stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רותם פיליפס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 במאי 1972 (בן 52) 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  כדורסל נכים 
 
רותם פיליפס (נולד ב-24 במאי 1972) הוא שחקן ומאמן כדורסל כיסאות גלגלים, בעבר קפטן נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים.
פיליפס גדל בקיבוץ מעיין צבי.
בשירותו הצבאי בשירות קבע בחיל הים נפצע קשה בתאונת צניחה. בתפקידו האחרון היה סגן מפקד ספינה מבצעית בדרגת סרן.
במסגרת פעילות בית הלוחם החל לשחק כדורסל בכיסאות גלגלים והיה חבר וקפטן נבחרת ישראל במשך שנים רבות. בתקופה בה יצאה הנבחרת אל המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) היה פיליפס קפטן הנבחרת, שהגיעה למקום השישי.
בעונת 2007/8 שיחק באופן מקצועי בנבחרת כדורסל בכיסאות גלגלים באיטליה.
פיליפס מנהל תוכניות בכיר בג'וינט ישראל במיזם לקידום עצמאות של בעלי מוגבלויות בקהילה וחבר הנהלה בעמותת מגרש ביתי המשקמת מחוסרי דיור.
במסגרת עבודתו בג'וינט יזם עם משרד התרבות והספורט את פרויקט "שווים בספורט" לקידום ספורט לאנשים בעלי מוגבלויות: "לאורך השנים ראיתי שיש הרבה אנשים עם מוגבלות שהספורט לא נגיש עבורם. נולד לי הרעיון שספורט לאנשים בעלי מוגבלויות צריך להיות באחריות של רשויות מקומיות וצריך ללמד אותם איך לעשות את זה. כתבנו את התוכנית ובה מוסבר איך בתוך הרשות המקומית מפתחים כמה שיותר אפשרויות בחירה לעסוק בספורט לאנשים עם מוגבלות. ספורט הוא אמצעי חזק לקרב אנשים עם מוגבלות לכלל החברה. הוא תמיד מראה את העוצמות שלך ולא מבליט את המוגבלות".
היה קפטן נבחרת הכדורסל של איל"ן רמת גן.
פיליפס נשוי ואב לשלוש בנות, בעל תארים במנהל עסקים ומשפטים.
הערות שוליים

↑  רותם פיליפס, חזרה הביתה, באתר הג'וינט, ‏16 ביוני 2020
↑  אורן אהרוני, כדורסל נכים: אליפות אירופה יוצאת לדרך, באתר ynet, 7 באוקטובר 2009
↑  ישראל פרץ, "גם אדם עם מוגבלות רוצה להתפתח, לאהוב ולהרגיש משמעות!", הארגון – המגזין החברתי של ישראל, יולי 2021.
↑  הכירו את הצוות, באתר עמותת מגרש ביתי
↑  אלון בן דוד, ‏משרד הספורט השיק את פרויקט 'שווים בספורט', באתר ONE‏, 20 בפברואר 2018
↑  אילן ר"ג זכתה בגביע בכדורסל בכיסאות גלגלים, באתר ערוץ הספורט, 6 במאי 2015
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)  |
| --- | --- | --- |
|  אופני יד | נתי גרוברג |  |
|  אתלטיקה | בזה נבבה |  |
|  חץ וקשת | עמית דרור |  |
|  חתירה | פסקל ברקוביץ •  אלי נאווי • חתירה זוגית (איגור קוגן, מרי קוגן) רביעייה מעורבת (אנסטסיה דוברובולסקי, אנדריי זוכבאיה, ראובן מגנאג'י, שיר קלמנוביץ וההגאי גנדי סנדלר) |  |
|  טניס |  שרגא ויינברג • אילנית פרידמן •  בועז קרמר |  |
|  טניס שולחן | דוד אלטרץ • לירן גבע • זאב גליקמן • שמואל שור |  |
|  כדורסל | נבחרת ישראל בכדורסל כיסאות גלגלים (גברים) (אריאל אוטולנגי, אלון דור-און, ליאור דרור, דוד דרעי, לירן הנדל, שי חיים, אבי לרמן, דותן מישר, רון פורמן, רותם פיליפס (קפטן), רועי רוזנברג, אייל שרטוב) |  |
|  קליעה |  דורון שזירי |  |
|  רכיבה | עומר בן-דור |  |
|  שחייה | זיו בטר • יזהר כהן • קרן לייבוביץ' • ליעוז עמר •  ענבל פיזרו • ענבל שוורץ • איאד שלבי |  |
|  שיט | צוות סונאר (ארנון אפרתי, בני וקסלר, דרור כהן) |  |
משה פלד (ספורטאי)

ערך זה עוסק בספורטאי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
משה פלד (1923 – 4 בדצמבר 1976) היה ספורטאי ספורט נכים ישראלי, ומהנציגים הראשונים של ישראל במשחקים הפאראלימפיים.
ביוגרפיה

