stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מטרד לציבור
רשימה ביבליוגרפית

חקיקה
פקודת הנזיקין [נוסח חדש], התשכ"ח-1968.
חוק למניעת מפגעים, תשכ"א-1961.
חוק למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות), התשנ"ב-1992.
סעיפים 77 ו-215 לחוק העונשין, התשל"ז-1977.
סעיף 41(א) לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי"ח-1957.
סעיף 242 לפקודת העיריות.
סעיף 2 לחוק עזר לקצרין (עצים מסוכנים), התשנ"ד-1994.
חוק עזר לירושלים (פיקוח על כלבים וחתולים) התשל"ח-1978.
חוק עזר לבוסתאן אלמרג' (שמירת איכות הסביבה, מניעת מפגעים ושמירת הסדר והניקיון), התשס"ו-2005.
תזכיר הצעת חוק דיני ממונות
דברי הסבר להצעת חוק דיני ממונות
פסיקה
ע"א 187/52 הלפרין נ' ראש העיר ת"א, פ"ד (ח) 219 (1954).
בג"ץ 140/53 בלומנשטיין נ' המועצה המקומית בת-ים, פ"ד ח(1) 510 (1954).
ע"א 255/59 תעשיית שעם "דוד" אחים מוברמן ושות' בע"מ נ' אלרועי, פ"ד יד 177 (1960).
ע"א (חי') 86/62 ברברה נ' כורי, פ"מ ל"ד 400 (1962).
בג"ץ 292/63 גולדברג נ' עיריית ראשון לציון, פ"ד יח(1) 453 (1964).
ע"א 541/67 מקורות נ' שאלתיאל, פ"ד כב(1) 625 (1968).
ע"א 190/69 חברת החשמל לישראל בע"מ נ' אבישר, פ"ד כג(2) 314 (1969).
ת"א (ב"ש) מנורה נ' מדינת ישראל פ"מ ס"ח 77 (1969).
בג"ץ 40/70 בקר נ' שר הביטחון, פ"ד כד(1) 243 (1970).
ע"א 609/68 אספרנס נ' מאיר, פ"ד כ"ד(1) 455 (1970).
בג"ץ 161/70 הרב זק"ש נ' ראש העיר פתח תקווה, פ"ד כ"ד(1) 698 (1970).
ע"א (ת"א) 637/70 ראש עיריית רמת גן נ' הפניקס הישראלי בע"מ, פ"מ ע"ז 227 (1971).
בג"ץ 372/71 המהנדס פראניו נ' שר הבריאות, פ"ד כו(1) 809 (1972).
ע"א 676/72 קפטה נ' לסקובסקי, פ"ד כ"ז(2) 247 (1973).
ע"פ 2/73 סלע נ' מדינת ישראל, פ"ד כח(2) 371 (1974).
ע"א 780/76 מועלם נ' רשות הפיתוח, פ"ד לא(2) 630 (1977).
בג"ץ 546/80 קוזי נ' ראש עיריית פתח תקווה, פ"ד לה(3) 644 (1981).
ע"א 243/83 עיריית ירושלים נ' גורדון, פ"ד לט(1) 113 (1985).
ע"א 593/81 מפעלי רכב אשדוד בע"מ נ' ציזיק ז"ל, פ"ד מא(3) 169 (1987).
ע"א (חי') 4287/96 מועצה מקומית דלית אל כרמל נ' חלבי, תק-מח 98(3),2119 (1998)
ע"א (חי') 4594/97 טליאס נ' מדינת ישראל, תק-מח 98(1), 267 (1998).
ה"פ (ת"א) 628/01 טקסי המרכז בע"מ נ' השרון שירות טקסי בע"מ, תק-מח 2001(4) 416 (2002).
ת"א (י-ם) 9582/99 לבני נ' סלים, תק-של 2005(2) 6844 (2005).
רע"פ 10462/03 הראר נ' מדינת ישראל, תק-על 2005(2) 4099 (2005).
ספרות בעברית
יצחק אנגלרד דיני הנזיקין (1976).
דיני הנזיקין תורת הנזיקין הכללית (גד טדסקי עורך, 1976).
דוד קרצמר, מטרדים (גד טדסקי עורך, 1980).
מאמרים בעברית
אורנה אל-יגון "מפגעי ריח והחקיקה בישראל" הביוספירה כ"ג 6–7 (1994).
גד טדסקי "חסימת נמל, ריבוי ניזוקים ושלילת אחריות" הפרקליט כ"ט 163 (תשל"ד-תשל"ה).
פסקי דין זרים
(Akau v. Olohana Corp. 652 P.2d 1130 (Haw. 1982.
ספרות באנגלית
(Restatement (Second) of Torts §821B (1965.
(A. M. Dugdale & M. A. Jones, Clerk & Lindsell on Torts (19th ed. 2006.
(J. G. Fleming, The Law of Torts 460 (9th ed. 1998.
(R. F. V. Heuston., Salmond & Heuston on the Law of Torts (21st ed. 1996.
(W. Page Keeton, Prosser & Keeton on Torts (5th ed.,1984*
מאמרים באנגלית
D.E. Antolini, Modernizing Public Nuisance: Solving the Paradox of the Special Injury Rule, 28 Ecology L.Q. 755 2001-2002
V. Schwartz & P. Goldberg, The Law of Public Nuisance: Maintaining Rational Boundaries on a Rational Tort, 45 Washburn L.J. 541 2005-2006
J. R. Spencer, Public Nuisance - A Critical Examination, 48 Cambridge L. J. 55 1989*
ראו גם

