stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל יעקב דינסטאג
הערות שוליים

↑  ראו באנציקלופדיה של הציונות הדתית, כרך ו', בערך: 
דינסטאג, בנימין ביינוש
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260567405171  BNE: XX907307  BnF: cb120430914 (data)  CiNii: DA1503072X  GND: 1160410240  ISNI: 0000 0001 1557 1541  LCCN: n82126519  NTA: 070458405  RERO: 02-A009450229  SUDOC: 067031838  VcBA: 495/280046  VIAF: 76334454   WorldCat (עם VIAF): 76334454 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אברהם יהושע השיל מאפטא

הרב אברהם יהושע העשיל מאפטא (נקרא גם הרבי מאפטא, ולפי זה כונה ביידיש: אפטר רב (Apter Ruv), והאוהב ישראל, על שם ספרו; תק"ח, 1748 – ה' בניסן תקפ"ה, 1825) היה אדמו"ר. אבי שושלות אפטא-זינקוב (מז'יבוז') וקופיטשניץ.
תולדותיו

הרבי מאפטא היה נצר למשפחות רבניות מפורסמות מצד שני הוריו, ואביו, הרב שמואל, שכיהן כראב"ד ניישטאט, היה מחשובי רבני פולין. עוד בילדותו הפגין יכולות מבטיחות, וכבר בצעירותו נודע כבקי גדול בתלמוד ופוסקים בדרכי עבודת ה' ופנימיות התורה השתלם אצל הרבי רבי אלימלך מליז'נסק. את הנהגתו הרבנית החל כרב העיירה קולבסוב (Kolbuszowa) בפולין, ובתק"ס (1800) הסכים להתמנות לרב באפטא (Opatów). בתקס"ח (1808) הוזמן להיות רב ביאשי, נסיכות מולדובה, על ידי הבנקאי החסיד יחיאל דניאל, שהבטיח להעמיד לרשותו בית שבו יוכל לארח את הבאים ללמוד איתו תורה.
מעמדו בקרב תנועת החסידות בדורו, היה בין הבולטים ביותר ורבים מהמנהיגים היו כפופים לדרכו והוראותיו. התנגד לכמה הדפסות של חצרות חסידים אחרות: המקובל הוא שהתנגד בעיקר לחסידות חב"ד וברסלב, הוא חלק על דרכו של הרבי צבי הירש מזידיטשוב והתנגד ליוזמתו להדפסה והפצה מחודשת להמון העם של ספר הזוהר מתוך חשש למסירת סודות התורה בצורה שטחית לעמי הארץ, שיובילו לכפירה והגשמה, וכן התנגד (ואף נאמר שקילל) למי שביקש להדפיס את ספר סיפורי מעשיות של ר' נחמן מברסלב מהסיבה שהדברים עמוקים והמשלים בהם תמוהים ועלולים לגרום זילות בדמותו של המחבר הקדוש.
בתקע"ו (1816), לאחר פטירת האדמו"ר של מז'יבוז' ולאחר מחלוקות בקהילת יאשי, עזב והתיישב במז'יבוז', עירו של הבעש"ט וערש החסידות, שם היו בקרבתו חסידים רבים. הוא המשיך לשמור על קשרים עם הקהילות החסידיות של נסיכות מולדובה, ונקרא לעיתים לפתור בעיות הלכתיות שהתעוררו שם. תכונתו הבולטת ביותר הייתה אהבתו לעם היהודי.[דרוש מקור]
חיבר שני ספרים: "תורת אמת" (לבוב, ה'תרי"א) ו"אוהב ישראל" (ז'יטומיר ה'תרכ"ה), שעל שמו כונה ה"אוהב ישראל".
נקבר במז'יבוז בסמוך לקבר הבעש"ט, ואוהל מיוחד מציין את קברו. האגדה החסידית מספרת שמלאכים נשאו את גופתו וקברוה בבית הקברות בטבריה, שם מוצבת אבן סמלית לכבודו. ביאסי הוקם בית כנסת על שמו. בית כנסת נוסף על שמו יוסד לאחר קום המדינה בחיפה (רחוב עבאס), על ידי אחד מצאצאיו.
הרב מאפטא מוזכר כדמות מפתח ברומן "הכנסת כלה" של ש"י עגנון.
צאצאיו

רבי יצחק מאיר מז'ינקוב, נפטר א' באדר תרט"ו בגיל 79, לו נולד בן אחד:
רבי משולם זוסיא מז'ינקוב, נפטר ג' באלול תרכ"ד בגיל 52.
חתנו הרב שמואל אשכנזי, חותנו של רבי יהושע רוקח מבעלז.
רבי יוסף משה ממעז'בוז', נפטר ט"ו בחשון תרט"ז בגיל 75.
הרבנית יוכבד אשר התחתנה עם רבי דן מראדוויל נכדו של המגיד מזלוטשוב, להם היו שתי בנות:
הרבנית בלומה רייזל אשר השתדכה עם רבי שלום יוסף פרידמן בנו הבכור של הרוז'ינר.
בת נוספת אשר הייתה נשואה לרבי יצחק מסקווירא (שושלת טשרנוביל).
חתנו רבי ישראל מליטשניץ.
חתנו רבי מרדכי אורנשטיין.
רבי יעקב יואל, חתנו של רבי משה מקוז'ניץ.
על צאצאיו נמנה אברהם יהושע השל, תאולוג ורב אמריקאי.
זלמן אפטר - חבר ארגון ההגנה ויליד תל אביב, נפטר ב-1980
מתלמידיו

