תוארי הממונים בגולה על מעות ארץ ישראל
הערות שוליים

↑  יוסף יואל ריבלין, "זיקתם של יהודי ליטא לארץ-ישראל" בפרויקט בן-יהודה
↑  טוביה פרשל, "נשיא ארץ ישראל", הדואר, גיליון כ"ב, י"ג בניסן, תשל"ז, 1977.
↑  אברהם יערי, שלוחי ארץ ישראל - תולדות השליחות מהארץ לגולה, מחורבן בית שני עד המאה התשע עשרה, ירושלים, מוסד הרב קוק, תשס"ב, עמ' 65–67
↑  יוסף יואל ריבלין, "זיקתם של יהודי ליטא לארץ-ישראל" בפרויקט בן-יהודה
↑  קארפי, דניאל, פעולת ק"ק איטאליאני שבוויניציאה למען עניי ארץ ישראל, באתר אוצר החכמה
↑  יצוין שבקהילות רבות נהוג היה גם למנות גבאים לאיסוף כספים לטובת פדיון שבויים.
↑  ירון בן-נאה, ‏סיועה של קהילת איסתנבול ליהודי ארץ-ישראל במאה השבע-עשרה וקשריה עמם, קתדרה 92, יוני 1999, עמ' 83.
↑  משה אביגדור שולוואס, רומא וירושלים: תולדות היחס של יהודי איטליה לארץ ישראל, ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"ד 1944, עמ' 105
↑  דניאל קארפי (פעולת ק"ק איטאליאני שבוויניציאה למען עניי ארץ ישראל, תל אביב תשל"ט, באתר אוצר החכמה).
↑  כתבי ר' יהודה די מודינה, מהדורת בלוי, עמ' 137-138, בודפשט תרס"ב, כך באברהם יערי, "שלוחי ארץ ישראל - תולדות השליחות מהארץ לגולה, מחורבן בית שני עד המאה התשע עשרה", עמ' 65, ירושלים, מוסד הרב קוק, תשס"ב.
↑  משה אביגדור שולוואס, רומא וירושלים, עמ' 105
↑  משה אביגדור שולוואס, רומא וירושלים, עמ' 105
↑  דניאל קארפי (פעולת ק"ק איטאליאני שבוויניציאה למען עניי ארץ ישראל, תל אביב תשל"ט, באתר אוצר החכמה).
↑  יחזקאל דוקס, אוה למושב, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑   מגדולי רבני אשכנז במאה ה-17. נקרא בראשי תיבות על שם ספרו המפורסם, שני לוחות הברית
נשיא ארץ ישראל באתר toviapreschel.com.
↑  וכך גם נחרת על מצבתו. אברהם יערי, "שלוחי ארץ ישראל - תולדות השליחות מהארץ לגולה, מחורבן בית שני עד המאה התשע עשרה", עמ' 67-66, ירושלים, מוסד הרב קוק, תשס"ב.
↑  אברהם יערי, "שלוחי ארץ ישראל - תולדות השליחות מהארץ לגולה, מחורבן בית שני עד המאה התשע עשרה", עמ' 67, ירושלים, מוסד הרב קוק, תשס"ב.
↑  רפאפורט, אברהם בן ישראל יחיאל הכהן, הלקח והלבוב, באתר אוצר החכמה
↑  אברהם יערי, "שלוחי ארץ ישראל - תולדות השליחות מהארץ לגולה, מחורבן בית שני עד המאה התשע עשרה", עמ' 67, ירושלים, מוסד הרב קוק, תשס"ב.
↑  שלמה בובר, אנשי שם, עמ' 194, באתר היברובוקס.
↑  אברהם יערי, "שלוחי ארץ ישראל - תולדות השליחות מהארץ לגולה, מחורבן בית שני עד המאה התשע עשרה", עמ' 67-66, ירושלים, מוסד הרב קוק, תשס"ב.
↑  יצחק דוב פעלד, קונטרס חלקי אבנים, נספח לשו"ת נשאל דוד, חלק ג', ירושלים תשל"ה, עמ' רכא, באתר היברובוקס.
↑  מאיר בניהו, "חליפת אגרות בין הקהילה האשכנזית בירושלים ור' דוד אופנהיים", קובץ "ירושלים" ג', עמ' קי-קיב.
↑  פירוש המשנה לרמב"ם מסכת בכורות ד', ד'.
↑  ספר המצוות לרמב"ם, מצוות עשה קנג'.
↑  ע"פ לונץ, נזכר בתפקיד זה באיגרת של מנחם מנדל מוויטבסק מחודש ניסן תקמ"א (1781) (יעקב ברנאי, איגרות חסידים מארץ ישראל, עמ' 85).
↑  מורגנשטרן, אריה, השיבה לירושלים, באתר אוצר החכמה.
↑  "מאורן של ישראל" חלק ב עמ' לז, על פי שני הספדים עליו.
↑  שוורץ, יואל בן אהרן, תולדות החתם סופר ותקופתו, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  חוט המשולש החדש לר"ש סופר מהדורת תשכ"ג, עמ' קטו-קיח, רנד-רנה.
↑  אנציקלופדיה של הציונות הדתית חלק ב עמ' 79.
↑  שלום דובער לוין, תולדות חב"ד בארץ הקודש עמ' 3, הוצאת קה"ת, תשמ"ח.
↑  פולייר, משה בן ישראל אליעזר, אמרות משה - ב, ב, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום).
↑  דוד אסף, דרך המלכות, עמ' 292–293.
↑  יהושע בן אריה, "עיר בראי תקופה, ירושלים במאה ה-19, ירושלים תשל"ז, עמ' 333
↑  פנחס גרייבסקי, הרב יוסף ריבלין - חוברת זיכרון עמ' יא'.
↑  משה בן נחמן (רמב"ן), וכוח הרמב"ן - תולדות הרמב"ן, תולדות הרמב"ן, באתר אוצר החכמה
בית כנסת החורבה ובית הכנסת תפארת ישראל ברובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בשלהי המאה ה-19
בית הכנסת העתיק בליבורנו, היה בזמן שנבנה, בית הכנסת הספרדי השני בגודלו באירופה אחרי בית הכנסת הספרדי באמסטרדם. נחנך ב-1603.
מצבת קברו של ר' אברהם רפפורט בבית החיים בלבוב
ציור של ארבע ערי הקודש ומקומות קדושים בארץ ישראל, במפה של א"י. המאה ה-19.
בית המדרש שבוויז'ניץ – חצר ויז'ניץ היוותה המוקד לגביית תרומות בעבור כולל קוסוב-ויז'ניץ במשך ארבעה דורות
לוגו של הוועד הכללי כנסת ישראל
"מכתב קבלה מהארץ הקדושה" לגבאי בחוצה לארץ. (באמצעות... נשיא הנשיאים מבויאן אמרכל הכללי דאה"ק תובב"א), שנות ה-30 של המאה ה-20.
תמונת קבר רבי מאיר בעל הנס בשנת 1894