stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיגו
הערות שוליים

↑  חידושי רבי שמעון יהודה שקופ בבבא מציעא סימן ה'. רבי יעקב ישראל קניבסקי בקהילות יעקב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ל"ב, עמוד ב'
↑  חלק ב', סימן ג'.
↑  בניגוד לשיטת החכמים, האומרת כי עוד לפני שטען הלווה מזויף, אין לשטר תוקף הלכתי, ראו בהרחבה שיטת התוספות בערך קיום שטרות.
↑  מתוך חידושי רבי שמעון יהודה שקופ במסכת כתובות דף י"ט ע"א.
↑  קובץ שיעורים חלק ב' סימן ג' אות ד' - ה
↑  שערי חיים, גיטין סימן ז
↑  חידושי המאירי, כרך כתובות י"ח ד"ה וכתבו גאוני ספרד, המאה ה-13
↑  בבא בתרא פרק ג', משנה ג'.
↑  כלומר, שיכול היה לטעון המחזיק שקנה את הקרקע מהראשון שהעדים מעידים שהקרקע שלו, וממילא לא הייתה אז סתירה בין העדים המעידים על ירושת הראשון לחזקת הקרקעות המוכיחה שקנאה השני לאחמ"כ.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ל"ג, עמוד ב'.
↑  יש גורסים שבדף ל"א זה רבא ולא רבה ואז רואים שרבא חזר בו לדעת אביי והוא חולק על רב חסדא
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ל"א, עמוד א'. אמנם יש מפרשים שרבה סבר כך רק בתחילת הדיון, ולמסקנה קיבל את עמדת אביי (רשב"ם, מסכת בבא בתרא, דף ל"א, עמוד א', ד"ה אמר ליה).
↑  ש"ך, כללי מגו, אות ה' ואות י"ב.
↑  בסוף הספר התכתבות עם הרב יוסל'ה שרייבר
| המשפט העברי |
| --- | --- | --- |
| בית דין והדיינים | סמיכת זקנים • ערכאות של גויים • איגרות בית דין • איסור הטיית משפט • איסור שוחד • כבוד הבריות במשפט העברי |  |
| סדר הדין | לא תגורו מפני איש • בצדק תשפוט עמיתך • דרישה וחקירה • דין מרומה • אנן סהדי |  |
| תובע ונתבע | כתב סירוב • הודאת בעל דין |  |
| דיני ראיות | עדות • כיוון שהגיד שוב אינו חוזר ומגיד • עדים זוממים • פסולי עדות • לא תישא שמע שווא • אין עד נעשה דיין • נמצא אחד קרוב או פסול • שטר • סימנים • קול |  |
| דיני טענות | טענת ברי • ברי ושמא • ספק וודאי • קים לי • מרא קמא • כופר הכל • מודה במקצת • מיגו  • טענו חיטין והודה לו בשעורין • טוען וחוזר וטוען • הוחזק כפרן |  |
| פסק בית דין | הכרעת רוב בדיינים • המוציא מחברו עליו הראיה • יחלוקו • יהא מונח עד שיבוא אליהו • כל דאלים גבר • שודא דדייני • פשרה • עביד איניש דינא לנפשיה • הפקר בית דין הפקר • חזקת ממון • תפיסה • גוד או איגוד |  |
מרובע משיקים

מרובע משיקים ומעגל החסום בו
בגאומטרייה, מרובע משיקים הוא מרובע שאפשר לחסום בו מעגל, כלומר, כזה שקיים מעגל כך שכל צלעות המרובע משיקות לו. כל הדלתונים (ולכן גם המעוינים והריבועים) הם מרובעי משיקים.
במרובע חוסם מעגל סכום האורכים של זוג אחד של צלעות נגדיות שווה לסכום האורכים של הזוג השני. הוכחה: כל נקודת השקה מחלקת את הצלע לשני חלקים. שני משיקים שיוצאים מאותה נקודה שווים זה לזה. לכן, זוג צלעות נגדיות מורכב מארבעה קטעים, שמהם מורכב גם הזוג השני, ומכאן שהסכומים שווים. גם ההפך נכון: אם במרובע סכום האורכים של צלעות נגדיות שווה לסכום האורכים של הזוג השני, הוא מרובע משיקים.
בין כל המרובעים החוסמים מעגל נתון, הקטן ביותר בשטחו הוא הריבוע.
ראו גם

מרובע ציקלי
ממד קרול

במתמטיקה, ממד קרול הוא שמם המשותף של כמה ממדים של חוגים, המתלכדים עבור חוג נתרי קומוטטיבי. ממדים אלו קרויים על שמו של וולפגנג קרול, שפיתח את ממד קרול הקטן.
ממד קרול הקטן הוא המספר המקסימלי של הכלות בשרשרת עולה של אידיאלים ראשוניים. באלגברה קומוטטיבית ובגאומטריה אלגברית, ממד זה של חוג הפונקציות על יריעה מספק הגדרה אלגברית לממד הגאומטרי שלה. לכל אלגברה אפינית קומוטטיבית יש ממד סופי, וחוגים בעלי ממד סופי חולקים עם האלגברות האפיניות כמה תכונות חשובות. לחוג ארטיני קומוטטיבי יש ממד אפס.
ממד קרול הקטן

