stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תומר חמד
סטטיסטיקה > מועדונים

נכון ל-16 ביולי 2022
| מועדון | עונה | ליגה> מסגרת | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | גביע> הופעות | גביע> שערים | גביע הליגה> הופעות | גביע הליגה> שערים | אירופה/אחר> הופעות | אירופה/אחר> שערים | סך הכל> הופעות | סך הכל> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מכבי חיפה | 2005/2006 | ליגת העל הישראלית | 3 | 1 | – | – | – | – | – | – | 3 | 1 |
| מכבי חיפה | 2006/2007 | ליגת העל הישראלית | 8 | 2 | 1 | 0 | 5 | 1 | 0 | 0 | 14 | 4 |
| מכבי חיפה | 2007/2008 | ליגת העל הישראלית | 7 | 1 | 0 | 0 | 4 | 0 | – | – | 11 | 1 |
| מכבי חיפה | 2010/2011 | ליגת העל הישראלית | 31 | 13 | 5 | 3 | 7 | 2 | 2 | 0 | 45 | 18 |
| מכבי הרצליה | 2007/2008 | ליגת העל הישראלית | 17 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | – | – | 18 | 3 |
| בני יהודה | 2008/2009 | ליגת העל הישראלית | 28 | 1 | 2 | 0 | 7 | 1 | – | – | 37 | 3 |
| מכבי אחי נצרת | 2009/2010 | ליגת העל הישראלית | 33 | 9 | 1 | 0 | 5 | 3 | – | – | 39 | 12 |
| מכבי אחי נצרת | סה"כ בישראל | סה"כ בישראל | 117 | 30 | 10 | 3 | 28 | 7 | 2 | 0 | 157 | 39 |
| מיורקה | 2011/2012 | לה ליגה | 28 | 8 | 6 | 2 | – | – | – | – | 34 | 10 |
| מיורקה | 2012/2013 | לה ליגה | 37 | 11 | 1 | 0 | — | — | — | — | 38 | 11 |
| מיורקה | 2013/2014 | הליגה הספרדית השנייה | 24 | 2 | 0 | 0 | — | — | — | — | 24 | 2 |
| אלמריה | 2014/2015 | לה ליגה | 35 | 8 | 0 | 0 | — | — | — | — | 35 | 8 |
| אלמריה | סה"כ בספרד | סה"כ בספרד | 124 | 29 | 7 | 2 | — | — | — | — | 153 | 31 |
| ברייטון אנד הוב אלביון | 2015/2016 | צ'מפיונשיפ | 40 | 17 | 1 | 1 | 2 | 0 | 3 | 0 | 43 | 18 |
| ברייטון אנד הוב אלביון | 2016/2017 | צ'מפיונשיפ | 33 | 13 | 0 | 0 | 2 | 2 | - | - | 35 | 15 |
| ברייטון אנד הוב אלביון | 2017/2018 | פרמייר ליג | 16 | 2 | 2 | 0 | 1 | 0 | - | - | 19 | 2 |
| ברייטון אנד הוב אלביון | 2018/2019 | פרמייר ליג | 0 | 0 | - | - | - | - | - | - | 0 | 0 |
| קווינס פארק ריינג'רס | 2018/2019 | צ'מפיונשיפ | 27 | 7 | 2 | 0 | - | - | - | - | 29 | 7 |
| צ'רלטון אתלטיק | 2019/2020 | צ'מפיונשיפ | 18 | 0 | 1 | 0 | - | - | - | - | 19 | 0 |
|  | סה"כ באנגליה | סה"כ באנגליה | 134 | 39 | 6 | 1 | 5 | 2 | 3 | 0 | 148 | 42 |
| ולינגטון פיניקס | 2020/2021 | ליגת העל האוסטרלית | 21 | 11 | — | — | — | — | — | — | 21 | 11 |
| וסטרן סידני וונדררס | 2021/2022 | ליגת העל האוסטרלית | 20 | 6 | — | — | — | — | — | — | 20 | 6 |
|  | סה"כ באוסטרליה | סה"כ באוסטרליה | 41 | 17 | — | — | — | — | — | — | 41 | 17 |
| הפועל באר שבע | 2022/2023 | ליגת העל הישראלית | 17 | 6 | 1 | 0 | 1 | 1 | 12 | 3 | 30 | 10 |
| הפועל באר שבע | 2023/2024 | ליגת העל הישראלית | 2 | 0 | — | — | — | — | 2 | 0 | 4 | 0 |
| מכבי חיפה | 2023/2024 | ליגת העל הישראלית | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה |  | 454 | 118 | 26 | 6 | 35 | 11 | 19 | 3 | 533 | 139 |
סטטיסטיקה > נבחרת לאומית

