stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סרפריט סינג
הערות שוליים

↑  KIWI-INDIAN FOOTBALLER SARPREET SINGH SHINES IN ALL WHITES’ INDIA TOUR SO FAR. באתר The Indian Weekender, ‏ 8 ביוני 2018 (באנגלית)
↑  https://www.nzherald.co.nz/sport/football-the-million-dollar-man-sarpreet-singhs-move-to-bayern-munich-attracts-record-fee-for-wellington-phoenix-player/MBYMSMF4UWQ4WRXEPSJWESAYYI/ באתר The New Zealand Herald, ‏ 29 ביוני 2019 (באנגלית)
↑  Done deal: Bayern Munich sign promising Kiwi footballer Sarpreet Singh באתר Stuff, ‏ 1 ביולי 2019 (באנגלית)
↑  Four youngsters train with first team באתר הרשמי של באיירן מינכן, 22 בנובמבר 2019 (באנגלית)
↑  Sarpreet Singh makes Bundesliga debut for Bayern Munich against Werder Bremen באתר Stuff, ‏ 15 בדצמבר 2019 (באנגלית)
↑  Hecking macht Singh klar באתר הרשמי של נירנברג, 7 באוגוסט 2020 (בגרמנית)
↑  Sarpreet Singh will return to Bayern Munich after loan with FC Nürnberg is terminated באתר Bavarian Football Works, ‏ 29 בינואר 2021 (באנגלית)
↑  Sarpreet Singh joins Jahn Regensburg on loan from Bayern Munich באתר Stuff, ‏ 6 ביולי 2021 (באנגלית)
↑  Men's Football Team Announced for Paris 2024 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הניו זילנדית, 9 ביולי 2024 (באנגלית)
| נבחרת ניו זילנד – אולימפיאדת פריז 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 פאולסן •  2 בוקסל •  3 סאטון •  4 בינדון •  5 סארמן •  6 ג'ו בל •  7 גארבט •  8 אולד •  9 ויין •  10 סינג •   11 רנדל •  12 סימס • 13 קלי-הילד •  14 הרדמן • 15 שרידן • 16 קונצ'י • 17 בידואה • 18 ואן הטום • מאמן: בייזלי |  1 פאולסן •  2 בוקסל •  3 סאטון •  4 בינדון •  5 סארמן •  6 ג'ו בל •  7 גארבט •  8 אולד •  9 ויין •  10 סינג •   11 רנדל •  12 סימס • 13 קלי-הילד •  14 הרדמן • 15 שרידן • 16 קונצ'י • 17 בידואה • 18 ואן הטום • מאמן: בייזלי | ניו זילנד |
פייפר פראבו

| --- | --- |

פייפר פארבו בשנת 2011
 לידה:  31 באוקטובר 1976 (בת 48) דאלאס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Piper Lisa Perabo 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1997 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אוהיו  תיכון טומס ריבר צפון 
 בן או בת זוג:  סטיבן קיי (26 ביולי 2014–?) 
 פרופיל ב-IMDb
 
פייפר ליסה פראבו (באנגלית: Piper Lisa Perabo; נולדה ב-31 באוקטובר 1976) היא שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה אמריקאית.
ביוגרפיה

פראבו נולדה בדאלאס, טקסס. בתם של מרי שרלוט (לבית אולנד), פיזיותרפיסטית, וג'ורג' ויליאם פראבו, פרופסור לשירה באוקיינוס קאונטי קולג'. היא הבכורה מבין שלושה ילדים עם שני אחים צעירים ממנה, נח ואדם. מוצאה הוא אנגלי, גרמני, אירי ונורווגי. היא גדלה בטומס ריבר, ניו ג'רזי. הוריה של פראבו קראו לה על שם השחקנית פייפר לורי.
היא סיימה את לימודיה בתיכון טומס ריבר (אנ') בשנת 1994, ובשנת 1996 היא למדה במשך סמסטר בטריניטי קולג'. פראבו סיימה לימודי תואר ראשון בחוג לתיאטרון מטעם אוניברסיטת אוהיו ב-1998. בנוסף, היא למדה לטינית, פיזיקה ושירה בשנה האחרונה ללימודיה.
קריירה

