stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רה-ויקטימיזציה
רה-ויקטימיזציה בקרב קורבנות ניצול מיני בילדות

מחקרים רבים מראים שהתופעה של רה-ויקטימיזציה רווחת מאוד בקרב קורבנות אלימות מינית, בפרט כאשר מדובר בהתעללות מינית בילדות. רה-ויקטימיזציה היא אחד הסימפטומים שעשויים להופיע בקרב אנשים שאובחנו עם הפרעת פוסט-טראומה מורכבת, אשר מבוססת פעמים רבות על פגיעה מינית ממושכת בילדות, והיא בעלת השלכות רבות ומגוונות על התפקוד והרווחה הנפשית והפיזית בבגרות. כמו כן, נראה כי אחוז ניכר מבין הנשים המוכות, קורבנות אונס, אסירות, חסרות בית ונשים המנהלות מיניות בסיכון (למשל: ריבוי פרטנרים, מעגל הזנות), עברו בילדותן פגיעה פיזית או מינית.
מחקרים מצאו שהתעללות מינית בילדות היא המנבא החזק ביותר לפגיעה מינית בבגרות. בסקירה של 128 מאמרים שפורסמו בין השנים 1979–2009 נמצא שהסיכוי לקורבנות מינית בבגרות גבוה בשיעורים של פי 2 עד פי 13.7 בקרב מי שהיו קורבנות ניצול מיני בעבר. כמו כן, סקר רחב שנערך בארה״ב מצא כי 18.3% מהמשיבות ו-1.4% מהמשיבים שעברו אונס בבגרות, דיווחו שעברו אונס בעברם. זאת ועוד, סקר לאומי שנערך בבריטניה מצא ששליש עד שני שלישים מקורבנות של התעללות מינית בילדות עוברים ועוברות פגיעה מינית נוספת על ידי פוגעים אחרים בהמשך חייהם. בהמשך לכך, במחקר שנערך בקרב תלמידי קולג' נמצא ש- 30% מהנשים שהיו קורבן אונס בילדות, ו-32% מהנשים שהיו קורבנות של ניסיון לאונס, דיווחו על כך שנפגעו שוב בבגרות. גברים שדיווחו על התעללות מינית בילדות נמצאו בסיכון גבוה פי חמישה להיות קורבנות לאלימות מינית, לעומת גברים שלא דיווחו על התעללות מינית בילדות.
גורמים לרה-ויקטימיזציה

תאוריות רבות מתארות את הגורמים לתופעה, אולם חלק מהמנגנונים העומדים בבסיסה עדיין לא ידועים. חלק מהתאוריות עוסקות במבנים תוך-נפשיים העומדים בבסיס התופעה, למשל, למידה לא אדפטיבית וחזרה כפייתית, בעוד תאוריות אחרות עוסקות בגורמים חברתיים תרבותיים שהחשיפה אליהם עלולה להגדיל את הסיכון לקורבנות נשנית, למשל, מגורים או עבודה באזורי סכנה, אבטלה או יחסי משפחה כאוטיים. מרבית התאוריות מדגישות כי הקורבן לא יכול לשלוט בגורמים היוצרים את הדפוס של רה-ויקטימיזציה, וכי דפוס זה אינו מתבסס על מאפיין אישיותי מסוים. עם זאת, קורבנות חוזרת אינה מהווה גזירת גורל, וניתן לטפל בתופעה ולסייע למתמודדים עימה. ממצאי המחקרים שנעשו בתחום מצביעים על החשיבות בהתערבות טיפולית מוקדמת בקרב הקורבנות לצורך מניעת הישנות מקרי פגיעה נוספים.
גורמים לרה-ויקטימיזציה > למידה לא אדפטיבית

