stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עדנה ארבל
ביוגרפיה > פרקליטת המדינה

בינואר 1996 מונתה ארבל לפרקליטת המדינה ושימשה כמ"מ היועץ המשפטי לממשלה בהיעדרו. כן ישבה בראשות ועדת פרקליטות 2000 ובראשות ועדה שגיבשה קוד אתי לפרקליטים, השתתפה בדיונים ברומא, האג ושטרסבורג בנושא בית הדין הפלילי הבינלאומי.
ארבל שינתה את הנחיה 2.5 של הפרקליטות כך שתימנע, ככלל, העמדה לדין של עדים שטענו שהיו קורבנות לעבירות מין או אלימות ונמצאו סתירות בעדויותיהם.
כתבי אישום בולטים בהם הייתה מעורבת בתוקף תפקידה כפרקליטת המדינה:
נגד אלי הורביץ, מנכ"ל חברת "טבע", בגין עבירות מס. התביעה הסתיימה בהרשעה בבית המשפט המחוזי, אך בזיכוי בבית המשפט העליון.
נגד מו"ל "מעריב", עופר נמרודי, בגין שיבוש מהלכי חקירה, מתן שוחד, קשירת קשר לרצח ואישומים רבים נוספים. לאחר משפט שנמשך כשנה וחצי הגיעו הצדדים לעסקת טיעון, שבמסגרתה הודה נמרודי באישומים של שיבוש מהלכי משפט, מרמה והפרת אמונים בתאגיד, הטרדת עד ורישום כוזב במסמכי תאגיד, ונגזר עליו עונש מאסר. ארבל אף הגישה כתב אישום נוסף נגד אביו יעקב נמרודי ושותפו הסופר אריה קרישק, שהסתיים אף הוא בהרשעות.
הגשת כתב אישום נגד ראש עיריית ירושלים, אהוד אולמרט, בגין עבירות על חוק מימון מפלגות. התביעה הסתיימה בזיכויו של אולמרט (ת"פ (ת"א) 329/96). בסופו של פסק הדין המזכה הצדיק השופט עודד מודריק את הגשת כתב האישום בנימוק של ניקיון ציבורי וניקיון האווירה שרדפה את אולמרט. השופט ציין גם, בנוגע לדין וחשבון למבקר המדינה עליו חתם אולמרט, כי ”...הנאשם התנהג בעניין הזה באורח מאוד לא ראוי, אך אי-התקינות לא חרגה אל התחום הפלילי בהתאם להגדרות החוק.”
המלצתה שלא להגיש כתב אישום כנגד אהוד ברק בפרשת עמותות הקש.
המלצתה על הגשת כתבי אישום כנגד בנימין נתניהו בפרשת עמדי. המלצה שלא התקבלה על ידי היועמ"ש אליקים רובינשטיין.
המלצתה להגיש כתב האישום כנגד יעקב נאמן, בגין שיבוש מהלכי חקירה, אשר גרמה להתפטרותו מתפקידו כשר המשפטים. נאמן הועמד לדין ונמצא זכאי. ארבל והיועץ המשפטי לממשלה, מיכאל בן יאיר, טענו כל אחד שהשני היה זה שהחליט להגיש את כתב האישום נגד יעקב נאמן. יוסף לפיד, שכיהן כשר המשפטים בעת מינויה של ארבל לבית המשפט העליון, תמך בגרסתה של ארבל.
הגשת כתב אישום כנגד אביגדור קהלני, הגשת ערעור לאחר שזוכה בידי השופט עודד אליגון, ודרישה להגשת ערעור נוסף לאחר שזוכה על ידי השופט דוד רוזן. דרישה שנדחתה על ידי היועץ המשפטי אליקים רובינשטיין.
הגשת כתב אישום כנגד רפאל איתן, בעת שהיה מיועד לתפקיד השר לביטחון הפנים, אשר זוכה בדין.
המלצתה להגיש כתב אישום כנגד ראש הממשלה, אריאל שרון ובנו גלעד, על מעורבותם בפרשת האי היווני. המלצתה זו לא התקבלה על ידי היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז, וגררה עימות מתוקשר בינו לבין ארבל.
ביוגרפיה > מינויה לשופטת בבית המשפט העליון

