stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אייריס 7
מאפיינים > בהירות

המשטח הבהיר של אייריס והמרחק הקטן מהשמש הופכים אותו לאובייקט הרביעי הבהיר ביותר בחגורת האסטרואידים אחרי וסטה, קרס ופאלאס. הוא ניחן בדרגת בהירות של +7.8, אשר דומה לזה של נפטון, מה שמאפשר בקלות לצפות בו באמצעות משקפת מרוב הניגודים. ברמות ניגוד אופייניות הוא מגדיל את השוליים הגדולים יותר. עם זאת ברמות ניגודים נדירות יותר ליד איריס יכול להגיע לגודל של +6.7 (בפעם הבאה ב-31 באוקטובר 2017 הוא יגיע לגודל +6.9).
מאפיינים > סיבוב

תצפיות וניתוחים שונים מצביעים על כך שלאייריס צורה זוויתית מסוימת. בנוסף ניתוח הקואורדינטות האליפטיות שלו בצירוף נתונים נוספים מעלה כי בחצי הכדור של אייריס השמש אינה שוקעת בקיץ ואינה זורחת בחורף. כך שבגוף חסר אוויר זה הטמפרטורה מתקיימת בהבדלים גדולים מאוד.
הערות שוליים

1 2  פול הומברך, שתי אלות בשמי הסתיו, באתר Abenteuer Astronomi, ‏23 באוקטובר 2017
↑  Migliorini, F. ; Manara, A. ;Cellino, A. ;
di Martino, M. ;Zappala, V., (7) Iris: a possible source of ordinary chondrites?, SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service, ‏5/1997
↑  מדריך שדה לכוכבים ולכוכבים, בוסטון, MA: Houghton Mifflin., 1983
↑  Kaasalainen, M. ;Torppa, J. ;Piironen, J., Models of Twenty Asteroids from Photometric Data, SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service, ‏10/2002
יופמה (ירח)

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  צדק
 תאריך גילוי:  2003
 מגלה:  סקוט שפרד, ג'אן קליינה, דייוויד ג'וויט, ינגה פרננדס 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  19,622,000 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.1969
 זמן הקפה:  561.518 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  2.49 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  147.541°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  2 ק"מ
 מסה:  ‎1.1×1013‎ ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  2.6 גרם/סמ"ק
 נטיית ציר הסיבוב:  147.541°
 אלבדו:  0.04
 בהירות נראית:  23.4
 
יופמה (לשעבר S/2003 J 3) הוא ירחו של כוכב הלכת צדק. יופמה התגלה בשנת 2003 על ידי קבוצה של אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי בהדרכת סקוט שפרד. שמו של הירח הוכרז בשנת 2019 על שם יופמה, אלת המזל הטוב על פי המיתולוגיה היוונית.
קוטרו של יופמה הוא 2 ק"מ ורדיוס מסלולו סביב צדק הוא 19,622,000 ק"מ. זמן הקפת מסלולו סביב צדק נמשך 561.518 ימים. יופמה משתייך לקבוצת אננקה הקרויה על שם הירח אננקה.
יופמה בעל אלבדו של 0.04 וצפיפות של 2.6 גרם/סמ"ק.
| 95 ירחי צדק |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים | מטיס • אדרסטאה • אמלתאה • תבה |  |
| הירחים הגליליאניים | איו • אירופה • גנימד • קליסטו |  |
| קבוצת תמיסטו | תמיסטו |  |
| קבוצת הימליה | לדה • הימליה • ארסה  • פאנדיה  • ליסיתאה • אלרה • דיה • S/2018 J 2 • S/2011 J 3 |  |
| קבוצת קארפו | קארפו • S/2018 J 4 |  |
| ולטודו | ולטודו |  |
| קבוצת אננקה (עיקריים) | יואנתה • יוקסטה • פרקסידייק • הרפלייקה • תיאונה • אננקה |  |
| קבוצת אננקה (שוליים) | יופורי • יופמה‏ • Jupiter LII • Jupiter LV • תלקסינואי • הליקה • אורתוסאי • S/2003 J 16 • נימה • הרמיפה •  Jupiter LIV‏ • Jupiter LXVIII‏ • Jupiter LXIV • Jupiter LXX • S/2021 J 3 • S/2021 J 2 • S/2022 J 3 S/2021 J 3 • |  |
| קבוצת קארמה | הרס • אייטנה • קאלה  • טייגטה • Jupiter LXI • קלדינה • S/2003 J 10 • ארינומה • קליקורה • קליקה • קארמה • פסיתאי • יוקלדה  • ארקה • איסונואי • ‏S/2003 J 9‏ • אירנה •‏ Jupiter LXVI • Jupiter LXIX •‏ Jupiter LXIII • ‏Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • S/2003 J 24‏ • S/2016 J 3 • S/2018 J 3 • S/2021 J 4 • S/2021 J 5 • S/2021 J 6 • S/2022 J 1 • S/2022 J 2 |  |
| קבוצת פסיפאה | S/2003 J 23 • אאוידה • קלירואי • יורידמה • Jupiter LVI‏ • קורה • סילנה • S/2003 J 4 • ‏Jupiter LIX • פסיפאה • הגמונה • סינופה • ספונדה • אוטונואה • מגאקליטה ‏• Jupiter LXVII • פילופרוסינה • ‏Jupiter LIX • S/2016 J 4 |  |
| מסלול חיצוני | S/2003 J 2 |  |
טאיתו בטול

