stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משקל סילבו-טוני
שבירת המשקל > דילוגים בשיטת הרשת

באופן דומה לכך שתתכן התווספות של השפלה נוספת לטור כדוגמת השפלה עודפת או הצמחה, ישנם מקרים בהם תוחסר השפלה מן הרגל המשקלית. תופעה זו נקראת דילוג. ניתן לסמן את הדילוג בשורה המשקלית ב-0.
שירים ממושקלים עם מספר רב של דילוגים יקראו שירים ממושקלים בשיטת הרשת. בשירה העברית של תקופת התחייה ניתן למצוא משוררות ומשוררים רבים שכתבו בשיטה זו.
למשל, השיר "אושר שלו" של רחל בלובשטיין (רחל המשוררת) הוא ברובו טטרמטר אנאפסטי, אך ברבות מן השורות ישנם דילוגים בחלק מן הרגליים המשקליות. כך למשל בשורה השנייה של הבית השני בשיר ישנו דילוג ברגל השנייה:
‿ ‿ –/ 0 ‿ –/ ‿ ‿ –/ ‿ ‿ –/
לֹא צָרִיךְ/ לִשְׁאֹל,/ לֹא צָרִיךְ/ לַעֲנוֹת
במקרים רבים הדילוג גורם לעצירה כפויה בקריאת השיר. הקורא שהתרגל לקריאה המשקלית בשירה נאלץ לעצור את קריאתו במקום שבו ישנו דילוג.
המעבר מהגייה אשכנזית להגייה ספרדית

כאמור, שיטת המשקל הסילבו-טוני אומצה לחיקי השירה העברית בשלהי המאה ה-19. בתקופה זו הייתה נהוגה בקרב דוברי העברית באירופה ההגייה האשכנזית. משוררים שכתבו במשקל הסילבו-טוני כדוגמת חיים נחמן ביאליק, שאול טשרניחובסקי ואורי צבי גרינברג כתבו את שירתם המוקדמת בעברית בהגייה אשכנזית.
עם זאת, עם ימי הקמתה של מדינת ישראל, אומצה בישראל ההגייה הספרדית (שלימים נקראה הגייה ישראלית). שינוי זה בהגיית המילים הוביל לשינוי בהברות המוטעמות במילה. מסיבה זו, שירים שנחשבו ממושקלים בהגייה האשכנזית, אינם נחשבים ממושקלים בהגייה הספרדית. כך למשל השיר "אל הציפור" של חיים נחמן ביאליק, אשר ממושקל בטטרמטר דאקטילי לפי ההגייה האשכנזית, אינו ממושקל לפי ההגיה הספרדית. באופן דומה השיר "אני מאמין" של שאול טשרניחובסקי, אשר ממושקל בטטרמטר טרוכאי לפי ההגייה האשכנזית, אינו ממושקל בהגייה הספרדית.
לעומתם, משוררים שכתבו בישראל בתקופת המעבר בין ההגיות כדוגמת אלתרמן ושלונסקי, כתבו את שירתם במשקל לפי ההגייה הספרדית, ועל כן שירתם נשמעת ממושקלת גם לקורא העברי המודרני.
ראו גם

משקל
רשימת משקלים בשיטה הסילבו-טונית
הערות שוליים

↑  בנימין הרשב, משקל וריתמוס בשירה העברית החדשה, כרמל, 2008, מסת"ב 978-965-407-893-1. (בiw)
הפצצת תל אביב במלחמת העולם השנייה

| --- | --- |

 סוג:  הפצצה 
 מקום:  פלשתינה (א"י) 
 תאריך:  9 בספטמבר 1940 
 אבדות:  137 
 
בית שנפגע בהפצצה
שמות הנספים בהפצצות על תל אביב במלחמת העולם השנייה באנדרטה בכיכר שלמה מיכאלס
קבר אחים של קורבנות ההפצצה בבית הקברות נחלת יצחק
מצבה משותפת בקבר האחים בבית העלמין נחלת יצחק בגבעתיים
האנדרטה בכיכר מיכאל'ס בתל אביב
הפצצת תל אביב במלחמת העולם היו שתי תקיפות שבוצעו על ידי חילות האוויר של מדינות הציר כנגד תל אביב ב-9 בספטמבר 1940 וב-12 ביוני 1941, כחלק ממלחמת העולם השנייה.
הגימנסיה הרצליה ב-1940: על זגוגיות החלונות פסי נייר דבק כדי למנוע נזקי הפגזה אווירית
ההפצה של חיל האוויר האיטלקי

