stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסים מסוכנים (סרט, 1988)
הפקה

הסרט הוא העיבוד הראשון לסרט דובר אנגלית של רומן המכתבים מאת שודרלו דה לאקלו "יחסים מסוכנים", והוא נעשה על פי העיבוד של הספר למחזה, שאף הוא "יחסים מסוכנים", ונעשה על ידי כריסטופר המפטון עבור ה"רויאל שייקספיר קומפני". הסרט צולם בשלמותו בצרפת, בעיקר בחבל איל-דה-פרנס. מופיעים בו מבנים היסטוריים, כגון טירת ונסן בעמק המארן, טירת שאנז-סיר-מארן, Château de Guermantes בסן ומארן, טירת סוסי באסון ותיאטרון מונטנסיה בוורסאי.
מוזיקה מקורית לסרט נכתבה על ידי ג'ורג' פנטון, ובפסקול נכללות גם יצירות מוזיקה קלאסית מאת ויוואלדי, באך, הנדל וגלוק.
פרסים

הסרט זכה בשלושה פרסי אוסקר: לתסריט המעובד הטוב ביותר, לעיצוב תלבושות הטוב ביותר ולעיצוב תפאורה הטוב ביותר. הסרט היה מועמד לארבעה פרסי אוסקר נוספים.
הסרט זכה בפרס סזאר לסרט הזר הטוב ביותר.
מישל פייפר זכתה בפרס באפט"א לשחקנית המשנה הטובה ביותר, וכריסטופר המפטון זכה בפרס באפט"א לתסריט הטוב ביותר. הסרט היה מועמד לפרס בשמונה קטגוריות נוספות.
ראו גם

משחקי פיתוי
הערות שוליים

↑  תמר גלבץ, גיהוק נעים של שביעות רצון - "יחסים מסוכנים" - במאי: סטפן פרירס; תסריט (עפ״י מחזהו): כריסטופר האמפטון, חדשות, 28 במרץ 1989
↑  "יחסים מסוכנים" בראש באנגליה, מעריב, 18 בפברואר 1990
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588655005171  GND: 4390207-8  LCCN: n93061644  MusicBrainz work: 0812c773-3a5c-4031-979b-4c3672671fd1   WorldCat (עם LCCN): n93-061644
אידריסו באבא

אידריסו באבא מוחמד (באנגלית: Iddrisu Baba Mohamed; נולד ב-22 בינואר 1996 באקרה שבגאנה) הוא כדורגלן גנאי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת אלמריה ובנבחרת גאנה.
קריירת מועדונים

באבא גדל במחלקות הנוער של לגנס ומיורקה. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצות המילואים של לגנס ושל מיורקה ובברקלדו. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצה הראשונה של מיורקה.
קריירה בינלאומית

ב-14 בנובמבר 2019 ערך באבא את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גאנה, בניצחון 0–2 על נבחרת דרום אפריקה במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2021.
הוא היה חלק מסגל הנבחרת בטורניר גביע אפריקה לאומות 2021 בשנת 2022, וערך שתי הופעות בטורניר.
נכלל בסגל נבחרת גאנה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
הערות שוליים

↑  CAN 2023 : la liste du Ghana sans Partey ni un réfractaire ! באתר Afrik Foot, ‏ 1 בינואר 2024 (בצרפתית)
| נבחרת גאנה – גביע אפריקה לאומות 2021 |
| --- | --- | --- |
|  1 נורודין •  2 ייאדום •  3 באפור •  4 ג'. מנסה •  5 פארטי •  6 אדו •  7 איסאהאקו •  8 קיירה •  9 ג'. איו •  10 א. איו •   11 וקאסו •  12 אטי-זיגי • 13 בואצ'י •  14 ג. מנסה • 15 פנטסיל • 16 וולאקוט • 17 רחמן • 18 אמרטי • 19 אווסו • 20 קודוס • 21 באבא • 22 סולימאנה • 23 ג'יקו • 24 אטה • 25 טטה • 26 עבדול מומין • 27 קוואיה • 28 אבנגה • מאמן: ראייבאץ |  1 נורודין •  2 ייאדום •  3 באפור •  4 ג'. מנסה •  5 פארטי •  6 אדו •  7 איסאהאקו •  8 קיירה •  9 ג'. איו •  10 א. איו •   11 וקאסו •  12 אטי-זיגי • 13 בואצ'י •  14 ג. מנסה • 15 פנטסיל • 16 וולאקוט • 17 רחמן • 18 אמרטי • 19 אווסו • 20 קודוס • 21 באבא • 22 סולימאנה • 23 ג'יקו • 24 אטה • 25 טטה • 26 עבדול מומין • 27 קוואיה • 28 אבנגה • מאמן: ראייבאץ | גאנה |
| נבחרת גאנה – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 אופורי •  2 סיידו •  3 אודוי •  4 אופוקו •  5 שינדלר •  6 סליסו •  7 קניגסדרפר •  8 אשימרו •  9 ג'. איו •  10 א. איו •   11 בוכארי •  12 וולאקוט • 13 פנטסיל •  14 מנסה • 15 אווסו • 16 אטי-זיגי • 17 חמידו • 18 אמרטי • 19 ויליאמס • 20 קודוס • 21 עבדול סאמד • 22 למפטי • 23 ג'יקו • 24 נואמה • 25 סמניו • 26 באבא • 27 סווה • מאמן: יוטון |  1 אופורי •  2 סיידו •  3 אודוי •  4 אופוקו •  5 שינדלר •  6 סליסו •  7 קניגסדרפר •  8 אשימרו •  9 ג'. איו •  10 א. איו •   11 בוכארי •  12 וולאקוט • 13 פנטסיל •  14 מנסה • 15 אווסו • 16 אטי-זיגי • 17 חמידו • 18 אמרטי • 19 ויליאמס • 20 קודוס • 21 עבדול סאמד • 22 למפטי • 23 ג'יקו • 24 נואמה • 25 סמניו • 26 באבא • 27 סווה • מאמן: יוטון | גאנה |
פליקים

