stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שרון הורגן
פרסים ומועמדויות

2001 – פרס הקומדיה החדשה של ה-BBC לכתיבה והופעה במערכונים (זכייה)
2007 – פרס באפט"א לטלוויזיה לקומדיית המצבים הטובה ביותר – "Pulling" (מועמדות)
2007 – פרס הקומדיה הבריטית לשחקנית החדשה הטובה ביותר Rob Brydon's Annually –Retentive/Pulling (מועמדות)
2008 – פרס הקומדיה הבריטית לשחקנית הקומית הטובה ביותר "Pulling" (זכייה)
2009 – פרס הקומדיה הבריטית לדרמה הקומית הטובה ביותר – "Pulling: Special" (זכייה)
2009 – פרס באפט"א לטלוויזיה להופעה הקומית הטובה ביותר – "Pulling" (מועמדות)
2013 – International 3D Award for International Jury Prize עבור "The Week Before Christmas" (זכייה)
2015 – פרס TV Choice לקומדיה הטובה ביותר – "קטסטרופה" (מועמדות)
2015 – פרס הטלוויזיה של אדינבורו בתוכנית החדשה הטובה ביותר – "קטסטרופה" (מועמדות)
2016 – BAFTA TV Craft Award לתסריטאי הטוב ביותר: קומדיה – "קטסטרופה" (זכייה)
2016 – פרס באפט"א לטלוויזיה להופעה הקומית הנשית הטובה ביותר – "קטסטרופה" (מועמדות)
2018 – פרס באפט"א לטלוויזיה להופעה הקומית הנשית הטובה ביותר – "קטסטרופה" (מועמדות)
2018 – פרס באפט"א לטלוויזיה לתסריט הקומדיה הטוב ביותר – "קטסטרופה" (מועמדות)
2018 – BAFTA TV Craft Award לתסריטאי הטוב ביותר: קומדיה – "קטסטרופה" (מועמדות)
300 (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  300 
 בימוי:  זאק סניידר
 הופק בידי:  ג'יאני נונארי מארק קנטון
 תסריט:  זאק סניידר קורט ג'ונסטאד מייקל גורדון לפי רומן גרפי מאת: פרנק מילר
 עריכה:  ויליאם הוי 
 שחקנים ראשיים:  ג'רארד באטלר לנה הידי רודריגו סנתורו דייוויד ווינהם דומיניק וסט וינסנט רייגן
 מוזיקה:  טיילר בייטס
 צילום:  לארי פונג 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  אולפני לג'נדרי, Virtual Studios, The Stone Quarry 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  9 במרץ 2007
 משך הקרנה:  117 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט פעולה, סרט דרמה, סרט אפי, סרט חרבות וסנדלים, סרט מלחמה, סרט התקופה הקלאסית 
 מקום התרחשות:  תרמופילאי, יוון העתיקה, ספרטה 
 תקופת התרחשות:  480 לפני הספירה 
 תקציב:  65 מיליון דולר
 הכנסות:  456,068,181 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   300
 פרסים:  פרס סאטורן לסרט פעולה והרפתקאות  פרס סטלייט לאפקטים חזותיים הטובים ביותר (כריס ווטס)  פרס סטלייט לאפקטים חזותיים הטובים ביותר  פרס סאטורן לבמאי הטוב ביותר (זאק סניידר) 
 סרט הבא:  300: עליית האימפריה
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
300 הוא סרט פעולה אפי היסטורית משנת 2006 בבימויו של זאק סניידר. הסרט הוא עיבוד לרומן הגרפי מאת פרנק מילר, אשר גם שימש כמפיק ויועץ. הסרט צולם ברובו בטכניקת מסך כחול על מנת להמחיש את התיאורים הגרפיים שבנובלה.
סיפורם של 300 לוחמי ספרטה, הגיבור לאונידס בהדיפתם את צבא האימפריה הפרסית בקרב הידוע כקרב תרמופילאי, בשנת 480 לפנה"ס. הקרב עצמו הוביל לקרב פלטאיה, שנערך שנה לאחר מכן. את הסיפור מציג החייל הספרטני דיליוס על ידי קריינות.
הסרט שבר שיאים בקופות, עם הכנסות של למעלה מ-456 מיליון דולר, אם כי מבקרי הקולנוע היו חלוקים בדיעותיהם לגבי מראהו וסגנונו של הסרט - חלקם שיבחוהו כהישג קולנועי מרשים, וחלקם מתחו ביקורת על העדפת ויזואליות על-פני פיתוח הדמויות, כמו גם הצגתם של הפרסים כעם ברברי.
"300" זכה במועמדויות למספר פרסים, בהם זכה בשני פרסי סאטורן בקטגוריות הסרט והבימוי מתוך עשר מועמדויות.
