stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פדרציית הקהילות היהודיות של רוסיה
הערות שוליים

↑  Статистика деятельности Федерации еврейских общин России Interfax
↑  ФЕОР подсчитала учащихся в своих школах
↑  אנשיל פפר, הקהילה היהודית ברוסיה תחלק קצבאות ילודה, באתר הארץ, 19 בפברואר 2008
↑  נשיא רוסיה: תופעת האנטישמיות ברוסיה במגמת דעיכה
↑  http://www.feor.ru/xenophobia/
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299251205171  LCCN: n2002040600  VIAF: 130718839   WorldCat (עם VIAF): 130718839 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פרס היינליין לקידום המסחור בחלל

| --- | --- |

 תיאור:  תרומה יוצאת דופן לקידום טיסות מסחריות לחלל
 מדינה:  בין־לאומי 
 הגוף המעניק:  קרן פרס היינליין
 תקופת הפרס:  1988–הווה (כ־36 שנים) 
 נקרא על שם:  רוברט היינליין 
 www.heinleinprize.com
 
פרס היינליין (אנגלית: The Heinlein Prize for Advances in Space Commercialization) הוא פרס הקרוי על שמו של סופר המדע הבדיוני רוברט היינליין, אשר ניתן על תרומה יוצאת דופן לקידום תחום הטיסות המסחריות לחלל. הפרס נוסד בשנת 1988, והוא עומד על סכום של חצי מיליון דולר. תקנון הפרס מאפשר חלוקתו מדי שנה אך אין בכך חובה. הפרס הראשון הוענק בשנת 2006 ליזם האמריקאי פיטר דיאמנדיס (Diamandis), יוזם תחרות פרס ה-X. שני פרסים נוספים הוענקו לאילון מאסק בשנת 2011 ולג'ף בזוס 2016.
קיים פרס נוסף על שמו של היינליין, פרס רוברט היינליין המוענק מטעם אגודת החלל הלאומית.
פגוניה דביקה

פגוניה דביקה (שם מדעי: Fagonia glutinosa) היא שיח רב שנתי השייך לסוג פגוניה שבמשפחת הזוגניים. הפגוניה הדביקה נפוצה בחולות עמוקים, שדות חול גלוניים וחוליות רדודות. בישראל, היא מצויה בנגב ובערבה.
צמח הפגוניה הדביקה מסתעף ומתפצל בדלילות ומעוצה בבסיסו בלבד. המראה האופייני לו הוא נוף עשבוני שטוח בקוטר 10–20 סנטימטרים. גוון עלי הפגוניה הדביקה ירוק כהה, צורתם תלתנית וטעמם חריף. לצמח עלי לוואי קוצניים בעלי קוצים קצרים, צורה אליפטית ושערות בלוטיות שאליהן נדבקים גרגירי חול.
הפגוניה הדביקה פורחת מחודש פברואר ועד חודש מאי. צבעו של הפרח הוא ורוד-סגול, וקוטרו 3-1 ס"מ. הפרח בעל מראה דליל, והוא מוקף חמישה עלי כותרת וחמישה עלי גביע לא נשירים, הנפוצים יחד עם הפרי. בתוך הפרח עשרה אבקנים ושחלה מחומשת, ההופכת לפרי בעל חמישה שקעים לאורכו. הצוף גלוי והפרח מואבק על ידי מגוון חרקים.
לפגוניה שימוש רפואי: אפר עליה משמש לריפוי פצעים פתוחים.
לקריאה נוספת

דרום, דוד (עורך), מגדיר צמחים. כתר, ירושלים: 1992, עמ' 232.
פרס הים התיכון

| --- | --- |
 תיאור:  פרס ספרותי
 מדינה:  צרפת 
 תקופת הפרס:  1982–הווה (כ־42 שנים) 
 נקרא על שם:  הים התיכון 
 אתר רשמי
 
פרס הים התיכון (בצרפתית: Prix Méditerranée) הוא פרס ספרותי צרפתי, המוענק על ידי מרכז לספרות ים תיכונית במטרה ליצור קשר בין ספרות המדינות ששוכנות לחופי הים התיכון. כל שנה מוענקים שני פרסים - פרס הים התיכון לספר שנכתב בצרפתית על ידי סופר ממדינות הים התיכון ופרס עבור ספר שלא נכתב במקור בצרפתית על ידי סופר מאותם המדינות. הפרס מוענק משנת 1982. בין הסופרים הישראלים שכזו בפרם עמוס עוז (2010) ויורם קניוק (2000). בנוסף לכך בפרס זכו: פייר אסולין, ז'אן דניאל, טאהר בן ג'לון, שושנה בוקובזה, דניאל מנדלסון, אומברטו אקו ואלמודנה גרנדס.
פגוש את ג'ון דו

