מהקואליציה וחבר כנסת מטעמה כיהן כיו"ר ועדת הפנים, אך לא הייתה חברה בממשלה. הרכב זה, שהיה בניגוד להצהרותיו של בנט לפני הבחירות, שלא יקים ממשלה עם לפיד ושלא ישב עם מרצ ורע"ם, עורר ביקורת ציבורית רחבה בעיקר במחנה הימין, ואף חלק מהאנשים ברשימתו הביעו התנגדות להקמת ממשלה בהרכב זה. בנט נימק צעד זה בכך שהבטיח לפני הבחירות לא ללכת לבחירות חמישיות וזוהי ההבטחה הליבתית שלו, וכן שהליכה לבחירות חמישיות היא אסון למדינה, והוא עושה מה שהוא יכול כדי למנוע זאת. חבר הכנסת עמיחי שיקלי מסיעת "ימינה" לא היה חלק מהקואליציה, ואף הצביע נגד הקמת הממשלה והתקציב שהעבירה הממשלה.
ראש ממשלת ישראל 2021–2022 > מדיניות פנים

הממשלה בראשות בנט קידמה תוכנית רב-משרדית למאבק באלימות ובפשיעה במגזר הערבי כאשר משרד ראש הממשלה צפוי לתכלל את פעילות המשרדים השונים ולקיים קשר עם הציבור וראשי הרשויות. משטרת ישראל נאבקה בפשיעה במסגרת מבצע "מסלול בטוח".
בנט ומשרדו פעלו יחד עם משרד הכלכלה והתעשייה ואחרים לבטל מאות תקנים ישראליים ייחודיים במוצרים שונים תוך התאמה לתקנים בין-לאומיים במטרה להוזיל מחירים. רשתות כמו קרפור וספאר החלו לפעול במטרה להשתלב בשוק הישראלי.
ב-26 בדצמבר 2021 החליטה הממשלה בראשות בנט על תוכנית לחיזוק רמת הגולן ופיתוח ההתיישבות בה. התוכנית כוללת תקציב של מיליארד ש"ח, הכפלת העיר קצרין והקמת שני ישובים חדשים: אסיף ומטר.
ב-10 באפריל 2022 הכריזה הממשלה על הקמת 14 יישובים חדשים בנגב.
ב-13 באפריל 2022 הציג המלצות להעברת סמכויות מסוימות מהממשלה לרשויות המקומיות.
ראש ממשלת ישראל 2021–2022 > מדיניות פנים > תחום הבריאות ומגפת הקורונה

