חילונים
הערות שוליים

↑  עוזי רבהון, גלעד מלאך, מגמות דמוגרפיות בישראל, מרכז מציל"ה דצמבר 2008, עמ' 24
↑  חזקי שוהם, דת, חילוניות, ומסורת במחשבה הציבורית בישראל, 30-36
↑  אם כי גם בקבוצות אלה קיימות תתי-קבוצות המביעות גישות ליברליות יותר, בעיקר בקרב חלקים מהדתיים הלאומיים והמסורתיים.
↑  ליבמן וידגר 2009, עמ' 2; בית הלחמי, עמ' 161; הלפרין-קדרי וידגר, עמ' 12.
↑  ידידיה שטרן / יצחק ברנד, מיהו חילוני? קריאות הלכתיות
↑  עוז אלמוג, One Middle Class, Three Different Lifestyles, עמודים 38–41
↑  שוהם, "'דת', 'חילוניות' ו'מסורת'", עמ' 36–59
↑  שוהם, "'דת, 'חילוניות' ו'מסורת'", עמ' 37–38
↑  ליבמן וידגר 2003, עמ' 163; שוהם, "'דת, 'חילוניות' ו'מסורת'", עמ' 50; קימרלינג, עמ' 353
↑  גולדברג, פסקאות 2–4
↑  שוהם, "'דת, 'חילוניות' ו'מסורת'", עמ' 45; טרואן, עמ' 1
↑  נוימן, עמ' 104
1 2  בריאן זאקס וג'ונתן ריבס,‏ "Tribes, Identity, and Individual Freedom in Israel", מכון ברוקינגס, 2016, עמ' 9–10, 14
1 2  שוהם, "'דת, 'חילוניות' ו'מסורת'", עמ' 45–46
↑  נחום בלס, מערכת החינוך: מבט-על, מרכז טאוב, דצמבר 2021, עמ' 224
↑  שוהם, "'דת, 'חילוניות' ו'מסורת'", עמ' 43–44
↑  שוהם, "'דת, 'חילוניות' ו'מסורת'", עמ' 51
↑  פישר 2013, עמ' 112–116, 120; ליבמן וידגר 2009, עמ' 5–6
↑  לטורים: משה גושן-גוטשטיין חברה תרבות ולשון: חילוני ודתי, הארץ, 11 ביוני 1965; משה גושן-גוטשטיין,חילוני ודתי (ב), הארץ, 18 ביוני 1965.
↑  ליבמן וידגר 2009, עמ' 6–7
↑  ישעיהו ליבמן, Religion, Democracy and Israeli Society.‏ Taylor & Francis, 1997. עמ' 40–41
↑  שיטת הזרמים בחינוך – מקורותיה ומאפייניה, ארכיון המדינה; וגם: זמן יהודי חדש, מערכת החינוך והמתח הדתי-חילוני
1 2 3  קימרלינג, עמ' 12–14, 148–149, 353–356
↑  ראו גם ידגר 2020, עמ' 147
↑  אורי רם, Israeli Nationalism: Social Conflicts and the Politics of Knowledge. ‏Routledge, 2010. עמ' 56–58
↑  פלד, עמ' 89–94
↑  נסים לאון, המסורתיות המזרחית במבט פוסט-אורתודוקסי: מדתיות שבורה לחילוניות שנקטעה. פעמים 122–123, תשס"ט, עמ' 110
1 2  ישעיהו ליבמן וברוך זיסר, Choosing Survival: Strategies for a Jewish future. אוניברסיטת אוקספורד, 1999, עמ' 125–129
1 2 3  פלד, עמ' 17
1 2  למשל: ידגר 2020, עמ' 124–127
↑  רוזנר ופוקס, עמ' 43–44. ראו גם את החלוקות כאן.
↑  פלד, עמ' 81, 94, 215
↑  Schwartz, S. H., & Huismans, S. (1995). Value priorities and religiosity in four Western religions. Social Psychology Quarterly, 88-107
↑  Saroglou, V., Delpierre, V., & Dernelle, R. (2004). Values and religiosity: A meta-analysis of studies using Schwartz’s model. Personality and individual differences, 37(4), 721-734 (ראו איור 1)
↑  Cohen, A. (2007). One nation, many cultures: A cross-cultural study of the relationship between personal cultural values and commitment in the workplace to in-role performance and organizational citizenship behavior. Cross-cultural research, 41(3), 273-300
↑  Sagy, S., Orr, E., & Bar-On, D. (1999). Individualism and collectivism in Israeli society: Comparing religious and secular high-school students. Human Relations, 52(3), 327-348
↑  Sagy, S., Orr, E., & Bar-On, D. (1999). Individualism and collectivism in Israeli society: Comparing religious and secular high-school students. Human Relations, 52(3), 327-348ו.
