stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרספונה
מיתוסים נוספים > המיתוס העיקרי - פרספונה והאדס

המיתוס הזה הוא העיקרי שבמיתוסים הקשורים לפרספונה, וגם לאימה דמטר ולבן זוגה-דודה האדס. ההשפעה העיקרית של המיתוס הזה מסבירה את עונות השנה ואת הסדר שלהן.
פרספונה (אשר נקראה גם קורה), הייתה נערה יפה והכל אהבוה. היא לא חיה על הר האולימפוס כמו הוריה, אלא העבירה את ימיה על פני האדמה, קוטפת פרחים ונוטעת צמחים יחד עם חברותיה. אולם האדס חמד אותה לעצמו, והחליט לחטוף אותה ולהביאה לממלכתו אשר מתחת לאדמה. יום אחד, בשעה שפרספונה טיילה כהרגלה על פני האדמה, האדס מימש את תוכניתו: הוא פרץ רכוב על מרכבתו מבקע באדמה, תפס את הנערה ההמומה, ולקח אותה איתו לשאול תחתיות. אף אחד, פרט לזאוס ולהליוס, השמש הרואה הכול, לא הבחין במאורע.
לאחר שנעלמה פרספונה, לא ידעה אמה, דמטר, את נפשה מצער: היא קיללה את חברותיה של בתה, שלא הצליחו למנוע את החטיפה, והפכה אותן לסירנות - ציפורים בעלות ראש אישה. היא שקעה בגעגועים לבתה והזניחה את האדמה, שחדלה לתת את תנובתה ולהצמיח את פריה.
בסופו של דבר נאלץ זאוס לפעול על מנת למנוע את האסון הממשמש ובא: הוא שלח את הרמס, שליח האלים, להאדס כדי שישיב את פרספונה לאמה. האדס אמנם החזיר את פרספונה, אך טרם לכתה נתן לה לאכול כמה גרעיני רימון. גרעינים בודדים אלו היו פירות השאול ולאחר שאכלה אותם נאלצה פרספונה לשוב לשאול לכמה חודשים (כל פעם לפי כמות הגרעינים) מדי שנה בשנה. אולם, בשאר חודשי השנה הותר לה לשוב לאולימפוס, ולבלות יחד עם אמה ועם יתר האלים. בזמן שהותה של פרספונה מתחת לאדמה הייתה אמה מתעטפת עצב וגוזרת כיליון על האדמה, ודמעותיה, שהן בעצם הגשם, יורדות על הארץ, אך מששבה פרספונה לאמה, היא הייתה מתנערת מעיצבונה ומאפשרת לתבואה להבשיל.
לכן, על פי המיתוס, מגיעים מדי שנה חודשי החורף והסתיו בהם האדמה הופכת קשה ואינה נותנת פרי, אך לאחריהם מגיעים חודשי האביב והקיץ, בהם פרספונה שבה מן השאול, ודמטר שוב מפרה את האדמה.
מיתוסים נוספים > המיתוס העיקרי - פרספונה והאדס > מקורותיו של המיתוס

מיתוס זה, המתאר את חטיפתה של פרספונה על ידי האדס, הוא הסיפור הידוע ביותר הקשור בדמותה של פרספונה, ולא בכדי: סיפור זה טומן בחובו עוצמות רגשיות אדירות. הדמויות הארכיטיפיות המופיעות בו - הנערה החפה מפשע, האוהב החוטא, האם הקודרת - מצליחות לרגש את לב השומע והקורא, ותוך כדי כך גם למתוח את משמעות הסיפור מעבר לפרשנותו המידית: הסיפור הופך לפרדיגמה ולמופת למיתוס.
מיתוס זה איננו כה פשוט כפי שהוא נראה בתחילה, וזאת בשל דמותה כפולת הפנים של פרספונה. מצד אחד, מדובר בנערה תמימה שנחטפה על לא עוול בכפה אל ממלכת השאול ואף נאלצת לחזור לשם מדי שנה בשנה בגלל ערמומיותו של חוטפה, אך מצד שני, פרספונה היא גם מלכת השאול הקרה והלא רחמנית, שהיוונים הקדמונים העדיפו לא להגות את שמה (הם כינו אותה, לחלופין, "העלמה" או "הבת"). לא פלא, אפוא, שסיפורה האישי של פרספונה הפך לחלק מפולחני המסתורין האֱלֶוּסִיִים (אנ').
המיתוס יכול להיות גם מפורש כאלגוריה לטקסי החתונה ביוון העתיקה: היוונים הקדמונים חשו שנישואין הם למעשה מעין חטיפה של הכלה ממשפחתה על ידי החתן, ולכן מיתוס זה בא להסביר את מקורם של טקסי הנישואין. בנוסף, למיתוס זה יש גם פרשנות אטיולוגית ברורה: הוא מבהיר את מהותם של חילופי העונות בטבע. מקור נוסף הוא המסורת הנוראה שהייתה קיימת בתרבויות עתיקות של העלאת ילדים לקורבן. מסורת שהצמיחה סיפורים על צעירים וצעירות, שכביכול עברו לעולם הבא, אולם הם שבים אלינו בצורת פרחי האביב. הסבר זה אף ניתן לגבי סיפורו של אדוניס.
מיתוסים נוספים > אורפאוס ואורידיקה

