stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנדור (סדרת טלוויזיה)
הפקה > כתיבה

בנוסף לגילרוי ושיף, כותבי הסדרה כוללים את ביו ווילימון ואחיו של גילרוי, דן. בשיחה לאור העובדה שהסדרה תוביל לאירועי "רוג אחת", לונה הרגיש שזה "נחמד להיכנס לסיפור שאתה כבר מכיר את הסוף. עכשיו אתה יכול לקחת את הניואנסים ואת השכבות. אני חושב שכיף לעשות משהו שלא נוגע רק לסוף. זה על לעכב את כל זה."
הפקה > ליהוק

ליהוקו של דייגו לונה אושר כבר עם הכרזת הסדרה בנובמבר 2018. אלן טודיק הוכרז לגלם את K-2SO לסדרה באפריל 2019. שנה לאחר מכן הצטרפו לצוות השחקנים סטלאן סקושגורד, קייל סולר, ג'נבייב או'ריילי ודניס גוף. א'וריילי מגלמת את תפקיד מון מות'מה לאחר שגילמה את התפקיד בסרט "רוג אחת". אדריה ארג'ונה הצטרפה באוגוסט 2020.
הפקה > צילומים

צילומי הסדרה החלו בלונדון, אנגליה, בדצמבר 2020, כאשר טובי היינס ביים את שלושת הפרקים הראשונים של הסדרה וג'ונתן פרימן שימש כצלם. בעבר דווח כי הסדרה החלה לצלם בשנת 2019 ולאחר מכן ביוני 2020, אך בפועל ההפקה התעכבה עד לספטמבר 2020.
הפצה

טיזר טריילר לסדרה יצא ב-26 במאי,2022 ובו נחשף פוסטר ותאריך עליית הסדרה, 31 באוגוסט. ב-1 באוגוסט יצא טריילר ופוסטר חדשים ונחשף שתאריך יציאת הסדרה נדחתה ל-21 בספטמבר 2022 הסדרה תשודר בדיסני + ותכלול 12 פרקים לעונה הראשונה.
בבכורת הסדרה יעלו 3 פרקים.
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמד (ים) | תוצאה | מקורות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | פרסי TCA | תוכנית השנה | "אנדור" | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי TCA | הישג יוצא דופן בדרמה | "אנדור" | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי TCA | תוכנית חדשה יוצאת דופן | "אנדור" | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אמי האמנותי | הצילום הטוב ביותר בסדרה (שעה) | דמיאן גרסיה | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אמי האמנותי | הלחן המוזיקלי הטוב ביותר בסדרה (פסקול דרמטי מקורי) | ניקולס בריטל | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אמי האמנותי | מוזיקת הנושא של כותרת ראשית מקורית הטובה ביותר | ניקולס בריטל | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אמי האמנותי | עריכת הסאונד הטובה ביותר בסדרת דרמה או קומדיה (שעה) | דייוויד אקורד, מרגיט פייפר, ריצ'רד קווין, ג'ונתן גרבר, ג'יי.אר גראבס, ג'ון פינקלה, שון פארלי, שלי רודן וג'ון רואש | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אמי האמנותי | האפקטים החזותיים המיוחדים הטובים ביותר בעונה או בסרט | מוהן ליאו, טי ג'יי פולס, ריצ'רד ואן דן ברג, ניל סקנלן, ליאנה מנסור, סקוט פריצ'רד, ג'וזף קספריאן, ג'למר בוסקמה וז'אן קלמנט סורט | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אמי לבידור בפריים טיים | סדרת הדרמה הטובה ביותר | "אנדור" | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אמי לבידור בפריים טיים | בימוי בסדרת דרמה | בנג'מין קרון; פרק: "Rix Road" | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אמי לבידור בפריים טיים | תסריט בסדרת דרמה | בו ווילימון; פרק: "One Way Out" | מועמדות |  |
| 2024 | פרס סאטורן | סדרת המדע הבדיוני הטובה ביותר | "אנדור" | מועמדות |  |
| 2024 | פרס סאטורן | סדרת הז'אנר החדשה הטובה ביותר | "אנדור" | זכייה |  |
| 2024 | פרס סאטורן | השחקן הטוב ביותר בסדרת טלוויזיה | דייגו לונה | מועמדות |  |
| 2024 | פרס סאטורן | שחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה | ג'נבייב או'ריילי | מועמדות |  |
| 2024 | פרס סאטורן | כוכב האורח הטוב ביותר בסדרת טלוויזיה | אנדי סירקיס | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  הצצה לסדרה, בערוץ היוטיוב של מלחמת הכוכבים
↑  Blevins, Adam (February 24, 2025). 'Andor' Season 2's Release Schedule Is a Major Clue to How the Story Plays Out. Collider. Retrieved February 25, 2025
↑  TCA Award winners, www.tvcritics.org
↑  Tom Smyth, All the Winners of the Creative Arts Emmys, Vulture, ‏2024-01-07 (באנגלית)
↑  Joe Otterson, ‘Succession’ Leads Emmy Nominations With 27, ‘Last of Us’ Follows With 24, Variety, ‏2023-07-12 (באנגלית אמריקאית)
↑  Patrick Hipes, ‘Avatar: The Way Of Water’, ‘Oppenheimer’, ‘Star Trek’ Series Lead Nominations For Genre-Focused Saturn Awards, Deadline, ‏2023-12-06 (באנגלית אמריקאית)
יחסי הממלכה המאוחדת – מונטנגרו

