stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פול בריגהאם
קריירה

מינואר 1777 ועד אפריל 1781 שירת בריגהאם כקפטן במיליציה של קונטיקט במהלך מלחמת העצמאות של ארצות הברית. הוא היה מפקד פלוגה בצבא הקונטיננטלי תחת פיקודו של הגנרל ג'ורג' וושינגטון, ובחורף 1777 הוא היה בוואלי פורג' (אנ').
באביב 1782 עבר בריגהאם עם משפחתו לנוריץ', ורמונט, שם הוא היה חוואי וסוחר קרקעות. הוא שימש כשריף הראשי של מחוז וינדזור במשך חמש שנים, וכמייג'ור גנרל במיליציה של ורמונט. הוא היה שופט ראשי בבית המשפט המחוזי במשך חמש שנים, וחבר בחבר האלקטורים ב-1792. ב-1793 וב-1794 התמודד בריגהאם על מושב בבית הנבחרים של ארצות הברית, ובשתי הפעמים קיבל פחות מ-5 אחוזים מהקולות. בשנים 1793–1796 הוא היה חבר במועצת המושל.
מדי שנה בשנים 1796–1813 נבחר בריגהאם כסגן מושל ורמונט בסך הכול 16 פעמים, זאת למעט התעוררות מחודשת של הפדרליסטים שהדיחו את בריגהאם ואת שאר חברי המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית מתפקידיהם ב-1814. לאחר תום מלחמת 1812, שהעניקה חיות למפלגה הפדרלית שכבר גססה ברחבי ניו אינגלנד, שב בריגהאם לתפקידו כסגן המושל, הפעם מ-1815 ועד 1820. עם מותו של המושל תומאס צ'יטנדן, כיהן בירגהאם מתוקף תפקידו לזמן קצר כמושל ורמונט השני מ-25 באוגוסט ועד 16 באוקטובר 1797, כאשר המושל החדש, אייזק טיצ'נור הושבע לכהונתו. לאחר מכן חידש בירגהאם את כהונתו כסגן המושל. ב-1820 הוא פרש מתפקידו ושב לביתו בנוריץ'.
מותו

פול בריגהאם נפטר בנוריץ' ב-16 ביוני 1824. הוא נטמן בבית הקברות פיירוויו שבעיר.
לקריאה נוספת

Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 4, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, p. 1562
בורווסטניק לנינגרד

בורווסטניק הוא מועדון כדורסל מהעיר לנינגרד, שהתקיים בשנים 1936 - 1971. זכתה פעמיים באליפות ברית המועצות בכדורסל בשנים 1938, 1940.
היסטוריה

מועדון הכדורסל "בורווסטניק" זכה פעמיים באליפות ברית המועצות והוא המועדון המעוטר ביותר בלנינגרד אחרי "ספרטק".
הקבוצה נוסדה בשנת 1936 על בסיס של איחוד התאגידים ואגודות המסחר (Союза Кооперации и Госторговли, СКиГ). קבוצות הגברים ונשים צוותים השתתפו בעונות הבכורה של אליפות ברית המועצות (1937). באותה שנה, קבוצת הגברים סיימה במקום החמישי ובעונות 1938 ו-1940 לא ספגה אף תבוסה וזכתה באליפויות.
אחרי מלחמת העולם השנייה, הקבוצה שיחקה בליגת העל תחת השם LETI (1951-52), "נאוקה" (1953-1954) ולבסוף, חזרה לשמה הקודם "בורווסטניק" (1955-1961). ההישג הטוב ביותר אז היה מקום 4 באליפות הלאומית ב-1958. ב-1971 הקבוצה השתתפה בפעם האחרונה באליפות ברית המועצות, בעוד קבוצת הנשים המשיכה להשתתף באליפויות המדינה עד שנות התשעים.
מ-1936 עד 1954 מאמן קבוצת הגברים וגם קבוצת הנשים היה מיכאיל קרוטיקוב.
תארים

אליפות ברית המועצות: 1938, 1940
ראו גם

בורווסטניק לנינגרד (כדורסל נשים)
הערות שוליים

↑  Баскетбол: Справочник / авт.-сост. З. А. Генкин, Е. Р. Яхонтов. — М.: Физкультура и спорт, 1983. — С. 171.
סימונה מדימונה

| --- | --- |
 סינגל בביצוע ישראל יצחקי
 יצא לאור:  1957
 סוגה:  זמר עברי, שיר אהבה
 שפה:  עברית
 כתיבה:  חיים שלמוני
 לחן:  שלמה וייספיש
 
"סימונה מדימונה" הוא שיר שנכתב באמצע שנות ה-50 של המאה ה-20 והיה ללהיט בזמנו. את המילים לשיר כתב חיים שלמוני, את הלחן כתב שלמה וייספיש והוא בוצע לראשונה על ידי הזמר ישראל יצחקי.
תולדות השיר