למידה לא אדפטיבית מתייחסת ללמידת דפוסי התנהגות בלתי הולמים או לקויים. על פי תאוריה זו, חוויית הניצול הראשונית מקנה מערך אמונות והתנהגויות לקוי, אשר ממשיך ומתעצב גם בבגרות. הקרבן לומד שיחסי ניצול במערכת היחסים הם נורמליים, ולכן מצפה לחוויית ניצול וקורבנות במסגרת יחסים, ואף מרגיש שהדבר מגיע לו. כתוצאה מכך, הקורבן עשוי לחפש באופן לא מודע מערכות יחסים המבוססות על יחסי קורבן-תוקפן, ובשל כך לחוות קורבנות חוזרת.
התופעה של חוסר אונים נרכש מהווה דוגמה לדפוס של למידה לא אדפטיבית, אשר עשוי להסביר רה-ויקטימיזציה. חוסר אונים נרכש הוא מצב פסיכולוגי הנוצר בעקבות חוויות מרובות של היעדר שליטה, בהן אין לפרט יכולת לשנות מצב בלתי נעים. במקרים אלו נוצרת תפיסה של חוסר תלות בין התגובות של הפרט לבין התוצאות שלהן, על בסיסה מתפתחת תחושת חוסר האונים. מצבים אלה מתאפיינים בפסיביות, ותפיסה עצמית של חוסר יכולת להגנה עצמית, חוסר כוחות וחוסר מסוגלות, עד לרמה של ויתור על האפשרות של בריחה ממערכות יחסים הרסניות, או קבלה של ההתעללות כעובדת חיים יחידה ומוגמרת. כתוצאה מכך, גדל הסיכון שהאדם יחווה מצבי קורבנות חוזרים ונשנים. למשל, במקרים של התעללות בילדות, פעמים רבות הילדים שרויים בעל כורחם במצבים קשים, עם תקווה מועטה או חוסר תקווה להיחלץ מהמצב, במיוחד כאשר הניצול מבוצע על ידי אחת מהדמויות המטפלות. חוסר האונים נטמע בהתנהגותו של הילד, וכך מגביר את הסיכון ליחסי ניצול וקורבנות חוזרת בהמשך.
במקרים של טראומה מינית בילדות, דפוס למידה לא אדפטיבי יכול לבוא לידי ביטוי באופן בו החשיפה המינית המוקדמת משפיעה על ההתפתחות הקוגניטיבית, הרגשית והמינית של הילד, וגורמת להתנהגויות ולקוגניציות לא אדפטיביות. לדוגמה, ילדה המתוגמלת עבור התנהגות מינית, עשויה ללמוד שתמורת מין, היא יכולה לקבל חום, תשומת לב, פריבילגיות או אהבה, וכי קשרים בינאישיים כרוכים במיניות. בעקבות חיזוק מסוג זה, הילדה עוברת תהליך חיברות ולומדת שגופה הוא האמצעי להבטיח את המענה לצרכים הלא מיניים שלה ולקבל חזרה אהבה. כתוצאה מכך, הילדה עשויה לחוות, בין היתר, בלבול בנוגע לערכי מוסר מיניים וזהות מינית, אסוציאציה בין זיכרונות מפחידים ולא נעימים לבין מיניות, או חוסר הבנה לגבי תפקיד המין במערכות יחסים בינאישיות. כל אלה, מהווים תשתית נוחה למצבי סיכון של קורבנות חוזרת בהמשך חייה.
כמו כן, למידה לא אדפטיבית יכולה להיות תוצר של חוויה של בגידה באמון במסגרת מערכות יחסים משמעותיות, אשר מובילה לאמונות והתנהגויות לא אדפטיביות סביב יחסים בינאישיים. כאשר נפגע התעללות בילדות מבין שהאדם שהיה אמור לספק לו הגנה ושמירה הוא גם האדם אשר פגע בו וגרם לו נזק, הוא עשוי לחוות כעס, עצב ואובדן. החוויה של ניפוץ האשליה והבגידה עשויות להוביל להימנעות ממערכות יחסים אינטימיות, לשיפוט פגום בנוגע לרמה בה ניתן לבטוח באחרים או לתלותיות קיצונית באחר במטרה להשיג תחושת ביטחון. אי לכך, קיים סיכון גבוה יותר לקיום מערכות יחסים לא יציבות ומתעללות, אשר במסגרתן האדם חווה רה-ויקטימיזציה.
נוסף על כך, גם למידה והפנמה של סטיגמות והאשמת הקורבן עשויה להוות גורם סיכון לרה-ויקטימיזציה. נפגעי טראומה מפנימים פעמים רבות את התיוג וההאשמות המופנות כלפיהם, הן על ידי הפוגע עצמו, והן על ידי גורמים חיצוניים. כך, הקורבן מפנים תפיסה שלילית של העצמי, מאמין שההתעללות מגיעה לו, וכתוצאה מכך, עשוי לקבל על עצמו חוויות קורבנות נוספות.
גורמים לרה-ויקטימיזציה > תגובת קיפאון

קורבנות חוזרת מתרחשת פעמים רבות נוכח נטייה של קורבנות לתגובת קיפאון במצבי סיכון, בדומה לתגובת התחזות למת. תגובה זו היא תגובה פזיולוגית טבעית, אשר מתקיימת כחלק ממנגנון הגנה הישרדותי. ברוב המקרים, ההתחזות למת נעשית לאחר שכל האפשרויות האחרונות (כמו לחימה, התחמקות או בריחה) נכשלו. תגובה זו הופכת את הקורבן למטרה קלה, מאחר שהוא לרוב לא ישמיע קול וישקיע פחות מאמץ להילחם חזרה או לברוח. יתר על כן, לאחר הפגיעה, קורבנות אלה יאשימו את עצמם בניצול וימזערו את מה שאירע להם, ולעיתים לעולם לא יגישו תלונה על הפגיעה. ישנם חוקרים המציעים כי התוקפים מחפשים אחר רמזים להימצאותה של תגובה זו אצל קורבנות פוטנציאליים, וכתוצאה מכך אותם קורבנות עשויים להיפגע שוב ושוב.
גורמים לרה-ויקטימיזציה > חזרתיות כפייתית

