stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ים גאריסון
החקירה בעניין רצח קנדי

לאחר הרצח של הנשיא קנדי, התברר כי החשוד העיקרי ברצח, לי הארווי אוסוואלד, הוא יליד ניו אורלינס, ואף שהה מספר חודשים לפני הרצח בניו אורלינס, כשהוא יוצר פרובוקציות, ומחלק כרוזים בעד משטרו של פידל קסטרו. מידע שזרם אל משרד התובע המחוזי קישר בין אוסוואלד ובין כמה דמויות ידועות בניו אורלינס - חוקר פרטי בשם גיא בניסטר, טייס בשם דייוויד פרי (Ferrie), ואיש מסתורין שכונה "קליי ברטרנד" (Bertrand). כעבור זמן מה מצא עצמו גאריסון חוקר את העניין במלוא המרץ, ומקדיש לכך עוד ועוד משאבים של משרדו.
בתחילת שנת 1967, הכריז גאריסון כי איתר את הקושרים לרצח קנדי בניו אורלינס, וכי "קליי ברטרנד" הוא נשיא לשכת המסחר בניו אורלינס, מאנשי החברה הגבוהה ונכבדי העיר, אדם בשם קליי שאו. שאו הכחיש כל קשר לרצח, או ל"קליי ברטרנד". הקשר שיצר גאריסון באמצעות עדים, היה כי קליי שאו, דייוויד פרי ואוסוואלד קשרו לרצוח את הנשיא קנדי, והיו אף חלק מקשר רחב בהרבה. חלק מן החקירה נסב על קשריו ההומוסקסואלים של שאו, שהיה, אכן, הומוסקסואל גלוי.
ב-22 בפברואר 1967 נמצא דייוויד פרי מת בביתו. גאריסון טען כי זו התאבדות (כיום נראה, על פי ממצאי נתיחה שנערכה בפרי, כי היה זה מוות טבעי). גאריסון ראה במותו של פרי משום אישור כי הוא אכן על הנתיב הנכון. לאחר מותו של פרי איתר גאריסון עד בשם רוסו (Russo), אשר העיד על כך שבמסיבה בביתו של שאו, בנוכחותו, זממו שאו, אוסוואלד ופרי לרצוח את קנדי, ואף זיהה את שאו כ"ברטרנד". על סמך עדות זו הכריז ב-19 במרץ בית משפט בניו אורלינס כי יש עילה מספקת להעמיד את שאו לדין.
משפטו של קליי שאו

שאו היה האדם היחיד שהועמד אי פעם לדין כנאשם בקשר לרצח קנדי. ב-21 בינואר 1969 נפתח משפטו של שאו. מספר עדים (ובהם רוסו) העידו כי ראו את אוסוואלד, פרי ושאו זוממים לרצוח את הנשיא קנדי. על עדויות אלו נמתחה לאחר מכן ביקורת רבה, והן תוארו כבלתי מהימנות מסיבות שונות. כן הביא גאריסון עדים מהעיירה קלינטון (Clinton) במדינת לואיזיאנה, שהעידו כי ראו את שאו, אוסוואלד ופרי נוסעים יחדיו במכונית.
גאריסון לא הסתפק בעדויות הקושרות את שאו אל הרצח. על אף ששאו הוא שעמד למשפט, הנאשם האמיתי היה דו"ח ועדת וורן. גאריסון הביא עדים לרצח, שאינם קשורים ל"מזימת ניו אורלינס". מרינה אוסוואלד, אשתו של אוסוואלד, הובאה על מנת להעיד. עדי ראייה לרצח הובאו מדאלאס והסרט שצילם אברהם זפרודר הוצג בפני המושבעים. נראה כי היה לגאריסון חשוב להוכיח כי שאו היה חלק מקשר רחב לרצח הנשיא, וכי הגרסה הרשמית לרצח אינה אמת.
ב-1 במרץ 1969 ניתן פסק הדין. לאחר שהתייעצו במשך פחות משעה זיכו המושבעים את שאו מכל אשמה.
גאריסון לא ויתר, ומספר ימים לאחר הזיכוי עצר שוב את שאו באשמת עדות שקר, בטענה כי שיקר כשהעיד במשפטו כי לא הכיר את אוסוואלד או את פרי. רק ב-7 ביוני 1971 נתן בית משפט צו האוסר על גאריסון להמשיך ולתבוע את שאו.
ארבע שנות המשפט רוששו את קליי שאו. מאדם אמיד, ומרכז בחיי האומנות והתרבות בניו אורלינס הפך שאו לאדם נרדף. הוצאותיו המשפטיות רוששו אותו, ושמו הטוב היה למרמס.
לאחר המשפט

