stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליגת האלופות של CONCACAF
זכיות > היסטוריית משחקי הגמר > עידן גביע CONCACAF לאלופות (1962 - 2008)

1 לא נערך משחק גמר, הטורניר הוכרע בבית גמר
2 זכייה כתוצאה מפסילה/פרישה של היריבות
3 זכייה משותפת של הזוכות האזוריות לאחר ביטול טורניר הגמר
זכיות > היסטוריית משחקי הגמר > עידן ליגת האלופות של CONCACAF‏ (2008 -)

| עונה | זוכה | סגנית | תוצאה> משחק ראשון | תוצאה> משחק שני | תוצאה> סיכום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008/2009 | מקסיקו אטלנטה | מקסיקו קרוס אסול | 0-2 | 0-0 | 0-2 |
| 2009/2010 | מקסיקו פצ'וקה | מקסיקו קרוס אסול | 2-1 | 0-1 | 2-2שח |
| 2010/2011 | מקסיקו מונטריי | ארצות הברית ריאל סולט לייק | 2-2 | 0-1 | 2-3 |
| 2011/2012 | מקסיקו מונטריי | מקסיקו סנטוס לגונה | 0-2 | 2-1 | 2-3 |
| 2012/2013 | מקסיקו מונטריי | מקסיקו סנטוס לגונה | 0-0 | 2-4 | 2-4 |
| 2013/2014 | מקסיקו קרוס אסול | מקסיקו דפורטיבו טולוקה | 0-0 | 1-1 | 1-1שח |
| 2014/2015 | מקסיקו קלוב אמריקה | קנדה מונטריאול אימפקט | 1-1 | 2-4 | 3-5 |
| 2015/2016 | מקסיקו קלוב אמריקה | מקסיקו טיגרס | 0-2 | 1-2 | 1-4 |
| 2016/2017 | מקסיקו פצ'וקה | מקסיקו טיגרס | 1-1 | 0-1 | 1-2 |
| 2018 | מקסיקו גוודלחרה | קנדה טורונטו | 1-2 | 2-1 | 3-3 (2-4)פ |
| 2019 | מקסיקו מונטריי | מקסיקו טיגרס | 0-1 | 1-1 | 1-2 |
| 2020 | מקסיקו טיגרס | ארצות הברית מועדון הכדורגל לוס אנג'לס | 2–1 | 2–1 | 2–1 |
| 2021 | מקסיקו מונטריי | מקסיקו קלוב אמריקה | 1–0 | 1–0 | 1–0 |
| 2022 | ארצות הברית סיאטל סאונדרס | מקסיקו פומאס | 2-2 | 0-3 | 2-5 |
| 2023 | מקסיקו לאון | ארצות הברית מועדון הכדורגל לוס אנג'לס | 1-2 | 0-1 |  |
| 2024 | מקסיקו פצ'וקה | ארצות הברית קולומבוס קרו | 0-3 | – |  |
זכיות > זכיות לפי קבוצה

| קבוצה | זכיות | שנים | סגנות | שנים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מקסיקו קלוב אמריקה | 7 | 1977, 1987, 1990, 1992, 2006, 2015, 2016 | 1 | 2021 |
| מקסיקו קרוס אסול | 6 | 1969, 1970, 1971, 1996, 1997, 2014 | 2 | 2009, 2010 |
| מקסיקו פצ'וקה | 6 | 2002, 2007, 2008, 2010, 2017, 2024 | 0 | - |
| מקסיקו מונטריי | 5 | 2011, 2012, 2013, 2019, 2021 | 0 | - |
| קוסטה ריקה דפורטיבו סאפריסה | 3 | 1993, 1995, 2005 | 2 | 2004, 2008 |
| מקסיקו אוניברסידד נסיונל | 3 | 1980, 1982, 1989 | 1 | 2005 |
| סורינאם טרנסוואל | 2 | 1973, 1981 | 3 | 1974, 1975, 1986 |
| מקסיקו דפורטיבו טולוקה | 2 | 1968, 2003 | 3 | 1998, 2006, 2014 |
| קוסטה ריקה אלחואלנסה | 2 | 1986, 2004 | 3 | 1971, 1992, 1999 |
| טרינידד וטובגו דיפנס פורס | 2 | 1978, 1985 | 2 | 1987, 1988 |
| הונדורס אולימפיה | 2 | 1972, 1988 | 2 | 1985, 2000 |
| מקסיקו גוודלחרה | 2 | 1962, 2018 | 2 | 1963, 2007 |
| מקסיקו אטלנטה | 2 | 1983, 2009 | 1 | 1994 |
| מקסיקו טיגרס | 1 | 2020 | 3 | 2016, 2017, 2019 |
| גואטמלה קומוניקאסיונס | 1 | 1978 | 2 | 1962, 1969 |
| גואטמלה מוניסיפל | 1 | 1974 | 1 | 1995 |
| מקסיקו נקקסה | 1 | 1999 | 1 | 1996 |
| ארצות הברית לוס אנג'לס גלאקסי | 1 | 2000 | 1 | 1997 |
| האיטי האיטיין | 1 | 1963 | 0 | - |
| אל סלוודור אליאנסה | 1 | 1967 | 0 | - |
| מקסיקו אתלטיקו אספניול | 1 | 1975 | 0 | - |
| אל סלוודור אגילה | 1 | 1976 | 0 | - |
| מקסיקו אוניברסידד דה גוודלחרה | 1 | 1978 | 0 | - |
| אל סלוודור דפורטיבו פאס | 1 | 1979 | 0 | - |
| האיטי ויולט | 1 | 1984 | 0 | - |
| מקסיקו פואבלה | 1 | 1991 | 0 | - |
| קוסטה ריקה קרטחינס | 1 | 1994 | 0 | - |
| ארצות הברית די. סי. יונייטד | 1 | 1998 | 0 | - |
| ארצות הברית סיאטל סאונדרס | 1 | 2022 | 0 | - |
| מקסיקו לאון | 1 | 2023 | 0 | - |

