stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבי גיבסון בר-אל
הצגות, משחק, בימוי ועיבוד

"מטרבין", שחקן ובמאי משנה בהצגה, פסטיבל עכו 1999.
"אנה חנה ויוהנה", מאת מריאנה פרדריקסון, במאי במסגרת פסטיבל תיאטרונטו, 2001.
"להיות או לא?", שחקן ובמאי שותף, פסטיבל עכו 2002.
"המכונית", מופע רחוב נייד, שחקן, פסטיבל בת-ים ופסטיבל עכו, 2004.
"פרטי-זן", שחקן ובמאי שותף, פרס ראשון פסטיבל בת-ים, 2005,
"אסקוריאל", בימוי, תיאטרון הסימטה, 2006.
"מרד המתים", מחזהו של הסופר והמחזאי האמריקאי אירווין שו, בימוי, תיאטרון הסמטה, 2007.
"נו-אקסיט", עיבוד למחזה של ז'אן-פול סארטר בדלתיים סגורות, במאי משותף עם אמיר אוריין.
"הדיבוק בחדר", עיבוד למחזה הדיבוק, שחקן, תיאטרון החדר, 2009.
"זה מסתובב", העלאה מחודשת למחזה שכתב יוסף מונדי, בימוי, תיאטרון הסמטה, 2009.
"העלמה והמוות", שכתב המחזאי הארגנטינאי אריאל דורפמן, בימוי, תיאטרון אורתו-דה 2011.
"אבנים", שחקן, תיאטרון אורתו-דה 2012.
"מארה סאד", עיבד וביים את תלמידי שנה ג' בסטודיו למשחק של ניסן, 2012.
"המשרתים" עיבוד למחזה הקלסי המשרתות של ז'אן ז'נה, בימוי, עיצוב תפאורה ותלבושות, תיאטרון אורתו-דה 2015.
"אכזר מכל המלך", בימוי סטודיו למשחק ניסן נתיב, 2014
"מלחמה", בימוי, סטודיו למשחק חולון. 2015
"תמצית", כתיבה ובימוי, תיאטרון הידית, 2017
"פרטים", כתיבה ובימוי, תיאטרון הידית, 2018
"blasted", jaffa fest, בימוי, הפקה משותפת של תיאטרון גשר ותיאטרון נוצר. 2018
"עשתונות", יוצר ובמאי (בשיתוף עם סהר עזימי), פסטיבל בת-ים, הבינלאומי לאמנות ברחוב. 2018
"אנטיגונה", בימוי, תיאטרון הבית. 2018
"נפש יהודי", בימוי, ניסן נתיב. 2019
"הדיבוק - גרסת הבמאי", בימוי, קבוצת סמרטוט. זוכה פרס במאי השנה בפרינג. 2020
"בעיניים שלי", דרמטורג, תיאטרון הקאמרי. 2022
"עזאזל", כתיבה ובימוי, פסטיבל ישראל. 2021
פרסים וציונים לשבח

במאי משנה בהצגה "מטרבין" פרס ראשון פסטיבל עכו. 1999
"פרטיזן" – זוכה פרס ראשון למופע הטוב ביותר פסטיבל בת-ים הבינלאומי לתיאטרון רחוב. 2025
"חרדים", זוכה פסטיבל בת-ים הבינלאומי לתיאטרון רחוב. 2006
המופע "אבנים" זוכה 10 פרסים בינלאומיים, והשתתף בפסטיבלים ולמעלה מ-40 מדינות בעולם. 2006
זוכה פרס במאי השנה והצגת השנה. פרס קיפוד הזהב על בימוי ההצגה "אסקוריאל" 2006
"יושבים", לציון לשבח בפסטיבל עכו. 2009
פרס מעבד השנה, בפרס הפרינג', קיפוד הזהב, על עיבוד המחזה "המשרתות". 2015
פרס במאי השנה, בפרס קיפוד הזהב, על בימוי ההצגה " הדיבוק-גרסת הבמאי". ההצגה זכתה בעוד 4 פרסים. (עבודה קבוצתית, עיצוב התפאורה, עיצוב התלבושות, עיצוב התאורה) 2021
הערות שוליים