איטליה הפשיסטית, שהתייצבה לצידה של גרמניה הנאצית, והכריזה ביוני 1940 מלחמה על בריטניה, תקפה מן האוויר את תל אביב, כחלק ממלחמתה בבריטים, שהיו בעלי מנדט על ארץ ישראל. המתקפה התרחשה בשעה 16:12 אחר הצהריים על ידי מפציצים של חיל האוויר המלכותי האיטלקי מסוג סבויה מרקטי SM.79 שהשתייכו לטייסת 205 של כנף הפצצה 41, ששכנה באיים הדודקאנסיים. היו אלה אותם מפציצים שנשלחו לארבע הפצצות על העיר חיפה באותה השנה, שגם בהן נהרגו עשרות אנשים. את ההפצצה יזם מושל רודוס דה ווקי.
הפצצות פגעו ברחובות רבים ברחבי העיר וגרמו למעלה ממאה הרוגים. קיימות גרסאות שונות בדבר מספר ההרוגים המדויק. המספרים המוזכרים הם 107, 117, 127, 130, 132 עד 137 הרוגים, בהם 7 ערבים מכפר סומייל ואוסטרלי אחד. כמו כן היו 239 פצועים והרס רב. הגרמנים והאיטלקים נמנעו מליטול אחריות להפצצה.
לשם שיקום נזקי ההפצצה הוקמו ועדה עירונית וקרן מגבית למען הנפגעים, ונעשה שימוש בכספי פיצויים שהגיעו מהממשל הבריטי. רוב קורבנות ההפצצה בתל אביב נטמנו בקבר אחים בבית הקברות נחלת יצחק.
ההפצה של חיל האוויר האיטלקי > התפשטות הידיעה ותגובת העולם

תחנת רדיו ברומא דיווחה כי:
"חיל התעופה האיטלקי הרעיש קשות את נמל יפו. הנמל וכן המחסנים הותקפו קשה ופרצו דליקות עזות".
בהודעה הרשמית של מפקדת הצבא הבריטי נאמר כי:
"מטוסים איטלקיים התקיפו אתמול אחר הצהריים את תל אביב וסביבותיה והטילו פצצות ללא כל הבחנה הרחק ממטרות צבאיות כלשהן. חלקן של הפצצות הוטלו בעיר העברית תל אביב והשאר על כפר ערבי. מספר בתים בתל אביב נפגעו וכן פרצו כמה דליקות שבהן טיפלו מיד מכבי האש. פרטים מלאים על הפצועים וההרוגים חסרים עדיין, אולם ידוע שנהרגו למעלה מחמישים איש, רובם יהודים. בין ההרוגים הערבים יש גם חמישה ילדים".
מתל אביב נשלחו מכתבי מחאה למנהיגים וקהילות ברחבי העולם, בין השאר לנשיא ארצות הברית, פרנקלין רוזוולט, ואל העיר תל אביב הגיעו מכתבי תנחומים מרחבי העולם, בין השאר מראש ממשלת בריטניה, וינסטון צ'רצ'יל, מהצבא ומהפרלמנט הבריטי, מהצלב האדום הפולני והצ'כוסלובקי בארץ ישראל ועוד. הנציב העליון הבריטי בארץ ישראל, הרולד מקמייקל ביקר בתל אביב לאחר ההפצצה והביע את תנחומיו.
כמה ימים לאחר ההפצצה על תל אביב, הפציץ חיל האוויר הבריטי את האיים הדודקאנסיים, שהיו אז מושבה איטלקית, ומהם המריאו המטוסים שהפציצו את תל אביב. אסמכתה לכך שהפעולה נעשתה כתגובה להפצצה על תל אביב ניתן למצוא בציטוט אחד מטייסי התקיפה הבריטיים ברויטרס:
"מכיוון שהבחורים מרודוס ולרוס הם אלה שהתקיפו את תל אביב, יצאנו להתקפה זו ביתר רצון והנאה מאשר כרגיל".
הפצצה של חיל האוויר של ממשלת וישי

תל אביב הופצצה פעם נוספת ב-12 ביוני 1941, בחצות הלילה, הפעם על ידי מטוסים צרפתיים מכוחות צרפת של וישי. בהפצצה זו נהרגו 13 אנשים בבית הנכים ברחוב מרמורק.
הנצחה

במלאת 55 שנים להפצצה על תל אביב הוצבה אנדרטה לזכר הרוגי האירוע בכיכר מיכאל'ס, בקרן רחוב המלך ג'ורג' ושדרות בן ציון, בסמוך לאזור בו היו מרבית הנפגעים. באנדרטה רשומים שמות הנספים בשתי ההפצצות על תל אביב במלחמת העולם השנייה.
בין ההרוגים היה מאיר מוסברג, נער צעיר אשר התבלט בנגינה בכינור. עזבון אוסף התווים שלו נתרם לספריית בית הספר למוסיקה ע"ש בוכמן-מהטה. בחוברות התווים מוזכרים תולדות חייו הקצרים וסופם הטרגי בגיל 13 בלבד.
ראו גם

