stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלאכת מרקד

המרקד. ניפוי בנפה על ידי הנעתה
נחלקו אם סינון תה נחשב בגדר מלאכת מרקד.
מְלֶאכֶת הַמְרַקֵּד (וגם הַמַּרְקִיד) היא הרקדת הקמח בנפה, כדי לגרום לקמח הדק יותר ליפול למטה, ולהותיר את הפסולת למעלה, היא מלאכה המנויה כמלאכה נפרדת בל"ט מלאכות שבת ממלאכות זורה ובורר, אף על פי שמלאכה זו ומלאכת בורר הן מלאכות שוות, שמהותן ברירת פסולת מתוך אוכל, ולמרות זאת הן מנויות כשלוש מלאכות נפרדות מכיוון שבמשכן היו שלוש פעולות נפרדות.
למרות זאת, קיים חילוק בין מרקד לבורר וזורה, בכך שמלאכת מרקד היא דווקא מלאכה הנעשית על ידי כלי, זורה הוא דווקא על ידי רוח, ובורר הוא אפילו ביד, וזה החילוק המעשי בין שלוש המלאכות.
משמר

במסכת שבת קובעת המשנה כי אסור לברור את שמרי היין מתוך היין בשבת, דין זה נלמד ברמז מדברי המשנה: ”תולין את המשמרת ביום טוב ונותנין לתלויה בשבת”. המשנה קובעת כי בשבת אסור להשתמש בכלי "משמרת" העשוי לברור את שמרי היין מתוך היין, אלא אם כן המשמרת תלויה ועומדת שאז מותר לתת לתוכה שמרים ולסנן, כי אין דרך משמר בכך, אך אסור לקחת את הכלי ביד ולסנן.
בתלמוד, נחלקו רבה ורבי זירא מה הוא איסור מלאכת משמר. למשמר יש נקודות דמיון למרקד, אך היא שונה ממנה. אף על פי ששתיהן נעשות על ידי כלי שבורר את האוכל מהפסולת, שונה משמר שמרי יין ממרקד את הקמח מתוך הפסולת, שבזה האחרון האוכל נותר בכלי והפסולת הדקה נופלת מבין הנקבים, ואילו במשמר שמרי היין העבים נותרים בכלי והיין הצלול נשפך אל עבר הכלי המונח למטה.
רבה אומר כי פעולת משמר היא עבירה על מלאכת בורר מכיוון שהיא דומה לזו יותר מאשר ל"מרקד", כי "מה דרכו של בורר? נוטל אוכל ומניח הפסולת, אף הכא נמי נוטל את האוכל ומניח את הפסולת", ומכיוון שכך, ניתן להתרות בפני ה"משמר" על מלאכת בורר, לעומת זאת סבור רבי זירא שמשמר הוא איסור מלאכת מרקד, ולכן אם העדים מתרים בו על מנת לחייבו סקילה, יש להתרות בו משום מלאכת מרקד, כי "מה דרכו של מרקד? פסולת מלמעלה ואוכל מלמטה! אף הכא נמי אוכל מלמעלה ופסולת מלמטה".
נחלקו הראשונים בפירוש המחלוקת. לפי רש"י כולם מודים שניתן להתרות ב"משמר" משום מלאכת מרקד, והמחלוקת היא רק האם ניתן להתרות בו גם משום מלאכת בורר. אך רבינו חננאל סבור שהמחלוקת היא קוטבית, וכל אחד מהם סובר שניתן להתרות בו רק משום מלאכה אחת. הרמב"ם פוסק להלכה שמשמר חייב משום בורר או מרקד, כלומר שניתן אכן לחייבו משום כל אחת מהשתיים, משום ששתיהן מהותן שווה.
אקטואלי

כל מלאכת בורר הנעשית על ידי כלי היא איסור מלאכת מרקד. מכיוון שכך, התחבטו הפוסקים האם מותר לערות משקה תה מתוך כלי שיש מסננת בפיו שמטרתו למנוע חדירת עלי התה לתוך הכוס. נחלקו הפוסקים בזה, יש שסבורים שמדובר באיסור, ויש שסברו שמותר מכיוון שאפשר לשתות את עלי התה ואינם נחשבים לפסולת גמורה, וראיה לכך שאם נכנסו לתוך פיו אין הדרך לפולטם אלא לבלוע אותם, ולכן גם אם משום צלילות המים בוררים אותם, אין הם נחשבים לפסולת כלל.
לקריאה נוספת

