stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישיבת היכל יצחק
תולדות הישיבה

הישיבה נוסדה בשנת 2015 על ידי הרב ישראל לנדא (ששימש קודם לכן ר"מ בישיבות עטרת ישראל ומהרי"ל) והרב דניאל נתן כהן בברכתו של הרב משה שפירא ובנשיאותו של הרב יוסף חיים קופשיץ, מראשי ישיבת פורת יוסף. הרב לנדא הקים את הישיבה לזכרו של אחיו, הרב יצחק לנדא, ששימש כר"מ בישיבת חברון ונפטר בשנת 2014.
הישיבה החלה לפעול בשכונת קריית משה בירושלים, ומנתה בתחילת דרכה כמאה בחורים. הישיבה גדלה במהירות, ובשנת 2017 מנתה 210 בחורים. עקב הצורך במבנה גדול יותר, העתיקה הישיבה את משכנה לשכונת קריית היובל לקמפוס ששימש בעבר את ישיבת הר המור, שם שוכנת הישיבה עד היום. בשנת 2019 מנתה הישיבה 310 בחורים, ובשנת 2021 מנתה הישיבה 370 בחורים. באותה השנה עזב ראש הישיבה הרב דניאל נתן כהן את הישיבה עם קבוצת בחורים מצומצמת ופתח ישיבה בשכונת קטמון בעיר הישיבה נקראת בשם נתיבות חיים. בשנת 2023 התקבלו לשיעור א' קרוב למאה בחורים.
הישיבה מונה כ-400 בחורים, ומחזיקה בכולל אברכים מצומצם המורכב ברובו מבוגרי הישיבה.
צוות הישיבה

ראש הישיבה הוא הרב ישראל לנדא.
צוות הישיבה > ר"מים

הרב בן ציון שמואלביץ (בנו של הרב רפאל שמואלביץ)
הרב נחמיה דוד
הרב נפתלי זינגר
הרב שלמה לנדא
הרב יהודה לנדא
הרב אברהם פודור - ראש הקיבוץ
צוות הישיבה > משגיח רוחני

הרב יונתן אבר (ששימש קודם לכן כמשגיח בישיבת אור ישראל)
צוות הישיבה > משגיחים נוספים

הרב שמעון פרידמן (שיעור א')
הרב מרדכי זוננפלד (שיעור ב' ג')
הרב מיכאל סגל (קיבוץ)
בסדר שני משמש הרב יוסף שלמה פרידמן כמשיב, במקביל לתפקידו כמשיב בסדר שלישי בישיבת נתיבות יעקב.
הערות שוליים

↑  היכל יצחק • עצרת מספד לזכרו של הגר"י לנדא מראשי ישיבת חברון, באתר JDN‏, 8 בפברואר 2016
↑  משה ויסברג, מראשי ישיבת חברון: הגר"י לנדא זצ"ל, באתר בחדרי חרדים, 26 בינואר 2014
↑  הישיבה הליטאית שתעבור ל'הר המור' החרדלי"ת, באתר בחדרי חרדים, 12 ביולי 2017
↑  אבי רבינא, מפת הרישום: כך יראו היכלי הישיבות הליטאיות ב'זמן אלול', באתר כיכר השבת, ‏25 ביוני 2019
↑  חנני ברייטקופף, ‏מפת הרישום: כך ייראו היכלי הישיבות הגדולות ב'זמן אלול', באתר כיכר השבת, 26 ביוני 2021
↑  משה ויסברג, הצצה מרתקת: תופעת ישיבות הקיבוץ בעולם הישיבות מתרחבת, באתר בחדרי חרדים, 8 ביולי 2023.
↑  חנני ברייטקופף, ‏מפת הרישום: כך ייראו היכלי הישיבות הגדולות הליטאיות ב'זמן אלול' הקרוב | סיקור, באתר כיכר השבת, 29 ביולי 2023
טולה מאדנה

| --- | --- |

טולה מאדנה (מימין) עם משפחתו.
 לידה:  12 במאי 1898 ג'אווה, אינדונזיה 
 פטירה:  1 בספטמבר 1992 (בגיל 94) 
 מדינה:  הולנד
 מקצוע:  מסעדן
 מידע חסיד אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסיד אומות העולם (12 בינואר 2003) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  טולה מאדנה
 
טולה מאדנה (בהולנדית: Tole Madna;‏ 12 במאי 1898, ג'אווה – 1 בספטמבר 1992), היה חסיד אומות העולם הולנדי ממוצא אינדונזי, שהסתיר ילד יהודי בביתו בזמן הכיבוש הנאצי בהולנד.
קורות חיים

מאדנה נולד בשנת 1896 באי ג'אווה באינדונזיה (בעבר איי הודו המזרחיים ההולנדים). הוא אומץ על ידי משפחת בוסמאן. ב-1916 היגר יחד עם הוריו המאמצים להאג, הולנד, שם מר בוסמאן פתח מסעדה אינדונזית. אף על פי שהוריו החליטו לחזור לג'אווה, מאדנה, בן השמונה עשרה, החליט להישאר והפך למנהל המסעדה. לצד עבודתו במסעדה, הוא ניגן בפסנתר ובכינור, לעיתים גם עם אמנים הולנדיים ידועים. ב-1926 התחתן עם אישה הולנדית, ג'ואנה, ונולדו להם שלושה ילדים. היחסים ביניהם עלו על שרטון ובני הזוג התגרשו.
פעילות בשואה להצלת יהודים