רה-ויקטימיזציה מתרחשת פעמים רבות מתוך צורך עז של הקורבן לשחזר את הטראומה או חלקים, על מנת להשיג תחושת שליטה, להפחית חרדה או למצוא משמעות לחוויה הקורבנית. תאורטיקנים וחוקרים רבים הציעו הסברים שונים לחזרתיות הכפייתית על הטראומה. בראשית הפסיכיאטריה המודרנית, תאורטיקנים כמו ז'אנה ופרויד, הציעו שחלקים מזיכרונות של אירועים טראומטיים שולטים בחייהם המנטליים של רבים מהמטופלים שלהם. על-פי ז׳אנה, אנשים שעברו טראומה, הופכים להיות ממוקדים בטראומה ומתקשים להטמיע התנסויות מאוחרות יותר. במצבים כאלה, נראה כאילו התפתחות האישיות נעצרת בנקודה מסוימת, והיא אינה יכולה להתרחב עוד על ידי הוספה והטמעה של מרכיבים חדשים. הזיכרונות הטראומטיים ממשיכים להתקיים כרעיונות שלא הוטמעו, ופועלים כמוקדים להתפתחות של מצבי תודעה אחרים ודיסוציאציות, כגון- מצבי פוגה, שכחה ומצבים כרוניים של חוסר אונים ודיכאון. הזיכרונות הבלתי פתורים של הטראומה עשויים לחזור כתחושות פיזיות, דימויים מחרידים וסיוטים, ושחזור התנהגויות שאפיינו את האירוע הטראומתי, או שילוב של הדברים.
פרויד הגיע גם הוא למסקנה דומה, וטען שאדם שלא עושה אינטגרציה של הטראומה נדון לחזור על החומר המודחק כחוויה של ההווה, במקום לזכור את הטראומה כמשהו השייך לעבר. הוא כינה את הנטייה לחזור באופן קומפולסיבי על סיטואציות מכאיבות מהעבר "הקומפולסיה לחזור" (Compulsion to Repeat), והסביר שהחזרה האקטיבית על מה שנחווה בעבר באופן פאסיבי מייצרת אצל האדם תחושת שליטה. לפי פרויד, הטראומה פוגעת ביכולת להתמודד עם אתגרים אחרים. לטענתו, עד שאדם יהיה מסוגל לעבד את הטראומה המקורית על ידי זיכרון, חוויה מחדש ושליטה בטראומה, האלמנטים המודחקים ימשיכו לכפות עליו לחזור על החוויה, למרות הנזק והכאב שהיא גורמת לו.
הסבר נוסף לתופעת החזרתיות הכפייתית ניתן מאוחר יותר על ידי חוקרים מהגישה הקוגניטיבית. הפרספקטיבה קוגניטיבית מסבירה את החזרתיות כדרך להכחדת החרדה על ידי המשך עיבוד האירוע הטראומתי. התגובה ללחץ הנוצר מאירוע טראומתי מגיעה לעיתים כמחשבות פולשניות וזיכרונות, וכך האירוע הטראומתי ממשיך להיות מעובד, עד שהוא משולב לתוך סכמה קוגניטיבית רלוונטית והחרדה יורדת. הוצע גם כי הנטייה הקוגניטבית להשלמה (Completion Tendency), אשר מספקת תחושת שליטה ואינטגרציה, גורמת לצורך לחזור על האירוע במספר דרכים, במטרה להרחיב את עיבודו וליצור עקביות בין האירוע הטראומטי לתפיסתו הפנימית.
תאורטיקנים נוספים הסבירו את החזרה הכפייתית בכך שהחזרה על החוויה המכאיבה מאפשרת לאדם להרגיש מה עליו לעשות כדי להירפא מהטראומה. כמו כן, החזרה הכפייתית מאפשרת לנפגע לשחזר עם אדם אחר את הטראומה שחווה, זאת מתוך האמונה, גם אם אינה מודעת, שהתוצאה תהיה אחרת. ניסיון זה, להחזיר שליטה על האירוע ולשנות את תוצאתו, מוביל לקשרים או מצבים פוגעניים. בפועל, לא רק שהקורבן אינו משיג שליטה, אלא שההתנהגות החזרתית הופכת פוגענית, וגורמת לסבל נוסף לקורבנות עצמם ולקרובים להם. בנוסף, גם כאשר החזרתיות נבחרת באופן מודע, היא מלווה בתחושה שהחזרה אינה נעשית מרצון.
כמו כן, ייתכן גם שהחזרה הכפייתית על הטראומה מבוססת על הנטייה לחזור למצב מוכר במצבים של עוררות או איום. במצבי עוררות גבוהה, האדם מוכוון להישרדות, ולכן ישנה נטייה לחזור למצבים מוכרים, ולהפחית התנהגויות של חיפוש, סקרנות ואתגר. עבור אנשים שחוו טראומה, בייחוד אם היא נחוותה בילדות המוקדמת, הקורבנות היא אמנם חוויה מאיימת, אך גם מוכרת. לעומת זאת, מצבים שאינן מאיימים עשויים לעורר חרדה, שעמום וריקנות. לכן, אנשים ונשים שעברו טראומה, עשויים להמשיך ולשחזר מצבים מאיימים באופנים שונים, וכך גדל הסיכון לפגיעה פיזית או נפשית נוספת.
גורמים לרה-ויקטימיזציה > דיסוציאציה כהגנה קוגניטיבית