נניח כי  R הוא חוג, וכי  P_{0},P_{1},\dots ,P_{n} הם אידיאלים ראשוניים ב- R, כך ש- P_{0}\subsetneq P_{1}\subsetneq \dots \subsetneq P_{n}. אז נאמר שאידיאלים ראשוניים אלו יוצרים שרשרת באורך  n. ממד קרול הקטן של  R הוא החסם העליון של כל אורכי השרשראות של אידיאלים ראשוניים, והוא סופי או שווה לאינסוף. מסמנים אותו ב- \operatorname {k-dim} (R).
לדוגמה, האידיאלים הראשוניים היחידים בחוג המספרים השלמים  \mathbb {Z}  הם אידיאלים ראשיים מהצורה  p\mathbb {Z}  כאשר  p מספר ראשוני, וכן אידיאל האפס. כמו כן, אף אידיאל ראשוני (מלבד אידיאל האפס) אינו מוכל באידיאל ראשוני אחר, ולפיכך השרשרת העולה המקסימלית של אידיאלים ראשוניים היא השרשרת  (0)\subsetneq p\mathbb {Z} . לפיכך ממד קרול של חוג המספרים השלמים הוא 1. בדומה לזה, ממד קרול של כל תחום ראשי הוא 1.  האידיאל הראשוני היחיד בשדה הוא אידיאל האפס, לכן ממד קרול של כל שדה הוא 0.
לכל אידיאל ראשוני בחוג PI נתרי יש גובה סופי (אך ממד קרול הקטן של חוג כזה עשוי להיות אינסופי).
במקרה הכללי  k\dim R+1\leq k\dim R[x]\leq 2k\dim R+1, ואלו החסמים הטובים ביותר האפשריים על הממד של חוג הפולינומים במשתנה אחד מעל  R. לעומת זאת אם  R הוא חוג נתרי מממד  k, אז ממד קרול הקטן של  R[x] הוא בדיוק  k+1. בהמשך לזה, אם  K שדה, אז ממד קרול של החוג  K[x_{1},\dots ,x_{n}] הוא בדיוק  n.
ממד קרול הקלאסי

ממד קרול הקלאסי עדין יותר. נאמר שאידיאלים מקסימליים הם בעלי עומק 0, ושלאידיאל ראשוני  P יש עומק  \alpha  (כאשר  \alpha  סודר) אם לכל ראשוני המכיל ממש את  P יש עומק קטן מ- \alpha . ממד קרול הקלאסי הוא הסודר המינימלי המהווה עומק של כל הראשוניים בחוג. מסמנים אותו  \operatorname {cl-K-dim} (R). לחוג יש ממד קרול קלאסי אם ורק אם הוא מקיים את תנאי השרשרת העולה על אידיאלים ראשוניים.
ממד קרול

ממד קרול (סתמי) מוגדר עבור מודולים מעל חוג  R. למודול האפס ממד 1-. ממד קרול  \operatorname {Kdim} (M) שווה לסודר  \alpha  אם הוא אינו קטן מ- \alpha , ואם לכל שרשרת יורדת  \cdots <M_{1}<M_{0}=M, ממקום מסוים ואילך,  \operatorname {Kdim} (M_{i-1}/M_{i})<\alpha . בפרט, למודול (שאינו אפס) יש ממד 0 אם ורק אם הוא ארטיני; למודול (שאינו ארטיני) יש ממד 1 אם ורק אם בכל שרשרת יורדת המנות ארטיניות החל ממקום כלשהו, למודול יש ממד 2 אם ורק אם בכל שרשרת יורדת המנות הן מממד 1 או 0 החל ממקום כלשהו.
למודול נתרי יש ממד קרול (אבל לא לכל מודול). ממד קרול של החוג  R הוא הממד שלו כמודול מעל עצמו, אם הוא קיים. בפרט, לכל חוג נתרי יש ממד קרול.  כל סודר יכול להיות ממד קרול של חוג נתרי קומוטטיבי, וממד קרול של תחום ראשי שמאלי.
אם לחוג  R[x] יש ממד קרול, אז  R מוכרח להיות נתרי; ולכל  R נתרי,  \operatorname {Kdim} (R[x])=\operatorname {Kdim} (R)+1.
כל חוג בעל ממד קרול מקיים את תנאי השרשרת העולה על אידיאלים ראשוניים. בחוג שיש לו ממד קרול, כל אידיאל מכיל מכפלה של מספר סופי של ראשוניים (זוהי תכונה חשובה של חוגים נתריים). בחוג שיש לו ממד קרול מתקיים אי-השוויון  k\dim(R)\leq \operatorname {cl-K-dim} (R)\leq \operatorname {Kdim} (R). בחוג קומוטטיבי מתלכדים ממד קרול וממד קרול הקלאסי, ואם הממד סופי (והחוג קומוטטיבי) הם שווים גם לממד קרול הקטן.
לחוג שיש לו ממד קרול יש ממד יוניפורמי סופי; חוג חוג ראשוני למחצה שיש לו ממד קרול (שמאלי) הוא חוג גולדי (שמאלי).
הערות ודוגמות