| --- | --- |

 לידה:  1851 סמן, אתיופיה 
 פטירה:  11 בפברואר 1918 (בגיל 67 בערך) אדיס אבבה, אתיופיה 
 מדינה:  אתיופיה 
 בן או בת זוג:  מנליק השני, קיסר אתיופיה (1883–ערך בלתי־ידוע) 
 
טַאיתוּ בטוּל (לעיתים: טייתו בטול; 1851 בערך–11 בפברואר 1918), קיסרית אתיופיה עקב נישואיה למנליק השני, קיסר אתיופיה.

טאיתו הייתה הבת השלישית מתוך ארבעה ילדים במשפחת אצולה המיוחסת לשושלת הסולומונית ולשושלת יג'ו של בני האורומו.
מוצאה

בני משפחתה מצד אביה היו שליטי סמיאן, צאצאיו של הקיסר סוסוניוס ששלט במאה ה-17. אביה הראס בטול היילה מרים היה פחות ידוע (אף שתוארו היה יותר גבוה) מדודה הדג'אזמאץ' וובה היילה מרים, שהיה שליט רובה של צפון אתיופיה בשנות ה-40 של המאה ה-19 ויריבו של הקיסר תוודרוס השני.
סבתה מצד אביה הייתה בתו של ראס גוגסה, שהיה חבר בשושלת יג'ו של בני האורומו. אלה המירו את דתם מהאסלאם לנצרות וברובה של תקופת השופטים האתיופית היו סגני הקיסרים חסרי-הכח בבירה הקיסרית גונדר. אימה יוובדר הייתה ממשפחת אצולה פשוטה מגונדר. לאחר ארבעה נישואים קודמים לגנרלים ומושלים, נישאה טאיתו למלך מנליק משוואה בשנת 1883, לימים הוא הפך למנליק השני, קיסר אתיופיה. לזוג לא היו ילדים מנישואים אלו.
קיסרית אתיופיה

לטאיתו מיוחסת השפעה רבה על בעלה מנליק שוואה לפני ואחרי הכתרתו לקיסר אתיופיה בשנת 1889. היא נחשבת למי שהובילה את הזרם השמרני בחצר הקיסרות, והתנגדה לעריכת רפורמות והכנסת מודרניזציה למדינה. טאיתו הייתה ידועה בחשדנותה כלפי כוונותיהם של נציגי מדינות אירופה ביחס לאתיופיה. במיוחד מילאה תפקיד מפתח סביב משבר הסכם וואצ'לה. בקרב עדווה, עם פלישתה של איטליה לאתיופיה ממושבת החסות שלה באריתריאה, התלוותה הקיסרית לצבא הקיסרי הכלל-אתיופי, שבראשות הקיסר מנליק השני. הקרב הסתיים בתבוסה צורבת לאיטליה הקולוניאליסטית במרץ 1896.
הקיסרית טאיתו נודעה באישיותה ההחלטית ובהתערבותה הבוטה במאבקים פנימיים בחצר הקיסרות, דבר שהפך אותה לבלתי אהודה, בניגוד לבעלה הקיסר, שנמנע מלהתערב במאבקים הפנימיים. כאשר בריאותו של הקיסר מנליק החלה להידרדר בשנת 1906, החלה טאיתו לצבור כוח פוליטי. היא חילקה משרות שונות לקרובי משפחתה, ובכך עוררה את זעמם של קבוצות אצילים מגונדר ושוואה, כמו גם את זעם קרובי משפחתו של יורש העצר לכס הקיסרי, ליג' ייאסו, לימים הקיסר ייאסו החמישי.
בשנת 1910 הצליחו הגורמים שהתנגדו לקיסרית טאיתו לסלק אותה מהשפעתה על ידי הקמת מועצת עוצרים, בראשות הראס טסמה נאדוו. המועצה שלטה במקום הקיסר, שהיה חולה. הקיסרית הורשתה רק לטפל בבעלה הגוסס. עם מותו של הקיסר בשנת 1913, ירש את מקומו נכדו ליג' ייאסו. טאיתו נאלצה לעזוב את הארמון הקיסרי באדיס ולגלות לארמון הישן שבהר אנטוטו, בקרבת אדיס אבבה, ובשכנות לכנסיית מרים הקדושה, אותה הקימה שנים קודם, ושם הוכתר בעלה לקיסר אתיופיה.
יש הטוענים שטאיתו נטלה חלק בקשר שהוביל להדחת הקיסר ייאסו החמישי בשנת 1916, ולהכתרת זאודיתו לקיסרית אתיופיה. הקיסרית זאודיתו, אשר בעבר הייתה נשואה לאחיינה של טאיתו הראס וולה בטול, הייתה קרובה אליה מאוד, ואפילו הזמינה אותה לשוב ולהתגורר בארמון הקיסרי באדיס-אבבה. טאיתו סירבה להצעה, אולם המשיכה לשמש יועצת סתרים לקיסרית החדשה.
טאיתו העבירה את שנותיה האחרונות בארמון שבהר אנטוטו. בשנת 1917 היא ביקשה מהקיסרית זאודיתו רשות לסיים את חייה במחוז גונדר, אך סורבה. שלושה חודשים לאחר מכן מתה טאיתו ונקברה לצד בעלה, במנזר ביתא מרים, באדיס-אבבה. בשנים 1904–1906 הקים הקיסר מנליק השני אכסניה לצליינים אתיופיים בירושלים ברחוב הנביאים. המבנה הוקדש לכבודה של הקיסרית טאיתו.
הערות שוליים

