stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
BASIC
היסטוריה > שנים מוקדמות - עידן המיני־מחשבים

שפת ה־BASIC המקורית תוכננה ב־1963 על ידי ג'ון קמני ותומאס קורץ, ומומשה בהדרכתם על ידי צוות של סטודנטים במכללת דארטמות', בהם מרי קנת' קלר. BASIC תוכננה לאפשר לסטודנטים לכתוב תוכניות עבור מערכת חלוקת זמן שנקראה Dartmouth Time-Sharing System. היא תוכננה להיות מסובכת פחות משפות התכנות שקדמו לה, שכן המשתמשים החדשים, שעשו שימוש במערכות חלוקת זמן, היו על פי רוב בעלי רקע טכני ומתמטי מועט יותר מקהל היעד הוותיק. ניב זה של BASIC כונה מאוחר יותר Dartmouth BASIC.
שמונה עקרונות עמדו לנגד עיניהם של מתכנני BASIC:
קלות שימוש למתחילים.
השפה תתאים לכל מטרה (general-purpose programming language).
תתאפשר הוספת תכונות מתקדמות, ללא פגיעה בפשטות.
הידודיות (אינטראקטיביות).
מתן הודעות שגיאה ברורות וידידותיות.
תגובה מהירה לתוכניות קצרות.
המשתמש לא יידרש להכיר את חומרת המחשב.
חציצה בין מערכת ההפעלה והמשתמש.
השפה התבססה בחלקה על FORTRAN II ‏ובחלקה על ALGOL 60, תוך שהוכנסו בה מספר שינויים כדי להתאימה למערכות חלוקת זמן (אף מערכות אחרות מזאת שפעלה בדארטמות' כגון JOSS ו־CORC ובמידה פחותה יותר LISP). קדמו לה ניסיונות אחרים לתכנן שפת הוראה בדארטמות' כמו DARSIMCO ב־1956 ו־DOPE ב־1962.
מראשיתה, תמכה BASIC בביצוע פעולות מתמטיות פשוטות ובפעולות על מטריצות. האפשרות לטפל במחרוזות נוספה במלואה רק ב־1965. BASIC מומשה לראשונה, כשפת מהדר דווקא, על מחשב מרכזי מסוג GE־265 שתמך במספר מסופים. השפה הייתה יעילה למדי, ועקפה בביצועיה את המימושים FORTRAN II ו־ALGOL 60 שרצו על ה־GE־265.
מתכנני השפה החליטו שהמהדר יהיה זמין לכול ללא תשלום כדי להפיץ את השפה. הם הרשו שימוש בו בבתי ספר באזור דארטמות' והשקיעו כמות נכבדה של מאמץ לקדם את השפה. מאמציהם נשאו פרי, ידע של BASIC נעשה נפוץ יחסית. השפה מומשה על ידי מספר ספקים ונעשתה פופולרית על מיני־מחשבים כסדרת ה־PDP של DEC, וה־Nova של Data General. לרוב מומשה BASIC בדרך־כלל כשפת מפרש, במקום (או בנוסף על) מהדר.
מספר שנים אחרי הפצתה, הביעו מספר מומחי מחשבים בעלי־שם וביניהם אדסחר דייקסטרה, את דעתם שהשימוש בהצהרות GOTO הנפוצות ב־BASIC ובשפות אחרות הוא הרגל תכנותי מגונה.
בנוסף, מומחים אחרים טענו ש־BASIC איטית מדי (מרבית הגרסאות המפורשות איטיות מהגרסאות המהודרות המקבילות) או פשוטה מדי (גרסאות רבות, במיוחד למחשבים חלשים, לא מימשו תכונות ויכולות חשובות).
היסטוריה > גידול מהיר - עידן המחשבים הביתיים

