stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היימנות
עיקרי ההלכה > קורבנות

בנוסף לשחיטת חולין נהוג היה בקהילת ביתא ישראל לזבוח קורבן עולה, קורבן חטאת וקורבן פסח על גבי מזבח שנקרא אווד ואשר מוקם בצד הצפוני של מתחם המסגיד. במקום קורבן יולדת הייתה היולדת מביאה קורבן לחם ושבטים – ארבעים לבן זכר, שמונים לבת – שבאמצעותם הצליף בה הכהן קלות כחלק מטקס טיהורה. שחיטת פרה אדומה לצורך טיהור טומאת מת גם היא הייתה נהוגה. הפרה האדומה האחרונה נשחטה בשנת 1952, בידי מֶמהְרֶה יִסהַק ושארית אפרה נטמן בכד חרס, בבית מאריה שבמחוז תיגראי.
רמז להמשך הקרבת הקורבנות על ידי קהילות ביתא ישראל, אפשר למצוא בדברי הנביא צפניה המנבא שלאחר שישראל גלו, מנחות הקורבנות ימשכו על ידי היהודים ש"מעבר לנהרי כוש".
מעבר לנהרי כוש עתרי בת פוצי יובלון מנחתי
מנהג הקרבת הקרבנות בוטל רשמית על ידי כהני הקהילה עם קומה של מדינת ישראל.
כתבי הקודש

עמוד התווך המרכזי של הקהילה בענייני הלכה הוא המצהף קדוס (געז: כתבי הקודש) הכתובים בשפת געז. המצהף קדוס כוללים את ספרי התנ"ך, שהחשוב שבהם הוא ספר התורה (געז: אורית); בנוסף לתנ"ך, כתבי הקודש של הקהילה מכילים כמה ספרים חיצוניים כגון ספר חנוך א', המכונה גם 'ספר חנוך החבשי', וספרי הלכה שנכתבו על ידי חכמי ביתא ישראל.
שמות האלוהים

בהיימנות ישנם מספר שמות לאלוהים בהם 'אֶגזִאַבְּחֶר' – שפירושו "אדון הארץ" והוא מקביל לשם "אדון עולם" ומשמש כתרגום השם המפורש יהוה, אגזי, חֶר (טוב), אַמלַכּ (מלך), אדוני, אל, אלוהים ואל שדי. שמות 'סוד' הם רונוס, פנסור, פלקיר, פופירוס, פנסס, מקוס, ראפסיוס, אליוס ואגיוס (קדוש). הסברה היא שרוב שמות הסוד מקורם במסורות גנוסו-קבליות. שמות אחרים הלקוחים משפת אגאו הם: אדרה (אדון), טדרה (אדונית), ידרה (אדוני), אנתרה, גיאה, מזנה, יאגויאה, גמינה, קיגני, חרזגה, חרזגני, דירמיגני. השמות השונים משמשים גם בכנסייה האתיופית. שני המשפטים העיקריים והחשובים ביותר בהיימנות אשר משמשים להצהרת האמונה באלוהים הם: "יִתבַּרֶכּ אֶגזִאַבְּחֶר אַמלַכּ אִשׂרַאֶל" ("יתברך ה' אלוהי ישראל"), ו"אדוני אלוה ישראל".
חכמים

המנהיגים הרוחניים נחלקים למספר קבוצות:
נביא: בעבר היו בביתא ישראל נביאים. מקור מהמאה ה-15 מדווח על קיומם של נביאים בקרב הקהילה.
נזיר: על פי המסורת מעמד זה נוצר על ידי הנזיר הראשון אבא זעריה שפעל במאה ה-4. האזכור הראשון לנזירים הוא מקור תימני מהמאה ה-6. הנזיר הגדול ביותר בתולדות העדה היה אבא צברה שפעל במאה ה-15.
כהן: הסמכות הדתית הראשית בביתא ישראל. הכהן מוסמך לפרש את כתבי הקודש ולפסוק הלכות.
דבתרה: הוא אדם העוסק בדת ואינו בעל מעמד רשמי או אדם שפרש מלימודיו לכהונה. הדבתרא משמש בתפקידים דתיים שונים כגון, חזנות, לימוד תינוקות, סופר סת"ם ויוצר קמעות, פוסק ובכלל כעוזר כהן.
שמגלה – במקומות בהם לא היה איש דת, היה לוקח עליו את התפקידים החברתיים בדת.
מיהו יהודי

לפי הלכות ביתא ישראל יהודי הוא מי שמוכר כיהודי על פי הקהילה, נולד וגדל בתוכה, אך ההכרה ביהדותו של אדם מסוים אינה ניתנת מכורח לידתו להורים יהודים אלא מתוך קיום המצוות. אשר על כן, מי שעזב את קהילתו והביא לעולם צאצאים עם בן זוג נוכרי או בת זוג נוכרייה, צאצאיהם אינם נחשבים ליהודים מבחינת ההיימנות.
לוח שנה

