stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סיארה בראבו
קריירה

הקריירה של בראבו החלה בגיל 9 לאחר שהשתתפה בתחרות כישרונות כישרונות בדאלאס, טקסס. היא התגלתה על ידי בריאן לדר ופרדריק לוי מסוכנות השחקנים מנג'מנט 101. היא החלה לדבב עבור "Playhouse Disney". היא דיבבה בסדרת הטלוויזיה לילדים, "תנין, נימוסים כבר למדת?" והופיעה בקליפ של הזמר וילו סמית', "Knees and Elbows", ובכמה פרסומות.
במהלך שנת 2008 המשיכה להגיע לאודישנים והשתתפה במספר פרסומות מקומיות בין היתר לאקווריום ניופורט. בשנה זו הופיעה בקצרה כילדה איטלקייה בסרט "מלאכים ושדים".
בראבו שיחקה בשני סרטים קצרים, "כבשים אבודות" (או "הקפיטריה") "ונשטף". היא השתתפה בסדרת הטלוויזיה ניקלודיאון ביג טיים ראש ובסדרת הטלוויזיה פוקס, רד בנד סוסייטי. בראבו היא גם מדבבת; היא סיפקה את קולה של ג'יסליטה בסדרת הטלוויזיה "חברים על הכוונת". היא גם דיבבה בסדרות, "הסוכן המיוחד אוזו" ובסדרה "הפינגווינים ממדגסקר".
בשנת 2017 בראבו הופיעה בסרט הקולנוע "עד העצם", בדמתה של טרייסי, צעירה המאובחנת עם בולימיה.
בשנת 2020 שיחקה בתפקיד חוזר במיני סדרת הטלוויזיה "המורה" לצד קמרון מולן ואשלי צוקרמן.
בשנת 2021 גילמה את קריסטל רומנוסקי בסרט הקומדיה השחורה "חוויה מתקנת"; ובאותה שנה כיכבה לצדו של טום הולנד בסרט הפשע "צ'רי" בבימוים של האחים רוסו.
בשנת 2023 גילמה את טינה בעונה השנייה של הסדרה "Most Dangerous Game" מבית היוצר של שירות הזרמת המדיה "The Roku Channel".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | מלאכים ושדים | ילדה איטלקייה | ללא קרדיט |
| 2010 | חברים על הכוונת 3 | ג'יסליטה | דיבוב |
| 2011 | My Dog's Christmas Miracle | הת'ר |  |
| 2016 | שכנים 2 | ילדה באחווה |  |
| 2017 | עד העצם (אנ') | טרייסי |  |
| 2018 | The Long Dumb Road | אשלי ריצ'רדס |  |
| 2021 | צ'רי | אמילי |  |
| 2021 | חוויה מתקנת (אנ') | קריסטל רומנוסקי |  |
| 2022 | Coast | קאסי |  |
| TBA | Eenie Meanie | ריקל |  |
| TBA | The Last Days of John Allen Chau |  |  |
| TBA | Not an Artist |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | תנין, נימוסים כבר למדת? | דמויות שונות | דיבוב; 2 פרקים |
| 2009 | סוכן מיוחד אוסו | שרה | דיבוב; פרק: "Diamonds Are for Kites" |
| 2009–2013 | ביג טיים ראש | קייטי נייט | תפקיד ראשי (4 עונות); 72 פרקים |
| 2011 | Happiness Is a Warm Blanket, Charlie Brown | פאטי | דיבוב; סרט טלוויזיה של Fox |
| 2011 | עידן הקרח: חוגגים בגדול | מישמיש | דיבוב; סרט טלוויזיה של Fox |
| 2012 | הפינגווינים ממדגסקר | האנטר | דיבוב; פרק: "Operation: Antarctica" |
| 2012 | Big Time Movie | קייטי נייט | סרט טלוויזיה של ניקלודיאון |
| 2013 | סופר נינג'ה (אנ') | קיילי | פרק: "Cheer Fever" |
| 2013 | תרמית (אנ') | מליסה בינג | סרט טלוויזיה של ניקלודיאון |
| 2013 | משפחה נרדפת | בלייר | פרק: "Haunted Boat" |
| 2013 | ג'ינקסד (אנ') | מג מרפי | סרט טלוויזיה של ניקלודיאון |
| 2014–2015 | רד בנד סוסייטי | אמה צ'וטה | תפקיד ראשי; 13 פרקים |
| 2016 | הזדמנות שנייה (אנ') | גרייסי פריצ'רד | תפקיד ראשי; 11 פרקים |
| 2016 | NCIS | אמנדה קמפבל | פרק: "Rogue" |
| 2017 | סוכני S.H.I.E.L.D. | אבי | פרק: "A Life Spent" |
| 2019 | Wayne | דליילה "דל" לוסטי | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2019 | Into the Dark | לייסי | פרק: "Pure" |
| 2020 | המורה | מרי סמית' | 3 פרקים |
| 2022 | Beyond the Dark | מייביס | פרק: "The Final Girl Returns" |
| 2023 | Most Dangerous Game | טינה | 5 פרקים |
הערות שוליים

