stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הר חרמון
החרמון במלחמות מדינת ישראל

החרמון, ובמיוחד פסגת החרמון, מאפשר תצפית ושליטה על אזורים נכבדים בסוריה, בישראל ובלבנון. עובדה זו הופכת את השליטה בחרמון לבעלת חשיבות אסטרטגית. לאור זאת, היווה ההר מוקד לחימה חשוב במהלך מלחמות ישראל.
החרמון נכבש מסוריה על ידי כוח צה"ל שהונחת במסוקים בתום מלחמת ששת הימים. במקום הוקם מוצב מבוצר – מוצב החרמון, שנועד לתת התרעה ומידע לחיל האוויר ולאגף המודיעין.
בפרוץ מלחמת יום הכיפורים כבשו כוחות קומנדו סוריים את המוצב, ושבו חלק ניכר מהחיילים ששהו בו. חלק אחר מן החיילים הצליח לברוח בחסות החשכה. ניסיון ראשון שנכשל לכיבוש מוצב החרמון בחזרה נעשה ב-8 באוקטובר על ידי כוח חטיבת גולני. לקראת סוף המלחמה נכבש המוצב על ידי צה"ל במבצע קינוח. בעקבות קרב זה קיבל החרמון את הכינוי "העיניים של המדינה".
לאחר המלחמה, בעקבות פריצת ציר וכיבוש שיא החרמון בידי חיל ההנדסה הישראלי, הועבר "החרמון הסורי" לשליטת האו"ם.
גבול ישראל–סוריה באזור החרמון נחשב לגבול שקט, אף יותר מהגבול השקט יחסית של רמת הגולן. עם זאת, ב-3 ביולי 1991 נהרג בחרמון חייל מילואים בחדירת חוליית מחבלים למצפה שלגים, ובאוקטובר 1991 הושמדה חוליית מחבלים שניסתה לחדור דרך לבנון לחרמון למוצב ליד מצפה שלגים. באירוע נוסף, חדר אזרח סורי לישראל דרך החרמון.
ב-8 בדצמבר 2024, לאחר שכוחות צבא סוריה נטשו את עמדותיהם עם נפילת משטר אל-אסד בסוריה, פתח צה"ל במבצע חץ הבשן ובמסגרתו השתלט על החרמון הסורי.
החרמון בתנ"ך ובתרבות

ההר נזכר בספר דברים, בתיאור חבל הארץ בעבר הירדן שכבשו משה ובני ישראל מסיחון מלך האמורי ומעוג מלך הבשן: ”וַנִּקַּח בָּעֵת הַהִוא אֶת הָאָרֶץ מִיַּד שְׁנֵי מַלְכֵי הָאֱמֹרִי אֲשֶׁר בְּעֵבֶר הַיַּרְדֵּן מִנַּחַל אַרְנֹן עַד הַר חֶרְמוֹן, צִידֹנִים יִקְרְאוּ לְחֶרְמוֹן שִׂרְיֹן וְהָאֱמֹרִי יִקְרְאוּ לוֹ שְׂנִיר”, וכן: ”מֵעֲרֹעֵר אֲשֶׁר עַל שְׂפַת נַחַל אַרְנֹן וְעַד הַר שִׂיאֹון הוּא חֶרְמוֹן”.
עם חציית הירדן בידי בני ישראל, נזכר היישוב בעל גד, ששכן למרגלות החרמון, כנקודה הצפונית ביותר אליה הגיע יהושע בן נון בכיבושיו בארץ: ”מִן הָהָר הֶחָלָק הָעוֹלֶה שֵׂעִיר וְעַד בַּעַל גָּד בְּבִקְעַת הַלְּבָנוֹן תַּחַת הַר חֶרְמוֹן”. יתר הר חרמון ורכס מול הלבנון נותר בשלב זה בגדר "הארץ הנשארת", שנותר לכבוש אותה: ”וְהָאָרֶץ הַגִּבְלִי וְכָל הַלְּבָנוֹן מִזְרַח הַשֶּׁמֶשׁ מִבַּעַל גָּד תַּחַת הַר חֶרְמוֹן עַד לְבוֹא חֲמָת”.
באזור ההר, כמו ביתר אזור הגולן והבשן, ישבו בני חצי שבט מנשה: ”וּבְנֵי חֲצִי שֵׁבֶט מְנַשֶּׁה יָשְׁבוּ בָּאָרֶץ מִבָּשָׁן עַד בַּעַל חֶרְמוֹן וּשְׂנִיר וְהַר חֶרְמוֹן”.
מלבד אזכוריו הרבים של החרמון בתיאור כיבוש עבר הירדן וארץ כנען, ההר נזכר באופן סמלי גם בספר תהילים ובספר שיר השירים: ”אִתִּי מִלְּבָנוֹן כַּלָּה אִתִּי מִלְּבָנוֹן תָּבוֹאִי תָּשׁוּרִי מֵרֹאשׁ אֲמָנָה מֵרֹאשׁ שְׂנִיר וְחֶרְמוֹן מִמְּעֹנוֹת אֲרָיוֹת מֵהַרְרֵי נְמֵרִים”, וכן: ”צָפוֹן וְיָמִין אַתָּה בְרָאתָם תָּבוֹר וְחֶרְמוֹן בְּשִׁמְךָ יְרַנֵּנוּ”, וכן: ”כְּטַל חֶרְמוֹן שֶׁיֹּרֵד עַל הַרְרֵי צִיּוֹן” וכן: ”וַיַּרְקִידֵם כְּמוֹ עֵגֶל לְבָנוֹן וְשִׂרְיֹן כְּמוֹ בֶן רְאֵמִים”. בנוסף, נזכר במקורות המונח "חרמונים": ”עַל כֵּן אֶזְכָּרְךָ מֵאֶרֶץ יַרְדֵּן וְחֶרְמוֹנִים מֵהַר מִצְעָר”.
בתקופת בית שני כבש את ההר אלכסנדר ינאי, וגייר את היטורים שישבו בו. באותה תקופה התקיימה בהר גם מושבת חכמי בני בתירא.
החרמון בתנ"ך ובתרבות > החרמון בתרבות