בספטמבר 1942, במהלך הכיבוש הגרמני בהולנד ועם תחילת גירוש היהודים שם, נשאלה ג'ואנה על ידי גיטל מינזר, שכנתה היהודיה, אם תוכל לספק מחסה לבנה אלפרד, בן העשר. ג'ואנה בדקה האם אלפרד יוכל להסתתר אצל אחותה, אך הסתבר שבסמוך לאחות התגורר משתף פעולה נאצי. לאחר מכן פנתה ג'ואנה אל טולה מאדנה ממנו התגרשה, שהסכים לשמור על אלפרד בנוסף לשלושת ילדיהם, שהיו בחזקתו.
במשך 3 שנים עד לשחרור האג במאי 1945 שמר טולה, יחד עם עוזרת הבית שלו מימה סאינה, על אלפרד בביתו. אלפרד, שקיבל את שם החיבה "בובי", זכה ליחס חם ואוהב ממשפחת מאדנה והיה כבן משפחה נוסף, על אף מראהו הזר והפער בין גילו לגיל ילדיו של טולה. מי שדאגה לצרכיו ביומיום הייתה לרוב סאינה.
טולה המציא סיפורי כיסוי רבים כדי להסביר את שהותו של אלפרד בעל המראה הזר בביתו האינדונזי. הוא דיווח לרשויות הגרמניות כי אלפרד הוא בנו מאשתו הקודמת וכי בן זוגה החדש לא מעוניין בו. מסופר כי פעם אחת בתחילת 1945 ערכו הגרמנים חיפוש יסודי בשכונתם, כדי לאתר יהודים מסתתרים. כאשר הם הגיעו לבית משפחת מאדנה, אחד מבניו הביולוגיים של טולה קיבל את פניהם והעמיד פנים כי אינו מבין את דבריהם והם עזבו את המקום, ללא סריקת הבית.
לאחר המלחמה

בסוף המלחמה התברר כי הניצולה היחידה ממשפחת מינזר, משפחתו של אלפרד, הייתה גיטל אמו. כאשר היא הגיעה לבית משפחת מאדנה להתאחד מחדש עם בנה, הוא בקושי זיהה אותה כאמו והמעבר חזרה אליה היה הדרגתי. כמה חודשים לאחר מכן נפטרה סאינה ואלפרד היגר עם אמו לארצות הברית. טולה ומשפחתו המשיכו לשמור על קשר עם משפחת מינזר עד למותו ב-1992.
הכרה והנצחה

ב-12 בינואר 2003 הוכרו טולה וסאינה, כחסיד אומות העולם על ידי יד ושם.
בנובמבר 2013 הופק סרט דוקומנטרי: Indonesian Lullaby: Courage and Compassion in a Time of Hate. הסרט עוסק בסיפורו של אלפרד ובטולה ומשפחתו אשר הצילו אותו, ואחת ממטרות הפקתו היא הגברת המודעות לשואה בקרב תלמידים באינדונזיה.
הערות שוליים

1 2  לקוח מתוך ארכיון "יד ושם".
1 2  Portrait of Indonesian-Dutch rescuer Tolé Madna, United States Holocaust Memorial Museum (הקישור אינו פעיל, 15 באוקטובר 2022)
1 2 3 4  Madna FAMILY, באתר יד ושם (באנגלית)
ג'יימי לין ספירס

| --- | --- |

ספירס, 2023
 לידה:  4 באפריל 1991 (בת 33) מקומב, מיסיסיפי, ארצות הברית
 שם לידה:  ג'יימי לין ספירס
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2002
 מקום לימודים:  אקדמיית פרקליין 
 עיסוק:  זמרת, שחקנית
 סוגה:  קאנטרי פופ 
 שפה מועדפת:  אנגלית
 בן זוג:  ג'יימי וווסון (2014-הווה)
 מספר צאצאים:  2
 JamieLynnSpears.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'יימי לין ספירס (באנגלית: Jamie Lynn Spears; נולדה ב-4 באפריל 1991) היא שחקנית וזמרת קאנטרי אמריקאית, אחותה הקטנה של הזמרת בריטני ספירס. היא מוכרת בעיקר בשל תפקידה כזואי ברוקס בסדרה "זואי 101" מבית ניקלודיאון.
ביוגרפיה

ג'יימי לין ספירס, נולדה בעיר מק'קומב, מיסיסיפי שבארצות הברית, בתם של ג'יימס פארנל ספירס, קבלן בנייה במקצועו, ולין איירן, סופרת ומפיקה. היא גדלה בקנטווד במדינת לואיזיאנה ובהמשך בניו יורק. ספירס היא אחותה הקטנה של הזמרת בריטני ספירס, המבוגרת ממנה בעשור. לספירס ישנו גם אח גדול יותר, המפיק בריאן ג'יימס, יליד 1977. הוריה התגרשו ב-2002, כאשר הייתה בת 11.  בשנת 2010 השניים חזרו להיות שוב יחד אך מבלי להתחתן ובשנת 2020 ככל הנראה סיימו שוב את מערכת היחסים ביניהם.
קריירה > קריירת משחק

