ימי החנוכה
הערות שוליים

↑  מ' ברונזפט [גורלי], האסכולה המוזיקלית היהודית, ירושלים: עבר, ת"ש, עמ' 16.
↑  מארק (מרדכי) ריווסמן באתר yiddishmusic.jewniverse.info.
↑  הקובץ, ובו 82 שירים, הורכב מכרך של מילות השירים וכרך תווים (עיבוד לקול ולפסנתר מאת אלכסנדר ז'יטומירסקי (גר') ופסח לבוב) שנספח לו. בכרך התווים נקרא השיר אמנם "חנוכּה, אוי חנוכּה", אך בכרך המילים נקרא פשוט "אַ חנֻכּה-ליד" (שיר חנוכה). למילים ראו: מ.[רדכי] ריוועסמאן, ‏אַ חֲנֻכָּה-ליעד, בתוך: ז.[וסמאַן] קיסעלגאָף (עורך), א.[לכסנדר] זשיטאָמירסקי ופּ.[סח] לוואָוו (מעבדים), ליעדער-זאַמעלבוך פֿאַר דער אידישער שול און פֿאַמיליע, כרך המילים, פטרבורג: געזעלשאֲפֿט פֿאַר אידישע פֿאַלקס-מוזיק אין פּעטערבורג; אַרויסגעגעבען מיט מיטווירקונג פֿון דער געזעלשאַפֿט "מפיצי-השכלה" אין פּעטערבורג; ברלין: ליאו וינץ, 1912, מס' 24, בארכיון האינטרנט (מהדורה שנייה ראתה אור בשנת 1914). מעניין לציין כי בשנים שלאחר המהפכה עמל ריווסמן על תרגום של האופרה "המכבים" (אנ') של אנטון רובינשטיין (הליברטו, מאת סלומון (שלמה) הרמן מוזנטל, מבוסס על מחזה מאת אוטו לודוויג). ראו Galina Kopytova, Jascha Heifetz: Early Years in Russia, trans. and ed. Dario Sarlo & Alexandra Sarlo, Bloomington: Indiana University Press, 2014, p. 248. קודם לכן חיבר ריווסמן מחזה לילדים ביידיש בשם "החנוכייה" (ראה אור בתרגום עברי מאת ישי אדלר, ירושלים תרע"ו).
1 2  מילות השיר "שימו שמן" והאזנה לו, באתר זמרשת.
↑  גם כאן, תחת הכותרת "א פּורים-ליד" (שיר לפורים) (מס' 26). ראו מילות השיר ותרגום לעברית: מילות השיר "זה היום" והאזנה לו, באתר זמרשת. הלחן הוא מאת אברהם גולדפדן. שלושת השירים נדפסו בזה אחר זה.
↑  על פי ג'יימס לופלר (Loeffler), ריווסמן חיבר את השיר כבר בסביבות שנת 1908; מובא אצל Leo Zeitlin, Palestina: An Overture for the Capitol Theatre, New York, ed. Paula Eisenstein Baker and Robert S. Nelson, Middleton, WI: A-R Editions, 2014, p. xix footnote 133.
↑  הצעה זו של מרלנה פורסטמן נסבה במקור על שירו של ריווסמן לפורים שהופיע באותו קובץ, אך היא יפה גם בעניין שירו לחנוכה. ראו Marlena Fuerstman, Haynt Iz Purim, Brider, המרכז לחקר המוזיקה היהודית, האוניברסיטה העברית בירושלים, מרץ 2016.
↑  "Oj Chanuke," Blau-Weiss Liederbuch, Berlin: Jüdischer Verlag, 1914, pp. 34-36. (שם השיר מופיע רק בתוכן העניינים.) מהכתוב שם עולה כי ייתכן שהשיר נדפס קודם לכן בכתב העת Ost und West.
↑  Chanukah Feast of Lights (Little Books of Jewish Songs, v. 2) Chicago: Noard of Jewish Education, 1928, p. 4 (כך על פי רשומה זו ורשומה זו בקטלוג הספרייה הלאומית); הדפסה מחודשת: New York, Hebrew Pub. Co., 1928. הארי קופרסמית' (Coopersmith;‏ 1902–1975) היה יליד רוסיה שהיגר לארצות הברית עם הוריו בילדותו. ראו ערך על אודותיו ב-Canterbury Dictionary of Hymnology.
↑  לידער זאַמלונג (געזונגען אין דעם לערן-יאר 1928–1929), טורונטו: פֿאַלק-שול פֿון א. נ. א. פֿאַרבאַנד און פּועלי ציון, 1929, עמ' 44 (כך על פי רשומה זו בקטלוג הספרייה הלאומית).
