stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תל אל פול
לקריאה נוספת

מנחם מרקוס, הרי ירושלים, רשות שמורות הטבע, 1993
זאב וילנאי, ירושלים העיר העתיקה וסביבתה (כרך ב'), הוצאת אחיעבר
הערות שוליים

↑  תל אל פול, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ה', פרק ב', סעיף א', פסקה 51.
↑  עוזי נרקיס, אחת ירושלים, עמ' 206
↑  Yuval Baruch, Joe Uziel, Tell el-Fûl in the second Temple Period, New Studies on Jerusalem, 2014-01-01
↑  Albright, W. F., 1924, Exavations and Results at tell el-Ful (Gibeah of Saul) (AASOR 4), New Haven, CT: Yale University Press
↑  Lapp, N. L., 1993, 'Ful, Tell el-', New Encyclopedia of Archaeological Excavations in the Holy Land 2: 445-448
↑  חדשות ארכאולוגיות 110 עמודים 76–77, חדשות ארכאולוגיות 111 עמודים 83–85, [ http://www.hadashot-esi.org.il/report_detail.aspx?id=1888&mag_id=118חדשות ארכאולגיות 123]
↑  ירושלים, תל אל־פול, דוח סופי, רינה אבנר חדשות ארכאולוגיות 120 11/2/2008
↑  Finkelstein, I., 2011, 'Tell el-Ful Revisited: The Assyrian and Hellenistic Periods (with a New Identification)', Palestine Exploration Quarterly 143: 106-118.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010929274705171  GND: 4253483-5  LCCN: sh85052272 
הלוי ופילגשו נכנסים לעיר "גבעה". ציור משנת 1250
גוויות של חיילים עות'מאנים בתל אל פול במהלך כיבוש ירושלים במלחמת העולם הראשונה, 1917
מלחמת מלך ערד

מלחמת מלך עֲרָד היא אירוע מקראי שהתרחש בשנת הארבעים ליציאת בני ישראל מארץ מצרים.
המלחמה > רקע

עם ישראל מתקרב במסעו אל ארץ ישראל, מלך ערד שהייתה בדרום ארץ כנען שומע על כך, מחליט להילחם בישראל ומגיע אליו דרך האתרים. אונקלוס והתרגום הירושלמי תרגמו את דרך האתרים כ"אורח מאלליא" - דרך התרים (המרגלים). כלומר, באותה דרך בה נשלחו המרגלים לארץ.
במלחמה הראשונה מלך ערד מצליח לשבות שבי מישראל. המדרש מספר שבעקבות התקיפה חזרו עם ישראל לאחור שבע מסעות.
המלחמה > המלחמה

בעקבות תקיפת מלך ערד וניצחונו, עם ישראל פונה לקב"ה ומתפלל אליו לניצחון על הכנעני. העם נודר שאם ינצחו יחרימו את כל ערי האויב. במלחמה, עם ישראל מנצח ומחרים את הערים כפי שנדר. לאחר הניצחון קראו לערים שהחרימו - "חרמה".
נחלקו המפרשים בזהות העיר ערד והעם שישב בה: מדרש תנחומא והרמב"ן מזהים את ערד בדרום ארץ כנען והיא עיר של עמלקים, על פי עדות המרגלים - ”עֲמָלֵק יוֹשֵׁב בְּאֶרֶץ הַנֶּגֶב” (במדבר, י"ג, כ"ט). אמנם, בכיבושי יהושע מוזכרת העיר ערד כעיר שנלחמו בה ובספר שופטים מסופר על בני הקיני שהתיישבו במדבר יהודה אשר בנגב ערד, ושם הכו שבטי יהודה ושמעון את העיר צפת וקראו לעיר "חרמה". ומפרש הרמב"ן ש"חרמה" הוא המקום בו ניצחו עם ישראל את העמלקים והוא לא היה בעיר ערד אלא בשטח מקומי בשטחי ערד ואילו הניצחונות ביהושע ושופטים היו בערים. הרמב"ן מבסס הנחה זו על לשון הפסוק בבמדבר - ”ויקרא שם המקום חרמה” למול לשון הפסוק בשופטים - ”וַיִּקְרָא אֶת שֵׁם הָעִיר 'חָרְמָה'”.
בפירוש דעת מקרא הביאו עוד שני הסברים אפשריים:
העיר ערד במלחמת מלך ערד היא "ערד יריחו" ואילו העיר ערד בספר שופטים היא "ערד רבת". שתי הערים מוזכרות בכיבושיו של שישק מלך מצרים.
הניצחון של עם ישראל היה זמני ועד הכניסה לארץ העיר חזרה ויושבה והיה צורך לכובשה בשנית.
חז"ל פירשו - ”תנא הוא סיחון הוא ערד הוא כנען” (תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ג', עמוד א'). כלומר, העיר ערד הייתה בדרום עבר הירדן המזרחי וזו בעצם מלחמת סיחון.
באבן עזרא מובא פירוש (בלשון "רבים כתבו") שאת הפרשה הזו יהושע כתב לאחר שכבש את ערד. כלומר, עם ישראל כבש והחרים את ערי ערד רק אחרי הכניסה לארץ. כך גם נראה מדברי הספורנו שכותב שבתחילה רק נדרו להחרים כאשר יכנסו לארץ, ואכן קיימו זאת בתחילת ספר שופטים.
כיום ישנם חוקרים המזהים את ערד שבפרשתנו עם אתר בשם 'תל מלחתא' שנמצא כ4 קילומטרים מתל ערד. הממצאים באתר זה, בניגוד לאלו שנמצאו בתל ערד, מתוארכים לתקופת הנדודים במדבר וכיבוש הארץ.
הערות שוליים

