stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוהנה שטגן
ביוגרפיה

שטגן נולדה בלינבורג ב-11 בינואר 1793. היא הייתה בתם של פיטר דניאל שטגן (1737–1804) וסופיה רחל לבית ברהנס (1754–1814).
ב-2 באפריל 1813, במהלך מלחמת הקואליציה האנטי-צרפתית השישית (אשר בגרמניה נודעה בתור "מלחמת השחרור"), התמרדו תושבי העיר לינבורג שהייתה נתונה תחת כיבוש צרפתי. אל המורדים הצטרפו מספר יחידות סדירות של הצבא הפרוסי. הפרוסים קיוו לקבל סיוע מיחידות הצבא הרוסי שהתקדמו לעיר. בשיאו של הקרב, כאשר התחמושת של הפרוסים עמדה להיגמר, הופיעה לפתע שטגן בין הלוחמים כשסינרה מלא בתחמושת אותה אספה מעגלה צרפתית נטושה. הפולקלור המקומי גורס כי התחמושת ששטגן הביאה, כמו גם האומץ שהפיחה בלוחמים, הם אלו שגרמו לכך שהצרפתים נאלצו להיכנע. עם זאת, ככל הנראה הכניעה נבעה דווקא מפחדם של הצרפתים להיות מכותרים בין המורדים הפרוסים לבין הכוח הרוסי העדיף שהופיע בעורפם.
הצרפתים הציעו פרס על ראשה של שטגן, אך איש לא הסגיר אותה. עד מהרה היא הפכה לגיבורה בכל רחבי גרמניה, וזכתה לכינוי "הילדה הגיבורה של לינבורג". ב-1817 היא נישאה בברלין לווילהלם הינדרסין, קצין בצבא הפרוסי שבהמשך מונה לתפקיד בכיר במשרד המלחמה. היא נפטרה בברלין ב-12 בינואר 1842.
שטגן זכורה עד היום כגיבורה עממית בגרמניה. בלינבורג ובברלין ישנם רחובות על שמה. בלינבורג ישנה אנדרטה לזכר הקרב, ומדי שנה ביום הקרב, אישה מחופשת עולה על האנדרטה ומספרת לעוברים ושבים את סיפורה של שטגן.
תיקון חצרות ומבואות

מבוי מפולש לרשות הרבים (רחוב ששני צדדיו פתוחים לרשות הרבים שהיא רחבה 16 אמה)
מבוי סתום
בהלכות ערובין, מדין התורה כל מקום המוקף בשלוש מחיצות נחשב לרשות היחיד לעניין רשויות השבת, אף שבצידו הרביעי הוא פרוץ לכל אורכו ופתוח לכרמלית או לרשות הרבים. אולם מדרבנן, מקום המוקף ב־3 מחיצות ופרוץ בצידו הרביעי לכל אורכו (אפילו בפרצה של פחות מעשר אמות) נחשב לכרמלית ואסור לטלטל בו חפצים, עד שיתוקן צידו הרביעי באמצעות לחי, קורה, פסי חצר או צורת הפתח. תיקון זה נקרא תיקון חצירות ותיקון מבואות.
דין זה חל הן על חצרות פרטיות המשותפות לכמה בתים, והן למבואות, שהם רחובות קטנים המחברים בין מספר חצירות לרשות הרבים.
סיבת גזירת חכמים זאת היא כדי שלא יבואו להחליף בין רשות היחיד משותפת לכמה אנשים, בה מותר לטלטל ללא הגבלה, כגון חצר ומבוי, ובין רשות הרבים בה אסור לטלטל יותר מד' אמות (כ- 1.80 מ').
התיקון הנדרש לחצר פרוצה, משמעותי יותר מהתיקון הנדרש למבוי פרוץ. סיבת ההחמרה בחצר היא כיוון שהחצר משמשת לדברים מוסתרים יותר מאשר המבוי, וכן בשל הקרבה לבתים, שהם רשות היחיד גמורה, נצרך תיקון משמעותי יותר על מנת להפוך את החצר לרשות היחיד גם מדרבנן.
כמו כן, ישנם דינים שונים לגבי מבוי הפרוץ משתי רוחותיו, ('מבוי מפולש') כיצד יש לתקנו.
כיום אין כמעט משמעות מעשית לדין זה, היות שאין כמעט חצרות משותפות ומבואות, ובדרך כלל מקיפים ערים ויישובים באמצעות עירוב, ההופך את כל העיר לרשות היחיד, כך שאין מקומות המוגדרים כרשות היחיד, ופרוצים לרשות הרבים או לכרמלית.
תיקון חצר