כאשר עלתה ההצעה למנותה לשופטת בבית המשפט העליון, קמה התנגדות לכך מצד גורמים שונים:
גורמים בימין הפוליטי. בדיון בוועדת חוקה חוק ומשפט של הכנסת, קראו אחדים מחברי הוועדה לדחות את הדיון בוועדה לבחירת שופטים בעניין בחירתה של ארבל.
העיתון "מעריב" פרסם סדרת מאמרי דעה ותחקירים בגנותה.
העיתונאי יואב יצחק הביע התנגדותו בפני הוועדה לבחירת שופטים ועתר לבג"ץ, אך עתירתו נדחתה.
ב-6 במאי 2004 בחרה הוועדה לבחירת שופטים בעדנה ארבל כשופטת בבית המשפט העליון, וב-24 במאי 2004 מונתה לכהונה. שבעה מתשעת חברי הוועדה תמכו במינוי, השר בני אלון התנגד, והשופטת דורית ביניש נמנעה בשל קשריה האישיים עם ארבל.
במהלך שקילת מינויה של ארבל לבית המשפט העליון, ובעת כהונתה כפרקליטת המדינה, קורות חייה הרשמיים של ארבל הציגו אותה כבעלת תואר שני. לאחר מינויה פרסם יואב יצחק כי במשך שנים כתבה ארבל בקורות חייה כי סיימה בשנת 1979 את לימודיה לתואר שני, אף על פי שהיא מחזיקה בתואר ראשון בלבד. רק לאחר פרסום זה, תיקנה השופטת ארבל את קורות חייה באתר הרשות השופטת.
בשנת 2012 מונתה על ידי שר המשפטים לראשות הוועדה המייעצת לסדר דין פלילי וראיות.
ב-22 ביוני 2014 פרשה מכס השיפוט לגמלאות, בהגיעה לגיל 70.
לאחר פרישתה כיהנה ארבל בוועדת השתיים.
חייה האישיים

ארבל אלמנה, שהייתה נשואה לאורי ארבל ואם לשלוש בנות.
עמדות

ארבל מציגה עמדה עקבית של עמידה לצד החלש. באחד מפסקי הדין הסבירה את עמדתה באותה סוגיה:
אני מצטרפת לעמדתה של השופטת נאור שעיקרה העדפת עניינו של ניזוק תמים וחלש שנפגע על פני מזיק שהתרשל ואשר בהסתברות מסוימת גרם לנזק. העדפה זו מובילה למסקנה כי בנסיבות מיוחדות יהיה מוכן המשפט להגמיש את כלליו ולהקל עם התובע במשימת נטל השכנוע במאזן הסתברויות ביחס להוכחת הקשר הסיבתי. מדובר בחידוש משמעותי היורד לשורש תכליתם של דיני הנזיקין ...
בפסקי דין של ארבל ניתן למצוא שיקולים של צדק חלוקתי, והיא ידועה כמי שעומדת באופן עקבי לצד הצרכן אל מול חברות הביטוח. בהתייחס לדמי ביטול, חידשה ארבל שעסקה הכוללת רכישת מספר כרטיסי טיסה, תחשב לעסקה אחת בלבד, ותאפשר למוכר לגבות דמי ביטול רק פעם אחת. עמדתה לא נתקבלה על ידי הרכב של שלושה שופטים אחרים של בית המשפט העליון, שדנו במקרה דומה.
בתביעה של אזרח מול מפעל הפיס חידשה עיקרון בדרישת תום לב בחוזים על פיו גם עמידה דווקנית על זכות, אף ללא קיומן של נסיבות המעידות על התחכמות, תחבולה או הכשלת הצד שכנגד יכולה להיחשב כחוסר תום לב.
מתוקף גישתה של עמידה עם החלש היא גם תמכה בצמצום תחולת הגנת ההתיישנות. בדעת מיעוט שנדחתה על ידי חבריה למותב בקשה לקבוע שמרוץ ההתיישנות של תביעה לתגמולי ביטוח תאונות מתחיל לא במועד אירוע התאונה אלא במועד התגבשות הנכות הצמיתה של התובע. באופן דומה, בקשה לקבוע בניגוד לדעת עמיתיה למותב שהתיישנות על נזק תחול רק 7 שנים לאחר גילוי הנזק בפועל על ידי התובע ולא 7 שנים לאחר שהנזק היה ניתן לגילוי באופן אובייקטיבי. להצדקת פרשנות זאת של החוק היא כתבה:
לטעמי פרשנות הוראות ההתיישנות צריכה להיעשות, ככל הוראת חוק אחרת, בהתאם לפרשנותה התכליתית. עם זאת, במסגרת פרשנות זו יש ליתן את הדעת על הפגיעה בזכותו המהותית של התובע אשר שלילתה נעשית לא מעצם התרשלותו בהגשת התביעה, אלא בגלל שהתרשלותו הביאה לפגיעה באינטרס של הנתבע... עוד יש לתת את הדעת על הקושי של אוכלוסיות מסוימות לבוא בשעריו של בית המשפט. המבחן הסובייקטיבי, על אף שיש לו חסרונות הכרוכים בפגיעה באינטרסים של הנתבע, יש בו כדי לעשות לעיתים צדק עם אוכלוסיות שאמת המידה של האדם הסביר אינה עושה עימם צדק.
ובמקום אחר הוסיפה:
אני מוצאת קושי בהסדרי ההתיישנות הנוגעים למחלות קשות, אשר גילויין אורך זמן ומתעכב בשל חוסר מודעות הנפגע, וככל שעובר הזמן מצבו של הנפגע הולך ומחמיר. במקרים אלו ההתמודדות הנפשית והפיזית הכרוכה במחלה מקשה לעיתים, ואינה מותירה מקום להתמודדות עם ניהול מערכת משפטית הדורשת משאבים רבים של זמן, כסף וכוחות נפש. אני מוצאת עצמי מהרהרת האם לא נכון היה לבחון מחדש את האיזון בדיני ההתיישנות במקרים מעין אלו ודומיהם.
בהתייחס לחוק התגמולים היא מצאה עצמה בעמדת מיעוט בבקשה להרחיב את התגמולים לנכה צה"ל, וסברה ש”המדיניות המבחינה בין נכי צה"ל המתגוררים דרך קבע בישראל לבין נכי צה"ל השוהים במדינה פחות מ-180 ימים בשנה, לצורך הענקת סיוע בקבלת רכב רפואי, [...] היא מדיניות מפלה ומשכך בלתי חוקית”. במקרה אחר, הובילה ארבל בעמדת רוב, להגדרה מחמירה של המונח "התנהגות רעה חמורה", באופן שמנע שלילת תגמולים מנכי צה"ל שפעלו שלא כראוי.
לקריאה נוספת

