stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כלי שחמט אגדתיים
בעיות אגדתיות

בעיות אגדתיות יכילו בדרך כלל כלי שחמט אגדתיים, אך עשויות להכיל גם תנאי משחק שונים ושינויים נוספים. שינוי נפוץ במיוחד הוא שחמט Circe, שבו כלי שהוכה חוזר מייד למשחק.
בניגוד לווריאציות של משחק השחמט, שבהן הוספת כלים אגדתיים היא אפשרות אחת לגיטימית מבין רבות (למשל, החלפת מצב הפתיחה כמו בשחמט 960) בעיות שחמט המכילות כלים אגדתיים נחשבות נושא נפרד מבעיות שחמט רגילות. כך למשל, ברוב אליפויות הקומפוזיציה (חיבור בעיות) אסורים השימוש בכלים אגדתיים, למעט מקצים המיוחדים לבעיות כאלה. כמו כן, רוב מכריע של הבעיות אינן כוללות שימוש בכלים אגדתיים.
שלמה זיידר התנגד לכך ששימוש בכלי שחמט אגדתיים איננו מקובל. הוא טען שכיוון שבעיות שחמט ממילא אינן מתארות מצבים הגיוניים אלא מצבים שמפתחים במיוחד לצורך הבעיה, יש לאפשר חריגה מהחוקים כדי לשמר בעיה יפה, ובין השאר, להתיר שימוש בכלים אגדתיים.
לטענתו, השימוש בכלים אגדתיים כיום מחייב שימוש דווקא ביכולות המיוחדות של כלי, ובכך גם תוספת של כלים אגדתיים אינה משפרת את רמת היצירתיות.
בעיה אגדתית נחשבת לבעיה טובה אם היא עושה שימוש בתכונות המיוחדות של הכלי, באופן שאיננו מושג על ידי כלים סטנדרטיים.
בעיות אגדתיות > דוגמה לבעיה אגדתית

הבעיה משמאל היא דוגמה לבעיה אגדתית העושה שימוש בחרגול (שיסומן ברישום מקוצר בעברית ב-"ח"), אחד מהכלים האגדתיים הפופולרים ביותר לבעיות שחמט. היא חוברה ב-1930 על ידי ארבע מחברים: ולריאן אוניטיו, ננד פטרוביק, תומאס ריינר דוסון (ממציא כלי החרגול) וצ'ארלס מסון פוקס.
בעיה זאת נחשבת ליפה במיוחד, עקב העובדה שהשחור נמצא ביתרון גדול, ובכל זאת הלבן מצליח להתגבר עליו.
הפתרון הוא: 1.חח3 חח4 2.חח5 חח6 3.חח7 חח8 4.חה7 חד7 5.חג7 חב7 6.חא7+ חא6 7.חא5+ חא4 8.חא#3
הבעיה עושה שימוש בתכונות החרגול: כיוון שהמלך השחור נמצא בעמדת פט, השחור חייב להזיז את אחד מהחרגולים שלו. בכל פעם, שניים מהחרגולים מרותקים (כי אין שום כלי אחר שהם יכולים לדלג מעליו) וכך החרגול היחיד של הלבן "מנצל" כל פעם חרגול אחר, עד שהוא מגיע אל המלך השחור ומנחית עליו מט.
בעיות אגדתיות > חידות שחמט

גם בחידות שחמט נעשה שימוש בכלים אגדתיים. כך לדוגמה, בוריאציה על חידת שמונה המלכות השואלת: "מהו המספר המקסימלי של כלים מסוג מסוים, שניתן להציב על הלוח בלי שייאימו זה על זה?" ניתן לשאול גם על כלים אגדתיים. למשל, אם הכלי משנה את צבע המשבצת שלו בכל תור (כמו פרש), ניתן לשים כלים מסוג זה על כל המשבצות הלבנות או השחורות, ולפיכך הפתרון הוא לפחות 32.
ערכים מספריים לכלים

במשחק השחמט הרגיל, מעריכים את הכלים בערכים מספריים כדי לאפשר ניתוחים של מצב המשחק. הערכים הם: 1 לרגלי, 3 לפרש ולרץ, 5 לצריח ו-9 למלכה. בווריאציות העושות שימוש בכלים אגדתיים, יש צורך במתן ניקוד גם לכלים אגדתיים.
מתן ערכים לכלים אגדתיים הוא בעייתי, וזאת מכיוון שערך הכלי מושפע רבות ממצבו על הלוח. כיוון שהכלים משוחקים במגוון של משחקים, אין אפשרות להעריך אותם זה מול זה. אבל, אפשר לקבוע קריטריונים לכלי בפני עצמו. הקריטריונים החשובים הם: ניידות, כלומר מספר המשבצות אליהן יכול הכלי להגיע; מספר הכיוונים אליהם יכול הכלי להגיע; המרחק המקסימלי אליו מסוגל הכלי להגיע; מספר המשבצות שאליהן הכלי יכול להגיע במהלך המשחק (הרץ, לדוגמה, יכול להגיע רק למשבצות מצבע מסוים); ויכולת ההכאה של הכלי (במידה והיא שונה מתנועה רגילה).
קיימות שיטות שונות למתן ערכים לכלים אגדתיים. בשחמט אומגה מעריכים את ה-Wizard ב-4 נקודות ואת ה-Champion ב-5 נקודות. הצריח משתנה ל-6 ואילו המלכה ל-12 עקב הגדלת הלוח.
הערות שוליים

