stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ספריית בית אריאלה
תולדות הספרייה

הספרייה נוסדה ביפו בשנת תרמ"ו (1886) על ידי אגודת עזרת ישראל ונקראה תחילה "בית עקד ספרים". האגודה היא שיזמה את הקמת בית החולים היהודי הראשון ביפו, שער ציון ואת שכונת נווה צדק. בשנת 1891 הצטרפו חברים נוספים מאגודות חובבי ציון, בני ברית ובני משה לתמיכה בספרייה שנקראה מאז "שער ציון". בתחילת 1894 הספרייה שכנה בשני חדרים בבית נבולסי, שתוארו כחדרים גדולים מלאים ספרים ממסד ועד הטפחות, בסמיכות למשרדי חובבי ציון. על פי דיווחו של הספרן יהושע ברזילי היו בספרייה 1,340 ספרים בעברית, 1,010 ספרים בארבע לשונות אירופאיות וכ-20 עיתונים, וביקרו בה כ-10 עד 20 קוראים ליום. הספרייה התבססה על תרומות של הסופרים והמולים שנתבקשו לתרום עותקים מספריהם.
בשנת 1922 הכירה בה מועצת העיר תל אביב כספרייה העירונית. בין 1921 ל-1936 פעלה הספרייה בבית פולק שבפינת הרחובות הרצל ואחד העם, אחר כך עברה לבית זאב גלוסקין ברחוב מונטיפיורי. בראשית שנות ה-60', לאחר הריסת גימנסיה הרצליה וחפירת היסודות למגדל שלום מאיר, נהרס הבניין והספרייה עברה למבנה זמני בשדרות שאול המלך, ליד קצין העיר באותם ימים, סמוך לאתר שנועד לבניית בניין הקבע של הספרייה. בשנת 1977 עברה למשכנה הנוכחי בשדרות שאול המלך, בתכנון האדריכלים משה לופנפלד וגיורא גמרמן. המבנה, הבנוי בסגנון הברוטליסטי, משלים את מבנה מוזיאון תל אביב הסמוך, ואף מופיע בסמל הספרייה. שמה של הספרייה ניתן לה להנצחת אריאלה גיטר, בתו של איש העסקים בנו גיטר אשר העמיד תרומה לבנייתה. מרבית הספריות בתל אביב פועלות  כשלוחותיה, כשהשימוש בהן ניתן חינם משנת 2009 לתושבי תל אביב-יפו.
הספרייה כוללת מדורי השאלה, עיון ומדורים מיוחדים. אוספי הספרייה כוללים כחצי מיליון ספרים מודפסים במגוון שפות (עברית, אנגלית, צרפתית ורוסית), 1,000 ספרים קוליים, כ-800 ספרים אלקטרונים, מאגרי מידע מקוונים בתחומים שונים בעברית ובאנגלית, תקליטורים, עיתונים, כתבי עת וארכיונים שונים. מספר הקוראים הפעילים בספריית שער ציון בית אריאלה עמד בשנת 2020 על 11,472. מספר הקוראים הפעילים ברשת הספריות כולה היה 37,679.
חלק מהשירותים של הספרייה זמינים באמצעות האינטרנט, כגון השאלת ספרים דיגיטליים, גישה למאגרי מידע דיגיטליים, הארכת תקופת השאלה והזמנת ספרים בכל הפורמטים.
בשנת 2014 החל שיפוץ יסודי של הספרייה, בהובלת משרד האדריכלים מייזליץ כסיף רויטמן. השיפוץ הסתיים בתחילת 2021.
מדורי השאלה

אולם ההשאלה המרכזי למבוגרים: מכיל ספרי עיון וסיפורת על סוגיה השונים: רומנים, שירה, מתח, מדע בדיוני, פנטזיה ורומן רומנטי. האוסף מכיל ספרים בשפות זרות: אנגלית, צרפתית ורוסית, כמו גם פאזלים וספרים דיגיטליים. חלק מן האוסף מצוי במחסן וזמין לפי דרישה מראש.
ספריית הילדים והנוער היא סביבה חינוכית ותרבותית לילדים בכל קבוצות הגיל. היא מכילה אוסף עשיר של ספרי ילדים וכתבי עת להשאלה, כמו גם ספרים ומאמרים בנושא עולם הילד ותרבותו לחוקרים ולאנשי מקצוע. הספרייה מקיימת פעילויות העשרה לילדים ולהורים, תצוגות ותערוכות ומספקת שירותי יעץ בנושא ספרות ילדים. ספריית הילדים מחזיקה גם פינת יצירה בטכנולוגיה (מייק-טק), פינת טבע, עמדות משחקי מחשב וחדר לימוד.
ספריית השירה: אוסף השירה בבית אריאלה הוא אחד מאוספי השירה הגדולים בישראל. הוא מכיל ספרי שירה עברית ושירה מתורגמת, כמו גם ספרי שירה בשפות זרות. המדור מארח ערבי שיח ודיון קבועים בתחום השירה.
ספריית הקומיקס מכילה מבחר מן העולמות המאוירים: מנגה, גיבורי-על, רומנים גרפיים וקומיקס ישראלי עצמאי. בנוסף לכותרים הניתנים להשאלה, האוסף כולל ספרי עיון על היסטוריית הקומיקס, פנזינים ישראלים וכתבי עת. האוסף מיועד בעיקר לקהל בוגר הקורא עברית, אנגלית וצרפתית.
מדורי עיון