רבי אברהם יהושע העשיל היה בסוף ימיו לזקן צדיקי דורו והשפעתו הייתה עצומה במזרח אירופה. רוב אדמור"י החסידות שחיו אחריו היו מתלמידיו.
רבי אריה לייבוש מלאנצהוט מחבר ספר חומת אריאל.
רבי קלונימוס קלמן הלוי מקראקא מחבר ספר מאור ושמש.
רבי פייבוש מהיבנוב.
רבי משה טייטלבוים (הראשון)
רבי מאיר הלוי מאפטא
רבי נפתלי צבי מרופשיץ
רבי צבי הירש מזידיטשוב
רבי אברהם דב מאבריטש
רבי ישכר דב מרדושיץ
רבי אברהם מרדכי מפינטשוב
רבי שמחה בונים מפשיסחא
רבי משה צבי מסאווראן
רבי אשר ישעיה רובין
רבי שמואל מקאמינקא
רבי יוסף מטומשוב יאריטשוב.
רבי צבי אלימלך מדינוב
רבי שלום מבעלז
רבי  יצחק מנשכיז
רבי חיים מאיר יחיאל שפירא (מוגלניצא)
רבי צבי יעקב קאפל מגוואדזיץ
רבי ישראל מרוזין
רבי חיים מצאנז
"החידושי הרי"ם " מגור.
רבי אהרן מקרלין (השני)
רבי יצחק אייזיק אייכנשטיין מזידיטשוב.
רבי יצחק אייזיק ספרין מקומרנא.
רבי דוד טברסקי מטולנה
לקריאה נוספת

חיים יהודה ברל, רבי אברהם יהושע השיל הרב מאפטא: חייו, הליכותיו, סיפוריו ותורתו, מוסד הרב קוק, 1984. (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  דור דעה, עמ' רעב
↑  פרופ' צבי מרק בראיון מצולם: http://www.hasidut.org/blank-1
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: - | אדמו"רי אפטא-זינקוב | הבא: רבי יצחק מאיר השיל (ז'ינקוב) |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309555605171  GND: 119264005  ISNI: 0000 0001 2046 5567  LCCN: n82013457  NTA: 300925271  VIAF: 97417348   WorldCat (עם VIAF): 97417348
רוני דואני

| --- | --- |

דואני, 2019
 לידה:  10 במרץ 1986 (בת 39) ראשון לציון, ישראל 
 שם לידה:  לירון דואני 
 שם במה:  בעבר: רוני סופרסטאר
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2003 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת רייכמן 
 עיסוק:  זמרת, דוגמנית, שחקנית, רקדנית, מנחת טלוויזיה, יזמית בתחום הדרכת הכושר
 סוגה:  מוזיקת פופ, דאנס, יורודאנס
 שפה מועדפת:  עברית, עברית ישראלית 
 חברת תקליטים:  הליקון 
 בן זוג:  חן מונצ'ז
 מספר צאצאים:  3 
 פרופיל ב-IMDb
 
רוני דואני-מונצ'ז (נולדה ב-10 במרץ 1986), שנודעה בעברה גם בשם הבמה רוני סופרסטאר (שהתקבע בזכות שיר הפריצה שלה "סופרסטאר"), היא זמרת, דוגמנית, שחקנית, רקדנית, מנחת טלוויזיה ויזמית ישראלית בתחום הדרכת הכושר.
החל מ-2018 היא בעלת סטודיו עם חדר כושר, ובשנים 2020–2021 הנחתה תוכנית כושר יומית בערוץ הספורט.
ביוגרפיה

נולדה בשם לירון דואני בראשון לציון. אביה הוא רמי, מנכ"ל החברה הכלכלית ראשון לציון, אמה היא דפנה, גננת לשעבר, ואחותה הגדולה היא השחקנית יעל דואני. מגיל צעיר החלה ללמוד ריקוד בחוג מיני ג'אז של הכוריאוגרפית לימור שולב. דואני למדה במגמת ספורט, התמקדה במחול ובקבוצת המעודדות הבית ספרית בגימנסיה הריאלית שבראשון לציון. אחת מעבודותיה הראשונות הייתה כמרקידה במסיבות ילדים. היא הייתה גם רקדנית בתוכנית של מיכל ינאי. דואני הייתה מעודדת במכבי ראשון לציון, ובשנת 2001 עברה לשמש כמעודדת בקבוצת המעודדות של מכבי תל אביב.
בפברואר 2005 התגייסה לצה"ל, ושירתה כמש"קית הסברה בחיל החימוש.
דואני בעלת תואר ראשון בתקשורת ממכללת המרכז הבינתחומי הרצליה.
קריירה > דוגמנות וטיפוח

