stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דיו קסיוס
דיו קסיוס על היהודים

חשיבות מרובה יש לדיו קסיוס לחקר ההיסטוריוגרפיה של תולדות עם ישראל. קטעים מסוימים בתיאורו מהווים את המקור הספרותי החשוב ביותר לאירועים חשובים מאוד בהיסטוריה היהודית בתקופה הרומית - הוא אחד המקורות היחידים מהם ניתן ללמוד על מרד התפוצות ומרד בר כוכבא.
דעותיו של דיו משקפות את החוג החברתי והתרבותי של הערים היווניות של אסיה הקטנה בסוף המאה ה-2 לספירה – מקומות שכבר התבססו בהם קשרים בין יוונים ויהודים. הוא אומר כי היהודים שונים משאר האנושות בכל פרט בחיים, אולם בניגוד לסופרים יוונים ולטינים שקדמו לו, הוא תופס את ההיבדלות היהודית ללא כל ממד שלילי ואינו מנסה להסביר אותה במיזנתרופיה.
מצד שני, הוא גם מציין "שהעם הזה מריר מאוד כשמביאים אותו לידי כעס", ומוסיף לכך, אם כי בנימה מכבדת, שהיהודים היו "מגזימים מאוד במסירותם לדת".
הוא מכנה בעקביות את השבת בשם "יום קרונוס" (סטורן, שבתאי), אולם בניגוד לסופרים אחרים, הוא אינו מחשיב אותה כיום צום ואינו מבלבל את היום הזה עם יום הכיפורים.
בספר 37 דיו מתאר את כיבוש ירושלים על ידי פומפיוס (בשנת 63 לפנה"ס).
לדבריו, פומפיוס פלש ל"סוריה-פלשתינה, כי תושביה החריבו את פניקיה". דיו מנצל את ההזדמנות כדי להתייחס אל תושבי הארץ היהודים ולתאר את מאפייניה העיקריים של דתם:
"יש להם גם שם נוסף שהם רכשו: הארץ נקראה יהודה, והאנשים עצמם יהודים. לא ידוע לי כיצד דבק בהם השם הזה, אך הוא תקף גם לגבי כל שאר בני האדם המאמצים את מנהגיהם, גם אם הם בני אומה זרה. הם נבדלים משאר האנושות בכל אורחות החיים כמעט, ובעיקר בעובדה שאינם מכבדים ולו אחד מבין האלים הרגילים, אלא מגלים יראת כבוד לאלוהות אחת מסוימת. מעולם לא היה להם פסל של אל זה בירושלים עצמה, אלא בהאמינם כי לא ניתן לנקוב בשמו והוא בלתי נראה, הם סוגדים לו בצורה שאין יוצאת דופן ממנה עלי אדמות".
דיו מספר שהיהודים הקדישו לאלוהיהם "מקדש שהיה גדול מאוד ויפה" ו"את היום הנקרא 'יום סטורן', שבו, בין פולחנים מוזרים מאוד, הם אינם עוסקים בשום מלאכה רצינית". הוא מדווח כי גם בקרב הרומאים ישנם המאמצים את מנהגי היהודים, שעד לימיו התרבו מאוד וזכו לחופש פולחן.
דברים אלה יכולים לשמש הוכחה לכוחו המתמשך של הגיור גם בתקופת הקיסרים הסוורים.
בתיאורו את הכיבוש הרומי, הוא מספר על המלחמה בין שני שליטיהם של היהודים, האחים הורקנוס ואריסטובולוס, שנאבקו על "הכהונה (כך כינו את מלוכתם) לאלוהיהם, מי שהוא לא יהיה".
בספר 66 דיו מצטט את דבריו של "יהודי בשם יוספוס" לאספסיאנוס, בהם ניבא שיהפוך לקיסר.
בהמשך הספר הוא מתאר את דיכוי המרד הגדול של היהודים על ידי טיטוס ואת המצור שלו על ירושלים. דיו הוא המקור היחיד לכך שהיו חיילים רומאים שלקחו חלק במצור וערקו אל מחנה היהודים.
בספר 68 דיו מדווח על מרד התפוצות בזמן הקיסר טראיאנוס, כאשר תיאורו כולל בדותה על זוועות שבוצעו על ידי יהודים.
בספר 69 דיו מספר על ייסוד איליה קפיטולינה במקום ירושלים והקמת מקדש ליופיטר במקום בית המקדש היהודי על ידי הקיסר אדריאנוס, על מרד בר כוכבא שפרץ בעקבות זאת, ועל החורבן שהתרחש בסופו.
חיבורו של דיו קסיוס הוא המקור היחיד שמקשר את פרוץ המרד עם ייסוד אליה קפיטולינה.
קטעים אלה מחיבורו, אפילו שהגיעו לידינו בקיצור דרך התקציר של קסיפילינוס, מהווים את הסקירה העקבית ביותר והעיקרית של המרד היהודי באדריאנוס, שקיימת בספרות העתיקה. נראה סביר שדיו השתמש במקור או מקורות ספרותיים לתיאורו את המלחמה. רק על ידי הנחה כזו, ניתן להסביר את קיומם של פרטים כגון הסימנים המבשרים שקדמו למרד. עם זאת, ייתכן שהציטוט ממכתבו של אדריאנוס, כמו גם מספר הנפגעים היהודים והמקומות שנכבשו, מקורם בדיווחיו של אדריאנוס לסנאט.
ספרו