↑  "Big Time Rush: About The Cast". אורכב מ-המקור ב-2010-09-17. נבדק ב-2010-08-14.
↑  "Red Band Society Actress Ciara Bravo talks love triangle". Hypable. Hypable. נבדק ב-28 ביולי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kiesewetter, John (14 בספטמבר 2014). "Ciara Bravo graduates from sitcom to best new TV drama". נבדק ב-15 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Alexandria girl gets nod to star in Aquarium's frog commercial". 5 במאי 2008. נבדק ב-15 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "From Expo to "Big Time Rush"". Wings model management.
↑  Betsy Boyd. "Leder & Levy: 101 duo manage expectations". Variety.com.
↑  "Two NKY Actresses Make TV Debut Next Week". Cincinnati.com. 19 בנובמבר 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Actress Ciara Bravo Visits FOX19". WXIX-FOX19. אורכב מ-המקור ב-2013-09-11. נבדק ב-2010-08-06.
↑  "To the Bone Can you make a movie about eating disorders without glamorizing them?". Washington Post.
↑  Denise Petski, Deadline, Deadline, ‏5 באוגוסט 2019
↑  "Ciara Bravo joins Lily Collins in Anorexia movie". The Wrap. The Wrap. נבדק ב-28 ביולי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
כתובות חורבת תימן

ציור זוג הדמויות על פיטס א', מעליהן נכתב "ליהוה שמרן ולאשרתה" (ליהוה שומרון ולאשרתו). הציור, והכתובות המתייחסות ליהוה ואשרתו, זכו להתייחסות יוצאת דופן במחקר
כתובות חורבת תימן הן קבוצת כתובות עבריות עתיקות שנמצאו באתר חורבת תימן (כונתילת עג'רוד). הן כתובות על חרס, אבן וטיח; רובן נכתבו באתר הימצאן וחלקן נשלחו אליו על כדים, כנראה מאזור ירושלים. זמנן סוף המאה ה־9 עד תחילת המאה ה־8 לפנה"ס. חלק מהכתובות נכתבו על פיטסים (כדים גדולים) עליהם נמצאו גם ציורים; לכתובות נודעה חשיבות בחקר ההיסטוריה של הדת הישראלית הקדומה, וכך גם לציורים שנמצאו באתר, חלקם בסמיכות לכתובות ובזיקה אפשרית אליהן.
פיטס א'

פיטס עליו צוירו בדיו כתובות וציורים; הציורים כוללים מצדו האחד אריה ומעליו עץ מסוגנן שמצדיו יעלים (העץ כולל ענפי לוטוס פתוחים וסגורים, וולוטות, ובצמרת עלה או ניצן גדול), ומעליהם לביאה, חזיר, חיה לא מזוהה, וכן סוס רתום; מצדו השני (הצד עליו מופיעות הכתובות) ציורים רבים, ביניהם דמות פורטת על כלי מיתר, סוס רתום למרכבה (שלא שרדה), פרה מניקה עגל, ושתי דמויות – אחת נקבית (לפי שדיה) ואחת זכרית – בעלות פני פר או בס. במחקר זכו להתייחסות יוצאת דופן זוג הדמויות, בעיקר סביב המחלוקת האם הם מייצגים את יהוה ואשרתו. על הקשר בין הציורים לכתובות, או היעדר קשר כזה, ראו בפרק #פרשנות. פיטס זה הוא אחד הכדים עליהם מופיעה חריתת האות א (כנידון בהמשך הערך). רוב השברים של פיטס זה נמצאו על הספסל המזרחי באגף הצפוני של חדר הספסלים. ככל הנראה, קודם צוירו הציורים ולאחר מכן נכתבו הכתובות. שתי כתובות (הארוכה והקצרה הראשונה) נכתבו כשהפיטס עמד, ושתי הכתובות הקצרות האחרות ותרגילי הסופר נכבתו כנראה כשהפיטס שכב על צדו.
פיטס א' > הכתובת הארוכה

תוכן הכתובת הארוכה הוא:
אמר. א[---] רע המ[ל]ך. אמר. ליהלי. וליועשה. ול[---------------] ברכת. אתכם.

ליהוה. שמרן. ולאשרתה.
השורה השנייה, המציינת את "יהוה שומרון ואשרתו", כתובה מעל ראשי זוג הדמויות. נוסח הפתיחה, "אֹמֶר פלוני, אֱמֹר לאלמוני" ידוע ממכתב עמוני מתל מזאר, מהמכתב הפיניקי מסקארה, מהאוסטרקון האדומי מחורבת עוזה וממכתבים נוספים מחורבת תימן, ודומה לנוסחות פתיחת מכתבים באוגריתית ("תחם פלוני, לאלמוני רגם" כלומר "דְבר פלוני, לאלמוני אֱמור", או "לאלמוני רגם, תחם פלוני" כלומר "לאלמוני אֱמור, דְבר פלוני") ובאכדית (um-ma X a-na X qi-bi-ma – כך (אמר) אלמוני, אֶל פלוני, אֶמור). ברכת הנמען לאל מופיעה גם במכתבי ערד, במכתב האדומי מחורבת עוזה ובמכתב הפיניקי מסקארה.
פיטס א' > כתובות קצרות

