stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלחמת הירושה האוסטרית
פעולות ימיות > המים הצפוניים

התוכנית הצרפתית לפלוש לבריטניה הוסדרה בשילוב עם המנהיגים היעקוביטים, וחיילים היו אמורים להיות מועברים מדנקרק. בפברואר 1744, צי צרפתי של עשרים אוניות הקו נכנס לתעלת למאנש בפיקודו של ז'אק איימאר, הרוזן דה רוקפייל, לפני שהכוח הבריטי בפיקודו של אדמירל ג'ון נוריס היה מוכן להתנגד לו. אבל הכוח הצרפתי לא היה מצויד, האדמירל היה עצבני, מוחו התעכב על כל האסונות שעלולים לקרות, ומזג האוויר היה גרוע. דה רוקפייל הגיע כמעט עד הדאונס, שם נודע לו שסר ג'ון נוריס נמצא בהישג יד עם עשרים וחמישה אוניות קו, ולאחר מכן נסוג במהירות. המשלחת הצבאית שהתכוננה בדנקרק לחצות בחסות הצי של דה רוקפייל, כמובן, לא התחילה לחצות את התעלה. חולשתם המוחלטת של הצרפתים בים, עקב הזנחה ממושכת של הצי ומצבו פושט הרגל של האוצר, הוכחה במהלך המרד היעקוביטי של 1745, כאשר צרפת לא עשתה ניסיון להרוויח ממצוקת הממשל הבריטי.
ההולנדים, לאחר שהצטרפו בשלב זה לבריטניה הגדולה, הוסיפו תוספת רצינית לכוח הימי המתנגד לצרפת, אם כי הרפובליקה ההולנדית נאלצה בשל הצורך להחזיק צבא בפלנדריה למלא תפקיד משני מאוד בים. מאחר שממשלת בריטניה לא הומרצה על ידי מתקפה אדירה, והיו לה אינטרסים מיידיים הן בבית והן בגרמניה, איחרה ממשלת בריטניה לעשות שימוש בכוח הימי האחרון שלה. ספרד, שלא יכלה לעשות דבר בעל אופי התקפי, כמעט הוזנחה. במהלך 1745 המשלחת של ניו אינגלנד שכבשה את לואיסבורג (30 באפריל - 16 ביוני) קיבלה חיפוי של כוח ימי בריטי, אך מעט יותר הושג על ידי המאמצים הימיים של כל אחד מהלוחמים.
בשנת 1746 נשלחה במהלך אוגוסט ואוקטובר משלחת בריטית משולבת ימית וצבאית לחופי צרפת - הראשונה מתוך שורה ארוכה של מיזמים דומים שבסופו של דבר זכו ללעג כ"שבירת חלונות עם גינאות". המטרה הייתה לכידת המחסן של חברת הודו המזרחית הצרפתית בלוריאן, אך היא לא הושגה.
משנת 1747 ועד סיום המלחמה באוקטובר 1748, המדיניות הימית של ממשלת בריטניה, מבלי להגיע לרמה גבוהה, הייתה אנרגטית וקוהרנטית יותר. מעקב קפדני יותר נמשך לאורך החוף הצרפתי, וננקטו אמצעים יעילים ליירט את התקשורת בין צרפת לנחלותיה האמריקאיות. באביב התקבל מידע ששיירה חשובה לאיי הודו המזרחית והמערבית אמורה להפליג מלוריאן. השיירה יורטה על ידי אנסון ב-3 במאי, ובקרב הראשון על כף פינסטר, ארבע-עשרה ספינות הקו של האדמירל הבריטי ג'ורג' אנסון חיסלו את הליווי הצרפתי של שש ספינות קו ושלוש אוניות חמושות של חברת הודו, למרות שבינתיים אוניות הסוחר ברחו.
ב-14 באוקטובר, שיירה צרפתית נוספת, מוגנת על ידי שייטת חזקה, יורטה על ידי שייטת מסודרת ומכוונת היטב של עדיפות מספרית - השייטות היו בהתאמה שמונה אוניות צרפתיות וארבע עשרה אוניות בריטיות - במפרץ ביסקאיה. בקרב השני על כף פינסטר שבא לאחר מכן, הצליח האדמירל הצרפתי, אנרי פרנסואה דה הרבייר-ל'אטנדואר, לחפות על בריחתן של רוב ספינות הסוחר, אך השייטת הבריטית של הוק תפסה שש מאניות המלחמה שלו. רוב אוניות הסוחר יורטו מאוחר יותר ונלכדו באיי הודו המערבית. אסון זה שכנע את ממשלת צרפת בחוסר האונים שלה בים, והיא לא עשתה מאמץ נוסף.
פעולות ימיות > האוקיינוס ההודי

