stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תומאזו קמפנלה
הגותו ומשנתו > ודאות הקיום

ודאות הקיום, עקרון הנישא בפי כל בשמו של דקארט, נמצא כבר במשנתו של קמפנלה אך בתוספת משמעותית. כמו דקארט גם קמפנלה מניח שנקודת המוצא לכל ידיעה היא וודאות האני. אולם קמפנלה מוסיף שאין אנחנו מסוגלים לתפוס את העולם ואת התופעות בכלל אלא באופן אמצעי, כלומר רק באופן שהאני מתפעל מהם (עקרון שגם קאנט מלמד). נמצא שהאני על פי קמפנלה הוא ישות סגורה, ואין לו כל יכולת למידה אובייקטיבית על העולם, רעיון זה זהה עם רעיון המונאדה של לייבניץ. אלא שקמפנלה נחלץ מהתוצאות של רעיון זה, שמשמעותו למעשה אי יכולת למידה על העולם, על ידי קביעתו שהאדם הוא עולם קטן, והיכולת ללמוד על העולם הגדול מתאפשרת על ידי התבוננות האדם בעולמו הקטן.
הגותו ומשנתו > יחסו למהפכה הקופרניקאית

קמפנלה החזיק בעמדה בינונית ביחס למהפכה הקופרניקאית. לדעתו כוכבי הלכת מסתובבים סביב השמש כדעתו של קופרניקוס, אך השמש מסתובבת סביב כדור הארץ. דעה זו מנעה אותו מעימות חזיתי מול הכנסייה הקתולית. יש לציין שקמפנלה צידד בשיטתו של גלילאו כאשר פרצה המחלוקת סביב תורתו בשנים הראשונות של המאה השבע עשרה.
ספרו האוטופי: עיר השמש

בזמן שהותו במאסר עסק בכתיבה של ספר המתאר מציאות דמיונית אוטופית הקרוי 'עיר השמש' או 'מדינת השמש' ('La Citta del Sole'). הספר, הכתוב בצורה דיאלוגית פואטית, השפיע השפעה רבה על הוגי דעות חברתיים רבים, בעיקר סוציאליסטים. בעקבות ספרו נחשב קמפנלה לאחד מהאבות הרעיוניים של הסוציאליזם. קמפנלה, מצידו, ראה בספרו כממשיך רעיונותיהם של אפלטון בדיאלוג המדינה, ושל תומאס מור בספרו אוטופיה.
בספרו רב חובל מגלה באחד ממסעותיו את 'עיר השמש', הקרויה כך על שום שבראשה עומד כהן ושמו 'שמש' (Metaphysicus) אותו כהן הוא הסמכות העליונה במדינה השולט שלטון ללא מצרים וללא הגבלות כל שהם. המנהיג בעיר השמש חייב להיות בקי בתולדות העמים, חוקיהם ודיניהם, לדעת את כל המלאכות ידיעה טובה, גם אם לא ברמה של בעל המלאכה עצמו. בנוסף עליו לקנות ידע נרחב במדעי הפיזיקה המתמטיקה האסטרונומיה, ובעיקר ידע במטאפיזיקה ותאולוגיה כדי לדעת את רצון הבורא. גם ידיעה באסטרולוגיה חשובה מאוד בעיר השמש.
כל פקידי העיר בעיר השמש קרויים בשם המידה הטובה אותה הם מייצגים.
החינוך בעיר זו מושג בדרך מקורית. על חומות העיר מצוירים תמונות ותרשימים המציגים, למעשה, את רעיונות המדע ומסקנותיו. בצורה זו הילדים למדים את המדעים השונים בלי לדעת שהם לומדים ידיעות מדעיות, והידע נקנה להם בצורה טבעית.
בעיר השמש אין קניין פרטי היות שהקניין הפרטי מהווה את הגורם העיקרי לפילוג החברה. בנקודה זו קמפנלה מסתמך על שיטתם של סוקרטס ואפלטון. כמו כן אין עבדות בעיר השמש, והחובה לעבוד מוטלת על כולם בשווה. אולם זמן העבודה מוגבל לארבע שעות בלבד, ובשאר הזמן האזרחים עוסקים בלימוד, טיולים ואימון הגוף והנפש.
גם המשפחה נתפסת כחלק מהקניין הפרטי, ולכן בעיר השמש אין לה מקום. למעשה, החוק בעיר הוא הקובע מי יתאחד ועם איזו אישה, כאשר טובת הכלל, כלומר השבחת הצאצאים, היא הגורם המכריע בעניין זה. גם עיתוי הזיווג נקבע על ידי האסטרולוגים בזמן המתאים ביותר להולדת הצאצאים המוכשרים ביותר. לעיר עצמה יש זכות על הילדים יותר מהוריהם. במקרה שאדם מתאהב באשה, או להפך, מותר להם לשוחח לשחק יחד או לתת מתנות אחד לשני וכדומה, אך זיווגם מסור בידי רשויות החוק, ואם יתברר כי זיווגם לא יעלה יפה, זיווגם נאסר אלא אם כן האישה הרה או עקרה. בחוקים אלו באה לידי ביטוי ההתערבות הקיצונית ביותר של המדינה בחיי הפרט.
לקריאה נוספת

