stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי אקוודור–ספרד

| יחסי אקוודור–ספרד |
| --- | --- |
אקוודור: ספרד


אקוודור: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
283,561: 505,370
אוכלוסייה
18,174,276: 47,905,341
תמ"ג (במיליוני דולרים)
118,845: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
6,539: 32,996
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: מונרכיה חוקתית

יחסי אקוודור–ספרד הם היחסים הנוכחיים וההיסטוריים בין אקוודור לספרד. שתי המדינות חברות באיגוד האקדמיות לשפה הספרדית ובארגון המדינות האיברו-אמריקניות.
היסטוריה > קולוניזציה ספרדית

אקוודור וספרד חולקות היסטוריה ארוכה מאז הגעתם של הכובשים הספרדיים הראשונים שהובלו על ידי פרנסיסקו פיסארו בשנת 1532. ב-1534 הצליח פיסארו להתגבר על אימפריית האינקה (שהשתרעה על פני אקוודור, בוליביה, פרו וצ'ילה) ותבע את השטח עבור ספרד. בשנת 1534 לחמו כוחות ספרדיים נגד הגנרל רומינהוי וצבאו במהלך קרב הר צ'ימבוראזו במרכז אקוודור לאחר שרומינהאי גילה את הבגידה הספרדית ואת רצח אחיו למחצה הקיסר אטוואלפה. רומינהאי שרף את בירת האינקה המשנית (ליד קיטו של ימינו) והסתיר את אוצר הלנגנאטיס לפני הקרב.
בשנת 1534 ייסדו הכובשים הספרדים, סבסטיאן דה בללקאר ודייגו דה אלמגרו את העיר "סן פרנסיסקו דה קיטו" לכבוד פרנסיסקו פיסארו שנבנתה על גבי חורבות בירת האינקה המשנית. בשנת 1542 הוקמה מלכות המשנה של פרו והטריטוריה של אקוודור נשלטה מבירתה בלימה. בשנת 1717 הוקמה מלכות המשנה של גרנדה החדשה עם בירתה בבוגוטה ואקוודור נשלטה תחת המלוכה החדשה.
היסטוריה > עצמאות

ב-10 באוגוסט 1809, אקוודור הייתה המדינה הראשונה באמריקה הספרדית שהכריזה על עצמאות זמן קצר לאחר פלישת נפוליאון לספרד בשנת 1808. תנועת העצמאות נודעה בשם "לוס דה אמריקה". המרידה דוכאה עד מהרה, והמורדים דוכאו בחומרה ובענשים אכזריים.
בשנת 1822 הגיעו צבאות בראשות סימון בוליבר ואנטוניו חוסה דה סוקרה לאקוודור ונלחמו בכוחות ספרדיים בקרב פיצ'ינצ'ה ליד קיטו שהבטיח את עצמאות אקוודור. עד מהרה הפכה אקוודור לחלק מרפובליקת קולומביה הגדולה יחד עם קולומביה, ונצואלה ופנמה. אקוודור הפכה לאומה עצמאית במאי 1830.
היסטוריה > לאחר העצמאות

בשנת 1840, אקוודור וספרד כוננו יחסים דיפלומטיים עם חתימת חוזה שלום וידידות בין שתי המדינות. בשנת 1866 הכריזה אקוודור מלחמה נגד ספרד במהלך מלחמת איי צ'ינצ'ה שכללה גם את בוליביה, צ'ילה ופרו.
בשנת 1936, הסופר האקוודורי דמטריו אגילרה מלטה היה בספרד כשפרצה מלחמת האזרחים בספרד. אגילרה כתב על חוויותיו במהלך המלחמה בספרו. במאי 1980 ביקר מלך ספרד חואן קרלוס הראשון באקוודור, ביקורו הראשון והיחיד במדינה.
הגירה

בשנת 2013 התגוררו בספרד 456,000 אזרחי אקוודור. רבים מהאקוודורים בספרד הגיעו בשנות ה-90 במהלך המשבר הפיננסי באקוודור שהוביל לכך שהמדינה אימצה את הדולר האמריקני. בשנת 2013 התגוררו באקוודור 21,000 אזרחי ספרד. בין 2008 ל-2015 הגיעו לאקוודור 35,000 אזרחים ספרדים מתוכם 36% נולדו בספרד ו-62% אזרחים ספרדים ממוצא אקוודורי.
היחסים בין שתי המדינות

