stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איתן לבני
ביוגרפיה

לבני נולד כירוחם בזוזוביץ' בגרודנו, בלארוס, ליצחק ודבורה לבית ילין. בשנת 1925, בהיותו בן שש, עלתה משפחתו לארץ ישראל והתיישבה בתל אביב. בילדותו למד בבית הספר תחכמוני (תל אביב-יפו), ובנעוריו למד בבית הספר למסחר "ספרא" בתל אביב. מקור שמו המעוברת הוא בעץ הלבנה, Brzoza (בז'וזה) בפולנית.
בשנת 1938, לאחר העלאתו לגרדום של שלמה בן-יוסף, הצטרף לארגון בית"ר ובאותה שנה גם לאצ"ל ומילא בו שורת תפקידים: מחסנאי ארצי, מפקד המבצעים הראשי וחבר המטה לגולה. בין היתר היה חבר במטה המבצעי של תנועת המרי העברי ופיקד על התקפת תחנת הרכבת בלוד במבצע "ליל הרכבות". ב-3 באפריל 1946 נעצר על ידי המשטרה הבריטית ביחד עם 31 לוחמי אצ"ל בחולות בת ים לאחר התקפה על תחנת רכבת באזור אשדוד, הם נידונו ל-15 שנות מאסר פרט לאחד שנידון למאסר עולם באשמת יריות על חייל בריטי. הוא שוחרר בפריצה לכלא עכו ב 4 במאי 1947. בין השנים 1947–1948 שימש כשליח האצ"ל באירופה. בשנות פעילותו בארגון היה כינויו המחתרתי "איתן", שהפך ברבות הימים לשמו הפרטי. במאי 1948 טס לישראל יחד עם יעקב מרידור ונחת בנמל התעופה בלוד בשבת ה-15 במאי. בכך היה האדם הראשון להגיע למדינת ישראל בדרך האוויר. בספרו "המעמד - מבצעים ומחתרת" תיאר לבני את קורותיו כקצין המבצעים של האצ"ל.
במלחמת העצמאות השתתף בכיבוש ראש העין ולאחר מכן שימש כמפקד גדוד 57 שלחם במסגרת חטיבת גבעתי עד סוף יוני 1948. כשהחלו לחלק דרגות בצה"ל, הוצעה לו דרגת סרן. הצעה זו, שנחשבה מבחינתו פחיתות כבוד, כמו גם המשקעים מפרשת אלטלנה, הביאו אותו לפרוש מצה"ל. לאחר מכן היה בעל בית-חרושת לייצור עמילן שירש מאביו ובשנים 1959-1949 היה גם מזכיר ענף העץ בהתאחדות התעשיינים.
היה חבר תנועת החרות וחבר הנהלת קרן של"ח לשיקום והנצחת לוחמי האצ"ל. בשנת 1965 מכר את המפעל ונכנס לעבוד בתנועת החרות. שימש ב-1965 כראש אגף הארגון של תנועת חרות ובשנים 1971-1970 היה ממלא מקום יו"ר הנהלת גח"ל. בשנים 1974–1984 כיהן כחבר הכנסת, מהכנסת השמינית עד הכנסת העשירית. בשנת 1984 כשל בשביעיות[דרושה הבהרה] ונדחק למקום לא ריאלי ברשימת הליכוד.
לאחר סיום כהונתו בכנסת מונה על ידי אריאל שרון ליו"ר המועצה לשיווק מוצרי פרי הדר.
עמדותיו

לבני נחשב בין הח"כים הנצים של הליכוד. הוא תמך בעונש מוות למחבלים שרוצחים אזרחים והתנגד להסכמי החלפת שבויים סיטונאיים. הוא היה היחיד שהצביע בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת נגד שחרור מחבלים תמורת החטופים באנטבה. בהצבעה על הסכמי קמפ דייוויד הוא נמנע.
משפחתו והנצחתו

במהלך פעילותו באצ"ל הכיר איתן לבני את שרה (לבית רוזנברג), לוחמת באצ"ל. ב-16 במאי 1948, מיד לאחר קום המדינה, נישאו השניים, כאשר לבקשת אמו של איתן התיר הרב איסר יהודה אונטרמן את עריכת החופה במהלך ספירת העומר, ובלבד שהחופה תערך בצנעה. לזוג נולדו שלושה ילדים, ובהם ציפי לבני, לימים חברת כנסת, שרת החוץ, יו"ר קדימה, יו"ר התנועה, יו"ר האופוזיציה ושרת המשפטים.
על שמו רחובות בפתח תקווה באזור שכונת כפר גנים ובשכונת פסגת זאב בירושלים.
לקריאה נוספת

איתן לבני, המעמד – מבצעים ומחתרת, הוצאת עידנים, 1987
חגי סגל, "האבא", מקור ראשון, 28 בנובמבר 2008, מוסף דיוקן, עמ' 16–20
אילן בן עמי, אותה הגברת בשינוי הדרך: ציפי לבני - ביוגרפיה פוליטית, הוצאת סטימצקי, 2019.
הערות שוליים

