stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסביב לעולם בשמונים יום
הערות שוליים

הוצאת ספרית מעריב 1985
↑  הוצאת ספרית מעריב 1985
↑  The Kansas Daily Tribune. February 5, 1870
↑  בראיונות מ־1894 ו־1904 טען ורן עצמו כי המקור היה "מודעה לתיירים" שקרא בבית קפה פריזאי.
↑  באומדן לפי אחד המדדים, 20,000 ליש"ט של שנת 1872 שווים כ־1.3 מיליון ליש"ט ב־2014 Answerbag Resource Busy -- Start a conversation. Have some fun., www.answerbag.com (באנגלית אמריקאית)
↑  מנהרת רכבת מתחת להרי האלפים שנפתחה באותם הימים ומגיעה לטורינו
↑  ובצרפתית: 
A peu de choses près,
c'était encore Bombay,
Calcutta ou Singapore,
que le digne garçon retrouvait
sur son parcours.
Il y a ainsi comme
une traînée de villes anglaises
tout autour du monde.
↑  ובתרגומו של בן־יהודה: כמעט חשב הנער כי שב ומצא על דרכי את בומבי, כלכתה, סינגפור. ככה נפוצות ערי אנגליה סביב הארץ.
↑  ובצרפתית: tout se fait "carrément", les villes, les maisons et les sottises
↑  שער הדולר לעומת הליש"ט היה אז נמוך לעומת היום ולכן בסוף המסע הוא נותר רק עם אלף ליש"ט.
↑  בצרפתית: "Me voici, messieurs, disait-il"
↑  במקור הצרפתי="?Rien, dira-t-on Rien, soit, si ce n'est une charmante femme, qui quelque invraisemblable que cela puisse paraître-! le rendit le plus heureux des hommes."
↑  באנגלית, בתחילת הפרק השני: His countenance possessed in the highest degree what physiognomists call “repose in action,” a quality of those who act rather than talk. Calm and phlegmatic, with a clear eye, Mr. Fogg seemed a perfect type of that English composure which Angelica Kauffmann has so skilfully represented on canvas.(פרק שני)
↑  בעקבות השואה הדעות האלה אינן זוכות לתשומת לב בעולם המדעי
↑  (פרק שבעה עשר) קטע זה בספר אינו מופיע בתרגום האנגלי. בגרסה האנגלית כתוב: "Owing to the defective construction of the Rangoon, however, unusual precautions became necessary in unfavourable weather". במקור הצרפתי מופיע ההסבר במלואו.
↑  אתר העוסק בהיסטוריה של קביעת קו התאריך הבינלאומי
↑  פרק 31 בספר (באנגלית)
↑  שירות הידען, ‏על "באג" של ז'ול ורן, באתר "הידען", 21 בנובמבר 2002
↑  רותי שילוני, ‏בעקבות מסביב לעולם ב-80 יום: הצעיר הישראלי ששחזר את המסלול שבספר – בטיסות לואו קוסט, באתר ‏מאקו‏, 13 בנובמבר 2022
↑  אביב לביא, פיליאס פוג מדימונה, באתר זמן ישראל, 17 באוקטובר 2022
↑  מסביב לעולם בשמונים יום - המסע בעקבות הספר, באתר פורטל יפו, ‏14 בפברואר 2013
↑  סביב הארץ בשמנים יום, הצבי, 12 באפריל 1889
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007595154905171  BnF: cb12108954z (data)  GND: 4317635-5  LCCN: no2014011738  MusicBrainz work: a593257f-b7fa-4b4a-a863-c284f13ce3b5  NKC: aun2007421096  SUDOC: 029467969  VIAF: 317005286   WorldCat (עם VIAF): 317005286 
המסלול מוצג על גבי מפת העולם
עטיפת הספר המקורי בצרפתית
Back to You (שיר של סלינה גומז)