אולם העיון הכללי ע"ש זהר בן-זאב
אוסף מגוון ועשיר של כ-35,000 ספרי עיון ויעץ בעברית ובאנגלית, כמו גם אנציקלופדיות כלליות ומקצועיות, אטלסים ולקסיקונים:
במדעי הרוח: יהדות, היסטוריה כללית וישראלית, שואה, ספרות כללית וישראלית.
במדעי החברה: סוציולוגיה, החברה הישראלית, תקשורת ומינהל.
במדעי הטבע: רפואה, מדעי החיים ועוד.
ספרי אמנות, קולנוע וצילום.
אנציקלופדיות כלליות ומקצועניות, אטלסים ולקסיקונים.
הדרכה והכוונה בהכנת עבודות חקר ועבודות סמינריוניות לתלמידי תיכון, לסטודנטים ולקהל הרחב
לרשות המבקרים אינטרנט אלחוטי, עמדות מחשב לאיתור מידע באינטרנט ולחיפוש בקטלוג.
אולם העיתונות – מכיל אוסף עיתונים יומיים מהמאה ה-19 ועד ימינו, וכן למעלה מ-300 כתבי-עת מקצועיים, אקדמיים ופופולריים. באולם ניתנים השירותים הבאים: עיון בעיתונות יומית (3 עמדות מיקרופילם, על בסיס מקום פנוי); עיון בכרכי עיתונות יומית; עיון במאגר אינטרנטי של ידיעות אחרונות (עמדה אחת לשירות הקהל, על בסיס מקום פנוי); עיון בכתבי עת.
ספריית הרמב"ם – אוסף מגוון ועשיר של כ-100,000 ספרי עיון וכתבי עת בתחומי לימוד היהדות. חלק גדול מספרים אלה נגיש לציבור באופן חופשי באולם הקריאה, וחלקם נגישים בהזמנה מראש.
מאגרי מידע ייעודיים המכילים אלפי ספרים דיגיטליים בטקסט מלא.
השאלת ספרים חדשים למנויי הספרייה.
שירותי סריקה.
צוות ספרנים מיומן עומד לרשותכם בהדרכה והכוונה.
בלוג של ספריית הרמב"ם
הספרייה לעיצוב ומידע חזותי :
אוסף של 6,000 ספרים בנושאים הבאים: אמנות, אדריכלות, עיצוב, צילום וקריקטורה, וכן 2,000 קטלוגים של תערוכות אמנות.
מאגר צילומים וקטעי עיתונים שנמצא בתהליך דיגיטציה. המאגר מכיל כחצי מיליון תצלומים וחומרים חזותיים שונים אשר לוקטו מעיתונים יומיים ומכתבי עת בישראל ומחוצה לה, מספרים, חוברות, קטלוגים, לוחות שנה, גלויות, סטיקרים, סימניות ועלונים.
כ-21,000 פריטים סרוקים מתוך המאגר, הניתנים לצפייה בספריית העיצוב.
סורק איכותי ושני מחשבים עם תוכנות גרפיות לשימוש אמנים, מעצבים וסטודנטים מהתחום. מכוון לאתרים באינטרנט שיש בהם חומרים חזותיים. בלוג בית אריאלה למידע חזותי מתעד את הבקשות למידע שהוצגו בספרייה.
ארכיונים ואוספים נדירים

