stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיל האוויר העממי של קוריאה הצפונית
הערות שוליים

↑  North Korea Country Study (אורכב 26.02.2005 בארכיון Wayback Machine), pp. 18-19
↑  "KPAF". GlobalSecurity.org. ארכיון מ-2006-09-13. נבדק ב-2006-09-14.
↑  Edwards, Paul M. (2010). "Korean People's Air Force (KPAF)". Historical Dictionary of the Korean War (2nd ed.). Lanham: Scarecrow Press. p. 151. ISBN 978-0-8108-7461-9.
↑  "The Russians in MiG Alley". Air Force Magazine (באנגלית). נבדק ב-2022-04-04.
↑  "[1.0] Mikoyan MiG-15". www.airvectors.net. נבדק ב-2022-04-04.
↑  Gady, Franz-Stefan War of the Dragons: Why North Korea Does Not Trust China September 29, 2017 (אורכב 30.09.2017 בארכיון Wayback Machine) The Diplomat Retrieved September 29, 2017
↑  Gluck, Caroline N Korea admits Vietnam war role July 7, 2001 (אורכב 08.03.2008 בארכיון Wayback Machine) BBC News Retrieved September 30, 2017
↑  "N Korea in 'US spy plane' warning". 11 ביוני 2006. ארכיון מ-6 במרץ 2018. נבדק ב-5 במרץ 2018 – via news.bbc.co.uk. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Leone, Dario. "An unknown story from the Yom Kippur war: Israeli F-4s vs North Korean MiG-21s". The Aviationist. ארכיון מ-7 באפריל 2014. נבדק ב-4 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  יובא באופן לא חוקי באמצעות סין
↑  Richard Goldstein, "Kenneth Rowe, Who Defected From North Korea With His Jet, Dies at 90". The New York Times, 5 January 2023
↑  "NK pilot defector promoted to colonel". 16 בנובמבר 2010. ארכיון מ-25 בנובמבר 2010. נבדק ב-16 בנובמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
איליושין Il-10 צפון קוריאני נטוש שנתפס על ידי כוחות האו"ם בשדה התעופה גימפו בספטמבר 1950.
שניאנג J-6 צפון קוריאני
מאיר בן דב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1935 (בן 90 בערך) מטולה, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  ארכאולוגיה
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תרומות עיקריות
 חפירות באזור הר הבית, רמלה וכוכב הירדן
 
מאיר בן דב (נולד ב-1935), הוא ארכאולוג ישראלי.
ביוגרפיה

נולד במטולה, בן לעטרה לישנסקי, הבת הראשונה שנולדה במושבה מטולה, ולגרשון קוסקובצקי, איש העלייה השנייה, שהיה ממגיני תל-חי ויושב-ראש ועד המושבה. דודו אברהם היה נציג בקונגרס הציוני השישי (בו נדונה תוכנית אוגנדה). סבו, מאיר לישנסקי, איש העלייה הראשונה, היה ממייסדי המושבה והיה גם המוכתר שלה במשך 18 שנה.
בן דב למד בתיכון חוגים בחיפה וסיים את לימודי הארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים.
השתתף בחפירות ברמת רחל, מצדה, תל-ערד, אשדוד ותל זרור. בשנים 1966-1967 ניהל את חפירת המבצר הצלבני "בלוואר" (Belvoir) בכוכב הירדן.
ב-1968 מונה לסגן מנהל החפירות הארכאולוגיות שליד הר הבית לצידו של בנימין מזר. בשנת 1976 החליף את מזר והיה האחראי לשימור ולשחזור האתר עד 1986. במהלך חפירות אלו יצר קשרים טובים עם אנשי הווקף (הגוף האדמיניסטרטיבי המוסלמי האחראי על הר הבית) והמנהיגות המקומית במזרח ירושלים. בן דב אף הזמין את סרי נוסייבה, שהיה אז סטודנט צעיר, לעבוד בחפירות. הקשרים שיצר אפשרו לבן דב לקבל גישה למתחם הר הבית לבצע סקרים ארכאולוגיים וחפירות בדיקה גם בתוך מתחם הר הבית. בין השאר חשף את השרידים שמדרום להר הבית (שקיבלו את השם - הגן הארכאולוגי ירושלים), חשף וחקר את מנהרות הכותל ואת האולם ההרודיאני שבהם (שהיה ידוע בטעות בשם "אולם החשמונאים"). ביולי 1969 הותקף על ידי חרדים שהתנגדו לחפירות ארכאולוגיות סמוך לכותל והר הבית. בשנת 1971, הסתייע לראשונה במחשב, בשיתוף עם חוקרים של המכון הגיאופיסי לישראל, כדי לסקור ולהעריך את גודל המבנים ועובי הקירות של השרידים בשטח.
במסגרת החפירות של נחמן אביגד ברובע היהודי ניהל בן דב את שטח החפירה של הפינה הדרומית-מזרחית של כנסיית הניאה הבולטת מתחום העיר העתיקה דרומה, כנסייה שרובה מצוי ברובע היהודי.
ניהל חפירה ברמלה בה נחשפו ב-1979 שרידי ארמון בית אומיה.
בסוף 1986 התמנה בן דב לאוצר ראשי של מוזיאון ארץ ישראל.
באוגוסט 2004 ביקר בן דב בהר הבית כדי לבדוק ערימות עפר ופסולת בניין שנערמו בחלקה המזרחי של רחבת מסגדי הר הבית, שמקורם בעבודות ניקויי של החללים התת-קרקעיים המכונים אורוות שלמה. יחד עם אנשי רשות העתיקות הוא בדק את הערימות והם קבעו שאין בהן שום ממצאים חשובים. לאחר שערימות העפר ופסולת הבניין פונו יזם הארכאולוג גבריאל ברקאי את פרויקט סינון העפר מהר הבית. בן דב מתח ביקורת על הפרויקט וטען שאין לו שום ערך מדעי, ואי אפשר ללמוד מסינון העפר דבר. בין הסיבות שמנה בן דב היו שחלק מאדמת המילוי שהוצאה מהר הבית, הובאה לשם מהרובע היהודי ואינה במקור מההר. וגם בנחל קדרון, שם שפכו אנשי הווקף את העפר לפני שפנה לטובת הפרויקט, התערבבה בו אדמה ממקומות אחרים.
מספריו