הצגת המחשב הביתי אלטאיר 8800 ב־1975 הזניקה את הפופולריות של בייסיק. רוב שפות התכנות האחרות דרשו יותר זיכרון (או יותר נפח בכונן הקשיח) ממה שהיה זמין במחשבים הביתיים, ואילו בייסיק יכלה להתמודד עם המגבלות האלו ואף התחשבה באחסון האיטי על טייפ נייר (או יותר מאוחר טייפ של קלטות אודיו, באותה תקופה לא היו כוננים קשיחים למחשבים ביתיים) ובהיעדר עורכי טקסט מתאימים. לבייסיק היה גם היתרון של פופולריות בקרב המתכנתים הצעירים שגילו עניין במיקרו־מחשבים. אחד המימושים הראשונים של השפה שהופיעו למכונות ה־8080 כמו האלטאיר היה Tiny BASIC, מימוש פשוט שנכתב במקור על ידי ד"ר לי־צ'ן ואנג, ושהוסב לאלטאיר על ידי דניס אליסון בעקבות בקשתו של בוב אלברכט (שמאוחר יותר הקים את Dr. Dobb's Journal). התכן של Tiny BASIC וקוד המקור המלא פורסמו ב־1976 בכתב עת זה.
חברות חדשות ניסו ללכת בעקבות ההצלחות של "Micro Instrumentation and Telemtry Systems", "IMSAI", "North Star" ואפל מחשבים, ובכך יצרו תעשיית מחשבים ביתיים; בינתיים בייסיק נהפכה לתוכנה מובנית בכמעט כל המחשבים הביתיים. מרביתם שווקו עם מפרש בייסיק ב־ROM (זיכרון לקריאה בלבד) ובכך התגברו על בעיית הכוננים שהיו לא זמינים או יקרים מדי. מהר מאוד היו מיליוני מחשבים שהריצו ניבים של בייסיק ברחבי העולם.
ה־BBC פרסם את BBC BASIC (אנ'), שפותח עבורם על ידי חברת מחשבי Acorn וכללה מילות מפתח מבניות רבות נוספות וגישה ישירה, מקיפה וגמישה למערכת ההפעלה. כמו כן היא כללה אסמבלר משולב. BBC BASIC היה דיאלקט מאוד מוערך, ועבר הסבה ממחשב ה־BBC Micro (אנ') המקורי ללמעלה מ־30 פלטפורמות אחרות.
בזמן זה שבו חל גידול בשימוש בבייסיק, התפרסמו מגזינים רבים כמו Creative Magazine שכללו בסיסי קוד מקור שלמים למשחקים, כלי־עזר ותוכניות אחרות. הודות לפשטותה של בייסיק, היה זה קל להקליד את הקוד מהמגזין לתוך המחשב ולהריץ את התוכנה. מגזינים שונים התפרסמו עם תוכניות למחשבים מסוימים, אך מספר תוכניות בייסיק היו אוניברסליות וניתן היה להשתמש בהם כקלט לכל מחשב שעשה שימוש בבייסיק.
היסטוריה > בגרות - עידן המחשבים הביתיים

גרסאות בייסיק חדשות רבות נוצרו בתקופה הזאת. מיקרוסופט מכרה מספר גרסאות של בייסיק עבור MS-DOS או PC-DOS כולל BASICA, GW-BASIC (גרסה תואמת BASICA שלא דרשה את ה־ROM של IBM), ו־QuickBASIC. בורלנד, החברה שמכרה את טורבו־פסקל, הוציאה את Turbo BASIC 1.0 ב־1985 (גרסאות חדשות שלה עדיין משווקות על ידי הכותב המקורי תחת השם PowerBASIC).
שפות אלה הכניסו הרחבות רבות לבייסיק המקורי של המחשבים הביתיים, כמו טיפול משופר במחרוזות, תמיכה בגרפיקה, גישה למערכת הקבצים וטיפוסי נתונים נוספים. חשובים עוד יותר היו האמצעים לתכנות מובנה, כולל מבני בקרה נוספים ושגרות שכללו משתנים מקומיים.
אולם, עד למחצית השנייה של שנות ה־80, מחשבים חדשים היו בעלי יכולת גבוהה בהרבה עם יותר משאבים שעמדו לרשותם. באותו הזמן, מחשבים הפכו ממכשירים שהיוו תחביב, לכלים ששימשו בעיקר ליישומים שנכתבו על ידי אנשים אחרים, ותכנות נעשה פחות חשוב למרבית המשתמשים. בייסיק התחילה להיות פחות חשובה, אף שמספר רב של גרסאות עדיין היו זמינות. בייסיק מהודרת או CBASIC עדיין נמצאת בשימוש במערכות נקודת מכירה רבות המבוססות על מערכת־ההפעלה IBM 4690.
מזלה של בייסיק התהפך שוב עם כניסתה לשוק של Visual Basic של מיקרוסופט. קשה למדי להחשיב שפה זו כבייסיק, בעיקר בגלל המעבר הבולט בנטייה שלה לכיוון תכנות מונחה עצמים ו־תכנות מונחה אירועים. בעוד שזה עשוי להחשב כאבולוציה של השפה, מספר קטן מאוד מהתכונות הייחודיות של בייסיק דארטמות' המוקדם, כמו מספרי שורות ומילית המפתח INPUT, עדיין נשאר שם.
ניבים רבים של בייסיק צצו בשנים האחרונות, כולל Bywater BASIC ו־True BASIC (היורש הישיר של בייסיק דארטמות' מחברה שנשלטת על ידי קורטז). לאחרונה, שארית הקהיליה שהשתמשה במוצרי הבייסיק של מיקרוסופט שלפני ויז'ואל בייסיק החלה לעבור באופן מלא ל־FreeBASIC, מהדר תחת רישיון GPL, שמהדר את בייסיק באמצעות GCC. וריאנטים רבים אחרים של בייסיק והסבות נכתבו על ידי חובבנים, מפתחי ציוד ואחרים, מכיוון שהיא שפה פשוטה יחסית לפתח מתרגמים עבורה. דוגמה של מפרש קוד פתוח שלה, הכתוב ב־C, היא MiniBasic.
התפוצה של מפרשי בייסיק במחשבים ביתיים הייתה כזו שספרי לימוד פעם כללו תרגילים פשוטים של נסה זאת בבייסיק שעודדו תלמידים להתנסות עם מושגים מתמטיים וחישוביים במחשבי הכיתה או הבית. העתידן וסופר המדע הבדיוני דייוויד ברין מבכה את האובדן של הבייסיק הנפוץ במאמר בעיתון "סלון" - מדוע ג'וני לא יכול לתכנת.
השפה > תחביר

