stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ויקיפדיה היוונית
היסטוריה

ויקיפדיה היוונית נוצרה ב-1 בדצמבר 2002. ב-16 במאי 2006 היא הגיעה ל-10,000 ערכים. ב-10 באוקטובר 2006 היא הגיעה ל-15,000 ערכים, וב-17 במרץ 2007 היא הגיעה ל-20,000 ערכים. בתקופה זו נכתבו כ-30 ערכים חדשים כל יום, והיו כ-50 משתמשים פעילים. בדצמבר של אותה השנה ויקיפדיה היוונית הגיעה ל-30,000 ערכים. ב-14 בפברואר 2009 היא הגיעה ל-40,000 ערכים. ארבעה עשר חודשים לאחר מכן, ב-10 באפריל 2010, היא הגיעה ל-50,000 ערכים; אחד עשר חודשים לאחר מכן, ב-8 במרץ 2011 היא הגיעה ל-60,000 ערכים. בפברואר 2012 היא הגיעה ל-70,000 ערכים, ו-252 ימים אחר כך ל-80,000 ערכים.
| מספר ערכים | תאריך | ימים מהמועד הקודם |
| --- | --- | --- |
| 1 | 1 בדצמבר 2002 |  |
| 10,000 | 16 במאי 2006 | 1262 |
| 20,000 | 17 במרץ 2007 | 305 |
| 30,000 | 27 בדצמבר 2007 | 285 |
| 40,000 | 14 בפברואר 2009 | 415 |
| 50,000 | 10 באפריל 2010 | 420 |
| 60,000 | 8 במרץ 2011 | 332 |
| 70,000 | 22 בפברואר 2012 | 351 |
| 80,000 | 1 בנובמבר 2012 | 254 |
| 90,000 | 12 ביולי 2013 | 252 |
| 100,000 | 9 באפריל 2014 | 271 |
הערות שוליים

↑  List of Wikipedias - Meta, meta.wikimedia.org (באנגלית)
↑  http://news.kathimerini.gr/4dcgi/_w_articles_ell_100032_24/03/2007_220692
↑  "Ξεπέρασε τα 30.000 λήμματα η ελληνική έκδοση της Wikipedia". In.gr. נבדק ב-2017-11-13.
| ויקיפדיות לפי כמות ערכים (63,746,214) |
| --- | --- | --- |
| 6,000,000+ | אנגלית (en) • סבואנו (ceb) |  |
| 2,000,000+ | שוודית (sv) • גרמנית (de) • צרפתית (fr) • הולנדית (nl) |  |
| 1,000,000+ | רוסית (ru) • ספרדית (es) • איטלקית (it) • פולנית (pl) • ערבית מצרית (arz) • יפנית (ja) • וייטנאמית (vi) • ואריי-ואריי (war) • סינית (zh) • ערבית (ar) • אוקראינית (uk) • פורטוגזית (pt) |  |
| 500,000+ | פרסית (fa) • קטלאנית (ca) • סרבית (sr) • אינדונזית (id) • נורווגית ספרותית (no) • קוריאנית (ko) • פינית (fi) • הונגרית (hu) • צ'כית (cs) |  |
| 400,000+ | טורקית (tr) • סרבו-קרואטית (sh) • צ'צ'נית (ce) • רומנית (ro) • טטרית (tt) |  |
| 300,000+ | בסקית (eu) • מלאית (ms) • אספרנטו (eo) • עברית (he) |  |
| 200,000+ | ארמנית (hy) • בולגרית (bg) • דנית (da) • אזרית דרומית (azb) • סלובקית (sk) • קזחית (kk) • מיננגקבאו (min) • אסטונית (et) • קרואטית (hr) • בלארוסית (be) • יוונית (el) • אנגלית פשוטה (simple) • ליטאית (lt) |  |
| 100,000+ | אזרית (az) • גליסית (gl) • סלובנית (sl) • אורדו (ur) • נורווגית חדשה (nn) • גאורגית (ka) • הינדי (hi) • טמילית (ta) • תאית (th) • אוזבקית (uz) • לטינית (la) • ולשית (cy) • אסטורית (ast) • וולאפיק (vo) • קנטונזית (zh-yue) • מקדונית (mk) • בנגלית (bn) • לטבית (lv) • טג'יקית (tg) • בורמזית (my) • אפריקאנס (af) |  |
| 50,000+ | מלגשית (mg) • בוסנית (bs) • אוקסיטנית (oc) • אלבנית (sq) • גרמנית תחתית (nds) • קירגיזית (ky) • מראטהית (mr) • בלארוסית קלאסית (be-tarask) • מלאיאלאם (ml) • נפאל בהאסה (new) • טלוגו (te) • ברטונית (br) • ונטית (vec) • סווהילי (sw) • פיימונטית (pms) • ג'אווית (jv) • פנג'אבי מערבית (pnb) • האיטית (ht) • סונדנזית (su) • לוקסמבורגית (lb) • בשקירית (ba) • אירית (ga) • שלזית (szl) • איסלנדית (is) • כורדית (ku) • לומברדית (lmo) |  |
| 20,000+ | צ'ובשית (cv) • פריזית מערבית (fy) • טאגאלוג (tl) • סקוטית (sco) • אראגונית (an) • פנג'אבי (pa) • יורובה (yo) • נפאלית (ne) • בווארית (bar) • אידו (io) • גוג'ראטית (gu) • אלמאנית (als) • קאנדה (kn) • סיציליאנית (scn) • בישנופרייה מניפורי (bpy) • אינטרלינגואה (ia) • קצ'ואה (qu) • מונגולית (mn) • סינהלית (si) |  |
| 10,000+ | זאמוטית (sgs) • נאוואחו (nv) • מגרלית (xmf) • אורייה (or) • גאלית סקוטית (gd) • יידיש (yi) • אמהרית (am) • נפוליטנית (nap) • סינדית (sd) • אוסטית (os) • פארואזית (fo) • לימבורגית (li) • פשטו (ps) • סנסקריט (sa) • ולונית (wa) |  |
רשימת הוויקיפדיות המלאה במטא-ויקי
גילוי נאות: ערך זה מזכיר את קרן ויקימדיה או את אחד המיזמים שלה. ויקיפדיה היא מיזם של קרן ויקימדיה.
התפלגות עריכה לפי מדינות
חנות תקליטים