דיסוציאציה היא תגובה הסתגלותית אשר מתארת קשת מצבים בין ריחוק עד לניתוק המודע מרגשות, תחושות, זיכרונות ומסגרות מחשבתיות (כמו חלום בהקיץ, אמנזיה, תגובה היפנוטית, דה-ראליזציה ודה-פרסונליזציה). הדיסוציאציה היא מנגנון הגנה המופיע בדרך כלל בתגובה לחוויה בלתי נסבלת או מכאיבה באופן קיצוני שהנפש מתקשה לשאת, ולכן באופן בלתי מודע, מבודדת אותה מהרצף החוויתי המודע. הניתוק מהמודע נועד להפחית חרדה, להגן על הנפש ולמנוע את האינטגרציה של החוויה הטראומטית (או היבטים מסוימים שלה) אל תוך המודעות. חוקרים מאמינים שהדיסוציאציה המאפיינת הקורבן עשויה לגרום ליכולת נמוכה לזהות מצבי סיכון ולהגיב אליהם, וכך גם מהווה סיכון לרה- ויקטימיזציה. כלומר, הדיסוציאציה עשויה לגרום לקושי לזהות ולהגיב לסימני אזהרה אשר אמורים לעורר דחף לברוח או להימנע ממצבים מאיימים, ובכך היא מגבירה את הסיכון לקורבנות חוזרת.
גורמים לרה-ויקטימיזציה > התקשרות לא בטוחה בילדות

תאוריית יחסי האובייקט מדגישות את חשיבותן של מערכות יחסים מוקדמות כבסיס לסגנונות ההתקשרות והתפתחות האישיות. מערכות היחסים עם הדמויות המטפלות בילדות הן בעלות השפעה על הייצוג המנטלי של העצמי ושל אחרים. כך, למשל, במקרים של התעללות בילדות, הדמות המטפלת נחווית כמתעללת ולא יציבה, והדבר משפיע על הייצוגים הפנימיים של הילד על העצמי, של העולם, ושל האחר והיחסים עימו. הדבר מהווה תשתית להימנעות, תלותיות, תבוסתנות והפרעות אישיות גבולית, אשר מקושרות עם סיכון גבוהה יותר לרה-ויקטימיזציה. למשל, במקרה של נשים ששרדו גילוי עריות בילדות, עשוי להיווצר סגנון אישיות נמנעת, אשר בתורו, עשוי להגביר את הסיכון לפגיעה מינית חוזרת. זאת מכיוון שהאישה הנמנעת עשויה לפתח דפוס כפייתי של מערכות יחסים מיניות קצרות טווח, כדי להימנע מהחרדה המקושרת עם מערכות יחסים רגשיות, מחייבות וארוכות טווח. נוסף על כך, על פי תאוריית יחסי אובייקט, הילד או הילדה מפנימים את התפיסה השלילית של ההורים לגביהם, על מנת לשמר את התדמית הטובה והחיובית של האובייקט בו הם תלויים. חלוקת התפקידים הזאת, עשויה להשתחזר מאוחר יותר גם במערכות היחסים בבגרות, ולהוות בסיס ליחסי ניצול וחוויות קורבנות נוספות.
ראו גם

אלימות במשפחה
האשמת הקורבן
פוסט-טראומה מורכבת
שאדי אל-נחאס

שאדי אל-נחאס (בערבית: شادي النحاس; נולד ב-27 במרץ 1998 באלכסנדריה, מצרים) הוא ג'ודוקא קנדי, המתחרה בקטגוריית המשקל עד 100 ק"ג.
קריירה