פליקים
פליקים הוא משחק ילדים ששווק בישראל ב-1996.
הפליקים הם דיסקיות מתכת, שעליהן מוטבעים ציורים. למשחק מוצרים נילוים: "כאפה" (זרוע כף יד מפלסטיק) ו"בומבה" (דיסק מפלסטיק), שבאמצעותם משחקים את המשחק.
אופן המשחק

השחקנים מניחים "פליק" על "פליק" ובתורות מכים בערימה באמצעות ה"כאפה" או ה"בומבה". מי שהצליח להפוך "פליק" - היה זוכה בו.
המשחק פותח בישראל על ידי ישראל שטרן בשנת 1996 והיווה משחק המשך למשחק הפוגים שיוצר על דיסקיות קרטון. המשחק שווק בישראל על ידי חברת לגין.
המשחק היה פופולרי בישראל, שבה נמכרו כ-5 מיליון וחצי מעטפות ועוד 3 מיליון לחברות מסחריות, בנוסף למכירות בספרד, בריטניה, צרפת וארצות הברית.
ראו גם

פוגים
הערות שוליים

↑  רוית נאור, המיליון כבר בפנים, אתר Nrg מעריב, 25 בנובמבר 2001
מטה כמורה

פסלון של אוסיריס מחזיק בידו מקל רועים
חשמן נושא מטה כמורה
האפיפיור יוחנן פאולוס השני נושא מטה אפיפיורי שזרועותיו האופקיות מעוגלות
ראש מטה כמורה, עם פיסול של הבשורה למרים, מוזיאון הלובר
מטה כמורה הוא מטה מסוגנן שנישא בידי אנשי כמורה בכירים, בדרך כלל מדרגת בישוף, כאות למעמדם. לרוב המטה מעוצב כמקל רועים, דהיינו אורכו כמטר וחצי וראשו מעוקל.
מקור

מקורו של השימוש במקל רועים כסמל דת החל במצרים העתיקה. פרעוני מצרים נהגו לשאת אותו וכן נמצאו פסלוני אלים המחזיקים את המטה. הסמל התפשט בקרב תרבויות נוספות, וכך מתוארים גם האוגורים ברומא העתיקה.
השימוש בנצרות הוא קדום מאוד. אין תיעוד מתי בדיוק הוא החל, אך יש עדויות לשימוש כזה כבר במאה ה-7. ציורים רבים של קדושים מציגים אותם כשמטה בידם.
שימוש

בכנסייה הקתולית ראש המטה הוא מעוגל והוא נישא בעת הסקרמנט בידו השמאלית של איש הכמורה הבכיר בכנסייה. על פי התקנות, עליו לכוון את העיקול כלפי הציבור וכן עליו לשאת את המטה בעת תהלוכות ובעת שהוא מברך אנשים. לעיתים נותן הבישוף לנער שרת לשאת את המטה, אך עליו לשאתו בעזרת מטפחת, על מנת שלא לגעת בו בידיו החשופות. הבישוף מקבל את המטה בטקס ההסמכה שלו וכך גם אב מנזר או אם מנזר, כשהמטה מסמל את היותם מנהיגים את צאן מרעיתם. בכנסיות המזרח (דהיינו הכנסייה האורתודוקסית, המזרחית הקתולית והאוריינטלית) מעוצב ראש המטה לעיתים בצורת צלב טאו או כארבעה ראשי נחשים המתעקלים ונפגשים במרכז. לעיתים תלוי במרכז העיקול שבראש המטה תליון או דיסקית עם תמונת קדוש עליו. במקרים אחרים מפוסלים שם סיפורים או דמויות מספרי הקודש, דמויות בעלי חיים או יצורים אגדיים. מטה של בישוף או בעל דרגה גבוהה יותר יהיה עשוי בדרך כלל מכסף או מתכת יקרה אחרת, ואילו זה של אב מנזר יהיה עשוי לרוב מעץ. בעבר הייתה תלויה פיסת בד במקום שבו החזיקו את המטה, כדי שלחות היד לא תפגע במטה ולא תספוג ממנו את הצבע. בהמשך, נעשה בד זה לחלק פחות מעשי ויותר אמנותי.
שימוש > מטה האפיפיור

