stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רמת גן
מיקום גאוגרפי ואקלים

רמת גן ממוקמת באזור שנקרא מישור החוף המרכזי הפנימי, כלומר רחוק יחסית מהים אבל עדיין קרוב מספיק כדי להיקרא מישור החוף. האזור שבו שוכנת רמת גן הוא חלק מאזור גבעות הנמוכות מ-100 מטר בשפלת פלשת, המשתרעות מנחלי האיילון והירקון ממערב ומצפון ועד לבקעת אונו במזרח. הנקודה הגבוהה ביותר ברמת גן היא בגובה 71 מטר,[דרושה הבהרה] הנמוכה ביותר 4 מטר וגובה העיר הממוצע עומד על 36 מטר.
האזור הוותיק של רמת גן מאופיין בכמה גבעות; אשר כמה מהן קיבלו כינויים: הר אברהם (59 מטר), הר שאול (60 מטר), הר הבנים (79 מטר) וגבעת הארנבות (57 מטר) וכן "גן יהודה" (50 מטר). הבקעה שבין הר אברהם להר שאול זכתה לכינוי 'העמק' בפי ותיקי רמת גן. לאזור ראשוני זה המהווה את מרכז העיר נלווים היום השטח המישורי שבינו לבין נחל הירקון והרמה המצויה דרומית לו הידועה כרמת יצחק ('רמת גן ב').
אקלים העיר הוא ים-תיכוני, עם קיץ חם ויבש וחורף קריר וגשום. הטמפרטורה הממוצעת בקיץ ביום היא 31c, ובלילה 21c. מזג האוויר בעיר בקיץ הוא מעט חם יותר מת"א ביום, עם לחות נמוכה יותר ולכן עומס החום דומה לת"א ואף מעט גבוה ממנו. בלילה קריר יותר מת"א ולעיתים ההפרש בין הערים יכול להגיע אף ל-5 מעלות. בחורף (ינואר) הטמפרטורה הממוצעת בעיר עומדת על 8 °C בלילה ועל 18 °C ביום, כאשר ממוצע הגשם עומד על 579 מ"מ.
נחל הירקון מהווה את גבולה הצפוני של רמת גן הנמשך לאורך גדתו הדרומית. הוא מתחיל ממסוף האוטובוסים ברחוב מבצע קדש, עובר מצפון לאצטדיון רמת גן ומגיע ל"אנדרטת הצליחה". משם נמשך שביל סלול להולכי רגל ורוכבי אופנים הנקרא "שביל יונתן" (על שם יונתן גרוס שנפטר ממחלה בגיל 47) שנמשך לאורך הירקון עד גבול תל אביב באזור שבע טחנות. השביל עובר מצפון ל"בית אהרון כהנא", "מועדון ספיבק" ו"בית הצנחן" ולאורכו שלטי הסבר על המבנים ועל החי והצומח באזור.
היסטוריה

בעיר נמצאו שרידים ארכאולוגיים מתקופת הנחושת והברונזה, אך בהמשך, בזמן השלטון המוסלמי בארץ ישראל הדלדלה אוכלוסיית האזור לתקופה ארוכה. בתחילת המאה ה-18 עובתה אוכלוסיית האזור שבין הירקון לנחל אלכסנדר על ידי בני שבט אבו כישכ שהגיעו מסיני, ולאחר 1830 על ידי פלחים מצרים וסודנים שהביאו לארץ אבראהים פאשא ומוחמד עלי.
על אף הגידול באוכלוסייה, המקום שימש מקום מסתור לשודדי דרכים ונותר מסוכן עד לסוף המאה ה-18.
היסטוריה > הקמת העיר

ההצעה היהודית הראשונה ליישוב העיר נעשתה בסוף המאה ה-19, במכתבו של יהושע שטמפפר ליואל משה סלומון, לאחר הכישלון הראשון של ההתיישבות בפתח תקווה.
אספת הייסוד של היזמים להקמת העיר נערכה בי"ד באייר תרע"ד, 1914 בתל אביב, כאשר קבוצה מתושבי אחוזת בית בהנהגתו של ד"ר יהודה לייב מטמון-כהן, מייסדה של הגימנסיה הרצליה, החליטו להקים עיר כפרית המבוססת על עבודה עברית באזור זה. גורמים שונים עיכבו את יישומה של התוכנית עד לסיום מלחמת העולם הראשונה, בין השאר, כיוון, שבמהלך 1917, השטחים עליהם תוכננה להבנות העיר היו בקו החזית בין הכוחות העות'מאניים והבריטים.
עם ניצחון הבריטים וסיום המלחמה, חזרה הקבוצה לניסיונות להקים את העיר באמצעות אגודת עיר גנים ובשנת 1921 רכשה חברת "עיר גנים" שטח בן 1800 דונם, באזור שבין הרחובות ארלוזורוב, ז'בוטינסקי ובן-גוריון. הקרקע שנרכשה אחרי 1919 מידי תושבי כפר סלמה הייתה בבעלות: 1000 דונם אדמת "מפרוז" (אדמה מחולקת) ו-800 דונם אדמת "מושע", (אדמה ששייכת למספר בעלים). הקרקע חולקה למגרשים בני 5 דונם שהוגרלו בין החברים. רמת גן נוסדה אמנם כמושב שיתופי אולם תוך זמן קצר התברר כי צורת התיישבות זאת אינה מתאימה לאופיים ושאיפותיהם של ראשוני המקום. בשנת 1923 חל שינוי באופי היישוב ובשמו. בוטל רעיון היישוב השיתופי: היישוב הפך למושב ושמו הוסב לרמת גן על שם הגנים גן אברהם, גן שאול וגן יהודה שנשתלו בפסגות הגבעות באזור בהתאם לתוכנית המקורית של ריכרד קאופמן לעיר גנים. עם ביטול המבנה הכפרי-שיתופי, הפך היישוב לבעל אופי עירוני: חלק מתושביו עבדו בתל אביב וחלקם עסק בחקלאות ובפרדסנות. בתקופה זו נבנו בעיר מספר מבנים בסגנון בינלאומי בתכנון האדריכלים קורט וינד והרברט טוכלר. ב-1941–1942 נבנה ונחנך בית עיריית רמת גן על פי תכנונו של מהנדס העיר, רפאל מגידו.
במרץ 1926 הוכר היישוב כמועצה מקומית, ובינואר 1950, הוכרה רמת גן כעיר.
סמל רמת גן