↑  יובל בן-עמי, עכבר העיר אונליין, הטקס האלטרנטיבי בתמונע: אופס, שכחנו את השואה, באתר הארץ, 2 במאי 2011
↑  מערכת עכבר און-ליין, טקס "קיפוד הזהב": "אסקוריאל" היא הצגת השנה בפרינג', באתר הארץ, 29 בדצמבר 2006
↑  ציפי שוחט, אבי גיבסון בראל ינהל את תיאטרון הסמטה ביפו, באתר הארץ, 1 במאי 2008
↑  יאיר אשכנזי, אבי גיבסון בר־אל מונה למנהל האמנותי של פסטיבל עכו, באתר הארץ, 6 ביולי 2015
↑  יאיר אשכנזי, בעקבות פסילת הצגה על הכיבוש: המנהל האמנותי של פסטיבל עכו התפטר, באתר הארץ, 4 ביוני 2017
↑   מיה אשרי, איך כיסחו את הפסטיבל המצליח לתיאטרון רחוב בבת ים ולמה רגב לא מצילה אותו, באתר הארץ, 4 ביולי 2018
↑  מיכאל הנדלזלץ, מסעות כואבים, באתר הארץ, 11 בנובמבר 2001
↑  עידוא דגן, ‏באים בשביל החומוס, נשארים בשביל הפרינג', באתר גלובס, 17 באוגוסט 2004
↑  מרב יודילוביץ', בת-ים מציגה: פסטיבל לתיאטרוני רחוב, באתר ynet, 22 באוגוסט 2005
↑  ציפי שוחט, אסקוריאל, באתר הארץ, 31 באוגוסט 2005
מיכאל הנדלזלץ, לאוהבי הפוסט-מודרניזם, באתר הארץ, 3 בנובמבר 2005
↑  ציפי שוחט, "מרד המתים" של אירווין שאו בתיאטרון הסמטה, באתר הארץ, 9 בינואר 2007
מיכל בעדני, מערכת עכבר און-ליין, שחקנים חיים בארונות קבורה, באתר הארץ, 1 בנובמבר 2007
↑  נתי אורנן, הדיבוק: על עולם היהדות הקנאית, באתר הארץ, 25 ביולי 2009
איתן בר-יוסף, עכבר העיר תל אביב, מגרש השדים פוגש את ינטל, באתר הארץ, 1 באוקטובר 2009
↑  גלריה, העמוד האחורי, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2011
↑  נח אבגר הלוי, בואו לראות: אבנים!, באתר את, 30 באוגוסט 2012
↑  טל פרי, ‏תיאטרון - מארה סאד, באתר גלובס, 22 במרץ 2012
↑  יואב בירנברג, זוכה פרס הצגת השנה בפרסי "קיפוד הזהב": המחזמר "הסוף", באתר ynet, 26 בנובמבר 2021
↑  טלי רבן, עכבר העיר, עולים לשוליים - ב"קיפוד הזהב" - טקס פרסי הפרינג' שנערך אתמול - קטפה "אסקוריאל" את תואר הצגת השנה, באתר הארץ, 29 בדצמבר 2006
↑  רפרטואר קיפוד הזהב. 2022-2023 הדיבוק - גרסת הבמאי
יוסי ביילין

יוסף (יוסי) ביילין (נולד ב-12 ביוני 1948) הוא פוליטיקאי ואיש עסקים ישראלי, שימש כחבר הכנסת ושר בממשלות ישראל, וכיושב ראש מפלגת מרצ-יחד. ד"ר למדע המדינה.
את רוב דרכו הפוליטית עשה במפלגת העבודה, כבן טיפוחיו של שמעון פרס. בהיותו סגן שר החוץ, יזם את השיחות עם הפלסטינים שהבשילו להסכמי אוסלו.
ביוגרפיה

ביילין נולד ב-1948 בפתח תקווה וגדל בתל אביב-יפו בבית שומר מסורת ­ליברלי, בנם של צבי וזהבה ביילין, ילידי פולין. בגיל בר המצווה אימץ אורח חיים דתי באופן קפדני יותר, אך לא חבש כיפה. למד בגימנסיה הרצליה בעיר. שירת בצה"ל כאלחוטן והשתתף במלחמת ששת הימים בסיני במסגרת חטיבה 8. במלחמת יום הכיפורים (1973) שירת כחייל מילואים במפקדה ברמת הגולן ובשל טראומה אמונית בעקבות המלחמה, עזב את אורח חייו הדתי.
היה עיתונאי בעיתון "דבר" בשנים 1969–1979, כשבמקביל למד באוניברסיטת תל אביב. שימש כדובר מפלגת העבודה בשנים 1977–1984. בשנת 1981 קיבל תואר דוקטור במדע המדינה מאוניברסיטת תל אביב על עבודה שנושאה "חיכוכים בין דוריים בשלוש מפלגות בישראל", בהדרכתו של פרופסור יונתן שפירא. עם סיום הדוקטורט לימד באוניברסיטת תל אביב עד מינויו למזכיר הממשלה בשנת 1984.
ביוגרפיה > תחילת הקריירה הפוליטית

בזמן כהונתו של שמעון פרס כראש ממשלה, בשנים 1984–1986, שימש מזכיר הממשלה, והיה אחד מחבורת בני טיפוחיו של פרס (שכונתה "הבלייזרים"), וכללה בין השאר גם את נמרוד נוביק, אמנון נויבך, ישראל פלג ואורי סביר. אחרי הרוטציה בראשות הממשלה, כשפרס עבר למשרד החוץ, מונה ביילין למנכ"ל מדיני של המשרד. בתפקידו זה פעל להתרחקות ממשטר האפרטהייד בדרום אפריקה, לו היו קשרים חמים עם ישראל.
בשנת 1988 נבחר לראשונה לכנסת ה-12 מטעם מפלגת העבודה, יחד עם חברי "השמינייה", בהם חיים רמון, אברהם בורג, ועמיר פרץ. כיהן כסגנו של פרס במשרד האוצר, ואמר ש"נצטרך להתרגל לחיות עם 6–7 אחוזי אבטלה"[דרוש מקור]. במרץ 1990 היה מראשי מתכנני החלפת ממשלת האחדות השנייה בממשלה בראשות העבודה, במה שכונה אחר כך על ידי יצחק רבין "התרגיל המסריח". רבין גם כינה אותו בעקבות כך "הפודל של פרס". בזמן שהות מפלגת העבודה באופוזיציה הקים עם יאיר הירשפלד ורון פונדק את הקרן לשיתוף פעולה כלכלי (ECF), שסייעה לו רבות בפעולותיו המדיניות לפני ניצחון "העבודה" בבחירות לכנסת ה-13.
ביוגרפיה > הסכמי אוסלו, ויוזמת ז'נבה