פעם אחת בלבד גילתה פרספונה, בתפקידה כמלכתו של האדס, רחמים, וזאת משום שנגינתו הענוגה והעצובה של אורפאוס ריככה את ליבה. היא התירה לאורפאוס להחזיר את רעייתו המתה אורידיקה אל ארץ החיים בתנאי שילך לפניה כל הזמן, ולא יסב את ראשו אליה, עד צאתם מהשאול. אולם, אורפאוס לא התאפק וברגע האחרון הציץ בפניה של אהובתו, הן מפני הגעגועים, והן משום שאולי לא באמת האמין בחסד שנטו לו. ברגע שהסתובב אחורנית, אהובתו נמוגה כעשן, והוא איבדה לעד.
מיתוסים נוספים > פרספונה ואדוניס

פרספונה מופיעה גם בסיפורו של אדוניס, בן הלוויה יפה התואר של אפרודיטה, אלת האהבה. כאשר נולד אדוניס, אפרודיטה כה נפעמה מיופיו של הוולד, שהיא החליטה לקחת אותו תחת חסותה ולדאוג לכל מחסורו. היא הפקידה אותו בידיה של פרספונה, אך גם פרספונה בעצמה השתוממה מיופיו של אדוניס, והיא סירבה להחזירו לאפוטרופסות של אפרודיטה. הוויכוח בין שתי האלות יושב לבסוף על ידי זאוס (ועל פי מקורות אחרים, על ידי המוזה קאליופה או על ידי אלת הצדק, תמיס), שפסק ששליש שנה יבלה אדוניס עם אפרודיטה, שליש שנה עם פרספונה, ובשליש הנותר הוא יבלה עם מי שהוא ימצא לנכון. אדוניס, למגינת לבה של פרספונה, תמיד בחר לבלות עם אפרודיטה את השליש "החופשי" שלו, כיוון שאפרודיטה שפעה חום ומיניות ואילו פרספונה הייתה מלכת השאול הקרה.
מיתוסים נוספים > הנימפה מינטה

הנימפה מינטה הייתה מאהבתו של האדס, ופרספונה, בזעמה על מעשה הבגידה, הפכה אותה לצמח המנטה (נענע). לפי אחת הגרסאות, לאחר שהפכה אותה לצמח נהגה פרספונה לדרוך עליה שוב ושוב, אולם לאכזבתה הריח שלה התחזק יותר ויותר מדריכה לדריכה.
מיתוסים נוספים > במיתולגיה האורפית

על פי סיפורי האורפיזם, דמטר ילדה אותה לאחר ששכבה עם זאוס. לאחר מכן, כשגדלה פרספונה, שכב זאוס גם איתה וממעשה זה נולד זרגאוס, ייצוגו הקדום של דיוניסוס.
ראו גם

ההמנון ההומרי לדמטר
הערות שוליים

↑  THEOI GREEK MYTHOLOGY
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007321028305171  BNE: XX550489  GND: 118511181  LCCN: no2014090208  LNB: 000340272  NKC: xx0320091  SUDOC: 02810661X  VIAF: 25393432   WorldCat (עם VIAF): 25393432
ריק ואן נאטר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 במאי 1929 ארצות הברית פומונה, קליפורניה, ארצות הברית
 פטירה:  15 באוקטובר 2005 (בגיל 76) ארצות הברית וסט פאלם ביץ', פלורידה, ארצות הברית
 שם במה:  Rik Van Nutter 
 שם לידה:  Frederick Allen Nutter 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1959–2005 (כ־46 שנים)
 עיסוק:  שחקן
 בן או בת זוג:  אניטה אקברג (1963–1975) 
 פרופיל ב-IMDb
 
ריק ואן נאטר (באנגלית: Rik Van Nutter;‏ 1 במאי 1929 – 15 באוקטובר 2005) היה שחקן אמריקאי שהופיע בעיקר בהפקות איטלקיות. הוא ידוע בעיקר בזכות גילום דמותו של פליקס לייטר בסרט "כדור הרעם". בנוסף הופיע בסרט "רומנוף וג'ולייט".
ואן נאטר היה נשוי לשחקנית אניטה אקברג במשך 12 שנים, מ-1963 עד 1975. הם התגוררו בספרד ובשווייץ.
הוא נפטר בווסט פאלם ביץ' בגיל 76.
הערות שוליים

↑  ריק ואן נאטר, באתר Spy Movie Navigator
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX1487405  BnF: cb16709337j (data)  GND: 1243539666  ISNI: 0000 0000 7824 6538  LCCN: nr2005006569  VIAF: 34412655   WorldCat (עם VIAF): 34412655
שחר הירש

שחר הירש (נולד ב-13 בפברואר 1993) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת החלוץ בהפועל כפר שלם.
קריירה