בשנת 2001 גילה את ספירס מפיק פרסומות, ושנה לאחר מכן היא כבר כיכבה בפרסומות של חברת פפסי ובשנת 2002 הופיעה בתפקיד קטן בסרט "קרוסרודס" ביחד עם אחותה, כאשר היא גילמה את דמותה הצעירה שגילמה אחותה.
ספירס הייתה חלק מצוות השחקנים של תוכנית המערכונים "כל זה" בערוץ ניקלודאון, בשנים 2002–2003. לאחר מכן עזבה לטובת סדרה אחרת באותו ערוץ, "זואי 101" בה היא גילמה בתפקיד הראשי את זואי.
ספירס דיבבה את דמותה של זהבה בסרט "Unstable Fables: The Goldilocks and the 3 Bears Show" המבוסס באופן חופשי על סיפור הילדים "זהבה ושלושת הדובים". הסרט הוא חלק מטרילוגיית סרטים של חברת ג'ים הנסון, שהתבססו כולם על סיפורי ילדים שונים. הסרט יצא לאקרנים ב-2008.
בשנת 2020 גילמה את נורין בסדרת הטלוויזיה "מגנוליות מופלאות" של רשת נטפליקס.
בשנת 2023 חזרה לגלם את זואי שגילמה בסדרה "זואי 101" בסרט "זואי 102".
קריירה > קריירה מוזיקלית

ב-3 בדצמבר 2013 הוציאה בריטני ספירס את האלבום "Britney Jean" הכולל דואט עם ג'יימי בשיר "Chillin' with You".
ב-25 בנובמבר 2013, ספירס הוציאה את סינגל הבכורה שלה, בשם "How Could I Want More", מתוך המיני-אלבום הבכורה שלה, "The Journey", שיצא לאור ב-27 במאי 2014.
בשנת 2016 הוציאה את הסינגל שלה "Sleepover". בשנת 2020 הוציאה סינגל נוסף "Follow Me" יחד עם הזמרת שנטל ג׳פריז.
קריירה > עיסוקים נוספים

בשנת 2023, היא השתתפה בעונה ה-32 של תוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים".
חיים אישיים

ב-20 בדצמבר 2007, לאחר פרסום במגזין !OK, הודתה ספירס בגיל 16 כי היא בהיריון מבן זוגה בשנתיים האחרונות קייסי אולדרידג', אשר גדול ממנה בשנתיים. ההודעה עוררה גלים בתקשורת העולמית, בשל גילה הצעיר של ספירס. בין השאר נטען שבן זוגה עלול להיות מואשם בבעילת קטינה, משום שלפי החוק בלואיזיאנה, שם מתגוררת ספירס, היא טרם הגיעה לגיל ההסכמה. לאחר כמה חודשים הודיעה ספירס שהיא מאורסת לאולדרידג' מאחר שהיא רוצה לשמור את התינוק. ב-19 ביוני 2008 ילדה ספירס בת ה-17 את בתה, מאדי בריאן אולדרידג'.
על התמונה הראשונה שלה ושל התינוקת שלה שילם מגזין OK! הבריטי מיליון דולר. במרץ 2009, הודיעו ספירס ואולדרידג׳ על ביטול אירוסיהם ועם זאת, הזוג חזר להיות ביחד בין אוגוסט 2010 לנובמבר באותה שנה.
לאחר הפרידה עברה ספירס עם בתה לנאשוויל, טנסי, במטרה להתחיל את הקריירה המוזיקלית שלה בתחום הקאנטרי. במקביל ב-2011, פיתחה מערכת יחסים עם ג׳יימי ווטסון, איש עסקים שבבעלותו שירותי תקשורת מתקדמים עבור שותפויות מדיה כשבמהלך תקופה זו הם נפרדו וחזרו עד שהכריזו על אירוסיהם במרץ 2013 והתחתנו ב-14 במרץ 2014 בניו אורלינס. ב-11 באפריל 2018 ילדה ספירס את בתם המשותפת, אייבי ג׳ואן.
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2014: The Journey
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | קרוסרודס | לוסי ווגנר הצעירה |  |
| 2008 | The Goldilocks and the 3 Bears Show | זהבה | דיבוב |
| 2023 | זואי 102 | זואי ברוקס |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005-2002, 2020 | כל זה | דמויות שונות | 23 פרקים |
| 2008-2005 | זואי 101 | זואי ברוקס | תפקיד ראשי (4 עונות); 61 פרקים |
| 2007 | ג'ורדן וזהו | קירה | פרק: "Spelling Bees" |
| 2008 | Miss Guided | מנדי פרנר | פרק: "Hot Sub" |
| 2020-הווה | מגנוליות מופלאות | נורין פיצ'גיבונס | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2023 | רוקדים עם כוכבים | — | מתחרה |
הערות שוליים

