stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מזרח אוקראינה
היסטוריה

מרבית תושבי אזור מזרח אוקראינה (83% או יותר בכל מחוז) הצביעו בעד הכרזת העצמאות של אוקראינה במשאל העם של 1991, אף על פי שכמות האוקראינים שתמכו במהלך לא היו גבוהים כמו במדינות המערב.
במהלך שנת 2014 התקיימו הפגנות פרו-רוסיות בחלקים ממזרח אוקראינה. חלק מהמפגינים היו "תיירים" מרוסיה. המלחמה בדונבאס הביאה לאלפי הרוגים וגרמה לכך שמעל למיליון תושבים אוקראינים נאלצו לעזוב את בתיהם. כיום, כמחצית משטחה של דונבאס נשלטת על ידי הרפובליקה העממית של דונצק והרפובליקה העממית של לוהנסק.
תרבות ושפה

לפי מפקד האוכלוסין של 2001 רוב אוכלוסיית מזרח אוקראינה הם אוקראינים אתניים, בעוד שהרוסים האתניים מהווים מיעוט משמעותי. השפה הדומיננטית ביותר באזור מזרח אוקראינה היא השפה הרוסית, אשר במשך לא מעט זמן הייתה השפה הדומיננטית באזור זה בממשל ובתקשורת. כשאוקראינה הפכה לעצמאית לא היו בדונצק בתי ספר שבהם השפה העיקרית שהייתה בשימוש הייתה השפה האוקראינית.
הבדלים תרבותיים בולטים באזור מזרח אוקראינה הם "דעות חיוביות" יותר על השפה הרוסית ועל התקופה הסובייטית ויותר "דעות שליליות" על הלאומיות האוקראינית.
במהלך הבחירות האחרונות באוקראינה הצביעה אוכלוסיית האובלסטים המזרחיים של אוקראינה למפלגות ולמועמדים לנשיאות עם מצע פרו-רוסי שתומכות בשמירה על הסטטוס קוו.
דת

על פי סקר בנושא דת שנערך באוקראינה ב-2016 על ידי מרכז רזומקוב 73.5% מהאוכלוסייה במזרח אוקראינה היו נוצרים, 0.5% היו מוסלמים, 0.3% היו יהודים ו-0.3% היו הינדים. אנשים לא דתיים ואנשים שהשתייכו לקבוצות דתיות אחרות היוו כ-24.7% מאוכלוסיית מזרח אוקראינה. הסקר הראה גם שכ-55.6% מאוכלוסיית מזרח אוקראינה (אשר לפי מרכז רזומקוב לא כולל את דונבאס והורכב רק מהאזורים שנמצאים מערבית לאזור דונבאס) הצהירו שהם מאמינים בדת כולשהי בעוד שכ-13.4% הצהירו שהם מתלבטים או שאינם מאמינים בדת כולשהי, וכן כ-3.5% הצהירו שהם אתאיסטים.
ראו גם

נובורוסיה
מערב אוקראינה
המחוזות באוקראינה בהן הצביעו "כן" במשאל העם של שנת 1991 אשר בו הוחלט על כך שאוקראינה תהפוך למדינה עצמאית
אוקראינים אתניים באוקראינה לפי מחוז (לפי מפקד האוכלוסין של שנת 2001)
כמות התושבים בכל מחוז אשר עבורם השפה האוקראינית היא שפת האם (לפי מפקד האוכלוסין של שנת 2001)
שגיא פינק

| --- | --- |

שגיא פינק נואם בטקס פירוק יחידת מיתר, 2017
 לידה:  14 בפברואר 1981 (בן 43) קריית חיים, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-אוגוסט 1999
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 סגן מפקד גדוד 405  קצין אג"ם מרכז האש של פיקוד הצפון  קצין אג"ם של חטיבה 282  מפקד יחידת מיתר  מפקד גדוד 451  קצין המבצעים של פיקוד הצפון  מפקד עוצבת התקומה
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן
 
שגיא יעקב פינק (נולד ב-14 בפברואר 1981) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה. הוא שימש כמפקד עוצבת התקומה ולפני כן כקצין המבצעים של פיקוד הצפון, מפקד גדוד 451 ומפקד יחידת מיתר.
ביוגרפיה