הפצצת חיפה במלחמת העולם השנייה
הערות שוליים

↑  דני עוזיאל, מטוסי מדינות הציר בשמי ארץ ישראל במלחמת העולם השנייה, אתר "מרקיע שחקים"
↑  Nir Arielli, Haifa is still Burning: Italian, German
and French Air Raids on Palestine during
the Second World War, Middle Eastern Studies
↑  לפי משה דיין, אלי יפה ובנימין גבירצמן, מד"א המדינה: סיפור תולדות מגן דוד אדום בישראל, עמ' 37.
↑  תל אביב מלווה את קרבנות ההפצה המתועבת, דבר, 11 בספטמבר 1940
↑  הפצצה זדונית של תל אביב וחיפה, אמר, 12 ביוני 1941
עיתון "ידיעות היום" 11 בספטמבר 1940
נטל המס בישראל

נטל המס בישראל מורכב ממיסוי ישיר (מס הכנסה, דמי ביטוח לאומי, דמי ביטוח בריאות ועוד) ומיסוי עקיף (מס ערך מוסף, מכס ועוד). גובה המיסים משתנה לפי גובה ההכנסות וההוצאות, ובין קבוצות בחברה הישראלית. ברמה האישית נטל המס הוא היחס בין המיסים המוטלים על היחיד לכלל הכנסתו. ברמה הלאומית זהו היחס בין כלל המיסים במדינה לבין כלל ההכנסות במדינה.
היסטוריה

בשנים הראשונות להקמתה של המדינה ועד למלחמת ששת הימים נטל המס בישראל היה נמוך (פחות מ-25%) ואיפשר את הצמיחה המהירה של המשק[דרוש מקור]. זאת לנוכח מדיניות רווחה דלת התקציב שהונהגה, תשלומי העברה קטנים וסלקטיביים והוצאות ביטחון מצומצמות של בין 5% ל-6% בשנה בלבד. תקופה זו ובעיקר לאחר 1954 התאפיינה בצמיחה כלכלית מואצת ונמשכת (מהמהירות בעולם) של עד 10% בשנה. לאחר מלחמת ששת הימים עלה מאוד נטל המס כתוצאה מעלייה חדה בהוצאות הביטחון והשקעה ממשלתית בתשתית והגיע בתוך שנים אחדות לכ-40%. לאחר מלחמת יום הכיפורים עלה עוד יותר נטל המס כתוצאה מעלייה נוספת בהוצאות הביטחון והגיע למעלה מ-45%. עליה זו בוצעה בין היתר על ידי הנהגת מס ערך מוסף בשנת 1976 בשיעור של 8% שהלך ועלה בהדרגה. נטל מס גבוה כזה פוגעת ביכולתו של המשק לצמוח (ולתופעות שליליות נוספות) ונעשו מאמצים להפחתתו. בסוף שנות ה-80 ירד נטל המס אל מתחת ל-40%. מאז ועד היום נעשים מאמצים להפחית את נטל המס אולם לנוכח צורכי הביטחון והצרכים האחרים הייחודיים למדינת ישראל הפחתה זו מוגבלת ונעשית בקצב איטי.
על אף הפחתות המיסים בעשור הראשון של המאה ה-21 (הפחתת מס חברות, מס הכנסה, מע"מ, ביטול מס בולים ועוד) בשנת 2008 עלה נטל המס בישראל לרמה הגבוהה ביותר מזה 9 שנים (כ-38%) וזאת לנוכח הצמיחה הכלכלית שהביאה בעקיפין להעמקת הגביה.
בעשור השני של המאה ה-21 נבלמה המגמה של הפחתות מיסים. בעקבות המחאה החברתית הוקמה ועדת טרכטנברג, שלפי המלצותיה הועלה מס הכנסה לבעלי הכנסות גבוהות, הועלה מס החברות והועלתה הפרשת המעסיק לדמי ביטוח לאומי. להקלת נטל המס על הורים לפעוטות ניתנו שתי נקודות זיכוי לאבות לילדים עד גיל 3 שנים. העלאת מיסים נוספת, ובכלל זה העלאת מע"מ ושחיקת מדרגות מס הכנסה, באה לכסות על גירעון תקציבי שנוצר בשנת 2012. בשנת 2021 הכנסות המדינה ממיסים עמדו על כ-32.23% מהתוצר המקומי הגולמי.
בהשוואה לעולם