"Back to You" (בעברית: "בחזרה אליך") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת האמריקאית סלינה גומז. השיר יצא לאור ב-10 במאי 2018, כסינגל הראשון מתוך הפסקול של העונה ה-2 לסדרה 13 סיבות למה.
השיר הגיע למקום ה-18 במצעד הבילבורד הוט 100, ה-13 במצעד הסינגלים הבריטי, וה-4 במצעד שבאוסטרליה.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי סלינה גומז, איימי אלן, מיכה פרמנט, דידריק ואן אלסס ופאריש וורינגטון, והופק על ידי טראקסייד ואיאן קירקפטריק. השיר הוא שיר דאנס-פופ, המשלב בתוכו גם את סגנון האלקטרופופ.
זוהי פעם שנייה בה סלינה גומז מבצעת את שיר הנושא של סדרת הטלוויזיה 13 סיבות, כאשר הקודמת הייתה בשיר "Only You".
וידאו קליפ

לשיר יצא ווידאו קליפ עם מילות השיר כבר ב-10 במאי 2018. בקליפ המילים מופיעות סצנות מתוך הסדרה 13 סיבות למה. מאוחר יותר, פורסם הקליפ המלא של השיר, אשר בוים על ידי סקוט קודמור. הקליפ שאף השראה מהגל הצרפתי החדש, ומהסרט פיירו המשוגע, שיצא בשנת 1965.
בנוסף לכך, השתתף בקליפ אנדריי קופצ'נקו, אשר שיחק את בן זוגה של גומז. בקליפ, נראים השניים כשהם יוצאים באמצע מסיבה מתוך חלון אל תוך מרעה, כביכול, ולאחר שהם פוצחים בריב הם חוזרים אל תוך המסיבה דרך החלון.
נכון ל-16 ביולי 2018, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-102 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 8 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 4 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 49 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 4 |  |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 8 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 18 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 14 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 4 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 5 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 19 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 12 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 5 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 22 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 13 |  |
|  הרפובליקה הדומיניקנית | מוניטור לטינו | 11 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 37 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 5 |  |
|  יפן | יפן הוט 100 | 8 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | מדיה פורסט TV | 1 |  |
|  לבנון | מצעד 20 העליונים הרשמי של לבנון | 7 |  |
|  לטביה | לטביה טופ 40 | 11 |  |
|  מלזיה | RIM | 3 |  |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | 16 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 10 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 8 |  |
|  סינגפור | RIAS | 3 |  |
|  סלובניה | SloTop50 | 12 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 53 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 44 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 9 |  |
|  פולין | ZPAV | 5 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 8 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 8 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 10 |  |
|  פנמה | מוניטור לטינו | 9 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 4 |  |
|  צרפת | SNEP | 51 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 4 |  |
|  קרואטיה | טופ ליסטה | 17 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 14 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 20 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 46 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 58 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 41 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 10 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 82 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 55 |  |
|  פולין | ZPAV | 38 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 25 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 32 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 74 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 100 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה 2× | 140,000 |
| איטליה (FIMI) | זהב | 25,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה 2× | 2,000,000 |
| בלגיה (BEA) | זהב | 20,000 |
| ברזיל (Pro-Música Brasil) | פלטינה | 40,000 |
| בריטניה (BPI) | פלטינה | 600,000 |
| גרמניה (BVMI) | זהב | 200,000 |
| דנמרק (IFPI Denmark) | זהב | 45,000 |
| ניו זילנד (RMNZ) | זהב | 15,000 |
| שוודיה (GLF) | פלטינה | 40,000 |
סיכום
| בכל העולם | N/A | 4,705,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 10 במאי 2018 | הורדה דיגיטלית | אינטרסקופ |  |
| ארצות הברית | 15 במאי 2018 | רדיו להיטים | אינטרסקופ |  |
| עולם | 10 באוגוסט 2018 | הורדה דיגיטלית | רמיקסים |  |
MEAN (תשתיות תוכנה)

MEAN הוא מקבץ תוכנות (Software stack) חינמי ובקוד פתוח שכתוב בשפת התכנות JavaScript, ונועד לבניית אתרי אינטרנט דינאמיים ויישומי רשת.
MEAN הוא שילוב של Angular, Express.js, MongoDB,‏ Node.js.
רכיבים

