stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ועד ראשי המכללות האקדמיות הציבוריות
ייחודן של המכללות האקדמיות הציבוריות

מערכת ההשכלה הגבוהה התפתחה באופן משמעותי בשני העשורים האחרונים בזכות המכללות האקדמיות הציבוריות, אשר תרמו תרומה ניכרת להרחבת הנגישות להשכלה גבוהה וליצירת מוביליות חברתית-כלכלית, לאוכלוסיות צעירות בעלות פוטנציאל אשר נתקלו בחסמים שונים שבלמו התקדמותן ובכלל לקבוצות חברתיות מוחלשות שהודרו מלימודים אקדמיים.
על פי נתוני המועצה להשכלה גבוהה לשנת הלימודים תשפ"ג, במכללות האקדמיות הציבוריות לומדים 73,122 סטודנטים לתואר ראשון ו-7,900 סטודנטים לתואר שני. הסטודנטים הלומדים לתואר ראשון מהווים 45% מכלל הסטודנטים הלומדים לתואר ראשון במערכת ההשכלה הגבוהה המתוקצבת הכוללת את האוניברסיטאות והמכללות האקדמיות הציבוריות בהן שכר הלימוד מתוקצב על ידי המדינה, לעומת המוסדות הפרטיים, הבלתי מתוקצבים בה ישלמו הסטודנטים שכר לימוד הגבוה פי 3 ויותר.
בשנים האחרונות, ביססו המכללות הציבוריות את מעמדן האקדמי ואת נחיצותן האינטלקטואלית, החברתית והכלכלית. המכללות מהוות כיום מנוע צמיחה לאומי ראשון במעלה, מאפשרות הנגשה, מוביליות חברתית-כלכלית והכשרה אפקטיבית של אוכלוסיות רבות לתחומים הנדרשים לעתיד המשק וחוסנו. לצד זאת, היוו המכללות האקדמיות הציבוריות גורם משמעותי ומרכזי במתן מענה מתמשך ואיכותי לתחומים בהם המשק משווע לבוגרות ובוגרים במקצועות ההייטק ומדעי הבריאות ובמקצועות הטיפוליים. במכללות הציבורית לומדים גם לימודי תואר שני, ולחלק מהמכללות יש אישור להענקת תואר שני מחקרי.
מרבית המכללות מפעילות מערך מכינות קדם אקדמיות תומך המהווה מנוף משמעותי להנגשה להשכלה גבוהה. לאור חשיבותן של המכינות לעתידם של צעירים רבים, שם ור"מ את הנושא על סדר יומו ופעל בהצלחה במשך מספר שנים מול משרדי הממשלה והכנסת במטרה למנוע כל פגיעה תקציבית וניהולית במפעל לאומי חשוב זה.
39% מהסטודנטים לתואר ראשון במכללות המתוקצבות על ידי ות"ת מגיעים מהאשכולות 4-1 בדומה לחלקה של כלל האוכלוסייה המתגוררת באשכולות אלו.
בשנת 2010 הצליח הוועד לראשונה לשפר את תנאי ההעסקה של 1,600 חברי הסגל האקדמי הבכיר במכללות, ולהעניק להם בין השאר גמול עבור פעילות מחקרית.
רשימת המכללות החברות בוועד

המרכז האקדמי לוינסקי וינגייט
המכללה האקדמית הרצוג
הקמפוס האקדמי אחוה
אפקה - המכללה האקדמית להנדסה בתל אביב
המכללה האקדמית אשקלון
המרכז האקדמי לב
בצלאל – אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים
המכללה האקדמית גליל מערבי
המכללה האקדמית הדסה
המכון הטכנולוגי חולון
האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים
המכללה האקדמית כנרת בעמק הירדן
המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה
המכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון
המכללה האקדמית ספיר
המכללה האקדמית עמק יזרעאל
המכללה האקדמית צפת
המרכז האקדמי רופין
שנקר - בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב
המכללה האקדמית תל אביב-יפו
המכללה האקדמית תל-חי
המכללה האקדמית בית ברל
סמינר הקיבוצים
המכללה האקדמית הרצוג
ראו גם

