ראם מקראי
הערות שוליים

↑  פעמים אחדות במקרא "רים" במדרש תנאים (דברים לג יז) "רימן"
↑  ובהמשך (במדבר, כ"ד, ח') הפסוק מופיע שוב אך במקום מוציאם נכתב מוציאו
↑  הגמרא דורשת את הראם ככינוי לשד, ראו: תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ס"ח, עמוד ב'
↑  רש"י ואונקלוס
↑  רס"ג, ראב"ע, רבנו בחיי בן אשר, דעת זקנים, ספורנו, אבן ג'נאח ועוד
↑  רבי טוביה בן אליעזר, במדרש לקח טוב על הפסוק כותב: "ולפי שכח ראם גדול מן החיות, הזכיר את הראם. ואמרו הרואים שראוהו שהוא גדול מן הגמל, וקרניו חדודות כמו חרב והן ארוכות יותר מחמש אמות, ואין כל בריה יכולה לעמוד לפניו"
↑  רבי שלמה פרחון איחד את הפירושים וכתב שהראם נקרא כן בשל גובה צווארו, ראו מחברת הערוך אות ר ערך ראם
↑  רבי דוד קמחי, ספר השרשים, ערך ראם
↑  ראו למשל רבי חזקיה דה סילוה, פרי חדש, או"ח פ א ב
↑  כך בתנ"ך המלך ג'יימס ועוד
↑  דברים, ל"ג, י"ז
1 2  איוב, ל"ט, י'–י"ב
↑  וקרני ראם קרניו דברים, ל"ג, י"ז, רד"ק בפירושו מסביר שמדובר במספר ראמים, רבי אליעזר אשכנזי ואחרים חולקים על קביעה זו
↑  ישעיהו, ל"ד, ז'
↑  "ותרם כראם קרני" תהלים, צ"ב, י"א
↑  "מקרני רמים עניתני" תהלים, כ"ב, כ"א
↑  הראם מקביל לשור במובאות מישעיהו, דברים ותהילים כט
↑  ספרי וזאת הברכה פיסקא יב
↑  מזמור כב, מבוא בילקוט שמעוני תהלים רמז תתקמה
↑  המדרש מסתפק אם זה היה לאורך או לרוחב
↑  הגר"א, פירוש על האגדות, ב"ב עג:
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ע"ג, עמוד ב'
↑  רמב"ן דרשה לראש השנה; רשב"ם במקום; מהרש"א במקום
↑  הגר"א, פירוש על האגדות, ב"ב עג:
↑  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף קי"ג, עמוד ב'
↑  רבי יוסף חיים מבגדאד, בן יהוידע, זבחים קיג:
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ג', עמוד ב'
↑  ראו: הרב יעקב ישראל סטל, ‏מסרק מקרני ראמים ליטול בו 'ביצי כינים', המעין תשרי תשע"א
↑  פרק צב אות י
↑  בראשית רבה, פרשה ל"א, פסקה י"ג
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ע"ד, עמוד ב'
↑  ההקבלה מהווה גם ביסוס לאגדת דוד והראם, שכן מסופרת אגדה דומה גם על ימאים שעלו על גבי לוויתן, ראו: איתן לוין, בעקבות הראם, חקר ועיון במדעי היהדות, חיפה תשל"ו, עמ' 138 - 141
↑  החיד"א, מדבר קדמות, מערכת ק אות יב, באתר היברובוקס
↑  חיים מאיר הורוויץ, אגדת אגדות, ברלין תרמ"א עמ' 35, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) הועתק על ידי יהודה דוד אייזנשטיין באוצר מדרשים חלק ב' עמוד 504
↑  רבי אברהם יגל, בית יער הלבנון, ספר רביעי פרקים 45–46 עמ' 106-112
↑  אהרן מרקוס, ברזילי, מוסד הרב קוק תשמ"ג, עמ' 68-69
↑  בישעיהו לד ז רס"ג מתרגם "ג'אמוס", זיהוי זה גם לא סביר שכן הג'אמוס הובא לארץ רק לאחר הכיבושים האסלאמיים
↑  פירוש רב סעדיה גאון על התורה, מהדורת יוסף קאפח, עמ' קס, הערה 7
↑  אריסטו, היסטוריה אנימליום, ספר ב חלק א
↑  נתן סליפקין, יצורי הפלא במדרש ובמדע, הוצאת מגיד ירושלים 2018, עמ' 11
↑  צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996  – לוחות UT 62 (שו' 1–29) ו־49 I
1 2  משה רענן, בכור שורו הדר לו וקרני ראם קרניו – שור הבר, באתר פורטל הדף היומי
↑  אלקנה ביליק, הראם, בית מקרא, גיליון נד ג, 1972, עמ' 382-386, באתר JSTOR יהודה פליקס, ראם תאו ושור הבר, לשוננו, מד ב, תש"ם, עמ' 124-137; אליעזר חניאל, הראם (שור הבר), לשוננו, גיליון א ג, כסליו תרפ"ט, עמ' 228-233, באתר JSTOR
↑  ישראל מאיר לוינגר ומנחם דור, שבע החיות הטהורות, תורה ומדע (קובץ), גיליון ד תשל"ה, עמ' 47–49, באתר אוצר החכמה
↑  זהר עמר, רם בוכניק וגיא בר-עוז, זיהוי החיות הטהורות שבמקרא לאור מחקר הארכאו-זואולוגיה, קתדרה 132 (תשס"ט), עמ' 33–54 (ארכיון)
↑  מנחם דור, החי בימי המקרא המשנה והתלמוד, עמ' 37-40
↑  ספר ישעיהו, פרק נ"א, פסוק כ'
הקרנף זוהה לעיתים כראם המקראי, בציור: הקרנף של דירר