הרכיבים עליהם בנוי מקבץ התוכנות MEAN הם:
MongoDB, מסד נתונים מסוג NoSQL.
Express.js, ספרייה נפוצה להקמה וניהול שרתי אינטרנט בסביבת Node, מוכר בהיותו קל לניהול תקשורת בפרוטוקול HTTP, HTTPS.
Angular - תשתית MVC מבוססת JavaScript ליישומי אינטרנט. לעיתים מדובר על תשתית תוכנה מקבילה, כמו React‏ (MERN) או Vue‏ (MEVN).
Node.js - הרכיב המרכזי ש"עוטף" את קודמיו: סביבת הרצה אסינכרונית לקוד JavaScript בצד שרת, שבלעדיה גם תשתית צד הלקוח וגם תשתית צד השרת לא יכולות לרוץ.
ראו גם

LAMP (תשתיות תוכנה)
WAMP
KRACK

לוגו
KRACK (באנגלית מתוך: Key Reinstallation Attack) הוא שמה של התקפה יעילה מסוג התקפת שליחה מחדש (Replay Attack) אשר מנצלת פגם בפרוטוקול WPA שמשמש להגנה על חיבורי Wi-Fi. ההתקפה התגלתה ב-2016 על ידי החוקרים הבלגים מאת'י ונהוף ופרנק פיסנס מאוניברסיטת לובן. קבוצת המחקר של ונהוף פרסמה פרטים אודות ההתקפה באוקטובר 2017.
המתקפה

על ידי איפוס ה-"nonce" המועבר בשלב השלישי של לחיצת היד של WPA2, תוקף יכול בהדרגה להתאים חבילות מוצפנות שנצפו לפני כן וללמוד את מלוא שרשרת ההצפנה המשמשת כדי להצפין את התעבורה.
החולשה נמצאת בתקן Wi-Fi עצמו, ולא במוצרים או מימושים מסוימים. לכן, כל יישום נכון של WPA2 צפוי להיות פגיע. הפגיעות משפיעה על כל פלטפורמות התוכנה המרכזיות, לרבות Microsoft Windows, macOS, iOS, אנדרואיד, לינוקס, OpenBSD ואחרים.
פרטים טכניים

התקיפה מכוונת לאלמנט בפרוטוקול WPA שהוא מעין "לחיצת יד" בת ארבע שלבים בין שני הצדדים להצפנה המשמשת להקמת nonce (מעין "סוד משותף"). התקן ל-WPA2 צופה אפשרות של ניתוקי Wi-Fi מדי פעם, ולכן מאפשר חיבור מחדש באמצעות אותו ערך עבור לחיצת היד השלישית (לשם חיבור מהיר והמשכיות). מכיוון שהתקן אינו דורש שימוש במפתח אחר בסוג זה של חיבור מחדש, ניתן לתקוף את הפרוטוקול בתקפת Reply.
תוקף יכול לשלוח שוב ושוב את לחיצת היד השלישית ממכשיר אחר כדי לתפעל או לאפס את מפתח ההצפנה של WPA2. כל איפוס גורם להצפנת הנתונים באמצעות אותם ערכים, כך שניתן להתאים בלוקים עם אותו תוכן בעבודה לאחור כדי לזהות חלקים של שרשרת ההצפנה ששימשו להצפנת אותו גוש נתונים. איפוסים חוזרים חושפים בהדרגה יותר ויותר משרשרת ההצפנה עד שבסופו של דבר כל המפתח ידוע, והתוקף יכול לקרוא את כל התעבורה באותו חיבור.
הערות שוליים

↑  Cimpanu, Catalin (16 באוקטובר 2017). "New KRACK Attack Breaks WPA2 WiFi Protocol". Bleeping Computer. אורכב מ-המקור ב-2017-10-18. נבדק ב-2017-10-16. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gallagher, Sean (2017-10-16). "How the KRACK attack destroys nearly all Wi-Fi security". Ars Technica. נבדק ב-2017-10-16.
↑  Hern, Alex (2017-10-16). "'All wifi networks' are vulnerable to hacking, security expert discovers". The Guardian. ISSN 0261-3077. נבדק ב-2017-10-16.
↑  Vanhoef, Mathy (2017). "Key Reinstallation Attacks".
Linac 2