את הרעיון לשיר הגה ישראל יצחקי כשהיה בדרכו מהופעה בים המלח. מחשש מהתקפת פדאיונים, הוא והנהג שלו עצרו ביישוב החדש דימונה, ונכנסו לאחד הצריפים הקטנים שהוקמו לעולים ממרוקו. לאחר שהסבירו לבעל הבית מה הביא אותם אליו, שמע אותו יצחקי קורא אל מעבר לקיר: "סימונה, תביאי שמיכה לארטיסט".
למחרת היום פנה אליו העיתונאי חיים שלמוני, שגם חרז שירים כתחביב, וביקש ממנו רעיון לשיר. יצחקי ביקש ממנו "תכתוב על סימונה מדימונה". שלמוני כתב את השיר תוך זמן קצר, וכעבור כמה ימים נכתב גם הלחן.
השיר הפך ללהיט גדול בסוף שנות ה-50 ותחילת שנות ה-60 וסייע בפרסום שמה של העיר דימונה.
ביצועים נוספים

לשיר היו ביצועים רבים במהלך השנים: הצמד רן ונמה, שמשון בר-נוי, ריקה זראי, ישראל יצחקי, להקת איילון, להקת הגרובטרון, דקלון, חיים משה, והצמד עופר לוי ולאה לופטין.
בתרבות

רב המכר "שום גמדים לא יבואו" של הסופרת שרה שילה, תורגם להולנדית כ"Heij Simona van Dimona" ("היי סימונה מדימונה")
"סימונה" הוא שמו של בר-קפה מדברי בפאתי דימונה שהקימו בני זוג תושבי העיר על שם השיר.
המרקיד מוטי אלפסי, יליד העיר דימונה, יצר ריקוד מעגל ל"סימונה מדימונה".
לקריאה נוספת

עפר גביש ועדי אדר, שיר לדרך, הוצאת עם עובד, 2005
הערות שוליים

1 2  היי סימונה מדימונה, באתר עפר גביש - אירועי זמר
↑  103FM, ‏שגריר פופ, אליל נוער ויוצר "סימונה מדימונה": פרידה מישראל יצחקי, באתר מעריב אונליין, 24 באפריל 2019
↑  "סימונה מדימונה", באתר הספרייה הלאומית
↑  עודד בר-מאיר, סימונה מדימונה: שירן ואבי בוחבוט פתחו בית קפה מפתיע על שפת המדבר, באתר באר שבע והנגב mynet, ‏13 בדצמבר 2022
↑  מרדכי (מוטי) אלפסי (1942–2008), באתר ארגון המרקידים והכוראוגפים לריקודי עם בישראל ובתפוצות
יצחק פלג

| --- | --- |

 לידה:  3 בינואר 1947 (בן 78) נתניה, פלשתינה (א"י) 
 השכלה:  אורנים - המכללה האקדמית לחינוך  אוניברסיטת חיפה 
 
יצחק (איציק) פלג (נולד ב-3 בינואר 1947) הוא פרופסור אמריטוס בחוג למקרא במכללה האקדמית גורדון. העוסק בחקר המקרא מנקודת מבט ספרותית תוך הדגשת הלגיטימיות של "שתי קריאות" בסיפור המקראי.
ביוגרפיה

יצחק פלג נולד בנתניה, לאלקנה פינגרהוט (פלג), שלימים היה עיתונאי בעיתון על המשמר, ופניה.
פלג למד במגמת אגרו-מכניקה באורט נתניה והתגייס ב-1965 לגרעין נח"ל. בשנת 1970 סיים את לימודי תואר ראשון במקרא ובהיסטוריה של עם ישראל במכללה האקדמית אורנים. עם סיום לימודיו הצטרף כמורה וכמחנך במוסד החינוכי הרי אפרים[דרושה הבהרה].
בשנים 1979–1982 היה שליח השומר הצעיר בספרינג ואלי שבניו יורק. לאחר שובו לישראל חזר לעבודתו החינוכית בבית ספר מגידו. בשנת 1987 יצא ללימודי תואר שני באוניברסיטת חיפה. נושא עבודת התיזה שלו היה: "מוטיב הארץ המובטחת לאבות והשתלשלותה במקרא". בשנים 1997–2000 היה מדריך מחוזי למקרא מטעם משרד החינוך, בצפון הארץ, במנהל לחינוך התיישבותי.
בשנים 2000–2015 לימד מקרא במכללה האקדמית בית ברל, ומ-2006 עד 2012 כיהן כראש החוגים למקרא ולתרבות ישראל במכללה. היה עורך "עלי מועד", עלון החגים של המכללה (2002-2010). ובשנים 2009–2016 היה עורך כתב העת "מועד", השנתון למדעי היהדות של המכללה.
ב-2017 מונה לפרופסור במכללת גורדון.
פלג שימש גם כמרצה ויושב ראש בכנסים של "הקונגרס העולמי למדעי היהדות", בירושלים; חבר בארגון "החברה לספרות המקרא".
חיים אישיים

