stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צלם
הכשרת צלמים

הכשרת צלמים נעשית בדרך כלל במסגרת לימודי תעודה, שבישראל נערכים במכללות ומרכזי הכשרה. קיימים קורסים בזרמי הצילום השונים, וכן קורסים לצילום וידאו, עיבוד תמונה וכדומה. חלק מן הקורסים מוכרים על ידי משרד העבודה ובוגריהם מקבלים תעודת מקצוע ותעודת גמר מטעם משרד העבודה, כגון קורס צילום סטילס ועיבוד תמונה. במשרד העבודה עורכים גם השתלמויות כגון קורס צילום דיגיטלי. בישראל נערכים גם מסלולים לתואר ראשון בצילום, במסגרת מסלול לימודי הוראת הצילום לתואר B.Ed.FA. במקרים אחרים, כגון בבצלאל, מוענק תואר בוגר באמנות B.F.A, בוגר באמנות בצילום.
הערות שוליים

↑  מידע על קורסים לצילום, ‏2020
↑  תוכנית קורס צילום סטילס ועיבוד תמונה, משרד העבודה, 2018
↑  תוכנית קורס צילום דיגיטלי ועיבוד תמונה, משרד העבודה, 2022
↑  בקשה להוספת מסלול תואר "בוגר בהוראה" בצילום, באתר המועצה להשכלה גבוהה, ‏2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543511805171  BNE: XX529816  BnF: cb119331114 (data)  GND: 4045893-3  LCCN: sh85101179  NARA: 10643016  NDL: 00571971  NKC: ph120335 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כביש 672

| --- | --- |


כיכר חורב בחיפה
 מידע כללי
 כינוי:  כביש אבא חושי רחוב חורב שדרות מוריה דרך הים
 סיווג:  כביש אזורי
 ציר:  כביש אורך
 אורך:  42.5 ק"מ
 הקמה
 תקופת הבנייה:  1941 – 1956‏
 מיקום
 ערים ראשיות:   חיפה    דלית אל-כרמל    עספיא
 נקודת התחלה:  קיבוץ גלעד
 נקודת סיום:  צומת מקסים, מערב חיפה
 
 קואורדינטות:  32°35′25″N 35°04′53″E﻿ / ﻿32.5903°N 35.0814°E﻿ / 32.5903; 35.0814
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הכרמל מוגדלת) כביש 672(למפת הכרמל רגילה) כביש 672(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 672(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 672  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש 672 הוא כביש אורך אזורי בצפון ישראל.
מסלול

הכביש, באורך של כ-42.5 ק"מ, מחבר את מרכז מטרופולין חיפה בצפון עם רמות מנשה בדרום, לאורך גב הר הכרמל. הוא עובר לכל אורך הרכס, תוך שהוא משרת את יישובי ואדי מילק, כפרי הכרמל – עספיא ודלית אל-כרמל, פארק הכרמל, אותו הוא חוצה; אוניברסיטת חיפה בהר טללים ודניה, אחוזת שמואל וכרמל מרכזי, כאשר בתחומי חיפה הוא מחליף את שמו – משדרות אבא חושי לרחוב חורב ולשדרות מוריה. בצומת שדרות הנשיא ודרך הים, הידוע גם כ"מרכז הכרמל", פונה הכביש בחדות מערבה וגולש לאורך דרך הים במורד ההר, עד למפגשו עם שדרות ההגנה – כביש 4, לחוף הים התיכון.
בחלקו הגדול הבין-עירוני כביש 672 ידוע כדרך נופית, וככזה גם מסומן במפות. כקילומטר וחצי דרומית לאוניברסיטה יוצאת ממנו דרך נופית נוספת, כביש 7212, היורדת מזרחה לכיוון נשר. כבישים משניים אחרים שמתחברים אליו הם כבישי יקנעם עילית, כביש 6953 למשמר העמק ומסלולים קטנים בפארק הכרמל.
חלקו של הכביש בין שכונת אחוזה ועספיא נסלל בשנת 1941, כחלק מקו ההגנה של הצבא הבריטי על רכס הכרמל במלחמת העולם השנייה.
צמתים ומחלפים עיקריים בכביש