עדנה ארבל, השופטת (בדימוס) אילה פרוקצ'יה: "שופטת בחברה רווּית מתחים – בין חירות לאחריות", משפט ועסקים יח, 2014
ללא גלימה - שיחות עם שופטי בית המשפט העליון - הפרק: עדנה ארבל, הוצאת למשכל - ידיעות ספרים, 2017, עמודים 361–392
אהרן (ג'ימי)

| --- | --- |
אהרן שמי
אהרן שמי
 לידה:  29 במאי 1926 חיפה, פלשתינה (א"י)
 נהרג:  19 באוקטובר 1948 (בגיל 22) הרי יהודה
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  ג'ימי
 השתייכות:   פלמ"ח    צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1945–1948 (כ־3 שנים)
 דרגה:    סרן
 תפקידים בשירות
 מפקד מחלקה בפלמ"ח  מפקד פלוגה בחטיבת הראל  סמג"ד בחטיבת הראל
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות
 הנצחה
 הספר "חברים מספרים על ג'ימי"
 
אהרן (ג'ימי) שמי (29 במאי 1926 – 19 באוקטובר 1948) היה מפקד פלוגה וסמג"ד בגדוד החמישי של הפלמ"ח ובצה"ל שנהרג במלחמת העצמאות. לאחר מותו נכתב לזכרו ספר ההנצחה "חברים מספרים על ג'ימי". הספר היה בעל השפעה גדולה במדינת ישראל של שנות החמישים והשישים.
קורות חייו

אהרן שמי נולד ב-29 במאי 1926 בחיפה, בנם של רבקה והצייר מנחם שמי. לצד לימודיו החל לעבוד בחקלאות, תחום אותו אהב ובו שאף לעסוק גם בעתיד. כמו כן עסק בציור קריקטורות, בכתיבת שירים ובנגינה בכינור. ב-1945 הצטרף להכשרה מגויסת של הפלמ"ח בקיבוץ נען והשתתף בפעולות חבלה כנגד הבריטים, בהם פיצוץ גשר עזה בליל הגשרים שלאחריה נאסר בשבת השחורה ונשלח לרפיח. הוא סיים קורס מפקדים והוסמך כמפקד מחלקה בפלמ"ח. שמי הדריך בבית הערבה ובקורסי חבלנים. הוא נפצע פעמיים, בין היתר נחלץ מהתהפכות ג'יפ בוער, וחזר להכשרה לאחר שהחלים. בסיום ההכשרה עלה להתיישבות בקיבוץ חוקוק ונהיה חבר הקיבוץ.
במלחמת העצמאות נתמנה שמי למפקד פלוגה ב' של הגדוד החמישי (גדוד "שער הגיא") בחטיבת הראל ונלחם עם פלוגתו בקרבות הקשים על הדרך לירושלים ובסביבותיה לרבות קרב רמת רחל:
שתי פעולות חבלה בכביש ירושלים-יריחו (לילה אחרי לילה) כדי למנוע תגבור כוחות הלגיון בירושלים מכוון יריחו. הפעולה בוצעה כאשר כל השטח משני צדי הכביש הוחזק בידי הלגיון הערבי.
התקפה שנכשלה על מתחמי בית החולים הנוצרי אוגוסטה ויקטוריה לאחר שמרגמת הדוידקה שסייעה לכוחות התפוצצה.
הקרב לכיבוש שייח' ג'ראח כחלק מהתוכנית לפתיחת הדרך להר הצופים.
הניסיון שנכשל לכיבוש מחדש של גבעת הרדאר ב-1 ביוני 1948.
לאחר ההפוגה הראשונה נתמנה לקצין מבצעים גדודי וסמג"ד. בחודש אוקטובר, במסגרת מבצע ההר, הוא תכנן את הקרב בהרי יהודה בו נכבש השביל המוליך לכפר עציון. עם נסיגת הערבים בקרב זה, נהרג שמי כאשר פלוגתו התארגנה להגנת "המשלט המשותף" שממזרח לבית שמש, כתוצאה מפגיעת כדור בודד. גופתו הובאה בארון מבית שמש לבית החולים הקדמי של הפלמ"ח במנזר גבירתנו של ארון הברית בקריית יערים, ולאחר שהוריו הוזמנו להיפרד ממנו, קברו אותו בבית הקברות הצבאי בקריית ענבים.
הסופר יורם קניוק מספר שגופתו הובאה לכנסייה באבו גוש ואביו צייר את פניו: "שעה ארוכה צייר את פניו של בנו המת ושריר לא נע על פניו. הוא היה מרוכז כאילו מת בעצמו תחת בנו יפה התואר".
"חברים מספרים על ג'ימי"