בשונה ממטה הכמורה הרגיל, האפיפיור נושא מטה מיוחד שבראשו צלב שנקרא "Ferula" (מלטינית: מטה). המסורת של נשיאת מטה זה אינה עקבית. היו תקופות בהן לא נשאו אותו כלל והיו תקופות שהשתמשו בו רק באירועים מיוחדים. כמו כן, הוא מעוצב בצורות שונות, כגון צלב אפיפיורי בעל שלושה קווים מאוזנים בראשו, צלב שזרועותיו האופקיות מעוגלות מעט כלפי מטה, או תוספות של דמות ישו. כיום המטה הוא בעל צלב רגיל מזהב בראשו, אם כי האפיפיור משתמש לעיתים גם בעיצובים אחרים.
בהרלדיקה

בהרלדיקה משמש מטה הכמורה כמטען בשלט אצולה ומסמל בדרך כלל מקום שהיה בשלטון בישוף (כמו בסמל בזל). בהרלדיקה כנסייתית הוא נוכח בסמלם של בישופים ואבות מנזר, כאשר בסמל בישוף פתח העיקול שבראש המטה פונה כלפי חוץ (או ימינה), ובסמלי אבות מנזר, העיקול הוא כלפי פנים (או שמאלה) והמטה מעוטר בפיסת בד. הסיבה שבגללה דווקא אבות מנזר הוסיפו את הבד היא כיוון שבעוד שבישוף יכול להשתמש בכפפות על מנת להימנע מלגעת במטה בעור חשוף, על אב מנזר חל איסור להשתמש בכפפות בשאתם את המטה והם נאלצו להשתמש בבד. מכיוון שהצלב תופס בשלט האצולה את אותו תפקיד, נאסר ב-1969 השימוש במטה בסמליהם של בישופים קתולים וכיום הוא מופיע רק בסמלי אבות מנזר. בכנסייה האנגליקנית מופיעים לעיתים קרובות שני מטות מוצלבים (בסאלטייר) מאחורי המגן, אם כי גם בסמלים שאינם אנגליים.
מטה הכמורה מופיע בסמל המסדר הטבטוני, סמל אנדורה, סמל בזל וסמלי ערים נוספות.
הערות שוליים

↑  המטה האפיפיורי באתר הוותיקן
↑  תמונות ארבעת האפיפיורים האחרונים עם מטות שונים
↑  אספקטים בהרלדיקה עמ' 6
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4291135-7
גואנאקאסטה

ערך זה עוסק באתר מורשת עולמית בקוסטה ריקה. אם התכוונתם למחוז בו נמצא האתר, ראו .
אזור השימור גואנאקאסטה (ספרדית: Area de Conservación Guanacaste) הוא אתר מורשת עולמית בחלק הצפון-מערבי של קוסטה ריקה. האזור נכלל באופן רשמי במערכת הלאומית לשימור אזורים מאז 1994, וברשימת אתרי המורשת העולמית מאז 1999.
האזור כולל ארבעה אתרים: הפארק הלאומי סנטה רוסה, הפארק הלאומי גואנאקאסטה, הפארק הלאומי רינקון דה לה וייחה, ומפרץ חונקייאל. שטחם הכולל של הפארקים המרכיבים את האזור הוא 1,470 קמ"ר נכון ל-2004.
בריכת בוץ בפארק רינקון דה לה וייחה
מפרץ חאנקילה
הפארק הלאומי סנטה רוסה

הפארק הלאומי סנטה רוסה (בספרדית: Parque Nacional Santa Rosa) הוקם ב- 1971 להגנת האתר שבו התחולל קרב סנטה רוסה (20 במרץ 1856), וקצהו המזרחי משיק לכביש המהיר הפאן-אמריקאי.
מרכז הפארק נמצא במרחק 36 ק"מ צפונית לעיר ליבריה בירת מחוז גואנאקאסטה. הפארק הוקם בין השאר להגנת הסוואנה, היער הנשיר הממוזג, אדמות הביצה והמנגרובים.
שטח הפארק הוא 495 קמ"ר וניתן למצוא בו זאבי ערבות, פקאריים, חוטמן אדום, טפירים, שלושה מינים של קופים, ומגוון צבי ים, וצבי יבשה. בפארק יש מספר מינים של חתוליים.
הפארק הלאומי גואנאקאסטה

הפארק הלאומי גואנאקאסטה (בספרדית: Parque Nacional Guanacaste) משתרע על המורדות המערביים של הרי הגעש אורוסי וקאקאו, והוא מגיע עד לכביש המהיר הפאן-אמריקאי הסמוך לסנטה רוסה. הפארק הוקם ב-1989, בין השאר בזכות הלחץ שהפעיל דוקטור דניאל יאנסן לטובת הקמת "מסדרון" בין היער היבש ליער הגשום, שדרכו יוכלו לעבור מינים רבים של בעלי חיים בכל עונה. שטח הפארק הוא כ-340 קמ"ר, ויש בו 140 מינים של יונקים, 300 מיני עופות, 100 מינים של דו-חיים וזוחלים, ולמעלה מ-10,000 מינים של חרקים.
העיר הקרובה ביותר לפארק היא לה קרוס, ובפארק נמצאים כמה מתקנים שהידועים שבהם הם משרדי הנהלת אזור השימור, שלה סניפים בפיטילה (הפינה הצפון-מזרחית של הפארק), קאקאו (המדרון הדרום-מערבי של הר הגעש) ומריצה (בין שני הרי הגעש).
הפארק הלאומי רינקון דה לה וייחה

