stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גבינת פוליני-סן פייר
הערות שוליים

↑  Masui, Kazuko; Tomoko Yamada (1996). French Cheeses. Dorling Kindersley. p. 81. ISBN 0-7513-0896-X.
↑  "AOC Pouligny-Saint-Pierre". INAO.
↑  "Le Pouligny Saint-Pierre". Maison du Lait. אורכב מ-המקור ב-2007-07-05.
שירז גרינבאום

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 במרץ 1979 (בת 45) תל אביב-יפו, ישראל 
 מקום לימודים:  מנשר לאמנות  אוניברסיטת תל אביב 
 תחום יצירה:  צילום, עריכת תמונה 
 
שירז גרינבאום (נולדה ב-7 במרץ 1979) היא צלמת, עורכת צילום ואקטיביסטית ישראלית. מנהלת מבואות: קרן הרעיונות ע"ש יואב בראל, עורכת אתר מדף: ספרים שהם אמנות; מייסדת פורום 'להאיר את הבית: דור שני לפוסט-טראומה צבאית'; וחברה בקולקטיב אקטיבסטילס (Activestills) בין השנים 2012–2022.
ביוגרפיה

שירז גרינבאום נולדה וגדלה בתל אביב, בת לאסתר בראל ומיכאל גרינבאום. בוגרת בית הספר לטבע סביבה וחברה בתל אביב, ובהמשך בית הספר התיכון הדמוקרטי הפתוח בחדרה. לאחר לימודי קולנוע ועריכה בבית הספר מנשר, המשיכה לתואר הראשון באמנות רב תחומית באוניברסיטת תל אביב.
בין השנים 2012 ל-2019 שימשה כצלמת ועורכת בקולקטיב אקטיבסטילס. בשנת 2020 הקימה את אתר ספרי האמן "מעלעלת: מגזין לספרים שהם אמנות" ביחד עם הצלם יאיר מיוחס. בשנת 2023 חברו השניים לארטפורט להקמת אתר "מדף: ספרים שהם אמנות" - מגזין ואינדקס לספרי אמן, שכולל כתיבה, ראיונות מאמרים על ספרי אמן ישראליים, ואינדקס ספרי אמנים מתעדכן, אשר מכיל מידע וצילומים איכותיים, ומעודד מחקר ושיח
בשנת 2021 הוזמנה לנהל ולהקים את קרן הרעיונות ע"ש יואב בראל, התומכת ומקדמת אמנות ותרבות במרחב הווירטואלי, ואת רעיונותיו של האמן, המבקר והמורה יואב בראל ז"ל. הקרן מפעילה קול קורא שנתי, ומקדמת מחקר ופיתוח באמנויות. בין השאר, הקרן תמכה בהקמת אתר איגוד האוצרות.ים העצמאי, באתר קולאקטיב.ית, אתר המזרחיון: הארכיון העממי למאבקים חברתיים בישראל, ועוד.
בשנת 2020 הקימה את פורום להאיר את הבית - דור שני לפוסט טראומה צבאית, פרויקט אשר מפעיל את הקבוצות הטיפוליות הראשונות בארץ לבנים ובנות להורים פוסט-טראומטיים, מקדם חקיקה, והעלאת מודעות להשלכות חוויות קרב על המרחב הביתי בישראל.
אמנות

בין השנים 2012–2018 כחלק מהחברות בקולקטיב אקטיבסטילס צילמה מספר פרויקטים בנושאים חברתיים וכלכליים בישראל, בין השאר: דיור ציבורי; עדויות אימהות ומשפחות בפרשת ילדי תימן, מזרח ובלקן (בהזמנת עמותת עמר"ם); חייהם של מהגרי עבודה בחקלאות; המאבק של גבעת עמל לפיצוי הוגן; 25 שנה לפעילות נשים בשחור; ומאבקים פוליטיים נגד הכיבוש בגדה המערבית. במסגרת עבודת בקולקטיב, ערכה מאות פרסומים בתקשורת ישראלית ובינלאומית, את אתר הקולקטיב, ואת הרשתות החברתיות. ב-2016 ערכה יחד עם דר׳ ורד מימון את הספר ׳אקטיבסטילס: צילום כמחאה בפלסטין/ישראל׳ שיצא בהוצאת פלוטו פרס (Pluto Press, UK).
בשנת 2023 הציגה את תערוכת היחיד הראשונה שלה "עכשיו כשיש אור, תצלמי" בגלריה P8 בתל אביב, באוצרותו של אבשלום סולימאן. התערוכה הציגה צילומים שנפרשו על פני 14 שנה, בהן ליוותה את אביה, שהתמודד עם פוסט-טראומה בעקבות מלחמת יום-כיפור. הצילומים נעשו לאורך החזרה לקשר, ותהליך השיקום של אביה לאחר תקופה של 13 שנים שבה לא היו בקשר. הצילומים מתעדים את אביה בחדרי המתנה ובתורים של בירוקרטיה אינסופית, בקליניקות של רופאים ומטפלים, בסניפי דואר, בים ובטקסי זיכרון לחללים. התערוכה הוצגה כחלק מהמחשבה על מלאת חמישים שנה למלחמת יום הכיפורים, וכמחווה לפצע שהותירה.
מבחר תערוכות > יחיד