גאריסון הפסיד את תפקידו בבחירות (בארצות הברית תפקיד התובע המחוזי הוא תפקיד של נבחר ציבור) בשנת 1973 אך מונה לכהונת שופט ושימש כשופט בבית המשפט לערעורים של מדינת לואיזיאנה בין 1978 ועד מותו בשנת 1992.
גאריסון כתב שלושה ספרים על רצח קנדי "מורשת של אבן", "החוזה זרוע הכוכבים", ו"בעקבות המתנקשים". ספרים אלו היו רבי מכר.
בשנת 1991 יצא לאקרנים סרטו של אוליבר סטון, "ג'י. אף. קיי - תיק פתוח", המתאר את רצח קנדי מנקודת המבט של גאריסון. בתפקיד גאריסון שיחק השחקן קווין קוסטנר, ובתפקיד קליי שאו שיחק טומי לי ג'ונס. גאריסון שיחק בסרט את השופט ארל וורן.
הערכת פועלו של גאריסון

הדעות באשר לגאריסון חלוקות. חוקרים רבים סבורים כי המדובר באדם רודף פרסום, אשר קודם ירה את החץ ורק לאחר מכן סימן את המטרה, והשתמש ברצח לצורכי קידום אישי, תוך שהוא רומס את זכויות האזרח של שאו ופרי. חוקרים אלו סבורים כי גאריסון "חיפש את המטבע מתחת לפנס" וכי חשף את הקשר לרציחת קנדי בניו אורלינס, רק משום שהוא עצמו היה תושב ניו אורלינס.
לעומת זאת ישנם אחרים הסבורים כי אכן עלה גאריסון על עקבות אמיתיים, וכי רק קשר השתקה של הממשל מנע ממנו מלנצח במשפט ולהרשיע את שאו. אנשים אלו מייחסים חשיבות לעדותם של העדים שהביא גאריסון למשפט ואשר מסרו על קשר בין אוסוואלד, שאו ופרי.
דעה נוספת אומרת כי על אף שאין בראיות דבר הקושר את שאו לרצח וכי זיכויו היה מוצדק, הרי שגאריסון תרם רבות לקידום האמת בשני מישורים - הוא הציג את קשריו החברתיים של אוסוואלד בניו אורלינס עם חוגי הימין דווקא (אוסוואלד היה ידוע כקומוניסט, ואף שהה זמן מה בברית המועצות), וזאת כאישור לכך שאוסוואלד לא היה מטורף בודד. למעלה מכך, תרומתו העיקרית של גאריסון לחקר האמת היא כי הוא הראה בראיות חזקות במשפט כי אכן הייתה מזימה לרצח קנדי, אם כי לא הצליח להוכיח ששאו היה מעורב בה.
גאנה במשחקים הפאראלימפיים

גאנה השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באתונה (2004), ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה גאנה חלק מעולם.
המשלחת הראשונה אותה שלחה גאנה למשחקים הפאראלימפים באתונה, כללה שלושה ספורטאים (שני גברים ואישה) שהתחרו במקצועות האתלטיקה והרמת הכוח. ספורטאיה הנכים של גאנה מעולם לא זכו מדליה פאראלימפית.
ראו גם

גאנה במשחקים האולימפיים
גאנה במשחקים האולימפיים לנוער
הערות שוליים

↑  Participation Numbers ATHENS 2004 Paralympic Games באתר הוועד הפאראלימפי הבינלאומי
גאת'ות

מזמור זורואסטרי כתוב בשפה האווסטית
הגאת'ות הם מזמורים עתיקים בשפה האווסטית המייחסים את כתיבתן לזרתוסטרה. המזמורים מהווים את ליבת הליטורגיה הזורואסטרית. 
הגתות מחולקים ל-17 פזמונים המורכבים מ-238 בתים בכל פזמון.
שפה

שפת הגתות, היא אווסטית עתיקה שנכחדה השייכת למשפחת השפות האירניות ולמשפחת-על של השפות ההודו-אירופאיות. ישנם חוקרים שניסו לפענח את הגתות על סמך הסנקסריט אך הסתמכות זו יוצרת קושי בתרגום ובפרשנות שכן שתי השפות, אף על פי שמקורן משותף, התפתחו באופן עצמאי וההבדל ביניהן משמעותי. ישנם תרגומים ופרשנויות על סמך שפות הודו-אירופיות אחרות אך גם תרגומים אלו אינם מציגים תרגום אמיתי ומקיף של הנכתב בגתות.
תוכן