פינק נולד וגדל בקריית חיים. למד בתיכון קריית חיים. התגייס לצה"ל בשנת 1999, ושובץ בגדוד שפיפון בחיל התותחנים. היה לוחם בגדוד. יצא לקורס קציני חת"ם ועם סיומו שב לגדוד. שימש במספר תפקידי פיקוד בחיל. לאחר מלחמת לבנון השנייה שימש כסגן מפקד גדוד 405. לאחר מכן מונה לקצין אג"ם מרכז האש של פיקוד הצפון בין השנים 2007–2008. בהמשך שימש כקצין אג"ם של חטיבה 282 בין השנים 2012–2013. לאחר מכן היה חניך בפו"ם בין השנים 2013–2014.
לאחר שהועלה לדרגת סא"ל מונה למפקד יחידת מיתר בין השנים 2016–2017, ושימש כמפקד היחידה עד לפירוקה. בהמשך מונה למפקד גדוד 451 בין השנים 2017–2018. לאחר מכן מונה לקצין המבצעים של פיקוד הצפון בין השנים 2018–2020, ושירת בתפקיד בין היתר במהלך מבצע מגן צפוני. במרץ 2020 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד עוצבת התקומה.
ב-13 בספטמבר 2021 הוחלט על מינויו למפקד עוצבת קלע דוד הבא, מינוי שלא יצא לפועל.
ב-31 באוקטובר 2022 הוחלט על מינויו לנספח ההגנה בצרפת. ב-1 באוגוסט 2023 מונה לנספח הגנה בצרפת (ספרד פורטוגל ומדינות נוספות).
חיים אישיים

פינק מתגורר בפריז, היה נשוי ליעל שוחט פינק, עורכת דין בכירה בפרקליטות המדינה, נפטרה ממחלה קשה; לזוג ארבעה ילדים. בעל תואר ראשון בכלכלה, תקשורת ושיווק ותואר שני בביטחון לאומי מאוניברסיטת חיפה.
בימים אלו פינק חוקר סוגיות ביטחוניות במסגרת הדוקטורט שלו.
הערות שוליים

↑  סוף עידן: יחידת מיתר נסגרה באתר "תמיד תותחן"
↑  Page 29 - תמיד תותחן גיליון 65
↑  רשימת המינויים החדשים בצה"ל, באתר צה"ל
↑  סבב מינויים בצה"ל: מפקדי חטיבות חדשים בדרום ובצפון, באתר Israel Defense
↑  קובי פינקלר, אל"מ יאיר פלאי - מפקד חטיבת גולני החדש, באתר ערוץ 7, 13 בספטמבר 2021
↑  מינויים חדשים בצה"ל, באתר ערוץ 7, 31 באוקטובר 2022
א.ס. רמת השרון (כדוריד)

אולם אורנים
א.ס. SGS רָמַת הַשָּׁרוֹן היא קבוצת כדוריד ישראלית מהעיר רמת השרון המשחקת בליגת העל בכדוריד.
הקבוצה הוקמה בשנת 1970 ושיחקה בליגה השנייה בישראל.
בשנת 1992 קיבל אבי כחלון לידיו את הקבוצה והחל לנהל אותה. עד אז הייתה הקבוצה חובבנית ובה התאמנו שחקני עבר.
בשנת 1995 התקבלה החלטה להפוך את הקבוצה לקבוצה יותר מקצוענית והוחלט לשלב את השחקנים הצעירים אשר גדלו במחלקת הנוער בקבוצה הבוגרת.
בסיום עונת 1999/2000 עלתה הקבוצה לראשונה לליגה הבכירה לאחר שנים בהן שיחקה בליגה הלאומית. הקבוצה משחקת בצבעים כחול-לבן, והאולם הביתי הוא אולם אורנים, אשר נמצא בשכונת מורשה בעיר. בעונת 2018/2019 הגיעה לגמר גביע איגוד השופטים ואף זכתה בגביע הראשון בתולדותיה. בעונת 2023/2024 זכתה הקבוצה לראשונה בתולדותיה גם בגביע המדינה מול הפועל ראשון לציון וגם באליפות המדינה מול מכבי ראשון לציון.
הזכייה  בגביע איגוד השופטים בעונת 23/24 הייתה לאחר ניצחון על קבוצת הפועל ראשון לציון.
קבוצת הבוגרים היא חלק קבוע בחלק העליון של הטבלה ובעונת 23/24 סיימה במקום הראשון בעונה הסדירה.
בעונת 22/23 הודחה הקבוצה בחצי גמר הפלייאוף ואילו בעונת 21/22 הגיע לגמר גביע המדינה בה הפסידה להפועל אשדוד ובסיום העונה הפסידה במשחק מספר 4 לאותה הפועל אשדוד אשר זכתה באליפות.
מחלקת נוער

במועדון קיימת מחלקת נוער המנוהלת על ידי ראובן יוספולסקי ונחשבת למחלקה הגדולה בישראל, המחלקה מונה כ-550 שחקנים/יות בקבוצות גילאים שונות. את בית הספר לכדוריד מרכז נאור רביע. בקבוצת הגיל הרך פועלת קבוצת ילדים בגילאי 5–6 שנים. עבור תלמידי כיתות ב'-ה' בנים האימונים נערכים בבתי הספר שבהם לומדים התלמידים. למחלקה מרכז מצוינות לכיתות ז'-ח', שחקני ושחקניות המחלקה מקבלים העשרה גופנית ומעטפת מקצועית הכוללת לימודי תזונה, הרצאות השראה, מאמני כושר גופני, מאמני שוערים ועוד. בחטיבת הביניים קלמן מתקיימת כיתה ספורט ממוינת  לכדוריד. קבוצות המחלקה נחשבות לטובות בישראל ובעונת 2023–2024 זכתה קבוצת הנוער באליפות המדינה ובגביע המדינה. כ-50 שחקנים מהאגודה נמנים עם נבחרות ישראל השונות.
תארים והישגים