נשוי לנעמי, להם שלוש בנות ושמונה נכדים. חבר קיבוץ עין השופט.
ספרים

שואת ביאפרה, הוצאת קיבוץ יסעור (1968).
סיפורה של שליחות בניו יורק בשנים 1979–1982, הוצאת הקיבוץ הארצי (1983).
פרח הלוטוס שלי – ספר-משחק, הוצאת "מערכת" קיבוץ דליה (1995).
לך לך, מסעי האבות בסיפורי המקרא, הוצאת רסלינג, תל אביב (2013).
והגדת לבנך, החגים כמעצבי זהות ושייכות, הוצאת רסלינג, תל אביב (2018).
במו ידיי – ספר אלבום, ניסור מטבעות למדליונים ומגוון עבודות יד במבט רטרוספקטיבי (2022).
Trial & Success Hadracaha Unit: Life saving program for all seasons (Editor Eli Marcus), AZWF, New York, 1982.
Going up and Going Down: A Key to Interpreting Jacob's Dream (Genesis 28:10-22), T&T Clark International Press, LHBOTS (JSOTS) 609, Bloomsbury, 2015.
‘And You Shall Tell Your Son': Identity and Belonging as Shaped by the Jewish Holidays, Academic Studies Press, Boston, 2022.
הערות שוליים

↑  פועלי ביח"ר "שמיר" נתניה, לחברנו אלקנה פינגרהוט ורעיתו, משמר, 16 בינואר 1947
↑  תשובת כתב על המשמר, על המשמר, 16 בנובמבר 1952
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007290454605171  BnF: cb169292371 (data)  GND: 1043228586  ISNI: 0000 0003 8099 2654  LCCN: no2013110241  RERO: 02-A025464859  SUDOC: 221550801  VIAF: 260381564   WorldCat (עם VIAF): 260381564
בומבוס האדמה

| בומבוס האדמה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: דבוראים
תת־סדרה:: Apocrita
משפחה:: דבוריים
סוג:: בומבוס
מין:: בומבוס האדמה
שם מדעי
 Bombus terrestris ‏לינאוס, 1758

דבורת בומבוס בתוך תפרחת קיפודן מצוי
בומבוס האדמה (שם מדעי: Bombus terrestris) היא מין של דבורה בסוג בומבוס. המין נפוץ באופן טבעי בחלקים גדולים של אירופה והלבנט. במחצית הראשונה של המאה העשרים הוא הופיע לראשונה גם בישראל, בגליל העליון, ומאז מתפשט באופן קבוע דרומה. בשל חשיבותו כמאביק מסחרי, הוא הופץ לארצות רבות שמחוץ לתחום תפוצתו הטבעי, ובחלק ניכר מהן הוא התאזרח ואף הפך למין פולש.
מאפיינים

בומבוס האדמה היא דבורה חברתית. בכוורת אחת יש מלכה אחת ו-400- 70 פועלות. אצל דבורת הבומבוס פועלות היוצאות להגן על הכוורת אינן עוקצות ובכך מקריבות את עצמן. הן אומנם עוקצות ומרתיעות את הגורם המאיים, אך זה אינו גורם למותן. אורך הפועלות בין 1.5 ל-2 ס"מ ואילו אורך המלכה בין 2 ל-2.7 ס"מ. היא מאופיינת בגוף עבה בהשוואה לדבורים אחרות, חזה ובטנה שחורים, ובחלק התחתון של הבטן יש פס צהוב ופס לבן.על גופן של דבורי הבומבוס כמות רבה יותר של שערות מאשר על גופה של דבורת הדבש, והבדל זה משפר את ההאבקה.דבורת הבומבוס היא פחות תוקפנית כלפי אנשים.
לבומבוס האדמה חשיבות מסחרית רבה בישראל,למרות שאינה מייצרת דבש ברמה כלכלית. היא מבצעת בהצלחה האבקת במגוון גידולים חקלאיים, לצד דבורת הדבש או במקומה. חשיבות מיוחדת יש לבומבוס בהאבקת גידולי פירות ממשפחת הסולניים, כמו עגבנייה, פלפל וחציל. פרחי הסולניים מואבקים בהאבקת זימזום. דבורת הבומבוס יוצרת באמצעות שרירי גופה רטט בתדירות גבוהה. רטט זה משחרר אבקה מתוך האבקנים ביעילות וכך תהליך ההאבקה יעיל יותר. גידולים נוספים המואבקים מסחרית על ידי בומבוס בישראל כוללים מיני דלועיים (כגון מלון וקישוא) וורדיים (שקד, אגס) וכן אבוקדו.
הפוטנציאל הגבוה של בומבוס האדמה להתאקלם ולהתפשט במקומות רבים ברחבי העולם אליהם היא הוכנסה, נובע ממספר תכונות אופייניות, ביניהן יכולת לנצל מגוון רחב ביותר של צמחי אבקה וצוף, ויכולת שיחור גם בתנאי טמפרטורה נמוכה(החל מ-8 מעלות צלזיוס) ותאורה נמוכה יחסית. הן גם פעילות במשך רוב היום, עד 18 שעות ביממה.
במחקרים חדשים של מדען ישראלי הסתבר שלדבורת הבומבוס יש יכולת למידה מהירה המאפשרת להן לשרוד במצבים משתנים.והן מתאפיינות גם ביצירתיות. בניסוי התברר שדבורי בומבוס גרסו בריסטול ועטפו בחתיכות את הכוורת. התוצאה הייתה בידוד תרמי ואיזון מדד הלחות בכוורת.
סכנות למגוון הביולוגי

