stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איוונקה טראמפ

| --- | --- |

איוונקה טראמפ, 2020
 לידה:  30 באוקטובר 1981 (בת 43) מנהטן, ניו יורק, ארצות הברית
 שם לידה:  Ivana Marie Trump 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום מגורים:  קאלורמה 
 ידועה בשל:  בתו של דונלד טראמפ, נשיא ארצות הברית
 השכלה:  אוניברסיטת פנסילבניה   אוניברסיטת ג'ורג'טאון
 תקופת הפעילות:  מ-1997 
 מקצוע:  אשת עסקים, סופרת ודוגמנית
 מעסיק:  הממשלה הפדרלית של ארצות הברית, ארגון טראמפ, פורסט סיטי אנטרפרייזס 
 תפקיד:  סגן נשיא בכיר לפיתוח ורכישות באימפריית הנדל"ן "The Trump Organization"   יועצת לנשיא ארצות הברית
 תואר:  בוגרת בכלכלה
 מפלגה:   המפלגה הרפובליקנית
 השקפה דתית:  יהדות 
 בן זוג:  ג'ארד קושנר (2007 - הווה)
 מספר צאצאים:  3 (נכון ל־2016) 
 פרסים והוקרה:  Joseph Wharton Award for Young Leadership (2012) 
 ביוגרפיה בארכיון אתר טראמפ
 
איוונקה לצד אביה דונלד טראמפ, אז נשיא ארצות הברית, אפריל 2017
איוונקה טראמפ חותמת בספר האורחים של אנדרטת השואה שבברלין, גרמניה
איוונקה עם בעלה ג'ארד קושנר, 2017
איוונה מארי "איוונקה" טראמפ (באנגלית: Ivana Marie "Ivanka" Trump; נולדה ב-30 באוקטובר 1981) היא אשת עסקים, סופרת ודוגמנית עבר אמריקאית שהתגיירה. היא בתם של נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, ושל אשתו הראשונה, איוונה זלניצ'קובה. הייתה סגנית נשיא בכירה לפיתוח ולרכישות באימפריית הנדל"ן ארגון טראמפ ("The Trump Organization") של אביה וממלאת מקומו בהיעדרו. סייעה לאביה בקמפיין הבחירות שלו, ולאחר בחירתו שימשה יועצת שלו בבית הלבן.
טראמפ הייתה מעורבת בכל פעילות הפיתוח העסקי בנדל"ן ובמלונאות של הקבוצה, ובמקביל פיתחה גם "מותג אישי" בשם "תכשיטי איוונקה טראמפ", המשווק בשמים, הנעלה, תיקי יד, הלבשה עליונה ומשקפיים.
נשואה לאיש העסקים האמריקאי-יהודי ג'ארד קושנר, שאף שימש יועץ בכיר של אביה בבית הלבן. לפני נישואיה התגיירה טראמפ בגיור אורתודוקסי-מודרני ובחרה לעצמה את השם העברי "יעל". גיסתה היא הדוגמנית האמריקאית קרלי קלוס, אשת אחיו של ג'ארד קושנר, שהתגיירה אף היא.
ביוגרפיה

איוונה מארי טראמפ נולדה במנהטן, ניו יורק שבארצות הברית, למשפחה נוצרית-פרסביטריאנית. אביה הוא איש העסקים האמריקאי דונלד טראמפ, נשיא ארצות הברית. אמהּ איוונה זלינצ'קובה, אשתו הראשונה של אביה, היא אתלטית ודוגמנית עבר ילידת זלין שבצ'כוסלבקיה (כיום בצ'כיה). הוריה התגרשו כשהייתה בת 10. אחיה משני הוריה הם דונלד ג'וניור ואריק. יש לה גם אחות-למחצה בשם טיפאני, ואח-למחצה בשם בארון.
טראמפ למדה שנתיים באוניברסיטת ג'ורג'טאון ועברה לבית הספר וורטון, השייך לאוניברסיטת פנסילבניה, שבו למד גם אביה. בשנת 2004 סיימה את לימודיה בהצטיינות עם תואר ראשון בכלכלה.
לפני שהצטרפה לעסקי המשפחה עבדה טראמפ ב-"Forest City Enterprises" ולאחר מכן, ב-"Dynamic Diamond Corp", קבוצה העוסקת בסחר יהלומים, בה פיתחה והציגה קו תכשיטים, שהיה ספינת הדגל הראשונה בחנות התכשיטים בשדרת מדיסון במנהטן. בהמשך הצטרפה לעסקי הנדל"ן המשפחתיים והיא חברה בדירקטוריון של קרן גידור הנותנת סיוע לנשים העוסקות בפיננסים.
ב-21 בדצמבר 2023, כחודשיים לאחר טבח שבעה באוקטובר, הגיעה טראמפ ביחד עם בעלה ג'ארד קושנר לביקור הזדהות עם קיבוצי העוטף.
ביוגרפיה > דוגמנות

