stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סמיכות
שרשרת סמיכויות

רצף סמיכויות שבו כל "חוליה" (מילה) באמצע השרשרת משמשת סומך למילה שלפניה ונסמך למילה שאחריה. יידוע השרשרת כולה נעשה באמצעות יידוע הסומך האחרון בלבד. צורה תחבירית זו אינה נחשבת לפסולה אך מומלץ שלא להאריך בשרשרת כדי לשמור על מובנות וקריאות.
אפשר לפרק את שרשרת הסמיכויות על ידי הוספת המילה "של" במקומות המתאימים. דוגמאות:
חלונות משרד שר הביטחון >> החלונות של המשרד של השר של הביטחון
תיקון מנוע ספינת צי המלכה >> התיקון של מנוע ספינת צי המלכה >> התיקון של המנוע של ספינת צי המלכה >> התיקון של המנוע של הספינה של צי המלכה >> התיקון של המנוע של הספינה של הצי של המלכה
צירופי סמיכות כבולה [הסבר בהמשך] לא ניתן לפרק באמצעות "של":
מבצע בני משפחות עובדי מפעלי ים המלח >> המבצע של בני משפחות עובדי מפעלי ים המלח >> המבצע של בני המשפחות של עובדי מפעלי ים המלח >> המבצע של בני המשפחות של העובדים של מפעלי ים המלח.
איחוי נסמכים (ריבוי נסמכים לסומך אחד)

צירופים שבהם שני שמות עצם או יותר נסמכים לסומך אחד (חיילי ומפקדי היחידה, עיבוד ועריכת הטקסט) נחשבים פסולים בעיני מתקני לשון רבים (אף שאין בנושא החלטה של האקדמיה ללשון) משום שהם נדירים במקורות הקלאסיים. דוגמאות נדירות הן "מִבְחַר וְטוֹב-לְבָנוֹן" (יחזקאל לא, טז) ו"פֶּלֶס וּמֹאזְנֵי מִשְׁפָּט" (משלי טז יא) מהמקרא או "טעם ומראה יין" מהתלמוד הירושלמי (מסכת פסחים י:יא, לג ע"ג). בימי הביניים נעשה השימוש באיחוי נסמכים נפוץ יותר, לדוגמה: "אהבת ושנאת הבעל" (תוספות, יבמות כג, ע"א) או "שקיעת וזריחת החמה" (פירוש רש"י לתלמוד הבבלי, מסכת מגילה יז ע"א), אך העברית של ימי הביניים נתפסת כלא-יוקרתית, אינה נחשבת לקלאסית ומרבית מתקנני הלשון אינם נסמכים עליה. עם זאת גם סופרים עבריים חשובים בעת החדשה (מתקופת ההשכלה והתחייה כמו מנדלי מוכר ספרים, אחד העם וש"י עגנון) השתמשו בצירופים במבנה זה. השימוש באיחוי נסמכים שכיח בעברית בת ימינו ונראה כי הוא הגיוני, ברור ונוח לדוברים, בפרט שמבנים חלופיים נוטים להיות ארוכים ומסורבלים יותר. לאור זאת ישנם חוקרי עברית שאינם רואים בכך פסול, כדוגמת מתקני הלשון יצחק אבינרי וראובן סיוון וחבר האקדמיה ללשון פרופ' חיים א' כהן ועובדת האקדמיה ד"ר אורלי אלבק.
צירופי שני נסמכים לסומך אחד נלמדים כיום במסגרת נושא הסמיכות כחלק מפרק התחביר בתוכנית הלימודים בלשון לבחינת הבגרות במקצוע העברית (שאלון א'). הם ניתנים במסגרת שאלות אודות תקניות, כצורה תחבירית בלתי תקנית שיש לשנותה לתקנית באחת מן הדרכים הבאות:
העברת אחד הנסמכים לאחר הסומך (חיילי היחידה ומפקדיה, עיבוד הטקסט ועריכתו)
מעבר לסמיכות מפורקת או כפולה (החיילים והמפקדים של היחידה, חייליה ומפקדיה של היחידה, העיבוד והעריכה של הטקסט, עיבודו ועריכתו של הטקסט)
פירוק לשני צירופי סמיכות נפרדים (חיילי היחידה ומפקדי היחידה, עיבוד הטקסט ועריכת הטקסט)
שימוש במילת יחס לפני הסומך (החיילים והמפקדים ביחידה; לא מתאפשר בכל הקשר).
מנגד, המבנה ההפוך של ריבוי סומכים לנסמך אחד (הרי הגולן והגליל, חברי הקיבוצים והמושבים) אינו נחשב לבעייתי.
הקשרים הסמנטיים בסמיכות