הרב אליעזר מלמד, ארבע המלאכות הקשורות למלאכת 'בורר', באתר פניני הלכה
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת שבת ז ב
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ע"ד, עמוד א'.
↑  הרב מנשה קליין בספרו "פרי ביכורים" מלאכת מרקד, ולפי מאמרו של הרב יוסף צבי רייכמן ר"מ בישיבת רבינו יצחק אלחנן בגיליון הפרדס  חוברת ג' סימן כ"ז כן מוכח מרש"י בתלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ע"ג, עמוד ב'.
↑  משנה, מסכת שבת, פרק כ', משנה א'.
↑  רש"י על תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קל"ז, עמוד ב'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ח', הלכה י"א.
↑  ראו עוד הסברו של הרב יוסף צבי רייכמן ר"מ בישיבת רבינו יצחק אלחנן בגיליון הפרדס  חוברת ג' סימן כ"ז כן מוכח מרש"י בתלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ע"ג, עמוד ב'.
↑  סידור בית מנוחה הלכות שבת אות מ"ח
↑  שביתת השבת מלאכת בורר אות כ"א, קצות השולחן  סימן קכ"ה אות כ"א
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
החוף השמאלי

ביאור התפלגות האלקטורים:
מפה המתארת את ההצבעות של כל מדינה בארבע הבחירות האחרונות, שימו לב שקליפורניה, אורגון וושינגטון מוגדרות כ"מדינות כחולות" (אלה שהצביעו למפלגה הדמוקרטית, הליברלית יותר), ואלסקה כ"מדינה אדומה" (אלה שהצביעו בעד המפלגה הרפובליקנית, השמרנית יותר).
החוף השמאלי הוא ביטוי פוליטי המרמז על כך שהחוף המערבי של ארצות הברית נוטה פוליטית שמאלה או שהביטוי יכול להתייחס למדינות הנוטות שמאלה פוליטית. המשמעות היא כי (למעט אלסקה), מדינות קליפורניה, אורגון, וושינגטון והוואי נוטות להצביע למפלגה הדמוקרטית. כמו כן, המשמעות היא שלרוב האנשים החיים באזור החוף המערבי יש גישה ליברלית יותר משאר המדינה. הכינוי מתבסס על כך שכאשר מפת ארצות הברית מוצפנת, כלומר מוצבת כך שהצפון מופנה כלפי מעלה, החוף המערבי של ארצות הברית יימצא בצד שמאל של ארצות הברית. המונח חל גם על תופעה דומה לגבי קולומביה הבריטית בקנדה, מאותן סיבות.
באופן מסורתי נחשבות מדינות החוף המערבי לליברליות יותר. במלחמת האזרחים השתייכו קליפורניה, אורגון וושינגטון לאיחוד הצפוני ששלל את העבדות. גם הגישה להפלות וזכויות להט"ב במדינות האזור היא באופן מסורתי ליברלית יחסית. מאז 1988 בחרו מדינות האזור במועמד המפלגה הדמוקרטית לנשיאות ארצות הברית.
בחוף השמאלי נמצאת הכמות הרבה ביותר של עובדים במקצועות ה-STEM (Science, technology, engineering, and mathematics) והוא צפוי להמשיך להיות מוקד טכנולוגי מוביל עבור ארצות הברית. התוצר הגולמי של החוף השמאלי הוא כ -1.2 טריליון דולר.
בבחירות לבית הנבחרים שנערכו ב-2022 בכל מחוזות הקונגרס הגובלים ישירות באוקיינוס השקט, כולל אלו באלסקה נבחר מועמד מטעם המפלגה הדמוקרטית
מפה המראה את תוצאות הבחירות לבית הנבחרים של ארצות הברית ב-2022, ניתן לראות כי כל המחוזות בחוף המערבי ואף מחוזות הבחירה של אלסקה והוואי
ראו גם

הרפובליקה העממית של דרום יורקשייר
הערות שוליים

↑  Hyslop, Stephen G. (5 באפריל 1996). Political Geography of the United States. Guilford Press. p. 65-68. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Francis, Daniel. "Far Out on the Left Coast: British Columbia's Sense of Isolation and Belonging". The Canadian Encyclopedia. נבדק ב-29 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ראו חוקי ההפלה לפני 1973 בחתך לפי מדינות
↑  "America's Next Decade - Forbes". נבדק ב-6 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
סלע מותמר