ועד ראשי האוניברסיטאות
לקריאה נוספת

עמי וולנסקי, אקדמיה בסביבה משתנה: מדיניות ההשכלה הגבוהה של ישראל 2004-1952, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2005
פרופ' אמנון רובינשטיין ועו"ד יצחק פשה, סדקים באקדמיה: חופש אקדמי, עצמאות האוניברסיטה, מעמד הסטודנט והזכות להשכלה גבוהה, הוצאת דביר, 2014
ד"ר פינחס חליוה, אוניברסיטת בר-אילן – השלוחות והשפעתן על מפת האקדמיה בישראל, הוצאת דור לדור, 2015
הערות שוליים

↑  פרופ' יפעת ביטון, באתר ב"אתר המכללה האקדמית אחווה"
↑  ד"ר אתי גרובגלד, ב"אתר המכללה האקדמית אחווה"
פגישת נשיא מדינת ישראל, ראובן ריבלין, עם ועד ראשי האוניברסיטאות והמכללות בדיון בנושא החרם האקדמי בעולם נגד האקדמיה במדינת ישראל.
 עומדים מימין לשמאל: פנחס חליוה, יעקב מצר, יהודה דנון, אריאלה לבנשטיין, שלמה גרוסמן, דניאל הרשקוביץ, עמוס שפירא, יוסף קלפטר, צבי הכהן, דניאל זייפמן, ינעם ליף. יושבים מימין לשמאל: רות ארנון, נשיא המדינה ראובן ריבלין, פרץ לביא, מנחם בן ששון
ויאתיו כל לעבדך

ויאתיו כל לעבדך הוא פיוט אנונימי הנאמר, לפי נוסח אשכנז המזרחי, בחזרת הש"ץ של תפילת מוסף של ראש השנה ויום הכיפורים, לפני הקטע 'ותמלוך אתה ה' לבדך' החותם את ברכת קדושת השם. הפיוט מרחיב את תוכנו של הקטע שלפניו הוא משובץ, ומתאר את קבלת מלכות ה' בידי כל יושבי תבל לעתיד לבוא. לפי חלק מהמנהגים, הפיוט מושר גם בהקפות בשמחת תורה.
ככל הנראה, הפיוט נתחבר בתקופה הקדם-קלאסית בתולדות הפיוט (המאות ה-4 וה-5).
מבנה

הפיוט בנוי לפי אקרוסטיכון אלפביתי, כאשר כל שורה פותחת בפועל עם תחילית "וי..." ולאחריו האות המתאימה ("ויאתיו... ויברכו... ויגידו...).
תוכן

הפיוט עוסק בהמלכת ה' על ידי כל העולם בעתיד לבוא, כאשר כל עמי תבל יזנחו את אמונותיהם ויקבלו את מלכות האל, בהתאם לתוכנם של הקטעים הנוספים לברכת קדושת השם בראש השנה וביום הכיפורים ("ובכן תן פחדך" וכו'), שביניהם הוא משובץ.
הרעיון שכל האנושות תכיר במלכות ה' מבוסס על נבואות רבות. רעיון זה מופיע הרבה בתפילות ראש השנה, ובא לידי ביטוי בברכת מלכויות בתפילת מוסף.
לחנים

רבים מהלחנים לפיוט זה הם שירי לכת.
לשיר כמה לחנים מוכרים, בהם של חסידות ויז'ניץ, של רבי שלמה קרליבך, חסידות ברסלב, הרב יהודה לייב הלוי אשלג, ישיבת חברון, ישיבת עתניאל, ישיבת הר עציון, ישיבת ירושלים לצעירים, יוני גנוט, ניצן חן, אהרלה סמט בלחן של הלל פלאי באלבום אהר'לע, מרדכי בן דוד בלחן של אלי קליין באלבומו צעקה ועוד.
הערות שוליים