↑  קהילת גרודנה הי"ד, חרות, 9 במרץ 1960
↑  מרת דבורה לבני למנוחות, חרות, 9 בנובמבר 1961
↑  עצרת ההמונים בתל אביב, חרות, 15 ביוני 1953
↑  יואל ניר, לא נשכח האתמול, חרות, 9 במאי 1960
↑  מארק קהאן, מטה אצ"ל בגולה, חרות, 7 בפברואר 1964
1 2 3  הם נישאו בימי ספירת העומר, חרות, 23 באפריל 1958
1 2  יאיר קוטלר, ח"כ איתן לבני: סודות מן המצודה, מעריב, 18 במאי 1979
↑  נשתפרה רמת הייצור במפעלי העץ, חרות, 16 במרץ 1956
↑  של"ח ופעולותיו, חרות, 26 במאי 1954; המשך
↑  א. לבני יתמנה מ"מ לוייצמן בהנהלת "חרות", מעריב, 6 בדצמבר 1970
↑  מרדכי ציפורי והח"כים לבני, קליינר ורום הודחו מרשימת חרות לכנסת, מעריב, 10 במאי 1984
↑  גבי קסלר, איתן לבני - יו"ר המועצה למוצרי הדר, מעריב, 10 בפברואר 1986
↑  16 ח"כים "נצים" יגישו הצעת חוק ריבונות ישראלית בישובים יהודיים בשטחים, מעריב, 14 בדצמבר 1978
↑  איך הצביעו הח"כים על הסכמי קמפ דייויד, מעריב, 9 במרץ 1988
↑  נרשמו לנישואין תל אביב, הצופה, 25 במאי 1948
↑  מפת רחוב ליבני איתן בפתח תקווה באתר מפות בזק 144
↑  מפת רחוב איתן ליבני בירושלים, באתר מפות בזק 144
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312254005171  ISNI: 0000 0000 6753 063X  LCCN: n87910295  VIAF: 26134470   WorldCat (עם VIAF): 26134470
וינקלר (מניטובה)

| --- | --- |

 מדינה:  קנדה קנדה
 פרובינציה:  מניטובה מניטובה
 ראש העיר:  מרטין הרדר
 תאריך ייסוד:  9 במאי 1906 
 שטח:  17.02 קמ"ר
 גובה:  259 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  13,745 (2021)
  ‑ במטרופולין:  12,005 (2011)
  ‑ צפיפות:  466.7 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  49°10′54″N 97°56′23″W﻿ / ﻿49.18167°N 97.93972°W﻿ / 49.18167; -97.93972
 אזור זמן:  UTC -6
 http://www.cityofwinkler.ca/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי וינקלר(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי וינקלר(למפת מניטובה רגילה) ויניפג ברנדון צ'רצ'יל תומפסון אונטריו מפרץ הדסון נונאווט ט. צמ. ססק. ארצות הבריתוינקלר(למפת מניטובה מוגדלת) ויניפג ברנדון צ'רצ'יל תומפסון אונטריו מפרץ הדסון נונאווט טרי. צפ. מע. ססקצ'ואן ארצות הבריתוינקלר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
וינקלר (באנגלית: Winkler) היא עיר קטנה בדרום פרובינציית מניטובה, קנדה, בעלת כ-10,000 תושבים (נכון ל-2011). היא ממוקמת כמאה ק"מ דרומית-מערבית לוויניפג, בירת מניטובה.
היסטוריה

תחילת ההתיישבות במקום היא בשנת 1874, אז הגיעה קבוצת מנוניטים רוסיים דוברי גרמנית להתיישב באזור. ב-1892 וינקלר נוסדה רשמית על ידי ולנטיין וינקלר, יזם עסקי ופוליטיקאי שעסק בשיווק עצים לבנייה במורדן הסמוכה. לאור דרישת לקוחותיו המנוניטים הרוסיים לייסד שוק מקומי, הוא שכנע את חברת הרכבות המקומית, "Canadian Pacific Railway", לבנות שלוחה צדדית שתגיע לצלע הצפון-מזרחית של היישוב החדש.
ב-9 במאי 1906 הוכרה וינקלר רשמית ככפר. כאשר עד אז כבר קבעו סוחרים גרמניים, יהודים ואנגלו-סקסים את מושבם ביישוב המתפתח. המנוניטים שישבו באזור הגיעו לכפר עצמו במהרה, ועד למלחמת העולם הראשונה מספרם ביישוב עלה על כל שאר הקבוצות יחד. בד בבד, סוחרים גרמנים ויהודים רבים החלו להגר מווינקלר למקומות אחרים, ואוכלוסיית היישוב הצטמקה. לאחר מלחמת העולם השנייה היישוב זכה לעדנה, ומספר התושבים צמח עד שב-7 באפריל 1954 וינקלר הוכרזה כ"עיירה".
בשנות ה-60 גידול האוכלוסייה נעצר, אך בשנים שלאחר מכן האוכלוסייה חזרה לגדול שוב, במגמה שנמשכה עד לתוך שנות ה-90. הצמיחה הביאה להכרזתה כ"עיר", באותו יום בו הוכרזה כעיירה - 7 באפריל 2002, וב-2006 חגגה העיר מאה שנים לייסודה.
נכון ל-2011, אוכלוסיית העיר מונה מעט יותר מ-10,000 נפש, מקום שישי בערי הפרובינציה, כאשר קצב גידול האוכלוסייה בעיר הוא במקום השני מתוך תשע הערים והעיירות הגדולות בפרובינציה.
הערות שוליים

