stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיים פנחס (שוגון)
פעולות ומבצעים עיקריים עליהם פיקד פנחס במסגרת שירותו במשטרה > לכידת "אנס התיאטרון" דניאל כץ

דני כץ, תושב תל אביב ועובד תיאטרון הבימה, נלכד לאחר שביצע מקרי אונס רבים באזור צפון תל אביב:
"בשנות השמונים סערה המדינה לאחר שדני כץ, עד אז תאורן מקצועי ששימש גם התאורן הראשי של תיאטרון הבימה, נעצר בחשד כי היה אחראי לשורה של מעשי אונס ולניסיונות לאונס באזור צפון תל אביב, בשנים 1983–1986. כץ נחשב דמות מוכרת בברנג'ת האמנים (...)"
כץ נהג לעקוב אחר שחקניות מפורסמות צעירות מרגע סיום השתתפותן בהצגה עד להגעתן לבתיהן, שם היה אונס אותן. לאחר עבודה מאומצת וניתוח פסיכולוגי מקיף שביצע צוות החקירה בפיקודו של פנחס, כץ נלכד במהלך ניסיון לביצוע אונס. כץ הורשע בשני מעשי אונס ובשלושה מקרים של ניסיונות לאונס ונשלח ל-18 שנות מאסר, מהן ריצה 15 שנים.
פעולות ומבצעים עיקריים עליהם פיקד פנחס במסגרת שירותו במשטרה > לכידת האנס אדריאן שוורץ

ב-18 בפברואר 1991 נעצר אדריאן שוורץ בחשד לאונס ילדה בשכונת רחביה בירושלים. אדריאן נלכד במהלך סיור משטרתי בו השתתפה ילדה שנאנסה, אשר זיהתה אותו ברחוב, לא רחוק ממחסן הממוקם תחת מועדון שחמט בו שיחק שוורץ. לאחר לכידת שוורץ בגין אונס הילדה בשכונת "רחביה", צוות החקירה בראשותו של פנחס הצליח להביא להרשעתו של שוורץ בעוד מספר תיקי אונס בעלי מאפיינים דומים לאונס הילדה בשכונת רחביה, בהם, עד אותה עת, זהות האנס הייתה עלומה.
פעולות ומבצעים עיקריים עליהם פיקד פנחס במסגרת שירותו במשטרה > לכידת רוני ליבוביץ', "האופנובנק"

"פנחס הוא ה"אס" ששלפה המשטרה כנגד השודד האופנוען, שהסעיר את דמיונו של הציבור (...). מקרין כוחניות, נונקונפורמיסט אמיתי בתוך המערכת המשטרתית המסורבלת. פנחס לקח יחידה משטרתית ממוצעת והפך אותה למשהו אחר: מתוחכמת, גמישה, מהירת-תגובה. איש קשה (....) תובעני, פרפקציוניסט. הכינוי שהדביקו לו העיתונים: שוגון."
רוני ליבוביץ' נתפס לאחר שביצע כ-22 מעשי שוד בנק ברחבי הארץ, בעיקר בגוש דן. הוא עורר סקרנות בציבור וזכה לסיקור תקשורתי נרחב. לייבוביץ' נתפס לאחר עבודה מודיעינית ממושכת ותרגילי חקירה שכללו ניתוח מאפיינים פסיכולוגיים של החשוד, איסוף עדויות וניהול ממצאי זירה. הפעולות שהובילו ללכידתו כללו פרסום ידיעה פיקטיבית בעיתונות בדבר לכידתו, בעקבותיו יצא לייבוביץ' לביצוע שוד בנק ונלכד בזירה. הוא הודה בחקירתו בכל מעשי השוד בהם נחשד.
פעולות ומבצעים עיקריים עליהם פיקד פנחס במסגרת שירותו במשטרה > פיצוח ארגון הפשע של כנופיית "רמת עמידר" בראשות יוסי הררי

כנופיית "רמת עמידר" הוקמה על ידי האחים רוני ויוסי הררי בראשית שנות ה-90:
"האחים הררי היו ידועים כנושים עוצמתיים מאוד, בלשון המעטה, והאלימות הרבה שאפיינה את שיטת הגבייה שלהם הותירה מעט מאוד אנשים שהעזו להתחמק מתשלום חובות".
בשנים 1984–1985 חברי הכנופיה סחטו באלימות קשה, מכוני עיסוי ברחוב ריינס בתל אביב. בעקבות עבודת מודיעין מאומצת וממושכת בראשותו של פנחס, נצברו די ראיות על מנת להביא למעצרם של חלק מחברי הארגון (כולל יוסי הררי), שנשפטו לשנים ארוכות בכלא.
פעולות ומבצעים עיקריים עליהם פיקד פנחס במסגרת שירותו במשטרה > פיצוח ארגון הפשע של האחים אלפרון