↑  דף הבית של תוכנת WinChloe
↑  רוב המידע בפסקה זו מבוסס על עמודים 139-141 בספר Sunnucks's Encyclopaedia
↑  Chaturanga
↑  Shatrnj
↑  Courier chess
↑  Don Pietro Carrera
↑  Capablanca's chess
↑  Chess problems of 1001 years ago
1 2  Fairy-Max: an AI for playing user-defined Chess variants
↑  דוגמה לשיטה נוספת
↑  CHESS-PROBLEMS-GR
↑  Circe Chess glossary
↑  לדוגמה: חוקי אליפות ה-WWCT, סעיף 3, המפרט שבעה מקצים שרק אחד מהם כולל שימוש בכלים אגדתיים
↑  Fairy Chess Problem באתר Chess.com
↑  שלמה זיידר, באמנות, כבאמנות
↑  The British Chess Problem Society, עמוד "fairy chess"
↑  Edward Scimia, The Relative Value of the Pieces
↑  Impossible by Definition
↑  Mobility, Forwardness, Distance, Colorboundness, Capture
↑  דוגמה לשיטה
↑  pieces value באתר "Omega Chess"
"שחקני השחמט" ציור של לוקאס ואן ליידן מתחילת המאה ה-16 המתאר משחק שחמט קורייר
רייבן (זמרת)

| --- | --- |

 לידה:  26 באפריל 1996 (בת 28) סלובניה סלובניה
 שם לידה:  שרה צירמן
 שם במה:  רייבן
 מוקד פעילות:  סלובניה סלובניה
 תקופת הפעילות:  מ-2014
 מקום לימודים:  Glasbena matica Ljubljana 
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  פופ, אלקטרופופ, אלטרנטיבי
 שפה מועדפת:  סלובנית, אנגלית 
 כלי נגינה:  קול, נבל
 https://www.raiven.si/
 
שרה צירמן (בסלובנית: Sara Cirman, נולדה ב-26 באפריל 1996), ידועה בשם הבמה שלה רייבן, היא זמרת ונגנית נבל סלובנית. היא ייצגה את סלובניה באירוויזיון 2024 עם השיר "Veronika".
קריירה

שרה צירמן נולדה ב-26 באפריל 1996 בסלובניה למשפחה של מגדלי בזים, במהלך ילדותה של שרה הגיעה המשפחה לגור בעיר ליובליאנה בירת סלובניה. שרה עוסקת במוזיקה מאז ילדותה, היא התחילה ללמוד בגיל ארבע בבית ספר מוזיקלי בליובליאנה והמשיכה בלימודים אלה עד לרמת התיכון. ב-2018 סיימה את התואר הראשון שלה במוזיקה עם התמחות באופרה ושירה קלאסית.
במהלך לימודיה שרה החלה להופיע ולעבוד בתעשיית המוזיקה של סלובניה, היא אימצה לעצמה שם במה, רייבן, שמשקף את הזיקה שלה לציפורים, אותן היא נוהגת לשלב בקליפים ובעטיפות האלבומים והסינגלים שלה. ב-2014 הוציאה צירמן את הסינגל הראשון שלה בשם "Jadra" ובספטמבר 2015 הוציאה שיר בשם "Bezim". ב-2016 הלכה רייבן והתחרתה בקדם הסלובני לאירוויזיון, EMA 2016, עם השיר Crno Bel, היא סיימה במקום השני. ב-2017 התחרתה בקדם הסלובני פעם נוספת, הפעם עם השיר "Zazarim", היא סיימה את הקדם במקום השלישי. ב-2019 התחרתה בקדם הסלובני לאירוויזיון בפעם השלישית והאחרונה לעת עתה עם השיר "Kaos" והגיעה למקום השני. בין לבין היא הנחתה את הקדם הסלובני לשנת 2018.
בסוף 2019 הוציאה רייבן את השיר "Ti", היא הופיעה עם השיר בקדם האירוויזיון הסלובני לשנת 2020 בהופעת הבכורה שלו.
ב-12 בדצמבר 2023 נבחרה על ידי רשות השידור הסלובנית לייצג את המדינה באירוויזיון 2024, שהתקיים במאלמה שבשוודיה, עם השיר "Veronika" שיצא לאור ב-20 בינואר 2024.
דיסקוגרפיה > אלבומים

2017 - Magenta
דיסקוגרפיה > EP

2019 - REM
הערות שוליים

↑  Raiven s harfo na pop sceni. פרימורסקה נוביצה, 22 בינואר 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: b64453af-4460-41f2-9ca2-47c0d0934b4c  VIAF: 86170179317815591027   WorldCat (עם VIAF): 86170179317815591027
ברירה מלאכותית

