stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הנרי הרשקוביץ
קריירה > אוליפיאדת מינכן

הרשקוביץ זכה לכבוד לשאת את דגל ישראל בטקס הפתיחה של אולימפיאדת מינכן (1972). במשחקים עצמם הוא סיים במקום 23, בירי מרובה במצב שכיבה – 593 נקודות (28 באוגוסט) ובמקום 46 בירי מרובה, 3 מצבים – 1114 נקודות (30 באוגוסט).
ב-5 בספטמבר 1972 בשעת בוקר חדרו המחבלים לכפר האולימפי, והחלו בביצוע הטבח בספורטאים הישראלים. חבר המשלחת הישראלית הסייף דן אלון שראה חלק מהאירוע, סיפר זאת לארבעת חבריו למשלחת ולחדר, הרשקוביץ, שאול לדני, יהודה וינשטיין, וזליג שטורך. הם הבינו שהם חייבים לברוח מיד. כדי לא לעורר רעש הלכו לאט אל המרפסת, וממנה קפצו למטה, וכך הם ניצלו.
קריירה > מכביות

במכביה השביעית זכה הרשקוביץ במדליית ארד ברובה זעיר ב-3 מצבים ליחידים עם 1088 נקודות, ובמדליית ארד במצב כריעה עם 388 נקודות. במכביה השמינית הוא זכה במדליית זהב ברובה זעיר ב-3 מצבים יחידים, בשיא מכביה חדש 1107 נקודות. במכביה התשיעית הוא זכה במדליית ארד בירי ברובה זעיר 60 כדורים בשכיבה יחידים עם 586 נקודות.
הערות שוליים

↑  בן גולדפריינד, ‏הנרי הרשקוביץ, קלע אולימפי ששרד את הטבח במינכן, נפטר, באתר ‏מאקו‏, 12 במרץ 2022
↑  אלדד הראל, מדליית זהב ושתי מדליות כסף לישראל - באליפות אסיה בקליעה, מעריב, 23 ביולי 1967
↑  משה לרר, השאח יפתח את השביעית, מעריב, 1 בספטמבר 1974
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, הסייף דן אלון, מניצולי טבח הי"א במינכן, הלך לעולמו בגיל 72, באתר וואלה, 31 בינואר 2018
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | שאול לדני • חנה שזיפי |  |
|  כדורגל | נבחרת ישראל בכדורגל (יצחק אנגלנדר, ג'ורג' בורבה, מנחם בלו, שרגא בר, ציון דגמי, יצחק דרוקר, רחמים טלבי, ראובן יאנג, חיים לוין, שמואל מליקה, שייע פייגנבוים, נחמן קסטרו, דוד קרקו, צבי רוזן, שמואל רוזנטל, ישעיהו שווגר, יצחק שום, גיורא שפיגל, מרדכי שפיגלר) |  |
|  קליעה | הנרי הרשקוביץ • מיכאל מרטון • נחמיה סירקיס • זליג שטרוך |  |
|  שחייה | איבונה טוביס • אברהם מלמד • שלומית ניר • יואל קנדה • אמנון קראוס • גרשון שפע |  |
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת מינכן (1972)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | אסתר רוט-שחמורוב • שאול לדני |  |
|  היאבקות | אליעזר חלפין • מרק סלבין • גד צברי |  |
|  הרמת משקולות | דוד ברגר • זאב פרידמן • יוסף רומנו |  |
|  סיף | דן אלון • יהודה וינשטיין |  |
|  קליעה | הנרי הרשקוביץ • זליג שטרוך |  |
|  שחייה | שלומית ניר |  |
|  שיט | יאיר מיכאלי • יצחק ניר |  |
הערכת שווי

הערכת שווי היא שיטה להערכת שוויים של נכסים פיננסיים מוחשיים כגון: ניירות ערך, מניות, אופציות, וכן נכסים פיננסיים לא מוחשיים כגון: פטנטים וסימן מסחרי והתחייבויות (איגרות חוב שהוצאו על ידי חברות).
מכיוון שערכם של נכסים משתנה עם הזמן, נכונותה של הערכת שווי היא ליום ביצועה בלבד.
הערכת שווי אינה מדע מדויק, מכיוון שהיא נסמכת על השערות ושיקול דעת. הפונים לקבלת הערכת שווי מסוג זה, מצליחים לקבל החלטות יותר מדויקות, כאשר מתגלה להם מידע חשוב, השערות ומגבלות. במקרה זה, הם יכולים לשקול את מהימנות ההערכה ולקבל החלטה בהתאם.
הסיבות לביצוע הערכת שווי הן רבות. העיקריות שבהן הן לצורך ביצוע ההשקעות הון, הערכה לפני מיזוג ורכישת חברות, מכירה או קנייה של מניות, תביעות משפטיות, עדכון מידע כחלק מדוחות פיננסיים ודיווח לרשויות המס, ועוד.
מודלים להערכת נכסים פיננסיים > מודלים של ערך מוחלט