קוורציט
סלע מותמר הוא סלע שעבר תהליך שינוי כימי או מינרלוגי עקב תנאים סביבתיים קיצוניים – תהליך של התמרה, שינוי. תהליכים אלה התרחשו בסביבה מטמורפית (מטמורפוזה, מיוונית: שינוי צורה).
תהליכי התמרה

התמרה היא תהליך של שינויים כימיים ומינרלוגיים בסלע קיים (סלע מקור, פרוטולית – protolith) ובמינרלים כתוצאה מתנאים קיצוניים אליהם נחשפו לאחר היווצרותם.
סלעים מותמרים

סלעים שהם תוצר של תהליכי התמרה:
גנייס (gneiss) – נוצר מהתמרה של סלעי משקע עשירים בקוורץ ופצלת השדה.
הורנפלס (hornfels) – סלע בעל גבישים בינוניים ומרקם גרגירי הנוצר בהתמרת מגע של סלע חרסיתי או מגמטי כהה בטמפרטורה גבוהה ובלחץ נמוך יחסית.
לווחה (slate) – סלע בעל גבישים מיקרוסקופיים הנוצר בהתמרה בדרגה נמוכה של סלע חרסיתי או של טוף געשי.
מיגמטיט (migmatite) – סלע בעל גבישים בינוניים עד גסים הנוצר בהתמרה בדרגה גבוהה תוך התכה חלקית. מתאפיין בפסים צפחתיים כהים ופסים גרניטיים בהירים לסירוגין.
צפחה (schist) – נוצרת מהתמרת סלעי משקע, בעיקר חרסית ופצלים, בתנאי חום ולחץ מוגברים כתוצאה מקבורה בעומק רב או לחצים טקטוניים.
צפחה ירוקה נוצרת בהתמרה אזורית, בטמפרטורה נמוכה ובלחץ בינוני. צבעה נובע מנוכחות מינרלים ירוקים כמו מינרלים מקבוצת הכלוריט.
צפחה כחולה נוצרת בהתמרה אזורית, בטמפרטורה נמוכה ובלחץ בינוני. צבעה נובע מנוכחות מינרלים כחולים כמו גלאוקופן.
קוורציט (quartzite) – לעיתים נוצר בתהליך של התמרה כתוצאה מחימום אבן חול והספגתה בתמיסות צורניות.
שיש (marble) – נוצר בהתמרת מגע של סלעי גיר או דולומיט, שבמהלכה גבישי הקלציט מתגבשים מחדש לגבישים גדולים יותר.
אקלוגיט – סלע שנוצר מסלעים מאפיים כגון בזלת, הנקברים מתחת לשכבות ועוברים תהליכי לחץ וטמפרטורות גבוהות.
מאפייני סלעים מותמרים

מאפיין בולט של סלעים מותמרים הוא הפאצייס (facies) – "פרצוף", צורת הופעתו של סלע, שממנה ניתן להסיק על סביבת ההיווצרות שלו. לדוגמה: פאצייס צפחות ירוקות – פאצייס של התמרה אזורית בתנאי טמפרטורה נמוכה ולחץ בינוני, תנאים שנוצרו בהם צפחות ירוקות.
פצילות לווחית – מרקם של לוחות דקיקים המאפיין סלעים מותמרים כגון צפחה. פצילות כזו מתרחשת כאשר גבישים שטוחים ומוארכים של מינרלים כגון נציץ מתגבשים בניצב ללחץ המופעל עליהם.
מרקמים אופייניים לסלעים מותמרים:
מרקם לווחי – אופייני ללווחה ולפיליט, מישורי פצילות חלקים.
מרקם צפחתי – אופייני לצפחה, מישורי פצילות מחוספסים בדוגמת פסים.
מרקם גנייסי – אופייני לגנייס, מבנה מפוספס, רצועתי, וחסר מישורי פצילות.
מרקם גרנובלסטי – אופייני לגרנוליט ולסוגים אחדים של שיש וקוורציט.
מרקם הורנפלסי – אופייני להורנפלס.
מרקם מיגמטיטי – אופייני למיגמטיט.
מרקם פורפירי – אופייני למינרלים מותמרים הגדלים על חשבון מסת האם: גארנט, סטאורוליט, קיאניט.
סלעי המקור

