stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דפני ליף
מחאת האוהלים > פעולות נוספות

במרץ 2012 הצטרפה לעתירה שהוגשה לבג"ץ לעצירת מיקור החוץ לתחזוקת קרונות רכבת ישראל, בטענה שהדבר יביא להפרטת הרכבת, אך העתירה נדחתה והעותרים אף חויבו בהוצאות משפט בסך 30 אלף ש"ח.
ב-22 ביוני 2012 נעצרו דפני ליף ומספר פעילים לאחר שניסו להקים מאהל מחאה לא מאושר בשדרות רוטשילד והתעמתו עם פקחים ושוטרים. במהלך העימותים נשברה ידה של ליף. היא שוחררה למחרת. בעקבות אירוע זה הוגש נגדה בינואר 2013 כתב אישום באשמת השתתפות בהתפרעות, הפרעה לשוטר במילוי תפקידו ושימוש בכוח או באיומים כדי למנוע מעצר. באפריל 2014, לאחר פתיחת שלב ההוכחות במשפט, הורה היועץ המשפטי לממשלה, יהודה ויינשטיין, לבטל את כתב האישום נגד ליף ו-9 פעילי מחאה נוספים ובעקבות זאת זיכה אותה בית המשפט מאשמה.
באוקטובר 2012 השיקה ביחד עם פעילים חברתיים נוספים חברה לתועלת הציבור בשם "ישראל מחר", האמורה לשמש כארגון חוץ-פרלמנטרי חברתי, מול קהל של מאות מפגינים בתל אביב.
ב-13 ביולי 2013 אורגנה הפגנה על ידי דפני ליף, במלאת שנתיים למחאה ושנה למותו של משה סילמן.
באמצע 2014 חברה למספר פעילים חברתיים ומנהלי קבוצות פייסבוק כדי ליצור את ועד שוכרי הדירות של ישראל.
בספטמבר 2015 יזמה ליף עם המוזיקאית יעל דקלבאום פרויקט בשם ״הדרך הביתה״. פרויקט חברתי-מוזיקלי-תיעודי שנדד ברחבי ישראל במשך 45 ימים.
ליף נטלה חלק בארגון המחאה נגד היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט בעניין תיקי החקירה נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו. באוגוסט 2017 מחתה בפני המפגינים על כך שאחד המנהיגים של המחאה, אלדד יניב, משתמש במחאה לצורך קידומו הפוליטי. עוד אמרה שיש למחות נגד שחיתות בכל המפלגות.
במרץ 2018, נכללה ברשימת '20 האקטיביסטיות המובילות של ישראל לשנת 2018' של ליידי גלובס.
ביולי 2020 הודיעה כי היא מארגנת מחאה למען העצמאיים והקושי שלהם להתפרנס בעת התפרצות נגיף הקורונה בישראל.
בקולנוע, בטלוויזיה ובתרבות

במהלך לימודיה בחוג לקולנוע החלה ליף לעבוד כעורכת וידאו והמשיכה בכך גם לאחר סיומם. היא ערכה סרטים קצרים, ווידאו קליפים למספר אמנים, ובהם ערן צור, מיכל אמדורסקי ונעם נבו, וכן סרטון לעמותת "ישראל חופשית".
בסוף 2009 - תחילת 2010, הייתה עוזרת במאי בסרטו של אליאב לילטי "מעשייה אורבנית".
בשנת 2011, הייתה עורכת ראשית של תוכנית הטלוויזיה ״הבית שלכם שווה יותר״ בהנחיית דניאל חסון.
במאי 2012 הוציאה להקת ג'ירפות שיר בשם "דפני דפני", כ"מחווה למי שהציתה את הגפרור הראשון". השיר כלול באלבומם הרביעי "צריך לסגור הכל".
סרט הביכורים של ליף כבמאית, "לפני שהרגליים נוגעות בקרקע", הוקרן בהקרנות בכורה בפסטיבל דוקאביב במאי 2017. בסרט דוקומנטרי זה עוסקת ליף באירועים שהובילו למחאת האוהלים ובאירועים שנבעו ממנה בשנים הבאות, בשילוב חומרי גלם תיעודיים ובחינה עצמית מנקודת מבט רטרוספקטיבית.
במאי 2023 השתתפה בתוכנית הטלוויזיה התיעודית "מדורות השבטים" של כאן 11.
דיסתימיה

| --- | --- |

התחריט "מלנכוליה" של אלברכט דירר
 תחום:  בריאות הנפש
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D019263
 סיווגים
 ICD-10:  F34.1
 ICD-11:  6A72 
 
