stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחבורה ציבורית ברוסיה
פוניקולר

הפוניקולר של ולדיווסטוק הוא קו הפוניקולר היחיד ברוסיה שמתפקד כתחבורה ציבורית. אין גישה ציבורית לקו הפוניקולר הפועל בסוצ'י, מכיוון שהוא מיועד רק להסעת נופשים לסנטוריום המקומי. פוניקולר נוסף שפעל בעבר בעיר, גם הוא פרטי, הופסק החל משנת 2019.
בתקופה מסוימת פעלו גם פוניקולרים בסבטלגורסק (מחוז קלינינגרד) ובניז'ני נובגורוד. בתחילת המאה ה-21 ממשלת מחוז ניז'ני נובגורוד קיבלה החלטה להחיות את אחד משני הפוניקולרים שפעלו בעיר בשנים 1896 עד שנות העשרים של המאה העשרים. ההנחה הייתה ששני קרונות, המיוצרים בסגנון "רטרו", ינועו מכיכר האחדות העממית לקרמלין של ניז'ני נובגורוד, אך נכון למרץ 2013 לא הוחל בעבודה ליישום החלטה זו.
עלויות וסבסוד

בשנת 2020 משרד התחבורה של רוסיה הציג תוכנית שנועדה להפוך את התחבורה הציבורית לתחבורה ציבורית בחינם עד שנת 2035, במקביל להפיכת כבישי רוסיה לכבישי אגרה ובאופן זה לממן את התחבורה הציבורית.
חלופות

לאורך שנים בייחוד מאז התפרקות ברית המועצות, הממשלה הפדרלית השקיעה רבות בתשתיות לרכב פרטי, כדוגמת הוספת נתיבים או סלילת כבישים מהירים, דבר שהוביל לפערים משמעותיים בזמני נסיעה לטובת הרכב הפרטי, הן במטרופולינים והן באזורי פריפריה, במה שתרם לגידול בהיקף פקקי התנועה, בייחוד בערים הגדולות.
ליקויים וביקורת

במקומות שונים דווח על אוטובוסים יחסית ריקים שיוצאים מיישובים, תדירות נמוכה של קווים או היעדר של חלופות ישירות לעומת קווי מאספים שזמן הנסיעה שלהם ארוך משמעותית מה שיוצר עדיפות לנסיעה ברכב פרטי.
הערות שוליים

↑  В России хотят сделать общественный транспорт бесплатным, а личный – платным, הקומסומולץ המוסקבאי
הפוניקולר של ניז'ני נובגורוד, 1893.
הפוניקולר של ולדיווסטוק, 2015.
1341 פריימים מהמצלמה של מיכה בר-עם

| --- | --- |

 בימוי:  רן טל
 הופק בידי:  רן טל, שריג פקר
 תסריט:  רן טל
 תחקיר:  רן טל
 עריכה:  נילי פלר
 שחקנים ראשיים:  מיכה בר-עם 
 מוזיקה:  אביב אלדמע
 צילום:  מיכה בר-עם פוסטר: להב הלוי
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  13 בפברואר 2022 
 משך הקרנה:  90 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט תיעודי 
 דף הסרט ב־IMDb
 
1341 פריימים מהמצלמה של מיכה בר-עם הוא סרט קולנוע דוקומנטרי ישראלי של הבמאי רן טל, אשר יצא לאור בשנת 2022. לסרט הייתה פרמיירה עולמית בפסטיבל ברלין 2022 והוקרן במסגרת דוקאביב שם זכה בשלושה פרסים, כולל פרס הבימוי לרן טל, ופרסי העריכה וקרן כדר לסרט בהשראת תולדות המדינה והחברה הישראלית. הסרט הופק עבור ערוץ Yes דוקו ושודר בו בבכורה טלוויזיונית ביוני 2022.
הפקה

הפקת הסרט נעשתה על ידי במאי הסרט, רן טל ושריג פקר. במסגרת ההפקה הם נפגשו עם בר-עם ואשתו. במשך שנה וחצי איפשר בר-עם לבמאי רן טל, כניסה חופשית לארכיון הצילומים שלו, שנמצא במרתף ביתו. טל בחר 1341 פריימים, והסרט מורכב אך ורק מחומרי הארכיון האלו.
הסרט יצא לאור ביוני 2022.
עלילה

