stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שער הניצחון של קרוזל
היסטוריה

השער תוכנן על ידי שארל פרסייה ונבנה בין השנים 1806–1808 בהוראת קיסר צרפת נפוליאון בונפרטה לזכר ניצחונותיו הצבאיים בשנת 1805. השער מבוסס על שער קונסטנטינוס שברומא שנבנה בשנת 312, ונועד לשאת בראשו את הקוודריגה של סוסי מרקוס הקדוש שנלקחו מבזיליקת מרקוס הקדוש שבוונציה. הסוסים הוחזרו לוונציה לאחר תבוסתו של נפוליאון בשנת 1815 ובראש השער הוצבה קוודריגה חדשה מעשה ידי הברון פרנסואה ג'וזף בוסיו, שמנציחה את השבת שושלת בורבון לשלטון בצרפת.
תיאור השער

גובהו של השער 19 מטרים, רוחבו 23 מטרים ועוביו 7.3 מטרים. במרכז השער קשת מרכזי שגובהה 6.4 מטרים, ומשני צדדים שתי קשתות נמוכות יותר שגובהן 4.3 מטרים.
סביב השער ניצבים שמונה עמודי גרניט מהסדר הקורינתי שבראשם פסלי חיילי הקיסרות הצרפתית.
בראש השער תבליטים המייצגים את:
סמל ממלכת איטליה (בתקופת נפוליאון) וסביבו דמויות המייצגות את ההיסטוריה והאמנות.
סמל האימפריה הצרפתית הראשונה וסביבה דמויות המייצגות ניצחון, תהילה, היסטוריה ושפע.
סמל ממלכת איטליה אותו מחזיקות דמויות המייצגות חוכמה ועוצמה, ולידן דמויות המייצגות זהירות וניצחון.
כמו כן, בראש השער תבליטי שיש ורוד המתארים את שלום פרסבורג; את כניסת נפוליאון למינכן; כניסת נפוליאון לווינה; ניצחון נפוליאון בקרב אוסטרליץ; ועידת טילזיט ואת כניעת העיר אולם לנפוליאון.
האקס היסטוריק

שער זה נמצא בקצה המזרחי ביותר של האקס היסטוריק" של פריז (בצרפתית: L’axe historique – "הציר ההיסטורי") – ציר של מונומנטים, מבנים ודרכים שנמשכים ממרכז פריז, בירת צרפת, לכיוון מערב. הנתיב קרוי גם "Voie Triomphale" (דרך הניצחון), וגם "voie royale" (הדרך המלכותית). 
בעת שהוקם השער הפריד בינו לבין שער הניצחון ארמון הטווילירי, אולם לאחר שריפת הארמון בשנת 1870 נוצר קו ראייה בין שני שערי הניצחון.
עבודת רגשות

עבודת רגשות (באנגלית: Emotional labor) היא התהליך שבו עובד או מנהל נדרש לווסת את הרגשות אותם הוא או היא מביעים במהלך העבודה, כך שיתאימו לצרכים ולנורמות של התפקיד ושל הארגון. לדוגמה, עבודה רגשית בתפקיד של שרות לקוחות פרונטלי לרוב כוללת הבעה כלפי הלקוח של רגשות הנתפסים בחברה המערבית כ"חיוביים" ודיכוי הבעתם של רגשות הנתפסים כ"שליליים".
שומרים שניצבים בפתח חנות ודואגים לסדר נדרשים לבצע עבודה רגשית
הגדרה

המונח "עבודת רגשות" הוגדר לראשונה על ידי הסוציולוגית ארלי הוכשילד בשנת 1983. הוכסצילד טענה שהמושג מתייחס לניהול התחושה הרגשית לצורך הצגה גופנית או הבעתית של התחושה בפומבי. על מנת להבדיל בין עבודת רגשות לתופעות רגשיות אחרות היא טענה שעבודת רגשות היא מצב שבו עובד מביע רגשות אשר נדרשים על ידי הארגון, ושזה בדרך כלל קורה בעיסוקים אשר דורשים מגע ישיר עם הציבור. עיסוקים אלה בדרך כלל דורשים מהעובד ליצור מצב רגשי באדם אחר ודורשים מהעובד לשלוט ברמה מסוימת בתגובות הרגשיות של עצמו.
פיתוח וקידום החשיבות של חקר עבודת רגשות נעשה על ידי חוקרים שונים בהתנהגות הארגונית ובהם ענת רפאלי (שנמצאת כיום בטכניון) ורוברט סטון (אשר נמצא באוניברסיטת סטנפורד). הם הגדירו עבודת רגשות כתהליך שבו עובדים מביעים רגשות כך שיהיו בהלימה עם כללים נדרשים על ידי הארגון או התפקיד. הם גם זיהו מנגנונים של מיון עובדים, הדרכת עובדים ותגמול עובדים אשר מקדמים את ההצגה של רגשות אשר רצויים לארגון. בסדרה של עבודות הם הראו את ההשפעה של היבטים ארגוניים כגון אורך התור, השעה ביום, מין הלקוח והעובד, וענידת תג מזהה על ידי העובד על הרגשות שעובדים מביעים. כללי הצגה (display rules) מתייחסים לכללים לגבי סוג הרגשות שהעובדים מצופים ומורשים לבטא במסגרת התפקיד (וסוג הרגשות שעליהם לדכא או להסתיר) וכיצד הם רשאים לבטאם.
הגדרה > ויסות רגשי