מושתתים על חישוב מתמטי, הקובע את הערך הנוכחי של תזרים המזומנים העתידי של הנכס.
מודלים רב תקופתיים כגון The Discounted Cash Flow. מודל זה בוחן את השינוי בתזרים המזומנים על פני מספר רב של תקופות (לאורך זמן). המודל לוקח בחשבון את כל ההכנסות וכל ההוצאות העתידיות ומחשב את הערך הנוכחי הנקי של תזרים המזומנים.
מודל חד תקופתי כגון - The Gordon growth model, מודל זה משמש בעיקר לצורך הערכת שווי של נכסים והון עצמי בתביעות משפטיות. כמו כן משמש מודל זה לצורך תכנון מס ולעסקאות שאין להן שווי שוק מוגדר.
מודלים להערכת נכסים פיננסיים > מודלים של הערכות שווי של חברות טכנולוגיה

הערכות שווי לחברות טכנולוגיה, בעיקר צעירות, מאתגר יותר בשל דרגות חופש רבות בהערכה. לדוגמה, אין תזרים מזומנים או הכנסות ועל כן קיים קושי בהערכה לפי מודלים מקובלים כגון מכפיל רווח או DCF.
מודלים להערכת נכסים פיננסיים > מודלים של ערך יחסי

קובעים את ערך הנכס בהשוואה לערך השוק של נכס דומה. בדרך כלל נעשה שימוש במכפילים, כגון מכפיל ההכנסות, מכפיל רווח או מכפיל הון.
מודלים להערכת נכסים פיננסיים > מודלים לתמחור אופציות

כגון אופציות פוט (PUT) וקול (CALL) ואופציות שניתנו לעובדים. אלו הם מודלים הנותנים את הערך הנוכחי של האופציות. המפורסם שבהם הוא מודל בלק ושולס.
הערכת שווי של עסקים

להערכת שווי של עסקים או חברות יש מספר מטרות, העיקריות שבהן הן מיזוגים ורכישות של חברות, מכירה של ניירות ערך ומניות והשפעות מיסוי שונות על העסק.
כאשר מדובר ברכישה של חברות, הקונה בדרך כלל מבצע תהליך של בדיקה מקדמית (המכונה דיו-דיליג'נס Due Diligence). תהליך של בדיקה ומחקר על נאותות עסקית ופיננסית של החברה אותה הוא מעוניין לרכוש. בתהליך הבדיקה, מתבסס הקונה על מידע המסופק לו על ידי היזם או המוכר וכן מידע נוסף הנאסף ממקורות חוץ. המידע מאומת, מנותח ונבדק ובסיכום התהליך, מכין הבודק דוח חוות דעת המשקף את ממצאי הבדיקה.
לתהליך הבדיקה המקדמית ארבע מטרות עיקריות:
לקבוע או לאמת את שווי העסק או הנכס.
בדיקת נאותות עסקית ופיננסית.
לנתח את העסק הנרכש, המתחרים והסביבה בהם הוא פועל.
להעריך את רמת הסיכון מול הסיכוי הטמונה ברכישה.
הערכת שווי של נכסים פיננסיים לא מוחשיים

במקרים אלו הכוונה היא להערכת שווי של פטנטים, זכויות יוצרים, תוכנות, מותגים, סודות מסחריים וקשרים עם לקוחות. מכיוון שקיים קושי רב לאמוד את ערכם של נכסים אלו, קיימות שתי גישות להערכתם:
הערך הנוכחי שלהם.
הערכת העלות של יצירתם מחדש.
לקריאה נוספת

אמיר ברנע, "הערכת שווי בהצעת רכש" משפט ועסקים כרך ח' (2008).
רו"ח יאיר לפידות, הערכת שווי חברות, לומדון הוצאה לאור.
יורם עדן ושלומי שוב, תורת המספרים של עולם העסקים: ניתוח דוחות כספיים והערכות שווי, IFRS Consulting, באתר הספרייה הלאומית
פורום שווי הוגן, המרכז הבינתחומי הרצליה
הערות שוליים

