stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הובוקן
היסטוריה > התאוששות

בשנות ה-70 המאוחרות של המאה ה-20 ובעשור שלאחר מכן חזרו לעיר משקיעים רבים, אשר קנו בתים בשכונות מעמד הביניים שנבנו בתחילת המאה. הובוקן החלה למשוך אמנים, מוזיקאים, יאפים ובוהמיינים, אשר חיפשו מקום שבו השכירות נמוכה מבמנהטן, שנמצא במרחק נסיעת רכבת קצרה ושקיימת בו תחושה של קהילה. אנשים אלה תפסו את מקומם של התושבים הוותיקים במזרח העיר.
עלייה זו בערך הרכוש בעיר דומה לכאלה שנצפו בחלקים מסוימים בברוקלין, במרכז העיר ג'רזי סיטי ובאיסט וילג' במנהטן. היא התניעה תהליך של משיכת עוד ועוד אנשים, אשר ראו בה עיר טובה למגורים, דבר שלא היה קודם לכן. התהליך נמשך עד לשנות האלפיים עם הגעתם של עוד תושבי פרברים, אשר רואים לנגד עיניהם את היתרונות שבקרבה למנהטן מצדו המערבי של נהר ההדסון, ועם הפיכת אזורי התעשייה שעל קו המים לאזורי מגורים.
באוקטובר 2012 פגע הוריקן סנדי בחוף המזרחי של ארצות הברית, לרבות בעיר הובוקן. הסופה גרמה להצפה של 25% משטח העיר, ו-90% מן האוכלוסייה היו מנותקים מחשמל.
גאוגרפיה

הובוקן שוכנת בצפון-מזרח ניו ג'רזי, ארצות הברית, על גדתו המערבית של נהר ההדסון. העיר גובלת בצפונה בוויהוקן, בצפון-מערב ביוניון סיטי, ובמערבה ובדרומה בג'רזי סיטי, וכן מקבילה לשכונות צ'לסי ווסט וילג' במנהטן הנמצאות מעברו השני של נהר ההדסון.
לפי הלשכה האמריקאית המרכזית לסטטיסטיקה, שטחה של העיר הוא 5.1 קמ"ר, מתוכם 3.3 קמ"ר הם יבשה ו-1.8 קמ"ר הם מים. למרות זאת, היא נקראת גם עיר המייל המרובע (Mile Square City) עקב צורתה. 48 רחובות העיר מחלקים אותה שתי וערב, כאשר הרחובות הממוספרים נעים ממזרח למערב, ומסודרים בסדר עולה מדרום לצפון. רחובות רבים הנעים מדרום לצפון נקראים על שם נשיאים אמריקאיים, ביניהם הרחוב הראשי של העיר, רחוב וושינגטון.
ממשל

העיר הובוקן מנוהלת במשותף על ידי ראש עירייה ומועצה עירונית, על פי חוק פוקנר, חוק במדינת ניו ג'רזי המאפשר ליישובים לבחור את שיטת הממשל בהם, וזאת מתוך מספר מודלים. בתפקיד ראש עיריית הובוקן מכהן רווינד בהאלה, אשר נבחר לתפקיד ב-7 בנובמבר 2017. במועצת העיר חברים תשעה חברי מועצה, שלושה מהם נבחרים במחוז הבחירה הכללי של העיר, ואילו השישה הנותרים מייצגים כל אחד מששת האזורים המנהליים בעיר. חברי מועצת העיר נבחרים לתקופה של ארבע שנים במועדים שאינם חופפים ומתמודדים לתפקיד באופן עצמאי ולא מטעם מפלגה.
במסגרת חוק פוקנר לתושבי הובוקן הזכות להגיש לגוף המנהל את העיר הצעות לתקנות בצורת עצומה החתומה בידי 10% מהמצביעים הרשומים. אם הגוף דוחה את ההצעה, ההצעה עוברת למשאל בקרב התושבים.
ברמה הפדרלית משתייכת הובוקן למחוז הבחירה ה-13 של מדינת ניו ג'רזי, אשר אותו מייצג חבר הקונגרס אלביו סיריס (דמוקרטי). גם אחד הסנאטורים של ניו ג'רזי, בוב מננדז, הוא תושב העיר. ברמת המדינה, העיר הובוקן היא חלק ממחוז הבחירה ה-33 של ניו ג'רזי, שלו נציג אחד בסנאט המדינה ושלושה נציגים באספה הכללית.
תחבורה

מסוף הנוסעים של הובוקן, הובוקן טרמינל, הוא אחד מהאתרים הלאומיים ההיסטוריים של ארצות הברית. המסוף נבנה בשנת 1907 והוא מהווה צומת מרכזי במערכת התחבורה במטרופולין ניו יורק, בין העיר לבין לווייניה שבניו ג'רזי.
הובוקן היא תחנה בשלוש רשתות מסילות ברזל, מהן אחת קלה ואחת תחתית, המקשרות את העיר עם ערים אחרות בניו ג'רזי ועם העיר ניו יורק. מסלולה של הרכבת הקלה עובר בפאתיה המערביים של העיר ומגיע להובוקן טרמינל. שני קווי הרכבת התחתית היוצאים מהעיר עוברים מתחת לנהר ההדסון אל מרכז מנהטן ואל תחנת מרכז הסחר העולמי. בנוסף, מהעיר הובוקן יוצאים שני קווי מעבורות החוצים את נהר ההדסון לכיוון מנהטן.
חינוך

