stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דב אור-נר
ביוגרפיה > 2000–2023

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בשנות ה-2000 אימץ אור-נר פְּסֶבְדוֹנִים בשם "בד רנרוא", ששמה הוא איות שמו של אור-נר במהופך משמאל לימין. זו היא דמות בדיונית, שתוי פניה דומים לזה של אדולף היטלר. הדמות הופיע לראשונה בתערוכה "ידידי היטלר" (2006) ומאז הופיעה כדימוי בעבודות רישום רבות. בר רנראור מופיע כדמות המשתכפלת שוב ושוב כאנטיתזה היברידית לשלמות הקלאסית, עד ליצירת פארודיה. בסדרת הרישומים "הפועל טרזינשטאט" (2006), לדוגמה, מוכפלות דמויותיהם של היטלר ודמות של גמד, כשחקני קבוצות כדורגל בתלבושות צבעוניות.בנוסף, הדמות הופיע גם במיצגים שבהם הופיע אור נר, כשהוא לבוש גלימה אדומה ארוכה ולראשו הוא עוטה מסכה בדמות היטלר. משה צוקרמן ראה בדמות זו כ"דימוי מוחלט של סמביוזה בין המרצח לקרבנו". בתוך עולם דיאלקטי של "התרבות והזוועה, הברבריות והשגב, היופי והבעתה".
בתערוכה קבוצתית שהתקיימה במרכז לאמנות עכשווית "פירמידה" בחיפה, הציג אור-נר, בשיתוף עם האמנית ג'וזיאן ונונו, סדרה של הדפסים, עליהם חתימתו המזויפת של היטלר. העבודה עוררה תגובות רבות שמחו כנגד הצגת יצירותיו של היטלר בישראל.[דרושה הבהרה]
בשנת 2023 הציג אור-נר תערוכת יחיד ובה עבודות רישום חדשות. בסדרת הרישומים "מלון המצורעות", יצר האמן דימויים אקספרסיוניסטים של דמויות אנוש, שאוחסנו כקבצים דיגיטליים. אלו הודפסו לקהל על פי דרישה. בכך, חזר אור-נר לשאלות על בעלות, ערך כלכלי ואופני תצוגה של אמנות, שאפיינו את עבודתו המוקדמת.
ארכיונו של אור-נר נתרם להמרכז לאמנות דיגיטלית בחולון.
גלריה

אתרים של רע (1989)
פלדת אל חלד, אנרגיית שמש ומים
בניין "המגדל", רחוב דניאל פריש, תל אביב-יפו
השכלה

1962–1963 פיסול, אצל רודי להמן, מכון לאמנות, גבעתיים
1970 – סדנה עם יואב בראל, פתח תקווה
פרסים

1995 – פרס שר החינוך והתרבות ליוצרים בתחומי האמנויות הפלסטיות לשנת תשנ"ו
2003 – מלגה, קרן חבצלת, מוסדות תרבות וחינוך של השומר הצעיר
2008 – מענק, המועצה לתרבות ואמנות של מפעל הפיס
2009 – פרס מפעל הפיס לאמנים מצוינים
2018 – עמית כבוד, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב-יפו
יצירות במרחב הציבורי

1979 – טלגרפיטי לשלום (4 ביוני 1979), סמינר הקיבוצים, תל אביב-יפו
1987 – אתרים של רע, רח' דניאל פריש 3, תל אביב-יפו
1998 – דיאלוג צפון-דרום מאגרים (31 במרץ 1998), שדות קיבוץ בארי (עם שי זכאי)
לקריאה נוספת > ספרים וקטלוגים

אור נר, דב, עפר כלב, [חמו"ל], 1974 [שירה]
מוזיאון המוזיאונים: דב אור-נר, גלריה הקיבוץ, 1979
פישר, יונה, Dov Or-Ner: The Museum of Museums,‏ São Paulo,‏ 1981
ציורי דב אור-נר בנושא השואה: באוסף מוזיאון השפלה, [חמו"ל], כפר מנחם, 1991
דב אור-נר: מפעלי Enterprise, מכללת אורנים, טבעון, 1999
דב אור-נר: סימביוזה, המכללה לחינוך ע"ש דוד ילין, ירושלים, 2001
תמיר, טלי (עורכת), דב אור-נר, מסע האופניים של לאונרדו בעולם מטורף-יפה, אבן חושן, 2003
דב אור-נר: הפועל טרזיינשטאט, קבוץ חצור, 2006
בר אור, גליה, דב אור-נר וג'וזיאן ונונו: Jesslyn Fax, משכן לאמנות, עין חרוד, 2006
ידידי היטלר: דב אור-נר, גלריה 24, תל אביב, 2006
האם חשבת אי פעם להתאבד?, מרכז למדיה חדשה - מוזיאון חיפה לאמנות, חיפה, 2007
הרקדן, בית קנר, גלריה עירונית לאמנות, ראשון לציון, 2007
תמיר, טלי (עורכת), דב אור-נר: בד רנרוא, הקיבוץ המאוחד, 2010
בקליש, רבקה (אוצרת), דב אורנר: בד רנרוא בגני התענוגות, בית האמנים ע"ש זקיצקי, תל אביב-יפו, 2012
תמיר, טלי (עורכת), דב אור-נר: פעולות בפלנטה קרובה 1970–2070, הקיבוץ המאוחד, 2014
לקריאה נוספת > מאמרים