שיעור ההכנסה ממיסים בישראל נמוך בהשוואה למדינות המתועשות (שבהן הכנסות המדינה ממיסים לשנת 2021 הן בממוצע כ-34.1%). על אף זאת קיימות מספר הטיות במדידת ההכנסות ממיסים בישראל מול העולם, שמפחיתות את האומדן של ההכנסות בישראל ביחס לעולם, למשל: מערך הפנסיות התעסקותיות אינו בתקציב המדינה, מיעוט מיסוי ישיר של תשלומי העברה, ושירות החובה בצה"ל.
בהשוואה בין נטל המס המוטל בישראל לעומת המדינות המתועשות (שבהן נטל המס הממוצע לשנת 2007 הוא כ-32%) יש להביא בחשבון כי חלק מנטל המס המוטל בחו"ל משמש למימון מערכת הפנסיה שמעניקה המדינה לאזרחיה. מאחר שבישראל מערכת הפנסיה ממומנת באופן אישי אין רואים בה מס ולכן אינה נכללת כחלק מנטל המס. גובה התשלום הממוצע להקמת מערכת פנסיה ממלכתית הוא כ-5%. ולכן ניתן לומר שלצורך השוואה בין ישראל לעולם יש לנכות 5% מנטל המס במדינות שבהן הונהגה פנסיה ממלכתית.
פנסיה תעסוקתית חובה - בחלק מהמדינות ה-OECD נהוגה פנסיה תקציבית שנמדדת כחלק מהכנסות המדינה, ואילו בחלק מהמדינות, בהן ישראל, הביטוח הפנסיוני הוא פרטי וחובה, ועל כן אינו מדווח כחלק מהתקציב. שתי הפעילויות הן במידה מסוימת אותן פעולות כלכליות אך נרשמות שונה בהכנסות המדינה.
מיסוי ישיר של תשלומי העברה - בין המדינות קיימים הבדלים ניכרים ברמת המיסים הישירים המוטלים על קצבאות, בישראל רמת המיסוי של תשלומי ההעברה היא מהנמוכות ביותר.
נטל הביטחון בישראל - קיימות הכנסות ממיסים לביטחון שאינן נחשבות כחלק מהכנסות המדינה, כלומר הוצאות אזרחים שיכולות להיחשב כמס, בהן שירות חובה בצה"ל וחיוב בניית ממ"ד.
חלוקת הנטל

50% מסך ההכנסות של מדינת ישראל הן ממס ישיר. לפי נתוני משרד האוצר לשנת 2009, שני העשירונים העליונים משלמים 81% מההכנסות ממס ישיר - הכולל מס הכנסה, דמי ביטוח לאומי ודמי ביטוח בריאות.
בשנת 2010 הוקמה בידי שר האוצר יובל שטייניץ ועדת ששינסקי, על מנת לבחון את נטל המס הראוי על הפקת נפט וגז טבעי בישראל. בהתאם להמלצותיה הועלה המיסוי על רווחי הפקת נפט וגז.
לקריאה נוספת

אלון אטקין, תשלומי מיסים בישראל לפי עשירונים 2001, תל אביב 2004
הערות שוליים

1 2  Tax revenue, OECD
1 2  ניסן אברהם, מיכאל שראל, האם הוצאות הממשלה בישראל נמוכות בהשוואה בין־לאומית, והאם רצוי להגדילן?, פורום קהלת לכלכלה, 2019.
↑  יוסף זעירא, כלכלת ישראל, תל אביב : ספרי עליית הגג, 2018 (פרק 3)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007468032405171
דיקלופנק

| --- | --- |

 
 שם IUPAC
 2-(2-(2,6-dichlorophenylamino)phenyl)acetic acid
 שמות מסחריים בישראל
 Aclonac, Cataflam, Voltaren   רשימת התרופות המכילים דיקלופנק
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C14H11NCl2O2 
 מסה מולרית:  296.148 g/mol
 נתונים פרמוקוקינטיים
 מטבוליזם:  כבד, לא קיימים מטבוליטים פעילים
 זמן מחצית חיים:  1.2-2 שעות (35% מהתרופה נכנסים לתוך מעגל המיחזור האנטרו-הפטי enterohepatic recirculation)
 הפרשה:  40% מיצי מרה, 60% שתן
 בטיחות
 מעמד חוקי:  מוגבל ללא מרשם במספר מדינות, ייצור ושימוש וטרינרי אסורים בהודו, נפאל, פקיסטן
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון C (אוסטרליה), קטגוריית סיכון C 
 דרכי מתן:  אוראלי, רקטלי, תוך-שרירי, תוך-ורידי, טופי-מקומי
 מזהים
 קוד ATC:  M02AA15, S01BC03, M01AB05, D11AX18 
 מספר CAS:  15307-86-5
 PubChem:  3033
 ChemSpider:  2925
 
דיקלופנק (באנגלית: Diclofenac; וולטרן; Voltaren) היא תרופה ממשפחת נוגדי דלקת שאינם סטרואידים (Non steroidal anti inflammatory drug - NSAID) שחוסמת את מסלול הציקלואוקסיגנז (Cyclooxygenase Pathway) בצורה שאינה בררנית (חלבוני Cox1 וגם Cox2) וגורמת להורדה ביצירת האיכוסנואידים (Eicosanoids), מה שמוביל להורדה בתגובה של מערכת החיסון ובכך מעכבת דלקת ומורידה חום.
באנגליה, ברזיל, הודו וארצות הברית, התרופה עשויה להיות בשימוש בצורה של נתרן או אשלגן מלחי. בסין השימוש העיקרי הוא בנתרן מלחי.
ניתן למצוא את התרופה בתצורה של משחה מקומית  ללא מרשם רפואי. בחלק מהארצות יש התוויות שימוש נוספות כגון: אקנה, כאבים וחום הנלווים לדלקת.
התוויות לשימוש רפואי