דיסתימיה (מיוונית: δυσθυμία - הפרעה/פגיעה במצב הרוח) היא הפרעה נפשית כרונית (ממושכת) מקבוצת ההפרעות הדיכאוניות של מצב הרוח. דיסתימיה, הידועה גם בשם הפרעת דיכאון מתמשכת (PDD), היא הפרעה נפשית והתנהגותית שעיקרה מצב רוח ירוד, והמתאפיינת באותן בעיות קוגניטיביות ופיזיות כמו דיכאון קליני, אך עם תסמינים ממושכים יותר. המושג שימש את רוברט ספיצר כתחליף למונח "אישיות דיכאונית" בסוף שנות ה-70.
בסיווג הבינלאומי ICD מכונה הדיסתימיה "הפרעה דיסתימית" -  Dysthymic Disorder. בסיווגים ישנים יותר השתייכה הפרעה זו לקבוצה C בהפרעות האישיות ונקראה הפרעת אישיות דיסתימית או דיכאונית. בסיווג האמריקאי DSM 5 הפרעה זו כפי שהוגדרה בעבר מופיעה בשם "תסמונת דיסתימית טהורה". היא נכללה לתוך ההפרעה הדיכאונית המתמשכת (Persisting Depressive Disorder) לצד הדיכאון המז'ורי (רבא) המתמשך.
דיסתימיה אינה בהכרח צורה מינורית של הפרעת דיכאון מג'ורי, ועבור חלק מהמתמודדים עם ההפרעה היא עשויה להיות אף מגבילה יותר, כתוצאה ממשך התסמינים.
אבחנה

אבחנת הפרעה זו נעשית על ידי פסיכיאטר.
אבחנה > לפי DSM 5

אדם המקבל אבחנה של דיסתמיה עומד בקריטריונים הבאים:
א. מצב רוח ירוד במשך רוב היום, כאשר ישנם יותר ימים עם דיכאון מאשר ימים ללא דיכאון, לפי אבחנה סובייקטיבית (של האדם עצמו) או לפי עדות אחרים, זאת למשך תקופה של שנתיים לפחות. (הערה: בילדים ומתבגרים מצב הרוח יכול להיות נרגן ומשך ההפרעה הדרוש הוא שנה בלבד).
ב. כשמצב הרוח מדוכא שניים או יותר מהתסמינים הבאים צריכים להתקיים:
תיאבון ירוד או אכילת יתר
אינסומניה (אובדן שעות שינה) או היפרסומניה (עודף שינה).
עייפות או חוסר אנרגיה
ביקורת עצמית נוקשה, ערך עצמי נמוך, קושי להתרכז ולקבל החלטות
תחושה של חוסר ישע
ג. במהלך תקופת השנתיים של ההפרעה (שנה בילדים ומתבגרים) האדם מעולם לא היה ללא סימפטומים מקריטריונים א ו-ב, יותר מאשר חודשיים ברצף.
ד. קריטריונים להפרעת דיכאון מז'ורי התקיימו למשך שנתיים.
ה. מעולם לא התקיימו הקריטריונים לאפיזודה מאנית, אפיזודה היפומאנית או ציקלותימיה.
ו. לא ניתן להסביר את ההפרעה על ידי אבחנה של הפרעה סכיזואפקטיבית, סכיזופרניה, הפרעה דלוזיונלית או הפרעה מוגדרת או בלתי מוגדרת מספקטרום הסכיזופרניה.
ז. לא ניתן לשייך את הסימפטומים למצב או מחלה אורגנית או לשימוש בתרופות או סמים או למצב רפואי אחר
ח. הסימפטומים גורמים למגבלה משמעותית ולפגיעה בתפקוד החברתי התעסוקתי או בתחומי תפקוד אחרים.
התמונה הקלינית

זוהי הפרעה כרונית המתחילה בשנות הנעורים המאוחרות (Early Onset) ולעיתים בגיל מבוגר (Late Onset). שלא כמו הפרעת דיכאון מז'ורי, בדיסתימיה התמונה אינה של אפיזודות דיכאוניות אלא של מצב רוח מתמשך, הכולל תסמינים של חוסר עניין, חוסר הנאה, ירידה בפעילות, ירידה בריכוז, ירידה במוטיבציה וכדומה. תחילת התסמינים הללו אינה תמיד חדה וברורה. בחלק מהמקרים היא דומה לגלישה במידרון מתון: התסמינים מופיעים ומחריפים בהדרגה לאורך זמן. אין בדיסתימיה תסמינים בעוצמה פסיכוטית, והיא לא כוללת את מכלול תסמיני הדיכאון בעוצמה ובמשך שמאפינים דיכאון מז'ורי. עם זאת ייתכנו מצבים בהם עוצמת התסמינים, משכם והיקפם יענו גם על ההגדרה הקלינית של דיכאון מז'ורי. מצב זה נקרא "דיכאון כפול". אנשים עם דיסתימיה מתארים חוויית חיים של חוסר שייכות, חוסר בעניין והנאה, רגשות אשמה, הערכה עצמית נמוכה, ביקורת עצמית נוקשה, פסימיות, עצבנות ואף דיסוציאטיביות. במקרים קיצוניים חוויה זו דוחפת את האדם להסתגרות, נסיגה חברתית, וירידה בפעילות ויצרנות.
לאורך היום ייתכן שינוי בעוצמת התסמינים: עוצמה נמוכה בבוקר והחמרה לקראת הערב.
תיתכן הפנייה של תוקפנות כלפי חוץ, לא בצורת אלימות, אלא בצורה של תלונות רבות, ביקורת והאשמות.
ילדים נוטים להיות ביישנים ולעיתים מרחיקים מעליהם אנשים המנסים להתקרב וליצור קשר.
כאשר ההפרעה פורצת בגיל מבוגר היא עלולה להית מלווה בתופעה ששמה "פסאודו דמנציה" הכוללת חשיבה איטית וירידה בריכוז ובזיכרון. הבחנה בין מצב זה תחלואה נלווית לבין דמנציה שמקורה אורגני דורשת בירור רפואי יסודי על ההיסטוריה הרפואית של האדם.
בחלק מהמקרים האדם לא יתלונן על כך שהוא מרגיש מדוכא, אלא יתלונן על קושי לישון, ירידה בתיאבון ותלונות דומות. נהוג לכנות תלונות כאלה בשם דיכאון מוסווה.
שכיחות ואפידמיולוגיה

