stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התוכנית למאבק באנטישמיות ברשת

התוכנית למאבק באנטישמיות ברשת – הלוגו הרשמי
התוכנית הוקמה בשנת 2011 בראשות טל דרור וביוזמת התאחדות הסטודנטים הארצית במטרה להיאבק בגילויי האנטישמיות במרחב האינטרנטי. במרוצת השנים השתתפו במסגרתה מאות סטודנטים ממוסדות לימוד ברחבי הארץ. התוכנית נסגרה בשנת 2018. ראש התוכנית האחרון היה תומר אלדובי, כיום מנכ"ל התנועה למאבק באנטישמיות ברשת.
רקע על התוכנית

במסגרת שיתופי הפעולה של התוכנית עם ארגונים שונים, השתתפו נציגיה דרך קבע בוועדות בכנסת ובכנסים ברחבי העולם. בשנת 2018 השתתף ראש התוכנית תומר אלדובי בפאנל מיוחד בכנס הבינלאומי למאבק באנטישמיות שנערך בישראל בהובלת משרד החוץ ומשרד התפוצות.
פעילויות התוכנית

בתוכנית השתתפו מדי שנה עשרות סטודנטים שניטרו תכנים אנטישמיים ברשתות החברתיות הפופולריות המרכזיות והפעילות ביותר בעולם ב-10 שפות שונות, כגון פייסבוק, אינסטגרם, יוטיוב, טוויטר. הסטודנטים דיווחו על מאות תכנים אשר רבים מהם הוסרו מהרשת החברתית ומהמרחב המקוון בכלל – זאת, בהתאם לכללי הקהילה של רשת האינטרנט. התכנים כללו: פוסטים, קריקטורות, סרטונים וציוצים בטוויטר, בעלי אופי אנטישמי. התוכנית הבחינה בין סוגים שונים של תכנים אנטישמיים, ובשנת 2017 דיווחה על יותר מ-15,000 תכנים אנטישמיים שפורסמו בכלל הרשתות החברתיות, אשר היוו לדבריהם "טיפה בים".
פעילויות התוכנית > 2012

5 באוקטובר 2012 – ערוץ 10, צינור לילה – על פתיחת התוכנית עם איציק שמולי.
פעילויות התוכנית > 2014

24 בנובמבר 2014 – וואלה – הסרת קריקטורה אנטישמית בעקבות פיגוע טרור בירושלים.
פעילויות התוכנית > 2015

Times of Israel – 4 בינואר 2015 – מאמר של ראש התוכנית שהופץ גם על ידי שגרירות ישראל באו"ם.
ynet – 18 בפברואר 2015 – כתבה על הסרת עמוד של חמאס.
3 במאי 2015 – רדיו BBC – השתתפות והצגת נתונים.
Xnet – 13 באפריל 2015 – כתבה עם ראש התוכנית.
11 במאי 2015 – ישראל היום – ראש התוכנית מדבר על פעילות התוכנית לקראת כנס הפורום הגלובלי למאבק באנטישמיות.
Algemeiner – 13 במאי 2015
אריאל כהנא, עד היום בפייסבוק לא יודעים מה זו אנטישמיות, באתר nrg‏, 14 במאי 2015
25 ביוני 2015 – צינור לילה, ערוץ 10 – ממצאים על הסתה פלסטינית
צביקה קליין, ישראלים התלוננו: אפליקציית חמאס הוסרה מגוגל, באתר nrg‏, 27 ביולי 2015
פעילויות התוכנית > 2016

Jewish News Online – 27 בינואר 2016
1 באפריל 2016 – וואלה – על הווירוס שתקף את התוכנית.
The Louis D. Brandies Center – 28 בינואר 2016 – נוכחות אדולף היטלר באינטרנט.
4 ביולי 2016 – מאקו – הסתה ברשת החברתית "אינסטגרם".
ynet – 17 בנובמבר 2016 – עלייה באנטישמיות דוגמת פוקימון גו.
פעילויות התוכנית > 2017

ערוץ 7 – התפשטות האנטישמיות בעולם.
Bandeirantes Porto Alegre – ראיון על אנטישמיות ברשת בשפה הפורטוגזית.
I24 news – ראיון בנושא מרין לה פן.
פעילויות התוכנית > 2018

הצטרפות מכללת עמק יזרעאל לתוכנית.
ישראל היום – רשתות חברתיות ברוסית.
השתתפות בכנסים ואירועים > 2015

הפורום הגלובלי למאבק באנטישמיות, ירושלים.
השתתפות בכנסים ואירועים > 2016

הכנס הבינלאומי הראשון על אנטישמיות ברשת בישראל בשיתוף INACH.
כנס של ארגון מוניטור האקדמיה הישראלית בנושא BDS ואנטישמיות.
כנס ביטחוני של ארגון OSCE בקוסובו.
השתתפות בכנסים ואירועים > 2017