↑  מדרש תנחומא, פרשת חוקת, פסקה י"ח
↑  ספר שופטים, פרק א', פסוק ט"ז
| ספר במדבר |
| --- | --- | --- |
| פרשת במדבר | נשיאי השבטים • מפקד בני ישראל במדבר סיני • מחנה ישראל • פדיון בכורות • משא המשכן |  |
| פרשת נשא | שילוח טמאים • אשם גזלות וגזל הגר • פרשת סוטה • פרשת הנזיר • ברכת כהנים • נשיאת ארון הברית בכתף • קורבנות הנשיאים |  |
| פרשת בהעלותך | הדלקת הנרות במקדש • טהרת הלויים • פסח שני • חצוצרות הכסף ותקיעת הכהנים בחצוצרות • עמוד הענן • מסע המחנות • חובב בן רעואל • פרשת ויהי בנסוע • חטא המתאוננים • קברות התאווה • שבעים הזקנים ואלדד ומידד • צרעת מרים |  |
| פרשת שלח לך | חטא המרגלים • חטא המעפילים • נסכים • הפרשת חלה • חטאת עבודה זרה • המקושש • פרשת ציצית • ציצית • לא תתורו |  |
| פרשת קרח | מחלוקת קורח ועדתו • פריחת מטה אהרן • שמירת המקדש • מתנות כהונה |  |
| פרשת חקת | פרה אדומה • מי מריבה • מות אהרון הכהן • מלחמת מלך ערד • נחש הנחושת • שירת הבאר • מלחמת סיחון • מלחמת עוג |  |
| פרשת בלק | משלחת בלק אל בלעם • אתונו של בלעם • משלי בלעם • חטא בעל פעור |  |
| פרשת פינחס | מפקד בני ישראל בערבות מואב • בנות צלפחד • מינוי יהושע • קורבן התמיד • קורבן מוסף • מוסף ראש חודש |  |
| פרשת מטות | פרשת נדרים • הפרת נדרים • מלחמת מדין • הכשרת כלים • טבילת כלים • פרשת בני גד ובני ראובן |  |
| פרשת מסעי | נדודי בני ישראל במדבר • גבולות הארץ • נשיאי השבטים • ערי הלויים • ערי מקלט • רוצח בשגגה |  |
| דמויות מרכזיות | משה • אהרן • גרשון • קהת ומררי • אליצפן בן עוזיאל • אלעזר ואיתמר • האישה הכושית • מרים הנביאה • קרח בן יצהר • דתן ואבירם • און בן פלת • סיחון מלך האמורי • עוג מלך הבשן • בלק • בלעם בן בעור • כזבי בת צור • זמרי בן סלוא • פינחס • חמשת מלכי מדין • יהושע בן נון • כלב בן יפונה |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
תל מלחתא
אייריש קופי

| --- | --- |

 נתונים
 מרכיבים:  ויסקי אירי, סוכר חום, שמנת, קפה, כוס אייריש קופי 
 אופן ההכנה:  ערבוב הקפה, הויסקי והסוכר והצפת הקצפת מעל באמצעות גב כף.
 
אייריש קופי (אירית: Caife Gaelach) הוא קוקטייל המוכר רשמית על ידי איגוד הברמנים הבינלאומי המורכב מ: 40 מ"ל ויסקי אירי, 80 מ"ל קפה חלוט חם, 30 מ"ל שמנת, 1 כף סוכר חום. המשקה מוגש באופן מסורתי בספל זכוכית בעל רגל גבוהה ואוזן הנקרא "מאג אייריש קופי".
מקובל לייחס את המצאת המשקה לג'וזף שרידן, השף הראשי של שדה התעופה בפוינס שבמערב אירלנד, שם הוגש הקפה לנוסעים הטרנס-אטלנטיים בשנות הארבעים של המאה ה-20. אחד הנוסעים, כתב של הסן פרנסיסקו כרוניקל הביא לטענתו את המשקה לארצות הברית לאחר ששכנע בר בסן פרנסיסקו להגיש אותו בשנת 1952.
במשך השנים פותחו גרסאות שונות למשקה כמו למשל ביילי'ס קופי בו הוויסקי מוחלף באייריש קרים או קנטקי קופי בו הוויסקי מוחלף בבורבון והשמנת באייריש קרים.
ראו גם

