stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כוכב הודו (סמל)

כוכב הודו
 סמל הודו הבריטית והסיכה ההרלדית של מסדר כוכב הודו
הודו הבריטית (אשר נודעה גם בשם האימפריה ההודית) הניפה מספר דגלים אשר שילבו את דגל הממלכה המאוחדת כדגלה. דגל כוכב הודו היה הדגל אשר היה בשימוש רשמי כדגל האימפריה. הדגל היה דגל הממלכה המאוחדת המושחת בכוכב הודו או נס אדום או כחול אשר הושחתו גם כן בכוכב.
בעוד שהנס הכחול שימש למטרות צבאיות וימיות, שימש הנס האדום ליצוגה של הודו במרבית האירועים הבינלאומיים. הסמל כוכב הודו היה כוכב וסביבו המילים "אור גן-העדן מדריכנו" (אנגלית: Heaven's light our guide), סיסמתו של מסדר כוכב הודו, סביבו ושימש כסיכה ההרלדית של המסדר.
דגל כוכב הודו הוחלף בטירנגה (הטריקולור ההודי) לאחר קבלת עצמאותה של הודו מהממלכה המאוחדת ב-15 באוגוסט 1947.
יחסי סמואה–ספרד

| יחסי סמואה–ספרד |
| --- | --- |
סמואה: ספרד


סמואה: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
2,831: 505,370
אוכלוסייה
218,343: 47,905,341
תמ"ג (במיליוני דולרים)
934: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,278: 32,996
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: מונרכיה חוקתית

יחסי סמואה–ספרד הם היחסים הבילטרליים והדיפלומטיים בין ספרד לסמואה. לסמואה אין שגרירות בספרד. לספרד יש קונסוליית כבוד באפיה.
יחסים דיפלומטיים

ספרד מקיימת יחסים עם סמואה מאז 1980.
יחסי סחר

בשנת 2018 סכום הייצוא של ספרד לסמואה עמד על 252 אלף דולר, כאשר מיץ פירות, תרופות ונייר לסיגריות הם המוצרים העיקריים.
מנגד עמד סכום הייצוא של סמואה לספרד בשנת 2018 על 839 אלף דולר כאשר סומאה מייבאת לספרד רק מכשירי וידאו.
ראו גם

יחסי החוץ של סמואה (אנ')
יחסי החוץ של ספרד
יחסי סלובקיה–שווייץ

| יחסי סלובקיה–שווייץ |
| --- | --- |
סלובקיה: שווייץ


סלובקיה: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
49,035: 41,277
אוכלוסייה
5,498,707: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
132,794: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
24,150: 99,060
משטר
רפובליקה: רפובליקה קונפדרטיבית

שגרירות שווייץ בבראטיסלבה
יחסי סלובקיה–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הסלובקית לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

13,000 פליטים הגיעו לשווייץ מצ'כוסלובקיה לאחר האביב של פראג בשנת 1968 בו תקפו הסובייטים מברית המועצות את צ'כוסלובקיה שניסתה להחיל רפורמות שנטו לצד הקפיטליסטי.
צ'כיה וסלובקיה התפצלו בשנת 1992 בצורה שקטה ובלי פגיעה ממשית באזרחים. שווייץ הכירה בשתי המדינות החדשות בתחילת שנת 1993 וכוננה יחסים דיפלומטיים רשמיים עם שתיהן.
במהלך שלב ההתפתחות של סלובקיה מחדש כאומה עצמאית בשנות התשעים של המאה העשרים, הייתה סלובקיה מדינה מועדפת לשיתוף פעולה עם שווייץ במזרח אירופה, היא קיבלה סיוע בשווי של עשרות מיליוני פרנק שווייצרי בדמות תמיכה טכנולוגית, תמיכה כספית למערכת הבריאות, הסביבה והבנקים של סלובקיה.
שווייץ פתחה את שגרירותה בבראטיסלבה בשנת 1999 והיא מחזיקה גם קונסוליה בעיר פרשוב. סלובקיה מחזיקה שגרירות בפאתי ברן וקונסוליה בלוזאן.
נציגויות דיפלומטיות

שווייץ מיוצגת בסלובקיה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בבראטיסלבה, בירת המדינה. שווייץ מיוצגת בסלובקיה גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בעיר פרשוב.
סלובקיה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בברן, בירת המדינה. סלובקיה מיוצגת בשווייץ גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בעיר לוזאן.
שווייצרים בסלובקיה

על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף שנת 2018 התגוררו בסלובקיה שלוש מאות שישים ואחת אזרחים שווייצרים.
יחסי טורקיה–מרוקו

| יחסי טורקיה–מרוקו |
| --- | --- |
טורקיה: מרוקו


טורקיה: מרוקו
שטח (בקילומטר רבוע)
783,562: 446,550
אוכלוסייה
87,527,097: 38,168,990
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,108,022: 141,109
תמ"ג לנפש (בדולרים)
12,659: 3,697
משטר
משטר נשיאותי: מונרכיה חוקתית