↑  Chris Prouty notes that her tomb in Addis Ababa states she was born in E.C. 1832 (or 1839/40), while other sources state her date of birth was 1853. "The date of 1850-1 dovetails best with the known facts of her life." (Empress Taytu and Menilek II: Ethiopia 1883-1910, p. 27)
| הקיסרות האתיופית והכנסייה האורתודוקסית האתיופית בירושלים |
| --- | --- | --- |
| מוסדות דת | קִידָאנֵה מִהְרַת - הכנסייה האתיופית • דיר א-סולטאן |  |
| בניינים נוספים | ארמון המלכה החבשית • בית הקיסרית טאיתו • בניין הקונסוליה האתיופית • בית הקיסר מנליק השני |  |
| בני מלוכה אתיופיים שבנו בירושלים | מנליק השני, קיסר אתיופיה • טאיתו בטול • זאודיתו, קיסרית אתיופיה • היילה סלאסי, קיסר אתיופיה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007436073005171  PLWABN: 9810689252305606  BnF: cb121007205 (data)  ISNI: 0000 0000 7821 9230  LCCN: n85300671  NTA: 363570527  SNAC: w6vr0nbh  SUDOC: 029364825  VIAF: 89739682   WorldCat (עם VIAF): 89739682
שבבי שוקולד

| --- | --- |
שבבי שוקולד משוקולד מריר
שבבי שוקולד משוקולד מריר
 
 מאכלים
 סוג:  שוקולד
 מטבח:  אמריקאי
 מוצא:  ארצות הברית
 ממציא:  רות וייקפילד
 תאריך יצירה:  1937
 מרכיבים עיקריים:  חלב סוכר
 
עוגיית שוקולד צ'יפס
שבבי שוקולד או שוקולד צ'יפס (באנגלית: Chocolate chips) הם חתיכות קטנות של שוקולד, לרוב בצורת טיפה עגולה עם בסיס שטוח. בדרך כלל קוטרן פחות מסנטימטר, אבל ניתן למצוא אותן במגוון גדלים. שבבי השוקולד הומצאו למעשה יחד עם עוגיית השוקולד צ'יפס, שמהווה את אחד השימושים העיקריים לשבבים אלו.
מקור

עוגיית השוקולד צ'יפס הומצאה ב-1937 כאשר רות ויקפילד מהפונדק "טול האוס" במסצ'וסטס שילבה בעוגיות שלה חתיכות של טבלת שוקולד מריר של נסטלה, כאשר נגמרה אספקת הקקאו שלה. העוגיות נחלו הצלחה גדולה, וב-1939 חתמה ויקפילד על הסכם עם נסטלה, שבמסגרתו החברה תוסיף את המתכון לעוגיות לאריזת השוקולד, בתמורה לאספקה בלתי מוגבלת של שוקולד עבורה. בתחילה אף הוסיפה נסטלה כלי קטן לחיתוך טבלת השוקולד לצד המוצר. ב-1941 התחילו נסטלה וכמה חברות מתחרות למכור את השוקולד בצורת שבבים. נסטלה אף משווקת מותג בשם "עוגיות טול האוס" על שם הפונדק שבו הומצאו העוגיות.
שבבי השוקולד המקוריים והנפוצים ביותר כוללים שוקולד מריר, אך ישנן גם וריאציות בטעמים שונים: שוקולד לבן, שוקולד חלב, שוקולד מנטה ואף שבבי שוקולד עם חמאת בוטנים.
שימושים