13 קבוצות העפילו לגמר לפחות פעם אחת, ולא זכו בתואר
זכיות > זכיות לפי מדינה

| מדינה | זכיות | סגנויות |
| --- | --- | --- |
| מקסיקו מקסיקו | 39 | 20 |
| קוסטה ריקה קוסטה ריקה | 6 | 5 |
| ארצות הברית ארצות הברית | 3 | 5 |
| אל סלוודור אל סלוודור | 3 | 1 |
| סורינאם סורינאם | 2 | 8 |
| גואטמלה גואטמלה | 2 | 3 |
| הונדורס הונדורס | 2 | 3 |
| טרינידד וטובגו טרינידד וטובגו | 2 | 3 |
| האיטי האיטי | 2 | 0 |
| קנדה קנדה | 0 | 2 |
| קובה קובה | 0 | 2 |
| קוראסאו קוראסאו | 0 | 2 |
פרסים והישגים אישיים > פרסים

החל מהקמת ליגת האלופות ב-2008, חולק בכל עונה פרס נעל הזהב למלך השערים של הטורניר. החל מעונת 2011/2012 מחולק פרס כדור הזהב לשחקן המצטיין, והחל מעונת 2012/2013 מחולק פרס כפפת הזהב לשוער המצטיין.
| עונה | נעל הזהב> שחקן (שערים) | נעל הזהב> קבוצה | כדור הזהב> שחקן | כדור הזהב> קבוצה | כפפת הזהב> שחקן | כפפת הזהב> קבוצה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008/2009 | מקסיקו חאבייר אורוסקו (7) | מקסיקו קרוס אסול | ניתן לראשונה ב-2011/2012 | ניתן לראשונה ב-2011/2012 | ניתן לראשונה ב-2012/2013 | ניתן לראשונה ב-2012/2013 |
| 2009/2010 | מקסיקו אוליסס מנדיביל (9) | מקסיקו פצ'וקה | ניתן לראשונה ב-2011/2012 | ניתן לראשונה ב-2011/2012 | ניתן לראשונה ב-2012/2013 | ניתן לראשונה ב-2012/2013 |
| 2010/2011 | מקסיקו חאבייר אורוסקו (11) | מקסיקו קרוס אסול | ניתן לראשונה ב-2011/2012 | ניתן לראשונה ב-2011/2012 | ניתן לראשונה ב-2012/2013 | ניתן לראשונה ב-2012/2013 |
| 2011/2012 | צ'ילה אומברטו סואסו (7) | מקסיקו מונטריי | מקסיקו אוריבה פראלטה | מקסיקו סנטוס לגונה | ניתן לראשונה ב-2012/2013 | ניתן לראשונה ב-2012/2013 |
| 2012/2013 | פנמה ניקולאס מוניוס (6) קולומביה קרלוס קינטרו (6) | אל סלוודור איסידרו מטפאן מקסיקו סנטוס לגונה | מקסיקו אלדו דה ניגריס | מקסיקו מונטריי | מקסיקו אוסוולדו סאנצ'ס | מקסיקו סנטוס לגונה |
| 2013/2014 | מקסיקו ראול נאבה (7) | מקסיקו דפורטיבו טולוקה | ארגנטינה מריאנו פאבונה | מקסיקו קרוס אסול | מקסיקו אלפרדו טלאברה | מקסיקו דפורטיבו טולוקה |
| 2014/2015 | ארגנטינה דריו בנדטו (7) מקסיקו אוריבה פראלטה (7) | מקסיקו קלוב אמריקה | ארגנטינה דריו בנדטו | מקסיקו קלוב אמריקה | ארצות הברית אוון בוש | קנדה מונטריאל אימפקט |
| 2015/2016 | ארגנטינה אמנואל ויז'ה (6) | מקסיקו קרטרו | ארגנטינה רובנס סמבואסה | מקסיקו קלוב אמריקה | מקסיקו הוגו גונסאלס דוראן | מקסיקו קלוב אמריקה |
| 2016/2017 | מקסיקו הירווינג לוסאנו (8) | מקסיקו פצ'וקה | ארגנטינה פרנקו חארה | מקסיקו פצ'וקה | מקסיקו אלפונסו בלנקו | מקסיקו פצ'וקה |
| 2018 | קנדה ג'ונתן אוסוריו (4) | קנדה טורונטו | איטליה סבסטיאן ג'ובינקו | קנדה טורונטו | מקסיקו רודולפו קוטה | מקסיקו גוודלחרה |
| 2019 | אקוודור אנר ולנסיה (7) | מקסיקו טיגרס | ארגנטינה ניקולאס סאנצ'ס | מקסיקו מונטריי | ארגנטינה מרסלו ברוברו | מקסיקו מונטריי |
| 2020 | צרפת אנדרה פייר ז'יניאק (6) | מקסיקו טיגרס | צרפת אנדרה פייר ז'יניאק | מקסיקו טיגרס | ארגנטינה נאוול גוסמאן | מקסיקו טיגרס |
| 2021 | פולין קספר פזיבילקו (5) | ארצות הברית פילדלפיה יוניון | מקסיקו רוחליו פונס מורי | מקסיקו מונטריי | מקסיקו גיירמו אוצ'ואה | מקסיקו קלוב אמריקה |
| 2022 | ארגנטינה חואן דיננו (9) | מקסיקו פומאס | שווייץ סטפן פריי | ארצות הברית סיאטל סאונדרס | ברזיל טאלס מאגנו | ארצות הברית ניו יורק סיטי |
פרסים והישגים אישיים > מלך השערים בכל הזמנים