תומאזו קמפנלה, עיר השמש. תרגם: ארנו בר, אחרית דבר: פרופ' מירי אליאב-פלדון, נהר ספרים 2007
שמואל הוגו ברגמן, תולדות הפילוסופיה החדשה - מניקולאוס קוזאנוס עד תקופת ההשכלה, מוסד ביאליק, ירושלים.
קרל קאוטסקי, פול לפראג ומ' הילקווית, מבשרי הסוציאליזם בזמן החדש: קמפנלה, מורוס, אואן, פורייה, מרחביה: ספריית פועלים, 1951
פסל לזכרו של קמפנלה בעירו סטילו
Metaphysica, 1638
תורת המבחנים

ערך זה עוסק במחקר אודות שימוש במבחנים בתחומים שונים. אם התכוונתם לתיאוריה פסיכומטרית העוסקת בניבוי תוצאות של מבחנים, ראו .
תורת המבחנים היא התחום החוקר את השימוש במבחנים השונים, ומקדם אותו.
ניתן לחלק את תורת המבחנים לשתי גישות מרכזיות:
תורת המבחנים בפסיכולוגיה (פסיכומטריקה): המטרה היא להשוות בין אנשים שונים, ולכן היא מעוניינת למדוד הבדלים בין אישיים. במבחני אישיות, מבחני אינטליגנציה, הבחינה הפסיכומטרית ומיון לעבודה – אמורה להתקבל שונות רבה, כלומר פיזור רב של הציונים. גישה זו משתמשת בנורמות קבוצה.
תורת המבחנים בחינוך פורמלי (אדיומטריקה): המטרה היא לבחון מהו מיקומו של הפרט ביחס לנורמה או קריטריון מסוים (רמת ידע או מיומנות נדרשת), ולכן התורה מעוניינת למדוד הבדלים תוך אישיים. הבודק מעוניין לדעת האם התלמיד השתפר בתחום מסוים, ומה מיקומו ביחס לרמה הנדרשת בגיל. לפי גישה זו, המטרה במבחן היא לכלול פריטים שרגישים לשינוי, שיוכלו להעיד שהתרחשה למידה. גישה זו היא מרכז התחום של הערכה ומדידה בחינוך פורמלי, והשימוש העיקרי בה הוא בנורמות תוכן.
שני גורמים חשובים בתורת המבחנים הם מהימנות ותוקף. זאת משום שהם משפיעים על דיוק ונכונות של המדידה.
ראו גם

מונחים בהערכה פורמלית
שגיאות מסוג I ו-II
שרון שחל

| --- | --- |

שחל בפברואר 2012
 לידה:  28 בנובמבר 1969 (בת 54) רמת גן, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית צבי 
 פרופיל ב-IMDb
 
שרון שחל ב"דיגדיגדוג"
מימין לשמאל: צק ברקמן, שרון שחל ומולי שולמן, במחזמר "קומפני", בבימויו של רפי ניב, תיאטרון באר שבע
שרון שחל (נולדה ב-28 בנובמבר 1969) היא זמרת, שחקנית, קריינית, כוכבת ילדים ומדבבת ישראלית.
תפקידים בתיאטרון