על פי מחקר שביצעו אמוץ דפני ואבישי שמידע בפארק הכרמל, ישנן עדויות לתחרות על משאבי שיחור בין דבורי בומבוס האדמה לדבורי בר אחרות. שכיחות דבורי הבר על צמחי הניסוי ירדה באופן הדרגתי עם התפשטות דבורי הבומבוס בכרמל ושיחורן על אותם צמחים. דבורי הבומבוס משחרות בעיקר בשעות הבוקר המוקדמות, בזמן שבו רוב מיני הדבורים עדיין לא פעילים. כאשר מינים אלו יוצאים לשחר, כמות הצוף בפרחים קטנה באופן משמעותי עקב ניצולם על ידי הבומבוס. הדבר עלול לגרום לפגיעה באוכלוסיותיהן של דבורים אלו, ואולי אף לסייע להכחדת מינים מסוימים. בנוסף, ריבוי הביקורים של דבורי הבומבוס בצמחי הבר על חשבון מינים אחרים של דבורים עלול לפגוע בהצלחה הרבייתית של מינים מסוימים של צמחים, אשר אינם מותאמים מבחינה מורפולוגית להאבקה על ידי בומבוסים, בעוד האחרונות מנצלות אותם כמקור אבקה או צוף.
בומבוס האדמה הגיעה לארץ ישראל מלבנון, ועם השנים היא ממשיכה להתפשט דרומה. לא ברור עדיין מה גרם להתפשטות המין בישראל דווקא במאה העשרים, אולם ייתכן מאוד שהדבר קשור בפעילות האדם. בנוסף, עם התפתחות היישוב היהודי בארץ ישראל במאה העשרים, חלה עלייה משמעותית בשטחי הגינון באזור זה. שטחים אלו מספקים לבומבוס מגוון פרחי שיחור גם בעונת הקיץ, שבה משאבי השיחור בשטחים הטבעיים הם דלים, אך הבומבוס עודנה פעילה. כמו כן, הבומבוסים שגשגו במיוחד בשטחים שנשרפו בפארק הכרמל, וייתכן שגם ריבוי השריפות מסייע להתפשטותן. השימוש המסחרי בדבורי בומבוס להאבקת גידולים חקלאיים ברחבי הארץ עלול לסייע גם כן להתפשטות המין בישראל.
לקריאה נוספת

Dafni, A., Shmida, A., 1996. The possible ecological implications of the invasion of Bombus terrestris (L.) (Apidae) at Mt. Carmel, Israel, In: Matheson, A. (Ed.), The Conservation of Bees. The Linnean Society of London and The International Bee Research Association, London, pp. 183–200.
הערות שוליים

1 2   שחר אמאנו, גידולים חקלאיים באמצעים מועילים וידידותיים יותר, באתר TheMarker‏, 28 באוקטובר 2023
1 2  Kevin van Kester, Difference between bumblebees and bees, Royal Brinkman, ‏פברואר 2021
↑  רעות אלון, זווית, לא סתם דבורה: יכולת הלימוד המהירה של דבורת הבומבוס, באתר ynet, 20 במאי 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph630714
המערכה בנורווגיה

המערכה בנורווגיה (נקראת גם מבצע וזרְאִיבונג בגרמנית Weserübung) הייתה העימות הצבאי הראשון בין בעלות הברית בריטניה וצרפת לגרמניה הנאצית במהלך מלחמת העולם השנייה.
המערכה החלה ב-9 באפריל 1940 עם פלישת כוחות גרמניים לדנמרק (שנכנעה ונכבשה בתוך מספר שעות), ולנורווגיה, והסתיימה לאחר חודשיים של קרבות בין הצבא הנורווגי וכוחות בעלות הברית מצד אחד, והצבא הגרמני מהצד השני, בניצחון של גרמניה הנאצית, עם כיבוש נרוויק על ידי הגרמנים ב-8 ביוני.
מניעים לפלישה

היו מספר מניעים לפלישה הגרמנית לנורווגיה. הסיבה הראשונה הייתה החשש הגרמני מכיבוש נורווגיה על ידי הבריטים, דבר שיפגע באספקת עפרות הברזל משוודיה לגרמניה, מכיוון שאספקה זו עברה בעונת החורף בנתיב יבשתי משוודיה לנרוויק שבנורווגיה, ומשם לגרמניה דרך המים הטריטוריאליים של נורווגיה. חשש זה התגבר עם הפלישה הסובייטית לפינלנד וכוונותיהן של בעלות הברית לשלוח משלחת צבאית לסיוע הפינים שתעבור דרך נורווגיה ובכך תנתק את קווי האספקה הגרמנים.
כמו כן, מאז תחילת המלחמה היה קיים לחץ מצד מפקד הצי הגרמני (הקריגסמרינה), אריך רדר, להוציא לפועל מבצע לכיבוש נורווגיה לשם לכידת נמליה והפיכתם לבסיסים למען הצי הגרמני, דבר שינתק את קווי הסגר הימיים של הבריטים על גרמניה ויפתח את האוקיינוס האטלנטי בפני כלי שיט גרמנים ובכך יאפשר לבצע הסגר על האיים הבריטים.
הכנות לפלישה

