stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דויד בליאבסקי
קריירה > 2019 > אלוף עולם בתחרות הקבוצתית

באליפות העולם שנערכה בשטוטגרט, גרמניה באוקטובר אותה שנה זכה במדליית זהב בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 261.726 נק', לפני סין (260.729 נק') ויפן (258.159 נק'). נוסף לכך, הוא סיים במקום שמיני בסוס סמוכות בתוצאה של 13.566 נק'.
קריירה > 2021

באליפות רוסיה שנערכה במרץ 2021 זכה ב-2 מדליות, זהב וארד. מדליית זהב בסוס סמוכות, מדליית ארד בקרב רב אישי.
באליפות אירופה שנערכה בבזל, שווייץ באפריל אותה שנה זכה ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 כסף. מדליית זהב במתח בתוצאה של 14.066 נק', לפני אנדריאס טובה מגרמניה (13.833 נק') ואדם אסיל מטורקיה (13.766 נק') ומדליות כסף, בקרב רב אישי בתוצאה של 85.864 נק', אחרי ניקיטה נגורני (88.032 נק') ולפני איליה קובטון מאוקראינה (84.864 נק') ובמקבילים בתוצאה של 15.133 נק', אחרי פרהאט אריג'ן מטורקיה (15.300 נק') ולפני כריסטיאן באומן משווייץ ולוקאס דאוזר גרמניה (15.100 נק'). נוסף לכך, הוא סיים במקום שישי בסוס סמוכות בתוצאה של 13.166 נק'.
קריירה > 2021 > מדליית זהב אולימפית

באולימפיאדת טוקיו (2020) הוא זכה במדליית זהב בתחרות הקבוצתית ביחד עם דניס אבליאזין, ארתור דלאלויאן וניקיטה נגורני בתוצאה של 262.500 נק' לאחר שהתמודד בשלושה מכשירים, לפני יפן (262.397 נק') וסין (261.894 נק'). הוא סיים במקום רביעי בסוס סמוכות בתוצאה של 14.833 נק' ובמקום חמישי במקבילים בתוצאה של 15.200 מק'. נוסף לכך, בשלב המוקדמות הוא סיים במקום עשירי בקרב רב אישי בתוצאה של 85.324 נק' ושלישי מבין המתעמלים מרוסיה ולא עלה לשלב הגמר.
היסטוריית תחרויות

המשחקים האולימפיים
אליפות העולם בהתעמלות
אליפות אירופה בהתעמלות
| שנה | אירוע | קרב רב קבוצתי | קרב רב אישי | קרקע | סוס סמוכות | טבעות | קפיצות | מקבילים | מתח |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | אליפות רוסיה (אנ') |  | 6 |  |  |  |  |  | 5 |
| 2010 | גביע רוסיה (אנ') |  | 4 |  | 8 |  |  | 5 | 5 |
| 2010 | אליפות עולם (אנ') | 6 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2011 | אליפות רוסיה (אנ') | 5 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2011 | גביע רוסיה |  | 4 | 6 |  |  |  | 8 |  |
| 2011 | אליפות עולם (אנ') | 4 | 6 |  |  |  |  |  |  |
| 2012 | אליפות רוסיה (אנ') | 7 | 4 |  | 8 |  |  |  |  |
| 2012 | אליפות אירופה (אנ') |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 2012 | המשחקים האולימפיים | 6 | 5 |  | 7 |  |  |  |  |
| 2012 | גביע העולם (אנ') |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 2013 | אליפות רוסיה (אנ') | 5 |  |  | 5 |  |  |  |  |
| 2013 | אליפות אירופה (אנ') |  |  | 5 |  |  |  |  |  |
| 2013 | אוניברסיאדה |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 2013 | אליפות עולם (אנ') |  | 12 |  |  |  |  |  |  |
| 2014 | אליפות רוסיה (אנ') |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 2014 | אליפות אירופה (אנ') |  |  | 8 |  |  |  |  |  |
| 2014 | אליפות עולם (אנ') | 5 | 5 |  |  |  |  |  | 5 |
| 2015 | אליפות רוסיה (אנ') |  |  | 4 |  |  |  |  | 7 |
| 2015 | אליפות אירופה (אנ') |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 2015 | המשחקים האירופיים |  |  |  | 4 |  |  |  |  |
| 2015 | אליפות עולם (אנ') | 4 | 11 |  |  |  |  |  |  |
| 2016 | אליפות רוסיה (אנ') |  |  | 4 |  | 4 |  |  | 5 |
| 2016 | אליפות אירופה (אנ') |  |  | 4 |  |  |  |  |  |
| 2016 | המשחקים האולימפיים |  | 4 |  | 5 |  |  |  |  |
| 2017 | אליפות רוסיה (אנ') | 5 |  | 5 |  |  |  |  |  |
| 2017 | אליפות אירופה (אנ') |  |  |  |  |  |  | 4 |  |
| 2017 | גביע רוסיה | 4 |  |  |  |  |  | 6 | 4 |
| 2017 | אליפות עולם (אנ') |  | 4 |  |  |  |  |  | 6 |
| 2018 | אליפות רוסיה (אנ') |  |  | 4 |  |  |  |  |  |
| 2018 | גביע רוסיה |  |  | 7 |  |  |  |  | 7 |
| 2018 | אליפות אירופה (אנ') |  |  |  | 4 |  |  |  |  |
| 2018 | אליפות עולם (אנ') |  |  |  | 7 |  |  |  |  |
| 2019 | המשחקים האירופיים |  |  |  |  |  |  | 4 | 5 |
| 2019 | גביע רוסיה |  | 4 | 8 |  |  |  |  |  |
| 2019 | אליפות עולם (אנ') |  |  |  | 8 |  |  |  |  |
| 2021 | אליפות רוסיה (אנ') |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 2021 | אליפות אירופה (אנ') |  |  |  | 6 |  |  |  |  |
| 2021 | גביע רוסיה (אנ') |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 2021 | המשחקים האולימפיים |  |  |  | 4 |  |  | 5 |  |
ראו גם

