stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
באטמן: ארקהם
המשחקים בסדרה

באטמן: ארקהם אסיילום (2009) - במשחק זה באטמן מנסה לעצור את מזימתו של הג'וקר להשתלט על המוסד הפסיכיאטרי ארקהם ולגנוב את  הכימיקל הסטרואידי שנקרא "טיטאן" שיהפוך אותו לחזק בעולם עם צבא של מפלצות   בעלות  כוחו הפיזי של נבל-העל ביין.
באטמן: ארקהם סיטי (2011) - שיא עימותו של באטמן עם הג'וקר  ועם עוד נבלים במקביל, ניסיון לגלות ולעצור את "פרוטוקול עשר", מזימה של פרופסור הוגו סטריינג'.
באטמן: ארקהם אוריג'ינס (2013) - פריקוול לשני המשחקים הקודמים, שבהם רואים את באטמן בשנותיו הראשונות בפעולה, ובניסיונו לעצור את המסיכה השחורה, שהוציא חוזה על איש העטלף ואסף שמונה מתנקשים מהטובים בעולם.
באטמן: ארקהם נייט (2015) - המשחק המסיים של טרילוגיית המשחקים בציר הזמן. במשחק זה, הדחליל משתלט על העיר ומאיים להרוס אותה עם גז הפחד שלו ובנוסף, מוצגת דמות נבל חדשה לעולם של באטמן, הארקהם נייט.
מסכת ראש השנה

מסכת ראש השנה, דפוס ראם, וילנא, 1881
מַסֶּכֶת רֹאשׁ הַשָּׁנָה היא המסכת השמינית בסדר מועד לפי סדר המשניות, במסכת זו ארבעה פרקים ובתלמוד הבבלי על מסכת זו יש 34 דפים.
המסכת עוסקת בפרטי ההלכות של לוח השנה העברי, קידוש החודש, הלכות תקיעת שופר, והלכות ברכות התפילה התלויות בהם.
מיקומה של המסכת בסדר מועד

לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, לאחר שהסתיים הדיון בשבת וכל המועדים (פסח, יום הכיפורים, שבועות וסוכות) ועניינם, המועד האחרון המוזכר בכתוב הוא ראש השנה ולכן סודרה מסכת ראש השנה אחר מסכת ביצה העוסקת בדיני יום טוב.
כאמור, בסדר מסכתות המשנה וכן בסדר המסכתות בתלמוד בבלי העוקב אחר אותו הסדר, מסכת ראש השנה היא המסכת השמינית בסדר מועד ובאה לאחר מסכת ביצה. אך במהדורות המודפסות של התלמוד שוּנה הסדר, וראש השנה היא המסכת החמישית ממסכתות התלמוד והיא מופיעה בין מסכת שקלים למסכת יומא. הסיבה לשינוי איננה ברורה, אך יש המשערים שהדבר נבע מרצון להתאים את סדר המסכתות לסדר המועדים במעגל השנה - ראש השנה, יום הכיפורים (מסכת יומא) וסוכות (מסכת סוכה), או מתוך צורך טכני של חלוקת כרכי התלמוד לפי מספר דפי המסכתות (במהדורות המודפסות הקלאסיות בהן התלמוד מתחלק ל-20 כרכים המסכתות ראש השנה, יומא וסוכה מודפסות בכרך אחד).
פרקי המסכת

אַרְבָּעָה רָאשֵׁי שָׁנִים (תשע משניות, בתלמוד בבלי דפים ב'-כב') - עוסק בימים שנחשבים ל"תחילת השנה" בלוח העברי לעניינים שונים ובהלכות קידוש החודש.
אִם אֵינָן מַכִּירִין (תשע משניות, בתלמוד בבלי דפים כב'-כה') - ממשיך בהלכות קידוש החודש ובדרכים שבהן הודיעו לכל העולם היהודי לגבי הקביעה של ראש חודש.
רָאוּהוּ בֵּית דִּין (שמונה משניות, בתלמוד בבלי דפים כה'-כט') - בתחילתו ממשיך לעסוק בקידוש החודש ולאחר מכן ממשיך לדיני השופר, מאיזה חיה צריך לקחת את הקרן ומה פוסל את הקרן מלהיות שופר.
יוֹם טוֹב (תשע משניות, בתלמוד בבלי דפים כט'-לה') - עוסק בסדר התקיעה בשופר ודיני התקיעה בשבת. לקראת סופו הוא עוסק בהלכות ראש השנה ובסדר תפילות היום (תוך שילוב התקיעות).
בסה"כ במסכת 35 משניות.
פרשני מסכת ראש השנה > על המשניות (ראש השנה)

פירוש המשניות להרמב"ם - לרבי משה בן מימון.
פירוש רע"ב - לרבי עובדיה מברטנורא.
תוספות יום טוב - לרבי יום-טוב ליפמן הלר.
תפארת ישראל - לרבי ישראל ליפשיץ.
הלכתא גבירתא - לרבי ישראל ליפשיץ.
מלאכת שלמה - לרבי שלמה העדני.
פרשני מסכת ראש השנה > ראשונים על תלמוד בבלי (ראש השנה)

