stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דיאגרמת עוגה
היסטוריה

השימוש הקדום ביותר בתרשימי עוגה מיוחס לוויליאם פלייפר בספרו הסטטיסטי "Statistical Breviary" משנת 1801. בספרו הוא הציג שני תרשימי עוגה שונים. פלייפר הציג שרטוט שהכיל סדרה של תרשימי עוגה. אחד מאותם תרשימים מתאר את היחסים של האימפריה הטורקית שהייתה ממוקמת באסיה, באירופה ובאפריקה לפני שנת 1789.
השימוש בגרפים מעגליים לא היו בשימוש נרחב בתחילה. המהנדס הצרפתי Charles Joseph Minard היה אחד הראשונים שהשתמשו בתרשימי עוגה במפות. במפה שלו משנת 1858, הוא השתמש בתרשים עוגה כדי לייצג את כמויות הבקר שנשלחו מכל רחבי צרפת לצריכה בפריז. Minard האמין כי לתרשימי עוגה נדרש ממד שלישי לצורך הצגת מידע נוסף.
יש שמייחסים את השימוש הראשוני בתרשימי עוגה לפלורנס נייטינגייל, למרות שבפועל היא פשוט הפכה את השימוש בתרשימי עוגה לפופולרי.
שימוש, יעילות ותפיסה חזותית

אחד החסרונות של תרשימי עוגה הוא שהם מתאימים להצגת מספר ערכים בודדים. כאשר כמות הערכים גדולה, נדרשת הפרדת הקידוד החזותי ("פרוסות") מהנתונים שהם מייצגים (בדרך כלל באחוזים) באמצעות שימוש בצבעים שונים, במרקמים מודגשים או בחצים כדי להקל על הבנת התרשים. בנוסף, תרשימי עוגה תופסים מקום רב יותר על הדף מאשר תרשימי העמודות. סטטיסטיקאים בדרך כלל מעדיפים להימנע מלהשתמש בתרשים עוגה כשיטה להצגת מידע, ולכן הם מופיעים בספרות המקצועית רק לעיתים רחוקות. כשמבקשים להבליט נתונים מסוימים, מופרדות הפרוסות המייצגות אותם נתונים משאר הדיאגרמה ומוצגות במרחק מה ממנה.
אחת הסיבות לכך שתרשימי עוגה אינם זוכים לפופולריות בקהילת הסטטיסטיקאים, היא שלהערכתם קשה יותר להעריך ויזואלית הבדלים בשטח מאשר הבדלים בגובה (כמו בגרף עמודות). יתר על כן, במחקר שבוצע במעבדות של AT & T Bell, הוכח כי השוואה הנעשית על ידי זווית, מדויקת פחות מהשוואה לפי אורך.
חשוב להדגיש, כי כאשר המטרה היא להשוות קטגוריה מסוימת (פרוסת העוגה) ביחס לכלל השלם (כל העוגה) וקיימים מספר ערכים (פרוסות) בודדים, יכול תרשים עוגה יכול להיות לעיתים קרובות יעיל יותר מגרף עמודות. דיאגרמת עוגה שימושית לתיאור משתנה מסולם מדידה שמי.
יצירת תרשימי עוגה

דיאגרמת עוגה פשוטה: פילוח אוכלוסיית בעלי טלפון האנדרואיד לפי דגמי הטלפון, נכון לשנת 2010. ירוק זית – אחוזי בעלי דגם 2.1, סגול – אחוזי בעלי דגם 2.2, תכלת – אחוזי בעלי דגם 1.5 וחום אדמדם – אחוזי בעלי דגם 1.6.
תרשים עוגה בתוך תרשים עוגה – דרך נוחה להשוות שני תרשימי עוגה דומים, אך לא זהים.
דיאגרמת עוגה בשילוב צילומי המחשה, המשווה את כמות הקרקע בבלגיה, שהוקצתה לחקלאות, ליעד, לבנייה ולדברים אחרים.
דיאגרמת עוגה, שאחד מפלחיה מפולח גם הוא, בצד, כדיאגרמת עוגה
דיאגרמת עוגה תלת ממדית עם פלחים מורחקים ומבט מהצד: תפוצה יחסית של דפדפני אינטרנט באירופה, בשנת 2011.
תוצאות הבחירות לכנסת התשיעית בדיאגרמת עוגה
בתרשים הבא מוצגים שלושה תרשימי עוגה, ומתחת לכול אחד מתרשימי העוגה מוצגים אותם הנתונים בגרף עמודות. בתרשים זה קל לראות כיצד תרשימי עמודות פשוטים יותר לפענוח מאשר תרשימי עוגה.
גוגל וידאו

| --- | --- |


 סוג:  מנוע חיפוש
 תקופת הפעילות:  מאי 2011 – הווה (כ־13 שנים)
 בעלות:  גוגל
 הרשמה:  לא חובה
 video.google.com
 