במהלך השנים נחתמו כמה הסכמים ואמנות על ידי שתי המדינות כגון הסכם לאזרחות כפולה (1964); הסכם לשיתוף פעולה טכני (1971); הסכם תיירות (1971); הסכם תחבורה אווירית (1974); הסכם לשיתוף פעולה תרבותי (1974); הסכם לשיתוף פעולה באנרגיה אטומית למטרות שלום (1977); אמנת ההסגרה (1989); הסכם למניעת מיסוי כפול (1991); הסכם הגירה (2001); הסכם הכרה ברישיון נהיגה שהונפק על ידי שתי המדינות (2003) והסכם על השתתפות אזרחים השוהים באופן חוקי באקוודור או בספרד להשתתף בבחירות המקומיות (2009).
תחבורה

קיימות טיסות ישירות בין שתי המדינות עם אייר אירופה ואיבריה.
יחסי סחר

בשנת 2017 הסתכם המסחר בין אקוודור לספרד בכ-256 מיליון אירו. הייצוא העיקרי של אקוודור לספרד כולל: שימורי טונה, שרימפס, פרחים, דגים קפואים ובננות. היצוא העיקרי של ספרד לאקוודור כולל: מוצרי הון ותשומות תעשייתיות; דגים קפואים ומוצרי צריכה. בשנת 2016 הסתכמו ההשקעות הספרדיות באקוודור ב-626 מיליון דולר. חברות אקטיביות ספרדיות רב לאומיות כמו רפסול, מפפר וטלפוניקה פועלות באקוודור.
נציגויות דיפלומטיות

אקוודור מחזיקה בספרד שגרירות במדריד וקונסוליות כלליות באליקנטה, ברצלונה, מאלגה, מורסיה, פלמה דה מיורקה וולנסיה. (בספרדית)
ספרד מחזיקה באקוודור שגרירות בקיטו וקונסוליה כללית בגואיאקיל. (בספרדית)
יהודית דורי

| --- | --- |

 לידה:  1954 (בת 70 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 ענף מדעי:  כימיה, הוראת המדעים 
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  מכון ויצמן למדע (1998) 
 מוסדות:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  מוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית 
 פרסים והוקרה:  פרס NARST 
 בן זוג:  דב דורי
 
יהודית (ג'ודי) דורי (נולדה ב-1954) היא פרופסור אמריטה בפקולטה לחינוך למדע וטכנולוגיה בטכניון, וחוקרת בתחום מדעי החברה בכלל והוראת המדעים בפרט.
עמית מחקר בכירה במוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית וראש מרכז המורים הארצי למקצועות הטכנולוגיים. במשך 15 שנה (2000–2015) הייתה חוקרת ופרופסור אורחת במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) שבארצות הברית. החל משנת 1991, דורי היא חלק מסגל המחקר של הפקולטה לחינוך למדע וטכנולוגיה בטכניון. במהלך שנים אלו הקימה את קבוצת הוראת הכימיה וחקרה במספר תחומים בהוראת המדעים וההנדסה בכלל ובהוראת הכימיה בפרט, הן ברמת בית הספר והן ברמת האוניברסיטה: ויזואליזציות מדעיות, מיומנויות חשיבה ברמה גבוהה ומטא-קוגניציה, למידה והערכה חינוכית, למידה מרחוק, עידוד בנות ללימודי מדעים ולמצוינות וקידום נשים לקריירה במדעים.
ביוגרפיה

