stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל אדלסון

| --- | --- |

הרב אדלסון בנגינת פסנתר בקרצ'מע של בורשטיין
 לידה:  1951 (בן 73 בערך)
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  מלחין, מנצח
 אתר רשמי
 פרופיל ב-IMDb
 
אדלסון בתחילת שנות ה-90
ישראל אדלסון (Israel Edelson;‏ נולד ב-1951) הוא  מלחין ומנצח ישראלי חסיד חב"ד. היה עוזרו האישי של ליאונרד ברנשטיין וניצח על תזמורות רבות. לימים חזר בתשובה ומאז הוא עוסק בעיקר במוזיקה חסידית.
קורות חיים > ילדות

אדלסון נולד בסנקט פטרבורג, ברית המועצות לשעבר, למשפחה יהודית. אביו, שמשון אדלסון, היה חזן בית הכנסת הגדול בסנקט פטרבורג (באותם ימים לנינגרד). בגיל 5 החל ללמוד כינור, ושנתיים לאחר מכן גם פסנתר. בגיל 15 עלה עם אימו לישראל והמשיך את לימודיו בבית הספר התיכון שליד האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים, ולאחר מכן באקדמיה עצמה.
קורות חיים > קריירה

זמן קצר לאחר סיום לימודיו באקדמיה למוזיקה, יצא אדלסון להתמחות בניצוח ובהלחנה בזלצבורג, וינה, רומא, שטוטגרט ולונדון. כמה שנים לאחר מכן הוא התקבל לקורס למנצחים צעירים בטנגלווד שליד בוסטון, שם הוא פגש את המלחין והמנצח ליאונרד ברנשטיין. בין השניים נרקם קשר חם, ובהמשך זומן אדלסון להיות עוזרו של ברנשטיין בכמה פרויקטים של ניצוח ברחבי ארצות הברית. לאחר מכן הוא פצח בקריירת ניצוח עצמאית, ובין השאר ניצח (לא באופן קבוע) על תזמורת רשות השידור הבריטית, על הפילהרמונית הבלטית Baltic Philharmonic Orchestra בווינה, על התזמורת הסימפונית חיפה, על הסינפונייטה הישראלית באר שבע, על התזמורת הסימפונית ירושלים, על התזמורת הפילהרמונית הישראלית, על התזמורת הקאמרית של חיל החינוך והנוער ועוד.
לקראת סוף שנות ה-30 לחייו החל אדלסון בתהליך חזרה בתשובה, והתקרב לחסידות חב"ד. הוא שב לארץ, התחתן ונולדו לו ארבעה ילדים. בתקופה זו עסק אדלסון יותר ויותר במוזיקה יהודית, בעיקר חסידית, ועבד עם אמנים שונים כמעבד וכמפיק. הוא גם הוציא מספר אלבומים. בין השאר לימד מוזיקה בישיבת כינור דוד, שם ניסה לשלב בין המוזיקה הקלאסית ליהודית. בשנת 2000 התגרש אדלסון, ושנה לאחר מכן נישא בשנית ועזב את ישראל. כיום הוא מתגורר בקהילת חב"ד בקראון הייטס שבניו יורק ומוסיף ללמד מוזיקה ולהוציא אלבומים.
דיסקוגרפיה

The songs of Rabbi Nachman of Breslov and his disciples
Sounds of Glory with London Brass- (1995)
Piano & Friends (1996)
Meditations of the Heart - (1997)
Master of Light (1998)
Tikun Chatzot - (1999)
Yearnings from Beyond - (2000)
קול דודי (kol dodi) - שירים חסידיים בעיבוד לפסנתר (2008)
יחסי מלזיה–ניגריה

| יחסי מלזיה–ניגריה |
| --- | --- |
מלזיה: ניגריה


מלזיה: ניגריה
שטח (בקילומטר רבוע)
329,847: 923,768
אוכלוסייה
35,663,114: 233,892,108
תמ"ג (במיליוני דולרים)
399,649: 362,815
תמ"ג לנפש (בדולרים)
11,206: 1,551
משטר
פדרציה: רפובליקה פדרלית

יחסי מלזיה-ניגריה הם היחסים הדיפלומטיים שבין פדרציית מלזיה לבין הרפובליקה הפדרלית של ניגריה.
סקירה כללית

היחסים הדיפלומטיים בין המדינות כוננו ב-1965. היחסים בין המדינות מבוססים על שיתוף פעולה בתחומי הכלכלה והמסחר. ניגריה היא המדינה בעלת מספר הסטודנטים הגבוה ביותר שלומדים במלזיה ביבשת אפריקה. כמו כן, מלזיה היא גם שותפת הסחר השנייה בגודלה באפריקה.
יחסים כלכליים