סמל העיר אושר באופן רשמי בשנת 1958. הוא מורכב ממגן ירוק שבמרכזו מגן דוד ובתוכו המוטיבים הבאים, שאפיינו את העיר:
שבעה כוכבים סביב למגן הדוד - כשבע שעות העבודה בדגל ישראל שהציע הרצל
עץ תמר - משבעת המינים. מבטא את שורשיות העם בארצו
שמש - סמל לאור ולחום שבהם ארץ ישראל מבורכת וגם כשמש העולה על עם ישראל המתעורר בארצו
חומת לבנים בימין הסמל - סמל לתנופת הבנייה בעיר
עצים מעל החומה - מסמלים את פרדסי רמת גן ואת היותה עיר גנים
טנא עם גפנים ותפוזים במרכז מגן הדוד ומחרשה לרוחב הסמל - מסמלים את העבר החקלאי של העיר
ארובה משמאל - מסמלת את המפעלים שהוקמו בעיר בתחילת דרכה (עלית, למשל)
פוליטיקה

בראש העירייה עומד ראש עיר המשמש כראש הרשות המבצעת של העירייה. מועצת העיר משמשת כפרלמנט מקומי ודרוש בה רוב על מנת לחוקק חוקי עזר עירוניים. במועצת העיר חברים 25 נציגים הנבחרים על בסיס מפלגתי-רשימתי. מועצת העיר מתכנסת אחת לחודש.
הבחירות לעירייה נערכות אחת ל-5 שנים כאשר הבוחר מכניס למעטפה בקלפי שני פתקים: אחד למועמד לראשות העירייה ופתק נוסף לרשימה למועצת העיר.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים ברמת גן 169,588 תושבים, מתוכם 165,323 תושבי ישראל (מקום 12 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+1.1% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 87.0%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 14,858 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
חינוך > אקדמי

אוניברסיטת בר-אילן, הגובלת בגבעת שמואל
בית צבי בית הספר הגבוה לאמנויות הבמה ע"ש צבי קליר
מכללת רמת גן
שנקר - בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב
מכללת ורצברגר – בית הספר הגבוה לאמנויות
המרכז האקדמי למשפט ועסקים ר"ג
המכללה האקדמית לישראל ברמת גן
חינוך > תיכונים

תיכון בגין
אהל שם
בליך
אורה מודיעים
אורט אבין
תיכון חדש ע"ש יגאל אלון
הישיבה התיכונית רמת גן
אולפנת הרא"ה
תיכון מקיף רמת-גן ע"ש רפאל איתן
תיכון דתי לבנים אמי"ת בר-אילן גוש דן
תיכון לוסטיג – בית ספר תיכון חרדי לבנות
תיכון זומר – בית ספר תיכון אנתרופוסופי למדעים, אומנויות ורוח האדם
אבוקה (לימים תיל"ם) – תיכון לחשבונאות ומנהל
תיכון אורט אלקטרואופטיקה
חינוך > יסודי

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  בתי ספר ממלכתיים ארנון  אביגור  בן-גוריון  גבעולים  הבילויים  הגפן  הלל (בית ספר שמשלב מחוננים ומשם כיתות אלו ממשיכות ככיתה אחת לתיכון - אהל שם)  המנחיל  המתמיד  ויצמן  זומר (בית ספר אנתרופוסופי)  חשמונאים  יהל"ם |  מורדי הגטאות  מכל"ל  נטעים  ניצנים  עליות  ערמונים  עתיד  קורצ'אק  רמת אפעל  רמת חן  החווה החקלאית בתי ספר ממ"ד אושא  נעם הרא"ה  מורשת משה |  שלום בתי ספר של החינוך העצמאי חורב בנים (סניף ארלוזורוב)  חורב בנות (סניף "אבישי")  חורב לגיל הרך (סניף סירקין)  בנות חיל  בן איש חיל  נתיבות משה בתי ספר לחינוך מיוחד סביון  מתי"א  בית אקשטיין קונסרבטוריון עירוני קונסרבטוריון רמת גן |
חינוך > ישיבות