↑  ראו A. Z. Idelsohn (ed.), Hebräisch-Orientalischer Melodienschatz, v. 9: Der Volksgesang der osteuropäischen Juden, Leipzig: Hofmeisterm 1932, no. 689, p. 193, באתר אוסף פריימן של ספריית אוניברסיטת גתה בפרנקפורט. למרבה העניין, השיר שנדפס מיד אחריו "חנוכּה, אוי חנוכּה", באותו עמוד עצמו (מס' 690), וגם הוא ללא ציון מקור או שם מחבר, הוא שיר "עממי" אחר של ריווסמן – "היַינט איז פּורים, ברידער".
↑  ראו "'בימי החנוכה' (שיר של הא'[דון] אברונין)" בתוכנית נשף חנוכה שנערך בבית הספר העברי בצידון ביום שישי כ"ז כסלו תר"פ, בתוך: שאול סחייק, "בית הספר העברי בצידון 1919–1922", דור לדור: קבצים לחקר ולתיעוד תולדות החינוך היהודי בישראל ובתפוצות, ד (1990), עמ' 51.
↑  "חנוכה" (אברונין / עממי), בתוך: שירים לשבת ולמועד: למקהלות בבתי הספר בשני קולות, אחדים בליווי פסנתר, מעובדים בידי מנשה רבינוביץ (רבינא), ירושלים: מ. קובלסקי ובנו, 1930.
↑  לדוגמה: א. אברונין, "ימי החנוכה", בתוך: יוסף קריב ויששכר מירון (מיכרובסקי) (עורכים), זמירות: (שירים לעם לנֹער ולבתי-ספר), קובץ 5: חנֻכּה, ירושלים: ההסתדרות הציונית העולמית – המחלקה לחינוך ולתרבות בגולה, תשי"ז 1956; מ. ריווסמן, ימי החנֻכּה: (זמר עם), בתוך: יום טוב לוינסקי (עורך), ספר המועדים, כרך ה: ימי מועד וזיכרון: ראש חודש, חנוכה, חמשה עשר בשבט, תל אביב: אגודת עונג שבת על ידי דביר, תשי"ז, עמ' 278, באתר היברובוקס. תווי השיר בעיבוד מנשה רבינא בסוף הספר, עמ' יח.
↑  דוגמאות: א. ברטורא, בחוצות עיר: חנוכה, הצופה, 12 בדצמבר 1944 (טורים 1–2); ימי החנוכה, הַבֹּקֶר, "הבֹּקר לילד ולנֹער", 25 בנובמבר 1953.
↑  "אָי חנוכּה, אָי חנוכּה: א חנוכּה-ליעד", בתוך: ז.[וסמאַן] קיסעלגאָף (עורך), א.[לכסנדר] זשיטאָמירסקי ופּ.[סח] לוואָוו (מעבדים), ליעדער-זאַמעלבוך פֿאַר דער אידישער שול און פֿאַמיליע, כרך המילים, פטרבורג: געזעלשאֲפֿט פֿאַר אידישע פֿאַלקס-מוזיק אין פּעטערבורג; אַרויסגעגעבען מיט מיטווירקונג פֿון דער געזעלשאַפֿט "מפיצי-השכלה" אין פּעטערבורג; ברלין: ליאו וינץ, 1912, מס' 24 (כרך התווים, עמ' 32).
↑  Ruth Rubin, "Songs: 'Chanuke, O Chanuke!' (Jewish)," New York Folklore Quarterly, 10 (1954), pp. 308–309 (נדפס שוב בתוך: Hennig Cohen and Tristram P. Coffin (eds), The Folklore of American Holidays, 2nd ed., Detroit: Gale Research Co., 1991, p. 421).
1 2 3  https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990028091640205171
↑  האזינו להקלטה זו של השיר "די לוסטיקע חסידים" משנת 1901 מושר בפי פרנק סיידן (Seiden (צר')), באוסף היודאיקה של ה-Recorded Sound Archives‏ (RSA), האוניברסיטה האטלנטית של פלורידה.