"טלוויזיה, תקשורת ותרבות בקיבוץ", שדמות, גיליון תמוז, תשמ"ב (1982) [ראיון עם דב אור-נר]
אור-נר, דב, [על מרסל דושאן], סטודיו, כתב עת לאמנות, מס' 53, מאי-יוני 1994, ע' 27
אור-נר, דב, "תרבות בת-כלאיים", סטודיו, כתב עת לאמנות, מס' 53, מאי–יוני 1994, ע' 16–17
וירטהיים-פרידמן, עיינה, "אתרי רע; על פסלו של דב אור-נר", סטודיו, כתב עת לאמנות, מס' מס. 100. מאי 1999, עמ' 26
טננבאום, אילנה, "מוטאציות ואנרגיות: על עבודותיו של דב אור-נר", סטודיו, כתב עת לאמנות, מס' מס. 33. מאי 1992, עמ' 1–13
קלבש, בני (עורך), פרקי חיים מס' 8, חצור, 1991
תמיר, טלי, "רציחות קטנות, לאונרדו ומתים אחרים - דב אור נר, 2003
תמיר, טלי "דב אור נר: פעולות בפלנטה הקרובה", 2014
תמיר, טלי, "דיוקן האמן כאיש לא-צעיר או: מעשה בשני דובים", תוהו, 11 בספטמבר 2017
הערות שוליים

↑  ראו: דב אורנר לבית אורנר, ראיון מתאריך 27 בנובמבר 2008, ארכיון דב אור-נר, המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית, חולון
↑  מצוטט בתוך: מרב יודילוביץ', לעשות או לחדול, באתר ynet, 24 באפריל 2006
↑  אור-נר, דב, טקסט ביוגרפי, ארכיון דב אור-נר, המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית, חולון
↑  ראו: אור-נר, דב, טקסט ביוגרפי, ארכיון דב אור-נר, המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית, חולון
↑  ראו: תמיר, טלי (עורכת), דב אור-נר: פעולות בפלנטה קרובה 2070-1970, הקיבוץ המאוחד, 2014, עמ' 37-36
↑  ראו: אור-נר, דב, [על מרסל דושאן], סטודיו, כתב עת לאמנות, מס' 53, מאי–יוני 1994, ע' 27
↑  ראו: תמיר, טלי (עורכת), דב אור-נר: פעולות בפלנטה קרובה 1970–2070, הקיבוץ המאוחד, 2014, עמ' 236
↑  ראו: דב אור-נר, מוזיאון המוזיאונים, הקיבוץ ציור ופיסול, תל אביב-יפו, 1979. פעולות מחזור קודמות התרחשו ביפן (1972) ובית הקיבוץ הארצי בתל אביב-יפו, אך היו חסרות את ממד התצוגה.
↑  ראו: טליה רפפורט, "בלי מחיצות", דבר, 1 בדצמבר 1978, עמ' 21
↑  ראו: המשותף קיבוץ מס' 3, גלריה הקיבוץ, תל אביב, 1983
↑  ברזל, אמנון, גזיר עיתון ללא מקור בנושא המשותף קיבוץ מס' 3, ארכיון דב אור-נר, המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית, חולון
↑  אור-נר, דב, "צופרי רע", 1991 [טקסט תערוכה], ארכיון דב אור-נר, המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית
↑  ראו: מנדס, נילי, "אתרי הרע", מעריב ת"א, 6 באוקטובר 1989
↑  ראו: שמשי, ציונה, "השמש של אור-נר", הארץ, 21 באוקטובר 1991
↑  ראו: תמיר, טלי (עורכת), דב אור-נר: פעולות בפלנטה קרובה 2070-1970, הקיבוץ המאוחד, 2014, עמ' 178–197
↑  אורנר, דב, "The "Safe Place Museum of Artis'ashhes", דף משוכפל, שנות ה-90 של המאה ה-20(?), ארכיון דב אור-נר, המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית, חולון. טקסט זה שייך, כנראה לעבודה "מקום בטוח" (1994), שהוצגה בתערוכה קבוצתית ביד יערי במסגרת ארט פוקוס.
↑  בעבודה שהוצגה בתערוכה בגלריה שרה לוי בשנת 1996, לדוגמה, התלווה לציורי המח כספת ובה הקלטת קולו של המשורר דן פגיס המקריא שיר מתוך ספרו "מח" (1976).
↑  ראו: ליאב מזרחי, "היטלר כמופע דראג", בתוך: תמיר, טלי (עורכת), דב אור-נר: בד רנרוא, הקיבוץ המאוחד, 2010, עמ' 17–18, 21
↑  ראו: דב אור-נר: הפועל טרזינשטאט, [חמו"ל], חצור, 2006
↑  צוקרמן, משה, "היטלריאדה", בתוך: תמיר, טלי (עורכת), בר רנרואה, הקיבוץ המאוחד, 2010, עמ' 14
↑  צוקרמן, משה, "היטלריאדה", בתוך: תמיר, טלי (עורכת), בר רנרואה, הקיבוץ המאוחד, 2010, עמ' 15
↑  ראו: קבוצת סלה־מנקה, דבאורנרעבודותחדשות: טקסט תערוכה, מעמותה, ירושלים, 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 270421  NLI: 987007266276605171  BnF: cb15002544b (data)  GND: 1031272712  ISNI: 0000 0000 7845 4441  LCCN: nr2004028861  ULAN: 500478843  VIAF: 4882567   WorldCat (עם VIAF): 4882567 
סדנה לאמנות מושגית לאמני התנועה הקיבוצית, סטודיו יואב בראל, פ"ת, יוני 1970. יושבים מימין לשמאל: דב אור-נר, לינה רובין ויואב בראל
אחנתן ומשפחתו סוגדים לאל אתן, המוזיאון המצרי, קהיר
ירח דבש