פקודות בייסיק נגמרות בסופי שורה אלא אם כן יש תו המשך שורה. תחביר בייסיק מינימלי ביותר צריך רק את הפקודות "LET", "PRINT", "IF" ו־"GOTO".
מספרי שורות היו פן מאוד ייחודי של מפרשי הבייסיק הבסיסיים של המחשבים הביתיים. יותר מאוחר, מספר מפרשי בייסיק הופיעו עם פקודת "RENUMBER" (= מספר מחדש) מובנית.
חלק מהדיאלקטים המודרניים של בייסיק (אבל לא כולם) נטשו את מספרי השורות, ותומכים במרבית (או בכל) מבני הבקרה המובנית והצהרת הנתונים הידועים בשפות אחרות כמו C ופסקל. חלק מהגרסאות המתקדמות של מימושי הבייסיק למחשבים ביתיים שהתבססו על מספרי שורה, שילבו מבנים כאלה לנוחות המתכנת:
do - loop - while - until - exit
on x goto / gosub (switch & case)
וריאנטים חדשים כמו ויז'ואל בייסיק הציגו תכונות כמו מבנה ה־"For Each...Loop" לאיטרציה מתוך מאגרים ומערכים (שהוצגה ב־"Visual Basic for Applications" ובויז'ואל בייסיק 4 ואילך), ואפילו תכנות מונחה עצמים עם הורשה בגרסה האחרונה. ניהול זיכרון הוא קל יותר מאשר בשפות תכנות פרוצדורליות רבות אחרות בשל אוסף הזבל הכלול שם בדרך־כלל.
העושר הזה של הוואריאנטים מראה שקהילות המשתמשים והמפתחים של השפה הן פעילות, ושניתן לראות את בייסיק כתת־תרבות שמטפלת בתכנות במקום באוסף מוגבל של חוקים תחביריים. זה נכון גם לשפות תכנות "ישנות" אחרות כמו קובול או פורטרן, אך התנועה מאחורי בייסיק היא ללא ספק הגדולה ביותר; ניתן להסביר זאת על ידי המספר הגדול של מקצועני תעשיית המידע שלמדו לתכנת בבייסיק בעידן המחשבים הביתיים של שנות ה־1970.
השפה > פרוצדורות ובקרת זרימה

מרבית מימושי הבייסיק אינם עושים שימוש בספריה חיצונית לפעולות נפוצות כמו שפות אחרות כגון C. במקום זאת, המפרש (או המהדר) מכיל ספריה מובנית מקיפה של פרוצדורות פנימיות, באופן דומה למרבית מימושי השפה פסקל. פרוצדורות אלה כוללות את מרבית הכלים שהמתכנת צריך כדי ללמוד תכנות ולכתוב יישומים פשוטים, כולל פונקציות למתמטיקה, טיפול במחרוזות, קלט ופלט למסוף, גרפיקה וטיפול בקבצים.
מספר דיאלקטים של בייסיק אינם מספקים יכולות הבנייה מובנות, כמו מבנה Procedure. כשהם מתכנתים באלה, מתכנתים צריכים לכתוב את התוכניות שלהם על ידי שימוש בהצהרות GOTO (בעברית "לך ל") כדי לדמות את המבנים האלה. זה עלול להוביל לתוכניות מבלבלות למדי, שנהוג לקרוא להן קוד ספגטי. הצהרות GOSUB (בעברית "לך לשגרה") פונות לסוגים פשוטים של שגרות אשר על־פי רוב אינן מקבלות פרמטרים או משתנים מקומיים. מרבית הגרסאות המודרניות של בייסיק, כמו Quick BASIC, הוסיפו תמיכה בשגרות ופונקציות מלאות. זהו עוד תחום בו בייסיק שונה משפות תכנות רבות אחרות. מרבית מימושי הבייסיק, בדומה לפסקל, מבחינים בין פרוצדורה שאינה מחזירה ערך (שגרה) לבין פרוצדורה שמחזירה ערך (פונקציה). שפות רבות אחרות (בייחוד C) אינן עושות הבחנה זאת ומחשיבות את כל אלו כפונקציות המחזירות ערך, שערכו יכול להיות ריק מתוכן (void).
בעוד שפונקציות, במובן הרחב של שגרות המחזירות ערכים, נוספו לבייסיק רק מאוחר, מערכות מוקדמות רבות תמכו בהגדרה של פונקציות מתמטיות של שורה אחת באמצעות DEF FN ‏("DEFine FunctioN") או "הגדר פונקציה" בעברית. בייסיק דארטמות' המקורי תמך גם בפונקציות ושגרות דמויות־אלגול החל מזמן מוקדם, וכך גם הוואריאנט BASIC09 מסביבות שנת 1979.
השפה > טיפוסי נתונים

