stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צ'ד אוונס
קריירת המועדונים

אוונס החל לשחק כדורגל בעיר הולדתו רהייל, וזוהה על ידי צייד הכישרונות ג'ון רירדון. בילדותו הוא שיחק מספר שנים, במהלכן הבקיע שערים רבים, במחלקת הנוער של צ'סטר סיטי, לפני שזו נסגרה. אוונס שיחק עבור קבוצת "מוס וואליי רוברס" והוביל אותה בטורנירי קיץ רבים בצפון מערב אנגליה. בשנת 2002, לאחר סגירת מחלקת הנוער של צ'סטר סיטי, המועדון מנצ'סטר סיטי החתים אותו בעצתו של רירדון.
בעונת 2006/07, שיחק אוונס בקבוצת הנוער של מנצ'סטר סיטי, וכבש עבורה 16 שערים ב-23 משחקים בהם פתח בהרכב בפרמייר ליג הנוער, ובנוסף כבש שישה שערים ב-10 משחקים בהם פתח בהרכב בפרמייר ליג המילואים.
בספטמבר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של מנצ'סטר סיטי, כאשר עלה מהספסל בניצחון קבוצתו 0–1 על נוריץ' סיטי במסגרת גביע הפוטבול ליג. לאחר מכן החל לשחק כחלוץ עבור קבוצת המילואים של המועדון והצטיין במדיה רבות, כולל כיבוש שלושער במשחק מול סנדרלנד.
ב-21 בנובמבר 2007, אוונס עבר בהשאלה לנוריץ' סיטי עד ל-1 בינואר 2008. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנוריץ' שבוע לאחר מכן, כאשר עלה כמחליף בניצחון 1–3 על בלקפול. ב-4 בדצמבר 2007 הוא הבקיע את שערו הראשון עבור הקבוצה, בניצחון 1–2 על פליימות' ארגייל. בינואר 2008 חזר למנצ'סטר סיטי מההשאלה, אך לאחר משא ומתן מתמשך בין הנהלות שני המועדונים, הוחלט כי אוונס יישאר בנוריץ' סיטי עד לסיום עונת 2007/08. אוונס סיים את העונה עם כמות מכובדת של 10 שערים לזכות הקבוצה, שנאבקה על הישארותה בצ'מפיונשיפ.
בקיץ 2008 אוונס חזר למנצ'סטר סיטי. ב-18 באוגוסט 2008, אוונס ערך את הופעת הבכורה שלו עבור הסיטי בפרמייר ליג, כאשר נכנס כמחליף במקום ואלרי בוז'ינוב מול אסטון וילה. את שערו הראשון במדי הקבוצה בניצחון 0–6 על פורטסמות' ב-21 בספטמבר. הוא שיחק 16 פעמים עד לסיום עונת 2008/09.
לאחר עונה זו עבר לשפילד יונייטד מליגת המשנה תמורת 3 מיליון לירות שטרלינג. בסוף עונת 2011/2012 שוחרר מהקבוצה, בעקבות הרשעתו באונס בבית המשפט.
ביוני 2016 חתם לראשונה על חוזה מאז ביטל בית המשפט את תוצאות משפטו וקבע משפט חוזר. הוא חתם בשורות צ'סטרפילד מהפוטבול ליג הראשונה, על ידי מאמנו לשעבר בשפילד, דני וילסון.
קריירה בינלאומית

אוונס שיחק לראשונה בנבחרת ויילס עד גיל 21 בשנת 2006. מאז הפך לחבר קבוע בסגל הנבחרת הצעירה, וב-20 בנובמבר 2007 אף כבש שלושער במשחק מול נבחרת צרפת עד גיל 21. הוא היה לשחקן הרביעי שמבקיע שלושער עבור נבחרת זו, אחרי ג'ון הארטסון, קרייג דייוויס ולי ג'ונס.
אוונס ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הלאומית של ויילס ב-28 במאי 2008, ואף הבקיע את שער הניצחון של ויילס מול איסלנד. מאז הוא נכלל בקביעות בסגל הנבחרת של המאמן ג'ון טושאק.
צ'גלד

צ'גלד (בהונגרית: Csegöld) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
יהודי צ'גלד

