stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גיא שרעבי
קריירה

שרעבי גדל במחלקת הנוער של בני יהודה תל אביב ובשנת 1986 עלה לקבוצה הבוגרת של המועדון, עמה זכה באליפות הראשונה בתולדותיה בשנת 1990, ובגביע הטוטו בשנת 1992. בסך הכל רשם 202 הופעות בכל המסגרות במדי בני יהודה, בהן כבש שמונה שערים.
בשנת 1994 הוחתם שרעבי בקבוצת הפועל תל אביב, ולאחר שנה מונה לקפטן הקבוצה. שרעבי שיחק שלוש שנים בהפועל תל אביב, בהם שותף ב-76 משחקי ליגה. בשנת 1997 עבר למכבי עירוני אשדוד, ולאחר עונה אחת עבר למכבי נתניה מליגת המשנה, עמה עלה בחזרה לליגת העל, ובסך הכל שיחק שנתיים במדיה. עונתו האחרונה של שרעבי כשחקן הייתה בקבוצת הפועל ירושלים, ובשנת 2001 פרש ממשחק פעיל.
בשנת 1992 רשם שרעבי שתי הופעות במדי נבחרת ישראל, הראשונה במשחק ידידות מול נבחרת קפריסין, והשנייה במשחק ידידות מול נבחרת איסלנד.
כיום שרעבי משמש כמאמן במחלקת הנוער של בני יהודה תל אביב.
תארים

אליפות: 1989/1990
גביע הטוטו: 1991/1992
גמר גביע המדינה בכדורגל 2016

גמר גביע המדינה בכדורגל 2016 התקיים באצטדיון טדי בירושלים ב-24 במאי 2016, ובו נקבע כי מחזיקת גביע המדינה בכדורגל 2015/2016 היא מכבי חיפה, שניצחה במשחק את מכבי תל אביב בתוצאה 0–1. הייתה זו המהדורה ה-77 של גביע המדינה, וה-63 מאז קום המדינה.
מכבי חיפה זכתה בגביע השישי בתולדותיה, בהופעתה ה-16 בגמר הגביע (ה-15 מאז קום המדינה). הייתה זו הופעתה הראשונה בגמר מאז ההפסד 1–2 להפועל תל אביב ב-2012, וזכייתה הראשונה מזה 18 שנים, אז גברה על הפועל ירושלים 2-0 לאחר הארכה ב-1998. עבור מכבי תל אביב הייתה זו הופעתה ה-35 בגמר הגביע, וה-26 מאז קום המדינה. מכבי תל אביב הגיעה לגמר כשיאנית הזכיות בגביע (23 זכיות, 17 לאחר קום המדינה), וכמחזיקת הגביע המכהנת לאחר שגברה 2–6 על הפועל באר שבע במשחק הגמר הקודם.
שתי הקבוצות נפגשו בעבר במעמד הגמר ארבע פעמים. מאזן הניצחונות ערב הגמר עמד על שני ניצחונות לכל קבוצה, כאשר מכבי חיפה ניצחה ב-1962 (5-2 במשחק חוזר אחרי שוויון 0-0 במשחק הראשון) וב-1993 (1-0), ומכבי תל אביב ניצחה ב-1987 (4-3 בפנדלים אחרי שוויון 3-3 בתום הארכה), וב-2002 (5-4 בפנדלים אחרי שוויון 0-0 בתום הארכה).
משחק הגמר הוכרע משער בודד שנכבש בדקה ה-36 בבעיטה חופשית. ישנה מחלוקת לגבי זהות כובש השער, בין הבועט לודוביק אוברניאק לבין חן עזרא, שספק נגע בכדור בדרכו אל השער. על פי נתוני ההתאחדות לכדורגל בישראל, הקרדיט לכיבוש השער ניתן לעזרא.
הדרך אל הגמר

| מכבי חיפה | מכבי חיפה | סיבוב | מכבי תל אביב | מכבי תל אביב |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| יריבה | תוצאה |  | יריבה | תוצאה |
| בית"ר ירושלים | 2 - 1 | סיבוב ח' | הפועל ניר רמת השרון | 3 - 1 |
| הפועל חיפה | 1 – 0 | שמינית הגמר | הפועל ראשון לציון | 2 - 1ה |
| בני יהודה | 2 – 2 | רבע הגמר (משחק ראשון) | הפועל כפר סבא | 3 - 0 |
| בני יהודה | 4 – 1 | רבע הגמר (גומלין) | הפועל כפר סבא | 2 - 0 |
| הפועל באר שבע | 3 - 1 | חצי הגמר | בני סכנין | 3 - 2 |
הדרך אל הגמר > מכבי חיפה