התעמלות באולימפיאדת טוקיו (2020)
הערות שוליים

1 2  רק שני מתעמלים מכל מדינה יכולים להמשיך לשלב הגמר
↑  רק מתעמל אחד מכל מדינה עלה לשלב הגמר
בליאבסקי באליפות אירופה 2015
החלוצים - לקט צלליות

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  מאיר גור אריה
 שפת המקור:  עברית
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת "בני-בצלאל", ירושלים
 תאריך הוצאה:  תרפ"ה [1924]
 מספר עמודים:  22
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  990043946830205171
"החלוצים: לקט צלליות גזורות בידי מאיר גור-אריה" או "החלוצים: גזרי צלליות בלווית שירי חלוצים" (1924) הוא ספר מאת מאיר גור אריה, המציג צלליות של חלוצים.
תיאור

ספרו של מאיר גור אריה - "החלוצים", הוא אלבום המכיל 20 צלליות של דמויות ארצישראליות. הספר יצא בהוצאת "בני בצלאל", והוא הודפס בדפוס "ציון" של האחים רוהל בירושלים. כל דף מכיל צללית ומתחתיה פזמון פופולרי בן התקופה, שבחר מרדכי נרקיס. התיאורים של גור-אריה מציגים את החלוצים, אחד מן הדימויים שפותחו בבצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות, במצבים של תנועה. בעיקר מן ואל העבודה. הם משקפות את האידיאל הציוני של העלייה השנייה והעלייה השלישית, כפי שהתבטאו ב"גדוד העבודה". ה"חלוץ" של גור-אריה עובד בסלילת כבישים, רוקד הורה ("פולקה חלוצית"), או עומד בקצה המאהל המשותף ("חד מחבריא"). בסופו של היום הוא חוזר אל משפחתו ("חלקי מכל עמלי"). האלבום הוצג בתערוכת "בצלאל" בתל אביב ובירושלים בשנת 1924.
שמות הצלליות: "למחנה", "פגישה", "לאהל", "בארבע ידיים", "ברוד", "הסתתים", "סעודה מפסקת", "על הסלע הך הך!", "לאטו", "בדרך", "חלקי מכל עמלי", "כחם היום", "חד מחבריא", "פולקה חלוצית", "תן אש", "הורה", "צרה בשל המלכה", "מכתב", "עת ינוסו הצללים"
שמות השירים באלבום: "אין דבר", "פעם אחת", "כשתבוא", "הללויה", "גליל", "דודאי אהבה", "לא צריך צעירות", "שיר החלוצים", "מירושלים", "חלוץ חלוץ הנני", "אל ספוד", "הנה באנו", "הגד חביבי", "מחצבה", "תפלת סדרן", "אנו נבנה", "אתה הוא היודע".
גלריה

"חד מחבריא" עם הפזמון "הנה באנו" (המנון הטראסק)
הערות שוליים

↑  ראו: מיכאל אבי-יונה, שירי החלוץ, דואר היום, 28 ביוני 1925
↑  ראו: "תל-אביב בירושלים", הארץ, 9 בספטמבר 1924 וגם ברוך שץ, תערוכת בצלאל, דואר היום, 5 באוקטובר 1924
↑  מילות השיר "אין דבר" והאזנה לו, באתר זמרשת
↑  מילות השיר "על יד המחנה" והאזנה לו, באתר זמרשת
↑  מילות השיר "קרועים אנו" והאזנה לו, באתר זמרשת
↑  מילות השיר "גליל" והאזנה לו, באתר זמרשת
↑  מילות השיר "דודאי אהבה" והאזנה לו, באתר זמרשת
↑  מילות השיר "לא צריך צעירות" והאזנה לו, באתר זמרשת
↑  מילות השיר "חלוץ, חלוץ הנני" והאזנה לו, באתר זמרשת
↑  מילות השיר "המנון הטראסק" והאזנה לו, באתר זמרשת
↑  מילות השיר "מחצבה" והאזנה לו, באתר זמרשת
דינמיקה קבוצתית