תצלום השער הראשון שלה היה ב-1997, בגיל 15. מאז דגמנה בתחום האופנה עבור ורסצ'ה, מארק בוואר ות'יירי מגלר. היא ערכה מסעות פרסום עבור טומי הילפיגר ומותג הג'ינס של וידאל ששון. הופיעה על שערי שבועונים נחשבים שונים ובהם פורבס, גולף, Elle, הרפרס בזאר ועוד. ב-2007 דורגה במקום ה-83 ברשימת 100 הנשים "הלוהטות" של מקסים.
ביוגרפיה > נישואים ויהדות

ב-2007 החלה קשר זוגי עם איש הנדל"ן היהודי-אמריקאי ג'ארד קושנר. ביולי 2009, לאחר שלמדה אצל הרב אלי וינסטוק מזרם האורתודוקסיה-המודרנית של ישיבת רמז באפר איסט סייד, התגיירה טראמפ בגיור אורתודקוסי-מודרני ובחרה לעצמה את השם העברי "יעל". היא מעידה על עצמה שהיא שומרת כשרות, שבת וחגים. בעבר ניהלה אורח חיים דתי יותר, כשהיא מתלבשת בצניעות יחסית, אך בשנים האחרונות נראה כי משפחתה פחות דתית, כאשר היא חזרה ללבוש חשוף ולהצטלם בבגד ים, וילדיה כבר לא חובשים כיפה.[דרוש מקור]
הזוג נישא בטקס יהודי ב-25 באוקטובר 2009, ונולדו להם שלושה ילדים.
ב-2008 ביקרה בירושלים ובתל אביב, במסגרת הכנה לעסקה של אביה.
טראמפ חברה של צ'לסי קלינטון, בתה של הילרי קלינטון היריבה העיקרית של דונלד טראמפ בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016, ושל בעלה מארק מזווינסקי. צ'לסי קלינטון אמרה עליה בריאיון לווג ב-2015: ”אין שום דבר שטחי באיוונקה ואני חושבת שזו מחווה אמיתית בשבילה כי בוודאות כל מי שנראית נהדר כמוה יכולה כנראה ללכת די רחוק גם אם היא שטחית.”
ביוגרפיה > יחסיה עם אביה

במשך השנים השתתפה לצד אביה בתוכניתו "המתמחה" ברשת NBC.
מבין ילדיו של טראמפ, איוונקה היא המוצגת ביותר בתקשורת באירועים ובראיונות. במהלך המירוץ לנשיאות של אביה היא הציגה אותו בנאומים שנשא במדינות שונות, במקרים אחרים נאמה היא לבדה, היא פנתה לקהלים שטראמפ עצמו התקשה לפנות אליהם כנשים ומהגרים וניסתה להביא פן רגוע יותר שלו כאב וכאיש משפחה. היועץ רוג'ר סטון אמר בריאיון כי איוונקה היא "הנכס היקר ביותר" של הקמפיין בכל הנוגע לקולות נשים ודובריו חזרו ואמרו כי "הוא סומך עליה בעיניים עצומות". היא אף סייעה וייעצה לו והייתה מעורבת בבחירת היועצים ומנהלי הקמפיין ובאופי ובמסרי הקמפיין. בעלה ג'ארד קושנר היה אף הוא מיועציו הבכירים והוביל את קמפיין המדיה הדיגיטלית במהלך קמפיין הבחירות. לאחר שנבחר טראמפ לנשיאות, הוא המשיך במינויו של בעלה קושנר כאחד מאנשי המפתח שלו בבית הלבן.
בסוף מרץ 2017 מונתה באופן רשמי ליועצת הנשיא בבית הלבן, ללא שכר.
אילן יוחסין

