stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הגנה הודית מזרחית
הערות שוליים

↑  Kul att veta om Schack - Visste du att schack är ett av de äldsta spelen?, Förbättra dina schackfärdigheter (ב־)
↑  The Kenilworthian: Barry Attack Bibliography (באנגלית)
| פתיחות שחמט |
| --- | --- | --- |
| פתיחות אב | משחק פתוח • משחק חצי פתוח • משחק סגור • משחק חצי סגור • פתיחת איגוף • פתיחה נדירה |  |
| פתיחות גמביט | גמביט אבנס • גמביט בודפשט • גמביט המלך • גמביט המלכה • גמביט המלכה הנדחה • גמביט המלכה הנרצה • פתיחה סקוטית • גמביט לטבי • הגנה אוסטרית • הגנת צ'יגורין • הגנה בלטית • הגנת מרשל |  |
| הגנה הודית | הגנת בנוני • גמביט בודפשט • פתיחה קטלאנית • הגנה נימצו-הודית • הגנת בנוני מודרנית • הגנה הודית של המלכה • הגנת גרינפלד • הגנה הודית של המלך • התקפת טורה • הגנה הודית מזרחית • התקפת טרומפווסקי • הגנה מקסיקנית |  |
| פתיחות הגנה | הגנה הודית של המלך • הגנה הודית של המלכה • הגנה הודית מזרחית • הגנה נימצו-הודית • הגנת נימצוביץ' • הגנה הולנדית • הגנה מודרנית • הגנת בנוני • הגנת פילידור • הגנת גרינפלד • הגנת אלכין • הגנת קארו-קאן • הגנת שני הפרשים • הגנה ברלינאית • הגנה צרפתית • הגנה סיציליאנית • פתיחת פירץ  • טנגו הפרשים השחורים • פתיחה רוסית |  |
| פתיחות התקפה | התקפת ריכטר-ורסוב • התקפת טרומפווסקי • התקפת טורה • התקפת הודג'סון • פתיחת לארסן |  |
| פתיחות שיטתיות | שיטת לונדון • שיטת קול |  |
| פתיחות ללא סיווג | פתיחה איטלקית • פתיחה אנגלית • פתיחת בירד • פתיחה ספרדית • פתיחה ספרדית, וריאצית ההחלפה • פתיחה וינאית (משחק וינה) •  פתיחת ארבעת הפרשים • פתיחת רץ המלך • פתיחה קטלאנית • פתיחת רטי  • פתיחת בארנס • פתיחת סארגוסה • פתיחה פולנית • פתיחת גרוב • פתיחת אנדרסן • פתיחת קלמנץ • פתיחת דורקין • פתיחת אמאר • פתיחת דאנסט • פתיחת וור • פתיחת דספרז • פתיחת מיזס • פתיחת ואנ'ט קרויג'ס |  |
| אחר | אנציקלופדיית פתיחות שחמט • מלכודות בפתיחה בשחמט |  |
ראו גם פורטל השחמט • קטגוריה:פתיחות שחמט • קטגוריה:שחמט
החלטה 726 של מועצת הביטחון של האו"ם

| --- | --- |

 תאריך:  6 בינואר 1992
 ישיבה מספר:  3026
 קוד:  S/RES/726 (מסמך)
 נושא:  שטחים שנכבשו על ידי ישראל
 סיכום הצבעה:  15 הצביעו בעד 0 הצביעו נגד 0 נמנעו 
 תוצאה:  התקבלה
 הרכב מועצת הביטחון
 חברות קבועות:  הרפובליקה העממית של סין סין צרפת צרפת רוסיה (1991-1993) רוסיה הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת ארצות הברית ארצות הברית
 חברות לא קבועות:  אוסטריה אוסטריה בלגיה בלגיה כף ורדה כף ורדה אקוודור אקוודור הונגריה הונגריה הודו הודו יפן יפן מרוקו מרוקו ונצואלה (1930–1954) ונצואלה זימבבואה זימבבואה
 
החלטה 726 של מועצת הביטחון של האו"ם היא החלטה של מועצת הביטחון של האו"ם שהתקבלה ב-6 בינואר 1992 על ידי מועצת הביטחון של האומות המאוחדות כהמשך להחלטות 607 (1988), 608 (1988), 636 (1989), 641 (1989) ו-694 (1991) של המועצה, בעקבות גירושם של כ-12 פלסטינים החשודים בטרור פלסטיני מהשטחים שנכבשו על ידי ישראל במלחמת ששת הימים. המועצה גינתה את הגירושים המפרים את אמנת ז'נבה הרביעית המתייחסת להגנה על אזרחים בעת מלחמה.
נוסף על כך, ההחלטה הביעה צער על הפעולה וחזרה על כך שישראל תימנע מלגרש עוד פלסטינים ותבטיח את החזרתם הבטוחה והמיידית של המגורשים. ישראל לא עמדה בהחלטה, והמשיכה לגרש פלסטינים החשודים בטרור למדינות ערב השכנות.
ארצות הברית הצביעה בעד ולא הטילה וטו על החלטה זו, שהתקבלה בתקופת האינתיפאדה הראשונה וכהונת ממשלת שמיר, וכחודשיים לאחר ועידת מדריד, ובמהלך כהונתו של נשיא ארצות הברית ג'ורג' הרברט ווקר בוש, שעם ממשלו היו לשמיר יחסים מתוחים.
ראו גם