1 2  פרופיל מפקד אוכלוסין לווינקלר, סטטיסטיקס קנדה.
↑  פרופיל מפקד אוכלוסין לריכוז האוכלוסין של וינקלר, סטטיסטיקס קנדה.
↑  טבלאות נתונים בולטים בעניין מניין האוכלוסין והדיור לפי מפקד 2011 עבור מניטובה, סטטיסטיקס קנדה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562454605171  LCCN: n85345205  MusicBrainz: 7423e3bb-c696-4dd4-85c3-2c708103723b  VIAF: 267112344   WorldCat (עם VIAF): 267112344 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בקנדה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הר ג'קסון (מונטנה, פלטהד)

ערך זה עוסק בהר ברכס לואיס, במדינת מונטנה שבארצות הברית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  10,052 רגל 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מיקום:  מונטנה, ארצות הבריתארצות הברית
 רכס הרים:  רכס לואיס 
 קואורדינטות:  48°36′02″N 113°43′19″W﻿ / ﻿48.6006°N 113.722°W﻿ / 48.6006; -113.722
  (למפת מונטנה מוגדלת) הלנה בילינגס מיזולה גרייט פולס בוזמן ביוט קאליספל הפארק הלאומי גליישר קנדה איידהו ויומינג ד. ד ק ו ט ה  צ. ד ק ו ט ה הר ג'קסון(למפת מונטנה רגילה) הלנה בילינגס מיזולה גרייט פולס בוזמן ביוט קאליספל הפארק הלאומי גליישר קנדה איידהו ויומינג ד. ד ק ו ט ה  צ. ד ק ו ט ה הר ג'קסון(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה הר ג'קסון(למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה הר ג'קסון
 
הר ג'קסון (באנגלית: Mount Jackson) הוא הר ברכס לואיס, בשטח הפארק הלאומי גליישר, על הגבול בין מחוז פלטהד לבין מחוז גליישר, במדינת מונטנה שבארצות הברית.
גובהו של הר ג'קסון 3,064 מטרים מעל פני הים; הר ג'קסון ההר הרביעי בגובהו בשטח הפארק הלאומי גליישר.
הר ג'קסון הוא ההר ה-266 בגובהו במדינת מונטנה, וההר ה-5,965 בגובהו בארצות הברית.
הר ג'קסון מתנשא לגובה של 1,038 מטרים מעל סביבתו.
הר ג'קסון הוא ההר ה-33 בהתנשאותו במדינת מונטנה, וההר ה-291 בהתנשאותו בארצות הברית.
הר ג'קסון מממוקם על קו פרשת המים של אמריקה.
קרחון הריסון הממוקם על המדרון הדרומי של הר ג'קסון, הוא הקרחון הגדול ביותר בפארק הלאומי גליישר.
גאולוגיה

בדומה להרים אחרים בפארק הלאומי גליישר, הר ג'קסון מורכב מסלעי משקע שמקורם החל בתקופת הפרקמבריון ועד לתקופת היורה. סלעי משקע אלה נוצרו בים רדוד, שהחל להתרומם החל מלפני 170 מיליוני שנים.
גלריית תמונות

הר ג'קסון - מבט מכיוון מערב בשעת השקיעה, תצלום משנת 2015
הר ג'קסון וקרחון ג'קסון הממוקם בסמוך משמאל להר
הר ג'קסון, תצלום משנת 2007
הערות שוליים

