stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איחוז
תופעות איחוז בעולם

תופעות איחוז רבות קיימות בהרבה מן התרבויות אם כי לא בכולן. בין התופעות נמנה באפריקה, הזאר, אסלאי, בורי, נגומה, האוקה, מהונדורו, ומזימו, באמריקה וודו, אומבנדה, שנגו, וקרדסיסמו, באסיה, שאמאניזם, באירופה, הדיבוק עוד. תופעות האיחוז בחברות השונות ובהתאם להקשר התרבותי נבדלות זו מזו במספר מאפיינים כמו: האופן בו האיחוז מתבטא (לדוגמה בניבי מצוקה שונים) סוג הישות החודרת, הקהל אליו נוטות לחדור (נשים או גברים, מקובלים או מעמדות שוליים ונחותים וכו'), בטקסיות ובטקס של כניסתה ויציאתה של הישות מהגוף (ציבורי או פרטי וכו'), בתפיסת המקומיים את האיחוז (כחיובי או שלילי וכמחלה או ברכה), בשיח הסמנטי המאפיין אותו (דתי, חברתי, תרבותי וכו'), משוקעותו במרחב ובזמן וכו'.
תופעות איחוז בעולם > אפריקה > זאר

הפרעת איחוז הנוכחת במצרים, סודאן, מזרח אפריקה ובמפרץ הפרסי. רוחות הזאר שוכנות בעולם מקביל לעולם האנושי ונתפסים כאחראים לקשת רחבה של ליקויי בריאות פיזיים ונפשיים. הטיפול מבוסס על ריצוייה של הישות החודרת, תוך כינון יחסים סימביוטיים עמה. בזאר התסמינים מתגבשים לטרנס איחוזי רק בטקס הריפוי בו מוכנס האחוז למצב דיסוציאטיבי כאשר הרוח נקרא להיכנס לגוף האחוז על מנת לתקשר איתו ולפייסו. האיחוז מושג בטקס פומבי על ידי תנועות ריקוד.
תופעות איחוז בעולם > אפריקה > אסלאי

הפרעת איחוז שהייתה נפוצה בדרום מרוקו. אסלאי הגיע לישראל עם עולים, בעיקר נשים, בשנות ה-50 וה-60 והיא מחלת שדים מובהקת. שדים הם יצורים רוחניים בעלי כוחות על-טבעיים. על אף יכולתם ללבוש ולפשוט כל צורה לרוב, הם בלתי נראים. עולמם של השדים משיק ואף מקביל לעולם בני האדם. לכל אדם יש כפיל דמוני המלווה אותו לאורך חייו. שדים תוקפים בני אדם כתגובה לפגיעה קודמת בהם. "השדים גורמים בעיקר לליקויי בריאות פתאומיים, גופניים ונפשיים, והם תוקפים את קורבנם באחת משתי הדרכים: מכים בו מבחוץ או חודרים לתוך גופו וקונים שליטה בו". הסיבה להופעת התקף איחוז היא, לרוב, מתח וכעס בין בני משפחה או שכנים.
תחילתו, של אסלאי, באובדן הכרה והמשכו בהתנהגות סוערת וחסרת רסן. נוכחות השד מקנה לאחוז כוח פיזי רב וכוחות על-טבעיים של ניבוי וגילוי עתידות. אפיזודת האיחוז מאופיינת, לעיתים קרובות, באמנזיה מלאה או חלקית. התקפי אסלאי הם קצרי טווח ועשויים להסתיים באופן ספונטני עם הגיעו של האחוז לאפיסת כוחות. בדרך כלל יוזעק רב-מרפא כדי להוציא את השד במהירות האפשרית. טקס הריפוי בנוי מפרוטוקול סדור וקובע, בתבנית הדומה לגירוש שדים בנצרות ובאסלאם.
תופעות איחוז בעולם > אמריקה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תופעות איחוז בעולם > אמריקה > וודו