↑  Jamie Lynn & Casey: The Wedding’s Off! - OK! Magazine - The First for Celebrity News, web.archive.org, ‏2009-10-09
↑  Wedding's off! Jamie Lynn Spears, Casey Aldridge disengaged, web.archive.org, ‏2009-08-15
↑  Are Jamie Lynn Spears and Casey Aldridge Getting Back Together?, PEOPLE.com (באנגלית)
1 2  411mania.com: Music - Jamie Lynn Spears and Casey Aldridge Break Up Again, web.archive.org, ‏2010-11-14
↑  Who Is Jamie Lynn Spears’s Fiance, Jamie Watson? | News | Wetpaint, web.archive.org, ‏2013-09-26
↑  Jamie Lynn Spears Engaged to Jamie Watson: See Her Ring!, Us Weekly, ‏2013-03-03 (באנגלית)
↑  Jamie Lynn Spears Marries James Watson in New Orleans, E! Online, ‏Sat Mar 15 00:28:00 GMT+0 2014
↑  It's a Girl! Jamie Lynn Spears Welcomes Daughter Ivey Joan - See the Sweet First Photos, PEOPLE.com (באנגלית)
↑  Jamie Lynn Spears Gives Birth to Baby No. 2: It's a Girl!, E! Online, ‏Thu Apr 12 16:11:00 GMT+0 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX4840038  GND: 1164188313  ISNI: 0000 0003 7496 0373  LCCN: n2005026201  MusicBrainz: 0b27d203-4760-40f4-82c2-8a4047d6cf86  NTA: 322029937  VIAF: 100938911   WorldCat (עם VIAF): 100938911 
ספירס, 2007
תשובות הגאונים

עיסוקם הספרותי העיקרי של הגאונים היה להשיב תשובות ליהודים ברחבי תבל. תשובות רבות שרדו והודפסו בספרים שונים, הנקראים באופן קיבוצי תשובות הגאונים.
לפי הערכות שונות, קיימות בידינו בין 4,000 ל-10,000 תשובות הגאונים בנושאים מגוונים: הלכה, פרשנות תלמוד, אגדה, השתלשלות התורה, ועוד.
תיארוך

כבר בתלמוד הבבלי מוצאים הדים לכך שמרכזי התורה שלחו תשובות כתובות לשאלות שהופנו אליהם. עם זאת, תופעה זו הפכה לרחבת היקף רק לאחר עליית האסלאם, אז הפכו רוב יהודי העולם להיות תחת שלטון אחד, ובפרט לאחר עליית בית עבאס שהפך את אזור עיראק של היום להיות מרכז האימפריה. גורם נוסף שהגדיל את כמות השאלות היה הפצת התלמוד בקהילות היהודיות. התשובות הקדומות ביותר שישנן בידינו הן מרב ששנא גאון, אמצע המאה ה-7.
כתיבת התשובות על ידי הגאונים נמשכה עד סוף תקופת הגאונים, אז הגיעה לשיאה, כאשר כמחצית מכלל התשובות המצויות בידינו נכתבו על ידי אחרוני גאוני פומבדיתא, רב שרירא ובנו רב האי.
נמעני התשובות

לישיבות הגאונים היו פונים בשאלות מכל מרחבי העולם היהודי, ובפרט מצפון אפריקה (בעיקר לקירואן, אליה נשלחו למעלה ממחצית התשובות המצויות בידינו, אך גם לקהיר, פאס, גאבס, תלמסאן, סיג'ילמסה, טהראת ועוד) וספרד. מעטות השאלות שנשלחו מקהילות בבל ופרס. הרב שמחה אסף מונה לכך מספר סיבות אפשריות:
קהילות אלו פנו לישיבות בבל בעל פה, על ידי התלמידים שלמדו בהן והחכמים שהיו הולכים לירחי הכלה.
לקהילות המרוחקות היה צורך גדול יותר לשמר את התשובות, בשל ריחוקן, ולכן רק התשובות אליהן הגיעו לידינו.
בקהילות בבל ופרס חדלו להתקיים מרכזים תורניים לאחר תום תקופת הגאונים, והתשובות שנשלחו מערבה השתמרו רק בזכות העובדה שהיו בהן חכמים ולומדי תורה שלמדו והעתיקו אותן.
צורת השאלות והתשובות

השאלות היו מועברות על ידי שיירות סוחרים, לצד תרומה כספית להחזקת הישיבה. מכיוון שכך, היו מגיעות לישיבות בבת אחת שאלות (לפעמים אפילו יותר ממאה) בנושאים שונים. רק הגאון (ראש הישיבה) עצמו היה מורשה להשיב על השאלות, ולא שאר חכמי הישיבה, אך הגאון היה נמלך בתלמידים בשאלה הנדונה ולכן התשובות מנוסחות תמיד בלשון רבים. הגאונים היו עונים על צרור השאלות שהגיעו בבת אחת, ושולחים אותן לשולחיהן בחזרה עם השיירות. כך נוצרו קובצי תשובות המכונים "קונטרסים" ("דרג" בערבית), הכוללים את כל התשובות שנענו יחד. לעיתים קרובות הקהילות השואלות היו שומרות קונטרסים אלו במעין ספריה, לשם תיעוד או לימוד. קהילות רבות שהסוחרים היו עוברים דרכן במסעם, היו נוהגות להעתיק לעצמן את התשובות או קיצוריהן, על מנת לשמור אותן בספריותיהן. כך, השתמרו תשובות רבות בגניזת קהיר, משום שקהיר יושבת על צומת דרכים מרכזי ותשובות למקומות שונים עברו דרכה. לפעמים היו עורכים מפתח לתשובות המצויות בכל קונטרס. בשל צורת תקשורת זו, היה חולף זמן רב, לרוב כשנה, עד שהתשובות היו מגיעות ליעדן.
בדרך כלל, בכל קהילה היה נציג של הישיבה הבבלית, שתפקידו היה לאגד את השאלות וכספי התרומה ולשולחם לבבל, ולקבל בחזרה את התשובות. אחד החכמים המפורסמים שנשא תפקיד זה בקירואן היה רבי יעקב בן נסים.
נושאי השאלות והתשובות