אף על פי שהסמיכות ה"קלאסית" מתארת יחס של שייכות, במקרים רבים הקשר בין רכיבי המשפט אינו של שייכות דווקא: למשל, בצירופים "מזמור שיר" (מזמור שהוא שיר), "אהבת אמת" (ביטוי שיכולה להיות לו משמעות של לאהוב את האמת או אהבה אמיתית).
קשר של שייכות או קניין – כאמור, זהו הקשר המוכר יותר: כיסא המלך, בית ההורים, פרנסי העיר, מנהלת החברה
קשר של חלק משלם – הסומך הוא השלם והנסמך חלקו: גג הבית, זנב העכבר, ראש ההר
קשר של חומר – הסומך מספק מידע לגבי החומר שממנו עשוי הנסמך: כובע קש, ארנק עור, מדליית ארד, פסל ברונזה, מיץ תפוזים
קשר של תכלית או תפקיד: שולחן כתיבה, חדר שינה, חדר מצב, אוטו גלידה, מנוע חיפוש, אפוד מגן, ספר לימוד
קשר של זמן: נרות שבת, סדר יום, שיחת חולין
קשר של מקום: תיאטרון רחוב, משפט שדה, מסיבת גן, יציאת מצרים
קשר של צבע: תפוח זהב, שמי תכלת, כלֵי לבן (בגדים לבנים)
קשר של דימוי – הנסמך מדומה לסומך: אנשי צפרדע, כובע גרב, נעלי סירה, חצאית פעמון (קלוש cloche), ענני נוצה, עניבת פרפר
קשר של תוכן – הסומך מתאר את תוכנו של הנסמך: שירי זעם, בורות מים, כוס יין
קשר של מידה: קילוגרם ענבים, מהלך שעה
קשר של הפלגה (superlative) – הכפלה היוצרת משמעות של "ביותר" ("הכי"): סודי סודות, תלי תלים, חדרי חדרים, קודש הקודשים, פלאי פלאים, מלך המלכים, אלוף האלופים
קשר של היכללות – מבחינה סמנטית קיימים יחסי היכללות בין הנסמך לסומך. מבחינה תחבירית הסומך אינו באמת לוואי של הנסמך אלא למעשה תמורה שלו, כלומר שם פרטי מסוגו : מדינת ישראל, שכונת בורוכוב, להקת כוורת, מסעדת הפיל, מועדון הבארבי, מאפיית דגנית עין בר, עץ דקל, נהר הירדן, הר הגלבוע, מלכת אסתר (נחשב ללא תקני; צ"ל 'המלכה אסתר')
קשר של פעולה
קשר פעיל – הסומך הוא הפועל, והנסמך פעולתו: מנגינת החליל, מכת שמש, לחץ אוויר
קשר סביל – הנסמך הוא הפועל, והסומך מושא הפעולה. זה עשוי להיות
מושא ישיר: שומר מסך, קוצב לב, מורה דרך
מושא עקיף: פחד מוות (פחד מהמוות), חולה אהבה (חולה באהבה)
הקשרים הסמנטיים בסמיכות > סמיכות שם תואר לשם עצם

בסמיכות של שם תואר לשם עצם חל היפוך תפקידים והנסמך מתאר את הסומך, כלומר הלוואי קודם לגרעין. שם העצם מצמצם ומייחד את שם התואר הקודם לו: טוֹב־לב - לא "טוב" באופן כללי, אלא שלבו טוב; נקי־כפיים – לא "נקי" סתם, אלא שכפיו נקיות.
צירופי סמיכות אלה נדירים יחסית ומצויים בעיקר במשלב הגבוה של השפה. הם אינם פרודוקטיביים בלשון הדיבור ורובם ככולם צירופים כבולים המשמשים בעיקר בספרות ובשירה. דוגמאות: גבה גלי, קטן קומה, רחב כתפיים, ארך רגליים, יפה תואר, יפה נפש, קטן אמונה, רב-קומות, קצר רואי, צחור שיניים, שחור תלתלים ("עקרה", רחל).
סמיכות כבולה וקולוקציות

סמיכות כבולה היא צירוף סמיכות כבול שמשמעותו הכוללת שונה מהמשמעות המילולית של רכיביו (פעמים רבות מטפורית) ולפיכך היא אינה פריקה: "בית התלמיד" הוא הבית של התלמיד, אולם "בית חולים" אינו הבית של החולים; "עורך וידאו" עורך קטעי וידאו, אך "עורך דין" אינו עורך את הדין; "מגן דוד" אינו המגן של דוד אלא שמה של צורה גאומטרית; "כדור הארץ" אינו הכדור של הארץ או סוג של כדור אלא שמו של כוכב הלכת שלנו. סמיכות כבולה היא מושג אחד והיא ערך מילוני או שם פרטי; במרבית המקרים הוא מובע בשפות זרות במילה אחת (דוגמאות מן האנגלית: בית חולים – hospital; עורך דין – lawyer; כדור הארץ – Earth). כיוון שכך אין נוהגים לראות בצירופים כאלה גרעין ולוואי אלא מושג אחד שלם השקול למילה אחת (כך גם בניתוח תחבירי). בעבר היה נהוג לחבר במקף את הנסמך והסומך בסמיכות כבולה, אך לפי "כללי הפיסוק החדשים" של האקדמיה ללשון העברית אין עוד חובה לנהוג כך.
קולוקציה (שכנוּת) היא צירוף שגור שאינו כבול – משמעותו הכוללת אינה שונה מהמשמעות המילולית של רכיביו אך בעקבות שכיחותו הוא כבר חלק מהלקסיקון ואינו צירוף תחבירי ספונטני של הדובר.
צירופי סמיכות כבולים, קולוקציות ותבניות תחביריות שגורות קיימים בכל סוגי הסמיכויות. דוגמאות:
סמיכות כבולה וקולוקציות > סמיכות רגילה