הסכסוך הישראלי-ערבי
הסכסוך הישראלי-פלסטיני
הערות שוליים

↑  Payne, Richard J. (1995). The clash with distant cultures: values, interests, and force in American foreign policy. SUNY Press. p. 152. ISBN 978-0-7914-2648-7.
החלטה 89 של מועצת הביטחון של האו"ם

| --- | --- |

 תאריך:  17 בנובמבר 1950
 ישיבה מספר:  524
 קוד:  S/1907 (מסמך)
 נושא:  שאלת ארץ ישראל
 סיכום הצבעה:  9 הצביעו בעד 0 הצביעו נגד 2 נמנעו 
 תוצאה:  התקבלה
 הרכב מועצת הביטחון
 חברות קבועות:  טיוואן הרפובליקה הסינית צרפת צרפת הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת ארצות הברית ארצות הברית ברית המועצות (1955–1980) ברית המועצות
 חברות לא קבועות:  קובה קובה אקוודור אקוודור מצרים מצרים הודו הודו נורווגיה נורווגיה יוגוסלביה יוגוסלביה
 
החלטה 89 של מועצת הביטחון של האומות המאוחדות היא החלטה של מועצת הביטחון של האו"ם שהתקבלה ב-17 בנובמבר 1950 על ידי מועצת הביטחון של האומות המאוחדות בהקשר של הסכסוך הישראלי-ערבי.
בסוף אוקטובר 1950 בעת שהגנרל ריילי שהה במטה האו"ם, העלו מצרים וירדן מספר תלונות נגד ישראל, על הפרת הסכמי הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות. ממלכת ירדן התלוננה על השהות הישראלית בנהריים ומצרים התלוננה על גירוש תושביה של מג'דל לעזה, ועל הקמת עין נטפים באזור מפורז. ישראל העלתה מנגד תלונה על חסימת תעלת סואץ בפני אוניותיה וטענה שהתלונות של ירדן ומצרים הן שקריות. הגנרל ריילי עמד לימין ישראל בנוגע למובלעת נהריים ולימין מצרים בנוגע לגירוש תושבי מג'דל.
ההחלטה ביקשה מוועדת שביתת הנשק המעורבת של מצרים וישראל להקדיש תשומת לב דחופה לתלונה על גירושם של אלפי ערבים פלסטינים מארץ ישראל. המועצה קראה לשני הצדדים להפעיל את כל יכולתה של הוועדה, ולהחזיר את כל הערבים שהוועדה סבורה כי הם זכאים לשוב. נוסף על כך, המועצה הורתה לראש הוועדה האחראית על הסכמי שביתת הנשק להמליץ לישראל, למצרים ולמדינות ערביות אחרות, לנקוט בכל הצעדים שיידרשו על מנת לשלוט על תנועתם של נוודים ערבים על פני גבולות בינלאומיים או קווי שביתת הנשק.
המועצה קוראת לממשלות לא לנקוט כל פעולה של העברת אנשים מעבר לגבולות בינלאומיים או קווי שביתת הנשק ללא התייעצות מוקדמת עם ועדת שביתת הנשק. כמו כן, ביקשה המועצה מוועדת שביתת הנשק להמליץ על צעדים נוספים בתוך 90 ימים בפני מועצת הביטחון של האו"ם.
ההחלטה התקבלה לאחר שתשע מדינות תמכו בה, 0 התנגדו ומצרים וברית המועצות נמנעו.
ראו גם

הסכסוך הישראלי-ערבי
הסכמי שביתת הנשק
הנכבה
הערות שוליים

↑  ישראל סתרה טענות מצרים ועבה"י במועצת הבטחון, דבר, 1 בנובמבר 1950
↑  ריילי מצדיק את היהודים בענין נהריים ואת מצרים בענין הנגב, חרות, 1 באוקטובר 1950
החווה המלכותית

| --- | --- |

לוגו הסדרה באנגלית
 סוגה:  מיני-סדרה, דרמה קומית
 שחקנים:  מיה ג'נקינס, לוסילה גנדולפו, איוון אספצ'ה, אמה גלינסקי
 ארץ מקור:  בריטניה בריטניה
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  3
 הפקה
 חברת הפקה:  חברת וולט דיסני
 אורך פרק:  5-6 דקות
 שידור
 רשת שידור:  אפליקציית ערוץ דיסני
 רשת שידור בישראל:  ערוץ היוטיוב של ערוץ דיסני ישראל
 פורמט (קול):  סטריאו
 תקופת שידור מקורית:  20 בנובמבר 2017 – הווה
 תקופת שידור בישראל:  12 בדצמבר 2017 – 14 בדצמבר 2017
החווה המלכותית (באנגלית: Royal Ranch) היא מיני-סדרה בריטית מסוגת דרמה קומית שנוצרה עבור ערוץ דיסני הבריטי. הקרנת הבכורה של הסדרה התקיימה ב-20 בנובמבר 2017 באפליקציית ערוץ דיסני בבריטניה ובאירלנד. בישראל הסדרה שודרה לראשונה עם כתוביות בעברית ב-12 בדצמבר 2017 בערוץ היוטיוב של ערוץ דיסני ישראל. לסדרה יש עונה 1 ו-3 פרקים באורך 5–6 דקות. שפת המקור של הסדרה היא אנגלית.
תקציר הסדרה