יהודים חיו בצ'גלד בתקופות זמן שונות. הקהילה במקום קיבלה את שירותי הדת משנת 1885 מקהילת צ'נגר.
באפריל 1944 נלקחו יהודי צ'גלד יחד עם יהודי המחוז למחנה ההשמדה אושוויץ.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 10 | 777 |
| 1910 | 15 |  |
| 1920 | 17 |  |
| 1930 | 21 |  |
| 1941 | 10 | 1,187 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  קהילת צ'נגר בפנקס הקהילות הונגריה
↑  תיעוד יהודי צ'גלד שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת פהרגיארמט |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פהרגיארמט • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • הרמאנסג • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טיוודר • טוניוגמטולץ' • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • אוסקה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן |  |
צוואת אברהם

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 שפת המקור:  עברית 
 תורגם לשפות:  יוונית קוינה, סלאבית, רומנית, אתיופית, קופטית בוהירית, ערבית
 סוגה:  ספרות דתית, פסאודואפיגרפיה 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  המאה ה־1? 
 
צוואת אברהם הוא אחד מן הספרים החיצוניים, המתאר את צוואתו האחרונה של אברהם אבינו, אחד משלושת אבות האומה. כמו יתר הספרים החיצוניים, הוא לא נתקבל על ידי חכמי היהדות לאורך הדורות, ועל כן כמעט ואבד. כפי הנראה, נכתב הספר בידי יהודים פרושים או איסיים - כת נזירים שחיה במדבר יהודה. הספר נכתב בשפה העברית, אך לא שרד אלא בתרגום יווני וחבשי.
הספר אינו כלול באסופת הספרים החיצוניים של אברהם כהנא.
תוכן הספר

הספר מספר על יומו האחרון של אברהם ומציג בצורה פואטית את אברהם הצדיק הנאבק מצד אחד נגד גזרת המוות, ומצד שני נהנה, בעודו בחיים, מהזכות לחזות בעולם כולו.
אלוהים שולח אל אברהם הזקן את המלאך מיכאל כדי שיכין אותו לקראת המוות המתקרב. מיכאל מגיע אל אברהם בדמותו של הלך ומתקבל על ידי אברהם בהכנסת האורחים הידועה שלו. בדרכם, שומע אברהם, שידע להבין את שפת העצים, את שירו של האשל (אשר לו 331 ענפים, כמנין השם "אשל" בגימטריה - מה שמעיד על היכרות של המחבר עם עברית) השר על אסון מתקרב.
דמעות ממלאות את עיני אברהם כשהוא רוחץ את רגליו של המלאך מיכאל, ומיכאל בוכה עמו. דמעותיו של מיכאל הופכות לפנינים ואברהם ממהר להסתירן תחת מעילו.
בשעת בין הערביים, השעה בה שרים מלאכי השרת בשבחו של האל, מיכאל יוצא מבית אברהם לזמן מה. מיכאל אינו רוצה לבצע את המטלה שהוטלה עליו, מאחר שאין צדיק כאברהם בכל העולם כולו. אלוהים מבטיח למיכאל כי ישלח ליצחק חלום נבואי בו יבשר לו על מות אביו הקרב ובא. עוד בעיה מתעוררת - כיצד יוכל מיכאל, יצור שמיימי שכמותו לסעוד את ליבו אצל אברהם מכניס האורחים. אלוהים מבטיח למלאך כי ישלח אליו, בשבתו לשולחן, "רוח מאכלת" שתגרום לכך שיחזה כמי שסועד את ליבו.
מיד לאחר חצות, חולם יצחק על מות אביו. האב ובנו בוכים יחדיו.
צ'גלה

צ'גלה (בהונגרית: Csögle) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו כפרים רבים באירופה גם בצ'גלה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 779 תושבים, ובשנת 2019 רק 562 תושבים.
יהודי צ'גלה