↑  על פי ספר נחמיה, פרק ט', פסוק ה': וִיבָרְכוּ שֵׁם כְּבוֹדֶךָ וּמְרוֹמַם עַל כָּל בְּרָכָה וּתְהִלָּה.
↑  על פי ספר ישעיהו, פרק מ"ב, פסוק י"ב: "וּתְהִלָּתוֹ בָּאִיִּים יַגִּידוּ".
↑  על פי ספר ישעיהו, פרק נ"ה, פסוק ה': "הֵן גּוֹי לֹא תֵדַע תִּקְרָא וְגוֹי לֹא יְדָעוּךָ אֵלֶיךָ יָרוּצוּ".
↑  ספר תהילים, פרק ל"ה, פסוק כ"ז: "וְיֹאמְרוּ תָמִיד יִגְדַּל ה' הֶחָפֵץ שְׁלוֹם עַבְדּוֹ".
↑  על פי ספר שמואל ב', פרק ה', פסוק כ"א: "וַיַּעַזְבוּ שָׁם אֶת עֲצַבֵּיהֶם".
↑  "לחפור" פירושו "להתבייש", והמשפט מבוסס על ספר תהילים, פרק צ"ז, פסוק ז': "יֵבֹשׁוּ כָּל עֹבְדֵי פֶסֶל הַמִּתְהַלְלִים בָּאֱלִילִים".
↑  על פי ספר צפניה, פרק ג', פסוק ט': "כִּי אָז אֶהְפֹּךְ אֶל עַמִּים שָׂפָה בְרוּרָה לִקְרֹא כֻלָּם בְּשֵׁם ה' לְעָבְדוֹ שְׁכֶם אֶחָד".
↑  על פי ספר תהילים, פרק ע"ב, פסוק ה': "יִירָאוּךָ עִם שָׁמֶשׁ וְלִפְנֵי יָרֵחַ דּוֹר דּוֹרִים".
↑  על פי ספר ישעיהו, פרק כ"ט, פסוק כ"ד: "וְיָדְעוּ תֹעֵי רוּחַ בִּינָה"
↑  על פי ספר תהילים, פרק ק"ו, פסוק ב': :מִי יְמַלֵּל גְּבוּרוֹת ה' יַשְׁמִיעַ כָּל תְּהִלָּתוֹ".
↑  על פי ספר דברי הימים א', פרק כ"ט, פסוק י"א: "לְךָ ה' הַמַּמְלָכָה וְהַמִּתְנַשֵּׂא לְכֹל לְרֹאשׁ"
↑  על פי ספר איוב, פרק ו', פסוק י': "וַאֲסַלְּדָה בְחִילָה לֹא יַחְמוֹל".
↑  על פי ספר ישעיהו, פרק נ"ה, פסוק י"ב: "הֶהָרִים וְהַגְּבָעוֹת יִפְצְחוּ לִפְנֵיכֶם רִנָּה".
↑  על פי ספר תהילים, פרק צ"ז, פסוק א': "ה' מָלָךְ תָּגֵל הָאָרֶץ יִשְׂמְחוּ אִיִּים רַבִּים".
↑  על פי משנה, מסכת ברכות, פרק ב', משנה ב': "שיקבל עליו עול מלכות שמים תחילה".
↑  על פי ספר תהילים, פרק ק"ז, פסוק ל"ב: "וִירֹמְמוּהוּ בִּקְהַל עָם וּבְמוֹשַׁב זְקֵנִים יְהַלְלוּהוּ".
↑  על פי ספר ישעיהו, פרק ל"ג, פסוק י"ג: "שִׁמְעוּ רְחוֹקִים אֲשֶׁר עָשִׂיתִי".
↑  בנוסח אשכנז המערבי המקורי, הוא לא נאמר כלל.  עם זאת, בקהילת פיורדא הנהיגו בתקופה מאוחרת לאמרו בראש השנה, ולכן הוא מופיע במחזורי רדלהיים של המנהג המערבי לראש השנה באותיות קטנות עם הערה שאמרוהו בפיורדא; ביום כיפור, הוא לא מופיע בכלל מכיוון שגם בפיורדא לא אמרוהו במועד זה.
↑  אופיר מינץ מנור, עיונים בלשונו הציורית של הפיוט בתקופה הקדם-קלאסית, עבודת דוקטור, האוניברסיטה העברית 2006, עמ' 44.
↑  למשל: ספר צפניה, פרק ג', ספר ישעיהו, פרק ב', ספר עובדיה, פרק א', פסוק כ"א ועוד
↑  השיר באתר YouTube.
↑  השיר בביצוע יצחק מאיר, אתר YouTube.
↑  burstein's klezmerBasement (2016-03-31), תפלות ראש השנה 27 ויאתיו   אבינו מלכנו גלה   ונפוצותינו, נבדק ב-2024-07-18
↑  ברסלב מאיר (2019-10-22), ויאתו כל לעבדך - ניגון ההמלכה של ראש השנה, נבדק ב-2024-07-18
↑   בעל הסולם - ויאתיו כל לעבדך | baal hasulam - veyetayu, סרטון בערוץ "זוהר הסולם", באתר יוטיוב (אורך: 02:00)
↑
↑  הרב בני קלמנזון, ניגון ויאתיו כולל רקע, אתר YouTube.
↑  באתר YouTube.
↑  'וכל מאמינים' רצועה 6
↑  יוני גנוט מארח את ישי ריבו, אילן דמרי ורועי אדרי, באתר YouTube.
↑  משה ויסטוך, ‏האזינו: לחן חדש לפיוט 'ויאתיו כל לעבדך',  באתר כיפה, 25 ביולי 2019(הקישור אינו פעיל, ד' בתשרי ה'תשפ"ג)
↑   ויאתיו, בביצוע אהרלה סמט, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 5:22)
↑   כתר מלוכה, בביצוע מרדכי בן דוד, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:30)
זליג שכנוביץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 במאי 1874 יורבורג, ליטא 
 פטירה:  23 בינואר 1952 (בגיל 77) ציריך, שווייץ 
 מדינה:  שווייץ 
 