סלעי המקור ההופכים לסלעים מותמרים בתהליך ההתמרה נקראים:
מטא-משקעיים – סלעי המקור הם סלעי משקע.
מטא-געשיים – סלעי המקור הם סלעים געשיים.
מטא-פלוטוניים – סלעי המקור הם סלעים פלוטוניים.
פצילות לווחית ברעפים העשויים מלווחה
NSFW

NSFW הוא ביטוי סלנג אינטרנט, ראשי תיבות באנגלית של המילים Not Suitable For Work או Not Safe For Work (לא הולם או לא בטוח למקום העבודה).
נהוג להשתמש בסימון זה בעת שליחת דואר אלקטרוני או בעת פרסום במרחב אינטרנטי כלשהו כגון פורום, בלוג או רשת חברתית, בצמוד לקישורים המכילים עירום, פורנוגרפיה, אלימות, גסויות או כל תוכן אחר שאינו מתאים לצפייה במקום פומבי או סביבה פורמלית כגון מקום עבודה.
הביטוי ההפוך לביטוי זה הוא SFW (הולם / בטוח למקום העבודה), אותו נהוג להצמיד לקישורים אשר מכותרתם עשוי להשתמע כי אינם מתאימים למקום העבודה, על מנת להבהיר שלא כך הדבר.
קיים גם ביטוי דומה, NSFL (ראשי תיבות של not safe for life), שמתייחס לתוכן כה קיצוני שהצפייה בו עשויה לגרום לפגיעה נפשית, כגון: פורנו פטיש, סרטוני זוועה (gore) וסרטי סנאף.
קיימים אתרים כמו Reddit הנותנים אפשרות לגולשים המפרסמים פוסטים לתייג אותם כ-NSFW על מנת להזהיר את הצופה מפני ההשלכות שבצפייה בו.
הערות שוליים

↑  Contributor, How to watch NSFW/NSFL content safely and discreetly, Mindanao Times, ‏2024-02-14 (באנגלית אמריקאית)
↑  What do all these acronyms mean? | Reddit Help, web.archive.org, ‏2019-12-10
ערך זה הוא קצרמרבנושא בלשנות ובנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מילים (שיר)

מילים הוא השיר עמו ייצג הזמר הראל סקעת את ישראל באירוויזיון 2010. את השיר כתב נעם חורב, הלחין תומר הדדי ועיבדו עמוס בן-דוד והדדי.
לפי סדר הצגות השירים בתחרות האירוויזיון 2010, השיר היה העשרים וארבעה במספר, וזכה במקום הארבעה עשר. סגנונו של השיר הוא בלדה איטית.
בחירת השיר לאירוויזיון

רשות השידור שהייתה אחראית אחראית על בחירת השיר שייצג את ישראל ואת המבצע שלו, ועל שידור תחרות האירוויזיון בערוץ הראשון, מינתה ועדה שהורכבה מחברי הנהלת הרשות ומומחים מתחום המוזיקה שקיבלו עשרות הצעות לשירים. מתוך ההצעות בחרה הוועדה 4 שירים שביצע הראל סקעת לבחירת הציבור ומספר צוותי שיפוט בתחרות הציבורית. הרשות החליטה לשתף פעולה עם ערוץ 2 בבחירת המבצע, וקיבלה שתי הצעות משתי זכייניות השידור בערוץ 2: רשת הציעה להפיק קדם אירוויזיון בהשתתפות סקעת אשר הגיע למקום השני בעונה השנייה של התוכנית כוכב נולד, ואילו שידורי קשת הציעה להפיק את ה-"קדם אירוויזיון" בהשתתפות ולדי בלייברג אשר הגיע למקום השני בעונה השביעית של "כוכב נולד", אך ולדי בלייברג ביטל השתתפותו עקב נסיבות אישיות. במהלך דיון בוועדת החינוך של הכנסת הודיעה רשות השידור על בחירתה בסקעת, במקביל לדיונים שנערכו בכנסת לגבי שיפור הישגי ישראל באירוויזיון, ובחירת הנציגות לאירוויזיון.
באירוויזיון