עלילה

עלילת הסרט מוצגת כחלק מסיפור המלווה את תקופת חניכותו של לאונידס הצעיר, בקשיים יוצאי הדופן המאפיינים את חינוכם וחישולם של לוחמים ספרטנים. אל לאונידוס הבוגר, מלכה של ספרטה, פונים שליחיו של כסרכסס (שהוא, לפי הסברה הרווחת, אחשוורוש ממגילת אסתר) ודורשים את כניעתו. לאונידס בוחר להרוג את השליחים על עצם דרישתם ומחליט לעצור את התקדמותו של כסרכסס לתוך יוון. הפוליטיקה הפנימית של ספרטה מונעת מלאונידס מלהפעיל את מלוא עוצמת צבאו והוא מחליט לצעוד לעימות בראש כוח מצומצם של 300 לוחמים. את לוחמיו מבקש לאונידס לבחור מבין הבוגרים שכבר הקימו משפחות והעמידו צאצאים שישאו את שמם בעתיד, רמז לעתיד הצפוי להם. בדרכם למצר היבשתי תרמופילאי פוגשים הספרטנים את הצבא האכדי המצטרף אליהם.
בהגיעם לצוקים הצרים של תרמופילאי (המכונים "השערים החמים"), לוחמי ספרטה מבחינים בצבא הפרסי המתקרב ובונים חומה לבלום את התקדמותם. גיבן ספרטני בשם אפיאלטס מבקש להצטרף לצבאו של לאונידס ומזהיר אותו מפני מעבר סודי שהפרסים ישתמשו בו לצורך איגוף וכיתור הלוחמים הספרטנים. לאונידס מסרב לצרפו משום שאינו יכול לאחוז כיאות במגן, מה שיצור חוליה חלשה במערך הטקטי.
הלוחמים הספרטנים נעזרים במבנה הטקטי, במישור הצר, ובמיומנותם בשימוש בכידונים ובחרבות כדי להדוף גל אחר גל של לוחמים פרסים אל מעבר לצוקים ומחזיקים מעמד בהתקפת חיל פרשים ללא כל אבדות. כסרכסס מתרשם לנוכח תעוזתם של הספרטנים, ומנסה לשחד את לאונידס בכסף וכוח תמורת כניעתו. לאונידס מתגרה בכסרסס במהלך השיחה, לועג לצבאו ומסרב, באומרו כי יגרום "אפילו למלך-אל בעצמו לדמם".
מבין צבא הלוחמים העצום של ממלכת פרס, לוחמי ספרטה נלחמים נגד יחידות כדוגמת "בני האלמוות", ברברים מונגולים וקרנפיהם, חיילים עם אבק שרפה, ופילי מלחמה הודים, ובסופו של דבר, מאבדים מכוחם. אפיאלטס, מושפל מהתייחסותו של לאונידס, מגלה את מיקום המעבר הסודי לכסרכסס, בתמורה לעמדת כוח יוקרתית בחצר המלכות הפרסית.
במקביל לסיפורם של ה-300, מתאר הסרט את המאבקים הפנימיים בספרטה לאחר יציאת הלוחמים לדרכם, בעיקר בין המלכה, גורגו אשת לאונידס, לבין טרון רב ההשפעה. טרון סוחט מגורגו יחסי מין בתמורה לשיתוף הפעולה שלו, אך בסופו של דבר בוגד בה ומתאר את בעלה כחסר אחריות ואותה כמופקרת. בתגובה דוקרת אותו גורגו למוות ומטבעות זהב הנשמטות ממנו ועליהן דיוקנו של מלך פרס, חושפות את נאמנותו האמיתית.
משנודע לספרטנים על בגידתו של אפיאלטס, הם מחליטים להישאר ולהילחם עד מוות, נאמנים לחוקתם. לאונידס משחרר את האכדים ומורה לאחד מאנשיו, דיליוס, לסגת כדי לספר לעולם על 300 הספרטנים, כדי להבטיח את זכר עמידתם האמיצה מול צבאות פרס ולהשרות מרוחם לאלו שיבואו בעקבותיהם.
כוחות צבא פרסים מאגפים את הספרטנים דרך המעבר הסודי ומקיפים אותם במספרים גדולים מעמדות שולטות. הספרטנים ולאונידס בראשם מתנהלים כאילו הם עומדים להיכנע בפני כסרכסס שמגיע לזירה, אך בפועל מנצל לאונידס את ההזדמנות כדי להטיל כידון לכיוון מלך פרס ולפצוע אותו, לחשוף את היותו בן-תמותה ולא מלך-אל. הפרסים יורים את חציהם אל הספרטנים ובתוך זמן קצר הורגים את כולם.
המספר מתגלה כדיליוס, המתאר את סיפורם של ה-300 רגע לפני קרב פלטאיה בין צבאות יוון לצבאות פרס. הסיפור מפיח רוח קרב בלוחמים והסרט מסתיים עם תחילת הסתערותם על הפרסים.
