עזה
הערות שוליים

↑  גובה העיר העתיקה של עזה - רובע א-דרג', Gaza, אתר גלובל סקיוריטי
1 2  Jörgen A. Knudtzon, Die El-Amarna-Tafeln, mit Einleitung und Erläuterungen, J. C. Hinrichs’schke Buchhandlung, 1915, עמ' 874–875 – מכתב EA 289
1 2  Jörgen A. Knudtzon, Die El-Amarna-Tafeln, mit Einleitung und Erläuterungen, J. C. Hinrichs’schke Buchhandlung, 1915, עמ' 888–891 – מכתב EA 296
↑  Hayim Tadmor, The Inscriptions of Tiglath-Pileser III, King of Assyria (Jerusalem: Israel Academy of Sciences and Humanities, 1994), p. 105, 127, 132
↑  יעקב משורר, המטבעות שנתגלו בחפירות כורזין, ארץ-ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה י"א, 1973, עמ' 158
↑  מפקד אוכלוסין 2017, הרשות הפלסטינית, פברואר 2018
↑  https://simplemaps.com/data/xg-cities
↑   אילון גלעד, נהוג לחשוב ששמה של עזה נובע מעוצמה. הפירוש האמיתי הולם בהרבה, באתר הארץ, 22 בנובמבר 2023
↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי (טבח ה-7 באוקטובר, שקף 4) מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  Gaza has become a moonscape in war. When the battles stop, many fear it will remain uninhabitable, AP, ‏23 בנובמבר 2023 (באנגלית)
↑  תענך טקסט 6 – תרגום לאנגלית (אורכב 29.10.2016 בארכיון Wayback Machine)
↑  ספר שמואל ב', פרק ח', פסוק א'
↑  ספר מלכים א', פרק ה', פסוקים א'–ד'
↑  ראו:
Hayim Tadmor, The Inscriptions of Tiglath-Pileser III, King of Assyria (Jerusalem: Israel Academy of Sciences and Humanities, 1994), p. 105, 127;
A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The Royal Inscriptions of Sennacherib, King of Assyria (704-681 BC), Part 1, Eisenbrauns, 2012, ISBN 978-1-57506-241-9;
A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The Royal Inscriptions of Sennacherib, King of Assyria (704-681 BC), Part 2, Eisenbrauns, 2014, ISBN 978-1-57506-242-6
↑  הרודוטוס, היסטוריות, ספר ג, פרק 5 (תרגום בנימין שימרון ורחל צלניק-אברמוביץ).
↑  אוריאל רפפורט, מכורש עד אלכסנדר, עמ' 116.
↑  מלחמת היהודים ד: 87
↑  קדמוניות היהודים יג: 361-364
↑  יוסף נוה, "פחלץ" באוסטרקון ארמי חדש, לשוננו לז, 1973, עמ' 273
↑  סטראבון, גאוגרפיקה, 16.2, במיוחד 1.16.21 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
↑  Martin Abraham Meyer, History of the City of Gaza (New York, 1907), pp. 60-62
↑  פיליפ חתי, History of the Arabs (אנ'), 1937. עמ' 148.
↑  מיכאל איש-שלום, בימי הסלג'וקים, בתוך ספרו: בצילן של מלכויות: תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, תל אביב: הוצאת קרני, 1975, עמ' 125–126.
↑  ראו בפרק השני בספרו של זאבי, תשנ"ז. פירוט המבנה הדמוגרפי של העיר, כולל הקהילה היהודית, והכנסות המס העות'מאני מהעיר במאה ה-16 מפורטים בספרם של ברנרד לואיס ואמנון כהן המבוסס על מפקדי המס העות'מאניים
1 2  Büssow, Johann (2023). "The municipal compound in late Ottoman Gaza: local appropriations of a tanzimat institution and their visual and material communication". doi:10.15496/publikation-72250. {{cite journal}}: Cite journal requires |journal= (עזרה), Ben-Bassat, Y., Buessow, J. (eds.): From the Household to the Wider World: Local Perspectives on Urban Institutions in Late
Ottoman Bilad al-Sham. Tübingen University Press, Tübingen
↑  עזה, אנציקלופדיה בריטניקה 1911, כרך 11, עמ' 545(הקישור אינו פעיל, 3.3.2019)
↑  הערך גאזה באנציקלופדיה בריטניקה
↑  זהר עמר, אבטיח הפקועה בכלכלת העיר עזה בעת החדשה, קורות טז, תשס"ג, עמ' קג-קכ
1 2  בית הקברות הצבאי בעזה באתר הוועדה של הקהילייה הבריטית לקברי מלחמה
↑  מפת עזה 1:7,500 מאת משרד המלחמה הבריטי, באתר אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית, ‏1917
↑  ב-2004 הושחתו ושוברו מצבות בבית הקברות כמחאה על השתתפות כוחות בריטיים במלחמת עיראק
דיווח על השחתת מצבות בבית הקברות ב-2004 באתר News.Scotsman
↑  אטלס כרטא לתולדות מדינת ישראל - שנים ראשונות תש"ח-תש"ך, מפה 218, ירושלים: הוצאת כרטא, 1978
↑  חנוך ברטוב, דדו (כרך ראשון), עמ' 82, וקובץ התמונות, עמ' 160, הוצאת מעריב, 1978
↑  ראו עלי מונטר
↑  על פי עדותו של יהודה רשף, מפקד חטיבה 11, ב-"6 ימי מלחמה" - קובץ הדרכה של הנוער העובד והלומד, עמ' 125-126
↑  עזה חוברה לרשת החשמל הישראלית, למרחב, 27 בנובמבר 1969
↑  ישראל 50 בעמוד על שנת 1969
↑  דני צדקוני, מה שנשאר משיקום הפליטים, דבר, 10 בפברואר 1982
↑  יובל ארנון-אוחנה, קו החריש והאש - מאה וחמישים שנות סכסוך על ארץ ישראל, 2010-1860, נתניה, אחיאסף, 2013, עמ' 159.
↑  נסים ב. אוחנה, ודע מה שתשיב לאפיקורוס - תשובות ברורות מהתנ"ך עצמו, ירושלים תשי"ט; קו החריש והאש, עמ' 159, 314.
↑  رؤساء البلدية السابقون, Municipally of Gaza
↑  רנה הברון, ‏מוחמד רוּשדי – משרתם של שני שלטונות, קתדרה 63, אפריל 1992, עמ' 107-98
↑  דני צדקוני, מי יהיה ראש עיריית עזה, דבר, 8 בפברואר 1973
↑  הברית הוקפאה על ידי תל אביב-יפו ב-10 בפברואר 2008 עקב ירי רקטות הקסאם על ישראל. ת"א ועזה - כבר לא תאומות, באתר nrg
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552717505171  BNE: XX6226665  BnF: cb151828440 (data)  GND: 4092680-1  LCCN: n82091876  SUDOC: 02745858X  TDVİA: gazze  VIAF: 172118331   WorldCat (עם VIAF): 172118331 
פסל זאוס שנמצא בעזה
דויד המלך מנגן בכינור בפסיפס בית הכנסת העתיק בעזה (רפליקה במוזיאון ישראל)
עזה בציורו של הארי פן, 1880
סוללת תותחים בריטית מול עזה, 1917
רוכל ברחוב בעזה, 1956
10 בדצמבר 1956, המושל הצבאי של עזה, סגן-אלוף חיים גאון, חונך את סניף הדואר בעיר.
חוף הים של עזה
שכונות העיר עזה