| יחסי הממלכה המאוחדת – מונטנגרו |
| --- | --- |
הממלכה המאוחדת: מונטנגרו


הממלכה המאוחדת: מונטנגרו
שטח (בקילומטר רבוע)
243,610: 13,812
אוכלוסייה
69,381,250: 635,085
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,340,032: 7,405
תמ"ג לנפש (בדולרים)
48,140: 11,659
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

יחסי הממלכה המאוחדת–מונטנגרו, או יחסי בריטניה–מונטנגרו, הם יחסי החוץ בין מונטנגרו לבריטניה.
היסטוריה

בשנת 1878 בריטניה הכירה בנסיכות מונטנגרו כמדינה עצמאית וריבונית על ידי קונגרס ברלין. באותה תקופה בריטניה שמרה על שגרירות בבירת המלוכה, צטיניה. שגרירות בריטניה לשעבר בצטיניה עדיין עומדת כיום והיא כיום בית האקדמיה למוזיקה באוניברסיטת מונטנגרו.
לאחר פירוק סרביה ומונטנגרו, בריטניה הכירה במונטנגרו כמדינה עצמאית וכוננה יחסים דיפלומטיים ב-13 ביוני 2006. בריטניה שדרגה אז את המשרד הבריטי בפודגוריצה. הדוכס מיורק ביקר במונטנגרו כדי לפתוח רשמית את השגרירות הבריטית החדשה בפודגוריצה במרץ 2009.
מונטנגרו פתחה שגרירות בלונדון בספטמבר 2007 (שגרירות סרביה ומונטנגרו לשעבר בלונדון הפכה לשגרירות סרביה ב-5 ביוני 2006).
יחסי תרבות

המועצה הבריטית פועלת בפודגוריצה מאז 1994, והיא ממוקמת בשיתוף עם השגרירות. המועצה הבריטית במונטנגרו מטפחת יחסי תרבות בין בריטניה ומונטנגרו באמצעות עבודות הפרויקט שלה בתחומי החינוך, התעשיות היצירתיות, הממשל והשפה האנגלית, וכן באמצעות תחזוקה ופיתוח רשתות עם ארגונים ממשלתיים, לא ממשלתיים ובינלאומיים באופן מקומי.
מפקד בריטניה ב-2001 רשם 31,244 אנשים שנולדו במדינת סרביה ומונטנגרו לשעבר, שהם כיום המדינות העצמאיות של סרביה ומונטנגרו.
פוליטיקה

בריטניה תומכת בתוקף בחברות מונטנגרו באיחוד האירופי ובנאט"ו.
אריה טויבר

| --- | --- |

 לידה:  12 בפברואר 1871 טרנופול, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  30 בינואר 1932 (בגיל 60) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  פלשתינה (א"י) 
 השכלה:  בית המדרש לרבנים בברלין 
 
אריה טויבר (כ"א בשבט תרל"א, 12 בפברואר 1871 – כ"ג שבט תרצ"ב, 30 בינואר 1932) היה ביבליוגרף וחוקר הספר העברי.
ביוגרפיה

נולד בטרנופול, במזרח גליציה. בצעירותו קיבל חינוך תורני. לאחר נישואיו התגורר במשך תקופה בעיירת חותנו זברז'. לאחר מכן עבר ללבוב ומשם לברלין. למד באוניברסיטה בברלין וכן בבית המדרש לרבנים בעיר, שם היה תלמידו של פרופ' משה שטיינשניידר.
בשנת 1914 עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים. בתקופה הראשונה עבד כמורה בבית הספר של "עזרה". כשעברה הספרייה הלאומית בירושלים לרשות ההסתדרות הציונית, בשנת תר"פ (1920), התמנה כספרן במוסד זה, ובו עבד עד מותו. כמו כן היה היה העורך הספרותי של השבועון האורתודוקסי "מחזיקי הדת" שיצא בירושלים, בחמשת הגליונות הראשונים (תרע"ט-תר"פ).
נפטר בתחילת שנת 1932, ונקבר בבית הקברות הר הזיתים בירושלים.
עבודתו כביבליוגרף