| שנה | הצגה | תפקיד | תיאטרון/חברת הפקות | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020–הווה | סבתא בישלה דייסה | הבובה שמחה | תיאטרון נדנדה בשיתוף גוזלי הפקות | עידן עמית ושלומי טפיארו | עידן עמית |
| 2015–הווה | חגיגה בחווה | שרוני אגרונומי | תיאטרון נדנדה | עידן עמית | עידן עמית |
| 28 במאי 2011 | קומפני | שרה | תיאטרון באר שבע | סטיבן סונדהיים | רפי ניב |
| 2008 | שמונה בעקבות אחד | רינה | תיאטרון הקיבוץ | דפנה אנגל ע"פ ימימה אבידר-טשרנוביץ | רפי ניב |
| 2008–2019 | חגיגת השירים של דתיה | רונית הרקדנית ובובת מוכרת הפרחים | תיאטרון נדנדה | דתיה בן-דור | עידן עמית |
| 2005-2006 | מכתבים מפליקס | סופי | צח כרמלי הפקות + בימות | הדר גלרון | עמיר ממן |
| דצמבר 2003 | השיטה | נטשה | תיאטרון תמונע | אנסמבל תמונע | נאוה צוקרמן |
| 2002 | סאלח שבתי (המחזמר) | בת שבע העובדת הסוציאלית | הדרן | אפרים קישון | זאב רווח |
| 2002 | מה עושים עם ג'ני | שרלוט | תיאטרון בית ליסין | ד.ר. ווילד | רוני פינקוביץ' |
| 2002 | פרפר ברשת |  | תיאטרון בית ליסין | ריי קוני | לזלי לאטון |
| 2001 | חיכיתי רק לך | הגר | רמי אלדר הפקות | גיורא יהלום | רועי הורביץ |
| 2001 | שמוליקיפוד | אימא | תיאטרון קומיקיון | סמדר שיר | ליאור נחמן |
| 1999 | הזוג המוזר |  | תיאטרון בית ליסין | ריי קוני | לזלי לאטון |
| 1999 | סינדרלה | סינדרלה | תיאטרון חיפה | רפי מילוא | ישראל גוריון |
| 1999 | מפתח לשניים |  | תיאטרון באר שבע | ג'ון צ'פמן, דבי פרימן, אמי דין | עמי דיין |
| 1998 | בעל בריבוע |  | תיאטרון יובל ובית ליסין | ריי קוני | לזלי לאטון |
| 1998 | משתגעים מאהבה |  | תיאטרון יובל ופשנל | ג'ו דיפייטרו | אוהד אשכנזי |
| 1997 | שמונה בעקבות אחד | מיקה | תיאטרון הילדים והנוער | על פי ספרה של ימימה טשרנוביץ-אבידר, שלמה משיח | רוני ניניו |
| 1997 | פיטר פן המחזמר | וונדי | טדי יזמות והפקות | אורי פסטר | אורי פסטר |
| 1996 | צבע הפנינה | לוטה | תיאטרון אורנה פורת | אנה מריה יוקל | איציק ויינגרטן |
| 1996 | שיטת חנל'ה |  | תיאטרון ארצי לנוער | עמליה עינת |  |
| 1995 | מאה תפוחים חדשים פלוס מע"מ |  | תיאטרון העם | אורה מורג | ישראל גוריון |
| 1995–2014 | "דיג דיג דוג" ו"דיג דיג דוג 2" | שרון | מילשטיין הפקות | מיכל חזון | ישראל גוריון |
| 1994 | אותה שעה בעוד שנה |  | תיאטרון הספרייה | ברנרד סלייד | מישה לוריה |
| 1993 | בית משותף | דנה | פסטיבל חיפה להצגות ילדים | רבקה נוימן | רבקה נוימן |
| 1993 | פאל ג'ואי (מחזמר) |  | תיאטרון באר שבע בשיתוף תיאטרון הספרייה | ג'והן אוהרה, לורנץ הארט, ריצ'רד רוג'רס | קריסטין אורן |
| 1993 | נומה עמק | שרון | תיאטרון בית ליסין | יהונתן גפן | אלדד זיו |
פילמוגרפיה > למבוגרים

טלוויזיה
| שנה | סדרה | תפקיד | ערוץ | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994 | סיפור מקומי (דרמה) |  | ערוץ 1 | ניסים דיין |
| 1998 | כסף קטלני |  | ערוץ 2 | ערן ריקליס |
| 1998 | אנס הבושם |  | ערוץ 2 | מנחם בינצקי |
| 1999 | משפחת עזאני |  | ערוץ 2 | ארנון צדוק |
| 2009 | רמזור, עונה 2 | מיכל | ערוץ 2 | אוהד פרח |
| 2009 | גירושים נפלאים | עמליה | yes | עופר ויצמן ואורן שקדי |
קולנוע
| שנה | סרט | תפקיד | במאי |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | הכל מתחיל בים | רותי | איתן גרין |
פילמוגרפיה > לכל המשפחה

| שנה | תוכנית | תפקיד | ערוץ |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995–1993 | תוכניות הילדים והנוער | הגשת רצף | הערוץ הראשון |
| 1997 | סופר דופר, קומדיה | בדמות | ערוץ 2 |
| 1997 | ספינת האהבה | משחק (מערכון) | ערוץ 1 |
| 1997 | הכל בסדר | הגשה | ערוץ התכלת |
| 1997 | תוכנית פעוטות | משחק | ערוץ בייבי |
| 1998 | החברים של שוש | משחק | הערוץ הראשון |
| 1999 | זאפזאפים, תוכנית עלילתית | הגשה ומשחק | הערוץ הראשון |
| 1999 | בעקבות הסיפורים | משחק | ערוץ הילדים |
| 2000 | הורים וגורים | הנחיה משחק ושירה | הטלוויזיה החינוכית |
| 2000 | פינג-פונג | הנחיה | הערוץ הראשון |
| 2000 | זאפ לראשון | הנחיה | הערוץ הראשון |
| 2005 | למשפחה שלי, תוכניות ליום המשפחה | הגשה | ערוץ הופ! |
DVD

| שנה | DVD | כותבים |
| --- | --- | --- |
| 2008 | הכבשה שושנה | תפקיד אורח |
| 2007 | איך בוחרים שם לאחותי הקטנה | משירי אהוד מנור |
| 2007 | הסבתא של אפרים | משירי לאה גולדברג |
| 2005 | ישראל והגיטרה | תפקידי אורח |
| 2005 | דיג דיג דוג - שלוש, ארבע, לעבודה! | מיכל חזון, מוזיקה נורית הירש |
| 2004 | איזה כיף בים | פיתוח, יוזמה ויצירה משותפת עם דפנה חלף |
| 2002 | דיג דיג דוג האוסף | מיכל חזון, נורית הירש |
| 1996 | הולכים לגן | סמדר שיר, משה דץ |
| 1995 | דיג דיג דוג 3 | מיכל חזון, נורית הירש |
| 1993 | עוד דיג דיג דוג | מיכל חזון, נורית הירש |
| 1992 | דיג דיג דוג | מיכל חזון, נורית הירש |
מופעים לבמה - כל המשפחה