הסדרה עוסקת בסיפורה של פיני, נערה צעירה שאוהבות לטפל בסוסים אשר מתגוררת אצל סבתא, אן מארי. בעקבות מכירתה של לוטי, הסוסה של פיני, פיני בהתחלה עצובה, אבל זמן קצר לאחר מכן חייה משתנים כאשר היא מקבלת את הצעתו של המלך אוסוולד ללמד את האחים התאומים, הנסיכה הנרייטה והנסיך ארתור, לרכב על סוסים בסן מורינה. בהתחלה פיני האמינה שהיא יכול ללמד אותם לרכב על סוסים בקלות, אבל התאומים עשו לה מעשי קונדס שגרמו לה לחשוב אחרת. כשפיני מתחילה להרגיש בנוח וליהנות בסן מורינה, היא מתקרבת אל סוד משפחתי, ובנוסף היא פוגשת המפתיע את הנסיך אויגן.
השחקנים והדמויות

מיה ג'נקינס - פיני
לוסילה גנדולפו - אן מארי
לא ידוע - הנסיך אויגן
איוון אספצ'ה - המלך אוסוולד
לא ידוע - הנסיך ארתור
אמה גלינסקי - הנסיכה הנרייטה
לא ידוע - נאדין
שידור הסדרה

כל פרקי העונה הראשונה הופצו ב-20 בנובמבר 2017 באפליקציית ערוץ דיסני בבריטניה ובאירלנד. בישראל כל פרקי העונה הראשונה הופצו בלעדית בערוץ היוטיוב של ערוץ דיסני ישראל.
| עונה | עונה | מספר פרקים | תקופת שידור מקורית בריטניה> שידור ראשון | תקופת שידור מקורית בריטניה> שידור אחרון | תקופת שידור בישראל ישראל> שידור ראשון | תקופת שידור בישראל ישראל> שידור אחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 3 | 20 בנובמבר 2017 | 20 בנובמבר 2017 | 12 בדצמבר 2017 | 14 בדצמבר 2017 |
פרקים > עונה 1

| מספר הפרק | שם הפרק | שידור מקורי בבריטניה בריטניה | שידור מקורי בישראל ישראל |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכירה מאולצת | 20 בנובמבר 2017 | 12 בדצמבר 2017 |
| 2 | הזמנה מלכותית | 20 בנובמבר 2017 | 13 בדצמבר 2017 |
| 3 | צרות מלכותיות | 20 בנובמבר 2017 | 14 בדצמבר 2017 |
החוזה

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  גאי ריצ'י
 הופק בידי:  גאי ריצ'י, John Friedberg, איוון אטקינסון, Josh Berger 
 תסריט:  גאי ריצ'י איבן אטקינסון מארן דאוייס
 עריכה:  James Herbert 
 שחקנים ראשיים:  ג'ייק ג'ילנהול דאר סאלים
 מוזיקה:  כריסטופר בנסטד 
 צילום:  אד ויילד 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  STXfilms Toff Guy Films
 חברה מפיצה:  מטרו גולדווין מאייר
 הקרנת בכורה:  21 באפריל 2023
 משך הקרנה:  123 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית פשטו
 סוגה:  סרט דרמה, סרט פעולה, סרט מלחמה, סרט מתח 
 תקציב:  55 מיליון דולר
 הכנסות:  21.8 מיליון דולר
 דף הסרט ב־IMDb
 
החוזה של גאי ריצ'י (באנגלית: Guy Ritchie's The Covenant) הוא סרט פעולה אמריקני מ-2023 בבימויו של גאי ריצ'י ובכיכובם של ג'ייק ג'ילנהול ודאר סאלים. הסרט עוסק בחייל בכוחות המיוחדים של צבא ארצות הברית אשר חייו ניצלים בידי מתורגמן אפגני. בעקבות כך, אותו חייל נלחם כדי לסייע למתורגמן ולמשפחתו להימלט מאפגניסטן הבוערת.
הסרט שווק תחת השם "החוזה של גאי ריצ'י" במטרה להבדילו מסרט בעל אותו השם משנת 2006.
עלילה

ג'ון קינלי (ג'ייק ג'ילנהול) הוא חייל בכוחות המיוחדים של צבא ארצות הברית המשרת באפגניסטן. הוא מפקד על חוליה שעוסקת באיתור מפעלי נשק של הטליבאן. אל החוליה שלו מצטרף אחמד (דאר סאלים), מתורגמן אפגני. אחמד חותם על הסכם עם הצבא האמריקני, המבטיח ויזה לארצות הברית לו ולמשפחתו בתמורה לשירותיו.
אנשיו של קינלי, יחד עם אחמד, נתקלים במארב של הטליבאן. כל החיילים נהרגים, פרט לקינלי ואחמד. בהמשך, קינלי עצמו נפצע קשה, ואחמד מציל את חייו וסוחב אותו בכוחות עצמו בשטח הנשלט בידי הטליבאן עד שהם נפגשים עם חיילים אמריקנים. קינלי חוזר לארצות הברית, אולם הזיכרונות ממשיכים לרדוף אותו, והוא מחליט לחזור לאפגניסטן כדי להציל את אחמד ומשפחתו.
פרסים ומועמדויות

| פרס | קטגוריה | מועמד (ים) | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| פרס סאטורן | האיפור הטוב ביותר בסרט | דונלד מואט | זכייה |
הערות שוליים

