stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גוטליב פאול ובר
ביוגרפיה ועבודה

ובר נולד כבנם של מוזיקאי החצר של הדוכסות הגדולה, יוהאן דניאל ובר (1784–1848) וסופי פרידריקה אדולפין מנגולד (1788–1848) בעיר דרמשטאדט. בילדותו בילה את זמנו הפנוי בציור בפארק בטבע, שם העדיף לצייר את עצי האלון הגדולים. בגיל 13 הוריו אפשרו לו ללמוד שיעורי אמנות פרטיים מאוגוסט לוקאס (1803–1863). הוא הרוויח את דמי הכיס שלו עם דיוקנאות צבעוניים שעשה לחיילים.
בין השנים 1842–1844 למד בפרנקפורט אם מיין אצל יאקוב בקר. יחד עם אנטון בורגר הוא עבר ללמוד במינכן, שם חלקו דירה. שניהם למדו אז באקדמיה במינכן עד 1848.כשרטט הוא ליווה את הנסיך יורש העצר לויטפולד מבוואריה בשנים 1846–1847 בנסיעה במזרח הים התיכון, שעברה בקונסטנטינופול, אסיה הקטנה, יוון וסיציליה. הוא סיים את הכשרתו האמנותית אצל יוספוס לורנטיוס דיקמנס וגוסטב ופרס באנטוורפן.
בשנת 1849 נסע להמילטון (סינסינטי), ארצות הברית. כשעמיתו הצייר קרל כריסטיאן קוהלר עבר גם הוא לארצות הברית, שניהם יצאו לטיולי ציור שם. בשנת 1850 נולד בנו קרל. ובר התיישב בפילדלפיה בשנת 1854, שם הפך במהרה לצייר בעל שם. הוא נחשב שם לעשיר. עבודותיו נקנו על ידי אזרחים עשירים ומוזיאונים. הוא היה גם מרצה באקדמיה לאמנויות יפות בפנסילבניה. תלמידיו כללו את ויליאם סטנלי הסלטיין, אדוארד מורן, אדוארד למסון הנרי וויליאם טרוסט ריצ'רדס.
געגועים ביתיים והסיכוי לתפקיד בחצר המלוכה הניעו את ובר לחזור לאירופה ולוותר על ההצלחה הכלכלית באמריקה. באוגוסט 1855 נסע ובר לדיסלדורף דרך פריז לפני שחזר לפילדלפיה.
הוא חזר לדרמשטאדט דרך סקוטלנד בשנת 1861 וצרפת. בחצר המלוכה עבד בעיקר כמרצה פרטי לנסיכה אליס, באופן פרטי לימד גם את חתנו פיליפ רות, שהתחתן עם בתו פאולין. רות וחברו ויוגן בראכט עקבו אחר פאול ובר בנסיעות ציור במהלך חופשת הסמסטר.
משנת 1864 ובר נסע לפריז מספר פעמים עם אדולף שרייר. הוא הכיר את ז'אן-פרנסואה מילה וצ'ארלס אמיל ז'ק מבית הספר ברביזון. לסגננון הציור של לודוויג ריכטר הייתה השפעה גם על ובר.
עם זאת הוא נשאר נאמן לארצות הברית באמצעות תערוכות, עבודותיו היו בין היתר באקדמיה הלאומית לעיצוב בבוסטון.
הערות שוליים

↑  Paul Weber. In: Hans Vollmer (Hrsg.): Allgemeines Lexikon der Bildenden Künstler von der Antike bis zur Gegenwart. Begründet von Ulrich Thieme und Felix Becker. Band 35: Waage–Wilhelmson. E. A. Seemann, Leipzig 1942, S. 15.
↑  Manfred Grosskinsky, Birgit Sander: Kunstlandschaft Rhein-Main: Malerei im 19. Jahrhundert, 1806-1866. 2000 S. 30
↑  Sabine Morgen: Die Ausstrahlung der Düsseldorfer Schule nach Amerika im 19. Jahrhundert. Düsseldorfer Bilder in Amerika und amerikanische Maler in Düsseldorf. Göttinger Beiträge zur Kunstgeschichte, Band 2. Göttingen 2008, ISBN 978-3-7675-3059-1, S. 386
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 117170593  ISNI: 0000 0000 6675 851X  LCCN: nr2001023258  RKD: 83178  SNAC: w69w0zzq  ULAN: 500011997  VIAF: 25372596   WorldCat (עם VIAF): 25372596
ג'סיקה ריין

| --- | --- |

ג'סיקה ריין, טקס חלוקת פרסי באפט"א, 2015
 לידה:  20 במאי 1982 (בת 42) אירדיסלי, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Jessica Helen Lloyd 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2008 
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (2008)  אוניברסיטת מערב אנגליה  Lady Hawkins' School 
 בן או בת זוג:  טום גודמן-היל (2010–?) 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'סיקה ריין (באנגלית: Jessica Raine; נולדה בשם ג'סיקה לויד; ב-20 במאי 1982) היא שחקנית אנגלייה. ידועה בעיקר בזכות תפקידה כמיילדת, ג'ני לי, בסדרת הדרמה של BBC One "תקראו למיילדת".
ביוגרפיה

