stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מטבעות עתיקים על בולי מדינת ישראל
מלחמת היהודים ברומאים > שקל מן השנה הרביעית למלחמה

התייחסות לדרך בה פרשו חוקרים שונים במהלך ההיסטוריה את הדגמים המופיעים במטבע מפורטת לעיל תחת הכותרת שקל מן השנה השנייה למלחמה.
אחד ממטבעות השקל שהוטבעו בשנה הרביעית למלחמה התגלגל במאה ה-16 לידיה של "אלמנת החסיד יצחק האגיו ספרדי ז"ל אשר היה מתושבי פררה". רבי עזריה מן האדומים, אשר ראה את המטבע שברשותה, תיאר אותו בספר "מאור עיניים" שפרסם בשנת 1574. בנוסף לתיאור המילולי שילב רבי עזריה בספרו גם איור של המטבע. הוא לא הצליח להבין את משמעות האותיות "שד" (שנת ד') המוטבעות בפני המטבע מעל הגביע, ופירש אותן כראשי תיבות של המילים "שקל דוד".
| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: שקל
המתכת: כסף
משקל: 14.01 גרם
מועד ההטבעה: ניסן 69 - ניסן 70
פני המטבע - הדגם: גביע (גביע העומר) ועל שפתו תשע נקודות
פני המטבע - הכתובת: שקל ישראל שד (שנה ד)
גב המטבע - הדגם: ענף ועליו שלושה רימונים מסוגננים
גב המטבע - הכתובת: ירושלים הקדושה
זיהוי המטבע: מטבע מספר 207
שני צדדיו של המטבע שובצו בבול שערכו הנקוב 1000 מיל מסדרת בולי דואר עברי אשר הונפקה ב-16 במאי 1948, היום הראשון להפעלת דואר ישראל. הבול (והמטבע שעליו) הודפס על גיליונית זיכרון שהונפקה בשנת 1974 לרגל תערוכת הבולים "ירושלים 73".
בול "דואר עברי" - שקל כסף מהשנה הרביעית של המרד הראשון
צד הגב של המטבע הופיע בחותמת שהוטבעה בעיר חיפה ב-30 במרץ 1951 לרגל הכינוס הנומיסמטי שנערך בעיר.
הכינוס הנומיסמטי
חיפה 30.3.51
חגיגות הניצחון של הרומאים

עם הכנעת המרד היהודי, שכללה את כיבוש ירושלים ושריפת בית המקדש, התפנו הרומאים לחגוג את ניצחונם הגדול. לצד תהלוכות ניצחון והקמת מבני ציבור מפוארים לציון הכנעת היהודים (דוגמת הקולוסיאום ושער טיטוס ברומא) טבעו הרומאים שורה ארוכה של מטבעות ניצחון. מטבעות ניצחון אלו הוטבעו בשלל דגמים הן ברומא והן במטבעות אחרות ברחבי העולם הרומי, דוגמת ספרד, מצרים וקיסריה שבארץ ישראל. מספר דגמי המטבעות שהוטבעו לרגל הניצחון על היהודים עלה משמעותית על אלו שטבעו הרומאים בעקבות ניצחונות חשובים קודמים, דוגמת הניצחונות על המצרים, הדאקים, הגרמנים והספרדים.
חגיגות הניצחון של הרומאים > מטבע "יהודה השבויה"

מבין הדגמים השונים של מטבעות הניצחון הרומאיים בולטים במיוחד אלו בהם נרשמה במפורש הכתובת "יהודה השבויה" (IVDEA CAPTA). במטבעות יהודה השבויה מופיעים דימויים שונים של יהודה הכנועה, בדמות אישה אבלה או בדמות של שבוי כפות, הנתונה למרותה של רומא המנצחת, בדמות חייל חמוש.
| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: ססטרץ (מעה)
המתכת: ברונזה
מועד ההטבעה: 71
גב המטבע - הדגם: במרכז - עץ תמר, משמאל - הקיסר המנצח בדמות חייל רומי, מימין - יהודייה יושבת אבלה
גב המטבע - הכתובת: IVDAEA CAPTA יהודה השבויה, SC החלטת הסנט
זיהוי המטבע: מטבע י'
ב-4 במרץ 1949 הנפיק דואר ישראל מעטפה מקושטת לקראת יום העצמאות הראשון של מדינת ישראל. על המעטפה הודפס בול שערכו הנקוב 30 פרוטות ולצדו איור שנועד לסמל את תקומת עם ישראל בארצו. מתחת לסמל המדינה שובץ המטבע הרומאי המסמל את הכניעה ומימינו סמל צה"ל, המייצג את הניצחון בשנת 1948.
מעטפה מבוילת ועליה מטבע "יהודה השבויה"
מלחמת בר כוכבא