הירש, בנו של כדורגלן העבר נתן הירש ששיחק במכבי חיפה, נולד וגדל בחיפה. בגיל צעיר החל לשחק כדורגל בקבוצות הילדים של מכבי חיפה, וכשהיה בן 14 עבר למחלקת הנוער של הפועל חיפה. ב-1 באוגוסט 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף במשחק מול בני סכנין במסגרת גביע הטוטו, אך לאחר מכן המשיך לשחק בקבוצת הנוער של המועדון ולא שיחק בליגת העל במדי הקבוצה הבוגרת של הפועל חיפה.
ב-18 בספטמבר 2013 הושאל להפועל עפולה מהליגה הלאומית. את הופעת הבכורה שלו במועדון ערך יומיים לאחר מכן, כשעלה כמחליף בהפסד 0–1 להכח עמידר רמת גן. ב-18 באוקטובר 2013 כבש את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–2 להפועל פתח תקווה. עד סוף העונה כבש פעמיים צמד ופעמיים שלושער, וסיים את העונה כמלך השערים של הליגה הלאומית עם 20 שערים. לקראת סיום העונה נרכש על ידי מכבי חיפה וחתם על חוזה לשלוש עונות במועדון.
ב-16 ביולי 2014 הושאל להפועל פתח תקווה מליגת העל. ב-17 באוגוסט 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הפועל פתח תקווה, כשפתח בהרכב בתיקו 1–1 נגד הפועל באר שבע במסגרת גביע הטוטו. את הופעת הבכורה שלו בליגת העל ערך ב-13 בספטמבר, בהפסד 0–4 להפועל רעננה. ב-18 באוקטובר כבש צמד שערי בכורה בליגת העל, בניצחון 4–1 על הפועל עכו. עד תום העונה כבש תשעה שערי ליגה עבור הפועל פתח תקווה, אך בסופה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית.
לקראת עונת 2015/2016 חזר לסגל מכבי חיפה, וב-1 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשעלה כמחליף בניצחון 2–1 בדרבי מול הפועל חיפה במסגרת שלב הבתים של גביע הטוטו. ב-28 באוקטובר 2015 כבש את שער הבכורה שלו במדי מכבי חיפה, בניצחון 2–1 על עירוני קריית שמונה במסגרת גביע הטוטו. את שער הליגה היחיד שלו בעונה זו כבש ב-7 במאי 2016, בניצחון 1–0 על בני סכנין, ובסופה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, לאחר ששותף כמחליף בניצחון 1–0 על מכבי תל אביב במשחק הגמר. בסך הכול שותף ב-22 משחקים בכל המסגרות בעונה זו, ובהם כבש שני שערים. ב-10 ביולי 2016 הושאל להפועל רעננה. הירש לא מצא את מקומו בקבוצה ולא כבש שערים בעשרת המשחקים בהם שותף בכל המסגרות.
ב-15 בינואר 2017 הושאל להפועל תל אביב עד לסוף העונה. למחרת כבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב בהפסד 0–1 בדרבי מול מכבי תל אביב. ב-12 בפברואר 2017 כבש את שערו הראשון בהפועל תל אביב, בניצחון 2–0 על מ.ס. אשדוד. בסך הכול כבש שני שערים ב-15 הופעות ליגה עד תום העונה, ובסופה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית. ב-22 באוגוסט 2017 שוחרר ממכבי חיפה, וחזר להפועל תל אביב לאחר שחתם על חוזה לעונה עם אופציה לעונה נוספת. בעונת 2017/2018 היה מלך השערים של הפועל תל אביב עם תשעה שערים ב-30 הופעות בליגה הלאומית, ובסופה עלה עם הקבוצה בחזרה לליגת העל ושוחרר מהמועדון.
ב-22 באוקטובר 2018 חתם בהפועל אשקלון מהליגה הלאומית. ב-3 בפברואר 2019 חזר להפועל תל אביב, ועד תום עונת 2018/2019 כבש ארבעה שערים בעשר הופעות בליגת העל. בתחילת עונת 2019/2020 כבש שער אחד בשש הופעות ליגה, ובמהלך המשחק מול מכבי חיפה ב-4 בנובמבר 2019 קרע את הרצועה הצולבת וסיים את העונה. לקראת עונת 2020/2021 חזר לאימוני הקבוצה וחתם על חוזה לעונה נוספת במועדון. בתחילת העונה כבש שער אחד בשבע הופעות בליגת העל, וב-2 בפברואר 2021 עזב את המועדון וחתם לעונה וחצי בהפועל רמת גן מהליגה הלאומית. באוקטובר 2021 חתם בהפועל עפולה.
ב-22 ביוני 2023 חתם לעונה אחת בבני יהודה תל אביב.
ב-4 ביולי 2024 חתם בהפועל כפר שלם.
תארים

גביע הטוטו: 2012/2013
גביע המדינה: עונת 2015/2016
מלך השערים בליגה הלאומית: 2013/2014
הערות שוליים