האחים אלפרון היוו יעד מספר אחד של משטרת ישראל בשנות השמונים. יעקב אלפרון הוגדר על ידי המשטרה כראש ארגון פשיעה, ונחשב למי שהגה את שיטת גביית החובות בכוח בישראל
"רבות נאמר על התנהלות האלפרונים ברחבי העיר הקטנה: לאחר שעבדו כפועלי בניין והתמקצעו במלאכת האיגרוף החלו האחים להיות מעורבים בצד האפל יותר של החוק, בעיקר בתחום הפעלת הפרוצות ששרצו לצד כביש גהה ובעסקי הגבייה. לצד התחזקות בני משפחת אלפרון, השתכללו גם מערכות הגבייה שלהם".
האחים אלפרון נעצרו מספר פעמים בפרשיות קטנות ונשלחו למעצרים קצרים. באמצע שנות השמונים הם הקימו משרד לגביית חובות שנקרא "מאזני צדק" ברמת גן, במסגרתו סחטו האחים אלפרון מאות אנשים במעטה של גבייה חוקית. לאחר עבודה משטרתית ממושכת בפיקודו של פנחס נעצרו מרבית חברי הארגון (כשלושים איש), בהנהגת בני משפחת אלפרון. לאחר משפט מתוקשר, תוך כדי איומים על הפרקליטה שניהלה את התיק, רות דוד, נשלחו חלק מחברי הארגון לתקופות מאסר ממושכות.
פעולות ומבצעים עיקריים עליהם פיקד פנחס במסגרת שירותו במשטרה > פרשיית האיומים על שלמה להט

במהלך קיץ 1989 רימון רסס הושלך על דלת ביתו של להט ומטעני חומר נפץ הונחו מתחת לרכבו ותחת רכביהם של היועצים המשפטיים של העירייה. פנחס, שהיה אז ראש המחלק לבילוש נושאי, ניהל את החקירה ובסופה קיבל ציון לשבח על פענוח הפרשייה והבאתו לדין של העבריין.
פעולות ומבצעים עיקריים עליהם פיקד פנחס במסגרת שירותו במשטרה > פרשיית האזנות הסתר לעיתונאי מרדכי גילת

במסגרת הפרשה הזמין אלי צוברי ממפלגת ש"ס, האזנות לגילת מהחוקר הפרטי יעקב אשל.
"חיים פנחס: הבנו שבידינו רק המבצעים ולא השולחים. אשל אמר לנו שהשר דרעי הוא שביקש את ההאזנה (...) בשלב זה של החקירה, כבר שלח רב-פקד חיים פנחס ("שוגון") לאבו כביר חמישה חשודים. הוא טמן מלכודת לחשוד השישי, שעדיין הסתובב חופשי. שוגון שימוש אז ראש מחלק בילוש ביחידה המרכזית בת"א. בעצמו נטל חלק במבצע לכידת המצותתים בגבעתיים".
פנחס פיקד על החקירה והביא לתפיסתם של המעורבים.
הובלת שינוי מדיניות בחקירות נשים

החל משנות השמונים היה פנחס פעיל בתמיכה וסיוע לארגוני נשים. הוא הוביל שינויים בנוהלי החקירה של נשים קורבנות אונס כדוגמת ליווי של נציגות ארגוני נשים את הקורבנות גם במהלך חקירתן של הקורבנות בחדרי החקירה.
חיים פנחס שיתף כי:
"הדבר היחיד המנחה חוקר שגובה עדות מנאנסת הוא לכידת החשוד ולא הטיפול בקורבן. אולם מיד עם קבלת התלונה יוצרת המשטרה קשר עם מרכזי הסיוע, כדי שאלה ישלחו מתנדבת לתמוך ולסייע לנפגעת (...) לעיתים נפגעות חוששות לספר את כל האמת על נסיבות האונס מחשש שלא יאמינו להן. באחד ממקרי האונס שטיפלתי בהם התלוננה נערה בת 16 שצעיר חטף אותה ואנס אותה ולאחר מכן פצע אותה. הצעיר טען בחקירתו שהוא בילה עם הנערה קודם לכן והדבר נעשה בהסכמתה (...) בתחילה הנערה עמדה על גרסתה שכלל לא הכירה את הצעיר והם לא בילו יחד, אבל כעבור מספר ימים, הודתה הנערה שהיא הכירה אותו והם גם בילו יחד, אבל הוא אנס אותה. בסופו של דבר, הצעיר הורשע באונס ונדון לשש שנות מאסר".
לאחר סיום השירות במשטרה