גביע המדינה
זכייה (1): 2023/2024
סגנות(1): 2021/2022
גביע איגוד השופטים:
זכייה (3): 2018/2019, 2019/2020, 2023/2024
סגנות (3): 2015/2016, 2016/2017, 2024/2025
אליפות המדינה
זכייה (1): 2023/2024
שחקנים בולטים בעבר

חן פומרנץ
שיר טוראל
עידו טוראל
בוריס וקסמן
דניאל שקלים
דניאל צרפתי
יהב שמיר
שחקנים בולטים כיום

רם טורניץ
בן ליברטי
עמית מוטולה
אדיר כהן
יוסי אפו
הנדסת מחשבים

הנדסת מחשבים היא ענף של הנדסה המשלב שתי דיסציפלינות, מדעי המחשב והנדסת חשמל. מהנדסי מחשבים רוכשים ידע בדיסציפלינות אלו בהתמקדות של ארכיטקטורות מחשבים ומערכות הפעלה ושילוב של חומרה ותוכנה לעומת מדעי המחשב בלבד או הנדסת חשמל בלבד. בוגרי הנדסת מחשבים עוסקים במקצועם במספר רב של תחומים כגון: פיתוח רכיבי שבבים VLSI, עיבוד אותות דיגיטליים (הכולל עיבוד תמונה וקול), תורת התקשורת, תכנות קושחה, אבטחת מחשבים, עיצוב תוכנה, תכנון מעגלים אנלוגיים ודיגיטליים, תכנון מעגלים מודפסים ורכיבי Mixed-Signal, מעגלי RF, מערכות Embedded ותכנון קומפיילרים, רובוטיקה ובקרה, למידת מכונה, מחשוב קוונטי, מערכות הספק, תאימות אלקטרומגנטית ועוד.
‏EDSAC, מחשב בריטי, אחד מראשוני המחשבים
הנדסת מחשבים כענף אקדמי

לראשונה הוענק התואר באוניברסיטת קייס ווסטרן רזרב בארצות הברית בשנת 1971 לכ-140 בוגרים.
עם ההתפתחות הרבה בתחום המחשבים גדלה הדרישה למהנדסים שיוכלו להתמודד עם האתגרים שבפיתוח מערכות מחשבים על כל רכיביה הרבים, התרחבו תוכניות רבות באוניברסיטאות ברחבי העולם ובהם גם בישראל החלו בטכניון בתוכנית משותפת לפקולטות להנדסת חשמל ומדעי המחשב ומאוחר יותר אוניברסיטאות נוספות, מכיוון שהענף של הנדסת מחשבים משלב שתי דסצפלינות, נדרש לרוב שהוא יהיה תחת שתי פקולטות על מנת להעביר אותו.
המסלול מעניק ידע רחב בפיזיקת החשמל ובמדעי המחשב ובמתמטיקה הדרושה לשני התחומים.
נושאי בחירה המוצעים ללימוד כוללים:
אלגוריתמים וחישוביות
ארכיטקטורות מחשבים
מערכות הפעלה
עיבוד אותות ספרתי ואקראי
אלקטרוניקה (אנלוגית וספרתית)
אלקטרוניקת מצב מוצק
מערכת Embedded
בקרה ורובוטיקה
אבטחת מידע
הנדסת מערכות אינטראקטיביות
הנדסת תוכנה
תקשורת מחשבים
תכנות זמן אמת
מעגלים משולבים
למידת מכונה ולמידה עמוקה
מחשב קוונטי
מערכות הספק
ראייה ממוחשבת
גרפיקה וגאומטריה
הנדסת מחשבים כענף אקדמי > תוכניות בישראל

בישראל פועל מסלול להוראת הנדסת מחשבים בחמש אוניברסיטאות:
בנוסף, קיימים מסלולים מקבילים במכללות האקדמיות.
ראו גם

הנדסת חשמל
מדעי המחשב
הערות שוליים

↑  IEEE Computer Society (12 בדצמבר 2004). Computer Engineering 2004: Curriculum Guidelines for Undergraduate Degree Programs in Computer Engineering (PDF). ACM. p. iii. נבדק ב-2006-04-21. Computer engineering has traditionally been viewed as a combination of both cool computer science (CS) and electrical engineering (EE). {{cite book}}:  (עזרה)
↑  IEEE Computer Society (12 בדצמבר 2004). Computer Engineering 2004: Curriculum Guidelines for Undergraduate Degree Programs in Computer Engineering (PDF). ACM. p. 5. נבדק ב-2006-04-21. In the United States, the first computer engineering program accredited by ABET (formerly the Accreditation Board for Engineering and Technology) was at Case Western Reserve University in 1971. As of October 2004, ABET has accredited over 170 computer engineering or similarly named programs. {{cite book}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545777105171  BnF: cb12121735v (data)  GND: 4196734-3  LCCN: sh85029495  NLK: KSH2002030990 
מחשב-על (בשם Columbia) של נאס"א
עמל