↑  הפולקלוריסטית רות רובין (1906–2000), ילידת קנדה, העלתה על הכתב בשנת 1954 גרסה של מילות השיר, שהיא שהושרה בילדותה בסוף העשור השני של המאה ה-20. למרבה העניין, גרסתה של רובין, שהתחנכה בבית ספר יהודי חילוני במונטריאול, זהה מעיקרה לגרסה המקורית של ריווסמן, לרבות המילים "זאָגט 'על-הנסים' / לויבט גאָט פֿאַר די נסים" (אמרו "על הנסים", הללו את אלוהים על הנסים) ו"זאָל יעדער באַזונדער / באַזינגען דעם וווּנדער / און ליבען דאָס פֿאָלק זאָלט איר אויך" (על כל אחד בעצמו / להלל בשירה את הפלא / ועליכם גם לאהוב את העם). ראו Ruth Rubin, "Songs: 'Chanuke, O Chanuke!' (Jewish)," New York Folklore Quarterly, 10 (1954), pp. 308–309 (נדפס שוב בתוך: Hennig Cohen and Tristram P. Coffin (eds), The Folklore of American Holidays, 2nd ed., Detroit: Gale Research Co., 1991, p. 421). גרסה זו שונה אך במעט מזו שפרסמה רובין באנתולוגיה A Treasury of Jewish Folksong‏ (1950); לדבריה, היא שכחה את הבית השני והתקשרה ב-1948 למורה-לשעבר שלה ממונטריאול הרש (הרשל) נוֹבַק (נאָוואַק; 1892–1952; מורה ועסקן תרבות יליד פולין), שרענן את זיכרונה. (וראו גם ביצועה של רובין לשיר בליוויו של פיט סיגר, בעמוד הפייסבוק של "דאס איז יידיש: די בעסטע יידישע לידער".) גם הגרסה שנדפסה באירופה כעשר שנים מאוחר יותר, ב-1932, בכרך ט' של "אוצר נגינות ישראל" של אידלסון, זהה כמעט לנוסח המקורי של ריווסמן, לרבות "זאָגט 'על-הנסים' / לויבט גאָט פֿאַר די נסים"; אולם אידלסון כלל שם רק את הבית והפזמון הראשונים. כחמש שנים לאחר מכן, בקובץ "לאָמיר זינגען: 61 לידער פֿאַר היים, שול, יום טובים און פֿיַיערונגען" (הבה נשירה: 61 שירים לבית, לבית הספר, לחגים ולחגיגות) בעריכת מיכְל גֶלבַּרט (אנ') (מלחין שירים יידיים ומורה למוזיקה של ארגון ארבעטער רינג) שהופיע בניו יורק – שגם בו נדפסו רק בית ופזמון – כבר מושמטת ההתייחסות לתפילה ולאלוהים (אוי, חנוכה, בתוך: מיכל געלבאַרט (עורך), לאָמיר זינגען: 61 לידער פֿאַר היים, שול, יום טובים און פֿיַיערונגען, ניו יורק: בילדונגס דעפּאַרטמענט פֿון אַרבעטער רינג, 1937–1938, מס' 27, בארכיון האינטרנט).
↑  לשורות החותמות את הבית השני, "יְרוּשָׁלַיִם שָׁבָה לִתְחִיָּה, / עַם יִשְׂרָאֵל עָשָׂה תּוּשִׁיָּה", נפוצה גרסה נוספת: "יְרוּשָׁלַיִם לָנוּ הַבִּירָה / נֵס יִשְׂרָאֵל הִיא – שִׁירוּ אֶת שִׁירָהּ!". ייתכן שכמו במקרים רבים אחרים של שירים עממיים ושירים לילדים, הסיבה לכך היא שהמילים המקוריות היו קשות מדי; ראו יעקב עציון, מבארה שבע – תלה אביב, מעמקים, 37 (טבת תשע"א, דצמבר 2010).
↑  לדוגמה: ש. יהושע, כיצד חוגגים בתי הספר את חג האורים, הצופה, 27 בנובמבר 1964 (טור 4); אלישיב רייכנר, ‏"תנו למכבים לנצח",  באתר כיפה, 8 ביולי 2004.
↑  בהקשר זה יש להזכיר טעות נפוצה במילות השיר: "סופגניות נאכל גם לרוב" במקום הנוסח האמיתי, "בָּם לרוב" (ראו לדוגמה: סופגניות נאכל גם לרוב, דבר, 18 בדצמבר 1962; אפי בלה, ממטבחה של אימא: סופגניות נאכל גם לרוב, מגפון, 26 בנובמבר 2013). ניתן לתלות טעות שגורה זו במרחק שבין המילה "בם" למילים "ימי החנוכה", שאליהן היא מתייחסת, וכן בנדירותה היחסית של הצורה "בם" (ולא "בהם") בעברית המודרנית בכלל ובפרט בשפת הדיבור.
↑  יצחק אבינרי, "לביבות", יד הלשון, תל אביב: יזרעאל, תשכ"ד, עמ' 293.
↑  ראו הפרסום המקורי של קביעת ועד הלשון העברית: "סֻפגניות – לאטקעס", בתוך: תבשילים וכלי בשול, זכרונות ועד הלשון העברית, מחברת ג (תרע"ג), עמ' 20; ותיעוד המונח באתר האקדמיה ללשון העברית. ראו גם  אילון גלעד, פעם סופגניות היו לביבות ולביבות סופגניות, באתר הארץ, 29 בנובמבר 2013; לביבות וסופגניות באתר האקדמיה ללשון העברית.