ניתן להשתמש בשבבי שוקולד בקינוחים שונים כמו עוגיות, פנקייק, ופלים, עוגות, מאפין וכדומה. משתמשים בהם גם במוצרי מזון שונים כמו חטיפי גרנולה או גלידה.
ניתן גם להמיס את שבבי השוקולד והם משמשים לעיתים כתחליף לשוקולד מומס במתכוני אפייה. אולם מכיוון שהם מתוכננים לשמור על צורתם בעת אפייה, הם מכילים פחות חמאת קקאו משוקולד לאפייה. הדבר עלול להקשות על השימוש בהם בצורתם המומסת.
פופולריות

היום שבבי השוקולד הם מרכיב פופולרי במתכוני אפייה ועוגיית השוקולד צ'יפס נחשבת כקינוח מערבי פופולרי, ואחד הקינוחים האמריקאיים המסורתיים. עוגיות אלו נפוצות גם באוסטרליה, בקנדה ובאירופה, בין היתר. נסטלה וחברת הרשי נמנות עם היצרניות המובילות של עוגיות שוקולד צ'יפס.
הערות שוליים

↑  Chocolate Chip Cookies: Chip versus Morsel. האזכורים המוקדמים ביותר של מתכונים ופרסומות לשבבי השוקולד הם מאביב 1941. פרסומות ומתכונים מהעיתונות משנת 1940 וקודם לכן מציינים תמיד שיש לחתוך את השוקולד לריבועים.
היי בייב

| --- | --- |
 סינגל בביצוע טונה
 מתוך האלבום מזרח פרוע
 יצא לאור:  17 בדצמבר 2021
 סוגה:  ראפ רוק
 שפה:  עברית
 חברת תקליטים:  נענע דיסק
 כתיבה:  איתי זבולון
 לחן:  איתי זבולון וניר דנן
 הפקה:  ניר דנן ויקיר בן טוב
 
"היי בייב" הוא סינגל מאת הראפר הישראלי טונה, מתוך אלבום האולפן הרביעי שלו, מזרח פרוע (2021). הסינגל יצא לאור ב־17 בדצמבר 2021, בהפצת חברת התקליטים נענע דיסק.
השיר היה לשיר המושמע ביותר בספוטיפיי בישראל לשנת 2022.
רקע והרכב

השיר הוא הרצועה הרביעית באלבומו הרביעי של טונה, "מזרח פרוע". השיר מדבר על פרידה אותה יזם הזמר מבת זוגו. במהלך השיר הזמר מתאר את תחושותיו השונות, המעבר מבלבול לתסכול ולאובדן חושים.
הצלחה מסחרית

באוגוסט 2023, חברת ספוטיפיי פרסמה את נתוני ההשמעות שלה ביחס לחודשים יולי-אוגוסט, והשיר היה לשיר ה-11 המושמע ביותר בחודשים אלו בישראל.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022–2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022–2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022–2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022–2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 19 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 2 |  |
|  ישראל | העשירייה | 5 |  |
|  ישראל | היטליסט | 26  |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 10 |  |
|  ישראל | העשירייה | 10 |  |
הערות שוליים

↑  וואלה! תרבות‏, עדן חסון וטונה מובילים את רשימות ההשמעה בספוטיפיי ואפל מיוזיק ב-2022, באתר וואלה, 30 בנובמבר 2022
↑  Tuna - טונה – Hey Babe - היי בייב, נבדק ב-2022-03-04
↑  רינת קרמר יבלינוביץ, ‏תרימו לי להיט: אלו השירים המושמעים ביותר הקיץ, באתר "סרוגים", 31 באוגוסט 2023
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏11 בפברואר 2025
יוקסטה (ירח)

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  צדק
 תאריך גילוי:  23 בנובמבר 2000 
 מגלה:  סקוט שפרד, דייוויד ג'וויט, ינגה פרננדס 
 על שם:  יוקסטה 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  20,723,000 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.2874
 זמן הקפה:  609.427 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  2.45 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  146°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  5 ק"מ
 שטח פנים:  84.95 קמ"ר
 נפח:  74 קמ"ק
 מסה:  ‎1.9483×1014‎ ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  2.6 גרם/סמ"ק
 תאוצת הכובד בקו המשווה:  0.00081 מטר לשנייה בריבוע
 אלבדו:  0.04
 בהירות נראית:  21.8
 מהירות מילוט:  0.003055 ק"מ/שנייה
 