דורי נולדה בשנת 1954 ברמת החיל שבצפון תל אביב. אימה, רִסְיָה לבית דודמן, ניצולת שואה ששרדה כנערה את מחנה הריכוז אושוויץ, עלתה לישראל דרך שווייץ, לשם נשלחה להבראה לאחר שחרורה מהמחנה. אביה, משה לבית פולק, עלה על הרכבת האחרונה מגרמניה וכך חמק מהמשטר הנאצי ועלה לישראל. בהגיעו לישראל עִברת אביה של יהודית דורי את שם משפחתו ל"הישראלי". יהודית דורי ואחותה הצעירה מרים ישראלי-שליש גדלו בגבעתיים. משה היה רואה חשבון ורסיה מחנכת בבית ספר יסודי בשכונת סאלמה ג'. לדבריה של דורי, חשיבות ההשכלה כמו גם עזרה לזולת הם ערכי יסוד שהונחלו במשפחה מגיל צעיר ובאו לידי ביטוי בבחירת אמה ללמד בשכונת מצוקה ובמוטיבציה החזקה ללמוד ולהתקדם שבאה לידי ביטוי במהלך חייה.
דורי למדה לתואר ראשון בכימיה וביוכימיה באוניברסיטה העברית, ולתעודת הוראה באוניברסיטת תל אביב. במכון ויצמן למדה לתואר שני במדעי החיים בהנחייתה של פרופסור רות ארנון, ולתואר שלישי בהוראת המדעים בהנחייתם של פרופסור דוד סמואל ופרופסור אבי הופשטיין. את עבודת הפוסט-דוקטורט שלה השלימה דורי באוניברסיטת קנזס. המחקר, בשיתוף עם פרופסור ג'רי יוכים (Jerry Yochim), היה בתחום של הוראת ביולוגיה מולקולרית וכלל פיתוח, יישום והערכה של טכנולוגיות למידה בקורס פיזיולוגיה של גוף האדם ברמה אוניברסיטאית.
דורי היא ממובילי המחקר בתחום הוראת המדעים, הטכנולוגיה, ההנדסה והמתמטיקה (science, technology, engineering, and mathematics – STEM – education). בתוקף תפקידיה היא משתתפת בקביעת מדיניות ומעורבת בהחלטות של משרד החינוך. ממצאי מחקרים שערכה דורי השפיעו על תוכנית הלימודים בכימיה של משרד החינוך ועל דרכי ההערכה בבגרות. בין השנים 2003–2008 היא שימשה כיושבת ראש ועדת המקצוע בכימיה של משרד החינוך וכעת היא מכהנת כיושבת ראש ועדת המקצוע מדע וטכנולוגיה לכל של המשרד, הפועלת למען קידום אוריינות מדעית בקרב בני נוער. בין השנים 2009–2013 הייתה דיקנית לימודי המשך ולימודי חוץ בטכניון ופעלה להקמת קמפוס הטכניון במתחם שרונה בתל אביב-יפו.
בתפקידה הנוכחי כדיקנית הפקולטה לחינוך למדע וטכנולוגיה בטכניון, דורי הרחיבה את תוכנית מבטים כך שהיא כוללת כיום את תוכנית מבטים 2, בה סטודנטים בוגרי טכניון מצטיינים לומדים לתואר שני ותעודת הוראה בתמיכת מלגה (פטור משכר לימוד) שניתנת על ידי נשיא הטכניון. הקימה ביחד עם ד"ר ברנע ובתמיכת משרד החינוך וד"ר שרה זילברשטרום ראש האגף, את היחידה לכניסה להוראה למתמחים ומורים חדשים, שמעניקה סיוע למורים בראשית דרכם. כמן כן, היא יזמה את שילוב הטכניון בפרויקט משרד החינוך אקדמיה-כיתה, בו הסטודנטים משתלבים בהוראת המדעים מתחילת לימודיהם בפרויקט מבטים. תחום נוסף בו עוסקת דורי הוא קידום בנות ונשים בתחומי המדעים, הטכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה.
דורי הנחתה מעל ל-50 סטודנטים לתואר שני ושלישי (לרבות טלי טל ומירי ברק) ופרסמה כ-70 מאמרים בכתבי עת מובילים בינלאומיים וערכה שני ספרים בהוצאת Springer Publishing. כן פיתחה דורי כעשרים ספרי לימוד שונים בתחום הוראת הכימיה והביוכימיה. בשנת 2020 זכתה דורי בפרס NARST - הפרס היוקרתי ביותר במחקר בהוראת המדעים.
דורי נשואה לדב דורי, פרופסור בפקולטה להנדסת תעשייה וניהול בטכניון, אם לארבע בנות וסבתא לנכדים.
מחקרה

