stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תות (שיר)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע משה בקר
 מתוך האלבום חפצים אישיים
 יצא לאור:  1987 
 שפה:  עברית 
 כתיבה:  נעמי שמר
 לחן:  נעמי שמר
 עיבוד:  עדי רנרט
 
"תות", המוכר בשורה הפותחת את הפזמון החוזר, "תות שדה מרמת השרון", הוא שיר שכתבה והלחינה נעמי שמר בשנת 1986 ופורסם ב-1987.
יצירת השיר ופרסומו

נעמי שמר, שהתרשמה מהזמרה של משה בקר, הזמינה אותו לביתה. כך נולד האלבום "חפצים אישיים", שאת כל שיריו (למעט אחד) כתבה למשה בקר בהתאמה אישית לגוון קולו.
בשנת 1987 הקליט בקר את האלבום "חפצים אישיים", שהורכב כולו משיריה של נעמי שמר. המפיק המוזיקלי של האלבום היה גרי אקשטיין. מתוך שירי האלבום, השיר "תות" זכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו, אך מכירת האלבום נכשלה באופן יחסי. שמר נטתה לייחס את כישלונו לזיהויה עם הימין הפוליטי בישראל, אך ייתכן שלכישלון תרמה גם מידה של מאומצות בלחנים וביצועיו התיאטרליים יתר על המידה של בקר. בעקבות השם "תות שדה מרמת השרון", נשאל בקר תכופות אם הוא מהעיר רמת השרון.
השיר הפך למזוהה עם רמת השרון והתותים שצומחים בשדותיה שהפכו לסמלה הלא רשמי של העיר. בעקבות כך, ברמת השרון החליטו למנף את השיר ולהציב פחי מחזור בצורת תותים ברחבי העיר.
תוכן השיר

בשיר פונה גבר אל אהובתו, וברוח הפתגם "הדרך ללב הגבר עוברת דרך קיבתו" הוא מציין את ארוחת הבוקר שתכבוש את לבו: תות שדה מרמת השרון, פיתה חמה ממאפיית אבולעפיה, גבינה צפתית, סלט ירקות, מלח ים, שמן זית, בצל ירוק, צנונית ומיץ תפוזים. השיר מסתיים בתפנית פמיניסטית, לפיה הגבר הוא שיגיש את ארוחת הבוקר לגברת שמתפנקת במיטה.
הערות שוליים

↑  תות (כתב יד), באתר הספרייה הלאומית של ישראל
1 2  יעקב בר-און, ‏עלילות משה:שחקן התיאטרון שמעולם לא עשה לעצמו קיצורי דרך, באתר מעריב אונליין, 5 באוקטובר 2015
↑  שמעון כהן, תות שדה מרמת השרון - גרסת פח המחזור, באתר ערוץ 7, 15 ביוני 2011
נעמי שמר, כתבה והלחינה את השיר.
אגדת בראשית

אגדת בראשית הוא מדרש אגדה על ספר בראשית.
שמו

הקדמונים שציטטו ממנו הזכירוהו בשמות אחרים, וגם העתקים שלו שנמצאו בגניזת קהיר הכילו שמות אחרים. בכתב יד מסוף המאה ה-15 מכונה המדרש "סדר אליהו רבה". הראשון הידוע לנו שכינה את החיבור "אגדת בראשית" היה רבי מנחם די לונזאנו שהדפיסו תחת שם זה בוונציה ב-1618, ומאז זהו כינויו הנפוץ.
מבנה

המדרש מחולק ל-28 פרשות, כאשר כל אחת כוללת דרשה על פסוק אחד מספר בראשית, על פסוק מהנביא ועל פסוק מספר תהילים. ייתכן שהחלוקה ל-28 פרשיות מבוססת על מנהג הקריאה בתורה הארצישראלי, שבו היו מסיימים את התורה אחת לשלוש שנים.
זמן, מקום, מחבר ומקורות

רבי אברהם בן הגר"א טען כי האמורא רב הוא מחבר המדרש. אריה לייב גורדון הקדים עוד יותר את זמנו וייחסו לתנא רבי מאיר.
חוקרים מודרניים דחו את דעתם, וכיום מקובל שהמדרש חובר בימי הביניים. יום טוב ליפמן צונץ תיארך אותו למאה ה-12 לכל המוקדם; משה דוד הר וטאוגלס סברו שהתחבר במאה ה-10. עזרא קהלני קבע, בעקבות טאוגלס ומחקר מקורי שהמדרש התחבר במאה ה-9 בדרום איטליה.
ביחס למקורותיו של המדרש, שלמה בובר טען שהדרשן התבסס בעיקר על מדרש תנחומא-בובר, ואילו קהלני טען שרוב הדרשות הן דרשות מקוריות.
מהדורות ופירושים