לאחר לימודיה, פראבו עברה לניו יורק, שם עבדה כמלצרית. היא לוהקה לסרט "הרפתקאותיו של הרוקי ובולווינקל" רק חודש אחרי שעברה לעיר, התפקיד בסרט הבא שלה היה ב"חופשיות על הבר" כויולוט "ג'רזי" סנפורד, ברמנית מתחילה הרוצה להצליח ככותבת שירים.
לאחר ההצלחה של "חופשיות על הבר", פראבו החליטה להתרחק משוברי קופות ולהתמקד בסרטים עצמאיים. בשנת 2001, היא כיכבה בסרט הדרמה "אבודות והוזות" סרט קנדי עצמאי, ושיחקה בו תלמידת פנימייה שמתאהבת בחברתה לכיתה. הסרט זכה לביקורות מעורבות, אבל משחקה זכה לשבחים רבים.
בשנת 2006 שיחקה בדרמת המתח "יוקרה" בבימויו של כריסטופר נולאן, ובכיכובם של יו ג'קמן וכריסטיאן בייל. בשנת 2009 ביצעה הופעת אורח בסדרת הטלוויזיה "חוק וסדר: כוונה פלילית".
בשנת 2010 החלה לככב בסדרת הדרמה והריגול "פרשיות סמויות" של רשת הטלוויזיה USA, שם היא גילמה במשך חמש עונות את המתלמדת הצעירה ב-CIA, אנני ווקר. על עבודתה בסדרה היא קיבלה מועמדות לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה לשנת 2011.
בספטמבר 2012, קיבלה פראבו תפקיד משנה בסרט המותחן "לופר". בדצמבר 2012, היא לוהקה כדמות חוזרת בסיטקום "להמשיך".
חיים אישיים

פראבו דוברת צרפתית שוטפת, ותומכת פעילה למען זכויות להט"ב.
בשנת 2013 היא נישאה לשחקן הניו זילנדי סטיבן קיי.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | Whiteboyz | שרה |  |
| 2000 | חופשיות על הבר | ויולט סנפורד |  |
| 2000 | הרפתקאות רוקי ובולווינקל | קארן סימפתיה |  |
| 2000 | Followers | בחורה במסיבה |  |
| 2001 | אבודות והוזות | פאולינה אוסטר |  |
| 2002 | תן סטירה לצרפתייה | ז'נביב לה-פלוף / קלריסה פוגלסי |  |
| 2002 | Flowers | איריס |  |
| 2003 | 12 במחיר 1 | נורה בייקר |  |
| 2003 | שתי דקות | אנה |  |
| 2004 | הפכים מושלמים | ג'וליה בישופ |  |
| 2004 | ג'ורג והדרקון | הנסיכה לונה |  |
| 2005 | אדיסון (אנ') | ווילו סאמרפילד |  |
| 2005 | Karas: The Prophecy | יורין | דיבוב |
| 2005 | המערה | שרלין "צ'רלי" |  |
| 2005 | קליק | רייצ'ל |  |
| 2005 | 12 במחיר אחד 2 | נורה בייקר |  |
| 2005 | Perception | ג'ן |  |
| 2006 | העשירי פינת וולף | ברנדי |  |
| 2006 | עד השלג הראשון | דיידרה |  |
| 2006 | יוקרה | ג'וליה מקאלו |  |
| 2007 | אמרתי לך! | מיי ווילדר |  |
| 2008 | הצ'יוואווה מבוורלי הילס | רייצ'ל אש לין |  |
| 2008 | פרויקט לזרוס | ליסה גארבי |  |
| 2009 | Sordid Things | טאבית'ה וייט |  |
| 2009 | הנשאים | בובי |  |
| 2010 | Ashes | בת'ינה |  |
| 2012 | לופר | סוזי |  |
| 2015 | גריזלי | מישל |  |
| 2017 | Black Butterfly | לורה |  |
| 2019 | המטרה: שומר הראש | לאה בנינג |  |
| 2020 | תיכון פיצוץ | אנג'לה קרלייל |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | האוס | האני | פרק: "Resignation" |
| 2009 | חוק וסדר: כוונה פלילית | קליסטה האסלום | פרק: "Folie à Deux" |
| 2010–2014 | פרשיות סמויות | אנני ווקר | תפקיד ראשי (5 עונות); 75 פרקים גם מפיקה (2014-13) מועמדת פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה (2011) |
| 2013 | תתקדם | סימון | 4 פרקים |
| 2016 | Notorious | ג'וליה ג'ורג' | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2019 | הסצנה של צ'רלי | שרה | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2020 | פני דרדפול: עיר המלאכים | לידנה קראפט | 6 פרקים |
| 2021 | The Big Leap | פאולה קלארק | תפקיד ראשי; 11 פרקים |
| 2021 - הווה | ילוסטון | סאמר היגינס | תפקיד חוזר (עונות 5-4); 11 פרקים |
| 2022 | מיליארדים | אנדי | 6 פרקים |
הערות שוליים

↑  יעל שוב, הן לא הולכות ביחד לנשף הסיום, באתר הארץ, 27 בספטמבר 2001
↑  FILM REVIEW; Love in a Girls' School, And How It Goes Awry, The New York Times, ‏5 ביוני 2001
↑  אורי קליין, זה כל הקסם, באתר הארץ, 15 בינואר 2007
↑  רותה קופפר, חוק וסדר תחיה לעד, באתר הארץ, 20 במאי 2010
↑  אורון שמיר, עכבר העיר, "לופר": אחד משיאי השנה, באתר הארץ, 27 בספטמבר 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007427698705171  PLWABN: 9810655973605606  BIBSYS: 4109191  BNE: XX1607431  BnF: cb142149372 (data)  CANTIC: a11752658  GND: 1012413896  ISNI: 0000 0001 2059 6006  LCCN: no00094494  MusicBrainz: 0751ae3c-8d14-4015-b653-359ea730adc5  NKC: xx0062916  NLK: KAC2020L8630  NTA: 21624465X  RERO: 02-A024249298  SUDOC: 147632838  VIAF: 66677039   WorldCat (עם VIAF): 66677039
פרדריק קרל גוטוולד

| --- | --- |

 לידה:  15 באוגוסט 1860 האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  23 ביוני 1941 (בגיל 80) פסדינה, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנות יפה, מינכן 
 תחום יצירה:  ציור 
 הושפע על ידי:  ארצ'יבלד וילארד 
 
