stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דניס שפובלוב
קורות חיים

שפובלוב נולד בתל אביב שבישראל, להורים ילידי ברית המועצות. אביו ויקטור הוא רוסי-נוצרי-אורותודוקסי, ואמו טסה (אנ') אוקראינית ממוצא יהודי. משפחתו היגרה עמו מישראל לקנדה לפני יום הולדתו הראשון. לו אח בכור, יבגני שגם נולד בישראל. את דרכו בעולם הטניס החל בגיל 5, בבית ספר לטניס בטורונטו שפתחה אימו. כיום אמו ממשיכה לאמן אותו בנוסף למרטין לורנדאו ועודד "דדי" יעקב.
דובר רוסית שוטפת. מתגורר באיי בהאמה, אבל ממשיך לייצג בתחרויות את קנדה.
קורות חיים > 2015

באליפות ארצות הברית הפתוחה שנערכה בספטמבר 2015 זכה שפובלוב ביחד עם פליקס אוז'ה-אליאסים מקנדה בתואר לזוגות נערים ב-2 מערכות (7–5, 7–6) לאחר שניצחו צמד מארצות הברית.
קורות חיים > 2016

באליפות וימבלדון שנערכה ביולי 2016 זכה שפובלוב בתואר לנוער ליחידים, לאחר ניצחון במשחק הגמר על אלכס דה מנואר מאוסטרליה ב-3 מערכות (4–6, 6–1, 6–3). נוסף לכך, הוא הגיע למשחק הגמר בטורניר לזוגות נערים ביחד עם פליקס אוז'ה-אליאסים מקנדה והפסידו לצמד קנת רייזמה מאסטוניה וסטפנוס ציציפס מיוון.
קורות חיים > 2017

ב-5 בפברואר 2017 שיחק שפובלוב נגד קייל אדמונד, במשחק החמישי והמכריע בהתמודדותה של נבחרת קנדה בשמינית גמר גביע דייוויס מול בריטניה. במהלך המשחק, כאשר הבריטי הוביל 3–6, 4-6 ו-1–2, שפובלוב ביצע טעות לא מחויבת והביע את תסכולו בחבטת כדור שפגע בעינו השמאלית של השופט הראשי, כתוצאה מכך הוא הפסיד טכנית, ולאחר מכן גם נקנס על ידי ארגון הטניס העולמי ב-7000 דולר. בטורניר קווינס בלונדון על מגרשי דשא שנערך ביוני אותה שנה הוא ניצח בסיבוב הראשון את קייל אדמונד ב-3 מערכות (6–7, 6-4, 4-6) ובסיבוב השני הפסיד לתומאש ברדיך מצ'כיה (14 בעולם) ב-3 מערכות צמודות (7-6, 6-7, 7-5).
ביולי 2017 הגיע שפובלוב לסיבוב הראשון באליפות וימבלדון והודח על ידי ירז'י ינוביץ' מפולין ב-4 מערכות (6-4, 3-6, 6-3, 7-6).
באוגוסט 2017 הוא קיבל כרטיס חופשי לגביע רוג'רס במונטריאול והגיע לשלב חצי הגמר בו הפסיד לאלכסנדר זברב מגרמניה (8 בעולם) ב-2 מערכות (6-4, 7-5). בכך הפך שפובלוב לשחקן הטניס הצעיר ביותר בהיסטוריה שהעפיל לרבע גמר ולחצי גמר סבב המאסטרס העולמי 1000 של ה-ATP. בדרך למשחק חצי הגמר הוא ניצח בסיבוב השני את חואן מרטין דל פוטרו מארגנטינה (31 בעולם) ב-2 מערכות (3–6, 6-7), בסיבוב השלישי הוא ניצח את רפאל נדאל (2 בעולם) ב-3 מערכות (6-3, 4-6, 6-7) ומנע ממנו להתברג במקום הראשון, וברבע הגמר הוא ניצח את אדריאן מנארינו מצרפת (42 בעולם) ב-3 מערכות (6-2, 3-6, 4-6).
באליפות ארצות הברית שנערכה באותה שנה הגיע שפובלוב לשלב שמינית הגמר שבו הפסיד לפבלו קרנו בוסטה מספרד (19 בעולם, 12 בטורניר) ב-3 מערכות (7-6, 7-6, 7-6). בדרך לשמינית הגמר הוא ניצח שני משחקים בשלב המוקדמות, הוא ניצח בסיבוב הראשון את דנייל מדבדב מרוסיה (54 בעולם) ב-3 מערכות (5–7, 1-6, 2-6), בסיבוב השני את ז'ו-וילפריד צונגה מצרפת (12 בעולם, 8 בטורניר) ב-3 מערכות (4–6, 4-6, 6-7) ובסיבוב השלישי את קייל אדמונד מבריטניה ב-3 מערכות (6-3, 3-6, 3-6, 0-1).
קורות חיים > 2018