דורי ביססה מעמד בינלאומי בהוראת הכימיה בדגש של שילוב טכנולוגיות מתקדמות, בהערכה חינוכית (Assessment Knowledge) ובהתפתחות מקצועית של מורים.
בין השנים 2000–2015 שימשה דורי כחוקרת ופרופסור אורחת במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס – MIT. בעקבות מחקריה שם, יצאו במהדורות מיוחדות שני גיליונות של כתב העת Journal of Science Education and Technology (JOST) בעריכתה שהוקדשו לרפורמות בחינוך הגבוה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.
מחקרה > ויזואליזציות מדעיות

דורי יישמה את הטמעת ההדמיה המולקולרית והמעבדה הממוחשבת בהוראת הכימיה בתיכון. בעקבות פעילותה הוזמנה בשנת 2009 להעביר הרצאת מליאה ובשנת 2015 לנהל סימפוזיון בנושאים אלו בכנס גורדון למחקר Chemical Education Research & Practice, שהוא כנס שמיועד למדענים, ואנשים מובילים בעולם בהוראת המדעים.
במסגרת מחקריה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס חקרה דורי שיטות הוראה פעילות המשלבות ויזאליזציות ביחד עם פרופסור ג'ון בלצ'ר (John Belcher). יחד הם חקרו את הפרויקט Technology-Enabled Active Learning בעקבותיו שיעורי הפיזיקה במכון הטכנולוגי במסצ'וסטס עברו מהוראה מסורתית ללמידה פעילה בכיתה הנקראת Studio Physics.
מחקרה > מיומנויות חשיבה ברמה גבוהה ומטא-קוגניציה

דורי חקרה את לימודי הכימיה והכניסה לשימוש בנוסף לשלוש רמות ההבנה שהיה מקובל ללמד: מקרוסקופית, מיקרוסקופית וסמל, גם את הרמה הרביעית: רמת התהליך. שילוב ארבע רמות ההבנה עם ההדמיות בכיתות משמשות להעמקת ההבנה בכימיה בקרב תלמידי תיכון בישראל.
המושג 'מטא-קוגניציה' מתייחס ל'חשיבה על חשיבה' כחלק ממיומנות חשיבה גבוהה. נושא זה נחקר על ידי דורי, שגם ערכה שני ספרים על מטא-קוגניציה בהוראת מדעים, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה, בהוצאת Springer Publishing: ספר שיצא לאור בשנת 2012 על מחקרים במטא-קוגניציה בחינוך למדע וספר נוסף שיצא לאור בשנת 2017 על קוגניציה, מטא-קוגניציה ותרבות בחינוך למדע, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה.
מחקרה > למידה והערכה חינוכית ברמת בית הספר והאוניברסיטה

דורי הייתה חברה בוועדה בינלאומית אשר מתווה מדיניות של הערכה לצורך למידה (assessment for learning) ולהערכה של הלמידה (assessment of learning) של הארגון האירופאי למחקר בלמידה והוראה ב-2005–2006, והייתה שותפה לכתיבת מאמר עמדה של ארגון זה. בנוסף, ערכה דורי שני מחקרי הערכה במימון המדען הראשי של משרד החינוך, האחד בנושא הערכה חלופית לתלמידים הניגשים לבגרות בכלל המקצועות והשני בנושא הערכת תלמידים מחוננים בבתי-ספר יסודיים.
פרסומים

דורי פרסמה כ-70 מאמרים בכתבי עת מובילים בינלאומיים, כעשרים פרקים בספרים, ערכה שני ספרים בהוצאת Springer Publishing ופיתחה כעשרים ספרי לימוד שונים בתחום הוראת הכימיה והביוכימיה.
פרסומים > מאמרים נבחרים מכתבי עת אקדמיים

