stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דם אמיתי
פרסים ומועמדויות

"דם אמיתי" זכתה למועמדויות רבות בהן זכתה בפרסים רבים, ובין היתר בפרס גלובוס הזהב ופרס אמי. להלן רשימה חלקית של המועמדויות והפרסים להן זכתה הסדרה:
| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות/זכייה | עבור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | פרס גלובוס הזהב | ההופעה הטובה ביותר על ידי שחקנית בסדרת טלוויזיה - דרמה | זכייה | אנה פקווין |
| 2009 | גלובוס הזהב | סדרת הטלוויזיה הטובה ביותר - דרמה | מועמדות |  |
| 2009 | אמי | ליהוק מצטיין עבור סדרת דרמה | זכייה | ג'וני לורי ג'ונסון וליבי גולדשטיין |
| 2009 | אמי | העיצוב המצטיין של כתוביות הפתיחה (Main Title) | מועמדות | רמה אלן, שון פדורצ'אק, מת'יו מולדר, מורגן הנרי, קאם רולאנד וראיין גאנייר |
| 2009 | אמי | בימוי אומנותי מצטיין עבור סדרה בשיטת צילום של "מצלמה בודדת" | מועמדות | סוזוקי אינגרסלב, קט סמית' וראסטי ליפסקומב עבור הפרקים "Burning House of Love", ‏"Cold Ground"‏ ו-"Sparks Fly Out" |
| 2009 | מכון הסרטים האמריקאי | אחת מעשר תוכניות הטלוויזיה הטובות ביותר בשנת 2009 | זכייה |  |
| 2009 | גילדת הכותבים של אמריקה | סדרה חדשה | מועמדות | אלן בול, בריאן באקנר, ראל טאקר, אלכסנדר וו, ננסי אוליבר וכריס אופאט |
| 2009 | סאטורן | Best Syndicated/Cable TV Series | מועמדות |  |
| 2009 | סאטורן | השחקנית הטובה ביותר בטלוויזיה | מועמדות | אנה פקווין |
| 2010 | גראמי | אוסף הפסקול הטוב ביותר עבור סרט, טלוויזיה או מדיה ויזואלית אחרת | מועמדות | פסקול העונה הראשונה |
| 2010 | גילדת הכותבים של אמריקה | Episodic drama – any length – one airing time | מועמדות | עבור הפרק "I Will Rise Up" שנכתב על ידי ננסי אוליבר |
| 2010 | פרס גלובוס הזהב | ההופעה הטובה ביותר על ידי שחקנית בסדרת טלוויזיה - דרמה | מועמדות | אנה פקווין |
| 2010 | גלובוס הזהב | סדרת הטלוויזיה הטובה ביותר - דרמה | מועמדות |  |
| 2010 | פרס גילדת שחקני המסך | אנסמבל השחקנים הטוב ביותר בסדרת דרמה | מועמדות |  |
| 2010 | סאטורן | Best Syndicated/Cable TV Series | מועמדות |  |
| 2010 | סאטורן | השחקנית הטובה ביותר בטלוויזיה | מועמדות | אנה פקווין |
| 2010 | סאטורן | השחקן הטוב ביותר בטלוויזיה | מועמדות | סטיבן מוייר |
| 2010 | סאטורן | שחקן המשנה הטוב ביותר בטלוויזיה | מועמדות | אלכסנדר סקארסגארד |
| 2010 | סאטורן | תפקיד האורח הטוב ביותר בטלוויזיה | מועמדות | מישל פורבס |
| 2010 | באפט"א | תוכנית הטלוויזיה הבינלאומית הטובה ביותר | מועמדות |  |
מחלקת הבקרה

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  24 באפריל 1974 – הווה
 פיקוד
 יחידת אם:   אגף המודיעין
 דרגת המפקד:    אלוף-משנה
 מפקד נוכחי:  אל"ם (במיל') ד'
 מפקדים:  רשימה בהמשך
 
מחלקת הבקרה היא מחלקה קטנה באגף המודיעין בצה"ל. תפקידה הוא לבחון את הערכות המודיעין ואת תוצריו בגישה מקצועית ביקורתית לרבות פונקציית "פרקליט השטן" או ה"איפכא מסתברא" (מארמית: ההפך מסתבר), כלומר לבדוק דווקא את האפשרויות הנראות בלתי סבירות, לנסות ולערער על הערכות מקובלות בחטיבת המחקר ולהציע הערכות נוגדות. המחלקה מוכוונת מקצועית על ידי חטיבת המחקר אך פועלת כגוף עצמאי באגף המודיעין כדי לשמר את החופש להציג כל הערכה ובקרה.
ראש המחלקה הוא קצין בדרגת אלוף-משנה, הכפוף ישירות לראש אגף המודיעין ולא לראש חטיבת המחקר.
הקמת מחלקת הבקרה