דינמיקה קבוצתית או תהליכים קבוצתיים היא מערכת של התנהגויות ותהליכים פסיכולוגיים המאפיינים קבוצה חברתית. אלו יכולים לבוא לידי ביטוי בשני אופנים: בתוך הקבוצה (דינמיקה פנים-קבוצתית), ובין קבוצות (דינמיקה בין-קבוצתית). חקר דינמיקות קבוצתיות עוסק בטבען של קבוצות, דפוסי התנהגות מגוונים המתקיימים בהן, משתנים המשפיעים על היווצרותן והתפתחותן, המבנה שלהן והיחסים שלהן עם אנשים, קבוצות אחרות וארגונים.
יישומים בתחום

הנחת היסוד בתחום הדינמיקה הקבוצתית היא כי התנהגותם של בני אדם בהימצאותם בחברה, שונה מהתנהגותם בהיותם לבדם. המחקר בתחום מתמקד בשאלה כיצד מתנהגים האנשים בקבוצה ומדוע.
דינמיקה קבוצתית משמשת כמרכיב מרכזי בתהליכי מיון עובדים ומועמדים לעבודה. החברות המובילות במשק ומכוני המיון משתמשים במבחן הקבוצתי במסגרת מרכזי הערכה שהם מקיימים למועמדים לעבודה, כחלק מתהליכי המיון של עובדים חדשים. המטרות המרכזיות של דינמיקה קבוצתית בתחום מיון העובדים הן קבלת התרשמות לגבי הכישורים החברתיים והביטחון החברתי של המועמדים, יכולת עבודה בצוות, וכישורים ייחודיים לתפקיד. הבוחנים מנסים לנבא כיצד הנבחן יתמודד עם אנשים במסגרת התפקיד אליו הוא נבחן.
חוקרים והוגי דעות מרכזיים בתחום

גוסטב לה בון - פסיכולוג חברתי צרפתי אשר מחקרו הראשי, "הקהל: מחקר של הרוח העממית" (1896), הוביל לפיתוח תחום הפסיכולוגיה בקבוצה.
זיגמונד פרויד - אבי הפסיכואנליזה עסק בספרו "פסיכולוגיה קבוצתית וניתוח של האגו" (1922), בביקורת על עבודתו של לה בון, ובכך הוביל לפיתוח נוסף תאוריות של התנהגות הקבוצה במחצית השנייה של המאה העשרים.
קורט לוין (1943, 1948, 1951) - טבע את המונח דינמיקה קבוצתית כדי לתאר את האופן בו מתנהגות קבוצות ויחידים בנסיבות משתנות.
ויליאם שוץ (1958, 1966) - התבונן על יחסים בקבוצה מתוך שלושה ממדים: הכללה, שליטה וחיבה. התבוננות זו הפכה לבסיס התאוריה של התנהגות בקבוצה.
וילפרד ביון (1961) - עסק בדינמיקה קבוצתית מפרספקטיבה של הפסיכואנליזה.
ברוס טקמן – פיתח את "מודל ארבעת השלבים" המתאר את ההתפתחות וקבלת ההחלטות בקבוצה (1965). המודל הורחב מאוחר יותר (1977) על ידי טקמן ועמיתתו, מרי-אן ג'נסן, ל"מודל חמשת השלבים".
דינמיקה פנים-קבוצתית בארגונים

בהקשר של ארגונים ופסיכולוגיה ארגונית ותעסוקתית, דינמיקה פנים-קבוצתית מבטאת את התהליכים הקבוצתיים המתנהלים בתוך קבוצה חברתית המהווה קבוצת עבודה בארגון. לפיכך, לא די שהקבוצה החברתית מלוכדת סביב מכנה משותף ובין חבריה קיימת תלות הדדית, אלא שלקבוצת העבודה יש בנוסף יעד משותף וסינרגיה חיובית.
התנהגות חברי הקבוצה בינם לבין עצמם כוללת מצבים המחייבים שיתוף פעולה ועבודת צוות, הבאים לידי ביטוי בדרכים מגוונות, כגון שיתוף מידע, קבלת החלטות בקבוצה, העצמה אישית ובין-אישית ובהן התבלטות אישית, פיתוח מנהיגות ושינויים ביחסי הכוחות בקרב חברי הקבוצה, ניהול משא ומתן והתמודדות עם קונפליקטים. חקר התחום יכול לסייע לקבוצות או למנהלים האחראים עליהן, לנתח ולשפר את התהליכים המקובלים בהן לצורך קבלת החלטות, פתרון בעיות, יישוב מחלוקות ועבודת צוות יעילה יותר.
דינמיקה פנים-קבוצתית בארגונים > שלבים בהתפתחות הקבוצה