בייסיק ידועה בפונקציות הטובות שלה לטיפול במחרוזות. דיאלקטים מוקדמים כבר כללו מספר פונקציות יסודיות (LEFT$, MID$, RIGHT$) לפעולות על מחרוזות. מכיוון שנעשה שימוש רב במחרוזות ביישומים של יום־יום, זה היה יתרון משמעותי של נוחות, על פני שפות רבות אחרות בזמן שבייסיק הוצגה.
בייסיק דארטמות' המקורי תמך רק בטיפוסי נתונים מספריים ומחרוזתיים. לא היה טיפוס של מספר שלם, מה שהשאיר את כל המשתנים המספריים כמשתני נקודה צפה. מחרוזות היו דינמיות ויכלו לשנות את אורכן. מערכים של גם מספרים וגם מחרוזות נתמכו, כמו גם מטריצות פשוטות (כלומר, מערכים דו־ממדיים).
לכל דיאלקט בייסיק מודרני קיימים טיפוסי מספר ומחרוזת. טיפוסי נתונים של סימני משתנים בדרך־כלל מובחנים על ידי תו־מבחין ("sigil") שנוסף בסוף הסימן; באופן טיפוסי, משתני מחרוזת מסתיימים עם '$', בעוד שמשתני ספרים שלמים בדרך־כלל מסתיימים עם '%'. במספר דיאלקטים, משתנים חייבים להיות מוצהרים לפני השימוש הראשון בהם (באמצעות הצהרת ה־DIM); דיאלקטים אחרים אינם דורשים זאת, אבל יש להם אפשרות לחייב זאת - בדרך כלל בשימוש בהוראה כמו Option Explicit (בעברית "אפשרות מפורשת"). לדוגמה, ב־Visual Basic הצהרת משתנים מפורשת איננה בגדר חובה, אך ניתן לתת הנחיה למפרש/מהדר לבדוק שכל המשתנים הוגדרו - באמצעות ההוראה Option Explicit לפני התחלת הקוד. אפשרות זו מסייעת למצוא משתנים ש"אבדו" בסבך הקוד ושמם השתנה בטעות.
ניבים רבים גם תומכים בטיפוסים נוספים כמו מספרים שלמים בני 16 או 32 סיביות, ומספרי נקודה צפה. לחלק יש טיפוסים של "polynomial" ("פולינומים"), "complex" ("מרוכב"), "list" ("רשימה"), וטיפוסים ממוקצעים שתוכננו לתמוך בצרכים של משתמשים מסוימים. בנוסף, חלק מהניבים מרשים הצהרת טיפוסים שהוגדרו על ידי המשתמש באופן דומה לרשומות ("record") של פסקל או למבני ה־"struct" של C. רוב הניבים של בייסיק, מעבר לבסיסיים ביותר, תומכים גם במערכים של מספרים או טיפוסים אחרים. בחלק מהם, חייבים להצהיר על המערכים מראש (כלומר להקצות אותם עם הוראת ה־"DIM") לפני שניתן יהיה להשתמש בהם. תמיכה במערכים של שני ממדים או יותר, כמו גם מערכים של טיפוסים שאינם מספרים, היא נפוצה בגרסאות מתקדמות של בייסיק.
השפה > טיפוסי נתונים > דוגמה להצהרת מערכים