נתונים מארצות הברית מראשית שנות ה-2000 מצביעים על שכיחות הנעה בין 0.5% ל 1.5%. נתון ממספר מדינות מהעשור האחרון מצביע על שכיחות של 1.5% מכלל האוכלוסייה. בפינלנד נמצא שיעור גבוה יותר, של אנשים שהתפתחה אצלם ההפרעה: 4.5%. השכיחות שווה פחות או יותר בין גברים ונשים (לפי מקור אחר ישנה שכיחות גבוהה יותר לנשים. ייתכן שניתן לייחס זאת לכך שנשים נוטות באופן כללי להגיע יותר לטיפול ולבקש עזרה נפשית מאשר גברים). הגיל השכיח לתחילת ההפרעה הוא גיל חמישים. כמו הפרעות מצב רוח אחרות, גם דיסתימיה היא הפרעה נפשית הגורמת לנטל משמעותי על כלכלות בעולם. נטל זה קשור לקושי של אנשים המאובחנים עם הפרעה זו לפרנס את עצמם, צריכה של תרופות ושירותים רפואיים שונים.
שכיחות ואפידמיולוגיה > נתוני שכיחות בישראל

נתונים מ 2009 מצביעים על שכיחות לאורך החיים של מעט יותר מאחוז. שיעור האבחון במשך שנה אחת עומד על פחות מאחוז. על פי סקר הבריאות של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מ -2004 2003 שיעור הדיסתימיה לאורך החיים עמד על 1%. השכיחות עמדה על כ־0.6%. יותר ממחציתם (53.7%) אובחנו כמצב חמור. כשליש (33.7%) במצב בינוני והשאר אובנו כמצב מתון (12.6%).
שכיחות ואפידמיולוגיה > גורמי סיכון

גורמים הקשורים למזג: אופי נוירוטי
גורמי סיכון סביבתיים: יכולים לכלול אובדן של אחד ההורים או שניהם או גירושין של ההורים הכרוכים באובדן הקשר עם אחד מהם.
גורמים גנטיים ופסיכוסוציאליים: סביר שתהיה שכיחות גבוהה יותר בקרב מי שיש להם קרובים החיים עם הפרעת מצב רוח.
גורמי סיכון בריאותיים: תחלואה גופנית ממושכת ובפרט כאבים ממושכים ומחלות לב, קשורה בעליה בהסתברות לנוכחות דיסתימיה.
מהלך ההפרעה

ההפרעה יכולה לפרוץ החל מגיל הילדות ואילך. עם זאת, בדרך כלל היא מתבטאת לראשונה בתקופת הבגרות הצעירה. דיסתימיה יכולה להתפרץ על רקע של אובדנים שונים (מות אדם אהוב, גירושין), על רקע של לחץ נפשי כבד (בעבודה למשל) או על רקע של חוויית כישלון (תעסוקתי או אחר). ההפרעה עשויה להמשך שנים רבות, אך אנשים החיים עם הפרעה זו עשויים להגיע גם לנסיגה מלאה או חלקית של התסמינים. כמו כן ישנה שונות רבה במידה שבה התסמינים פוגעים בתפקוד היומיומי, שונות שהיא גבוהה יותר מהפרעות מצב רוח אחרות. כמו הפרעות מצב רוח אחרות גם הפרעה זו עלולה להיות כרוכה בסיכון מוגבר לאובדנות.
תחלואה נלווית

הפרעות נפשיות: דיכאון מז'ורי, הפרעות חרדה (למשל הפרעת חרדה מוכללת GAD), וכן הפרעת שימוש בסמים (Substance use Disorder), תיתכן גם אבחנה בהפרעות אישיות מאשכול B (הפרעת אישיות אנטי סוציאלית, הפרעת אישיות נרקיסיסטית, הפרעת אישיות גבולית הפרעת אישיות היסטריונית) ומאשכול C (הפרעת אישיות תלותית, הפרעת אישיות נמנעת, הפרעת אישיות טורדנית כפייתית).
מחלות גופניות: תיתכן תחלואה קרדיווסקולרית, הפרעות בתפקוד בלוטת המגן וסרטן. מחלות ומצבים רפואיים אלה יכולים בזכות עצמם להיות גורם לדיכאון או דיסתימיה.
אבחנה מבדלת