ריין נולדה באירדיסלי שבהרטפורדשייר, וגדלה בחווה של אביה. היא הבת הצעירה משתי בנות שנולדו לחוואי אלן לויד ואשתו סו. אמה הוכשרה להיות רקדנית, אבל עבדה כאחות. ריין למדה בעיר קינגטון בהרטפורדשייר וכבר מגיל 13 רצתה להיות שחקנית, בעקבות אביה ששיחק בתיאטרון חובבים באירדיסלי. היא למדה תיאטרון וצילום, ואחר כך למדה באוניברסיטת מערב אנגליה. עם סיום התואר נסתה ריין להתקבל לבתי ספר למשחק אך נדחתה. היא נסעה לתאילנד ולימדה שם אנגלית כשפה שנייה.
אחרי שנה חזרה ריין לאנגליה, נרשמה שוב לאקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה והתקבלה. בתקופת לימודיה עברה לגור בלונדון ועבדה במשרה חלקית כמלצרית ובחברת התקשורת BT.
ב-2008 עם סיום לימודיה החל ריין להופיע בהצלחה על במות התיאטרון. היא לוהקה כבתה הגותית של לזלי שארפ במחזה "Harper Regan" מאת סיימון סטיבנס.
אחר כך שיחקה בתפקיד בתה בת ה-16 של טמזין גרג במחזה "Gethsemane" מאת דייוויד הר,
בתיאטרון המלכותי הלאומי גילמה ריין את ג'זמין, ילדה פראית בת עשרה, במחזה "Earthquakes in London" של מייק ברטלט, וכמזכירה בהפקה מחודשת של "Rocket to the Moon" מאת קליפורד אודט. עוד השתתפה ריין במחזה "רוחות וב-"Punk Rock", עליו זכתה בפרס התיאטרון של העיתון "Manchester Evening News". היא שיחקה בהפקה מחודשת של תיאטרון "יאנג ויק" של "The Changeling", טרגדיה מהמאה ה-17 מאת מידלטון וראולי. ב-2012 כיכבה ריין במחזה "Beyond Ballets Russes" שהועלה בתיאטרון "London Coliseum".
על מסכי הקולנוע והטלוויזיה השתתפה ריין בדרמה "Garrow's Law" ובסרט "רובין הוד" שביים רידלי סקוט לצידה של איילין אטקינס.
ריין כיכבה בתפקיד הראשי בדמות המיילדת ג'ני לי בסדרת הדרמה של BBC One "תקראו למיילדת" בשלוש העונות הראשונות. אחרי הצלחת העונה הראשונה השתתפה ריין בספיישל חג המולד של הסדרה, והמשיכה לשחק בעונה השנייה. בסיום העונה השנייה היא התבקשה לשחק בשמונה עונות נוספות. ב-9 במרץ 2014 הוכרז שריין תעזוב את הסדרה עם תום העונה השלישית כדי לקדם את הקריירה הקולנועית שלה בארצות הברית.
ב-2013 השתתפה ריין בתפקיד אורח בפרק "להתחבא" מסדרת המדע בדיוני "דוקטור הו". במסגרת ציון יובל החמישים של "דוקטור הו" היא גילמה את דמותה של וריטי למברט, שהייתה המפיקה הראשונה של הסדרה, בסרט "הרפתקה בחלל ובזמן".
ב-2014 הצטרפה ריין לצוות השחקנים בעונה השנייה של הדרמה המשטרתית "שחיתות" בתפקיד הבלשית ג'ורג'יה טרוטמן. ב-2015 גילמה את דמותה של ליידי רוצ'פורד בסדרת הדרמה "וולף הול" לפי ספריה של הילרי מנטל.
במאי 2021 לוהקה ריין לתפקיד בסדרת הטלוויזיה להיות אליזבת.
ביוגרפיה > חיים אישיים