אספרסו מרטיני
מאי וייסנברג

| --- | --- |

 לידה:  15 באוקטובר 1913 Turffontein, יוהנסבורג, דרום אפריקה 
 פטירה:  2 באוגוסט 1939 (בגיל 25) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מדינה:  דרום אפריקה דרום אפריקה
 השכלה:  אוניברסיטת ויטווטרסראנד 
 מעסיק:  קול ירושלים 
 
מאי וייסנברג (השם החקוק על המצבה שלה הוא "מלכה מאי וייסנברג"; 15 באוקטובר 1913 – 2 באוגוסט 1939, י"ח באב תרצ"ט) הייתה קריינית ברדיו קול ירושלים. נהרגה בהתפוצצות פצצה באולפן הרדיו "קול ירושלים".
ביוגרפיה

מאי נולדה בעיר יוהנסבורג בדרום אפריקה, ברובע Turffontein, לאמה ברטה, לבית גארב, ילידת ליטה ולנתן נחום מרימסקי, יליד רוסיה. מאי הייתה הבכורה מבין ארבעת ילדי המשפחה. שמות אחיה ואחותה: הרולד Harold, חנה Annie, וארנולד Arnold אשר עברת את שמו לאורי והיה בין מקימי קיבוץ מעגן מיכאל. שני האחים בחרו לשנות את שם המשפחה ממרימסקי למרי.
הוריה היו פעילים בחיי הקהילה היהודית. השפה העברית הייתה שגורה בביתם והם דאגו שילדיהם ילמדו עברית. אביה היה ציוני כללי בהשקפתו, גבאי בבית-כנסת אורתודוקסי וחבר המועצה המקומית באזור מגוריו.
בגיל 18 השתתפה בתחרות מלכת יופי שנערכה ביוהנסבורג והגיעה למקום השלישי מתוך מאות מועמדות. הצטיינה במשחק טניס, ניגנה בכינור, והייתה חברה בארגון ישראל הצעיר.
וייסנברג השתתפה בחוג דרמה יהודי בשם "Johannesburg Jewish Guild drama section", בתפקידים ראשיים. היא למדה בבתי ספר יוקרתיים בעירה וסיימה שם את לימודיה באוניברסיטת ויטווטרסראנד. הייתה בעלת תעודת הוראה בעברית ושימשה מורה לתורת הביטוי ולדרמה. בשנת 1931, זכתה לתואר F.T.C.L‏ (Fellowship of the Trinity College of Music), מטעם "Trinity College of Music" (אנ') על תורת הדיבור. היא הייתה השלישית מדרום אפריקה שזכתה בתואר זה.
בשנת 1933 משפחתה עלתה ארצה, בעקבות אחיה הבכור, הרולד Harold, שעלה לישראל שנה קודם לכן כנער ולמד במקוה ישראל. המשפחה התגוררה בתל אביב ברחוב טרומפלדור.
בהגיעה לישראל עסקה לפרנסתה במתן שיעורים פרטיים באנגלית למבוגרים – לעורכי-דין יהודים פליטים מגרמניה לקראת בחינות הרישוי שלהם באנגלית. היא נישאה לאחד מתלמידיה, ד"ר יוליאן וייסנברג, עורך-דין עולה מגרמניה, שהיה מבוגר ממנה בשמונה שנים. לא נולדו להם ילדים.
בשנת 1937 מאי ובעלה עברו לגור בירושלים.
בהגיעה לירושלים, התקבלה מאי ל"קול ירושלים", תחנת הרדיו של שירות השידור של פלשתינה (א"י) של השלטון המנדטורי (PBS - The Palestine Broadcasting Service). התחנה שידרה בשלוש השפות הרשמיות באותה עת: אנגלית, ערבית ועברית. מאי החלה כקריינית עוזרת באנגלית, ובהמשך הייתה לקריינית החדשות באנגלית – ונקראה "מיי מרי" (May Marry).
בזכות בקיאותה וכישוריה בתחום הדרמה היא קודמה לתפקיד המנהלת של פינת הנוער באנגלית. היא הפיקה תסכיתי רדיו לילדים בהם השתמשה בשם העט "Waithill May".
כמומחית לדרמה ואומנות ההגייה היא כתבה תסריטים לרדיו, לרשות השידור הפלסטיני וגם לשירות השידור הבריטי באנגליה, ואף השתתפה בהפקתם.
ביוגרפיה > נסיבות מותה

במסגרת פעולות האצ"ל נגד המנדט הבריטי בארץ-ישראל, הוחלט לפגוע באולפני-שירות השידור ולגרום להפסקת השידורים. החבלה בוצעה ביום 2 באוגוסט 1939, בשעה 5:20 אחה"צ, על ידי צפניה מאיר, שהיה אחד מהעובדים הקבועים בתחנת השידור וחבר בארגון. עקב הפיצוץ נפצעה וייסנברג באורח קשה, וכעבור זמן קצר מתה מפצעיה בבית-החולים.
מאי לא הייתה אמורה להיות באולפן בשעת הפיצוץ. כן נפצע פצעי מוות מהנדס ערבי, אדיב מנצור, שהיה מעובדי התחנה, טכנאי חדר הפיקוח, גבריאל דימיטרופולוס, יווני אורתודוקסי, נפצע קל. כך גם טרזה דורסי, ערביה נוצרית, שהייתה ממונה על "פינת הנוער הערבית".
לקריאה נוספת