| ניירות ערך והשקעות בשוק ההון |
| --- | --- | --- |
| ניירות ערך הוניים | הון מניות • מניה • מניה רגילה • כתב אופציה • כתב זכויות • מניות הטבה • כתב זכויות • מניית בכורה • מניית שליטה • מניות באוצר • יחידת השתתפות • בעל מניות |  |
| ניירות ערך התחייבותיים | איגרת חוב (איגרת חוב קונצרנית • איגרת חוב ממשלתית • איגרת חוב מוניציפלית) • אג"ח אופציה |  |
| ניירות ערך אחרים | קרן נאמנות • קרן מחקה • תעודת סל • תעודת סל בחסר • קרן סל • נייר ערך המיר • המירות • אג"ח להמרה |  |
| קבוצות ניירות ערך | שטר הון • מניית בכורה |  |
| השקעות שאינן נייר ערך | מוצר מובנה • פיקדון • חיסכון • חשבון בנק • קרן הון סיכון • קרן גידור • קרן השקעות פרטיות • מימון המונים • הלוואת בעלים • קרן נדל"ן |  |
| חסכונות פנסיוניים | קופת גמל (קרן פנסיה • קרן השתלמות) • קופת גמל להשקעה • ביטוח מנהלים • קופת גמל בניהול אישי |  |
| נגזרים | אופציה • חוזה עתידי • אופציה אקזוטית (אופציה בינארית • אופציה אסייתית) • CDO • CDS • עסקת החלף |  |
| סחורות נפוצות | סחורה • זהב • כסף (יסוד) • נפט |  |
| מטבעות דיגיטליים | הצעת מטבע ראשונית • מטבע מבוזר • ביטקוין |  |
| ניתוח ניירות ערך | ניתוח טכני • מודל בלאק ושולס • בטא (מדד) • ארביטראז' • רווח למניה |  |
| בורסות מרכזיות | הבורסה לניירות ערך בתל אביב • נאסד"ק • הבורסה לניירות ערך בניו יורק • הבורסה לניירות ערך בלונדון • Euronext |  |
| מדדים מרכזיים | מדד תל אביב 35 • דאו ג'ונס • S&P 500 • FTSE • מדד נאסד"ק 100 |  |
| תאגידים | מיזוגים ורכישות • הערכת שווי • בדיקת נאותות • הצעת רכש • השתלטות עוינת • רכישה ממונפת • מנוף פיננסי • דיבידנד • מיזוג חברות • פירוק חברות • דיני תאגידים • שליטה |  |
| דוחות כספיים | יחסים פיננסיים • דו"ח כספי • רואה חשבון • תקן דיווח כספי בין-לאומי • תשקיף • הערת עסק חי |  |
| רגולציה וגופים רגולטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • הפיקוח על הבנקים • חוק ניירות ערך • הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) • מועצה לפיקוח על הביקורת בחברות ציבוריות • פדרל ריזרב • חוק גלאס-סטיגל • רפורמת בכר • חוק החברות |  |
| היסטוריה | השפל הגדול • משבר הסאבפריים • משבר מניות הבנקים |  |
| תחומים אקדמיים קשורים | מימון • חשבונאות • כלכלה • מנהל עסקים |  |
| דירוג אשראי | דירוג אשראי • דירוג אג"ח • מודי'ס • סוכנות הדירוג פיץ' • סטנדרד אנד פורס |  |
| ערכים נוספים | הנפקה • ערך ריאלי וערך נקוב • הנפקה ראשונה לציבור • השוק הראשוני • השוק המשני • בנק השקעות • חיתום • רכישה עצמית • בורסה לניירות ערך • נייר ערך • ברוקר • דילר • חוזה הפרשים • מסלקת הבורסה • נייר ערך מגובה משכנתה • איגוח • עושה שוק • מעבר לדלפק • ספר הפקודות • מכירה בחסר • שורט סקוויז • קסטודיאן • שוק המעו"ף • בקדייטינג • מידע פנים • Dark Pool • הרצת מניות • ויסות שערי ניירות ערך • סיכון אשראי • נזילות פיננסית • EBITDA • אמות מידה פיננסיות • פירמידת שליטה • עקום התשואה • אזהרת רווח |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531852405171  LCCN: sh85141927
הצבע הכי יפה בעולם

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  פאול קור
 איורים:  פאול קור
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  ספר ילדים
 הוצאה
 הוצאה:  דביר
 תאריך הוצאה:  1988 
 מספר עמודים:  26
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001065722
 
הצבע הכי יפה בעולם הוא ספר ילדים מאת פאול קור.
עלילה

הספר מתאר תחרות יופי בין צבעים שונים כאשר בתפקיד השופט נמצא "השחור". כל אחד מן הצבעים תיאר את נפלאותיו והילל את עצמו, בטוח מאוד כי הניצחון יהי שלו. אף על פי שסופר על היותם "כל צבעי הקשת" למעשה היו שם גם צבעים שלא מופיעים בה.
השופט לא בחר מנצח אחד מסוים. הוא הודיע למתחרים שכולם, ללא יוצא מן הכלל, יפים. לא מצא-חן בעיניו שיהיה ריב בין הצבעים. בסוף הסיפור הצבעים חולמים יחדיו חלום משותף כאשר קשת בענן מופיעה בחלומם.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הרברט אלברט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 בדצמבר 1903 בד לאוזיק, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  15 בספטמבר 1973 (בגיל 69) באד רייכנהאל, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מוקד פעילות:  גרמניה 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 
הרברט אלברט (בגרמנית: Herbert Albert‏; 26 בדצמבר 1903, לאוזיק – 15 בספטמבר 1973, באד רייכנהאל) היה מנצח גרמני.
אחרי שלמד אצל קרל מוק כפסנתרן כיהן אלברט כמנהל מוזיקלי בשורה של תזמורות בבאדן-באדן, שטוטגרט וברסלאו (כיום ורוצלב בפולין), בשנות ה-30 וה-40. משנת 1946 עד 1948 היה מנצח ראשי של תזמורת הגוונדהאוס בלייפציג. בהמשך כיהן כמנצח גם בגראץ ובמנהיים.
וולוו B7RLE