אל-נחאס החל להתאמן בענף הג'ודו מאז שהיה בן 4, כשניסה ללכת בעקבות אחיו, מוהב. הוא התאמן באופן יותר רציני, כשהיגר ממצרים לקנדה בגיל 12 והחל לקחת שיעורי הגנה עצמית נגד בריונות בבית הספר.
בנובמבר 2018, אל-נחאס זכה במדליית כסף בגראנד פרי אוסקה. בשנת 2019, הוא זכה במדליות ארד בגראנד פרי יקטרינבורג ובגראנד פרי אבו דאבי. שנה לאחר מכן, הוא זכה גם כן במדליית ארד, הפעם בגראנד פרי בודפשט. בשנת 2021, אל-נחאס גבר על איליה סולמאנידזה בקרב גמר גראנד פרי טביליסי וכתוצאה מכך זכה במדליית הזהב.
בנוסף לזכיותיו השונות בסבב תחרויות הגראנד פרי, אל-נחאס זכה במדליות זהב באליפויות הג'ודו הפאן-אמריקאית בלימה 2019 ובגוודלחרה 2020.
ביוני 2021, אל-נחאס נכלל בסגל המשלחת הקנדית לאולימפיאדת טוקיו (2020), הראשונה שלו בקריירה. באולימפיאדה זו, אל-נחאס ניצח את שני הקרבות הראשונים שלו עד שהפסיד ברבע הגמר לורלאם ליפרטליאני הגאורגי; כתוצאה מכך, הוא נשר לבית הניחומים. במסגרת בית זה, אל-נחאס העפיל לקרב על מדליית הארד לאחר ניצחון על פיטר פלצ'יק, אך לא הצליח לזכות בה לבסוף לאחר שהפסיד לזוכה בארד, ז'ורז' פונסקה הפורטוגזי.
זכיות בתחרויות מהסבב העולמי

| שנה | קטגוריה | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019 | גראנד פרי | זאגרב | קרואטיה קרואטיה |
| 2021 | גראנד סלאם | טביליסי | גאורגיה גאורגיה |
הערות שוליים

↑  אחיינים אומרים שהם יהיו מרוצים עם מדליות ג'ודו בלבד
↑  המשלחת הקנדית זוכה במדליית זהב וכסף בגראנד פרי אוסקה
↑  שאדי אל-נחאס הוא האלוף הפאן-אמריקאי
↑  רשימת ששת הקנדים אשר ייצגו את המשלחת בענף הג'ודו פורסמה
שאכטה (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  יקי יושע
 הופק בידי:  דורית יושע
 תסריט:  יקי יושע
 שחקנים ראשיים:  יעל הדר  עמוס לביא
 מוזיקה:  ריצ'רד ברגר
 מדינה:  ישראל 
 חברה מפיצה:  יקי יושע בע"מ
 הקרנת בכורה:  1996 (ישראל)
 משך הקרנה:  25 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
שאכטה הוא סרט טלוויזיה ישראלי קצר שנכתב ובוים על ידי יקי יושע. הסרט הוא דרמה משטרתית קצרה בת 25 דקות.
תקציר העלילה

עלילת הסרט מתרכזת במערכת היחסים הנוצרת בין צעירה שנתפסה מעשנת סיגריית קאנביס, לבין הבלש החוקר אותה.
הסרט הופק על ידי אשתו של יושע, דורית יושע, ומככבים בו עמוס לביא ויעל הדר. "שאכטה" היה המיזם השלישי ברציפות שבו שיתפו פעולה יושע ולביא, כאשר קדמו לו סרט הטלוויזיה "משחק חייו", שנותר באותה שנה שבה הופק "שאכטה" וסדרת הדרמה "המונה דופק" משנת 1995.
רסמוס הוילון

רסמוס וינטר הוילון (בדנית: Rasmus Winther Højlund; נולד ב-4 בפברואר 2003 בדנמרק) הוא כדורגלן דני, המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת מנצ'סטר יונייטד.
קריירת מועדונים

הוילון גדל במחלקות הנוער של בולקלובן 93, ברונדבי, הולבאק ופ.צ. קופנהגן. ב-25 באוקטובר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בפ.צ. קופנהגן, בניצחון 0–1 על אורהוס גימנסטיקפוינין במסגרת המחזור השישי ליגת העל הדנית לעונת 2020/2021. בסך הכל ערך 32 הופעות במדי המועדון בכל המסגרות, בהן הבקיע חמישה שערים.
ב-28 בינואר 2022 חתם הוילון בשטורם גראץ מהבונדסליגה האוסטרית. ב-12 בפברואר הבקיע את שערי הבכורה שלו במועדון, צמד שערים בתיקו 2-2 נגד טירול במסגרת המחזור ה-19 בליגה לעונת 2021/2022. בסך הכל ערך 13 הופעות ליגה בחצי העונה הראשונה שלו במועדון, בהן הבקיע שישה שערים.
ב-5 באוגוסט 2023 חתם הוילנד במנצ'סטר יונייטד מהפרמייר ליג האנגלית, תמורת 74€ מיליון אירו בחוזה עד יוני 2028. ב-20 בספטמבר כבש את שער הבכורה שלו במשחק נגד באיירן מינכן בליגת האלופות.
קריירה בין־לאומית

להוילון הופעות בנבחרות הצעירות של דנמרק. בשנת 2022 החל לשחק הן בנבחרת הצעירה והן בנבחרת הבוגרים של דנמרק.
נכלל בסגל נבחרת דנמרק לטורניר יורו 2024. וכבש את שער השיוון במשחק נגד נבחרת אנגליה
חיים אישיים

הוילון הוא בנו של כדורגלן העבר הדני אנדרס הוילון, ששיחק בקבוצת בולקלובן 93. אחיו הצעירים הם הכדורגלנים אוסקר ואמיל הוילון, אשר משחקים בפ.צ. קופנהגן.
תארים