בצ'גלה חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 95 |  |
| 1880 | 141 | 1,315 |
| 1910 | 29 |  |
| 1920 | 22 |  |
| 1930 | 23 |  |
| 1941 | 21 | 1,235 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת דווצ'ר |
| --- | --- | --- |
| יישובים | דווצ'ר • אדוריאנהאזה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • אגראליה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה • ויד • טישקוואר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564873905171  LCCN: n85357874  VIAF: 151347245   WorldCat (עם VIAF): 151347245 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צדיקין (לבנון)

| --- | --- |
 מדינה:  לבנון לבנון
 מחוז:  דרום לבנון
 נפה:  צור
 קואורדינטות:  33°11′24″N 35°18′37″E﻿ / ﻿33.19°N 35.31027778°E﻿ / 33.19; 35.31027778 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןצדיקין(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןצדיקין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
צדיקין (בערבית: صديقين, נהגה ס'ידיקין), לעיתים ס'דיקין או סדיקין, היא עיירה קטנה בדרום לבנון, המשתייכת לנפת צור, מחוז דרום לבנון. העיירה ממוקמת 2 ק"מ דרומית לקאנא, ליד הכביש הראשי לתבנין, 12 ק"מ צפונית לגבול ישראל–לבנון.
היסטוריה > התקופה העות'מאנית

צדיקין נזכרת ברישומי המס העות'מאניים של שנת 1596 כחלק מנפת תבנין במחוז צפת, ונמנתה בה אוכלוסייה של 46 בתי אב, כולם מוסלמים. תושבי הכפר שילמו שיעור מס קבוע של 25% על מוצרים חקלאיים, כגון חיטה, שעורה, גידולי קיץ, עצי פרי, עיזים וכוורות, בנוסף להכנסות מזדמנות; סך הכל 10,752 אקצ'ה.
בשנת 1875, חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן ביקר במקום וכתב: "כאן ראיתי כמה גתות עתיקות חצובות בסלע ושרידי בניין שפיארו לפנים עמודים ודומה שהיה בית-כנסת בימי קדם. אכן הוא היה מכוון מדרום לצפון, ככיוון הרגיל של בתי-הכנסת הקדומים בארץ-ישראל [...]".
בשנת 1881, צדיקין נסקרה במסגרת "סקר ארץ ישראל המערבית" של הקרן לחקר ארץ ישראל. הסוקרים כתבו כי הכפר "בנוי מאבן, ויש בו הרבה בתים הרוסים; חיים בו כ-150 מתואלים; הוא מוקף בתאנים, גנים ואדמה פורייה המתאימה לחקלאות. מקור המים בכפר מבורות מים וממעיין עין אל תוזה". עוד הם ציינו: "יש שרידים של אתר נוצרי קדום בכפר הזה; כמה אבנים מסותתות ועליהן צלבים מפוזרות באתר; יש גם בורות מים חצובים, קברים, בתי בד וגתות. האתר הקדום שכן לצפונו של הכפר בן-זמננו".
היסטוריה > לבנון

במאי 1988, במסגרת המאבק בין שתי המיליציות השיעיות אמל וחזבאללה, תקפו כוחות של אמל את כוחות חזבאללה בצדיקין. לאחר שלושה ימי לחימה, בהם נהרגו כחמישים איש, הצליחו לוחמי אמל לכבוש את העיירה. באותה העת היה זה המעוז האחרון של חזבאללה בדרום לבנון.
בנובמבר 2011 אירע פיצוץ במחסן תחמושת של חזבאללה בחורשה סמוך לעיירה.
ב-19 במאי 2021, במהלך מבצע שומר החומות, שוגרו מצדיקין ארבע רקטות אל עבר צפון הארץ. כיפת ברזל יירטה רקטה אחת, אחרת נפלה בשטח פתוח ושתיים נוספות נפלו בים. צה"ל השיב באש תותחים לכיוון מקור הירי, ככל הנראה בפאתי צדיקין.
הערות שוליים

↑  Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 179
↑  Note that Rhode, 1979, p. 6 (אורכב 10.10.2016 בארכיון Wayback Machine) writes that the register that Hütteroth and Abdulfattah studied was not from 1595/6, but from 1548/9
↑  ויקטור גרן, תרגום: חיים בן־עמרם, תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ ישראל, כרך ז': הגליל (ב), ירושלים: יד יצחק בן־צבי, תשמ"ז, עמ' 216
↑  Conder and Kitchener, 1881, SWP I, p. 94. תרגום חופשי לעברית
↑  Conder and Kitchener, 1881, SWP I, p. 138. תרגום חופשי לעברית
↑  Hirst, David (2010) Beware of Small States. Lebanon, battleground of the Middle East. Faber and Faber. ISBN 978-0-571-23741-8 p.235
↑  רועי נחמיאס ודודי כהן, דיווח בלבנון: פיצוץ במחסן נשק של חיזבאללה, באתר ynet, 23 בנובמבר 2011
↑  "Four rockets launched from Lebanon to Israel, Lebanese security sources". Reuters. 2021-05-19. נבדק ב-2021-05-19.
↑  אזעקות בקריות ובעכו, רקטות התפוצצו באשדוד ללא נפגעים | עדכונים שוטפים, באתר ynet, 19 במאי 2021
↑  Gross, Judah Ari (2021-05-19). "Israeli military firing at source of rocket attacks in Lebanon". www.timesofisrael.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-05-19.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
פרה חולבת