בית ספר, בית כנסת, בית המקדש, גן עדן, בן אדם, דרך ארץ, אוזן המן, ראש השנה, חלק הארי, מכת בכורות
שמות מקומות: עין גדי, ים המלח, תל אביב, רמת גן, קריית ביאליק, ברית המועצות, ארצות הברית, חוף השנהב, דרום אפריקה
בתרבות ובאמנות: "מדינת היהודים", "ענבי זעם", "לב המאפליה", "אנקת גבהים", "שלושת המוסקטרים", "שר הטבעות", "עלובי החיים", "ילדי הירח", ניקוי ראש, צבי הנינג'ה, כנסיית השכל, נקמת הטרקטור
תחנות רדיו: קול ישראל, גלי צה"ל, קול השלום, רדיו חיפה, קול הקמפוס, רשת מורשת
סמיכות כבולה וקולוקציות > סמיכות מפורקת

גוי של שבת, הגדה של פסח, ישיבה של מעלה, לב של אבן, תינוקות של בית רבן (הסומך הוא למעשה סמיכות חבורה)
בתרבות ובאמנות: "ירושלים של זהב", "בוקר של קטיפה", "ימים של שקט", "סיפור של חורף", "חוטים של גשם", "ילדים של החיים"
סמיכות כבולה וקולוקציות > סמיכות כפולה

לאמיתו של דבר, בסופו של דבר, ברומו של עולם, לגופו של עניין, כוחו של הרגל, ריבונו של עולם, קוצו של יוד, ביתו של אדם מבצרו, פרקליטו של השטן, אוהלה של תורה
צירופים שגורים (מצויים גם בעברית הדבורה) להבעת קרבת משפחה: אשתו של; אחותו של; חמותו של
בתרבות ובאמנות הסמיכות הכפולה רווחת מאוד בשמות יצירות (ספרים, סרטים, שירים ועוד): "תנורו של עכנאי" (תלמוד בבלי), "חמורו של משיח", ""חייו ומותו של השער האחורי", "חייה הכפולים של ורוניק", "דרכו של קרליטו", "בחירתה של סופי", "כלבם של בני בסקרוויל", "פרצופה של המדינה", "ניגונה של השכונה", "קולה של אימא"
ציטוטים ידועים: "זוהי תחילתה של ידידות מופלאה" ("קזבלנקה")
סמיכות כבולה וקולוקציות > שרשרת סמיכויות

חטא עץ הדעת, מפעלי ים המלח, ראש ממשלת ישראל, בית ראש הממשלה, עיריית באר שבע, שכונת אם המושבות, ראש עיריית תל אביב, גלעין כדור הארץ, הנדסת מערכות תקשורת, תלמידי בית הספר
בתרבות ובאמנות: "שינויי מזג האוויר", ילדי אור הירח
סמיכות כבולה וקולוקציות > איחוי נסמכים

(זמני) כניסת ויציאת השבת, תכן ויישום מערכות מידע, חברי וחברות הכנסת
בתרבות ובאמנות: "שינוי והחלפת דעות" ("אז במצב הנוכחי", אפרים סידון)
בצורה מפורקת: כבוד האדם וחירותו
סמיכות כבולה וקולוקציות > איחוי סומכים

(המשרד ל)פיתוח הנגב והגליל, עץ הדעת טוב ורע
בתרבות ובאמנות: "יפי הבלורית והתואר" ("הרעות", חיים גורי)
סמיכות כבולה וקולוקציות > היידוע

את צירוף הסמיכות מיידעים רק בתווית יידוע אחת, אלא שלא כמו בלשונות אחרות (כגון לשונות אירופה) היידוע לא יבוא בראש הצירוף אלא לפני המילה האחרונה בו – היא הסומך.
לפי זה נאמר:
מכונת הכביסה (ולא "המכונת כביסה")
גן הילדים (ולא "הגן ילדים")
שולחן הכתיבה (ולא "השולחן כתיבה")
יום ההולדת (ולא "היום הולדת")
משקפי השמש (ולא "המשקפי שמש")
בן האדם (ולא "הבן אדם")
בן הדוד (ולא "הבן דוד")
בת המצווה (ולא "הבת מצווה").
בשרשרת סמיכויות ה' הידיעה תבוא לפני המילה האחרונה בשרשרת:
ממלא מקום סגן הנשיא
קביעת שיעור דמי הביטוח.
ניקוד בסמיכות