2017 OSCE Youth Conference – 25-26 במאי 2017.
הפורום הבינלאומי למאבק בפשעי שנאה ברשת INACH, הולנד.
השתתפות בכנסים ואירועים > 2018

הפורום הגלובלי למאבק באנטישמיות, ירושלים.
הערות שוליים

↑  Fighting Online Antisemitism | Combat Jewish Hate on Social Media, Fighting Online Antisemitism (באנגלית אמריקאית)
↑  The Global Forum for Combating Antisemitism - MDA, antisemitism.mda.gov.il
↑  Itzik Shmuli (2012-10-05), סטודנטים במאבק באנטישמיות, נבדק ב-2024-12-30
↑  רחלי רוטנר‏, מלחמה ברשת: סטודנטים נאבקים נגד הסתה אנטישמית, באתר וואלה, 24 בנובמבר 2014
↑  Ido Daniel, The Blogs: The Miseducation of Chris Gunness, blogs.timesofisrael.com (באנגלית אמריקאית)
↑  איתמר אייכנר, עמוד של חמאס עם 2.7 מיליון לייקים הוסר מפייסבוק, באתר ynet, 18 בפברואר 2015
↑  BBC Radio 4 - The Report, Anti-Semitism in the UK: Is It Growing?, BBC (באנגלית בריטית)
↑  נועה ברקוביץ', צייד הנאצים 2.0: עידו דניאל מנסה לשכנע ילדים לא לעשות לייק להיטלר, באתר Xnet‏, 7 ביולי 2005
↑  פרשנות: אנטי ציונות - אנטישמיות חדשה, באתר www.israelhayom.co.il
↑  The Algemeiner, Student Group Says Only One Third of Antisemitic Material Removed From YouTube, Facebook - Algemeiner.com, www.algemeiner.com, ‏2015-05-13 (באנגלית אמריקאית)
↑  1.9K צפיות · 19 רגשות | מסתבר שיש סרטונים ברשת שמלמדים פעילי טרור כיצד להכין פצצות. מזל שפעילי הפרויקט שלנו, התכנית למאבק באנטישמיות ברשת, מצאו את הסרטונים. | By התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות הארצית | Facebook, נבדק ב-2024-12-31
↑  David Horovitz, Hitler is alive and well and living online, Jewish News, ‏2016-01-27 (באנגלית אמריקאית)
↑  וירוס אנטישמי חדש תוקף מחשבים של ישראלים, באתר וואלה, 1 באפריל 2016
↑  Alyza Lewin, Hitler’s Presence Online - Brandeis Center, Brandeis Center - Advance the civil and human rights of the Jewish people and promote justice for all, ‏2016-01-28 (באנגלית)
↑  ניצן סניור שניאור, ‏לא רק פייסבוק: גם באינסטגרם ההסתה חוגגת, באתר ‏מאקו‏, 4 ביולי 2016
↑  עמית קוטלר, עלייה באנטישמיות ברשת: "פוקימון היטלר", באתר ynet, 17 בנובמבר 2016
↑  Entrevista: Elias Benjamin Israel 03/09/2017 | Bom dia Confira a entrevista do estudante de Filosofia da Universidade Hebraica de Jerusalém Elias Benjamin Israel sobre o programa de bolsa de estudos... | By Programa Hora Israelita | Facebook, נבדק ב-2024-12-30
↑  I24NEWS VOD, video.i24news.tv
↑  http://mynetafula.co.il/article/260111/2
↑  דן לביא, דו"ח: האנטישמיות חוגגת ברשת הרוסית, באתר ישראל היום, 17 במאי 2018
↑  The Global Forum for Combating Antisemitism - MDA, antisemitism.mda.gov.il
אופטיקה אדפטיבית

ניתן למדוד את חזית הגל של תמונה מעוותת (משמאל) באמצעות חיישן חזית גל (במרכז) ולאחר מכן להפעיל תיקונים מקומיים ודינמיים באמצעות מראה גמישה (מימין).
אופטיקה מסתגלת, או בשמה הלועזי אופטיקה אדפטיבית היא מערכה המתאימה את עצמה כדי לפצות על אפקטים אופטיים המוכנסים על ידי התווך בין האובייקט לתמונתו. טכניקה זו משמשת בטלסקופים אסטרונומיים ובמערכות תקשורת לייזר כדי להסיר את ההשפעות של עיוות אטמוספירי, ובמיקרוסקופיה, בייצור זיכרון אופטי, בנגני DVD ובמערכות הדמיה של הרשתית להפחתת אברציות אופטיות הנגרמות במעבר בתווך שאינו האטמוספירה. אופטיקה אדפטיבית פועלת על ידי מדידת העיוותים בחזית הגל ופיצוי עליהם בזמן אמת באמצעות מכשיר המתקן את השגיאות הללו כגון שינוי גאומטרית פני השטח של מראה גמישה (אנ').
אין לבלבל בין אופטיקה מסתגלת לבין אופטיקה אקטיבית (אופטיקה פעילה), שמשמשת גם היא לתיקון הגאומטריה של מראת טלסקופ אך פועלת בקבועי זמן ארוכים יותר ומתקנת מקורות שגיאה איטיים יותר כמו רוח וטמפרטורה.
איור של מערכת אופטיקה אדפטיבית (מפושטת). האור פוגע תחילה במראת הטיה (TT) ולאחר מכן במראה גמישה (DM) המתקנת את חזית הגל. חלק מהאור נדגם על ידי מפצל אלומה (BS) ומועבר לחיישן חזית הגל ולחומרת הבקרה ששולחת אותות מעודכנים למראות ה-DM וה-TT.
היסטוריה