Cassius Dio. Roman History. Translated by Earnest Cary. Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1914-1927. 9 vols. Digitized copy in: LacusCurtius.
סנקא - הדלעתו של קלאודיוס האלוהי. קאסיוס דיו - היסטוריה רומית ס-סא 4. תרגמה מרומית והוסיפה מבואות, הערות ומפתחות רחל בירנבאום. ירושלים, מוסד ביאליק, המפעל לתרגום ספרות מופת, תשע"ז 2016.
לקריאה נוספת

Cary Earnest. 1914-27. Dio's Roman History, 9 vols. Cambridge, Mass.: Loeb. (תרגום אנגלי והערות).
Millar, Fergus. 1964. A Study of Cassius Dio. Oxford: Clarendon.
Barnes, Timothy D. 1984. “The Composition of C. Dio's Roman History”, Phoenix 38: 240-255.
Birley, Anthony R. “Cassius III 1”, in: Brill’s New Pauly, Antiquity volumes edited by: Hubert Cancik and, Helmuth Schneider.
Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Jerusalem, 1980, Vol. II: CXXII. Cassius Dio, pp. 347-407
לקריאה נוספת > על מרד בר-כוכבא

בנימין איזק, "קסיוס דיו על מרד בר כוכבא", בתוך: מרד בר-כוכבא מחקרים חדשים, יד יצחק בן-צבי, ירושלים תשמ"ח, עמ' 106–112.
מרדכי גיחון, "יחס המקורות הכתובים לבר-כוכבא ולמלחמתו ברומאים", מחקרי יהודה ושומרון יד (תשסה) 2005, עמ' 113–123.
דביר רביב וחיים בן־דוד, ‏תוצאותיה הדמוגרפיות של מלחמת בר־כוכבא על פי קסיוס דיו: דיווח מהימן או גוזמה בעלמא?, קתדרה 179, תשרי תשפ"ב
Mordechai Gichon, "New Insight into the Bar Kokhba War and a Reappraisal of Dio Cassius 69.12-13", The Jewish Quarterly Review, New Ser., Vol. 77, No. 1. (Jul., 1986), pp. 15-43.
Isaac, Benjamin, "Cassius Dio on the Revolt of Bar Kokhba", SCI 7 (1983-4), pp.68-76
Eliav, Yaron Z. "Hadrian’s Actions in the Jerusalem Temple Mount According to Cassius Dio and Xiphilini Manus", Jewish Studies Quarterly 4 (1997) pp. 125-144
הערות שוליים