הכותל (עם מרדכי נאור וזאב ענר), הוצאת משרד הביטחון, 1981
חפירות הר הבית, בצל הכתלים ולאור התגליות, כתר ספרים, 1982
ביצורי ירושלים - החומות, השערים והר הבית, זמורה ביתן מודן, 1983
אדם ואבן בירושלים, מודן הוצאה לאור, 1989
בתי כנסת בספרד ומורשתם, הוצאת דביר, 1989
אטלס כרטא - ירושלים בראי הדורות, הוצאת כרטא, 2000
הערות שוליים

↑  דני רובינשטיין, פעם, הרבה לפני שנסראללה נולד, באתר הארץ, 9 באוגוסט 2006
↑  שאול הון, המצודה ששברה הסתערות הערבים, מעריב, 25 במאי 1969
↑  יוסי ביילין, החפירות הארוכות ביותר, דבר, 26 בספטמבר 1973
↑  צבי אילן, מנהיגי מזרח ירושלים מקבלים בברכה החפירות בחומת הר הבית, למרחב, 26 בספטמבר 1968
↑  ראש מחלקת העתיקות של ירדן ביקר בחפירות ליד הכותל הדרומי, מעריב, 1 באוגוסט 1971
↑  דני רובינשטיין, יהודים חושפים שרידים מוסלמיים בהר הבית, דבר, 18 במאי 1973
↑  צבי לביא, מבצע החשיפה של "אולם החשמונאים", מעריב, 5 בדצמבר 1978
↑  קטטה ליד הכותל לאחר שחרדים פרצו אל איזור החפירות, על המשמר, 23 ביולי 1969
יחיאל לימור, מחדל של משרד-הדתות עודד פשיטת אספסוף לאתר החפירות ליד הכותל, מעריב, 24 ביולי 1969
↑  יאיר שטרן, הארכיאולוגים הסתייעו במחשב בחפירות בכותל, מעריב, 10 בנובמבר 1971
↑  העיר העליונה בירושלים לא היתה מוקפת חומה, דבר, 18 בינואר 1976
↑  יואל רפל, כאן ועכשיו, מעריב, 27 בנובמבר 1986
↑  דני רובינשטיין, שרידים מבית המקדש? לא בזבל הזה, באתר הארץ, 12 בספטמבר 2004
↑  שחר אילן, דרישת שלום מנבוכדנצר, באתר הארץ, 10 באוקטובר 2005
↑  מ. משב, ירושלים ביצורים סביב לה, מעריב, 13 בינואר 1984
דני רובינשטיין, ירושלים של נייר, כותרת ראשית, 22 בפברואר 1984
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258579905171  BIBSYS: 2098252  BnF: cb12684592z (data)  CiNii: DA0414920X  GND: 1089157282  ISNI: 0000 0001 1069 2192  LCCN: n82075666  NSK: 000380661  NTA: 072890444  RERO: 02-A002988776  SUDOC: 096693266  VIAF: 69052953   WorldCat (עם VIAF): 69052953
לייב פארק ראשון לציון