בצעירותו כתב הגהות ומילואים לספר "שם הגדולים" של החיד"א.
ראשית פרסומיו הביבליוגרפיים הייתה במאסף התורני הדביר, שהתחיל להופיע בירושלים בשנת 1919. בשנת 1924 נוסד הרבעון הביבליוגרפי קרית ספר על ידי בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי (הספרייה הלאומית), וטויבר התמנה לאחד מעורכיו. פרסם שורה של מאמרי ביקורת והערות ב"קריית ספר", "הדביר", "מזרח ומערב", ו"ירושלים" (של אברהם משה לונץ). כתב גם כמה מאמרים פובליציסטיים בעיתון דאר היום.
ב"קריית ספר" הוא פרסם את מחקרו החשוב ביותר - המאמר על דפוסי קארעץ (קוריץ), שהיה פרק ממחקר מקיף על דפוסי רוסיה-פולין שתכנן להוציא. במאמר זה הוא הראה לראשונה שאין לקבל תמיד את המידע הכתוב בשערים ובהסכמות לספרים שהודפסו בפולין כאמין, מה הסיבות לזיופים ושינויים, וכיצד ניתן לאמת מידע זה. במאמרו ב"ירושלים" על תולדות הדפוס בארץ ישראל הוכיח כי הדפוס הראשון בארץ ישראל נוסד בצפת בשנת ה'של"ז (1577), ולא ארבע עשרה שנה קודם לכן כפי שהיה מקובל.
לאחר פטירתו הוציאה הוצאת האוניברסיטה העברית בירושלים מבחר של מאמריו ומחקריו בספר "מחקרים ביבליוגרפיים", בעריכת אברהם יערי.
ספרייתו הכילה אלפי ספרים, ביניהם ספרים יקרי מציאות ועותקים יחידים בעולם. בעיקר ריכז ספרים מדפוסי ארצות המזרח ודפוסי רוסיה ופולין. טויבר רכש ארכיון תעודות בכתב יד מעיזבונו של הראשון לציון הרב חיים אברהם גאגין. לאחר מותו נמסר האוסף על ידי בני משפחתו לספריה הלאומית, והוא הבסיס לארכיון חיים אברהם גגין בספריה.
ספרו

אריה טויבר, מחקרים ביבליוגרפיים (עם עריכה ומבוא על ידי א. יערי), ירושלים (תרצ"ב)
הערות שוליים

1 2  אברהם יערי, "אריה טויבר ז"ל", מתוך: מחקרים ביבליוגרפיים, ירושלים תרצ"ב, עמ' VII.
↑  אברהם יערי, "אריה טויבר ז"ל", מתוך: מחקרים ביבליוגרפיים, ירושלים תרצ"ב, עמ' X.
↑  אברהם יערי, "אריה טויבר ז"ל", מתוך: מחקרים ביבליוגרפיים, ירושלים תרצ"ב, עמ' VIII.
↑  דוד תדהר, Volume 10, Page 3615, אנציקלופדיה לחלוצי היישוב ובוניו
↑  אברהם יערי, "אריה טויבר ז"ל", מתוך: מחקרים ביבליוגרפיים, ירושלים תרצ"ב, עמ' IX.
↑  ארכיון חיים אברהם גגין, באתר הספריה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309126605171  ISNI: 0000 0004 0242 0666  LCCN: no99006577  NTA: 336277067  VIAF: 298185512   WorldCat (עם VIAF): 298185512
שניאור זלמן גופין

| --- | --- |

 לידה:  31 באוגוסט 1945 (בן 79) כ"ב באלול ה'תש"ה ברית המועצות (1923–1955) סמרקנד, ברית המועצות 
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:  חב"ד
 תחומי עיסוק:  תורת החסידות
 רבותיו:   הרבי מליובאוויטש, הרב שלמה חיים קסלמן
 
 תפקידים נוספים:  משפיע ראשי בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בישראל
 
הרב שניאור זלמן מנחם אברהם גופין (מוכר כר' זלמן; נולד בכ"ב באלול ה'תש"ה, 31 באוגוסט 1945) הוא משפיע ראשי בישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד, ובקהילת מעייני ישראל ומחבר ספרים על תורת החסידות.
ביוגרפיה