↑  קארי א, vii; מילאר 13 (וסקירה ביבליוגרפית בהערה 4); בירלי, בריל-פאולי. במחקר המוקדם יותר רווחת יותר 155 כשנת הלידה.
↑  מילאר 8
↑  מילאר 11-12.
↑  מילאר 13. דיו אינו מספר אם היה נשׂוי בעצמו. עם זאת, ייתכן שהביע את דעתו האישית בנאום הארוך בזכות נישׂואין והולדת ילדים, ששׂם בפי אוגוסטוס (56.2-9).
↑  מילאר 13–15. גיל 25 היה מקובל לכהונה זו. יתר על כן, בהתייחסו לסנאט בשלוש השנים האחרונות של כהונת קומודוס (כלומר מ-188/9 ואילך) נוקט דיו בלשון ״אנחנו״, והמידע שלו מלא ומפורט ביחס לתקופה הקודמת.
↑  מילאר 16-17.
↑  בירלי.
↑  ישראל שצמן, תולדות הרפובליקה הרומית, נספחים: סופרים עתיקים, עמ' 598.
1 2 3 4 5 6 7  M. Stern, pp. 347-348
↑  פטר שפר, יוּדוֹפובּיה, פרק 2 האל היהודי, עמ' 70.
↑  דיו קסיוס, היסטוריה רומאית, ספר 49, פרק 22, סעיפים 6-3.
1 2  M. Stern, pp. 352-353
↑  Historia Romana, XXXVII, 15:2-17:4
↑  תרגום מתוך: פטר שפר, יוּדוֹפובּיה - גישות כלפי היהודים בעולם העתיק (מאנגלית: להד לזר); פרק 2 האל היהודי, עמ' 69.
↑  Historia Romana, LXVI, 1:4, apud: Xiphilinus
↑  Historia Romana, LXVI, 4-7
↑  Historia Romana, LXVIII, 32:1-3, apud: Xiphilinus
↑  Historia Romana, LXIX, 12:1-14:3; 15:1, apud: Xiphilinus
↑  M. Stern, p. 401
↑  M. Stern, pp. 393-394
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259440005171  PLWABN: 9810688311605606  BIBSYS: 90055780  BNC: 000140963  BNE: XX1251722  BnF: cb122023034 (data)  CANTIC: a11114411  CiNii: DA02099596  GND: 118525824  ICCU: CFIV088577  ISNI: 0000 0001 2144 1495  LCCN: n79084710  NKC: jn19981000657  NLA: 35723341  NLG: 17975  NSK: 000362910  NTA: 069534306  RERO: 02-A000029524  SELIBR: 183846  SNAC: w6c56ngc  SUDOC: 03064870X  Trove: 1058806  VcBA: 495/14280  VIAF: 95167625   WorldCat (עם VIAF): 95167625
ד'תקכ"ט

ד'תקכ"ט (4529)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 768 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 769. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
דייוויד תייל

דייוויד אגמונט תייל (באנגלית: David Egmont Theile; נולד ב-17 בינואר 1938). הוא שחיין אוסטרלי בעבר, אלוף אולימפי פעמיים ברציפות (מלבורן 1956 ורומא 1960) ושיאן עולם במשחה ל-100 מטר גב. לאחר מכן הוא הפך למנתח מוביל ומנהל רפואי.
ביוגרפיה

תייל נולד במריבורו שבקווינסלנד.
ביוגרפיה > אלוף אולימפי

באולימפיאדת מלבורן (1956) זכה תייל במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בשיא עולם חדש של 1:02.2 דקות, לפני בן ארצו ג'ון מונקטון (1:03.2 דקות) ופרנק מקיני מארצות הברית (1:04.5 דקות).
באולימפיאדת רומא (1960) זכה תייל בשתי מדליות זהב וכסף. מדליית זהב, במשחה ל-100 מטר גב בשיא אולימפי חדש של 1:01.9 דקות, לפני פרנק מקיני (1:02.1 דקות) ורוברט בנט (1:02.3 דקות) שניהם מארצות הברית ובכך הגן על תוארו. מדליית כסף, במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם טרי גתרקול, נוויל הייס וג'ף שיפטון בתוצאה של 4:12.0 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא עולם חדש של 4:05.4 דקות ולפני יפן (4:12.2 דקות).
תארים והישגים

