זכויות להט"ב בישראל
פוליטיקה > הכנסת

בישראל (נכון לשנת 2021), מפלגות העבודה, מרצ, יש עתיד, תקווה חדשה, כחול לבן, החזית הדמוקרטית לשלום ולשוויון וישראל ביתנו מוגדרות כמפלגות אשר תומכות בשוויון מלא עבור קהילת הלהט"ב, וכך גם מפלגות שינוי, גשר, כולנו, תל"ם והתנועה בעבר. תחת יושבת הראש ציפי לבני, מפלגת קדימה פעלה למען זכויות לקהילת הלהט"ב בכהונתה בכנסת. מפלגות פוליטיות ליברליות פרוגרסיביות קטנות אחרות תומכות גם הן במתן זכויות עבור הקהילה, בהן נכללות מפלגת הירוקים ומפלגת עלה ירוק. בכירים ממספר מפלגות, ביניהן יעל גרמן מיש עתיד, לימור לבנת מהליכוד-ביתנו, וההומוסקסואל המוצהר ניצן הורוביץ ממרצ, תומכים בנישואים חד מיניים והתחייבו לתמוך במטרות הלהט"ב. נציגים ממפלגות אחרות, כולל התנועה, חד"ש ומפלגת העבודה, התחייבו גם הן לתמיכה בזכויות הקהילה. השרה וחברת הכנסת לימור לבנת, עם זאת, הודיעה כי החלת נישואיים חד מיניים בחקיקה במפלגתה תהיה קשה בגלל דעות שונות בנושא בתוך חברי המפלגה, אך הבטיחה לעשות כמיטב יכולתה להביא את מפלגתה כתומכת בנושא. לקראת הבחירות לכנסת באפריל 2019, ישראל ביתנו הודיעה כי "דלתותיה פתוחות לכולם ללא קשר לנטייתם המינית".
חברת הכנסת מרשה פרידמן, יצאה מהארון כלסבית רק לאחר סיום כהונתה בכנסת, היא נבחרה לכנסת השמינית שהושבעה ב-1974. במסגרת פרויקט של מפגשי ראשי הקהילה עם נבחרי ציבור בכירים, נפגשו נציגי הקהילה ב-2001 עם משה קצב נשיא המדינה בבית הנשיא. זו הייתה הפגישה הרשמית הראשונה של נשיא המדינה עם הנציגות המאורגנת של קהילת הלהט"ב בישראל (לפני פגישה זו, נערכה פגישה לא רשמית של הנשיא ויצמן עם נציגי הקהילה בשנת 1996). ב-2002 נפגש לראשונה בלשכתו ראש הממשלה מכהן, אריאל שרון, עם נציגי הקהילה. שני המפגשים אורגנו על ידי "המועצה לזכויות הלהט"ב" וחבר הוועד המנהל של האגודה למען הלהט"ב בישראל, מנחם שיזף.
ד"ר עוזי אבן, שהושבע כחבר כנסת בשנת 2002 מטעם מפלגת מרצ, היה חבר הכנסת הראשון שהיה גלוי בדבר נטייתו המינית במועד השבעתו, אלא שזו ארכה שבועות ספורים בלבד (הוא נכנס לכנסת במקום ח"כ אחר שהתפטר, בשלהי כהונתה של הכנסת ה-15). כ-6 ישראלים הומוסקסואליים נוספים - ניצן הורוביץ, איציק שמולי, יוראי להב-הרצנו, עידן רול, אמיר אוחנה ואיתן גינזבורג - נבחרו לכנסת מאז (נכון לשנת 2021). בשנת 2019, לאחר הבחירות לכנסת העשרים ואחת, נבחרו 5 חברי כנסת הומואים בגלוי בהם, איציק שמולי (העבודה), אמיר אוחנה (הליכוד), איתן גינזבורג, עידן רול ויוראי להב-הרצנו (כחול לבן). בשנת 2013 נבחר לכנסת חבר הכנסת ההומוסקסואל הראשון במפלגת העבודה, איציק שמולי, ללא פרסום נטייתו המינית. אך בעקבות הרצח במצעד הגאווה בירושלים ב-30 ביולי 2015, הצהיר שקהילת הלהט"ב היא "הקהילה שלו". בדצמבר 2015 הושבע כחבר הכנסת עורך הדין אמיר אוחנה, יושב ראש התא הגאה של מפלגת הליכוד, ובכך, היה לנבחר הציבור הלהט"בי הראשון ממפלגת ימין, ביולי 2019 מונה לשר המשפטים והוא השר הראשון בכול הזמנים אשר החל לכהן כהומוסקסואל מוצהר בישראל. ב-29 בדצמבר 2022 הושבע לתפקיד יושב ראש הכנסת של הכנסת העשרים וחמש ובכך היה הלהט"ב הראשון מחוץ לארון שממונה לתפקיד זה, והראשון לעמוד בראש אחת משלוש הרשויות בישראל.