1 2 3 4  מידע גאוגרפי
1 2 3 4 5 6  מידע על גובה הר ג'קסון
| אתרים בפארק הלאומי גליישר |
| --- | --- | --- |
| אזורים בפארק | מני גליישר |  |
| אתרי מורשת היסטוריים | דרך הולכים-אל-השמש • מלון מני גליישר |  |
| רכסי הרים | לואיס • ליווינגסטון |  |
| הרים | אלזוורת' • בראון • גולד • ג'קסון • גרינל (הר גרינל • נקודת גרינל) • וילבר • לוגן • סטימסון • סייה • פינצ'ו • צ'פמן • קליבלנד • רייזינג וולף |  |
| נהרות | ווטרטון |  |
| אגמים | גרינל • ווטרטון • טו מדיסן • מקדונלנד • סוויפטקרנט • פּריי |  |
| קרחונים | גרינל • הריסון • לוגן • סלמנדר • רד איגל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007595353305171  LCCN: sh2011001524
האיש המכני של מיקי

| --- | --- |

הכרזה הקולנועית של הסרט
 בימוי:  וילפרד ג'קסון
 הופק בידי:  וולט דיסני
 מדבבים:  וולט דיסני, מרסלייט גארנר
 מוזיקה:  לי הרליין
 אנימטור:  ג'וני קאנון, קלייד ג'רונימי, פרנצ'י דה טרמודן, בן שרפסטין, דיק לנדי, הארדי גרמטקי, אד לאב, ג'ק קיני, מרווין וודוורד
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  וולט דיסני הפקות
 חברה מפיצה:  יונייטד ארטיסטס
 הקרנת בכורה:  17 ביוני 1933
 משך הקרנה:  7 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט קצר, סרט הנפשה, סרט לכל המשפחה, סרט מוזיקלי
 דף הסרט ב־IMDb
האיש המכני של מיקי (באנגלית: Mickey's Mechanical Man) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי בכיכובו של מיקי מאוס שיצא בשנת 1933, אשר הופק על ידי וולט דיסני הפקות והופץ על ידי יונייטד ארטיסטס. זהו הסרט ה-57 בסדרת סרטי "מיקי מאוס" והשביעי שיצא באותה השנה.
עלילה

מחוץ לחדר האימונים של מיקי יש שלל שלטים המצהירים שאין כניסה במגוון שפות כגון צרפתית, איטלקית, ספרדית, אנגלית ועוד. בנוסף ישנה כרזה המכריזה על קרב המאה בין מכונה לחיה, בין "האיש המכני של מיקי" לבין "קונגו הרוצח", גורילה גדולת ממדים. בתוך החדר אימונים, מיקי מנגן על הפסנתר ומאמן את האיש המכני שלו לקראת הקרב בהנחת תמונת פניו של הגורילה על כספת המשמשת כשק אגרוף.
מיני מגיעה במכוניתה וצופרת להם מבעד לחלון, מה שגורם לאיש המכני להפוך למטורף ולרסק לחלוטין את הכספת. האחרון מבחין בכרזה על הקיר המציגה את קונגו הגורילה ומיד מזנק עליה ועובר דרך הקיר. מיקי המבוהל עוקב אחריו וצופה באיש המכני שובר עמוד עליו הייתה כרזה של הגורילה, אך העמוד נופל עליו ומעלף אותו. מיני מתחילה לצחוק על המאורע ומיקי מבקש ממנה לא לצפור בצופר שלה כי זה גורם לאיש המכני שלו לאבד עשתונות ולהשתגע. מיני לועגת לסברתו של מיקי וצופרת שוב, ואכן האיש המכני מתעורר ושב למסע ההרס שלו בעוד מיקי רודף אחריו ומנסה לעצור בעדו.
האיש המכני מגיע לכניסת אצטדיון האגרוף בו אמור להתנהל הקרב בינו לגורילה והקהל שעומד בתור לרכישת הכרטיסים נס על נפשו למראה הרובוט המטורף. וכאשר האיש המכני מזנק על כרזה נוספת עם דמותו של הגורילה הוא נופל ארצה מעולף שוב עקב כך שהכרזה הייתה על קיר לבנים. הקהל שב ומתחיל ללגלג על מיקי הנושא את היצירה שלו לעבר כניסת המתאבקים כשמיני בעקבותיו.
הקרב מחל, ולאחר הצלחה קצרה האיש המכני חוטף מקונגו הגורילה פעם אחר פעם עד אשר ידו על התחתונה. מיקי מתחנן אליו שיקום וימשיך להיאבק בגורילה בעוד הכרזן של הקרב סופר ומגיע לתשע מיני מופיעה עם הצופר שהביאה ממכוניתה וצופרת בחזקה. האיש המכני מתעורר לחיים ומתחיל להכות את קונגו ללא רחמים וללא הרף. לאחר שהביס את הגורילה והכרזן הגיע לעשר והכריז על הניצחון, האיש המכני אחוז האמוק מתפוצץ לכדי עשרות חלקים ומיקי ומיני מתנשקים במרכז הזירה.
דמויות ומדבבים

מיקי מאוס – וולט דיסני
מיני מאוס – מרסלייט גארנר
האיש המכני – לא ידוע
הגורילה קונגו הרוצח – לא ידוע
משחק ווידאו