ויסות רגשי (Emotion regulation) מתייחס לתהליכים העומדים בבסיסה של עבודת הרגשות. אלו הם התהליכים שבאמצעותם האדם מנהל ושולט על סוג הרגשות שהוא חווה או מביע, על העיתוי שלהם, ועל אופן חוויתם והבעתם.
קיימת הבחנה בספרות בין שני סוגים עיקריים של ויסות רגשי:
ויסות רגשי המתמקד בשלבים הראשוניים של הופעת הרגש (antecedent-focused emotion regulation), המהווה שינוי או ויסות של הרגש הראשוני המתעורר, על ידי שינוי הסיטואציה או שינוי ההערכה הקוגניטיבית שלו לסיטואציה;
ויסות רגשי ממוקד-תגובה (response-focused emotion regulation), המתייחס לוויסות ההתנהגות, לאחר שהרגש כבר נחווה, על ידי דיכוי, הסתרה, זיוף או הגברה של התגובה הרגשית. אחד החוקרים אשר בדק נושא זה הוא ג'יימס גרוס אשר פיתח את תאוריית ה-process model. לפי מודל זה ישנה קודם מודעות למצב, לאחר מכן הערכתו, ולבסוף תגובה התנהגותית לשם וויסות הרגש. לדוגמה, שתי אסטרטגיות לוויסות רגש עוד בתחילתו: א. הערכה מחדש- שינוי פירוש המצב על מנת להקטין את ההשפעה הרגשית שלו. ב. דיכוי- מגיע מאוחר יותר לאחר שהרגש כבר נחווה, באסטרטגיה זו מעכבים את הסימנים החיצוניים של הרגשות הפנימיים.
הגדרה > סוגים של עבודת רגשות

קיימת הבחנה בין שני אופנים של הצגה רגשית שבה נוקטים עובדים במטרה לייצר את הרגשות ה"רצויים" לתפקיד:
הצגה שטחית, מהווה מעין "כיסוי בצבע" או זיוף של ההבעה הרגשית
הצגה עמוקה, מהווה שינוי פנימי של הרגש כך שיתאים להבעה הרצויה
אף על פי ששני סוגי ההצגה הם כוזבים בבסיסם, הם נבדלים מבחינת הכוונה העומדת מאחוריהם. כלומר, עובד הנוקט בהצגה עמוקה, ומנסה לשנות את רגשותיו הפנימיים כך שיתאימו לכללי ההצגה הנדרשים, עושה זאת במטרה להיראות אותנטי כלפי הלקוח ("זיוף בנאמנות חיובית"), בעוד שבהצגה שטחית, שהיא האסטרטגיה החליפית, העובד מנהל את ההבעה הרגשית שלו ללא שינוי תואם של רגשותיו הפנימיים, ועושה זאת במטרה שלא יפטרו אותו, ולא מתוך רצון לעזור ללקוח או לארגון ("זיוף בנאמנות שלילית"). הצגה עמוקה מקושרת על ידי חוקרים להשלכות חיוביות, כגון הפחתת לחץ והגברת תחושה של הישגיות אישית, בעוד שהצגה שטחית מקושרת לרמות גבוהות יותר של לחץ, תשישות רגשית, וכן לדיכאון ולתחושה של חוסר-אותנטיות.
עבודת רגשות בארגונים

תפקידים ועיסוקים רבים בארגונים שונים כרוכים כיום בעבודת רגשות של העובד, ביחסים בין אישיים הן מול גורמים שונים בארגון והן מול לקוחות.
בעבר, מחקרים התייחסו לצורך בעבודת רגשות וב"כללי הצגה" כרלוונטיים לעיסוקים מסוימים בלבד, כמו מלצרות, סיעוד, עבודה בבתי-חולים, עבודה סוציאלית, עריכת דין, מזכירות, גביית חובות, וכדומה. אולם, למעשה, כללים אלו אינם נחלתם של קבוצת עיסוקים ספציפית, אלא מהווים את הדרישות הבין-אישיות הקיימות כמעט בכל תפקיד שהוא.
עבודת רגשות בארגונים > גורמים המשפיעים על עבודת הרגשות של העובד