"מאה תפוחים חדשים כולל מע"מ" - מופע משותף של סופרת וזמרת (ביחד עם אורה מורג)
"שרון פתרון מארחת את דיג דיג דוג" (כתיבה שרון שחל, בימוי עידן עמית) מופע המשלב NLP ודמיון מודרך
בימים אלו (2012): "הופ ילדות ישראלית" שירי ילדים מכל הזמנים עם דדי זהר (בימוי עידן עמית)
"פיצפוצים", "שרון ועוד המון" (כתיבה ובימוי שרון שחל)
"חמישים שנות ילדות - עיר ערוץ הילדים" במה ומסך (1998) במאי משה קפטן
"חיוכים מהלב" מופע משותף עם סמדר שיר
דיבובים נבחרים

|  שנה |  סרט/סדרה |  תפקיד |  ערוץ |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | האגדה של קורה | אסאמי סאטו, טוף בייפונג | ערוץ ניקלודאון |
| 2015 | קוסמות קטנות | גברת צ'ארמינג | ניק ג'וניור |
| 2014 | דובים ונהנים | אמו של דודי, סבתו של דודי | ערוץ לולי |
| 2014 | גרוויטי פולס (סדרה) | מייבל פיינס | ערוץ דיסני |
| 2014 | אי המטמון (סרט) | אמא של ג'ים |  |
| 2014 | מדלן היפה (סרט) | גברת היגינסבוטום |  |
| 2012 | סיילור מון (סדרה) | סטסונה מאיו - סיילור פלוטו / אן / קלברס / וס וס / דמויות שונות | ערוץ הילדים |
| 2010 | אי-שרדות | הת'ר | ערוץ הילדים |
| 2010 | אליס בארץ הפלאות (סרט) | המלכה הלבנה |  |
| 2010 | ג'רונימו סטילטון (סדרה) | סאלי |  |
| 2010 | כלבים בחלל (סרט) | אמא של סטרלקה |  |
| 2009 | בי הגדולה מכולם! (סדרה) | מריון "מרי" פרנסס וויקטוריה אווה גיבונס | ערוץ ניקלודאון |
| 2008 | נווה עצלנות | טריקסי | ערוץ הופ! |
| 2008 | רוץ, דייגו, רוץ! (סדרה) | קליק | ערוץ ניקלודאון |
| 2008 | הורטון שומע מישהו | סאלי אומלי מקדוד |  |
| 2008 | פוניו על הצוק ליד הים | ליסה |  |
| 2008 | אמדאוס (סדרה) | תרזה | ערוץ לוגי |
| 2006 | מיילו | אימו של מיילו | ערוץ לולי |
| 2006 | עידן הקרח 2: נמסים מצחוק (סרט) |  |  |
| 2006 | טיפת גשם (סדרה) | קרחוני | הטלוויזיה החינוכית |
| 2005 | משטרת האגדות (סדרה) | כריס אנדרסון | ערוץ הילדים, ערוץ ג'וניור |
| 2005 | אווטאר: כשף האוויר האחרון | סוקי | ערוץ ניקלודאון |
| 2005 | רובוטס (סרט) | קאפי |  |
| 2005 | אגדות אנדרסן |  | הטלוויזיה החינוכית, ערוץ ג'וניור |
| 2005 | מדלן |  | ערוץ הופ! |
| 1998 | באג לייף (סרט) | הנסיכה אטה |  |
תורת הכמות של הכסף

תורת הכמות של הכסף (Quantity Theory of Money) היא תאוריה מקרו-כלכלית מוניטרית שמסבירה  שינויים בתוצר וברמת המחירים כפועל יוצא של שינויים בכמות הכסף במשק.
תאוריה זו מהווה חלק בלתי נפרד מלימודי המבוא למאקרו-כלכלה בזכות פשטותה.
יישום