יוקסטה (באנגלית: Iocaste) הוא אחד מירחיו של כוכב הלכת  צדק. יוקסטה התגלה בשנת 2000 על ידי קבוצת אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי בהדרכת סקוט שפרד וקוטלג בשם S/2000 J 3. באוקטובר 2002 קיבל יוקסטה את שמו, על שם יוקסטה, אמו של אדיפוס מהמיתולוגיה היוונית.
רדיוס מסלול הקפתו של יוקסטה סביב צדק הוא 20,723,000 ק"מ ומשך זמן הקפתו הוא 609.427 ימים. קוטרו של יוקסטה 5 קילומטרים והוא משתייך לקבוצת הירחים אננקה, קבוצת ירחים הקרויה על שם הירח אננקה, וירחיה מקיפים את צדק במרחק של 19.3 עד 22.7 מיליון ק"מ.
| 95 ירחי צדק |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים | מטיס • אדרסטאה • אמלתאה • תבה |  |
| הירחים הגליליאניים | איו • אירופה • גנימד • קליסטו |  |
| קבוצת תמיסטו | תמיסטו |  |
| קבוצת הימליה | לדה • הימליה • ארסה  • פאנדיה  • ליסיתאה • אלרה • דיה • S/2018 J 2 • S/2011 J 3 |  |
| קבוצת קארפו | קארפו • S/2018 J 4 |  |
| ולטודו | ולטודו |  |
| קבוצת אננקה (עיקריים) | יואנתה • יוקסטה • פרקסידייק • הרפלייקה • תיאונה • אננקה |  |
| קבוצת אננקה (שוליים) | יופורי • יופמה‏ • Jupiter LII • Jupiter LV • תלקסינואי • הליקה • אורתוסאי • S/2003 J 16 • נימה • הרמיפה •  Jupiter LIV‏ • Jupiter LXVIII‏ • Jupiter LXIV • Jupiter LXX • S/2021 J 3 • S/2021 J 2 • S/2022 J 3 S/2021 J 3 • |  |
| קבוצת קארמה | הרס • אייטנה • קאלה  • טייגטה • Jupiter LXI • קלדינה • S/2003 J 10 • ארינומה • קליקורה • קליקה • קארמה • פסיתאי • יוקלדה  • ארקה • איסונואי • ‏S/2003 J 9‏ • אירנה •‏ Jupiter LXVI • Jupiter LXIX •‏ Jupiter LXIII • ‏Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • S/2003 J 24‏ • S/2016 J 3 • S/2018 J 3 • S/2021 J 4 • S/2021 J 5 • S/2021 J 6 • S/2022 J 1 • S/2022 J 2 |  |
| קבוצת פסיפאה | S/2003 J 23 • אאוידה • קלירואי • יורידמה • Jupiter LVI‏ • קורה • סילנה • S/2003 J 4 • ‏Jupiter LIX • פסיפאה • הגמונה • סינופה • ספונדה • אוטונואה • מגאקליטה ‏• Jupiter LXVII • פילופרוסינה • ‏Jupiter LIX • S/2016 J 4 |  |
| מסלול חיצוני | S/2003 J 2 |  |
דפניס (ירח)

| --- | --- |
הירח דפניס כפי שצולם על ידי קאסיני ב-16 בינואר 2017.
הירח דפניס כפי שצולם על ידי קאסיני ב-16 בינואר 2017.
 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  שבתאי
 תאריך גילוי:  6 במאי 2005
 מגלה:  הגשושית קאסיני
 על שם:  דפניס 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  136,505 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.0000331±0.0000062
 זמן הקפה:  594.0798 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  16.67 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  0.0036°±0.0013°°
 מאפיינים פיזיים
 רדיוס קו משווה:  3.8±0.8 קילומטר
 ממדים:  7.6 ק"מ
 שטח פנים:  200 קמ"ר
 מסה:  ‎7.7×1014‎ ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  0.34±0.26 גרם/סמ"ק
 אלבדו:  0.5
 בהירות נראית:  24
 מהירות מילוט:  0.0001–0.0004 ק"מ/שנייה
 טמפרטורה ממוצעת:  78 K
 
דפניס (נקרא גם Saturn XXXV) הוא ירחו של כוכב הלכת שבתאי. לאחר גילוי קיבל את שמו הזמני - S/2005 S 1. קוטרו של דפניס הוא 8 קילומטרים והוא מקיף את שבתאי ברווח קילר שבתוך טבעת A.
שם

את שמו, קיבל דפניס בשנת 2006 על שם דפניס אשר היה בנם של הרמס ונימפה מסיציליה.
גילוי

עוד לפני שתועד, קיומו של ירח במקום אשר בו דפניס ממוקם שוער בעקבות גלי הכבידה אשר נצפו ברווח קילר בטבעת A של שבתאי.
דפניס התגלה על ידי הגשושית קאסיני ב-6 במאי 2005. התמונות אשר בעזרתן התגלה התקבלו בקאסיני ב-1 במאי 2005.
הירח נמצא לאחר מכן ב-32 תמונות באיכות ירודה של טבעת F של שבתאי ב-13 באפריל 2005 ובשתי תמונות באיכות גבוהה (רזולוציה של 3.54 ק"מ לפיקסל) ב-2 במאי 2005.
מסלול