N. Barnea and Y. J. Dori (1999). High-school chemistry students’ performance and gender differences in a computerized molecular modeling learning environment. Journal of Science Education and Technology, 8(4), 257-271.
Y. J. Dori and O. Herscovitz (1999). Question posing capability as an alternative evaluation method: Analysis of an environmental case study. Journal of Research in Science Teaching, 36(4), 411-430.
Y. J. Dori and M. Barak (2001). Virtual and physical molecular modeling: Fostering model perception and spatial understanding. Educational Technology & Society, 4(1), 61-74. https://web.archive.org/web/20070119001010/http://ifets.ieee.org/periodical/vol_1_2001/dori.pdf
A. Zohar and Y.J. Dori (2003). Higher order thinking skills and low achieving students – Are they mutually exclusive? The Journal of the Learning Sciences, 12(2), 145-182.
Y. J. Dori (2003). From nationwide standardized testing to school-based alternative embedded assessment in Israel: Students’ performance in the “Matriculation 2000” Project. Journal of Research in Science Teaching, 40(1), 34-52.
Y. J. Dori and M. Hameiri (2003). Multidimensional analysis system for quantitative chemistry problems – Symbol, macro, micro and process aspects. Journal of Research in Science Teaching, 40(3), 278-302.
Y. J. Dori and J. W. Belcher (2005). How does technology-enabled active learning affect students’ understanding of scientific concepts? The Journal of the Learning Sciences, 14(2), 243-279.
Y. J. Dori and I. Sasson (2008). Chemical understanding and graphing skills in an honors case-based computerized chemistry laboratory environment: The value of bidirectional visual and textual representations. Journal of Research in Science Teaching, 45(2), 219-250.
Y. J. Dori and Z. Kaberman (2012). Assessing high school chemistry students' modeling sub-skills in a computerized molecular modeling learning environment. Instructional Science, 40, 69-91.
S. Avargil, O. Herscovitz and Y. J. Dori (2013). Challenges in the transition to large-scale reform in chemical education. Thinking Skills and Creativity, 10, 189-207.
Y. J. Dori, V. Dangur, S. Avargil and U. Peskin (2014). Assessing Advanced High School and Undergraduate Students' Thinking Skills: The Chemistry—From the Nanoscale to Microelectronics Module. Journal of Chemical Education, 91, 1306-1317.
פרסומים > ספרים כעורכת

A. Zohar and Y. J. Dori (2012). Metacognition in Science Education: Trends in Current Research. Dordrecht, The Netherlands: Springer-Verlag. 280 pp. Book in D. Zeidler, Series Editor, Contemporary Trends and Issues in Science Education.
Y. J. Dori, Z. Mevarech, and D. Baker (2017). Cognition, Metacognition and Culture in STEM Education. Dordrecht, The Netherlands: Springer-Verlag (to appear).
הערות שוליים

↑  יהודית דורי באתר מוסד שמואל נאמן
↑  הנהלת המרכז באתר מרכז המורים הארצי למקצועות הטכנולוגיים.
↑  דורי, י. (2017, ינואר). פרופסור יהודית דורי. אוחזר מ-http://yjdori.net.technion.ac.il/?lang=he
↑  Dori, Y. J., & Yochim, J. M. (1994). Human physiology: Improving students' achievements through intelligent studyware. Journal of Science Education and Technology, 3(4), 263-269
1 2 3 4 5  דורי, י. (2017, ינואר). פרופסור יהודית דורי. אוחזר מ-http://yjdori.net.technion.ac.il/?lang=he.
↑  הפקולטה לחינוך למדע וטכנולוגיה בטכניון. (2017). מבטים. אוחזר מ-http://edu.technion.ac.il/views3/
↑  משרד החינוך. (2017). אקדמיה-כיתה. אוחזר מ-http://academia-kita.macam.ac.il/Pages/default.aspx.
↑  Mishkin, H., Wangrowicz, N., Dori, D., & Dori, Y. J. (2016). Career Choice of Undergraduate Engineering Students. Procedia-Social and Behavioral Sciences, 228, 222-228.
↑  דף הזכייה באתר NARST
↑  מגזין הטכניון, קיץ 2020 עמוד 34
↑  "עושים עסקים". 2/4/17. ראיון ברדיו עם רן לוי.
↑  Dori, Y. J. (Ed.) (2007). Educational reform at MIT: Advancing and evaluating Technology-based projects on- and off-campus. Journal of Science Education & Technology, 16(4).
↑  Y. J. Dori and M. Barak (2001). Virtual and physical molecular modeling: Fostering model perception and spatial understanding. Educational Technology & Society, 4(1), 61-74. http://ifets.ieee.org/periodical/vol_1_2001/dori.pdf
↑  Y. J. Dori and J.W. Belcher (2005). How does technology-enabled active learning affect students’ understanding of scientific concepts? The Journal of the Learning Sciences, 14(2), 243-279.
↑  YY. J. Dori and Z. Kaberman (2012). Assessing high school chemistry students' modeling sub-skills in a computerized molecular modeling learning environment. Instructional Science, 40, 69-91
↑  A. Zohar and Y. J. Dori (2012). Metacognition in Science Education: Trends in Current Research. Dordrecht, The Netherlands: Springer-Verlag. 280 pp. Book in D. Zeidler, Series Editor, Contemporary Trends and Issues in Science Education.
↑  Y. J. Dori, Z. Mevarech, and D. Baker (2017). Cognition, Metacognition and Culture in STEM Education. Dordrecht, The
 (Netherlands: Springer-Verlag (to appear in 2017).
↑  M. Birenbaum, K. Breuer; E. Cascallar, F. Dochy, Y.J. Dori, J. Ridgway, and R. Wiesemes (2006). A learning integrated assessment system. In: EARLI Series of Position Papers. R. Wiesemes, G. Nickmans A. (Eds.). Educational Research Review, 1(1), 61-67.
1 2  Y. J. Dori, Z. Mevarech, and D. Baker (2017). Cognition, Metacognition and Culture in STEM Education. Dordrecht, The (Netherlands: Springer-Verlag (to appear in 2017).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007434426205171  BIBSYS: 1535375968003  BnF: cb17210850f (data)  GND: 1257245090  ISNI: 0000 0003 8753 148X  LCCN: no94031353  NTA: 338589139  ORCID: 0000-0001-7775-5872  SUDOC: 241622891  VIAF: 280521424   WorldCat (עם VIAF): 280521424
יחסי אקוודור–סין