הספרייה והארכיון הישראלי למחול
כ-8,000 ספרים בשפות רבות ובנושאים הבאים: היסטוריה של המחול, ביוגרפיות, צילומי מחול, תפאורה ותלבושות מכל התקופות ובסגנונות שונים.
כתבי עת ופרסומים שונים במגוון שפות (מ-1926 ואילך).
אוסף נכבד של חומרי מחול אתני ופולחני, המייצג את מזרח אירופה ומערבה, דרום אמריקה וצפונה, אסיה ואפריקה
כ-3,800 יצירות מחול בווידאו.
כ-1,520 תיקי ארכיון המתעדים את המחול בישראל - תיעוד המחול האמנותי (מראשיתו בארץ בתחילת המאה), המחול העממי, עדות ישראל והמיעוטים, להקות, אישים, בתי ספר ואולפנים, אירועים, עבודות תאורטיות נבחרות ועוד.
כ-800 תיקי ארכיון בינלאומי, המקיף את פעילות המחול בכל העולם, על כל תחומיו.
תצלומים ושקופיות; כרזות ותרשימים; תלבושות, אביזרים, פריטים ומזכרות היסטוריות רבי-ערך; יומנים, מכתבים, הערות, תוכניות וגזרי עיתונים.
ארכיון התיאטרון ע"ש יהודה גבאי
האוסף מכיל 7,000 מחזות וספרי עיון על תיאטרון, על שחקנים, במאים ומחזאים, בעברית, אנגלית, יידיש ושפות נוספות;
30,000 תצלומים של שחקנים והצגות;
3,500 כרזות של הצגות;
6,000 רישומי תפאורה ותלבושות של מיטב הציירים: נחום גוטמן, יוסל ברגנר, ראובן רובין ורבים אחרים;
2,000 תוכניות של הצגות;
עשרות אוגדנים של קטעי עיתונות וביקורות על הצגות;
מאקטים (דגמי תפאורות);
כ-100,000 מסמכים הכוללים מכתבים, פרוטוקולים, כתבי יד ועוד;
פריטים ייחודיים רבים, כגון מחזות בחתימת שחקנים עם הערות ושרבוטים בגוף הטקסט, אוספים פרטיים של שחקנים ותיאטראות, יומנים אישיים, אלבומי-תמונות ועוד;
ארכיון אחד העם - הארכיון כולל את חדר עבודתו של הסופר אחד העם, ספרייתו הפרטית, רהיטיו וחפציו. את לב הארכיון מהווים תעודות ותצלומים משפחתיים, אגרותיו של אחד העם ודיוקנאות שלו מעשי ידיהם של אמנים רבים. את החדר ניתן לראות מתוך מרכז המידע והיעץ (קומה 1). ניתן לעיין בחומרים בתיאום מראש.
ארכיון היינריך לווה (Heinrich Loewe) – ניתן לעיין בחומרים בתיאום מראש. האוסף מכיל מסמכים ומכתבים שנכתבו על ידי היינריך לווה ואליו, כתבי-יד ומחקרים בפולקלור יהודי. מסמכים רבים עוסקים בעבודתו כספרן בברלין ובתרומתו להקמת האוניברסיטה העברית בירושלים, כמו גם ספריית שער ציון בתל אביב, שבראשה עמד בשנים 1934–1948. החומרים באוסף הם בגרמנית, בעברית, באנגלית, ביידיש ובשפות אירופיות נוספות. קיטלוג האוסף נעשה בשיתוף עם הארכיון הספרותי מרבך Deutsches Literaturarchiv Marbach (גר'), גרמניה.
ארכיון שוורץ - ניתן לעיין בחומרים בתיאום מראש. הארכיון מכיל כ-5,000 פריטים ובהם: איגרות, תעודות, כתבי יד ותמונות של גדולי האומה. אוסף שוורץ הוא אוסף פרטי מעזבונו של יעקב שוורץ, מנוהל בנאמנות על ידי האפוטרופוס הכללי (כמנהל הנכסים העוזבים מכח צו ניהול, ועל פי חוק האפוטרופוס הכללי תשל"ח-1978), והופקד בספריית שער ציון בית אריאלה. זכויות היוצרים על כלל הפריטים שבאוסף שייכות לאפוטרופוס הכללי.
מדורים ושירותים נוספים

מרכז מידע ויעץ
חיפוש בקטלוגים הממוחשבים.
חיפוש במפתח הממוחשב של העיתונות. העיתונים הממופתחים הם: "הארץ", "מעריב", "ידיעות אחרונות", "מקור ראשון", "הצופה", "יתד נאמן".
חיפוש במאגרי מידע מקוונים בתחומים שונים, בעברית ובאנגלית.
חיפוש בארכיון הממוחשב של "ידיעות אחרונות" (משנת 1939 ועד היום).
שירות גישה מרחוק למאגרי המידע מקוונים - עבור מנויים לספריות העירוניות, ספריית בית אריאלה או הספרייה למוזיקה ע"ש פליציה בלומנטל.
עיתונים אלקטרוניים.
ספרי יעץ.
שירות ביבליוגרפי.
חדרי לימוד קבוצתיים - חדרי לימוד קבוצתיים, המתאימים לקבוצות של שניים, ארבעה ושישה אנשים, לשימוש באי הספרייה ללא תשלום.
הסלון העירוני הוא מרחב תרבות קהילתי לתושבות ולתושבי העיר המשמש מקום לפעילות תרבותית וקהילתית, ביחידים ובקבוצות. הסלון כולל חלל ישיבה מרכזי ומרווח, "אמפי" הקרנה מעוצב וייחודי וחדר ישיבה אינטימי. ניתן לקיים בו מגוון של פעילויות משותפות, כמו בסלון הביתי: שיחות פרטיות, קבוצות קריאה וצפייה משותפת בסרטים ובהופעות, לצד סדנאות יצירה, הרצאות, תערוכות ואירועי תרבות נוספים. הסלון אינו מרחב שקט וניתן לדבר בו. כמו כן, מושמעת בו מוזיקה שקטה. את הסלון מעטרים ציורי קיר של האמן פילפלד (ניר פלד, PILPELED) ושל האמנית מאיה אטון, שנוצרו במיוחד לחלל זה.
מרכז תרבות בית אריאלה הוא מרכז התרבות בעל היקף הפעילות הגדול מבין מרכזי התרבות העירוניים הפועלים בתל אביב. המרכז מציע קורסים בתחומי הרוח והתרבות, סיורים, סדנאות כתיבה, הרצאות ומופעים – למבוגרים, ילדים ובני נוער. בנוסף, מפעיל המרכז אולפני וידאו ואולפני פודקאסט.
רשימת מנהלי בית אריאלה לדורותיו