מכבי חיפה החלה את דרכה לגביע עם יתר קבוצות ליגת העל, בסיבוב ח'. חיפה, שלאורך כל משחקי הגביע פגשה יריבות מליגת העל בלבד, הוגרלה בסיבוב ח' למפגש מסקרן מול בית"ר ירושלים באצטדיון סמי עופר. המפגש החל בקצב מסחרר כאשר כבר בדקה התשיעית בישל עומר אצילי ללידור כהן, שנגח את שער היתרון של האורחים. חיפה הגיבה מהר, ובדקה ה-16 איזנה את התוצאה, לאחר בישול של חן עזרא ליוסי בניון, קפטן חיפה, שבעט בנגיעה מתוך הרחבה. הקצב המהיר נמשך ובדקה ה-21, חמש דקות בלבד לאחר השוויון, השלימה חיפה את המהפך, בבעיטה של אסמאעיל ריאן מחוץ לרחבה. בסיום, 2-1 למכבי חיפה בדרך לשמינית הגמר.
שמינית הגמר זימנה למכבי חיפה מפגש מול יריבתה העירונית, הפועל חיפה, באצטדיון סמי עופר. מכבי חיפה הוגרלה כקבוצה הביתית, והכריעה את המשחק משער בודד בדקה החמישית. גליינור פלט כבש את השער היחיד במשחק בבעיטה מ-18 מטרים, וקבע את תוצאת הסיום, 1-0 למכבי חיפה.
ברבע הגמר הוגרלה חיפה למפגש כפול מול בני יהודה תל אביב. המפגש הראשון נערך באצטדיון בלומפילד, מגרשה הביתי של בני יהודה. לאחר מחצית מאופסת, זכתה חיפה לפנדל בדקה ה-54, לאחר שריקה מעוררת מחלוקת בעקבות ספק דחיפה של איציק עזוז על לודוביק אוברניאק. אלירן עטר דייק מהנקודה הלבנה והעלה את חיפה ליתרון. רבע שעה לאחר מכן איזנה בני יהודה, עם נגיעה מקרוב של גל צרויה לאחר כדור קרן של פדרו גלבאן. בדקה ה-74, חמש דקות לאחר שער השוויון, השלימה בני יהודה מהפך, לאחר מבצע אישי מרשים של מבשל השער הראשון, גלבאן. בדקה ה-84 איזנה חיפה את התוצאה, לאחר שפלט קיבל כדור מעטר ותוך כדי נפילה גלגל את השוויון של חיפה, 2-2 בסיום. ההכרעה עברה לאצטדיון סמי עופר, ובדקה ה-31 העלה גלבאן את בני יהודה ליתרון לאחר כדור קרן של אנטוניו מרשיץ'. שלוש דקות בלבד לאחר מכן איזן גילי ורמוט בבעיטה לחיבורים מכ-17 מטרים. בדקה ה-43 הושלם המהפך, לאחר שער עצמי של בן אלגרבלי, שניסה למנוע את הכדור מפלט אך כבש לשערו הוא. בדקה ה-56 קבע בניון 1–3 וקירב את חיפה לחצי הגמר. בדקה ה-72 קבע פלט בנגיחה את תוצאת המשחק, 4-1 לחיפה, שעולה לחצי הגמר עם 3–6 בסיכום המפגשים.
בחצי הגמר המתינה לחיפה הגרלה קשה בדמותה של הפועל באר שבע, פינאליסטית העונה הקודמת ומי שזכתה בסיום העונה באליפות המדינה. משחקי חצי הגמר נקבעו לאצטדיון סמי עופר, כך שמכבי חיפה נהנתה ממשחק באצטדיונה הביתי, ומימשה את יתרונה לאחר 29 דקות. בניון שלח את פלט, שתוך כדי גלישה הכניע את דודו גורש וקבע 0–1 לחיפה. שלוש דקות לאחר מכן, פרץ טאלב טוואטחה באגף שמאל ובישל לפלט את השני שלו, 2-0 מהיר לחיפה. שש דקות לאחר שהשלים צמד, נאלץ פלט לצאת עקב פציעה, והוחלף באלירן עטר. המחליף היה לכובש השער השלישי בדקה השמונים, לאחר התקפה מתפרצת בסיומה כבש מבישול של ורמוט. בדקה ה-87 כבש אנתוני ואקמה בנגיחה את השער המצמק, ובסיום 1–3 לחיפה בדרך לגמר הגביע.
סיכום המשחק > מחצית ראשונה