יהושע זליג שכנוביץ (בגרמנית: Selig Schachnowitz;‏ ה'תרל"ד, 27 במאי 1874 – כ"ח באייר תשי"ב, 23 בינואר 1952) היה סופר יהודי אורתודוקסי בגרמניה, עורך העיתון "דער איזראעליט".
קורות חיים

נולד בעיירה יורבורג שעל גבול ליטא-גרמניה. בצעירותו קיבל חינוך תורני בליטא ובגרמניה. בעשור הראשון של המאה ה-20 פרסם בעילום שם רשימות קצרות בעיתון "דער איזראעליט". בשנת 1908 מונה לעורך העיתון.
שכנוביץ ראה בכתיבתו שליחות רוחנית, על ידי יצירת ספרות יהודית מסורתית שתהווה חלופה לספרות הכללית ששלטו בגרמניה בתקופתו. מרבית ספריו עוסקים בנושאים היסטוריים-יהודיים. היה בקי בספרות ובהיסטוריה היהודית, ובכתיבתו גישר בין היהדות המערב אירופאית ליהדות המזרח אירופאית המסורתית. כמו כן היה נואם מחונן, והרצאותיו בנושאים היסטוריים ויהודיים משכו קהל רב.
כתיבתו הייתה בעיקר בשפה הגרמנית וכן ביידיש. ספריו תורגמו לעברית על ידי סופרים חרדים שונים ובהם משה שנפלד ומאיר צבי פרוש, ויצאו לאור בהוצאות חרדיות ובראשן הוצאת נצח. חלק מספריו תורגמו לאנגלית וליידיש.
בשנות ה-30 ביקר בארץ ישראל, ולאחר ביקורו פרסם את הספר "בין חורבות ובניין בארץ ישראל". לאחר עליית הנאצים לשלטון הותקף בידי נערי היטלריוגנד ונותר שרוע על הרצפה ברחוב. בעקבות התקרית, עזר לו שגריר שווייץ בגרמניה להגר לשווייץ. התיישב בשווייץ עד פטירתו בשנת 1952, ונקבר בבית הקברות של קהילת עדת ישורון בציריך.
היה נשוי לציריה שכנוביץ וביתם טובה אסתר נולדה ב-1901. אחיו היה פנחס שכנוביץ, סופר גם הוא, בעברית, שהמשיך לגור ביורבורג.
ספריו