בשנת 1968 זכה תייל להכלל בהיכל התהילה הבינלאומי של השחייה.
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
התפתחות שיא העולם במשחה ל-100 מטר גב
הערות שוליים

↑  דייוויד תייל באתר International Swimming Hall Of Fame (באנגלית)
דואר זבל

דואר זבל (באנגלית "spam", ספאם) היא הודעה הנשלחת באמצעים מגוונים לנמען בניגוד לרצונו ומהווה בכך מטרד. בסוף המאה העשרים, עם התרחבות השימוש בדואר אלקטרוני, משמש המושג "דואר זבל" בעיקר להתייחסות לדואר זבל אלקטרוני, אך המושג נוצר עוד קודם לכן בהקשר של דבר דואר מודפס, ומתייחס לכל דרכי העברת המסרים: דואר, פקס, טלפון, מסרון וכדומה.
סוגי דואר זבל

קיימים מספר סוגים של דואר זבל, השונים האחד מן השני בצורת פעולתם, באופן ההתמודדות איתם ובהתייחסות החוק האוסר על שליחת ספאם אליהם:
דואר זבל מודפס
דואר זבל אלקטרוני, הכולל:
הודעת דואר אלקטרוני
מסרונים
הודעה באחת מן התוכנות למסרים מיידים כגון וואטסצאפ
הודעת דואר זבל הנשלחת בפקס
שיחות ספאם
דואר זבל מודפס

דואר זבל, במשמעות הפשוטה של מושג זה, הוא דבר דואר פרסומי (עשוי נייר) שהוכנס לתיבת הדואר של אדם. דואר זבל אינו ממוען לנמען מסוים, אלא מחולק בצורה שיטתית לכל תיבות הדואר בבניין מסוים או ברחוב מסוים. בדרך כלל דואר זבל אינו נשלח באמצעות הדואר, אלא מחולק על ידי מי שנשלח ספציפית למטרה זו. בדרך כלל דואר הזבל הוא עלון פרסומת. לעיתים, כדי להשיג לו תשומת לב רבה יותר, הוא מוכנס לתוך מעטפה, כך שידמה למכתב רגיל.
עיקר הבעיה בדואר זבל היא ההטרדה הגדולה שהוא גורם למקבליו. והצורך למיין את הדואר ולפנות לזבל את תוכן המכתבים והעלונים שדוורו לתיבת הדואר שלו למרות שלא היה לו בהם צורך, בעוד שלפרסום רגיל (בעיתון, בטלוויזיה ובשלטי פרסום) האדם יכול להימנע מלהתייחס, אם רצונו בכך.
חוק הספאם האוסר על שליחת דבר פרסומת לנמען שלא הביע את הסכמתו לכך אינו חל על דואר זבל מודפס.
עקב העליות הגבוהות בהדפסת והפצת דואר פרסומי מודפס ביחס לפרסומים אלקטרונים כדומת דואר אלקטרוני ומסרונים תופעת דואר זבל מודפס אינה שכיחה במיוחד.
דואר זבל מודפס > התמודדות עם דואר זבל

על מנת להימנע מפרסום עלונים שמזהמים את הסביבה ופוגעים בדיירים החלו במאה ה-21 להשתמש במקומות ציבוריים ב"מסכי פרסום" דיגיטליים. כך, נתלים מסכים המחליפים את עלוני הפרסום בבנייני מגורים המציגים מידע אינטראקטיבי שמותאם ספציפית לאופי דיירי הבניין ומשולב בפרסומות המותאמות לדיירים. מסכים אלו, מאפשרים גם להפחית את זיהום הסביבה שנעשה על ידי חלוקת עלוני הפרסום שרובם נזרקים לפח, וכן מאפשרת לוועדי הבית להנגיש תוכן רלוונטי לדיירי הבניין
דואר זבל אלקטרוני