הלוח הוא לוח ירחי בן 12 חודשים שכל אחד מהם מונה 29 או 30 יום לסירוגין, כל ארבע שנים חלה שנה מעוברת בה מוספים חודש מלא. מקורו של הלוח הוא בשילוב לוח השנה של יהודי אלכסנדריה, ספר היובלים, ספר חנוך, אבו שקר והלוח החבשי. ספירת השנים בלוח היא מניין קשוטא ”1571 לישוע הנוצרי, 7071 לגפטים ו-6642 לעברים” – כך ששנת ה'תשע"א, מן הלוח העברי, היא שנת 7082 לבריאת העולם בספירה זו. החל משנות ה-50 של המאה ה-20 ביתא ישראל החלו לזנוח בהדרגה את הלוח המיוחד להם ועברו להשתמש בלוח העברי. כיום הלוח אינו בשימוש.
לקריאה נוספת

הדנה טקויה, מגונדר לירושלים, דפוס משכן, תשע"א,
אברהם עפשטיין, אלדד הדני – סיפוריו והלכותיו במהדורות שונות על פי כתבי-יד ודפוסים עתיקים עם מבוא והערות בצירוף מאמר על הפלשים ומנהגיהם, פרסבורג, תרנ"א (הספר בקטלוג ULI)
אהרון זאב אשכלי, ספר הפלשים – יהודי חבש תרבותם ומסורותיהם, מוסד הרב קוק וראובן מס, תשל"ג (הספר בקטלוג ULI)
שרון שלום, מסיני לאתיופיה: עולמה ההלכתי והרעיוני של יהדות אתיופיה, כולל "שולחן האורית" – מדריך הלכתי לביתא ישראל, עורך אברהם ונגרובר, ידיעות ספרים, 2012
Kay Kaufman Shelemay, Music, Ritual, and Falasha History, African Studies Center, Michigan State University, 1986, ISBN 9780870132742
ביאורים

↑  משמעותה השגורה של המילה 'היימנות היא אמונה, והיא עשויה לשמש להתייחסות לכל אמונה, האמונה הנוצרית, המוסלמית, היהודית וכדומה, ואף משמשת כשם נשי. בהתייחס לביתא ישראל, נפוץ השימוש במונח 'היימנות', בלשון הדיבור כמו גם בקרב חוקרי ביתא ישראל, לתיאור דתה של ביתא ישראל.
הערות שוליים

↑  אהרן זאב אשכולי, ספר הפלשים – יהודי חבש תרבותם ומסורותיהם, ראובן מס ומוסד הרב קוק, תשל"ג, עמ' 29–30
1 2  יעקב גונצ'ל, ‏תְאְזַזֵה שֶנְבֶת, ארץ אחרת 35, אוגוסט–ספטמבר 2006
↑  מ' וורמברנד, ארדאת: ספר התלמידים הפלשי, תל אביב תשכ"ד, עמ' י"ד–ט"ו
↑  יצחק אחי-אפרים, "מסע אל הפלשים" בתוך יצחק איזנברג (עורך), במצוות שליחות – פרשת חייו ופעולותיו של ד"ר אלכסנדר רוזנפלד, 1975, עמ' 156
↑  Simon D. Messing, "Journey To The Falashas: Ethiopia's Black Jews", Commentary 22 (1), 1956, p. 34
↑  David L. Appleyard, "The Beta Israel (Falasha) Names For God in Agaw Prayer Texts" in Steven Kaplan, Tudor Parfitt & Emnuela Trevisan Semi (Editors), Between Africa and Zion: Proceeding of the First International Congress of the Society for the Study of Ethiopian Jewry, Ben-Zvi Institute, 1995, ISBN 9789652350589, p. 103–112; אשכולי, עמ' 77–83
↑  סטיבן קפלן, "לתולדות ביתא ישראל (הפאלאשים) מתוך החיים של אבונא טאקלה האוואריאט", פעמים 15, תשמ"ג, עמ' 115
↑  Amaleletch Teferi, "About the Jewish identity of the Beta Israel" in Tudor Parfitt & Emanuela Trevisan Semi (Editors), Jews of Ethiopia: The Birth of an Elite, Routledge, 2005, ISBN 9780415318389, p. 184–185
↑  אשכולי, עמ' 15–16
↑  Michele Anne Schoenberger, The Falashas of Ethiopia : an Ethnographic Study, University of Cambridge, 1975, pp. 36–41
↑  Quirun, p. 71
↑  אשכולי, ספר הפלשים, עמ' 56
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
בית כנסת (מסגיד) נטוש בכפר יהודי באתיופיה שהפך לאתר תיירות עם עזיבת תושביו בשנת 1991.
החלטה של מועצת הביטחון של האו"ם