↑  עינת הירש, ‏מצאה עוד חלוץ: הירש חתם לשנתיים ברעננה, באתר ערוץ הספורט, 10 ביולי 2016
↑  עמית גולדשטיין‏, הפועל תל אביב: שחר הירש חתם עד תום העונה, חסן אבו זייד בדרך, באתר וואלה, 15 בינואר 2017
↑  עינת הירש, ‏חוזר לאדום: הירש חתם לעונה בהפועל ת"א, באתר ערוץ הספורט, 22 באוגוסט 2017
↑  עמית קרקו, ‏שחר הירש חתם לעונה עם אופציה בהפועל אשקלון, באתר ONE‏, 22 באוקטובר 2018
↑  אופיר סער‏, הפועל תל אביב: שחר הירש חתם, עדן בן בסט נשאר בבאר שבע, באתר וואלה, 3 בפברואר 2019
↑  נדב צנציפר, שחר הירש סיים את העונה, אחמד עאבד יחזור לסגל?, באתר ynet, 7 בנובמבר 2019
↑  אופיר סער‏, הפועל תל אביב: שחר הירש חתם לעונה נוספת, באתר וואלה, 7 באוגוסט 2020
↑  אשר גולדברג, ‏‏רז שטיין בדרך להפועל ת"א, שחר הירש חתם בהפועל ר"ג, באתר ספורט1, 2 בפברואר 2021
↑  שחר הירש חתם בהפועל עפולה מהליגה הלאומית, באתר וואלה, 10 באוקטובר 2021
↑  שחר הירש חתם לעונה הקרובה בבני יהודה, באתר ONE‏, 22 ביוני 2023
↑  תומר חבז, ‏מתחזקת: הפועל כפר שלם צירפה את שחר הירש, באתר ONE‏, 4 ביולי 2024
טל מכלוף

טל מכלוף (נולד ב-31 באוגוסט 1991) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם בעירוני אשקלון מליגה ג'.
קריירה

מכלוף החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל אשקלון, וב-22 באוגוסט 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בתיקו 1–1 נגד הפועל נצרת עילית בגביע הטוטו לליגה הארצית. בעונה שלאחר מכן שותף במשחק אחד בליגה הלאומית, ובמקביל המשיך לשחק בקבוצת הנוער. ב-8 בינואר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–2 להפועל תל אביב. בעונת 2011/2012, לאחר שהקבוצה ירדה בחזרה לליגה הלאומית, הפך לשחקן הרכב, וערך 27 הופעות ליגה. בעונת 2012/2013 ערך 22 הופעות בליגה הלאומית.
ב-29 באוגוסט 2013 חתם בעירוני טבריה מליגה א' צפון, והיה שותף לעלייה של הקבוצה לליגה הלאומית אחרי 21 שנים בליגות הנמוכות.
את עונת 2014/2015 החל בעירוני טבריה, אך ב-22 בספטמבר 2014 חזר להפועל אשקלון בליגה א', והיה שותף לשתי עליות רצופות של קבוצתו שחזרה לליגת העל בתום עונת 2015/2016. בעונת 2016/2017 ערך 19 הופעות בליגת העל, ובעונת 2017/2018 ערך 15 הופעות, אך בסופה ירדה הקבוצה בחזרה לליגה הלאומית.
את עונת 2018/2019 החל בהפועל אשקלון וערך במדיה 20 הופעות בליגה הלאומית, וב-30 בינואר 2019 הצטרף להפועל כפר סבא. בהופעת הבכורה שלו במועדון כבש את שערו הראשון בקריירה, בניצחון 0–3 על הפועל אכסאל. עד תום העונה ערך 14 הופעות במדי הקבוצה, ובסופה העפיל עמה לליגת העל.
ב-17 ביולי 2022 חתם בהפועל אשדוד, אך לא שיחק במדיה וב-2 בפברואר 2023 חתם בהפועל ראשון לציון.
ב-29 בינואר 2025 חתם בעירוני אשקלון.
הערות שוליים

↑  מיכאל וייסרמן, טל מכלוף חתם בעירוני טבריה, באתר דאבל פס, 29 באוגוסט 2013
↑  אלי אמסלם, הבלם עידן מקדש חתם בטבריה, טל מכלוף חוזר הביתה לאשקלון, באתר גולר, 22 בספטמבר 2014
↑  מיכאל וייסרמן, טל מכלוף חתם בהפועל כפר סבא, באתר דאבל פס, 30 בינואר 2019
↑  ‏טל מכלוף חתם באדומים אשדוד, בן מיזן בהפועל רמת גן, באתר ספורט1, 17 ביולי 2022
↑  הפועל ראשל"צ הודיעה על החתמת קעטבי ומכלוף, באתר ONE‏, 2 בפברואר 2023
כריסטי מנזינגה

כריסטי מנזינגה (בצרפתית: Christy Manzinga; נולד ב-31 בינואר 1995 בסן-ז'רמן-אן-לה שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי-קונגולזי המשחק בעמדת החלוץ בבני יהודה תל אביב.
קריירת מועדונים