חנות תקליטים בגרמניה
חנות תקליטים בהאג, הולנד
חנויות תקליטים מארחות גם הופעות מוזיקליות: להקת הרוק האמריקאית, מגנאפופ (אנ'), מנגנת בחנות תקליטים אמריקאית ב-1994, כשברקע נראה עטיפת אלבום האולפן השני שלהם, Hot Boxing.
חנות תקליטים יד שנייה בספרד (2016)
חנות תקליטים היא חנות קמעונאית שמוכרת מוזיקה מוקלטת. בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20, חנויות התקליטים מכרו אך ורק תקליטים, שניתן לשמוע באמצעות פטיפון. עם זאת, במהלך המאה ה-20, חנויות התקליטים התחילו למכור את הפורמטים החדשים שפותחו, כגון קלטות שמונה רצועות, קלטות שמע ותקליטורים. כיום, במאה ה-21, חנויות תקליטים מוכרות תקליטורים, תקליטי ויניל ובמקרים מסוימים אף תקליטורי DVD של סרטים, תוכניות טלוויזיה, אנימציות וקונצרטים. חלק מחנויות התקליטים מוכרות גם פריטים הקשורים למוזיקה כמו פוסטרים של להקות או זמרים, פריטי לבוש הקשורים ללהקות או זמרים, ואפילו מרצ'נדייזינג, כגון תיקים וספלי קפה.
חנות התקליטים ספילרס רקורדס (אנ') בקארדיף, ויילס, היא חנות התקליטים הוותיקה ביותר בעולם (נוסדה ב-1894 על ידי הנרי ספילר).
לקריאה נוספת

Joshua Clark Davis, "For the Records: How African American Consumers and Music Retailers Created Commercial Public Space in the 1960s and 1970s South," Southern Cultures, Winter 2011
הערות שוליים

↑  "Spillers Records, Cardiff – About Spillers". ארכיון מ-2017-03-24. נבדק ב-1 בפברואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000338979
חנות תגרים

חנות תגרים בתהליך של שימור אפריל 2014
שרידי צריח ומעט מהחומה החיצונית בחנות התגרים
מצפה
רמון
מצפה
רמון
חנוֹת תגרים (חאן אל תוג'אר) - הוא אתר ארכאולוגי של חאן (אכסניה) ממלוכי גדול, בגליל התחתון, מול הכניסה לקיבוץ בית קשת, על נתיב דרך הדואר הקדומה.
החאן היה בנוי סביב חצר מרכזית ובה באר. החאן כלל מסגד מפואר ממנו נותרו שרידי שלושה צריחים. מכלול החאן מוקף חומה שייתכן שהיא מאוחרת, רק מן המאה ה-16. שמו של החאן מעיד על השוק שהתקיים סביבו (תגרים = סוחרים).
קלעת אל חאן

על הגבעה ממול חנות תגרים מימין לכניסה לבית קשת נמצאים שרידי מצודה הנקראת בערבית קלעת אל חאן על שם החאן שממולה. תפקיד המצודה היה לשמור על החאן המבודד ולהגן עליו מהתקפות.
החאן נבנה במקום נמוך על יד הדרך הראשית אך במיקום שאיננו מוגן ועל כן היה צורך במצודה שתגן עליו.
לקריאה נוספת

משה שרון, תולדות הח'אנים בארץ ישראל, קרדום 20, 1982, עמ' 109-116
ויקטוריה, נסיכת פרוסיה