נכון ל-30 בנובמבר 2020
| נבחרת | שנה | סך הכל> הופעות | סך הכל> שערים |
| --- | --- | --- | --- |
ישראל: 
| ישראל | 2011 | 5 | 1 |
| ישראל | 2012 | 7 | 7 |
| ישראל | 2013 | 2 | 1 |
| ישראל | 2014 | 1 | 1 |
| ישראל | 2015 | 6 | 2 |
| ישראל | 2016 | 4 | 3 |
| ישראל | 2017 | 4 | 0 |
| ישראל | 2018 | 5 | 2 |
|  | 2019 | 2 | 0 |
| סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | 37 | 17 |
תארים > מכבי חיפה

אליפות ליגת העל: 2010/2011
תארים > הפועל באר שבע

אלוף האלופים: 2022
כמות

הביטוי 'התקהלות' מתייחס לכמות גדולה של אנשים במקום מסוים
כמות היא תכונה שיכולה להתייחס לגודל, מידה, שיעור או ערך של משהו. ניתן להשוות בין כמויות שונות על ידי שימוש במונחים כמו "יותר", "פחות", או "שווה", או על ידי הקצאת ערך מספרי המייצג את יחידת המדידה. מספרים הם כמותיים מעצם טבעם, בנוסף ניתן ליחס כמות גם מצבים שונים כמו תכונות, ממדים ומאפיינים של דברים. למשל: כבד-קל, ארוך-קצר, רחב-צר, קטן-גדול.
רקע

הכמות היא מושג עתיק במתמטיקה שהתקיים עוד בימיו של אריסטו וקודמיו. אריסטו התייחס לכמות כעל קטגוריה אונטולוגית ומדעית בסיסית.
דוגמאות נוספות

דוגמאות נוספות לכמויות שונות:
1.76 ליטרים (ליטר) של חלב – כמות רציפה
תפוח אחד, שני תפוחים, שלושה תפוחים – שם המספר הוא מספר שלם המייצג את תוצאת המנייה של אוסף של אובייקטים הניתנים לספירה (תפוחים)
500 אנשים
המילה "זוג" מתייחסת בדרך כלל לשני אובייקטים
המילה "מעט" מתייחסת על פי רוב לכמות לא מוגדרת אבל קטנה, כלומר – כמות הגדולה מאחד.
ראו גם

סדר גודל
גודל פיזיקלי
גודל חסר ממד
המילה "הרבה" מתייחסת לכמות גדולה של דברים
עגה צה"לית

בעגה צהלית: החייל חובש קפלס"ט ועוטה שכפ"ץ. הציוד שנושא החייל משופצר, לכן החייל מדוגם ומכאן שהחייל ראוי לח"ח.
עגה צה"לית היא ניב של השפה העברית הנפוץ בקרב חיילי צה"ל.
לניב זה תפוצה רחבה, בעיקר בקרב אנשי כוחות הביטחון, כגון חיילי צה"ל בשירות סדיר ובמילואים, שוטרי משמר הגבול וכדומה, אך גם בקרב חיילים משוחררים, ואפילו בקרב דוברי עברית שאין להם קשר לשירות צבאי. השפעתו של הניב על העברית המודרנית רבה.
הבלשן רוביק רוזנטל טוען כי ניב זה הוא בעל מאפיינים של סוציולקט.
קיצורים