ערך זה עוסק בברירה אבולוציונית בדרך מלאכותית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
השוני שבין הכלבים צ'יוואווה ודני ענק שמוצאם הרחוק החל מהזאב, מדגים את תהליך הברירה המלאכותית.
תרנגול לגהורן, זן שפותח מאביו תרנגול בנקיבה ולמרות דמיון חיצוני אליו השתנה במגוון מאפיינים המתאימים לחקלאות התעשייתית.
ברירה מלאכותית היא דרך להשפיע על המערך הגנטי של אורגניזם, כך שיכלול תכונות שנחשבות לרצויות בעיני יוצר הברירה, או יחסר תכונות בלתי רצויות. תכונות מבוקשות הן למשל עמידות לתנאי אקלים מוגדרים, מחלות, מזיקים בצמחים ובבעלי חיים, גוף גדול ושמן (בתעשיית הבשר), מהירות ריצה גבוהה (בכלבים ובסוסים) ועוד.
צ'ארלס דרווין ניצל את המושג כדי להביר כיצד עובדת אבולוציה ומה הן השפעותיה. המושג של ברירה מלאכותית, עם הכוונה מצד גורם תבוני, שמש אותו כמבוא להסביר מושג מורכב יותר של ברירה טבעית, בה הפרש הרבייה של אורגניזמים עם תכונות מסוימות נועד לשפר את יכולת ההישרדות או יכולת רבייה ("כושר דרווין").
ניצול מכוון של ברירה סלקטיבית, הפך לנפוץ מאוד בביולוגיה ניסויית, כמו גם גילוי והמצאת תרופות חדשות.
האמצעי לקביעת המבנה הגנטי הוא בחירת פרטים מאותו המין אליו משתייך האורגניזם, שהם בעלי סט התכונות המבוקשות, והכלאתם. כדי לשפר תכונה מסוימת או להכחיד אחרת במידה משמעותית, נוהגים העוסקים בשינוי גנטי לחזור על תהליך ההכלאה משך מספר דורות, עד לקבלת התוצאות שהוגדרו.
ברירה מלאכותית נהוגה עוד מימי קדם – מראשית החקלאות. כיום עושה החקלאות התעשייתית שימוש באמצעים מדעיים על מנת לפתח שיטות חדשות לברירה מלאכותית. דוגמה מתחום החקלאות מתייחסת לאופן בו יצר האדם את זני התרנגולות המשמשים כיום להפקת ביצים: כדי ליצור זן של תרנגולות שיטיל ביצים בתדירות גבוהה באופן משמעותי מזו הקיימת בטבע, הוכלאו תרנגולות שלהן תפוקת ביצים גבוהה יחסית, יחד עם תרנגולים זכרים, צאצאים של תרנגולות בעלת תפוקת ביצים גבוהה. הצאצאים של אלה הוכלאו עם תרנגולות נוספת, גם הן בעלות תפוקת ביצים גבוהה וכן הלאה.
שימוש מעבדתי

ניצול מכוון של ברירה (או רבייה) סלקטיבית הפך לנפוץ בביולוגיה ניסויית, במיוחד במיקרוביולוגיה וגנטיקה. בטכניקות מעבדה של הנדסה גנטית, גנים מוכנסים לתוך תרבית תאים, בדרך כלל חיידקים. עם מולקולת DNA קטנה ומעגלית הנקראת פלסמיד בתהליך הנקרא העברה (Transfaction). הגן הנבחן מלווה על ידי גן פלסמיד מדווח, או בשם אחר "סמן לבחירה", המקודד תכונה או תכונות ספציפיים. דוגמה לתכונות: עמידות לאנטיביוטיקה, או היכולת לגדול בריכוזי מלח גבוהים. ואז התאים שעברו תהליך זה, יכולים לחיות בסביבה בה תאים מאותו סוג, אשר לא עברו את התהליך, היו מתים.
מחקרים בפזיולוגיה אבולוציונית, גנטיקה התנהגותית, ותחומים נוספים הנוגעים לביולוגיית אורגניזמים, עשו שימושים מכוונים בברירה סלקטיבית מכוונת, וככל שהזמן העובר בין דור לדור הוא רב יותר כך יותר קשה להעביר תכונות בצורה מלאכותית.
חסרונות וביקורת על השיטה