פ.צ. קופנהגן
ליגת העל הדנית (1): 2021/22
הגביע האנגלי (1): 2023/24
אישיים
שחקן החודש בפרמיירליג (1): פברואר 2024
הערות שוליים

↑  Hjulmand har udtaget truppen til EM באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הדנית, 30 במאי 2024 (בדנית)
↑  Højlund Twins extend FCK contracts באתר הרשמי של פ.צ. קופנהגן, 23 בדצמבר 2021 (באנגלית)
| נבחרת דנמרק – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 מיילה •  6 א. כריסטנסן •  7 ינסן •  8 דילייני •  9 הוילון •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 ר. כריסטנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 הרמנסן • 17 כריסטיאנסן • 18 בה • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 ברון לארסן • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 מ. יולמן • 25 נלסון • 26 דרייר • מאמן: ק. יולמן |  1 שמייכל •  2 אנדרסן •  3 וסטרגור •  4 קר •  5 מיילה •  6 א. כריסטנסן •  7 ינסן •  8 דילייני •  9 הוילון •  10 אריקסן •   11 סקוב אולסן •  12 דולברג • 13 ר. כריסטנסן •  14 דמסגור • 15 נורגארד • 16 הרמנסן • 17 כריסטיאנסן • 18 בה • 19 וינד • 20 פאולסן • 21 ברון לארסן • 22 רונו • 23 הויביאו • 24 מ. יולמן • 25 נלסון • 26 דרייר • מאמן: ק. יולמן | דנמרק |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 6167984073133550191   WorldCat (עם VIAF): 6167984073133550191
שאדי ריאד

שאדי ריאד דנאנו (בערבית: شادي رياض دنانو, בתעתיק מדויק: שאדי ריאצ' דנאנו, בספרדית: Chadi Riad Dnanou; נולד ב-17 ביוני 2003 בפלמה דה מיורקה שבספרד) הוא כדורגלן מרוקאי-ספרדי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת קריסטל פאלאס מהפרמייר ליג.
קריירת מועדונים

ריאד גדל בפלמה דה מיורקה שבספרד להורים מרוקאים. הוא שיחק במחלקות הנוער של אתלטיקו ראפאל, מיורקה וסן פרנסיסקו. בחודש פברואר 2019 חתם על חוזה לשלוש שנים בברצלונה החל מחודש יולי. בשנת 2020 הושאל למשך שנה לסבאדל, ושיחק במחלקת הנוער של המועדון.
ב-16 בדצמבר 2020 ערך ריאד את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של סבאדל, בניצחון 2-0 על איביסה מהליגה הספרדית הרביעית במסגרת גביע המלך הספרדי לעונת 2020/2021. ב-11 בינואר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הספרדית השנייה, בתיקו 1-1 נגד לוגו במסגרת המחזור ה-21 לעונת 2020/2021.
בקיץ 2022 החל ריאד לשחק בברצלונה אתלטיק, קבוצת המילואים שלברצלונה, במסגרת פרימרה דיויסיון RFEF. ב-8 בנובמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בניצחון 2-1 על אוססונה במסגרת המחזור ה-14 בלה ליגה לעונת 2022/2023.
ב-26 ביולי 2023 הושאל ריאד למשך עונת 2023/2024 לריאל בטיס מלה ליגה. ב-16 בספטמבר ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה בהפסד 5-0 לברצלונה.
ב-14 ביוני 2024 חתם ריאד לחמש שנים בקריסטל פאלאס.
קריירה בינלאומית

ב-13 במרץ 2023 זומן ריאד לראשונה לסגל נבחרת מרוקו על-ידי המאמן וליד רגראגי, לקראת משחקי הידידות נגד נבחרות ברזיל ופרו.
הוא נכלל בסגל נבחרת מרוקו עד גיל 23 לטורניר גביע אפריקה לאומות עד גיל 23 בשנת 2023.
נכלל בסגל נבחרת מרוקו לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023, על-אף שלא ערך הופעות במדי הנבחרת עד למועד הזימון.
תארים