פרדריק קרל גוטוולד (באנגלית:Frederick Carl Gottwald ‏;  15 באוגוסט 1858 – 23 ביוני 1941) היה צייר אמריקאי מסורתי שהיה בעל השפעה על התפתחותו של בית הספר לאמנות בקליבלנד. הוא לימד בבית הספר לעיצוב לנשים ווסטרן ריזרב, ונאמר כי הוא "תרם יותר מכל אדם אחר להתפתחותה האמנותית של קליבלנד".
ביוגרפיה וקריירה

גוטוולד נולד באוסטריה, לפרדריק וקרוליין גוטוולד, והיגר כתינוק לקליבלנד, אוהיו. הוא למד לראשונה ציור אצל ארצ'יבלד וילארד בשנת 1874, איתו ייסד את מועדון האמנות קליבלנד בשנת 1876. לאחר מכן עבר להתגורר בעיר ניו יורק כדי להמשיך בהכשרתו בליגת הסטודנטים לאמנות בניו יורק, ואחריה למד באקדמיה המלכותית מינכן, באקדמיה ז'וליאן בפריז, ובקופר יוניון בניו יורק.
עם שובו לקליבלנד בספטמבר 1885, הצטרף לבית הספר לעיצוב והיה קשור אליהם במשך 41 השנים הבאות, וכיהן כמנהלו בשנים 1889–1891, אך הסתכסך ופוטר מתפקידו. אף שגוטוולד הורשה להמשיך בבית הספר כמדריך, הוא מעולם לא חזר לתפקיד המנהל. כמדריך לימד מספר רב של אמנים מקליבלנד, כמו צ'ארלס בורשפילד, הנרי קלר, הבל ורשבסקי ופרנק וילקוקס.
שנות ה -90 היו שנותיו המצליחות ביותר של גוטוולד כאמן. בתקופה זו הציג כמעט מדי שנה באקדמיה הלאומית לעיצוב, ובמועדון האמנות של בוסטון. היו לו שתי יצירות בתערוכה הקולומביאנית העולמית בשנת 1893 בשיקגו, אילינוי.
לאחר פרישתו מבית הספר בשנת 1926, הוא ואשתו מריה סקוט עברו לאיטליה. הם גרו שם מספר שנים, חזרו לקליבלנד בשנת 1930, ולאחר מכן פרשו לפסדינה, קליפורניה בשנת 1932.
גוטוולד נפטר שם ב -1941.
הערות שוליים

↑  GOTTWALD, FREDERICK CARL, Encyclopedia of Cleveland History | Case Western Reserve University, ‏2018-05-11 (באנגלית)
↑  Student of Frederick Carl Gottlwald, web.archive.org, ‏2011-07-11
↑  Jeffrey Weidman, Oberlin College Library, Artists in Ohio, 1787-1900: A Biographical Dictionary, Kent State University Press, 2000, ISBN 978-0-87338-616-6. (באנגלית)
↑  Ohio Impressionists and Post-Impressionists; essay by James M. Keny, tfaoi.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1079987002  ISNI: 0000 0000 6707 4435  LCCN: n94096112  RKD: 95924  ULAN: 500125411  VIAF: 58314221   WorldCat (עם VIAF): 58314221
פביאן אנדרה

| --- | --- |

צילום מ-1950 תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  8 בינואר 1910 לה קרוס, ארצות הברית 
 פטירה:  30 במרץ 1960 (בגיל 50) מקסיקו סיטי, המדינות המקסיקניות המאוחדות 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 חברת תקליטים:  קולומביה רקורדס 
 פרופיל ב-IMDb
 
פביאן ג'וזף אנדרה (באנגלית: Fabian Joseph André;‏ 8 בינואר 1910 – 30 במרץ 1960) היה מלחין, מעבד, פסנתרן, מנצח אמריקאי, איש רדיו בתחום המוזיקה הקלה והג'אז. נודע כמלחין, יחד עם וילבר שוואנדט של הלהיט Dream a Little Dream of Me‏ (1931) שמילותיו נכתבו על ידי גאס כאהן. השיר מצא חיים חדשים בשנות ה-1960 בביצועה של להקת האמהות והאבות. התפרסם בהמשך בעיקר בעיבוד מוזיקה וריקודים לטינו-אמריקאים והתיישב החל משנת 1946 במקסיקו סיטי.
ילדותו וצעירותו