סקעת היה מועמד רציני לזכייה ובתחרות עצמה עלה לשלב הגמר, אולם הוא הגיע למקום ה-14 (מתוך 25). למרות זאת הגיע השיר להישג חסר תקדים כשזכה בכל שלושת הפרסים על-שם מרסל בזנסון: "פרס התקשורת", הניתן על ידי העיתונות ואמצעי התקשורת הרשמיים המסקרים את האירוע, "הפרס האמנותי", הניתן למבצע הטוב ביותר שנבחר על ידי השופטים, ו"פרס המלחין", הניתן עבור הלחן המקורי ביותר והטוב ביותר שנבחר על ידי המלחינים המשתתפים.
לאחר האירוויזיון

נוסף על שיר בעברית, הראל סקעת הוציא גרסה בצרפתית ובאנגלית לשיר. הגרסה הצרפתית נכתבה על ידי זוכת אירוויזיון 1973, אן-מארי דוד. במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תש"ע-2010 של רשת ג' וערוץ 24, השיר דורג במקום ה-18 לאחר ארבע שנים רצופות שבהן השיר המייצג של ישראל בתחרות נעדר מהמצעד.
הערות שוליים

↑  מילים, באתר שירונט
↑  מילים, באתר פזמונט
↑  מקור מידע לקרדיטים: הראל סקעת, "4 שירי קדם האירוויזיון", הד ארצי, 2010
↑  Glen Wenn,‏ Israel: Harel Skaat to Oslo, באתר האירוויזיון, 29 בדצמבר 2009
↑  אבנר שביט‏, הראל סקעת עלה לגמר האירוויזיון, באתר וואלה, 28 במאי 2010
↑  עמית קוטלר, הזוכה הגדולה של אירוויזיון 2010: גרמניה, באתר ynet, 29 במאי 2010
↑  Israeli grand slam in the Marcel Bezençon Awards, אתר האירוויזיון הרשמי, ‏30 במאי 2010 (באנגלית)
↑  הגרסה הצרפתית של השיר, בערוץ ה-יוטיוב הרשמי של הראל סקעת
↑  סקעת אינטרנשיונל: "מילים" בכל השפות, באתר ynet, 27 באפריל 2010
הראל סקעת בעת ביצוע השיר "מילים" לקראת אירוויזיון 2010
אספהאנית יהודית

| --- | --- |
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
אספהאנית יהודית היא ניב של השפה הפרסית-יהודית שהיה נהוג באזור אספהאן, אשר באיראן.
הניב מהווה אחד מהדיאלקטים של שפות מרכז איראן, שהוא בעצמו חלק משפות צפון מערב איראן. וכנראה היה דומה לזה של הקהילה המוסלמית, אך זה נכחד בקרב הקהילה המוסלמית והשתמר בקהילה היהודית.
רקע

