stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נשק בעל מנגנון טעינה חוזרת
מנגנוני הפעלה > מנגנון הפעלה אוטומטי > מנגנון פעולת רתע

כלי נשק בעלי מנגנון טעינה חוזרת אוטומטית הפועלים על עיקרון פעולת רתע (אנגלית: (Recoil operation)) משתמשים באנרגיה של רתיעת כלי הנשק בעת הירי כדי להפעיל את מחזור הפעולה של ירי-טעינה ודריכה במחזוריות, בניגוד למנגנוני תנועה לאחור או לפנים המשתמשים באנרגיה של לחץ הגז הנוצר מהתפשטות הגז המניע. אנרגיית הרתע נוצרת בעת שאנרגיה הנוצרת מהירי ודוחפת את הקליע קדימה גורמת לתנועה לאחור של הנשק כתגובת מומנטום נגדי. במנגנון טעינה חוזרת המבוסס על רתע נרתם מומנטום זה לתנועה לאחור של קנה הנשק בעוד בכלי נשק שאינם מופעלים רתיעה, בדרך כלל כל הנשק נע לאחור. בכלי ירייה המופעלים ברתיעה, רק חלק מכלי הנשק נרתע בעוד ההתמד מחזיקה חלק אחר ללא תנועה ביחס לאדם המחזיק בנשק. המסות הנעות והמסות חסרות התנועה מחוברות על ידי קפיץ הסופג את אנרגיית הרתיעה ואז מתרחב ומספק אנרגיה לשארית מחזור הפעולה. מכיוון שקיים מומנטום מינימלי הנדרש להפעלת פעולת כלי ירייה המופעל ברתיעה, כלי נשק המופעל על ידי רתע נדרש לתחמושת המסוגלת ליצור רתיעה מספקת כדי לספק את המומנטום. באופן דומה השימוש בכדורי סרק מחייב שימוש בהתקן להגברת הרתיעה.
כלי נשק המשתמשים במנגנון פעולת רתע נזקקים לשימוש בבריח ננעל (אנגלית: Locked breech) על מנת לשלוט על שחרור הדרגתי ובטוח של הלחץ בבית הבליעה ולמנוע פתיחה מהירה מידי של הבריח שעלולה להזיק למשתמש ולנשק. הבריח מתוכנן כבלוק הנעול מיכאנית לבית הבליעה, בעת הירי ההתמד דוחף את הקנה והמחליק/בלוק אחורה יחד למרחק מסוים ומנגנון הנעילה יתנתק לאחר ירידת הלחץ.
כלי נשק בעלי טעינה חוזרת המבוססת על עיקרון הרתע החלו להופיע במהלך המאה ה-19, כאשר מספר ממציאים החלו לרשום פטנטים על כלי נשק המשתמשים בעיקרון, עם זאת כלי הנשק הראשון שנכנס לשימוש צבאי נרחב היה מקלע מקסים שהשתמש ברתע ובגזים שיצר כל כדור על מנת לפלוט את תרמילו ולהכניס את הבא אחריו. מבחנים שנעשו הראו שהמכונה הצליחה לירות כ־500 כדורים בדקה, כמות המשתווה לכוח האש של כ־30 רובים בריחיים מהסוג שהיה נפוץ באותה תקופה. המכונה אומצה על ידי הצבא הבריטי ב־1889 והמלחמה המשמעותית הראשונה בה השתתפה מכונת הירייה של מקסים הייתה מלחמת רוסיה–יפן (1905) כאשר שני הצדדים השתמשו במכונה במספרים גדולים.
מנגנוני הפעלה > מנגנון הפעלה אוטומטי > מנגנון פעולה על ידי גז