בן זוגה לחיים של ריין הוא השחקן טום גודמן-היל, אותו פגשה ב-2010.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | רובין הוד | Robin Hood | איזבל מגלוסטר |  |
| 2011 |  | Elsewhere | קאת' | סרט קצר |
| 2012 | האישה בשחור | The Woman in Black | נאני |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 |  | Garrow's Law | אן פורטר |  |
| 2012–2014 | תקראו למיילדת | Call the Midwife | ג'ני לי | 23 פרקים |
| 2013 | דוקטור הו | Doctor Who | אמה גריילינג | בפרק "Hide" |
| 2013 | הרפתקה בחלל ובזמן | An Adventure in Space and Time | וריטי למברט | סרט טלוויזיה מועמדות לפרס מבקרי הטלוויזיה כשחקנית המשנה הטובה ביותר |
| 2014 | שחיתות | Line of Duty | DC ג'ורג'יה טרוטמן | סדרת טלוויזיה; 2 פרקים |
| 2015 | רצח בדם קר | Fortitude | ג'ולס סאטר | 12 פרקים |
| 2015 | וולף הול | Wolf Hall | ג'יין בולין, ליידי רוצ'פורד |  |
| 2015 | שותפים לפשע | Partners in Crime | טאפנס ברספורד | 6 פרקים |
| 2016 | יריחו | Jericho | אנני קוונטי | 8 פרקים |
| 2017 | העמדה האחרונה | The Last Post | אליסון ליית'ווייט | סדרת טלוויזיה |
| 2018 | המודיע | Informer | אמילי ווטרס | סדרת טלוויזיה |
| 2018 | פטריק מלרוז | Patrick Melrose | ג'וליה | מיני-סדרה |
| 2019 | בפטיסט | Baptiste | ג'נביב טיילור | ספין אוף לסדרה "הנעדר" |
| 2022 | שעת השטן (אנ') | The Devil's Hour | לוסי צ'אמברס | תפקיד ראשי; 6 פרקים |
| TBA | להיות אליזבת | Becoming Elizabeth | קתרין פאר | סדרת טלוויזיה |
הערות שוליים

1 2 3  "Eardisley whist drive, Jessica Raine and Felicity Aston". Hereford Times. 9 בפברואר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Jane Gordon (10 בפברואר 2013). "Jessica Raine – Hollywood beckons for the Call the Midwife star". London: Daily Mail. נבדק ב-16 בפברואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3 4  "Introducing… Jessica Raine, first published 14.09.2009 12:55 | The Official London Theatre Guide". Officiallondontheatre.co.uk. 14 בספטמבר 2009. אורכב מ-המקור ב-2014-03-11. נבדק ב-5 בפברואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Simon Neville (10 באפריל 2012). "'I made babies cry': Call the Midwife star Jessica Raine admits she blew in infants' faces". London: Daily Mail. נבדק ב-15 במאי 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3 4    Richard Eden, ‏Call the Midwife star Jessica Raine in contract dilemma, The Telegraph, 25 March 2012
↑  Kate Kellaway (4 בינואר 2009). "The hotlist 2009: The actor: Jessica Raine | Stage | The Observer". London: Guardian. נבדק ב-5 בפברואר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Meet Jessica Raine, star of new BBC drama Call the Midwife | Entertainment". Thisislondon.co.uk. 16 בינואר 2012. אורכב מ-המקור ב-2012-01-20. נבדק ב-5 בפברואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑   Stars who will shine in 2009 - Theatre: Jessica Raine, The Telegraph, 29 December 2008
↑    Charles Spencer, ‏Rocket to the Moon, National Theatre, review, The Telegraph, 31 March 2011
↑  "Jessica Raine Profile". Gordon and French. נבדק ב-5 בפברואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Methven, Nicola (17 ביוני 2011). "Unknown actress Jessica Raine to star in BBC1's new drama series Call the Midwife". mirror.co.uk. נבדק ב-5 בפברואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Methven, Nicola. "Call The Midwife star Jessica Raine quits award-winning BBC drama for Hollywood".
↑  "David Bradley to play William Hartnell in Celebration of Doctor Who". bbc.co.uk. 30 בינואר 2013. נבדק ב-30 בינואר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Denise Petski, Deadline, Deadline, ‏2 באפריל 2021
↑  Neil Sears (16 בפברואר 2013). "Don't call the midwife..." Daily Mail. London. נבדק ב-16 בפברואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5341943  CANTIC: a11611716  GND: 1044302984  ISNI: 0000 0003 8949 4184  LCCN: no2012142857  NKC: mzk20201068379  NTA: 343799855  SUDOC: 176913173  VIAF: 282937879   WorldCat (עם VIAF): 282937879
גאוכימיה