פביאן ג'וסף אנדרה נולד ב-1910 בלה קרוס, ויסקונסין, במשפחתם של ג'ון ג'וליוס אנדרה (1886–1937), מנצח תזמורת תיאטראות ומורה למוזיקה, ושל רגינה אנדרה (1887–1924). הוא גדל בגרין ביי, ויסקונסין.
אחרי שלמד בבתי ספר ציבוריים בגרין ביי, נרשם אנדרה לימודי מוזיקה במכללת סנט ג'וזף. שם למד בין השאר הרמוניה ותזמור אצל ג'וזף שילינגר וקרל אֶפֶּרט. לאחר מכן למד באוניברסיטת מרקט במילווקי.
קריירה מוזיקלית

אנדרה התחיל את הקריירה שלו כמוזיקאי עצמאי במילווקי. היה בהמשך חצוצרן ומעבד מוזיקלי בתזמורות ריקודים באוקלהומה סיטי, אחר כך הלחין ועיבד את יצירותיו המקוריות לתזמורות נוספות. בשנים 1935–1936 פעל בהפקות הרוויו של פאנשון ומארקו בקליפורניה.
בשנים 1936–1939 עבד עם תזמורתו של הוראס היידט ובשנת 1939 היה מעבד הבית של תזמורת NBC בשיקגו. אנדרה התמחה בעיקר בתזמור קטעי מוזיקה לטינו-אמריקאית. בשנים 1939–1941 ניצח על תזמורת משלו לריקודים לטינו-אמריקאיים בשיקגו, אותה נאלץ לסגור בגלל גיוסו לצבא ארצות הברית במלחמת העולם השנייה. בשנים 1940–1941 עיבד מיצירותיו של קסווייה קוגאט.
אחרי המלחמה בשנת 1946 השתקע במקסיקו סיטי.
קריירה מוזיקלית > Dream a Little Dream of Me

ב-16 בפברואר 1931 כנראה בעת סיור הופעות, בתחנת ביניים בפו-פו, מישיגן (לפי מקורות אחרים במילווקי) הלחינו אנדרה ושותפו באותה תקופה, וילבר שוואנדט, את השיר Dream a Little Dream of Me ולאחר מכן חברם, הפזמונאי גאס כאהן, חיבר מילים למנגינתם. ביצוע הבכורה של השיר אירע בהופעה של תזמורת ויין קינג, כשהסולן היה ארני ברצ'יל. בשנות ה-1940–1950 הקליטו את השיר זמרים מפורסמים, ביניהם בינג קרוסבי, נט קינג קול, לואי ארמסטרונג ואלה פיצג'רלד, דוריס דיי. בשנת 1968 גרסה חדשה עם טעות במוזיקה הגשר, הוקלטה על ידי להקת האמהות והאבות והפכה ללהיט מחודש. השיר נחשב לאחד הלהיטים הגדולים של המאה ה-20.
אנדרה היה נשוי משנת 1931 לרקדנית מרגרט ליליאן פגסי ביב (1912–1996). הוא התמכר לטיפה המרה ומת בגיל 50 ממחלה במלון קרלטון במקסיקו סיטי. לפי אחת השמועות נפל בפיר של מעלית.
יצירות

A Windy Day on the Outer Drive
Pedigree on Pomander Walk
The Maid with the Slight Swiss Accent
The Man Who Came to Rumba (אינסטרומנטלי)
Dream a Little Dream of Me 1931, יחד עם וילבר שוואנדט, מילים: גאס כאהן
From Me to You 1933
When They Played the Polka1938
Lullaby for Latins (tone poem)
Antonio
יצירות > עיבודים

Maria, my own מאת ארנסטו לקואונה – 1941
My Shawl מאת קסווייה קוגאט – 1934
The peanut vendor מאת מויסס סימונס – 1941
שני אלבומים של קטעי רומבה:
Bembelem, Rumor Tropical, Magdalena, Pokeron
La Perrita, El Marijuano, Latin Magic, El Conejo Flojo
לקריאה נוספת

..Marvin E. Paymer,Don E. Post Sentimental Journey: Intimate Portraits of America's Great Popular Songs 1920-1945, Two Bytes Publishing, Darien CT, 1999,
ch.Songs of 1931
Michael Lasser America's Songs II: Songs from the 1890s to the Post-War Years, Routledge 2014
הערות שוליים

↑  פאנשון סיימון ומרקו וולף
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810553596705606  GND: 134809769  ISNI: 0000 0000 8124 4955  LCCN: no99047803  MusicBrainz: d8a3d33e-edf1-4c62-b192-0f5aefdf3331  Trove: 1459020  VIAF: 58145971361932331541   WorldCat (עם VIAF): 58145971361932331541 
אלבום של עיבודי פביאן אנדרה לריקודי רומבה בשנת 1953
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
נחום אש