בהודו המזרחית, התקפות על המסחר הצרפתי על ידי שייטת בריטית בפיקודו של קרטיס בארנט ב-1745 הובילו לשיגור של שייטת צרפתית בפיקודו של ברטראן פרנסואה מאהה דה לה בורדונה. לאחר התנגשות לא חד משמעית מול נגאפטנם ביולי 1746, אדוארד פייטון, יורשו של בארנט, נסוג לבנגל, והותיר את בורדונה ללא התנגדות בחוף קורומנדל. הוא הנחית חיילים ליד מדראס וצר על הנמל ביבשה ובים, ואילץ אותו להיכנע ב-10 בספטמבר 1746. באוקטובר השייטת הצרפתית נהרסה על ידי סופת ציקלון, איבדה ארבע ספינות וספגה נזק כבד לארבע נוספות. הספינות ששרדו נסוגו. כוחות היבשה הצרפתיים המשיכו לבצע מספר התקפות על ההתיישבות הבריטית בקודלור, אך החלפתו בסופו של דבר של פייטון הרשלני על ידי תומאס גריפין הביאה לחזרה של עליונות הצי הבריטית שהעמידה את הצרפתים במגננה. למרות הופעתה של שייטת צרפתית נוספת, הגעתה של תגבורת בריטית בקנה מידה גדול תחת אדוארד בוסקאוון (שחשב אך לא ביצע מתקפה על איל דה פראנס בדרך) העניקה לבריטים דומיננטיות מכרעת ביבשה ובים, אך המצור שלאחר מכן על פונדיצ'רי שאורגן על ידי בוסקאוון לא הצליח.
גלריה

חיל הרגלים הפרוסי בקרב מולוויץ, 1741
המלך ג'ורג' השני בקרב דטינגן, 1743
סטניסלאב לשצ'ינסקי דוכס לורן והכוחות הקיסריים חוצים את הריין לפני שטרסבורג, 1744
הכוחות הבריטיים נוחתים באיי קייפ ברטון להתקפת מבצרי לואיסבורג, 1745
הצי הבריטי מפגיז את הנמל הקורסיקני בסטיה ב-1745
קרב פונטנואה, 11 במאי 1745
קולונלים של המשמר הצרפתי והמשמר הבריטי דנים בנימוס מי אמור לפתוח ראשון באש בקרב פונטנואה הראשון, 1745
קרב רוקואה ב-1746, בין הצרפתים והבריטים, ההולנדים והאוסטרים
קרב קייפ פיניסטר, 1747
מרשל מוריס דה סאקס בקרב לאופלד, 1747
כיבוש המבצרים של ברגן-אופ-זום ב-1747
ראו גם

מלחמת אוזנו של ג'נקינס - מלחמה בין ספרד לממלכת בריטניה הגדולה שפסקה עקב מלחמת הירושה האוסטרית
אירופה בשנים שלאחר אמנת וינה (1738)
אדמות הכתר הבוהמי עד 1742, כאשר רוב שלזיה נמסרה לפרוסיה
ג'ורג' השני, מלך בריטניה
לואי החמישה עשר, מלך צרפת
הלחימה בין דגנדורף לווילשופן, בוואריה
מחנה צבאי במהלך המלחמה
התקפת חיל הרגלים הפרוסי בקרב בוהנפרידברג
קרב פונטנואה בין הצרפתים לבריטים, ציור של לואי-ניקולה ואן בלארנברג
מרשל גנרל מוריס דה סאקס
משפחתו של פליפה החמישי, מלך ספרד, ציור של לואיס-מישל ואן לו
קרלוס השלישי, מלך ספרד ציור של אנטון רפאל מנגס
הנסיך קונטי
האינפנטה פיליפ מספרד - לה פושו
מפת ארצות השפלה; ברגן אופ זום, מרכז עליון
אירופה בשנים שלאחר הסכם אקס-לה-שאפל בשנת 1748
דגל חברת הודו המזרחית הבריטית (נוסדה בשנת 1600)
האדמירל הבריטי אדוארד בוסקאוון צר על פונדיצ'רי בחודשים המאוחרים של 1748.
סגן אדמירל אדוארד ורנון
הצי הצרפתי-ספרדי בפיקודו של דון חואן חוסה נבארו סילק את הצי הבריטי בפיקודו של תומאס מתיוס ליד טולון ב-1744.
סבבה (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  ספיחס 
 בימוי:  צבי שיסל
 הופק בידי:  רפי אדר דני דימבורט
 תסריט:  בועז דוידזון צבי שיסל
 עריכה:  ברוריה דוידזון
 שחקנים ראשיים:  צחי נוי יוסף שילוח דבורה בקון משה איש כסית שמוליק אומני
 מוזיקה:  חוזה פדייה 
 צילום:  אדם גרינברג
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  1 ביולי 1983 ישראל   26 באוגוסט 1983 גרמניה המערבית
 משך הקרנה:  80 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט קומדיה 
 הכנסות:  605 מיליון שקל ישן
 דף הסרט ב־IMDb
 
סבבה ידוע גם בשם סבבה בבסיס הוא סרט קומדיה ישראלי משנת 1983 בבימויו של צבי שיסל על פי תסריט שכתב עם בועז דוידזון.
הסרט הוא ספין אוף ספציפי של דמותם של יהודה'לה, רס"ר שמש, ורס"ר פלכטר מ"ספיחס". הסרט אינו נחשב באופן רשמי חלק מסדרת סרטי אסקימו לימון, אך יש המתייחסים אליו כאל "אסקימו לימון 4.5", כאשר הסרט יצא בין "ספיחס" (אסקימו לימון 4) לבין "רומן זעיר" (אסקימו לימון 5).
עלילה