הפרעת דיכאון מז'ורי: נרחבת יותר מדיסתימיה, ומתאפיינת בהתחלה חדה וברורה יותר של תסמינים. הופעת התסמינים בדיכאון מז'ורי עשויה להיות קשורה לאובדן כלשהו. עם זאת הפרעת דיכאון מז'ורי אינה נמשכת שנתיים. כפי שצוין לעיל, ייתכן שאדם יענה גם על תסמיני דיסתימיה וגם על תסמיני דיכאון מז'ורי באותו זמן (מצב המכונה דיכאון כפול)
הפרעות פסיכוטיות: בדיסתימיה אין תסמינים פסיכוטיים. אם מופיעים סימנים כאלה ייתכן שהאבחנה תשונה להפרעה פסיכוטית (הפרעה סכיזואפקטיבית וכדומה)
אפיזודה דיכאונית בהפרעה דו-קוטבית או מצב רפואי אחר. כאמור לעיל, התסמינים הדיסתמיים אינם בעלי אופי אפיזודי אלא יותר בעלי אופי מתמשך וכרוני. כמו כן אדם באפיזודה דיכאונית של הפרעה דו־קוטבית ידווח גם על קיום תסמינים היפומאניים או מאניים בעבר. (גם תסמין זה אינו מופיע בדיסתימיה).
אפיזודה דיכאונית כתוצאה משימוש בתרופות או סמים: ישנם תרופות וסמים שונים היכולים לגרום לירידה במצב הרוח, ואף לדיכאון. במקרה כזה הפסקת השימוש בתרופה או בסם תגרום להעלמות התסמינים.
הפרעת אישיות: לעיתים יש אבחנה של הפרעת אישיות יחד עם הדיסתימיה.
דמנציה: הקשר בין דיכאון לבין מצבים רפואיים הקשורים לדמנציה (מחלת אלצהיימר, דמנציה של גופיפי לואי, דמנציה וסקולרית, פרקינסוןועוד) הוא קשר דו כיווני במידה רבה. משמעות הדבר היא שלעיתים דמנציה עלולה להסוות תסמינים של דיכאון כרוני.
מחקר

תחום אחד של מחקר מוקדש לחקר שיטות טיפול חדשות, חלקן לא תרופתיות. סוגים אלה של טיפול רלוונטיים במיוחד עבור מי שאינם מגיבים היטב לטיפול תרופתי. דוגמה לטיפול כזה הוא גרייה מגנטית (TMS).תחום אחר של מחקר עוסק בחיפוש שילובים מתאימים של פסיכותרפיה וטיפול תרופתי לאוכלוסיות ספציפיות כמו זקנים. ואחרים.
טיפול

קיימת כיום הסכמה רחבה למדי לגבי התועלת של טיפול משולב (טיפול תרופתי ופסיכותרפיה). אסטרטגיה זו יעילה בדיכאון מז'ורי ובמידה משתנה גם בהפרעות מצב רוח אחרות ובהפרעות חרדה.
טיפול > פסיכותרפיה

טיפול פסיכודינמי ארוך טווח, בדגש על התבוננות בחוויות הילדות והבנת הקשר בין תחושת הייאוש וערך עצמי נמוך להכשלה והענשה עצמית.
CBT נמצא גם הוא יעיל לטיפול בדיסתימיה.
טיפול משפחתי יכול לסייע לאנשים עם דיסתימיה להבין מחדש אובדנים שחוו.
טיפול > טיפול תרופתי

הטיפול התרופתי יכול לכלול נוגדי דיכאון טרי-ציקליים, מעכבי ספיגה חוזרת של סרוטונין (SSRI), או של סרוטונין ונוראפינפרין (SNRI), וכן תרופות לא טיפוסיות כמו מירטאזיפין.
שיקום

במדינת ישראל אדם שנקבעו לו 20% נכות רפואית על ידי הביטוח הלאומי זכאי לקבל עזרה ללימודים או הסבה מקצועית מאגף השיקום של הביטוח הלאומי. נכות בשווי 40 % מאפשרת סיוע באמצעות סל השיקום של משרד הבריאות אבל נפגעי דיסתימיה נזקקים פחות לסיוע מסוג זה. לפירוט ראה להלן
ראו גם

דיכאון מג'ורי
דיכאון אחרי לידה
מלנכוליה
הפועל אשקלון ברוגבי

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1996
 אצטדיון:  מרכז ספורט שמשון
 מאמן:  דימיטרי סוקובלב ולי מאנו
 a-rugby.co.il
 
מועדון רוגבי אשקלון היא קבוצת רוגבי ישראלית מהעיר אשקלון, המשחקת בליגה הבכירה בישראל. הקבוצה זכתה בשלוש אליפויות ארציות.
היסטוריה