אור ממערב – חיי החתם סופר (תרגום: משה שנפלד)
אברהם בן אברהם – סיפור היסטורי מחיי הגר צדק מווילנה (תרגום: משה שנפלד)
בממלכת כוזר היהודית (תרגם שמואל ליב ציטרון). בשנת 2005 יצא לאור בעיבוד ובתרגום מחודש על ידי אמירה חכמוביץ
שלמה הפלאשי (Salomo der Falascha) נובלה בגרמנית על חייו של שלמה יצחק, אחד מילדי פייטלוביץ'. תורגם לעברית תחת השם בן הפלשים על ידי מאיר צבי פרוש.
ממעמקים  (תרגום מיידיש: זהבה קולין)
בין חורבות ובניין בארץ ישראל
ז'אנג יונינג

זהו שם סיני; שם המשפחה הוא .
ז'אנג יונינג (במנדרינית תקנית: 张玉宁, בפין-יין: Zhāng Yùníng; נולד ב-5 בינואר 1997 בצנגנאן שבסין) הוא כדורגלן סיני המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת בייג'ינג גואואן. יונינג משחק בנבחרת סין.
קריירת מועדונים

יונינג גדל במחלקת הנוער של ג'ג'יאנג גרינטאון, אליה הצטרף בשנת 2008. בעונת 2015 הועלה יונינג לקבוצה הראשונה של המועדון, ששיחק בליגת העל הסינית. ב-13 במאי 2015 הוא ערך את הופעתו הראשונה והיחידה במועדון, בתיקו 1-1 נגד ווהן הונגשינג במסגרת הגביע הסיני. באותו משחק הוא הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון.
ב-1 ביולי 2015 חתם יונינג על חוזה לשנתיים בוויטסה ארנהם מליגת העל ההולנדית. ב-13 בפברואר 2016 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-86 בניצחון 3–0 על הירנביין במסגרת המחזור ה-23 בליגה. ב-6 במרץ הוא הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, שער מכריע בתוספת הזמן של המחצית השנייה בניצחון 2–1 על רודה במסגרת המחזור ה-26 בליגה. בעונתו הראשונה במועדון הוא ערך שמונה הופעות ליגה, בהן הבקיע שני שערים.
בקיץ 2017 חתם יונינג בווסט ברומיץ' אלביון על חוזה לשלוש שנים, והושאל מיד לתקופה של שנתיים לורדר ברמן.
קריירה בינלאומית

ב-3 ביוני 2016 ערך יונינג את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סין, כששיחק 90 דקות, הבקיע שני שערים ובישל שער נוסף בניצחון 4–2 על נבחרת טרינידד וטובגו במשחק ידידות.
נכלל בסגל נבחרת סין לטורניר גביע אסיה 2023.
חיים אישיים

יונינג מגיע ממשפחה נוצרית אדוקה, והוא הצהיר כי קאקה הוא המודל לחיקוי שלו.
הערות שוליים

↑  http://sports.sina.com.cn/china/j/2015-07-02/doc-ifxesftx9926488.shtml באתר Sina, ‏ 2 ביולי 2015 (בסינית)
↑  中国男足亚洲杯集训名单出炉 唯一新面孔是个门将 באתר China Youth Net, ‏ 12 בדצמבר 2023 (בסינית)
↑  "Christian Faith inspires me and My Career Goal is Ricardo Kaká." Says Footballer Zhang Yuning באתר China Christian Daily, ‏ 8 בינואר 2016 (באנגלית)
| נבחרת הרפובליקה העממית של סין – גביע אסיה בכדורגל 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 יאן ג'ונלינג •  2 ג'יאנג גואנגטאי •  3 ג'ו צ'נג'יה •  4 לי ליי •  5 ז'אנג לינפנג •  6 וואנג שאנגיואן •  7 וו ליי •  8 שו שין •  9 ז'אנג יונינג •  10 שי פנגפיי •   11 טאן לונג •  12 ג'יאן טאו • 13 שו האופנג •  14 וואנג דאליי • 15 וו שי • 16 גאו טיאני • 17 צ'ן פו • 18 דאי וואי טסון • 19 ליו יאנג • 20 וויי שיהאו • 21 ליו בינבין • 22 וו שאוקונג • 23 לין ליאנגמינג • 24 ג'יאנג שנגלונג • 25 ליו דיאנזואו • 26 וואנג קיומינג • מאמן: ינקוביץ' |  1 יאן ג'ונלינג •  2 ג'יאנג גואנגטאי •  3 ג'ו צ'נג'יה •  4 לי ליי •  5 ז'אנג לינפנג •  6 וואנג שאנגיואן •  7 וו ליי •  8 שו שין •  9 ז'אנג יונינג •  10 שי פנגפיי •   11 טאן לונג •  12 ג'יאן טאו • 13 שו האופנג •  14 וואנג דאליי • 15 וו שי • 16 גאו טיאני • 17 צ'ן פו • 18 דאי וואי טסון • 19 ליו יאנג • 20 וויי שיהאו • 21 ליו בינבין • 22 וו שאוקונג • 23 לין ליאנגמינג • 24 ג'יאנג שנגלונג • 25 ליו דיאנזואו • 26 וואנג קיומינג • מאמן: ינקוביץ' | הרפובליקה העממית של סין |
ויקיפדיה השוודית