שמשת מכונית עם הכיתוב (באנגלית) "זה עתה נישאו". נהוג בתרבויות רבות לקשט את מכוניתם של הזוג הטרי שלעיתים גם משמשת כדרך להצהיר את נישואיהם בדרכם לירח הדבש.
יֶרַח דְבַשׁ (באנגלית: Honeymoon) הוא פרק זמן קצר (ימים אחדים או שבועות מעטים) לאחר טקס הנישואים, אותו נוהגים בני הזוג לחגוג בנסיעה לאתר מרוחק, לרוב כזה הנחשב מיוחד ורומנטי, כדי שיוכלו לבלות באינטימיות.
מקור הביטוי

בעבר היה מנהג לפיו נהגו לספק לבני הזוג הנישאים אספקה של תמד (שיכר דבש) לחודשיים על מנת להבטיח את פוריות נישואיהם - ומכאן הביטוי "ירח דבש" (מצרפתית: lune de miel).[דרוש מקור]
הביטוי "ירח דבש" בא לציין את המתיקות המאפיינת את תחילת הנישואים, מתיקות המשולה למתיקות של דבש. במקור, המונח שימש לשלילה, כרמיזה לכך שלאחר תקופה קצרה, המתיקות צפויה לפוג. בימינו, נעשה שימוש בביטוי במשמעות חיובית, המתקשרת בעיקר לנופש רומנטי שנהוג לערוך זמן קצר לאחר הנישואים. יֶרַח הוא שם נרדף לחודש, ולכן תקופה זו קרויה ירח דבש. עם זאת, לפי מילון אוקספורד, מקור הביטוי אינו קשור לחודש אלא ליָרֵחַ: האהבה בין בני הזוג הושוותה לירח, שמיד לאחר מילואו הוא מאפיל.
בהשאלה משמש הביטוי ירח דבש גם לתיאור יחסים חדשים בתחומים שונים. בעברית ישראלית הביטוי "זה לא ירח דבש" מתאר מצב שאין לצפות כי יהיה נעים.
היסטוריה

"Honeymoon" (במקור: Hony moone) באנגלית - שהמונח "ירח דבש" הוא תרגומו בעברית, מתועד כבר משנת 1540, אולם נחשב לעתיק יותר.
בתרבות המערבית, המסורת בה נשואים טריים נוסעים לחופשה ביחד החלה בתחילת המאה ה-19 בבריטניה. הרעיון הגיע מחוגי העשירון העליון בהודו, בשעה שזאת הייתה תחת הקולוניאליזם הבריטי.
זוגות מהשכבות העליוניות באוכלוסייה יצאו ל"מסע הכלה", כאשר לעיתים הם מלווים על ידי חברים ומשפחה, זאת על מנת לבקר קרובים שלא יכלו להגיע לחתונה. מבריטניה המנהג התפשט לשאר אירופה משנות 1820 ואילך.
ירח הדבש המודרני הפך לכלל עולמי כאחד המקרים הראשונים של תיירות המונית מודרנית. כאשר היעדים הפופולריים היו הריביירה הצרפתית וערים באיטליה, כדוגמת רומא, ורונה וונציה, וערים בעיקר לחופי הים התיכון.
לרוב הנשואים הטריים החלו בנופש בליל הנישואים כשהזוג עוזב מיד לאחר החתונה ברכבת או אוניה. אולם במאה ה-21 מרבית הזוגות עוזבים 1–3 ימים לאחר החתונה, זאת בשל אילוצים וסדרי עדיפויות המחייבים לסדר את עלויות החתונה וכל מה שנדרש מסביב, לבקר אורחים ולצאת בראש שקט לחופשה הרומנטית.
"ירח דבש" ביהדות

המונח תורגם מלועזית, כך שלפי היהדות אין ירח דבש במתכונתו הנהוגה בדתות אחרות, אומנם לפי ספר דברים, לאחר הנישואים מחויב הבעל לקחת חופשה בת שנה, בה הוא משוחרר מהשתתפות במלחמה, זאת על מנת שיוכל לשמח את האישה שאותה נשא. בנוסף, עוד בתקופת יעקב אבינו נהוג היה שהנושא אשה לוקח חופשה בת שבוע על-מנת להכיר ולהיות עם אשתו לבד ובלבד. כך שלמעשה ניתן לראות זאת כמעין מקבילה יהודית לירח הדבש.
כִּי יִקַּח אִישׁ אִשָּׁה חֲדָשָׁה, לֹא יֵצֵא בַּצָּבָא וְלֹא יַעֲבֹר עָלָיו לְכָל דָּבָר; נָקִי יִהְיֶה לְבֵיתוֹ שָׁנָה אֶחָת, וְשִׂמַּח אֶת אִשְׁתּוֹ אֲשֶׁר לָקָח.
ראו גם