מחלקת הבקרה הוקמה לאחר מלחמת יום הכיפורים במסגרת יישום הלקחים בעקבות המלצת ועדת אגרנט, בשנת 1974. בתחילה, היחידה הוקמה כחלק מארגון מחדש של מחלקה רחבה (מחלקת מחקר בסיסי) יותר העוסקת במחקר כאשר יעודה נקבע "להוות גורם מדרבן לבדיקה עצמית חוזרת של ההערכה המודיעינית" והקו המנחה שניתן לה הוא "מניעת טעות שעלולה לגרור את המערכת לאי-מתן התרעה [למלחמה] בזמן". היחידה, עד הפרדתה ממחלקת המחקר בשנת 1984 עבדה בשיטת 'איפכא-מסתברא' בלבד ולפי דרישה. העבודה בשיטה זו, לעיתים קרובות הביאה למתחים בין אנשי המודיעין ביחידות ההערכה השונות.
ראש המחלקה, אל"ם רני פלד, אמר בשנת 2008 בתשובה לשאלה האם היו מקרים שהערכת "איפכא מסתברא" התגלתה כנכונה:
אין לזה הרבה דוגמאות, כי אחרי הכל מדובר בחיל מקצועי עם כוח האדם האיכותי ביותר. אבל כן, הנסיגה מלבנון למשל. התחזיות המודיעיניות דיברו על גוג ומגוג בצפון, והמחלקה אמרה שהחזבאללה דווקא יהיה רגוע וישמור על שקט, מה שהתגלה כנכון ברוב התקופה שעד 2006
הכפפת היחידה לראש אגף המודיעין

בשנת 1984 הוצאה המחלקה מחטיבת המחקר והוכפפה היחידה לראש אגף המודיעין, אלוף אהוד ברק. מפקדה הראשון היה יעקב עמידרור ותחתיו קיבלה חופש פעולה רחב יותר.
פעילות המחלקה

מאז הכפפתה לראש אמ"ן, היחסים בין מחלקת הבקרה לבין חטיבת המחקר באגף המודיעין התאפיינו במתח, שהביא לעימותים בין אנשי המחלקה לבין אנשי חטיבת המחקר. כאשר לשיטת חלק אנשי חטיבת המחקר, מחלקת הבקרה "משחקת מעבר לחוקי המשחק" והיא מתחרה עם חטיבת המחקר.
פעילות המחלקה > הצלחות המחלקה

לפני הנסיגה מרצועת הביטחון ההערכה בחטיבת המחקר הייתה כי נסיגה חד צדדית מלבנון תביא דווקא להגברת קצב הפיגועים הרצחניים שיוצאים משטח לבנון. לעומת זאת, מחלקת הבקרה סברה כי ללבנון, סוריה וחזבאללה יש "אינטרס אסטרטגי" בנסיגת ישראל לקו כחול. סברה זו, התבררה כנכונה.
במהלך מלחמת לבנון השנייה ירה ארגון הטרור חזבאללה טיל נגד ספינות מסוג C-802 כנגד אח"י חנית. הספינה נפגעה וניזוקה ונהרגו 4 לוחמי חיל הים. מאז 2003, ידיעות על הימצאות הטיל בחזקת חזבאללה הגיעו לאגף המודיעין ולמספן המודעין בחיל הים. ראש מחלקת הבקרה דאז, אל"ם שלמה קשי שלח מכתב המידע את המחלקות והחטיבות השונות אך זה לא זכה להתייחסות.
פעילות המחלקה > כישלונות המחלקה

לקראת השנים שקדמו למלחמת חרבות ברזל ערכה של המחלקה ירד וההתייחסות להערכותיה נהייתה שלילית, עם זאת רמ"ח בקרה כתב מסמך המתריע שחמאס מתכוונת לנטוש את אסטרטגיית השקט שבאמצעות תמריצים כלכליים יישמר השקט ברצועת עזה (מה שמכונה "הקונספציה"), אך המסמך לא הצליח לשכנע את אגף המודיעין, ובכך את הצמרת הביטחונית בהנחה המתבקשת מתוקף תפקידה - כי חמאס תכנן את טבח שבעה באוקטובר.
פעילות המחלקה > ממחלקה לחטיבה

בעקבות המחדל שהוביל לאירועי ה-7.10.23 הוחלט להרחיב את מחלקת הבקרה ואת תחומי האחריות שלה למעמד של חטיבה שתבקר את כלל אגף המודיעין. פורסם כי בראשות היחידה המורחבת צפוי לעמוד תת-אלוף במילואים, משה שנייד.
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| סא"ל חיים יעבץ | 1974-1975 | ראש מחלקת הבקרה הראשון |
| אל"ם יהושע צור | 1976-1977 |  |
| אל"ם זוסיא קניאזר | 1977-1978 |  |
| אל"ם מאיר אלרן | 1978-1981 |  |
| אל"ם אפרים קם | 1981-1983 | ראש המחלקה במלחמת לבנון הראשונה |
ראשי המחלקה אחרי הכפפתה לחיל המודיעין
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| אל"ם יעקב עמידרור | 1984-1985 | לימים מפקד המכללות הצבאיות |
| אל"ם צבי שטאובר | 1985-1987 |  |
| אל"ם יעקב רוזנפלד | 1988 |  |
| אל"ם עמוס גלעד | 1988-1990 | לימים מתאם הפעולות בשטחים |
| אל"ם שמואל ליבנה | 1990-1993 |  |
| אל"ם רפי בוכניק | 1993-1995 |  |
| אל"ם שמואל אבן | 1995-1999 |  |
| אל"ם שלמה קשי | 2000-2007 | ראש המחלקה במהלך מלחמת לבנון השנייה |
| אל"ם רן (רני) פלד | 2007-2010 |  |
| אל"ם ארז דוד מייזל | 2010-2014 |  |
| אל"ם איתי שפירא | 2014-2015 |  |
| אל"ם דוד שטרנברג | 2015-2016 |  |
| סא"ל שירן אוסטרוב | 2016-2018 |  |
| אל"ם דוד שטרנברג | 2016-2021 |  |
| אל"ם (במיל') ד' | 2022 - | ראש המחלקה במהלך מלחמת חרבות ברזל |
אזכור בסרטים