העלילה סובבת סביב חייו של מיכה בר-עם, צלם וחתן פרס ישראל לצילום, כצלם מלחמה ואמן צילום בכלל, תוך התמקדות ברגעים חשובים בהיסטוריה הישראלית.
תגובות וביקורת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
המבקרת נירית אנדרמן כתבה כי:
"1341 פריימים מהמצלמה של מיכה בר־עם" גורם לצופים לחשוב על המצלמה כנשק, על כוחם של דימויים חזותיים לעצב תודעה ועל החשיבות וגם הבעייתיות של צילום מלחמות. כשאדם כמו בר־עם חורץ בסרט שבצילום מלחמה יש משהו לא מוסרי, למרות החשיבות ההיסטורית של תיעוד מן הסוג הזה, וכשצילומים של קורבנות מלחמה ממלאים את המסך, קשה שלא לחשוב על המציאות שלנו שמוצפת מדי יום בצילומים מן הסוג הזה.
ומבקר הקולנוע שמוליק דובדבני כתב:
זהו סרט שבו מתעד-מתעד-מתעד. הדוקומנטריסט מתעד את הצלם-עד. זהו סרט שתוהה על מהותה ומשמעותה של העדות; על הרגע החולף שבו הנציחה המצלמה את ההתרחשות והחזרה אליו ממרחק של עשרות שנים, מעמדה מפוכחת. זהו סרט שתוהה כיצד יכול הקולנוע, אמנות התמונה הנעה, לתעד את הצילום הדומם.
הערות שוליים

↑  טל אמר בראיון להסכת התרבות של הארץ שמדובר במספר אקראי
↑  נירית אנדרמן, "1,341 פריימים מהמצלמה של מיכה בר־עם": דיוקן מרתק של צלם מלחמה, באתר הארץ, 29 במאי 2022
↑  שמוליק דובדבני, "1341 פריימים" עורך דין וחשבון עם ההיסטוריה הלאומית ועושה זאת מצוין, באתר ynet, 26 ביוני 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011946265105171
It's All About You

It's All About You (בעברית: זה הכל עלייך) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת האלבנית יוליאנה פאשה. השיר יצא לאור ב-24 בדצמבר 2009, כסינגל שלא מתוך אלבום, וכשיר אשר ייצג את אלבניה באירוויזיון 2010.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-21 במצעד הרשמי של פלנדריה.
אירוויזיון 2010

עם השיר השתתפה יוליאנה פאשה באירוויזיון 2010. בחצי הגמר הצליח השיר להגיע אל המקום ה-6 עם 76 נקודות בסך הכל. בגמר האירוויזיון הגיע אל המקום ה-16 בלבד, עם 62 נקודות בסך הכול.
הקליפ של השיר, אשר הועלה ליוטיוב בשנת 2010, הצליח לצבור קרוב ל-3 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 21 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים |
| --- | --- | --- | --- |
| עולם | 24 בדצמבר 2009 | הורדה דיגיטלית | — |
הערות שוליים

1 2 3  Brey, Marco (2009-12-27). "Juliana Pasha to represent Albania in Oslo!". European Broadcasting Union. Retrieved 27 December 2009.
↑  Juliana Pasha - It's All About You, ultratop.be
↑  Juliana Pasha - It's All About You (Albania), נבדק ב-2019-08-29
DLSS

| --- | --- |

 מפתח:  Nvidia
 מחזור חיים:  פברואר 2019 – הווה (כ־5 שנים)
 גרסה אחרונה:  3.5 (ספטמבר 2023)
 מערכת הפעלה:  Microsoft Windows   Linux   macOS
 נכתבה בשפות:  CUDA
 סוג רישיון:  קנייני
 קטגוריה:  טכנולוגיית רינדור
 developer.nvidia.com/dlss
 
Deep Learning Super Sampling (בראשי תיבות: DLSS; בתרגום חופשי לעברית: סופר-דגימות בלמידה עמוקה) היא טכנולוגיית רינדור וטכניקת החלקת עקומות (Anti-aliasing) המפותחת על ידי Nvidia אשר מבוססת על למידה עמוקה בבינה מלאכותית ליצירת תמונות ופריימים באיכות גבוהה מדגימות באיכות נמוכה, תוך שמירה על ביצועים מיטביים בכרטיסים גרפיים וכתחליף לטכניקות החלקת עקומות מסורתיות. עד לאפריל 2020, הטכנולוגיה הייתה זמינה רק לבעלי כרטיס גרפי מסדרת GeForce RTX 20.
הטכנולוגיה המקבילה של חברת AMD היא FidelityFX Super Resolution.
היסטוריה