שתי הקבוצות נפגשו באצטדיון טדי בירושלים, ארבעה ימים בלבד לאחר שהתמודדו ביניהן באצטדיון בלומפילד במסגרת מחזור הליגה האחרון באותה העונה. מכבי תל אביב, שהגיעה לאותו המשחק עם סיכוי לזכות באליפות, הביסה את חיפה בתוצאה 6-0 אך הפסידה את התואר להפועל באר שבע. חיפה של המאמן רוני לוי הגיעה למשחק ללא צמד חלוציה הבכירים, גליינור פלט ואלירן עטר הפצועים, ופתחה בהרכב הגנתי עם שני קשרים אחוריים (נטע לביא ורומאריו פירס) וחלוץ בודד, שובל גוזלן. הקפטן יוסי בניון פתח אף הוא בהרכב, במשחקו האחרון בשורות המועדון בטרם עבר ליריבה, מכבי תל אביב. מנגד, הגיעה קבוצתו של פיטר בוס למשחק עונה בלבד לאחר שזכתה בטרבל הישראלי, עם זכיות באליפות המדינה, גביע המדינה וגביע הטוטו, ולאחר שכבר איבדה את האליפות ואת גביע הטוטו, רצתה לשמור על הגביע. עבור בוס, שלא הפסיד בליגה מאז הגיע למכבי תל אביב בחודש ינואר, היה זה משחקו האחרון על הקווים לפני המעבר היוקרתי לאייאקס. הקפטן ערן זהבי פתח בחוד ההתקפה, ומצידיו טל בן-חיים ודור מיכה.
מכבי תל אביב הגיעה להזדמנות הראשונה במשחק לאחר עשר דקות בלבד. הבלם איתן טיבי שלח כדור עומק גבוה לכיוונו של בן חיים, אייל משומר שהקדים את בן חיים נגח לכיוון שערו הוא, אך הכדור המסוכן חלף סמוך לעמוד ויצא לקרן. הצהובים המשיכו לשלוט במגרש, ובדקה ה-22 התקרבו פעם נוספת לכיבוש. ניסיון בעיטה של האריס מדוניאנין נבלם על ידי ההגנה עד לבן חיים באגף שמאל. הקיצוני השמאלי ניסה לסובב לפינה הרחוקה, אך הבעיטה לא הייתה מדויקת והחמיצה את המסגרת.
דקה לאחר מכן, הגיעה חיפה להזדמנות הראשונה שלה במשחק. כדור ארוך של משומר מחלק המגרש של הירוקים עבר את כל שחקני ההגנה והגיע לגוזלן, שמול השוער בעט מעל למשקוף. גם לאחר המצב של חיפה, המשיכה מכבי תל אביב לשלוט במשחק ללא עוררין, ובדקה ה-34 כמעט ובאה על שכרה בתום מהלך נאה. אבי ריקן מסר לבן חיים, שהעביר בנגיעה בעקב למיכה. האחרון שלח בכדור עומק את ריקן בצד שמאל של הרחבה, וריקן העביר בנגיעה כדור שטוח למרכז הרחבה. הראשון להגיע היה זהבי, אך הכדור שלו עלה מעל למשקוף.
בדקה ה-36, ובניגוד למהלך המשחק, עלתה חיפה על לוח התוצאות. לודוביק אוברניאק הגביה כדור נייח מאגף ימין לעבר הפינה הרחוקה, הכדור עבר את כל שחקני ההגנה וספק נגע ברגלו של חן עזרא, אך לא שינה את כיוון התנועה. פרדראג ראיקוביץ' המופתע לא זז, והכדור חדר לרשת. שער מקרי של הירוקים, שנרשם לזכותו של עזרא.
בדקה הארבעים הגיעה מכבי תל אביב למצב קורץ, והתקרבה לשוויון. מיכה הגביה מסף הרחבה מצד ימין אל עבר זהבי, שנותר פנוי ונגח היטב מכארבעה מטרים, אך ולדימיר סטויקוביץ' הצליח להדוף מקו השער. דקה לאחר מכן, רגע של מחלוקת כאשר נגיעת יד של משומר ברחבה לא הניבה פנדל לצהובים, לאחר שהשופט ריינשרייבר קבע שהיד הייתה צמודה לגוף.
השליטה של הצהובים לא הניבה פרי עד המחצית, שהסתיימה ביתרון 0–1 למכבי חיפה.
סיכום המשחק > מחצית שנייה

גם המחצית השנייה התנהלה בשליטה מוחלטת של מכבי תל אביב. מכבי חיפה הסתגרה בהגנה ומיעטה לצאת להתקפות, בניסיון לשמור על היתרון.
המצב הראשון בחצי השני הגיע בדקה ה-57. כדור גבוה של אבי ריקן עבר את כל שחקני ההגנה והגיע לנוסא איגיבור, שמתיבת החמש בעט תוך כדי גלישה מעל למשקוף. שתי דקות לאחר מכן שוב דרשה מכבי תל אביב כדור עונשין לאחר שנטע לביא הפיל את ריקן ברחבה, אך השופט שוב סימן להמשיך.
בדקה ה-68 הגיעה מכבי חיפה להזדמנות בהתקפה מתפרצת, בסיומה סובב חן עזרא מצד שמאל ממצב נוח, אך החמיץ את המסגרת. שבע דקות מאוחר יותר ניסה בן חיים במצב דומה מן העבר השני, אך גם הוא החמיץ את שערו של סטויקוביץ'. מספר דקות עברו ושוב מכבי סיכנה את השער, בן חיים פרץ משמאל והעביר למרכז הרחבה, סטויקוביץ' שיצא משערו נכנע לכדור שבעט ריקן תוך כדי גלישה, אך הכדור החמיץ במעט את הפינה הקרובה.
מכבי חיפה המשיכה להסתגר עד לסיום, והצליחה למנוע ממכבי תל אביב לכבוש את השוויון. בסיום, 1-0 למכבי חיפה, שזוכה לאחר 18 שנים בגביע השישי בתולדותיה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24 במאי 2016 20:50 | מכבי חיפה | 1 - 0 | מכבי תל אביב | אצטדיון טדי, ירושלים צופים: 30,000 שיפוט: רועי ריינשרייבר |
| 24 במאי 2016 20:50 | חן עזרא  36' | (סיקור) |  | אצטדיון טדי, ירושלים צופים: 30,000 שיפוט: רועי ריינשרייבר |
סיכום המשחק > הרכבי הקבוצות