| --- | --- |
כרזת הסרט פגוש את ג'ון דו
כרזת הסרט פגוש את ג'ון דו
 מבוסס על:  סיפור של ריצ'רד קורנל ורוברט פרסנל
 בימוי:  פרנק קפרה 
 הופק בידי:  פרנק קפרה 
 תסריט:  רוברט ריסקין
 עריכה:  דניאל מנדל 
 שחקנים ראשיים:  גרי קופר ברברה סטנוויק וולטר ברנן
 מוזיקה:  דימיטרי טיומקין 
 צילום:  ג'ורג' ברנס 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  3 במאי 1941
 משך הקרנה:  122 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט חג המולד, דרמה קומית, סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
פגוש את ג'ון דו (באנגלית: Meet John Doe) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1941 מסוגת דרמה קומית, בבימויו של פרנק קפרה עם גרי קופר וברברה סטנוויק בתפקידים הראשיים.
התסריט נכתב על ידי רוברט ריסקין שכתב מספר תסריטים עבור סרטיו של קפרה. התסריט מבוסס על סיפור של ריצ'רד קורנל ורוברט פרסנל שהיה מועמד לפרס אוסקר על סיפור מקורי. בעת הפקת סרט זה הם הסתכסכו על רקע כספי ונפרדו.
הסרט דן בקשרי הון-שלטון ובהשפעתה החזקה של התקשורת (אז - עיתונות ורדיו) על ההמונים וכוחה ליצור תנועות שורשיות המאיימות על השלטון הקיים.
תקציר העלילה

אן מיצ'ל (ברברה סטנוויק) היא עיתונאי בעלת טור בעיתון "בוליוטין". העיתון מחליף בעלים ונקרא כעת "ניו בוליוטין". העורך החדש הנרי קונל (ג'ורג' גליסון) מפטר את מיצ'ל בטענה שכתיבתה משעממת. היא מחליטה לכתוב בטור האחרון שלה כי קבלה מכתב נואש מאדם בשם ג'ון דו (שם סתמי) המתאר את חייו הקשים כמובטל מזה ארבע שנים וכי הגיע לסף יאוש ומתכוון לקפוץ מגג בניין העירייה בערב חג המולד.
המכתב מעורר התרגשות ברחבי ארצות הברית. מיצ'ל מודה בפני העורך כי בדתה את הדמות של ג'ון דו אבל היא מציעה למצוא אדם שיסכים להעיד על עצמו שהוא ג'ון דו ולהפריך את החששות שכל הסיפור הוא שקר. העורך מסכים ומחזיר את מיצ'ל לעבודה בחוזה מיוחד. אנשים רבים מגיעים למערכת העיתון וטוענים שהם ג'ון דו שכתב את המכתב.
מיצ'ל בוחרת את ג'ון וילובי (גרי קופר), גבר גבוה ונאה. בעבר היה שחקן בייסבול וכעת נווד רעב עם בגדים קרועים. אליו מצטרף בעל כרחו חברו הנווד המכונה "הקולונל" (וולטר ברנן). היא נותנת לו 50 דולר, בגדים חדשים ואופנתים ומשכנת אותו בבית מלון מהודר ביחד עם הקולונל שמזהיר אותו כל הזמן שלא ייפול בפח. בינתיים היא ממשיכה לפרסם עליו כתבות ותפוצת העיתון מרקיעה שחקים.
בעל העיתון, איש ההון ד.ב. נורטון הוא גם בעל רשת רדיו. הוא מציע למיצ'ל חוזה שמן על מנת שתשכנע את וילובי להופיע ברדיו ולקרא נאום שהיא תכתוב לו. בעל עיתון מתחרה מנסה לשחד את ג'ון דו ב-5,000 דולר כדי שיודה ברדיו כי הוא למעשה אינו ג'ון דו וכל העניין הוא רמאות. וילובי כמעט משתכנע אבל ברגע האחרון הוא קורא את נאומה של מיצ'ל הקורא לכל אזרחי ארצות הברית לעזור אדם לחברו ולהיות "שכן יותר טוב".
השפעת הנאום מתפשטת במהירות ווילובי נהפך לידוען מפורסם ומכובד. בכל מדינות ארצות הברית נפתחים "מועדוני ג'ו דו". כעת מחליט נורטון לממש את השקעתו הכספית ב"ג'ון דו". הוא מארגן כינוס ארצי של כל המועדונים. נורטון נותן למיצ'ל תכשיט יקר ומבקש ממנה לכתוב נאום לוילובי ובו יודיע על הקמת מפלגה חדשה שתרוץ לבחירות ובראשה נורטון ותתחרה במפלגה הדמוקרטית והמפלגה הרפובליקנית. קונל מספר זאת לוילובי הנדהם וזה ממהר לביתו של נורטון, מפריע לישיבה שלו עם חבריו הטייקונים, מתעמת איתו ומודיע לו כי הוא הולך כעת לכינוס לגלות את כל המזימה. נורטון מקדים אותו ולפני שוילובי מתחיל לנאום, פורצים לכינוס אנשי נורטון ומחלקים עיתונים שהודפסו זה עתה ובו כותרות על ג'ון דו המזויף. נורטון עולה לבמה, חוטף את המיקרופון ומודיע לכולם על מעשה הרמאות הזה. האנשים מתחילים לזרוק חפצים על וילובי והוא נמלט מהמקום עם חברו "הקולונל".
וילובי המדוכא מחליט לבצע את איומו ולהתאבד בערב חג המולד. הוא עולה למגדל בית העירייה. קבוצה ממאמיניו וכן מיצ'ל עולים אחריו ומיצ'ל מודה בפניו שהתאהבה בו, מבקשת סליחה, מתחננת שלא יקפוץ ומתעלפת בזרועותיו. קבוצת המאמינים מבטיחה לו כי הרעיון של ג'ון דו לא נפל והם יפתחו מועדונים חדשים.
פורמולה 1 עונת 1972