ישראל שפירא - בזמן כהונתו נבנה מבנה ספריית שער ציון - בית אריאלה הקיים
אורה נבנצאל
נורית ליבמן
מרים פוזנר
ד"ר אורי אליס (מנהלת הספרייה - סנה פסקין)
גופים נוספים שמקום משכנם בבית אריאלה

בבניין נמצאים משרדיהם של אגף התרבות והאומנויות של עיריית תל אביב.
בבניין שוכן גם "מכון גנזים" - מכון ביו-ביבליוגרפי על שם אשר ברש לחקר תולדות הספרות העברית בעת החדשה. זהו המוסד המרכזי בישראל לשימור יצירתם של הסופרים העברים. נוסד ב-1951 על ידי אגודת הסופרים העברים. באוקטובר 2010 הועבר מבית הסופר למשכנו החדש בבית אריאלה. במכון כ-700 חטיבות ארכיונית של יוצרים עברים מתקופת ההשכלה ועד ימינו. המכון פתוח לכלל הציבור.
לקריאה נוספת

עיר וספר: ספריית שער ציון-בית אריאלה / עריכה: אורה אחימאיר, ירושלים: כתר, 1987
הערות שוליים

↑  ארץ ישראל, המגיד, 8 בפברואר 1894
↑  מארץ הקדושה, הצפירה, 17 באפריל 1894
↑  יונתן גת,
 אקסטרים מייקאובר: ספריית בית אריאלה נכנסת לשיפוץ כולל, timeout, ‏6 באפריל 2015
 נעמה ריבה, הספרים נעלמים, הספריות פורחות: השינוי הדרמטי שעובר בית אריאלה, באתר הארץ, 1 במרץ 2017
↑  שני רחל פומס, ממבוך בטון חשוך למרחב מחבק ושטוף אור: ביקרנו בספריית בית אריאלה המשופצת, באתר ynet, 25 בפברואר 2021
↑  בלוג, באתר ספריית עיצוב ומידע חזותי
↑  שירותי ספרייה מקוונים, באתר עיריית תל אביב יפו
↑  איתי שטרן, איש התוכן גיורא יהלום ימלא את מקום איריס מור באגף התרבות של עיריית ת"א, באתר הארץ, 6 ביוני 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007256695305171  GND: 5199180-9  ISNI: 0000 0001 0705 9118  LCCN: nr93043865  VIAF: 151811703   WorldCat (עם VIAF): 151811703 
הסמליל הקודם של הספרייה
הקומה השנייה בספריית בית אריאלה
ברוך הוז, מנהל הספרייה בשנים 1910–1917, והספרנית לובה ברנר
בנו גיטר, אביה של אריאלה, שבזכות תרומתו הוקם הבניין
שמואל ברזובסקי

רבי שמואל ברזובסקי (נולד בכ"ט באלול ה'תרצ"ו, 16 בספטמבר 1936) הוא האדמו"ר הנוכחי של חסידות סלונים וזקן חברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. מתגורר בשכונת מאה שערים, ירושלים.
ביוגרפיה