גביש של המינרל הליט, המוכר כמלח בישול
גאוכימיה היא ענף החוקר את תפוצתם של יסודות כימיים ותרכובות טבעיות בכדור הארץ, ומשתמש בכלים כימיים על מנת ללמוד על תהליכים גאולוגיים. החל מן המאה ה-20 משמשת הגאוכימיה גם לחקר גופים אחרים במערכת השמש.
במושג "גאוכימיה" (כימיה של האדמה) בהקשר לענף מדעי זה השתמש לראשונה כימאי שווייצרי בשם כריסטיאן פרידריך שונביין (Christian Friedrich Schönbein) בשנת 1842. הכללת הכימיה במדעי הגאולוגיה צמחה מתוך שאלות חקלאיות וכלכליות, אך במשך הזמן התרחבה לשטחים נוספים. גאוכימיה מקושרת לכל תחומי הגאולוגיה מאחר שהחומרים הבונים את כדור הארץ והתהליכים המתרחשים בו ניתנים לניתוח כימי, למשל:
מקורם ותפוצתם של יסודות ביקום, בגלקסיות, במערכת השמש וביחידות המבנה הראשיות של כדור הארץ: הגלעין, המעטפת, הקרום, ההידרוספירה והאטמוספירה
התנהגותם ותפקידם של יונים בבניית גבישים
ראקציות כימיות הנוצרות בהתקררות של מאגמה ובמחזור הסלעים
הכימיה של סלעים געשיים
תופעות הקשורות לגעשיות כמעיינות חמים, נביעה של גזים געשיים בפומרולות ומקור מרבצי העפרות הנוצרות על ידי מים חמים בשלבים האחרונים של התקררות מאגמה
ראקציות כימיות הקשורות בבליה של סלעים הנוגעות לפירוק של מינרלים ויצירתם של חדשים
הובלה של חומרי בליה על ידי גופי מים וריכוזם של אותם חומרים בגופי מים אלה, כמו למשל מליחות ימים ואגמים
שינויים כימיים המלווים דחיסה ומילוט של משקעים בתהליך הפיכתם לסלעים
שינויים כימיים ומינרלוגיים מתקדמים המתרחשים בעת התמרת סלעים
ציוני דרך במחקר הגאוכימי

את ניצני הגאוכימיה ניתן למצוא ביוון העתיקה אצל דמוקריטוס שהגה את התורה האטומית, לפיה החומר בנוי מחלקיקים יסודיים, בלתי ניתנים לחלוקה נוספת – תאוריה שחידש ג'ון דלטון במאה ה-19. את הדלת להבנת היסודות הכימיים ותפיסת האטום פתח גילויים של שני היסודות החשובים ביותר לקיום חיים: מימן – שהתגלה לראשונה על ידי פאראצלסוס במאה ה-15 וזוהה שנית על ידי הנרי קבנדיש ב-1766, וחמצן – שהתגלה על ידי קרל וילהלם שלה בשנת 1772 אך עבודתו פורסמה ב-1777, שנתיים לאחר פרסום גילויו העצמאי של ג'וזף פריסטלי ב-1775.
במחצית השנייה של המאה ה-19 הפכה הגאוכימיה למדע העומד בפני עצמו. אחד המהלכים החשובים בתקופה זו היה מחקרו של ולדימיר ורנדסקי, מינרלוג וגאוכימאי רוסי, אשר הוכיח את השתתפותם של יסודות כימיים ביצירת מינרלים בטבע. ורנדסקי ידוע גם בתאוריה שפיתח על שלושת שלבי ההתפתחות של כדור הארץ: הגאוספירה – שלב המורכב מחומר דומם בלבד, הביוספירה – השלב בו נוספו חיים ביולוגיים אשר שינו את הכימיה של הגאוספירה, והנוספירה – שליטת האדם בתהליכים גרעיניים באמצעות שינוי של יסודות.
הבנת מקומם של יסודות כימיים במבנה מינרלים בוני סלעים סייעה לראות תמונה רחבה של תהליכים המשנים את המינרלים והסלעים. דוגמה למחזוריות בגלגולם של יסודות ניתן לראות במחזור הסלעים, העוקב אחר היווצרותם והריסתם של סלעים ומראה את השינויים הכימיים החלים בהם בתהליכי התמרה.
| תרכובת | נוסחה | הרכב |
| --- | --- | --- |
| סיליקה | SiO2 | 59.71% |
| אלומינה | Al2O3 | 15.41% |
| סיד | CaO | 4.90% |
| מגנזיום חמצני | MgO | 4.36% |
| נתרן חמצני | Na2O | 3.55% |
| תחמוצת הברזל (II) | FeO | 3.52% |
| אשלגן חמצני | K2O | 2.80% |
| תחמוצת הברזל (III) | Fe2O3 | 2.63% |
| מים | H2O | 1.52% |
| טיטניום דו-חמצני | TiO2 | 0.60% |
| פנטוקסיד זרחן | P2O5 | 0.22% |
| סיכום | סיכום | 99.22% |
ציוני דרך במחקר הגאוכימי > ההרכב הכימי של כדור הארץ

