stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חרמש (רומן)
עלילה > המבחן הראשון

בעצרת, סיטרה ורואן נבחנים באחד משלושת המבחנים ביחד עם שוליות אחרות – המבחן הראשון הוא ידע. סיטרה נשאלת על ידי החרמשה קירי מה הייתה העוולה הכי גדולה שלה. סיטרה עונה שפעם היא גרמה לחברה לכיתה שלה ליפול במדרגות וכתוצאה מכך היא שברה את הצוואר שלה, ואושפזה שלושה ימים במרכז החייאה. קירי מאשימה אותה בשקר. רואן נכשל בכוונה בשאלה שלו כדי להישאר עם סיטרה.
בזמן הישיבות, אחד החרמשים הזוטרים של גודארד מתנגד לכך שלפאראדיי יש שתי שוליות, ומציע שהשולייה המנצחת תלקט את המפסידה. פאראדיי מתנגד בכבדות אבל הוא נדחה על ידי הלהב הרם קסנוקרטס, המנהיג של חרמשות לב-מריקה.
זמן קצר לאחר העצרת, פאראדיי נעלם. קסנוקרטס יוצר קשר עם סיטרה ורואן ומיידע אותם שפאראדיי התאבד על מנת לשחרר אותם מהחניכות שלהם. סיטרה ורואן מפוצלים ונלקחים כל אחד להיות שוליה של חרמש אחר – קירי וגודארד, בהתאמה.
סיטרה מאומנת על ידי קירי, שגרה במפל מים. סיטרה חושדת בנסיבות ההתאבדות של פאראדיי, ואינה מאמינה שהוא היה הורג את עצמו. היא מגלה שהוא מת בכך שהשליך את עצמו מתחת לרכבת, אך שכל העדים קיבלו חסינות על ידי חרמש מיד לאחר מכן. היא חושדת בגודארד אבל לא מצליחה למצוא שום ראיה, ומחליטה להשתמש בתיעוד ממצלמות האבטחה של הזמן והמיקום כדי לגלות מה קרה.
בינתיים, המוסר של רואן עומד במבחן בזמן שהוא חווה את אורח החיים של גודארד, שגר באחוזה שהוא לקח ועושה מסיבות אקסטרווגנטיות עם שלל חרמשים מהסדר החדש. בהתחלה רואן שונא אותו, אבל לאט לאט  הוא נופל בקסם הכריזמטיות של גודארד ומשתף פעולה בשיטות אימונים האכזריות שלו, הוא בעימות על הזהות שלו ומזהה את הצד המפלצתי אותו הוא מנסה להרחיק. גודראד מביא אותו לכמה ליקוטים המוניים, במהלכם רואן עוזר בחשאי לאנשים לברוח. באחד מהם, לפני שרואן הפך להיות שולייתו של גודארד, גודארד מציל את חייה של ילדה מסוימת, מה שמבלבל את רואן. רואן מפתח חברות עם החרמש וולטה, חרמש עם מוסר של הגוורדיה הישנה שמאמין שגודארד הוא העתיד.
במהלך אחת המסיבות, להב הרם קסנוקרטס נוכח. נראה שלגודארד יש השפעה עליו, במיוחד כאשר הוא חושף בפניו את הילדה. רואן מבין שהילדה הוא ביתו של קסנוקרטס, אשר פעל בניגוד לחוק שקובע שלחרמשים אסור שיהיו ילדים. גודארד משחק עם קסנוקרטס, גורם לו לעשות דברים מגוחכים תחת האיום שיהרוג את הבת שלו. רואן מציל את קסנוקרטס מטביעה במהלך פעלול מסוים. גודארד שואל את קסנוקרטס בצורה סתמית אם המזל מחייך לרואן כמו שהוא מחייך לגודארד, קסנוקרטס עונה שסיטרה לא תהווה בעיה במהלך השבוע.
עלילה > המבחן השני

בעצרת הבאה, המבחן דורש מהשוליות להילחם אחת נגד השנייה. סיטרה ורואן מצוותים ביחד למחזה, ורואן מנסה לתת לסיטרה לנצח. עם זאת, סיטרה מסרבת, ושניהם נלחמים עם הכוונה להפסיד. לבסוף, רואן מחליט שהוא צריך לגרום לסיטרה לשנוא אותו, והוא מנצח בכך שהוא שובר לסיטרה את הצוואר בצורה אלימה ביותר. היא נלקחת בזריזות למרכז ההחייאה ורואן נפסל. שוב פעם הם בתיקו על המקום האחרון.
סיטרה מואשמת ברצח של החרמש פאראדיי והיא נרדפת. קירי מוציאה אותה מלב-מריקה לאמזוניה (בעבר החלק העליון של דרום אמריקה) כפליטה. סיטרה מחליטה לעקוב אחרי קצה חוט שיש לה על הרצח של פאראדיי ומגלה שהוא הוא עדיין בחיים ובמחבוא. הוא לא הבין שהם עדיין שוליות אבל מסרב להצטרף לחרמשות. גודארד, בינתיים, מקיים מסיבה מאולתרת על מנת לחגוג את מעשיו של רואן.
בינתיים, גודארד לוקח את רואן והחבורה שלו לליקוט במנזר של קבוצה דתית, כת אנטי-חרמשית שאנשיה מכונים טוניסטים. הוא מבטיח לרואן ללקט, אף על פי שהחוק אוסר על שוליות ללקט. גודארד "מציל" טוניסט ע"מ שרואן יוכל ללקט אותו. במקום זאת, רואן עורף את ראשו של גודארד עם חרבו, הורג את החרמשים האחרים, ושורף את הגופות שלהם, מה שמונע החייאה. רואן חשוד ברציחות הללו אך אין מספיק ראיות כדי להאשים אותו.
עלילה > המבחן השלישי והאחרון