שתי המדינות מקיימות שיתוף פעולה כלכלי נרחב:
בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לניגריה הגיעה לסך 708 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר נפט מזוקק, שמן דקלים, קופסאות פלסטיק, סבון, מכונות כביסה ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מניגריה למלזיה הגיעה לסך 83.6 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר נפט מזוקק, עופרות, פולי קקאו ועוד.
בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לניגריה הגיעה לסך 914 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר סבון, נפט מזוקק, שמן דקלים, לתת ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מניגריה למלזיה הגיעה לסך 213 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר עופרות, נפט מזוקק, פולי קקאו ועוד.
ייצוג

מלזיה מיוצגת בניגריה על ידי שגרירות שהיא מחזיקה באבוג'ה, בירת ניגריה.
ניגריה מיוצגת במלזיה על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בקואלה לומפור, בירת מלזיה.
כוח הפועל בנפעל

כוח הפועל בנפעל הוא מושג בקבלה ובחסידות, לפיו, כוחו והשפעתו של פועל הפעולה מונחים בדבר שהוא עושה. לביטוי זה משמעות יסודית בתפיסה האימננטיות של האלוהות, לפיה כוחו של האל נוכח בבריאה שהוא פעל.
מקור הביטוי

מקור הביטוי הוא מתורתם של הראשונים. הרב יעקב יוסף מפולנאה בספרו 'תולדות יעקב יוסף' מביא את הביטוי בשם הרמב"ן. לעומת זאת, בספרו 'בן פורת יוסף' מביאו בשם הראב"ד בפירושו על ספר יצירה. המקור הידוע לביטוי זה שיכול היה לעמוד לפני המקובלים והחסידים, הוא בספר הישר המיוחס לרבינו תם. לדברי משה אידל מקורו של הביטוי בניסוח המצוי בספרות העיון, לפיו "כח המאציל בנאצל ואין הנאצל חסר כלום". ביטוי זה התגלגל למקובלים הראשונים מ"ספר הסיבות" (פסקה יא), שהוא ספר המשקף מסורות נאופלאטוניות האופייניות לכתבי פרוקלוס.
במשנת הבעל שם טוב

הרב יצחק אייזיק מקומרנה בספרו 'נוצר חסד' על פרקי אבות כותב שכשהיו מביאים כלי לפני הבעל שם טוב, היה אומר כל המחשבות שהיה האומן מחשב בשעה שעשה את הכלי.
הרב אהרן ראטה בספרו 'שומר אמונים' כותב שהבעל שם טוב ציווה לתלמידיו לומר תמיד אלו הדיבורים 'כוח הפועל בנפעל', כאחת הדרכים להחדרת רעיון הנוכחות האלוהית.
סיפור הממחיש את תפיסת האימננציה האלוהית המתמצה במשפט "כוח הפועל בנפעל", מסופר בחסידות חב"ד: "מוצאי שבת פרשת שמות, בארבעה ועשרים יום לחודש טבת תקע"ג, דקות אחדות קודם שנתבקשה נשמתו הגדולה של הרה"ק רבי שניאור זלמן מלאדי זי"ע לעלות לישיבה של מעלה, פנה הוא אל נכדו בעל ה'צמח צדק' ושאלו מה רואות עיניו. הפנה ה'צמח צדק' את עיניו כלפי מעלה ואמר: "רואה אני את תקרת הבית". נענה הסב הגדול ואמר: "אני כבר איני רואה תקרה, כי אם את כוח הפועל בנפעל"…[דרוש מקור]".
לקריאה נוספת

אור תורה, סוף פרשת וירא, ובפרשת יתרו ד"ה בשעה שאמר הקדוש ברוך הוא למשה אנכי ולא יהיה לך.
ליקוטי אמרים תניא, שער היחוד והאמונה פרק ב ופרק ג.
הערות שוליים

↑  תחילת פרשת ויחי.
↑  דף קיב בדפוס המצוי.
↑  ספר הישר, שער שלישי, ירושלים תשכ"ז, עמ' מ
↑  מ' אידל, '"לעולם ה' דברך נצב בשמים": עיונים בתורה מוקדמת של הבעש"ט וגלגוליה בחסידות', קבלה, 20 (תשס"ט), עמ' 227 והע' 3
↑  פרק ו, ט.
↑  מאמר האמונה, דף סז.
יחסי מלזיה–נפאל

| יחסי מלזיה–נפאל |
| --- | --- |
מלזיה: נפאל


מלזיה: נפאל
שטח (בקילומטר רבוע)
329,847: 147,181
אוכלוסייה
35,663,114: 29,642,749
תמ"ג (במיליוני דולרים)
399,649: 40,908
תמ"ג לנפש (בדולרים)
11,206: 1,380
משטר
פדרציה: רפובליקה פדרלית דמוקרטית

יחסי מלזיה-נפאל הם היחסים הדיפלומטיים בין פדרציית מלזיה לבין הרפובליקה הפדרלית הדמוקרטית של נפאל.
סקירה כללית