1618 הודפס בוונציה על־ידי רבי מנחם די לונזאנו, בתוך ספר "שתי ידות".
1802, ה'תקס"ב הודפס על־ידי רבי אברהם בן הגר"א.
1804, ה'תקס"ד הודפס בזולקווא.
אהרן ילינק הדפיס את המדרש בווינה בשנת ה'תרי"ז, 1857, בתוך קובץ בית המדרש חלק ד.
בשנת ה'תרי"ח (1858) הודפס בלבוב על־ידי רבי צבי הירש שפרלינג.
פירוש אבי הנחל לרבי חיים פלאג'י.
הרב חנוך זונדל בן יוסף מביאליסטוק הוציא מהדורה עם פירושיו עץ יוסף וענף יוסף בוורשה בשנת ה'תרל"ו, 1876.
רבי שלמה בובר הוציא מהדורה מכתב־יד עם מבוא נרחב, קראקא ה'תרס"ג (1903).
עידן דשא הוציא מהדורה מתוקנת על פי דפוס ראשון ועפ"י כתב־יד בתוך "ילקוט מדרשים" - חלק שביעי (צפת, תשע"ז), ומהדורה נוספת על־פי כתב־יד אחר בתוך ילקוט מדרשים - חלק שמיני (צפת, תשע"ט).
לקריאה נוספת

שלמה בובר, מבוא לאגדת בראשית, קראקא, ה'תרס"ג.
עזרא קהלני, אגדת בראשית: מבוא, הצעה למהדורה ביקורתית וענייני תוכן ומבנה, עבודה לשם קבלת תואר דוקטור לפילוסופיה, האוניברסיטה העברית, ה'תשס"ד.
אהרן לייב גורדון, חקירה על מחבר המדרש אגדת בראשית, הכרמל יב, ה'תרל"ד, עמ' 573–575.
ענת‏ רייזל‏, "אגדת בראשית", בלקסיקון מבוא למדרשים‏, עמ' 256; הוצאת תבונות - מכללת הרצוג, תשע"א. (מהדורה מוקדמת של הפרק באתר מחלקי המים)
עזרא קהלני, מדרש אגדת בראשית, ירושלים: הוצאת האיגוד העולמי למדעי היהדות ורשות המחקר של מכללת הרצוג, תשפ"א, עמ' 750
הערות שוליים

↑  רבי יעקב סקילי ורבי אליהו די וידאש כינוהו "תנא דבי אליהו", על אף שקיים מדרש אחר בשם זה.
↑  בקטע מסוים מהגניזה נקרא המדרש במקור "ילמדנו", אך הכותרת נמחקה ותוקנה ל"אגדת בראשית" בזמן לא ידוע.
↑  על סמך הביטוי התלמודי "אגדתא דבי רב" (תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף נ"ו, עמוד ב'; ספר הזוהר, חלק ג', דף ל"ז, עמוד א' ועוד).
↑  ראו בובר, מבוא לאגדת בראשית, ועוד
↑  בערך "אגדת בראשית" באנציקלופדיה יודאיקה
↑  עזרא קהלני, אגדת בראשית: מבוא, הצעה למהדורה ביקורתית וענייני תוכן ומבנה, עמוד 115 ואילך
↑  צבי הירש שפרלינג‏, באתר VIAF
| ספרות המדרשים |
| --- | --- | --- |
| מדרשי הלכה תנאיים (בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
|  מדרשי אגדה קלאסיים: תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד • פרקי רבי יוסי |  |
|  תקופת הביניים: ראשית תקופת הגאונים (בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה  • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |  |
| המדרש המאוחר: תקופת הגאונים (בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |  |
| הילקוטים: תקופת הראשונים (בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007528038405171  GND: 1088071570  LCCN: nr93010355  VIAF: 182993101   WorldCat (עם VIAF): 182993101
באשיר האמפריז

באשיר האמפריז (באנגלית: Bashir Humphreys; נולד ב-15 במרץ 2003 באקסטר שבאנגליה) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת ברנלי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, בהשאלה מצ'לסי.
קריירת מועדונים