עם הקמת ממשלת רבין השנייה, נתמנה לסגן שר החוץ, שוב תחת פרס. במסגרת זו יזם את המגעים של הירשפלד ופונדק עם הפלסטינים שהובילו לגיבוש הרשמי הסכם אוסלו א', מפגשים לא פורמליים עם נציגי אש"ף שמטרתם הסכם מדיני. אלו החלו ב-20 בינואר 1993, עם ביטול החוק אשר אסר מפגשים כלשהם עם אש"ף. במגעים אלו נוסחו עיקרי ההבנות שבאו אחר כך לידי ביטוי בהסכמים הרשמיים. ביולי 1995 נתמנה לשר הכלכלה והתכנון, ופעל לסגירת משרד זה. בתקופה זו גיבש עם מחמוד עבאס (אבו מאזן) את "הבנות ביילין-אבו מאזן" כבסיס להסדר קבע אפשרי בין ישראל ומדינה פלסטינית. ההסכמים מעולם לא נחתמו, אך היוו בסיס ליוזמות אחרות. יוזמת ז'נבה הייתה הצעת הסכם קבע ישראלי-פלסטיני שאותו ניסחו צוותים לא רשמיים בראשות יאסר עבד-רבו ויוסי ביילין, בפיקוח ובתמיכת ממשלת שווייץ. המסמך נחתם בשנת 2003 והוא מתבסס לדברי יוזמיו על מתווה קלינטון מדצמבר 2000. היזמה לא אושרה בידי גורמים רשמיים.
לאחר רצח יצחק רבין כיהן ביילין בממשלת שמעון פרס כשר במשרד ראש הממשלה, ובאותה תקופה עסק גם ביחסי ישראל עם יהדות העולם, ועם ארצות הברית בפרט. הוא עורר עליו תרעומת רבה כאשר קרא לבחון מחדש את אופי היחסים, ואת מרכזיות התרומה הכספית לישראל בהם. במקביל הציע לייסד מפעל שיממן לכל צעיר יהודי מחוץ לישראל ביקור בישראל במסגרת מאורגנת כמתנת העם היהודי. בעקבות יוזמה זו הוקם בשנת 1999 פרויקט תגלית.ביוני 1997 התמודד על ראשות מפלגת העבודה והגיע למקום השני אחרי אהוד ברק, לפני שלמה בן עמי ואפרים סנה. בתקופה זו החל לפעול למען יציאה חד-צדדית של צה"ל מלבנון, דבר שהתממש בתקופת ממשלת ברק.
ביוגרפיה > במשרד המשפטים, והמעבר למרצ