יהודים חיו בקרב דוברי פרסית ובשטח שהוא כיום איראן במשך אלפי שנים. פרסית יהודית היא השפה הכתובה שבה השתמשו יהודי פרס במשך יותר מאלף שנה ונכתבה באלפבית העברי.
השפה היהודית-פרסית של הטקסטים הללו רחוקה מלהיות אחידה, לאחר ששימשה במשך תקופה ארוכה מקהיר ועד למערב סין כלינגואה פרנקה של הקהילה היהודית שהייתה קהילה מפוזרת ונודדת. ספרות עצומה קיימת בשפה: שירה, פירוש מקרא, אפילו עיתונים. קטעי כתבי יד מהמאה ה-11, רבים ביהודית-פרסית, הופיעו באפגניסטן, ועזרו לשפר מאוד את ההבנה של ההיסטוריה המורכבת ואת הטווח הרחב של השפה.
בנפרד מהפרסית היהודית, היו ליהודי איראן גם כמה שפות דיבור ייחודיות, רבות מהן מקובצות כעת על ידי חוקרים תחת הכותרת "יהודית-מדיאנית". מדיאן היה השם המסורתי של האזור הצפון-מערבי-מרכזי של איראן, כולל מחוז איספהאן של ימינו, שבו מדוברות השפות הללו. זוהו לפחות חמישה סוגים של ניבים יהודים-מדיאנים, הנקראים על שם העיר או העיר הבולטת ביותר שבה דיברו בעבר: אספהאנית יהודית (נקראת גם ג'ידי), יזדית יהודית, קרמאנית יהודית, המדאנית יהודית וכאשאנית יהודית. אף על פי שדוברי יהודית-מדיאנית חיו בדרך כלל בעיירות ובערי האזור, הניבים מראים דמיון רב לדיאלקטים הכפריים של מוסלמים - בשני המקרים נשמרו צורות ישנות יותר שננטשו על ידי מוסלמים עירוניים.
השפות היהודיות-מדיאניות, כולל איספהאנית יהודית, מסווגות על ידי בלשנים כאחד מהדיאלקטים של הרמה המרכזית של איראן, השייכות למה שנקרא לפעמים הקבוצה החציונית הדרומית של שפות צפון-מערב איראן. ניבים אלו נבדלים מפרסית סטנדרטית, ולדוברי פרסית קשה להבינן. ישנה הבנה וקשר בין הניבים השונים של היהודים שהיו בקשרי מסחר ואחרים ביניהם.
שפות פרסיות יהודיות, כולל אספהאנית יהודית, הולכות ונכחדות. עוד יש כמה יש דוברי שפת אם ודוברים למחצה אך מספרם אינו ידוע. כבר ב-1970, לפי החוקר חביב בורג'יאן, רוב היהודים עזבו את הקהילות המסורתיות שלהם לטהרן ואחר כך מעבר לים. כיום, רוב היהודים מהאזור חיים כיום בישראל ובארצות הברית, כאשר נותרו רק חלק קטן בטהרן ובמרכזים עירוניים גדולים כמו איספהאן ושיראז. יהודים פרסים רבים מדברים פרסית מודרנית, כאשר שינוי השפה הרחק מניבים של יהודית מדיאנית כבר החלו לפני שניים או שלושה דורות עם העיור. כמעט כל דוברי השפות היהודיות-מדיאנית עברו בחיי היומיום שלהם לפרסית הסטנדרטית של היום או לשפות הלאומיות האחרות שבהן הם חיים כיום כגון אנגלית ועברית.
רקע > כינויים אישיים עצמאיים

| מספר | גוף | פועל | שלילה |
| --- | --- | --- | --- |
| יָחִיד | גוף ראשון | ירח /mun/ | מונה /munɒ/ |
| דוגמה | אדם שני | אתה /to/ | טורה /toɾɒ/ |
| דוגמה | גוף שלישי | זה /un/ | הם /unɒ/ |
| סה"כ | גוף ראשון | ama /ɒmɒ/ | אמארה /ɒmɒɾɒ/ |
| דוגמה | אדם שני | שמע /ʃemɒ/ | שמרה /ʃemɒɾɒ/ |
| דוגמה | גוף שלישי | הם /unɒ/ | unara /unɒɾɒ/ |
ראו גם

יהדות איראן
פרסית יהודית
הערות שוליים

1 2 3 4  Judeo-Isfahani, Endangered Language Alliance
מפת מושגים

מפת מושגים היא אופן ייצוג גרפי, מילולי וחזותי, של מבנה טקסט ושל תוכנו, וכן את הקשרים בין המושגים והרעיונות הקשורים לתחום תוכן מסוים. המפה מאפשרת להציג קשרים בין מושגים בדרכים שונות, המשקפות את ההבנה של הלומד, יוצר המפה. כמו כן, יצירת המפה מקלה על ארגון הידע ומסייעת להציגו בצורה נגישה ונוחה, כדי להביא להבנה יעילה יותר. ניתן להיעזר במפת מושגים לפני הלמידה של טקסט או של חומר לימודי חדש, במהלכה או בסיום הלמידה.
תהליך המיפוי של המושגים יכול להתקיים באופן אישי במהלך חשיבה על נושא מסוים טרם למידתו, או במהלך קריאה של טקסט, במיוחד טקסט חדש. ניתן לבנות מפה מושגית גם כחלק מפעילות קבוצתית כמו דיון או סיעור מוחות בנושא כלשהו. יש מקרים בהם המורה או המומחה יציג את המפה המושגית טרם למידת הטקסט (כהכנה ללמידה) כדי להקל על התלמידים את הבנת הטקסט או הנושא החדש. המורה יכול גם לבקש מהלומדים להכין מפה לטקסט / לנושא שנלמד, כמטלת סיכום להערכת הלמידה.
ערכה הייחודי של המפה המושגית הוא באפשרויות השימוש בה עם לומדים בגילאים השונים (מגיל גן ועד לאוניברסיטה), בתחומי דעת רבים ובמטלות למידה מגוונות (סיכום, כתיבת תשובות לשאלות, הכנת עבודות חקר ופרויקטים, וכדומה). גם מורים יכולים להיעזר במפת מושגים כדי לארגן חומר לימודי אותו הם מתכננים ללמד – לשיעור אחד, לסמסטר, לשנת לימודים מלאה, וכדומה.
מאפיינים גרפיים

