stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמחה פלפן
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.  חסר מידע על השכלתו.
פלפן נולד בטומשוב מזובייצקי שבפולין, בן לישראל אהרון פלפן, סוחר, ודבורה לבית באומגרט. בגיל 17 עבר לבידגושץ' וסיים את לימודיו שם. בשנת 1930 עלה לארץ ישראל והצטרף לקיבוץ עין שמר, ולאחר זמן עבר לקיבוץ גן שמואל.
שימש כמזכיר הכללי של מפלגת מפ"ם, בתפקידו זה פעל, ללא הצלחה, למען שחרורו של מרדכי אורן, שנעצר בפראג. שימש כמנהל המחלקה הערבית במפלגה משנת 1954 עד שנת 1981. בשנת 1957 נמנה עם מייסדי "New Outlook", ביטאון מפ"ם בשפה האנגלית, ובהמשך היה עורכו במשך שנים רבות. הוא שימש כמרצה אורח במרכז ליחסים בינלאומיים ובמרכז ללימודי המזרח התיכון באוניברסיטת הרווארד ובמכון המלכותי ליחסים בינלאומיים בלונדון.
בשנת 1987 יצא לאור בניו יורק ספרו "The Birth of Israel: Myths and Realities", בהוצאת Pantheon. כעבור שנתיים הספר תורגם לעברית ויצא לאור בישראל. הספר עוסק בתיאור המיתוסים שעוצבו בראשית ימי המדינה ובוחן את ההשפעה שהייתה להם על המדיניות הישראלית בשנים שחלפו. פלפן אבחן בספרו שבעה מיתוסים מרכזיים, והוא דן בכל אחד בהרחבה ומצביע כיצד לדעתו המציאות סותרת את המיתוס. ספר זה נחשב לאחד הספרים הראשונים בזרם "ההיסטוריה החדשה" בישראל, אשר מביט בעין ביקורתית בנראטיב הציוני.
בשנת 1981 זכה בפרס ברונו קרייסקי על פעולתו למען פיוס יהודי-פלסטיני. הארכיון האישי של פלפן נמצא במכון יד יערי שבגבעת חביבה.
עמדתו כלפי הציונות

בהקדמה לספרו "Zionism and the Palestinians" כתב פלפן:
כדי להפיג כל אי-הבנה, אני רוצה להבהיר שאמונתי בצידוקה המוסרי ובנחיצותה ההיסטורית של הציונות נותרה בלתי-מושפעת מהביקורת שלי כלפי ההנהגה הציונית. ההיסטוריה של הציונות מוכיחה עד כמה הדחף ליצור חברה חדשה, המגלמת את הערכים האוניברסליים של דמוקרטיה וצדק חברתי, היה טבוע בתנועה הציונית ואחראי להתקדמותה בתנאים קשים. הבעיה של ישראל כיום נעוצה בהתפוררות הערכים הללו, בעיקר בשל שיכרון ההצלחה הצבאית והאמונה שהעליונות הצבאית היא תחליף לשלום. אלא אם הערכים הליברליים והפרוגרסיביים של הציונות יוחזרו ויוכרו זכויות הפלסטינים להגדרה עצמית במסגרת של דו-קיום בשלום, שאיפתה של ישראל לשלום נידונה לכישלון. אני בהחלט מאמין שמגמות אלו יהפכו בסופו של דבר לכוח המכריע בישראל.
ספריו

Zionism and the Palestinians, Croom and Helm, London, 1979.
The Birth of Israel: Myths and Realities, Pantheon Books, New York, 1987,
לידת ישראל - מיתוס ומציאות, 1990, תרגום מאנגלית - יורם בר.
הערות שוליים

↑  מזכיר מפ"ם יוצא להשתדל, מעריב, 26 במרץ 1952
טוליאטי: חכו למשפט אורן, מעריב, 13 באפריל 1952
↑  שיחה עם חיים שור, ‏"ניו אאוטלוק" (1993-1957), קשר 13, מאי 1993
↑  BRUNO KREISKY PREIS
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261255505171  PLWABN: 9810590092205606  BNE: XX1010101  BnF: cb161781135 (data)  GND: 107354764  ISNI: 0000 0001 0867 8850  LCCN: n86020088  NKC: skuk0002473  NTA: 06809454X  SUDOC: 079100619  Trove: 921290  VIAF: 7902528   WorldCat (עם VIAF): 7902528
תוכנת לקוח

