stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זנב (כלי טיס)
תצורות משטחי ייצוב בזנב

ניתן לסווג את סוגי מבני הזנב על פי תצורת משטחי הייצוב המותקנים בהן.
מספר מייצבי הגובה יכול לנוע מ־0 (ללא משטחי מייצב גובה) במטוסים ללא זנב (ראו בהמשך) ל־3. תצורות מייצבי כיוון קיים בטווח דומה של מספרים (בין 0 ל־3) אם כי חוסר במייצבי הגה כיוון הוא הרבה יותר נדיר ומאפיין מטוסי כנף מעופפת חמקנים.
לרוב משטחי הייצוב הם משטחים נבדלים המותקנים בנפרד אחד מהשני על גבי גוף המטוס, כמו כן לרוב משטחי הייצוב מתאפיינים בהבדלה בין משטחי מייצב אופקיים (מייצבי גובה) ומשטחי מייצב אנכיים (מייצבי כיוון). לעיתים משטחי מייצב מותקנים על גבי משטח אחר, אבל הצירים עליהם הם שולטים הם נבדלים.
תצורות משטחי ייצוב בזנב > התקנה על גבי גוף כלי הטיס

תצורת זנב מאפיינת את מרבית כלי הטיס כאשר משטחי הייצוב מותקנים בצורה נפרדת על גבי גוף המטוס. אלה ניתן לסווג לשני סוגים:
זנב בודד – שני מייצבי גובה והגה כיוון אחד. מתאפיין במשטח מייצב כיוון גדול יחסית, כמו כן תצורת הזנב הפשוטה ביותר לתכנון.
זנב כפול – שני מייצבי גובה ושני מייצבי כיוון. מאפיינת מטוסים צבאיים. מאפשרת הקטנת משטחי מייצב הכיוון שכן שני מייצבים קטנים יחסית יכולים לייצב את המטוס כמו משטח מייצב כפול מגודלם. מאפשר הקטנת תופעות כגון צימוד אינרציאלי על ידי התקנת משטחי המייצב בזווית כלפי חוץ. תצורה זאת מאפיינת מטוסים חמקנים בהם נמנעים משימוש בפאות מאונכות בכל המבנה של כלי הטיס.
דוגמה להתקנה על גבי גוף כלי הטיס. זנב בודד.
תמונה הממחישה את תצורת הזנב הכפול של ה־F-15 בעלת שני מייצבי כיוון המותקנים צד בצד.
תמונה של אזור הזנב של ה-F/A-18. ניתן לזהות את שני מייצבי הכיוון המותקנים בהטייה החוצה.
תצורות משטחי ייצוב בזנב > משטח על משטח

משטחי זנב ניתן לשלב בהתקנה של אחד על גבי השני. על ידי שימוש בסוג משטח אחד כתושבת למשטח אחר.
מייצבי גובה על גבי מייצב הכיוון – מייצב הכיוון יכול לשמש כאזור התקנה טוב למייצבי הגובה שכן כך ניתן להרחיק את מייצבי הגובה ממערבולות מהגוף וכנפי כלי הטיס. ישנן שתי תצורות אופייניות:
זנב צלבי – מייצבי גובה המותקנים באמצע מייצב הכיוון, מתאפיין ביעילות גדולה יותר של המייצבים (יחסית להתקנה על גבי הגוף) בשל הרחקת המייצב מהפרעות אווירודינמיות מגוף המטוס והכנפיים. בעל זרוע ארוכה יותר (אם כי פחות מזנב טי – ראו בהמשך) ומאפיין מטוסים עם מבנים אחוריים קצרים יחסית.
זנב טי – מייצבי גובה המותקנים בקצה העליון של מייצב הכיוון (בדומה לאות הלטינית T) מתאפיין ביעילות גדולה יותר של המייצב (יחסית להתקנה על גבי הגוף) בגלל המרחק מהפרעות אווירודינמיות וכן בגלל זרוע ארוכה יותר יחסית למרכז המסה של כלי הטיס. מאפיין כלי טיס עם מבנה אחורי וזנב קצרים יחסית, במטוסים תלת־מנועיים או דו־מנועיים עם מנועים בהתקנה אחורית על גבי גוף כלי הטיס. צורת התקנה זאת כוללת גם התנהגות בעייתית במהלך הזדקרות המכונה הזדקרות עמוקה, בה מערבולות מהכנף עולות ופוגעות במייצב הגובה – מאפילה עליה, ועל ידי כך פוגעת ביעילות המשטח והגאי הגובה ועל ידי כך מקשה על היחלצות מהזדקרות.
מייצבי כיוון על גבי מייצבי גובה – מייצבי כיוון המותקנים על גבי מייצבי הגובה מתאפיינים בזרוע ארוכה יחסית למרכז המסה ולכן דורשים שטח מייצבי כיוון קטן יחסית, אם כי בעל שטח פנים גדול יחסית ומאפיין כלי טיס איטיים יחסית.
זנב תאומים – שני מייצבי כיוון המותקנים בקצוות מייצבי הגובה המותקנים על גבי גוף כלי הטיס.
זנב משולש – שני מייצבי כיוון המותקנים בקצוות מייצבי הגובה עם משטח מייצב כיוון מרכזי נוסף המותקן על גבי גוף כלי הטיס.
תרשים זנב טי.
תרשים של תצורת זנב צלבי
תרשים המדגים זנב טי במטוס סילון תלת־מנועי. בגלל הקרבה של מרכז המסה של כלי הטיס (בשל המשקל של שלושת המנועים) נדרשת זרוע ארוכה יותר בשביל לאזן אותו ולכן מתקינים את המשטח גבוה ככל הניתן על גבי זנב המטוס.
תרשים המדגים אופן התקנה של מייצבי כיוון על גבי מייצבי גובה (זנב תאומים)
תרשים המדגים אופן התקנה של 3 מייצבי כיוון. שניים מותקנים על גבי מייצבי גובה ואחד על גבי גוף המטוס.
תצורות משטחי ייצוב בזנב > התקנה על בומים

