מספן המודיעין
ביאורים

↑  אמנם קדמו לו שמעון הורן ואריה פינס, שכל אחד מהם עמד חודשים אחדים בראש המודיעין הימי, אך בפועל, קינן, שבקיץ 1949 קיבל את המינוי הרשמי כראש המודיעין הימי, היה האיש שעיצב את היחידה במתכונת שהיוותה בסיס לדורות הבאים.
↑  בימיה הראשונים של המדינה פעל במשרד הביטחון "השירות הימי" בראשותו של גרשון זק. במקביל, ממאי 1948, מונה פול שולמן כמפקד מבצעי של הכוחות הימיים, והחל השימוש במינוח "חיל הים" ו"מפקד חיל הים".
↑  המונח "איסוף קרבי", השגור לאחרונה בצה"ל ובאמ"ן, הוטמע בחיל הים ובמודיעין הימי כבר בראשית דרכם. בכלי השיט של חיל הים ובבסיסי מערך השליטה הימית מופעלים סנסורים עצמאיים המסייעים למפקד הכוח לגבש את תמונת המודיעין הטקטית.
↑  גישה דומה נהוגה גם בלהק מודיעין אוויר, שהעומד בראשו הוא טייס בעל ניסיון פיקודי בזרוע האוויר.
↑  עד פינוי סיני בעקבות הסכם השלום עם מצרים ישב הקמ"ן של זירת ים סוף בבסיס מפרץ שלמה בשארם א-שייח'.
↑  רב חובל הוא שמה של דרגת רב-סרן בחיל הים עד 1951, רק בשנת 1951 אוחדו שמות הדרגות של חיל הים עם אלה של שאר הצבא. לפרטים ראו דרגות העבר בחיל הים.
↑  אנשי המודיעין הימי השתתפו בקורסים של חיל המודיעין לרבות הקורס הבכיר למודיעין שהתקיים כבר בראשית שנות ה-50.
↑  ראש "המיניסטריון הבריטי להובלה הימית בעת מלחמה במזרח התיכון" (Ministry of war transport M.E).
↑  לדברי הורן זימן אליו בן-גוריון את אחד מאנשי הפלי"ם וביקש ממנו פרטים על נמל אלכסנדריה. כשהלה אמר שאין לו מידע בנושא, פנה בן-גוריון להורן ואמר לו: "אתה רואה, שניכם יודעים אותו הדבר."
↑  שנתון בריטי היוצא לאור מאז 1898, ובו מידע על כלי שיט צבאיים בחילות הים השונים בעולם.
↑  עד שנת 1953 פעלה בצה"ל מחלקת מודיעין כחלק מאגף המבצעים ובשנה זו שונתה הגדרתה ל'אגף המודיעין'.
↑  משחתת זו הייתה חלק מכוח מצרי שפעל במרחב שמדרום לקפריסין לאיתור ניצולים ממטוס מצרי שהופל על ידי חיל האוויר בדרכו מסוריה למצרים.
↑  מפתח המערכת זו ולימים מערכות לחימה אלקטרונית נוספות, היה איש חיל הים חרות צמח.
↑  בדיוק שש שנים אחר כך, בליל 21–22 באוקטובר 1973, הוטבע אחד משני הסטי"לים האלה על ידי כוח של שייטת 13 שחדר לנמל ע'רדקה בזמן מלחמת יום הכיפורים.
↑  ראובן אשכנזי צמח בפלי"ם, פעל בשורות המוסד לעליה ב' ונמנה עם ראשוני המודיעין הימי ועסק בעיקר בתחום האיסוף בישראל ומחוצה לה. עם סיום תפקידו כרמחמ"ן ב-1971 מונה כנספח צה"ל באיטליה.
↑  ניסיון פיגוע ראשון היה ב-1 בינואר (יום הפתח) 1972. חמישה מחבלים שחדרו מלבנון על גבי סירת גומי ונחתו בחוף אכזיב במטרה לחטוף אזרח ישראלי נתפסו.
↑  אורי מרץ הגיע למודיעין הימי כחייל ב-1950, והיה ממניחי היסודות לתורת המודיעין הימי. בתפקידו החדש היה ממונה על שני סגני אלופים כ"ראשון בין שווים". הגדרת תפקידו אז הייתה מקבילה למעשה לזו של תא"ל אריה שלו, שכיהן, באותה עת, כעוזר ראש אמ"ן למחקר.
↑  גם לקראת מלחמת ששת הימים קבע ראש המודיעין הימי שהצי המצרי ערוך למלחמה, אך השאיר את הקביעה אם פני מצרים למלחמה בידי ראש אמ"ן (כמפורט לעיל בפסקה על מלחמת ששת הימים).
↑  השינוי כמעט והכפיל את מספר המשרתים במודיעין הימי, אך יש לזכור שבמסגרת השינוי הארגוני הוכפף למודיעין הימי גם מרכז החיזוי החילי שפעל עד אז במסגרת אחרת.
↑  הטוענים כך מציינים שאף מטען נפץ לא הוצג בין הציוד שמצאו החזבאללה במקום. מטעני החבלה לא הוחזרו לארץ במסוק ואף לוחם לא דיווח על הפעלתם בצורה רצונית. לוחם מהכח תיאר שהפיצוץ השני היה ממטען שנשאו הלוחמים
↑  ועדת גבי אופיר הייתה הוועדה הראשונה שחקרה גם את נושא המטענים של צה"ל.
↑  נסראללה באותה הופעה גם האשים את ישראל ברצח סעד חרירי. האינטרס הישראלי הקבוע הוא בקיום ממשלה טובה וחזקה בלבנון. מותו של סעד חרירי דירדר את לבנון ולישראל לא היה עניין בכך. ניתן להעריך שדבריו של חסן נסראללה כולל סיפור הסקת מסקנות גאוגרפיות מקליטת המזל"ט הם סוג של לוחמה פסיכולוגית.