ברירה מלאכותית שנועדה לחזק תכונה מסוימת יוצרת לעיתים קרובות דילול של המגוון הגנטי בקרב מין מסוים. המגדלים מייצרים "מאגר וירטואלי" של גנים של פרטים מסוימים ומאפשרים רק להם להתרבות, בלי לאפשר התרבות עם זנים אחרים. דבר זה עלול לגרום למגוון גנטי נמוך בתוך הזן וכתוצאה מכך עמידות נמוכה יותר למחלות או רגישות גבוה יותר לתנאי סביבה משתנים. דוגמה לכך היא פגיעות למחלות גבוה יותר בקרב זני כלבים "טהורים" שעוברו ברירה מלאכותית קפדנית לאורך דורות. בעיה דומה קיימת בזני חיטה מודרנית – כדי להשיג זנים בעלי פריון חקלאי גבוה יותר, נשמרו זנים בעלי תכונות פריון גבוהות יותר (זרע גדול יותר, מחזור גדילה מהיר יותר וכו') והדבר הוביל לכך שחיטה מודרנית היא פחות עמידה למחלות לעומת חיטת הבר. במאה ה-20 החל מאמץ לשמר זרעים שונים בבנק זרעים של מגוון זנים כדי לשמור על המגוון הגנטי בניסיון להפחית בעיה זו למקרים של מחלות חיטה או בעיות עקב שינוי אקלים.
ברירה מלכותית עלולה לגרור עיוותים מורפולוגיים וקשיים שונים בגוף של בעלי חיים. לדוגמה הזואולוג האמריקאי ריימונד קופינג'ר ציין כי כל גורי הכלבים מזנים שונים, דומים זה לזה הרבה יותר מאשר הכלבים הבוגרים. הסיבה לכך היא שזרבובית ארוכה או קצרה מידי בקרב כלבים עשויה לגורם להם קשיי יניקה. דוגמה לעיוותים הגורמים לבעיות קיימות בזן בולדוג. ההבעה ה"זועפת" לכאורה של הבולדוג נובעת מגדילה איטית של עצמות האף, ולדבר זה יש השלכות על העצמות והרקמות השכנות. תוצאת לוואי אחת היא משיכת החך כלפי מעלה בזווית לא נוחה כך ששיניו מזדקרות החוצה והוא נוטה להזיל ריר. בולדוגים ופקינזים סובלים גם מקשיי נשימה עקב מבנה גופם. כלבי הבולדוג גם מתקשים להוולד בשל ראש גדול יחסית, וכיום בודלוגים רבים נולדים בניתוח קיסרי.
ארגונים שונים הפועלים למען זכויות בעלי חיים מוחים כנגד פרקטיקות של שינוי גנטי אצל בעלי חיים, בבואם לטעון כי שינוי התכונות עלול לגרום סבל לבעל החיים מושא השינוי. דוגמה לכך היא תרנגול הפטם, גזע מעשה ידי האדם, המאופיין בחזה גדול ביותר ביחס לגודל החזה הטבעי אצל תרנגולים. במצב זה, הרקמה שנוספה לבעל החיים יוצרת עומס על מערכות הלב והריאות ולוחצת על השלד.
ראו גם

הנדסה גנטית
הכלאה לאחור
ברירה טבעית
גנטיקה
מגוון גנטי
הערות שוליים

↑  ריצ'רד דוקינס, ההצגה הגדולה בתבל, כנרת זמורת ביתן, 2010, עמוד 38
↑  ריצ'רד דוקינס, ההצגה הגדולה בתבל, כנרת זמורת ביתן, 2010, עמודים 33–38
↑  ריצ'רד דוקינס, ההצגה הגדולה בתבל, כנרת זמורת ביתן, 2010, עמוד 46
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4191075-8  NKC: ph126921
הרטה ברלין

הרטה ברלין (בגרמנית: Hertha BSC - הרטה ברלינר שפורט קלוב - מועדון ספורט ברלינאי) היא קבוצת כדורגל גרמנית מהעיר ברלין, בירת גרמניה, המשחקת בבונדסליגה השנייה. הקבוצה לא נמנית בין הקבוצות המצליחות בגרמניה, אך הצליחה להעפיל מספר פעמים לליגת האלופות האירופית. היא מארחת את משחקי הבית שלה באצטדיון האולימפי של ברלין.
למרות היותה קבוצה צנועה יחסית, יש להרטה היסטוריה ייחודית, המשיקה לכמה מן האירועים המרכזיים של המאה ה-20.
היסטוריה > 1892 - 1933: השנים הראשונות

המועדון הוקם בשנת 1892 בשם "בה-אף-צה (BFC) הרטה 92'" (ברלינר פוסבאל קלוב הרטה - מועדון כדורגל ברלינאי). השם "הרטה" נגזר משמה של נרטוס - אלת פוריות גרמאנית - וככל הידוע, הוא ניתן למועדון על ידי אחד ממייסדיו, שנטל חלק בשיט על אוניית קיטור בשם זה. ארובת האונייה הייתה צבועה בפסים של כחול ולבן, צבעי חברת הספנות, וצבעים אלה אומצו כצבעי הקבוצה מאז ועד היום.
בשנותיה הראשונות נהנתה הקבוצה מהצלחה מסוימת, ששיאה היה זכייה באליפות העיר ברלין ב-1905. אלא, שההצלחה על המגרש לא תורגמה להצלחה כלכלית, והמועדון נקלע לקשיים תקציביים. אי לכך, ב-1920, התאחד הרטה עם מועדון ברלינאי אחר בשם BSC - ברלינר שפורט קלוב - ומאז ידוע המועדון בשם המשולב.
הקבוצה המאוחדת נהנתה מהצלחה מסוימת במגרש, אך גם סבלה מאכזבות לא מעטות. בשנות ה-20 הגיעה לגמר אליפות גרמניה שש פעמים ברציפות, אך לא הצליחה לזכות בתואר. ב-1930 זכה המועדון באליפות המיוחלת, אך מיד לאחריה התפרק שוב לגורמיו, והרטה ברלין המשיכה לדרך עצמאית (אם כי עדיין בשם הרטה BSC). הדבר לא מנע ממנה לזכות ב-1931 באליפות נוספת.
היסטוריה > 1933 - 1945: תקופת המשטר הנאצי