נורמות ארגוניות, תעסוקתיות וחברתיות. כך למשל, נמצא כי בחנויות שיש בהן תנועה רבה של קונים, קיימת נורמה מסוימת, הכוללת ציפייה נמוכה יותר הן מצד המעסיק והן מצד הלקוח לעבודת רגשות של העובד (להבעה של רגשות חיוביים ודיכוי רגשות שליליים באינטראקציה עם הלקוח), וכי התרבות הרגשית אליה משתייך העובד יכולה אף היא להשפיע על המידה שבה הוא מרגיש מחויב למלא אחר כללי ההצגה של הארגון.
מאפיינים אישיותיים דיספוזיציונים של העובד ותחושותיו הפנימיות בתפקיד. כך למשל, יכולת ההבעה הרגשית (emotional expressiveness) של העובד, המהווה את היכולת להשתמש בהבעות פנים, בקול, במחוות ובתנועות גוף לצורך העברת רגשות, או מידת הזהות המקצועית של העובד (Career identity; המידה שבה הקריירה לוקחת תפקיד חשוב בזהות העצמית של הפרט), המאפשרת לעובד להביע את הרגשות הרצויים בתפקיד ביתר קלות, כיוון שהם לרוב אינם סותרים את תחושותיו הפנימיות האמיתיות.
דגש המנהלים על כללי ההצגה. לאופן תפיסתם של המנהלים את הדרישות הבין-אישיות בתפקיד, כמו למשל הצורך לדכא או להסתיר רגשות שליליים באינטראקציה עם לקוח, קיימת השפעה רבה על תפיסת העובדים את אותן דרישות ועל המידה שבה הם אכן ממלאים אותן.
דוגמה אישית של מנהל הארגון (emotional role model). על מנת שהעובדים יהיו מחויבים קוגניטיבית לרגשות אותם הארגון רוצה שיציגו במתן השירות עליהם, בנוסף לנורמות הארגוניות והסמלים הקוגניטיביים (למשל שלט "תמיד תחייכו") שהארגון מציג לראות גם דוגמה אישית של מנהליהם.
עבודת רגשות בארגונים > השלכות של השימוש בעבודת רגשות

מחקרים מעידים על כך שלעובדים, הבאים במגע עם הלקוח בתפקידים שונים, קיימת השפעה על רגשותיו של הלקוח. כך למשל, דיילים מצליחים לרומם את רוחם של הנוסעים, נושים מצליחים לעורר חרדה בקרב בעלי החוב, ועובדי שרות לקוחות המביעים רגשות חיוביים מעוררים רגשות חיוביים יותר אצל הלקוח. תופעה זו יכולה להיות מוסברת, לדעת החוקרים, באמצעות המכניזם של "הדבקה רגשית" (emotional contagion), לפיו, אדם יכול "להידבק" ברגש המובע על ידי אדם אחר. כלומר, היחשפות לאדם המביע רגשות חיוביים או שליליים יכולה לייצר או לעורר רגשות דומים אצל האדם הצופה בהבעה רגשית זו, ובכך למעשה לשנות את מצבו הרגשי בהתאם לסוג הרגשות המובעים על ידי האדם שמולו.
מחקרים מראים קשר ישיר בין שביעות הרצון של הלקוח מהשירות לבין הבעת רגשות חיוביים של העובד כלפיו, בייחוד בתפקידים שבהם הרגשות שמביע העובד (כמו אמפתיה או נעימות), מהווים מדד מקובל לטיב השרות שהוא מעניק. הבעה רגשית חיובית מצד העובד, נמצאה קשורה לתפיסה חיובית יותר של השרות שניתן, וכן לכוונה של הלקוח לחזור לקבל שרות זה בעתיד או להמליץ עליו לאחרים.
מחקרים רבים מעידים כי עבודת רגשות במסגרת התפקיד עשויה להוביל לשחיקה ולתשישות רגשית של העובד לאורך זמן, וכן לפגום בשביעות רצונו של העובד בתפקיד. כך נמצא, כי רמות גבוהות של שימוש בוויסות רגשי בתפקיד קשורות ברמות גבוהות יותר של תשישות רגשית ורמות נמוכות יותר של שביעות רצון בקרב העובדים.
ישנן ראיות מחקריות לכך שדרישה לעבודת רגשות בתפקיד אינה בהכרח מתוגמלת בשכר, אלא כי תגמול זה מותנה בדרישות הקוגניטיביות הכלליות של התפקיד. כלומר, בעיסוקים בעלי דרישות קוגניטיביות גבוהות, השכר גבוה יותר ככל שהדרישה לעבודת רגשות גבוהה יותר, ואילו בעיסוקים שבהם הדרישות הקוגניטיביות נמוכות, השכר דווקא יורד ככל שהדרישה לעבודת רגשות גבוהה יותר.
עבודה רגשית עומדת במרכזו של מודל אפר"ת, שפותח על ידי אלפרד אדלר, מודל התנהגותי המתאר את התהליך המתרחש בתוכנו מרגע חשיפתנו לאירוע ועד לתגובה שלנו אליו.
ראו גם