בעזרתם של אריך רדר ואלפרד רוזנברג הצליח הפוליטיקאי הנורווגי וידקון קוויזלינג, מנהיג הנאציונל סמלינג (מקבילתה של המפלגה הנאצית בנורווגיה), להיפגש עם הפיהרר והקנצלר, אדולף היטלר. בפגישה הבטיח קוויזלינג להיטלר שחלק גדול מהצבא הנורווגי נאמן לו ויהיה מוכן לשתף פעולה עם גרמניה במקרה של פלישה גרמנית. היטלר התרשם מקוויזלינג, אולם בשלב זה הסתפק בהעברת כספים למפלגתו כדי לחזק את התעמולה הפרו-גרמנית בנורווגיה. אחת הסיבות לדחיית הפלישה הייתה חילוקי דעות בין ראשי הצי, שסברו שבריטניה מתכננת מבצע לכיבוש נורווגיה, לבין ראשי ה-OKW, שסברו שאין כל חשש לפלישה בריטית לנורווגיה ולעת עתה מוטב שהיא תישאר נייטרלית.
ב-14 בפברואר 1940 שייטה הספינה הגרמנית אלטמרק במים הטריטוריאליים של נורווגיה תוך שהיא נושאת שבויים בריטים. המשחתת הבריטית אה"מ קוזאק תקפה את הספינה ושחררה מאות שבויים בריטים, תוך שנורווגיה עצמה לא נקטה שום פעולה מלבד הגשת מחאה. דבר זה הבהיר להיטלר שנורווגיה לא תתנגד להפרת ריבונותה מצד בריטניה והגביר את חששו מחסימת נתיב האספקה הגרמני במימיה של נורווגיה.
היטלר מינה את הגנרל ניקולאוס פון פאלקנהורסט לאחראי על תכנון הפלישה, וזה הגיש להיטלר את תוכנית הפלישה ב-21 בפברואר. על פי התוכנית, תוקצה דיוויזיה גרמנית אחת לשם כיבוש כל אחד מנמליה החשובים של נורווגיה - אוסלו, כריסטיאנסנד, ברגן, טרונדהיים ונרוויק.
המניע העיקרי לפלישה הוסר ב-12 במרץ 1940 כשהמלחמה הסובייטית-פינית הגיעה לקיצה, אולם היטלר היה נחוש בדעתו לפלוש לנורווגיה גם בלי הצדקה מדינית.
תוצאות

גרמניה הצליחה לכבוש את נורווגיה ובכך להבטיח לעצמה את נתיב אספקת המשאבים החיוניים משוודיה. כמו כן, היא השתלטה על בסיסים ימיים בנורווגיה שהרחיבו את תחום פעילותו של הקריגסמרינה. עם זאת, הגרמנים החזיקו בנורווגיה כ־300,000 חיילים שיכלו לשמש אותם בחזית. ניסיונם למנות את קוויזלינג כראש ממשלה לגיטימי ולהעביר את המדינה תהליך של נאציפיקציה נכשל כישלון גמור כתוצאה מהתנגדותם העיקשת של הנורווגים והוקם משטר קוויזלינג שהייתה ממשלת בובות נאצית, בפועל מי ששלט בנורווגיה היה הרייכסקומיסר של נציבות הרייך נורווגיה (אנ'), יוזף טרבובן.
לאחר כיבושה היוותה נורווגיה המאגר הגדול ביותר של גרמניה הנאצית לילדי פרויקט לבנסבורן, ונפתחו בה בין 9 ל-15 מרכזי לבנסבורן.
כישלון בעלות הברית במערכה בנורווגיה והדיון בעקבותיו בבית הנבחרים הבריטי היה לאחת מן הסיבות שהובילו להתפטרות ראש ממשלת בריטניה נוויל צ'מברלין והחלפתו בווינסטון צ'רצ'יל.
יהדות נורווגיה במהלך הכיבוש

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הייתה בנורווגיה קהילה יהודית קטנה ביותר; שכן בדומה לשאר ארצות סקנדינביה, אסורה הייתה כניסת יהודים לנורווגיה עד המאה ה-19. בנורווגיה הייתה נהוגה אנטישמיות מובהקת עוד זמן רב לפני הכיבוש הנאצי. הדבר בא לידי ביטוי בכלי התקשורת ובנאומי מדינאים, אף כי לפני הכיבוש הנאצי לא התבטא בחקיקה פורמלית כנגד יהודים. כאשר פלשו הגרמנים למדינה, בשנת 1940, חיו בה כ-1,800 יהודים. המחתרת הנורווגית שלחמה בצבא הגרמני הצליחה להבריח כשני שלישים מיהודי המדינה, 930 במספר, אל מעבר לגבול השוודי. מאה יהודים נוספים שרתו בצבא הנורווגי החופשי שהוקם על אדמת בריטניה. שאר יהודי נורווגיה, כ-750 במספר, נשלחו למחנה הריכוז אושוויץ, משם לא שבו, פרט ל-25 מהמשולחים בלבד אשר שרדו.
המערכה בדנמרק

