stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בנימין נתניהו
קריירה פוליטית > קדנציה שישית כראש ממשלה (2022–הווה) > מלחמת חרבות ברזל

בשבתו כראש ממשלה, נתניהו פעל לשמר יציבות מול שלטון חמאס ברצועת עזה, על חשבון מעמדה המדיני של הרשות הפלסטינית. החל ב-2018 קידם העברה דרך ישראל של מזוודות דולרים במזומן וללא רישום בנקאי, מקטאר לידי חמאס. בין היתר שידל את מנהיגי קטאר לקדם את העברת הכספים באופן סדיר, מתוך אמונה שכך ניתן יהיה למנוע הסלמה. בישיבת סיעת ליכוד במרץ 2019 טען: "מי שרוצה לסכל הקמה של מדינה פלסטינית צריך לתמוך בחיזוק חמאס ובהעברת כסף לחמאס." במבצע שומר החומות התברר שהתפיסה כשלה. בתום המבצע, נתינהו העריך שיתקיים שקט ארוך טווח בגזרת עזה והתנגד להצעת ראש השב"כ, נדב ארגמן, לחסל את מנהיגי חמאס בעזה. כאשר נבחר מחדש לראשות הממשלה, השיב נתניהו את ההסדרה הכספית במסגרת "הוועדה הקטרית". בחגי תשרי 2023 חלה הסלמה בגדר המערכת מול חמאס. נתניהו החליט להעמיק את ההסדרה והגדיל את מכסת הפועלים מעזה לישראל ואת הזכויות הכלכליות של תושבי הרצועה. נתניהו קידם מדיניות זאת על אף חילוקי דעות בדרג הביטחוני. ראש השב"כ רונן בר המליץ לו ב-1 באוקטובר להוציא לפועל את תוכנית "העריפה" ולהרוג באחת את מנהיגי החמאס. עוד קודם לכן, ראשי השב"כ קידמו את ההצעה בפני נתניהו והוא סירב לאשר אותה.
בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי. בעקבות זאת פתח צה"ל במלחמת חרבות ברזל. ישראל פינתה מיושביהם 29 יישובים בעוטף עזה ו-22 יישובים בצפונה. במלחמה נהרגו רבבות פלסטינים, בהם אלפי מחבלים, נגרם הרס נרחב ביותר למבנים ולתשתיות ומאות אלפים מתושבי הרצועה נאלצו לעזוב את בתיהם ולהתגורר במחנות אוהלים.
נתניהו ספג ביקורת על כך שאיפשר את התעצמות החמאס, ארגון הטרור השולט בעזה ועל כך שסירב לקחת על עצמו אחריות למחדל. נתניהו מצידו השיב שהוא לא חיזק את חמאס, אלא עשה שלוש מערכות מולו שהיו משמעותיות והחלישו אותו וכן חיסל חלק מבכיריו. בראשית המלחמה חל דיון ציבורי ב"שאלת האחריות" לפריצתה ונתניהו סירב להשיב בהודאה ולקיחת אחריות, אך במספר הזדמנויות שדיבר לציבור בישראל אמר שהכל ייחקר בתום המלחמה וגם הוא יצטרך לתת תשובות על כך. עם זאת בנובמבר, השיב בראיון לרשת NBC האמריקנית ואמר: "כמובן שיש לי אחריות [...] האחריות שלי היא להגן על אזרחי ישראל וזה לא קרה".
ביולי 2024 טס נתניהו לביקור מדיני בארצות הברית. במהלך הביקור נאם בפני שני בתי הקונגרס של ארצות הברית וקיים פגישות עם נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן, סגנית נשיא ארצות הברית קמלה האריס והמועמד לנשיאות הנשיא לשעבר דונלד טראמפ.
ב-19 באוקטובר 2024 בשעות הבוקר ארגון הטרור חזבאללה שיגר כטב"מ מלבנון לעבר ביתו של נתניהו בקיסריה, הכטב"מ פגע בחלון חדר השינה. נתניהו לא שהה בביתו בעת הפגיעה ולא היו נפגעים באירוע.
פרשיות פליליות

לאורך שנות פעילותו הפוליטית של נתניהו, הועלו כנגדו מספר פעמים טענות לפלילים: שש פרשיות הגיעו לכדי חקירה פלילית של המשטרה, מתוכן שלושה תיקים נסגרו ובשלושה אחרים הודיע היועץ המשפטי לממשלה כי בכוונתו להעמיד לדין את נתניהו, באחד בחשד לשוחד ומרמה והפרת אמונים ובשניים נוספים בחשד למרמה והפרת אמונים.
פרשיות פליליות > פרשת בר-און חברון

בעקבות פרשת בר-און חברון בינואר 1997, במהלכה הועלו חשדות כי היה מעורב בקנוניה למינוי היועץ המשפטי לממשלה, נפתחה חקירה פלילית נגד נתניהו ובעקבותיה המליצה המשטרה להגיש נגדו כתב אישום. לבסוף, היועץ המשפטי לממשלה, אליקים רובינשטיין, שמונה על ידי הממשלה לאחר הפרשה, החליט לא להעמידו לדין בנימוק של חוסר ראיות, אך ציין כי "מהתנהגות ראש הממשלה עלו תמיהות".
פרשיות פליליות > פרשת עמדי ופרשת המתנות

