stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
השיטפונות באירופה (2021)
גשם

בין 12 ל-15 ביולי 2021 ירד גשם כבד ברחבי מערב גרמניה, הולנד, בלגיה ולוקסמבורג. כמות המשקעים הייתה אינטנסיבית ביותר במדינות נורדריין-וסטפאליה וריינלנד-פפאלץ בגרמניה שם הייתה הצטברות ממוצעת של 100 עד 150 מ"מ. ברייפרפרייד, עיירה במחוז ריינלנד-פפאלץ, ירדו 207 מ"מ בתוך מספר שעות בודדות. בקלן נמדדו 154 מ"מ בתוך 24 שעות. על פי השירות המטאורולוגי הגרמני, חלק מהאזורים שנפגעו לא ראו גשמים בסדר גודל כזה למעלה מ-100 שנה. שיטפונות החלו להירשם גם בבלגיה, הולנד ושווייץ ב-14 ביולי 2021 לאחר כמות שיא של גשמים במערב אירופה, וגרמו לנהרות רבים לעלות על גדותיהם.
נזקים

לפחות 127 בני אדם נהרגו מהשיטפונות, בהם 103 בגרמניה, 1 באיטליה ו-23 בבלגיה. השיטפונות הם אסון הטבע הקטלני ביותר בגרמניה מאז מלחמת העולם השנייה. בנוסף, למעלה מ-1,300 בני אדם נעדרים בגרמניה.
נזקים > איטליה

הסופות הגיעו גם לצפון מזרח איטליה וגרמו נזק לגידולים חקלאיים. בטרנטינו-אלטו אדיג'ה נפל רכבל וכמה כבישים נקטעו, ובונטו אדם אחד נהרג.
נזקים > בלגיה

ב-15 ביולי, כל 200,000 תושבי לייז', האזור העירוני השלישי בגודלו בבלגיה, נקראו להתפנות על רקע החשש כי נהר המז עלול לעלות על גדותיו וכי גשר סכר עלול לקרוס. החל מ-15 ביולי לא הותרה כלל תנועת כלי רכב למרכז העיר לייז', התנועה הורשתה רק לרכבי חילוץ ופינוי. בנוסף, בשל הצפות כבדות, מספר ערים במחוז לייז' ונאמור נותרו ללא מי ברז ראויים לשתייה. כל שירותי הרכבות באזור ולוניה הושעו.
ראש ממשלת בלגיה אלכסנדר דה קרו הכריז על 20 ביולי כיום אבל לאומי.
נזקים > שווייץ

ב-15 ביולי הזהיר השירות המטאורולוגי השווייצרי כי השיטפונות במדינה יחמירו בימים הקרובים, וייתכן שיגיע לרמת "שיטפון המאה" משנת 2005 וכי קיים סיכון גבוה במיוחד להצפות באגם ביל (אנ'), אגם תון וימת ארבעת הקנטונים, כמו גם סיכון של מפולות. באותו יום, מפלס המים בימת ארבעת הקנטונים הגיע לרמת האזהרה הגבוהה ביותר.
נזקים > הולנד

על פי הרשויות בהולנד, נהר המז ליד לימבורג הגיע לרמה הגבוהה ביותר שנמדד בקיץ זה למעלה ממאה שנים, וצפוי היה החל מ-15 ביולי לעלות אפילו על שיאי החורף שנמדדו ב-1993 וב-1995. ב-14 ביולי, השירות המטאורולוגי של הולנד נתן את קוד האזהרה הגבוה ביותר עבור לימבורג. הוא הורד לאזהרה צהובה בסביבות השעה 03:50 שעון מקומי ב-15 ביולי. בחלק גדול משאר הולנד הייתה אזהרה צהובה לגשם ב-15 ביולי. למעלה מ-400 בתים בלימבורג איבדו את אספקת החשמל.
נזקים > גרמניה

בגרמניה דווח כי נעדרו 70 בני אדם מאזור הרי אייפל. כמות הגשמים באזורים מסוימים בגרמניה הייתה הגבוהה ביותר מזה למעלה מ-100 שנה. הנזק הקשה ביותר מהשיטפון היה ברובע ארוויילר (אנ'), ריינלנד-פפאלץ, שם עלה נהר אהר על גדותיו, הרס בניינים רבים והרג לפחות 18 בני אדם.
מחקרים

השיטפונות באו לאחר גלי חום חסרי תקדים במערב האוקיינוס השקט וצפון אירופה, מה שגרם למדענים להעריך חיבור אפשרי לשינויי האקלים. עוד לפני השיטפונות, הזהירו מדענים כי אירועי מזג אוויר קיצוניים יהפכו נפוצים יותר ויותר כתוצאה משינויי האקלים. דוגמאות לאירועים קיצוניים כאלה יכללו גשמים עזים באופן קיצוני ולאורך זמן, עלייה בטמפרטורת האטמוספירה תאפשר לה לספוג יותר אדי מים, וכתוצאה מכך יהיו יותר משקעים. שינויי אקלים עשויים גם לגרום לזרם הסילון להיות לא יציב, מה שעלול להוביל לתופעות מזג אוויר קיצוניות לעיתים תכופות יותר. עם זאת, יש צורך במחקרים נוספים ובניתוחים כדי להבין את מידת תפקידם של שינויי האקלים בשיטפונות.
הערות שוליים