אליפות ספרד (1): 2022/2023
הערות שוליים

↑  Chadi Riad, otra joya que se escapa באתר Última Hora, ‏ 15 בפברואר 2019 (בספרדית)
↑  El Barça ficha a la joya marroquí del Mallorca באתר ספורט, 10 בפברואר 2019 (בספרדית)
↑  El Juvenil 'A' estrena la temporada en División de Honor באתר הרשמי של סבאדל, 31 באוקטובר 2020 (בספרדית)
↑  Chadi Riad, sexta incorporación del Real Betis para la próxima temporad באתר הרשמי של ריאל בטיס, 26 ביולי 2023 (בספרדית)
↑  Regragui unveils his Atlas Lions list for March friendlies באתר HES Press, ‏ 13 במרץ 2023 (באנגלית)
↑  CAN Côte d'Ivoire 2023 : le coach Hoalid dévoile sa liste finale (27 joueurs) באתר הרשמי של פדרציית הכדורגל המרוקאית המלכותית, 28 בדצמבר 2023 (בצרפתית)
| נבחרת מרוקו – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 בונו •  2 חכימי •  3 מזראווי •  4 אמראבט •  5 אגרד •  6 סאיס •  7 זיאש •  8 אונאחי •  9 טיסודאלי •  10 חארית •   11 סייבארי •  12 מוחמדי • 13 עבד אל-חמיד •  14 אל-עזוזי • 15 אמלאח • 16 א-זלזולי • 17 בופאל • 18 אבקאר • 19 א-נסירי • 20 אל-כעבי • 21 עדלי • 22 בנעביד • 23 אל-ח'נוס • 24 ריצ'רדסון • 25 עטיית אללה • 26 ריאד • 27 א-שיבי • מאמן: רגראגי |  1 בונו •  2 חכימי •  3 מזראווי •  4 אמראבט •  5 אגרד •  6 סאיס •  7 זיאש •  8 אונאחי •  9 טיסודאלי •  10 חארית •   11 סייבארי •  12 מוחמדי • 13 עבד אל-חמיד •  14 אל-עזוזי • 15 אמלאח • 16 א-זלזולי • 17 בופאל • 18 אבקאר • 19 א-נסירי • 20 אל-כעבי • 21 עדלי • 22 בנעביד • 23 אל-ח'נוס • 24 ריצ'רדסון • 25 עטיית אללה • 26 ריאד • 27 א-שיבי • מאמן: רגראגי | מרוקו |
רחוב 42

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  2 מיל 
 מיקום
 עיר:  מנהטן 
 רחובות מסתעפים:  השדרה החמישית 
 קואורדינטות:  40°45′19″N 73°59′07″W﻿ / ﻿40.755277777778°N 73.985277777778°W﻿ / 40.755277777778; -73.985277777778
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מנהטן מוגדלת) רחוב 42(למפת מנהטן רגילה) רחוב 42  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
רחוב 42, מימין ניתן לראות את בניין קרייזלר.
רחוב 42 במבט מההשדרה השישית עם אולם אאוליאן משמאל ב-1919
רחוב 42 (באנגלית: 42nd Street) הוא אחד הרחובות הראשיים של רובע מנהטן בעיר ניו יורק במדינת ניו יורק שבארצות הברית. הרחוב חוצה את האי מנהטן ממזרח למערב, וידוע כמרכז תרבות עירוני בשל התיאטראות הרבים המצויים במפגש הרחוב עם רחוב ברודוויי בכיכר טיימס.
עם הקמת הכביש המהיר לינקולן בשנת 1913 (הכביש המהיר שחצה את ארצות הברית ממזרח למערב), החל כביש זה בכיכר טיימס, והמשיך ממנה מערבה לאורך רחוב 42, לעבר מעבורת ויהוקן (אנ') על מנת לחצות באמצעותה את נהר ההדסון ולהמשיך מערבה עד סן פרנסיסקו.
היסטוריה

בראשית המאה ה-20 הפך אזור רחוב 42 ל"רובע החלונות האדומים" של העיר ניו יורק, ופעלו בו חנויות רבות לאביזרי מין ובתי קולנוע המקרינים סרטים פורנוגרפיים. בהתאם, הפשיעה ברחוב הייתה רבה.
הסרט המוזיקלי משנת 1933, "רחוב 42", מתרחש בסביבת הרחוב בתקופת השפל הכלכלי הגדול, ומדגים את אווירת הפריצות והלך הרוח בתיאטראות ברודוויי שפעלו בו באותה עת.
בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20, ביוזמה של אד קוץ', ראש עיריית ניו יורק, נסגרו חנויות המין ובתי הקולנוע, ופעילות של משטרת ניו יורק הפסיקה את הזנות ברחוב.
ניקוי הרחוב אפשר את הפיכתו למרכז תרבות ראשי עם פיתוח אזור התיאטראות שבמפגש רחוב 42 עם ברודוויי, השדרה השביעית והשדרה השמינית.
אתרים בעלי חשיבות

לאורך הרחוב נמצאים (ממערב למזרח) תחנת האוטובוסים של רשות הנמלים, כיכר טיימס, פארק בריאנט, מכללת SUNY לאופטומטריה, הספרייה הציבורית של ניו יורק, תחנת גרנד סנטרל, בניין קרייזלר (במפגש הרחוב עם שדרת לקסינגטון), ומטה האומות המאוחדות בקצה המזרחי של הרחוב, בשדרה הראשונה.
ברחוב עוצרים קווים רבים של הרכבת התחתית של ניו יורק וכן מתחת לרחוב עובר קו רחוב 42 המקשר בין כיכר טיימס לבין תחנת גרנד סנטרל.
שאדי שעבאן

שאדי שעבאן (בערבית: شادي شعبان; נולד ב-4 במרץ 1992) הוא כדורגלן עבר ערבי-ישראלי המשחק בנבחרת פלסטין.
קריירת מועדונים