בפארק הלאומי "הר הגעש רינקון דה לה וייחה" (בספרדית: Parque Nacional Volcán Rincón de la Vieja) נמצאים הרי הגעש רינקון דה לה וייחה וסנטה מריה (Santa María), כמו גם הר הגעש הכבוי סרו פון סיבאך (Cerro Von Seebach). ההתפרצות האחרונה של רינקון דה לה וייחה הייתה ב-1998. העיר הקרובה ביותר לפארק היא ליבריה, הנמצאת דרומית לו, וישנם שני בניינים בפארק עבור לשכת המודיעין לתיירים ועבור המדריכים.
בפארק יש חיי טבע עשירים, וניתן למצוא בו 300 מינים של עופות, כגון קצאל ועיטים, ואוכלוסיות היונקים העיקריות בפארק הן פומה, קופים רחבי אף וקופים בעלי זנב, קינקז'ו, יגוארים וכדומה.
מפרץ חונקייאל

מקלט חיי הטבע מפרץ חונקייאל (Junquillal) הוא אזור מקלט טבעי המגן על אזורים של יער טרופי יבש ומנגרובים הנמצאים בסמוך לחוף.
In the Pale Moonlight

| פרק מ"מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9" |
| --- | --- |

קפטן סיסקו וגארק, שתי הדמויות המרכזיות בפרק, מנהלות ויכוח
 מספר פרק:  19
 מספר עונה:  6
 קוד הפקה:  543
 תאריך שידור מקורי:  15 באפריל 1998
 אורך:  45 דקות
 שפה:  אנגלית
 תסריט:  מייקל טיילור על פי סיפור מאת פיטר אלן פילדס
 הפקה:  ריק ברמן ואיירה סטיבן בהר
 בימוי:  ויקטור לובל
 כוכבים אורחים:  אנדרו רובינסון בתפקיד אילם גארק סטפן מקהטי בתפקיד ורינק הווארד שאנגרו בתפקיד גראתון טולאר ג'פרי קומבס בתפקיד ואיון קייסי ביגס בתפקיד דאמאר
 דף הפרק ב-IMDb
In the Pale Moonlight (בתרגום חופשי לעברית: לאורו החיוור של הירח) הוא הפרק ה-19 בעונתה השישית של סדרת הטלוויזיה הבדיונית האמריקאית, "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9". הפרק נכתב על ידי מייקל טיילור על פי סיפור מאת פיטר אלן פילדס, ובוים על ידי ויקטור לובל. הפרק שודר לראשונה ב-15 באפריל 1998 בסינדיקציה.
הפרק השיג ציון 4.8 במדד נילסן, המקביל ל-4.7 מיליון צופים.
עלילה