Nvidia פרסמה את הטכנולוגיה בתור פיצ'ר עיקרי בסדרת ה-GeForce RTX 20, כאשר היא יצאה בספטמבר 2018. באותו הזמן, הטכנולוגיה הוגבלה למספר משחקי וידאו בודדים בלבד (לרבות Battlefield V ו-Metro Exodus) כיוון שהאלגוריתם עבד על כל משחק בנפרד ותוצאות שעובדו ברשת העצבית למשחק אחד, לא תאמו לשום משחק אחר וכמו כן, התוצאות לא היו טובות כל כך בניגוד לאלגורתמים מסורתיים.
ב-2019, משחק הווידאו Control שוחרר וכלל בתוכו ניתוב קרניים וגרסה מוקדמת של סופר-דגימות שלא השתמשה בלמידה עמוקה.
באפריל 2020, חברת Nvidia שחררה את הגרסה 445.75 לדרייבר של הכרטיסי הגרפיים שלה, אשר כולל בין היתר משופרת של DLSS אשר מכונה DLSS 2.0, אשר הייתה זמניה למספר משחקים שיצאו כבר, כמו Control ו-Wolfenstein: Youngblood ותהיה זמינה למשחקים אחרים אשר ישוחררו. הפעם, האלגוריתם חזר להשתמש שוב בלמידה עמוקה ובניגוד לגרסאות הקודמות, אין צורך "לאמן" את הרשת העצבית על כל משחק בנפרד.
תופעת לוואי ניכרת של DLSS 2.0 היא שהתוצאה המתקבלת נפגעת אם מפעילים טכניקות החלקת עקומות (אנ') כמו MSAA (אנ') או TSAA (אנ'), כאשר הביצועים נפגעים קשה, אם הטכניקות האלו פועלות על גבי DLSS.
נכון לאפריל 2020, מפתחי המשחקים צריכים להכליל את הטכנולוגיה בעצמם אם הם יחפצו בכך, בניגוד לטכניקות החלקת עקומות מסורתיות אשר יכולות להיות מופעלות ישירות מהדרייבר ללא כל התערבות של המפתחים.
היסטוריה > היסטוריית גרסאות

| גרסה | תאריך שחרור | הערות |
| --- | --- | --- |
| DLSS 1.0 | פברואר 2019 | הגרסה הראשונה שיצאה, משתמשת בבינה מלאכותית אשר "מאומנת" לעבוד עם משחקים מסוימים, ביניהם - Battlefield V ו-Metro Exodus. |
| DLSS 2.0 (האיטרציה הראשונה) | אוגוסט 2019 | הגרסה הראשונה ל-2.0, לא משתמשת בלמידת מכונה ומותאמת במיוחד למספר משחקים, כמו Control. |
| DLSS 2.0 (האיטרציה השנייה) | אפריל 2020 | הגרסה השנייה ל-2.0, השימוש בלמידת מכונה חזר והרשת העצבית מתוכננת לעבוד באופן כללי. הרנדור בפועל חולק ל-3 קטגוריות: ביצועים, מאוזן ואיכות, כאשר רזולוציית הרנדור היא 25%, 50% ו-75% מהרזולוציה המקורית בהתאמה. |
| DLSS 3.0 | ספטמבר 2022 | נבנתה על בסיס גרסה 2.0 בתוספת אלגוריתם לייצור פריימים בצורה מלאכותית על מנת להגדיל את קצב הפריימים לשנייה. |
| DLSS 3.5 | ספטמבר 2023 | נבנתה על בסיס גרסה 3.0 בתוספת אלגוריתם להרכבה מחדש של קרניים, המחליף אלגוריתמי סינון רעשים עם מודל בינה מלאכותית יחיד שאומן על כמות מידע שהיא פי 5 מגרסה 3.0. |
האלגוריתם > DLSS 1.0

החברה הסבירה כי DLSS 1.0 עובדת בכל משחק המתוכנן לעבוד איתה כך: תחילה, הפריים מרונדר במלואו באמצעות טכניקה סופר-דגימה מסורתית, משם התוצאה נשלחת לרשת העצבית שהוקמה בשרתי החברה, על מנת שתוכל ללמוד ולחזות את הפריימים. בשלב הבא, הבינה המלאכותית למדה לנתח קלטים דומים מהתוצאה הראשונית. בכך, נוצר מצב שבו המשחק מרונדר בפועל ברזולוציה נמוכה יותר והבינה המלאכותית משלימה את הפיקסלים החסרים באמצעות חיזוי והפריים הסופי הוא ברזולוציה גבוהה יותר ממה שרונדר בפועל ובסופו של דבר מתקבלת תוצאה טובה יותר תוך שמירה על ביצועים מיטביים (כיוון שהסצנה כולה מרונדרת ברזולוציה נמוכה יותר).
האלגוריתם > DLSS 2.0