פלד נולד בפולין ועלה לארץ ישראל ב-1942. השתתף במלחמת העצמאות ונפצע בקרבות באזור הקסטל.
לאחר שיקומו החל לעסוק בספורט נכים והשתתף בתחרויות משחקי סטוק מנדוויל. ב-1954 התחרה בשני משחים וזכה במדליית ארד במשחה 30 יארד בסגנון חזה. ב-1955 התחרה בשחייה והיה חבר נבחרת הכדורסל שזכתה במדליית ארד. ב-1957 התחרה במספר משחים, בכדורסל ובטניס שולחן.
במשחקים הפאראלימפיים רומא (1960) היה חבר בנבחרת כדורסל כיסאות גלגלים ושותף לזכייה במדליית ארד.
במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968) התחרה בשש תחרויות אתלטיקה: בקרב חמש (מקום 12), בזריקת דיסקוס (מקום 21), בהדיפת כדור ברזל (מקום 40), בהטלות כידון (מקומות 39 ו-74) ובזריקת אלה (מקום 42). בתחרויות חץ וקשת סיים במקום ה-24.
במשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972) התחרה בקרב חמש (מקום 14) ובחץ וקשת (מקום 40).
בשנת 1970 היה ממייסדי האגודה הישראלית לקליעה בחץ וקשת.
פלד נפטר ב-1976 והוכר כחלל צה"ל בהיותו נכה צה"ל שנפטר לאחר השירות.
שעבן סחקפי

שעבן סחקפי (בערבית: شعبان سكحفي; 1961 – 11 ביולי 1985) היה ספורטאי ספורט נכים וחבר נבחרת ישראל בכדורסל נכים. הערבי הראשון שייצג את ישראל במשחקים הפאראלימפיים והראשון שזכה במדליה פאראלימפית.
בגיל צעיר החל להתאמן במרכז הספורט לנכים ברמת גן. ב-1979 החל המרכז באימוני סנוקר וסחקפי זכה בגביע הראשון שחולק בתחום.
באליפות טניס שולחן לנכים בשנת 1979 זכה במקום הראשון לדרגת הנכות ב'.
באליפות ישראל בשחייה לנכים לשנת 1975 זכה בשלוש מדליות: מדליית זהב במשחה 50 מטר גב עם תוצאה של 50.4 שניות, מדליית זהב במשחה 50 מטר חתירה עם תוצאה של 40.6 שניות ומדליית כסף במשחה 50 מטר חזה עם תוצאה של 58.8 שניות.
היה שחקן פעיל ובולט בכדורסל כיסאות גלגלים בנבחרות איל"ן יפו ובנבחרת ישראל, איתה זכה במדליית הזהב במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980) והשתתף במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984).
ב-11 ביולי 1985 התחשמל במקום עבודתו ונהרג, בגיל 24.
נבחרת הכדורסל איל"ן יפו שינתה את שמה לאיל"ן שעבן יפו ובמרכז הספורט לנכים הונהג טורניר כדורסל לזכרו.
חנן לושקוב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1952 
 פטירה:  22 במאי 2021 (בגיל 69 בערך)
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  כדורסל נכים
 
חנן לושקוב (1952 - 22 במאי 2021) היה שחקן נבחרת ישראל בכדורסל כיסאות גלגלים וחבר משלחת ישראל במשחקים הפאראלימפיים.
ביוגרפיה

לושקוב נפצע במלחמת יום הכיפורים ולאחר תקופת שיקום החל להתאמן בבית הלוחם.
במשחקי סטוק מנדוויל בשנת 1978 השתתף בתחרות קליעה באקדח וזכה במקום הראשון.
ב-1984 צורף לנבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים. ב-1988 וב-1992 התחרה עם הנבחרת במשחקי אולימפיאדת הנכים.
לושקוב נפטר ב-2021 בגיל 69. הוא הוכר כחלל צה"ל בהיותו נכה צה"ל שנפטר לאחר השירות.
הערות שוליים