בשנת 2019, לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים בחודש ספטמבר, ניצן הורוביץ ניצח את תמר זנדברג המכהנת בבחירות המקדימות לראשות מפלגת מרצ, שהפכה אותה למפלגה הישראלית הראשונה שבחרה באדם הומוסקסואל גלוי כיושב הראש שלה.
ביולי 2019 מינה ראש הממשלת ישראל בנימין נתניהו את אוון כהן, בלשן ופעיל זכויות להט"ב דרום אפריקאי, לדובר התקשורת הזרה שלו מיולי 2019 עד מרץ 2020.
עם זאת, עדיין היו פוליטיקאים המתנגדים לקהילת הלהט"ב. בשנת 1997 השווה נשיאה ה-7 של מדינת ישראל, עזר ויצמן הומוסקסואליות לאלכוהוליזם בפני תלמידי תיכון. הדבר עורר מחלוקת גדולה, והנשיא קיבל מספר רב של גינויים ותלונות מפעילי זכויות אדם וחברי כנסת ליברלים. זמן קצר לאחר מכן הפגינו כ-300 איש מחוץ למעונו של ויצמן בדרישה שיתפטר. בהמשך התנצל ויצמן על אמירותיו. ב-20 בפברואר 2008, האשים שלמה בניזרי, חבר כנסת ממפלגת ש"ס הדתית, חבר בקואליציית השלטון של ראש הממשלה אהוד אולמרט, ברעידות אדמה שנערכו בזמנו במזרח התיכון בשל פעילותם של הומוסקסואלים. בניזרי אמר במליאת הכנסת "מדוע מתרחשות רעידות אדמה?... אחת הסיבות היא הדברים שהכנסת נותנת לגיטימציה אליהם, למעשי סדום". הוא המליץ שבמקום לחזק רק בניינים העומדים בפני רעידות אדמה, הממשלה צריכה להעביר "חקיקה כדי להוציא מחוץ לחוק סטיות כמו אימוץ בין בני זוג הומוסקסואליים". בניזרי הצהיר כי, "דרך חסכונית למנוע נזקי רעידות אדמה תהיה הפסקת העברת חקיקה כיצד לעודד פעילות הומוסקסואלית במדינת ישראל, הגורמת לרעידות אדמה".
בשנת 2015, בצלאל סמוטריץ', שלימים התמנה לחבר הכנסת ממפלגת האיחוד הלאומי, אמר שהומוסקסואלים חשים חוסר נחת מהיותם לא נורמליים, ואמר כי, "בבית כולם יכולים להיות חריגים, ואנשים יכולים ליצור כל תא משפחתי שהם רוצים. אבל הם לא יכולה להעלות ממני דרישות כמדינה". באותו דיון הוא השיב למישהו שצעק עליו מהקהל, "אתה הומופוב"! - "אני הומופוב גאה!". בהמשך הסביר שהגיב בחיוב בחוסר תשומת לב. ביולי 2015, לאחר עצרת שנערכה בעקבות הרצח במצעד הגאווה בירושלים, כתב סמוטריץ' כי "בצד שמתנגד לקהילה הלהט"בית יש מטורף אחד שזוכה לגינוי מקיר לקיר, בצד הלהט"בי יש קהילה שלמה שתוקפת, מקללת, מכפישה, מנאצת ומאיימת על כל מי שחושב אחרת וזוכה לתמיכה ולגיבוי מקיר לקיר." באוגוסט 2015 האשים סמוטריץ' את ארגוני הלהט"ב בשליטה בתקשורת, וטען כי הם משתמשים בשליטתם כדי להשיג אהדה ציבורית ולהשתיק את אלה שחולקים את דעותיו השמרניות-דתיות. ארגון לא ממשלתי ישראלי, אומץ, הגיש תלונה לוועדת האתיקה של הכנסת על מנת שתתערב ותחקור את הערותיו של סמוטריץ'.