תשישות רגשית
תרבות ארגונית
הדבקה רגשית
ניהול קשרי לקוחות
רגש קבוצתי
מודל אפר"ת
SERVQUAL
לקריאה נוספת

ליביה גרשון, המקצוע: חמלה, באתר אלכסון, 27 ביולי 2017
Ashford, B. E. & Humphrey, R. H. (1993). Emotional labor in service roles: The influence of identity. Academy of Management Review, 18(1), 88-115.
Cropanzano, R., Rupp, D.E. & Byrne, Z.S. (2003). The relationship of emotional exhaustion to work attitudes, job performance and organizational citizenship behaviors. Journal of Applied Psychology, 88(1), 160-169.
Grandey,A., Dickter, D. & Sin, H.P. (2004). The customer is not always right: Customer verbal aggression toward service employees. journal of Organizational Behavior, 25(3), 397-418.
Ito, J., & Brotheridge, C. (2003). Resources, coping strategies, and emotional exhaustion: A conservation of resources perspective. Journal of Vocational Behavior, 63, 490–509.
Zapf, D. (2002). Emotion work and psychological well-being. A review of the literature and some conceptual considerations. Human Resource Management Review, 12, 237-268.
הערות שוליים

↑  Hochschild, A. R. (1983). The managed heart: Commercialization of human feeling. Berkeley, CA: University of California Press
↑  Rafaeli, A. and Sutton, R.I. (1987). The Expression of Emotion as Part of the Work Role. Academy of
1 2 3  Grandey, A.A. (2000). Emotion regulation in the workplace: A new way to conceptualize emotional labor. Journal of Occupational Health Psychology, 5, 59-100.
↑  Gross, J. (1998b). The emerging field of emotion regulation: An integrative review. Review of General Psychology, 2(3), 271-299. .
↑  James J. Gross, Emotion regulation: affective, cognitive, and social consequences, psychophysiology 39, 2002
↑  Grove, S.J.& Fisk, R.P. (1989). Impression management in services marketing: a dramaturgical perspective. In Impression Management in the Organization (Giacalone RA and Rosenfeld P, Eds) pp 427-438, Lawrence Erlbaum, Hillsdale, NJ.
↑  Grandey, A.A. (2003). when "the show must go on": Surface acting and deep acting as determinants of emotional exhaustion and peer-rated service delivery. Academy of Management Journal, 46(1), 86-96.
1 2  Diefendorff, J. M., & Richard, E. M. (2003). Antecedents and consequences of emotional display rule perceptions. Journal of Applied Psychology, 88, 284-294.
↑  Rafaeli, A. & Sutton, R. I. 1989. The expression of emotion in organizational life. Research in Organizational Behavior, 11, 1-43.
↑  Grandey, A.A., Fisk, G.M. & Steiner, D.D. (2005). Must "service with a smile" be stressful? The moderate role f personal control for American and French employees. Journal of Applied Psychology, 90 (5), 893-904.
↑  Friedman, H. S., Prince, L. M., Riggio, R. E., & DiMatteo, R. (1980). Understanding and assessing nonverbal expressiveness: The affective communication test. Journal of Personality and Social Psychology, 39, 333-351.
↑  Wilk, S.L. & Moynihan, L.M. (2005). Display rule "regulators": The relationship between supervisors and workers emotional exhausion. Academy of Management Journal, 44 (5), 1018-1027.
↑  Allison S.Gabriel, SMILE! your employees are watching: how emboided cogmitions can influence employees service with a smile, The Psychilogist-Manger Jurnal 15, 2012
↑  Pugh, S.D. (2001). Service with a smile: emotional contagion in the service encounter. Journal of Vocational Behavior, 63, 490–509.
↑  McHugo, G. J., Lanzetta, J. T., Sullivan, D. G., Masters, R. D., & Englis, B. G. (1985). Emotional reactions to a political leader's expressive displays. Journal of Personality and Social Psychology, 49, 1513-1529.
↑  Parasuraman, A., Zeithaml, V.A. & Berry. (1988). SERVQUAL: A Multiple-Item Scale for Measuring Customer Perceptions of Service Quality. Journal of Retailing, 12-40.
↑  Brotheridge, C. M., & Grandey, A. A. (2002). Emotional labor and burnout: Comparing two perspectives of ‘people work'. Journal of Vocational Behavior, 60, 17-39.
↑  Glomb, T.M., Kammeyer-Mueller, J. & Rotundo, M. (2004). Emotional Labor Demands and Compensating Wage Differentials. Journal of Applied Psychology 89, 700-714.
מלצרות היא עיסוק הכרוך בעבודת רגשות. המלצרית מצופה לחייך ללקוחות ולהביע רגשות חיוביים, כגון סבלנות ונעימות
ישראל אדלר (חזן)