ניקוד הנסמך שונה מניקוד המילה במקור, על פי הכללים הבאים:
קמץ -
הברה סגורה שתנועתה a בסוף נסמך נחשבת לא מוטעמת ומנוקדת בפתח. לדוגמה דַּג זהב (לעומת הניקוד הרגיל דָּג), מֶרְכַּז קניות, שִׂמְלַת שבת.
קמץ הבא בשם הנפרד בהברה מוטעמת או בהברה הסמוכה לטעם, משתנה לשווא (או לחטף פתח) כאשר בצורת הנסמך – אם הברת הקמץ נמצאת סמוכה להברה האחרונה; וכאשר בנטיותיו - אם הברת הקמץ נמצאת לפחות שנייה למוטעמת. למשל מוצְרי ניקיון, מְרַק ירקות, עֲתיד העולם (לעומת הניקוד בנפרד עָתִיד).
חולם חסר - חולם חסר הבא בהברה האחרונה מתקיים בצורת הנסמך. יוצאת דופן המילה "כל", המנוקדת בקמץ קטן למעט אם היא עומדת בפני עצמה. למשל:"כָּל האנשים" לעומת "יודע כֹּל" (ובכתיב מלא "כל האנשים" לעומת "יודע כול").
צירי - שמות המסתיימים בצירי מנוקדים בצירי גם בצורת הנסמך. יוצאת דופן היא המילה "בן", המנוקדת בנסמך בסגול – "בֶּן אדם", לעומת בצירי בנפרד – "הבֵּן שלי". צורת הנסמך לעיתים מנוקדת גם בחיריק: "בִּן לילה", "יהושע בִּן־נוּן", "בִּן הכות".
סגול - שמות המסתיימים בסגול + ה"א, כמו עוֹלֶה, ישתנו לצירה + ה"א בסמיכות: עוֹלֵה רֶגֶל.
ראו גם

הרכב (בלשנות)
צירוף (בלשנות)
דקדוק עברי - מונחים
לקריאה נוספת

תקציר הדקדוק העברי (נספח), מתוך: אברהם אבן-שושן, המילון החדש, ירושלים: קריית ספר
הערות שוליים

↑  Faruk Abu-Chacra, Arabic: An Essential Grammar: p. 61
↑  החלטות האקדמיה בדקדוק: נושא: צירופי בינוני, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  אורלי אלבק, פוסקנות והגיון הלשון - הילכו שנים יחדיו?, באתר מכללת ליפשיץ, עמ' 258–260
↑  החלטות האקדמיה, הפיסוק, מקף (-), אתר האקדמיה ללשון העברית
↑  ניקוד הקמץ, אתר האקדמיה ללשון העברית
↑  ניקוד חולם חסר, אתר האקדמיה ללשון העברית
↑  ניקוד הצירי, אתר האקדמיה ללשון העברית
גרג פופוביץ'

גרג צ'ארלס פופוביץ' (באנגלית: Gregg Charles Popovich; נולד ב-28 בינואר 1949 באינדיאנה) הוא מאמן כדורסל אמריקאי. מאמן כיום את סן אנטוניו ספרס מליגת ה-NBA, ואת נבחרת ארצות הברית.
פופוביץ', המכונה גם "פופ", נחשב לאחד המאמנים הטובים בליגה. הוא הוליך את קבוצתו כג'נרל מנג'ר וכמאמן לחמישה תוארי אליפות בשנים 1999, 2003, 2005, 2007 ו-2014 והוא מחזיק בשיא הניצחונות כמאמן בליגת ה-NBA. לאחר פרישתו של פיל ג'קסון בשנת 2011, הפך פופוביץ' למאמן הפעיל בעל מספר האליפויות הגדול בליגה. בנוסף, הוא המאמן עם הוותק הרב ביותר בליגה באותה קבוצה, החל מעונת 1994/1995.
יחודו של פופוביץ' כמאמן וג'נרל מנג'ר הוא בבניית הקבוצה תוך הסתמכות במידה ניכרת על שחקנים לא אמריקאיים כמו טוני פארקר, מאנו ג'ינובילי, טיאגו ספליטר ועוד.
פופוביץ' ידוע בתשובותיו הסרקסטיות והקצרות לראיונות תוך כדי משחקים.
קריירה כשחקן

פופוביץ', אשר אימו ממוצא קרואטי ואביו ממוצא סרבי שיחק במשך 4 עונות בקבוצת אקדמיית חיל האוויר של ארצות הברית. בשנתו הרביעית בקבוצה שימש כקפטן והיה הסקורר המוביל בה.
תחילת קריירת האימון

לאחר סיום ארבע שנות המשחק באקדמיית חיל האוויר הצטרף פופוביץ' לצוות האימון שלה למשך חמש עונות בין השנים 1973–1979 במסגרת שירות הקבע בו התחייב. ב-1979 מונה למאמנה של קבוצת קלרמונט מליגת המכללות השלישית בחשיבותה.
בתפקידו כמאמן הקבוצה התוודע פופוביץ' למאמנה של קבוצת אוניברסיטת קנזס, לארי בראון, ואף החליט לעזוב את תפקידו לעונה אחת, 1986\1985, ולהצטרף לצוות האימון של בראון. בעונה שלאחריה חזר פופוביץ' לתפקידו הקודם כמאמנה של מכללת קלרמונט.
ראשית הקריירה ב-NBA