2023 - "עכשיו כשיש אור, תצלמי", גלריה p8 תל אביב
מבחר תערוכות > קבוצתיות (מבחר)

2017 - אקטיבסטילס, גלריה מנשר לאמנות, תערוכת השקת ספר.
2019 - דימוי-אירוע: מאבק משותף (לחשוב מחדש את ארכיון אקטיבסטילס), סלות׳ גלריה, אוניברסיטת פנסילבניה, פילדלפיה, ארצות הברית.
2023 - 73: מפת סימון הזיכרון, גלריית ההנצחה בטבעון, באוצרות שחר מרנין-דיסטלפלד ומיכל שכנאי יעקבי.
פרסומים

גרינבאום כותבת על נושא פוסט-טראומה צבאית, על אמנות, צילום וספרי-אמן.
בשם האב: הפוטנציאל הפוליטי של הלם קרב, מגזין שיחה מקומית, 2017.
הזמנה לבכי: טקס זיכרון לדבר שאין לו שם, מגזין שיחה מקומית, 2018.
As Above So Below, ארטפורום, 2021.
תמונת הנצח-און, אתר העוקץ, 2021.
ספרים בעריכתה

אקטיבסטילס: צילום כמחאה בפלסטין/ישראל, 2016.
Doing Right By You - ספר אמנית של יעל מאירי, 2018.
As Good As Real - ספר אמנית של ליאת לינבלינג, 2018 (עריכת דימויים).
Fifty - ספר צלם של דני שניאור, 2018 (עורכת משנה).
לונלי פלנט - קטלוג תערוכה בהוצאת מוזיאון אשדוד לאמנות (יחד עם אנה ים), 2021.
Say Something About The Sea - ספר אמן של אסף עיני, 2024.
הערות שוליים

↑  Reut Barnea, מעלעלת x מדף: העולם המופלא של ספרי אמן - אונליין, באתר מגזין פורטפוליו, ‏2024-01-31
↑   אופיר חובב, שירז גרינבאום: "המלחמה שהשפיעה על אבא שלי היא כמו אבני דומינו שקרסו על חיי", באתר הארץ, 21 בספטמבר 2023
↑   שירז גרינבאום, אבא הלום קרב, באתר הארץ, 7 במאי 2019
↑  ami, שירז גרינבאום תיעדה את אביה, מתמודד נפש פוסט־טראומתי ממלחמת יום כיפור, באתר חיים של אחרים, ‏2023-09-25
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297856405171  CiNii: DA19063480  ISNI: 0000 0004 9785 7237  LCCN: no2017007999  RERO: 02-A026690966  SUDOC: 234092157  VIAF: 298147449   WorldCat (עם VIAF): 298147449
בית הקפה (רשת)

| --- | --- |


בית קפה של הרשת ברחוב בוגדן חמלניצקי בקייב, אוקראינה
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  טימור חיירוטדינוב
 תקופת הפעילות:  1999–הווה (כ־26 שנים)
 חברת אם:  שוקולדניצה
 מיקום המטה:  מוסקבה 
 משרד ראשי:  מוסקבה
 ענפי תעשייה:  רשת בתי קפה
 מוצרים עיקריים:  מזון מהיר 
  
 coffeehouse.ru
 
סניף הרשת בנובוסיבירסק.
"בית הקפה" (ברוסית: Кофе Хауз, בתעתיק לעברית: "קוֹפֶה חָאוּז") היא רשת בתי קפה, אחת הגדולות ברוסיה ובאוקראינה. בנוסף לבתי קפה היא מפעילה גם חברה לייצור קפה.
היסטוריה