ערך זה עוסק בכינוי למיזם בעל זרם קבוע של הכנסה עם מעט תחזוקה. אם התכוונתם לפרה המשמשת להפקת חלב, ראו .
אייפוד למכירה בסבן אילבן ביפן. 48% מההכנסות של אפל ברבעון הראשון של 2007 היו ממכירות אייפודים.
בז'רגון העסקי, פָּרָה חוֹלֶבֶת או פרת מזומנים הוא מיזם שמייצר תשואה קבועה של הכנסות העולה בהרבה על ההוצאה הנדרשת לקיומו. עסקים רבים מנסים ליצור או לרכוש מיזמים כאלה, מכיוון שהם יכולים לשמש להגברת ההכנסה הכוללת של החברה ולתמוך במאמצים פחות רווחיים.
המונח פרה חולבת הוא מטפורה לפרה חולבת המשמשת בחווה לייצור חלב.
פרות חולבות הן מוצרים או שירותים שהשיגו מעמד של מוביל שוק, מספקים תזרימי מזומנים חיוביים ותשואה על הנכסים העולה על קצב הצמיחה בשוק. הרעיון הוא שמוצרים כאלה מייצרים רווחים גם הרבה אחרי שההשקעה הראשונית הוחזרה. על ידי יצירת זרמי הכנסה קבועים, פרות חולבות עוזרות לממן את הצמיחה הכוללת של החברה, וההשפעות החיוביות שלהן זולגות ליחידות עסקיות אחרות שלא קשורות באופן ישיר למוצר. יתר על כן, חברות יכולות להשתמש בהן כמנוף פיננסי להרחבות עתידיות, שכן המלווים מוכנים יותר להלוות כסף בידיעה שהחוב יוחזר.
פרות חולבות משמשות גם לרכישת מניות שכבר נמצאות בשוק או להגדיל את הדיבידנדים המשולמים לבעלי המניות. פרות חולבות בדרך כלל מניבות רווחים במשך שנים, עד שטכנולוגיה חדשה או העדפות שוק משתנות הופכות אותם למיושנים.
חסרונות

פרות חולבות עשויות להוות חסמי כניסה לשוק של מוצרים חדשים, שכן מצטרפים צריכים להשקיע רבות על מנת להשיג את המודעות הנדרשת למותג כדי לכבוש נתח שוק משמעותי הרחק מהשחקנים הדומיננטיים. שיעור תשלום גבוה יותר של רווחים בצורה של רכישה עצמית או דיבידנד במזומן או במניות עשוי גם להגביר את הסיכון לקיצוץ עתידי בדיבידנדים ומהווה אינדיקציה לחוסר הזדמנות לצמיחה.
מכיוון שהיחידה העסקית יכולה לשמור על רווחים עם מעט תחזוקה או השקעה, פרה חולבת משמשת לפעמים גם לתיאור חברה או יחידה רווחית אך שאננה.
בספרו "דילמת החדשן" (The Innovator's Dilemma) טוען קלייטון כריסטנסן כי הקשבה לחששות של לקוחות קיימים יכולה למנוע מעסק מצליח מאוד לחדש, וכתוצאה מכך מתחרים קטנים יותר מייצרים בסופו של דבר חידושים משבשים. הסנטימנט הזה מתבטא באפוריזם העסקי "אילו הייתי שואל אנשים מה הם רוצים, הם היו אומרים סוסים מהירים יותר", אשר מיוחס בטעות להנרי פורד, מחלוצי תעשיית הרכב.
דוגמאות