הפרעה לאור שמש ומניעת תמיכה
עוולת הרשלנות
דיני נזיקין
הערות שוליים

↑  אברהם שיינפלד (פרופ' נחום רקובר עורך), נזיקין, עמ' 189, בתוך סדרת חוק לישראל. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תשנ"ב-1991.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
| דיני נזיקין |
| --- | --- | --- |
| העוולות הספציפיות | תקיפה • כליאת שווא • גרם הפרת חוזה • הסגת גבול • הפרת חוזה נישואין והפרת חוזה עקב שביתה והשבתה כחריג לגרם הפרת חוזה • מטרד לציבור • מטרד ליחיד • הפרעה לאור שמש ומניעת תמיכה • תרמית • שליחת יד • נגישה |  |
| עוולת הפרת חובה חקוקה | הפרת חובה חקוקה |  |
| עוולת הרשלנות | התרשלות • חובת הזהירות • הדבר מעיד על עצמו • חובת הראיה ברשלנות |  |
| קשר סיבתי | קשר סיבתי משפטי • קשר סיבתי עובדתי |  |
| נזק | נזק כלכלי טהור • נזקי ריקושט • נזק בלתי ממוני טהור • גולגולת דקה • פגיעה באוטונומיה • ריחוק הנזק • עקרון הקטנת הנזק |  |
| נזיקין מתחום הרפואה | רשלנות רפואית • הסכמה מדעת • הולדה בעוולה • הפלה בעוולה • חוק זכויות החולה |  |
| לשון הרע | ההגנה על הפרטיות בנזיקין • לשון הרע על המת ולשון הרע על ציבור • הגנת "אמת דיברתי" בלשון הרע • הגנת תום הלב בלשון הרע |  |
| עוולות מסחריות | גנבת עין • פגמי ייצור והעדר אזהרות • גזל סוד מסחרי • פגמי תכנון |  |
| עוולות חוקתיות | עוולות חוקתיות |  |
| הגנות | מעשה של מה בכך • קטין • הגנה עצמית • כורח |  |
| דוקטרינות המשפיעות על החיוב בנזיקין | אשם תורם כהגנה מוחלטת • אשם תורם כהגנה יחסית • הסתכנות מרצון • אשם תורם וקטינים • מעילה בת עוולה לא תצמח תרופה • התיישנות בנזיקין |  |
| ריבוי מעוולים | ריבוי מעוולים • מעוולים במשותף • נזק שאינו ניתן לחלוקה |  |
| אחריות שילוחית | אחריות שילוחית ואחריות מעביד • אחריות מעסיק קבלן • אחריות משתף ומשדל • אחריות רשויות ציבור ועובדי מדינה |  |
| פיצויים | פיצויים עונשיים • הטבת נזקי גוף • תשלום עתי ותשלום חד-פעמי • פיצוי ללא הוכחת נזק |  |
| מטרות דיני הנזיקין | צדק מתקן • צדק חלוקתי • הרתעה |  |
| ערכים נוספים בדיני נזיקין | כללי ברירת הדין • המחאת תביעה • מלחמה בדיני הנזיקין • מחדלים בנזיקין |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012575249205171  LCCN: sh2020005526 
חסימת דרך ציבורית יכולה להוות פגיעה בזכויות ציבוריות ולפיכך מטרד
בפסק הדין הלפרין נ' ראש העיר ת"א נאמר שמכשול בדרך יהווה מטרד רק אם ניתן להראות שהמכשול גרם סכנה או אי-נוחות
ישנם כמה פירושים אפשריים למונח נזק ממון בהקשר של עוולת מטרד לציבור
שוויון פרסבל

שוויון פרסבל הוא זהות מתמטית אשר מקשרת בין מקדמי טור פורייה לבין הפונקציה היוצרת אותם. שוויון זה, אשר נכתב על ידי מארק אנטואן פרסבל, משמש ככלי חשוב באנליזה הרמונית. בהנדסה, בתחומי התקשורת ועיבוד האותות מייחסים לשוויון את הקשר בין שימור האנרגיה של האות במרחב התדר למרחב הזמן.
הגדרה מתמטית