ממשלה זו המשיכה במאבק במגפת הקורונה בישראל. עם הקמת הממשלה ביוני 2021, התחלואה הייתה נמוכה, כ-55% מהאוכלוסייה נטלה 2 מנות של חיסון נגד COVID-19 והמשק שב לשגרה כמעט מלאה.
זמן קצר לאחר הקמת ממשלה חלה עלייה חדה בתחלואה, שבהמשך הייתה לגל הרביעי של מגפת הקורונה בישראל והגורם לה היה וריאנט הדלתא. בעקבות זאת, הממשלה החליטה על שורת צעדים מידיים וביניהם החלת חובת עטיית מסכות לנכנסים לישראל. באותו הזמן בנט המליץ לא לצאת מחוץ לישראל וכן לחסן את כל הילדים מעל גיל 12. בהמשך הוחזרה גם חובת עטיית המסכות בחללים סגורים. ב-7 ביולי, קבינט הקורונה החליט על שורת צעדים נוספים וביניהם החלת חובת ביצוע בדיקות מהירות בקייטנות ובכניסה למוסדות גריאטריים והחלת חובת בידוד לכל הנכנסים לישראל, עד לקבלת תוצאה שלילית בבדיקת קורונה.
ב-9 ביולי בנט הכריז על אסטרטגיית "בלימה רכה" של הממשלה לטיפול במגפה. העקרונות המנחים העיקריים של האסטרטגיה הם עידוד חיסון האוכלוסייה במנת החיסון השלישית ("בוסטר"), הטלת הגבלות על נתב"ג והגנה על האוכלוסייה המבוגרת, וזאת מבלי להטיל סגרים ותוך פגיעה מינימלית בכלכלה. לאחר שיחות שערך בנט עם מנכ"ל פייזר סוכם להקדים משלוח חיסונים שכבר נרכשו, במטרה לשמר גישה לחיסון. בנוסף סוכם על מתן אספקה במקרה של צורך במנת חיסון נוספת.
ב-21 ביולי קבינט הקורונה החליט להחזיר את "התו הירוק" בגרסה מקלה שנקראה "התו השמח", במקומות שנמצאים בחלל סגור ופועלים בתפוסה של יותר מ-100 איש כמו אולמות אירועים, מסעדות, מועדונים וכדומה. ב-29 ביולי הורחב התו הירוק גם לאירועים בחלל פתוח המכילים יותר מ-100 אנשים. באותו היום הודיע בנט גם על התחלת מתן מנת החיסון השלישית (חיסון דחף, "בוסטר") לבני 60 ומעלה שהתחסנו לנגיף במנה השנייה לאחר 5 חודשים לפחות.
ב-3 באוגוסט הקבינט החליט על החמרה נוספת בהגבלות הקורונה אשר כללה את הרחבת "התו הירוק", העברת המגזר הציבורי למתכונת של 50% נוכחות במשרד והחלת חובת עטיית מסכות בחללים פתוחים שיש בהם התקהלות של למעלה מ-100 איש. ב-11 באוגוסט ההגבלות הודקו עוד יותר כאשר הוחל "התו הירוק" על כלל ענפי המשק ועל ילדים מגיל 3 ומעלה.
בהמשך, החל מתן החיסון השלישי לכלל המבוגרים, ובהמשך לכלל האוכלוסייה. הוחלט גם שרק מי שקיבל את מנת החיסון השלישית, יהיה מ-1 באוקטובר 2021 זכאי לתו הירוק.
בתחילת ספטמבר הייתה ישראל המדינה עם מספר המאומתים הגבוה ביותר בעולם ביחס לגודל האוכלוסייה.בסוף החודש החלה ירידה בתחלואה. ב-9 בנובמבר התקבלו שורת הקלות בתו הירוק ובמגבלת ההתקהלות.
בנובמבר, בסיום הגל הרביעי, דורגה ישראל במדד בלומברג לחסינות בפני הקורונה במקום ה-19 בעולם.
ב-10 בנובמבר הוביל תרגיל התמודדות נגד זן חדש של הנגיף שטרם התגלה. התרגיל נקרא 'אומגה'.
ב-26 בנובמבר, הודיע שאובחנו בישראל ארבעה מקרים של הדבקה בווריאנט אומיקרון, ושישראל נוקטת צעדים מהירים כדי למנוע את התפשטותו. רוב הצעדים עסקו בכניסה או יציאה מישראל ובנוסף הוחלט להדק מעט את התו הירוק. ב-19 בדצמבר, אמר כי ההגל החמישי החל וקרא לעודד עבודה מהבית במגזר הפרטי ולהתחסן. כעבור יומיים, אושרה חבילת הנחיות הכוללת גם צמצום נוכחות במגזר הציבורי והרחבתו של התו הירוק. ב-2 בינואר 2022, הכריז בנט על החלת מתן מנת חיסון רביעית לבני שישים ומעלה.
בגל החמישי של המגפה בישראל נשברו שיאי ההדבקה והתחלואה הקשה.
בסוף ינואר, החלה ירידה בכמות הנדבקים וב-1 בפברואר קבינט הקורונה החליט לצמצם את תקנות התו הירוק במקומות רבים. ב-1 במרץ 2022 התו הירוק צומצם לבתי האבות בלבד.
ראש ממשלת ישראל 2021–2022 > מדיניות חוץ

ב-27 בספטמבר 2021 נאם בפני העצרת הכללית של האו"ם. בנאומו הזהיר כי איראן חותרת לשלוט באזור תחת מטרייה גרעינית.
ראש ממשלת ישראל 2021–2022 > מדיניות חוץ > ארצות-הברית