משטחי ייצוב המותקנים על גבי הארכות צילינדריות (בום), לרוב מהכנפיים של כלי הטיס. משום שקשיחות מבנים אלה היא נמוכה יחסית, לרוב מחברים בין הארכות אלו על ידי משטח מייצב גובה גדול. לעיתים מייצבי הגובה מתקינים על גבי מייצבי הכיוון, ועל ידי כך מרחיקים את המייצב מהזרימה מגוף המטוס, ולעיתים מתקנים ישירות בין הבומים עם הבדלה ביניהם.
דוגמה להתקנת מייצב גובה וכיוון על גבי בומים.
דוגמה לצורת התקנה של מייצבי כיוון על בומים.
דוגמה להתקנה של מייצב גובה על גבי מייצבי כיוון המותקנים בתורם על גבי בומים במטוס ה־OV-10 ברונקו.
מטוס P-38 המדגים צורת התקנה על גבי בומים.
תצורות משטחי ייצוב בזנב > משטחי זנב משולבים

בחלק מכלי הטיס משלבים מייצבי כיוון וגובה בשני מייצבים המותקנים בזווית אחד כלפי השני בצורת האות V. זה חוסך מעט בגרר, מאפשר פישוט מסוים של מבנה הזנב. עם זאת צורת התקנה זאת מתאפיינת בצימוד הצירים אחד לשני, כאשר פקודה בסבסוב, תגרום לגלגול הדורשת פיצוי או איזון על ידי משטחי היגוי בכנפיים.
תרשים המדגים זנב וי.
תרשים זנב וי הפוך.
תרשים המדגים זנב איקס.
תצורות משטחי ייצוב בזנב > מטוסים ללא זנב

מטוסים ללא זנב כגון דלתא ללא זנב או כנף מעופפת מתאפיינים במחסור במייצבי גובה, אם כי במטוסי כנף מעופפת חמקנים ייתכן ולא יהיו גם מייצבי כיוון. מטוסים אלה מתאפיינים בכנף שנמשכת עד סוף המבנה של כלי הטיס ובשימוש במשטחי היגוי משולבים כגון אלוון.
ראו גם

משטחי היגוי
הערות שוליים

| תעופה • תעופה צבאית • תעופה אזרחית |
| --- | --- | --- |
| עקרונות | אווירודינמיקה • כוח עילוי • גרר • מספר מאך • זווית התקפה • הזדקרות • פרופיל אווירודינמי • עומס כנף • מערבולת • אפקט קואנדה • יחס גלישה • פינת ארון המתים | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| כלי טיס | מטוס • מסוק • כדור פורח • ספינת אוויר • דאון • המראה ונחיתה אנכית (VTOL) • המראה ונחיתה קצרה (STOL) | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מבנה | כנף • כנפון קצה־כנף • מדף • מאזנות • ספוילר • מעצור אוויר • מוטת כנפיים • כונס אוויר • כני נסע • הגה גובה • הגה כיוון • תא הטייס • משטחי היגוי • קנארד | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| הנעה | מנוע בעירה פנימית • מנוע כוכבי (רדיאלי) • מדחף • מנוע סילון • היפוך דחף • מנוע מגח סילון • מנוע על-מגח סילוני • מנוע רקטי • חשמל | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| תופעות | גלגול הולנדי • צימוד אינרציאלי • בום על-קולי • התעבות סביב כלי טיס • אוסצילציה • ורטיגו • התקרחות | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מערכות | מחווני טיסה • צינור פיטו • מכל דלק נתיק • מצנח בלימה • אוויוניקה • מערכת בקרת טיסה • חיווט תעופתי • קופסה שחורה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| שלבי טיסה | הסעה ודחיפה • המראה • טיפוס • הנמכה • שיוט • נחיתה • אווירובטיקה • הקפה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מקצועות | צוות אוויר • טייס  • מהנדס טיסה • צוות קרקע • הנדסת אווירונאוטיקה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
מונחים בתעופה
תצורות משטחי ייצוב בזנב
ירוק מהיר FCF