בשנת 1952 הוציאו הוריו את ספר ההנצחה "חברים מספרים על ג'ימי", בו נאספו חלק ממכתביו וחבריו העלו את דמותו בסיפורים מימי הפלמ"ח וקרבות מלחמת העצמאות. בספר נמצאים גם מספר שירים שכתב תוך כדי הקרבות, שעוסקים בעיקר בהגות פילוסופית ולא בחוויות הקרבות עצמם. את שיריו נהג להחביא בתחתית הקיטבג הכחול שלו, אך משזה אבד, אבדו גם רוב שיריו.
"חברים מספרים על ג'ימי" נחשב לספר ההנצחה הראשון שהוצא במדינת ישראל ונודעה לו השפעה רבה על בני הנוער של שנות החמישים והשישים, בתארו את דמות הצבר הגיבור. חלקים ממנו הוקראו לרוב בתנועות הנוער ובטקסי יום הזיכרון, ומאוחר יותר הוכנסו גם למקראות הספרות של בתי הספר. ספר זה זכור לרבים שגדלו בארץ באותה התקופה. העיתונאי אמנון דנקנר אף הגדירו כ"ספר שעיצב דור". ב-1970 העלה תיאטרון "הבימה" הצגה על בסיס הספר. בתפקיד הראשי שיחק יאיר רובין כג'ימי, ובתפקיד אמו שיחקה חנה רובינא.
הנצחה

בסוף שנות החמישים נקרא בית הספר הממלכתי בבית שמש על שם אהרן שמי (ג'ימי).
לקריאה נוספת

חברים מספרים על ג'ימי, הוצאת אריאל, 1999 (הוצאה מחודשת)
משה בן-שאול, מעלות לוחמים - עשרים ושלשה פרקי לוחמים, הוצאת הדר, 1967, עמודים 218–232
הערות שוליים

↑  קורות החיים של אהרן שמי, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
↑  יורם קניוק, תש"ח, הוצאת ידיעות ספרים, 2010, עמ' 151
↑  חברים מספרים על ג'ימי,  במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית
↑  אמנון דנקנר, דוד טרטקובר, "איפה היינו ומה עשינו?", הוצאת כתר, 1996
↑  הצגות בכורה, מעריב, 26 ביוני 1970
↑  ישראל רוזנסון ויוסי שפנייר, חברים מספרים על בית הספר על שם ג'ימי — 'בית הספר על שם אהרן שמי' בבית שמש
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267925705171  ISNI: 0000 0000 6700 6547  LCCN: nr00035187  VIAF: 29375103   WorldCat (עם VIAF): 29375103 
לוח הזיכרון לג'ימי באנדרטה שעיצב וביצע אביו בבית הקברות בקרית ענבים
רוברט בראון (סוציולוג)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 בינואר 1879 ארד, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  12 בפברואר 1937 (בגיל 58) יוז'פווארוש (רובע 8), הונגריה 
 מדינה:  ממלכת הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 
רוברט בראון (בהונגרית: Braun Róbert; ארד, 7 בינואר 1879 – בודפשט, 12 בפברואר 1937) היה סוציולוג, ספרן, הונגרי-יהודי, חוקר כפרים, לקסיקוגרף ולקטור.
קורות חיים