אירוסין
נישואים
חתונה
הערות שוליים

↑  honeymoon, במילון אוקספורד
↑  Etymology of Honeymoon, במילון אטימולוגיה (באנגלית)
↑  Ginger Strand (בינואר 2008). "Selling Sex in Honeymoon Heaven". The Believer. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  ספר בראשית, פרק כ"ט, פסוק כ"ז
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565312905171  GND: 4221186-4  LCCN: sh85061866 
חופשה בפולינזיה - דוגמה ליעד פופולרי לירח דבש.
חנות האייטונס

| --- | --- |


חנות האייטונס, כפי שנראית ב-iTunes 12.2 על Windows 8.
 סוג:  פלטפורמת הפצה דיגיטלית 
 תקופת הפעילות:  28 באפריל 2003 – הווה (21 שנים) 
 www.apple.com/itunes
 
חנות האייטונס (באנגלית: iTunes Store) היא חנות מדיה דיגיטלית, המופעלת על ידי אפל. החנות נפתחה ב-28 באפריל 2003, בעקבות דחיפתו של סטיב ג'ובס, מנכ"ל אפל, לפתיחת חנות דיגיטלית למוזיקה והייתה פעילה עד סוף 2019. נכון לינואר 2017, חנות האייטונס מציעה למעלה מ-40 מיליון שירים, 2.2 מיליון אפליקציות, 25,000 תוכניות טלוויזיה ו-65,000 סרטים. כשנפתחה, היא הייתה לקטלוג המוזיקה הדיגיטלי החוקי היחיד שהציע שירים מכל חמשת חברות התקליטים הגדולות. ביוני 2013, חנות האייטונס החזיקה 575 מיליון חשבונות פעילים, ושירתה למעלה מ-315 מיליון מכשירים ניידים, כולל מכשירי Apple TV, אייפונים, אייפודים, אייפדים ואפל ווטש.
היסטוריה

לפני חנות האייטונס, רוב שוק המוזיקה המקוון נשען על הורדות לא חוקיות ושירותים פיראטיים כמו נאפסטר וקאזה. סטיב ג'ובס ראה את ההזדמנות לפתוח חנות דיגיטלית למוזיקה על רקע הפופולריות הגוברת של הורדות קובצי מוזיקה דיגיטליים. בשנת 2002, ג'ובס עשה הסכם עם חמש חברות התקליטים הגדולות כדי להציע את התוכן שלהן באמצעות iTunes. חנות האייטונס הוצגה לראשונה על ידי ג'ובס בכנס המפתחים העולמי של החברה באפריל 2003. תחילה, החנות הייתה זמינה רק במחשבי מק ובאייפודים, אך באוקטובר 2003 הורחבה גם למחשבי Windows.
באפריל 2008, חנות האייטונס הייתה ספקית המוזיקה הגדולה ביותר בארצות הברית, ובפברואר 2010, הייתה ספקית המוזיקה הגדולה ביותר בעולם. הכנסות חנות האייטונס ברבעון הראשון של 2011 הסתכמו בכ-1.4 מיליארד דולר; עד 28 במאי 2014, נמכרו בחנות 35 מיליארד שירים ברחבי העולם.
ב-2016 דווח כי שירותי הזרמת מוזיקה עלו על הורדות קובצי מוזיקה דיגיטליים במכירות.
תכונות > מודל תמחור > היסטוריה

מיד לאחר השקתה של חנות האייטונס, שירים בודדים נמכרו כולם באותו המחיר, אם כי ב-2007 אפל הכניסה מחירים שונים לכל שיר. המוזיקה שבחנות היא בפורמט AAC שהוא היורש של MPEG-4 ל-MP3. במקור, השירים היו זמינים רק עם הגנת DRM והיו מקודדים ב-128 קילובייט לשנייה. בתערוכת מקוורלד 2009, הודיעה אפל כי כל המוזיקה ב-iTunes תהיה זמינה ללא DRM ותקודד בקצב גבוה יותר, של 256 קילובייט לשנייה. בנוסף, משתמשים יכולים להאזין לתצוגה מקדימה של שירים באורך תשעים שניות (או שלושים שניות, עבור שירים קצרים).
בנוסף, חנות האייטונס מציעה אפליקציות המשמשות למטרות שונות התואמות למכשירי אייפון, אייפוד ואייפד. חלק מהאפליקציות הן בתשלום וחלקן בחינם. מפתחי האפליקציות יכולים להחליט אילו מחירים הם מעוניינים לגבות עבור האפליקציות, מתוך רשימה מוגדרת מראש של רמות מחירים. כשמשתמש מוריד אפליקציה בתשלום, 70% מהכנסות הרכישה עוברות למפתח (ים) ו-30% עוברות לאפל.
בנאום המרכזי של תערוכת מקוורלד 2008, סטיב ג'ובס הכריז על שירות השכרת הסרטים של iTunes. סרטים זמינים להשכרה בחנות האייטונס ביום שהם יוצאים ל-DVD, אף זאת, חנות האייטונס מציעה לעיתים להשכרה גם סרטים שעדיין בבתי הקולנוע.
תכונות > מודל תמחור > מודל נוכחי