דיקלופנק משמשת לטיפול בכאב, בתסמונות דלקתיות, הורדת חום וכאבי מחזור, דיסמנוריאה.
שימוש נוסף הוא נגד תסמונות דלקתיות כגון: תלונות על כאבי שרירים, דלקת מפרקים שגרונית (Rheumatoid Arthritis), דלקת מפרקים ניוונית (Osteoarthritis), כאב שיניים, שגדון (Gout), כאב שרירי במפרק הלסתות (TMJ pain), דלקת חוליות מקשחת (Ankylosing spondylitis).
דיקלופנק משמש לעיתים קרובות לשיכוך כאבים קל בינוני לאחר ניתוח או טראומה, במיוחד כאשר יש דלקת. התוויה נוספת לשימוש היא מיגרנה אקוטית - חדה.
כמו כן, דיקלופנק מקלה מעט על כאבים כתוצאה מאבנים בכליה ובכיס המרה, כאבי מחזור ורירית רחם תועה - אנדומטריוזיס (Endometriosis).
תופעות לוואי

שימוש ארוך טווח בדיקלופנק בפרט או במדכאי דלקת שאינם סטרואידים - (NSAID) בכלל, עלול להוביל לכיב פפטי (אולקוס). שילוב של דיקלופנק ומיזופרוסטול (misoprostol), אנלוג סינתטי של פרוסטגלנדין (PGE1), יסייע בשמירה על רירית הקיבה.
להלן רשימת תופעות הלוואי השכיחות:
מגדיל סיכון להתקף לב
דימומים במערכת העיכול
כיב קיבה (כיב פפטי)
ניקוב דופן המעי
סתירות

מומלץ לא להשתמש בתרופה במצבים הבאים:
רגישות לדיקלופנק
רגישות בעבר לאספירין
שלישון אחרון (3) במהלך הריון
מחלת קרוהן או מחלת מעי דלקתית אחרת
דימום תוך בטני ממערכת העיכול
דימום מוחי
הפרעות קרישה
אסתמה
אורן לביא

| --- | --- |

 לידה:  13 ביוני 1976 (בן 48) תל אביב-יפו, ישראל 
 מקום הקמה:  ישראל 
 מוקד פעילות:  צרפת, ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 מקום לימודים:  האקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון 
 עיסוק:  מוזיקאי, סופר ילדים, במאי, מחזאי
 סוגה:  פולק רוק 
 שפה מועדפת:  עברית, אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה, פסנתר
 חברת תקליטים:  סוני
 שיתופי פעולה בולטים:  ונסה פאראדי
 בת זוג:  קמה ורדי
 http://www.orenlavie.com
 
אורן לביא (נולד ב-1976 בתל אביב) הוא זמר, במאי תיאטרון, סופר, מחזאי, פזמונאי ומלחין ישראלי, בעל מוניטין בינלאומי.
חייו

בשנת 1997 העלה את ההצגה "מקלות בגלגלים" שכתב וביים בפסטיבל עכו וזכה עליה בפרס הבימוי, ההצגה המשיכה ורצה בבית ציוני אמריקה. ב-1998 עבר ללונדון כדי ללמוד בימוי תיאטרון, והיה במאי של מספר הצגות.
ב-2001 עבר לניו יורק והחל לעסוק בכתיבת שירים, וב-2003 נסע לברלין, שם הקליט והפיק אותם בעצמו.
האלבום הראשון שלו, "The Opposite Side of the Sea", הושלם בשנת 2006 ויצא לאור באירופה בשנת 2007.
בשנת 2009 צבר קליפ הסטופ מושן של השיר שלו "Her Morning Elegance" פופולריות רבה באתרים יוטיוב ואייטיונז. נכון ליוני 2016 הקליפ זכה למעלה מ-30 מיליון צפיות ביוטיוב. השיר שימש כפסקול לפרסומת לשברולט בארצות הברית. לביא ביצע את השיר בתוכנית האירוח הלילית הפופולרית של ג'ימי קימל. השיר היה מועמד לפרס גראמי 2009 בקטגוריית הקליפ הטוב ביותר.
ב-2008 נכלל שירו "A Dance 'Round the Memory Tree" בפסקול הסרט סיפורי נרניה: הנסיך כספיאן.
בשנת 2012 השתתף בפרויקט עבודה עברית "לילה של כוכבים" - שירי ילדים מאת שלום חנוך בו ביצע את השיר "בלדה בין כוכבים".
בשנת 2017 הוציא לביא את השיר Did You Really Say No, כדואט עם הזמרת הצרפתייה הנודעת ונסה פאראדי.
בינואר 2018 הוציא את הסינגל "Second Hand Lovers", שלקוח מתוך אלבומו השני "Bedroom Crimes". השיר זכה ב-Jury award של פסטיבל SXSW, ב-YDA award for best directing, של פסטיבל קאן, ובפרס הווידאו קליפ הטוב ביותר ב-Berlin Music Video Awards.
קריירה ספרותית