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |  |  |  פרד טראמפ  פרד טראמפ     |  פרד טראמפ  פרד טראמפ     |  פרד טראמפ  פרד טראמפ     |     |  מרי טראמפ  מרי טראמפ     |  מרי טראמפ  מרי טראמפ     |  מרי טראמפ  מרי טראמפ     |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   |   |   |   |   |     |   |   |   |     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |     |   |  |  |
|   מריאן טראמפ בארי   מריאן טראמפ בארי     |   מריאן טראמפ בארי   מריאן טראמפ בארי     |   מריאן טראמפ בארי   מריאן טראמפ בארי     |   |  רוברט טראמפ  רוברט טראמפ     |  רוברט טראמפ  רוברט טראמפ     |  רוברט טראמפ  רוברט טראמפ     |  |  איוונה טראמפ  איוונה טראמפ     |  איוונה טראמפ  איוונה טראמפ     |  איוונה טראמפ  איוונה טראמפ     |     |  דונלד טראמפ  דונלד טראמפ     |  דונלד טראמפ  דונלד טראמפ     |  דונלד טראמפ  דונלד טראמפ     |   |   |   |   |   |   |     |   |   |  מרלה מייפלס  מרלה מייפלס     |  מרלה מייפלס  מרלה מייפלס     |  מרלה מייפלס  מרלה מייפלס     |   |  מלאניה טראמפ  מלאניה טראמפ     |  מלאניה טראמפ  מלאניה טראמפ     |  מלאניה טראמפ  מלאניה טראמפ     |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |     |   |     |   |   |   |   |   |   |   |  |  |   |   |  |  |  |  |   |   |   |  |
|  ונסה קיי היידון  ונסה קיי היידון     |  ונסה קיי היידון  ונסה קיי היידון     |  ונסה קיי היידון  ונסה קיי היידון     |   |  דונלד טראמפ ג'וניור  דונלד טראמפ ג'וניור     |  דונלד טראמפ ג'וניור  דונלד טראמפ ג'וניור     |  דונלד טראמפ ג'וניור  דונלד טראמפ ג'וניור     |   |  איוונקה טראמפ  איוונקה טראמפ     |  איוונקה טראמפ  איוונקה טראמפ     |  איוונקה טראמפ  איוונקה טראמפ     |   |  ג'ארד קושנר  ג'ארד קושנר     |  ג'ארד קושנר  ג'ארד קושנר     |  ג'ארד קושנר  ג'ארד קושנר     |   |  אריק טראמפ  אריק טראמפ     |  אריק טראמפ  אריק טראמפ     |  אריק טראמפ  אריק טראמפ     |   |  טיפאני טראמפ  טיפאני טראמפ     |  טיפאני טראמפ  טיפאני טראמפ     |  טיפאני טראמפ  טיפאני טראמפ     |   |  מייקל בולוס  מייקל בולוס     |  מייקל בולוס  מייקל בולוס     |  מייקל בולוס  מייקל בולוס     |   |  בארון טראמפ  בארון טראמפ     |  בארון טראמפ  בארון טראמפ     |  בארון טראמפ  בארון טראמפ     |
פרסים