בשנת 1992 פנחס הקים את משרד החקירות "שוגון חקירות". כיום המשרד נחשב אחד ממשרדי החקירות המובילים בארץ.
בשנת 1998 נכנס פנחס לטולכרם ולכד גנבי רכב שגנבו את מכוניתו של איזי כהן, מנכ"ל חברת מגדל ביטוח.
פנחס משמש כפרשן לענייני פלילים ומשטרה בתוכניות טלוויזיה ועיתונות.
כ־4 שנים לאחר פרישתנו ממשטרת ישראל הוגש נגד פנחס כתב אישום, על פיו, לקראת סיום תפקידו במשטרה, יצר קשרים עסקיים עם אדם שהכיר במסגרת חקירה שניהל לצורך הקמת עסק משותף. פנחס הורשע בעבירות מרמה והפרת אמונים. בשנת 2002 בוטלה הרשעתו על רקע עברו כשוטר מצטיין ונקבע כי יבצע 250 שעות של עבודות שירות לתועלת הציבור.
פנחס קיבל ציונים לשבח מארגונים רבים, חלקם חשאיים, במהלך שירותו. זכה בציון לשבח על פענוח והבאתו לדין של מניח המטענים ברכבו של ראש עיריית תל אביב שלמה להט והיועצים המשפטיים של העירייה במהלך קיץ 1989. חלק מפעולותיו לא הותרו לפרסום עד היום.
הערות שוליים

1 2  מנחם שיזף, שוגון: רק אופנוען אחד עושה ממנו צחוק, אמצע נתניה, 1989, עמ' 23-25
↑  איה אורנשטיין, יהודים הציעו לארגון טרור: פיגועים בישראל תמורת כסף, מעריב, 8 בספטמבר 1985
↑  איה אורנשטיין, החשוד ניסה כביכול לחנוק עצמו אך ראה שהשומר מתבונן בו, מעריב, 4 במאי 1986
↑  איה אורנשטיין ואלי דנון, דניאל כץ נאשם כי הוא האנס מרמת־גן, מעריב, 22 באוקטובר 1986
↑  ראובן שפירא, המשטרה מרחיבה חיפושיה אחר הילד החטוף לכל הארץ, עיתון "דבר", 2.6.1980
↑  אורון מאירי, שוגון מזמר, עיתון תל אביב, יולי 1992, עמ' 56-59
↑  עזרי עמרם, ‏מצבי גור ועד הרצל אביטן: הבריחות המפורסמות מהכלא בישראל, באתר ‏מאקו‏, 16 באפריל 2014
↑  אבי אשכנזי, האנס שוחרר לאחר 20 שנה ונעצר שוב, באתר nrg
1 2  בוקי נאה, המצוד הגדול: 100 שוטרים בעקבות האנס הסדרתי, באתר ynet, 8 בדצמבר 2009
↑  מאור צור, ת"א: הקאמבק של "אנס התאטרון", באתר nrg
↑  בוקי נאה, אלוף ישראל בשש-בש – האנס מגוש דן, ידיעות אחרונות, 17.3.1991
↑  ידיעות אחרונות, האופנובק מדבר, ידיעות אחרונות, 7 ימים, 15.9.1993, עמ' 11-15
1 2  גלעד שלמור, ‏משפחות הפשע בישראל: הקשר המיתי, באתר ‏מאקו‏, 9 בדצמבר 2008
↑  אמיר זוהר, זה התחיל בחוב של 600 אלף שקל, באתר הארץ, 23 בינואר 2006
↑  רן גפן, מחפשים את להט, העיר, 8.9.1989, עמ' 15
↑  ענת טל-שיר, שני ח"כים מש"ס דיברו על מעקבים והצמדת בחורות למשמיצי דרעי, ידיעות אחרונות, 28.2.1992, עמ' 16-17
1 2  תמר טרבלסי, עדות מאונס, ידיעות אחרונות, 27.1.1993, עמ' 33
↑  בוקי נאה, ידיעות אחרונות, ידיעות אחרונות, 22 במרץ 1998, עמ' 13
↑  ורד לוביץ', בית המשפט ביטל את הרשעתו של קצין המשטרה "שוגון", באתר ynet, 14 באוגוסט 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 4396 7781  LCCN: no95017239  VIAF: 46343328   WorldCat (עם VIAF): 46343328
ישראל באירוויזיון 2007