המאפיין הבולט ביותר של העגה הצה"לית הוא קיצור אורך המשפט. מטרה זאת מושגת במספר אופנים:
האופן המקובל הוא שימוש בראשי תיבות:
ש"ג, נגמ"ש, מש"ק הן מהמילים המקובלות בניב הצה"לי, וכולן ראשי תיבות. למעשה, כמעט כל שמות התפקידים בשרשרת הפיקוד מוגדרים בראשי תיבות: מ"כ, מ"מ, מ"פ, מג"ד, מח"ט, מאו"ג ועוד. תופעה זו חלחלה גם לתקשורת הציבורית. כך, למשל, ניתן למצוא באתר "nrg" את הכותרת: "אישום: שוטר מג"ב הבריח מאות שב"חים", שבה נעשה שימוש כפול בראשי תיבות.
דוגמה נוספת היא המילה אמל"ח שהיא ראשי התיבות של "אמצעי לחימה".
לעיתים חדרו ראשי התיבות עמוק כל כך ששוב אין יודעים החיילים כי מדובר בראשי תיבות. כך למשל הדרגה סמל (במקורה ראשי תיבות של "סגן מחוץ למניין", המקבילה למונח הלועזי NCO – Non Commission Officer); או העזר להצגת מפות, המוכר כ"תלק", נגזר למעשה מהשימוש המרכזי הנעשה בו "תדריך לפני קרב" או "תוכנית לקרב".
נדבך נוסף לתופעה הוא הפיכת ראשי התיבות למילה העומדת בפני עצמה. למשל, ניתן למצוא "פח"ע" כראשי תיבות של פעילות חבלנית עוינת, ומכאן כשם תואר – "איום פחעי", או קד"ר כראשי תיבות של קליטה דרך הרגליים, וכפועל, "יקדר".
אופן נוסף בו נוהג הניב הצה"לי לקצר את אורך המשפט הוא שימוש בהלחם בסיסים:
המילה "שיפצור" היא הלחם של המילים שיפור צורה.
שמו של פריט ציוד הלחימה "שכפוד" הוא הלחם של השם "שכפ"ץ" (ראשי תיבות- שכבת פיצוץ, מעין מעטה המכסה את גופו של הלוחם ומגן עליו) והשם "אפוד".
עוד אמצעי מקובל הוא גזירת פעלים משמות על ידי שימוש בתבניות האופייניות לבניין פיעל:
מהשם "נצנץ" (אמצעי איתות) נגזר הפועל "לנצנץ" (שפירושו להופיע באופן לא סדיר לביצוע מטלות).
מהשם "תחמושת" נגזר הפועל "לתחמש".
מהשם "שיפצור" נגזר הפועל "לשפצר".
צורה לא-תקנית הקיימת בניב הצה"לי היא הוספת הסיומת "- ִים" לשמות עצם קיבוציים לציון ריבוי:
הצורה "נשקים" מופיעה בניב הצה"לי במקום הצורה התקנית "כלי נשק".
הצורה "ציודים" מופיעה בניב הצה"לי במקום הצורה התקנית "פריטי ציוד".
הצורה "רכבים" במקום "כלי רכב" שלידתה בעגה הצה"לית חדרה ללשון הדיבור האזרחית ונהוגה היום בשפה ובאמצעי התקשורת.
הצורה "מידעים" מופיעה בניב הצה"לי, מוכרת בצירוף "מידעים מודיעיניים", בניגוד לצורה התקנית "ידיעות מודיעיניות".
גם צורה זאת נמצאת בשימוש מחוץ לניב הצה"לי, כך למשל כותב שופט בית המשפט העליון, אדמונד לוי: ”...עוד טוען המבקש כנגד טיב המידעים המודיעיניים שהונחו בפני בית-משפט קמא...”.
שאילת מילים מרשת הקשר

ייחודית לעברית בניב צה"לי היא שאילת מילים מאופן הדיבור ברשת הקשר (המכונֶה נדב"ר – "נוהל דיבור ברשת רדיו"). הנדב"ר הוא למעשה ניב נפרד של השפה העברית, בעל כללים ברורים, שחלקם זולגים לעברית הצה"לית שאינה ברשת הקשר:
הכינוי למקרה של חטיפת חייל, "חֲנִיבַּעַל", חדר לניב הצבאי מהשימוש ברשת הקשר, ומשם אף לתקשורת הממוסדת. כך, למשל, פרסם העיתון "הארץ" את הכותרת "למה לא תאמר בגלוי שאתה מצדד ב'נוהל חניבעל'?".
הכינוי "קודקוד" לקצין בעל תפקיד פיקודי נפוץ גם מחוץ לרשת הקשר, אך מקורו משם. גם כאן חדר הערך לעיתונות המרכזית, כך, למשל, כותב העיתון "ישראל היום": "כמובן, לשום פגישה בין 'קודקודים' מדיניים לא מובטחת הצלחה מראש, אבל...".
שימוש בסיומות