בכלי נשק בעלי מנגנון טעינה חוזרת המשתמשים בעיקרון הפעולה על ידי גז, חלק מהגזים המניעים את הקליע מהקנה נפלטים דרך פתח בקנה או מלכודת בלוע הנשק. גאזים אלו משמשים להפעלת בוכנה שתנועתה פותחת ומפעילה את הבריח, תנועת הבריח לאחור פולטת את התרמיל הריק ודורכת את הפטיש ותנועתה לפנים שולפת כדור מהמחסנית ונועלת את הבריח לבית הבליעה (Locked breech). מנגנון זה הוא הנפוץ ביותר בשימוש ברובים הצבאיים המודרניים.
מערכת מהלך ארוך: במנגנון "מהלך ארוך" הבוכנה מקובעת מכנית למכלול הבריח ונעה לאורך כל מחזור הפעולה. היתרון העיקרי של מערכת המהלך הארוך הוא שהמסה של מוט הבוכנה מוסיפה לתנע של מכלול הבריח ומאפשרת פעולה חלקה יותרשל תהליך הטעינה החוזרת - פליטה, איסוף ונעילה. החיסרון העיקרי של מערכת זו הוא ההפרעה הנגרמת לכוון הנשק על המטרה בעת הירי מאחר שמרכז המסה של הנשק משתנה במהלך מחזור הפעולה, ועצירות פתאומיות בתחילת ובסוף מהלך תנועת מכלול הבריח.
מערכת מהלך קצר: במנגנון מסוג זה הבוכנה נעה בנפרד ממכלול הבריח הוא עשוי לדחוף ישירות את הבריח כמו ברובה M1 קרבין, או לפעול דרך מוט חיבור או מכלול, כמו ב-רובה SKS (SKS). בעת הירי האנרגיה ניתנת בדחיפה קצרה ופתאומית ותנועת בוכנת הגז נעצרת, מה שמאפשר למכלול הבריח להמשיך במחזור הפעולה באמצעות אנרגיה קינטית. היתרון של מערכת מהלך קצר נובע מהפחתת המסה הכוללת של חלקים הנעים בהשוואה לבוכנה בעלת מהלך ארוך ומאפשר שליטה טובה יותר בכלי הנשק.
פגיעה ישירה: שיטת הפעולה של פגיעה ישירה (Direct impingement) מוציאה גז מפתח קטן במורד הקנה דרך צינור אל החלקים הנעים של הרובה, שם הם פוגעים ישירות במכלול הבריח, שיטה פעולה של רובה ה-M-16. לשיטה זו יתרון שנובע משימוש במנגנון פשוט וקל יותר. יתרון עיקרי אחד הוא שהחלקים הנעים ממוקמים בקו אחד עם הקנה ומונעים הפרעה לכוון הנשק למטרה בעיקר בעת ירי "אוטומטי" כלומר בצרורות. למנגנון זה החיסרון משמעותי הבא לידי ביטוי באמינות המנגנון בעת פעולה ממושכת ונובע מכך שגז ההנעה בא במגע, בטמפרטורה גבוהה, ישירות עם המכלולים של הירי. כתוצאה מכך נשרפים חומרי הסיכה וגורמים לזיהום המנגנונים כמו לחימום יתר של המכלולים. גורמים משולבים אלה מפחיתים את אמינות הנשק ומשפיעים על הזמן ממוצע בין תקלות.
ראו גם

היסטוריה של כלי הירי
כלי נשק ליריה בודדת
לקריאה נוספת

Joseph G. BilbyA Revolution in Arms: A History of the First Repeating Rifles Westholme, 2006 ISBN 1594160171
Richard C. Rattenbury A Legacy in Arms: American Firearm Manufacture, Design, and Artistry, 1800–1900 University of Oklahoma Press, 2014 ISBN 0806147792
קולט פרסטון. אקדח התופי הראשון בשימוש נרחב של חברת קולט
מבט מקרוב על מנגנון הירי של רובה קולט "מנוף-טבעת"
דיארגמה של מנגנון הירי ברובה ספנסר
דיאגרמה של מנגנון הירי של רובה הנרי
חתך אורך ברובה Gewehr 98 המראה את מנגנון הטעינה על ידי בריח
תותח גאטלינג בריטי בעל 10 קנים משנת 1865. מוזאון הארטילריה המלכותי, בריטניה
דיאגרמת פעולת מנגנון פעולה לאחור
דיאגרמת פעולה תנועה לפנים
דיאגרמת מנגנון פעולת רתע באקדח Sig-Sauer
דיאגרמת פעולה של מנגנון הפעלה על ידי גז. 1)פתח יציאת גז בקנה הנשק 2)ראש בוכנת הגז 3)גוף הבוכנה 4)בריח 5)שילוב בין הבוכנה לבריח 6)קפיץ
אידיאל (אלגברה)

באלגברה, אידיאל הוא תת-קבוצה של חוג, המקיימת תנאים מסוימים. תנאים אלה מבטיחים שאפשר יהיה לבנות חוגי מנה, מהם ניתן לשאוב מידע על החוג המקורי. תפקידם של האידיאלים בתורת החוגים דומה לזה של התת-חבורות הנורמליות בתורת החבורות.
המונח אידיאל מתייחס בדרך כלל לאידיאל דו-צדדי, שהוא תת-קבוצה של החוג הסגורה לחיבור וחיסור, וכן לכפל מימין או משמאל באיבר של החוג. דרישות אלה שקולות לכך שפעולות החיבור והכפל על קבוצת הקוסטים מוגדרות היטב, באופן המשרה מבנה של חוג מנה.
בחוגים לא קומוטטיביים, מגדירים באופן דומה גם אידיאל ימני ואידיאל שמאלי, הנקראים אידיאלים חד-צדדיים. אידיאל חד-צדדי הוא מודול (ימני או שמאלי) מעל החוג.
הגדרה פורמלית

יהא  R חוג. תת-קבוצה ממש  I\subsetneqq R שעבורה  (I,+) היא תת-חבורה של  (R,+) נקראת אידיאל שמאלי אם לכל  r\in R ולכל  i\in I מתקיים  r\cdot i\in I; ואידיאל ימני אם לכל  r\in R ולכל  i\in I מתקיים  i\cdot r\in I. קבוצה שהיא גם אידיאל שמאלי וגם אידיאל ימני נקראת אידיאל דו-צדדי או סתם אידיאל.
אידיאל אמיתי (בחוג עם יחידה) איננו יכול להכיל את איבר היחידה  1 של החוג, משום שאז ההגדרה תאלץ אותו להכיל את החוג כולו. מכאן נובע שאידיאל שמאלי אינו יכול להכיל איברים הפיכים משמאל, בעוד שאידיאל ימני אינו יכול להכיל איברים הפיכים מימין.
בחוג חילופי, כל אידיאל שמאלי או ימני הוא אידיאל. בחוג לא חילופי יש הבדלים רבים בין שתי התכונות. בדרך כלל, מועיל לחשוב על אידיאל חד-צדדי (שמאלי או ימני) כקבוצה "גדולה", בעוד שאידיאל (דו-צדדי) הוא קבוצה "קטנה". הסיבה היא שאידיאלים דו-צדדיים מנועים מלכלול הרבה יותר איברים מאשר האידיאלים החד-צדדיים.
דוגמאות > אידיאל נוצר