מוצרים מוצלחים הנחשבים לפרות חולבות כוללים: פורד טרנזיט והטנדרים של פורד, הקורנפלקס של קלוגס, קוקה-קולה, יוטיוב של גוגל ומוצרי האייפוד והאייפון של אפל.
ראו גם

מטריצת צמיחה-נתח שוק
הערות שוליים

↑  Apple Reports First Quarter Results (אורכב 21.05.2011 בארכיון Wayback Machine), Apple Inc., 17 January 2007. Retrieved on 2007-02-17.
↑  Merriam Webster (http://www.merriam-webster.com/dictionary/milch%20cow)
↑  "Cash Cow in Marketing: Definition, Matrix & Examples". Study.com. נבדק ב-19 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Henry Ford, Innovation, and That “Faster Horse” Quote
פרש הנחושת

.
| --- | --- |

 מידע כללי
 פַּסל:  אטיין מוריס פלקונט 
 תאריך יצירה:  1768 
 טכניקה וחומרים:  ארד 
 ממדים בס"מ
 גובה:  10.4 מ' 
 נתונים על היצירה
 זרם אמנותי:  רוקוקו 
 מיקום:  כיכר הסנאט
 קואורדינטות:  59°56′12″N 30°18′08″E﻿ / ﻿59.93655556°N 30.30216944°E﻿ / 59.93655556; 30.30216944
 
פרש הברונזה או פרש הנחושת (ברוסית: Медный всадник) הוא פסלו של הצאר פיוטר הגדול המוצב בכיכר הסנאט במרכז סנקט פטרבורג.
הפסל נבנה מארד אך קיבל את שמו בעקבות שיר מפורסם של אלכסנדר פושקין. הפסל הוא אחד מסמלי העיר ולימים גם הפך לסמלם של אולפני הקולנוע "לנפילם" שממוקמים בעיר.
היסטוריה

הפסל נוצר בידי הפסל הצרפתי אטיין מוריס פלקונט שעבד עליו בין השנים 1768–1770. ראשו של פיוטר הגדול פוסל על ידי תלמידתו של פלקונט, מארי-אנה קולו. יציקת הפסל מארד הסתיימה בשנת 1778.
היה קושי למצוא את האבן שתהיה בסיס מתאים לפסל הענק. בסופו של דבר נמצאה האבן שמשקלה היה 1,600 טון. בשל משקלה, היה קושי רב בהעברת האבן לעיר, והעברתה נמשכה מנובמבר 1769 עד ספטמבר 1770. לאחר הבאתה בדרך היבשה לשפת המפרץ הפיני, נבנתה אונייה מיוחדת להעברתה לסנקט פטרבורג. בסופו של דבר הגיעה האבן לעיר ב-26 בספטמבר 1770. ככל הנראה זוהי האבן הגדולה ביותר שהועברה בשלמותה בידי אדם לצורך בנייה.[דרוש מקור]
בשנת 1778 התקררו עד מאוד היחסים בין יקטרינה הגדולה לבין פלקונט, והוא נאלץ לעזוב את רוסיה. עבודות בניית הפסל נמשכו ללא הדרכתו, והוא אף לא הוזמן לפתיחה הרשמית של הפסל ב-7 באוגוסט 1782.
תיאור הפסל

הפסל היה הראשון שבו מוצג צאר רוסי כשהוא רוכב על הסוס, וזאת בהתאם לעמדתו של פלקונט לפיו פיוטר הגדול הוא מדינאי ולא מצביא. הפסל מתאר את הצאר בבגדים פשוטים כדי להבליט את האדם שבמרכז הפסל.
גובהו של בסיס הפסל הוא כ-7 מטר, וגובה הפסל עצמו הוא 6 מטרים נוספים.
האבן הענקית שבבסיס הפסל מהווה סמל לקשיים הרבים שהיו לפיוטר הגדול בהגשמת רעיונותיו. רק חרבו של הצאר והזר שעל ראשו מסמלים את ניצחונותיו כמצביא צבאי.
בדיון בדבר מראה הפסל השתתפו, בנוסף ליקטרינה הגדולה, גם וולטר ודני דידרו.
על בסיס הפסל מצויה הכתובת: "יקטרינה השנייה לפיוטר הראשון, קיץ 1782" ( ПЕТРУ перьвому ЕКАТЕРИНА вторая лѣта 1782). המשפט מרמז על המשכיות של שלטון יקטרינה לאחר סיום תקופת פיוטר הגדול.
הפסל בתרבות