החלטה של מועצת הביטחון של האו"ם היא החלטה שהתקבלה על ידי מועצת הביטחון של האומות המאוחדות, גוף בן חמש עשרה מדינות המופקד על "אחריות ראשית לשמירה על שלום וביטחון בין-לאומיים".
מגילת האומות המאוחדות מציינת בסעיף 27 שהצעת החלטה בנושאים לא פרוצדורליים תתקבל אם תשע או יותר מ-15 חברי המועצה מצביעות בעד ההחלטה, ואם היא לא הוטל וטו על ידי מי מחמש החברות הקבועות. ניתן לאמץ טיוטות החלטות ב"עניינים פרוצדורליים" על בסיס הצבעה חיובית של כל תשע חברות. חמש החברות הקבועות הן הרפובליקה העממית של סין (שהחליפה את הרפובליקה הסינית ב-1971), צרפת, רוסיה (שהחליפה את ברית המועצות שהתפרקה ב-1991), הממלכה המאוחדת וארצות הברית.
נכון ל-31 בדצמבר 2023 קיבלה המועצה 2,721 החלטות.
תנאים ותפקידים המוזכרים באמנת האו"ם

מגילת האומות המאוחדות, האמנה הרב-צדדית המחלקת סמכויות ותפקידים בין גופי האו"ם השונים, מסמיכה את מועצת הביטחון לנקוט פעולה בשם המדינות החברות ולקבל הכרעות והמלצות (המונח "החלטה" אינו מופיע במגילה).
בהפעלת סמכויותיה ממעטת מועצת הביטחון לצטט את הסעיפים המסוימים של מגילת האו"ם עליהם התבססה החלטותה.[דרוש מקור] מקרים אלו דורשים פרשנות חוקתית, ויוצרים לעיתים אי בהירות לגבי ההבדל בין החלטה להמלצה, וכן לגבי הרלוונטיות והפרשנות של הביטוי "בהתאם למגילה הנ"ל".
אם מועצת הביטחון לא יכולה להגיע לקונצנזוס או להעביר את ההחלטה (אם לא מצביעות תשע מדינות בעד ההצעה או אם הוטל וטו), היא רשאית לבחור להמציא הצהרה נשיאותית (Presidential Statement) לא מחייבת במקום החלטה. הצהרה כזו מאומצת בקונצנזוס ונתחמת על ידי נשיא המועצה (אנ'), ונועדה להפעיל לחץ פוליטי – אזהרה שהמועצה שמה לב ועשויה לנקוט פעולה בעניין.
הצהרות לעיתונות מלוות בדרך כלל הן החלטות והן הצהרות נשיאותיות, וכוללות את הטקסט של המסמך שאומץ וטקסט הסברתי כלשהו.
החלטות משמעותיות

החלטה 1: הורתה לכנס לראשונה את ועד המטה הצבאי (Military Staff Committee).
החלטה 9: קבעה כי מדינה שאינה חברה בבית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ) אינה יכולה להגיש בפניו תביעה.
החלטה 82: גינתה את המתקפה של קוריאה הצפונית על קוריאה הדרומית, שפתחה את מלחמת קוריאה, וקראה לה להסיג את כוחותיה בחזרה לקו רוחב 38 צפון.
החלטה 211: דרשה הפסקת אש במלחמת הודו–פקיסטן השנייה.
החלטה 462: דנה בפלישה הסובייטית לאפגניסטן.
החלטה 612: קראה לשמירה על אמנות ז'נבה בעקבות הטענות לשימוש בנשק כימי במסגרת מלחמת איראן–עיראק.
החלטה 686: דרשה מעיראק לסגת מדרישתה לספח את כווית, בעקבות הפלישה העיראקית לכווית.
החלטה 702: קיבלה את קוריאה הדרומית וקוריאה הצפונית כמדינות החברות באומות המאוחדות.
החלטה 1325: הצהירה על מחויבות המועצה לשמירה על זכויות האישה ולהבטיח ייצוג נשים בתהליכי שלום ובפוליטיקה הבין-לאומית.
החלטה 1373: קראה למדינות החברות לקחת חלק במלחמה העולמית בטרור לאחר פיגועי 11 בספטמבר.
החלטה 1559: קראה לכיבוד עצמאותה וריבונותה של לבנון, סיום נוכחותה הצבאית של סוריה במדינה ופירוק כל המיליציות הפעילות בה (בראשן חזבאללה).
החלטה 1874: הטילה עיצומים על קוריאה הצפונית ודרשה ממנה לחזור בה מפרישתה מהאמנה למניעת הפצת נשק גרעיני ולפרק את תוכנית הגרעין שלה.
החלטה 1898: קראה לצדדים בסכסוך הקפריסאי, צפון קפריסין ורפובליקת קפריסין, להקדים את ההתקדמות במשא ומתן על איחוד מחדש של האי.
החלטה 2068: הכריזה על נכונות המועצה להטיל עיצומים על ארגונים חמושים בשל הפרת זכויות האדם של ילדים, ובפרט התעללות בילדים ושימוש צבאי בילדים ובנערים.
החלטה 2216: קראה להפסקת אש במלחמת האזרחים בתימן.
החלטה 2268: קראה להפסקת מלחמת האזרחים בסוריה ולמתן גישה לסיוע הומניטרי.
החלטה 2560: עודדה את המדינות החברות לעסוק באופן פעיל באכיפת הסנקציות נגיד יחידים וקבוצות הקשורים לארגוני טרור אסלאמיים, ובפרט אל-קאעדה והמדינה האסלאמית.
החלטות משמעותיות > החלטות בנוגע לישראל