תוכנת לקוח היא יישום מחשב שניגש לשירות ממוחשב הנמצא על מחשב אחר, לרוב מחשב מסוג שרת, דרך תקשורת נתונים. המונח ניתן בהתחלה ליחידות ציוד היקפי שלא היו בעלות יכולת הרצה עצמית של תוכניות מחשב אבל היו בעלות יכולת פעולה-הדדית (interact) עם מחשב מרוחק דרך הרשת. היו אלו לרוב מסופי מחשב שעבדו מול מחשב מרכזי.
תצורת שרת-לקוח היא אחת מתצורות ההתקשרות הנפוצות ברשתות מחשבים. שירותי רשת הפועלים בשיטה זאת מורכבים משני חלקים - השרת והלקוח. לשרת מחוברים לקוחות רבים. מחשב הלקוח מחובר לעיתים לשרת יחיד, אך בדרך כלל החיבור הוא לשרתים רבים, שלכל אחד מהם פונקציה משלו.
תוכנות לקוח נפוצות:
דפדפן - תוכנה המאפשרת לתקשר עם שרתי אינטרנט ולקרוא דפי אינטרנט.
תוכנת FTP - FTP הוא פרוטוקול תקשורת להעברת קבצים בין מחשבים. באמצעות פרוטוקול זה, תוכנת לקוח FTP מתקשרת עם תוכנת שרת FTP, לשם לקיחת קובץ מהשרת או הוספת קובץ אליו.
תוכנת דואר אלקטרוני  - ההודעה ממתינה לנמען עד שזה מחליט לקרוא את הודעות הדואר שבתיבת הדואר שלו ואז עוברת למחשב הלקוח (בלקוח כדוגמת אאוטלוק), או מוצגת מהשרת (בלקוח כדוגמת ג'ימייל).
שוק קמדן

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  קמדן 
 קואורדינטות:  51°32′29″N 0°08′47″W﻿ / ﻿51.541388888889°N 0.14638888888889°W﻿ / 51.541388888889; -0.14638888888889
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסשוק קמדן(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסשוק קמדן(למפת קמדן רגילה) המוזיאון הבריטי בארנט הארינגיי איזלינגטון הסיטי של וסטמינסטר שוק קמדן(למפת קמדן מוגדלת) המוזיאון הבריטי בארנט הארינגיי איזלינגטון הסיטי של וסטמינסטר שוק קמדן
 
שוק קמדן באזור דרך צ'וק פארם.
השרפה בשוק האורוות - פברואר 2008
שוק קמדן (באנגלית: Camden Market) הוא שוק באזור קמדן טאון, ברובע קמדן שבעיר לונדון.
היסטוריה

אזור שוק קמדן ממוקם ליד תעלת ריג'נטס, במתחם בו הוקמו מחסנים ובתי מלאכה הקשורים לתעלה, במהלך המאה ה-19. בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 הופסק הסחר בתעלה ותוכנן כביש מהיר עירוני שיחצה את המתחם. בשנת 1974 הוקם במקום שוק זמני קטן של מלאכת יד, שוק בגדים משומשים ושוק פשפשים. השוק פעל תחילה רק בימי ראשון ואחר גם בשבתות.
בשנת 1976, התוכניות לסלילת הכביש המהיר ננטשו, השוק הפך לקבוע ופעל בכמה מגרשים קטנים ליד התעלה ומספר מבנים קיימים בסמוך. בנוסף מגוון הסחורות בשוק התרחב, עם דוכנים שמוכרים ספרים, בגדים חדשים ויד שנייה, תכשיטים ודוכני מזון מהיר. בשנת 1991 נפתח אולם שוק מקורה בן שלוש קומות שתוכנן על ידי האדריכל ג'ון דיקינסון במקום בו התקיים השוק החיצוני הראשון. בסגנון הארכיטקטורה התעשייתית והבינוי המסורתי של המאה ה-19 באזור, הוא בנוי מלבנים וברזל יצוק. הוא משך אליו מספר רב של מבקרים, בין השאר מאחר שהיה פתוח בימי ראשון, כאשר לפני חוקי המסחר של אנגליה באותה עת, חנויות לא הורשו לפעול בימי ראשון.
בשנת 1994 רכש איש העסקים הישראלי בבו קובו עם שותפים בריטיים, מבנה היסטורי בסמוך לשוק הקיים, ששימש לאורוות במאה ה-19. הם פיתחו את המתחם שרכשו בשם "שוק האורוות" (Stables Market). בהמשך רכשו מבנים נוספים סמוך לשוק קמדן לוק.
בתחילת שנות ה-2000, החל השוק לפעול מדי יום (ולא רק בסופי שבוע) והפך לאחת מהאטרקציות התיירותיות הפופולריות בלונדון, עם כ-200,000 מבקרים מדי שבוע.
במרץ 2014 מכרו בבו קובו ושותפיו את החזקתם ב"שוק קמדן" לאיש העסקים הישראלי טדי שגיא תמורת יותר מ-400 מיליון ליש"ט (כ-2.6 מיליארד שקל). באוקטובר 2014 רכש שגיא גם את שוק קמדן לוק. בדצמבר 2014 הנפיק שגיא את השוק בבורסה לניירות ערך בלונדון לפי שווי שוק של 1.2 מיליארד דולר, תחת חברה חדשה שהקים בשם "מרקט טק" (Market Tech). במרץ 2015 רכש שטחים נוספים באמצעות חברת "מרקט טק", שני בניינים הסמוכים לקמדן מרקט תמורת 100 מיליון ליש"ט והכריז על תוכנית פיתוח בעלות של 300 מיליון ליש"ט. באפריל רכש מתחם משרדים צמוד לשוק ב-45 מיליון ליש"ט, שצורף לפרויקט הפיתוח של השוק. המתחם נועד לשמש קהילה לכ-2,000 יזמים בתחומי היי-טק, עיצוב ואופנה. ביולי 2015 גייסה "מרקט טק" 200 מיליון ליש"ט בהנפקה משנית בבורסה.
באפריל 2017 מחק טדי שגיא את חברת "מרקט טק" מהמסחר בבורסת לונדון בעקבות הצעת רכש למניות שהחזיק הציבור. מאז השוק נמצא בבעלות חברת "Labtech", חברה פרטית שבשליטת שגיא. היא מחזיקה ומפעילה במתחם כ-1,000 חנויות ודוכנים, וכמה בניני משרדים ומגורים.
תיאור השוק