גוגל וידאו (באנגלית: Google Video) הוא מנוע חיפוש מבית גוגל, לחיפוש סרטון וידאו באינטרנט. המנוע משולב עם מנוע החיפוש העיקרי של החברה. השירות הושק ב-25 בינואר 2005 ובתחילתו היה ניתן להעלות אליו קטעי וידאו.
בדף התוצאות מופיעות תוצאות החיפוש בזכוכית מגדלת הפותחת קטעים מתוך הווידאו וקישור לדף באתר המקור של הווידאו. כמו כן ישנן אפשרויות חיפוש מתקדמות בהם ניתן להגביל ולסנן את תוצאות חיפוש של הווידאו: ניתן להגדיר את גודל וזמן הווידאו הרצוי.
בעבר היה הממשק שירות שאפשר להעלות וידאו לרשת בסגנון YouTube, לאחר שגוגל ב-9 באוקטובר 2006 רכשה את המתחרה YouTube, היא הפסיקה לאפשר העלאת וידאו לאתר ובאפריל 2011 הכריזה על ביטול השירות עד שהורד סופית ב-20 באוגוסט 2012. כיום הדומיין של Google Videos משמש לאחסון וידאו המועלה לשירות Google Photos.
שירות חיפושי וידאו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
השירות גוגל וידאו הושק על מנת לספק ארכיון קטעי וידאו בתחומי עניין רבים, תכניו כללו תוצרת עצמית של הגולשים ואף שימש כתשתית עסקית למפרסמים שהעלו טריילרים ופרסומות. תוצאות החיפוש היו מוצגות עם אפשרות לצפייה בקטעים מתוך הווידאו ובנוסף לכך החיפוש כלל גם כן קטעי וידאו מאתרים חיצוניים.
הערות שוליים

↑  http://blogoscoped.com/archive/2005-01-25-n90.html
↑  http://mashable.com/2011/04/16/google-video-rip/#ytNqcDD5AqqP
↑  https://techcrunch.com/2011/04/15/google-video-prepares-to-enter-the-deadpool-for-good/
↑  http://www.ghacks.net/2011/04/16/google-video-closing-down-what-you-
↑  http://searchengineland.com/google-ends-google-video-uploads-shutters-notebook-catalog-search-dodgeball-jaiku-16166
↑  https://techcrunch.com/2010/04/19/google-censorship/
↑  http://www.adweek.com/digital/google-video-youtube/
האביר האמיץ

| --- | --- |

 סוגה:  דרמה, הרפתקאות
 יוצרים:  דניאל אריקו, רנדי רוגל
 בימוי:  שבנאם רזאי
 מדבבים בעברית:  אדם ריפטין, גילן שחף, שחר קדוש, יפעת מזרחי, אורי זלצמן, עדי בר לב, רונה בקרמן, הדר שחף-מעיין, ענבר גל, דור סרוגו, ליה טרביטש, נויה דאון
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  13
 הפקה
 הפצה:  הולו 
 אורך פרק:  11 דקות בממוצע
 שידור
 רשת שידור:  הולו 
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הופ!
 תקופת שידור מקורית:  יוני 2019 – הווה
 תקופת שידור בישראל:  24 דצמבר 2019 – רץ
 קישורים חיצוניים
 thebravestknight.com
 דף התוכנית ב-IMDb
 
האביר האמיץ (באנגלית: The Bravest Knight) היא סדרת הנפשה לילדים, המבוססת על הספר "The Bravest Knight Who Ever Lived" שנכתב על ידי דניאל אריקו. חמשת הפרקים הראשונים שודרו ברשת האמריקאית הולו שהשיקה את הסדרה ביוני 2019, ולאחר שערוץ הופ! היה הראשון לרכוש את הזכויות, שידרה הרשת 8 פרקים נוספים החל מ-11 באוקטובר 2019.
תקציר העלילה