עם פרוץ מרד בר כוכבא החלה הנהגת המרד להנפיק מטבעות לשימוש האוכלוסייה היהודית בארץ ישראל. כל המטבעות שטבע בר כוכבא, בלי יוצא מן הכלל, הוטבעו על גבי מטבעות רומיים, תוך שהם מוחים באופן סמלי את צלם הקיסר והתיאורים האליליים שהיו על המטבעות הרומיים. ידועים מקרים אחרים בהיסטוריה בהם נעשה שימוש חוזר במטבעות ישנים לצורך טביעה של מטבעות חדשים, אולם לא באופן גורף ומוחלט כפי שנעשה במטבעות תקופת בר כוכבא. ייתכן ויש לפרש זאת כאקט מכוון שנועד להמחיש את גירוש הנוכחות הרומאים בארץ ישראל.
הסמלים ששובצו במטבעות בר כוכבא הציגו באופן חד וברור את מטרת המלחמה ברומאים תוך הדגשת הקשר אל ירושלים ובית המקדש. דגמים אלו כללו בין היתר את חזית בית המקדש, את כלי הקודש ששימשו את הכוהנים (כגון החצוצרות והנבל), ואת ארבעת המינים שהמחישו את מצוות העלייה לרגל. דגמים לאומיים אלו הם שמשכו את תשומת ליבם של מעצבי הבולים הראשונים של מדינת ישראל.
מלחמת בר כוכבא > איסר מן השנה הראשונה למלחמה

| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: איסר
המתכת: ברונזה
משקל: 6.10 גרם
מועד ההטבעה: 133-132
פני המטבע - הדגם: עץ תמר בעל שבע כפות ושני אשכולות פרי.
פני המטבע - הכתובת: ירו-שלם בכתב עברי קדום האותיות מחולקות לשתי שורות.
זיהוי המטבע: מטבע מספר 227
בעקבות חנוכת מוזיאון קדמן למטבעות בשנת 1962, הצליח מייסד המוזיאון ליאו קדמן לארגן בסוף שנת 1963 כינוס נומיסמטי בין-לאומי ראשון בישראל. ביום פתיחת הכינוס בירושלים הוטבעה חותמת דואר מיוחדת. כחלק מעיצוב החותמת שולב המטבע מימי מלחמת בר כוכבא, הכולל את שמה של העיר ירושלים.
ליאו קדמן, שעמל רבות לארגן את הכנס והצליח לשכנע את בכירי החוקרים בעולם להגיע לישראל ולהשתתף בכנס, התרגש מאוד באירוע הפתיחה שהתקיים באוניברסיטה העברית בירושלים. כאשר צעד קדמן לעבר דוכן הנואמים באירוע השיא של חייו המקצועיים כחוקר מטבעות, הוא לקה בהתקף לב, צנח ומת לעיני כל משתתפי הכינוס. האירוע החגיגי הפך לאירוע אבל, במסגרתו ספדו לליאו קדמן בכירי הנומיסמטים בעולם.
הכינוס הנומיסמטי הבינלאומי
ירושלים 27.12.63
מלחמת בר כוכבא > סלע מן השנה הראשונה למלחמה

מראה חזית המבנה שעל פני המטבע הקנה לו את הכינוי בָּאוּאָבֶּה (דלתות) בקרב סוחרי המטבעות הערבים.
| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: סלע
המתכת: כסף
משקל: 14.35 גרם
מועד ההטבעה: 133-132
פני המטבע - הדגם: חזית מקדש עם ארבעה עמודים ניצב על בסיס שטוח הקורה שמעל העמודים מצוינת בקו ושורת נקודות מעליו במרכז מבנה דמוי שער(?) הקו העליון בכרכוב המקדש לא קיים.
פני המטבע - הכתובת: יר-וש-לם בכתב עברי קדום האותיות מחולקות שתיים מימין, שתיים למעלה ושתיים משמאל.
גב המטבע - הדגם: אגד לולב ומשמאלו אתרוג
גב המטבע - הכתובת: שנת אחת לגאלת ישראל
זיהוי המטבע: מטבע מספר 218
שני צדי המטבע הופיעו על בולים בהזדמנויות שונות.
ב-5 בינואר 1954 הונפקו ארבעה בולים כתוספת לסדרת בולי מטבע. בבול שערכו הנקוב 100 פרוטות הוצג צד הפנים של המטבע.
בול מטבע
"ירושלים"
מלחמת בר כוכבא
ב-16 במאי 1948, היום הראשון להפעלת דואר ישראל, הונפקה סדרת בולי דואר עברי. בבול שערכו הנקוב 50 מיל הוצג צד הגב של המטבע.
דגם זה הופיע גם בבול שערכו הנקוב 50 מיל מסדרת בולי דמי דואר שהונפקה ב-28 במאי 1948, בבול שערכו הנקוב 50 פרוטות מסדרת המטבע שהונפקה ב-18 בדצמבר 1949, בבול שערכו הנקוב 50 פרוטות מבולי המהדורה המתוקנת של סדרת המטבע שהונפקה ב-24 באוקטובר 1950, בבול שערכו הנקוב 40 פרוטות מסדרת בולי שרות שהונפקה ב-1 בפברואר 1951, ובבול שערכו הנקוב 85 פרוטות מן התוספת לסדרת בולי מטבע שהונפקה ב-30 במרץ 1952.
בול "דואר עברי" - מטבע מתקופת המרד השני
בול דמי דואר
בול מטבע - "לגאלת ישראל" - מרד שני
בול מטבע
"לגאלת ישראל"
מלחמת בר כוכבא
בול שרות
בול מטבע
"לגאלת ישראל"
מלחמת בר כוכבא
מלחמת בר כוכבא > דינר מן השנה הראשונה למלחמה