שחקנים ראשיים

ג'רארד באטלר - ליאונידס מלך ספרטה
לנה הידי - המלכה גורגו
דייוויד ווינהם - דיליוס
רודריגו סנתורו - כסרכסס מלך פרס
טום ויזדום - אסטינוס
מייקל פסבנדר - סטליוס
דומיניק וסט - ת'רון
וינסנט רייגן - ארטמיס
אנדרו טיירנאן - אפיאלטס
הפקה וצילום

המפיק ג'יאני נונארי לא היה היחיד שתכנן סרט על קרב תרמופילאי - הבמאי מייקל מאן ("המוהיקני האחרון") תכנן סרט המבוסס על ספרו של סטיבן פרספילד, "שערי האש". נונארי גילה את הרומן הגרפי של פרנק מילר שהרשים אותו ובעקבותיו רכש את הזכויות לסרט. הבמאי זאק סניידר הצטרף לצוות הצילום ביוני 2004.
הסרט, בדומה ל"עיר החטאים" (רומן גרפי קודם של מילר), צולם סצנה אחר סצנה מדפי הרומן הגרפי, וכמו בקומיקס, גם כאן השתמשו בדמותו של דיליוס כקריין הסיפור. סניידר אף הוסיף עלילה משנית שבה המלכה גורגו מנסה לארגן תמיכה עבור בעלה, המלך לאונידס.
חודשיים של הכנות נדרשו ליצירת כלי הנשק המוצגים בסרט, כמו גם הכנת 600 תלבושות ואיפור מיוחד. הצילום נערך במונטריאול בעזרת טכניקה מיוחדת העושה שימוש במסך כחול. 1,500 אפקטים ממוחשבים נעשו לסרט, ושיטת צבעים מיוחדת פותחה כדי לשלוט ברמת הניגודיות בסצנות מסוימות.
תקציב והכנסות

הסרט נעשה בתקציב של 60 מיליון דולר וזכה להצלחה רבה בקופות, כאשר ביום הקרנתו בלבד הכניס מעל ל-28 מיליון דולר, וקרוב ל-71 מיליון בסוף השבוע הראשון להקרנתו. זו הייתה הפתיחה השלישית בגודלה לסרט בסיווג R, מיד אחרי "מטריקס רילודד" (91 מיליון דולר) ו"הפסיון של ישו" (83 מיליון דולר). נכון ל-2022, הכנסותיו הכוללות של הסרט נאמדות מעל ל-456 מיליון דולר.
אי דיוקים היסטוריים

בקרב תרמופילאים בפועל, הספרטנים כבר הצטרפו לברית עם היוונים אחרים נגד הפרסים. במהלך הקרב, פלישתו של קסרקסס ליוון עלתה בקנה אחד עם פסטיבל דתי ספרטני, הקרניה, שבו הספרטנים לא הורשו לבצע מלחמה ובכל זאת, משהבינו את איום הפרסים ולא רצו להופיע כאוהדים פרסיים, החליטו בממשלת ספרטה, ולא ליאונידס בלבד, לשלוח את ליאונידס עם משמר הראש האישי שלו בן 300 איש לתרמופילאה. היוונים אחרים הצטרפו ל-300 הגברים הספרטנים ומספרם הכולל הסתכם בין 5,000 ל-6,000 חיילים יוונים בסך הכל. ההסכמה ההיסטורית הן בקרב כותבי כרוניקות קדומים והן בקרב חוקרים מודרניים היא שתרמופיליה הייתה תבוסה יוונית ברורה והפלישה הפרסית תידחה רק בקרבות יבשתיים וימיים מאוחרים יותר.
פול קרטלדג', פרופסור להיסטוריה יוונית באוניברסיטת קיימברידג', ייעץ ליוצרי הסרט על הגיית שמות יווניים ואמר שהם "ניצלו היטב" את עבודתו שפורסמה על ספרטה. הוא שיבח את הסרט על הצגת "קוד הגבורה של הספרטנים" ו"תפקיד המפתח שמילאו נשים בגיבוי וחיזוק קוד הלחימה הגברי של כבוד הגבורה", אך הוא הביע הסתייגות מהחלוקה בין "המערב" (הטוב) לעומת "המזרח" (הרע)". קרטלדג' כתב שהוא נהנה מהסרט אך מצא את תיאורו של ליאונידס את האתונאים כ"אוהבי בנים" אירוני מאחר שהספרטנים עצמם שילבו מערך גברי מוסדי במערכת החינוך שלהם.