הסרט מוצג במשחק הווידאו "Epic Mickey" משנת 2010 כשלב במשחק המחבר בין חלקים של "עיר המחר", המבוססת על ארץ המחר שבדיסנילנד. כמו כן, מיני-משחק המבוסס על סרט קצר זה מופיע במשחק הווידאו "Kingdom Hearts III" משנת 2019, שבו השחקן שולט בתנועותיו של האיש המכני כדי להביס את הגורילה.
הערות שוליים

↑  Lenburg, Jeff (1999). The Encyclopedia of Animated Cartoons. Checkmark Books. pp. 108–109. ISBN 0-8160-3831-7. נבדק ב-6 ביוני 2020. {{cite book}}:  (עזרה)
חיים קופמן

חיים קופמן (12 בדצמבר 1934 – 7 באוגוסט 1995) היה חבר הכנסת מטעם הליכוד.
ביוגרפיה

קופמן נולד בתל אביב, אחיינו של יהודה אבן שמואל. שירת בצה"ל כקצין תותחנים, ולאחר מכן היה פעיל בחרות ובליכוד. נבחר ליו"ר סניף חירות בפתח תקווה וכיהן שנים ארוכות כחבר מועצת העיר. לפרנסתו עסק בייבוא וייצוא, היה מראשוני היבואנים של ציוד צילום לישראל ובעל הזכיינות של חברת "לגו" בארץ.
הוא החל לכהן כחבר הכנסת בשלהי הכנסת השמינית, בשנת 1977, עם התפטרותו של בנימין הלוי, שעבר לד"ש. לכנסת התשיעית נבחר מראשיתה, וכיהן ברציפות עד תום כהונת הכנסת ה-11, ב-1988. עם כינון ממשלתו השנייה של מנחם בגין, בשנת 1981, מונה לסגנו של יורם ארידור במשרד האוצר. הוא המשיך לכהן בתפקיד זה גם כאשר יצחק שמיר היה לראש הממשלה ויגאל כהן-אורגד לשר האוצר. בכנסת ה-11 שימש כיו"ר הקואליציה. קופמן לא הצליח להיכנס לרשימת הליכוד בבחירות המקדימות לכנסת ה-12, אך הושבע אליה בשנת 1990, בעקבות מינוי חבר הכנסת זלמן שובל לשגריר ישראל בארצות הברית. בכנסת ה-13 כיהן עד לפטירתו, בשנת 1995.
במשך 13 שנים נאבק קופמן במחלת הסרטן. זמן קצר לפני שנפטר דנה הכנסת בהצעת חוק של אביגדור קהלני לשריון חוק רמת הגולן. הכוחות היו שקולים, והקואליציה, שהתנגדה לחוק, הורתה על ביטול כל הקיזוזים, לרבות זה של קופמן. בסופו של דבר החליט חבר הכנסת אברהם פורז להפר את המשמעת הקואליציונית ולהתקזז עם קופמן, שנאבק במחלתו, ולחסוך ממנו את הצורך להשתתף בהצבעה. ההצבעה הסתיימה בשוויון 59:59, והצעת החוק נדחתה.
הערות שוליים

↑  נטע שדמי, מחזירים לקופמן את הצעצוע, מעריב, 24 באוגוסט 1990
↑  אילן מרסיאנו, "בושה, לא רוצים להתקזז עם נאות החולה", באתר ynet, 26 באוקטובר 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309344805171  VIAF: 298387614   WorldCat (עם VIAF): 298387614
מלטה גורדינייר

| --- | --- |

 לידה:  23 ביולי 2000 (בן 24) שוודיה שוודיה
 שם לידה:  מלטה לארס איסידור מירנברי גורדינייר   Malte Lars Isidor Myrenberg Gårdinger
 מדינה:  שוודיה 
 תקופת הפעילות:  מ-2014
 עיסוק:  שחקן
 פרופיל ב-IMDb
 
מלטה לארס איסידור מירנברי גורדינייר (בשוודית: Malte Lars Isidor Myrenberg Gårdinger; נולד ב-23 ביולי 2000) הוא שחקן שוודי. בנו של מנחה הטלוויזיה והדוגמן פונטוס גורדינייר.
בשנת 2021 גילם את דמותו של אוגוסט בסדרת הדרמה של נטפליקס "דרך המלך". הוא הוציא גם סינגל בשם "Nära vän", תחת השם GIBBON, עם NONNI.
פילמוגרפיה

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Sune i fjällen (אנ') |  |  |
| 2020 | Sjukt oklar |  |  |
| 2020 | Morden i Sandhamn (אנ') |  |  |
| 2020 | Skitsamma |  |  |
| 2021 | דרך המלך | אוגוסט |  |
| 2023 | Ett sista race |  | עיבוד לסרט הנורווגי "בעירה" |
הערות שוליים