באליפות אוסטרליה שנערכה בינואר 2018 הגיע שפובלוב לסיבוב השני שבו הפסיד לז'ו-וילפריד צונגה מצרפת (15 בעולם) ב-5 מערכות (3–6, 6-3, 1-6, 7-6(7-4), 7-5).
באליפות צרפת שנערכה ביוני אותה שנה הוא הגיע לסיבוב השני שבו הפסיד למקסימיליאן מרטרר מגרמניה ב-4 מערכות (5–7, 7-6(7-4), 7-5, 6-4). בסיום הטורניר הוא הגיע לדרוג השיא שלו, 23 בעולם.
באליפות ארצות הברית שנערכה בתחילת ספטמבר הפסיד שפובלוב בסיבוב השלישי לקווין אנדרסון מדרום אפריקה (5 בעולם) ב-5 מערכות (4–6, 6-3, 6-4, 4-6, 6-4).
קורות חיים > 2020

באליפות ארצות הברית הפתוחה שנערכה בספטמבר אותה שנה הוא הגיע לשלב רבע הגמר לאחר שניצח בשלב שמינית הגמר את דויד גופן מבלגיה (7 בטורניר) ב-4 מערכות (7-6 7-0, 3-6, 4-6, 3-6), הישג השיא שלו בטורניר גראנד סלאם. בשלב רבע הגמר הוא הפסיד לפבלו קרניו בוסטה מספרד ב-5 מערכות (3-6, 7-6 5-7, 7-6 4-7, 0-6, 6-3). בסיבוב השלישי הוא ניצח את טיילור פריץ מארצות הברית ב-5 מערכות (6-3, 3-6, 6-4, 6-7 5-7, 6-2).
קורות חיים > 2021

באליפות וימבלדון שנערכה ביולי אותה שנה הוא הגיע לשלב חצי הגמר לאחר שניצח את קארן חצ'אנוב מרוסיה ב-5 מערכות (4-6, 6-3 ,7-5, 1-6, 4-6), הישג השיא שלו בטורניר גראנד סלאם. בשלב חצי הגמר הוא הפסיד לנובאק ג'וקוביץ' מסרביה (1 בעולם) ב-3 מערכות (6-7 3-7, 5-7, 5-7) שלבסוף זכה בתואר. בסיבוב השלישי הוא ניצח את אנדי מארי מבריטניה ב-3 מערכות (4-6, 2-6, 2-6) ובשלב שמינית הגמר הוא ניצח את רוברטו בוטיסטה אגוט מספרד (8 בעולם) ב-3 מערכות (1-6, 3-6, 5-7).
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
הערות שוליים

↑  TSN ca Staff (2020-09-21). "Denis Shapovalov reaches top-10 for first time in career - TSN.ca". TSN (באנגלית). נבדק ב-2020-09-21.
↑  צפו: חבט כדור טניס על השופט, והפסיד טכנית, באתר ערוץ הספורט, 6 בפברואר 2017
↑  אורן אהרוני, השופט שנפגע מכדור עבר ניתוח בארובת העין, באתר ynet, 13 בפברואר 2017
↑  דניס שפובלוב הדהים את רפאל נדאל, באתר ynet, 11 באוגוסט 2017
ש

ש היא האות ה־21 באלפבית העברי. שמה שי"ן.
הגייה

האות ש' מייצגת שני עיצורים שונים בעברית:
שׁ – "שין ימנית", בעלת נקודה מעליה בצד ימין – מייצגת עיצור בתר-מכתשי, חוכך שורק, אטום (/ʃ/‏ :IPA). מבוטאת כצירוף Sh באנגלית.
שׂ – "שין שמאלית" (הקרויה גם שׂין), בעלת נקודה מעליה בצד שמאל – מייצגת עיצור מכתשי, חוכך שורק, אטום (/s/‏ :IPA). מבוטאת כמו האות ס וכמו S האנגלית. משערים כי במקור ש' שמאלית ייצגה עיצור מכתשי, חוכך צדי, אטום (/ɬ/‏ :IPA), אולם הגייתה התמזגה כבר בלשון חז"ל עם סמ"ך.
שין ימנית ושמאלית נחשבות ברוב המובנים (סדר המילים במילון, גימטריה, מניין 22 האותיות בעברית) לאות אחת. בכתיב לא מנוקד אין הבדל ביניהן וההגייה מסתמכת על הכרת המילה או על פי ההקשר (כמו במשפט "שרה שרה שיר שמח").
בהתאם לחלוקת אותיות האלפבית העברי לחמשת מוצאי הפה, ש' נמנית עם חמש האותיות השיניות: זסצר"ש.
ייצוג האות

מקור שמה של האות ש' בצורתה הדומה לשיניים בכתב העברי העתיק.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

| ש' (שֵׁן) באלפבית הפרוטו-כנעני | ש' באלפבית הפיניקי | ש' באלפבית הארמי |
בקוד ASCII מיוצגת האות ש' בערך F9, ובקוד Unicode היא מיוצגת בערך 05E9.
בקוד מורס מיוצגת האות ש' באמצעות הרצף: ... (נקודה נקודה נקודה).
ייצוגה של האות שׁ' (ימנית) בכתב ברייל הוא
ייצוגה של האות שׂ' (שמאלית) בכתב ברייל הוא
באלפבית צלילי מיוצגת האות ש באמצעות המילה "שמיר".
באיתות בדגלי סמפור ש' מיוצגת על ידי דגל אחד הפונה מזרחה (ימינה) ודגל שני הפונה צפון-מערבה.
ייצוג האות > הקלדת האות