הרעיון של אופטיקה אדפטיבית נחזה לראשונה על ידי הוראס וו. בבקוק ב-1953, והיה בשימוש גם בספרי מדע בדיוני, כמו ברומן טאו אפס של פול אנדרסון (1970), אך הוא לא נכנס לשימוש נפוץ עד שההתקדמות בטכנולוגיית המחשבים במהלך שנות ה-90 הפכה את הטכניקה למעשית.
הפיתוח הראשוני בנושא אופטיקה אדפטיבית נעשה על ידי הצבא האמריקאי (דארפה) במהלך המלחמה הקרה בשנות ה־70 וה 80 של המאה העשרים ונועד לשימוש בטלסקופים קרקעיים למעקב אחר טילים ולוויינים סובייטים. רעיון נוסף שנבחן אך לא הגיע למימוש באותה תקופה היה שימוש הפוך: ככלי הגנתי כנגד טילים. כמו שאופטיקה מסתגלת יכולה לתקן עיוותי אור המגיעים לקרקע מכוכב רחוק, אפשר לעוות ולפזר את קרן הלייזר הנורית מהקרקע אל המטרה כך שעיוותי האטמוספירה ירכזו אותה למיקוד מדויק, ותתאפשר צפיפות אנרגיה גבוהה מספיק לשימוש כנשק לירוט טילים. המערכת האסטרונומית הראשונה נבנתה באירופה ב־1989 וכללה תיקונים מסדר נמוך עם מראה גמישה בעלת 19 אקטואטורים (התקנים אלקטרומכניים לשליטה בצורת המראה), חיישן חזית גל ע"ש Shack-Hartmann (אנ') בעל 20 תתי-מפתחים וחיישן בתת-אדום קרוב, בעל 32X32 פיקסלים שהגיע למגבלת עקיפה של טלסקופ NIR במפתח של 1.5 מטר. הסיווג הביטחוני של מרבית הפרויקטים הצבאיים האמריקאים הוסר ב־1991, דבר שהאיץ מאוד את הפיתוח האזרחי של טלסקופים עם אופטיקה אדפטיבית. כיום כל טלסקופ מדעי גדול נבנה עם יכולות של אופטיקה מסתגלת ומגיע למגבלת עקיפה (diffraction limit). התרומה הבולטת ביותר לאסטרונומיה היא היכולת לצלם כוכבי לכת מחוץ למערכת השמש.
מערכות מיקרו-אלקטרו-מכניות (MEMS), מראות גמישות ומראות גמישות מבוססות מגנטיות הן כיום הטכנולוגיה הנפוצה ביותר בישומי עיצוב חזית גל עבור אופטיקה אדפטיבית, בגלל המגוון שלהן, טווח התנועה, בשלות הטכנולוגיה ויכולתן לתקן את חזית הגל ברזולוציה גבוהה. מראות MEMS, אפילו אם הן מצופות בציפוי מתאים, אינן מתאימות לליזר CW בצפיפות הספק גבוהה מכקילווט לסנטימטר מרובע. לשימושים אלו יש פתרונות אחרים כמו מראות פיאזו אלקטריות גמישות.
נכון ל-2019, מראה גמישה יכולה להיות מורכבת מאלפי אקטואטורים (נקודות שליטה בצורת המראה). הצפיפות הנוכחית היא 5 עד 10 למטר מרובע, עם תוכניות עתידיות לעד 25 אקטואטורים למטר מרובע.
קצב מדידה אופייני הוא אלף פעמים בשנייה.
לעיתים מנגנון התיקון אינו באמצעות מראה גמישה אלא באמצעות רכיב של גבישים נוזליים (LCD), אולם הם דורשים תחום אורך גל מצומצם וקבועי הזמן שלהם ארוכים.
תיקון הטיה (Tip-tilt)