חצר המשמשת מספר בתים, ופרוצה בצידה אחד למבוי, לכרמלית או לרשות הרבים: אם היא פרוצה לכל רוחב הצד הרביעי, והפרצה ברוחב של בין ג' טפחים, לעשר אמות - צריכה החצר תיקון באמצעות 'פסי חצר'.
אולם אם הפרצה גדולה מעשר אמות, אי אפשר לתקן את החצר אלא באמצעות צורת הפתח. דין זה הוא גם במקרה והפרצה אינה על כל רוחב הצד הרביעי של החצר. אולם כיוון שהפרצה גדולה מעשר אמות – יש לתקנה דווקא על ידי צורת הפתח ('פרצה').
לא ניתן לתקן את החצר באמצעות לחי או קורה.
התנאי להתיר את החצר בצורה כזאת היא שהחצר תהא מרובעת. אולם אם החצר מלבנית - היא נחשבת כמבוי, ויש לתקנה כמבוי.
תיקון חצר > פסי חצר

פסי חצר משמעם פס באורך ארבעה טפחים ובגובה עשרה טפחים (אין צורך ברוחב מסוים) המוצב בפרצה במרחק של פחות משלושה טפחים מאחד הכתלים, כך שעל ידי דין לבוד רואים כאילו יש פה מחיצה באורך שבעה טפחים. אפשרות אחרת היא לעשות שני פסים באורך ורוחב כל שהו ובגובה עשרה טפחים, ולהעמיד אותם בשני קצוות הפרצה במרחק של שלושה טפחים מהכתלים, כך שעל ידי דין לבוד רואים כאילו יש בקצות הפרצה שתי מחיצות באורך שלושה טפחים.
אולם פסי חצר יכולים לשמש לתיקון החצר הפרוצה רק אם אורך הפרצה לאחר הקמתם קטן מעשר אמות. אם הוא גדול מעשר אמות, יש לתקן את הפרצה באמצעות צורת הפתח.
תיקון מבוי

מבוי הוא רחוב קצר הפתוח בצידו האחד לרשות הרבים, ובצידו השני פתוחות אליו כמה חצירות, כך שהמבוי משמש כדרך גישה פרטית מרשות הרבים לחצירות ולהפך, והוא מוקף מחיצות משלוש רוחותיו אך פרוץ לרשות הרבים (או לכרמלית) מהצד הרביעי. על מנת שיהיה מותר לטלטל בתוך שטח המבוי יש לתקן את צידו הפתוח במלואו באמצעות לחי, קורה או צורת הפתח. התיקון דרוש על מנת שיהיה היכר בין המבוי בו מותר לטלטל, לבין רשות הרבים בה אסור לטלטל.
התנאי להתרת המבוי באופן כזה הוא שאורך המבוי הוא לפחות ד' אמות, והמבוי בנוי בצורה מלבנית. אם המבוי קטן או שבנוי כריבוע - הוא נחשב לחצר, ויש לתקנו כדיני תיקון חצר.
תיקון מבוי > מבוי שפתחו גדול מעשר אמות

אם פתח המבוי לרשות הרבים גדול מעשר אמות, ניתן לתקן את המבוי רק באמצעות צורת הפתח. פתרון אחר למבוי כזה הוא הצבת מחיצה באורך ארבע אמות ובגובה עשרה טפחים המחלקת את פתח המבוי לשנים, ואז יש לתקן את כל אחד מחצאיו באמצעות לחי או קורה. הצורך דווקא במחיצה של ארבע אמות הוא כיוון שבמחיצה קצרה יותר, יבטל השטח הפנוי משני הצדדים את המחיצה מלהחשב למחיצה ('אוויר מבטל מחיצה').
כמו כן ניתן למעט את אורך המבוי באמצעות פסים קצרים, המונחים בסמוך לכותלי המבוי.
תיקון מבוי > חלוקת מבוי

ניתן להציב את הלחי או הקורה באמצע אורך המבוי ולא בקצהו הפתוח, ואז יהיה מותר לטלטל רק עד מקום התיקון ולא משם ואילך. לחי או קורה המוצבים באמצע המבוי - אינם מחלקים את המבוי לאורכו לשניים, אולם פסי חצר או צורת הפתח המוצבים באמצע מבוי - מחלקים אותו לשניים. סיבת דין זה היא שכדי לחלק מקום פנימי לעניין רשויות שבת, יש לתקנו באמצעות מחיצה טובה יותר מהמחיצה בה משתמשים להקפת כלל השטח הפנימי.
תיקון מבוי > תיקון מבוי על ידי תל המתלקט

אם במעבר מרשות הרבים למבוי ישנו שיפוע תלול בשיעור תל המתלקט, היינו עלייה בגובה של עשרה טפחים על פני אורך של ארבע אמות - הרי השיפוע עצמו נחשב לתיקון, ואין צורך בתיקון אחר.
מבוי מפולש