ישראל השתתפה באירוויזיון 2007 עם השיר Push the Button בביצוע של להקת טיפקס בעיר הלסינקי, בירת פינלנד.
לפני האירוויזיון > בחירת המבצע

בחירת המבצע נעשתה באמצעות ועדה ברשות השידור, שבחרה בלהקת טיפקס לייצג את ישראל באירוויזיון.
לפני האירוויזיון > בחירת השיר

בחירת השיר נעשתה באמצעות המשדר "טיפקס לאירוויזיון". המשדר כלל תחרות בין ארבעה שירים שאותם שרו להקת טיפקס. התחרות נערכה בקיבוץ דורות שבנגב המערבי ושודרה בערוץ הראשון. את התחרות הנחו נועה ברק ונטלי עטיה.
בחלק האומנותי של המשדר הופיעו להקת כנסיית השכל, מאוחר יותר חיים אוליאל, שהיה גם חלק מהוועדה לבחירת השיר בתחרות ולבסוף להקתו של אילן עזריאל.
השיר שזכה בתחרות הוא השיר Push the Button.
| סדר | שם המבצע | שם השיר | מילים ולחן | המסר בשיר | ניקוד | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | טיפקס | Push the Button (כפתור אדום) | קובי אוז | השיר עסק במאבקי הכוח ואיומי ההשמדה של מדינות כלפי מדינות אחרות | 100 | 1 |
| 2 | טיפקס | סלאם סלאמי | קובי אוז | השיר עסק בסכסוך הישראלי-פלסטיני | 0 | — |
| 3 | טיפקס | 12 נקודות (Twelve Points) | קובי אוז | השיר הביע לגלוג על אופייה המסחרי והלא אמנותי של התחרות | 0 | — |
| 4 | טיפקס | מה את רוצה (Voulez-vous) | קובי אוז | השיר מביע לגלוג על התיירים בישראל ועל הישראלים עצמם ביחסם אליהם | 0 | — |
לפני האירוויזיון > בחירת השיר > שלב הניקוד

| סדר | שיר | הצבעה מוקדמת | SMS | הצבעה טלפונית | ועדה | ניקוד סופי | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Push the Button (כפתור אדום) | 20 (57%) | 20 (57%) | 20 (64%) | 40 (10/11) | 100 | 1 |
| 2 | סלאם סלאמי | 0 (15%) | 0 (13%) | 0 (16%) | 0 | 0 | — |
| 3 | 12 נקודות (Twelve Points) | 0 (16%) | 0 (10%) | 0 (7%) | 0 | 0 | — |
| 4 | מה את רוצה (Voulez-vous) | 0 (12%) | 0 (20%) | 0 (13%) | 0 (1/11) | 0 | — |
לפני האירוויזיון > בחירת השיר > שלב הניקוד > מגישי הניקוד

גילי שם-טוב - הגישה את הנקודות של ההצבעה המוקדמת, שבוצעה באתר של רשות השידור.
מהרטה ברוך-רון - הגישה את הנקודות של ההצבעה הטלפונית.
עופר נחשון - הגיש את הנקודות של המסרונים.
נועם גיל-אור - הגיש את הנקודות של הוועדה ברשות השידור. הוועדה הכילה 11 שופטים, 1 מתוך 11 השופטים בחר בשיר "מה את רוצה" וכל שאר 10 השופטים בחרו בשיר "Push the Button".
לפני האירוויזיון > לאחר בחירת השיר

כבר בימים הראשונים לפרסומו של השיר התעוררה סערה תקשורתית באירופה, עקב תוכן השיר, שניתן לפרשו כאילו הוא מתייחס לאיום הגרעיני של איראן כלפי ישראל. בסערה החלה רשת ה-BBC, ובעקבותיה שקלו מארגני תחרות האירוויזיון שלא לאשר את השתתפות השיר, מכיוון שלטענתם הוא כולל "מסרים פוליטיים לא ראויים". חברי הלהקה הבהירו שהשיר איננו כולל כל מסר סמוי או גלוי לאיראן. בסופו של דבר השיר אושר על ידי הנהלת האירוויזיון.
באירוויזיון > חצי גמר