יחסי טורקיה-מרוקו (בטורקית: Fas-Türkiye ilişkileri, בערבית: العلاقات التركية المغربية) הם היחסים הכלכליים, צבאיים, אידאולוגיים והדיפלומטיים בין ממלכת מרוקו ובין הרפובליקה הטורקית.
יחסים

היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו לראשונה ב־17 באפריל 1956, בעת שממשלות שתי המדינות הכריזו על הכרה הדדית עם הקמתה של ממלכת מרוקו כמדינה עצמאית, לאחר עזיבת הצרפתים את האזור. עוד באותה הכרזה הצהירה ממשלת טורקיה (שגם כן הייתה יחסית חדשה) כי מרוקו היא מעצמה חשובה באזור הים התיכון.
בשנת 2006 נחתם הסכם סחר חופשי בין המדינות, שאפשר ייבוא וייצור הדדי בין שתי המדינות ללא מכס.
משרדי החוץ של שתי המדינות מוכירים אחד לשני ומשתפים פעולה בנושאים אסטרטגיים, כמו מלחמה בטרור מוסלמי קיצוני או שיתופי פעולה צבאיים שונים. בשנת 2013 הוקמה "מועצה אסטרטגית ברמה גבוהה" בשותפות משרדי הביטחון והחוץ של שתי המדינות.
היחסים התעמקו עוד יותר כשנשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, ביקר במרוקו ב־3–4 ביוני 2013 והתארח בכמה אתרים היסטוריים חשובים, לצד כמה פגישות עם מועצת הביטחון של מרוקו, מוחמד השישי מלך מרוקו ובכירים במשרד החוץ המרוקאי. במהלך הפגישה הצהיר נשיא טורקיה כי המועצה האסטרטגית שהוקמה תחל לפעול עוד משנת2013.
נציגות של ממשלת מרוקו ביקרה בטורקיה ב־23–27 במאי 2016, ולאחר מכן בכירי ממשל טורקיה ביקרו במרוקו ב־17–22 באפריל 2018.
כיום טורקיה ומרוקו נהנות מיחסים כלכליים חזקים. בעקבות הסכם הסחר החופשי שהוכרז בשנת 2006, קשרי הסחר הדו-צדדיים של טורקיה עם מרוקו צברו תאוצה והיקף הסחר בין המדינות עלה על 2.7 מיליארד דולר אמריקני בשנת 2018.
מדד סחר

| שנה | ייבוא מטורקיה למרוקו (במיליוני דולרים) | ייבוא ממרוקו לטורקיה (במיליוני דולרים) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | 1407 | 640 |
| 2015 | 1338 | 711 |
| 2016 | 1470 | 918 |
| 2017 | 1661 | 924 |
| 2018 | 1990 | 715 |
כביש M1

| --- | --- |


M1, דרומית ללידס
 מידע כללי
 ציר:  כביש רוחב
 כביש מהיר:  כן
 אורך:  311.4 ק"מ
 הקמה
 תקופת הבנייה:  ?–1959
 מיקום
 ערים ראשיות:  לוטון, נורת'האמפטון, ליסטר, נוטינגהאם, שפילד, לידס.
 נקודת התחלה:  לונדון
 נקודת סיום:  הוק מור, לידס
 כבישים מסתעפים:  כביש הטבעת של לונדון, כביש M62, כביש M621, כביש A1(M), כביש M18, כביש M6, כביש M69, כביש M45, הכביש המעגלי הצפוני 
 קואורדינטות:  52°40′37″N 1°17′12″W﻿ / ﻿52.6769°N 1.2868°W﻿ / 52.6769; -1.2868
  מפת מיקום  מפה מפורטת   M1 (כחול כהה) במפת בריטניה.  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הכביש המהיר M1 (באנגלית: M1 Motorway) הוא כביש מהיר בממלכה המאוחדת המקשר את העיר לונדון ללידס. הכביש הוא הכביש המהיר הראשון אשר הוקם בבריטניה, כאשר חלקו הראשון הושלם בשנת 1959, מעבר לכך הוא אחד הכבישים המהירים החשובים בבריטניה משום שהוא עובר לאורך מרכז אנגליה ומחבר מספר מרכזי אוכלוסייה גדולים לעיר לונדון.
ה-M1 מתחיל במחלף עם כביש ה-A406, סמוך באזור הנדון מצפון-מערב למרכז לונדון. משם הוא ממשיך לכיוון צפון-מערב כשהוא עוקף את אדג'וור וווטפורד מכיוון מזרח, לאחר מכן הוא נפגש במחלף עם ה-A405 והכביש המהיר M25, הראשון משמש להתחברות עם ה-M25 מכיוון דרום והשני מכיוון צפון. בהמשך הוא עובר ליד האמל המפסטד ולוטון, כאשר הוא משמש חיבור מהיר עם נמל התעופה לונדון לוטון.
 