↑  אוסטריה: גשמים עזים בצפון מערב המדינה, שיטפון בעיירה האליין - חדשות רוטר, באתר Rotter.net
↑  אנטוניה ימין, השיטפונות הקטלניים באירופה: מספר המתים עומד על יותר מ-150, באתר כאן 11, ‏17 ביולי 2021
↑  Nadine Schmidt, Schams Elwazer, Barbara Wojazer and Sharon Braithwaite CNN, Germany mounts huge rescue effort after floods leave dozens dead and many more missing, CNN
1 2  "Germany floods: Dozens killed after record rain in Germany and Belgium". BBC News (באנגלית בריטית). 2021-07-15. נבדק ב-2021-07-16.
↑  More than 90 dead in Germany-Belgium floods as hundreds still missing, euronews, ‏15 ביולי 2021 (באנגלית)
↑  Maltempo al Nord, danni e una vittima in Veneto. Albero cade su una funivia, Rainews (ב־)
↑  The Recap: Delays, Long Queues & Floods, The Brussels Times, ‏16 ביולי 2021 (באנגלית)
↑  Huit morts et une partie de la ville de Liège évacuée après les inondations, www.20minutes.fr (בצרפתית)
↑  "Europe floods: At least 120 dead and hundreds unaccounted for". BBC News (באנגלית בריטית). 2021-07-16. נבדק ב-2021-07-17.
↑  Keystone-SDA/ts, Switzerland experiences widespread flooding, SWI swissinfo.ch (באנגלית)
↑  Maas river keeps rising, death toll increases in Germany, Belgium, DutchNews.nl, ‏15 ביולי 2021 (באנגלית בריטית)
↑  Heavy rains leave Limburg flooded; Some showers expected today, NL Times (באנגלית)
↑  81 Opfer nach Unwetter in Rheinland-Pfalz und NRW - Weitere Tote nach Hauseinsturz, https://www.fr.de, ‏16 ביולי 2021 (בגרמנית)
↑  At least 44 dead, dozens missing as floods sweep through western Europe, Reuters, ‏15 ביולי 2021
↑  As floods hit western Europe, scientists say climate change hikes heavy rain, Reuters, ‏2021-07-17
↑  What is causing the floods in Europe?, the Guardian, ‏16 ביולי 2021 (באנגלית)
↑  Hope Talbot, Is the severe flooding in Germany and Belgium down to climate change?, euronews, ‏15 ביולי 2021 (באנגלית)
↑  Fountain, Henry; Schwartz, John (2021-07-16). "'It Is All Connected': Extreme Weather in the Age of Climate Change". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2021-07-17.
ז'יגמונד פלד

| --- | --- |

 לידה:  9 באפריל 1849 שפאצ'ינצה, סלובקיה 
 פטירה:  2 בנובמבר 1939 (בגיל 90) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 שם לידה:  Sigmund Rosenfeld 
 מדינה:  ממלכת הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 תקופת הפעילות:  מ-1870 
 
ז'יגמונד פלד על הבמה בסביבות 1900
קברו ביחד עם בנו מתיאש בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה
ז'יגמונד פלד (במקור זיגמונד רוזנפלד, בהונגרית: Feld Zsigmond; ספאצה, 9 באפריל 1849 – בודפשט, 2 בנובמבר 1939) היה שחקן, במאי תיאטרון, אביהם של השחקנית אירן פלד, השחקן מתיאש פלד ושל העיתונאי אאורל פלד.
ביוגרפיה