פרס הבחירות מדרגה ראשונה לאשת העסקים של השנה, 2012
הערות שוליים

↑  "Executive Office Of The President Annual Report To Congress On White House Office Personnel White House Office As Of: Friday, June 30, 2017" (PDF). White House (באנגלית). p. 15. ארכיון (PDF) מ-30 ביוני 2017. נבדק ב-30 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  יוני פרוים, קצר וקולע: איוונקה טראמפ וג'ארד קושנר בישראל, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 21 בדצמבר 2023
↑  רשימת הופעות השער של איוונקה טראמפ
↑  איתי יעקב, האם הלבוש של איוונקה טראמפ כשר למהדרין?, באתר Xnet‏, 8 ביוני 2017
↑  צביקה קליין, הכירו את יעל טראמפ, בתו של המועמד לנשיאות ארה"ב, באתר nrg‏, 11 באוגוסט 2015
↑  אין אזכור על כך ששמה העברי הוא גם חלק משמה הרשמי בתעודת הזהות
↑  בתו של דונלד טראמפ, איוונקה, התחתנה בטקס יהודי בניו ג'רזי, באתר כלכליסט, 26 באוקטובר 2009
↑  Ivanka Trump visits Israel to scout property prospects
↑  Ivanka Trump Knows What It Means to Be a Modern Millennial
↑  הכירו את יעל, הבת היהודייה של דונלד טראמפ, כתבה באתר רשת
↑  הבת של הנשיא: איוונקה טראמפ תשמש יועצת ללא תשלום של אביה, באתר וואלה, 30 במרץ 2017
| דונלד טראמפ |
| --- | --- | --- |
| הורים | פרד טראמפ • מרי טראמפ |  |
| אחים | מריאן טראמפ • פרד טראמפ (הבן) • אליזבת טראמפ • רוברט טראמפ |  |
| נשים | איוונה טראמפ • מרלה מייפלס • מלאניה טראמפ |  |
| ילדים | איוונקה טראמפ (הנשואה לג'ארד קושנר) • דונלד טראמפ ג'וניור • אריק טראמפ (נשוי ללארה טראמפ) • טיפאני טראמפ • בארון ויליאם טראמפ |  |
| אירועים במהלך כהונתו הראשונה כנשיא ארצות הברית | השבעתו לנשיאות (2017) • עסקת הנשק האמריקאית–סעודית (2017) • התקיפה האמריקאית בסוריה (2017) • נאום ירושלים (2017) • פסגת ארצות הברית – קוריאה הצפונית בסינגפור (2018) • העברת שגרירות ארצות הברית בישראל לירושלים (2018) • פסגת האנוי (2019) • הכרת ארצות הברית בריבונות ישראל על רמת הגולן (2019) • הפסגה באזור המפורז הקוריאני (2019) • הליך הדחתו (2019) • התקיפה בנמל התעופה הבין-לאומי בבגדאד (2020) • עסקת המאה (2020) • מגפת הקורונה בארצות הברית (2020) • רצח ומחאות ג'ורג' פלויד (2020) • הסכמי אברהם (2020) • הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020 • ההסתערות על הקפיטול (2021) • הליך הדחתו ומשפט ההדחה השני (2021) |  |
| אירועים במהלך כהונתו השנייה כנשיא ארצות הברית | השבעתו לנשיאות (2025) |  |
| דברים בבעלותו או על שמו | ארגון טראמפ • מגדל טראמפ העולמי • בניין טראמפ • מגדל טראמפ • הספרייה הנשיאותית על שמו • רמת טראמפ • מיס תבל • מיס ארצות הברית • נאופלפה דונלדטראמפי • יקב טראמפ • טראמפ הפקות • טראמפ שאטל • לרשימת עסקיו המלאה |  |
| ספריו | טראמפ: האמנות שלי – איך לעשות עסקים (1987) •  טראמפ: להישרד בצמרת (1990) • טראמפ: אמנות הקאמבק (1997) • אמריקה שמגיעה לנו (2000) • איך להתעשר (2004) • הדרך לפסגה (2004) • טראמפ 101 (2006) • רוצים שתהיו עשירים: שני אנשים - מסר אחד (2006) • לחשוב בגדול - להצליח בגדול: בעסקים ובחיים (2007) • תחשוב כמו מנצח (2009) • מגדל טראמפ (2011) • אמריקה הנכה (2015) |  |
| אחר | אש וזעם • פרשת טראמפ–אוקראינה • דו"ח מולר • מחאות נגד דונלד טראמפ • טראמפיזם • תסמונת השיגעון מטראמפ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007407300505171  PLWABN: 9810620825005606  GND: 1133385273  ISNI: 0000 0000 6252 4521  LCCN: n2009038599  NDL: 001261531  NKC: jx20111019027  NLK: KAC2020Q7487  NTA: 417221762  VIAF: 90447706   WorldCat (עם VIAF): 90447706
הבניה חברתית

הבניה חברתית היא מונח בתחום התאוריה הסוציולוגית. את המונח טבעו הסוציולוגים פיטר ברגר ותומאס לקמן. על פי התאוריה הסוציולוגית העולם האנושי אינו טבעי במובן כלשהו. הסדר החברתי הוא תוצאה של תהליכים חברתיים. ומה שנחשב למציאות מעוצב על ידי אינטראקציה של חברים בתרבות או בחברה מסוימת. גישה זו מבקשת לערער תפיסות מהותניות של תהליכים חברתיים, ולערער על ההנחה שתופעות חברתיות הן טבעיות או נורמליות. תחת זאת, הגישה הזו טוענת שתהליך חברתי יצר את התפיסה של אותן תופעות כטבעיות. כך למשל מפורשות דתות כהבניה חברתית, ותפיסות של מקומם של גברים ונשים בחברה כמו גם של מיניות.
בספרו The Sacred Canopy אומר פיטר ברגר כי סדר מוסדי צריך להיות מוטמע כך שלא יובן שהוא מובנה חברתית. עליו להיחשב כמשהו שהיה מאז ומתמיד. את ההצדקה הזו, אומר ברגר, מייצרת הדת, כשהיא מציגה את עצמה כהכרחית ולא כמקרית. כל הדתות צריכות קהילה בה הן יחשבו מתקבלות על הדעת. הדתות צריכות קרקע חברתית לצמוח עליה כדי שיוכלו לשגשג ולפרוח. לדבריו - הפעילות האנושית שמייצרת את החברה, מייצרת את הדת. הטענה שתפיסת העולם הדתית מייצרת הבניה חברתית, מקפלת בתוכה, גם אם לא במפורש, את האמירה שהדת אינה הכרחית.
תאוריית ההבניה החברתית בתקשורת המונים