האמפריז גדל במחלקות הנוער של רדינג וצ'לסי. ב-8 בינואר 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של צ'לסי, בהפסד 0–4 למנצ'סטר סיטי במסגרת הסיבוב השלישי של גביע ה-FA לעונת 2022/2023.
ב-27 בינואר 2023 הושאל האמפריז לפאדרבורן 07 מהבונדסליגה השנייה עד לתום עונת 2022/2023. הוא ערך 12 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה.
ב-1 בספטמבר 2023 חתם על חוזה חדש לארבע שנים בצ'לסי, והושאל לסוונסי סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ למשך עונת 2023/2024.
ב-21 באוגוסט 2024 הושאל האמפריז לברנלי מהצ'מפיונשיפ לעונה אחת.
קריירה בינלאומית

האמפריז זכה עם נבחרת אנגליה עד גיל 19 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 19 בשנת 2022. בנוסף, נכלל בסגל נבחרת אנגליה עד גיל 20 לטורניר גביע העולם עד גיל 20 לשנת 2023, וערך ארבע הופעות בטורניר, בהן הבקיע שער אחד.
הערות שוליים

↑  Humphreys heads to Paderborn on loan באתר הרשמי של צ'לסי, 27 בינואר 2023 (באנגלית)
↑  Humphreys signs new deal and leaves on loan באתר הרשמי של צ'לסי, 1 בספטמבר 2023 (באנגלית)
↑  Fifa Under-20 World Cup: England name squad for tournament באתר BBC, ‏ 11 במאי 2023 (באנגלית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "באשיר האמפריז".
Verilog

| --- | --- |
 פרדיגמות:  תכנות מובנה 
 תאריך השקה:  1984 
 הושפעה על ידי:  C, Fortran
 השפיעה על:  SystemVerilog
 סיומת:  v 
 
Verilog היא שפת תיאור חומרה (Hardware Description Language, בקיצור HDL), המשמשת לתכנון, אימות ויישום של מעגלים חשמליים ספרתיים ואנלוגיים ומעגלים משולבים בצורה המזכירה תכנות בשפת C. השפה שימושית מאוד בתכנון מעגלים ברמת מעברי אוגר (Register Transfer Level, בקיצור RTL).

ב-2009 אוחד תקן ורילוג (IEEE 1364-2005) עם תקן SystemVerilog.
היסטוריה

Verilog הוצגה לראשונה בשנת 1984. הצורך בשפה לתיאור החומרה התפתח עם המעבר לתכנון מעגלים משולבים המכילים מאות אלפי טרנזיסטורים. תכנון בסדר גודל כזה נקרא VLSI (ראשי תיבות של Very Large Scale Integration).
בשלב הזה אי אפשר היה עוד להסתפק בתכנון המסורתי הסכמטי (תב"ם), ואצל מתכנני המעגלים נוצר צורך בשפה שתאפשר תכנון מהיר של מעגלים, על ידי תיאור מעגלים מורכבים ברמה אבסטרקטית, במונחים של פונקציונליות וזרימת נתונים. שפות התכנות הקיימות בעת פיתוח השפה, כמו C ו־Pascal, לא איפשרו בנייה של מעגלים חשמליים בצורה נוחה, כיוון שהן אינן מותאמות לתיאור של חומרה.
קיימות שפות תיאור חומרה מתחרות לוורילוג, אשר הבולטת בהן היא VHDL.
מבנה השפה

שפת ורילוג מותאמת לתיאור חומרה ומאפשרת כתיבה ברמות שונות של אבסטרקציה: מהרמה החשמלית (switch level) שהיא הקרובה ביותר לחומרה, דרך השערים הלוגים (gate level), רמת מעברי אוגר (RTL) ועד לרמת האלגוריתם (behavioural) שהיא רמת האבסטרקציה הגבוהה ביותר המתארת את הפונקציונליות ודומה בצורת הקידוד לשפות כמו C.
אחד ההבדלים החשובים בין שפת חומרה לשפת תוכנה הוא, שבשפת חומרה השורות ("הפקודות") מתבצעות במקביל ולא בטור.
ורילוג היא שפה קלה ללימוד ולשימוש, ונתמכת על ידי כלים רבים המשמשים בתהליך התכנון של השבב – כלי הסימולציה וכלי הסינתזה.
דוגמאות

דוגמה לקוד ומעגל ספרתי של TFF:
always@(posedge clk)
   Q<=~Q;
דוגמה לקוד המתאר מימוש של "ממספר אוטומטי" (מונה):
module Div20x (rst, clk, ce, count,tc);
/*מונה חילוק ב-20 עם כניסת בקרה
enable CE is a clock enable 
a counter using the Verilog 95 language */

parameter size = 5;
parameter max_value = 20;
input rst;//These represent the module connections 
input clk;    
input ce;
output [size-1:0] count; 
output tc;

reg [size-1:0] count;// Signals assigned within an always 
// (or initial) block must be of type reg
wire tc; // Other signals are of type wire
/* The always statement below is a parallel 
execution statement that executes any time 
the signals rst or clk transition from low to high */
always @ (posedge rst or posedge clk)                             
  if (rst)   //This simulates a reset of the counter                   
      count<=5'b0;
  else if (ce) 
  //This simulates the enables both being true
      if (count==max_value-1)
          count<=5'b0;
      else
         count<=count+5'b1;

