שייטת הטרפדות
ביאורים

↑  במכתב מפקד חיל הים מ-9.11.1949 נאמר ש"שייטת משמר החופים" ו"שייטת הפולשות" אוחדו ליחידה אחת שנקראה "השייטת הקטנה".
↑  טרפדת זו הובאה מאנגליה למספנות מלאן בצרפת לבדיקה על מנת למצוא פתרון לבעיית התחפרות החרטום בטרפדות הצרפתיות במהירות מעל 15 קשר
↑  הגיעה לארץ בגרירה מאנגליה, עם תותח 6 פאונד (57 מ"מ) בחרטום
↑  הגיעה לארץ עם תותח 6 פאונד (57 מ"מ) בחרטום.
↑  לאחר שאירעה בה שרפה בנמל, נשלחה לצרפת להסבה למנועי דיזל.
↑  הטרפדת השנייה בשם ומספר זה בחיל הים (הראשונה הייתה טרפדת בריטית).
↑  הטרפדת השנייה בשם ומספר זה בחיל הים (הראשונה הייתה טרפדת בריטית).
↑  לקראת סיום המלחמה והפסקת השיירות למורמנסק, נשארו חלק מספינות אלה בבריטניה ונקלטו בחיל הים הבריטי
↑  כמו בטרפדת-109 של סגן ג'ון פיצג'רלד קנדי, לימים נשיא ארצות הברית.
↑  דומה לאורכה של ספינת הבט"ש דבורה סימן 1.
↑  ווספר לבדה יצרה יותר מ-300 טרפדות בתקופת מלחמת העולם השנייה.
↑  מפקד הספינה מנחם ים-שחור סיפר שהמדחף ניתק מהציר ופגע בתחתית. לא ניתן לאמת סיפור זה.
↑  מדובר על סירות מרוץ פורצות דרך לתקופתן, בעלות שלושה גופי ציפה – טרימארנים.
↑  המושג מנשק זוויתי, Chine, הוא מושג במבנה אוניות המתייחס לפרט בדופן הספינה, במעבר/בחיבור בין התחתית לדופן הספינה. לגוף ספינה ללא מנשק זוויתי במבט בחתך הרוחב של צלע אופיינית, המעבר בין השדרית לתחתית הספינה, ובהמשך לדופן, מתעקל ברציפות ובהדרגה בדומה לאות "S" שוכבת. מבנה זה מאפיין את מבנה האנייה/הסירה הקלאסית, המוגדר גם כ"גוף דחייה" (Hard Chine Displacement Hull) ומתייחס למצב שבו במבט בחתך לרוחב גוף הספינה הדופן מתחברת לקרקעית הספינה תוך שינוי זווית חריף. מינשק זוויתי מאפיין בדרך כלל ספינות מהירות בעלות גוף גלישה (Planning hull). במהירות גבוהה, התחתית השטוחה של ספינה בעלת מנשק זוויתי יוצרת כוח עילוי הידרודינמי הדוחף את כלי השיט החוצה מהמים, מקטין את הגרר ומאפשר הפלגה במהירויות גבוהות. תכנון נכון של המנשק הזוויתי משמש גם כמסיט לרסס המים ("השפריצים") הנוצרים במהירות גבוהה. לספינות הטורפדו ממלחמת העולם השנייה ולאלה ששירתו בחיל הים הישראלי היה מנשק זוויתי מודגש. לעיתים מוסיפים Spray Rails לכלי שיט איטיים, להסטת ה"שפריצים", אך אין לראות בהן ספינות בעלות גוף גלישה עם מנשק זוויתי (גדי שכטר, תולדות הדבורה).
↑  למעלה איתן שפוזניק, תחתיו בנימין תלם, משמאל יוסף הררי, מימין שלמה לוי, בצינור אוטו פרל.
↑  עומדים מימין לשמאל: יוסף הררי, שמעון (מושי) כ"ץ, ישראל אולשנסקי (בלי כובע), איש מספנת מלאן, למעלה איתן שפושניק,  בנימין תלם,  אולי וצלר (בחליפה אזרחית), אליעזר גוטליב. כורעים מימין לשמאל: טומי הטבח, אוטו פרל,שלמה לוי, איש מספנה, דב האפסנאי. שוכבים: ישראל אידלמן וצבי ..
↑  על פי שמשון עדן מערכת זו אפשרה הפלגה במהירויות שונות תוך שילוב מנוע מדחף אחד ועד לארבעה מנועים משולבים לשני מדחפים לצורך מהירות מרבית.
↑  היה ניתן לנוע ללא שילוב במהירויות נמוכות. כדי לעלות למהירויות גבוהות היה צורך לבצע "שילוב" באמצעות צינור ארוך שהיו מורידים ממצב מורם למצב מורד.
↑  בנזין באוקטן גבוה שהתאים למנועי מטוסים
↑  אין זה אופייני שמספר הצי עובר גם הוא מספינה ישנה לחדשה. הנוהג בציי העולם הוא שהשם נשמר ועובר מדור לדור אך מספר הצי הוא ייחודי. לאחר ספינות סער הראשונות ביטל חיל הים הישראלי לחלוטין את מספרי הצי.
↑  ע"פ סרן (מיל') רמי רפאלי, שהיה גם מפקד הט-205, ואחר כך, במלחמת ששת הימים, מפקד מילואים על הט-203.
↑  הפלגות הצדעה נערכו בקרבת החוף של בה"ד חיל הים במהלך טקס סיום קורס חובלים וכדומה.
↑  הצוות בבגדי עבודה המיוחדים לתקופה ולמקום – מכנסיים קצרים וסנדלים,
↑  משמאל סגן רפי רז וסגן משה אייל
↑  מימין לשמאל: גולי ההגאי, רס"ן משה אורן מפקד הפלגה, רבקה רז, סגן אברהם בכר מפקד הספינה, וסג"מ גיל קרן סגן המפקד.
↑  התמונה מתקופה מאוחרת יותר.
↑  התמונה מתקופה מאוחרת יותר.
↑  צילום מתקופה מאוחרת יותר.
↑  התמונה מתקופה מאוחרת יותר.