ישיבת ההסדר רמת גן
ישיבת אש קודש (נהורא) - מרכז ללימודי יהדות
ישיבת משכנות אברהם לצעירים
חינוך > תנועות הנוער בעיר

תנועת הצופים - שבט צופי רמת גן הוקם בשנת 1944 על ידי ותיקי העיר משה למלשטרייך ויוסף מרגולין. השבט ישב בעשרים וחמש השנים הראשונות לפעילותו בסמוך למיקום הנוכחי של בית צבי ועבר בשנת 1969 למשכן הקבע מצידו השני של הר הבנים ובו גם 'אוהל אהוד' אתר הנצחה לחללי השבט ע"ש אלחנני אהוד שנפל במלחמת יומה"כ. צופי העיר היו במשך עשורים חלק מהווי החיים בה ובשיאה מנתה תנועת הצופים בעיר מעל 5000 חניכים שחולקו בין שבטים שונים. בימינו נמצאת תנועת הצופים בעיר תחת הנהגה עירונית אחת, הנהגת רמת גן, ומונה כ-4,700 חניכים ברחבי העיר המחולקים לשמונה שבטים: שבט רמת גן, שבט הירקון, שבט רמת חן, שבט רעים בקרית קריניצי, שבט השקמה, שבט ירדן, שבט עלית, שבט אפעל ושב אילת.
תנועת בני עקיבא בעיר ולה ארבעה סניפים: סניף רמת חן ברחוב הרא"ה, סניף רמת עמידר ברחוב התפוצות, סניף מרום נווה (מר"ן) ברחוב בן אליעזר, וסניף ר"ג ברחוב רוקח מונה כ-700 חניכים.
תנועת הנוער העובד והלומד ולה קן אחד: "הראשונים" ברחוב ארלוזורוב, המונה כ-80 חניכים.
תנועת מכבי צעיר ולה סניף בשכונת הביל"ויים, בעבר בשכונת רמת עמידר המונה כ-60 חניכים ובוגרים. הסניף הוקם בשנת 1957 על ידי אברהם לקס. בעבר היו ארבעה סניפים של מכבי צעיר בעיר רמת גן.
תנועת כנפיים של קרמבו (תנועת נוער שמשלבת ילדים מהחינוך הרגיל עם ילדים מהחינוך המיוחד) - התנועה נכנסה לעיר בשנת 2013 בבית מרתה ברמת השקמה, הסניף מונה כ-80 חניכים וחונכים (סניף רמת גן דרום). מאוחר יותר, ב-11 ביוני 2014 נוסף לרמת גן עוד סניף שפועל בבית הצנחן בצפון העיר (סניף רמת גן צפון), הסניף מונה כ-100 חונכים וכ-30 חניכים. רמת גן היא העיר השנייה בארץ שאישרה בעירה שני סניפים של תנועת הנוער (הראשונה הייתה תל אביב).
ארגון המש"צים (מדריכי של"ח צעירים) ולו אשכול המונה כ-100 חניכים
מועצת התלמידים והנוער של רמת גן - בנוסף לתנועות הנוער, פועלת בעיר מועצת התלמידים והנוער של רמת גן, גוף של עיריית רמת גן שתפקידו להוות מענה לבני הנוער ברמת גן בשיתוף עם העירייה, לייצג את כל תנועות הנוער, התיכונים וכל שאר הנוער מכיתות ט עד כיתות יב. תפקידה של המועצה הוא להוות דוגמה לבני הנוער בעיר, לתת להם לדעת שיש מי ששומע את הקול שלהם ומפיץ אותו, ולתפקד כמתווכים בין הנוער של רמת גן לנוער בכל המחוז והארץ. הפועלים במועצה נבחרים בהמשך למועצות התלמידים בבית הספר.
להקת צעירי רמת גן - עוד גוף שנוער מייצג ברמת גן, להקת צעירי רמת גן. להקת צעירי רמת גן מחולקת לשתיים, הצעירים והבוגרים. הצעירים מופיעים בטקסים בעיר, ואילו הבוגרים, שמעלים מופע שנתי של "שרים לזכרם" (שירים ליום הזיכרון), משתתפים בטקסים עירוניים ומייצגים את רמת גן.
חוגי סיירות של קק"ל (ע"ש אורי מימון) - פועלת בשני מוקדים עיקריים ברמת גן: בצפון ובדרום. מוקדים אלו מהווים חלק מאזור ירקון של התנועה. התנועה דוגלת בהכרת הארץ דרך הרגליים. במסגרתה יוצאים לטיולים בטבע פעם בחודש.
מקומות מרכזיים > מוסדות תרבות