שוק קמדן מכיל שישה אזורי שוק נפרדים:
תיאור השוק > שוק קמדן לוק

שוק קמדן לוק קרוי על שם הסכר של קמדן (Camden Lock) שנמצא באתר זה בתעלת ריג'נטס. סכר זה מאפשר מעבר הספינות בין הגבהים השונים של התעלה. השוק בנוי באזור המחסנים שהיו ממוקמים לאורך התעלה. החל מאמצע שנות ה-70 הלך ופחת השימוש המסחרי בתעלה, ובשנת 1974 החל לפעול באזור שוק זמני. בשל הצלחת השוק הפך השוק לקבוע, ובוטלו תוכניות להרוס את המבנים לצורך בניית כביש מהיר במקום. השוק שפעל במקום היה שוק מלאכת יד, ובהמשך הפך לשוק בגדים משומשים ולשוק פשפשים.
בשנת 1991 התרחב השוק למבנה בן שלוש קומות שתוכנן על ידי ג'ון דיקינסון. המבנה נבנה לבנים ולו תקרת ברזל בסגנון ויקטוריאני, ולכן המבנה תואם את יתר מבני השוק שנבנו בשלהי המאה ה-19.
בשנת 2006 החלה בניית מבנה נוסף בין שוק קמדן לוק לשוק האורוות.
תיאור השוק > שוק האורוות

שוק האורוות (Stables Market) הוא השוק הגדול ביותר מששת השווקים המרכיבים את שוק קמדן. מבנה השוק שימש בעבר כאורוות של חברת הרכבות "מידנלנד" ושל בית החולים הסמוך. דוכני השוק מוקמו בתאי הסוסים. השוק משמש בעיקר למכירת רהיטים ובגדים משומשים, וחפצי בית מיד שנייה. אזור זה ידוע בעיקר בבגדים הגותים הנמכרים בו.
תיאור השוק > שוק תעלת קמדן

שוק תעלת קמדן ממוקם לאורך תעלת ריג'נטס מזרחית לדרך צ'וק פארם (Chalk Farm Road) השוק כולל אזורי הסעדה. חלק משוק זה נהרס בשרפה שאירעה ב-9 בפברואר 2008, והשוק היה סגור לשיפוצים למשך מספר שנים.
תיאור השוק > שוק רחוב באק

שוק רחוב באק (Buck Street Market) הוא שוק בלתי מקורה בו נמכרים בעיקר בגדי יד שנייה.
תיאור השוק > אלקטריק בולרום

האלקטריק בולרום (Electric Ballroom) הוא שוק מקורה הממוקם בתוך מועדון לילה באותו השם. שוק זה פועל רק בסופי השבוע, בימי שבת וראשון בשעות היום.
תיאור השוק > שוק רחוב אינברנס

שוק רחוב אינברנס (Inverness Street Market) הוא שוק רחוב מסורתי קטן.
ראו גם

שווקים בלונדון
שוק פורטובלו
הערות שוליים

↑  TheMarker digital, חפץ חוגג בלונדון, באתר TheMarker‏, 19 בדצמבר 2006
↑   מיכאל רוכוורגר, טדי שגיא רכש את "קמדן מרקט" בלונדון ביותר מ-2.6 מיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 16 במרץ 2014
טלי ציפורי, ‏טדי שגיא רכש מבבו קובו את שוק קמדן ב-2.4 מיליארד ש', באתר גלובס, 16 במרץ 2014
↑  טלי ציפורי, ‏טדי שגיא רוכש חלק נוסף משוק קמדן בלונדון בכחצי מיליארד שקל, באתר גלובס, 12 באוקטובר 2014
 מיכאל רוכוורגר, שגיא מרחיב אחיזתו בקמדן מרקט ב–500 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 12 באוקטובר 2014
↑  טלי ציפורי, ‏הנפקה מוצלחת בבריטניה לקמדן מרקט של טדי שגיא, באתר גלובס, 17 בדצמבר 2014
טלי ציפורי, ‏רשמית: טדי שגיא ינפיק את קמדן מרקט לפי 1.2 מיליארד ד', באתר גלובס, 8 בדצמבר 2014
 מיכאל רוכוורגר, הנפקה רביעית לטדי שגיא בלונדון: מוכר 13% מקמדן מרקט לפי שווי של כ-1.2 מיליארד דולר, באתר TheMarker‏, 8 בדצמבר 2014
↑   מיכאל רוכוורגר, טדי שגיא קנה שטחים נוספים בקמדן ב–600 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 4 במרץ 2015
↑   ערן אזרן, טדי שגיא מרחיב את קמדן מרקט: מרקט-טק רכשה מתחם משרדים ב-45 מיליון ליש"ט, באתר TheMarker‏, 13 באפריל 2015
↑   מיכאל רוכוורגר, טדי שגיא גייס בסופ"ש 200 מיליון ליש"ט עבור קמדן מרקט בלונדון, באתר TheMarker‏, 12 ביולי 2015
↑   עמרי זרחוביץ', טדי שגיא ישלם חצי מיליארד דולר - וימחק את מרקט טק מהמסחר בלונדון, באתר TheMarker‏, 22 באפריל 2017
שוק קמדן לוק
הכניסה לשוק האורוות
תלמי העשירי