נטיית המסלול והאקסצנטריות של דפניס קטנים מאוד, אבל קיימים.
האקסצנטריות של 0.00003 של דפניס גורמת להתרחקות של 9 קילומטרים בינו לבין שבתאי, ונטיית המסלול שלו גורמת לו לתנועות עלייה וירידה של 17 קילומטרים במסלולו.
רווח קילר, אשר בתוכו ממוקם דפניס, בעל רוחב של 42 קילומטרים.
לויתן (אסטרואיד)

|  כוכב האם |
| --- | --- |
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  אסטרואיד
 סיווג ספקטרלי:  אסטרואיד טיפוס-B 
 קטגוריה:  חגורת האסטרואידים 
 מיקום:  חגורת האסטרואידים
 שמות חלופיים:  YA9‏ 1979
 תאריך גילוי:  24 בדצמבר 1974
 מגלה:  לודמילה זוראבלבה
 על שם:  יצחק לויתן 
 מקום גילוי:  מצפה הכוכבים האסטרופיזיקאי של קרים 
 מאפיינים מסלוליים
 אפואפסיד:  398,148,525 ק"מ (2.6614585 AU)
 פריאפסיד:  308,003,990 ק"מ (2.0588795 AU)
 ציר חצי-ראשי:  2.3608334 יחידה אסטרונומית, 2.361555414448281±0.00000000033891 יחידה אסטרונומית
 אקסצנטריות:  0.1276559
 זמן הקפה:  1,324.3813980 ימים
 נטיית מסלול:  2.27338°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  14.765±0.251 קילומטר
 זמן סיבוב עצמי:  5.6143 שעה
 אלבדו:  0.056 
 בהירות מוחלטת:  12.8
 
לויתן (בשמו הרשמי: 3566 Levitan) הוא אסטרואיד הנמצא בחגורת האסטרואידים, ושהתגלה על ידי לודמילה זוראולוה, אסטרונומית רוסיה ב-24 בדצמבר 1974 במצפה כוכבים בחצי האי קרים. האסטרואיד נקרא על שמו של הצייר היהודי-רוסי יצחק לויתן.
מהפכת אוקטובר

"הבולשביק", ציורו של בוריס קוסטודייב, 1920
מהפכת אוקטובר (ברוסית: Октябрьская революция), הידועה גם כמהפכה הבולשביקית, היא מהפכה שהתחוללה ברוסיה בין 24 ל-25 באוקטובר 1917 (על פי הלוח היוליאני שהיה בשימוש ברוסיה באותה עת; 6 – 7 בנובמבר על פי הלוח הגרגוריאני הנוכחי). במהפכה זו הפילו הבולשביקים, בראשות ולדימיר איליץ' לנין, את ממשלת אלכסנדר קרנסקי. מהפכת אוקטובר הביאה להקמת שלטון קומוניסטי בברית המועצות, שהתקיים עד 1991.
מהפכת אוקטובר הייתה השלב השני במהפכה הרוסית של 1917. קדמה לה מהפכת פברואר, שבה עבר השלטון מידי הצאר, ניקולאי השני מבית רומנוב, אל גאורגי לבוב שעמד בראש הליברלים. כך הגיע לקיצו שלטון הצארים בן חמש מאות השנים. ביולי 1917 עבר השלטון מלבוב לאלכסנדר קרנסקי. שנה אחר כך, ב-17 ביולי 1918, הוצאו להורג הצאר ומשפחתו, כולל חמשת ילדיו שהיו בין הגילים 13 עד 22.
על אף שההשתלטות הבולשביקית זכתה לתמיכה בקרב הפועלים בערים הגדולות וחלק מיחידות הצבא, דעת הקהל הרוסית הייתה אדישה אליה ברובה, ורבים הניחו שמדובר באפיזודה (רדיקלית) חולפת שלא תחזיק מעמד זמן רב. לצד זאת הבולשביקים ניצלו את אי הוודאות כדי לבסס את מנגנוני השליטה שלהם ולכונן בהצלחה דיקטטורה חד מפלגתית.
7 בנובמבר מצוין כ"יום המהפכה הבולשביקית", שהיה חג לאומי בברית המועצות, ונערך בו מצעד המפלגה הקומוניסטית בכיכר האדומה שבמוסקבה. החג נחגג גם בערי הבירה של הגוש הקומוניסטי, ועדיין נחגג בבלארוס, בקירגיזסטן ובטרנסניסטריה, וכן על ידי מפלגות קומוניסטיות ברחבי העולם.
הממשל החדש