ערך זה עוסק ברשת חינוך ישראלית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |


בית הספר המקצועי "עמל" בירושלים, 1947
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  תל אביב-יפו 
 תקופת הפעילות:  1928–הווה (כ־96 שנים) 
 www.amalnet.k12.il
 
קבוצת עמל היא רשת חינוך ארצית בישראל שנוסדה בשנת 1928 כרשת חינוך טכנולוגי על ידי ההסתדרות הכללית.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קבוצת עמל מפעילה 120 מוסדות חינוך: חטיבות ביניים, בתי ספר רב תחומיים בפיקוח משרד החינוך, בתי ספר טכנולוגיים (מח"ט) בפיקוח משרד החינוך, בתי ספר טכנולוגיים תעשייתיים בפיקוח משרד העבודה, מכללות להנדסאים וטכנאים (י"ג, י"ד) ומכללות ללימודי מבוגרים. בשנת 2009 עברה רשת עמל תהליך מיתוג, שבו הפכו בתי הספר המקיפים שלה לבתי ספר רב תחומיים, תחת המותג "בית הספר הרב תחומי". הקמת רשת בתי הספר מומנה באמצעות תרומות שגייסה הפילנתרופית ליידי דייוויס בקנדה ובמדינות נוספות. חלק מבתי הספר של הרשת (למשל בצפון תל אביב ובקריית יובל שבירושלים) נקראים על שמה. אמה שרייבר תרמה את בית הספר המקיף בבית שמש. בית הספר הראשון של הרשת קרוי מכללת מקס פיין.
בשנת 2006 הפכה רשת עמל לחברה לתועלת הציבור, ומונה דירקטוריון לחברה. מנכ"לית קבוצת עמל היא קארן טל.
בבעלות רשת עמל מחלקה להוצאה לאור, העוסקת בפיתוח כתיבה והפקה של ספרי לימוד, תוכניות לימוד בתחומי דעת שונים, חוברות עבודה ופרסומים. פרסומי המידע המופקים משמשים בין היתר כלי חשוב לעדכון הידע המקצועי של מורים.
היסטוריה > שיתוף פעולה עם צה"ל

ארבעה מבתי הספר של רשת עמל ממוקמים בתוך בסיסים צבאיים (עמל רמת דוד, עמל רעות במחנה נתן, עמל הולץ חיל האוויר). מלבד זאת, הרשת מקיימת שיתוף פעולה עם בית הספר למקצועות המחשב בצה"ל, שבמסגרתו ניתנת אפשרות לתלמידי הנדסת תוכנה להתקבל כמועמדים לקורס תכנות ללא מגבלת פרופיל רפואי, כך שיוכלו להשתבץ אחר כך בשירותם הצבאי ביחידות המחשב של הצבא.
בחלק מבתי הספר של עמל קיימים מסלולי שוחרות של חיל האוויר, חיל התקשוב ועוד.
אחד התחומים המובילים הוא לימודי הסייבר.
היסטוריה > רשת עמל והתעשייה

עמל עובדת בשיתוף פעולה הדוק עם התעשייה בישראל. בתי-הספר ברשת אומצו על ידי קונצרנים תעשייתיים גדולים, כגון מיקרוסופט, סאן מיקרוסיסטמס, סיסקו, אינטל ישראל וטבע. לתלמידים מצטיינים ובעלי מוטיבציה מוענקות מלגות, וכן ניתנת הנחיה צמודה על ידי מומחים מהתעשייה בבניית פרויקטים לימודיים. שיתוף הפעולה בא לידי ביטוי גם בפיתוח תוכניות לימודים חדשות בתחומי הטכנולוגיה וסיוע בהטמעתן בבתיה"ס.
בחלק מבתיה"ס פועל בשיתוף עם התעשייה פרויקט טו"ב – טכנאים ובגרות. זהו פרויקט חדשני המאפשר להשיג גם תעודת בגרות וגם תעודת טכנאי כבר בסיום כיתה י"ב. שיתוף הפעולה עם התעשייה בתחום זה כולל הנחיית פרויקטים בכיתות י"א – י"ב, סיורים והרצאות, והענקת מלגות לתלמידים מצטיינים במסלול ייחודי זה.
בשיתוף פעולה עם חברת החשמל הוקם בית ספר טכנולוגי - עמל אנרג'י-טק חברת החשמל
היסטוריה > עמלנט