שעבאן נולד בעכו, ישראל, למשפחה ערבית-ישראלית. החל את דרכו ככדורגלן במחלקת הנוער של מכבי חיפה – ב-8 באוגוסט 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון – כשנכנס כמחליף במשחק מול עירוני קריית שמונה במסגרת גביע הטוטו. ב-15 בינואר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הישראלית, כשנכנס כמחליף בתיקו 2–2 מול הפועל באר שבע.
בינואר 2012 הושאל להפועל רמת השרון עד לסיום העונה. בינואר 2013 הושאל להפועל בני לוד מהליגה הלאומית. ב-15 במרץ 2013 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בתיקו 1–1 מול הפועל אשקלון.
בקיץ 2013 חזר לליגת העל כאשר חתם בהפועל עכו.
לאחר שלא מצא את מקומו בליגת העל, בינואר 2016 חתם באהלי אל-ח'ליל מליגת העל הפלסטינית. שעבאן היה בורג חשוב בזכייתו של המועדון מחברון בגביע פלסטין של הגדה המערבית, כאשר הצטיין בגמר עם שער ובישול.
בקיץ 2016 חתם שעבאן לשישה חודשים במועדון מצ'ילה, פלסטינו, מליגת העל הצ'יליאנית.
בינואר 2017 חזר לאהלי אל-ח'ליל מהליגה הפלסטינית.
ב-5 בפברואר 2020, חתם במ.ס. דבורייה מליגה א' צפון.
ב-13 ביולי 2020 חתם שעבאן לעונה אחת בהפועל כפר כנא מליגה א' צפון.
קריירת נבחרות > ישראל

בצעירותו, שיחק בכל גילאי נבחרות ישראל החל מהנערים, ועד לנבחרת הצעירה של ישראל עד גיל 21 עמה הופיע פעם אחת.
קריירת נבחרות > פלסטין

אולם לאחר ששעבאן הציג יכולת טובה בליגה הפלסטינית, החליט שעבאן לייצג את נבחרת פלסטין.
ב-24 במרץ 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הפלסטינית הבוגרת מול איחוד האמירויות הערביות, במשחק בו נבחרתו הפסידה 0–2 בשלב הבתים של מוקדמות מונדיאל 2018 - אסיה.
הערות שוליים

↑  דאפר מחאמיד, מהדי זועבי ושאדי שעבאן חתמו במועדון ספורט דבוריה, באתר דאבל פס, 5 בפברואר 2020
↑  מיכאל וייסרמן, שאדי שעבאן חתם בהפועל כפר קנא, באתר דאבל פס, 13 ביולי 2020
↑  https://int.soccerway.com/matches/2016/03/24/asia/wc-qualifying-asia/united-arab-emirates/palestine/2028613/
| נבחרת פלסטין – גביע אסיה בכדורגל 2019 |
| --- | --- | --- |
|  1 עלי •  2 מוסטפא •  3 באסים •  4 מ. סאלח •  5 ת. סאלח •  6 שעבאן •  7 אלבטאט •  8 קנטיאנה •  9 סיאם •  10 מרעבה •   11 אסלאמה •  12 סאלם • 13 עישבה •  14 ג'אבר • 15 בחדארי • 16 קאדורה • 17 טמבוריני • 18 א-דבאח • 19 ואדי • 20 אל-בדאווי • 21 נורמבואנה • 22 חמאדה • 23 דרוויש • מאמן: ולד עלי |  1 עלי •  2 מוסטפא •  3 באסים •  4 מ. סאלח •  5 ת. סאלח •  6 שעבאן •  7 אלבטאט •  8 קנטיאנה •  9 סיאם •  10 מרעבה •   11 אסלאמה •  12 סאלם • 13 עישבה •  14 ג'אבר • 15 בחדארי • 16 קאדורה • 17 טמבוריני • 18 א-דבאח • 19 ואדי • 20 אל-בדאווי • 21 נורמבואנה • 22 חמאדה • 23 דרוויש • מאמן: ולד עלי | הרשות הפלסטינית |
שאפארניש

| --- | --- |

שאפארניש מהעיירה בולטיגן
 מידע כללי
 גובה:  2,107 מטר
 מדינה:  שווייץ 
 מיקום:  שווייץ שווייץ, גבול הקנטונים ברן ופריבורג
 רכס הרים:  האלפים הברניים
 אורך הרכס:  100 קילומטר
 קואורדינטות:  46°39′18.9″N 7°22′8.1″E﻿ / ﻿46.655250°N 7.368917°E﻿ / 46.655250; 7.368917
  (למפת שווייץ מוגדלת) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.שאפארניש(למפת שווייץ רגילה) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.שאפארניש
 
שאפארניש (Schafarnisch) הוא הר ברכס האלפים הברניים המתנשא לגובה של 2,107 מטר מעל פני הים, וממוקם בגבול הקנטונים ברן ופריבורג.