בשנת 1889 פרסם הגאוכימאי האמריקאי פרנק קלארק (Frank Wigglesworth Clarke) את הראשון מבין דוחות תפוצת היסודות והתרכובות בכדור הארץ שהרכיב. את הנתונים אסף מאלפי סקרים גאוכימיים של סלעים ברחבי העולם והראה בטבלאות שיצר כי ההרכב הממוצע של הקרום ביבשות השונות דומה מאוד וכך גם תפוצתם של יסודות הקורט. קלארק חישב ומצא כי היסוד הנפוץ ביותר בקרום כדור הארץ הוא חמצן (כ-47%) וכי תחמוצות מהוות את המרכיב העיקרי בסלעים, כפי שניתן לראות בטבלה. בשנת 1924 אישר סקר מקיף אשר נשען על יותר מ-5,000 ניתוחים את נתוני דוחות התפוצה, וחישוביו של קלארק נותרו בעינם גם לאחר בדיקות בטכנולוגיות מתקדמות שהתפתחו מאז תקופתו.
ציוני דרך במחקר הגאוכימי > טבעות ליסגאנג

טבעות ליסגאנג הן תופעה הנצפית במערכות כימיות העוברות תגובת שיקוע בתנאי ריכוז מסוימים ובהיעדר זרימת חום. תופעה זו נקראת על שם הכימאי הגרמני רפאל ליסגאנג, אשר הבחין בה לראשונה בשנת 1896 כאשר תמיסת כסף חנקתי טפטפה בטעות על שכבת ג'ל דקה של אשלגן דיכרומט. לאחר כמה שעות הופיעו טבעות קונצנטריות של כסף דיכרומט לא מסיס. כאשר נוסה התהליך במבחנה באמצעות פעפוע מרכיב אחד מראשה, נוצרו רצועות ואף סלילים ספירליים כתגובת שיקוע. הופעת הטבעות הציבה אתגר למדענים במשך זמן רב ותאוריות שונות ניסו להסבירה, אולם בשנת 2003 התגבשה תאוריה הנתמכת בתוצאות ראשוניות של ניסויים. טבעות ליסגאנג נצפות במינרלים (אגט) ובסלעים (צור ואבן חול). תאוריה כזו עשויה לשפוך אור על היווצרות אגט, נושא שיש בו עדיין שאלות פתוחות רבות.
ציוני דרך במחקר הגאוכימי > הטבלה הגאוכימית של גולדשמידט

תרומות חשובות לגאוכימיה נובעות ממחקריו של הגאולוג ויקטור גולדשמידט. גולדשמידט חיפש הסבר להימצאותם של יסודות מסוימים כזיהומים בתוך מינרלים, וגילה כי הסיבה לכך הוא דמיונם של האטומים המזהמים לאטומים המהווים מרכיבים טבעיים של המינרל. לדוגמה, נוכחות כמויות קטנות (0.3%) של ניקל באוליבין הוסברה בדמיונם של אטומי הניקל לאטומי הברזל בגודל ובערכיות, ובאותו אופן הוסברו זיהומי כרום בפירוקסן. מחקריו על התנהגותם של יסודות נדירים ונוכחותם בגבישים מהווים תרומה נוספת אשר הניחה את היסוד לגאוכימיה של יסודות קורט.
בשנת 1922 הגיע גולדשמידט להישג חשוב כאשר פיתח את הטבלה הגאוכימית הקרויה על שמו, הנשענת על ההיפותזה כי יסודות נוטים לזיקה – או "אהבה", כהגדרתו – לשותפים או מארחים מסוימים ביצירת תרכובות בטבע:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| קבוצה | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |  |  |
| מחזור |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
| 1 | 1 H |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 He |  |  |
| 2 | 3 Li | 4 Be |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 5 B | 6 C | 7 N | 8 O | 9 F | 10 Ne |  |  |
| 3 | 11 Na | 12 Mg |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 13 Al | 14 Si | 15 P | 16 S | 17 Cl | 18 Ar |  |  |
| 4 | 19 K | 20 Ca | 21 Sc | 22 Ti | 23 V | 24 Cr | 25 Mn | 26 Fe | 27 Co | 28 Ni | 29 Cu | 30 Zn | 31 Ga | 32 Ge | 33 As | 34 Se | 35 Br | 36 Kr |  |  |
| 5 | 37 Rb | 38 Sr | 39 Y | 40 Zr | 41 Nb | 42 Mo | 43 Tc | 44 Ru | 45 Rh | 46 Pd | 47 Ag | 48 Cd | 49 In | 50 Sn | 51 Sb | 52 Te | 53 I | 54 Xe |  |  |
| 6 | 55 Cs | 56 Ba | *  | 72 Hf | 73 Ta | 74 W | 75 Re | 76 Os | 77 Ir | 78 Pt | 79 Au | 80 Hg | 81 Tl | 82 Pb | 83 Bi | 84 Po | 85 At | 86 Rn |  |  |
| 7 | 87  Fr | 88 Ra | **  | 104 Rf | 105 Db | 106 Sg | 107 Bh | 108 Hs | 109 Mt | 110 Ds | 111 Rg | 112 Cn | 113 Nh | 114 Uuq | 115 Mc | 116 Lv | 117 Ts | 118 Og |  |  |
 