בראון נולד במשפחה יהודית, אביו היה יוז'ף בראון ואמו ברטה ברוקנר. הוא למד באוניברסיטת בודפשט (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד) ובפריז בירת צרפת, ובהמשך היה מורה בבית הספר למסחר בטרגו מורש. הוא עבר לבירת הונגריה בשנת 1911, שם היה סגן מנהל הספרייה המטרופוליטנית תחת ניהולו של ארווין סאבו עד שנת 1918. לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית הוא נכלא ואחרי שחרורו עבד כלקטור וכמתרגם. עבודות "מחקרי הכפר" שלו היו חלוציות ופורצות דרך. בראשות בראון הוקמה המחלקה הסוציוגרפית של האגודה למדעי החברה. הוא ערך את כתב העת "המאה העשרים" (Huszadik Század) במשך זמן מה. הוא גם היה העורך של "ליטרטורה" ושל הסדרה "תרבות ומדע". הוא תרגם וקידם את יצירותיו ורעיונותיו של הנרי ג'ורג' (קידמה ועוני; ההיסטוריה של תקופת המושלות שלי). בשנת 1925 הוא כתב יחד עם אחת מעמיתיו, בלנקה פיקלר היהודייה (בודפשט, 25 במרץ 1883 - 11 באפריל 1957) הספרנית הראשונה בהונגריה, את הביבליוגרפיה של קטלוג הספרים ההונגרי הכללי. הוא היה תורם מרכזי בכתב העת "מאה שלנו", כתב מאמרים ל"אנציקלופדיה של הכלכלה", ערך מוסף לאנציקלופדיות גניוס ושל רוואי, וכתב כעמית עבור האנציקלופדיה האמריקאית למדעי החברה (Encyclopaedia of the Social Sciences).
אשתו הייתה מרגיט גרינוולד, בתה של אווה בראון היהודייה-הונגרייה, קדושה מעונה ופעילה קומוניסטית. בראון הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.
כתביו

בשפת המקור:
II. József közgazdasági reformeszméi. Egy. doktori értek. is. (Arad, 1900)
Henry George és a földjáradékadó. (A Huszadik Század Könyvtára. 28. Bp., 1907)
Lippa és Sansepulcro. (A Huszadik Század Könyvtára. 33. Bp., 1908)
Az amerikai városi korrupció. – Prostitúció Chicagóban. (Városi Szemle, 1911)
A telekérték becslésének Somers-féle rendszere. (Városi Szemle, 1913)
A falu lélektana. (A Huszadik Század Könyvtára. 47. Bp., 1913)
Webb, Sidney–Webb, Beatrice: A szegénység problémája. Ford. Kósa Miklós. A bevezető tanulmányt írta. (Mesterművek. Bp., 1918)
Magyarország feldarabolása és a nemzetiségi kérdés. (Táltos Könyvtár. Bp., 1919; angolul: The Dismemberment of Hungary and the Nationalities. Bp., 1919; franciául: Le démembrement de la Hongrie et la question des nationalités. Bp., 1919)
Régi és új milliomosok Amerikában. (Politika és társadalom. 2. Bp., 1920)
Carnegie, Andrew: Napjaink problémái. Ford. Bartos Zoltán. A bevezető tanulmányt írta. (Mesterművek. Bp., 1920)
Általános magyar könyvjegyzék. Összeáll. Pikler Blankával. (Bp., 1925; angolul is)
Utódállamok. (Századunk könyvtára. 11. Bp., 1932)
Nobel-díjas írók antológiája. Összeáll. (Bp., 1935)
A 150 év előtti Hóravilág. (Bp., 1935)
Maroscsicsér. (Századunk, 1936)
A magyar történetírás revíziójához. (A Huszadik Század körének történetfelfogása. Történetírók Tára. Szerk. Glatz Ferenc és Pók Attila. Bp., 1982)
מתורגם לעברית:
רעיונות הרפורמה הכלכלית של יוזף השני. א בשבילי. מדי. (ערד, 1900)
הנרי ג'ורג' ומס חכירת קרקע. (הספרייה של המאה העשרים. עמ ', 1907)
ליפה וסנספולקרו. (הספרייה של המאה העשרים. עמ '1908)
שחיתות עירונית אמריקאית. - זנות בשיקגו. (ביקורת העיר, 1911)
שיטת סומרס להערכת שווי הקרקע. (ביקורת העיר, 1913)
הפסיכולוגיה של הכפר . (הספרייה של המאה העשרים. Bp., 1913)
ווב, סידני ווב, ביאטריס: בעיית העוני. תרגם Miklós Kósa. הוא כתב מחקר מבוא. (מופת. Bp., 1918)
הפיצול של הונגריה וסוגיית הלאום . (הספרייה בסיר. Bp., 1919; באנגלית: Dismemberment of Hungary and the Nationalities. . Bp., 1919; בצרפתית: Le démembrement de la Hongrie et la question des nationalités. Bp., 1919)
מיליונרים ישנים וחדשים באמריקה. פוליטיקה וחברה. (עמ ', 1920)
קרנגי, אנדרו: הבעיות של היום. תרגום: זולטאן ברטוש. בראון כתב את מחקר המבוא. (מופת. עמ ', 1920)
קטלוג ספרים כללי של הונגריה. שתף פעולה עם פיקלר בלנקה. (עמ '1925; גם באנגלית)
מדינות יורשות. הספרייה של המאה שלנו. (עמ '1932)
אנתולוגיה של סופרי פרס נובל. שתף פעולה. (עמ '1935)
מהומות איכרים בטרנסילבניה מלפני 150 שנה. (עמ '1935)
מרושצ'צ'ר. (המאה ה -19, 1936)
לעדכון ההיסטוריוגרפיה ההונגרית. (תפיסת ההיסטוריה של חוג המאה העשרים. אוסף היסטוריונים. אד. פרנץ גלאץ ואטילה פוק. עמ' 1982
כתביו > תרגומיו