ירוק מהיר FCF (באנגלית: Fast Green FCF, Food green 3, FD&C Green No. 3, Green 1724, Solid Green FCF) הוא צבע מאכל ירוק-כחול. מספר ה-E שלו הוא E143.
ירוק מהיר FCF משמש כתחליף מומלץ לצבע Light Green SF yellowish בתהליך מאסון לצביעת תאים, מכיוון שהצבע שלו בוהק יותר והסיכוי שלו לדהות קטן יותר. הוא משמש לצביעה של היסטון ב-pH בסיסי, לאחר שהחומצה הוצאה מה-DNA. הוא משמש גם לצביעת חלבון באלקטרופורזה.
הוא נאסר לשימוש כצבע מאכל באיחוד האירופי ובמדינות נוספות, ובין השאר ישראל. הוא יכול לשמש באפונה משומרת וירקות אחרים, ג'לי, רוטב, דג, קינוח ומאפה.
טוקסיקולוגיה

בניסויים שהתקיימו על בעלי חיים נמצא כי חומר זה גורם לנאופלזיה, וכן למוטגן בניסויים שנערכו על חיות וגם על בני אדם. בצורתו הבלתי מדוללת הוא גורם לגירוי בעיניים, בעור, במערכת העיכול ובמערכת הנשימה.
הערות שוליים

↑  רשימת תוספי מזון על-פי תקנות בריאות הציבור, התשס"א – 2001, באתר משרד הבריאות
↑  "Fast Green FCF, INS: 143". Food and Agriculture Organisation of the United Nations. נבדק ב-2007-10-18.
↑  http://fscimage.fishersci.com/msds/60270.htm
ברנאר לזר

| --- | --- |

 לידה:  14 ביוני 1865 נים, צרפת 
 פטירה:  1 בספטמבר 1903 (בגיל 38) פריז, צרפת 
 שם לידה:  Lazare Marcus Manassé Bernard 
 מדינה:  צרפת 
 מקום קבורה:  בית הקברות מונפרנאס 
 השכלה:  אקול פראטיק דה אוטז אטיד 
 מעסיק:  L'En-Dehors 
 
ברנאר לזר (בצרפתית: Lazare Marcus Manassé Bernard; ‏18 ביוני 1865 – 1 בספטמבר 1903) היה פובליציסט ופילוסוף צרפתי-יהודי.
לזר, יליד נים (Nimes) בדרום צרפת, היה היסטוריון במקצועו, אנרכיסט בדעותיו ועיתונאי בעיסוקו. לזר זכה להוקרה בשל היותו הראשון שיצא בפומבי להגנתו של אלפרד דרייפוס. הוא זכה להוקרה מאת הסופר והמשורר הצרפתי שארל פגי (Charles Péguy, 1873-1914) אשר הציב אותו ברמה של "נביאי ישראל": ההתגלמות העיקרית של "הילת המסתורין" היהודית, שאפפה את מסורת נביאי ישראל.
ילדותו

"ברנאר לזר" (אחרי שהשמיט שני שמות משמו המקורי) היה הבכור מבין ארבעת הבנים במשפחתו. בבעלות משפחתו היה מפעל טקסטיל מצליח. המשפחה הייתה יהודית, לא דתית במיוחד, אך חגגה את החגים היהודיים.
לזר סיים את חוק לימודיו במדעים. אך רגשותיו היו מוקדשים ללימודי הספרות, אשר היו משותפים לו ולחברו המשורר אפרים מיכאל (Ephraïm Mikhaël). איתו הוא חלם על כניסה לעולם הסופרים בפריז. בשנת 1886 לזר הגיע לפריז. הוא נרשם לבית הספר ללימודים גבוהים (École pratique des hautes études). הוא למד אצל כומר ישועי בשם לואי דושן (Louis Duchesne), אשר חיבר ספר על תולדות הכנסייה העתיקה (l’Histoire de l’église ancienne). לזר התגלה כחוקר חריף וחכם, כאשר מורהו, איש דת ישועי, ביקש ממנו לערוך את ספרו על תולדות הנצרות. הוא חשף סתירות בספר וניסה לקחת אותן בחשבון בבואו לערוך את הספר. כאשר מורהו שלח את הספר לותיקן לקבלת הערכה על מפעל חייו, הספר הוחזר למחברו בטענה כי החיבור הוא ספר היסטורי ולא ספר שנועד לספר לנוצרים את תולדות דתם.
יחד עם אפרים מיכאל הוא כתב דרמה אגדתית בשלוש מערכות בשם "הארוסה מקורינתוס" - במקור (La Fiancée de Corinthe).
האנרכיסט