בעקבות הפלת ממשלת המעבר הרוסית, ובהתאם להחלטת הוועידה של הסובייטים, הוקמה ממשלה חדשה בראשות ולדימיר לנין. הממשלה כונתה "מועצת הקומיסרים העממיים", וכל חבר בה היה "קומיסר עממי". הממשלה החדשה שהורכבה ב-8 בנובמבר 1917 כללה:
יושב ראש - ולדימיר לנין
קומיסר לענייני פנים - אלכסיי ריקוב
קומיסר לענייני חקלאות - ולדמיר מיליוטין. לאחר כשבועיים בתפקיד התפטר בשל אי-הסכמתו עם מדיניות הממשלה ובמקומו מונה אלכסנדר שליכטר.
קומיסר לענייני העבודה - אלכסנדר שליאפניקוב
קומיסר לענייני צבא וצי - ועדה בהשתתפות ולדימיר אנטונוב-אובסיינקו, ניקולאי קרילנקו ופבל דיבנקו
קומיסר למסחר ותעשייה - ויקטור נוגין
קומיסר האוצר - איוואן סקבורצוב
קומיסר החינוך - אנטולי לונצ'רסקי
קומיסר לענייני חוץ - לאון טרוצקי
קומיסר לענייני משפט - גאוגרי אופוקוב
קומיסר לענייני מזון - איוואן טאודורוביץ'
קומיסר לענייני דואר - ניקולאי אבילוב
קומיסר לענייני מיעוטים - יוסיף סטלין
רובם נהרגו במהלך הטיהורים הגדולים בשנות השלושים של המאה ה-20. לאון טרוצקי נרצח במקסיקו על ידי מתנקש בשנת 1940.
ראו גם

מהפכת פברואר
לקריאה נוספת

ס"א סמית, המהפכה הרוסית, מסדרת "מבוא קצר מאוד" של אוניברסיטת אוקספורד, (תרגום מאנגלית: דרורה בלישה), תל אביב: ידיעות ספרים, 2008.
מארק פרו וז'אק ברטן, מהפכה ומלחמת אזרחים ברוסיה, בתוך: פייר וידאל-נאקה (עורך), תולדות העולם, תל אביב: הוצאת ידיעות אחרונות, 1993, עמ' 254–255.
ג'ון ריד, עשרת הימים שזיעזעו את העולם, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1992.
Михаил Зыгарь, Империя должна умеретьː история русских революций в лицах 1900-1917, Москва: ООО «Альпина Паблишер», 2017. (בתרגום לאנגלית: Mikhail Zygar, The Empire Must Die : Russia's Revolutionary Collapse, 1900-1917, INGRAM PUBLISHER SERVICES US, 2017).
הערות שוליים

1 2 3  Sean McMeekin, The Russian Revolution: A New History, Basic Books, 2017-05-30, ISBN 978-0-465-09497-4. (באנגלית)
↑  יוסף קרוק, תחת דגלן של שלוש מהפכות - כרך ב', תל אביב, מחברות לספרות, 1970, עמ' 322-316.
↑  Scott Baldwin Smith, Captives of Revolution: The Socialist Revolutionaries and the Bolshevik Dictatorship, 1918–1923, University of Pittsburgh Pre, 2011-04, ISBN 978-0-8229-7779-7. (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4043429-1  NARA: 10638835  NKC: ph138781
אייטנה

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  צדק
 תאריך גילוי:  11 בדצמבר 2001 
 מגלה:  סקוט שפרד, דייוויד ג'וויט, ג'אן קליינה 
 על שם:  אטנה 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  22,285,000 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.3927
 זמן הקפה:  679.641 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  2.31 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  165.56°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  3 ק"מ
 מסה:  ‎4.5×1013‎ ק"ג
 תאוצת הכובד בקו המשווה:  0.0012 מטר לשנייה בריבוע
 אלבדו:  0.04
 בהירות נראית:  22.7 
 
אייטנה (ידוע גם בשם Jupiter XXXI) הוא ירחו של כוכב הלכת צדק. אייטנה התגלה בשנת 2001 על ידי קבוצת אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי שהודרכה על ידי סקוט שפרד וקוטלג בשם S/2001 J 11.
קוטרו של אייטנה הוא 3 קילומטרים ומהירות הקפתו סביב צדק היא 2.31 קילומטר לשנייה. רדיוס מסלולו של אייטנה סביב צדק הוא 22,285,000 ק"מ ומשך זמן הקפתו סביב צדק הוא 679.641 ימים.
אייטנה משתייך לקבוצת הירחים קארמה אשר קרויה על שם הירח קארמה. קבוצה זו היא קבוצה של ירחים שהמשותף להם הוא היותם ירחים לא-רגילים שמסלולם סביב צדק הוא בין 23 ל-24 מיליון קילומטר ובנטייה של כ-165°.
| 95 ירחי צדק |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים | מטיס • אדרסטאה • אמלתאה • תבה |  |
| הירחים הגליליאניים | איו • אירופה • גנימד • קליסטו |  |
| קבוצת תמיסטו | תמיסטו |  |
| קבוצת הימליה | לדה • הימליה • ארסה  • פאנדיה  • ליסיתאה • אלרה • דיה • S/2018 J 2 • S/2011 J 3 |  |
| קבוצת קארפו | קארפו • S/2018 J 4 |  |
| ולטודו | ולטודו |  |
| קבוצת אננקה (עיקריים) | יואנתה • יוקסטה • פרקסידייק • הרפלייקה • תיאונה • אננקה |  |
| קבוצת אננקה (שוליים) | יופורי • יופמה‏ • Jupiter LII • Jupiter LV • תלקסינואי • הליקה • אורתוסאי • S/2003 J 16 • נימה • הרמיפה •  Jupiter LIV‏ • Jupiter LXVIII‏ • Jupiter LXIV • Jupiter LXX • S/2021 J 3 • S/2021 J 2 • S/2022 J 3 S/2021 J 3 • |  |
| קבוצת קארמה | הרס • אייטנה • קאלה  • טייגטה • Jupiter LXI • קלדינה • S/2003 J 10 • ארינומה • קליקורה • קליקה • קארמה • פסיתאי • יוקלדה  • ארקה • איסונואי • ‏S/2003 J 9‏ • אירנה •‏ Jupiter LXVI • Jupiter LXIX •‏ Jupiter LXIII • ‏Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • S/2003 J 24‏ • S/2016 J 3 • S/2018 J 3 • S/2021 J 4 • S/2021 J 5 • S/2021 J 6 • S/2022 J 1 • S/2022 J 2 |  |
| קבוצת פסיפאה | S/2003 J 23 • אאוידה • קלירואי • יורידמה • Jupiter LVI‏ • קורה • סילנה • S/2003 J 4 • ‏Jupiter LIX • פסיפאה • הגמונה • סינופה • ספונדה • אוטונואה • מגאקליטה ‏• Jupiter LXVII • פילופרוסינה • ‏Jupiter LIX • S/2016 J 4 |  |
| מסלול חיצוני | S/2003 J 2 |  |
ארוס (אסטרואיד)