מקובל לאפיין מקומות וחיילים על ידי הוספת סיומות לשמות:
הסיומת "־ִיָּה" קשורה למשקל "קִטְלִיָּה" (כמו נגריה, סנדלריה, נפחיה) ומאפיינת מקומות עבודה:
מקום לאחסון נשק מכונה "נִשְקִיָּה".
מקום לאחסון רעל מכונה "רַעֲלִיָּה".
מקום שעליו מפקד קמ"ן (ראשי תיבות של קצין מודיעין) מכונה קַמָּ"נִיָּה.
מחסנו של הרס"פ (ראשי תיבות של רב סמל פלוגתי – גורם פיקודי ברמה הפלוגתית האחראי על הלוגיסטיקה) מכונה רס"פיה.
מחלקה בכלא שש שבה חבושים קצינים ונגדים קיבלה את השם "קציניה".
בבסיסי הדרכה, משרדו של המד"ר (מדריך ראשי) מכונה מד"ריה.
הסיומת הלועזית "־ִיסט" (ist) מאפיינת בדרך כלל בעלי תפקידים, אבל לא רק אותם:
חייל המפעיל מקלע מסוג "נגב" נקרא "נגביסט".
חייל המפעיל מקלע מסוג "מאג" נקרא "מאגיסט".
חייל המפעיל רובה צלפים מסוג "בַּארט" נקרא "בַּארטיסט".
חייל המרבה להשתמש באישורים רפואיים לצורך אי ביצוע מטלות (האישורים הללו מכונים "פטור" ביחיד ו"פטורים" ברבים) נקרא "פְּטוֹריסט".
חייל שמתנהג כאָחוּז הֶלֶם נקרא "שוֹקיסט".
חייל שמבצע פעילות חשאית או מסווגת שאינו יכול לפרט עליה נקרא "שׁוּשׁוּאיסט".
חייל שמשרת בשקם נקרא "שֶקֶמיסט".
הסיומת  היידית (מקורה בסלאבית, וחדרה גם לעברית המדוברת) "־ניק" משמשת לגזירת בעל תכונה:
חייל בעל "פז"ם" (ראשי תיבות של פרק זמן מינימלי, הזמן שבילה החייל בצבא) יכונה "פז"מניק".
חייל הממלא תפקיד שאינו קרבי ("ג'וב") יכונה "ג'ובניק".
חייל שמשרת בחיל רגלים יכונה "חי"רניק".
חייל שמשרת בחטיבת כפיר יכונה "כפירניק".
חייל שמשרת כמפעיל ציוד מכני הנדסי (צמ"ה) יכונה "צמ"הניק" (מבוטא "צמייניק").
חייל המשרת במשמר הגבול נקרא מג"בניק.
חייל המשרת קרוב יחסית למקום מגוריו ("קל"ב" – "קרוב לבית"), מכונה "קל"בניק".
שימוש בסיומת הסלאבית "־צ'יק" לציון השתייכותו של חייל ליחידה מסוימת:
חייל המשרת בחטיבת גולני מכונה "גולנצ'יק". גם כינוי זה חדר לתקשורת המרכזית. כך, למשל, מתאר העיתון "מעריב" את ראש עיריית לוד, אילן הררי: "הררי הגיע ללוד באפריל 2007 על תקן הגולנצ'יק שיציל את העיר".
חייל המשרת ביחידת מורן מכונה "מורנצ'יק".
סיומת "־ץ" לפעולות מסוימות, באות להדגיש את הפן הצבאי שבפעולה:
"להתעפץ" משמעותו להתעייף צבאית.
"לניילץ" משמעותו לעטוף בניילון למטרות צבאיות.
חדירת שפות זרות

קיימת נטייה לעברת מושגים משפות אירופיות:
למשל, המילה המקובלת בעברית שאינה־צבאית "אינטנסיביות" הפכה בשפה הצבאית ל"עצימות".
המילה המקובלת בשפה הלא־צבאית "טרמינולוגיה" הפכה בשפה הצבאית ל"המשגה".
למרות זאת, קיימת גם תופעת שאילת מילים משפות אירופאיות:
מסטינג (באנגלית: mess tin), קערית פח בעלת ידית מתקפלת, לשימוש בתור כלי אוכל בתנאי שדה.
גנרל, שפירושה מפקד בכיר.
שמות של כלי נשק או כלי רכב, כגון מאג, האמר; כולל הטיות שלהם, למשל מאגיסט.
מילים רבות ממקור ערבי חדרו לניב הצבאי:
"ווַסָאח", שפירושה "לכלוך" בערבית, משמשת בניב הצבאי כעשיית רושם בלתי מוצדקת.
"סְחְלֶה", שמקורה בערבית מרוקנית ומשמעותה דומה, משמשת ככינוי גנאי בניב הצבאי.
"מוּהַנְדֶס" הוא כינוי רווח לחייל המשרת בחיל ההנדסה הקרבית, כשמו הערבי של המקצוע.
"לְדַרְבֶּק" הוא פועל מוכר בעגה הצבאית כחלק מהצירוף "לדרבק נס", שפירושו טחינת קרח בכתישה לצורך הכנת קפה במתכון ייחודי. צורה זו קרובה מאוד לשורש הערבי ד-ר-ב שפירושו "להכות", מקובל בסלנג העברי בצורת הציווי "אודרוב" (הכה!).
ירושה מימי ההגנה

ראשי תיבות רבים – מ"כ, מ"מ, מ"פ ומג"ד למשל – הגיעו לצה"ל בירושה מארגון ההגנה, שבו לא היו נהוגות דרגות (כגון רב"ט, סגן, רס"ר או אלוף) אלא רק כינויים המתארים את תפקידו של החייל או המפקד. ראשי תיבות אלו נשארו בשימוש שוטף עקב החשיבות של בעלי תפקידים אלו בצה"ל.
משקלים אופייניים