| --- | --- |

Volvo B6BLE
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  וולוו אוטובוסים
 שנות ייצור:  2001–2013
 הרכבה:  שוודיה שוודיה
 מודל קודם:  וולוו B6BLE  וולוו B10BLE (אנ')
 מודל אחריו:  וולוו B8RLE (אנ')
 אורך:  10.0–12.0 מטר
 רוחב:  2.5 מטר
 גובה:  3.0 מטר
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים 7.3 ליטר המפיק 250 כ"ס (דיזל טורבו, מנוע וולוו)  6 צילינדרים 7.3 ליטר המפיק 275 כ"ס (דיזל טורבו, מנוע וולוו)  6 צילינדרים 7.1 ליטר המפיק 290 כ"ס (דיזל טורבו, מנוע וולוו)
 הילוכים:  תמסורת ידנית – 6 מהירויות  תמסורת אוטומטית – 4 מהירויות  תמסורת אוטומטית – 5 מהירויות  תמסורת אוטומטית – 6 מהירויות
וולוו B7RLE (בשוודית: Volvo B7RLE) היא סדרת שלדות אוטובוס מתוצרת חברת וולוו אוטובוסים השוודית, אשר יוצר בין השנים 2001–2013. זוהי וריאצית נמוכת כניסה של שלדת B7R הבינעירונית.
מאפיינים

אוטובוס חד-סיפוני.
דלתות כניסה: 1–3 דלתות.
מספר מושבים: 31–51.
אוטובוס נמוך כניסה. קיימת מדרגה באמצע האוטובוס.
בלמים: בלמי דיסק.
מאפיינים > תצורות שלדה (מבנה גלגלים)

4 גלגלים.
6 גלגלים (2 גלגלים אחוריים כפולים).
8 גלגלים (2 קדמיים, בטור: 4 אחוריים כפולים, 2 אחוריים), קרוי גם: "Volvo 8900LE (Volvo B7RLE 6x2 chassis)".
ארצות ייצוא

דגמי "וולוו B7RLE" יוצאו למספר רב של ארצות: בריטניה, אוסטרליה (1,827 יחידות), הרפובליקה העממית של סין, הונג קונג, הודו, אינדונזיה, מלזיה, ניו זילנד, הפיליפינים, סינגפור וטאיוואן.
ארצות ייצוא > ישראל

שלדות מדגם זה בישראל הורכבו על ידי חברת מרכבים לאחר הפסקת הייצור של שלדות ה-B7L ב-2007 ועד המעבר למנועים בתקן יורו 6 ב-2016.
שלדות מדגם זה נמצאות בשימוש בקרב מספר רב של מפעילות בישראל ביניהן קווים אשר נמצאת בבעלות יבואן וולוו בישראל, מטרופולין, אפיקים, גלים, סופרבוס ודן באר שבע.
גלריה

"וולוו B7RLE" בתצורה 2 דלתות כניסה
"וולוו B7RLE"
"וולוו B7RLE" בתצורה 1 דלת כניסה (צולם בבריטניה)
"וולוו B7RLE" בתצורה 3 דלת כניסה
"וולוו B7RLE" בתצורה 1 דלת כניסה
"וולוו B7RLE" בתצורה 6 צמיגים, 2 דלתות כניסה
"וולוו B7RLE" בתצורה 6 צמיגים, 2 דלתות כניסה
"וולוו B7RLE"
"וולוו B7RLE"
"וולוו B7RLE"
"וולוו B7RLE" – מבט לתא הנהג
ראו גם

וולוו B78
וולוו B13R
וולוו B6BLE
הערות שוליים

↑  "וולוו B7RLE" .busandcoachbuyer.com/volvo-b7rle-mcv
↑  "וולוו B7RLE" בבריטניה buslistsontheweb.co.uk/index
↑  סדר ראשון למאמן הנוסעים המהפכני web.archive.org/web/20061109121543
↑  "וולוו B7RLE" mtd.co.nz/wp-content/uploads/2015/11/b7rle_rfs_rhd_6x2
↑  "וולוו B7RLE" בסינגפור - מפרט volvobuses.sg/en-sg/our-offering/buses/volvo-b7r
הנרי השישי, חלק שלישי

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ויליאם שייקספיר 
 שפת המקור:  אנגלית מודרנית מוקדמת 
 סוגה:  מחזה 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1623 
 סדרה
 ספר קודם:  הנרי השישי, חלק שני 
 