שלוש כתובות קצרות נמצאו על הפיטס:
כתובת פגומה וקשה לקריאה, ממנה שרדו שבע אותיות, חמש מהן קריאות: ”...]-בעו חפ-[...”.
שתי שורות סיום של כתובת, הראשונה כוללת כארבע אותיות לא קריאות כלל המסתיימות בנקודה, השנייה כוללת את הכיתוב ”ינ.”.
כתובת הכוללת שלוש פעמים את האות י', אחת מתחת לשנייה.
כתובת מתחת לאחת הידיות, ניצבת לכתובת הארוכה, כנראה כמה שמות. תוכנה:
שמעי[-----]פגי.

יו-[...
פיטס ב'

פיטס עתיר כתובות, הכולל גם ציורים, מהם שרדו: שורת דמויות מלובשות המניפות את אמותיהן, אותן מקובל לפרש במחקר כשורת מתפללים, אך המטה שביד הדמות הראשונה (דבר לא אופייני למתפללים) מעלה אפשרות שהאופי הדתי של הכתובות מהאתר הטה את הפרשנות המודרנית לציורים, ומדובר בתהלוכת נכבדים (דבר נפוץ באמנות כל האזור, ממצרים עד אשור) במסגרת תיאורי החצר המלכותית הרווחים באתר; פרה מניקה עגל (החלק של העגל בציור לא שרד); פר (חלקו מכוסה בכתובת); איש קשת; ויעל. כל שברי הפיטס נמצאו ממערב לאגף הצפוני של חדר הספסלים. פיטס זה הוא אחד הכדים עליהם מופיעה חריתת האותיות קר (כנידון בהמשך הערך).
פיטס ב' > המכתב הראשון

מימין לשורת הדמויות המצוירים מופיע מכתב:
אמר

אמריו א

מר ל.אדני

השלם. את.

ברכתך. לי

הוה תמן

ולאשרתה. יב

רך וישמרך

ויהי עם. אדנ

י [עד עלם?...]
בהמשך ולמטה שורות נוספות ובהם אותיות שלא ניתן לזהות בבירור או ליצור מהן רצף קריא כלשהו.
כאמור בפירוש לכתובת הארוכה מפיטס א', נוסח הפתיחה "אֹמֶר פלוני, אֱמֹר לאלמוני" ידוע מהתרבות השמית הצפון־מערבית, וכך גם הברכה לאל/אלים; יש לציין שהנוסח השלם "אֹמֶר פלוני, אֱמֹר לאלמוני, השלום אתה? וברכתיך לאל" דומה במיוחד לנוסחים מהאוסטרקון האדומי מחורבת עוזה והמכתב הפיניקי מסקארה. הנוסח "השל(ו)ם את(ה)?" מופיע, בנוסף למכתב האדומי ולזה הפיניקי המוזכרים לעיל, גם בשמואל ב', כ', ט' ובמכתב העמוני מתל מזאר, וייחודו בכך שלמילה "שלום" לא מצטרפת אות יחס ("אנכי בשלום") אלא במקום המושא העקיף ("לי שלום") באים כינויי גוף. הנוסח יברך וישמרך דומה לנוסח ברכת הכהנים, כפי שנמצא בלוחיות ברכת כהנים.
פיטס ב' > המכתב השני

מעל שורת המתפללים מופיעה כתובת נוספת בנוסח מכתב:
‏-------------] ליהוה. התמן ולאשרתה.

‏------]כל אשר ישאל מאש חנן הא ואם פתה ונתן לה יהו

כלבבה. [...
לפני ציון האלים בשורה הראשונה יש להשלים "ברכתך" או "ברכתִ אתכם" וכדומה. משמעות השורות השנייה והשלישית היא "כל אשר ישאל (יבקש) מאיש, (אותו איש) חונן הוא (כלומר נותן לו מנדיבות), ואם פתה (הפציר באל) – ייתן לו יהו (יהוה) כלבבו". שתי שורות אלה מגלות תכונות ספרותיות ובנויות כתקבולת משלימה בלשון גבוהה.
פיטס ב' > רשימת שמות

רשימת שמות המופיעה משמאל לשורת המתפללים:
שכניו

אמץ.

שמריו

אליו.