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בשנים 2007–2003 הייתה הפרזנטורית של חברת בגדי הים הישראלית "בננה".
ב-2005 דואני הייתה הפרזנטורית בארץ גם לחברה האמריקאית "קונברס" ("אולסטאר"). דגמנה גם לרשת האופנה הישראלית "קסטרו".
בתחילת שנת 2007 בה השתחררה, השיקה סדרת מוצרי קוסמטיקה לצעירות בשם "U-GIRL", בשת"פ עם פנינה רוזנבלום.
קריירה > דיבוב

ב-2006 דיבבה לעברית את הת'ר האופוסומית בסרט האנימציה האמריקאי "מעבר ליער" שיצא לאקרנים גם בישראל.
ב-2010 דיבבה דמות המבוססת על עצמה בסדרת האנימציה הישראלית "הקרמבויז" בערוץ ניקלודיאון בגרסתו הישראלית.
קריירה > טלוויזיה

בשנת 2006–2004 הנחתה דואני בערוץ ניקלודיאון ישראל: בשתי עונותיה הראשונות של התוכנית "ג'ונגל", ובתוכניות "אחי! אחותי!" ו"מסטיק". בשנת 2005 שיחקה בתור לירון בסדרה הקומית "בצפר" מבית ניקלודיאון.
ב-2006 שיחקה בסדרה "השיר שלנו" של yes, בתור תמרה בתסריט של חלי. בשנים 2007–2008 שיחקה דואני בעונה השלישית והרביעית של סדרת הנעורים "ראש גדול" ששודרה בערוץ הילדים אצל yes. בנוסף ב-2007, שיחקה בסדרה "האלופה" של הוט, בתור קרן. בשנת 2009 שיחקה דואני בסדרה "קוויקי" ששודרה בערוץ 2 של קשת בתור איילת.
ביולי 2010 חתמה דואני על חוזה הנחיה בערוץ הילדים עד סוף 2012. בשנים 2013–2012 שיחקה בתור עדן בעונה השנייה והשלישית של סדרת הנעורים "אליפים" בערוץ הילדים למנויי הלוויין. ב-2012 הנחתה את התוכנית "הקול נשאר במשפחה" ששודרה בערוץ הילדים לצידו של טל מוסרי, ואת "מה המצה?" ששודרה אף היא בערוץ הילדים לצידו של עודד פז. בשנת 2012 הנחתה דואני את התוכנית "הכי בסטייל" יחד עם דנה פרידר בערוץ הילדים. כן, הגישה יחד עם דנה פרידר וטל מוסרי את שעשועון "ששטוס" בערוץ הילדים.
בשנת 2014 שודרה העונה הרביעית של תוכנית המציאות "המירוץ למיליון" בערוץ 2 של רשת, בה דואני התחרתה כזוג ביחד עם אחותה יעל דואני. אולם הן הודחו מהתוכנית בהדחה השישית. בנוסף ב-2014 שיחקה בתפקידה עצמה בסדרה "נוי והדר" מבית yes. ב-2015 שיחקה בקומדיית המצבים "הפיג'מות" בערוץ הילדים.
ב-2019 שימשה מנטורית בדוקו-ריאליטי "קאמפ BFF" בערוץ KIDZ, תוכנית בה בנות צעירות מגיעות למחנה אימונים של שבוע, שם הן יקבלו שיעורי ריקוד, פיתוח קול, משחק, סטיילינג ועוד, וילמדו את כל מה שצריך לדעת כדי להפוך ללהקת הפופ הצעירה בישראל.
קריירה > טלוויזיה > יזמית ומדריכת כושר

בשנים 2020–2021 הנחתה את תוכנית הכושר היומית "ישראל בכושר: עם רוני דואני" בערוץ הספורט, בה היא שידרה מחדר הכושר "בוסט" שבבעלותה בתל אביב-יפו (מאז שנוסד ב-2018).
קריירה > תיאטרון

בשנת 2006 גילמה דואני את דמותה של דורותי בהפקה המחודשת של המחזמר "הקוסם!", עיבוד לעברית לספר "הקוסם מארץ עוץ".
בשנת 2011 הופיעה בתיאטרון היהלום בהצגה "סינדרלה". בחנוכה 2011 השתתפה דואני במחזמר "שכחו אותי בבית", המבוסס על הסרט האמריקאי באותו השם.
בשנת 2012 גילמה את דמותה של טינקר בל במחזמר "פיטר פן", לצדם של הראל סקעת ורוני דלומי.
בשנת 2013 שיחקה במחזה "שלושת המוסקטרים".
חיים אישיים