תבנית:מבנה
זאפה LIVE פארק או לייב פארק הוא מתחם הופעות שמפעילה חברת זאפה ונמצא במערב ראשון לציון. הפארק כולל מתחם הופעות פתוח תחת כיפת השמיים הנמצא בסמוך למתחם הקולנוע יס פלאנט, פארק השעשועים סופרלנד ולאגמון הסמוך לו.  חלק מההופעות נערכות בתקופת הקיץ, ומלוות בפסטיבלי אוכל.
מתחם ההופעות

באמפי פארק בראשון לציון התקיימו הופעות רבות בהן להקת מטאליקה שהופיעה בו בשנת 1999.
בניית המתחם החלה בשנת 2013 כחלק מפיתוח פארק האגם וארכה כשנתיים. מרכז המתחם כולל אמפיתיאטרון, הגדול בישראל מסוגו ומכיל כ-20 אלף צופים, מתוכם כ-4,000 מקומות בישיבה (אורכסטרה).
הפארק הוקם לאירוח אירועי מוזיקה גדולים ובינלאומיים ומאז הקמתו התארחו בו עשרות הופעות של זמרים, אמנים, פסטיבלים והופעות של אמנים מישראל ומחוצה לה.
בשל מיקום הפארק מחוץ לאזורי המגורים בעיר, קיימת אפשרות להאריך את משך ההופעה ולסיימה מאוחר מהשעה 23 בלילה, כפי שנהוג בפארק הירקון בשל תקנות הרעש.
בלייב פארק קיימים מתחמי דשא נרחבים ובמה מודולרית המשתנה בהתאם לצורכי המופיע, בין זו להקה או הפקת מסיבות.
לתכנון המקום היה שותף האדריכל לב וקסמן.
הופעות מפורסמות

במתחם הופיעו אמנים רבים בהם הופעה משותפת של אמנים ישראלים כישי ריבו ונתן גושן ורצף מופעי האיחוד של טונה ורביד פלוטניק.
ביוני 2022 הופיעה באמפי להקת שב"ק ס' במופע האיחוד עם כל חברי הלהקה לדורותיה ובספטמבר בשנה לאחר מכן הופיעה הלהקה שוב. במקום התקיימו גם הופעות של אמנים בינלאומיים בהם קלין בנדיט, אוזונה, הצ'יינסמוקרס, Die Antwoord, אלט ג'יי ועוד.
בשנים 2018 ועד 2022 נערכו שם נשפי הרוק ה-8, ה-9 וה-10 של אביב גפן. במתחם צולמו גם אירועים רבים. בשנת 2021, התקיים במקום גמר העונה השמינית של הכוכב הבא. ב-25 ביולי 2022, נערך במקום טקס הסיום של המכביה העשרים-ואחת.
ביקורת

מיקום המתחם בתוך עיר גדולה כראשון לציון מהווה מכשול תנועתי וקיימת ביקורת רבה מצד התושבים ובאי ההופעות על עומס תחבורתי, פקקי תנועה וקשיים ביציאה מהמתחם על אף היערכות מוקדמת.
ראו גם

פארק הירקון
קו רקיע (פארק אריאל שרון)
הערות שוליים

↑  מטאליקה באמפיפארק ראשון לציון באתר "עימות חזיתי"
↑  אבי איצקוביץ', המחיר מאחורי ההופעות בלייב פארק: פקקי ענק ושכנים סובלים, באתר mynet‏ ראשון, 3 בספטמבר 2019
↑  שרון קנובליך, ‏מרחק של קילומטר וחצי – ביותר משעתיים: הפקק האדיר ביציאה מ"הופעת הפיצוי" של עומר אדם, באתר ‏מאקו‏, 19 באוגוסט 2022
↑  אבי איצקוביץ', הדרך ללייב פארק: תושבים מתריעים על פקקי ענק בהופעות, באתר mynet‏ ראשון, 26 באפריל 2018
↑  דודי טל, דיירים בסמוך לאמפי פארק: "חיינו הפכו למסיבה גדולה", באתר SchokenGroup, ‏14 במאי 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 581762e7-a5d5-4a33-a160-0e65b30865c6
כשהרוח נושבת (סרט, 2006)