בסרט מלחמת העולם Z מוזכרת בשם אחר, שיטת החשיבה הזו של ישראל, בהקשר לפיענוח תשדורת בנוגע למתקפת זומבים. גיבור העלילה, 'ליין', מגיע לירושלים בישראל שנראית בטוחה הודות לחומות, ונפגש עם 'ראש המוסד', 'יורגן'. הוא מגלה לו שהוא יזם את בניית החומות בהתאם למדיניות מחלקת הבקרה של קהילת המודיעין הישראלית בפענוח תשדורת מהודו באופן אחר מהמקובל, כלקח מהכישלונות המודיעיניים שקרו לאורך השנים - השואה, טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן ומלחמת יום הכיפורים. בסרט מוכנה שיטת הבקרה הזו בשם "עשירי למניין" - העשירי שעליו מוטלת המשימה להציג פרשנות הפוכה מאשר התשעה שהביעו דעה לפניו, כדי להעלות לדיון גם את מה שנראה בלתי סביר, שעשוי להתברר דווקא כנכון.
לקריאה נוספת

דוד שטרנברג, דוד סימן-טוב, דורון מצא, "פרקליט השטן" - מסע בנבכי הבקרה המודיעינית הישראלית, הוצאת המרכז למורשת המודיעין והוצאת מערכות, 2023
ראו גם

מודיעין במלחמת יום הכיפורים
מלחמת העולם Z
הערות שוליים

↑  דוד שטרנברג, דוד סימן-טוב ודורון מצא, "פרקליט השטן" - מסע בנבכי הבקרה המודיעינית הישראלית, המרכז למורשת המודיעין - מל"מ ומערכות, 2022, עמ' 27. (בעברית)
↑  יונתן גור, המודיעין האחר, ידיעות אחרונות, 15 באוקטובר 2008.
↑  ראו בויקיציטוט: איפכא מסתברא.
↑  חיל המודיעין, מתוך האנציקלופדיה "צה"ל בחילו", הוצאת רביבים, 1981 (עמ' 141).
1 2 3 4 5  "פרקליט השטן" - מסע בנבכי הבקרה המודיעינית, הוצאת המל"מ - המכון לחקר המתודולוגיה של המודיעין, הוצאת מערכות, 2023, עמ' 126
↑  "הבקרה במחלקת מחקר", סיכום שנה ראשונה, 18 נובמבר, .1975
↑  דני הכט, ‏"ניסיתי לאתגר, דמיינתי פיגועים וניסיונות חטיפה": האזהרה של ראש מחלקת בקרה באמ"ן – שבוע לפני המלחמה, באתר ‏מאקו‏, 7 בינואר 2024
↑  זמן אמת עונה 7 | מחלקת בקרה, נבדק ב-2023-11-08
↑  יוסי יהושוע, החיזוק של יחידת "איפכא מסתברא" באמ"ן, בעקבות מחדלי 7/10, באתר ynet, 2 בינואר 2025
האחות ג'קי

| --- | --- |

הפתיח של הסדרה
 סוגה:  דרמה, קומדיה שחורה
 יוצרים:  לינדה וולם 
 בימוי:  אוון דנסקי   ליז בריקסיוס   לינדה וולם
 שחקנים:  אידי פאלקו   איב בסט   פיטר פסינלי   מריט ובר   האז סליימן   פול שולצה   דומיניק פומוסה   אנה דוויר סמית'
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 מספר עונות:  7 
 מספר פרקים:  80 
 הפקה
 הפצה:  נטפליקס 
 טכניקת צילום:  מצלמה יחידה 
 מוזיקה:  ליסה קולמן 
 אורך פרק:  27 דקות
 שידור
 רשת שידור:  שואוטיים 
 רשת שידור בישראל:  הוט 3 (עונות 1–6) HOT Plus (עונה 7)
 תקופת שידור מקורית:  8 ביוני 2009 – 28 ביוני 2015
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
האחות ג'קי (באנגלית: Nurse Jackie) היא סדרת קומדיה שחורה אמריקאית ששודרה לראשונה ב-8 ביוני 2009 ברשת "שואוטיים". הסדרה עוסקת בחייה של האחות ג'קי פייטון שעובדת בבית החולים "אול סיינטס" בניו יורק.
הסדרה זכתה לביקורות חיוביות אך איגוד האחיות בניו יורק טען שהסדרה מייצגת בצורה מוטעית את האתיקה המקצועית של האחיות. פיילוט הסדרה היה המצליח ביותר של רשת "שואוטיים", וזכה לצפייה של כמיליון צופים. הסדרה שודרה במשך 7 עונות, והפרק האחרון שודר ב-28 ביוני 2015.
תקציר העלילה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
תקציר העלילה > עונה 1