חלק מהפסוקים של הגתות מופנים ישירות לבורא הכל יודע, אהורה מאזדה. פסוקים אלה, מתארים את תמצית האלוהות של האמת. את הטוב שבאלוהות, ווהו מאנה ואת רוח הצדק. כמה מן הפסוקים האחרים מופנים ככל הנראה לציבור שהגיע לשמוע את הנביא זרתוסטרה ובפסוקים אלה הוא ממריץ את קהל שומעיו לחיות את חייהם בדרך אותה הורה אהורה מאזדה.
פסוקים אחרים, מהם הובאו כמה היבטים בחייו של זרתוסטרה, הם ביוגרפיים למחצה, אך כולם סובבים סביב משימתו של זרתוסטרה לקדם את השקפתו על האמת. לדוגמה, חלק מהקטעים מתארים את ניסיונותיו הראשונים של זרתוסטרה לקדם את משנתו של אהורה מאזדה, ואת הדחייה שלאחר מכן מצד קרוביו. דחייה זו וסיבות נוספות הובילה אותו לתחושות של ספק בנוגע למסרים אותם ניסה להעביר, ובגתות ביקש לקבל ביטחון ואמונה מאהורה מאזדה כדי להתיר את הספק ולטעון מול מתנגדיו.
דוגמה לתרגום של פסקה מתוך הגאת'ות:
אני ניגש אליך במחשבה טובה, אהורה מאזדה, כדי שתעניק לי (את הברכה) של שני היבטים אנושיים (כלומר היבט פיזי והיבט נפשי), את החומר ואת המחשבה, את הברכה הנובעת מהאמת, שאיתה אפשר לחיות חיים של שלווה
ראו גם

זורואסטריות
זרתוסטרה
אווסטה
היסטוריה של איראן
בר אבא

ויטראז' בקפלת ההלקאה בירושלים: שחרור בר אבא
בר אבא, או ישוע בר-אבא, הוא דמות בברית החדשה, המוזכר כמורד במלכות וכרוצח או כשודד, אשר פונטיוס פילאטוס שחרר לחופשי בחג הפסח, לדרישת ההמון, במקום לשחרר את ישוע מנצרת.
ביוגרפיה

העונש הצפוי לבר-אבא היה מוות בצליבה, אולם לפי ארבע הבשורות הקאנוניות וכן לפי הבשורה על פי פטרוס (אנ'), נהג נציב יהודה לחון פושע אחד מדי שנה בחג הפסח. הפושע שזכה לחנינה היה נבחר על פי העדפת ההמון (ochlos). פילאטוס שאל את ההמון שהתאסף לפני ארמונו אם רצונם שישחרר את ישוע מנצרת או את בר-אבא, וההמון קרא לו לשחרר את בר-אבא ולצלוב את ישוע מנצרת. בגרסה המובאת בבשורה על-פי מתי מסופר גם כי ההמון קיבל על עצמו את האחריות למות ישוע במילים "דמו עלינו ועל בנינו".
לסיפור על בר-אבא ניכרת חשיבות היסטורית, שכן נעשה בו שימוש כדי להטיל את האשם בצליבת ישו על היהודים, וכדי להצדיק אנטישמיות. עם זאת, כבר יוחנן כריסוסטומוס הדגיש כי אין מדובר באחריות קולקטיבית וכי בין היהודים שצעקו "דמו עלינו ועל בנינו" היה גם פאולוס עצמו. כל הטלת אשמה כזו התבטלה מאז ועידת הוותיקן השנייה ב-1962 בטענה שאי אפשר להטיל את האחריות על כל היהודים מכיוון שלא כולם צאצאי היהודים שלקחו על עצמם ועל צאצאיהם אחריות למות ישו. בספר שפרסם בשנת 2011, דחה האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר פרשנות זו, המכונה "רצח האל על ידי היהודים", והטיל את האשם על חטאי האנושות ואת האחריות על ההמון שהתקבץ במקדש בלבד.
ראו גם