כך מקלידים את הנקודות של שין ימנית ושמאלית במערכות הפעלה שונות:
ייצוג האות > הקלדת האות > שין ימנית

Windows 8 וגרסאות חדשות יותר, ומערכות לינוקס (ת"י 1492 2012): צירוף של מקש Alt ימני והאות האנגלית W (למעלה ומימין לאות ש').
Windows 7 וגרסאות ישנות יותר: בזמן ש־Caps Lock דלוק, לחיצה על Shift-0.
macOS‏: צירוף של מקש Alt והאות העברית צ מוסיף את האות ש עם נקודה ימנית: שׁ.
אנדרואיד (מקלדת Gboard‏): הקשה ארוכה על האות ש'.
ייצוג האות > הקלדת האות > שין שמאלית

Windows 8 וגרסאות חדשות יותר, ומערכות לינוקס (ת"י 1492 2012): צירוף של מקש Alt ימני והאות האנגלית Q (למעלה ושמאל לאות ש').
Windows 7 וגרסאות ישנות יותר: בזמן ש־Caps Lock דלוק, לחיצה על Shift-9.
macOS‏: צירוף של מקש Alt והאות העברית ש מוסיף את האות ש עם נקודה שמאלי: שׂ.
אנדרואיד (מקלדת Gboard‏): הקשה ארוכה על האות ש'.
ש' בתרבות

בתנ"ך (ספר שופטים, פרק י"ב, פסוק ו') מסופר שאנשי שבט אפרים לא יכלו לבטא שין ימנית, וכאשר ביקשו מהם לבטא "שיבולת" הם ביטאו זאת "סיבולת": ”וַיֹּאמְרוּ לוֹ אֱמָר-נָא שִׁבֹּלֶת וַיֹּאמֶר סִבֹּלֶת, וְלֹא יָכִין לְדַבֵּר כֵּן, וַיֹּאחֲזוּ אוֹתוֹ, וַיִּשְׁחָטוּהוּ אֶל-מַעְבְּרוֹת הַיַּרְדֵּן”, המילה שיבולת בצורתה העברית מציינת בשפות רבות מאפיין לשוני, המבדיל בין אוכלוסיות שונות ואשר באמצעותו ניתן להבדיל ביניהן, ובהרחבה: כל דרך התנהגות שהיא שבאמצעותה ניתן להבחין בין אוכלוסיות שונות.'
האות "ш" באלפבית הקירילי מבוססת על האות ש' העברית. מייסדי הכתב, האחים קירילוס ומתודיוס, התבססו בעיקר על הכתב היווני, ומכיוון שאין מקבילה לצליל זה באלפבית היווני, השתמשו האחים באות הגלגוליטית המקבילה שצורתה התבססה על האות ש' העברית.
שימושים

בשפה העברית המודרנית, שכיחות השימוש באות ש' היא כ־4.55% מכלל אותיות האלפבית העברי.
בגימטריה ערכה 300; בערכה זה היא מופיעה במושג "שס"ה גידים".
האות ש' היא אחת מאותיות השימוש, המצטרפת בראש מילה במשמעויות אחדות:
אשר: הביטוי "האיש שהלך בשדות" שקול לביטוי "האיש אשר הלך בשדות".
כי: הביטוי "החיים יודעים שימותו" שקול לביטוי "החיים יודעים כי ימותו".
מילת נימוק או סיבה, במשמעות של "הואיל ו־".
בשורשים שהאות הראשונה בהם – פ' הפועל – היא ש' (הן שמאלית והן ימנית), חל שיכול עיצורים בבניין התפעל; כמו: השׁתכר, השׂתכר, השתעל.
האות ש' מופיעה בביטויים עבריים אחדים:
שעת השין – שעת האפס, השעה המדויקת לתחילתה של פעולה (בדרך כלל פעולה צבאית); במקור מלועזית H-Hour ושימש גם בפלמ"ח.
קרב שין בשין – קרב שריון בשריון, כלומר קרב בין שתי יחידות טנקים.
שין בית – שירות ביטחון, שם מיושן לשב"כ.
שין גימל – שוטר גדודי, החייל השומר על הכניסה למחנה.
בשין-קוף-ריש – בשקר (מיושן). נאמר בפי ילדים לאחר דברים שאינם אמת.
ראו גם

ش – האות שין בשפה הערבית
س – האות סין בערבית
Ш - האות שה באלפבית הקירילי
הערות שוליים