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לקריאה נוספת

אנטוני ביוור, מלחמת העולם השנייה הוצאת ידיעות אחרונות, 2014
הערות שוליים

↑  המערכה על נרוויק
מחשב-על

מחשב העל קריי 2, המחשב המהיר בעולם בשנים 1985–1989
מחשב-על (באנגלית: Supercomputer) הוא מושג יחסי לתקופה, המתאר מחשב הנמצא בשורה הראשונה של המחשבים בעולם, מבחינת יכולות החישוב העוצמתיות שלו. לרוב יכולות אלו באות לביטוי ביכולת לבצע חישובים מסוג מסוים במהירות גבוהה במיוחד. מחשבי על לא נמכרים לציבור אלא משמשים למחקרים, אוניברסיטאות ותאגידים גדולים.
בין אפריל 2021 ליוני 2022, מחשב העל החזק ביותר היה פוגקו היפני, עם מעבדים מתוצרת Fujitsu, שמהירות החישוב המרבית שלו היא 442 פטה-פלופס, כמעט פי שלושה ממחשב-העל במקום השני, מחשב יבמ סאמיט שפותח ב-2018 ושביצועיו עומדים על 148 פטה-פלופס. החל מיוני 2022 מחשב העל המהיר בעולם הוא הפרונטיר האמריקני, המבוסס על מעבדי AMD במהירות של 1.102 ExaFlop/s שעלותו מוערכת ב-600 מיליון דולר.
התפתחות מחשבי העל

תחילה התייחסה הגדרה זו למחשבים בעלי מעבד יחיד מהיר במיוחד, לאחר מכן נכללו בה מחשבים שמהירותם מושגת באמצעות מעבדים רבים הפועלים במקביל לביצועה של משימה אחת, וכעת מורכבים מחשבי-על מאשכולות של מחשבים מרובי מעבדים. עיבוד וקטורי, כלומר ביצוע פעולת חישוב על נתונים רבים בבת-אחת, הוא מאפיין נוסף הקיים באחוז מסוים ממחשבי-על. הגדרה מחויכת למושג זה מיוחסת לסימור קריי, המתכנן הבולט ביותר של מחשבי-על במאה העשרים:
"A supercomputer is a device for turning compute-bound problems into I/O-bound problems."
ובתרגום לעברית: "מחשב-על הוא מתקן להפיכת בעיות חישוביות לבעיות של קלט-פלט". כלומר, מהירות החישוב איננה המחסום במחשב שכזה, אלא המהירות שבה מסוגלים להזין לו את הנתונים ולקבל תוצאות.
המחשב CDC 6600, שהוצג בשנת 1964, נחשב בדרך כלל מחשב העל המוצלח הראשון, וביצועיו עלו פי שלושה על המחשב שקדם לו, IBM 7030 Stretch (אנ'). הוא סימן את תחילת שליטתה של חברת קונטרול דאטה (CDC) בשוק מחשבי העל, שנמשכה עם ממשיך דרכו, CDC 7600, שהוצג ב-1969. CDC 7600 שמר על תואר המחשב המהיר בעולם כמעט עד להגעת קריי 1 ב-1976 (160 megaFLOPS), ובשנים הבאות, עד 1990, החליפו ביניהם קריי ו-CDC את ההובלה מספר פעמים, כשהמחשבים הבאים של CDC עדיין מבוססים על הארכיטקטורה של 6600 ו-7600. השליטה המוחלטת של שתי החברות בתחום הסתיימה כשב-1990 הציגה פוג'יטסו מחשב עם ביצועים תאורטיים של 4 gigaFLOPS - פי אלף מ-CDC-6600, ופי מאה מה-7600, ובערך כפליים מהמחשב (של קריי) שקדם לו.
השוואה נפוצה נעשית בין כוח המחשוב של מחשבים אלו עם הטכנולוגיה המודרנית, ובפרט לטלפון חכם. ב-2021, לטלפון חכם ממוצע עצמת חישוב גדולה בכמה סדרי גודל מעוצמתו של קריי-1, עם ביצועי נקודה צפה שנמדדים במאות gigaFLOPS, ועומד לרשותו זיכרון גדול ומהיר יותר בכמה סדרי גודל.
מחשבי העל המודרניים בנויים רובם ככולם מעשרות אלפי מעבדים שפועלים במקביל, כשבדרך כלל כל אחד מהם מכיל או שולט על מאות או אלפי של "יחידות עיבוד" פשוטות יותר, שבדרך כלל ארוזות בשבבים מסוג GPU. לעומת מהירות השעון של 6600 ו-7600 שנמדדה במגההרץ, במחשבים מודרניים הקצב נמדד בגיגה-הרץ, כלומר גידול של כשלושה סדרי גודל. לעומת זאת, הביצועים, ובפרט ביצועי החישוב בנקודה צפה שבמחשבים אלו נמדדו ב"megaFLOPS", כלומר  10^{6} פעולות בשנייה, נמדדים כיום במאות petaFLOPS - כלומר  10^{17} פעולות בשנייה, עלייה של 11 סדרי גודל. עיקר ההבדל נובע ממספר המעבדים העצום במחשבי על מודרניים.
משימות של מחשבי-על