במקורות היהודיים נקרא מטבע הדרכמה היוונית, ובעקבותיו מטבע הדינר הרומי, בשם "זוז". יש הסבורים כי כינוי זה מקורו בשמו של האל היווני זאוס, שדמותו הופיעה על מטבעות הדרכמה היוונית בתקופת אלכסנדר מוקדון ויורשיו.
| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: דינר (זוז)
המתכת: כסף
משקל: 3.35 גרם
מועד ההטבעה: 133-132
פני המטבע - הדגם: צלוחית (כד מזיגה) בעלת גוף מצולע וידית וכן רגל דקה מימינה לולב
פני המטבע - הכתובת: "אלעזר הכוהן" בכתב עברי קדום
גב המטבע - הדגם: אשכול ענבים עם זמורה ועלה קטן
גב המטבע - הכתובת: שנת אחת לגאלת ישר[אל]
זיהוי המטבע: מטבע מספר 219
שני צדי המטבע הופיעו על בולים בהזדמנויות שונות.
צד הפנים של המטבע הופיע על בול שהונפק בשנת 1997 לציון נר שישי של חנוכה, חלק מסדרת בולי חנוכה שהונפקה משנת 1993 עד שנת 1999.
צד הגב של המטבע הופיע על בול בערך נקוב של 15 מיל מסדרת בולי דואר עברי שהונפקה ב-16 במאי 1948, היום הראשון להפעלת דואר ישראל. דגם זה הופיע גם בבול שערכו הנקוב 15 פרוטות מסדרת המטבע שהונפקה ב-18 בדצמבר 1949, בבול שערכו הנקוב 15 פרוטות מבולי המהדורה המתוקנת של סדרת המטבע שהונפקה ב-24 באוקטובר 1950, בבול שערכו הנקוב 15 פרוטות מסדרת בולי שרות שהונפקה ב-1 בפברואר 1951, ובבול שערכו הנקוב 45 פרוטות מן התוספת לסדרת בולי מטבע שהונפקה ב-30 במרץ 1952.
בול "דואר עברי" - מטבע מתקופת המרד השני
בול מטבע - "לגאלת ישראל" - מרד שני
בול מטבע
"לגאלת ישראל"
מלחמת בר כוכבא
בול שרות
בול מטבע
"לגאלת ישראל"
מלחמת בר כוכבא
מלחמת בר כוכבא > מעה מן השנה השנייה למלחמה

| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: מעה או מעה כפולה
המתכת: ברונזה
משקל: 18.5 גרם או 34.6 גרם
מועד ההטבעה: 134-133
גב המטבע - הדגם: אמפורה בעלת גוף מצולע ושתי ידיות ניצבת על רגל דקה ובסיס משולש
גב המטבע - הכתובת: ש ב לחר ישראל (שנה ב לחרות ישראל)
זיהוי המטבע: מטבע מספר 255
צד הגב של המטבע הופיע על בול שערכו הנקוב 30 פרוטות מסדרת המטבע שהונפקה ב-18 בדצמבר 1949, בבול שערכו הנקוב 30 פרוטות מבולי המהדורה המתוקנת של סדרת המטבע שהונפקה ב-24 באוקטובר 1950, בבול שערכו הנקוב 30 פרוטות מסדרת בולי שרות שהונפקה ב-1 בפברואר 1951, ובבול שערכו הנקוב 60 פרוטות מן התוספת לסדרת בולי מטבע שהונפקה ב-30 במרץ 1952.
בול מטבע - "ש' ב' לחר' ישראל" - מרד שני
בול מטבע
"ש' ב' לחר' ישראל"
מלחמת בר כוכבא
בול שרות
בול מטבע
"ש' ב' לחר' ישראל"
מלחמת בר כוכבא
מלחמת בר כוכבא > דינר מן השנה השנייה למלחמה

| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: דינר (זוז)
המתכת: כסף
משקל: 3.1 גרם
מועד ההטבעה: 134-133
גב המטבע - הדגם: נבל בעל ארבעה מיתרים תיבת התהודה שלו עשויה נאד עור ושתי זרועותיו מקרני חיה
גב המטבע - הכתובת: ש ב לחר ישראל (שנה ב לחרות ישראל)
זיהוי המטבע: מטבע מספר 239
ב-5 בינואר 1954 הונפקו ארבעה בולים כתוספת לסדרת בולי מטבע. בבול שערכו הנקוב 125 פרוטות הוצג צד הגב של המטבע.
בול מטבע
"ש"ב לחר' ישראל"
מלחמת בר כוכבא
מטבעות הערים תחת שלטון הרומאים