כל פונקציה מחזורית בקטע  [-\pi ,\pi ] אשר מקיימת תנאים מסוימים (תנאי דיריכלה), ניתנת לייצוג כטור פונקציות אינסופי של "הפונקציות ההרמוניות" היסודיות באופן הבא:
הזהות מציגה את הקשר בין הנורמה של הפונקציה למקדמי טור פורייה שלה באופן הבא: סכום ריבועי הערכים המוחלטים של מקדמי טור פורייה של הפונקציה (בצד שמאל) שווה לאינטגרל (המנורמל) על הפונקציה היוצרת בערך מוחלט בריבוע (בצד ימין). בנוסחה:
כאשר  c_{n} הוא מקדם טור פורייה (המרוכב) של הפונקציה  f ונתון על ידי
זהות זו היא מקרה פרטי של זהות פלנשרל (Plancherel identity) וניתן להוכיחה באמצעות אורתוגונליות.
תנאים מספיקים לקיום השוויון, כלומר סוג של תנאי דיריכלה:
הנגזרת החד צדדית של הפונקציה, הימנית והשמאלית, קיימת בכל נקודה. בנוסף, קיימת נגזרת שמאלית בנקודת סוף המחזור ונגזרת ימנית בתחילת המחזור.
הפונקציה רציפה בכל נקודה.
ובנוסף ערך הפונקציה בתחילת המחזור שווה לערכה בסוף המחזור (כלומר רציפות על פני המחזורים).
הגדרה הנדסית

האנרגיה של האות במרחב הזמן נשמרת וזהה גם בהצגה של האות העובר התמרת פורייה למרחב התדר  f:
כאשר בצד שמאל האות במרחב הזמן ובצד ימין האות עובר התמרת פורייה ובמרחב התדר. בהצגה של האות במרחב התדר כתלות בתדירות הזוויתית  \omega  להוסיף נרמול בגורם של  2\pi .
צורות כתיבה נוספות

שוויון פרסבל המוכלל:  {\frac {a_{0}^{2}}{2}}+\sum _{n=1}^{\infty }\left(a_{n}^{2}+b_{n}^{2}\right)={\frac {1}{\pi }}\int _{-\pi }^{\pi }f(x)^{2}dx כאשר a0, an ו־bn הם מקדמי טור פורייה של הפונקציה  f.
עבור מערכת אורתונורמלית שלמה  \left\{u_{i}\right\}_{i\in n} במרחב הילברט  H, אם  x\in H איבר כלשהו, אז ניתן להציג את  x,y כך:  x=\sum _{i\in n}\langle x,u_{i}\rangle u_{i}. ומתקיימות שתי הזהויות הבאות:
שוויון פרסבל עם מכפלה פנימית:  \sum _{i\in n}\left|\langle x,u_{i}\rangle \right|^{2}=\|x\|^{2}.
שוויון פרסבל המוכלל עם מכפלה פנימית:  \sum _{i\in n}\langle x,u_{i}\rangle {\overline {\langle y,u_{i}\rangle }}=\langle x,y\rangle .
ראו גם

טור פורייה
התמרת פורייה הרציפה
מכפלה פנימית
מערכת אורתונורמלית שלמה
לקריאה נוספת

סמי זעפרני, אלן פנקוס, טורי פוריה והתמרות אינטגרליות, 1997, הוצאת הטכניון.
חוק נכסי נפקדים

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  20 במרץ 1950
 תאריך חקיקה עברי:  ב' בניסן תש"י
 גוף מחוקק:  הכנסת הראשונה
 תומכים:  39
 מתנגדים:  12
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 37, עמ' 86
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד האוצר
 מספר תיקונים:  6
 נוסח מלא:  חוק נכסי נפקדים, תש"י-1950
 
חוק נכסי נפקדים, תש"י-1950 הוא חוק המקנה למדינת ישראל את נכסיהם של מי שעזבו אותה לשטחיהן של מדינות עוינות במהלך מלחמת העצמאות או לאחריה, את מי שנשאו אזרחות זרה, ואת מי שהיו בחלק של ארץ ישראל שהיה מוחזק אותה שעה בידי כוחות שביקשו למנוע הקמתה של מדינת ישראל או שנלחמו בה לאחר הקמתה. הוא החליף תקנות שעת חירום שהסדירו את העניין משלהי 1948 ועד תחילת 1950, ואת פקודת המסחר עם האויב, 1939, שהייתה נהוגה לפני קבלתן.
חקיקת החוק