↑  ישראל הכניעה את ארה"ב אלופת העולם בכדורסל, מעריב, 30 ביולי 1978
↑  אברהם תשובה, ליגות אירופה, מעריב, 12 במרץ 1984
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה |  נחמן וולף •  דוד יעקובוביץ' • גאולה סירי •  צפורה רובין |  |
|    הרמת משקולות |  עמוס גינוסר •  שמואל חיימוביץ' •  אברהם שטרויך |  |
|    טניס | ששון אהרוני |  |
|    טניס שולחן | שלמה אהרוני • חיים אשכנזי • יעקב סולימן • אהרון פרקש |  |
|    כדורסל | נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) (אריאל אוטולנגי, צבי גזיאל, ברוך חגאי, ציון יעקב, חיים כהן, משה לוי, חנן לושקוב, עופר צור, דוד קורן, מקבל שופנייה, יוסי תמיר)   נבחרת ישראל בכדורסל (נשים) (נאורה אבן-זהב, אסתר טרי, נורית יעקב, חמדה לוי, אריאלה מיזן, מלי מילר, איילה מלחן, רחל סעיד, סמדר צור, בתיה שוויקי) |  |
|    כדורעף |  נבחרת ישראל בכדורעף (גברים) (אלי אונגר, שלמה בורנשטיין, אייל גור, חגי זמיר, גד לנצר, יגאל פזי, רוני פרדקין, אליעזר קלינה, צבי קרש) |  |
|    כדורשער | נבחרת ישראל בכדור שער (גברים) (אהרון אקוקה, אורי בשה, אורי כהן, מרדכי לוי, ראובן פרח, זהר שרון) |  |
|    סיף | חמדה לוי • איילה מלחן • רחל סעיד • מרגלית פרץ •  נבחרת ישראל (חמדה לוי, איילה מלחן, רחל סעיד, מרגלית פרץ) |  |
|    קליעה |  דורון אשר • נסים פילוסוף •  רות קידר |  |
|    שחייה |  בועז אבהר • אסף אגמון •  חנוך בודין •  רון בולוטין •  אורי ברגמן •  טל גולן •  יוסף ונגר •  יזהר כהן •  מירי סיסו •  שלמה פינטו • ברוך פרצמן •  סמדר צור •  משחה שליחים (גברים) •  משחה שליחים (גברים) |  |
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | זיו בר-שירה • נחמן וולף • מלכה פוטשניק • צפורה רובין • חן שינה |  |
|    הרמת משקולות |  עמוס גינוסר • שמואל חיימוביץ' • דותן מישר •  אברהם שטרויך • יהודה שרון • ראובן תנעמי |  |
|    חץ וקשת | עמית דרור • עמרם זילברמן |  |
|    טניס | תקווה אהרוני • שבתאי בן-יורם • אבי ויינברג • מלי מילר |  |
|    טניס שולחן | שלמה אהרוני • חיים אשכנזי •  זאב גליקמן • בועז טביב • יעקב סולימן • אליהו עטיה |  |
|    כדורסל | נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) (הנרי אביטל, אריאל אוטולנגי, רוני גוטרמן, צבי גזיאל, ליאור דרור, אליעזר האובן, אבי ויינברג, משה לוי, חנן לושקוב, בועז מזרחי, מקבל שופנייה, אייל שרטוב) |  |
|    כדורעף | נבחרת ישראל בכדורעף (גברים) (רונן אביבי, חנוך בודין, אייל גור, אהרון דנציגר, חגי זמיר, גד לנצר, נסים פרנקו, חן צור, מירון צידקילוב, צבי קרש) |  |
|    כדורשער | נבחרת ישראל בכדור שער (גברים) (אהרון אקוקה, אורי בשה, שלמה לזמי, רפאל פלח, זהר שרון) |  |
|    קליעה | יהורם בן-חיים • אברהם הדסי • דורון שזירי |  |
|    שחייה | בועז אבהר • שלום אייגר •  חנוך בודין • רון בולוטין •  זיו בטר • אורנה גרינברג •  יזהר כהן • מירי סיסו • שלמה פינטו •  ערן שמש •  משחה שליחים (שלום אייגר, חנוך בודין, שלמה פינטו, ערן שמש) |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משה לוי (ספורטאי)

משה לוי (נולד ב-1952) הוא אלוף פאראלימפי ישראלי.
ביוגרפיה

לוי נולד בישראל וחלה בשיתוק ילדים בגיל שנה וחצי. בשנת 1962 החל להתאמן במרכז הספורט לנכים ולעסוק בשחייה ובכדורסל. באותה שנה הוא השתתף לראשונה בצליחת הכנרת, בה השתתף במשך 13 שנים.
לאורך השנים השתתף לוי בתחרויות בינלאומיות בתחומי הספורט בהם הוא עוסק, בהן שבעה משחקים הפאראלימפיים, וזכה להישגים.
במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968) התחרה במשחה 50 מטר בסגנון חזה וזכה במדליית זהב (43.9 שניות). במשחה שליחים 3X50 בסגנון מעורב (עם אריה רובין ואריה ביזם) זכה במדליית כסף.
במשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972) השתתף בשלושה משחים אישיים וזכה במדליית ארד במשחה 50 מטר בסגנון גב (0:42.76 שניות). בנוסף היה שותף למדליית זהב במשחה שליחים 3X50 ולמדליית כסף בכדורסל כיסאות גלגלים. התחרה גם באתלטיקה ודורג במקום ה-22 במרוץ 100 מטר.
במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976) התחרה בחמישה משחים אישיים וזכה מתוכם בשלוש מדליות: זהב במשחה 50 מטר בסגנון גב (שיא עולם של 42.12 שניות), כסף במשחה 25 מטר בסגנון פרפר (21.11 שניות) וארד במשחה 3X25 בסגנון מעורב (1:13.19 דקות). בנוסף התחרה בארבעה משחי שליחים, בשלושה מתוכם זכה במדליות זהב, והיה חבר בנבחרת הכדורסל בכיסאות גלגלים זכתה במדליית כסף.
במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980) התחרה עם נבחרת הכדורסל והיה שותף לזכייה במדליית זהב. היה חבר בנבחרת הכדורסל פעמים נוספות והשתתף באולימפיאדה האחרונה ב-1992.
בשנים האחרונות הוא חבר עמותת קסם לקידום ספורט נכים הישגי וחבר בנבחרת הכדורסל של העמותה. בין השנים 2003 ל-2004 שימש לוי כמאמן הנבחרת.
נשוי לפסיכולוגית וספורטאית ספורט נכים חמדה לוי.
אהרון קירשנר