כאשר קבוצה מורכבת לשם ביצוע משימה בארגון, מתרחש תהליך התפתחות קבוצתי במשך תקופת ביצוע המשימה. מחקרים הראו שניתן לתאר את הדינמיקה הקבוצתית שנוצרת בין חברי הקבוצה לפי מודלים, המותאמים לאופי הקבוצה והמשימה.
דינמיקה פנים-קבוצתית בארגונים > שלבים בהתפתחות הקבוצה > המודל הקלאסי של טקמן

בשנת 1965 החוקר ברוס טקמן הציע לראשונה מודל המתאר ארבעה שלבים עיקריים בהתפתחות קבוצה. לטענתו, שלבים אלו הכרחיים להתפתחות הקבוצה, התמודדות עם משברים ובעיות, מציאת פתרונות והשגת יעדים. מודל זה הורחב בשנת 1977 על ידי טקמן ועמיתתו מרי-אן ג'נסן וכלל את השלב החמישי.
שלב ראשון – יצירת הקבוצה (Forming): זהו שלב ראשוני של היכרות ובניית הקבוצה. כל פרט בקבוצה שואף להתקבל על ידי יתר חברי הקבוצה, להימנע ממחלוקות וקונפליקטים, ובד בבד להתבלט ביכולותיו ולבסס את מעמדו בקרב חבריו לקבוצה. בשלב זה הקבוצה מתמקדת בהגדרת המטרות המשותפות ובהתארגנות קבוצתית, וחברי הקבוצה נחשפים האחד לשני ולומדים הן את המשימה והן את יכולות חבריהם לקבוצה.
שלב שני – "סיעור מוחות" (Storming): זהו שלב המתרחש בכל קבוצה, בייחוד בקבוצות חדשות שמעולם לא עבדו יחד בעבר. בשלב זה הקבוצה מתמודדת עם הבעיות המרכזיות העומדות בפניה בדרך להשגת היעדים, ומחליטה על דרכי העבודה הפרטניים והקבוצתיים ועל מודל הנהגה המקובל על חבריה. כתוצאה מכך חברי הקבוצה מתעמתים עם רעיונותיהם, עמדותיהם והשקפות עולמם השונות. חברי הצוות קוראים תיגר על הסמכות בצוות, מערערים עליה ומנסים לתפוס סמכות בעצמם. השלב מסתיים ברגע שמקבלים את הסמכות.
שלב שלישי – תכנון (Norming): בשלב זה הקבוצה מתחילה לעבוד ביעילות כקבוצת עבודה. אין הם מתרכזים במטרותיהם האישיות כיחידים, אלא במציאת דרך עבודה משותפת להשלמת המשימה. הם מכירים בערך של השוני בדעותיהם ומכבדים אותו. השלב מתאפיין בגיבוש הנורמות וכללי ההתנהלות בקבוצה, לדוגמה - לגבי נוהלי העבודה, הלבוש, ההתבטאות ואופן ביצוע המשימות.
שלב רביעי – ביצוע (Performing): לשלב זה מגיעות קבוצות בוגרות בעלות רמות ביצוע גבוהות, אשר הצליחו למצוא דרך לעבוד בשיתוף פעולה כיחידה עצמאית אחת למען המטרה המשותפת. חברי הקבוצה מכירים זה את זה, סומכים האחד על השני ונעזרים זה בזה. הם בעלי מוטיבציה גבוהה לסיים את המשימה ועובדים ביעילות, ללא קונפליקטים או השגחה חיצונית של המנהל. הם מסוגלים לקבל החלטות ולפתור בעיות באופן מיטבי ובמהירות.
שלב חמישי – סיום ופירוק (Adjourning): בשלב זה המשימה הושלמה וחברי הקבוצה מסיימים את פעילותם כקבוצה ופונים כל אחד לדרכו.
דינמיקה פנים-קבוצתית בארגונים > שלבים בהתפתחות הקבוצה > המודל החלופי לקבוצות ארעיות של גרסיק