| * לנתנידים | * לנתנידים | * לנתנידים | * לנתנידים | 57 La | 58 Ce | 59 Pr | 60 Nd | 61 Pm | 62 Sm | 63 Eu | 64 Gd | 65 Tb | 66 Dy | 67 Ho | 68 Er | 69 Tm | 70 Yb | 71 Lu |  |  |
| ** אקטינידים | ** אקטינידים | ** אקטינידים | ** אקטינידים | 89 Ac | 90 Th | 91 Pa | 92 U | 93 Np | 94 Pu | 95 Am | 96 Cm | 97 Bk | 98 Cf | 99 Es | 100 Fm | 101 Md | 102 No | 103 Lr |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| יסודות נדירים | אטמופילים | ליתופילים | כלקופילים | סידרופילים |
הטבלה של גולדשמידט מציעה זיהוי כימי של השכבות הבונות את כדור הארץ על פי ריכוז היסודות בהן:
סידרופילים, אוהבי ברזל – יסודות המתרכזים בגלעין כדור הארץ
כלקופילים, אוהבי גופרית – יסודות המתרכזים במעטפת כדור הארץ
ליתופילים, אוהבי סיליקט – יסודות המתרכזים בקרום כדור הארץ
אטמופילים, אוהבי גזים – יסודות המתרכזים באטמוספירה
טבלה זו, הנובעת מן ההיפותזה של גולדשמיט, מייצגת תמונה של מבנה כדור הארץ המקובלת גם היום – אם כי החלק הנוגע לכלקופילים הופרך.
ציוני דרך במחקר הגאוכימי > שורת בואן

הפטרולוג נורמן לוי בואן הציעה בתחילת המאה ה-20 תאוריה המסבירה מדוע בנויים סלעים מצרופים מסוימים של מינרלים, בעוד שסוגים אחרים של מינרלים כמעט ואינם מצויים יחד. בואן ערך סדרה של ניסויים בהם התיך אבקה של סלעים גרוסים, קרר את החומר המותך בהדרגה ואז בחן את סוגי המינרלים שנוצרו בו. בניסויים אלה נראה גיבוש מפריט – תהליך התבדלות של מינרלים בתוך המאגמה: המינרלים שהתגבשו ראשונים שוקעים לקרקעית המאגר ונפרדים מיתרת המאגמה המותכת, וככל שהרחקת המינרלים נמשכת, הולכת וגדלה תכולת הסיליקה (תחמוצת צורן) במאגמה הנותרת במאגר.
ציוני דרך במחקר הגאוכימי > גאוכימיה מודרנית

אחד מן הנושאים המרכזיים במחקר הגאוכימי הוא מיחזור של החומרים בכדור הארץ המתרחש בכמה אופנים: היווצרות בזלת ביבשה ובאוקיינוסים שמקורה בחומרי מעטפת מומסים, חילוף מסידן לנתרן במגעה של בזלת אוקיינית עם מי הים, שינוי הרכבם של סלעים אלה וסלעי המשקע שנוצרו עליהם באזורי הפחתה ועוד.
נושא חשוב אחר הוא שיפור הבנת הביוספירה וכיצד משפיעים חיים – ובהם גם חיים אנושיים – על הגאוכימיה של כדור הארץ. תופעות כהתחממות עולמית ועמעום עולמי הדגישו את הצורך לראות בכדור הארץ מערכת אקולוגית מורכבת ולהבין עד כמה האיזון העדין המתקיים בה רגיש ופגיע. בין היתר פותחו מחקרים על מעבר יסודות ותרכובות בין מערכות ביולוגיות ומערכות אי-אורגניות.
גאוכימיה משתתפת גם במחקר גופים אחרים ביקום בכלל ובמערכת השמש בפרט, מחקר ההולך ומתפתח מאז נחיתת האדם הראשון על הירח ונמצא בעיצומו בכוונה לשלוח משימה מאוישת למאדים.
ציוני דרך במחקר הגאוכימי > כלים ושיטות

מאז שנות ה-70 של המאה ה-20 התפתחו שיטות מחקר כימיות רגישות ביותר המאפשרות לגלות כמויות מזעריות של חומרים ויסודות קורט. יסודות כימיים שונים מובלים על ידי גופי מים, כך שמדידה שיטתית של כל יסוד יכולה לסייע באיתור מקורו. באופן זה ניתן לזהות מקורות של פחמימנים (המרכיבים הראשיים בנפט, גז טבעי ודלקי מאובנים אחרים), וכן מקורות של זיהומים שונים.
גאוכימיה משתמשת בכל הכלים בהם משתמש מדע הכימיה המודרני ותחומי המשנה שלו: כימיה אנליטית, ספקטרוסקופיה, אלקטרוכימיה, כימיה גרעינית ועוד, בין היתר לקביעת גילם הגאולוגי של סלעים תוך שימוש באיזוטופים (תיארוך רדיומטרי).
ציוני דרך במחקר הגאוכימי > כלים ושיטות > סקר גאוכימי