פירוש רש"י - לרבי שלמה בן רבי יצחק ירחי.
תוספות - לבעלי התוספות.
ספר מרדכי - לרבי מרדכי בר הלל אשכנזי.
ספר רבינו אשר (רא"ש) - לרבי אשר בן יחיאל.
הלכות רב אלפס (רי"ף) - לרבי יצחק בר יעקב אלפסי.
המאור הקטן - לרבי זרחיה הלוי מגירונה (רז"ה).
מלחמות ה' (השגות על רז"ה) לרבי משה בן נחמן (רמב"ן).
חידושי הרמב"ן - לרבי משה בן נחמן.
חידושי הרשב"א - לרבי שלמה בן אדרת.
חידושי הריטב"א - לרבי יום טוב בן אברהם אשבילי.
בית הבחירה - לרבי מנחם המאירי.
תוספות הרא"ש - לרבי אשר בן יחיאל.
פרשני מסכת ראש השנה > אחרונים על תלמוד בבלי (ראש השנה) > על הדף

ציוני מסורת הש"ס, עין משפט ונר מצווה - לרבי יהושע בועז.
הגהות הב"ח - לרבי יואל סירקש מחבר פירוש בית חדש (ב"ח).
גיליון הש"ס - לרבי עקיבא איגר.
פרשני מסכת ראש השנה > אחרונים על תלמוד בבלי (ראש השנה) > ספרים

יום תרועה לרבי משה בן חביב.
ערוך לנר - לרבי יעקב אטלינגר.
פני יהושע - לרבי יעקב יהושע פולק.
ציון לנפש חיה (צל"ח) - לרבי יחזקאל לנדא.
טורי אבן לרבי אריה לייב גינצבורג.
חדושי הלכות ואגדות מהרש"א - לרבי שמואל אליעזר הלוי איידלס.
חכמת שלמה (מהרש"ל) - לרבי שלמה לוריא.
חידושי וביאורי הגר"א - להגאון מווילנה.
הגהות וחידושי הרש"ש - לרבי שמואל שְׂטְרָאשׁוּן.
שמן רוקח - לרבי אלעזר לעוו.
בית יחזקאל - לרבי יחזקאל סרנא.
שלטי הגבורים (על הרי"ף והמרדכי) לרבי יהושע בועז.
דברי חמודות (על הרא"ש) לרבי יום-טוב ליפמן הלר.
מעדני יום טוב (על הרא"ש) לרבי יום-טוב ליפמן הלר.
לקריאה נוספת

א' וולפיש, "השיטה הספרותית בעריכת המשנה על פי מסכת ראש השנה", דיסרטציה, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשס"א
ש' ואלטר, מרחבי רקיע: מדריך אסטרונומי למסכת ראש השנה, עוז והדר (בית שמש) תשס"ז
מאיר בר-אילן, השינויים בתפילות ראש השנה: משנת ראש השנה ד,ז, סידרא, יג (תשנ"ז), עמ' 25–46
הערות שוליים

↑  ראו בהמשך הערך
↑  מסכת מתלמוד ירושלמי שהודפסה בתוך התלמוד בבלי, בו חסרה מסכת זו.
↑  על פי הקדמה למסכת יומא, עלון שבת של מאורות הדף היומי.
↑  מספר המשניות בכל פרק הוא לפי הספירה במשניות קהתי. בדפוסים אחרים תיתכן חלוקה שונה.
| מסכתות ששה סדרי משנה |
| --- | --- | --- |
| זרעים | ברכות (ב י) • פאה (י) • דמאי (י) • כלאיים (י) • שביעית (י) • תרומות (י) • מעשרות (י) • מעשר שני (י) • חלה (י) • ערלה (י) • ביכורים (י) |  |
| מועד | שבת (ב י) • עירובין (ב י) • פסחים (ב י) • שקלים (י) • יומא (ב י) • סוכה (ב י) • ביצה (ב י) • ראש השנה (ב י) • תענית (ב י) • מגילה (ב י) • מועד קטן (ב י) • חגיגה (ב י) |  |
| נשים | יבמות (ב י) • כתובות (ב י) • נדרים (ב י) • נזיר (ב י) • סוטה (ב י) • גיטין (ב י) • קידושין (ב י) |  |
| נזיקין | מסכת נזיקין: בבא קמא (ב י) • בבא מציעא (ב י) • בבא בתרא (ב י) • סנהדרין (ב י) • מכות (ב י) • שבועות (ב י) • עדיות • עבודה זרה (ב י) • אבות • הוריות (ב י) |  |
| קדשים | זבחים (ב) • מנחות (ב) • חולין (ב) • בכורות (ב) • ערכין (ב) • תמורה (ב) • כריתות (ב) • מעילה (ב) • תמיד (ב) • מידות • קינים |  |
| טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקואות • נידה (ב י) • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
ב – מסכת שיש עליה תלמוד בבלי     י – מסכת שיש עליה תלמוד ירושלמי
| ראש השנה |
| --- | --- | --- |
| מצוות החג | תקיעת שופר | שופר |
| מנהגים | מנהגי ערב ראש השנה • התרת נדרים • סדר ליל ראש השנה • שנהיה לראש ולא לזנב • תשליך | שופר |
| תפילות ופיוטים | תפילות ראש השנה • אחות קטנה • עת שערי רצון להפתח • מלכויות זכרונות ושופרות • ונתנה תוקף • וכל מאמינים • למנצח לבני קרח מזמור • פיוטים נוספים | שופר |
| מראש השנה עד ליום הכיפורים | עשרת ימי תשובה • ימים נוראים • תפילת אבינו מלכנו • סליחות • בין כסה לעשור | שופר |
| שונות | מסכת ראש השנה • לא אד"ו ראש • ימים נוראים (עגנון) • בראש השנה | שופר |
חגי ישראל ומועדיו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4347933-9 
שופר
מדד תל בונד 40