בהובוקן ישנם שלושה בתי ספר יסודיים ציבוריים שבהם לומדים מגן חובה ועד כיתה ח' ושני בתי ספר תיכוניים ציבוריים, אחד עיוני והשני מקצועי. בנוסף ישנם שני בתי ספר הממומנים על ידי המדינה אך אינם נחשבים ציבוריים וחמישה בתי ספר פרטיים.
בהובוקן נמצא הקמפוס של מכון סטיבנס לטכנולוגיה, אוניברסיטה טכנולוגית פרטית שנוסדה ב-1870 על בסיס צוואתו של אדווין סטיבנס, בנו של ג'ון סטיבנס, מ-1868. זוהי האוניברסיטה הטכנולוגית הרביעית שהוקמה בארצות הברית.
אתרים בעיר

קאסל פוינט – הנקודה הגבוהה ביותר בהובוקן אשר עליה בנה קולונל ג'ון סטיבנס את אחוזתו. מקור שמו של המקום בשיבוש השם "קסטיליה", שנתנו לו ספנים שראו בו דמיון לצוק גיברלטר, ובטעות שייכו אותו לקסטיליה (אף על פי שגיברלטר אינה בקסטיליה, ולקסטיליה כלל אין חוף ים). כיום קאסל פוינט היא חלק מהקמפוס של מכון סטיבנס לטכנולוגיה.
מוזיאון הובוקן – המוזיאון מציג את ההיסטוריה של העיר ועבודות אמנים מקומיים.
מזח A – מזח לספינות אשר הוסב לפארק בשנת 1999. הפארק משתרע על חופה של הובוקן, מהקצה הדרומי צפונה, וממנו נשקף קו הרקיע של מנהטן.
הערות שוליים

↑  Sullivan, Dean (1997). Early Innings: A Documentary History of Baseball, 1825-1908. U of Nebraska Press.
↑  Short History of Hoboken, אתר מוזיאון הובוקן.
↑  U.S. Towns and Cities with Dutch Names, אתר שגרירות הולנד בארצות הברית.
| דגל ניו ג'רזי מדינת ניו ג'רזי |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | טרנטון |  |
| אזורים גאוגרפיים | מרכז ג'רזי • חוף ג'רזי • שפלת ניו ג'רזי • צפון ג'רזי • פיין בארנס • דרום ניו ג'רזי • עמק הדלאוור |  |
| היישובים הגדולים ביותר | ניוארק • ג'רזי סיטי • פטרסון • אליזבת • טרנטון • קליפטון • קמדן • פסאיק • יוניון סיטי • איסט אורנג' • בייון • ויינלנד • ניו ברונסוויק • פרת' אמבוי • הובוקן • פליינפילד • האקנסק • קירני • לינדן • אטלנטיק סיטי |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות ניו ג'רזי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566815805171  GND: 4442912-5  LCCN: n82058809  MusicBrainz: 0a61386e-15df-4a38-a1f6-d751e133a1a9  NARA: 10045390  NKC: ge1044301  VIAF: 45145067006366630233   WorldCat (עם VIAF): 45145067006366630233 
אולם המתנה בהובוקן טרמינל
מחלף בעיר, כשברקע מנהטן
רישום הקשות

רישום הקשות (באנגלית: Keystroke logging או פשוט keylogging) היא שיטה לזיהוי ורישום המקשים שנלחצו על ידי המשתמש, סדר ההקשה עליהם ורווחי הזמן שבין ההקשות. בעבר הכוונה הייתה אך ורק להקשות במקלדת, ומכאן שמה, אולם כיום הכוונה היא גם להקלקות בעכבר. שימוש לגיטימי ברישום מקשים ניתן לראות למשל במסגרת לימודי תקשורת אדם-מחשב, אך ניתן לנצל את רישום ההקשות למטרות זדוניות, למשל לשם ציתות או הקלטת סיסמאות.
שימושים

קיימים שימושים רבים לשיטה זו, ורובם נוגעים לצרכים הדורשים מעקב אחר שגרת המשתמש:
הבנת אופן פעולתו של המשתמש בבואו לתפעל תוכנה מסוימת כדי להפיק תרחישי שימוש אפשריים בתוכנה.
ניתוח מאוחר של תקלות במערכות ממוחשבות.
איסוף סטטיסטיקות על הפרודוקטיביות של העובדים במשרות פקידות מסוימות.
אבחון פוטנציאל לפגיעה על ידי פציעות הקלדה וצורך במקלדת חליפית מונעת פציעה.
איתור שימוש זדוני בשיטות רישום הקשות בקרב רוגלות וסוסים טרויאנים רבים, המשתמשים בנתונים אלו על מנת לחלץ שמות משתמשים וסיסמאות שהוקשו על המחשב עליו הם רצים. בנתונים הנאספים נעשה לרוב שימוש עברייני כמו פריצה לחשבונות בנק ושליחת דואר זבל אלקטרוני. נוזקה SpyEye ניצלה שיטה זו לגנבת סכומים משמעותיים מבנקים. יוצרי הנוזקה נשפטו לתקופות מאסר ממשושכות.
מימושי רשם הקשות