עזיו

מצרי.
השם אמץ (אמוץ בכתיב חסר) מופיע במקרא ועל חותמים מואביים. מצרי הוא שם נפוץ בשפות שמיות צפון־מערביות, כולל מאוסטרקון עברי ממוצא לא ידוע, באוסטרקון ארמי, באוגריתית ובפיניקית.
פיטס ב' > האלפביתים

ארבע רשימות אלפבית הופיעו על הפיטס, באזור הידית הימנית:
אחת, שהופיעה מעל לכתובת הקצרה "...]אבשי", ממנו שרדו שתי שורות, הראשונה ”א ב ג [ד ה ו ז] ח”, והשנייה ”...] ק ר ש ת”.
השנייה, נכתבה בידי סופר מיומן, מתחת לכתובת הקצרה "...]אבשי", ממנה שרדו האותיות ”...] ט י כ ל מ נ ס פ [ע] צ ק ר ש ת”.
השלישית, מתחת לשנייה ומעל לכתובת הקצרה "...]ה. שמרן[.] שערם.", ממנה שרדו האותיות ”...] פ ע צ ק ר ש ת”.
הרביעית, מתחת לכתובת הקצרה "...]ה. שמרן[.] שערם.", ממנה שרדו האותיות ”...] כ ל מ נ ס פ ע צ ק ר ש ת”.
סדר האותיות באלפביתים אלה מקדים את האות פ' לאות ע'; סדר כזה נמצא גם בכמה כתובות עבריות אחרות ובכמה מקומות במקרא.
פיטס ב' > כתובות קצרות

שלוש כתובות קצרות נמצאו על הפיטס:
כתובת בדיו שחורה משמאל לידית הפיטס: ”...]אבשי”.
כתובת בין שתי שורות האלפביתים: ”...]ה. שמרן[.] שערם.”. שערם (שעורים) מוזכרים גם בחרסי שומרון, אך במקרה זה לא ברור מה הקשר בין שומרון לשעורים.
מעל הידית השמאלית שורבטה כעשר פעמים האות ”י” בצורות וגדלים שונים.
כתובת הטיח העברית בכתב פיניקי

כתובת טיח עברית בכתב פיניקי המורכבת מחמישה קטעים שניתן לצרף לכתובת:
...י]ארך. ימם. וישבעו [... ו]יתנו. לשם[. י]הוה[. ה]תימן ולאשרת[ה...

...]. היטב. יהוה. התי[מן...]י. היטב. ימ[ם...]הה[...
את הברכה "יארך ימִם וישבעו" ניתן להשוות לברכות שבכתובות מלכי גבל: יארך בעל־שמם [...] ימת יחמלך ושנתו על גבל (יאריך בעל־שמים ימות יחמלך ושנותיו על גבל), תארך בעלת [גבל ימת א]לבעל ושנתו על [גבל] ותארך בעלת גבל ימת שפטבעל ושנתו על גבל (תאריך בעלת גבל ימות אלבעל/שפטבעל ושנותיו על גבל), ולתהלים, צ"א, ט"ז: אֹרך ימים אשׂביעהו. יתנו יכול להתפרש כ"יסַפרו" (משורש ת־נ־י – שופטים, ה', י"א), או כ"יִתנו" משורש נ־ת־ן. המילה "היטב" היא ברכה על דרך הציווי (השוו תהלים, קכ"ה, ד': היטיבה יהוה); הופעת הי' במילים "היטב" ו"התימן" מעידה על השתמרות הדו־תנועה.
הכתובת הפיניקית

כתובת פיניקית בכתב פיניקי שנמצאה על שתי פיסות טיח. קריאתם של חלקים ממנה קשה; הקריאה העדכנית (עם סימן רביע על אותיות שקריאתן קשה, כ֗ך֗) היא:
...]ש֗נת

...]ברא֗ש. ובי֗רח. אל. ב֗ר֗[...]-ה֗ו֗[...

...]ר. וימסן. הרם. וידכן. פבנם֗ [...

      ...]א֗ר֗ץ. ק֗שדש. עלי. א֗ת֗ן֗. ח֗ז. כר֗[...

         ...]-ה֗כ֗ן֗ לברך. בעל. בים. מלחמ֗ת֗

                        ...] לשם אל. בים. מלח֗[מת...
לפי קריאה זאת משמעות הכתובת קשה. בירח אל הוא אולי "בהריח אל" (בניין הפעיל הוא בפיניקית בניין "יפע (י)ל"), וכך ניתן לשער השלמה הירח אל בר[ח נחח], בהריח אל ריח ניחוח, ואולי "ירח אל" הוא שם חודש פיניקי, שלא מוכר מכתובות אחרות. וימסן הרים משמעו וַיִּמַּסּוּ (יתמוססו) הרים" מאימת האל, וכך גם וידכן פבנם – ההרים נשברו, דימוי מוכר מאוד במקרא. לפי קריאה זאת, המילה "פבנם" מתפרשת כמילה מושאלת מחורית שמשמעה "הרים". השורה הבאה מתפרשת כשמות גאוגרפיים: קשדש היא ארץ לא מוכרת, אתן היא אולי Atinnu שבממלכת חמת או Atuna שמצפון להרי הטאורוס (אך אפשר גם לפרש במילה "איתן" בכתיב חסר, שהיא גם שם חודש פיניקי), ואת המילה כר[... ניתן להשלים כהשערה "כר[כמש]" – המשמעות המשוערת היא, אם כן, "מארץ קשדש עלה לאתן, חזה (ב)כר[כמיש...]". את פתיחת השורה הבאה, "הִכֹּן ל..." יש להשוות לעמוס, ד', י"ב: הִכון לקראת אלהיך ישראל, ואת הצירוף "לברך בעל" ניתן לפרש כ"לְבָרֵך (את) בעל" (כפי שבמקרא לעיתים מברכים האנשים את האל, ואף ביום מלחמה: בהתנדב עם ברכו יהוה), או לפי כתובת אזתוד כתואר "ברֻך בעל"; ים מלחמת פירושו (בכתיב חסר ובסיומת ת' במקום ה') "יום מלחמה". התיבות "לשמ אל" נכתבו ללא הפרדה, ולכן ניתן אולי לקראן "לשמאל", אך לפי התקבולת למשפט הקודם נוטים לפרש "לשֵם אֵל", לברך את שם האל (כמו במקרא) ביום מלחמה, כאשר "אל" הוא אולי האלוהות אל, ואולי רק כינוי לאלוהות המדוברת, לאור נדירותו של "אל" כשם פרטי לאלוהות בכתובות פיניקיות.
ניתן גם לקרוא קריאה אחרת:
...]ש֗נת[...