| --- | --- |

תלמי העשירי, מוזיאון הלובר, פריז
 לידה:  140 לפנה״ס 
 פטירה:  88 לפנה״ס (בגיל 52 בערך) 
 בן או בת זוג:  ברניקי השלישית 
 
תלמי העשירי המכונה גם תלמי אלכסנדר (ביוונית: Πτολεμαῖος Ἀλέξανδρος - "פטולומיוס אלכסנדרוס"; 140 לפנה"ס לערך - 88 לפנה"ס) היה שליט מצרים העתיקה בתקופה ההלניסטית במשך שתי תקופות - בין השנים 110 לפנה"ס - 109 לפנה"ס, ובין השנים 107 לפנה"ס ועד שנת 88 לפנה"ס.
קורות חיים

תלמי העשירי היה בנם של שליטי מצרים תלמי השמיני וקלאופטרה השלישית.
בשנת 116 לפנה"ס הוכרז כמושל קפריסין, ובשנת 114 לפנה"ס הוכרז כמלך קפריסין.
לאחר מות אביו שלטו על מצרים אימו, קלאופטרה השלישית, ואחיו, תלמי התשיעי. בשנת 110 לפנה"ס הדיחה קלאופטרה את אחיו והמליכה אותו תחתיו כשליט לצידה. בשנת 109 לפנה"ס הודח על ידי אחיו, תלמי התשיעי.
בשנת 107 לפנה"ס, שב למלוך לצד אימו. בשנת 101 לפנה"ס רצח את אימו, ושלט במצרים עד שנת 88 לפנה"ס לצד רעייתו/אחייניתו ברניקי השלישית.
בשנת 88 לפנה"ס, בשל מחסור כספי, בזז תלמי העשירי את קברו של אלכסנדר הגדול, והתיך את אוצרותיו של אלכסנדר וארונו העשוי זהב על מנת לטבוע מטבעות. הדבר עורר מחאה ציבורית שהביאה להדחתו. הוא נפטר בעת שניסה לכבוש את קפריסין שנה לאחר מכן במאי 88 לפנה"ס.
לאחר גירושו של תלמי העשירי שב אחיו למלוך, ולאחר מות אחיו שבה לשלטון רעייתו של תלמי העשירי, ברניקי השלישית.
תלמי העשירי היה נשוי לאחותו קלאופטרה סלנה ומנשואים אלה נולד בנו תלמי האחד עשר, ולאחר מכן היה נשוי לברניקי השלישית, ייתכן ומנשואים אלה נולדה קלאופטרה החמישית
תחבורה מסילתית

שלוש מסילות רכבת
תחבורה מסילתית היא דרך לשינוע נוסעים ומשאות. תחבורה מסילתית מתבצעת על־גבי מערכת מסילות הרכבת, ובאמצעות רכבת.
בניגוד לתחבורה יבשתית, בה רכבים נוסעים על כל משטח לכל כיוון, קרונות הרכבת בדרך־כלל יכולים לנסוע רק על פסי הרכבת, שמובילים אותם ליעד קבוע מראש (אין להם אפשרות לנסוע לדרכם החופשית). המסילות בדרך־כלל בנויות משני פסי מתכת שמעוגנים על ידי חצץ וסלעים. בכל מקרה, ישנן אפשרויות אחרות, כגון מונורייל – שנע על פס אחד, או רכבת ריחוף מגנטי – שאינה נוסעת על האדמה כלל.
מערכות ציוד נייד (Rolling Stock) הם פתרון טוב, מכיוון שהן מעבירות את כל סוגי המשאות והנוסעים למרחקים ארוכים ובמהירות, למערכות אלו יש גם יחס עלות–תועלת גבוה משל התחבורה היבשתית, לכן צמיחתן מתגברת בשנים האחרונות, והן מובילות את תחום התחבורה הציבורית בימינו.
רכבת נוסעים