קבוצות שהורכבו באופן זמני למשימה עם לוח זמנים שהוגדר מראש, לרוב אינן חוות את חמשת שלבי ההתפתחות הקבוצתית של טקמן. המודל החלופי שהציע גרסיק בשנת 1988 (Punctuated-Equilibrium Model), מתאים יותר לתאר את הדינמיקה הקבוצתית שנוצרת בקבוצה שכזו.
לפי המודל המוצע, קבוצה ארעית עוברת שני שלבים מרכזיים הכוללים באמצע תופעת מעבר, וכן שלב נוסף אחרון. בשלב הראשון הקבוצה נפגשת, מתכננת ומגדירה את צורכי המשימה, אולם אין ביצוע והתקדמות ממשית של הפרויקט. באמצע הזמן שהוגדר לביצוע המשימה מתרחשת תופעת מעבר זמנית, ובה לפתע ישנה התעוררות קבוצתית היוצרת שינויים שתוצאתם תחילת עבודה על המשימה עם מחצית הזמן שהוגדר מלכתחילה. השלב השני אף הוא מתאפיין בהיעדר התקדמות משמעותית בביצוע המשימה. והשלב האחרון הוא שלב הסיום ובו ישנה האצה ופעילות מוגברת להשלמת המשימה, תוך עמידה בלוח הזמנים המוגדר.
דינמיקה פנים-קבוצתית בארגונים > נורמות קבוצתיות

נורמות קבוצתיות הן כללי התנהגות והתנהלות בקבוצה, המוסכמים על חברי הקבוצה. הן מגדירות מה מקובל לעשות ואיך מקובל להתנהג בנסיבות מסוימות. לדוגמה, במרבית הארגונים מקובל לא לבקר את המנהל בפומבי. דוגמה נוספת היא סגנון הלבוש המקובל במקום עבודה. נורמות אלו עשויות להיות שונות בין ארגונים, קבוצות וקהילות שונות.
דינמיקה פנים-קבוצתית בארגונים > השפעת גודל הקבוצה על דינמיקה קבוצתית

מחקרים הראו שגודלה של קבוצה משפיע על הדינמיקה הקבוצתית בארגון. בהקשר זה ישנה תלות במטרה שלשמה הורכבה הקבוצה. קבוצה גדולה (מעל 12 אנשים) מתאפיינת מצד אחד ביצירתיות גבוהה, הבאה לידי ביטוי באתגר אישי של העובד מול חבריו לקבוצה ורעיונות מגוונים לפתרון בעיות או התקדמות במשימה. אך מצד שני, ביצוע יעיל של המשימה ותיאום המטלות קשה יותר בקבוצה גדולה. לעומת זאת, קבוצה קטנה לרוב מאופיינת בביצוע יעיל ואיכותי של המשימות. מספר מיטבי מקובל של חברי קבוצה הוא מספר אי-זוגי של כ-7 חברים. אחד המושגים המתקשרים עם הבעייתיות שנוצרת בקבוצות עבודה גדולות הוא בטלה חברתית. לעומת זאת, העבודה המשותפת בקבוצה יוצרת לרוב גם סינרגיה חיובית המתבטאת פעמים רבות בהקלה חברתית.
סינרגיה בקבוצה - סינרגיה הוא מושג מתחום הביולוגיה שמתאר מצב בו השלם גדול או קטן מסך חלקיו. ניתן להשתמש במושג זה בהשאלה בהקשר של דינמיקה קבוצתית בארגונים. למשל, בטלה חברתית מייצגת סינרגיה שלילית, בה השלם קטן מסך חלקיו; במקרה זה נהוג לומר שהפסדי התהליך הקבוצתי גבוהים מרווחיו. אך כאשר חברי הקבוצה רותמים את כישוריהם השונים על מנת להפיק עבודה בעלת משמעות רבה כקבוצה, הם מפיקים סינרגיה חיובית, כלומר, התפוקה הקבוצתית בביצוע המשימה גבוהה יותר מאשר אילו האנשים היו עובדים בנפרד ובאופן בלתי תלוי זה בזה; במקרה זה נהוג לומר שרווחי התהליך הקבוצתי גדולים יותר מההפסד. סינרגיה חיובית מתאפיינת גם בכך שהקבוצה מעלה רעיונות רבים ואיכותיים יותר, אם כי פחות יצירתיים. שיפור הסינרגיה הקבוצתית אפשרי באמצעות שימוש בטכניקות, כגון עידוד סיעור מוחות והבעת דעה, פתיחות לביקורת ויצירת מנגנון של הקשבה לרעיונותיהם והערותיהם של חברי הקבוצה.
בטלה חברתית (Social Loafing) - תופעה שכיחה בקבוצות עבודה, ובפרט בקבוצות גדולות, המתארת את נטייתם של אנשים בקבוצה להשקיע פחות מאמץ בביצוע משימתם כאשר הם עובדים בשיתוף פעולה בצוות, וזאת בניגוד להשקעתם בביצוע עבודה עצמאית. אחד הגורמים לתופעה הוא היבלעות של תרומת האינדיבידואל בתוך תרומתה הכללית של הקבוצה והתחושה שהפרט תורם יותר מאשר חבריו לקבוצה. כתוצאה מכך העובד חש שתרומתו אינה בולטת או מורגשת מספיק, והוא נוטה להפחית ממאמציו. גורם נוסף לתופעה נוגע להאצלת סמכויות - כאשר כל אחד סומך על חברו שמשימתו תבוצע כהלכה ואין בקרה בין-אישית, מתקבלים ביצועים מופחתים של המשימה. תופעה זו מייצגת סינרגיה שלילית בקבוצה.
הקלה חברתית (Social Facilitation) - תופעה שכיחה בתהליכים קבוצתיים המתארת את הנטייה של ביצועי האינדיבידואל בקבוצה להשתפר או להתדרדר כתגובה לנוכחות אנשים סביבו (חבריו לצוות). שיפור בביצועים מתקבל בעיקר כשיש לבצע מטלות פשוטות יחסית. לעומת זאת, במשימות מורכבות הדורשות תשומת לב רבה, לנוכחותם של הסובבים תיתכן השפעה שלילית על הביצועים. מחקרים הראו כי בהקשר של תהליכים קבוצתיים, תוצאה חיובית או שלילית של נוכחות אנשים בעת ביצוע המשימה קשורה בין היתר ללמידה ולאימון: אנשים נוטים לביצועים טובים יותר בנוכחות אנשים, אם המשימה המבוצעת ניתנת ללמידה. מנגד, ביצועיהם פחות טובים אם המשימה אינה ניתנת ללמידה. התופעה לרוב מייצגת סינרגיה חיובית, אך הדבר תלוי גם בגורמים כמו סוג המשימה, דרגת הקושי, רמת האימון בביצוע המשימה ואף אופיים ותרבותם של חברי הקבוצה.
דינמיקה פנים-קבוצתית בארגונים > משימות קבוצתיות