ספרייה עירונית: הספרייה העירונית המרכזית הוקמה בשנת 1936 בשם "דביר ביאליק", לכבוד יום הולדתו של המשורר הלאומי המנוח, ח"נ ביאליק. הספרייה הוקמה תחילה במבנה המוכר כ"בית האזרח" ועם השנים התרבו הקוראים והספרים, הוקמו ספריות נוספות בעיר וביוזמתו של ד"ר ישראל פלד הושגה תרומה ובעקבות כך נבנה הבניין ברחוב חיבת ציון 14, בו שוכנת הספרייה המרכזית מאז 1967 ועד היום. לספריה סניפים פעילים בכל שכונה בעיר, בית ספר לסדנאות כתיבה לילדים ולמבוגרים, הרצאות ופעילויות תרבות ושיתוף פעולה חינוכי עם מוסדות החינוך בעיר.
מוזיאונים: המוזיאון לאמנות ישראלית, המשכן לאמנות יהודית על שם דוד לבקובסקי, בית אהרן כהנא, בית רפופורט, בית המקרא, המוזיאון לאמנות המזרח הרחוק, מוזיאון האדם והחי, מוזיאון בית אברהם קריניצי, המוזיאון לאמנות רוסית, מוזיאון הספורט היהודי העולמי וארכיון אב"א אחימאיר.
תיאטראות: תיאטרון הספרייה, תיאטרון רמת-גן ע"ש "אולף החמישי", תיאטרון היהלום, "בית צבי" ע"ש צבי קליר, בית ראסל, בית רוזן.
גלריות אמנות: גלריית זכוכית - ממוקמת במתחם מכללת ורצברגר ברמת גן, גלריית אשכול הפיס למדעים ולאמנויות "אהל-שם" רמת-גן בשיכון ותיקים והגלריה לפיסול יוסף קונסטנט.
מקהלות: המקהלה הקאמרית רמת גן נוסדה בשנת 1993.
תזמורות: התזמורת הקאמרית רמת גן נוסדה בשנת 1950. התזמורת הסימפונית רמת גן פעלה בשנים 2003–2020.
המרכז הגאה רמת גן: מרכז קהילתי עירוני המיועד לקהילה הלהט"בית. המרכז מנוהל על ידי מחלקת הקהילה הגאה בעיר ומציע שירותים חברתיים, זהותיים ותרבותיים לקהילה הגאה בעיר.
מקומות מרכזיים > אתרי טבע ונוף

הפארק הלאומי, המושך אליו מבקרים רבים גם מחוץ לעיר, בעיקר בחגים וימי חופש.
גנים: פארק דוד, גן אברהם, גן שאול (גן הקופים), גן דוד המלך.
הספארי ברמת גן: המרכז הזואולוגי רמת גן.
הר הבנים: אחת הנקודות הגבוהות בעיר. על הר הבנים הוקמו בית יד לבנים ואנדרטה לזכר השואה, כשלצידם נערכים טקסים ממלכתיים ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל וביום השואה.
במורד הצפוני של ההר נמצאת שמורת טבע עירונית המשמרת את צמחיית הכורכר, ולצידה ממוקמים שני בניינים ייחודיים שהקים האדריכל צבי הקר - "בית דובינר (בית המשושים)" ו"בית הספירלה".
שביל יונתן: שביל סלול להולכי רגל ורוכבי אופניים בין אנדרטת הצליחה לשבע טחנות. נקרא על שם יונתן גרוס, חניך שבט צופי הירקון שנפטר בגיל צעיר. השביל נפתח ב-2020 ובו יש קטע של דֶק (סיפון) מעץ שבו חורים למען עצי האקליפטוס. לאורך השביל יש שלטי הסברה על המבנים בשטח כמו בית אהרון כהנא, בית הצנחן ועוד.
מקומות מרכזיים > מקומות בילוי ומסחר

רחוב ביאליק וכיכר אורדע (רמב"ם)
קניון איילון
אצטדיון רמת גן
קניון ביאליק (לשעבר מרכז אלרם)
כפר המכביה
מתחם בורסת היהלומים
קניון עופר מרום (לשעבר קניון מרום נווה)
מועדון ספורט בריכת-המרגנית.
מועדון ספורט ספיב"ק
קאנטרי עמידר
בריכת דג הזהב
אצטדיון וינטר
המרכז העירוני לשחמט ופיתוח החשיבה (רמת יצחק)
מקומות מרכזיים > בתי חולים