בממשלה שהרכיב אהוד ברק מונה ביילין לשר המשפטים, אף שהוא חסר השכלה משפטית. התעמת עם נשיא בית המשפט העליון אהרן ברק באופן ששרי משפטים אחרים נמנעו ממנו. כך גם "נתפס" ביילין כשהוא מתחזה למבקר מזדמן, מוסווה במשקפי שמש כהים, באולם הדיונים של שופט עתיר תלונות וטענות אתיקה, כדי לעקוב אישית אחר התנהלותו "בשטח".
בהמשך התפטר ביילין מהכנסת על מנת לפנות מקום לבא אחריו ברשימה לכנסת אלי בן-מנחם. לאחר פרישת המפד"ל וש"ס מממשלת ברק הופקד גם על משרד הדתות, והצביע על הצורך בסגירתו (המשרד פורק לבסוף בממשלת שרון השנייה, אך הוקם מחדש בידי הממשלה שלאחריה). עם נפילת ממשלת ברק היה מראשי המתנגדים להצטרפות מפלגת העבודה לממשלת שרון, וייסד ביוני 2002 את תנועת שח"ר (שלום, חינוך, רווחה).
לאחר שנבחר למקום שנחשב לא ריאלי ברשימת מפלגת העבודה לקראת הבחירות לכנסת השש עשרה, פרש ממנה ביחד עם חברת הכנסת יעל דיין, כדי להצטרף עם תנועתו לרשימת מרצ-הבחירה הדמוקרטית-שח"ר. מרצ הציבה את ביילין, שהצטרף למפלגה לאחר הבחירות הפנימיות במקום ה-11 ברשימה המאוחדת, שלא נכנס לכנסת.
בשנת 2003, לאחר תהליך ממושך בחסות בינלאומית, הגיעה קבוצת ישראלים בראשות יוסי ביילין להבנות עם אישים פלסטינים על מבנה אפשרי להסכם קבע בין ישראל ומדינה פלסטינית עצמאית שתקום ליוזמתם, הידועות בכינויין הבנות ז'נבה. טקס החתימה המתוקשר, והמסע הציבורי של יוזמת ז'נבה הצליחו לגרום ליוזמה להוות גורם משפיע על סדר היום הציבורי בישראל. בריאיון שנתן דב וייסגלס ל"הארץ" הוא טען כי קיומה של היוזמה היווה את אחד הגורמים שהביאו את אריאל שרון ליזום את תוכנית ההתנתקות.
עם איחוד מרצ ושח"ר והקמת "יחד" התמודד על ראשות המפלגה נגד רן כהן בבחירות שהתקיימו בין כלל ציבור מתפקדי המפלגה החדשה. בהתמודדות עזר לו ההד הציבורי של הבנות ז'נבה שנשמר בזכות המנגנון של "יוזמת ז'נבה", ובמהלכן טען ביילין שעל המפלגה לשים דגש יותר על הצד המדיני ולהסתמך על בוחרי שמאל מסורתיים, לעומת כהן שטען שיש להמשיך לפעול בתחומים חברתיים, ולנסות להגיע לציבורים חדשים שלא הצביעו למרצ. בבחירות שנערכו ב-16 במרץ 2004 זכה ביילין בראשות המפלגה החדשה ברוב של 53 אחוז. עד לסיום הקדנציה בנה ביילין את מנהיגותו בצלו של מנהיג מרצ שקדם לו, יוסי שריד, שנותר חבר הכנסת עד 2006.
עם פרסום תוכנית ההתנתקות התנגד לה ביילין, וטען שאל לישראל לנקוט בצעדים חד-צדדיים, אלא לשאוף למשא ומתן, על פי רוח הבנות ז'נבה. עם הזמן שינה את דעתו והוביל את מפלגתו לתמיכה בתוכנית, ובהענקת "רשת ביטחון" לממשלת שרון. על רקע זה גם התעמת בפומבי עם יוסי שריד שבניגוד להחלטת הסיעה סירב להצביע בכנסת בעד צירוף מפלגת העבודה לממשלה. על תפקודו של ביילין הועלו טענות קשות מתוך המפלגה, במיוחד על כך שהוא התמקד יתר על המידה בקידום יוזמת ז'נבה תוך נטישת יתר העקרונות של המפלגה.
עם פרוץ מלחמת לבנון השנייה הביע תמיכה במלחמה. עם זאת התנגד לאחדות מהתקיפות על לבנון ולהכנסת כוחות הקרקע, במקום זה הוא סבר שיש לתקוף מטרות צבאיות בסוריה משום שזו מממנת ומחמשת את חזבאללה. לאחר בחירות 2006 הודיעו רן כהן וזהבה גלאון כי יתמודדו מולו בפריימריז הבאים. בדצמבר 2007 הודיע חיים אורון שגם הוא יתמודד. בעקבות הצטרפותו של אורון למרוץ, פרש ביילין מהמרוץ וגם מראשות המפלגה, אך הכריז כי ימשיך בעיסוקיו הפוליטיים. ב-28 באוקטובר 2008, לקראת הבחירות לכנסת השמונה עשרה, הודיע על פרישה מהחיים הפוליטיים ומעבר לעסקים. ב-3 בנובמבר קיימה הכנסת ישיבת פרידה מביילין בנוכחות נשיא מדינת ישראל שמעון פרס וראש ממשלת ישראל אהוד אולמרט. הוא הוצב במקום ה-119 הסמלי ברשימה.
ביוגרפיה > אחרי פרישתו מהחיים הפוליטיים

בנובמבר 2009 זכה לעיטור אות לגיון הכבוד שהוענק לו בטקס בשגרירות צרפת בישראל.
בדצמבר 2005 הוענק לו תואר של דוקטור לשם כבוד מטעם Universite de Paris 13
בפברואר 2015 ולראשונה, הצהיר ביילין בארצות הברית על כוונותיו לעודד את רעיון הקונפדרציה הישראלית פלסטינית. במאמר דעה שפרסם ב"ניו יורק טיימס" במאי 2015, קרא לנטוש את חזון שתי המדינות ולהקמת קונפדרציה ישראלית-פלסטינית משותפת, ללא "חלוקה מלאכותית". ישראל ופלסטין יהיו מדינות עצמאיות כחלק מהקונפדרציה, כשלכל אחת פרלמנט וממשלה משלה, אבל יהיו להן מוסדות משותפים שיעסקו בנושאים משותפים כמו מים, תשתיות, סביבה, משטר ושירותי חירום.
בבחירות לכנסת ה-19 הוצב ביילין ברשימת מרצ לכנסת במקום ה-118 הסמלי.
בסמסטר אביב 2020 היה ביילין פרופסור אורח באוניברסיטת NYU.
הוא ממייסדי חברת היזמות העסקית "ביילינק" ובעליה. בנוסף, הוא כותב דרך קבע מאמרי דעה בעיתון "ישראל היום".
משנת 2018 מכהן ביילין כיו"ר ארגון הסטודנטים "הלל" בישראל.
בשנת 2022 ניסתה השרה לאיכות הסביבה תמר זנדברג ממרצ למנות את ביילין ליושב ראש רשות הטבע והגנים, דבר שנתקל בהתנגדות חריפה מצד שרת הפנים איילת שקד, יו"ר תקווה חדשה ושר המשפטים גדעון סער וראש הממשלה החליפי נפתלי בנט ובוטל.
בבחירות לכנסת העשרים ואחת הוצב ברשימת מרצ לכנסת במקום ה119. בבחירות לכנסת העשרים ושתיים הוצב ברשימת המחנה הדמוקרטי לכנסת במקום ה118. בבחירות לכנסת העשרים ושלוש הוצב ברשימת העבודה-גשר-מרצ לכנסת במקום ה114 הסמלי. בבחירות לכנסת העשרים וארבע הוצב ברשימת מרצ במקום ה118 הסמלי.
בבחירות לכנסת העשרים וחמש הוצב ברשימת מרצ לכנסת במקום ה-119 הסמלי. עוד קודם לכן, בבבחירות המקדימות לראשות המפלגה שנערכו באוגוסט 2022, הביע תמיכה בזהבה גלאון.
השקפותיו