קיימות תוכנות רבות המממשות רישום הקשות, וחלקן אף זמינות ברשת לכל דורש. ניתן לסווג את השיטות הקיימות היום למימוש רישום הקשות לשתיים: מימושים באמצעות חומרה ייעודית ומימושים מבוססי תוכנה. יחד עם זאת, קיימים גם מימושים אזוטריים יותר דוגמת רשם הקשות אקוסטי המתבסס על ניתוח דגימות שמע כדי לזהות את מיקום המקשים שנלחצו. להלן השיטות העיקריות למימוש רשמים:
רשם הקשות מקומי מבוסס תוכנה - אלו הן תוכנות המותקנות על המחשב ובאמצעים שונים מזהים ורושמים את ההקשות שנקלטו. תוכנות אלו מתבססות על מנגנונים שונים, בדרך כלל השייכים למערכת ההפעלה. ניתן לחלק את מנגנונים אלו למספר קטגוריות:
רשמי הקשות הרצים בליבה של מערכת ההפעלה. רשמים אלו בדרך כלל קשים מאוד לכתיבה שכן הם דורשים התאמה צמודה למערכת ההפעלה ואיכות קוד גבוהה ביותר, אך מאידך גם קשים מאוד לאיתור, במיוחד עבור תהליכים ב-User mode. רשמים אלו מבוססים לרוב על Rootkit שחותר תחת הליבה של מערכת ההפעלה ומשם משיג גישה לחומרה עצמה (המקלדת והעכבר).
רשמי הקשות מבוססי Hook מתחברים לפונקציות של מערכת ההפעלה הנקראות בכל פעם שמקש נלחץ, ולכן הרשם מקבל גם הוא את המידע על ההקשה ושומר אותו.
שיטות פסיביות נוספות מתבססות על שימוש בפונקציות של מערכת ההפעלה כגון GetAsyncKeyState ו-GetForegroundWindow כדי לקבל במשיכה מידע על מצב המקלדת. על אף שרשמים המתבססים על שיטות אלו מפספסים מדי פעם מקש זה או אחר כתלות בתדירות הדגימה, הם גם הרשמים הפשוטים ביותר לפיתוח. יחד עם זאת, בשל תדירות הדגימה הנדרשת הם גם צרכני CPU כבדים.
רשם הקשות מבוסס תוכנה בעל נגישות מרחוק - אלו הם רשמי הקשות מקומיים מבוססי תוכנה בעלי יכולת תקשורת עם מחשבים אחרים על מנת לרכז את הנתונים הנאספים להמשך הניתוח. רשמים אלו עושים שימוש בתקשורת FTP, HTTP או אפילו דואר אלקטרוני על מנת לשלוח את המידע הלאה.
רשם הקשות מבוסס חומרה הוא רשם הכולל מקלדת ייעודית או רכיב המתחבר למקלדת ורושם את ההקשות שבוצעו בה. מדובר ברכיב החיצוני למחשב ויש להתקינו ידנית על מנת שיתחיל את פעולתו. קיימים גם רשמי הקשות מבוססי חומרה המשדרים את הנתונים שנאספו על ידם לרכיב מרכזי אחר באמצעות שידורים אלחוטיים.
רשם הקשות אלחוטי הוא רשם הקשות המשמש לרישום הקשות שבוצעו במקלדת אלחוטית. הרשם מזהה את האות המשודר מהמקלדת האלחוטית ורושם את המקשים שנלחצו.
רשם הקשות אקוסטי הוא רשם הקשות המבסס את זיהוי המקשים שלו על ניתוח השמע בסביבת המקלדת. כדי שרשם כזה יעבוד, יש לאמנו זמן ממושך, עד שהוא מאפיין את החתימה האקוסטית של כל אחד מהמקשים.
רשם הקשות אלקטרומגנטי זהה לרשם ההקשות האקוסטי, אלא שהוא מבסס את זיהוי המקשים על ניתוח החתימה האלקטרומגנטית של כל מקש.
מניעת רישום הקשות

כיום אין שיטה טובה למניעת רישום הקשות ומרבית השיטות הקיימות עוקפות את רשם ההקשות או מבלבלות אותו ולא מתמודדות איתו ישירות על ידי מיסוכו מהנתונים הרגישים. ניתן לבלבל את רשם ההקשות באמצעים שונים או לעקוף אותו על ידי ביטול הצורך בשימוש במקלדת או על ידי הסרת רשם ההקשות מהמחשב.
מניעת רישום הקשות > הסרת רשם ההקשות