הצורה הפשוטה ביותר של אופטיקה אדפטיבית היא תיקון הטיה (tip-tilt), שהיא תיקון הטיות של חזית הגל בשני ממדים (תיקון שווה ערך לתיקון המיקום של חלקי התמונה). תיקון זה מבוצע בשילוב של מראות המוטות בזויות קטנות בשני צירים ניצבים עם מראה גמישה. בדרך זו ניתן לתקן חלק ניכר מהאברציות האופטיות שנגרמות על ידי האטמוספירה. מראות תיקון הטיה הן למעשה מערך מראות שיש לו רק קטע אחד שיכול לשנות זווית (להבדיל ממערך של מראות רבות שיכולות כולן לשנות זוויות באופן בלתי תלוי זו בזו). בשל הפשטות היחסית של מראות כאלה והיותן בעלות תחום תנועה גדול, כלומר בעלות כוח תיקון גדול, רוב מערכות האופטיקה האדפטיבית משתמשות בהן כשלב ראשון, כדי לתקן אברציות מסדר נמוך. לאחר מכן ניתן לתקן אברציות מסדר גבוה באמצעות מראות גמישות.
אסטרונומיה > ראייה אטמוספירית

מטרתה המקורית של האופטיקה האדפטיבית הייתה לבטל את ההשפעות של ראייה אסטרונומית לתצפית אסטרונומית מפני כדור הארץ.
כאשר אור מכוכב או מעצם אסטרונומי אחר מגיע לאטמוספירה של כדור הארץ, מערבולות אטמוספיריות (שמקורן, למשל, באינטראקציה בין שכבות אויר בטמפרטורות שונות ובמהירויות רוח שונות) עלולה לעוות ולהזיז את התמונה בדרכים שונות. עיוות התמונה נגרם כתוצאה מכך שקרני האור מוסטות באופן שונה בעברן בתווך בעל מקדם שבירה שונה, ומקדם השבירה תלוי בטמפרטורה המקומית של האטמוספירה, כך ששינויים קטנים ומקומיים בטמפרטורה גורמים לשינויים בכיוון קרני האור, לטשטוש ולפגיעה ביכולת ההפרדה הזוויתית של הטלסקופ. עיוותים אלה משמעותיים לאיכותן של תמונות המופקות על ידי כל טלסקופ שקוטרו גדול מ 20 סנטימטרים (0.20 מטרים; 7.9 אינץ').
שיטות אחרות להשגת כושר הפרדה העולה על המגבלה שנכפית על ידי העיוות האטמוספירי הן הדמיית כתמים (אנ'), סינטזת צמצם (אנ') והדמייה ממוזלת (אנ'), או על ידי הוצאת הטלסקופ אל מחוץ לאטמוספירה עם טלסקופי חלל, כגון טלסקופ החלל האבל. התיקון המבוצע באמצעות אופטיקה אדפטיבית טוב כמעט כמו תצפית מחוץ לאטמוספירה. יש לציין שלמרות איכות התיקון, גורמים כמו בליעה באטמוספירה באורכי גל מסוימים, קרינת רקע מהסביבה, הפרעות מזג אויר, הפרעות סיסמיות ואחרות אינם ניתנים, כמובן, לתיקון באמצעות אופטיקה מסתגלת ונותרים כיתרון יחסי של טלסקופי חלל.
מערכת אופטיקה מסתגלת לשימושים אסטרונומים עובדת בזמן אמת וקצב תיקון אופייני של פני המראה הוא עד 1000 פעם בשנייה. מערכות אלו עובדות באינפרא אדום ובארכי גל ארוכים יותר.
אסטרונומיה > חישה ותיקון של חזית גל

מערכת אופטיקה אדפטיבית מנסה לתקן את העיוותים בחזית הגל באמצעות מערכת שכוללת חיישן חזית גל שמנצל חלק מהאור המגיע, מראה גמישה (שניתנת לעיוות ונמצאת בנתיב האופטי), ומחשב שמקבל קלט מהחיישן. אורך הגל של מערכת החישה יכול להיות שונה מאורך הגל המשמש לצילום (או צפייה) בטלסקופ. חיישן חזית הגל מודד את העיוותים שהאטמוספירה גרמה, בקבוע זמן של אלפיות השניה; המחשב מחשב את צורת המראה האופטימלית כדי לתקן את העיוותים ושולח את הפקודות לעיצוב הדרוש של פני השטח של המראה הגמישה. לדוגמה, טלסקופ שקוטרו 8–10 מטרים (800–1,000 סנטימטרים; 310–390 אינץ') כמו VLT או Keck, יכול לייצר תמונות מתוקנות ברזולוציה זוויתית של 30–60 אלפיות של שנייות-קשת (mas), באורכי גל באינפרא אדום, בעוד שהרזולוציה ללא תיקון היא בסדר גודל של שניית קשת.
על מנת לבצע תיקון אופטיקה מסתגלת, יש למדוד את חזית הגל הנכנסת כפונקציה של המיקום במישור הצמצם של הטלסקופ. בדרך כלל צמצם הטלסקופ העגול מחולק למערך של פיקסלים בחיישן חזית הגל, בין אם באמצעות מערך של עדשות קטנות (חיישן חזית גל ע"ש Shack-Hartmann (אנ'), או באמצעות חיישן עקמומיות או פירמידה הפועלים על תמונות של צמצם הטלסקופ. המערכת מחשבת את הפרעה הממוצעת של חזית הגל בכל פיקסל. לדוגמה, החיישן במערכת NFIRAOS עובד באורך גל של 0.6-1.0 מיקרון, דוגם את חזית הגל כל 0.31 מטר בתדר של 800 הרץ עם חיישן CCD של 256X256 פיקסלים. ערכי חזיתות הגלים בכל פיקסל מוזנים אל המראה הגמישה וזו משמשת לתיקון שגיאות חזית הגל אותן יצרה האטמוספירה. אין צורך בידע מוקדם על הצורה או הגודל של העצם האסטרונומי - אפילו עצמים במערכת השמש שאינם נקודתיים יכולים להשתמש בחיישן חזית הגל של Shack-Hartmann, ותופעות דינאמיות על פני השמש נצפות בדרך כלל בטלסקופים סולאריים תוך שימוש באופטיקה אדפטיבית. המראה הגמישה מתקנת את האור הנכנס לטלסקופ כך שהתמונות נראות חדות.
אסטרונומיה > שימוש בכוכבים מנחים > כוכבים מנחים טבעים

