אופנה בקיבוץ
הערות שוליים

↑  משבר אידאולוגי שפקד את התנועה הקיבוצית על רקע המלחמה הקרה והמתיחות הבינגושית בעולם וגרם לפילוגם של מספר קיבוצים ולמעבר של חברים בין הפלגים.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  ענת הלמן, בגדי הארץ החדשה: מדינת ישראל החדשה בראי הלבוש והאופנה, ירושלים: מרכז זלמן שזר לחקר תולדות העם היהודי, 2012
↑  ערך העבודה בקיבוץ - הנעה לעבודה בקיבוץ
↑  חברת הקיבוץ שנבחרה לנהל את מחסן הבגדים
↑  מחסן הבגדים או הקומונה, המוסד שהיה מופקד על הטיפול בנושא הביגוד וההלבשה של חברי הקיבוץ, כפי שמפורט לעיל
↑  ב'קיבוץ של פעם' היו הדברים שונים בתכלית: ציבור החברים היה בבחינת מאגר כללי של עובדים, וכל חבר וחברה שובצו לעבודות הקיבוץ ע"פ הצורך השבועי או אפילו היומי. על מלאכת השיבוץ היה אחראי סדרן העבודה, שהיה תולה על לוח המודעות את השיבוץ השבועי (שלחין, רפת, מטעים, חדר אוכל, נוי וכו') בתחילת השבוע
1 2  "הדגם הפשוט" כלל צורת לבוש שהספר מגדיר כמדים - בגדי חאקי, סנדלים תנ"כיים, כובע טמבל, כובע גרב, או כאפייה סביב הצוואר - על-פי ענת הלמן, בגדי הארץ החדשה. 2012.
↑  "אופנת-הנגד" - במאה התשע עשרה לבשו חברי תנועות אוטופיות בגדים מיוחדים, שסימנו את נבדלותם משאר החברה, את גבולות הקהילה ואת ערכיה - ענת הלמן, בגדי הארץ החדשה, 2012
1 2  סילביה פוגל-ביז'אוי. אמהות ומהפיכה: המקרה של הנשים בקיבוץ (1948-1910). הישג היסטורי בתמורותיו, ההתיישבות הקיבוצית והמושבית 1990-1910. מכון בן-גוריון לחקר ישראל, אונ' באר-שבע. יד טבנקין. יד יערי. אוניברסיטת תל אביב. 2006. (עורכים: אביגיל פז-ישעיהו ויוסף גורני); עמ' 616-595
↑  על-פי פוגל-ביז'אוי הגברים היו בעלי הכוח והסמכות גם אז
↑  "האמהות הטבעית" היא אותה הבניה חברתית המגדירה את האמהות כתופעה טבעית, המבוססת על ה"אינסטינקט האימהי" או על תכנון ביולוגי–גנטי המייעד מלכתחילה את האישה לתפקיד האם. על-פי פוגל-ביז'אוי
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  מיכה רינת, מיכה (מייק) לבנה, עוז אלמוג, ‏התפתחות דפוסי לבוש והופעה חיצונית בקיבוץ, בארכיון האינטרנט של אתר "אנשים ישראל", 21 בינואר 2010
↑  בעבר, היה קיים ברבים מהקיבוצים תפקיד שנקרא רכז קניות. הנושא בתפקיד היה קניין, מקצועי פחות או יותר, שנבחר לתקופה מוגדרת. רכז הקניות הביא מהעיר הגדולה לחברי הקיבוץ ולענפיו, את כל מה שנזקקו לו: (לרוב מה שנמצא במחסני המשביר המרכזי) כלים לחדר האוכל, בדים למתפרה, בגדים למחסן הבגדים, מוצרים וחלפים לשאר מוסדות הקיבוץ וחבריו
↑  אילה רז, חליפות העתים: מאה שנות אופנה בארץ ישראל, ישראל: ידיעות אחרונות, 1996
↑  קדושתו של ערך העבודה בקיבוץ כפי שמופיע בערך הנעה לעבודה בקיבוץ
↑  מכנסיים עד הברכיים, בצבע חאקי בדרך כלל, נלבשו במקור על ידי הייקים והבריטים בתקופת המנדט
↑  מעיל צבאי קצר
↑  חצאית הקלוש זכתה בעבר לכינוי "חצאית פעמון"; היא עשויה מבד שנגזר באלכסון, והתוצאה של הגזירה האלכסונית היא נפילה נעימה של הבד על הגוף והסוואה של אגן רחב. ישנם שני סוגי קלוש: מלא וחצי קלוש.
↑  נעלי בית משובצות מצמר המיוצרות על ידי קיבוץ דפנה ונקראות כך ע"ש דמותו של קיפי בן קיפוד מהסדרה "רחוב סומסום"
חדר אוכל ראשון במרום גולן-קוניטרה, 1968-72
מחסן בגדים בקיבוץ הדתי, שנות ה-30
נשים מכינות דגים לפסח. קיבוץ כפר מסריק 1950-1960
נשים עובדות במטבח. גבעת חיים מאוחד 1940–1950
כובסת בקיבוץ רודגס ליד פתח תקווה, 1930-1940
מחסן הבגדים בקיבוץ רמת הכובש, שנות ה-40 - הבגדים שחזרו מהמכבסה המשותפת מוינו, תוקנו, גוהצו וחולקו לתאי החברים
נערים עובדים בשדות התירס, גן שמואל, 1955
הכשרת בית השיטה 1948
בנות חברת הנוער. קיבוץ עין השופט. 1950-1952
חבר קיבוץ בבגדי עבודה וכובע טמבל, 1950
טובה נוה כנערה וחבר בכאפיות 1954
לבושם של השומרים יואש זולר ויצחק קליצ'בסקי. שדות יוקנעם. 1936
ילדי קבוצת מעין בקיבוץ אילון מסדרים את ארון הבגדים המשותף שלהם. על הרצפה - שק הכביסה הנקייה שהגיע מהמכבסה המשותפת. קיץ 1963
ילדים משחקים בקיבוץ, 1937