פרקים 1–12 (12 פרקים). החלה את שידורה ב-8 ביוני 2009 והסתיימה ב-24 באוגוסט 2009.
תקציר העלילה > עונה 2

פרקים 13–24 (12 פרקים). החלה את שידורה ב-22 במרץ 2010 והסתיימה ב-7 ביוני 2010.
תקציר העלילה > עונה 3

פרקים 25–36 (12 פרקים). החלה את שידורה ב-28 במרץ 2011 והסתיימה ב-20 ביוני 2011.
תקציר העלילה > עונה 4

פרקים 37–46 (10 פרקים). החלה את שידורה ב-8 באפריל 2012 והסתיימה ב-17 ביוני 2012.
תקציר העלילה > עונה 5

פרקים 48–56 (10 פרקים). החלה את שידורה ב-14 באפריל 2013 והסתיימה ב-16 ביוני 2013.
תקציר העלילה > עונה 6

פרקים 57–68 (12 פרקים). החלה את שידורה ב-13 באפריל 2014 והסתיימה ב-29 ביוני 2014.
תקציר העלילה > עונה 7

פרקים 68–80 העונה האחרונה של הסדרה. שודרה ב-2015.
פרסים ומועמדויות > פרס גלובוס הזהב

מועמדות לשחקנית הטובה ביותר בסדרת קומית לשנת 2010 (אידי פאלקו)
מועמדות לסדרת הקומדיה או הסדרה המוזיקלית הטובה ביותר לשנת 2010
מועמדות לשחקנית הטובה ביותר בסדרת קומית לשנת 2011 (אידי פאלקו)
פרסים ומועמדויות > פרס גילדת שחקני המסך

מועמדות לשחקנית הטובה ביותר בסדרת קומית לשנת 2010 (אידי פאלקו)
מועמדות לשחקנית הטובה ביותר בסדרת קומית לשנת 2011 (אידי פאלקו)
פרסים ומועמדויות > פרס אמי

מועמדות לסדרה הקומית הטובה ביותר לשנת 2010
זכייה בשחקנית ראשית בסדרה קומית לשנת 2010 (אידי פאלקו)
מועמדות לשחקן האורח הטוב ביותר בסדרה קומית לשנת 2010 (אלי וולך)
מועמדות לבמאי הטוב ביותר בסדרה קומית לשנת 2010 (אלן קולטר)
מועמדות לליהוק הטוב ביותר בסדרה קומית לשנת 2010
מועמדות לצילום הטוב ביותר בסדרה קומית לשנת 2010
הדמויות

הדמות הראשית, ג׳קי, מתוארת על ידי הרשת ״שואוטיים״ כ"חזקת אופי, אחות ניו-יורקית אופיינית המנסה להתמודד עם עבודתה בבית חולים אורבני תוך שמירה על איזון בין העבודה לחייה האישיים", ובנוסף מתארים אותה כחלשת אופי לתרופות שונות שעוזרות לה להעביר את היום.[דרושה הבהרה] שאר הדמויות הרשיות כוללות את דר. אלינור א׳והרה רופאה בריטית העובדת בבית החולים וחברתה הטובה ביותר של ג׳קי; זואי בארקו, אחות מתלמדת שאפתנית אך חסרת ניסיון; דר. פיץ׳ ״קופ״ קופר, רופא צעיר שלפעמים מתנהג כבעל ניסון ובגרות ולפעמים מתנהג כילד; אדי וולזר, רוקח לשעבר עמו ג׳קי מנהלת רומן.
אידי פאלקו – ג'קי פייטון
איב בסט – אלינור א'והרה
מריט ובר – זואי בארקו
פול שולצה – אדי וולזר
דומיניק פומוסה – קווין פייטון
אנה דוויר סמית' – גלוריה אקליטוס
האז סליימן – מוחמד "מומו" דה לא קרוז
פיטר פצינלי – פיץ' "קופ" קופר
כריסטופר אבוט – אנדי סינגר
ממלא מקום ראש הממשלה (ישראל)

| --- | --- |
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 ייסוד המשרה:  13 בספטמבר 1984
 איוש ראשון:  יצחק שמיר
 איוש אחרון:  נפתלי בנט
 
בישראל התואר ממלא מקום ראש הממשלה, להבדיל מן התארים "סגן ראש ממשלה" ו"משנה לראש הממשלה", הוא היחיד שלו משמעות סטטוטורית ולא רק סמלית, והוא שני רק לראש הממשלה בחשיבותו בתפקידי הממשלה. תפקידו של ממלא המקום הוא להחליף את ראש הממשלה בנסיבות בהן לא יוכל למלא את תפקידו כגון פטירה, מחלה או היעדרות מהארץ. בממשלת חילופים ראש הממשלה החלופי ישמש בהכרח כממלא מקום ראש הממשלה.
בחוק

