stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שם משפחה יהודי
לקריאה נוספת

אהרן מוריאלי, מילון שמות המשפחה בישראל -
עשרות אלפי שמות משפחה הנהוגים בקרב יהודים וערבים בישראל, עם מקורותיהם ושורשיהם בשפות העולם. הוצאת ראובן מס, 2024
משה חנינא אשל, שמות המשפחה בישראל, חיפה 1967
יצחק אבינרי, "שם משפחה עברי", בספרו יד הלשון, הוצאת יזרעאל, 1964, עמ' 555–564
אברהם שטאל, "מוצא השמות: מקורותיהם וגלגוליהם של השמות שלנו", הוצאת דביר, תשס"ה, 2005
ד"ר חנן רפפורט, "שמות המשפחה בישראל", עת־מול, כרך לא, גיליון 1 (183), ספטמבר 2005
משה גברא, שמות המשפחה של היהודים בתימן, בני ברק: המכון לחקר חכמי תימן, 2014
מילון לשמות משפחה שהיו נפוצים בתחום המושב בשם "A Dictionary of Jewish surnames from the Russian Empire", הוצא על ידי אלכסנדר ביידר בהוצאת אבותינו.
Heinrich W Guggenheimer and Eva H Guggenheimer, Jewish family names and their origins: an etymological dictionary, Hoboken (N.J.): Ktav Pub. House 1992.
הערות שוליים

↑  מיכאי אמינסקו, "Chestiunea evreiască", הוצאת וסטאלה, בוקרשט, 2008, עמ' 41
↑  Dr. Jeffrey Mark Paull, Gaye Sherman Tannenbaum, Jeffrey Briskman, Differences in Autosomal DNA Characteristics between Jewish and Non-Jewish Populations, Surname DNA Journal, 2014-07-31 doi: 10.14487/sdna.001271
↑  NELLY WEISS, THE ORIGIN OF JEWISH FAMILY NAMES p.59
שם משפחת אייזיק (באלפבית לטיני וכן בעברי) על שלט ברחוב בירושלים
תכנות פונקציונלי

במחשבים, תכנות פונקציונלי היא פרדיגמת תכנות השמה דגש על חישוב ביטוי תוך שימוש בפונקציות ההפשטה העיקריות. זאת בניגוד לפקודות (Statements) שהן הכלי העיקרי של שפות התכנות מהפרדיגמה הנפוצה יותר, הפרדיגמה האימפרטיבית.
על השפות הפונקציונליות נמנות שפות כגון LISP הוותיקה, Dax ,Haskell ,ML ו-Scheme.
הפרדיגמה הפונקציונלית לא נכנסה אל הזרם המרכזי בעולם התוכנה, אך שפות מודרניות רבות הנמצאות בשימוש מסיבי בתעשייה, אף שאינן שפות פונקציונליות, מאפשרות מאפיינים פונקציונליים רבים: פייתון, #C, ו-++C הן דוגמאות בולטות לשפות מרובות-פרדיגמות הכוללות תמיכה רבה בתכנות פונקציונלי. שפת התבניות של ++C היא תת-שפה פונקציונלית טהורה, המורצת בזמן הידור.
רקע תאורטי

המבנה התאורטי עליו מתבססת הפרדיגמה הוא תחשיב למבדא, בניגוד למודל מכונת טיורינג עליו מתבססת הפרדיגמה האימפרטיבית, הנפוצה יותר.
מודל מכונת טיורינג הוא מודל שבו יש "מכונה" מופשטת המבצעת אלגוריתם - רצף פקודות שינויי מצב; בהתאם לכך, שפות אימפרטיביות מבצעות אלגוריתם - פעולה לאחר פעולה. לעומת זאת, תחשיב למבדא עוסק בחישוב של פונקציות - בעיקר חישוב רקורסיבי. הפרדיגמה הפונקציונלית רואה את הפעולה של תוכנית כפונקציה מקלט אל פלט - המחשב מקבל קלט מסוים, מבצע עליו חישוב ומוציא פלט. תוכנית פונקציונלית בנויה בהתאם, כרצף של הצהרות על פונקציות ומשתנים, שלאחריהם מתבצעת קריאה לפונקציה, הנעזרת בפונקציות אחרות, וכן הלאה, עד שבסופו של דבר מוחזר ערך כלשהו, והוא ערך הפלט - תוצאת החישוב (בהקשר זה פלט איננו הדפסה אל המסך, המדפסת, או כל רכיב חומרה אחר).
הוכח כי המודלים הללו שקולים, ולכן אין הבדל מבחינת כוח החישוב בין שפות התומכות בפרדיגמה הפונקציונלית לבין שפות אימפרטיביות טהורות (כגון שפת C). עם זאת, עשויים להיות הבדלים ניכרים בהיבט של נוחות ההבעה של חישובים מסוימים מול חישובים אחרים, קריאות, עקביות מתמטית, יעילות המימוש וכן הלאה.
ישנו דמיון מסוים בין תכנות פונקציונלי לתכנות לוגי, אך האחרון עוסק במבנים כלליים יותר - יחסים מול פונקציות שהן מקרה פרטי של יחסים.
תכנות פונקציונלי נקרא "טהור" אם אין בו שינוי מצב, כלומר אין בו משתנים או אובייקטים שמשנים את מצבם הפנימי. כל עיבוד מידע נעשה על ידי יצירת ערכים חדשים כנדרש. כתיבה כזו מקלה על הוכחות נכונות התוכנה ביחס למפרטיה. שינוי מצב של המערכת נקרא "תופעות לוואי". מכיוון שכל תקשורת של תוכנית עם העולם החיצון (קלט/פלט) משנה מצב של אובייקט ומסיבות נוספות, של נוחות או יעילות, גם שפות פונקציונליות "טהורות" כוללות תופעות לוואי, אך חלקן מרכזות את המבנים בעלי "תופעות הלוואי" במקום מוגדר, לדוגמה, במבנה שנקרא מונאדה.
מינוח