ויקטוריה, נסיכת פרוסיה (Viktoria von Preußen, ‏12 באפריל 1866 - 13 בנובמבר 1929) הייתה בתם של פרידריך השלישי, קיסר גרמניה ורעייתו, ויקטוריה, הנסיכה המלכותית.
ילדות

הנסיכה פרידריקה אמליה וילהלמינה ויקטוריה נולדה ב-12 באפריל 1866 בפוטסדאם, ילדתם החמישית ובתם השנייה של פרידריך, נסיך פרוסיה ורעייתו ויקטוריה, שהייתה בתה הבכורה של ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת. הנסיכה הצעירה נודעה בציבור בשם "ויקטוריה" אולם משפחתה נהגה לקרוא לה "מורֶטַה" או "ויקי הקטנה".
אחיה הגדולים של ויקטוריה - וילהלם, שרלוטה והיינריך היו קרובים מאוד לסבם הקיסר וילהלם הראשון ולרעייתו אוגוסטה, נסיכת סקסה-ויימאר, בעוד שוויקטוריה יחד עם אחיותיה הקרובות לה בגילן מרגרטה וסופיה היו קרובות מאוד לאימן ולסבתן, המלכה ויקטוריה. כאחיותיה, ויקטוריה הייתה מסורה לאמה ואהבה את התרבות האנגלית.
נישואים

בשנת 1881 אלכסנדר, נסיך באטנברג, שנבחר שנתיים קודם לכן כנסיך השליט של בולגריה, ביקר בחצר המלוכה הפרוסית לבקשתה של אמה של ויקטוריה שראתה בו שידוך מוצלח לנסיכה הצעירה. הנסיך אלכסנדר, שנחשב לנאה ביותר ומרשים, תפס את עינה של ויקטוריה, שלא נחשבה ליפה במיוחד, והיא התאהבה בו במהירות. הזוג קיבל את ברכתם של הוריה של ויקטוריה ושל המלכה ויקטוריה, אולם הקיסר וילהלם הראשון, יחד עם ראש ממשלתו אוטו פון ביסמרק, התנגדו לשידוך משום שאלכסנדר נולד לנישואים מורגנטיים (אמו לא הייתה בת אצולה) והשידוך נחשב לא מספיק מכובד לנסיכה משושלת הוהנצולרן. כמו כן הם חששו שנישואים בין בתו של קיסר גרמניה לנסיך הבולגרי יפגע ביחסים בין גרמניה לצאר אלכסנדר השלישי, שכן הוא התנגד למדיניותו של הנסיך אלכסנדר (שהיה אחיינו) בבולגריה.
הקרב על נישואיה של ויקטוריה בין הוריה התומכים לסבה המתנגד סיבך עוד יותר את היחסים בין נסיכי הכתר לקיסר, שהיו מעורערים גם כך. בסופו של דבר ידו של וילהלם הראשון הייתה על העליונה ולאחר שנים של מאבק אלכסנדר וויקטוריה נאלצו לוותר על תוכניותיהם להינשא בשנת 1889.
שנה לאחר מכן הכירה ויקטוריה את אדולף, נסיך שאומבורג-ליפה בזמן ביקור אצל מריה, אמה של אליסאבטה, מלכת רומניה. הזוג התארס תוך זמן קצר ונישא ב-19 בנובמבר 1890. לאחר ירח דבש ממושך ויקטוריה ואדולף התיישבו בארמון שאומבורג שבבון. מספר חודשים לאחר החתונה עברה ויקטוריה הפלה טבעית ולאחר מכן לא נכנסה שוב להריון. בשנת 1895 עבר הזוג להתגורר בנסיכות ליפה לאחר שאדולף מונה כעוצר בשם אלכסנדר, נסיך ליפה שסבל ממחלת נפש. בשנת 1897 חזרו בני הזוג שוב לבון, שם נפטר אדולף בשנת 1916 והותיר את ויקטוריה אלמנה.
מלחמת העולם הראשונה

למרות שנותרה בגרמניה בזמן המלחמה ויקטוריה הייתה קשורה מאוד למוצאה האנגלי מצד אמה. לאחר המלחמה היא הביעה באוזני דודנה, המלך ג'ורג' החמישי, את רצונה לחדש את יחסיה עם משפחתה המלכותית האנגלית, אולם המלך סירב בטענה שהקרע בין שתי המשפחות היה גדול מדי לאחר שנות מלחמה כה קשות.
נישואים שניים