אידיאל נוצר  \langle X\rangle  של חוג  R על ידי קבוצה  X המוכלת ב- R הוא האידיאל הקטן ביותר של  R המכיל את  X, והוא קבוצת הסכומים הסופיים מהצורה
 \langle X\rangle =\left\{\sum _{i=1}^{n}r_{i}x_{i}{r'}_{i}:r_{i},{r'}_{i}\in R,\ x_{i}\in X\right\}
.
בדומה, אידיאל נוצר שמאלי  RX של חוג  R על ידי קבוצה  X המוכלת ב- R הוא האידיאל השמאלי הקטן ביותר של  R המכיל את  X, והוא קבוצת הסכומים הסופיים מהצורה
 RX=\left\{\sum _{i=1}^{n}r_{i}x_{i}:r_{i}\in R,\ x_{i}\in X\right\}
.
ואידיאל נוצר ימני  XR של חוג  R על ידי קבוצה  X המוכלת ב- R הוא האידיאל הימני הקטן ביותר של  R המכיל את  X, והוא קבוצת הסכומים הסופיים מהצורה
 XR=\left\{\sum _{i=1}^{n}x_{i}r_{i}:r_{i}\in R,\ x_{i}\in X\right\}
.
מוסכם כי האידיאל (שמאלי, ימני ודו-צדדי) הנוצר על ידי קבוצה ריקה הוא האידיאל המכיל את אפס בלבד.
דוגמאות > אידיאל ראשי

אידיאל הנוצר על ידי איבר אחד נקרא אידיאל ראשי. לאידיאל שמאלי ראשי יש הצורה  Ra=\{ra\mid r\in R\}, ולאידיאל ימני ראשי הצורה הדואלית,  aR=\{ar|r\in R\}. האידיאל (הדו-צדדי) הנוצר על ידי  a הוא קבוצה גדולה בהרבה:  RaR=\{r_{1}ar_{1}'+\dots +r_{n}ar_{n}'|n\in \mathbb {N} ,\ r_{i},r'_{i}\in R\}, הכוללת את כל המכפלות  rar' וכל הסכומים שלהן. כל אידיאל הוא סכום (לאו דווקא סופי) של אידיאלים כאלה.
תחום שלמות שבו כל האידיאלים הם ראשיים נקרא תחום ראשי. לדוגמה, בחוג המספרים השלמים, הקבוצה  3\mathbb {Z} , קבוצת כל המספרים השלמים המתחלקים בשלוש, היא אידיאל ראשי. קל לוודא שמדובר באידיאל (כיוון שסכום שתי כפולות של שלוש הוא כפולה של שלוש, מספר נגדי לכפולה של שלוש הוא כפולה של שלוש ומכפלת מספר המתחלק בשלוש בכל מספר שלם אחר תתחלק גם היא בשלוש). חוג המספרים השלמים הוא תחום ראשי.
דוגמאות > גרעין של הומומורפיזם

לכל הומומורפיזם  \varphi :R\rightarrow S בין שני חוגים  R,S, הגרעין  {\mbox{Ker}}(\varphi )=\{x\in R:\varphi (x)=0\} הוא אידיאל דו-צדדי של  R.
הגדרות ומשפטים הנוגעים לאידיאלים