נולד לרבי שלום נח ברזובסקי, האדמו"ר מסלונים; ולרבנית חוה מרים, בתו של האדמו"ר ה"ברכת אברהם" מסלונים. למד בישיבת בית אברהם - סלונים, שבה כיהן אביו כראש ישיבה. נישא לשיינא רחל (תרצ"ט - כ"ב בטבת תשס"ו), נכדת האדמו"ר בעל ה"אמרי חיים" מויז'ניץ, בת חתנו רבי נפתלי חיים אדלר מדז'יקוב. עוד לפני שנישא השתלב כר"מ בישיבת סלונים.
לאחר שאביו התמנה לאדמו"ר (בשנת תשמ"א) התמנה תחתיו לכהן כראש ישיבת בית אברהם. בתקופה זו נטה להסתגר. במשך שנים נהג להתפלל מדי ליל שבת בכותל המערבי, עד שמונה לאדמו"ר. מעט אחרי פטירת אביו בז' באב ה'תש"ס מונה מתוקף צוואתו לאדמו"ר. בתקופת כהונתו השתדל לשנות את סגנון החסידות שנחשבת כ'חסידות ליטאית' ופתוחה יחסית, ולהחדיר לבוש חסידי יותר בקרב חסידיו, כמו גם את הדיבור בשפת היידיש.
בדברי תורתו הוא מרבה לעסוק בפסוקים מהנ"ך ובדברי ספר המספיק לרבי אברהם בן רמב"ם. כאביו, הוא מדגיש את ערכי "שמירת הברית" וה"קדושה", המציינת בחסידות סלונים את השאיפה להמעטת יחסי אישות בין הבעל לאשתו. הוא נחשב לאדמו"ר שמרן יותר מאביו[דרוש מקור].
בשנת 2005, בזמן תוכנית ההתנתקות, יצא בצורה חריפה כנגד התוכנית ובבחירות שלאחריה הורה לחסידיו לא להצביע לרשימת יהדות התורה - עקב תמיכתה בתוכנית.
בשנת התשס"ט הקים מחדש את כולל רייסין, ופעל לשיקום ושיחזור בית הכנסת העתיק של הכולל בטבריה.[דרוש מקור]
הגותו וספריו

בשיחותיו הוא מרבה לעסוק בפסוקים מהנ"ך ובדברי הספר "המספיק לעובדי השם" לרבי אברהם בן הרמב"ם, וכן מרבה לשלב ציטוטים מספר הזוהר. כאביו, הוא מדגיש את ערכי "שמירת הברית" וה"קדושה", וכן מרבה לעסוק בעניין השבת.
שיחותיו ודברי תורתו נערכים ויוצאים לאור מדי שנה בשם "דרכי נעם", על ידי מכון "דרכי נעם" בירושלים. נכון לשנת תשפ"ג יצאו לאור מעל עשרים כרכים.
בשנת תשע"ה יצאו שני כרכי "דרכי נועם בעבודת ה'" מסודרים לפי נושאים, הכוללים גם את שיחותיו שמסר כשכיהן כראש ישיבת בית אברהם סלונים.
בשנת תשע"ט יצא לאור הכרך הראשון מתוך הסדרה "דרכי נועם - מועדים" על מועדי השנה, הכרך עוסק בעניינים: בשערי הימים הנוראים חודש אלול, ראש השנה. בשנת תשפ"א יצא הכרך השני העוסק בענייני עשרת ימי תשובה יום הכיפורים זמן שמחתנו. בשנת תשפ"ד יצא הכרך השלישי העוסק בחנוכה ופורים.
בשנת תשפ"ב יצאו לאור שלושה כרכים "דרכי נועם - על הש"ס" מתוך שיעורי הגמרא שמסר כשכיהן כראש ישיבה על המסכתות הנלמדות בישיבות, יבמות כתובות, נדרים, גיטין, קידושין, בבא קמא, בבא מציעא, ובבא בתרא.
בית הספר בית יעקב בעמנואל

בשנת 2010 התפרסם בפרשת בג"ץ בית הספר בית יעקב בעמנואל שבה היה לחסידיו תפקיד מרכזי. הוא תמך בהורים של בנות "המגמה החסידית" שסירבו לקיים את פסק הדין וליווה את אבותיהן לכלא.
בין השאר התבטא בפרשה זו בחריפות, ובמכתב שפרסם כתב: ”אילו הייתי חושב ששופטי בית המשפט מאמינים במה שהם אומרים, שבית הספר בעמנואל יסודו באפליה גזענית, נראה לי שהייתי נוהג אחרת, אך מאחר שאין לי כל שמץ של ספק שהם יודעים את האמת, שכל דבריהם בשקר יסודם, אם כן אין זה אלא מאבק בין אמונה לכפירה, בין כח הקדושה לכח הטומאה של הסטרא אחרא... ובמאבק על קידוש השם גם אם יעמידו אותנו מול כיתת יורים, לא נוותר ולא נתפשר כמלוא נימה”.
עם זאת, בהמשך הסכים למתווה שלפיו נערכו במשך שלושת הימים שנותרו עד לסיום שנת הלימודים ימי עיון בנושא אהבת ישראל עבור כל הבנות בעמנואל יחד. על ההצעה שהוגשה לפני בית המשפט והתקבלה, היו חתומים עו"ד גרין בשם האדמו"ר מסלונים ואלי ישי בשם רבי עובדיה יוסף. הוא הסכים למתווה לאחר שהתקבלה דרישתו למחוק ממנו את המילים "על פי החלטת בית המשפט".
משפחתו