הכדורגל בגרמניה עבר ארגון מחדש, לאחר שהמפלגה הנאצית עלתה לשלטון ב-1933. הליגה פוצלה ל-16 ליגות אזוריות (גאוליגה - Gauliga), כאשר אלופת כל אזור מעפילה לאליפות הארצית. הרטה ברלין מצאה את עצמה בליגת ברלין-ברנדנבורג, וזכתה להצלחה, תוך שהיא מסיימת את רוב העונות בחלק העליון של הטבלה, כולל שלוש זכיות באליפות: ב-1935, 1937 ו-1944. עם זאת, הקבוצה לא עשתה חיל באליפות הארצית, ומעולם לא הצליחה לעבור את השלבים המוקדמים.
היסטוריה > 1945 - 1963: כדורגל בצל המלחמה הקרה

עם תום מלחמת העולם השנייה חולקה גרמניה ל-4 אזורי-שליטה, שכל אחד מהם הועבר לשליטת אחת מבעלות הברית, לצורך שיקום. גם העיר ברלין חולקה ל-4 אזורים לפי אותה מתכונת. בשלב מאוחר יותר איחדו ארצות הברית, בריטניה וצרפת את האזורים שבשליטתן, בעוד ברית המועצות המשיכה לשלוט ביד רמה באזור השליטה שלה.
בתקופת שלטונן של בעלות הברית נאסרו בגרמניה רוב סוגי ההתארגנות שהיו קיימים עד לסוף מלחמת העולם השנייה, ובכלל זה אגודות ספורט. הרטה נוסדה מחדש בסוף 1945 תחת השם אס-גה גזונטברונן (SG Gesundbrunnen), ונטלה חלק באוברליגה-ברלין (ליגת העל של ברלין). בעונה הראשונה שלאחר המלחמה שיחקו באוברליגה-ברלין לא פחות מ-36 קבוצות, אך בעונה שלאחר מכן פוצלה הליגה לשלוש ליגות בנות 12 קבוצות כל אחת, וגזונטברונן (הרטה באחד מגלגוליה) מצאה את עצמה בליגה השלישית - האמטוירליגה-ברלין (ליגת החובבים). ב-1949 אימץ המועדון מחדש את השם הרטה בה-אס-צה, ובמקביל העפילה הקבוצה לליגה הראשונה של העיר.
המתח בין בעלות הברית לברית המועצות והתהוותה של המלחמה הקרה, נתנו אותותיהם גם בכדורגל הגרמני, והברלינאי בפרט. בין השנים 1945 - 1950 נאסר על הרטה לשחק נגד קבוצות ממזרח גרמניה, לאחר שקלטה מספר שחקנים ומאמן שעזבו את קבוצת אס-גה פרידריכשטאדט מדרזדן וערקו למערב. במקביל, קבוצות ממזרח העיר אולצו לעזוב את האוברליגה-ברלין ולהצטרף לליגת העל המזרח גרמנית שנוסדה ב-1950.
המציאות המיוחדת בעיר והקמתה של חומת ברלין ב-1961, יצרו מצבים אבסורדיים בהם אוהדים של הרטה ממזרח-ברלין מצאו עצמם לפתע מנותקים מקבוצתם, ובלי יכולת לבוא לצפות במשחקיה. היו אוהדים שהצליחו להשיג אישורי מעבר למערב וניצלו זאת כדי ללכת לצפות במשחקים, אך ידוע כי השטאזי, המשטרה החשאית של מזרח גרמניה, הייתה "מסמנת" אוהדים שהעזו לעשות זאת. בכל אופן, אלה היו בודדים: אוהדים רבים לא זכו יותר לראות את קבוצתם בפעולה, שכן לא היו יותר בין החיים כאשר אוחדה העיר מחדש במסגרת איחוד גרמניה ב-1989.
מבחינה ספורטיבית שנות ה-50 עמדו בסימן יריבות קשה בין הרטה לקבוצת טניס-בורוסיה ברלין. ב-1958 עלתה הצעה לאחד את שני המועדונים, אך היא נדחתה על הסף.
היסטוריה > 1963 - 1980: קשיים בבונדסליגה