ישנם כמה סוגים חשובים במיוחד של אידיאלים, המוגדרים על-פי תכונות של חוג המנה. אידיאל ראשוני הוא אידיאל  P של החוג, שעבורו החוג  R/P הוא חוג ראשוני. אפשר לנסח תכונה זו גם כך: לכל שני אידיאלים  A,B, אם המכפלה  AB מוכלת ב- P, אז אחד מן האידיאלים מוכרח להיות מוכל ב- P. בחוג חילופי, אידיאל הוא ראשוני אם ורק אם אינו יכול להכיל מכפלה  ab של איברים, בלי להכיל אחד מן האיברים.
דוגמה: בחוג המספרים השלמים  \mathbb {Z} , כל אידיאל הוא מהצורה  \mathbb {Z} n. אידיאל כזה הוא ראשוני אם ורק אם המספר  n הוא מספר ראשוני, או אפס. אכן, אם מספר ראשוני  p מחלק מכפלה  ab של מספרים שלמים, אז הוא חייב לחלק אחד מהם.
אידיאל מקסימלי הוא אידיאל שאינו מוכל באידיאל גדול יותר, ולכן הוא מקסימלי עבור יחס ההכלה. ניתן להוכיח באמצעות הלמה של צורן שבכל חוג עם יחידה, כל אידיאל מוכל באידיאל מקסימלי. כל אידיאל מקסימלי הוא ראשוני, אבל ההפך אינו נכון (לדוגמה, אידיאל האפס של חוג השלמים הוא ראשוני ואינו מקסימלי). חוג שמכיל אידיאל מקסימלי יחיד נקרא חוג מקומי.
בניסוח שקול,  M הוא אידיאל מקסימלי אם ורק אם חוג המנה  R/M הוא חוג פשוט. (כלומר, חוג שאין בו אידיאלים לא טריוויאליים) מכאן שלכל חוג קיימים חוגי מנה פשוטים; תכונה זו הופכת את החוגים הפשוטים לאבני הבניין של תורת החוגים. כל חוג חילופי פשוט הוא שדה.
אידיאל מינימלי הוא אידיאל שאינו מכיל אף אידיאל פרט לאפס. כל אידיאל מינימלי הוא ראשי, אבל ההפך אינו נכון. אף על פי שהיפוך סריג האידיאלים על ראשו היה מחליף בין מינימליים למקסימליים, אידיאלים מינימליים הם בעלי תכונות שונות לחלוטין מאלו של אידיאלים מקסימליים. בראש וראשונה, אידיאלים כאלה לא תמיד קיימים (למשל, בחוג השלמים), וההנחה שבכל מחלקה קיים אידיאל מינימלי היא הנחה חזקה (ארטיניות).
שירות חובה בצה"ל

חיילת בשירות החובה, בטקס השבעה
שירות בצה"ל הוא בגדר חובה אזרחי ישראל ולתושבי ישראל, המוסדר בעיקר באמצעות חוק שירות ביטחון (נוסח משולב), התשמ"ו-1986. כן חלות על המשרתים בצה"ל פקודות מטכ"ל (פ"מ) והוראות הפיקוד העליון (הפ"ע). שירות זה מתחיל עם הגיוס לצה"ל של תושב ישראל שהגיע לגיל 18 שנה. עם סיום השירות מקבל המשתחרר תעודת שחרור משירות צבאי.
תחילתו של שירות החובה

בתקופת המנדט הבריטי פעלו ביישוב מחתרות, שההצטרפות אליהן הייתה וולונטרית. לקראת הקמתה של מדינת ישראל החל לפעול בנובמבר 1947 המפקד לשרות העם - מערכת לגיוס כללי שהוקמה על ידי הנהגת היישוב וארגון "ההגנה", וכוננה שיטת גיוס שכללה פרסום צווי גיוס בעיתונים העבריים, הקמת לשכות גיוס, עריכת בדיקות כושר גופני והסע המגויסים לבסיסי קלט. הגיוס הוכרז כחובה וההיענות אליו הייתה המונית. נקראו לגיוס גברים ונשים בגילאים 17 עד 25, וב-12 בפברואר 1948 הועלה גיל הנקראים להתייצבות ל-35. התייצבות ההמונית איפשרה להגנה לעמוד מוכנה עם 6 חטיבות חי"ר ביום פלישת צבאות ערב, 15 במאי 1948.
חשודים בהשתמטות מהגיוס או בסיוע להשתמטות מהגיוס הועמדו לדין בפני בית הדין העליון של מרכז המפקד לשרות העם, שהטיל עונשי מאסר וקנס על מי שנמצא אשם. בית הדין פעל גם לאחר הקמת המדינה וצה"ל, עד 23 בספטמבר 1948.
צה"ל הוקם כשבועיים לאחר הקמת המדינה, תוך כדי קרבות מלחמת העצמאות. הממשלה הזמנית החליטה על הקמתו וראש הממשלה, דוד בן-גוריון חתם על "פקודת צבא הגנה לישראל" ב־26 במאי 1948, ערב ל"ג בעומר, וב־31 במאי פרסם "פקודת יום להקמת צבא הגנה לישראל". פקודת צבא הגנה לישראל קבעה "במצב חרום יונהג גיוס חובה לצבא־הגנה לישראל על כל שרותיו. גיל חייבי הגיוס יהיה כפי שייקבע על ידי הממשלה הזמנית."
ב-8 בספטמבר 1949 אושר בכנסת הראשונה חוק שירות בטחון, תש"ט-1949, שהסדיר את חובת הגיוס לצה"ל. ב-21 ביוני 1955 אישרה הכנסת את חוק השיפוט הצבאי, שסעיף 94 בו קבע "חייל שנעדר משירותו בצבא, או מהמקום שהוא חייב כדין להימצא בו אותה שעה, דינו מאסר שנתיים, אלא אם הוכח כי היה לו היתר או הצדק סביר אחר לכך." סעיף 92 לחוק זה קבע "חייל שערק מן הצבא, דינו ­מאסר חמש עשרה שנה".
משך שירות החובה