סקרים גאוכימיים הם כלי ראשוני להבנת ההרכב הכימי של כדור הארץ, ואחד השימושים הנפוצים שלהם הוא איתור מחצבים במרבצים תת-קרקעיים. בסקרים כאלה דוגמים ריכוזים של מתכות בקרקעות על פני אזור נרחב, ומיפוי של הריכוזים מצביע על מוקדי המרבצים. שימוש נוסף בסקרים נועד לבדוק את הרכבם של מי תהום ומי בארות לקראת שאיבה.
תחומים בגאוכימיה

גאוכימיה מנסה לענות על שאלות רבות בנושאים שונים, וחלוקתה לתחומי משנה מאפשרת התמקדות בכל נושא בנפרד:
אוקיינוגרפיה כימית – עוסקת בתכונות הכימיות של האוקיינוסים ובקשר בינם לבין האטמוספירה.
ביוגאוכימיה – עוסקת בניתוח מחזורים ביוגאוכימיים (מחזורי הפחמן, החנקן והחמצן) וביחסים בין כדור הארץ הדומם לצורות החיים המתקיימות בו, כמו למשל האיזון הדרוש לקיום שוניות אלמוגים.
גאוכימיה אורגנית – חוקרת את תפקידן של תרכובות אורגניות בתהליכים גאוכימיים, כמו למשל תהליך היווצרותם של דלקים מאובנים.
גאוכימיה סביבתית – חוקרת את ההשפעה של תנאים סביבתיים על חלקים שונים של כדור הארץ, למשל על הרכבם של מי תהום.
גאוכימיה פלנטרית – עוסקת בניתוח תפוצת יסודות כימיים והאיזוטופים ביקום בכלל ובמערכת השמש בפרט ובהשפעתם על היווצרות כדור הארץ.
גאוכימיה איזוטופית – עוסקת בקביעת ריכוזם של היסודות והאיזוטופים שלהם על פני שטח כדור הארץ, בתיארוך סלעים ובניתוח התנאים בתקופות אקלים שונות, למשל תקופות קרח.
לקריאה נוספת