הרב נחום אש, רבה ואב"ד של העיר צ'נסטוחובה בפולין
מצבתו
הרב נחום אַש (י"ב בשבט תרי"ח, 27 בינואר 1858 – י"ט בסיוון תרצ"ו, 12 במאי 1936) היה רבה הראשי ואב"ד של העיירה צ'נסטוחובה שבדרום מערב פולין ומחבר ספרי דרוש והלכה.
ביוגרפיה

נולד בווישגורוד שבמחוז פלוצק, לרב דוד צבי אש. עוד בנערותו התפרסם כעילוי, בעל זיכרון מופלא. למד בישיבת ר' אביגדור לייבוש ליבנטאל בקובל. הרבה ללמוד לימודי חול. בן 18 נשא לאישה את בת הרב שמשון אורנשטיין, אב"ד אוזרקוב. נסמך להוראה על ידי חותנו, והרב חיים אלעזר וקס מקאליש.
בשנת תרמ"ט נתמנה לרב בעיר נשיאווה שבפלך ורשה, ובשנת תרנ"ד עבר לכהן כרב בצ'נסטוחובה, שבה שימש עד יומו האחרון, 43 שנים. בכהונתו פרחה הקהילה היהודית בעיר. פרק חשוב בחייו תפסה המערכה שניהל סביב שאלת השחיטה היהודית בפולין, עליה קמו עוררין מבין הצירים האנטישמיים בפולין, והוא לעומתם פתח בפעולת הסברה נמרצת.
היה חובב ציון ופעיל בתנועת המזרחי מראשית ימיה. ראש ועד קרן היסוד בעירו.
היה ידוע כנואם וכן פרסם מאמרים בעיתונות בנושאי השעה.
פרסומיו

"קול תרועה" - הספד על יצחק מאיר יוסטמן, פיעטרקוב תר"ף
א טרייסט ווארט פאר'ן יודישען פאלק ("דברי נחמה"), צ'נסטוכוב, תרפ"ד
כוס נחומים - מאמרים בשאלות הזמן, צ'נסטוכוב תרצ"ג
עולת שבת - דרוש ביידיש לרגל שבעים שנה לבית הכנסת "אהל יעקב", צ'נסטוכוב תרצ"ד
זיכרון מלך (מאמרים על הרמב"ם וספריו), לרגל יובל ה-800 להולדתו של הרמב"ם, פיעטרקוב, תרצ"ה
לקריאה נוספת

ספר צ'נסטוחוב (עמ' 646-643), ירושלים תשכ"ז
דייוויד סקופילד

| --- | --- |

 לידה:  16 בדצמבר 1951 (בן 73) וית'נשו, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1972 
 מקום לימודים:  האקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון 
 פרופיל ב-IMDb
 
דייוויד סקופילד (באנגלית: David Schofield; נולד ב-1951) הוא שחקן אנגלי, שהופיע במהלך הקריירה שלו במספר רב של תוכניות טלוויזיה וסרטי קולנוע.
ביוגרפיה

סקופילד נולד בוית'נשו שבעיר מנצ'סטר באנגליה. הוא נולד למשפחה ממעמד הפועלים בת עשרה ילדים. סקופילד למד בבית הספר היסודי סיינט ג'ון פישר ותומאס מור יחד עם אחיו פיטר. ניסיון המשחקן הראשון שלו היה בגיל 12 כשהיה בבית הספר לבנים במנצ'סטר. ב-1967 התקבל לעבודה כעוזר מנהל במה בתיאטרון מקומי. הוא התחיל בתחתית הסולם המקצועי ועבד בכל המחלקות בעבודות כמו מכין אביזרים, איש סאונד, כותב, מטאטא הבמה, מלצר, ומכין תה, במשך 14 שעות ביום ושישה ימים בשבוע. בגיל 19 אחרי שעבד במשך שתי עונות התחיל ללמוד באקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון, אבל עזב את הלימודים כדי לקדם את הקריירה שלו כשחקן.
ביוגרפיה > קריירה