ב-24 באוגוסט 2021, בנט נחת בארצות הברית שם פגש את מזכיר המדינה האמריקאי, אנתוני בלינקן, מזכיר ההגנה, לויד אוסטין ומנכ"ל איפא"ק, הווארד קור, ודן איתם על תוכנית הגרעין האיראנית והיחסים בין ישראל לרשות הפלסטינית. בראיון לניו יורק טיימס באותו ביקור אמר בנט ביחס לסכסוך הישראלי-פלסטיני כי אין בכוונתו לספח שטחים ביהודה ושומרון ואין בכוונתו לחדש את שיחות השלום עם הפלסטינים ולהקים מדינה פלסטינית.
ב-27 באוגוסט 2021 נפגש בנט עם נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בבית הלבן ודן איתו על תוכנית הגרעין האיראנית ועל עניינים נוספים. מפגש זה היה המפגש הראשון בין השניים מאז שבנט וביידן נכנסו לתפקידם. בנט הציג לנשיא אסטרטגיה שתוארה כ"מוות באמצעות אלף חתכים", בלימה של איראן באמצעות שורה ארוכה של פעולות קטנות בשלל דרכים ומישורים בניגוד לביצוע תקיפה צבאית נרחבת דרמטית אחת. ביידן הצהיר כי לעולם לא יאפשר לאיראן להשיג פצצה גרעינית. במהלך 2022 התנהל משא ומתן אינטנסיבי בווינה בין איראן והמעצמות כדי לחדש את הסכם הגרעין. ישראל הפעילה מאמצים דיפלומטים וראש הממשלה בנט חשף חומר מסווג איראני שהפליל את המשטר האיראני כדי לשכנע את ממשל ביידן שלא לחדש את ההסכם. לבסוף, מאמצים אלה נשאו פרי: המגעים בווינה לא התקדמו וארצות הברית נמנעה מהורדת משמרות המהפכה מרשימת ארגוני הטרור.
ראש ממשלת ישראל 2021–2022 > מדיניות חוץ > מצרים

ב-13 בספטמבר 2021 פגש בנט את נשיא מצרים, עבד אל-פתאח א-סיסי, בשארם א-שייח', ודן איתו על דרכים להעמקת שיתופי הפעולה בין המדינות, בדגש על הרחבת היקפי הסחר ההדדיים, לאחר מכן השניים דנו על תהליך השלום בין ישראל לפלסטינים, לצד שורת נושאים בילטרליים ואזוריים.
ראש ממשלת ישראל 2021–2022 > מדיניות חוץ > רוסיה

ב-22 באוקטובר 2021 נפגש בנט עם נשיא רוסיה ולדימיר פוטין בסוצ'י, ובפגישתם דנו בתוכנית הגרעין האיראנית ובהתבססות איראן בסוריה, פוטין הדגיש כי יש הזדמנויות לשיתופי פעולה במלחמה בטרור, וכי רוסיה עושה מאמצים לשקם את התשתיות בסוריה, ואמר שיש נושאים בעייתיים לדון בהם.
בנט היה בעל התפקיד המרכזי במסגרת התיווך הישראלי במלחמת אוקראינה–רוסיה. ב-5 במרץ 2022 נפגש בנט במוסקבה עם נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין פעם נוספת, על מנת לדון על הפלישה הרוסית לאוקראינה. הפגישה נעשתה בתיאום עם ארצות הברית, צרפת וגרמניה. מהקרמלין נמסר כי בנט הציע לתווך במגעים מול נשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי. בהמשך היום המריא בנט לברלין, בירת גרמניה, לפגישה עם קנצלר גרמניה, אולף שולץ.
ראש ממשלת ישראל 2021–2022 > מדיניות חוץ > אקלים

ב-1 בנובמבר 2021 נאם בנט בוועידת האקלים בגלאזגו, והתחייב שישראל תצמצם את פליטת גזי החממה לאפס עד שנת 2050, ותפסיק בהדרגה את השימוש בפחם עד שנת 2025. ב-2 בנובמבר 2021 במסגרת ועידת האקלים בגלאזגו, נפגש בנט עם יורש העצר וראש הממשלה של בחריין סלמאן בן חמד אל-ח'ליפה, זו פגישה רשמית ראשונה בין ראש ממשלת ישראל ליורש העצר של בחריין. במסגרת הביקור נפגש בנט עם כמה ממנהיגי העולם, בהם נשיא צרפת עמנואל מקרון, ראש ממשלת אוסטרליה סקוט מוריסון ומזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש. באותו החודש פורסם כי תיחתם בין ישראל, ירדן ואיחוד האמירויות הערביות עסקת "חשמל סולארי תמורת מים מותפלים".
ראש ממשלת ישראל 2021–2022 > מדיניות חוץ > מדינות הסכמי אברהם