| קילומטרים | שם | סוג מפגש | מיקום | דרכים מצטלבות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 672 מדרום לצפון
רמות מנשה
| 0 | צומת ללא שם |  | גלעד | כניסה לקיבוץ גלעד |
| 5 | מסעף דליה |  | דליה | כניסה לקיבוץ דליה |
| 5.5 | צומת עין השופט |  | עין השופט |   כביש 6953 |
| 7 | צומת רמת השופט |  | רמת השופט | כביש 6955, כביש 6952 |
| 9 | מסעף עין העמק |  | עין העמק | כניסה לעין העמק |
| 10 | צומת יקנעם מערב |  | יקנעם עילית | שדרות יצחק רבין |
| 10.5 | מסעף אליקים |  | אליקים | כניסה לאליקים |
| 11 | מחלף אליקים |  | אליקים |   כביש 6 |
| 11 | צומת ללא שם |  | אליקים | גישה למחנה אליקים |
הכרמל
| 17.5 | צומת ללא שם |  | דלית אל-כרמל | שכונת דאליה הצעירה |
| 18 | צומת המוחרקה |  | דלית אל-כרמל | גישה למוחרקה |
| 18.5 | כיכר השוטר |  | דלית אל-כרמל | גישה לכביש עוקף דלית אל-כרמל |
| 20 | צומת ללא שם |  | דלית אל-כרמל | מרכז דלית אל-כרמל |
| 21.5 | כיכר בוסי סנט ג'ורג' |  | דלית אל-כרמל | גישה לכביש עוקף דלית אל-כרמל |
| 24 | צומת ללא שם |  | עספיא | כניסה מזרחית לעספיא |
| 25.5 | כיכר המזרקה |  | עספיא | מרכז עספיא |
| 26.5 | צומת ללא שם |  | עספיא | כניסה מערבית לעספיא |
| 28 | צומת דמון |  | פארק הכרמל |   כביש 721 |
| 30 | צומת ללא שם |  | נשר | כביש 7212 (רחוב הכלניות) |
חיפה
| 31.5 | כיכר האוניברסיטה |  | חיפה | כניסה לאוניברסיטת חיפה |
| 33 | צומת ללא שם |  | שכונת דניה |   כביש 705 (רחוב שינדלר) |
| 33.5 | צומת ללא שם |  | שכונת דניה | רחוב ארתור בירם, רחוב גולדה מאיר |
| 36 | כיכר חורב |  | שכונת אחוזה | דרך פרויד |
| 36 | כיכר חורב |  | שכונת אחוזה | דרך פיק"א, רחוב גת |
| 37 | כיכר דוד הכהן |  | שכונת שמבור | רחוב יותם, רחוב ליטאניס, רחוב קרית ספר |
| 37.5 | כיכר צפרירים |  | כרמליה, ורדיה | רחוב שמשון, רחוב צפרירים |
| 38.5 | כרמל מרכזי |  | מרכז הכרמל | שדרות הנשיא, דרך הים |
| 40 | כיכר הרקפות |  | כרמל מערבי | רחוב הרקפות, רחוב אילנות, רחוב שושנת הכרמל, דרך הים. |
| 41 | כיכר בולגריה |  | כרמל מערבי | רחוב התמר, דרך הים. |
| 42 | צומת ללא שם |  | נווה דוד | רחוב שלמה המלך, רחוב רפאל אנקווה |
| 42.5 | צומת מקסים |  | שער העלייה |   כביש 4 (שדרות ההגנה), רחוב הצדף |
הערות שוליים

↑  נסלל כביש לרכסי הכרמל, חרות, 9 באוגוסט 1956
↑  עד 1969, שנת מותו של אבא חושי, נקרא קטע הכביש "דרך דליה".
↑  יוסי בן-ארצי, להפוך מדבר לכרמל, הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2004, עמ' 249.
| רכס הכרמל |
| --- | --- | --- |
| הרים, עמקים ונקודות ציון גאוגרפיות | בקעת אלון • הר אלון • הר אורן • הר חורשן • הר ערקן • הר שוקף • הר סומק • הר טללים • חניון האגם •  מצוק מגדים • עין ורדיה • עין עמיקם • עמק מהר"ל •  סטלה מאריס • רום כרמל • חוטם הכרמל |  |
| נחלים | נחל אבן  • נחל אורן • נחל אזוב  • נחל אחוזה  • נחל אלרואי • נחל בוסתן • נחל גחר • נחל גיבורים • נחל גלים • נחל דורים • נחל הוד • נחל ורדיה • נחל חוסיפה • נחל חיק • נחל חרובים • נחל יגור • נחל כלח • נחל לוטם • נחל מגדים • נחל מהר"ל • נחל מערות • נחל נדר • נחל מעפילים • נחל נץ • נחל נשר • נחל סבך • נחל סעדיה • נחל ספונים • נחל עובדיה • נחל עמיק • נחל עמירם • נחל קטיע • נחל רקית • נחל רקפת • נחל שיח • נחל תן |  |
| אתרים ארכאולוגים | חורבת דובה • חורבת כרך • חורבת סומקה • חורבת קסטרא • חורבת רקית • מבצר ראש מיה • מחצבות קדומים • מערת אורן • מערות אורנית • מערת גמל • מערת הגדי • מערת הנחל • מערת תנור • מערת כבארה • מערת מיסליה • מערת ספונים • מערת רקפת • נווה דוד |  |
| נקודות ציון | בית אוליפנט • גבעת ההגנה • חוות משמר הכרמל • חורשת הארבעים • בית סוהר דמון • מלון יערות הכרמל • מקאם הנביא אבו אברהים • מצפה עופר • משמר הכרמל • קרן הכרמל • פארק הכרמל • פארק נשר • בית הקברות הצבאי בעספיא |  |
| יישובים | חיפה • נשר • טירת כרמל • דלית אל-כרמל • עספיא • יגור • בית אורן • גבעת וולפסון • ניר עציון • עין הוד • ימין אורד • עין חוד • כרם מהר"ל • עופר • מאיר שפיה • פוריידיס • זכרון יעקב • מעיין צבי |  |
| שונות | גאולוגיה של הכרמל • השרפה בכרמל בשנת 1989 • השרפה בכרמל בשנת 2010 • כביש 672 • כביש 705 • כביש 721 • כביש 7212 • דרך נוף כרמל • מטמון עספיא • חזירי הבר בחיפה • מלון יערות הכרמל • ההר הירוק תמיד  • גל השריפות בישראל בשנת 2016  • יקבי כרמל |  |
כביש 672 בתחומי עספיא
רימונבאנט