מבוי מפולש, היינו מבוי שהוא פתוח משני צדדיו לרשות הרבים או לכרמלית, ומשני צדדיו האחרים לחצרות, יש לתקנו באמצעים בולטים יותר מאשר מבוי רגיל.
מבוי הפתוח משני צדדיו לרשות הרבים - יש לתקנו בצידו השלישי באמצעות שער ובו דלת הראויה להנעל. אולם לגבי הצד הרביעי ישנה מחלוקת האם יש תורך לתקנו גם כן באמצעות דלת, או שניתן להסתפק בתיקון באמצעות לחי, קורה או צורת הפתח.
מבוי הפתוח מצד אחד לרשות הרבים ומצד שני לכרמלית, או הפתוח משני צדדיו לכרמלית - יש לתקנו באמצעות צורת הפתח בצד אחד, ובאמצעות לחי, קורה או צורת הפתח מצידו השני.
אם המבוי לא עומד בקריטריונים ההלכתיים למבוי - הוא נחשב לחצר, ויש לתקן את צידו הרביעי באמצעות פסי חצר או צורת הפתח, במקום באמצעות לחי וקורה.
ישיבה בפתח חצר ומבוי

מותר לאדם לשבת בפתח חצר הפתוחה לכרמלית או לרשות הרבים כאשר בידו חפץ, ואין חוששים שמא יפול החפץ לרשות הרבים ויחזירו, ונמצא עובר על מלאכת הוצאה מרשות לרשות שהיא מלאכה האסורה מתורה, כיוון שיש בחצר היכר בולט בתיקונה, באמצעות פסי חצר.
אולם לא ישב אדם בפתח המבוי הפתוח לרשות הרבים, ומתוקן באמצעות לחי או קורה, ובידו חפץ - שמא יפול החפץ מידו לרשות הרבים ויבוא להחזירו, ונמצא מוציא מרשות לרשות, דבר שהוא איסור תורה. (ישנה מחלוקת לגבי מבוי שתוקן באמצעות צורת הפתח) אולם אם המבוי פתוח לכרמלית - מותר, שכן גם אם ישכח, נמצא עובר על איסור דרבנן.
מבוי עקום

מבוי עקום, היינו מבוי שיש עיקול חד באמצעו, (דוגמת האות ד) נחשב כשני מבואות המתחברים בנקודת העיקול, ויש לתקנו בהתאם. לדוגמה, שתי צורות הפתח בשני פתחיו של המבוי, ולחי או קורה בנקודת שבה המבוי מתעקם.
אולם דין זה הוא דווקא במבוי עקום המפלוש משני צדדיו לרשות הרבים. מבוי המפולש לכרמלית (או לרשות הרבים ולכרמלית) - אינו צריך תיקון באמצעו.
מבוי שיש בו כמה התעקמויות (למשל בצורת האות ח) - צריך תיקון בכל אחד מהתעקמויות, אם הוא פתוח משני צדדיו לרשות הרבים. היינו שתי צורת הפתח בפתחיו לרשות הרבים ולחי או קורה בכל אחד מההתעקמויות, או להפך, צורות הפתח בהתעקמויות, ולחי או קורה בפתחים לרשות הרבים.
מבוי עקום > מבוי העשוי כנדל

מבוי העשוי כנדל, היינו שמבוי מרכזי עובר באמצע, ופתוח משני צדדיו לרשות הרבים, ומכל צדדיו מבואות קטנים הפתוחים גם כן לרשות הרבים, (דמוי מרבי-רגלים) נחשבים כל המבואות הקטנים כ'מבואות עקומים' וצריכים תיקון בהתאם. המבוי המרכזי, הפתוח משלושה צדדים לרשות הרבים, צריך שתי צורות הפתח משני צדדים, ולחי או קורה מצידו הרביעי.
מבוי שנפרץ

מבוי שנפרץ באחד מכתליו לכרמלית או לרשות הרבים, אף בפרצה הקטנה מעשר אמות אך רבים מקצרים את דרכם משם - יש לתקן את הפרצה באמצעות לחי, קורה או צורת הפתח, היות שהפרצה הפכה לפתח, ולכן יש צורך בהיכר. ואף שהפרצה קטנה מעשר אמות, שיעור הרוחב המינימלי הפוסל מחיצה פרוצה, ואף על פי שרבים אינם מבטלים את המחיצה בהילוכם - יש צורך בתיקון משום היכר למעבר בין רשות היחיד לכרמלית, או לרשות הרבים.
אולם אם נפרצה פרצה בפחות מד' טפחים (כ-24 ס"מ) - אין צורך בתיקונה.
דין זה הוא גם במקרה והפתח היה רחב, (מעל 10 אמות) ונסתם חלקו במחיצה עד שלא נשאר בפתח יותר מעשר אמות, ותוקן המבוי באמצעות לחי או קורה, (שאינה עוברת מעל המחיצה) ונפרצה פרצה גדולה מד' טפחים במחיצה. גם במקרה זה אם אנשים מקצרים את דרכם דרך הפרצה - יש לתקנה כפתח מבוי, היינו שיהא היכר בפתח.
חצר שנפרצה