בשנת 1927 פגשה הנסיכה ויקטוריה, שהייתה אז בת 61, את ההרפתקן הרוסי אלכסנדר זובקוף, שהיה בן 34. זובקוף ברח מרוסיה בזמן המהפכה הרוסית והתיישב בגרמניה, שם התחזה לאציל רוסי שהשאיר את כל הונו ברוסיה וברח מהבולשביקים. למרות ההתנגדות החזקה מצד משפחתה ויקטוריה נישאה לזובקוף ב-19 בנובמבר 1927, בדיוק 37 שנים לאחר נישואיה לנסיך אדולף. תוך פחות משנה הצליח זובקוף לבזבז כמעט את כל כספה של ויקטוריה, שהיה דל גם כך מאז המלחמה. ויקטוריה נאלצה למכור במכירה פומבית את מרבית התכולה של ארמון שאומבורג אולם הכסף שהרוויחה הצליח לכסות רק שליש מחובותיה. ויקטוריה נאלצה לעזוב את הארמון, ביתה מזה למעלה משלושים שנה, ולעבור להתגורר בדירת חדר בפרברי בון. כדי לשלם את יתר חובותיה היא פרסמה את זכרונותיה בעיתון המקומי.
מותה

ב-13 בנובמבר 1929, זמן קצר לאחר שהודיעה על כוונתה להתגרש רשמית מזובקוף, שגורש בינתיים מגרמניה וברח ללוקסמבורג, מתה הנסיכה ויקטוריה מדלקת ריאות בבית חולים בבון.
ויקיפדיה הליטאית

| --- | --- |


 סוג:  אנציקלופדיית אינטרנט חופשית
 הקמה:  20 בפברואר 2003 
 בעלות:  קרן ויקימדיה 
 שפה:  ליטאית 
 הרשמה:  לא חובה
 ערכים:  219,340
 https://lt.wikipedia.org/ 
 הסטטיסטיקה של ויקיפדיה הליטאית
  סטטיסטיקת צפיות של ויקיפדיה הליטאית ב-30 הימים האחרונים   קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני –  ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
 
ויקיפדיה הליטאית (בליטאית: Lietuviškoji Vikipedija) היא הגרסה בשפה הליטאית של אנציקלופדיית האינטרנט החופשית ויקיפדיה, המנוהלת ומתופעלת בידי קרן ויקימדיה. זוהי גם אנציקלופדיית הרשת הגדולה ביותר בשפה הליטאית.
נכון ל-2 באוקטובר 2024 ישנם בוויקיפדיה הליטאית 219,340 ערכים ו-324 משתמשים פעילים.
ויקיפדיה הליטאית נוצרה והחלה לפעול בשנת 2003. עם זאת, הזינוק הראשון במספר הערכים החל רק בשנת 2004, כאשר ב-14 בדצמבר 2005 נכתב הערך ה-10,000.
ציוני דרך

20 בפברואר 2003 - מושקת ויקיפדיה הליטאית
14 באוקטובר 2004 - נכתב הערך ה-1,000 - Vorai
14 בדצמבר 2005 - נכתב הערך ה-10,000 - Plėšrusis vėlyvis
4 בספטמבר 2006 - נכתב הערך ה-30,000 - Vykintas
1 באוגוסט 2007 - נכתב הערך ה-50,000 - Azandė
18 בינואר 2010 - נכתב הערך ה-100,000 - Daugailių II piliakalnis
14 באפריל 2012 - נכתב הערך ה-150,000 - Vormsis
נכון לפברואר 2024, ויקיפדיה הליטאית כוללת כ-215,000 ערכים.
גלריה

לוגו ויקיפדיה הליטאית
סמליל מיוחד לציון חגיגות הגעה ל-100,000 ערכים, 2010
הערות שוליים