קול ישראל מירושלים מאת איזי מן, רשות השידור ופרינטיב, ירושלים, 2008. מסת"ב: 978-965-90316-1-0, עמ' 50-53 (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  מאי ווייסנברג - קריינית הרדיו מתה מפצעיה 3.8.1939.- ירושלים. מתוך "סיפורי ארץ-ישראל: מצבות מדברות", 10 ינואר 2011
↑  מרי אורי 1999-1923
↑  צפניה מאיר העמותה להנצחת מורשת לח"י
↑  אצ"ל: פיצוץ בית-השידור
↑  האצ"ל פועל בשתי חזיתות
לוח על מבנה תחנת קול ירושלים, בו נספתה וייסנברג, אשר פוצץ על ידי האצ"ל ב-2 באוגוסט 1939
שרפת יער

שרפת יער ביוון, יולי 2007
שרפת יער או שרפת חורש (באנגלית: Wildfire, או: bushfire), היא שרפה המתרחשת ביער או בחורש. מקובל להתייחס במונח זה גם לשרפות ענק בשטחים פתוחים כמו שדות חקלאיים.
שרפות אלה מאכלות יערות, בתי מגורים (הן אלו המרוחקים ממקום יישוב והן אלו הבנויים בגבול היישוב והיער) ושדות חקלאיים. הסיבות הנפוצות לשרפות אלה הן ברק, רשלנות של האדם, הצתה מכוונת, התפרצות הר געש וזרם פירוקלסטי הנוצר מהרי געש. הסכנה להתקיימותן מושפעת מגורמים נוספים כגון גלי חום גבוה, בצורות ושינויים אקלימיים מחזוריים כגון אל ניניו. שרפת יערות, בטווח הרחוק, תורמת להתחדשות היער ולחיזוקו. עקב התתחממות הגלובלית ושינויי האקלים, עלתה תדירות שריפות היער בעולם.
אקולוגיה

התפיסה הראשונית במדיניות ניהול הקרקעות של ארצות הברית הייתה שכל שרפות היער הן רעות, בהיותן איום על פארקים ויערות. האש נתפסה ככוח הרסני, וחלקה במערכת האקולוגית לא היה מובן. כתוצאה מכך, עד לשנות ה-70, כאשר התפתחה הבנה טובה יותר של השרפה, כל השרפות כובו. מדיניות זו גרמה להצטברות באזורים מיוערים מתים וגוססים, שמאוחר יותר סיפקו דלק לשרפות קשות יותר, ובחלק מהמקרים לכאלה שלא ניתן היה לשלוט בהן. תוצאה נוספת הייתה הצטברות של עצים וצמחים שמתו או נרקבו, שאילולא כן היו עולים באש. כיום הסברה היא כי מינים רבים של צמחים קטנים ועשבים נזקקים הן לשטח הגידול המתפנה בשרפה והן לתוצרי השרפה להזנת הקרקע. על כן, תוכנית בקרת השרפות של הפארק הלאומי גליישר שבמדינת מונטנה שבארצות הברית גורסת כי שרפות הנגרמות כתוצאה מפעילות אנושית יכובו כבעבר, אך במקרה של שרפה טבעית תהייה האש נתונה לבקרה וכיבויה יהיה תלוי בגודל האיום על בטיחות האדם והתשתיות. גם בפארק הלאומי ילוסטון המדיניות היא לכבות את כל השרפות הנגרמות על ידי האדם ולהעריך את היתרונות והחסרונות של השרפות הטבעיות ביחס למערכת האקולוגית של הפארק. אמצעי הכיבוי מופעלים אם הוחלט כי האש מהווה סכנה מיידית לאדם או למבנים, או שהיא עשויה לצאת מכלל שליטה.
צמחייה הסתגלה לשרפות במגוון דרכים. לאשוח דאגלס יש קליפת עץ עבה המגינה על חלקיו הפנימיים מפני רוב השרפות. אורן מפותל - שהוא מין העץ הנפוץ ביותר בפארק ילוסטון - מתגונן באמצעות אצטרובלים הנפתחים רק בתגובה לחום. זרעיהם מוחזקים במקום על ידי שרף קשיח, והאש גורמת להתמוססותו של השרף ובאופן זה הזרעים יכולים להתפזר. האש מסלקת את החומר העצי המת, ובכך מגדילה את שטח המחיה של עצי האורן. עצי הצפצפה יכולים לצמוח מחדש מהשורשים, וגם אם האש מכלה את העצים הגדלים מעל פני הקרקע, השורשים שורדים ברוב המקרים כיוון שהם מבודדים מהחום.
אקולוגיה > השפעות אקולוגיות אחרות