| --- | --- |

 שם IUPAC
  5-(4-Chlorophenyl)-1-(2,4-dichloro-phenyl)- 4-methyl-N-(piperidin-1-yl)- 1H-pyrazole-3-carboxamide
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C22H21N4Cl3O 
 מסה מולרית:  463.79 ג'\מול
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמן מחצית חיים:  לפציינטים שמנים: 16 ימים לפציינטים לא שמנים: 9 ימים
 הפרשה:  בדרכי המרה
 בטיחות
 מעמד חוקי:  במירשם רופא בלבד בשלב זה אפשרי אך ורק באיחוד האירופי ובקנדה
 דרכי מתן:  מתן פומי
 מזהים
 קוד ATC:  A08AX01 
 מספר CAS:  168273-06-1
 PubChem:  104850
 ChemSpider:  94641
 
רימונבאנט (rimonabant) היא תרופה נוגדת תיאבון כנגד השמנת יתר וכן למניעת עישון. התרופה אושרה לשימוש באיחוד האירופי בשנת 2006, אך בשנת 2008 הוחלט להפסיק את השימוש בתרופה זו עקב תופעות לוואי נפשיות העלולות לגרום גם להתאבדות.
מנגנון התרופה הוא חסימת קולטן (רצפטור) CB1 - קאנבינואיד, במערכת העצבים המרכזית ובאיברים היקפיים הקשורים למטבוליזם של הגלוקוז והשומנים, ובכך הורדת התיאבון.
התגלה כי תופעת הרעב המוגבר שנוצר לאחר צריכת קנאביס, נובעת מכך שהחומר הפעיל בסם - Tetrahydrocannabinol או THC עובד על קולטני המערכת הקאנבינואידית, שגורמת לתיאבון מוגבר ולעלייה ברמות השומנים והסוכר בדם. התרופה פותחה בניסון להשיג את האפקט ההפוך. זו התרופה הראשונה הפועלת במנגנון זה.
בנוסף להורדת התיאבון, תרופה זו אפקטיבית גם נגד מספר בעיות מטבוליות וכנגד גורמי סיכון קרדיו-וסקולריים, בהם עלייה בכולסטרול הטוב, הפחתה ברמת הטריגליצרידים ואיזון רמות הגלוקוז בדם, שיפור מצב הטרשת בעורקים הכליליים.
התרופה פותחה על ידי חברת סאנופי-אוונטיס (Sanofi-Aventis) ומשווקת בשם המסחרי אקומפליה (acomplia). כאשר יינתן אישור לשיווקה בארצות הברית, היא תשווק בשם המסחרי זימולטי (zimulti).
רקע

השמנת יתר היא תופעה נפוצה ביותר בעולם המערבי, ונחשבת למגפה. היא מהווה אחד מגורמי הסיכון המובילים לתחלואה ולתמותה. טרם נמצאו תרופות בטוחות ויעילות נגד השמנה שניתן לתת אותן לטווח ארוך. אפילו שתי התרופות שנחשבו כטובות ביותר עד 2006 - רדוקטיל וקסניקל אינן נותנות מענה של ממש עקב ריבוי תופעות הלוואי.
רימונבאנט היא תרופה נוספת לבעיה זו, וגם לה תופעות לוואי.
אישור התרופה והפסקתה

האיחוד האירופי אישר את רימונבאנט ב-21 ביוני 2006 כתרופה נגד השמנת יתר, בהתוויה הבאה: רימונבאנט יינתן בשילוב עם דיאטת הרזיה ועם תרגילי כושר לבעלי מדד מסת גוף BMI של לפחות 30 ק"ג\מ"ר, או לבעלי BMI של לפחות 27 ק"ג\מ"ר שיש להם גורמי סיכון נוספים כמו סוכרת סוג 2 או דיסליפידמיה(אנ'). התרופה אושרה בישראל באוקטובר 2007, אך היא איננה בסל הבריאות.
ב-13 ביוני 2007 הוועדה המייעצת של FDA למערכת האנדוקרינית וחילוף חומרים (EMDAC) קבעה כי היצרן צרפתי Sanofi-Aventis לא הצליח להוכיח את בטיחותה של רימונבאנט והחליטה להמליץ לא לאשר את הטיפול נגד השמנת יתר.
ב-23 באוקטובר 2008 הודיעה היצרנית, חברת סאנופי-אוונטיס על השעיית הפצת התרופה, בעקבות החלטת הסוכנות האירופית לתרופות (EMA), שלא להשתמש בתרופה עקב תופעות לוואי נפשיות העלולות לגרום גם להתאבדות.
מניעת עישון