| --- | --- |


 סוג:  אנציקלופדיית אינטרנט חופשית
 הקמה:  21 במאי 2001 
 בעלות:  קרן ויקימדיה 
 שפה:  שוודית 
 הרשמה:  לא חובה
 ערכים:  2,595,460
 https://sv.wikipedia.org/ 
 הסטטיסטיקה של ויקיפדיה השוודית
  סטטיסטיקת צפיות של ויקיפדיה השוודית ב-30 הימים האחרונים   קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני –  ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
 
ויקיפדיה השוודית היא גרסה שוודית של מיזם ויקיפדיה, והיא הוויקיפדיה הרביעית שהושקה, לאחר ויקיפדיה הגרמנית, ויקיפדיה האנגלית וויקיפדיה הקטלאנית. ויקיפדיה זו היא הרביעית בגודלה מבחינת כמות הערכים. באפריל 2016 ויקיפדיה השוודית הגיעה ל־3 מיליון ערכים. בנובמבר אותה שנה הגיע מספר הערכים בוויקיפדיה השוודית לקרוב ל-3.8 מיליון ערכים, רבים מהם נוצרו על ידי הבוט Lsjbot, אולם בעקבות ביקורת על שגיאות וליקויים בערכים שנוצרו על ידי הבוט, נמחקו רבים מהם.
נכון ל-2 באוקטובר 2024 ישנם בוויקיפדיה השוודית 2,595,460 ערכים.
ויקיפדיה השוודית אוסרת על שימוש הוגן בתמונות ולכן אין אפשרות להעלות אליה תמונות – כל המדיה שבה לקוחה מוויקישיתוף.
מפעילי המערכת בוויקיפדיה השוודית נבחרים לתקופת כהונה של שנה אחת, לאחר מכן הם עומדים לבחירה מחדש.
היסטוריה

בתחילת דרכה התחרתה ויקיפדיה השוודית באתר ויקי שפעל תחת הכתובת susning.nu, אתר שנוסד בשנת 2001 והיה אתר הוויקי השני בגודלו בעולם ב-28 במאי 2003. בשל מחלוקות שונות שעלו בין הגולשים באתר לבין מייסד האתר, לארס ארונסון, ביניהן מחלוקות על כך שבאתר היו פרסומות, לא היו כלים לאתר השחתות ועוד – מרבית המשתמשים עברו מאתר זה לוויקיפדיה השוודית. ב-14 בינואר 2005 עבר מספר הערכים בוויקיפדיה השוודית את מספר הערכים באתר המתחרה. באוגוסט 2009 האתר הושבת, ללא שום הודעת הסבר.
בחודש מרץ 2006 עיתון גדול בשוודיה פרסם מאמר שהשווה בין ויקיפדיה השוודית, האתר susning.nu וכרכים של האנציקלופדיה הלאומית של שוודיה. נבחרו מספר ערכים מייצגים והם נבחנו על ידי מומחים בתחום. האנציקלופדיה השוודית קיבלה את הציון הגבוה ביותר במדגם מבחינת נכונות הפרטים וכתיבה נייטרלית, אך ויקיפדיה השוודית קיבלה ציון משוקלל גבוה וצוין במאמר שהמידע בה עדכני והיא כוללת ערכים מתחומים רבים, ביניהם נושאים הקשורים בתרבות הפופולרית.
ב-27 בספטמבר 2012 נכתב בוויקיפדיה השוודית הערך ה-500,000. ב-15 ביוני 2013 הגיעה ויקיפדיה השוודית למיליון ערכים, והדירוג של ויקיפדיה השוודית עלה מהמקום השמיני למקום החמישי ברשימת הוויקיפדיות. הכפלת כמות הערכים הושגה על ידי קבוצת בוטים שכתבו ערכים על כל זני הצמחים ובעלי החיים בטבע, פרויקט שיוסיף לוויקיפדיה השוודית מעל למיליון ערכים, רובם ערכים קצרים.
למרות גודלה של ויקיפדיה השוודית, מדד העומק, המשמש מדד גס לאיכות ומייצג את כמות הפעמים שבהם הערכים נערכו, הוא 17.34 נכון לדצמבר 2023. זהו מדד נמוך ביותר בהשוואה למדד בוויקיפדיה האנגלית (1214.95) והעברית (267.86).
גלריה