בין המאה הראשונה ומחצית המאה השלישית לספירה, תחת השלטון הרומאי על ארץ ישראל, הוענקה לערים רבות הזכות לטבוע מטבעות באופן עצמאי. הערים הורשו לטבוע מטבעות ברונזה בעריכים נמוכים שנועדו לספק את צורכי הכלכלה המקומית, בעוד הזכות לטבוע מטבעות בכסף ובזהב נשמרה למִטבעות המרכזיות של האימפריה הרומית. כ-40 ערים (כולל בעבר הירדן המזרחי) טבעו מטבעות בתקופה זו, ובהן אשקלון, בניאס, דור, טבריה, יפו, עזה, עכו, ציפורי, קיסריה, ושכם. במחצית המאה השלישית לספירה השתנתה מדיניות טביעת המטבעות באימפריה הרומית, ומרבית מִטבעות הערים נסגרו. פעילות הטביעה רוכזה במִטבעות הראשיות שפעלו בערים דוגמת רומא, ליון, אנטיוכיה ואלכסנדריה.
מטבעות הערים תחת שלטון הרומאים > מטבע יפו מימי הקיסר אלגבלוס

יפו, שהייתה עיר יהודית גדולה בתקופת ימי בית שני, נכבשה על ידי הרומאים בראשית המרד היהודי. העיר החרבה, שמרבית תושביה היהודים נטבחו או נפלו בשבי, נוסדה מחדש בשנת 67 ושמה הוסב לפלאביה יופה, כלומר לשם העיר המקורית התווסף שם משפחתם של הקיסרים הפלאביים שלכדו אותה. למרות היותה עיר חשובה, לא הוטבעו בה מטבעות רבים כפי שנעשה בערים האחרות בארץ ישראל, דוגמת עזה, אשקלון, קיסריה או עכו.
המטבע הרומאי "סמיס" נזכר במקורות היהודיים בשמות משובשים, דוגמת "מסמס" או "מסומס".
| הנתון | המידע |
| --- | --- |
סוג המטבע: סמיס או סמיס וחצי
המתכת: ברונזה
משקל: 9.75-6.96 גרם או 5.65-4.9 גרם
מועד ההטבעה: תקופת שלטונו של הקיסר אֶלַאגַבַּאלוּס, 222-118.
גב המטבע - הדגם: פלס אתיני חבושה קסדה ולבושה כותונת ארוכה עומדת לחזית וראשה מופנה לימין ידה הימנית נשענת על רומח וידה השמאלית מחזיקה מגן העומד על הארץ. מטבעות ועליהם דמותה אל האלה אתנה כאתנה פרומכה (אנ'), כלומר אתנה הלוחמת, ניצבת חמושה בכלי נשק, מהווים תופעה חריגה מאוד בטביעה של ערי ארץ ישראל, והיא קיימת רק במטבעות אנטיפטריס ויפו. המטבע משמשת כעדות לקיום פולחן האלה אתנה בעיר יפו.  על פי המיתולוגיה היוונית הייתה האלה אתנה פטרוניתו של פרסאוס, הגיבור שהציל את אנדרומדה ביפו. ייתכן שפולחן האלה אתנה שהתקיים ביפו במאה השלישית לספירה שימר את זכר האגדה העתיקה הזו.
גב המטבע - הכתובת: ΦΛΑΟV ΙΟΠΠΗC (יפו הפלאבית)
זיהוי המטבע: מטבע מספר 8
ב-22 במרץ 1967 הונפקה סידרה בת שלושה בולים שהוקדשה לנמלים עתיקים בארץ ישראל. מעצב הסדרה, אוסוואלד אדלר, בחר לשבץ בשובל הבול שהוקדש לנמל יפו את המטבע העתיק שהטביע הקיסר אֶלַאגַבַּאלוּס.
בול נמל יפו
מטבעות הערים תחת שלטון הרומאים > מטבע עכו מימי הקיסר אלגבלוס