רימונבאנט נמצא כמועיל להפסקת עישון, וכן למניעת עלייה במשקל למעשנים שהפסיקו לעשן. הנושא עדיין במחקר.
מינון וצורת מתן

טבלית 20 מ"ג אחת ליום למבוגרים.
תופעות לוואי והתוויות נגד

התרופה גרמה לחלק מהנוטלים אותה בחילות, סחרחורת, דיכאון, חרדה, איריטבילות, הפרעות שינה, שלשול, הקאות.
אין לתת את התרופה למי שרגיש לאחד ממרכיבי התרופה.
אין לתת את התרופה לנשים מיניקות.
הטבלית מכילה לקטוז ולכן יש להיזהר במתן התרופה למי שרגיש ללקטוז.
יש להיזהר במתן תרופות מסוג מעכבי CYP3A4‏ ביחד עם רימונבאנט.
יש להיזהר במתן התרופה לבעלי מחלה פסיכיאטרית בלתי מאוזנת כגון דיכאון.
יש להיזהר במתן התרופה לזקנים מעל גיל 75.
אין ניסיון בכל הקשור לשילוב עם תרופות פסיכיאטריות.
אין ניסיון במתן התרופה בחצי השנה שלאחר מאורע קרדיו-ווסקולרי.
אין ניסיון במתן התרופה לילדים מתחת לגיל 18, ולכן יש להימנע מכך.
הערות שוליים

↑  Despres JP, Golay A, Sjostrom L. Effects of rimonabant on metabolic risk factors in overweight patients with dyslipidemia. N Engl J Med 2005; 353: 2121-34. PMID 16291982
↑  Van Gaal LF, Rissanen AM, Scheen AJ, Ziegler O, Rossner S. Effects of the cannabinoid-1 receptor blocker rimonabant on weight reduction and cardiovascular risk factors in overweight patients: 1-year experience from the RIO-Europe study. Lancet 2005; 365: 1389-97. PMID 15836887
↑  הודעת חברת סאנופי-אוונטיס (Sanofi-Aventis) על השעיית הפצת התרופה
↑  תרופות כגון: ketoconazole, itraconazole, ritonavir, telithromycin, clarithromycin, nefazodone.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
חתלתלת

חתלתלת (בלועזית: Feline Panleukopenia) היא מחלה נגיפית קשה עד קטלנית הפוגעת בחתולים ונגרמת על ידי נגיף פרוו של חתולים.
גורם המחלה, הדבקה ופתופיזיולוגיה

גורם המחלה הוא נגיף DNA חד-גדילי ממשפחת נגיפי פרוו. הנגיף מדביק באמצעות הפרשות ונוזלי גוף נגועים ובמגע עם סביבת החיה הנגועה. הנגיף שאיננו נישא באוויר יכול גם לעבור לחיות שאינן נגועות באמצעות נשאים שונים, בעיקר פרעושים וזבובים. פרטים שנדבקו בנגיף והצליחו לגבור עליו עדיין יכולים להיות נשאים של הנגיף למשך מספר שבועות אחרי ההחלמה. לא ידוע על חתולים שהם נשאים של הנגיף מעבר לתקופה זו. גם וטרינרים ומגדלים המטפלים בחיה נגועה ללא כפפות חד-פעמיות יכולים להעביר את הנגיף לחיות אחרות. עם זאת, בני אדם אינם נשאים של הנגיף.
המערכת החיסונית של חתול בוגר ובריא יכולה להתמודד עם הנגיף בחלק מהמקרים. חתולים חולים, חתולים בעלי מערכת חיסונית מוחלשת וחתולים במצב של תת-תזונה פגיעים יותר לנגיף. גורי חתולים פגיעים במיוחד לנגיף בגילאים שבין 11–16 שבועות. כשהם צעירים יותר ויונקים הם מקבלים הגנה דרך המערכת החיסונית של האם. כשהם גדולים יותר, המערכת החיסונית כבר חזקה מספיק על מנת להתמודד עם הנגיף. כמו כן, ככל שמסת הגוף גדלה, קל יותר להתמודד עם ההתייבשות שנגרמת מהמחלה. גורים שלא קיבלו חלב אם רגישים יותר לנגיף.
הנגיף פוגע בכל המינים במשפחת החתוליים. במשפחת הראקוניים ידוע שהנגיף פוגע בחוטמנים ובדביבון המצוי. במשפחת הסמוריים ידוע שהנגיף פוגע בחורפן האמריקאי, בלוטרה הצפון אמריקאית ובבואש המפוספס. חמוסים אינם נשאים של הנגיף.
עיקר הנזק הנגרם על ידי הנגיף מתרחש בדופן המעי, המתבטא בהיווצרות כיבים במעי ובהתנשלות תאי האפיתל המדפנים אותו. בעקבות הנזק הקשה חלה פגיעה חמורה בתהליכי הספיגה והעיכול התקינים. במקביל חלה פגיעה במערכת החיסון המגבירה את רגישות הגוף לזיהומים משניים. בעובר הנגיף מונע התפתחות תקינה של המוח.
הדבקה יכולה להתרחש גם במהלך ההיריון מאם נגועה לעובר שלה. אם ההדבקה מתרחשת בשלב מוקדם של ההיריון הוא יכול לגרום לספיגת העובר או להפלתו. אם ההדבקה התרחשה בשלב מתקדם של ההיריון הנגיף יפגע במוח הקטן של העובר. הגור שייוולד עשוי לסבול מנזק מוחי מסוים כל חייו: עיוורון, רעידות, תנועות בלתי רצוניות וכדומה[דרוש מקור]. נזק מוחי כתוצאה מנגיף החתלתלת הוא נדיר כיוון שברוב המקרים האם תעביר לעובר מספיק נוגדנים לנגיף.
תסמינים קליניים