| --- | --- |

 סוג תחרות:  מרוץ מכוניות
 תאריך התחלה:  23 בינואר 1972
 תאריך סיום:  8 באוקטובר 1972
 מספר עונה:  23
 מספר מרוצים בעונה:  12
 זוכה באליפות הנהגים:  אמרסון פיטיפלדי
 נקודות הנהג הזוכה:  61
 זוכה באליפות היצרנים:  לוטוס
 נקודות היצרן הזוכה:  61
 → פורמולה 1 עונת 1971 פורמולה 1 עונת 1973 ← 
 
עונת 1972 הייתה העונה העשרים ושלוש של אליפות הפורמולה 1, שאורגנה על ידי הפדרציה הבינלאומית לרכב (FIA). אמרסון פיטיפלדי זכה באליפות בפעם הראשונה. קבוצת לוטוס, קבוצתו של פיטיפלדי, זכתה באליפות היצרנים.
במהלך העונה בוטלו שלושה מרוצים: גרנד פרי הולנד שתוכנן להתקיים במסלול זנדוורט בוטל בשל ליקויי בטיחות שלא תוקנו. גרנד פרי מערב ארצות הברית, שאמור היה להתקיים באונטריו מוטור ספידווי(אנ') שליד לוס אנג'לס בוטל. פדרו רודריגס, נהג המרוצים המקסיקני, מצא את מותו בתאונה במהלך מרוץ ביולי 1971. בעקבות המוות פחת העניין של מארגני המרוץ באליפות וגרנד פרי מקסיקו, שתוכנן להיות המרוץ האחרון בעונה בוטל.
המרוצים בעונה

|  | מרוץ | מסלול | תאריך | פול פוזישן | הקפה מהירה | מנצח | יצרן |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ארגנטינה גרנד פרי ארגנטינה | אוסקר אלפרדו גולבז | 23 בינואר | ארגנטינה קרלוס ראוטמן | בריטניה ג'קי סטיוארט | בריטניה ג'קי סטיוארט | בריטניה טיירל-פורד |
| 2 | דרום אפריקה (1928–1994) גרנד פרי דרום אפריקה | קילאמי | 4 במרץ | בריטניה ג'קי סטיוארט | בריטניה מייק היילווד | ניו זילנד דני האלם | בריטניה מקלארן-פורד |
| 3 | ספרד (1945-1977) גרנד פרי ספרד | חראמה | 1 במאי | בלגיה ג'קי איקס | בלגיה ג'קי איקס | ברזיל אמרסון פיטיפלדי | בריטניה לוטוס-פורד |
| 4 | מונקו גרנד פרי מונקו | מונקו | 14 במאי | ברזיל אמרסון פיטיפלדי | צרפת ז'אן-פייר בלטואז | צרפת ז'אן-פייר בלטואז | בריטניה BRM |
| 5 | בלגיה גרנד פרי בלגיה | ניבל-בולר | 4 ביוני | ברזיל אמרסון פיטיפלדי | ניו זילנד כריס אמון | ברזיל אמרסון פיטיפלדי | בריטניה לוטוס-פורד |
| 6 | צרפת גרנד פרי צרפת | שארד | 2 ביולי | ניו זילנד כריס אמון | ניו זילנד כריס אמון | בריטניה ג'קי סטיוארט | בריטניה טיירל-פורד |
| 7 | בריטניה גרנד פרי בריטניה | ברנדס האטץ' | 15 ביולי | בלגיה ג'קי איקס | בריטניה ג'קי סטיוארט | ברזיל אמרסון פיטיפלדי | בריטניה לוטוס-פורד |
| 8 | גרמניה המערבית גרנד פרי גרמניה | נורבורגרינג | 30 ביולי | בלגיה ג'קי איקס | בלגיה ג'קי איקס | בלגיה ג'קי איקס | איטליה פרארי |
| 9 | אוסטריה גרנד פרי אוסטריה | אוסטרייכרינג | 13 באוגוסט | ברזיל אמרסון פיטיפלדי | ניו זילנד דני האלם | ברזיל אמרסון פיטיפלדי | בריטניה לוטוס-פורד |
| 10 | איטליה גרנד פרי איטליה | מונצה | 10 בספטמבר | בלגיה ג'קי איקס | בלגיה ג'קי איקס | ברזיל אמרסון פיטיפלדי | בריטניה לוטוס-פורד |
| 11 | קנדה גרנד פרי קנדה | מוספורט פארק | 24 בספטמבר | ארצות הברית פיטר רבסון | בריטניה ג'קי סטיוארט | בריטניה ג'קי סטיוארט | בריטניה טיירל-פורד |
| 12 | ארצות הברית גרנד פרי ארצות הברית | ווטקינס גלן | 8 באוקטובר | בריטניה ג'קי סטיוארט | בריטניה ג'קי סטיוארט | בריטניה ג'קי סטיוארט | בריטניה טיירל-פורד |
דירוג האליפות > שיטת הניקוד