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין המדינות כוננו ב-1 בינואר 1960. היחסים הדו-צדדיים בין המדינות התפתחו במהלך השנים. במאי 1978 ובספטמבר 1985, מלך נפאל, בירנדרה, ביקר במלזיה. ביוני 2003, הוקמה השגרירות של נפאל בקואלה לומפור והשגרירות של מלזיה בקטמנדו.
יחסים כלכליים

נפאל ומלזיה מקיימות שיתוף פעולה מסחרי וכלכלי:
בשנת 2014, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לנפאל הגיעה לסך 70.6 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר שמן דקלים, מחשבים, גומי, מקרנים, נחושת ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מנפאל למלזיה הגיעה לסך 2.61 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר טבק מעובד, פסטה, תה ועוד.
בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לנפאל הגיעה לסך 54.6 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר שמן דקלים, מחשבים, טלפונים, נחושת, עץ מעובד ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מנפאל למלזיה הגיעה לסך 2.08 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר פסטה, טבק מעובד, בגדים ועוד.
ייצוג

נפאל מיוצגת במלזיה על ידי קונסוליה כללית בסלנגור ושגרירות בקואלה לומפור, בירת מלזיה.
מלזיה מיוצגת בנפאל על ידי שגרירות בקטמנדו, בירת נפאל.
יחסי צ'ילה–קפריסין

| יחסי צ'ילה–קפריסין |
| --- | --- |
צ'ילה: קפריסין


צ'ילה: קפריסין
שטח (בקילומטר רבוע)
756,102: 9,251
אוכלוסייה
19,788,712: 1,361,415
תמ"ג (במיליוני דולרים)
335,533: 32,230
תמ"ג לנפש (בדולרים)
16,956: 23,674
משטר
רפובליקה דמוקרטית: רפובליקה

יחסי צ'ילה–קפריסין הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של צ'ילה לבין רפובליקת קפריסין.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של צ'ילה לבין רפובליקת קפריסין הם יחסים דיפלומטיים שקטים - אין בין המדינות מתיחויות ומתקיימים במסגרתם שיתופי פעולה אחדים בלבד במסגרת ארגונים מולטילטרליים בהן חברות המדינות כגון האומות המאוחדות. היחסים הדיפלומטיים שבין קפריסין לצ'ילה כוננו באופן רשמי ב-1982.
אזרחי צ'ילה שרוצים להיכנס, לבקר ולשהות בקפריסין אינם נדרשים להנפיק אשרת כניסה מראש על מנת לעשות כן למשך תשעים ימים. גם אזרחי קפריסין שרוצים להיכנס, לבקר ולשהות בצ'ילה אינם נדרשים להנפיק אשרת כניסה מראש על מנת לעשות כן למשך תשעים ימים.
נציגויות דיפלומטיות

צ'ילה אינה מיוצגת בקפריסין בדרג השגרירות. צ'ילה מיוצגת בקפריסין בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בניקוסיה, בירת המדינה.
קפריסין אינה מיוצגת בצ'ילה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. קפריסין האמינה את שגרירותה שבברזיליה, בירת ברזיל הסמוכה, על צ'ילה.
יצחק בן יצחק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1948 (בן 76 בערך) 
 
יצחק בן יצחק (נולד ב-1948 בלוב) הוא שופט כדורגל ישראלי לשעבר ושוטר לשעבר.
בן יצחק גדל בשיכון עמידר בבת ים, וכמו רבים מנערי השכונה הצטרף לקבוצת הנערים של הפועל תל אביב תחת הדרכתו של המאמן רחביה רוזנבוים. בהמשך עבר לשחק בקבוצת הפועל בת ים וכששמע שנפתח קורס שופטי כדורגל, החליט שזה מה שהוא רוצה לעשות. לאורך השנים היה מזוהה כאוהד של קבוצת הפועל תל אביב, אולם לטענתו "תמיד הייתי אובייקטיבי ושלם עם עצמי. כשעליתי למגרש חשבתי רק על ההצלחה שלי. יש כאלה שחושבים שהחמרתי עם הפועל, ויש כאלה שכעסו שלא שרקתי מספיק לטובתם".
בן יצחק שפט לראשונה בליגה הבכירה בשנת 1971, ובעקבות הצלחותיו מונה בשנת 1983 לשופט בינלאומי. בין המשחקים החשובים בהם שפט ניתן למנות 3 גמרי גביע המדינה בכדורגל (בשנים 1985, 1993 ו-1996), משחק בין נבחרת פולין לבין נבחרת ברית המועצות על אדמת פולין וכן טורניר אליפות העולם לנוער בקנדה ב-1987. בן יצחק פרש משיפוט בשנת 1997. באופן סמלי העביר את המשרוקית, סמל הסטטוס של השופט, במשחקו האחרון בתפקיד לבנו, רמי בן יצחק, שהיה קוון באותו משחק.
מלבד פועלו כשופט כדורגל, עסק בן יצחק בחיי היום-יום כשוטר. בן יצחק החל חניכתו במשטרת ישראל בעודו בן 14 בלבד וברבות הימים פרש בדרגת רנ"ג (רב-נגד).
ישועת ה' כהרף עין