משם הוא ממשיך לכיוון צפון-מערב ועובר ליד מילטון קינס ונורת'האמפטון לפני שהוא מתחבר במחלף עם תחילתו של הכביש המהיר ה-M45 באזור רגבי ולאחר מכן גם מתחבר במחלף עם תחילתו של ה-M5 אשר מתחבר לבסוף עם אקסטר. בהמשך ה-M1 ממשיך צפונה, עובר ליד ליסטר, בין דרבי לנוטינגהאם ובהמשך עובר ממערב למנספילד. משם הוא מתחבר במחלף עם תחילת הכביש המהיר ה-M18, הוא עובר בין רוטרהאם לשפילד ומספר קילומטרים משם הוא חוצה את הכביש המהיר ה-M62 דרומית ללידס. בחלקה המזרחי של העיר ליידס, ה-M1 מתחבר במחלף ל-M621 שנכנס ומתחבר לרשת הכבישים של העיר, מספר קילומטרים צפון-מזרחית משם ה-M1 מסתיים בחיבור עם ה-(M)‏A1.
מחלפים עיקריים

| קילומטרים | מחלף | מיקום | דרכים מצטלבות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
הכביש המהיר M40
| 11.3 | ‏J1 | אזור הנדון, לונדון |  כביש A406 |  |
| 14.6 | ‏J2 | אדג'וור |  כביש A1 (גישה רק מכיוון צפון) |  |
| 31.7 | ‏J6 J6a | בריקט ווד |  כביש M25 |  |
| 44.9 | ‏J9 | פלמסטד |  כביש A5  כביש A5183 |  |
| 48.8 | ‏J10 | לוטון | נמל התעופה לונדון לוטון |  |
| 123.3 | ‏J17 | סמוך לרגבי |  כביש M45 |  |
| 132.4 | ‏J19 | סמוך לרגבי |  כביש M6 |  |
| 154.6 | ‏J21 | ליסטר |  כביש M69 |  |
| 251.6 | ‏J32 | רוטרהאם |  כביש M18 |  |
| 300.1 | ‏J42 | מידלטון |  כביש M62 |  |
| 303.2 | ‏J43 | לידס |  כביש M621 |  |
| 318.1 | סיום | לידס |  כביש (M)‏A1 |  |
יחסי טורקיה–נאורו

| יחסי טורקיה–נאורו |
| --- | --- |
טורקיה: נאורו


טורקיה: נאורו
שטח (בקילומטר רבוע)
783,562: 21
אוכלוסייה
87,527,097: 11,967
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,108,022: 154
תמ"ג לנפש (בדולרים)
12,659: 12,880
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה

יחסי טורקיה–נאורו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הטורקית לבין רפובליקת נאורו.
סקירה כללית

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הטורקית לבין רפובליקת נאורו כוננו ב-17 בדצמבר 1975.
עיקר שיתופי הפעולה שבין שתי המדינות נעשים בפורומים בינלאומיים כגון האומות המאוחדות ופורום "טיקה" בו תורמת טורקיה מכספה למען התפתחות אזור האוקיינוס השקט, בו נמצאת נאורו.
ביקורים מדרג גבוה > מנאורו לטורקיה

בארון וואקה, נשיא נאורו (2016)
נציגויות דיפלומטיות

טורקיה אינה מיוצגת בנאורו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. טורקיה האמינה את שגרירותה שבקנברה, בירת אוסטרליה, על נאורו.
נאורו אינה מיוצגת בטורקיה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
יצחק שורש

יצחק איתמר שורש (בלועזית: Ismar Schorsch; נולד ז' בחשוון תרצ"ו, 3 בנובמבר 1935) הוא רב והיסטוריון יהודי-אמריקני, נגיד בית המדרש לרבנים הקונסרבטיבי בדימוס.
ביוגרפיה