בעצרת הבאה, השוליות מקבלות את המבחן האחרון. הם חייבים להרוג קרוב משפחה. סיטרה, שנוקתה מהחשד על רצח פאראדיי, מתקשה אך מצליחה בלהרוג את אחיה הקטן בן. היא שומעת שרואן ירה באימו ללא כל היסוס, משמע שניהם הצליחו. הקורבנות שלהם הוחייאו. שניהם באים בפני העצרת, שם מכריזים על כך שסיטרה תהיה החרמשה החדשה. לאחר שהיא בוחרת את השם אנסטסיה, המשימה הראשונה שלה היא ללקט את רואן.
בניגוד לכך, לאחר שהיא מקבלת את טבעת החרמש שלה, היא מכה את רואן. זה מעביר את הדם שלו דרך טבעת החרמש שלה, מעניקה לו חסינות לשנה. הוא בורח מהעצרת ומוצא את פאראדיי, שסיטרה סידרה שיחכה לו עם מכונית שאינה ניתנת לאיתור. הם נוסעים הרחק במהרה.
עלילה > אחרית דבר (אפילוג)

באחרית דבר (אפילוג) החרמשה אנסטסיה כותבת הערה על הסיפורים האחרונים של החרמש לוציפר, חרמש נוכל שצד אחר חרמשים מושחתים ובלתי ראויים ומסיים את חייהם לצמיתות. זה נראה שרואן הפך לחרמש לוציפר. היא מציינת שהיא מקווה שכשהם יפגשו שוב, הוא יזכור אותה כאחת מהטובים.
דמויות > דמויות מרכזיות

סיטרה טרנובה – דמות ראשית בסיפור. נבחרה להיות שולית חרמשים, בהתחלה מאומנת על ידי החרמש פאראדיי ומאוחר יותר על ידי החרמשה קירי. היא נהפכה לחרמשה אנסטסיה, הקרויה על שמה של הנסיכה הרוסית אנסטסיה רומנוב.
רואן דמיש – דמות ראשית בסיפור. נבחר להיות שולית חרמשים, בהתחלה מאומן על ידי החרמש פאראדיי ומאוחר יותר על ידי החרמש גודארד. הוא נהפך לחרמש לוציפר, חרמש שלקח את החוק לידיו, ללא הסמכת החרמשות, ומלקט חרמשים מושחתים ולא ראויים.
החרמש מייקל פאראדיי – חרמש מכובד, לוקח לידיו שתי שוליות, סיטרה ורואן. לאחר שמכריחים אותם בסוף האימונים ללקט את המפסיד, הוא נעלם. הוא זוכה לכבוד רב בגוורדיה הישנה, המאמינה שצריך להרוג עם חמלה ולכבד את המוות, הוא נאהב ותיק של החרמשה קירי. הוא קרוי על שמו של המדען מייקל פאראדיי.
החרמשה מארי קירי – חרמשה מכובדת ביותר בחרמשות, ידועה בכך שהרגה את הנשיא האחרון של עידן התמותה. היא בוחנת את השוליות במהלך העצרת הראשונה שלהם ומאוחר יותר הופכת לחונכת של סיטרה. היא שייכת לגוורדיה הישנה. היא נאהבת ותיקה של החרמש פאראדיי. היא קרויה של שמה של המדענית מארי קירי.
החרמש רוברט גודארד – חרמש הידוע בליקוטים ההמוניים שלו ובאורח חיים מפואר. הוא מנהיג את הסדר החדש, שמאמינה שצריך ליהנות מאומנות ההרג. הוא כריזמטי אבל נרקיסיסט. במהלך הסיפור הוא הופך להיות החונך של רואן, לוקח לחיקו את ביתו של הלהב הרם קסנוקרטס ומשתמש בה כדי לתמרן אותו. הוא קרוי על שמו של המדען רוברט גודארד.
דמויות > דמויות משניות