לוגו ויקיפדיה השוודית לציון 500,000 ערכים (ספטמבר 2012)
לוגו ויקיפדיה השוודית לציון 1,000,000 ערכים (יוני 2013)
לוגו ויקיפדיה השוודית לציון 2,000,000 ערכים (ספטמבר 2015)
לוגו ויקיפדיה השוודית לציון 3,000,000 ערכים (אפריל 2016)
גרף כמות הערכים בוויקיפדיה השוודית משנת 2001 לשנת 2013
הערות שוליים

↑  List of Wikipedias - Meta, meta.wikimedia.org
↑  Wikipedia: History of HomePage, web.archive.org, ‏2001-06-08
↑  Gratis nätlexikon får bra betyg
↑  מדד העומק
| ויקיפדיות לפי כמות ערכים (63,746,214) |
| --- | --- | --- |
| 6,000,000+ | אנגלית (en) • סבואנו (ceb) |  |
| 2,000,000+ | שוודית (sv) • גרמנית (de) • צרפתית (fr) • הולנדית (nl) |  |
| 1,000,000+ | רוסית (ru) • ספרדית (es) • איטלקית (it) • פולנית (pl) • ערבית מצרית (arz) • יפנית (ja) • וייטנאמית (vi) • ואריי-ואריי (war) • סינית (zh) • ערבית (ar) • אוקראינית (uk) • פורטוגזית (pt) |  |
| 500,000+ | פרסית (fa) • קטלאנית (ca) • סרבית (sr) • אינדונזית (id) • נורווגית ספרותית (no) • קוריאנית (ko) • פינית (fi) • הונגרית (hu) • צ'כית (cs) |  |
| 400,000+ | טורקית (tr) • סרבו-קרואטית (sh) • צ'צ'נית (ce) • רומנית (ro) • טטרית (tt) |  |
| 300,000+ | בסקית (eu) • מלאית (ms) • אספרנטו (eo) • עברית (he) |  |
| 200,000+ | ארמנית (hy) • בולגרית (bg) • דנית (da) • אזרית דרומית (azb) • סלובקית (sk) • קזחית (kk) • מיננגקבאו (min) • אסטונית (et) • קרואטית (hr) • בלארוסית (be) • יוונית (el) • אנגלית פשוטה (simple) • ליטאית (lt) |  |
| 100,000+ | אזרית (az) • גליסית (gl) • סלובנית (sl) • אורדו (ur) • נורווגית חדשה (nn) • גאורגית (ka) • הינדי (hi) • טמילית (ta) • תאית (th) • אוזבקית (uz) • לטינית (la) • ולשית (cy) • אסטורית (ast) • וולאפיק (vo) • קנטונזית (zh-yue) • מקדונית (mk) • בנגלית (bn) • לטבית (lv) • טג'יקית (tg) • בורמזית (my) • אפריקאנס (af) |  |
| 50,000+ | מלגשית (mg) • בוסנית (bs) • אוקסיטנית (oc) • אלבנית (sq) • גרמנית תחתית (nds) • קירגיזית (ky) • מראטהית (mr) • בלארוסית קלאסית (be-tarask) • מלאיאלאם (ml) • נפאל בהאסה (new) • טלוגו (te) • ברטונית (br) • ונטית (vec) • סווהילי (sw) • פיימונטית (pms) • ג'אווית (jv) • פנג'אבי מערבית (pnb) • האיטית (ht) • סונדנזית (su) • לוקסמבורגית (lb) • בשקירית (ba) • אירית (ga) • שלזית (szl) • איסלנדית (is) • כורדית (ku) • לומברדית (lmo) |  |
| 20,000+ | צ'ובשית (cv) • פריזית מערבית (fy) • טאגאלוג (tl) • סקוטית (sco) • אראגונית (an) • פנג'אבי (pa) • יורובה (yo) • נפאלית (ne) • בווארית (bar) • אידו (io) • גוג'ראטית (gu) • אלמאנית (als) • קאנדה (kn) • סיציליאנית (scn) • בישנופרייה מניפורי (bpy) • אינטרלינגואה (ia) • קצ'ואה (qu) • מונגולית (mn) • סינהלית (si) |  |
| 10,000+ | זאמוטית (sgs) • נאוואחו (nv) • מגרלית (xmf) • אורייה (or) • גאלית סקוטית (gd) • יידיש (yi) • אמהרית (am) • נפוליטנית (nap) • סינדית (sd) • אוסטית (os) • פארואזית (fo) • לימבורגית (li) • פשטו (ps) • סנסקריט (sa) • ולונית (wa) |  |
רשימת הוויקיפדיות המלאה במטא-ויקי
גילוי נאות: ערך זה מזכיר את קרן ויקימדיה או את אחד המיזמים שלה. ויקיפדיה היא מיזם של קרן ויקימדיה.
הקמיע מסמרקנד