התפקיד מוגדר על פי חוק יסוד: הממשלה (1968, 1992 ו-2001) כדלקמן:
אחד השרים שהוא חבר הכנסת יכול שיהיה ממלא מקום ראש הממשלה.
נעדר ראש הממשלה מן הארץ יזמן ממלא מקומו את ישיבות הממשלה וינהל אותן.
נבצר מראש הממשלה זמנית למלא את תפקידו, ימלא את מקומו ממלא מקום ראש הממשלה; חלפו 100 ימים רצופים שבהם כיהן ממלא מקום ראש הממשלה במקום ראש הממשלה והוא לא חזר למלא את תפקידו, יראוהו כמי שנבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו.
נבצר מראש הממשלה, דרך קבע, למלא את תפקידו, רואים את הממשלה כאילו התפטרה ביום ה-101 (היום ה-100 בחצות) שבו מכהן ממלא מקום במקומו.
בנוסף, נקבע בחוק הממשלה כי ממלא מקום ראש הממשלה, אם מונה, יהיה חבר מתוקף תפקידו בקבינט המדיני-ביטחוני.
הממשלה אינה חייבת לכלול ממלא מקום, כל עוד ראש הממשלה מסוגל למלא תפקידו. במקרה שבו נבצר מראש הממשלה למלא את תפקידו זמנית ואף אחד מהשרים אינו מחזיק בתואר ממלא מקום ראש הממשלה, תבחר הממשלה ממלא מקום.
מאז 1984, מקובל שתפקיד ממלא מקום ראש הממשלה ניתן לאחד השרים עם כינונה של ממשלה חדשה. אם חפץ ראש הממשלה להעביר את תפקיד ממלא המקום משר אחד למשנהו, הוא נזקק לאישור הממשלה והכנסת. עם זאת, רשאי ראש הממשלה, על דעת עצמו, לפטר את ממלא המקום הנוכחי מתפקידו כשר ואז זה יחדל גם לכהן כממלא מקום. בהיעדר ממלא מקום, אם ייבצר מראש הממשלה למלא את תפקידו באופן זמני, תקבע הממשלה ממלא מקום.
בממשלת חילופים ראש הממשלה החלופי הוא ממלא מקום ראש הממשלה.
תפקיד ממלא מקום ראש הממשלה, חל כל עוד הממשלה מכהנת ועל כן ממלא מקום ראש הממשלה מחליף את ראש הממשלה רק בהיעדרות זמנית. ברגע שהיעדרות ראש הממשלה היא קבועה, הממשלה מתפטרת והופכת לממשלת מעבר ותפקיד ממלא מקום ראש הממשלה פג. ממשלת מעבר בוחרת אדם שישמש "ראש הממשלה בפועל", ואין למי שהיה ממלא מקום ראש הממשלה קדימות בקבלת תפקיד זה. לתפקיד "ראש הממשלה בפועל" יכול להיבחר כל שר בממשלת המעבר שהוא חבר הכנסת, והחל משנת 2001 נדרש גם שיהיה חבר סיעתו של ראש הממשלה הנבצר / נפטר.
ראו גם

ממשלת ישראל
ראש ממשלת ישראל
סגן ראש ממשלת ישראל
משנה לראש הממשלה
ראש ממשלת ישראל החלופי
ממלא מקום שר
סגן נשיא ארצות-הברית
הערות שוליים

↑  חוק יסוד: הממשלה 1968
חוק יסוד: הממשלה 1992
חוק יסוד: הממשלה 2001
↑  הודעת מזכיר הממשלה בתום ישיבת הממשלה מיום 11 באפריל 2006
↑  סעיף 30 לחוק יסוד הממשלה
↑  אכן קשה להשיב, על המשמר, 22 במרץ 1950
↑  מי אחראי למשרד החוץ והבטחון?, על המשמר, 14 בדצמבר 1950
↑  גבורת צה"ל פרי מסורת "השומר", ההגנה והפלמ"ח, על המשמר, 11 במאי 1951
↑  שוטרי ישראל הממונים על ביעור הרע, דבר, 28 במאי 1951
↑  הממשלה דנה בסכסוך הסורי, מעריב, 27 בספטמבר 1953
↑  מסיבת פרידה למשלחת החקר של המגבית, על המשמר, 28 באוקטובר 1955
↑  בן גוריון חוזר לישיבות הממשלה, דבר, 27 ביולי 1959
↑  הראש - לחופשה, הממשלה - למשבר, מעריב, 29 בדצמבר 1960
↑  השר שפירא בגייסות השריון, דבר, 14 בספטמבר 1962
↑  הממשלה תתכנס היום בראשות אבא אבן, חרות, 31 במאי 1964
↑  אנשים ומוסדות, דבר, 4 באפריל 1965
↑  אך ראו: מת שר הפנים מ. ח. שפירא, דבר, 17 ביולי 1970, בו נטען שגם השר משה חיים שפירא שימש כממלא מקומו של אשכול
↑  יארינג יגיע ביום ו' ליום אחד, דבר, 23 בפברואר 1972
↑  לדוגמה, סילבן שלום  ומשה יעלון בעת המשט לעזה
↑  יובל שדה, בלי ממלא מקום ובלי שקיפות: הבעיות שחשף אשפוז נתניהו, באתר כלכליסט, 16 ביולי 2023
מצפ"ן