↑  "Pontus Gårdingers son Malte gör succé som skådespelare". Hant.se. נבדק ב-5 ביולי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא שוודים ובנושא שחקנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הגן של מיקי

| --- | --- |

פתיח הסרט
 בימוי:  וילפרד ג'קסון
 הופק בידי:  וולט דיסני
 עריכה:  אולי ג'ונסטון
 מדבבים:  וולט דיסני פינטו קולביג
 מוזיקה:  לי הרליין
 אנימטור:  ארט באביט דיק הומר פרנצ'י דה טרמודן
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  וולט דיסני הפקות
 חברה מפיצה:  יונייטד ארטיסטס
 הקרנת בכורה:  13 ביולי 1935
 משך הקרנה:  9 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט קצר, סרט הנפשה, סרט קומדיה, סרט לכל המשפחה, סרט מוזיקלי
 דף הסרט ב־IMDb
הגן של מיקי (באנגלית: Mickey's Garden) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי משנת 1935 שהופק על ידי וולט דיסני הפקות והופץ על ידי יונייטד ארטיסטס. זהו הסרט השני של מיקי מאוס שהופק בשיטת הטכניקולור (אחרי "קונצרט הלהקה") והוא גם ההופעה הצבעונית הראשונה של פלוטו. זוהי גם הפעם הראשונה שבה מיקי מדבר בסרט עם צבע (אם כי הוא עושה זאת רק בסוף כשפלוטו מתחיל ללקק אותו). עלילת הסרט מתמקדת במיקי שמנסה להדביר את הגן שלו מחרקים, אך האחרונים לא ממהרים לוותר. זהו הסרט הקצר ה-76 בסדרת סרטי "מיקי מאוס" שיצאו לאקרנים והחמישי באותה השנה.
עלילה

מיקי ופלוטו צדים אחר חרקים בגן. מיקי מתחיל לירות במשאבת קוטל החרקים לכיוונם והחרקים מתחילים לצווח ולנוס על נפשם. מיקי, בניסיון להיפטר מכל החרקים, ממשיך לירות ללא הרף אך בסופו של דבר החומר שלו נגמר - והחרקים, כשהבחינו בנעשה, יוצאים ממחבואם וחוזרים לזלול את תפוקת הגן שלו. מיקי הולך לכיוון גיגית גדולה של מים ומתחיל לבחוש בתוכה עוד חומר של קוטל החרקים באמצעות מטאטא.
מיקי שב ומנסה לירות ולהרעיל את החרקים, אבל המשאבה חסומה, ומיקי מנסה לשחרר את החסימה באמצעות דחיפת חיטה לפייה שלה. בינתיים, פלוטו עוקב אחר איילית, שנושכת אותו באפו. כשהיא מתגרה בו בעודה עומדת על צמח, פלוטו מזנק לעברה, אך מפספס ותוקע את ראשו בתוך דלעת. אחוז בפאניקה, הוא רץ בטירוף לכל עבר, לפני שהוא מתנגש בטעות במיקי, שנפגע מהריסוס של קוטל החרקים שלו, ומתחיל לראות הזיות.
מיקי מוצא את עצמו בעולם דמיוני ומסוכן שבו הוא, ביתו, חפציו ופלוטו התכווצו ואילו החרקים והצמחים הפכו ענקיים. החרקים הענקיים מתקדמים לגיגית עם התערובת של קוטל החרקים ומתחילים לשתות ממנה, אך במקום להרוג אותם, זה גורם להם להיות שיכורים. כשהם מבחינים במיקי ופלוטו, החרקים הזועמים מתחילים לרדוף אחריהם. לאחר היתקלויות עם תולעת וחיפושית, מיקי ופלוטו מטפסים במעלה גבעול ומתחבאים בתוך פרח, אך מותקפים על ידי דבורת בומבוס.
פלוטו נוחת על ענף שמתגלה כזחל אשר משליך אותו לאוויר היישר לתוך הלוע של גחלילית המשהקת ללא הפסקה (כשבכל שיהוק נדלק האור בבטנה מה שמאפשר לראות את צלליתו של פלוטו). מיקי נוחת על עלה, אבל צרצר שיכור מנסר את העלה ברגלו בעודו צוחק. מיקי נופל לתוך עגבנייה שעל גבי תולעת, שעליה הוא ממשיך לרכב בסגנון של צ'ארלי צ'פלין, ואז נאבק בה.
לבסוף מיקי מתעורר ומגלה, לשמחתו הרבה, שהתולעת שבה הוא נאבק היא בעצם צינור ההשקיה שלו ושהחוויה כולה הייתה סיוט הזייתי. פלוטו, עדיין עם הראש בתוך הדלעת, מצליח לחלץ עצמו ממנה, משלח אותה מבלי משים על מיקי ומתחיל ללקק אותו.
דמויות ומדבבים

מיקי מאוס – וולט דיסני
פלוטו – פינטו קולביג
הסרט דובב לעברית על ידי שפרירה זכאי.
טריוויה