הדף הראשון של המחזה, מהדורת הפוליו הראשונה, 1623
הנרי השישי, חלק שלישי (באנגלית: Henry VI, Part 3; מסומן בקיצור 3H6) הוא מחזה מאת ויליאם שייקספיר. המחזה השלישי ברביעיית המחזות העוסקים במלחמות השושנים הכוללת בנוסף את המחזות הנרי השישי, חלק ראשון, הנרי השישי, חלק שני וריצ'רד השלישי. המחזה הוצג לראשונה ב-1592, בסמוך להצגת החלק השני, וראה אור לראשונה במהדורת אוקטבו (ספרון) ב-1595 בשם he True Tragedie of Richard Duke of Yorke, and the death of good King Henrie the Sixt, with the Whole Contention betweene the two Houses Lancaster and Yorke ("הטרגדיה האמיתית של ריצ'רד, דוכס יורק ומותו של המלך הטוב, הנרי השישי, עם כל המחלוקת בין בית לנקסטר לבית יורק"). המחזה כולל את המונולוג הארוך ביותר במחזות שייקספיר (בפיו של ריצ'רד פלנטג'נט, דוכס גלוסטר; מערכה שלישית, תמונה שנייה) ואת כמות הקרבות הגדולה ביותר (ארבעה מוצגים על הבמה, אחד מדווח). לדברי הבקורת המקובלת, כיוון שאף דמות לא מציגה תכונות נאצלות וכמעט כולן מבצעות מעשי זוועה, אין במחזה דמות ראשית חיובית שניתן להזדהות עמה. המקורות ההיסטוריים למחזה הם הכרוניקות של רפאל הולינסהד (המהדורה משנת 1587) ו-The Union of the Two Noble and Illustrate Families of Lancastre and Yorke מאת אדוארד הול. על אף שמו, ועל אף העובדה שהשתלשלות האירועים בהם הוא עוסק מתחילה לפני התחלתו ומסתיימת לאחר סופו - המחזה הוא יצירה שלמה ועצמאית, גם אם לעיתים נדירות ביותר הוא מוצג בפני עצמו. חלקים מהמחזה משולבים לרוב בעיבורים למחזה ריצ'רד השלישי.
דמויות עיקריות

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |  חצר המלך הנרי הנרי השישי, מלך אנגליה  המלכה מרגרט, רעייתו של הנרי השישי. המניעה העיקרית של העלילה.  אדוארד מווסטמינסטר, הנסיך מוויילס, בנם  לורד קליפורד  דוכס אקסטר  דוכס סאמרסט, חיבור לא-היסטורי בין ג'ון ביופורט, הדוכס הראשון מסאמרסט לאדמונד ביופורט, הדוכס השני מסאמרסט  דוכס נורת'מברלנד  רוזן וסטמורלנד  רוזן אוקספורד  הנרי ריצ'מונד, ילד, לימים הנרי השביעי, מלך אנגליה בית יורק ותומכיו ריצ'רד פלנטג'נט, דוכס יורק  אדוארד, רוזן מארץ', בנו של דוכס יורק (לימים, אדוארד הרביעי, מלך אנגליה)  ג'ורג' פלנטג'נט, דוכס קלרנס, בנו של דוכס יורק  ריצ'רד פלנטג'נט, דוכס גלוסטר, בנו של דוכס יורק (לימים, ריצ'רד השלישי, מלך אנגליה)  אדמונד פלנטג'נט, רוזן ראטלנד, בנו הצעיר של דוכס יורק  רוברט אספל, מורו הפרטי של אדמונד  רוזן ווריק  דוכס נורפוק  מונטיגיו, שתי דמויות היסטוריות שונות. במערכה 1 זהו רוזן סולסברי, אביו של רוזן ווריק ודמות ראשית בחלק השני; ממערכה זו ואילך זהו ג'ון נוויל, מרקיז מונטיגיו, אחיו הצעיר של ווריק  לורד הייסטינגס  סר ויליאם סטנלי, חייל בקרב בוסוורת'  סר ג'ון מורטימר, דודו של דוכס יורק  ליידי גריי, לימים אליזבת, רעייתו של אדוארד הרביעי  לורד ריברס, אחיה |  צרפתים לואי האחד עשר, מלך צרפת  בונה מסבויה, גיסתו אחרים תומאס מברברלי, ראש עיריית יורק  מגן מצודת לונדון  בן שרוצח את אביו  אב שרוצח את בנו  שני שומרי-יערות-ציד  חיילים, שומרים, שליחים, מתופפים ועוד |
רקע

המחזה מתחיל מיד לאחר אירועי החלק השני, כאשר דוכס יורק מגיע לפרלמנט. לאחר ניצחונו על אנשי המלך, יורק הוא הדמות המתבלטת כחזקה בממלכה ושאפתנותו למלוכה אינה יודעת גבול. הוא מלווה בבניו, המסתכסכים בהמשך. המלך הנרי חלש מאי-פעם, כעת, ללא ייעוצו והגנתו של גלוסטר (שנרצח) נראה שגורלו נחרץ, מגנתו היחידה היא אשתו מרגרט מאנז'ו המתגלה במחזה זה (בניגוד לחלק הקודם) במלוא עוצמתה כמי שנלחמת על שלטון בעלה ובנה. דמות נוספת העולה במחזה היא זו של ווריק, המזגזג מצד לצד.
תמצית העלילה