החלטה 69: קבעה כי ישראל היא מדינה שוחרת שלום והמליצה לעצרת הכללית של האומות המאוחדות לקבלה כחברה באו"ם. החלטה זו הובילה לקבלתה של ישראל לאו"ם ב-11 במאי 1949, בעקבות החלטה 273 של העצרת הכללית של האו"ם.
החלטה 242: קראה לישראל לסגת מהשטחים שכבשה במלחמת ששת הימים וכן לסיום מצב הלוחמה וכיבוד הריבונות, השלמות הטריטוריאלית והעצמאות המדינית של כל מדינות המזרח התיכון. בנוסף הכירה המועצה בזכותה של מדינת ישראל להגן על עצמה, ולשמר לעצמה גבולות בני הגנה.
החלטה 338: קראה להפסקת אש במלחמת יום הכיפורים.
החלטה 339: הורתה על הפסקת אש מיידית במלחמת יום הכיפורים, הצבת משקיפי או"ם בגבולות וחזרה לעמדות בהן החזיקו הצדדים בעת הפסקת האש הקודמת.
החלטה 425: דרשה את נסיגת ישראל מלבנון והקימה את יוניפי"ל בעקבות מבצע ליטני.
החלטה 1701: קראה להפסקת אש לסיום מלחמת לבנון השנייה ולפריסת כוחות יוניפי"ל חמושים נוספים בדרום לבנון.
החלטה 1860: קראה להפסקת מבצע עופרת יצוקה, נסיגת כוחות צה"ל משטח רצועת עזה וכינון הפסקת אש מיידית.
החלטה 2334: קבעה שההתנחלויות הישראליות בכל השטחים שנכבשו בשנת 1967 אינן חוקיות.
ראו גם

מועצת הביטחון של האומות המאוחדות
החלטה של העצרת הכללית של האו"ם
הערות שוליים

1 2  "UN Charter (full text)". האומות המאוחדות. נבדק ב-2023-12-31.
↑  "Current Members". מועצת הביטחון של האומות המאוחדות. נבדק ב-2016-09-16.
↑  "Resolutions adopted by the Security Council in 2023". מועצת הביטחון. נבדק ב-2023-12-31.
↑  דייוויד שוויגמן. "The authority of the Security Council under Chapter VII of the UN Charter". 2001. Martinus Nijhoff Publishers, האג
| האומות המאוחדות |
| --- | --- | --- |
| חברים | מדינות החברות באומות המאוחדות | האומות המאוחדות |
| ארגוני האו"ם | העצרת הכללית • מועצת הביטחון • המועצה הכלכלית-חברתית • מועצת הנאמנות • המזכירות • בית הדין הבין-לאומי לצדק | האומות המאוחדות |
| החלטות האו"ם | החלטות העצרת הכללית • החלטות מועצת הביטחון | האומות המאוחדות |
| ערכים נוספים | מגילת האומות המאוחדות • קריאות לשינויים במועצת הביטחון של האו"ם • זכות הווטו במועצת הביטחון של האו"ם | האומות המאוחדות |
קלאריטי קפיטל

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2006–הווה (כ־19 שנים) 
 מיקום המטה:  תל אביב-יפו 
 ענפי תעשייה:  ניהול השקעות 
  
 www.claritycap.com
 
קלאריטי קפיטל הוא בית השקעות ישראלי-אמריקאי. שנוסד בשנת 2006, ומשרת משפחות בעלות הון גבוה (שירותי פמילי אופיס), וארגונים כולל, קרנות של מוסדות אקדמיים וקרנות פילנתרופיות. החברה משקיעה במניות, איגרות חוב והשקעות אלטרנטיביות ברחבי העולם. החל מ-2023 החברה פועלת בישראל תחת השם סיגמא-קלאריטי, בעקבות מיזוג עם בית ההשקעות סיגמא.
היסטוריה