| דירוג | שם | קבוצות | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | מקסיקו חאבייר אורוסקו | קרוס אסול (23), סנטוס לגונה (1) | 24 |
| 2 | קולומביה קרלוס דרווין קינטרו | סנטוס לגונה (17), קלוב אמריקה (6) | 23 |
| 3 | מקסיקו אוריבה פראלטה | סנטוס לגונה (12), קלוב אמריקה (10) | 22 |
| 4 | מקסיקו קרלוס הרמוסילו | קלוב אמריקה (8), קרוס אסול (12) | 20 |
| 5 | ארגנטינה אמנואל ויז'ה | קרוס אסול (11), קרטרו (6) | 17 |
| 6 | צ'ילה אומברטו סואסו | מונטריי | 16 |
| 6 | מקסיקו אלדו דה ניגריס | מונטריי | 16 |
| 8 | צרפת אנדרה פייר ז'יניאק | טיגרס | 14 |
| 9 | מקסיקו דריו קארניו | מונטריי (9), פצ'וקה (3) | 12 |
| 9 | ארצות הברית הרקולס גומס | סנטוס לגונה (9), טיחואנה (3) | 12 |
| 9 | פנמה ניקולאס מוניוס | איסידרו מטפאן | 12 |
| 12 | פרגוואי אדגר בניטס | פצ'וקה (5), דפורטיבו טולוקה (4), קרטרו (1) | 10 |
| 12 | מקסיקו ראול נאבה | דפורטיבו טולוקה | 10 |
| 12 | גואטמלה גיירמו רמירס | מוניסיפל (9), מוטגואה (1) | 10 |
| 12 | קוסטה ריקה ינדריק רויז | ארדיאנו | 10 |
| 12 | קוסטה ריקה אלבארו סבוריו | ריאל סולט לייק | 10 |
| 12 | אקוודור אנר ולנסיה | טיגרס | 10 |

נכון ל-6 במרץ 2022
הערות שוליים

1 2  These are the qualified clubs for the 2025 Concacaf Champions Cup, CONCACAF, ‏22 August 2024
אחריות תאגידית

אחריות תאגידית (באנגלית: Corporate social responsibility (CSR)) היא שם כולל לשורה של כללי התנהגות של תאגיד המבקש להיחשב כארגון המתנהל כ"אזרח" הגון, המתייחס כראוי למחזיקי העניין הסובבים אותו. התנהלותם של ארגונים, בעיקר חברות עסקיות, לפי כללים של אחריות תאגידית, אינה דבר פשוט כלל ועיקר, משום שבאופן טבעי (או שלא) היא נוגדת את התנהלותו הטבעית של הארגון כמי שרוצה להגשים את מטרותיו. הגשמת המטרות הארגוניות באה, לעיתים מזומנות, על חשבון קידום מטרותיהם של אחרים – העובדים, הסביבה והציבור בכללו.
סתירה טבעית זו מודגשת במיוחד בחברות עסקיות המבקשות למקסם את רווחיהן, וממילא הדבר עשוי לבוא על חשבון רווחתם של אחרים: העובדים, אשר ככל ששכרם ותנאי עבודתם יהיו טובים יותר, כך עשויה להישחק רווחיות הארגון; הלקוחות, אשר יצירת תנאים של מונופול יזכו אותם במוצר יקר יותר ואיכותי פחות; המתחרים, אשר רגליהם יידחקו שלא בצדק, משום שהתאגיד השכיל לשחד איש ממשל בעל השפעה; והסביבה האקולוגית, שתסבול מהזרמת שפכים לנחל הסמוך למפעל התעשייתי, משום שכך זול יותר להיפטר מהם.
אחריות תאגידית היא נגזרת של אחריות חברתית ואחריות סביבתית וקשורה קשר הדוק לתרבות הארגונית של התאגיד או החברה.
התפתחות האחריות התאגידית > אין די בתרומה לקהילה