לסקופילד קריירה מצליחה בטלוויזיה, ונזקפים לזכותו קרדיטים רבים בסדרות טלוויזיה פופולריות כגון "נשות הכדורגלנים", "הולבי סיטי" והפקות רבות אחרות. בקולנוע הוא ידוע מהופעתו בדמות שחקן החצים הפרנואידי בסרט "זאב אמריקאי בלונדון" (1981). תפקידים נוספים שלו בקולנוע הם בסרטים "כלבי המלחמה" (1980), "Tree of Hands" (מ-1989), "המוהיקני האחרון" (1992), "אנה קארנינה" (1997), "גלדיאטור" (2000), "ממעמקי הגיהנום" (2001), ובתפקיד מר מרסר בסדרת סרטי "שודדי הקאריביים". ב-2008 שיחק בסרט "מבצע ואלקירי" בדמות ארווין פון ויצלבן, אחד הקושרים נגד היטלר. ב-2010 הופיע בסרט "איש הזאב", בסרט "F", וב"בורק והייר". ב-2013 השתתף בסרט "Lord of Tears", ושיחק בתפקיד פיטר קרמייקל במותחן "Last Passenger".
בטלוויזיה הופיע סקופילד בסרט הטלוויזיה "ג'קיל והייד" משנת 1990 בכיכובו של מייקל קיין. ב-1996 שיחק בתפקיד הבלש ג'ון סלוויי בסדרה זוכת הפרסים של ה-BBC "ידידינו בצפון". ב-2008 כיכב בדמות קיריל בסדרת רשת באותו שם. ב-1999 שיחק בתפקיד אורח בדמות המלך אלינד בסדרת הפנטזיה של ה-BBC "מרלין". ב-2011 גילם את סמל המשטרה המושחת פול במיני-סדרה "The Shadow Line" של ערוץ BBC Two. בסתיו 2015 הופיע בדמות אודין בפרק "The Girl Who Died" בעונה התשיעית של סדרת המדע בדיוני "דוקטור הו". ב-2016 שיחק בתפקיד ויוואן וולסי בסדרה "האב בראון" בפרק "The Mask of the Demon", ובפרק "Life" בסדרה "חוקרת מקרי המוות".
במהלך הקריירה של סקופילד בתיאטרון הופיע עם הלהקה השייקספירית המלכותית ועם התיאטרון המלכותי הלאומי כמו גם עם תיאטרון רויאל אקסצ'נג' במנצ'סטר. ב-1993 שיחק בתפקיד רוי כהן בהפקה של התיאטרון הלאומי למחזה "מלאכים באמריקה". הוא הופיע גם במחזות מוזיקליים כגון "Saucy Jack and the Space Vixens" ובמחזות דרמטיים בווסט אנד שבלונדון.
ג'וזף מריק במחזה "איש הפיל", בתיאטרון המפסטד (1977)
מיק במחזה "פלנטי" בתיאטרון ליטלטון (1978)
מארק אנטוני במחזה "יוליוס קיסר" בתיאטרון רויאל שייקספיר בסטרטפורד-אפון-אייבון (1983)
אנג'לו במחזה "מידה כנגד מידה" בתיאטרון רויאל שייקספיר בסטרטפורד-אפון-אייבון ובמרכז האמנויות ברביקן (1983)
הדוכס מבקינגהאם במחזה "הנרי השמיני" בתיאטרון רויאל שייקספיר בסטרטפורד-אפון-אייבון (1983)
פומפיי במחזה "אנטוניוס וקלאופטרה" בתיאטרון המלכותי הלאומי בלונדון (1987)
רוב למברט במחזה "Winding the Ball" מאת אלכס פינלייסון בתיאטרון רויאל אקסצ'יינג' במנצ'סטר (1989)
ג'ון פרוקטור במחזה "ציד המכשפות" מאת ארתור מילר בתיאטרון רויאל אקסצ'יינג' במנצ'סטר (1990)
מקהית' במחזה "אופרת הקבצנים" מאת ג'ון גיי בתיאטרון רויאל אקסצ'יינג' במנצ'סטר (1991)
לייל בריטן במחזה "בלוז למיסטר צ'ארלי" מאת ג'יימס בולדווין בתיאטרון רויאל אקסצ'יינג' במנצ'סטר (1992)
רוי מ. כהן במחזה "מלאכים באמריקה" מאת טוני קושנר בתיאטרון הלאומי בלונדון (1993)
ארצ'י רייס במחזה "הבדרן" מאת ג'ון אוסבורן בתיאטרון רויאל אקסצ'יינג' במנצ'סטר (2009)
ביוגרפיה > חיים אישיים

דייוויד סקופילד נשוי ללאלי ולהם שני ילדים פרד ובלאנש.
הערות שוליים

↑  Murray, Braham (2007). The Worst It Can Be Is a Disaster. London: Methuen Drama. ISBN 978-0-7136-8490-2
↑  The Royal Exchange Theatre Company Words & Pictures 1976-1998, 1998, ISBN 0-9512017-1-9
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810601432305606  BnF: cb15537341f (data)  GND: 1058114514  ISNI: 0000 0000 0522 8531  LCCN: no2013076997  VIAF: 37227763   WorldCat (עם VIAF): 37227763
מכשיר שמיעה