עכו הייתה אחת משלוש הקולוניות הרומיות בארץ ישראל (נוסף לאיליה קפיטולינה [ירושלים] ולקיסריה), ומעמד זה הוענק לה על ידי הקיסר קְלַאוּדִיוּס. עיר חשובה זו הנפיקה מטבעות רבים במהלך התקופה הרומית, ועליהם בעיקר מראה העיר והמקדש שלה. המטבע שהונפק בימיו של הקיסר אֶלַאגַבַּאלוּס מציג את מראה העיר עכו מנקודת מבטו של הנוסע המגיע אליה בספינה.
| הנתון | המידע |
| --- | --- |
המתכת: ברונזה
מועד ההטבעה: תקופת שלטונו של הקיסר אֶלַאגַבַּאלוּס, 222-118.
גב המטבע - הדגם: בתחתית המטבע קו מפותל המייצג את גלי הים. מעליהם שורה של קשתות המתארות את המעגן ומחסני הנמל. במרכז שורת הקשתות קשת גדולה יותר המייצגת ככל הנראה את שער העיר מעל שורת הקשתות מופיע מקדש ובתוכו דמותה של אלת העיר, טיכי. היא עומדת במרכז המקדש כשהיא אוחזת בידה במשוט הגה של ספינה, ומאחוריה עומדת על עמוד אלת ניצחון קטנה המכתירה אותה בזר. משמאל למקדש ניצב פרסאוס האוחז בידו את ראשה הכרות של מדוזה, ומימין למקדש ניצבת האלה אתנה.
גב המטבע - הכתובת: --
ב-22 במרץ 1967 הונפקה סידרה בת שלושה בולים שהוקדשה לנמלים עתיקים בארץ ישראל. מעצב הסדרה, אוסוואלד אדלר, בחר לשבץ בשובל הבול שהוקדש לנמל עכו את המטבע העתיק שהטביע הקיסר אֶלַאגַבַּאלוּס.
בול נמל עכו
מטבעות הערים תחת שלטון הרומאים > מטבע קיסריה מימי הקיסר דקיוס טריאנוס

קיסריה הייתה אחת משלוש הקולוניות הרומיות בארץ ישראל (נוסף לאיליה קפיטולינה [ירושלים] ולפתולמאיס [עכו]), ומאז קיבלה את המעמד הזה בימי הקיסר טְרַאיָאנוּס שולבה בכל המטבעות הרבים שהוטבעו בה הכתובת: מושבה ראשונה על שם פלאביוס אוגוסטוס, קיסריה המטרופולין (colonia prima flavia augusta caesarea metropolis). כתובת זו הוטבעה בלטינית, אף על פי ששפת הדיבור של תושבי העיר הייתה יוונית.
במטבעה של קיסריה הוטבעו לאורך התקופה שעד מחצית המאה השלישית לספירה כ-55 טיפוסים שונים של מטבעות. עם עלייתו לשלטון של הקיסר דקיוס טריאנוס הואץ מאוד קצב ההטבעה ובמהלך השנתיים בהם שלט הוטבעו בקיסריה 75 טיפוסים שונים של מטבעות.יש הסבורים כי מטבעות אלו הוטבעו לקראת ביקור הקיסר דקיוס טריאנוס, או צפייה לביקור כזה, בארץ ישראל, בעוד אחרים דוחים אפשרות זו.
על אחד המטבעות מופיעה כתובת המזכירה באופן מפורש את הנמל של העיר, ויש הרואים במטבע זה עדות להמשך פעילותו של נמל קיסריה במחצית המאה השלישית לספירה, או לשיפוצים שנערכו בנמל.
| הנתון | המידע |
| --- | --- |
המתכת: ברונזה
משקל: 18.10 גרם
מועד ההטבעה: תקופת שלטונו של הקיסר דֶקִיוּס טְרַאיָאנוּס, 251-249.
גב המטבע - הדגם: ספינת בעלת ארבעה זוגות משוטים מפליגה לצד שמאל, עם שני דגלים מונפים על בית האחורה.
גב המטבע - הכתובת: בהיקף המטבע: col[onia] pr[ima] f[lavia] aug[usta] caes[area] met[ropolis] מושבה ראשונה על שם פלאביוס אוגוסטוס, קיסריה המטרופולין. באותיות קטנות מעל הספינה: portvs avgvsti נמל אוגוסטוס.
זיהוי המטבע: מטבע מספר 152
בשנת 2005 שילב המעצב אליעזר ויסהוף את המטבע בבול שהוקדש לאמות המים של קיסריה, חלק מסדרה שעסקה במפעלי מים קדומים בישראל. המטבע נועד לייצג את השלטון הרומאי, בדומה לכתובת העתיקה ששולבה לצדו בבול. הסדרה הונפקה ב-22 בפברואר 2005.
לקריאה נוספת