ניתן לסווג משימות קבוצתיות לשני סוגים:
משימות מורכבות - משימות חדשות או לא שגרתיות.
משימות פשוטות - משימות שגרתיות וסטנדרטיות.
ככל שהמשימה מורכבת יותר, כך התועלת של הקבוצה מדיונים לגבי דרכים אלטרנטיביות לביצוע המשימה, עולה. מנגד, כאשר המשימה היא פשוטה, חברי הקבוצה לא זקוקים לדיונים לצורך מציאת דרכי פעולה חלופיות כלל; הם יכולים להסתמך על תוכניות ביצוע סטנדרטיות לביצוע המשימה. באופן דומה, ככל שמידת התלות ההדדית בין המשימות שחברי הקבוצה חייבים לבצע עולה, כך הם צריכים לתקשר ביניהם יותר. לכן תקשורת יעילה ומיעוט קונפליקטים קשורים לטיב הביצועים של קבוצה, ובפרט כאשר המשימות תלויות זו בזו.
דינמיקה פנים-קבוצתית בארגונים > קבלת החלטות בקבוצה

אופי קבלת החלטות בארגון הוא אחד התחומים בהם נבחנת טיבה של הדינמיקה הקבוצתית הפנים-ארגונית. בארגונים רבים נהוג לקבל החלטות בפורום קבוצתי (קבוצת מנהלים, צוות עובדים וכדומה) על פני קבלת החלטה אוטונומית של אדם בודד, מתוך אמונה שקבוצה יכולה לקבל החלטה מבוססת ומושכלת יותר מאשר אדם יחיד, תוך התחשבות בגורמים רבים והסתכלות רחבה יותר על המטרות והמכשולים שבדרך.
באשר לשאלה האם עדיף לארגון לקבל החלטות בקבוצה או על ידי אדם יחיד, מחקרים מראים שיש שני צדדים למטבע. המצדדים בקבלת החלטות קבוצתית מסבירים כי הקבוצה מאפשרת הטרוגניות והבעת דעות וגישות רבות יותר אותן יש לשקול, כך שההחלטה שתתקבל תהיה איכותית ונכונה יותר. בנוסף, החלטה המתקבלת בקבוצה עשויה להתקבל בצורה טובה יותר על ידי יתר העובדים וביניהם חברי הקבוצה עצמם, ותהיה מוטיבציה רבה יותר ליישמה, מאשר אילו ההחלטה הייתה מתקבלת על ידי אדם אחד.
לעומתם, המצדדים בקבלת החלטות על ידי אדם יחיד מתייחסים למגרעות של קבלת החלטות קבוצתית. ראשית, קבלת החלטות קבוצתית הוא תהליך ארוך וממושך יותר מאשר קבלת החלטות על ידי אדם יחיד. שנית, כאשר מקבלים החלטות באופן קבוצתי ישנה נטייה לקונפורמיות בין חברי הקבוצה. המשמעות היא שבעת קבלת החלטות ישנו לחץ קבוצתי על חברי הקבוצה, לרוב סמוי. הדבר נובע משום שבדרך כלל ישנם חברי קבוצה המעוניינים להתקבל, להיות מוערכים על ידי חבריהם ולבסס את כוחם ונוכחותם בקבוצה, כמו גם הנטייה להצביע על דעת הרוב באשר לנושאים או סיטואציות שאינם מוכרים. על כן יש לוודא שאיכות ההחלטה שהתקבלה לא נמוכה בשל קונפורמיות בקבוצה. מגרעה נוספת היא הסמכות עליה מוטלת האחריות על התוצאות: בעת קבלת החלטות קבוצתית, האחריות על תוצאת ההחלטה שהתקבלה היא שנויה במחלוקת ואינה נזקפת לזכותו או חובתו של אדם בודד, כי אם על חברי הקבוצה כולה, וכך האחריות הנופלת על כתפי כל אחד מחברי הקבוצה היא מופחתת.
הדינמיקה הקבוצתית בין חברי הקבוצה מושפעת כפועל יוצא של קבלת החלטות באופן קבוצתי, ומתבטאת לרוב בשתי תופעות מרכזיות: אפקט העדר והקצנת דעות.
אפקט העדר (Groupthink) – תופעה המבטאת היעדר בדיקה ויישום של אלטרנטיבות חדשות או של רעיונות מקוריים בעת דיון וקבלת החלטה קבוצתית, וזאת בשל הנטייה לקבל החלטות שעומדות בקנה אחד עם הנורמות הקבוצתיות. התופעה נובעת בעיקר מהנטייה לקונפורמיות בתוך הקבוצה, ובפרט מתרחשת בקבוצה בעלת זהות מגובשת ומוגדרת, וכאשר האינדיבידואל אינו בטוח בעמדתו ומקבל תחושה של מידע אמין מהסובבים אותו, דבר המוביל לסחיפה לכיוון עמדת חבריו. התופעה היא שלילית ולרוב מעכבת ואף מונעת קבלת החלטות חדשניות ולא שגרתיות בארגון. היא מוכרת גם בתחום הפסיכולוגיה החברתית ומשולה ל"אפקט העדר" מעולם החי. בין הדרכים למזעור אפקט העדר יכולים המנהלים להיות הוגנים ולתת ביטוי לעמדותיהם של כל חברי הקבוצה ללא יוצא מן הכלל ומבלי להביע את דעותיהם האישיות, בפרט בשלבים הראשונים של הפרויקט. כמו כן המנהל יכול לעודד העלאת נקודות מבט חדשות ששונות מהדרך עליה מצביעים מרבית חברי הקבוצה.