↑  נוימן, עמ' 16–17, 85, 91, 102
↑  בן-פורת 2013, עמ' 223–224 (במהדורה העברית, עמ' 370–371)
↑  בן-פורת 2013, עמ' 41, 53 ועוד.
↑  גיא בן-פורת, יניב פניג'ר, Unpacking secularization: Structural changes, individual choices and ethnic paths. Ethnicities, Vol. 14, No. 1 (February 2014). עמ' 98–99
↑  בן-פורת 2013, עמ' 29–33, 36
↑  שוהם, "'דת, 'חילוניות' ו'מסורת'", עמ' 52–57
↑  בן-פורת 2013, עמ' 36
1 2  ידגר 2017, עמ' 183, 187–192
↑  בעיקר: ידגר 2017, עמ' 182
↑  וגם: סטיבן מ. כהן (עורך), Dynamic Belonging: Contemporary Jewish Collective Identities. Berghahn Books, 2011. (להלן כהן, גולדברג וקופלוביץ) עמ' 149
↑  סקר פיו 2016 (באנגלית). הסקר התפרסם גם בעברית, במהדורה מקוצרת
↑  סקר פיו 2016 (באנגלית), עמ' 196–203
↑  למשל: שרוט, עמ' 232–234; ידגר 2020, עמ' 38, 43
↑  סקר פיו 2016 (באנגלית), עמ' 193
↑  סקר פיו 2016 (באנגלית), עמ' 196
↑  שרוט, עמ' 232
↑  אורי רם, Why Secularism Fails? Secular Nationalism and Religious Revivalism in Israel.‏ International Journal of Politics, Culture, and Society, 2008. עמ' 61
↑  בן-פורת 2013, עמ' 32–37, 100–102, 214
↑  פרומן 2019, עמ' 86
↑  ידגר 2017, עמ' 184; שרוט, עמ' 218
1 2  דינור, עמ' 31; שוהם, "'דת, 'חילוניות' ו'מסורת'", עמ' 39
↑  פלד, עמ' 14–15
↑  ליבמן וכ"ץ, עמ' 66; שלמה דשן בנספח שם בעמ' 130–131
↑  יונה וגודמן, עמ' 368
↑  ליבמן וידגר 2009, עמ' 11–12
↑  שוהם, "'דת, 'חילוניות' ו'מסורת'", עמ' 41, 56; שוהם, נעשה לנו חג, עמ' 160–164
1 2  קימרלינג, עמ' 191
↑  ליבמן וידגר 2009, עמ' 10–11
↑  סקר פיו 2016 (באנגלית), עמ' 92, 97
1 2  דו"ח הסקר החברתי של הלמ"ס 2009–2010. ניתן לראות את נוסח השאלות בעברית כאן.
↑  סקר פיו 2016 (באנגלית), עמ' 103–111
↑  סקר פיו 2016 (באנגלית), עמ' 106–112
↑  פרומן 2004. בייחוד: עמ' 209, 220–222, 232–233, 240–244. על האופניים, ראו גם: יום כיפור על אופניים: מבוגרים וילדים, המכון למדיניות העם היהודי, 2018
↑  אדם פרזיגר, Religion for the Secular: the new Israeli rabbinate. Journal of Modern Jewish Studies. Vol 7, No. 1. מרץ 2008.
↑  Michiel van Elk, Liran Naaman, Religious Unbelief in Israel: A Replication Study Identifying and Characterizing Unbelievers Using Latent Class Analysis, The International Journal for the Psychology of Religion 31, 2021-04-03, עמ' 51–56 doi: 10.1080/10508619.2020.1774205
1 2  עוז אלמוג, One Middle Class, Three Different Lifestyles: The Israeli Case, עמ' 37–38
↑  מנחם מאוטנר, Law and the Culture of Israel. הוצאת אוני' אוקספורד, 2011, עמ' 115
↑  קימרלינג, עמ' 13–14 (לחיצה על החץ שליד הערת השוליים תחזיר אל המקום בטקסט, בערך במקום המתאים).
↑  קימרלינג, עמ' 356–357 (לחיצה על החץ שליד הערת השוליים תחזיר אל המקום בטקסט, בערך במקום המתאים).
↑  מנחם מאוטנר, Law and the Culture of Israel. הוצאת אוני' אוקספורד, 2011, עמ' 107–117
1 2  ליבמן וידגר 2009, עמ' 13–22
1 2 3  ליבמן וידגר 2009, עמ' 3, 7 ו-8, וראו גם סקרים אחרים
↑  ישעיהו ושרה ליבמן (צוות הקורס), דת ופוליטיקה - היבטים אחדים: קובץ מאמרים 2, האוניברסיטה הפתוחה, 1991, עמ' 456
רחל ורצברגר, "רוחניות של חיפוש ויהדות של בחירה: נרטיב הזהות של אנשי ההתחדשות הרוחנית היהודית בישראל", עיונים בתקומת ישראל 7, מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, 1997, עמ' 560
↑  פישר 2015, עמ' 324, 331 ו-332
↑  רוזנר ופוקס, עמ' 161-163.