ב-21 ביוני 1948 נחקקו על ידי שר הביטחון, דוד בן-גוריון, תקנות שעת חירום (נכסי נטושים), התש״ח-1948, שהיו בתוקף לשלושה חודשים. בסמוך לאחר מכן, ביום 24 ביוני 1948 הותקנה פקודת שטח נטוש, תש״ח-1948, אשר תוקפה הוחל למפרע ליום 16 במאי 1948. ב-15 ביולי 1948 מינתה הממשלה הזמנית את דב שפריר לאפוטרופוס על הרכוש הנטוש במובן של פקודת שטח נטוש. עם זאת, ככל הנראה הסדר זה לא מומש.
ב-2 בדצמבר 1948 נקבעו על ידי שר האוצר תקנות שעת חירום בדבר נכסי נפקדים, תש״ט-1949. בתקנות נקבע כי כל נכס נפקד מוקנה לאפוטרופוס מיום פרסום מינויו לפי התקנות הללו, וכל זכות שהייתה לנפקד בנכסו עוברת מאליה לאפוטרופוס משעת ההקנייה. התקנות הגבילו (תק׳ 19(ב)) את יכולתו של האפוטרופוס לעשות עסקאות מכר בנכסי מקרקעין, והגבילו את השכרתן לחמש שנים בלבד. דב שפריר מונה לאפוטרופוס על נכסי נפקדים לפי תקנות אלה, שהמשיכו להיות מוארכות מעת לעת.
ב-23 במאי 1949 פנה שפריר אל שר האוצר אליעזר קפלן והדגיש בפניו את המגבלות המופיעות בתקנות והצורך בהרחבת סמכויותיו. בפנייתו כתב: "ההגבלות האלה אינן מאפשרות שימוש יעיל בנכסי הנפקדים למטרות התיישבותיות, שיקום כלכלי, קליטה, עלייה וסידור כלכלי של נפגעי המלחמה וחיילים משוחררים. כדי להשתמש באופן יעיל בנכסי הנפקדים למטרות הנ"ל, יש צורך בשינויים יסודיים בתקנות. יש לבטל את ההגבלות המופיעות בתקנה 19(ב) האוסרת על האפוטרופוס למכור מקרקעין או להחכירן ליותר מחמש שנים. במקום זאת יש לאפשר לאפוטרופוס באופן חוקי, להעביר לאחר, בעלות על מקרקעין וזכות חכירה לתקופה יותר ארוכה מחמש שנים". שפריר הביא כדוגמה את המקבילה לגבי נכסי הפליטים בפקיסטן לאחר הפיצול מהודו.
דרישותיו של שפריר להגדלת סמכויותיו התקבלו במלואן. מעמד האפוטרופוס שונה מסטטוס של שומר הנכס לבעל הנכס, ובכך ביטלה המדינה את האפשרות המשפטית של הפליטים הערבים לקבל את נכסיהם בחזרה. שפריר נעזר בזלמן ליפשיץ ששימש כיועצו של דוד בן-גוריון ויועץ במשרד החוץ לנושאי קרקעות וגבולות.
לאחר כשנה חוקקה הכנסת את חוק נכסי נפקדים, תש"י-1950, לפיו הועברו כלל הנכסים שהיו בבעלות הפליטים לשליטתה של מדינת ישראל באמצעות האפוטרופוס לנכסי נפקדים, ובכך הרחיבה את סמכותו לעומת התקנות המקוריות משנת 1948.
החוק

החוק מגדיר "נפקד" כאחד מאלה:
מי שהיה בעליו החוקי של נכס בתחומי מדינת ישראל, החזיק בנכס או נהנה ממנו, ובתקופה שבין 29 בנובמבר 1947 לבין ביטול מצב החירום שהוכרז בידי מועצת המדינה הזמנית [דבר שטרם אירע] היה אזרח או נתין של ירדן, לבנון, מצרים, סוריה, עיראק, ערב הסעודית או תימן, או לתושב של חלק מארץ ישראל שמחוץ לשטח מדינת ישראל.
מי שהיה אזרח ארצישראלי ויצא עד 1 בספטמבר 1948 למקום מחוץ לארץ ישראל.
מי שהיה אזרח ארצישראלי ויצא למקום בארץ ישראל שהיה מוחזק באותה שעה בידי כוחות שביקשו למנוע את הקמת מדינת ישראל או שנלחמו בה.
לפי החוק, מינה שר האוצר מועצת אפוטרופוסות לנכסי נפקדים, שראשה הוא האפוטרופוס לנכסי נפקדים. רכוש הנפקדים מוקנה לאפוטרופוס, והוא זה שקובע מה יֵעשה בו. לאפוטרופוס ניתנו סמכויות שונות, ובהן ניהול עסק המתקיים בנכס או חיסולו, תשלום לנזקקים שהיו סמוכים על שולחנו של הנפקד, סילוק אדם שמחזיק בנכס ואין לו זכויות בו באמצעות ההוצאה לפועל, ציווי על הריסת בנייה בלתי חוקית בנכס, ועוד. האפוטרופוס רשאי למכור נכסי מקרקעין רק לרשויות פיתוח סטטוטוריות.
השימוש בחוק