ממד קרול אינו גדל תחת תמונות הומומורפיות.
בחוגים קומוטטיביים (ובכלל, בחוגים עם זהויות) בהרחבה שלמה נשמר ממד קרול. לדוגמה, בתורת המספרים האלגברית משתמשים בכך שחוגי שלמים הם בעלי ממד קרול 1; הדבר נובע לכן ישירות מהגדרתם כהרחבות שלמות של חוג השלמים, שמימדו 1.
Arnold הראה שקיימים חוגים קומוטטיביים מממד קרול סופי, שחוג טורי החזקות מעליהם (במשתנה אחד) אינו מקיים את תנאי השרשרת העולה על ראשוניים. יתרה מזאת, הוא הראה שאם חוג טורי החזקות הוא בעל ממד קרול סופי אז חוג הבסיס מקיים את תנאי הסופיות SFT: לכל אידיאל, יש תת-אידיאל נוצר סופית כך שחזקות חסומות של אברי האידיאל הרחב שייכות לאותו אידיאל הנוצר סופית.
Bergman שאל האם באלגברה אפינית ממד גלפנד קירילוב חוסם את ממד קרול. Bell הראה שהדבר אינו נכון: יש אלגברות אפיניות מממד גלפנד קירילוב 2 וממד קרול שרירותי, לרבות אלגברה כזו שאינה מקיימת את תנאי השרשרת העולה על ראשוניים.
ראו גם

משפט האידיאל הראשי
מסדר הדיאקוניסות

| --- | --- |


סמל המסדר, יונה עם ענף זית, בכניסה לבית החולים הגרמני ברחוב הנביאים בירושלים, כיום בית החולים ביקור חולים
 מדינה:  גרמניה 
 מטה הארגון:  ברלין 
 חברים:  115 (נכון ל־1 ביוני 2021) 
 עובדים:  599,282 (נכון ל־2018) 
 תקופת הפעילות:  1848–הווה (כ־176 שנים) 
 www.diakonie.de
 
מסדר הדיאקוניסות (בגרמנית: Diakonisches Werk) הוא מסדר אחיות (כעין נזירות) פרוטסטנטי. המסדר הוקם ב-1836 על ידי הכומר תיאודור פלינדר בקייזרסוורת (Kaiserswerth) הסמוכה לדיסלדורף (אנ'), גרמניה. אחת המדריכות הראשונות בבית החולים ומוסד ההכשרה שהקים הייתה פלורנס נייטינגייל, מייסדת ענף הסיעוד המודרני.
המסדר מתייחס כמודל היסטורי אל מסדר אחיות מן התקופה הביזנטית, ממנו הוא שואב סמלים והצדקה תאולוגית.
הדיאקוניסות (מיוונית: διακονος - דיאקונוס, מילולית: נותנות סעד גופני ונפשי) הן אחיות המקדישות עצמן לריפוי וסיעוד לחולים וחסרי ישע, תוך דגש על הדרכה דתית נוצרית בנוסף לסיוע הגופני. הן מתפקדות כאחיות, מורות ומטפלות בחשוכי-מרפא בבתי-חולים ובתי-יתומים של המיסיון הפרוטסטנטי. הן אינן נזירות כיוון שאין נזירות בעדה הפרוטסטנטית והן רשאיות להתחתן ואינן נודרות נדרים. לפי מודל קייזרסוורת משהתחתנה אחות היא יוצאת מן המסדר ואינה רשאית לחזור אליו, במודל האמריקאי משרתות במסדר גם נשואות. לפי מודל קייזרסוורת אין לאחיות הכנסה והן מקבלות תקציב מהמסדר. במודל האמריקאי האחיות מקבלות שכר צנוע. כל המסדרים מקפידים על הכשרה של מספר שנים במוסד להכשרת אחיות. ההכשרה היא במקצועות סיעוד או הוראה והכשרה תאולוגית.
מדיהן בשירות יומיומי - שמלות בצבע תכלת ובטקסים חגיגיים - שמלה שחורה עם צווארון לבן או חולצה שחורה עם צווארון לבן וחצאית לבנה.
מסדרי אחיות דיאקוניסות נפוצו מאז אמצע המאה ה-19 ברחבי העולם הפרוטסטנטי, רובם לפי המודל של קייזרסוורת. בשנת 1851 נוסד הפלג המזרח-תיכוני של המסדר בשלוחת המיסיון הפרוטסטנטי בירושלים, תחת ניהולו של תיאודור פלינדר עצמו. המסדר הקים את בית היתומות טליתא קומי, את בית החולים הגרמני, בתחילה בעיר העתיקה בירושלים ולאחר מכן ברחוב הנביאים, וכן רשת ענפה של בתי ספר ומוסדות חסד בכל רחבי המזרח התיכון. ב-1889 נוסד המסדר בארצות הברית.
ב-1851 הקים המסדר מבנה ראשון בעיר העתיקה בירושלים (ליד מתחם כנסיית המשיח), ששימש במשך שנים כבית חולים ומרכז מיסיונרי. בשנת 1894 העתיק בית החולים את משכנו לרחוב הנביאים, למבנה המשמש היום את בית החולים ביקור חולים. המבנה המקורי בעיר העתיקה עוד קיים, ומשמש את בני הקהילה המרונית, שרכשו את המבנה מידי הדיאקוניסיות.
בית חולים נוסף שהוקם בירושלים בשלהי המאה ה-19 עבור מסדר הדיאקוניסות היה "בית החולים למצורעים עזרת ישו" - לימים בית החולים הנסן. בית חולים זה עבר מאוחר יותר למסדר האחים הבורומאיים.
בשנות ה-60 של המאה ה-19, הוקם על ידי המסדר ברחוב המלך ג'ורג', בית יתומות לנערות נוצריות - בית טליתא קומי.
אחות מפורסמת מהמסדר שהתגוררה בירושלים היא רוזטה יקל, שנישאה למוזס וילהלם שפירא, זייפן העתיקות הנודע וילדה לו שתי בנות.
שלוחת המסדר בארצות הברית זוכה להצלחה רבה. המסדר משגר אחיות לכל רחבי העולם.
לקריאה נוספת