מדד תל בונד 40 הוא מדד הכולל 40 איגרות חוב קונצרניות, צמודות למדד ובריבית קבועה, שהן בעלות שווי השוק הגבוה ביותר אחרי 20 איגרות החוב הקונצרניות הכלולות במדד תל בונד 20. 60 איגרות החוב בשני מדדים אלה כלולות במדד תל בונד 60.
המדד מייצג את השינוי המצרפי במחיריהן של איגרות החוב הכלולות בו.
משקל כל איגרת חוב במדד נקבע על פי היחס בין שווי השוק שלה לבין סך שווי השוק של 40 איגרות החוב המרכיבות את המדד. אם משקלה של איגרת חוב בודדת גבוה מ-6%, משקלה במדד ייקבע ל-6% והמשקל העודף יחולק באופן יחסי בין שאר איגרות החוב במדד.
המדד התפרסם לראשונה על ידי הבורסה לניירות ערך בפברואר 2008.
הערות שוליים

↑  מדד תל בונד 40 באתר הבורסה לניירות ערך
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אכזבה

"אכזבה" - ציור שמן משנת 1882
אישה מאוכזבת, איור מאת פאבל ברולוב
אכזבה היא תחושה של מפח נפש, צער, עצב או היעדר הנאה, כאשר בעיני המאוכזב יש פער גדול בין הציפיות המוקדמות בנוגע להתרחשות מסוימת, לבין מה שהתרחש בפועל. בעברית המילה אכזבה נגזרת מן השורש כ.ז.ב., שמשמעותו הפסקה, עזיבה או שקר: ”אַכְזָב מַיִם לֹא נֶאֱמָנוּ” (ירמיהו, ט"ו, י"ח); ”וּכְמוֹצָא מַיִם אֲשֶׁר לֹא יְכַזְּבוּ מֵימָיו” (ישעיהו, נ"ח, י"א). אכזבה מקורה מהתנ"ך, אכזב. נחל אכזב הוא נחל שאין בו מים, כאילו ההבטחה למים שיש בנחל מתגלית כשקר. לעומתו, נחל שיש בו מים רבים הוא נחל איתן, נחל חזק שאפשר לסמוך עליו.
המרכיב הבסיסי בתחושת אכזבה, והגורם המרכזי הקובע את עצמתה, הוא גודל הפער שבין הציפייה המוקדמת לבין ההתממשות בפועל. גורמים נוספים המשפיעים על גובה הציפיות ומכאן גם על עצמת האכזבה הן חשיבותו של האירוע שלו מצפים (מנקודת מבטו של המצפה), מידת ההרגל שיש למאוכזב בהתממשות אירוע כזה, התרחשויות דומות קודמות, והסיכוי להתממשות האירוע המיוחל. כך, לדוגמה, אי זכייה בהימור בפיס, למרות חשיבותה האפשרית הרבה, לא תניב בדרך כלל תחושה עמוקה או מתמשכת של אכזבה, שכן רוב המהמרים מעריכים כי סיכויי ההתממשות של הזכייה קטנים ממילא. לעומת זאת, דחיית בקשה להעלאה קטנה במשכורת, אף כי ערכה הכספי בטל בהשוואה לזכייה בפיס, עלולה לאכזב יותר, בגלל הערכה שהסיכוי להתממשותה גדול יותר משום שאחרים קיבלו העלאה כזו (התרחשויות דומות קודמות) או בגלל הציפייה לקבלת הכסף לכיסוי הוצאות מידיות.
גורם נוסף, שיש לו השפעה ניכרת על עוצמת תחושת האכזבה, הוא מידת ההצלחה או הכישלון של אחרים במשימה דומה. מידע נוסף, או חשיבה נוספת, על ההצלחה או הכישלון מביאים רבים לכייל מחדש את רמת הציפיות ואת ההתייחסות לסיכויי ההתממשות. כך, למשל, מידת האכזבה מקבלת ציון בינוני בבחינה תהיה תלויה במידע שיתקבל מאוחר יותר ביחס להצלחה או הכישלון של אחרים באותה בחינה.
הבעות הפנים של אכזבה