קפטן בנג'מין סיסקו חש רגשות אשם לגבי אירועים שהתרחשו בשבועיים שחלפו, וסוקר את קורותיו בתקופה ביומנו הפרטי. פרטי האירועים מתגלים לצופים בסדרת פלאשבקים. האבדות הכבדות שספגה הפדרציה במלחמה עם הדומיניון מתחילות לגבות מחיר נפשי כבד מהצוות, וסיסקו מציין שבכל יום מוצא לפחות אחד מפקודיו שם של אדם שהכיר ברשימת ההרוגים שמתפרסמת. אחד היתרונות הגדולים של הדומיניון הוא הסכם השקט ההדדי שחתמו עם הרומולאנים שמאפשרים בתמורה לדומיניון לעבור באופן חופשי בשטחם. סיסקו מחליט שאם הפדרציה ובנות בריתה רוצות לנצח במלחמה, עליהן לגרום לרומולאנים לעבור לצדן בכל מחיר.
סיסקו מגייס לעזרתן את אלים גארק, המרגל לשעבר הקארדסי כדי להשיג מודיעין מקארדסיה. הנחת העבודה היא שהדומיניון מתכוון לכבוש את רומולוס, כוכב האם של הרומולאנים, בסופו של דבר. כל אנשי הקשר של גארק מתים זמן קצר אחרי שהוא יוצר איתם קשר, ולכן הוא ממליץ לזייף הקלטה של מנהיגי הדומיניון דנים בהתקפת פתע נגד רומולוס. סיסקו מהסס, אבל לאחר שהדומיניון כובש את בטאזד סיסקו מקבל את אישור צי הכוכבים להמשיך בתוכנית.
גארק מבקש מסיסקו לדאוג לשחרר מהכלא הקלינגוני זייפן בשם גראת'ון טולאר, ולאחר מכן מחליף כמות גדולה של ג'ל ביו-מימטי (חומר נדיר, מסוכן ומפוקח) כדי להשיג מוט מידע קרדאסי אותנטי מאובטח. ד"ר ג'וליאן באשיר מתנגד לעסקה בתוקף, אך נאלץ להסכים כשקפטן סיסקו נותן לו פקודה ישירה, בכתב, ומבטיח שיגיש תלונה רשמית. העניינים מסתבכים כשטולאר דוקר את קווארק בעודו שיכור. על מנת לשמור את טולאר מצרות משחד סיסקו את קווארק ומשכנע את אודו שלא לחקור את הנושא. בשלב זה מבין סיסקו את גודל הפשרה החוקית והאתית, אך מחליט להמשיך בהבנה שהמזימה משרתת את טובת הכלל.
טולאר יוצר הקלטה הולוגרפית המדמה פגישה בין דמאר הקרדאסי לוורטה ואיון מהדומיניון ובה הם דנים בתוכניות הפלישה לאימפריה הרומולאנית. בינתיים מזמין סיסקו, בהמלצת גארק, את הסנאטור הרומולאני ורינק לחלל עמוק 9 לפגישה חשאית. סיסקו מציג לורינק את ההקלטה ונותן לו את מוט המידע, אך הסנאטור מגלה שמדובר בזיוף ועוזב בזעם, תוך שהוא נשבע לחשוף את ההונאה. סיסקו מבין שתוכניותיו עלולות להסתיים בהצטרפות הרומולאנים לדומיניון אם ורינק יגיע לרומולוס, אך אז הוא מגלה שספינתו של ורינק הושמדה בדרכה לשם.
סיסקו הזועם מתעמת עם גארק שמודה שהטמין את הפצצה על ספינתו של ורינק, למקרה שהזיוף ייחשף. הוא מודה גם שרצח את טולאר על מנת שהזיוף לא ייחשף. גארק מסביר לסיסקו שכשהרומולאנים יסרקו את שרידי החללית וימצאו את מוט המידע הם ייחסו את הפגמים בהקלטה המעידים על זיופו של המידע לנזק מהפיצוץ אליו נחשף המוט, והתוצאה תהיה אמונה של הרומולאנים שהדומיניון אכן מתכננים פלישה. גארק טוען בפני סיסקו שהסיבה שצירף אותו לתוכנית היא במטרה לעשות את הדברים שסיסקו אינו מסוגל לעשות בעצמו, ומוסיף שסיסקו יכול להרגיע את מצפונו בידיעה שרביע אלפא ניצל במחיר חייו של סנאטור רומולאני אחד, פושע אחד וכבודו העצמי של קצין צי הכוכבים, מחיר אליו הוא מתייחס כאל עסקה טובה.
בסופו של דבר הרומולאנים מצטרפים לפדרציה, מכריזים מלחמה על הדומיניון ותוקפים במהרה עמדות דומיניון קרובות. בסוף רשומת היומן של סיסקו, הוא מודה שגארק צדק כשטען שמצפון מיוסר הוא מחיר נמוך מול התועלת שבמעשיהם, ומציין, אם כי בחוסר ביטחון, שהוא יכול לחיות עם ההחלטה לאור תועלתה לרביע אלפא. הוא מסיים את ההקלטה ומורה למחשב להשמיד את הרשומה כולה.
הפקה > כתיבה

שורשי הפרק נעוצים בין השאר בשיחה שהתקיימה בין הכותבים לגבי מלחמת וייטנאם, ולאחר מכן עברה לפרשת ווטרגייט. הכותבים החלו לעבוד על רעיון לפיו ג'ייק סיסקו מגלה מידע מפליל לגבי שקאר, ראש הממשלה הבאג'ורנית. אם המידע יתגלה הוא יביא לנפילת הממשלה בזמן מלחמה, מה שגורם לקפטן סיסקו למנוע מבנו לחשוף את המידע. בשלב זה היה שמו של הפרק "פטריוט". במהרה השתנתה העלילה והמוטיב העלילתי המרכזי הפך למידע על סיסקו עצמו. הכותב מייקל טיילור עבד על תסריט במסגרתו מנסה ג'ייק סיסקו לראיין את גארק אך לאור ניסיונות ההתחמקות של הקרדאסי, הוא מבין שדבר מה חסר. קפטן סיסקו מבקש מבנו להפסיק לנסות להוציא מגארק מידע, אך חקירתו של ג'ייק מגלה שהשניים מנסים לגרור את הרומולאנים למלחמה נגד הדומיניון, והקפטן מבהיר לבנו שבכוונתו למנוע את פרסום הסיפור. צוות הכתיבה לא השתכנע מאמינות הקונפליקט בין השניים.
רונלד ד. מור וטיילור החלו לעבוד על הגרסה המתוקנת של התסריט, והוציאו את דמותו של ג'ייק מהעלילה. השניים נתקלו בבעיה עם קצב התקדמות העלילה, אך מור, שחשב על כך בעודו שותה באחד הלילות, הבין שקצב העלילה יעבוד אם הסיפור יסופר בצורה של פלאשבקים. בבוקר שלמחרת הציע מור את הרעיון לצוות הכותבים, ולאחר שהללו קיבלו את הרעיון התסריט נכתב מחדש. טיילור כינה את הגרסה הסופית "מבריקה" אך הודה שהיא נכתבה ברובה על ידי מור. מור הסביר שעל מנת לדחוף את סיסקו מעבר לקצה היה עליהם למצוא סוגיה כבדת משקל. הצוות שקל זאת והחליט שיהיה על הדומיניון לכבוש כוכב משמעותי בפדרציה. בתחילה שקל הצוות את וולקן, אך לתחושתם מדובר היה בכוכב חשוב מדי ולפיכך הם בחרו בבטאזד במקום. איירה סטיבן בהר הוסיף לתסריט את השורה האחרונה, "אני יכול לחיות עם זה" ("I can live with it"), כאזכור לסרט "האיש שירה בליברטי ואלנס" משנת 1962. כותרת הפרק היא אזכור לשורה מתוך הסרט "באטמן" משנת 1989, בה אומר הג'וקר "האם רקדת אי פעם עם השטן לאורו החיוור של הירח?" ("Have you ever danced with the devil in the pale moonlight?").
הפקה > בימוי וליהוק