עם כניסת החוק לתוקפו, נעשה בו שימוש נרחב בראשית ימי המדינה, לאחר שערבים רבים עזבו את שטח המדינה והותירו את נכסיהם מאחור. בחלק מהנכסים שוכנו עולים חדשים, חלקם משמשים מבני ציבור שונים וחלקם, בעלי הערך, חולקו בין "מקורבים לצלחת", למשל בשיכון צמרת בתל אביב-יפו, שם נרכשו המגרשים במחיר מוזל על ידי פקידים בכירים בשירות המדינה שהיו אחראים על הרכוש הנטוש.
לעובדה שמצב החירום שהכריזה מועצת המדינה הזמנית לא בוטל מעולם יש השלכות על תחולת ההגדרה "נפקד", ולמעשה ניתן לעשות בחוק שימוש גם כלפי מי שעזב את ישראל לאחד מהאזורים המפורטים בהגדרה גם זמן רב לאחר מלחמת העצמאות. בפועל, השימוש בו בתקופות מאוחרות יותר מוגבל. האפוטרופוס לנכסי נפקדים גם מכר סחורות של תושבים ערבים שברחו. בין השאר מכר סחורות שאוכסנו במחסני נמל חיפה.
בין החברות הבולטות שלידן נמסר ביצוע החוק היו חברת רכוש נטוש, שלימים נרכשה על ידי חברת הכשרת היישוב והדרי ישראל, ששקמה ועבדה פרדסים שננטשו עבור האפוטרופוס.
השימוש בחוק > נפקדים נוכחים

נפקדים נוכחים הוא מושג לא משפטי שנטבע בשנות ה-50 בהתייחס לערבים, תושבי ישראל, שמבחינה טכנית הוכרזו כנפקדים מאדמותיהם, ואדמותיהם או בתיהם הופקעו מהם מכוח חוק נכסי נפקדים, והועברו לאפוטרופוס על נכסי נפקדים או לידי רשות הפיתוח.
חלקם של הנפקדים-נוכחים לא עזבו את בתיהם, אולם יישוביהם לא היו בשליטת ישראל בתאריך הקובע (כפרי המשולש, חלק מהגליל) וסופחו לישראל רק בתאריך מאוחר יותר, חלקם ברחו מבתיהם ושבו אליהם מאוחר יותר או הסתננו חזרה לישראל אחרי הסכמי שביתת הנשק.
מספרם של הנפקדים-נוכחים ב-1950 נאמד ב-46 אלף.
השימוש בחוק > בשנות ה-50

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
חלק גדול מהקרקע שבידי הקרן הקיימת מקורו ברכוש נטוש ממלחמת העצמאות שהועבר מממשלת ישראל לקרן לאחר קום המדינה, בעסקת מיליון הדונם.
ראו גם

חוק רכישת מקרקעין
רשות מקרקעי ישראל
רשות הפיתוח
הערות שוליים

↑  ש. יפרח, התחיקה בנוגע לרכוש ולשלטון בשטחי הכיבוש, הפרקליט ו, 1949, עמ' 18
1 2 3  עוזי לויה, "לצרכי פיתוח הארץ וטובת אזרחיה", באתר העוקץ, ‏30 באוקטובר 2017
↑  האפוטרופוס מכר סחורה מקולקלת ומסרב להחזיר הכסף לקונה, הַבֹּקֶר, 7 בנובמבר 1951
↑  איריס מילנר, כך הופקעו אדמות הערבים, מוסף הארץ 5 בינואר 1996, עמוד 65
↑  גדעון ויתקון, ‏טעות היסטורית: מאיפה קיבלה קק"ל את קרקעות המדינה?, באתר גלובס, 3 בפברואר 2015
↑  נפקדים בעל כורחם -- הפקעת נכסים בירושלים המזרחית תחת חוק נכסי נפקדים, יולי 2010, באתר עיר עמים
↑  ע"א 54/82 אדמונד לוי ואח' נ' עיזבון המנוח עפאנה מחמוד מחמוד (אבו שריף) ואח', פ"ד מ(1) 374.
↑  פעולות האפוטרופוס לנכסי נפקדים במזרח ירושלים, החלטה מספר 2207 של ממשלת ישראל השלושים, משנת 2004, באתר של משרד ראש הממשלה
↑  יובל יועז ומירון רפפורט, מזוז מבטל את החלטת הממשלה להחרים קרקעות של פלשתינאים במזרח ירושלים, באתר הארץ, 1 בפברואר 2005
↑  ה"פ (י-ם) 3080/04 דקאק נוהה ואח' נ' יורשי המנוחה נעמה עטיה עדווי נג'אר ואח'.
↑  ע"א 2250/06 האפוטרופוס לנכסי נפקדים נ' דקאק נוהה, ניתן ב־2 בפברואר 2010
↑  ניר חסון, העליון קבע: מותר להחרים נכסי פלסטינים בירושלים — אך רק באישור היועמ"ש, באתר הארץ, 16 באפריל 2015.
↑  ע"א 5931/06 דאוד חטאב חסיין ואחרים נ' האפוטרופוס לנכסי נפקדים ואחרים, ניתן ב־15 באפריל 2015.
הקנייה לפי תקנות נכסי נפקדים
שבר בסיס גולגולתי