שורש נולד בהנובר שבגרמניה לרב אמיל שורש, בוגר בית המדרש לרבנים בברסלאו, ולפאני רוטשילד. ב-1938, לאחר ליל הבדולח, נכלא אמיל בבוכנוואלד והמשפחה נמלטה לארצות הברית עם שחרורו. האב קיבל משרת רב בפוטסטאון שבפנסילבניה, ושם גדל הילד. ב-1957 סיים תואר ראשון במכללת אורסינוס שבקולג'וויל, ואז החל בלימודי רבנות בבית המדרש הקונסרבטיבי בניו יורק במקביל לתואר שני בהיסטוריה באוניברסיטת קולומביה אותם השלים ב-1961. כעבור שנה נסמך לרבנות בסמינר. את השנתיים הבאות העביר כקצין דת בצבא האמריקני, בפורט דיקס שליד טרנטון ובקוריאה הדרומית. ב-1967 החל ללמד בסמינר בתקן זוטר, וב-1969 השלים דוקטורט בהיסטוריה יהודית בקולומביה, בנושא התגובה היהודית לאנטישמיות בגרמניה בין 1870 ל-1914, וקיבל משרת מורה מן החוץ במוסד. ב-1975 מונה לדיקאן המסלול לתואר שני בבית-המדרש, וב-1976 קודם למרצה בתקן מלא. ב-1980 מונה לפרופסור מופקד הקתדרה ע"ש הרמן אברמוביץ להיסטוריה יהודית בבית המדרש. תחומי עיסוקו העיקריים כהיסטוריון היו חקר תולדות יהדות גרמניה ובמיוחד התפתחות חכמת ישראל שם. החשוב מבין ספריו הוא "הפנייה לעבר ביהדות המודרנית" מ-1994.
ב-1986 קיבל את משרת נגיד בית המדרש לרבנים, שהנושא אותה הוא מנהיגה הרוחני של היהדות הקונסרבטיבית בפועל. הוא נכנס לתפקיד שלוש שנים לאחר שהסכסוך בן העשור על סמיכת נשים לרבנות הסתיים בהחלטה לקבל מועמדות ובפרישת האגף השמרני בראשות הרב פרופ' דוד הלבני. שורש הגדיר עצמו כ"איש מרכז מיליטנטי" ומיהר להשלים את פתיחת כל המסלולים לנשים. בית המדרש גדל בהיקף ניכר בימיו, וערב פרישתו ב-2006 היו 700 סטודנטים רשומים בכל התוכניות. במקביל, התנועה הקונסרבטיבית עצמה נחלשה מאוד בימיו ואיבדה חברי קהילות רבים לטובת הרפורמים. שורש עמד בחזית המאמץ להגדיר בבהירות את הזרם בימים שבהם העמימות והחתירה למרכז איבדו ממשיכתם: הוא הקים את מועצת הנהגה לטיפול ריכוזי בסוגיות שוטפות וב-1988 היה בין יוזמי מצע 'אמת ואמונה', הפעם הראשונה בה הוצהרו רשמית עמדות אמוניות. ב-1995 ניסח את "ערכי היסוד של היהדות הקונסרבטיבית", ניסיון נוסף להגדיר את יסודות השקפתה שנמנו בשבעה עיקרים. כמו כן, הרחיב מאוד את שיתוף הפעולה עם מוסדות אקדמיים אחרים ומ-1991 קידם תוכנית לימודי יהדות למורים ופעילים קהילתיים בברית המועצות לשעבר.
ב-1994 הסכים, מתוקף היותו המרא דאתרא הרשמי בבית המדרש, לאפשר צירוף נשים למניין הסטודנטים בלי הגבלה – בתי-כנסת בתנועה צירפו נשים למניין מאז 1973, אך הסמינר נותר מעוז של שמרנות והחל בכך רק ב-1983, וגם אז רק בכפוף לעמידתן בהתחייבות להתפלל שלוש פעמים ביום, כפי דעתו של הרב יואל רוט – ולאפשר תפילה מנוסח שהכיל אזכור לארבע האמהות בברכת אבות. הוא הכריז שהתנגד לשינוי הטקסט אך קיבל את עמדת הקהילה. בשנותיו האחרונות בתפקיד הנגיד היה מתנגד חריף לקבלת להט"ב מוצהרים ללימודי רבנות או הכרה במערכות יחסים כאלה, בנימוק שהדבר אינו קביל הלכתית, יהווה כניעה לנורמות התרבות הסובבת ועשוי להוביל לפרישה נוספת של המחנה השמרני בסוגיה. ב-2003 כתב שהפסק מ-1950 שהתיר נסיעה לבית-הכנסת בשבת היה "טעות" שדרדרה את יחסם של חברי הקהילות לשבת. בנאומו האחרון כנגיד במרץ 2006 תקף את האגף הליברלי בזרם כ"דה-קונסטרוקציוניסטים" והכריז ש"בעייתה של התנועה היא שאיבדה את האמון בעצמה... מבחינת הפנימיות אנחנו כבר רפורמים, ותוך זמן קצר גם ניראה מבחוץ כמו הרפורמים." לאחר עזיבת התפקיד חזר לכתיבה היסטורית.
שורש נשוי לסאלי ואב לשלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  Andreas W. Daum, The Second Generation: Émigrés from Nazi Germany as Historians, Berghahn Books, 2015. עמ' 433-434.
↑  David J. Fine, Passionate Centrism: One Rabbi's Judaism, Rowman & Littlefield, 2016. עמ' 116.
↑  Conservative Head Calls Sabbath-Driving Rule a ‘Mistake’. ג'ואיש דיילי פורוורד, 7 בנובמבר 2003.
↑  Conservative Rabbi, in Swan Song, Warns Against Liberal Shift. ג'ואיש דיילי פורוורד, 24 במרץ 2006.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302433705171  BnF: cb12807950j (data)  GND: 114299315  ISNI: 0000 0000 7995 1909  LCCN: nr91036473  NKC: ola20221160513  NTA: 140553665  SNAC: w6c545xn  SUDOC: 05674580X  VIAF: 49925086   WorldCat (עם VIAF): 49925086
כביש M9 (רוסיה)