קפלת ההלקאה
הערות שוליים

↑  הברית החדשה, הבשורה על-פי מתי, פרק כ"ז.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007280872605171  BNC: 000938984  BNE: XX4608414  BnF: cb16168698j (data)  GND: 118963821  LCCN: no97048441  NKC: uk20201071385  SUDOC: 201293900  VIAF: 122738023   WorldCat (עם VIAF): 122738023
ג'ינג-אן

| --- | --- |

גורדי השחקים של ג'ינג-אן
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 מחוז עירוני:  שאנגחאי
 שטח:  36.77 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ברובע:  975,707 (2020)
  ‑ צפיפות:  26,535 נפש לקמ"ר (2020)
 קואורדינטות:  31°13′53″N 121°27′11″E﻿ / ﻿31.2314°N 121.453°E﻿ / 31.2314; 121.453 
 אזור זמן:  UTC +8
 http://www.jingan.gov.cn/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת שאנגחאי מוגדלת) ג'ינג-אן(למפת שאנגחאי רגילה) ג'ינג-אן    מיקום ג'ינג-אן בשאנגחאי tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
גִ'ינְג-אָן (בסינית מפושטת: 静安区; בסינית מסורתית: 靜安區; בפין-יין: Jìng'ān Qū) הוא אחד הרבעים של העיר שאנגחאי במזרח הרפובליקה העממית של סין. על פי מפקד האוכלוסין משנת 2020 גרו ברובע 975,707 תושבים בשטח של 36.77 קמ"ר.
הרובע גובל ברובע הונגקואו (אנ') במזרח, ברובע חואנגפו ממזרח ומדרום, ברובע באושאן (אנ') בצפון וברבעים פוטוו (אנ') וצ'אנגנינג (אנ') במערב.
הוא נקרא על שם מקדש ג'ינג-אן אשר הוא מקדש בודהיסטי סיני מסורתי עתיק. פארק ג'ינג-אן, הממוקם מול המקדש, פופולרי בקרב המקומיים.
מבחינה היסטורית, החלק הצפוני של הרובע, היה בעבר מאוכלס בעיר באוכלוסייה ממעמד הפועלים. עם זאת, בשל השינוי במבנה התעשיות ובעקבות המספר הגובר לאורך השנים של האוכלוסייה שעברה לג'ינג-אן ממיקומים שונים מחוץ לשאנגחאי, בין היתר בשל מחירי הנדל"ן הסבירים שלו, הרובע הפך עם השנים יותר ויותר מושך לתושבים רבים.
אתרים בולטים

מקדש ג'ינג-אן
מעונו לשעבר של השליט הסיני מאו דזה-דונג
גלריה

מקדש ג'ינג-אן
תחנת הרכבת של שאנגחאי בג'ינג-אן
מרכז הירידים של שאנגחאי
קניון שאנגחאי
CITIC פלאזה
פלאזה 66 שאנגחאי
מרכז ג'ינג אן קרי
הערות שוליים

↑  China: Shànghăi (Districts) - Population Statistics, Charts and Map, www.citypopulation.de
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540327005171  LCCN: nr94028069  VIAF: 151717573   WorldCat (עם VIAF): 151717573 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של סין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גביע הליגות הנמוכות

| --- | --- |

 ענף:  כדורגל
 תאריך ייסוד:  1984
 ארגון מפעיל:  ההתאחדות לכדורגל בישראל
 מספר מתמודדים:  כל קבוצות הכדורגל בליגות ב' וג' הרשומות בהתאחדות לכדורגל
 מדינות משתתפות:  ישראל ישראל
 מפעל מקביל:  ליגה ב', ליגה ג'
 גביע המדינה באתר ההתאחדות גביע המדינה בכדורגל 2022/2023
 
גביע הליגות הנמוכות או הגביע המחוזי הוא גביע אשר מוענק בסיבוב ד' של גביע המדינה בכדורגל למנצחת של אותו מחוז. שיטת הענקת הגביע המחוזי החלה מעונת 1984/1985 ומטרתה היא להקל על הקבוצות בליגות הנמוכות בנסיעות ארוכות כדי שכל קבוצה תשחק במחוז שלה, לפחות בשלבים המוקדמים של הגביע.
בסך הכל מוענקים 12 גביעים. ארבעה גביעים למנצחות של כל מחוז בליגה ב' ושמונה גביעים למנצחות של כל מחוז בליגה ג'. הגביע מוענק על ידי נציג מטעם ההתאחדות לכדורגל מיד בתום משחק הגמר.
במשחקי הגמר של ליגות ב', גם המנצחת וגם הפיינליסטית ממשיכות לסיבוב ו' של גביע המדינה. במשחקי הגמר של ליגות ג', רק המנצחת ממשיכה לסיבוב ו' של גביע המדינה.
הערות שוליים