| יחסי אקוודור–סין |
| --- | --- |
אקוודור: הרפובליקה העממית של סין


אקוודור: סין
שטח (בקילומטר רבוע)
283,561: 9,596,967.75
אוכלוסייה
18,174,276: 1,418,507,662
תמ"ג (במיליוני דולרים)
118,845: 17,794,782
תמ"ג לנפש (בדולרים)
6,539: 12,545
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה עממית

יחסי אקוודור–סין הם היחסים הדיפלומטיים בין רפובליקת אקוודור לרפובליקה העממית של סין. אף על פי שהשפעתה הכלכלית של סין צומחת במהירות ברחבי אמריקה הלטינית,  היא אולי בולטת ביותר באקוודור, שם היא נהנית ממונופול כמעט של יצוא גולמי. מבקרי נשיא אקוודור רפאל קוראה אומרים כי ההשפעה הסינית הלכה רחוק מדי ומאיימת על הריבונות הלאומית בעוד שזכויות העמים הילידים והמגוון הביולוגי עלולים להיפגע קשות בגלל התחייבויותיה לנפט של אקוודור לסין.
היסטוריה > הגירה במהלך המאה ה-19

כמו מדינות רבות אחרות באמריקה הלטינית, הקשר המוקדם בין אקוודור לסין כלל זרימת מהגרים סינים לאקוודור במהלך סוף המאה ה-19. רבים מהמהגרים הללו, שהיו בעיקר ממחוז גואנגדונג, נמלטו מהסכסוך הפוליטי והכלכלי שערער את היציבות בסין במהלך אותה תקופה. אף על פי שאנשים אלה יצאו במקור להתיישב מחדש בפרו, קהילות סיניות החלו לצוץ במחוז גואייס באקוודור בסביבות 1880.  מהגרים אלה עבדו לעיתים קרובות בעבודות חקלאות, דיג או כרייה, בעוד שחלקם הקימו מסעדות ועסקים, ולבסוף נטמעו בתרבות האקוודורית. לתהליך זה סייעו ארגונים חברתיים אקוודוריים כמו China Beneficence, שסייעו למעשה למהגרים סינים במציאת תעסוקה וסיפקו תמיכה חברתית. שרידים של ארגונים אלה עדיין קיימים במטרה הן לסייע לאקוודור סינים והן ליצירת קשרים עסקיים בין אנשי מקצוע אקוודורים לעמיתיהם הסינים. כיום, הקהילה הסינית-אקוודורית קטנה למדי בשל צעדי ההטמעה המוצלחים שנקטה ממשלת אקוודור, והיא מורכבת מכ-2,500 איש.  אקוודורים בולטים ממוצא סיני כוללים את לי ג'יאן (כדורגלן, יליד 1989) ואיש העסקים קרלוס מונקאיו.
היסטוריה > היחסים במאה ה-20