קלאריטי קפיטל נוסדה ב-2006 בשם KCPS & Co על ידי ארבעה שותפים: טל קינן, דייוויד שטיינהרדט, ג'יי פומרנץ וסנדר כהן. השם KCPS הוא ראשי תיבות של השותפים המייסדים של החברה. החברה נוסדה במטרה לקדם תעשיית שירותים פיננסיים גלובלית בישראל, בהתאם למודל תעשיית ההיי-טק הישראלית.
בעקבות רפורמת בכר בשוק ההון הישראלי, שמטרתה הייתה הפחתת הריכוזיות של המערכת הבנקאית בשוק ההון ועידוד התחרות בתחומי ההשקעות, הגברת התחרות בתחום החיסכון הפנסיוני, והגברת הגיוון של אמצעי המימון במשק, באמצעות יצירת תחרות לאלו המוצעים על ידי הבנקים, ראו מייסדי קלאריטי קפיטל הזדמנות לפתח תעשיית שירותים פיננסיים גלובלית חדשה בישראל. החברה שימשה כיועצת לממשלת ישראל בנושאי מדיניות וחקיקה בנושא. המייסד טל קינן כיהן בוועדה המייעצת של ועדת אריאב, בנק ישראל וכוח המשימה של משרד האוצר להקמת מרכז פיננסי עולמי בישראל.
בשנת 2011 קלאריטי קפיטל הקימה משרד בניו יורק בניהולם של דייוויד שטיינהרדט, מוותיקי וול סטריט ובנו של משקיע קרנות הגידור מייקל שטיינהרדט, ולורנס שרייבר, מנהל השקעות מנוסה שעבד קודם בבנקי ההשקעות דויטשה בנק ומריל לינץ'. חלק מהכספים שגייסה החברה הגיעו מעשירי מדינות ערב, על בסיס קשרים שיצר טל קינן.
בשנת 2017 קלאריטי קפיטל הודיעה על השקת אסטרטגיית השקעה אחראית בסיוע Greeneye, חברת ייעוץ המתמחה בתחום ההשקעות באחריות חברתית.
במאי 2022 הודיעה החברה על מיזוג הפעילות בישראל עם "סיגמא", בית השקעות שנוסד ב-1992 על ידי הכלכלן דן גלאי ועורכת הדין ריקי פרי ב-2014 עברה השליטה ב"סיגמא" לבנק Andbank מאנדורה. בתחילת 2024 רכש יואן קדוש 52% ממניות סיגמא-קלאריטי והפך בעל השליטה.
פעילות עסקית

החברה הקימה מספר קרנות השקעה:
פעילות עסקית > קרן קדמה קפיטל

קרן קדמה קפיטל (במקור KCPS Private Equity) היא קרן השקעות פרטיות שנוסדה ב-2006. המשקיעים העיקריים בקרן היו קרן יורק קפיטל וכן מייקל שטיינהרדט (אביו של דייוויד שטיינהרדט), שנחשב לאחד מחלוצי תעשיית קרנות הגידור. הרכישה הראשונה בישראל של KCPS הייתה של חברת FIS - Formula Insurance Solutions מקבוצת פורמולה ויז'ן, שפיחתה תוכנה לתחום הביטוח. אחר כך רכשה 54% ממניות חברת ברנד תעשיות, ו-51% ממניות מקבוצת דנאל. בסך הכל השקיעה הקרן הראשונה 65 מיליון דולר בשש חברות.
בשנת 2012 החלט לפצל את הקרן משאר פעילות "קלאריטי קפיטל" והיא החלה לפעול בשם "קדמה קפיטל". בפברואר 2013 הובילה הקרן קבוצה שרכשה מאגודת הכורמים את השליטה ביקבי כרמל, תמורת 130 מיליון שקל.
בשנת 2014 גייסה קדמה קרן שנייה בסך 100 מיליון דולר. באותה שנה רכשה 50% ממניות חברת פמי פרימיום תמורת 130 מיליון שקל, ומכרה אותם בסכום כפול חמש שנים אחר כך.
פעילות עסקית > קרן המנוף KCPS

קרן המנוף KCPS, היא אחת משלושת קרנות המנוף שהוקמו ביוזמת משרד האוצר, כחלק מחבילת הצעדים שהפעילה הממשלה במרץ 2009 למשך 7 שנים, על מנת להתמודד עם המשבר הפיננסי בשווקים. מטרת הקרנות הייתה לשלב בין השקעות המדינה להשקעות של גופים מוסדיים על מנת לעזור לחברות אשר נקלעו לקשיי גיוס אשראי. כל קרן קיבלה כ-500 מיליון שקל והוטל עליה לספק אשראי באמצעות הון עצמי, חוב או שניהם לחברות ישראליות כמקור מימון חוץ בנקאי. הקרן גייסה כ-1.2 מיליארד שקל, כאשר 75% מסכום זה השקיעו גופים מוסדיים והשאר גויס מכספי המדינה. הקרן ביצעה את ההשקעה הראשונה שלה במרץ 2010, בקרן הנדל"ן ריט 1 (למרות שהיא לא סבלה מקשיי אשראי באותה עת). בנוסף סיפקה הלוואה של 50 מיליון שקל לחברת צור שמיר אחזקות. השקעות נוספות שביצעה היו בין השאר בחברת הנדל"ן תדהר, בחברה לבדיקות תוכנה קווליטסט, ובחברת רב-בריח.
בשנת 2011 הקרן סיפקה הלוואה, יחד עם קרנות נוספות, ליצרנית המל"טים אירונאוטיקס שנקלע לקשיים, וב-2012 הייתה שותפה לרכישת השליטה בה. ב-2017 הונפקה החברה בבורסת תל אביב לפי שווי שוק של מיליארד שקל.
הערות שוליים