אהרון קירשנר (1926 – 2 בדצמבר 2006) היה ספורטאי פאראלימפי ישראלי, ממובילי חובבות הרדיו בישראל.
ביוגרפיה

קירשנר נולד בגרמניה ועלה לארץ ישראל בשנת 1939. שנה לאחר מכן סבל משיתוק ורותק לכסא גלגלים.
בשנות החמישים והשישים היה ספורטאי פעיל במסגרות ספורט נכים. משנת 1957 היה חבר משלחת ישראל אל משחקי סטוק מנדוויל והתחרה בטניס שולחן וכדורסל כיסאות גלגלים. בנסיעה זו היה אזרח יחיד בין נכי צה"ל ונסיעתו התאפשרה בזכות תרומה אישית שהרים לודוויג גוטמן. בשנים שלאחר מכן יצא למשחקים פעמים נוספות, ובמשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968) התחרה בטניס שולחן ובקליעה בחץ וקשת. בשנת 1970 היה ממייסדי האגודה הישראלית לקליעה בחץ וקשת.
קירשנר היה מראשוני אגודת חובבי הרדיו בישראל בעל אות קריאה 4X1AT, ולקח חלק פעיל בענייניה. 
במסגרת זו יצא לכנסים בינלאומיים, יזם שידורים מיוחדים ממקומות כמו הר תבור ומצדה.
פעמיים בשבוע הדריך בביתו חובבי רדיו מתחילים ויחד עם אשתו הפעיל בביתם את מועדון חובבי הרדיו האזורי של חולון-בת ים. 
בשנת 1980 נבחר ליושב ראש האגודה, תפקידו בו החזיק שלוש פעמים שונות (1980-1, 1983-6, 1988). 
קירשנר היה גם פעיל בעיתון האגודה "הגל" ויזם את עיתון "הגל הבינלאומי". 
בשנת 1986 הוענק לו אות כבוד הזהב של מועדון חובבי הרדיו בגרמניה.
היה חשמלאי במקצועו, בעל בית מלאכה "אהרון קירשנר בע"מ" שנודע כבית עסק מקצועי לתיקון שנאים. 
היה נשוי ואב לשלושה.
נפתלי רוסמן

נפתלי רוסמן (1929 – 13 במאי 2002) היה ספורטאי ספורט נכים ישראלי וחבר נבחרת הכדורסל אל המשחקים הפאראלימפיים הראשונים.
ביוגרפיה

רוסמן נולד ברומניה ועבר בה את מלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה עלה מבוקרשט לארץ ישראל והתיישב בנתניה. בגיל 16 הצטרף לאצ"ל והשתתף במבצעים שונים, ביניהם מבצע החרמת נשק ממחנה הצבא הבריטי בפרדס חנה. ב-16 במאי 1948 לחם ברמלה ונפגע בעמוד השדרה מרסיסי מרגמה. הוא שותק בפלג גופו התחתון והחל בשיקום רפואי ממושך כשהוא מרותק לכיסא גלגלים. לאחר ניסיונות שיקום רבים בישראל, במהלך 1954–1955 נשלח על ידי משרד הביטחון לשיקום רפואי בניו יורק. במסגרת השיקום הרפואי לקח חלק בספורט נכים וב-1960 היה בין חברי נבחרת ישראל בכדורסל כיסאות גלגלים למשחקים הפאראלימפיים, שזכתה במדליית ארד.
תשע שנים לאחר הפציעה, רוסמן השלים במסגרת לימודי ערב את תעודת הבגרות שלו והחל בלימודים גבוהים. ב-1962 סיים לימודי עבודה סוציאלית והחל לעבוד במרכז השיקום של בית החולים תל השומר. בהמשך סיים לימודי מוסמך בעבודה סוציאלית ובריאות הציבור. עמד שנים רבות בראש שרות העבודה הסוציאלית של מרכז השיקום.
ב-2002 נפטר והוכר, כמו נכי צה"ל רבים ממלחמת העצמאות, כחלל צה"ל שנפטר כתוצאה מפציעתו בשירות פעיל. האיגוד הישראלי לרפואה פיזיקלית ושיקום מעניק על שמו פרס שנתי על עשייה יתרה בתחום השיקום.
צבי פוטשניק