המייסד של רשת בתי הקפה הוא איש העסקים הרוסי טימור חיירוטדינוב. לדבריו, הרעיון ליצירת "בית הקפה" נולד באחד מבתי קפה הידועים של מילאנו, כאשר ברמני הקפה הראשונים מרוסיה עברו הדרכה באמנות הכנת קפה באיטליה אצל הבריסטה המוביל ג'וזפה גראסה. לאחר חזרתם לרוסיה בסתיו, כבר ב-29 ספטמבר 1999, הברמנים הצעירים פתחו במוסקבה את בית הקפה הראשון של הרשת, שנפתח במרכז הקניות "גלריית השחקנים". לקראת 2001 כבר היו במוסקבה חמישה סניפים. במאי 2001, המנהל הכללי (אחר כך הנשיא) של החברה ולדיסלב דודאקוב. דודאקוב למד כלכלה בארצות הברית ועבד עשר שנים במקדונלד'ס. הביקוש לקפה הצריך השקעות גדולות וכבר לאחר שלוש שנים "בית הקפה" הפך לרשת בתי הקפה הגדולה ביותר ברוסיה, תוך שהיא מגדילה את מספר הסניפים פי 10. ב-19 בדצמבר 2003 נפתח סניף בסנקט פטרבורג בבית מספר 13 ברחוב בולשאיה קוניושנאיה. עד 2006, בסנקט פטרבורג נפתחו כ-30 סניפים, ולאחר מכן ההנהלה החליטה ליצור קו ייצור משלו, ומפעל לייצור מוצרי קונדיטוריה ועוד. במשך הזמן, הרשת הורחבה וכעת מספר הסניפים מונה יותר מ-200 בערים שונות ברוסיה ובעולם. החברה פתחה בנוסף לסניפים שלה במוסקבה ובסנקט פטרבורג גם בנובוסיבירסק, קאזאן ובקייב שבאוקראינה.
מאז 2004, החברה מפתחת מסעדות למטבח יפני, כמסעדת "אסיה קפה"; ב-2006, פותח פרויקט רשת בתי קפה למטבח רוסי בשם "ויניגרט קפה".
בשנת 2018 הרשת החלה בהליך מיתוג מחדש תוך הפחתת מספר העובדים. בגרסה החדשה בית הקפה יתנהל ללא מלצרים כשההזמנות יתקבלו בקופות והלקוחות יאספו אותם בעצמם. בנוסף בוצע שינוי בתפריט, הוסרו ממנו הארוחות החמות ואלה הוחלפו בכריכים, סלטים, יוגורט וחטיפים.
ראו גם

ציפרבלאט
הערות שוליים

↑  «Профиль» — деловой журнал. Новости, Политика, Экономика, Финансы, Бизнес
↑  История возникновения Coffeehouse
↑  Побег из «Кофе Хауза» — Статьи дайджеста № 12, 2003 — Архив номеров за 2003 год — РКА-Дайджест — РКА консультирует — Русская Кадровая Ассоциация
↑  Высшее образование: строка в резюме или знания по специальности? " Офисные истории " ОфисЛайф " RB.ru
↑  Сайт ресторанов Дальнего Востока, рестораны Хабаровска, рестораны Владивостока, бары, кафе, бильярды // Интервью с Владиславом Дудаковым // «Кофе Хауз»
↑  В Новосибирске открылась кофейня Кофе Хауз
↑  Рестораторы поверили в кофейни. Екатеринбург
↑  Кофе Хауз запускает новую сеть Винегрет Кафе
↑  «Кофе Хауз» завершит полный ребрендинг сети до конца 2018 года
↑  «Кофе хауз» проведет ребрендинг и откажется от официантов
בורנקאס

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  גבינה הולנדית, גבינות ארטיזניות, גבינה מחלב נא 
 אזור מוצא:  חאודה 
 מוצא:  הולנד 
 מרכיבים עיקריים:  חלב גולמי, אנזים הגבנה מעגלים, פרה 
 גבינות
 תו תקן:  התמחות מסורתית מובטחת 
 
בּוּרֶנְקַאס (בהולנדית: Boerenkaas) שפירושו "גבינת חקלאים" או "גבינת משק" היא גבינה הולנדית, שרובה עשויה בעבודת יד מחלב גולמי, כלומר לא מפוסטר. החלב עשוי להיות מפרות, עיזים, כבשים או תאו. לפחות מחצית ממנו חייבת להיות מהחווה שבה מייצרים את הגבינה. הגבינה עשויה להכיל גם כמון או זרעים אחרים, עשבי תיבול ותבלינים. השם מוגן כהתמחות מסורתית מובטחת (TSG) על ידי האיחוד האירופי מאז 2007.
תקנות

השם 'Boerenkaas' הוא כאמור שם מוגן. כל גבינה המיוצרת בתוך האיחוד האירופי על פי התקנות האלה שנקבעו על ידי הנציבות האירופית יכולה להימכר בתור Boerenkaas. גבינה הנושאת את הסימן 'KB' מאושרת כמקור הולנדי.
הסוגים העיקריים של הגבינה הם:
Goudse Boerenkaas, מאזור חאודה,
Edammer Boerenkaas, מאזור אדאם
Leidse Boerenkaas, מאזור ליידן
גרסאות אחרות של הגבינה כוללות:
Boerenkaas van geitenmelk מחלב עיזים
Boerenkaas van schapenmelk מחלב כבשים
Boerenkaas van buffelmelk מחלב תאו
תהליך הייצור