בפרשת עמדי, שהחלה בספטמבר 1999, הועלה חשד כי נתניהו ניצל את מעמדו להשגת טובות הנאה מקבלן ההובלות אבנר עמדי, בדמות עבודות שביצע. בספטמבר 2000 המליצה המשטרה להעמיד את נתניהו לדין בגין עבירות שוחד, מרמה הפרת אמונים ושיבוש הליכי חקירה. בעקבות חקירת פרשת עמדי, עלה חשד שהזוג נתניהו העבירו לחזקתם האישית מתנות שאותן קיבל נתניהו ממנהיגים בעולם בעודו ראש ממשלה ולכן הן רכוש מדינת ישראל. היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין החליט שלא להגיש כתב אישום בשתי הפרשות, בנימוק של חוסר ראיות, אך מתח ביקורת על התנהלותו של נתניהו.
פרשיות פליליות > פרשת ביביטורס

במרץ 2011, פרסם העיתונאי רביב דרוקר, תחקיר בתוכנית "המקור", שבו טען כי בשנים 1999–2008 נסעו נתניהו ובני משפחתו מחוץ לישראל על חשבון גופים פרטיים, גם אחרי חזרתו של נתניהו לפוליטיקה ב-2002. התחקיר, שנודע כ"פרשת ביביטורס", הביא לבדיקה של מבקר המדינה ולבדיקה משטרתית. בינואר 2017 קיבל היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט את המלצות המשטרה והפרקליטות והחליט על סגירת הבדיקה.
פרשיות פליליות > תיקי האלפים > תיק 1000 ותיק 2000

החל מינואר 2017 נחקר נתניהו באזהרה בידי משטרת ישראל בשני נושאים: "תיק 1000", הכולל חשד לקבלת טובות הנאה מארנון מילצ'ן וג'יימס פאקר ו"תיק 2000" העוסק בשיחות בינו לבין מו"ל "ידיעות אחרונות", נוני מוזס, שבהן – על פי החשד – הציע מוזס לנתניהו שינוי קו הסיקור והוספת כתבים מטעמו בתמורה לשינויים במתכונת הפצת "ישראל היום". על החשדות כלפיו אמר נתניהו פעמים רבות "לא יהיה כלום, כי אין כלום".
במהלך החקירות, העלו חברי כנסת מ"הליכוד" הצעות חוק הנוגעות לחקירות משטרה ובהן הצעה, שנודעה בשם "חוק ההמלצות", שלפיה תוצאותיה של חקירת משטרה יועברו לפרקליטות המדינה ללא שהמשטרה תציין עמדתה בעניין הגשת כתב אישום. ההצעות עוררו ביקורת ונטען כלפיהן כי הן נועדו להגן על נתניהו. בדצמבר 2017, הודיע נתניהו כי הנחה את יו"ר ועדת הפנים של הכנסת, דודי אמסלם, ממובילי "חוק ההמלצות", לדאוג לכך שהצעת החוק לא תחול על חקירותיו של נתניהו.
בפברואר 2018, לאחר כשנה וחצי של חקירות, הגיעה המשטרה למסקנה כי נמצאה תשתית ראייתית להגשת כתב אישום בשני התיקים. ב"תיק 1000" יוחסו לנתניהו עבירות של לקיחת שוחד ומרמה והפרת אמונים. ב"תיק 2000" יוחסו לנתניהו עבירות של בקשת שוחד ומרמה והפרת אמונים.
לאחר הודעת המשטרה, מסר נתניהו הודעה מפורטת שבה הבהיר שאין בכוונתו להתפטר. נתניהו הכחיש את טענות המשטרה וערער על הלגיטימיות והאובייקטיביות של ההמלצות משום שלדבריו "אי אפשר להשתחרר מהרושם שהן הושפעו מתחושות חסרות בסיס של גורמי חקירה שמאמינים שאני פעלתי נגדם" רוב חברי הקואליציה ובפרט ראשי המפלגות בה, התייצבו לימינו של נתניהו והדגישו את חזקת החפות העומדת לזכותו ואחרים גיבו את מערכת אכיפת החוק
פרשיות פליליות > תיקי האלפים > תיק 4000