מקורה של דת הוודו הוא במערב אפריקה אך עם הבאת עבדים מאפריקה להאיטי שבאיים הקריביים ואיסור על קיום פולחני הוודו על ידי הצרפתים, הדת עברה שינוי על ידי הטמעתם של אלמנטים מן הנצרות הקתולית. כך, מקורה באיים הקאריביים, והיא נפוצה אף ברפובליקה הדומיניקנית, קובה, וחלקים באיי בהאמה ובארצות הברית. זרם נוסף, התפתח במדינת לואיזיאנה שבארצות הברית. מספר דתות אחרות, דומות לוודו בעיקרן, צמחו באופן זהה באזורים נוספים אליהם יובאו עבדים מאפריקה. עם דתות אלה נמנות הסנטריה בקובה, והקנדומבלה והאומבנדה בברזיל. לפי הוודו, קיים אל בורא יחיד אשר אינו עוסק בעולם הגשמי ולו כפופות מספר רב של רוחות (הנקראות "אורישה" (Orisha, Orixa) במסורת האפריקאית, או "לואה" (Loa, Lwa) בוודו ההאיטיאני) השולטות בעולם והן העומדות במרכז הפולחן. הרוחות נחלקות לקטגוריות ולמשפחות כאשר כל רוח חולשת על תחום חיים משלה, בעלת אופי ייחודי והעדפה טקסית מסוימת. מרכיבים מרכזיים נוספים בוודו הם פולחן אבות וקרובי משפחה שפסו מן העולם, ופולחני ריפוי.
דת הוודו נעדרת ממסד דתי מאורגן, והיא אינה אחידה בין אזורים שונים. פרטי הפולחן עשויים להשתנות אף בין משקי בית, כאשר כהן הדת הוא האחראי על שימור המסורת בטקסים אותם הוא מנהל. הן גברים והן נשים מסוגלים לשמש ככהני דת - גבר הממלא את התפקיד נקרא "הונגן" (houngan), ואשה הממלאת את התפקיד הנקראת "ממבו" (mambo). כהני הדת עוסקים אף בריפוי, ניחוש עתידות, הטלת לחשים ורקיחת שיקויים למגוון מטרות.
תופעות איחוז בעולם > אירופה > דיבוק

על אף הבלבול הנפוץ בין שני מושגים אלו (דיבוק ואיחוז), דיבוק הוא סוג אחד של איחוז אשר זכה לפרסום רחב יחסית לתופעות איחוז נוספות. המושג "דיבוק" קיים בפולקלור ובאמונה העממית היהודית וכוונתו לרוח רעה אשר נכנסת בתוך אדם חי ודבקה בו, גורמת להתנהגות שונה מהרגיל ומדברת מגרונו בקול של אישיות נפרדת וזרה. המושג עצמו אינו מופיע בספרות התלמודית או בקבלה, אשר מכנים תמיד תופעה זו בשם "רוח רעה". הפועל "דבק" נמצא בכל ספרות הקבלה לציון יחסה של הרוח הרעה אל הגוף, וסיפורים ביהדות על רוח רעה שנדבקה לגוף רווחים בתקופת בית שני ותלמוד. המקרים המדווחים הראשונים של איחוז על ידי רוחות של אנשים שנפטרו מגיעים מאגן ים התיכון (מצפת, קהיר, דמשק, אזמיר ופררה) במאה ה-16. התיאור הראשון של איחוז על ידי רוחות המתים דווח בצפת, בשנת 1545, שם גירש רבי יוסף קארו רוח רעה. המונח "דיבוק" הופיע בשלהי המאה ה-17 והפך למונח בקהילות אשכנזיות. בקרב הקהילות האשכנזיות הופיעו המקרים הראשונים רק לקראת סיום המאה ה-17, כשבמאה ה-18 וה-19 סיפקו קהילות חסידיות במזרח אירופה את רוב המקרים.
הדיבוק צמח מתוך הרעיונות והאמונות של תורות הגלגול והעיבור בקבלה. על פי תורה זו רוחות של רשעים וחוטאים וגם רוחות של צדיקים עלולים להיכנס בבני-אדם, כדי להשלים מצווה ולזכות בכניסה לגן עדן. "הכינוי דיבוק נשמר לרוחות של חוטאים מן המדרגה העליונה, שמצאו מקלט בגוף קרבנותיהן כדי להימלט מרדיפות קשות בעולם אחר". עבור הרוחות שימש גוף הקרבן מחסה זמני מפגיעות בעת שהייתם בין שני עולמות וכן הזדמנות לתיקון ראשוני. חטאי הקרבן הם אלו שהקנו לרוח את הרשות להיכנס על אף היותם פעוטי ערך בהשוואה לחטאי הדיבוק. אולם, יש בגלגול הוכחה לחסדו של האל בעצם ההזדמנות לכפרה בדרך של שיקום רוחני במהלך החיים.
מבחינה קלינית, תופעת הדיבוק כללה מגוון רחב של תסמינים, כשהדיווחים מתמקדים בעיקר בהתנהגויות המשקפות בצורה מוחשית את נוכחות הרוח. בין תסמיני הדיבוק נכללו התנהגויות המשקפות את נוכחות הרוח והם כללו התכווצויות, דיבור זר ומוזר, בהתאם לזהותה ומינה של הרוח, תוקפנות פיזית ומילולית והתנהגות אימפולסיבית וחסרת מעצורים. לעיתים הקנתה נוכחות הרוחות יכולות מופלאות של דיבוק בשפה זרה וגילוי עתידות ונעלמות. גירושו של הדיבוק מהגוף אליו נכנס הוא הטיפול בתופעה. טקס הגירוש נעשה בפומבי ונוהל בידי רב מקובל אשר התעמת עם הדיבוק עד ליציאתו. הטקס מורכב מסדרה קבועה של שלבים. "המגרש ניסה תחילה לשדל את הרוח לצאת בפיתויים ובהבטחות, ומשלא עלה הדבר בידו פנה להשבעות וחרמות ואף לפגיעה פיזית, כדי להכריחו לכך. שיאו של טקס הריפוי, שהתנהל פעמים רבות בבית הכנסת אגב שימוש בחפצי קודש למיניהם (ספרי תורה, שופרות ונרות), היה וידוי הרוח על חטאיו בחייו ועל העונשים האיומים שהושתו עליו לאחר מותו...קדם ליציאת הרוח ויכוח על מקום היציאה, כאשר הרוח מבקש לעזוב דרך איבר מרכזי ולהטיל בו מום, והמגרש כופה עליו לעזוב דרך איבר פחות ערך... על פי המקרים המדווחים לפחות טקס הגירוש מצטייר כתרפיה יעילה למדי: ברוב המכריע של המקרים הרוח אכן נאלץ לצאת מגוף הקרבן ולהניח לו.
איחוז בתיאטרון, בקולנוע ובטלוויזיה