צבי פוטשניק הוא שחקן נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים לשעבר.
נולד בחיפה ועם הקמת מרכז הספורט לנכים של איל"ן היה מראשוני חבריו, פעיל בכדורסל כיסאות גלגלים, טניס שולחן ושחייה וייצג את ישראל במשחקי סטוק מנדוויל. בשנים 1976-1960 היה חבר נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים.
בשנת 1962 זכה במשחקי סטוק מנדוויל במדליית כסף במשחה 50 מטר חזה עם תוצאה של 1:10.60 דקות.
בשנת 1967 היה ממקימי מועדון הספורט של איל"ן בקריית שפרינצק.
עם נבחרת הכדורסל היה שותף לזכיות במדליית זהב במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968) ומדליית כסף במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976).
פוטשניק מהנדס בניין וחי ברמת גן. בשנת 1968 נישא לספורטאית הנכה מלכה חלפון ולהם שלושה ילדים.
אריה שולמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  כדורסל נכים, שחייה פאראלימפית, אתלטיקה פאראלימפית 
 
אריה שולמן הוא ספורטאי פאראלימפי לשעבר.
שולמן נפצע במלחמת ששת הימים והוא קטוע רגל ימין ואיבד את אחת מעיניו.
במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976) השתתף בארבע תחרויות בשחייה ובאתלטיקה בדרגת נכות C: בתחרות הדיפת כדור ברזל הגיע לתוצאה של 10.16 מטר ודורג במקום העשירי, במשחה ל-100 מטר בסגנון גב דורג במקום השישי עם תוצאה של 1:30.50 דקות, במשחה ל-100 מטר בסגנון חופשי דורג במשחה הגמר במקום השישי עם תוצאה של 1:15.84 דקות, ובמשחה ל-100 מטר בסגנון חזה דורג במשחה הגמר במקום הרביעי עם תוצאה של 1:41.40 דקות.
בהמשך היה חבר נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים. השתתף מספר פעמים במשחקי אליפות אירופה.
הערות שוליים

↑  אברהם תשובה, נבחרת הנכים בכדורסל מתכונת לברצלונה, מעריב, 20 באפריל 1992
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | צבי בן-צבי •  משה ברבלט • יצחק גויטיין •  אורה גולדשטיין •  יצחק גליצקי •  דניאל גלעדי • יקותיאל גרשוני •  אהרון דנציגר • דניאל הדס •  צבי הופמן • בלה ויינשטוק • שמואל חיימוביץ' • חיים כהן •  עמרן כהן • רפי כהן • יעקב כנעני •  אברהם לוי • צבי מור • משה מטלון •  יששכר נבון •  ניצן עצמון • נסים פילוסוף •  חיים פליטר • רפאל פלח •  רוני פרדקין •  ראובן פרח • נחום פריטל • שלמה קובה • אליעזר קלינה •  צפורה רובין • אהרון שאטל • אריה שולמן |  |
|    הרמת משקולות |  שמואל חיימוביץ' •  אברהם שטרויך |  |
|    טניס שולחן |  מיכל אסקפה • יצחק בדלי •  ברוך חגאי • יוסף מוגלניצקי • אהרון שאטל • יוסף שרב |  |
|    כדורסל |  נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) (ששון אהרוני, אריה ביזם, משה דנינו, ברוך חגאי, חיים כהן, רפי כהן, משה לוי, משה מוסאי, צבי פוטשניק, דוד פרח, דוד קראוס, אריה רובין, דני שחר, יואל שפרן) •   נבחרת ישראל בכדורסל (נשים) (רחל טסה, אסתר כהן, אריאלה כהן, איילה מלחן, מרגלית פרץ, צפורה רובין, חמדה שבח, בתיה שוויקי) |  |
|    כדורעף |  נבחרת ישראל בכדורעף (גברים) (משה ברבלט, דניאל גלעדי, אהרון דנציגר, חגי זמיר, גד לנצר, יששכר נבון, ניצן עצמון, יגאל פזי, רוני פרדקין, אליעזר קלינה) |  |
|    כדורשער | נבחרת ישראל בכדורשער (גברים) |  |
|    סיף |  נבחרת ישראל בסיף (נשים) (איילה מלחן, מרגלית פרץ, חמדה שבח) • ששון אהרוני •  רחל טסה •  איילה מלחן • מרגלית פרץ • חמדה שבח |  |
|    קליעה | חיים אנלין •  נסים פילוסוף • עופר צור •  יוסף שרב •  יגאל תם |  |
|    שחייה | אסף אגמון • עודד בלבן •  אורי ברגמן • יצחק גויטיין •  אורה גולדשטיין •  דניאל גלעדי • אהרון דנציגר • צבי הופמן •  בלה ויינשטוק •  יוסף ונגר •  רחל טסה •  אריאלה כהן •  משה כהן •  עמרן כהן • יעקב כנעני • אברהם לוי •  משה לוי • גד לנצר • משה מוסאי • יגאל פזי •  שלמה פינטו •  שלמה קובה • אריה שולמן •  משחה שליחים (עודד בלבן, אורי ברגמן, יוסף ונגר, משה לוי) •  משחה שליחים (אורי ברגמן, משה כהן, משה לוי, אריה רובין) •  משחה שליחים (יוסף ונגר, משה לוי, שלמה פינטו) |  |
חיסון ספוטניק V נגד COVID-19