↑  אמנון שפירא, מִמִּדְבַּר שִׂין – על הסמ"ך הנכתבת בשי"ן, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏2004
↑  הערך המילוני "שס"ה" באתר ויקימילון העברי.
האות ש' מוצגת בגופנים הבאים (מימין לשמאל): פרנק-ריהל, אריאל, דוד, כתב רש"י, כתב סת"ם, כתב, חיים
מלון רון

| --- | --- |

מלון רון המנורה כפי שהוא נראה מכיכר ציון
 מיקום:  רחוב יפו 44, ירושלים
 חדרים:  96
 קומות:  8
 שמות קודמים:  תל אביב, רון
 בניית המלון
 תאריך פתיחה:  1926
 אדריכל:  עזרא ופנחס קוקיא
 תאריך שיפוץ:  2014
 קואורדינטות:  31°46′55″N 35°13′11″E﻿ / ﻿31.78203°N 35.21971°E﻿ / 31.78203; 35.21971
  (למפת ירושלים מוגדלת) מלון רון(למפת ירושלים רגילה) מלון רון(למפת הרי ירושלים רגילה) מלון רון(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מלון רון
 
מלון רון הוא בית מלון השוכן ברחוב יפו 44 בירושלים.
היסטוריה

מבנה בית המלון ממוקם ברחוב יפו 44, מול כיכר ציון. הבניין נבנה בשנות העשרים של המאה ה-20 על ידי עזרא ופנחס קוקיא. לפני שנהפך למלון, שכן במבנה בית הקפה המפורסם "קפה וינה".
בשנת 1926 שכר טודרוס ורשבסקי את בית הדירות ברחוב יפו 44 ממשפחת קוקיא, והפך אותו לבית מלון בשם "תל אביב".
ב-3 באוגוסט 1948 נאם מנחם בגין על מרפסת המלון והכריז על פירוק האצ"ל ועל הצטרפות לוחמיו לצה"ל. מלבד מנחם בגין, הבניין שימש כמקום לנאומים באירועים פוליטיים רבים אחרים.
ב-1958 שונה שמו למלון רון.
ב-1999 שופץ, והורחב שנית ב-2014. בהמשך שם המלון שונה ל"מלון מנורה", וכיום הוא משמש כהוסטל ואכסניה בשם "אכסניית ירושלים". ב-30 בינואר 2023 הודיעה רשת פתאל שהיא קנתה את המבנה, ושהיא תשפץ ותבנה קומות נוספות למלון.
עיצוב המבנה

המלון בנוי בסגנון ירושלמי מסורתי, בשילוב אדריכלות מודרנית. המבנה מורכב משתי קומות כאשר רק בקומה הראשונה יש חדרים. מעליהם יש גג עם נוף עד לשוק מחנה יהודה.
הערות שוליים

1 2 3 4  מרחיבים את "מלון רון" ההיסטורי במרכז העיר באתר ירושלים נט
1 2 3 4  אושרה הרחבת "מלון רון" ההיסטורי באתר כל הזמן
↑  סיור ברחוב יפו – מבניין ג'נרלי לצומת האיקסים, בניין "מלון רון" – יפו 44
↑  רחוב יפו 44 מלון תל אביב – רון, באתר מלון בכל מקום
↑  מרכז המבקרים – בית קוקיה באתר חמשושלים
↑  נווית זומר, עם בריכה על הגג: כך ייראה המלון היוקרתי שייבנה בכיכר ציון בירושלים, באתר ynet, 30 בינואר 2023
ערך זה הוא קצרמרבנושא אדריכלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עמית אפשטיין

| --- | --- |

 לידה:  14 בספטמבר 1987 (בן 37) פתח תקווה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין 
 https://www.amitepshtein.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
עמית אפשטיין (נולד ב-14 בספטמבר 1987) הוא במאי, תסריטאי ושחקן ישראלי.
ביוגרפיה