המשקל "קַטֶּלֶת", המאפיין מחלות, נפוץ בניב:
"סַגֶּמֶת" מציין תופעה שבה קצינים שזה עתה הוכשרו, היינו קצינים בדרגת סגן משנה (סג"ם), מפגינים את היותם קצינים יתר על המידה.
"קַשְקֶשֶת" לציון תופעה של דיבור יתר. ההיסוי "חדל קשקשת ברשת" הוא מהביטויים הצה"ליים המפורסמים ביותר. פירושו: קריאה להפסיק את השימוש ברשת הקשר שלא לצורך צבאי מיידי ("צורך מבצעי"). על דרך הביטוי הזה העלה אתר ynet את המדור "קשקשת ברשת" העוסק ברשת האינטרנט.
בהשפעת רשת הקשר נפוץ המשקל "מְקֻטֶּלֶת" לתיאור שמות:
חופשה המסתיימת במוצאי שבת (בניגוד לאופן המקובל שבו חופשה מסתיימת בבוקרו של יום ראשון) נקראת "מְקֻצֶּרֶת".
"מפה" תיקרא לעיתים "מְצֻיֶּרֶת".
שאילת מושגים

שאילת מושגים מתורת הלחימה להקשרים שאינם לחימה ממש היא תופעה נפוצה:
"יישור קו", ביטוי מתורת הלחימה שפירושו ריצה בשורה ישרה בזמן ההסתערות, נפוץ בעגה הצבאית מחוץ לשדה הקרב, ואף בתקשורת, כך למשל כותב האתר ynet: אולמרט לא יפטר את לבני - אם תיישר איתו קו.
"יצא מהתו"ל" – כלומר יצא מתורת הלחימה, היא המקבילה הצה"לית לביטוי "אבד עליו הכלח". במשמעותו המקורית מתייחס הביטוי לתרגולות שבמהלך עדכון תורת הלחימה מופסק השימוש בהן. בהשאלה מוסב הביטוי גם על בעלי תפקידים, ציוד וכדומה.
ככלל, דיבור מושאל נפוץ בעגה הצבאית, למשל:
"נֶפֶל", מושג מתחום ההנדסה הקרבית המציין פצצה שלא התפוצצה, מושאל לציון חייל כושל.
ראשי תיבות מדומים

משום שהעגה הצה"לית מלאה ראשי תיבות, גם מילים ושמות שאינם למעשה ראשי תיבות נכתבים לעיתים כראשי תיבות בדיעבד. למשל הכינוי שניתן בצה"ל לטנק המערכה האמריקאי "פטון" (M60/M48), "מגח", אינו ראשי תיבות, אולם במקרים רבים ניתן לראותו מופיע כ'מג"ח', ויש רשימה ארוכה של ראשי תיבות מדומים ("מרכבת גיבורי חייל") המיוחסים לו. בדומה, למקלע הבלגי "מאג" (בצרפתית: Mitrailleuse d'Appui Général, מכונת ירייה לשימוש כללי), הנמצא בשירות צה"ל, "הודבקו" ראשי התיבות העבריים "מקלע אחיד גדודי", וגם שם זה מופיע לא אחת כ'מא"ג'. גם העזר תלק שעניינו מפורט מעלה זכה לראשי תיבות מדומים כגון תלוי ללא קיר, על דרך צורת ההצבה שלו בתדריכים.

תופעה זו זכתה להתייחסויות הומוריסטיות רבות אצל החיילים, כך למשל השם "מגח" זכה לראשי התיבות ההיתוליים "מוביל גופות חרוכות". או חיל השריון ששמו זכה לראשי התיבות המדומים "שבת ראשונה יוצאים והשאר נשארים".
ראשי תיבות שהפכו למילים

ישנם מקרים שבהם ראשי תיבות נהפכו למילים תקניות בשפה. המילה "סמל" הייתה במקור (בימי ההגנה) ראשי תיבות של "סגן מחוץ למניין" – תרגום של המונח האנגלי NCO ‏(Non-Commissioned Officer) שפירושו "מש"ק", "מפקד שאינו קצין".
תכנון שפה

עקב המבנה ההיררכי של הצבא, קורה לעיתים שהשפה הצבאית מוגדרת "מלמעלה", בפקודות מטעם הקצונה הבכירה:
פקודה של סגן הרמטכ"ל הורתה להשיב את המושג "עליונות אווירית" על פני מחליפו "שלטנות אווירית".
אותה פקודה הורתה להחליף את המושג "אפקט" ב"הישג נדרש".
ביטויים ומכתמים