ישראל הופיעה ה-2 בסדר ההופעה, לפני קפריסין ואחרי בולגריה. בתום ההצבעה ישראל לא העפילה לגמר.
באירוויזיון > חצי גמר > נקודות שהוענקו לישראל

| קהל> ציון | קהל> מדינות | קהל> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  | 0 נקודות |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  | 0 נקודות |
| 7 נקודות |  | 0 נקודות |
| 6 נקודות |  צרפת | 6 נקודות |
| 5 נקודות |  | 0 נקודות |
| 4 נקודות |  ליטא | 4 נקודות |
| 3 נקודות |  אסטוניה | 3 נקודות |
| 2 נקודות |  צ'כיה | 2 נקודות |
| נקודה אחת |  איסלנד,  רוסיה | 2 נקודות |
| סך הכל | 6 מדינות | 17 נקודות |
באירוויזיון > חצי גמר > נקודות שישראל העניקה

| קהל> ציון | קהל> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  בלארוס
10 נקודות:  לטביה
8 נקודות:  גאורגיה
7 נקודות:  סרביה
6 נקודות:  בולגריה
5 נקודות:  דנמרק
4 נקודות:  קפריסין
3 נקודות:  מולדובה
2 נקודות:  אנדורה
נקודה אחת:  הולנד
סך הכל: 10 מדינות
באירוויזיון > גמר > נקודות שישראל העניקה

| קהל> ציון | קהל> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  בלארוס
10 נקודות:  אוקראינה
8 נקודות:  רוסיה
7 נקודות:  רומניה
6 נקודות:  גאורגיה
5 נקודות:  ארמניה
4 נקודות:  מולדובה
3 נקודות:  סרביה
2 נקודות:  ספרד
נקודה אחת:  יוון
סך הכל: 10 מדינות
ראו גם

ישראל באירוויזיון
קדם-אירוויזיון
אירוויזיון 2007
הערות שוליים

↑  תרבות - מוזיקה nrg - "טיפקס" לאירווזיון, באתר nrg
↑  מרב יודילוביץ', "רצינו לעשות סחינה לשבת", באתר ynet, 25 בפברואר 2007
↑  דפנה ארד‏, לקראת הקדם: "כפתור אדום" ייצג את ישראל?, באתר וואלה, 25 בפברואר 2007
↑  מרב יודילוביץ', "בסוף יהיה פיצוץ", באתר ynet, 27 בפברואר 2007
↑  דפנה ארד‏, "כפתור אדום" ייצג את ישראל באירוויזיון, באתר וואלה, 27 בפברואר 2007
↑  ועדה מקצועית של רשות השידור שמנתה 11 חברים.

יו"ר הוועדה: נועם גיל-אור
↑  מרב יודילוביץ' וסוכנויות הידיעות, באירוויזיון שוקלים להחרים את השיר הישראלי, באתר ynet, 1 במרץ 2007
↑  מרב יודילוביץ', "כפתור אדום" אושר להשתתף באירוויזיון, באתר ynet, 14 במרץ 2007
↑  מרב יודילוביץ', הלסינקי, אירוויזיון: טיפקס לא בגמר, באתר ynet, 10 במאי 2007
1 2  Detailed voting results SF
↑  Detailed voting results GF
טיפקס בהלסינקי
אורי שטרן

| --- | --- |

 לידה:  10 באוגוסט 1948 גבעת חיים, ישראל 
 פטירה:  16 בספטמבר 1985 (בגיל 37) ניו הייבן, ארצות הברית 
 גובה:  1.90 מטר
 קבוצות כשחקן
 1963–1965   1966–1967   1967–1970   1972:  הפועל גבעת חיים   הפועל תל אביב   הפועל חולון   הפועל חולון
 
אורי שטרן (10 באוגוסט 1948 – 16 בספטמבר 1985) היה שחיין, סגן אלוף ישראל (1963) במשחה ל-200 מטר גב וכדורסלן ששיחק בליגת הכדורסל הבכירה בישראל מתחילת שנות ה-60 ועד תחילת שנות ה-70 וכן בנבחרת ישראל. הוא פרש מכדורסל בגיל צעיר, ועם השנים נחשב לכישרון גדול שלא מימש את הפוטנציאל הגלום בו, דבר המיוחס בעיקר לאופיו הבעייתי.
קריירת משחק