בשפת המקור:
George, Henry: Vámvédelem vagy szabadkereskedelem. Vizsgálódás a vámkérdésről, különös tekintettel a munka érdekeire. (Bp., 1909)
George, Henry: Kormányzóságom történetéből. Utópia Henry George gazdasági rendszere alapján. (Marosvásárhely, 1911; Modern Könyvtár. 164-166. Az előszót Jászi Oszkár írta. 2. kiad. Bp., 1912)
George, Henry: Haladás és szegénység. A termelési válságok és a növekvő vagyonnal együtt növő szegénység okának kutatása, ezek gyógyszere. (Bp., 1914)
George, Henry: Társadalmi kérdések. (Bp., 1921)
Bryce, James: Az Amerikai Egyesült Államok demokráciája. (Bp., 1922)
Farbman, Michael: „Pjatiletka.” Az ötéves terv mai állása. (Bp., 1931)
Istrati, Panait: A Szovjet 1930-ban. II. Más fény felé. (Bp., 1931)
Austin, Anne: A fekete galamb. Reg. Ford. Barna István álnéven. (Az Athenaeum detektív és kalandor regényei. Bp., 1934)
Gribble, Leonard, R. : Bosszú? Reg. Ford. Barna István álnéven. (Az Athenaeum detektív és kalandor regényei. Bp., 1936)
Szemjonov, Jurij: A föld kincsei. Gazdasági földrajz mindenki számára. (Bp., 1936).
מתורגם לעברית:
ג'ורג' הנרי: הגנות מכס או סחר חופשי. בחינת נושא המכס תוך התייחסות מיוחדת לאינטרסים של העבודה. (עמ '1909)
ג'ורג' הנרי: מההיסטוריה של תקופת המושלות שלי. אוטופיה מבוססת על המערכת הכלכלית של הנרי ג'ורג'. (טירגו מורס, 1911; הספרייה המודרנית. 164-166. הקדמה נכתבה על ידי אוסקר יאסי. מהדורה שנייה Bp., 1912)
ג'ורג' הנרי: קידמה ועוני. מחקר על הגורמים למשבר הייצור וגידול העוני יחד עם העושר הגדל, והתרופות לריפוי. (עמ '1914)
ג'ורג' הנרי: סוגיות חברתיות. (עמ '1921)
ברייס, ג'יימס: דמוקרטיה בארצות הברית. (עמ '1922)
פרבמן, מיכאל: "פיאטילטקה" תוכנית חומש (ברית המועצות) העכשווית של היום. (עמ '1931)
איסטראטי, פאנאיט: הבובייט ב-1930. לקראת אור אחר. (עמ '1931)
אוסטין, אן: היונה השחורה. תרגם אותו בראון תחת שם העט ברנה אישטוואן. ( בלשי וספרי הרפתקאות מאת הוצאת אתנאום. עמ '1934)
גריבל, לאונרד, ר.: נקמה? רג. פורד. תחת שם העט סטיבן ברנה. ( בלשי וספרי הרפתקאות מאת הוצאת אתנאום . עמ '1936)
סמיונוב, יורי: אוצרות האדמה. גאוגרפיה כלכלית לכולם. (עמ '1936).
מקורות לקריאה נוספת

רוברט בראון. לקסיקון ביוגרפי הונגרי
רוברט בראון -קורות חיים
ראו גם

P. Váradi Irma-Kőhalmi Béla-Turnovszky Sándor: Braun Róbert a könyvtáros és szociográfus (Bp., 1960);
Remeg László: Braun Róbert (A Könyvtáros, 1961. 12. sz.)
Pórné Váradi Irma–Kőhalmi Béla–Turnowszky Sándor: B. R., a könyvtáros és a szociográfus. Bibl. és tanulmány. (Könyvtárosok kiskönyvtára. 2. Bp., 1960)
Remete László: A fővárosi könyvtárügy úttörői. Hat arcképvázlat. (Könyvtárosok kiskönyvtára. 5. Bp., 1964)
Egyed Ákos: B. R. faluszociográfiái. (Korunk, 1970)
Köves Rózsa: B. R. emlékezete. (Magyar Nemzet, 1979. jan. 7.)
V. Bálint Éva: B. R.-re emlékezve. A hazai munkásszociográfiákról. (Magyar Hírlap, 1979. jan. 7.)
Boldizsár Iván: A lebegők. Visszaemlékezések. (Bp., 1989)
Bán D. András: Egy polgári radikális portréjához. (Magyar Nemzet, 1987. 28.)
Litván György: A magyar szociológia első műhelye (Szociológia, 1972).
לקסיקון יהודי הונגרי
Braun Róbert. In Magyar Néprajzi Lexikon. I. kötet. Főszerk. Ortutay Gyula. Budapest, 1977, Akadémiai Kiadó. ISBN 963 05 1286 6
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1051448786  ISNI: 0000 0000 7996 7791  VIAF: 55002867   WorldCat (עם VIAF): 55002867
יחסי איראן–שוודיה