↑  All Wikipedias ordered by number of articles.
↑  גרף התפתחות של ויקיפדיה הליטאית לאורך השנים
| ויקיפדיות לפי כמות ערכים (63,746,214) |
| --- | --- | --- |
| 6,000,000+ | אנגלית (en) • סבואנו (ceb) |  |
| 2,000,000+ | שוודית (sv) • גרמנית (de) • צרפתית (fr) • הולנדית (nl) |  |
| 1,000,000+ | רוסית (ru) • ספרדית (es) • איטלקית (it) • פולנית (pl) • ערבית מצרית (arz) • יפנית (ja) • וייטנאמית (vi) • ואריי-ואריי (war) • סינית (zh) • ערבית (ar) • אוקראינית (uk) • פורטוגזית (pt) |  |
| 500,000+ | פרסית (fa) • קטלאנית (ca) • סרבית (sr) • אינדונזית (id) • נורווגית ספרותית (no) • קוריאנית (ko) • פינית (fi) • הונגרית (hu) • צ'כית (cs) |  |
| 400,000+ | טורקית (tr) • סרבו-קרואטית (sh) • צ'צ'נית (ce) • רומנית (ro) • טטרית (tt) |  |
| 300,000+ | בסקית (eu) • מלאית (ms) • אספרנטו (eo) • עברית (he) |  |
| 200,000+ | ארמנית (hy) • בולגרית (bg) • דנית (da) • אזרית דרומית (azb) • סלובקית (sk) • קזחית (kk) • מיננגקבאו (min) • אסטונית (et) • קרואטית (hr) • בלארוסית (be) • יוונית (el) • אנגלית פשוטה (simple) • ליטאית (lt) |  |
| 100,000+ | אזרית (az) • גליסית (gl) • סלובנית (sl) • אורדו (ur) • נורווגית חדשה (nn) • גאורגית (ka) • הינדי (hi) • טמילית (ta) • תאית (th) • אוזבקית (uz) • לטינית (la) • ולשית (cy) • אסטורית (ast) • וולאפיק (vo) • קנטונזית (zh-yue) • מקדונית (mk) • בנגלית (bn) • לטבית (lv) • טג'יקית (tg) • בורמזית (my) • אפריקאנס (af) |  |
| 50,000+ | מלגשית (mg) • בוסנית (bs) • אוקסיטנית (oc) • אלבנית (sq) • גרמנית תחתית (nds) • קירגיזית (ky) • מראטהית (mr) • בלארוסית קלאסית (be-tarask) • מלאיאלאם (ml) • נפאל בהאסה (new) • טלוגו (te) • ברטונית (br) • ונטית (vec) • סווהילי (sw) • פיימונטית (pms) • ג'אווית (jv) • פנג'אבי מערבית (pnb) • האיטית (ht) • סונדנזית (su) • לוקסמבורגית (lb) • בשקירית (ba) • אירית (ga) • שלזית (szl) • איסלנדית (is) • כורדית (ku) • לומברדית (lmo) |  |
| 20,000+ | צ'ובשית (cv) • פריזית מערבית (fy) • טאגאלוג (tl) • סקוטית (sco) • אראגונית (an) • פנג'אבי (pa) • יורובה (yo) • נפאלית (ne) • בווארית (bar) • אידו (io) • גוג'ראטית (gu) • אלמאנית (als) • קאנדה (kn) • סיציליאנית (scn) • בישנופרייה מניפורי (bpy) • אינטרלינגואה (ia) • קצ'ואה (qu) • מונגולית (mn) • סינהלית (si) |  |
| 10,000+ | זאמוטית (sgs) • נאוואחו (nv) • מגרלית (xmf) • אורייה (or) • גאלית סקוטית (gd) • יידיש (yi) • אמהרית (am) • נפוליטנית (nap) • סינדית (sd) • אוסטית (os) • פארואזית (fo) • לימבורגית (li) • פשטו (ps) • סנסקריט (sa) • ולונית (wa) |  |
רשימת הוויקיפדיות המלאה במטא-ויקי
גילוי נאות: ערך זה מזכיר את קרן ויקימדיה או את אחד המיזמים שלה. ויקיפדיה היא מיזם של קרן ויקימדיה.
חנה שחר

| --- | --- |

 לידה:  11 בנובמבר 1942 (בת 81) פלשתינה (א"י), האימפריה הבריטית 
 מקום לימודים:  אורנים - המכללה האקדמית לחינוך  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים  אוניברסיטת חיפה 
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן  האקדמית גורדון 
 מספר צאצאים:  2 
 
חנה שחר (נולדה בחיפה ב-11 בנובמבר 1942) היא פרופסור חבר לחינוך ופסיכולוגיה חברתית במכללה האקדמית גורדון לחינוך. היא לימדה שנים רבות באוניברסיטת בר-אילן, הייתה חברה 16 שנים בוועד המנהל של המכון לחקר האינטגרציה החברתית במערכת החינוך וניהלה פרויקטים לשיפור מערכות חינוך בשלוש ערים. תחומי המחקר המרכזיים שלה הם שיתוף פעולה בחינוך, קבוצות חקר ולמידה מבוססת פרויקטים.
ביוגרפיה

חנה שחר (בן דור) היא דור שביעי למשפחת לור-גרינפילד, סבתה, חנה לור, נישאה לשלמה רוטשטיין שנולד בעכו, והיה ממייסדי המושבה מנחמיה בסוף שנות ה-90 של המאה ה-19. אימה, יפה רוטשטיין, נולדה בטבריה, ונישאה לשמואל בנדרסקי, שעלה ארצה מבנדר שבבסרביה בשנת 1936.
שחר למדה בבית ספר הריאלי, ולאחר מכן בבית הספר חוגים, בחיפה. בין השנים 1958-1962 היא למדה הוראת ציור במכון לאומנות ב"אורנים" שבקרית טבעון. שירתה בצה"ל כמורה-חיילת בשנים 1962–1964 בטבריה ולימדה ציור. לאחר שירותה הצבאי התקבלה ללימודים בבצלאל, בירושלים, שם למדה שנתיים. היא החלה את לימודיה האקדמיים בשנת 1975, והיא בוגרת חוג ראשי לחינוך וחוג משנה באמנות פלסטית באוניברסיטת חיפה. מיד לאחר קבלת התואר, המשיכה ללימודי מוסמך וסיימה אותם בשנת 1982 בהכשרת מורים ופסיכולוגיה קלינית באוניברסיטת חיפה. את התואר ד"ר קבלה באוניברסיטת תל אביב בשנת 1987.
לשחר שני ילדים, בת ובן.
קריירה