הניב הצה"לי משופע ביטויים, מכתמים, מטפורות וכדומה, רבים מהם חדרו לעברית המודרנית, נציין כמה מהם:
רב-סרן שמועתי – האנשה של תופעת השמועות שנפוצה במחנות הצבאיים בפרט, ובמדינת ישראל בכלל. מטפורה זו מופיעה גם בצורות אחרות, למשל: "סגן-אלוף שמועתי", למקרה של התפשטות קיצונית של השמועות, או "סגן-אלוף אמרו לי" למקרה של מופרכות מוחלטת של השמועות. כמתואר בערך, המטפורה הנ"ל נפוצה מאוד בעברית מודרנית.
תסמונת השין גימל – כינוי גנאי לתופעה שבה הדרגים הבכירים מתנערים מאחריות ומטילים אותה על הדרגים הזוטרים. נפוץ בהשראת ליל הגלשונים.
לשכב על הגדר – להקריב את האינטרסים של היחיד למען הכלל. הביטוי נוצר לאחר מלחמת ששת הימים בעקבות שני ציונים לשבח לחיילים בקרב אום-כתף (עזרא וישניא), ובקרב תל פאחר (דוד שירזי), שנשכבו על הגדר כדי שחבריהם יוכלו לפרוץ אל היעד תוך דריכה עליהם.
אכלו לי, שתו לי – לעג לנטייה לתלונות בלתי פוסקות. קיצור של משפט המונה את כל סוגי ותחומי התלונות האפשריים. על דרך הביטוי הזה חיבר קובי אוז שיר בשם "אכלו לי, שתו לי" בביצועה של שרית חדד. גם בעיתונות הכלכלית נפוץ ביטוי זה, כך למשל, פרסם הפרשן הכלכלי של עיתון הארץ, נחמיה שטרסלר מאמר בשם "אכלו לי, שתו לי" המבקר את נטילת האחריות העצמית בקרב ישראלים. צירוף זה, מופיע גם בשירו של השרוט.
עד מתי? - קריאת "עד מתי?" היא מנהג צבאי של חיילים בשירות סדיר שתאריך השחרור שלהם קרב, הנקראים "פז"מניקים". השאלה רטורית, שכן תאריך השחרור מצה"ל ידוע היטב לכל החיילים, ומטרתה להביע כיסופים ליום המיוחל. לעיתים נאמר הביטוי ברטן כאשר החייל סובל, ולרוב גם מוסיפים את מחזור הגיוס. לדוגמה, חייל שהתגייס במרץ 2009 יצעק "עד מתי מרץ 9?".
הנפצה – משימה, לרוב קשה או סיזיפית, שאין מאחוריה היגיון או שהמטרה שלה לא נראית לעין בבירור. בהשאלה: המצאה חסרת שחר.
מילים שנויות במחלוקת הן: "לגלח" או "לשטח" (ובשמות עצם: "גילוח" או "שיטוח"). משמעות מילים אלו היא החרבת אתר כלשהו עד היסוד.
דוגמה: מפקד מסוים מצווה על פקודיו: "תגלחו לי את הכפר הזה".
פק"ל קפה הוא מונח סלנג שמקורו בעגה הצה"לית, המתאר ערכה להכנת קפה בשטח.
בתרבות

בסרטים ותוכניות טלוויזיה המציגים את חיילי צה"ל נעשה שימוש בעגה הצה"לית (או בשיבושים שלה):
בסרט "גבעת חלפון אינה עונה" מוצגת סצנה העוסקת בשיבושים של ראשי תיבות צבאיים. דוגמה: "קסל"ר אני הייתי כשאתה עוד היית בשא"ש עכשיו אני קמרשהלור"ל".
סדרת הטלוויזיה "טירונות" מציגה את ההווי הצבאי ובין היתר עושה שימוש בניב הצה"לי. דוגמה: "המנטליות הסַמָּלִית הזאת, פרקש, השחיתה בך כל חלקה טובה".
סדרת הטלוויזיה המונפשת הסאטירית הישראלית "מ.ק. 22": לדוגמה, סצנת הפתיחה של הסדרה מתייחסת לדרכי הפנייה המקובלות בניב. למשל: "אני לא אחי, ולא אח שלו, ולא אח שלי גיבור, ולא גבר!".
לקריאה נוספת

מייק אלדר, שחק אותה סלנג צבאי, הוצאת פרולוג, 1994.
דני כהן וזיו טל, נח יש רק בתיבה, הוצאת ליאור שרף - הפצות, 2004.
רוביק רוזנטל, שירת הפזמניק: המילון הצבאי הלא רשמי, הוצאת כתר, 2015.
ביאורים

↑  Word Origin
from Old French -iste, Latin -ista, from Greek -istēs
↑  בשונה ממרבית המילים בסיומת זאת, יש שהוגים אותה במלעיל.
↑  ראשי תיבות אלו אינם קיימים בניב צה"לי והם מומצאים אד-הוק במהלך הסצנה, פירושים מתברר בהמשך: "קצין סלט ראשי אני הייתי כשאתה עוד הייתה בבטן של אמא שלך, עכשיו אני קצין מטבח ראשי הנותן הוראות ליוסיפון ובא רק לטעום".
הערות שוליים