| יחסי איראן–שוודיה |
| --- | --- |
איראן: שוודיה


איראן: שוודיה
שטח (בקילומטר רבוע)
1,648,195: 450,295
אוכלוסייה
91,923,060: 10,627,776
תמ"ג (במיליוני דולרים)
401,505: 593,268
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,368: 55,822
משטר
רפובליקה אסלאמית: מונרכיה חוקתית
שגרירים
מוהג'אר חג'אזי: הלנה סנגלנד
יחסי איראן–שוודיה הם היחסים הבילטרליים בין הרפובליקה האסלאמית של איראן ובין ממלכת שוודיה. איראן מחזיקה בשגרירות בסטוקהולם ושוודיה מחזיקה בשגרירות בטהראן.
היסטוריה

במאי 2023, הפרלמנט השוודי הצביע פה אחד בעד הכרזה על משמרות המהפכה האיראנית כארגון טרור בעקבות הוצאתו להורג של האזרח השוודי-איראני חביב צ'אב שהורשע בביצוע מתקפת טרור שבה נהרגו 25 אנשים בשנת 2018.
ביולי 2023, שוודיה, קנדה והממלכה המאוחדת הגישו תלונה לבית הדין הבין-לאומי לצדק נגד איראן על הפלת טיסה 752, בה נספו 176 בני אדם ומתוכם 10 הרוגים שוודים.
במאי 2024, שירות הביטחון השוודי האשים את איראן שהיא מפעילה ארגוני פשע בשוודיה ומנצלת אותם בשביל לפגוע במטרות ישראליות ויהודיות. בתגובה איראן זימנה דיפלומט שוודי בטהראן.
ביוני 2024, בוצעה עסקת חילופי אסירים בין איראן לשוודיה בתיווך עומאן. שוודיה שחררה את חמיד נורי, עוזר תובע לשעבר שהורשע בהוצאה להורג של אסירים פוליטיים באיראן בשנות ה-80 בתמורה לשחרור של יוהאן פלודרוס, דיפלומט שוודי מטעם האיחוד האירופי, שנעצר באיראן והואשם בריגול למען ישראל ושל סעד עזיזי.
בספטמבר 2024, הרשויות השוודית האשימו את איראן כי היא העומדת מאחורי אלפי ההודעות שקוראות לפעולת נקמה בעקבות אירועי שריפת הקוריאן שנערכו שוודיה.
באוקטובר 2024, ראש ממשלת שוודיה אולף קריסטרסון קרא לאיחוד האירופי להגדיר את משמרות המהפכה כארגון טרור.
תוכנית הגרעין האיראנית

בשנת 2007, כריסטופר גילנסטירנה, שגריר שוודיה באיראן אמר כי סוחרים ואנשי עסקים יחליטו אם להשקיע באיראן, וכי הסנקציות הכלכליות לא ישפיעו על הסחר השוודי עם איראן.
יו"ר ועדת החוץ של הפרלמנט השוודי אמר בשנת 2008 כי לאיראן יש זכות לטכנולוגיה גרעינית למטרות אזרחיות. הוא גם הסתייע באמצעים דיפלומטיים במטרה למצוא פתרון למשבר הגרעין שיהיה מקובל על כל הצדדים.
בפברואר 2009 התנגדו יוון, קפריסין, ספרד אוסטריה ושוודיה להחמרת הסנקציות על איראן.
בחודש יולי 2009, אמר שר החוץ השוודי קארל בילדט כי דיאלוג הוא הפתרון היחיד לגרעין האיראני. הוא גם אמר כי הפרלמנט האירופי עומד בפני בחירות קשות כאשר המעצמות יחדשו את השיחות עם איראן במטרה לעצור את העשרת האורניום בתמורה פוליטית ותמריצים כלכליים.
יחסים כלכליים