לרב ברזובסקי 14 ילדים. מהם:
הרב ישראל, בעבר רב קהילת סלונים בחזון יחזקאל וכיום רב שכונת הגפן (B) בביתר עילית וחבר בד"צ אגודת ישראל, ורב קהילת סלונים בביתר עילית. חתן הרב אברהם שטרנבוך, ראש ישיבת באבוב בלונדון.
הרב משה, ראש ישיבת בית אברהם-סלונים, חתן הרב שמעון ברייש מציריך (בן הרב מרדכי יעקב, ה"חלקת יעקב").
שרה, אשת יהודה שטרנברג, מכותבי השיחות של סבו האדמו"ר רבי שלום נח ושל חותנו.
הרב ברוך, ראש כולל אמרי נועם בירושלים. חתן הרב משולם וינברגר אב"ד טשאבע.
צביה, אשת הרב אורי ויסבלום, מכהן כראש ישיבת סלונים לצעירים "נתיבות שלום" בביתר עילית
ברכה, אשת הרב גדליה ריזל, רבם של חסידי סלונים בקריית גת וראש כולל הלכה במקום.
שולמית, אשת הרב פנחס שלאף, בן אב"ד ביאלאווא. ראש כולל של חסידי סלונים בביתר עילית.
הרב מאיר, מנהל רוחני במוסדות נדבורנא בביתר עילית.
הרב מרדכי, חתן רבי נפתלי מבוסטון, משגיח בישיבה גדולה של החסידות.
הערות שוליים

↑  חתונה חסידית מפוארת בב"ב, שערים, 24 ביוני 1959
↑  עולמו הרוחני של הרבי מסלונים, בבלוג "מאה ואחד שערים"
↑  האדמו"ר מסלונים: "לא להצביע בבחירות", באתר בחדרי בחרדים.
↑  אביאל מגנזי, צפו באדמו"ר נפגש עם ההורים: זה דומה לגרמניה, באתר ynet, 17 ביוני 2010
↑  עם ה' חזקו ונתחזקה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305644005171  LCCN: no2007083992  VIAF: 298287649   WorldCat (עם VIAF): 298287649 
הרב ברזובסקי
שרפות היער בקליפורניה (2020)

| --- | --- |

מפה של מוקדי השרפה
 סוג:  שרפת יער
 תאריך התרחשות:  2020 
 במדינות או באזורים:  קליפורניה, ארצות הברית
 הרוגים:  33
 פצועים:  37
 נזק:  12.079 דולרים
 שטח שנשרף:  4,397,809 אקר
 בניינים שקרסו או נשרפו:  10,488
 
שרפות ענק באזור ארץ היין (אנ')
שרפות היער בקליפורניה היו רצף של שרפות, מההרסניים ביותר בתולדות מדינת קליפורניה עד סוף 2020 דווחו במדינה כ-9,917 שרפות, מה שהופך את שנת 2020 לטענת מחלקת היערות והגנת האש בקליפורניה (אנ') לעונת השרפות הגדולה ביותר שנרשמה בהיסטוריה המודרנית של קליפורניה. גם לדברי מושל קליפורניה, גווין ניוסם, השטח של שרפה זו לבד היה גדול מכל השריפות שתועדו בקליפורניה בין 1932 ל-1999.
היסטוריה

השרפה בקומפלקס אוגוסט (אנ') נחשבת לסנונית הראשונה שהתחילה את גל השרפות. בשרפה בקומפלקס אוגוסט נשרפו שטחים בגודל של כ־1,614 קילומטר מרובע (לשם השוואה, שטח זה גדול בהרבה משטחה של מדינת רוד איילנד). בכל גל השרפות שהכה בקליפורניה נהרסו למעלה מ-10,000 מבנים ונזקי רכוש שהוערכו בלמעלה מ-10 מיליארד דולר, וזאת בנוסף ל-2.079 מיליארד דולרים שהוקעו בכיבוי השרפות.
ב-18 באוגוסט 2020, הכריז מושל קליפורניה, גווין ניוסם על מצב חירום במדינה. שבועיים לאחר מכן דווח כי המדינה נאבקת בכ-367 שרפות ידועות וזאת בעקבות לסופות רעמים וברקים (כ-12,000 ברקים פקדו את קליפורניה תוך כ-72 שעות בלבד) עזות באותו הזמן שנגרמו על ידי לחות מסופה טרופית שהכתה באזור). הפינוי ותגובות הממשל לגל השרפות התסבך בעקבות מגפת הקורונה בארצות הברית. ב-21 באוגוסט נשלחו לקליפרוניה כבאים ומטוסי כיבוי מ-10 מדינות בארצות הברית. יום לאחר מכן פרסם נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ הצהרה שנתנה אישור חוקי לספק סיוע פרטני וציבורי לקליפורניה.
כבר בסוף אוגוסט 2020, עוד בטרם הסתיימו השרפות הוערכו נזקי השרפה בכמאות מיליארדי דולרים.
בתחילת ספטמבר 2020, שילוב של גל חום שובר שיאים וגל רוחות קטבטיות (בהם רוחות סנטה אנה השנתיות) גרמו לאש להתשפט יותר מהר. בינתיים, קומפלקס אוגוסט הפך לשדה הקוצים הבוער הגדול ביותר בקליפורניה.
בקשתו של המושל ניוסם להצהיר על אסון פדרלי בגין שש שריפות גדולות אושרה רשמית ב-17 באוקטובר.
ראו גם