מכיוון שלעיתים קרובות מטרת מחקר מדעי היא קלושה מדי מכדי לשמש ככוכב ייחוס למדידת צורת חזיתות הגלים האופטיות, ניתן להשתמש במקום זאת בכוכב מנחה בהיר יותר המצוי בקרבת מקום. האור מהמטרה המדעית עובר בערך דרך אותה מערבולת אטמוספירית כמו האור של כוכב הייחוס ולכן גם תמונתו מתוקנת, אם כי בדרך כלל בדיוק נמוך יותר מאשר האור מכוכב היחוס.
הצורך בכוכב ייחוס משמעו שמערכת אופטיקה מסתגלת לא יכולה לעבוד בכל אזור בשמיים, אלא רק במקום בו ניתן למצוא כוכב מנחה שעוצמת הבהירות שלו מספקת (עבור מערכות עכשוויות, מדובר בערך בבהירות נראית של 12–15), הנמצא קרוב מאוד למושא התצפית. אילוץ זה מגביל מאוד את יישום הטכניקה לתצפיות אסטרונומיות. מגבלה מהותית נוספת היא שדה הראייה הקטן עבורו תיקון האופטיקה האדפטיבית נחשב טוב. ככל שהמרחק הזוויתי מהכוכב המנחה גדל, איכות התמונה יורדת. טכניקה המכונה "אופטיקה אדפטיבית מרובת צימודים" ("multiconjugate adaptive optics") משתמשת במספר גלאים ומספר מראות גמישות כדי להשיג שדה ראייה גדול יותר (יותר מדקת קשת אחת).
אסטרונומיה > שימוש בכוכבים מנחים > כוכבים מנחים מלאכותים

ב-1985הוצגה חלופה לכוכב בהיר מספיק המצוי קרוב מספיק למושא המחקר: החזר מקרן לייזר היוצר מקור אור ייחוס מלאכותי. הטלסקופ הראשון שהשתמש בשיטה זו נחנך ב-1995. ישנם שני סוגים של כוכבים מנחים: כוכב מנחה מבוסס פיזור ריילי וכוכב מנחה מבוסס נתרן. כוכב מנחה מבוסס פיזור ריילי פועלים על ידי מדידת פיזור הלייזר בגבהים שבין 15–25 ק"מ (49,000–82,000 ft), בדרך כלל באורכי גל אולטרה סגול קרוב. כוכב מנחה מבוסס נתרן משתמשים בקרינת לייזר באורך גל של 589 ננומטר כדי לעורר תהודה אטומית באטומי נתרן המצויים בשכבה אטמוספירית גבוהה יותר, בגובה של כ-90 ק"מ, שנראים אז "זוהרים" באותו אורך גל. הרעיון החל כחלק מתוכנית "מלחמת הכוכבים" לתצפיות על לוויינים רוסיים: כאשר יאירו בעזרת ליזר כתם בקוטר של כמטר אחד בשכבת הנתרן, בגובה 90 ק"מ, בקו הראיה אליו צפוי הלווין להגיע, אטומי הנתרן המעוררים ישמשו ככוכב מנחה מלאכותי. במהרה הבינו שיש קושי טכנולוגי לישם את השיטה ללוויינים, כיוון שמהירותם הזוויתית גדולה, אבל אז עלתה התובנה שכוכבים וגלקסיות הם אפליקציה קלה יותר למימוש וכך נולד הרעיון לשלב כוכב מנחה מלאכותי בתצפית אסטרונומית. הניסוים הראשונים ליצירת כוכב מנחה מבוסס נתרן ולשימוש בו נעשו בליברמור שבקליפורניה, באמצעות ליזר בעצמה של כקילוואט, שנראה למרחוק. הכוכב המנחה יכול לשמש למדידת השינוי בחזית הגל באותו אופן כמו כוכב מדריך טבעי – אלא שכוכבי ייחוס טבעיים (שיכולים להיות הרבה יותר חלשים) עדיין נדרשים עבור רכיב התיקון של ההטיה (tip/tilt), זאת כיוון שעיוותי האטמוספירה משפיעים על הליזר גם בדרכו מעלה וגם בהחזרה. מסיבה זו, גם באמצעות כוכבים מנחים מלאכותיים, אי אפשר להגיע לכיסוי מלא של השמיים.
לעיתים קרובות משתמשים בליזר פולסים, כאשר מדידת האטמוספירה מוגבלת לחלון זמן של כמה מיקרו-שניות לאחר הפעלת הפולס. שיטה זו מאפשרת למערכת להתעלם מרוב האור המפוזר בגובה הקרקע; רק אור שעבר במשך כמה מיקרו-שניות אל רום האטמוספירה ובחזרה מזוהה על ידי המערכת. עם השנים התפתחו שיטות שונות ומגוונות למימוש כוכבים מנחים מלאכותיים ולעיתים משתמשים ביותר מכוכב מנחה מלאכותי אחד בו זמנית.
אסטרונומיה > יישום לתצפיות בתחום הנראה