אפרים ליטל, עוזר פרופסור להיסטוריה הלניסטית באוניברסיטת טורונטו, אמר שיוצרי הסרט עשו אידיאליזציה סלקטיבית של החברה הספרטנית בצורה "בעייתית ומטרידה" והציגו את "מאה אומות הפרסים" כמפלצות ואת היוונים הלא-ספרטניים כחלשים. הוא הציע שהיקום המוסרי של הסרט היה נראה "מוזר ליוונים הקדמונים כמו שהוא נראה להיסטוריונים מודרניים." ויקטור דייוויס הנסון, בעל טור ב-National Review ופרופסור לשעבר להיסטוריה קלאסית באוניברסיטת קליפורניה סטייט בפרסאנו, כתב את ההקדמה למהדורה מחודשת של הרומן הגרפי משנת 2007 ואמר שהסרט הפגין זיקה ספציפית לחומר המקורי של הרודוטוס בכך שהוא תפס את אתוס הלחימה של ספרטה העתיקה כ"התנגשות של ציוויליזציות". הוא ציין שסימונידס, אייסכילוס והרודוטוס ראו בקרב תרמופילאה נגד "ריכוזיות מזרחית וצמיתות קולקטיבית", שהתנגד ל"רעיון האזרח החופשי של פוליס אוטונומית." הוא גם אמר שהסרט מתאר את הקרב באופן "סוריאליסטי" וכי הכוונה הייתה "לבדר ולזעזע תחילה, ולהוראה היה תפקיד משני."
רוברט מק'הנרי, העורך הראשי לשעבר של אנציקלופדיה בריטניקה ומחבר הספר How to Know, אמר כי הסרט "הוא סרט טיפשי כמעט שאין לתאר. תמונות סטילס מהסרט יכולות לשמש בקלות לקידום לחמניות פלדה, או AbMaster, או ThighMaster. מדובר ברומנטיזציה של ה'אידיאל' הספרטני, תהליך שהחל אפילו בימי קדם, קודמו על ידי הרומאים, ושרד לאורך זמן תוך שהוא פחות ופחות דומה לספרטה ההיסטורית בפועל."
ד"ר קווה פארוך, במאמר "The 300 Movie: Separating Fact from Fiction", ציין כי הסרט תיאר בצורה שגויה את "המלחמות היוונית-פרסיות במונחים בינארים: של 'אנחנו' הדמוקרטיים, הטובים והרציונליים מול הרודנים, המרושעים וחסרי ההיגיון, ה'פרסים' האחרים המעורפלים תמיד (אם לא האקזוטיים)." הוא הדגיש שלוש נקודות בנוגע לתרומת האימפריה האחמנית ליצירת דמוקרטיה וזכויות אדם: "מייסד האימפריה האחמנית, כורש הגדול, היה הקיסר הראשון בעולם שהכריז בגלוי והבטיח את קדושת זכויות האדם וחירות הפרט. ...כורש היה חסיד של תורתו של זרתוסטרה, מייסד אחת הדתות המונותאיסטיות העתיקות בעולם... כאשר כורש הביס את מלך בבל, נבונאיד, הוא הכריז רשמית על חירותם של היהודים מהשבי הבבלי שלהם. זו הייתה הפעם הראשונה בהיסטוריה שמעצמה עולמית הבטיחה את קיומו של העם היהודי, הדת, המנהגים והתרבות". הוא ביטל את העבדות.
אי דיוקים היסטוריים > ביקורת איראנית

היו שפירשו את הצגתו של המלך קסרקסס כהומוסקסואל. מאז יציאתו, 300 משך גם מחלוקת על דרך הצגת הפרסים. פקידי ממשלת איראן גינו את הסרט. חלק מהסצנות בסרט מציגות יצורים דמויי שדים ויצורים בדיוניים אחרים כחלק מהצבא הפרסי, והתיאור הבדיוני של המלך הפרסי קסרקסס הראשון זכה לביקורת על הצגתו כדמות נשית משהו. מבקרים טענו שהוא נועד לעמוד בניגוד גמור לגבריות המתוארת של הצבא הספרטני. סטיבן רי טען שהפרסים של הסרט היו כלי לחתך אנכרוניסטי של סטריאוטיפים שאפתניים מערביים של תרבויות אסיה ואפריקה.