בעונת 1987/1988 הגיע פופוביץ' לראשונה לליגת ה-NBA כאשר מונה לארי בראון למאמנה של קבוצת סן אנטוניו ספרס וצירף את פופוביץ' כעוזר מאמן ראשי. בתפקיד זה החזיק עד שנת 1992 אז פוטר כל צוות האימון על ידי הבעלים בעקבות יכולת רעה שהקבוצה הפגינה.
פופוביץ' עבר לקבוצת גולדן סטייט ווריורס שם שימש כעוזר מאמן תחת דון נלסון. יחד איתו הצטרף לקבוצה הרכז אייברי ג'ונסון שנחתך על ידי הספרס.
בשנת 1994 רכשו בעלים חדשים את קבוצת סן אנטוניו ספרס. הם מינו את פופוביץ' לג'נרל מנג'ר של הקבוצה. המהלך הראשון אותו ביצע פופוביץ' בתפקיד זו הוא החזרתו של אייברי ג'ונסון לקבוצה בתפקיד של רכז פותח. ג'ונסון, ששימש בהמשך כמאמנה של דאלאס מאבריקס, החשיב את פופוביץ' כמאמן שהשפיע עליו ביותר בקריירה.
מהלך שנוי במחלוקת אותו ביצע פופוביץ' כג'נרל מנג'ר הוא טרייד על שחקן ההגנה ומלך הריבאונדים המפורסם דניס רודמן תמורת וויל פרדו לאחר שרודמן לא השתלב היטב בקבוצה ולא הסתדר עם כוכב הקבוצה, הסנטר דייוויד רובינסון.
בתחילת עונת 1996/1997 נפצעו רובינסון ושחקנים משמעותיים נוספים. הקבוצה, שהגיעה עד אז בקביעות לפלייאוף הפסידה במשחקים רבים והציגה יכולת רעה. בעקבות כך פיטר פופוביץ' את מאמן הקבוצה בוב היל לאחר 18 משחקים בלבד ונטל על עצמו את משרת האימון. רובינסון, שחזר לשחק, נפצע שוב במהרה. הקבוצה לא הצליחה להתאושש וסיימה את העונה בתחתית הטבלה.
בניית השושלת המנצחת

בסיום העונה המאכזבת של 1996/1997 זכתה הקבוצה בבחירה הראשונה של דראפט ה-NBA ובבחירה זו בחרה בפאוור פורוורד המצטיין טים דאנקן מאוניברסיטת ווייק פורסט, בחירה ששינתה את פני המועדון. יחד עם רובינסון הרכיבו השניים החל מעונת 1997/1998 ועד לפרישתו של רובינסון בעונת 2002/2003 קו קדמי יוצא דופן מבחינה הגנתית והתקפית שכונה "מגדלי התאומים".
בשנים הבאות הקבוצה בחר פופוביץ' בדראפט בבחירות נמוכות את השחקן הצרפתי טוני פארקר (בחירה 28) ואת השחקן הארגנטיני מאנו ג'ינובילי (בחירה 57). שניהם, יחד עם דאנקן, היוו את הבסיס לקבוצה המנצחת של העשור הראשון של המאה ה-21. בהובלתם, זכו הספרס בשלוש אליפויות נוספות ודורגו באופן קבוע בצמרת הליגה.
ב-2002 ויתר פופוביץ' על תפקידו כג'נרל מנג'ר לטובת סקאוט הקבוצה ר. ס. ביופורד שהגיע למועדון יחד איתו בשנת 1988. בסוף אותה עונה נבחר פופוביץ' למאמן השנה ב-NBA.
ב-2 במרץ 2006 הוא השיג את ניצחונו ה-500 בליגה והוא הרביעי בתולדות הליגה מבחינת מספר המשחקים הנמוך להשיג ציון דרך זה.
בעונת 2005/2006 קבע את שיא המועדון לניצחונות בעונה עם מאזן של 63 ניצחונות ו-19 הפסדים בלבד, אך הקבוצה נכשלה בפלייאוף ולא הצליחה לזכות באליפות. בשנת 2007 השיג פופוביץ' את ניצחונו ה-600 בקריירה.
בפלייאוף של 2008 השיג את ניצחונו ה-100 בפלייאוף והוא המאמן השלישי מבחינת מספר ניצחונות הפלייאוף בהיסטוריית הליגה.
בשנת 2012 הוביל את הספרס למאזן הטוב בליגה עם מאזן של 16–50, וזכה בפעם השנייה בתואר מאמן השנה.
בשנת 2014 הספרס, בראשותו של פופוביץ', שוב סיימו את העונה הסדירה עם המאזן הטוב בליגה (62 ניצחונות לעומת 20 הפסדים) ופופוביץ' עצמו זכה בתואר מאמן השנה בפעם השלישית.
ב-9 בפברואר 2015 הפך פופוביץ' למאמן התשיעי ב-NBA שהשיג את הניצחון ה-1,000 בקריירה שלו.
ב-9 בפברואר 2022 הוכרז כאחד מחמישה עשר המאמנים הגדולים בתולדות הNBA.
ב-11 במרץ 2022 הפך למאמן בעל כמות הניצחונות הגבוהה ביותר בהיסטוריית ליגת ה-NBA כשהוא עושה את זה לאחר הניצחון 104-102 על היוטה ג'אז בו ניצח את משחקו ה-1,336 כמאמן ושבר את שיאו של דון נלסון שניצח 1,335 משחקים, את השיא הוא שבר לאחר 2,030 משחקים כמאמן.
ב-12 באוגוסט 2023 נכנס פופוביץ' להיכל התהילה של ליגת ה-NBA לצד דירק נוביצקי, דוויין וייד, פאו גאסול, טוני פארקר ומי ששימשה כעוזרת של פופוביץ' בסן אנטוניו, בקי האמון.
נבחרת ארצות הברית