יעקב משורר, אוצר מטבעות היהודים, יד יצחק בן צבי, ירושלים, 1997.
יעקב משורר, הצד השלישי של המטבע, יד יצחק בן צבי, ירושלים, 2006.
יעקב משורר, מטבעות ערי ארץ ישראל ועבר הירדן בתקופה הרומית, קטלוג מספר 252, מוזיאון ישראל, ירושלים, 1984.
יעקב משורר, מטבעות עתיקים, ספרייה ארכאולוגית, כתר, ירושלים, 1979.
מרדכי נרקיס, מטבעות ארץ ישראל, ספר ראשון: מטבעות היהודים, מוסד ביאליק, ירושלים, 1936.
מרדכי נרקיס, מטבעות ארץ ישראל, ספר שני: מטבעות הנוכרים, מוסד ביאליק, ירושלים, 1938.
אריה קינדלר, "מטבעות העיר יפו", בתוך: ישראל - עם וארץ, שנתון מוזיאון הארץ, ספר ב'-ג' (21-20), מוזיאון הארץ, 1986, עמ' 21–36.
אברהם רייפנברג, מטבעות היהודים, ראובן מס, ירושלים, 1947.
צבי שטאל, סיפורם של מטבעות עתיקים, מוטיב, תל אביב, 1994.
Leo Kadman, The Coins of Caesarea Maritima, Schocken, Jerusalem, 1957.
סעיף קטן

סעיף קטן (בראשי תיבות: ס"ק) הוא כינוי לתת-סעיף בספרי הלכה וחוקים.
שימושו בהלכה

כאשר קיים פירוש על חיבור כלשהו, והפירוש מחולק למספר סעיפים בפרשו סעיף אחד של המחבר, הוא יחלק את פירושו למספר סעיפים, וכל סעיף יקרא סעיף קטן. לדוגמה, כאשר מופיעה פירוש בסעיף א' על הלכה שנמצאת בסימן א' סעיף א', הוא יכונה סימן א' סעיף א' ס"ק א'.
שימושו במשפט

בספר החוקים של מדינת ישראל ניתן השם "סעיף קטן" לסעיפי המשנה של סעיפי החוקים השונים (subsection).
הערות שוליים

↑  דוגמא, באתר חוק רישוי עסקים
ערך זה הוא קצרמרבנושא הלכה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת 1983/1984 בליגת המשנה ההולנדית

| --- | --- |
 מספר משתתפות:  17
 הזוכה:  מאסטריכט, טוונטה, נאק ברדה
 מספר משחקים:  272
 מספר שערים:  897 (3.3 בממוצע למשחק)
 → עונת 1982/1983עונת 1984/1985 ←
 
עונת 1983/1984 בליגת המשנה ההולנדית הייתה העונה ה-28 של ליגת המשנה ההולנדית, שהיא הליגה ההולנדית השנייה.
בסיום עונה זו, מאסטריכט, טוונטה ונאק ברדה העפילו לליגה הראשונה.
מבנה

על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 17 קבוצות, 13 ששיחקו בעונה הקודמת בליגה, אליהן הצטרפו, היורדות מליגת העל, ניימכן, טוונטה ונאק ברדה והמצטרפת מהליגות החובבניות, R.B.C רוסנדאל. ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 16 משחקים כל אחד - 32 מחזורים בסה"כ. בסיומם הקבוצות במקומות 1 ו-2 העפילו לליגה הראשונה. הקבוצות שהעפילו לפלייאוף הדירוג התמודדו בבית פנימי והמנצחת העפילה לליגה הראשונה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מאסטריכט  | 32 | 19 | 10 | 3 | 72 | 37 | 35 | 48 | העפלה לליגת העל |
| 2. | טוונטה  | 32 | 21 | 5 | 6 | 82 | 41 | 41 | 47 | העפלה לליגת העל |
| 3. | נאק ברדה  | 32 | 18 | 5 | 9 | 72 | 49 | 23 | 41 | העפלה לפלייאוף הדירוג |
| 4. | קמבור  | 32 | 13 | 12 | 7 | 50 | 37 | 13 | 38 |  |
| 5. | טלסטאר ספורטקלאב  | 32 | 14 | 9 | 9 | 53 | 43 | 10 | 37 |  |
| 6. | דה חראפסחאפ  | 32 | 13 | 10 | 9 | 55 | 47 | 8 | 36 | העפלה לפלייאוף הדירוג |
| 7. | דן האג  | 32 | 15 | 5 | 12 | 49 | 39 | 10 | 35 |  |
| 8. | וחנינגן  | 32 | 11 | 13 | 8 | 42 | 46 | 4- | 35 |  |
| 9. | ניימכן  | 32 | 14 | 5 | 13 | 47 | 44 | 3 | 33 | העפלה לפלייאוף הדירוג |
| 10. | פנלו  | 32 | 14 | 4 | 14 | 54 | 53 | 1 | 32 | העפלה לפלייאוף הדירוג |
| 11. | ויטסה ארנהם  | 32 | 12 | 8 | 12 | 51 | 55 | 4- | 32 |  |
| 12. | הראקלס אלמלו  | 32 | 10 | 10 | 12 | 48 | 49 | 1- | 30 |  |
| 13. | הירנפיין  | 32 | 8 | 9 | 15 | 46 | 63 | 17- | 25 |  |
| 14. | R.B.C רוסנדאל  | 32 | 7 | 7 | 18 | 45 | 61 | 16- | 21 |  |
| 15. | מועדון הכדורגל איינדהובן  | 32 | 8 | 5 | 19 | 52 | 82 | 30- | 21 |  |
| 16. | פיינדאם  | 32 | 5 | 9 | 18 | 43 | 78 | 35- | 18 |  |
| 17. | סחידאם  | 32 | 3 | 8 | 21 | 36 | 73 | 37- | 14 |  |
טבלת הליגה > פלייאוף הדירוג