זיגמונד רוזנפלד נולד במשפחה יהודית כבנם של מוריץ רוזנפלד ושל קטלין זליג. הוריו התכוונו שהוא יהיה סוחר, אבל הוא הפך בסתר לשחקן. השלים את לימודיו בבית הספר לתיאטרון בווינה, ולאחר מכן יצא לסיור לימודי בגרמניה. הוא הופיע בווינה מ-1870. בשנת 1875, אלבין סבובודה החתים אותו על חוזה בחוג התיאטרון של הפארק העירוני של בודפשט, הוא גם הופיע בתיאטרון הגרמני ברחוב דיאפיו (Gyapjú). ב-1876 מונה למנהל "תיאטרון הרמינהשטדטר" (Herminastädter Theater). מ-1879 שכר את התיאטרון Városligeti Szinkör, ומ-1888 ארגן בקביעות מופעי ילדים.
בשנים 1889 עד 1894 ניהל את "תיאטרון הילדים של הבירה" (Fővárosi Gyermekszínház) ברחוב רוטנבילר (Rottenbiller). בשנת 1908, הקים תיאטרון בבניית אבן במקום בו עמד תיאטרון הקיץ שלו מעץ בפארק העירוני של בודפשט, שאותו כינה "תיאטרון בודפשט" שלוש שנים מאוחר יותר. הוא החליט לפרוש ב-1926, ובנו מאתיאש פלד המשיך לנהל את התיאטרון. פלד תמיד דיבר במבטא גרמני, הוא לא הצליח לנטוש את זה לגמרי, בגלל זה הוא שיחק בעיקר תפקידים קומיים. בנוסף לבידור "הזול בחורשה", התארחו בתיאטרון שלו גם אמנים זרים מצטיינים של התקופה. בתיאטרון הוצגו אופרטות פופולריות, הצגות עם וקומדיות, שרובן הוצגו בהצלחה גם בתוכניות "תיאטרון העם", תיאטרון הקומדיה של בודפשט ו"התיאטרון ההונגרי". המופעים של פלד בהונגרית סובסדו על ידי עיריית בודפשט והן מילאו תפקיד מרכזי ב"לידתם" של "הבורגנות הדוברת ההונגרית".
פלד נתן חסות לשחקנים רבים שהתפרסמו מאוחר יותר (לינה ניקו, אנטל ניאראי, אוסקר ברגי, שאנדור גות), והוא היה גם דמות פופולרית בפארק העירוני של בודפשט, שכן "אבא" פלד איפשר לבקר בתיאטרון שלו גם לצופים שלא יכלו לשלם.
תפקידיו החשובים יותר

הכומר מקירשפלד (לודוויג אנצנגרובר)
הכומר אוולד (ראופך: הטוחן וילדו)
נרקיס (Brachvogel).
משפחתו

אשתו הייתה קטלין פּלש (1857–1926), בתם של מתיאש פלש, יצרן אלכוהול וחומץ, ושל רוזליה הס. הם נישאו ב-6 בינואר 1876 בבודפשט.
ילדיהם:
מתיאש פלד (1876–1953) שחקן, במאי תיאטרון. אשתו הראשונה הייתה אילונה קרדוש, השנייה הייתה מאריה וומבדיץ'.
אאורל פלד (1877–1970) עיתונאי, במאי תיאטרון, מתרגם ספרותי. בעלה של הזמרת סרנה סיקלאי.
אלזה פלד (1879–1884)
אירן פלד (1880–1944) הייתה שחקנית.
יאנוש רוזנפלד (1881–1903) היה חתן פרס בבירה.
אולגה פלד (1883–1945) הייתה זמרת אופרה ומוציאה לאור של זיכרונותיו של אביה.
מור רוזנפלד, בחיים הציבוריים פלד (1884–1917), מתמחה לעורך דין.
ארנקה איזבלה פלד (1885–?). בעלה היה לוטננט יאנוש פאל אפיך.
רז'ה רוזנפלד (1888–1889)
גבריאלה פלד, אלה (1890–1940)
רוזה פלד (1893–1969). בעלה היה קארוי גארדוני.
לקריאה נוספת

לקסיקון ביוגרפי הונגרי I-II . עורכת ראשית. אגנש קניירש. בודפשט, הוצאה לאור אקדמית, 1969-1967.
לקסיקון אמנויות התיאטרון ההונגרי עורך ראשי. ג'רג' סקיי. בודפשט, הוצאה לאור אקדמית, 1994.
לקסיקון יהודי הונגרי. עורך פטר אויווארי. בודפשט: . 1929. עמ' 268 גישה מקוונת
שאנדור צ'ונטו: טאטה פלד, יוצר התיאטרון בפארק (2009) בודפשט, כרך 32, גיליון 9, גישה מקוונת
הערות שוליים

↑  "Halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 1164/1939. folyószáma alatt".
↑  "Házasságkötési bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség házassági akv. 3/1876. folyószáma alatt".
↑  "Feld Gabriella halotti bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári halotti akv. 204/1940. folyószáma alatt".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 3152 8466  LCCN: n97049258  VIAF: 53434042   WorldCat (עם VIAF): 53434042
מריה תרזה מאוסטריה-אסטה (1849–1919)

מריה תרזה מאוסטריה-אסטה (בגרמנית: Marie Therese von Österreich-Este;‏ 2 ביולי 1849 – 3 בפברואר 1919), הייתה אשתו של לודוויג השלישי, מלך בוואריה.
ביוגרפיה