העלילה עוסקת באביר ששמו סדריק שנשוי לנסיך חלומותיו אנדרו ויש להם בת מאומצת בשם ניה, ששואפת להיות אבירה כשתגדל. בזמן שסדריק מדריך את בתו, הוא מספר לה על הרפתקאות ילדותו עם גרנט הטרול. המסע שעובר סדריק בדרכו למלא את ייעודו כאביר, מפגיש אותו עם מכשפים, יצורי פלא וענקים, ומגיע לשיאו באתגר הגדול ביותר: ללמד את בתו ללכת בעקבות הערכים שהוא דוגל בהם.
הסדרה היא אחת מסדרות הילדים הראשונות שמציגה זוג הורים להט"ב כדמויות ראשיות בעלילה. בכל פרק סדריק מספר את סיפורו מנקודת מבט רטרוספקטיבית של סדריק הצעיר בגובה העיניים, וכך מלמד את ניה על אומץ ואבירות. העלילה בנויה באופן המאפשר לילדים להזדהות עם ניה והאביר סדריק גם יחד. מעבר למסר הלהט"בי, הסדרה מעודדת גיוון ומנחילה ערכים כמו נדיבות, אמפתיה לזולת, ואנושיות. המטרה היא שילדים שצופים בסדרה יפתחו חוסן נפשי ויוכלו להתמודד עם בעיות ואתגרים, תוך שהם עוזרים לחבריהם ללא הבדלי דת, גזע ומין.
דמויות

האביר סדריק
ניה
גרנט הטרול
הנסיך אנדרו
דיאגרמת מחלקה

בהנדסת תוכנה, דיאגרמת מחלקה, בשפת UML, היא סוג של תרשים סטטי המתאר את מבנה המערכת על ידי הצגת מחלקותיה, תכונותיהן והקשרים בין המחלקות.
רקע

תרשים המחלקה הוא אבן הבניין המרכזית במידול מונחה עצמים. התרשים משמש לשתי מטרות עיקריות והן:
מידול כללי-תפישתי של רכיבי האפליקציה.
מידול מפורט למען תרגום המודל לקוד מקור.
המחלקות בדיאגרמת המחלקה מייצגות גם את האובייקטים העיקריים וגם את היחסים בין האפליקציה ובין האובייקטים אשר יומרו לקוד מקור.
תרשים המחלקה מציג את המחלקה בתיבות אשר כוללות שלושה חלקים:
חלקה העליון של התיבה יכלול את שם המחלקה
חלקה האמצעי של התיבה יכלול את מאפייני המחלקה
חלקה התחתון של התיבה מכיל את המתודות או הפעולות אשר המחלקה יכולה לבצע
בתרשים עיצוב מערכת, המחלקות מאוחדות יחדיו בתרשים מחלקה אשר מסייע לקבוע את הקשרים הסטטיים בין האובייקטים.
UML מספק מנגנונים לייצוג מרכיבי מחלקה כגון : מאפיינים, מתודות ומידע נוסף לגביהם.
ראות

כדי לציין את רמת הראות (Visibility) של מרכיב מחלקה (למשל: מאפיין או מתודה) ישנן דרכי ציון אשר יופיעו לפני שם המרכיב:
| --- | --- |
+: Public
-: Private
#: Protected
/: Derived (can be combined with one of the others)
~: Package
יחסים בין מחלקות

היחסים הקיימים בדיאגרמת מחלקה הם:
Association - יחס כלשהו בין מחלקות. המספרים בקצוות מציינים את מספר (או טווח) העצמים בכל צד של היחס (Multiplicity).
Inheritance - ירושה ממחלקת בסיס.
Realization / Implementation - מימוש ממשק.
Dependency - תלות של מחלקה אחת במחלקה אחרת.
Aggregation - יחס הכלה חלש: מחלקה מכילה מצביע לעצם, כאשר העצם המוצבע יכול להתקיים ללא המחלקה המכילה.
Composite Aggregation - יחס הכלה חזק: מחלקה מכילה עצם, כאשר העצם המוכל מתקיים רק עם העצם החיצוני.
טווח

שפת UML מגדירה שני סוגי טווחים (Scope) עבור מרכיבי המחלקה: מופע ומסווג (Classifier). במקרה של מרכיב מסוג מופע, הטווח הוא המופע הספציפי. עבור מאפייני המחלקה, הכוונה היא כי עריכתם משתנה בין כל מופע למופע. עבור שגרות הכוונה היא שהכניסה אליהן תלויה במצבן הנוכחי. לעומת זאת, במקרה של מרכיב מסוג מסווג, הטווח הוא המחלקה. עבור המתודות, כניסה אליהן אינה משפיעה או מושפעת ממצב האובייקטים. מרכיבי המסווג לעיתים מוכרים כמשתנים סטטיים בשפות תכנות רבות. כדי להצהיר על כך שמרכיב מסוים מקבל טווח מסווג שמות יוצג עם קו תחתון. אחרת, המחלקה תהיה בטווח מופע.
משנה מקום משנה מזל