יהודה'לה (צחי נוי) נשאר בבסיס הטירונות לבעלי כושר מוגבל, ונרמז שבנצי ומומו, שלא מופיעים בסרט זה כלל, נשלחו לטירונות קרבית. במרכז העלילה עומד תמרון בין שני בסיסי טירונות: "עציוני" ו"סבבה" שעליו מופקדים סמל ראשון שמש (יוסף שילוח) כסמל מחלקה, ורס"ר הבסיס פלכטר (משה איש כסית). הטירונים בשני הבסיסים עוברים אימונים קשים לקראת התמרון, בו צריך למצוא את דגל החטיבה. בכל השנים שעברו, בהם נערך התמרון המסורתי, תמיד ניצח מחנה "עציוני" את "סבבה". התחרות נערכת בפיקוח אלוף הפיקוד.
הנספח הצבאי השווייצרי (צבי שיסל) וסגניתו (סיביל ראוך), בלונדינית נחשקת, מתארחים לביקור בבסיס "סבבה" ועקב כך ,יוצאים איתם לתמרון מול עציוני. במהלך התחרות חוטפים חיילי פלוגת "סבבה" את רס"ר גת (שמוליק אומני) מהפלוגה המתחרה כדי להוציא ממנו את מיקומו של הדגל.
שחקנים

צחי נוי (יודל'ה)
יוסף שילוח (רס"ר שמש)
דבורה בקון (רס"רית)
משה איש כסית (רס"ר פלכטר)
שמואל אומני (רס"ר גת)
ליאוניד יופיטר (רופא)
סיביל ראוך (סגנית הנספח הצבאי השווייצרי)
צבי שיסל (הנספח הצבאי השווייצרי)
יונתן צ'רצ'י (ש.ג.)
דני חדד (ברווז)
שמואל איסר (בוריס הטבח)
יעל עמית (חיילת)
אורית כהן
שרית סרי
משה דץ
ציפור אייזן
ביקורת והכנסות

הסרט זכה לביקורות חיוביות בארץ בין השאר הודות לעלילה שלא התבססה על סדרת סרטי "אסקימו לימון" ואף העצימה את הדמויות הנשיות בסרט, באמצעות שחקניות מוכשרות שהציגו תפקידי אופי.
בישראל נמכרו 320 אלף כרטיסים ובגרמניה המערבית נמכרו 285 אלף כרטיסים. בסך הכל, הכניס הסרט 605 מיליון שקלים (שקל ישן) מסביב לעולם ובישראל יחד, מה שהפך את הסרט למכניס ביותר לשנת 1983.
סרט זה היה הסרט האחרון בו השתתפה דבורה בקון לפני מותה בתאונת דרכים ב-18 במרץ 1983.
גבריאל זייליג

| --- | --- |

 לידה:  4 בנובמבר 1953 (בן 71) טימישוארה, רומניה
 ענף מדעי:  רפואה
 מקום מגורים:  תל אביב, ישראלישראל
 מוסדות:  ראש תוכניות התואר השני בפקולטה למקצועות הבריאות של הקריה האקדמית אונו
 בת זוג:  ד"ר מיכל כץ-זייליג
 צאצאים:  3 בנות: רוני, לינור וגלי
 תרומות עיקריות
 רפואה פנימית, נוירולוגיה ושיקום
גבריאל (גבי) זייליג (נולד ב-4 בנובמבר 1953) הוא מומחה לרפואה פיזיקלית ושיקום (בדגש על שיקום נוירולוגי). הוא מכהן כראש תוכניות התואר השני בפקולטה למקצועות הבריאות בקריה האקדמית אונו וכפרופסור חבר בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב. עמד בה בראש החוג לרפואה פיזיקלית ושיקום.
ביוגרפיה

גבריאל (גבי) זייליג נולד ב-4 בנובמבר 1953 ברומניה לזוג הורים רופאים, ובשנת 1970 עלה לישראל.
שירת בצה"ל כתותחן בנ"מ, ובהמשך כרופא במילואים בחיל האוויר. השתחרר בדרגת רב-סרן.
נשוי לד"ר מיכל כץ-זייליג, רופאת משפחה, ולהם שלוש בנות. מתגוררים בתל אביב.
ביוגרפיה > לימודיו

ב-1982 סיים את לימודי הרפואה בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת מילאנו (אנ') באיטליה.
שב לישראל והשלים התמחות ברפואה פיזיקלית ושיקום במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר. ב-1993. נסע להשתלמות (Fellowship) באוניברסיטת מרילנד בארצות הברית וסיים תת-התמחות בנוירו-טראומה ושיקום נוירולוגי.
ביוגרפיה > קריירה רפואית