יְשׁוּעַת ה' כְּהֶרֶף עַיִן הוא ביטוי שמשמעותו שה' מושיע במהירות גדולה.
רעיון הביטוי מופיע כבר אצל הנביא ישעיהו, בנוסחו המוכר הוא מופיע (ככל הנראה) לראשונה אצל רבי ניסים גאון.
מקור הביטוי

רעיון הביטוי מופיע כבר אצל הנביא ישעיהו באומרו "ותשועתם לא תאחר". הצירוף "כהרף עין" (בהקשר אחר) מופיע בברייתות שמובאות בתלמוד הירושלמי ובבבלי. רס"ג כתב "וכהרף עין תושיע את כולם", וכך גם הנוסח בברכה שנייה בתפילת העמידה בנוסח ארץ ישראל "כהרף עין ישועה לנו תצמיח". בספר דברי גד החוזה מיוחסת לדוד המלך האמירה "תשועתו כהרף עין".
הביטוי בנוסח המוכר מופיע (ככל הנראה) לראשונה אצל רבי ניסים גאון, שכותב "ולא נתן על דעתו שישועת ה' כהרף עין, כמו שנאמר ישועתו כהרף עין".
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | פעם סיפר לי ר' אריה לוין, כי כאשר היה מבקר את הנידונים למוות היה נוהג להיפרד מהם באמירה: ישעות ה' כהרף עין. שאלוהו: היכן כתבו דבר זה? השיב להם: איני יודע, אך ודאי מובא הוא בכתובים. והוסיף הרב: "שבתי לביתי, חיפשתי אחר מקורה של אמירה זו ולא מצאתיה" | “ |

|  – שמחה רז, איש צדיק היה, עמ' 223 |  – שמחה רז, איש צדיק היה, עמ' 223 |  |
גרסאות שונות

הביטוי מופיע בשני נוסחים, תשועת ה' כהרף עין וישועת ה' כהרף עין, רבי ניסים גאון מביא גרסה ישועתו כהרף עין, רבי משה סופר גרס בהרף עין, ריה"ל שם בפי ה' את המשפט "ישועתי כהרף עין", רבי יצחק אברבנאל כותב "תשועת ה' תהיה כהרף עין", רבי משה חגיז כותב תשועת ה' שהיא כהרף עין.
רבי שמואל ברבי הושענא כתב "ישועה מתוך יאוש תוחש כהרף שעה.
בתרבות

הביטוי מופיע בשירים ישראלים רבים, כך בשיר "ישועתו" של רבע לאפריקה, בשיר "רבי נחמן" של אלעד שער, בשיר "ישועת ה' כהרף עין" של יוני רועה, ובשירים אחרים.
לקריאה נוספת

יעקב ישראל סטל (עורך), הרב שמואל אשכנזי, אלפא ביתא תניתא דשמואל זעירא, חלק א, ירושלים תשע"א, עמ' 383–386
ב"צ פישלר, 'ישועת ה' כהרף עין', ידע עם, כז 61-62 תשס"א, עמ' 131 - 152
הערות שוליים

↑  "שיעור קריצת עין ברפיון ולא בחזקה" - רש"י, מסכת שבת, דף ל"ד, עמוד ב'
↑  ספר ישעיהו, פרק מ"ו, פסוק י"ג
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק א', הלכה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ל"ד, עמוד ב'
↑  סידור רס"ג דף נה
↑  ספר דינבורג ירושלים תשע"ט עמ' 117
↑  רבי ניסים גאון, חיבור יפה מהישועה, מהדורת הירשברג, ירושלים תשי"ד, עמ' מז
↑  רבי ניסים גאון, חיבור יפה מהישועה, מהדורת הירשברג, ירושלים תשי"ד, עמ' מז. כך גורסים רבים: ביניהם, פירוש רבינו יונה גירונדי למשלי, פרק ג פסוק כו; רמב"ן בתפילת הים ועוד
↑  רבי משה סופר, שו"ת חתם סופר, ח"ב יורה דעה, סימן קלח
↑  אמר אויב שורה 57 – 58
↑  רבי יצחק אברבנאל, פירוש לישעיה, פרק ז פסוק ט
↑  רבי משה חגיז, שפת אמת, אמשטרדם תס"ז, כה:
↑  שרגא אברמסון, אמרי חכמה ואמרי אינשי, מנחה ליהודה, ירושלים תש"י, עמ' 27-28, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑   רבע לאפריקה -ישועתו, סרטון בערוץ "Quarter to Africa", באתר יוטיוב (אורך: 03:34)
↑   אלעד שער - רבי נחמן Gilad M Remix, סרטון בערוץ "אלעד שער הערוץ הרשמי Elad Shaer", באתר יוטיוב (אורך: 03:24)
↑  אריאל פייגלין, שיר חדש: גם כשנדמה שאין תקווה - ישועת השם כהרף עין, באתר ערוץ 7, 16 במאי 2022
↑  אלעזר דרפמן - ישועת השם כהרף עין, באתר המחדש, ‏באוקטובר 2020; יואל חייבי זועק "ישועת השם כהרף עין", באתר קול חי מיוזיק; לדב הנדלר אלבום בשם זה; שיר פופולרי מכיל את הפתגם יחד עם המילים "לשנה הבאה בירושלים"
כנסיית הרובע המאוחדת הראשונה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כנסייה 
 מיקום:  קווינסי 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1828
 תאריך פתיחה רשמי:  1828 
 קואורדינטות:  42°15′04″N 71°00′11″W﻿ / ﻿42.251171°N 71.002985°W﻿ / 42.251171; -71.002985
 ufpc.org
 he
 