הצגת הסרט של פרסים עתיקים גרמה לתגובה חריפה במיוחד באיראן. האקדמיה האיראנית לאמנויות הגישה תלונה רשמית נגד הסרט לאונסק"ו וכינתה אותו מתקפה על זהותה ההיסטורית של איראן. הנציגות האיראנית לאו"ם מחתה על הסרט בהודעה לעיתונות ושגרירויות איראן מחו על הקרנתו בצרפת, תאילנד, טורקיה ובאוזבקיסטן. הסרט נאסר להקרנה באיראן כ"תעמולה אמריקאית פוגענית". הסרט עורר כעס נרחב באיראן. עיתונים באיראן הציגו כותרות כמו "הוליווד מכריזה מלחמה על האיראנים" ו"300 נגד 70 מיליון", המתייחס לגודל אוכלוסיית איראן. Ayende-No, עיתון איראני עצמאי, יצא בכותרת לפיה "הסרט מתאר את האיראנים כשדים, ללא תרבות, רגשות או אנושיות, שאינם חושבים על דבר מלבד לתקוף אומות אחרות ולהרוג אנשים." ארבעה חברי פרלמנט איראנים קראו מדינות מוסלמיות לאסור את הסרט, וקבוצה של יוצרי קולנוע איראניים הגישו מכתב מחאה לאונסק"ו בנוגע להטעיה של הסרט את ההיסטוריה והתרבות האיראנית. יועץ התרבות של נשיא איראן מחמוד אחמדינז'אד כינה את הסרט "ניסיון אמריקאי ללוחמה פסיכולוגית נגד איראן."
ביקורות

מאז הקרנתו בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין ב-14 בפברואר 2007, זכה הסרט לביקורות מעורבות. לצד ביקורות נלהבות, מבקרי קולנוע רבים היו חלוקים בדעותיהם בעניין מראה וסגנון הסרט, המציג אלימות ויזואלית רבה. כתב "הניו יורק טיימס" כינה את הסרט "אלים כמו אפוקליפטו ומטופש כמותו", ביקר את שיטת הצבעים לפיה נערך הסרט וטען שהעלילה משלבת הערות גזעניות.
לא תמצאו את עצמכם מרותקים אלא אם אתם אוהבים אלימות כמו לוחם ספרטני, כמו קוונטין טרנטינו או כמו צעיר חובב משחקי מחשב".
בעזרת כוריאוגרפיה עוצרת נשימה, איורים תלת־ממדיים ואפקטים ויזואליים מרהיבי עין, מצליח הבמאי זאק סניידר להמחיש קרב בצורה שכמותה שר הומרוס באיליאדה.
האזרח קיין של הרומנים הגרפיים הקולנועיים.
הסרט "300" התקבל בחמימות באתרי אינטרנט העוסקים בקומיקס ובמשחקי מחשב.
מסוג הסרטים שאותם אתה עוזב בהרגשת כוח, כאילו היית עד למשהו שגדול ממך.
בכך שביים את הסרט, סניידר סימן עצמו כגואל אפשרי לעשיית הקולנוע המודרנית.
ראו גם

300: עליית האימפריה
הערות שוליים

↑  Frank Miller Interview, Todd Gilchrist, August 19th 2005
↑  300 - רשימת פרסים, באתר IMDb (באנגלית)
↑  March to Glory, Scott Rosenberg, March 9th 2007
↑  Who Commands The 300?, June 22nd 2004
↑  Atilla Leads the 300, August 15th 2005
↑  Zack Snyder on keeping '300' sharp, Chris Brown, September 19th 2006
↑  300: The Set Visit, Edward Douglas, January 5th 2007
↑  300, at Box Office Mojo
↑  [Tharoor, Ishaan. "Why the West's far-right — and Trump supporters — are still obsessed with an ancient battle". The Washington Post
↑  "This is Sparta? The history behind the movie 300". USA Today.
↑  Cartledge, Paul, "Another View: Paul Cartledge, Professor of Greek History, on 300.". The Guardian
↑  Lytle, Ephraim, "Sparta? No. This is madness", Toronto Star
↑  https://web.archive.org/web/20081118093153/https://www.britannica.com/blogs/2008/01/movie-review-300/
↑  http://www.ghandchi.com/iranscope/Anthology/KavehFarrokh/300/
↑  http://www.ghandchi.com/iranscope/Anthology/KavehFarrokh/300/
↑  https://web.archive.org/web/20160304065951/http://articles.philly.com/2007-03-09/entertainment/25237355_1_persians-life-sized-iranians
↑  https://www.realclearpolitics.com/articles/2007/03/300_fact_or_fiction.html
↑  https://web.archive.org/web/20070316101637/http://www.time.com/time/world/article/0%2C8599%2C1598886%2C00.html?cnn=yes
↑  "واكنش مشاور رئیس جمهور به فیلم 300", חדשות שאריף
↑  300 Movie Review, Kenneth Turan, March 9th 2007