הבעות הפנים של רגש זה הן סובייקטיביות, כל אחד יכול לפרש את זה אחרת. אצל ילדים הבעת הפנים יכולה להיות זו המזוהה עם עצב, אבל אצל מבוגרים העצבות "מתחלפת" בנזיפה/האשמה.
השפתיים קפוצות (כדי להתאפק לא לומר את האשמות/הנזיפות), הפה עלול לנוע לצדדים, וזאת כדי להסתיר את הלחץ בשפתיים, הגבות מכווצות והן למעשה שילוב של עצבות ומבט קודר. העיניים ערניות, אך המבט מושפל ולעיתים אף ישנן דמעות.
תנועות הגוף של אכזבה

כמו הבעות הפנים, גם תנועות הגוף הן סובייקטיביות, ואפשר לקטלג אותן עם רגש העצב. תנועות הגוף הנפוצות הן: ידיים על הראש/על הפנים, עמידה/ישיבה שפופה, הראש מופנה כלפי מטה, הזרועות שמוטות בצדי הגוף.
השפעות פיזיולוגיות הבאות לידי ביטוי ברגש האכזבה

לרגש האכזבה יכולות להיות השפעות פיזיולוגיות המשפיעות על גוף האדם, כגון: כאבי ראש, פעימות לב מואצות, הזעה, גלי חום וקור.
נטיות התנהגותיות של רגש האכזבה

אכזבה היא תגובה סובייקטיבית. הנטיות ההתנהגותיות של האדם שחווה אכזבה יכולה להשתנות במידה רבה בקרב אנשים. בעוד שחלק מהאנשים מתאוששים מהר, אחרים שוקעים בתסכול, בהאשמת האחר ואף, במקרים קיצוניים, נכנסים לדיכאון וכתוצאה מכך מתבודדים מהאוכלוסייה. אדם שחש אכזבה נוטה להיות עצוב ואף כועס על אותו אדם שלא ענה על ציפיותיו. האדם הופך להיות אפאתי – לא אכפת לו מכלום והוא אינו רוצה לעשות כלום. כמו כן, מי שחווה אכזבה יקדיש לכך תשומת לב מוגברת ויימנע מלקיחת סיכונים עתידיים.
הפונקציונליות של האכזבה

על אף שרגש האכזבה הוא רגש שלילי הגורם להשפעות שליליות, יש לו גם פונקציות חיוביות העוזרות לו להתמודד בחיי היום-יום :
האכזבה מספקת מידע אודות הדרך בה אנו רואים את עצמנו, את העולם ואת האחרים.
האכזבה עוזרת לך להבין יותר מה חשוב עבורך (במידה ואתה בוחן את סיבת האכזבה).
לאחר שאנשים חווים אכזבה הם מקדישים יותר תשומת לב ובוחנים בצורה מעמיקה יותר את הסיבה לאכזבה על מנת להימנע ממנה בעתיד.
"Henry David Thoreau: "If we will be quiet and ready enough, we shall find compensation in every disappointment.
אכזבה והשפעה חברתית

ניתן להעריך את האכזבה בצורה חברתית לפי ארבע רמות שונות:
ברמה האישית - רגש האכזבה גורם לאנשים לקבל החלטות יותר בקפידה. בנוסף, רגש זה מוליד יותר פסימיות בקרב אלה שכבר שקעו באכזבה בעבר.
ברמה הדיאדית - רגש האכזבה גורם להתרחקות ותחושת ניכור מהצד השני שלא ענה על הציפיות שלנו. כמו כן, רגש האכזבה מפחית צפייה עתידית מאותו בן-אדם לאור ניסיון העבר עמו.
ברמה הקבוצתית - ככל שהאדם חוויה יותר אכזבה בעבר ברמה הקבוצתית, כך הוא יוכל לשלוט יותר טוב בציפיות ולקחת את אכזבות הקבוצה כמובן מאליו.
ברמה התרבותית - גורם לגיבוש והזדהות.
הערות שוליים

↑  ראו מצודת ציון על ירמיה ט"ו, יח, ורש"י על תהילים פ"ט ל"ו.
↑  •Medlej J (2014)." Human Anatomy Fundamentals: Mastering Facial Expressions"
↑  Vernon J (2012). 4th Year Honors Project : "Reflective Summary"
↑  Pavel (2016). "Stress MNT for health, the stress blog"
↑  •Pavel (2016). "Stress MNT for health, the stress blog"
↑  •Ross B (2011). "Disappointment: A Universal Pain"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555305205171  GND: 4124841-7  LCCN: sh85038287
הארי הריסון

| --- | --- |
הארי הריסון במוסקבה, מאי 2008
הארי הריסון במוסקבה, מאי 2008
 לידה:  12 במרץ 1925 סטמפורד, ארצות הברית 
 פטירה:  15 באוגוסט 2012 (בגיל 87) ברייטון, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Henry Maxwell Dempsey 
 מדינה:  ארצות הברית 
 שפות היצירה:  אספרנטו, אנגלית 
 סוגה:  מדע בדיוני 
 יצירות בולטות:  פנו מקום! פנו מקום! 
 תקופת הפעילות:  מ-1956 
 בן או בת זוג:  Evelyn Harrison  Joan Merkler Harrison 
 פרסים והוקרה:  פרס גרנד מאסטר של דיימון נייט (2009)  היכל התהילה של המדע הבדיוני והפנטזיה (2004)  פרס אינקפוט (2004) 
 www.harryharrison.com
 