//the value of tc is continuously assigned 
assign tc = (ce && (count == max_value-1));

endmodule
תחביר השפה ופקודות > קבועים

ההגדרות של קבועים ב-Verilog כוללות גם את רוחב המשתנים. התחביר כדלהלן: <רוחב הקבוע>'<אות הבסיס><הערך>
דוגמאות:
12'h123 - Hexadecimal 123 (using 12 bits)
20'd44 - Decimal 44 (using 20 bits - 0 extension is automatic)
4'b1010 - Binary 1010 (using 4 bits)
6'o77 - Octal 77 (using 6 bits)
ראו גם

VHDL
הבונקר הגדול באויסטרהאם

| --- | --- |

הבונקר הגדול באויסטרהאם. הכניסה לבונקר
 מידע כללי
 סוג:  בונקר פיקוד ושליטה
 כתובת:  Avenue du 6 Juin
 מיקום:  אויסטרהאם, קלבדוס, נורמנדי
 מדינה:  צרפת צרפת
 בעלים:  וורמכט עיריית אויסטרהאם
 מייסדים:  וורמכט
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ספטמבר 1943 – יוני 1944 (כ־275 ימים)
 תאריך פתיחה רשמי:  1942 
 חברת בנייה:  ארגון טודט
 שיטת בנייה:  יציקת בטון
 חומרי בנייה:  בטון מזוין
 יוצר:  ארגון טודט
 מידות
 אורך:  17 מטר
 רוחב:  10 מטר
 גובה:  17 מטר
 גובה מעל פני הים:  0 מטר
 קומות:  6
 
 קואורדינטות:  49°17′15″N 0°15′08″W﻿ / ﻿49.28747284928549°N 0.25230252471620584°W﻿ / 49.28747284928549; -0.25230252471620584
 https://museegrandbunker.com/en/
 he (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי הבונקר הגדול(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי הבונקר הגדול
 
הבונקר הגדול באויסטרהאם (בצרפתית: Le Grand Bunker Ouistreham) הוא בונקר פיקוד ושליטה שבנו הנאצים בעיר החוף הצרפתית אויסטרהאם כחלק מפרויקט החומה האטלנטית. מבונקר זה כיוונו הגרמנים את האש נגד הכוחות הבריטיים שנחתו בחוף סורד ב-6 ביוני 1944 עם תחילת הפלישה לנורמנדי. העיירה והמוצבים המבוצרים שבנו הגרמנים בה נכבשו ביום הראשון של הפלישה. כיום שוכן במקום מוזיאון המנציח את החומה האטלנטית. שחזור המבנה הפנימי מאפשר למבקר הצצה לחיי היום-יום של החיילים שאיישו את המבצר.
רקע

באוגוסט 1942 הורה אדולף היטלר לאלברט שפר וצמרת הפיקוד המערבי של צבא גרמניה לבנות שרשרת של ביצורים לאורך חופיה המערביים של אירופה, מנורווגיה עד ספרד (3,800 ק"מ) כדי למנוע פלישה של בעלות הברית ליבשת.
בנובמבר 1943 מינה היטלר את ארווין רומל כמפקד קבוצת ארמיות B וכאחראי על החומה האטלנטית. במסגרת תפקידו זה בחן רומל את הביצורים שהוקמו עד אז והתווה תוכנית לעיבוי החומה והאצת הבנייה בפרויקט.
המאמץ המרכזי של רומל התמקד באזור פה-דה-קאלה מתוך אמונה שהבריטים יפלשו ליבשת משם בגלל הקרבה לאנגליה. יחד עם זאת השקיעו הגרמנים מאמצי ביצור גם בחופי נורמנדי תוך התמקדות בערי הנמל שלהערכת הגרמנים היוו יעד לפלישה וביניהם העיר אויסטרהאם.
ההיסטוריה של הבונקר הגדול > בניית הבונקר