בשנת 1996, בעזרת עזרי אימון הכוללים 2 כדורים בלבד הקים המאמן דימיטרי סקובלב את קבוצת הראגבי באשקלון. הקבוצה, שהורכבה מבני נוער וילדים צברה ניסיון והגיעה להשגים בליגת הנוער. כיום מחזיקה הקבוצה ב-3 אליפויות ארציות לנוער.
באמצע שנות ה-2000, שונה הרכב הקבוצה, כאשר מספר שחקני בוגרים מקבוצת הרוגבי של ראשון לציון המפוארת ("ראשון פאנטומס") הצטרפו לקבוצה הצעירה באשקלון. מאז, נכנסה הקבוצה לליגת הבוגרת, התחזקה, והיום קבוצת הרוגבי של אשקלון היא מהחזקות בליגה. בשנת 2003 רוב חברי קבוצת הנוער היו שחקני נבחרת ישראל בראגבי, וחזרו משהיות במחנות אימונים באילת ובחו”ל.
בשנים מאז השתתפה הקבוצה בליגת הבוגרים הגיעה להישגים רבים בטורנירים שונים כגון טורנירי שביעיות, "סופר 10" וכמובן במשחקי ליגה וגביע, וכן בטורנירים לקבוצות גיל של עד 12, עד 14, עד 17 ועד 20, וכן השתתפה בטורניר רוגבי עשיריות באיביזה (אורכב 03.10.2015 בארכיון Wayback Machine) בשנים 2016-17.
כך המשיכה וממשיכה הקבוצה לגייס ילדים ובני נוער רבים שיהוו את עמוד השדרה של הקבוצה – את עתידה.
בניגוד לשאר הקבוצות בליגה, המורכבות בעיקר מיוצאי ארצות אנגלו-סקסיות שונות, מאופיינת הקבוצה משחקנים יוצאי מדינות שונות. בכך מוסיפה הקבוצה ססגוניות וצבע לליגת הרוגבי בישראל.
קבוצת הרוגבי באשקלון מאופיינת בגישה שונה לאימונים משאר הקבוצות בליגה, והבולט הוא האימונים עצמם בהם מתאמנים הנוער והבוגרים יחדיו, דבר המאחד את הקבוצה מצד אחד, ומחשל ומחזק את הנוער מצד שני. הנוער מקבל פידבקים ועזרה לא רק מהמאמן, אלא גם מהסגל הבוגר בקבוצה.
תארים והישגים

מחזיקת גביע המדינה 2011-12.
צוות מקצועי

בראש הצוות המקצועי עומדים דימיטרי סוקובלב (לשעבר שחקן נבחרת ברית המועצות) ולי מאנו (בעברו שחקן במועדונים בסמואה, אוסטרליה וניו זילנד) שמאמנים את קבוצות הנוער, הבוגרים והנשים.
במהלך הקריירה, אימן סקובלב את נבחרת הנוער ואף את נבחרת ישראל הבוגרת.
האימונים מתקיימים במתחם אימונים, מרכז ספורט שמשון. רח' יעקב גרופר 15 אשקלון (מתנ"ס וולדנברג).
הערות שוליים

↑  דוד יבורסקי, האם נבחרת הרוגבי המקומית תביא גביע ראשון לאשקלון?, ‏18.3.2011
↑  ליאור אבני, האו"מניקים מפיג'י העלו את אשקלון על מפת הרוגבי, באתר nrg
↑  אמיר שהם, איגוד הראגבי הישראלי‏, ראגבי ישראל: יש רק עוד מקום אחד, באתר וואלה, 4 בפברואר 2010
↑  גייל מיכאלי, עומר בנעים הנציג שלנו ברוגבי, ‏27.7.2017
אביגיל שפרבר

| --- | --- |

 לידה:  24 באוגוסט 1973 (בת 51) קטמון, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  מעלה - בית הספר לטלוויזיה לקולנוע ולאמנויות 
 פרסים והוקרה:  דוקאביב (2014) 
 פרופיל ב-IMDb
 
אביגיל שפֶּרבֶּר (נולדה ב-24 באוגוסט 1973) היא צלמת ובמאית קולנוע וטלוויזיה ישראלית. אקטיביסטית חברתית ומייסדת ארגון בת קול - ארגון לסביות דתיות וארגון שב"ל - תמיכה וחינוך לסובלנות בציבור הדתי.
ביוגרפיה

אביגיל שפרבר נולדה וגדלה בשכונת קטמון בירושלים, בתם של חנה והרב פרופ' דניאל שפרבר, חתן פרס ישראל לחקר התלמוד. למדה באולפנת חורב. עשתה שירות לאומי בפנימיית ילדים.
ביוגרפיה > קרירה כבמאית