הנקודות בכל מרוץ הוענקו לנהגים שסיימו באחד מששת המקומות הראשונים. בחישוב נקודות האליפות הובאו בחשבון חמש התוצאות הטובות מתוך ששת המרוצים הראשונים בעונה וחמש התוצאות הטובות מתוך ששת המרוצים האחרונים בעונה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| נקודות | 9 | 6 | 4 | 3 | 2 | 1 |
דירוג האליפות > אליפות הנהגים

הטבלה כוללת רק נהגים שצברו נקודות במהלך העונה
| מיקום | נהג | ארגנטינה | דרום אפריקה (1928–1994) | ספרד (1945-1977) | מונקו | בלגיה | צרפת | בריטניה | גרמניה המערבית | אוסטריה | איטליה | קנדה | ארצות הברית | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ברזיל אמרסון פיטיפלדי | פרש | 2 | 1 | 3 | 1 | 2 | 1 | פרש | 1 | 1 | 11 | פרש | 61 |
| 2 | בריטניה ג'קי סטיוארט | 1 | פרש | פרש | 4 |  | 1 | 2 | 11 | 7 | פרש | 1 | 1 | 45 |
| 3 | ניו זילנד דני האלם | 2 | 1 | פרש | 15 | 3 | 7 | 5 | פרש | 2 | 3 | 3 | 3 | 39 |
| 4 | בלגיה ג'קי איקס | 3 | 8 | 2 | 2 | פרש | 11 | פרש | 1 | פרש | פרש | 12 | 5 | 27 |
| 5 | ארצות הברית פיטר רבסון | פרש | 3 | 5 |  | 7 |  | 3 |  | 3 | 4 | 2 | 18 | 23 |
| 6 | צרפת פרנסואה סבר | פרש | 9 | פרש | NC | 2 | 4 | פרש | 10 | 9 | פרש | פרש | 2 | 15 |
| 7 | שווייץ קליי רגזוני | 4 | 12 | 3 | פרש | פרש |  |  | 2 | פרש | פרש | 5 | 8 | 15 |
| 8 | בריטניה מייק היילווד |  | פרש | פרש | פרש | 4 | 6 | פרש | פרש | 4 | 2 |  | 17 | 13 |
| 9 | שוודיה רוני פטרסון | 6 | 5 | פרש | 11 | 9 | 5 | 7 | 3 | 12 | 9 | נפסל | 4 | 12 |
| 10 | ניו זילנד כריס אמון | DNS | 15 | פרש | 6 | 6 | 3 | 4 | 15 | 5 | פרש | 6 | 15 | 12 |
| 11 | צרפת ז'אן-פייר בלטואז |  | פרש | פרש | 1 | פרש | 15 | 11 | 9 | 8 | 8 | פרש | פרש | 9 |
| 12 | ארצות הברית מריו אנדרטי | פרש | 4 | פרש |  |  |  |  |  |  | 7 |  | 6 | 4 |
| 13 | ניו זילנד האודן גנלי | 9 | NC | פרש | פרש | 8 | DNS |  | 4 | 6 | 11 | 10 | פרש | 4 |
| 14 | בריטניה בראין רדמן |  |  |  | 5 |  | 9 |  | 5 |  |  |  | פרש | 4 |
| 15 | בריטניה גרהאם היל | פרש | 6 | 10 | 12 | פרש | 10 | פרש | 6 | פרש | 5 | 8 | 11 | 4 |
| 16 | ארגנטינה קרלוס ראוטמן | 7 | פרש |  |  | 13 | 12 | 8 | פרש | פרש | פרש | 4 | פרש | 3 |
| 17 | איטליה אנדרה דה אמדיץ | פרש | NC | 4 | 7 | פרש | 14 | פרש | 13 | 14 | פרש | פרש | פרש | 3 |
| 18 | ברזיל קרלוס פייס |  | 17 | 6 | 17 | 5 | פרש | פרש | NC | NC | פרש | 9 | פרש | 3 |
| 19 | אוסטרליה טים שנקן | 5 | פרש | 8 | פרש | פרש | 17 | פרש | 14 | 11 | פרש | 7 | פרש | 2 |
| 20 | איטליה ארטורו מרצריו |  |  |  |  |  |  | 6 | 12 |  |  |  |  | 1 |
| 21 | בריטניה פיטר גת'ין | פרש | NC | פרש | פרש | פרש | DNS | פרש |  | 13 | 6 | פרש | פרש | 1 |
דירוג האליפות > אליפות היצרנים