דין החצר שנפרצה קל מהמבוי שנפרץ, ובה אין פרצה פוסלת את המחיצה או את ההיכר שנעשה, (פסי חצר) היות שהחצר בדרך כלל מוקפת ב-4 מחיצות שלמות ומתוקנת בתיקון משמעותי, (פסי חצר) בניגוד למבוי שהוא בדרך כלל בעל 3 מחיצות בלבד, ומתוקן בתיקון כל שהו בצידו הרביעי (לחי).
ראו גם

לחי (הלכה)
קורה (הלכה)
הערות שוליים

↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף א
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף ג
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף ב
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף ב
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף ד
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף ד
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף לו
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף ג
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף ה
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף לו
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף נז
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף סא
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף נב וכן בסעיף נ"ה
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף נד
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף נו
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף סג
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסד סעיף ג
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסד סעיף ד
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסד סעיף ב
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסה סעיף יד
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסד סעיף ה
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסד סעיף ו
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסד סעיף ז
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסד סעיף ט
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסה סעיף ב
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסה סעיף ד
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסה סעיף ה
↑  ערוך השולחן אורח חיים שסה סעיף ו
טמבינקוסי פאנטיני

טמבינקוסי פאנטיני (באנגלית: Thembinkosi Fanteni; נולד ב-2 בפברואר 1984) הוא כדורגלן דרום אפריקאי המשחק בעמדת החלוץ.
ביוגרפיה

פאנטיני נולד בשכונת עוני בדרום אפריקה וזכה לכינוי "טרור" בעקבות כמות השערים הרבה שכבש בגילאי הנוער וה"טרור" שגרם להגנות היריבה. בזכות סוכנו הגיע בגיל 21 לקבוצת אייאקס קייפטאון.
לאחר שפאנטיני נבחן והרשים את מאמן מכבי חיפה רוני לוי, רכש נשיא הקבוצה יעקב שחר את החלוץ בינואר 2008. בעקבות העסקה אמר נשיא אייאקס קייפטאון כי הקבוצה "כיסתה" את תקציבה לשלוש השנים הקרובות. פאנטיני כבש את שער הבכורה שלו מול מכבי פתח תקווה בסיבוב ט' של גביע המדינה. בעונת 2008/2009 היה פאנטיני מלך השערים של קבוצתו בליגה עם 11 שערים, וסייע לה לזכות באליפות.
בסוף עונה זו ביקש פאנטיני לחזור לשחק בדרום אפריקה, הושאל לאורלנדו פירטס, וכעבור שנה נמכר בחזרה לאייאקס קייפטאון. לאחר שנתיים במועדון, עבר בשנת 2012 לקבוצה דרום אפריקאית אחרת, בידווסט ויטס. ב-2013 שוחרר פאנטיני מהקבוצה והפך לשחקן חופשי.
את שער הבכורה שלו בנבחרת דרום אפריקה כבש פאנטיני במשחק מול נבחרת גינאה המשוונית במסגרת מוקדמות מונדיאל 2010. הוא השתתף עם הנבחרת גם בגביע אפריקה לאומות 2008 ובגביע הקונפדרציות 2009.
תארים

אליפות - 2008/2009
הערות שוליים

↑  עדי סרדס וסער הס, חלוץ נבחרת דרום אפריקה 'טרור' ייבחן במכבי חיפה, באתר ynet, 21 בספטמבר 2007
↑  ynet, דיווח: פאנטיני בדרך לאייאקס הדרום אפריקנית, באתר ynet, 3 באוגוסט 2010
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| נבחרת דרום אפריקה – גביע אפריקה לאומות 2008 |
| --- | --- | --- |
|  1 פרננדז •  2 פרנסמן •  3 מסיללה •  4 מוקואנה •  5 מוריס •  6 דיווידס •  7 נלאפו •  8 טשאבאלאלה •  9 מורירי •  10 פינאר •   11 ואן הירדן •  12 מודיסה • 13 מלונגו •  14 צ'באנגו • 15 זומה • 16 ג'וזפס • 17 אמפלה • 18 ולאזה • 19 מון • 20 אוונס • 21 פאנטיני • 22 דיגקאשווה • 23 קונה • מאמן: פריירה |  1 פרננדז •  2 פרנסמן •  3 מסיללה •  4 מוקואנה •  5 מוריס •  6 דיווידס •  7 נלאפו •  8 טשאבאלאלה •  9 מורירי •  10 פינאר •   11 ואן הירדן •  12 מודיסה • 13 מלונגו •  14 צ'באנגו • 15 זומה • 16 ג'וזפס • 17 אמפלה • 18 ולאזה • 19 מון • 20 אוונס • 21 פאנטיני • 22 דיגקאשווה • 23 קונה • מאמן: פריירה | דרום אפריקה |
יוהנה סיגורדרדוטיר