רכבת נוסעים היא אמצעי תחבורה ציבורי המיועד להסיע מספר רב של נוסעים בין תחנות רכבת תוך שימוש ברשת מסילות. רכבות נוסעים פועלות בדרך כלל בין נקודות בהן יש תנועת נוסעים גדולה, אולם קיימים גם קווי רכבת נוסעים באזורים דלילי אוכלוסייה.
רכבת נוסעים יכולה להיות מורכבת ממערכי קרונועים או ממספר קרונות נוסעים הנגררים או נדחפים על ידי קטר. בנוסף לפעמים כוללת רכבת נוסעים קרון משא המיועד למטענם של הנוסעים, קרון כוח לאספקת חשמל לתאורה ולמיזוג האוויר ברכבת, וברכבות מסוג מו–דו גם קרון ניהוג המאפשר לשלוט בקטר כאשר הוא דוחף את הרכבת. אורכה הכולל של רכבת נוסעים מוגבל על ידי אורך הרציפים שבתחנות בהן היא עוצרת, ולכן בדרך כלל אינו עולה על 500 מטרים.
רכבת משא

רכבת משא מורכבת מקטר, אחד או יותר, הגורר קרונות משא. חלק ניכר משינוע משאות ביבשה ברחבי העולם נעשה באמצעות רכבות משא. רכבות משא הן הרכבות הארוכות ביותר בעולם, ולעומת רכבות נוסעים, אשר אורכן בדרך כלל אינו עולה על 500 מטר, רכבות משא עשויות להגיע לאורך של קילומטרים אחדים.
שינוע משאות ברכבות הוא אמצעי שינוע זול ביחס לשינוע במשאיות הנעות על כבישים ואף חסכוני יותר בהשפעתו של זיהום האוויר. ככל שרכבות משא נוסעות למרחק גדול יותר ונושאות מטענים גדולים יותר, גדל אף יתרונן הכלכלי על פני שינוע במשאיות. רכבות משא מאבדות יתרון זה בשינוע מטענים קטנים יחסית למרחקים קצרים. בארצות הברית רכבת משא ארוכה, ועליה 3–5 אנשי צוות, יכולה לגרור מאה קרונות עמוסי מכולות בשתי קומות, בעוד שמשאית יכולה לשנע רק מכולה בודדת בכביש.
יתרונות וחסרונות > יתרונות

הרכבת נוסעת במהירות גבוהה
דבר זה גורם לשינוע מהיר יותר של בני אדם וסחורות
הרכבת יותר ידידותית לסביבה מכיוון ש:
היא תופסת פחות מקום
היא שקטה יחסית
היא מתמזגת בטבע בקלות יחסית לכבישים המהירים
היא פולטת פחות מזהמים
בעלי חיים יכולים לחצות את המסילה, דבר שלא אפשרי בכביש מהיר
היא יותר יעילה מתחבורה יבשתית מכיוון ש:
היא מסיעה יותר נוסעים
היא אינה גורמת לפקקי תנועה
הנוסעים והמשאות עולים ויורדים בצורה מסודרת ובמקומות מוסדרים
היא יותר זולה לתפעול
היא נותנת מקומות עבודה במשק
היא מחברת את הפריפריה לערים גדולות ונותנת מענה ליוממים
היא זולה יותר לנוסעים ולהעברת המשאות
יתרונות וחסרונות > חסרונות

הקרונות יקרים
הבנייה של מסילות הרכבת מצריכה זמן רב וממון
היא עמוסה מאוד
היא יוצרת עומס בקווי התחבורה הציבורית מתחנת הרכבת ועד ליעד שאליו הנוסעים צריכים להגיע
היא קשה להיגוי
במצב חירום, לא ניתן לעצור אותה במהירות, לכן ישנן תאונות רכבת עם רכבות אחרות או רכבים
היא חוצה כבישים, דבר שיוצר סכנה בטיחותית
ראו גם

רכבת
רכבת משא
רכבת נוסעים
מסילת רכבת
יוממים
תחנת רכבת
תחבורה ציבורית
תחרות פאגאניני

| --- | --- |

 תיאור:  תחרות בינלאומית בכינור
 מיקום הטקס:  ג'נובה
 מדינה:  איטליה 
 תקופת הפרס:  1954–הווה (כ־70 שנה) 
 נקרא על שם:  ניקולו פאגאניני 
 www.premiopaganini.it/it
 
תחרות פאגאניני (מאיטלקית: Premio Paganini או Paganini Concore) היא תחרות בינלאומית בכינור על שם הכנר הוירטואוז ניקולו פאגאניני, אשר נערכת מאז שנת 1954 בג'נובה איטליה, בין החודשים ספטמבר ואוקטובר.
כיום (2020) התחרות נערכת אחת לשלוש שנים בתיאטרון "קרלו פליצ'ה" (אנ') שבעיר. התחרות מורכבת משלושה שלבים הכוללים נגינה ללא ליווי, מוזיקה קאמרית עם פסנתר וקונצ'רטי עם תזמורת סימפונית.
שלבי התחרות והשופטים