ויליאם מ' וייט, "גאוכימיה", ספר מקוון
הערות שוליים

↑  פומרולה – סדק בהר געש ממנו נפלטים אדים וגזים חמים לאחר שזרימת הלבה פסקה
↑  מודל IDNB
| כימיה |
| --- | --- | --- |
מילון מונחים של נוסחאות כימיות (אנ') • רשימה של ביומולקולות (אנ') • רשימת תרכובות אי-אורגניות (אנ') • הטבלה המחזורית
| אנליטית | כימיה אינסטרומנטלית • שיטות אלקטרואנליטיות • ספקטרוסקופיה (IR, ראמאן, אולטרה סגול, NMR) • ספקטרומטר מסה (EI, ICP, MALDI) • הפרדת חומרים • כרומטוגרפיה • קריסטלוגרפיה • אפיון חומרים • טיטור • כימיה רטובה • קלורימטריה • אנליזת יסודות |  |
| תאורטית | כימיה קוונטית • כימיה חישובית (כימיה מתמטית) • מידול מולקולרי • מכניקה מולקולרית • דינמיקה מולקולרית • מבנה מולקולרי (מודל VSEPR) |  |
| פיזיקלית | אלקטרוכימיה (ספקטרואלקטרוכימיה, פוטואלקטרוכימיה) • תרמוכימיה • תרמודינמיקה כימית • מדע של פני שטח • מדע קולואידים (מיקרומטריה) • קריוכימיה • סונוכימיה • כימיה מבנית • פיזיקה כימית (פיזיקה מולקולרית) • פמטוכימיה • קינטיקה כימית • ספקטרוסקופיה • פוטוכימיה • כימיית ספין • כימיה מיקרוגלית • כימיה של שיווי משקל • מכנוכימיה |  |
| אי-אורגנית | כימיה קואורדינטיבית • מגנטוכימיה • כימיה אורגנו-מתכתית (כימיה אורגנו-לנתנידית) • כימיה של צברים • כימיה של מצב מוצק • כימיה קרמית |  |
| אורגנית | סטריאוכימיה • כימיה אורגנית פיזיקלית • תגובה אורגנית • סינתזה אורגנית • אנליזה רטרו-סינתטית • סינתזה אננטיוסלקטיבית • סינתזה מוחלטת/סינתזה למחצה • כימיה של פולרנים • כימיה פולימרית • פטרוכימיה • כימיה קוולנטית דינמית |  |
| ביולוגית | ביוכימיה (ביולוגיה מולקולרית, ביולוגיה של התא) • ביולוגיה כימית (כימיה ביו-אורתוגונלית) • כימיה תרופתית (פרמקולוגיה) • כימיה קלינית • נוירוכימיה • כימיה ביו-אורגנית • כימיה ביו-אורגנו-מתכתית • כימיה ביו-אי-אורגנית • כימיה ביו-פיזיקלית |  |
| בין תחומי | כימיה גרעינית (רדיוכימיה, כימיה של קרינה, כימיה אקטינידית) • קוסמוכימיה/אסטרוכימיה/כימיה כוכבית • גאוכימיה (ביוגאוכימיה, פוטוגאוכימיה) • כימיה סביבתית (כימיה אטמוספירית, אוקיינוגרפיה כימית) • כימיה של חימר • קרבוכימיה • כימיה של מזון (כימיה של פחמימות, כימיה פיזיקלית של מזון) • כימיה חקלאית (כימיה של קרקע) הוראת כימיה (כימיה חובבנית, כימיה כללית) • כימיה חשאית • כימיה פורנזית (טוקסיקולוגיה פורנזית, כימיה שלאחר המוות) • ננוכימיה (כימיה סופרא מולקולרית) • סינתזה כימית (כימיה ירוקה, כימיית קליק, כימיה קומבינטורית, ביוסינתזה) • הנדסה כימית (סטויכיומטריה) • מדע החומרים (מטלורגיה, הנדסה קרמית, מדע הפולימרים) |  |
| ראו גם | היסטוריה של הכימיה • פרס נובל לכימיה • ציר הזמן של הכימיה (של גילוי היסודות הכימיים) • "המדע המרכזי" • תגובה כימית (קטליזה) • יסוד כימי • תרכובת • אטום • מולקולה • יון • כימיקל • קשר כימי • אלכימיה • מכניקת הקוונטים |  |
פורטל כימיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562986505171  GND: 4020198-3  LCCN: sh85053960  NARA: 10639469  NDL: 00573044  NKC: ph120501 
טבעות ליסגאנג באבן חול
כריות בזלת בקרקעית האוקיינוס השקט
שינויים ברמת פחמן דו-חמצני באטמוספירה במהלך הפנרוזואיקון, המתבססים על מודלים שונים
ג'ויס דידונטו

| --- | --- |

 לידה:  13 בפברואר 1969 (בת 55) קנזס, ארצות הברית
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 מקום לימודים:  אוניברסיטת המדינה ויצ'יטה, Academy of Vocal Arts, Bishop Miege High School 
 סוגה:  אופרה 
 סוג קול:  מצו סופרן
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  Virgin Classics, EMI, Hyperion, Naxos, Avie, Archiv
 שיתופי פעולה בולטים:  Yannick Nézet-Séguin, Antonio Pappano
 פרסים והוקרה:  דוקטור לשם כבוד (23 במאי 2014)  Echo Klassik Female Singer of the Year (2017)  Echo Klassik Female Singer of the Year (2015)  Echo Klassik Female Singer of the Year (2013)  Echo Klassik Female Singer of the Year (2010)  פרס הנדל (2018)  פרס ריצ'רד טאקר  פרס גראמי 
 joycedidonato.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ויס דידונטו (באנגלית Joyce DiDonato; נולדה ב-13 בפברואר 1969) ילידת ארצות הברית, היא זמרת מצו-סופרן קולורטורה לירית. נחשבת לאחת הזמרות הטובות ביותר כיום בתחום האופרה והשיר האמנותי. מופיעה תחת שרביטם של גדולי המנצחים והתזמורות המפורסמות ביותר בעולם. הקליטה עשרות תקליטורים וזכתה בפרסים ועיטורים רבים.
ביוגרפיה

דידונטו נולדה ב-13 בפברואר 1969 ב-Prairie Village, קנזס, בשם ג'ויס פלהרטי (Flaherty). אביה, דונלד פלהרטי, היה אדריכל עצמאי שתכנן בתים באזור. ניצח על המקהלה בסנט אן, הכנסייה הקתולית המקומית, שם פגש את אמה של דידונאטו, קלייר, שהייתה נגנית העוגב של הכנסייה. דידונאטו הייתה השישית מתוך שבעה ילדים. אביה נפטר ב-2006, אמה ב-2007. דידונטו למדה באוניברסיטת וויצ'יטה סטייט, במטרה להכשיר עצמה להוראת מוזיקה. עם סיום לימודיה ב-1992 בחרה להתרכז בקריירה אופראית ונרשמה לאקדמיה לאומנויות ווקאליות בפילדלפיה ולהכשרה נוספת באמצעות תוכניות זמרים בלהקות האופרה בסן פרנסיסקו, סנטה פה ויוסטון.