מריה תרזה נולדה ב-2 ביולי 1849 בברין, לפרדיננד קרל ויקטור, ארכידוכס אוסטריה-אסטה, בנו של פרנץ הרביעי, דוכס מודנה, ולאליזבת פרנציסקה, ארכידוכסית אוסטריה, בתם של הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה ומריה דורותיאה, דוכסית וירטמברג. כשהייתה בת 5 חודשים מת אביה מטיפוס, ובשנת 1854 התחתנה אמה שוב עם קרל פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה. מריה תרזה למדה במהלך חייה לדבר באופן שוטף בגרמנית, הונגרית, צ'כית, צרפתית ואיטלקית.
ביוני 1867 פגשה מריה תרזה בווינה את לודוויג, נסיך בוואריה, ששהה בעיר בהלווייתה של בת דודתו, מתילדה, ארכידוכסית אוסטריה (בתה של אחות אביו הילדגרד, נסיכת בוואריה). השניים התאהבו זה בזו, וב-20 בפברואר 1868 התחתנו בווינה. בתחילה כעס פרנץ יוזף, קיסר אוסטריה על החלטתה, משום שרצה שתינשא עם פרדיננד הרביעי, הדוכס הגדול של טוסקנה, אולם לבסוף השלים עם העניין. אחרי נישואיה בילתה מריה תרזה את רוב הזמן בגידול 13 ילדיה, ובני הזוג חיו חיים צנועים ללא משכורת רשמית, למרות שצפוי היה כי הם ייהפכו בעתיד למלכי בוואריה. המשפחה התגוררה באחוזתם בלווטשטן שבדרום מינכן, שם היו למריה תרזה גני הוורדים המפורסמים שלה.
בשנת 1875 מת דודה פרנץ החמישי, דוכס מודנה, ומריה תרזה הפכה לטוענת לכתר הבריטי, אך כמו שאר המונרכים היעקוביטים מאז מותו של הנרי בנדיקט סטיוארט, לא ניסתה לפעול כדי להשיגו.
בשנת 1913 הודח בן דודו של בעלה - אוטו, מלך בוואריה, ובעלה הוכתר כלודוויג השלישי, מלך בוואריה. מריה תרזה הייתה המלכה הקתולית הראשונה של בוואריה, ובשנת 1914 קיימה עם בעלה חגיגות גדולות לרגל היובל המלכותי בבוואריה.
במהלך מלחמת העולם הראשונה הייתה מריה תרזה פטריוטית גדולה, ואף תמכה בקיסרות ההבסבורגית. בנוסף היא עודדה את נשות בוואריה לתמוך בחיילים על ידי אספקת מזון ובגדים עבורם, ואף נהגה לבקר חיילים פצועים. ב-7 בנובמבר 1918 פרצה בבוואריה המהפכה הגרמנית, ובעקבות כך ברחו לודוויג ומריה תרזה מבוואריה, בתקווה שמדובר באירוע חולף. אולם ב-13 בנובמבר לאחר תבוסת גרמניה במלחמת העולם הראשונה, התפטר לודוויג מהמלוכה. עד מהרה התדרדרה בריאותה של מריה תרזה, וב-3 בפברואר 1919 היא מתה בטירת וילדנווארט, חימגאו.
משפחתה

ב-20 בפברואר 1868 התחתנה מריה תרזה עם לודוויג השלישי, מלך בוואריה, ממנו היו לה 13 ילדים:
רופרכט, נסיך הכתר מבוואריה (1869–1955)
אדלגונדה, נסיכת בוואריה (1870–1958), התחתנה עם וילהלם, נסיך הוהנצולרן
מריה לודוויגה, נסיכת בוואריה (1872–1954), התחתנה עם הנסיך פרדיננדו פיו, דוכס קלבריה
קרל, נסיך בוואריה (1874–1927)
פרנץ, נסיך בוואריה (1875–1957), התחתן עם איזבלה אנטוניה, נסיכת קרוי
מתילדה, נסיכת בוואריה (1877–1906), התחתנה עם לודוויג גסטון, נסיך סקסוניה-קובורג-גותה
וולפגנג, נסיך בוואריה (1879–1895)
הילדגרד מריה, נסיכת בוואריה (1881–1948)
נוטבורגה, נסיכת בוואריה (1883)
וילטורד, נסיכת בוואריה (1884–1975), התחתנה עם וילהלם קרל, דוכס אוראך
הלמטורד, נסיכת בוואריה (1885–1977)
דיטלינדה, נסיכת בוואריה (1888–1889)
גונדלינדה, נסיכת בוואריה (1891–1983), התחתנה עם יוהאן גאורג, רוזן פרייזינג-ליכטנג-מוס
כריסטופר אלכסנדר

| --- | --- |

 לידה:  4 באוקטובר 1936 וינה, אוסטריה 
 פטירה:  17 במרץ 2022 (בגיל 85) Binsted, הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  טריניטי קולג'  בית ספר אונדל  דרגון סקול  בית הספר לעיצוב של אוניברסיטת הרווארד  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס 
 תחום יצירה:  אדריכלות, תאוריה אדריכלית 
 פרסים והוקרה:  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת האסלט (28 במאי 2008)  Global Award for Sustainable Architecture (2014)  עמית האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים  פרס וינסנט סקלי 
 בן או בת זוג:  Margaret Moore Alexander 
 צאצאים:  Sophie, Lily 
 