↑  Patrick Hipes, ‘Avatar: The Way Of Water’, ‘Oppenheimer’, ‘Star Trek’ Series Lead Nominations For Genre-Focused Saturn Awards, Deadline, ‏2023-12-06 (באנגלית אמריקאית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
החוזה הפתוח של לוידס

החוזה הפתוח של לוידס הוא הסכם הצלה המכונה גם "הטופס הפתוח", (Lloyds open form) הוא חוזה מקובל לגבי תגמול עבור מבצע הצלה של אונייה במצוקה. פורסם במקורו בסוף המאה ה-19, על ידי לוידס מלונדון. והוא החוזה הנפוץ ביותר לחילוץ בינלאומי. ישנן מספר גרסאות עדכניות של ה-LOF, החידושים בשנת 1980 חוללו שינוי משמעותי בחילוץ במצב השפעה סביבתית.
תגמול ההצלה

לאחר שספינה במצוקה פונה לעזרה ונענית להצעת הצלה מכלי שיט מציל, נוצר חוזה מחייב. מקובל להסכים על LOF למען ודאות התנאים. ה-LOF נקרא "פתוח" מכיוון שהוא אינו נוקב בסכום מסוים עבור עבודת ההצלה, זאת משום שהצלה אינה "חוזה שירותים", אלא הסכם למאמץ חילוץ בציפייה לתגמול שייקבע מאוחר יותר על ידי דיון בבוררות בלונדון, שם נמצאים מומחים העוסקים בחוקי האדמירליות כבוררים ימיים.
בעת קביעת פסק ההצלה, בורר ממלא אחר החוק האנגלי של הצלה אזרחית, אשר בעצמו כפוף לאמנה הבינלאומית בנושא הצלה 1989, כיורש לאמנה המקורית משנת 1910. כאשר הבורר מחליט מהו התגמול, נלקחים בחשבון: ערך האונייה, מטענה ומטענה בסיכון, יחד עם גודל הסכנות והקושי בביצוע ההצלה.
"אין תרופה אין תשלום"

באופן מסורתי, תגמול ההצלה היה כפוף לכך שהמציל יציל את הספינה או המטען בהצלחה. אם לא הצליח, המציל לא יקבל דבר, על אף הזמן והכסף שהשקיע במאמץ. העיקרון הקשה הזה נקרא "No Cure - No Pay". בראש העמוד הראשון של ה-LOF, מתחת לכותרת "הסכם הצלה" מופיעה הצהרה על הנחת יסוד זו.
בשלהי המאה העשרים, קרו נזקים למיכליות מזדקנות, שטבעו וגרמו לכתמי נפט גולמי ענקיים להתפשט. אוניות בקרבה הציעו סיוע להצלת חיים, הן נרתעו מלהציע שירותי חילוץ. ראו בכך הרפתקה פזיזה לכאורה, כדי להציל גוף בעל ערך נמוך שבו סיכוני החבות לצד שלישי עשויים להיות עצומים. במקום זאת, המצילים הפוטנציאלים העדיפו לעבוד במקום שבו היו פחות סכנות. מצב זה הדאיג מדינות שהחופים שלהן עלולים להזדהם מכתמי נפט. ויצרו גופי ביטוח הגנה ושיפוי שעשויים להיות אחראים ולפצות את הסיכונים של צד שלישי.
השפעה סביבתית

כדי לתקן את המצב, החוזה הפתוח של 1980 קבע כי מי שיעסוק בשירותי הצלה יובטח לו תגמול בתנאי שהמציל נקט באמצעים בניסיון להציל את הסביבה הימית מזיהום. החידוש הזה הוכיח את עצמו כמוצלח מאוד, והקהילה הבינלאומית כל כך שמחה והתרשמה שרק כמה שנים מאוחר יותר נכנסה לתוקף אמנת ההצלה משנת 1989, שאימצה את רעיון ה-LOF החדש הזה. באופן ספציפי, סעיפים 13 ו-14 של האמנה קובעים את הבסיס המודרני להענקת התגמול. המים של בריטניה, הסביבה המוגנת היא חופית בלבד. זיהום אמצע האוקיינוס אינו מטופל.
אף על פי שהאמנה של 1989 זכתה להצלחה, החלטת בית הלורדים הראתה כי היא הייתה בניסוח גרוע בחלק מהמקומות, ולא תמיד סיפקה החזר הולם למצילים. התעשייה הימית הבינלאומית הצטרפה למועדוני P&I בשנת 2000 כדי לפתח את הטופס החדש, codicil שניתן לצרף ל-LOF כדי לתקן את החסרונות של האמנה משנת 1989.
הערות שוליים