תא גלילי שדרכו עוברים הפרוטונים במאיץ הליניארי
בקבוק גז המימן שנמצא בתחילת המאיץ הליניארי. זהו המקור לפרוטונים המואצים
תא גלילי שדרכו עוברים הפרוטונים במאיץ הליניארי
Linac 2 הוא מאיץ חלקיקים ליניארי הנמצא במרכז לחקר פיזיקת חלקיקים CERN, ומהווה את המאיץ הראשון בשרשרת המאיצים של CERN עבור חלקיקים תת-אטומיים טעונים או של יונים (פרוטונים או גרעיני עופרת) המשמשים בניסויים המתבצעים במקום זה.
אופן הפעולה

מקור הפרוטונים הוא בקבוק של גז מימן בהתחלה של Linac 2. המימן עובר דרך שדה חשמלי כדי ליינן אותו (להוציא ממנו את האלקטרונים) ולהשאיר רק פרוטונים שייכנסו למאיץ. עד שהפרוטונים מגיעים לקצה השני, הם מגיעים לאנרגיה של 50 MeV (חמישים מגה אלקטרון וולט).
מוציאים את אלומות הפרוטונים מבקבוק המימן במשך זמן של עד 100 מיקרו-שניות לכל פולס. הפולסים חוזרים על עצמם שוב ושוב עד שיש מספיק פרוטונים במכלים.
מערכת קטנה של שני זוגות קטבים מגנטיים או חשמליים שווים ומנוגדים מוודאת שהפרוטונים מרוכזים יחדיו ולא מתפזרים זה מזה.
במאיץ הליניארי יש שרשרת של תאים גליליים אשר נטענים על ידי תא תדר-רדיו, ושם החלקיקים מואצים. החלקיקים עוברים דרך התאים, שטעונים במטען חיובי או שלילי לחלופין. התאים שמאחורי החלקיקים טעונים במטען זהה למטען החלקיקים המואצים וכך דוחים אותם ודוחפים אותם, והמכלים שאחרי החלקיקים טעונים במטען שונה מהם וכך מושכים אותם- באופן זה הם מואצים. כאשר האלקטרונים מגיעים לפער הבא בשלב הנכון של מתח תדירות הרדיו, הם מואצים שוב ומקבלים אנרגיה כפולה מאשר זו שהיו מקבלים אם היו מואצים בבת אחת.
למסת החלקיק יש השפעה גדולה על אורך התא הגלילי (שיכולה להגיע לאורך של 30 מטר): ככל שהמסה קטנה יותר, כך תהיה פחות אנרגיה קינטית ולכן אורך הגליל יהיה קצר יותר.
לדוגמה, מסת האלקטרון קטנה ממסת הפרוטון ועל כן לאלקטרון יש פחות אנרגיה קינטית מאשר לפרוטון, אף שמהירותם זהה. חוץ מלהתאים את אורך התאים כך שכל אחד ארוך יותר מקודמו בגלל המהירות המתגברת של החלקיק, יש להתאים את השדה האלקטרומגנטי ואת מהירות החלקיק המואץ בכל שלב.
לאחר מכן הם מגיעים לבוסטר הסינכוטרון ("התחנה הבאה" של החלקיקים ב-CERN), שם הם מגיעים לרמה גבוהה יותר של אנרגיה.
לגודל המתח החשמלי שבתא קיים גבול מסוים שאם עוברים אותו יש הפרעה חשמלית שגורמת ליציאת אלקטרון מהמשטח הטעון. כדי להאיץ את האלקטרון למהירות הרצויה (הקרובה למהירות האור) דרוש מתח רב, אך לא ניתן לתת אותו בבת אחת, אלא צריך לתת אותו בחלקים כאשר בכל חלק ניתן לחלקיקים את המתח המרבי שנוכל לתת בלי שתתרחש הפרעה חשמלית.
היסטוריה