"תיק 4000", הוא חקירה פלילית שניהלה יחידת להב 433 של משטרת ישראל, בשיתוף עם רשות ניירות ערך, החל מיוני 2017. בין החשודים בפרשה זו: בעל השליטה בחברת "בזק" שאול אלוביץ', מנכ"לית "בזק" סטלה הנדלר, מנכ"ל משרד התקשורת שלמה פילבר ויועץ התקשורת ניר חפץ. ב-2 במרץ 2018 לראשונה נחקרו באזהרה במקביל בפרשה זו גם בנימין ושרה נתניהו, בחשד לקבלת שוחד. שניים מהחשודים, פילבר וחפץ, חתמו על הסכם עד מדינה. נתניהו טען שהסכימו לכך רק בגלל איומי המשטרה.
ב-2 בדצמבר 2018, פרסמה משטרת ישראל את עמדתה כי נמצאה תשתית ראייתית להעמיד לדין את נתניהו באשמת לקיחת שוחד, מרמה והפרת אמונים וקבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות. נתניהו הכחיש וטען שהחלטותיו התקבלו בהמלצת גורמי המקצוע במשרד התקשורת והוא אף קיבל החלטות שהסבו הפסדים כבדים לאלוביץ' ואילו אתר 'וואלה' סיקר אותו באופן שלילי לכל אורך התקופה המדוברת. בנוסף טען שהחקירה לא התנהלה בצורה הוגנת, עקב סירוב החוקרים לעמת אותו פנים מול פנים עם עדי המדינה.
פרשיות פליליות > תיקי האלפים > היערכות להגשת כתב אישום

עם התקדמות הדיון בתיקים 1000, 2000 ו-4000 אצל היועץ המשפטי לממשלה, דרש נתניהו שהחלטה של היועץ להגיש נגדו כתב אישום בכפוף לשימוע לא תפורסם לפני הבחירות, משום שלא ניתן יהיה לסיים את השימוע לפני הבחירות.
הוועדה למתן היתרים במשרד מבקר המדינה, דחתה את בקשתו של נתניהו לקבל מימון להגנתו המשפטית מבן דודו נתן מיליקובסקי ומאיש העסקים ספנסר פרטרידג'. הוועדה קבעה גם כי עליו להחזיר 300 אלף דולר שקיבל ללא היתר. נתניהו עתר לבג"ץ נגד החלטות אלו ונפסק שהוועדה תקיים דיון נוסף שבו יציג בפניה נתניהו פרטים נוספים, לשם קבלת החלטה חדשה בעניינו.
בפברואר 2019 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, כי החליט לשקול העמדה לדין של נתניהו, בכפוף לשימוע, בשלושת התיקים: בתיק 1000 ו-2000 באשמת מרמה והפרת אמונים, ובתיק 4000 באשמת שוחד ומרמה והפרת אמונים. בתגובה האשים נתניהו את השמאל במסע ציד נגדו ובהפעלת לחץ פסול על היועץ המשפטי לממשלה ומתח ביקורת על פרקליט המדינה שי ניצן ועל הפרקליטה ליאת בן ארי, שלדבריו תמכו בעמדה קיצונית בעניין העמדתו לדין. השימוע התקיים במשך ארבעה ימים באוקטובר אותה השנה.
פרשיות פליליות > תיקי האלפים > העמדה לדין

ב-21 בנובמבר 2019 הודיע מנדלבליט כי החליט להגיש כתב אישום נגד נתניהו בעבירות שוחד ומרמה והפרת אמונים בתיק 4000 ובעבירות מרמה והפרת אמונים בתיקי 1000 ו-2000. בתגובה יצא נתניהו בהודעה שבה מתח ביקורת חריפה על מערכת אכיפת החוק (המשטרה, פרקליטות המדינה והיועץ המשפטי לממשלה). נתניהו הוא ראש הממשלה הראשון בישראל שהוגש נגדו כתב אישום בגין עבירות המיוחסות למהלך כהונתו כראש ממשלה, וכן ראש הממשלה הראשון בישראל העומד למשפט תוך כדי כהונתו. בעקבות הגשת כתב אישום, הוגשה עתירה לבג"ץ שדרשה מנתניהו לחדול מלכהן כשר, בהתאם להלכת דרעי-פנחסי. ב-2 בינואר 2020, התפטר נתניהו מתיקי השרים שבהם החזיק – שר העבודה והרווחה, שר החקלאות, שר התפוצות ושר הבריאות.
ב-1 בינואר 2020 הגיש נתניהו בקשה ליו"ר הכנסת לקבלת חסינות מהעמדתו לדין פלילי. ב-28 בינואר 2020 לאחר שרשימת כחול לבן הבטיחה רוב בוועדה נגד מתן החסינות, משך נתניהו את הבקשה. לאחר כמה שעות הגיש היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט את כתב האישום לבית המשפט המחוזי בירושלים.
ב-24 במאי 2020 החל משפטו של נתניהו, מלווה בהד תקשורתי וציבורי גדול.
פרשיות פליליות > בית הדין הפלילי הבין-לאומי