↑  הטופס הפתוח של לוידס, לוידס לונדון, 2020.
↑  אלקה מנדרקה-שפרד, "משפט ימי מודרני וניהול סיכונים", הוצאת Informa Law, באפריל 2009.
↑  דליפת נפט מטורי קניון 1967 (Torrey Canyon oil spill), הזיהום מטביעת אמוקו קדיז 1978, ובשנת 1989 דליפת נפט מאקסון ואלדז(Exxon Valdez oil spill).
↑  סוזן הודג'ס, "חוק ביטוח ימי", הוצאת קבנדיש.
↑  אמנת ההצלה משנת 1989 משולבת כעת ב-"חוק שילוח מסחרי 1995"
↑   SCOPIC - ראשי תיבות של "Special Compensation - P&I Clubs"
↑  אוזלם גורסס, חוק ביטוח ימי, פרסום רטלדג'
הגנה הודית של המלך

הגנה הודית של המלך (אנגלית: King's Indian Defence) היא פתיחה נפוצה בשחמט, ומהווה את אחד הווריאנטים הנפוצים של ההגנה ההודית. המהלכים המגדירים את הפתיחה הם:
ד4 פו6. (מהלכי הפתיחה של ההגנה ההודית)
ג4 ז6. (עמדת הבסיס להגנה הודית של המלך, המתוארת בדיאגרמה משמאל)
כאשר השחור מתכוון להמשיך עם 3... רז7 ו- 4... ד6. במידה והשחור מעדיף לשחק 3...ד5, הוא סוטה מההגנה ההודית של המלך ויוצר את עמדת הפתיחה של הגנת גרינפלד. האפשרויות הנפוצות למהלך השלישי של הלבן הן 3. פג3, 3. פו3 או 3. ז3. לאחר כל אחת משלוש אפשרויות אלו השחור יכול לבחור בין הגנה הודית של המלך לבין הגנת גרינפלד. להגנה ההודית של המלך וריאנטים רבים, והיא מקוטלגת באנציקלופדיה לפתיחות שחמט (ECO) תחת E60-E99.
רקע

הגנה הודית של המלך היא פתיחה היפרמודרנית, בה השחור מאפשר ללבן להשתלט באמצעות רגלים על מרכז הלוח, ומתכנן לתקוף שליטה זו בשלב מאוחר יותר על ידי המהלכים ...ג5 או ...ה5. הפתיחה לא הייתה נפוצה עד אמצע שנות השלושים של המאה ה-20, אולם לאחר ששחקני שחמט בכירים החלו להשתמש בה באופן קבוע, ואף התפרסמו מספר ניתוחים למשחקים אלו, היא נכנסה לארסנל הפתיחות המקובלות. הפתיחה נחשבת חריפה, דינאמית וחלק מהווריאנטים שלה הם מאוד מסובכים. מספר אלופי עולם בשחמט נהגו להשתמש בפתיחה באופן קבוע, ביניהם גארי קספרוב, בובי פישר, מיכאל טל וטיגראן פטרוסיאן.
סדר המהלכים אינו חשוב, וקיימות שתי אפשרויות אחרות להגיע לעמדת הפתיחה.
1. ג4 פו6 2. פג3 ז6 3. ה4 רז7 4. ד4 רז7
1. פו3 פו6 2. ז3 ז6 3. רז2 רז7 4. 0-0 0-0 5. ג4 ד6 6. ד4 (זהו וריאנט הפיאנקטו של הפתיחה).
הווריאנטים המרכזיים

קיימים 39 וריאנטים שונים לפתיחה ההודית של המלך. הווריאנטים המרכזיים הם:
הווריאנטים המרכזיים > הווריאנט הקלאסי