↑  סיגמא-קלאריטי חוגגות את המיזוג באירוע מרהיב ועתיר בכירים, באתר אייס, 10 בספטמבר 2023
1 2  חגי עמית, הכירו את טל קינן - הישראלי שמנהל מיליארדים בשביל עשירי מדינות ערב, באתר TheMarker‏, 13 בדצמבר 2013
↑  שלומית לן, ‏"קרנות גידור זה פשוט מקצוע יהודי", באתר גלובס, 4 במאי 2008
↑  ליאור זנו, דיוויד שטיינהארט מרחיב את השקעתו ב-KCPS ב-30–40 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 17 בינואר 2011
↑  Clarity Capital Launches Socially-Responsible Investment (SRI) Strategy, ‏18 Oct 2017
↑  גולן חזני, בלעדי בית ההשקעות סיגמא מתמזג עם חברת ניהול התיקים קלאריטי קפיטל, באתר כלכליסט, 25 במאי 2022
↑  יעל פולק, משפחת גלאי רכשה את פעילות שוק ההון של סיגמא מריקי פרי - אורי גלאי יכהן כמנכ"ל בית ההשקעות, באתר TheMarker‏, 24 בדצמבר 2008
↑  ערן אזרן, Andbank הספרדי רוכש את השליטה בסיגמא בכ-20 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 19 בנובמבר 2014
↑  סיגמא קלאריטי מתרחבת: זה הבכיר שיחזיק ביותר מ-50% מהמניות, באתר אייס, 7 בפברואר 2024
↑  בתיה פלדמן, ‏לא נרתעת ממצב השווקים: KCPS רוצה לגייס עד 150 מיליון דולר לקרן חדשה, באתר גלובס, 25 באוקטובר 2011
↑  פז וייסמן, FIS הישראלית תספק תוכנה לחברת ביטוח בארה"ב בהיקף של 2 מיליון דולר - בשיתוף עם יבמ, באתר TheMarker‏, 15 ביולי 2008
↑  יעל פולק, קרן KCPS רכשה 54% ממניות חברת ברנד תעשיות בכ-30 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 14 ביולי 2008
↑  שי ניב, ‏עסקה שלישית בישראל לקרן KCPS: תרכוש 51% מחברת דנאל כוח אדם, באתר גלובס, 3 בינואר 2008
מיכאל רוכוורגר, קרן ההשקעות הפרטיות KCPS רכשה את השליטה בחברת הסיעוד והרווחה דנאל תמורת 88 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 3 בינואר 2008
↑  יורם גביזון, קדמה זכתה ביקבי כרמל - אף שהצעת ניאופארם גבוהה יותר, באתר TheMarker‏, 24 בפברואר 2013
↑  ערן אזרן, מיהו בנו של ראש המוסד לשעבר, שגייס 100 מיליון דולר לקרן פרטית?, באתר TheMarker‏, 17 בספטמבר 2014
↑  רון שטיין, ‏קדמה רוכשת מדוידוף מחצית ממניותיו בפמי-פרימיום בעד 130 מ' ש', באתר גלובס, 14 באוקטובר 2015
↑  מיכאל רוכוורגר, קרן קדמה מוכרת את אחזקותיה בפמי פרימיום לפי שווי של כ-400 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 8 באוגוסט 2020
↑  אתי אפללו, יוסי דאובר, יו"ר קרן KCPS: "נשקיע בחברות כמו אזורים וטיב טעם", באתר TheMarker‏, 1 במאי 2009
↑  יובל מ., קרנות המנוף 2: קבוצת KCPS הגיעה לסף 900 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 26 באפריל 2009
↑  טל לוי, קרן KCPS שהוקמה כדי לסייע לחברות במצוקה משקיעה בחברת ריט1 - שאינה סובלת מקשיים, באתר TheMarker‏, 31 במרץ 2010
קובי ישעיהו, ‏קרן המנוף KCPS משקיעה בריט 1 כ-45 מיליון שקל, באתר גלובס, 31 במרץ 2010
↑  מיכאל רוכוורגר, קרן המנוף KCPS תלווה 50 מיליון שקל לצור שמיר, באתר TheMarker‏, 25 בפברואר 2010
↑  מיכאל רוכוורגר, עסקה נוספת לקרן המנוף KCPS: תשקיע 85 מיליון שקל בחברת הנדל"ן תדהר, באתר הארץ, 10 במאי 2010
↑  רון שטיין ואביב לוי, ‏KCPS משקיעה פעמיים: ברב-בריח וגם בקוואליטסט, באתר גלובס, 29 ביוני 2011
↑  ליאור זנו, השקעה תשיעית ל-KCPS: תשקיע 50 מיליון שקל ברב-בריח, באתר TheMarker‏, 24 ביולי 2011
↑  אורה קורן, אירונאוטיקס: הקרנות יזרימו 15 מ' ד'; קונטרופ תשועבד לבנקים, באתר TheMarker‏, 22 בנובמבר 2012
↑  ערן אזרן, יצרנית המל"טים אירונאוטיקס בדרך להנפקה ראשונית בת"א לפי שווי של מיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 21 בפברואר 2017
דרימקאצ'ר קומפני