ביילין מגדיר את עצמו 'ליברל' ומתנגד באופן נחרץ ליחסי התלות בין דת ומדינה, והתנגד להקמת משרד הדתות.
לצד זאת, חשובה לו מאוד הזהות היהודית של מדינת ישראל, והגדרתה כמדינה יהודית, ולהשקפתו, החשיבות של מדינת ישראל היא בהיותה כלי להבטיח את המשכו של העם היהודי. היה מהוגי המיזם 'תגלית' להביא צעירים יהודיים מרחבי העולם לבקר בישראל.
לדבריו: אם אחד הילדים או הנכדים שלי יתחתן עם גויה - לא אתנגד לכך כי אני ליברל, רק אשב ואבכה.
חיים אישיים

יוסי ביילין מתגורר בשכונת רמת אביב בתל אביב. הוא נשוי בשנית לדניאלה, ומגרושתו הלנה הוא אב לשני ילדים, הפרסומאים אורי וגיל (התמודד בינואר 2021 על ראשות מפלגת העבודה), המשמשים כיועציו הפוליטיים והתקשורתיים לאורך הקריירה הפוליטית והעסקית שלו.
ספריו

מחירו של איחוד: מפלגת העבודה עד מלחמת יום הכיפורים, תל אביב: רביבים, 1985.
התעשייה העברית - שורשים, ירושלים: הוצאת כתר, 1987.
ישראל - 40 פלוס: פרופיל פוליטי של החברה הישראלית בשנות התשעים, תל אביב: ידיעות אחרונות, 1994.
לגעת בשלום, תל אביב: משכל, 1997.
המדריך ליציאה מלבנון, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998.
מותו של הדוד מאמריקה: יהודים במאה ה-21, תל אביב: משכל, 1999.
מסוציאליזם לסוציאליברליזם, תל אביב: עם עובד, תש"ס 1999.
מדריך ליונה פצועה, תל אביב: משכל, 2001.
אחד העם פינת הרצל: ביקור חוזר בארץ ישראל: בעקבות מאמרו של אחד העם אמת מארץ ישראל, בני ברק: הקיבוץ המאוחד, 2002.
מהחולה עד ז’נבה, תל אביב: משכל, 2004.
"תגלית" חיי: סיפורו של מאבק בממסד היהודי, בני ברק: הקיבוץ המאוחד, 2009.
סודות שלא אקח איתי, ידיעות ספרים, 2021 - אוטוביוגרפיה.
לקריאה נוספת

יוסי ביילין, סודות שלא אקח איתי, ידיעות ספרים, 2021 - אוטוביוגרפיה.
שייקה בן-פורת, שיחות עם יוסי ביילין, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1996.
אבי שילון, תוגת השמאל: יוסי ביילין וקריסת מחנה השלום; הסיפור שלא סופר, הוצאת דביר, דצמבר 2017.
הערות שוליים

↑  חן קוטס­בר, שלום לאלוהים, באתר nrg‏, 15 בספטמבר 2002 - ריאיון משותף של ביילין ואפי איתם.
↑  יוסי ביילין, כך הקמנו את "תגלית", באתר ישראל היום, 27 באפריל 2017
↑  הדס מגן, ‏הריבים הגדולים של מערכת המשפט בשנה החולפת: זה הזמן לסלוח?, באתר גלובס, 25 בספטמבר 2001
↑  אטילה שומפלבי, ביילין נבחר וכבר מאיים: נילחם בעבודה יותר מבליכוד, באתר ynet, 17 במרץ 2004
↑  אלי סניור, כתבה בעיתון תל אביב, 10 בפברואר 2006 - גרסה מאורכבת מה-Internet Archive.
↑  גדעון אלון, אבל למה יש כל כך מעט אנשים ב"ציבור הנבון", באתר הארץ, 15 בפברואר 2006
↑  אטילה שומפלבי, ביילין: רה"מ יקפיא בנייה, הרשות תתנגד - ותקרוס, באתר ynet, 17 בנובמבר 2009
↑  שיחה עם יוסי ביילין, באתר האינטרנט של מרכז וילסון, 9 בפברואר 2015
↑  סוכנויות הידיעות, החזון של ביילין: "קונפרדציה ישראלית פלסטינית", באתר nrg‏, 15 במאי 2015.
↑  רשימת מרצ(הקישור אינו פעיל, 25.12.2020)
↑  רשימת חברי הדירקטוריון באתר הבית של הלל
↑  אנה ברסקי, ‏בעקבות הלחץ מימין: מינוי ביילין ליו"ר רט"ג לא יובא לאישור הממשלה, באתר מעריב אונליין, 8 ביולי 2022
↑  מרצ, באתר GOV.IL
↑  יו"ר מרצ: הקמת משרד הדתות - יום שחור ליחסי דת ומדינה, באתר ynet, 6 בינואר 2008
↑   יוסי ביילין, לא לוותר על חוק השבות, באתר הארץ, 18 באפריל 2014
↑  אליהו אקרמן, שתי גדות לקיום, מוסף חג 'גשרים' של עיתון 'משפחה', פסח 2022
↑  דליה נוימן, גיל ואורי ביילין מציגים: כך משווקים את משרד היזמות של אבא יוסי, באתר nrg‏, 19 ביוני 2009
אספה פלד-אלימלך, הביילינים החדשים, ידיעות אחרונות, המוסף "7 ימים", 16 במאי 2008, עמ' 50-54
↑  יזהר באר, כל האמת על ארץ ישראל, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2002
↑  "סודות שלא אקח איתי" מאת יוסי ביילין: פרק לקריאה, באתר הארץ, 16 בדצמבר 2021
↑   תום שגב, "תוגת השמאל": תהליך השלום נכשל לא מפני שמוביליו אינם יהודים או מזרחים מספיק, באתר הארץ, 30 בינואר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258485305171  BIBSYS: 90760429  BnF: cb13528280t (data)  CiNii: DA0712360X  GND: 129738972  ISNI: 0000 0000 8367 473X  LCCN: n88099086  RERO: 02-A002985646  SNAC: w6sr6dn9  SUDOC: 079120881  VIAF: 28158566   WorldCat (עם VIAF): 28158566 
ביילין עם מחמוד עבאס (אבו מאזן) בתקופת ההכנות להסכמי אוסלו
סרטרלין
שימושים רפואיים

