לימודי נשים
הערות שוליים

↑  חשוב לעשות הבחנה בין "לימודי נשים" ל"לימודי מגדר", כתחומי דעת (דיסציפלינות), לצד תיאוריה חינוכית או פדגוגיה פמיניסטית, שיצרה כלים ייחודיים בלמידה ובמחקר ויש הקוראים לזה "לימודים פמיניסטיים". בשפה היומיומית, קיימת נטייה להחליף בין המושגים, כתוצאה מהתפתחות כרונולוגית של זמנים, אשר טשטשה את השוני בין תחומי הידע ואימוץ התיאוריה שנולדה עקב כך.
1 2  נילי שצ'ופק, פלדחי רבקה ואטקס עמנואל (ע), הוראת אב לבן במצרים הקדומה, בתוך חינוך והיסטוריה - הקשרים תרבותיים ופוליטיים,, ישראל: מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל., 1999, עמ' 13-21. (בעברית)
↑  Laquer Thomas, Making Sex: Body and Gender from the Greeks to Freud,RousseauChapter V of Emile written between 1757 and 176, , Cambridge, MA: Harvard Univesity Press, 1990
↑  . "A woman's education must be planned in relation to man" she will always be in subjection to a man"and she will never be free to set her own opinion above his." (Rousseau, pp. 322, 325)
↑  וולסטונקרפט הייתה בין הראשונות לזהות כי נשים נזקקו בהתנהגותן לדרכים אלטרנטיביות, לשם השגת דברים שונים ולכן פיתחו עורמה נשית, המשמשת כעוצמה אישית המערערים, לדעתה את כבוד האישה.