הבמאי ויקטור לובל תכנן את הבעות הפנים של ברוקס כסיסקו ברגעים שבהם הוא פונה ישירות למצלמה. הוא שיבח את השחקן וציין שהעביר בדיוק את ההנחיות שכתב. החלקים שבהם מדבר סיסקו למצלמה הוקלטו כמעט בטייק אחד, במטרה לוודא שהקהל יאמין שמדובר ברשומת יומן אחת, רציפה. לובל דאג לצלם את הרצף המדובר בצורה רציפה, כך שלא נותרו כמעט אפשרויות עריכה, מאחר שצולמו רק שתי זוויות. על פי התסריט היה על סיסקו להשתכר יותר ויותר לאורך הרשומה, כשהוא צולל לתוך הפלאשבקים, ולובל ציפה שהאולפנים יבטלו את הרעיון לפני תחילת הצילומים, אך הדבר לא קרה. לובל רצה שסיסקו יוריד חלקים ממדיו לאורך ההקלטה, מה שיגרום לתחושה שהוא חושף את נשמתו בעוד הוא מספר את הסיפור.
בפרק הוצגו מספר דמויות חוזרות ושחקנים, כמו ג'פרי קומבס בתפקיד ואיון, קייסי ביגס כדמאר ואנדרו רובינסון כגארק. אליהם הצטרף סטיבן מקהטי בתפקיד ורינק. הייתה זו הופעתו הראשונה של מקהטי בזיכיון. לאחר מכן גילם דמות של חייזר בפרק "The Xindi" בסדרה "מסע בין כוכבים: אנטרפרייז".
רעיונות מרכזיים בפרק

המפיק בפועל, ריק ברמן, סיפר שכשיצר את הסדרה "חלל עמוק 9" היה מחויב לחוקים שקבע יוצר הזיכיון, ג'ין רודנברי, והשווה את קציני צי הכוכבים לנערי צופים. ברמן רמז שהפרק "In the Pale Moonlight" הוא יוצא הדופן. טיילור אמר שהפרק "דוחף את הגבולות באופן ריאליסטי". בראיון בשנת 2011, בשיחה על הפרק, השווה רובינסון את צי הכוכבים לאמריקאים באופן כללי. הוא אמר "אנחנו לא באמת מוכנים לקחת אחריות על מעשינו, ולפעמים אנחנו פועלים באופן מלוכלך מאוד, ופוגעים בבני אדם בחוסר ברירה, ומעמידים פנים שזה לא קרה, שאמריקאים לעולם לא ינהגו כך. התמודדנו עם הסוגיות הללו ואני לא חושב שתוכניות אחרות הלכו רחוק כמונו."
שידור וביקורות > שידור

הפרק שודר לראשונה ב-15 באפריל 1998 בסינדיקציה. דירוגו במדד נילסן היה 4.8%, מה שהציב אותו במקום ה-14 במשבצת הזמן בה שודר. בקרב סדרות סינדיקציה ששודרו לראשונה הוא מוקם שני באותו השבוע אחרי פרק בסדרה "זינה הנסיכה הלוחמת", ולפני פרק בסדרה "הרקולס: המסעות המופלאים". דירוגים אלה היו גבוהים מזה שקיבל הפרק "Inquisition" ששודר שבוע לפניו והגיע ל-4.7%, וגבוה יותר מהפרק "His Way" ששודר בשבוע שלאחר מכן שהגיע ל-4.3%.
שידור וביקורות > ביקורות