ב-DLSS 2.0, החברה שינתה את דרך הפעולה של האלגוריתם:
תחילת, הרשת העצבית "מאומנת" על ידי Nvidia, באמצעות פריימים "אידיאלים" ממשחקי וידאו ברזולוציה מאוד גבוהה (פי 64) שרונדרו במחשבי על ואותם פריימים שרונדרו ברזולוציה נמוכה. התוצאה נשמרת בדרייבר של הכרטיס הגרפי. Nvidia משתמשת בשרת ה-DGX-1 שלה על מנת לבצע את פעולות ה-"אימון" לרשת העצבית.
הרשת העצבית אשר מאוחסנת בדרייבר משווה בין הפריים ברזולוציה נמוכה לבין הפריים באיכות הגבוהה אשר עובד בשרתי החברה ובסופו של דבר מתקבל פריים באיכות גבוהה יותר מאשר אם הפריים היה מרונדר ברזולוציה הטבעית. הקלטים שמשמשים את הרשת העצבית הם הפריימים באיכות נמוכה אשר מרונדרים על ידי המנוע הגרפי וכן את הווקטורי-תנועה של הפיקסלים של אותם הפריימים, אשר גם כן מרונדרים על ידי המנוע הגרפי באיכות נמוכה. וקטורי-התנועה מכווינים את הרשת העצבית לאן כל אובייקט בכל פריים נע, על מנת לחזות מה יהיה הפריים הבא. כך נוצר מצב בו המשחק מרונדר בפועל ברזולוציה נמוכה יותר (עד 75% מהרזולוציה המקורית), אך התוצאה הסופית איכותית וטובה יותר מאשר התוצאה המתקבלת ברנדור ברזולוציה טבעית.
ארכיטקטורה

DLSS זמינה בכרטיסי מסך מסדרת GeForce RTX 20 ומעלה, בליבות המיועדות להאצת בינה מלאכותית המכונות "ליבות טנזור" (Tensor cores) המאפשרות ריצה בדיוק מעורב (Mixed-precision_arithmetic).
ליבות טנזור נמצאות החל מארכיטקטורת וולטה, אשר שולבה לראשונה בכרטיסים מסדרת ה-Tesla V100. כל ליבת טנזור עובדת על 16 ביט של נקודה צפה במטריצה של 4 על 4 ומתוכננת להשתמש בסביבת CUDA, גם ברמת המהדר.
הערות שוליים

↑  ג'ון מרת'ינדל, Nvidia RTX DLSS: Everything you need to know, אתר Digital Trends, ‏14 בפברואר 2020 (באנגלית)
1 2  טים שציזר, Nvidia DLSS in 2020: Stunning Results, אתר Techspot, ‏26 בפברואר 2020 (באנגלית)
1 2  טים שציזר, Battlefield V DLSS Tested: Overpromised, Underdelivered, אתר Techspot, ‏‏19 בפברואר 2019 (באנגלית)
↑  ארג', AMD Thinks NVIDIA DLSS is not Good Enough; Calls TAA & SMAA Better Alternatives, אתר Techquila, ‏‏15 בפברואר 2019 (באנגלית)
↑  אלכס וולקר, Nvidia Very Quietly Made DLSS A Hell Of A Lot Better, אתר Kotaku, ‏22 בפברואר 2020 (באנגלית)
1 2  אלכס בטגליאה, Remedy's Control vs DLSS 2.0 - AI upscaling reaches the next level, אתר Eurogamer, ‏‏4 באפריל 2020 (באנגלית)
↑  רהול מג'ומדר, NVIDIA DLSS 2.0 Update Will Fix The Geforce RTX Cards’ Big Mistake, אתר Techquila, ‏24 במרץ 2020 (באנגלית)
↑  אריק המילטון וסטיב בורק, HW News - Crysis Remastered Ray Tracing, NVIDIA DLSS 2, Ryzen 3100 Rumors, אתר Gamers Nexus, ‏19 באפריל 2019 (באנגלית)
↑  בן פונק, Evaluating NVIDIA DLSS 2.0 Quality And Performance In Mech 5 And Control, אתר Hot Hardware, ‏27 במרץ 2020 (באנגלית) (ארכיון)
↑  רהול מג'ומדר, NVIDIA DLSS 2.0 Review with Control – Is This Magic?, אתר Techquila, ‏5 באפריל 2020 (באנגלית)
↑  אנדרו אדלסטן, NVIDIA DLSS: Your Questions, Answered, אתר Nvidia, ‏15 בפברואר 2019 (באנגלית)
↑   A Supercomputer & AI Will Power NVIDIA RTX GPU's; What Is DLSS; NVIDIA RTX 2080 Performance, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 11:05), 23 באוגוסט 2018
↑  מרקו צ'ייפטה, NVIDIA’s Deep Learning Super Sampling (DLSS) 2.0 Technology Is The Real Deal, אתר פורבס, ‏29 במרץ 2020 (באנגלית)
1 2  אנדרו ברונס, NVIDIA DLSS 2.0: A Big Leap In AI Rendering, אתר החברה, ‏23 במרץ 2020 (באנגלית)
↑  לוסיאן ארמסו, On Tensors, Tensorflow, And Nvidia's Latest 'Tensor Cores', אתר Tom's Hardware, ‏11 במאי 2017 (באנגלית)
↑  נייט או, The NVIDIA Titan V Deep Learning Deep Dive: It's All About The Tensor Cores, אתר Anandtech, ‏3 ביולי 2018 (באנגלית)
Erase Me