בין שני עולמות: הדיבוק - מחזה מאת ש. אנ-סקי, חובר בין השנים 1913 ל-1916 וזכה להצלחה מסחררת. " "הדיבוק" נכתב ברוסית ולאחר מכן תורגם ליידיש בידי אנ-סקי עצמו. הוא הועלה לראשונה ביידיש ב-1920 על ידי "הלהקה הווילנאית" בוורשה. ב-1922 ערך תיאטרון הבימה במשכנו במוסקבה את הצגת הבכורה של הגרסה העברית, בתרגומו של חיים נחמן ביאליק ובבימויו של יבגני וכטנגוב. העלילה מספרת על בחור ישיבה אביון ששמו חנן, המאוהב בלאה, בת הגביר. כשמתברר לו שתינשא לאחר, הוא מת, אך נשמתו נאחזת כדיבוק בגופה. אביה מביאה אל צדיק כדי שירפאה, ובעת גירוש הרוח מתברר סוד אפל מן העבר. המחזה, שעוסק בפולקלור ובמיסטיקה יהודיים, הפך לאחת היצירות הקאנוניות של התרבות היהודית. הוא הוצג והתפרסם בכל רחבי העולם."
הדיבוק - אופרה ביידיש - "הדיבוק – אופרה ביידיש (באנגלית: The Dybbuk – An Opera in Yiddish) היא אופרה מאת המלחין האמריקאי סולומון אפשטיין, על פי המחזה "הדיבוק" של ש. אנ-סקי שהוצגה בבכורה עולמית בישראל בשנת 1999. האופרה בבימוי ובהפקה של רחל מיכאלי ובניצוחו של רונן בורשבסקי עלתה בהצגות גאלה במרכז סוזן דלל ובאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ומוקרנת מאז בעולם בגרסת די.וי.די. ככל הידוע זוהי האופרה הראשונה שנכתבה במקור ביידיש (בעבר הועלו בעיירות היהודיות אופרות ידועות בתרגום ליידיש). ההפקה הועלתה על ידי קבוצת יוצרים וזמרים צעירים, רובם לא הבינו יידיש לפני תחילת החזרות".
מגרש השדים (באנגלית: The Exorcist) "הוא סרט אימה אמריקאי משנת 1973 בבימויו של ויליאם פרידקין, המבוסס על הרומן באותו שם של ויליאם פיטר בלאטי משנת 1971. הספר נכתב בהשראת גירוש שדים של הנער רונלד דו בשנת 1949, ומתמודד בדיבוק של נערה צעירה וניסיונותיה הנואשים של אמה לזכות בחזרה בבתה באמצעות גירוש שדים שנערך על ידי שני כמרים. "מגרש השדים" יצא בארצות הברית על ידי האחים וורנר ב-26 בדצמבר 1973, והיה מועמד ל-10 פרסי אוסקר וזכה בשניים: הסאונד הטוב ביותר והתסריט המעובד הטוב ביותר".
מלאך משחית היא סדרת טלוויזיה, דרמת מתח על-טבעית משנת 2023 שנוצרה על ידי נח סטולמן, אביגיל בן-דור ניב ועודד דוידוף עבור ערוץ כאן 11. הסדרה מהדהדת את מיתוס הדיבוק וממקמת אותו בחצרות חסידיות בירושלים של המאה העשרים ואחת. הסדרה פותחת בתיאור של כלה אחוזת דיבוק הרוצחת את בעלה בליל הכלולות, ומסתיימת בהתרת העלילה ובטקס גירוש הדיבוק. תוך כך, הסדרה עוסקת בפחדים התאולוגיים ממיניות, נשיות ומודרניות שבתוך קהילה דתית אדוקה, ובסימביוזה ההפכפכה והעוינת שבין הדת לחילוניות.
ראו גם