החרמש וולטה – חרמש זוטר אצל גודארד. במהלך הסיפור הוא מפתח חברות עם רואן. יש לו מוסר הגוורדיה הישנה אך הוא מאמין שגודארד הוא העתיד. הוא נגעל בסתר מהליקוטים ההמוניים ומההתנהגות של בני גילו, הוא מלקט את עצמו מתוך אשמה על הרג של ילדים וטוניסטים. קרוי ע"ש הפיזיקאי אלסנדרו וולטה.
החרמשה ראנד – חרמשה העובדת עם החרמש גודארד. מתוארת כבעלת תכונות פאן-אסייתיות וגלימה ירוקה. נאמנה מאוד לגודארד, ומתענגת על המוות בדיוק כמוהו.
אזמה – הילדה המסתורית של הלהב הרם קסנוקרטס, שגודארד משתמש בה כדי לנצל את קסנוקרטס.
הלהב הרם קסנוקרטס – מחזיק בתואר הלהב הרם של לב-מריקה. אבא של אזמה, בניגוד לחוקי החרמשים הקובעים שלחרמשים אסור שיהיו ילדים, החרמש גודארד משתמש בבת שלו נגדו. קרוי על שם הפילוסוף קסנוקרטס.
טוניסטים – אנשים המשתייכים לכת דתית  אנטי-חרמשית ומאמינים ברעיון של ״מוות טבעי״. הצליל קדוש להם. לעיתים הם קורבנות של חרמשים ושל לעג. נאמר שהם מאמינים בדבר הנקרא הטון ובאירוע המכונה ההדהוד הגדול. קירי בזה להם, וגודארד מעלה רעיון לבצע נגדם רצח עם.
ביקורת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
פרסים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.  יש להרחיב על הפרסים שקיבל הספר.
עיבוד קולנועי

חרמש הוא עיבוד קולנועי לרומן, חרמש מאת ניל שוסטרמן. הסרט כרגע בפיתוח עם יוניברסל, ואמבין אנטרטיינמנט. ניל שוסטרמן מעורב במיזם כמפיק.
בינואר 2020, סרה גמבל כתבה את התסריט. לעומת זאת היא כבר לא חלק מהפרויקט יותר, ניל הכריז באפריל 2020, שהם מחפשים תסריטאי חדש.
בספטמבר 2020, הוכרז שהתסריטאי והבמאי גארי דאוברמן מצטרף לכתיבה, והוא יכתוב טיוטה חדשה לתסריט.
בנובמבר 2022, דווח שהתסריט בעבודה עם תסריטאי חדש. נחשף שהתסריט עובר כמה טיוטות שונות. סטיבן ספילברג בעצמו מנהל את הפרויקט. הסרט מופק תחת אמבין אנטרטיינמנט, חברה שבבעלותה ספילברג.
בינואר 2023, פורסם שהפרויקט עדיין בפיתוח.
באפריל 2023, ג׳וש קמבל ומאט סטויקן הצטרפו לכתיבת התסריט.
הערות שוליים

↑  American Library Association, Scythe | Awards & Grants, ‏2021-04-04
1 2  ניל שוסטרמן, Scythe is now in development as a feature film with Universal and Amblin., רדיט, ‏2020
↑  ניל שוסטרמן, I’m involved as a producer., רדיט, ‏2021
↑  https://twitter.com/NealShusterman/status/1223421251244347393, Twitter, ‏31-01-2019
↑  ניל שוסטרמן, הניוזלטר של ניל, ‏ספטמבר 2020
↑  ניל שוסטרמן, הניוזלטר של ניל, ‏דצמבר 2020
↑  "The script is in the works; it’s in the same situation but with a new writer this time and they’ve gone through several different drafts. They have a new writer, and Steven Spielberg is personally shepherding the project. The fact that even Spielberg knows the book and is excited about the book and wants to do it is like a personal dream of mine.", ניל בראיון עם off colour, ‏07-11-2022
↑  ניל בעמוד הטיקטוק שלו, באתר טיקטוק, ‏31 בינואר 2023
↑  scythe, imdbPro
סלולר צבאי

סלולר צבאי הוא פרויקט צבאי שהושק על ידי אגף התקשוב בצה"ל לתקשורת מוצפנת צה"לית, מבוסס טכנולוגיית הדור הרביעי בסלולר (LTE) בשילוב עם הצפנות.
ישנם מספר סוגים של סלולר צבאי, אך כולם טלפונים חכמים המתבססים על מרשתת פנים מאובטחת צהלית, ללא חיבור למרשתת החיצונית.
כמו טלפון חכם אזרחי רגיל, המכשירים מסוגלים להשתמש באפליקציות ייעודיות כגון שימוש במפות וניווט (המקביל לווייז או גוגל מפות), צפיה ושיתוף סרטונים (המקביל ליוטיוב), שליחת דואר אלקטרוני (המקביל לג'ימייל) ועוד.
מכשירים אלו היו בשימוש נרחב במהלך מלחמת חרבות ברזל, והכמות שלהם במהלך המלחמה הוכפלה.
דוגמה לסוג אחד מהמכשירים הללו הוא האול"ר (אמצעי ורסטילי רשתי), אשר ניתן ללוחמים ומפקדים בשטח, ובו אפליקציית עמו"ד (עזר מודיעין דיגיטלי) אשר מאפשרת ללוחמים ליצור דרכי ניווט ולתכנן את המשימות תוך התחשבות בתוואי שטח, מודיעין ועוד.
היסטוריה