לאחר שהחלב הטרי הלא מפוסטר חומם ל-29 מעלות צלזיוס, מוסף אנזים הגבינה. לאחר כחצי שעה, חותכים את החלב המוקרש לגרגרים עדינים (בגודל של אפונה), ומסירים חלק ממי הגבינה. לאחר מכן מוסיפים מים חמים (פעמיים לחלב פרה, כאשר החלב המוקרש מחומם תחילה ל-33 מעלות ורבע שעה לאחר מכן ל-36 מעלות). חלב עיזים מחומם לרוב ל-36 מעלות בבת אחת. לאחר חצי שעה של ערבוב איטי מאוד, יוצקים את התערובת המוקרשת לתוך התבניות ולאחר רבע שעה של מנוחה, התערובת נלחצת היטב (במכבש). את הגבינה משאירים לנוח והופכים אותה כדי לנקז את עודפי הנוזלים.
לאחר מכן מוציאים את הגבינה הטרייה מהתבנית, הופכים אותה והיא מסומנת בסימון, לוחצים אותה שוב והופכים אותה מספר פעמים. לאחר הכבישה מפזרים על הגבינה מלח והיא גם נטבלת בתמלחת בין יום לבין 6 ימים, תלוי במשקל הגבינה. לבסוף משאירים את הגבינות להתיישנות בחדר ההבשלה, שם הופכים אותן מספר פעמים עד שהן מגיעות לדרגת הבשלה הרצויה.
הערות שוליים

1 2  "Boerenkaas TSG". Qualigeo.
בנק זרעים

ערך זה עוסק בבנק לזרעי צמחים. אם התכוונתם לבנק לנוזל הזרע, ראו .
זרעים המאוחסנים בבנק הזרעים WRPIS שבארצות הברית
בנק זרעים מאחסן זרעים במטרה לשמר מגוון גנטי, לכן אפשר לראות בו סוג של בנק גנים. לאחסון זרעים סיבות רבות: מטרה אחת היא שמירת גנים הנחוצים למגדלי הצמחים כדי להגדיל את התפוקה, ליצור עמידות למחלות וליובש, להגדיל את הערך התזונתי, לשפר את הטעם ועוד. מטרה נוספת היא שימור המגוון הביולוגי על ידי שמירת מיני צמחים מוגנים או נדירים. צמחים רבים שהיו בשימוש בימים עברו, נדירים היום; בנק הזרעים מאפשר לשמר את ערכם ההיסטורי והתרבותי. אוספי זרעים, הנשמרים בתנאי טמפרטורה ולחות מבוקרים, מוגנים נגד אסונות טבע, התפרצות מחלות או מלחמות. בנק הזרעים, בדומה לספרייה, מכיל מידע בעל ערך רב על אסטרטגיות שפותחו לצורך המאבק במצוקת הצמחים, מידע בו ניתן להשתמש ליצירת שינויים גנטיים בזרעים קיימים. מרבית הבנקים הללו ממומנים מכספי ציבור והזרעים עומדים לרשותם של חוקרים, לתועלת הציבור
תפקידיו

לבנק הזרעים תפקיד חשוב בשיכוך תנודות בצפיפות אוכלוסיות צומח, בהוותו מבלע ליבולים גדולים מעבר לכושר הנשיאה של השטח, ומקור להתחדשות אחרי מחזורי יבול דלים. יש להבדיל בין זרעים שמקורם בבנק הזרעים לכאלו שמקורם ביבול השנה הקודמת. מקצת יבול אותה שנה אכן יכול להיכנס אל בנק הזרעים, אך הסבירות לנביטה אינה גדולה בשל מנגנוני עיכוב נביטה האופייניים למינים במערכת הכוללת בנק זרעים. רוב הצומח החד שנתי אכן מקורו בבנק הזרעים, אך במקרים בהם נמנעה טריפה, יבול השנה שעברה יקדים לנבוט ויהיה בעל יתרון תחרותי ניכר.
מלאי בנק הזרעים

במערכת אקולוגית ישנה זרימה מתמדת של זרעים אל בנק הזרעים וממנו. קצב הזרימה נקבע על פי מאפייני המערכת, דוגמת תנועת המצע (חול, לס, קרקעות כבדות), תנובת הצומח ומגוון טורפי הזרעים (מכרסמים, ציפורים, נמלים וחרקים אחרים). גידול בבנק הזרעים נעשה על ידי בעיקר על ידי תנובת הצומח המקומי וכן על ידי יבוא זרעים בצורות שונות (רוח, מים, חיות וכדומה). בנק הזרעים מצטמצם בשתי דרכים - בעיקר בשל נביטת הזרעים אך גם על ידי טריפתם מאחר שטורפי הזרעים מתמקדים ביבול הזרעים הנוכחי יותר מאשר חיפוש ומיצוי תנובות שנים עברו.
בבנק הזרעים נמצאים בדרך כלל זרעים שנוצרו ביותר מעונת רבייה אחת. גילם של הזרעים בבנק הזרעים תלוי בחיוניות של הזרעים ובסוג מנגנון עיכוב הנביטה שלהם. בחלק מהמינים הזרעים שומרים על חיוניות במשך שנים ספורות בלבד (למשל במשפחת הדגניים) אך במרבית המינים מגיעה החיוניות לעשר עד עשרים שנים. יש מינים שהזרעים שלהם שומרים על חיוניות במשך עשרות רבות של שנים ואפילו מאות שנים (בסוג לוטוס, למשל).
ראו גם