לוגו החברה, תחת שמה הנוכחי
דרימקאצ'ר קומפני (באנגלית: Dreamcatcher Company) היא חברת בידור ותקליטים דרום קוריאנית שהוקמה בשנת 2008.
2008–2010: הקמה ושינוי שם

הלייבל הוקם ב-15 באוגוסט 2008 תחת השם Harvest Entertainment על ידי Lee Joowon. הלייבל שינה את שמו ל- Happyface Entertainment ב-23 בינואר 2009.  צמד הראפ-פופ One Two חתם על חוזה עם Happyface בתחילת 2009, אך התפרק בסוף 2010.
2011–2015: השקת להקת בנות ופיתוח

בעקבות הצלחת ההפקות של המפיק E-Tribe, איתו הלייבל שיתף פעולה, הלייבל קיבל את ההחלטה להוציא להופעת בכורה את קבוצת האיידול הראשונה שלה, להקת הבנות דאל שאבט.
ב-4 במאי 2011, הוכרז ש-Happyface תתמזג עם החברה Y-WHO Enterprise.
השחקנית יהאון מי-ג׳ו, מסדרת הטלוויזיה המצליחה Lovers, חתמה על חוזה בלעדי עם Happyface ב-21 במאי 2014.
ב-31 ביולי 2014 הצטרפו לחברה רקדן הברייקדאן ואמן ההקלטות נאם היון-ג'ון ואשתו Park Aeri.
בספטמבר 2014, Happyface השיקה לראשונה את MINX, להקת הבנות הראשונה שלה מאז דאל שאבט, שהושקה שלוש שנים קודם לכן.
2017–הווה: דרים קאצ׳ר, תת-לייבל, ושינוי שם נוסף של הלייבל

בינואר 2017, Happyface הקימה מחדש את MINX יחד עם שתי חברות נוספות, שבע בסך הכל, תחת השם Dreamcatcher.
בדצמבר 2017, חלק מחברות דאל שאבט עזבו את החברה עקב סיום החוזים שלהם. עם זאת, נאמר כי הקבוצה לא תפורק, ופעילות עתידית של הקבוצה עם ארבע חברות נותרה על הפרק.
ב-13 בפברואר 2019, Happyface Entertainment הודיעה על שינוי שם נוסף, ל-דרימקאצ'ר קומפני.
במרץ 2019, לאחר ההכרזה על הופעת הבכורה של להקת הבנים D1CE, הודיעה החברה שהלהקה תפעל תחת תת-לייבל בשם זה.
בנובמבר 2022, כל שבע החברות של דרים קאצ׳ר חידשו את החוזים שלהן לפני סיום התוקף של החוזים הקיימים.
בינואר 2023, D1CE התפרקה לאחר פעילות של 3 שנים ו-5 חודשים.
הערות שוליים

↑  Lee Hyun-woo (25 ביולי 2012). "J-팝으로 10억 번 男, 이젠 K-팝 이끈다". Maeil Business Newspaper (בקוריאנית). ארכיון מ-8 בנובמבר 2020. נבדק ב-25 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Yoon Sang-geun (26 בספטמבר 2018). "이주원 대표 "우희 강점은 외모..솔로 활동 했으면"(인터뷰②)[스타메이커]". MT Star News (בקוריאנית). ארכיון מ-25 במרץ 2021. נבדק ב-25 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  원투(One Two) Discography on Naver Music (אורכב 25.03.2021 בארכיון Wayback Machine). Naver. Retrieved on August 1, 2014.
↑  Lee Eon-hyuk (10 בדצמבר 2010). "이트라이브 키우는 걸그룹 달샤벳 최초공개 '소시 인기 재현할까?'". Newsen (בקוריאנית). ארכיון מ-26 בספטמבר 2020. נבדק ב-25 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kim Eun-Koo (4 במאי 2011). "포맨·베베미뇽, 달샤벳과 한솥밥…소속사 전략적 합병". E-daily (בקוריאנית). ארכיון מ-25 במרץ 2021. נבדק ב-25 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Park Geon-wook (21 במאי 2014). "연미주, 포맨-달샤벳과 한솥밥". News1 (בקוריאנית). ארכיון מ-14 בפברואר 2019. נבדק ב-25 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lee Eon-hyuk (31 ביולי 2014). "팝핀현준·박애리 부부, 달샤벳 소속사와 전속계약". OhmyNews (בקוריאנית). ארכיון מ-12 באוגוסט 2014. נבדק ב-25 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Choi Jin-sil (15 בספטמבר 2014). "달샤벳 여동생 그룹 밍스 공개, 5인 5색 깜찍 발랄 걸그룹". TenAsia (בקוריאנית). ארכיון מ-25 במרץ 2021. נבדק ב-25 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Dream Catcher K-Pop Debut: Happyface Entertainment Girl Group MINX To Re-Debut With New Name And Seven Members In 2017". news.yahoo.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-12-31.
↑  Lee Ji-Hyun (14 בדצמבר 2017). "[공식]달샤벳 세리·아영·수빈 소속사 떠난다…"그룹 해체는 아냐"". Sports Chosun (בקוריאנית). ארכיון מ-25 בפברואר 2019. נבדק ב-25 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lee Jung-ho (13 בפברואר 2019). "드림캐쳐 지유 "소속사 이름, 해피페이스→드림캐쳐 컴퍼니로 변경"". MT Star News (בקוריאנית). ארכיון מ-24 במרץ 2021. נבדק ב-18 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kim Min-ji (28 במרץ 2019). "HNB→D1CE ... '우진영 보이그룹', 데뷔명 디원스 확정" [HNB→D1CE ... 'Woo Jinyoung Boy Group', Debut Name Confirmed] (בקוריאנית). News1. נבדק ב-26 באוגוסט 2021 – via Naver. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "드림캐쳐, 現 소속사와 계약기간 만료 전 전원 재계약 "신뢰"". Naver News.
↑  "'전원 오디션 출신' 디원스, 전속계약 만료…새로운 꿈 원해 [전문]". m.mydaily.co.kr. 20 בינואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: f5f4e636-42d8-4179-9ccc-b144729d421e 
חברות להקת MINX, על הבמה ב־2015
חברות MINX, בהופעה המחודשת תחת השם דרים קאצ׳ר
דאנגנון סוויפטס