Erase Me הוא שיר של אמן ההיפ הופ האמריקאי, קיד קאדי, והוא יצא בתור הסינגל הרשמי הראשון מתוך אלבום הסטודיו השני שלו, Man on the Moon II: The Legend of Mr. Rager. השיר, שמשתתף בו אמן ההיפ הופ קניה וסט, הושמע לראשונה בתחנת הרדיו הראשית של קליבלנד ב-30 ביוני 2010, ובהופץ לתחנות רדיו אחרות באוגוסט 2010. Erase Me עלה לאייטונז ב-24 באוגוסט 2010 והגיע למעמד זהב בארצות הברית, כשמכר מעל 500,000 הורדות דיגיטליות חוקיות ברשת. השיר הגיע בהופעת בכורה מרשימה למקום ה-22 במצעד הבילבורד הוט 100, ובקנדה הסינגל הגיע למקום ה-18 במצעד הסינגלים בשיאו.
היסטוריית מצעדים

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 41 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 50 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 22 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 58 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 55 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 22 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 12 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 53 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה ×2 | 2,000,000 |
תפיסה שמיעתית

התפיסה השמיעתית מוגדרת כיכולת לתת משמעות לגירויים צליליים וכהבנת העולם השמיעתי ובחירת הצלילים המשמעותיים להסתגלות. התהליך התפיסתי מתואר
כיכולת לעבד, לאצור ולארגן מסרים המגיעים דרך הערוץ השמיעתי.
חלקי האוזן ותהליך השמיעה

האוזן מחולקת לשלושה חלקים נפרדים: האוזן החיצונית, האוזן התיכונה והאוזן הפנימית.
חלקי האוזן ותהליך השמיעה > האוזן החיצונית

החלק הנראה לעין של האוזן נקרא אֲפַרכֶּסֶת. האפרכסת עשויה ברובה מסחוס. עיצוב האפרכסת מותאם לקליטת קולות ולכוונם אל תוך חלקי האוזן הפנימית, ובכך לשפר את יכולת קליטת הקול מהסביבה.
אפרכסת האוזן של האדם נמצאת בתנוחה קבועה, והשרירים שמיועדים להזיז את האפרכסת מנוונים, זאת בניגוד לחלק מבעלי חיים המסוגלים להזיז את האפרכסת של אוזנם. האפרכסת מתעלת את גלי הקול לתוך תעלת השֶמַע, שבקצה נמצא עור התוף. תעלת השמע בחלקה החיצוני עשויה מסחוס, ובעומקה, כשני שלישים ממנה נמצא בתוך עצם. היא מצופה בעור דק, המשכי לעור האפרכסת. בשליש החיצוני העור מכוסה בשערות ומצויות בו בלוטות זעירות, המפרישות חומר דביק, הנקרא שעוות האוזן. תפקיד השעווה הוא לקלוט אבק ולכלוך, וכן היא מכילה חומרים המגינים על האוזן מפני זיהומים. השעווה נוצרת רק בשליש החיצוני של התעלה, ומתפנה החוצה עם צמיחת העור מכוון עור התוף כלפי חוץ. ניקוי של האוזן עם קיסמי צמר גפן עלול לדחוס את השעווה לעומק ולגרום להצטברות פקקי שעווה (צרומן), או ליובש יתר והעדר שעווה ולכן לדלקות אוזן חיצונית. בקצה התעלה העמוק נמצא עור התוף, הוא מתוח בקצה צינור השמע, ומעברו השני האוזן התיכונה.
חלקי האוזן ותהליך השמיעה > האוזן התיכונה

האוזן התיכונה היא מעין מגבר המגביר את תנודות קרום התוף ומעביר אותן לאוזן הפנימית. התנודות עוברות לאורך שלוש עצמות קטנטנות. העצם הראשונה, נקראת הפטיש, מחוברת לקרום התוף ונעה כאשר הוא רועד. כאשר הפטיש נע הוא מזיז איתו את העצם השנייה - הסַדָן, והוא בתורו מניע את העצם השלישית - הארכובה (סטאפס). התנודות עוברות דרך הארכובה אל החלון הסגלגל (Oval window) שהוא למעשה הכניסה אל האוזן הפנימית. עצמות השמע מחד, והפרש השטחים בין שטח עור התוף לשטח משטח הדריכה של הארכובה, גורמים להגברה של גל הקול ולהעברה יעילה של הקול מן האוויר לתנודות של גלי נוזל באוזן הפנימית. הגברה זו נועדה להתגבר על אובדן האנרגיה החל במעבר בין גלי קול המועברים באוויר לגלי קול המועברים בנוזל, ואלמלא הייתה קיימת היינו שומעים כאילו ראשנו מתחת לפני המים, ומדברים אלינו מחוץ למים.
חלקי האוזן ותהליך השמיעה > האוזן הפנימית