אלכס כרמל, התיישבות הגרמנים בארץ ישראל בשלהי התקופה העות'מאנית. הוצאת האוניברסיטה העברית, 1973
Florence Nightingale, The Institute of Kaiserswerth on the Rhine, for the Practical Training of Deaconesses, 1851
מסדר הדקלים של האקדמאים

| --- | --- |

עיטור מפקדי המסדר
  
 פרטים
 מדינה:  צרפת צרפת
 המעניק:  משרד החינוך הצרפתי
 דרגות וסוגים:  מפקד (Commandeur)  קצין (Officier)  אביר (Chevalier)
 נוסד:  17 במרץ 1808
 
מסדר הדקלים של האקדמאים (בצרפתית: Ordre des Palmes académiques) הוא עיטור של הרפובליקה הצרפתית הניתן כיום לאקדמאים מצטיינים, או עבור תרומה משמעותית לאוניברסיטאות, חינוך או מדע. המסדר הוקם על ידי הקיסר נפוליאון בשנת 1808. מתכונתו הנוכחית של המסדר נקבעה ב-1955 על ידי נשיא צרפת רנה קוטי.
העיטור של המסדר הוא זוג ענפי דקל מוצלבים מאמייל סגול תלויים על סרט סגול.
דרגות העיטור

לעיטור שלוש דרגות:
מפקד  (Commandeur).
קצין (Officier).
אביר (Chevalier).
בין מקבלי העיטור

אדואר ויניירון - מפקד
פרדיננד פוש - מפקד
לאופולד סדאר סנגור - מפקד
ד״ר מנחם מאיר (איש חינוך) - אביר 1996
מאסנאטה מוהאטו סיסו, מלכת לסוטו - מפקדת, 2018
אלבר השני, נסיך מונקו - מפקד, 2009
סנדרה קלניאטה - מפקדת, 2002
קלוד לוי-שטראוס - מפקד
מרסל פניול - מפקד
איתמר רבינוביץ - מפקד
מנחם בנית - קצין
ירמיהו יובל - קצין
ג'וואד טבאטבאי - אביר
רוזלין היגינס - אביר, 1988
שי זנגלי - אביר, 2016
אנרי רוסו
מריאמה הימה
דניאל זייפמן - מפקד, 2022
מסדר הדרקון

שחזור של סמל המסדר
מסדר הדרקון (בגרמנית: Drachenorden, בלטינית: Societas Draconistrarum) היה מסדר צבאי נוצרי של אצילים שנוסד על ידי זיגמונד, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ורעייתו ברברה צילי ( Barbara Cilli ‏ 1451 - 1390/95), בתקופה שכיהן כמלך הונגריה על מנת שחברי המסדר יגוננו על המשפחה המלכותית ועל הכנסייה הקתולית. חברי המסדר כונו בשם "דרקוניסטים". בהקמתו, ב-12 בדצמבר 1408, נועד המסדר למאבק נגד ה"הכופרים והסכיסמאטיים". בשלושת עשורים הראשונים לקיומו עיקר מאבקו כוון נגד  ה"כפירה" ההוסיטית בצ'כיה. מאוחר יותר, הוא ביקש לפנות אל המאבק באימפריה העות'מאנית.
אחד מחברי המסדר, החל משנת 1431, היה הנסיך הרומני ולאד השני "הדרקון" והועלתה השערה שכינויו "השד" (ברומנית "דרקול"), נובע מהיותו דרקוניסט. בנו, ולאד המשפד (Vlad Ţepeş) "ולאד צפש" במקור, כונה ברומנית גם "דרקוליה" Drăculea (השד הקטן)  ונתן השראה לדמות האגדית של הרוזן הערפד דרקולה. 
סמל המסדר היה דרקון שזנבו כרוך סביב צווארו ויוצר בכך מעגל, כמו מעגל חברי המסדר.
מבנה המסדר