בשנת 1998 סיימה את לימודיה במעלה – בית הספר לטלוויזיה לקולנוע ולאמנויות (מחזור ה'). סרט סטודנטים שלה, סרט קצר בשם "ארבע נכנסו לפרדס" זכה בפרס הסרט העלילתי הטוב ביותר של בוגרי מעלה ב-1998. סרט קצר נוסף שביימה, "בית התה של יאן", (בעקבות עבודתה כמלצרית בבית התה של יאן), זכה בפרס הראשון לסרט התיעודי הקצר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה ובפרס שני לסרט הסטודנטים התיעודי בפסטיבל הסרטים הישראלי בניו יורק ב-1999.
בשנת 1999, שפרבר ביימה את הסרט "אחותי בנצ'יה", סיפורה של בנצ'יה-אריאלה, ילדה ממוצא אתיופי שהכירה בעת השירות הלאומי ומשפחתה אימצה. הסרט הוקרן במסגרת "תיבת תעודה" בערוץ 2.
שפרבר עבדה בהפקת הסרט מדורת השבט כמלהקת וכעוזרת האישית של הבמאי יוסף סידר, ובמקביל למדה תסריטאות בבית הספר לתסריטאות של עידית שחורי, עבודת הגמר שלה עסקה בלסביות דתיות.
היא שימשה צלמת בסרטים "געוואלד" ו"מתמורפוזה" של הבמאית נטעלי בראון בסרט "בדל" של הבמאית אבתיסאם מראענה, ושל הסדרה התיעודית "אימפריה קטנה שלי" של הבמאית חנה אזולאי-הספרי. ב-2008 ביימה את הסרט "חָלָאקה" על פי התסריט של הרב מרדכי ורדי, הסרט הוקרן בפסטיבל הקולנוע ירושלים ובערוץ הראשון.
ב-2010 הפיקה וביימה עם נטעלי בראון את הסרט "התליין", סיפורו של שלום נגר שהיה התליין של אדולף אייכמן. הסרט זכה בפרס הסרט התיעודי הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה ואחד משלושת הסרטים המצטיינים בפסטיבל אידפא. ב-2014 ביימה את הסרט "תקופת מבחן", הסרט עקב אחר קשייה בגידול בנה המשותף עם בת זוגה לשעבר והתמודדות משפחתה עם אחותה המאומצת מאתיופיה שהידרדרה לעבריינות. הסרט זכה בפרס דוקאביב ושפרבר זכתה גם בפרס הצילום הטוב ביותר. הסרט הוקרן כמיני סדרה ביס דוקו.
בספטמבר 2017 זכתה בפרס שר החינוך לתרבות יהודית בקטגוריית קולנוע.
ב-2023 הפיקה וביימה עם שרון לוזון את הסרט "ענבל פרלמוטר - אם זה נגמר" העוקב אחר סיפורה של המוזיקאית וסולנית להקת "המכשפות", ענבל פרלמוטר. במרץ 2023 זכה הסרט בפרס הסרט הישראלי הטוב בפסטיבל דוקאביב. הסרט זכה בפרס אופיר לסרט התיעודי הארוך הטוב ביותר באותה שנה.
פעילות ציבורית

שפרבר הקימה את ארגון בת קול - ארגון לסביות דתיות, שהיה הארגון הדתי הגאה הראשון בארץ. במסגרת הארגון, מקיימת שפרבר תמיכה וערבות הדדית ללסביות דתיות. בנוסף, שפרבר הקימה את ארגון "שב"ל" (שהכול ברא לכבודו), הידברות והסברה הפועל למען קבלתם של להט"בים בחברה הדתית, ומפעיל קו תמיכה וייעוץ.
מאז 2012 חברת ועד מנהל באיגוד הבמאיות והבמאים.
שפרבר היא מבין המייסדים של בית ספר משותף תל אביב - חינוך יהודי ופלורליסטי משותף לתלמידים עם זהויות יהודיות מגוונות (חילונים, דתיים מסורתיים) שהוקם ב-2014.
לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל הייתה שפרבר אחת מאנשי הציבור שפרסמו מכתב בו הם מצהירים על מחויבותם להילחם בדה־הומניזציה של עזתים, פלסטינים ומוסלמים, ובדה־הומניזציה של ישראלים ויהודים בכלל.
חיים אישיים

שפרבר יצאה מהארון בגיל 25. הייתה בת זוגה של נטעלי בראון. היא אם לשני בנים. אחיה, דוד שפרבר הוא מבקר אמנות.
פילמוגרפיה > בימוי

| שם | סוגה | אורך | שנה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ענבל פרלמוטר – אם זה נגמר | תיעודי | 85 | 2023 | בימוי יחד עם שרון לוזון, וכן הפקה וצילום. שודר ביס דוקו, זכה בפסטיבל דוקאביב ובפרס אופיר לסרט התיעודי הארוך |
| תקופת מבחן | סדרה תיעודית | 3 פרקים של 50 דק' | 2014 | שודר ביס דוקו |
| התליין | תיעודי | 60 דק' | 2010 | זוכה פרס פסטיבל חיפה |
| חאלקה | דרמה | 50 דק' | 2008 | שודר ברשות השידור; זוכה פסטיבל ירושלים |
| התקוה | דרמה נסיונית קצרה |  | 2004 | מתוך פרויקט "התקוה" פסטיבל חיפה |
| מפגש קפריסין | תיעודי | 24 דק' | 2001 | במסגרת "תיבת תעודה" |
| אחותי בנצ'יה | תיעודי | 24 דק' | 1999 | במסגרת "תיבת תעודה" |
| ארבעה נכנסו לפרדס | סרט גמר עלילתי | 12 דק' | 1998 | "מעלה" |
| בית התה של יאן | סרט גמר עלילתי | 24 דק' | 1998 | "מעלה" |
פילמוגרפיה > הפקה (פרדס הפקות)