כספת הזרעים הגלובלית של סבאלברד
ספריית זרעים
אגואפנלה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  משקה, משקה ללא אלכוהול 
 
אגואפנלה (בספרדית: Aguapanela; Agua de panela או Agüepanela) הוא משקה נפוץ ברחבי אמריקה הדרומית ובכמה חלקים של מרכז אמריקה ובקריביים.
אגואפנלה עם גבינה
בדרך כלל מוסיפים למים חצי גוש של פאנלה (גוש סוכר) ומרתיחים אותו עד שהוא מתמוסס.
מאפיינים

התרגום המילולי שלו פירושו "מי פאנלה" שכן מדובר בחליטה העשויה מפנלה (אנ') המופקת ממיץ קני סוכר מוקשה.
על אף וריאציות המתכונים שקיימות ברחבי אמריקה הדרומית, הוא הפופולרי ביותר בקולומביה. שם, נהוג לשתות אותו עם קמצוץ לימון, בדומה לשתיית התה.
הכנה

אגואפנלה נעשה על ידי הוספת חתיכות של פאנלה למים וערבוב עד שהחתיכות נמסות לחלוטין. ניתן להגיש את המשקה חם או קר, ולעיתים קרובות מוסיפים לימון או ליים. בצורה החמה, לפעמים מוסיפים גם חלב או גוש גבינה במקום מיץ פירות.
בקולומביה מכינים קפה שחור לרוב עם אגואפנלה במקום מים וסוכר.
בקוסטה ריקה, פאנלה משולבת עם מים חמים או חלב, כדי ליצור אגואה דולסה ("מים מתוקים"), משקה נפוץ לארוחת בוקר.
שימושים

נאמר רבות על ההשפעות המועילות של אגואפנלה, בהתבסס על אמונות כמו: שיש יותר ויטמין C ממיץ תפוזים או מינרלים (דבר לא הוכח) ומינרלים. האמונה הרווחת רואה באגואפנלה משקה מועיל לטיפול בהצטננות. עם זאת, בדומה למשקאות קלים, אגואפנלה הוא כמעט אך ורק מי סוכר.
כיום, אגואפנלה הפכה ממשקה שם צווארון כחול לכזה שניתן למצוא אותו בבתי קפה יוקרתיים בקולומביה בתור תה.
קנלאזו הוא גרסה אלכוהולית של אגואפנלה עם קינמון ואגוארדיינטה. סוכר נמרח בשולי הכוס בהגשה.
לקריאה נוספת

Papelón con limón, משקה דומה מוונצואלה
קנלאזו, גרסה אלכוהולית
מיץ קני סוכר, כאשר הוא הפנלה מוגש לא מעובד
גואראפו (משקה), גרסה אלכוהולית של הנ"ל
הערות שוליים

↑  Ordóñez, Carlos (24 ביוני 2006). "La aguapanela" (בספרדית). Semana. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Begg, Kirsten (12 במרץ 2009). "Aguapanela: The Truth". Colombia Reports. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Aguapanela con limón
↑  Stevens, Ashlie (2016-02-18). "6 Hot Breakfast Drinks From Around The World". Eater (באנגלית). נבדק ב-2019-11-25.
↑  D'Avanzo, Carolyn (2008). Mosby's Pocket Guide to Cultural Health Assessment - E-Book (באנגלית). Elsevier Health Sciences. ISBN 978-0323086042. נבדק ב-25 ביולי 2018. {{cite book}}:  (עזרה)
או דה וי

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  משקה מזוקק 
 מרכיבים עיקריים:  פרי 
 