מאז ומתמיד נמתחה ביקורת על ארגונים הנוהגים שלא כשורה עם הסובבים אותם. לעיתים, כדי להסוותה, נהגו לבצע פעולות חיוביות, חד-פעמיות או מתמשכות. רבות מפעולות אלו היו עשייה פילנתרופית שאינה קשורה בהכרח לתחומי פעילותה של החברה, כמו העלאה של תרומות כספיות לטובת אוכלוסיות חלשות בחברה. כמו כן, חברות רבות פעלו במשך שנים רבות למען הקהילה גם ללא הזרז של הביקורת הציבורית, מעצם תפישתם הפילנתרופית של בעליהן כי הארגון נהנה מרווחים בזכות הקהילה שרוכשת את מוצריו או את שירותיו, ועל כן מן הראוי להשיב לה כגמולה. בחלק מהארגונים סברו, מן הסתם, כי יש בכך גם מעין "פעולה מונעת" שנועדה להשקיט מראש ביקורת על ארגונים נצלניים שכל מטרתם היא עשיית רווח, גם על חשבון רווחתם של אחרים.
בשנים האחרונות חל שינוי בגישה זו. שורה של התרחשויות הביאה ארגונים עסקיים רבים להכרה כי אין די בתרומה לקהילה, רחבה ונאה ככל שתהיה. במילים אחרות, ארגון אינו יכול לתרום כספים רבים למוזיאונים או לילדים במצוקה, ובה בעת לדחוק בברוטליות את רגלי מתחריו, להסכים עם ניצול עובדיו של קבלן המשנה שלו, לזהם את הסביבה, ובסופו של דבר לרחוץ בניקיון כפיו רק משום שתרם ברוחב לב לנזקקים. הדרישה מארגונים להתנהגות כוללת ראויה, כזו שאינה רואה רק את שורת הרווח הפיננסי אלא גם את התועלות החברתיות והסביבתיות של פעילותם, עלתה באופן דרמטי. גישה זו מכונה בעגה המקצועית: Triple Bottom Line – כלומר, לא "שורה תחתונה" אחת (רווחיות), אלא שלוש (גם תועלת חברתית וסביבתית).
תחומי הפעילות המרכזיים של האחריות התאגידית

כדי שארגונים יוכלו לפעול ברוח האחריות התאגידית, היה צורך להגדיר תחומי עשייה מוחשיים, וכן קריטריונים ברורים לצורך מדידה והשוואה הן פנימית, של הארגון מול עשייתו בעבר, לצורך בחינתה של מידת השיפור שעשה, והן חיצונית, עם ארגונים אחרים, על פי סטנדרטים מקובלים.
מקובל לסווג את מכלול העשייה של האחריות התאגידית במסגרת של שמונה תחומי פעילות מרכזיים, המקיפים את מגוון הקשרים של חברה עם מחזיקי העניין השונים שלה. התחומים הם:
אתיקה בעסקים – התנהגות נאותה כללית, עסקית וניהולית, כמו מניעת שחיתות; תמחור הוגן; הקפדה על דיני עבודה והעסקת עובדים בתנאים נאותים, ועוד.
ממשל תאגידי – הכולל שקיפות ראויה ודיווח באמצעות מנגנונים בהנהלה ובדירקטוריון, המאפשרים לעסק להתנהל על פי עקרונות אתיים, כמו ייצוג הולם של דירקטורים חיצוניים; הפרדה בין תפקידי ההנהלה והדירקטוריון; שקיפות בניהול תגמול בכירים; וגם ניהול, דיווח ושקיפות בנושאים חברתיים-סביבתיים.
מוצרים, פרסום, שיווק ושירות לקוחות – הגינות מסחרית על כל היבטיה.
שותפים ושרשרת האספקה – יחס הוגן לשותפים ולספקים (בפועל, הזרז להתפתחותו של תחום זה היה העבודה עם ספקים בעולם השלישי).
שמירה על זכויות אדם וזכויות אזרח - במישורי העשייה השונים.
מחויבות לאחריות סביבתית, לאיכות הסביבה ולעקרונות של קיימות (Sustainability – תפישת עולם רחבה שעיקרה ההכרח לשמור על קיום צורכי האנושות בדור הנוכחי מבלי להקריב את יכולתם של הדורות הבאים לקיים את צורכיהם שלהם) - הקטנת השפעות סביבתיות שליליות, שימוש מופחת באנרגיה, מיחזור חומרי גלם, טיפול בשפכים, ועוד.
יצירה של סביבת עבודה הוגנת - למשל, שמירה על חוקי העבודה ועל כבודו של העובד; ושל סביבת עבודה מתקדמת, הכוללת פיתוח הון אנושי, איזון בין העבודה לבין הפנאי, ועוד.
אחריות חברתית, פילנתרופיה והתנדבות - מעורבות בקהילה, ובכללה מדיניות התרומה לקהילה (אם באמצעות תרומת כספים לקהילה ולנזקקים או באמצעות תרומת זמן עבודה כשעות התנדבות של העובדים).
אפשר לסווג את הפעילות גם בדרכים אחרות. למשל, נוח היה לאנשי שוק ההון הבוחנים את ביצועי החברות, לסווג את הפעילות לפי שלושה תחומים מרכזיים: סביבה, חברה וממשל. בגישה אחרת, שלושת התחומים: מעורבות בקהילה, שמירה על איכות סביבה ושמירה על סביבת עבודה הוגנת ומתקדמת - עומדים כל אחד בזכות עצמו; ואילו יתר חמשת התחומים, לעיל - יכולים להיכלל תחת מסגרת-על שאפשר לכנותה "התנהגות עסקית נאותה".
אפשר ללמוד על התפתחותה של האחריות התאגידית מהשם שניתן לה. בתחילת הדרך כונתה עשייה זו אחריות חברתית. אבל שם זה עדיין הזכיר את התרומה לקהילה המסורתית ושיקף פחות את תחומי העשייה אחרים (אף שהאחריות לחברה במובנה הרחב כן כוללת את כל התחומים, המילה "חברתי" הדגישה את ההקשר הסוציאלי/קהילתי), ולכן אומץ השם אחריות חברתית-סביבתית. בשלב השלישי נקבע המושג כאחריות תאגידית. הדגש הושם אפוא על הנושא באחריות ולא על מושאו.
אסטרטגיה של אחריות תאגידית – ממגננה ליצירת ערך