↑  Neil W. Levin, Hanukka Motet / Samuel Adler, Milken Archive of Jewish Music.
↑  ישנם מקורות רבים למילים, וחלק מהגרסאות מכילות בתים נוספים. ראו לדוגמה באתר My Jewish Learning.
↑  לוין קיפניס בריאיון לציפי פליישר, 9 ביולי 1963, שנדפס בספרה התפתחותו ההיסטורית של שיר העם העברי, חיפה 1964/2009, עמ' 391; "דמותם של מועדי ישראל, מסורת השירה והתחדשותה: סימפוזיון", דוכן, ח (תשכ"ו), עמ' 17. לשיר ראו לוין קיפניס, גליונות לגננות, 17, ירושלים: ועד-החִנוך בהשתתפות התאחדות הגננות, תרע"ט–תר"ף, שיר ל"ז: "זמר לסֻכּות" (הספר באוסף הספרייה הלאומית; חלק מהמילים מופיעות בדף השיר "ימי החנוכה" באתר זמרשת).
↑  על המושג "פריֶילֶכס" (פֿריילעכס) ראו לקט מובאות בלקסיקון למונחי כליזמרים, באתר המרכז לחקר המוזיקה היהודית, האוניברסיטה העברית בירושלים; יעקב מזור, פריילכס, שם (באנגלית).
1 2  Leo Zeitlin, Palestina: An Overture for the Capitol Theatre, New York, ed. Paula Eisenstein Baker and Robert S. Nelson, Middleton, WI: A-R Editions, 2014, p. xii.
↑  Freulichs: Folkslied / פֿריילעכס: פֿאַלקסליעד, arrang. H. Kopit, St. Petersburg: Gesellschaft für Jüdische Volksmusik; Berlin: Leo Winz, 1912.
↑  להשוואה בין תווי היצירות "פריילעכס" של הירש קופיט ו"פלשתינה" של ליאו צייטלין ראו Leo Zeitlin, Palestina: An Overture for the Capitol Theatre, New York, ed. Paula Eisenstein Baker and Robert S. Nelson, Middleton, WI: A-R Editions, 2014, p. xiii (הקטע המתאים למנגינת "אוי חנוכּה" הוא תיבות 22–27).
↑  Josef Achron, Hebräischer Tanz: nach einer hebräischen Volksmelodie; Tanzimprovisation über ein hebräisches Volkslied: für Violine und Klavier, Berlin: "Juwal" Verlagsgesellschaft für Jüdische Musik, 1914.
↑  Leo Zeitlin, Palestina: An Overture for the Capitol Theatre, New York, ed. Paula Eisenstein Baker and Robert S. Nelson, Middleton, WI: A-R Editions, 2014, p. xix footnote 134.
↑  Samuel Adler, "A Song Of Hanukkah (The Feast Of Lights)," for SATB choir with Piano accompaniment, text by E. Guthmann, New York, G. Schirmer. ראו עוד Neil W. Levin, Hanukka Motet / Samuel Adler, Milken Archive of Jewish Music; ו ביצוע השיר ב-Seminole State College of Florida ב-5 בדצמבר 2017, סרטון  באתר יוטיוב.
↑  "סלט חגיגי", בתוך: סמדר שיר [עורכת], שירי רחוב, ציורים: יורם נאמן, תל אביב: ספרית מעריב, 1982, עמ' 6 (זהו השיר הפותח את הספר). מובא גם במאמרה סמדר שיר, קופים הם לפעמים געגועים לבוטן, באתר ynet, 8 באפריל 2007.
↑  Pete Seeger sings “Khanike, Oy Khanike”, Yiddishkayt, 19 December 2014.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007401649505171  VIAF: 4673156133192658430006   WorldCat (עם VIAF): 4673156133192658430006 
הפרסום הראשון של תווי השיר "חנוכּה, אוי חנוכּה", עם מילים מאת מרדכי ריווסמן ובעיבודו של פסח לבוב (בקובץ לידער-זאַמלבוך שבעריכת זוסמן קיסלגוף, 1912)
הפרסום הראשון של שירו של מרדכי ריווסמן "חנוכּה, אוי חנוכּה" (בקובץ לידער-זאַמלבוך שבעריכת זוסמן קיסלגוף, 1912)
השיר "חנוכּה, אוי חנוכּה" (מילים ותווים) כפי שנדפס ב"אוצר נגינות ישראל" של אברהם צבי אידלסון (כרך ט': "נגינות עממיות של יהודי מזרח אירופה", 1932)