ב-14 בפברואר 2022 המריא למנאמה, בירת בחריין. זה היה הביקור הרשמי הראשון של ראש ממשלה ישראלי בבחריין.
ב-21 במרץ 2022 נפגש בשארם א-שייח עם נשיא מצרים עבד אל-פתאח א-סיסי ועם יורש העצר של אבו דאבי מוחמד בן זאיד אאל נהיאן. ב-27 במרץ 2022 פתח את פסגת הנגב בהשתתפות שר החוץ יאיר לפיד, מזכיר המדינה של ארצות הברית אנתוני בלינקן ושרי החוץ של מצרים, איחוד האמירויות הערביות, בחריין ומרוקו. מטרת הפסגה היא ליצור חזית מדינית-ביטחונית תקיפה ואחידה נגד הטרור האיראני במזרח התיכון ונגד תוכנית הגרעין האיראנית.
ראש ממשלת ישראל 2021–2022 > מדיניות ביטחונית > רצועת עזה

בנט הנהיג מדיניות תקיפה נגד הפרחת בלוני תבערה ונפץ ברצועת עזה. בחודשים אוקטובר 2021 עד מרץ 2022 שרר בגזרה שקט כמעט מוחלט, ללא שיגורי רקטות. באפריל 2022 הופר השקט אך חזר לאחר מכן. הייתה זו התקופה השקטה ביותר בעוטף עזה מאז ביצוע תוכנית ההתנתקות ב-2005.
באוגוסט 2021, לאחר ששוב נורתה רקטה מרצועת עזה לעבר ישראל, דרש בנט להרוג את יחיא סנוואר, והוקם צוות ייעודי של צה"ל והשב"כ למטרה זו, אך המבצע לא יצא לפועל. במאי 2022, במענה לדרישה נוספת של בנט להריגת סנוואר, הגיב הרמטכ"ל, אביב כוכבי, בתמיכת שר הביטחון, בני גנץ, שסנוואר מורתע ואין טעם לפתוח במלחמה עם חמאס שבה ייהרגו חיילים רבים.
ראש ממשלת ישראל 2021–2022 > מדיניות ביטחונית > יהודה ושומרון

במרץ 2022, בתגובה לגל טרור פלסטיני שבו נרצחו 22 בני אדם, פתחה ישראל במבצע שובר גלים - מבצע צבאי של צה"ל, משטרת ישראל ושירות הביטחון הכללי לצורך בלימת גל הטרור. במסגרת המבצע נהרגו עשרות מחבלים ונעצרו מאות מבוקשים.
בתקופתו כראש ממשלה יזם בנט את MEAD (Middle East Air Defence) מערך הגנה אווירי משותף לישראל ומדינות המפרץ.
ראש ממשלת ישראל 2021–2022 > מדיניות ביטחונית > המערכה בין המלחמות מול איראן

ב-29 ביולי 2021 הותקפה הספינה מרסר סטריט ליד עומאן, כחלק מהמערכה הימית בין ישראל לאיראן בסכסוך האיראני-ישראלי. הספינה הופעלה על ידי חברה בבעלות ישראלית, שני אנשי צוות אירופאים נהרגו במהלך התקיפה. בחודש פברואר 2022 תקפו כלי טיס של חיל האוויר הישראלי האנגר באיראן והשמידו מאות מל"טים איראניים שהיו בתוכו.
ב-24 במאי 2022, לאחר שכנועים מצד ישראל, נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן הודיע כי הוא נסוג מההחלטה להסיר את משמרות המהפכה האסלאמית מרשימת ארגוני הטרור של ארצות הברית במסגרת המשא ומתן על הסכם הגרעין עם איראן.
ב-31 במאי 2022 חשף בנט מסמכי מודיעין צבאי שנגנבו מאיראן על ידי המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים שמוכיחים שאיראן גנבה מסמכים מסווגים של סבא"א על מנת לרמות את הפקחים ולהסתיר את התוכנית הגרעינית שלה. בעקבות כך, גינתה מועצת הנגידים של הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית את איראן וקבעה שהיא מסתירה חלק מתוכנית הגרעין שלה ולא עומדת בהתחייבויותיה. באותה תקופה (מאי–יוני 2022) חוסלו באיראן מספר קצינים בכירים במשמרות המהפכה האסלאמית ומהנדסי גרעין, טילים ואווירונאוטיקה. איראן האשימה את ישראל בחלק מהחיסולים.
ראש ממשלת ישראל 2021–2022 > מדיניות ביטחונית > ביטחון פנים