מנזינגה נולד בסן-ז'רמן-אן-לה שבצרפת, וגדל במחלקת הנוער של פריז סן-ז'רמן. בהמשך שיחק בלוריאן, בקבוצת המילואים של אנז'ה, ובדסל ספורט וספורטינג שאטלה מהליגות הנמוכות בבלגיה.
ב-25 ביולי 2019 חתם מנזינגה במאת'רוול מליגת העל הסקוטית. הוא ערך שש הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.
בהמשך שיחק בקבוצות לינפילד מליגת העל הצפון אירית, זלאגרסגי ט.א. מליגת העל ההונגרית, וסונגנאם מליגת המשנה הדרום קוריאנית.
בינואר 2025 חתם בבני יהודה תל אביב.
קריירה בינלאומית

מנזינגה שיחק בנבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו עד גיל 20.
תארים

אליפות צפון אירלנד (2): 2020/2021, 2021/2022
הגביע הצפון אירי (1): 2020/2021
הערות שוליים

1 2 3  Motherwell Football Club, Alan Burrows, 'Well add French forward Christy Manzinga, Motherwell Football Club, ‏2019-07-25 (באנגלית)
↑  FC, Linfield. "Interview: David Healy - "delighted to announce signing of Christy Manzinga"". The Official Website of Linfield FC (באנגלית בריטית). נבדק ב-2025-01-25.
↑  FC, Linfield. "Latest News: Best wishes to Christy Manzinga". The Official Website of Linfield FC (באנגלית בריטית). נבדק ב-2025-01-25.
↑  성남, 외인 공격수 크리스&데닐손 동시 영입, 스포츠조선, ‏2023-03-21 (בקוריאנית)
גיל יצחק

גיל יצחק (נולד ב-29 ביוני 1993) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת החלוץ בבני יהודה תל אביב.
קריירת מועדונים

יצחק גדל במחלקת הנוער של בני יהודה תל אביב, וב-22 בינואר 2011, בגיל 17 וחצי, ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשפתח בהרכב במשחק מול מכבי חיפה בקריית אליעזר. בעונה שלאחר מכן המשיך לשחק בקבוצת הנוער וכבש 20 שערים בליגת העל לנוער. בעונת 2012/2013 הוא שיחק במקביל בקבוצת הנוער (במדיה כבש 18 שערים ב-15 משחקים) ובקבוצה הבוגרת, במדיה ערך 14 הופעות בליגת העל. את שער הבכורה שלו בקריירה כבש יצחק ב-13 באפריל 2013, במשחק מול מכבי תל אביב שהסתיים בתיקו 2–2 ובו הוא גם הוסיף בישול. בעונת 2013/2014 כבש שני שערים ב-18 הופעות בליגת העל, אך הקבוצה ירדה לליגה הלאומית לאחר שבמחזור האחרון סיימה בתיקו 1–1 מול מ.ס. אשדוד.
בעונת 2014/2015 כבש שלושה שערים ב-28 משחקים, וסייע לקבוצה להעפיל בחזרה לליגת העל. את עונת 2015/2016 הוא החל בבני יהודה, אך לא זכה לדקות משחק רבות, ועם הגעתו של החלוץ ג'וד נורו נופה מהסגל. ב-16 בדצמבר 2015 הושאל למכבי שעריים מליגה א' דרום עד לסוף העונה, עם אופציה לעונה נוספת. הוא כבש 12 שערים ב-19 משחקי ליגה וסייע לקבוצה להעפיל לליגה הלאומית. בעונת 2016/2017 כבש 11 שערים ב-36 הופעות בליגה הלאומית, וזכה עם הקבוצה בגביע הטוטו לליגת המשנה לאחר שבמשחק הגמר כבש את שער הניצחון בהארכה, אך בסופה ירדה הקבוצה בחזרה לליגה א'.
ב-12 ביוני 2017 חתם בהפועל ראשון לציון, ובעונת 2017/2018 כבש 11 שערים בליגה הלאומית. בעונת 2018/2019 כבש 20 שערים וזכה בתואר מלך השערים בליגה הלאומית. ב-31 בינואר 2019 חתם במכבי חיפה, והצטרף עם תחילת עונת 2019/2020. יצא עם הקבוצה למחנה אימונים ושיחק בהפסד להפועל באר שבע בגביע הטוטו, אך ב-5 בספטמבר 2019 הושאל בחזרה להפועל ראשון לציון, ועד תום העונה כבש במדיה 17 שערים בליגה הלאומית.
את עונת 2020/2021 החל ללא קבוצה, ולאחר שהחל להתאמן בהפועל תל אביב הוא הוחתם במועדון ב-14 בדצמבר 2020, ובאותו יום ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, כשנכנס כמחליף במשחק מול מכבי חיפה. ב-7 בינואר 2021 כבש את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–2 למ.ס. אשדוד. בסיום אותה העונה העפיל עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, בו עלה כמחליף במהלך ההארכה בהפסד 1–2 למכבי תל אביב.
ב-20 ביוני 2021 חתם לעונה אחת בהפועל כפר סבא מהליגה הלאומית.
ב-12 ביוני 2022 חתם לעונה אחת במכבי נתניה מליגת העל. את שער הבכורה כבש במוקדמות הקונפרס ליג נגד איסטנבול בשקשהיר ב-9 בינואר 2023 עבר להפועל אום אל-פחם מהליגה הלאומית.
ב-4 ביוני 2023 חתם במכבי קביליו יפו.
ב-17 ביוני 2024 חתם בבני יהודה תל אביב.
קריירת מועדונים > קריירה בינלאומית