שלשול מימי ודמי.
התייבשות כתוצאה מאובדן נוזלים בשלשול ומחוסר ספיגת הנוזל במעיים. ההתייבשות מתבטאת בין היתר באובדן גמישות העור ובמקרים קשים העיניים נראות שקועות.
תת-תזונה בשל חוסר ספיגת מרכיבים תזונתיים הכרחיים.
אנמיה.
ספירת דם - ירידה בספירת התאים הלבנים, בספירת הטסיות ובהמטוקריט.
דיכאון וחולשה.
אובדן תיאבון.
חום גבוה.
הקאות.
במקרים רבים החתולים מתים זמן קצר לאחר הופעת הסימנים הקליניים של המחלה.
אבחון

אבחון על סמך שינויים קליניים, לפי מופע החיה ולפי השינויים הנצפים בבדיקות הדם.
אבחון סרולוגי, המתבסס על תגובת נוגדן כנגד אנטיגן נגיפי. הבדיקה לרוב מבוצעת על דגימת צואה.
טיפול ומניעה

חתלתלת היא מחלה מסכנת חיים ולכן מניעה היא הטיפול הטוב ביותר. רוב החתולים מוגנים מפני המחלה באמצעות החיסון המרובע הניתן 3–4 פעמים לגורי חתולים ואחת לשנה-שנתיים לחתולים בוגרים. משטר חיסונים תקין מספק הגנה כמעט מוחלטת מפני הידבקות בנגיף. מומלץ לא לחסן חתולות הרות מחשש לגרימת נזק למוח העוברים.
אין תרופה למחלה זו, על כן הטיפול הניתן הוא טיפול תומך נגד הסימנים הקליניים. גם במתן הטיפול הטוב והמלא ביותר יש סיכון גבוה למוות. הטיפול התומך כולל: עירוי נוזלים ואלקטרוליטים תוך ורידי, אנטיביוטיקה למניעת זיהומים משניים וחימום של החתול החולה.
סיבוכים הקשורים בחיסון

על אף מנהגם של רופאים וטרינרים לתת חיסון דחף אחת לשנה, הסתבר בשנים האחרונות שתוקף החיסון טוב ככל הנראה, למספר שנים. מאחר שמדובר בחיסון "מרובע", כלומר, חיסון המחסן נגד ארבעה גורמי מחלה יש לקחת בחשבון את תוקף החיסון לכל אחת מארבע המחלות בנפרד.
לאחרונה נמצא קשר בין אתרי הזרקה של כלל החיסונים לגידולי סרטן של רקמת חיבור המופיעים בחתולים. גידולים אלה אף נכללים בקבוצה חדשה: פיברוסרקומות המושרות על ידי חיסונים. מסיבה זו גוברת הנטייה למתן החיסון אחת לשלוש שנים במקום אחת לשנה כפי שהיה נהוג בעבר. יש וטרינרים שאף מחסנים מעל אחת הגפיים כדי שבמידה שיתפתח גידול ממאיר באתר ההזרקה יוכלו להסיר את הגפה עם הלקות. שיטת חיסון מעל גפה נהוגה כיום בארצות הברית.
סיבוך נוסף כרוך רק במרכיב החיסון המרובע המגן מפני חתלתלת. מסיבה שאינה ברורה לחלוטין וקשורה אולי להיווצרות תגובה אוטואימונית, נגרם בחלק מן החתולים המחוסנים אי-ספיקת כליות כרונית.
הערות שוליים