דאנגנון סוויפטס (אנגלית: Dungannon Swifts F.C) הוא מועדון כדורגל צפון אירי, מהעיר דאנגנון שבמחוז טיירון בצפון אירלנד. המועדון משחק בליגת העל הצפון אירית.
היסטוריה

המועדון נוסד בשנת 1949, ושיחק בליגה אזורית עד שנת 1972. עת עלה לליגה השלישית של צפון אירלנד. בעונת 1976/1977 הגיע לשמינית גמר הגביע הצפון אירי והפסיד לקבוצת קרוסאדרס. בעונות 1977/1978, 1982/1983 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת ארדס. בעונות 1985/1986, 1989/1990, 1991/1992 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצות צ'ימיני קורנר, ניורי טאון ופורטאדאון בהתאמה. בעונות 1988/1989, 1996/1997 הגיע לשמינית גמר גביע הליגה הצפון אירית והפסיד לקבוצות בנגור וגלנטורן בהתאמה.
המועדון שיחק בליגה השלישית של צפון אירלנד עד עונת 1996/1997. בסוף העונה עלה מהליגה השלישית בצפון אירלנד לליגה השנייה. המועדון שיחק בליגה השנייה של צפון אירלנד מעונת 1997/1998 ועד עונת 2002/2003. בעונות 1997/1998, 1998/1999 הגיע לשמינית גמר גביע הליגה והפסיד לקבוצת גלנטורן. בעונת 1997/1998 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת אינסטיטיוט. בעונות 1999/2000, 2001/2002 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצות לינפילד וקולריין בהתאמה. בעונת 2002/2003 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת אומה טאון. בסוף העונה סיים במקום הראשון בליגה השנייה ועלה בפעם הראשונה לליגת העל הצפון אירית.
המועדון משחק ברציפות בליגת העל הצפון אירית מעונת 2003/2004. בעונות 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007 הגיע לרבע גמר גביע הליגה והפסיד לקבוצת לינפילד. בעונת 2006/2007 הגיע בפעם הראשונה לגמר הגביע הצפון אירי והפסיד לקבוצת לינפילד. בעונת 2007/2008 הגיע לרבע גמר גביע הליגה והפסיד לקבוצת גלנטורן. בעונת 2008/2009 הגיע לשמינית גמר גביע הליגה והפסיד לקבוצת לינפילד. בעונת 2009/2010 הגיע לחצי גמר גביע הליגה והפסיד לקבוצת קולריין. בעונות 2010/2011, 2011/2012 הגיע לשמינית גמר גביע הליגה והפסיד לקבוצות גלנטורן וקליפטונוויל בהתאמה. בעונת 2011/2012 הגיע לחצי גמר הגביע הצפון אירי והפסיד לקבוצת קרוסאדרס. בעונת 2013/2014 הגיע לרבע גמר הגביע הצפון אירי ולשמינית גמר גביע הליגה והפסיד לקבוצות באלמינה יונייטד וארדס בהתאמה.
שחקנים בולטים

צפון אירלנד שיאה קמפבל
צפון אירלנד מרק מקאליסטר
צפון אירלנד רודני מקארי
צפון אירלנד דרמוט מקקפרי
צפון אירלנד ריאן אוניל
צפון אירלנד אלבין ראוס
זבישה בידגושץ'

זבישה בידגושץ'  (בפולנית: Zawisza Bydgoszcz) הוא מועדון כדורגל פולני מהעיר בידגושץ'. המועדון נוסד בשנת 1946. המועדון משחק נכון לעונת 2015/2016 בליגה הפולנית השנייה.