הטענה היא שגידול בכמות הכסף  M יגרום לשינוי ביחס ישר של התוצר  Q (אם המשק אינו בתעסוקה מלאה) או של רמת המחירים  P תוך יצירת אינפלציה (אם המשק בתעסוקה מלאה).
טענה אחרת היא ששינוי בתוצר  Q יוביל לשינוי ביחס ישר של כמות הכסף  M דרך שוק הכסף.
למשל- אם תהיה צמיחה והתוצר יגדל, הביקוש לכסף יגדל כי המשק יצטרך יותר כסף כדי "לקנות" את התוצר במהירות מחזור נתונה, כתוצאה מכך הביקוש לכסף יעלה בשוק הכסף, והריבית תעלה וכתוצאה מכך הצמיחה עלולה להיעצר. כמובן שאם הצמיחה תלוּוֶה בגידול בהיצע הכסף על ידי הבנק המרכזי - הריבית לא תשתנה והצמיחה תימשך.
תעלת יונים ממותגת מתח

תעלת יונים ממותגת מתח היא  תעלת יונים אשר נפתחת כתוצאה משינוי מתח חשמלי, ומאפשרת מעבר יונים דרכה. לתעלות אלה תפקיד מרכזי בפעולתם של תאי עצב ותאי שריר.
מבנה

התעלות הממותגות מורכבות לרוב משבע תת-יחידות המאורגנות במעגל ויוצרות חור בקרום התא דרכו מסוגלים לעבור יונים רק בעת פתיחת התעלה. הרכב תת-היחידות של התעלה קובע אילו יונים יוכלו לעבור דרכה, כך שתצורה מסוימת של תת-יחידות תעביר, לדוגמה, בעיקר יוני נתרן.
שערים

תעלת יוני נתרן עשויה לעבור אקטיבציה ואינאקטיבציה בעזרת שני שערים הפועלים כמתגים ברמה המולקולרית ומווסתים את פעילותה. שערים אלו, שהם שער ההפעלה (Activation gate) ושער הנטרול (Inactivation gate), הם תלויי מתח, ורק במצב בו שניהם פתוחים תהיה תעלה זו פתוחה.
דוגמאות

תעלת הנתרן ותעלת האשלגן ממותגות המתח בתאי עצב ושריר.
תעלת סידן ממותגת מתח המשפעלת שחרור מוליך עצבי באתר הקדם-סינפטי.
מנגנון

לרוב אחת מיחידות התעלה מהווה חיישן למתח חשמלי, ושינוי המתח החשמלי גורם לשינוי במבנה חלבוני התעלה ועקב כך לפתיחת התעלה. לדוגמה, בתעלת הנתרן באזור הרגיש למתח מצוי ריכוז מובנה של מטענים חיוביים, כך שדפולריזציה של קרום התא גורמת לדחייתם תוך שינוי מבנה התעלה ולפתיחתה.
ראו גם

תעלת סידן
הערות שוליים

↑  פסיכולוגיה פיזיולוגית: מדריך למידה. מאת עדנה כהן, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2008.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4717815-2 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תעלת הנסיך גוסטב

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  גוסטב החמישי, מלך שוודיה 
 סוג:  מצר ים 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  63°50′00″S 58°15′00″W﻿ / ﻿63.8333°S 58.25°W﻿ / -63.8333; -58.25
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהתעלת הנסיך גוסטב(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהתעלת הנסיך גוסטב(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיתעלת הנסיך גוסטב(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיתעלת הנסיך גוסטב
 
תעלת הנסיך גוסטב או ערוץ הנסיך גוסטב (באנגלית: Prince Gustav Channel) הוא מצר ים, בארץ גרהאם בחצי האי האנטארקטי, שבאנטארקטיקה.
המצר מפריד בין חצי האי טריניטי (שבחצי האי האנטארקטי), שממערב למצר, לבין האי ג'יימס רוס והאי וגה, שממזרח למצר.
אורכו של המצר 130 קילומטרים ורוחבו בין 6 קילומטרים (במקטע הצר ביותר) ל-24 קילומטרים (במקטע הרחב ביותר).
לחופו הצפוני של המצר מצוי מחסה סן ניקולאס.
היסטוריה > גילוי ומיפוי המצר

המצר התגלה בשנת 1903 על ידי אוטו נורדנשלד, שעמד בראש המשלחת השוודית לחקר אנטארקטיקה.
נורדנשלד היה הראשון שהפליג דרך המצר.
באוגוסט 1945 משלחת חקר מטעם סקר שטחי חסות איי פוקלנד הפליגה דרך המצר (וזו הייתה הפעם השנייה שבוצעה הפלגה דרכו); משלחת זו מיפתה את המצר.
הפעם השלישית שהפליגו דרך המצר, הייתה על ידי משלחת חקר נוספת מטעם סקר שטחי חסות איי פוקלנד, הפלגה זו בוצעה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1946–1947.
המצר מופה שנית על ידי משלחת סקר מטעם סקר שטחי חסות איי פוקלנד, בין השנים 1959–1961, אשר יצא לסקר ממפרץ התקווה.
היסטוריה > מקור השם

שמו של מצר הים ניתן לו ב-1903 על ידי נורדנשלד, נורדנשל קרא למצר "Kronprins Gustaf Kanalen" - כשהוא עושה שגיאת כתיב בשמו של הנסיך: "Gustaf" במקום "Gustav".
המצר נקרא על שם נסיך הכתר גוסטב משוודיה (לימים המלך גוסטב החמישי).
לינקולן אלזוורת' ראה את המצר בטיסתו מעל אנטארקטיקה בנובמבר 1935.
היסטוריה > נסיגת הקרח