בתחילת הדרך, כפי שגם משתמע מהדיון עד כה, ניכר היה שהתנהגות תאגידית נאותה נבעה בעיקר מתוך רצון לקדם פני רעה, לשם צמצום ביקורת, זהירות מענישה של הרגולטור, או חשש מתביעות בשל מעשים לא ראויים. האחריות התאגידית נתפשה במקרים רבים כחלק מניהול הסיכונים של הארגון, בבחינת "טיפול מונע". היה זה, כאמור, שלב מתקדם יותר של הפעילות למען הקהילה, שנתפשה כרצון לעשות טוב ולהיראות טוב.
אירועים מביכים מבחינתן של חברות, כמו הפיצוץ הקטלני בבופאל, אי-הרצון לפתח תרופה נגד איידס לטובת נפגעים בארצות מתפתחות, ניצול ילדים על ידי קבלני משנה של יצרניות ענקיות של ביגוד, מכירת מזון מהיר הגורם להשמנה, או חשיפת זהותם של גולשים בסין, גרמו לפגיעה קשה במוניטין של חברות גלובליות. הן נערכו לשיקומו. החברות החלו להידבר עם ממשלות ועם ארגוני המגזר השלישי ויצרו קודים של התנהגות נאותה ושל שקיפות. הן אפילו חברו למתחריהן כדי לקבוע קודים מוסכמים של התנהגות, להקטין סיכונים של ביקורת ותביעה, וגם לשפר את תדמיתן.
כיום מתחילים להיראות ניצניו של השלב הבא, של ראיית האחריות התאגידית כפעילות היוצרת סינרגיה עם הפעילות העסקית של הארגון, כפעילות שיכולה להניב תועלות והזדמנויות עסקיות. גישה זו חביבה במיוחד על הנהלות של ארגונים, משום שבבסיסה עומדת ההבנה החשובה כי אחריות תאגידית אינה רק מקור של הוצאה (פעילות ראויה של אחריות תאגידית עולה לא מעט כסף), אלא גם יכולה להיות מקור של הכנסה, בניהול מתאים ותוך גילויים של יצירתיות, בבחינת "מעז יצא מתוק". בעגה המקצועית שהתפתחה סביב האחריות תאגידית מכונה גישה זו "לעשות טוב (Well) על ידי עשיית טוב (Good)" – עשיית טוב לארגון על ידי עשיית טוב לסביבתו.
דוגמה בולטת לכך משמשת יצרנית המכוניות הגדולה טויוטה, שפיתחה את המכונית ההיברידית שלה, פריוס, גם מתוך רצון לפעול למען הסביבה (חיסכון בדלק) – ומן הסתם, גם כדי להיראות כמי שפועלת בכיוון זה – אך גם כדי ליצור מוצר חדש, השייך לתחום עיסוקה העיקרי – מוצר מבודל שגם יש לו ביקוש בשוק.
דוגמה נוספת לפרויקט שסייע באופן ישיר גם למחזיקי עניין וגם לחברה שהובילה אותו אפשר למצוא במקרה של חברת המזון הגלובלית נסטלה. כדי לחדור לשוק ההודי, נזקקה נסטלה למקור מקומי משמעותי של אספקת חלב. החברה קיבלה אישור מהממשלה לבנות מחלבה שאליה היה אמור לזרום חלב המגיע מאיכרי האזור. אך התברר כי היה קושי לקבל חלב איכותי מהאיכרים העניים. נסטלה נערכה לשיפור המצב. היא בנתה חדרי קירור ויצאה לשטח, אל האיכרים, יחד עם וטרינרים ואגרונומים, תזונאים ואנשי בקרת איכות. עבודת הצוותים הביאה לשיפור איכות מזונן של הפרות, תמותת העגלים ירדה ותפוקת החלב עלתה. כפועל יוצא, שופרה איכות חייהם של האיכרים. הם קיבלו תשלום גבוה יותר (ממה שהוסכם עם הממשלה) עבור תוצרת החלב שלהם, והצורך שלהם לקבל הלוואות פחת מאוד. אחד הביטויים לעלייה ברמת חייהם של תושבי האזור היה מספרם של בתי הספר החדשים שנפתחו בו. לפעילות זו הייתה תהודה ברחבי המדינה, ובעקבותיה דיווחה נסטלה גם על ביקוש הולך וגובר למוצריה.
ביקורת