| --- | --- |


 מידע כללי
 על שם:  הים הבלטי 
 כביש מהיר:  כן
 אורך:  610 ק"מ 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 ערים ראשיות:  מוסקבה, מחוז טבר, מחוז מוסקבה, מחוז פסקוב 
 נקודת סיום:  מוסקבה, גבול לטביה–רוסיה 
 קואורדינטות:  55°52′30″N 36°41′04″E﻿ / ﻿55.87510001°N 36.68446668°E﻿ / 55.87510001; 36.68446668
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש הרכב הפדרלי M9 "בלטייה" (ברוסית: Федеральная автомобильная дорога М-9 «Ба́лтия») הוא כביש פדרלי ברוסיה בכיוון מוסקבה-וולוקולמסק עד גבול המדינה עם לטביה, ואז הוא עובר לכביש המהיר הלטבי A12. הוא חלק ממסלול האירופי E 22. אורך המסלול כ-597 ק"מ.
במחוז מוסקבה, זהו היעד השני הפופולרי והיוקרתי ביותר, אחרי רובליובקה, בקרב רוכשי דאצ'ות, חלקות קרקע ומשקי בית פרטיים, שם נבנו באופן פעיל מה שנקרא "כפרי קוטג' יוקרתיים" ליד מוסקבה מאז תחילת המאה ה-21.
בתקשורת הרוסית, בקרב קונים ומוכרים של נדל"ן בפרברי מוסקבה, הכביש המהיר נקרא בסלנג כ "ריגה החדשה" או "נובוריגה".
הערות שוליים

↑  Элитные коттеджные поселки на Новорижском шоссе, коттеджи на Новой Риге, www.vposelke.ru
כביש M5

| --- | --- |


 מידע כללי
 ציר:  כביש אורך
 כביש מהיר:  כן
 אורך:  262.2 ק"מ
 הקמה
 תקופת הבנייה:  ?–1962
 מיקום
 ערים ראשיות:  גלוסטר, בריסטול.
 נקודת התחלה:  ווסט ברומוויץ'
 נקודת סיום:  אקסיטר, דבון
 כבישים מסתעפים:  כביש M6, כביש M4, כביש M49, כביש M50, כביש M42, כביש A38 
 קואורדינטות:  51°29′21″N 2°41′34″W﻿ / ﻿51.4891°N 2.6928°W﻿ / 51.4891; -2.6928
  מפת מיקום  מפה מפורטת   M5 (כחול כהה) במפת בריטניה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הכביש המהיר M5 (באנגלית: M5 Motorway) הוא כביש מהיר בממלכה המאוחדת המקשר את העיר ברמינגהאם במחוז וסט מידלנדס, לאקסטר שבמחוז דבון. הכביש נבנה בשלבים בין השנים 1962–1977 במטרה לחבר את מרכז אנגליה לאזור החוף הדרום-מערבי.
ה-M5 נחשב לכביש המהיר המוביל לאזורי התיירות והחופים של דרום-מערב אנגליה בהם דבון וקורנוול, משום כך בעונות האביב והקיץ הכביש נעשה פקוק לעיתים תכופות, במיוחד בחציו הדרומי לאחר המפגש עם כביש M4. ציר הכביש מקביל באופן כללי לזה של כביש ה-A38, עימו הוא מתמזג בקצהו הדרומי.
מחלפים עיקריים

| קילומטרים | מחלף | מיקום | דרכים מצטלבות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
הכביש המהיר M5
| 0 |  | ווסט ברומוויץ', ברמינגהאם |  כביש M6 |  |
| 25.9 | ‏J4a | קטסהיל |  כביש M42 |  |
| 63.9 | ‏J8 | טווינינג |  כביש M50 |  |
| 82.1 | ‏J11 | צ'לטנהאם וגלוסטר |  כביש A40 |  |
| 85.9 | ‏J11a | צ'לטנהאם וגלוסטר |  כביש A417 |  |
| 130.5 | ‏J15 | בריסטול |  כביש M4 |  |
| 261.8 | ‏J31 | אקסטר | חיבור עם ה-A30 וה-A38 |  |
ישראל באירוויזיון הילדים 2012

| --- | --- |
 שיר אירוויזיון בביצוע Kids.il
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיר באירוויזיון
 מקום בגמר:  8
 ניקוד בגמר:  68
 