מרכז רפואי שיבא (בית חולים תל השומר)
ברמת גן פעלו בתקופת המנדט מספר מוסדות רפואיים פרטיים:
בית החולים ליולדות אוורבך, שנוסד ב-1935 על ידי ד"ר לאו אוורבך. במהלך השנים נמכר ושמו שונה לרמת מרפא. כעת המבנה נטוש והרוס בחלקו תוך כוונה לבנות במקום מגדל מגורים עם שימור ואזכור כלשהו להיסטוריה של המקום.
בית החולים "רפאל" שנבנה ב-1935 על ידי קבוצת רופאים על הגבעה ברמת גן (כיום - רחוב שרת). היו בו שתי קומות ו-32 מיטות. כן היה בו חדר ניתוח וחדר לידה. לימים נקרא גם בית חולים "פעילן" על שם ד"ר אדם פעילן (פולק), (1910–2002), שהיה מנהלו הרפואי בשנים 1943–1948. בהשפעתו של אברהם קריניצי טופלו בו גם פצועי מחתרות אצ"ל ולח"י. לאחר סגירתו שימש הבניין כמקום מושבה הראשון של שגרירות ארצות הברית וכשזו עברה לתל אביב, הפך הבניין לגימנסיה הפרטית "דביר". כיום יש במקום מוסד סיעודי "נוף חן".
בית הבראה "החלמה" שנוסד ב-1934 על ידי אגודת עזרה לחולים כרוניים בראשות ד"ר דבורה בלוך-בלומנפלד. המוסד היה ציבורי שניזון מתרומות אך ללא זיקה מפלגתית. התקבלו אליו אנשים מכל שכבות היישוב כולל חברים משלוש הקופות שהיו קיימות אז - כללית (הסתדרות העובדים), עממית ולאומית. ב-1948 פונה המוסד ובמקום התיישב המטכ"ל. לאחר מלחמת העצמאות פינה הצבא את המקום והוקם בו בית הספר שילה שכעת נקרא על שם בן-גוריון. שנים רבות נקראה הגבעה עליה עמד הבניין בשם "גבעת החלמה".
תחבורה

התחבורה הציבורית ברמת גן מבוססת על אוטובוסים של חברת דן ומוניות שירות. תחנת הרכבת תל אביב מרכז מחוברת למתחם הבורסה באמצעות גשר להולכי רגל וכן תחנת הרכבת בני ברק נמצאת בסמוך לקניון איילון ואצטדיון רמת גן.
בחודש מאי 2019 הודיע ראש העיר כרמל שאמה הכהן כי בכוונתו להפעיל תחבורה ציבורית בשבת. בחודש יולי 2019 אישרה מועצת העיר ברוב של 15 מול שישה את הפעלתם בשבת של שני קווי אוטובוס, אשר יעברו בצירים המרכזיים לכיוון תל אביב. לאחר אישור מועצת העיר בימי שבת מפעילה עיריית רמת גן 4 קווי אוטובוס לתל אביב באמצעות מיזם שנקרא סבבוס, קו כחול לכיוון נמל תל אביב היוצא מאצטדיון וינטר דרך שכונת רמת חן, נווה יהושוע, מרום נווה, קניון איילון, דרך אבא הלל ודרך הבורסה. בעיר תל אביב בדרך בגין, רחוב קפלן ורחוב דיזנגוף. והקו הלבן לכיוון מסוף כרמלית בתל אביב היוצא מאוניברסיטת בר-אילן דרך תל השומר, דרך אלוף שדה, רחוב הרוא"ה, שכונת קריית בורוכוב ורמת יצחק, רחוב ז'בוטינסקי, רחוב ביאליק, ארלוזורוב וכן דרך הבורסה. בעיר תל אביב דרך מסוף 2000, עיריית תל אביב, רחוב קינג ג'ורג' ומסיים מסלול במסוף כרמלית. קו ירוק לכיוון נמל תל אביב היוצא מאצטדיון וינטר דרך שכונת רמת חן, נווה יהושוע, רמת עמידר, שדרות ירושלים, רחוב הרוא"ה, ז'בוטינסקי וביאליק, בתל אביב עובר ברחוב פנקס, אבן גבירול, כיכר רבין, המלך ג'ורג', דיזנגוף סנטר, דיזנגוף ומסיים בנמל תל אביב. בנוסף בספטמבר 2023 החל לפעול הקו האדום אשר ברובו חופף את מסלול הקו האדום של הרכבת הקלה של הדנקל אשר לא פועל בשבת, מתחיל את נסיעתו ברמת גן בקניון איילון וממשיך לדרך בן-גוריון בעיר, דרך ז'בוטינסקי ובתל אביב בדרך בגין, תחנת רק"ל אלנבי, מסוף כרמלית, פרופסור קויפמן (ליד חוף הים), ומסיים את מסלולו ברחוב יפת ביפו.
הקו האדום של המערכת להסעת המונים במטרופולין תל אביב עובר דרך ציר ז'בוטינסקי ברמת גן מתחת לפני הקרקע, עם תחנות תת-קרקעיות ברחוב ביאליק וברחוב אבא הלל (במתחם הבורסה).
הקו הסגול צפוי לעבור בבית החולים תל השומר, אוניברסיטת בר-אילן ובדרך אלוף שדה עם תחנות במחלף אלוף שדה ורחוב הירדן.
תחבורה > רחובות ראשיים