אפשטיין נולד בפתח תקווה וגדל במושב עין עירון, הבן השני מתוך חמישה אחים. אביו עסק ברובוטיקה ואמו בחינוך מיוחד ובהמשך פתחו יחד חוות סוסים לרכיבה מקצועית.
בוגר הסטודיו למשחק מיסודו של יורם לוינשטיין 2013 במהלך לימודיו בסטודיו זכה במגוון מלגות הצטיינות: אהלה הלוי, קרן שרת, שוש אביגל, קרן התרבות אמריקה-ישראל, פרס השחקן הראשי הטוב ביותר בפסטיבל ITESL הבינלאומי בוורשה.
עם סיום לימודי החל לשחק בתיאטרון באר שבע ובתיאטרון הבימה ואף היה מועמד לפרס השחקן המבטיח בפרס התיאטרון הישראלי לשנת 2014.
בשנת 2015 החל עמית לעסוק בבימוי תיאטרון, ההפקות הראשונות שלו היו "אלוהי הקטל" ו"פרימדונה" (אשר זכתה בפרס ההצגה הטובה ביותר בפסטיבל הבינלאומי בבניה-לוקה) שתיהן בהפקת הסטודיו למשחק מיסודו של יורם לוינשטיין. באותה שנה השתתף בתפקיד הראשי בסרט "אנתרקס" בבימויו של שי שרף.
בשנת 2016 כתב ביחד עם ארז דריגס עיבוד בימתי לספרו של ירמי פינקוס "בזעיר אנפין" אשר עלה בתיאטרון גשר בכיכובה של רבקה מיכאלי. בהמשך אותה השנה החל לעבוד כעוזר במאי של חנוך רוזן בהפקת הסרט ומופע הפסטיגל. באותה השנה כתב את סדרת הרשת "מסיבת כיתה" לוואלה, ובהמשך זכה המחזמר "גולדי חזיות", אשר מבוסס על סיפור קצר מאת אפשטיין, בפרס המחזמר הטוב ביותר והמוזיקה הטובה ביותר, בחג המחזמר בהפקת פסטיבל בת ים.
בשנת 2017 החל לביים בתיאטרון הרפרטוארי, ההפקה הראשונה בבימויו הייתה "השיטה" בתרגומו של תום אבני ובהפקת תיאטרון באר שבע. באותה השנה רכש שיטות בימוי שונות: לאבאן-יאט, סטניסלבסקי, ושיעורים פרטיים עם הבמאי גדי רול.
בשנת 2018 החל לביים מופעים מוזיקליים, הפרויקט הראשון שלו היה מופע הענק של סטטיק ובן-אל תבורי בהיכל מנורה. בהמשך השנה ביים את ההצגה "04:12" בתיאטרון באר שבע בכיכובם של קרן צור ומולי שולמן.
בשנת 2019 החל לביים ראשונה לטלוויזיה כאשר שימש כבמאי מופע בהפקת "הכוכב הבא" של טדי הפקות וערוץ 12. ביים לראשונה בתיאטרון גשר את המחזה "רווקים ורווקות" מאת חנוך לוין שזכה לביקורות נלהבות.
במרץ 2020 עם פרוץ מגפת הקורונה עמית ניהל קריאטיבית את המהלך הדיגיטלי של סולן הפקות לדיגיטציה של מופע הפסטיגל ובכך הקימו אתר אינטראקטיבי לילדים ולנוער ששידר תוכן מקורי במשך 40 יום וזכה למאות אלפי צפיות ביום. ביים את המופע הדיגיטלי MARINA NIGHT של הזמרת מארינה מקסימיליאן בולמין ששודר לייב בסטירמינג. באותה השנה יזם את הפרויקט "100 שחקנים - תיאטרון בין האוזניים" המפיק קריאות מבוימות ומקלטות למחזות שייקספירים בשימוש עם טכנולוגיה ייחודית המדמה סאונד ב-8 ממדים.
ב-2022 ביים, על פי יבגני אריה את ההצגה "רוזנקרנץ וגילדנשטרן מתים" בתיאטרון גשר. ביים בתיאטרון גשר את ההצגות ״האבות והאמהות״ מאת מאיר שלו ו״פו הדב״ מאת רועי חן על פי א.א מילן.
בשנת 2023 ביים לראשונה מחוץ לישראל את המופע TWB בתיאטרון האמירויות בדובאי, ואת ההצגה ״ווייצק״ מאת גיאורג בוכנר בתיאטרון TFN בהלדסהיים, גרמניה.
פרסים

פרס קיפוד הזהב על ההצגה הרפרטוארית הטובה ביותר לשנת 2022 (רוזנקרנץ וגילדנשטרן מתים, תיאטרון גשר)
מלגת הצטיינות על בימוי ההצגה ״רוזנקרנץ וגילדנשטרן מתים״, תיאטרון גשר.
פרס הבימוי על ההצגה ״פרימדונה״ הפסטיבל הבינלאומי לתיאטרון בבניה לוקה.
פרס השחקן הטוב ביותר פסטיבל itsel ורשה, פולין.
תפקידים > משחק

| הפקה | תפקיד | מפיק | שנה |
| --- | --- | --- | --- |
| הנאהבים והנעימים | שחקן - עזריאל | סטודיו למשחק מיסודו של יורם לוינשטיין | 2013 |
| הכיתה המעופפת | שחקן - מרטין | סטודיו למשחק מיסודו של יורם לוינשטיין ותיאטרון המדיטק | 2013 |
| האישה מן הים | שחקן - ואנגל | סטודיו למשחק מיסודו של יורם לוינשטיין | 2013 |
| מופע האימים של רוקי | שחקן - רוקי | סטודיו למשחק מיסודו של יורם לוינשטיין | 2013 |
| רק אתמול נולד | שחקן | תיאטרון באר שבע | 2014 |
| פיאף | שחקן | תיאטרון באר שבע | 2014 |
| זרעים של שתיקה | שחקן - ידין | תיאטרון הבימה | 2014 |
| רומיאו ויוליה | שחקן - פאריס | תיאטרון באר שבע | 2015 |
| מחוברים | שחקן | תיאטרון מופע | 2015 |
| הגיבן מנוטרדאם | שחקן | תיאטרון באר שבע | 2015 |
| משחקים בחצר אחורית | שחקן | תיאטרון אורנה פורת | 2015 |
| אדיסון | שחקן | תיאטרון אורנה פורת | 2015 |
תפקידים > יוצר