קיימות דרכים רבות לבצע זאת. החל מבקרה אישית של רשימת התהליכים הרצים על המחשב, דרך שימוש בתוכנה נגד-רוגלות (anti spyware) ובחומות אש וכלה בתוכנות לניטור הרשת והתעבורה היוצאת מהמחשב.
מניעת רישום הקשות > ביטול הצורך במקלדת

ביטול הצורך במקלדת אינו אפשרי לחלוטין, ומהווה פתרון אלטרנטיבי רק בעת הקשת נתונים רגישים דוגמת שם משתמש וסיסמה. לצורך כך קיימות תוכנות למילוי אוטומטי של טפסים בדפדפן, המונעות מהמשתמש את הצורך להקיש שוב ושוב את סיסמתו. כמו כן ניתן להשתמש במקלדות מסך, שהן מקלדות המופיעות כחלון על המסך ויש להקליק עליהן עם העכבר במקום הקשה פיזית על המקלדת. לרשם ההקשות אין שום דרך לזהות את המקשים שהוקשו במצב זה. גם שימוש במערכת זיהוי קול מאפשרות עקיפה של המקלדת.
מניעת רישום הקשות > דרכים נוספות

שימוש בסיסמה חד פעמית הופך את הסיסמה לנתון לא רגיש שאין סכנה בהעברתו לגורם אחר. דרך נוספת היא להטעות את רשם ההקשות תוך שימוש במקלדת בעלת פריסה לא סטנדרטית של המקשים, זאת בהסתמך על כך שרשם ההקשות מניח שפריסת המקלדת היא הסטנדרטית. באופן זה גם אם רשם ההקשות פעיל, אין משמעות לנתונים אותם הוא אוסף. ניתן גם להתמודד עם הרשם בדרכים לא טכנולוגיות:
במהלך כתיבת נתון רגיש, סיסמה למשל, הקשת אותיות אקראיות בחלון הפעיל מחוץ לתיבת הסיסמה, יטעו את רשם ההקשות. זאת מפני שלרשם ההקשות אין דרך לדעת מה הוקש בתוך תיבת הסיסמה ומה הוקש מחוץ לה.
במהלך כתיבת הנתון הרגיש, נניח המילה סיסמה, ניתן להכניס בין האותיות מחרוזות אקראיות, לסמן אותן עם העכבר ולהמשיך את הכתיבה של הנתון. המחרוזת האקראית תימחק ולרשם ההקשות לא תהיה דרך לדעת מה הסיסמה הנכונה שהוקלדה.
הערות שוליים

↑  EN Use of legal software products for computer monitoring, keylogger.org
S&P 500

ביצועי המדד בשנים 1950–2016
S&P 500 הוא מדד ניירות ערך שכולל מניות של 500 תאגידים, רובם אמריקאיים. הוא הידוע מהמדדים המנוהלים על ידי סטנדרד אנד פורס, חטיבה של חברת McGraw-Hill.
S&P 500 לעיתים קרובות מתייחסים לתאגיד הכלול במדד כ"תאגיד S&P 500".
התאגידים הכלולים במדד נמצאים גם ב-S&P 1500 ו-S&P Global 1200.
המניות במדד הן של חברות ציבוריות גדולות הנסחרות בבורסות האמריקאיות הראשיות כמו הבורסה לניירות ערך בניו יורק ונאסדאק.
אחרי מדד דאו ג'ונס, S&P 500 הוא המדד הנצפה הרחב ביותר של מניות אמריקאיות גדולות. המדד נחשב כאינדיקטור עבור הכלכלה האמריקאית והוא רכיב באינדקס של האינדיקטורים המובילים. הוא מסומן לעיתים עם הסימול SPX, ויכול להופיע עם קידומת (^) או עם סימן הדולר ($).
היסטוריה

לפני 1957, עיקר מניות מדד S&P התבססו על 90 חברות, והמדד פורסם על בסיס יומי. מדד רחב יותר של 423 חברות פורסם בתדירות שבועית. ב-4 במרץ 1957, מדד זמן-אמת רחב יותר, S&P 500, הוצג לציבור. הצגה זו התאפשרה בעקבות התקדמות מערכות המחשוב בתעשייה אשר אפשרו לחשב ולפרסם את ערך המדד בזמן-אמת.
משתמשים ב-S&P 500 כאינדיקאטור של כלל שוק המניות האמריקאי, ולעיתים אף כמדד אפשרי לביצועי כלל הכלכלה האמריקאית. המדד מורכב גם ממניות "צמיחה", שמחירן מייצג צפי לעתיד, לעומת היקף הפעילות הכלכלית בהווה, במקביל למניות יציבות יותר, שמחירן מייצג את פעילותן הכלכלית הנוכחית. המדד כולל מניות הנסחרות במספר בורסות.
מרכיבי המדד