נולד בעיר סמרקנד שבאוזבקיסטן, לשם נמלטה משפחתו בזמן מלחמת העולם השנייה, לשרה רלקה וישעיה גופין, מנהל בית הספר למלאכה בכפר חב"ד.
בשנת תש"ז יצאה המשפחה מרוסיה דרך פולין למחנה פליטים בצרפת ומשם עלתה בשנת תש"ט לישראל והתיישבה בכפר חב"ד שנוסד באותו הזמן.
לאחר שלמד בישיבת תומכי תמימים בלוד ובכפר חב"ד אצל המשפיע הרב שלמה חיים קסלמן, נסע בחודש אלול תשכ"ה ללמוד בניו יורק במרכז חב"ד העולמי אצל הרבי מליובאוויטש רבי מנחם מנדל שניאורסון. בתקופה זו היה חבר בצוות שעסק בכתיבת ספרי הרבי. בשנת תשכ"ח נסע ללמוד שם שנה נוספת. באדר תשכ"ט התחתן עם רבקה לבית ברגמן מירושלים, לאחר שירות צבאי מקוצר וארבע שנות לימוד בכולל החל בשנת תשל"ה לשמש משפיע בישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד, לצד המשפיע הראשי, הרב מנחם מנדל פוטרפס. לאחר פטירת הרב פוטרפס בשנת תשנ"ה מונה למשפיע הראשי בישיבה. משנת תש"ע הוא גם משפיע ברשת "מעייני ישראל".
בשנת תשס"ה מונה הרב גופין לחבר הנהלת ארגון תורת חב"ד לבני הישיבות. הוא המשפיע של ארגון הנוער "צבאות השם - הפנסאים" (מתשע"א) ושל מחנה הקיץ "גן ישראל ארץ הקודש".
שיעוריו והתוועדויותיו מושכים אליהם קהל מגוון. הוא מוסר שיעורי חסידות גם לנשים. מפרסם מאמרים בתורת החסידות בכתבי העת, היכל הבעש"ט, הערות התמימים, מעיינותיך, בשבועון כפר חב"ד ועוד.
הרב גופין משתייך לזרם המתון בחב"ד. הוא סבור שהרבי מליובאוויטש נפטר ושאין לפרסם את משיחיותו, אך כתב גם שהכחשת האמונה שהרבי הוא "נשיא הדור" וש"הוא יגאלנו", גם כיום, לאחר פטירתו, אין לה מקום בחסידות חב"ד.
משפחתו

לרב גופין אחד עשר ילדים:
בנו, הרב שמוליק, שליח חב"ד במרכז מיאמי, פלורידה
בנו, הרב לוי יצחק, שליח חב"ד ברמת אפעל ובבית הרפואה תל השומר
בנו, הרב אהרן, מנהל תיכון 'בית חיה' חב"ד בקריית שמואל ושליח חב"ד ב'סביוני ים'- קריית ים
בנו, הרב ישעיהו, רשת אהלי יוסף יצחק כפר חב״ד
בנו, הרב שמעון, רב בית הכנסת גבעת ליובאוויטש בכפר חב"ד ומשפיע בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית לוד ועורך ספרי אביו
בנו, הרב יעקב נחום, קריית מלאכי
חתנו, הרב ישראל שפלטר, שליח חב"ד בווסטון, פלורידה
חתנו, הרב כתריאל שם טוב, יו"ר מכון מעיינות בירושלים
חתנו הרב חיים זקס, משפיע בישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד
חתנו, הרב שלום אדרי, משפיע ומשגיח בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בלוד
בנו, הרב שלום דובער, שליח חב"ד בשכונת ”אבאלון” (Obolonsky) בעיר קייב (לשעבר בלוגאנסק), אוקראינה
גיסו, הרב יוסף שמואל יהושע גרליצקי הוא רב בלב תל אביב ושליח חב"ד הראשי בעיר
ספריו

שיעוריו יצאו לאור בסדרת ספרים:
המשך שבועות תרס"ה - ביאורים למאמרי רבי שלום דובער שניאורסון, שני חלקים, הוצאת קה"ת 2005-2006
ביאור על שער היחוד והאמונה, הכולל ביאורים על אחדות ה' ושער היחוד והאמונה מתוך ספר התניא של רבי שניאור זלמן מליאדי, הוצאת קה"ת 2008 . הוצאה שנייה ה'תשפ"א - שני חלקים
ללמוד איך להתפלל ביאורי תפילה על פי תורת החסידות, ליום חול - חלק א, מתחילת התפילה עד ל'הודו', הוצאת קה"ת 2009. חלק ב', מ'הודו' ועד 'יהי כבוד', שם 2010. חלק ג' מ'יהי כבוד' ועד 'שמונה עשרה'. חלק ד', מ'שמונה עשרה' עד סיום התפילה, שם 2011. ליום השבת - חלק א', מתחילת תפילת ערב שבת "הודו לה'" עד 'לכה דודי', שם תשע"ו. חלק נוסף על תיקוני שבת מ'סעודות שבת' ועד 'מוצאי שבת', שם תשע"ז.
המועדים על פי תורת החסידות - על חודשי שבט-ניסן, תשע"ג
א חסידישע בר מצווה - הכנות חסידיות לקראת בר-מצווה, תשע"ד
לדעת את המידות, עבודת תיקון המדות על פי תורת החסידות, תשע"ד
וידעת היום, ביאור המושגים היסודיים של החסידות, תשע"ו
שיעורים בחסידות - ביאורים למאמרי המשך תרס"ו של רבי שלום דובער שניאורסון, שלשה חלקים, הוצאת קה"ת 2014-2022
ללמוד את המועדים, חגי ומועדי ישראל לאור תורת החסידות, חלק ראשון - אלול-תשרי, תשע"ח, חלק שני - מרחשוון-שבט, תש"ף, חלק שלישי אדר-אב, תש"ף
מאמרי הרבי - משיח וגאולה, ביאורים על מאמרי הרבי בנושא משיח וגאולה ה'תשפ"א
לקריאה נוספת