ב-6 בספטמבר 2021 ברחו שישה אסירים ועצירים ביטחוניים מכלא גלבוע. כוחות הביטחון תפסו את אחרוני הבורחים ב-19 לחודש, לאחר מבצע לכידה שנערך בג'נין. לאחר הלכידה והמעצר מחדש של הנמלטים, הממשלה הקימה את ועדת פינקלשטיין לחקר המחדל והתנהלותם של בתי הסוהר. במסגרת פעילותה חשפה הוועדה ליקויים ואי-סדרים בהתנהלות שירות בתי הסוהר.
בדצמבר 2021 הכריז בנט על הימ"מ כיחידה הלאומית של ישראל ללוחמה בטרור, חודש לאחר מכן אושרה ההכרזה בהחלטת ממשלה. במסגרת ההחלטה היחידה תוגדל, תקציבה יוכפל ויגויסו אליה עשרות לוחמים נוספים.
ביוני 2022, השיק בנט את "המשמר הישראלי", משמר לאומי שמוקם כחלק ממשמר הגבול.
ראש ממשלת ישראל 2021–2022 > מדיניות כלכלית

ב-4 בנובמבר 2021 הכנסת העבירה את חוקי התקציב לשנים 2021 ו-2022 ואת חוקי ההסדרים הנלווים להם. התקציב עבר לאחר כמעט שנתיים שישראל עבדה עם תקציב המשכי (במהלך כל שנת 2020 וברוב שנת 2021). חוקי ההסדרים כללו רפורמות רבות שביניהן הקלות רגולטוריות בתחומי רישוי העסקים, התכנון והבנייה והיבוא ועוד. כדי להקל על משבר הדיור ועליית המחירים הגואה, הממשלה קידמה מספר רב של התחלות בנייה, עיקרן ביהודה ושומרון ובפריפריה. כך קרה שבתום כהונת הממשלה היה רישום התחלות הבנייה הגבוהה ביותר מזה שלושים שנה, מאז העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות ה-90.
בסיום שנת 2022 התמ"ג לנפש במדינת ישראל צמח ב-4.4% לעומת 2021. ישראל סיימה את שנת 2022 עם עודף תקציבי של כ-9.8 מיליארד ש"ח. ישראל התמודדה מול עליית האינפלציה העולמית (2021 ואילך), אך הודות למדיניות פיסקלית ומוניטרית מרסנת של משרד האוצר ובנק ישראל, עליות המחירים בארץ היו נמוכות בהרבה מאשר רוב מדינות העולם. בתום שנת 2022 הייתה האינפלציה בישראל מחצית מזאת בארצות הברית, והיא הייתה במקום השלישי מבין מדינות העולם עם האינפלציה הנמוכה ביותר, אחרי יפן ושווייץ.
התפרקות הממשלה והפרישה > התפוררות הקואליציה