ערך זה עוסק במטבע הלשון. אם התכוונתם לסרט הקולנוע בכיכובם של דן אקרויד ואדי מרפי, ראו .
משנה מקום משנה מזל הוא ביטוי רווח בעברית המתאר את השפעת שינוי המקום על מזלו של האדם.
הגם שהביטוי המקורי מתייחס להעתקת מקום פיסי לצורך יצירת שינוי, בהקשרים רבים אין הכוונה בהכרח לשינוי מקום פיסי, אם כי לשינוי דפוס התנהגות או יחס כלפי מצב נתון. פעמים רבות הביטוי מוזכר בהקשרים של החלפת מקום עבודה או תפקיד העשויה להשפיע לחיוב על היחס לאדם או לתוצאות שישיג במקומו החדש.
מקור הביטוי

הביטוי אינו מופיע בצורתו בדברי חז"ל, אבל יש לו הדים בשני התלמודים.
בתלמוד הבבלי נאמר:
שלושה צועקין ואינן נענין, ואלו הן:

 ...דביש ליה בהא מתא ולא אזיל למתא אחריתא
מקור זה מתייחס לשינוי מקום כבעל סגולה לשמיעת תפילות. בדומה לכך, וביחס לשינוי המזל בכלל, נאמר גם בתלמוד הירושלמי: "שנה מקומך [...] פעמים ששינוי המקום גורם".
כך גם בספר הזוהר "מי שלא זכה במקום זה ילך למקום אחר ויזכה".
בדברי חז"ל הובאו פעמים רבות מימרות האומרות ששינוי מקום גורם לביטול גזירות רעות, בחלק מהמקומות הדבר נתון במחלוקת.
על מימרת חז"ל זו כתב הר"ן "שהאדם הגולה ממקומו לבו נכנע" כך שאין קשר למזל, רבי משה מקוצי כתב שכשמנה מקום או שם "כאומר שאני אחר ואיני אותו האיש שעשה אותו מעשה".
לא ברור מתי התקבע נוסחו המוכר של הביטוי "משנה מקום משנה מזל" הרב שמואל אשכנזי כתב שהנוסח התקבע בדורות האחרונים ולדוגמה: בתרל"ב נדפס ספרו של הרב נפתלי סופר שם מופיע הביטוי, שישים שנה לאחר מכן הרב מיכאל גולדברגר גם ציטט אותו, ואחריהם רבים.
בערבית יש ביטוי שמשמעותו הפוכה – ששינוי מקום גורם למזל רע, כך רבי יוסף אבן זבארה מביא "המשנה את מקומו – ישתנה מזלו עמו".
הסברים שונים

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים.
הסברים שונים ניתנו על השפעת שינוי המקום על מזלו של האדם. על פי אמונת חז"ל לכל מדינה ומדינה יש "שר ממונה", דהיינו מלאך ששולט על גזירותיה של אותה מדינה וביציאתו של האדם ממדינה למדינה הוא יוצא משליטתו של מלאך אחד ועובר לשליטתו של מלאך אחר שגזירותיו שונות. כמו כן לארץ ישראל וירושלים בפרט יש מעלות מיוחדת המשפיעות על מזלו של האדם וזאת בין היתר בשל מצוות התלויות במקום. כמו כן על פי אמונת ימי הביניים לארץ ישראל וירושלים יש מעלות הנגזרות מ"תורת האקלימים" הנפוצה באותה עת שייחסה למקומות אלו מעלה יתרה בשל היותם בעלי האקלים הממוזג ביותר המתאים ביותר לנבואה שבכוחה של זאת לגבור על גזירת הכוכבים.
הסבר נוסף הוא שבכוחו של האדם היהודי להשתחרר מגזירות הכוכבים על ידי קיום המצוות ולימוד התורה ובכך הוא דבק באלוהים שהוא נעלה ממערכת הכוכבים השולטת בדרך כלל על גורלו של האדם.
יש שנתנו הסבר לאימרה זאת ברוח הקבלה התיאורגית. בכוחו של האדם לשנות את ה"מקום" שהוא אחד מכינויו של האל, ובשל כך הוא זוכה למשוך אליו שפע ומזל.
בתרבות המודרנית

האמרה השתרשה בתרבות המודרנית והדים לכך ניתן למצוא בתופעות שונות כמו הסברים לתורת הפנג שווי ברוח הביטוי, תרגום השם של סרט בכיכובו של אדי מרפי מ"Trading Places" ל"משנה מקום משנה מזל", וכן ציטוטה של אמרה זו (באופן שמשנה את משמעותה בכוונה) בשיר "יו יה" של להקת כוורת:
לקריאה נוספת

יעקב ישראל סטל (עורך), הרב שמואל אשכנזי, אלפא ביתא תניתא דשמואל זעירא, חלק ב, ירושלים תשע"א, עמ' 673 – 675.
הערות שוליים