מרכיבי המדד נבחרים על ידי ועדה. באופן דומה למדד הדאו ג'ונס, אבל שונה מאחרים כמו Russell 1000, המבוססים על מערכת חוקים קשיחה.
המדד חייב לכלול מספר מסוים של חברות לא אמריקאיות (11 נכון ל-19 בספטמבר 2006). קבוצה זו כוללת חברות אמריקאיות לשעבר אשר מאוגדות מחוץ לארצות הברית, ובעבר היו אמריקאיות והורשו להישאר במדד, וחברות אשר לא התאגדו בארצות הברית. בייחוד, לאחר מיזוג דיימלר קרייזלר, המדד לא אפשר לחברות אחרות להצטרף.
משקל החברות במדד נקבע ביחס ישר לשווי השוק של כלל מניותיהן הסחירות בשוק.
מטרת הבחירה במספר גדול של חברות הייתה לייצג את מגוון התעשיות בכלכלה האמריקאית, אך בפועל מספר קטן של חברות גדולות דיין עד שהן מקבלות מחצית ממשקל המדד. בשנת 2020 חברות אלו היו אפל, מיקרוסופט, אמזון, גוגל, פייסבוק וטסלה. כל אחת משאר 494 החברות במדד מקבלת רק שבריר מהמשקל.
חברות אשר אינן נסחרות ציבורית (כאלו בבעלות ציבורית או קרנות) ומניות שאינן נזילות, לא מתווספות למדד – דוגמה ידועה היא מניית ברקשייר האת'וויי, אשר נכון ל-3 באפריל 2006 הייתה בעלת שווי שוק גדול יותר מ-12 חברות המדד, אשר היו בעלי מחיר מניה גדול יותר מ-100,000 דולר, מה שהקשה על המסחר.
בבורסה בישראל

בבורסה בתל אביב קיימות מספר רב של קרנות שמחקות את מדד S&P 500, והן נסחרות בשקלים. לצד קרנות שמונפקות על ידי קרנות ישראליות, כדוגמת הראל וקסם, ישנן שתי קרנות שהונפקו על ידי חברות איריות: Ishares (מבית blackrok) ו-Invesco,
מדדים קשורים

מדד S&P 500 Fossil Fuel Free עוקב אחר החברות במדד S&P 500 שלא מחזיקות בעתודות דלקים מאובנים. המדד הושק ב-28 באוגוסט 2015. המדד הוא חלק ממשפחת מדדים של S&P Global (אנ') שלא כוללים תאגידים מסוימים בהתאם לאחזקתם בעתודות דלקים מאובנים או לטביעת הפחמן שלהם. משפחת המדדים נוצרה על רקע משבר האקלים ודרישה הולכת וגוברת של משקיעים.
ראו גם

מדד דאו ג'ונס
מדד נאסד"ק 100
דירוג החברות של כתב העת Fortune
מדד תל אביב 125 - מורכב ממניות של החברות הגדולות והסחירות ביותר במשק הישראלי.
הערות שוליים