כנסיית הרובע המאוחדת הראשונה (באנגלית: United First Parish Church) היא קהילה אוניברסילית אוניטריאנית בקווינסי (אנ'), מסצ'וסטס, שהוקמה ככנסיית הרובע של קווינסי בשנת 1639. בניין הכנסייה הנוכחי נבנה בשנת 1828 על ידי חוטב האבנים הנודע אבנר ג'וי מבוסטון, ועוצבה על ידי אלכסנדר פאריס (אנ'). הבניין נכנס למרשם הלאומי של מקומות היסטוריים ב-30 בדצמבר 1970, בשל הקשר שלו עם משפחת אדמס, שמימנה את בנייתו ושחבריה המשמעותיים ביותר קבורים בכנסייה.
הכנסייה נקראת גם כנסיית הנשיאים, מכיוון ששניים מנשיאי ארצות הברית, ג'ון אדמס וג'ון קווינסי אדמס, קבורים בכנסייה יחד עם נשותיהם, אביגייל אדמס ולואיזה אדמס. הארבעה קבורים מתחת לכנסייה בקריפטה משפחתית. מקום מושבם בכנסייה, מספר 54, מסומן בלוח וסרט.
היסטוריה

הקהילה התכנסה לראשונה בשנת 1636 כסניף של הכנסייה בבוסטון, והפכה לכנסייה עצמאית בשנת 1639. זו הייתה כנסייה קהילתית פוריטנית כאשר הוקמה לראשונה, אך מאז אמצע המאה ה-18 היא אוניטריאנית.
בניין הכנסייה הנוכחי בנוי מגרניט שנחצב במקום. חזית הכנסייה נתמכת על ידי ארבעה עמודי גרניט מונוליטיים, כשכל עמוד בגובה 7.6 מטר ומשקלו מוערך ב-25 טון. מעל החזית הראשית מתנשא מגדל דו-שלבי, חלקו התחתון מוארך ולא מעוטר, והוא בעל לוחות שעון מכל צד, ומעליו כיפה פתוחה עם שמונה עמודים.
נשיא ארצות הברית ג'ון אדמס מימן את בניית הכנסייה באמצעות תרומת קרקע, ועיקר הגרניט הגיע מהמחצבה של משפחת אדמס. עם זאת, העמודים הם ממחצבה מקומית אחרת, שכן מחצבתה של משפחת אדמס לא הייתה עמוקה מספיק עבור עמוד בגובה מלא. הפעמון המקורי שלו נוצק על ידי פול רוויר, אך הותך ונוצק מחדש מכיוון שלא היה חזק מספיק כדי לשמש כאזעקת אש. התקרה הכיפתית מייצגת שעונית מוקפת בלוטוסים.
מקום קבורתם של משפחת אדמס

ג'ון אדמס ובנו, ג'ון קווינסי אדמס, יחד עם הגברות הראשונות שלהם, אביגייל אדמס ולואיזה אדמס, קבורים בכספת משפחתית במרתף הכנסייה. רק כנסייה אחת נוספת בארצות הברית מכילה קבר נשיאותי: הקתדרלה הלאומית של וושינגטון בוושינגטון די. סי. שבה קבורים שרידי הנשיא וודרו וילסון והגברת הראשונה אדית בולינג וילסון.
הערות שוליים

↑  NHL nomination for United First Parish Church
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no96066270  VIAF: 123460813   WorldCat (עם VIAF): 123460813
יחסי צ'ילה–קזחסטן

| יחסי צ'ילה–קזחסטן |
| --- | --- |
צ'ילה: קזחסטן


צ'ילה: קזחסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
756,102: 2,724,900
אוכלוסייה
19,788,712: 20,655,596
תמ"ג (במיליוני דולרים)
335,533: 261,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
16,956: 12,656
משטר
רפובליקה דמוקרטית: רפובליקה