DIM myIntArray(100) AS INTEGER
DIM myStringArray(50) AS STRING
חלק מהגרסאות יאפשרו רק את:
DIM myIntArray%(100)
DIM myStringArray$(50)
כתלות בניב של בייסיק, המערכים מתחילים מ־0, בעוד שאחרים מתחילים מ־1. באופן זה, בחלק מהם, הפקודות כמו הראשונה בדוגמה יגדירו מערך של 101 איברים של שלמים עם איברים מ־0 עד 100, אחרים יגדירו מערך של 100 איברים של שלמים עם איברים מ־1 ל־100, או באופן יותר נדיר מ־0 ל־99. קיימת אפשרות שניתן גם להגדיר את מספר האיבר הראשון לאחר מאשר 0 או 1, עם פקודה נוספת כמו Option Base. הדוגמה לעיל בבייסיק של מיקרוסופט תיצור מערך עם איברים ממוספרים מ־0 עד 100.
בעבודה עם מחרוזות, פקודות כמו השנייה עשויות להקצות מערך של 50 איברים של מחרוזות באורך משתנה, או שהן עשויות להקצות מחרוזת יחידה של 50 תווים. הבדלי המספור שהוזכרו לעיל תקפים גם לגביהן.
דוגמאות לא סטנדרטיות, ולחלק מהאנשים, לא אינטואיטיביות ליצירת מערכים מבלבלים את המתכנתים המתחילים (ולעיתים גם המתקדמים). דיאלקטים חדשים מציעים מספור פרטני, כמו
DIM myIntArray (10 TO 20) AS INTEGER
שיהיה מערך בן 11 איברים עם איברים שממוספרים מ־10 עד 20.
השפה > אופרטורים יחסיים ולוגיים

| אופרטור | משמעות |
| --- | --- |
=: שווה
<>: שונה
>: קטן מ
<: גדול מ
=>: קטן שווה
=<: גדול שווה
NOT: ניגוד לוגי
AND: חיתוך לוגי ("וגם")
OR: איחוד לוגי ("או")
אין הבחנה סימונית בין אופרטור ההשמה לבין האופרטור השיויון בבייסיק - סימן שווה יחיד משמש לשניהם. אולם, אם המתכנת מעוניין שיהיה הבדל נראה לעין בין השניים, יש שיטה להשיג זאת: מילת הברירה "LET" מאפשרת להשמות להיות מובחנות באופן חד משמעי מהשימוש של אופרטור ה"שווה ל־". לדוגמה: IF X=7 THEN LET Y=3.
כמו כן, האופרטורים "AND", "OR" ו־"NOT" הם למעשה אופרטורים אריתמטיים מונחי־סיביות. ניתן להשתמש בהם גם כפעולות לוגיות, מפני שמרבית הדיאלקטים של בייסיק מייצגים את הערכים הבוליאנים על ידי -1 (עבור "אמת") ועל ידי 0 (עבור "שקר"). אולם, הם מזכירים את האופרטורים האריתמטיים מונחי הסיביות ב־C וב־C++ &, | ו־~ בהתאמה יותר מאשר את האופרטורים הלוגיים  &&, || ו־!: למשל, "AND" ו־"OR" תמיד מחשבים את שני הארגומנטים שלהם (הם אינם אופרטורים "מקצרים").
דוגמאות > תוכנית ראשונה

מתכנתי בייסיק חדשים שעובדים על מחשב ביתי עשויים להתחיל עם תוכנית פשוטה הדומה לתוכנית Hello world ("שלום עולם") שנעשתה מפורסמת על ידי קרנינגהן וריצ'י. מה שבדרך כלל כרוך בכך הוא שימוש פשוט של פקודת ה־"PRINT" של השפה כדי להציג את ההודעה (כמו שמו של המתכנת) על המסך. פעמים רבות, נעשה שימוש בלולאה אינסופית כדי למלא את התצוגה בהודעה.
דוגמאות > בייסיק קלאסי

דוגמה זו נכתבה בדיאלקט של BASIC הנקרא GW-BASIC.
10 INPUT "What is your name: "; U$
20 PRINT "Hello "; U$
30 INPUT "How many stars do you want: "; N
40 S$ = ""
50 FOR I = 1 TO N
60 S$ = S$ + "*"
70 NEXT I
80 PRINT S$
90 INPUT "Do you want more stars? "; A$
100 IF LEN(A$) = 0 THEN GOTO 90
110 A$ = LEFT$(A$, 1)
120 IF (A$ = "Y") OR (A$ = "y") THEN GOTO 30
130 PRINT "Goodbye ";
140 FOR I = 1 TO 200
150 PRINT U$; " ";
160 NEXT I
דוגמאות > בייסיק מודרני