במאי 2024 התובע הראשי בבית הדין הפלילי הבין-לאומי בהאג הגיש בקשה לצו מעצר נגד נתניהו בגין חשדות לשורת פשעים נגד האנושות ובהם הרעבת אוכלוסייה כאמצעי מלחמה, הריגה מכוונת ורצח, תקיפות מכוונות נגד אוכלוסייה אזרחית וכן השמדה או רצח לרבות בהקשר של הרעבה. הבקשה הוגשה גם כלפי שר הביטחון, יואב גלנט, ובמקביל הוגשה בקשה לצווי מעצר גם עבור בכירי החמאס - יחיא סנוואר, אסמעיל הנייה ומוחמד דף.
ב-21 בנובמבר 2024 בית הדין הפלילי הבין-לאומי הודיע כי הוציא צווי מעצר נגד נתניהו וגלנט בגין פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות ברצועת עזה. על פי בית הדין, נתניהו וגלנט אחראיים לפשעים של הרעבה כשיטת לחימה, רצח, רדיפה והכוונת תקיפות לאוכלוסייה אזרחית בכוונה תחילה. משמעות הוצאת צווי המעצר היא ש-124 המדינות החברות בבית הדין הפלילי יהיו מחויבות לעצור ולהסגיר את נתניהו וגלנט להאג אם ייכנסו לתחומן. הצווים ממקמים את ישראל בקבוצת מדינות שנתפסות כמפירות של החוק הבין-לאומי.
תפקידיו העיקריים

| הכנסת | הממשלה | התפקיד | סיעה | כהונה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| הכנסת השתים עשרה | הממשלה העשרים ושלוש | סגן שר החוץ | הליכוד | 1988–1991 |
| הכנסת השלוש עשרה | לא כיהן בממשלה | ראש האופוזיציה | הליכוד | 1992–1996 |
| הכנסת הארבע עשרה | הממשלה העשרים ושבע | ראש ממשלת ישראל | הליכוד-גשר-צומת | 1996–1999 |
| הכנסת החמש עשרה | הממשלה העשרים ותשע | שר החוץ | לא היה ח"כ, כיהן מטעם הליכוד | 2002–2003 |
| הכנסת השש עשרה | הממשלה השלושים | שר האוצר | הליכוד | 2003–2005 |
| הכנסת השבע עשרה | לא כיהן בממשלה | ראש האופוזיציה | הליכוד | 2006–2009 |
| הכנסת השמונה עשרה | הממשלה השלושים ושתיים | ראש ממשלת ישראל | הליכוד | 2009–2013 |
| הכנסת התשע עשרה | הממשלה השלושים ושלוש | ראש ממשלת ישראל | הליכוד ביתנו | 2013–2015 |
| הכנסת העשרים | הממשלה השלושים וארבע | ראש ממשלת ישראל, שר החוץ, שר הביטחון | הליכוד | 2015–2019 |
| הכנסת העשרים ואחת | הממשלה השלושים וארבע | ראש ממשלת ישראל, שר הביטחון | הליכוד | 2019 |
| הכנסת העשרים ושתיים | הממשלה השלושים וארבע | ראש ממשלת ישראל | הליכוד | 2019–2020 |
| הכנסת העשרים ושלוש | הממשלה השלושים וחמש | ראש ממשלת ישראל | הליכוד | 2020–2021 |
| הכנסת העשרים וארבע | לא כיהן בממשלה | ראש האופוזיציה | הליכוד | 2021–2022 |
| הכנסת העשרים וחמש | הממשלה השלושים ושבע | ראש ממשלת ישראל | הליכוד | 2022–מכהן |
חיים אישיים

נתניהו הוא בנם השני של צילה ופרופסור להיסטוריה בנציון נתניהו. אחיו הבכור יוני, היה מפקד סיירת מטכ"ל שנהרג במבצע אנטבה ואחיו הצעיר עדו, הוא רופא וסופר. דודו של נתניהו, אלישע, היה פרופסור למתמטיקה, בעלה של שופטת בית המשפט העליון, שושנה נתניהו.
נישואיו הראשונים של נתניהו היו למרים (מיקי) וייסמן (לאחר מכן, הרן) בשנת 1972. בשנת 1979 התגרשו השניים. זמן קצר לפני הגירושים נולדה לזוג בת, נעה, שלימים חזרה בתשובה ונישאה לדניאל רוט, איש עסקים חסיד ברסלב; מהם יש לנתניהו חמישה נכדים (אחד מהם נקרא בשם נתן, על שם סבו של נתניהו[דרוש מקור].
ב-1981 נישא לפלור קייטס, נוצריה בריטית שעברה גיור קונסרבטיבי לצורך הנישואים. לאחר מינויו של נתניהו לשגריר באו"ם, עברה גם גיור אורתודוקסי. השניים התגרשו ב-1989.
במרץ 1991 נישא בשלישית לשרה בן ארצי, שהייתה באותה עת דיילת אוויר ב"אל על". שרה היא בתו של הסופר, המשורר והמחנך שמואל בן ארצי, שימשה כפסיכולוגית חינוכית בעיריית ירושלים. לזוג שני בנים, יאיר ואבנר.
ב-2002 רכשו בני הזוג נתניהו וילה בקיסריה בסכום של 1.8 מיליון דולר.
ב-2007 רכש נתניהו 1.7% ממניות חברת NMDM, השייכת לבני דודיו, דן ונתן מיליקובסקי, תמורת 600 אלף דולר. ב-2010 מכר אותן תמורת 4.3 מיליון דולר, המשקפים רווח של 13.2 מיליון ש"ח. על פי "פורבס ישראל", הונו של נתניהו בשנת 2019 נאמד ב-50 מיליון ש"ח וכולל דירה בת שתי קומות ברחוב דרך עזה בירושלים ווילה בקיסריה, שערכן כ-25 מיליון ש"ח.
ב-17 ביולי 2024 נחשף כי עלות האבטחה של נתניהו ומשפחתו, בין השנים 2018 - 2023, עמדה על 30 מיליון שקלים.
חיים אישיים > תביעות דיבה