לזכותו של יצחק שלוש הופעות בנבחרת עד גיל 18, וכן שתי הופעות ושער אחד בנבחרת עד גיל 19. בשנת 2013 זומן לסגל הנבחרת הצעירה, במדיה ערך שלוש הופעות וכבש שער אחד.
תארים

גביע הטוטו (הליגה הלאומית): 2016/2017
הערות שוליים

↑  צפו: בני יהודה ירדה ללאומית אחרי 12 שנה, באתר ONE‏, 10 במאי 2014
↑  יניב טוכמן‏, ליגה א': דייויד גומז וגיל יצחק עברו למכבי שעריים, באתר וואלה, 16 בדצמבר 2015
↑  לאומית: הפועל ראשון לציון ממשיכה במסע ההחתמות, גיל יצחק הצטרף, באתר וואלה, 12 ביוני 2017
↑  שלמה וייס‏, גיל יצחק חתם במכבי חיפה, יצטרף בעונה הבאה, באתר וואלה, 31 בינואר 2019
↑  מאור רחמני, ‏יצחק חתם בהפועל ת"א, יוכל לשחק בחיפה, באתר ONE‏, 14 בדצמבר 2020
↑  מכבי תל אביב ניצחה 1:2 את הפועל תל אביב וזכתה בגביע המדינה, מהומה בסיום, באתר וואלה, 2 ביוני 2021
↑  ליגה לאומית: גיל יצחק חתם בהפועל כפר סבא, באתר וואלה, 20 ביוני 2021
↑  רענן ברנובסקי‏, גיל יצחק חתם לעונה אחת בנתניה, שמתמוגגת מהגעת אריך ברקו, באתר וואלה, 12 ביוני 2022
↑  מחמאות, נקודה: 1:1 למכבי נתניה בטורקיה מול בשאקשהיר, באתר www.netanyanet.co.il
↑  רענן ברנובסקי‏, גיל יצחק שוחרר ממכבי נתניה ועבר להפועל אום אל פאחם, באתר וואלה, 9 בינואר 2023
↑  תחנה תשיעית בקריירה: גיל יצחק חתם במכבי יפו, באתר ONE‏, 4 ביוני 2023
ישיבת נווה הרצוג

| --- | --- |

בית המדרש בישיבה
 ישיבה
 השתייכות:  מרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא
 תקופת הפעילות:  ה'תשכ"ד (1964) – הווה
 שכבות לימוד:  ז'–י"ב
 מספר כיתות:  11
 בעלי תפקידים
 מנהל:  מנחם כהן
 ראש הישיבה התיכונית:  אל"ם (במיל') הרב שרון צברי שליט״א
 באחריות:  מועצה אזורית "חבל יבנה"
 סגל:  כ-40 אנשי צוות
 תלמידים
 :  כ-400
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°49′30″N 34°41′18″E﻿ / ﻿31.8251°N 34.6884°E﻿ / 31.8251; 34.6884
 אתר ישיבת בני עקיבא נווה הרצוג
  (למפת אשדוד מוגדלת) ישיבת נווה הרצוג(למפת אשדוד רגילה) ישיבת נווה הרצוג(למפת השפלה רגילה) ישיבת נווה הרצוג(למפת השפלה מוגדלת) ישיבת נווה הרצוג
 
ישיבת בני עקיבא נווה הרצוג היא ישיבה תיכונית בתחומו של המושב ניר גלים. ממוקמת בין המושבים בני דרום וניר גלים מצפון-מזרח לעיר אשדוד, בשטח המועצה אזורית חבל יבנה. הישיבה השייכת למרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא, הוקמה בשנת 1964 על שמו של הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג. עד שנת 2023 הרב מאיר אדרי עמד בראשות הישיבה, ואז החליף אותו אל"ם (במיל') הרב שרון צברי.
הישיבה משרתת את חניכי בני עקיבא ועזרא מאשדוד גן יבנה ומיישובי הסביבה, ולומדים בה כארבע מאות תלמידים. הישגי הלימוד במוסד מתבטאים באחוזי הצלחה גבוהים בבחינות הבגרות, והישגיה החינוכיים בהתגייסות ליחידות מובחרות בצה"ל, התנדבות בקהילה ומעורבות חברתית ועוד.
במסגרת ההווי החברתי הישיבה מוציאה לפועל ימי כיף, סיורים חוויתים, וטיולים רגליים להכרת הארץ. בנוסף הישיבה מפעילה חוגים במוזיקה, ופעילות בחדר כושר.
הישיבה מקדישה תשומת לב רבה למעורבות ופעילות חברתית בקרב הקהילה הדתית באשדוד, תוך דגש על קשר מתמיד עם הסניפים שבהם תלמידי הישיבה מדריכים, ועם בתי הספר הדתיים באשדוד. ובנוסף, חברותות עם תלמידי ישיבת ההסדר נוה דקלים, הובלת ריקודי יום העצמאות, לימודי ליל שבועות המוניים, עידוד הדרכה במסגרת עזרא ובני עקיבא ויציאה לאירועים של הציבור הדתי לאומי אליו היא משתייכת כגון: ריקוד דגלים בירושלים ועוד.
הערות שוליים