| --- | --- |

ישראל אדלר, 2017
 לידה:  14 באוגוסט 1977 (בן 47) תל אביב, ישראל
 שם לידה:  ישראל אדלר
 סוגה:  מוזיקה חסידית, חזנות, בדחנות
ישראל (שרוליק) אדלר (נולד בתל אביב; ל' באב ה'תשל"ז, 14 באוגוסט 1977) הוא זמר, חזן, גראמער ומשורר ביידיש.
ביוגרפיה

ישראל אדלר נולד בתל אביב כבן זקוניו של החזן חיים אדלר ששימש באותן שנים כחזן בית הכנסת הגדול תל אביב, ולשושנה לבית הלפגוט (דודתו של החזן יצחק מאיר הלפגוט). אדלר למד בתלמוד תורה של חסידות בעלזא בעיר. את הקריירה המוזיקלית שלו החל כבר אז, מופיע לצד אביו בקונצרטים באירועים, ובתפילות שבת והחג. האב והבן אדלר הופיעו יחד במעמד סיום לימוד הרמב"ם היומי וכן בהכתרתו של הרב ישראל מאיר לאו כרב העיר.
בשנת 1989 עבר עם משפחתו לטורונטו שבקנדה שם התמנה אביו לחזן בית הכנסת 'בית אברהם יוסף' בשכונת ת'ורנהיל. גם בטורונטו הופיע לצד אביו בקונצרטים ובמעמדי התפילות.
בתקופת הבחרות, נטל פסק זמן מהשירה. חזר לארץ ולמד בישיבות גור: ישיבת 'אמרי אמת' בבני ברק ובישיבת אור שמחה שבחיפה.
לאחר נישואיו עם אשתו לבית וינגוט, עבר להתגורר בירושלים. אדלר מכהן כחזן בימים נוראים וחגים.
אדלר חורז תכנים מורכבים כמעט ללא הכנה. הופיע כגראמער במעמדי מצווה טאנץ בחתונות חסידיות. הוזמן לחרוז ולשיר בחתונות של רבנים ואדמו"רים כמו גור, בעלזא, צאנז, תולדות אהרן, תולדות אברהם יצחק, קרלין ועוד. בשנת 2016 הופיע בשמחת שבע ברכות לבתו של אריה דרעי שבה השתתף גם ראש הממשלה בנימין נתניהו. מיד אחרי נאומו של נתניהו חזר אדלר על תוכנו בחריזה.
בשנת 2016 הוציא אדלר את אלבום הבכורה שלו "אורות" ובו להיטים ממיטב היוצרים החרדים וגם יצירות גראמען ביידיש אותם כתב אדלר. כמה משיריו כמו "תינוקות של בית רבן" "אורות" והשיר "ותיק" אותו הוא מבצע בדואט משותף עם אביו חיים, הפכו לשלאגרים במגזר. כך גם פורסם סיפורו של השיר האידישאי "מיין קינד", אותו כתב אדלר בעקבות מפגש אקראי עם יהודי שהתרחק מיהדותו וחזר בתשובה ימים ספורים לפני פטירתו הפתאומית.
אדלר מופיע על גבי במות באירועים גדולים של המגזר החרדי: אירועי סיום הש"ס, מעמדים ציבוריים אחרים ושמחות בחצרות אדמורי"ם. ב־2017 הוציא סינגל: "צמאה נפשי", יצירה חסידית מרגשת לחנו של האדמו"ר מתולדות אהרן, שבאופן חד פעמי איפשר להוציא את השיר ולפרסמו.
ב-2018 הוציא סינגל של דואט עם המלחין והיוצר החרדי פינקי ובר "מאך שוויון לעכטיג". שחלקו חרוזים ביידיש אותם כתב אדלר, הסינגל היה שיר הנושא באלבום "לעכטיג" שחולק בעשרות אלפי עותקים במהדורת חג של המודיע באנגלית בפסח תשע"ח.
דיסקוגרפיה > אלבומים