| --- | --- |

 תחום:  רפואת חירום 
 סיבות:  טראומה גופנית
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  248108 
 MeSH:  D020205
 סיווגים
 ICD-10:  S02.1 
 
עצמות שעלולות להיפגע בשבר בסיס גולגולתי
שבר בסיס גולגולתי הוא שבר בעצם בסיס הגולגולת. הסימנים לשבר הם בעיקר המטומות (שטפי דם פנימיים) חבלה מאחורי האוזניים, מסביב לעיניים או דם באזור עור התוף. דליפת נוזל שדרתי מתרחשת בכ-20% מהמקרים ועלולה לגרום לדליפת נוזל מהאף או האוזניים (המוטימפנומה). סיבוך אפשרי בכ-14% מן המקרים הוא דלקת קרום המוח. סיבוכים אפשריים נוספים עשויים להיות פציעה בכלי הדם או נזק לעצבי הגולגולת. לרוב נדרש נזק טראומטי משמעותית על מנת שהם יתחרשו. השבר יתרחש לרוב באחת מן העצמות הבאות: עצם הצדע, עצם העורף, עצם היתד, עצם המצח או בעצם הכברה. עצמות אלו מתחלקות לשברים בשקעים הקדמיים, האמצעיים והאחוריים. שברים בעצמות הפנים עשויות להתרחש גם כן.
אבחון

אמצעי האבחון לרוב יהיה באמצעות סריקת CT. שבר בסיס גולגולתי מתרחש אצל כ-12% מהאנשים שסובלים מפגיעת ראש חמורה. מטופל עם שבר בסיס גולגולתי יכול לסבול מאחד או מכמה מהתסמינים הבאים:
סימני קרב - חבורות של העצם הטמפורלית בעיקר באזור זיז המסטואיד (Mastoid process)
עייני דביבון - שטפי דם סביב העיניים, המכונים "פנסים".
יציאת נוזל מוחי שדרתי
תסמונת העצב הגולגולתי
דימום (לפעמים רב) מהאף והאוזניים
המוטימפנומה - הצטברות דם בחלל האוזן
חירשות זמנית, ריצוד לא רצוני של העיניים או הקאה
ב-1% - 10% מהחולים, מתרחש מלכוד בעצב הראייה. עצב הראייה נדחס על ידי השברים בגולגולת, שגורם לראייה מטושטשת.
התפתחות

שברים בסיס גולגולתיים כוללים שברים בחלק האחורי של הגולגולת או בחלק הקדמי. החלק האחורי כולל את העצם העורף, עצם הצדע וחלקים מעצם היתד. החלק הקדמי כולל יותר חלקים מעצם היתד ואת עצם הכברה. השבר בעצם הצדע מתרחש ב-75% מהשברים הבסיס גולגולתיים ועשוי להיות אורכי, רוחבי, או מעורב, תלוי ביחס של קו השבר לעומת ציר האורך של הפירמידה.
עצמות עשויות להישבר סביב הנקב הגדול, החור בבסיס הגולגולת שדרכו גזע המוח מתקיים ונהפך לחוט השדרה. דבר שיוצר סיכון שכלי הדם והעצבים העוברים בנקב זה ייפגעו.
בשל הקרבה של עצבי הגולגולת, פגיעה בעצבים אלו עלולה להתרחש. זאת יכולה לגרום לשיתוק של עצב הפנים, שיתוק של העצב האחראי על תנועת העין, או לאובדן שמיעה.
פרוגנוזה

שברים שלא יצאו ממקומם לרוב ירפאו ויתאחו מעצמם, ללא התערבות חיצונית. מטופלים בעלי שברים בבסיס הגולגולת מועדים במיוחד לחלות בדלקת קרום המוח. הטיפול לרוב יתבסס על הפגיעות במבנים בתוך הראש. יבוצע ניתוח במצבים בהם ישנה דליפת נוזל מוחי שדרתי שלא נעצר או עבור פגיעה בכלי הדם או העצבים. יעילות השימוש בתרופות אנטיביוטיות מונעות אינה ברורה.
חברה ותרבות