דיאלקטים מובנים "מודרניים" של בייסיק (לדוגמה QuickBASIC, FreeBasic, PureBasic, Blitz BASIC, PowerBASIC ו-TrueBASIC, תומכים בפקודות קלאסיות כמו הצהרות ה־GOTO במידות שונות, כשהן מוסיפות עוד מילות מפתח מודרניות רבות אחרות.
הדוגמה הקודמת ב־QuickBASIC:
INPUT "What is your name"; UserName$
PRINT "Hello "; UserName$
DO
 INPUT "How many stars do you want"; NumStars
 Stars$ = ""
 Stars$ = REPEAT$("*", NumStars) ' <- ANSI BASIC
 ''--or--''
 Stars$ = STRING$(NumStars, "*") ' <- MS BASIC
 PRINT Stars$
 DO
 INPUT "Do you want more stars"; Answer$
 LOOP UNTIL Answer$ <> ""
 Answer$ = LEFT$(Answer$, 1)
LOOP WHILE UCASE$(Answer$) = "Y"
PRINT "Goodbye ";
FOR I = 1 TO 200
 PRINT UserName$; " ";
NEXT I
PRINT
לשם השוואה, אותה התוכנית במימוש PureBasic המודרני יותר:
OpenConsole()
Print("What is your name ")
UserName$ = Input()
PrintN("Hello " + UserName$)
Repeat
 Print("How many stars do you want ")
 NumStars = Val(Input())
 Stars$ = RSet("", NumStars, "*")
 PrintN(Stars$)
 Repeat
 Print("Do you want more stars ")
 Answer$ = Input()
 Until Answer$ <> ""
 Answer$ = Left(Answer$, 1)
Until UCase(Answer$) <> "Y"
Print("Goodbye ")
For I = 1 To 200
 Print(UserName$ + " ")
Next I
PrintN("")
CloseConsole()
ההיבט הישראלי

בייסיק הייתה פופולרית בישראל בתחילת עידן המחשבים הביתיים ואנשים רבים התחילו לתכנת בה. סדרת החוברות "מחשבת" הייתה סדרה פופולרית ללימוד בייסיק בעבור מחשבים תואמי PC. בבייסיק נכתבו תוכנות רבות שהופצו או אף נמכרו.
בישראל פותח דיאלקט מעוברת של BASIC בשם "בסיסית", שבו הקוד נכתב באמצעות אותיות עבריות.
מראי מקום

Dartmouth College Computation Center (1964).A Manual for BASIC, the elementary algebraic language designed for use with the Dartmouth Time Sharing System — המדריך המקורי של בייסיק דארטמות'.
Lien, David A. (1986). The Basic Handbook: Encyclopedia of the BASIC Computer Language (3rd ed.). Compusoft Publishing. ISBN 0-932760-33-3. מתעד שינויים בדיאלקטים השונים ליותר מ־250 גרסאות של בייסיק.
Kemeny, John G.; Kurtz, Thomas E. (1985). Back To BASIC: The History, Corruption, and Future of the Language. Addison-Wesley. 141 pp. ISBN 0-201-13433-0.
Jean E. Sammet. Programming languages: History and fundamentals. Prentice-Hall, Englewood Cliffs, N.J. 1969.
האנציקלופדיה של שפות התכנות - BASIC - Beginners All-purpose Symbolic Instruction Code
מראי מקום > סטנדרטים

ANSI/ISO/IEC Standard for Minimal BASIC:
ANSI X3.60-1978 "FOR MINIMAL BASIC"
ISO/IEC 6373:1984 "DATA PROCESSING - PROGRAMMING LANGUAGES - MINIMAL BASIC"
ANSI/ISO/IEC Standard for Full BASIC:
ANSI X3.113-1987 "PROGRAMMING LANGUAGES FULL BASIC"
ISO/IEC 10279:1991 "INFORMATION TECHNOLOGY - PROGRAMMING LANGUAGES - FULL BASIC"
ANSI/ISO/IEC Addendum Defining Modules:
ANSI X3.113 INTERPRETATIONS-1992 "BASIC TECHNICAL INFORMATION BULLETIN # 1 INTERPRETATIONS OF ANSI 03.113-1987"
ISO/IEC 10279:1991/ Amd 1:1994 "MODULES AND SINGLE CHARACTER INPUT ENHANCEMENT"
ראו גם