שטרן נולד וגדל בקיבוץ גבעת חיים שם החל לעסוק בספורט והצטיין בשחייה ואתלטיקה.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבריכת בת גלים בחיפה בשנת 1963 זכה שטרן במדליית כסף במשחה ל-200 מטר גב בשיא נוער חדש של 2:35.6 דקות, אחרי יורם שניידר מהפועל קריית טבעון (2:29.6 דקות) ולפני יצחק חן מהפועל גוש זבולון (2:36.6 דקות).
בעונת 1963/64 החל שטרן לשחק כדורסל בהפועל גבעת חיים, שהודרכה על ידי שמואל יעקובסון. שטרן התבלט בכישרונו, אך לצד זה התנהג באופן בעייתי, כאשר במהלך משחקים היה גוער בשופטים, אוהדים ואף בחבריו לקבוצה. במשחק נגד מכבי תל אביב בדצמבר 1964, במהלך המחצית הראשונה, גער שטרן ללא הרף בחבריו לקבוצה, מה שהוביל לכך שהוא לא שותף במהלך המחצית השנייה של המשחק.
בעונת 1966/67 שיחק שטרן בהפועל תל אביב, אך גם שם אופיו הבעייתי מנע ממנו להשתלב בקבוצה, והוא עבר להפועל חולון. שטרן הצטיין בשורות הפועל חולון ובעונת 1969/70 קלע בממוצע 26 נקודות למשחק, הרביעי בדירוג בליגה באותה עונה. במשחק נגד מכבי תל אביב בנובמבר 1968 הוביל שטרן, ביחד עם עופר אשד, את הפועל חולון לניצחון בהפרש גדול, ובמשחק נגד מכבי חיפה בפברואר 1970 קבע שטרן שיא קריירה כאשר קלע 51 נקודות. עם זאת, גם בחולון בא לידי ביטוי אופיו הבעייתי של שטרן, הוא החל לצרוך סמים ובמקרה אחד אף איים במהלך משחק לעזוב את הקבוצה, אם לא יזכה להעלאה במשכורתו.
ב-1970 עזב שטרן את הקבוצה במפתיע לארצות הברית, ללא ידיעתו של המאמן, יהושע רוזין, ששמע על עזיבתו מהעיתונות. שטרן למד ושיחק כדורסל בקולג' בקנזס סיטי במשך תקופה קצרה, ובמהלך עונת 1971/72 שב להפועל חולון, אך לא הצליח למנוע מהקבוצה לרדת ליגה בתום העונה. משחקו האחרון בישראל היה מול הפועל גבת יגור ביום 5 במאי 1972, בו קלע שטרן 31 נקודות, אך חולון הובסה: 72 - 104. המאזן שלו במשחקי הליגה הסתכם ב-2,259 נקודות ליגה ב-145 משחקים (15.6 למשחק).
לאורך השנים שיחק שטרן בנבחרות ישראל, אך גם שם התנהגותו הייתה בעייתית. בשנת 1965 היה שטרן חבר בסגל ישראל למכביה השביעית. בשנת 1966 בעת שהיה חבר בסגל נבחרת העתודה, נאסר עליו לצאת לטורניר בינלאומי בשל התנהגות בעייתית. בשנת 1967 השתתף במדי נבחרת ישראל הבוגרת באליפות אירופה בכדורסל שנערכה בפינלנד, אולם במהלך מסע המשחקים נתפס שטרן כאשר ניסה לגנוב סוודר מחנות כלבו באמסטרדם. במהלך הקריירה שותף שטרן בארבעה משחקים במדי נבחרת ישראל הבוגרת, בהם קלע 8 נקודות.
לאחר עונת 1971/72 פרש שטרן מכדורסל, ושב לארצות הברית ללמוד ארכיטקטורה. הוא התחתן, הביא ילדה לעולם והתגורר עם משפחתו בניו הייבן שבקונטיקט.
באפריל 1985 ביקר שטרן בישראל בפעם האחרונה. ארבעה חודשים לאחר מכן נפטר כתוצאה מהתקף-לב ונטמן בקיבוץ גבעת חיים מאוחד. לאחר מותו תיאר אותו יהושע רוזין כ"סוס פרא שיש לאלפו".
הערות שוליים

1 2 3 4 5  אייל לוי, ציפור, באתר nrg
↑  שלמה מוזר, שיאים לבוגרים ולנוער באליפות הלאומית בשחייה שהתקיימה בסוף השבוע בחיפה, דבר, 6 באוקטובר 1963
↑  יהודה גורן, השחייניות "ניצחו" השחיינים בשבירת שיאים, מעריב, 6 באוקטובר 1963
↑  אור שקדי‏, חמשת המשחקים הכי גדולים באולם הפחים, באתר וואלה, 25 במאי 2015
↑  רק מהעתונות נודע לרוזין על עזיבת שטרן, מעריב, 4 באוקטובר 1970
↑  שטרן יישאר בבית, מעריב, 22 באוגוסט 1966
↑  ראשי משלחת הכדורסל ידווחו הערב על התנהגות השחקנים, מעריב, 12 באוקטובר 1967
↑  ברק חקלאי, ההחמצות הגדולות של הכדורסל הישראלי, באתר ynet, 11 באפריל 2017
↑  אורי דמה לסוס פרא שיש לאלפו, מעריב, 19 בספטמבר 1985
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1967 (מקום שמיני) |
| --- | --- | --- |
|  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 טייכנר •  4 וולד •  5 אבישר •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 דקל • 10 הופמן • 11 שטרקמן • 12 שטרן • מאמן: שלח  |  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 טייכנר •  4 וולד •  5 אבישר •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 דקל • 10 הופמן • 11 שטרקמן • 12 שטרן • מאמן: שלח  | ישראל |
ישראל באירוויזיון 2006