יחסי צ'ילה–קזחסטן הם יחסי החוץ בין צ'ילה וקזחסטן.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים בין קזחסטן לצ'ילה כוננו באופן רשמי ב-19 באוגוסט 1993. בספטמבר 2019 התקיים בנור-סולטן הפגישה השנייה של התייעצויות פוליטיות בין שתי המדינות. במהלך הפגישה הודגש האינטרס המשותף להעמקת היחסים הדו-צדדיים בתחומים שונים כמו סחר, השקעות, כרייה ואנרגיה, שלגביו הוצע הקמה רשמית של דיאלוג סחר בין צ'ילה לקזחסטן.
נציגויות דיפלומטיות

קזחסטן מיוצגת בצ'ילה באמצעות שגרירותה בברזיליה, ברזיל, ובנוסף מחזיקה קונסוליה כללית בסנטיאגו דה צ'ילה.
צ'ילה מיוצגת בקזחסטן באמצעות שגרירותה במוסקבה, רוסיה, ובנוסף מחזיקה קונסוליה כללית בנור-סולטן.
כנסיית השילוש הקדוש (סטרטפורד על נהר אייבון)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כנסייה 
 על שם:  השילוש הקדוש 
 מיקום:  סטרטפורד על נהר אייבון 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – המאה ה־13
 תאריך פתיחה רשמי:  המאה ה־13 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות גותית 
 קואורדינטות:  52°11′11″N 1°42′27″W﻿ / ﻿52.1864°N 1.7074°W﻿ / 52.1864; -1.7074
 אתר רשמי
 he
 
מצבתו של שייקספיר על קיר הכנסייה
כנסיית השילוש הקדוש בעיר סטרטפורד על נהר אייבון במחוז ווריקשייר שבבריטניה היא כנסייה אנגליקנית, הידועה כמקום הטבלתו ומקום קבורתו של המחזאי והמשורר האנגלי ויליאם שייקספיר.
הכנסייה

מבנה הכנסייה הוקם בשנת 1210 באתר בו עמד מנזר סקסוני. הכנסייה, הניצבת על גדת הנהר אייבון, היא המבנה העתיק ביותר בסטרטפורד.
מבנה הכנסייה בנוי בתבנית של צלב לטיני, שממפגש שתי זרועותיו מתנשא צריח מרובע ועליו גג מחודד.
בכנסייה מצויים מספר חלונות ויטראז' שנוצרו בימי הביניים ובהם מראות קדושים תנ"כיים וקדושים אנגלים. לוח מזבח האבן בכנסייה, שנוצר לפני תקופת הרפורמציה, נטמן תחת רצפת הכנסייה, התגלה מחדש בתקופה הוויקטוריאנית והושב למקומו. בכנסייה מצוי עוגב שנוצר בשנת 1841.
מדי שנה מבקרים בכנסייה כ-200 אלף איש.
הכנסייה > ויליאם שייקספיר

ויליאם שייקספיר נטבל לנצרות בכנסייה ב-26 באפריל 1564. הוא נקבר בה ב-25 באפריל 1616, יומיים לאחר מותו. במהלך ילדותו בעיר ולאחר שעזב את העיר ושב לגור בה ביקר בכנסייה מדי שבוע. לצידו קבורות אשתו אן האת'אווי, שנפטרה שבע שנים אחריו, ובתם הבכורה סוזנה.
מצבת הקבורה של שייקספיר קבועה בקיר בצד מקום קברו. המצבה חרותה באבן ובמרכזה מוצגת בה דמותו של שייקספיר (אחת משתיים בלבד שנוצרו והמוחזקות כמציגות את מראהו באמינות) צבועה בצבעים חיים, כשהיא מחזיקה נוצת כתיבה בידה האחת ופיסת נייר בידה האחרת. שני עמודים משני צידי הדמות נושאים אנטבלטורה ועליה שלט יוחסין נושא גולגולת ומשני צידיו דמויות סמליות. מתחת לדמות חרותה כתובת בלטינית ובאנגלית. המצבה נבנתה במועד כלשהו לפני 1623, שוקמה במאה ה-18 ונצבעה מאז מספר פעמים.
על גבי קברו של שייקספיר חרותה כתובת מחורזת המזהירה מפני הוצאת שרידיו של שייקספיר מן הקבר. על פי ספרו של לארקין דאנטון הרתיעה כתובת זו מהוצאת גופת שייקספיר לבדיקה ומהעברתה לקבורה בכנסיית וסטמינסטר. עם זאת בדיקת הקבר באמצעות מכ"ם חודר קרקע העלתה שגולגולתו של שייקספיר הוצאה ממנו.
הערות שוליים