1 2  רמי נוידרפר, מילון משבז, חבלז מזמז - שיחה עם רוביק רוזנטל בשיתוף עם ד"ר חנה שגיא ו-רימונה כהן
↑  שמואל מיטלמן, אישום: שוטר מג"ב הבריח מאות שב"חים, nrg‏, 8/10/2009
↑  כך למשל בדו"ח שנתי 54א של מבקר המדינה בשילוב אמצעים טכנולוגיים במעברים ובמכשול שבמרחב התפר : "היבטים בהתמודדות עם הברחת אמל"ח לגורמים עוינים", עמוד 84
↑  מה זה
↑  עמוס גורן, לקרוא לילד בשמו, באתר העין השביעית, 1 ביולי 1998
↑  מיכל דניאלי, ‏קד"ר בצבא, באתר ‏מאקו‏, 29 באוגוסט 2011
↑   טלי סטמבולצ'יק, קדר, רעל, רבק - ומה שביניהם, באתר צה"ל, 17 בינואר 2017
↑  חייל יושב, זמר הפלוגות, אוניברסיטת חיפה
↑  רוני הפנר, מאפייני השפה הצבאית, באתר "השפה העברית"
↑  רוביק רוזנטל‏, שכפוד, באתר "הזירה הלשונית"
↑  רוביק רוזנטל, הזירה הלשונית: צא מהשק"ש, ראש נצנץ, 15.10.04
↑  באולינג לתל השומר, האתר של רס"ב שמעון
↑  כך למשל בדו"ח מבקר המדינה בעניין ממצאי הביקורת באסון "צאלים ב'" מצוטטת עדותו של ראש ענף רפואה אווירית במפקדת חיל האוויר : "ובעקבות מידע זה יש הצדקה להזניק שני מסוקים ... וכן לקחת ציודים לאירוע רב-נפגעים על פי התו"ל [תורת לחימה] ...", עמוד 35 פסקה רביעית
↑  למשל בכתבה בערוץ 7, "ערבים גנבו 22 רכבים והעבירו אותם לשטחי הרשות הפלסטינית", 29/04/19
↑  חיים א' כהן, רכבים ונשקים וכיוצא בהם, משולחנו של חבר האקדמיה
↑  רע"ב 130/07, מופלח זערור כנגד רשות בתי הסוהר, עמוד 1 פסקה שלישית
↑  אורכידיאה, למה לא תאמר בגלוי שאתה מצדד ב"נוהל חניבעל"?, באתר הארץ, 12 ביולי 2006
↑  הרס"פ יביא לנו, זמר הפלוגות, אוניברסיטת חיפה
↑  זלמן שובל, אקורד הרמוני, באתר ישראל היום, 23 בספטמבר 2012
↑  שם, רוביק רוזנטל מתייחס למילה "גפרור", שפירושה בהקשר זה "חייל"
1 2  רוביק רוזנטל, ריח של בקו"ם, באתר nrg‏, 17 בדצמבר 2004
↑  תמר עילם גינדין
↑  דייויד סלע, מבודק הלבוש ועד מקרין הסרטים - המקצועות הצבאיים שהיו ואינם, באתר ישראל היום, 22 בפברואר 2024
↑  מעריב, 20/07/2009
↑  עפי"צות, להתעפ"ץ - מילון צהל | צבא וביטחון, באתר mako
↑  תמר עילם גינדין, הרצאה על סלנג צבאי
↑  אמיר בוחבוט, נס הוותיקים, באתר nrg‏, 23 בנובמבר 2005
↑  סגמת פירוש: מילים נרדפות, ביטויים ועוד | מילון אבניאון, באתר www.milononline.net
↑  חדל קשקשת, לירון שכטר, nrg, 13/03/03
↑  אילנה ברודו, קשקשת ברשת: בואו לשדוד אותי, באתר ynet, 19 בפברואר 2010
↑  מקוצרת - מילון צהל | צבא וביטחון, באתר mako
↑  רוני סופר, אולמרט לא יפטר את לבני - אם תיישר איתו קו, באתר ynet, 4 במאי 2007
↑  רוביק רוזנטל, ריח של בקום, באתר nrg‏, 17 בדצמבר 2004
1 2  אמיר רפפורט, צבאית מדוברת: צה"ל חוזר לביטויים הישנים, צבאית מדוברת: צה"ל חוזר לביטויים הישנים, nrg, 12/10/2008
↑  טוראי עזרא וישניא, באתר הגבורה
↑  חן קוטס­בר, נשכב על הגדר והחברים עברו / טוראי דוד שירזי ז"ל, באתר nrg‏, 24 באפריל 2001
↑  ‏באתר שירונט‏
↑  נחמיה שטרסלר, אכלו לי, שתו לי, באתר הארץ, 21 במאי 2010
↑  רוביק רוזנטל, הלקסיקון של החיים: שפות במרחב הישראלי, כתר הוצאה לאור, 2005, עמ' 311.
↑  רוביק רוזנטל, מילון הסלנג המקיף, כתר הוצאה לאור, 2007, עמ' 117.
↑   יעד בירן, שביזות, דיסטנס וסגמת: קורס הכנה מקוצר לצה"לית, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2015
טוטסי