ישראל השתתפה באירוויזיון 2006 עם השיר זה הזמן בביצוע של אדי בטלר בעיר אתונה, בירת יוון.
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 2006

קדם-אירוויזיון 2006 הייתה תחרות שירים, שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות אירוויזיון 2006.
הקדם אירוויזיון התקיים ב-15 במרץ 2006 באולפני הטלוויזיה רוממה בירושלים, בהנחיית יעל בר זוהר ועדן הראל.
באותה שנה רשימה של אמנים היו מועמדים להשתתפות בקדם, אך לבסוף ביטלו את השתתפותם. תחילה היה זה אבי גרייניק, ששמו השתרבב לרשימת המתחרים בטעות, ובמקומו הגיעה הזמרת ציפי משהיד. אחר כך גם השלישייה גבי שושן, שרי ועוזי פוקס ביטלה את השתתפותה וכך גם רמה מסינגר. את מקומם תפסו צביקה פיק והדר עוזרי, אך גם עוזרי הספיקה לבטל את השתתפותה ולמקומה נכנס הזמר אבי פרץ ולבסוף ביטלה את השתתפותה גם מאיה בוסקילה.
ב-5 במרץ 2006 נחשפה רשימת השירים המשתתפים בקדם.
השיר של אדי בטלר, זה הזמן, זכה עם 99 נקודות. השיר נכתב על ידי אדי בטלר, אסנת צבאג ואורלי בורג והולחן על ידי אדי בטלר, גרסתו החדשה של השיר הכילה יותר מילים באנגלית ושמו של השיר שונה ל-Together We Are One לתחרות האירוויזיון.
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 2006 > השירים המשתתפים

| סדר | שם המבצע | שם השיר | מילים | לחן | ניקוד סופי | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | שלמה גרוניך, לובנה סלאמה ומיכל אדלר-גרוניך | אמא אדמה | אשרת ליי פפיר | שלמה גרוניך | 40 | 6 |
| 2 | אביבה אבידן ומאיה אבידן | ילדה שלי | מאיה אבידן | מאיה אבידן | 30 | 8 |
| 3 | אבי פרץ | בואו ונרקוד | גרובמייטס ואבי פרץ | עדי לאון | 19 | 11 |
| 4 | גיים בויז | כמה אהבה | מעין כץ | מעין כץ | 78 | 3 |
| 5 | סטלוס ואורן חן | חלום אוריינטלי | יוסי גיספן | שמעון בוסקילה | 29 | 9 |
| 6 | גיא הררי | תנו לאהבה | גיא הררי | הנרי ברטר | 28 | 10 |
| 7 | אדי בטלר | זה הזמן | אדי בטלר | אדי בטלר ואורלי בורג | 99 | 1 |
| 8 | ציפי משהיד | ציפור הסתיו | רועי אלוני | רועי אלוני | 38 | 7 |
| 9 | צביקה פיק | לפני שנפרדים | מירית שם אור | צביקה פיק | 71 | 4 |
| 10 | מיכאל קירקילן | נשבר עם הרוח | גיל סקופ | גיל סקופ | 68 | 5 |
| 11 | דיימונד'ז | אתה הכוכב | ליאת רבנר | איתן אלבז | 80 | 2 |
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 2006 > שלב הניקוד