סרטלין אושרה להפרעת דיכאון מג'ורי (MDD), הפרעה טורדנית-קומפולסיבית (OCD), הפרעת דחק פוסט טראומטית (PTSD), הפרעה דיספורית קדם וסתית (PMDD), הפרעת פאניקה והפרעת חרדה חברתית (SAD). סרטלין אושרה גם לשימוש בילדים הסובלים מהפרעה אובססיבית קומפולסיבית (OCD).
שימושים רפואיים > דיכאון

במחקרים חוזרים סרטרלין מציגה יעילות דומה לתרופות נוגדות דיכאון אחרות מסוג SSRI, עם יחס סיכויים לתגובה בדיכאון קליני של בין 1.44 ל-1.67. קיימת מחלוקת לגבי המשמעות הקלינית של השפעת הסרטלין ותרופות אחרות נגד דיכאון על הדיכאון. מחקר גדול של סרטרלין באוכלוסיית טיפול ראשוני רחבה מצא שיפורים בבריאות הנפשית הכללית, באיכות החיים ובחרדה. אך לא נמצאה השפעה משמעותיות על דיכאון אצל אנשים עם דיכאון קל או חמור.
ממחקרים שונים נמצא שיעילות הסרטרלין דומה לזו של תרופות נוגדות דיכאון אחרות. במטה-אנליזה שבה נבדקו 12 תרופות נוגדות דיכאון מהדור החדש מצאו שסרטרלין ואסציטלופרם הן היעילות ביותר ומתאימות לטיפול בדיכאון בשלב האקוטי במבוגרים. בניסויים קליניים השוואתיים מצאו שסרטרלין דומה ביעילות נגד דיכאון לשורה של נוגדות דיכאון: ונלפאקסין, פרוקסטין, פלובוקסמין, אסציטלופראם, ציטלופראם, נפזודון, מוקלובמיד, מיטרזאפין, ובופרופיון. יכול להיות שסרטלין יעל יותר לטיפול בדיכאון בשלב החריף (ארבעת השבועות הראשונים) מפלואוקסטין.
במספר מחקרים כפול-סמיות, הוכיחו שסרטרלין יעיל יותר באופן עקבי מפלצבו עבור דיסתימיה, גוון כרוני יותר של דיכאון. מהבחינה הזו ניתן להשואה לאימיפרמין, שהוא תרופה נגד דיכאון מהדור הישן (מהטריציקלים - TCA). סרטלין הוכח כמשפר ליקויים תפקודיים הנגרמים על ידי דיסמתימה, וזה בין אם במקביל קיים טיפול קוגניטיבי - התנהגותי קבוצתי ובין אם לא.
לגבי תתי סוגים של דיכאון קיימים הבדלים בין סרטרלין לכמה תרופות נוגדות דיכאון אחרות במובן של יעילות וסבילות. הוא עולה בכמה היבטים על תרופות אחרות מקבוצת ה-SSRI ומשתווה לתרופות מדור ישן יותר. אך הסבילות לסרטלין הרבה יותר גבוהה בהשוואה לתרופות מהדור הישן בגלל פרופיל תופעות הלוואי שלו שהוא הרבה יותר קל. עבור דיכאון חמור, סרטרלין טוב כמו קלומיפרמין (clomipramine) אך נסבל טוב יותר. בדיכאון מלנכולי סרטלין כנראה יעיל יותר מפלואוקסטין, פרוקסטין ומיאנסרין. הוא דומה לתרופות נוגדות דיכאון טריציקליות כגון אמיטריפטילין וקלומיפרמין. בטיפול בדיכאון המשולב ב-OCD, סרטרלין משפיע משמעותית יותר מדסיפרמין במדדים של OCD ודיכאון. בהשוואה לאימיפרמין סרטלין נמצא שווה בטיפול בדיכאון עם הפרעת פאניקה נלווית, ובשל פרופיל תופעות הלוואי נסבל טוב יותר. בהשוואה לאמיטריפטילין סרטרלין גורם לשיפור כללי גדול יותר באיכות החיים של חולים הסובלים מדיכאון.
במחקרים בהם הושוו תרופות שונות מצאו שתרופות שעובדות על סרוטונין ונוראפינפרין (TCA, MAOI, אפקסור, מירו) כנראה שמביאות לאחוזים יותר גבוהים של רמיסיה. ה-SSRI ממשיכות להיות התרופות בקו הראשון לטיפול וזה לאור טווח הפעילות הרחב שלהן, הסבילות כלפיהן, והבטיחות בשימוש בהן.
שימושים רפואיים > דיכאון בילדים