אויסטרהאם יושבת בשפך נהר אורן ותעלת קן המלאכותית וקיים בה נמל ימי. במסגרת המאמץ הגרמני לביצור החומה האטלנטית הוקמו ביצורים גם בעיר זו כדי להגן על החוף והנמל. לצורך פרויקט זה, שהחל ב-1942, הרסו הגרמנים 123 בתים והפכו חלק גדול מהעיר, הגובל בים, לשטח צבאי סגור. הגרמנים הקימו בעיר וסביבותיה כ-80 עמדות מבוצרות לארטילריה ומקלעים כשעליהן שולט הבונקר הגדול שהוקם כ-500 מטר מהחוף ושימש כעמדת תצפית, פיקוד ובקרה. בין הביצורים חפרו הגרמנים תעלות קשר, מתחו חוטי תייל ופיזרו מוקשים
התכנון והבנייה הוטלו על ארגון טודט שהיה אחראי על בניית רוב החומה האטלנטית כמו גם רבים מפרויקטי הבנייה של הרייך. העבודות על הבונקר הגדול החלו בספטמבר 1943 והסתיימו בנובמבר אותה שנה כשחברת הבנייה השתמשה בכ-5,000 טון בטון עבור הבנייה. מנובמבר החל הצבא הגרמני בעבודות האיבזור של הבונקר שכללו מערכות חשמל, אוורור, תקשורת (פנימית ובין הבונקר לביצורים ברחבי העיר), תצפית, נשק, רפואה ועוד. פרויקט האיבזור הסתיים ביוני 1944 כך שהבונקר פעל רק תקופה קצרה עד הפלישה לנורמנדי.
גובה הבונקר היה 17 מטר והוא כלל 6 קומות, שחוברו בגרם מדרגות פנימי, כשעל גג המבנה הציבו הגרמנים תותח נ"מ בקוטר 20 מ"מ. הקומות התחתונות יועדו לשירות החיילים (מגורים, מחסנים, מרפאה, שירותים, חדר אוכל וכו') בעוד שהקומות העליונות שימשו לתקשורת, פיקוד וניהול, מערכות נשק וכו'. כל חדרי הבונקר היו ללא חלונות ודרשו אוורור מלאכותי ורק בקומה העליונה נבנה חלון תצפית רחב ששימש מערכות תצפית וטלמטריה משוכללות (כולל מד טווח אופטי שמוצג גם כיום באותה קומה) שאיפשרו לתצפיתנים טווח ראיה של כ-50 ק"מ מערבה.
ההיסטוריה של הבונקר הגדול > מבצע אוברלורד

בתכנון מבצע אוברלורד נכללה אויסטרהאם באגף המזרחי של זירת הנחיתה בחוף סורד של הכוחות הבריטים. ב-6 ביוני 1944, יום הנחיתה נכבשה העיר והביצורים אולם בגלל חוסר במודיעין לא היו הבריטים (כמו גם המחתרת הצרפתית) מודעים לקיומו של הבונקר הגדול. החיילים הגרמנים, שהיו בבונקר ביום הפלישה, הסתגרו בו והדפו באש ניסיונות כניסה למבנה ורק ב-9 ביוני הצליחו כוחות הנדסה לפרוץ את דלת הבונקר ולקחת בשבי 2 קצינים ו-51 חיילים גרמנים שהתבצרו במקום.
לאחר המלחמה נזנח הבונקר, הביצורים ותעלות הקשר נהרסו והעיר נבנתה מחדש.
הבונקר כיום

ב-1994 הוכרז הבונקר כאתר מורשת היסטורי (צר') על ידי רשויות צרפת. בהמשך נפתח במקום מוזיאון המוקדש להנצחת "החומה האטלנטית" כשבחדריו של הבונקר שוחזרו חיי היום יום של החיילים הגרמנים שפעלו בבונקר בהתאם לפונקציונליות של החדרים השונים. בקומה העליונה שוחזר מד הטווח האופטי וניתן להביט בו לכוון החופים. בחצר המוזיאון הוצבו כלי נשק וכלי רכב ששימשו הן את הגרמנים והן את הבריטים ששחררו את העיר. בין השאר מוצגת בחצר המוזיאון נחתת שהשתתפה בנחיתה בנורמנדי ושימשה את סטיבן שפילברג בצילומי הסרט להציל את טוראי ראיין.
גלריה

מד טווח שהותקן בקומה העליונה של הבונקר
התצוגה של חדר התקשורת בבונקר
תצוגה של הנשקייה בבונקר
נחתת ששימשה את הכוחות הבריטים בנחיתה בחוף "סורד" בתחילת הפלישה לנורמנדי. מוצגת בחצר המוזיאון
ביאורים