הווריאנט הקלאסי נפתח במסעים 3.פג3 רז7 4. ה4 ד6 5. פו3 0-0 6. רה2 ה5.
לאחר מסעים אלו מתקבלת העמדה משמאל. זוהי עמדת הפתיחה של הווריאנט הקלאסי.
ההמשך הסטנדרטי של הווריאנט הקלאסי (נקרא גם וריאנט מר דל פלטה) הוא 7. 0-0 פג6 8. ד5 פה7. כעת ללבן יש מספר המשכים אפשריים, למשל 9. ב-4, 9. פה1 או 9. פד2. האסטרטגיה של הלבן בווריאנט זה תהיה להסתמך על השליטה שלו במרכז, ולקדם את הרגלי מערוגה ג4 ל- ג5 כדי לבסס מתקפה באגף המלכה. השחור לעומתו ינסה לתקוף באגף המלך, על ידי הזזת הפרש ב- ו6 ל- ד7 או ל- ה8, ולהתחיל מתקפת רגלים על ידי ...ו5, ...ז5 ו- ...ו4. עד לא מזמן, המסע 9. ב4 של הלבן מנע משחקנים ברמות הגבוהות לבחור בווריאנט זה בשחור, אולם לאחרונה החל רב האמן הצעיר תיימור רג'בוב לשחק אותו בתכיפות.
ההמשך הסטנדרטי הישן היה 7. 0-0 פבד7, במטרה להסיע את הפרש ל- ג5 אחרי שהלבן יסיע את הרגלי מ- ד4 ל- ד5. אולם הוא נזנח עבור 7... פג6, המאפשר לשחור לחץ חזק יותר על המרכז.
המשך אפשרי נוסף עבור השחור הוא 7. 0-0 ה:ד4 8. פ:ד4. המשך זה היה פופולרי באמצע שנות ה-90 של המאה ה-20, אולם כיום עמדה זו נחשבת נחותה עבור השחור. מרווח התנועה הנוסף שהלבן מקבל מפצה אותו באופן הולם על אובדן השליטה החלקי במרכז.
לאחרונה מקובל גם להמשיך בשחור 7... פא6. מהלך זה מאפשר להסיע את הפרש ל- ג5, בדומה ל-7... פבד7, ללא החיסרון בחסימת הרץ הנע על הערוגות הלבנות. לאחר מהלך זה המשחק לרוב ממשיך 8. רה3 פז4 9. רז5 מהה8!. המשכים נוספים אפשריים הם:
8. ד:ה5 ד:ה5 9. מה:מה צ:מה
8. ד5 פג5 9. מהג2 א5
8. רז5 ח6 9. רח4 מהה8 10. ר:פ ר:ר 11. ג5!
7. ד5 זוהי מערכת פטרוסיאן על שמו של אלוף העולם בשנים 1963–1969 טיגראן פטרוסיאן שנהג לשחק את המסע הזה בשנות השישים ולאחר מכן ולדימיר קראמניק בשנות התשעים. האסטרטגיה לשני הצדדים נשארת דומה לזאת של ההמשך הסטנדרטי, כאשר לאחר 7. ... א5 לבן משחק 8. רז5 כדי לרתק את הפרש ובכך להקשות על שחור לבצע את הפריצה של ו7-ו5. בהתחלה נהגו שחקנים בשחור לשחק ... ח6 ולאחר מכן ... ז5 ובכך להזיז את הרץ אחורה ולאפשר את הפריצה של ו7-ו5. כיום נוהגים בשחור לשחק רעיון של ... פא6 ... מהה8 ... רד7 ובכך מקשים על הלבן לבצע את הפריצה באגף עם המלכה עם ג4-ג5, ורק לאחר מכן עוברים להתקפה באגף המלך.
7. רה3 נודעת כווריאנט גליגוריק ושוחקה על ידי כמה מהשחקנים הטובים בעולם כמו קורצ'נוי, קרפוב וקספרוב. הרעיון העיקרי שמאחורי המסע הוא להימנע מההמשך התיאורי של 7. 0-0 פג6. כמו כן המסע מוסיף לשליטה של הלבן במרכז. אם שחור בכל זאת מחליט לשחק 7. ... פג6 8. ד5 פה7 9. פד2! נחשב עדיף ללבן. לכן שחור מעדיף לשחק 7. ... פז4 8. רז5 ו6 9. רח4 פג6. מהלכים נוספים אפשריים:
7. ... פא6 8. 0-0 וריאציה מודרנית.
7. ... ח6!? המסע האהוב על רב האומן הבריטי ג'ון נאן. 8. 0-0 פז4 9. רג1 פג6 10. ד5 פה7 11. פה1 ו5 12. ר:ז4 ו:ז4. בתת-ווריאנט זה, המשחק של שחור באגף המלך שונה טיפה מהמקובל בהודית של המלך, כאשר כעת הוא יוכל לשחק ... ז6-ז5 ו-... פז6-ו4 בעוד לבן ממשיך עם תוכניתו הרגילה של ג4-ג5.
בווריאצית ההחלפה (7. ד:ה5 ד:ה5 8. מה:ד8 צ:ד8) לבן מחליף את המלכות ובכך בוחר במשחק סולידי הרבה יותר כך שסיכויי ההתקפה של שני הצדדים פוחתים. זה משוחק לרוב על ידי שחקנים בלבן שמקווים לתיקו על ידי הקטנת חומר המשחק שעל הלוח, למרות שיש עוד הרבה לשחק.
הווריאנטים המרכזיים > ווריאנט זמיש

ווריאנט זמיש מתקבל לאחר המסעים 3. פג3 רז7 4. ה4 ד6 5. ו3 (העמדה משמאל) ונקרא על שמו של רב האומן הגרמני פרידריך זמיש שפיתח את הווריאנט בשנות ה-20 של המאה העשרים. לרוב זהו משחק חריף ביותר במהלכו הצדדים מצריחים באגפים מנוגדים וכל אחד תוקף את מלכו של השני. לשחור קיימות אפשרויות רבות לשבור את מבנה הרגלים של הלבן כמו ... ה5, ... ג5 או ... ב5 (לאחר הכנה מוקדמת של ...ג6 או ... א6 או שניהם ביחד).

יכולה להתקבל עמדה מהגנת בנוני לאחר 5. ... 0-0 6. רז5 ג5 7. ד5 ה6. 

אלופי העולם מיכאל בוטביניק, מיכאל טל, טיגראן פטרוסיאן, בוריס ספאסקי, אנטולי קרפוב וגרי קספרוב שיחקו הרבה ווריאנט זה. נוסח זה מגן על רגלי ה4 ובכך מגן על המרכז ומאפשר ללבן להתחיל התקפה באגף המלך עם רה3, מהד2, רח6, ז2-ז4, ח2-ח4. ווריאנט זה מאפשר להציב את הרץ ב-ה3 ללא אפשרות לשחור לשחק ... פז4 (ראה מערכת פטרוסיאן בווריאנט הקלאסי) אך מונעת מהפרש שב-ז1 להגיע לנקודתו הטבעית ב-ו3 ובכך מעכבת את פיתוח הכלים של לבן באגף המלך.
הנוסח המרכזי מתקבל מתקבל לאחר 5. ... 0-0 6. רה3 ה5 וכעת ללבן יש אפשרות לסגור את המרכז עם 7. ד5 או להמתין ולשחק את המסע ההמתנה 7. פזה2 