במעגל הראשון מספר חברי המסדר המקורי היה 24 ועם מותו של אחד מהם התמנה אחר במקומו. העומד בראש המסדר, Maestru magnificus, היה מלך הונגריה וסביבו חמישה מגינים הנושאים את הדרגה מרשל. גם ליתר חברי המסדר היו מגינים במספר לא קבוע.
הפטרונים הרוחניים של המסדר היו גאורגיוס הקדוש, המלאך מיכאל ומרגרטה הבתולה.
הערות שוליים

↑  H.Haumann ע' 9
מרגרטה הבתולה עם דרקון, איור מ-1440 לערך
מסדר האריה והשמש

| --- | --- |

  
 פרטים
 מדינה:  איראן הקאג'ארית 
 נוסד:  1808 
 
מסדר האריה והשמש (בפרסית: نشان سلطنتی شیر و خورشید) נוסד על ידי פתח עלי שאה קאג'אר בשנת 1808 כדי לעטר תושבים זרים מחוץ לאיראן (מאוחר יותר גם איראנים). בשנת 1925, תחת שושלת פהלווי, שונה שמו של המסדר ל"מסדר הומאיון", ובנוסף שונו הסמלים לסמלים חדשים, שנותרו מבוססים על מוטיב האריה והשמש. מוטיב זה שימש במשך מאות שנים את שליטי איראן, והוא אומץ רשמית תחת מוחמד שאה שאף השתמש בו בחתימתו הרשמית.
בספרות

אנטון צ'כוב כתב סיפור קצר בשם האריה והשמש. הסיפור מספר על ראש עיר שרוצה לקבל את עיטור האריה והשמש הפרסי.
הערות שוליים

↑  "The Lion and the Sun".
תליון מסדר האריה, צרפת, 1840–1860, זהב מצופה אמייל עם יהלומים, אודם, ונופך - מוזיאון אגה חאן - טורונטו, קנדה
מרובע ציקלי

מרובע ציקלי
בגאומטריית המישור, מרובע ציקלי הוא מרובע שניתן לחסום במעגל, לכן מכונה גם מרובע בר חסימה במעגל. כלומר, שארבעת קודקודיו מונחים על היקפו של מעגל כלשהו.
המרובעים הציקליים מתאפיינים בכך שהסכום של כל זוג זוויות נגדיות בהם הוא 180 מעלות.
כל טרפז שווה-שוקיים (לרבות המלבן והריבוע) הוא ציקלי. לכל מרובע שצלעותיו a,b,c,d ואלכסוניו x,y מתקיים  ac+bd\geq xy, ולפי משפט תלמי  ac+bd=xy אם ורק אם המרובע ציקלי. היחס בין האלכסונים במרובע ציקלי כזה הוא  \ {\frac {ad+bc}{ab+cd}}.
בין כל המרובעים החסומים במעגל נתון, הגדול ביותר בשטחו הוא הריבוע.
לפי נוסחת ברהמגופטה, השטח של מרובע ציקלי שצלעותיו a,b,c,d הוא  S={\sqrt {(s-a)(s-b)(s-c)(s-d)}} כאשר  \ s={\frac {a+b+c+d}{2}} הוא חצי ההיקף. אם המרובע החסום במעגל גם חוסם מעגל (היינו, הוא מרובע משיקים), אז שטחו שווה ל- \ {\sqrt {abcd}}.
ראו גם