פופוביץ' שימש כעוזרו של המאמן ג'ורג' קארל בנבחרת ארצות הברית. באליפות העולם בכדורסל, שהתקיימה בשנת 2002 באינדיאנפוליס, אכזבה הנבחרת ולמרות יתרון הביתיות סיימה במקום השביעי בלבד. באולימפיאדת אתונה שהתקיימה בשנת 2004 שימש כעוזרו של המאמן לארי בראון, אך הנבחרת אכזבה שוב כאשר לראשונה מאז החלו לייצג אותה שחקני ליגת ה-NBA לא זכתה במדליית הזהב אלא במדליית ארד בלבד.
בשנת 2016 מונה למאמן הראשי של נבחרת ארצות הברית. בטורניר גביע העולם 2019 הפסידה נבחרתו מול נבחרת צרפת במשחק רבע הגמר, וסיימה במקום השביעי בלבד. באולימפיאדת טוקיו (2020) זכתה נבחרתו במדליית זהב, לאחר שניצחה את נבחרת צרפת 87—82.
מחוץ למגרש

פופוביץ' מעורב בפעילויות צדקה ותרומה לקהילה בסן אנטוניו. בנוסף הוא תורם ידוע של הקרן למציאת מחסה לפליטים יוגוסלבים ואפריקאיים של שחקן העבר הסרבי ולאדה דיבאץ.
הערות שוליים

↑  תרבות הפופ: על הישג שגדול יותר מכל שיא, באתר ערוץ הספורט
↑  Spurs' Popovich named Coach of the Year | NBA.com
↑  Joseph Salvador, "Popovich Took Shot at Critics After Gold Medal Win", Sports Illustrated, August 16 2021
| נבחרת ארצות הברית – האלופה האולימפית - טוקיו (2020) |
| --- | --- | --- |
|  1  •  2  •  3  •  4 ג'ונסון •  5 לאבין •  6 לילארד •  7 דוראנט •  8 מידלטון •  9 גרנט •  10 טייטום •   11 מק'גי •  12 הולידיי • 13 אדבאיו •  14 גרין • 15 בוקר • מאמן: פופוביץ' |  1  •  2  •  3  •  4 ג'ונסון •  5 לאבין •  6 לילארד •  7 דוראנט •  8 מידלטון •  9 גרנט •  10 טייטום •   11 מק'גי •  12 הולידיי • 13 אדבאיו •  14 גרין • 15 בוקר • מאמן: פופוביץ' | ארצות הברית |
| נבחרת ארצות הברית – גביע העולם בכדורסל 2019 (מקום שביעי) |
| --- | --- | --- |
|  1  •  2  •  3  •  4 וייט •  5 מיטשל •  6 האריס •  7 סמארט •  8 בארנס •  9 בראון •  10 טייטום •   11 פלאמלי •  12 טרנר • 13 לופז •  14 מידלטון • 15 ווקר • מאמן: פופוביץ' |  1  •  2  •  3  •  4 וייט •  5 מיטשל •  6 האריס •  7 סמארט •  8 בארנס •  9 בראון •  10 טייטום •   11 פלאמלי •  12 טרנר • 13 לופז •  14 מידלטון • 15 ווקר • מאמן: פופוביץ' | ארצות הברית |
מרטין טחון

מרטין טֶחוֹן פאולי (בספרדית: Martín Tejón Fauli; נולד ב-12 באפריל 2004) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בולנסיה מלה ליגה.
קריירה

טחון נולד בווילאמרקסנט, קהילת ולנסיה, והצטרף למערך הנוער של ולנסיה בגיל שבע, מקבוצת הולדתו וילאמרקסנט.
הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ב-28 בנובמבר 2021, כשהוא נכנס כמחליף במחצית השנייה בניצחון הביתי 0–2 על אתלטיק קלאב טורלאנו.
טחון כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ב-5 בפברואר 2023, כשהבקיע את שער הניצחון של המילואים בניצחון החוץ 1–2 על ליידה אספורטיו.
ב-10 באוגוסט, לאחר שבילי את טרום העונה עם הקבוצה הראשונה, הוא חידש את חוזהו עד 2026.
טחון ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה ובלה ליגה ב-17 באוגוסט 2024, כשהחליף את בוגר הנוער חסוס ואסקס לקראת הפסד ביתי 1–2 לברצלונה.
שיין קימברו