בתקופה המודרנית כתב ז'בוטינסקי בשירו המפורסם, "שיר אסירי עכו", את השורה הבאה: "לנו, לנו, תהיה לנו כתר החרמון".
רחל המשוררת כתבה בשיר "כנרת": "בבדידות קורנת נם חרמון הסבא וצינה נושבת מפסגת הצחור."
יובב כץ כתב על החרמון את השיר "מלכות החרמון" (המוכר במילותיו הפותחות "כל המלים השמחות פרצו שוב בהורה סוערת"), אותו הלחין אפי נצר ועיבד פולדי שצמן. השיר בוצע על ידי להקת פיקוד צפון והפך פופולרי.
לקריאה נוספת

תיאור ארץ ישראל מאת ויקטור גרן, במקור בפאריס 1868, תרגם מצרפתית חיים בן עמרם, הוצאת יד בן צבי, תשמ"ז
צבי אילן, ארץ הגולן – מדריך למסייר ולמטייל, הוצאת עם עובד, 1968, הוצאה מורחבת 1977
כל מקום ואתר התשל"ח, משרד הביטחון – ההוצאה לאור והוצאת כרטא, 1978
עמנואל הראובני, קום התהלך בארץ. הוצאת משרד הביטחון, 1986
ד"ר זאב וילנאי, אריאל אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, הוצאת עם עובד 1986
שמעון דר, תולדות החרמון, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1994
מדריך ישראל החדש: אנציקלופדיה, מסלולי טיול. עורך ספי בן-יוסף, כרך 2 בעריכת מנחם מרקוס. 2001. משרד הביטחון – ההוצאה לאור והוצאת כתר
תאי בריבו

תאי בריבו (נולד ב-15 בינואר 1998) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת החלוץ בפילדלפיה יוניון מה-MLS ובנבחרת ישראל.
קריירת מועדונים

בריבו נולד וגדל באילת, לאיציק ומאיה. הוא החל לשחק כדורגל כשנתגלה במרכז הספורט הימי של אביו איציק, באילת, בגיל 11. עבר בגיל עשר למחלקת הנוער של עירוני ראשון לציון, זאת אף על פי שהמשיך להתגורר עם משפחתו בעיר הולדתו, אילת, מה שאילץ אותו להגיע לאימונים בטיסות. כעבור כשנה, אמו מאיה נפטרה ממחלת הסרטן, ביום בו לקבוצת הילדים היה משחק גביע, בריבו שאמו ביקשה שיתמיד בכדורגל, התעקש לשחק, נכנס למשחק במחצית השנייה ואף הבקיע את השער הרביעי בניצחון 1–4. בהמשך עבר להתגורר בראשון לציון.
ב-2015, עבר למחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה. את הופעת הבכורה בקבוצת הבוגרים של מכבי פתח תקווה ערך ב-1 במרץ 2017 במשחק גביע המדינה מול מכבי תל אביב, כשנכנס כמחליף בדקה ה-80 בהפסד 1–2.
בעונת 2018/2019 כבש שבעה שערים לזכות מכבי פתח תקווה בליגת העל, מה שלא הספיק לקבוצתו, שירדה ליגה בסיום העונה.
בעונת 2019/2020 כבש לראשונה בדרבי של פתח תקווה את שערה הרביעי של מכבי פתח תקווה, בניצחון 4–1.
קריירת מועדונים > וולפסברגר

ב-9 ביולי 2021 חתם לשלוש שנים בוולפסברגר מהבונדסליגה האוסטרית. ב-14 באוגוסט 2021 כבש את שערו הראשון והשני בבונדסליגה האוסטרית, בתיקו הביתי 2–2 מול WSG סווארובסקי טירול.
קריירת מועדונים > פילדלפיה יוניון

ב-2 באוגוסט 2023 חתם בריבו בפילדלפיה יוניון מה-MLS האמריקאית. תמורת 1.4€ מיליון אירו בחוזה עד חודש ינואר 2026. ירוויח כ-700 אלף יורו לעונה. ב-18 ביולי 2024 כבש בריבו את השלושער הראשון בקריירה שלו במשחק נגד ניו אינגלנד רבולושן שהסתיים 1–5.
נבחרות ישראל