אורות, 2016
דיסקוגרפיה > השתתפות באלבומים

לחיים טיש - ימים נוראים 2
דיסקוגרפיה > סינגלים

ריבון העולמים - קאבר לשירו של אברהם פריד, עם מקהלת מלכות, לחן פנחס ברייער, 2015
א שבת אין סאדיגורא - עם מקהלת מלכות, 2016
מחרוזת מיר - עם מקהלת שירה, 2016
עולם הבא - עם מקהלת מלכות, עיבוד: יובל סטופל, 2016
תינוקות של בית רבן - עם מקהלת מלכות, מקהלת קול הנערים ויואלי דיקמן, 2016
ועל ידי עבדיך - עם ילד הפלא ארי רייך ומקהלת מלכות, לחן של משה גולדמן, 2016
ונתנה תוקף - עם מונה רוזנבלום, יענקי דסקל ומקהלת נרננה, 2016
דעם רבינ'ס צמאה נפשי - עם מקהלת מלכות וילד הפלא יוסי וייס, לחן של תולדות אהרון, 2017
אשר בחר - עם שמילי אונגר, לחן של פינקי ובר, 2017
ידיד נפש - עם מקהלת נרננה, 2018
מאך שוין לעכטיג - עם פינקי ובר ומקהלת נרננה, 2018
י"ג מידות - עם יוסי גרין, 2018
כי המצווה - קאבר לשירו של אברהם פריד, עם דודי קאליש, מקהלת ויז'ניץ וילדי קול הנערים, לחן של יוסי גרין, 2018
גייט א איד - יחד עם אביו החזן חיים אדלר ובליווי מקהלת מלכות, 2019
רחמנו טאטע - עם אביו החזן חיים אדלר ומקהלת מלכות, 2020
סקולען - מחרוזת ניגוני סקולען, יחד עם זאנוויל ויינברגר, יעקב יהודה דסקל, מנדי וייס, אברימי רוט, ומשולם גרינברגר, פנחס ביכלר ומקהלת מלכות, 2020
גוט יום טוב רבנן - עם מקהלת נרננה, לחן של יואלי דיקמן, 2020
הדרן - עם אייזיק האניג לחן של ישראל אדלר, 2020
שמחה של תורה - מחרוזת ריקודי הסיום מתוך אירועי סיום הש"ס של  ארגון דרשו, עם מוטי שטיינמץ, זאנוויל ויינברגר, אהרלה סמט, מוישי רוט, אייזיק האניג, אלי הרצליך, שלמה כהן, תזמוורת המנגנים ופריילך, מקהלות מלכות ושירה ומקהלות הילדים חסידימלך ויידיש נחת, 2020
בהתאסף ראשי עם - מתוך אירועי סיום הש"ס של  ארגון דרשו, עם מונה רוזנבלום, זאנוויל ויינברגר, מקהלות מלכות ושירה ומקהלות הילדים חסידימלך ויידיש נחת, 2020
תפילות - לחן של הערשי ויינברגר, עם מקהלת נרננה ומקהלת הילדים שיר ושבח, 2020
מחרוזת שירי ירושלים - עם אלי הרצליך, בנצי שטיין, מקהלת נשמה ומקהלת הילדים חסידימלך, 2022
א חתונה אין שטעטעל - עם מקהלת שירה ומנדי הרשקוביץ, 2020. הלחן לשירו זה - א חתונה און שטעטיל - אינו מקורי אלא לקוח מהאריה של פיגרו שהולחן בידי רוסיני.
לקריאה נוספת

חיים אדלר : החזן הראשי - אוטוביוגרפיה, עורך ראשי: נתן פלדמן, ירושלים: הוצאת צוף, 2022. פרק על הבן 'ה"קול נשאר במשפחה"', עמודים 412–417.
הערות שוליים