מוזיקה
שיר בודד עולה לרוב 99 סנטים; עם זאת, עבור שירים עם פופולריות רבה, המחיר בדרך כלל הוא 1.29$. כברירת מחדל, שירים שאורכם עולה על 10 דקות, ניתנים לקנייה כאלבום בלבד; גם למפיצים יש הבחירה לא לאפשר לקנות שיר בודד אלא אלבום שלם בלבד.
כברירת מחדל, אלבומי מוזיקה עולים 9.99$ או, לחלופין, סכום עלות כל השירים אם הוא נמוך מ-9.99$. עם זאת, מפיץ האלבום יכול לקבוע מחיר גבוה יותר עבור האלבום, דבר שקורה בדרך כלל עם אלבומים פופולריים.
ב-30 ביוני 2015 השיקה אפל את שירות המנויים Apple Music, שהיה זמין תחילה ב-110 מדינות. למנויים חדשים מוצעים שלושה חודשי ניסיון בחינם עם מינוי שוטף בעלות של 9.99$ בארצות הברית, 9.99£ בבריטניה ו-19.90 ש"ח בישראל.
תוכניות טלוויזיה
כברירת מחדל, פרקים של תוכניות טלוויזיה ברזולוציה HD עולים 2.99$, ואילו תכנים ברזולוציה סטנדרטית עולים 1.99$. עם זאת, מפיצים יכולים לקבוע שפקרים יינתנו לקנייה כ"עונה" בלבד.
סרטים
סרטים שאינם פופולריים ברזולוציה סטנדרטית עולים 7.99$ ואילו סרטים ברזולוציית HD עולים 13.99$ או 14.99$. סרטים פופולריים או חדשים באיכות סטנדרטית עולים 13.99$ או 14.99$ ואילו סרטים ברזולוציית HD עולים 17.99$ או 19.99$.
סרטים שאינם פופולריים ברזולוציה סטנדרטית להשכרה עולים 2.99$ ואילו סרטים ברזולוציית HD להשכרה עולים 3.99$. סרטים פופולריים באיכות סטנדרטית להשכרה עולים 3.99$ ואילו סרטים ברזולוציית HD להשכרה עולים 4.99$. אם הסרט יצא לאחרונה, המחיר להשכרה גדל בדולר אחד.
סרטים הזמינים ברזולוציית 4K ו-HDR עולים כמו סרטים באיכות HD, והם משודרגים באופן אוטומטי מ-HD ל-4K ו-HDR ללא עלות נוספת.
אפליקציות
המחיר נקבע על ידי המפתח. המחיר יכול להיות בחינם או דולר ו-99 סנטים.
תכונות > חנות האייטונס עבור iOS

חנות האייטונס מאפשרת למשתמשים לרכוש ולהוריד פריטים ישירות למכשירים ניידים מבית אפל. אפל מציעה שלוש אפליקציות ל-iOS, שכל אחת מהן מספקת גישה לסוגים מסוימים של תוכן.
האפליקציה App Store מאפשרת להוריד ולקנות אפליקציות למכשירי iOS, וגם מספקת עדכונים לאפליקציות שהותקנו.
האפליקציה iTunes Store מאפשרת לקנות מוזיקה וסרטים למכשירי iOS.
האפליקציה iBooks מאפשרת לקנות ספרים אלקטרוניים למכשירי iOS.
במקור, משתמשים שהשתמשו במכשירים ניידים היו צריכים להיות מחוברים לרשת Wi-Fi כדי להיכנס לחנות, ומכאן שמה המקורי: iTunes Wi-Fi Music Store. עם זאת, בתערוכת מקוורלד 2009, אפל פרסמה עדכון תוכנה המאפשר באופן אוטומטי למשתמשים בעלי רשת דור 3 לגשת לחנות ולהוריד קבצים הקטנים מ-10 מגה-בייט.
תכונות > מוזיקה

החנות החלה לפעול לאחר שאפל חתמה חוזה עם חמש חברות התקליטים הגדולות: EMI, סוני מיוזיק אנרטיימנט, וורנר מיוזיק גרופ ו-BMG. שירים מלמעלה מ-2,000 חברות תקליטים עצמאיות נוספו לחנות מאוחר יותר. נכון ל-2017, חנות האייטונס מציעה למעלה מ-34 מיליון שירים, כולל שירים בלעדיים מאומנים רבים. לא כל האומנים זמינים בחנות, אבל רבים מהם, כמו לד זפלין ורדיוהד, אפשרו למוזיקה שלהם להימכר בחנות בשנים האחרונות.
תכונות > מוזיקה > שירים לקנייה כאלבום בלבד