הארי הריסון, 2010
הארי הריסון (באנגלית: Harry Max Harrison‏, 12 במרץ 1925 – 15 באוגוסט 2012) היה סופר מדע בדיוני וקומיקסאי יהודי-אמריקאי-אירי, שנודע בכתיבתו הסאטירית, אנטי ממסדית ואנטי מלחמתית. ספרו הידוע ביותר, !Make Room! Make Room‏ (1966), שימש בסיס לסרט המדע הבדיוני המצליח, Soylent Green (שמש ירוקה) (1973), בכיכובם של צ'רלטון הסטון ואדוארד ג'י רובינסון ובבימויו של ריצ'רד פליישר. ב-2009 היה הסופר ה-26 שזכה בפרס ה"גרנד מאסטר" (הקרוי החל מ-2002 פרס דיימון נייט), פרס מפעל חיים, המחולק החל מ-1975 לסופר מדע בדיוני אחד, פעם בשנה או שנתיים, לצדו של טקס חלוקת פרס נבולה.
קורות חיים

הריסון נולד ב-1925 בסטמפורד (קונטיקט), בנם היחיד של פועל דפוס ממוצא אירי, הנרי ליאו דמפסי ואם יהודיה-רוסית ילידת ריגה, לטביה, ריה לבית קיריאסוף (Kirjassoff). האם היגרה עם משפחתה לארצות הברית בהיותה בת 15 ועבדה כמורה עד לנישואיה. שמו המקורי של הארי הריסון היה הנרי מקסוול דמפסי, אלא שהאב שינה את שם משפחתו להריסון זמן קצר אחרי לידת הבן והריסון עצמו שינה את שמו באופן רשמי כעבור 30 שנה להארי מקס הריסון. אחדים מסיפוריו של הריסון לאחר מכן נכתבו בשם העט הנק דמפסי.
המשפחה עקרה מקונטיקט לברוקלין, ניו יורק, כשהריסון היה בן שנתיים ולאחר מכן המשיכה לקווינס. האם לא עבדה כלל והאב, שהיה אמנם מיומן מאוד בעבודות הדפוס הצליח להשיג רק עבודה מועטה עקב תקופת השפל הגדול. הריסון גדל לפיכך בעוני רב, בלי חברי ילדות, כשמשפחתו בורחת מנושיה ועוברת מדירה לדירה והוא עצמו עובר מבית ספר אחד למשנהו בקווינס.
בגיל שבע הוא גילה לראשונה את המדע הבדיוני ושקע בו לחלוטין, אולי כמפלט מתנאי החיים הקשים של המציאות היומיומית. בגיל 13 היה אחד ממייסדי סניף הקווינס של "ליגת המדע הבדיוני" שייסד הוגו גרנסבק. ב-1940, בהיותו בן 15 התפרסם פרי עטו הראשון, מכתב למערכת המגזין Captain Future. כשנה לאחר מכן התפרסם גם האיור הראשון שלו, איור של רובוט, במגזין חובבי המדע הבדיוני Sun Spots.
הריסון סיים ב-1943 את בית הספר התיכון "פורסט הילס". היות שהיה זה בעיצומה של מלחמת העולם השנייה וציוניו לא היו מהטובים ביותר הוא גויס מיד לחיל האוויר של צבא ארצות הברית, בו שירת בתפקידים שונים, לרבות שוטר צבאי, צלף (לא קרבי), טכנאי של צריחי הגנה מסוגים שונים ועוד. בתקופה זו, בעיקר עקב השעמום מהשרות הצבאי הוא גם למד אספרנטו ולאחר מכן הביא את הידע שלו בשפה זו וחיבתו אליה, לכלל ביטוי באחדים מספריו ואף כיהן כנשיא כבוד של אגודת האספרנטו האירית וחבר כבוד בכמה אגודות אספרנטו אחרות. השתחרר מהצבא בפברואר 1946, בדרגת סרג'נט (אנ'), בלא שכף רגלו דרכה מחוץ לארצות הברית. ניסיונו הצבאי הביאו לסלידה מהצבא, מהמשמעת הצבאית, מהגזענות בה נתקל ועוד. סלידה זו התבטאה לאחר מכן גם בחלק מכתיבתו.
ספריו > בעברית