↑  Ron Hines DVM PhD, Panleukopenia Of Cats - What You Should Know About It.
↑  Steinel, A., Parrish, C.R., Bloom, M.E., Truyen, U., Parvovirus infections in wild carnivores
↑  שם.
↑  Pathology of the Domestic Ferret באתר Ferret Health Advancement at Michigan State University.
↑  Overview of Feline Panleukopenia באתר The Merck Veterinary Manual.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
דוד אלדן

| --- | --- |

 לידה:  12 בפברואר 1914 וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  5 באוגוסט 1989 (בגיל 75) גבעתיים, ישראל 
 מקום קבורה:  בית העלמין קריית שאול 
 
דוד אלדן (נולד כדוד אנדרמן; 12 בפברואר 1914, וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 5 באוגוסט 1989, גבעתיים) היה צלם ישראלי יליד אוסטריה.
ביוגרפיה

אנדרמן התעניין בצילום מגיל צעיר, והושפע מדודו פרד דונקל. הוא למד רפואה בווינה, אך הפסיק בשנת 1934 כאשר עלה ארצה. הוא התגורר תחילה בקיבוץ ואז עבד אצל הסוכנות היהודית, שתמכה בבריחת הנוער היהודי מאירופה לארץ ישראל. בתחילת 1938 הוא נסע לווינה להלוויית אביו ונמלט בקושי ממעצר על ידי הגסטפו לאחר סיפוח אוסטריה במרץ של אותה שנה.
בשובו ארצה התגייס לצבא הבריטי ב-1938 והוצב בקהיר. הוא המשיך להתעניין בצילום והתמחה בצילום פורטרט, הוא היה אוטודידקט.
לאחר שחרורו מהצבא ב-1946 פתח סטודיו לצילום בתל אביב. לאחר קום מדינת ישראל ב-1948, עבד בשם אלדן כצלם במחלקת הצילום של לשכת העיתונות הממשלתית (לע"מ), שבראשה עמד הסופר הישראלי משה פרלמן. במהלך משפט אייכמן ב-1961 (אייכמן-פרוזס) היה אחראי על הקלטות הטלוויזיה.
אלדן בנה ארכיון את תמונות לע"מ המשמש גם כארכיון לצלמים אחרים. משה מילנר נכנס לאחר מכן לתפקידו.
הערות שוליים

↑  Rachel Neiman: Milner of the GPO retires, israel21, 23. února 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 270693  NLI: 987007527164305171  MusicBrainz: fe8d580c-2da3-4af2-9534-90a53107e4f7  ULAN: 500486168  VIAF: 308269478   WorldCat (עם VIAF): 308269478
ח'רבת ארזה

| --- | --- |

 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  ירושלים 
 קואורדינטות:  31°44′01″N 35°11′11″E﻿ / ﻿31.733611111111°N 35.18625°E﻿ / 31.733611111111; 35.18625
  (למפת ירושלים מוגדלת) ח'רבת ארזה(למפת ירושלים רגילה) ח'רבת ארזה(למפת הרי ירושלים רגילה) ח'רבת ארזה(למפת הרי ירושלים מוגדלת) ח'רבת ארזה
 
ח'רבת ארזה הוא אתר טבע עירוני בלב שכונת גילה.
באתר נמצאו ממצאים ארכאולוגיים ומתקנים חקלאיים המעידים על היותו של המקום חלק מהעורף החקלאי של העיר ירושלים בתקופות שונות: הלניסטית, רומית, ביזאנטית וצלבנית. בין הממצאים העיקריים מערות קבורה, מקווה טהרה, גתות, בית בד, אבני חוליה, בורות מים, ספלולים חצובים באבן, טראסות, גדרות אבן ושרידי בית חווה צלבני.
באתר מיני חי וצומח שמאפיינים את הרי ירושלים ולצידם בוסתנים, כרמי זיתים וטרסות.
באתר מתקיימת פעילות קהילתית ענפה מטעם מנהל קהילתי גילה לצד אירועי תרבות. במקום פועל מרכז לחדשנות חינוכית בטבע "חוות דעת" מטעם מינהל חינוך ירושלים. המרכז משמש כמוקד לחינוך ולמידה חוץ כיתתית עבור בתי הספר בשכונה ובעיר ועבור אנשי חינוך מרחבי הארץ.
זיהוי המקום

השם ח'רבת ארזה מופיע במפות מתקופת המנדט הבריטי. יש המזהים את ח'רבת ארזה עם תל ארזא המוזכרת במשנה. ובית ארזין המוזכרת באיגרת בר כוכבא. מקור השם ארזה ככל הנראה ניתן למקום בשל גובהו בנוף, כשם שהארז גבוה, ולאו דווקא מעיד על גדילתם של עצי ארז במקום.
ממצאים ארכאולוגיים