עקב הרכבה המגוון של הקואליציה היא סבלה מחוסר יציבות מתמדת והתקשתה להעביר לא מעט חוקים בכנסת שהיא ראתה כחשובים, כמו חוק האזרחות והכניסה לישראל. האופוזיציה סירבה פעמים רבות לשתף פעולה בחקיקת הקואליציה, אף בחוקים שנחשבו במהלך השנים לקונצנזוס בקרב הסיעות הציוניות. בשל כך התקשתה הקואליציה הצרה לאשר בכנסת מספר חוקים.
בניסיון להפעיל לחץ על חברי הכנסת של ימינה לפרוש מהממשלה, פעילי ימין נהגו להפגין ליד בתיהם של חברי כנסת ממפלגת ימינה, כגון עידית סילמן וניר אורבך, ולעיתים הטרידו את בני משפחותיהם. הפגנות אלו נפסקו עם פרישתם מהקואליציה.
ב-6 באפריל 2022 הודיעה יושבת ראש הקואליציה, חברת הכנסת עידית סילמן, כי היא איננה רואה עצמה חלק מהקואליציה. בכך איבדה הקואליציה את הרוב שלה בכנסת ומספר חבריה ירד ל-60 חברי הכנסת. ב-30 ביוני אמורות היו לפוג תקנות שעת חירום לשיפוט על יהודה ושומרון. בחודש מאי אישרה ועדת החוץ והביטחון לקריאה שנייה ושלישית את הצעת החוק להארכת תוקפן של התקנות. ואולם, אישורה הסופי של הצעת החוק במליאת הכנסת נתקל בקשיים עקב התנגדותם של גורמים בקואליציה לתמוך בה, לצד התנגדות מפלגות האופוזיציה לסייע לממשלה באישור ההצעה. ההצעה עלתה לדיון ולהצבעה בקריאה ראשונה במליאת הכנסת ב-6 ביוני, ונדחתה ברוב של 58 חברים נגד מול 52 בעד. בין המתנגדים היו חברי הכנסת ג'ידא רינאוי זועבי ומאזן גנאים – חברי הקואליציה. ב-13 ביוני 2022, במלאת שנה לכינון הממשלה, הודיע יו"ר ועדת הכנסת ניר אורבך כי איננו חלק מהקואליציה, מנגד, לא הודיע כי יתמוך בפיזור הכנסת.
בתוך לשכתו של בנט היו מחלוקות רבות ושררו יחסים עכורים בין אנשי הלשכה שגררו עזיבות רבות. במהלך כהונתו של בנט ראש הלשכה, היועצת המדינית, הדובר הפוליטי ובעלי תפקידים נוספים התפטרו מתפקידיהם.
ב-20 ביוני 2022, הודיעו נפתלי בנט ויאיר לפיד כי מוצו הניסיונות לייצב את הקואליציה, וכי בכוונתם לפעול לפיזור הכנסת. עוד הודיעו בנט ולפיד כי אם תפוזר הכנסת, הם מתכוונים לבצע ביניהם את החילוף הקבוע בהסכם ממשלת החילופים, כך שלפיד יהיה לראש הממשלה ובנט יהיה לראש הממשלה החלופי, כקבוע בהסכם הקואליציוני. על פי הסיכום בין השניים נפתלי בנט ירכז את ההתמודדות עם איראן במסגרת תפקידו. ב-30 ביוני אושר חוק התפזרות הכנסת העשרים וארבע בקריאה שנייה ושלישית ברוב של 92 חברי הכנסת ובלא מתנגדים, ותאריך הבחירות נקבע ל-1 בנובמבר 2022, ז' בחשוון ה'תשפ"ג. ב-30 ביוני 2022, ולמחרת לאחר כשנה כראש ממשלת ישראל הועברה ראשות הממשלה מבנט אל יאיר לפיד, וב-1 ביולי הפך לראש ממשלת ישראל החלופי. מכוח סעיף 38 לחוק יסוד: הכנסת, תקנות החירום לשיפוט על איו"ש הוארכו אוטומטית בעקבות פיזור הכנסת.
התפרקות הממשלה והפרישה > ראש ממשלת ישראל החלופי

כראש הממשלה החלופי יזם את הקמת מוזיאון איינשטיין בירושלים, שיתבסס על כתבי וחומרי הארכיון שהוריש אלברט איינשטיין לאוניברסיטה העברית בירושלים.
לקראת הבחירות לכנסת ה-25 הודיע בנט שלא ינסה להיבחר לכנסת הבאה. בנט העביר את מפלגת ימינה באופן מלא אל איילת שקד.
לאחר שבקשת הפיצול בהסכמה של "ימינה" נדחתה על ידי ועדת הכנסת, על מנת לאפשר לח"כ מתן כהנא ולח"כ שירלי פינטו להתפצל מ"ימינה" הם היו צריכים ח"כ נוסף שיתפצל עמם. ב-15 באוגוסט 2022, חבר אליהם בנט והם התפלגו אל סיעת המחנה הממלכתי. בנט פרש ממנה מיד והקים סיעת יחיד בשם "ביחד". ב-6 בספטמבר אושרה בוועדת הכנסת חזרתו לסיעת ימינה.
בעקבות תוצאות הבחירות לכנסת ה-25, בהן זכה גוש הימין בראשות בנימין נתניהו ב-64 מנדטים, הודיע בנט על התפטרותו מתפקיד ראש הממשלה החלופי וסיכם עם ראש הממשלה יאיר לפיד שממשלת המעבר לא תבצע פעולות רגישות פוליטית או שנויות במחלוקת עד להקמת הממשלה החדשה. התפטרותו מתפקידיו כראש הממשלה החלופי וכשר ההתיישבות נכנסה לתוקף ב-8 בנובמבר 2022, וכעבור שבוע, ב-15 בנובמבר, עם השבעת הכנסת העשרים וחמש הסתיימה כהונתו כחבר הכנסת.