יוהנה סיגורדרדוטיר (באיסלנדית: Jóhanna Sigurðardóttir; נולדה ב-4 באוקטובר 1942) היא פוליטיקאית איסלנדית שכיהנה כראשת ממשלת איסלנד החל מ-1 בפברואר 2009 ועד ל-23 במאי 2013. היא כיהנה כשרה לענייני חברה ורווחה בשנים 2007 - 2009, תפקיד שמילאה גם בשנים 1987 - 1994. היא כיהנה כחברת האלת'ינגי (הפרלמנט האיסלנדי) משנת 1978 ונבחרה ל-8 כהונות רצופות. היא האישה הראשונה שעמדה אי פעם בראשות ממשלת איסלנד, וגם הלסבית המוצהרת הראשונה שעמדה בראשות ממשלה כלשהי בעולם.
קורות חייה

יוהנה נולדה ברייקיאוויק ולמדה במכללה למסחר, בית ספר גבוה המופעל על ידי הלשכה למסחר באיסלנד. לאחר סיום לימודיה בשנת 1960 עבדה כדיילת אוויר. בחייה המקצועיים הייתה פעילה בארגוני עובדים, ומאוחר יותר הייתה חברה במפלגה הסוציאל-דמוקרטית. בשנת 1978 נבחרה לאלת'ינגי, הפרלמנט האיסלנדי, כנציגה של אזור רייקיאוויק. היא שימשה כסגנית יו"ר הפרלמנט בשנת 1979 ובשנים 1983 ו-1984. ב-1984 נבחרה לסגנית יושב ראש מפלגתה, תפקיד בו כיהנה עד שנת 1993.
בין השנים 1987 - 1994 כיהנה יוהנה בארבע קדנציות שונות כשרה לענייני חברה ורווחה. ב-1994 לאחר שהפסידה במרוץ לראשות המפלגה, פרשה ממנה והקימה מפלגה חדשה בשם "התעוררות לאומית". שתי המפלגות התאחדו בשנת 2000 למפלגה אחת בשם: "הברית הסוציאל-דמוקרטית". הצהרתה של יוהנה לאחר שהפסידה במרוץ לראשות המפלגה ב-1994, "Minn tími mun koma!‎" ("הזמן שלי עוד יגיע"), הפכה לביטוי סמלי ורווח בשפה האיסלנדית.
מ-1994 ועד 2003 הייתה יוהנה חברת פרלמנט פעילה באופוזיציה וכיהנה במספר ועדות פרלמנטריות. לאחר הבחירות לפרלמנט ב-2003, כשהיא מייצגת את אזור דרום רייקיאוויק (לאחר התפצלותן של דרום וצפון רייקיאוויק לאזורי בחירה נפרדים), נבחרה בפעם השנייה לכהונת סגנית יו"ר הפרלמנט. בבחירות 2007, כשהיא מייצגת את אזור צפון רייקיאוויק, שבה מפלגתה אל הקואליציה ויוהנה נבחרה שוב לתפקיד שרה לענייני חברה ורווחה, תפקיד שמילאה עד מינויה ב-2009 לראש ממשלה בפועל, לאחר התפטרותו של ראש הממשלה גייר הארדה והקדמת הבחירות, בשל המשבר הכלכלי באיסלנד ולאחר שבועות רבים של מחאה ציבורית על התנהלות הממשלה במשבר זה, שהתרחש על רקע המשבר הכלכלי העולמי. הארדה הודיע כי לא ימתין עד לבחירות כיוון שלקה בסרטן הגרון ועליו להיאבק במחלה.
יוהנה נבחרה להחליף את הארדה הודות לפופולריות הגבוהה שלה בסקרי דעת קהל בנוגע לתפקודה בממשלה והודות לקשרים הטובים שלה עם מפלגת השמאל הירוקה. היא כיהנה כראש ממשלה בפועל עד לבחירות לפרלמנט ב-25 באפריל 2009, אז זכו הגוש הסוציאל-דמוקרטי והירוקים לרוב באלת'ינגי, ויוהנה מונתה לראשת ממשלת איסלנד.
חייים אישיים

בת זוגה לחיים היא יונינה ליאוסדוטיר, סופרת ידועה באיסלנד, לה נישאה בטקס אזרחי בשנת 2002 ולהן שלושה ילדים בוגרים: שני ילדים ביולוגיים מנישואיה הקודמים של יוהנה עם בנקאי בשם טורבלדור יוהנסון, וילד שלישי שהוא בנה הביולוגי של בת זוגה.
טורית מקלונית

| טורית מקלונית |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: חלזונות
תת־מחלקה:: חלזונות עילאיים
סדרה:: Sorbeoconcha
משפחה:: טוריתיים
סוג:: טורית
מין:: טורית מקלונית
שם מדעי
 Turritella bacillum ‏Kiener, 1843