או דה וי (בצרפתית: Eau de vie שפירושו "מי חיים") הוא ברנדי פרי צלול וחסר צבע המיוצר באמצעות תסיסה וזיקוק כפול. טעם הפרי במשקה הוא בדרך כלל קל מאוד.
במדינות דוברות אנגלית, או דה וי מתייחס לאלכוהול מזוקק העשוי מפירות שאינם ענבים. מונחים דומים עשויים להיות תרגומים מקומיים או עשויים לציין את הפרי המשמש לייצורו. אף על פי ש-או דה וי הוא מונח צרפתי, משקאות דומים מיוצרים במדינות אחרות (למשל, שנאפס גרמני, ρακί יווני, rakı טורקית, rakia בלקנית, צויקה רומנית, pálenka צ'כית וסלובקית, פאלינקה (pálinka) הונגרית וערק קוקוס סרי לנקי). בצרפתית, לעומת זאת, או דה וי הוא מונח כללי למשקאות חריפים מזוקקים. המונח הצרפתי הראוי לברנדי פירות הוא eau-de-vie de fruit, בעוד ש-eau-de-vie de vin פירושו אלכוהול יין (ברנדי), ועוד מספר קטגוריות של משקאות חריפים (מזוקקים מפירות, ענבים, משקע יין, בירה, דגנים, וכו') מוגדרים גם מבחינה משפטית כ-eau-de-vie באופן דומה. להרבה או דה וי העשויים מפירות, יין, פומאס או שיפון יש כינוי מקור מוגן (PDO) באיחוד האירופי.
הפקה > אלכוהול פירות

משקאות חריפים מסורתיים מיוצרים מפירות בשלים שמותססים, מזוקקים ומבוקבקים במהירות כדי לשמר את הטריות והארומה של פרי האב. או דה וי בדרך כלל אינם מיושנים בחביות עץ, ולכן הם צלולים. על אף שחוסר יישון הוא הנוהג המקובל, חלק מהמזקקים מיישנים את המוצרים שלהם לפני הביקבוק.
סוגים

הטעמים הנפוצים ביותר הזמינים בצרפת הם או דה וי דה פואר (אגס, המכונה או דה וי דה פואר ויליאמס כאשר הוא עשוי מאגס מזן ויליאמס), או דה וי דה פרמבואז (פטל), או דה וי דה פום (תפוח), או דה וי דה מירבל - de vie de mirabelle (שזיף מיראבל), ו-eau de vie de pêche (אפרסק). כאשר הוא עשוי מפומאס, הוא נקרא ברנדי פומאס או מארק.
בעוד שרוב האו דה וי מהאזורים האלפיניים של אירופה נחים רק לזמן קצר מאוד במיכלי זכוכית, אחרים מתיישנים בחביות עץ לפני הביקבוק. לפיכך, קלבדוס, אלכוהול מבוסס על תפוח מצפון מערב צרפת, מחויב על פי חוק לבלות לפחות שנתיים בחביות עץ, ורוב היצרנים מציעים לשוק גם מוצרים מיושנים בהרבה (עד 20 שנה ומעלה). חלק מהסליבוביץ' מיושנים גם בחביות עץ, מה שמעניק להם את צבעם הזהוב או הענברי וכמה טעמים נוספים. țuică bătrână הרומנית מיושנת בחביות עשויות עץ תות, המעניקות לו צבע חום בהיר.
באיים הקריביים, או דה וי עשוי מפירות טרופיים כמו בננה, אמברלה, גויאבה, מנגו, אננס וספודילה.
המונח יכול להתייחס גם למייפל או דה וי, העשוי מסירופ מייפל . Acerum הוא או דה וי קנדי המיוצר בקוויבק מסירופ מייפל.
הגשה

או דה וי מוגש בדרך כלל כדיז'סטיף. גודל מנה טיפוסי הוא 30 עד 60 מיליליטר, בשל תכולת האלכוהול הגבוהה של האלכוהול ומשום ששותים אותו בדרך כלל לאחר ארוחה שבמהלכה כבר הוגש יין, או משקה אלכוהולי אחר.
או דה וי צריך להגיש קר.
ראו גם

אקוויט
אקווה ויטה
Aguardiente
ברנדי
צ'אצ'ה
דמאסין
גראפה
קירש
אורוחו
פאלינקה
ראקיה
שנאפס
ווילימין
הערות שוליים