להתמסר, בעלון תחיינו, בהוצאת ועד תלמידי התמימים העולמי, גיליון 9, תשע"ח, עמודים 10–22
התוועדות - אסופת התוועדויות, בהוצאת הוצאת ספרים מעיינותיך, ה'תשע"ט
אהרן קליגר, כן בקודש חזיתיך, עיתון בקהילה א' תמוז תשע"ט עמוד 20–30
הערות שוליים

↑  רבני חב"ד במעמד תמיכה נלהב לארגון הפנסאים
↑  ראיון עם אהרן דב הלפרין, עיתון כפר חב"ד, גיליון 910, ג' בתמוז תש"ס
↑  ראו מכתבו לרב ישראל הרשקוביץ, שבו הוא מבהיר שהכחשת האמונה שהרבי הוא נשיא הדור והוא יגאלנו - "אינם השקפת חסידי חב"ד כלל, ואין להם מקום בליובאוויטש!" (כא כסלו התשע"ג 05.12.2012) באתר חב"ד אינפו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007397764305171  VIAF: 16153237755429211176   WorldCat (עם VIAF): 16153237755429211176
ביהר

| --- | --- |
סמל ביהרסמל ביהר
מקדש מהאבודהי, אתר מורשת עולמית בבודגאיה שבביהר
מקדש מהאבודהי, אתר מורשת עולמית בבודגאיה שבביהר
 מדינה:  הודו הודו
 ראש השרים:  ניטיש קומאר
 רשות מחוקקת:  Bihar Legislature 
 נפות במדינה:  38
 בירת המדינה:  פטנה
 שפה רשמית:  אורדו, אנגיקה, בוג'פורית, הינדי, מאגאהי, מאיטהילי
 תאריך ייסוד:  1912
 על שם:  ויהארה 
 שטח:  94,163 קמ"ר (דירוג: 12)
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במדינה:  103,804,637 (דירוג: 3, 2011)
  ‑ צפיפות:  1,102 נפש לקמ"ר (דירוג: 1, 2011)
 קואורדינטות:  25°21′N 85°07′E﻿ / ﻿25.35°N 85.12°E﻿ / 25.35; 85.12
 אזור זמן:  UTC +5:30
 http://gov.bih.nic.in
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה      (למפת ביהר מוגדלת) פטנהביהר(למפת ביהר רגילה) פטנהביהר tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בִּיהָ֫ר (בהינדי: बिहार) היא מדינה בצפון מזרח הודו. גובלת בצפון בנפאל, בדרום בג'הרקאנד, במערב באוטר פרדש ובמזרח במערב בנגל. על אף היותה המדינה ה-12 בגודלה בהודו, ביהר היא המדינה הצפופה ביותר עם למעלה מ-103 מיליון תושבים.
על פי האמונה הבודהיסטית, בעיר בודגאיה שבביהר הגיע בודהה להארה, ולכן עד היום היא בין המקומות הקדושים ביותר לבודהיסטים. העיר גאיה אשר במדינה קדושה להינדים, שכן על פי אמונתם, בה קיבלה גאיה מווישנו את היכולת למחול לחוטאים.
היסטוריה