בשלב מסוים, מיקי מתמודד מול צרצר ענק שנראה כמו גרסה מכוערת ומרושעת יותר של הצרצר מהסרט "הצרצר והנמלה" (1934). במהלך סצנה זו, מתנגן ברקע ביצוע בסולם מינורי של השיר מהסרט הנ"ל, "The World Owes Me a Living", והצחוק הסדיסטי של הצרצר הוא גרסה מרושעת לצחוקו המטופש של גופי, המדובב על ידי פינטו קולביג, שדיבב גם את הצרצר המקורי.
החלק היחיד של הדיאלוג הוא במהלך השניות האחרונות של הסרט כאשר מיקי מבקש מפלוטו להפסיק ללקק אותו.
הערות שוליים

↑  סמית', דייב (1996). "Band Concert, The". Disney A to Z: The Official Encyclopedia (1st ed.). New York: Hyperion. pp. 40–41. ISBN 0-7868-8149-6.
↑  Kaufman, J.B.; Gerstein, David (2018). Walt Disney's Mickey Mouse: The Ultimate History. Cologne: Taschen. ISBN 978-3-8365-5284-4.
↑  "Mickey's Garden (1935)". IMDb. נבדק ב-11 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lenburg, Jeff (1999). The Encyclopedia of Animated Cartoons. Checkmark Books. pp. 108–109. ISBN 0-8160-3831-7. נבדק ב-6 ביוני 2020. {{cite book}}:  (עזרה)
נפש בנפש

| --- | --- |

 התאגדות:  עמותה רשומה
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  בית נפש בנפש, יצחק רבין 10, ירושלים, ישראל
 מייסדים:  יהושע פס, טוני גלברט 
 יושב ראש:  טוני גלברט 
 מנכ"ל:  יהושע פס 
 תקופת הפעילות:  אוגוסט 2001 – הווה (כ־23 שנים) 
 פרסים והוקרה:  פרס בגין (2004)  פרס ירושלים (2015)  פרס מוסקוביץ' לציונות (2011)  פרס ירושלים (2024) 
 www.nbn.org.il
 קואורדינטות:  31°46′58″N 35°12′16″E﻿ / ﻿31.782777777778°N 35.204444444444°E﻿ / 31.782777777778; 35.204444444444
 he
 
נפש בנפש הוא ארגון ללא מטרת רווח שהוקם ב-2002 על ידי הרב יהושע פס וטוני גלברט במטרה להקל על העלייה והקליטה של יהודים לארץ ישראל ולמזער את המכשולים הכלכליים, המקצועיים, הלוגיסטיים, והחברתיים של עולים מצפון אמריקה. נפש בנפש דוגלת בזכויות עולים, מחנכת לציונות ולעלייה, ותומכת בעולים.  הארגון פועל בשיתוף פעולה הדוק עם הסוכנות היהודית לארץ ישראל, משרד העלייה והקליטה, קרן קיימת לישראל, וJNF ארצות הברית. מאז 2002, הביא נפש בנפש יותר מ-80,000 עולים לישראל.
בשנת 2011 קיבל הרב פס את פרס מוסקוביץ לציונות מטעם הארגון.
היסטוריה

ארגון נפש בנפש נוסד על ידי טוני גלברט, איש עסקים ופילנתרופ מפלורידה, והרב יהושע פס לאחר שבן דודו של פס נהרג בפיגוע טרור בישראל ב-28 במרץ 2001 כשהבינו שיש הרבה אנשים שרוצים לעלות לישראל אך היו מודאגים ממכשולים מסוימים. החליטו השניים להקים ארגון שינסה להקל על יהודי אמריקה לעלות לארץ.
בקיץ 2002 מומש הרעיון כאשר יצאה לפועל הטיסה הראשונה לישראל במסגרת הארגון. בשנים שלאחר מכן, גדל הביקוש לעלייה עם הארגון, ועד לסוף 2007, עשו מעל ל-30 טיסות את דרכן מצפון אמריקה לישראל במסגרת הארגון. במאי 2006, כתגובה להתעניינות רבה מהקהילה היהודית בבריטניה בעלייה, הרחיב הארגון את שירותיו וכלל בהם גם את בריטניה.
בינואר 2008 הכריז הארגון על הקמת מסלול ייעודי לרופאים שהגיעו לישראל דרך הארגון.
בספטמבר 2013 הארגון השיק את פרס בוני ציון ע"ש סילבן אדמס "על מנת להכיר רשמית בהישגיהם של עולים ממדינות דוברות אנגלית מצטיינים ובתרומתם למדינת ישראל." הפרס מוענק בכל אחת מהקטגוריות הבאות: פעילות התנדבותית, חינוך, השפעה בין לאומית, מדע ורפואה, מנהיגות צעירה ותרבות, אפנות, וספורט.
בנובמבר 2021 פתח הארגון את "בית נפש בנפש" הממוקם בקריית הממשלה בירושלים.
בשנת 2023 הגיע העולה ה-80,000 בעזרת הארגון. מאז 2002, הביא נפש בנפש יותר מ-80,000 עולים לישראל.
בשנת 2024 הושקה IMAP, תוכנית לאומית לעליית רופאים יהודים מרחבי העולם.
שירותי תמיכה ופעילות > הסברה וממשל