↑  תארים לליגות הנמוכות במסגרת המשחקים בגביע, בעיתון מעריב 6 בפברואר 1984
גורבודאק

גורבודאק (באנגלית: Gorboduc, בוולשית: Gorwy  או Goronwy; נפטר בשנת 663 לפנה"ס לערך) היה מלך בריטניה על פי ספרו של ג'פרי ממונמות' "ההיסטוריה של מלכי בריטניה".
אין כל תיעוד היסטורי למלכותו, והוא נחשב לאחד המלכים האגדיים של בריטניה.
ג'פרי מספר כי גורבודאק עלה לשלטון לאחר מות אביו, קימארקאס. גורבודאק נשא לאישה את יאדון (Judon) ונולדו להם שני בנים: פרקס ופורקס. בשלהי מלכותו ובזיקנתו לקה גורבודאק בשיטיון (סניליות), ובין שני בניו פרצה מלחמת אזרחים על השלטון במדינה.
אזכורים ספרותיים

גורבודאק מוזכר במחזהו של ויליאם שייקספיר "הלילה ה-12" וכן בשירו של ג'ון אשברי הנושא את שם המלך.
ג'ובתא א-זית

| --- | --- |
 מדינה / טריטוריה:  הרפובליקה הערבית הסורית סוריה
 גובה:  979 מטרים
 סיבת נטישה:  כיבוש בידי ישראל
 תאריך נטישה:  יוני 1967
 סוג יישוב יורש:  מושב
 יישובים יורשים:  נווה אטי"ב
 דת:  אסלאם
 קואורדינטות:  33°15′00″N 35°44′00″E﻿ / ﻿33.25°N 35.73333333°E﻿ / 33.25; 35.73333333 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אצבע הגליל מוגדלת) ג'ובתא א-זית(למפת אצבע הגליל רגילה) ג'ובתא א-זית(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ג'ובתא א-זית(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ג'ובתא א-זית  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ג'ובתא א-זית (בערבית: جباتا الزيت; בתעתיק מדויק: ג'באתא אלזית) היה כפר סורי בצפון רמת הגולן. על פי דיווח תושבי העיירה הסמוכה לכפר, הייתה לכפר אוכלוסייה של 1,500 עד ל-2,000 איש לפני מלחמת ששת הימים.
אטימולוגיה

השם ג'ובתא א-זית היא מילה ערבית לבור של שמן זית, אשר מתייחס לעצי זית שגדלו בכפר.
היסטוריה

לקראת סוף מלחמת ששת הימים ביוני 1967, האזור הוכרז כשטח צבאי סגור. כמחצית מתושבי הכפר נמלטו במהלך הלחימה, כשהשאר פונו על ידי צה"ל לאחר המלחמה. מאחר שהכפר נחרב בתחילת 1970, המושב נווה אטי"ב נבנה על אזור הכפר שנחרב.
ראו גם

נווה אטי"ב
לקריאה נוספת

Shimon̕n Dar (1993). Settlements and cult sites on Mount Hermon, Israel: Ituraean culture in the Hellenistic and Roman periods (Illustrated ed.). Tempus Reparatum. p. 168. ISBN 9780860547563.
Dauphin, Claudine (1998). La Palestine byzantine, Peuplement et Populations. BAR International Series 726 (בצרפתית). Vol. III : Catalogue. Oxford: Archeopress. (p. 641)
Murphy, Ray; Gannon, Declan (2008). "Changing the Landscape: Israel's Gross Violations of International Law in the Occupied Syrian Golan". Yearbook of International Humanitarian Law. Cambridge University Press. 11: 139–174.
Batatu, Hanna (1999). Syria's peasantry, the descendants of its lesser rural notables, and their politics (Illustrated ed.). Princeton University Press. ISBN 978-0-691-00254-5.
הערות שוליים

↑  Dar 1993, p. 168
↑  Murphy & Gannon 2008, p. 149
↑  Murphy & Gannon 2008, p. 163
↑  Humphries, Isabelle.
↑  Murphy & Gannon 2008, p. 151
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים במזרח התיכון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גביע המאה למהפכת מאי

| --- | --- |
 מארחת:  ארגנטינה ארגנטינה
 תקופת התחרות:  29 במאי 1910 – 12 ביוני 1910 (15 ימים)
 מספר משתתפות:  3  (מתוך 3 משתתפות שנרשמו)
 הזוכה:  ארגנטינה ארגנטינה
 מספר משחקים:  3
 מספר שערים:  14 (4.67 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  16,500 (5,500 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ארגנטינה חואן אנריקה האייס
 