| --- | --- |

בקבוקוני החיסון
 בטיחות
 מעמד חוקי:  נרשמה
 מזהים
 קוד ATC:  J07BX03 
 
עובדת רפואה ממוסקבה עם בקבוקון של החיסון.
נשיא רוסיה פוטין בשיחת וידאו עם שרי ממשלה ב-11 באוגוסט 2020 במהלכה הכריז על רישום החיסון.
חיסון חיילים וצוות אזרחי בבסיס של הצי הצפוני במנה שנייה של חיסון "ספוטניק V".
חיסון ספוטניק V נגד COVID-19 (ברוסית: "Спутник V") הוא שמו המסחרי של "Gam-COVID-Vac" (ברוסית: Гам-КОВИД-Вак) והוא חיסון נגד קורונה, שפותח על ידי מרכז המחקר הלאומי לחקר מגפות ומיקרוביולוגיה על שם גאמליה ברוסיה ומופץ על ידי חברת התרופות Biocad, במימון הקרן הרוסית להשקעות ישירות ונרשם כפטנט ברוסיה.
החיסון נרשם ב-11 באוגוסט 2020 על ידי משרד הבריאות של הפדרציה הרוסית והוא הראשון בעולם שהופק, נרשם ואושר רשמית על ידי משרד בריאות. בעיתון הגרמני "Der Tagesspiegel", נטען כי יותר מששים מדינות, בהן הפיליפינים, הודו, ברזיל וסעודיה, גילו עניין בחיסון הרוסי.
מחאה התפתחה בקהילה המדעית הבינלאומית בעקבות ההכרזה על רישום החיסון ברוסיה, בעיקר מכיוון שלא פורסמו תוצאות המחקרים הקליניים ואין עדויות לבטיחות, למינון יעיל, לסממנים ביולוגיים של תגובה חיסונית או ליעילות כנגד נגיף COVID-19. ברוב המדינות חיסונים אינם מאושרים או מורשים להפצה עד לבדיקת הבטיחות והיעילות על ידי הרגולטורים השונים. עם זאת, קיריל דמיטרייב, ראש הקרן הרוסית להשקעות ישירות הודיע כי כלל הנתונים יפורסמו במהלך חודש אוגוסט בפועל אלה פורסמו בכתב העת הרפואי The Lancet, בתחילת ספטמבר 2020, כשהממצאים מראים כי נערכו שני ניסויים בבני אדם, כל אחד מהם נמשך 42 ימים וכלל 38 מבוגרים בריאים והראו כי אף אחד ממקבלי החיסון לא פיתח תופעות לוואי משמעותיות וכי הודגמה עליית נוגדנים משמעותית. בינואר 2021 פורסמה ביקורת עמיתים במגזין The Lancet שקבעה כי החיסון יעיל ב-91.6%.
בסוף מרץ 2021, הודיע משרד הבריאות ברוסיה כי העניק אישור להשתמש בגרסה חדשה של החיסון "ספוטניק V", גרסה שלטענת המשרד מספקת הגנה מספקת מפני הנגיף במנה אחת בלבד. ביוני 2021 נשיא רוסיה ולדימיר פוטין חשף במהלך התכנית הקו הישיר עם ולדימיר פוטין שהתחסן בחיסון זה בפברואר אותה שנה. החיסון נרשם ואושר ב-71 מדינות, כאשר חיסון המוני ברוסיה החל בדצמבר 2020 והתחסנו בו יותר מארבעה מיליון איש. גרסה מוחלשת יותר בשם "ספוטניק לייט" אושרה ביותר משלושים מדינות.
היסטוריה