השימוש במונח דואר זבל ושכיחות תופעת דואר הזבל קיימת כיום בעיקר בהקשר לדואר זבל אלקטרוני (באנגלית "spam") שהוא תוכן הנשלח לנמען בניגוד לרצונו באמצעים אלקטרונים בעיקר בדואר אלקטרוני אך גם בהודעות באחת מהאפלקציות למסריים מיידים כגון וואטצאפ, במסרונים, בשיחות טלפון אוטמטיות ובפקס.
בישראל ובמדינות נוספות החוק אוסר על שליחת דואר זבל באמצעים אלקטרוניים כדוגמת מייל או מסרונים, החוק האוסר זאת בישראל מכונה 'חוק הספאם' ובו אף נקבע פיצוי כספי ללא הוכחת נזק לנמען שקיבל 'דבר פרסומת' בלא שהסכים לכך.
כמו כן ספקיות הדואר וחברות האפלקציות למסריים מיידיים פועלות כל העת באמצעים מגוונים על מנת לנטר את דואר הזבל ולמנוע ממנו להטריד את המשתמשים.
ראו גם

דואר זבל אלקטרוני
שיחות ספאם
דיוור אלקטרוני מיזמי קרן ויקימדיה ערך מילוני בוויקימילון: דאר זבל טקסט בוויקיטקסט: חוק הספאם תמונות ומדיה בוויקישיתוף: דואר זבל
הערות שוליים

↑  https://www.isoc.org.il/freedom-of-internet/spam/information-to-recipients-of-spam
↑  http://www.excellent.co.il/info/spam
↑  טליה לוין, ‏ועד הבית השתגע: לוח דיגיטלי במקום פליירים, באתר מעריב אונליין, 6 במרץ 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00561214 
דוגמה לתיבת דואר אלקטרוני המלאה בספאם
ד'רפ"א

ד'רפ"א (4281)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 520 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 521. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
ד'תקל"ט

ד'תקל"ט (4539)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 778 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 779. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
ד'רפ"ו

ד'רפ"ו (4286)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 525 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 526. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השג, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
ד'רפ"ג

ד'רפ"ג (4283)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 522 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 25 בספטמבר 523. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג החא, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל
דניאל סידס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 ביוני 1963 (בן 61) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  תיכון עירוני ה' (תל אביב) 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  DanielSidesDJ
 טוויטר:  da_sides
 
דניאל סידס (נולד ב-7 ביוני 1963) הוא שדרן רדיו, איש טלוויזיה, יועץ מוזיקה ו-DJ.
ביוגרפיה