רשימת הדיאלקטים של BASIC
הערות שוליים

↑  ראשי התיבות הופיעו בשמו של מאמר שלא פורסם של תומאס קורץ והן אינן ראשי תיבות בדיעבד כפי שלעיתים נטען
1 2  KathleenDollard, Object-oriented programming - Visual Basic, learn.microsoft.com, ‏2021-09-15 (באנגלית אמריקאית)
↑  14:00-17:00, ISO/IEC 25010:2011 Systems and software Quality Requirements and Evaluation (SQuaRE), ISO (באנגלית)
↑  Object-oriented programming - Visual Basic
↑  "Go To Statement Considered Harmful"
↑  "How do We Tell Truths that Might Hurt"
↑  ראו את מכתבו של דייקסטרה משנת 1968:"Go To Statement Considered Harmful". המאמר לא הזכיר שפת תכנות מסוימת אלא הצהיר שהשימוש המוגזם ב־GOTO מזיק בשל כמה סיבות טכניות. במאמר סרקסטי משנת 1975"How do We Tell Truths that Might Hurt" ("כיצד אנו מבחינים באמיתות שעלולות לכאוב"), Sigplan Notices Volume 17 No. 5, דייקסטרה מביא רשימה של "אמיתות" לא נוחות, כולל את דעתו על מספר שפות תכנות דאז, כמו BASIC. BASIC לא ספגה ביקורת חריפה יותר מאשר PL/I, COBOL או APL;
↑  Tiny BASIC, 2023-11-15, נבדק ב-2023-12-16
↑  BBC BASIC, www.bbcbasic.co.uk
↑  MiniBasic
↑  David Brin, Why Johnny can't code, September 14, 2006
↑  A Manual for BASIC, the elementary algebraic language designed for use with the Dartmouth Time Sharing System
↑  BASIC - Beginners All-purpose Symbolic Instruction Code
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284639805171  BnF: cb11939574k (data)  GND: 4004624-2  LCCN: sh85012076  NKC: ph117376  SUDOC: 027330176 
תמונת מסך של Qbasic
תמונת מסך של Qbasic2
Texas Hold 'Em

"Texas Hold 'Em" הוא שיר של הזמרת-יוצרת האמריקאית ביונסה. השיר יצא לאור ב-11 בפברואר 2024, על ידי חברות התקליטים פארקווד אנטרטיינמנט וקולומביה רקורדס כאחד משני הסינגלים מתוך האלבום אולפן השמיני שלה, Cowboy Carter, אלבום ההמשך כמערכה השנייה ל-Renaissance שזכה לשבחים. ביונסה הכריזה על האלבום במהלך סופרבול LVIII יחד עם פרסומת בה הופיעה.
השיר קיבל מועמדות בטקס פרסי גראמי ה-67 בקטגוריות הקלטת השנה, שיר השנה ושיר הקאנטרי הטוב ביותר.
רקע

ורייזון, חברת תקשורת אמריקאית רב-לאומית, שחררה טיזר קצר במהלך סופרבול LVIII, ובפרסומת הייתה ביונסה והשחקן והקומיקאי האמריקאי, טוני הייל, כשהשניים מוכרים לימונדה בדומה לאלבום האולפן השישי של ביונסה, Lemonade. טיזר נוסף שוחרר, ובו פסל סוס הכסף הנמצא בעטיפת אלבום האולפן השביעי של ביונסה, Renaissance.
במהלך הסופרבול, שוחררה פרסומת בת דקה עם טוני הייל ובה ביונסה מאתגרת את עצמה באתגר "לשבור" את "שירות האינטרנט של ורייזון 5G". בפרסומת, ביונסה מנסה "לשבור" את האינטרנט בכמה ניסיונות; מכירת לימונדה, נגינת סקסופון, השקת אוסף בובות ברבי (BarBey; ביונסה קראה לאוסף בובות הברבי שלה כך מפני זכויות יוצרים), הכרזה על מועמדותה כנשיאה וטיסה לחלל. באותו יום, ביונסה הכריזה על אלבום האולפן השמיני שלה, Cowboy Carter שעתיד לצאת לאור ב-29 במרץ 2024; יחד עם ההכרזה, ביונסה הוציאה לאור שני סינגלים הכלולים באלבום, "16 Carriages" ו-"Texas Hold 'Em".
כתיבה

השיר נכתב על ידי ביונסה יחד עם אליזבת לואל בולנד, מייגן בלו ורפאל סעדיק; והפקת השיר יחד עם ביונסה, בראיין בייטס ונייתן פרארו. סוגתו של השיר הוא קאנטרי.
ביקורת