בשנים 1999–2020 כיהן כמנהל המחלקה לשיקום נוירולוגי במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר. בתקופתו המחלקה הרחיבה משמעותית את פעילותה, ובפרט התמקצעה בטיפול בבעיות הייחודיות של הסובלים ממצבים נוירולוגיים כגון פגיעות חוט שדרה, טרשת נפוצה, גילאן ברה, חבלות ומחלות מוחיות.[דרוש מקור]
יזם והקים יחידות לשיקום אמבולטורי (אשפוזי יום), שבהן שילב טכנולוגיות שיקומיות מתקדמות לשיפור התפקוד גמישות, והפלסטיות של מערכת העצבים המרכזית.
בשנת 1997 הקים את היחידה לאשפוז יום כללי, ושנה לאחר מכן את מכון "צעדים". - יחידה אמבולטורית לשיקום אנשים עם בעיות בתנועה בסיוע טכנולוגיות מתקדמות.
בשנת 2012 הקים את היחידה לאשפוז שיקומי עבור אנשים עם ממאירות של מערכת העצבים בחולים נוירו-אונקולוגיים.
בשנת 2014 הוביל את הקמת יחידת אשפוז יום שיקומי לחולי פרקינסון.
בשנת 2019, הקים את היחידה לאשפוז יום שיקומי עבור אנשים הסובלים מתסמונות אהלרס-דנלוס.
במקביל היה מעורב בפיתוח שיטות טיפוליות במציאות מדומה ושיקום מקוון (Tele-rehabilitation) ומשמש כיועץ למוסד לביטוח לאומי בתחומי הניידות.
מכהן כמנהל פרויקטים שיקומיים במרכז השיקום, שיבא, תל השומר מ-2020.
ביוגרפיה > קריירה אקדמית

פרופ' זייליג חינך דורות של סטודנטים לרפואה, לפיזיותרפיה ולסיעוד באוניברסיטת תל אביב.
בין השנים 2016-2020 שימש כראש החוג לרפואה פיזיקלית ושיקום בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב.
בין השנים 2014 ל-2017, שימש זייליג כיועץ מחקר במכון ויצמן למדע, במחלקה לאימונולוגיה בפקולטה לביולוגיה.
החל מ-2020, זייליג מכהן כראש תוכניות התואר השני בפקולטה למקצועות הבריאות (ניהול הטיפול, ומדעי הבריאות והשיקום) בקריה האקדמית אונו.
פעילות ציבורית

זייליג משמש כרופא בכיר בבית הלוחם בתל אביב, וכיועץ לקצין רפואה ראשי בצה"ל בנושאי שיקום נוירולוגי. הוא מורשה חתימה מטעם המכון הלאומי לפרוסטטיקה ואורטוטיקה ע"ש לואיס.
זייליג חבר בהסתדרות הרפואית בישראל. בין השנים 2005 - 2015 כיהן כחבר הוועדה המדעית לרישוי בשיקום, ובין 2005 ל-2010 כחבר הוועדה המדעית לרישוי בניהול רפואי ורפואה תעסוקתית.
בשנת 2017 יזם והיה שותף לבניית מאגר המידע השיקומי הדיגיטלי הראשון של נפגעי חוט שדרה בישראל.
מחקר ופרסומים נבחרים

פרופסור זייליג יזם והיה שותף במחקרים רפואיים שתוצאותיהם הוצגו בכנסים רבים בארץ ובעולם ובכתבי עת רפואיים, ביניהם ‏"Brain",‏ "Pain",‏ "Neurorehabilitation and Neural repair" ועוד.
הערות שוליים

1 2  פרופ' זייליג גבי - ראש התכנית לתואר שני במדעי הבריאות והשיקום .M.A., באתר הקריה האקדמית אונו
↑  ראשי חוגים, באתר מרכז אקדמי ללימודי המשך הפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר אוניברסיטת תל אביב
↑  דף המומחה של גבריאל זייליג, באתר דוקטורים
↑  ליאם אקשטיין, שינה בהפרעה, באתר nrg‏, 5 באפריל 2007
↑  טל אריאל אמיר, "בגלל הנהג הרוצח הזה, יותר מחצי משפחה לא חזרה הביתה", באתר ישראל היום, 30 בינואר 2020
↑  מכון צעדים, באתר שיבא
↑  ד"ר איתי גל, מנכה לאתלט מקצועי: ביקור במרכז השיקום בתה"ש, באתר ynet, 9 בספטמבר 2012
↑  גבי זייליג ורם שלו, הייטק בשירות השיקום, באתר הארץ, 20 במאי 2012
↑  דף הרופא של גבי זייליג, באתר מכון גרטנר
↑  ד"ר גבי זייליג, מנהל מחלקת שיקום נוירולוגי, התמנה לראש החוג לרפואה פיזיקלית ושיקום באוניברסיטת תל אביב, 17.7.2016 באתר DoctorsOnly
↑  רפואת שיקום - תשפ"א להדפסה החוג לרפואת שיקום - קורס מקוון בזמן אמת,באתר אוניברסיטת תל אביב
↑  פרסומיו של פרופסור זייליג, באתר גוגל סקולר
↑  פרסומיו של פרופסור זייליג, באתר Pubmed
↑  פרסומיו של פרופסור זייליג, באתר ResearchGate
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007524039605171  VIAF: 315712725   WorldCat (עם VIAF): 315712725 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "גבריאל זייליג".
אדון ליאון

| --- | --- |

 בימוי:  זאב רווח
 הופק בידי:  נסים לוי איתן אבן
 תסריט:  זאב רווח שמעון ישראלי
 שחקנים ראשיים:  זאב רווח נורית כהן יעקב בנאי בתיה רוזנטל מני בגר מאיר סוויסה משה איבגי
 מוזיקה:  דובי זלצר
 צילום:  אמנון סלומון
 מדינה:  ישראל 
 חברה מפיצה:  "סרטי לאן"
 הקרנת בכורה:  1982
 משך הקרנה:  101 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  קומדיה, בורקס
 דף הסרט ב־IMDb
 