משמעות השם ביהר היא מנזר. מדינה זו היא מקום קדוש הן לבודהיסטים, הן להינדים והן לג'יינים ומכאן שנציגי דתות אלו הקימו בביהר מקדשים ומנזרים רבים, כבר בתקופות קדומות. בחלקים מסוימים של המדינה אף נמצאו ממצאים ארכאולוגיים מן התקופה הנאוליתית (2500–1345 לפנה"ס). אזור ביהר נשאר מקום מרכזי בתרבות ההודית במשך למעלה מ-1,000 שנים נוספות. בירת ביהר, פטנה, נקראה במאה ה-5 לפנה"ס בשם "פטאליפוטרה", כשהייתה בירתה של האימפריה המאורית.
חברת הודו המזרחית הבריטית קיבלה על את הבעלות על ביהר, בנגל ואודישה בשנת 1764. במהלך המאה ה-18 משקיעים רבים (בעיקר מהממלכה המאוחדת והולנד) השקיעו בביהר, לאחר שזיהו פוטנציאל כלכלי לכאורה.
ב-1912 הוקמה פרובינציית ביהר ואוריסה בהודו הבריטית. ב-1935, במסגרת חוק ממשלת הודו, 1935, פוצלה פרובינציית ביהר ואוריסה לביהר ואוריסה.
בנובמבר 2000 פוצלו 18 מחוזות מביהר והפכו למדינת ג'הרקאנד.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
טופוגרפיה, גאוגרפיה ואקלים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
האקלים בביהר יחסית מגוון.
הגובה הממוצע במדינה הוא 53 מטר מעל פני הים. נהר הגנגס זורם ממערב המדינה למזרחה ומחלק את ביהר לשני חלקים.
כלכלה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ביהר היא המדינה הענייה ביותר בהודו. התל"ג בה עומד על 94$ לנפש לעומת הממוצע ההודי של 225$. למעלה מ-40% מתושביה חיים מתחת לקו העוני. הסיבות למצב זה הן מגוונות: הזנחה היסטורית מצד השלטון ההודי המרכזי, חוסר מעוף של הפוליטיקאים המקומיים, אי השקעות מספקות בחקלאות, תשתיות וחינוך. ישנם ביהרים המאמינים כי השלטון במדינה, המושפע מהקאסטות החברתיות ונגוע בשחיתות רבה, הוא האשם במצבה העגום. אחרים טוענים כי חוסר זהות אתנית מובהקת בביהר איפשרה את התעלמות הממשל המרכזי ממנה, שכן לא הייתה בה קבוצה אתנית מלוכדת שהיוותה גורם לחץ.
כלכלת ביהר מבוססת בעיקרה על חקלאות. מישורי הגנגס הנרחבים פוריים במיוחד ועתירים במים, אך תשתית ההשקיה גרועה ועל כן היבולים נתונים לחסדי מזג האוויר.
התעשייה מצומצמת וכוללת מחלבות ומפעלי עיבוד חלב, זיקוק נפט בבראוני, מפעל קטנועים בפתוהה ומפעלי עיבוד סוכר ושמן.
תחבורה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
במדינה פועלים כשלושה שדות תעופה. בנוסף על כך, הגנגס מהווה נתיב תחבורה וסחר מרכזי.
דמוגרפיה ותרבות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
נכון למפקד האוכלוסין שנערך בשנת 2011, ביהר היא המדינית השלישית בגודל אוכלוסייתה בהודו, עם כ-104,099,452 תושבים (52.14% גברים ו-47.86% נשים). הצפיפות היא 818 נפש לקמ"ר. כמעט 89% מאוכלוסיית המדינה מתגוררים בכפרים. אחוז הצעירים (מתחת לגיל 25) במדינה הוא הגבוה ביותר בהודו ועומד על כ-58%. ביהר היא המדינה בעלת שיעור הבערות הגבוה ביותר בהודו. אחוז האוריינות עומד על כ-63.82% (75.7% אצל גברים ו-55.1% אצל נשים)
בבודגאיה נמצא מקדש מהאבודהי שהוכרז על ידי אונסק"ו כאתר מורשת עולמית.
דמוגרפיה ותרבות > דתות

הינדואיזם – 82.69%
אסלאם – 16.87%
נצרות – 0.12%
אחר – 0.31%
פוליטיקה וממשל

המושל, ראש המדינה הרשמי, ממונה אחת לחמש שנים על ידי נשיא הודו. מי שמנהל את המדינה בפועל הוא ראש השרים, שמנהיג המפלגה הגדולה או קואליציית מפלגות באספה המחוקקת. בפרלמנט יש שני בתים: האספה המחוקקת של ביהר (243 נציגים), שהיא הבית התחתון, והמועצה המחוקקת (75 נציגים), שהיא הבית העליון.
בית המשפט העליון במדינה הוקם בשנת 1916. כל גופי השלטון ממוקמים בבירה פטנה. המדינה מחולקת לתשעה אזורים ו-38 מחוזות.
תרבות

מחוז מדהובאני שבמדינת ביהר הוא מרכז הציור המדהובאני, סגנון ציור מסורתי בן מאות, ואולי אלפי שנים המצויר על ידי נשים מחבל ארץ מיתילה, המתפרש גם עד נפאל. האמנות, אשר זכתה להכרה בין-לאומית ובזכותה מדהובאני הפכה למרכז ייצוא עיקרי, מאופיינת בצורות גאומטריות ועשויה מחומרים טבעיים. מסורתית, הסגנון שימש לציורי קיר ורצפה, אשר היו מוטבעים על גבס רטוב, בעיקר במעמד אירועים מיוחדים. בתקופה העכשווית, האמנות עברה התפתחות לתמונות על קנבס, בד, או נייר.
חינוך

בביהר התקיימה מערכת חינוך עוד במאה ה-5 לפנה"ס. מערכת החינוך המודרנית הוקמה לקראת סוף תקופת הראג' הבריטי, עם הקמתה של אוניברסיטה בפטנה. המדינה היא מהמובילות בהודו בהכשרתם של מהנדסים. נכון לדצמבר 2013, פועלות במדינה כ-7 מכללות ממשלתיות ו-12 מכללות פרטיות להנדסה.
הערות שוליים