סידס נולד והתחנך בתל אביב, בה הוא מתגורר עד היום. למד בתיכון עירוני ה' ואת שירותו הצבאי עשה כנגן גיטרה במקהלת צה"ל בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20. בין האמנים ששירתו איתו באותה תקופה ניתן למצוא את דוד ד'אור, אתי אנקרי, אורנה דץ, רמי קלינשטיין, דפנה רכטר ודרור קרן.
לאחר שירותו הצבאי ליווה כנגן גיטרה מספר אמנים, ביניהם שרון ליפשיץ וירדנה ארזי. עבד בין השאר גם עם עופר מאירי, ישראל ברייט, ליאור טבת ועופר אקרלינג. בנוסף הקליט שירים, בין היתר למילים של יאיר לפיד, אך עד היום לא הוציא אלבום מוזיקה משיריו.
בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 התגורר מספר שנים במנהטן, שם התפרנס כבייביסיטר לכלבים וחתולים. באותה תקופה החל לכתוב גם כתבות בידור לעיתוני הנוער "ראש אחד" ו"מעריב לנוער".
כשחזר לארץ הוזמן על ידי חברו הטוב יאיר לפיד להצטרף ללהקת התוכנית טלוויזיה "סוגרים שבוע" בערוץ 1, אותה הגיש לפיד ולאחר מכן אמנון לוי.
באותן שנים החל לעבוד גם כשדרן רדיו ועורך מוזיקלי בתחנת 'רדיו תל אביב'. את החיבור עם התחנה עשתה השדרנית מיכל ניב, גם היא חברה קרובה.
סידס מגיש את "גומרים הולכים" בימי שישי בבוקר, תוכנית אקטואליה דעתנית עם הרבה הומור. עד שנת 2008 הגיש את התוכנית עם עמנואל רוזן ומאז ועד היום עם הפרשן המדיני של חדשות ערוץ 2, אודי סגל.
בשנים האחרונות החל להגיש פינות בידור בתוכנית "שש עם עודד בן עמי" והוא מוזמן פעמים רבות כפרשן בידור לתוכניות טלוויזיה שונות.
בשנת 2003 התחיל לעסוק בייעוץ מוזיקלי לתוכניות טלוויזיה ולפרסומות. עיקר עבודתו בתחום מתרכזת בחדשות ערוץ 2 אך ניתן למצוא את שמו גם כיועץ בתוכניות אחרות בערוצים שונים. משמש גם כמרצה אורח בתחום הייעוץ המוזיקלי והרדיו בפורומים רבים.
בשנים האחרונות החל לתקלט באירועים פרטיים, חתונות ובמועדונים. ניגן בין השאר בחתונות של ליאור אשכנזי, איגי וקסמן וליאור דיין.
השתתף בתפקידי אורח משניים בסדרות "תעשה לי ילד" ו"פלורנטין"
במהלך 2008 התגלתה אצלו מלנומה גרורתית ממנה החלים בעזרת טיפול מתקדם.
הערות שוליים

↑   העתיד כבר כאן עונה 1 | פרק 3 – חיסון נגד הסרטן, סרטון בערוץ "כאן 11 – תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 29:47)
ד'תקל"ח

ד'תקל"ח (4538)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 777 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 778. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
ד'תקל"ב

ד'תקל"ב (4532)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 771 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 772. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
ד'תקל"ו

ד'תקל"ו (4536)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 775 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 776. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השג, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
ד'תקל"ד

ד'תקל"ד (4534)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 773 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 774. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
דניאל סטרן (הלך)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1849
 פטירה:  1923 (בגיל 74 בערך)
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 תת-ענף:  הליכה תחרותית
 
דניאל סטרן (באנגלית: Daniel M. Stern; ‏1849–1923) היה אתלט יהודי-אמריקאי, אלוף ארצות הברית (1876) בהליכה תחרותית ל-1 מייל ול-3 מייל.
ביוגרפיה

סטרן התאמן במועדון האתלטיקה של ניו יורק. בשנת 1873 החל להתאמן בהליכה תחרותית.
בתחרות שנערכה ב-10 באוקטובר 1874 היה לאתלט האמריקאי הראשון בהיסטוריה שירד מ-7 דקות בהליכה תחרותית ל-1 מייל.
ביוגרפיה > אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית הראשונה (NAAA) שנערכה בניו יורק ב-30 בספטמבר 1876 הוא זכה בשתי מדליות זהב בהליכה תחרותית ל-1 מייל בתוצאה של 7:31 דקות ובהליכה תחרותית ל-3 מייל בתוצאה של 25:12 דקות.
הערות שוליים

↑  Constitution and by-laws, by National association of amateur athletes of America (באנגלית)
דלוריאן DMC-12

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  דלוריאן
 שנות ייצור:  1981 - 1983 2008 -
 סיווג:  מכונית ספורט
 אורך:  4,216 מ"מ 
 רוחב:  1,857 מ"מ 
 גובה:  1,140 מ"מ 
 משקל:  1,230 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,413 מ"מ 
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע בנזין 
 