במרץ 2016, פרסם העיתונאי יגאל סרנה, סטטוס בפייסבוק שבו טען כי שיירת ראש הממשלה נעצרה בלילה בכביש 1 וראש הממשלה בנימין נתניהו סולק ממכוניתו בהוראת אשתו שרה. בתגובה הגישו בני הזוג נתניהו תביעת דיבה על סך 279 אלף ש"ח. ב-11 ביוני 2017, קבע בית המשפט שמדובר בלשון הרע שפורסם במטרה לפגוע וחייב את סרנה לשלם לבני הזוג נתניהו מאה אלף ש"ח כפיצויים ועוד 15 אלף ש"ח הוצאות משפט. בעקבות תוצאות המשפט פוטר סרנה מידיעות אחרונות. ערעור שהגיש סרנה על פסק הדין לבית המשפט המחוזי בתל אביב נדחה. בקשת רשות ערעור שהגיש סרנה לבית המשפט העליון נדחתה אף היא.
בדצמבר 2018, הגיש נתניהו תביעת דיבה על סך 200 אלף שקל נגד העיתונאי בן כספית, שפרסם כי היועץ המשפטי איל ינון קיבל הטבות כספיות בפנסיה, בתמורה לכך שבת זוגו עמית מררי, המשנה ליועמ"ש לעניינים כלכליים, תפעל לטובתו בתיקיו. במאי 2023, הושגה פשרה, שבמסגרתה נתניהו משך את תביעתו וכספית יפרסם הבהרה שבה ייכתב כי לא התכוון לייחס לנתניהו כוונה לשחד את מררי או את ינון.
בינואר 2022, החלה להתברר בבית משפט השלום בתל אביב, תביעת דיבה שהגישו בני הזוג נתניהו ובנם יאיר נגד ראש הממשלה לשעבר אהוד אולמרט, על שטען בתוכניות טלוויזיה שהם "חולי נפש הזקוקים לטיפול פסיכיאטרי". ב-21 בנובמבר 2022, פסק השופט עמית יריב, כי אולמרט אמר לשון הרע וחייב אותו לשלם למשפחת נתניהו 62,500 ש"ח פיצויים בתוספת 35,000 ש"ח שכר טרחה והוצאות משפט.
ב-16 בנובמבר 2023, בית משפט השלום ברמלה, חייב את דוד ארצי בתשלום פיצויים בסך למעלה מחצי מיליון ש"ח לדוד שימרון, לאחר שארצי טען כי יש הסכם סודי בין בני הזוג נתניהו שלפיו הוא חייב לשתפה בכל החלטה. בית המשפט פסק בנוסף 50 אלף שקלים לטובת המדינה.
ספריו

מלחמה בטרור: כיצד יביסו המשטרים הדמוקרטיים את הטרור המקומי ואת הטרור הבינלאומי (תרגום: ברוך קורות), משכל (הוצאת ידיעות אחרונות), 1996. (הספר בקטלוג ULI)
מקום תחת השמש: מאבקו של עם ישראל לעצמאות, לביטחון ולשלום, הוצאת ידיעות אחרונות, 1995; (הספר בקטלוג ULI) מהדורה מעודכנת 2001. (הספר בקטלוג ULI)
ביבי: סיפור חיי, סלע מאיר, 2022.
ספרים בעריכתו:
מכתבי יוני(כונסו והובאו לדפוס על ידי אחיו של יוני נתניהו, בנימין ועדו נתניהו), הוצאת מעריב והוצאת כתר, 1978. (הספר בקטלוג ULI)
הטרור: כיצד יוכל המערב לנצח, מכון יונתן, ספרית מעריב 1987. (הספר בקטלוג ULI)
בעקבות כהונתו כשר האוצר עסק נתניהו בכתיבת ספר נוסף, שנקרא תחילה "השמן והרזה" ובהמשך נקרא "הנמר הישראלי", ואף קיבל מקדמה על פרסומו מהמו"ל, הוצאת ידיעות אחרונות, אך עם כניסתו לתפקיד ראש הממשלה בשנית, גנז נתניהו את הספר.
לקריאה נוספת