ב־27 בפברואר 1995 דיווח הסקר האנטארקטי הבריטי (BAS) כי מדף קרח שחסם בעבר את התעלה התפרק. מדף קרח זה השתרע על שטח של 2,100 קילומטרים רבועים לפני התפרקותו, מהם שטח של 2,000 קילומטרים התפרק.
לקריאה נוספת

• Reece, A. (1950), , Journal of Glaciology, 1(8), 404-409. https://doi:10.3189/S0022143000012703
• Daniel Nývlt, Régis Braucher, Zbyněk Engel, Bedřich Mlčoch, , Quaternary Research, Volume 82, Issue 2, 2014, Pages 441-449, ISSN 0033-5894, https://doi.org/10.1016/j.yqres.2014.05.003.
• Mieke Sterken, Stephen J. Roberts, Dominic A. Hodgson, Wim Vyverman, Andrea L. Balbo, Koen Sabbe, Steven G. Moreton, Elie Verleyen, , Quaternary Science Reviews, Volume 31, 2012, Pages 93-111, ISSN 0277-3791, https://doi.org/10.1016/j.quascirev.2011.10.017.
• Filip Hrbáček Hrbáček, Jana Smolíková, Daniel Nývlt, Jan Kavan, Zbyněk Engel, , DOI: https://doi.org/10.22370/rbmo.2018.53.3.1363
• Pieńkowski, A., Marret, F., Scourse, J., & Thomas, D. (2013), , Antarctic Science, 25(4), 565-574. DOI: https://doi.org/10.1017/S0954102012001186
• A. J. Cook and D. G. Vaughan, , The Cryosphere, 4, 77–98, 2010 www.the-cryosphere.net/4/77/2010/
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  מידע היסטורי
↑  מקס ברנדון, תעלת הנסיך גוסטב נפתחה
1 2 3  ראו במאמר Overview of areal changes of the ice shelves on the Antarctic Peninsula over the past 50 years, המפורט בפסקת "לקריאה נוספת"
שניים לדרך

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  סטנלי דונן
 הופק בידי:  סטנלי דונן
 תסריט:  פרדריק רפאל
 עריכה:  ריצ'רד מארדן, Madeleine Gug 
 שחקנים ראשיים:  אלברט פיני   אודרי הפבורן   ויליאם דניאלס   אלינור ברון
 מוזיקה:  הנרי מנסיני
 צילום:  כריסטופר כאליס
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  פוקס המאה העשרים
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  27 באפריל 1967
 משך הקרנה:  111 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
שנים לדרך (באנגלית: Two for the Road) הוא סרט קולנוע משנת 1967 בבימויו של סטנלי דונן. הסרט מתאר מערכת יחסים הנפרשת במשך 20 שנה בין אדריכל, המגולם על ידי אלברט פיני ואשתו, המגולמת על ידי אודרי הפבורן.
בעת צאתו לאקרנים היה הסרט חדשני וייחודי באופן הצגת סיפור העלילה הבלתי ליניארי. סצנות הסרט מוצגות בסדר שונה מסדר התרחשותם, ומצופה היה מהצופים לשער מה התרחש בין הסצנות - אירועים שונים שאירעו מבחינת מועד התרחשותם בציר העלילה בתחילת הסרט מוצגים בסופו ולהפך.
פרסים

התסריט, שנכתב על ידי פרדריך רפאל היה מועמד לפרס אוסקר בשנת 1967 ולפרס באפטא בשנת 1968. במאי הסרט היה מועמד לפרס גילדת התסריטאים של אמריקה בשנת 1968. התסריט זכה בפרס גילדת התסריטאים של בריטניה הגדולה.
אודרי הפבורן הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב עבור השחקנית הטובה ביותר בגין תפקידה בסרט.
שיר הנושא של הסרט - "שנים לדרך" הולחן על ידי הנרי מנסיני למילותיו של לזלי בריקוז. מילות השיר עצמן לא מושמעות בסרט. שיר זה היה מועמד לפרס גלובוס הזהב בשנת 1968.
תעלומות ברוקנווד

| --- | --- |
 סוגה:  דרמה משטרתית
 יוצרים:  טים באלמה
 כותבים:  פיליפ דלקין ג'יימס גריפין גרג מקגי
 ארץ מקור:  ניו זילנד ניו זילנד
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  10 
 מספר פרקים:  48 (נכון ל־3 ביוני 2024) 
 הפקה
 הפצה:  All3Media 
 שידור
 רשת שידור:  Prime (‏2014–2019) TVNZ 1 (‏2021–)
 תקופת שידור מקורית:  2014–הווה
 קישורים חיצוניים
 thebrokenwoodmysteries.com
 דף התוכנית ב-IMDb
 