בשנת 1890 נהיה לאנרכיסט פעיל. אמנם הוא לא נטל חלק ב"פעולה ישירה". הוא המשיך לתמוך באידיאלים שלו ובחברים לדעה ה"חברים" לדעה או לנשק (ה-"comrades"), אשר את פרסומיהם ואת ההגנה המשפטית עליהם הוא מימן. בתור אנרכיסט הוא הצטיין בחיבור ספרות בקורתית ובכתיבת מאמרים בקורתיים, אשר נאספו לאחר מכן לכרכים. בשנת 1895 הוא כיסה את מרד הכורים בקרמו (Carmaux) עבור העיתון "אקו דה פאריס" (Echo de Paris). בשנת 1898 הוא נטל חלק בקונגרס הסוציאליסטי בלונדון. הוא גינה את קרל מרקס וטען כי הוא: "רודן קנאי, לא נאמן לרעיונותיו ומרחיק את האינטרנציונל הרחק ממטרותיו."
לזר, יחד עם גוסטב לנדאואר ואריך מיהזם, היו שלושה הוגי דעות יהודים שפעלו בזירה הפוליטית בצרפת ובגרמניה בסוף המאה ה-19, במלחמת העולם הראשונה ובעת עליית הנאצים לשלטון. בספר, אשר כריכתו מופיעה בצד שמאל, כונסו דברים שנאמרו ונכתבו על אודותיהם, פרטים על חייהם ופועלם, ומעט מכתביהם שלהם, העוסקים בשייכותם ליהדות.
פרשת דרייפוס

בשנת 1894 פרסם לזר את ספרו 'האנטישמיות: תולדותיה וסיבותיה' (L'antisémitisme: son histoire et ses causes), בו טען כי שנאת היהודים נעוצה ביהודים עצמם ובדתם, המניעה אותם לבדלנות, לשנאת הגויים ולנצלנות. הוא מזהה את הצלחתם של היהודים בכלכלה הקפיטליסטית כנובעת מתכונות אופיים המושחתות,  וכאחת הסיבות לאיבה כלפיהם מצד בני המעמדות הנמוכים. ספר זה מבטא במידה רבה עמדות אנטישמיות שרווחו במאה ה-19 בחלק מחוגי השמאל הצרפתי.
עם פרוץ פרשת דרייפוס סירב ברנר לזר לתמוך בסרן היהודי אלפרד דרייפוס שהואשם בהאשמת שווא של ריגול לטבת גרמניה, בטענה שמשפחת דרייפוס עשירה ותוכל להסתדר גם בלעדיו. ואולם, לעת הזאת הוא חש זעם לנוכח התפרצות האנטישמיות בזמן המשפט, וכתב מאמר תחת הכותרת הגטו החדש בו הוא מציג את העוינות, החשדנות, והדעה הקדומה כלפי היהודים כחומות של גטו חדש, כזה שבניגוד לחומות הפיזיות של הגטו הישן, המהפכה הצרפתית לא ניפצה.
בעקבות כך פנה אל לזר מתייה דרייפוס, אחיו של אלפרד דרייפוס והגיש לו מעט ממסמכי המשפט שהצליח להשיג. לזר השתכנע מיד בחפותו של דרייפוס, והאמין כי הוא הואשם בריגול ממניעים אנטישמיים בלבד. לזר הפך לאחת הדמויות הציבוריות הראשונות שפעלו לטובתו של דרייפוס. תחילה פעל מאחורי הקלעים (לפי בקשתו של מתייה), ולאחר זמן הצטרף באופן גלוי למחנה מצדדיו של דרייפוס (ה'דרייפוסארים', כפי שהללו כונו בצרפת של אותם הימים).
בספטמבר 1896 נסע לזר לבריסל, בלגיה, ופרסם חוברת תחת הכותרת "עינוי דין - פרשת דרייפוס". מכיוון שהוא נאלץ לפרסם את החוברת בחו"ל, דאג לשלוח אותה עם חתימתו אל מאות אנשי ציבור, בהם צירי בית הנבחרים, עיתונאים מפורסמים, ועוד. בחוברת הוא סתר את טענות מאשימיו של דרייפוס אחת לאחת, וחשף לראשונה כי המכתב שעל פיו הוטלה האשמה בבגידה על דרייפוס לא ציין את שמו, אלא רק כינוי סתום "הנבל ד." המילה האחרונה של החוברת הייתה: J'accuse כלומר "אני מאשים" (לאחר שנתיים השתמש הסופר הצרפתי הנודע אמיל זולא באותה המילה ככותרת למאמרו המפורסם בעיתון לאורורר (L'Aurore), ובעקבות כך הפכה למטבע לשון בינלאומי).
מלחמתו באנטישמיות