↑  Dunton, Larkin (1896), The World and Its People.
↑  AP, חוקרים אישרו: גולגולת שייקספיר נעלמה מקברו, באתר ynet, 24 במרץ 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007603840405171  GND: 1047897644  LCCN: no2004098845  MusicBrainz: d01f62a3-1659-47ed-8035-2e9a0116ace2  VIAF: 315685815   WorldCat (עם VIAF): 315685815
יחסי צ'ילה–קירגיזסטן

| יחסי צ'ילה–קירגיזסטן |
| --- | --- |
צ'ילה: קירגיזסטן


צ'ילה: קירגיזסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
756,102: 199,951
אוכלוסייה
19,788,712: 7,213,335
תמ"ג (במיליוני דולרים)
335,533: 13,988
תמ"ג לנפש (בדולרים)
16,956: 1,939
משטר
רפובליקה דמוקרטית: רפובליקה פרלמנטרית

יחסי צ'ילה–קירגיזסטן הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של צ'ילה לבין הרפובליקה הקירגיזית.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של צ'ילה לבין הרפובליקה הקירגיזית הם יחסים דיפלומטיים שקטים - הם אינם מתוחים ומתקיימים במסגרתם שיתופי פעולה אחדים בלבד במסגרת ארגונים מולטילטרליים בהן חברות המדינות כגון האומות המאוחדות. היחסים הדיפלומטיים שבין קירגיזסטן לצ'ילה כוננו באופן רשמי ב-9 באוגוסט 1999.
אזרחי צ'ילה שרוצים להיכנס, לבקר ולשהות בקירגיזסטן אינם נדרשים להנפיק אשרת כניסה על מנת לעשות כן למשך שישים ימים. לעומת זאת, אזרחי קירגיזסטן שרוצים להיכנס, לבקר ולשהות בצ'ילה נדרשים להנפיק אשרת כניסה על מנת לעשות כן.
נציגויות דיפלומטיות

צ'ילה אינה מיוצגת בקירגיזסטן, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. צ'ילה האמינה את שגרירותה שבמוסקבה, בירת רוסיה הסמוכה, על קירגיזסטן.
קירגיזסטן אינה מיוצגת בצ'ילה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
ישראל אברהם רבין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 באוקטובר 1882 י"א בחשוון תרמ"ג חמלניצקי, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  18 בספטמבר 1951 (בגיל 68) י"ז באלול תשי"א חיפה, ישראל 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, רפובליקת ויימאר, הקיסרות הגרמנית, ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי חוף הכרמל 
 תאריך עלייה:  1935
 השכלה:  אוניברסיטת ברן 
 מעסיק:  אוניברסיטת גיסן, בית המדרש לרבנים בברסלאו, אוניברסיטת גתה בפרנקפורט 
 בן או בת זוג:  אסתר רבין 
 
הרב ד"ר ישראל אברהם רבין (Rabin;‏ 1882, פרוסקורוב, האימפריה הרוסית (אוקראינה) – 18 בספטמבר 1951, חיפה) היה היסטוריון חוקר יהדות שלזיה וחוקר הספרות העברית העתיקה.
קורות חיים

רבין נולד בי"א בחשוון תרמ"ג (אוקטובר 1882) בפרוסקורוב שבדרום-מערב האימפריה הרוסית (כיום חמלניצקי, באוקראינה) למשפחת רבנים, וקיבל חינוך מסורתי. נסמך לרבנות בליטא בגיל צעיר, ולאחר מכן למד היסטוריה ושפות שמיות בגרמניה ובשווייץ. בשנת 1907 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת ברן.
לראשונה עלה לארץ ישראל בשנת תרס"ט (1909), ושימש מורה בבית המדרש למורים של "עזרה" בירושלים. באותה תקופה הצטרף לוועד הלשון העברית, והיה מחבריו הראשונים.
כעבור שנתיים, בשנת 1911, עזב את הארץ כדי לעמוד בראשות ישיבת "יבנה", הישיבה של חיים טשרנוביץ ("רב צעיר"), באודסה. הוא גם שימש בה מורה להיסטוריה וספרות עברית עד 1914,
אז עזב את אודסה והתיישב בגרמניה.
בתקופת מלחמת העולם הראשונה שימש כמרצה לספרות חז"ל באוניברסיטת גיסן (אנ'). ב-1919 החל ללמד באוניברסיטת פרנקפורט.
ב-1921, בעקבות פטירתו של מרדכי בראן (גר'), החל לעבוד בבית המדרש לרבנים בברסלאו. שם לימד היסטוריה של עם ישראל, מקרא, תלמוד וספרות עברית. הוא גם היה ספרן בספריית המוסד. בימיו בבית המדרש בברסלאו נחשף לכתביו של חיים שאול הורוביץ (שנפטר ב-1921) וערך את המהדורה מדעית שחש"ה הכין של המכילתא דרבי ישמעאל, ווהוציא אותו לאור בשנת תרצ"א (1931). ב-1933 החליף את הרב מיכאל גוטמן כרב של בית המדרש, עד לעלייתו לארץ ב-1935.
היה פעיל בתנועה הציונית ובתנועת המזרחי, וממייסדי הברית העברית העולמית בברלין.
בשנת 1935, בעקבות עלייתו של היטלר לשלטון, חזר לארץ ישראל לצמיתות, התיישב בחיפה וכיהן כמנהל בית ספר ממ"ד "נצח ישראל" בעיר.
אחרי שפרש מעבודת החינוך היה ראש המועצה הדתית של חיפה.
נפטר בי"ז באלול תשי"א (ספטמבר 1951) ונקבר בבית הקברות חוף הכרמל בחיפה.
משפחתו