הקצנת דעות (Groupshift) - תופעה המבטאת את השוני ברמת הסיכון של ההחלטה שמתקבלת עקב קבלת החלטה קבוצתית ולא על ידי אדם יחיד. מחקרים הראו שההחלטות האישיות של כל אחד מחברי הקבוצה הן בדרך כלל שונות מההחלטה הקבוצתית הסופית. ההקצנה יכולה להתבטא לשני הכיוונים: הכיוון הפחות שכיח הוא הפחתת סיכונים ושמרנות קבוצתית, והכיוון ההפוך והנפוץ יותר הוא לקיחת סיכונים גדולים יותר והקצנת עמדות ביחס לנורמה המקובלת.
ראו גם

התנהגות ארגונית
מיון עובדים
קשרים בין-אישיים
לקריאה נוספת

ד. קרטרייט, א. זנדר, דינמיקה קבוצתית, הוצאת יחדיו, 1968
ג'דנקן מיטצ'ל, משה ליסק, לקסיקון דביר לסוציולוגיה, הוצאת כנרת, 1984
S.P. Robbins and T.A. Judge, Organizational Behavior, 9th edition, chapter 8 pages 217-255
Donelson R. Forsyth, Group Dynamics, 5th edition, 2009
הערות שוליים

↑  ברוס טקמן בוויקיפדיה האנגלית
↑  Tuckman, Bruce. (1965). Developmental sequence in small groups. Psychological bulletin, 63, 384-399.
↑  Stages of Small-Group Development Revisited. B. W. Tuckman and M.A. Jensen, Group & Organization Management 1977 2: 419
↑  Connie J. G. Gersick, Time and Transition in Work Teams: Toward a New Model of Group Development, ACAD MANAGE J, 1988 31:1 9-41
↑  Connie J. G. Gersick, Revolutionary Change Theories: A Multilevel Exploration of the Punctuated Equilibrium Paradigm. ACAD MANAGE J, Vol. 16, No. 1 (1991) 10-36
↑  Effects of Size and Task Type on Group Performance and Member Reactions. J. Richard Hackman and Neil Vidmar, Sociometry Vol 33 No 1 (1970). American Sociological Association
↑  Social Loafing: A Field Investigation. Robert C. Liden, Sandy J. Wayne, Renata A. Jaworski and Nathan Bennett. Journal of Management 2004 30: 285
↑  A Model of Social Loafing in Real Work Groups. D.R. Comer, Human Relations 1995 48: 647
↑  Social Facilitation. R.B. Zajonc (1965), Science Vol 149, pages 269-274
↑  Bond, F. C., & Titus, L. J. (1983). Social facilitation: a meta analysis of 241 studies. Psychological Bulletin, 94(2), 265–292
↑  Individual differences in the social facilitation effect: A review and meta-analysis. L. Uziel, Journal of Research in Personality 41 (2007) 579–601
↑  Group versus individual performance: Are N+ 1 heads better than one? G.W. Hill, American Psychological Association 1982, Vol. 91, No. 3, 517-539.
↑  A Review of Research on Groupthink. W.W. Park, Journal of Behavioral Decision Making, Vol. 3,229-245 (1990)
↑  A Partial Test of Janis' Groupthink Model: Effects of Group Cohesiveness and Leader Behavior on Defective Decision Making. C.R. Leana, Journal of Management 1985 11: 5
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX528200  BnF: cb11931607s (data)  GND: 4022392-9  NDL: 00944915
היטל (ייצוג גרפי)