דרך אלוף שדה - דרך ראשית המחברת את דרך השלום בתל אביב עם כביש גהה (4), עוברת בחלקה הדרומי של רמת גן.
רחוב ז'בוטינסקי - מחבר את תל אביב עם בני ברק ופתח תקווה. ברחוב נמצאים, לצד האנדרטה לזכר דב גרונר, מגדל גרונר - צבעו ורדרד, המהווה מגדל מגורים יוקרתי. במרתף הבניינים נמצא המרכז המוזיקלי לרמת גן. כמו כן, ברחוב ממוקמת תחנת המשטרה של רמת-גן, מצודת טגארט אשר שימשה בעבר את משטרת המנדט הבריטי. ציר תנועה זה התפתח בסוף המאה ה-19 על גבי שביל חמורים בדרך יפו מלבס עם התבססות פתח תקווה. הכביש נסלל בתקופת הנציב הרברט פלומר ואף כונה 'דרך פלומר'. קריניצי סיפר שהגנרל רונלד סטורס, מושל ירושלים (שבמחוזו שכנה אז ר"ג), שוכנע לאשר את הסלילה לאחר שהועבר בקפדנות במהמורות על ידי נהגו של ראש העיר. היות שבתקופה זו הרחובות ברמת גן לא היו סלולים, נקרא כביש זה על ידי ראשוני רמת גן בשם "הכביש השחור".
רחוב ביאליק - רחובה הראשון של העיר, משמש כמרכז העיר ומרכז עסקים. בטרם סלילתו כונה 'הכביש הלבן'. בו שוכנים כיום בית העירייה ובית האזרח ובו שכנו בעבר בית המשפט ובית הספר הראשון עד שעלו מבניהם באש. החלק באזור כיכר רמב"ם (אורדע) כונה על ידי ראשוני רמת גן בשם "העמק".
דרך אבא הלל - ציר התנועה העיקרי מאזור הבורסה עד למתחם הקניון ורמת החייל בתל אביב, עובר בחלקה הצפוני של רמת גן. נתיבו חופף לדרך יפו שכם העתיקה. כביש זה נכבש לראשונה בשלהי התקופה הטורקית.
דרך בן-גוריון (בעבר רחוב מודיעין) - עובר לאורכה של רמת גן מצפון לדרום, מרחוב אבא הלל ועד דרך רבין (לשעבר דרך הגבורה), ומשמש כציר תנועה עיקרי. חלקו נמצא תחת שיפוטה של עיריית בני ברק, דבר שגרם למספר חיכוכים בין העיריות. הופיע כ'דרך המואזין' המוליכה מכיוון סלאמה לירקון ולדרך שכם במפות העבר. בקצהו הדרומי בתחום גבעתיים שכן בטרם קום המדינה מחנה בריטי גדול שהיה ידוע כ'שטח תשע הנטוש'. כמחצית הקילומטר מן הירקון שכן מחנה מקלף. באזור זה חוצה הרחוב ריכוז אתרים ארכאולוגיים מן התקופה הכלקוליתית. באמצע נתיב הרחוב באזור מפגשו עם רחוב הרצל על שטח מעונות ויצו של היום שכן 'קיבוץ רמת גן' - מתחם מגורים בו שהו חלק מן ההכשרות הקיבוציות בטרם עלייתם לקרקע.
רחוב הרא"ה - ציר תנועה מאזור מרכז העיר וכיכר רמב"ם ובית הכנסת הגדול של ר"ג עד לדרך רבין שבדרומה. רחוב זה הוכתר בעבר כ'רחוב הארוך ביותר המצוי בתחומי אותה עיר'. בתחילה היה שמו 'רחוב הרב קוק'.
שדרות ירושלים - רחובה הראשי של שכונת רמת יצחק בעבר וציר התנועה הראשי שלה ושל ואזור מרום נווה כיום.
רחוב הרצל - הציר המקביל לרחוב ביאליק (שגם הוא חד סטרי ברובו) מצדם הנגדי של 'העמק'- כיכר רמב"ם ו'גן המלך דוד'.
רחוב הירדן - רחוב ראשי בדרום רמת גן המתחבר בחלקו הדרומי לדרך אלוף שדה ומפריד בין שכונות הבילויים, נווה יהושוע ושיכון מזרחי. הרחוב סובל מעומסי תנועה קשים בבקרים לכיוון מחלף אלוף שדה.
מתחם הבורסה

מתחם הבורסה הוא מרכז עסקים בחלקה המערבי של העיר, על גבול תל אביב. האזור מכיל ריכוז גדול של גורדי שחקים, ובהם בורסת היהלומים (אחת מהמובילות בעולם בתחום זה), שסביבה התפתחו עסקים רבים בתחומי יהלומנות, היי טק, מערכות מידע, עריכת דין, הנהלת חשבונות ועסקי מזון. באזור התפתח גם מרכז הזנות וההימורים של גוש דן.
בתחילת המאה ה-21 נחנכו שני אתרים במתחם הבורסה - גשר מודעי המחבר את רמת גן עם דרך חיפה בתל אביב (בצומת רחוב ז'בוטינסקי של ת"א) ותיאטרון היהלום.
כמו כן, מכיל המתחם מספר בתי מלון, המפורסם והגדול שבהם הוא לאונרדו סיטי טאוור, שמשמש גם כמרכז כנסים.
בצמוד למתחם שוכן מגדל משה אביב המגדל השני בגובהו בישראל.
דת