שלב המוקדמות: שילוב של יצירות לכינור וסולו ויצירות קאמריות בליווי פסנתר. ישנה חובה לנגן שני קפריסים מתוך 24 קפריצ'י לכינור מאת פאגאניני.
שלב חצי הגמר: שלוש או ארבע יצירות לכינור סולו\יצירות קאמריות, מביניהן יצירה אחת לפחות מאת פאגאניני, ולפחות יצירה אחת מודרנית.
שלב הגמר: שני קונצ'רטי\יצירות לכינור ולתזמורת, כאשר אחת מהן נכתבה בידי פאגאניני.
ישנם כשמונה שופטים, לרוב כנרים אך ייתכן שגם מנצחים, מלחינים וכדומה. מנכ"ל התחרות לשעבר הוא המנצח פאביו לואיזי.
פרסים

שישה מוזיקאים, ולעיתים שבעה זוכים בפרס כלשהו. מאז 1989 התווספו מספר פרסים ייחודיים. הזוכים לרוב זוכים בחוזי הקלטות והזדמנות לנגן על אחד מהכינורות של פאגאניני או של מיטב הבונים כמו סטרדיוואריוס, אמאטי וגוארנרי.
רשימת הזוכים במקום הראשון

| שנה | מקום ראשון |
| --- | --- |
1956: הונגריה גיירג' פאוק (אנ')
1956: צרפת ז'ראר פולה (אנ')
1957: לא הוענק
1958: איטליה סלבטורה אקרדו
1959: ארצות הברית סטיוארט קאנין (אנ')
1960: לא הוענק
1961: בולגריה אמיל קמילארוב
1962: צרפת מאריבון לה דיזה
1963: ברית המועצות אולה קריסה (אנ')
1964: צרפת ז'אן ז'אק קנטורו (אנ')
1965: ברית המועצות ויקטור פיקאיזן
1966: לא הוענק
1967: ברית המועצות גריגורי ז'יסלין (אנ')
1968: ישראל מרים פריד
1969: ברית המועצות גדעון קרמר
1970: לא הוענק
1971: ברית המועצות מוזה סקלר
1972: ארצות הברית יוג'ין פודור (אנ')
1973: ברית המועצות אלכסנדר קראמארוב
1974: לא הוענק
1975: ברית המועצות יורי קורצ'ינסקי
1976: רומניה לנוצה צ'וליי
1977: ברית המועצות איליה גרוברט (אנ')
1978: רומניה אאוג'ן סרבו
1979: רומניה פלורין פאול
1980: לא הוענק
1981: ברית המועצות איליה קלר (אנ')
1982: לא הוענק
1983: לא הוענק
1984: לא הוענק
1985: ברית המועצות דמיטרי ברלינסקי (אנ')
1986: לא הוענק
1987: הרפובליקה העממית של סין לו סה-צ'ינג (אנ')
1988: יוון לאונידס קבקוס
1989: לא הוענק
1990: ברית המועצות נטליה פריסצ'פנקו
1991: איטליה מאסימו קוורטה
1992: רוסיה יוליה קרסקו (אנ')
1993: גרמניה איזבל פאוסט (אנ')
1994: הרפובליקה העממית של סין בין חוואנג
1995: לא הוענק
1996: ארצות הברית סובין קים (אנ')
1997: איטליה ג'ובאני אנג'לרי
1998: רוסיה איליה גרינגולץ (אנ')
1999: יפן סייקה שוג'י (אנ')
2000: ניו זילנד נטליה לומייקו
2001: פולין מריוש פטירה (אנ')
2002: הרפובליקה העממית של סין מֶנְגְלַה חוואנג
2004: לא הוענק
2006: הרפובליקה העממית של סין פנג נינג
2008: לא הוענק
2010: לא הוענק
2015: קוריאה הדרומית אין מו יאנג
2018: ארצות הברית קווין ג'ו
תוכנת מצגות