ישראל באירוויזיון הילדים 2012 השתתפה באמסטרדם, הולנד. זאת הייתה הופעת הבכורה של ישראל באירוויזיון הילדים. רשות השידור הייתה אחראית להשתתפותה הראשונה של ישראל ב-2012.
לפני אירוויזיון הילדים

ב-10 ביולי 2012 הודיעה רשות השידור כי היא תשתתף בתחרות אירוויזיון הילדים. ישראל הייתה אחת משלוש המדינות שהשתתפו לראשונה בשנה זו לצד אלבניה ואזרבייג'ן.
ב-13 באוקטובר נודע כי Kids.il (ספ') ייצגו את ישראל באירוויזיון הילדים באמסטרדם, עם השיר "Let the Music Win" מילות השיר חלקן בעברית, באנגלית, בצרפתית וברוסית.
באירוויזיון הילדים

ב-15 באוקטובר הוגרלו סדר ההופעות של המדינות לתחרות. ישראל הייתה השישית בסדר ההופעה, אחרי רוסיה ולפני אלבניה. בשנה זו הוחלט שכל המדינות יקבלו 12 נקודות בתחילת ההצבעה וזאת מהסיבה שלא יקרה מצב שמדינה תקבל 0 נקודות בתום ההצבעה. בתום ההצבעה, ישראל קיבלה 68 נקודות והגיעה למקום ה-8 מתוך 12 מדינות שהשתתפו.
באירוויזיון הילדים > ניקוד > נקודות שהוענקו לישראל

| 12 נקודות | 10 נקודות | 8 נקודות | 7 נקודות | 6 נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  רוסיה רוסיה  אוקראינה אוקראינה |  הולנד הולנד |  ארמניה ארמניה |
| 5 נקודות | 4 נקודות | 3 נקודות | 2 נקודות | 1 נקודה |
|  בלארוס בלארוס  אזרבייג'ן אזרבייג'ן |  שוודיה שוודיה  בלגיה בלגיה |  גאורגיה גאורגיה |  |  אלבניה אלבניה  מולדובה מולדובה |
באירוויזיון הילדים > ניקוד > נקודות שהוענקו על ידי ישראל

| ציון | מדינה |
| --- | --- |
12 נקודות: אוקראינה אוקראינה
10 נקודות: ארמניה ארמניה
8 נקודות: גאורגיה גאורגיה
7 נקודות: שוודיה שוודיה
6 נקודות: בלגיה בלגיה
5 נקודות: מולדובה מולדובה
4 נקודות: רוסיה רוסיה
3 נקודות: אלבניה אלבניה
2 נקודות: הולנד הולנד
1 נקודה: בלארוס בלארוס
ראו גם

אירוויזיון הילדים 2012
ישראל באירוויזיון הילדים
הערות שוליים

↑  ישראל תשתתף בתחרות האירוויזיון לילדים 2012, באתר הארץ, 10 ביולי 2012
↑  "הרכב "kids.il" בדרך לג'וניור אירוויזיון 2012". פרוגי. 2012-10-15. נבדק ב-2018-09-30.
↑  אסף נבו, ‏ישראל במקום ה-8 ב"ג'וניור אירוויזיון", באתר ‏מאקו‏, 2 בדצמבר 2012
כוכב הודו

ערך זה עוסק באבן הספיר הגדולה בעולם. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
כוכב הודו
כוכב הודו היא אבן החן מסוג ספיר הגדולה בעולם. משקלה 563.35 קרט (112.67 גרם).
אבן זו היא בעלת איכות גבוהה ובלא פגמים. האבן יוצאת דופן בשל צורת הכוכב הנמצאת על שתי פניה.
היסטוריה

האבן נכרתה בסרי לנקה. בשנת 1900 תרם המילארדר ג'יי. פי. מורגן את האבן למוזיאון האמריקאי להיסטוריה של הטבע במנהטן שבעיר ניו יורק.
ב-29 באוקטובר 1964 השאירו פורצים למוזיאון את החלון באחד מחדרי השירותים פתוח, ובחסות החשיכה פרצו למוזיאון וגנבו את כוכב הודו וכן את יהלום העיט ואת אודם דה לונג. מתוך אוסף היהלומים ואבני החן של המוזיאון רק כוכב הודו היה מוגן באמצעות אזעקה אולם גם זו לא פעלה מכיוון שהסוללה החשמלית המפעילה את האזעקה נגמרה. שווי האבנים שנגנבו עלה על 400,000 דולרים.
לאחר יומיים תפסה המשטרה את הגנב - ג'ק מרפי הידוע בכינוי "מרף ד'ה סרף" יחד עם שני שותפיו לעבירה. הספיר נמצא בלוקר בתחנת אוטובוסים במיאמי, אך יהלום העיט מעולם לא נמצא.
כריס היוניס