פצצת החלל, תרגום: ש. גונן, הוצאת שלגי, 1984
ראו גם

ויליאם טן
הערות שוליים

1 2  רשימת זוכי הפרס החל מ-1975
↑  המכתב
↑  האיור
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007583029505171  PLWABN: 9810570477805606  BIBSYS: 14024274  BNE: XX1008744  BnF: cb11906950b (data)  CiNii: DA18261514  GND: 121499103  ICCU: CFIV006407  ISNI: 0000 0001 2141 3232  LCCN: n79070047  LNB: 000068320  MusicBrainz: d489ad81-2229-4c14-8d73-de7ccf99d765  NDL: 00442561  NKC: jn20010310441  NLA: 36236888  NLK: KAC200604890  NSK: 000043244  NTA: 070612706  RERO: 02-A003349651  SNAC: w6b06p2c  SUDOC: 026915367  Trove: 1234643  VIAF: 80169724   WorldCat (עם VIAF): 80169724
הסוד של אי הקופים

| --- | --- |

עטיפת המשחק המקורי
 כללי
 תאריך הוצאה:  הגרסה המקורית יצאה באוקטובר 1990   גרסת התקליטור יצאה בשנת 1992   המהדורה המיוחדת יצאה ב-15 ביולי 2009
 סוגה:  משחק הרפתקאות גרפי
 פיתוח:  רון גילברט דייב גרוסמן טים שייפר
 הוצאה לאור:  לוקאס ארטס 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 הפצה:  לוקאס ארטס
 סדרה:  אי הקופים
 דרישות תוכנה
 מנוע משחק:  SCUMM
 מצבי משחק:  שחקן יחיד
 פלטפורמות:  הגרסה המקורית Amiga, Atari ST, CDTV, DOS, FM Towns, Mac OS, Sega CD המהדורה המיוחדת  iOS, Mac OS X, Microsoft Windows, פלייסטיישן, Xbox
 מדיה:  הגרסה המקורית תקליטור תקליטון המהדורה המיוחדת תקליטור הורדה דיגיטלית
 המשחק הבא:  אי הקופים 2: נקמתו של לה צ'אק
 
The Secret of Monkey Island (בתרגום חופשי לעברית: הסוד של אי הקופים) הוא משחק הרפתקאות שפותח ופורסם על ידי חברת Lucasfilm (שנקראת נכון לשנת 2012 Lucas Arts) המשחק נוצר בשנת 1988 על ידי רון גילברט, שעיצב אותו עם טים שייפר ודייב גרוסמן. האווירה התבססה על מתקן השעשועים שודדי הקאריביים הנמצא בפארק דיסנילנד. הסוד של אי הקופים היה המשחק החמישי המשתמש במנוע SCUMM, אשר כלל ממשק ידידותי יותר למשתמש ביחס למשחקים בזמנו.

המבקרים שיבחו את הסוד של אי הקופים על ההומור שלו, השמע שבו, והמשחקיות, מה שגרם לכך שיצאו לו משחקי המשך, ואף בשנת 2009, יצאה למשחק מהדורה מיוחדת אשר כללה איכות משופרת, דיבוב מלא ואפשרות למעבר למנוע של המשחק המקורי בלחיצת כפתור. המשחק קיבל ביקורות חיוביות בעיתונות המשחקים ברחבי העולם.
משחקיות

הסוד של אי הקופים הוא משחק הרפתקאות דו־ממדי בגוף שלישי. הממשק של המשחק הוא "הצבע והקלק" - בצד התחתון של המשחק ישנו סרגל כלים ובו מספר פעלים (לדוגמה, "דבר" ו"קח"). השחקן בוחר אחד מן הפעלים עם העכבר, לוחץ על עצם כלשהו במסך והדמות עליה השחקן שולט, גייבראש, עושה את הפעולה עם העצם. למשל, כאשר השחקן לוחץ על "קח" ואז על פנס, הדמות לוקחת את הפנס. המשחק הוא החמישי ממשחקי לוקאס ארטס שמשתמש במנוע SCUMM. הוא מאופיין בכך שאי־אפשר למות או להיתקע בו (חוץ מסצנה אחת שבה גייבראש נמצא במים, אם הוא לא יוצא מהמים תוך 10 דקות הוא מת, ואז השחקן יכול לחזור לתחילת הסצנה).
תקציר העלילה