תיקוני אופטיקה אדפטיבית באינפרא אדום (IR) הם בדרך כלל איכותיים יותר ופחות מאתגרים מבחינה טכנית מאשר בתחום הנראה. הפרמטרים המאפיינים טורבולנציה אטמוספירית: קבוע הזמן של הטורבולנציה, רדיוס פרייד (אנ') והזווית האיזופלנטית תלויים באורך הגל בחזקת שש-חמישיות (ערכם גדל כשאורך הגל גדל). בנוסף, מספר תתי-המפתחים שדורשים תיקון הוא פרופורציונלי למפתח חלקי רדיוס פרייד בריבוע, לכן גם צפיפות האקטואטורים הנדרשת לטלסקופ בתחום הנראה גדולה משמעותית מזו הנדרשת באורכי גל ארוכים יותר. בנוסף, כמות הפוטונים הנידרשת למימוש תיקון באורכי גל קצרים יותר גדולה בהרבה מזו הנדרשת לארכי גל ארוכים יותר, לפי יחס ארכי הגל בחזקת 23.5-, מה שמאתגר את השימוש בכוכבים מנחים מלאכותיים לתצפית באורכי גל קצרים כמו אור נראה. כתוצאה מכך, האתגרים הטכנולוגיים לתיקון חזית הגל באיכות הדרושה פשוטים יותר לניהול בתחום התת-אדום הקרוב מאשר בתחום הנראה.
אסטרונומיה > יישום בחלל

אף על פי שלטלסקופ חלל אין מגבלה של אטמוספירה, מערכת אופטישה אדפטיבית יכולה לעזור לאיכות התמונה על ידי תיקון אברציות שנגרמות מעיוותי במראת הטלסקופ. תיקונים אלו יוכלו להיות איטיים מהתיקונים הנחוצים לטלסקופ קרקעי אך הטכנולוגיות הנדרשות (MEMS וכו') חופפות ברובן לאלו הנמצאות בשימוש או המפותחות עבור טלסקופים קרקעיים.
הדמיית רשתית העין

אברציות של העין הן עיוותים בחזית הגל העוברת דרך אישון העין. אברציות אופטיות אלו פוגעות באיכות התמונה הנוצרת על הרשתית, ולעיתים מחייבות הרכבת משקפיים או עדשות מגע. במקרה של הדמיית רשתית, חזית הגל המוחזרת מהרשתית סובלת מעיוותים דומים, מה שמוביל לחוסר יכולת להבחין במבנה המיקרוסקופי (תאים ונימים) של הרשתית. משקפיים ועדשות מגע מתקנים "סטיות מסדר נמוך", כגון חוסר מיקוד ואסטיגמציה, אשר נוטים להיות קבועים לפרקי זמן ארוכים (חודשים או שנים). בעוד שתיקון של אלה מספיק לתפקוד ראייה תקין, הוא בדרך כלל אינו מספיק כדי להשיג רזולוציה מיקרוסקופית. בנוסף, כדי להשיג רזולוציה מיקרוסקופית, יש לתקן גם אברציות מסדר גבוה, כגון שביט (קומה), אברציה כדורית וטרפויל. אברציות מסדר גבוה, שלא כמו אברציות מסדר נמוך, אינן יציבות לאורך זמן, ועשויות להשתנות בקבועי זמן של 0.1 שניות עד 0.01 שניות. תיקון הסטיות הללו דורש מדידה ופיצוי מתמשכים בתדר גבוה.
הדמיית רשתית העין > מדידת אברציות של העין