תעלומות ברוקנווד (באנגלית: The Brokenwood Mysteries) היא סדרת דרמה משטרתית-קומית ניו זילנדית ששודרה ברשת Prime בשנת 2014. החל מהעונה השביעית הסדרה משודרת ברשת TVNZ וברשת Acorn TV בקנדה ובארצות הברית. הדמות הראשית בסדרה היא דמותו של הבלש מייק שפרד ושותפתו החוקרת קריסטין סימס. העלילה מתרחשת בעיירה הפיקטיבית ברוקנווד שבניו זילנד, כאשר חוקרי המשטרה המקומית עוסקים בפענוח מקרי פשע שמתרחשים בעיר. צילומי הסדרה נערכו בחבל אוקלנד. את הסדרה יצר טים באלמה שהוא גם הכותב הראשי לצד פיליפ דלקין, ג'יימס גריפין וגרג מקגי. הסדרה שווקה בתור התשובה המקומית לרציחות במידסומר.
צוות השחקנים כולל את ניל רי בתור הבלש הבכיר סמל מייק שפרד, פרן סאתרלנד בתור הבלשית קריסטין סימס, ניק סמפסון בתור הבלש סם ברין, כריסטינה איונדה בתור ד"ר ג'ינה קדינסקי המנתחת הפתולוגית.
עלילה

הבלש מייק שפרד נשלח מאוקלנד לברוקנווד כדי לחקור שוטר מקומי, עם חקירת רצח אפשרית שעשויה לקשר בין השניים, שפרד לוקח אחריות. לאחר החקירה, שפרד מעריך מחדש את חייו ומחליט להישאר בעיירה, למרות שזה אומר הורדה בדרגה. ברוקנווד היא עיירה כפרית שקטה לכאורה שבה שפרד, בעל גישה לא שגרתית לעבודת המשטרה, נעזר בבלשית המקומית קריסטין סימס, שמדויקת ויעילה בעבודתה, כדי לפתור רציחות. ככל שהסדרה מתקדמת, יחסי העבודה בין השניים עוברים מהיכרות שטחית גרידא לקרובה יותר כשהם מתחילים להעריך אחד את הכישרונות של זו.
דמויות ושחקנים

| דמות | שחקן / שחקנית | הערות |
| --- | --- | --- |
| המפקח מייק שפרד | ניל רי | בלש שעובר לברוקנווד שהיה נשוי מספר פעמים ואוהב מוזיקת קאנטרי ואת רכב ההולדן קינגסווד שלו. שיטות החקירה נתפסות כ"מוזרות" על ידי שותפיו |
| סמלת קריסטין סימס | פרן סאתרלנד | חוקרת צעירה אינטליגנטית וצינית שאינה מקבלת בתחילה את שיטות החקירה של מייק |
| סם ברין | ניק סמפסון | קצין צעיר |
| דניאל צ'מלרס | ג'רוד ראווירי | קצין שמחליף את ברין, אחרי שזה עובר לאיי שלמה. |
| ד"ר ג'ינה קדינסקי | כריסטינה יונדה | פתולוגית רוסייה במוצאה, בעלת אופי אקצנטרי, שמדברת רבות על חייה ברוסיה ואינה מצליחה להבין את "ההומור האנגלי". נמשכת למייק. |
| קאהו טיילור | ראווירי ג'וב | בן דוד של ג'רוד. עובד כאינסטלטור עצמאי |
מקום ההתרחשות

בעיירה הבדיונית ברוקנווד יש אוכלוסייה של כ-5,000 תושבים והיא ממוקמת כ-20 קילומטרים (12 מייל) מהחוף. היא נמצאת באזור חקלאי, עם יבולים הנעים מחיטה ועד יין מקומי, והאזור שמסביב הוא ביתם של אנשים רבים שנמלטו מחיי העיר (מגמלאים ועד למחפשי חיים אלטרנטיביים). למרות שהמיקום המדויק של ברוקנווד לא מצוין, הוא נכתב ברובו וצולם בעיירות קטנות מצפון לאוקלנד. העיירה האמיתית וורקוורת' (Warkworth) משמשת כברוקנווד ותחנת המשטרה של ברוקנווד היא בניין משנת 1911 שהיה משרד הדואר של העיר הלנסוויל. באחד הפרקים, נראים שפרד וסימס נוסעים לאוקלנד מעבר לגשר נמל אוקלנד, מה שמאשר שברוקנווד ממוקמת גם צפונית לעיר. באותו פרק מוזכר שלוקח שעתיים וחצי ברכב להגיע מברוקנווד לאוקלנד. מה שמציב את ברוקנווד הרבה יותר צפונה מאשר וורקוורת' או הלנסוויל.
הפקה

צילומי הסדרה החלו בשנת 2013. הפרק הראשון שודר ב-2014. נתוני הצפייה היו טובים והסדרה משודרת כבר במשך 8 עונות.
תוכנית הגבולות החדשים