ב-1963 נוסדה הליגה המקצוענית של גרמניה - הבונדסליגה (הליגה הפדרלית). הרטה, אז האלופה הבלתי מעורערת של הליגה הברלינאית, השתלבה אף היא בליגה הלאומית החדשה. אלא שכבר בעונתה השנייה (1964/1965) הושעתה הרטה מפעילות בבונדסליגה לאחר שנודע כי ניסתה לפתות שחקנים לבוא לשחק בשורותיה תמורת שוחד. שחקנים רבים לא ששו לשחק בעיר המפוצלת, ומכאן הצעד החריג של ראשי הרטה.
האירוע הוביל לכך שעיר הבירה (לשעבר) של מערב גרמניה לא יוצגה בבונדסליגה, מצב שהיה בלתי רצוי מבחינה הנהלת הליגה, שנדרשה אפוא למצוא דרך שתאפשר לנציגה כלשהי של ברלין ליטול בה חלק. הפתרון שנמצא לאחר דיונים ממושכים היה קידום-בזק של קבוצת טסמניה 1900 ברלין, שמליגה נמוכה הוזנקה לליגה הבכירה. אלא שטסמניה 1900 הצנועה לא הייתה מוכנה מבחינה מקצועית למהלך המפתיע, ורשמה את העונה הגרועה ביותר של קבוצה כלשהי בבונדסליגה. הדבר סלל את חזרתה של הרטה לליגה הראשונה בעונת 1968/1969, וגם סייע לה לבצר את מעמדה כקבוצה הבכירה של ברלין.
ב-1971 פרצה בבונדסליגה שערורייה, כשנודע כי כמה קבוצות, והרטה ביניהן, ניסו להטות משחקים. במהלך החקירה התברר עוד כי הרטה שקועה בחובות כספיים עצומים (כ-6 מיליון מארק), שאילצו אותה למכור את האצטדיון הביתי שלה. למרות כל זאת, רשמה הקבוצה מספר הצלחות מקצועיות במהלך שנות ה-70: את עונת 1974/1975 היא סיימה במקום השני בבונדסליגה אחרי האלופה בורוסיה מנשנגלדבך; ב-1979 הופיעה בחצי-גמר גביע אופ"א לאחר שניצחה את קבוצת אסביירג בשמינית הגמר ואת קבוצת דוקלה פראג ברבע הגמר; כמו כן הגיעה פעמיים לגמר הגביע הגרמני (ב-1977 וב-1979).
עונת 1979/1980 הייתה מוצלחת הרבה פחות, כאשר בסיומה מצאה עצמה הרטה מתדרדרת לליגה השנייה (הבונדסליגה-2), בה היא שהתה 13 מתוך 17 העונות הבאות.
היסטוריה > 1981 - 1997: מדשדשים

ב-1982 נעשה ניסיון נוסף לאחד את הרטה עם היריבה הוותיקה טניס-בורוסיה, אליהן היו אמורות להצטרף בלאו-וייס 90 ואס-צה שרלוטנבורג, מתוך מטרה לבנות קבוצה חזקה ומובילה בברלין. הקבוצה המאוחדת הייתה אמורה להקרא אף-צה אוטופיה (FC Utopia), אלא שהמהלך לא יצא בסופו של דבר לפועל.
הרטה המשיכה להתדרדר, ובסיום עונת 1986/1987 ירדה לליגה השלישית - האמטויר-אוברליגה-ברלין - שם שיחקה במשך שתי עונות. שתי העפלות לבונדסליגה (ב-1982/1983 וב-1990/1991) הסתיימו במפח נפש עם ירידה לבונדסליגה-2 בעונה שלאחר מכן.
ב-1994 נקלע שוב המועדון לקשיים כלכליים וחובותיו הגיעו ל-10 מיליון מארק. המשבר נפתר על ידי מכירת נדל"ן שהיה בבעלות המועדון, וכמו כן נמצא ספונסר חדש והוחלפו כל חברי ההנהלה. ב-1997 שבה הרטה לליגה הבכירה. בכך הסתיימה תקופה בת יותר מעשר שנים בה לא הייתה לברלין נציגה בבונדסליגה (בלאו-וייס 90 הייתה הברלינאית האחרונה שזכתה לכבוד). במהלך תקופה זו הייתה כנראה גרמניה המדינה היחידה בעולם שעיר הבירה שלה לא יוצגה בליגה הבכירה.
היסטוריה > מאז 1998: ההצלחה מאירה פנים

למרות ההתאוששות בסוף שנות ה-90 שאיפותיה של הקבוצה עדיין היו צנועות יחסית. ההנהלה ציפתה מן המאמן יורגן רובר להתמקם במרכז הטבלה ולנסות להעפיל לגביע אופ"א. בסיום עונת 1998/1999 רשמה הקבוצה את אחד מהישגיה הגדולים ביותר. הרטה ברלין סיימה את העונה במקום השלישי בטבלת הבונדסליגה הגרמנית, והצליחה להעפיל לליגת האלופות האירופית. ההצלחה הושגה אודות לשחקנים וותיקים שפרחו לפתע תחת הנהגתו של רובר, דוגמת הקשר האיראני הבינלאומי עלי דאי. הצלחה זו אפשרה למועדון להחתים שחקנים בכירים דוגמת סבסטיאן דייסלר הגרמני ומרסליניו הברזילאי, שעתיד היה לזכות בתואר שחקן השנה בבונדסליגה ב-2005. במקביל, השקיע המועדון משאבים נכבדים בטיפוח קבוצת הנוער ומחלקות הילדים שלו. ב-2001 ו-2002 זכתה הרטה פעמיים בגביע הליגה.
הקבוצה כמעט ירדה לליגה השנייה בעונת 2003/2004, אך ניצלה. בעונה שלאחר מכן סיימה במקום הרביעי ולא הצליחה להעפיל לליגת האלופות, לאחר מחזור סיום דרמטי בו סיימה רק בתיקו מול הנובר 96 ונאלצה לראות את ורדר ברמן חולפת על פניה. אגב, כמחווה של הכרת תודה, שלחה ורדר ברמן 96 בקבוקי שמפניה להאנובר.
בסיום עונת 2005/2006 דורגה הרטה במקום השישי והעפילה לגביע אופ"א לאחר שניצחה את פ.ק. מוסקבה באינטרטוטו. את עונת 2006/2007 סיימה הקבוצה במקום העשירי. גם את עונת 2007/2008 סיימה הרטה במקום העשירי, אך למרות המיקום הנמוך זכתה הרטה בכרטיס "הקבוצה ההוגנת", המזכה במקום במוקדמות אופ"א, והעפילה לשלב הבתים.
בעונת 2008/2009 סיימה הקבוצה במקום הרביעי לאחר שהוליכה את הטבלה במשך מספר מחזורים ונאבקה במשך כל העונה על האליפות.
היסטוריה > 2009: ירידה לליגת המשנה