טורית מקלונית (שם מדעי: Turittella bacillum) הוא מין של חילזון ימי. החלזונות ממין זה המאופיינים בקונכייה בורגית גבוהה וצרה, דמוית מגדל ספירלי. לעיתים קצהה קטום ומסתיים ב"סתימה" סידנית. גודלה בינוני, בין 40 ל-120 מילימטר בממוצע. פירוש שם הסוג המדעי הוא "מגדל" או "צריח" ופירוש שם המין הוא "מקל", על שם קונכייתה המגדלית והחלקה.
כמו רוב מיני הטורית, חלזונות הטורית המקלונית חיים במפרצים, לגונות וימים רדודים ושקטים. הם מתחפרים בחולות וניזונים מאצות, חוריריות ומרקבובית המצטברת על הקרקע החולית. תחום תפוצתה הטבעי הוא במזרח אסיה אך ניתן למצאה גם במערב האוקיינוס ההודי, בהודו ובמזרח המפרץ הפרסי.
הערות שוליים

↑  ד"ר דוד דרום וד"ר משה צורנמל, מדריך הים וחופיו, חי וצומח, הוצאת כתר, 1992. עמ' 46–47.
ערך זה הוא קצרמרבנושא בעלי חיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יוהנה ספירי

| --- | --- |

 לידה:  12 ביוני 1827 הירצל, שווייץ 
 פטירה:  7 ביולי 1901 (בגיל 74) ציריך, שווייץ 
 מדינה:  שווייץ 
 מקום קבורה:  בית הקברות זילפלד 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 יצירות בולטות:  היידי בת ההרים 
 בן או בת זוג:  Johann Bernhard Spyri 
 
יוהנה ספירי (בגרמנית: Johanna Spyri, בהגייה גרמנית שְׁפִּירִי; 12 ביוני 1827 – 7 ביולי 1901) הייתה סופרת שווייצרית, שנודעה בזכות ספרה "היידי בת ההרים". דמותה של היידי הפכה עם הזמן סמל לאהבת הטבע. המשפטנית אמילי קמפין-ספירי הייתה אחייניתה.
יוהנה נולדה בשנת 1827 בכפר הירצל שבשווייץ בשם יוהנה לוּאיזֶה הוֹיסֶר כבת לרופא כפרי. ב-1852 נישאה לעורך דין בשם ברנרד ספירי, וחיה עמו בציריך. דווקא בעיר, כתבה על חיי הכפר והטבע. כתביה נחשפו לציבור בשנות הארבעים לחייה. הראשון מביניהם פורסם ב-1873, נקרא "עלה על קברה של ורוני", ועוסק בזוגיות אלימה.
בשנת 1881 יצא לאור ספרה "היידי בת ההרים", שזכה להערכה רבה. בשנת 1884 הספר אמנם תורגם לאנגלית והצלחתו נסקה, אך גם נפטרו בעלה ובנה היחיד. עם זאת, ספירי המשיכה ליצור וכתבה עשרות ספרים נוספים, עד מותה שלה בגיל 74.
"היידי בת ההרים", כאמור, זכה להצלחה מיידית בגרמניה ובשוויץ, אחר כך בכל אירופה ולבסוף גם בארצות הברית. את הכנסותיה מספריה תרמה לחיילים שנפצעו במלחמת צרפת–פרוסיה.
סיפור בהמשכים

באפריל 2010, גילה האקדמאי השווייצרי פטר ביטנר ספר משנת 1830 בשם "אדלהייד, ילדת האלפים", פרי עטו של הסופר הגרמני הרמן אדם פון-קאמפ. גם ספר זה מתאר ילדה המתגוררת עם סבה בהרי האלפים, עוברת למדינה אחרת ומתגעגעת להרים. אמנם יש הבדלים ניכרים בין הסיפורים, אך בשל קווי הדמיון, רגינה שינדלר (גר'), הביוגרפית של ספירי, ציינה כי זו גדלה בבית ספרותי ובהחלט ייתכן כי שאבה השראה מפון-קאמפ.
הערות שוליים

↑  https://www.deutsche-digitale-bibliothek.de/item/JXEW3GWM2HVIX6WVGT7PJWTIRUQ6CZCR?isThumbnailFiltered=true&query=ein+blatt+auf+vrony&rows=20&offset=0&viewType=list&hitNumber=1
↑  https://www.heidiheritage.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268432305171  PLWABN: 9810594360305606  BIBSYS: 90053786  BNC: 000037356  BNE: XX893302  BnF: cb11925383t (data)  CANTIC: a10479843  CiNii: DA01155272  GND: 118616455  HDS: 012304  ISNI: 0000 0001 2140 052X  LCCN: n50028543  LNB: 000035612  MusicBrainz: 9c5c02da-1c67-4f70-9044-0517d0e14427  NDL: 00457393  NKC: jn20000605117  NLA: 36116227  NLG: 62160  NLK: KAC200004930  NSK: 000004615  NTA: 069670587  RERO: 02-A003855289  SELIBR: 281555  SNAC: w6bg2pwf  SUDOC: 02714674X  Trove: 1214956  VIAF: 76323123   WorldCat (עם VIAF): 76323123
טמביסה