מאז שהוקם, נפש בנפש סייע בהליכים בירוקרטיים בישראל וסייע לעולים להתגבר על אתגרי קליטה באמצעות מחלקת קשרי הממשל שלה.
שירותי תמיכה ופעילות > מסלול עלייה רפואי ומקצועי

בשנת 2008, הציע נפש בנפש מענקי מלגות לרופאים העולים לארץ לסייע במניעת מחסור צפוי ברופאים בישראל. נפש בנפש החלה גם לעבוד ישירות עם משרד הבריאות הישראלי כדי לפאשר לאנשי מקצוע רפואיים להמיר את הרישיונות שלהם ולקבלם ביעילות.
MedEx\IMAP
מאז 2019, נפש בנפש מקיים בארצות הברית את אירוע ה"מדקס" השנתי לאנשי רפואה הנמצאים בתהליך עלייה שבו הם יכולים לפגוש נציגים מאגף הרישוי של משרד הבריאות הישראלי, ההסתדרות הרפואית הישראלית (IMA), קופות חולים, ובתי חולים בישראל. נכון לשנת 2023, למעלה מ-3,800 אנשי רפואה מתחומים שונים עלו לארץ דרך נפש בנפש.
בשנת 2024 ממשלת ישראל אימצה את מדקס ויחד עם משרד העלייה והקליטה ומשרד הבריאות, הושקה התוכנית הלאומית לעליית רופאים יהודים מרחבי העולם (IMAP).
שירותי תמיכה ופעילות > עידוד התיישבות בנגב ובגליל (זינוק בעלייה)

בדצמבר 2008, יצרו נפש בנפש, ממשלת ישראל, הקרן הקיימת לישראל, והסוכנות היהודית, ובתמיכת קרן ראסל ברי, את יוזמת Go North המציעה תמריצים לעולים עתידיים לעבור לצפון ישראל. בשנת 2013, נפש בנפש, קק"ל וJNF ארצות הברית יצרו את Go South תוך תמריץ של עולים לעבור לדרום הארץ. בשנת 2017, הארגונים שילבו את שתי התוכניות כזינוק בעלייה (Go Beyond).
שירותי תמיכה ופעילות > חיילים בודדים ומתנדבי שירות לאומי

בשנת 2012 בשיתוף עם ארגון ידידי צה"ל (FIDF), הקים נפש בנפש את התוכנית לחיילים בודדים לסיוע עולים המשרתים בצה"ל ללא קשר לארץ מוצאם. התוכנית תומכת מדי שנה בכ-3,500 עולים חיילים בודדים המשרתים במגוון תפקידים בצה"ל.
תוכנית אורי, שהחלה בשנת 2019, מסייעת לבנות שירות לאומי בודדות מרחבי העולם בצרכיהם במהלך שנת השירות. התוכנית נקראת על שמה של אורי אנסבכר ז"ל.
שירותי תמיכה ופעילות > תעסוקה

בשנת 2021, יצרה נפש בנפש את UpGrade, תוכנית תעסוקה המציעה קורסי הכשרה לעולים בקריירה.
בשנת 2017 נפש בנפש פתח את ה-Hub בתל אביב, המשמש כמרחב קהילתי משותף שבו צעירים עולים וישראליים נפגשים ויוצרים קהילה ורשת מקצועית. בהאב מתקיימים אירועי נטוורקינג ואירועים חברתיים נוספים.
מלחמת חרבות ברזל

בתחילת מלחמת חרבות ברזל, נפש בנפש השיק את "מבצע חיבוק", יחד עם JNF ארצות הברית וארגון ידידי צה"ל בארצות הברית (FIDF). היוזמה הפגישה הורים לחיילים בודדים, שהגיעו מרחבי העולם, עם ילדיהם. במסגרתה, למעלה מ-1000 הורים מ-46 מדינות מרחבי העולם, נפגשו עם ילדיהם.
בנוסף, הארגון הקים מאגר נתונים של רופאים יהודים מצפון אמריקה, שהביעו נכונות לסייע לישראל בשעת חירום, בשיתוף משרד הבריאות, משרד העלייה והקליטה והסוכנות היהודית. הרופאים הגיעו ארצה והתנדבו במגוון מוסדות רפואיים ברחבי הארץ.
הארגון חילק מענקים כספיים למשפחות עולים חדשים שסבלו מנזקים לבתיהם בעקבות המלחמה. המענקים ניתנו גם למשפחות שפונו מבתיהם או שמי מבני הבית אושפז. כמו כן, הארגון מימן טיפול נפשי בחינם ליותר ממאה משפחות ומימן חתונות לחיילים בודדים שהתקיימו בבית "נפש בנפש" בירושלים.