הוא התפרסם בזכות ספרו "האנטישמיות: תולדותיה וסיבותיה", אשר דן בקשר ההיסטורי בין היהודים ושכניהם. בסוף המסה חוזה לזר כי התבוללות היהודים ותהליך ההתפקחות מהדת שעובר על החברה המודרנית יביאו לקץ המבורך של האנטישמיות. האנטישמים מצאו בספרו הוכחה כי היהודים אשמים בשנאה אליהם, ועד היום הם משתמשים בציטוטים מהמסה הזאת, בדרך כלל כאשר הם מנותקים מהקשרם המלא.
בעקבות מעורבותו של לזר בפרשת דרייפוס השתנו דעותיו בנוגע לאנטישמיות ולהתבוללות. הוא החל להאמין שהאנטישמיות הצרפתית איננה עומדת לחלוף מהעולם, כי מקורה הוא הנצרות, והיא מסמלת את ניוונה וצביעותה של החברה הצרפתית, כמו גם האירופאית. דרייפוס נתפס בעיניו כסמל של היהודי הנרדף, המצפה בתמימותו לצדק אך במקומו מקבל דעה קדומה חוסר צדק ועינוי. ב-1896 תקף במאמרים את המסית האנטישמי אדואר דרימון והזהיר אותו, שקרוב היום בו יהודים מסוימים לא יסכימו לקבל את המכות המונחתות עליהם ללא מענה ואף יעברו מהגנה להתקפה. בעקבות כך נערך דו-קרב בין דרימון ללזר, בו לא נפגע אף אחד.
יש הסבורים, כמו אהרון רודריג (Aron Rodrigue), כי לזר היה האינטלקטואל הצרפתי הראשון אשר ראה בציונות פתרון פוליטי רצוי לבעיה היהודית. לדעתו לזר לא היה שותף לדעה כי התבוללות תהיה הפתרון לשנאת עמי אירופה כלפי העם היהודי ותגרום להפסקת הרדיפות נגדם. מסקנת חוקריו הייתה כי הוא נטה לראות בהגשמת הציונות את הדרך לפתרון הבעיה היהודית. החל מ-1892 היה לזר בקשר עם אחד העם, וכן התיידד עם הרצל וערך עמו מספר מסעות. אולם למרות התקרבותו ותמיכתו בציונות והתפכחותו מרעיון ההתבוללות, הוא מעולם לא נטש את השקפותיו האנרכיסטיות. למעשה הוא כתב להרצל מכתב בו הוקיע אותו ואת חבריו לוועד הפעולה הציוני כבורגנים.
מותו

ב-1900 לזר נסע לרומניה ולרוסיה על מנת לכתוב על התלאות והסכנות בפניהן ניצבים יהודי מדינות אלה, אולם הוא לא הספיק להשלים את הכתיבה עקב מחלתו. ב-2 בספטמבר 1903 הוא נפטר ממחלת הסרטן והוא בן 38 בלבד.
ראו גם

אמיל זולא
פרשת דרייפוס
לקריאה נוספת

ז'אן דני ברדן, פרשת דרייפוס, הוצאת עם עובד, 2003. חלק שני, פרק ששי: היהודי הראשון שקם להגן על יהודי.
רוברט ויסטריך,  אמת וצדק בפרשת דרייפוס : לזאר, זולא וקלמנסו, נדפס במשפט והיסטוריה, תשנ"ט 1998.
חיים זליגמן, יעקב גורן, לזר, לנדאואר, מיהזם - אנרכיסטים יהודים, הוצאת יד טבנקין, 1997
הערות שוליים

↑  Hanna Arendt, Jewish Writings (Herzel & Lazara), New Yorks: Shocken Books, 2006
↑  https://www.nli.org.il/he/newspapers/hadorkrakow/1901/05/09/01/article/2/?srpos=1&e=-------he-20--1-byDA-img-txIN%7ctxTI-%22%d7%90%d7%aa%d7%90%d7%99%d7%a1%d7%98%d7%99%d7%9d%22-------------1
↑  ברנר לזר, לאומיותנו, באתר עיתונות יהודית היסטורית, ‏⁨⁨הדור (קרקוב)⁩, 9 במאי 1901⁩
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264222405171  PLWABN: 9810567657605606  BIBSYS: 90552007  BNE: XX964663  BnF: cb119114759 (data)  CiNii: DA02890113  GND: 120813874  ICCU: SBLV284914  ISNI: 0000 0001 2102 451X  LCCN: n83026106  NKC: uk2018979629  NLA: 36575831  NLG: 61003  NTA: 069929602  RERO: 02-A000103229  SNAC: w6qj7wqp  SUDOC: 026971216  Trove: 1301392  VcBA: 495/338547  VIAF: 76318480   WorldCat (עם VIAF): 76318480 
עטיפת הספר
לולאה חוזרת