...]ברע֗ש. ובז֗רח. אל. בר֗[ם. י]ה֗ו[ה...

...]ר. וי֗מסן. הרם. וידכן. ג֗בנם֗ [...

      ...]ארץ. ק{ש}דש. על֗י. אל֗ם֗ [...

          ...]הכן [לב]רך. בעל. בים. מלח֗מ֗ה֗

                        ...] לשם אל. בים. מלח[מה...
המשמעות הכללית של הכתובת דומה בקריאה זאת; עם זאת, מופיעה בה תאופניה (התגלות האל) ארוכה יותר, הכוללת "רעש" (כבשירת דבורה ומקומות רבים נוספים בתנ"ך) וזריחת האל (כבברכת משה); המילה "גבנ (נ)ם" מתקשרת עם "גבנונים" מתיאור דומה במקרא (תהלים, ס"ח, ט"ז–י"ז); השורה הבאה מתפרשת כ"ארץ קדוש עלי האלים", ארצו של האל הקדוש על האלים.
שרידי כתובות קצרים

שברים ושרידים רבים של כתובות נמצאו באתר, שתוכנן קצר – חלקן בשל הישרדות חלקית וחלקן קצרות במקור.
שרידי כתובות קצרים > פיטס ג'

על שבר פיטס שלישי נמצאה כתובת:
אשא. ב[ן...

הטלה[...

גד[...

ד[...
אשא הוא שם שנזכר בחרסי שומרון ועל חותם עמוני, וכנראה זהה לשם המקראי אסא. הטלה הוא כנראה טלה בן כבשה, והדבר מתקשר להמשך גד[י...], אך ייתכן גם שמדובר בשמות פרטיים.
שרידי כתובות קצרים > כתובות על פיטסים טרם צריפתם

כתובות שנחרטו על פיטסים (כד גדול) לפני הצריפה בבית יוצר בקרבת המחסנים הממלכתיים מהם נשלחו לחורבת תימן. לפי החומר ממנו נוצרו מוצאם כנראה בירושלים או סביבתה, ותוֹכנן: ”...]ט. עירא.”, ”...]עדה”, ”לח[...”, ”לי[...” ו”...]לי”.
שרידי כתובות קצרים > כתובות על פיטסים טרם צריפתם > כתובות מקוצרות

שבע עשרה כתובות נמצאו על כתפי פיטסים, שלמים ופגומים, ותוכנן אות אחת או שתים בלבד. הכתובות נחרתו על הפיטסים לפני צריפתם. תוכן שתים־עשרה מהן ”א”, שלוש ”י”, שתים ”קר” ואחת משוחזרת כ”ק[ר]”. כתובות א כגון אלה נמצאו על כדים מעזה, סקארה, אדיל וכתי, וייתכן שמסמלות איכות מעולה או יבול ראשון בעונה. הקיצור קר אולי מייצג קרבן. משמעות הי לא ברורה.
שרידי כתובות קצרים > כתובות שר העיר

שלוש שברי כתובות, שתים פגומות אך משוחזרות כזהות לכתובת השלמה, שנחרטו על קנקנים לאחר הצריפה – כנראה מהמקום ממנו נשלחו לחורבת תימן. תוכן הכתובת השלמה הוא ”לשרער”, ותוכן שתי הפגומות הוא ”[ל]שרער” ו”[לשר]ער”, ומשמעותן "לְשַׂר הָעִיר", תואר המוזכר גם במקרא. במקרא, "עיר" לא הייתה בהכרח יישוב גדול, אלא כל יישוב קבע (ראו דברים, ג', ה', דברי הימים ב', י"ד, י"ג ובמדבר, ל"ב, כ"ד). הכתיב ללא הפרדה בין המילים וללא יידוע מעיד על היותו תואר מובהק.
על שברי טיח נמצאה כתובת קצרה: ”...]נערי. שרער[...”.
שרידי כתובות קצרים > כתובת על קנקן לאחר צריפתו