עלייתה של האחריות התאגידית מלווה בביקורת, הן מימין והן משמאל. מימין טוענים ליברלים קלאסיים וליברטריאנים, חסידי השוק החופשי, כי תכליתם של תאגידים עסקיים היא למקסם את רווחיהם של בעלי המניות, ואין מקום לתפיסות המעודדות את מקבלי ההחלטות בחברה לקדם אינטרסים של בעלי עניין אחרים או הציבור בכללותו. מילטון פרידמן ואחרים אף הדגישו בהקשר זה כי לתאגידים אין אחריות חברתית כלשהי, מעבר למילוי הוראות החוק. משמאל טוענים רבים כי מוסד האחריות החברתית אינו אלא חלק ממערך השיווק ויחסי הציבור של התאגידים, ניסיון מתוחכם של תאגידים לשפר את המוניטין שלהם ולקדם את עסקיהם באמצעות פעילות וולונטרית שעלותה אינה גבוהה במיוחד.
ראו גם

סחר הוגן
בנק חברתי
לקריאה נוספת

אריה רשף, "אחריות חברתית של תאגידים (CSR) - מיתוס ומציאות", משאבי אנוש, יולי-אוגוסט 2009.
תומר ניב "תכלית החברה בעקבות מהפכת הדיווח הסביבתי" אתר משפט ועסקים (2015).
הערות שוליים

↑  מחזיקי עניין (באנגלית: stakeholders) הם כל האנשים, הארגונים, הקבוצות והגופים שמשפיעים על פעילותו של ארגון או מושפעים ממנה, למשל לקוחות, עובדים, ספקים, נותני חסות, קהילה מקומית ועוד. יש לשים לב להבדל בין מחזיק עניין לבין בעל עניין, שהוא מושג משפטי ומשמעותו שונה.

על פי עקרונות האחריות התאגידית, לכל ארגון ולכל מסגרת יש מגוון רחב של מחזיקי עניין, שיש לתקשר אתם ולשתפם בהחלטות הנוגעות גם להם.
↑  תומר ניב, תכלית החברה בעקבות מהפכת הדיווח הסביבתי, באתר משפט ועסקים, ‏2015-06-10
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541850905171  GND: 7697760-2  LCCN: sh90005735  LNB: 000058011  NDL: 00983763  NKC: ph257195
ספינת אוויר

כדורים פורחים וספינות אוויר, מתוך המילון האנציקלופדי של ברוקהאוס ואפרון, 1890–1907
טיסת הבכורה של ספינת האוויר USS אקרון (ZRS-4), נובמבר 1931
ספינת אוויר מודרנית – צפלין NT מדגם D-LZZF, בטיסה בשנת 2010
ספינת אוויר היא כלי הטיס הממונע הראשון וכלי הטיס הראשון המאפשר ניווט. ספינת האוויר, כמו הכדור הפורח שקדם לה, מתגברת על כוח הכבידה על ידי שימוש בגזים בעלי צפיפות נמוכה מאוויר, כמו הליום ומימן, הצפים בו בהתאם לחוק ארכימדס.
ספינת האוויר הייתה בשימוש מצומצם יחסית – בעיקר על ידי צבאות ובעלי אמצעים באירופה ובאמריקה, ובעיקר ממחצית המאה התשע עשרה ועד מלחמת העולם השנייה (שנות ה-40 של המאה ה-20). לאחר מכן הוחלפה לחלוטין במסוקים ומטוסים.
בספינת האוויר מעין שק, המחולק לעיתים למספר תאים, הממולא בגז. באמריקה עד שנות העשרים ובאירופה עד שנות השישים השתמשו במימן, ולאחר מכן בהליום. כמו כן מצויים בספינה מנועים, מקום לאנשי הצוות ולעיתים גם מתחם לנוסעים, המצויים לרוב מתחת לשק, בקומה או במספר קומות.
מבנה