בחישוב הנקודות הובאה בחשבון רק התוצאה הגבוהה ביותר שהושגה על נהג בקבוצה בכל מרוץ. התוצאות המודגשות הן התוצאות שנחשבו לחישוב הניקוד באליפות.
| מיקום | יצרן | ארגנטינה | דרום אפריקה (1928–1994) | ספרד (1945-1977) | מונקו | בלגיה | צרפת | בריטניה | גרמניה המערבית | אוסטריה | איטליה | קנדה | ארצות הברית | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בריטניה לוטוס-פורד | פרש | 2 | 1 | 3 | 1 | 2 | 1 | פרש | 1 | 1 | 11 | 10 | 61 |
| 2 | בריטניה טיירל-פורד | 1 | 9 | פרש | 4 | 2 | 1 | 2 | 10 | 7 | פרש | 1 | 1 | 51 |
| 3 | בריטניה מקלארן-פורד | 2 | 1 | 5 | 5 | 3 | 7 | 3 | (5) | 2 | 3 | 2 | 3 | 47 (49) |
| 4 | איטליה פראריי | 3 | 4 | 2 | 2 | פרש | 11 | 6 | 1 | פרש | 7 | 5 | 5 | 33 |
| 5 | בריטניה סורטיס-פורד | 5 | 16 | 4 | 7 | 4 | 6 | פרש | 13 | 4 | 2 | 7 | 12 | 18 |
| 6 | בריטניה מרס-פורד | 6 | 5 | 6 | 11 | 5 | 5 | 7 | 3 | 10 | 9 | 9 | 4 | 15 |
| 7 | בריטניה BRM | 9 | 14 | פרש | 1 | 8 | 15 | 11 | 4 | 6 | 6 | 10 | פרש | 14 |
| 8 | צרפת מאטרה | DNS | 15 | פרש | 6 | 6 | 3 | 4 | 15 | 5 | פרש | 6 | 15 | 12 |
| 9 | בריטניה ברבהאם-פורד | 7 | 6 | 7 | 9 | 13 | 8 | 8 | 6 | פרש | 5 | 4 | 11 | 7 |
| — | גרמניה המערבית אייפלנד-פורד |  | 13 | פרש | 10 | 11 | 16 | 10 | פרש | 15 |  |  |  | 0 |
| — | איטליה טכנו |  |  |  |  | פרש | DNS | פרש | פרש | NC | פרש | DNS | פרש | 0 |
| — | בריטניה פיילוטויס-פורד |  |  |  |  |  |  | פרש |  |  |  |  |  | 0 |
| — | בריטניה קונניו-פורד |  |  |  |  |  |  | DNS |  | פרש |  |  |  | 0 |
פטר נאומוסקי

| --- | --- |

 לידה:  27 באוגוסט 1968 (בן 56) פרילפ, יוגוסלביה 
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.94 מטר
 קבוצות כשחקן
 1989–1990   1990–1991   1991–1992   1992–1994   1994–1995   1995–1999   2000–2001   2001–2002   2002–2004   2004:  יוגופלסטיקה ספליט   פופ 84 ספליט   רבוטניצ'קי סקופיה   אפס פילזן   בנטון טרוויזו   אפס פילזן   בנטון טרוויזו   מונטפסקי סיינה   אולימפיה מילאנו   אולקרספור
 
פטר נאומוסקי (במקדונית: Петар Наумоски; נולד ב-27 באוגוסט 1968) הוא כדורסלן עבר מקדוני אשר שיחק בעמדת הרכז, ונחשב בעיני רבים לאחד מגדולי הרכזים ששיחקו באירופה. נאומוסקי שיחק שנים רבות בקבוצות איטלקיות וטורקיות ומחזיק באזרחויות של שתי המדינות, בנוסף לאזרחותו המקדונית.
קריירה