↑  S&P, מיוחד לכלכליסט: מדד S&P 500 יעלה ב-15% ב-2009, באתר כלכליסט, 1 בינואר 2009
↑  What is the average annual return for the S&P 500? | Investopedia, www.investopedia.com
↑  "S&P 500 Return Calculator, with Dividend Reinvestment - DQYDJ". DQYDJ (באנגלית אמריקאית). 2012-05-09. נבדק ב-2017-06-20.
↑  Average returns calculator | Market Long Run, Market Long Run (באנגלית)
↑  S&P 500 Fossil Fuel Free Index, באתר spglobal
↑  S&P Fossil Fuel Free index family, באתר spglobal
| ניירות ערך והשקעות בשוק ההון |
| --- | --- | --- |
| ניירות ערך הוניים | הון מניות • מניה • מניה רגילה • כתב אופציה • כתב זכויות • מניות הטבה • כתב זכויות • מניית בכורה • מניית שליטה • מניות באוצר • יחידת השתתפות • בעל מניות |  |
| ניירות ערך התחייבותיים | איגרת חוב (איגרת חוב קונצרנית • איגרת חוב ממשלתית • איגרת חוב מוניציפלית) • אג"ח אופציה |  |
| ניירות ערך אחרים | קרן נאמנות • קרן מחקה • תעודת סל • תעודת סל בחסר • קרן סל • נייר ערך המיר • המירות • אג"ח להמרה |  |
| קבוצות ניירות ערך | שטר הון • מניית בכורה |  |
| השקעות שאינן נייר ערך | מוצר מובנה • פיקדון • חיסכון • חשבון בנק • קרן הון סיכון • קרן גידור • קרן השקעות פרטיות • מימון המונים • הלוואת בעלים • קרן נדל"ן |  |
| חסכונות פנסיוניים | קופת גמל (קרן פנסיה • קרן השתלמות) • קופת גמל להשקעה • ביטוח מנהלים • קופת גמל בניהול אישי |  |
| נגזרים | אופציה • חוזה עתידי • אופציה אקזוטית (אופציה בינארית • אופציה אסייתית) • CDO • CDS • עסקת החלף |  |
| סחורות נפוצות | סחורה • זהב • כסף (יסוד) • נפט |  |
| מטבעות דיגיטליים | הצעת מטבע ראשונית • מטבע מבוזר • ביטקוין |  |
| ניתוח ניירות ערך | ניתוח טכני • מודל בלאק ושולס • בטא (מדד) • ארביטראז' • רווח למניה |  |
| בורסות מרכזיות | הבורסה לניירות ערך בתל אביב • נאסד"ק • הבורסה לניירות ערך בניו יורק • הבורסה לניירות ערך בלונדון • Euronext |  |
| מדדים מרכזיים | מדד תל אביב 35 • מדד נאסד"ק 100‏ • מדד דאו ג'ונס • CAC 40 • DAX • FTSE 100 • S&P 500 |  |
| תאגידים | מיזוגים ורכישות • הערכת שווי • בדיקת נאותות • הצעת רכש • השתלטות עוינת • רכישה ממונפת • מנוף פיננסי • דיבידנד • מיזוג חברות • פירוק חברות • דיני תאגידים • שליטה |  |
| דוחות כספיים | יחסים פיננסיים • דו"ח כספי • רואה חשבון • תקן דיווח כספי בין-לאומי • תשקיף • הערת עסק חי |  |
| רגולציה וגופים רגולטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • הפיקוח על הבנקים • חוק ניירות ערך • הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) • מועצה לפיקוח על הביקורת בחברות ציבוריות • פדרל ריזרב • חוק גלאס-סטיגל • רפורמת בכר • חוק החברות |  |
| היסטוריה | השפל הגדול • משבר הסאבפריים • משבר מניות הבנקים |  |
| תחומים אקדמיים קשורים | מימון • חשבונאות • כלכלה • מנהל עסקים |  |
| דירוג אשראי | דירוג אשראי • דירוג אג"ח • מודי'ס • סוכנות הדירוג פיץ' • סטנדרד אנד פורס |  |
| ערכים נוספים | הנפקה • ערך ריאלי וערך נקוב • הנפקה ראשונה לציבור • השוק הראשוני • השוק המשני • בנק השקעות • חיתום • רכישה עצמית • בורסה לניירות ערך • נייר ערך • ברוקר • דילר • חוזה הפרשים • מסלקת הבורסה • נייר ערך מגובה משכנתה • איגוח • עושה שוק • מעבר לדלפק • ספר הפקודות • מכירה בחסר • שורט סקוויז • קסטודיאן • שוק המעו"ף • בקדייטינג • מידע פנים • Dark Pool • הרצת מניות • ויסות שערי ניירות ערך • סיכון אשראי • נזילות פיננסית • EBITDA • אמות מידה פיננסיות • פירמידת שליטה • עקום התשואה • אזהרת רווח |  |
הסגת גבול (אזרחי)

שלט "שטח פרטי אין מעבר" בחצר בית בירושלים
הסגת גבול במשפט האזרחי היא פגיעה בקניינו של אדם אחר על ידי שימוש במקרקעין השייכים או מוחזקים על ידיו, ללא קבלת רשותו. בניגוד להסגת גבול בהיבטה הפלילי, במקרה של הסגת גבול בהיבט האזרחי, מתיר חוק המקרקעין, במקרים מסוימים, עשיית דין עצמי כנגד מסיג הגבול. בנוסף, עומדת למחזיק המקרקעין הזכות להגיש תביעה נזיקית, אם נגרם לו נזק כספי בעקבות הסגת הגבול.
המסגרת החוקית

סעיף 18 לחוק המקרקעין קובע כי מחזיק המקרקעין רשאי להפעיל כוח במידה סבירה כנגד מסיג הגבול (עשיית דין עצמי) באחד משלושת המקרים הבאים:
על מנת למנוע הסגת גבול בשטחו.
על מנת למנוע מעשה שיוביל לשלילת השליטה של המחזיק בקרקע.
לשם הוצאת מסיג גבול משטחו של מחזיק המקרקעין, תוך 30 יום מיום תפיסת השטח. אם לא עשה זאת בפרק הזמן הקצוב, לא יוכל המחזיק להרחיק את מסיג הגבול בעצמו, אלא יידרש לפנות לבית המשפט לשם קבלת צו פינוי.
המחזיק כדין

לפי הגדרת סעיף 15 לחוק המקרקעין, מחזיק הוא אדם השולט באופן פיזי במקרקעין או אם אדם אחר שולט מטעמו על המקרקעין.
עוולת הסגת גבול במקרקעין

בנוסף לזכותו של מחזיק המקרקעין בהפעלת דין עצמי (במקרים מסוימים) כנגד מסיג הגבול, עומדת לו הזכות להגיש תביעה לפיצויים, אם נגרם לו נזק ממוני כתוצאה מהסגת הגבול.
לפי סעיף 29 לפקודת הנזיקין, על מנת שיוכל מחזיק המקרקעין להגיש תביעה נזיקית כנגד מסיג הגבול, צריכים להתקיים שני תנאים:
נגרם נזק ממוני למקרקעין או לדבר אחר הנמצא בשטח המקרקעין.
מסיג הגבול נכנס לשטח המקרקעין שלא כדין. ככלל, קיים צורך באישור מטעם בעל המקרקעין או מי מטעמו אשר יאפשר כניסה למקרקעין, אך קיימות נסיבות בהם תתאפשר כניסה כדין לשטח אף ללא אישור המחזיק.
ראו גם