הפרויקט החליף את ורד ההרים בשנת 2018.
ראו גם

ורד הרים
טלפון חכם
הערות שוליים

1 2 3  שקד סבן, ‏בים, באוויר וביבשה: הסלולרי המבצעי של המפקדים, באתר ‏מאקו‏, 20 בדצמבר 2023
↑  גד פרץ, ‏מכרז הסלולר של צה"ל שוב נדחה ויש מי שמרוויח מכך, באתר גלובס, 22 ביוני 2022
↑  איך מנווטים בשדה הקרב המשתנה במהירות ללא וייז, אינטרנט ומטען?, באתר אקטואליק
↑  טל לב רם, ‏סוף למפות המודפסות: צה"ל עובר למפות דיגיטליות שיופיעו בניידים, באתר מעריב אונליין, 31 בינואר 2022
לווייתן כחול (משחק)

לווייתן כחול (ברוסית: Синий кит) הידוע גם בשם "אתגר הלווייתן הכחול", היא תופעת רשת חברתית שהופיעה בשנת 2016 במספר מדינות, ונודעה בעיקר ברוסיה. על פי דיווחים, המשחק מורכב מסדרה של משימות הקשורות לפגיעה עצמית שהוקצו לשחקנים על ידי המנהלים של קבוצות ברשתות חברתיות (במיוחד ברשת הרוסית VK) בתקופת זמן של 50 ימים, כאשר האתגר האחרון מחייב את השחקן לבצע התאבדות.
תופעת הרשת הגיעה לתודעה ציבורית במאי 2016 דרך מאמר בעיתון הרוסי, "נוביה גזטה", שקישר בין מספר התאבדויות של בני נוער, שכביכול היו לא קשורות עד כה, לחברות בקבוצת "F57" ברשת החברתית VK. גל של פאניקה מוסרית סחף את רוסיה. עם זאת, עם הזמן ספג המאמר ביקורות על ניסיונותיו לקשר בין מקרי התאבדות שלא קיים ביניהם קשר, ועל כך שאף אחת מההתאבדויות לא הוכחה כקשורה לפעילותה של קבוצה ברשת החברתית. ברחבי העולם נפוצו הדיווחים על התאבדויות הקשורות לקבוצות אלו ברשת החברתית, אבל מעולם לא אומת הקשר בין ההתאבדויות לקבוצות אלה.
מבנה

בעוד מומחים רבים טוענים שהלווייתן הכחול היה במקור לא יותר ממתיחה, הם מאמינים כי סביר להניח שהתופעה הובילה למקרים של פגיעה עצמית והובילה לפתיחתן של קבוצות שחיקו את הקבוצה המקורית והשאירה ילדים פגיעים לבריונות ברשת ולביוש אינטרנטי.
הלווייתן הכחול תואר כמבוסס על יחסים בין המשתתפים (או מתחרים) למנהלים. המנהלים מציבים בפני המשתתפים סדרה של 50 חובות שהשחקנים חייבים להשלים, אחד בכל יום במשך 50 ימים, החובות כוללים פגיעה עצמית, דוגמת חריטת מילים וצורות על הגוף בעזרת סכין, מניעת שינה, האזנה למוזיקת אימה פסיכדלית וצפייה בסרטי אימה. האתגר האחרון, ביום החמישים של המשחק כולל קפיצה מגג הבניין הגבוה ביותר שהשחקן יכול למצוא ולמעשה התאבדות, תוך איום מצד המנהלים לחשוף מידע אישי פוגעני של השחקנים. נכון לסוף 2017, מדווח על פחות משתתפים בקבוצות הלווייתן הכחול ופופולריות התופעה צונחת; עם זאת, ארגוני בטיחות ברשת ברחבי העולם הגיבו לתופעה על ידי מתן ייעוץ כללי להורים ומחנכים על מניעת התאבדויות ומיגור התופעה, העלאת מודעות בנושא בריאות הנפש ובטיחות כללית ברשת התסייע גם בפרוץ תופעת האינטרנט המסוכנת הבאה.
מעצרים

ב-2016, פיליפ בודייקין, סטודנט לפסיכולוגיה לשעבר, בן 21, אשר הורחק מהאוניברסיטה שלו, טען כי הוא זה שהמציא את המשחק ב-2013. הוא אמר כי הכוונה שלו הייתה "לטהר" את החברה על ידי דחיפת אנשים, שלדעתו אין להם כל חשיבות, להתאבד. אמנם במקור טען שהוא חף מפשע, והוסיף שהוא רק "עשה כיף", בודייקין נעצר והוחזק בבית הכלא קרסטי, בסנט פטרסבורג ובחודש מאי 2016 הודה ב-"הסתת 16 נערות, לפחות, להתאבדות." לאחר מכן, הורשע בשתי עבירות הסתה להתאבדות של קטינים.
ביוני 2017, דוור בשם איליה סידורוב נעצר במוסקבה, והואשם גם הוא על ניהול קבוצת "לווייתן כחול" שעודדה ילדים לבצע בעצמם פגיעה עצמית ובסופו של דבר להתאבד. הוא טען שהוא שכנע 32 ילדים להצטרף לקבוצתו ולבצע פקודות.
מקרים שדווחו > ארגנטינה