כריסטופר אלכסנדר (בגרמנית: Christopher Alexander;‏ 4 באוקטובר 1936 – 17 במרץ 2022) היה אדריכל שהתפרסם הן בזכות התאוריות שלו והן בזכות כ-200 פרויקטי בנייה ברחבי העולם.
ביוגרפיה

אלכסנדר נולד בווינה שבאוסטריה, גדל באנגליה והחל את לימודיו בתחום המדעים. ב-1954 זכה במלגת 10 המצטיינים באוניברסיטת קיימברידג' בכימיה ופיזיקה והמשיך בלימודי מתמטיקה. הוא קיבל תואר ראשון בארכיטקטורה ותואר שני במתמטיקה. את הדוקטורט בארכיטקטורה עשה בהרווארד (הדוקטורט הראשון במקצוע בהרווארד). באותו זמן, עבד במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) בתאוריית תחבורה ובמדעי המחשב. בנוסף, עבד בהרווארד בלימודי cognition and cognitive. הוא הפך מרצה לארכיטקטורה בברקלי ב-1963 ולימד שם ברציפות במשך 38 שנים. הוא היה מזוהה בעיקר כאבי תורת שפת התבנית במדעי המחשב. נפטר ב-17 במרץ 2022 בביתו מדלקת ריאות (לפי אשתו, מרגרט מור).
ספריו > The Timeless Way of Building

הספר The Timeless Way of Building (בתרגום חופשי: הדרך הנצחית של הבניה) יצא ב-1979, עוסק בנושאי אדריכלות ושפת תבניות ומתאר את שלימות השימוש אליה בניינים יכולים לשאוף.
אלכסנדר טען שיש דרך אחת נצחית למבנה. המסורות הגדולות של מבני העבר, הכפרים והאוהלים ותבניות בהן בני אדם מרגישים בבית, נבנו מאז ומעולם על ידי אנשים שהיו מאוד קרובים למרכזה של דרך זו. בלתי אפשרי ליצור מבנים או ערים נפלאות, מקומות יפים, מקומות בהם אתה מרגיש עצמך, מקומות בהם אתה מרגיש חי, בדרך אחרת מלבד דרך זו.
דרך זו תוביל כל אחד שיחפש אותה למבנים שהם עצמם עתיקים בצורתם, כמו העצים והגבעות ואף הפנים שלנו.
ספריו > Pattern Language: Towns, Buildings, Construction

הספר מתאר שיטת ארכיטקטורה מעשית בצורה שבה מתמטיקאי או מדען למדעי המחשב יגדיר כדקדוק גנרטיבי. העבודה החלה מהבחנה כי ערים ימי ביניימיות רבות הן מושכות והרמוניות. אלכסנדר טען כי זה קורה משום שהן נבנו על פי חוקים מקומיים שדרשו מאפיינים ספציפיים, אך עם זאת שחררו ארכיטקטים לאמצן למצבים ספציפיים.
הספר מספק חוקים ותמונות ומשאיר את תהליך קבלת ההחלטות לסביבה הספציפית המדויקת של הפרויקט. הוא מתאר את השיטות המדויקות לבניית עיצובים שימושיים, בטיחותיים ומושכים בכל קנה מידה ממחוזים שלמים, שכונות, חדרים, ריהוט בנוי ועד לרמה של ידיות לדלת.
הספר כולל סקרים, חישובים מבניים, ומערכת בנייה מפושטת שנועדה להתמודד עם מחסור מקומי בעצים ובפלדה. המערכת עושה שימוש בחומרים קלים לאחסון וזולים, ומאפשרת יצירת מבנים קלאסיים ועמידים לאורך זמן, תוך שימוש בכמות מינימלית של חומרים, עיצוב ועבודה.
השיטה בספר זה אומצה על ידי אוניברסיטת אורגון. היא אומצה גם על ידי ערים כתקן בנייה.
הרעיון לשפת התבנית נראה כמתאים ליישום לכל משימת הנדסה מורכבת. תאוריה זו יושמה לחלקן והשפיעה במיוחד בהנדסת תוכנה, בה תבניות שימשו לתיעוד ידע כללי בתחום.
ספריו > The Nature of Order: An Essay on the Art of Building and the Nature of the Universe

כולל את "תופעת החיים, התהליך של יצירת חיים, חזון של עולם חי והאדמה המאירה"- עבודותיו האחרונות של אלכסנדר. העבודה מביאה תאוריה חדשה בנוגע לטבעו של המרחב ומתארת כיצד תאוריה זו משפיעה על החשיבה לגבי ארכיטקטורה, בנייה, תכנון והדרך בה אנחנו רואים את העולם באופן כללי. התבנית הסטטית ברובה משפת התבנית תוקנו על ידי "עוד רצף דינמי", המתאר איך לעבוד לקראת תבניות (דבר שיכול להראות בצורה כללית כסופו של רצף). רצף, כמו תבנית, מבטיח להיות כלי לנקודת מבט רחבה יותר מבניינים (כפי שהתאוריה שלו מקיפה יותר מארכיטקטורה).
הערות שוליים