ביטוי למבדא הוא ביטוי שערכו הוא פונקציה (על פי רוב, כחלק מביטוי אחר).
פְּרֵדִיקָט (אנ') היא פונקציה המחזירה ערך המשמש לבדיקה בינארית של חיוב או שלילה.
אופרטור היא פונקציה שניתן להשתמש בה בתחביר שונה מהרגיל. על פי רוב ניתן להשתמש בתווים שאינם קבילים לצורך מתן שם לפונקציה רגילה,  כגון הסימן '+' בשפות רבות.
רשימה היא מבנה נתונים סדרתי שניתן להתייחס אליו כמורכב משני איברים: ראש וזנב. עובדה זו הופכת אותו לשימושי מאוד ברקורסיה, ועל כן הוא מבנה הנתונים העיקרי בשפות פונקציונליות רבות.
פונקציות כערכים לכל דבר

פונקציות בשפות פונקציונליות הן עצמים בעלי קיום בלתי תלוי משל עצמם, כלומר הן ערכים לכל דבר, כמו מספרים או מחרוזות. ניתן לשלוח אותן לפונקציות אחרות כפרמטרים, והן יכולות לשמש כערכי החזרה.
פונקציות כערכים לכל דבר > העברת פונקציה כפרמטר

פונקציה המקבלת פונקציה כפרמטר נקראת "פונקציה מסדר גבוה". שלוש דוגמאות לפונקציות חשובות מסדר גבוה: map, filter, reduce.
map, המקבלת פונקציה ורשימה, ומפעילה את הפונקציה על כל איבר ברשימה. הקוד הבא בשפת Haskell יוצר רשימה שכל איבריה חיוביים בעזרת פונקציית ערך מוחלט (abs) שמועברת לפונקציה map:
map abs [0,-1,2,-3]
-- result: [0,1,2,3]
filter, המקבלת פרדיקט ורשימה, ומחזירה רשימה ללא האיברים עבורן הפרדיקט החזיר false. דוגמה בשפת Haskell:
filter odd [1,2,3,4,5]
-- result: [1,3,5]
reduce (נקראת גם accumulate או foldl, קיצור של fold left), המקבלת אופרטור בינארי op, איבר אדיש a0, ורשימה של איברים a1, a2,... an, ומחזירה את תוצאת הפעולה a0 op a1 op a2... op an:
foldl (+) 0 [1,2,3,4,5]
-- result: 15
החל מתקן C++11, שפת התבניות של ++C מאפשרת העברה של תבניות כפרמטר לתבניות אחרות, ובכך יש תמיכה ישירה בתבניות (שהן ה"פונקציות" בשפה) ממעלה גבוהה.
פונקציות כערכים לכל דבר > העברת פונקציה כפרמטר > בשפות תכנות לא פונקציונליות

תכונה זאת נכנסה לזרם המרכזי משפות פונקציונליות. שפות אימפרטיביות רבות תומכות גם הן בהעברת פונקציה כפרמטר; שפת C מאפשרת העברה של מצביעים לפונקציה (המתפקדים כפונקציות לכל דבר), ואף יש לה פונקציית ספריה הנעזרת בכך - qsort. האלגוריתמים בספריית התבניות הסטנדרטית של ++C הם דוגמה בולטת נוספת לתמיכה רבה של שפה אימפרטיבית בהעברה של פונקציות כפרמטר לפונקציות אחרות (לצורך מיון, חיפוש, סינון וכדומה).
כל שפה התומכת בתכנות מונחה-עצמים מאפשרת העברה של אובייקטים שיש להם מתודות, וניתן להשתמש באובייקט כ"ידית" המחזיקה פונקציה (למשל בשפת ג'אווה, אף שהיא איננה תומכת בהעברה של מתודה כפרמטר בפני עצמו). תבנית העיצוב Strategy מגדירה תרחישים וטכניקות לשילוב של המנגנון הזה בעיצוב של תוכניות מונחות-עצמים.
תכנות מונחה-אירועים הוא פרדיגמה תכנותית המבוססת על היכולת לרשום קוד לביצוע במועד שאיננו ידוע מראש; העברת פונקציה כפרמטר משתלבת היטב עם הטכניקה הזאת.
פונקציות כערכים לכל דבר > ביטויי למבדא