עונת 2009/2010 נפתחה עם ניצחון ביתי במחזור הראשון, 0:1 על הנובר 96, אך משם הדרדרה הקבוצה והצליחה להשיג עוד שלוש נקודות בלבד במהלך הסיבוב הראשון, ולהתמקם בסיומו במקום האחרון עם שש נקודות. לקראת הסיבוב השני הושאלו לקבוצה לבאן קוביאשווילי, תיאופניס גקאס ורומן הובניק, אך, למרות זאת, נכשלה הקבוצה במאמציה לשרוד בליגה הראשונה. במחזור ה-33 נזקקה הרטה ברלין לניצחון על מנת להיות תאורטית בתמונת ההישרדות, אך סיימה בתיקו 1:1 במשחק החוץ מול באייר לברקוזן וירידתה לבונדסליגה השנייה הפכה לעובדה מוגמרת.
לקראת עונת 2010/2011 השכילה הרטה ברלין, בראשות מנהל הקבוצה מיכאל פריץ, לשמור על רוב שחקני הסגל הבכירים - אדריאן ראמוס, רפאל, לבאן קוביאשווילי, רומן הובניק - וצירפה את השוער וילם II מייקל אארטס, המגן הימני של באיירן מינכן כריסטיאן לל, בלם ארמיניה בילפלד אנדרה מיאטוביץ', המגן השמאלי של ספורטינג ליסבון רוני וחלוץ בורוסיה מנשנגלדבך רוב פרנד.
במהלך עונת 2010/2011 הוליכה הרטה ברלין את טבלת הליגה השנייה במרבית העונה וידעה לצאת ממשבר מקצועי שפקד אותה לקראת סיום הסיבוב הראשון. לקראת סיום הסיבוב הראשון החליף החלוץ המרכזי הצעיר בן ה-19 פייר מישל לאסוגה את רוב פרנד בהרכב, הבקיע 13 שערי ליגה ואף זומן במהלך העונה לנבחרת גרמניה עד גיל 21. במחזור ה-31 - שלושה מחזורים לסיום העונה - הבטיחה הקבוצה את חזרתה לליגה הבכירה לאחר ניצחון חוץ על קבוצת דואיסבורג 0:1.
בתום עונת 2011/2012 שבה הקבוצה לבונדסליגה השנייה, והעפילה בתום העונה בחזרה לבונדסליגה הראשונה.
בתום עונת 2021/2022 התמודדה הקבוצה במשחקי הישרדות בליגה הראשונה (שיטת בית-חוץ) ובו ניצחה את המבורג 2–1 בסיכום שני המשחקים והבטיחה הישארות בליגה. בעונה שלאחריה סיימה במקום האחרון ונשרה לבונדסליגה השנייה.
אצטדיון

החל מ-1904 שיחקה הקבוצה במגרש בשם פלומפה שנמצא ברובע גזונטברונן. ב-1923 נבנה במקום אצטדיון בעל תכולה של כ-35,000 מקומות. עם ההצטרפות לבונדסליגה ב-1963 נטשה הקבוצה את האצטדיון ועברה לשחק באצטדיון האולימפי של ברלין, בו היא משחקת עד היום. האצטדיון נבנה לקראת אולימפיאדת ברלין שנערכה ב-1936 בחסות המשטר הנאצי, וכן שימש כאתר קבוע לכנסים המוניים של המפלגה הנאצית.
ב-1974 מכר המועדון את מתחם האצטדיון כדי להימנע מפשיטת רגל. לקראת משחקי מונדיאל 2006 שנערכו בגרמניה נבנה האצטדיון מחדש וכיום הוא מכיל כ-74,000 מקומות ישיבה - השני בגודלו בגרמניה אחרי זיגנאל אידונה פארק.
תארים והישגים

הבונדסליגה: 2
זכייה: 1930, 1931
סגנות: 1926, 1927, 1928, 1929, 1975
הבונדסליגה השנייה: 3
1990, 2011, 2013
הגביע הגרמני: 0
סגנות: 1977, 1979, 1993
גביע הליגה הגרמני: 2
זכייה: 2001, 2002
סגנות: 2000
גביע ברלין: 13
1920, 1924, 1928, 1929, 1943, 1958, 1959, 1966, 1967, 19761, 1987, 1991, 2004
גביע האינטרטוטו: 5
1971, 1973, 1976, 1978, 2006
כדורגלנים מפורסמים בעבר