| --- | --- |

 בימוי:  קן לואץ' 
 הופק בידי:  רבקה או'בריאן 
 תסריט:  פול לברטי 
 עריכה:  Jonathan Morris 
 שחקנים ראשיים:  קיליאן מרפי Frank Bourke William Ruane רוג'ר אלאם שון מקגינלי ליאם קנינגהם אורלה פיצג'רלד פאדריק דילייני Shane Casey Jamie Lomas בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מוזיקה:  ג'ורג' פנטון 
 צילום:  ברי אקרויד 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, ספרד, צרפת, בלגיה, איטליה, אירלנד, גרמניה, שווייץ 
 חברת הפקה:  Sixteen Films, EMC Produktion, BiM Distribuzione, Tornasol Films, Diaphana Distribution, Virgin Media One, Film- und Medienstiftung NRW, Regent Capital, Element Pictures, UK Film Council, Matador Pictures, Pathé Distribution, Film Coopi, בפסקה זו 2 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 חברה מפיצה:  פאתה 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  23 במרץ 2007 
 משך הקרנה:  127 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט מלחמה, סרט רומנטי 
 מקום התרחשות:  אירלנד 
 תקופת התרחשות:  שנות ה-20 של המאה ה-20, מלחמת העצמאות של אירלנד, מלחמת האזרחים האירית 
 הכנסות באתר מוג'ו:   windthatshakesthebarley
 פרסים:  פרס דקל הזהב  פרס האקדמיה האירופית לקולנוע לצילום (ברי אקרויד) 
 דף הסרט ב־IMDb
 
כשהרוח נושבת (באנגלית: The Wind That Shakes the Barley) הוא סרט דרמה היסטורית משנת 2006 בבימויו של קן לואץ', הסרט מתרחש בזמן מלחמת העצמאות האירית (1919–1921) ומלחמת האזרחים האירית (1922–1923) ומתאר את מאבקם של האירים לעצמאות מהשלטון הבריטי בשנות ה-20 המוקדמות של המאה ה-20. הסרט זכה בפרס דקל הזהב בפסטיבל קאן 2006 (אנ').
עלילת הסרט

דמיאן (קיליאן מרפי), צעיר אירי, מוותר על לימודי הרפואה בלונדון ומתוך תחושת מחויבות ואהבת הארץ מחליט להצטרף לאחיו טדי (פאדריק דילייני), לוחם במחתרת האירית, במאבק נגד הבריטים. השניים מצטרפים לכוחות הגרילה המקומיים ונלחמים למען עצמאות אירלנד. עם הזמן, האחים מוצאים את עצמם משני צידי המתרס האידאולוגי, כאשר דמיאן ממשיך להילחם למען עצמאות מלאה, בעוד שטדי תומך בהסכם עם הבריטים.
צוות השחקנים

קיליאן מרפי – מגלם את דמיאן, צעיר אידיאליסט המצטרף למאבק המזוין.
פאדריק דילייני (אנ') – מגלם את טדי, אחיו של דמיאן ומנהיג במחתרת האירית.
ליאם קנינגהם – מגלם את דן, חבר במחתרת.
אורלה פיצג'רלד (אנ') – מגלמת את שינייד, תושבת מקומית המעורבת במאבק.
ביקורות

הסרט זכה לשבחים רבים על תיאורו הריאליסטי של המאבק האירי לעצמאות. באתר IMDb, הסרט מחזיק בציון של 7.5/10. באתר Rotten Tomatoes, הסרט מחזיק בציון של 90% על סמך 117 ביקורות, עם ממוצע דירוג של 7.7/10. באתר Metacritic, הציון הממוצע הוא 82 מתוך 100, בהתבסס על 30 ביקורות.
באתר הבמה נכתב "קיליאן מרפי האירי מצדיק את הקרדיט הרב שניתן לו וגם חבריו לקאסט עושים עבודה נאמנה. חובה לראות."
הערות שוליים