בשנת 1979 השתתפה שחר בכנס בינלאומי בישראל שבו נוסדה העמותה הבינלאומית לחקר שיתוף פעולה בחינוך, שבו השתתפו חוקרים מישראל ובעולם. היא הייתה בין הראשונים בישראל שהוכשרו להנחות את דרך ההוראה והלמידה השיתופית בקבוצות קטנות (קבוצות חקר). עבודת הדוקטורט שלה חקרה את השפעות השיטה על יחסי-גומלין בין תלמידים איטיים ומהירים, על כמות הדיבור שלהם, ועל הישגיהם. מחקריה, שבדקו תחומים בהם ניתן לזהות את יתרונותיה של השיטה, פורסמו בשפות רבות.
בשנת 1989 החלה שחר ללמד באוניברסיטת בר-אילן. לאחר שנים של הוראה בקורסים והכשרת מורים, הגיעה למסקנה שאין די בהכשרת המורים וכי בית הספר כארגון חייב להיערך כדי לתמוך בהם. לכן, בבית הספר לחינוך בבר-אילן, שבו לימדה שחר לתארים מתקדמים, היא פיתחה עם עמיתיה את התחום של ייעוץ ארגוני למערכות חינוך, והנחתה עשרות מוסמכים ועשרה דוקטורנטים בתחומי מחקרה. ניסיונה בתחום בא לידי סיכום בספרה "ייעוץ לבית הספר כמערכת".
בין השנים 1990–2006, במסגרת עבודתה במכון לקידום האינטגרציה החברתית במערכת החינוך באוניברסיטת בר-אילן, הובילה שחר שלושה פרויקטים עירוניים רחבי היקף לשיפור מערכות החינוך בערים יבנה, ראשון לציון ופרויקט 30 היישובים בעיר טבריה. בשלושת הפרויקטים הוכשרו מאות מורים ועשרות מנהלים בערים הללו. במקביל הייתה יועצת ומלווה אקדמית באגף בתי ספר ניסויים במשרד החינוך. כל פעולותיה לוו במחקר ענף, שפירותיו פורסמו בעשרות מאמרים באחדים מכתבי העת הנחשבים בעולם, וכן, בפרקים רבים בספרים בינלאומיים. היא גם פרסמה 6 ספרים, שחלקם תורגמו לגרמנית, פינית, אנגלית וסינית.
אחד התחומים שבהם עוסקת שחר הוא החינוך לערכים. היא שימשה כראש הוועדה לחינוך לערכים במכללת גורדון, וספרה "חינוך לחיים ערכיים בתרבות טכנולוגית", שיצא לאור בשנת 2019, עוסק בתחום זה. במסגרת עבודתה במכללה היא הייתה שותפה לתכנון החוג החדש להכשרת מחנכים, שהוצע למכללות בישראל על ידי המועצה להשכלה גבוהה. החוג מדגיש את משמעות המילה "מחנך", את הבנת עצמנו כבני אדם (שכוללת את הבנת ההתמכרות למכשירי התקשורת שבידינו), ואת הצורך להבין מה נדרש בעידן הטכנולוגי שבו אנו חיים כדי להקשיב ולשמוע את עצמנו, ואיך אפשר לאמן בכך ילדים.
פרט לעבודתה במכללת גורדון היא פעילה כיועצת וכמלווה אקדמית של אגף המו"פ במשרד החינוך, ומשמשת כחברה בוועדה המייעצת למכון לחקר עתידים. שני מוסדות אלה פועלים לשיפור ההתמודדות עם ההשלכות של המציאות המשתנה עקב טכנולוגיות משנות חיים, כגון מקומן של בחינות בעידן של ידע נגיש ובינה מלאכותית. שחר שותפה למחקר בינלאומי ארוך טווח הבודק שאלה זו באופן אמפירי.
עיסוקים נוספים

שחר מציירת במשך שנים רבות, והשתתפה בשתי תערוכות קבוצתיות בישראל. עוסקת גם במוזיקה, ומנגנת בפסנתר.
ספריה