המחזה "בין שני עולמות: הדיבוק", מאת ש. אנ-סקי
הרדיפה של משפחת אמונס
לקריאה נוספת

רחל אליאור .2005. הדיבוק בין העולם הנגלה והעולם הנסתר: קולות מדברים, עולמות שותקים וקולות מושתקים. מחקרי ירושלים במחשבת ישראל. יח-יט, ע' 499 - 536
רחל אליאור ואליעזר ויצטום 2013, כחלום יעוף וכדיבוק יאחז: על חלומות ודיבוקים בישראל ובעמים. הוצאת י.ל. מאגנס.
יורם בילו. 1983. הדיבוק ביהדות: הפרעה נפשית כמשאב תרבותי. מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, 2: 529 - 563
יורם בילו, 2000. אסלאי, דיבוק, זאר: נבדלות תרבותית והמשכיות היסטורית במחלות איחוז בקהילות ישראל. 85 פעמים: פרקי עיון במורשת ישראל במזרח, 131 - 148
יורם בילו, 2013. היה או לא היה? דיבוק בחצר חסידית. כחלום יעוף וכדיבוק ייאחז: על חלומות ודיבוקים בישראל ובעמים, רחל אליאור ואחרים, עורכים, ירושלים: מאגנס. עמ' 324 - 343
אליעזר ויצטום, ויהודה גודמן, 1998. ביטויי מצוקה נפשית אצל חרדים: הבניה נרטיבית והתערבות נרטיבית רגישת-תרבות. חברה ורווחה, 18: 97 - 123
אליעזר ויצטום, ויעקב מרגולין. 2009. תסמונות נפשיות תלויות תרבות בישראל. פסיכיאטריה (13): 16 - 27
אליעזר ויצטום ונמרוד גריסרו, 2013. איחוז על ידי רוחות זאר בקהילת יוצאי אתיופיה בישראל. כחלום יעוף וכדיבוק ייאחז: על חלומות ודיבוקים בישראל ובעמים, רחל אליאור ואחרים, עורכים, ירושלים: מאגנס. ע' 413 - 431
א' זומר, 2003. תסמונת איחוז באישיות היסטוריונית: גירוש שדים ופסיכותרפיה. שיחות, 8: 40 - 47
Antze, Paul 1996. Telling Stories, making Selves: Memory and Identity in Multiple Personality Disorder. In: Tense Past, pp. 3-23
Bilu, Yoram and Yehuda, Goodman. 1997. What Does the Soul Say? Metaphysical Uses of Facilitated Communication in the Jewish Ultraorthodox Community. Ethos 25 (4): 1-33
Bourguignon, Erika .1979. Psychological Anthropology: An Introduction to Human Nature and Cultural Differences. New York: Holt, Rinehart and Winston
Boddy, Janice. 1994. Spirit Possession Revisited: Beyond Instrumentality. Annual Review of Anthropology 23: 407-434
Hacking, Ian. 1998. Mad Travelers: Reflections on the Reality of Transient Mental Illness. Charlottesville: The University of Virginia Press, Ch. 3-4, pp. 51-102
Johnson, Paul C. 2011. An Atlantic Genealogy of Spirit Possession. Comparative Studies in Society and History 53 (2): 393-425
Lewis IM.1989. Ecstatic Religion: An Anthropological Study of Spirit Possession and Shamanisem. London: Routiedge. 2nd ed
Lambek, M. 1989. From disease to discourse: remarks on the conceptualization of trance and spirit possession. Newbury Park, CA: Sage. pp. 36-61
Lambek, Michael, 2014. The Interpretation of Life or Life Interpreted? The Cohabitation with Spirits in the Malagasy World. American Ethnologist 41 (3): 491-503
Leistle, Bernhard, 2014. From the Alien to the Other: Toward a Phenomenological Theory of Spirit Possession. Anthropology of Consciousness 25 (1): 53-90
Littlewood, R. 2002. Multiple Personality Returns. In: Pathologies of the West. Cornell University Press, ch. 10, pp. 165-181
Obeyesekere, Gananath. 1981. Medusa's Hair. Chicago: University of Chicago Press, Part 1, pp. 13-51
Rothenberg, Celia E. 2004. Zahia and her Jewish Jinn. In: Spirits of Palestine: Gender, Society and Stories of the Jinn'. Lanham: Lexington, ch. 4, pp. 77-98
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  בילו, יורם. 2000., דיבוק, אסלאי, זאר: נבדלות תרבותית ומיקום היסטורי של מחלות איחוז בשלוש קהילות יהודיות., פעמים 85, עמ' 131 - 148
1 2 3 4 5 6 7  Boddy, Janice. 1994., Spirit Possession Revisited: Beyond Instrumentality., Annual Review of Anthropology 23: 407-434.
↑  Abu-Lughod, Lila. Writing Against Culture. In:, Recapturing Anthropology, R.G. Fox (ed.), Santa Fe: School of American Research Press, pp. 137-162., 1991
1 2  Lewis IM.1989., Ecstatic Religion: An Anthropological Study of Spirit Possession and Shamanisem., London: Routiedge. 2nd ed
↑  Lambek, M. 1989., From disease to discourse: remarks on the conceptualization of trance and spirit possession, . Newbury Park, CA: Sage. pp. 36-61
↑  Ward CA, ed., Altered States of Cosciousness and Mental Health: A Cross-Cultural Perspective., Newbury Park, CA: Sage, 1989
↑  Kehoe AB, Giletti DH. 1981., Women's preponderance in possession cults: the cacium deficiency hypothesis extended., Am. Anthropol. 83 (3): 61-549
1 2 3 4 5 6  בילו, יורם. היה או לא היה? דיבוק בחצר חסידית, כחלום יעוף וכדיבוק ייאחז: על חלומות ודיבוקים בישראל ובעמים, רחל אליאור ואחרים, עורכים, ירושלים: מאגנס, ע' 324 - 343, 2013
↑  Bourguignon, Erika.1979., Psychological Anthropology: An Introduction to Human Nature and Cultural Differences., New York: Holt, Rinehart and Winston
↑  Ion M. Lewis. 1971. Study of Spirit Possession and Shamanism. London. בתוך:
בילו, יורם. היה או לא היה? דיבוק בחצר חסידית., כחלום יעוף וכדיבוק ייאחז: על חלומות ודיבוקים בישראל ובעמים, רחל אליאור ואחרים, עורכים, ירושלים: מאגנס, ע' 324–343., 2013
↑  Erica, Bourguignon, Psychological Anthropology, New York, 1979
↑  אליאור, רחל., הדיבוק בין העולם הנגלה והעולם הנסתר: קולות מדברים, עולמות שותקים וקולות מושתקים., מחקרי ירושלים במחשבת ישראל יח-יט, ע' 499 - 536, 2005
↑  הדיבוק, ויקיפדיה
↑  הדיבוק - אופרה ביידיש, ויקיפדיה
↑  מגרש השדים, ויקיפדיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529399205171  BNE: XX557762  BnF: cb11932847t (data)  GND: 4006019-6  LCCN: sh85126747  NDL: 00573511  SUDOC: 191207675
HR 6801