דואני נשואה לרואה החשבון הישראלי חן מונצ'ז, ולהם שתי בנות ובן. מתגוררים בתל אביב-יפו.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2004: עולם שלם בחוץ
2005: לא עוצרת
2006: לא עוצרת II
2014: אוספרטי
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2022: Super Set
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט |
| --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | זמרת השנה | מועמדות |
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  רז שרף, הסופרסטארית מי"ב 5, באתר nrg‏, 27 בנובמבר 2003
1 2 3  שרון בן דוד, כבר לא ילדה, עוד לא אישה, באתר המגזין "את", 6 בפברואר 2008
↑  אמיר בוחבוט, לקבלת רוני סופרסטאר – הקשב!, באתר nrg‏, 8 במרץ 2006
↑  איריס אברמוביץ', אני, רוני דואני, באתר Xnet‏, 1 ביולי 2013
↑  רז שכניק, כבר לא סופרסטאר: רוני דואני מפסיקה לשיר, באתר ynet, 28 בדצמבר 2017
↑  RONI DUANI X HYPE - CRUSH רוני דואני - קראש, נבדק ב-2023-06-10
↑  יש לנו קראש חדש: קבלו את שיר הגאווה הלוהט של רוני דואני, באתר וואלה, 31 במאי 2023
↑  מרב בטיטו, משולש ברמודה, באתר nrg‏, 16 במרץ 2007
↑  משפחת מוליוב תייבא ביגוד של קונברס, באתר גלובס, 26 בספטמבר 2005
1 2 3  מאיה גז‏, להתראות שואו, שלום ביזנס: המסלול החדש של רוני סופרסטאר, באתר וואלה, 30 באפריל 2019
1 2  סמדר שילוני, רוני סופרסטאר עוזבת את "ניקלודיאון", באתר ynet, 4 בינואר 2006
↑  תכלת סמל‏, ניקולודיאון פותח את הקיץ, באתר וואלה, 15 ביוני 2005
↑  פרסום ראשון: רוני דואני נפרדת מערוץ הילדים, באתר וואלה, 27 באוגוסט 2012
↑  קאמפ בי-אף-אף (2019), באתר אידיבי
↑  קאמפ BFF - פרק 1 המלא! - YouTube, באתר www.youtube.com
↑  כמה משקל ירדו משתתפי אתגר 5?, באתר ערוץ הספורט, 14 ביולי 2020
↑  אתגר ה-5: התכנית שתכניס אתכם לכושר, באתר ‏מאקו‏, 8 ביוני 2020
↑   עודד בן-עמי, ‏"ספורט וכושר זה לא פנאי ובידור - זה בריאות" - רוני דואני סגרה את חדר הכושר, באתר ‏מאקו‏, 19 בספטמבר 2020
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2003: שרית חדד | פרס נבחרי הילדים לזמרת השנה   2004: רוני דואני  | הבא: 2005: שירי מימון |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312962005171  MusicBrainz: 173e9898-690e-4159-baa5-c57dcdf58fc5 
דואני בהופעה, 2013
רוני דואני (מימין) לצדם של אלון גור אריה, מושיק גלאמין ודון לני-גבאי, במהלך הנחייתה בתוכנית "המקום האמיתי" בערוץ הילדים, 2010
פרס וולף לפיזיקה

פרס וולף לפיזיקה הוא פרס ישראלי שמוענק כמעט מדי שנה (מאז 1978) במסגרת חלוקת פרסי וולף על שם ריקרדו וולף. הפרס בסך 100,000 דולר, מוענק על ידי נשיא מדינת ישראל, בטקס הנערך במשכן הכנסת. זהו אחד מששת פרסי וולף שהוקמה על ידי הקרן ומוענקים מאז 1978; האחרים הם בחקלאות, מתמטיקה, רפואה, כימיה ואמנויות (אנ').
פרסי וולף בפיזיקה ובכימיה נחשבים לרוב לפרסים השניים היוקרתיים בתחומם לאחר פרס נובל. פרס וולף בפיזיקה נחשב למזהה הזוכים העתידיים בפרס נובל לפיזיקה – מתוך 26 הפרסים שהוענקו בין 1978 ל-2010, ארבעה עשר זוכים זכו בפרס נובל. חמישה מתוכם זכו בנובל בשנה שלאחר הזכייה בפרס וולף.
זוכי פרס וולף בולטים לפי שנה

| שנה | זוכה |
| --- | --- |
1978: טשין-שיונג וו
1980: קנת וילסון
1981: פרימן דייסון, חרארד 'ט הופט
1982: לאון לדרמן
1986: מיטשל פייגנבאום
1987: ברונו רוסי, ריקרדו ג'אקוני
1988: מייקל ברי, רוג'ר פנרוז, סטיבן הוקינג
1990: דייוויד ג'יימס ת'אולס, פייר ז'יל דה-ז'ן
1991: דן שכטמן, ולנטין טלגדי
1992: ג'וזף הוטון טיילור
1993: בנואה מנדלברוט
1995: ויטאלי גינזבורג, יויצ'ירו נאמבו
1996: ג'ון וילר
1998: יקיר אהרונוב
2000: ריימונד דייוויס ג'וניור, מסטושי קושיבה
2002: אנטוני לגט
2004: פרנסואה אנגלר, פיטר היגס
2006: אלבר פר
2010: אנטון ציילינגר,ג'ון קלאוזר, אלן אספה
2011: הארלד רוז, מקסימיליאן היידר, קנוט אורבן
2012: יעקב בקנשטיין
2013: פיטר צולר, חואן איגנסיו סיראק
2015: רוברט קורשנר וד' ביור קן
2016: יוסף אמרי
2017: דידיה קלו ומישל מאיור
2018: ז'יל ברסר וצ'ארלס בנט
2020: אלן מקדונלד, פבלו חריו הררו, רפי ביסטריצר
2021: ג'רג'יו פריזי
2022: פרנץ קראוס, אן ל'ווילייה ופול קורקם
2024: מרטין ריס
2025: ג'יימס אייזנשטיין, מוטי הייבלום וג'ייננדרה ג'אין
זוכים לפי מדינות