בנוסף לעיסוקיו האחרים, לביא הנו סופר ילדים אשר ספריו יצאו בתפוצה רחבה ובשפות רבות.
ספרו The Bear Who Wasn't There, אשר אוייר על ידי המאייר הנודע וולף ארלברוך, תורגם ל-12 שפות. בשנת 2018 הוציא לביא את ״ספר השתיקות הממש חשובות״, בהוצאת כתר. הספר זכה בציון לשבח במסגרת פרס מוזיאון ישראל לאיור. בשנת 2023 יצא בגרמניה ספרו ״חיבוקו המושלם של פון קרקר הקרפד״, אשר היה מועמד לפרס ספרות הילדים הגרמני. בהמשך יצא הספר בארץ, בהוצאת כנרת.
ספרים

The Bear Who Wasn't There, Black Sheep publishing, 2014
ספר השתיקות הממש חשובות, הוצאת כתר, 2018
חיבוקו המושלם של פון קרקר הקרפד, הוצאת כנרת, 2023
פרסים ומועמדויות

1997, פרס הבימוי בפסטיבל עכו להצגה ״מקלות בגלגלים״
2007, Sammy Cahn Award של ASCAP, על אלבומו The Opposite Side of the Sea
2009, מועמדות לפרס גראמי 2009 בקטגוריית הקליפ הטוב ביותר, לשיר Her Morning Elagence
2018, Jury award - SXSW, לשיר Second Hand Lovers
2018, Cannes Film Festival YDA award for best directing לשיר Second Hand Lovers
2023, פרס ספרות הילדים הגרמני לספר ״חיבוקו המושלם של פון קרקר הקרפד״
אלבומים

The Opposite Side of the Sea, 2007
Bedroom Crimes, 2018
הערות שוליים

↑  רונן צומר אסף נבו, ‏אורן לביא מועמד ל"גראמי": "זה נחמד, מאוד יפתיע אם אזכה", באתר ‏מאקו‏, 3 בדצמבר 2009
↑  "Second Hand Lovers": אורן לביא חוזר עם קליפ יפהפה נוסף, באתר וואלה, 25 בינואר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007402803805171  BNE: XX5542579  BnF: cb156687093 (data)  GND: 135919177  ISNI: 0000 0000 7850 2837  LCCN: no2012032590  MusicBrainz: 411f15e4-fdad-4d09-beca-0201c2e56727  NKC: mzk20241214494  NLK: KAC201718919  NTA: 393825272  SUDOC: 192710222  VIAF: 86228454   WorldCat (עם VIAF): 86228454
TV4 Film

| --- | --- |

סמליל הערוץ
 פרטי הערוץ
 מדינה:  שוודיה שוודיה
 תאריך השקה:  14 באפריל 2004
 בעלות:  TV4 AB
 שפה:  שוודית
 משרד ראשי:  סטוקהולם
 אזור קליטה:  שוודיה, פינלנד
 שיטת שידור:  DVB-T, DVB-C, DVB-S
 פורמט תמונה:  576i, 16:9, 4:3
 
 https://www.tv4play.se/
TV4 Film הוא ערוץ טלוויזיה שוודי הנמצא בבעלות TV4 Group. הערוץ משדר סרטים, בהתאם לרישיונו.
הערוץ הגיש בקשה לרישיון לשידור סרטים בסתיו 2003 ובדצמבר אותה שנה הוא קיבל אותו. הערוץ הושק תחת השם TV4 Film באפריל 2004. הסרט הראשון ששודר הוא אהבה בשחקים.
שנה לאחר ההשקה, הערוץ הגיע לחדירה של 26% מהשוק, מה שהפך אותו לערוץ הסרטים הפופולרי ביותר בשוודיה. עד אוגוסט-אוקטובר 2006 חדירתו עלתה ל-39%.
הסרטים שמשודרים בערוץ כוללים סרטים מכמה יוצרי סרטים מפורסמים, בהם מטרו גולדווין מאייר, האחים וורנר, ועוד. הערוץ מתמקד בשידורי סרטים משנות ה-50, ה-60, ה-70, ה-80 וה-90 של המאה ה-20.
הגרסה הפינית של הערוץ הושקה בנובמבר 2006 בשיתוף MTV3, הערוץ נקרא סאב לפה.
באוקטובר 2011 החל הערוץ לשדר פרסומות.
הפצה