לולאה חוזרת (באנגלית: Loopback) הוא מונח המתייחס לניתוב של אותות אלקטרוניים, זרם מידע או חזרה של אובייקטים למקור ללא טיפול ועריכה מכוונת. לולאה חוזרת היא בעיקר שיטה לבחינת תקשורת מערכות העברה.
ישנם מימושים רבים של לולאה חוזרת. מימוש יכול להיות ערוץ תקשורת עם נקודת קצה אחת בלבד. כל מסר היוצא מהתחנה נקלט מיד חזרה באותה תחנה דרך אותו ערוץ.
כאשר מערכת (כמו מודם) עושה שימוש בעיבוד אנלוגי-דיגיטלי, ישנה הבחנה בין לולאה אנלוגית חוזרת ולולאה דיגיטלית חוזרת כאשר האות מעובד לדיגיטלי לפני שהוא עבור התמרה חזרה לאנלוגי וחוזר למקור.
במערכות Unix לולאה חוזרת מכונה בדרך כלל lo או lo0
במערכות Windows ניתן להיעזר בכלים הבנויים netsh או mstsc לצורך מימוש הלולאה החוזרת.
במספר סטנדרטים של IETF הכתובת 127.0.0.0/8 של IPv4 (או 1:: במונחי IPv6) שמורה לביצוע לולאה חוזרת. הנפוצה מביניהן היא 127.0.0.1
ערך זה הוא קצרמרבנושא תקשורת ובנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חיווט תעופתי

חיווט תעופתי הוא מונח הכולל את כל נושא החיווט החשמלי הבידוד והמחברים בתעופה. מערכת חברור חיווט חשמלית (EWIS) היא מערכת החיווט ורכיביה (כגון מחברים, חוטים וכו') עבור מערכת מורכבת. מקורו של המונח בתעשיית התעופה, אך נקרא במקור מערכת חברור חשמלית (Electrical Interconnect System). המילה "חיווט" נוספה כדי להדגיש שמדובר בחוטים ובחיווט בפועל של המערכות שבכל המטוסים.
רקע

לפני תאונות התעופה של טיסה 800 של TWA וטיסה 111 של סוויסאייר, החיווט במטוסים היווה דאגה קלה בלבד. בתגובה לתאונות אלו, הוקמה הוועדה המייעצת לקביעת תקנות עבור מערכות תחבורה מתיישנות (ATSRAC) כדי לאסוף את מובילי התעשייה לבחון את המצב הנוכחי של מערכות מטוסים. אחד התחומים העיקריים שנבדקו היה מערכת חברור החיווט החשמלית. הוועדה כללה מספר ארגונים ועסקים מרכזיים כגון ATA (אנ')‏, NASA, נורת'ווסט איירליינס, בואינג, איירבוס ורשות התעופה הפדרלית (FAA). רבות מתוצאות הוועדה עיצבו את התגובה המסדירה של ה-FAA לטיפול והסמכה של מערכת חיבורי חיווט תעופתי. להלן קטע מתוך תקנות ה-FAA שפורסמו ב-8 בנובמבר 2007 המסדירים היבטים של מערכת חיבורי חיווט תעופתי במטוסים באשר לסיבה לדאגות המוגברות בנוגע למערכת חברור חיווט חשמלית:
"חששות הבטיחות לגבי מערכות חיווט במטוסים הובאו למוקד תשומת הלב של הציבור על ידי פיצוץ באוויר בשנת 1996 שבו היה מעורב מטוס 747 (טיסה 800 של TWA). הצתה של אדים דליקים במכל הדלק הייתה הגורם הסביר לאותה תאונה קטלנית, והמקור הסביר ביותר היה כשל בחיווט שאִפשר לניצוץ להיכנס למכל הדלק. כל 230 האנשים שהיו על המטוס נהרגו. שנתיים לאחר מכן, מטוס MD–11 (טיסה 111 של סוויסאייר) התרסק באוקיינוס האטלנטי, וכל 229 האנשים שהיו על סיפונו נהרגו. אף על פי שלא היה ניתן לקבוע סיבה מדויקת, נוכחות של נחושת שהתמצקה מחדש על חלק מחוט של כבל מערכת הבידור בטיסה הצביע על כך שהתרחשה קשת חשמלית בין החוטים באזור בו ככל הנראה התחילה השריפה.
חקירות אותן תאונות ובדיקות מאוחרות יותר של מטוסים אחרים הראו אוסף של בעיות נפוצות. תקלות בחיווט, קורוזיה, התקנה ותיקונים לא נאותים של חוטים, וזיהום של צרורות חוטים עם שבבי מתכת, אבק ונוזלים (שעלולים להגביר את האש) היו תנאים נפוצים בדוגמאות מייצגות של 'הצי המתיישן של מטוסי התחבורה'"
רכיבים