ערך זה עוסק בקבוצה אתנית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 אוכלוסייה
 2,825,000
 ריכוזי אוכלוסייה עיקריים
 רואנדה רואנדה – 1,044,000 בורונדי בורונדי – 1,207,000 הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו – 297,000 טנזניה טנזניה – 213,000 אוגנדה אוגנדה - 64,000
 שפות
 קירונדי קיניאוורנדה צרפתית
 דת
 בעיקר נצרות קתולית
 קבוצות אתניות קשורות
 הוטו טְוׇוה
 
טוּטְסִי (באנגלית: Tutsi) הוא כינויה של קבוצה אתנית המהווה תת-קבוצה של ה"בניארואנדה" (Banyarwanda, פירושו "בני רואנדה") ובני בורונדי. הקבוצה מונה אוכלוסייה משמעותית גם באוגנדה, טנזניה ובחלקים צפוניים של הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. הטוטסי היא הקבוצה השנייה בגודלה מבין הקבוצות ברואנדה ובורונדי (15%). ברואנדה ובורונדי הן ההוטו (הקבוצה הגדולה ביותר) והטְוׇוה (הקבוצה הקטנה ביותר). יש הסבורים שהמונח קבוצה חברתית מתאים יותר שכן על אף שההוטו והטוטסי הן קבוצות בעלות מוצא שונה ותחושת נבדלות, הן בעלות תרבות דומה ושפה משותפת.
איש טוטסי
שורשים גנטיים

קיים ויכוח לגבי מקורם של הטוטסי, בשל היותם נבדלים מבני ההוטו. רבים מאמינים שמקורם באזורים שונים. במאה ה-14 וה-15 הגיעו מהגרים מאזור כוש וקרן אפריקה, שם האנשים בעלי חזות גבוהה, רזה ובהירה יותר מאשר באזור רואנדה ובורונדי, וקיימת סברה שמהגרים אלה הם אבותיהם של הטוטסי. הם התמקדו בגידול בקר, השתקעו באזור ואימצו את שפת הבנטו ואת התרבות המקומית.
כיום ידוע, על סמך מחקרים גנטיים שנעשו, כי מקורם של בני הטוטסי, כמו גם בני ההוטו, הוא ככל הנראה מאזור צפון אפריקה וקרן אפריקה. שתי הקבוצות חולקות בינן זהות גנטית רבה. עדות זו תומכת בכך שבעבר לא הייתה שונות אתנית בין בני ההוטו לבני הטוטסי, אלא שונות מעמדית. לפי ניתוח זה, בני הטוטסי, שהיו כאמור מגדלי בקר, נחשבו לעילית החברה השולטת בפשוטי העם, ואילו בני ההוטו היו עובדי אדמה ודייגים. את השונות הפיזית מסבירים החוקרים על ידי תזונה שונה של מגדלי הבקר השולטים ופשוטי העם.
לא ניתן לדעת אם זהות גנטית זו נובעת ממקורות משותפים או מעצם כך שבין הקהילות השונות היה ערבוב גנים שנוצר מנישואים.
היסטוריה > התקופה הקדם קולוניאלית

במאה ה-16 נוסדה ממלכת רואנדה הקדם-קולוניאלית על בסיס יחסי הגומלין בין בני הטוטסי, ההוטו והטְוׇוה.
על אף שהטוטסי היוו מיעוט באזורים של רואנדה (9%) ובורונדי (15%), שליטי הממלכה היו כולם מבני הטוטסי ואילו פשוט העם היו ברובם מבני ההוטו. הטוטסי הרוויחו את שליטתם באזור בשל היותם רועי בקר ולוחמים אשר גבוהים במעמדם מההוטו והטווה שהיו עובדי אדמה ודייגים.
ברואנדה נוצרה ממלכה ריכוזית למדי, בעלת מבנה שלטון היררכי שבראשו המלך (Mwami). הממלכה הייתה בעלת צבא חזק, ששלטה בשטח רואנדה של ימינו ובחלק משטח קונגו. מרבית האצולה והשכבה השולטת היו בני טוטסי, ובצבא שירתו שני העמים. המקנה, הבקר, העיזים והכבשים, שבו החזיקו בני טוטסי, שימש עדות לעוצמה ומעמד חברתי.
עוד לפני התקופה הקולוניאלית היחסים בין ההוטו והטוטסי היו מתוחים, שכן בני הטוטסי השליטים הקשו על מצבם של בני ההוטו. הייתה הפרדה ברורה בין ההוטו לטוטסי ועל ההוטו הוטלו מגבלות וחוקים רבים שלא חלו על הטוטסי. ההוטו בתקופה זו לעולם לא יכלו להיות בעלים של בקר וזכות זו נשמרה רק לבני הטוטסי.
אך על אף הבדלים מעמדיים אלו לא היו מלחמות ומקרי אלימות קיצוניים בין הטוטסי להוטו בתקופה הקדם קולוניאלית.