| --- | --- |
              מכבי חיפה :               מכבי תל אביב
הערות שוליים

↑  הנה היא עולה: צפו ב-1:2 של חיפה על בית"ר, באתר ONE‏, 13 בינואר 2016
↑  פלטו אותם: 0:1 למכבי חיפה על הפועל חיפה, באתר ONE‏, 27 בינואר 2016
↑  דוד נתן, תם ולא נשלם: צפו ב-2:2 המטורף בין בני יהודה למכבי חיפה, באתר ynet, 9 בפברואר 2016
↑  עדיין כאן, באתר ערוץ הספורט, 1 במרץ 2016
↑  מכבי חיפה בגמר הגביע, היממה 1:3 את ב"ש, באתר ONE‏, 20 באפריל 2016
↑  גביע המדינה: מכבי תל אביב ניצחה את הפועל ניר רמת השרון 1:3, באתר וואלה, 14 בינואר 2016
↑  דוד נתן, המספריים של זהבי: 1:2 למכבי ת"א על ראשל"צ אחרי הארכה. צפו, באתר ynet, 28 בינואר 2016
↑  זאב גולדשמיט, חצי עבודה: 0:3 למכבי ת"א על הפועל כפ"ס, באתר ynet, 10 בפברואר 2016
↑  מכבי תל אביב בחצי גמר הגביע, 0:2 מול כפ"ס, באתר ערוץ הספורט, 2 במרץ 2016
↑  אחרי שערורייה: מכבי ת"א בגמר גביע המדינה, באתר ONE‏, 21 באפריל 2016
↑  ליגת העל: מכבי תל אביב הביסה 0:6 את מכבי חיפה, אבל סיימה במקום השני, באתר וואלה, 21 במאי 2016
↑  ישנה מחלוקת לגבי זהות כובש השער: האם זה לודוביק אוברניאק שבעט את הכדור החופשי או חן עזרא, שספק נגע בכדור והסיט אותו פנימה. על פי נתוני ההתאחדות לכדורגל הכובש הוא עזרא, ראו בפרטי המשחק באתר ההתאחדות
דברי סיום (מונח ספרותי)

דברי סיום הם מאמר קצר או מידע מבהיר הממוקם בסוף הספר. משתמשים בסיומים, בדרך כלל, כדי שהמידע הפחות רלוונטי יופיע בסוף היצירה ולא יבלבל את הקורא.
דברי סיום הוא טקסט שנוסף בסוף הספר, או נכתב כנספח, או כמסקנה. בדרך כלל כדי להוסיף הערה או ביאור, או אזהרה. דברי הסיום יכולים להיכתב על ידי מחבר המסמך או על ידי אדם אחר. דברי הסיום מופרדים מגוף הספר וממוקמים בדפים נספחים. הם מציגים מידע שאינו חיוני לספר בכללותו אבל נחשב רלוונטי.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גרנובלסטי

גרנובלסטי הוא מרקם של סלע מותמר פנריטי אנהדרלי (סלע הבנוי מגרגירים שאין להם צורת גביש, ההפך מאיאוהדרלי) שגרגיריו בעלי גודל דומה. המרקם הגרנובלסטי אופייני לקוורציט, שיש, הורנפלס, גרנוליט וסלעים מותמרים אחרים שאינם בעלי המבנה העלעלי והם נטולי פורפירובלסטים. מאפיינים המגדירים מרקם גרנובלסטי כוללים: גרגירים הנראים בעין בלתי מזוינת, גבולות הגרגירים תואמים האחד לשני וגרגירים בעלי גודל דומה פחות או יותר. בתנאים אידיאליים מצטלבים הגרגירים בצומת משולשת בזווית של 120°. חריגה מהתוצאות האידיאליות נגרמת מלחץ שמקורו בעלעול במהלך ההתגבשות שתוצאתו מרקם צפחתי.
מקור השם הוא הלחם בסיסים של גרניט והמילה היוונית "בלאסטוס" "ניצן" או "נבט".
גרנדיר