בשנת 2017 שיחק בנבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19, בה רשם שלוש הופעות ושער. ב-2018 זומן לנבחרת הצעירה עד גיל 21 של ישראל, עמה שיחק עד שנת 2020, ובה רשם 13 הופעות וצמד שערים שהבקיע בניצחון הביתי של הנבחרת הצעירה 3–1 על איי פארו, במסגרת מוקדמות יורו 2021 לנבחרות צעירות.
ב-17 במרץ 2022 זומן לראשונה לסגל נבחרת ישראל הבוגרת, לקראת משחקי הידידות מול גרמניה ורומניה, על-ידי המאמן הזמני הלאומי גדי ברומר. ב-26 במרץ 2022 ערך את הופעת בכורה שלו בבוגרים של נבחרת ישראל כשגם פתח בהרכב, בהפסד החוץ במשחק הידידות 0–2 לגרמניה. ב־24 בספטמבר 2022 כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בדקה ה-93 מול אלבניה במשחקה האחרון בליגת האומות 2022/2023, שזיכה את ישראל בניצחון ביתי 1–2.
חיים אישיים

מקור שמו בעברית הם ראשי תיבות של "תורת ארץ ישראל".
בריבו הוא בעל דרכון פורטוגלי.
סטטיסטיקה > מועדונים

מעודכן ל-2 במרץ 2025
| הופעות במועדונים> מועדון | הופעות במועדונים> עונה | הופעות במועדונים> ליגה | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | גביע המדינה> הופעות | גביע המדינה> שערים | גביע הליגה (גביע הטוטו)> הופעות | גביע הליגה (גביע הטוטו)> שערים | אירופה (ליגת האלופות / הליגה האירופית / קונפרנס ליג)> הופעות | אירופה (ליגת האלופות / הליגה האירופית / קונפרנס ליג)> שערים | אחר ( סופר-קאפ / אלוף האלופים )> הופעות | אחר ( סופר-קאפ / אלוף האלופים )> שערים | סך הכל> הופעות | סך הכל> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מכבי פתח תקווה | 2016/2017 | ישראל ליגת העל | 4 | 0 | 1 | 0 | – | – | – | – | – | – | 5 | 0 |
| מכבי פתח תקווה | 2017/2018 | ישראל ליגת העל | 8 | 1 | – | – | 4 | 0 | – | – | – | – | 12 | 1 |
| מכבי פתח תקווה | 2018/2019 | ישראל ליגת העל | 31 | 7 | 3 | 0 | 4 | 0 | – | – | – | – | 38 | 7 |
| מכבי פתח תקווה | 2019/2020 | ישראל הליגה הלאומית | 25 | 8 | 4 | 1 | 4 | 1 | – | – | – | – | 33 | 10 |
| מכבי פתח תקווה | 2020/2021 | ישראל ליגת העל | 28 | 6 | 1 | 0 | 3 | 0 | – | – | – | – | 29 | 6 |
| מכבי פתח תקווה | סך הכל | סך הכל | 96 | 22 | 9 | 1 | 15 | 1 | – | – | – | – | 120 | 24 |
| וולפסברגר | 2021/2022 | אוסטריה הבונדסליגה האוסטרית | 29 | 11 | 3 | 2 | – | – | – | – | – | – | 32 | 13 |
| וולפסברגר | 2022/2023 | אוסטריה הבונדסליגה האוסטרית | 33 | 17 | 4 | 5 | – | – | 4 | 2 | – | – | 41 | 24 |
| וולפסברגר | סך הכל | סך הכל | 62 | 28 | 7 | 7 | – | – | 4 | 2 | – | – | 73 | 37 |
| פילדלפיה יוניון | 2023 | ארצות הברית MLS | 5 | 0 | – | – | – | – | 1 | 0 | – | – | 6 | 0 |
| פילדלפיה יוניון | 2024 | ארצות הברית MLS | 20 | 9 | – | – | – | – | 6 | 7 | – | – | 26 | 16 |
| פילדלפיה יוניון | 2025 | ארצות הברית MLS | 2 | 5 | – | – | – | – | 0 | 0 | – | – | 2 | 5 |
| פילדלפיה יוניון | סך הכל | סך הכל | 27 | 14 | – | – | – | – | 7 | 7 | – | – | 34 | 21 |
| סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | 185 | 64 | 16 | 8 | 15 | 1 | 11 | 9 | – | – | 227 | 82 |
↑  הופעות בגביע הטוטו לאומית
1 2  הופעות בגביע הליגות
סטטיסטיקה > נבחרת לאומית

מעודכן ל-14 באוקטובר 2024
| נבחרת | שנה | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| ישראל | 2022 | 7 | 3 |
| ישראל | 2023 | 7 | 0 |
| ישראל | 2024 | 4 | 0 |
| סך הכל | סך הכל | 18 | 3 |
תארים