שברים בבסיס הגולגולת הם סיבת מוות נפוצה בפצועים מתאונות אופנוע. נהגים שמתו כתוצאה משבר בסיס גולגולתי כוללים בין היתר נהגים כגון איירטון סנה ורולנד רצנברגר, נהגי אינדי כגון ביל וקוביץ' האב, טוני בטנהאוזן האב, פלויד רוברטס וסקוט ברייטון. נהגי נאסאקאר כגון דייל אירנהרד האב, אדם פטי, טוני רופר, קני אירווין הבן, ניל בונט, ג'ון נמנצ'ק, ג'יידי מקדאפי, וריצ'י אוונס. נהגי קארט שנהרגו כוללים את ג'ובי מרסלו, גרג מור וגונלזו רודריגז ונהגי ארסיאיי שנהרגו כוללים את בלייס אלכסנדר וסליק ג'ונסון.
כדי למנוע פציעה זו, בכל תחרויות האופנועים הגופים האוכפים את התחרות דורשים את השימוש בתומכי צוואר וראש, כגון מכשיר האנס. מכשיר ה-HANS הוכיח את יעילותו בהצלת חיים מספר רב של פעמים, בין היתר על ג'ף גורדון בשנת 2006 בפוקנו 500, על רוברט קוביקה בגרדי פרי הקנדי ב-2007 ועל מקס ורסטפן בגרנד פרי במונקו ב-2015.
ראו גם

גולגולת
שבר
טראומה גופנית
האדם הגלילי
לקריאה נוספת

אנטומיה וניתוחי שבר בסיס גולגולתי
תוצאות של שברים מבודדים בבסיס הגולגולת
הערות שוליים

1 2 3 4  Kristen L.Baugnon, Patricia A.Hudgins, Skull Base Fractures and Their Complications, Neuroimaging Clinics of North America 24, 2014-08-01, עמ' 439–465 doi: 10.1016/j.nic.2014.03.001
↑  Michael J. Verive, Pediatric Head Trauma: Practice Essentials, Background, Anatomy, 2017-12-18
↑  Nazer H. Qureshi, Skull Fracture: Practice Essentials, History of the Procedure, Problem, 2017-09-20
↑  About Brain Injury | Brain Injury Association of America, Brain Injury Association of America (באנגלית)
↑  T.Forcht Dagi, Frederick B. Meyer, Charles A. Poletti, The incidence and prevention of meningitis after basilar skull fracture, The American Journal of Emergency Medicine 1, 1983-11-01, עמ' 295–298 doi: 10.1016/0735-6757(83)90109-2
↑  Jason C. Nellis, Bradley W. Kesser, Stephen S. Park, What is the efficacy of prophylactic antibiotics in basilar skull fractures?, The Laryngoscope 124, January 2014, עמ' 8–9 doi: 10.1002/lary.23934
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שבר בבסיס הגולגולת כפי שנראה ב-CT
שילה בירד

| --- | --- |

 לידה:  18 במאי 1952 (בת 72) אינוורנס, הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  ביומטריה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אברדין 
 מוסדות:  אוניברסיטת סטרת'קלייד 
 פרסים והוקרה:  עמית החברה המלכותית של אדינבורו (2012)  קצינה במסדר האימפריה הבריטית 
 
שילה בירד (אנגלית: Sheila Bird; נולדה בשם שילה מקדונלד גור ב-18 במאי 1952) היא ביוסטטיסטיקאית סקוטית. היא ידועה בזכות תרומתה לפיתוח תהליכי חשיבה סטטיסטית במחקרים העוסקים בבריאות הציבור.
ביוגרפיה

בירד למדה באוניברסיטת אברדין וסיימה בהצטיינות את לימודי המוסמך במתמטיקה וסטטיסטיקה. בין 1974 ל-1976 הייתה עוזרת מחקר ביחידה לסטטיסטיקה רפואית של אוניברסיטת אדינבורו. במקביל ביצעה מחקר לעבודת דוקטורט בהדרכתו של סטיוארט פוקוק. בין 1976 ל-1980 עבדה כמרצה לסטטיסטיקה במשרה חלקית באוניברסיטת אדינבורו, וב-1980 הצטרפה ליחידה לביוסטטיסטיקה של המועצה למחקר רפואי (MRC) באוניברסיטת קיימברידג',
ב-1999 נישאה לאימונולוג חוקר מחלת האיידס גרהם בירד עימו עבדה בשיתוף פעולה. שישה שבועות לאחר שנישאו, אובחן אצל גרהם בירד גידול סרטני במוח מסוג גליובלסטומה מולטיפורמה, והוא נפטר לאחר כשלושה חודשים. בירד, שפרסמה עד מות בעלה את עבודתה תחת שם נעוריה, גור, החליטה לפרסם מאז והלאה את עבודתה בשם בירד, לזכרו של בעלה המנוח.
עבודתה המדעית