↑  300 Movie Review, Kirk Honeycutt, February 15th 2007
↑  300 Movie Review, Richard Roeper
↑  Review: 300 The Movie, Mark Cronan, August 24th 2006
↑  300 Review, Todd Gilchrist, February 12th 2007
| זאק סניידר |
| --- | --- | --- |
| במאי | שחר המתים (2004) • 300 (2006) • השומרים (2009) • אגדה עם כנפיים (2010) • סאקר פאנץ' (2011) • איש הפלדה (2013) • באטמן נגד סופרמן: שחר הצדק (2016) • ליגת הצדק (2017) • ליגת הצדק: גרסת סניידר (2021) • צבא המתים (2021) • ירח המרד (2023) |  |
| תסריטאי | 300: עליית האימפריה (2014) • וונדר וומן (2017) • צבא הגנבים (2021) |  |
| מפיק | וונדר וומן 1984 (2020) |  |
| שונות | The Stone Quarry • דבורה סניידר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007371895305171  GND: 7567770-2  LCCN: no2007031088  VIAF: 181718980   WorldCat (עם VIAF): 181718980
פרסית

| --- | --- |

 מדינות:  איראן, אפגניסטן, טג'יקיסטן, בחריין, אוזבקיסטן
 אזורים:  המזרח התיכון
 דוברים:  כ-120,000,000
 שפת אם:  כ-78,000,000
 כתב:  אלפבית פרסי (איראן ואפגניסטן)  אלפבית טג'יקי (טג'יקיסטן)  אלפבית פרסי עתיק (525–330 לפנה"ס)  סקריפט פהלווי (המאה ה-2 לפנה"ס – המאה ה-7)  ברייל פרסי
 משפחה:  הודו-אירופית הודו-איראנית איראנית דרום-מערבית פרסית
 לאום:  איראן, אפגניסטן, טג'יקיסטן, אוזבקיסטן, דאגסטן
 מוסד:  فرهنگستان زبان و ادب فارسی – האקדמיה ללשון ולספרות הפרסית فرهنگستان زبان و ادبیات رودکی – האקדמיה ללשון וספרות רודאקי
 קוד שפה:  fa 
 קוד ISO 639-1:  fa 
 קוד ISO 639-2:  fas 
 קוד ISO 639-3:  fas 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
פרסית (‏فارسیקובץ:Farsi.ogg‏Ⓘ‏, פַֿארְסִי) היא שפה איראנית. הפרסית מדוברת בפי כ-80 מיליון בני אדם באיראן, כ-8 מיליון באפגניסטן ובקרב קהילות נוספות במדינות סמוכות לאיראן. זוהי שפתה הרשמית של הרפובליקה האסלאמית של איראן. כמחצית מאזרחיה דוברים אותה כשפת אם, והשאר כשפה שנייה. בטג'יקיסטן השפה הרשמית היא טג'יקית – ניב של פרסית. אחת הלשונות הרשמיות של אפגניסטן היא הדארי, שאף היא ניב של פרסית. באיראן השם "דארי" משמש לתיאור הפרסית הקלאסית.
הפרסית מתועדת החל מהעת העתיקה. נהוג לחלק את ההיסטוריה של הלשון הפרסית לשלושה חלקים עיקריים:
הפרסית העתיקה – לשון הממלכה האחמנית, נכתבה בכתב יתדות.
הפרסית האמצעית – לשון האימפריה הסאסאנית. נכתבה בכתב המזכיר את האלפבית הארמי, אך חסר אבחנות רבות.
הפרסית החדשה – לשון איראן ואפגניסטן החל מהכיבוש האסלאמי. נכתבת באלפבית הערבי, אליו מתווספות מספר אותיות. הפרסית הקלאסית, הנחשבת לפרסית חדשה מוקדמת (הלכה למעשה, הפרסית החדשה של ימי הביניים) קיימת בכתב מהמאה ה-9 לערך. תיעוד ראשון לשימוש בה קיים בקולופון בכתב יד של הקוראן משנת 905 לספירה.
הפרסית אינה מבחינה בין מינים דקדוקיים. הפועל הפרסי נוטה בגוף ומספר, ומערכת הפועל מכילה צורות סינתטיות (צורות העבר, ההווה, האיווי והציווי) לצד צורות פריפרסטיות המורכבות מפועל עזר הנושא, יחד עם תבנית הנטייה עצמה, מידע דקדוקי ואלמנט פועלי הנושא בעיקר מידע לקסיקלי (צורות העתיד, העבר הרחוק ועוד).
שם העצם הפרסי אינו נוטה ביחסה ובמין דקדוקי (החל מהפרסית האמצעית) אלא רק במספר – יחיד ורבים. הפרסית מכירה תווית סיתום פוסטפוזיטיבית בלבד, וחסרת תווית ידוע.
השפה נכתבת באמצעות גרסת האלפבית הערבי המותאמת לכתיבת הפרסית וכוללת 32 אותיות. חלק מהאותיות התפתחו לשם כתיבת הגאים שאינם קיימים בערבית. מילים ערביות נכתבות בדרך-כלל בכתיב המקורי, גם אם כוללות הגאים שאינם נהגים בפרסית. לפיכך יש אותיות המשמשות רק בכתיבת מילים ממוצא ערבי. בפרסית נעשה שימוש נרחב באמות קריאה, הרבה מן המקובל בערבית, אולם כלל זה חל רק על מילים ממוצא פרסי ולא ממוצא ערבי.