מרבית השאלות עוסקות בהלכה למעשה. נושא נוסף שחוזר תדיר הוא פרשנות התלמוד, כאשר בדרך-כלל הם נשאלו על סוגיות בלתי מובנות או מסכתות שלמות, וכן בירורי גרסאות ושאלות על כללי התלמוד והפסיקה. במקרים נדירים יותר נשאלו על סתירה בין מקורות תלמודיים שונים או בין התלמוד לבין המנהג (שאלה מפורסמת שנועדה להסדיר את המנהגים הקיימים בתחום התפילה היא שאלה מספרד שהתשובה אליה נודעה בתור סדר רב עמרם גאון). עוד יותר נדירות (ומאוחרות) הן שאלות בנושאי אמונה ותאולוגיה, פרשנות פסוקים ותולדות מסירת התורה (המפורסמת שבהן היא שאלת חכמי קירואן שהתשובה אליה נודעה בתור אגרת רב שרירא גאון).
השאלות, ובהתאמה גם התשובות, נכתבו לעיתים בערבית יהודית, לעיתים בארמית ולעיתים בעברית, ולעיתים ערבוב ביניהן.
שימוש בתשובות הגאונים כמקור היסטורי

לתשובות הגאונים חשיבות היסטוריוגרפית רבה. מתוכן השאלות, ניתן ללמוד על התפתחותם של מרכזי התורה בתפוצות, על עולמם הרוחני והתרבותי של יהודי התפוצות. מהפרטים הריאליים ניתן ללמוד על חיי החברה והכלכלה. עם זאת, יש חוקרים שהסתייגו משימוש כזה בתשובות הגאונים, בעקבות הנטייה של פרטים מסוג כזה להיעלם או להשתנות במהלך ההעתקות, שכן מעתיקי כתבי היד חפצו לשמר בעיקר את התשובה ההלכתית ולא ייחסו חשיבות לפרטים האחרים.
קבצים שיצאו לאור

על מנת לשמר את התשובות, החלו בימי הביניים להעתיק את קונטרסי התשובות. לעיתים, המעתיקים שמרו ברמה כלשהי על המבנה המקורי של הקונטרסים, ולעיתים בוצעו עריכות שמטרתן סידור וארגון החומר באופן שיקל על איתור תשובה על פי נושא (ולעיתים רחוקות על פי סדר הש"ס), וכן קיצורים התשובות תוך השמטת פרטים שאינם רלוונטיים מבחינה הלכתית.
כתבי היד שהגיעו לאירופה היו ברובם מהסוג השני. כתבי יד אלו הם שהגיעו לדפוס, וכל הקבצים שהודפסו עד למחצית המאה ה-19 מקורם בהם. מקור נוסף לקבצים אלו הוא מתוך חיבורים של הראשונים (בעיקר ספר העיתים לרבי יהודה אלברצלוני) שהרבו לצטט מתשובות הגאונים בתוך דבריהם.
לקבצים אלו הוכנסו גם חומרים שאינם "תשובות הגאונים" אלא חומרים מגאוני ארץ ישראל, חיבורים גאוניים שאינם תשובות ותשובות של ראשוני הראשונים בתפוצות, משלהי תקופת הגאונים.
החל מ-1887 התחילו להתפרסם קובצי תשובות שמקורם בגניזת קהיר ולא בכתבי היד. קבצים אלו לא עברו את העריכות שעברו כתבי היד, ונשמרת בהן על פי רוב הצורה המקורית. בגניזה נמצאו אלפי תשובות חדשות, אך גם נמצאו נוסחיהן המקוריים של תשובות שפורסמו כבר בקבצים קדומים יותר, וכן ניתן לשייכן לגאון שהשיב אותן. קטעי תשובות רבים מהגניזה עדיין לא פורסמו, והם הולכים ומתפרסמים מעת לעת.
קבצים שיצאו לאור > קבצים המבוססים על כתבי היד