נאומוסקי החל את הקריירה שלו בשנת 1989 כשהחל לשחק ביוגופלסטיקה ספליט, אשר שינתה את שמה ל"פופ 84 ספליט" וזכתה בשלוש אליפויות רצופות של גביע אירופה לאלופות. נאומוסקי הצעיר, שהיה שחקן משלים בהרכב שכלל כוכבים כטוני קוקוץ' ודינו ראדג'ה, מיעט לקבל דקות משחק, ולא היווה מרכיב משמעותי ברוטציה.
לקראת עונת 1991/1992 עזב נאומוסקי את ספליט, וחזר למקדוניה לשורותיה של רבוטניצ'קי סקופיה. הוא שיחק בסקופיה עונה אחת בלבד, בטרם עבר לאפס פילזן מהליגה הטורקית העליונה. כבר בעונתו הראשונה בטורקיה עזר נאומוסקי לקבוצתו לזכות באליפות הליגה הטורקית. בטורניר הגביע האירופאי תרם 17 נקודות ו-4.3 אסיסטים בממוצע למשחק ועזר לקבוצתו להעפיל עד למשחק הגמר בו הפסידה לאריס סלוניקי. בעונה הבאה, עונת 1993/1994, הוליך נאומוסקי את פילזן לאליפות נוספת, לזכייה בגביע הטורקי ולרבע גמר אליפות אירופה לקבוצות. בסיום העונה, עזב נאומוסקי את הקבוצה והצטרף לבנטון טרוויזו האיטלקית.
באיטליה המשיך נאומוסקי לשמור על יכולתו הטובה. הוא תרם 18 נקודות בממוצע במשחקי הליגה האיטלקית, וסיים עם הקבוצה כסגנית אלופת הליגה. נאומוסקי גם תרם 20.8 נקודות למשחק בגביע האירופי, והוליך את הקבוצה לזכייה ראשונה בתולדות המועדון בתואר אירופאי.
בתום עונה בודדת באיטליה, הציעה פילזן לנאומוסקי, אשר בלעדיו איבדה את האליפות לראשונה זה שלוש שנים, לשוב לשורותיה. הוא עזר לקבוצה לשוב ולזכות באליפות טורקיה, ובגביע הטורקי, ועם תרומה של 19 נקודות בממוצע במשחקים האירופאיים אף לזכות בגביע קוראץ', ולהפוך לקבוצה הטורקית הראשונה שזוכה בתואר אירופאי.
גם בעונה הבאה, עונת 1996/1997, המשיך נאומוסקי לשמור על יכולתו הגבוהה, והוליך את פילזן לאליפות שנייה ברצף ולגביע טורקי נוסף. העונה העוקבת הייתה לעונה הראשונה של נאומוסקי בליגה הטורקית בה הוא לא זכה באליפות. הוא אמנם עזר לפילזן לזכות בגביע שלישי ברציפות, אך הקבוצה הפסידה את תואר האליפות לאולקרספור בשישה משחקים.
עונת 1998/1999 הייתה עונתו האחרונה של נאומוסקי באפס פילזן. בפעם השלישית ברצף לא הצליחה פילזן להעפיל לפיינל פור הסופרוליג, היא הפסידה אליפות נוספת בטורקיה, ואף לא זכתה בגביע הטורקי. בסיום העונה, נפצע נאומוסקי במהלך משחק של נבחרת מקדוניה מול נבחרת ישראל והושבת מפעילות למשך מספר חודשים. למרות שהיה חתום עם פילזן על חוזה לעונה נוספת, שהוערך ביותר ממיליון דולר, שוחרר נאומוסקי מהקבוצה. הוא תבע את הקבוצה, בדרישה שחוזהו יכובד, על אף פיצוי כספי שהוצע לו, וסירב לשחק בקבוצות אחרות במהלך עונת 1999/2000, על מנת שלא לפגוע בסיכויי התביעה.
לקראת עונת 2000/2001 חתם נאומוסקי על חוזה בקבוצת בנטון טרוויזו, אותה הוליך לאליפות אירופה שנים ספורות קודם לכן. הוא קלע במשחק הבכורה שלו 27 נקודות, כולל 7 קליעות בעשרה ניסיונות מעבר לקשת השלוש. למרות הפתיחה הטובה, הפציעה אותה חווה פגעה ביכולותיו האתלטיות של נאומוסקי, ובשילוב המעבר לשעון התקפה של 24 שניות, הוא לא הצליח לשחזר את יכולתו טרם הפציעה.
לאחר עונה בודדת בטרוויזו עבר נאומוסקי לשחק במדי מונטפסקי סיינה. בסיינה זכה נאומוסקי בגביע ספורטה בעונתו האחרונה טרם אוחד עם גביע קוראץ' והעפיל עם הקבוצה עד לגמר הגביע האיטלקי, בו הפסידה לוירטוס בולוניה בהנהגת מאנו ג'ינובילי. נאומוסקי עצמו שותף ב-20 משחקי ליגה ותרם 9.6 נקודות למשחק בלבד.
בסיום העונה, לאחר ששקל פרישה ממשחק חתם נאומוסקי בשורותיה של אולימפיה מילאנו. הוא שיחק במדיה במשך עונה וחצי, בטרם חזר לטורקיה וחתם באולקרספור. נאומוסקי עוד הספיק לזכות עם הקבוצה בגביע הטורקי ובגביע הנשיאים בטרם הודיע על פרישתו ממשחק פעיל. ב-2017 הופרש מספר 7 על ידי אנאדולו אפס.
תארים

עם יוגופלסטיקה ספליט
גביע אירופה לאלופות: 1990, 1991
אליפות הליגה היוגוסלבית: 1990, 1991
הגביע היוגוסלבי: 1990, 1991
עם אפס פילזן
גביע קוראץ': 1996
אליפות טורקיה: 1992, 1993, 1994, 1996, 1997
הגביע הטורקי: 1994, 1996, 1997, 1998
גביע הנשיאים: 1992, 1993, 1996, 1998
עם בנטון טרוויזו
הגביע האירופי: 1995
הגביע האיטלקי: 1995
עם מונטפסקי סיינה
גביע ספורטה: 2002
עם אולקרספור
הגביע הטורקי: 2004
גביע הנשיאים: 2004
הערות שוליים

↑  ערן סלע, ‏הכירו את ורביצה סטפאנוב, האגדה של מקדוניה, באתר ONE‏, 8 בספטמבר 2009
↑  Players Index
↑  Turkish Basketball League Profile
↑  היסטוריית הקבוצה באתר הרשמי
1 2  בשנת 2006 התאחדו הקבוצות "פנרבחצ'ה" ו"אולקרספור" לקבוצה הנקראת פנרבחצ'ה אולקר
↑  אלי סהר, לאן נעלמת, פטר נאומוסקי? באתר וואלה!, 17/10/2001
1 2  אסף הדר, נאומוסקי שוב כאן, באתר ynet, 10 בספטמבר 2000
↑  עד עונת 1999/2000 הותרו באירופה התקפות של 30 שניות. החל מעונת 2000/2001 נדרשים השחקנים לזרוק לסל תוך 24 שניות
↑  נאומוסקי: אני רוצה לשחק עונה נוספת בקבוצה גדולה, באתר ynet, 20 ביוני 2002
פיקוד המודיעין והאבטחה של צבא ארצות הברית