באוצר המילים הפרסי מילים רבות ממקורות זרים, רובן מערבית, וחלק גדול אחר מהמילים השאולות – בצרפתית. בתקופה שבה נפוץ האסלאם באיראן החליפו מילים ערביות שאולות חלק גדול מהפרסיות. השפה הפרסית היום כוללת מספר רב של מילים ממוצא ערבי, אולם הגייתן הותאמה למערכת ההגאים הפרסית, כך שהן נשמעות שונות למדי מהגרסה הערבית שלהן. ישנן גם מילים רבות המשותפות לטורקית ולפרסית, אף-על-פי שמדובר בשפות שונות מאוד זו מזו.
במאה ה-20, עם התחזקות ההשפעה האירופית באיראן, התווספו מילים רבות שמוצאן בשפות אירופאיות רחבות-תפוצה כגון צרפתית וגרמנית. כיום ההשפעה הרבה ביותר היא של השפה האנגלית, שהפכה לשפה הבין-לאומית. אפשר למצוא בפרסית מילים חדשות רבות השאולות מאנגלית, בעיקר מונחים טכניים בתחום המחשבים, תחומים שונים במדע ובתחומים טכנולוגיים אחרים.
הגיית השפה וכתיבתה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | סדקי | סדקי | ענבלי | ענבלי | וילוני | וילוני | חכי | חכי | בתר־מכתשי | בתר־מכתשי | מכתשי | מכתשי | שפתי (־שִנִּי) | שפתי (־שִנִּי) |
| אפי |  |  |  |  | [ŋ] |  |  |  |  |  | n |  | m |  |
| סותם |  | ʔ | [ɢ | q] | g | k |  |  |  |  | d | t | b | p |
| מחוכך |  |  |  |  |  |  |  |  | ʤ | ʧ |  |  |  |  |
| חוכך |  | h |  |  | ɣ | x |  |  | ʒ | ʃ | z | s | v | f |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  | w |  | j |  |  |  |  |  |  |  |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | l |  |  |  |
| מקיש |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ɾ |  |  |  |
| רוטט |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | [r] |  |  |  |
| העיצורים> הסימון הגרפי.בודד | העיצורים> הסימון הגרפי.תחילי | העיצורים> הסימון הגרפי.אמצעי | העיצורים> הסימון הגרפי.סופי | העיצורים> תעתיק IPA.תעתיק IPA | העיצורים> תעתיק  לעברית.תעתיק  לעברית | העיצורים> הערך הפונטי.הערך הפונטי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ا | ا | ـا | ـا | ʔ | א | אינו נהגה או שנהגה כהגיית אל"ף; עשוי לשאת תנועות חולם או צירי פתוחים |
| ب | بـ | ـبـ | ـب | b | ב | נהגה כהגיית בי"ת |
| ﭖ | ﭘ | ـپـ | ـپ | p | פּ | נהגה כהגיית פּ"א |
| ت | تـ | ـتـ | ـت | t | ת | נהגה כהגיית ת"ו |
| ث | ثـ | ـثـ | ـث | s | ת' | משמש מילים שאולות מערבית, נהגה כהגיית סמ"ך |
| ج | ﺟـ | ـﺠـ | ـﺞ | ʤ | ג' | נהגה כהגיית גימ"ל גרושה |
| ﭺ | ﭼ | ـچـ | ﭻ | ʧ | צ' | נהגה כהגיית צד"י גרושה |
| ح | حـ | ـحـ | ـح | h | ח | נהגה כהגיית ה"א או שלא נהגה כלל |
| خ | خـ | ـخـ | ـخ | x | ח' | נהגה כהגיית כ"ף רפה |
| د | د | ـد | ـد | d | ד | נהגה כהגיית דל"ת |
| ذ | ذ | ـذ | ـذ | z | ד' | משמש מילים שאולות מערבית, נהגה כהגיית זי"ן |
| ر | ر | ـر | ـر | r | ר | נהגה כהגיית רי"ש מתגלגלת |
| ز | ز | ـز | ـز | z | ז | נהגה כהגיית זי"ן |
| ﮊ | ﮊ | ـژ | ـژ | ʒ | ז' | נהגה כהגיית זי"ן גרושה |
| س | سـ | ـسـ | ـس | s | ס | נהגה כהגיית סמ"ך |
| ش | شـ | ـشـ | ـش | ʃ | ש | נהגה כהגיית שי"ן ימנית |
| ص | صـ | ـصـ | ـص | s | צ | משמש מילים שאולות מערבית, נהגה כהגיית סמ"ך |