פלישה (מקרקעין)
הערות שוליים

↑  כוונת המחוקק במונח "סבירה", היא למנוע מצב בו הפעלת דין עצמי תוביל למעשי אלימות קשים כנגד מסיג הגבול. נדרש ממחזיק הקרקע לפעול בתום לב ובשיקול דעת בבואו לעשות שימוש בכוח.
↑  המחוקק מאפשר למשטרת ישראל להיכנס למקרקעין למטרות חיפוש מסוימות, מבלי שהדבר יהווה הסגת גבול.
| דיני נזיקין |
| --- | --- | --- |
| העוולות הספציפיות | תקיפה • כליאת שווא • גרם הפרת חוזה • הסגת גבול • הפרת חוזה נישואין והפרת חוזה עקב שביתה והשבתה כחריג לגרם הפרת חוזה • מטרד לציבור • מטרד ליחיד • הפרעה לאור שמש ומניעת תמיכה • תרמית • שליחת יד • נגישה |  |
| עוולת הפרת חובה חקוקה | הפרת חובה חקוקה |  |
| עוולת הרשלנות | התרשלות • חובת הזהירות • הדבר מעיד על עצמו • חובת הראיה ברשלנות |  |
| קשר סיבתי | קשר סיבתי משפטי • קשר סיבתי עובדתי |  |
| נזק | נזק כלכלי טהור • נזקי ריקושט • נזק בלתי ממוני טהור • גולגולת דקה • פגיעה באוטונומיה • ריחוק הנזק • עקרון הקטנת הנזק |  |
| נזיקין מתחום הרפואה | רשלנות רפואית • הסכמה מדעת • הולדה בעוולה • הפלה בעוולה • חוק זכויות החולה |  |
| לשון הרע | ההגנה על הפרטיות בנזיקין • לשון הרע על המת ולשון הרע על ציבור • הגנת "אמת דיברתי" בלשון הרע • הגנת תום הלב בלשון הרע |  |
| עוולות מסחריות | גנבת עין • פגמי ייצור והעדר אזהרות • גזל סוד מסחרי • פגמי תכנון |  |
| עוולות חוקתיות | עוולות חוקתיות |  |
| הגנות | מעשה של מה בכך • קטין • הגנה עצמית • כורח |  |
| דוקטרינות המשפיעות על החיוב בנזיקין | אשם תורם כהגנה מוחלטת • אשם תורם כהגנה יחסית • הסתכנות מרצון • אשם תורם וקטינים • מעילה בת עוולה לא תצמח תרופה • התיישנות בנזיקין |  |
| ריבוי מעוולים | ריבוי מעוולים • מעוולים במשותף • נזק שאינו ניתן לחלוקה |  |
| אחריות שילוחית | אחריות שילוחית ואחריות מעביד • אחריות מעסיק קבלן • אחריות משתף ומשדל • אחריות רשויות ציבור ועובדי מדינה |  |
| פיצויים | פיצויים עונשיים • הטבת נזקי גוף • תשלום עתי ותשלום חד-פעמי • פיצוי ללא הוכחת נזק |  |
| מטרות דיני הנזיקין | צדק מתקן • צדק חלוקתי • הרתעה |  |
| ערכים נוספים בדיני נזיקין | כללי ברירת הדין • המחאת תביעה • מלחמה בדיני הנזיקין • מחדלים בנזיקין |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548779605171  GND: 4159246-3  LCCN: sh85137308  NARA: 10666293
פריצה

ערך זה עוסק בחדירה למבנה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מנעול שניזוק בעת ניסיון פריצה
שוטר מז"פ בוחן זירת פריצה
פריצה היא חדירה למבנה (בית מגורים, חנות, מפעל וכדומה), למתחם מגודר או ספינה, לעיתים לשם ביצוע עבירה מסוג עוון או פשע, בדרך כלל גנבה.
פריצה נעשית פעמים רבות בעת שהמבנה או הרכוש ריק מאדם. פריצה למבנה מאוכלס עלולה להתפתח לשוד, שבו יש פגיעה בשוכני המבנה.
פריצה נעשית בדרך כלל דרך הפתחים שבמבנה - חלונות ודלתות, לעיתים תוך שימוש בכוח וגרימת נזק לפתח, ולעיתים תוך שימוש במפתח מתאים שמאפשר כניסה ללא גרימת נזק. לעיתים נדירות נערכת פריצה תוך כדי הריסה של אחד מקירות המבנה.
הפריצה כעבירה פלילית