| --- | --- |

שיין קימברו, 2017
 לידה:  4 ביוני 1967 (בן 57) קילין, טקסס
 מידע כללי
 בשירות:  אסטרונאוט בשירות נאס"א
 לאום:  ארצות הברית ארצות הברית
 השכלה:  האקדמיה הצבאית של ארצות הברית  המכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה  The Lovett School 
 עיסוקים נוספים:  טייס
 תקופת השירות:  2004–2022 (כ־18 שנים)
 דרגה:  קולונל
 זמן שהייה בחלל:  388 ימים ו-17 שעות
 מספר פעילות חוץ-רכבית:  9
 ביוגרפיה בנאס"א:  שיין קימברו
 משימות
 STS-126,‏ סויוז MS-02 ,‏ SpaceX Crew-2
  / /
 עיטורים
  לגיון ההצטיינות    מדליית השירות הראוי לשבח של מחלקת ההגנה  מדליית המנהיגות הבולטת של נאס"א   מדליית הטיסה בחלל של נאס"א (פעמיים)
 
שיין קימברו (באנגלית: Robert Shane Kimbrough;‏ נולד ב-4 ביוני 1967, קילין) הוא טייס קרב ואסטרונאוט בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א. הוא היה מפקד משלחת מס' 50 לתחנת החלל הבין-לאומית.
ביוגרפיה

שיין קימברו נולד בקילין וגדל באטלנטה. לאחר סיום בית הספר הוא התחיל ללמוד באקדמיית חיל האוויר של ארצות הברית ממנה קיבל בשנת 1989 תואר ראשון בהנדסת אווירונאוטיקה. בשנת 1998 הוא קיבל תואר שני ממכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה.
קימברו שירת כטייס מסוק ביחידות חיל האוויר של ארצות הברית והשתתף במלחמת המפרץ כמפקד יחידת בואינג AH-64 אפאצ'י. בהמשך הוא עבד בתפקיד טכני במרכז החלל ג'ונסון.
שירות בתחום החלל

בשנת 2004 קימברו נבחר לצוות אסטרונאוטים. הוא סיים קורס במרכז החלל ג'ונסון וביצע מספר משימות בצוות הקרקע.
בנובמבר 2008 קימברו טס לחלל כטייס במשימה STS-126 במעבורת החלל אנדוור (כריסטופר פרגוסון היה מפקד צוות). המשימה נועדה להביא ציוד, אספקה, ואשת צוות החדשה לתחנת החלל הבין-לאומית. במהלך משימה זו הוא ביצע פעמיים פעילות חוץ-רכבית באורך כולל של כ-13 שעות.
באוקטובר 2016 קימברו טס בפעם השנייה בחללית סויוז MS-02 והצטרף למשלחת מס' 49 לתחנת החלל הבין-לאומית בפיקוד אנטולי איוואנישין. לאחר סיום עבודת המשלחת קימברו מונה למפקד משלחת מס' 50 לתחנת החלל הבין-לאומית. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 173 ימים בחלל וביצוע 3 פעילויות חוץ-רכביות באורך כולל של כ-20 שעות.
באפריל 2021 קימברו טס בפעם השלישית בחללית דרגון C206 אנדוור במשימה SpaceX Crew-2 והצטרף למשלחת מס' 65 לתחנת החלל הבין-לאומית בפיקוד שאנון ווקר. לאחר סיום עבודת המשלחת קימברו היה חבר במשלחת מס' 66 לתחנת החלל הבין-לאומית בפיקוד של אקיהקו הושידה. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 199 ימים בחלל וביצוע 2 פעילויות חוץ-רכביות באורך כולל של כ-14 שעות.
בשנת 2022 קימברו פרש מנאס"א.
לאחר פרישה

לאחר הפרישה קימברו עוסק במגוון נושאים ומופיע עם הרצאות מול קהל ובתוכניות טלוויזיה. הוא כתב מספר ספרים על ניסיונו בתחום החלל.
בשנת 2019 קימברו היה חבר צוות שהשלים טיסה סביב כדור הארץ ב-46 שעות ו-20 דקות.
להק מבצעי אוויר

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2014–הווה (כ־10 שנים)
 נוצרה מתוך:  להק האוויר
 פיקוד
 יחידת אם:   חיל האוויר הישראלי
 יחידות בת:  יחידת השליטה והמבצעים
 דרגת המפקד:    תת-אלוף
 מפקד נוכחי:  גלעד קינן
 מפקדים:  רשימה מלאה
תא השליטה חיל האוויר במבצע "שומר החומות", מאי 2021.
להק מבצעי אוויר הוא יחידה ראשית במטה חיל האוויר הישראלי.
הלהק שהושק בשנת 2014, מרכז פעילויות שעד הקמתו היו בלהק האוויר, אחראי על ההפעלה המבצעית של כוחות חיל האוויר, ובראשו עומד תת-אלוף המכונה רמ"א. 
עם המחלקות בלהק נמנות שתי מחלקות שמתבססות על מה שהייתה מחלקת המבצעים של החיל: מחלקת התקפה ומחלקת הגנה אווירית ואיסוף. בנוסף לאלה קיימת גם מחלקת השתתפות שמתבססת על חלק ממחלקת המבצעים לשעבר, אשר משויכת ללהק השתתפות ומסוקים. כמו כן הועברה ללהק מחלקת ביטחון חיל האוויר ויחידת השליטה והמבצעים (יש"מ קרב 333 לשעבר).
תחומי אחריות