↑  Government of India Act 1935, Part III: The Goverors' Provinces, Chapter I: The Provinces
↑  The Bihar Reorganisation Act, 2000, India Code
| המדינות והטריטוריות של הודו |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוטר פרדש • אוטראקהאנד • אודישה • אנדרה פרדש • אסאם • ארונאצ'ל פרדש • ביהר • ג'הרקאנד • גואה • גוג'ראט • הימאצ'ל פרדש • הריאנה • טמיל נאדו • טלנגאנה • טריפורה • מאדהיה פרדש • מניפור • מגהלאיה • מהאראשטרה • מיזוראם • מערב בנגל • נאגאלנד • סיקים • פנג'אב • צ'האטיסגאר • קרנאטקה • קרלה • ראג'סטאן |  |
| טריטוריות איחוד | איי אנדמן וניקובר • ג'אמו וקשמיר • דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו • טריטוריית הבירה הלאומית דלהי • לדאק • לקשאדוויפ • פודוצ'רי • צ'אנדיגאר |  |
| מדינות לשעבר | איחוד המדינות המזרחיות • איחוד מדינות פטיאלה ופנג'אב המזרחית • אג'מר • אנדרה • בומביי • בופאל • בילספור • ג'אמו וקשמיר (מדינה) • היידראבאד • וינדהיה פרדש • טרוונקור-קוצ'ין • קוץ' ביהאר • מאדהיה בהרט • מדראס • מייסור • סאורשטרה • פנג'אב המזרחית • קוץ' • קורג |  |
| טריטוריות איחוד לשעבר | ארונאצ'ל פרדש • גואה, דאמאן ודיו • דאדרה ונאגר האוולי • דאמאן ודיו • הימאצ'ל פרדש • טריפורה • מיזוראם • נאגאלנד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547811605171  GND: 4006563-7  LCCN: n79077375  MusicBrainz: 8b7a43fc-0719-4cf5-b570-00a903a40ec5  TDVİA: bihar  VIAF: 243407858   WorldCat (עם VIAF): 243407858
יחסי ארגנטינה–מונטנגרו

| יחסי ארגנטינה–מונטנגרו |
| --- | --- |
ארגנטינה: מונטנגרו


ארגנטינה: מונטנגרו
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 13,812
אוכלוסייה
45,787,526: 635,085
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 7,405
תמ"ג לנפש (בדולרים)
13,991: 11,659
משטר
דמוקרטיה נשיאותית פדרלית: רפובליקה

יחסי ארגנטינה–מונטנגרו (בספרדית: Relaciones Argentina-Montenegro; במונטנגרית: Односи Аргентине и Црне Горе) הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הארגנטינאית לבין מונטנגרו. שתי המדינות חברות באומות המאוחדות.
היסטוריה

הקהילה המונטנגרית בארגנטינה היא הקהילה הגדולה ביותר של בני הלאום המונטנגרי מחוץ ליבשת אירופה. בראשית המאה ה-20, מונטנגרים רבים היגרו מממלכת מונטנגרו לארגנטינה וכיום חיים בארגנטינה כ-50,000 מונטנגרים. רובם יושבים במחוז צ'אקו שבצפון המדינה ואילו השאר חיים בבואנוס איירס, טנדיל וונדו טוארטו.
ארגנטינה הכירה בעצמאותה של מונטנגרו ב-23 ביוני 2006 והיחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין המדינות כוננו רשמית ב-13 בספטמבר באותה השנה.
נציגויות דיפלומטיות

ארגנטינה איננה מיוצגת במונטנגרו הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. ארגנטינה האמינה את שגרירותה שבבלגרד, בירת סרביה הסמוכה על מונטנגרו.
מונטנגרו מיוצגת בארגנטינה בדרג השגרירות, באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בבואנוס איירס. מונטנגרו מיוצגת בארגנטינה בדרג הקונסולרי באמצעות שתי קונסוליות רשמיות שהיא מחזיקה בערים פרסידנסיה רוקה סאנס פניה ורוסאריו.
תהילים ק"ד

ברכי נפשי הוא מזמור ק"ד בתהילים העוסק בגדולת האל בורא העולם בכך שהוא נותן מזון לכל הבריות, כמו כן מפרט המזמור מקצת משבחי האל במעשה הבריאה כולה. אחד מפסוקיו של המזמור שנתפרסמו הוא פסוק כ"ד 'מה רבו מעשיך ה' כולם בחכמה עשית', קריאת הפרק הומלצה בספרי הסגולות כסגולה להרחיק המזיקים והנזקים כמובא בשימוש תהלים.
ראש חודש