↑  בפועל, בעקבות התבוסה של הקנדים בפשיטה על דייפ, החליט הפיקוד העליון של בעלות הברית להימנע מניסיון נוסף לכבוש נמל צרפתי קיים מתוך הבנה שנמלים יהיו מבוצרים יותר
↑  בין השאר תוכננו עמדות מבוצרות להגנה על שישה תותחי 155 מ"מ אך בניית ביצורים אלו לא הסתיימה והתותחים הועברו לקו אחורי ולא סייעו לגרמנים בהגנת העיר בפלישה
הערות שוליים

↑  הכרזת הבונקר כאתר מורשת, באתר pop.culture.gouv.fr, ‏1994
עובד מיכאלי

| --- | --- |

 לידה:  15 בנובמבר 1921 קישינב, ממלכת רומניה 
 פטירה:  25 בפברואר 2001 (בגיל 79) עין חרוד מאוחד, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  עין חרוד מאוחד 
 מספר צאצאים:  3 
 
עובד מיכאלי (עָבֶּד) (15 בנובמבר 1921 - 25 בפברואר 2001) היה מראשוני המתגייסים לפלמ"ח, במסגרתו נלחם ונפצע בקרבות באזור ירושלים. מהדמויות המרכזיות ב"ילקוט הכזבים", בו הוא מאוזכר בכינוי "עבד". עסק לאחר פרישתו בתיעוד פרקים בהיסטוריה הציונית.
ביוגרפיה

מיכאלי נולד בעיר קישינב שבמולדובה לשרה ויצחק מיכאלי, הבכור מבין חמישה בנים (שמות אחיו: שֵׁם (ג'ים) יעקב (ג'ק), יוסף וחנן). ב-1922 עלתה המשפחה ארצה והתיישבה בעין חרוד, שם גדל ולמד. ב-1941 התגייס לפלמ"ח וצורף לפלוגה א'. ב-1942 סיים מיכאלי קורס מ"כים וב-1944 סיים קורס מ"מים וחזר לשרת כמ"מ בפלוגה א'. במסגרת תפקידו השתתף במספר פעולות מטעם ההגנה, כמו הסזון ופריצת מחנה עתלית. בהמשך עבר לתפקיד מ"מ בפלוגה ה' ועסק בגיוס ואימון חברי פלמ"ח חדשים.
בתקופת מלחמת העצמאות מונה מיכאלי למ"פ בגדוד החמישי של חטיבת הראל, נלחם בקרבות ירושלים ונפצע בקרב סן סימון. לאחר המלחמה חזר לקיבוצו אולם המשיך לשרת במילואים בצה"ל והשתתף בפעולות התגמול ובמלחמות ישראל עד פרישתו ב-1976.
בשנת 1956 נסע מיכאלי לאיראן, שם עסק בהכשרת יהודים לעלייה (חזר ב-1958).
מיכאלי שהמשיך לגור בעין חרוד כל חייו נישא לשולמית ולהם שלוש בנות, יעל, ענת ותמר, שנפטרה בגיל צעיר. בערוב ימיו ייסד תערוכת ציוד חקלאי בשטח הקיבוץ, ונדד בין הקיבוצים ברחבי ישראל לאסוף ממצאים לאוסף. נפטר בשנת 2001 ונקבר בקיבוצו.
ילקוט הכזבים

"ילקוט הכזבים" הוא אוסף צ'יזבאטים, מתקופת הפלמ"ח, שליקטו דן בן אמוץ וחיים חפר ופרסמו, לראשונה, בשנת 1956. מיכאלי (בשם החיבה שלו "עבד") הוא אחד מגיבורי הספר, הכולל שמונה אזכורים שלו.
עבד זורק רימון למרחק של שמונים מטר. פעם היה צריך להכניס רימון לתוך חלון של בית במרחק של חמישים מטר, הוא הלך שלושים מטר אחורנית וזרק
בזמן הסזון, שלחו את עבד לחיפה ואמרו לו לשבת בבית קפה מסוים ולהקשיב לשיחות של המבקרים. כדי שלא יחשדו בו שהוא מקיבוץ, לבש עבד חליפה שבני השיג לו מהבימה, עניבה יפה ומשקפי שמש של מזכיר עין חרוד. כשנכנס לבית הקפה וראה את כל הטיפוסים החשודים שהסתכלו עליו במבט חשוד, התיישב ליד בחורה באחד השולחנות והתחיל כאילו להתעניין בה. מפה לשם התפתחה שיחה מעניינת מאוד ביניהם ועבד הרגיש שהיא בסדר גמור. מרוב חיבה הוריד לה על הגב טפיחה בלאפה הגדולה שלו. "תגיד", אמרה הבחורה כשהיא משתעלת, "אתה לא במקרה מקיבוץ?"
ספריו