כריסטופר גילנסטירנה, שגריר שוודיה באיראן אמר בכנס בטהראן כי לשוודיה יש פוטנציאל בשווקים האיראניים. הם גם אמר כי לאיראן יכולות שמשכו את תשומת לבם של השווקים השוודיים. לדבריו שוודיה מתכננת את הגדלת הסחר ההדדי באמצעות שיתוף פעולה עם איראן. בשנת 2003 חתמו איראן ושוודיה על מזכר הבנות שבו שוודיה ממליצה להעניק לאיראן חברות בארגון הסחר העולמי, בתמורה למתן רישיון כרייה והשתתפות בפרויקטים שונים באיראן.
מאז שהחלו מועצת הביטחון של האו"ם והאיחוד האירופי להטיל סנקציות על איראן, היקף הסחר ההדדי בין איראן לשוודיה פחת, כאשר הסחר הבילטרלי בין שתי המדינות הגיע לשווי של 500 מיליון דולר בלבד ב-2007.
ספורט

ב-31 במרץ 2015 משחק הידידות בכדורגל הראשון התרחש בין נבחרת שוודיה בכדורגל לבין נבחרת איראן בכדורגל, בפרנדס ארנה.
ראו גם

יחסי איראן–ישראל
בדרכים עם צופית גרנט ושולי רנד

| --- | --- |

 סוגה:  תיעודי
 יוצרים:  דוד דרעי צופית גרנט
 כותבים:  דוד דרעי
 בימוי:  דוד דרעי
 משתתפים:  צופית גרנט שולי רנד
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  3
 הפקה
 מפיק:  רוני מנור שגית שלום
 מפיקים בפועל:  ירון סורוקה
 חברת הפקה:  מעגלות הפקות בע"מ
 הפצה:  רשת 13
 עורכים:  עליזה אסקירה טל ברוג
 צלמים:  אשר בן יאיר
 מוזיקה:  יונתן בר גיורא
 אורך פרק:  45–54 דקות
 שידור
 רשת שידור:  רשת 13
 תקופת שידור מקורית:  29 באוקטובר 2023 – 6 בינואר 2024
בדרכים עם צופית גרנט ושולי רנד היא תוכנית תעודה ישראלית בת שלושה פרקים ששודרה ברשת 13.
בסדרה, צופית גרנט ושולי רנד יוצאים למסע ברחבי ישראל בעקבות משפחות שאיבדו את יקיריהם במהלך טבח שבעה באוקטובר.
פרקים

| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך שידור מקורי |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | בדרכים עם צופית גרנט ושולי רנד – חלק א' | דוד דרעי | דוד דרעי | 29 באוקטובר 2023 | – |
צופית גרנט ושולי רנד במסע ברחבי ישראל בעקבות המשפחות שאיבדו את יקיריהן בטבח הנוראי, הקרובים שמחכים שהחטופים ישובו ארצה - והתושבים שנאלצו להתפנות מבתיהם בעקבות אותה שבת שחורה
| 2 | 2 | בדרכים עם צופית גרנט ושולי רנד – חלק ב' | דוד דרעי | דוד דרעי | 19 בדצמבר 2023 | 2.8% |
צופית גרנט ושולי רנד במסע ברחבי ישראל בעקבות אנשי זק"א שנאלצו להתמודד עם מראות מזעזעים, חיילי המילואים ביחידת היס"ר לאיתור וזיהוי חללים - והמפגש המרגש עם הרב שמואל סלוטקי, שאחראי על איתור וזיהוי חללים בשטח ובמחנה שורה, ונאלץ לזהות את גופותיהם של שניים מבניו, שנרצחו במהלך ה-7 באוקטובר.
| 3 | 3 | בדרכים עם צופית גרנט ושולי רנד – חלק ג' | דוד דרעי | דוד דרעי | 6 בינואר 2024 | 5.9% |
צופית גרנט ושולי רנד עוקבים אחר סיפורה של משפחת גולדשטיין. משפחת גולדשטיין חוותה טרגדיה: בנם ונכדתם נרצחו במהלך הטבח בכפר עזה. הכלה, חן, ושלושת הנכדים נחטפו לעזה והוחזקו בשבי, ביניהם אגם. גרנט פגשה את חן ואגם גולדשטיין לאחר שובן מהשבי וניהלה איתן ראיון.
הערות שוליים

↑  עדי פרי, צופית גרנט: "אני לא חושבת שיש משהו שיכול להכין אותך לאירוע כזה", באתר חדשות 13, 29 באוקטובר 2023
↑   ציוץ של Gil mishali גיל משעלי ברשת החברתית אקס (טוויטר), 20 בדצמבר 2023
↑  בלתי נתפס: המפגש עם הרב הצבאי שגרם לצופית גרנט להתפרק בבכי,  באתר כיפה, 18 בדצמבר 2023
↑   ציוץ של Gil mishali גיל משעלי ברשת החברתית אקס (טוויטר), 7 בינואר 2024
↑   יומן השבי של חן ואגם: "אימא, בואי נבקש שהם יהרגו אותנו", באתר חדשות 13, 4 בינואר 2024