נוסח מעניין ביותר הוא 7. ד5 פח5 8. מהד2 מהח4+!? שלאחר 9. ז3 פ:ז3 10. מהו2 שחור מוכן להקריב את המלכה עם 10 ... פ:ו1 11. מה:ח4 פ:ה3 ולקוות לתמורה מספיק ואקטיביות של כליו בעד הגרעון החומרי.
גמביט זמיש מתקבל לאחר 5. ... 0-0 6. רה3 ג5. זהו גמביט בו יכול לבן לבחור האם להביא למצב של תיקו כפוי. הגמביט הנרצה הוא 5. ... 0-0 6. רה3 ג5 7. ד:ג5 ד:ג5 8. מה:ד8 (8. ה5 פוד7 9. ו4 ו6 10. ה:ו6 אפשרי בהחלט גם כן) צ:ד8 9. ר:ג5 פג6. בעזרת הגמביט שחור משיג את היתרונות הבאים:
לרץ שבאגף המלך יש אלכסון פתוח בו הוא יוכל לתמרן
שחור מוביל בפיתוח
ללבן קשה לפתוח את הכלים בצורה טובה כל עוד יש רגלי ב-ו3
ללבן יש מעין "חור" בנקודה ד4 אותה יכול שחור לכבוש בעזרת פרשיו.
לכן בדרך כלל נהוג שלא לקבל את הגמביט ולשחק במקום זה 7. פזה2 ולהגיע לעמדות הדומות להגנת בנוני לאחר ד4-ד5.
5. ... 0-0 6. רה3 פג6 7. פזה2 א6 8. מהד2 צב8 זהו ווריאנט פאנו. שחור מכין את עצמו בהתאם לתוכנית של לבן- אם לבן יבחר לשחק 0-0-0 ולהתקיף באגף המלך, שחור ישחק ... א6 ... ב7-ב5 עם התקפת נגד על מלכו של הלבן. אם במקום זאת לבן יחליט לשחק ביתר זהירות, שחור יכול לערער את השליטה במרכז של הלבן על ידי ... ה5.
הווריאנטים המרכזיים > ווריאנט אברבך

ווריאנט אברבך הוא 3. פג3 רז7 4. ה4 ד6 5. רה2 0-0 6. רז5 (על שמו של יורי אברבך), מונע מיידית 6. ... ה5. שחור בדרך כלל דוחק את הרץ אחורה עם ... ח6 שמכין את ... ז5, למרות שלמעשה זהו מסע מחליש. ללבן ישנם דרכים רבות לפתח את כליו כמו מהד2, פו3, ו4 או אפילו ח4, אך כנגד כולם שחור יכול לקבל משחק טוב.
| פתיחות שחמט |
| --- | --- | --- |
| פתיחות אב | משחק פתוח • משחק חצי פתוח • משחק סגור • משחק חצי סגור • פתיחת איגוף • פתיחה נדירה |  |
| פתיחות גמביט | גמביט אבנס • גמביט בודפשט • גמביט המלך • גמביט המלכה • גמביט המלכה הנדחה • גמביט המלכה הנרצה • פתיחה סקוטית • גמביט לטבי • הגנה אוסטרית • הגנת צ'יגורין • הגנה בלטית • הגנת מרשל |  |
| הגנה הודית | הגנת בנוני • גמביט בודפשט • פתיחה קטלאנית • הגנה נימצו-הודית • הגנת בנוני מודרנית • הגנה הודית של המלכה • הגנת גרינפלד • הגנה הודית של המלך • התקפת טורה • הגנה הודית מזרחית • התקפת טרומפווסקי • הגנה מקסיקנית |  |
| פתיחות הגנה | הגנה הודית של המלך • הגנה הודית של המלכה • הגנה הודית מזרחית • הגנה נימצו-הודית • הגנת נימצוביץ' • הגנה הולנדית • הגנה מודרנית • הגנת בנוני • הגנת פילידור • הגנת גרינפלד • הגנת אלכין • הגנת קארו-קאן • הגנת שני הפרשים • הגנה ברלינאית • הגנה צרפתית • הגנה סיציליאנית • פתיחת פירץ  • טנגו הפרשים השחורים • פתיחה רוסית |  |
| פתיחות התקפה | התקפת ריכטר-ורסוב • התקפת טרומפווסקי • התקפת טורה • התקפת הודג'סון • פתיחת לארסן |  |
| פתיחות שיטתיות | שיטת לונדון • שיטת קול |  |
| פתיחות ללא סיווג | פתיחה איטלקית • פתיחה אנגלית • פתיחת בירד • פתיחה ספרדית • פתיחה ספרדית, וריאצית ההחלפה • פתיחה וינאית (משחק וינה) •  פתיחת ארבעת הפרשים • פתיחת רץ המלך • פתיחה קטלאנית • פתיחת רטי  • פתיחת בארנס • פתיחת סארגוסה • פתיחה פולנית • פתיחת גרוב • פתיחת אנדרסן • פתיחת קלמנץ • פתיחת דורקין • פתיחת אמאר • פתיחת דאנסט • פתיחת וור • פתיחת דספרז • פתיחת מיזס • פתיחת ואנ'ט קרויג'ס |  |
| אחר | אנציקלופדיית פתיחות שחמט • מלכודות בפתיחה בשחמט |  |
ראו גם פורטל השחמט • קטגוריה:פתיחות שחמט • קטגוריה:שחמט
הלטי