↑  https://www.kikar.co.il/188901.html, נתניהו מתבדח עם שרוליק אדלר: "אל תספר לאף אחד שעדכנתי אותך אתמול בלילה את מה שאני הולך לדבר כאן"
↑  תעלומת הנוסע מצ'ילה • סיפור ושיר לערב יו"כ, באתר כיכר השבת
↑  shiezoli, ישראל אדלר - שיבנה בית המקדש - בשמחת בית בעלזא | Yisrael Adler - Sheyibaneh Beis Hamikdash, נבדק ב-2018-12-31. החזן וה'ספודיק' הגוראי בשמחת בעלזא. צפו, באתר כיכר השבת
↑   ועל ידי עבדיך, בביצוע ישראל אדלר, ארי רייך ומקהלת מלכות, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 8:05), 29 בספטמבר, 2016
↑   מאך שוין לעכטיג, בביצוע ישראל אדלר, פינקי ובר ומקהלת נרננה, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 7:06), 23 במרץ, 2018
↑   י"ג מידות, בביצוע ישראל אדלר, יוסי גרין, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 8:07), 13 בספטמבר, 2018
↑   גייט א איד, בביצוע ישראל אדלר, חיים אדלר, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 8:38), 15 בספטמבר, 2019
↑   רחמנו טאטע, בביצוע ישראל אדלר, חיים אדלר, מקהלת מלכות, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 6:31), 12 בספטמבר, 2020
↑   סקולען, בביצוע יעקב יהודה דסקל, זאנוויל ויינברגר, מנדי וייס, אברימי רוט, ישראל אדלר, משולם גרינברגר, פנחס ביכלר ומקהלת מלכות, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 16:08), 17 במרץ, 2020
↑   תפילות, בביצוע ישראל אדלר, מקהלת נרננה ומקהלת שיר ושבח, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 6:40)
↑  מחרוזת שירי ירושלים, אלי הרצליך, ישראל אדלר, בנצי שטיין, מקהלת נשמחה ומקהלת הילדים חסידימלך, באתר יוטיוב.
↑   א חתונה אין שטעטעל, בביצוע ישראל אדלר ומקהלת שירה, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 6:07), 27 במרץ, 2022
↑  Il Barbiere di Siviglia: "Largo al factotum" (Peter Mattei), נבדק ב-2022-03-29
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012337375005171  MusicBrainz: b5e68252-52c2-45c6-a5b5-e67252293559  VIAF: 424168290782157610003   WorldCat (עם VIAF): 424168290782157610003
בית הספר המוסקבאי למתמטיקה וניווט

| --- | --- |

 מוסד השכלה גבוהה מתמחה
 תקופת הפעילות:  25 בינואר 1701 – 1752 (כ־50 שנה) 
 מיקום
 מדינה:  האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית
 קואורדינטות:  55°46′22″N 37°37′56″E﻿ / ﻿55.772777777778°N 37.632222222222°E﻿ / 55.772777777778; 37.632222222222
  (למפת מוסקבה מוגדלת) בית הספר המוסקבאי למתמטיקה וניווט(למפת מוסקבה רגילה) בית הספר המוסקבאי למתמטיקה וניווט
 
מגדל סוחארב, מוסקבה.
בית הספר המוסקבאי למתמטיקה וניווט (ברוסית: Школа математических и навигацких наук) היה מוסד השכלה רוסי שנוסד על ידי פיוטר הגדול בשנת 1701. היה ממוקם במגדל סוחארב והעניק השכלה טכנית ראשונה וחלק גדול מתוכנית הלימודים שלו הוקדשה להכשרת מלחים, מהנדסים, וקרטוגרפים כדי לתמוך בחיל הים והצבא המתרחב של פיוטר לרבות חיל ההנדסה של צבא רוסיה.
הקמת בית הספר בישרה את כינונה של המערכת המודרנית לחינוך טכני ברוסיה. בשנת 1712, שיעורי התותחנים ושיעורי ההנדסה הועברו לפטרבורג כדי להקים את בית הספר להנדסה ובית הספר לתותחנים.
אברם פטרוביץ' גניבל היה ראש בית הספר להנדסה הראשון. בשנת 1715 הועברו שיעורי הניווט לפטרבורג כדי להקים בה את האקדמיה הימית.
בית הספר נסגר בשנת 1752.
כמה מוסדות חינוך מודרניים טוענים להמשכיות עם בית הספר למתמטיקה וניווט במוסקבה, כולל האקדמיה הימית על שם קוזנצוב, האוניברסיטה להנדסה צבאית וטכנית ואקדמיית מיכאילובסקאיה לארטילריה.
הערות שוליים

↑  Stephen Timoshenko Engineering Education in Russia, McGraw-Hill Book Company, 1959
הוריקן הלין

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  24 בספטמבר 2024 
 תאריך סיום:  27 בספטמבר 2024 
 משך האסון:  24 בספטמבר 2024 – 27 בספטמבר 2024 (4 ימים) 
 במדינות או באזורים:  חצי האי יוקטן, איי קיימן, קובה
 הרוגים:  250+
 נעדרים:  206+
 נזק:  לפחות 38 מיליארד דולר
 
 
הוריקן הלין (באנגלית: Hurricane Helene) היא סופת הוריקן אשר התהוותה ב-24 בספטמבר 2024 בים הקריבי, והכתה בחופי ארצות הברית מספר ימים לאחר מכן, ב־27 בספטמבר.
בטרם הגעתה לפלורידה הציפה הסופה הלין חלקים מחצי האי יוקטן במקסיקו ואת רחובות עיר הנופש קנקון. בנוסף גרמה להפסקות חשמל ולהצפות בקובה ובאיי קיימן.
בעקבות הסופה, דווח על הרס גדול בפלורידה ואף בג'ורג'יה ובקרוליינה הצפונית והדרומית.
זו סופת ההוריקן הרביעית שתפגע בארצות הברית בשנת 2024, מהגדולות שהתפתחו בעשרות השנים האחרונות, וההוריקן החמישי שיפגע בפלורידה עצמה בתוך שלוש שנים בלבד.
הערות שוליים