קיימים מספר סוגים של ספינות אוויר:
ספינות אוויר רכות – מסתמכות רק על לחץ גז פנימי, הגבוה מזה של סביבתן, כדי לקנות את צורתן.
ספינות אוויר קשיחות למחצה – בדומה לרכות, בעלות לחץ פנימי הגבוה מזה של סביבתן, אך בתחתית השק נמצא לרוב חלק קשיח (כעין שדרית) המסייע בשמירת הצורה.
ספינות אוויר קשיחות (למשל צפלין) – הן בעלות מבנה קשיח, המכיל תאים רבים מלאים בגז. ספינות אלה אינן מסתמכות על לחץ גז כדי לשמור את צורתן. הספינה הקשיחה הראשונה של דוד שוורץ, נבנתה מסגסוגת אלומיניום, אך את הקשיחות השיגו באמצעות שלד עץ. בהמשך הן נבנו מחומרים שונים. כיום ברוב ספינות האוויר הקשיחות, הדפנות עשויות מיילר.
ספינות אוויר בנות כלאיים – הגדרה כללית לכלי טיס המשלבים מאפיינים של כלי טיס קלים מן האוויר עם אלו הכבדים ממנו. ספינות מסוג זה קיימים בדגמים קטנים לצורך צילומים, הרחקת ציפורים ולשימושים צבאיים. נוצרו מספר אבות-טיפוס מסוג זה, שלא הגיעו לכדי שימוש מעשי. למשל, "מטוס הכבידה", הפועל על פי עיקרון של דחיסת הגז הקל והכנסת אוויר לספינה, בדומה לצוללת תת-ימית.
הספינה הרכה הראשונה הוטסה בשנת 1852, הקשיחה למחצה בשנת 1894 ואילו הקשיחה נוסתה לראשונה על ידי המהנדס דוד שוורץ בשנת 1897. שוורץ מת מעט אחר כך, ולבסוף השלים את המלאכה מתחרהו, פרדיננד פון צפלין עם צפלין בשנת 1900.
עד שנות הארבעים של המאה העשרים, היה גז המילוי העיקרי מימן, בשל היותו החומר הקל ביותר ומחירו הזול. עם זאת, המימן הוא גז דליק ומסוכן. בשנות העשרים, לאחר גילוי כמויות משמעותיות של הליום, שאינו דליק, תחת המישורים הגדולים בארצות הברית, החלו למלא בו ספינות אוויר. בתקופת שיא השימוש בספינות אוויר, עד מלחמת העולם השנייה, ההליום שימש למילויין רק בארצות הברית, ורק בשנות השישים החל השימוש בו לאירופה. ספינת האוויר הראשונה שמולאה בהליום בבריטניה, למשל, נבנתה ב-1967 (לצורך הסרט צ'יטי צ'יטי בנג בנג). כיום אוסר החוק בארצות הברית על הובלת נוסעים בספינות אוויר ממולאות מימן, אף שבמספר ספינות ניסיוניות עדיין נעשה בו שימוש.
בדרך כלל ספינת אוויר היית המצוידת בטורבינת מגח-אוויר ליצירת חשמל.
היסטוריה > עיצובים מוקדמים

מאז המצאת הכדור הפורח ניסו רבים לפתח כדור פורח שניתן לשלוט בכיוון תעופתו מבלי להסתמך על כיוון הרוח.
בשנת 1784 חיבר הממציא הצרפתי ז'אן פייר בלאנשר מדחף ידני לכדור פורח. האדם הראשון שבנה ספינת אוויר ממונעת היה הצרפתי אנרי ז'יפאר, שהרכיב בשנת 1852 מנוע קיטור בספינת אוויר וטס עמה לאורך 27 קילומטרים. בשנת 1878 הציג צ'ארלס פ. ריצ'ל ספינת אוויר המונעת בצורה ידנית ומכר ממנה חמש יחידות. בשנת 1872 הטיס לראשונה פאול הינליין ספינת אוויר בעלת מנוע בעירה פנימית.
בשנת 1883, השתמשו האחים טיסנדרייה במנוע חשמלי להטסת ספינתם. שארל רנאר וארתור קרבס בנו בשנת 1884 ספינת אוויר בעלת מנוע חשמלי שטסה כ-8 קילומטרים במסלול מעגלי.
בשנת 1897 בנה המהנדס היהודי-קרואטי דוד שוורץ את ספינת האוויר הקשיחה הראשונה שהייתה בעלת גוף מאלומיניום. לאחר מותו הפתאומי קנה הגרף פרדיננד פון צפלין מאשתו את תוכניות הספינה תמורת 15,000 מרקים.
היסטוריה > תור הזהב