שירים מסוימים בחנות זמינים בחנות כ"אלבום בלבד", כלומר, השיר ניתן לקנייה רק באמצעות רכישת האלבום כולו, בעוד שאת רוב השירים ניתן להוריד בנפרד מהאלבום אליו הם שייכים.
שירים שאורכם עולה על 10 דקות זמינים כברירת מחדל כ"אלבום בלבד".
גם פסקולים לעיתים קרובות נמכרים כאלבום בלבד.
תכונות > ניהול זכויות דיגיטלי

בעוד שבתחילה מרבית הקבצים שהורדו בחנות האייטונס כללו הגבלות שימוש שנכפו על ידי FairPlay, יישום ה-DRM של אפל, מאוחר יותר iTunes עבר למכירת מוזיקה ללא DRM ברוב המדינות. ב-6 בינואר 2009 הודיעה אפל כי ה-DRM הוסר מ-80% מקטלוג המוזיקה שלה בארצות הברית. עם זאת, תוכניות טלוויזיה, סרטים וספרים רבים עדיין מוגנים על ידי FairPlay.
קבלה והצלחה מסחרית

מאז השקתה, חנות האייטונס עברה אבני דרך רבות. ב-18 השעות הראשונות מכרה החנות כ-275,00 שירים ויותר ממיליון שירים נמכרו בחמשת הימים הראשונים. כאשר החנות יצאה ב-Windows, התוכנה הורדה יותר ממיליון פעמים ב-3 הימים הראשונים, ומכרה יותר ממיליון שירים באותו הזמן. ב-15 בדצמבר 2003 הודיעה אפל כי נמכרו בחנות 25 מיליון שירים.
בינואר 2004, בתערוכת מקוורלד בסן פרנסיסקו, סטיב ג'ובס הודיע כי אדם אנונימי רכש מוזיקה בשווי 29,500 דולר. ב-15 במרץ 2004 הודיעה אפל כי נרכשו והורדו 50 מיליון שירים מ-iTunes Music Store. כל שיר שנמכר ב-iTunes נותן לאמן רווח של 9 סנט. השיר ה-50 מיליון שנמכר היה "The Path of Thorns" של שרה מקלכלן.
ב-28 באפריל 2004, חנות האייטונס ציינה את יום השנה הראשון שלה עם 70 מיליון שירים שנמכרו.
החנות מציעה גם מאות קדימונים של סרטים סרטוני מוזיקה, בניסיון להגביר את מכירות הפסקולים.
על פי הודעה לעיתונות של אפל מ-10 באוגוסט 2004, חנות האייטונס הייתה החנות הראשונה שיש בה יותר ממיליון שירים. כמו כן, בעת שפורסמה ההודעה, חנות האייטונס שמרה על נתח שוק של 70% בתחום הורדות המוזיקה החוקיות.
ניהול זכויות דיגיטלי (DRM)

חנות האייטונס משתמשת בטכנולוגיית ניהול זכויות דיגיטלי של אפל. FairPlay מובנית בתבנית קובץ מולטימדיה בפורמט MP4 כשכבת שמע מוצפנת של AAC, והיא משמשת את החברה להגנה על יצירות המוגנות בזכויות יוצרים הנמכרות דרך החנות, ומאפשרת רק למכשירים מורשים לנגן את התוכן. ההגבלות שהוטלו על ידי FairPlay, בעיקר תאימות למכשירים מוגבלת, עוררו ביקורת, ואף הוגשה תביעה נגד הפרת זכויות יוצרים שנסגרה בסופו של דבר לטובתה של אפל.
בפברואר 2007, מכתב גלוי של סטיב ג'ובס, מנכ"ל אפל, שדן בשימוש ב-DRM במוזיקה, מעלה נקודות על עתידה של ההגנה והודיע על תמיכת החברה ברעיון סיום השימוש ב-DRM. אף על פי שהמכתב גרם לתגובות מעורבות בתעשייה, אפל חתמה על חוזה עם חברת תקליטים גדולה, כדי להציע ללקוחות החנות אופציית רכישה לגרסה באיכות גבוהה ללא הגנה של אלבום או שיר. בינואר 2009, אפל חתמה עם כל חברות התקליטים הגדולות וכן מספר רב של חברות תקליטים עצמאיות כדי להציע את כל המוזיקה שלהן בחנות ללא הגנת DRM. דבר זה אינו חל על שירים שהורדו בעת שימוש בשירות הזרמת המוזיקה של אפל, Apple Music.
פלטפורמות אחרות

נכון לעכשיו, iTunes תומכת במערכת ההפעלה למחשבים של אפל macOS (לֶאופָּרְד ומעלה) ומערכות ההפעלה Microsoft Windows. משתמשים שאין להם את תוכנת iTunes, יכולים לראות מידע על תכנים (אך לא לשמוע או להציג את התוכן עצמו) באמצעות שירות iTunes Preview, אשר פועל בתוך דפדפן האינטרנט.
סוגיות משפטיות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סוגיות משפטיות > אפל רקורדס