12 ביוני 1910 נבחרת ארגנטינה במשחק הניצחון 4-1 מול אורוגוואי
גביע המאה למהפכת מאי (Copa Centenario Revolución de Mayo) הוא טורניר הקופה אמריקה הלא רשמי הראשון שהיה טורניר הגביע לקביעת אלופת אמריקה הדרומית בכדורגל והוא נערך בין מאי ליולי 1910.
הטורניר נחשב ללא-רשמי, כיוון שקונפדרציית הכדורגל של אמריקה הדרומית, מסרבת להכיר בו כטורניר תקני.
הטורניר נערך במלאת 100 שנה למהפכת מאי שפרצה בארגנטינה, ב-25 במאי 1810.
הטורניר נערך בשיטת ליגה, בין ארגנטינה, אורוגוואי וצ'ילה והוא נערך ללא טורנירי מוקדמות קודם לכן.
משחקי הטורניר

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ארגנטינה | 4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 9 | 2 | 7 |
|  אורוגוואי | 2 | 2 | 1 | 0 | 1 | 4 | 4 | 0 |
|  צ'ילה | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 8 | -7 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 במאי 1910 | אורוגוואי אורוגוואי | 3–0 | צ'ילה צ'ילה | אצטדיון קולחיאלס, בואנוס איירס |
| 29 במאי 1910 | חוסה פיינדיביין 6'   חוסה בראצ'י 75'   רוברט סידני באק 85' |  |  | אצטדיון קולחיאלס, בואנוס איירס |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 ביוני 1910 | ארגנטינה ארגנטינה | 5–1 | צ'ילה צ'ילה | אצטדיון הגימנסיה, בואנוס איירס |
| 5 ביוני 1910 | חוסה ויאלֶה 16'   חואן אנריקה האייס 26', 40'   גוטלוב אדוארדו וייס 66'   מקסימיליאנו סוסאן 82' |  | קולין קמפבל 50' | אצטדיון הגימנסיה, בואנוס איירס |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 ביוני 1910 | ארגנטינה ארגנטינה | 4–1 | אורוגוואי אורוגוואי | אצטדיון הגימנסיה, בואנוס איירס |
| 12 ביוני 1910 | חוסה ויאלֶה 15'   חואן אנריקה האייס 43'   ארנולדו פנסיפה ווטסון האטון 50'   מקסימיליאנו סוסאן 64' |  | חוסה פיינדיביין 58' | אצטדיון הגימנסיה, בואנוס איירס |
ג'וש גרין (כדורסלן)

ג'ושוע בנג'מין "ג'וש" גרין (באנגלית: Joshua Benjamin "Josh" Green; נולד ב-16 בנובמבר 2000) הוא כדורסלן אוסטרלי, שמשחק בקבוצת דאלאס מאבריקס מליגת ה-NBA, בעמדות הקלע והסמול פורוורד.
קריירת תיכונים ומכללות

גרין נולד בסידני שבאוסטרליה, לאם אוסטרלית ואב אמריקאי, ובגיל 14 עבר עם משפחתו להתגורר בפיניקס שבאריזונה. בשנת 2017 החל ללמוד באקדמיית הספורט הקדם-אקדמית IMG שבפלורידה, בה שיתף פעולה עם אנפרני סיימונס. בעונת 2018/2019 הוביל את קבוצת האקדמיה לזכייה באליפות ליגת התיכונים של ארצות הברית, ואף זכה בתואר ה-MVP של משחק הגמר לאחר שקלע בו 19 נקודות. בסיום אותה עונה נבחר להשתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן.
בשנת 2019 החל ללמוד באוניברסיטת אריזונה. בעונתו היחידה בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה שיחק לצדם של ניקו מאניון וזיק נאז'י, ורשם ממוצעים של 12.0 נקודות, 4.6 ריבאונדים ו-2.6 אסיסטים למשחק.
קריירת משחק מקצועית