↑  הוריקן "מפלצתי" בדרך לפלורידה: "יהיה בלתי אפשרי לשרוד, תתפללו", באתר ynet, 26 בספטמבר 2024
Nowhere Man

"Nowhere Man" (בעברית: "איש משום מקום") הוא שיר מאת להקת הרוק הבריטית הביטלס, שנכתב על ידי ג'ון לנון, אך הקרדיט ניתן ללנון-מקרטני, ונכלל באלבומם Rubber Soul שיצא ב-3 בדצמבר 1965. בארצות הברית ובקנדה יצא השיר כסינגל ומאוחר יותר נכלל באלבום Yesterday and Today, שיצא והופץ שם. במספר מדינות נוספות יצא השיר כסינגל.
בארצות הברית צבר השיר פופולריות רבה והגיע למקום השלישי במצעד הפזמונים של בילבורד הוט 100. באוסטרליה ובקנדה כבש השיר את מצעדי הפזמונים והעפיל למקום הראשון.
רקע

מסופר כי לנון, ישב נואש כדי למצוא רעיון לשיר לאלבום החדש Rubber Soul, ועסק בכתיבתו במשך חמש שעות. בריאיון אחד סיפר ג'ון:
"באותו הבוקר ישבתי במשך חמש שעות וניסיתי למצוא רעיון לשיר טוב ובעל משמעות. לבסוף ויתרתי ונשכבתי. ואז, בעודי שוכב, "איש משום מקום" פשוט הבריק במוחי, עם לחן ומילים, הכול."
פול מקרטני אמר על השיר:
"היה זה ג'ון אחרי בילוי לילי, כשהפציע השחר. נראה לי שבו בזמן הוא קצת... תהה לאן הוא הולך, ובכנות, גם אני. התחלתי לחשוש עבורו."
משתתפים

ג'ון לנון - שירה מובילה, גיטרה אקוסטית מובילה
פול מקרטני - גיטרה בס, קולות ליווי
ג'ורג' האריסון - גיטרה מובילה, קולות ליווי
רינגו סטאר - תופים
מצעדים

| ארגון | שם | מיקום |
| --- | --- | --- |
| כאן 88 | מצעד שירי הביטלס של כאן 88 | 40 |
הערות שוליים

↑  מצעד שירי הביטלס של כאן 88
| הביטלס |
| --- | --- | --- |
ג'ון לנון • פול מקרטני • ג'ורג' האריסון • רינגו סטאר
פיט בסט • סטיוארט סאטקליף • לנון-מקרטני
| אלבומי אולפן | Please Please Me‏ (1963) • With the beatles‏ (1963) • A Hard Day's Night‏ (1964) • Beatles for Sale‏ (1964) • !Help‏ (1965) • Rubber Soul‏ (1965) • Revolver‏ (1966) • Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band‏ (1967) • Magical Mystery Tour‏ (1967) • The Beatles‏ (1968) • Yellow Submarine‏ (1969) • Abbey Road‏ (1969) • Let It Be‏ (1970) |  |
| סרטים | ‏A Hard Day's Night‏ (1964) • !Help‏ (1965) • Magical Mystery Tour ‏(1967) • Yellow Submarine ‏ (1968) • Let It Be ‏(1970) • The Beatles: Get Back ‏(2021) |  |
| הנהלה | אלן ויליאמס • בריאן אפשטיין • אלן קליין • אפל רקורדס |  |
| הפקה | ג'ורג' מרטין • ג'ף אמריק • פיל ספקטור • נורמן סמית' • אלן פרסונס • אולפני אבי רוד |  |
| ערכים נוספים | ערכים נוספים |  |
|  | The Quarrymen • ביטלמניה • ריצ'רד לסטר • תאוריית הקשר על מותו של פול מקרטני • מסע הקסם המסתורי • קלאוס פורמן • יוקו אונו • אנתולוגיה • רצח ג'ון לנון • LOVE • פיליפ נורמן • סיד ברנשטיין • החיפושית החמישית • הופעת הביטלס על הגג • פירוק הביטלס |  |
דיסקוגרפיה של הביטלס • שירי הביטלס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: dfd3cc42-d55c-3c60-92ac-df76e58f322c
יחיאל דובדבני

יחיאל דובדבני (27 בינואר 1896 – 30 באפריל 1988) היה פעיל ציוני ממייסדי קיבוץ גבעת השלושה, חבר הכנסת הראשונה ומראשי התנועה הקיבוצית וחברת מקורות.