כתובת נוספת שנחרטה לאחר הצריפה, כנראה מהמקום ממנו נשלחו לחורבת תימן: ”לראי[...”. ייתכן שיש להשלים לראי[ו], בדומה לשם המקראי "ראיה" ולשם "ראיהו" שנמצא על חותם עברי.
שרידי כתובות קצרים > הכתובת על הקנקן

כתובת בדיו אדומה על שבר כתף וגוף של קנקן; כתובת זאת היא הכתובת היחידה על קנקן מהאתר. תוכנה:
ק[... - מיה נ[...
שרידי כתובות קצרים > כתובות קצרות על כלי אבן

כתובת חרותה על שפת קערת אבן גדולה וכבדה: ”לעבדיו בן עדנה ברך הא ליהו”. כתבה דומה לכתב לוח גזר, לכתובות קדומות מגבל ולאוסטרקון הקדום ממכתבי ערד.
כתובת חרותה על שברי שפת קערת אבן: ”שמעיו. בן עזר”. כתבה דומה לכתב לוח גזר, לכתובות קדומות מגבל ולאוסטרקון הקדום ממכתבי ערד.
כתובת נוספת חרותה על שבר שפת כלי אבן: ”שבל | חליו |”. שניהם שמות פרטיים, לראשון אין פירוש וודאי, השני משמעו "יהוה הוא חַל" (דוד מצד האם, כמו בכנענית, אמורית, נבטית, סורית, אכדית וערבית).
כתובת אחרת על שפת קערת אבן: ”לעבד[...”.
שרידי כתובות קצרים > כתובת הקיר

כתובת שנמצאה על טיח הקיר הצדדי של הדלת ("מזוזה" במשמעותה המקורית), והיא כתובת הטיח היחידה שנמצאה באתרה, נשארה על הקיר ולא נפלה על הרצפה; כתבה פיניקי, אך תוכנה אולי עברי (לפי השתמרות הדו־תנועה במלה "קין"). תוכנה:
...]-[    ]--[...

             ...]---| הלי--[...

...]ע---ליד[-]ת---הנ-[...

              ...]יר| ח/הסק| בא-[...]--[...]-א[..]ב-[...

...]-ש---ו-בי-[...]----

               ...]-לה| וימ[         ]ב-ח[ ]כ  אד[...

               ...]נ[               ]ניו--שחת| קין שדה ומרם ה[...
תוכן הכתובת לא מובן למעט קטע מהשורה האחרונה ששרדה. את "שחת... השדה" ניתן להשוות לירמיהו, י"ב, י': רֹעים רבים שִחתו כרמי בֹססו את חלקתי, ואת סוף השורה ניתן להשלים כ"מרֹם ה[רִם]" (השוו למלכים ב', י"ט, כ"ג – מרום הרים, יחזקאל, י"ז, כ"ג – בהר מרום ישראל, וכן מרימ צפנ – מרום צפון הנזכר רבות בשירה האוגריתית) או "מרֹמה[ו]" (השוו שופטים, ה', י"ח: מרומי שדה), או אף כ"וּמִרְמה". "קין" הוא אולי הקיני, ואם כן ניתן להשוות לנבואת בלעם עליו: וירא את הקיני וישא משלו ויאמר איתן מושבך ושים בסלע קִנך.
שרידי כתובות קצרים > שברי כתובות טיח קצרים

כתובת קצרה על טיח, בכתב פיניקי, אך לא ניתן להכריע אם עברית או פיניקית היא; השימוש בשורש פ־ע־ל אמנם מזוהה עם הפיניקית אך נפוץ גם בעברית. תוכנה:
...]-[...

...]פעל. בק-[...

...]הנ-י[...
שבר כתובת על טיח בצורה לא רגילה של האותיות ו' וע'. תוכנה:
...]ב-[...

...]יהו[...

...]בוע[...

...]---[...
כתובת טיח בכתב עברי, לא ניתן לפרש את תוכנה בוודאות. האחת:
...]-[   ]-[...

...]מ[-]ם. לעם שממ[...

...]אמר. אמ - את. ל[...

...] אמר ישאל-[...

...]-[...]-[...
כתובת טיח לא ברורה נוספת בכתב עברי:
...]ה[...

...]-ל. הנמר[...