הליגה חולקה ל-4 סבבי דירוג, סבב 1 בן 8 מש', סבב 2 בן 8 מש' סבב 3 בן 8 מש' וסבב 4 בן 8 משחקים כ-32 משחקים בסף הכל. בסיום כל סבב המדורגת ראשונה קיבלה כרטיס לפלייאוף הדירוג.
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | נאק ברדה  | 6 | 4 | 2 | 0 | 12 | 3 | 9 | 10 | העפלה לליגת העל |
| 2. | פנלו  | 6 | 3 | 1 | 2 | 12 | 7 | 5 | 7 |  |
| 3. | דה חראפסחאפ  | 6 | 0 | 4 | 2 | 6 | 12 | 6- | 4 |  |
| 4. | ניימכן  | 6 | 1 | 1 | 4 | 8 | 16 | 8- | 3 |  |
| עונות בליגת המשנה ההולנדית |
| --- | --- | --- |
| ליגת המשנה ההולנדית | 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 |  |
עמאן רוטנה

| --- | --- |

 מיקום:  עמאן, ירדן
 גובה:  188 מ' 
 חדרים:  412
 קומות:  50 
 בניית המלון
 תאריך פתיחה:  1 ביולי 2016 
 קואורדינטות:  31°57′54″N 35°54′11″E﻿ / ﻿31.96502778°N 35.90311111°E﻿ / 31.96502778; 35.90311111
 www.rotana.com/rotanahotelandresorts/jordan/amman/ammanrotana
 he
 
עמאן רוטנה (בערבית: روتانا عمان) הוא בית מלון בעמאן, בירת ירדן. זהו המגדל הגבוה בעיר ובמדינה; גובהו 188 מטרים והוא בעל 50 קומות. הוא מכיל 412 חדרים.
המלון ניצב על גבעה באזור עבדלי (العبدلي). עלות הקמתו של המלון עמדה על כ-35 מיליון אירו.
הערות שוליים

↑  Esfandiari, Sahar (30 בדצמבר 2019). "16 stunning modern architectural wonders in the Middle East you've probably never heard of". Insider Inc. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Abu Dhabi to build Jordan's tallest tower". United Press International. 18 באוגוסט 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Tour Amman Rotana, Architecturestudio (באנגלית אמריקאית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא גורדי שחקים ובנושא ירדן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עמאן (מחוז)

| --- | --- |

 מדינה:  ירדן ירדן
 נפות במחוז:  9
 בירת המחוז:  עמאן
 שטח:  7,579.2 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  4,007,526 (2015)
  ‑ צפיפות:  312.3 נפש לקמ"ר (2010)
 קואורדינטות:  31°56′59″N 35°55′58″E﻿ / ﻿31.949722222222°N 35.932777777778°E﻿ / 31.949722222222; 35.932777777778 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה       נפות מחוז עמאן tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחוז עמאן (בערבית: محافظة العاصمة – מחוז הבירה) הוא אחד משנים עשר המחוזות של ירדן. הוא ממוקם בלב המדינה ובירתו היא העיר עמאן, בירת ירדן. המחוז גובל בערב הסעודית בחלקו המזרחי.
המחוז מחולק לתשע נפות. זהו המחוז השלישי בגודלו בירדן, שטחו 7,579.2 קמ"ר. אוכלוסייתו מונה 2,367,000 נפש,[דרוש מקור][דרושה הבהרה] והוא המחוז המאוכלס ביותר בממלכה.
נפות

המחוז מחולק לתשע נפות:
נפת עמאן
נפת מארכא
נפת אל-קויסמה
נפת אל-ג'אמעה
נפת ואדי א-סיר
נפת נאעור
נפת סחאב
נפת אל-ג'יזה
נפת אל-מוקר
סנדלפון