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צבא ההגנה לישראל
 סוג:  בית תוכנה
 בסיס האם:  מחנה מקלף
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  5 במאי 2013 – הווה (11 שנים)
 מקים היחידה:  אבנר זיו
 פיקוד
 יחידת אם:   יחידת לוטם
 דרגת המפקד:    אלוף-משנה
 מפקד נוכחי:  רותם בשי
מצפ"ן (ראשי תיבות של: מערכות צבאיות לפו"ש וניהול) היא בית התוכנה של יחידת לוטם באגף התקשוב בצה"ל. מפקדה הנוכחי הוא אל"ם רותם בשי.
מבנה ארגוני

מצפ"ן הוקמה ב־5 במאי 2013, תוך מיזוג של שתי מחלקות ביחידת לוטם – היחידה הטכנולוגית לתקשוב מבצעי:
מחלקת שהם – יחידת התוכנה המבצעית של אגף התקשוב. המחלקה נוצרה בעת מיזוג של שתי יחידות נפרדות:
מחלקת מערכות שו"ב – שליטה ובקרה מבצעית
מחלקת מא"ם (מיכון אג"ם ומפקדות) – בשנת 2006 חלק מיחידה זו עבר לפיקודה של זרוע היבשה
מחלקת לשם – בית התוכנה למערכות ניהוליות ותומכות לחימה בצה"ל (משאבי אנוש ולוגיסטיקה). המחלקה נוצרה בעת מיזוג שתי יחידות נפרדות בשנת 2005:
יחידת ממכ"א (מרכז מיכון כוח אדם) – האחראית על מערכות ניהול כוח האדם
יחידת ממט"ל (מרכז מחשוב טכנולוגי לוגיסטי) – האחראית על ניהול משאבי המערכת, האחזקה והלוגיסטיקה, אשר הייתה שייכת לחיל התחזוקה, עד למיזוג בשנת 2005
שחר – הוקמה בשנת 2019 תוך מיזוג ממכ"א וממט"ל.
מבנה ארגוני > תגי יחידות היסטוריות שהתמזגו למצפ"ן

תג יחידה של ממכ"א (מרכז מיכון כוח האדם) / יחידת לוטם
תג של מענ"א/ממט"ל (מרכז מחשוב טכנולוגי לוגיסטי). הפס כחול-צהוב בחלק העליון מעיד על מקורה של היחידה בחיל התחזוקה
תג של מא"ם (מיכון אג"ם ומפקדות)
אופי השירות והמשרתים

במצפ"ן משרתים חיילים וקצינים ממגוון מקצועות המחשב של אגף התקשוב – עתודאים מהנדסי תוכנה ומדעי המחשב, תוכניתנים, בוגרי מסלול "תלפיות", בוגרי קורס DevOps, מהנדסי מערכת, מנתחי מערכות, בודקי תוכנה, מיישמי ERP ועוד, בתפקידים שונים: מחקר ופיתוח, עיצוב תוכנה ומערכות, ארכיטקטורת תוכנה, ניתוח מערכות, הנדסת מערכת, ניהול פרויקטים ותפקידי פיקוד שונים.
היחידה מפוזרת בין מספר בסיסים ומתוכננת לעבור במרוכז לקמפוס הטכנולוגי בבאר שבע, במסגרת תוכנית העתקת בסיסי צה"ל לנגב.
בדצמבר 2014, נבחרה מצפ"ן כיחידה טכנולוגית מצטיינת על ידי הרמטכ"ל דאז, רא"ל בני גנץ.
בשנת 2018 זכה צוות מהיחידה בפרס ביטחון ישראל.
תחומי עיסוק

מצפ"ן מפתחת פתרונות תוכנה מתקדמים לכלל הצרכים המטכ"ליים והרב-זרועיים של צה"ל, בדגש על מערכות שליטה ובקרה ומערכות ארגוניות.
תחומי עיסוק > שו"ב (שליטה ובקרה)

עם הקמתה של מצפ"ן, התקבלה החלטה אסטרטגית באגף התקשוב, לבסס את פיתוח היכולות המבצעיות על בית התוכנה מצפ"ן. מצפ"ן קיבלה את האחריות לפיתוח מערכות השו"ב של אגף התקשוב, אשר עד אותה עת, פותחו במיקור חוץ.
מערכות השו"ב המפותחות במצפ"ן משרתות את המפקדות הראשיות במטכ"ל ובפיקודים המרחביים, וכן נותנות מענה ממוקד למערכים ייחודיים, דוגמת מערך הלוחמה האלקטרונית, ואחרים.
תחומי עיסוק > מערכות ארגוניות

בנובמבר 2014, הוקמה מנהלת ERP צה"לית, בראשות אל"ם אמיר נויבואר, שמטרתה לקדם את המערכות הארגוניות המרכזיות המבוססות על תפיסת ה-ERP. מערכות אלו משרתות את גופי המטה ותומכי הלחימה של צה"ל, ומאפשרות לצה"ל לתפקד באופן יעיל, תוך מיצוי המשאבים בשגרה ובחירום.
מצפ"ן מקדמת כחלק מיחידת לוטם, שיתופי פעולה טכנולוגיים עם בתי התוכנה השונים של זרועות צה"ל, וביתר שאת, במסגרת תוכנית "צה"ל רשתי", המובלת על ידי אגף התקשוב בכלל צה"ל.
מצפ"ן מקיימת שיתוף פעולה עם מוסדות אקדמיים, וכן מפעילה את "תוכנית מצפ"ן לקידום המצוינות בתחום פיתוח התוכנה" בבתי הספר התיכוניים.
מפקדי מצפ"ן

| שם | תקופת כהונה כמפקד מצפ"ן | הערות |
| --- | --- | --- |
| אל"ם אבנר זיו | 2013–2015 |  |
| אל"ם עומר דגן | 2015–2017 | לימים ראש ראש מנהלת ט"ד ומפקד לוט"ם |
| אל"ם אבי סימון | 2017–2020 |  |
| אל"ם חן גולני | 2020–2022 | לימים ראש מנהלת המעבר דרומה של אגף התקשוב |
| אל"ם אלי בירנבאום | 2022-2024 |  |
| אל״ם רותם בשי | 2024- |  |
הערות שוליים