הלכות פסוקות מן הגאונים (נקרא גם תשובות הגאונים רע"ו) - הודפס לראשונה בקושטא בשנת ה'רע"ו (1516). יצא לאור מחדש על ידי יואל מילר, קרקוב ה'תרנ"ג.
תשובות הגאונים הקצרות (תשובות הגאונים של"ה) - הודפס בקושטא בשנת ה'של"ה (1575). תשובות קצרות ומקוטעות. חלק מן התשובות נלקחו מהשולחן ערוך, כדי להשלים ל-400 תשובות. נדפס מחדש על ידי מרדכי אליהו רבינוביץ', וילנה ה'תרמ"ה.
שערי צדק 533 תשובות, ערוכות לפי נושאים. סלוניקי ה'תקנ"ב.
תשובות גאונים קדמונים הודפס בברלין ה'תר"ח בידי דוד קסל אשר ייחס את מלאכת קיבוץ התשובות לרבי יוסף טוב עלם, ייחוס אשר כיום מוטל בספק. יעקב נחום אפשטיין פרסם תיקוני נוסח לתשובות אלו.
שערי תשובה - סלוניקי ה'תקס"ב. הודפס מחדש בלייפציג, ה'תרי"ט.
חמדה גנוזה ירושלים, ה'תרכ"ג.
תשובות הגאונים ליק או תשובות הגאונים מוסאפיה - קובצו על ידי הרב יעקב מוסאפיה מספליט. הודפסו עם הערות שלמה בובר, ליק ה'תרכ"ד.
תשובות הגאונים קורונל - יצא לאור על ידי נחמן נתן קורונל, וינה ה'תרל"א.
תורתן של ראשונים או בית הנכות ההלכות - שתי חוברות (חלק א, חלק ב), יצא לאור על ידי הרב חיים מאיר הורוויץ, פרנקפורט על נהר מיין, ה'תרמ"ב.
תשובות גאוני מזרח ומערב, ברלין ה'תרמ"ח. הקובץ מכיל תשובות של גאוני בבל ('מזרח') וגם חכמי ספרד וקירואן ('מערב').
תשובות הגאונים אסף, נערכו על ידי שמחה אסף, כרך א (ה'תרפ"ז). לכרכים נוספים ראה להלן.
תשובות הגאונים החדשות יצא לאור על ידי שמחה עמנואל, ירושלים, ה'תשנ"ה. מהדורה שנייה נדפסה בשנת תשע"ט.
קבצים שיצאו לאור > קבצים שיצאו לאור מהגניזה הקהירית

זיכרון לראשונים ולאחרונים המוכר יותר כ"תשובות הגאונים הרכבי", יצא לאור על ידי אברהם אליהו הרכבי, בהוצאת מקיצי נרדמים, ברלין ה'תרמ"ז. חמישה כרכים. התשובות נשמרו בפורמט המקורי של 'קונטרסים' וחלקן סודרו על פי מחברן: רב שמואל בן חפני גאון, רב שרירא גאון ורב האי גאון. כמו כן נכללו בקובץ זה תשובות מרבי שמואל הנגיד ומהרי"ף.
קהלת שלמה יצא לאור בירושלים ה'תרנ"ט (1899) על ידי ר' שלמה אהרן ורטהיימר. בשנים ה'תשנ"ב-ה'תש"ס יצא לאור על ידי נכדו הרב אברהם יוסף ורטהיימר בתוך שני כרכי "גנזי ירושלים" (חלק א; חלק ב).
גאוניקה יצא לאור על ידי לוי גינצבורג בשני כרכים באנגלית, ניו יורק ה'תרס"ט.
תשובות הגאונים אסף יצאו על ידי הרב שמחה אסף בירושלים. כרך ב (ה'תרפ"ט), כרך ג מכונה גם "מספרות הגאונים" (ה'תרצ"ג). כרך ד (ה'תש"ב).
תשובות הגאונים מרמורשטיין יצאו לאור על ידי הרב ד"ר אברהם מרמורשטיין, לונדון, ה'תרפ"ז.
גנזי שעכטער (שכטר) ב', לוי גינצבורג, בהוצאת בית המדרש לרבנים באמריקה, ניו יורק ה'תרפ"ט. בנוסף על תשובות הגאונים, נכללו בקובץ זה כתבים קראיים ואגרת פרקוי בן באבוי.
תשובות רבות מהגניזה פורסמו בכתבי עת שונים, ובפרט במאסף גנזי קדם שנערך ונדפס על ידי בנימין מנשה לוין בין השנים ה'תרפ"ב - ה'תש"ד.
קבצים שיצאו לאור > קבצים שנאספו על פי מחבר התשובות

תשובות רב נטרונאי בר הילאי גאון נאספו על ידי פרופ' ירחמיאל ברודי, ירושלים ה'תשנ"ד. מהדורה שלישית יצאה לאור בשנת תש"ף.
תשובות רב שר שלום גאון נאספו על ידי הרב ד"ר שמואל רפאל וינברג, מוסד הרב קוק, ירושלים ה'תשל"ו.
תשובות ופירושי רב שרירא גאון נאספו על ידי הרב נתן דוד רבינוביץ, וסודרו על פי סדר השולחן ערוך. 2 כרכים. בהוצאת מוסד הרב קוק.
תשובות רב האי גאון נאספו על ידי צבי גרונר, והודפסו בגיליון יג של כתב העת עלי ספר (בעריכת שלמה זלמן הבלין), בהוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1985.
קבצים שיצאו לאור > קבצים שסודרו לפי נושאים