ניהול תהליך הפעלת הכוח
אישור צרכים מבצעיים
תיאום ושילוב בין מערכי ההגנה האווירית למערכי ההתקפה
קביעת יעדי כוננות וכשירות של הכוח המבצעי
קביעת יעדי ההתגוננות והאבטחה הקרקעית בחיל
ראשי להק מבצעי אוויר

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| תומר בר | 2014 - יוני 2017 | לימים מפקד חיל האוויר |
| ניר ברקן | יוני 2017 - 3 ספטמבר 2019 |  |
| איל גרינבוים | 3 בספטמבר 2019 - 1 בספטמבר 2021 |  |
| עומר טישלר | 1 בספטמבר 2021 - 9 באוגוסט 2023 |  |
| גלעד קינן | 9 באוגוסט  2023 - מכהן | בזמן מלחמת חרבות ברזל |
סמלי המחלקות

הסמלים של יחידת השליטה והמבצעים, מחלקת התקפה ומחלקת הגנה אווירית ואיסוף עוצבו על ידי יגאל גבאי.
הערות שוליים

↑  המשימה היא להרחיק את המלחמה הבאה, באתר חיל האוויר הישראלי, 3 בינואר 2016
אריק דוויס

אריק חאבייר דוויס גרחאלס (בספרדית: Eric Javier Davis Grajales; נולד ב-31 במרץ 1991) הוא כדורגלן פנמי המשחק בווילה נובה בעמדת המגן השמאלי.
קריירת מועדונים

דוויס התחיל את הקריירה שלו באראבה אונידו מליגת העל הפנמית בה שיחק שנתיים.
בשנת 2011 חתם בפניקס מליגת העל האורוגוואית. ב־12 במאי 2012 דוויס ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה.
בקיץ 2013 הושאל לספורטינג סן מיגליטו עד לסיום העונה.
בספטמבר 2015 דוויס חתם בדאק 1904 דונאיסקה סטרדה מליגת העל הסלובקית.
בשנת 2023 עבר למועדון די. סי. יונייטד מה־MLS. ב-6 בפברואר 2024 חתם בקושיצה עד לסיום העונה.
ב-19 באוגוסט 2024 חתם בווילה נובה מהליגה הברזילאית השנייה.
קריירה בינלאומית

בצעירותו, דוויס שיחק בכל הנבחרות הצעירות של פנמה.
ב-11 באוגוסט 2010 דוויס ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת במשחק ידידות נגד ונצואלה.
דוויס השתתף עם הנבחרת בגביע הזהב בשנים: 2011, 2015, 2017 ובנוסף גם במונדיאל 2018.
פטרס

ערך זה עוסק בעיר ביוון. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
מגדלור בעיר
מגדלור בעיר
 מדינה:  יוון יוון
 מחוז:  מערב יוון
 יחידה אזורית:  אכאיה
 חבל ארץ:  פלופונסוס
 ראש העיר:  Konstantinos Peletidis
 על שם:  Patreus 
 שטח:  125.40 קמ"ר
 גובה:  10 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  173,600 (2021)
  ‑ במטרופולין:  213,984 (2011)
 קואורדינטות:  38°15′00″N 21°44′00″E﻿ / ﻿38.25°N 21.733333333333°E﻿ / 38.25; 21.733333333333 
 https://www.e-patras.gr/el
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת יוון מוגדלת) אתונה סלוניקי הרקליון לאריסה יואנינה קומוטיני מיטילנה פלופונסוס רודוס כרתים טורקיה אלבניה בולגריה מקדוניה הצפונית  הים האגאי הים היוני הים התיכוןפטרס(למפת יוון רגילה) אתונה סלוניקי הרקליון לאריסה יואנינה קומוטיני מיטילנה פלופונסוס רודוס כרתים טורקיה אלבניה בולגריה מקדוניה הצפונית  הים האגאי הים היוני הים התיכוןפטרס  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פטרס, או פטרה (ביוונית: Πάτρα) היא העיר השלישית בגודלה ביוון, בירת מחוז מערב יוון,  ובירת היחידה האזורית של אכאיה. העיר נמצאת בצפון-מערב חצי האי פלופונסוס, על חוף הים היוני.
בפטרס למעלה מ-210,000 תושבים. היא מרכז מסחרי ויש בה נמל משגשג וגדול. העיר מרכזת נתיבי סחר ימיים מהים האדריאטי והיוני, קו מעבורות קבוע מאיטליה, ואת התנועה מגשר ריו–אנטיריו.