אדון ליאון הוא סרט ישראלי בבימויו של זאב רווח שיצא לאקרנים בשנת 1982. קומדיה זו נמנית עם ז'אנר סרטי הבורקס.
עלילה

העלילה מתרחשת בשכונת ואדי סאליב שבחיפה של תחילת שנות השמונים, לליאון ואשתו אנט, שעלו ממרוקו לישראל בסוף שנות החמישים יש בת יחידה בשם דליה. כשהיא בערך בת 20, בתם נוסעת לתל אביב למשך שנה, כדי לעבוד וללמוד. בתום השנה היא חוזרת לחיפה שם היא עובדת בשמירה על ילדה, בת למפיק סרטים, שאביה משכנע אותה לעבור מבחן במה לסרט שהוא מפיק,  והבמאי מעוניין שהיא תשחק בתפקיד הראשי. התסריט הוא סיפורה של בחורה צעירה שנסעה לעיר הגדולה, ושם נולד לה תינוק מאדם שלא מוכן לגדל אותו ולהכיר בו, בטענה שהאישה שכבה עם גברים אחרים. כדי ללמוד בעל-פה בקלות יותר, היא ויעקב ("קובו") הנגר בשכונה, עוברים על הטקסט כאשר יעקב מגיע להרכיב את החלונות בביתו של ליאון, ופוגש בדליה חברת ילדותו שחזרה מתל אביב. אביה שאוכל במרפסת הבית ונמצא בסמוך, שומע את חילופי הדברים ובטעות חושב שמדובר בבתו - שהיא זאת שהרתה, ושיעקב הוא האב.
ליאון מבקש עצה מהרב, שאומר לו לעקוב אחר בתו ללשכת הסעד, כאשר דליה מגיעה ללשכה כחלק מתהליך הלמידה שלה על תסריט הסרט בו היא אמורה לשחק, היא פוגשת שם בחברה שלה, שכנה לשעבר שעברה דירה לקריית חיים, והיא מספרת לדליה שנולד לה תינוק לפני פחות משבוע, ואביו הוא פקח העירייה מומו דנינו, שלא מכיר בו, ולכן היא רוצה למסור אותו לאימוץ. ליאון שוב מפרש את הדברים בצורה לא נכונה, וחושב שפקח העירייה הוא האב השני של התינוק. היא נותנת לדליה את תינוקה, ומשביעה אותה לא לספר לאיש על היות התינוק בנה, דבר שמגביר את אי ההבנה. ליאון ממשיך לעקוב אחר דליה, שמבקרת זמר בבית מלון, וחושב שהוא האב השלישי של התינוק, מה שהסתבר לבסוף כמפגש של דליה עם הזמר מני בגר, איתו היא אמורה לשחק בסרט.
הבלבול יוצר עימות בבית הכנסת, וכל המעורבים בעניין מסכימים, בעצת הרב, ללכת לביתו של ליאון ולהסביר את אי ההבנה. דליה מספרת לכולם שהיא אינה אימו של התינוק שנמצא אצלה, ושהוא של תושבת השכונה לשעבר, שהשביעה אותה לא לגלות שהתינוק שלה. האישה שהתינוק שלה, ופקח העירייה מתחתנים, לאחר שהיא מתחייבת בפני הרב שמומו אכן אביו, ומומו מבקש מאדון ליאון שהיה חברו של אביו שנפטר להיות סנדק בברית המילה של בנו. ליאון נקשר לתינוק, ואפילו מציע למומו לעבור לדירתו הגדולה בכדי להיות לצד התינוק שחשב תחילה שהוא בנה של בתו. לאון, שרוצה נכד משלו, מבקש מאלוהים סימן שלדליה בתו ייוולד תינוק בזמן הקרוב, בעקבות זאת בצורת שהייתה באזור עד אז מפסיקה, וכסימן מתחיל לרדת גשם.
שחקנים

| שחקנ/ית | דמות |
| --- | --- |
זאב רווח: ליאון מויאל
נורית כהן: אנט (חנה) מויאל
יעקב בנאי: הרב
עמוס חגי: התינוק
מאיר סויסה: יעקב ("קובו") בן-נעים הנגר
בתיה רוזנטל: דליה מויאל
משה איבגי: מומו דנינו הפקח
סמדר ברנר: רחל מרציאנו
מני בגר: בתפקיד עצמו
מרדכי בן-זאב: אדון קלמן
יואל שר: במאי סרטים
ברי סימון: רקדנית בטן
נסים לוי: מפיק סרטים, שדליה שומרת על בתו, מציע לדליה להשתתף בסרט עם מני בגר
מועדון הסטנד-אפ