גייבראש ת'ריפווד מגיע לאי הבדיוני Mêlée Island ובמטרה להיות פיראט. הוא נפגש עם מועצת הפירטים, שלושה שודדים שיכורים, אשר מודעים לו שעליו לעמוד בשלושה אתגרים בשביל להיות פיראט: לחימה, גנבה ומציאת אוצרות. במהלך שלשת האתגרים האלו גייבראש מצליח להסתבך עם השריף של האי ולהתאהב במושלת האי איילן מרלי. לאחר שגייבראש מבצע את האתגרים בהצלחה, לה צ'אק (שהוא היריב של גייבראש לאורך כל סדרת המשחקים), שהוא רוח רפאים של אחד מגדולים והאכזרים שבשודדי הים, חוטף את המושלת אליין ל"אי הקופים" במטרה לשאת אותה לאישה. גייבראש לוקח מספר אנשים ושט איתם לאי הקופים המסתורי. באי הקופים גייבראש נפגש עם שלושה קניבלים צמחונים אשר נותנים לו שיקוי (בירה שחורה) אשר יכול להרוס רוחות רפאים. כשגייבראש מגיע לספינה של לה צ'אק, הוא מגלה שהוא נסע עם אליין בחזרה לאי Mêlée Island, בשביל להתחתן איתה בכנסייה. גייבראש חוזר לאי ופורץ לכנסייה בשביל לעצור את הטקס. לה צ'אק וגייבראש נלחמים עד שגייבראש מצליח להשפריץ על לה צ'אק בירה שחורה ולחסל אותו. המשחק נגמר כשגייבראש ואיילן מביטים בשקיעה.
השוואה בין המהדורות של הסוד של אי הקופים
תמונה מהסוד של אי הקופים המראה את גייבראש על הרציפים של האי מילי. מתחת למקום, המשחק מציג את רשימת הפקודות והחפצים הנמצאים בתיק של השחקן.
אותה הסצנה במהדורה מיוחדת. אפשר לראות שהמשחק הותאם למסכים רחבים, ובנוסף הגרפיקה השתפרה ונעשתה מורכבת יותר.
ראו גם

לוקאס ארטס
אי הקופים
1949 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1948     |  דגל ישראל | 1949  בישראל |  »»»  1950   1951   1952 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-1949 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 1949
1949 בישראל (ה'תש"ט – ה'תש"י) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה שנה להקמתה.
שנת 1949 הייתה מאופיינת בסיום מלחמת העצמאות ותחילת ביסוס המשטר העצמאי במדינה. מוסדות המדינה הצעירה התמודדו, לצד המשך מלחמת העצמאות והמשא ומתן לסיומה, עם מצב כלכלי חמור ועם גל הגירה. גם הממשל הצבאי על ערביי ישראל החל בשנה זו, והיה בעל השפעות מרחיקות לכת על מעמד הדמוקרטיה ועל היחס לערביי ישראל גם לאחר שהוכרז על סיומו, ב-1966.
הנהגה

נשיא המדינה (החל מה-17 בפברואר) - חיים ויצמן
ראש הממשלה - דוד בן-גוריון
ממשלה - הממשלה הזמנית עד 10 במרץ, מאז ממשלת ישראל הראשונה
רשות מחוקקת - מועצת המדינה הזמנית עד 14 בפברואר, מאז הכנסת הראשונה
נשיא מועצת המדינה הזמנית - חיים ויצמן עד 14 בפברואר
יושב ראש הכנסת (החל מה-14 בפברואר) - יוסף שפרינצק
נשיא בית המשפט העליון - משה זמורה
ראש המטה הכללי - יעקב דורי עד 9 בנובמבר, מאז יגאל ידין
מפכ"ל המשטרה - יחזקאל סהר
ביסוס מוסדות המדינה

כבר ב-25 בינואר התקיימו הבחירות הראשונות במדינת ישראל לאספה המכוננת, שהפכה לכנסת הראשונה יומיים אחרי ישיבתה הראשונה ב-14 בפברואר. כעבור כחודש, קיבלה ממשלת ישראל הראשונה את אמון הכנסת ומוקמת רשמית ב-10 במרץ.
מונו גם מבחר בעלי תפקידים. בין היתר, נבחר חיים ויצמן לנשיאה הראשון של המדינה ויגאל ידין לרמטכ"ל השני (במקום יעקב דורי שפרש ב-9 בנובמבר). על ראובן שילוח מוטלת מלאכת הקמת ארגון ביון חוץ, המוסד. מבקר המדינה הראשון היה המשפטן זיגפריד מוזס. שמחה אסף ממונה לשופט בית המשפט העליון.
מבחינת יחסי חוץ, החלה ישראל לבסס את מעמדה כמדינה עצמאית ולגיטימית. ב-1 בפברואר החלה ארצות הברית להכיר בישראל "דה יורה" ולא רק "דה פקטו". ב-11 במאי התקבלה ישראל כחברה בארגון האומות המאוחדות.
במקביל להתרחשויות אלו, היו גם קביעות סמליות של ריבונות המדינה: ב-10 בפברואר נבחרה מנורת שבעת הקנים, בעיצובם של האחים שמיר לסמל מדינת ישראל. ב-24 במאי קיבל סמל המדינה גושפנקה רשמית, עם אישורו של חוק הדגל והסמל, התש"ט-1949, שבו עוגנו דגלה וסמלה. גם חוזה המדינה, בנימין זאב הרצל זכה בשנה זו לקבורה בהר הרצל בירושלים. דוד בן-גוריון והמוסדות מכריזים על ירושלים כבירת ישראל, חרף ניסיונו של האו"מ "לבנאם" את ירושלים. הכנסת אף מעתיקה את מקום מושבה לירושלים (קודם לכן היה מושבה בתל אביב, בקולנוע קסם ליד כיכר הכנסת של ימינו). אירוע סמלי נוסף, במישור יחסי החוץ, הייתה נחיתתו (24 במאי) של מטוס ראשון של חברת TWA בנמל התעופה לוד לאחר סיום מלחמת העצמאות. במסגרת ביסוס הריבונות נחקק גם חוק לימוד חובה, המחייב כל ילד ללמוד במוסד חינוכי מוכר.
ביסוס מוסדות המדינה > מלחמת העצמאות