בתכנות פונקציונלי ניתן ליצור פונקציה "על הדרך", כביטוי בתוך ביטוי אחר. כך למשל במקום הדוגמה של filter לעיל ניתן ליצור את הפרדיקט בתוך הקריאה ל-filter:
filter (\x-> x<3 ) [1,2,3,4,5]
-- result: [1,2]
יצירת פונקציה בצורה כזאת מעלה את הצורך בתמיכה בסגור בשפת התכנות.
קיומם של ביטויי למבדא מאפשר חישוב עצל של ביטויים, דבר המאפשר גמישות בבקרת זרימה. הקוד הבא בשפת ML מדפיס "hello world":
map (fn f => f()) [
    fn () => print "hello ",
    fn () => print "world\n"
];
פונקציות כערכים לכל דבר > List Comprehension

שימוש משולב בפונקציות map ו-filter יחד עם ביטויי למבדא הוא נפוץ כל כך שבשפות מסוימות קיים תחביר מיוחד עבורו. אם בשפת ML כותבים:
map (fn x => x*x) (List.filter (fn x => x mod 2 = 0) [1,2,3,4]);
אזי בשפת Haskell ניתן לכתוב בצורה המזכירה הגדרה מתמטית של קבוצה (האופרטור -> מסמן שייכות):
[ x*x | x <- [1,2,3,4], x `mod` 2 == 0 ]
המבנה הופיע לראשונה בשפת NPL והוא קיים, בין היתר, בשפות Haskell,‏ Erlang‏, #F, ואף בשפות לא פונקציונליות ביסודן כגון פייתון. בשפת #C ניתן לדמות את המבנה בעזרת שימוש ב-LINQ.
בקרת זרימה

בקרת זרימה בתכנות פונקציונלי היא בעיקרון אך ורק קריאות לפונקציות. ישנן שפות פונקציונליות המשלבות גם בקרת זרימה אימפרטיבית, משיקולי נוחות או יעילות, וניתן לדמות בקרת זרימה רגילה בעזרת חישוב עצל.
המקבילה ללולאה בשפות תכנות נפוצות היא הקריאה הרקורסיבית. לדוגמה, מימוש של חישוב 10 עצרת בשפת C עשוי להיראות כך:
int x = 1;
 for (int i = 1; i <= 10; i++)
     x = x * i;
זהו מימוש אימפרטיבי: יש בתוכנית שני משתנים המשנים את ערכם תוך כדי ריצת התוכנית.
מימוש פונקציונלי של אותו חישוב ייראה כך:
fun fact 0 = 1
  | fact n = n * (fact n-1)

fact 10
המימוש הזה תואם ישירות את ההגדרה המתמטית הרקורסיבית של פעולת העצרת:  \ n!=n\cdot (n-1)! ותנאי ההתחלה  \ 0!=1. במימוש זה, אין כל שינוי בערכי המשתנים! למעשה, המשתנים בשפות פונקציונליות אינם ברי שינוי: בכל קריאה לפונקציה נוצרים משתנים חדשים, המקבלים ערכים חדשים, וכן הלאה.
מנגנון בקרת זרימה נוסף הוא "חישוב עצל". הדוגמה הנפוצה למנגנון זה היא ביטויי תנאי, עבורם רק אחד מהענפים מחושב בכל פעם, בהתאם לערך האמת של התנאי.
מנגנון אחר הוא סלקטור, הדומה ל-switch בשפות אימפרטיביות, אך במקרים מסוימים כללי יותר ממנו (כך שניתן לבדוק התאמה לתבנית כללית). ניתן להתייחס אל ביטויי תנאי כאל מקרה פרטי של סלקטור.
בשפות מסוימות (כגון Haskell) כל הביטויים שאין להם תופעת לוואי מחושבים באופן עצל, ובשפות אחרות ניתן להגדיר במפורש דרישה לחישוב עצל (כגון מנגנון ה־quote בשפת LISP).
לכאורה יש צורך ביכולת לתת שם לפונקציה על מנת לאפשר קריאה רקורסיבית. למעשה אין זה כך שכן ניתן לבצע את המשימה בעזרת פונקציה מתאימה הנקראת "אופרטור נקודת שבת" (או Y-point combinator) אך טכניקה זאת איננה נוחה לשימוש יום יומי, והשלכותיה הם תאורטיות בעיקרן; הרוב המוחלט של שפות התכנות הפונקציונליות תומך בקריאה רקורסיבית לפונקציה בעזרת שם מתאים.
ביטויי Let ו-Where