| --- | --- |

סמליל התוכנית
 מבוסס על:  "The Stand Up Sketch Show" (בריטניה)
 סוגה:  סטנד-אפ, מערכונים
 כותבים:  תסריטאי ראשי: אורי כץ כותבי מערכונים: אדר מירום מיכל צורן משה מלכה עומרי עמית רמי פרג רשף שי
 בימוי:  דניאל אדר
 משתתפים:  ראו בהמשך
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  24
 הפקה
 מפיק:  מורן בויס
 מפיקים בפועל:  עדן אייזין
 חברת הפקה:  MY TV הפקות
 עורכים:  אורי כץ
 אתר צילומים:  צילום סטנדאפ: מועדון הגריי בתל אביב
 צלמים:  צילום מערכונים: עופר דורי יאן פינקלברג צילום סטנדאפ: דורון פרחי
 אורך פרק:  25-27 דקות
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11
 פורמט (תמונה):  16:9, HDTV
 תקופת שידור מקורית:  25 בפברואר 2024 – הווה (שנה)
 קישורים חיצוניים
 אתר התוכנית
מועדון הסטנד-אפ היא תוכנית סטנד-אפ ומערכונים ישראלית המבוססת על הפורמט הבריטי "The Stand Up Sketch Show". במסגרת התוכנית, קטעי סטנדאפ בימתיים הופכים למערכונים המלווים את הקטע. התוכנית משודרת החל מ-25 בפברואר 2024 בכאן 11.
התוכנית תוכננה במקור לעלות לשידור ב-12 באוקטובר 2023, אך היא נדחתה בעקבות פריצתה של מלחמת חרבות ברזל.
מבנה התוכנית

בכל תוכנית, בין שישה לשבעה סטנדאפיסטים עולים להופיע עם קטע סטנד-אפ מול קהל. תוך כדי הקטע הבימתי, משתלב בעריכה מערכון המגולם על ידי שחקנים, המדגים את הקטע שאותו מספר הסטנדאפיסט שעל הבמה. פסקול המופע ממשיך אל תוך המערכון וקולו של הסטנדאפיסט משמש כקריינות למערכון.
סקירת התוכנית

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה> הפרק הראשון | שודרה לראשונה> הפרק האחרון | מדרוג | ממוצע צופים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 12 | 12 | 25 בפברואר 2024 | 13 ביולי 2024 | — | — |
|  | 2 | 12 | 12 | 12 בנובמבר 2024 | 4 בפברואר 2025 | 4.5% | 110,000 |
פרקים > עונה 1 (2024)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר פרק | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל | נתוני צפייה | נתוני צפייה | מקור |
| מספר פרק | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל | אחוזי צפייה | מספר צופים | מקור |
| 1 | דלק, סוסים וכפיות | 25 בפברואר 2024 | 4.4% | 102,000 |  |
| 2 | דובי, כלב ובת מצווה | 3 במרץ 2024 | 3.6% | 88,000 |  |
| 3 | אריתריאי, גראס ושבעה | 17 במרץ 2024 | 2.5% | 59,000 |  |
| 4 | הומלס, מסז' ואקסטרה רטבים | 24 במרץ 2024 | 2.4% | 76,000 |  |
| 5 | חתונה, ג'וקים ובולימיה | 31 במרץ 2024 | 4.5% | 102,000 |  |
| 6 | גימלים, דייטים ומשטרת התנועה | 10 באפריל 2024 |  | 92,000 |  |
| 7 | ברונזה והתאומים | 14 באפריל 2024 | 3.8% | 86,000 |  |
| 8 | שבת, פלוצים וחאבייר | 23 במאי 2024 | 3.1% | 79,000 |  |
| 9 | וולט, פסיכולוגית ומפרום | 29 ביוני 2024 |  |  |  |
| 10 | סאבלט, סטייק ויום כיפור | 1 ביולי 2024 |  |  |  |
| 11 | שחמט, צפרדע וקלינטון | 6 ביולי 2024 |  |  |  |
| 12 | חידות, זום וגולדה מאיר | 13 ביולי 2024 |  |  |  |
פרקים > עונה 2 (2024–2025)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר פרק | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל | נתוני צפייה | נתוני צפייה | מקור |
| מספר פרק | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל | אחוזי צפייה | מספר צופים | מקור |
| 1 | פרצוף בעייתי, ערומים בקאנטרי וזיווג הגון | 12 בנובמבר 2024 | 6.8% | 194,000 |  |
| 2 | גרוזינים, לסביות ובנות שמעשנות וויד | 19 בנובמבר 2024 | 3.6% | 97,000 |  |
| 3 | שד רוסי, מוכר פרסי וקרחת | 3 בדצמבר 2024 | 5.1% | 125,000 |  |
| 4 | תאילנד, פייסבוק וקרנף | 10 בדצמבר 2024 | 5% | 115,000 |  |
| 5 | ליבידו, אמא והשוטר צורי | 17 בדצמבר 2024 | 5% | 109,000 |  |
| 6 | נערה מתבגרת, חברה עשירה ואבי קושניר | 24 בדצמבר 2024 | 4.7% | 110,000 |  |
| 7 | כלב, בופה ואמא שלך | 31 בדצמבר 2024 | 2.9% | 75,000 |  |
| 8 | משלוחים, אודישן ולילילי לולולו | 7 בינואר 2025 | 3.8% | 93,000 |  |
| 9 | אינסטגרם, יוגה ופוליטיקלי קורקט | 14 בינואר 2025 | 4.1% | 97,000 |  |
| 10 | טסט, פיקניק ודילר | 21 בינואר 2025 | 4% | 96,000 |  |
| 11 | הסגברה, כדורגל ותספורת בברלין | 28 בינואר 2025 | 4.6% | 121,000 |  |
| 12 | דייט, חייזרים וטירונות בגולני | 4 בפברואר 2025 | 4.4% | 94,000 |  |
משתתפים > עונה ראשונה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  עידן ברקאי  אלי חביב  אסף מור יוסף  חן מזרחי  גיא אדלר  אורי גוטליב  טליה ברטפלד  מור חן |  תם אהרון  איתי זבולון  נלי תגר  דור כאהן  דניאל קורן  מני עוזרי  הדר לוי  גלית חוגי |  תום יער  גורי אלפי  אורנה בנאי  בן בן ברוך  שי וידר  שיר ראובן  אבי אטינגר  קארין כהן |  |  |  |  |  |
משתתפים > עונה שנייה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  אבי נוסבאום  איתי זבולון  אורי גוטליב  אורנה בנאי  אלי חביב  אסף מור יוסף  ארז שלם  גיא אדלר  גיורא זינגר |  גיתית פישר  דניאל חן  הדר לוי  חן מזרחי  טליה ברטפלד  יונה קפח  מני עוזרי  מתן פרץ  נגה ד'אנג'לי |  נועה מנור  עידו קציר  עידן אלתרמן  עידן ברקאי  רודי סעדה  שי וידר  שיר ראובן  שלמה שמואל  תום יער |  |  |  |  |  |
הפקה