| שם | סוגה | אורך | שנה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שלושתנו | תיעודי | 80 דק' | 2023 | כאן 11, זוכה פרס הסרט התיעודי הטוב ביותר בפסטיבל ירושלים בפרס הבימוי ובפרס העריכה |
| ליל כלולות | תיעודי | 60 דק' | 2023 | יס דוקו, דוקאביב |
| הסוד של רשב"י | תיעודי | 75 דק' | 2022 | ערוץ 8 |
| ארון הקודש | סדרת רשת תיעודית | 60 דק' (7 פרקים) | 2022 | כאן 11, זוכה פרס הפורום הדוקומנטרי ופרס אופיר |
| לא נחמדה | תיעודי | 60 דק' | 2018 | (בעריכה) |
| המראה של השמש | תיעודי | 70 דק' | 2018 | ערוץ עשר (בעריכה) |
| האושר המוחלט | תיעודי | 70 דק' | 2018 | יס דוקו (בעריכה) |
| מסכת פאה | תיעודי | 52 דק' | 2018 | יס דוקו, דוקאביב |
| גרסה דינקותא | תיעודי | 60 דק' | 2015 | יס דוקו, הקרן החדשה |
| התליין | תיעודי | 60 דק' | 2010 | קרן רבינוביץ', קרן גשר |
| מפגש קפריסין | תיעודי | 24 דק' | 2001 | במסגרת "תיבת תעודה" |
| אחותי בנצ'יה | תיעודי | 25 דק' | 1999 | מפיקה שותפה עם משה אלפי |
פילמוגרפיה > צילום

"חוצות את הקווים", נוצר עבור הפרויקט התיעודי "באין מדינה יש אזרחים", כאן 11, 2023.
"עוד ניפגש (דוקו-ריאליטי)", סדרת טלוויזיה, 2020-
"האושר המוחלט" תיעודי 60 דקות, יס דוקו (בעריכה) 2018.
"מסכת פאה" תיעודי 60 דקות, יס דוקו (בעריכה) 2018.
"הצרפוקאים" סדרה תיעודית של רון כחלילי. "כאן" תאגיד, 2018.
"הנחת יסוד" וידאו ארט של עינת עמיר, פסטיבל מקודשת, 2017.
"חמושות" סדרת רשת תיעודית של אילת בכר. "כאן". תאגיד 2017
"איך מסמנים אהבה" תיעודי 75 דקות, ערוץ 8, 2017.
"אמא ילדה" תיעודי 80 דקות, ערוץ 8, 2016.
"גולדן בויז" תיעודי. 56 דקות. ערוץ 8, 2016.
"אכלו לי שתו לי" תיעודי (פרק 1 מתוך 3) ערוץ 8, 2016.
"גרסה דינקותא" תיעודי 60 דקות, יס דוקו, 2015.
"תקופת מבחן" סדרה תיעודית 3 פרקים של 50 דק', יס דוקו, 2014.
"שיר ידידות" תיעודי 60 דקות רשות השידור, 2014.
"סופרוומן" תיעודי. ערוץ 8, דוקאביב. זכה בפרס הצילום ובציון לשבח. 2013.
"החולמות" סרט תיעודי בבימוי אפרת שלום דנון (ערוץ 8, דוקאביב) 2011.
"התליין" סרט תיעודי שלי ושל נטעלי בראון, דוקו, קרן רבינוביץ') 2010 yes).
."לשביה" וידאו ארט של יחזקאל לזרוב, 2009.
"געוואלד" סרט קצר של נטעלי בראון (זוכה פסטיבל ברלין) 2009 ,TLV.
"הירושה שלי" סרט תיעודי בבימוי עינת קפאח (הקרן החדשה, הרשות השנייה) 2008.
וידאו ארט-יעל ברתנא (הוצג במוזיאונים ברחבי העולם) 2007 "Summer Camp ".
"גולה סאנגם" שרית חיימיאן (קרן רבינוביץ, קרן גשר, הרשות השנייה) 2006.
"מתמורפוזה" סרט תיעודי של נטעלי בראון (הקרן החדשה, רשות השידור) 2006.
"אימפריה קטנה שלי" סדרה תיעודית של חנה אזולאי-הספרי (רשת) 2006.
”חמוצים" סרט תיעודי בבימוי דלית קימור (הקרן החדשה, הרשות השנייה) 2005.
"בדל" סרט תיעודי בבימוי אבתיסאם מראענה (פסטיבל ירושלים, רשת) 2005.
"Salma beneath two skies" - סרט תיעודי לערוץ, גרמניה 2005 zdf.
"שעשני כרצונו" סרט תעודי בבימוי איריס רובין (ערוץ 8 - 2003).
"ים. סוף" סרט תיעודי בבימוי נורית עקבס. (הקרן החדשה - yes .2002).
וידאו ארט – יעל ברתנא (2000 "profile").
"קדיש לנעמי" סרט תיעודי בבימוי אבי המי. ערוץ 1, פסטיבל הקולנוע ירושלים.
"שעשני אישה" סרט תיעודי. בבימוי יעקב פרידלנד, ערוץ 1, פסטיבל קולנוע יהודי.
"דרישת שלום מרודוס" סרט תיעודי. בהפקת עמית ברויאר, (ערוץ 1998).
פרסים ופסטיבלים