שפות רבות מאפשרות מתן של שמות לערכים בתור פתיח או סיומת לביטוי. כך ניתן לכתוב קוד קריא יותר, וכן למנוע ביצוע פעולות חישוב מיותרות של פונקציה. לדוגמה, אם אנו רוצים לבצע חישוב של הביטוי (3+2)*(3+2), נוכל לחסוך כתיבה כפולה של הביטוי:
let x=3+2 in x*x
המילה Let (בעברית "יהי") נלקחה מהביטוי המקביל במתמטיקה.
באופן דומה, ניתן (בשפות מסוימות) להתייחס לשמות בתוך ביטוי, ורק לאחר מכן להגדיר אותם. המילה המקובלת עבור מבנה כזה היא where (יש לשים לב שהמשמעות שונה לחלוטין מהביטוי המקביל בשפת SQL ודומותיה):
x*x where x=3+2
ניתן להגדיר ביטויים אלה בעזרת פונקציות, ולכן התמיכה הישירה בהם בשפה פונקציונלית היא למעשה קיצור תחבירי.
קאנזי

| --- | --- |

 לידה:  28 באוקטובר 1980 (גיל: 44) אוניברסיטת אמורי, ארצות הברית 
 מין:  שימפנזה ננסי 
 זוויג:  זכר 
 
קאנזי משוחח עם סו סאבאג'-רומבו בשנת 2006 באמצעות "מקלדת" ניידת עם סמלים שרירותיים שקאנזי משייך למילים.
קאנזי למד מאות סמלים שרירותיים (הנקראים לקסיגרמות) שמייצגים מילים, חפצים ואנשים מוכרים (כולל "אורח" גנרי).
סו סאבאג'-רומבו, קאנזי ואחותו פנבנישה עובדים ליד ה"מקלדת" הניידת
אף על פי שקאנזי יכול לפעמים לחקות דיבור אנושי, התמונה מציגה אותו כשהא משמיע קול סטנדרטי של בני מינו.
קאנזי (נולד ב-28 באוקטובר 1980), ידוע גם בלקסיגרמה  (מתוך הדמות 太), הוא בונובו זכר שהיה נושא למספר מחקרים על שפת קופי אדם. לדברי ד"ר סו סאבאג'-רומבו, פרימטולוגית שחקרה את הבונובו לאורך חייה, קאנזי מפגין כישרון לשוני מתקדם.
ביוגרפיה

קאנזי נולד ב-1980 ללורל ולבוסאנדג'ו בתחנת ירקס פילד באוניברסיטת אמורי. זמן קצר לאחר הלידה, קאנזי נגנב ואומץ על ידי נקבה דומיננטית יותר, מאטאטה, המטריארכית של הקבוצה.
בשנת 1985 הועבר קאנזי ל"מרכז לחקר השפה" באוניברסיטת ג'ורג'יה סטייט. מאוחר יותר הוא הועבר, יחד עם אחותו, פנבנישה, ל"קרן למען קופי אדם" (Great Ape Trust) בדה מוינס, איווה. המתקן, שהוקם ב-2004 על ידי איש העסקים המקומי, טד טאונסנד, נסגר לאחר אובדן מימון, הצפה והאשמות בהזנחה.
בשנת 2013 השתלטו על המתקן אנשי "יוזמת השימור והקוגניציה של קופי אדם" (ACCI - Ape Cognition and Conservation Initiative) בניהול ג'ארד טגליאלטלה, פרופסור באוניברסיטת קנסאו סטייט בג'ורג'יה, וביל הופקינס, פרופסור באוניברסיטת ג'ורג'יה סטייט.
כאשר ACCI השתלטו על הטיפול בקאנזי ב-2013, הוא סבל מהשמנת יתר חמורה עקב ניהול לא נכון של תזונה ופעילות. המטפלים החדשים שינו את התזונה שלו לתזונה מתאימה יותר לבני מינו והגדילו את ההזדמנויות לפעילות גופנית. מאז קאנזי איבד יותר משבעים וחמישה פאונד ממשקלו.
כתינוק, קאנזי ליווה את מאטאטה למפגשים שבהם לימדו את מאטאטה שפה דרך מקלדת עם לקסיגרמות, אך גילה עניין מועט בשיעורים. זו הייתה הפתעה גדולה לחוקרים כשיום אחד, כשמאטאטה לא הייתה נוכחת, קאנזי התחיל להשתמש בלקסיגרמות, והיה לא רק הקוף הראשון שלמד היבטים של שפה באופן טבעי ולא כתוצאה מאימון ישיר, אלא גם קוף הבונובו הראשון שנראה כי הוא משתמש במרכיבי שפה.. תוך זמן קצר, קאנזי שלט בעשר המילים שהחוקרים נאבקו ללמד את אמו המאמצת, ומאז למד יותר מ-348 מילים, שביכולתו גם לשלב כדי לקבל משמעויות חדשות. כשהוא שומע מילה שנאמרת (דרך אוזניות כדי לסנן רמזים לא-מילוליים), הוא מצביע על הלקסיגרמה הנכונה. הוא גם יוזם תקשורת בעזרת הלקסיגרמות. בשנת 2006 טענה סוזן סאבאג'-רומבו, שקאנגי מבין כ-3,000 מילים מדוברות.
על פי מאמר שפורסם ב-Discover, קאנזי הוא גם משתמש מיומן בכלים.
אמו המאמצת של קאנזי, מאטאטה, הייתה לפי ההערכות באמצע עד סוף שנות ה-40 לחייה כשנפטרה ביוני 2014. בחברה המטריארכלית של הבונובו, מעמדו של הזכר נקבע בעיקר על פי מעמדן של הנקבות שאליהן הוא קשור. מאטאטה הייתה מנהיגת הקבוצה, ולכן מעמדו של קאנזי כזכר היה גבוה ביותר. על פי כתב העת Smithsonian, לקאנזי "יש מראה של פטריארך מזדקן – הוא מקריח, בעל כרס, עם עיניים רציניות, שקועות בחוריהן." תיאור זה מאשר תצלום צבעוני בן עמוד שלם של קאנזי בנשיונל ג'יאוגרפיק ממרץ 2008, ותצלום של עמוד שלם בשחור-לבן בטיימס.
דוגמאות להתנהגות ויכולות