דוכס יורק מגיע לפרלמנט בלונדון מלווה בפמליה במטרה להכתיר את עצמו למלך. מנגד מופיע המלך הנרי עם פמלייתו ודורש מיורק לכרוע ברך ולבקש על חייו. ווריק, תומכו של יורק, מציע למלך לוותר על כתרו ולהסתפק בתואר דוכס לנקסטר מנגד טוען בזכות המלך תומכו ווסטמורלנד. לאחר ויכוח מבקש הנרי מיורק שירשה לו למלוך עד סוף חייו, בתמורה להכרזתו שיורק יהפוך ליורשו. ההסכם מרתיח את מרגרט מזעם כיוון שמשמעות ההסכם הוא שבנה הודח ממעמדו כיורש העצר. מאידך, בניו של ריצ'רד דוחקים בו ליטול את הכתר מיד.
המלכה מגייסת צבא על מנת להילחם בבית יורק (קרב וייקפילד), צבאה מנצח ואדמונד, בנו הצעיר של יורק מעונה ומוצא להורג על ידי קליפורד, בעוד יורק עצמו נלקח בשבי ומושם ללעג כאשר מרגרט מכתירה אותו בכתר עשוי נייר. קליפורד ומרגרט דוקרים את יורק למוות ומרגרט מצווה לכרות את ראשו ולהוקיעו מעל לשער העיר יורק. בקרב נוסף (קרב סנט אלבנס השני) מנצחים כוחות המלכה את כוחותיו של ווריק. ווריק עצמו מביא את הודעת התבוסה לבניו של יורק, אדוארד (יורשו) וריצ'רד בעוד מרגרט וקליפורד צועדים ללונדון. בטאוטון שביורקשייר מתרחש קרב שלישי בין ווריק, יחד עם וולשים וכוחותיו של דוכס נורפוק לבין כוחות המלכה, כאשר המלך הנרי צופה במתרחש. בסוף הקרב ידם של בית יורק על העליונה. קליפורד נלקח בשבי וראשו נערף ומרגרט נמלטת עם בנה (אדוארד מווסטמינסטר) לצרפת. אדוארד לבית יורק מוכרז כאדוארד הרביעי, מלך אנגליה. ווריק מתנה את הכתרתו של אדוארד בכך שלאחר הטקס בלונדון ישא לאשה את הנסיכה בונה מסבויה, גיסתו של לואי האחד-עשר, מלך צרפת. ווריק יוצא לצרפת על מנת לארגן את הנישואין בעוד אדוארד יוצא ללונדון לטקס ההכתרה. בינתיים נתפס הנרי בצפון אנגליה ומובל למצודת לונדון למאסר.
אדוארד, המלך החדש, מתאהב באלמנה יפה (ליידי גריי) ונושא אותה לאשה, תוך הפרת ההסכם עם ווריק. בצרפת פועלת מרגרט לסיכול הסכם הנישואין של אדוארד עם בונה, בתקווה שכשלונו יביא את הקץ על מלכותו של אדוארד. לפתע נודע כי אדוארד נשא את ליידי גריי לאשה באנגליה. ווריק הזועם חובר למרגרט ויחד הם פונים למלך צרפת על מנת שיסייע להם להחזיר את הנרי לכסאו (ולהבטיח את עליית בנו על הכס עם מותו). המלך הצרפתי מתכנן את הפלישה לאנגליה. באנגליה מתרבה ההתקוממות נגד מלכותו של אדוארד ונישואיו. אף אחיו הצעיר של המלך, דוכס קלרנס, חובר למרגרט ולווריק ומסכים לשאת לאשה את בתו הצעירה של ווריק. לכאורה תומך ריצ'רד, דוכס גלוסטר (לימים ריצ'רד השלישי) באדוארד, אך רק מתכנן את עלייתו-שלו לכס המלכות.
כאשר כוחות צרפת מצליחים לשחרר את הנרי מכלאו הוא מודיע שעייף ממלכות ומבקש שווריק וקלרנס ימלכו במקומו בעוד הוא יפרוש לחיי תפילה. אדוארד נמלט לדוכסות בורגונדיה, מגייס צבא ושב לאנגליה. הנרי שב ונכלא במצודת לונדון. אדוארד וריצ'רד נלחמים בווריק ליד קובנטרי. קלרנס מתחרט על בגידתו בבית יורק, הוא מבקש את סליחתם של אחיו והם מוחלים לו. מרגרט שבה מצרפת עם כוחות נוספים, אך אלו ניגפים בקרב טוקסברי והיא ובנה נלקחים בשבי. כאשר הבן מטיח עלבונות באחים לבית יורק, הם הורגים אותו. ריצ'רד שב ללונדון, מספר להנרי הכלוא במצודה על מות בנו והורג אותו לאחר מכן. מרגרט מוגלית לצרפת ואדוארד שב לכס המלכות.
המחזה מסתיים בכך שריצ'רד ממשיך לחלום על היום הקרב, בו ישא את הכתר על ראשו.
תמות