|  נתוני תצפית |
| --- | --- |
 קבוצת כוכבים:  קשת
 סוג:  ענק כתום
 בהירות נראית:  4.96
 סיווג ספקטרלי:  K0II
 עלייה ישרה:  9.905±0.108 אלפיות שניית קשת בשנה
 נטייה:  −32.048±0.084 אלפיות שניית קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  0.49
 מרחק:  256  שנות אור 78.49  פארסק
 רדיוס:  13 רדיוסי שמש
 מסה:  2.24 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 81.63 מהשמש
 טמפרטורה:  4,716 K
 מהירות סיבוב:  1.6 קילומטר לשנייה
 מהירות רדיאלית:  1.6 קילומטר בשנייה
 היסט:  12.2588±0.1314 אלפיות של שניות קשת
 מתכתיות:  0 
 
HR 6801 הוא כוכב כפול אשר ממוקם בקבוצת הכוכבים קשת. סיווגו הספקטרלי של הכוכב הראשי הוא K0III (ענק כתום). הכוכב בעל בהירות נראית של 4.96 ובהירות מוחלטת של 0.49. מרחקו של הכוכב מכדור הארץ הוא 256 שנות אור (78 פארסק) בהתבסס על פרלקסה. הכוכב המשני הוא בעל בהירות נראית של 11.51.
הכוכב כונה 1 בקשת לפי ציון פלמסטיד, אבל עכשיו הוא מגדר כ-11 בקשת.
רוז (שיר)

"רוז" הוא שיר של הזמר הישראלי פאר טסי, מתוך אלבום האולפן "רדיו שטח 2", שיצא לאור ב-26 במאי 2024. זו הרצועה הפותחת את האלבום, והיא יצאה כסינגל המוביל מתוך האלבום. השיר נכתב על ידי פאר טסי, איתן דרמון וטל בן נון, שהפיק את השיר יחד עם גלעד מרקוביץ'.
הרכב

"רוז", אשר פותח את האלבום "רדיו שטח 2", הוא שיר אהבה העוסק ביחסים מורכבים בין הדובר לדמות בשם רוז, המתוארת כאישה חזקה ומסתורית. בפזמון, הדובר מתאר את ניסיונותיו להבין את רוז ואת קשריהם, כשהוא נע בין רצון להיות איתה לבין הבנה שהקשר ביניהם מלא בקשיים ואי-ודאות. בשיר שילוב של מטאפורות כמו "אקדח וורד" (אזכור ללהקת הרוק גאנז נ' רוזס) ו"טבעת על הזרת", המוסיפים למסתורין שבדמותה של רוז.
הצלחה מסחרית