התנהגותו ויכולותיו של קאנזי היו נושא למחקר שפורסם בכתבי עת מדעיים, כמו גם בדיווחים בתקשורת הפופולרית.
דוגמאות להתנהגות ויכולות > תוכניות מחקר

כשהיה בן שמונה, השתתף קאנזי בתוכנית מחקר, שבה הושוותה יכולתו להיענות לבקשות מילוליות לזו של ילד אנושי בן שנתיים בשם אליה (Alia). המחקר ארך תשעה חודשים. קאנזי ואליה קיבלו 660 הוראות מילוליות, וביקשו מהם להתמודד עם חפצים מוכרים בדרכים חדשות. קאנזי הגיב נכון ל-74 אחוז מההנחיות, אליה ל-65 אחוז מהן.
מחקר אחר, שתוכנן ובוצע על ידי הארכאולוגים קתי שיק וניקולס טות', נועד להשוות את היכולות הקוגניטיביות והמכניות של קאנזי לאלו של אבות אנושיים קדמונים שיצרו והשתמשו בכלים בתקופת האבן הקדומה (כנראה הומו הביליס), כגון פצלי אבן מהתרבות האולדובאית וגרעיני סלע (גרעין הוא הסלע שממנו הוסרו פצלים). במחקר זה, שיק וטות' הראו לקאנזי כיצד לסתת אבן וליצור קצה חד שניתן להשתמש בו כדי לחתוך חבל במטרה לקבל גישה למזון. לאחר הצגת התנהגות של יצירת פצלי אבן במגוון הזדמנויות, החוקרים הניחו בכל ניסוי פרס מזון בתוך קופסה עם מכסה שקוף, שהוחזק סגור בחבל. לאחר מכן הובילו את קאנזי למתחם שבו הייתה ממוקמת הקופסה ונתנו לו את האבנים הדרושות ליצירת פצלים (כמו אבן צור). במהלך מחקר רב-שנתי זה, קאנזי לא רק למד כיצד ליצור פצלים, הוא גם פיתח שיטה משלו על ידי זריקת האבנים על משטחים קשים כדי ליצור פצלים, בניגוד לשיטת ההקשה הידנית שהציגו בפניו. עם הפצלים החדים הרבים שייצר, הצליח קאנזי לחתוך את החבל וקיבל גישה לתגמול המזון. עם זאת, הפצלים שייצר והשתמש בהם היו גולמיים יותר מאלה שיצרו בני אדם בתקופת האבן הקדומה.
מחקר דומה על יכולות יצירת פצלים של שימפנזים לא הצליח לשחזר את הממצאים שהגיעו אליהם עם קאנזי. המחברים מציעים שהפערים בממצאים נובעים מההבדלים ברקע הגידול של הנבדקים. בעוד שקאנזי בילה חלק ניכר מחייו בסביבת בני אדם והוכשר על ידם (מה שהוביל לרמה גבוהה של תרבות), השימפנזים במחקר האחרון לא אומנו ולא הדגימו בפניהם כיצד להכין או להשתמש בפצלים (או כל התנהגות אנושית אחרת). הדבר יכול להסביר מדוע קאנזי הצליח לפתח כישורי יצירת פצלים לאחר התבוננות בבני אדם, בניגוד לשימפנזים במחקר האחרון.
דוגמאות להתנהגות ויכולות > אנקדוטות