שירות חובה בצה"ל הוחל על פי חוק שירות ביטחון, שהתקבל בכנסת ב-8 בספטמבר 1949. על פי החוק המקורי שירות הגברים היה לשנתיים (בין גיל 18 ל-49) ולנשים שנה (בין גיל 18 ל-34). ב-1952 הוכנס תיקון לחוק שהאריך את תקופת השירות בשישה חודשים, וב-10 בינואר 1968 גדל לפי הוראת שעה מספר חודשי שירות החובה בשישה חודשים נוספים כך שעמד על שלוש שנים לגברים ושנתיים לנשים.
למתגייסים עד 30 במאי 2015 תקופת השירות הייתה 36 חודשים לגברים (שמורכבים מ-30 חודשי חובה על פי החוק ועוד 6 חודשים חובה על פי תקנות חירום) ו-24 חודשים לנשים. בעקבות אישור המלצות ועדת שקד, למתגייסים החל מ-1 ביוני 2015 משך השירות לגברים קוצר בארבעה חודשים ועומד על 32 חודשים. על פי תיקון 22 לחוק שירות ביטחון, למתגייסים החל מיולי 2020 קוצר השירות בחודשיים נוספים ועומד על 30 חודשים, ביולי 2021 הוחלט להחזיר את אורך השירות ל-32 חודשים ולדחות את הקיצור לשנת 2024.
משך שירות החובה > תקופות שאינן חלק מהשירות

ימי המאסר של חייל שנכנס לכלא הצבאי בעת שירותו אינם נמנים עם תקופת השירות ולמעשה תאריך שחרורו נדחה בהתאם.
לתפקידים מסוימים יש הכשרות קדם צבאיות (קד"צ) אשר לא נספרות כחלק מהשירות והמלש"ב מתגייס לצבא לאחר השלמתן. עם זאת, הצבא עשוי להכיר בדיעבד בתקופה זו כחלק משירות החובה ולקצר את השירות בהתאם.
משך שירות החובה > הארכת משך השירות

בתפקידים מסוימים המתגייס נדרש להאריך את שירותו (חתימה על שס"ן-שירות סדיר נוסף), לרוב בשל מסלול הכשרה ארוך. במקרים רבים מדובר בנשים משום שתקופת השירות שלהן קצרה משל הגברים, והן נדרשות להתנדב לשירות בתפקיד "דין אישה כדין גבר".
משך שירות החובה > קיצור שירות

במקרים מסוימים ניתן לקבל קיצור שירות, למשל בשל בעיות ת"ש או קבלה ללימודים גבוהים במוסד אקדמאי, כאשר תאריך פתיחת שנת הלימודים קרוב למועד השחרור והשלמת השירות המלא יכולה לפגוע בקבלה למוסד.
פטורים משירות חובה

חובת השירות חלה על כל אזרח או תושב שהגיע לגיל 18, ופטורים ממנו אלה ששוחררו עקב חוסר התאמה, ומגוון פטורים המעוגנים בחוק. לבני מיעוטים, להוציא דרוזים וצ'רקסים, הגיוס הוא בהתנדבות.
שירות חובה לתלמידי ישיבה המצהירים ש"תורתם אומנותם" נדחה כל עוד הם לומדים. בישיבות גבוהות ציוניות, רוב התלמידים מתגייסים בשלב זה או אחר לשירות צבאי מקוצר, האורך כ-17 חודשים, אך יש גם שמתגייסים לשירות צבאי מלא. ברוב הישיבות החרדיות בפועל התלמידים לא מתגייסים כלל (נושא זה מעורר מחלוקת ציבורית רחבה, והניסיונות לשנות את המצב הקיים נכשלו עד כה).
נשים יכולות לקבל פטור משירות עקב נישואין, הריון או באמצעות הצהרה על אורח חיים דתי.
פטור נוסף משירות חובה הוא לבעלי פרופיל 21 (פטור מטעמי בריאות).
פטורים משירות חובה > גיוס חובה לבני מהגרים וזכויות לנמנעים ממנו

בן מהגרים הוא בעל אזרחות ישראלית המיועד לשירות צבאי (מלש"ב), שעזב את ישראל עם הוריו לפני גיל 16, או נולד בחו"ל להורים ישראלים ומשפחתו לא חזרה להתגורר בישראל. בן מהגרים זכאי לדחיית השירות הצבאי תחת הגבלות מסוימות. בקשה לקבלת מעמד של "בן מהגרים" מוגשת לקונסול בחו"ל או לאגף כוח האדם בישראל.
אם הבקשה תאושר, יידחה גיוסו של המלש"ב לצה"ל. לאחר קבלת ההודעה בדבר קבלת המעמד של בן מהגרים, יוכל המלש"ב לבקר בישראל בכל שנה קלנדרית למשך 4 חודשים, מבלי שיידרש ממנו להתגייס לצבא, ונוסף על כך אם עזב לפני גיל 13 על הוריו לשהות גם הם בארץ עד 180 יום בשנה עד אשר יגיע לגיל 18, ואם עזב לפני גיל 16 על הוריו לשהות בארץ עד 180 יום בשנה עד אשר יגיע לגיל 20. באופן חד-פעמי במהלך חייו, יוכל המלש"ב לשהות בישראל במשך שנה שלמה. על מנת לנצל זאת, יצטרך המלש"ב לשהות בחו"ל חודשיים לפני ואחרי שנת השהייה בארץ. לעומת זאת להוריו אין שנה כזו בה הם יוכלו לשהות בארץ באופן רצוף. הסדר זה יישאר בתוקף כל עוד מרכז חייו של המלש"ב הוא מחוץ לישראל והמלש"ב עומד בתנאי ההסדר.
בנוסף הצבא יכול להכיר במלש"ב כמהגר אם נכנס לארץ לאחר גיל 16 ושהה בארץ פחות משנתיים או שהגיע לאחר גיל 20 ושהה בארץ פחות מ-3 שנים.
שכר והטבות