תשובות הגאונים גרש ירחים - בעריכת הרב גרשום הרפנס. איסור והיתר וסדר נשים ה'תשנ"ה. חול המועד, ה'תשנ"ו. דיני ממונות, ה'תשס"ב. ביאורי מקראות ומימרות חז"ל, ה'תשס"ד.
חלק מהקבצים הנזכרים לעיל סודרו כבר בכתבי היד לפי נושאים, ובפרט קובץ תשובות הגאונים 'שערי צדק'.
לקריאה נוספת

יואל הכהן מיללער, מפתח לתשובות הגאונים, ברלין ה'תרנ"א.
שמחה אסף, תקופת הגאונים וספרותה (בעריכת מרדכי מרגליות) ירושלים, ה'תשט"ו, עמ' ריא-רכב.
ירחמיאל ברודי, צהר לספרות הגאונים, פרק שני.
ירחמיאל ברודי, ציון בין הפרת לחדקל: עולמם של גאוני בבל, ירושלים ה'תשע"ו, עמ' 355–369.
שמחה עמנואל ומרדכי סבתו, "קובץ חדש-ישן של תשובות הגאונים ותשובות הרי"ף", בתוך: עלי ספר: מחקרים בביבליוגרפיה ובתולדות הספר העברי המודפס והדיגיטלי 28 (אלול ה'תשע"ח), עמ' 31–48.
יוסף תבורי, "מקורותיו של ספר שו"ת הגאונים 'שערי-תשובה'" בתוך: עלי ספר, ג (ה'תשל"ז), עמ' 5–19.
שרגא אברמסון, במרכזים ובתפוצות בתקופת הגאונים : פרקים בתולדות הגאונות וראשות הגולה בארץ ישראל ובבבל ותולדות חכמים במצרים ובאפריקה הצפונית, הוצאת מוסד הרב קוק, 1965
שרגא אברמסון, עניינות בספרות הגאונים : מחקרים בספרות הגאונים ותשובותיהם שבדפוס ובכתבי-יד, הוצאת מוסד הרב קוק, 1974
שרגא אברמסון, מחקרים בספרות הגאונים, הוצאת הוצאת מאגנס, 2020
הערות שוליים

↑  צבי גרונר מעריך את מספרן בכ-4,000, ואילו ירחמיאל ברודי (צוהר לספרות הגאונים, 1998, עמ' 45) אומד אותן בין 5,000 ל-10,000
↑  למשל תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף מ"א, עמוד ב' ותלמוד בבלי, מסכת חולין, דף צ"ה, עמוד ב' ועוד.
↑  ברודי, עמ' 45.
↑  אסף, עמ' ריא
↑  "תקופת הגאונים וספרותה" עמ' ריא ובהערה 1 שם
↑  לפעמים צרור שאלות עסק בנושא מסוים, כי באותו הזמן למדו השואלים מסכת מסוימת והתעוררו במהלך הלימוד שאלות בנושא המסכת. ראו למשל תשובות רב נטרונאי עמ' 44 - 47, ועוד.
↑  ראו ב"תשובות רב נטרונאי" (ברודי) עמ' 353. היו מעט חריגות מכלל זה, אך הן זניחות
↑  כפי שעולה מתיאור רב נתן הבבלי (עמ' 88) ומפתיחת קונטרסי התשובות במהדורת הרכבי.
↑  מנחם בן ששון, צמיחת הקהילה היהודית בארצות האסלאם - קירואן: 800–1057, ירושלים, ה'תשנ"ו, עמ' 257 הערה 351.
↑  ברודי, גאוני בבל, עמ' 195-193
↑  ראו תשובות הגאונים שערי צדק סימן יב דף כ עמוד ב
↑  ואף פירושו של רב האי גאון למסכת ברכות נכתב כתשובה לשאלת רבי יהודה ב"ר יוסף ראש כלה מקירואן (שרגא אברמסון, במרכזים ובתפוצות בתקופת הגאונים, ירושלים ה'תשכ"ג, עמ' 82; יוסף מרדכי דובאוויק, הדף הראשון של פירוש רב האיי גאון למסכת ברכות, בתוך: נטועים יט (ה'תשע"ד), עמ' 154-133.
↑  אסף, דרכי התלמוד וכללי הוראה בתשובות הגאונים, עמ' רכג-רמה
↑  ברודי, עמ' 48. וראו גם אברמסון, עניינות בספרות הגאונים, עמ' 236-237; ברודי, תשובות הגאון
כמקור היסטורי בתוך: תשובות רב נטרונאי גאון, עמ' 66–69.
↑  תבורי, מקורותיו של ספר שו"ת הגאונים שערי תשובה
↑  תשובות הגאונים וילנה תרמ"ה, אתר HebrewBooks
↑  י"נ אפשטיין, מחקרים בספרות התלמוד א, עמ' 222-140.
אמנת נחמיה