בשנת 2019 בעקבות שרפות היער בג'ונגלים הענקיים שבסמיכות לנהר האמזונאס, חוקרים מצרפת ומברזיל גילו כי השפעה מעניינת של השרפה היא הפשרה של קרחונים. הם מצאו כי הפיח שנוצר באוויר משרפת היער, נישא באוויר לעבר השלג והקרחונים באזור רכס האנדים, שם הוא מכסה את הקרחון, ואז האלבדו של הקרח, כלומר רמת הבוהק שלו יורדת לעומת המשטח. כמו כן, הפיח מוסיף קרינה לקרחון אשר מעודדת המסה שלו.
סוגי שרפות

ניתן לסווג שרפות יער לשני סוגים:
שרפת קרקע - שרפה המתפשטת דרך הקרקע
שרפת צמרות - שרפה המתפשטת דרך צמרות העצים ולא רק דרך הקרקע, ונחשבת למסוכנת יותר וקשה לעצירה משרפת קרקע.
סוגי שרפות > שרפת צמרות

שרפה צמרות נוצרת לרוב כשלב מתקדם של שרפת קרקע רגילה, בעקבות תנאי מזג אוויר יבש ורוחות חזקות. שרפת צמרות מתפשטת לרוב במהירות גדולה בהרבה משרפת קרקע רגילה. בשרפה הגדולה בכרמל של שנת 2010 דיווח קצין כבאות על התפשטות אש במהירות של 1,500 מטר ל-3 דקות (8.3 מטר לשנייה או 30 קמ"ש). שרפה זו קשה יותר לעצירה מכיוון שהיא מסוגלת לדלג מעל מחסומים מלאכותיים העוצרים שרפות קרקע כדוגמת כבישים ושבילי אש, וגם מכיוון שטמפרטורת השרפה גבוהה יותר משרפת קרקע. טמפרטורת האוויר במהלך שרפת צמרות יכולה להגיע עד למעל ל־800 מעלות, דבר הגורם להצתת עצים וחומרים דליקים אחרים אף ללא מגע אש ישיר. למרות החום הגבוה בשרפה זו, לעיתים פני הקרקע בשרפה זו נפגעים בצורה קלה יותר מאשר בשרפת קרקע, והיער מסוגל לחדש עצמו בצורה מהירה יותר, מאחר ששרידות הזרעים והשורשים בקרקע גבוה יותר.
סוגי שרפות > שרפת קרקע

שרפה כזאת שורפת חומרים המונחים על הקרקע, כגון: נשל של צמחים, שרידים של צמחים עשבוניים יבשים ושל צמחים נמוכים אחרים, גזם שהושאר בשטח וכדומה. אם החומר הבוער מורכב מענפים גדולים או מגזעי עצים, השרפה עלולה להימשך ימים אחדים, והטמפרטורה של האש עולה. הטמפרטורות של שרפות קרקע הן, בדרך כלל, בתחום שבין 300 לבין 500 מעלות צלזיוס.
שרפת עשב היא שרפה מהירה, בכל נקודה היא נמשכת רק זמן קצר, כי לאחר ששרפה את כל החומר הדליק באותו המקום היא מתקדמת הלאה. הנזק שלה מועט. שרפות כאלה נפוצות מאוד, אך השפעתן על השטח כמעט אינה משמעותית.
הגנה מפני שרפות יער

להגנה מפני שרפות יער ננקטים אמצעים אחדים:
שרפות מבוקרות מוצתות בתנאים שבהם הכבאים יכולים לוודא כי הן יבערו במקום ובעוצמה שהם יבחרו (מכונה "אש נגדית").
יצירת שבילי אש - אזורי חיץ ריקים מעצים, כדי למנוע מהאש להתפשט מאזור לאזור.
מגדלי תצפית משמשים לצפייה ביער בתקופות שבהן סכנת השרפה גדולה, כדי לזהות שרפה בשלב מוקדם ביותר שלה.
הקמת תחנות כיבוי סמוך ליער, לשם תגובה מהירה לשרפה.
חינוך הציבור לזהירות בעת הדלקת אש ביער (במסגרת פיקניק, למשל), להימנעות מהשלכה קלת דעת של סיגריה בוערת לצד הדרך וכדומה.
שינוי מתווה הצמחייה.
מאמר שהתפרסם בכתב העת "אקולוגיה וסביבה" ניסה לבחון את יעילותם של מנגנוני אזורי החיץ במספר שריפות בהרי יהודה. מסקנת החוקרים הייתה כי אזורי חיץ סביב יישובים – במיוחד כאלו המתוכננים מראש עם נתיבי הגעה ומילוי מים עבור לוחמי אש – היו יעילים במניעת התפשטות השריפה ליישובים, אולם אזורי חיץ בתוך היערות עצמם לא הראו יעילות ברורה.
החוקר פרופסור אבי פרבולוצקי הוסיף אמצעי נוסף להגנה משרפות, אותו חקר במשך מספר שנים: רעיית עיזים או בקר בשטחי החיץ, למניעת התייבשות העשבייה בתקופת הקיץ, המשמשת דלק לשרפות. פעולה זו במקביל לשבילי האש מסייעת רבות למניעת שרפות.
כיבוי שרפות יער