אישיים
שחקן המחזור בליגת ה-MLS
הערות שוליים

↑  יגאל גולדשטיין, ‏תאי בריבו: "מקווה למספרים דומים לשל שון וייסמן ומואנס דאבור", באתר ערוץ הספורט, 15 באוגוסט 2021
1 2  דוד נתן, "אמא ביקשה שלא אפסיק לשחק", באתר ynet, 25 בספטמבר 2019
↑  הכר את השחקן - תאי בריבו (נוער), באתר מכבי פתח תקווה, ‏2017-01-01
↑  football - פרטי משחק, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
↑  ‏מכבי דרסה 1:4 את הפועל בדרבי של פ"ת, קטמון הובכה, באתר ספורט1, 27 בינואר 2020
↑  גיל לוין, ‏רשמי: בריבו חתם לשלוש שנים בוולפסברגר, באתר ערוץ הספורט, 9 ביולי 2021
↑  תומר חבז, ‏תאי בריבו הצטרף רשמית לפילדלפיה יוניון, באתר ONE‏, 2 באוגוסט 2023
↑  לילה חלומי: שלושער לבריבו במדי פילדלפיה, באתר ערוץ הספורט, 18 ביולי 2024
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, הנבחרת הצעירה ניצחה 1:3 את איי פארו ונותרה מושלמת במוקדמות היורו, באתר וואלה, 15 באוקטובר 2019
↑  מוטי פשכצקי, ‏זימוני בכורה לגולדברג, דין דוד ובריבו, באתר ערוץ הספורט, 17 במרץ 2022
↑  Tai Baribo, worldfootball.net (באנגלית)
↑  Tai Baribo, oefb.at (בגרמנית)
↑  Israel - T. Baribo - Profile with news, career statistics and history - Soccerway, int.soccerway.com
↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - פרטי שחקן, באתר www.football.org.il
↑  הישראלי הראשון לעשות זאת: תאי בריבו נבחר לשחקן המחזור ב-MLS, באתר ynet, 18 ביולי 2024
עופר שריקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 באוגוסט 1971 (בן 53) ירושלים 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  מוזיקאי, מלחין, מעבד מוזיקלי, מפיק מוזיקלי, מלחין מוזיקה לסרטים ולסדרות טלוויזיה, מנצח
 סוגה:  מוזיקה אנדלוסית ומוזיקת עולם
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  פסנתר, גיטרה גיטרה בס, תופים, אקורדיון, מפוחית, עוד
 שיתופי פעולה בולטים:  עידן רייכל, דן אלמגור, חנן סביון, גיא עמיר שלום אסייג
 פרופיל ב-IMDb
 
עופר שריקי (נולד ב-1971) הוא מוזיקאי, זמר- יוצר, מלחין, מנצח, ומעבד מוזיקלי ישראלי. מנגן על מגוון רחב של כלים. מלחין לתעשיית הקולנוע והטלוויזיה. מראשוני היוצרים בישראל ששילבו מוזיקה אנדלוסית עם מוזיקה פופולרית. עוסק בהדרכת הרכבים קוליים ותזמורתיים בדגש על העצמת המשמעות ואיש חינוך.
ביוגרפיה

עופר נולד בירושלים לנגן הכינור יוסי שריקי. ממקימי התזמורת האנדלוסית. סבו היה הפייטן מאיר שריקי.
בגיל 5 התחיל לנגן על פסנתר מוזיקה קלאסית, וכשהיה נער נמשך למוזיקת רוק.
לאחר הצבא למד מוזיקה ב"רימון בית ספר למוסיקה", במגמת ניצוח והלחנה. לאחר מכן המשיך בלימודיו במכללת לוינסקי לחינוך במגמת הוראת מוזיקה וניצוח.
במקביל למד ניצוח ותיזמור עם המנצח מנדי רודן.
ב-1995 החל לשמש כמנהל מוזיקלי של כפר הנוער בן שמן, ושם יישם את שיטתו לחינוך דרך מוזיקה. פיתוח ביטחון עצמי, עצמאות ותחושת מסוגלות אצל ילדים אוהבי מוזיקה. ב-2020 לאחר 25 שנה ובעקבות מגפת הקורונה העולמית שהתפרצה באותה שנה, סיים את עבודתו כמנהל המוזיקלי, בזמן הזה הספיק להעמיד תלמידים רבים בניהם לירן דנינו.
ב-2002 בזמן הופעתו במועדון הבארבי הבחין בכישרונו בעל המועדון שאול מזרחי, שהחתים אותו בלייבל שלו.
בשנת 2003 יצא אלבום הבכורה של שריקי, "עופר שריקי". באלבום התארחו: עידן רייכל קלידים, שי צוברי קולות. הפקה מוזיקלית: עובד אפרת. האלבום יצא בהפצת חברת התקליטים הליקון.
האלבום כולל 10 שירים שאת רובם כתב, הלחין, ועיבד עופר. השירים מהאלבום, זכו להצלחה, ובמיוחד השיר "המחלקה לזיהוי פלילי", שהוכנס לרשימת ההשמעה של גלגלצ ואף נבחר להיות הפקת הווידאו קליפ הראשונה של ערוץ 24 שהוקם באותה תקופה.
באותה שנה נבחר עופר על ידי גלי צה"ל להשתתף בפרויקט עוד מעט נהפוך לשיר. עופר הלחין את שירו של החייל טל גורדון "לגרש את הצער".
הוא העמיק בהכרת המוזיקה האנדלוסית והיה למנצח על תזמורת אנדלוסאלם שמופיעה על במות ברחבי ישראל.
ב-2004 השתתף שריקי באלבומו הראשון של עידן רייכל "הפרויקט של עידן רייכל" כנגן גיטרות וכזמר.
ב-2005 בנצי שירה מנכל התזמורת הקאמרית הישראלית יצר סרט דוקומנטרי על האומנים המבטחים בישראל ובניהם עופר שריקי.
ב-2008 המשיך את שיתוף הפעולה עם רייכל והשתתף כזמר אורח באלבום נוסף של עידן רייכל, "בין קירות ביתי", בשיר "רוב השעות".
ב-2006 השתתף כזמר, נגן ומלחין למופע "עופר דן וקרן גם" המבוסס על אוסף שיריו של המחזאי והפזמונאי דן אלמגור. במופע ליווה בפסנתר, בשירה ובגיטרות את הזמרת קרן הדר ואת הפזמונאי דן אלמגור.
בשנים הבאות שימש כמלחין לתעשיית המוזיקה, לתיאטרון, פרסום, ולתעשיית הטלוויזיה.
הלחנה לטלוויזיה, קולנוע ותיאטרון