לוגו תוכנית הגבולות החדשים
תוכנית הגבולות החדשים (באנגלית: New Frontiers program) היא תוכנית של נאס"א לחקר לא-מאויש של מערכת השמש על ידי חלליות וגשושיות למשימות מחקר בעלות בינונית. התוכנית היא המשך לתוכנית דיסקברי, שכללה גם היא משימות דומות. תוכנית הגבולות החדשים מהווה אחת משלוש תוכניות המנוהלות במשרד התוכנית למשימות פלנטריות.
משימות בתהליך > ניו הורייזונס (גבולות חדשים 1)

הגשושית ניו הורייזונס (באנגלית: New Horizons, אופקים חדשים) ששוגרה ב-19 בינואר 2006, חלפה על פני כוכב הלכת הננסי פלוטו ביולי 2015 וירחיו כארון, ניקס והידרה וביצעה צילומים של גרמי שמים אלו.
ב-1 בינואר 2019 הגשושית חלפה על פני גוף בחגורת קויפר בעל קוטר של 30–45 קילומטר בשם 486958 ארוקות'.
משימות בתהליך > ג'ונו (גבולות חדשים 2)

ג'ונו (באנגלית: Juno), היא גשושית לחקר כוכב הלכת צדק. ג'ונו שוגרה ב-5 באוגוסט 2011.
הגשושית הקודמת שחקרה את צדק, גלילאו גילתה ממצאים רבים על האטמוספירה העליונה של צדק. אולם, מחקר נוסף של צדק חשוב לא רק להבנה עמוקה יותר של כוכב הלכת, אלא גם להבנת היווצרות מערכת השמש והיווצרות כוכבי-לכת באופן כללי, גם מחוץ למערכת השמש.
תפקידה של ג'ונו הוא לחקור את צדק בנושאים הבאים:
הבנת מאפייני המבנה של צדק, וקביעת המסה והגודל של הגלעין של צדק וחקירת השדה המגנטי והכבידתי שלו
מדידת מרכיבי האטמוספירה של צדק
חקירת המבנה התלת-ממדי של המגנטוספירה של צדק (האזור של השדה המגנטי סביב צדק)
חקר הקטבים של צדק, לשם כך, מסלולה של ג'ונו הוא מסלול קוטבי
משימות בתהליך > אוסיריס-רקס (גבולות חדשים 3)

אוסיריס-רקס (באנגלית: OSIRIS-REx) היא גשושית של נאס"א לחקר האסטרואיד קרוב הארץ 101955 בֵּנוּ, איסוף דגימה ממנו והחזרתה לכדור הארץ. המשימה שוגרה ב-8 בספטמבר 2016, וצפויה להגיע לאסטרואיד במהלך 2018, להקיפו ולחקור אותו לתקופה של כשנה שבסיומה תאסוף ממנו דגימה באמצעות זרוע רובוטית, ותחזיר אותה בקפסולה (בדומה לגשושית סטארדאסט) לכדור הארץ בשנת 2023. המשימה נועדה לחקור את השלבים הראשונים של היווצרות מערכת השמש וכוכבי הלכת, והמקור לתרכובות אורגניות החיוניות לקיום חיים.
משימות בתכנון > דרגונפליי (נחתת-רחפן) (גבולות חדשים 4)

דרגונפליי (נחתת-רחפן) (אנ') (באנגלית: Dragonfly בעברית: שפירית) - היא נחתת-רחפן לטיטאן הירח של שבתאי, שתנוע על פני השטח באמצעות תצורה כפולה של זוג רוטורים מרובעים. הרחפן הוא מסוג קוואדקופטר כפול של ארבעה רוטורים עליונים וארבעה רוטורים תחתונים בדומה לשפירית שתוכל לנחות ולדלג למספר אתרים. נאס"א הכריזה ב – 29 ביוני 2019 על הזכייה במשימת דרגונפליי, שנבחרה מתוך שתים עשרה הצעות שהוגשו לנאס"א לתוכנית הגבולות החדשים. דרגונפליי תשוגר בשנת 2027 וצפויה להגיע לירח טיטאן בשנת 2036.
המשימה מיועדת לחקור מספר רב של אתרים גאולוגיים שונים בטיטאן, שיתפרסו על מרחקים של מאות קילומטרים ותוכל לענות של שאלות בסיסיות שנותרו ממשימת קאסיני-הויגנס לגבי הירח טיטאן. דרגונפליי תוכל לבצע מספר סוגי מדידות מפורטות של האטמוספירה, פני השטח ומבנהו הפנימי של טיטאן. הנחתת-רחפן מתוכננת להפיק חשמל מהחום שנפלט מחומר רדיואקטיבי של גנרטור רדיואיזוטופי תרמואלקטרי, תוכל לפעול באופן אוטונומי כמעט לגמרי ולתקשר עם כדור הארץ באופן ישיר. המעבדה לפיזיקה יישומית באוניברסיטת ג'ונס הופקינס אחראית לתכנון ובניית דרגונפליי ביחד עם שותפים נוספים.