במחוז סן חואן, ארגנטינה, נער בן 14 הובל לטיפול נמרץ לאחר שפרסם ברשת חברתית שהוא משתתף בלווייתן הכחול.
מקרים שדווחו > ארצות הברית

ב-8 ביולי 2017, בעיר סן אנטוניו, שבמדינת טקסס, נמצאה גופתו של נער בן 15. טלפון נייד שידר בזמן אמת את התאבדות הנער, נטען שקיים קשר ישיר בין ההתאבדות למשחק.
כמו כן, נטען כי משחק זה היה קשור למותה של נערה בעיר אטלנטה, ג'ורג'יה.
באוגוסט 2017, שריף של עיירה באוקלהומה אמר שראיות מראות שילד בן 11 שם קץ לחייו בגלל השתתפות במשחק.
מקרים שדווחו > בנגלדש

דיווחי חדשות רבים התפרסמו בתקשורת הבנגלדשית על ניסיונות התאבדות הקשורים למשחק. באוקטובר 2017 התאבדה נערה, לכאורה בגלל השתתפותה במשחק.
מקרים שדווחו > ברזיל

מספר דיווחי חדשות הופיעו בתקשורת הברזילאית שקישרו מקרים רבים של פגיעה עצמית והתאבדויות של ילדים עם הלווייתן הכחול. המשטרה פתחה במספר חקירות מתמשכות, אם כי אף אחד מהמקרים לא אושר באופן רשמי כקשור למשחק. בסך הכל, בשמונה מדינות ברזילאיות דווח על מקרים של התאבדויות ופגיעה עצמית החשודים כקשורים למשחק.
מקרים שדווחו > סין

קבוצת התאבדות נוסדה על ידי ילדה בת 10 בניגבו, ג'ג'יאנג; שפרסמה מספר תמונות של פגיעה עצמית שביצעה בעצמה בגלל המשחק. מאז החלו הרשויות לפקח על אזכור המשחק בפורומים ובשידורים חיים.
מקרים שדווחו > צ'ילה

התקשורת בצ'ילה דיווחה על שלושה מקרים של ילדים החשודים במעורבות ב-'לווייתן הכחול'. באנטופגסטה, אמא לילדה בת 12 דיווחה למשטרה כי על בתה 15 חתכים על ידה היוצרים צורה של לווייתן. אחרי שנחקרה על ידי שוטרים, הילדה הודתה כי היא עקבה אחרי משימות המשחק שניתנו לה על ידי מנהל המשחק. נערה בת 13 בפאדרה לאס קסס טענה ששיחקה במשחק יחד עם עוד שלושה חברים. הנערה הגיעה לשלב העשירי במשחק, וגם ביצעה חתכים בידיה. ילד בן 11 בטומקו קיבל הזמנה מאישה לא מזוהה להצטרף למשחק בפייסבוק ב-2017, אך סירב להשתתף.
מקרים שדווחו > ישראל

בישראל עדיין לא דווח על מקרי מוות שנגרמו ישירות מהשתתפות במשחק, אולם היו מספר דיווחים על ילדים ונערים שהשתתפו בו. ביולי 2017, הפיץ משרד החינוך מכתב להורים המזהיר אותם לגבי המשחק. באותו החודש דווח גם על נער בן 16 שלקח חלק במשחק ובעקבותיו פגע בעצמו.
ראו גם

הרשימה הלבנה (סרט)
מתן דרור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 בדצמבר 1993 (בן 31)
 עיסוק:  מלחין, מפיק מוזיקלי ותקליטן
 סוגה:  פופ • מזרחית • אלקטרונית
 
מתן דרור (נולד ב-16 בדצמבר 1993) הוא מלחין, מפיק מוזיקלי ותקליטן ישראלי.
ביוגרפיה