מכשיר שמיעה (BTE) אנלוגי
מכשיר שמיעה הוא מכשיר שמגביר את עוצמת הקול ונועד לסייע לאנשים בעלי לקות שמיעה. חלק ממכשירי השמיעה גם מעבדים את הצליל כדי לשפר את יכולת המשתמש להבין צלילי דיבור. בניגוד למגבירי קול אחרים (כגון מגפון), אין לאוכלוסייה חסרת הלקויות צורך במכשירי שמיעה, ולכן הם מוגדרים כאביזרי טכנולוגיה מסייעת.
מכשירי שמיעה קולטים צלילים מהסביבה באמצעות מיקרופון, מגבירים אותם ומעבירים אותם אל האוזן באמצעים שונים. אמצעים אלה יכולים להיות רמקול, ויברטור, אלקטרודה המוכנסת לאוזן הפנימית ועוד. ככל שהמכשיר מתוחכם ויקר יותר כך הוא יכול למלא למשתמש חסכי שמיעה גדולים יותר. אולם במקרים רבים, גם מכשירי שמיעה משוכללים מאוד ומועילים מאוד אינם מביאים את המשתמש ליכולת שמיעה נורמלית.
מחקרים קליניים רחבי היקף שנערכו בארצות הברית מצאו כי הרכבת מכשיר שמיעה עשויה לעכב תהליכי הידרדרות של כישורי חשיבה וזיכרון בזיקנה ובמקרים מסוימים אף להפחית תסמיני דמנציה. המחקרים הראו כי הסכנה לירידה בתפקודם של לקויי שמיעה מעל גיל 50 אשר הרכיבו מכשירי שמיעה נמוכה יותר מאשר אצל אלו שלא השתמשו במכשירי שמיעה. כמו כן, בקרב נבדקים לקויי שמיעה בני 65 ומעלה, שכיחות הדמנציה גבוהה מהממוצע, אך היא לא הופיעה כמעט בכלל אם הם השתמשו במכשיר שמיעה. מן הממצאים עולה אפוא שבכוחו של מכשיר השמיעה לסייע לבלום את הירידה בתפקוד של אנשים לקויי שמיעה אשר פגיעים יותר לדמנציה.
סוגי מכשירי שמיעה

קיימות שתי קבוצות עיקריות: מכשירים שכל חלקיהם מושמים ידנית באוזן החיצונית, ומכשירים שחלקים מהם מוחדרים בניתוח לאוזן הפנימית.
סוגי מכשירי שמיעה > מכשירים המושמים באוזן החיצונית

במכשירים המושמים באוזן החיצונית ניתן למצוא מכשירים בעלי טכנולוגיה עדיפה ומודרנית, או מיושנת ופחות מדויקת ונוחה למשתמש.
מכשיר שמיעה דיגיטלי הוא מכשיר שבו הטכנולוגיה מתקדמת יותר, הגברת הצלילים מכוונת ואינה כללית, כך שיש עיבוד באמצעות מחשב זעיר של הצלילים בסביבה. המעבד הממוחשב הזעיר שנמצא במכשיר השמיעה יכול להגביר קולות דיבור ולהנחית רעשי רקע. ישנם מחקרים המצביעים על הסתגלות קלה יותר לסוג זה של מכשירי שמיעה, ושיפור בהבנת הדיבור. מאחר שמכשירים אלה מתוחכמים יותר ומושקעים יותר, מחירם גבוה יותר.
הסוג הפשוט יותר נקרא מכשיר אנלוגי. זהו מכשיר המגביר צלילים ללא עיבוד משמעותי שלהם, וקיימים גם מכשירים אנלוגיים ממוחשבים שהם מעט פחות פשוטים אך עדיין יחסית אינם מתוחכמים.
טווח העלויות של מכשירי שמיעה רחב מאוד. המכשירים האנלוגיים זולים במיוחד, ואילו הדיגיטליים נעים בין זולים ליקרים, כאשר היקרים מבין המכשירים הדיגיטליים הם המשוכללים יותר. הם בעלי תכונות עדיפות כמו ערוצי תדרים רבים המאפשרים כיוון והתאמה מדויקת יותר על פי עקומת השמיעה של המשתמש, יותר שליטה ברעשי רקע, ויותר פרמטרים טכניים ואפשרויות כוונון של המכשירים לנוחותו של המשתמש. במכשירים המתוחכמים ביותר קיימת אפשרות לתקשורת אלחוטית בין זוג המכשירים המשמשים אדם אחד, כך שכיוון האחד משפיע על כיוון השני, דבר המשפר באופן ניכר את איכות השמיעה והבנת הדיבור.
ישנה חשיבות גדולה מאוד לשמיעה סימטרית ותקינה, כך שבכל מקרה של ליקוי שמיעה בשתי האוזניים עדיף להגביר את שתיהן ולא לקחת מכשיר שמיעה לאוזן אחת בלבד. דבר זה נכון גם כאשר ישנו ליקוי שמיעה דו צדדי שאינו סימטרי - ואסור להזניח את האוזן שלקויה יותר. חשוב לטפל בשתי האוזניים. הדבר משפר את הבנת הדיבור עם המכשירים, את יכולת מיקום הצלילים, ומשפיע על הפחתת המטרד של טיניטוס עיקש.
לפני החלטה על רכישת מכשיר שמיעה יש לעבור בדיקת רופא אף אוזן וגרון, על מנת לשלול מחלות שעשויות לפגוע בשמיעה, לברר את סיבת ליקוי השמיעה, ועל מנת לטפל בבעיות קיימות כגון טיניטוס, דלקות אוזניים, היפראקוזיס (חוסר סבילות לרעש) ועוד. גם אחרי הרכישה יש לבקר באופן סדיר מדי חצי שנה אצל הרופא לניקוי שעווה שיכולה להצטבר באוזן ולסתום את האוזניה או המכשיר.
ההסתגלות למכשיר השמיעה אינה מיידית. לרוב אחרי תקופה ארוכה בה האדם רגיל לחיות כאילו "בתוך בועה" בשל ליקוי השמיעה, כאשר הוא חשוף פחות לרעש סביבתי ואינו רגיל לתקשר בערוץ שמיעתי, צריך תקופת הסתגלות למכשיר.
תקופת ההסתגלות קצרה יותר ככל שההתאמה טובה יותר, ככל שהחולה בעל מוטיבציה טובה ותמיכה משפחתית חברתית, וכשהמכשירים ברמה גבוהה.
סוגי מכשירי שמיעה > מכשיר מאחורי האוזן BTE, מכשיר זה תלוי מאחורי האפרכסת.