עובד מיכאלי, הדסה אביגדורי אבידוב, עלילות "גדוד העבודה", הוצאת קיבוץ עין חרוד, 2004
עובד מיכאלי, הקרב על ירושלים במלחמת העצמאות, הוצאת אריאל, 1994
הערות שוליים

↑  מיכאלי, מהגדוד הרביעי, הוזעק עם פלוגתו לסייע לאנשי הגדוד החמישי שהתבצרו במנזר אולם נפצע בדרך לשם
↑  ב-1952 השתתף מיכאלי בקרב תל מוטילה
↑  הקבר של עובד מיכאלי בבית העלמין בעין חרוד מאוחד, באתר BillionGraves
↑  יצאו מהדורות מאוחרות יותר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010864961105171  ISNI: 0000 0000 4188 3832  LCCN: no95010865  VIAF: 66051987   WorldCat (עם VIAF): 66051987 
עובד (עבד) מיכאלי בעין חרוד מאוחד
הארון חמיד

הארון א-רשיד פהים חמיד (באנגלית: Harun Ar-Rashid Faheem Hamid; נולד ב-10 בנובמבר 2003 באנגליה) הוא כדורגלן אנגלי-דני המשחק בעמדת הקשר בנבחרת פקיסטן.
קריירת מועדונים

חמיד גדל במחלקת הנוער של קווינס פארק ריינג'רס. ב-15 בפברואר 2023 הושאל חמיד למשך חודש לקינגסטוניאן מהליגות הנמוכות באנגליה, במדיה ערך חמש הופעות ליגה. ב-26 באפריל 2023 הודיעה קווינס פארק ריינג'רס כי חמיד ישוחרר מהמועדון בתום העונה.
קריירה בינלאומית

ב-21 במרץ 2023 ערך חמיד את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פקיסטן, בהפסד 1-0 לנבחרת המלדיביים במשחק ידידות.
הערות שוליים

↑  Anthony, Hamid & Salamon loaned out באתר הרשמי של קווינס פארק ריינג'רס, 15 בפברואר 2023 (באנגלית)
↑  QPR confirm B team departures – 12-cap international and ex-Newcastle United talent let go באתר The72, ‏ 26 באפריל 2023 (באנגלית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "הארון חמיד".
גברת עם סלים

| --- | --- |

 סינגל בביצוע חיה שנהב
 מתוך האלבום הייתי פעם ילד
 יצא לאור:  1989
 סוגה:  שיר ילדים 
 שפה:  עברית
 אורך:  2:28
 כתיבה:  חיה שנהב 
 לחן:  יוני רכטר 
 
"גברת עם סלים" הוא שיר ילדים ישראלי נודע, פרי-עטה של חיה שנהב, בלחנו של יוני רכטר ובביצועם של רכטר ואריק איינשטיין. השיר התפרסם באלבומם המשותף של איינשטיין ורכטר "הייתי פעם ילד".
השיר

השיר מדבר על אישה ששבה מקניות מן השוק או מהמכולת, עולה על אוטובוס, ומניחה את כל הסלים עם המוצרים שרכשה על ספסלי האוטובוס משום שכמותם הגדולה מקשה על נשיאה ידנית. לרוע מזלם של הנוסעים לא נותר ספסל פנוי, ויתר על כך: האישה עצמה נזקקת גם לספסל.
במהלך השיר מסופר מה מכיל כל סל. מרבית המוצרים שהאישה רכשה הם מוצרי-מזון בסיסיים. יוצאים מכך שני הסלים האחרונים המוזכרים בשיר: אחד מהם מכיל "כל מיני", דהיינו שלא מוסבר במדויק מהו תוכנו של הסל. הסל האחרון המוזכר בשיר מכיל עיתונים, אולם מפאת החריזה בשיר נאמר כי הוא מכיל "עיתונֵי". כידוע אין זו מילה תקנית אלא סמיכות (כמו "רמת", "נקודת", "שעת" וכדומה).
השיר הופיע באלבום "הייתי פעם ילד", ובהמשך בקלטת הילדים "כמו גדולים" יחד עם שירי ילדים נוספים. לפני תחילת השיר ניתן להבחין בשלושה אנשים הממתינים בחוסר סבלנות לאוטובוס. כפי שניתן לראות אחד האנשים (המגולם על ידי מוני מושונוב) הוא נגן צ'לו. מלבדו מחכה לאוטובוס גם איש ששבר את הזרוע ואת רגלו (המגולם על ידי צבי שיסל) ואיש נוסף המגולם על ידי אריק איינשטיין בעצמו. במהלך הקליפ מגיעה אישה לתחנה, דורכת בשוגג על רגלו של האיש החבול וגורמת למהומה. כאשר האוטובוס מגיע האישה טוענת כי היא הייתה לפניהם בתור. כמו כן גם על האוטובוס האישה גורמת למהומה.
גרסאות כיסוי