דרור החל את דרכו כתקליטן במועדונים, בגיל 13 ובגיל 14 החל להפיק מוזיקה ולפרסם רמיקסים שונים שיצר ברשתות החברתיות. לאחר שירותו בצה"ל כלוחם, למד הפקת מוזיקה אלקטרונית במכללת BPM.
באמצע העשור השני של המאה ה-21, החל דרור לעבוד יחד עם הפזמונאי אבי אוחיון, ובשנת 2016 יצא לאור השיר "טיסה 5325" של הזמר משה פרץ, אותו הלחין דרור יחד עם אוחיון והפיק מוזיקלית. השיר הגיע למקום ה-30 במצעד הפזמונים השנתי של גלגלצ ו-ynet. באותה השנה, יצא שיר נוסף של פרץ, "כוס של יין", אותו הפיק מוזיקלית יחד עם פרץ. בשנת 2017, היה השיר לשיר השישי המושמע ביותר בתחנות הרדיו בישראל לפי נתוני אקו"ם, לצד השירים הנוספים שהפיק דרור: "כל כך יפה לך" של רותם כהן במקום הרביעי, ו"תבואי היום" של אייל גולן במקום השישי, שאף היה לשיר השנה של תחנת הרדיו כאן גימל. באותה השנה, היה דרור למעבד השמיני המושמע ביותר לפי נתוני אקו"ם. ביוני 2017 יצא אלבומו השמיני של משה פרץ, "בחור חדש", אותו הפיק דרור יחד עם פרץ.
בשנת 2018, הפיק דרור את השיר "תל אביב בלילה" של עדן בן זקן, שהיה לשיר ה-13 המושמע ביותר לפי נתוני אקו"ם, ובכך היה דרור למעבד השני המושמע ביותר לאותה השנה. השיר נכלל באלבומה הרביעי של בן זקן, "חיים שלי", שיצא לאור בשנת 2019. עוד באות השנה, יצא אלבומו ה-23 של אייל גולן, "הפוך מהיקום", מתוכו הפיק דרור את רוב השירים, בהם הלהיטים "טירוף מתוק" ו"ממה את מפחדת", בעוד שאת השני הקליט גולן יחד עם בניה ברבי, שנכלל גם באלומו של ברבי, "מישהו איתי כאן", בו הפיק את רוב השירים, שזכה במעמד פלטינה. ביולי של אותה השנה, יצא אלבומו של משה פרץ, "בואי נעשה שלום", אותו הפיק דרור והלחין את מרבית השירים מתוכו. דרור, באותה השנה, היה למעבד השני המושמע ביותר, והמלחין התשיעי המושמע ביותר, לפי נתוני אקו"ם.
בשנת 2020 הפיק את אלבומיהם של הזמרים עומר אדם ואייל גולן בהתאמה, Omer ו"מכאן ועד הנצח", ואף הלחין את רוב השירים מתוכם. בנוסף יצאו הלהיטים "שלמים" של הזמר עידן רפאל חביב ו"מורידים את הירח" של שלומי שבת ואליעד נחום, אותם הפיק והלחין, שהגיעו לצמרת מצעד ההשמעות ברדיו השבועי של חברת מדיה פורסט. באותה השנה היה למעבד השני המושמע ביותר בתחנות הרדיו, על פי נתוני אקו"ם.
ב־2023 עיבד והפיק בשיתוף עם עידן רייכל את שירה של אופק נחמן "ציפור בלי שמיים". ביוני של אותה השנה יצא אלבומו השביעי של עומר אדם, סוף העולם, מתוכו הפיק את השירים "חייל מלבנון" ו"רחוב החרדות", כשבאחרון היה שותף גם בכתיבה. בשנה זו זכה בפרס אקו"ם על הישג השנה למעבד.
ב-2024 עיבד, הפיק וכתב בשיתוף עם פאר טסי ואמנים נוספים חלקים רבים מאלבומו החדש של פאר "רדיו שטח 2". האלבום נחשב לפופולרי ביותר עם מיליוני האזנות. במסגרת הפקת האלבום שיתף פעולה עם אמנים כמו אבי אוחיון, איתן דרמון ועוד. ביוני של אותה השנה, הפיק את השיר "ילדה קטנה כותבת מכתב" של אמיר דדון, לצד ליעד גרושקה.
בשנת 2025 עיבד והפיק ביחד עם עידן עמדי את אלבומו "סופרמן".
חיים אישיים