↑  דנה פטרוב, שינויים באגף התקשוב: הושקו מחלקות חדשות לתוכנה מבצעית, באתר צה"ל, 8 במאי 2013
↑  העתקת מחנות צה"ל לנגב, באתר משרד ראש הממשלה
↑  עמי רוחקס דומבה, יחידת מצפ"ן זכתה בפרס השלישי ליחידות טכנולוגיות מצטיינות לשנת 2014, באתר "ישראל דיפנס", 20 בינואר 2015
↑  פרס ביטחון ישראל למסכלי המנהרות, באתר ערוץ 7, 26 ביוני 2018
↑  יוסי הטוני, שוב: הצבא יוצא ל-ERP כלל-צה"לי מבוסס סאפ במאות מיליוני שקלים, באתר "אנשים ומחשבים", 26 במרץ 2014
↑  יפתח כרמלי, הרמטכ"ל השיק תוכנית לחיבור ממוחשב מתקדם של כלל הכוחות בשטח, באתר צה"ל, 2 ביולי 2014
↑  יוסי הטוני, ‏מתחילים את שנת תשע"ה: סבב מינויים באגף התקשוב, באתר "אנשים ומחשבים", 1 באוקטובר 2014
ביטקוין

| --- | --- |

לוגו של ביטקוין
 משתמשים:  שימוש גלובלי חופשי, אינו נתון להגבלה על ידי חוקים מקומיים.  אל סלוודור
 סמל:  , ₿, גם BTC או XBT
 ISO 4217:  XBT
 יחידות על
 :  ביטקוין
 יחידות משנה
 100 מיליון סטושי הם ביטקוין אחד:  סטושי (Satoshi)
 תחילת שימוש:  3 בינואר 2009 
 בנק מרכזי
 אינפלציה:  קצב שנקבע מראש ויורד.
 https://bitcoin.org/en
 
בִּיטְקוֹיְן (באנגלית: Bitcoin, קוד: BTC, סימול: ₿) הוא מטבע מבוזר שאינו כפוף לגוף מרכזי או למדיניות מוניטרית של ממשלות.
השם Bitcoin הוא הלחם בסיסים של "סיבית" (באנגלית: Bit; "בִּיט") ו"מטבע" (באנגלית: Coin; קוֹיְן). הגרסה הראשונה של הפרוטוקול והתוכנה פותחה בנובמבר 2008 על ידי אדם או קבוצת אנשים המכנים עצמם סאטוֹשי נַקאמוֹטוֹ (Satoshi Nakamoto). השימוש המעשי בביטקוין נעשה בפעם הראשונה בינואר 2009.
להבדיל מכסף מסורתי, הביטקוין הוא מטבע שאינו תלוי בגוף מרכזי. במקום זאת, ביטקוין הוא רשומה בקובץ ציבורי המכונה "שרשרת בלוקים" (בלוקצ'יין), וניתן לנהל אותו או להשתמש בו בעזרת תוכנה המכונה "ארנק" תוך שימוש ביומן מבוזר. מערכת הביטקוין היא מערכת המבטיחה שהתשלומים יתבצעו באופן תקין כך שסכום שהועבר בתשלום אכן נגרע מהמקור והתווסף ליעד.
הביטקוין אינו מופק או מנוהל על ידי ממשלה או בנק מרכזי של מדינה כלשהי. במקום זאת, הוא מבוסס על מנגנוני קריפטוגרפיה ורשת תקשורת עמית לעמית. תהליך הנפקת מטבעות חדשים למחזור מכונה "כרייה" באנלוגיה לכריית זהב. בתהליך זה יש להקדיש כוח חישוב רב בו מונפקים מטבעות חדשים הניתנים לשימוש.
היחס של ממשלות העולם לביטקוין הוא אמביוולנטי, ורגולטורים טוענים כי הוא משמש לפעילות בלתי חוקית. כמו כן הם מדגישים כי מדובר במסחר בסיכון גבוה במיוחד. עם זאת, מרבית המדינות לא אסרו על השימוש בו, ובאפריל 2017 הביטקוין הוכר לראשונה ביפן כאמצעי תשלום במדינה. בשנת 2021, אל סלוודור הפכה למדינה הראשונה המכירה במטבע כהילך חוקי. בינואר 2024 אישרה הוועדה לניירות ערך ולבורסות של ארצות הברית לבתי השקעות להנפיק קרנות סל מחקות ביטקוין, למעשה זהו ההיתר הראשון שבה אישרה ממשלת ארצות הברית לגופים מוסדיים לסחור ישירות בביטקוין והפיכתו לנייר ערך סחיר בוול סטריט. ב-31 בדצמבר עתידות כשש קרנות להנפיק ניירות מחקות ביטקוין שיסחרו בבורסה הישראלית.
ביטקוין כמטבע דיגיטלי