"עמלנט", אתר האינטרנט של רשת עמל, הוא מחלוצי הפיתוח וההטמעה של סביבות חינוכיות מבוססות אינטרנט בישראל. מעבר להיותו מקור מידע חשוב ויעיל על הרשת ובתי הספר, משמש האתר כמערכת תקשוב תומכת למידה, ומטרותיו: פיתוח סביבות לימוד חדשניות, המממשות תפיסות פדגוגיות עדכניות בהוראה; פיתוח והטמעת מרחבים וירטואליים לתקשורת ושיתוף תכנים בין מחנכים, תלמידים והורים; צמצום הפער הדיגיטלי בין המרכז לפריפריה; קידום החינוך המדעי-טכנולוגי בישראל בדגש רב-תחומי.
היסטוריה > עמל הישגים ומרכז השתלמויות

עמל מפעילה את מכללות "עמל הישגים" למבוגרים, המקיימות קורסים ומסלולי הסמכה מקצועית בקשת רחבה של נושאים ומקצועות, כולל לימודים לקבלת דיפלומת הנדסאים.
בית הספר המקצועי "עמל" בחדרה, 1947
צ'ו יו-מין

זהו שם קוריאני; שם המשפחה הוא .
צ'ו יו-מין (בקוריאנית: 조유민; נולד ב-17 בנובמבר 1996 בקוריאה הדרומית) הוא כדורגלן דרום קוריאני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת שארג'ה מליגת העל של איחוד האמירויות הערביות ובנבחרת קוריאה הדרומית.
קריירת מועדונים

צ'ו החל את הקריירה המקצוענית שלו בסוואן מליגת המשנה הדרום קוריאנית. הוא שיחק עם המועדון גם בליגת העל הדרום קוריאנית. בסך הכל ערך 112 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שמונה שערים.
ב-10 בינואר 2022 חתם צ'ו בטג'אן האנה סיטיזנס מליגת המשנה הדרום קוריאנית.
קריירה בינלאומית

ב-20 ביולי 2022 ערך צ'ו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קוריאה הדרומית, בניצחון 0–3 על נבחרת סין במסגרת אליפות מזרח אסיה 2022.
נכלל בסגל נבחרת קוריאה הדרומית לטורניר מונדיאל 2022.
הערות שוליים

↑  선수 명단 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הדרום קוריאנית, 12 בנובמבר 2022 (בקוריאנית)
| נבחרת קוריאה הדרומית – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 סאונג-גיו •  2 ג'ונג-גיו •  3 ג'ין-סו •  4 מין-ג'יי •  5 וו-יונג •  6 אין-באום •  7 יונג-מין •  8 סאונג-הו •  9 גיו-סונג •  10 ג'אי-סונג •   11 הי-צ'אן •  12 בום-קון • 13 ג'ון-הו •  14 צ'ול • 15 מון-וואן • 16 אוי-ג'ו • 17 סאנג-הו • 18 קאנג-אין • 19 יאנג-וון • 20 קיונג-וון • 21 היוון-וו • 22 צ'אנג-הון • 23 טאי-וואן • 24 יו-מין • 25 וו-יאונג • 26 מין-קיו • מאמן: בנטו |  1 סאונג-גיו •  2 ג'ונג-גיו •  3 ג'ין-סו •  4 מין-ג'יי •  5 וו-יונג •  6 אין-באום •  7 יונג-מין •  8 סאונג-הו •  9 גיו-סונג •  10 ג'אי-סונג •   11 הי-צ'אן •  12 בום-קון • 13 ג'ון-הו •  14 צ'ול • 15 מון-וואן • 16 אוי-ג'ו • 17 סאנג-הו • 18 קאנג-אין • 19 יאנג-וון • 20 קיונג-וון • 21 היוון-וו • 22 צ'אנג-הון • 23 טאי-וואן • 24 יו-מין • 25 וו-יאונג • 26 מין-קיו • מאמן: בנטו | קוריאה הדרומית |
רומי נוימרק

| --- | --- |

 לידה:  22 בספטמבר 1982 (בת 42) אביחיל, ישראל ישראל
 כינוי:  ילדת המבחנה הראשונה בישראל
 מדינה:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2000
 עיסוק:  מגישת חדשות
 מעסיק:  בעבר   גלי צה"ל   ערוץ 10   כאן חדשות
 בן או בת זוג:  רן בכור 
 מספר צאצאים:  1
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  romy.neumark
 טוויטר:  romy1n
 
רומי נוֹיְמַרְק (נולדה ב-22 בספטמבר 1982) היא עיתונאית, שדרנית ומגישת חדשות ישראלית. הקימה  והגישה את "חדשות הלילה", מהדורת סיכום חדשות היום של ערוץ כאן 11.
ביוגרפיה