באוזן הפנימית הבנויה כשבלול, נמצא איבר השמיעה הנקרא איבר קורטי, ובו תאי עצב המתחברים ויוצרים את עצב השמיעה. התנודות של מרכיבי האוזן התיכונה מועברות אל הנוזל שמקיף את איבר קורטי, וגורמות לשינוי במטען החשמלי של תאי העצב שבתוכו. שינויים אלה מביאים לגירוי עצב השמיעה ולהעברת הגירוי אל המוח. אזורים מסוימים לאורך השבלול מופעלים על ידי צלילים שונים, כך שבאזור הסמוך לחלון הסגלגל ישנו גירוי כתוצאה מצלילים גבוהים, וקצה השבלול המרוחק מגורה על ידי צלילים נמוכים. ככל שהעוצמה חזקה יותר כן גדול יותר הגירוי המקומי של השבלול.
חלקי האוזן ותהליך השמיעה > האוזן הפנימית > תהליך השמיעה מורכב מהשלבים הבאים

בשלב הראשון, גלי הקול מגיעים אל עור התוף דרך תעלת השמע החיצונית.
בשלב השני, עצמימי השמע של האוזן התיכונה (הפטיש, הסדן והארכוף) מתנודדים וגורמים לתזוזה של בסיס הארכוף, ליד החלון הסגלגל.
בשלב השלישי, תנודות בסיס הארכוף מועברות דרך החלון הסגלגל (הפרוזדורי) אל חלל השבלול הפרילימפטי.
בשלב הרביעי, התנודות מגרות את האיבר הקורטי ומייצרות אותות עצביים שמגיעים אל המוח דרך עצב השמע.
לבסוף, האותות עוברים לחלקים המתאימים במוח. במוח יש ייצוג לצלילים מתדרים שונים באזורים מתאימים.
רמות התפיסה השמיעתית ושלבי ההתפתחות > הבחנה שמיעתית

שלב חשוב בתהליך התפיסה השמיעתית הוא ההבחנה השמיעתית, המוגדרת כ"יכולתו של הפרט להכיר גירויים שונים ולהבדיל ביניהם בתוך מערכת חישתית אחת". יכולת זו כוללת מתן "שם" לגירוי או לסדרת גירויים והבחנה בייחודי שבהם. הלמידה להבחין כרוכה בלמידה לצפות בשוויון ובשוני שבין פריטים על בסיס קנה -מידה בעל ערך. תהליך ההבחנה מתרחש במהירות גדולה והקולט מסוגל להסיק מסקנות הכרניות על בסיס מספר קטן מאוד של תכונות. מנגנון ההבחנה אינו ייחודי לאדם. בעלי חיים מצוידים אף הם במנגנונים מובנים לזיהוי נתונים חשובים בסביבתם. ייחודיותה של המערכת התפיסתית האנושית היא ביכולתה לבנות ייצוג סמלי ומושגי לפריט המובחן.
ההבחנה השמיעתית מתרחשת בארבע רמות המתפתחות זו על גבי זו:
ברמה הראשונה הגירוי מקבל ייצוג מוחשי בשעה שהילד מבחין בתכונותיו הייחודיות ויוצר דימוי המייצג אותו בזיכרון.
ברמה השנייה הילד מסוגל לזהות את הגירוי כזה שהתנסה בו בצורות הופעה שונות.
הרמה השלישית היא רמת ההכללה, בה הילד לומד להתנהג בשתי הזדמנויות שונות כבשוות.
ברמה האחרונה, הפורמלית, ניתן שם למושג והילד יכול להשתמש בו שימוש לשוני.
רמות התפיסה השמיעתית ושלבי ההתפתחות > רמת הזיכרון השמיעתי

הזיכרון השמיעתי מוגדר כיכולת להבחין ולשמר מידע שמיעתי כולל. במהלך התפתחותו הילד מכיר יותר ויותר דגמי צלילים ויוצר לעצמו ניסיון שמיעתי שיסייע לו להסביר ולהבין את סביבתו ביחס לגירויים דומים.
פיתוח הזיכרון השמיעתי הוא תנאי בסיסי לבניית שפה. ילדים שמגלים איחור בהתפתחות הדיבור יכולים להיות בעלי שמיעה תקינה והבחנה שמיעתית טובה, אך אם הם סובלים מהפרעות בזיכרון קצר-טווח שמיעתי, יכולתם לשמר תבניות של גירויים שמיעתיים תהיה פגומה.
רמות התפיסה השמיעתית ושלבי ההתפתחות > שלבי התפתחות בתפיסה שמיעתית

