תעסוקת אוטיסטים

המשרד הראשי של חברת SAP בוולדורף, גרמניה, חברת עיצוב ומכירות תוכנה שנוהגת בהעדפה מתקנת לטובת עובדים אוטיסטים.
תעסוקת אוטיסטים היא נושא חברתי וכלכלי. לאנשים עם אוטיזם יש את אחד משיעורי התעסוקה הנמוכים ביותר בקרב עובדים עם מוגבלות, כאשר בין 76% ל-90% מהאוטיסטים היו מובטלים באירופה ב-2014 וכ-85% בארצות הברית ב-2023. באופן דומה, בבריטניה 71% מהמבוגרים האוטיסטים מובטלים. זאת למרות העובדה ש"כ-50% מהאנשים עם הפרעת הספקטרום האוטיסטי (ASD) הם בעלי מנת משכל בטווח הממוצע עד גבוה ואין להם צרכים פיזיים נוספים". מבוגרים אוטיסטים צעירים הם הקבוצה המובטלת ביותר בהשוואה לאנשים עם לקויות למידה, לקויות שכליות או לקויות דיבור/שפה.
רוב האנשים המאובחנים עם הפרעת הספקטרום האוטיסטי רוצים ומסוגלים לעבוד, ויש דוגמאות שהתפרסמו לאוטיסטים שהגיעו לקריירה מצליחה. מצד שני, אוטיסטים רבים מוחזקים זה מכבר במוסדות מיוחדים, ומספרים גדולים אף יותר נשארים תלויים במשפחותיהם. הסיכויים הנמוכים ביותר לתעסוקה הם לאנשים לא מילוליים עם הפרעות התנהגותיות, אך גם מבוגרים בעלי תפקוד גבוה עם אוטיזם הם לעיתים קרובות בתת-תעסוקה, ואפשרויות העבודה שלהם מוגבלות לעבודות הדורשות מיומנות נמוכה, חלקית ולא רציפה בסדנאות מוגנות. כמו כן, מדינות רבות עם חוקים נגד אפליה המבוססים על מוגבלויות שונות, פוטרות לעיתים קרובות הפרעות על הספקטרום האוטיסטי מאחר שחברות וארגונים רבים פועלים נגד הכללתם בחוקים.
מגוון רחב של קריירות ותפקידים עשויים להיות נגישים, אם כי תפקידים הדורשים אינטראקציה אנושית מועטה הם מועדפים, וקשורים להצלחה רבה יותר. מגזרים כמו מודיעין ועיבוד מידע בצבא, תעשיית האירוח והמסעדנות, תרגום וקופירייטינג, טכנולוגיית מידע, אמנות, מלאכת יד, מכניקה וטבע, חקלאות וגידול בעלי חיים מבוקשים ומותאמים במיוחד.
מספר בעיות בשיעור תעסוקה נמוך (ופיטורי עובדים בשיעור גבוה) של אנשים עם ASD זוהו בספרות:
קשיים באינטראקציה עם ממונים ועמיתים לעבודה, הנובעים מחולשתם של אנשים אוטיסטים בהבנת קשרים חברתיים. הדוגמאות כוללות "לא לבקש עזרה בעת הצורך או לאתר עבודה אחרת הזקוקה להשלמה, כאשר הממונים עליהם לא היו זמינים" ו"אי התאמה לאחר שהגיבו למשוב על ידי ויכוח עם הממונים וסירוב לתקן את עבודתם".
רגישות יתר תחושתית
חוסר סובלנות של מעסיקים לפרטים אלה, אף על פי שניתן לתקן בעיות כאלה בקלות באמצעות הכשרה מתאימה והתאמות לעבודה בעלות נמוכה.
אפליה תכופה בשוק העבודה מפחיתה את הסיכויים של אוטיסטים, שלעיתים קרובות הם גם קורבנות של ארגון סביבת וסדרי עבודה שאינם מתאימים. ניתן לנקוט מספר אמצעים לפתרון קשיים אלו, לרבות אימון לתפקיד, והתאמת תנאי העבודה מבחינת תחושתיות ושעות עבודה. חברות מסוימות נוהגות בהעדפה מתקנת, במיוחד במגזר ה-IT, שבו אנשים אוטיסטים "בעלי תפקוד גבוה" נתפסים כנכס תחרותי.
עם זאת, למאמצים אלו הייתה בעיקר השפעה קוסמטית, והם לא הביאו לשיפור מובהק סטטיסטית בתוצאות התעסוקה של מבוגרים אוטיסטים. במאמר בפורבס מ-2021 כתב מייקל ס. ברניק (אנ'):
1. יוזמות העסקת אוטיסטים על ידי מעסיקים גדולים ממשיכות לגדול במספרן, אך הן משפיעות על אחוז קטן מאוד מאוכלוסיית המבוגרים האוטיסטים.
2. אוניברסיטאות, עמותות גדולות וקרנות פיגרו אחרי המגזר הפרטי בגיוס אוטיסטים, אף על פי שעל פי מטרותיהן, הן צריכות להיות המובילות.
3. "יתרון הכישרון האוטיסטי" הוא ביטוי נפוץ בקרב תומכים, המקושר בדרך כלל עם כישורים טכניים, כישורי זיכרון או כמה צורות של כישורי ידע. אבל השנים האחרונות הראו שהמיומנויות הטכניות נוכחות רק בחלק קטן מאוכלוסיית האוטיסטים הבוגרת, וכישורי הזיכרון והידע אינם משתלבים בקלות בשוק העבודה.
4. אנו לומדים ש"מקום עבודה ידידותי לאוטיזם" צריך להיות הרבה יותר מאשר שינויים בתאורה או בסאונד... מקום העבודה האמיתי ה"ידידותי לאוטיזם" יהיה אחד עם תרבות שמאזנת בין צרכים עסקיים לצורות של סבלנות וגמישות רבה יותר.
5. אנו לומדים את החשיבות של טיפול במחלות נלוות שיש להן קשר נוירולוגי לאוטיזם. מחלות נלוות כמו הפרעה טורדנית-כפייתית, הפרעת חרדה והפרעת דיכאון מג'ורי... מביאות למכשולים בדרך להצלחה בעבודה, שהם חמורים הרבה יותר מאשר אי יצירת קשר עין או הבנת רמזים חברתיים.