חלק מהזוכים נספרים כמה פעמים במקרה של אזרחות כפולה. נכון ל-2023:
| מדינה | מספר זוכי הפרסים |
| --- | --- |
ארצות הברית ארצות הברית: 31
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת: 9
צרפת צרפת: 7
ישראל ישראל: 5
אוסטריה אוסטריה: 5
איטליה איטליה: 4
גרמניה גרמניה: 3
קנדה קנדה: 3
שווייץ שווייץ: 3
יפן יפן: 2
הונגריה הונגריה: 2
ספרד ספרד: 2
הולנד הולנד: 2
בלגיה בלגיה: 2
טאיוואן טאיוואן: 1
רוסיה רוסיה: 1
שוודיה שוודיה: 1
הערות שוליים

↑  Gurdon, John (2012). Wolf prize in medicine 1978–2008. Vol. 1. Singapore: World Scientific. ISBN 978-981-4291-73-6.
↑  "Wolf prize goes to particle theorists" Physicsworld.com January 20, 2004
1 2  Harris, Margaret (בנובמבר 2010). "Gongs away". Physics World. Bristol. 23 (11): 46–47. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Basolo, F: From Coello to Inorganic Chemistry: A Lifetime of Reactions, page 65, Springer, 2002
משחק השקט

משחק השקט הוא משחק ילדים חברתי חינוכי.
שיטת המשחק

מטרת המשחק היא לשמור על שקט לאורך זמן רב ככל הניתן. במהלך המשחק נאסר על המשתתפים לדבר, לצחוק ואף להשמיע קולות לא רצוניים כגון עיטוש[דרוש מקור]. כל משתתף במשחק המשמיע קול נפסל, עד שנותר שחקן אחד, שהוא המנצח במשחק. בגרסאות מסוימות של המשחק, מותר למשתתפים לנסות להצחיק את המשתתפים האחרים באמצעות הבעות פנים או התנהגות מצחיקה, בניסיון להביא לפסילתם, אולם לרוב נאסר על מגע פיזי בין המשתתפים (כך שאסור לדגדג את המשתתפים על מנת לנסות ולהביא לפסילתם).
במשחק זה נעשה שימוש בגני ילדים, בבתי ספר וכן בעת נסיעה ברכב עם ילדים.
לקריאה נוספת

Creating Readers: Over 1000 Games, Activities, Tongue Twisters, Fingerplays, Songs, and Stories to Get Children Excited about Reading by Pam Schiller, Gryphon House, Beltsville, Maryland (2001). 447 pages. ISBN 0-87659-258-2.
ערך זה הוא קצרמרבנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כוח ההגנה של טרינידד וטובגו

כוח ההגנה של טרינידד וטובגו (באנגלית: Trinidad and Tobago Defence Force ובקיצור: TTDF) הוא הכוח הצבאי של מדינת האיים טרינידד וטובגו. מעמדו של הכוח מוסדר בחוק, ותפקידיו העיקרים הם: שמירה על הריבונות העצמאית של שטחים המדינה מפני איומי חיצון, סיוע לאומי לאזרחי המדינה וסיוע לגופי ממשל אחרים כמו גם ביצוע משימות בין-לאומיות לשמירת שלום מעבר לים וסיוע למערכת אכיפת החוק.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.  הרחבה על ההיסטוריה.
להלן נקודות ציון בהיסטוריה של כוח הגנה של טרינידד וטובגו:
בשנת 1962 זמן קצר לאחר פירוק הפדרציה של איי הודו המערבית וקבלת העצמאות הועבר חוק ההגנה 14:01 שבמסגרתו הוקם כוח ההגנה של טרינידד וטובג. גרעין הכוח החדש התבסס על הגדוד השני של רגימנט איי הודו המערבית שהועבר לטרינידד בעקבות פיצול אותה פדרציה ויצא את הבסיס לרגימנט של טרינידד וטובגו (TTR).
ב-27 באוגוסט 1962 הוקם המרכיב הימי של כוח ההגנה של טרינידד וטובגו תחת השם משמר החופים של טרינידד וטובגו (TTCG).
בספטמבר 1963 מוקמה כוח ההגנה במילואים. תחילה ככוח ההגנה התנדבותי כדי לספק כוח עתודה זמין לחיילי הסדיר. במשך השנים תפקידיו התרחבו למשימות נוספות ובימינו הוא מהווה את יחידת המילואים של כוח נהגנה של טרינידד וטובגו.
ב-15 בפברואר 1966 הוקמה כנף אווירית של כוח ההגנה של טרינידד וטובגו הוקמה תחת משמר החופים נקראה "הכנף האווירית של משמר החופים" ובקיצור הכנף האווירית.
בשנת 1970 נערך במדינה מרד צבאי
בשנת 1977 הופרדה הכנף האווירית ממשמר החופים.
בשנת 1990 נערך במדינה ניסיון ההפיכה של ג'מאת אל מוסלמין ב-1990
בשנת 2005 מוסב שמה של הכנף האווירית למשמר האווירי של טרינידד וטובגו (TTAG).
ארגון