↑  "Festival de Cannes: The Wind That Shakes the Barley". festival-cannes.com. נבדק ב-13 בדצמבר 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  קולנוע - "כשהרוח נושבת" - רלוונטי לכאן ועכשיו, באתר www.habama.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb14660957f (data)  CANTIC: a12041944  GND: 7611454-5  LCCN: n2006076166  SUDOC: 11054210X  VIAF: 204901506   WorldCat (עם VIAF): 204901506
סומייל אל-ח'ליל

| --- | --- |

שרידי המבצר בסומייל אל ח'ליל
 טריטוריה:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 תאריך ייסוד:  1168 
 תאריך נטישה:  1948 
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,000 (1948)
 קואורדינטות:  31°39′56″N 34°47′43″E﻿ / ﻿31.6655°N 34.7953°E﻿ / 31.6655; 34.7953 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת השפלה מוגדלת) סומייל אל-ח'ליל(למפת השפלה רגילה) סומייל אל-ח'ליל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סומייל אל-ח'ליל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סומייל אל-ח'ליל  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סומייל אלח'ליל (בערבית: صميل الخليل ; סומייל מתועתק גם כ"צומייל", "צומיל" או "סומיל") היה כפר ערבי שהתקיים בשפלת יהודה, כ-32 ק"מ מערבית לחברון, באזור שמצויים בו כיום המושבים נחלה וסגולה. הכפר נקרא גם ברכאת אל-ח'ליל (כלומר בְּרַכַת אברהם).
היסטוריה

משערים כי הכפר נוסד על ידי מסדר ההוספטלרים ב־1168 במהלך מסעי הצלב, במטרה להגן על המצודה שנבנתה על ידם בבית ג'וברין . תושבי הכפר האמינו שכפרם נקרא על שם סמואל, אחד הצלבנים שייסדו את הכפר. לא ברור כיצד אמונה זו מתיישבת עם קיומו של כפר נוסף בשם סומייל (סומייל אל-מסעודייה שבתל אביב). השערה נוספת היא כי מקור שמו של הכפר בא מהמילה הערבית "צומיל", שפירושה אדמה יבשה. שמו הנוסף של הכפר, ברכאת אל-ח'ליל (בְּרַכַת אברהם), ניתן לו מפני שהסולטן הממלוכי ברקוּק (מאה ה-14) השתמש בכספי המיסים מהכפר לבניית מסגד אברהם בחברון.
לפי תיאורו של חוקר המקרא האמריקאי הידוע אדוארד רובינסון, שעבר דרך הכפר באמצע המאה ה-19, היה הכפר גדול למדי והיו בו באר ציבורית גדולה וקטע של חומה עתיקה, שככל הנראה הייתה חלק ממבצר. כיום ניתן למצוא את השרידים הללו כ־300 מטר צפונית לגבול הבתים של מושב נחלה.
ערב מלחמת העצמאות חיו בכפר כמעט 1,000 נפש כולם מוסלמים. תושבי הכפר שאבו מים מבאר שכונתה אל-ח'ליל, והתפרנסו בעיקר מחקלאות וגידול כבשים; הגידולים העיקריים היו דגנים, ענבים ותאנים.
הכפר נכבש ביולי 1948 במבצע אנ-פאר על ידי חטיבת גבעתי בקרבות עשרת הימים.
הערות שוליים

↑  מניר בנים לתל צפית, הלאה מערבה לאורך נחל האלה לתימורים וחזרה, באתר עמירם במשעולי ישראל, ‏2017-06-07
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2006092156   WorldCat (עם LCCN): n2006-092156
ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית

ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית (באנגלית: Evolutional Developmental Biology; מכונה בקיצור: Evo-Devo) היא תחום מחקר העוסק באינטראקציה המנגנונית בין תהליכי ההתפתחות של אורגניזמים לבין השינויים הפנוטיפיים והגנטיים שהם עוברים במהלך האבולוציה.
תחום זה התחיל להתפתח בשנות ה-70 של המאה ה-20 בשני שלבים: השלב הראשון היה תחילתו של השימוש בטכנולוגיות DNA רקומביננטי על מנת לחקור את המנגנונים הגנטיים השונים אשר מגדירים את המגוון הפנוטיפי ביצורים. השלב השני היה הסתעפות של חקר הביולוגיה ההתפתחותית לשדות נוספים, כגון אבולוציה, אקולוגיה, גנטיקה ורפואה תוך שימוש בטכניקות של DNA רקומביננטי וביואינפורמטיקה. שילוב זה הוביל לגיבושו של תחום הביולוגיה ההתפתחותית האבולוציונית כשטח מחקרי בפני עצמו.
ההתפתחות המהפכנית של תחום הביולוגיה ההתפתחותית האבולוציונית מהתאוריה עד לדיסציפלינה עצמאית > ההיסטוריה של ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית

בספרו "מוצא המינים" טען צ'ארלס דרווין לדמיון בין העוברים בראשית התפתחותם אצל מינים שונים. החוקר הגרמני ארנסט הקל קיבל השראה מדרווין והציע בספרו "מורפולוגיה כללית של היצורים" (General Morphology of the Organisms) כי התפתחות העובר מחקה את ההתפתחות הפילוגנטית של אותו היצור וכי יש דמיון מבני בין עוברים של בעלי חיים שונים בשלבים מוקדמים של ההתפתחות. החוקר פריץ מולר (אנ') גילה לראשונה, שמחזור החיים של סרטנים משלב הפגית ועד לשלב הבוגר משקף מגוון רחב של אסטרטגיות התפתחותיות, ושניתן להשתמש בשינויים התפתחותיים של הפגית כדי לבנות עץ פילוגנטי (אבולוציוני) של הסרטנים. כלומר, צורת התבוננות זו אפשרה להבין את הקשרים והקרבה האבולוציונית בין מיני הסרטנים השונים.
ההתפתחות המהפכנית של תחום הביולוגיה ההתפתחותית האבולוציונית מהתאוריה עד לדיסציפלינה עצמאית > שלבי התפתחות התחום

בספרו של הביולוג וחוקר הטבע ארנסט הקל "צורות אמנות בטבע" שיצא לאור ב-1866, הוא ניסח לראשונה את החוק הביוגנטי, או בשמו השני חוק הרה-קפיטולציה, אשר תמך בטענותיו של דרווין לגבי הקשר בין התפתחות העובר של היצור להבנת האבולוציה והפילוגנטיקה שלו. בספרו הוא הדגיש את הקשרים בין שלבי ההתפתחות השונים של היצור לאבולוציה על ידי הצגת דוגמאות של שלב הגסטרולה (שלב התפתחותי מוקדם שבו נוצרות שכבות הנבט של העובר) של סרטנון פרימיטיבי, ופגיות של סרטן ממין הנאופליקוס, שמציגות את תהליך ההתפתחות של סרטנים פרימיטיביים.
ב-1983 הופיע לראשונה המונח ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית בפרסומו של פיטר קאלו. במחקרו של קאלו על מחזור החיים של סרטנים ופרוקי רגליים הוא הדגים את חשיבותו של חקר ההתפתחות העוברית להבנת התהליכים האבולוציוניים של היצורים. מחקרו השפיע על חוקרים רבים שבאו אחריו, אשר החלו לחקור את הנושא. מאז, תחום הביולוגיה ההתפתחותית האבולוציונית נתפס כתחום מחקר עצמאי עם ייצוג משמעותי בכתבי עת מדעיים ואקדמיים.
ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית והמגוון הביולוגי של המינים > גנים בקרתיים והמגוון הביולוגי

התאוריה הגנטית של אבולוציה מורפולוגית מתמקדת בחקר האופן שבו שינויים ומוטציות בבקרת הגנים (רצפים רגולטוריים), ולא ברצפי הגנים עצמם, מובילים לאבולוציה מורפולוגית ביצורים.
בשנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20 פיתחו פרנסואה ז'קוב וז'אק מונו את המודל של ויסות הגנים ואופרון לקטוז בחיידקי E.coli. מונו ועמיתיו הציעו ששינויים ברצפי הבקרה של גנים, כמו מוטציות באתרים פרומוטוריים, יכולים לגרום לשינויים בדפוסי הביטוי של גנים אלה ולהוות בסיס חזק וחשוב לגיוון המורפולוגי והאבולוציוני ביצורים גבוהים יותר כמו היונקים.
לדוגמה, החלבון רודופסין מעורב בהתפתחות העין של דרוזופילה. הגן המקודד לרודופסין מבוקר על ידי גורם התיעתוק Pax-6, שבתורו מקודד על ידי הגן Eyeless. גן זה איננו רק אחראי להתפתחות העין בדרוזופילה אלא גם מעורב בבקרת ההתפתחות של חלקים במוח ובמערכת העצבים המרכזית. מוטציות ברצפים בקרתיים של גן זה המצויים בסמיכות אליו בגנום (מצויים בציס), יכולים לשנות את דפוסי הביטוי של הגן Eyeless בעין. שינוי זה עלול לגרום לחוסר בעיניים, להופעת עיניים נוספות או לשינוי במורפולוגית העיניים בדרוזופילה.
ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית והמגוון הביולוגי של המינים > גני HOX: תובנות על ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית

דוגמה מובהקת לחקר הביולוגיה ההתפתחותית בגישה אבולוציונית היא משפחת גני ה-HOX. גני HOX משחקים תפקיד מרכזי בקביעת ציר הגוף הקדמי-אחורי (anteroposterior axis) והכתבת המבנה האנטומי התקין של הגוף מהראש ועד לזנב במהלך ההתפתחות העוברית. גנים אלה התגלו לראשונה בדרוזופילה, אולם מחקרים שנערכו מאוחר יותר הראו שהם שמורים אבולוציונית וכי הם נמצאים כמעט בכל היצורים המורכבים, מחסרי חוליות ועד לחולייתנים. ממצא זה מצביע על כך שגנים אלה הופיעו מוקדם באבולוציה של היצורים הרב-תאיים ועל החשיבות המכרעת שלהם בהתפתחותם של היצורים. גני HOX מסודרים בגנום באופן המקביל לסדר הביטוי שלהם לאורך הציר הקדמי-אחורי של הגוף, מהראש ועד לזנב. כלומר, הגנים הראשונים בסידור מבקרים את ההתפתחות של החלקים הקדמיים ביותר של הגוף, והגנים האחרונים בסידור מבקרים את החלקים האחוריים ביותר. הסידור הזה של גני HOX נשמר במהלך האבולוציה גם בין חסרי חוליות כמו חרקים וגם בחולייתנים כמו בני אדם. בחולייתנים, גנים אלה מסודרים באשכולות (clusters), שכן במהלך האבולוציה של החולייתנים התרחשו הכפלות של גני HOX אשר הובילו לעלייה במורכבות הבקרה והתפקיד של גנים אלה והעותקים שלהם; כמו כן, תואר קשר בין אירועים אלה לבין הופעת תכונות גופניות חדשות אצל החולייתנים.
ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית והמגוון הביולוגי של המינים > ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית מורפולוגית

בשנות ה-60, השוואות של חלבונים כמו גלובינים וציטוכרומים ממינים שונים הראו, שהחלבונים צוברים שינויים לאורך הזמן במינים השונים, אך תפקודם נשמר. זה סתר את הדעה, שכל שינוי אבולוציוני ביצורים בטבע הוא שינוי אדפטיבי (מותאם) לתנאים שהיצור חי בהם.
לדוגמה, בגנום של דג הזברה מצוי הגן כורדין (chordin) אשר אחראי להתפתחות תקינה וארגון תקין של מיקומו של הגב מהצד העליון ומהצד התחתון (dorsal-ventral) במהלך ההתפתחות העוברית המוקדמת. מוטציות בגן זה גורמות לשינוי תכונות מורפולוגיות שונות בזנב של הדג. בדגי זהב בעלי זנב מפוצל, קיימים שני הגנים chdA ו־chdB שהם פאראלוגיים (אנ') לגן כורדין; מוטציות בגן chdA גורמות להופעת תכונת זנב כפול או מפוצל אצל דגי זהב. ההשוואה בין הגנים הללו בגנום דג הזברה לדג הזהב מדגימה שינוי מורפולוגי שלא בהכרח קשור לאדפטציה של יצור לסביבתו. עם זאת, הבנת הבסיס המולקולרי של השינוי תורמת להבנת המנגנונים שעומדים בבסיסם של שינויים מורפולוגיים.
ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית והמגוון הביולוגי של המינים > ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית אקולוגית (Eco-Devo)

ביולוגיה התפתחותית אקולוגית, הידועה בקיצור כ-Eco-Devo, היא תחום העוסק במחקר של תהליך התפתחותו של אורגניזם בסביבה או בבית הגידול שלו מעבר לתנאי מעבדה סטנדרטיים. חקר המנגנון ההתפתחותי ומנגנון ביטוי ובקרת הגנים באורגניזם בהקשר האקולוגי שלו יכולים לספק הבנה מעמיקה יותר של השפעת הגירויים הסביבתיים השונים על המגוון הפנוטיפי של אורגניזם (פלסטיות פנוטיפית) ועל האבולוציה שלו.
הפרפר Precis Octavia (אנ') עשוי להוות מודל טוב להדגמת הרעיון המרכזי של הביולוגיה ההתפתחותית האבולוציונית האקולוגית בשל הפלסטיות הפנוטיפית שלו כתגובה לתנאי סביבה משתנים כמו טמפרטורה ולחות, אשר מלווים בשינויים בביטוי הגנים שמבטאים את הפיגמנטים בכנפיים. פרפר זה מפתח מופע כנפיים עם צבע כהה שאינו בולט, מה שמקנה לו את היכולת להשתלב בסביבה יבשה בעלת צבע חום אשר יש בה פחות צמחייה, וכך להסתוות מפני טורפים.
לעומת זאת, בסביבה רטובה שמכילה יותר צמחייה ופרחים, הפרפר מפתח מופע עם צבע בהיר וצבעוני, מה שמעניק לו יכולת להשתלב בין הצמחים ולהתחמק מטורפים, וכך עולים סיכויי הישרדותו. לאורך הזמן, תנאי סביבה משתנים יכולים להוביל לשינויים אבולוציוניים במגוון הפנוטיפי, כאשר פנוטיפים מסוימים נעשים נפוצים יותר בסביבה בשל הברירה הטבעית.
ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית והמגוון הביולוגי של המינים > ביולוגיה התפתחותית אבולוציונית בצמחים (plant-Evo-Devo)