| הפקה | תפקיד | מפיק | שנה |
| --- | --- | --- | --- |
| אלוהי הקטל | במאי | סטודיו למשחק מיסודו של יורם לוינשטיין | 2015 |
| פרימדונה | במאי | סטודיו למשחק מיסודו של יורם לוינשטיין | 2016 |
| היסקול פסטיגל 2 | עוזר במאי | סולן הפקות | 2016 |
| בזעיר אנפין | מחזאי | תיאטרון גשר | 2016 |
| מסיבת כיתה | תסריטאי | וואלה | 2016 |
| סטורי של פסטיגל | במאי שותף | סולן הפקות ו-NMC יונייטד | 2017 |
| פריסטייל פסטיגל | במאי שותף | סולן הפקות ו-NMC יונייטד | 2018 |
| המופע של סטטיק ובנאל | במאי | זאפה וגאגא גרופ | 2018 |
| מופע הקיץ של הוט | במאי | הוט | 2018 |
| 04:12 | במאי | תיאטרון באר שבע | 2018 |
| הכוכב הבא | במאי מופע | טדי הפקות | 2019 |
| פלי פסטיגל | מנהל קריאטיב | סולן הפקות ו-NMC יונייטד | 2019 |
| רווקים ורווקות | במאי | תיאטרון גשר | 2019 |
| 100 שחקנים | יזם |  | 2020 |
| מיי פסטיגל | מנהל קריאטיב | סולן הפקות ו-NMC יונייטד | 2020 |
| אלי | במאי | תיאטרון אורנה פורת | 2021 |
| מעגל הגיר הקווקזי | במאי | סטודיו ניסן נתיב | 2021 |
| החייל הרזה | במאי | סטודיו יורם לוינשטיין | 2021 |
| פסטיבל מקסימילאן | במאי | האנגר 11 | 2022 |
| TWB | במאי | תיאטרון אורנה פורט | 2022 |
| כנס השפה העברית | במאי | היכל התרבות ראשון לציון | 2022 |
| רוזנקרנץ וגילדנשטרן מתים | במאי (ע"פ יבגני אריה) | תיאטרון גשר | 2022 |
| כולם רוצים לחיות | במאי | סטודיו ניסן נתיב | 2022 |
| האבות והאמהות | במאי | תיאטרון גשר | 2023 |
| וויצק | במאי | TFN | 2023 |
| פר נינט | במאי | תיאטרון אחד העם | 2023 |
| פו הדב | במאי | תיאטרון גשר | 2024 |
| ג׳ולי | במאי | תיאטרון הבימה | 2024 |
הערות שוליים

↑   מיכאל הנדלזלץ, "רק אתמול נולדה": נולדה מזמן ובכל זאת צעירה ברוחה, באתר הארץ, 25 בנובמבר 2013
↑  אלוהי הקטל - הסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין, באתר הארץ, בארכיון האינטרנט
↑  השיטה - תיאטרון באר שבע, באתר הארץ, בארכיון האינטרנט
↑  דנה שחף וטל אורן, הצגות לצפייה ישירה: 10 תיאטראות עם שירותי סטרימינג לימי הקורונה, באתר הארץ, 20 במרץ 2020
↑  מאיה נחום שחל, מקבת באוזניות: זה מה שיוצר התסכול מסגירת התיאטרון, באתר כלכליסט, 16 באוגוסט 2020
↑  גשר בין העבר לעתיד, באתר מרתה יודעת, ‏13 באוגוסט 2022
↑  שגיא בן נון‏, "מספיק לצעוק, תנו למתים לחיות": היצירה האחרונה של מאיר שלו נחשפת, באתר וואלה, 11 במאי 2023
1 2  marthayodaat, טקס קיפוד הזהב לשנת 2022: הפרינג' חוגג את עוצמתו, באתר מרתה יודעת, ‏19 בנובמבר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007346665805171  VIAF: 119149841864602840094   WorldCat (עם VIAF): 119149841864602840094
תאגיד סטטוטורי

תאגיד סְטָטוּטוֹרִי (או תאגיד חָקוּק) הוא ישות משפטית אוטונומית למחצה אשר פועלת מתוקף חוק ויכולה להחזיק בסמכויות חקיקתיות, ביצועיות ושיפוטיות. לעיתים מוקם גוף סטטוטורי ביוזמת חקיקה ממשלתית בכנסת, ולעיתים זהו גוף פרטי שמקבל סמכויות בחוק. המונח "סטטוטורי" פירושו "על פי החוק".
בעולם

תאגידים סטטוטורים משמשים בדרך כלל במדינות המנוהלות על ידי הסגנון הבריטי של דמוקרטיה פרלמנטרית כגון הממלכה המאוחדת ומדינות חבר העמים הבריטי, כגון: אוסטרליה, קנדה, הודו וניו זילנד.
בישראל