ב-23 במאי 2022 נישא לבת זוגו אביגל.
הערות שוליים

1 2  מתן דרור, באתר מכללת BPM
↑  מיטל שבח, ‏פרץ איירליינס, באתר ‏מאקו‏, 11 באפריל 2016
↑  תשע"ו (גלגלצ), באתר "פזמונט"
↑  עמי פרידמן, משה פרץ מוציא שיר חדש ואופטימי, באתר ynet, 8 בנובמבר 2016
↑  תבואי היום, באתר "פזמונט"
↑  שגיא בן נון‏, סטטיק ובן אל וכל השאר: אלו השירים המושמעים ביותר בשנת 2017, באתר וואלה, 24 בדצמבר 2017
↑  דודי פטימר, ‏"בחור חדש": אלבומו השמיני של משה פרץ רדוד, בנאלי ולא מקורי, באתר מעריב אונליין, 14 ביוני 2017
↑  אלעד בילו, טראנסים או בלדות? האלבום הדו-קוטבי של משה פרץ, באתר כלכליסט, 25 ביוני 2017
1 2  שגיא בן נון‏, הדרה מוחלטת: מתוך 20 השירים הישראלים הכי מושמעים השנה - רק שתי נשים, באתר וואלה, 26 בדצמבר 2018
1 2  נדב מנוחין‏, המפוספסת והצפוי: אייל גולן ועדן בן זקן לא מתעלים באלבומים החדשים, באתר וואלה, 24 באפריל 2019
↑  דודי פטימר, ‏הדואטים עם אייל גולן ונסרין לא עזרו: משה פרץ איבד את הדרך באלבום החדש, באתר מעריב אונליין, 14 ביולי 2019
↑  דודי פטימר, ‏אם עומר אדם לא ימציא את עצמו מחדש, ההצלחה עלולה להתפוגג, באתר מעריב אונליין, 18 בינואר 2020
↑  דודי פטימר, ‏איכות, סנטימנטים וחיקוי של עומר אדם: אייל גולן באלבום בלי קו אחיד, באתר מעריב אונליין, 13 באפריל 2020
↑  המצעד השבועי, שבוע 32, 2020, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  "מסע" של אליעד הוא השיר הכי מושמע השנה, "מאושרים" ו"אם תרצי" - אחריו, באתר וואלה, 9 בספטמבר 2020
↑  רינת קרמר יבלינוביץ, ‏'סתלבט בקיבוץ' ו'לך לישון': כל הזוכים בטקס פרסי אקו"ם, באתר "סרוגים", 10 ביולי 2023
↑  גיל משעלי, ‏לראשונה מאז הפציעה, עידן עמדי משחרר אלבום חדש: "סופרמן", באתר ‏מאקו‏, 6 בינואר 2025
↑  בר זגה, עם בטן של חודש חמישי: נסרין קדרי ובעלה צמודים, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 23 במאי 2022
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2020: מארק אליהו (טהרן) | פרס האקדמיה לטלוויזיה למוזיקה מקורית  2021: אבי בללי, יעקב למאי, בר צברי, אבי אוחיון, לירון עמרם, עדי לוי ומתן דרור (מנגן ושר) | הבא: |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007446614705171  MusicBrainz: 17caecc5-d9cf-4964-9143-0c4563d28060  VIAF: 63148268150305111717   WorldCat (עם VIAF): 63148268150305111717
צו"ל

כיפה עם סרט (משמאל) וכיפה בלי סרט (מימין). בציבור החרדי הליטאי-ספרדי מסמל קיומו של הסרט את רמת ה"מודרניות" או ה"צו"ליות" של החובש אותה. בדרך כלל, כיפה עם סרט נחבשת על ידי חרדים אדוקים יותר.
צוּ"ל, או צוּלניק או צוּלער (בלשון נקבה: צוּ"לית וצוּ"לניקית) הוא שם תואר סטריאוטיפי בסלנג הדתי והחרדי לדמות המאופיינת בצדיקות יתר ופעמים רבות אף צדקנות, לפעמים בקונוטציה שלילית. הכינוי מורכב מראשי התיבות של הביטוי צדיק ורע לו.
הצו"ל האופייני נתפס כמי שמציית לכללים, וכן כאחד שאינו משקיע בלבושו ומחמיר בהלכות מעבר למה שנדרש ממנו ב"דרגתו הרוחנית". הצו"ל יהיה טיפוס רציני, מתנזר ממנעמי העולם הזה עד כמה שניתן, וייתפס לרוב עוסק בפעולה דתית כמו לימוד או תפילה.
הצו"ליות האופייניות נתפסות ככאלה הלבושות בצניעות מוקפדת, ולרוב הן יימנעו בצורה מכוונת מלבוש העלול להיתפס כ"מודרני". הן אף יעסקו רבות בפעולה דתית כמו קריאת ספרי מוסר, אמירת תהילים או התנדבות בארגון חסד.
המילה אינה משמשת דווקא כאפיון שלילי אלא גם כפרמטר המתאר את רמת ה"צדיקות" של האדם המדובר.
במהלך השנים התפתח סלנג הצו"ל ונוספו לו כמה מילים שמגדירות את רמת וסגנון הצוליו"ת, צו"ל נזוף - שפירושו כי מעבר למה שמסמל הצו"ל הרגיל, אותו אדם מתהלך כשעל פניו הבעה כשל אדם נזוף. כמו כן צו"ל עולמים - שפירושו מי שלעולם לא נראה חיוך על פניו. מהצד השני צו"ל שש(נאמר בהגהה ליטאית) - בא לבטא סגנון של בחור או ישיבה שלמרות ההתנהגות הרצינית, מוטיב השמחה משתלב עם הציות וההתנזרות. צו"ל מתפתח - שפירושו מי שבמקור התנהגותו וקוד לבושו הוא של צו"ל, אבל הוא בתהליך של התפתחות ללבוש והתנהגות פתוחה יותר. בחלק מהישיבות ישנם סלנגים נוספים  שבאים לבטאות את סגנונו של הצו"ל, כצו"ל סוודר וצו"ל טישו [משום שלצו"ל נטייה להתקררות].
חשוב לציין כי ההגדרה של "צו"ל", לא באה ללעוג לו (לצו"ל) אלא רק לציין עובדה
בסדרה שבאבניקים השחקן אורי לייזרוביץ' שמגלם את דמותו של גדליה משחק את דמות הצו"ל בישיבה, הסדרה הכניסה את המונח לשיח הישראלי.
ראו גם