רעיונותיהם של ברגר ולקמן עניינו במיוחד חוקרי תקשורת המונים. השפעותיה של תקשורת ההמונים מתבטאת בין היתר בכך שאנשים מאמינים שמה שהם רואים בתקשורת הוא בהכרח המציאות. תקשורת המונים מספקת חומרים להבניית המציאות, מציעה פרשנויות ומשמעויות לחומרים אלו, מעצבת את חיי האזרחים ומשפיעה עליהם בכך שהיא מקדמת ערכים שונים של קונפורמיות, לאומיות וכו'. בעקבות זאת, קיים חשש שהשפעת ההגמוניה על התקשורת וכפועל יוצא על חיי הציבור משעתקת ומטה את ראיית המציאות.
מיישמי התאוריה בתחום לימודי התקשורת גורסים שהתקשורת אינה יכולה לתאר באובייקטיביות מציאות חברתית, ולפיכך כל העובדות הן פרשנויות. הבניה חברתית בתקשורת המונים יוצרת את דעת הקהל בנוגע לחדשות, בידור ותרבות פופולרית. מבחינה חדשותית המציאות שמוצגת היא בהכרח הבניה סלקטיבית: כלומר, פיסות מידע 'עובדתיות' שמוצגות דרך נקודת מבט מסוימת בערוץ אחד, הם לאו דווקא מה שנראה בערוץ אחר.
הבניה חברתית מתייחסת לתהליכים שבאמצעותם מפרשת התקשורת אירועים, אנשים, ערכים ורעיונות ומקנה להם ערך ועדיפות. תאוריית המסגור בתקשורת המונים מתחברת לתאוריה זו בכך שהבניה של תופעות חברתיות תלויה בהיבטים שלהן שזוכים להדגשה.
גישה זו של הבנייה חברתית מיושמת למשל בחקר החשיפה לתוכניות ראליטי. מעקב אחרי מספר הורים שצפו בתוכנית הריאליטי "סופר נני" העלה שהמעורבות בצפייה הובילה לקישור בין התוכנית לחיי היום-יום. הצפייה גרמה להתנהלות שונה של ההורים, בעיקר במצבים של דמיון בין התוכנית למציאות.
הבנייה חברתית בפרסום
"הפרסומת הינה מקור להבנת יחסים כלכליים וחברתיים וזירה ליצירת מציאות סימבולית. מכיוון שהפרסומת אינה יכולה למכור לנו "בריאות", או "שמחה" או מאפיינים כאלו, היא יכולה לקשר בין המוצר לבין אותו המאפיין או רגש". תקשורת המונים מספקת אמצעים להפצת פרסום. הפרסום נועד להגיע לקהלים רבים. חברות הפרסום מפרסמות את המוצר או השירות שהן מספקות. יחד עם זאת אין זה מן הנמנע כי הפרסומת ומה שמיוצג בה מבנה לנו את המציאות או משמר את המציאות הקיימת. הפרסומת מספרת לנו סיפור והסיפור הזה תפקידו להיות ענייני וקצר. הוא נועד להעביר את המסר במספר דקות. "המסר בפרסומת נועד להיות קצר וסטריאוטיפי, הוא נוטה להיות קשור לערכים הכי נפוצים בחברה מכיוון שהקהל שאליו הפרסומת פונה, אמור לזהות את המסר באופן מידי". אם נבחן למשל את הפרסומת בה מיוצגת המשפחה בישראל, לרוב נוכל לראות אם, אב וילדים (לרוב אשכנזים). דרך מראה המשפחה בפרסומות יש לנו למעשה הבניה חברתית של המציאות, המגדירה את מה שנחשב לטבעי או נורמלי. למשל, כיצד משפחה אמורה להיראות, ולפי איזה סט ערכים. למשל, "בפרסומות בישראל לפני שנות ה-2000 אין כלל ייצוג למשפחה הלה"טבית". בנוסף, ישנו ייצוג אפסי למשפחות שהן משפחות מיעוט, משפחות בהן ההורים הם מאותו המין ומשפחות מזרחיות. התפקידים של הגבר והאישה גם כן ברורים מאוד דרך הפרסומות. בפרסומת הגבר מוצג לרוב כדומיננטי במשפחה, בעוד האישה היא פאסיבית יותר, ובדרך כלל מטפלת בילדים. האישה בדרך כלל לא מוצגת כעובדת.
תאוריית ההבניה החברתית בתקשורת המונים > יישומים נוספים