נקמה. המוטיב המניע רבות מהדמויות הוא תאוות-נקם. בשם תאוות הנקם מופרות בריתות ונערכים מעשי פשע בקרב ומחוצה לו, הגוררים מעשי רצח-נקמה נוספים. הרצח המזעזע ביותר הוא הוצאתו להורג של אדמונד מראטלנד, בנו הצעיר של יורק, מיד לאחר קרב וייקפילד, המניע שרשרת נקמה.
רדיפת כוח. מוטיבציית הנקם משתלבת בהמשך המחזה עם רדיפת-כוח ושלטון שמובילה לעוד ועוד מעשי זוועה, בהם מכשירה מטרת העלייה על הכס את כל האמצעים. הסמל המובהק לרדיפת הכוח היא דמותו של ריצ'רד (לימים המלך ריצ'רד השלישי).
נאמנות משפחתית צרה. שני המניעים של נקמה ותאוות שלטון משתלבים עם נאמנות משפחתית צרה, אף דמות אינה מונעת או מצדיקה את מעשיה לא מתוך אידיאלים אנושיים ולא מתוך רגשות נאמנות לעם או למדינה. להפך, כל הערכים נרמסים לאור הנאמנות המשפחתית הצרה, הרצון לעלות על הכס או להעלות בן על הכס מהווה הצדקה לכל עוול. הנאמנות הצרה המתדרדרת לכדי אגוצנטריות גרידא אצל ריצ'רד השלישי.
אלימות. תמונות רבות במחזה מצטיינות באלימות גרפית קשה.
הפקות ועיבודים

לאחר שהמחזה הועלה לראשונה על במה ב-1592 הייתה הפקתו אירוע נדיר. רק ב-1906 נזכר אירוע כזה שנית, במסגרת העלאתם של כל המחזות ההיסטוריים של שייקספיר מריצ'רד השני ועד ריצ'רד השלישי (עם זוג מחזות הנרי הרביעי ושלישיית מחזות הנרי השישי בתווך). בתקופה המודרנית הועלה המחזה לראשונה ב-1951 בברמינגהאם. מאז מועלה המחזה לעיתים רחוקות, לרוב בהקשר של הפקות מיוחדות של השלישייה וערוך יחד עם מחזות אחרים, לעיתים נדירות באופן בלתי-ערוך לגמרי (הפקה אחת כזו לדוגמה היא הפקת הרויאל שייקספיר קומפני של מייקל בויד בסטרטפורד אפון אייבון מ-1977). בשנת 2000 הופק המחזה על ידי הרויאל שייקספיר קומפני בתיאטרון הגלוב עם דייוויד אוילאו כהנרי השישי. ב-2012 הוצג המחזה בתיאטרון הגלוב במסגרת הפסטיבל Globe to Globe, בו הוצגו כל מחזות שייקספיר, כאשר כל מחזה הועלה על ידי תיאטרון ממדינה זרה אחרת (הפסטיבל היה חלק מאירועי אולימפיאדת לונדון). את המחזה העלתה קבוצת התיאטרון הלאומי של מקדוניה, שהסבה את האירועים המתוארים בו על מלחמות יוגוסלביה.
המחזה שולב במספר הפקות של ה-BBC, בהן המיני-סדרה An Age of Kings מ-1960 בה הוצג המחזה במסגרת שני פרקים באורך כולל של שעתיים; ב-1965 עובדו מחזות הנרי השישי וריצ'רד השלישי להפקה בימתית מצולמת של הרויאל שייקספיר קומפני בשם "מלחמת השושנים", אשר שודרה ב-BBC כמיני-סדרה בת שלושה פרקים; המחזה שודר במלואו בעונה השלישית של הפקת מחזות שייקספיר לטלוויזיה (BBC Television Shakespeare) מ-1983, בניגוד להפקות האחרות בסדרה ששאפו לריאליזם, הצטיינו הפקות שלושת חלקי "הנרי השישי" וריצ'רד השלישי (עם אותו צוות שחקנים) בביצוע אמנותי שתרגם את זירת ההתרחשות למגרש משחקים ילדותי ורבים מהשחקנים גילמו תפקידים כפולים של דמויות המהוות תמונת מראה זו של זו.
שלושת חלקי הנרי השישי נכללו במסגרת המחזור השני של הסדרה הכתר החלול מ-2016. החלקים הראשון והשני אוחדו לסרט אחד, בעוד החלק השלישי הופיע כסרט נפרד. עם בנדיקט קמברבאץ' כריצ'רד השלישי, סופי אוקונדו כמלכה מרגרט, סמואל וסט כווינצ'סטר, יו בונוויל כגלוסטר, אדריאן דאנבר כריצ'רד דוכס יורק וסם טרוטון כקאלרנס.
כל העיבודים הקולנועיים של ריצ'רד השלישי (גרסת לורנס אוליבייה מ-1955, גרסת איאן מקלן מ-1995 וסרטו של אל פצ'ינו מ-1996, "מחפשים את ריצ'רד") כוללים קטעים מטקסט המחזה כהקדמה והבהרה לאירועי "ריצ'רד השלישי".
לקריאה נוספת