עם צאתו של "רדיו שטח 2", השיר "רוז" הפך לשיר המצליח ביותר מתוכו, וזכה להצלחה הרבה ביותר ברשתות הסטרימינג. במצעד היטליסט של מאקו, נכנס השיר למקום ה-18, ובשיאו הגיע למקום הראשון. זה שירו השני של טסי שהגיע למקום הראשון במצעד זה, לאחר "אהבה חולה". גם בתחנות הרדיו זכה השיר להצלחה, כאשר במצעד השבועי של מדיה פורסט, נכנס למקום החמישי, עם 115 השמעות בתחנות הרדיו. במצעד הרשמי של גלגלצ ובמצעד העשירייה של כאן גימל הגיע למקום הראשון גם כן.
גרסאות כיסוי

ב-4 ביולי 2024 הוציא לאור הזמר לי בירן גרסת כיסוי לשיר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 5 |  |
|  ישראל | היטליסט | 1  |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |  |
|  ישראל | העשירייה | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 34 |  |
|  ישראל | היטליסט | 20 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 7 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 14 |  |
|  ישראל | רדיו דרום | 16 |  |
הערות שוליים

↑  אסף נבו‏, כמו ארצי ורייכל בשיאם: באמצע כל החרא, פאר טסי חזר עם אלבום השנה, באתר וואלה, 4 ביוני 2024
↑  גיל משעלי, ‏פאר טסי מתייחס להצלחה של האלבום החדש: "הקהל המדהים שלי איתי תמיד", באתר ‏מאקו‏, 28 במאי 2024
↑  דור מאיר מועלם, ‏רוז של פאר טסי במקום הראשון בהיטליסט, באתר ‏מאקו‏, 2 ביולי 2024
↑  רוז – סינגל מאת לי בירן, באתר ספוטיפיי, ‏4 ביולי 2024
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, יש לבחור בשבוע ה-23 של שנת 2024, ‏9 ביוני 2024
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏11 בפברואר 2025
↑  המצעד השבועי 20.06.2024, באתר גלגלצ, ‏20 ביוני 2024
↑  כאן גימל, עומר, שרק ואודיה עדיין במקום הראשון..., באתר אינסטגרם, ‏13 ביוני 2024
HD 93403

|  נתוני תצפית |
| --- | --- |
 קבוצת כוכבים:  שדרית
 סוג:  ענק כחול
 בהירות נראית:  7.272
 סיווג ספקטרלי:  O5.5III(fc)var
 עלייה ישרה:  10ʰ 45ᵐ 44.11931ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏28.1431″ ‏24′ ‏59°‏- מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  5.16-
 מרחק:  10,000  שנות אור 3,065.98  פארסק
 רדיוס:  24 רדיוסי שמש
 מסה:  68.5 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 1,050,000 מהשמש
 טמפרטורה:  39,300 K
 מהירות רדיאלית:  −14.8±1.2 קילומטר לשנייה
 היסט:  1.22±0.45 אלפיות של שניות קשת
 מערכת
 כוכבים נלווים:  HD 93403b
 
|  נתוני תצפית |
| --- | --- |
 קבוצת כוכבים:  שדרית
 סוג:  ענק כחול
 בהירות נראית:  7.272
 סיווג ספקטרלי:  O5.5III(fc)var 
 עלייה ישרה:  −5.84±0.163 אלפיות שניית קשת בשנה
 נטייה:  2.92±0.178 אלפיות שניית קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  5.16-
 מרחק:  2,385±434 פארסק  שנות אור 731.24±133.06  פארסק
 רדיוס:  10 רדיוסי שמש
 מסה:  37.3 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 257,000 מהשמש
 טמפרטורה:  40,100 K
 מהירות רדיאלית:  −14.8±1.2 קילומטר לשנייה
 היסט:  1.22±0.45 אלפיות של שניות קשת
 מערכת
 כוכבים נלווים:  HD 93403a
 
HD 93403 הוא כוכב כפול המורכב משני כוכבים כחולים בעלי בהירות גבוהה.
הכוכב ממוקם במרחק של 10,000 שנות אור מכדור הארץ בערפילית שדרית (קארינה) בקבוצת הכוכבים שדרית.
הכוכב בעל סיווג ספקטרלי של O5.5III, אך הוא מורכב משני סיווגים שונים של שני הכוכבים המרכיבים את הכוכב הכפול - העל ענק כחול והכוכב הכחול מהסדרה הראשית והם O5.5I ו-O7V בהתאמה.
שני הכוכבים מקיפים את מרכז מסתם המשותפת בזמן של 15 יממות במסלול אשר רדיוסו נע בין 93 ל-149 רדיוסי שמש.
פילוסופיה סינית