במאי 2020 הודיע מרכז המחקר הלאומי לאפידמיולוגיה ומיקרוביולוגיה על שם גאמליה כי פיתח חיסון, שאין לו תופעות לוואי. לאחר ניסוים קליניים שבוצעו במאה מטופלים, ב-1 באוגוסט 2020, שר הבריאות הרוסי מיכאיל מוראשקו אמר לעיתונאים ש"הניסוי הקליני הושלם" ועשרה ימים לאחר מכן החיסון נרשם ואושר רשמית על ידי הממשל הפדרלי. פיתוח חיסון בוצע על ידי מדעני המכון בהובלת אלכסנדר גינצבורג.
(...) אחת מבנותיי קיבלה את החיסון הזה. אני חושב שבמובן הזה היא לקחה חלק בניסוי. אחרי הזריקה הראשונה היה לה חום של 38 מעלות, אך למחרת הוא ירד לקצת מעל 37 וזהו. לאחר הזריקה השנייה הטמפרטורה שלה עלתה מעט, אך ירדה שוב. היא מרגישה טוב והמדדים טובים. אני יודע שלאנשים רבים אין תסמינים או חום לאחר הזריקה. למעשה, הם מרגישים כאילו שום דבר לא קרה. העיקר להבטיח בטיחות ויעילות ללא תנאי, של החיסון הזה בעתיד. אני מקווה שזה יקרה.
נשיא רוסיה ולדימיר פוטין יחד עם שר הבריאות מקסים מוראשקו הודיעו ב-11 באוגוסט 2020 על רישום החיסון לקראת תחילת השלב השלישי של הניסויים הקליניים כדי לבחון את יעילותו. חיסון המוני מתוכנן להתחיל באוקטובר 2020 וישווק בעולם בשם "ספוטניק V".‏
בשווקים הבינלאומיים החיסון ישווק בשם "ספוטניק V", כאזכור לרכב החלל ספוטניק 5, לטענת פקידי ממשל רוסים יותר מעשרים מדינות הביעו עניין בחיסון. מחיר תרופה אחת מוערך ב-500 רובל רוסי לערך (כ-24 ש"ח). ושר הבריאות הרוסי הדגיש כי החיסון לא יינתן מבלי להוכיח את יעילותו: "עמיתים זרים, ככל הנראה מרגישים את היתרונות התחרותיים של התרופה הרוסית (חיסון), מנסים להביע דעות שלדעתנו חסרות בסיס. מדינות רבות השתמשו במחקר כפוי מסוג כלשהו. אבל במקרה של החיסון הרוסי, אנחנו כבר היינו במהלך מחקר וניסויים קליניים. אם אנו מדברים על חיסון RNA, שמופק בעולם, היו פרסומים שחלק מהחיסונים שוחררו ללא מחקרים פרה-קליניים והשתמשו במישרין על בני אדם, מה שכלל לא קרה במקרה שלנו," הוא אמר.
החיסון קיבל אישור רשמי להתחיל בשלב השלישי של הניסויים הקליניים בסוף אוגוסט 2020, במהלכו השתתפו 40,000 מתנדבים. השלב השלישי הושלם בחודש נובמבר 2020.
באפריל 2022, משרד הבריאות של הפדרציה הרוסית רשם גרסת חיסון אף של החיסון. הוא מורכב משני מרכיבים והוא מוזרק עם פיית ריסוס מיוחדת לחלל האף במרווחים של שלושה שבועות.
תיאור

החיסון הוא חיסון וקטורי ויראלי המבוסס על נגיף אדנו-אנושי המתמזג עם חלבון של SARS-CoV-2 כדי לעורר תגובה חיסונית. החיסון Gam-COVID-Vac פותח על ידי אותן מעבדות ממשלתיות שפיתחו את מה שנטען כחיסון "יעיל נגד נגיף האבולה, כמו גם חיסון נגד נגיף MERS". החיסון מורכב משני אדנו-וירוס רקומביננטים מסוג 5 (Ad5) ואדנו-וירוס מסוג 26 (Ad26) המשמשים כווקטורים בחיסון. החיסון מבוסס Ad26 משמש ביום הראשון וחיסון Ad5 ניתן ביום ה-21 למתן החיסון הראשון כדי להגביר את תגובת המערכת החיסונית.
רישום