| ض | ضـ | ـضـ | ـض | z | צ' | משמש מילים שאולות מערבית, נהגה כהגיית זי"ן |
| ط | طـ | ـطـ | ـط | t | ט | משמש מילים שאולות מערבית, נהגה כהגיית ת"ו |
| ظ | ظـ | ـظـ | ـظ | z | ט' | משמש מילים שאולות מערבית, נהגה כהגיית זי"ן |
| ع | عـ | ـعـ | ـع | ʔ | ע | מופיעה במילים שאולות מערבית, נהגית כהגיית אל"ף או שאינה נהגית כלל |
| غ | غـ | ـغـ | ـغ | ɣ, ɢ | ע' | נהגית כהגיית גימ"ל רפה/רי"ש מודרנית, בתחילת מילה נהגה כגימ"ל ענבלית יותר |
| ف | فـ | ـفـ | ـف | f | פ | נהגה כהגיית פ"א רפה |
| ق | قـ | ـقـ | ـق | ɣ, ɢ, q | ק | נהגית כמו غ; בניבים מסוימים נהגית כמו קו"ף מקראית (ענבלית) |
| ک | کـ | ـکـ | ـک | k | כ | נהגה כהגיית כ"ף |
| گ | ﮔـ | ـگـ | ـگ | ɡ | ג | נהגה כהגיית גימ"ל |
| ل | لـ | ـلـ | ـل | l | ל | נהגה כהגיית למ"ד |
| م | مـ | ـمـ | ـم | m | מ | נהגה כהגיית מ"ם |
| ن | نـ | ـنـ | ـن | n | נ | נהגה כהגיית נו"ן |
| و | و | ـو | ـو | v | ו | נהגה כהגיית בי"ת רפה; עשוי לשמש תנועות חולם ושורוק או דיפתונג אוו |
| ﻩ | هـ | ـهـ | ـه | h | ה | נהגה כהגיית ה"א; עשוי לשמש תנועת צירי פתוח או שלא ליהגות כלל |
| ی | یـ | ـیـ | ـی | j | י | נהגה כהגיית יו"ד עיצורית; עשוי לשמש תנועת חיריק או תנועת צירי |
דקדוק

סדר הרכיבים במשפט הפעלי בפרסית:
סדר הרכיבים במשפט הפרסי אינו קבוע לחלוטין, אבל המבנה הרגיל של משפט בפרסית הוא SOV, כלומר: נושא, משלימים (משבצת אופציונלית), אלמנט פרדיקטיבי (פועל).
משבצת הנושא מוגדרת על ידי הרכיב המקיים התאם עם צורת הפועל (גוף ומספר), וניתן למצוא בה – שם עצם, אינפיניטיב, ביטויי מספר וכמות וכינוי גוף. משבצת המשלימים ותוארי הפועל תלויה במסגרת ההצרכה והערכיות של הפועל במשפט (המצוי, אם בכלל, במשבצת הפרדיקאט). המושא הישיר מאופיין על ידי הפוסטפוזיציה ra (דומה, אך לא חופף מבחינת התפוצה ל"את ה-" בעברית). משלימים נוספים מאופיינים על ידי פרפוזיציות שונות. במשבצת הפרדיקאט ניתן למצוא פועל פיניטי (דהיינו המאופיין בגוף), שם עצם או ביטוי שמני. כאשר הפרדיקאט הוא שם עצם, ימצא לאחריו אוגד פועלי בדגמים מסוימים, אך קיימים דגמים בלי משבצת אוגד (דהיינו משפטים שימניים).
כינויי הגוף:
כינויי הגוף השונים אינם מהווים קטגוריה דקדוקית, אלא סינתזה של מספר קטגוריות. עם זאת, קיים יתרון בהצגתם כטבלה – הסביבה התחבירית והפונקציונלית בה ניתן למצאם אינה שווה עבור כל כינויי הגוף ובייחוד ניתן למצוא הבדל סביבתי ותחבירי בין הגופים הראשון והשני ובין הגוף השלישי. כינויי הגוף בפרסית, כשאר שמות העצם, אינם מבחינים במין דקדוקי.
من man – גוף ראשון יחיד. ما mā – גוף ראשון רבים.
تو to – גוף שני יחיד. شما shomā – גוף שני רבים.
او / وی vey / u – גוף שלישי יחיד. ايشان ishān – גוף שלישי רבים.
آن ān – גוף שלישי יחיד. آنها ānhā – גוף שלישי רבים.
shomā – משמש לעיתים בפניות מנומסות כגוף שני יחיד. u ו-ishān – מציינים בני אדם בלבד. האחרון מסמן אזכור מנומס. ān ו-ānhā – פורמלית מהווים כינויים רומזים, אך משמשים פונקציונלית ככינויי גוף.
לא ניתן להגות מילה המתחילה בעיצור /s/ ולאחריו עיצור נוסף (כלומר CC)V) שראשו [s]) ולכן בדרך כלל מוסיפים את תנועת /e/ (סימן הניקוד "סגול"); לדוגמה, ספגטי – א-ספגטי.