↑  בגמרא שם מובא גם שזה שנוי במחלוקת
↑  במקור: שני אתרך – פעמים ששינוי השם גורם פעמים ששינוי המקום גורם (תלמוד ירושלמי, מסכת שבת,  פרק ו', הלכה ט')
↑  ספר הזוהר, חלק א', דף קפ"ז, עמוד א', "מאן דלא זכה בהאי אתר יהך לאתר אחרא ויזכי ביה"
↑  פסיקתא דרב כהנא פסקא ל; בראשית רבה, פרשה מ"ד, פסקה ב'; תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ט"ז, עמוד ב'; קהלת רבה, פרשה ה', פסקה ו' ועוד
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ט"ז, עמוד ב'
↑  דבריו הובאו במהרש"א תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ט"ז, עמוד ב'
↑  רבי משה מקוצי, סמ"ג עעשין טז
↑  הרב נפתלי סופר, בית אפרים דרוש ח פרסבורג תרל"ב, דף יט:
↑  הרב מיכאל גולדברגר, דרשות וחידושי הרמ"ג, פרשת משפטים, וואץ תרצ"ב עמ' קלג
↑  הרב יוסף יצחק שניאורסון, ספר השיחות בלשון הקודש, כרך ג תש"ד-תש"ה, ברוקלין תשנ"ב, עמ' קלג; הרב אריה נחום לובצקי, נחל קדומים, ח"א פרשת נח, פיוטרקוב תרצ"א עמ' מח ועוד
↑  רבי יוסף אבן זבארה, ספר שעשועים, פרק ב עמ' 16
↑  מילים: אלון אולארצ'יק ודני סנדרסון
↑  ראו גם: הרב חיים פרידלנדר, משנה מקום משנה מזל, שפתי חיים, כרך א - אמונה והשגחה עמ' רסב, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
דרושים IL

| --- | --- |

 סוג:  אתר אינטרנט 
 תקופת הפעילות:  2006–הווה (כ־19 שנים) 
 www.drushim.co.il
 
הסמל הקודם
דרושים IL (שעד 2020 נקרא "פורטל דרושים") הוא אתר אינטרנט ישראלי בנושא חיפוש עבודה, המהווה לוח דרושים מקוון, שמפגיש בין מחפשי העבודה לבין מעסיקים שמחפשים עובדים. דרושים IL נמצא בבעלות יד 2 ומהווה חלק מקבוצת אקסל שפרינגר אשר מובילה את לוחות הדרושים באירופה. מטרת האתר לעזור למועמדים מכל הארץ ומכל תחומי העיסוק למצוא עבודה וכן לעזור למעסיקים למצוא את העובדים המתאימים ביותר.
האתר כולל מודעות דרושים, סוכן חכם, מערכת אוטומטית לכתיבת קורות חיים וקטגוריה קבועה של סקרי שכר עדכניים. בנוסף הפורטל עורך מחקרים וסקרים בנושאים שקשורים לעולם חיפוש העבודה והתעסוקה.
תכנים מהאתר ניתן למצוא גם באפליקציה לגוגל כרום וברשתות החברתיות: פייסבוק ויוטיוב
אודות האתר

האתר הוקם בשנת 2006 תחת השם "פורטל דרושים" על ידי שני היזמים דרור אפשטיין ויאיר כהן והמטה שלו נמצא בעיר נתניה.
בשנת 2011 נבחר האתר כאחד מחמשת האתרים הטובים ביותר לחיפוש עבודה של פורטל נקסטר מבית מאקו.
בשנת 2015 עבר האתר מיתוג נוסף והתאמה כוללת של האתר לשימוש בסמארטפון שבמסגרתו נוצרו גם שני סרטונים פרסומיים חדשים בטכניקה המשלבת איור, אנימציה וצילום.
בספטמבר 2015 נמכרו 70% מפורטל דרושים לאתר יד2 של אקסל שפרינגר הגרמנית.
בשנת 2018 מונתה ליאת הדר שרביט כמנכ"לית פורטל דרושים.
בשנת 2020 הושק האתר החדש והמשופר אשר מושתת על טכנולוגיות חיפוש ייחודיות ומתקדמות בעולם, כגון בינה מלאכותית.
בחודש נובמבר 2020 שונה שם האתר לדרושים IL אתר הדרושים של ישראל והופץ המסר "מחזירים את ישראל לעבודה" כמוטו בימי הקורונה.
בחודש ספטמבר 2021 מונה אריאל קסל כמנכ"ל דרושים IL[דרוש מקור]
בחודש מרץ 2023 מונה סיימון בלסוב כמנכ"ל דרושים IL.[דרוש מקור]
כנסים ושיתופי פעולה