הפסל הפך להיות לנושא מרכזי במספר יצירות ספרותיות. כמו כן הולחן בלט מאת ריינהולד גליאר.
בנוסף נוצרה בעיר מסורת, לפיה העיר לא תיכבש על ידי צבא זר כל הזמן שהפסל עומד על מכונו. ייתכן שזו גם הסיבה שבמלחמת העולם השנייה בזמן המצור על לנינגרד, עת שיצירות אמנות אחרות פונו מן העיר, נשאר הפסל במקומו ורק כוסה על ידי שקי חול להגנתו.
בשנת 2002 התפרסם בעברית ספר שתורגם מאנגלית בשם "פרש הברונזה" מאת פאולינה סיימונס. הספר מתאר את תקופת מלחמת העולם השנייה ואת מתקפת גרמניה הנאצית על לנינגרד. הדמות של פרש הברונזה כפי שהיא מצוטטת משירו של פושקין מהווה השראה לאירועים ולאחד מגיבורי הספר.
בשנת 2019 הופק סרט מוקומנטרי המתאר את העבודות על בניית הפרש, בשם "פרש הנחושת".
הערות שוליים

↑  הספר "פרש הברונזה" באתר "עברית"
פרשת פואבלו

אוניית הריגול האמריקאית "פואבלו" אוקטובר 1967
דיווחי מיקום של אוניית הריגול "פואבלו", זמן מקומי
מיקומה של אוניית הריגול "פואבלו" לפי גרסת צפון-קוריאה
פרשת פואבלו התרחשה ב-23 בינואר 1968, יום בו נלכדה אוניית ביון אמריקאית "פואבלו" (USS Pueblo‎ (AGER-2)) על ידי קוריאה הצפונית, בים יפן (ליד החוף המזרחי של צפון קוריאה). התקרית ארעה בזמן המלחמה הקרה ובפרט בזמן שמלחמת וייטנאם הגיעה לשיאה (מתקפת טט התרחשה שבוע לאחר מכן). בחצי האי הקוריאני הייתה שביתת נשק מאז 1953, אולם המתיחות הייתה רבה ויומיים קודם לכן פשטה יחידה צפון קוריאנית על סיאול וניסתה להרוג את נשיא קוריאה הדרומית.
משימת האוניה הייתה מעקב אלקטרוני אחר פעילות ימית של הצי הצפון קוריאני, הצי הסובייטי וציתות לתחנות המכ"ם החופיות של קוריאה הצפונית. ציידת-צוללות צפון קוריאנית התקרבה ל"פואבלו" והורתה לה לעצור, אולם האוניה האמריקאית ניסתה להתחמק או אז הצטרפו שלוש ספינות טורפדו למרדף ושני מטוסי מיג-21 חגו מעל. האוניה האמריקאית עצרה ומלחים צפון-קוריאנים עלו עליה ושבו אותה, ללא שירתה ירייה אחת. באוניה שרתו 83 אנשי צוות ואחד מהם נהרג בהתקפה.
אנשי הצוות האמריקאים הועברו למחנה שבויים, שם עונו. בעקבות משא ומתן ארוך הוחזרו לארצות הברית לאחר כאחד עשר חודשים. אולם האוניה נשארה שם ומהווה היום מוזיאון צף.
לאחר שאנשי הצוות שבו לארצות הברית עלתה השאלה האם להעמיד לדין צבאי את מפקד הספינה לויד בוצ'ר כיון שנכנע ללא קרב ולא השמדת החומר המודיעיני. לבסוף החליט מזכיר הצי שלא להעמידו לדין בנימוק כי סבל מספיק בשבי הקוריאני.
האמריקאים טענו שהאוניה שייטה במים בינלאומיים בעוד שהצפון-קוריאנים טענו, שהאוניה שהתה בתחום המים הטריטוריאליים שלהם. ה"פואבלו" הפליגה ללא סימני זיהוי והניפה את הדגל האמריקאי, רק לאחר שספינות פטרול קוריאניות התקרבו לטווח מגע והורו לה לעצור, בדומה לתקרית "ליברטי".
הצי האמריקאי עדיין מחשיב את האוניה במצבת כלי השיט הפעילים שלו.
אוניית הריגול האמריקאית "פואבלו" כמוזיאון צף, פיונגיאנג 2010
ראו גם