הנתונים לגבי ילדים מוגבלים אך מדגימים הפחתה בתסמיני דיכאון באוכלוסיית הילדים, והסרטרלין נחשב כקוו טיפול שני לאחר פלוקסטין.
שימושים רפואיים > דיכאון אצל קשישים

לטיפול בדיכאון בחולים קשישים (מעל גיל 60) סרטרלין עדיף על פלצבו. שווה ביעילותו לפלואוקסטין, אמיטריפטילין, נורטריפטילין ואימיפרמין. פלואקסטין שייך לקבוצת ה-SSRI, אמיטריפטילין, נורטריפטילין ואימיפרמין - כולן שייכות לנוגדי הדיכאון הטריציקלים (TCA). סרטרלין גורמת לשיעורים נמוכים בהרבה של תופעות לוואי מאשר TCAs, למעט בחילות, המופיעות בתדירות גבוהה יותר עם סרטרלין. סרטרלין נמצאה יעילה יותר בקבוצת גיל מעל 70 כשהושוותה לפלואוקסטין ונורטריפטילין. במטה-אנליזה של תרופות נוגדות דיכאון בקשישים מצאו שסרטרלין, פרוקסטין ודולוקסטין טובים יותר מאשר פלצבו. בדיכאון המאובחן בדמנציה, הסרטלין לא נמצא יעיל יותר מפלצבו.
שימושים רפואיים > הפרעה אובססיבית קומפולסיבית (Obsessive compulsive disorder - OCD)

סרטרלין יעיל לטיפול ב-OCD במבוגרים, מתבגרים וילדים. הטיפול בסרטרלין נסבל טוב יותר מהטיפול בקלומיפרמין בהפרעה אובססיבית קומפולסיבית. טיפול ארוך טווח של עד 24 חודשים בסרטרלין מסייע במניעת החזרה של OCD. מינוני הסרטרלין הדרושים לטיפול יעיל ב-OCD גבוהים מהמינון הרגיל לדיכאון, דבר שכיח בטיפולים בהפרעה אובססיבית קומפולסיבית הדורשת לרוב מינונים יותר גבוהים של תרופות לטיפול. תחילת הפעולה איטית יותר עבור OCD מאשר עבור דיכאון. ההמלצה הטיפולית היא להתחיל בטיפול עם מחצית מהמינון המרבי המומלץ למשך חודשיים לפחות. לאחר מכן, ניתן להעלות את המינון למקסימום המומלץ במקרים של תגובה לא מספקת.
שימושים רפואיים > הפרעה אובססיבית קומפולסיבית בילדים

פלובוקסמין וסרטרלין אושרו לטיפול בילדים (גילאי 6-17) עם הפרעה אובססיבית קומפולסיבית (OCD). 50% מהסובלים ממהפרעה אובססיבית קומפולסיבית מתחילים להראות סימפטומים בילדות או בבגרות, יותר ממחציתם מגיבים לטיפול תרופתי. התגובה יכולה להיות דרמטית. נתונים ארוכי שנים מחזקים את המודל של הפרעה אובססיבית קומפולסיבית כהפרעה גנטית, ממושכת (life long). הטיפול המומלץ הוא שימוש רציף בתרופות וטיפול CBT לאורך החיים.
שימושים רפואיים > הפרעת פאניקה (Panic disorder)

סרטרלין הוכחה עדיפה על פלצבו לטיפול בהפרעת פאניקה. הסרטלין הביאה להפחתת תדירות התקפי הפאניקה בכ-80% (לעומת 45% בפלצבו) והפחתת החרדה הכללית. עם זאת, שיעור התגובה היה נמוך יותר עבור החולים עם פאניקה חמורה יותר.
מחקרים השוואתיים כפול-סמיות מצאו שלסרטרלין יש השפעה זהה על הפרעת פאניקה כמו לפרוקסטין או אימיפרמין. למרות שאינה מדויקת, השוואה של תוצאות הניסויים של סרטלין עם ניסויים נפרדים של תרופות אחרות נגד פאניקה (אלפרזולאם, קלונאזפאם, אימיפרמין, קלומיפרמים, פלובוקסמין) מצביעה על שוויון משוער של תרופות אלו.
סרוקסאט ולוסטרל מומלצות לטיפול בהפרעת פאניקה (עם או בלי אגורופוביה). תרופות אלו פועלות פחות מהר מבנזודיאזפינים על הפרעת פאניקה אבל טובות מהן לגבי טיפול בפאניקה עם דיכאון. אפשר לתת סרטלין אחרי טיפול בבנזודיאזפינים, טיפול לא מוצלח קודם בבנזודיאזפינים אינו מפחית מיעילותו. התחלת טיפול משולב של סרטלין וקלונאזפאם, ובהמשך הפסקה הדרגתית של הקלונאזפאם, עשויה להאיץ את התגובה.
שימושים רפואיים > חרדה חברתית (Social Anxiety Disorder)