משפט תלמי
מרובע משיקים
| מצולעים ופאונים |
| --- | --- | --- |
| מושגים | מצולע • פאון • קודקוד • צלע • מקצוע • פאה • זווית חיצונית • אלכסון |  |
| מצולעים | מצולעים |  |
| לפי מספר צלעות | משולש • מרובע • מחומש • משושה • משובע • מתומן |  |
| משולשים | משולש ישר-זווית • משולש שווה-שוקיים • משולש שווה-צלעות |  |
| מרובעים | מקבילית • טרפז • טרפז שווה-שוקיים • מרובע ציקלי • דלתון • דלתון ריצוף • מעוין • מלבן • ריבוע |  |
| כוכבים | פנטגרם • מגן דוד • אניאגרם |  |
| תכונות | מצולע משוכלל • מצולע שווה-צלעות • מצולע קמור • כוכב |  |
| פאונים | פאונים |  |
| פאונים משוכללים | ארבעון • קובייה • תמניון • תריסרון • עשרימון |  |
| פאונים ארכימדיים | ארבעון קטום • קובוקטהדרון • קובייה קטומה • תמניון קטום • רומביקובוקטהדרון • קובוקטהדרון קטום • קובייה מסותתת • איקוסידודקהדרון • דודקהדרון קטום • איקוסהדרון קטום • רומביקוסידודקהדרון • איקוסידודקהדרון קטום • דודקהדרון מסותת |  |
| פאונים אחרים | פירמידה • מנסרה • אנטי-מנסרה • מקבילון • מעוינון • תיבה • איקוסיטטרהדרון |  |
| תכונות | פאון משוכלל • פאון משוכלל למחצה • פאון ארכימדי |  |
| הכללות | הכללות |  |
| הכללות | סימפלקס • היפרקובייה • טסרקט |  |
מצפה רן

| --- | --- |

רחבת התצפית של מצפה רן, במרכזה מדחף המסוק
 מידע כללי
 סוג:  נקודת תצפית, אנדרטה 
 על שם:  רן כוכבא
 מיקום:  הרי נפתלי 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 19 ביולי 2007
 תאריך פתיחה רשמי:  19 ביולי 2007 
 קואורדינטות:  33°06′18″N 35°33′50″E﻿ / ﻿33.10500483°N 35.563774°E﻿ / 33.10500483; 35.563774
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) מצפה רן(למפת אצבע הגליל רגילה) מצפה רן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצפה רן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצפה רן
 
אבן הבזלת מרמת הגולן עם ציטוט משירה של נעמי שמר
מצפה רן הוא נקודת תצפית ברכס הרי נפתלי, ובו אנדרטה לזכר הטייס רן כוכבא, שנהרג בעת התרסקות מסוקו ב-20 ביולי 2006, בדרכו לפעילות מבצעית בלבנון במלחמת לבנון השנייה. האתר נמצא על כביש 899 ליד מצודת כ"ח, בין צומת כ"ח לצומת ישע, במקום בו נפל המסוק של כוכבא.
המצפה והאתר

האתר כולל רחבת תצפית מעוגלת לכיוון מזרח, הנמצאת בנקודה בה נפל המסוק. מהרחבה ניתן לצפות לעבר בקעת החולה, אגמון חולה, רמת הגולן, הר אביטל, הר בנטל, החרמון ויישובי אצבע הגליל. מצידה המערבי של הרחבה שתי שורות של מדרגות אבן המאפשרות ישיבה ותצפית, וכן אנדרטה הבנויה ממדחף המסוק שהתרסק. ברחבה נמצא סלע בזלת שחור מלוטש עליו נחרט באותיות לבנות סיפורו של רן כוכבא. בנוסף, נמצא כרטיס תצפית וטווחים גם הוא חרוט על סלע בזלת. על סלע בזלת  נוסף נחרט שמו של רן כוכבא, תאריך הלידה והמוות 2006-1969 וכן מילים משירה של נעמי שמר "על כנפי הכסף": ”העזים והטובים כבני רשף יגביהו עוף” בנקודה זו נמצא רן כשהגיעו צוותי הפינוי. על סלע בזלת מלוטש נוסף נחרטו מילות שירו של המשורר נתן יונתן "שיר ארץ", המתחיל במילים: ”ארץ שיושביה היא אוכלת, וזבת חלב ודבש ותכלת”.
"שביל החידות" הוא שמו של שביל ההליכה למצפה. השביל, שאורכו כ-250 מטר, מתחיל בדרך עפר היוצאת מעיקול כביש 899 לצד רחבת חניה של מכוניות. לאורך הדרך הותקנו על גבי הסלעים לוחות עליהן חרוטות שבע חידות העוסקות בשאלות הקשורות בהיסטוריה והגאוגרפיה של האזור. מספר מטרים לאחר כל שלט חידה, מותקן שלט עם התשובה. כל חידה מתחילה באות המרכיבה את השם "רן כוכבא". החידות חוברו על ידי עטרה אמו של רן כוכבא. השביל עובר בתוך חורש היער ובנקודות תצפית שונות לאורכו הותקנו ספסלי עץ מסיביים, המאפשרים מנוחה וגם תצפית ובסופו מגיע לאנדרטה.
המצפה הוקם על ידי משפחת כוכבא, קרן קיימת לישראל ובמימון תורמים מקנדה, והוא נחנך בטקס שהתקיים ביום 19 ביולי 2007, שנה לאחר נפילתו.  בנוסף, נשאו דברים מפקד הטייסת ובני משפחה. וכן הוקרא מכתב ששלח למשפחה ראש ממשלת ישראל אהוד אולמרט.
הערות שוליים