אברציות של העין נמדדות בדרך כלל באמצעות חיישן חזית גל, והסוג הנפוץ ביותר של חיישן חזית הגל הוא Shack-Hartmann. אברציות של העין נגרמות מאי אחידות בפאזה המרחבית של חזית הגל המוחזרת מהעין. בחיישן חזית גל של Shack-Hartmann, אברציות אלו נמדדות על ידי הצבת מערך דו־ממדי של עדשות קטנות במישור המצומד לאישון העין, ושבב CCD במישור המוקד האחורי של העדשות. העדשות גורמות למיקוד כתמים על ה-CCD, ואלגוריתם מחשב את מיקום מרכזי הכתמים. מיקומי הכתמים הללו מושווים למיקומם של כתמי הייחוס, והתזוזות בין השניים משמשות לקביעת העקמומיות המקומית של חזית הגל, מה שמאפשר לשחזר את חזית הגל ולקבל אומדן של אי אחידות הפאזה הגורמת לאברציה.
הדמיית רשתית העין > תיקון אברציות של העין

לאחר ששגיאות הפאזה המקומיות בחזית הגל נמדדו, ניתן לתקן אותן על ידי הצבת מאפנן פאזה (לדוגמה: מראה גמישה) במישור נוסף המצומד גם הוא לאישון העין. ניתן להשתמש בשגיאות הפאזה כדי לשחזר את חזית הגל, מידע בו ניתן להשתמש כדי לשלוט במראה הגמישה. לחלופין, ניתן להשתמש בשגיאות הפאזה המקומיות ישירות כדי לחשב את הוראות התיקון למראה הגמישה.
הדמיית רשתית העין > תיקון בחוג פתוח לעומת תיקון בחוג סגור

כאשר שגיאת חזית הגל נמדדת לפני שתוקנה על ידי הרכיב המתקן את חזית הגל, אזי הפעולה היא בחוג פתוח. כאשר שגיאת חזית הגל נמדדת לאחר שתוקנה על ידי מתקן חזית הגל, אזי הפעולה נעשית בחוג סגור. תיקון בחוג סגור מאפשר שגיאות קטנות יותר במדידת חזית הגל, ויש סיכוי גבוה יותר שטעויות במדידה ובתיקון יוסרו. תיקון בחוג סגור הוא הנורמה.
הדמיית רשתית העין > יישומים

אופטיקה אדפטיבית יושמה לראשונה בהדמיית רשתית בהארת הצפה (flood-illumination) כדי לייצר תמונות של תאי קונוס בודדים בעין האנושית. טכניקה זו גם שימשה בשילוב עם סריקת לייזר אופטלמוסקופית כדי להפיק בנוסף לתמונות של קונוסים בודדים גם את התמונות הראשונות של מיקרו-וסקולטורה ברשתית, זרימת דם ותאי אפיתל פיגמנט ברשתית. אופטיקה אדפטיבית בשילוב עם טומוגרפיה קוהרנטית אופטית אפשרה לאסוף את התמונות התלת־ממדיות הראשונות של קולטני אור בתאי קונוס חיים. במקרה זה קצב הדגימה והעדכון נמוך מאשר בטלסקופים, והוא כ-12 פעמים בשנייה.
מיקרוסקופיה

חקר רקמות ביולוגיות מערים קשיים רבים שאינם בנמצא באסטרונומיה: קרני האור אינן נעות בשכבה מוגדרת היטב, מקדם השבירה שונה מהותית בין רקמות שונות, פיזור האור יכול להיות משמעותי ועוד, ולכן אופטיקה מסתגלת בביולוגיה היא תחום צעיר ומתפתח. במיקרוסקופיה, אופטיקה אדפטיבית משמשת לתיקון אברציות שנגרמו כתוצאה ממעבר אור דרך הדגימה הנבדקת. הודגמה יכולת להדמיה תלת־ממדית של נוירון בודד דרך כשליש מריקמת המוח של עכבר ובעוברים של דגי זברה. תיקון חזית הגל הנדרש נמדד ישירות באמצעות חיישן חזית הגל או מוערך באמצעות טכניקות אופטיקה מסתגלת ללא חיישן.
שימושים נוספים

אופטיקה אדפטיבית משמשת בייצור זיכרון אופטי. כאשר כותבים במספר שכבות, האברציות המשפיעות על המיקוד של כל שכבה תלויות בשכבות שמעליה. גם בכתיבת המידע וגם בקריאתו ניתן להשתמש באופטיקה אדפטיבית כדי להשיג מיקוד חד וניצול טוב יותר של נפח האחסון.
טכנולוגיה זו גם משמשת בנגני DVD לתיקון עיוותים בדיסק, ביצור של מיליוני יחידות בחודש העלות היא של פחות מדולר אחד.
אופטיקה מסתגלת משמשת לאסטרונומיה סולארית במצפי כוכבים כמו טלסקופ השמש השוודי 1-מ' (אנ'), טלסקופ השמש דאן (אנ') ומצפה השמש ביג בר (אנ').
טכנולוגיה זו צפויה לאפשר ריכוז קרן ליזר במעבר דרך אטמוספירה טורבולנטית עבור נשק לייזר קרקעי ואווירי, על מנת להשמיד מטרות ממרחק גדול - כולל לוויינים במסלול. הדוגמה העיקרית לכך היא תוכנית הלייזר המוטס של הסוכנות להגנה מפני טילים.
אופטיקה אדפטיבית משמשת כדי לשפר את הביצועים של מערכות תקשורת אופטיות קלאסיות ומערכות קוונטיות בחלל חופשי, וכדי לשלוט על הפלט המרחבי של סיבים אופטיים.
אופטיקה אדפטיבית משמשת גם לייצוב קרן ליזר במערכות תיקשורת. לדוגמה, ייצוב המיקום והכיוון של קרן הלייזר בין מודולים במערכת תקשורת אופטית גדולה בחלל חופשי, כאשר התיקון מופעל על תושבות המראה (אנ').
אופטיקה מסתגלת ואופטיקה פעילה מפותחות גם לשימוש במשקפיים כדי להשיג ראייה טובה יותר מ-6-6, טכנולוגיה המתוכננת ליישום ראשוני ביישומים צבאיים.
אופטיקה אדפטיבית משמשת גם לשיפור איכות קרן הליזר בישומי חיתוך באמצעות לייזר.
אופטיקה מסתגלת משמשת גם במלקחיים אופטיים כדי למקד באופן דינמי את קרני הלייזר המשמשות למיקרו-מניפולציה של דגימות ביולוגיות.
ראו גם