רונית ורדי, ביבי – מי אתה אדוני ראש הממשלה?, כתר, 1997 (הספר בקטלוג ULI)
בן כספית ואילן כפיר, נתניהו – הדרך אל הכוח, אלפא תקשורת, 1997 (הספר בקטלוג ULI)
אריה אלדד, דברים שרואים מכאן - מה קורה למנהיגי הימין כשהם מגיעים לשלטון?, פרק 5: בנימין נתניהו או: סיפור שלא נגמר, כנרת זמורה-ביתן דביר, תשע"ו - 2016, עמ' 417–493
ברוך לשם, נתניהו – בית ספר לשיווק פוליטי, הוצאת מטר, 2017 (הספר בקטלוג ULI)
בן כספית, נתניהו – ביוגרפיה, הוצאת ידיעות ספרים, 2018 (הספר בקטלוג ULI)
עקיבא ביגמן, כיצד הפך נתניהו את ישראל לאימפריה, סלע מאיר, 2019 (הספר בקטלוג ULI)
קווה שפרן, סודות נתניהו, הוצאת כנרת זמורה ביתן דביר, 2020 (הספר בקטלוג ULI)
ג'ושוע כהן, הנתניהוז, הוצאת הבה לאור, 2021 (הספר בקטלוג ULI)
מזל מועלם, צופן נתניהו - ביוגרפיה, כנרת זמורה דביר, 2022 (הספר בקטלוג ULI)
יפה מוטיל בן זקרי, ביבי ואני, דיאלוג-הפצה, 2022.
יוסי לוי, רק ביבי, דיאלוג-הפצה, 2024.
דרור פייטלסון, מורשת נתניהו, ידיעות ספרים, 2024.
אנשיל פפר, Bibi: The Turbulent Life and Times of Benjamin Netanyahu, Basic Books, 2018.
ביאורים

↑  כלומר, לרון
↑  כגון התבטאותו "השמאל שכח מה זה להיות יהודי; הם חושבים שהם יתנו נשק לערבים, והערבים ישמרו עלינו", שאותה לחש בשיחה פרטית לרב יצחק כדורי, או הביטוי "הם מפחדים", שעליו חזר מספר פעמים במהלך הופעתו בפני תומכיו, והתייחס למבקריו ולאנשי התקשורת, שפחדו שינצח בבחירות.
פיל פוקס-לוי

| --- | --- |
 לידה:  19 בדצמבר 1913
 פטירה:  ?
 מידע כללי
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 תת-ענף:  זריקת דיסקוס
 הישגים
 שיאים אישיים:  דיסקוס: 52.54 מטר (1939)
 
פיליפ "פיל" פוקס-לוי (באנגלית: Philip "Phil" Fox (Levy);‏ 19 בדצמבר 1913 - ?) היה אתלט יהודי-אמריקאי, 3 פעמים אלוף ארצות הברית (1937, 1939 ו-1940), 3 פעמים סגן אלוף ארצות הברית (1928, 1942 ו-1943) ומקום ראשון בעולם (1939 ו-1940) בזריקת דיסקוס.
ביוגרפיה

פוקס למד באוניברסיטת סטנפורד.
ביוגרפיה > 1936

בתחרות שנערכה בשיקגו, אילינוי ב-20 ביוני 1936 קבע פוקס בזריקת דיסקוס שיא אישי חדש של 52.10 מטר, התוצאה הרביעית בטיבה בעולם באותה העת. שלושה שבועות לאחר מכן, במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת ברלין (1936) שנערכו בניו יורק ב-12 ביולי אותה שנה הוא סיים רק במקום חמישי בתוצאה של 46.60 מטר ולא נכלל במשלחת האמריקאית למשחקים. השיא האישי שלו היה טוב בכמעט 2 מטר מהתוצאה של הזוכה במדליית הזהב האולימפית.
ביוגרפיה > 1937 > אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה במילווקי, ויסקונסין ב-2 ביולי 1937 זכה פוקס בפעם הראשונה בקריירה שלו במדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 49.85 מטר, לפני האלוף האולימפי המכהן קן קרפנטר (49.82 מטר) וסגנו גורדון דאן (48.62 מטר).
ביוגרפיה > 1938

באליפות ארצות הברית שנערכה ב-3 ביולי 1938 זכה במדליית כסף בזריקת דיסקוס בתוצאה של 50.23 מטר, אחרי פיטר זגר (50.98 מטר) ולפני יו קנון (50.03 מטר).
ביוגרפיה > 1939 > ראשון בעולם

באליפות ארצות הברית שנערכה בלינקולן, נברסקה ב-4 ביולי 1939 זכה פוקס במדליית זהב בזריקת דיסקוס בשיא אליפות חדש של 52.54 מטר, טוב מהשיא האולימפי באותה העת ביותר מ-2 מטר (ברלין 1936). שיא העולם היה שייך אז לוילי שרדר מגרמניה ונקבע בשנת 1935 (53.10 מטר). הוא הקדים את פיטר זגר (48.95 מטר) ואת אלפרד בלוזיס (48.57 מטר).
ביוגרפיה > 1940