בספטמבר 2003, תבעה חברת אפל קורפס (חברת האם של אפל רקורדס, בעלת הזכויות לשירי החיפושיות) בבריטניה ובארצות הברית את חברת אפל על הפרת הסכם קודם שנחתם ביניהם ב-1991. פשרה שהציעה חברת אפל על סך מיליון דולר עבור הזכות להשתמש בשם אפל בתעשיית המוזיקה, נדחתה והתביעה הגיעה לבית המשפט בבריטניה בשנת 2006 לאחר שהתביעות בבריטניה וארצות הברית אוחדו לתביעה אחת בשנת 2004.
השופט פסק לטובת חברת אפל לאחר שקבע שהחברה אינה משווקת מוזיקה, אלא רק משתמשת ברשת שלה להעביר מוזיקה ללקוחותיה. אפל רקורדס חויבה לשלם לחברת אפל את הוצאות המשפט, אך הודיעה שתערער על פסק הדין.
ב-2007, הודיעו החברות כי הגיעו לפשרה ביניהן, ובהמשך אותה שנה עלה קטלוג השירים של ג'ון לנון ושאר קטלוגי השירים של שאר חברי החיפושיות. ב-2010 עלה הקטלוג המלא של החיפושיות לחנות האייטונס.
סוגיות תוכן > יוניברסל מיוזיק גרופ

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ב-1 ביולי 2007 דיווח "הניו יורק טיימס" כי יוניברסל מיוזיק גרופ (כיום חברת המוזיקה הגדולה בעולם) לא תחדש את החוזה השנתי שלה עם אפל כדי למכור מוזיקה באמצעות חנות האייטונס. במקום זאת, יוניברסל אמרה כי היא תשווק מוזיקה לאפל כרצונה, ותאפשר לה להסיר את השירים שלה מהחנות בהודעה קצרה אם שני הצדדים לא יסכימו ביניהם על תמחור או תנאים אחרים.
ב-9 באוגוסט 2007 הכריזה יוניברסל מיוזיק גרופ על תוכנית למכור שירים בפורמט MP3, ללא DRM, באמצעות מגוון שירותי מוזיקה מקוונים כגון Amazon Music ו-gBox.
ראו גם

ITunes
Apple Music
אפל
סוסנוביץ

סוֹסְנוֹביץ' (בפולנית: Sosnowiec) היא עיר בפרובינציית שלזיה שבדרום-מערב פולין, בסמוך לנהר פרזשמשה. ההתיישבות במקום הוגדרה ככפר בשנת 1780, אך סוסנוביץ הוכרה רשמית כעיר בשנת 1902. הודות לקרבתה לערי התעשייה של פולין - קטוביץ, גליביץ ובנדין, הפכה סוסנוביץ לצומת דרכים חשוב. סונוביץ ממוקמת בחלק המזרחי של אזור התעשייה שלזיה העליון, והיא אחת הערים של מחוז קטוביץ המונה אוכלוסייה כוללת של 2.7 מיליון אנשים; אוכלוסיית סוסנוביץ מונה כ-189,178 תושבים נכון לדצמבר 2022.
יהדות סוסנוביץ

בשנת 1860 הגיעו יהודים ראשונים לעיר, ורכשו מגרשים ליד בית הנתיבות ברחוב מודביובסקה. האימפריה הרוסית, ששלטה בסוסנוביץ באותם ימים, לא ראתה באור חיובי את בניית העיר, ולא נתנה רישיונות לבניית בתים בעיר. מסיבה זו, נבנו הבתים בעיקר בשעות הלילה; השומר היחידי היה השוטר הרוסי, שלאחר ששלשלו לידיו כספי שוחד העמיד פנים כלא רואה.[דרוש מקור] היישוב היהודי הראשון היה מורכב מחסידי ראדומסק וחסידי אלכסנדר.[דרוש מקור]
המשורר חיים נחמן ביאליק, עבד בעיר סוסנוביץ' כמורה לעברית במשך 3 שנים.
יהדות סוסנוביץ > הפוגרום ב-1904

בשנת 1904 נערך פוגרום ביהודי העיר בעת עריכת מנהג התשליך ביום השני של ראש השנה. יהודי העיר נהגו להתקבץ על גדות הנהר פשימשה לשם עריכת הווידוי על החטאים. בעת עריכת התשליך יִדּוּ גויים אבנים לכיוון המתפללים. אבן פגעה באחד המתפללים היהודים, שזרק את האבן חזרה לכיוון המתנכלים, והאבן פגעה בילדה קטנה מהגויים. למרות הפגיעה הקלה, השמועה עשתה לה כנפיים. ואז נשמעה הקריאה "הרגו את היהודים, הם הרגו ילדה נוצרייה". עלילת הדם עברה כאש בשדה קוצים בכל העיר סוסנוביץ. החלה התנפלות על בתי היהודים. הפולנים שדדו את חנויות היהודים, הכו יהודים ורצו ברחובות העיר עם סכינים שלופות. גויים פולנים סיפרו לעיתון המקומי: ”זעקת הנשים והילדים היהודים הייתה בכל העיר. דם נשפך ברחובות”, הפורעים עברו מרחוב לרחוב, ובכל מקום ניפצו את בתי היהודים, שדדו והשמידו באין מפריע. המשטרה המקומית התעלמה מתחינות היהודים לעזרה.
יהדות סוסנוביץ > בשואה