שחר, ח', (2019) חינוך לחיים ערכיים בתרבות טכנולוגית. חיפה, הוצאת פרדס אקדמי.
שחר, ח', (2011) קונסטרוקטיביזם בחינוך: הוראה, הערכה, ומחקר. אבן יהודה: רכס.
שחר, ח', (2007) ייעוץ לבית הספר כמערכת. תל אביב: הוצאת רמות אוניברסיטת תל אביב.
שרן, ש', שחר' ח', ולוין, ת' (1998) בית הספר החדשני, ארגון והוראה. תל אביב: הוצאת רמות אוניברסיטת תל אביב.
שרן, ש', ושחר, ח' (1990) ארגון ועבודת צוות במוסדות חינוך. תל אביב: שוקן.
מלכה, ד' ושחר, ח' (2022): קשרים בין מידת הקונסטרוקטיביזם של סביבת הלמידה לבין תפיסות ערכיות של מורים ושל תלמידים בבתי ספר על-יסודיים בישראל. דפים 78.
Sharan, S., & Shachar, H. (1988). Language and Learning in the Cooperative Classroom. 175 p. New York: Springer Publishing Co.
Sharan, S., Shachar, H., & Levine, T. (2006). The Talking, relating and achieving: school: Organization & Instruction. Printed and published in Chinese. Beijing: China Light Industry Press. Translated from English [First published in English (1999). Greenwood Publishing Group (Bergin & Garvey)], Westport.
Shachar, H., & Sharan, S., (1994) Talking, relating and achieving: effects of cooperative learning and whole-class instruction. Cognition and Instruction 12(4), 313-353.
Shachar, H., Suss, G. & Sharan, S. (2010) Changing organizational culture and instructional methods in elementary schools: Perceptions of teachers and professional educational consultants. Journal of Educational Change 11(3), 273-289.
Shachar, H., (2020) The reverse of the educational pendulum: From Big data to small meaningful details. In: L. Zysberg, & Schwabsky, N. (Eds.) The next big thing in Education: An edited anthology of expert insights. NY: Nova publications.
Shachar, H., Pedro, I., & Cohen, L., (2021) The value of forgiveness in the eyes of high-school teachers: Do they perceive it as related to testing and scoring students? Annals of Pedagogies, 7, Faculty of Social Sciences, Catholic University of Lublin. (Roczniki Pedagogiczne) ·
חנה שקולניקוב

| --- | --- |
 תפקיד:  פרופ׳ בחוג לאומנות התיאטרון, אונ׳ תל אביב
 תואר:  פרופסור אמריטה
 בן או בת זוג:  שמואל שקולניקוב 
 מספר צאצאים:  3 
 
חנה שקולניקוב היא פרופסור אמריטה בחוג לאומנות התיאטרון באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

חנה שקולניקוב נולדה בירושלים, בת לסוניה ופליקס ברגמן (שהיה פרופסור לפרמקולוגיה באוניברסיטה העברית). היא בוגרת האוניברסיטה העברית בחוגים לפילוסופיה ואנגלית, ובעלת דוקטורט בספרות אנגלית מהאוניברסיטה העברית. הייתה חברת סגל באוניברסיטה העברית ואחר כך מרצה, פרופסור-חבר ופרופסור באוניברסיטת תל אביב. היא חברה בקלייר הול(אנ') באוניברסיטת קיימברידג'.
מחקריה

מחקריה של שקולניקוב עוסקים בדרמה אליזבתנית, ובפרט שייקספיר ובן ג'ונסון, ובדרמה אנגלית של המאה העשרים (במיוחד הרולד פינטר וטום סטופארד).
בין השאר פיתחה בכתביה גישה מגדרית לחקר התיאטרון. עסקה באינטרטקסטואליות[דרושה הבהרה] ובקשר בין דיסיפלינות התיאטרון והאמנות החזותית.
אצרה תערוכה של איורי מארק שאגאל למחזה הסערה של ויליאם שייקספיר, שהוצגה בגלריית אוניברסיטת תל אביב ובלונדון.
תרגמה יחד עם שמואל שקולניקוב את מחזה הפיות של אדם דה לה האל מפיקארדית לעברית.
ספריה

.Experiments in Stage Satire: An Analysis of Ben Jonson’s Every Man Out of His Humour, Cynthia’s Revels and Poetaster (Frankfurt a/M, Peter Lang, 1987).
Woman’s Theatrical Space (Cambridge, Cambridge University Press, 1994).
Adam de la Halle: Le Jeu de la feuillée, Hebrew verse translation from Picard French (with Samuel Scolnicov), Introduction, dramatic editing and notes (Jerusalem, Carmel, 1999).
The Experimental Theater of Harold Pinter (Newark, University of Delaware Press, 2012).
חיים אישיים

הייתה נשואה לשמואל שקולניקוב שהיה פרופסור לפילוסופיה באוניברסיטה העברית, עד מותו בשנת 2014. היא אם לשלושה, בהם ענת שקולניקוב, פרופסור למשפטים.
הערות שוליים