בנוסף לאמצעי כיבוי קרקעיים, כגון כבאיות, לכיבוי שרפות יער גדולות משמשת כבאות אווירית - באמצעות מטוסים, מסוקים או כלי טיס ייעודיים, הנושאים עמם כימיקלים, כגון מים, קצף, ותקרישים או חומרים מעכבי בעירה שפותחו במיוחד למטרה זו. שימוש בכלי טיס ייעודי לכיבוי שרפות יער רחבות היקף קיים מאז שנת 1953, שכן זו הדרך היעילה ביותר (ובפועל - היחידה) לנשיאה ופיזור של חומרי כיבוי בתנאי שטח קשים. בארצות הברית, שוכר משמר היערות או מחזיק בבעלותו כ-1,000 מטוסים ומסוקים מדי 'עונת אש', המגיעות יחד להוצאה שנתית של מעל 250 מיליון דולר.
מטוס הכיבוי CL Canadair-215 הוא המטוס הראשון שתוכנן למטרת כיבוי שריפות. זהו מטוס אמפיבי מיוחד לכיבוי שריפות, שיכול לשאת 6,137 ליטר מים ולטוס במהירות של 320 קמ"ש. הוא יכול להתמלא תוך 12 שניות בגיחה לאגם או ים, ולטוס בגובה 30 מטר מעל שריפת יער כדי לשפוך עליה מים. הוא מסוגל לטוס היטב במהירות נמוכה ובמשבי רוח עזים האופייניים לסביבת שריפות ענק, ואף מסוגל להמריא ולנחות במסלולי עפר ודשא. נכון ל-2024, מחירו של מטוס כזה הוא כ- 55 מיליון דולר.
שרפות יער גדולות

יער האמזונאס: שרפות ענק בוערות ביער האמזונאס חודשים רבים בכל שנה. את השרפות מציתים איכרים המנסים "לכבוש" שטחי עיבוד חדשים. האיכרים מציתים את שרידי היער והשרפות מתפשטות על פני אלפי קמ"ר ובוערות עד שהגשמים העונתיים מכבים את האש.
הפארק הלאומי ילוסטון, 1988: לאחר האביב הלח של 1988 התפשטה הבצורת ברחבי הרי הרוקי הצפוניים, וגרמה לשנה השחונה ביותר שתועדה אי פעם. דגניים וצמחים שהתפתחו היטב בתחילת הקיץ, כתוצאה מהלחות שהצטברה באביב, הפכו בסופן של דבר לחומר בעירה יבש. שירות הפארקים הלאומיים החל בפעולות על מנת למנוע את התפשטות השרפות, אך הבצורת הקשה גרמה לקשיים בהכנות לקראת השרפות. בין ה-15 ביולי ל-21 ביולי השרפות התפשטו במהירות משטח של כ-35 קמ"ר באזור ילוסטון כולו (שכלל גם אזורים מחוץ לגבולות הפארק) לשטח של כ-400 קמ"ר משטחי הפארק לבדם. השרפות יצאו מכלל שליטה לקראת סוף יולי. השרפות הגדולות בערו ביחד, וב-20 באוגוסט נשרפו כ-600 קמ"ר בילוסטון כולו. בשבע שרפות גדולות נוספות התכלו 95% מ-3,200 הקמ"ר שנשרפו בחודשיים הבאים. בסך הכל השתתפו במאמצי הכיבוי 25,000 כבאים ואנשי צבא ארצות הברית, והעלות הייתה 120 מיליון דולר. עד שהחורף הגיע והביא עמו את השלג שסייע בכיבוי הלהבות האחרונות, השרפות גרמו להרס ב-67 מבנים ולנזק של כמה מיליוני דולרים. אף על פי שאזרחים לא נפגעו, שני אנשי צוות שהיו קשורים למאמצי הכיבוי נהרגו במילוי תפקידם.
הפארק הלאומי גליישר, 2003: בשנת 2003 נשרפו בפארק 550 קמ"ר של קרקע לאחר בצורת של חמש שנים ועונת קיץ שכמעט ולא הייתה בה לחות. הייתה זו שרפת היער הגדולה ביותר בפארק מאז הקמתו ב-1910.
שרפות היער של השבת השחורה, 2009: סדרה של כ-400 שרפות יער אשר התחוללו בוויקטוריה בשבת, 7 בפברואר 2009 וגרמו לאובדן הגבוה ביותר בחיי אדם בהיסטוריה של שרפות היער באוסטרליה.
שרפות הענק ברוסיה, 2010: בקיץ 2010 פקד את רוסיה גל שרפות ענק, שהנזק בהן מוערך ב-15 מיליארד דולר.
החום והיובש החריגים בשנת 2019 הביאו לשרפות ענק בסיביר, באלסקה, באיים הקנריים ובאוסטרליה. הן השתוללו אף ביערות הגשם באמזונאס, שם הוצתו על ידי מבראי יערות. העשן התפשט על פני שטחים עצומים ובחלקם מיושבים וגרם לזיהום אוויר קשה . מעל מיליארד בעלי חיים נשרפו רק באוסטרליה.
שרפות היער באוקראינה, 2020: סדרה של שרפות יער שהתפשטו באזור ההרחקה של צ'רנוביל בצפון אוקראינה באפריל 2020. השרפות כובו ברובם תוך שבועיים, לפחות חשוד אחד נעצר בגין הצתה מכוונת.
שיקום יער לאחר שרפה