...]-א[...
שרידי כתובות קצרים > שברי כתובות טיח קצרים > שברי כתובות טיח קצרצרים

כ־44 שברי כתובות קטנים על טיח, בנות אפס עד שלוש אותיות קריאות, נמצאו באתר, אף אחת מהן לא מאפשרת לקרוא או להשלים איזשהו תוכן; אלה מהן שמכילות אותיות ברורות מגלות לרוב זיקה לכתב הפיניקי, וכל השאר מזוהות כפיניקיות שכן כתובות עבריות על טיח נמצאו רק בריכוז אחד באתר. בריכוז זה נמצאו, נוסף על שתי אלה שנזכרו לעיל, 25 שברי כתובות קטנים על טיח, בנות אפס על ארבע אותיות קריאות, ללא תוכן ברור; אחד מאותם שברים נמצא על טיח ששרד ממנו גם ציור ראש אדם.
פרשנות

אתר חורבת תימן (כונתילת עג'רוד), על ממצאיו האפיגרפיים והאומנותיים הדתיים, הוא אחת התגליות המשמעותיות ביותר הנוגעות לדת הישראלית הקדומה: הכיתובים (המזכירים את "יהוה ואשרתו"), והציורים השונים, המספקים צוהר נדיר לאיקונוגרפיה הוויזואלית הדתית המגוונת בישראל, שאותה חלקה עם כל דרום הלבנט (וספגה השפעות גם ממסורות מסופוטמיות ומצריות); לבירור היחס בין הכתובות לציורים חשיבות רבה בדיון על אמונת יושבי האתר. בעשורים האחרונים, המחקר ההיסטורי מראה יותר ויותר כיצד הדת הישראלית והיהודאית הקדומה הייתה נטועה במכלול האמונות הכנעניות/לבנטיניות/שמיות צפון־מערביות שמסביבה; בין הממצאים שמהווים גורם מרכזי ליצירת תפיסה זאת, בנוסף לארכיונים הגדולים שהתגלו בלבנט (כגון במרי, אוגרית ואמר), ניתן למנות גם ממצאים מקומיים כגון הכתובות מחורבת תימן ומחורבת אל כום.
פרשנות > המחלוקת בנוגע לייצוגי יהוה ואשרה

המקרא אוסר לעשות "פסל וכל תמונה" (Aniconism), אך איקוניזם (ייצוג אמנותי, בהקשר זה ייצוג לאלוהות) של יהוה מוקע במקרא, דבר המרמז על קיומו של איקוניזם כזה; הדבר מעלה את השאלה, האם ניתן לזהות ייצוגים של יהוה בתרבות החומרית, ובנושא זה, ממצאי חורבת תימן – על תוכנם האמנותי והאפיגרפי העשיר – הביאו לפולמוס אקדמי רחב, אף שאין קונצנזוס בנושא. חלק מהחוקרים הציעו קשר ישיר בין שתי הדמויות שעל פיטס א' ל"יהוה ואשרתו" המוזכרים בכתובות, כולל בכתובת שמעליהם. חוקרים אחרים סוברים שאין קשר ישיר בין הציורים לכתובות, מלבד העובדה ששניהם מייצגים אמונות של מאמיני יהוה (בשומרון ובארץ "תימן" הדרומית); לדבריהם, הציורים מדגימים בעיקר את הזיקה האיקונוגרפית החזקה בין האמנות הישראלית לאמנות של שאר תרבויות הלבנט.
חוקרים רבים רואים קשר בין עיצובן של זוג הדמויות לעיצוב המקובל של האל המצרי השולי בס, ננס גרוטסקי, הידוע מאוד גם מהאיקונוגרפיה הפיניקית. דחייתן של הדמויות כמייצגות את יהוה ואשרתו לא נובעת מהנחה מוקדמת שאלוהי ישראל לא יכול להיות מיוצג, אלא משום הסבירות הנמוכה שדמות זוטרה כמו בס תייצג את האלים הראשיים, וכן כי מיזוג חייתיות ואנושיות לא היה נפוץ בתיאור אלים ראשיים בתקופה זאת בלבנט ובנהריים.
לפי הפירוש המקשר בין "יהוה ואשרתו" לזוג הדמויות המופיעות מתחת לכיתוב זה, ייתכן שבציור בו הולכת הדמות הנקבית אחר הדמות הזכרית (שילוב הזרועות הוא כנראה טעות טכנית) יש פירוש גרפי לשמה של אשרה – שורש המילה הוא א־ש־ר (הידוע גם במקרא, א־תֿ־ר באוגריתית), ומשמעותו "ההולכת", וכך הולכת אשרה בעקבות יהוה בן־זוגה.
פרשנות > מטרת הכתובות והציורים מהאתר