↑  דביר עמר, הרב שרון צברי באגרת פרידה מהרבנות הצבאית, באתר ערוץ 7, 19 ביולי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270176305171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישיבות ובנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יהודה ליב דוקעס

| --- | --- |

 לידה:  17 בינואר 1810 ברטיסלאבה, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  3 באוגוסט 1891 (בגיל 81) וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מדינה:  ממלכת הונגריה 
 מקום קבורה:  בית העלמין היהודי הישן של וינה 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 
יהודה ליב (לאופולד) דוקעס (בהונגרית: Dux Lipót; ‏17 בינואר 1810, י"ב בשבט ה'תק"ע פרשבורג – 3 באוגוסט 1891, כ"ח בתמוז תרנ"א וינה) היה מבקר ומהדיר ספרות עם ישראל, יהודי-הונגרי.
קורות חיים

דוקעס היה מאנשי חכמת ישראל ותנועת ההשכלה היהודית, בצעירותו למד בישיבתו של החת"ם סופר, ואחר כך הקדיש את זמנו לחכמת ישראל, ובמשך שנים רבות שהה בספריות החשובות באירופה לצורך מחקריו. תרם רבות לפילולוגיה העברית, אך גולת הכותרת של מחקרו נחשבת שירת ימי הביניים של יהדות ספרד, בעיקר זו של רבי שלמה אבן גבירול, שאת שיריו ההדיר בספר "שירי שלמה" (הנובר תרי"ח). במסגרת עיסוקו זה, כתב גם על תולדות המשוררים.
הוא חיבר ספרים רבים בתחומי מחקריו, מקצתם בעברית.
מספריו

נחל קדומים - מחברת ראשונה, הנובר, תרי"ג, באתר היברובוקס
נחל קדומים - מחברת שנייה, הנובר, תרי"ג, באתר היברובוקס
גנזי אקספרד, ‏ כולל פיוטים ושירים ממשוררי ספרד הקדמונים. נאספו בבית אוצר הספרים אשר באוקספורד מאת צבי הירש עדעלמאן ויהודה המכונה ליב דוקעס; לונדון, תר"י, באתר היברובוקס
כוכבה לוי

ערך זה עוסק בבת ערובה בפיגוע במלון סבוי. אם התכוונתם לזמרת הלאדינו ואִמה של יסמין לוי, ראו .
| --- | --- |

כוכבה לוי מספר שנים לאחר הפיגוע במלון סבוי  תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  31 בינואר 1944 ירושלים 
 פטירה:  26 ביולי 2019 (בגיל 75) 
 מדינה:  ישראל
 מקום קבורה:  חדרה
 ידועה בשל:  הייתה בת ערובה של המחבלים בפיגוע במלון סבוי, וקישרה ביניהם לכוחות הביטחון
 מספר צאצאים:  1
 
כוכבה לוי (31 בינואר 1944 – 26 ביולי 2019) הייתה ישראלית שנקלעה לפיגוע במלון סבוי בתל אביב ב-5 במרץ 1975, והוחזקה על ידי המחבלים כבת ערובה יחד עם עוד תשעה אורחים שהיו במלון. לוי שמשה כמתורגמנית בין המחבלים לבין כוחות הביטחון הישראלים, טיפלה בפצועים ומסרה מידע על המחבלים. במהלך האירוע היא חילצה גבר פצוע שגררה החוצה בהסכמת המחבלים. המחבלים מלכדו בלבנות חבלה את החדר שבו ריכזו את בני הערובה, וכשכוחות צה"ל פרצו לבניין הם הפעילו אותן. מבין עשרה בני הערובה נשארו בחיים שלושה, והיא ביניהם.
ביוגרפיה