סרטלין אושר לשימוש בהפרעת חרדה חברתית. שלושת המאפיינים העיקריים של ההפרעה (פחד, הימנעות ותסמינים פיזיולוגיים) מגיבים לסרטרלין. אחרי השגת התגובה יש צורך בטיפול אחזקה למנוע את חזרת התסמינים. חולים שההפרעה מופיע אצלם בגיל מאוחר יותר השיפור יותר משמעותי. במחקר שהישווה טיפול בסרטרלין לטיפול בחשיפה השיפור היה משמעותי יותר תחת טיפול בסרטלין. אך תחת טיפול פסיכולוגי המשיכה ההשתפרות, בעוד שאלו שטופלו בסרטרלין הידרדרו לאחר סיום הטיפול.
גם פסיכותרפיה וגם טיפול תרופתי שימושיים בטיפול בהפרעת חרדה חברתית. יש מחקרים המצביעים על כך ששילוב של טיפול תרופתי ושל טיפול פסיכותרפויטי מייצרים את התוצאה היותר טובה. נראה כי השילוב של סרטרלין וטיפול קוגניטיבי התנהגותי יעיל יותר בילדים ובצעירים מאשר כל טיפול בנפרד.
שימושים רפואיים > הפרעת חרדה מוכללת (Generalized Anxiety Disorder - GAD)

ה-SSRI אושרו לטיפול בחרדה כללית, אך הסרטלין לא קבל אישור ספציפי. עם זאת ממחקרים קליניים מבוקרים באיכות טובה יש המלצה לטיפול בסרטלין בהפרעת חרדה כללית.
שימושים רפואיים > הפרעת דחק פוסט-טאומטית Post-traumatic stress disorder - PTSD))

סרטרלין אושר לטיפול בהפרעת דחק פוסט טראומטית (PTSD). סרטרלין נחשב כקוו ראשון לטיפול תרופתי בהפרעת דחק פוסט טראומתית אם כטיפול יחיד ואם בשילוב של טיפול פסיכולוגי. ממחקרים עולה שטיפול תרופתי ארוך טווח יכול להועיל. מחקרים שונים מראים מגוון תוצאות לגבי השימוש בסרטלין להפרעת דחק פוסט טראומתית. את המגוון אפשר להסביר במספר מישורים: סוגי הטראומות הפסיכולוגיות, הסימפטומים והמחלות הנלוות הנכללות במחקרים השונים ומבנה האישיות הבסיסי של האדם המתמודד עם ההפרעה. תוצאות חיוביות הושגו בניסויים שכללו בעיקר נשים (75%) שרובן (60%) שהאירוע הטראומתי ממנו סבלו היה תקיפה פיזית או מינית. מטה-אנליזה של ניסויים קליניים לגבי טיפול בהפרעת דחק פוסט טראומתית על ידי סרטרלין מצאה שהוא עדיף סטטיסטית על פני פלצבו בהפחתת תסמיני PTSD. מטה-אנליזה נוספת הציעה פסיכותרפיה ממוקדת בטראומה כקוו טיפולי ראשון. המחברים ציינו כי פייזר סירבה להגיש את התוצאות של ניסוי שלילי להכללה במטה-אנליזה מה שהופך את התוצאות לא אמינות.
מדובר בהפרעה מורכבת שהטיפול בה מורכב וההמלצה היא לטפל במספר גישות: טיפול קבוצתי, טיפול משפחתי, טיפול שיחתי (שגם כאן יש מספר טכניקות) וטיפול תרופתי. הטיפול התרופתי המומלץ הוא SSRI ובמיוחד סרטלין ופרוקסיטין. יש ממצאים ראשוניים לגבי היעילות של ונלפאקסין וריספרדון.
שימושים רפואיים > הפרעה דיספורית קדם וסתית

הפרעה קדם-וסתית (PMDD) היא צורה חמורה של תסמונת קדם-וסתית. סרטלין ופרוזק אושרו לטיפול בהפרעה זו. שיפור משמעותי נצפה ב-50-60% מהמקרים שטופלו בסרטרלין לעומת 20-30% מהמקרים בפלצבו. השיפור מתחיל במהלך השבוע הראשון לטיפול. הוא מתבטא בשיפור במצב הרוח וירידה בעצבנות וחרדה. שיפור נוסף הוא מתבטא בתפקוד משפחתי טוב יותר, בפעילות חברתית ובאיכות חיים כללית. תפקוד בעבודה ותסמינים גופניים (כגון נפיחות, נפיחות ורגישות בחזה), הגיבו פחות לסרטרלין. נטילת סרטרלין רק בשלב הלוטאלי, כלומר ה-12-14 ימים לפני הווסת, הוכח שמשפיע כמו טיפול מתמשך.גם טיפול מתמשך במינונים נמוכים מהרגיל (25 מ"ג לעומת 50-100 רגיל מ"ג) הוכח אף הוא כיעיל.