בדומה לכוחות הצבאיים של רבים ממדינות הקריביים יוצאות הקולוניאליזם הבריטי גם כוח צבאי זה מושתט על יסודות שקיבלתי בירושה מיחידות של הצבא הבריטי והפדרציה הקרבית (קצרת הימים) שהוצבו באיים עד קבלת העצמאות.
באופן רשמי המפקדה העליון הוא נשיא המדינה, עם זאת קבלת החלטות של הדרג הנבחרה בזמן שיגרה מגיעות ממשרד השר לביטחון לאומי, ומיוסמות על ידי הרמטכ"ל המשמש כמפקד עליון בפועל.
במדינה אין שירות חובה ומספר החיילים הפעילים נעמד על כ-4,600 בנוסף לכ-700 אנשי מילואים – מה שהופך אתם לאחד הכוחות הגדולים מבין מדינות איי הקריביים (פרט לקובה וג'מייקה). אותם חיילים מאורגנים ביחידות הבאות:
רגימנט טרינידד וטובגו – זרוע היבשה והכוח הלוחם העיקרי הכולל כ-3,000 חיילים
שני גדודי חי"ר קלים
גדוד הנדסה
גדוד תמיכה – יחידת תמיכה בלחימה העוסקת בחימוש לוגיסטיקה כוח אדם
יחידת כוחות מיוחדים
משמר החופים – זרוע הים של הכוח המשמש בין היתר לאבטחה, חיפוש והצלה והכיפה של סחר בילתי חוקי.
הצי – כולל כ-15 כלי שיט וממוקם בשלושה נמלים.
יחידת כוחות מיוחדים ימיים
המשמר האווירי – זרוע האוויר המשמש בעיקר לצורכי חיפוש והצלה ובין היתר גם לסיוע למשמר החופים ולרגימנט, לרשותו 6 כלי טיס וכ-80 איש הפועלים משלושה שדות תעופה ומנחתים.
כוח ההגנה במילואים – אגף המרכז תחתיו את כלל חיילים המילואים.
ארצות הברית ובריטניה מספקות את האימונים והציוד, בעוד ציוד רב אחר מגיע גם ממגוון מדינות נוספות דוגמת ישראל – כאשר הרובה הסתדרתי הוא הגליל לצד נשקי חי"ר נוספים תוצרת ישראל.
גלריה

דגל משמר החופים
ספינה של משמר החופים
סמל הרגימנט של טרינידד וטובגו
דגל הרגימנט של טרינידד וטובגו
חיילת הרגמינט בתרגיל עם רובה גליל המשמש כרובה הסטנדרטי של הכוח
דגל המשמר האווירי
רונלד המשמר האווירי
תג המשמר האווירי
דגל כוח ההגנה במילואים
הערות שוליים

↑  Trinidad and Tobago Defence Force (TTDF) – Ministry of National Security (באנגלית אמריקאית)
↑  TTR, Trinidad and Tobago Defence Force (TTDF) (באנגלית)
1 2 3  Trinidad and Tobago Coast Guard - TTCG, Trinidad and Tobago Defence Force (TTDF) (באנגלית)
↑  TTDFR, Trinidad and Tobago Defence Force (TTDF) (באנגלית)
1 2 3  TTAG, Trinidad and Tobago Defence Force (TTDF) (באנגלית אמריקאית)
↑  About Us, Trinidad and Tobago Defence Force (TTDF) (באנגלית)
↑  {{{מחבר}}}, Trinidad and Tobago, The World Factbook, Central Intelligence Agency, 2025-02-12
↑  {{{מחבר}}}, Trinidad and Tobago, The World Factbook, Central Intelligence Agency, 2025-02-12
כאן (שיר)

"כאן" הוא השיר איתו ייצגו צמד הזמרים אורנה ומשה דץ את ישראל באירוויזיון 1991. את השיר כתב והלחין עוזי חיטמן לטובת קדם-אירוויזיון 1991 בעוד קובי אשרת עיבד את השיר.
לפי סדר הצגות השירים בתחרות האירוויזיון 1991, השיר היה החמישה עשר במספר, וזכה במקום השלישי, מרחק שבע נקודות בלבד משוודיה, שסיימה במקום הראשון וניצחה בתחרות.
השיר מבטא רגשות אהבה לארץ ישראל, והתגוררות נצחית בה.
רקע ומילות השיר