עקרונות המאיץ הוצעו על ידי גוסטב איסינג בשנת 1924. המאיץ הראשון נבנה על ידי רולף ווידרו בשנת 1928, שהוכיח שהאלקטרונים יכולים להיות מואצים דרך שפופרת בעזרת מתח המשתנה על ידי תדירות רדיו. ווידרו מצא שיש להפריד אזורים של השפופרת, כך שהאלקטרונים יהיו מואצים על ידי שדה חשמלי כאשר הם עוברים את הפער בין האזורים. הרעיון שלו היה מערך ליניארי ארוך של האצה ב"תאים" על ידי תדירויות רדיו בתחום של ג'יגה הרץ. מאיץ החלקיקים הליניארי הוא הרחבה של רעיון זה.
Linac 2 החליף את המאיץ LINAC הראשון בשנת 1978. הוא נבנה במקור כדי לאפשר לאלומות החלקיקים המואצות בו להיות בעלות אנרגיה גבוהה יותר בשביל המאיצים הנמצאים בשרשרת ההאצה אחר Linac 2 ב-CERN. מאיץ זה יוחלף בשנת 2020 על ידי המאיץ LINAC4.
Launcher One

| --- | --- |

דיאגרמת LauncherOne
 יצרן:  Virgin Orbit
 ארץ ייצור:  ארצות הברית ארצות הברית
 עלות שיגור:  12 מיליון דולר
 היסטוריית שיגורים
 סטטוס:  פעיל
 אתרי שיגור:  נמל האוויר והחלל מוהאבי, קליפורניה   מרכז החלל קנדי, פלורידה
 שיגורים:  4
 הצלחות:  3
 כישלונות:  1
 שיגור ראשון:  25 במאי 2020
 שיגור אחרון:  13 בינואר 2022
Launcher One הוא מיזם מסחרי לשיגור לוויינים וחלליות באמצעות מערכת שיגור רקטית הנישאת לאוויר על ידי מטוס נושא ייעודי. המיזם פותח תחילה על ידי חברת וירג'ין גלקטיק, אך ב-2017 הוא פוצל מהחברה, והוקמה עבורו חברה ייעודית בשם וירג'ין אורביט (אנ').
המשגר החדש הוצג לראשונה במהלך הסלון האווירי בפארנבורו ביולי 2012. משגר הלוויינים החדש הוא דו שלבי, לשלב הראשון המרכזי יהיה מנוע בודד מסוג NewtonThree, השורף דלק RP-1 (קרוסן מזוקק ברמה גבוהה) וחמצן נוזלי, בעוד לשלב השני מנוע מסוג NewtonFour שמשתמש באותו סוג דלק. המשגר הנישא ישתחרר מהמטוס הנושא אותו בגובה של 10.6 ק"מ.
בעבר החברה תכננה לשאת אותו באמצעות המטוס הייעודי ווייט נייט 2 של חברת וירג'ין גלקטיק, שמיועד במקור לשאת את החללית הפרטית המאוישת ספייס שיפ 2. בסוף 2015 החברה שינתה את התכנון הזה, וה-Launcher One יוטס על גבי מטוס בואינג 747, שהיה עד אז חלק מצי המטוסים של וירג'ין אטלנטיק. המטוס זכה לכינוי "Cosmic Girl" (ילדה קוסמית).
בעקבות פשיטת רגל של חברת Virgin Orbit ככל הנראה לא יהיו שיגורים נוספים.
נתונים טכניים של המשגר

כושר שיגור לחלל למסלול מסונכרן-שמש בגובה 500 ק"מ: 300 ק"ג
כושר שיגור למסלול נמוך-ארץ בגובה 230 ק"מ: 500 ק"ג
הערות שוליים