הפרק נחשב לאחד הפרקים האהובים ביותר על מעריצי הסדרה. בסקר שערך "Sci Fi Magazine" בקרב המעריצים בתום הסדרה, קיבל הפרק את המקום הראשון, וחברי מועדון המעריצים של הזיכיון דירגו אותו בעשירייה הפותחת. בשנת 2012 דירג ג'יי גרמון מהאתר "TechRepublic" את הפרק כפרק הטוב ביותר בסדרה, וציין שבפרק זה הפרידה את עצמה "חלל עמוק 9" מיתר סדרות הזיכיון ו"מצאה רובד חדש של סיפור, עומק ורלוונטיות". ב-2014 דירג צ'רלי ג'יין אנדרס מהאתר "IO9" את הפרק במקום השביעי בזיכיון כולו. דירוג זהה ניתן לו גם ב-2011. ב-2016 דירגה לקסי ווטסון מהאתר "Digital Spy" את הפרק במקום הראשון בזיכיון כולו ותהתה "האם כוונותיו הטובות (של סיסקו) רלוונטיות? האם המטרה מצדיקה תמיד את האמצעים? כל אחד ייקח מהפרק דבר אחר, ובסופו של דבר ייתכן שאין תשובה אחת נכונה. דברים כאלה לא תמצאו ב"אחוזת דאונטון".
רוב המבקרים הגיבו לפרק באופו חיובי. עם צאת מהדורת הווידאו של הפרק כתב מגזין Dreamwatch שמדובר באחד הפרקים החזקים בעונה, ואחד הפרקים הטובים בעונה כולה. הוא כינה את העלילה מקורית, מלאת תעוזה ובלתי צפויה. בספר "מדע בדיוני במאה העשרים" ("Science Fiction of the 20th Century") מ-1999 מתאר המחבר, פרנק מ' רובינסון, את הפרק במילים "קפטן סיסקו נאלץ לבגוד בעקרונותיו כדי להציל את חייהם של מיליונים בגלקסיה, במחיר חייהם של פושע קטן ושגריר של מעצמה לא ידידותית. על פניו, אין פה תחרות אבל ברוקס (סיסקו) גילם את התפקיד עם עומק ורגשות שאינם מקובלים בסדרות מדע בדיוני." הוא הוסיף שמגזין "TV Guide" תיאר את הפרק כאחד הפרקים הדרמטיים הטובים ביותר של העונה. קית' דקנדידו סקר את הפרק עבור האתר Tor.com של הוצאת הספרים Tor Books ונתן לו ציון של 10/10. הוא תיאר את נפילת בטאזד כ"משיחת מכחול של אמן" מאחר שהמהלך גרם לצופים להיות מעורבים רגשית בקונפליקט. הוא שיבח את הסבל שעובר על סיסקו בעקבות מעשיו וציין שהן ברוקס והן רובינסון היו במיטבם, עם שתי הופעות יוצאות מגדר הרגיל. בשנת 2003 תיארו מארק ג'ונס ולאנס פרקין בספרם "Beyond the Final Frontier: An Unauthorised Review of Star Trek" את הפרק כטוב, אך לא מזעזע ומסוכן כפי שכמה מהמעריצים היו רוצים להאמין. הם ציינו שרעיונות דומים ניתן למצוא במספר סדרות בז'אנר סדרות המשטרה ושעלילות דומות היו הסטנדרט המקובל בסדרה "משימה בלתי אפשרית".
בביקורת שהתפרסמה בשנת 2013 באתר "The A.V. Club" כתב זאק הנדלן שהחלק המטלטל ביותר בפרק הוא שפעולותיו של סיסקו לא היו מזעזעות כשלעצמן, אלא סיפקו את המפנה בעלילה. הוא ציין שהתסריט לא משחק יותר מדי על תחושת המשבר ההולך ומתגבר שחש סיסקו, ונמנע מלהציג את בחירותיו של סיסקו במושגים של "רע" ו"טוב".
עוד ב-2013 המליץ "הגרדיאן" על הפרק כדוגמה לגרסה "חכמה יותר" של "מסע בין כוכבים", בהשוואה לסרט "האויב בתוכנו - סטארטרק", וציין שהפרק מציג את הצד האפל של הזיכיון.
ב-2015 המליץ האתר Geek.com על הפרק כ"צפיית חובה" במסגרת רשימת הבינג' שערכו לסדרה.
ב-2016 דירג המגזין "רדיו טיימס" את החלטתו של סיסקו למחוק את רשומות היומן שלו במקום ה-27 ברשימת הרגעים הגדולים ביותר של הזיכיון בטלוויזיה ובקולנוע. המגזין ציין שמדובר ברגע שבו מוותר סיסקו על עקרונותיו, ונותן זאת כדוגמה ללמורכבויות המוסריות המוצגות בסדרה, כשסיסקו מנסה לשקול את פעולותיו אל מול המטרה - לנצח במלחמת הדומיניון.
שידור וביקורות > דירוגים