ציור של גרנדייר מהמשמר הישן, אדוארד דטלייה, 1812
סוגי החיילים בצבא פרידריך הגדול, השני מימין הוא גרנדיר
גרנדיר (מצרפתית: Grenadier, בתרגום חופשי: רמן) הוא מושג היסטורי המציין חייל בחיל רגלים החמוש ברימוני יד. הגרנדירים היו יחידת חיל רגלים מובחרת. חיילים החמושים ברימונים הופיעו כבר בראשית המאה ה-17, אך אוגדו ביחידות המורכבות מגרנדירים בלבד רק בצבאו של לואי ה-14 כמה עשרות שנים מאוחר יותר.
הרימונים הראשונים היו כדורים קטנים ממולאים באבק שרפה ופתיל קצר. הגרנדירים היו חיילים גבוהים וחזקים במיוחד על מנת שיוכלו לזרוק את הרימונים הכבדים לעבר האויב. חיילים אלו פעלו בשורות הראשונות ובאגפי המערך. בגלל הסכנה הרבה שהיו נתונים בה מעצם הצבתם בחזית, רק החיילים האמיצים ביותר גויסו ליחידות אלו. בנוסף לרימונים, חומשו הגרנדירים בכלי נשק דומים לאלו שהיו לחיילים אחרים.
המאפיין הבולט ביותר של הגרנדירים היה הכובע שלהם. במקום כובעים רחבים גרנדירים חבשו כובעים ללא שוליים כי שוליים רחבים הפריעו להטלת הרימונים. במהלך ההיסטוריה התפתחו כובעי הגרנדירים באופן מסורתי במספר צבאות בעולם לכובעי ברסקין; כובעי פרווה גבוהים.
הרימונים נזנחו כמעט לחלוטין במהלך המאה ה-18, בעיקר בגלל שיפור ניכר בכלי הירי האישיים וחידושים טקטיים. עם הוצאת הרימונים משימוש נרחב הפכו הגרנדירים ליחידות עילית בצבאות של המאה ה-18 וה-19 וחימושם הפך זהה לחימושם של חיילים אחרים. השם נותר עד המאה ה-21 ועדיין משמש לתיאור יחידות עילית. בוורמאכט כונו יחידות חרמ"ש בשם פאנצר-גרנדירים.
בתקופה המודרנית המונח גרנדיר משמש גם לתיאור חייל החמוש במטול רימונים.
דוד בן חסין

| --- | --- |
"תהלה לדוד" אנתולוגיה של שיריו של ר' דוד חסין, כריכת מהדורת קזבלנקה 1931.
"תהלה לדוד" אנתולוגיה של שיריו של ר' דוד חסין, כריכת מהדורת קזבלנקה 1931.
 לידה:  1727  מרוקו, מקנס
 פטירה:  30 ביוני 1792 (בגיל 65 בערך) י' בתמוז ה'תקנ"ב מקנס, מרוקו 
 מדינה:  מרוקו 
 תקופת הפעילות:  ? – 30 ביוני 1792 
 רבותיו:  מרדכי בירדוגו
 
רבי דוד בן חסין (1727 - 30 ביוני 1792) היה מגדולי המשוררים והפייטנים של יהודי מרוקו. חלק משיריו דוגמת "אערוך מהלל ניבי", "לדוד שיר ומזמור" ו"אוחיל יום יום אשתאה", התפרסמו ברחבי קהילות המגרב והמזרח התיכון.
קורות חייו

נולד לאביו רבי אהרן במלאח (הרובע היהודי) של מקנס שבמרוקו בשנת 1727. קיבל חינוך מסורתי בצלא, ובגיל 10 החל ללמוד בישיבה של ר' מרדכי בירדוגו והיה לתלמיד מצטיין. בגיל 17 חיבר את חיבורו הראשון מגדל לדוד שעוסק בפרשנות המקרא ודן בדרכים הנכונות ללמוד ולשנן את התורה. בגיל 20 נישא לבתו של מורו ר' מרדכי בירדוגו.
ר' דוד חסין היה משורר פורה והותיר אחריו למעלה מ-250 שירים, אשר חלקם הגדול התפרסם 15 שנה לאחר מותו בספר בשם "תהילה לדוד" שיצא לאור באמשטרדם בשנת תקס"ז וזכה מאז לשלוש מהדורות נוספות. כמו תלמידי חכמים רבים אחרים במרוקו ר' דוד חסין עסק לפרנסתו כסופר סת"ם. הוא נהג לנסוע ולבקר את הקהילות היהודיות השונות ברחבי מרוקו, וכך עוד בחייו שיריו התקבלו למסורות הפיוט ברחבי האזור. לעומת שירת ספרד אשר נכתבה בעיקר בלשון המקרא ר' דוד חסין עשה בשירתו שימוש בכל רובדי הלשון העברית ובעיקר לשון המקרא ולשון חז"ל. שירתו הושפעה גם מן הקבלה והדבר ניכר הן מבחינת הנושאים והתכנים, והן מבחינת העיצוב והדימויים. הפיוט אסדר תושבחתא נמנה בין יצירותיו.
ר' דוד חסין חי בתקופה רווית סבל עבור היהודים במרוקו. במהלך חייו סבל המלאח של מקנס מפגעי טבע, כגון בצורת קשה וממושכת, שהקשו על חיי תושביו. בנוסף יושבי המלאח נפגעו מאלימות אנטי-יהודית ומרדיפות שונות. בערוב ימיו של ר' דוד חסין עלה לשלטון מולאי יזיד, שרדף באכזריות את היהודים ברחבי מרוקו. ר' דוד חסין הקדיש שירים לתיאור הרדיפות שחוו יהודי מרוקו, ורבים משיריו הם שירי נחמה המנסים לעודד את רוחן של הקהילות המוכות. נושאי שירתו מתמקדים לפיכך בנושאי הגלות ומצוקותיה והתקווה לגאולה וחידוש העבר של עם ישראל.
שירתו נפוצה מעבר למרוקו וצפון אפריקה והגיעה לקובצי פיוטים במזרח, עד תימן הרחוקה.
נפטר בי' בתמוז ה'תקנ"ב (יוני 1792)
לקריאה נוספת