היטל אלברס מציג אזורים במדויק, אבל מעוות צורות.
היטל (באנגלית: projection) הוא כל שיטה לייצוג פני השטח של כדור או צורה תלת־ממדית אחרת על פני משטח דו-ממדי. מטרתו של ההיטל הוא הצגת הייצוג הדו-ממדי במינימום עיוותים. המדע העוסק בשיטות והייצוגים של כדור הארץ על גבי מפה נקרא תורת ההיטלים.
על מנת לבחור את סוג ההיטל יש צורך להתחשב בגודלה של המדינה אותה רוצים למפות ואת המאפיינים הגאוגרפים שלה, מדינה צרות וארוכות ימופו בהיטל שונה ממדינות שמתפרשות לרוחב, לכן ההיטל הוא פונקציה של גודלה, צורתה ומיקומה של המדינה על גבי כדור הארץ.
רקע

מפות יכולות להיות שימושיות יותר מאשר כדורים במצבים רבים: הן יותר קומפקטיות וקלות לאחסון; הן עשויות להתאים למגוון רב של שימושים; הן נצפות בקלות על צגי מחשב; הן יכולות להקל על מדידת מאפיינים של השטח ממופה; הן יכולות להראות מנות גדולות יותר של פני השטח של כדור הארץ בפעם אחת; והן זולות לייצור, אחסון ושינוע. תכונות שימושיות אלה הניעו את הפיתוח של היטלי המפות.
עם זאת, לפי תיאורמה אגרגיום שהוכיח קרל פרידריך גאוס, לא קיים היטל מושלם שאין בו שום עיוותים של הגדלים האמיתיים. כנ"ל לגבי משטחי התייחסות אחרים המשמשים כמודלים לכדור הארץ. כל עוד היטל מפה הוא ייצוג צורה עקומה במשטח מישורי, הוא יהיה מעוות באופן כזה ואחר. כל היטל המפה ייחודי מעוות את הייצוג באופן ייחודי. תורת ההיטלים היא האפיון של עיוותים אלה.
סוגי היטלים

היטל אזימוטלי
היטל גלילי
היטל חרוטי
על מנת לקבל מפה עם מינימום עיוותים לכל היטל יש מספר תנוחות שונות.
היטלים בישראל

היטל קסיני-סולדנר (אנ') הוא ההיטל שנבחר על ידי שלטונות המנדט הבריטי בשנת 1920, היטל זה נבחר למיפוי ארץ ישראל עקב צורתה וגודלה של ארץ ישראל המנדטורית. היטל זה שימש כהיטל של רשת ישראל הישנה. כיום נעשה שימוש ברשת ישראל החדשה המבוססת על היטל מרקטור רוחבי.
ראו גם

קרטוגרפיה
תיאורמה אגרגיום
האני סכאפט

| --- | --- |

 לידה:  16 בספטמבר 1920 הארלם, הולנד 
 הוצאה להורג:  17 באפריל 1945 (בגיל 24) Bloemendaal, הולנד 
 שם לידה:  Jannetje Johanna Schaft 
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה 
 מקום קבורה:  Dutch Honorary Cemetery Bloemendaal 
 השכלה:  אוניברסיטת אמסטרדם 
 פרסים והוקרה:  חסידת אומות העולם (10 במאי 1967)  צלב ההתנגדות ההולנדי 
 hannieschaft.nl
 
פסל לזכרה של סכאפט בפארק קנאו בהארלם
יאנצ'יה יוהאנה סכאפט (בהולנדית: Jannetje Johanna Schaft, נודעה בשם המחתרתי "האני";‏ 16 בספטמבר 1920 – 17 באפריל 1945) הייתה לוחמת במחתרת הקומוניסטית בהולנד במהלך מלחמת העולם השנייה. היא נודעה כ"נערה אדומת השיער", שהוא גם שמם של ספר וסרט על אודותיה.