ההצבעה חולקה באופו הבא: הצבעת הקהל 50%, 4 מרכזי שיפוט אזוריים: ירושלים, תל אביב, חיפה ובאר שבע 10% כל אחד מהם וקהל האולפן 10%.
| שם השיר | אזור חיוג 03, 09 | ירושלים | מסרונים | אזור חיוג 02 | אזור חיוג 04 | אזור חיוג 08 | חיפה | באר שבע | תל אביב-יפו | קהל האולפן | ניקוד סופי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אמא אדמה | 5 | — | 5 | 4 | 10 | 4 | — | 3 | 2 | 7 | 40 |
| ילדה שלי | — | 5 | 2 | 3 | — | 2 | 4 | 4 | 8 | 2 | 30 |
| בואו ונרקוד | 2 | 3 | — | 6 | 1 | 1 | 1 | — | — | 5 | 19 |
| כמה אהבה | 7 | 12 | 12 | — | 12 | 10 | 6 | 8 | 7 | 4 | 78 |
| חלום אוריינטלי | 6 | 1 | 1 | 5 | 4 | — | 2 | 1 | 1 | 8 | 29 |
| תנו לאהבה | 4 | 2 | 3 | 2 | 3 | 6 | 3 | 2 | 3 | — | 28 |
| זה הזמן | 10 | 7 | 8 | 12 | 8 | 8 | 12 | 12 | 12 | 10 | 99 |
| ציפור הסתיו | 1 | 6 | 4 | 1 | 2 | 5 | 8 | 6 | 4 | 1 | 38 |
| לפני שנפרדים | 12 | 4 | 6 | 7 | 7 | 7 | 10 | 5 | 10 | 3 | 71 |
| נשבר עם הרוח | 3 | 10 | 7 | 10 | 6 | 3 | 7 | 10 | 6 | 6 | 68 |
| אתה הכוכב | 8 | 8 | 10 | 8 | 5 | 12 | 5 | 7 | 5 | 12 | 80 |
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 2006 > שלב הניקוד > מגישי הניקוד

אזור חיוג 03, 09 (מרכז) - עמית דקל.
ירושלים - שרון וכסלר.
מסרונים - מירי אלייקים.
אזור חיוג 02 (ירושלים) - רון פרשט.
אזור חיוג 04 (צפון) - גלית גורה.
אזור חיוג 08 (דרום) - אסף רז.
חיפה - יפעת עמיאל.
באר שבע - נועה ברק-וושלר.
תל אביב-יפו - בוני גינצבורג וים.
קהל האולפן - גילי שם-טוב.
באירוויזיון > רקע

ישראל העפילה ישירות לגמר האירוויזיון בזכות הישגה של שירי מימון בשנה שלפני כן (מקום רביעי באירוויזיון 2005).
באירוויזיון > חצי גמר > נקודות שישראל העניקה

| קהל> ציון | קהל> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  רוסיה
10 נקודות:  ארמניה
8 נקודות:  אוקראינה
7 נקודות:  פינלנד
6 נקודות:  שוודיה
5 נקודות:  אירלנד
4 נקודות:  סלובניה
3 נקודות:  טורקיה
2 נקודות:  פולין
נקודה אחת:  בוסניה והרצגובינה
סך הכל: 10 מדינות
באירוויזיון > גמר

ישראל שובצה במקום ה-3 בסדר ההופעה, אחרי מולדובה ולפני לטביה. בתום ההצבעה קיבל השיר 4 נקודות (כולן מצרפת) והגיע למקום ה-23 מתוך 24. בעקבות זאת איבדה ישראל את הזכות להעפיל ישירות לגמר אירוויזיון 2007.
באירוויזיון > גמר > נקודות שהוענקו לישראל

| קהל> ציון | קהל> מדינות | קהל> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  | 0 נקודות |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  | 0 נקודות |
| 7 נקודות |  | 0 נקודות |
| 6 נקודות |  | 0 נקודות |
| 5 נקודות |  | 0 נקודות |
| 4 נקודות |  צרפת | 4 נקודות |
| 3 נקודות |  | 0 נקודות |
| 2 נקודות |  | 0 נקודות |
| נקודה אחת |  | 0 נקודות |
| סך הכל | 1 מדינות | 4 נקודות |
באירוויזיון > גמר > נקודות שישראל העניקה

| קהל> ציון | קהל> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  רוסיה
10 נקודות:  רומניה
8 נקודות:  ארמניה
7 נקודות:  פינלנד
6 נקודות:  אוקראינה
5 נקודות:  שוודיה
4 נקודות:  שווייץ
3 נקודות:  ליטא
2 נקודות:  בוסניה והרצגובינה
נקודה אחת:  טורקיה
סך הכל: 10 מדינות
ראו גם

ישראל באירוויזיון
קדם-אירוויזיון
אירוויזיון 2006
הערות שוליים

↑  "קדם אירוויזיון 2006". נענע 10 - דוקו. נבדק ב-2018-08-09.
↑  אור ברנע, בוסקילה לא תשתתף בקדם אירוויזיון, באתר ynet, 17 בפברואר 2006
↑  פורסמו השירים שישתתפו בקדם אירוויזיון, באתר וואלה, 5 במרץ 2006
↑  תרבות - מוזיקה nrg - אדי בטלר ניצח בקדם האירוויזיון, באתר nrg
↑  Detailed voting results SF
1 2  Detailed voting results GF