הפלת מטוס המודיעין האמריקאי בים יפן
הערות שוליים

↑  פואבלו באתר הצי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007450640305171  LCCN: n50065204   WorldCat (עם LCCN): n50-065204 
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צוואת קהת

צוואת קהת
צוואת קהת הוא טקסט שנמצא בין מגילות ים המלח. כתב יד תוארך פליאוגרפית לבין 10  ל- 125 לפנה"ס. הצוואה נכתבה על מיטת הדווי של קהת, כפרידה בהמשך לדברי לוי.
קהת היה בנו השני של לוי, וחי עד גיל 133. הוא היה אבי בני קהת שמונו לשאת את ארון הברית במהלך מסעם של בני ישראל במדבר. צוואת קהת מופנית לבנו עמרם בנוגע לקדושת הכתבים וההלכות שהועברו מאבותיו. על הירושה של הספרים והחוקים שניתנו מאלוהים, שהועברו מדור לדור מנח לשם, אברהם ליצחק, יצחק ליעקב, יעקב ללוי ואחר כך לקהת.
ההשפעה העיקרית של צוואת קהת היא שזהו תיעוד טקסטואלי נוסף שחושף מידע על הכוהנים, במיוחד לוי, קהת ועמרם. התורות המודגשות ביותר בצוואה זו היא החשיבות של שימור כתבים אלו באמצעות הכהונה, וכן הימנעות מהתערבות עם גורמים חיצוניים.
לקריאה נוספת

צילומי מגילת צוואת קהת באתר מגילות ים המלח של רשות העתיקות
רות ציפורי, פירוש לשוני ומילוני של צוואת קהת וחיזיון עמרם בקומראן, עבודה מחקרית, 2019.
צוואת קהת בן לוי באתר גדר פרץ
הערות שוליים

↑  Ken M. Penner, Testament of Qahat, T&T Clark Encyclopedia of Second Temple Judaism, 2019-01-01
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה ובנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פתית השלג של קוך

פתית השלג של קוך הוא פרקטל שהציג המתמטיקאי השוודי הלגה פון קוך.
תיאור

פתית השלג של קוך הידוע גם כעקומת קוך או האי של קוך הוא עקומה פרקטלית שהוצגה לראשונה באמצעות פעולות גאומטריות פשוטות, על ידי המתמטיקאי השוודי הלגה פון קוך בשנת 1904. מקור השם הוא מדמיון העקומה לפתית שלג. פתית השלג של קוך מתקבל על ידי חזרה על שתי פעולות אינסוף פעמים:
חלוקת כל קו ישר לשלושה חלקים שווי אורך.
החלפת החלק האמצעי בכל אחד מהישרים בשני חלקים השווים באורכם לחלק שהוסר היוצרים משולש שווה-צלעות עם החלק שהוסר.
את העקום המרשים הזה הגדיר לראשונה קארל ויירשטראס מבלי להיעזר בגאומטריה (חזותית) בשנת 1872, כדי להוכיח שרציפות איננה מספיקה לקיום כיוון (נגזרת). כי בגבול, העקום נשאר רציף, אורכו גדל לאינסוף ואין לו כיוון (או משיק) באף נקודה. הציור של העקום הזה מרשים כל כך עד שהאפיל על מי שהגדיר אותו לראשונה.
אם הצורה הראשונית שנתחיל ממנה היא משולש שווה-צלעות אז הצורה שתתקבל לאחר אינסוף איטרציות היא פתית השלג של קוך.
תכונות > היקף הפרקטל

בכל פעולה מוחלף שליש מהקטע בשני חלקים שאורך כל אחד מהם הוא שליש מאורך הקטע. כלומר, אורך הקו השבור שנוצר גדל בשליש מאורך הקטע המקורי, הווה אומר, אורך הקטע נהיה 4/3 מאורכו המקורי בכל פעולה. עם ביצוע  n פעולות אורך יגיע כל הקו השבור ל  \left({\frac {4}{3}}\right)^{n}, וכאשר מספר הפעולות שואף לאינסוף היקף פתית השלג של קוך גם הוא שואף לאינסוף:
 \lim _{n\to \infty }\left({\frac {4}{3}}\right)^{n}=\infty .