שרפות היער בקליפורניה (2018)
שרפות היער של השבת השחורה
גל השריפות ביוון (2018)
הערות שוליים

↑  "Creek Fire in Fallbrook & Camp Pendleton – Evacuation orders lifted, 4,200 acres burned". CBS8. KFMB-TV. 28 בדצמבר 2020. נבדק ב-13 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Holly Yan; Cheri Mossberg; Artemis Moshtaghian; Paul Vercammen (6 בספטמבר 2020). "California sets new record for land torched by wildfires as 224 people escape by air from a 'hellish' inferno". Cable News Network. נבדק ב-6 בספטמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Silverman, Hollie (8 בספטמבר 2020). "California wildfires have burned more than 2 million acres and prompted power outages for more than 170,000". CNN. נבדק ב-2020-09-08. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Singh, Maanvi (19 באוגוסט 2020). "California wildfires: thousands evacuate as 'siege' of flames overwhelms state". The Guardian. נבדק ב-19 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  ynet, מאות שריפות בקליפורניה: "לא ראינו דבר כזה", באתר כלכליסט, 22 באוגוסט 2020
↑  שני אשכנזי, ‏גל השריפות בקליפורניה: הנזק הכלכלי צפוי להגיע למאות מיליארדי דולרים, באתר גלובס, 24 באוגוסט 2020
↑  Michele Chandler (11 בספטמבר 2020). "What we know Thursday about North State fires: Elkhorn merges with August Complex to create 726K-acre monster". Redding.com. Redding Record Searchlight. נבדק ב-11 בספטמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kelly, Caroline (17 באוקטובר 2020). "Trump reverses course and grants California's wildfire disaster declaration request". CNN. נבדק ב-2020-10-17. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Fuller, Thomas; Taylor, Derrick Bryson (2020-10-16). "In Rare Move, Trump Administration Rejects California's Request for Wildfire Relief". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2020-10-16.
שרפה בהרי סן גבריאל שבקרבת לוס אנג'לס
שמיים כתומים בסן פרנסיסקו ועל רקע גשר שער הזהב
רק את

רק את הוא אלבום האולפן הראשון של הזמר הישראלי, עמיר בניון. האלבום יצא בשנת 1999 (יצאו לו 2 עטיפות שונות), והוא הניב 5 להיטים; "רק את" (שיר הנושא של האלבום), "כשאת עצובה", "מורה לחיים", "יש לי חלום" ו"גולן", שהפך לשיר זיכרון ידוע. במרץ 2010, השיר "געגוע" הופיע בפרק הראשון של סדרת הטלוויזיה המצליחה "עספור", ועקב כך זכה לפופולריות רבה. האלבום, שנחשב ל"אלבום הפריצה" של בניון, מכר מעל 40,000 עותקים והגיע למעמד אלבום פלטינה.
רשימת הקטעים

רק את
כשאת עצובה
מורה לחיים
מלאך
געגוע
קסם
אולי הפעם
יש לי חלום
יחד
ילדתי
גולן
בית הכנסת הקראי ברמלה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 מיקום:  רמלה 
 מדינה:  ישראל 
 זרם:  קראים
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1963
 תאריך פתיחה רשמי:  1963 
 
 קואורדינטות:  31°55′20″N 34°52′39″E﻿ / ﻿31.92216111°N 34.87755°E﻿ / 31.92216111; 34.87755
 he
 
בית הכנסת הקראי המרכזי ענן הנשיא ברמלה הוא אחד מבתי הכנסת הקראיים הגדולים במדינת ישראל, ומשמש כמרכז העדה בישראל.
אבן הפינה לבית הכנסת הונחה באוגוסט 1961 והוא נחנך בליל חג השבועות בשנת 1963. בית הכנסת שוכן ברחוב קלאוזנר 16. בית הכנסת קרוי על שם ענן בן דוד, שנחשב לאחד מהמייסדים של הקראות. בית הכנסת הוקם בעזרת תרומות של בני הקהילה הקראית, ומימון מעיריית רמלה ומשרד הדתות, וביוזמתו ועזרתו של נשיא מדינת ישראל, יצחק בן-צבי.
בסמוך לבית הכנסת המרכזי נמצא בניין "היכל שלמה", הקרוי לזכרו של הרב הראשי לשעבר שלמה בן שבתי נונו. בניין זה משמש את המועצה העליונה של עמותת היהדות הקראית העולמית, ושוכן בו גם "מרכז ההסברה של היהדות הקראית" הפתוח למבקרים. בנוסף בבניין ישנו אולם לאירועים וכנסים, מטבח, מרכז לימוד, ספריה, משרדי אב בית הדין ומשרד הרב הקראי הראשי.
ראו גם

