שמות רחובות בירושלים
הערות שוליים

↑  נתן האפרתי, שמות עבריים לרחובות ירושלים, העברית נט חוברת א–ב, תשע"א, עמ' 62–70
↑  הערבוביה שבקביעת השמות לרחובות, הארץ, 13 בנובמבר 1930
↑  ברחביה, הארץ, 10 בנובמבר 1925
↑  בתוככי ירושלים - רחובות העיר, הארץ, 19 באוגוסט 1934
↑  פעולותיו של ועד הקהלה בירושלים, דבר, 30 באוקטובר 1932
↑  על שמות הרחובות, הארץ, 27 בינואר 1933
באגודת ישראל, דואר היום, 30 בינואר 1933
↑  קביעת שמות לרחובות ירושלים, דואר היום, 27 בינואר 1935
↑  שמות לרחובות בשכונות העיר, דואר היום, 4 בספטמבר 1933
↑  שלטים לרחובות, דואר היום, 19 בדצמבר 1933
↑  שמות לרחובות בשכונת גאולה, דואר היום, 10 ביולי 1934
↑  מועצת עירית ירושלים בעבודתה, דואר היום, 5 במאי 1935
↑  סוף סוף שמות לרחובות ומספרים לבתים, דואר היום, 25 בדצמבר 1935
↑  על שמות לרחובות בירושלים, דבר, 18 במרץ 1936
↑  Azaryahu, Maoz (2004). "Naming the Streets of (Arab) Jerusalem during the British Period 1920-1948". Horizons in Geography (60/61): 299–308. JSTOR 23712707.
↑  חוסר אחריות חדש של עירית ירושלים, דואר היום, 23 באוקטובר 1934
↑  יבוטל רחוב סטורס בירושלים, המשקיף, 12 באפריל 1946
↑  אנשי לח"י שינו שמות רחובות בירושלים, המשקיף, 12 במרץ 1948
↑  למעשה, ישנם בירושלים שלושה רחובות הקרויים על שם דוד המלך, רחוב המלך דוד, רחוב דוד בשכונת הבוכרים ורחוב דוד ברובע היהודי
1 2 3  שמות לרחובות בירושלים, ידיעות עיריית תל אביב, 15 בספטמבר 1949
↑  דוד קרויאנקר, ירושלים - מבט ארכיטקטוני, מדריך טיולים בשכונות ובתים, כתר, 1996.
↑  מתנגדים לקרוא רחובות על שם אצ"ל ולח"י, הצופה, 31 בינואר 1955
↑  ציפי מלכוב, הבתולה שחוללה סערה בעירייה, באתר mynet‏ ירושלים, 30 בספטמבר 2014
ציפי מלכוב, ניצחון חרדי בירושלים: רחוב בלי בתולה, באתר mynet‏ ירושלים, 17 בנובמבר 2017
↑  על מנת שלא להתבלבל עם רחוב הרצוג הקיים (הקרוי על שם אביו של הרצוג, הרב הראשי לישראל הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג) נקרא הרחוב על שם תפקידו של חיים הרצוג - "הנשיא השישי"
↑  הוא אמנם לא מלך בירושלים ההיסטורית, אך בירתו נבלעה בתחומי ירושלים בעת החדשה.
↑  עמית ולדמן, ‏הסיפורים מאחורי הרחובות בירושלים, באתר ‏מאקו‏, 13 באפריל 2021
↑  אחר הקמת היישוב אפרת (אפרתה), הפך הרחוב לקרוי על שם מקום קודם שנבנה.
↑  היום היא בנין.
↑  היום היא בורקינה פאסו.
↑  הרחוב נקרא כך מפני שהשתכנו בו חלק מהתימנים שפונו מכפר השילוח בשנת תרצ"ח (1938. יש לציין שהשכונה הייתה חרבה ונטושה מתושביה היהודים בשעת קריאת שם הרחוב, והשם המקובל לשכונה היום הוא השם הערבי סילואן (התושבים היהודים בשכונה מכנים את השכונה "כפר השילוח" או "כפר התימנים").
↑  משכן שילה זכה להנצחה בבית הכרם.
↑  שחר אילן, לגיטימאציה לאור־שמח, כל העיר, 7 באפריל 1988
↑  בשם 'קדושי סטרומה'.
↑  ישנו גם רחוב מעגלי יבנה בגוננים.
↑  לדיון מקיף ומקורות היסטוריים ראו: דותן גורן, אביר משוררי ציון מול "איש הברזל", עת־מול, 247 (אוגוסט 2016) עמ' 23–26. ישנה גרסה נוספת שהשתרשה, לפיה שמו הקודם של רח' אוסישקין היה יהודה הלוי, ראו אנשיל פפר, האם אוסישקין ייפול שנית, גם בבירה?, באתר הארץ, 19 בספטמבר 2007. עם זאת, המקורות ההיסטוריים אינם תומכים בגרסה זו, ובפרט מראים שיהודה הלוי היה שמו הקודם של גן הכוזרי. ראו גם תגובה למאמר של אנשיל פפר: תום שגב, מה רוצים ממנחם אוסישקין, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2007.
שלט הרחוב המקורי של רחוב שטראוס על גבי בית מעיין שטוב
שלט רחוב בדרך חברון הדרך המובילה מהעיר העתיקה דרומה.
שלט רחוב פלוגת הכותל, ברובע היהודי.
רחוב הנביאים, סמוך לעיר העתיקה.
כיכר עומר אבן כטאב, ברובע הארמני.
שלט רחוב אבן עזרא, בפינת רחוב הרמב"ן בשכונת רחביה.