באליפות ארצות הברית שנערכה בפרזנו, קליפורניה ב-30 ביוני הוא הגן על תוארו בתוצאה של 51.93 מטר, לפני אלפרד בלוזיס (49.39 מטר) שיאן העולם באולם בהדיפת כדור ברזל וארצ'י הריס (49.13 מטר).
ביוגרפיה > 1941

באליפות ארצות הברית שנערכה בפילדלפיה, פנסילבניה ב-29 ביוני 1941 הוא זכה במדליית כסף בתוצאה של 51.12 מטר, אחרי שיאן העולם הטרי ארצ'י הריס (51.14 מטר) ולפני אלברט מורו (49.37 מטר).
ביוגרפיה > 1942

באליפות ארצות הברית שנערכה ב-20 ביוני 1942 הוא זכה במדליית כסף בתוצאה של 49.68 מטר, אחרי רוברט פיץ' (50.85 מטר) ולפני ארצ'י הריס (49.34 מטר).
שיאים אישיים

זריקת דיסקוס: 52.54 מטר (1939)
הערות שוליים

↑  פיל פוקס - המבחנים האמריקאים למשחקים האולימפיים עמוד 84
ברנדה סונג

| --- | --- |

 לידה:  27 במרץ 1988 (בת 36) סקרמנטו, קליפורניה, ארצות הברית
 שם לידה:  Brenda Julietta Song 
 סוגה מועדפת:  מוזיקת פופ 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1994
 עיסוק:  שחקנית, דוגמנית, זמרת, מדבבת
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי 
 בן זוג:  מקולי קאלקין
 צאצאים:  דקוטה סונג קאלקין 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס האומן הצעיר  פסטיבל הסרטים הוליווד  פרסי הוליווד הצעירה  פסטיבל הסרטים הבינלאומי של פאלם ספרינגס 
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:   
 
ברנדה סונג (באנגלית: Brenda Song; נולדה ב-27 במרץ 1988) היא שחקנית ודוגמנית אמריקאית. התפרסמה בעיקר בזכות תפקידה כלונדון טיפטון בסדרות הטלוויזיה "החיים היפים של זאק וקודי" ו"החיים היפים על הסיפון".
ביוגרפיה

ברנדה סונג נולדה בקרמייקל, פרוור בסקרמנטו, קליפורניה שבארצות הברית, למשפחה תאילנדית. סבא וסבתא מצד אביה היו משבט קונג (Xiong, בתאית; 熊), אך שינו את שם משפחתם לסונג כאשר המשפחה היגרה לארצות הברית. הוריה ילידי תאילנד והכירו בארצות הברית. אביה עובד כמורה בבית ספר ואמה עקרת בית. יש לה שני אחים צעירים, טימי וניית'ן.
כשהייתה בת שש עברה סונג עם אמה ללוס אנג'לס, קליפורניה כדי לתמוך בקריירת המשחק שלה; שאר בני המשפחה עברו גם הם אחרי שנתיים. כילדה צעירה, סונג רצתה לרקוד בלט ואילו אחיה הצעיר רצה לעסוק בטאקוונדו. היא אמרה; "אמא שלי רק רצתה לקחת אותנו למקום אחד", אז הם התמידו עם טאקוונדו. אף על פי שסונג בכתה לאורך כל השנה הראשונה שלה, היא מחזיקה כעת בחגורה שחורה בטאקוונדו. סונג למדה בחינוך ביתי וקיבלת את תעודת גמר התיכון שלה בגיל 16, ולקחה קורסים במכללה קהילתית. היא סיימה את לימודיה באוניברסיטת קליפורניה בברקלי בשנת 2009, עם תואר ראשון בפסיכולוגיה ומנהל עסקים.
קריירה

סונג החלה את הקריירה שלה כדוגמנית לאופנת ילדים בסן פרנסיסקו, לאחר שאיתר אותה סוכן דוגמניות היא החלה לשחק בגיל חמש בפרסומת למותג הפיצה Little Caesars ואחר כך בפרסומת לברבי.
בשנת 2013 כיכבה בתור ורוניקה בסדרת הטלוויזיה הקומית "אבאל'ה" ברשת Fox, לצד סת' גרין. הסדרה בוטלה לאחר עונה אחת, וקיבלה ביקורות מעורבות.
בשנת 2018 לוהקה סונג לסדרת הדרמה של רשת ABC, "תחנה 19", מבית היוצר של שונדה ריימס.
בשנת 2019 הוכרז כי סונג תדבב בסדרת האנימציה של ערוץ דיסני, "אמפיביה", בתור הקול של אן בונצ'וי. לאחר מכן כיכבה במותחן הפסיכולוגי "אובססיה סודית" לצדו של מייק ווגל. הסרט הוא תוצר מקורי של שירות הזרמת המדיה נטפליקס ועלה שם לראשונה ב-18 ביולי 2019. בנוסף, שיחקה בסרט "Changeland", דרמה קומית בבימויו של סת' גרין. סונג, אשר קיבלה את התפקיד עקב היכרות מוקדמת שלה עם גרין, הכירה בסרט את בן זוגה כיום מקולי קאלקין. סונג גם ביצעה הופעת אורח בווידאו קליפ לשיר "Star Maps" של הצמד אלי ואייג'יי מתוך מיני-אלבום השני שלהן "Sanctuary". בחודש נובמבר עלתה ברשת Hulu סדרת הטלוויזיה הקומית "פני בובה", בהשתתפותה של סונג בדמותה של מדיסון מקסוואל, חברתה הטובה ביותר של ג'ולס; אותה מגלמת קאט דנינגס.
חיים אישיים