הערוץ מופץ דיגיטלית באמצעות הלווין, רשתות הכבלים ורשת השידור היבשתית החינמית.
ב-21 באפריל 2005 הושק הערוץ על פלטפורמת Viasat, והחל מ-1 בינואר 2006 הערוץ זמין בחבילות הכסף והזהב של החברה.
הפצה > פופולריות

בשנת 2009 עמד אחוז הצפייה הממוצע בערוץ על 0.9%.
ראו גם

TV4
Viasat Film
הערות שוליים

↑  Reklam i TV4 Film - TV4 Film - tv4.se, ‏2011-10-28
↑  Reklam i TV4 Film - TV4 Film - tv4.se, ‏2012-05-10
| ערוצי טלוויזיה בשוודיה |
| --- | --- | --- |
| SVT | SVT1 • SVT2 • SVT24 • SVT Barnkanalen • Kunskapskanalen • SVT World |  |
| MTG | TV3 • TV6 • TV8 • TV10 • Viasat Film • Viasat Film Family • Viasat Film Action • Viasat Film Comedy • Viasat Film Hits • Viasat Series • Viasat Sport • Viasat Fotboll • Viasat Motor • Viasat Hockey • Viasat Golf • Viasat Nature • Viasat Explore • Viasat History • Viasat Ticket |  |
| TV4 | TV4 • Sjuan • TV12 • TV4 Film • TV4 Fakta XL • TV4 Sport • TV4 Guld • TV4 Komedi • C More Entertainment |  |
| Discovery | Kanal 5 • Kanal 9 • Kanal 11 • יורוספורט 1 • יורוספורט 2 • TLC • Animal Planet Nordic |  |
| Viacom | MTV • קומדי סנטרל • ניקלודיאון • ניק ג'וניור • Nicktoons |  |
| שירותי טלוויזיה | Viasat • Canal Digital • Boxer TV Access • Com Hem • Tele2 • Tele2Vision • Telia Digital-tv • UPC |  |
הארימנדיר סאהיב

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  גורדווארה 
 מיקום:  אמריטסר 
 מדינה:  הודו 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1589
 תאריך פתיחה רשמי:  1589 
 
 קואורדינטות:  31°37′12″N 74°52′36″E﻿ / ﻿31.62°N 74.876667°E﻿ / 31.62; 74.876667
 אתר רשמי
  (למפת פנג'אב מוגדלת) צ'אנדיגאר לודהיאנההארימנדיר סאהיב(למפת פנג'אב רגילה) צ'אנדיגאר לודהיאנההארימנדיר סאהיב
 
עולה לרגל סיקי לפני המקדש.
ההארימנדיר סאהיב (בפנג'אבי: ਹਰਿਮੰਦਰ ਸਾਹਿਬ) הוא המקום הקדוש ביותר לסיקיזם. הוא נמצא בעיר אמריטסר שבפנג'אב, הודו. המקדש מוכר גם בשם "מקדש הזהב" או "המקדש המוזהב", אך המשמעות הנכונה של השם "הארימנדיר סאהיב" היא "מקדש האל".
עולי רגל סיקים מכל העולם מגיעים אליו, כמו גם תיירים רבים. במקדש שמור ספר הקודש הסיקי, ה"סרי גורו גראנת סאהיב", שהוא גם הגורו האחד עשר והאחרון בשושלת הגורואים הסיקים.
היסטוריה

בשנת 1574 ביקר המוגול אכבר את הגורו הסיקי השלישי, גורו אמאר דאס, והעניק לו את האזור כמתנה לחתונת בתו עם מי שהיה לגורו הרביעי, גורו ראם דאס. זה העמיק את האגם הטבעי ובנה סביב לו עיירה.
ראם דאס החל בבניית המקדש ב-1588, הוא הושלם ב-1601 בימי יורשו ארג'ן דב. שלוש שנים לאחר מכן הועבר אליו הספר הסיקי הקדוש הקרוי גורו גראנת סאהיב. בעקבות פלישות שבטים אפגאנים בראשות אחמד שאה עבדאללי ניזוק המקדש, ושוקם סביב שנת 1760.
היסטוריה > מבצע "כוכב כחול"

בין ה-3 וה-6 ביוני 1984, הורתה ראש ממשלת הודו, אינדירה גנדי, על מתקפה צבאית במתחם ההארימנדיר שכונתה "מבצע כוכב כחול". מתקפה זו באה לאחר השתלטות בדלנים סיקים בראשות ג'ארנייל סינג בהינדרנוואלה על המקדש ובמהלכה התלקחו קרבות ירי ונפגעו כ-300 אזרחים וחיילים. גם למתחם המקדש עצמו נגרם נזק.
סיקים רבים זעמו עד מאוד בשל הפגיעה במה שנתפס כקודש הקודשים של דתם, ותגובתם הייתה קשה: ב-31 באוקטובר 1984 נרצחה אינדירה גנדי על ידי שניים משומרי ראשה, שהיו סיקים.
לאחר הרצח החלו מהומות בהן נהרגו אנשים רבים, רבים מהם סיקים. בעיר דלהי לבדה הגיע מניין ההרוגים למעלה מ-2,000 איש.
ב-23 ביוני 1985 ביצעו סיקים קנאים את הפיגוע בטיסה 182 של אייר אינדיה כנקמה על חילול הקודש של המקדש. רוב ההרוגים בפיגוע היו הינדים אך היו ביניהם גם סיקים.
עם הזמן, לאחר סיום המבצע והמהומות, חזרו היחסים בין ההינדים לסיקים לנורמליזציה מסוימת, אולם נכון לשנת 2014, דווקא בבריטניה עדין נחשב הנושא לרגיש בשיח הציבורי של הסיקים.
מבנה המקדש