נוימרק היא התינוקת הראשונה שנולדה בישראל כתוצאה של הפריה חוץ-גופית לכדורסלן העבר גבי נוימרק (נפטר כשהייתה בת 18) ולאסתר (אסי) נוימרק. גדלה באביחיל שבעמק חפר.
בשנת 2000 התגייסה לגלי צה"ל והגישה תוכניות רבות, כגון "בוקר טוב צה"ל", "קולה של אמא", "גל עברי ירוק" ורצועות מוזיקה יומית. לאחר שירותה, סיימה בהצטיינות תואר ראשון בספרות ולימודים כלליים במדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב, וכן תואר שני בהיסטוריה של המזרח התיכון מאוניברסיטת תל אביב. בהמשך עבדה ככתבת תרבות באתרים nrg מעריב ווואלה!.
באוגוסט 2008 הצטרפה ל"חדשות עשר" כמגישה ועורכת מבזקים. ב-2009 החלה להכין כתבות תרבות עבור המהדורה המרכזית. מאז אמצע 2013, בימי ראשון-חמישי הגישה נוימרק בשעה 19:00 מבזק חדשות בן כ-10 דקות. מאוגוסט 2014, הגישה אחת לשבוע את התוכנית "היום שהיה".
במקביל לעבודה ב"חדשות עשר", נוימרק המשיכה להגיש תוכניות בגלי צה"ל, כולל "סופשבוע רגוע", ובנוסף, הנחתה קבוצות בארגון "LEAD" לפיתוח מנהיגות צעירה בישראל, בו השתתפה כשגרירה בנעוריה.
החל מ-21 במאי 2017 (למעט הפסקה של שנה שהחלה ב-2022) היא מגישה בכאן 11 מדי לילה את מהדורת סיכום חדשות היום, "חדשות הלילה". בנוסף, היא משמשת מגישה מחליפה ב"חדשות הערב" וב "חדשות השבת".
ב-29 ביוני 2022 יצאה לחופשה של שנה מהגשת "חדשות הלילה", לצורך לימודים באוניברסיטת הרווארד, ובמקומה נבחר עקיבא נוביק להגיש את המהדורה.
חיים אישיים

בן זוגה של נוימרק הוא רן בכור, שחקן ולשעבר מנהל בית ספר אופק למחוננים בירושלים. השניים הורים לבן ומתגוררים בקיימברידג' (מסצ'וסטס).
הערות שוליים

↑  מיטל יסעור וליאת רותם, רומי נוימרק, ילדת המבחנה הראשונה: "יום מרגש", באתר ynet, 4 באוקטובר 2010
↑  בסך הכל נולדתי, באתר הארץ, 28 באוגוסט 2011
↑   שי פוגלמן, רומי נוימרק, באתר הארץ, 16 באוגוסט 2018
↑  קיץ ברבנר, ‏ממשיך להתקדם: המינוי החדש והמסקרן של עקיבא נוביק ב"כאן 11", באתר מעריב אונליין, 9 ביוני 2022
קולנוע חרדי

סרטי קולנוע חרדי-גברי מוצעים למכירה בחנות "גל פז" בשכונת גאולה בירושלים.
הקולנוע החרדי החל להתפתח בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20. בשל ההפרדה המגדרית בציבור החרדי, התפתח הקולנוע החרדי לשני ענפים נפרדים ושונים: תחילה "קולנוע חרדי-גברי" – סרטים המופצים לרוב לצפייה ביתית על מסכי מחשב ו-DVD, ומאוחר יותר "קולנוע חרדי-נשי" – סרטים המוקרנים בפני קהל של נשים ונערות. המונח "קולנוע חרדי" מתייחס לסרטים המופקים עבור המגזר החרדי, בניגוד לסרטים העוסקים בעולם החרדי ואף מופקים על ידי חרדים, אך מיועדים לציבור הכללי ואינם מוצגים לקהל חרדי.
הענף החרדי-גברי, עקב הפצת תכניו על גבי תקליטורים, נקלע למשבר בעקבות צריבות והעלאות פיראטיות לאינטרנט, אי תמיכה מקרנות הקולנוע הציבוריות וכן איסור מטעם רבנים מסוימים על צפייה בסרטים[דרושה הבהרה]. לפיכך, בתחילת המאה ה-21 הקולנוע החרדי-נשי מהווה את עיקר תעשיית הקולנוע החרדית. תעשיית הקולנוע החרדי מתקיימת ברובה המוחלט בישראל. חלק מהסרטים הישראלים מתורגמים לאנגלית ומוקרנים מחוץ לישראל.
הקולנוע הגברי > היסטוריה