קאנזי מוכר בזכות יכולתו "להתייחס לאובייקטים שאינם נמצאים בסביבתו, ולהמציא נוסחאות חדשות לתיאור רכיבים שאת שמם לא הכיר... יש לו תפיסת זמן מסוימת, ונראה שהוא מבין את נקודת המבט של הזולת". להלן מספר אנקדוטות:
בטיול ביער בג'ורג'יה, קאנזי נגע בסמלים של "מרשמלו" ו"אש". סוזן סאבאג'-רומבו אמרה בראיון כי "לאחר שנתנו לו גפרורים ומרשמלו, קאנזי אסף זרדים למדורה, הצית אותם בעזרת הגפרורים וצלה את המרשמלו על מקל". בעיתון "טלגרף" התפרסמו תצלומים של קאנזי המצית אש להכנת אוכל.
פול רפאלה, לבקשתו של סאבאג'-רומבו, ביצע ריקוד האקה לעיני קופי הבונובו. ריקוד מלחמה מאורי זה כולל סטירות בירכיים, חבטות בחזה וצעקות. כמעט כל קופי הבונובו הנוכחים פירשו זאת כהצגה אגרסיבית, והגיבו בצרחות רמות, חשפו שיניים והלמו בקירות וברצפה. קאנזי, שנשאר רגוע, תקשר עם סאבאג'-רומבו באמצעות קולות בונובו; סאבאג'-רומבו פירשה את הקולות הללו, ואמרה לרפאלי, "הוא היה רוצה שתעשה את זה שוב רק בשבילו, בחדר מאחור, כדי שהאחרים לא יתעצבנו". מאוחר יותר נערכה הופעה פרטית בחדר אחר.
סאבאג'-רומבו צפה בקאנזי מתקשר עם אחותו. בניסוי זה, קאנזי הוחזק בחדר נפרד והראו לו קצת יוגורט. קאנזי השמיע קולות שאחותו יכלה לשמוע; אחותו, פנבנישה, שלא יכלה לראות את היוגורט, הצביעה על הלקסיקרמה ליוגורט, מה שמעיד על כך שלקולות הייתה משמעות מבחינתה.
בהדגמה בתוכנית הטלוויזיה Champions of the Wild הוצג קאנזי משחק במשחק פק-מן ומבין כיצד לנצח בו.
ב-22 ביולי 2023, סרטון שהועלה ליוטיוב על ידי המשתמש ChrisDaCow הראה את Kanzi משחק גרסה שונה של מיינקראפט. הסרטון זכה ליותר מ-3 מיליון צפיות ב-10 ימים וגייס כמעט 10,000 דולר עבור הקרן נכון ל-2 באוגוסט 2023. ב-12 בינואר 2024 פורסם סרט המשך שהציג אותו ובונובו נוסף, אחיינו Teco, כשהביסו את האלוף האחרון במשחק.
שפה

קאנזי למד לתקשר באמצעות מקלדת עם סמלים גרפיים מיוחדים הנקראים לקסיגרמות. קאנזי גם קלט סימנים משפת הסימנים האמריקאית מצפייה בסרטונים על קוקו הגורילה, שתקשרה בשפת הסימנים עם המטפלת שלה, פני פטרסון; סאבאג'-רומבו לא הבינה שקאנזי יודע לחתום את שמו עד שחתם, "אתה, גורילה, שאלה", לאנתרופולוג דאון פרינס-יוז, שעבד בעבר עם גורילות. בניסויים שבוצעו ב"מרכז המחקר לחקר פרימטים" של ירקס, קאנזי הצליח לזהות סמלים בצורה נכונה ב-89-95% מהמקרים.
קאנזי אינו יכול להשמיע קול בצורה המובנת לרוב בני האדם, מכיוון שלקופי בונובו יש מערכת קול שונה מזו של בני אדם, ולכן אין ביכולתם לשחזר את רוב הצלילים הקוליים של בני האדם. עם זאת, בכל פעם שקאנזי תקשר עם בני אדם באמצעות לקסיגרמות, הוא גם הפיק קולות.
על פי המחקר של ד"ר סו סאבאג'-רומבו, קאנזי "יכול להבין מילים מדוברות בודדות וכיצד הן משמשות במשפטים חדשים". לדוגמה, החוקר ביקש מקאנזי ללכת להביא את הגזר למיקרוגל, קאנזי ניגש ישירות למיקרוגל והתעלם לחלוטין מהגזר שהיה קרוב יותר אליו. בדוגמה אחרת, חוקר נתן לו את המשימה, "האכל את הכדור שלך בעגבנייה". אליה, הפעוט בן השנתיים, לא ידע מה לעשות, אבל קאנזי השתמש מיד בדלעת צעצוע עשויה מספוג ככדור והחל להאכיל אותה.
שפה > מגבלות