| גיל | הבחנה שמיעתית | זיכרון ורצף שמיעתי |
| --- | --- | --- |
| 2-3 | מסוגל לזהות מילה קצרה מפורקת כמו: א – מא ·מבין מילים שנאמרו לו בלחישה | מסוגל לחזור על רצף של 3 נקישות +++ ·מסוגל לחזור על משפט בן 4 מילים בסדר הנכון ·מסוגל לדקלם דקלום קצר ·מסוגל לסדר קוביות לפי סדר צבעים שנאמר לו |
| 3-4 | ·מסוגל להאזין לסיפור קצר עד 10 דקות ·מסוגל לזהות קולות של עצמים שונים ולשימם ·מרים יד בכל פעם ששומע מילה (שנבחרה מראש) בזמן הקראת סיפור | ·מסוגל לחזור על רצף של שלוש – ארבע מילים שנאמרו לו ·מסוגל לחזור על רצף של שלוש – ארבע ספרות ·מסוגל לבצע שתי הוראות מורכבות |
| 4-5 | ·מסוגל לזהות מילים שנאמרו בלחישה מרחוק ·מסוגל להבחין בין זוגות מילים דומות: עץ – חץ ·מסוגל לזהות מילים מתחרזות ·מסוגל להבחין בין צליל גבוה לצליל נמוך | ·מסוגל להקיף במעגל שני פריטים בדף עבודה, על פי הוראה ·מסוגל לחזור על סיפור קצר ששמע ·מסוגל לסדר רצף של ארבע תמונות לפי סיפור ששמע ·מסוגל לענות לשאלות תוכן על פי סיפור ששמע (מי, מה, למה, מה יקרה אחר כך) |
| 5-6 | ·מסוגל להבחין בין צלילים ומזהה מהו הכלי המנגן ·מסוגל להבחין בין זוגות הברות דומות ושונות ·מסוגל לזהות צליל פותח במילה והברה סוגרת | ·מסוגל לחזור על משפט מורכב ·מסוגל לחזור על ספרות מהסוף להתחלה ·מסוגל לבצע שלוש הוראות רצופות ·מסוגל לזכור פרטי סיפור מורכב |
ליקויי למידה ותפיסה שמיעתית

ככל שמעמיקים בהבנת רכיבי הכושר השמיעתי כך הולכת וגדלה החשיבות שמיחסים להם בתפקודים הלשוניים. הספרות המקצועית מעלה עדויות רבות לקשר גומלין מובהק בין הכשרים השמיעתיים לבין מיומנויות השפה והלמידה. הראיות שעולות מחקר ליקוי התפיסה של ילדים לקויי למידה מצביעות על כך שלאיכות התפיסה השמיעתית קשר מובהק וישיר ללמידה.
זיכרון שמיעתי, סידור צלילים ברצף, תפיסת הצורה השמיעתית, עירוב צלילים וכילול חזותי-שמיעתי - עומדים בקשר ישיר עם רמת הקריאה. למבחני התפיסה השמיעתית יכולת חיזוי גבוהה באשר להצלחה האקדמית העתידית של הילד*. מבין תפקודי התפיסה הרבים שנחקרו על ידי באטר, לאיכות התפקוד במטלות התפיסה השמיעתית בלבד כושר ניבוי והשפעה משמעותית על ההצלחה בבית- הספר.
כישלון בקריאה ובכתיבה תואם בדרך כלל לכישלון במבחני התפיסה השמיעתית.
קשיים נוספים בתחום התפיסה השמיעתית אותרו בנושא הזיכרון השמיעתי. ילדים לקויי למידה מגלים חוסר יכולת לשמר מידע בזיכרון קצר-טווח והדבר פוגם בתהליך עיבוד המידע השמיעתי שלהם. מערכת הזיכרון של ילדים לקויי למידה מתקשה לעמוד בעומס יתר של גירויים. יש המפרשים קושי זה בפגם בטווח הזכירה של גירויים שמיעתיים ואילו אחרים מייחסים את מקור הקושי לחוסר יכולתו של הילד לקוי הלמידה לשנן חומר ששמע. היות שילדים לקויי למידה נכשלים כבר בראשית התהליך השמיעתי, הם אינם מצליחים להעפיל לשלבים הגבוהים יותר של עיבוד, אחסון ושימור המידע השמיעתי. האסטרטגיות שלהם לקיבוץ תסמיכי דלות והזיכרון לטווח ארוך שלהם אינו מאורגן כראוי. הם מתקשים לזכור סדר האותיות והצלילים במילה, דבר שגורם להם לבלבול בקריאת מילים ובהבנת משמעותן. הם עלולים; לגלות קשיים בלימוד רצפים שונים כגון: ימות השבוע, החודשים, עונות השנה, מספרים, תאריכים, אותיות האלף-בית וסדר של הוראות.
ראו גם