דוגמאות נוספות לניסיונות כאלה ניתן לראות בתאוריות של הגזעה, הטוענות שגזע הוא תוצאה של הבניה חברתית, ובתאוריה קווירית, הטוענת שההבחנות המגדריות אינן טבעיות, אלא מובנות חברתית.
ראו גם

הבניית מציאות
קונסטרוקטיביזם חברתי
הערות שוליים

↑  דניס מקוויל, מבוא לתקשורת המונים, 2014, עמ' 112-113
↑  שלי גפן, "למען יראו וייראו": תכנית הראליטי "סופר נני" בעיני הורים כצופים, באתר מסגרות מדיה, ‏2014
1 2  ענת פירסט, "בישראל אין כל חדש?!" דימויים של גברים ונשים בפרסומת הישראלית הכתובה, 1998. (באנגלית)
↑  Sang Yee Cheon, Kevin Kim, Teaching Korean Culture with Advertisements: Change and Persistence in Family Values and Gender Roles, The Korean Language in America 15, 2010, עמ' 1–22
אבקת סוכר

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  סוכר לבן, food powder 
 מרכיבים עיקריים:  סוכר, חומר מונע התגיישות 
 
מאפה מטוגן מצופה אבקת סוכר
אבקת סוכר לזרייה על סופגניות "ברלינר"
אבקת סוכר היא סוכר טחון לאבקה דקיקה. בתעשיית המזון היא משמשת כאשר נדרשת המסה מהירה של סוכר, או יצירת מרקם חלק נטול גרגירי סוכר. בשימוש ביתי היא משמשת לרוב לעיטור מאפים, באמצעות זרייתה דרך מסננת עדינה מעל המאפה, כך שתוסיף לו הן מתיקות עדינה והן מראה נאה ומגרה.
ברוב אבקות הסוכר המשווקות לשוק הפרטי, נוטים להוסיף חומר מונע התגיישות, כדי למנוע יצירת גושים, תוך שמירה על הערכים האסתטיים של האבקה.
אבקת סוכר קיימת בדרגות שונות של עובי. המשפיע על מעודנותה. הדרגות מסומנות באות X כאשר ככל שמספר ה־X גדול יותר, כך האבקה טחונה דק יותר.
בתעשייה, נהוג לערבב אבקת סוכר עם עמילן תירס או קמח חיטה או קלציום פוספט (זרחת סידן) כדי לשפר את זרימתה, בשל תוספות אלה לא משתמשים באבקת הסוכר כממתיק למשקאות. אולם בתעשיית המזון ניתן גם להשיג אבקת סוכר שלא עורבבה עם מרכיבים אחרים.
ניתן לייצר אבקת סוכר באמצעים ביתיים בעזרת מטחנה חשמלית או עלי ומכתש.
במגדנאות משתמשים באבקת סוכר לזרייה על עוגות מסוימות, סופגניות ולעיתים גם על לביבות מתוקות, פרנץ' טוסט ומצה בריי בפסח.
הערות שוליים

↑  ההבדל בין סוכר לאבקת סוכר, באתר השף
דמוגרפיה של יפן

| --- | --- |

 מדינה:  יפן יפן
 נתונים לתאריך:  הערכה 1 בפברואר 2025
 נתונים
 אוכלוסייה:  123,370,009
 צפיפות:  326.45
 תוחלת חיים בלידה:  84.8
 דירוג תוחלת חיים:  1
 HDI:  0.920
 דירוג HDI:  24
 שיעור ילודה ל-1,000:  7.93
 שיעור תמותה ל-1,000:  9.51
 שיעור פריון:  1.40
 תמותת תינוקות ל-1,000:  2.08
 שיעור הגירה נטו ל-1,000:  0.00
 התפלגות גילאים
 0-14 שנים:  11.44
 15-24 שנים:  9.49
 25-54 שנים:  36.42
 55-64 שנים:  12.87
 65+ שנים:  29.78
 יחס גברים/נשים
 יחס כללי:  0.94
 יחס בלידה:  1.06
 יחס 0-14 שנים:  1.06
 יחס 15-24 שנים:  1.11
 יחס 25-54 שנים:  0.98
 יחס 55-64 שנים:  1.00
 יחס +65 שנים:  0.77
 שפות
 שפות רשמיות:  יפנית 
 שפות מדוברות:  יפנית, שפת הסימנים היפנית, Kunigami, שפת מיאקו, השפה האוקינאווית, איינו, Yonaguni, Okinoerabu, Tokunoshima, Yoron, Kikai, Northern Amami Ōshima, Southern Amami Ōshima, שפת יאאיאמה 
 