עם תחילת התפתחות הענף רבים מהסרטים היו סרטים על סיפורי צדיקים המיועדים לילדים, כנראה במטרה לבסס את הענף ולתת לו בתחילת דרכו לגיטימציה. הסרט הראשון שיצא במטרה להתאים למגזר זה היה "נחום איש גם-זו והתיבה המופלאה" שכתבה וביימה ציפי רוזנבלום והפיק שאול אביגור בשנת 1998. עם זאת, למרות שהסרט היה אמור להיות מותאם לציבור החרדי הוא לא התקבל במגזר עקב ביקורות חינוכיות עליו: נטען שהסרט נשא אופי של אווירה דתית ולא חרדית: השחקנים הופיעו עם גופיות בלי שרוולים וחצאיות קצרות. הסרט הראשון שיצא בהוצאה חרדית והתקבל במגזר הוא "לא תוכל להתעלם" משנת 1998, על רבי חנינא בן דוסא של האחים גרובייס.
עם התבססות הענף התפתחה סוגת הקומדיה. שאול חיון החל ב-2001 לפתח את סוגת הקומדיה. לדבריו, התחום לא התפתח עד אז משום שחששו מביקורת של רבנים על התחום אולם כשהחל הוא לעסוק בכך, הפך לבדרן פופולרי בציבור החרדי בעשור הראשון של המאה ה-21, לצד ניסים ורטה, גם הוא בדרן חרדי מוכר. בהמשך נדחקו הסרטים הללו לטובת סרטי פעולה ומתח.
הסוגה הנפוצה ביותר בתחילת המאה ה-21 - סוגת המתח והפעולה, התפתחה רק מאוחר יותר. "זעקת הנפטר" הוא סרט שיצא בשנת 2004 ונחשב לסרט האימה החרדי הראשון (המבוסס על עלילת "החוש השישי"). העלילה הייתה חריגה במושגים החרדיים ועל הדיסק כתוב "מומלץ מגיל 14 בלבד".
עוד לפני התהוותו של ענף הסרטים החרדי היו נפוצות קלטות של חבורת מצוות - סדרת קלטות שמע של עודד דוד המתארת את הרפתקאותיה של חבורת בנים הנקלעים לאירועים שונים ונחלצים מהם ללא פגע בזכות אמונתם. בהמשך הפכו הקלטות לסדרת סרטים ("חבורת מצוות: הכתר האבוד" ו"חבורת מצוות: במעקב צמוד").
בשנת 2024 יצר יהודה גרובייס סרט המשך לסדרת הסרטים האייקונית "הנקמה היהודית", העונה לשם "נקמה יהודית 6: עזה במוקד", לאחר שהאחרון (נקמה יהודית 5: הוציאה ממסגר נפשי) יצא כ-14 שנה קודם לכן. הסרט מציין ציון דרך היסטורי בקולנוע החרדי, בהיותו הסרט הראשון בז'אנר זה שיצא להקרנות מסחריות בבתי קולנוע.
הקולנוע הגברי > מאפייני הקולנוע הגברי

רבים מהסרטים הגבריים, בעיקר בתחילת התפתחות התחום, נכנסים לקטגוריה של בי מובי. מדובר בסרטים עם תקציב דל, הכוללים זמן קצר מאוד של הפקה, לעיתים ימים ספורים בלבד, ועלילות פשוטות.
הסוגות הנפוצות בקולנוע המיועד לגברים הן סרטי פעולה ומתח וקומדיה.
בשונה מהקולנוע הנשי יוצרי הסרטים הגבריים מגיעים מהזרם הפחות שמרן בחברה החרדית וכך גם נתח משמעותי מקהל היעד (שהרי צפייה בסרטי מחשב נאסרה על ידי רוב רבני המגזר). השקפת עולמו של הקולנוען היא גורם חשוב בתוצר הסופי, ומשפיעה על תוכני הסרט.
בתחילת הדרך נטו הדמויות הראשיות להיות בעלות אופי חרדי מובהק כשה"אחר", ודמות הגוי או החילוני מופיעה בצורה סטריאוטיפית. אולם בהמשך, עם הופעת סרטי הפעולה והמתח, התרככה הגישה כלפי אותם אלה שאינם חרדים ויש שחשו היוצרים גם יותר ביטחון בהצגת דמויות כאלה, וגם אקטים דתיים הפכו לחלק שולי מן הסרט והם מופיעים כמעשי יומיום שגרתיים ולאו דווקא בעלי משמעות לגבי העלילה.
אף על פי שהעלילות אינן בהכרח מההווי החרדי ורובם הגדול עוסק במתח, הסרט יכלול בדרך כלל מוסר השכל חינוכי בצורה כלשהי וזאת כדי לתת לגיטימציה לסרט. ד"ר בא-גד אלימלך מציינת שאף על פי שהרבנים מהווים דמויות מרכזיות בחיי התרבות החרדים ומתפקדים כסלבריטאים, כמעט, הרי שבעלילות הסרטים הם כמעט ולא מופיעים. (על פי בא-גד אלימלך, מאז 2004 אין אף סרט כזה.) לדבריה, נתפסים הסרטים כחלק מתרבות פנאי בה יש דרישה למשהו שהוא לאו דווקא בעל אופי ממסדי-חרדי מובהק.
מתוך מטרה להעניק לסרט מוסר השכל שיהווה הכשר דתי לצפייתו, תעמוד בבסיסה של הדרמה מבחן האמונה וכדי לתת הצדקה לשילובם חילונים יוחזרו בתשובה, בדרך כלל, גיבורי סיפורים אלו או שיענשו על חטאיהם. לדוגמה, בסרט "הסוכן הפלסטיני", סרט פעולה של אברהם גרובייס, אחד מגיבורי הסרט, פלסטיני שגויס על ידי השב"כ, חזר ליהדותו, בסופו של דבר. מוטיב זה מקביל לסגנון עלילות ספרי מתח חרדים הכתובים על ידי שמואל ארגמן או מ. ארבל.
הסרט "א געשעפט" שהופק ב-2005 בארצות הברית והיה הסרט החרדי הראשון ביידיש, עורר פולמוס כאשר רבנים אסרו לצפות בו, בין השאר משום שהיידיש עלולה להראות בעיני קהל היעד כמכשירה את הסרט.
בעבר הייתה קיימת ועדת רבנים של גור שעסקה במתן אישורים לסרטים. בהמשך, לאור האיסור על אחזקת מחשבים בכלל וצפייה בסרטים בפרט ועדה זו נסגרה. על פי יהודה גרובייס, בשנות העשרה של המאה ה-21 אין שום ועדה או פיקוח על הסרטים שהוא מוציא.[דרוש מקור]
הקולנוע הנשי > היסטוריה