ב-2010 כתב מוזיקה מקורית העונה השלישית של סדרת הדוקו-ריאליטי "TLV - עושים את תל אביב" ששודרה ב-HOT בידור.
ב-2012 הלחין מוזיקה מקורית עבור הצגת הילדים "ממתקיה בין ההרים" תיאטרון פסיק.
ב-2012 הלחין וכתב את מילות השיר "שירו של ניוטון" ביחד עם חנן סביון וגיא עמיר עבור סדרת הטלוויזיה "עספור". השיר בוצע על ידי להקת "בית הבובות" והוכנס כרצועת בונוס לאלבומם שיצא ב-2014.
ב-2013 הלחין ועיבד את המוזיקה עבור סדרת הטלוויזיה "שנות ה-80". שיצרו שלום אסייג ומני אסייג. עופר קצר שבחים על המוזיקה שלו, שהיא נוסטלגית ועדכנית כאחד. בעקבות ההצלחה הלחין גם את המוזיקה והפתיח לסדרת הטלוויזיה הממשיכה את העלילה "שנות ה-90" ולאחר מכן גם לסרט הקולנוע שבא בעקבות ההצלחה הגדולה של הסדרות הנקרא "ההילולה".
ב-2015 הלחין ועיבד את המוזיקה עבור הסרט הדוקומנטרי האמריקאי The Hope: The Rebirth of Israel שהיה מועמד לפרס אמי.
ב-2015 השתתף בפסטיבל ישראל בהלחנת מוזיקה מקורית עבור ההצגה "חלום בהקיץ" על פי "חלום ליל קיץ" מאת ויליאם שקספיר.
ב-2016 השתתף במופע מחווה לעוזי חיטמן בתיאטרון הקאמרי.
ב-2017 הלחין ויצר את המוזיקה עבור הסרט הדוקומנטרי האמריקאי "In Our Hands: The Battle for Jerusalem"
ב-2018 הלחין ויצר מוזיקה ושירים מקוריים עבור סדרת הטלוויזיה "מה בכריש?". סדרת טלוויזיה קומית ישראלית לילדים שיצרו חנן סביון וגיא עמיר וביים עודד רז ששודרה בערוץ הילדים ללקוחות HOT. את השירים ביצעו כוכבי הסדרה.
ב-2022 הלחין ויצר את המוזיקה עבור סדרת הטלוויזיה "שנות ה-90" שיצר שלום אסייג ומשודרת ברשת 13.
ב-2023 יצר עיבוד אנדלוסי לשירה של יסמין מועלם "כמה מתוק" עבור תוכנית טלוויזיה ישראלית קארפול קריוקי בהנחיית אודי כגן.
ב-2023 הלחין ויצר את המוזיקה עבור סרט הקולנוע "ההילולה" שמבוסס על סדרות הטלוויזיה המצליחות שנות ה-80 ושנות ה-90.
משפחתו

נשוי ומתגורר עם משפחתו בקיבוץ חולדה.
הערות שוליים

↑  יהודה שוחט, רוץ שריקי, רוץ, באתר ynet, 15 באפריל 2003
↑  טל גורדון ז"ל – עופר שריקי – לגרש את הצער, באתר עוד מעט נהפוך לשיר – אמנים שרים שירי נופלים
↑  עוד מעט נהפוך לשיר, טל גורדון ז"ל. עופר שריקי - לגרש את הצער, באתר עוד מעט נהפוך לשיר, ‏2003
↑  תיאטרון - ממתקיה בין הריה, באתר www.habama.co.il
↑  The Hope: The Rebirth of Israel, 2015-07-20, נבדק ב-2023-07-23
5.https://www.makorrishon.co.il/nrg/online/archive/ART/463/097.html
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007356456405171  MusicBrainz: f17232fb-3c8a-40e9-88cb-a56b143648e6  VIAF: 48151170940139090788   WorldCat (עם VIAF): 48151170940139090788
פרודיות לפורים