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  גרמניה אנדראס קפקה  גרמניה מריו באסלר  גרמניה אריך בר  גרמניה דריוש ווש  גרמניה סבסטיאן דייסלר  גרמניה מרקו רהמר  גרמניה מיכאל פריץ  גרמניה כריסטיאן פידלר |  גרמניה ארנה פרידריך  גרמניה אוטו ריהאגל  גרמניה ואלטר יונגהאנס  גרמניה מאליק פתחי  הונגריה גאבור קיראי  טורקיה יילדיריי בשטורק  הולנד דיק ואן ביוריק  איראן עלי דאי |  הונגריה פאל דרדוי  ברזיל ז'ילברטו דה סילבה מלו  צ'כיה ירוסלאב דרובני  איסלנד איולפור סווריסון  קרואטיה ניקו קובאץ'  סרביה מרקו פנטליץ'  ברזיל רוני הברסון פורטדו דה אראוז'ו  קרואטיה יוסיפ שימוניץ' |
סגל הקבוצה

נכון ל-7 בספטמבר 2024
סמל הקבוצה בין השנים 1995–2012
האצטדיון האולימפי בברלין
בואינג 737

אב הטיפוס של נאס"א בעת ניסוי
בואינג 737 הוא מטוס הנוסעים המסחרי, צר־הגוף, הנפוץ ביותר בעולם לטווח קצר עד בינוני.
מטוסי בואינג 737, בגרסאות שונות, יוצרו מאז שנת 1967 וייצורם נמשך גם כיום. במהלך השנים התקבלו הזמנות רבות למטוס, ומתוכן סופקו למעלה מ-11,829. זהו מטוס הנוסעים הסילוני שצבר את המספר הגדול ביותר של הזמנות, ויוצר במספר הרב ביותר של עותקים בכל הזמנים.
היסטוריה

הבואינג 737 נולד מתוך הצורך של חברת בואינג להציג מטוס לנישה של מטוסי הסילון, לטווחים קצרים. התחרות בתחום זה נפתחה על ידי מטוסי BAC 1-11(אנ') ומטוסי דאגלס DC-9. בתחילת העבודה על תוכנית ה-737, בשנת 1964, הייתה בואינג ממוקמת הרחק מאחור ביחס למתחריה, שהיו כבר בשלבים של אישורי טיסה. על-מנת להאיץ את התקדמות התוכנית, השתמשה בואינג בטכנולוגיה שהייתה מוכרת ממטוסים קיימים כמו בואינג 707 ובואינג 727. ניתן להבחין בכך בקלות בהתבוננות בגוף המטוס.
לאחר כישלון של הכנפיים באחד המבדקים (בעת שעברו בדיקות מעמס סטטי של 95% מהיכולת המרבית המתוכננת), תוכננו הכנפיים מחדש. התכנון המוצלח ביותר של הכנפיים החדשות מאפשר את הפעלת המטוס ממסלולים קצרים וכן יעילות רבה בעת שהייה בגובה רב.
למרות החסרונות שהתגלו בהמשך, התברר שתכנונו של הבואינג 737 היה קצר יחסית, עלותו נמוכה ומבנה הגוף מאפשר הצבה של 6 מושבים בכל שורה (לעומת 5 מושבים, אצל המתחרים).
דגמים

את הדגמים השונים של בואינג 737 ניתן לחלק לשלושה דורות הכוללים 9 דגמים מרכזיים (נכון לינואר 2007):
הדגמים ה"מקוריים" שעליהם נמנים דגמי הבואינג 100–737 ובואינג 200–737 על דגמים השונים.
הדגמים ה"קלאסיים" שעליהם נמנים דגמי הבואינג 300–737, 737-400 וכן 500–737.
הדגמים של "הדור הבא" שעליהם נמנים דגמי בואינג 600–737, 737-700, 737-700ER, וכן דגמי 800–737, 737-900 ובואינג 737-900ER.
דגמים > הדגמים המקוריים > בואינג 100–737

בואינג 100–737 הוא הדגם הראשון והבסיסי, בעל הגוף הקצר ביותר במשפחת מטוסי בואינג 737. אורכו של המטוס מהחרטום ועד המייצב האופקי הוא 28.63 מ'.
את טיסת הבכורה ביצע המטוס ב-9 באפריל 1967 (מטוס שמספרו N73700) וב-28 בדצמבר באותה השנה, נמסר המטוס הראשון לחברת לופטהנזה.
ביולי 1973 נסגר קו הייצור, לאחר מסירת המטוס האחרון לנאס"א ב-26 ביולי (1973). בסה"כ הוזמנו ויוצרו 30 מטוסים מדגמי בואינג 100–737 ועד היום ניתן למצוא מספר מטוסי בואינג 100–737 במצב כשיר לטיסה.
מטוס בואינג 100–737 מסוגל להטיס 99 עד 124 נוסעים במחלקה אחת או 85 נוסעים בשתי מחלקות (12 נוסעים במחלקה ראשונה ו-73 נוסעים במחלקת תיירות).
אב-הטיפוס של המטוס (שנמצא כיום בבעלות נאס"א - סוכנות החלל האמריקאית) מוצג במוזיאון התעופה שבסיאטל.