↑  Penelope Green, Christopher Alexander, Architect Who Humanized Urban Design, Dies at 85, The New York Times, ‏29 במארס, 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007339470805171  PLWABN: 9810555841905606  BIBSYS: 90102158  BnF: cb12503910t (data)  CANTIC: a1095062x  CiNii: DA00233530  GND: 121725553  ICCU: SBLV058285  ISNI: 0000 0001 0780 0981  LCCN: n50033495  LNB: 000046206  NDL: 00431199  NKC: vse2007387311  NLA: 35195368  NLK: KAC199600360  NTA: 068514271  RKD: 131845  SNAC: w6jz3q3m  SUDOC: 034266305  Trove: 860305  ULAN: 500015950  VIAF: 200760292   WorldCat (עם VIAF): 200760292
המשחקים האסלאמיים לנשים

| --- | --- |
 ענף:  כל תחומי הספורט האולימפיים
 תאריך ייסוד:  1993
 תאריך פירוק:  2005
 ארגון מפעיל:  הפדרציה האסלאמית לספורט נשים
 מספר מתמודדים:  1316 (2005)
 עיר מארחת:  טהראן / ראשת
 יבשת:  אסיה
 הכי הרבה זכיות:  איראן
 http://www.ifws.org/
 
המשחקים האסלאמיים לנשים הם אירוע ספורט בינלאומי, רב ענפי, שהתקיים כל ארבע שנים בשנים החל משנת 1993 ועד 2005 באיראן. האירוע אורגן על ידי הפדרציה האסלאמית לספורט נשים (IFWS) ובו הורשו נשים מוסלמיות מכל הלאומים להשתתף במשחקים. אירוע זה יוצא דופן מכיוון שבמדינות מוסלמיות רבות נשים אינן מורשות לקיים אורח חיים כפי שמקיימים הגברים, וחל עליהם איסור להשתתף במשחקי ספורט, שבמדינות רבות עד לאחרונה היו מקצוע ותחביב המיועדים "לגברים בלבד".[דרושה הבהרה]
חוקים

בכל תחרויות המשחקים האסלאמיים לנשים, מחויבות כל המשתתפות לחבוש כיסוי ראש וביגוד ארוך ו"צנוע", על מנת לשמור על צניעות וחוקי האסלאם.
לארגון המפעיל את המשחקים אסור למנוע מנשים מסוימות מלהשתתף, ויש לעודד כמה שיותר נשים להרשם לתחרויות.
אירוע תחרויות המשחקים האסלאמיים לנשים נחשב לאירוע בינלאומי לכל דבר, ורשומות על הופעות הספורטאיות יישמרו בהתאם.
רשימת המשחקים

| שנה | אירוע | מיקום המשחקים | מספר המדינות | מספר הספורטאיות | ענפי ספורט | זוכות> מקום 1 | זוכות> מקום 2 | זוכות> מקום 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1993 | I | טהראן / ראשת | 10 | 407 | 7 | קירגיזסטן קירגיזסטן   (27 ספורטאיות) | איראן איראן   (20 ספורטאיות) | אזרבייג'ן אזרבייג'ן   (12 ספורטאיות) |
| 1997 | II | טהראן | 24 | 748 | 12 | איראן איראן   (58 ספורטאיות) | קזחסטן קזחסטן   (35 ספורטאיות) | אינדונזיה אינדונזיה   (19 ספורטאיות) |
| 2001 | III | טהראן / ראשת | 23 | 795 | 15 | איראן איראן   (77 ספורטאיות) | סוריה סוריה   (18 ספורטאיות) | אזרבייג'ן אזרבייג'ן   (8 ספורטאיות) |
| 2005 | IV | טהראן | 44 | 1316 | 18 | איראן איראן   (31 ספורטאיות) | סנגל סנגל   (9 ספורטאיות) | קזחסטן קזחסטן   (6 ספורטאיות) |
זכייה במדליות