↑  Richard Branson starting a new venture dedicated to launching small satellites into space, The Washington Post, March 2, 2017
1 2 3  Launcher One - SERVICE GUIDE
↑  Virgin Galactic unveils Cosmic Girl, dedicated LauncherOne aircraft, NASAspaceflight, December 4, 2015
| משגרי לוויינים וחלליות |
| --- | --- | --- |
| בשימוש | ארצות הברית אטלס 5 • טאורוס • מינוטואר • אלקטרון • אנטארס • פאלקון 9 • פאלקון כבד • פגאסוס • SLS‏ • וולקן קנטאור • פיירפליי אלפה   רוסיה סויוז 2 • אנגרה • פרוטון (פרוטון M)   הרפובליקה העממית של סין צ'אנגג'נג (2C‏ • 2D‏ • 2F‏ • 3A‏ • 3B‏ • 3C‏ • 4B‏  • 4C‏ • 5 • 6 • 7 • 8 • 11) • קואיג'ואו • קינטיקה 1 • קרס 1 • Zhuque • Jielong ‏• גרביטי • היפרבולה  הודו GSLV‏ • PSLV‏ •  SSLV • LVM-3‏  יפן H-II‏ (H-IIA)‏ • H-3‏ • אפסילון   איראן סימורג • Qaem  האיחוד האירופי וגה צרפת אריאן 6 קוריאה הדרומית נורי קוריאה הצפונית אונחה ישראל שביט |  |
| יצאו משימוש | ארצות הברית אטלס (1 • 2 • 3 • אג'ינה • אייבל • קנטאור • A‏ • B‏ • C‏ • D‏ • E/F‏ • G‏ • H‏ • LV-3B‏ • SLV-3) •  אתנה • ג'ונו 2 • דלתא (0100 • 2 • 3 • 4 • 1000 • 2000 • 3000 • 4000 • 5000 • A‏ • B‏ • C‏ • D‏ • E‏ • G‏ • J‏ • L‏ • M‏ • N)‏ • ואנגארד • טיטן (טיטן 2 23G‏ • טיטן 2 GLV‏ • 3A‏ • 3B‏ • 3C‏ • 3D‏ • 3E‏ • טיטן 3 מסחרי • 4‏ • 34D) • ליטל ג'ו • סטורן (1 • 5 • IB‏ • INT-21) • פאלקון 1 • רדסטון • תור (אג'ינה • אייבל • אייבלסטאר • בורנר • דלתא • תוראד-אג'ינה • DSV-2 • DSV-2U)‏ • Launcher One • סקאוט  ברית המועצות ספוטניק • לונה • ווסטוק (ווסטוק K • ווסטוק 2 • ווסטוק 2M) • קוסמוס (קוסמוס 2 • קוסמוס 3M) • מולניה • ווסחוד • סויוז (סויוז • סויוז FG • סויוז U) • פרוטון (פרוטון • פרוטון K) • רוקוט • זניט (זניט 2 • זניט-3SL) • דנייפר • ציקלון (ציקלון 2 • ציקלון 3) הרפובליקה העממית של סין פנג באו 1 • צ'אנגג'נג (1 • 2 • 3)  יפן N-1‏ • N-II‏ • H-I‏ • H-IIB‏ • Mu‏  הודו GSLV‏ (Mk I)‏ • צרפת דיאמנט • אריאן (1 • 2 • 3 • 4 • 5) • איראן סאפיר • קוריאה הדרומית נרו 1 |  |
| בפיתוח | ניו גלן • אירטיש • סויוז SPG • סטארשיפ • צ'אנגג'נג 9 • צ'אנגג'נג 12 • טיאנלונג-3 |  |
| פיתוחם בוטל | ארס 1 • ארס 5 • K-1‏ • Sea Dragon‏ • STAR 460 Stratolaunch |  |
הטלת משגר הלוויינים ממטוס וויט נייט 2
NBA 2K18

| --- | --- |

 כללי
 תאריך הוצאה:  19 בספטמבר 2017
 סוגה:  משחקי ספורט ממוחשבים (כדורסל)
 פיתוח:  Visual Concepts
 הוצאה לאור:  2K Games 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית, יפנית, סינית מפושטת, סינית מסורתית, ספרדית, איטלקית, גרמנית, צרפתית, קוריאנית 
 הפצה:  2K Sports
 סדרה:  NBA 2K
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  1-4 שחקנים, משחק רשת
 פלטפורמות:  Xbox One ,Xbox 360, Microsoft Windows, פלייסטיישן 3, פלייסטיישן 4, Nintendo Switch
 המשחק הקודם:  NBA 2K17
 המשחק הבא:  NBA 2K19
 
 www.2k.com
 
NBA 2K18 הוא משחק וידאו המהווה סימולציות כדורסל בסדרת המשחקים NBA 2K שמפותח ומופץ על ידי 2K Sport, שיצא לשוק ב-19 בספטמבר 2017 עבור Xbox One ,Xbox 360 ,Microsoft Windows, פלייסטיישן 3, פלייסטיישן 4 ו-Nintendo Switch. קיירי אירווינג מהבוסטון סלטיקס מופיע על העטיפה של המהדורה הבסיסית של המשחק, בעוד ששאקיל אוניל מופיע על השער של המהדורה המיוחדת של המשחק.
משחק