בדראפט ה-NBA‏ 2020 נבחר גרין על ידי דאלאס מאבריקס, בבחירה ה-18. לאורך עונת הרוקי שלו בדאלאס שותף ב-39 משחקים, וקלע 2.6 נקודות בממוצע למשחק.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020/2021 | דאלאס | 39 | 5 | 11.4 | 0.452 | 0.160 | 0.565 | 2.0 | 0.7 | 0.4 | 0.1 | 2.6 |
| 2021/2022 | דאלאס | 67 | 3 | 15.5 | 0.508 | 0.359 | 0.689 | 2.4 | 1.2 | 0.7 | 0.2 | 4.8 |
| 2022/2023 | דאלאס | 60 | 21 | 25.7 | 0.537 | 0.402 | 0.723 | 3.0 | 1.7 | 0.7 | 0.1 | 9.1 |
| קריירה |  | 166 | 29 | 18.2 | 0.516 | 0.368 | 0.691 | 2.5 | 1.3 | 0.6 | 0.1 | 5.8 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020/2021 | דאלאס | 1 | 0 | 4.0 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |
| 2021/2022 | דאלאס | 16 | 0 | 7.6 | 0.286 | 0.227 | 0.250 | 0.8 | 0.4 | 0.3 | 0.0 | 1.4 |
| קריירה |  | 17 | 0 | 7.4 | 0.286 | 0.227 | 0.250 | 0.7 | 0.4 | 0.3 | 0.0 | 1.4 |
הערות שוליים

↑  Australia’s Josh Green leads IMG Academy to GEICO Nationals Championship, באתר foxsports.com,‏ 7 באפריל 2019
↑  הסטטיסטיקות של גרין בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2020, באתר basketball-reference.com
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ברוריי

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  הים הצפוני 
 קואורדינטות:  60°25′34″N 0°45′02″W﻿ / ﻿60.426°N 0.75043°W﻿ / 60.426; -0.75043
 שטח:  55 הקטאר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 אוכלוסייה:  24 (2011)
 אזור זמן:  UTC+0
  (למפת סקוטלנד מוגדלת) אדינבורו גלאזגו אברדין פייזלי אייר פרת' אינוורנס לוכגילפהד דנדי איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים  אנגליה צפון אירלנד  אירלנד האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני ברוריי(למפת סקוטלנד רגילה) אדינבורו גלאזגו אברדין פייזלי אייר פרת' אינוורנס לוכגילפהד דנדי איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים  אנגליה צפון אירלנד  אירלנד האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני ברוריי
 
הגשר המחבר את האי ברוריי לאי הוסיי
ברוריי (באנגלית: Bruray) הוא אי בקבוצת איי סקריז החיצוניים, באיי שטלנד שבסקוטלנד. האי הוא המזרחי באיים המיושבים של סקוטלנד.
גאוגרפיה

האי מחובר במעבורת עם הנמל וידלין והעיירה לרוויק שבמיינלנד. כמו כן ממשטח הנחיתה שבאי ממריאות טיסות של חברת לוגאנאייר לטינגוול.
האי מקושר באמצעות גשר "סקריז" לאי הוסיי. גשר הבטון נבנה בין האיים ב-1957.
באי מצוי בית הספר הקטן ביותר בסקוטלנד.
בית הכנסת בחמת גדר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת עתיק
 מיקום:  חמת גדר
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תאריך פתיחה רשמי:  המאה ה-4 לספירה
 קואורדינטות:  32°40′59″N 35°40′01″E﻿ / ﻿32.68297°N 35.66694°E﻿ / 32.68297; 35.66694
 www.hamat-gader.com
  (למפת עמק בית שאן מוגדלת) בית הכנסת בחמת גדר(למפת עמק בית שאן רגילה) בית הכנסת בחמת גדר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הכנסת בחמת גדר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הכנסת בחמת גדר he
 
החלק העליון של הפסיפס - בכניסה לבית המשפט העליון בירושלים
בית הכנסת בחמת גדר הוא בית כנסת עתיק הנמצא באתר מרחצאות המרפא חמת גדר. בית הכנסת נבנה במאה הרביעית לספירה, דבר המעיד על קיומה של אוכלוסייה יהודית בעלת אמצעים באזור שבאה למרחצאות המרפא. הביקורים החוזרים של המתרפאים במרחצאות הביאו לכך שהם הרימו תרומה נכבדה לבניית בית הכנסת. מתוכן הכתובות שנמצאו בשלושת הפסיפסים שהיו על רצפת בית הכנסת עולה כי מדובר באוכלוסייה אמידה, אשר הביאה אומן לעיצוב רצפת הפסיפס. חלקו העליון של הפסיפס שוחזר ומצוי בכניסה לבית המשפט העליון בירושלים. לדעת החוקרים מצויה רצפה נוספת של בית הכנסת במעמקי האדמה הממתינה לגילויה.
תולדות בית הכנסת