מחשבי-על משמשים למשימות עתירות חישובים, כגון חיזוי מזג אוויר וחקר אקלים, מודלים של תהליכים כימיים, חיפושי נפט וגז, סימולציות פיזיקליות (כגון הדמיות של הרגעים הראשונים של היקום, סימולציה של ניסויים בנשק גרעיני ואווירודינמיקה של מטוסים וחלליות), פענוח צפנים, בינה מלאכותית ולמידת מכונה, ועוד. חישובים אלה נעשים בדרך כלל באריתמטיקה של נקודה צפה, ולכן מהירותם של מחשבי-על נמדדת ב-FLOPS, כמות הפעולות בנקודה צפה שמבצע המחשב בשנייה.
הארכיטקטורה המקבילית של מחשבי-על מכתיבה שימוש במהדרים שנוצרו במיוחד לסביבה זו, ובפרט בגרסאות מיוחדות של Fortran.
דוגמאות למחשבי על

בין יצרנים של מחשבי-על, ובפרט בין ארצות הברית ליפן, מתקיימת תחרות על המקום הראשון. בתחילת 2002 כבש את ראש הטבלה מחשב-על יפני מתוצרת NEC, העוסק בחקר האקלים ומורכב מ־640 אשכולות של מחשבים שלכל אחד מהם 8 מעבדים וקטוריים וזיכרון בגודל 16GB. מחשב זה פועל באמצעות גרסה מיוחדת של מערכת ההפעלה UNIX. נכון ליוני 2003, עוצמת החישוב של מחשב־על זה, שהיא ‏‏35TFLOPS, שקולה לזו של ארבעת הבאים אחריו גם יחד. בשנת 2005 כבש את הפסגה המחשב BlueGene/L מתוצרת יבמ, המותקן במעבדת לורנס ליוורמור בארצות הברית ומשמש לסימולציה של נשק גרעיני. עוצמת החישוב של מחשב־על זה, שהיא 280TFLOPS, גדולה מזו של ארבעת הבאים אחריו גם יחד. שלוש שנים לאחר מכן בשנת 2008 המחשב Roadrunner עקף את קודמיו עם 1PFLOPS. ולאחריו טיאנחה-1 הסיני, הגיע לתוצאה של כ-2.5PetaFLOPS/s. בסוף שנת 2011 התואר מחשב העל המהיר ביותר שייך למחשב ה-K של חברת פוג'יטסו היפנית שהופך לראשון בהיסטוריה שחוצה את קו ה-10 קוודריליון חישובים בשנייה. המחשב מורכב מ-864 מארזים המכילים 88,128 מעבדי SPARC64 VIIIfx שמונה ליבתיים מבית פוג'יטסו, שמסתכמים ב-705,024 ליבות עיבוד.
הארגון המחזיק במספר הגדול ביותר של מחשבי־על הוא ארגון הביון האמריקני, NSA.
מחשבי-על וירטואליים

התפתחותה של רשת האינטרנט הביאה ליצירה של "מחשבי-על וירטואליים". אין אלה מחשבי-על במשמעות הפשוטה של מושג זה, אך הם מהווים תחליף מסוים למחשבי־על. הכוונה לרתימת הזמן הפנוי של אלפי מחשבים אישיים, במסגרת פרויקט של חישוב מבוזר קהילתי, לשם ביצוע משימות עתירות חישוב. דוגמה לכך היא המשימה של חיפוש מספרים ראשוניים ענקיים. עד לשנת 1996 התגלו מספרים כאלה על ידי מחשבי־על (בעיקר מתוצרת CDC או Cray), והחל משנה זו התגלו מספרים כאלה על ידי מחשבי פנטיום ביתיים שהופעלו באלפיהם באמצעות האינטרנט.
דוגמה נוספת למחשוב על מבוסס שיתוף אינטרנטי הוא פרויקט Seti@home שבאמצעות עשרות אלפי משתמשים בו זמניים מפענח קרינת רדיו אסטרונומית בניסיון למצוא תבניות תבוניות.
מחשבים מרכזיים מול מחשבי-על