הרב הראשי הראשון של רמת גן היה הרב שלמה זלקינד לַנדרֶס. הוא כיהן בתפקיד זה בין השנים 1928 - 1962. בשנת 1967 התמנה לתפקיד הרב מנחם יהודה הלוי אושפיזאי, איש מפדל, אשר כיהן בו עד שלנת 1990. בשנת 1990 נבחר הרב יעקב אריאל כרב העיר רמת גן. הוא כיהן בתפקיד זה עד הגיעו לגיל 80 (שבו רב עיר נדרש לפרוש לפנסיה), בסוף אוקטובר 2017. משנת 2017 ועד שנת 2024 מכהן כממלא מקום הרב הראשי הרב אהרן כ"ץ.
הרב אליהו פנחס פרדס היה הרב הראשי הספרדי של רמת גן בין השנים 1953 - 1962. החל משנת 1975 אין בעיר רב ראשי ספרדי.
המועצה הדתית בעיר מעניקה שירותי דת שונים כמו תעודת כשרות, נישואין, הדרכת כלות, תעודת רווקות ועוד. משרדי המועצה הדתית שוכנים במבנה בית הכנסת הגדול. ליד המועצה הדתית הוקמה בשנת תשכ"ב (1963) ספרייה תורנית ביוזמת הרב דרייזין אולם היא נסגרה במהלך העשור הראשון של המאה ה-21.
בעיר שתי ישיבות, בהן ישיבת רמת גן.
בעיר פועלים 118 בתי כנסת ו-5 מקוואות.
שכונות

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  כפר אז"ר  מרכז העיר  מרום נווה  נווה יהושע  הבילויים  נחלת גנים  קריית בורכוב  קריית קריניצי |  רמת אפעל  רמת חן  רמת יצחק  רמת עמידר  רמת שקמה  שיכון הצנחנים  שיכון ותיקים  שכונת גפן  שכונת הלל |  שכונת חרוזים  שכונת ראשונים  תל בנימין  תל גנים  שיכון מזרחי  שכונת עליות |
נתוני האוכלוסייה נלקחו מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ונכונים לשנת 2018.
שכונות > נווה יהושע

שכונת נווה יהושע הוקמה ב-1946 בדרום ר"ג על ידי הסתדרות הציונים הכלליים וקרן המפדה האזרחי על אדמות שנקנו מהכפרים אל-ח'ירייה וביריה בשנת 1944, בין פרדס אבריל'ה ורחוב בן אליעזר של היום לבין ערוץ נחל כופר בדרכו לנחל חירייה. השכונה קרויה ע"ש יהושע סופרסקי. האדמות נקנו בתיווכו של צדוק מלר שהיה אחראי בתקופה ההיא על השמירה האזרחית ברמת גן.
הבתים הראשונים בשכונה נבנו עבור חיילים משוחררים בשנים 1944-1947 1.
בימים שטרם קום המדינה השכונה סבלה מבידודה מר"ג וילדיה היו מוסעים בשיירה מוגנת לבית הספר ברמת יצחק.
ארגון המפדה האזרחי הקים ב-1945 מפעל מגבית לקליטת עולים "הניצולים מגיא ההריגה של אירופה".
ב-8.5.47 הונחה אבן הפינה "לבתי עולים עבור ציונים כללים בשכונת המפדה האזרחי" וב-26.4.49 הונחה אבן פינה ל-104 יחידות דיור לשיכון עולים... בשכונת המפדה האזרחי".
חלק ניכר מתושבי השכונה בשנים 1945–1960 היו שורדי שואה, בעיקר ממוצא פולני. יידיש והשפה הפולנית היו שגורות בפי תושבים רבים, כולל סוחרים, מורים בבית הספר ואחרים. בשנת 1948 הוקמה בשכונה ועדת תרבות שפעלה ליצור חיי תרבות משותפים ולספק צרכים תרבותיים לתושבי השכונה. בין השאר התקיימו שיעורי ערב ללמוד עברית ולחוגים שונים, נחגגו חגים כחנוכה, ט"ו בשבט ושבועות ונערכו מסיבות לכלל התושבים.
בית הספר הראשון בשכונה והגן הציבורינחנכו בשנת 1950 ברוב עם בנוכחות ראש עיריית רמת גן, אברהם קריניצי.
בשכונה מתגוררות כ-5,000 נפשות, והרחוב הראשי בה הוא רחוב נווה יהושע. בשנות התשעים החל תהליך של פינוי בינוי בשכונה. בתהליך זה נהרסו בתים צמודי קרקע ישנים ובמקומם נבנו בתים רבי קומות חדשים ומטופחים. גינת נווה יהושע (בין רחוב נוה והושע לרחוב ארנון) היא הגינה הראשית בשכונה, וכוללת בתוכה את הגן ע"ש רחל לוין, ועברה שיפוץ מקיף בשנת 2017.
בשכונה שני בתי הספר: "ארנון", בית ספר ממלכתי, ו"מורשת משה" - בית ספר ממלכתי דתי.
שכונות > נווה יהושע > גני ערמונים