ׁ
| --- | --- |

 מדינה:  דרום אפריקה דרום אפריקה
 פרובינציה:  חאוטנג חאוטנג
 תאריך ייסוד:  1957 
 שטח:  42.8 קמ"ר
 גובה:  1,613 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  463,109 (2011)
 קואורדינטות:  26°00′20″S 28°12′37″E﻿ / ﻿26.0055°S 28.2102°E﻿ / -26.0055; 28.2102 
 אזור זמן:  UTC+2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת דרום אפריקה מוגדלת) פרטוריה קייפטאון בלומפונטיין יוהנסבורג דרבן פורט אליזבת נמיביה בוטסואנה זימבבואה מוזמביק לסוטו אסוואטיני האוקיינוס ההודיטמביסה(למפת דרום אפריקה רגילה) פרטוריה קייפטאון בלומפונטיין יוהנסבורג דרבן פורט אליזבת נמיביה בוטסואנה זימבבואה מוזמביק לסוטו אסוואטיני האוקיינוס ההודיטמביסה(למפת חאוטנג רגילה) יוהנסבורג פרטוריה פריניחינג קרוגרסדורףטמביסה(למפת חאוטנג מוגדלת) יוהנסבורג פרטוריה פריניחינג קרוגרסדורףטמביסה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טמביסה (באנגלית: Thembisa) היא עיר בפרובינציית חאוטנג שבדרום אפריקה. העיר הוקמה בשנת 1957 על ידי אוכלוסייה שחורה בעיקרה.
היסטוריה

העיר הוקמה בשנת 1957על ידי אוכלוסייה שחורה שעברה מאזורים לבנים. זוהי העיר השנייה בגודלה בחאוטונג לאחר סווטו.
ב-26 ביולי 2016 העיר נפגעה על ידי סופת טורנדו. כ-20 אנשים נפצעו קשה ויותר מ-400 נותרו חסרי כל.
תחבורה

טמביסה מחוברת לפרטוריה באמצעות שני כבישים ראשיים - כביש המטרופוליטני M57 והכביש המהיר R21 שעוקפים את תמביסה ממזרח.
הערות שוליים

↑  "SAHA - South African History Archive - Tembisa: Locations before Tembisa - pre-1957". www.saha.org.za. נבדק ב-2023-01-04.
↑  "These are the biggest townships in South Africa". BusinessTech. 14 באוגוסט 2016. נבדק ב-27 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550256305171  LCCN: n78078298  VIAF: 147728309   WorldCat (עם VIAF): 147728309
טוני רובינסון

| --- | --- |

 לידה:  15 באוגוסט 1946 (בן 78) הומרטון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1971 
 מקום לימודים:  בית הספר המרכזי לנאום ודרמה בלונדון  Woodford Green Preparatory School 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס ג'יימס ג'ויס (2008)  Knight Bachelor 
 פרופיל ב-IMDb
 
קולו של טוני רובינסון בתוכנית "דיסקים לאי בודד" ברדיו ה-BBC
סר אנתוני רובינסון, ידוע בשם המקצועי טוני רובינסון (באנגלית: Tony Robinson; נולד ב-15 באוגוסט 1946) הוא שחקן, קומיקאי, היסטוריון חובב, מנחה טלוויזיה ופעיל פוליטי אנגלי. הוא ידוע בזכות הופעתו בתפקיד בולדריק בסדרת הטלוויזיה "הפתן השחור" ובזכות הנחיית תוכניות טלוויזיה בערוץ 4 כמו "Time Team" ו-"The Worst Jobs in History". רובינסון הוא חבר מפלגת הלייבור, והיה חבר ב"הוועדה המבצעת הלאומית" (אנ'). הוא כתב 16 ספרי ילדים.
ביוגרפיה

רובינסון נולד בהומרטון ברובע האקני של העיר לונדון. הוא למד בבית הספר העצמאי "Woodford Green Preparatory School", אחר כך בבית הספר התיכון וונסטד קאונטי שברובע רדברידג'. בבית הספר הוא עבר ארבעה מבחני O Level (באנגלית, ספרות אנגלית, היסטוריה וגאוגרפיה), והמשיך ללמוד לקראת מבחני A-Levels. אולם הוא החליט במקום להשלים את המבחנים ללמוד בבית ספר למשחק. הופעתו המקצועית הראשונה הייתה כשהיה בן 12 והופיע בהפקה המקורית של המחזמר "אוליבר!" בתפקיד אחד הילדים בכנופיה של פייגין. הוא גם שיחק מעט בתפקיד ארטפול דודג'ר כשהילד שגילם את הדמות לא הופיע. במהלך חמש השנים הבאות הופיע רובינסון בהצגות בווסט אנד, בסרטי קולנוע ובטלוויזיה.
ביוגרפיה > קריירה