במהלך שידור העונה הראשונה, התוכנית חודשה לעונה שנייה. צילומי העונה השנייה החלו במרץ 2024.
ביקורת

סמדר שילוני מאתר "ynet" ביקרה את פורמט התוכנית: ”מה שאמור להגיע על תקן קונץ חדשני שנותן עוד נפח למופע עצמו, מסתבר כשעטנז מגושם וקשה לעיכול”, וטענה ש”המערכונים לא תורמים לרעיון אלא גורמים למופע להישמט בין הכיסאות”.
רועי אבן מאתר "tvbee" כתב על התוכנית שהיא ”מזכירה את הימים הרחוקים של ערוץ ביפ”.
הערות שוליים

↑  רייטינג: המטבח המנצח VIP סוגרת עונה בסטייל, הפטריוטים התאוששו, באתר אייס, 26 בפברואר 2024
↑  רייטינג: מאסטר שף ממשיכה לכתוש, איילה חסון מתקשה, באתר אייס, 4 במרץ 2024
↑  רייטינג: מאסטר ממשיכה לרמוס את כולן, ערוץ 14 מתאושש, באתר אייס, 18 במרץ 2024
↑  רייטינג: מאסטר שף ראשונה, רשת 13 בהתרסקות, באתר אייס, 25 במרץ 2024
↑  רייטינג: חיים אתגר מנצח את הפטריוטים, רשת 13 שוב מתרסקת, באתר אייס, 1 באפריל 2024
↑  מתוך דו"חות של הוועדה הישראלית למדרוג
↑  רייטינג: מאסטר שף בנתונים אדירים, שנות ה-90 מאכזבת בפרק סיום, באתר אייס, 15 באפריל 2024
↑  רייטינג: רביב דרוקר מביס את הפטריוטים, חדשות 13 מעל ערוץ 14?, באתר אייס, 24 במאי 2024
↑  רייטינג: מאסטר שף התפוצצה בגמר, קופה ראשית פותחת חזק, באתר אייס, 13 בנובמבר 2024
↑  רייטינג: "הכוכב הבא" מתפוצצת, צופית גרנט ואבודים מאוכזבים, באתר אייס, 20 בנובמבר 2024
↑  רייטינג: קופה ראשית בהישג גדול, הכוכב הבא בליגה משלה, באתר אייס, 4 בדצמבר 2024
↑  ככה זה כשכוכבה על הקופה - כאן 11 מרסקת את רשת 13 | רייטינג, באתר מעריב אונליין, 11 בדצמבר 2024
↑  רייטינג: הכוכב הבא בליגה משלה, קופה ראשית נאבקת בפטריוטים, באתר אייס, 18 בדצמבר 2024
↑  רייטינג: ארץ נהדרת בליגה משלה, משחקי השף מזנקת לקראת הגמר, באתר אייס, 25 בדצמבר 2024
↑  רייטינג: קופה ראשית מרשימה, אבל הכוכב הבא בשליטה ברורה, באתר אייס, 1 בינואר 2025
↑  רייטינג: הכוכב הבא ממשיכה להפציץ, קופה ראשית הפתיעה בענק, באתר אייס, 8 בינואר 2025
↑  רייטינג: הכוכב הבא בשיא לקראת הגמר, הישרדות מתאוששת, באתר אייס, 15 בינואר 2025
↑  רייטינג: הכוכב הבא מוכנה לגמר הגדול, ערוץ 14 מתאושש, באתר אייס, 22 בינואר 2025
↑  רייטינג: עובדה שוברת שיא עם נתון מטורף, קופה ראשית מרשימה, באתר אייס, 29 בינואר 2025
↑  רייטינג: חתונה ממבט ראשון בשליטה, הפטריוטים ממשיכה לרדת, באתר אייס, 5 בפברואר 2025
↑  מועדון הסטנדאפ עונה 2, בעמוד הפייסבוק של עופר דורי, 28 במרץ 2024
↑  חם היום, אל תשכחו להשאיר קערות מים לצילומים של #מועדון_הסטנדאפ 2🔥, בעמוד הפייסבוק של תאגיד השידור הישראלי, 25 באפריל 2024
↑  סמדר שילוני, התוכנית הזו משלבת בין סטנדאפ למערכונים לכדי שעטנז מבלבל ומתיש, באתר ynet, 26 בפברואר 2024
↑  רועי אבן, ‏"מועדון הסטנדאפ" מזכירה את הימים הרחוקים של ערוץ ביפ, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024
1 2  המדרוג נכתב על פי נתוני צפייה ראשוניים, כולל צפייה נדחית עד 2:00 בלילה
1 2  במגזר היהודי
1 2  באוכלוסייה הכללית
לא לעלות יותר