1 2  Lahav, H. (2016). What do secular-believer women in Israel believe in?. Journal of Contemporary Religion, 31(1), 17-34.
↑  ד"ר הגר להב, לא דתיים, ולא במקרה, באתר ynet, 11 באוגוסט 2022
↑  ליבמן וזיסר 1998, עמ' 20 ויתר המאמר
ליבמן 1997, עמ' 174–176
↑  רוזנר ופוקס, עמ' 44, 212 ו-213
↑  רוזנר ופוקס, עמ' 119–120
↑  הסקר החברתי 2020 – כולל נושא ייחודי: העידן הדיגיטלי. הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, 3 באוקטובר 2022. עמ' 120; ישראל במספרים ערב ראש השנה תשפ"ב, למ"ס, 5 בספטמבר 2021, עמ' 4; ישראל במספרים ערב ראש השנה תשפ"ג, למ"ס, 20 בספטמבר 2022, עמ' 4.
↑  אחמד חליחל, פריון של נשים יהודיות בישראל לפי מידת הדתיות שלהן בשנים 1979—2017, נייר עבודה מס' 101, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה – אגף בכיר דמוגרפיה ומפקד, נובמבר 2017, עמ' 10
1 2  Okun, B. S. (2017). Religiosity and fertility: Jews in Israel. European Journal of Population, 33(4), 475-507.
↑  Religiosity, nationalism and fertility among Jews in Israel revisited, Evgenia Bystrov 2016, Acta Sociologica, Vol. 59(2) 171–186
↑   מירב ארלוזורוב, נס הילודה הישראלי: החילוניות המשכילות והמבוססות יולדות יותר, באתר TheMarker‏, 16 בינואר 2019
↑  Okun, B. S. (2016). An investigation of the unexpectedly high fertility of secular, native-born Jews in Israel. Population Studies, 70(2), 239-257.
↑  Weinreb, A., & Blass, N. (2018). Trends in religiosity among the Jewish population in Israel. Jerusalem: Taub Center.
↑  בסקר פיו 2016 (באנגלית), פריון נמוך: עמ' 44, פוסט-סובייטים: עמ' 105, גדלו כחילונים/לא-חילונים: עמ' 69
↑  לריסה רמניק, אנה פרשיצקי, Russian Israelis and Religion: What Has Changed after Twenty Years in Israel?, עמ' 61 (ראו גם עמ' 64 וכל המאמר)
1 2  שוהם, נעשה לנו חג, עמ' 181
↑  Beider, Nadia. "Patterns of Religious Switching among Israeli Jews: Trends, Causes and Implications." Jewish Population and Identity. Springer, Cham, 2018. 101-116.
↑  לריסה רמניק, אנה פרשיצקי, Russian Israelis and Religion: What Has Changed after Twenty Years in Israel?, עמ' 56, 66–67
↑  ראו גם: תומר פרסיקו, הדתה ומסורתיות בקרב הציבור ה"רוסי" – ריאיון עם ויקי אידזינסקי
↑  - הכנסות והוצאות משק הבית, נתונים מסקר הוצאות משק הבית 2019 (קובץ ה-PDF), הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בישראל, 2022, עמ' 15–16
↑  דן בן-דוד, מדריך שורש: החינוך בישראל והשפעתו (PDF), מוסד שורש, 2017, עמ' 30
| קבוצות בחברה הישראלית (ישראלים) |
| --- | --- | --- |
| ישראלים לפי דת | יהודים • נוצרים • מוסלמים  • דרוזים • בהאים  • שומרונים   העבריים מדימונה • עדי יהוה • יהדות משיחית  • סובוטניקים |  |
| יהודים | אשכנזים • ספרדים • מזרחים • הודים  • אתיופים • יוצאי ברית המועצות  חילונים • מסורתיים • דתיים • חרדים   אורתודוקסיים • קונסרבטיביים • רפורמים • קראים |  |
| ערבים | בדואים • ערבים-נוצרים • אחמדים • מדנים • פלאחים • עלווים |  |
| מיעוטים | צ'רקסים • צוענים • ארמים |  |
הרמטכ"ל יצחק רבין נושא ספר תורה בהקפות שניות של שמחת תורה, 1966. רבין, נחשב לדמות חילונית בולטת. גדל והתחנך באווירה ציונית-סוציאליסטית, שירת בפלמ"ח, שהיה מזוהה עם התנועה הקיבוצית וערכי ההתיישבות העובדת, והנהיג את מפלגת העבודה, המזוהה עם המיינסטרים החילוני.