Page Six ציין כי השיר דומה ל-"Daddy Lessons" מאלבום האולפן השישי של ביונסה, Lemonade משנת 2016. כריס ווילמן מ-וראייטי גם דימה שהשיר מקושר מוזיקלית ל-"Daddy Lessons".
בן סיסריו מהעיתון הניו יורק טיימס, ציין כי השיר מתחיל בצלילי רקע של גיטרה ואז עובר למעבר מוזיקת רקע. מריה שרמן מ-The San Diego Union-Tribune, תיארה את השיר, וציינה: "סוגתו של השיר היא מוזיקת קאנטרי אופטימית".
ביקורת > הופעות ברשימות

| כתב עת | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | 50 השירים הטובים ביותר של 2024 (עד כה): רשימת צוות | 4 |  |
פרסים ומועמדויות

| פרס | תאריך | קטגוריה | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס הווידאו קליפים של MTV | 11 בספטמבר 2024 | שיר השנה | מועמדות |  |
| פרס הווידאו קליפים של MTV | 11 בספטמבר 2024 | הקליפ הטרנדי ביותר | מועמדות |  |
| פרסי המוזיקה של MTV אירופה | 10 בנובמבר 2024 | השיר הטוב ביותר | מועמדות |  |
| טקס פרסי גראמי ה-67 | 2 בפברואר 2025 | הקלטת השנה | מועמדות |  |
| טקס פרסי גראמי ה-67 | 2 בפברואר 2025 | שיר השנה | מועמדות |  |
| טקס פרסי גראמי ה-67 | 2 בפברואר 2025 | שיר הקאנטרי הטוב ביותר | מועמדות |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 1 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 2 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 38 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 12 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרדיו | 5  |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 36 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 1 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 2 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 26 |  |
|  צרפת | SNEP | 136 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 52 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 74 |  |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 41 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 57 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 32 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 31 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרדיו | 50 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 6 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הפופ איירפליי | 35 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הפופ איירפליי למבוגרים | 33 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הקאנטרי | 10 |  |
|  ארצות הברית | מצעדי שירי הסטרימינג – קאנטרי | 17 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | 2× פלטינה | 2,000,000 |
| בלגיה (BEA) | פלטינה | 40,000 |
| קנדה (Music Canada) | 3× פלטינה | 240,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 2,280,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך | פורמט | חברת תקליטים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 11 בפברואר 2024 | הורדה דיגיטלית, הזרמת מדיה | פארקווד, קולומביה |  |
| איטליה | 23 בפברואר 2024 | איירפליי | סוני מיוזיק |  |
רנדי מריל

| --- | --- |
 לידה:  ג'יימסטאון, ניו יורק
 שם לידה:  רנדי מריל
 מוקד פעילות:  ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 מקום לימודים:  המכללה הקהילתית של ג'יימסטאון, אוניברסיטת המדינה של ניו יורק בפרדוניה 
 עיסוק:  מהנדס מאסטרינג
 סוגה:  סוגות שונות
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 שיתופי פעולה בולטים:  טיילור סוויפט, ליידי גאגא
  אתר האינטרנט הרשמי של רנדי מריל
 
רנדי מריל (בעברית: Randy Merrill) הוא מהנדס מאסטרינג, שעבד עם אמנים בינלאומיים רבים, ביניהם: טיילור סוויפט, ליידי גאגא, קייטי פרי, מארון 5, הארי סטיילס, ואן דיירקשן, אדל, אימאג'ין דראגונז, בק, ליאם גלאגר, האחים ג'ונאס, מיוז, BTS, קייג' דה אלפנט, מארן מוריס, אריאנה גרנדה, ממפורד אנד סאנז, פול מקרטני, טרוי סיון, לורד, ג'סטין ביבר וקינג גנו.
בשנת 2021, זכה בפעם השנייה בפרס גראמי בקטגוריית "אלבום השנה", עקב היותו חלק מיוצרי האלבום Folklore של טיילור סוויפט.
חיים וקריירה

מריל למד במכללה הקהילתית של ג'יימסטאון שסיים את לימודיו באוניברסיטת מדינת ניו יורק בפרדוניה עם תואר בטכנולוגיית הקלטת סאונד. לאחר מכן הוא הפך למהנדס מאסטרינג במאסטרדיסק בשנת 2008 לפני שעבר לסטרלינג סאונד בשנת 2013. בסטרלינג, מריל עבד לצד טום קווין שזכה בארבעה פרסי גראמי, כולל זכיות עבור 25 של אדל, ו-"Uptown Funk" של מארק רונסון. עבודת המאסטרינג של מריל הובילה לזכיות נוספות בגראמי כחלק מעבודתו עם בק, Sweetener של אריאנה גרנדה ו-"Shallow" של ליידי גאגא. בשנת 2021, זכה בפעם השנייה בפרס גראמי בקטגוריית "אלבום השנה", עקב היותו חלק מיוצרי האלבום Folklore של טיילור סוויפט.
מריל עובד בסטרלינג סאונד באדג'ווטר, ניו ג'רזי. מעבר לכך, הוא ביצע הנדסת מאסטרינג ללהיטים כמו "Look What You Made Me Do" של טיילור סוויפט ו-"Wave" של מייגן טריינור.