מכיוון שהיה צעיר מדי להתקבל לאקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה, נרשם רובינסון ללימודים ב-"Central School of Speech and Drama". אחרי סיום הלימודים הופיע במשך ארבע שנים בתיאטרון רפרטוארי, בעיקר בווסט יורקשייר פלייהאוס ובלידס.
רובינסון קיבל מענק מהמועצה לאמנויות לעבוד כבמאי במרכז האמנויות בברמינגהאם. יחד עם דייוויד אילינגוורת' ייסד להקת תיאטרון קהילתי בשם Avon Touring Company שבסיסה בבריסטול. בשנים 1972 ו-1973 שיחק בתפקיד סטודנט לרפואה בסדרה "Doctor In Charge".
בעונת התיאטרון בשנת 1974 ו-1975 של פסטיבל צ'יצ'סטר הופיע רובינסון בתפקיד המלאך שיקגו במחזמר על לידת ישו בשם "Follow The Star". ב-1975 הופיע בתפקיד הובסטד במחזה "אויב הציבור" מאת הנריק איבסן. ב-1976 שיחק בתפקיד פסטה במחזה "הלילה השנים עשר" ובתפקיד מג'ורין במחזה "Monsieur Perrichon's Travels".
ב-1972 כיכב בתוכנית לימודית לילדים בשם "Sam on Boffs' Island" והיה המנחה של התוכנית "Play Away". עוד הופיע בסדרה הדוקומנטרית "Horizon", ובתפקיד הראשי בהפקה "The Miracle of Brother Humphrey" של ה-BBC. היה לו תפקיד קטן בסרט "בראניגן" בכיכובו של ג'ון ויין.
בשנות השמונים השתתף רובינסון בתוכנית הקומית/סאטירית "Who Dares Wins" של ערוץ 4.
ביוגרפיה > קריירה > "הפתן השחור" (1983–1989)

רובינסון זכה להכרה בשנת 1983 כשהתחיל להופיע בתפקיד בולדריק, משרתו של אדמונד בלקאדר, בסיטקום ההיסטורי "הפתן השחור". בעונה הראשונה של הסדרה דמותו של בולדריק הייתה ממולחת למדי, בעוד אדונו היה אידיוט. בעונות הבאות התחלפו היוצרות, אדמונד בלקאדר בעונה השנייה היה תחבולן מבריק, ואילו בולדריק הפך למוקיון שאמרת הכנף שלו "יש לי תוכנית ערמומית" הייתה נכונה לעיתים רחוקות.
בנוסף להופעותיו בסדרת "הפתן השחור" כתב רובינסון בעידודו של ריצ'רד קרטיס תוכניות לילדים בסגנון "Jackanory". בין התוכניות שכתב "Tales from Fat Tulip's Garden", "אודיסאוס" עיבוד של האיליאדה והאודיסיאה, ו-"Blood and Honey" סיפורים מהברית הישנה.
ביוגרפיה > קריירה > אחרי "הפתן השחור" (1989–1999)

אחרי "הפתן השחור" החל רובינסון להופיע והיה המספר בסדרת האנימציה הבריטית "נלי הפילה" המבוססת על השיר "Nellie the Elephant". הסדרה שודרה מ-1989 עד 1991 בערוץ Children's ITV.
רובינסון הנחה את התוכנית "Stay Tooned" ששודרה בשבת בערב בערוץ BBC 1 ובה הוצג מבחר של סרטים מצוירים קלאסיים של האחים וורנר ו-MGM. ב-1989 יצר סדרה קומית לילדים בשם " Maid Marian and her Merry Men" המבוססת באופן רופף על אגדות רובין הוד, והוא עצמו הופיע בתפקיד השריף מנוטינגהאם. הסדרה שודרה ב-BBC1 מ-1984 עד 1994. ב-1990 שיחק בדמות שלמה דנקוביץ בפרק "My Name’s Sergeant Bergerac" בסדרה "ברז'רק", והחל לדבב את דמותו של זאק בסדרה "טוק טוקאן".
ב-1994 החל רובינסון להגיש את תוכנית הטלוויזיה "Time Team" שהוקדשו לחקירות ארכאולוגיות והיו מוגבלות לשלושה ימים. ב-2005 העניקה אוניברסיטת אקסטר תואר דוקטור לשם כבוד לרובינסון, ופרופסורה לשם כבוד למגיש הראשי מיק אשטון ולמפיק טים טיילו, כדי להביע את הערכתם הרבה עבור תרומתה של התוכנית להבנת הארכאולוגיה בקרב הציבור. בפרק "Hitler's Island Fortress" בשנת 2011, הציג רובינסון את עצמו כארכאולוג חובב.
עוד ב-1994 שיחק רובינסון בתפקיד קטן בפרק "One Flew Over the Parents Nest" בסדרת הטלוויזיה "Minder". רובינסון נבחר להגיש תוכניות היסטוריות נוספות בערוץ 4 בהן התוכנית "The Worst Jobs in History" בה הוצגו העבודות האיומות ביותר מהמילניום הקודם. אחרי העונה הראשונה שודר בדצמבר 2005 הפרק "The Worst Christmas Jobs in History", ובאפריל 2006 שודרה העונה השנייה של הסדרה בערוץ 4.