כריס היוניס (Chris Heunis; נולד בשם יאן כריסטיאן היוניס,‏ Jan Christiaan Heunis‏; 20 באפריל 1927 – 27 בינואר 2006) היה פוליטיקאי ועורך דין אפריקאנר, חבר המפלגה הלאומית של דרום אפריקה, ושר בממשלות ג'ון פורסטר ופיטר וילם בותה.
נולד ביוניונדייל שבפרובינציית הכף המערבי. למד משפטים והוסמך כעורך דין בשנת 1951. במקביל עסק בפוליטיקה. כיהן כראש המפלגה הלאומית במחוז ג'ורג' בכף המערבי ובשנת 1959 נבחר למועצת הפרובינציה של ג'ורג'.
בשנת 1970 נבחר לפרלמנט של דרום אפריקה. ב-1974 מונה לשר לענייני הודו ולתיירות בממשלת ג'ון פורסטר. ב-1975 מונה לתפקיד שר לעניינים כלכליים. בשנת 1979 מונה כחבר בוועדה הממשלתית לבדיקת החוקה ובשנת 1982 מונה לשר לרפורמה חוקתית בממשלת פיטר וילם בותה. בתפקידו זה היה אחראי להקמת מבנה פרלמנטרי בן שלושה בתים, שבמסגרתו פעל לצד בית לנבחרים לבנים בלבד גם בית שני עבור "צבעוניים" ובית שלישי עבור הודים. הוא אף שכנע את מנהיג מפלגת העבודה של הצבעוניים אלן הנדריקסה לתמוך ברפורמה. במהלך כהונתו אף היה מעורב במגעים חשאיים בין המפלגה הלאומית לבין הקונגרס הלאומי האפריקני. בספטמבר 1986 נבחר פה אחד למנהיג המפלגה הלאומית בפרובינציית הכף. בתחילת 1989 כיהן כנשיא בפועל למשך 100 ימים כאשר בותה לקה בשבץ מוחי.
היוניס פרש מהחיים הפוליטיים בשנת 1989 וחזר לעסוק בעריכת דין בסומסרט ווסט (פרבר של קייפטאון) ביחד עם בנו. קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת סטלנבוש, דרגת לויטננט קולונל לשם כבוד במשטרה, אזרחות כבוד של ג'ורג', ועיטור כבוד של ממשלת סין.
נפטר בסומרסט ווסט לאחר מחלה ממושכת.
יחסי טורקיה–נפאל

| יחסי טורקיה–נפאל |
| --- | --- |
טורקיה: נפאל


טורקיה: נפאל
שטח (בקילומטר רבוע)
783,562: 147,181
אוכלוסייה
87,527,097: 29,642,749
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,108,022: 40,908
תמ"ג לנפש (בדולרים)
12,659: 1,380
משטר
משטר נשיאותי: רפובליקה פדרלית דמוקרטית

יחסי טורקיה–נפאל הם יחסי החוץ בין נפאל לטורקיה. יחסים דיפלומטיים דו-צדדיים כוננו ב-1962.
יחסים דיפלומטיים

בהיותה מדינה ללא חוף, נפאל הייתה תלויה בהודו עבור מתקני סחר ומעבר בינלאומיים. בסדרה של הסכמים ב-1950, 1965 ו-1978, הכירה הודו בזכותה של נפאל להשתמש במתקני מעבר הודים, ללא מכס, לסחר בינלאומי בתמורה למונופול הודי על מכירת נשק לנפאל.
הודו, כנקמה על רכישת נשק נפאלית מסין בשנת 1988, נקמה בכך ששללה את השימוש בנפאל במתקני מעבר. ההשלכות הכלכליות לאסון על נפאל התבטאו כמחסור בדלק, מלח, מזון וחפצים חיוניים אחרים. טורקיה הזרימה סיוע כלכלי של 2 מיליארד דולר מדי שנה בתגובה למשבר ההומניטרי המתגלגל בנפאל.
חלקית כתוצאה מהגברת המגעים הדיפלומטיים בעקבות המצור הכלכלי, התגברו המגעים של נפאל עם טורקיה בסוף שנות ה-80. מספר אזרחים נפאלים עבדו בטורקיה והעברות כספים מאזרחים נפאלים היו מקור למטבע קשה נחוץ יחד עם טורקיה, נפאל הייתה אחת המדינות הראשונות בדרום אסיה שגינתה את התוקפנות וההשתלטות של עיראק על כווית באוגוסט 1990. טורקיה הייתה גם מקור חשוב לסיוע בפיתוח לנפאל.
יחסים כלכליים

נפח הסחר בין שתי המדינות היה 82.9 מיליון דולר בשנת 2019 (יצוא/יבוא טורקי: 56.1/26.8 מיליון דולר).
נציגויות דיפלומטיות

טורקיה מיוצגת בנפאל באמצעות שגרירותה בניו דלהי, הודו.
נפאל מיוצגת בטורקיה באמצעות שגרירותה באסלאמאבאד, פקיסטן.
יצחק שבדרון