↑  פרופ' חנה שקולניקוב | הפקולטה לאמנויות ע"ש יולנדה ודוד כץ, באתר arts.tau.ac.il
↑  alllibris
↑  Curator talk: A Farewell to Art with Hanna Scolnicov – online talk via Zoom | The Arc Winchester – arts, reading and community, www.arcwinchester.org.uk (באנגלית)
↑  מחזה הפיות / דה לה האל, אדם / שקולניקוב, חנה; שקולניקוב, שמואל [תר` / שקולניקוב, חנה [ער`] - הגלריה לספרות - ספרים משומשים, נדירים ועתיקים], באתר bookgallery.co.il
↑  Anat Scolnicov, iias.huji.ac.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 61586001   WorldCat (עם VIAF): 61586001
חאבס אל-מג'אלי

| --- | --- |

 לידה:  22 במרץ 1914 מעאן, ירדן 
 פטירה:  22 באפריל 2001 (בגיל 87) כרכ, ירדן 
 מדינה:  ירדן 
 השתייכות:  הצבא המלכותי הירדני 
 דרגה:  גנרל-פלדמרשל 
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העצמאות 
 
חאבס אל-מג'אלי, 1960
חאבס אל-מג'אלי (ערבית: حابس المجالي; 1914 - 22 באפריל 2001) היה איש צבא ופוליטיקאי ירדני. שימש כמפקד הכוחות המזוינים של ירדן בשנים 1957–1967 ובשנים 1970–1976, וכחבר פרלמנט בירדן במשך חמש כהונות.
הערות שוליים

1 2  לטרון נשארה בידיו - לטרון נשארה בידיו -חאבס אל-מג'אלי, רמטכ"ל ירדני, 2001-1914, באתר הארץ, 9 במאי 2001
↑  אשר ססר, בין ירדן לפלסטין: ביוגרפיה פוליטית של וצפי אל-תל, עמ' 41
↑  אבי שליים, המלך חוסיין: ביוגרפיה פוליטית, עמ' 61
↑  יוסף נבו, ירדן: החיפוש אחר זהות, עמ' 82-83
↑  אבי שליים, המלך חוסיין: ביוגרפיה פוליטית, עמ' 150
↑  אבי שליים, המלך חוסיין: ביוגרפיה פוליטית, עמ' 164
↑  יוסף נבו, ירדן: החיפוש אחר זהות, עמ' 106-107
↑  יוסף נבו, ירדן: החיפוש אחר זהות, עמ' 108
1 2  معالي المشير حابس المجالي | مجلس الأعيان الأردني
↑  אבי שליים, המלך חוסיין: ביוגרפיה פוליטית, עמ' 283
↑  יוסף נבו, ירדן: החיפוש אחר זהות, עמ' 170
↑  אשר ססר, בין ירדן לפלסטין: ביוגרפיה פוליטית של וצפי אל-תל, עמ' 137
↑  יוסף נבו, ירדן: החיפוש אחר זהות, עמ' 226
חואן מררו פרס

חואן מררו פרס (בספרדית: Juan Marrero Pérez,‏ 8 בדצמבר 1905 - 14 בפברואר 1989) היה כדורגלן ומאמן ספרדי שנודע בכינוי אילריו (Hilario). הוא שיחק בעמדת הקשר מתחילת שנות ה-20 ועד תחילת שנות ה-40 של המאה ה-20, והוא ייצג את מדינתו במונדיאל 1934. בהמשך אימן במשך כשני עשורים מספר קבוצות, במשך רוב הזמן בליגה השנייה בספרד.
תארים > כשחקן > ריאל מדריד

אליפות ספרד (2): 1931/1932, 1932/1933
הגביע הספרדי (1): 1933/1934
חאג'י בארי

חאג'י איברהים בארי (בצרפתית: Hadji Ibrahim Barry; נולד ב-8 בדצמבר 1992) הוא כדורגלן גינאי המשחק בעמדת החלוץ בפיוצ'ר.
קריירת מועדונים

בארי נולד בגינאה ובגיל 14 היגר עם משפחתו לארצות הברית, בה התחיל לשחק כדורגל. בשנת 2012 הצטרף לקבוצת הכדורגל של המכללה הקהילתית מונרו. שנתיים לאחר מכן הצטרף לקבוצת הכדורגל של אוניברסיטת מרכז פלורידה.
בדראפט 2016 נבחר במקום ה-13 על ידי אורלנדו סיטי והצטרף לשורותיה. ב-6 במרץ 2016 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-MLS נגד ריאל סולט לייק.
ב-15 בינואר 2018 חתם בסוופ פארק ריינג'רס מה-USL.
ב-18 בדצמבר 2018 חתם בעירוני קריית שמונה מליגת העל.
ב-30 ביולי 2019 בארי חתם באוטווה פיורי.
בינואר 2020, בארי חתם בקרוליינה הצפונית.
ב-26 בינואר 2021 חתם בארי בקולורדו ספרינגס סוויצ'בנקס.
באוקטובר 2022 הצטרף לפיוצ'ר מליגת העל המצרית.
קריירה בינלאומית

ב-18 בנובמבר 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גינאה בתיקו 1-1 נגד חוף השנהב.
הערות שוליים

↑  שלום אלבז, ‏החלוץ חאג'י בארי סיכם לשנתיים וחצי בק"ש, באתר ONE‏, 18 בדצמבר 2018
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "חאג'י בארי".