עגה חרדית
הערות שוליים

↑  הוא צו"ל והוא ימות צו"ל - שבאבניקים בקרוב, נבדק ב-2024-03-25
↑  הרב אברהם סתיו, עמוק בפנים כל אחד רוצה להיות צו"ל, באתר מקור ראשון
ישעיה ברלין

ערך זה עוסק בפילוסוף פוליטי. אם התכוונתם לרב, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  6 ביוני 1909 ריגה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  5 בנובמבר 1997 (בגיל 88) Acland Hospital, הממלכה המאוחדת 
 מקום קבורה:  Wolvercote Cemetery 
 מקום לימודים:  קורפוס קריסטי קולג', בית הספר סנט פול 
 מוסדות:  אוניברסיטת אוקספורד 
 מונחה לדוקטורט:  מייקל סנדל 
 זרם:  פילוסופיה אנליטית
 תחומי עניין:  היסטוריה של הרעיונות, מדע המדינה, אתיקה, פילוסופיה פוליטית, ספרות
 עיסוק:  פילוסוף, היסטוריון רעיונות, סוציולוג, דיפלומט, היסטוריון, מרצה באוניברסיטה, חוקר מדע המדינה 
 הושפע מ:   בנת'ם,  מיל,  מרקס, ויקו, הרדר, טולסטוי, לב שסטוב
 השפיע על:  ג'ון רולס, מייקל איגנטייף, צ'ארלס טיילור, מייקל וולצר, הנרי הארדי, ירמיהו יובל
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, האימפריה הרוסית 
 יצירות ידועות:  Two Concepts of Liberty 
 פרסים והוקרה:  פרס ארסמוס (1983) פרס ירושלים (1979) עמית האקדמיה הבריטית עמית האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים מפקד במסדר האימפריה הבריטית Knight Bachelor מסדר ההצטיינות 
 
לוחית זיכרון על הבית בו התגורר ישעיה ברלין בריגה
סר ישעיה ברלין (באנגלית: Isaiah Berlin;‏ 6 ביוני 1909, ריגה, פלך ליבוניה, האימפריה הרוסית – 5 בנובמבר 1997, אוקספורד, אנגליה) היה פילוסוף פוליטי והיסטוריון של הרעיונות, יהודי-רוסי בריטי, נחשב אחד מההוגים הליברלים המובילים של המאה ה-20.
לכתיבתו של ברלין על התאוריה הליברלית הייתה השפעה מרחיקת לכת. מאמרו מ-1958, "שני מושגים של חירות", בו הבדיל בין חירות חיובית לחירות שלילית, מהווה חלק חשוב בדיון מאז על היחס בין חירות ושוויון.
קורות חיים

ברלין נולד בריגה בירת פלך ליבוניה של האימפריה הרוסית (כיום בירת לטביה) למשפחה יהודית עשירה ומשכילה. אביו היה מנחם מנדל ברלין, סוחר עצים שתמך בהפצת התרבות המודרנית בקרב יהודי רוסיה, ואמו הייתה מרי (לבית וולשונוק), שרכשה חינוך אירופאי מקיף שטבעה גם בבנה. שנתיים לפני הולדתו של ברלין, ב-1907, הביאה אמו לעולם בן שנפטר בעת הלידה. בילדותו חי בריגה ובפטרוגראד (סנקט פטרבורג), כשהוא עד למהפכה הרוסית ב-1917, והגיע עם משפחתו לבריטניה ב-1921. בבריטניה למד בבית ספר פרטי – סיינט פול'ז סקול (אנ'), ואז בקורפוס קריסטי קולג' (אנ') באוקספורד, שם למד לימודים קלאסיים, פילוסופיה, פוליטיקה וכלכלה. הוא נשאר באוקספורד כל חייו, מלבד בתקופה שבה עבד בשביל שירותי המודיעין הבריטי בניו יורק (1940–1942), בשגרירות הבריטית בוושינגטון הבירה (1942–1945) ובמוסקבה (1945–1946). ב-1956 נשא לאשה את אלין האלבאן.
ישעיה ברלין היה היהודי הראשון שקיבל מלגת הצטיינות מ"אול סולס קולג'", אוקספורד. הוא היה הנשיא המייסד של קולג' וולפסון (אנ') באוקספורד, ומ-1957 ל-1967, שימש פרופסור לתאוריה חברתית ופוליטית באוניברסיטת אוקספורד. הוא נעשה לאביר ב-1957, קיבל את אות מסדר ההצטיינות (Order of Merit) ב-1971, והיה הנשיא של האקדמיה הבריטית מ-1974 ועד 1978. בשנת 1979 זכה בפרס ירושלים, המוענק לסופר העוסק בחירות הפרט בחברה. מכותבי האנציקלופדיה העברית.
בן דודו הוא ראש המוסד לשעבר אפרים הלוי.