דיון המלווה במצגת
תוכנה ליצירת מצגות היא תוכנה המשמשת ליצירה ולהקרנה של אוסף שקפים ממוחשב, המשמש במצגת. הפלט של תוכנת המצגות, הקרוי מצגת שקפים, מוקרן על־גבי מסך של מחשב אישי, כאשר מדובר במצגת לקהל צופים מצומצם, או על־גבי מסך גדול או על קיר, כאשר המצגת מוקרנת בפני קהל צופים גדול.
קודם לפיתוחן של תוכנות מצגות, יצרו שקופיות או שקפים מפלסטיק שקוף, והוקרנו באמצעות מקרן שקופיות או מטול שקפים (ויוגרף). תוכנת מצגות מאפשרת ליצור את תוכן ההצגה ולעדכנו בדרך פשוטה ומהירה יותר.
התוכנות המשמשות להצגת מצגות מתחלקות ל:
תוכנה שבה יוצרים כל שקף בנפרד, קובעים את התזמון ואת צורת המעבר בין שקפים.
תוכנה שלוקחת מספר תמונות דיגיטליות ועושה מהן מצגת, לרוב מצגת וידאו.
בשני סוגי התוכנה ניתן להוסיף למצגת הסברים המוקלטים מראש באחת התוכנות לעיבוד קול, מוזיקת רקע וכן צלילים מתוך מאגר.
גם בתקופה בה המחשבים האישיים עבדו עם מערכת ההפעלה dos, היו מספר תוכנות ליצירת מצגות, כולל תוכנות מתוצרת ישראל שתמכו בעברית ביניהן קלבו PC. התוכנות המובילות באותה תקופה הייתה לוטוס סימפוני על תואמי יבמ, לוטוס ג'אז וקלריס אימפקט במחשבי מקינטוש.
התוכנה הנפוצה ביותר כיום ליצירת מצגות היא PowerPoint של חברת מיקרוסופט. תוכנות נפוצות פחות הן תוכנת המצגות של אופן אופיס, תוכנת המצגות המשולבת בGoogle Docs של גוגל, תוכנת המצגות Lotus Symphony Presentations המהווה חלק מחבילת IBM Lotus Symphony של חברת יבמ, תוכנות אנימציה כמו מקרומדיה פלאש, תוכנות עיבוד תמונה כמו אדובי פוטושופ ותוכנות עריכת סרטים כמו (Premier (Adobe או (MediaStudio (Ulead וכן בתוכנת Keynote של אפל ו־NeoOffice (המקבילה של אופן אופיס) בסביבת מחשבי מקינטוש.
לעיתים קורה שמצגת השקפים, האמורה לשמש כאמצעי עזר למציג, הופכת למטרה. במקום להשקיע בשיפור תוכן המצגת לשם השגת מטרת ההצגה תוך העברת המסר/המידע בצורה הכי טובה, מושקעים זמן רב וכסף רב ב"פירוטכניקה" של המצגת. יותר ויותר גוברת הדעה שהגולם קם על יוצרו.
הערות שוליים

↑  PowerPoint Is Evil
↑  אחת האמירות הראשונות של הרמטכ"ל רב-אלוף דן חלוץ לקציני צה"ל הייתה כנגד השימוש המופרז במצגות ממוחשבות, שלטענתו פוגעות בתהליך החלפת הדעות בין הקצינים, בכך שבמקום לנהל דיון מעמיק, הם בוהים במצגות ופועלים על פי סדר מוגדר מראש ללא מחשבה. עמיר רפפורט, חדל קשקשת במצגת, באתר nrg
שלג 1950 בישראל

אורי אילן, בשלג בקיבוץ גן שמואל שליד חדרה
פינוי השלג מגג בחיפה
שלג בבית יצחק שליד נתניה
בשנת 1950 אירע אירוע השלג המשמעותי  ביותר בארץ ישראל מאז החלו בה המדידות המטאורולוגיות ב-1870, אירוע שלג בסדר גודל כזה לא חזר מאז. במהלך האירוע ירד שלג ברוב חלקי הארץ, כולל מישור החוף והנגב. תנאי מזג האוויר הקשים ונזקיהם הכבידו במיוחד על רבבות עולים חדשים שהגיעו באותה עת במסגרת העלייה ההמונית ושוכנו במחנות אוהלים.
סקירה > ינואר

בתחילת ינואר, החלו מטחי ברד בתל אביב ומעט פתיתי שלג ירדו בגליל העליון ובהרי ירושלים.
ב-27 בינואר, החל לרדת שלג בהרי הצפון ובירושלים. הוא אמנם נערם לגובה רב, אך הפשיר במהרה והותיר אחריו קור כבד. הקור התרחב לשאר הארץ ושלג החל לרדת גם בשומרון ובהרי יהודה. ב-28 בחודש ירד שלג בחיפה ונערם לגובה של 15 ס"מ ובתל אביב ירדו פתיתי שלג למשך דקות אחדות. ב-29 בחודש חזר לרדת שלג בחיפה שכיסה את מרבית העיר בלבן.
סקירה > פברואר

כשבוע מאוחר יותר, ב-6 וב-7 בפברואר, החל לרדת שלג כבד בכל רחבי הארץ. גובהו הגיע ל-60 ס"מ בצפת, ל-65 ס"מ בירושלים, ל-17 ס"מ בחיפה, ול-12–19 ס"מ בתל אביב ובלוד, כמו כן ירד שלג בפתח תקווה, כפר סבא, נתניה והשומרון, בראשון לציון, רחובות ובהרי הנגב וכן סביב הכנרת. ב-8 בפברואר הגיע השלג גם לים המלח, כאשר נערמו 8 סנטימטר של שלג.
רבים מילידי הארץ לא ראו כלל שלג עד אותו יום וכמוהם גם רבבות עולים חדשים שהגיעו לארץ במסגרת העלייה ההמונית ששהו בדיור עלוב במעברות וללא ציוד חורף ובגדים מתאימים. כמו כן דווח על שלג ביריחו, תופעה נדירה ביותר, ועל התמוטטות שרידי בית כנסת בעיר העתיקה בירושלים.
נזקים