↑  חנן גרינברג וחגי עינב, טייס נהרג בהתנגשות שני מסוקי קרב בגבול הצפון, באתר ynet, 21 ביולי 2006
↑  הזמנה לטקס חנוכת מצפה ע"ש רן כוכבא ז"ל
מרדכי שלמה פרידמן

רבי מרדכי שלמה פרידמן (י"ג בתשרי תרנ"א, 27 בספטמבר 1890; בויאן – ה' באדר תשל"א, 2 במרץ 1971) היה האדמו"ר מבויאן בניו יורק. לאחר השואה היה אדמו"רה המרכזי של החסידות. כיהן כחבר מועצת גדולי התורה בארצות הברית וכנשיא אגודת האדמו"רים בארצות הברית.
ביוגרפיה

נולד בבויאן למלכה בת רבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקא ולרבי יצחק, נכדו של רבי ישראל מרוז'ין. בשנת תרס"ח נישא לחוה שרה בתו של רבי ישראל שלום יוסף ממז'יבוז' (בן דודו של אביו).
בזמן מלחמת העולם הראשונה נמלט יחד עם אביו ואחיו לווינה. לאחר פטירת אביו בשנת תרע"ז (1917), נשאר בווינה יחד עם אמו וכיהן שם באדמו"רות. בשנת תרפ"ה ביקר בארצות הברית וחסידי בית רוז'ין שם ביקשו ממנו להישאר ולכהן להם כאדמו"ר. חסידי רוז'ין בדרוהוביטש גם הם ביקשו ממנו לכהן כאדמו"ר. הוא חשש לנסוע לארצות הברית עקב חינוך הבנים, אך דודו רבי ישראל פרידמן מצ'ורטקוב תמך בכך באמרו שיחזק שם את מצב היהדות. בשנת תרפ"ז פתח את בית מדרשו בלואר איסט סייד במנהטן. הוא נהג לבקר בישיבת תורה ודעת ולחזק את הבחורים. בשנת תרצ"ט מונה לסגן נשיא אגודת ישראל בארצות הברית.
לאחר פטירת אחיו רבי ישראל בשנת תשי"א, נשאר האדמו"ר היחיד לכל חסידי בית בויאן בעולם. החסידים כולם קיבלוהו כרבם, ונהגו אליו כחסידים אל אדמו"ר.
בשנות החמישים הקים רבי מרדכי-שלמה את מתיבתא תפארת ישראל בירושלים. הוא ביקר בארץ ארבע פעמים, בל"ג בעומר תש"ט (אז פגש את אחיו רבי ישראל לאחר עשרים ושתיים שנה שלא נפגשו, עקב המלחמות וריחוק המקום), בחנוכה תשי"ג, בחנוכה תשי"ח ובל"ג בעומר ושבועות תש"כ. בשני ביקוריו שבל"ג בעומר הדליק את ההדלקה במירון, ובשאר השנים שלח כסף לרב שמחה קפלן, רבה של צפת יחד עם עוד אחד מחסידיו, שיהיו שליחיו לקיים את המנהג.
נפטר בה' באדר תשל"א (1971), ארונו הובא לישראל ונטמן בהר הזיתים בירושלים. השאיר אחריו שני בנים, ישראל שלום יוסף ויצחק, אך הם לא ראו את עצמם כמתאימים לכהן כאדמו"רים ולכן הוחלט להכתיר את נכדו הרב נחום דב ברייאר, בן בתו מלכה וחתנו הרב מנחם מנדל ברייאר.
הנצחתו

על שמו תלמוד תורה "תפארת מרדכי שלמה" של החסידות בירושלים ובתי כנסת של החסידות: "תפארת מרדכי שלמה" בבני ברק, "תפארת מרדכי שלמה" בשכונת גרין פארק במודיעין עילית, "תפארת מרדכי שלמה" בשכונת האתרוג ובשכונת הדקל בביתר, ו"היכל מרדכי שלמה" בשכונת ההדס בביתר.
לקריאה נוספת

דב בער רבינוביץ, בקודש חזיתיך (שלושה כרכים) על ארבעת ביקורי האדמו"ר בארץ ישראל. יצא לאור על ידי מכון משכנות הרועים, לכבוד חתונת בת האדמו"ר שבט תשע"ו.
הערות שוליים