באוקטובר 2020, מממנת החיסון, הקרן הרוסית להשקעות ישירות, שלחה לארגון הבריאות העולמי בקשות להליך רישום מואץ (Emergency Use Listing, EUL) והכשרה מוקדמת של החיסון הרשום הראשון בעולם כנגד נגיף הקורונה. בכך, רוסיה הפכה לאחת המדינות הראשונות בעולם שהגישו מועמדות לארגון בבקשה להכשרה מוקדמת של החיסון שלה נגד הנגיף.
תוכנית ההכשרה המוקדמת היא תוכנית של האו"ם המתואמת על ידי ארגון הבריאות העולמי. זוהי תוכנית הבטחת איכות התרופות העולמית היחידה. הכשרה מוקדמת של תרופות ארגון הבריאות העולמי מעריכה את איכותן, בטיחותן ויעילותן של תרופות וחיסונים. בכפוף לעמידה בדרישות שנקבעו ובתקני ארגון הבריאות העולמי, המוצר הרפואי נכלל ברשימת התרופות המוקדמות. במגפה, רישום מואץ של החיסון על פי נוהל EUL יאפשר להפוך את החיסון הרוסי לזמין לכל העולם בזמן קצר יותר בהשוואה להליכים המקובלים תוך תמיכה במאמצים גלובליים למניעת הדבקה בנגיף הקורונה. הכשרה מוקדמת מוצלחת תאפשר לחיסון להיכלל ברשימת התרופות המשמשות ארגוני רכש בינלאומיים ומדינות לניהול רכישת תרופות בכמויות גדולות.
לדברי קיריל דמיטרייב, מנכ"ל הקרן הרוסית להשקעות ישירות: "הפדרציה הרוסית הייתה הראשונה בעולם שרשמה את החיסון ספוטניק V נגד קורונה, שנוצר על גבי פלטפורמה בטוחה, יעילה ונחקרה היטב של וקטורים אדנו-ויראליים אנושיים. שלחנו בקשה לרישום מהיר ולהכשרת החיסון על ידי ארגון הבריאות העולמי, שתאפשר לכלול את ספוטניק V ברשימת התרופות העומדות בתקני איכות, בטיחות ויעילות מובילים..."
בפברואר 2021 דיווחה קרן ההשקעות הישירות כי החיסון נרשם ב-27 מדינות.
הפצה

בנובמבר 2020, הקרן הרוסית להשקעות ישירות הגיעה להסכם עם דרום קוריאה לייצור החיסון בשטחה. ההסכם נחתם בין הקרן לבין GL Rapha, אחת מחברות הביוטכנולוגיה המובילות בדרום קוריאה (המהווה חברת בת של Hankook Korus Pharm). הייצור אמור להתחיל בדצמבר 2020 והפצתו תחל בינואר 2021, כשמדובר על ייצור 150 מיליון מנות. בהמשך אותו חודש, נודע על מגעים בין ממשלת רוסיה וממשלת ישראל להפצת מנות חיסון גם לישראל, דבר שדווח במסיבת עיתונאים שכינס בנימין נתניהו ב-16 בנובמבר 2020. בנוסף לדרום קוריאה, הודו, ברזיל וסין הגישו בקשה לייצור החיסון הרוסי בשטחן.
חיסון האוכלוסייה החל במוסקבה ב־5 בדצמבר 2020. בדצמבר 2020 נחתם הסכם שיתוף פעולה עם אסטרהזניקה לשילוב החיסון הרוסי עם החיסון הבריטי AZD1222, על מנת לקבל תוצאות יעילות משופרות יותר. ניסויים משותפים תוכננו ברוסיה לינואר 2021.
ב־23 בדצמבר פורסם שהחיסון אושר לשימוש על ידי המינהל הלאומי לתרופות, מזון וטכנולוגיה רפואית בארגנטינה, שהפכה למדינה הראשונה באמריקה הלטינית שרשמה רשמית את החיסון. במקרה זה, הרישום בוצע כחלק מהליך רישום חירום מואץ. החיסון קיבל את אישור הרגולטור מבלי לבצע ניסויים קליניים נוספים בארגנטינה על בסיס תוצאות הניסויים הקליניים בשלב III ברוסיה. בבלארוס החלו לחסן בדצמבר 2020. החיסון אושר באותו חודש גם בסרביה ובאלג'יר והוגש גם לאישור משרד הבריאות האוקראיני, אך מטעמים שונים הרשויות בקייב סירבו לאשרו.
בינואר 2021 אושר החיסון לראשונה במדינה החברה באיחוד האירופי, הונגריה. בהמשך אושר גם במצרים, תוניסיה ובמדינות אחרות, רובן בחצי האי ערב, בצפון אפריקה ובמזרח אסיה. בפברואר 2021 סופקו כ-50 אלף מנות לרשות הפלסטינית, ב-1 במרץ 2021 אושר החיסון לשימוש במדינה נוספת באיחוד האירופי, סלובקיה. ובמרץ נודע כי ייפתחו קווי ייצור של החיסון באיטליה. בפברואר 2021, דווח שישראל רכשה מנות חיסון עבור סוריה בעלות 1.2 מיליון דולר, בעסקה בתיווך רוסי לשחרור ישראלית שחצתה את הגבול לסוריה.
בסך הכל, החיסון זכה לאישור חירום ב־67 מדינות.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| עובד רפואה עם מנת חיסון של ספוטניק שנוצרה על ידי חברת BIOCAD בבית החולים Posadas Hospital בפרובינציה אל פאלומרה שבבואנוס איירס, ארגנטינה | פתיחה חגיגית של מבצע החיסונים באיראן ב-12 בפברואר 2021, בבית החולים על שם האימאם רוחאללה ח'ומייני (بیمارستان امام خمینی), חיסון ספוטניק מתוצרת חברת Lekko‏ | מנת חיסון בידיו של עובד רפואה איראני בבית חולים. |