נכון למאי 2021 נאמדת אוכלוסיית יפן ב-125.7 מיליון תושבים. על פי נתונים רשמיים, אוכלוסיית יפן נכנסה לתהליך של התכווצות, ומזה כעשור נרשמת ירידה במספר התושבים.  ב-2018 נרשמה ירידה של 263 אלף במספר התושבים, אך הריבוי הטבעי השלילי היה גבוה יותר - ונאמד בירידה של 448 אלף.
הגוף האחראי לנתוני הדמוגרפיה של יפן הוא הלשכה לסטטיסטיקה במשרד הפנים.
אוכלוסייה

ביפן נכון ל-2019 126.2 מיליון תושבים, מתוכם 61.4 מיליון גברים ו-64.8 מיליון נשים.
15.4 מיליון הם ילדים מתחת לגיל 15 (12.2%), בעוד ש-28 אחוזים מהאוכלוסייה הם קשישים מעל 65, 35.6 מיליון. מבנה האוכלוסייה היפני נובע בעיקר מהצניחה בשעורי הפריון והילודה (ראו להלן). האוכלוסייה הגיעה לשיא כל הזמנים ב-2007, כמעט 128 מיליון, ומאז היא יורדת בהתמדה, למרות הגירה מסוימת לתוך המדינה.
פריון וילודה

בשלהי המאה ה-19 הייתה יפן עדיין מדינה חקלאית באופיה, עם שיעורי ילודה ופריון גבוהים (מעל 6 ילדים לאישה). ברם, הסכם קנגאווה שנכפה על היפנים ונחתם ב-1854 הוביל אותם למהלכים של שינויים חברתיים מפליגים ובכלל זה מעבר מהאזורים החקלאיים אל הערים ותיעוש מהיר. בתחילת המאה העשרים הפכה יפן למדינה מפותחת, ובדומה למה שקרה קודם לכן במערב אירופה ובארצות הברית, שיעורי תמותת תינוקות וילדים החלו לצנוח ואתם שיעורי הפריון. בשנים האחרונות של מלחמת העולם השנייה סבלה יפן מילודה נמוכה ומתמותה גבוהה. מיד לאחר מלחמת העולם השנייה נרשם "בום" קצר בילודה (שיעור פריון ממוצע 4.4 ב-1947-1949, כ-2.7 מיליון לידות בכל אחת מהן - שיא של כל הזמנים), ואוכלוסיית יפן הגיעה ב-1948 ל-80 מיליון תושבים. אך בניגוד למערב, שבו היה הבייבי בום רק בתחילתו, החלה עד מהרה צניחה בשיעורי הפריון, ובשנת 1952 נרשם שיא שלילי - 3 ילדים לאישה. ב-1960 ירד שיעור הפריון לראשונה ל-2, ובתהליך מתמשך המשיך לצנוח ל-1.5 בשנות התשעים והתייצב סביב 1.4 בשנים האחרונות.
להתפתחויות אלה הייתה השפעה גם על מספר הלידות לשנה, מ-2.7 מיליון ב-1948, ל-1.6 מיליון בממוצע בשנות השישים, ולאחר שיפור מה בשנות השבעים - צניחה טוטאלית בשנות התשעים, וב-2016 - לראשונה פחות ממיליון לידות. שיעור הילודה שהיה בשיאו ב-1947, 34.3 לידות ל-1000, ירד אף הוא והגיע לרמת שפל 7.4 ב-2018.
מאמצי המדינה להגדלת הפיריון

כלכלנים סבורים שהדעיכה בשיעור הפיריון מציבה סכנה לכלכלתה של יפן, ואולי אף מסמנת שקיעתה. מומחים מעריכים שעד לשנת 2060 האוכלוסייה תקטן ב-30%. ב-2017 ראש הממשלה שינזו אבה הכריז על שורת צעדים שצריכים להנקט כדי לשפר למנוע פגיעה בכלכלה, ובשנת 2023 ראש הממשלה פומיו קישידה הכריז שיפן קרובה למצב שבו לא תוכל לעמוד בחובות הסוציאליים שלה לאזרחים הוותיקים, ופתח בתוכנית חירום כלכלית שכוללת שורה של צעדי תמיכה וסבסוד עבור גידול ילדים, בהם מימון מעונות וגני ילדים.
תוחלת חיים ותמותה > תוחלת חיים