| מקום | מדינה |  |  |  | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | איראן איראן | 186 | 173 | 135 | 494 |
| 2 | קזחסטן קזחסטן | 45 | 12 | 15 | 72 |
| 3 | קירגיזסטן קירגיזסטן | 40 | 20 | 12 | 72 |
| 4 | סוריה סוריה | 32 | 51 | 63 | 146 |
| 5 | אזרבייג'ן אזרבייג'ן | 30 | 41 | 63 | 134 |
| 6 | אינדונזיה אינדונזיה | 24 | 20 | 6 | 50 |
| 7 | פקיסטן פקיסטן | 18 | 49 | 50 | 117 |
| 8 | טורקמניסטן טורקמניסטן | 12 | 14 | 52 | 78 |
| 9 | סנגל סנגל | 9 | 5 | 8 | 22 |
| 10 | מלזיה מלזיה | 5 | 7 | 7 | 19 |
| 11 | טג'יקיסטן טג'יקיסטן | 4 | 8 | 13 | 25 |
| 12 | סודאן סודאן | 4 | 2 | 4 | 10 |
| 13 | ארמניה ארמניה | 4 | 2 | 2 | 8 |
| 14 | דרום סודאן דרום סודאן | 4 | 2 | 1 | 7 |
| 15 | ירדן ירדן | 3 | 2 | 3 | 8 |
| 16 | רוסיה רוסיה (הקהילה האסלאמית) | 3 | 1 | 0 | 4 |
| 17 | בנגלדש בנגלדש | 2 | 4 | 5 | 11 |
| 18 | עיראק עיראק | 2 | 3 | 9 | 14 |
| 19 | כווית כווית | 2 | 3 | 3 | 8 |
| 20 | אוגנדה אוגנדה | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 21 | לבנון לבנון | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 22 | ברוניי ברוניי | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 23 | גאורגיה גאורגיה (הקהילה האסלאמית) | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 24 | אפגניסטן אפגניסטן | 0 | 2 | 3 | 5 |
| 25 | קטר (מדינה) קטר | 0 | 1 | 5 | 6 |
|  | סך הכל (25 מדינות) | 434 | 426 | 464 | 1324 |
ז'אן הרשולט

| --- | --- |

 לידה:  12 ביולי 1886 קופנהגן, דנמרק 
 פטירה:  2 ביוני 1956 (בגיל 69) הוליווד, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  פורסט לאון ממוריאל פארק 
 שם לידה:  Jean Pierre Carl Buron 
 מדינה:  ממלכת דנמרק, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1906 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  אבירות במסדר דנבורג (1946)  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד (1960)  Ingenio et arti (1955)  פרס אוסקר לשם כבוד 
 פרופיל ב-IMDb
 
ז'אן הרשולט ורוזמרי דה קמפ, גיבורי סדרת תסכיתי הרדיו "דוקטור כריסטיאן", 1953
ז'אן פייר הרשולט (Jean Pierre Hersholt;‏ 12 ביולי 1886 - 2 ביוני 1956) היה שחקן קולנוע ממוצא דני שהופיע ב-140 סרטים בהוליווד. קריירת המשחק שלו החלה עוד בתקופת הסרט האילם ונמשכה עד סוף שנות השלושים. בין תפקידיו הבולטים ניתן למנות את מרקוס בסרט האילם "תאוות בצע" של אריך פון שטרוהיים מ-1924 ותפקיד הסבא של היידי בת ההרים (בגילומה של שירלי טמפל) בהפקה משנת 1937. ב-1934 שיחק בסרט הצעיף הצבעוני לצידה של גרטה גרבו. עקב מבטאו הדני הקל, לוהק בעיקר לתפקידי רופאים, פרופסורים או אנשי אצולה ממוצא אירופאי, לרוב נבלים. כמו כן כיכב במופע רדיו בשם "ד"ר כריסטיאן".
ב-1939 יסד הרשולט את "קרן הסיוע של הסרטים" (Motion Picture Relief Fund) ועמד בראשה מהקמתה ועד מותו ב-1956. הקרן נועדה לסייע לשחקנים ואנשי תעשיית הסרטים במימון טיפול רפואי. בין השנים 1945 ל-1949 כיהן כנשיא האקדמיה האמריקאית לקולנוע. לאחר מותו הוחלט לחלק את פרס ז'אן הרשולט לפעילות הומניטרית בטקס האוסקר לאדם מתעשיית הבידור בארצות הברית על הישגים יוצאים מן הכלל בתחום הפעילות ההומניטרית. זכה פעמיים בפרס אוסקר לשם כבוד, ב-1940 וב-1950.
חיים אישיים

סבתו מצד אמו הייתה יהודייה מדנמרק, סבו מצד אביו היה מהגר צרפתי קתולי.
אחיינו היה השחקן הקנדי-אמריקאי לזלי נילסן.
היה נשוי ואב ל-2 בנים.
שפות איראניות מזרחיות

גרף המתאר חלוקה של שפות איראניות לפי אזור
השפות האיראניות המזרחיות היא תת-קבוצה של השפות האיראניות, שהתהוותה בתקופה האיראנית התיכונה (מהמאה הרביעית לפני הספירה לערך).
השפה האווסטית לרוב מסווגת כשפה איראנית מזרחית מוקדמת. השפה האיראנית המזרחית הגדולה ביותר שעדיין מדוברת היא פשטו, עם כ־50 מיליון דוברים בין הרי הינדו־כוש באפגניסטן לבין נהר האינדוס בפקיסטן. בניגוד לניבים האיראניים המרכז־מערביים, הניבים המרכז־מזרחיים האיראניים משמרים את ההברות בסוף המילה.
השפות האיראניות המזרחיות מדוברות באזור רציף, באפגניסטן וגם בחלקים הסמוכים במערב פקיסטן, במחוז האוטונומי גורנו־בדקחשאן במזרח טג'יקיסטן והמערב הרחוק של מחוז שינג'יאנג בסין. עם זאת, יש שתי שפות המשתייכות למשפחה המדוברות באזורים נפרדים, שפת היע'נובי של צפון־מערב טג'יקיסטן (צאצאית של הסוגדיאנית) והאוסטית של הקווקז (צאצאית של הסקיטו־סרמטית). הן שאריות של רצף אתנו־לשוני שנמתח על רוב מרכז אסיה באלף הראשון לפני הספירה.
סיווג