האסון הגדול ביותר שגרם השלג הפתאומי אירע במחנה העולים בעין שמר, שם נהרגו ארבעה עולים כאשר תקרת חדר האוכל קרסה תחת כ-18 טון שלג.
גם בירושלים במפעל ש. פרידמן לתנורים שבגבעת שאול, התמוטטה תקרת בית החרושת ואדם אחד נפצע קשה מאד.
זרם החשמל נותק במקומות רבים מאוד ומעל מחצית קווי הטלפון נותקו. התחבורה הציבורית בתוך הערים שותקה ובין הערים פעלה באופן חלקי בלבד. ה"מצור" על הערים ובפרט על מחנות העולים שבפרבריהן גרם למחסור של כמה ימים במזון ומצרכים חיוניים.
נזק נגרם גם לכלכלת הארץ, שהתבססה על חקלאות ובפרט על פרדסים שבהם קרסו אלפי עצים ופרי רב קפא והושחת באופן בלתי הפיך.
בתרבות

בשירו של יהודה פוליקר "חלון לים התיכון" הוא מזכיר את השלג שירד בתל אביב בשנת 1950, זמן קצר לאחר עליית אביו לישראל. יצוין כי זהו אי דיוק של הפזמונאי (יעקב גלעד), השלג ירד בפברואר 1950 ולא בדצמבר 1950.
”שנת חמישים סוף דצמבר

בחוץ מלחמת רוחות

השלג צנח כאן לפתע

לבן מזכיר לי נשכחות.”
נתן אלתרמן חיבר בית לפזמון "אני חדש בארץ" ששרה ג'טה לוקה בתיאטרון "לי-לה-לו":
”"...השדרה היא לובן צח / והשלג מתנוצץ בה / אנשים עוברים בסך / ועלי מראים באצבע.../ אני חדש בארץ / זאת רואים מיד / זה מורגש / זה מורגש / במבט אחד / אני חדש בארץ / זאת רואים מיד / אני מביט / אני נרגש / אני עוד פה / אני עוד פה / אני עוד פה חדש..."”
בספרו של מאיר שלו, כימים אחדים, מוזכר השלג בשנת 1950 אשר הצטבר על ענפי עץ אקליפטוס, הביא לשבירתו של ענף והניע את העלילה.
ראו גם

שלג בישראל
אקלים ארץ ישראל
1950 בישראל
סופת דצמבר 1951 בישראל
חורף 1991–1992 בישראל
הסופה במזרח התיכון (2013)
הערות שוליים

↑  שלג בכל חלקי הארץ עד דרומה מבאר-שבע, חרות, 7 בפברואר 1950
↑  גל של קור עובר על המזרח התיכון, על המשמר, 16 בינואר 1950
↑  והארץ עטתה לובן, על המשמר, 29 בינואר 1950
↑  חיפה עוטה שלג..., על המשמר, 30 בינואר 1950
↑  שלג ברחבי הארץ, על המשמר, 6 בפברואר 1950
↑  שלג על חוף ים־המלח, על המשמר, 9 בפברואר 1950
↑  שלג וכפור ברחבי הארץ, דבר, 6 בפברואר 1950
↑  ינון רויכמן, שנת השלג הגדול, באתר ynet, 11 בינואר 2007
↑  התמוטט בי"כ בעיר העתיקה, על המשמר, 7 בפברואר 1950
שלג 1950 בחיפה
תל מעון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  250 מטר
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  טבריה, הגליל התחתון
 רכס הרים:  הגליל התחתון 
 קואורדינטות:  32°46′59″N 35°30′49″E﻿ / ﻿32.7830556°N 35.5136111°E﻿ / 32.7830556; 35.5136111
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) תל מעון(למפת הגליל העליון רגילה) תל מעון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל מעון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל מעון
 
תל מָעוֹן היא גבעה במזרח הגליל התחתון, ברום של 250 מטרים מעל פני הים, הממוקמת בפסגת העיר טבריה.
בראש הגבעה מצוי תל ארכאולוגי, וסביבו בנויה שכונת טבריה עילית, במבואותיה המערביים של העיר. מצפון לתל עובר כביש 77, ולמרגלותיו בקעת ארבל. ממערב לתל נמצאת בקעת יבנאל, ומדרום־מזרח לו נמצאת רמת פוריה.
שמה המקורי של הגבעה – תל מעין – שימר את שמה של העיירה מתקופת בית שני ומתקופת התלמוד בית מעון, אשר שכנה במדרון הגבעה בכיוון טבריה.
תוכנת צריבה

תוכנת צריבה היא תוכנת מחשב אשר מיועדת לכתוב מידע על גבי דיסקים אופטיים כגון תקליטורי CD ותקליטורי DVD. השימוש בתוכנות אלו מצריך הימצאות של צורב, מותקן במחשב או מקושר אליו כצורב חיצוני.
צריבת דיסק מצריכה בדרך כלל בשלב הראשון יצירת ה-image (קובץ אשר מכיל מידע לגבי הנתונים שיגובו על גבי הדיסק) לפני שהמידע ייצרב על גבי הדיסק.
מרבית התוכנות החדישות כיום יוצרות את ה-Image של הדיסק וצורבות אותו באותה פעולה, כך שמשתמשי הקצה אפילו לא מבחינים בהבדל בין שתי הפעולות.
ישנן גם תוכנות צריבה אשר מאפשרות לצרוב דיסק פעמים רבות עד אשר ממלאים את התקליטור.
ראו גם

Nero