"ענבל פרלמוטר: אם זה נגמר" פרס אופיר לסרט התיעודי הארוך, 2023.
"ענבל פרלמוטר: אם זה נגמר" פרס הסרט הטוב בדוקאביב, 2023.
פרס שר החינוך לתרבות יהודית 2017.
"תקופת מבחן"
פרס הסרט הטוב ביותר ופרס הצילום ב"דוקאביב" 2014.
פרס הסרט הטוב ביותר פרס הצילום ופרס העריכה, פרסי פורום היוצרים התיעודיים 2014.
"סופרוומן" פרס הצילום בדוקאביב 2013.
"התליין"
פרס הסרט הטוב של תחרות הקולנוע התיעודי 2011.
פרס הצילום של תחרות הקולנוע התיעודי 2011.
ציון לשבח – 2010 IDFA.
פרס הסרט התיעודי הטוב ביותר פסטיבל חיפה 2010.
מענק לפיתוח תסריט עלילתי באורך מלא - פרויקט קולנוע-קרן רבינוביץ (2005).
"בית התה של יאן"
פרס הסרט התיעודי הטוב ביותר (פסטיבל חיפה 1998).
פרס בקטגוריית סרטי סטודנטים (פסטיבל ניו יורק לקולנוע ישראלי 1998).
"ארבע נכנסו לפרדס" – פרס הסרט העלילתי המצטיין ("מעלה" 1997).
פרס הצלמת המצטיינת ("מעלה" 1997).
מענק לפיתוח תסריט מאת הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה (1997).
הערות שוליים

↑  כתבי זמן תל אביב, מהגננת ועד רקדנית הבורלסק: כל נשות תל אביב, באתר nrg‏, 6 במרץ 2012
↑  ארבע נכנסו לפרדס, באתר www.ishim.co.il
↑  בית התה של יאן, באתר מעלה
↑  מקום לדמעות, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2006
↑  נועה רז, זוג באמונתו, באתר ynet, 15 ביולי 2008
↑  הסרט התליין באתר קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב
↑  שהרה בלאו‏, שחיטת הארכיון: אחרי "התליין", סרטי שואה לא ייראו אותו דבר, באתר וואלה, 11 באפריל 2011
↑  נירית אנדרמן, "תקופת מבחן" זכה בפרס הסרט הישראלי הטוב ביותר, באתר הארץ, 14 במאי 2014
↑  "ענבל פרלמוטר - אם זה נגמר" הוא הזוכה הגדול בפסטיבל דוקאביב, באתר ynet, 17 במאי 2023
↑  דביר רשף, פרסי אופיר 2023: "7 ברכות" הוא המנצח הגדול בטקס | כל הזוכים - והמחאה יוצאת הדופן, באתר ynet, 10 בספטמבר 2023
↑  אתר ארגון שב"ל
↑  מהגננת ועד רקדנית הבורלסק: כל נשות תל אביב, באתר nrg
↑  מאת עינת שרון, האם הורים בתל אביב מצאו את הפתרון להדתה?, באתר טיים אאוט, ‏2017-08-24
↑   דויד גרוסמן וסלבוי ז'יז'ק בין חותמי המחאה נגד "דה־הומניזציה של פלסטינים וישראלים", באתר הארץ, 4 בינואר 2024
↑  גיל קורוטקי, עשרה קבין של יופי, באתר ynet, 9 בספטמבר 2017
↑  אפרת שני-שטרית, ציון, הלא תשאלי לשלום אסירותיך, באתר "העוקץ", 19 במאי 2014
↑  איתן מור, אם הלך תימני אחד, באתר "העוקץ", 16 באפריל 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007516980105171  GND: 1043228675  ISNI: 0000 0004 1998 7327  LCCN: no2016111343  VIAF: 305324444   WorldCat (עם VIAF): 305324444
טאלב טוואטחה

טאלב טוואטחה (בערבית: طالب طواطحه; נולד ב-21 ביוני 1992) הוא כדורגלן עבר בדואי-ישראלי ממוצא סודאני, ששיחק בעמדת המגן השמאלי, ומזוהה בארץ עם מכבי חיפה שם התפתח במחלקת הנוער ושיחק רוב הקריירה לפרקים.
קריירת מועדונים

טוואטחה נולד בג'סר א-זרקא, ישראל, למשפחה ערבית-מוסלמית ממוצא בדואי וסודאני. בילדותו התאמן גם בקראטה, ובגיל 8–9 היה אלוף ישראל בהתעמלות מכשירים לבני גילו.
החל את דרכו ככדורגלן במחלקת הנוער של מכבי חיפה.