היין-יאנג אחד הסמלים המובהקים של הפילוסופיה הסינית
פילוסופיה סינית היא שם כולל למסורות פילוסופיות שצמחו בסין בעיקר מאז המאה ה-5 לפנה"ס, החל מתקופת האביב והסתיו.
בעוד שהפילוסופיה המערבית שמה דגש על חיפוש האמת, הטוב לעומת הרע, הפילוסופיה הסינית התמקדה לרוב בחיפוש הדרך הנכונה (דאו).
לפילוסופיה הסינית יש היסטוריה של אלפי שנים. את מקורותיה אפשר למצוא ב"אי צ'ינג" ("ספר התמורות"), ספר הדרכה לגילוי עתידות, שכבר קיימים בו כמה מהמושגים הבסיסיים ביותר של הפילוסופיה הסינית. את גילו של הספר אפשר רק להעריך בקירוב, אך הוא בוודאי מסתמך על מסורת בעל פה המגיעה עד התקופה הנאוליתית.
היסטוריה קצרה

המחשבה בתקופת שושלת שאנג המוקדמת הייתה מבוססת על תפיסה מעגלית של הזמן, במקביל לעונות. רעיון זה, שנותר רלוונטי בכל ההיסטוריה הסינית, שונה באופן מהותי מהפילוסופיה המערבית, שבה הראייה הדומיננטית של הזמן היא של התקדמות ליניארית. בתקופת שאנג, ניתן היה לשנות את מזלך בעזרת האל הגדול שאנג די, שבדרך כלל מתרגמים את שמו כ"אל הגבוה". היה קיים גם פולחן אבות, וכן קורבנות של חיות ושל בני אדם.
כששושלת שאנג הופלה על ידי שושלת ג'ואו, מושג פוליטי, דתי ופילוסופי חדש קם, שנקרא "מנדט השמים". אמרו כי הרשאה זו נלקחה כאשר המנהיג נעשה לא ראוי לתפקידו, ורעיון זה הצדיק את עלייתם של הג'ואו. העדויות הארכאולוגיות מתקופה זו מעידים על גידול באוריינות ועל תזוזה מסוימת מהאמונה בשאנג די, כאשר פולחן האבות נעשה מקובל יותר, עם אוריינטציה גשמית יותר.
בערך ב-500 לפנה"ס, כששלטון הג'ואו נחלש וסין עברה לתקופת "הסתיו והאביב", החלה התקופה הקלאסית של הפילוסופיה הסינית (תקופה זו מקבילה כמעט לעלייתם של הפילוסופים היוונים הראשונים). תקופה זו ידועה כתקופת "מאה האסכולות". מהאסכולות הרבות שיוסדו בתקופה זו ובתקופת המדינות הלוחמות, הארבע המשפיעות ביותר היו קונפוציוניזם, דאואיזם, מוהיזם ולגליזם (חוקתיות). שושלת צ'ין, שם הלגליזם הייתה הפילוסופיה השלטת, ניצחה את האסכולות המוהיסטיות והקונפוציאניות. לגליזם נותרה כאסכולה המשפיעה, עד שהקיסרים של שושלת האן אימצו את הטאואיזם ולאחר מכן את הקונפוציאניזם כדוקטרינה הרשמית. שני האחרונים נעשו לכוחות החשובים ביותר במחשבה הסינית עד למאה ה-20, כשהפילוסופיה הבודהיסטית (שהוכנסה בעיקר בתקופת שושלת טאנג) השפיעה בעיקר דרך הדמיון שלה לטאואיזם.
את ההשפעות של הטאואיזם והקונפוציאניזם יש שתיארו באופן הזה: "סינים הם קונפוציאנים במשך היום, וטאואיסטים בלילה". מעבר לכך, מנדרינים סינים רבים היו פקידי ממשל ביום ומשוררים או ציירים בזמנם החופשי.
כשהמפלגה הקומוניסטית הסינית נטלה את המושכות לידיה, אסכולות מחשבה קודמות, ובעיקר הלגליזם, הוקעו כמפגרות ומיושנות, אך עדיין יש להן השפעה על המחשבה הסינית.
דמויות פילוסופיות חשובות

קונפוציוס, שנחשב למורה הגדול, אך לפעמים הושם ללעג בידי הטאואיסטים.
מנציוס, תלמידו של קונפוציוס, בעל השראה אידיאליסטית.
שו'ן דזה, תלמיד נוסף של קונפוציוס, אך קרוב יותר לריאליזם.
ג'ו שי, מייסד הנאו-קונפוציאניזם.
וואנג יאנגמינג, החסיד המשפיע ביותר של אסכולת "שִׂינְשׂוֵּ'ה" או "אסכולת הדעת".
לאו דזה, הדמות המובילה באסכולת הדאואיזם.
ג'ואנג דזה, לו מיוחס הספר בעל השם הזה.
ליה דזה, לו מיוחסת ה"קלאסיקה האמיתית של הריקנות המושלמת".
דזואו ין, המייסד והנציג החשוב ביותר של אסכולת היין והיאנג.
מו דזה, מייסד האסכולה המוהיסטית.
האן פיי דזה, אחד מההוגים של הלגליזם.
לִינְגִ'י יִישׂוֵ'אן, הוגה זן בודהיסטי ידוע, ומייסד אסכולת לינג'י בזן.
מושגים בפילוסופיה הסינית