סַנְדַּלְפוֹן (ביוונית: Σανδαλφών) הוא מלאך במיסטיקה היהודית.
רקע

בספר יחזקאל, פרק א' מספר הנביא יחזקאל על מרכבה שנגלתה אליו ובה חיות שמיימיות שונות. מסכת חגיגה עוסקת בניתוח חזון זה (הקרוי מעשה מרכבה) ברוח מיסטית ומהווה בסיס לתמונות מיסטיות רבות ביהדות. בחגיגה י"ג ע"ב נאמר על פסוק ט"ו באותו פרק ("וָאֵרֶא, הַחַיּוֹת; וְהִנֵּה אוֹפַן אֶחָד בָּאָרֶץ אֵצֶל הַחַיּוֹת, לְאַרְבַּעַת פָּנָיו") כך:
אמר רבי אלעזר: מלאך אחד שהוא עומד בארץ, וראשו מגיע לבין החיות. במתניתא תנא:
סנדלפון שמו, וגבוה מחברו מהלך חמש מאות שנה, ועומד אחורי המרכבה וקושר כתרים לקונו.
כלומר ה"אופן" הוא למעשה מלאך ענק, שרגליו על הארץ וראשו מגיע לקצה הרקיע, היכן ששוכנות חיות הקודש בהיכלות השמיים שלפני כיסא הכבוד, מקום מושבו של אלוהים.
בדרך כלל המלאך הגדול ביותר במיסטיקה היהודית הוא מטטרון, ולכן יש המזהים את סנדלפון עם אחיו התאום של מטטרון.
מקורות נוספים

במדרש פסיקתא רבתי, פרשה ב', מסופר על משה רבנו העולה אל השמיים להפגש עם אלוהים. הוא עובר מהיכל להיכל, מלווה במלאך בשם הדרניאל המשמש לו כעין מורה דרך. הם עוברים בין אזורים ברקיע עליהם ממונים מלאכים שונים, כל מלאך ומלאך מתגלה כשהוא עשוי אש, וכל אחד ואחד מהם גדול ורב כוח יותר מחברו, עד שהם מגיעים לסנדלפון, שמתגלה כגדול וככביר מכולם:
עד שהגיעו לאשו של סנדלפון אמר לו הדרניאל למשה עד כאן היה לי רשות להלוך מכאן ואילך אין לי רשות להלוך מפני אשו של סנדלפון שלא ישרפני כיון שראה משה את סנדלפון נבהל מפניו וזלגו עיניו דמעות ובקש ליפול מן הענן וביקש רחמים מלפני הקדוש ברוך הוא וענהו בא וראה כמה חביבים ישראל לפני הקב"ה באותה שעה ירד הקדוש ברוך הוא בעצמו מן כסאו ועמד לו לפני סנדלפון עד שעבר ועל אותה שעה אמר ויעבור ה' על פניו וגו'.
לפי המדרש התנגד סנדלפון למסירת התורה לעם ישראל, אך לבסוף התרצה ומונה ל"שר התורה" הן בשמים והן בארץ. ככזה הוא ממונה על תלמידי החכמים ועל המלאכים לומדי התורה.
בספר רזיאל המלאך נחשב סנדלפון למלאך הממונה על חודש אדר ב'.
לטענת המקובל ר' משה קורדובירו (היכלות פי"ד) וכן לדעת האריז"ל (ספר הליקוטים משלי סימן כב ד"ה חנוך לנער), סנדלפון הוא אליהו הנביא.
פירוש השם

החוקר מאיר בר-אילן טוען כי השם סנדלפון מורכב משני בסיסים ביוונית: "סון" (=אחד ) ו-"(א)דלפון" (=אח), כלומר: 'מי שאינו נשלח לבדו'. פירוש זה עולה בקנה אחד עם האמונה כי סנדלפון הוא אחיו של מטטרון.
אליהו משגב טוען שסנדלפון הוא אבן יקרה, קשה או מאירה כמו שמופיע בבבלי (סנהדרין נט:) "אחד משגרו לצפון ואחד משגרו לדרום להביא לו סנדלפונים טובים ומרגליות טובות" וכן באבות דרבי נתן נוסח א לח אות ג: "נטלו ר' ישמעאל בן אלישע והניחו בחיקו והיה בוכה וצועק פה קדוש פה נאמן פה קדוש פה נאמן פה שמוציא סנדלפונין טובות ואבנים טובות ומרגליות".
בספר הזוהר ('רעיא מהימנא') מוסבר שמו כרמז להיותו כמו הנעל והסנדל לכבוד השכינה, כלומר למרות עוצמתו וגודלו העצום הוא רק הסנדל של כבוד האל.
פירוש אחר הוא לפי פירוק השם להברות: 'סנ-דל-פון' ותרגומן "שנואי דל פונה", כלומר המלאך פונה לתפילותם של ישראל גם כשהם דלים ממצוות ושנואים על ידי אומות העולם.
בספרות המודרנית

בספר יהושע הפרוע, התרגום הראשון של Der Struwwelpeter מאת היינריך הופמן, מופיע ניקולאס הקדוש בדמותו של המלאך סנדלפון באפיזודה הזדים השחורים.
הערות שוליים

↑  מאיר בר-אילן, "שמות של מלאכים", בתוך: א' דמסקי, י' רייף ו-י' תבורי (עורכים), ואלה שמות: מחקרים באוצר השמות היהודיים, רמת-גן: תשנ"ז, עמ' לג-מח