בתקופת שירות החובה מקבל החייל דמי קיום. תשלום זה נמוך במידה ניכרת משכר המינימום, ואינו מהווה שכר עבודה. בעקבות עבודת מטה בצה"ל וכן עבודת ועדה משותפת למשרדי האוצר, הביטחון והמשפטים, ב-2016 הועלה שכר חיילי החובה ב-50% בשתי פעימות והוצמד מדי שנה למדד המחירים לצרכן.
בשלהי שנת 2021 החליט שר הביטחון בני גנץ על העלאה נוספת של 50 אחוז בשכר חיילי החובה.
בנוסף מוענקות למשתחררים הטבות שונות בנוסף לתגמול הישיר שהם מקבלים מצה"ל. בהטבות:
חיילים ששירתו כלוחמים – מקבלים תעודת לוחם לאחר שירות של כשנתיים.
חוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד-1994, מורה על מתן מענק שחרור ויצירת פיקדון, שבו נצבר סכום כסף לזכותו של חייל בשירות חובה, והחייל מקבל סכום זה עם שחרורו משירות חובה (בשנים הראשונות – למטרות מסוימות הקבועות בחוק, ולאחר מכן – לכל מטרה). סכום המענק והפיקדון הוא בעל שלוש מדרגות, לפי מאפייני השירות של החייל, כאשר לוחמים מקבלים סכום גבוה יותר מתומכי הלחימה, המקבלים סכום גבוה יותר מחיילים שלא שירתו בתפקידי לחימה או כתומכי לחימה.
פקודת מס הכנסה מעניקה לחייל המשוחרר משירות חובה זיכוי ממס, במשך שלוש השנים הראשונות לשחרורו.
לוחמים משוחררים בעלי תעודת לוחם זכאים למימון של שלושה רבעים משכר לימוד תואר אקדמי או לימוד מקצוע.
שינויים בתנאי השירות וסוגיות חברתיות-כלכליות

לאורך השנים נבחנו אפשרויות שונות לעריכת שינויים בתנאי שירות החובה בדגש על קיצור משך השירות והעלאת שכר חיילי החובה:
ועדת שפר (שמונתה על ידי ראש אכ"א) פעלה ב-2003 והמלצותיה לא יושמו.
ועדת בן בסט הגישה המלצותיה לשר הביטחון מופז בתחילת 2006 והן אושרו כהחלטת ממשלה אך יישום ההמלצות נדחה בעקבות מלחמת לבנון השנייה.
ועדת ברודט שקמה ב-2007 עסקה גם היא בקיצור השירות.
ועדת פלסנר שעסקה בקידום השוויון בנטל ב-2012, עסקה גם בנושא מתן שכר מינימום לחיילי חובה.
בעקבות עבודת מטה בצה"ל שאושרה על ידי שר הביטחון יעלון, בתחילת 2014 שכר הבסיס עודכן בהתאם למדד ועלה ב-21 אחוזים. העלאות שכר נוספות בוצעו בינואר 2015 בכ-25 אחוזים ובינואר 2016 בכ-50 אחוזים. לאחריהן השכר יוצמד מדי שנה למדד המחירים לצרכן.
ב-2014 אושרו המלצות ועדת שקד והחל מיוני 2015 משך השירות לגברים יקוצר בארבעה חודשים כאשר בחלק מהתפקידים לא יקוצר השירות אך יוענק שכר מוגדל בתקופה זו. הארכת משך השירות לנשים לא צלחה.
בין השיקולים בעריכת השינויים במשך השירות ושכר החובה אפשר להתייחס להשפעה על הוצאות כוח אדם בצה"ל, על מידת ההסתמכות על משרתי המילואים, על מענקי השחרור וחזרה לשוק העבודה. סוגיית קיצור משך השירות נקשרה גם למודל צבא העם אל מול מודל צבא מקצועי.
ב-2020 תוקנה הפקודה העוסקת בשעות שינה, כך שמספר שעות השינה המטכ"ליות עלו ל-7 במקום ל-6.
התנאה על משך שירות החובה