אם כי אסכולות פילוסופיות יחידות שונות באופן משמעותי זו מזו, בכל זאת יש להן אוצר מילים והתעניינות משותפת.
בין המושגים המצויים בפילוסופיה הסינית:
דאו (או טאו, בתעתיק וייד-ג'יילס) (הדרך, או הדוקטרינה של האדם)
דאואיזם
דה (כוח, ישרות)
לי (עקרון)
צ'י (אנרגיית חיים או כוח גשמי)
"טאי ג'י" (או "טאי צ'י", בוייד-ג'יילס) - ה"ציר השמיימי הגדול". ציר זה יוצר איחוד, שממנו נובעים שני עקרונות הופכיים, ה"יין" וה"יאנג". המילה "יין" במקור התייחסה לצד האפל של ההר שפונה לכיוון הנגדי לשמש ובפילוסופיה היא מתייחסת לפן הנקבי, הפסיבי והחלש. לעומת זאת ה"יאנג" (הצד המואר של ההר שפונה אל השמש) מייצג את הפן הגברי, העז והאקטיבי. שני הכוחות, אם כי הם הופכיים זה לזה, גם משלימים זה את זה והשליטה של אחד מהם כעת מבטיחה את עלייתו של השני בעתיד, כמו מופעי הירח (זוהי אחת המשמעויות של סמל היין-יאנג הידוע).
וו-ווי- מילולית מתורגם ל"פעולה דרך אי עשיה" ולרוב מתאר פעולה הנעשית ללא מאמץ ובאופן הרמוני וספונטני אך משיגה תוצאות כבירות. מקור המושג בקונפוציאניזם, אך הוא משרת במקום מרכזי בפילוסופיה הדאואיסטית.
בין הוויכוחים הגדולים בפילוסופיה הסינית:
היחס בין חומר לעקרון
השיטה שבה אפשר לגלות אמת
טבעו של האדם (רע או טוב)
מאפיינים כלליים של הפילוסופיה הסינית:
אופטימיזם אפיסטמולוגי. האמונה כי אפשר לענות על השאלות הגדולות אפילו כאשר כרגע לא יודעים את התשובה.
הנטייה שלא לראות את האדם כנפרד מהטבע.
הנטייה שלא לפנות לכוח על-טבעי יחיד ומואנש. שאלות על טבע וקיום האל שהשפיעו עמוקות על הפילוסופיה המערבית לא היו חשובות בפילוסופיה הסינית.
האמונה כי המטרה של הפילוסופיה היא בעיקר להיות מדריך אתי ומעשי לאדם.
המוקד הפוליטי: רוב המלומדים בתקופת מאה האסכולות ניסו לשכנע את המנהיג להתנהג באופן שהם תמכו בו.
ראו גם

יין-יאנג
צ'י
חמשת היסודות
מיתוסים סינים של בריאה
טועמי החומץ
לאבא שלי יש סולם (שיר של עמיר בניון וששון איפרם שאולוב)

"לאבא שלי יש סולם" הוא סינגל שהוקלט על ידי שני הזמרים הישראלים עמיר בניון וששון איפרם שאולוב. הוא יצא לאור ב-29 באוקטובר 2024 על ידי פרויקט ותן חלקנו, והופץ לשירותי הסטרימינג על ידי P.I.L.
רקע וכתיבה

"לאבא שלי יש סולם" נכתב, הולחן והופק על ידי תלמידי "ותן חלקנו". שמו שאוב מהשורה הראשונה בשיר "אבא שלי". השיר עוסק בחיבור עמוק בין האדם לעצמו, לחברה ולאלוהים. בפתיחה מודגשות תחושות האחדות והאהבה בין בני האדם, תוך התייחסות לחשיבות של אמפתיה, כנות ואמונה באור הקיים בכל אחד. הדימוי של "כמים הפנים בלב אדם" מסמל את ההשתקפות הפנימית של רגשות האדם, ואת ההשפעה ההדדית בינינו. כמו כן, יש קריאה להכיר באמת שבסיפורים ובמורשת ההיסטורית של העם היהודי.
בחלק השני, השיר פונה לתפיסה עמוקה של תקווה ורצון לשינוי. דימוי הסולם, המגיע עד "סוף העולם", מסמל את השאיפה להתעלות רוחנית ותיקון אישי. השיר מזכיר את חשיבות החמלה, העידוד והנטייה לדון כל אדם לכף זכות.