בשנת 2009 החל האתר בשיתוף פעולה עם האתר האמריקאי CareerBuilder.
בשנת 2011 האתר נתן חסות לכנס העסקה מגוונת בשיתוף עם אתר HRD ועם עמותת קו משווה.
בשנת 2013 החל האתר בשיתוף פעולה עם אגודת הסטודנטים של האוניברסיטה העברית לניהול לוח הדרושים של האגודה.
בשנת 2014 האתר נתן חסות לכנס מקורות הגיוס בשיתוף עם אתר HRD.
פרויקטים התנדבותיים

במרץ 2008 אפשר האתר למעסיקים בקריית גת לגייס חינם עובדים ממפוטרי מפעל פולגת.
בפברואר 2012 שיתף האתר פעולה עם ארגון נכי צה"ל מחוז תל אביב יפו והמרכז, בפרויקט תעסוקה.
הערות שוליים

↑  פורטל דרושים מכון טכנולוגי חולון עודכן ב-2012
↑  צחי הופמן, ‏סקר: הסטארט-אפ הנחשק ביותר לעבודה בישראל - קונדואיט, באתר גלובס, 17 ביוני 2013
↑  צחי הופמן, ‏עובדי היי-טק רבים שוקלים להגר מהארץ בשל מחירי הדירות, באתר גלובס, 10 בנובמבר 2013
↑  חנות האפליקציות של גוגל כרום (הקישור אינו פעיל, 1.12.2020)
↑  עמוד פורטל דרושים בפייסבוק
↑  ערוץ פורטל דרושים ביוטיוב
↑  חמשת אתרי הדרושים ועבודה הטובים בארץ, באתר ‏מאקו‏, 13 בספטמבר 2011
↑  סרטון למחפשי עבודה ו-סרטון למעסיקים
↑  רועי גולדנברג, ‏אתר יד2 רוכש 70% מפורטל דרושים; "רוצים להיות המובילים בתחום", באתר גלובס, 3 בספטמבר 2015
↑  גיא גרימלנד, בשורה להייטקיסטים מובטלים: אתר Career Builder הגדול בארה"ב נוחת בישראל, באתר TheMarker‏, 13 בינואר 2009
↑  כנס תעסוקה הוגנת של פורטל דרושים אתר קו משווה אפריל 2011
↑  אתר אגודת הסטודנטים בעברית
↑  כנס קהילת הגיוס של HRD יוצא לדרך – וכולם יהיו שם אתר כנס מקורות גיוס, פברואר 2014
↑  עידו סולומון, פורטל דרושים יאפשר פרסום משרות חינם למעסיקים המעוניינים לקלוט עובדים ממפוטרי פולגת בקריית גת, באתר TheMarker‏, 12 במרץ 2008
↑  פרויקט התעסוקה צובר תנופה  אתר ארגון נכי צה"ל, פברואר 2012
הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה

הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה (באנגלית: The UK Antarctic Place-Names Committee), המכונה בקיצור UK-APC, היא ועדה ממשלתית בבריטניה, המהווה חלק ממשרד החוץ וחבר העמים של בריטניה, והיא הגוף הממליץ על שמות גאוגרפיה בשטח הטריטוריה הבריטית באנטארקטיקה ובשטח איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים.
בהתאם להמלצות הוועדה השמות מאושרים על ידי הנציב העליון של הטריטוריה הבריטית באנטארקטיקה או הנציב העליון של איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים. לאחר אישורים השמות מתפרסמים בגאזט האנטארקטי המשווה SCAR. בנוסף מפרסמת הוועדה מחקרים בנושא אקלים וסביבה.
הוועדה רשאית להמליץ על שמות עבור אזורים אחרים באנטארקטיקה, מחוץ לשטחי הטריטוריה הבריטית (ומעבירה את המלצותיה לגופים נותני השמות הרלוונטיים - כגון הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים, או ועדת השמות האנטארקטית של ניו זילנד).
ראו גם

הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים
ועדת השמות האנטארקטית של ניו זילנד
הערות שוליים

↑  פרסומי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה
גלישה בפרטיות

גלישה בפרטיות או גלישה בסתר (באנגלית: Privacy mode או Incognito) היא מאפיין המאפשר גלישה באינטרנט ללא שמירת המידע שהדפדפן אוגר, כגון היסטוריית גלישה, סיסמאות, מידע הנשמר בטפסים שהמשתמש ממלא (כלומר, לא קיימת השלמה אוטומטית שזוכרת איזה תוכן הכניס המשתמש), הורדות ו-Cookies. אופציה זו קיימת בדפדפנים רבים, ובהם Chrome, IE, Mozilla, Safari וכו'.
אופן ההפעלה