NBA 2K18 אושר באופן רשמי בינואר 2017 והוא אמור לצאת ב-19 בספטמבר 2017. שחקנים שהזמינו מראש מזמינים את המשחק ומקבלים את המשחק יותר מוקדם ב-15 בספטמבר. זה יהיה המשחק הראשון בסדרה שיהיה זמין בקונסולת נינטנדו.
קבוצות ישראליות במשחק

בינואר 2018 יצא טלאי הליגה הישראלית ל-NBA 2K מיוחד המביא קבוצות ישראליות למשחק
בפאטצ' יש 30 קבוצות מהליגה הישראלית ביניהם 12 מליגת העל, 14 מהליגה הלאומית ועוד 4 מליגות נמוכות.
הטלאי משוחק בקונסולות:פלייסטיישן 4, xbox one ובגרסת ה-Microsoft Windows.
IPSec

Internet Protocol Security (ראשי תיבות: IPsec) הוא פרוטוקול אבטחה שפותח על ידי IETF בתחילת שנות ה-90 כדי להגן על חבילות (packets) ה-IP, מבלי לשנות את פרוטוקול IP עצמו.
IPsec מספק זיהוי של השולח, וידוא שלמות של חבילות IP, הצפנת תוכן החבילות, מניעת שליחה מחדש של חבילות ישנות והגנה נגד ניתוח התעבורה ברשת.
לחבילות IP אין אבטחה מובנית. לכן, יחסית קל לזייף כתובות של חבילות IP, לשנות את תוכנן, לשדר שוב חבילות שכבר נשלחו ולבדוק את תוכן החבילות.
כאשר מתקבלת חבילת IP, לא ניתן להיות בטוחים בזהות השולח, בתוכן החבילה (כלומר ייתכן שהיא שונתה) ובכך שתוכן החבילה לא נקרא בידי אדם או תוכנה לא מורשים.
בתחילת שנות ה-90 היה ברור שפרוטוקול ה-IP הוא הפרוטוקול הפופולרי ביותר ברשת ולכן ארגון Internet Engineering Task Force (בראשי תיבות IETF) החל לפתח פרוטוקול אבטחה מתאים.
פרוטוקול IPsec התפתח כחלק מפרוטוקול IPv6 והיה מנדטורי עד ל־RFC 4294. כתגובה להתפתחות של פרוטוקולים מתחרים כמו SSH ו-SSL החל ממסמך זה הדרישה למימוש הפרוטוקול עברה מסטטוס MUST לסטטוס SHOULD.
ארכיטקטורת IPsec