| --- | --- |

 פרטים
 כינוי:  INSCOM
 מדינה:  ארצות הברית
 שיוך:  צבא ארצות הברית
 סוג:  מודיעין צבאי
 בסיס האם:  פורט בלוואר, וירג'יניה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1977–הווה (כ־47 שנים)
 פיקוד
 דרגת המפקד:  מייג'ור גנרל
 מפקד נוכחי:  טימותי בראון
פיקוד המודיעין והאבטחה של צבא ארצות הברית (באנגלית: United States Army Intelligence and Security Command; בראשי תיבות: INSCOM) הוא פיקוד האחראי על פעולות המודיעין של צבא ארצות הברית.
הפיקוד נוסד ב-1977 ומפקדתו ממוקמת בפורט בלוואר שבוירג'יניה. הפיקוד אחראי לביצוע ותיאום מבצעי מודיעין צבאי ואבטחת כוחות, הכשרה ואימון כוח אדם לתמיכה בשפות שונות ולתפקידי מודיעין ברחבי העולם.
פסק דין אדרס

| --- | --- |

 מידע החלטה
 ערכאה:  בית המשפט העליון
 תאריך החלטה:  11 בפברואר 1988
 החלטה
 דיני עשיית עושר ולא במשפט חלים גם כאשר יש בין הצדדים מערכת יחסים חוזית. ניתן בנסיבות מסוימות ליטול את רווחי מפר החוזה מההפרה ולהעבירם לנפגע מההפרה.
 חברי המותב
 חברי המותב:  מרים בן-פורת, שלמה לוין, אהרן ברק, דב לוין, גבריאל בך
 דעות בפסק הדין
 דעת רוב:  שלמה לוין, אהרן ברק
 דעות נוספות:  דעות מיעוט מרים בן-פורת, דב לוין
 
פסק דין אדרס הוא פסק דין מרכזי במשפט האזרחי בכלל ודיני החוזים בפרט בישראל. פסק הדין ניתן בשנת 1988 לאחר דיון נוסף בבית המשפט העליון במותב של חמישה שופטים בו נהפכה ההכרעה מהדיון הראשון.
פסק הדין נחשב כפורץ דרך במשפט הישראלי ומוכר כפסק דין חשוב גם ברחבי העולם. פסק הדין תורגם לאנגלית והוא מצוטט רבות בפסיקה משפטית זרה.
פסק הדין עוסק בשאלת הפיצויים המגיעים לצד הנפגע מהפרת חוזה ובממשק שבין דיני חוזים בכלל ודיני התרופות בפרט ובין דיני עשיית עושר ולא במשפט. ההלכה המשפטית שנקבעה בפסק הדין על ידי בית המשפט העליון מעניקה הגנה רחבה ביותר לנפגע וקובעת כי הוא זכאי לקבל את הרווחים שהרוויח מפר החוזה עקב ההפרה. הגנה זו מרחיקת לכת ביחס להגנה שהייתה נהוגה במשפט הישראלי עד לפסק הדין וביחס להגנה הנוהגת בכל שיטות המשפט הזרות. בית המשפט העליון בישראל הוא היחיד בעולם שהכיר בזכות רחבה כל כך לפיצויים. 'הלכת אדרס' זכתה לביקורת רבה ופרופסור אייל זמיר אף טוען כי משמעותה היא בעיקר רטורית ובפועל אין היא מיושמת כמעט על ידי בתי המשפט בישראל.
רקע > תרופות בהפרת חוזה