סעיפים 405 עד 410 לחוק העונשין הישראלי מגדירים את המעשים המהווים פריצה במובנה הפלילי, ואת העונשים שרשאי בית משפט לגזור בגינם.
לפי סעיף 405 לחוק
א) השובר חלק חיצוני או פנימי של בנין, או פותח - במפתח, במשיכה, בדחיפה, בהרמה או בכל דרך אחרת - דלת, חלון, תריס או כל דבר שנועד לסגור או לכסות פתח בבנין או פתח הנותן מעבר מחלק לחלק בבנין, נקרא פורץ.
(ב) המכניס לבנין חלק מגופו או מן הכלי שהוא משתמש בו, נקרא נכנס.
(ג) הפורץ ונכנס או פורץ ויוצא, נקרא מתפרץ.
(ד) הנכנס לבנין באיום, בתחבולה, או בקנוניה עם אדם שבבנין, או נכנס לארובה או לפתח אחר של הבניין העומד פתוח דרך קבע לצורך מסוים וכרגיל אינו נועד לשמש לכניסה, רואים אותו כאילו פרץ ונכנס.
החוק קובע עונש של 5 שנות מאסר על מי שנכנס למקום במטרה לבצע גנבה או פשע, ועונש של 7 שנות מאסר על מי שהתפרץ למקום בכוונה לבצע גנבה או פשע, או התפרץ ממקום לאחר שביצע גנבה או פשע. כן קובע החוק נסיבות מחמירות לגבי מי שנשא נשק בזמן הכניסה או ההתפרצות. במקרה כזה, עונשי המאסר המקסימליים כפולים.
אף החזקת ציוד המשמש לפריצה, ללא הסבר סביר, מהווה עבירה פלילית שעונשה 3 שנות מאסר. אם התעוררו נסיבות מחשידות לגבי אדם שנתפס כשברשותו ציוד המשמש לפריצה, העונש המקסימלי יעמוד על 5 שנות מאסר. הנסיבות המחשידות שמונה החוק הן: כוונה לפרוץ או להיכנס לבניין ולבצע בו גנבה או פשע; כוונה לבצע פשע; הסוואת פנים בכוונה לבצע גנבה או פשע; הימצאות בבניין בכוונה לבצע גנבה או פשע, תוך נקיטת אמצעים להסתרת הנוכחות.
הפריצה כעבירה פלילית > שכיחות העבירה והטיפול המשטרתי בה

פריצות לדירות מגורים, לבתי עסק ולכלי רכב הן בין העבירות הנפוצות ביותר שאזרחים סובלים מהן. בישראל עומד מספר תיקי החקירה שנפתחים בעקבות פריצות לבתים ולבתי עסק על כ-45,000 בשנה, נכון ל-2008. התמודדותה של המשטרה עם התופעה מוגבלת, ולעיתים קרובות מסתכם הטיפול המשטרתי ברישום התלונה בלבד. על-פי ראש אגף החקירות במשטרה יוחנן דנינו, רק ב-7% מעבירות הרכוש (הכוללות התפרצויות וגנבות רכב) מגלה חקירת המשטרה חשודים במעשה, ורק במקרה אחד מכל מאה מוגש כתב אישום.
הגנה מפני פריצה

להגנה מפני פריצה נהוג למגן את המבנים, למשל בהתקנת סורגים על החלונות, או בהתקנת דלת פלדה, שאותה קשה לפרוץ מאשר דלת עץ. כדי למזער את נזקי הפריצה, אפשר לשמור בכספת חפצים בעלי ערך רב במיוחד כגון תכשיטים, או סכומי כסף מזומן גבוהים. פורצים עוקרים לעיתים את הכספת כולה על תכולתה. הגנה מסוג אחר ניתנת באמצעות אזעקה, המתריעה בעת שהיא מזהה פריצה, לבעלי המקום ו/או למוקד השולח סייר עם ניידת סיור למקום. אמצעי נוסף הוא כלבי שמירה מסוגים שונים: הכלבים מעירים את בעלי הבית בנביחותיהם בעת פריצה, ובחלק מהגזעים אף תוקפים את הפורץ. כדי להתגבר על כך, חלק מהפורצים מרעילים את הכלבים או מסממים אותם לפני הפריצה.
שמירה מוגברת מפני פריצה ניתנת באמצעות שומר הנמצא במבנה, או סיור הפוקד את המבנה לעיתים קרובות.
הגנה מסוג אחר, שאיננה מונעת את הפריצה אך מצמצמת את נזקה, ניתנת באמצעות ביטוח רכוש, הכולל גם כיסוי למקרה פריצה.
פריצות נודעות

פרשת ווטרגייט, שסופה בהתפטרותו של נשיא ארצות הברית, ריצ'רד ניקסון, החלה בפריצה למטה המפלגה הדמוקרטית בקומפלקס ווטרגייט אשר בוושינגטון הבירה.
ראו גם

פריצת מנעולים
סולם גנבים
הערות שוליים

↑  דברי יוחנן דנינו בכנס לשכת עורכי הדין, אתר משפטון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529785505171  GND: 4151240-6  LCCN: sh85141185  NDL: 00575097  NKC: ph616012