↑  Asimov, Eric (2007-08-15). "An Orchard in a Bottle, at 80 Proof". The New York Times. נבדק ב-2007-07-21. But his first love are the gorgeous, impeccably pure eaux de vie that he makes from pears and plums, cherries and raspberries, and even, in a distinctly Northwestern touch, from the springtime buds of Douglas firs.
↑  "Alcools à base d'érable: un marché en pleine effervescence". LaTerre (בצרפתית). 22 בדצמבר 2018. נבדק ב-25 ביולי 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Prial, Frank J. (18 בפברואר 1979). "Fruits of the Distiller's Art". The New York Times. נבדק ב-21 בנובמבר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
| משקאות חריפים |
| --- | --- | --- |
| כוהל | אתנול • ההיסטוריה של האלכוהול • השפעות בריאותיות של צריכת אלכוהול • פרסום אלכוהול • תרבות שתייה • נזקי האלכוהול • שכרות • חמרמורת • אלכוהוליזם • אפריטיף • דיז'סטיף |  |
| טעימת יין וטעימת בירה | אוצר יין • אוצר בירה |  |
| הפקה | בישול • זיקוק אלכוהול • הכנת יינות • אבקת אלכוהול |  |
| משקאות מותססים | בירה (סוגי בירה, מותגי ויצרני בירה) • יין (סוגי יין) • סיידר • סאקה • חואנגג'יו • אחרים: באסי • קומיס • תמד • פאלק • סאטי • גוקי ג'יו |  |
| קוקטיילים | אלכופופ •  קוקטיילים של בירה • סוגי קוקטיילים • משקאות בוערים • שוטים • קוקטיילי יין • יין מתובל |  |
| משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) | משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) |  |
| פירות | ענבים/אחר: ברנדי • קוניאק • פיסקו • שנאפס • ראקיו ♦ פומאס: גראפה • אורוג'ו • זיווניה • טסיקודיה • טסיפורו ♦ שזיף: סלו ג'ין • סליבוביץ' • צויקה ♦ דובדבן: שרי הרינג • קירשווסר • וישניווקה • וישניאק ♦ תפוח: אפלג'ק • קלבדוס ♦  קוקוס: ערק • מליבו ♦ לימון: ליקר לימון • לימונצ'לו ♦ משמש: אמרטו |  |
| דגנים | תפוח אדמה: וודקה • אקוואויט • ברנווין ♦ תירס: בורבון • ויסקי תירס • טנסי ויסקי ♦  דורה:  באיג'יו (קאוליאנג) ♦ אורז: באיג'ו אורז • סוג'ו • אוואמורי ♦ שעורה: ויסקי סקוטי • ויסקי אירי • ויסקי יפני  ♦ שיפון: ויסקי שיפון ♦ דגנים שונים: ג'ין • שוכו • וודקה • ויסקי • ויסקי קנדי |  |
| אניס | אבסינת • ערק • אוזו • ראקי • פאסטיס • סמבוקה • מאחיה • ריכרד |  |
| שונות | דבש: קרופניק • בארנייגר • דרמבוי • גלייבה • אייריש מיסט • תמד ♦ שמנת: אייריש קרים • שרידאנס ♦ ביצים: אדבוקט ♦ קנה סוכר/דבשה: רום • קשאסה • אגוארדיינטה • פאלרנאם • גוארמו • סקו הרריירנו ♦ אגבה: טקילה • מסקל  ♦  עשבים שונים: ביטרס • יגרמייסטר • שארטרז |  |

או דה וי בכוס חרטום מסורתית
אוזנית הכלך

| אוזנית הכלך |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: פטריות
מערכה:: פטריות בסיסה
מחלקה:: Agaricomycetes
סדרה:: Agaricales
משפחה:: Pleurotaceae
סוג:: Pleurotus
מין:: מלך היער
שם מדעי
 Pleurotus eryngii ‏Quélet, 1872
אוזנית כלך (שם מדעי: Pleurotus eryngii) או בשמה המסחרי של הזן המתורבת פטריית מלך היער הוא מין של פטריות מאכל הנפוץ בארצות הים התיכון. היא גדלה בישראל תחת צמחי כלך מצוי, כלך מרוקני וחרחבינה מכחילה.
תיאור

אוזנית הכלך היא הפטרייה הגדולה ביותר בסוגה, Pleurotus, אשר מכיל גם את פטריית היער (Pleurotus ostreatus). יש לה גוף עבה, בשרני ולבן והכובע שלה קטן ובצבע חום-זהוב. טווח תפוצתה הטבעי משתרע מהאוקיינוס האטלנטי דרך אגן הים התיכון ומרכז אירופה לתוך מערב אסיה והודו. בניגוד למינים אחרים של Pleurotus, אשר מתפתחות מעובש של גזעים, אוזנית הכלך היא טפילה על שורשים של צמחים עשבוניים, על אף שהן עשויות גם לגדול בצורה מתורבתת על פסולת אורגנית.
שם

שמה הלטיני של הפטרייה נובע מהעובדה שהיא נוטה לגדול בקרבת החרחבינה (Eryngium). שמה האנגלי, King Oyster, מביע את גודלה, ושמה המסחרי בעברית, "מלך היער", ניתן לה על ידי היבואנית, מירה ויגנסברג, בהשראת שמה האנגלי של הפטריה.
זנים

זנים שונים של המין נוטים לצמוח בצמוד למיני צמחים שונים.
Pleurotus eryngii var. eryngii - בצמוד לחרחבינה.
Pleurotus eryngii var. ferulae בצמוד לכלך מצוי
Pleurotus eryngii var. tingitanus בצמוד לכלך מרוקני
Pleurotus eryngii var. elaeoselini בצמוד ל-Elaeoselinum asclepium
Pleurotus eryngii var. thapsiae בצמוד ל-Thapsia garganica
שימושים