מכשיר באפרכסת ITE, מכשיר זה ממלא את כל שקע האפרכסת והוא קטן יותר מה-BTE.
מכשיר בתוך חלק מאפרכסת האוזן שבולט מעט לעין ITC.
מכשיר זעיר בתעלת האוזן אשר מוסווה למדי בשל גודלו הקטן CIC.
מכשיר זעיר Mini BTE המוסתר מאחורי האפרכסת והצליל מועבר לתעלת האוזן באמצעות צינורית דקיקה ונסתרת.
מכשיר המרטיט את העצם שמאחורי האוזן והוא מורכב על משקפיים או על קשת לשיער.
בכל גודל אפשר לקבל כל טכנולוגיה, כלומר אפשר לקחת מכשיר זעיר שיהיה אנלוגי, דיגיטלי או ממוחשב אנלוגי. הדבר נכון לגבי כל הגדלים, למעט מכשיר Mini BTE שהוא מכשיר פתוח מתוחכם במיוחד ומבנה זה אינו מתאים למכשיר אנלוגי פשוט.
מכשיר קטן יותר עשוי להיות נוח יותר פיזית ולקלוע לטעמם של משתמשים שמעדיפים מכשיר מוצנע. ההתקדמות הטכנולוגית בתחום מזעור המכשירים אינה מלווה בהכרח בהתקדמות בתחום הגברת השמע. מכשיר שהושגה התקדמות טכנולוגית במזעורו אינו בהכרח מכשיר המגביר קול או המעבד קול טוב יותר. מזעור הטכנולוגיה בא לרוב על חשבון דרישות אחרות. כך שאם נרצה מכשיר בעל יכולת הגברה או בעל פונקציות עיבוד צליל רבות יותר (כמו הפחתת רעשי רקע, עיבוד מדויק יותר של הצליל, מנגנון חכם נגד משוב של הצליל שימנע צפצופים של המכשיר וכו') עדיף להתאים מכשיר גדול יותר. גם מבחינת עוצמת המכשיר - עוצמת ההגברה, יש קשר לגודל : מכשיר זעיר מתאים לליקוי שמיעה קל ובינוני, בעוד שמכשיר מאחורי האוזן יכול להתאים לליקוי שמיעה בינוני עד עמוק. מכאן ניתן להבין כי עדיף לקחת מכשיר BTE ככל שליקוי השמיעה חמור יותר, כשמעוניינים במכשיר יותר מתוחכם, או ככל שהאוזן זקוקה יותר לאוורור למשל על רקע נטייה לדלקות חוזרות.
סוגי מכשירי שמיעה > מכשירים שחלקים מהם מוחדרים בניתוח לאוזן הפנימית

שתל שבלולי - מפורט בנפרד.
BAHA - bone anchored hearing aid : מכשיר המושתל בעצם שמאחורי האוזן, גורם להרעדת העצם ובכך להפעלה ישירה של עצב השמיעה. מתאים לליקוי שמיעה שבו לא ניתן להרכיב מכשיר רגיל משום שהאוזניים מפרישות ללא הרף, או שיש למשל מום של האפרכסת או תעלת האוזן.
מכשיר מושתל לתוך האוזן התיכונה - מכשיר חדשני, עלותו עדיין גבוהה אך הוא כנראה נושא הבטחה לעתיד לשיקום שמיעה מודרני
סוגי מכשירי שמיעה > בחירת מכשיר שמיעה מתאים

ישנם מגוון סוגים של מכשירי שמיעה, וחשוב להתאים את מכשיר השמיעה באופן מושלם לאוזן המטופל מאחר שהמכשיר הולך להיות חלק בלתי נפרד מגופו במרבית שעות היממה. חשוב כי המטופל ירגיש בנוח עם המכשיר הן ברמה הפיזיולוגית והן ברמה האסתטית תוך קבלת המענה הטוב ביותר לפתרון בעיית השמיעה שלו.
כאשר מתאימים מכשיר שמיעה למטופל במכון השמיעה יש לקחת בחשבון מספר פרמטרים כמו: התאמת המכשיר למצבים שונים ולאורח החיים של המטופל. התאמה לדרישות הטכנולוגיות של המטופל והיכולת שלו ליישמן, מבנה פיזיולוגי של האוזן, יכולת כלכלית ועוד.