| --- | --- |

 בימוי:  זאב רווח
 תסריט:  זאב רווח
 שחקנים ראשיים:  זאב רווח   גאולה נוני   גבי עמרני   ז'אק כהן
 מוזיקה:  שם טוב לוי
 צילום:  אמנון סלומון
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  1979
 משך הקרנה:  90 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט קומדיה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
לא לעלות יותר הוא סרט בבימויו של זאב רווח בז'אנר סרטי הבורקס משנת 1979. הסרט זכה להצלחה מסחרית גדולה, והיה הסרט הנצפה ביותר בישראל בשנים 1979-1980, עם כ-450,000 צופים. הסרט  צולם בינואר 1979. והועלה לאקרנים באפריל באותה שנה.
עלילה

ששון (זאב רווח) הוא נהג שכיר בחברת דן החי בשכונת שפירא כאשר בשלב מאוחר יותר הוא עובר לצפון תל אביב. למרות יחסי מין סדירים עם אשתו (גאולה נוני) הוא אינו מצליח להביא ילדים לעולם. בעזרת חברו הטוב (ז'אק כהן) הוא עובר לדיור טוב יותר ומשתתף בטיפולי הפוריות של אשתו אצל רופא מומחה (גדעון זינגר). ככל שהזמן חולף הוא מתחיל לחשוד שאשתו בוגדת בו עם חברו לעבודה (גבי עמרני), מצב זה גורם לקומדיית טעויות של שקרים וסודות.
שחקנים

| שחקנ/ית | דמות |
| --- | --- |
זאב רווח: ששון
גאולה נוני: גאולה
אילן דר: מוטי (מוכר הדירה ההומו)
ז'אק כהן: יעקב (סדרן בחברת האוטובוסים)
גדעון זינגר: ד"ר זינגר
גבי עמרני: גבי
אופליה שטראל: בעלת מספרה
רפאל קלצ'קין: נוסע באוטובוס
אולסי פרי: בתפקיד עצמו
ג'ים בוטרייט: בתפקיד עצמו
פול מקראקן (אנ'): בתפקיד עצמו
תמי בן עמי: בתפקיד עצמה
סעדיה דמארי:
הערות שוליים

↑  טלילה בן-זכאי, נבחרי הקהל, מעריב, 17 באוקטובר 1980
↑  זאב רווח מנסה להפוך לזאב, באתר מעריב, ‏25 בינואר 1979
↑  מודעה, ‏6 באפריל 1979
קאדי סאגניה

| --- | --- |
 לידה:  20 באפריל 1994 (בת 30) הלסינגבורג, שוודיה
 מידע כללי
 שם לידה:  Khadijatou Victoria Sagnia 
 מדינה:  שוודיה
 משקל:  64 ק"ג 
 גובה:  1.73 מטר
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 תת-ענף:  קפיצה לרוחק, ריצת 100 מטר
 הישגים
 שיאים אישיים:  6.92 מטר (אולם) 6.95 מטר (אצטדיון)
 
קאדיג'טאו "קאדי" ויקטוריה סאגניה (Khadijatou "Khaddi" Victoria Sagnia; נולדה ב-20 באפריל 1994) היא אתלטית שוודית המתחרה בקפיצה לרוחק ובריצות קצרות.