לאורך ההיסטוריה נעשה שימוש בסוגים שונים של אמצעי תשלום. שימוש במטבעות העשויים ממתכות יקרות הנקראים גם כסף סחורה, מטבעות העשויים מחומרים זולים יותר המייצגים כמות של זהב המוחזקת אצל המנפיק הנקראים גם כסף ייצוגי.
החל מהמאה ה-11 נעשה שימוש בכסף פיאט - שטרות ומטבעות שלא רק שערכם של המטבעות אינו קשור לערך החומר שממנו הוכנו, כמו בכסף ייצוגי, אלא אין כנגדם שום עתודה של זהב אצל המנפיק. כסף פיאט חשוף לסכנה שהמנפיק יגדיל את סכומי המטבע שבמחזור ובכך יגרום לאינפלציה. בתקופות שונות בהיסטוריה נעשה שימוש במנגנון הנקרא "תקן הזהב", שמנע מממשלות ליצור כסף פיאט. לפי שיטה זו, מטבעות ושטרות מדינתיים מקבלים את ערכם מהעובדה שיש כנגדם כמות מסוימת של זהב בידי המנפיק, והוא חייב למוסרם כנגד השטר. בתחילת שנות השבעים של המאה העשרים, עם התמוטטותו של הסכם ברטון-וודס, ננטשה לחלוטין שיטת תקן הזהב, ואינה בשימוש יותר. כל מערכות המטבע העולמיות הנוכחיות נשענות על האמון שיש למשתמשים בחוסנו של המטבע וביציבות שערו לעומת מטבעות אחרים ולעומת האינפלציה.
מטבע הביטקוין דומה לשיטת תקן הזהב, מאחר שכמותו תהיה מוגבלת ל-21 מיליון מטבעות לאחר שתסתיים תקופת הכרייה, עם זאת, הוא שונה משמעותית מזהב בכמה היבטים. ראשית - לביטקוין אין ערך שימוש כמו שיש לזהב, שממנו אפשר להתקין תכשיטים וכלים מכלים שונים. לזהב גם שימושים תעשייתיים שונים. בנוסף, אף על פי שכיום הזהב אינו משמש כמטבע או כבסיס למטבע, והוא סחורה כמו כל סחורה אחרת, ההיסטוריה התרבותית והכלכלית של העולם ייחסה לו "ערך עצמי" ובשל כך אפשר לסחור בו כמעט בכל מקום.
לדברי תומכיו, יתרונו המרכזי של הביטקוין הוא שבשונה מהמטבעות "המסורתיים" - הוא מתוכנן כך שלא יסבול מאינפלציה. זאת מאחר שמספר מטבעות הביטקוין בעולם מוגבל, ואין שום ישות שתוכל "להדפיס" יותר מטבעות מהכמות הסופית שנקבעה, אפילו לא יוצריו. עם זאת, עד להשלמת הכרייה בעתיד הרחוק, הביטקוין נמצא בשלב האינפלציוני של חייו.
שיעור אינפלציית הביטקוין ידוע מראש והוא מתוכנן כך שיגיע לאפס עם סיום כריית כל המטבעות, אך שערו תנודתי מאוד, ברמה שכמעט אינה קיימת במטבעות מסורתיים. כך למשל ביוני 2011 שער הביטקוין הגיע לשיא של $32, חודשיים לאחר ששערו היה $1 בלבד. בסוף נובמבר 2013 שערו הגיע לכ־1,200$ ובתחילת דצמבר 2013 ירד ל-750$ ואף למטה מזה. בתחילת אוגוסט 2017 שערו אל מול הדולר הגיע ל-3,276$, וב-29 בנובמבר 2017 חצה את רף ה-11,000 דולר. ב-17 בדצמבר 2017 חצה את רף ה-20,000 דולר. וסמוך לכך ירד אל 12,000 דולר. בדצמבר 2020 הגיע ערכו של המטבע ל-27,600 דולר, בינואר 2021 שבר הביטקוין שיא חדש של 41,946 דולר. בפברואר 2021 הגיע ערכו ל-48,364 דולר, באוקטובר הוא עלה ל-60,740 דולר, וביוני 2022 הוא צנח עד ל-18,634 דולר. באפריל 2023 זינק המטבע וחצה את רף ה-30,000 דולר לראשונה מאז יוני 2022.
בניגוד ל"תקן הזהב" כמערכת מטבע, הביטקוין לא יהיה כפוף להסכמים בין מדינות ריבוניות שישפיעו על שערו, והשער נקבע באופן חפשי בין המשתמשים והסוחרים בו.
תכונתו המשמעותית של הביטקוין כמטבע שאינו מנוהל באמצעות מדיניות מוניטרית, ואין בנק מרכזי ומדינה המחויבים לתמוך בו, יכולה להיתפס כיתרון או כחיסרון, באופן התלוי בהשקפת העולם על מקומה ותפקידה הראוי של המדינה בכלכלה.