מגעת (Contact) – חיבור חשמלי המחובר לקצהו של חוט חשמלי, ומורכב בתוך מחבר. תפקידו של המגע, בין אם הוא זכר או נקבה הוא ליצור חיבור חשמלי עם בן זוגו הנגדי במחבר המתאים כדי לאפשר סגירת מעגל וזרימת זרם.
מחבֵּר (Connector) – אביזר מכני או חשמלי המאגד את המגעים. המחבר מתחבר מכנית למחבר הנגדי (זכר לנקבה או נקבה לזכר) כדי לאפשר למגעים בשני המחברים לסגור את המעגל החשמלי.
מתאם (Backshell) – חלק שמתחבר למחבר מאחור כדי לתמוך בחוטים המתחברים אליו.
חוט (Wire) – מוליך חשמלי אשר מצופה בשיכבת בידוד חיצונית.
כבל (Cable) – מספר חוטים או מוליכים (או שילוב ביניהם) מסביב לציר משותף.
רתמה (Harness) – מספר חוטים או כבלים השזורים ביחד על מנת לפשט את הניתוב ולהקטין את השטח שפריסת החוטים לוקחת. רתמה חייבת להיות מחוברת לשני מחברים לפחות בשני קצוותיה.
בידוד (Insulation) – שכבת הגנה סביב החוט החשמלי. תפקידו הוא למנוע חיבורים לא רצוניים לאדמה או למעגלים אחרים (מניעת קצר חשמלי).
סיכוך (Shield) – רשת מתכתית העשויה מגידים של מוליכים דקים המכסים את החוט או הרתמה כדי למנוע השפעה אלקטרומגנטית בין חוטים ומעגלים.
מחבָּר (Splice) – חיבור בלחיצה או חימום של שני קצוות של חוטים, תפקידו הוא ליצור חיבור חשמלי בין שני חוטים בלי להשתמש במגעים או במחברים.
הדק או נעל כבל (Terminal) – חיבור חשמלי אשר נועד לחבר בין חוט למשטח כלשהו בהברגה.
מונחים > בדיקת חיווט

כאשר יש חשש לפגיעה בחיווט המטוס הטכנאים מבצעים בדיקת חיווט כדי למצוא ולבודד את התקלה. יש כמה סוגי בדיקות חיווט:
בדיקת רציפות – בדיקת שלמות החיווט, האם יש חלק בו בחוט מתנתק ולכן נוצר נתק חשמלי. כדי לבדוק קצר יש לחבר רב מודד בין שני קצוות החוט (לרוב בין שני מחברים).
בדיקת קצרים – ההנחה היא שמעגל אחד לא צריך להיות מחובר לשום מעגל אחר, לכן יש בדיקות קצר לחוטים ומערכות אחרים. אם יש קצר בין שני מעגלים לא קשורים שלא צריך להיות ביניהם קשר, הרי יש פגיעה בחיווט וקצר שגורם לאות ממעגל אחד לעבור לאות ממעגל או מערכת אחרת.
בדיקת קצרים לאדמה – אם יש פגיעה בחיווט שגורמת לקצר לאדמה, הזרם במעגל גדל בצורה חמורה ויכול לסכן את שלמות המטוס. לכן ישנה בדיקה הבודקת קצר בין החוט לגוף המטוס המשמש כהרקה לכלל מערכות המטוס.
בדיקת פריצות לאדמה – אם יש חשש לקצר לאדמה אך בדיקת הקצרים לאדמה אינה עולה על כך יש בדיקה נוספת אשר עושה שימוש במד התנגדות אשר דוחף מתחים גבוהים בחוט ובודק האם נוצר קצר רגעי, אם נמצא קצר רגעי זאת אומרת שהבידוד של החוט פגוע במקום כלשהו ולא מספק הגנה מספקת כדי למנוע קצר לאדמה.
תקנים לחיווט

תקן SAE (אנ')‏ AS50881 – חיווט כלי תעופה וחלל כולל את כל ההיבטים, מהבחירה של רכיבי החיווט, דרך התקנת התקני חיווט, כבלים וסיבים אופטיים המשמשים בכלי רכב אוויריים. כלי רכב אוויריים כוללים מטוסים מאוישים ובלתי מאוישים, מסוקים, כלי רכב קלים יותר, טילים והתקנים חיצוניים במטוסים.
תוכנות

WCS/ZwCad – חבילת התוכנה שפותחה על ידי חברת Hammer ומשמשת להכנת שרטוטי חשמל ויצירת בסיס נתונים המיוחסים לשרטוטים אלו, שרטוטי יצור החיווט BLO, ושרטוטי המערכת דיאגרמת החיבורים (Wiring diagram).
HarnesSYS – תוכנה לתיכון חיווט במטוסים אשר פותחה על ידי התעשייה האווירית לישראל. מציגה את הקשר בין רכיבי מערכת, רשימות חלקים, רשימות החיווט והגדרת צורת הריתום הפיזי של הכבל. דיאגרמות בלוקים, תרשימי פין-לפין ומערכת סכמטית.
HarnWare – תוכנת HarnWare היא תוכנה לתכנון ושרטוט של רתמות החיווט, התוכנה פותחה על ידי חברת TE Connectivity (אנ').
הערות שוליים