גת להפקת יין מהתקופה החשמונאית — לב הגת עשוי ממשטחי דריכה מאבן עליהם הניחו את הענבים ודרכו עליהם ברגליים יחפות. מיץ הענבים, הפסולת, הקליפות והחרצנים זרמו אל בור שיקוע שנועד לסנן את המיץ. המיץ הנקי צף למעלה וזרם אל בור האיגום- בו אחסנו את התירוש עד לתסיסה. לאחר שגת זו יצאה משימוש, הוסב בור האיגום לבור מים ככל הנראה בתקופה המוסלמית.
בית בד להפקת שמן מהתקופה החשמונאית – חלק מאבן השכב של מבנה בית הבד נחשף במסגרת החפירה. מטבע של יוחנן הורקנוס השני (בית חשמונאי) 30-103 לפנה"ס שנמצא בבית הבד, מסייע בתיארוך המקום.
מקווה טהרה מהתקופה החשמונאית – מאגר מים מטויח ובו כמה מדרגות התגלה בסמוך לבית הבד. סמיכות מקוואות למתקנים חקלאיים באזור ההר מרמזת על ההקפדה היתרה על הטהרה בה נהגו בתוצרת החקלאית שיועדה ככל הנראה לבית המקדש. איכרי ההר היו ידועים כמקפידים על טהרת תוצרתם:" (החקלאים) שביהודה נאמנים על טהרת יין ושמן כל ימות השנה..." חגיגה פ"ג מ"ד.
גת מהתקופה הביזנטית – ברוב שטחה של הגת נמצא "משטח דריכה", משטח אבן עליו הניחו ענבים שנבצרו מהכרמים הסמוכים ודרכו עליהם ברגליים יחפות כדי לסחוט מהם את מיץ הענבים, התירוש. משטח הדריכה של גת זו היה מרוצף באבני פסיפס לבנות שנקראו טֶסרוֹת. המשטח התחבר לבור חצוב בסלע שנקרא "בור איגוּם" ונועד לניקוז ולאחסון התירוש עד להתססה. ניתן לראות בסביבת הגת שרידי חציבה מאסיביים, המעידה על כך שנחצבה בתוך אתר חציבות קדום יותר. ממצא נוסף שטרם נחקר הוא סדרה של כשישה קברים בנויים שמשערים כי היו מהתקופה הביזנטית ויכולים להעיד על גבולות היישוב באותה העת. הגת שהוצאה משימוש, מספר בורות מים וחרסים מעידים על פעילות מסוימת במקום בתקופה המוסלמית. שבר צמיד מזכוכית חברונית ושבר חרס מזוגג (טכנולוגיית זיגוג כלי החרס הובאה לארץ על ידי המוסלמים) - ממצאים פזורים שנמצאו בחירבה ומעידים על נוכחות מסוימת בתקופה המוסלמית הקדומה.
בית חווה מהתקופה הצלבנית בגודל 43x32 מ׳ בקירוב. המבנה טרם נחפר, אך ניתן לזהות בו קשתות מחודדות המאפיינות את הבנייה הצלבנית. ההשערה היא שהשטח המיושר ממערב למבנה שימש כקרקע חקלאית של בית החווה.
חפירות ארכאולוגיות

עד המאה ה-21 נותר האתר לא מיושב ולא חפור. בשנת 1948 הייתה ח'רבת ארזה בתוך ירושלים הירדנית. לא רחוק מהח'רבה התרחש "מבצע יקב" שמטרתו הייתה לכבוש את השלוחה המתחילה בפארק גילה של ימינו, אך הוא נכשל. גדרות תיל שנמצאו באזור מלמדים על כך שייתכן והייתה עליה עמדת שמירה של הלגיון הירדני.
במלחמת ששת הימים נכבש האזור וכחלק משכונות הטבעת, החלה להבנות בשנת 1971 שכונת גילה. השכונה נבנתה על השלוחות שונות, אך בשל העתיקות במקום על השלוחה של ח'רבת ארזה לא נבנה דבר והמקום הפך למעין "חצר אחורית" של השכונה, נחלתם של בעלי חווה לא חוקית וסוחרי סמים.
בשנת 2014 החלה רשות העתיקות בחפירה קהילתית באתר בהובלת חגית נויבוגן ודוד תנעמי. ב-2015 הצטרפה מכינת בית ישראל לפיילוט ארצי של חפירה בשיתוף מכינה קדם צבאית, ובמהלך 2 עונות חפירה קצרות נחשפו המתקנים החקלאיים.
בשנת 2021 התקיים ברחבי האתר סקר ארכאולוגי על ידי רשות העתיקות, בניהולו של עומר שלו, אשר יראה אור בעתיד.
ברחבי האתר וסביבתו פזורים בורות מים, מערות, טרסות, גתות ומערות קבורה, אשר טרם נחפרו ונחקרו ועל כן אינם מתוארכים עדיין.
פעילות קהילתית