כוכבה לוי נולדה בירושלים כבת שנייה לזכריה, יליד ארץ ישראל ממוצא תימני, ורחל, ילידת החבל הכורדי בטורקיה שעלתה לארץ ישראל בילדותה. כשהייתה בת 3 הוריה התגרשו והאם עברה עם הבנות לתל אביב, שם קנתה בית בשכונת סומייל (היום ליד רחוב אבן גבירול). לאחר הגירושים האב ניתק את קשריו עם לוי ואחותה. אימהּּ נישאה בשנית, עבדה כמטפלת בילדים, וילדה שני ילדים נוספים. כשהייתה בת 8, נאלצה כוכבה לעזור בפרנסת המשפחה ועבדה כמנקה באטליז.
עד כיתה ה' היא למדה בבית ספר דיזנגוף, וכשהייתה בת 10 פגשה בנציגי עליית הנוער שהציעו לילדי השכונה לעבור לגור בקיבוץ. היא רצתה בכך, ועברה לקיבוץ גבעת חיים מאוחד עם עוד כשלושים ילדים מכל הארץ. בריאיון שקיימה היא סיפרה שבדיעבד זה היה אחד הדברים הטובים ביותר שקרו לה. את שירותה הצבאי עשתה בנח"ל בקיבוץ פלמחים, ולאחר שחרורה חזרה לגבעת חיים. היא כתבה שירים וחלמה להיות סופרת ידועה והביעה את רצונה ללמוד סִפרות באוניברסיטה, אך הקיבוץ הציע לה במקום זה לימודי בישול. ביומנה היא כתבה בגיל מאוחר יותר "לא בכיתי, לא מחיתי, אבל בליבי ידעתי שזה משום שאיני שייכת".
בגיל 22 היא עזבה את הקיבוץ ועברה לבית אמה בתל אביב, ולאחר מכן נישאה. היא התגוררה עם בעלה, אברהם לוי, ברחוב הירקון בתל אביב ונולדה להם בת. בעת הפיגוע הייתה בת 31, וילדתה בת 8.
לאחר הפיגוע

לוי זכתה לשבחים רבים, מפקדים בסיירת מטכ"ל הזמינו אותה אליהם ונתנו לה תמונה עם הקדשה "לכוכבה בתודה ובהערכה מהיחידה". מפקד משטרת מחוז תל אביב, ניצב דוד עופר, בא לביתה עם זר פרחים, והיא הוזמנה להיות אורחת מרכז ההסברה ביום העצמאות.
אך לכך נוסף גוון מזלזל. בעת השיח עם המתווך הישראלי הוא שאל אותה מי היא, והיא ענתה "אני כוכבה לוי מרחוב הירקון". באותן שנים רחוב הירקון הסמוך היה מרכז לזנות, ובעיתונים למחרת לוי תוארה כיצאנית. לאחר מכן נאמר שאין זה נכון, הטעות הוסברה בכך ששוטרים שהיו ברחוב בעת הפיגוע הכירו יצאנית בשם זהה שפעלה באזור והניחו שזו היא. בין אם ההסבר נכון ובין אם לאו, היא נפגעה, בריאיון איתה במהדורת החדשות בטלוויזיה "מבט" למחרת הפיגוע, היא ממעטת בדיבור ועיניה מושפלות. לוי שהתה במלון עם ידיד שהיה לה קשר רומנטי איתו, ושניהם היו נשואים לאחרים. הידיד שנפצע קיבל יחס של גיבורים, וראש הממשלה יצחק רבין ביקר אותו ליד מיטתו בבית החולים. היחס כלפי לוי היה אחר, בהקלטה מכינוס של אנשי צבא ומשטרה בכירים לצורך הפקת לקחים מהאירוע, אחד הדוברים אומר ששאלו אותו כל מיני דברים בלחישה וברצונו לתקן טעות קבל עם ועדה, היא אינה פרוצה. דובר אחד שואל "מה היא עשתה בלי בעלה?" דובר שני אומר "זו שרמוטה, לא פרוצה", והנוכחים פורצים בצחוק. במגזין האמריקאי טיים התפרסה שבועיים לאחר האירוע כתבה שבה היא תוארה כ"יצאנית שחרחורת קטנה שנכנסה למלון כדי להתחמק ממצוד משטרתי". לוי תבעה את העיתון וזכתה בפיצוי בסך 80,000 ל"י.
את העלבון הזה היא נשאה למשך חייה, היא נסוגה לאלמוניות ולא הצליחה לשקם את תדמיתה הציבורית. ליוותה אותה גם אימת אותו הלילה, היא פחדה להתקרב לים, נדרכה לשמע דיבור בערבית, ורעש מים זורמים היה מעביר בה רעד משום שבהתפוצצות בחדר נשברו צינורות ומים שטפו מהם לתוך הבניין ולרחוב.
בכספי התביעה שקיבלה ממגזין "טיים" היא הוציאה לאור ספר שירים פרי עטה, וארבע שנים אחרי האירוע יצא לאור הספר "בל יעלה השחר" שכתב אביעזר גולן על פי יומנה, אותו מסרה לגולן בעצמה. שמונה שנים לאחר הפיגוע התגרשה מבעלה.
כוכבה לוי נפטרה ב-26 ביולי 2019, והובאה לקבורה בבית העלמין החדש בחדרה. השאירה אחריה בת יחידה, שלושה נכדים וחמישה נינים.
בספטמבר 2022 הוקרן בכאן 11 סרטה הדוקומנטרי של זהר וגנר, "סבוי", על גבורתה של כוכבה לוי. הסרט זכה בפרסי הבימוי לסרט תיעודי והעריכה בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2022, בשלושה פרסי אופיר ובשבחי המבקרים.
בשנת 2023 החליטה מועצת נאות חובב לקרוא רחוב על שמה.