IPsec כולל שני תתי פרוטוקולים: ESP (Encapsulating Security Payload) ו-AH (Authentication Header). בעוד ש-AH מספק זיהוי של השולח ומבטיח את אמינות (integrity) המידע שמועבר, הוא אינו מספק הצפנה של המידע. ESP מספק את כל התכונות של AH, ובנוסף הצפנה של המידע.
נוסף לכך, IPSec יכול להגן על כל חבילת ה-IP (התוכן הפנימי – data והחלק החיצוני – header), או רק על החלק הפנימי שלה.
כדי לאפשר הפרדה זו קיימות שתי דרכי פעולה שונות ל-IPsec:
תעבורה (transport mode) – מגן רק על החלק הפנימי של החבילה. יש header חדש של IPsec שמתווסף לחבילה בין ה-IP header לבין שאר החבילה. ניתן להשתמש במוד זה בין שתי תחנות קצה מוצפנות.
מנהור (tunnel mode) - מגן על כל החבילה. כל החבילה המקורית נעטפת בחבילת IP נוספת, ו-IPsec header מוכנס בין ה-IP header המקורי לחדש.
ניתן להשתמש במנהור בין שתי תחנות קצה מוצפנות ובנוסף בין שערי אבטחה (security gateways) שנותנים שרותי אבטחה לגופים נוספים ברשת (כדוגמת VPN). במקרה כזה, כתובות נקודות הקצה נמצאות ב-header הפנימי בחבילה שמוגנת במעטפת נוספת. כאשר חבילה כזאת מגיעה ל-gateway, מוסרת המעטפת החיצונית, והחבילה נשלחת ליעדה הסופי.
IPsec יכול להיות ממומש בתחנות קצה או בשערי אבטחה, כגון נתבים (routers) וחומות אש (firewalls). כדי להרכיב ולפרק חבילות IPsec, צריכה להיות דרך לחבר בין שרותי אבטחה רצויים ומפתח לבין תעבורה שעליה רוצים להגן ולבין תחנה מרוחקת שאיתה רוצים להחליף מידע המוגן בעזרת IPsec, או במילים אחרות: איך להגן על התעבורה, על איזו תעבורה להגן ועם מי לבצע את ההגנה. כל הנתונים הנ"ל מרוכזים במבנה שנקרא Security Association ובקיצור SA.
SA ב-IPsec הוא חד כיווני, כלומר הוא מגדיר שרותי אבטחה בכיוון אחד בלבד – או עבור תעבורה יוצאת או עבור תעבורה נכנסת.
בדרך כלל, SA-ים קיימים בזוגות: אחד בכיוון ההולך, ושני בכיוון החוזר. SA מחזיק בכל נתוני האבטחה הדרושים ל-session של IPsec. נתונים אלה הם:
מספר סידורי (sequence number). מספר שמאותחל ב-0 ועולה באחד עם כל חבילה.
Sequence Overflow Flag. מציין אם המספר הסידורי גדול מ-4,294,967,295.
חלון נגד שליחה חוזרת של חבילות (Anti-Replay Window). כדי למנוע חזרה של חבילות ישנות כל צד עוקב אחרי חלון בגודל של 64 חבילות. כאשר מגיעה חבילה – החלון מוזז בהתאמה.
להלן כללים לטיפול בחבילה שמגיעה:
אם המספר הסידורי של החבילה הוא שמאלה מהחלון (החבילה הגיעה מאוחר מדי) – החבילה נזרקת.
אם המספר הסידורי של החבילה הוא בתוך החלון, אך מספר זה כבר הופיע קודם – החבילה נזרקת.
אם המספר הסידורי של החבילה הוא בתוך החלון ומספר זה הוא מספר שעוד לא הופיע – בודקים את ה-header AH (על מנת לוודא את זיהוי השולח). אם הוא נכון – מקבלים את החבילה. אם לא – החבילה נזרקת.
אם המספר הסידורי של החבילה הוא ימינה מהחלון - בודקים את ה-header AH (על מנת לוודא את זיהוי השולח). אם הוא נכון – מקבלים את החבילה ומזיזים את החלון בהתאם. אם לא – החבילה נזרקת.
שימוש ומימוש

IPsec מספק אבטחה בשכבת הרשת של מודל ה-OSI, ובכך דואג לאבטחה של כל השכבות שמעליו. כל השכבות והיישומים מעל IPsec מאובטחים, ואין צורך להגן על כל אחד מהם בנפרד.
השימוש הנפוץ ביותר של IPsec הוא במימוש של VPN-ים.
כיום קיימים בשוק שלושה מימושים שונים עיקריים של VPN-ים:
VPN מבוסס IPsec - הוותיק מבין השלושה
VPN מבוסס SSL (פרוטוקול אבטחה שפותח על ידי חברת נטסקייפ)
VPN מבוסס L2TP (פרוטוקול אבטחה נוסף שפותח על ידי מיקרוסופט ו-סיסקו) - פחות נפוץ
קיים ויכוח איזה מימוש מוצלח יותר. יתרונו העיקרי של VPN מבוסס SSL הוא קונפיגורציה פשוטה יותר, אך מאידך רמת האבטחה הניתנת נמוכה יותר מאשר ב-VPN מבוסס IPsec.
הערות שוליים

↑  להגדרת מונחי מסמכי RFC, ראה: RFC 2119
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534836805171  GND: 4595061-1  LCCN: sh99003638 
דרכי הפעולה השונות של ה-IPsec
השוואה בין מודל השכבות (משמאל), לבין תקשורת ללא IPsec (במרכז), לתקשורת עם IPsec במצב tunnel (מימין)