ר' דוד חסין, "ספר תהלה לדוד: קובץ שירתו של רבי דוד בן חסין", בעריכת פרופ' אפרים חזן ופרופ' דוד אלבאז, הוצאת אורות יהדות המגרב, 1999.
אפרים חזן, "שיריו האישיים של רבי דוד בן אהרן חסין", בתוך: "מחקרים בספרות עם ישראל ותרבות תימן", הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 279-301.
אפרים חזן, "הנהגה ומנהיגות בשירתו של ר' דוד חסין", כתב עת "התחדשות ומסורת" (תשס"ה), עמ' 116-124.
אפרים חזן, "ארמית ועברית בשירת רבי דוד חסין", כתב עת "ממזרח וממערב" ד (תשמ"ד), עמ' 111-123.
אפרים חזן, "שירי הקינה לרדב"א חסין : טיבם וייחודם", כתב עת "מקדם ומים" ד (תשנ"א) 13-23.
Tehilla le-David, ed. Ephraim Hazan and André Elbaz (Saint-Denis: Institut européen d’études hébraïques, Université de Paris VIII, 1996).
Lysette Hassine-Mamane. Le Piyyut de David Hassine (Paris: Maisonneuve & Larose, 2000).
André Eliyahu Elbaz, 'Three unknown "piyyutim" by David Ben Hasin', AJS Review 20,1 (1995) 87-97
גיאוזאורוס

| גיאוזאורוס |
| --- | --- |
שלד של גיאולוזאורוס  השוואה בין Geosaurus giganteus לאדם
תקופה
יורה עליון-קרטיקון תחתון 150–136 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
על־סדרה:: דמויי תנינאים
סדרה:: תנינאים
משפחה:: מטריורינכוסיים
סוג:: גיאוזאורוס
שם מדעי
 Geosaurus ‏קיווייה, 1824

גיאוזאורוס (שם מדעי: Geosaurus; משמעות השם: "לטאת גאיה", כלומר: "אם הלטאות הימיות") הוא סוג של זוחל נכחד מקבוצת דמויי תנינאים וממשפחת המטריורינכוסיים שחי במימי סוף היורה ותחילת הקרטיקון לפני 150-136 מיליון שנה. את שמו קיבל מהחוקר ז'ורז' קיווייה ב-1824 ופירושו: "הלטאה של גאיה", האלה היוונית. מאובניו נמצאו בבוואריה, גרמניה.
מאפיינים

זוחל ימי זה חי בימים כמעט אם לא כל זמנו וגופו דמה לגופם של כלבי ים. אורכו הגיע ל-3 מטרים, די קטן ביחס למשפחתו. הוא היה בעל גולגולת קצרה ורחבה ולסתות עבות בעלות שיניים גדולות וניזון מטרף שכלל זוחלים ימיים אחרים ודגים ואולי חטף פטרוזאורים שעפו מעל הים.
מיון

מינים נוספים שצורפו לסוג והיו בעלי לסתות מוארכות יותר הועברו לסוג אחר: Cricosaurus. כיום כלולים בסוג 3 מינים, מרביתם מבוססים על מאובנים חלקיים ושבורים:
Geosaurus giganteus
Geosaurus grandis
Geosaurus lapparenti
בתרבות