עזרא הסופר קורא בתורה לפני העם במעמד קריאת התורה בראש השנה. קריאה זו היוותה את הרקע לכריתת האמנה.
כריתת אמנת נחמיה היא מאורע מקראי המסופר בספר נחמיה, בו מתוארת התעוררות עממית בימי שיבת ציון לחידוש הברית בין שבי הגולה לה', שהתרחשה ביום כ"ד בתשרי. הרקע לחידוש הברית היה מעמד קריאת התורה על ידי עזרא הסופר, שהתרחש מספר שבועות קודם לכן, ביום א' בתשרי - ראש השנה, שהוביל להכרה בחטאי העם והצורך בתיקון. האירועים מתוארים בספר נחמיה, פרק ח' עד פרק י'.
לאמנת נחמיה ייחוד משלה מבחינת הצורה והמעמד, בכל הבריתות עם ישראל רק מביע את הסכמתו. למשל, בספר דברים פרקים כ"ח - כ"ט, יהושע פרק כ"ד, דברי הימים ב' פרק ט"ו פסוקים ח - ט"ז וכו'. אך באמנת נחמיה העם התוודה והשתחווה ל-ה' והלווים זעקו והתפללו בקול גדול אל ה'. נוסף על כך, בניגוד לבריתות אחרות, העם חתם על אמנה זו.
בפרשנות המקרא קיימת מחלוקת האם אירוע זה אירע בימי עליית זרובבל, לאחר הכרזת כורש, או בימי עליית נחמיה לארץ, עשרות שנים לאחר מכן.
ראש השנה

על פי המתואר בספר נחמיה, בל' באלול, היום הראשון של ראש השנה באותו זמן, התכנסו כל ישראל אל שער המים, ולבקשת העם עזרא הסופר קרא בפניהם מספר התורה, כאשר הלווים מתרגמים את פסוקי התורה לארמית, שהייתה השפה הנפוצה באותה תקופה. לצורך הקריאה, הוכנה בימת עץ מיוחדת שעליה עמד עזרא (בדומה למעמד הקהל). לפני תחילת הקריאה, עזרא ערך מעין הגבהה לספר התורה, ובירך את ה'. בתגובה ענה העם "אמן אמן" (במועל יד) והשתחווה. הקריאה נמשכה כשש שעות, מהבוקר עד חצות היום.
במהלך הקריאה נחשפו השומעים למצוות רבות שאותן התרשלו מלקיים או אף לא ידעו על קיומן. בעקבות זאת החל בכי ואבל בקרב השומעים, ונחמיה, עזרא והלויים הִסו את העם לבל יבכו ויתאבלו ביום ראש השנה שהוא יום טוב. הם עודדו את השומעים לאכול מאכלים שמנים ומשקאות מתוקים לכבוד היום, ולשתף גם את מחוסרי האמצעים בשמחת היום.
ראש השנה > היום השני

ביום השני של ראש השנה, א' בתשרי, נאספו ראשי העם, הכהנים והלויים, ללימוד התורה אצל עזרא. במהלך הקריאה נחשפו הנוכחים למצוות חג הסוכות, ובעקבות זאת שלחו להביא חומרים להכנת סוכות לקראת חג הסוכות שחל כשבועיים לאחר מכן.
סוכות

כשבועיים לאחר מכן ערכו שבי ציון את חג הסוכות בבניית סוכות על גגותיהם וחצרותיהם של שבי הגולה, וכן ב'חצרות בית האלוהים' וברחבה שלפני שער המים בה נערך מעמד קריאת התורה. הכתוב מציין את חג הסוכות שנערך באותה שנה כמאורע היסטורי ומשמח מאד:
וַיַּעֲשׂוּ כָל הַקָּהָל הַשָּׁבִים מִן הַשְּׁבִי סֻכּוֹת וַיֵּשְׁבוּ בַסֻּכּוֹת כִּי לֹא עָשׂוּ מִימֵי יֵשׁוּעַ בִּן נוּן כֵּן בְּנֵי יִשְׂרָאֵל עַד הַיּוֹם הַהוּא וַתְּהִי שִׂמְחָה גְּדוֹלָה מְאֹד
לפי הדרשה המופיעה בתלמוד, הזכרת יהושע בן נון באה ללמד שכשם שבזמן יהושע נתקדשה ארץ ישראל והחלו למנות שמיטין ויובלות, כך בימי עזרא חזרו וקידשו את ארץ ישראל והחלו למנות שמיטין ויובלות מחדש, כיוון שבגלות בבל נתבטלה קדושת הארץ.
מעמד חתימת האמנה

על פי המסופר בספר נחמיה פרקים ט-י, מעמד חתימת האמנה התחלק לשני אירועים מרכזיים: תפילת הלויים, וכריתת האמנה עצמה.
עם בוא יום כ"ד בתשרי, נאספו העם ליום אבל על חטאיהם. הם צמו ועטו שקים על גופם, ולראשם אדמה. במעמד זה התוודו על חטאיהם והרחיקו את הנשים הנכריות שנשאו, ובכך הבדילו עצמם מן הגויים. הכתוב מתאר כי רבע מהיום הוקדש לקריאה בספר התורה, ורבעו לווידוי והשתחוויה לפני ה'. חלוקה זו של יום התענית מובאת בגמרא ובפוסקים כהלכה כיצד יש לנהוג בתענית ציבור.