אופטיקה פעילה
גודל זוויתי
חזית גל
חלקי הטלסקופ האופטי ומאפייניו
הטלסקופ הגדול מאד (VLT)
ייצוב תמונה
קוטר זוויתי
קלייר אלן מקס, חלוצת אופטיקה אדפטיבית
משפחת הפשע לביא

משפחת הפשע לביא היא משפחה המנהלת ארגון פשע
וחלק מחבריה הם פושעים מורשעים.
ראשי המשפחה, אופיר ועמוס לביא פעלו בחסותו של ראש משפחת הפשע הדרומית שלום דומרני. ולאחר מכן השתלטו על חלק מנכסיו.
המשפחה מתגוררת ברחובות, בשכונת קריית משה.
בשנים 2013–2015 ניהלו מאבק עם האחים שלמה ממושב חלץ, כאשר חבר כנופיה של דומרני, נהרג מפיצוץ מטען באשקלון. בשנת 2015 נקשר שמם לרצח שלום שלמה, אחיו של בני שלמה ביציאה מביתו במושב תלמים.
ביוני 2017 נרצח רומן אנטון, שהיה סוכן סמוי של המשטרה וחבר לשעבר בארגון הפשע של משפחת לביא. בפברואר אותה שנה נעצר רומן עם שלושה מחיילי משפחת לביא בחשד להטמנת מטען חבלה בפארק באשדוד וגויס לפעול כסוכן סמוי, בעקבות רציחתו הועמדו לדין 3 חברים בארגון הפשיעה.
עמוס "הקטן" לביא ודוד פלוס, חתמו על הסדר טיעון וירצו 9 ו-6 שנות מאסר בהתאמה לאחר הודאתם בעברות קשירת קשר ומתן אמצעים לביצוע פשע ואילו רומן אגרונוב שהואשם ברצח, הורשע בסיוע לרצח ונגזרו עליו 17 שנות מאסר.
בינואר 2019 לאחר שהתנהל נגדם תיק בנוגע לניסיון רצח, המשפט נסגר בהסדר טיעון בשל כשלים ראייתים. על אופיר לביא נגזר עונש של 5 שנים ושמונה חודשי מאסר ועל עמוס לביא נגזרו 19 חודשי מאסר בגין עבירות נשק.
באוקטובר 2023 נורה באשקלון עבריין המשתייך לארגון ונפצע אנושות. מותו נקבע מאוחר יותר בבית החולים.
הערות שוליים

↑  היום שאחרי כליאת דומרני: דם יזרום ברחובות, האחים לביא ישתלטו על השטח, באתר MyNET, דצמבר 2016
↑  ברהנו טגניה, ‏החיסול ברחובות: סוכן משטרתי נרצח, באתר ‏מאקו‏, 14 ביולי 2017
↑  גלעד מורג, "תביאו אותו, אני בעצמי אהרוג אותו": העדות הדרמטית ברצח הסוכן, באתר ynet, 25 בנובמבר 2020
ג'יימס בויד וייט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1938 (בן 87 בערך) 
 מקום לימודים:  בית הספר למשפטים בהרווארד, קולג' אמהרסט 
 מוסדות:  אוניברסיטת מישיגן 
 תחומי עניין:  תורת המשפט, אנגלית, רטוריקה 
 עיסוק:  מבקר ספרות, משפטן, מרצה באוניברסיטה, עיתונאי, פילוסוף 
 מדינה:  ארצות הברית 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים 
 
ג'יימס בויד וייט (באנגלית: James Boyd White; נולד ב-1938) הוא פרופסור למשפטים אמריקאי, מבקר ספרות, מלומד ופילוסוף. הוא האב המייסד של תחום המשפט והספרות והוא התומך הבולט של ניתוח ה"רטוריקה מכוננת" בניתוח של טקסטים משפטיים.