שמיעה
דיבור
לקות שמיעה
לקות למידה
לקות דיבור
הערות שוליים

1 2  http://techedu.huji.ac.il/learning/perception/perception1.html
1 2 3 4 5  ראו אוזן
↑  http://www.orianit.edu-negev.gov.il/matialod/cp/homepage%5Cbaybe3.htm
↑  http://cms.education.gov.il/NR/rdonlyres/7A2E1F18-0DAF-43C5-90F8-A3B1E184AD93/169187/HoveretBetseva.pdf
חתך אורכי של השבלול המראה הן את המדורים השונים והן את מיקום איבר קורטי.
האוזן
Curiosity

ערך זה עוסק במיני-אלבום של קארלי ריי ג'פסן. אם התכוונתם לרובר, ראו .
Curiosity הוא מיני-אלבום של הזמרת הקנדית קארלי ריי ג'פסן. האלבום יצא לאור ב-14 בפברואר 2012 כמיני אלבום הראשון של ג'פסן. האלבום הוא אלבום פופ והוא כולל בתוכו סגנונות נוספים כמו דיסקו, דאנס-פופ ו-R&B. מילות השירים לרוב מדברות על אהבה.
האלבום יצא לראשונה בקנדה ודורג במצעד המקומי במקום השישי. הסינגל הראשון מן האלבום, "Call Me Maybe", זכה להצלחה רבה והגיע למקום הראשון במצעדים רבים בעולם. השיר, שמכר מעל ל-18 מיליון עותקים עד יולי 2015, הוא אחד מהסינגלים הנמכרים ביותר בכל הזמנים.
רקע

ג'פסן עבדה על רוב שירי האלבום עם הפזמונאי ג'וש רמזי והמפיק ריאן סטיוארט, ולאחר שסיימה להקליט אותו, האלבום תוכנן לצאת לאור כאלבום אולפן השני של ג'פסן ב-14 בפברואר 2012 בשם Curiosity. מספר ימים לפני תאריך הוצאתו, חברת התקליטים החליטה שלא להוציא את האלבום במלואו אלא להוציא מיני-אלבום במקום.
הלחנה

השיר "Call Me Maybe" משמש כרצועה הפותחת את האלבום. השיר מושפע מהסגנונות המוזיקליים דאנס-פופ ורית'ם אנד בלוז. לדברי ביל לאמב, מהאתר About.com, מילות השיר מתארות "התאהבות וחוסר נוחות של אהבה ממבט הראשון". מלודי לאו מהרולינג סטון תיארה את השיר כשילוב של טיילור סוויפט ורובין. שיר הנושא של האלבום, "Curiosity", הוא הרצועה השנייה באלבום ולו צליל הדומה לשיר "Call Me Maybe". בשיר זה שרה ג'פסן על קבלת יחס מזלזל מבן הזוג, והרצון לזכות באהבתו. השיר "Picture" הוא בלדה המתמקדת בסבלנות במערכת יחסים. מבקרי מוזיקה ציינו כי השיר יכול להתאים גם לרגעי שיא בסרטים בשל מילותיו. השירים "Talk to Me" ו-"Just a Step Away" תוארו כשירי פופ המזכירים אהבת נעורים והתאהבות ראשונה. השיר האחרון באלבום הוא גרסת כיסוי לשיר "Both Sides Now" של ג'וני מיטשל. השיר הוא בלדה השונה מהגרסה המקורית של השיר, גרסתה של ג'פסן תוארה כ"רעננה ומודרנית". מבקרים ציינו כי ג'פסן יכולה "למשוך דור חדש ללהיט בזכות הגרסה הייחודית שלה".
סינגלים

"Call Me Maybe" - הסינגל הראשון מן האלבום, יצא לאור ב-20 בספטמבר 2011. השיר זכה לחשיפה ולהתעניינות ברחבי העולם לאחר שזמרי הפופ ג'סטין ביבר וסלינה גומז פרסמו את השיר בעמוד הטוויטר שלהם. עקב הפרסום לו זכה השיר, הוחתמה ג'פסן בחברת התקליטים Schoolboy Records, דרכה הוציאה את הסינגל גם בארצות הברית. השיר זכה לביקורות חיוביות ואף כונה "שיר פופ מושלם". השיר זכה להצלחה מסחרית רבה ברחבי העולם לאחר שהגיע לפסגות מצעדי סינגלים רבים, והיה לאחד הסינגלים הנמכרים ביותר ברחבי העולם.
"Curiosity" - יצא לאור ב-1 במאי 2012 כסינגל השני מן האלבום. לשיר צולם וידאו קליפ ב-5 ביוני 2012, אך הוא לא פורסם. הקליפ לשיר דלף לאינטרנט ב-25 בנובמבר באותה השנה.