זוחל ימי זה הופיע במשחק עולם היורה: המשחק.
גלאוקופן

| --- | --- |

 תכונות המינרל
 הרכב כימי:  Na2Mg3Al2Si8O22(OH)2
 מערך קריסטלוגרפי:  מונוקליני
 צורת הגביש:  בדרך כלל מקבץ חסר צורה גרגרי אבל גם גבישים פריזמתיים עמודיים עד מחטיים, לרוב סיביים.
 צבע:  אפור עד כחול אזוביון, שחור כחלחל
 ברק:  זגוגי עד ברק הפנינה
 שקיפות:  שקוף למחצה
 פצילות:  טובה בשני כוונים בזוויות של 56 ו-124 מעלות
 שבירה:  דמוית קונכייה, המינרל פריך
 קשיות:  6-5 בסולם מוס
 משקל סגולי:  3.2-3
 שרטוט:  אפור בהיר עד כחול
 מידע נוסף:  תופעת גבישים תאומים קיימת. אופטית המינרל דו-צירי והוא ניחן בפליאוכרואיזם.
 מינרלים נלווים:  כלוריט, אפידוט, אקטינוליט, ארגוניט, טיטניט, רוטיל, לוסוניט, ג'יידיט, וקוורץ
גלָאוּקוּפַן הוא מינרל, חבר בקבוצת האמפיבול - קבוצה של אינוסיליקטים (סיליקטים במבנה דמוי שרשרות) מאפיים שהם מינרלים בוני הסלעים חשובים. נוסחת המבנה הכימי של הגלאוקופן היא: Na2,Mg3Al2Si8O22(OH)2. הגלאוקופן בנוי משרשרת כפולה שבה שתי שורות של ארבעונים של סיליקט (SiO4) מתחברות אל שתי שורות אחרות דרך קטיונים של אלומיניום, מגנזיום או נתרן.
הגלאוקופן מתגבש במערך קריסטלוגרפי מונוקליני ובדרך כלל מופיע בתצורה של גבישים פריזמתיים סיביים. משקלו הסגולי 3 עד 3.2 וקשיותו 5.0 עד 6 בסולם מוס. למינרל פצילות טובה בשני כיוונים בצורת יהלום. המינרל הוא בדרך כלל שקוף למחצה וצבעו כחול. הצבע הכחול הוא מאפיין בולט של סוג מינרלים זה. הגלאוקופן, יחד עם המינרל מאותה משפחה הריבקיט, הם מינרלי האמפיבול הנפוצים היחידים שהם בדרך כלל כחולים.
הגלאוקופן משתתף בשתי שורות איזומורפיות (מצב בו אטום אחד או יותר במבנה המינרל יכולים להיות מוחלפים על ידי אטומים אחרים מבלי שיחול שינוי במבנה המינרל):
הראשונה בה מוחלף אטום מגנזיום בנוסחת הגלאוקופן Na2Mg3Al2Si8O22(OH)2 באטום ברזל בערכיות 2 על מנת ליצור את המינרל העשיר בברזל פרוגלאוקופן (Ferroglaucophane) ‏Na2Fe2+3Al2Si8O22(OH)2. הפרוגלאוקופן דומה בתכונותיו לגלאוקופן, אם כי צפיפותו גבוהה יותר, צבעו כהה יותר וברק הפנינה שלו עמום יותר.
השורה השנייה איננה מושלמת משום שיש פערים בין האחוזים של היסודות במינרלים. שורה זו היא בין הגלאוקופן לריבקיט שנוסחתו הכימית Na2Fe2+3Fe3+2Si8O22(OH)2. הגלאוקופן הוא הקצה העשיר באלומיניום ובמגנזיום של השורה האיזומורפית, בעוד שהריבקיט הוא הקצה העשיר בברזל בערכיות 3. באמצע השורה בין שני המינרלים מצוי המינרל הנדיר קרוסיט שנוסחתו Na2(Fe2+,Mg)3(Fe3+,Al)2Si8O22(OH)2. למעשה זוהי שורה איזומורפית המשלבת שתי שורות. האחת, שהוזכרה לעיל בין הגלאוקופן לפרוגלאוקופן, המקביל לריבקיט, אלא שבריבקיט יש ברזל במקום אלומיניום. והשנייה בין הריבקיט למגנזיוריבקיט Na2(Fe2+,Mg)3Fe3+2Si8O22(OH)2 המקביל לגלאוקופן.
לכל המינרלים שצוינו לעיל יש מבנה זהה ותכונות זהות, אבל עם הגידול בכמות הברזל צבע המינרל נעשה כהה יותר, השרטוט הופך כחול יותר, המשקל הסגולי עולה והברק מתגבר.
מבחינת תכונותיו האופטיות הגלאוקופן הוא דו-צירי, והוא ניחן בפלאוכרואיזם (עד כמה משתנה צבע המינרל בהתאם לזווית בה מסתכלים בו) בולט. הוא נראה צהוב עד חסר צבע מזווית אחת, סגול עד כחול אזוביון מזווית שנייה וכחול מזווית שלישית.
הגלאוקופן נתגלה לראשונה בשנת 1845 באי היווני סירוס שבקבוצת האיים הקיקלאדיים. מקור שמו הוא צבעו הכחול האופייני, ביוונית "גלאוקוס" – צבע ירוק כחול ו"פאנוס" – נראה, כלומר "נראה כחול".
מקור ותפוצה

הגלאוקופן נוצר בסלעים מותמרים שהיו עשירים במיוחד בנתרן, או שעברו התמרה בלחץ גבוה וחום נמוך כפי שמתרחש לאורך אזורי הפחתה. בהתמרה עבר החומר לחץ חזק במיוחד וחום בינוני בזמן ששקע מטה כלפי מעטפת כדור הארץ. הגלאוקופן הוא שנותן לפאצייס צפחות כחולות את שמו. גלאוקופן נתגלה גם באקלוגיט שעבר התמרה נסוגה (התמרה שבמהלכה הטמפרטורה והלחץ יורדים).
קיים גם אמפיבול נדיר המכונה הולמקוויסטיט שנוסחת המבנה הכימי שלו היא Li2Mg3Al2Si8O22(OH)2, המצוי אך ורק בסלעים יבשתיים עשירים בליתיום. במשך שנים רבות נהגו לטעות ולזהות את ההולמקוויסטיט כגלאוקופן, שכן השניים נראים זהים בבדיקה של פרוסות סלע תחת מיקרוסקופ פטרוגרפי שבו האור מקוטב.
ניתן למצוא גלאוקופן באי היווני סירוס שבקבוצת האיים הקיקלאדיים - המקום בו נתגלה המינרל לראשונה, ובכמה שלשלות הרים: ברכס החוף של קליפורניה ובקבוצת איי קודיאק באלסקה שבארצות הברית, בנפת ביאלה שבמחוז פיימונטה באיטליה, באנגלסי שבוויילס ובכמה מקומות ביפן.
לקריאה נוספת