המקדש עצמו הוא מבנה בעל צורה רבועה בקירוב, המצופה זהב כולו. הוא ניצב על אי מלאכותי בבריכת מים קדושים המכונה "אמריט". למקדש ארבע כניסות, המסמלות את פתיחותו לכל אדם ללא הגבלה.
בין המבנים במתחם נמצאים גם חדרי אוכל גדולים, הפועלים 24 שעות ביממה, וכל אדם מוזמן לאכול בהם בחינם כאוות נפשו. בצדי המקדש יש חדרי אירוח רבים המיועדים לעולי הרגל, רובם מוצעים ללא תשלום (ניתן לתרום לקופת המקדש) לתקופה שלא תעלה על שלושה ימים. עולי רגל שלא מוצאים מקום לינה בחדרים לנים על הרצפה לשפת האגם.
רוב העיטורים בשיש ובזהב אשר שרדו עד לתחילת המאה ה-21 הם מתחילת המאה ה-18, ובוצעו במימונו של רנג'יט סינג, המהרג'ה של ממלכת הסיקים קצרת הקיום (1801–1849).
ב-6 ביולי 2006 החליטה המועצה הסיקית הדתית העליונה (SGPC) להתקין מצלמות אבטחה סביב המתחם, לנוכח החשש מתקיפות טרור על רקע דתי.
מנהגי המקום

בדומה לשאר המקדשים הסיקיים, גם ההארימנדיר סאהיב פתוח לכל מבקר ללא הבדל דת, גזע או מין. עם זאת, נדרשים המבקרים להקפיד על קיום מספר כללי התנהגות בעת שהותם במקום:
חליצת הנעליים טרם הכניסה למקדש והשארתן מחוצה לו
שטיפת הרגליים במים
הימנעות מעישון (טבק או סמים), שתיית אלכוהול ואכילת בשר בשטח המקדש
חבישת כיסוי ראש בשטח המקדש
הערות שוליים

↑    Sir Mark Tully, ‏Operation Blue Star: How an Indian army raid on the Golden Temple ended in disaster, The Telegraph, 6 June 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12225626r (data)  GND: 4366035-6  LCCN: n83186876  NKC: xx0099559  SUDOC: 030941016  VIAF: 147079724   WorldCat (עם VIAF): 147079724 
המקדש וסביבתו, 1870 לערך
ההארימנדיר בלילה
מיכאל וינר

| --- | --- |

 לידה:  28 באוקטובר 1944 (בן 80) טרזיינשטט צ'כיה צ'כיה
 תאריך עלייה:  1946
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  מיקי
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1970–1994 (כ־24 שנים)
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 קצין הרפואה של חטיבת גולני  קצין הרפואה של עוצבת האש  קצין רפואה פיקודי של פיקוד צפון  קצין רפואה ראשי
 פעולות ומבצעים
   מלחמת יום הכיפורים   מבצע ליטני     מבצע שלום הגליל   האינתיפאדה הראשונה     המערכה ברצועת הביטחון
 תפקידים אזרחיים
 ראש אגף רפואה בקופת חולים כללית מנהל מחוז חיפה והגליל המערבי בקופת חולים כללית
 
מיכאל (מיקי) וינר (נולד ב-28 באוקטובר 1944) הוא רופא ישראלי ולשעבר קצין רפואה ראשי בצה"ל.
ביוגרפיה

וינר נולד במחנה הריכוז טרזיינשטט שבצ'כיה. אביו ולטר נרצח באושוויץ כ-12 ימים לפני הולדתו. אימו גרטה וינר (לבית פולק) שרדה ולאחר השחרור הייתה פעילה בעליית הנוער בצ'כיה, עד עלייתם לארץ בשנת 1946. גר בחיפה, למד בבית הספר הריאלי מכיתה א' עד י"ב וסיים ב-1962. בשנת 1962 התגייס לצה"ל ולמד בבית הספר לרפואה שליד הדסה בירושלים מ-1963 עד 1970. במלחמת ששת הימים גויס ושרת בהגנה המרחבית בדרום. במהלך הסטאז' בשנת 1970 שרת פעמיים במעוזים בתעלה ביוני ובדצמבר.