למרות שקאנזי נחשב למקרה הטוב ביותר של קופי אדם שרכשו יכולות דמויות שפה, התבטאויותיו לא היו שוות לזו של ילד בן 3. הן עדיין מסתמכות במידה רבה על פרשנות אנושית, טענה שהיא ביקורת נפוצה על ניסויים בשפת קופי אדם. לדוגמה, כאשר קאנזי השתמש ב"תות", הדבר התפרש כבקשה ללכת למקום שבו גדלים תותים, בקשה לאכול תות, שימוש במילה כמסמנת את הפרי וכן הלאה, תלוי בפרשנות של המטפל ובהקשר.
קאנזי גם לא הראה יכולת שימוש במילים פונקציונליות, וגם לא היה ביכולתו להשתמש במורפולוגיה, כגון ציון צורת הרבים של שם עצם, או בתחביר. כמו בניסויים אחרים בשפת קופי אדם, קאנזי אינו נחשב בעיני בלשנים כבעל כישורי שפה.
ראו גם

ניסויים בלשניים בקופי אדם
אבולוציה של השפה
פנבנישה
בעלי חיים אחרים ששימשו במחקרי שפה:
אקאקמאי, אלכס (תוכי), באטיר, צ'נטק, קוקו, קוזיק, נים צ'ימפסקי, ניוטה, פנבנישה, וואשו
Cats (אלבום מחזמר)

Cats הוא אלבום המחזמר של "קאטס", משנת 1983. אלבום המחזמר משויך למפיק ומלחין המחזמרים אנדרו לויד ובר, תוך ששמה של הזמרת-יוצרת האנגלייה שרה ברייטמן, חתום עליו גם כן, היות שהיא ביצעה בו כמה שירים. מעבר לכך, נחשב האלבום לאחד מאלבומי המחזמר הנמכרים ביותר בכל הזמנים.
אלבום המחזמר הגיע למקום החמישי במצעד האלבומים האוסטרלי.
רקע וביקורת

צוות השחקנים המקורי של "קאטס" הקליט את האלבום כבר באוקטובר 1982. לויד ובר טס מלונדון על מנת שיוכל לפקח על מהלך הקלטות אלבום המחזמר, שעל פי ההערכות, עלה בקירוב 400,000 דולר. אלבום המחזמר הופץ למכירה ב-26 בינואר 1983. הוא חולק לשני תקליטורים.
כלפי אלבום המחזמר הופנו ביקורות חיוביות ברובן, תוך ששיבחו את השירים שנכללו בו.
הצלחה מסחרית

אלבום המחזמר זכה להצלחה מסחרית רבה ונחשב עד היום (נכון לשנת 2020) כאחד מאלבומי המחזמר הנמכרים והמצליחים ביותר בכל הזמנים. איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי העניק לו את תואר הפלטינה, ב-5 בדצמבר 1988 על מכירות של למעלה ממיליון עותקים במדינה.
על פי Playbill מכירותיו בארצות הברית נאמדות בשני מיליון עותקים, מה שהופך אותו לאלבום המחזמר ה-16 הנמכר ביותר בכל הזמנים במדינה.
פרסים ומועמדויות

מעבר להצלחה המסחרית והביקורתית, הצליח אלבום המחזמר לזכות בפרס גראמי בקטגוריית "אלבום המחזמר הטוב ביותר".
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | The Overture  | 2:50 |
| 2. | Prologue: Jellicle Songs For Jellicle Cats  | 5:17 |
| 3. | The Naming of Cats  | 3:01 |
| 4. | The Invitation To the Jellicle Ball  | 2:09 |
| 5. | The Old Gumbie Cat  | 3:48 |
| 6. | The Rum Tum Tugger  | 3:42 |
| 7. | Grizabella, The Glamour Cat  | 3:05 |
| 8. | Bustopher Jones  | 3:08 |
| 9. | Mungojerrie and Rumpelteazer  | 4:28 |
| 10. | Old Deuteronomy  | 4:02 |
| 11. | The Jellicle Ball  | 9:34 |
| 12. | Grizabella, The Glamour Cat / Memory (Medley)  | 4:22 |
| 13. | The Moments of Happiness  | 3:11 |
| 14. | Gus: The Theatre Cat  | 6:31 |
| 15. | Growltiger's Last Stand Including the Ballad of Billy McCaw  | 11:41 |
| 16. | Skimbleshanks: The Railway Cat  | 4:51 |
| 17. | Macavity: The Mystery Cat  | 8:23 |
| 18. | Mr. Mistoffelees  | 4:25 |
| 19. | Memory  | 5:20 |
| 20. | The Journey To the Heaviside Layer  | 2:43 |
| 21. | The Ad-Dressing of Cats  | 4:22 |
| משך כולל: | משך כולל: | 100:53 |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 5 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 131 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 17 |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
ענת לבנשטיין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 ביולי 1959 (בת 65)
 ענף מדעי:  רפואת עיניים
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב 
 