.
.
עמוד מתוך חבקבוק הנביא, פיזרו ה'רע"ג.
פָּרוֹדְיוֹת לפורים הן פרודיות המיועדות לקריאה בחג הפורים, הנפוצות בגרסאות שונות בקרב היהודים החל מתקופת הראשונים. הפרודיות מחקות את המקרא, התלמוד, התפילה, הסליחות, הקידוש, זמירות השבת ועוד. הנושא העיקרי הוא שתיית יין בפורים, שהורחב ל"איסור" שתיית מים ואף ל"בל יראה" על מים.
החוקר אליעזר סגל טען כי דברי התלמוד "המן מן התורה מניין..." הם פרודיה לחג הפורים, ומצביעים על קיומו של לימוד תורה פארודית כבר בתקופת התלמוד. הפרודיות גררו ביקורת רבנית שהביאה עד לכדי קריאה לשריפת הספרים.
ליל שיכורים

ליל שיכורים הוא פיוט פורימי הנמצא במחזור ויטרי מתחילת המאה ה-13, ונאמר שמחברו הוא מנחם ב"ר אהרן. הפיוט נכתב כמערבית לליל פורים, ומחקה את המערבית "ליל שימורים" הנאמרת בליל חג הפסח. יש שקיבלו את הפיוט כפיוט קודש, ואף למדו ממנו הלכה. לעומת זאת, יש שתמהו איך הוכנס פיוט זה למחזור, ורצו להסיק מכך כי "חלו בו (=במחזור ויטרי) ידי אנשים זדים".
ספר חבקבוק הנביא

בשנת ה'רע"ג (1513) נדפס ספר חבקבוק הנביא, הפרודיה הראשונה בספרות העברית. הספר מכיל שלוש פרודיות שונות:
חבקבוק הנביא, פרודיה למקרא, נקראת חבקבוק הנביא כחיקוי לנביא חבקוק המקראי. בדף השער נכתב:”ספר חבקבוק הנביא על שגיונות. לקרוא בו בעת רצון ביומי פורים.” הספר מתאר בעברית מקראית מלחמה בין "בארי" המייצג את המים, ל"כרמי" המייצג את היין. האלוהים מצווה על הנביא חבקבוק לחזק את כרמי ולצאת למלחמה מול בארי. הפרודיה מסתיימת בהמלכת כרמי על כל העם והכרתת בארי ואנשיו.
מגילת סתרים : הגרסה הראשונה ל"מסכת פורים". בפרק הראשון עוסקת המסכת בביאור ל"חבקבוק הנביא", ולאחריו בשני פרקים נוספים בדיני שתיית היין בצורה היתולית.
בסוף שתי הפרודיות הראשונות מופיע קולופון המרמז ככל הנראה על זהות המחבר: ”מדרש הנביא הלבי"א ממשפחת המדקדקים/ייסדה בזמן אשר מחכמה ומכבוד הכל במאכל ובמשתה אדוקים/יבואו בה קושיות פירכות היקשות בעיות ודברים צדיקים/ותלמיד התלמידים גר-שם פיזרו הקריה ראש המחוקקים”. יש שהבינו כי "הנביא הלבי"א" הוא רבי אליהו בחור, אך השערה זו התבררה כטעות מאחר שקיימים כתבי יד של הפרודיה שנכתבו לפני זמנו. רבי אליהו בחור כנראה סידר את הדברים לדפוס, וייתכן שהכניס רמז לשמו בקולופון. חלק מהחוקרים הוכיחו מהמילים "גר-שם" ו"הנביא הלביא" כי המחבר הוא רבי לוי בן גרשום, אך ייתכן כי המילה "גר-שם" רומזת לשמו של המדפיס ולא לשם המחבר. השערה נוספת היא שהמחבר הוא ליאון די בלנטיש ורימז את שמו במילה "לביא" שפירושה אריה - ליאון בלועזית.
מסכת פורים של רבי קלונימוס בן קלונימוס, המכילה שלושה פרקים. האמוראים הדוברים במסכת קרויים על שם תכונות רעות: רבי קמצן, רבי עצלן, רבי חמסן, רבי שקרן, וכדומה. בסיום המסכת מופיעה הבהרה שנועדה כנראה לענות לביקורות שייראו בפרודיה תופעה פסולה הגורמת לביטול תורה:
בסוף הספר הודפס הפיוט ככלות ייני של רבי שלמה אבן גבירול.
מסכת פורים

מסכת פורים הייתה במהלך הדורות לפרודיה הפורימית הנפוצה ביותר, ובתחילת המאה ה-20 כבר היו לה עשרות גרסאות. אחת הגרסאות הנפוצות היא תלמוד שיכורים שנדפס בוורשה ה'תר"ץ (1930), בה שמות האמוראים הוחלפו בשמות הקשורים בשתיית יין: רב יינא (תחליף לרב ייבא), רב כדא, רב חמרא, רב שתיין וכדומה. את המהרש"א מחליף "מהרש"ע". בסוף הספר נדפסה "הגדה לליל שיכורים" כפרודיה להגדה של פסח, וסליחות לפורים.
פרודיות להמן

בחלק מהקהילות נהגו לערוך אשכבה היתולית להמן, כפרודיה לתפילת האשכבה הנהוגה בקהילות אלו על נפטרים. גם למנהג זה ישנה התנגדות בספרי ההלכה, אך רבים התייחסו אליו בחיוב והוא התקבל בהרבה קהילות. בדומה למנהג זה יש המפרסמים מודעות אבל על המן. בנוסף חוברו נוסח כתובה להמן, צוואה של המן ועוד.
הספר "ונהפוך הוא" מאגד את כל הפרודיות לפורים נערך בידי הרב דב גולברגר
ביקורת רבנית