| --- | --- |

האסטרואיד ארוס
 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  אסטרואיד
 סיווג ספקטרלי:  אסטרואיד טיפוס-s
 קטגוריה:  אסטרואידי אמור
 מיקום:  בין כדור הארץ למאדים
 תאריך גילוי:  13 באוגוסט 1898
 מגלה:  קרל גוסטב וויט ואוגוסט שרלואה
 על שם:  ארוס 
 מקום גילוי:  מצפה הכוכבים של ברלין 
 מאפיינים מסלוליים
 אפואפסיד:  266,762,000 ק"מ (1.783 AU)
 פריאפסיד:  169,548,000 ק"מ (1.133 AU)
 ציר חצי-ראשי:  1.458181334135072±0.00000000015678 יחידה אסטרונומית
 אקסצנטריות:  0.223
 זמן הקפה:  643.219 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  24.36 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  10.8277255953075±0.0000011579 מעלה
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  34.4×11.2×11.2 ק"מ
 שטח פנים:  16.84 קמ"ר
 מסה:  ‎6.69×1015 ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  2.67 גרם/סמ"ק
 תאוצת הכובד בקו המשווה:  0.0059 מטר/שנייה² מטר/שנייה2
 זמן סיבוב עצמי:  0.2194 ימים
 אלבדו:  0.25
 בהירות מוחלטת:  10.41 
 מהירות מילוט:  0.0103 ק"מ/שנייה
 טמפרטורה ממוצעת:  127 K
 
מכתש בקוטר כ-5 ק"מ על פני ארוס
ארוס (שם מלא: 433 ארוס; באנגלית: Eros‏ 433) הוא אסטרואיד, השייך לקבוצת אסטרואידי אמור. השני בגודלו בקבוצת הגופים קרובי ארץ, אחרי גנימד. אחד האסטרואידים הראשונים שגשושית התקרבה אליו (ב-1998), והאסטרואיד הראשון שגשושית כזו הקיפה אותו (ב-2000) ואף נחתה עליו (ב-2001).
גילוי ומחקר

האסטרואיד ארוס התגלה ב-13 באוגוסט 1898 על ידי האסטרונום הגרמני קרל גוסטב וויט, שעבד בברלין והאסטרונום הצרפתי אוגוסט שרלואה, שעבד בניס, כל אחד מהם בנפרד. הוא כונה ארוס על שם אל האהבה היווני והמספר 433 המופיע לפני שמו באנגלית מציין את היותו האסטרואיד ה-433 שהתגלה למדע (הראשון הוא קרס, הקרוי באנגלית - 1 Ceres, השני פאלאס - 2 Pallas, וכו').
ב-17 בפברואר 1996 שיגרה נאס"א חללית מחקר, שכעבור כשנה כונתה NEAR Shoemaker, על שם המדען יוג'ין שומייקר, שנפטר ב-1997. החללית התקרבה לארוס לראשונה בינואר 1998, נכנסה למסלול סביבו ב-14 בפברואר 2000 ונחתה על פניו ב-12 בפברואר 2001. היא שידרה את ממצאיה הרבים, לרבות צילומים, לאורך כל התקופה הזו והמשיכה בכך גם כמעט חודש לאחר הנחיתה, עד שככל הנראה הקור השורר על פני האסטרואיד שיתק את מכשיריה.