..."אני מקווה שבנות מיני תסלחנה לי אם אתייחס אליהן כאל יצורים הגיוניים במקום להחמיא להן על חינן... ברצוני לשכנע נשים להתאמץ ולבנות את כוחן, הפיזי והשכלי, להוכיח להן שדברי חלקות, לב רגיש, עדינות נפש וטעם מעודן, הן מילים נרדפות לחולשה." Wollstonecraft Mary (1792),/ A Vindication of the Rights of Women in Learning Feminism: A Reader Fundamental Documents and Articles in Feminist Thought, (2006), Migdarim Series, Hakibbutz Hameuchad Publishing House
1 2  רחל הרץ לזרוביץ ויזהר אופלטקה, רחל הרץ לזרוביץ ויזהר אופלטקה (ע), הקדמה, בתוך, מגדר ואתניות בהשכלה הגבוהה בישראל, ישראל: פרדס, 2009, עמ' 9-22
↑  למידה לאורך החיים הפכה בהדרגה למוכרת גם כ-Wide Life Education
↑  אופז אביבה, "שאלת האישה" וקולן של נשים בחברה החלוצית, קתדרה לתולדות א"י וישובה חוב' 95, ניסן תש"ס, הוצאת יד יצחק בן צבי, ירושלים., 2000, עמ' עמ' 101-118
1 2  גרינבוים אברהם, פלדחי רבקה ואטקס עמנואל (ע), 'חדר הבנות' ובנות בחדר הבנים במזרח אירופה לפני מלחמת העולם הראשונה בתוך חינוך והיסטוריה - הקשרים תרבותיים ופוליטיים, ישראל: הוצ' מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל., 1999, עמ' 297-303
↑  יפה ברלוביץ, האישה בספרות הנשים של העלייה הראשונה, קתדרה לתולדות א"י וישובה 54, טבת תש"ן, הוצאת יד יצחק בן צבי, ירושלים, 1989, עמ' 107-124
1 2  סיטון שושנה, מפמיניזם לציונות: מאבק הגננות העבריות להכרה מקצועית, ירחון זמנים, מס' 61, 1997-1998, עמ' 29
↑  חוק לימוד חובה, תש"ט-1949, באתר www.nevo.co.il
↑  כניסתן של נשים ללימודים אקדמיים, אפשרה גם את כניסתם של מהגרים/ות ושל בני/ות מיעוטים אחרים. מכאן שניתן ללמוד כי שינוי חברתי עשוי ליצור הזדמנות לקהלים נוספים להנות ממנו.
↑  מדבריה של ד"ר חניק מירה, בכנס של המחלקה לחינוך מבוגרים שנערך בבית ברל במרץ 2005 - "כאן הלימודים זה סוג של שקט" נשים צומחות ומתעצמות ב"לימודי נשים" www.haderech.co.il
1 2  אראלה שדמי, לימודי נשים כאלטרנטיבה: הפרקטיקה של אקדמיה אחרת, פרלמנט נשים: ההשכלה הגבוהה ומעמד האישה, סיכום מושב 41, 29/6/2006, עמ' 82-85
↑  עיקר ההתייחסות החברתית התמקדה בחינוך הפורמלי הבית ספרי עד גיל 18 ושל החינוך האקדמי כהמשכו.
↑  דורית טובין, אורית לפידות, אלימות סימבולית באקדמיה: קולן של אקדמאיות שזכו במילגות יוקרתיות, בתוך: מגדר ואתניות בהשכלה הגבוהה בישראל עורכים: רחל הרץ - לזרוביץ ויזהר אופלטקה, פרדס, 2009, עמ' 41-57
↑  אלפרט, ב, שלסקי, ש. (ע), פדגוגיה פמיניסטית כגישה בחינוך ובהכשרת מורים. בתוך:. מיניות ומגדר בחינוך, ישראל: אוניברסיטת תל אביבי, הוצאת רמות, 2000, עמ' 29-62
↑  The Encyclopedia of Stress and Stress-related Diseases, pp 388
↑  National Women's Studies Association Mapping Women’s and Gender Studies Data Collection
1 2 3 4 5 6 7  חנה ספרן, רחל הרץ לזרוביץ ויזהר אופלטקה (ע), בין אקדמיה לקהילה פמיניסטית: לימודי נשים בישראל, בתוך מגדר ואתניות בהשכלה הגבוהה בישראל, ישראל: פרדס, 2009, עמ' 169-188
↑  בשנת 1972 לימדה פרופ' אליס שלוי באוניברסיטה העברית בירושלים, בחוג לאנגלית. בקורס אותו לימדה הכניסה את הנושא של נשים ביצירת שייקספיר. מתוך ראיון עם אליס ומשה שלוי, שנערך על ידי רוזנברג - פרידמן ב־20 בפברואר,2008, פורום 'קולך', פורום נשים דתיות.
↑  דפנה יזרעאלי, לימודי נשים: האתגר, נגה 25, 1993, עמ' 35-36
↑  "כשנתתי בשנת 1972 קורס כל נשים ביצירת שייקספיר, חשבו שיצאתי מדעתי..." בתוך המאמר המופיע כהערה 17, בעמוד 172.
↑  החלוצות היו: דפנה יזרעאלי; דורית פדן-אייזנשטוק; אליס שלוי ;רבקה בר יוסף ;דלילה אמיר, כפי שסיפרה בראיון פרופ' גליה גולן, בראיון משנת 2008 המופיע בספר שבהערה
↑  Daphne Patai, Why Not A Feminist Overhaul of Higher Education?
↑  למרות הקשר בין המושגים הם אינם זהים. בארץ לא נערך דיון מקיף ומעמיק על השימוש במושג מגדר, אלא נענו להליך כלל עולמי שהוסיף את המושג ביחד או לחוד, כמגדיר את הפעילות לגווניה, העוסקת בנשים. הוויתור על המושג נשים בחלק משמות הפעילויות והותרת המושג "מגדר" בלבד אינו מדייק ומרחיק את העיסוק בפמיניזם עצמו.
↑  שיטת המחקר הרווחת הייתה המחקר הכמותי. לימודי הנשים, החדירו את המושג של מחקר איכותני כשיטת מחקר המאפשרת יתר התייחסות לחוויה האישית ומאפשר הרחבה והעמקה של התייחסות להיבט המחקרי באופן יותר מגוון ואותנטי.
↑  באוניברסיטת בר-אילן, קראו לתוכנית ללימודי מגדר – מגדר בשטח, כדי להדגיש פן זה של קשר הדור בין אקדמיה לשטח.
↑  הגישה הזו של יצירת תוכניות פעולה להתמודדות עם מצבים אמיתיים ופתרון בעיות, היא ייחודית למגמות מסוימות שמשתמשות לא רק בלימוד והעשרת החוויה האישית אלא אכן מכוונות לפתרון בעיות מעשי.

גישה זו נמצאת גם בקבוצות להעצמה, מנהיגות ולשינוי חברתי הפועלות מחוץ לאקדמיה, במסגרות לא פורמליות למיניהן בעיקר אלו המופעלות על ידי יועצות לקידום מעמד האישה ברשויות המקומיות וקבוצות של ארגוני נשים שונים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563319105171  LNB: 000061441  NDL: 00952528