ענת לבנשטיין (נולדה ב-4 ביולי 1959) היא רופאת עיניים בכירה, מנהלת מערך העיניים במרכז הרפואי תל אביב (בית החולים איכילוב), פרופסור ויושבת ראש האיגוד לרפואת עיניים בהסתדרות הרפואית בישראל. לבנשטיין היא מומחית בינלאומית בתחום הטיפול ברשתית וזגוגית העין, ראשת הוועדה לניסויים קליניים באגף אמצעים ומכשור רפואי (אמ"ר) במשרד הבריאות.
ב-2023 נבחרה לאחת מעשר רופאות העיניים הטובות בעולם על ידי המגזין The ophthalmologist.
ביוגרפיה

נולדה ב־1959 בתל אביב, לפנחס ואסתר שפירא. הוריה היו רופאים, אביה רופא שיניים ואמה קרדיולוגית סבה היה רופא בפולין ובצבא האדום שעבד אחרי שעלה לישראל כרופא במחלקות פנימיות וניהל את בית החולים ליולדות רמת מרפא וסבתה הייתה אחות. מאז ילדותה שאפה לבנשטיין לעסוק ברפואה.
לבנשטיין סיימה את בית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים (1984) כעתודאית. לאחר מכן שירתה כקצינת רפואה בצה"ל. סיימה תואר שני באופתלמולוגיה באוניברסיטת תל אביב בהצטיינות (1993), עבודת הגמר שלה נקראה "הרעילות לרשתית של אזקטם ומרכיביו". במסגרת פוסט דוקטורט, היא השתלמה במשך שנתיים במכון ווילמר, באוניברסיטת ג'ונס הופקינס, בבולטימור, ארצות הברית (1997) שם התמחתה במחלות זגוגית ורשתית, וכן בטיפול תרופתי וניתוחי למחלות הללו. סיימה לימודי מנהל מערכות בריאות בבית הספר למנהל עסקים רקנאטי של אוניברסיטת תל אביב (2003).
בשנת 1993 הצטרפה לסגל של הפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב. בשנת 2007 הוכרה כפרופסור מן המניין. בשנת 2012 החלה לנהל את קתדרת סידני א. פוקס לאופתלמולוגיה. מכהנת כסגנית-דקאן הפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב.
לבנשטיין מרצה גם בבית הספר האירופי ללימודים מתקדמים ברפואת עיניים (ESASO) בלוגאנו, שווייץ.
עם סיום התמחותה בארצות הברית, במקביל לעבודתה באוניברסיטה, שימשה לבנשטיין רופאה ומנתחת עיניים, מומחית לרשתית וזגוגית העין במרכז הרפואי תל אביב. החל משנת 2000 היא משמשת כמנהלת מערך העיניים במרכז הרפואי תל אביב.
ב-2020 הייתה האשה הראשונה שנבחרה ליושבת ראש איגוד העיניים בישראל.
בנוסף פועלת לבנשטיין לייצוג שוויוני של נשים רופאות עיניים צעירות על מנת לקדם שוויון מגדרי בעולם הרפואה. כחלק מתפקידיה כמזכירה הכללית של ארגון יורטינה (EURETINA), הארגון הגדול ביותר של מומחי רשתית בעולם, היא פיתחה תוכנית בשם "נשים ביורטינה". "מטרת התוכנית היא לטפח גיוון על ידי מתן הזדמנות שווה בכל הרמות בתחום הרשתית, לחנך את הקהילה האופטלמולוגית להסיר מכשולים לא הוגנים להתפתחות המקצועית של נשים מבטיחות העובדות במדע וטיפול ברשתית".
ב-2023 חתמה, עם רופאים בכירים נוספים, על מכתב של חברי האקדמיה הלאומית לרפואה מדעית, בו הם מביעים דאגה מכך שהחקיקה המתוכננת תיפגע בחופש האקדמי וכתוצאה מכך גם במחקר ובשיתופי פעולה בינלאומיים, החיוניים לקידום המחקר בישראל. בנוסף, הביעו חשש מאפליה בין מטופלים וקושי להגן בבג"ץ על אוכלוסיות מוחלשות.
חיים אישיים

נשואה לסטיבן לבנשטיין, עורך דין ואיש עסקים. לזוג שלושה ילדים.