לצורכי ריפוי היה על הבא למרחצאות חמת גדר לשהות זמן מה באתר. אופי מחלות העור היה כזה שהן מופיעות מחדש כל שנה או בעקבות גרוי חיצוני. ולכן היו מתרחצים שהיה להם זמן השהיה ארוך במקום ואלה תרמו לבניית בית הכנסת הקבע במקום. תוכן הכתובות בשלושת הפסיפסים מצביעות על כך כי בית הכנסת נבנה על ידי המתרחצים שבאו לחמת גדר, ואפילו ניתן לאתר מאילו מקומות הם באו ופרטים נוספים עליהם.
שרידי בית הכנסת נמצאו בגבעה במרכז האתר - ב"גובהה של עיר" - בהתאם למסורת. בבית הכנסת הייתה רצפת-פסיפס עם כתובות אחדות. רצפת הפסיפס הונחה על גבי רצפת-אבן (אולי מבית כנסת קודם - ראו להלן). בית הכנסת היה בנוי מצפון לדרום, לעבר ירושלים, כנהוג בבתי הכנסת בעבר הירדן. מידותיו 13X13 מטר, מבנהו כמו בסיליקה, היינו אולם תווך ומשני צדדיו אולמות צרים וארוכים. המופרדים על ידי שתי שורות של עמודים. בראשו של בית הכנסת - מדרום - היה אפסיס, קיר חצי עגול, ולפניו במה מוגבהת, בה היה ארון הקודש.
הפתח הראשי של המבנה היה בקיר המזרחי, בהתאם להנחיה ההלכתית לפיה "אין פותחין פתחים [בבית הכנסת] אלא למזרח", כפי שמצינו בבית הכנסת הסמוך במעוז חיים של היום, בהר ארבל, ובדרום הר חברון.
רצפת הפסיפס התגלתה בשנת 1932 על ידי פרופ' אלעזר ליפא סוקניק, אשר ניהל את החפירות במקום מטעם האוניברסיטה העברית. הרצפה מורכבת משלושה שדות - פאנלים - המוקפים על ידי מסגרת של תשליבים צבעוניים. הרצפה כולה כוללת עיטורים גאומטריים פשוטים, כמקובל ברצפות בתי כנסת: עיטורים ולא דמויות.
ברצפה משולבות שלוש כתובות-הקדשה, כולן בארמית. בסמוך לבימת ארון-הקודש, בדרום, מעוטרת הרצפה בכתובת הראשית הנתונה בתוך זר עגול, ומשני צדדיה מוצגים שני אריות, הניצבים זה מול זה. מעבריהם ברושים, ככל הנראה. בין האריות מופיע, בתוך מעגל זר-עלים, כתובת ששבחה את האנשים שתרמו 5 דינרים.
הפסיפס המרכזי

בכתובת זו, הראשית במתחם, מוזכרים שמות של שישה אנשים בני משפחה אחת. לכולם, חוץ מאחד, שמות זרים. הם קרויים בתארים "קירוס" או "קירה" כלומר "אדון" או "גברת". אחת נושא תואר "קומס" שהוא תואר של משרה בכירה בפקידות הממשל הביזנטי. לפי התקנות של הקיסר תיאודוסיוס משנת 432 אסור היה ליהודים לשאת תואר זה. לפיכך ראה פרופ' סוקניק את התאריך לעיל - אמצע המאה ה-5 - כתאריך המאוחר ביותר לבנית בית הכנסת או הפסיפס.
הכתובת המקורית:
ודכיר לטב
קירס הופלוס וקירה
פרוטון וקירה סלוסטיס
התנה וקומס פרורוס ברה
וקיריס פוטיס חתנה וקירס
חנינה ברה הגנון ובניהון
דמיצותין תדירן בכל אתר
דהבון הכה חמישה דינרין
דהב מלך עלמה יתן ברכתה
בעמלהון אמן אמן סלה.
הפירוש בעברית: וזכור (ים) לטוב מר הופלוס ומרת פרוטום ומר סולוסטוס חתנו וקומס פרורוס בנו ומר פוטוס חתנו ומר חנינה בנו
 הם ובניהם שמיצוותיהם מצויים בכל מקום
אשר נתנו פה חמישה דינרי זהב.
מלך העולם יתן ברכתו במעשיהם, אמן אמן סלה.
מתחתיה שתי הכתבות הארמיות. צורת הישיבה בבית הכנסת הייתה בשורות