מראשוני המתנגדים לפרודיות התורניות היה הרב שמואל אבוהב. בשו"ת דבר שמואל כתב הרב אבוהב כי האיסור שנאמר בשולחן ערוך על קריאה במחברות עמנואל, קיים גם לגבי מסכת פורים, ונוסף עליו גם איסור חילול השם. הרב נפתלי כ"ץ ביקש לגזור נידוי על המדפיסים, ושריפה על הספרים. גם החיד"א כתב כי "עוון חמור מאוד לחבר דברי ליצנות מעין דוגמה למשנה ותלמוד... וקל וחומר למי שחיבר כמו מקרא - אוי ואבוי". הרב שלמה קלוגר אסר לקרוא בספריו של יהודה ליב בן-זאב, בין השאר מפני שחיבר סליחות לפורים.
בעקבות הביקורת הקשה היו שניסו לחבר מסכתות פורים נקיות מליצנות וסברו כי עליהן לא יחול האיסור. גם הרב יעקב ישראל קניבסקי חיבר מסכת פורים כשלמד בישיבת נובהרדוק.
ראו גם

רב פורים
פורים שפיל
לקריאה נוספת

ישראל דוידזון parody In Jewish, ניו יורק 1907
משה שטיינשניידר, purim und parodie, פורסם ב-MGWJ - ה-47, 1903
אליעזר סגל, Purim, Parody, and Pipul
אברהם מאיר הברמן, מסכת פורים מהדורותיה ודפוסיה, ארשת: ספר שנה לחקר הספר העברי ה' (תשלב), עמודים 136–144. לקריאה באתר אוצר החכמה.
נחום הלוי ואייזיק בלוי, 'מסכת פורים', 'מסכת חבקבוק', או באבא מעיישעס'?, קולמוס גיליון 84, אדר ה'תש"ע. לקריאה באתר אוצר החכמה.
יוסף ויכלדר, פתשגן הכתב, המבשר תורני גיליון 8, אדר ה'תשס"ט. לקריאה באתר אוצר החכמה.
יצחק יהושע שור, אקדמות מילין לפורים, בית אהרן וישראל צט' ה'תשס"ב, עמודים קכה - קלב. לקריאה באתר hebrewbooks
נתנאל מנצור, השכבה להמן, כתב עת "זכור לאברהם", חולון ה'תשס"ג, עמודים רצה - שיב
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קל"ט, עמוד ב'
↑  אליעזר סגל, Purim, Parody, and Pipul. וראו גם: אהרן זאב בן ישי, מבוא למסכת חנוכה, ארשת: ספר שנה לחקר הספר העברי כרך ג' עמוד 171
↑  דברי יציב אורח חיים, סימן רצ"ז אות ו'.
↑  יעקב בכרך, אשתדלות עם שד"ל, ורשה: שולדברג, תרנ"ו, דף מ:
↑  אברהם מאיר הברמן, הספר העברי בהתפתחותו, עמוד 105.
↑  בכתבי היד של הפרודיה לא מופיעות המילים "ממשפחת המדקדקים".
↑  אפרים דיינרד, עתיקות יהודה ערך מגילת סתרים. (עמוד 23).
↑  ישראל דוידזון, אוצר השירה והפיוט, עמוד 131 והלאה.
↑  קולמוס גיליון 84, אדר ה'תש"ע
↑  על פי תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף צ"ט, עמוד ב'
↑  ישראל דוידזון parody In Jewish ניו יורק 1907
↑  מועד לכל חי סימן לא' בשם "אורה ושמחה"
↑  יום-טוב לוינסקי, כיצד הכו את המן בתפוצות ישראל, עמוד 38. וראו נוסחאות ההשכבה במאמרו של נתנאל מנצור, השכבה להמן, כתב עת "זכור לאברהם", חולון ה'תשס"ג, עמודים רצה - שיב
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ש"ז, סעיף ט"ז
↑  שו"ת דבר שמואל, סימן קצ"ג. הובאו דבריו בבאר היטב סימן תרצ"ו ס"ק יג'
↑  הרב משה בן ישעיה שליט מווינה, בהקדמה לספרו ברית מטה משה.
↑  כיסא רחמים על מסכת כלה פרק א' הלכה ג'.
↑  שו"ת האלף לך שלמה, יורה דעה רנ"ז. - "כי הוא רשע גדול ועשה צחוק על כל מיני פיוט וסליחות, ועשה סליחות לפורים, ושחק בזה על חז"ל ועשה דבריהם כצחוק"
↑  ראו לדוגמה בדף השער של "מסכת המן" "מה בין מסכת זו למסכת פורים? מסכת פורים היא תוכה כברה, כולה ליצנות ודברים בטלים, אין בה אף משהו של אמת לפיכך אין רוח חכמים נוחה הימנה, וכמעט שאסרו לעיין בה. אבל מסכת זו מיוסדת על הלכות ומאמרי חז"ל אמיתיים, רק רוח ליצנות קלה מרחפת על פני התוכן האמיתי, משום שמחת פורים".
↑  פניני רבינו הקהילות יעקב, חלק א' עמוד יח'.
| פורים |
| --- | --- | --- |
| מצוות החג | מקרא מגילה • מתנות לאביונים • משלוח מנות • סעודת פורים ושתיית יין בפורים • פרסום הנס |  |
| מנהגים | משנכנס אדר מרבין בשמחה • זכר למחצית השקל • אוזן המן • התחפשות  • רעשן • בובת המן |  |
| מגילת אסתר | אישים במגילה: אחשוורוש • ושתי • ממוכן • המן • עשרת בני המן • זרש • בגתן ותרש • מרדכי היהודי • אסתר • חרבונה • אבגתא • התך • הגי תוספות למגילת אסתר • חלום מרדכי • תרגומי מגילת אסתר לארמית • היעדרותו של אלוהים ממגילת אסתר • מדרש אבא גוריון |  |
| תפילות ופיוטים | למנצח על אילת השחר • על הנסים • ברכת הרב את ריבנו • אשר הניא • ויאהב אומן ("קרובץ לפורים") • מי כמוך ואין כמוך • קוראי מגילה |  |
| שירים | ליהודים הייתה אורה ושמחה וששון ויקר • חג פורים (שיר) • אני פורים • ליצן קטן נחמד • תן כתף • ככלות ייני • רשימת שירים ופיוטים לפורים • פיוטים ושירים נוספים |  |
| שמחת פורים | פורים שפיל • רב פורים • עדלאידע • ליל שיכורים • פרודיות לפורים |  |
| מאכלים | אוזן המן • פזואלוס • פלודן • קרפלך • מקרוט • ספרא (מאפה) |  |
| שונות | עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון • בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר • פורים משולש • פורים קטן • תענית אסתר • פרשת זכור • מצוות זכירת מעשה עמלק • מחיית זכר עמלק • מסכת מגילה • סעודת אסתר • פורים שני • קבר אסתר ומרדכי |  |
חגי ישראל ומועדיו
היריבות בין זניט סנקט פטרבורג לבין ספרטק מוסקבה