הפרק מדורג תכופות כאחד הפרקים הטובים ביותר בסדרה ובזיכיון בכלל.
ב-2016 דירג ה"הוליווד ריפורטר" במקום הראשון בין פרקי הסדרה "חלל עמוק 9". ב-2018 דירג האתר Vulture.com את הפרק במקום השלישי מבין כלל פרקי הסדרה. עוד באותה שנה דירג "Nerdist" את הפרק במקום ה-11 ברשימת פרקים שהוגדרו כחובת צפייה בסדרה. המגזין הבריטי "SciFiNow" דירג את הפרק ברשימת עשרת הפרקים הטובים ביותר בסדרה, וציין כי "ייתכן שמדובר בשעתה הטובה ביותר של הסדרה".
ב-2007 ציין "DVD Talk" כי "כל דבר בפרק, מהבימוי, דרך הכתיבה, וכלה במשחק מצליח לנגן על כל המיתרים הנכונים. זו דוגמה למסע בין כוכבים במיטבו". ב-2009 דירג מגזין טיים את הפרק כאחד מעשרת הרגעים הטובים ביותר בזיכיון וציין כי "מצמרר" לראות את סיסקו מוותר על עקרונותיו ככל השמלחמה הופכת נואשת יותר. ב-2013 דירג המגזין סלייט את הפרק כאחד מעשרת הפרקים הטובים ביותר בזיכיון. ב-2016 דירג הוושינגטון פוסט את הפרק במקום הרביעי מבין כל פרקי הזיכיון. עוד באותה שנה דירג המגזין אמפייר את הפרק במקום ה-13 מתוך רשימת 50 הפרקים הטובים ביותר בזיכיון, ו-IGN דירג אותו במקום השישי ברשימת 25 הפרקים הטובים ביותר. ב-2017 דירג אותו האתר Space.com במקום החמישי מתוך כלל למעלה מ-700 פרקי הזיכיון כשלפניו מדורגים "The Measure of a Man" (במקום הראשון), "The Trouble with Tribbles" (במקום השני), "The Menagerie" (במקום השלישי), ו-"The Best of Both Worlds" (במקום הרביעי). ב-2019 דירג אותו האתר "Screen Rant" במקום החמישי מבין כלל פרקי הזיכיון ששודרו עד כה, בעוד האתר "IO9" נתן לו את המקום השביעי. ב-2015 דירג האתר Geek.com את הרגע שבו מודיעים הרומולאנים לסיסקו שמטה המידע שנמסר להם התגלה כמזויף במקום ה-13 מבין הרגעים הטובים ביותר בכל הזיכיון. ב-2020 דירג האתר "Screen Rant" את הפרק במקום העשירי מבין כל פרקי הזיכיון עד אז.
האתר "Screen Rant" דירג את ורינק, דמות שהוצגה באותו הפרק לראשונה, כרומולאני השלישי בחשיבותו מבין כלל הרומולואנים בזיכיון.
ב-2020 המליץ ערוץ SyFy לצפות בפרק כרקע לגבי הרומולאנים לקראת צפייה בסדרה "מסע בין כוכבים: פיקארד".
בסקירה של מגזין ורייאטי של 57 הפרקים הטובים ביותר בזיכיון (מתוך כ-900 פרקים נכון ל-2023) דורג הפרק במקום ה-6.
בסקירה של המגזין "Collider" שכללה את 20 הפרקים הטובים ביותר בזיכיון כולו (מתוך למעלה מ-900 פרקים במועד פרסום הביקורת), קיבל הפרק את המקום ה-12. בין הנימוקים למיקום הגבוה ציינו הכותבים כי הסדרה הייתה במיטבה כשצללה עמוק לתוך מוטיבים אפלים כמו בפרק זה. עוד צוין כי הפרק היה שנוי במחלוקת, אך זכיר מאוד, וכי האופן שבו הוא בודק את גבולות המוסר ומראה שהדברים אינם תמיד שחורים או לבנים הופך אותו לאחד הטובים בסדרה.
אזכורים אקדמיים

אלן קוואן מאוניברסיטת קארלטון באוטווה, ציין במאמרו "Seeking New Civilizations: Race Normativity in the Star Trek Franchise" כי הפרק הוא הדוגמה המובהקת ביותר בזיכיון לדילמה מוסרית קשה העומדת בפני קצין בצי הכוכבים, תחת נסיבות המאפשרות לבחון את מהות הפדרציה דווקא בעיתות מלחמה, בניגוד לשאר הסדרות בהן גם בהתייחס לדילמות מוסריות קשות, הן מתקבלות על רקע של פדרציה יציבה וחזקה.
המאמר "Words are here on top : diplomacy in Star Trek" שהתפרסם במגזין הספרותי "The New York Review of Science Fiction" מציין את הפרק במיוחד כזה שמבדיל בין דמותו של סיסקו, לזו של הקפטנים שקדמו לו בזיכיון, קירק ופיקארד. על פי המאמר דמות זו נדרשה כדי להראות שהמוסריות השחורה/לבנה של הפדרציה אינה שלמה, וכי ברגעי קיצון יש להתפשר על המוסר במטרה לנצח במלחמה.
צפייה ביתית

הפרק הופץ לראשונה בווידאו בבריטניה בנובמבר 1998 בקלטת שכללה גם את הפרק "His Way". בנובמבר 2003 שוחרר הפרק לראשונה ב-DVD כחלק ממארז ה-DVD של העונה השישית של הסדרה. הפרק מופיע גם כחלק ממארז ה-DVD "Star Trek Fan Collective – Captain's Log" כאחד משלושה פרקי "חלל עמוק 9" יחד עם פרק הסיום של הסדרה "What We Leave Behind" והפרק "Far Beyond the Stars", וכולל הקדמה מאת אייברי ברוקס. האוסף שוחרר ב-24 ביולי 2007.
ב-2007 שוחרר הפרק כחלק ממארז DVD מלא של הסדרה, הכולל 176 פרקים ב-48 דיסקים.