מחשבים מרכזיים גדולים מתאפיינים אף הם בעוצמת חישוב גבוהה, ולמעשה קודם ליצירתם של מחשבי-על מובהקים שימשו מחשבים מרכזיים מהירים במיוחד למשימות שמאוחר יותר ניתנו למחשבי-על. לפיכך ההבחנה בין מחשבי-על ובין מחשבים מרכזיים אינה פשטנית, אך כללית ניתן לומר שמחשבי-על מתמקדים בפתרון בעיות המוגבלות במהירות החישוב של המחשב בעוד שמחשבים מרכזיים מתמקדים בפתרון בעיות המוגבלות בקצב פעולות הקריאה/כתיבה ואמינות. עקב כך:
התכנות למחשבי-על חייב להתחשב בסביבה מרובת מעבדים ולכן הוא מסובך ודורש תוכנה ייחודית. לעומת זאת קיומם של מעבדים מקבילים מעטים במחשב מרכזי, נסתר מעיני המתכנת.
מחשבי-על מוכוונים לביצועים אופטימליים עבור חישובים מסובכים המתבצעים בעיקר בזיכרון המחשב בעוד שמחשבים מרכזיים מוכוונים לביצועים אופטימליים של חישובים פשוטים הכוללים כמויות עצומות של מידע חיצוני המאוחזר ממסדי נתונים.
מחשבי-על משרתים בעיקר צרכים של אנשי מדע וצבא, בעוד שמחשבים מרכזיים נועדו לשרת צרכים של חברות מסחריות ומוסדות ציבוריים. מטלות כדוגמת חיזוי מזג האוויר, ניתוח מבנה חלבונים ומימוש תמונות דיגיטליות מתאימות ליישום במחשבי-על בעוד שסליקה של כרטיסי אשראי, חישוב שכר, ניהול חשבונות בנקים והכנת פוליסות ביטוח הן מטלות המותאמות למחשבים מרכזיים.
מחשבי-על מפעילים לעיתים קרובות משימות הסובלות הפסקה (לדוגמה חיזוי של ההתחממות העולמית ומחקר אקדמי). על מחשבים מרכזיים מופעלים שירותים שאינם יכולים לשאת הפסקות והם עובדים לעיתים שנים ברציפות לדוגמה: קניית כרטיסי טיסה ועיבוד פעילות בכרטיס אשראי.
לעיתים קרובות נבנים מחשבי-על המוכוונים למטרה אחת או מטרות אחדות בלבד. עקב כך, רוב מחשבי-העל הם תכנון חד-פעמי, בעוד שמחשבים מרכזיים הם לרוב סדרה של דגמים השונים רק בעוצמה, בגודל הזיכרון ובקיבולת החיבור לציוד חיצוני.
מחשבים מרכזיים שומרים בקפדנות על ההשקעה בתוכנה ישנה בנוסף לתמיכה בתוכנות חדשות. במחשבי-העל אין תמיכה בתאימות לדגמים ישנים מכיוון שתמיכה כזו באה בדרך כלל על חשבון הביצועים.
במחשבים מרכזיים יש בדרך כלל כמה מעבדי שירות המסייעים למעבדים המרכזיים בבצוע פעולות כדוגמת, הצפנה, ניהול קלט/פלט, ניהול זיכרון, סינכרון בין מחשבים ועוד. לכן מספר המעבדים במחשבים מרכזיים הוא למעשה גבוה מהמספר שבו נוקבים בדרך כלל. בתכנון של מחשבי-על לא נעשה שימוש בכמות כזו של מעבדי סיוע שכן הם אינם מוסיפים לעוצמת החישוב הגולמית.
מחשבי על בישראל

מכיוון שישראל אינה חתומה על האמנה למניעת הפצת נשק גרעיני, במשך שנים רבות הטילה ארצות הברית הגבלות קשות על יצוא מחשבי-על לישראל, מחשש שאלה ישמשו לפיתוח נשק גרעיני.
במסגרת צה"ל פועלים מספר מחשבים עתירי עיבוד, שנרכשו בכספי הסיוע האמריקאי ופעילותם מפוקחת על ידי נציגי ארצות הברית.
במסגרת מחב"א, מרכז החישוב הבינאוניברסיטאי, פעלה יחידה לחישובים עתירי עיבוד, שהפעילה מחשבי־על אחדים לשימושם של החוקרים בישראל.
ברשימת טופ500 מחשבי־על המהירים ביותר לשנת 2005 הופיעו תשעה מחשבים הנמצאים בישראל, כולם בתעשיית המוליכים למחצה. בשנת 2007 לא הופיעו ברשימה זו מחשבי־על בישראל. בשנת 2009 הופיע מחשב אחד, תוצרת IBM, ובשנת 2011 הופיעו שלושה מחשבים מתוצרת IBM.
ביולי 2023 נמסר כי ישראל תשתתף בפרויקט רשת מחשבי העל של האיחוד האירופי, במסגרת המיזם "אירופה דיגיטלית" של האיחוד.
בנובמבר 2023 החל לפעול בישראל מחשב-העל Israel-1 של חברת אנבידיה, שייתן שירות לחוקרי אנבידיה וללקוחות חיצוניים בנושא בינה מלאכותית.
ראו גם

IBM Coupling Facility
אל קפיטן (מחשב-על)