מטרת תאגידים סטטוטוריים היא להוות אוטונומיה חוקית מקצועית וביצועית בתחום מסוים אשר לרשויות השלטון אין את המשאבים המקצועיים (לדוגמה: במכון התקנים) או בתחום בו יש צורך באוטונומיה פוליטית (לדוגמה: לשכת עורכי הדין או בנק ישראל) ואין יכולת להעניק לגוף סמכויות על ידי תיאגוד (פרטי או ציבורי).
על מנת להעניק לגופים אלה את הסמכויות הנדרשות להם למלא את ייעודם ומאידך לתחום סמכויות אלה לייעודם המקורי בלבד, נדרשת חקיקה. ההליכים המנהליים והפרלמנטריים שקודמים לחקיקתו של החוק המקים את התאגיד הסטטוטורי הם למעשה הליכי הייזום שלו. משום כך, לתאגיד סטטוטורי אין "בעלים". החוק דואג לפרט את זהותם של הגוף או האישיות המוסמכים למנות את הנהלתו, שברוב המקרים הם הממשלה או השר הממונה על הענף.
לעיתים, תאגיד סטטוטורי הופך לחברה בע"מ, כך לדוגמה חברת דואר ישראל החליפה את רשות הדואר שהייתה תאגיד סטטוטורי.
ראו גם

חברה ממשלתית
הערות שוליים

↑  מילים ומונחים חדשים (סיוון תשע"ט, יוני 2019), באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏17 ביוני 2019
↑  שירה קדרי-עובדיה, איך אומרים לגליזציה בעברית? האקדמיה ללשון אישרה 1,400 מונחים משפטיים חדשים, באתר הארץ, 18 ביוני 2019
↑  הדרה בר-מור, דיני תאגידים - כרך א', האוניברסיטה הפתוחה, 2007
↑  ערן גבאי, חברת דואר ישראל תחליף את רשות הדואר; תצמצם 450 משרות בתוך שלוש שנים, באתר הארץ, 7 בדצמבר 2005
מוחמד חלמי

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  25 ביולי 1901 ח'רטום, סודאן 
 פטירה:  10 בינואר 1982 (בגיל 80) ברלין, גרמניה המזרחית 
 מקום קבורה:  בית הקברות הירשטראסה 
 מדינה:  מצרים 
 מקצוע:  רופא 
 מידע חסיד אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסיד אומות העולם (12 במרץ 2013) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  מוחמד חלמי
 
מוחמד חלמי (בערבית: محمد حلمي; בגרמנית: Mohamed Helmy; נודע בכינוי "מוד הלמי"; 25 ביולי 1901, ח'רטום – 10 בינואר 1982, ברלין) היה רופא מצרי שחי בברלין בימי השואה, הסתיר בביתו אישה יהודייה, ובכך הציל אותה מהנאצים. על פועלו זה, הוענק לו אות ההוקרה "חסיד אומות העולם" והוא הערבי היחיד שקיבל אות זה.
ביוגרפיה

בשנת 1922 החל חלמי לימודי רפואה בברלין. לאחר תום לימודיו וקבלת תואר הדוקטור לרפואה היה אסיסטנט במכון על שם רוברט קוך בברלין וזכה להכרה רבה מצד מנחיו. בתקופה הנאצית (1945-1933), העובדה שלא היה ממוצא ארי הייתה לו למכשול בקידומו המקצועי. מוצאו ועמדתו הביקורתית הגלויה כלפי ראשי המשטר הנאצי הגיעו גם לאוזנם של אנשי הגסטפו, וב־1937 הוא פוטר מבית החולים, נאסרה עליו עבודה בבית חולים ציבורי כלשהו ואף נאסר עליו להינשא לארוסתו הגרמנייה. ב־1939 נעצר חלמי עם אזרחים מצרים נוספים, אך שוחרר לאחר כשנה בשל בעיות בריאותיות. ד"ר חלמי ופרידה שטורמן, אישה גרמנייה מקומית, פעלו יחד בגרמניה הנאצית במטרה להציל משפחה יהודית במהלך השואה. ד"ר חלמי הוא המצרי הראשון המוכר כחסיד אומות העולם.
ביוגרפיה > פעילותו בתקופת השואה להצלת יהודים

סמוך לפרוץ מלחמת העולם השנייה (1939) נאסר ד"ר חלמי עקב אזרחותו הזרה, אך שוחרר לאחר תקופה קצרה. עם תחילתו של גירוש היהודים מברלין, בסוף שנת 1941, הסתיר חלמי את אנה בורוס ידידתו. הוא המשיך להסתירה עד תום המלחמה, גם בתקופות שנחקר על ידי המשטרה עקב התבטאויות ביקורתיות כלפי המשטר. חלמי סיפק מחבוא וסיוע חומרי גם לחלק מבני משפחתה של בורוס, לבדו ובסיוע של ידידה. מתוך עדותה של אנה בורוס ליד ושם, חלמי הסתיר אותה בבקתתו בברלין ממרץ 1942 עד לסיום הקרבות. משנת 1942 לא היה לה קשר לעולם החיצון. ד"ר חלמי היה הרופא שלה והצליח להתחמק מכל חקירות הגסטפו. בעיתות סכנה שיכן אותה חלמי אצל מכרים, שם שהתה כמה ימים במסווה של אחייניתו מדרזדן. לאחר חלוף הסכנה חזרה לבקתתו.
ביוגרפיה > לאחר המלחמה