ב-23 בפברואר 2016 ציינה הכנסת את יום זכויות הלהט"ב הראשון, אך ב-24 בפברואר 2016, המפלגות המרכיבות את הקואליציה השלטונית, הליכוד, יהדות התורה, ש"ס, כולנו והבית היהודי, בתמיכת מספר חברי אופוזיציה, הפילו הצעות חוק הנוגעות לקהילת הלהט"ב בהן הכרה באלמנים שכולים, איסור טיפולי המרה, הכרה בנישואים חד מיניים והכשרת אנשי מקצוע מהקהילה בתחום הבריאות להתמודדות עם סוגיות נטיות מיניות ומיניות.
יומיים לפני הבחירות לכנסת העשרים ואחת באפריל 2019 אירח ראש הממשלה בנימין נתניהו קבוצת נציגי קהילת הלהט"ב במעון ראש הממשלה לראשונה מזה עשר שנים. אף על פי שהפגישה תוארה כ"חמה" ו"טובה", נציגי קהילת הלהט"ב התאכזבו לאחר שהפגישה הסתיימה בסירובו של נתניהו להבטיח לקדם חקיקה פרו-להט"בית עקב הלחץ של מפלגות הימין השמרניות ומפלגות הקואליציה החרדיות.
ביולי 2019, שר החינוך רפי פרץ, עורר ביקורת שלילית נרחבת מאמירותיו בעד טיפולי המרה. ראש הממשלה בנימין נתניהו דחה את דבריו של פרץ כבלתי מקובלים באומרו כי הם "אינם מייצגים את עמדת ממשלתו" וכי "הוא הבהיר לו כי מערכת החינוך בישראל תמשיך לקבל את כל הילדים היהודים באשר הם בלי שום הבדל על בסיס נטייה מינית". אלפי מורים ישראלים חתמו על עצומה בדרישה שיתפטר, ומעל אלפי איש מחו על הערותיו בתל אביב ובעיר הולדתו של פרץ וקראו לפיטוריו. במהלך ראיון ל-"7 ימים", פרץ חזר בו מהערותיו, וכינה טיפולי המרה כ-"לא הולמים", אך הוסיף כי "לאנשים בעלי נטייה הומוסקסואלית יש את הזכות לקבל עזרה מקצועית".
בשנת 2019 ייסד עידן רול (שהושבע במשך השנה לכנסת לראשונה והיה לראש המטה הגאה של מפלגת יש עתיד) את תנועת "החזית הגאה" אשר פעלה להגדלת המעורבות הפוליטית של הקהילה הגאה ותומכיה להשגת שוויון זכויות מלא בפני החוק בישראל. במהלכה, נמדדה הפעילות הפרלמנטרית של חברי הכנסת ה-20 על פי הגשת הצעות חוק, חברות בשדולות, הצבעות, הגשת שאילתות ועוד.
ביוני 2019 הורידו פקחי ירושלים כרזה של גאווה שנתלתה על ידי שגרירות ארצות הברית בישראל לחודש הגאווה של קהילת הלהט"ב בהוראת סגן ראש העיר החרדי אריה קינג.
בנובמבר 2020 הורו השרים בני גנץ (שר הביטחון) ואבי ניסנקורן (שר המשפטים) לעשות שינוי בכל טופסי משרד הביטחון והמשפטים ברישום ההורים לצורך התאמה עבור הקהילה הגאה, כך שבמקום שייכתב בטופסי "אב" ו"אם" ייכתבו החל מחודש דצמבר של אותה שנה "הורה 1" ו"הורה 2".
באוגוסט 2020, הטרנסג'נדרית לינור אברג'יל, מייסדת ויו"ר הארגון "טרנסיות ישראל", החלה לשמש כאחראית פעילות הלשכה למען הקהילה הטרנסית בלשכתו של חבר הכנסת עידן רול. ובכך, הפכה לטרנסג'נדרית הראשונה העובדת במשכן הכנסת בכול הזמנים.