תוחלת החיים ביפן היא מהגבוהות בעולם. לאורך המאה ה-19 היא התאפיינה בתוחלת חיים נמוכה מ-40, ואולם לאחר מלחמת העולם הראשונה ועם הצניחה בתמותת הילדים היא החלה לטפס. בתחילת שנות החמישים של המאה העשרים הייתה תוחלת החיים ביפן 62.8 שנים וכיום (2016) היא עומדת על כ-84 - ראשונה בעולם, עם כ-87 לנשים (מקום ראשון) וכ-81 לגברים (מקום שישי).
תוחלת חיים ותמותה > תמותה

שיעור התמותה ביפן הגיע לרמתו הנמוכה ביותר ב-1979 - 6 פטירות ל-1000, ומאז הוא עולה בהתמדה. על רקע הגידול העצום במספר הקשישים ביפן, ממשיך שיעור התמותה לעלות והגיע לרמה של 11 ל-1000 ב-2018, זאת למרות שתוחלת החיים ביפן היא מהגבוהות בעולם.
לקריאה נוספת

שרה לבמן, "הזדקנות בעידן החדש", נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, פברואר 2023, עמ' 42–63
הערות שוליים

↑  מקור: הלשכה לסטטיסטיקה של יפן
↑
↑  מאוקטובר 2017 עד אוקטובר 2018
↑
↑  קנת' רוגוף, הזדמנות שנייה להציל את יפן, באתר כלכליסט, 4 בדצמבר 2014
↑  אדם רויטר, אירופה תשקע כמו שיפן שקעה, באתר ביזפורטל, 30 באפריל 2023
↑   פחות ממיליון תינוקות: הדרך של יפן להידרדרות כלכלית, באתר TheMarker‏, 4 ביוני 2017
↑  ארץ הילודה השוקעת: מספר הלידות ביפן הגיע לשפל חדש – וסמלי, באתר www.israelhayom.co.il
↑  כל יפני עשירי בן יותר מ-80 - אבל האתגר הדמוגרפי מעמיק כמעט בכל המזרח הרחוק, באתר www.israelhayom.co.il
↑  מקור: UN World Population Prospects
| דמוגרפיה של מדינות העולם |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין    • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה    • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה  • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל   • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי  • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס  • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל   • איי שלמה  • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה  • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00568361
האיחוד הכל-אוקראיני "מולדת"

| --- | --- |

 מדינה:  אוקראינה
 מייסד:  יוליה טימושנקו 
 מנהיגים:  יוליה טימושנקו
 תקופת הפעילות:  1999–הווה (כ־26 שנים)
 אידאולוגיות:  שמרנות, פופוליזם, לאומיות, פרו־ארופאיות, אטלנטיסיזם, דמוקרטיה נוצרית, שמרנות ליברלית 
 מטה:  קייב
 מיקום במפה הפוליטית:  מרכז-ימין 
 ארגונים בינלאומיים:  מפלגת העם האירופית
 צבעים רשמיים:  שחור לבן ואדום
 נציגויות בפרלמנטים
 חברי פרלמנט:  24 (הראדה העליונה) 
 
 http://ba.org.ua
 
האיחוד הכל-אוקראיני "מולדת" (באוקראינית: Всеукраїнське об'єднання "Батьківщина" - בטקיבשצ'ינה) היא מפלגה פוליטית באוקראינה, בראשות יוליה טימושנקו.
המפלגה חברה בראדה (הפרלמנט של אוקראינה) מאז שיוליה טימושנקו הקימה את הסיעה הפרלמנטרית שלה במרץ 1999. מאז 2008, המפלגה שותפה עם מפלגת העם האירופית לאחר נובמבר 2011 כשנאסר על המפלגות ליטול חלק בגושים פוליטיים של מפלגות לפרלמנט, המפלגה הפכה לכוח מרכזי בפוליטיקה האוקראינית כסיעה עצמאית. יוליה טימושנקו הפכה לאסירה פוליטית לאחר שוויקטור ינוקוביץ', נשיא אוקראינה דאז, הביא לכליאתה מ-5 באוגוסט 2011 ועד 22 בפברואר 2014. לאחר מהפכת 2014 בית המשפט העליון של אוקראינה ובית המשפט האירופי לזכויות האדם פסקו שיש לשחררה בהיעדר אישום פלילי.
יוליה טימושנקו במרץ 2011 במפגש של מפלגת העם האירופי