למן תחילת שנת 1949 מתחילה מלחמת העצמאות לבוא על קיצה. ב-7 בינואר הסתיים מבצע חורב לכיבוש הנגב. חמישה ימים מאוחר יותר נפתחו שיחות רודוס וב-24 בפברואר נחתם הסכם שביתת הנשק בין ישראל למצרים. יומיים לאחר מכן נסוג צבא מצרים מכיס פלוג'ה ובתחילת מרץ מתקיים מבצע עובדה לפתיחת הדרך לאילת.
ב-23 במרץ נחתם הסכם שביתת הנשק עם לבנון וב-3 באפריל נחתם הסכם שביתת נשק עם ירדן. כתוצאה מהסכם זה, סיפחה ישראל את יישובי ואדי עארה לשטחה. רק ב-20 ביולי נחתמה שביתת נשק בין ישראל לסוריה.
ביסוס מוסדות המדינה > הממשל הצבאי

הממשל הצבאי על ערביי ישראל החל בפועל כבר ב-1948, אך רק בשנת 1949 עוגן בחוקי חירום. הממשל הצבאי, שנמשך עד 1966, הגביל את ערביי ישראל בחופש התנועה, התעסוקה ובבחירת מקום המגורים. השפעותיו, מבחינת מעמדם הכלכלי ותחושת הקיפוח של ערביי ישראל, התמשכו הרבה מעבר לסיומו הרשמי.
ביסוס מוסדות המדינה > פרשיות פוליטיות

ב-1949 הודה מפקד המודיעין הצבאי, איסר בארי, כי בדה מליבו האשמות נגד ראש עיריית חיפה אבא חושי ומקורבו ג'ול אמסטר, ונחשד אף כי זייף מסמכים על מנת לבסס את טענותיו נגד השניים. בעקבות גילויים אלה הורה התובע הכללי של הצבא לבארי להתפטר מתפקידו. בארי גם עמד בפני חקירה בשל הוצאתו להורג של מאיר טוביאנסקי (שהיה חף מפשע), אך נידון ליום אחד בלבד בכלא וזכה לחנינת הנשיא.
ביסוס מוסדות המדינה > הגירה

הקמת המדינה הניעה יהודים רבים לעלות לארץ ישראל. בין היהודים היו כאלה אשר ניסו להגיע לישראל על ספינות מעפילים לפני קום המדינה אך נתפסו על ידי הבריטים ונשלחו למחנות מעצר בקפריסין. אחרים הגיעו ממחנות עקורים באירופה. ב-7 בנובמבר התקיים מבצע אווירי להעלאת 50,000 מבני יהדות תימן, מבצע מרבד הקסמים.
בין העולים לארץ בשנה זו, אפרים קישון (מהונגריה, שחוויותיו במעברה שימשו אותו לכתיבת סאלח שבתי); המשורר מאיר ויזלטיר (כילד, מברית המועצות); שלמה קאלו; סמי מיכאל; אהרן אבוחצירא (כנער, ממרוקו), הקולנוען אריה להולה (מסלובקיה); יצחק מרדכי (כילד מכורדיסטן); שמחה הולצברג; חבר הכנסת אברהם יוסף שפירא; והשחקן אלברט כהן
ביסוס מוסדות המדינה > כלכלה

גל ההגירה, המצב הכלכלי אחרי המלחמה וצרכי המדינה הצעירה הצריכו, לדעת בן-גוריון ושר האספקה והקיצוב דב יוסף, מדיניות צנע, עליה הכריזו השניים ב-26 באפריל. מצרכי יסוד הושמו תחת פיקוח. במקביל, התפתח שוק שחור, בו היה ניתן לרכוש מוצרים כמו ביצים, קמח, סוכר, חמאה, שוקולד ובשר (בעיקר בשר עוף).
במקביל, המשיך פיתוח התשתיות: במהלך שנת 1949 מחודשת הנסיעה בקו הרכבת חיפה-תל אביב של רכבת ישראל. באוגוסט חודשה גם הנסיעה בקו תל אביב - ירושלים. חברת אל על אף היא מוקמת בשנה זו, כמו גם שדה התעופה של אילת.
מצב התשתיות הגרוע היה בין הגורמים שתרמו להתפרצות מגפת שיתוק ילדים (פוליו) בשנה זו. התפרצות המגפה הגיעה לשיא ב-1950 ושככה רק לקראת סוף שנות ה-50.