שרפות יער קיימות מאז התפתחות החיים על היבשה. על כן, באזורים המועדים יותר לשרפות, הצמחייה והחי מותאמים אבולוציונית להתמודדות עם שרפות. חלק מההתאמה היא ברמת המין, למשל רקמות קשות יחסית להצתה בגזע העץ, יכולת שיקום הצמח משורש עמוק או התנהגות בריחה בעת חישת עשן בדבורים. חלק אחר מן ההתאמות הוא ברמת האוכלוסייה, למשל ייצור זרעים שחלק מהם יכול לשהות באדמה במשך עשרות שנים ולנבוט רק לאחר שרפה.
בעשורים שאחרי השרפה, הצמחייה משתקמת ובעקבותיה מגיעים אל שטח היער, בחזרה, בעלי החיים. אולם, הן הרכב הצמחייה והן הרכב חברת החי לא בהכרח יהיו זהים לאלה שלפני השרפה. השרפה מהווה הזדמנות לחדירת מינים חדשים אל השטח מחד ומאידך, לא כל המינים הישנים יצליחו להשתקם אחריה.
ראו גם

סופת אש
גל השרפות באוסטרליה (2019–2020)
הערות שוליים

↑  nationalgeographic.com/science/article/climate-change-increases-risk-fires-western-us
↑  https://www.carbonbrief.org/explainer-how-climate-change-is-affecting-wildfires-around-the-world
↑  https://www.epa.gov/climate-indicators/climate-change-indicators-wildfires
↑  Fire Monitoring, Yellowstone Wildland Fire, National Park Service, October 25, 2006
↑  Magalhães, N.d., Evangelista, H., Condom, T. et al., Amazonian Biomass Burning Enhances Tropical Andean Glaciers Melting, Nature, 2019
↑   ד"ר נורית קינן, שרפות אינן קורות, הן נגרמות..., באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑  חסן שעלאן ואחיה ראב"ד, "אנשים נשרפו חיים, הם פשוט שכבו שם", באתר ynet, 2 בדצמבר 2010
↑  שריפה מבוקרת ביער ביריה
↑  ד"ר ארז גרטי, דרכי התמודדות עם שריפות, במדור "מאגר המדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 25 בדצמבר 2010
1 2  השרפה בהרי יהודה – 2021: ניתוח, תובנות והמלצות, באתר אקולוגיה וסביבה, ‏1 בפברואר, 2022
↑  מחקר משותף עם עמיתים.
↑   בלומברג, המטוס שנלחם באחד האיומים הגדולים על כדור הארץ חוזר לחיים, באתר הארץ, 16 בספטמבר 2024
↑  Wildland Fire in Yellowstone, National Park Service, July 26 2006, Retrieved on 2007-02-28
↑  Irfan, Umair (21 August 2019). "Wildfires are burning around the world. The most alarming is in the Amazon rainforest". Vox. Retrieved 23 August 2019.
↑  ר' גל השרפות באוסטרליה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556176505171  LCCN: sh85146723  NARA: 10644887  NKC: ph115117 
שרפת יער ביוון
מגדל תצפית להתרעה על פרוץ שרפה, ארצות הברית, שנות ה-30
בשנת 2003 נשרפה כעשירית משטחי היערות שבפארק הלאומי גליישר
סרגיי גאליצקי

| --- | --- |

 לידה:  14 באוגוסט 1967 (בן 57) סוצ'י, רוסיה 
 מדינה:  רוסיה, ברית המועצות 
 מקום מגורים:  קרסנודאר 
 השכלה:  Kuban State University 
 פרסים והוקרה:  Hero of Labour of Kuban  תעודת כבוד נשיאותית של הפדרציה הרוסית 
 
סרגיי ניקולאיביץ' גאליצקי (ברוסית: Сергей Николаевич Галицкий; נולד ב-14 באוגוסט 1967 בלנינקאן) הוא איש עסקים רוסי, אישיות ציבורית, מייסד ובעלים משותף (עד 2018) של רשת הקמעונאות הגדולה ביותר מגניט. נשיא ובעלים של מועדון הכדורגל קרסנודאר.
נכלל ברשימת 100 אנשי העסקים העשירים ברוסיה על פי מגזין פורבס מאז 2005 עם הון מ-460 מיליון דולר (2005; מקום 64 ברשימה) ל-10.3 מיליארד דולר (2014; מקום 13 ברשימה). נכון לדצמבר 2021, על פי מגזין פורבס הונו מוערך בכ-3.5 מיליארד דולר.
בתחילת 2018 מכר גאליצקי כ-29% ממניותיו במגניט לבנק VTB תמורת 2.45 מיליארד דולר ועזב את כל התפקידים בחברה.
הערות שוליים