כהמשך לחפירות הקהילתיות, הניחו המינהל הקהילתי בשכונה יחד עם עמותת קבוצת רעות ותושבים פעילים ובראשם מוישי פרידמן, את אבני היסוד לפעילות קהילתית ענפה והביאו להכרה במקום כאתר טבע עירוני על ידי העירייה. במקום מתקיימים עבודה חקלאית, אירועי תרבות ואירועים קהילתיים.
פעילות חינוכית

מאז שנת 2017 הופעלה באתר תוכנית "כיתה בטבע", בה יצאו כיתות מבתי ספר בשכונה ליום למידה קבוע בטבע, בליווי חניכי מכינת בית ישראל ובהובלת אילה קדרי פרידמן. התכנית אומצה על ידי מנח"י ובמקום הוקם מרכז החדשנות הפדגוגי ללמידה חוץ כיתתית "חוות דעת" הפועל באתר מאז 2020.
חי וצומח

בכתמי חורש ים תיכוני המצויים באתר צומחים עצי אלון מצוי, אלה ארץ-ישראלית, עוזרר קוצני ושקד מצוי. לוטם שעיר וקורנית מקורקפת בליווי שפע עשבוניים ובני-שיח. כרם זיתים נמצא בתחום ח'רבת ארזה.
האתר מקיים מעין מעבר אקולוגי לבעלי חיים שונים דוגמת צבי ארץ-ישראלי לו תחנות הרחה בשטח הח'רבה.
אפשרויות ביקור ומסלולי טיול באזור

המקום פתוח למבקרים וניתן לסייר בו ובאתרים הארכאולוגיים שבו.
מצפה רותם – רחבת תצפית וממנה נשקף נוף לירושלים וסביבתה. במקום סלע זיכרון ולוח תצפית. המקום הוקם לזכר תושב השכונה רותם שרביט שנפל בלבנון ב-1997.
נחל כוס – ברשימת אתרי טבע עירוני בירושלים
שביל הציפורים – שביל באורך 550 מטר המתחיל בבמעלה ההר ומסתיים במורד אתר הטבע ח'רבת ארזה, ובו נקודות ציון שונות, דרכן ניתן להכיר ולהתרשם מבעלי החיים המעופפים ועולמם.
הערות שוליים

↑  מינהל קהילתי גילה
↑  חוות דעתי מרכז חדשנות פדגוגי ללמידה בטבע
↑   "נזכר רבן גמליאל שנהרגו הרוגים בתל ארזא והשיא רבן גמליאל את נשותיהן על פי עד אחד..."(משנה, יבמות טז, ז).
↑  בפפירוס מספר 14 שנמצא במערות מפלט בנחל חבר אשר במדבר יהודה. מתואר בזיהוי לא וודאי של הטקסט שאנשי בית ארזין הם סרבני גיוס אשר בר כוכבא מצווה לגייסם ומאיים בפורענות במידה ולא יתגייסו. (מופיע בידיעות החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, Vol. כה עמוד 60)
↑  הארכאולוגיה של הטהרה עדויות ארכאולוגיות לשמירת הלכות טהרה בארץ- ישראל מהתקופה החשמונאית עד סוף תקופת התלמוד (164 לפנה"ס – 400 לסה"נ) חיבור לשם קבלת התואר דוקטור לפילוסופיה מאת: יונתן אדלר, עמודים 92-95
↑  לגעת בעבר - להתחבר לעתיד. חפירה קהילתית בחורבת ארזה, שכונת גילה, ירושלים
↑  מצפה רותם, באתר יזכור
↑  נחל כוס, באתר inature.info
אבן השכב של בית הבד
מקוה טהרה מימי בית שני בח'רבת ארזה
שרידי הפסיפס בגת הביזנטית
שרטוט מבנה בית החווה מתוך הסקר של זיסו וגנור (2000)
קשת מחודדת בבית החווה הצלבני בח'רבת ארזה
האיגוד הקרדיולוגי בישראל

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  רמת גן 
 נשיא:  פרופסור עמית שגב
 תקופת הפעילות:  1952–הווה (כ־73 שנים) 
 israel-heart.org.il
 
האיגוד הקרדיולוגי בישראל הוקם ב-1952 בחיפה, תחילה בשם "החברה הקרדיולוגית בישראל". בשנת 1987 שונה שמו ל-"האיגוד הקרדיולוגי בישראל". האיגוד מהווה הגוף המקצועי והרשמי של הקרדיולוגים בישראל וחברים בו כ-900 רופאים, כירורגי לב וקרדיולוגים. האיגוד הוא חלק מההסתדרות הרפואית בישראל ופועל באישור מועצה מדעית.
מטרות האיגוד - מניעת מחלות לב, קידום הידע המקצועי והמדעי, הגברת המודעות ושמירה על בריאות הלב.
האיגוד הקרדיולוגי בישראל חבר מלא באיגוד הקרדיולוגיה האירופאי למחלות שריר וקרום הלב וב-World Heart Federation ומשמש סניף ישראלי של האיגוד האמריקאי לקרדיולוגיה, ה-American College of Cardiology.