לפטרייה חיי מדף ארוכים. שיטת גידול אפקטיבית נוצרה ביפן ב-1993. הפטריות הפכו פופולריות שם במגוון רחב של מנות, ובימינו הן מתורבתות ונמכרות באופן מסחרי באוסטרליה, בריטניה, טייוואן, סין, דרום קוריאה, איטליה, מוז'י דאס קרוזס בברזיל ובארצות הברית. פטריות מיובאות נמכרות גם באופן מסחרי בדרום אפריקה. יש לה מעט טעם או ניחוח כאשר היא טרייה ולא מבושלת. כאשר היא מבושלת, היא מפתחת טעם אומאמי האופייני לפטריות.
אוזנית הכלך עשויה להכיל כימיקלים המעוררים את המערכת החיסונית.
כמו חלק מהמינים האחרים בסוג Pleurotus, אוזנית הכלך תוקפות תולעים נימיות ועשויות לשמש כאמצעי הגנה נגד טפילים אלה כאשר כלבים וחתולים נדבקים בהן.
ראו גם

פטריות מרפא
הערות שוליים

↑  "תת מין Pleurotus еryngii var. ferulae" באנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 9 – "צמחים חסרי פרחים", בעריכת ורדה רביב, הוצאת משרד הביטחון, 1985, עמ' 133
↑  Mushroom recipes, , מאורכב על ידי האתר Wayback Machine, ‏2006-05-18
↑  אוזנית כלך, באתר mushrooms.org.il
1 2  Georgios I. Zervakis, Giuseppe Venturella, Kalliopi Papadopoulou, Genetic polymorphism and taxonomic infrastructure of the Pleurotus eryngii species-complex as determined by RAPD analysis, isozyme profiles and ecomorphological characters, Microbiology 147, 2001, עמ' 3183–3194 doi: 10.1099/00221287-147-11-3183
1 2  Estrada, Alma E. Rodriguez; Daniel Royse, Pleurotus eryngii and P. nebrodensis: from the wild to commercial production.(specialty mushrooms), Mushroom News, 2008-02-01
↑  יעל גרטי, יחי המלך: חדש בארץ - פטריית "מלך היער", באתר ynet, 31 במרץ 2008
↑  KIPPO NEWS Wednesday, May 01, 2002, מאורכב על ידי האתר Wayback Machine, ‏2005-12-15
↑  Hirofumi Nozaki, Saki Itonori, Mutsumi Sugita, Kimihide Nakamura, Mushroom acidic glycosphingolipid induction of cytokine secretion from murine T cells and proliferation of NK1.1 α/β TCR-double positive cells in vitro, Biochemical and Biophysical Research Communications 373, עמ' 435–439 doi: 10.1016/j.bbrc.2008.06.047
↑  http://www.symbiosisonlinepublishing.com/veterinary-sciences/veterinary-sciences04.pdf
גבינת פון-ל'אבק

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  גבינה מחלב פרה, גבינה תעשייתית, גבינת חווה, washed-rind cheese, גבינה צרפתייה, גבינה חלבית 
 אזור מוצא:  סן-מריטים, מאנש, אורן, אר, קלבדוס 
 מוצא:  צרפת 
 מרכיבים עיקריים:  חלב פרה 
 גבינות
 ייצור כולל:  2,332 טונה (נכון ל־2014) 
 תו תקן:  כינוי מקור מבוקר, כינוי מקור מוגן 
 
גבינת פּון-ל'אֶבֶק (בצרפתית: Pont-l'Évêque) היא גבינה צרפתית, שיוצרה במקור באזור שסביב לקומונה של פון-ל'אבק, בין דוביל לבין ליסייה (Lisieux) במחוז קלבדוס בנורמנדי. זו כנראה הגבינה הנורמנית העתיקה ביותר שנמצאת עדיין בייצור.
פון-ל'אבק היא גבינת חלב פרה, לא מבושלת, לא דחוסה, בעלת צורה מרובעת בדרך כלל בסביבות 10 ס"מ הצלע ובערך 3 ס"מ הגובה, במשקל 400 גרם. מרכז הגבינה הוא רך, קרמי בצבע צהוב חיוור, בעל מרקם חלק ועדין ובעל ארומה חריפה. תוכן זה מוקף בקליפה שטופה שהיא לבנה בצבע כתום-חום עדין. הגבינה רכה בלחיצה, אך חסרת גמישות. היא מדורגת בדרך כלל לצד ברי, קממבר ורוקפור כאחת הגבינות הפופולריות ביותר בצרפת.
היסטוריה

הגבינה מיוצרת בנורמנדי לפחות מאז המאה ה-12, ולכאורה נוצרה לראשונה על ידי נזירים ציסטרציאנים שהתיישבו ממערב לעיר קן. הגבינה הייתה ידועה במקור בשם המיתולוגי כרוב, לאחר מכן קיבלה את השם "אנג'לוט". לאחר שהפך פופולרי ברחבי צרפת מאז המאה ה-16 ואילך היא רכשה את שם הכפר שסביבו התרכז הייצור שלה.