בהרבה מהקהילות נאמר מזמור 'ברכי נפשי' בימי ראש חודש, לאחר סיום תפילת מוסף, ברוב קהילות של נוסח אשכנז בארץ ובכמה קהילות ספרדיות, שיר זה נאמר במקום השיר של היום בשבוע; ביתר הקהילות הספרדיות וכן בנוסח ספרד ובנוסח אשכנז בחו"ל ובקצת קהילות בארץ הוא נאמר בנוסף לשיר הקבוע. בקצת קהילות אשכנז המערבי, לא נוהגים להוסיף מזמור זה בכלל.
בטעם אמירת מזמור זה בראש חודש הובא בטור:
ונוהגין בספרד לומר מזמור ברכי נפשי, לפי שיש בו עשה ירח למועדים
לדעת הגר"א מזמור 'ברכי נפשי' נאמר בראש חודש במסגרת 'שיר של יום' - מאחר שהוא היה השיר שהיה נאמר בבית המקדש בראש חודש כחלק משירת הלווים שהייתה משוררים על המזבח בעת הקרבת הקורבנות, וכך הובא בספר מעשה רב בשמו:
אין אומרים שיר של יום של יומו ואומרים במקומו בב' ימים דר"ח ברכי נפשי (מזמור ק"ד) שהוא שיר של ר"ח ודוחה אפי' של שבת ופשיטא של חנוכה
הרב יחיאל מיכל אפשטיין בספרו ערוך השולחן תמה שאם אכן 'ברכי נפשי' הוא השיר שהיו שרים בבית המקדש בראש חודש, מדוע הוא אינו מוזכר במסכת סופרים בפירוט כל שאר השירים שמנו שם לשאר הימים והמועדים. לדעתו אכן ישנה טעות סופר בפרק י"ט וכתב שיש לגרוס שם אחרת:
בראש חודש ברכי נפשי, ובראש השנה אומר "כל העמים" וביום הכיפורים "ממעמקים...". ולפי זה שפיר הזכיר שיר מוסף של ראש חודש
אם חל ראש חודש בשבת, יש נוהגים לומר גם את מזמור השבת - מזמור שיר ליום השבת, וגם את "ברכי נפשי". בקהילות אחרות מקפידים לא לומר "ברכי נפשי" בשבת בשל הפסוק "יצא אדם לפעלו ולעבודתו עדי ערב" (תהילים, ק"ד, כ"ג) שאינו מתאים ליום השבת. סיבה נוספת לא לומר את המזמור בשבת היא שהמזמור דן בטבע ובבריאה ויום השבת בתפיסה היהודית הוא מעל הטבע.
ראש חודש > בקשת רחמים ותפילה ייחודית לאחר אמירת "בָּרְכִי נַפְשִׁי"

בְּסֵפֶר "קַב הַיָּשָׁר" וְכֵן בְּסֵפֶר "דֶּרֶךְ יְּשַׁרַה" כָּתַב שֶׁמִּן הָרָאוּי לְּאוֹמְרוֹ "בָּרְכִי נַפְשִׁי" בְּכָל יוֹם וְזוֹ לְשׁוֹנוֹ; וְעַל זֶה כָּתוּב בְּזֹהַר: "בֵּן אָדָם צָרִיךְ לְהִתְפַּלֵּל תָּמִיד וְלוֹמַר בְּכָל יוֹם מִזְמוֹר בָּרְכִי נַפְשִׁי" בָּרְכִי נַפְשִׁי אֶת ה' וְכוּ', וְאַחַר כָּךְ יֹאמַר: "יְהִי רָצוֹן מִלְּפָנֶיךָ, ה' אֵ-לוֹהַי וֶאֱ-לֹהֵי אֲבוֹתַי, שֶׁתִּסְלַח וְתִמְחַל לִי עַל כֹּל פְּשַׁעִים וְחָטָאִים מָה שֶׁעָשִׂיתִי, הֵן בִּרְאוּת עֵינַי, הֵן מָה שֶׁחָטָאתִי בְּיַדַי וְרַגְלַי וּבְגוּפִי. וּבְאִם שֶׁהִגִּיעַ עֵת וּזְמַן פְּטִירָתִי, וּמֻכְרָח אֲנִי לָצֵאת מִן הָעוֹלָם הַזֶּה, אוּלַי בְּאוֹתוֹ זְמַן לֹא אוּכַל לְבָרֵךְ אוֹתְךָ וְלַשּׁוּב בִּתְשׁוּבָה שְּׁלֵימַה, עַל כֵן הַיּוֹם הַזֶּה אֲנִי מְבַקֵּשׁ שֶׁלֹּא תְּיַסרְנִּי אַחַר מוֹתִי, וּתַּשִּׁיב אֶת נִשְׁמָתִי בְּגַן עֵדֶן בְּלִי שׁוּם מוֹרָא וּפַחַד" וּכְמוֹ שֶׁנֶּאֱמַר, בָּרְכִי נַפְשִׁי אֶת יה"וה הַלְּלוּיַ-ה.
מנחה בשבת

מזמור זה נאמר בקצת קהילות אשכנז (עם פרקי שיר המעלות) אחרי מנחה בשבת בשבתות החורף, כלומר משבת בראשית עד (ולא עד בכלל) שבת הגדול.
שיר של יום ליום הכיפורים

במסכת סופרים ובמקורות נוספים מופיע מזמור זה כשיר של יום ליום הכיפורים, בשל לשונות הכפרה והרחמים המופיעים בו בסופו יתמו חטאים מן הארץ וכו' (לצד תהילים ק"ל). ככל הנראה, כך נהגו בעבר במרבית הקהילות בנוסח ארץ ישראל.
במחזור ליום כיפור לנוסח הספרדים ועדות המזרח אומרים בפסוקי דזימרא 10 מזמורי תהלים שה-9 וה-10 שבהם הם תהלים פרק קג לדוד ברכי נפשי, ופרק קד ברכי נפשי.