שנה לאחר צאת השיר, ב-1990, ביצע אותו רכטר יחד עם להקת כוורת בסיבוב הופעות האיחוד שלה, כחלק ממחרוזת שירי סולו של חברי הלהקה.
מרמנו

| --- | --- |

 ארץ מוצא:  איטליה
 שימושים:  רעייה
 קבוצה:  כלבי רועים
 תכונות
 משקל:  40 ק"ג 
 גובה:  67 ס״מ 
 
המרמנו (מכונה גם: אמרניני באיטלקית: Cane da pastore Maremmano-Abruzzese) הוא גזע כלב שמקורו באיטליה. הוא משמש לרעיית צאן. למרמנו פרווה עשירה, עצמות חזקות ושרירים מפותחים, המסייעים לו להרתיע גנבים ולהבריח זאבים.
היסטוריה של הגזע

המרמנו הוא תוצר של איחוד שני גזעי כלבים - מרמנו ואברוצו - לגזע אחד ב-1958. עד 1958 פסטור מרמנו, או כלב הרועים של המרמה, והפסטור אברוזה, או כלב הרועים של האברוצי, נחשבו כגזעים נפרדים. ב-1 בינואר 1958 הגזעים אוחדו על ידי איגוד הכלבים הלאומי של איטליה. ההסבר שניתן הוא ש"התמזגות טבעית" של שני הגזעים התרחשה כתוצאה מתנועה של הכלבים עקב מעבר של עדרי כבשים מאזור אחד למשנהו, במיוחד לאחר איחוד איטליה.
המרמנו משמש כלב רועים לעדרי צאן באזור טוסקנה ההררי שבמרכז איטליה.
מבנה כללי

גובהו של כלב המרמנו נע בתחום 73-60 ס"מ. משקלו נע בתחום 45-30 ק"ג. פרוותו עבה וצפופה וצבעה הוא לבן. תוחלת החיים של המרמנו 13-11 שנים.
אופי

המרמנו נחשב כלב אמיץ, נאמן, נחוש, חברותי וקל לאילוף. המרמנו ניחן באינטליגנציה גבוהה אך עלול להיות עקשן.
המרמנו נוטה להגן על בעליו כאשר מתעוררת סכנה, והוא נכנס לפעילות מיידית במטרה להבריח את גורם הסכנה.[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  Cane da pastore maremmano abruzzese, ENCI – Ente Nazionale della Cinofilia Italiana
↑  Raymond Coppinger, Lorna Coppinger, Dogs: a startling new understanding of canine origin, behavior, and evolution, New York: Scribner, 2001, ISBN 978-0-684-85530-1
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532092005171
אריך פון דניקן

| --- | --- |

 לידה:  14 באפריל 1935 (בן 89) צופינגן, שווייץ 
 שם לידה:  Erich Anton Paul von Däniken 
 מדינה:  שווייץ 
 מקום מגורים:  Beatenberg, שפהאוזן 
 מקום לימודים:  קולז' סן-מישל 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 יצירות בולטות:  מרכבות האלים 
 תקופת הפעילות:  מ-1963 
 הושפע מ:  Peter Kolosimo 
 צאצאים:  Cornelia von Däniken 
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  פרס בולדר (2006)  פרס איג נובל (1991)  Goldenes Brett (2012) 
 www.daniken.com
 
אריך פון דניקן
אריך פון דניקן (בגרמנית: Erich von Däniken נולד ב-14 באפריל 1935) הוא סופר ותאורטיקן שווייצרי, הידוע במיוחד בתאוריות שלו אודות השפעת חייזרים קדומים על כדור הארץ, וביניהן הספר מרכבות האלים. רבות מהעדויות כביכול שפרסם בכתביו ובסרטים שהפיק הוכחו כחצאי אמיתות, ושקרים. 
דניקן הורשע מספר פעמים בעבירות של זיוף והונאה, שעל חלקן נידון לעונשי מאסר.
ביוגרפיה

אריך פון דניקן נולד בשנת 1935 בצופינגן אשר בשווייץ. עוד מילדות התעניין במדע בדיוני ובעב"מים. הוא למד את מקצוע המלונאות, תחום שבו גם עסק.