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  1,365 מטר
 מדינה:  נורווגיה נורווגיה פינלנד פינלנד
 מיקום:  לפלנד, צפון חצי האי הסקנדינבי
 רכס הרים:  הרי סקנדינביה
 קואורדינטות:  69°18′46″N 21°17′08″E﻿ / ﻿69.312777777778°N 21.285555555556°E﻿ / 69.312777777778; 21.285555555556
  (למפת פינלנד מוגדלת) הלסינקי רובניימי אואולו קאיאני יואנסו קואופיו מיקלי סייניוקי קוקולה ואסה טמפרה ייבסקילה פורי טורקו לאפנראנטה לאהטי המנלינה קוטקה מרייהאמן רוסיה שוודיה נורווגיה המפרץ הבוטני  המפרץ הפיני  הים הבלטי הלטי(למפת פינלנד רגילה) הלסינקי רובניימי אואולו קאיאני יואנסו קואופיו מיקלי סייניוקי קוקולה ואסה טמפרה ייבסקילה פורי טורקו לאפנראנטה לאהטי המנלינה קוטקה מרייהאמן רוסיה שוודיה נורווגיה המפרץ הבוטני  המפרץ הפיני  הים הבלטי הלטי
 
הלטי (בפינית: Halti, לעיתים רחוקות Haltiatunturi, בשפת Háldičohkka :Northern Sami, בשוודית: Haldefjäll) הוא תל, המצוי בגבול בין נורווגיה לפינלנד, בה הוא אוחז בתואר הפסגה הגבוהה ביותר במדינה, אף שחלקה הרם ביותר נמצא דווקא בנורווגיה. גובהו המרבי 1,365 מטרים, והוא מצוי על הגבול בין המחוזות Nordreisa (אנ') ו-Gáivuotna–Kåfjord (אנ'), במרחק של כקילומטר צפונית לגבול עם פינלנד. הנקודה הגבוהה ביותר של התל מצידו הפיני של הגבול מתנשאת לגובה של 1,324 מטרים מעל פני הים. הצד הפיני של התל שייך לעיריית אנונטקיה (אנ') במחוז לפלנד.
הפסגה הפינית, המצוינת באבן דרך של הגבול עם נורווגיה השכנה
הנקודה הגבוהה ביותר בפינלנד נמצאת על שלוחה של "Ráisduattarháldi", והיא מכונה "Hálditšohkka", ומצויה על הגבול עם נורווגיה. השיא הנכון אינו בשטחה של פינלנד; סמן הגבול נמצא במדרון. ההר הגבוה ביותר ששיא גובהו נמצא בפינלנד נקרא Ridnitšohkka, הוא מתנשא לגובה של 1,316 מטרים, וממוקם במרחק של מספר קילומטרים מההלטי עצמו. ההלטי נמדד ומופה על ידי הפיני ארקי פרה.
סקירה > הגבול

את הסיבה לכך שהגבול הוא כפי שהוא ניתן לייחס לחוזה גבול שוודי-דני משנת 1734, עת נורווגיה הייתה שייכת לדנמרק ואילו פינלנד הייתה חלק משוודיה. האמנה מפרטת את הגבול רק על פי כמה מתכונותיו הטבעיות הגדולות ביותר כגון הרים. כך, ועדות גבול בינלאומיות היו הולכות בגבול ומציבות את סמני הגבול במקום שהיה נוח. הוסכם באותו חוזה כי הגבול בפועל יעבור על קו ישר בין סמנים אלה, כפי שהיה נהוג באותה תקופה.
סקירה > מסלולים לפסגה

מסלול טיול של כ־55 ק"מ מוביל מ־Saana (אנ'), ‏Kilpisjärvi (אנ') לפסגה. מסלול קל יותר עובר מכביש מקומי (הפתוח בקיץ בלבד), המגיע מ-Birtavarre (אנ') שבנורווגיה, לאורך של כ-6 ק"מ עד לפסגה הפינית. המסלול סלעי ולא ממש מתאים לטיולים רגליים.
הצעה לשינוי הגבול

בשנת 2015 קבוצה של נורווגים החלה בקמפיין להענקת הפסגה הגבוהה של התל לפינלנד לרגל מאה שנה לעצמאותה, אירוע שעתיד היה להיות מצוין בשנת 2017. הרעיון היה לשנות את הגבול בין המדינות בשיעור של כמאתיים מטרים. הרעיון זכה לתמיכה ציבורית משמעותית בשתי המדינות, וביולי 2016 דווח כי ראש ממשלת נורווגיה, ארנה סולברג, שוקלת ברצינות להעביר את הפסגה לשכנתה. בסופו של יום בחרה נורווגיה שלא לשנות את הגבול, תוך שהיא מציינת כי על פי הגדרת החוקה הנורווגית, מוגדרת המדינה כ"תחום בלתי ניתן לחלוקה ובלתי ניתן להעברה לישות אחרת".