תחום הביולוגיה ההתפתחותית האבולוציונית בבעלי חיים ובצמחים הן שתי דיסציפלינות שונות, בשל ההבדלים באופן ההתפתחות של צמחים ובעלי חיים. בצמחים, בשונה מבעלי החיים, תהליך ההתפתחות אינו מסתיים בשלב העוברי אלא ממשיך ביצירת איברים חדשים גם בבוגר. בצמחים, תחום הביולוגיה ההתפתחותית האבולוציונית עוסק באבולוציה של התפתחותם ובקרבה הפילוגנטית שבין הצמחים על ידי השוואת גנים הומולוגיים ודפוסי הביטוי שלהם באיברים השונים ובצמחים השונים. בנוסף לזה, השוואות בין מנגנוני ההתפתחות אצל הצמחים לבין מנגנוני ההתפתחות אצל האצות הירוקות מראה שיש קרבה פילוגנטית בין סוג אצות זה לבין צמחים יבשתיים. מחקרים על קרבה פילוגנטית זו מראים כי האצות הירוקות הן האב הקדמון של הצמחים היבשתיים העילאיים, בשל המעברים שלהם ממים ליבשה שלוו בהתאמות מורפולוגיות ופיזיולוגיות נרחבות.
ישנוני

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  וודי אלן 
 הופק בידי:  ג'ק גרוסברג
 תסריט:  וודי אלן מרשל בריקמן
 עריכה:  א' ניקולס בראון רון קליש ראלף רוזנבלום
 שחקנים ראשיים:  וודי אלן דיאן קיטון
 מוזיקה:  וודי אלן 
 צילום:  דיוויד מ. וולש 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  יונייטד ארטיסטס
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 17 בדצמבר 1973
 משך הקרנה:  87 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, מדע בדיוני, סרט דיסטופי, מדע בדיוני קומי, סרט קומדיה 
 תקופת התרחשות:  המאה ה-22 
 תקציב:  $2,000,000
 הכנסות:  $18,344,729
 הכנסות באתר מוג'ו:   sleeper
 פרסים:  פרס הוגו פרס נבולה
 דף הסרט ב־IMDb
 
ישנוני (באנגלית: Sleeper) הוא קומדיית מדע-בדיוני אמריקאית משנת 1973 בבימויו של וודי אלן, אשר מככב בסרט לצד דיאן קיטון. את התסריט כתבו אלן ביחד עם מרשל בריקמן.
תקציר העלילה

העלילה מתארת את הרפתקאותיו של מיילס מונרו (וודי אלן), בעל חנות למזון בריאות, בגריניץ' וילג', ניו יורק, אשר עבר הקפאה קריוגנית בשנת 1973 והופשר מאתיים שנה מאוחר יותר, במדינה בעלת משטר טוטליטרי כושל, על ידי אנשי מחתרת שמעוניינים להביא לנפילתו של המנהיג.
הסרט מלא בהומור סלפסטיק.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| וודי אלן | מיילס מונרו | נגן קלרינט |
| דיאן קיטון | לונה שלוסר | אמנית אמידה |
ביקורות ותגובות

הסרט קיבל ביקורות חיוביות מאוד ולציון 100% באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes, מתוך 28 ביקורות.
מועמדויות וזכיות בפרסים

| שנה | פרס | קטגוריה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1974 | פרס הוגו | סרט דרמה הטוב ביותר | זכייה |
| 1975 | פרס נבולה | וודי אלן - סרט דרמה הטוב ביותר | זכייה |
| 1974 | פרס מטעם Writers Guild of America | סרט קומדיה הטוב ביותר | מועמדות |
| 1975 | פרס סאטורן | סרט מדע בדיוני הטוב ביותר | מועמדות |