השפות האיראניות המזרחיות מחולקות לענף צפון־מזרחי ולענף דרום־מזרחי. על אף ההפרדה הזו, השפות האיראניות נשארו רצף דיאלקטי אחד.
סיווג > צפון־מזרחיות

לפי אנציקלופדיה איראניקה, הקבוצה הצפון־מזרחית כוללת את רוב השפות המזרחיות, כולל פשטו ושפות הפאמיר, על אף שאינה כוללת את השפה האווסטית, שהיא שפה איראנית עתיקה.
עם זאת, אתנולוג מגדיר את השפות הבאות בלבד כצפון־מזרחיות:
אווסטית
בקטרית
ח'וארזמית
סוגדיאנית (דיאלקטים: נוצרית, בודהיסטית, מניכאי)
יע'נובי
סקיטית
סקיטית סרמטית
אוסטית (דיאלקטים: אירון, דיגור, יאסיק)
סיווג > דרום־מזרחיות

הקבוצה הדרומית כוללת את הפשטו, את שפות הפאמיר ואת ארמורי-פראצ'י. פשטו מדוברת במזרח אפגניסטן, בדרומה ובחלקים נוספים שלה ובמערב פקיסטן. שפות הפאמיר מדוברות בהרי פאמיר. ארמורי מדוברת בקאניגוראם ובדרום וזיריסיטן שבפקיסטן, אך ייתכן שעדיין יש דוברים בבברקאי ברק שבמחוז לוגאר באפגניסטן. פרצ'אי מדוברת בחלק העליון של ניג'ראב בצפון מחוז קאבול.
סכה (סקיטו־ח'ואטנזית)
חואטנזית
טומשוקסית
שפות הפאמיר
קבוצת שוע'ני
שוע'ני
ח'ופי
סריקולי
יזגולאמי
ידע'ה־מונג'י
זבכי
ו'חי (עם השפעה סַכַּנִית)
פשטו
וזירי
ונצ'י
ארמורי־פרצ'אי
ארמורי
פרצ'אי
אתנולוג, בניגוד לאנציקלופדיה איראניקה, מסווגים את ארמורי־פרצ'אי כצפון־מזרחיות.
היסטוריה

נהוג במחקר להניח שהחלק המזרחי נפרד מהחלק המערבי במהלך סוף המילניום השני לפני הספירה, ומקובל גם להניח שהיה ממוקם בתרבות היאז.
בזכות הנוכחות היוונית במרכז אסיה, חלק מהשפות המזרחיות תועדו בשלב האיראני התיכוני שלהם (ולכן הסיווג כמזרחיות), בעוד שמעט מעוד תיעוד של הרצף הסקיטו־סרמטי שהשתרע מקזחסטן מערבה לערבה הפּוֹנטית־כַּספית ועד לאוקראינה הצליח לשרוד.
הבדלים פונולוגיים

בשפות האיראניות המזרחיות יש מעתקי הגאים רחבי היקף, לדוגמה č > c, d > ð > l, ו־b > v כמוצג בטבלה מטה.
| אווסטית | פשטו | מונג'י | סנגל'צי | וח'י | שוענ'י | פראצ'י | אורמרי | יע'נובי | אוסטית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| aēva-  "אחד" | yaw | yu | vak | yi | yiw | žu | sō | ī | iu |
| čaθwārō  "ארבע" | calṓr | čfūr | cəfúr | cībɨr | cavṓr | čōr | cār | tafór | cippar |
| hapta  "שבע" | ōwə | ōvda | ōvδ | ɨb | ūvd | hōt | wō | avd | avd |
| dasa  "עשר" | las | los / dā1 | dos | δas | δis | dōs | das | das | dæs |
| gav-  "פרה" | γwā | γṓw | uγūi | γīw | žōw | gū | gioe | γov | x”ug |
| brātar-  "אח" | wrōr | vəróy | vrūδ | vīrīt | virṓd | byā | marzā2 | virūt | ærvad |

מעתק הגאים נוסף הנמצא בענף השוע'ני ובניבי הפשטו הוא ṣ̌ > x̌ > x. לדוגמה, ״בשר״ זה ɡuṣ̌t בווח'י אך משתנה ל־guxt בשוע'ני, והמילה הדרום־פשטו לבשר, γwaṣ̌a, משתנה ל־γwax̌a בפשטו מרכזית ול־γwaxa בפשטו צפונית.