| --- | --- |

דוגלאס סנטוס ורומן זובנין, במשחק המחזור ה-19 של עונת 2020/2021, 19 בדצמבר 2020.
וילמר בריוס מבקיע שער נגד ספרטק, 17 במרץ 2019.
היריבות בין זניט סנקט פטרבורג לבין ספרטק מוסקבה היא אחת היריבויות הוותיקות והטעונות ביותר בכדורגל הרוסי והוא מכונה "הקלאסיקו הרוסי". לא אחת קרה שמפגשים אלו הובילו לגילויי אלימות בין מחנות האוהדים ואף במגרש בין שחקני הקבוצות.
אם באליפויות ברית המועצות לספרטק מאזן ניצחונות טוב יותר על זניט (43 ניצחונות מול 22 של זניט), אז באליפות רוסיה היתרון נוטה לטובת זניט עם 22 ניצחונות מול 20 לספרטק ו־16 תוצאות תיקו.
בסך הכל הקבוצות נפגשו במשחקים רשמיים ביניהן 168 פעמים.
היסטוריה

הקבוצות נפגשו לראשונה במסגרת משחק גביע באוגוסט 1938 ובמרבית המפגשים ביניהן ניצחה ספרטק.
ב-17 ביוני 1941, חמישה ימים בלבד לפני מבצע ברברוסה, זניט הצליחה לנצח בפעם הראשונה את ספרטק עם 0:1 באצטדיון על שם לנין וזה גם היה משחקה האחרון של הקבוצה לפני שהליגה הופסקה בשל המלחמה.
היריבות ביניהן לא הייתה משמעותית עד לעשור הראשון של המאה ה-21, עם התחזקותה של זניט סנקט פטרבורג והירידה בכוחה של ספרטק. בעונות 2016/17 - 2017/2018 המפגשים בין הקבוצות נחשבו למסקרנים אפילו יותר בשל היריבות הספורטיבית בין המאמנים האיטלקים של שתי הקבוצות מאסימו קאררה ורוברטו מנצ'יני.
מאז העשור השני של המאה ה-21 עקב ביסוס מעמדה של זניט כאלופה ואחת הקבוצות החזקות ברוסיה ישנן האשמות מצד אוהדי ספרטק על כך שלזניט יש השפעה לא הוגנת על השופטים. היריבות הגיעה לשיא בעונת 2019/2020 ובעונת 2020/21, כשבמפגשים בין הקבוצות, הקבוצות החזיקו במאזן נקודות שווה.
תארים

|  | ספרטק | זניט |
| --- | --- | --- |
| אליפות ברית המועצות | 12 | 1 |
| אליפות רוסיה | 10 | 7 |
| גביע ברית המועצות | 10 | 1 |
גביע רוסיה: 3
| גביע הפדרציה הסובייטי | 1 | 0 |
הסופר קאפ הסובייטי: 1
| הסופרקאפ הרוסי | 1 | 7 |
| גביע הליגה הרוסית | 0 | 1 |
| גביע חבר המדינות | 6 | 0 |
| הסופר קאפ האירופי | 0 | 1 |
| גביע אופ"א | 0 | 1 |
| סך הכל | 43 | 21 |