מטרת הכתובות על הפיטסים והטיח איננה ודאית. הכתב בהן לא מהוסס, מעיד על מיומנות כתיבה יומיומית, ואין עדות לכך שמדובר בלימוד כתב; קשה לייחס להן משמעות מגית; נראה שהכתובות על הפיטסים הן תרגול עצמי של יושבי המקום, אף שייתכן שמדובר בסופר ממלכתי מיומן שאימן פקיד זוטר שכבר היה בעל ידע בכתיבה, תוך הקניית נוסחות מכתב מקובלות. ניתן להשוות כתובות אלה לכתובת פיניקית על פיטס מהעיר צרפת מהמאות ה־5–4 לפנה"ס שכללה גם היא אלפבית ונוסחת פתיחת מכתב. בהיותן תרגילי כתיבה, אין בהן עניין מעשי, אלא תרגול של נוסחות ברכה ששימשו במכתבים, ולכן ריבוי נוסחות הברכה שבהן; נוסחי הברכות מגלים זיקה למקרא ולברכות הידועות מהממצא האפיגרפי העברי הקדום, האדומי, העמוני והפיניקי. קיים הבדל גדול בין הכתובות על הפיטסים לאלה על הטיח: כתבן רהוט יותר, ורמת הציורים על הטיח גבוהה יותר גם היא; ניתן להשוות את הכתובות לכתובת בלעם. סגנון הכתובות מעיד על רמה ספרותית גבוהה. נראה שהאימוץ של האלפבית הפיניקי בידי היהודאי שכתב את כתובת הטיח העברית בכתב פיניקי נעשה בשל יוקרתו, וייתכן שהדבר מהווה עדות להשפעה פיניקית על יהודה בסוף המאה ה־9 לפנה"ס.
כדי להסביר את הציורים על כלי האגירה, הכוללים דמויות אדם, בעלי חיים, יצורי כלאיים, צמחים ומרכבות, כמותם לא נמצאו כמעט מתקופת הברזל, וכן את חוסר הסדר שבציורים על הכדים, חוקרים משערים שהציורים מהווים מתווה, רישומי הכנה לציורי הקירות (שכן על שבטי הטיח והאבן באתר נמצאו גם ציורי קיר, ברמה גבוהה בהרבה מהרמה הרשלנית של ציורי החרס, וציורי החרס היו חד גוניים בניגוד לציורי הקיר שצוירו במספר צבעים), ובמסגרת זאת גם כתרגילי ציירים ללימוד ואימון. הדבר מתחזק לאור מסקנות פרחיה בק שחקרה את הציורים ומצאה שצוירו בידי מספר ציירים שונים. אף שציורי קיר נדירים בממצא בארץ ישראל, ניתן להשוות את ציורי הטיח (כמו את כתובותיו) לציורי טיח שנמצאו בדיר עלא (כמו גם כתובת טיח שנמצאה שם, כתובת בלעם).
את רוב הציורים בחורבת תימן ניתן לסווג כבעלי אופי מלכותי (כמתארים את השליט, חצרו ופעילויותיהם), או בעלי אופי תיאורי אלוהי (לרוב מציגים דימויים שתכליתם לגונן ולהבטיח פריון).
ראו גם

חורבת תימן
חורבת אל כום
הדת הישראלית הקדומה
יהוה
אשרה
רשימת כתובות כנעניות וארמיות
רשימת ממצאים מרכזיים בארכאולוגיה מקראית
לקריאה נוספת

שמואל אחיטוב, אסתר אשל (ע), לה' תימן ולאשרתו , יד יצחק בן־צבי והחברה לחקירת ארץ־ישראל ועתיקותיה, 2015 :
טַלַּי אורנן, "הציורים מכֻּנתילת עג'רוד", עמ' 43–70
שמואל אחיטוב, אסתר אשל, זאב משל, "הכתובות ופירושן", עמ' 71–122
שמואל אחיטוב, אסתר אשל, "דיונים ומסקנות", עמ' 123–143
ביאורים

↑  משורש ד־כ־א/ד־כ־ה במשמעות שבירה, אולי בבניין התפעל (תהלים, נ"א, י') ואולי בבניין נפעל (תהלים, נ"א, י"ט).
↑  ראה
↑  מהשורש אתֿר, שמשמעותו לצעוד: ”בְּאֹרַח רְשָׁעִים אַל תָּבֹא וְאַל תְּאַשֵּׁר (כלומר אל תלך) בְּדֶרֶךְ רָעִים” (משלי, ד', י"ד), ”עִזְבוּ פְתָאיִם וִחְיוּ וְאִשְׁרוּ (כלומר תצעדו) בְּדֶרֶךְ בִּינָה” (משלי, ט', ו'), ואף בבן סירא ד' י"ח: "ועד עת ימלא לבו בי אשוב אאשרנו וגליתי לו מסתרי", וכן תהלים, י"ז, ז', ל"ז, ל"א, מ', ג'.
↑  במלכים ב', י"ח, ל"ד נראה שיש להשלים גם "אלוהי שומרון", שכן אין לצפות מאלוהי הארצות הרחוקות שיצילו את שומרון; בעמוס, ח', י"ד הביטוי "אשמת שומרון" נראה כשיבוש לגנאי שנועד לערפל את קיומו הקדום של "אלוהי שומרון".
↑  סיומת ת' היא צורה ארכאית בשפות כנעניות (כולל עברית) לסיומת הנקבה ה'.
בית שבתי לוי

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  חיפה 
 תקופת הפעילות:  העשור של 1940 – הווה 
 www.shabtailevi.org
 קואורדינטות:  32°48′21″N 34°59′38″E﻿ / ﻿32.805773565479°N 34.993877858179°E﻿ / 32.805773565479; 34.993877858179
 he
 
בית שבתי לוי היא עמותה ישראלית אשר מפעילה מרכז חירום לילדים בגיל הרך בחיפה. הבית מורכב משלוש יחידות - יחידות חירום אינטרנית, יחידת חירום אקסטרנית ויחידת אימהות.