בעוד שהיחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין אקוודור לרפובליקה העממית של סין לא כוננו עד 1980, מנהיגי אקוודור הפגינו עניין בסין מאז סוף שנות ה-60.  במהלך תקופה זו, ממשלת אקוודור נמנעה מהצבעה על החלטה שחסמה את PRC מלהחזיק במושב באו"ם.  בתחילת שנות ה-70, בתקופת נשיאותו של חוסה מריה ולסקו איבארה, החלו סין ואקוודור לבנות מערכת יחסים מסחרית, כאשר כל מדינה הקימה משרד מסחר במדינה השנייה. התקדמות מוקדמת זו נקטעה על ידי סדרה של הפיכות צבאיות שערערו את היציבות באקוודור מ-1972 עד 1979.  הממשלות הצבאיות שהוקמו לא היו סימפתיות למשטר הסיני, ובכך גרמו לחוסר התפתחות בולטת של יחסי סין–אקוודור בתקופה זו. לאחר בחירתו של חיימה רולדוס אגילרה ב-1979 וכינון מחדש של השלטון האזרחי באקוודור, כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים ב-1980. לאחר כינון היחסים, כמה משליטי אקוודור ביקרו בסין בסוף המאה ה-20. הביקור הראשון נערך על ידי הנשיא אוסוולדו הורטאדו בשנת 1984, ולאחר מכן הפסקה של 10 שנים, אשר נשברה על ידי הנשיא Sixto Durán Ballen בשנת 1994, ולאחר מכן שוב על ידי ג'מיל Mahuad בשנת 1999.  בעוד שבכירים רבים באקוודור ביקרו בסין, אף ראש מדינה סיני לא ביקר באקוודור עד שהנשיא שי ג'ינפינג ביקר באקוודור ב-2016.
הסכמי הלוואות

צריכת הנפט של סין הוכפלה בין 2000 ל-2010, והייתה צפויה לעלות על ארצות הברית עד 2019. סין חיפשה מחוץ לגבולותיה הלאומיים כדי למצוא פתרון לצורכי האנרגיה הגוברים שלה; כיום יותר ממחצית מצריכת הנפט שלה מגיעה מייבוא. סין כבר שולטת בהיקפי נפט הולכים וגדלים מוונצואלה, שם ניהלה משא ומתן על הלוואות של לפחות 43 מיליארד דולר; מרוסיה, שבה הסכום עשוי לעלות על 55 מיליארד דולר; וברזיל, עם לפחות 10 מיליארד דולר. באנגולה, העסקאות מסתכמות בסביבות 13 מיליארד דולר.
זמן קצר לאחר שנכנס לתפקידו ב-2007, הנשיא רפאל קוראה הכריז על נתח גדול מהחוב הזר של אקוודור בסך 3.2 מיליארד דולר "לא לגיטימי" ו"מתועב", והמדינה נכשלה בשנה שלאחר מכן. עם אקוודור שנחשבת לזויה בשוקי האשראי ומתקשה לשמור על הכלכלה שלה סולבנטית, פטרוצ'יינה, חברת הנפט והגז הסינית והזרוע הרשמית של חברת הנפט הלאומית של סין (CNPC), הציעה חבל הצלה ביולי 2009, והלוותה מיליארד דולר לאקוודור. עסקת ה"מימון מראש" הייתה אמורה להיפרע במשך שנתיים ונושאת ריבית של 7.25 אחוזים. חלק מהסכם ההלוואה קבע כי PetroEcuador, חברת הנפט הממשלתית של אקוודור, תמכור את הנפט האמזוני לפטרוצ'יינה. אקוודור התחייבה ל-96,000 חביות ליום לחברות סיניות.
מאז 2008 אקוודור לוותה יותר מ-11 מיליארד דולר מסין, רבים מהם משמשים לפרויקטי תשתית, נפט, כרייה ואנרגיה.  בשנת 2010, בנק היצוא-ייבוא של סין העניק הלוואה של 1.7 מיליארד דולר לממשלת אקוודור עבור הסכר ההידרואלקטרי קוקה-קודו סינקלייר ו-570 מיליון דולר עבור הסכר ההידרואלקטרי סופלדורה, והבנק לפיתוח סין הלווה לפטרו-אקוודור מיליארד דולר.   בשנת 2011, פטרוצ'יינה שילמה מקדמה של מיליארד דולר על נפט לפטרו אקוודור. הבנק לפיתוח סין נתן הלוואה נוספת של 2 מיליארד דולר לממשלת אקוודור, 70% ממנה יועדו לשיקול דעתה של ממשלת אקוודור ו-30% ממנה היו לנפט.  רבות מההלוואות שבאו לאחר מכן היו בטווח של 1–2 מיליארד דולר, עם שיעורי ריבית של בין 6% ל-8%, ודורשות תשלום בחביות נפט גולמי עד 2024.
פגיעה בריבונות