אברהם עוז, "הנרי השישי, ריצ'רד השלישי: פיתויי השלטון, היצירה השקספירית, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשס"ז 2006, עמ' 55–65
אליס שלוי, "דיונים בבעיית המלכות: א. 'הנרי השישי', 'ריצ'רד השלישי'", שקספיר - עולמו ויצירתו, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, מהדורה 2 מורחבת, תשמ"ה 1985), עמ' 83–90
הערות שוליים

1 2  James Cooray Smith, Hollow Crown and Tricky Question Staging Henry VI Plays, 6 במאי 2016
↑  הפקות ה-BBC של מחזות הנרי השישי באתר Screenonline
| מחזותיו של ויליאם שייקספיר |
| --- | --- | --- |
| טרגדיות | טיטוס אנדרוניקוס • רומיאו ויוליה • יוליוס קיסר • המלט • מקבת' • אותלו • המלך ליר • אנטוניוס וקלאופטרה • קוריולנוס • טימון איש אתונה |  |
| קומדיות | קומדיה של טעויות • אילוף הסוררת • עמל אהבה לשווא • חלום ליל קיץ • הסוחר מוונציה • מהומה רבה על לא דבר • כטוב בעיניכם • הלילה השנים עשר • נשות וינדזור העליזות • טרוילוס וקרסידה • סוף טוב הכול טוב • מידה כנגד מידה |  |
| רומנסות | פריקלס • סימבלין • אגדת חורף • הסערה |  |
| מחזות היסטוריים | • המלך ג'ון • ריצ'רד השני • הנרי הרביעי, חלק ראשון • הנרי הרביעי, חלק שני • הנרי החמישי • הנרי השישי, חלק ראשון • הנרי השישי, חלק שני • הנרי השישי, חלק שלישי • ריצ'רד השלישי • הנרי השמיני |  |
| בכל קבוצה מסודרים המחזות לפי סדר כתיבתם המקובל (פרט למחזות ההיסטוריים המסודרים לפי סדר התרחשות כרונולוגי) | בכל קבוצה מסודרים המחזות לפי סדר כתיבתם המקובל (פרט למחזות ההיסטוריים המסודרים לפי סדר התרחשות כרונולוגי) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007318493305171  GND: 4669757-3  LCCN: n83230235  VIAF: 303026888   WorldCat (עם VIAF): 303026888 
ריצ'רד פלנטג'נט, דוכס יורק. ציור מאת ג'ון המילטון מורטימר, המאה ה-18.
קליפורד הורג את אדמונד מראטלנד. ציור מאת צ'ארלס רוברט לזלי, 1815
הנרי השישי והנרי ריצ'מונד; בהפקת Pacific Repertory Theatre של המחזה משנת 1993
הנרי השישי, חלק שני

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ויליאם שייקספיר 
 שפת המקור:  אנגלית מודרנית מוקדמת 
 סוגה:  מחזה 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1623 
 סדרה
 ספר קודם:  הנרי השישי, חלק ראשון 
 הספר הבא:  הנרי השישי, חלק שלישי 
 
הדף הראשון של המחזה, מהדורת הפוליו הראשונה, 1623
הנרי השישי, חלק שני (באנגלית: Henry VI, Part 2; מסומן בקיצור 2H6) הוא מחזה מאת ויליאם שייקספיר. המחזה השני ברביעיית המחזות העוסקים במלחמות השושנים הכוללת בנוסף את המחזות הנרי השישי, חלק ראשון, הנרי השישי, חלק שלישי וריצ'רד השלישי. המחזה הוצג לראשונה ב-1592 וראה אור לראשונה במהדורת קוורטו ב-1594, כך שזהו לא רק המחזה הראשון ברביעייה שחובר והוצג אלא גם המחזה ההיסטורי הראשון שכתב שייקספיר. המקורות ההיסטוריים למחזה הם הכרוניקות של רפאל הולינסהד (המהדורה משנת 1587) ו-The Union of the Two Noble and Illustrate Families of Lancastre and Yorke מאת אדוארד הול. על אף שמו, ועל אף העובדה שהשתלשלות האירועים בהם הוא עוסק מתחילה לפני התחלתו ומסתיימת לאחר סופו - המחזה הוא יצירה שלמה ועצמאית, גם אם לעיתים נדירות ביותר הוא מוצג בפני עצמו.