↑  נכדו של רבי שלום יוסף מסדיגורה. בנישואיו הראשונים היה רבי ישראל שלום יוסף נשוי לדודתו של רבי מרדכי שלמה, אך היא נפטרה ללא צאצאים.
↑  הישיבה הגדולה של בית רוז'ין משתכנת בבית הקבע שלה, הצופה, 16 באוגוסט 1967, עמ' 4.
↑  ⁨האדמו"ר מבויאן הגיע לארץ ⁩ | ⁨הצפה⁩ | 10 מאי 1949 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309221005171  ISNI: 0000 0000 6976 8019  LCCN: nr2004009989  VIAF: 97263702   WorldCat (עם VIAF): 97263702 
תלמוד תורה "תפארת מרדכי שלמה" הקרוי על שמו, במבנה בית הספר למל
מסוף קדמה

| --- | --- |
 מיקום:  רמת השרון
 אתרים סמוכים:  פארק נווה רעים, מחלף מורשה
 שירות אוטובוסים:  פנימי ברמת השרון, לתל אביב-יפו, להרצליה, לרעננה, לכפר סבא ולנתניה
 קואורדינטות:  32°07′47″N 34°51′36″E﻿ / ﻿32.129641°N 34.860116°E﻿ / 32.129641; 34.860116
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מסוף קדמה(למפת גוש דן רגילה) מסוף קדמה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסוף קדמה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסוף קדמה  he מסוף קדמהhe מסוף קדמהמפת  __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון וממערב: __ הרצליה (in English: Herzliya) מצפון: __ גליל ים (in English: Glil Yam) ממזרח: __ הוד השרון (in English: Hod HaSharon) מדרום-מזרח: __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva) מדרום וממערב: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מסוף קדמה הוא מסוף אוטובוסים בעיר רמת השרון, מהמסוף יוצאים קווי אוטובוס עירוניים לערי השרון ותל אביב-יפו וכן קו אוטובוס אשר פועל בשבת.
קווי אוטובוס במסוף

| קו | מפעילה | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | מטרופולין | מסוף קדמה - יוספטל - מורשה - נוה מגן - אוסישקין - קריית יערים - מרכז מסחרי - אלון - אוסישקין - נוה מגן - מורשה - יוספטל - מסוף קדמה | ♿🔄 |
| 8 | מטרופולין | מסוף קדמה - יוספטל - מורשה - נוה מגן - אוסישקין - מחנה גלילות - סינמה סיטי | ♿ |
| 21 | מטרופולין | מסוף קדמה - נוה מגן - צומת הכפר הירוק - תל אביב-יפו, בית עלמין קריית שאול - עבר הירקון - רמת החייל - רכבת בני ברק - רמת גן, קניון איילון - אבא הלל שיכון ותיקים - תל אביב, פנקס - אבן גבירול - כיכר רבין - יהודה הלוי - מסוף כרמלית | ♿ |
| 24 | מטרופולין | מסוף קדמה - מורשה - נוה מגן - אוסישקין - סוקולוב - צומת הכפר הירוק - תל אביב-יפו, בית עלמין קריית שאול - עבר הירקון - אוניברסיטה - סמינר הקיבוצים - יהודה המכבי - כיכר מילאנו - אבן גבירול - המלך ג'ורג' - אלנבי - מגדל השלום - כרמלית | ♿ |
| 27 | מטרופולין | מסוף קדמה - נוה מגן - מרכז מסחרי - הרצליה, בן-גוריון - הרב קוק - קניון שבעת הכוכבים - רכבת הרצליה - הרצליה פיתוח - קניון ארנה - מרינה הרצליה | ♿ |
| 32 | מטרופולין | מסוף קדמה - מורשה - נוה מגן - אוסישקין - מרכז מסחרי - הרצליה, בן-גוריון - הרב קוק - קניון לב העיר - דרך ירושלים - רעננה, בית לוינשטין - אחוזה - כפר סבא, טשרניחובסקי - בית חולים מאיר - בית ברל | ♿ |
| 532 | מטרופולין | מסוף קדמה - מורשה - נוה מגן - מחלף הכפר הירוק - מחלף גלילות - תל אביב-יפו, דרך נמיר - תחנת רכבת סבידור מרכז - דרך בגין - תחנה מרכזית חדשה |  |
| 619 | מטרופולין | מסוף קדמה - נוה מגן - מרכז מסחרי - הרצליה, בן-גוריון - הרב קוק - קניון שבעת הכוכבים - המרכז הבינתחומי - כפר שמריהו - מחלף נוף ים - נתניה |  |
| 706 | נעים בסופ"ש | מסוף קדמה - קריית שאול - נווה רסקו - צומת הכפר הירוק - תל אביב-יפו, בית עלמין קריית שאול - מחלף קק"ל - אוניברסיטה - קניון רמת אביב - רמת אביב - כיכר המדינה - בית חולים איכילוב - כיכר רבין - הבימה - רוטשילד - מגדל השלום - כיכר השעון - נמל יפו | פעיל בשבת |
מרובע שלם

מרובע שלם (מימין) והאובייקט הדואלי לו.
בגאומטריה, מרובע שלם (באנגלית: complete quadrilateral) הוא מערכת כללית של ארבעה ישרים במישור, אשר אף שלושה מהם לא עוברים דרך אותה נקודה, יחד עם שש נקודות החיתוך של הישרים הללו. באופן דואלי ניתן לחשוב על 4 נקודות במישור ועל 6 הישרים שמחברים את שישה זוגות הנקודות. המונח משמש בעיקר בגאומטריה פרויקטיבית, והוא בעל מספר תכונות מעניינות.