דלוריאן DMC-12 (באנגלית: De Lorean DMC-12) היא מכונית ספורט שיוצרה בצפון אירלנד על ידי חברת דלוריאן, מייסודו של מהנדס הרכב האמריקאי ג'ון דלוריאן (אנ'), לשיווק בשוק האמריקני בין השנים 1981–1983. המכונית ידועה לרוב בשם "דלוריאן" משום שהחברה ייצרה רק דגם אחד. מכונית הדלוריאן הוצגה כמכונת זמן בטרילוגיית סרטי המדע בדיוני "בחזרה לעתיד".
הדגם הראשוני של המכונית יוצר במרץ 1976. הייצור הרשמי של המכונית החל בשנת 1981 (המכונית הראשונה בקו הייצור הושלמה ב-21 בינואר) במפעל של DMC באזור דאנמורי אשר בצפון אירלנד. במהלך תקופת הייצור שלה, שונו חלקים מסוימים בדגמי המכונית, כמו מכסה המנוע, עיצוב הגלגלים ואף עיצוב פנים הרכב.
קרוב ל-9,000 מכוניות יוצרו עד להפסקת הייצור בסוף 1982. ההערכה המשוערת היא כי כיום ישנן כ-6,500 מכוניות דלוריאן שעדיין פעילות.
ב-30 ביולי 2007 הוכרז כי בשנת 2008 המכונית תיוצר בדגמים חדשים בכמות מצומצמת (בערך 20 מכוניות לשנה). ב-2011 הוכרז כי המכונית תיוצר בדגם חשמלי.
גלריה

דלוריאן ה-DMC-12 בסרט "בחזרה לעתיד"
ראו גם

דלוריאן (מכונת זמן)
הערות שוליים

↑  Phelan, Mark. "DeLoreans still ply the roads – and memories". USA Today. נבדק ב-2021-04-02.
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלי רכב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דורבן סומטרי

| דורבן סומטרי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: Hystricognatha
משפחה:: דורבניים
סוג:: דורבן
מין:: דורבן סומטרי
שם מדעי
 Hystrix sumatrae ‏Jr., 1907
תחום תפוצה


דוֹרבָּן סומטרי (שם מדעי: Hystrix sumatrae) הוא מין של מכרסם מהסוג דורבן שבמשפחת הדורבניים, האנדמי לאי סומטרה שבאינדונזיה.
דורבן זה בינוני בגודלו ומגיע לאורך 45.5–56 ס"מ ולמשקל 3.8–5.4 ק"ג. הוא בעל שערות אפורות-שחורות לאורך הגוף וקוצים הפונים אחורה לאורך עמוד השדרה שלו שאורכם עד 70 מ"מ. הוא בעל ראש גדול, אוזניים ורודות ולסתות חזקות העוזרות לו לכרסם מזון קשה. במראהו הוא מזכיר מאוד את הדורבן המלאי, החי גם הוא בסומטרה.
הדורבן הוא מכרסם מתחפר המצוי ביערות ראשוניים ויערות פתוחים אחרים באזור והוא מתחפר באדמה בעזרת כפותיו החזקות. הוא אוכל צמחים בעיקרו אך גם חרקים ונבלות. להגנה מטורפים כמו טיגריס סומטרה או עופות דורסים הוא מקשת את עמוד השדרה שלו כדי להגביה את קוציו ומרטיט אותם ליצור רעש מבהיל. אם זה לא עוזר הוא יתרחק אך ינוע במהירות לאחור כלפי התוקף כדי להחדיר לו את קוציו הארוכים.
דורבן זה ניצוד בידי תושבי סומטרה אך אין לזה השפעה על אוכלוסייתו. הוא נפגע יותר מכריתת יערות ופגיעה בטבע אך עד כה לא נמצא בסכנת הכחדה.
הערות שוליים