יש סוגים שונים של מפות מושגיות, הנבנות בהתאם למטרת הלמידה, ובהתאם לכך, גם צורתן הגרפית יכולה להיות שונה זו מזו. מומלץ ל"לאמץ" שימוש במיפוי מושגי קבוע של טקסט. מיפוי זה יהיה מבוסס על מערכת קבועה של צורות גרפיות (אליפסות ומלבנים) ומושגים מילוליים. הצורות הגרפיות מסודרות בהיררכיה (מהראשי עד לטפל, מהכללי למפורט, מהכללי לפרטי, מהמוקדם למאוחר), ולכל אחת יש תפקיד מוגדר וקבוע המיוצג על ידי מושג מתאים: בתוך האליפסות נכתבים מושגי התוכן, ובתוך המלבנים – המושגים המארגנים (למשל, רקע, סיבות, מסקנות, המלצה, השתלשלות האירועים....). המושגים מאורגנים באשכולות, כאשר כל אשכול כולל רכיב מבנה ורכיבי תוכן הקשורים אליו. המושגים בתוך כל אשכול מקושרים באמצעות קווים וחיצים, שעליהם נכתבות מילות קישור המייצגות את הקשר הלוגי והרטורי (מבני) של הטקסט. ניתן לקשר בין מושגים גם מאשכולות שונים.
מפת מושגים של תוכן לימודי כלשהו, תיבנה בהתאם להבנת הלומד ולאופי המטלה שקיבל (ארגון המושגים החשובים, סיכום הטקסט, זיהוי מושגים עיקריים של התוכן, וכדומה). ראו פסקה בערך זה העוסקת בסוגים של מפות מושגים, היכולות להיבנות על ידי הלומד.
רקע היסטורי

המפה המושגית פותחה לראשונה על ידי ד' נובק (Josef, D. Novak) וקבוצת המחקר שלו בשנות השבעים באוניברסיטת קורנל בארצות הברית, ככלי לייצוג מידע בתחומי המדע (בעיקר, ביולוגיה). המטרה של נובק ועמיתיו הייתה להעמיק את הלמידה המשמעותית בעיקר במדעים (ובמיוחד בביולוגיה), ולסייע ללומדים לייצג באופן ויזואלי את הידע "הפנימי" שלהם בתחום הנלמד (ידע הנמצא במוחו של הלומד). המפה המושגית מתאימה לגישה הקונסטרוקטיבית בלמידה, המעודדת את הלומד להיות מעורב בתהליכי הלמידה שלו.
השימוש במפה המושגית המבוסס על התיאוריה של נובק שטען כי לכל לומד יש ידע אישי הכולל פרטי מידע ותפיסות עולם. כדי שהלמידה של החומר/הטקסט החדש תהיה משמעותית, יש לבסס אותה על הידע האישי של הלומד. לעיתים הידע הזה פעיל ונגיש ואין ללומד בעיה להיעזר בו מיד, ולעיתים רבות הידע הזה "מאוחסן" בזיכרון ארוך הטווח של הלומד, ויש לעורר אותו ולהפוך אותו לנגיש כדי שאפשר יהיה לקיים את הלמידה של המידע החדש, ולהבטיח שהיא תהיה משמעותית. נובק טען: "למידה משמעותית נבנית רק אם מתקיימת הטמעה של מושגים חדשים לתוך מבנים קיימים במוחו של הלומד".
חוקרים אחרים כמו מק'אליס וסוולר וצאנדלר (McAleese; Sweller & Chandler) ביססו את היעילות של השימוש המפה מושגית על המונח שהטביעו "הפחתת עומס" (off-loading). לטענתם, העובדה שהלומד מייצג את הידע הפנימי שלו בייצוגים חיצוניים, מפנה מקום בזיכרון שלו, ומאפשרת לו לבצע פעולות חשיבה מסדר גבוה, כמו ביקורת, הסקת מסקנות והיקש. הוא לא צריך להשקיע אנרגיה בזיכרון המושגים. המושגים ממוצבים במפה עם הקשרים הלוגיים-רטוריים ביניהם, והוא "משוחרר" לפעילויות חשיבה אחרות, לרוב – חשיבה מסדר גבוה.
כיום, השימוש במפה המושגית במסגרות שונות, מלבד למסגרות הלימודיות המסורתיות, הולך ומתרחב. החוקרים אינם שואלים יותר "האם השימוש במפה מסייע?", אלא – "מה המיוחד במפה המושגית שבכוחה לסייע בהבנה עמוקה ומשמעותית?, ואיך אפשר להיעזר בה בתחומים רבים ומגוונים. השימוש במפה (בצורתה הגרפית המתאימה) הגיע למשרדי הפנטגון האמריקאי, לבתי ספר לרפואה ולמרבית האוניברסיטאות, במיוחד בארצות הברית.
שימושים