עוד קודם להתפתחותו של ענף הקולנוע היו נפוצות בציבור החרדי הופעות לנשים. הופעות אלו כללו מחזות על במה, מקהלות ומחולות. בנוסף לכך, תחום התוכניות ומסיבות סוף השנה בבתי הספר של "בית יעקב" שימש קרקע פורייה להתפתחות.
עוד לפני כניסת ענף הסרטים לתחום הבידור החרדי שולבו סצנות מוסרטות במחזות שונים. בקטעי סרטים אלו השתמשו להצגת סצנות שהתקשו לביים על הבמה או לשם גיוון. נוסף על כך, היה נפוץ הנוהג להפיץ כסרט מחזות שהוצגו על הבמה (אחת ההצגות המפורסמות של יעל לוינשטיין, "נסיכה זו אני", הופצה לרוב כסרט, אף על פי שבמקור מדובר היה במחזמר שהוצג על הבמה). בהמשך, התפתחו תוכניות השקופיות. תוכניות אלו - שיועדו בדרך כלל לבתי ספר - היו מורכבות משקופיות אליהן צורף פסקול נפרד שהושמע יחד עם הקרנתן. מאוחר יותר שולבו השקופיות בסרטי קולנוע. מחזות אור-קוליים אלו כבר הוקרנו כהופעות לקהל הנשים ולא רק בבתי הספר. רק לבסוף הגיע תורם של סרטי הקולנוע. סרט הקולנוע החרדי-נשי הראשון שהופק הוא "שמלת כלה" של יהודה גרובייס. דינה פרלשטיין סיפרה כי היא עברה תהליך זה בדומה לשאר החלוצות שבתחום: תחילה הפיקה תוכניות המבוססות על שקופיות בלבד, ב-2002 הפיקה לראשונה סרט המשלב שקופיות וקולנוע בשם "גשר של שתיקה" ורק בהמשך סרטי קולנוע ממש. הופעות אלו של שקופיות או שקופיות יחד עם סרט כונו "מופע אור-קולי", שם שדבק גם בסרטי הקולנוע שהוקרנו בהמשך, בין היתר בשל הסתייגותו של הציבור החרדי מהמילה קולנוע. רכי אליאס, יוצרת חרדית שסרטה הראשון, "מיליונר עני" היה שילוב של הצגה וסרט בהוראת רבנים אתם התייעצה, סיפרה שאפילו לא ידעה שקוראים לזה קולנוע. גם בפרסום ובעיתונות לא מוזכרת המלה קולנוע.
בשלהי העשור הראשון של המאה ה-21 מופקים כ-4 סרטים לשנה. בפסח 2008, לדוגמה, יצאו ארבעה סרטים חדשים. לרוב מוקרנים הסרטים במשך שתי עונות עד שלוש (המושג 'עונה' בהקשר זה מתייחס לתקופות בהן מקרינים את הסרטים - חול המועד ובין הזמנים באוגוסט) אם הצליחו, ומשמשים גם כתוכניות לבתי ספר וסמינרים.
בעקבות הביקוש לתחום, נפתחה ביוני 2014 בבית הספר לקולנוע מעלה בירושלים שלוחה חרדית עם תוכנית לימודי קולנוע ראשונה מסוגה המותאמת לנשים הרוצות ללמוד בימוי וצילום סרטים למטרות יצירה או פרנסה. התוכנית אושרה על ידי ועדת רבנים ועל כן אין בה חובת צפייה, כפי שיש בדר"כ לסטודנטים לקולנוע הלומדים את ההיסטוריה של התחום. בכל שנה סרטי הגמר מוקרנים בסינמטק ירושלים כחלק מפסטיבל הקולנוע היהודי, בהשתתפותו ובברכתו של הרב ישראל גיליס. החל משנת 2022 הורחבה תוכנית הלימודים שהתמקדה עד כה בסרטים תיעודיים וסרטי תדמית, למסלול בן שנתיים הכולל גם את התחום העלילתי.