במסגרת מסלול העתודה האקדמית, המתגייס חותם על מסמך דמוי חוזה, שלאחריו יוצא לתקופת דחיית שירות לצורך לימודיו.
בבג"ץ 1799/21 אברמוף, העלו כ-109 עתודאים טענה לפיה מלשונו של חוזה העתודה עליו חתמו, עולה כי התחייבו לשרת תקופת שירות כפי שתיקבע על-פי חוק שירות ביטחון ביום חזרתם לשירות. לו הייתה מתקבלת טענתם, הרי שהיו חייבים לשרת כ-4–6 חודשים פחות, בהתאם לשינויים במשך שירות החובה שנקבעו החל משנת 2015.
בית המשפט העליון קבע כי לא השתכנע מטיעוני העותרים, והמליץ להם למשוך את עתירתם, כפי שעשו. בית המשפט קבע כי אין נפקות להיבט ההסכמי. לכן, בית המשפט לא נדרש לטענותיהם של העותרים לעניין פירוש המסמך עליו חתמו, אלא למעשה קבע כי אף אם היה כתוב בו ברחל בתך הקטנה כי קיצור השירות צריך לחול עליהם, אין בכך כדי להועיל. בתוך כך, העיר השופט פוגלמן כי לשיטתו אין לצבא כלל סמכות לשנות את משך שירות החובה בהסכם.
מנגד, חיילים שהתגייסו לאחר תיקון משך השירות שנקבע ביולי 2020 נדרשו לחתום על מסמך לפיו אם יתארך משך שירות החובה עד חזרתם לשירות, הם יידרשו לשרת את התקופה הארוכה יותר.
ראו גם

אי-גיוס בישראל
שחרור מצה"ל
שירות חובה במשטרה
סוהר חובה
שירות לאומי
פרופיל חדש
הערות שוליים

↑  דיוויד סלע,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'צעירים-הישארו, באתר ישראל היום, 23 בפברואר 2018
↑  צוו ההתייצבות, משמר, 5 בדצמבר 1947
↑  ענת שטרן,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'‏כל הארץ חזית אך רחוק מזה שכל העם צבא: שיפוט משתמטים וסרבני גיוס ב-1948, תש"ח ואילך - מחקרים של האסכולה הירושלמית על מלחמה, צבא וחברה, 2015, באתר Academia.edu
↑   פקודת צבא הגנה לישראל, בארכיון האינטרנט, אורכב מאתר צה"ל
↑  מרדכי נאור (עורך ראשי), לקסיקון כח המגן ההגנה, 1992, עמוד 480.
↑  חוק שירות בטחון, תש"ט-1949, ס"ח 25 מ-15 בספטמבר 1949
↑  חוק השיפוט הצבאי, תשט"ו-1955­, ס"ח 180 מ-20 ביולי 1955
↑  הדר אבירם,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'‏העדר מן השירות שלא ברשות: פתרונות מדומים לבעיה אמיתית, משפט וצבא 15, התשס"א, עמ' 83–116
↑  חוק שרות הביטחון אושר אתמול בכנסת ללא התנגדות, הַבֹּקֶר, 9 בספטמבר 1949
↑  אושרו התיקונים בחוק שרות הבטחון, דבר, 27 באוגוסט 1952
1 2  ארבעים ושש שנים להחלטה להאריך את השירות הצבאי לגברים לשלוש שנים, באתר "ישראל - הסיפור המתועד" של ארכיון המדינה
↑   חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 19), התשע"ד-2014, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  שלמה טייטלבאום,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'עכשיו זה רשמי: קיצור השירות של חיילים בחודשיים יידחה עד ליולי 2024, באתר כלכליסט, 12 ביולי 2021
↑  – חוזה התנדבות לשירות בתפקיד "דין אישה כדין גבר" למתנדבות
↑  תקנות שירות ביטחון (קביעת תפקידים לשירות נשים בהתנדבות), באתר ויקיטקסט
↑  חנן גרינברג,'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'דאגה בצה"ל: הבנות ממעטות להתגייס, באתר ynet, 24 ביולי 2005
↑   דמי קיום לחיילים בשירות חובה 35.0201, באתר צה"ל, 1 באוקטובר 2016
1 2  '"`UNIQ--nowiki-00000017-QINU`"'מוטי בסוק,'"`UNIQ--nowiki-00000018-QINU`"'משכורות חיילי החובה הועלו בכ-25%; שכר לוחם הוא 1,076 שקל בחודש, באתר TheMarker‏, 1 בפברואר 2015
↑  יאיר אלטמן,'"`UNIQ--nowiki-0000001A-QINU`"'ועדת השרים: שכרם של כ־6,000 חיילים בודדים יעודכן, באתר ישראל היום, 4 ביולי 2016
↑  אמיר בוחבוט‏, הממשלה אישרה את העלאת שכר חיילי החובה במאות שקלים בחודש, באתר וואלה, 6 בדצמבר 2015
↑  משה גורלי,'"`UNIQ--nowiki-0000001D-QINU`"'המאבק של עו"ד אמנון לורך להגדלת שכר חיילי החוב הסתיים בניצחון, באתר כלכליסט, 15 בנובמבר 2015
↑  תוכנית: מצבא העם לצבא שכירים, באתר ynet, 24 בספטמבר 2003
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000020-QINU`"'מוטי בסוק,'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'פרופ' בן בסט: דרישת מערכת הביטחון להארכת שירות החיילות לא מובנת, באתר TheMarker‏, 12 בפברואר 2014
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000023-QINU`"'גילי כהן,'"`UNIQ--nowiki-00000024-QINU`"'שכר החיילים החדש: 1,100 שקלים לחודש ללוחמים; 550 שקלים בחודש לעורפיים, באתר הארץ, 15 בנובמבר 2014
↑  נועם אמיר,'"`UNIQ--nowiki-00000027-QINU`"'‏בשורה למתגייסים: שירות החובה לבנים יקוצר בארבעה חודשים, באתר מעריב השבוע, 12 בנובמבר 2014
↑  בועז אפרת וערגה פטר, בחיל הרפואה ממליצים: שעת שינה נוספת לכלל החיילים, במחנה, 2015, עמ' 10-11
חיילים שזה עתה גויסו לצה"ל לובשים מדים לראשונה בחייהם, כחלק משרשרת החיול
פרס אסתר רבינוביץ