↑  Sergei Galitsky, Forbes (באנגלית)
↑  Сергей Галицкий, Forbes.ru (ברוסית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערוץ כוכבי הילדים

|  פרטי הערוץ |
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 סוג:  ערוץ טלוויזיה
 תאריך השקה:  10 ביולי 2019
 תאריך סגירה:  1 ביולי 2020
 בעלות:  "טלית תקשורת"
 שפה:  עברית
 זמינות
 HOT:  אפיק 72 + HOT VOD Young
 yes:  אפיק 88 + yes VOD
 
"ערוץ כוכבי הילדים" היה אפיק שידור לילדים בגילאי 3 עד 6, שמשדר את תוכני ילדים עם כוכבי ילדים ישראליים.
הערוץ החל את שידוריו ב-10 ביולי 2019 באפיק 72 של HOT.
בעבר הערוץ שודר באפיק 88 של yes בקיץ 2015. ביולי 2020 הערוץ סיים את שידוריו, והוחלף בערוץ הכוכבים, שגם הוא בבעלות "טלית תקשורת".
בין התכנים שמשודרים בערוץ, תכנים ישראלים בכיכובם של כוכבי הילדים: ורדינון, דרורמי, יניב המגניב, דידי דמיוני, נתי הגעתי הופעתי, סבא טוביה, מיכל הקטנה, הדוד חיים, קוגומלו, יובל המבולבל, רינת גבאי, רוי בוי, מני ממטרה, גילי בא לבקר, קופיקו, הגברת שין שין, מיקי ועוד. בין תוכני הערוץ תוכניות, שירים, הצגות ואגדות וכן תכנים ייעודיים לחגי ישראל ולעונות השנה.
התכנים בערוץ עוסקים בנושאים שונים ובהם חברויות, התמודדות עם בעיות, התגברות על פחדים, חגי ישראל, שמירה על כדור הארץ והסביבה, ניהול אורח חיים בריא ועוד.
"ערוץ כוכבי הילדים" הוא בבעלות "טלית תקשורת" (מקבוצת NMC United Entertainment), הבעלים של ערוץ ג'וניור, ערוץ בית+ וערוץ התינוקות "בייבי".
לערוץ הייתה גם ספרייה ב-HOT VOD Young שנכללו בה גם קלטות וידאו ו-DVD.
החומרים מבית "הד ארצי" שנכללים בספרייה הם:
"חיבוקי"
"טיף וטף"
"הפיציקט של רינת"
"סבא טוביה"
"מחסן/גינת השטוזים של דתיה"
"דוקטור דובידו - רופא צעצועים"
"הכבשה שושנה"
ועוד.
וסרטי "גלובוס יונייטד" שנמצאים בספרייה הם:
"טמבולינה והפיסטוקים"
שירי הילדים של מרים ילן-שטקליס ("שורום זורום" ו"אצו רצו גמדים")
"איך בוחרים שם לאחותי הקטנה?"
"הסבתא של אפרים"
"מסע שמתחיל בפיל"
ועוד.
וסרטי אם סי איי שנמצאים בספרייה הם :
שירים קטנים של עוזי חיטמן
פים פם פה
הולכים לגן
פיית הקסם
גמדי הלילה
חיתולי
מותק של בייביסיטר
דיג דיג דוג
גוזל שלי
ועוד.
סרטים, הצגות, שירים וסדרות ששודרו בערוץ

רוי בוי - יוצאים להרפתקה
נתי הגעתי הופעתי
החברים של גילי בא לבקר
גילי בא לבקר - מסע בקשת הרגשות
חנות הספרים של שין שין
דידי דמיוני ושעון הדמיון
גן הצוציקים מארח
תחרות התעלול והבלבול
רינת בארץ המילים
חגי ישראל עם רינת ומימי
רינת בעולם האגדות
התיאטרון שלנו - ספר לי סיפור
התיאטרון שלנו - ספר לי סיפור - אגדות
סבא טוביה - מסיבה ביער
סבא טוביה - סיפורים כיד המלך
סבא טוביה - סיפורי התנ"ך
סבא טוביה - סיפורה של מדינה
יובל המבולבל
יובל המבולבל - המסע אל הכוכב
יובל המבולבל - טוב לצחוק
עולמו של יובל המבולבל
דוד חיים
דוד חיים 2
דוד חיים - ההצגה
דוד חיים - הטיול אל האוצר
מיכל הקטנה
מיכל הקטנה - השיר שבלב
מיכל הקטנה בממלכת האהבה
מיקי
מיקי בחופשה
רוי בוי - לטבע נולד
רוי בוי - סוד המדבר
קופיקו והחונטוזים
בג'ונגל של רוי בוי
מני ממטרה - מיטב המערכונים
סטודיו קוגומלו
מה קרה למני ממטרה
קופיקו (עונה 1)
קופיקו המנהל
קופיקו - שעת סיפור
קופיקו - חוקי הג'ונגל
קופיקו במשטרה
משחקים באוכל בריא עם ורדינון
חנות האותיות של ורדינון
ורדינון בדרך אל החלום
ורדינון בג'ונגל
עולם היצירה של ורדינון
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.