השיר הוצע במקור לירדנה ארזי עבור קדם האירוויזיון ב-1988, בו אמור היה להיבחר שיר שתבצע בתחרות, אך ארזי דחתה את ההצעה.
בניסיונם של אורנה ומשה דץ לנצח בקדם-אירוויזיון 1991, זכה הצמד עם השיר "כאן" במקום הראשון והעפיל לאירוויזיון ברומא. זוהי הייתה השתתפותם השנייה של הצמד בתחרות הקדם-אירוויזיון, כאשר הניסיון הראשון היה בקדם-אירוויזיון 1987, בו הם שרו את השיר "קופידון" וזכו במקום הרביעי ולבסוף נבחר "שיר הבטלנים" של דטנר וקושניר.
מייד עם בחירתו בקדם-אירוויזיון, זכה השיר "כאן" לאהדה רבה בארץ ודורג במקום השלישי במצעד הפזמונים העברי השנתי (ה'תש"ן–ה'תשנ"ט). כמו כן, הוא השתתף במצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' במהלך 1991 וזכה בחלקם במקום הראשון.
האירוויזיון התקיים זמן קצר לאחר סיום מלחמת המפרץ. הבית היחיד שנפגע ישירות מסקאד במהלך המלחמה הוא בית ילדותו של חיטמן[דרוש מקור]. בעקבות כך הגיע חיטמן בלב כבד לתחרות האירוויזיון והדצים החליטו להקדיש לו את ביצוע השיר, שמילותיו מתקשרות לאירוע - "כאן ביתי פה אני נולדתי", "כאן נולדתי" "ואין לי שום מקום אחר בעולם".
בתחרות האירוויזיון, השיר הוביל את טבלת הניקוד לאורך רוב הערב, אך לבסוף סיים במקום השלישי עם 139 נקודות, 7 נקודות פחות משוודיה וצרפת. גם בישראל זכה השיר להצלחה רבה, ודורג במקום השלישי במצעד הפזמונים העברי השנתי (ה'תש"ן–ה'תשנ"ט).
לאחר האירוויזיון

ב-1994, הגיע לחנויות אלבום האוסף הראשון של אורנה ומשה דץ, "האוסף וכל מה שקדם". הוא כלל שירים מכל אלבומיהם הקודמים, ולראשונה נכלל באחד מאלבומיהם השיר "כאן" (אשר קודם לכן צורף כבונוס בלבד ל"בדרכי האהבה"). בנוסף, באלבום נכללה כבונוס גרסת הרמיקס לשיר "כאן".
במהלך חגיגות שנת ה-70 למדינת ישראל, שנערכו בשנת 2018, התאחדו אורנה ומשה דץ, שהתגרשו 12 שנה קודם לכן, על מנת לשיר יחד את השיר "כאן" בטקס הדלקת המשואות. באותה שנה גם זכה השיר לאחד מ-70 השירים הטובים ביותר על ידי מאזיני תחנת הרדיו "103FM".
בשנת 2019 במהלך שבוע האירוויזיון שנערך בישראל, התאחדו שוב אורנה ומשה דץ ושרו את השיר באירוע השטיח הכתום בתל אביב-יפו.
גרסאות כיסוי

בשנת 1992 לכבוד חג הפורים, ביצעו פורטיסחרוף את השיר במסגרת פרויקט "שוב יוצא הזמר" של גלי צה"ל.
בשנת 2003 ביצעו אורנה בנאי ומריאנו אידלמן גרסה פארודית של השיר במסגרת התכנית ארץ נהדרת.
בשנת 2004 ביצעו כל כוכבי "לא יאומן כי פסטיגל" את השיר במסגרת המופע בעלת אותו שם.
בשנת 2015 ביצעו צמד השיניים  גרסה פארודית של השיר לכבוד יום העצמאות.
ביצוע נוסף הוא של מחבר השיר עצמו עוזי חיטמן.
בתוכנית "פרפר נחמד", בפרק "ציונות" השיר בוצע על ידי צוות המנחים של 1995–1996 שכלל את דודו זר, אפי בן ישראל, עפרה ויינגרטן וזהר זמיר ואת הבובות שבי (ז'יל בן דוד) ונולי (איילת לוין).
ביצוע נוסף של אורית שלום וזיו שליט.
בתרבות

אחד מפרקי התכנית "שערורייה " נקרא "כאן נולדתי" ובאותו פרק אב המשפחה (אלון נוימן) ואשתו (מרב גרובר) מצטטים את מילות השיר בפרק.
בתוכנית "שידורי המהפכה", בפרודיה על הסדרה "מנהרת הזמן" מילות השיר מצוטטות על ידי סבו של משה דץ (יובל סמו) לאחר שדאג וטוני (אסי כהן וגורי אלפי) הבריחו אותו מהכלא הבריטי.
גרסה פרודית של השיר הוצגה במשחק "תככי הרייטינג" על ידי הגרסה הפרודית של הצמד "כץ וכצה".
הערות שוליים