לאחר המלחמה נשאר חלמי בברלין, והתגורר בה עד מותו. הוא נישא לארוסתו הגרמנייה, אנני ארנסט (אמי חלמי לאחר נישואיהם). אנה בורוס ובני משפחתה היגרו לאחר המלחמה לארצות הברית, אך מעולם לא שכחו את מציליהם. בשנות ה־50 ובתחילת שנות ה־60 הם שלחו מכתבי תודה חמים לסנאט של ברלין על פועלם של מציליהם. מכתבים אלו נמצאו בארכיון בברלין ונמסרו למחלקת חסידי אומות העולם ביד ושם.
הכרה והנצחה

בשנת 2013 הכיר יד ושם בד"ר חלמי כחסיד אומות העולם, והחל לתור אחר קרובי משפחתו כדי לכבדם בטקס ולהעניק להם את תעודת הכבוד ומדליית חסיד אומות העולם. בעזרת היסטוריונית גרמנייה אותרו קרובי משפחתו במצרים, אך הם סירבו לקבל את האות מידי ישראל.
סיפור ההצלה של אנה בורוס בידי ד"ר מוחמד חלמי תועד על ידי הבמאית והמפיקה הישראלית טליה פינקל בסרט תיעודי בשם מוחמד ואנה - האומץ להציל, שהוקרן במוצאי יום השואה תשע"ז (2017) בערוץ הראשון. בסרט משולבים תמונות וקטעי ארכיון נדירים שנמצאו בארכיונים בברלין. תוך כדי יצירת הסרט, איתרה פינקל את ד"ר נאסר קוטבי, רופא מצרי קשיש החי במצרים והוא בן אחיינו של חלמי. בתיווכה הוא ניאות לקבל את התעודה. באוקטובר 2017 הוענקו לו התעודה ומדליית חסיד אומות העולם בטקס במשרד החוץ הגרמני בברלין, בנוכחות שגריר ישראל וקונסול מצרים בגרמניה, וכן בנוכחותה של קרלה גרינשפן, בתה של אנה בורוס. פינקל תיעדה את המפגש בין קוטבי לבין בתה של אנה בורוס כבסיס לסרט אנה והרופא המצרי, ששודר בתאגיד השידור כאן 11 לרגל יום השואה הבינלאומי ב־2023.
ב-25 ביולי 2023 בחרו בגוגל לציין את יום הולדתו של חלמי. באותו יום שונה סמליל דף הבית של מנוע החיפוש בישראל וכן בגרמניה, בממלכה המאוחדת, באיסלנד ובקובה, לדודל שעוצב בידי המעצבת הישראלית-גרמנית נועה שניר.
ראו גם

הצלה של יהודים על ידי מוסלמים בתקופת השואה
הערות שוליים

1 2 3 4  הסבר על ה"דודל" (שרבוט גוגל) שפרסמה גוגל לציון יום הולדתו של ד"ר מוד חלמי, באתר מנוע החיפוש "גוגל" (באנגלית)
↑  Jacky Hugi, המצרי שסיכן את חייו כדי להציל יהודים בשואה, באתר Al-Monitor, ‏2013-10-16
↑  אריאל פייגלין, "אנה והרופא המצרי": חסיד אומות העולם הערבי הראשון - והאחרון, באתר ערוץ 7, 26 בינואר 2023
↑  עופר אדרת, משפחת חסיד אומות העולם הערבי הראשון מסרבת לקבל את התואר, באתר הארץ, 20 באוקטובר 2013
↑  פינקל טליה (בימוי) (2017). מוחמד ואנה - האומץ להציל.
↑   עופר אדרת, משפחתו של חסיד אומות העולם הערבי הראשון הסכימה לקבל תעודה מיד ושם, באתר הארץ, 22 באוקטובר 2017
↑  Israel honours first recognised Arab Holocaust saviour
↑   כאן דוקו | אנה והרופא המצרי - סרט מיוחד ליום השואה הבין-לאומי, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 54:44)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007399669705171  GND: 125501048  ISNI: 0000 0000 1861 4669  LCCN: n2014188590  NTA: 421358947  SUDOC: 260111686  VIAF: 310715687   WorldCat (עם VIAF): 310715687 
קברם של בני הזוג חלמי בברלין
כולל ורשה

סמל קופת הכולל בראשית המאה ה-21
מבנה כולל פולין בכיכר השבת בירושלים.
כולל ורשה (גם ורשא או ורשה), נקרא גם כולל פולין, הוא כולל אשכנזי ביישוב הישן אשר הקימו עולים מפולין שבאימפריה הרוסית.
תולדותיו

התמיכה ביישוב היהודי בארץ ישראל מילאה תפקיד נכבד בפעילות הציבורית ביהדות ורשה. משנת 1821 התקיים בה גוף מרכזי לאיסוף כספים לטובת "עניי ארץ ישראל". קופות התרמה לארץ ישראל נמצאו כמעט בכל בתי הכנסת. עם התגברות תנועת העלייה של יהודי פולין לארץ ישראל, נוסדה בוורשה הקופה המיוחדת בשם "כולל פולין", בתמיכתם של אדמו"רים ורבנים מפורסמים בפולין ומחוצה לה ובראשם רבי משה מלעלוב אשר אף עלה והתיישב בירושלים בשלהי שנת 1850.