יעקב ק. בן־תור, "לוחות הגדרה למינרלים יוצרי סלעים".
הערות שוליים

↑  לרשימה המלאה ניתן להיעזר בקישור לאתר Mindat.
|
גריטוויקן

| --- | --- |

גריטוויקן
 טריטוריה:  איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים
 שפה רשמית:  אנגלית
 תאריך ייסוד:  16 בנובמבר 1904
 גובה:  106 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  30 (2008)
 קואורדינטות:  54°16′53″S 36°30′29″W﻿ / ﻿54.281472°S 36.508028°W﻿ / -54.281472; -36.508028 
 אזור זמן:  UTC -2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת איי ג'ורג'יה הדרומית מוגדלת) קינג אדוארד פוינט איי ויליס אננקוב קופר פרינס אולף הארבור  האוקיינוס האטלנטי ים סקוטיהגריטוויקן(למפת איי ג'ורג'יה הדרומית רגילה) קינג אדוארד פוינט איי ויליס אננקוב קופר פרינס אולף הארבור  האוקיינוס האטלנטי ים סקוטיהגריטוויקן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
גריטוויקן (משוודית: Grytviken, "מפרץ הסיר") הוא יישוב באי ג'ורג'יה הדרומית אשר בטריטוריה הבריטית איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים. היישוב נקרא כך בשנת 1902 על ידי החוקר השוודי יוהאן גונאר אנדרסון (Johan Gunnar Andersson) שמצא במקום סירים אנגלים ישנים ששימשו להגשת שומן טורפים ימיים. זהו הנמל הטוב ביותר באי המבוסס על מפרץ טבעי. האתר מוגן היטב ובמקום נמצאת קרקע שטוחה המתאימה לבנייה וכן יש שם אספקת מים טריים.
היסטוריה > קארל אנטון לארסן

היישוב גריטוויקן הוקם ב-16 בנובמבר 1904 על ידי רב החובל הנורווגי קארל אנטון לארסן (Carl Anton Larsen) כתחנה לציד לווייתנים עבור חברת הדיג הארגנטינאית שהייתה בבעלותו. בעונה הראשונה קצר לארסן הצלחה כאשר ניצודו 195 ליווייתנים והציידים ניצלו את כל חלקי גופם של הלווייתנים. פילי ים ניצודו אף הם בשל השומן שלהם. כ-300 איש עבדו בתחנה בשיא עונת הציד בחודשים אוקטובר עד מרץ. כמה מהם נשארו במקום לעונת החורף כדי לתחזק את הסירות ואת המפעל. פעם בכמה חודשים ספינת אספקה הייתה מביאה מצרכים חיוניים לתחנה ולקחה עמה את השומן ואת שאר התוצרים. בשנה שלאחר מכן הקימה ממשלת ארגנטינה במקום תחנה מטאורולוגית.
לארסן, שקיבל אזרחות בריטית, נולד בנורווגיה. הוא התגורר במקום עם אשתו, שלוש בנותיו ושני בניו. כמנהל חברת הדיג ניהל לארסן את בנייתו של היישוב גריטוויקן. הייתה זו משימה שהושלמה תוך חמישה שבועות בחודשים נובמבר-דצמבר 1904. לארסן בחר באתר להקמת תחנת הציד בביקורו במקום ב-1902 בעת שפיקד על ספינה במסגרת המשלחת השוודית לאנטארקטיקה בניהולו של אוטו נורדנשלד. באותו ביקור ניתן השם גריטוויקן למקום על ידי הארכאולוג והגאולוג יוהאן גונאר אנדרסון שביצע סקר בחלק מחצי האי ת'אטצ'ר (Thatcher) ומצא בו מספר רב של ממצאים שהותירו אחריהם ציידי לווייתנים בריטים. מנהלים של תחנות הציד גרו לעיתים קרובות במקום עם משפחותיהם. ביניהם היה פרידהוף יקובסן (Fridthjof Jacobsen) שהתגורר במקום עם אשתו שאף ילדה במקום שניים מילדיהם ובתם הייתה האדם הראשון שנולד מדרום לרכס האנטארקטי.
אוכלוסיית היונקים הימיים מסביב לאיים פחתה בשישים השנים הבאות עד שהתחנה נסגרה בדצמבר 1966. גם כיום מפוזרים בחוף מסביב לגריטוויקן עצמות ליווייתנים יחד עם שרידיהם החלודים של מפעלי העיבוד והספינות הנטושות.