מפת מושגים יכולה לשמש ככלי לארגון מידע, לתיעוד רעיונות, להצגת מושגים ולשאילת שאלות בשלבי עבודה שונים – משלב התכנון ועד הביצוע. בשלב הצגת המידע שנאסף בפני קהל היעד, מפת המושגים עשויה להיות כלי שימושי להצגה ברורה של המידע, כדי להטמיע את הבנתו ואף לשפר את היכולת לזכור אותו, זאת משום שלעיתים קל יותר לזכור צורות גרפיות מאשר טקסט כתוב.
קיים הבדל בין מפה שנוצרה על ידי מורה או מומחה אחר הנמסרת ללומד ככלי עזר בלמידה שלו, לבין מפה הנוצרת על ידי הלומד עצמו. המפה העצמית מחייבת את הלומד להעמיק בהבנת המושגים, ולהחליט על אופי הקשרים ביניהם. פעילויות חשיבה וקבלת החלטות אלה, מחייבות את הלומד לבצע מספר פעולות חשיבה כמו – הסבר עצמי, הסקת מסקנות וסידור לוגי של המושגים במרחב. פעילויות חשיבה אלה הן מסדר גבוה בהיררכיה של רמות החשיבה. מכאן, ככל שנרבה להיעזר במפת מושגים אצל הלומדים, נחזק ונעמיק את יכולות החשיבה מסדר גבוה שלהם. הבחירה במושגים המתאימים לשיבוץ במפה המושגית, תחדד את המיקוד של הלומד במושגים המרכזיים של הטקסט / חומר לימודי, ותקל עליו את זכירתם.
השימוש במפה מושגית ככלי למידה נמצא יעיל יותר אצל תלמידים בעלי לקויות למידה או תלמידים מתקשים. לתלמידים אלה יש, לרוב, קשיים וורבליים, ולכן השימוש באמצעים חזותיים "מצה" אותם על קשיים אלה. תלמידים מצליחים, יוכלו להפיק תועלת רבה ביותר מהשימוש במיפוי – אצלם לעיתים המיפוי נבנה במוח והם רואים את הקשרים ואת מבנה המפה גם בלי לשרטט אותה.
במקצועות רבי מלל, התלמידים יפיקו תועלת רבה מאוד. בטקסטים שבספרי הלימוד יש הרבה מלל עודף. מאידך, יצירת מפה מושגית מחייבת את יוצר המפה לזהות את המושגים / הרעיונות העיקריים בלבד ולייצג את הקשרים ביניהם. כלומר, התלמיד יוצר למעשה, את סיכום הטקסט. במילים אחרות, עצם יצירת המפה, יוצרת את סיכום הטקסט. למרבית התלמידים זו עזרה רבה ביותר, שהרי עבור מרביתם, טקסטים רבי מלל לא נקראים לעומק לכל אורכם.
במחקר שבדק את השפעת השימוש במפה מושגית על איכות השפה, על יכולת כתיבת שאלות, על כתיבת חיבור טיעוני ועל הכנת עבודת חקר, וכן על שימוש במיפוי המושגי במקצועות שונים כמו היסטוריה, תנ"ך, גאוגרפיה, ספרות – נמצא יתרון לתלמידים שלמדו בעזרת המיפוי, בהשוואה ליכולות הלימודיות של תלמידים שלמדו ללא שימוש במפה המושגית.