אין תמונה חופשית
הרב יצחק הכהן שבדרון (תרכ"ו, 1856 - תרע"ט, 1919) היה רב בגליציה ובירושלים, פרשן התוספתא ומהדיר כתבי אביו המהרש"ם מברז'אן.
קורותיו

נולד בגליציה, בנו של  המהרש"ם מברז'אן. כיהן כרבה של העיר חאצמר (חוטימיר (אוק') באוקראינה המודרנית). בשנת תרנ"ח (1898) מתה אשתו חיה לאה, ממנה נולדו לו תשעה ילדים. בתקופה זו איבד גם את רכושו ונותר בחוסר כל. בשנת תרס"ג (1903) עלה לארץ ישראל, השתקע בירושלים ונמנה עם רבני ישיבת המקובלים שער השמים. בירושלים נישא בשנית לפרידה לאה, שהייתה צעירה ממנו ב-38 שנים.
חיבר את הפירושים על התוספתא "מנחת יצחק" ו"שירי מנחה", על סדר זרעים, מועד, נשים ונזיקין, וכן על מסכת חולין וחלק ממסכת זבחים.
על רעייתו השנייה מסופר שביקשה ללמוד איתו גמרא. הוא השיב שאסור לו ללמד אותה גמרא, אבל מעתה ואילך ילמד בקול והיא תוכל להקשיב ולהבין. ואכן במשך הזמן רכשה ידיעות רבות בש"ס ופוסקים, ואף חידשה וכתבה חידושי תורה. לאחר פטירתה הדפיס בנה, הרב שלום שבדרון, חלק מחידושיה על מסכת ביצה, בראש הספר "דעת תורה" על יורה דעה.
מנישואיו השניים נולדו לו תשעה ילדים, ובהם: "המגיד הירושלמי" הרב שלום שבדרון והרב חיים שבדרון, שהיה מלמד בתלמוד תורה עץ חיים.
מפעל הוצאת כתבי אביו המהרש"ם

עוד בהיותו בגליציה, ובעיקר בירושלים, עסק רבות בהוצאת כתבי אביו המהרש"ם. הוציא לאור את חלקם, כגון את ספרו "תכלת מרדכי" חלק ראשון (תרע"ג). לאחר פטירתו המשיכו בניו במפעל.
בהוצאה מאוחרת יותר, לאחר פטירת הרב יצחק, שולבו גם חידושיו בסוף כל חומש בספר "תכלת מרדכי", בשם "מטעמי יצחק".
הערות שוליים

↑  "קול חוצב", עמ' 507
↑  "קול חוצב", עמ' 99
| תוספתא |
| --- | --- | --- |
| כתבי יד ומהדורות יסוד | כתב יד ארפורט (המאה ה-12) • כתב יד וינה (המאה ה-14) • דפוס ונציה (1521-2) • כתב יד לונדון (המאה ה-15) • קטעים מהגניזה הקהירית (תקופת הגאונים) • קטעים מגניזות אירופאיות (ימי הביניים) |  |
| מהדורות מדעיות | מהדורה משה שמואל צוקרמנדל (כתב יד ארפורט) • מהדורת שאול ליברמן (כתב יד וינה) |  |
| פרשני התוספתא | רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר • רבי דוד פארדו (חסדי דוד) • רבי שמואל אביגדור תוספאה (מנחת ביכורים) • רבי יחזקאל אברמסקי (חזון יחזקאל) • רבי יצחק שבדרון (מנחת יצחק, שירי מנחה) • שאול ליברמן (תוספתא כפשוטה) • רבי יונה בן גרשון מווילנא (ריב"ג מווילנא) |  |
| חוקרי התוספתא | משה שמואל צוקרמנדל • שאול ליברמן |  |
ספרות חז"ל: המשנה • תלמוד בבלי • תלמוד ירושלמי • מדרשים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305730605171  ISNI: 0000 0000 8020 6981  VIAF: 107914058   WorldCat (עם VIAF): 107914058 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי טורקיה–סומליה

| יחסי טורקיה–סומליה |
| --- | --- |
טורקיה: סומליה


טורקיה: סומליה
שטח (בקילומטר רבוע)
783,562: 637,657
אוכלוסייה
87,527,097: 19,169,848
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,108,022: 11,680
תמ"ג לנפש (בדולרים)
12,659: 609
משטר
משטר נשיאותי: משטר פדרלי נשיאותי למחצה

יחסי טורקיה–סומליה (בטורקית: Somali-Türkiye ilişkileri; בערבית: العلاقات التركية الصومالية) הם היחסים הדיפלומטיים בין רפובליקת טורקיה לבין הרפובליקה הפדרלית של סומליה. שתי המדינות הן בעלות ברית בתחומים רבים דוגמת בריאות, חינוך צבא וביטחון.