תור הזהב של ספינות האוויר החל בחודש יולי 1900, עם שיגורה של ספינת הצפלין הראשונה, LZ1. פרדיננד פון צפלין, שעל שמו נקראו הספינות, החל להתנסות בתכנון בספינות אוויר קשיחות ובנה גם את ה-LZ2 בשנת 1906. בערב מלחמת העולם הראשונה ספינות האוויר של צפלין הוו כבר כלי טיס יעיל ושימושי. שלד הכלי ומעטפתו היו עשוים אלומיניום וצורתו הייתה גליל מוארך.
הרעיון להשתמש בספינות האוויר כנושאות פצצות הועלה באירופה עוד לפני שהן היו מסוגלות לכך. הרברט ג'ורג' ולס תיאר בספרו "המלחמה באוויר" (1908) השמדה של ערים שלמות בעזרת ספינות אוויר. ב-5 במרץ 1912 נעשה שימוש צבאי ראשון בספינות אוויר בידי הצבא האיטלקי במהלך סיור תצפית ליד טורקיה.
הגרמנים האמינו שהצפלין הוא הנשק האידיאלי משום שאיתו ניתן לעקוף את חיל הים הבריטי ולתקוף בבריטניה עצמה. הפשיטות החלו בסוף שנת 1914, הגיעו לשיאן ב-1915 ונפסקו עד שנת 1917. הצפלינים הוכיחו עצמם כנשק מאיים אך בלתי מדויק. הניווט, בחירת המטרות וכיוון הפצצות היו קשים גם בתנאים האופטימליים, ובמקרים של חשיכה או מזג אוויר מעונן נתגלו כקשים אף יותר. הנזק החומרי שגרמו הצפלינים היה קטן, ומספר ההרוגים מהפצצותיהם מוערך בכמה מאות. הם גם היו פגיעים להתקפות בידי מטוסים או תותחי נ"מ, במיוחד אלו שצוידו בקליעים נותבים.
לקראת סיום מלחמת העולם הראשונה, החליפו המטוסים את ספינות האוויר הגרמניות בתפקיד המפציצים. ספינות האוויר הקשיחות הבריטיות, עד תקופה זו, נבנו בעיקר כתגובה לאיום הגרמני ואף על פי כן לרוב לא היוו חיקוי מוחלט לצפלינים. נבנה העתק בריטי משרידי הספינה הגרמנית L-33 בשם R-34. ב-6 ביולי 1919 נחתה ספינת האוויר הבריטית בניו יורק ובכך הייתה ספינת האוויר הראשונה שחצתה את האוקיינוס האטלנטי, וכלי הטיס הראשון שחצה אותו בטיסה רצופה. כתוצאה מכך, החלו מנהיגי הבריטים לשקול הקמת צי של ספינות אוויר שיקשר בינם לבין ארצות הברית. הגרמנים, באותה העת, בנו את ספינת האוויר גרף צפלין, שנועדה להוות תקן חדש בספינות מובילות נוסעים.
היסטוריה > השקיעה

בתחילה נחשבו ספינות האוויר לבטוחות ביותר. הגרף צפלין, לדוגמה, טסה למעלה ממיליון וחצי קילומטרים בלא פגע. הגידול במספר ספינות האוויר והביטחון העצמי הגובר של הטייסים הובילו לתאונות קשות. למעשה, פרט לגרף צפלין, מרבית ספינות האוויר המפורסמות התרסקו לבסוף.
ספינות האוויר האמריקניות סבלו אף הן מאבדות. הספינה ZR-1 טסה לתוך סופת רעמים מעל אוהיו בשנת 1925 והתנפצה לרסיסים ואילו ה-ZR-6 התרסקה על חוף הים בניו ג'רזי בשנת 1933. שני המקרים הסתיימו במספר רב של הרוגים. ZRS-5 התרסקה בשנת 1935 בקליפורניה עקב תקלה בכנפון העליון. פרט לשני הרוגים, כל האנשים שעל ספינת האוויר ניצלו מהתאונה.
בשנת 1930 התרסקה בצרפת, בדרכה להודו, ספינת האוויר הבריטית R101 שהייתה מתקדמת יחסית לתקופתה. מתוך 54 נוסעים שהיו עליה שרדו שישה בלבד. בשל הפרסום השלילי שנלווה לאירוע, הוחלט על קרקוע הספינה המתחרה R100.
התאונה המפורסמת ביותר היא ככל הנראה עלייתה בלהבות של ספינת האוויר הגרמנית הינדנבורג ב-6 במאי 1937. מבין 97 אנשים שהיו על הספינה, 62 נותרו בחיים. איש צוות נוסף שהיה על הקרקע נהרג. שרשרת האסונות, ובמיוחד אסון אחרון זה, גרמו להעדפת המטוסים על-פני ספינות האוויר, למרות היותם קטנים ומוגבלים ביותר באותה עת.