עבודתה המדעית של בירד עסקה התחומים רפואיים רבים. עבודת הדוקטורט שלה עסקה בניתוח סיכונים לא פרופורציונליים במחלת סרטן השד. עבודתה בראשית שנות ה-80, בשיתוף פעולה עם גילק ובראדלי, שעסקה בסטטיסטיקה של השתלת האיברים היוותה את הבסיס להתאמה אופטימלית בין תורמי כליות ובין הנזקקים להשתלה. היא הייתה מעורבת במספר מחקרים שעסקו באפידמיולוגיה של מחלת האיידס (כאמור, בשיתוף פעולה עם בעלה לעתיד, גרהם בירד). וכן במחקרים שעסקו במחלת ספגת המוח ("מחלת הפרה המשוגעת"), במחלת קרויצפלד-יעקב, ובקשר בין שתי המחלות. מחקרים נוספים בהם הייתה מעורבת עסקו בסיבוכים של מחלת הצהבת מסוג C, ובהתמכרות ובתמותה כתוצאה משימוש באופיואידים. ניסוי קליני שתכננה בשיתוף פעולה עם רופא הילדים ד"ר קולין מורלי הוכיח כי ניתן להפחית ב-35% את תמותת התינוקות עקב מצוקה נשימתית על ידי טיפול בתרופה ALEC. כמו כן פרסמה 20 מאמרים שעסקו בשפעת החזירים.
בנוסף לעבודתה המדעית בירד פעלה לקידום השימוש המושכל בסטטיסטיקה במחקר הרפואי. במאמר שפרסמה ביחד עם ג'ונס וריטר ב-1977 חשפה כי ב-52% מהמאמרים בכתב העת BMJ יש טעויות סטטיסטיות. בתחילת שנות ה-80 פרסמה כ-BMG סידרה של 23 מאמרים שתיארו טעויות נפוצות בשימוש בסטטיסטיקה. בעקבות סדרת המאמרים גובשו הנחיות לחוקרים בדבר אופן השימוש בסטטיסטיקה ודיווח התוצאות, כאשר עמידה בהנחיות אלה מהווה תנאי לפרסום המחקרים במספר רב של כתבי עת מדעיים. היא הייתה חברה במספר ועדות של החברה המלכותית לסטטיסטיקה שעסקו בגיבוש המלצות סטטיסטיות לתחומים שונים, ובהם רגולציה של תרופות ודיווחים עיתונאיים.
הכרה ופרסים

עבור הישגיה המדעיים צורפה בירד למסדר האימפריה הבריטית (OBE) בשנת 2011. החברה המלכותית לסטטיסטיקה העניקה לה את מדליית הארד על שם גאי, מדליית הכסף על שם אוסטין ברדפורד היל, ומדליית הזהב על שם צ'יימברס. היא האישה הראשונה שהוענקו לה שלוש מדליות מטעם החברה.
שיגעון

התחריט השמיני בסדרת "דרכו של הולל" מאת ויליאם הוגארת
המונחים "משוגע" ו"שיגעון" הם ניסוחים עתיקים, אשר קיימים אלפי שנים (מתקופת המקרא, יוון העתיקה ועוד) ומצביעים על מצבים פסיכוטיים המתאפיינים בעיקר באובדן קשר עם המציאות (מחשבות שווא והזיות), כמו גם, מצבי רוח קיצוניים מתמשכים ללא מודעות עצמית וגבולות (כמו מאניה), והתנהגות המושפעת מהתופעות הנ"ל - מצב נפשי המכונה בפסיכולוגיה ובפסיכיאטריה בשם פסיכוזה. בשפה העברית מילים נרדפות לשיגעון הן "טירוף דעת" או "מטורף", "אי־שפיות", "בלתי שפוי", "לא נורמלי" ועוד ביטויים עממיים רבים. משתמשים במילה "שיגעון" גם במובן של תסמינים פסיכוטיים או אישיותיים מסוימים כמו מחשבות שווא או מחשבות מקובעות שאינן מרפות, או בצירופים המתייחסים לפתולוגיה נפשית, פסיכוטית או אישיותית, כמו "שיגעון גדלות" (מגלומניה) או "שיגעון רדיפה" (פרנויה). בשפת היום-יום משתמשים במילה "שיגעון" גם במובן של שטות גמורה, חוסר היגיון, אבסורד או בתיאור דברים היוצאים מן הכלל.