ישראל אברהם רבין נישא לאסתר, והם הוריהם של הבלשן פרופ' חיים רבין, המתמטיקאי פרופ' מיכאל רבין והפרופסור לחינוך מרים בן-פרץ.
לקריאה נוספת

אפרים שמואלי, 'ד"ר ישראל א. רבין', בתוך: שמעון פדרבוש (עורך), חכמת ישראל במערב אירופה, ירושלים – תל אביב: הוצאת עוגן שליד הסתדרות העברית באמריקה בשיתוף עם הוצאת ספרים מ' ניומן, תשי"ט 1958, עמ' 451 ואילך.
גאולה בת-יהודה, רבין, ישראל אברהם, האנציקלופדיה של הציונות הדתית ה, 1983, עמ' 527 - 530
הערות שוליים

↑  גיא מירון, ‏הסמינר לרבנים בברסלאו – הדור האחרון", בתוך: גיא מירון (עורך), מברסלאו לירושלים, בתי מדרש לרבנים: פרקי מחקר והגות, ירושלים, תשס"ט, עמ' 95 - 96, באתר Academia.edu
↑  ע"פ המאמר ב"דבר", עלה בשנת 1933, אך זה כנראה אינו מדויק
↑  ישראל אברהם רבין באתר GRAVEZ
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307330305171  BnF: cb14382442d (data)  GND: 130464333  ISNI: 0000 0000 8346 2956  LCCN: no00104268  NKC: xx0019038  NTA: 137156162  RERO: 02-A003722056  SELIBR: 85691  SUDOC: 098553364  VcBA: 495/244143  VIAF: 107535394   WorldCat (עם VIAF): 107535394
יחסי צ'ילה–קמבודיה

| יחסי צ'ילה–קמבודיה |
| --- | --- |
צ'ילה: קמבודיה


צ'ילה: קמבודיה
שטח (בקילומטר רבוע)
756,102: 181,035
אוכלוסייה
19,788,712: 17,691,293
תמ"ג (במיליוני דולרים)
335,533: 31,773
תמ"ג לנפש (בדולרים)
16,956: 1,796
משטר
רפובליקה דמוקרטית: מונרכיה חוקתית

יחסי צ'ילה–קמבודיה הם יחסי החוץ בין צ'ילה וקמבודיה.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים בין קמבודיה לצ'ילה כוננו באופן רשמי ב-9 בינואר 1974, אולם נותקו כעבור 9 ימים וחודשו רק בשנת 1990.
נציגויות דיפלומטיות

קמבודיה מיוצגת בצ'ילה באמצעות שגרירותה בוושינגטון די סי, ארצות הברית.
צ'ילה מיוצגת בקמבודיה באמצעות שגרירותה בבנגקוק, תאילנד.
יחסי צ'ילה–קיריבטי

| יחסי צ'ילה–קיריבטי |
| --- | --- |
צ'ילה: קיריבטי


צ'ילה: קיריבטי
שטח (בקילומטר רבוע)
756,102: 811
אוכלוסייה
19,788,712: 135,012
תמ"ג (במיליוני דולרים)
335,533: 279
תמ"ג לנפש (בדולרים)
16,956: 2,067
משטר
רפובליקה דמוקרטית: רפובליקה

יחסי צ'ילה–קיריבטי הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של צ'ילה לבין הרפובליקה של קיריבטי.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של קיריבטי לבין הרפובליקה של צ'ילה הם יחסים דיפלומטיים שקטים, עם שיתופי פעולה אחדים בלבד במסגרת ארגונים מולטילטרליים בהן חברות המדינות כגון האומות המאוחדות. היחסים הדיפלומטיים שבין קיריבטי לצ'ילה כוננו באופן רשמי ב-20 בינואר 1981.
אזרחי צ'ילה שרוצים להיכנס, לבקר ולשהות בקיריבטי זקוקים לאשרה על מנת לעשות כן. גם אזרחי קיריבטי שרוצים להיכנס, לבקר ולשהות בצ'ילה זקוקים לאשרת כניסה על מנת לעשות כן.
נציגויות דיפלומטיות

צ'ילה אינה מיוצגת בקיריבטי, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. צ'ילה האמינה את שגרירותה שבקנברה, בירת אוסטרליה הסמוכה, על קיריבטי.
קיריבטי אינה מיוצגת בצ'ילה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.