↑  כאן, באתר שירונט
↑  כאן, באתר פזמונט
↑  מקור מידע לקרדיטים: אורנה ומשה דץ, "כאן", פוליגרם, 1991
↑  Eurovision 1991 Results: Voting & Points, Eurovisionworld (באנגלית בריטית)
↑  מצעדי הפזמונים ברשת, פזמונט
↑  ראו מצעד הפזמונים העברי השנתי 1991
1 2   כאן ביתנו, פה נולדנו - לפני ההופעה בטקס המשואות - משה דץ מתרגש מדירוג שירו 'כאן' לאחד מ-70 הטובים, באתר האינטרנט של 103FM‏, 3 באפריל 2018
↑   צפו: טקס הדלקת המשואות בהר הרצל, באתר ‏מאקו‏, 18 באפריל 2018
↑   כאן - אורנה ומשה דץ, השטיח הכתום, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:17)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 60e36bf6-1b56-40cc-9752-b775430ff83d 
כתובת גרפיטי הנושאת את מילות השיר על קירות אצטדיון קריית אליעזר לאחר סגירתו ובסמוך להריסתו
משחק קווים וריבועים

משחק קווים וריבועים
משחק הקווים וריבועים הוא משחק עט ונייר אסטרטגי לשני שחקנים לפחות. מטרתו של כל שחקן היא ליצור כמה שיותר ריבועים מן הצבע שלו עד סוף המשחק. הוגה המשחק הוא המתמטיקאי הצרפתי אדוארד לוקאס.
מהלך המשחק

המשחק מתנהל על לוח משובץ שעליו מסומנות נקודות הסריג. מקובל לשחק בלוח שגודלו 10 על 10. כל שחקן בתורו מצייר קו אחד, אופקי או אנכי, המחבר 2 נקודות סמוכות. אם השחקן מצליח בתורו לסגור ריבוע אחד או יותר אז הוא מסמן את הריבוע או ריבועים בצבעו, וכן הוא זוכה בתור נוסף.
המשחק מסתיים כאשר אין אפשרות לחבר 2 נקודות סמוכות בקו אופקי או אנכי. המנצח הוא השחקן שהצליח ליצור את מספר הריבועים הגדול ביותר.
מאה מבטים על אדו

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  הירושיגה 
 תאריך יצירה:  1856 
 נתונים על היצירה
 זרם אמנותי:  אוקיו-אה 
 
מאה מבטים על אדו (ביפנית: 名所江戸百景) היא סדרה של 118 הדפסי-עץ יפנים שפורסמו בין השנים 1856–1859, והציגו את נופיה של אדו (כיום טוקיו). הדפסים אלו הם היצירה המפורסמת ביותר של אמן הדפסי העץ והנופים אוּטָגָאוָה הִירוֹשִיגֶה, צייר הדפסי עץ בסגנון אוקיו-אה, שהיה נפוץ בתקופת אדו (1603–1868). הסדרה מציגה את נופיה של העיר אדו בצורה פיוטית ובשילוב מאפייני עונות השנה, כאשר הנוף הוא מרכז היצירה. הסדרה היא אחת ההישגים המרשימים ביותר באמנות היפנית ובשירת הברבור של הירושיגה, אמן בולט בציורי הנופים והדפסי העץ היפנים בתקופת אדו.
שם הסדרה

תרגום שם הסדרה הוא "מאה מבטים על אדו" או "מאה מקומות מפורסמים באדו". הירושיגה צייר מקומות ואירועים היסטוריים שהיו מוכרים לתושבי העיר בני זמנו, ומנגד, מקומות המייצגים את אדו, בעלי טופוגרפיה ייחודית לאזור. הבחירה במושג "מיישו" היא טעונה בתרבות היפנית. פירושה המילולי של המילה "Meisho" ביפנית היא "מקומות מפורסמים". מושג זה נטבע כבר בתקופת הייאן כדי לציין מקומות בעלי מטען רגשי ופואטי. בניגוד לכך, ציורי של הירושיגה יצרו סט חדש של מקומות מפורסמים אף על פי שהללו לא נזכרו בספרות הקלאסית. בנוסף לכך, ההיקף הבלתי רגיל של הסדרה - מעל למאה אתרים בשבעה חלקים - הייתה פריצת דרך ייחודית שעוררה עניין בקהל קהל הצופים ביצירות.
פורמט הסדרה

ההדפסים יוצרו בפורמט אובאן (גודל סטנדרטי במידות 23 על 36 ס"מ). חתימתו של הירושיגה מוקמה בצד שמאל למטה, על גבי רקע אדום, למעט כמה מקרים יוצאי דופן. חותמת המוציא לאור מצויה בסמוך לחתימת הירושיגה, ובאמצעותה ניתן לתארך את החודש והשנה בהן סיים האמן את היצירה. שם הסדרה מוקם למעלה בצד ימין עם רקע אדום, ובצמוד לו ומשמאלו, שם הציור הספציפי.