| --- | --- |
 תיאור:  פרס ליצירה ספרותית בשיר או בפרוזה המיועדת לילדים עד גיל 10
 מדינה:  ישראל 
 הגוף המעניק:  אורנים - המכללה האקדמית לחינוך 
 תקופת הפרס:  1968–1978 (כ־10 שנים) 
 נקרא על שם:  אסתר רבינוביץ
 
פרס אסתר רבינוביץ לספרות ילדים הוא פרס ליצירה ספרותית בשיר או בפרוזה המיועדת לילדים עד גיל 10 שניתן מטעם סמינר אורנים. הפרס חולק בשנים 1968 ועד 1978.
הפרס נתרם על ידי המחנכת, הסופרת ועורכת כתב העת "הד הגן" אסתר רבינוביץ ובעלה משה סיסטר מרצה לתנ"ך בסמינר הקיבוצים.
אודות הפרס

הפרס ניתן לספר שיצא לאור בשנתיים האחרונות לפני מועד חלוקת הפרס.
סכום הפרס של אלפיים לירות חולק אחת לשנתיים בחודש אדר.
היסטוריה

| שנה | זוכה | יצירה | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1968 | ישראל לרמן | כל השבט הזה | פרס בשווי 750 לירות. כן החליט חבר השופטים לקבוע פרס שני בסך 500 לירות ולחלקו שווה בשווה בין המחבר והמאיירת של ספר - דוד אגמון (מחבר ) אורה איתן (מאיירת ) "טל ועלעל " |
| 1968 | דבורה עומר | מעשה בלולי ה... | פרס בשווי 750 לירות. כן החליט חבר השופטים לקבוע פרס שני בסך 500 לירות ולחלקו שווה בשווה בין המחבר והמאיירת של ספר - דוד אגמון (מחבר ) אורה איתן (מאיירת ) "טל ועלעל " |
| 1970 | - | - | אף אחת מ־51 היצירות שהוגשו לחבר השופטים לא נמצאה ראויה לפרס |
| 1971 | מיכל סנונית (משוררת) אבי מרגלית (צייר) | מה יש לעשות (הוצאת מסדה) | פרס ראשון בסך 1500 לירות. פרסי עידוד נתנו לשני כתבי יד: עודד בצר "רמי ופסיק מנאות רם" ( שיצא לאור מאוחר יותר כספר "הגששים מגבול הצפון" ).  שולמית אפרת "פרא אדמדם" על קובץ שירים לגיל הרך. |
| 1973 | נחום גוטמן ומירה מאיר | אני אוהב לצייר |  |
|  | בנימין הלוי | אורי ואיתן |  |
| 1975 | אמירה עתיר | נמשים מלוא החופן |  |
| 1975 | יוסי גמזו | בוא נגלה את אמריקה |  |
| 1977 | תקוה שריג | לנו משלנו |  |
| 1978 | מרים רות | מעשה בחמישה בלונים (ציירה אורה איל), מגפים (ציירה מיכל אפרת), הבית של יעל (ציירה אורה איל) |  |
לקריאה נוספת

אפרים תלמי, "פרסים בספרותנו לילדים", ספרות לילדים ונוער, חוברת ב', חשוון תשל"ה.
"משוט בעולם :פרסים בספרות הילדים "ספרות ילדים ונוער חוברת ג (טו)מרץ 1978
הערות שוליים

↑  חולק פרס אסתר רבינוביץ לספרות ילדים, על המשמר, 4 באפריל 1968
↑  מבחר ספרי העונה בהוצאת ספרית פועלים, מעריב, 16 באפריל 1973
בית גוברין (עיר קדומה)

בית גוברין היא עיר קדומה בשפלת יהודה, בין נחל גוברין לנחל מרשה, סמוך לקיבוץ בית גוברין. השם "בית גוברין" נזכר במקורות חז"ל, ומשמעו בארמית הוא "בית גברים". על פי המדרש ישבו במערות סביב היישוב ענקים, ומכאן שמה.[דרושה הבהרה]
יוסף בן מתתיהו אינו מזכיר את העיר בשמה זה כלל, אלא מתייחס אליה בשמות "מרשה" ו"בּיתַבְּרִיס". האסטרונום היווני תלמי (המאה ה-2 לספירה) הוא הסופר היווני הראשון שמזכיר את העיר בשמה זה: "בַּיְתּוֹגַּבְּרֵי" (βαιτογαβρει). חשיבות העיר במיקומה על צומת הדרכים בין ירושלים לאשקלון ובין חברון לאשקלון.
ביוני 2014 הכריז ארגון אונסק"ו על בית גוברין ומרשה הסמוכה כאתר מורשת עולמית.