ב-2013, הכסף הסיני עזר לכסות עד 61% מצרכי המימון של הממשלה. בתמורה, סין תבעה כמעט 90% ממשלוחי הנפט של המדינה במהלך השנים הקרובות, כאשר רובם נסחרים אז ברחבי העולם ובמיוחד בארצות הברית מסגרת אשראי חדשה נמצאת תחת משא ומתן מאז אמצע 2014, אשר תהיה בנוסף למימון של 9 מיליארד דולר שאקוודור מבקשת מסין לבניית בית זיקוק שיעבד 200,000 חביות נפט גולמי ביום, כמו גם הלוואה של 2 מיליארד דולר שנחתמה עם חברת הנפט הממשלתית Sinopec. כולל מסגרת האשראי, הלוואות אלו מסין שוות ערך לכ-13.6% מהתמ"ג של אקוודור נכון לשנת 2013. הסיכון הנובע מכך הוא שאקוודור מאבדת את ריבונותה, וכאשר היא נאלצת לקדוח נפט במאגרי הטבע והאתניים שלה כדי להחזיר את חובותיה לסין, זכויות העמים הילידים מופרות וחלק מהאזורים המגוון הביולוגיים ביותר בעולם נפגעים. מבקרי הממשל הנוכחי טוענים כי אקוודור תדמה לחברה בת בבעלות מלאה של סין, בדומה למדינות רבות המתמודדות עם כושר פירעון ועם זאת עשירות במשאבים באפריקה שמדרום לסהרה.
הנשיא קוראה התלונן בפומבי על דרישות הערבות של סין להלוואות, וכינה זאת "ניסיונות נגד ריבונות אקוודור".  אולם במהלך ההכפשות הפומביות הללו, הממשל של קוראה חתם בחשאי על מכתב המאפשר לפטרוצ'יינה לתפוס נכסים מחברות הנפט הפועלות באקוודור במקרה שאקוודור לא תחזיר את מלוא ההלוואות שלה לסין.
מדאיג עוד יותר הוא "הסכם ארבע המפלגות" מאוגוסט 2010, שנחתם על ידי פטריאקוודור, משרד האוצר האקוודורי, פטרוצ'יינה והבנק לפיתוח סין. סעיף 15 בחוזה זה כולל את מה שאנליטיקה השקעות מכנה "ויתור חסינות ריבונות" המאפשר לסין לתפוס רבים מנכסיה של אקוודור אם המדינה לא תצליח להחזיר את ההלוואות ומחייבת את אקוודור "לוותר באופן בלתי הפיך וללא תנאי [לוותר] על כל זכות... לתבוע כל חסינות מפני או בכל הליכים... נגדה או נגד נכסיה".  הסעיף אינו כולל את הציוד הצבאי של אקוודור, שגרירויות, קונסוליות, משאבי טבע שעדיין לא נשאבו, הארכיונים והמורשת התרבותית שלה וכל רכוש שסין לא תוכל לתפוס על פי החוק האקוודורי. עם זאת, לא ברור אילו, אם בכלל, נכסים החוק האקוודורי לא יכלול. להסכם ניהול החשבונות שעליו חתמו פטריאקוודור והבנק לפיתוח סין באותו יום יש סעיף זהה.