דיני התרופות בדיני חוזים נועדו להסדיר את מערכת היחסים בין הצדדים לחוזה במקרה בו החוזה לא ממומש כפי שנקבע. לצד אכיפת החוזה, ביטול החוזה והשבה הדדית של התמורות שהוחלפו בין הצדדים ניצבת תרופת הפיצויים כתרופה מרכזית לנפגע מהפרת חוזה. במאמרם המכונן, שפורסם בכתב העת של הפקולטה למשפטים באוניברסיטת ייל בשנת 1936, לון פולר וויליאם פרדיו הגדירו את שלוש התכליות הבסיסיות של ההגנה על צד לחוזה בדיני התרופות:
אינטרס הציפייה (נקרא גם אינטרס הקיום)- שתכליתו העמדת הנפגע באותו מצב בו היה אילו החוזה קוים. ניתן לממש אינטרס זה על ידי אכיפת החוזה או תשלום פיצויים בגובה התמורה שהנפגע היה מרוויח מקיום החוזה.
אינטרס ההסתמכות- שתכליתו העמדת הנפגע באותו מצב אלמלא כלל לא עשה את החוזה. ניתן לממש אינטרס זה על ידי תשלום פיצויים שיכסו את כל ההפסד שנגרם לנפגע עקב כריתת החוזה.
אינטרס ההשבה- שתכליתו לקיחת טובות ההנאה שצמחו למפר כתוצאה מהחוזה והחזרתם לנפגע.
מאמרים מאוחרים יותר טענו שהניתוח האנליטי של פולר ופרדו חסר. ניתן לקטלג את התכליות עליהם הצביעו פולר ופרדיו לפי הסיווג הבא: שתי תכליות 'צופי פני עבר' – אינטרס הסתמכות שמטרתו להחזיר את הנפגע למצבו בעבר (לו לא כרת את החוזה) צופה פני עבר מבחינת הנפגע, ואינטרס ההשבה שנועד להחזיר את המפר למצבו בעבר על ידי לקיחת התמורה שהוא קיבל מהנפגע צופה פני עבר מבחינת המפר. בניגוד לשני אלה, אינטרס הקיום הוא אינטרס 'צופה פני עתיד' מבחינת הנפגע שכן הוא נועד להעמידו במצב העתידי בו היה לו החוזה קוים. הטענה נגד ניתוחם של פולר ופרדיו היא כי הם השמיטו מהניתוח שלהם את האינטרס שצופה פני עתיד מבחינת המפר – כלומר האינטרס שאמור להעמיד את המפר במצב העתידי בו היה לו החוזה קויים על ידו. ניתן לממש אינטרס זה על ידי לקיחת כל הרווחים שנוצרו אצל מפר החוזה עקב כך שלא קיים את החוזה כמו שנקבע, גם אם רווחים אלו יותר גבוהים מאינטרס הקיום (כלומר יותר גבוהים מהרווח שהיה מרוויח הנפגע לו החוזה קויים). נהוג לכנות אינטרס זה כ"נטילת רווחי המפר". אינטרס זה שנוי במחלוקת מסיבות שונות והוא אינו נוהג ברובם המוחלט של שיטות המשפט בעולם. בעולם המשפט ישנה מחלוקת קשה האם יש להעדיף את אינטרס הציפייה או את אינטרס ההסתמכות, אך ישנו קונצנזוס כי אין ליטול את רווחי המפר, ומקובל כי פיצויי הקיום הם המקסימום אותם המשפט יכול להטיל. תפיסה רווחת זו נהגה גם במשפט הישראלי עד לפסק דין אדרס.
| הצגת האינטרסים המוגנים בדיני התרופות על פי פולר ופרדו>  | הצגת האינטרסים המוגנים בדיני התרופות על פי פולר ופרדו> מנקודת מבטו של הנפגע | הצגת האינטרסים המוגנים בדיני התרופות על פי פולר ופרדו> מנקודת מבטו של המפר |
| --- | --- | --- |
| אינטרס צופה פני עבר | הסתמכות | השבה |
| אינטרס צופה פני עתיד | ציפייה | נטילת רווחי המפר (הרובריקה אותה השמיטו פולר ופרדיו) |
רקע > המסגרת החוקית בדין הישראלי > דיני התרופות

חוק החוזים (תרופות בשל הפרת חוזה), תשל"א-1970 מהווה את המסגרת הנורמטיבית לסעדים המשפטיים הנוגעים לחוזים. החוק קובע לאילו סעדים זכאים הצדדים לחוזה בנסיבות משפטיות שונות. סעיף 11(א) לחוק החוזים (תרופות) שכותרתו "פיצויים ללא הוכחת נזק" קובע כי:
הופר חיוב לספק או לקבל נכס או שירות ובוטל החוזה בשל ההפרה, זכאי הנפגע, ללא הוכחת נזק, לפיצויים בסכום ההפרש שבין התמורה בעד הנכס או השירות לפי החוזה ובין שוויים ביום ביטול החוזה
זכות זו לא שוללת את זכותו של הנפגע לתבוע פיצויים על נזקים נוספים שנגרמו לו עקב ההפרה והיא נועדה לקבוע מנגנון יעיל ופשוט לקביעת הפיצוי על הנזק הכי ברור וצפוי. סעיף 84(א) לחוק המכר (מכר טובין בין-לאומי), התשל"א-1971 מכיל הוראה דומה החלה לגבי חוזים בינלאומיים.
רקע > המסגרת החוקית בדין הישראלי > חוק עשיית עושר ולא במשפט

דיני החוזים מסדירים את היחסים בין צדדים לחוזה אך מעבר לדינים אלו ישנם דינים נוספים המסדירים מערכות יחסים בין צדדים אף לא נקשרו בחוזה. ביניהם נמצאים "דיני עשיית עושר".
סעיף 1(א) לחוק עשיית עושר ולא במשפט, תשל"ט-1979 קובע כי:
מי שקיבל שלא על פי זכות שבדין נכס, שירות או טובת הנאה אחרת (להלן - הזוכה) שבאו לו מאדם אחר (להלן - המזכה), חייב להשיב למזכה את הזכיה, ואם השבה בעין בלתי אפשרית או בלתי סבירה - לשלם לו את שוויה
כלומר, על פי חוק עשיית עושר ולא במשפט, מי שמרוויח שלא כדין על חשבון חברו (הזוכה), חייב להשיב את זכייתו לחברו (המזכה).
בנוסף, סעיף 6(א) לחוק עשיית עושר ולא במשפט קובע כי:
הוראות חוק זה יחולו כשאין בחוק אחר הוראות מיוחדות לענין הנדון ואין הסכם אחר בין הצדדים
על פי לשון החוק, לכאורה כאשר יש מערכת חוקית אחרת המסדירה מקרה מסוים, אין תחולה לחוק עשיית עושר. לכן לפי לשון החוק הפשוטה, כאשר יש מערכת חוזית בין צדדים, היחסים ביניהם מוסדרים על ידי דיני חוזים ואין תחולה לחוק עשיית עושר ולא במשפט.