↑  דורבן סומטרי באתר הרשימה האדומה של IUCN
| דורבניים |
| --- | --- | --- |
| דורבן | דורבן מצוי • דורבן הכף • דורבן מלאי • דורבן ג'אווה • דורבן מצויץ • דורבן עב-קוצים • דורבן פיליפיני • דורבן סומטרי |  |
| דורבן עב-זנב | דורבן עב-זנב אסייתי • דורבן עב-זנב אפריקני |  |
| דורבן ארוך-זנב (סוג ומין יחיד) | דורבן ארוך-זנב |  |
דורבן עב-זנב

| דורבן עב-זנב |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: Hystricognatha
משפחה:: דורבניים
סוג:: דורבן עב-זנב
שם מדעי
 Atherurus ‏קיוויה, 1829

דוֹרבָּן עב-זנב (שם מדעי: Atherurus) הוא סוג בעל שני מינים של מכרסמים ממשפחת הדורבניים החיים בדרום-מזרח אסיה ובאפריקה שמדרום לסהרה.
מינים אלה דומים לבני הסוג דורבן אך קטנים יותר ובעלי שערות נמוכות יותר ופחות בולטות. הם חיים ביערות גשם ויוצאים לאכול בלילות צמחים שונים ופקעות. משקלם 2–4 ק"ג בממוצע.
מינים אלה בעלי שיער ארוך עם ציצה לבנה בקצוות.
מיון

דורבן עב-זנב אסייתי (Atherurus macrourus)
דורבן עב-זנב אפריקני (Atherurus africanus)
דניאל סיבוני

ערך זה עוסק בפרופסור צרפתי למתמטיקה ופסיכואנליזה. אם התכוונתם לפרופסור ישראלי לשון העברית, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  22 באוגוסט 1942 (בן 82) מרקש, מדינת החסות הצרפתית במרוקו 
 מקום לימודים:  הפקולטה למדעים של פריז, אוניברסיטת פריז VIII 
 מוסדות:  אוניברסיטת פריז 7 
 עיסוק:  מתמטיקאי, פסיכואנליטיקאי, מרצה באוניברסיטה, פילוסוף 
 מדינה:  צרפת 
 
דניאל סיבוני (נולד ב-22 באוגוסט 1942) הוא פילוסוף ופסיכואנליטיקאי יהודי-צרפתי יליד מרוקו.
קורות חיים

דניאל סיבוני נולד ב-1942 במרקש שבמרוקו, לאב שהיה רב, שוחט ומוהל. שפת אמו היא ערבית מרוקאית ושפתו התרבותית היא עברית מקראית. בגיל 5 החל ללמוד צרפתית. בגיל 6 היגר אביו לצרפת עקב קשיי פרנסה, וסיבוני נותר במרקש עם אמו וחמשת אחיו. בגיל 13 התאחדה המשפחה בפריז. קיבל תואר דוקטור למתמטיקה מאוניברסיטת פריז. בגיל 25 מונה לפרופסור למתמטיקה באוניברסיטת פריז.
במקביל לעבודתו כפרופסור למתמטיקה גילה עניין בפסיכואנליזה, ובגיל 32 נעשה פסיכואנליטיקאי באסכולת לאקאן, ומונה לפרופסור לאתנו-פסיכואנליזה באוניברסיטת פריז VII. כיהן כפרופסור עד שנת 2000. בהמשך לכך גילה עניין גם בפילוסופיה, ובשנת 1985 הוענק לו תואר דוקטור לפילוסופיה מטעם אוניברסיטת פריז I. כפסיכואנליטיקאי התמקד בטיפול במטפלים.
פרסם עשרות ספרים בפסיכואנליזה ובפילוסופיה. הוא מרבה לפרסם בעיתונות מאמרי דעה בנושאים שעל סדר היום, ומתראיין לעיתים קרובות בטלוויזיה הצרפתית.
סיבוני נשוי ואב לארבעה ילדים.