בית הכנסת הקראי בירושלים
הערות שוליים

↑
מרכז רוחני לקראים ברמלה [01/07/1963 - נח זבולוני - רנ"ז - מאמרים
| בתי כנסת קראים מרכזיים בעולם |
| --- | --- | --- |
| אוקראינה אוקראינה | יבפטוריה, אודסה, קייב, חליץ', חרקוב, סימפרופול |  |
| ישראל ישראל | ירושלים, ראשון לציון, רמלה |  |
| רוסיה רוסיה | מוסקבה |  |
| ליטא ליטא | טרקאי, פוניבז', וילנה |  |
| מצרים מצרים | קהיר, אלכסנדריה |  |
| ארצות הברית ארצות הברית | דאלי סיטי |  |
| פולין פולין | ורשה |  |
| טורקיה טורקיה | איסטנבול |  |
| הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין | חרבין |  |
תחנת הכוח הגרעינית קלינין

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  תחנת כוח גרעינית 
 מיקום:  מחוז טבר 
 מדינה:  רוסיה 
 מפעיל:  רוסאנרגואטום 
 מידע טכני
 כושר ייצור חשמל:  4,000 מגה-ואט 
 
 קואורדינטות:  57°54′25″N 35°03′47″E﻿ / ﻿57.906944444444°N 35.063055555556°E﻿ / 57.906944444444; 35.063055555556
 אתר רשמי
  (למפת רוסיה מוגדלת) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפוניתחנת הכוח קלינין(למפת רוסיה רגילה) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפוניתחנת הכוח קלינין
 
תחנת הכוח הגרעינית קלינין (ברוסית: Калининская АЭС (КАЭС)) היא תחנת כוח גרעינית שנבנתה בשטח מחוז טבר, כ-115 ק"מ מטבר וכ-330 ק"מ ממוסקבה. תחנת הכוח מורכבת מ-4 כורים גרעיניים בהספק של 1000 מגוו"ט כ"א. בזמן בניית תחנת הכוח שמה של עיר טבר הייתה "קלינין" וזה מקור לשם התחנה. לאחר שלעיר טבר הוחזר השם ההיסטורי, שמה של תחנת הכוח לא שונה.
היסטוריה

החלטה עקרונית על הקמת התחנה התקבלה בשנת 1973 לאחר בדיקת מספר חלופות למיקומה. מנהלת הקמה הוקמה בשנת 1974. התחנה הייתה צריכה לכלול 2 יחידות 1,000 מגוו"ט כול אחת.
התוכנית הייתה לסיים את השלב הראשון של הבנייה בשנת 1978. בגלל בעיות טכניות וארגוניות הפעלת היחידה הראשונה בוצע בשנת 1984. בשנת 1985 לאחר השלמת בניית קווי הולכה התחנה יכלה לעבוד בהספק המתוכנן. בניית היחידה השנייה החלה בשנת 1981 והסתיימה בשנת 1986. היא מתוכננת לצאת מניצול בשנת 2025.
בשנת 1984 החלו עבודות בהקמת שני יחידות נוספות זהות ליחידות הראשונות. בעקבות אסון צ'רנוביל העבודות הופסקו.
בשנת 1997 העבודות חודשו ובשנת 2005 הופעלה יחידה מס' 3.
בשנת 2006 הוחלט על הקמת יחדה מס' 4. היא הופעלה בשנת 2012.
בהתאם לנתוני ניטור פליטות חומרים מזהמים מתחנת הכוח נמצאים ברמה של כ-4% מהמותר.
כיום תחנת כוח קלינין היא מקור ייצור חשמל העיקרי באזור. בשנת 2023 יחידותיה יצרו כ-23 מיליון מגווט"ש.
סוכנות הפיתוח של האו"ם

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית 
 מטה הארגון:  ניו יורק 
 נשיא:  אכים שטיינר
 תקופת הפעילות:  1965–הווה (כ־59 שנים) 
 www.undp.org
 
תוכנית הפיתוח של האומות המאוחדות (באנגלית: United Nations Development Programme; בראשי תיבות: UNDP) היא סוכנות של האו"ם המופקדת על הסיוע למדינות להפחית את העוני במדינה ולהשיג צמיחה כלכלית בת-קיימא ופיתוח אנושי. הסוכנות שמה דגש על פיתוח יכולת מקומית לקראת עצמאות ושגשוג לטווח ארוך. מטה הארגון ממוקם במטה האומות המאוחדות בעיר ניו יורק. היא הסוכנות הגדולה ביותר של האו"ם העוסקת בסיוע לפיתוח של מדינות, עם משרדים ב-177 מדינות.  הארגון ממומן כולו על ידי תרומות ממדינות החברות באו"ם . בשנת 2022 היה תקציב הארגון 6.7 מיליארד דולר.