בשנת 2011 התארסה סונג למוזיקאי טרייס סיירוס, אך השניים נפרדו בשנת 2013.
בשנת 2017 החלה זוגיות עם השחקן מקולי קאלקין, אשר הכירו בצילומים לסרט "Changeland". ב-5 באפריל 2021 נולד לזוג בן, דקוטה סונג קאלקין ובינואר 2022 התארס הזוג.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | סנטה עם שרירים | סוזן |  |
| 1997 | Leave It to Beaver | סוזן אקאצו |  |
| 2002 | שחק אותה כמו מייקל | רג סטיבנס |  |
| 2008 | טרמפ לקולג' | ננסי |  |
| 2009 | Boogie Town | נטלי |  |
| 2010 | הרשת החברתית | קריסטי לינג |  |
| 2010 | Little Sister | מספרת |  |
| 2011 | הקטר הכחול שיכול | נוסעת ברכבת | דיבוב |
| 2011 | Cinnamon | קינמון | דיבוב |
| 2019 | Changeland | פן |  |
| 2019 | אובססיה סודית | ג'ניפר אלן ויליאמס |  |
| 2020 | Bobbleheads: The Movie | קלאני | דיבוב |
| 2021 | Love Accidentally | אלכסה |  |
| 2024 | נערת השעשועים האחרונה | מרי-אן |  |
| TBA | Operation Taco Gary's |  |  |
הערות שוליים

↑  מקולי קאלקין הפך לאבא בגיל 40, באתר ‏מאקו‏, 12 באפריל 2021
↑  מקולי קאלקין מאורס, באתר פנאי פלוס, ‏27 בינואר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007400497605171  BnF: cb15781658x (data)  GND: 1280668946  ISNI: 0000 0001 1448 3961  LCCN: no2005094591  MusicBrainz: a5375dac-6ec1-4d18-b66f-72969ae4534e  VIAF: 76056232   WorldCat (עם VIAF): 76056232
נכון לתמיד

נכון לתמיד הוא אלבומו ה-21 של הזמר איל גולן שהוצג כאלבום מחווה של הזמר לזוהר ארגוב לציון 30 שנה למותו. האלבום כלל כ-10 שירים מהגדולים של ארגוב, ביניהם: "נכון להיום" ו-"ים של דמעות"
האלבום יצא לאור בתאריך ה-18 במרץ 2018, והוא כולל עשרה שירים שמבוצעים במקור על ידי זוהר ארגוב, אשר נמצאים במיינסטרים הישראלי מאז ועד היום והפכו לקלאסיקה ישראלית.
כל השירים, אשר עובדו מחדש על ידי המפיק המוזיקלי יעקב למאי, הם דואטים הכוללים את הטמעת קולו של ארגוב במנגינה החדשה בצירוף הקלטה של ביצוע עכשווי של השיר בקולו של גולן.
רשימת רצועות

| נכון לתמיד> מס' | נכון לתמיד> שם | נכון לתמיד> מילים | נכון לתמיד> לחן | נכון לתמיד> משך | נכון לתמיד>  | נכון לתמיד>  | נכון לתמיד>  | נכון לתמיד>  | נכון לתמיד>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ים של דמעות  | זמירה חן | רפי גבאי | 4:52 |  |  |  |  |  |
| 2. | נכון להיום  | שאול בן שאול | אבנר גדסי | 3:45 |  |  |  |  |  |
| 3. | בלילה  | עוזי חיטמן | עממי (יווני) | 3:18 |  |  |  |  |  |
| 4. | אל נבקש  | תמי לוי | משה נגר | 3:53 |  |  |  |  |  |
| 5. | מספרים הזקנים  | שלום בן ישי | צוריאל לוי | 4:15 |  |  |  |  |  |
| 6. | להיות אדם  | אביהו מדינה | אביהו מדינה ומשה בן מוש (משה בן משה) | 4:04 |  |  |  |  |  |
| 7. | עד מתי אלוהיי  | עוזי חיטמן | עממי (טורקי) | 4:27 |  |  |  |  |  |
| 8. | סיימתי מילואים  | שלמה כישור | צוריאל לוי | 4:17 |  |  |  |  |  |
| 9. | הפרח שנבל  | בצלאל אלוני | עממי | 4:12 |  |  |  |  |  |
| 10. | עוד דקה את נעלמת  | רמי לב | רמי לב | 4:43 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 42:00 |  |  |  |  |  |