הקהילה היהודית במלחמת העולם השנייה יושבה בגטו סוסנוביץ. עשרים ותשעה אלף יהודים נרצחו, כרבע מאוכלוסיית העיר רובם נשלחו על ידי הנאצים למשרפות.
יהדות סוסנוביץ > יהודים ילידי המקום

רב העיר נהריה הרב ישעיהו מייטליס
חתן פרס ישראל נתן גולדבלום.
הסופר יחיאל די נור.
איש המחתרות בנימין זרעוני
המשורר, חתן פרס ישראל, חיים חפר.
חבר הכנסת והאדריכל משה חריף.
הפסל אהרן פריבר.
המעצב הגרפי יעקב צים.
הפסנתרן והמלחין ולדיסלב שפילמן.
הצייר והפסל שלום שכוי(קוקוטק).
רבני העיר

הרב אריה לייב גיטלר (נפטר ב-1888).
הרב אברהם מאיר גיטלר, בנו וממלא מקומו של הרב אריה לייב (נפטר ב-1925). כיהן במשרתו 37 שנה.
במשך שנים רבות נאלצו האב ובנו להסתפק בתואר 'מורה הוראה', מכיוון שיהודי סוסנוביץ היו כפופים לקהילת בנדז'ין, ורק כשהקהילה זכתה לעצמאות נתמנה הרב אברהם מאיר לרב.
בשנת 1900 נתמנה כ"רב מטעם" ר' דוד שטיינזלץ (נפטר ב-1921). בשנת 1902 נבחר הרב יצחק גליקמן לדיין בקהילה, תוך עקיפתו של הרב גיטלר, מעשה שעורר מחלוקת בעיר. נפטר ב-1929.
הרב ישעיהו אנגלרד - נרצח בכ"ט באייר ה'תש"ב.
האדמו"ר אברהם ישכר אנגלרד מראדזין - בנו של הרב ישעיהו. כיהן כרב העיר לאחר השואה, בין השנים ה'תש"ה - ה'תש"ח.
רבנים ידועים בעיר

הרב שלמה שטענציל, המוכר בכינוי "הגאון מסוסנוביץ" - היה ראש ישיבה ודיין בעיר. חיבר את הספרים "קהלת שלמה" ואת הספר בית שלמה.
הרב אריה צבי פרומר מקוז'יגלוב - כיהן כראש ישיבת חכמי לובלין אחרי פטירת הרב מאיר שפירא עד לסגירתה בשנות השואה.
אדמו"רים

רבי אלטר אברהם בצלאל נתן נטע בידרמן, שהגיע מארץ ישראל וכונה "הרבי הירושלמי". נפטר ב-1933 וארונו הועלה לארץ ישראל.
רבי מרדכי אלעזר מנחם בידרמן, קרובו וחתנו של הרב אלטר מילא את מקומו. נספה בשואה.
רבי דוד פרדס בן רבי מרדכי מסטשוב (נפטר ב-1922), מתלמידי "החוזה מלובלין".
רבי אליעזר פינקלר (נפטר ב-1937), משושלת חסידי ראדושיץ.
רבי פנחס יששכר פינקלר, בנו של רבי אליעזר, המשיך את האדמו"רות. נספה בשואה.
רבי שלמה חנוך הכהן רבינוביץ, האדמו"ר מרדומסק, התיישב בסוסנוביץ לאחר מלחמת העולם הראשונה ומשך אחריו אלפי חסידים. נספה בשואה.
לקריאה נוספת

מ. צאנין, סוסנוביץ, בנדין, קאטוביץ בתוך: תל עולם: מסע על פני מאה קהילות נחרבות, תל אביב: המנורה, 1962. עמ' 293–298 (תיאור החורבן ותיאור של המקום מיד לאחר מלחמת העולם השנייה ומבט האוכלוסייה המקומית על חיסול היהודים והשימוש בשללם)
הערות שוליים

↑  GUS (2023). "Rocznik demograficzny 2023" (PDF). www.stat.gov.pl. נבדק ב-2024-01-24.
↑  הדיווח הופיע בעיתון הגרמני של הסוציאליסט היהודי יוליוס מוזס "General Anzeiger für die gesamten Interessen des Judentums".
↑  על פי מפקד האוכלוסין של 1938 היו בעיר 129,610 תושבים, מתוכם 28,893 יהודים.
↑  ראו ספר יזכור לקהילת סוסנוביץ, וכן אלה אזכרה חלק ששי
↑  חידושי הגאון מסוסנוביץ, ירושלים ה'תשע"ג, תולדות המחבר דף 16
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533313705171  BnF: cb152847431 (data)  GND: 4248396-7  LCCN: no93033475  MusicBrainz: d0254a6f-8d1d-4f84-a1e2-fcbb9e78657d  NKC: ge498096  VIAF: 141330106   WorldCat (עם VIAF): 141330106 
30/05/1912 פתיחת בית החולים היהודי בעיר סוסנוביץ הרב אפרים מרדכי צוויגנהפט מוקף בעיגול אדום, מימינו עומד אב"ד העיר הרב אברהם מאיר גיטלר מימינו