מיזם מגדלי המגורים גני ערמונים אשר הוקמו בשכונה בסמוך לכביש גהה גרר אחריו תנופת בניה והתעוררות בשכונה בעיקר בחלקה הצפוני.
הבתים הוקמו בראשית שנות התשעים, ובנייני הדגל שלה הם חמישה בניינים צבעוניים. הרחוב הראשי בשכונה הוא רחוב הכבאים ובית הספר ערמונים נמצא בסופו. במרכז הרחוב נמצא אשכול גנים, בו מתחנכים ילדי השכונה מגיל שלוש עד מעברם לבית הספר. בהמשך רחוב הכבאים נמצא המרכז המסחרי של השכונה וממולו גינה ציבורית.
מתחם גני ערמונים גובל בדרום בשכונת נווה יהושע ובמערב ברחוב בן אליעזר, שם ממוקמת מכללת רמת גן.
שכונות > הבילויים

שכונת הבילויים, שמכונה גם "קסם" נמצאת בדרום העיר ומשתרעת מרחוב הירדן במזרח לרחוב עוזיאל במערב, ומפנחס רוטנברג בצפון לאלוף שדה בדרום. השכונה קרויה על שם בית הקולנוע 'קסם' ששכן בה בעבר ברחוב הירדן 94. במתחם השכונה בית ספר יסודי "הבילויים" (נבנה ב-1963), אשכול גני-ילדים, שני בתי כנסת (אחד מהם תוכנן על ידי יעקב נטל), מתנ"ס ויצו מיאמי ביץ' (בית לזרוס), סניף של תנועת הנוער ה"מכבי הצעיר" ומועדון נוער. בדרום מערב השכונה קיים ריכוז של תושבים דתיים. בדרום מזרח השכונה, בפינת רחוב הבילויים-הירדן ישנו מרכז מסחרי. מרכז מסחרי קטן נוסף נמצא ברחוב שרה אהרונסון. במפות ישנות של רמת גן אזור הבילויים מצוין כשני אזורים נפרדים: שיכון הפרוגרסיבים ושכונת קריית-גן. השכונה מונה כ-7,400 תושבים.
שכונות > קריית בורוכוב

קריית בורוכוב הוקמה כשכונה נפרדת דרומית לרמת יצחק. בשל אפיונה הפוליטי הסוציאליסטי התנהל ויכוח נוקב אודות הצטרפותה לר"ג הבורגנית ורק ב-1945 סופחה לרמת-גן. בקריית בורוכוב הוקם ב-1981 גן הזהירות בדרכים על שם חיים לנדאו, שם ילדי העיר עברו הפעלות ולמדו על נושא הזהירות בדרכים. גן חיים נסגר ב-2007 ובמקום נבנה מגרש חנייה לתושבי השכונה.
שכונות > תל השומר

ראשיתה במושבה הקטנה תל ליטוינסקי שהוקמה ב־1934 על אדמות המשפחה בידי האחים ליטווינסקי ובראשם משה (מוריס) ליטוינסקי, ושמה נקרא לזכר אביהם יעקב אלחנן ליטוינסקי. השטח חולק לחלקות אשר נמכרו ברובן לעולים יוצאי גרמניה. בעת הקמתו היה היישוב הקטן מבודד ומוקף יישובים ערביים ובדואים שהטרידוהו באש.
בימי מלחמת העולם השנייה הוקם בקרבתו מחנה בריטי גדול. במחנה תל ליטוינסקי שוכנו שבויים איטלקיים בימי המלחמה ובהמשך הוקם בו בית חולים צבאי של בעלות הברית. מחנה תל ליטוינסקי הבריטי והדרך המבודדת אליו שימשו מטרה ללוחמי המחתרות.
לאחר קום המדינה, בעת שארגן חיים שיבא את חיל הרפואה, הגדיר את המתחם כבית החולים המרכזי של צה"ל. בעצת בן-גוריון נקרא בית החולים על שם ארגון "השומר" "תל השומר". עם השנים, הפך בית החולים לאחד מן המרכזים הרפואיים המובילים בארץ. כביש מיוחד נסלל לבית החולים בנוסף לכביש 'הבריטי' שחלף דרך קריית אונו. הכביש שחלף בין כפר אז"ר לקיבוץ אפעל חיבר את בית החולים לכביש גהה ולרמת גן ונקרא 'דרך שיבא'. עם מותו של חיים שיבא, מנהלו ומיסדו של בית החולים, ב־1971, שונה שם ביה"ח ל"מרכז הרפואי ע"ש שיבא".
בשנת 1961 סופחו שטחי תל ליטווינסקי ובית החולים לרמת גן. על חלק מן השטח הוקם שיכון מגורים לצוות בית החולים אך עד לשנת 1972 היה רובו של האזור נטוע פרדסים.
שכונות > קריית קריניצי

בשנת 1972 הוקמה מצפון לתל השומר שכונת קריית קריניצי שאוכלסה במהרה על ידי משפחות עובדי בית החולים תל השומר ואוניברסיטת בר-אילן הסמוכה. השכונה מאופיינת בשטחים ירוקים נרחבים. השכונה מונה כ-4,000 תושבים.