על מנת לגלוש בפרטיות יש לבצע את הצעד הבא בהתאם לדפדפן עליו עובדים:
גוגל כרום - יש ללחוץ על שלוש הנקודות האנכיות בפינה הימנית העליונה ולבחור באפשרות של New Incognito Window. לחלופין, ניתן להשתמש בקיצור המקלדת Ctrl + Shift + N
היסטוריה

גלישה בסתר פותחה לראשונה בשנת 2005, ומאז החלה להיות בשימוש על ידי דפדפנים. בעבר, האפשרות לגלישה בפרטיות נעשתה רק דרך פיצ'ר שהוצמד לדפדפן והמשתמש יכול היה לבחור בעת הצורך. כיום, בנוסף לפיצ'ר, קיימים דפדפנים שבברירת המחדל שלהם קיימת הגדרה מובנית לגלישה בפרטיות מבלי שהמשתמש בחר בכך. רוב הדפדפנים מאפשרים לבחור את הגלישה בפרטיות כברירת מחדל עוד בתחילת השימוש בדפדפן.
שימושים

קיימים שימושים רבים לגלישה בפרטיות:
כניסה למספר חשבונות שונים במקביל (לדוגמה חשבון בנק או חשבון רשת חברתית).
מניעת הצעות מביכות או פורנוגרפיות מלהופיע בדפדפן.
מניעת הופעת הצעות חיפוש וכתובות URL בכלל ומביכות בפרט באופן אוטומטי.
מניעה של אחרים לראות את ההיסטורית גלישה של המשתמש.
אפשרות לתוצאות חיפוש נקי במנועי חיפוש.
מניעת אתר מסחרי מלהבין את עדיפויות המשתמש אשר בהמשך ישמשו את הדפדפן כגורם השפעה על המשתמש. (לדוגמה, בחיפוש באתר מסחרי מסוים כאשר משתמש יחפש מוצר, אותו אתר ידע לבצע מניפולציות על המשתמש בעזרת העלאת מחירים כאשר המשתמש יכנס אליו בפעם השנייה).
הסתרה של היסטוריה, מידע פרטי והשלמה אוטומטית בטפסים.
מניעה של הדפדפן מלשמור ולזכור סיסמאות של המשתמש.
הקרן של מוזילה (Mozilla foundation) ערכה מחקר על התנהגות המשתמש בעת שימוש גלישה בפרטיות על מנת לבדוק כמה זמן משתמשים גולשים דרך פיצ'ר הגלישה בפרטיות. התוצאות הראו כי ממוצע הזמנים שאנשים גולשים באופן זה עומד על 10 דק'.
קיימת אפשרות כי בעת גלישה בפרטיות תבוצע שמירה של היסטוריית הגלישה. היסטוריה זו תישמר כל עוד המשתמש לא סגר את הדפדפן. ברגע שהדפדפן נסגר, תימחק היסטוריית הגלישה. את אפשרות זו ניתן למצוא בהרחבות שמצויות בדפדפן של google chrome והיא נקראת off the record history.
בטיחות

גלישה בפרטיות לא חוסמת את הפרטיות באופן מוחלט וישנם מקורות שחשופים לתוכן אותו חיפש המשתמש כמו למשל, השרת שאליו מחובר המחשב, המעביד (במידה ומדובר במחשב בעבודה) והאתרים עצמם.
האופציה לאיתור האתרים בהם גלש המשתמש אינה נחסמת בעת גלישה בפרטיות, ועדיין ניתן לדעת מאיזה מחשב גלש המשתמש על ידי החשיפה לכתובת ה-IP של המחשב שאינה נחסמת גם היא.
כאשר משתמש מבצע שמירת אתר במועדפים או מוריד קובץ למחשב, אותו מידע נשמר במחשב בדיסק הקשיח.
בסיום שימוש בגלישה בפרטיות הדפדפן מוחק את המידע, לעומת בגלישה רגילה שבה חלק מהמידע נשמר. המידע שנמחק בעת הגלישה בפרטיות מועבר לדפדפן; הוא אמנם לא נשמר בהיסטורית הגלישה אבל הוא משפיע על אילו אתרים יוצגו למשתמש בעת גלישה באופן רגיל.
ב-Mozilla קיימת אופציה שנקראת "הגנת עקבות" (tracking protection) שמאפשרת למשתמש לחסום את האתר משמירת מידע על הגולש (מתי הוא נכנס לאתר וכדומה) בעת גלישה בפרטיות, לדוגמה analytics trackers.
בשנת 2015 חוקרים מאוניברסיטת פנסילבניה בדקו כ-2,000 הרחבות של Firefox ומצאו כי חלק גדול מההרחבות לא עומדות בחוקיות של הגלישה בפרטיות. במחקר נמצא כי הרבה מההרחבות שומרות תיקיות על מחשב המשתמש ואינן מוחקות את המידע של הגולש לאחר סגירת הגלישה בפרטיות כפי שמצופה.
בשנת 2012 חוקרים מברזיל פרסמו תוצאות לפרויקט המחקר שלהם שבו הם ניסו להוציא את המידע שחיפש משתמש מסוים בעת גלישה בסתר בדפדפנים IE ו-Firefox, באמצעות טכניקות משפטיות יישומיות. הם הצליחו לאתר את האתרים בהם גלש המשתמש דרך אחזור של מידע גרפי וטקסטואלי שבהם צפה המשתמש. בשנת 2014 המחקר הורחב לרמה הכוללת את הדפדפנים google chrome ו-safari. התוצאות הציגו כי דפדפנים במצב גלישה בפרטיות אינם מסתירים את המידע שנאסף במצב זה וכי הם משאירים עקבות בתיקיות שקשורות למערכת ההפעלה.
הערות שוליים