↑  Electrical Wiring Interconnect System
↑  Aging Transport Systems Rulemaking Advisory Committee
↑  תקן SAE AS50881
| תעופה • תעופה צבאית • תעופה אזרחית |
| --- | --- | --- |
| עקרונות | אווירודינמיקה • כוח עילוי • גרר • מספר מאך • זווית התקפה • הזדקרות • פרופיל אווירודינמי • עומס כנף • מערבולת • אפקט קואנדה • יחס גלישה • פינת ארון המתים | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| כלי טיס | מטוס • מסוק • כדור פורח • ספינת אוויר • דאון • המראה ונחיתה אנכית (VTOL) • המראה ונחיתה קצרה (STOL) | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מבנה | כנף • כנפון קצה־כנף • מדף • מאזנות • ספוילר • מעצור אוויר • מוטת כנפיים • כונס אוויר • כני נסע • הגה גובה • הגה כיוון • תא הטייס • משטחי היגוי • קנארד | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| הנעה | מנוע בעירה פנימית • מנוע כוכבי (רדיאלי) • מדחף • מנוע סילון • היפוך דחף • מנוע מגח סילון • מנוע על-מגח סילוני • מנוע רקטי • חשמל | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| תופעות | גלגול הולנדי • צימוד אינרציאלי • בום על-קולי • התעבות סביב כלי טיס • אוסצילציה • ורטיגו • התקרחות | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מערכות | מחווני טיסה • צינור פיטו • מכל דלק נתיק • מצנח בלימה • אוויוניקה • מערכת בקרת טיסה • חיווט תעופתי • קופסה שחורה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| שלבי טיסה | הסעה ודחיפה • המראה • טיפוס • הנמכה • שיוט • נחיתה • אווירובטיקה • הקפה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מקצועות | צוות אוויר • טייס  • מהנדס טיסה • צוות קרקע • הנדסת אווירונאוטיקה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
מונחים בתעופה
טכנאית מטפלת בחיווט תעופתי. ניתן לראות בבירור את הרתמות והמחברים שהן מחוברות אליהם.
טכנאי מבצע בדיקת חיווט. ניתן לראות את המגעים הזהובים בתוך המחבר ואת הרתמה שהמחבר מחובר אליה.
רתמות חיווט מנותבות בקפדנות לתוך מחברים המכונים וופרים
חומר טבע

חומר טבע או חומר טבעי הוא תרכובת המיוצרת באופן טבעי על ידי יצורים חיים. בדרך כלל, הכוונה לתרכובות אורגניות או אורגנו-מתכתיות המיוצרות בגופן של צמחים, חיידקים, פטריות וחיות, שעברו ברירה מלאכותית. חומר טבע עשוי להיות מיוצר בצורה סינתטית או חצי-סינתטית על ידי האדם, ועדיין החומר הסופי ייקרא בשם חומר טבע, כלומר, הכינוי חומר טבע ניתן לחומר עצמו, ולא לאופן ההפקה שלו.
לחומרי טבע נודעת חשיבות רבה במחקר המודרני, בשל היותן מקור לתרכובות בעלות חשיבות ביולוגית, רפואית ומסחרית לאדם.
סיווג חומרי טבע > מסלול מטבולי

מטבוליזם ראשי
מטבוליזם משני
סיווג חומרי טבע > מבנה

חומצות אמינו, פפטידים וחלבונים
פחמימות
גליקוזידים
ליפידים, שומנים וחומצות שומן
אחר (תרכובות ארומטיות והטרוציקליות)
סיווג חומרי טבע > מקור

חומרים המתקבלים מיצורים פרוקריוטים (כגון: חיידקים)
חומרים המתקבלים מיצורים איקריוטים (כגון: פטריות, צמחים, חיות)
בידוד, וזיהוי חומרי טבע

בידוד חומרי טבע ממקורות ביולוגים נעשה, לרוב, בשיטות פיזיקליות או כימיות כגון: מיצוי, סינון, סירכוז, גיבוש מחדש וזיקוק. אחת הטכניקות העיקריות היא הכרומטוגרפיה, בדגש על כרומטוגרפיית עמודה, וכרומטוגרפיית נוזל בלחץ גבוה.
לאחר שהחומר בודד וטוהר, ניתן לבצע כמה בדיקות אנליטיות שמטרתן זיהוי מוחלט של מבנה החומר, וביניהן: ספקטרוסקופיית תהודה מגנטית גרעינית (NMR) - בדגש על HNMR, CNMR.
בדרך כלל משולבים מספר בדיקות אנליטיות מקדימות, על מנת להקל על פענוח המבנה: כגון: ספקטרוסקופיית מסה, ספקטרוסקופיית תת-אדום וספקטרוסקופיית על-סגול ואור נראה.
עבור מולקולות גדולות ומורכבות יותר, ייתכן ויהיה צורך בטכניקות אנליטיות אחרות או נוספות.
דוגמאות

| דוגמאות לחומרי טבע |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |


| טטרודוטוקסין | ניקוטין | קפאין | מורפין | ונילין | פניצילין |
בתעשייה

ייצור חומרי טבע עשוי להיות בצורה מלאכותית, כפי שנעשה בתהליך הסינתזה המוחלטת - שהיא מענפיה החשובים של הסינתזה האורגנית.
או לחלופין בתהליכים מלאכותיים למחצה, המיושמים בבסיסה של הביוטכנולוגיה.
ראו גם

סינתזה מוחלטת
ביוטכנולוגיה
הערות שוליים

↑  Natural products, nature.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560765205171  GND: 4041418-8  LCCN: sh85090252  NDL: 01164185  NKC: ph115997