↑  (Casey (n.d, Browse in private with Incognito mode - Computer ... - Google Help, support google, ‏2017-02-12
↑  Andy Zeigler, IE8 and Privacy, blogs.msdn, ‏2017-02-12
↑  Kiavash Satvat, Matthew Forshaw, Feng Ha, Ehsan Toreini, On the privacy of private browsing - A forensic approach
↑  What is Tor Browser?, Tor Browser, ‏2017-02-15
↑  Williford Taryn, 7 Great Uses for Your Browser's Private Browsing Mode, apartment therapy, ‏2012-10-23
↑  Obaiza Osas, 5 Great Reasons Why You Should Use Private Browsing Online, wonderhowto, ‏12/20/2012
1 2  Hamilton Ulmer, Understanding Private Browsing, Blog of Metrics, ‏2010-08-23
↑  ABHIMANYU GHOSHAL, This Chrome extension records your browsing history in incognito mode, the next web, ‏2016-06-13
↑  Hoffman Chris, How Private Browsing Works, and Why It Doesn’t Offer Complete Privacy, how to geek, ‏2012-06-30
↑  Lane Sylvan, Private Browsing Settings Aren't as Private as You Think, mashable
↑  Wyman Alice, Private Browsing - Use Firefox without saving history, support.mozilla, ‏2017-01-31(הקישור אינו פעיל)
↑  Wyman Alice, Tracking Protection in Private Browsing, support.mozilla, ‏2017-01-31 (ארכיון)
↑  Zhao Bin, Liu Peng, Private Browsing Mode Not Really That Private: Dealing with Privacy Breaches Caused by Browser Extensions
↑  R. Ruiz, F. P. Amatte, K. J. B. Park, Making the "In Private" Navigation as Public
↑  R. Ruiz, F. P. Amatte, K. J. B. Park, Opening the " Private Browsing " Data – Acquiring Evidence of Browsing Activities
הד (סימון אנטישמי)

((( )))
(((הד))) (באנגלית: (((Echo)))) היא תופעת אינטרנט אנטישמית שמטרתה להדגיש ולסמן שמות של יהודים או ארגונים בבעלות יהודים על ידי שלושה זוגות סוגריים. מקור התופעה בבלוג של הימין האלטרנטיבי בארצות הברית ושמו The Right Stuff. עורכי הבלוג הסבירו שהסימון נועד לסמל "פעולות היסטוריות של יהודים" שגרמו לשמות המשפחה שלהם "להדהד לאורך ההיסטוריה".
הסימון (((הד))) אומץ כסטיגמה אינטרנטית על ידי אנטישמים, נאו-נאצים, חברי הפורום "Politically Incorrect" (אנ') של אתר 4chan ולאומנים לבנים כדי לזהות ולסמן אנשים בעלי רקע יהודי כמטרה להטרלה ובריונות רשת – לדוגמה, עיתונאים יהודים שהתנגדו למועמדותו של דונלד טראמפ במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 2016 ובבחירות שנערכו ב-2020.
הסמל הגיע לתודעת הציבור לאחר שעיתון הרשת Mic פרסם מספר כתבות בנושא ביוני 2016. בעקבות פרסומים נוספים, תוסף אשר הוסיף (((הד))) באופן אוטומטי לשמותיהם של יהודים בדפדפנו של הגולש הוסר מספריית התוספים של גוגל כרום, והסמל הוגדר באופן רשמי כמסית על ידי הליגה נגד השמצה. בנוסף, מספר משתמשים יהודים ולא-יהודים הוסיפו את הסמל לכינויים ברשתות חברתיות במסר של סולידריות וכוונה לניכוס מחדש שלו.