| --- | --- |

הקמיע מסמרקנד עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  ג'ונתן סטראוד 
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  30 בספטמבר 2003 
 מספר עמודים:  608 
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  כתר הוצאה לאור
 תאריך:  2004
 תרגום:  אורי בלסם
 מספר עמודים:  379
 פרסים
 ספרי ילדים נודעים של איגוד הספריות האמריקאי (2004) 
 סדרה
 סדרת ספרים:  טרילוגיית ברטימאוס
 הספר הבא:  עינו של הגולם 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002384284
 
הקמיע מסמרקנד (באנגלית: The Amulet of Samarkand) הוא ספר פנטזיה, הראשון בטרילוגיית ברטימאוס מאת הסופר הבריטי ג'ונתן סטראוד. הספר יצא לאור בשנת 2003, ותורגם לעברית ב-2004 בהוצאת כתר.
הספר מתרחש בלונדון מודרנית, אבל בעולם שבו קסם הוא דבר רגיל. נתנאל, שולייתו של הקוסם ארתור אנדרווד, מזמן שד בן 5,000 שנה, ברטימאוס. משימתו של ברטימאוס היא משימה מעניינת: עליו לגנוב את הקמיע מסמרקנד מסיימון לאוולייס, קוסם אכזר ושאפתן, אשר פגע בנתנאל בילדותו. במהרה נכנסים נתנאל וברטימאוס לתסבוכת של קנוניית קוסמים, מרד ורצח - תסבוכת שנתנאל לא חזה כאשר זימן את השד.
הספר כתוב מנקודות המבט של שתי דמויות - נתנאל וברטימאוס. כאשר הדובר הוא ברטימאוס, בכתיבה משולבות הערות שוליים עוקצניות.
עלילה

נתנאל נלקח ממשפחתו הביולוגית ועומד להיות קוסם. כשמתפוגג ההלם הראשוני והוא מתרגל לסביבתו החדשה, נתנאל שואף להפוך לקוסם דגול ורב-עצמה. בהגיעו לגיל 12 הוא מזמן את ברטימאוס, שד עוקצני עם טינה כלפי משעבדיו הקוסמים. נתנאל שולח אותו לגנוב חפץ קסמים בעל כוחות מסתוריים - הקמיע מסמרקנד, מהקוסם סיימון לאוולייס. נתנאל משתוקק לנקום בלאולייס על ההשפלה שספג ממנו כשהאחרון ביקר בבית אדונו, והוא מחביא את הקמיע מסמרקנד בחדר העבודה של אנדרווד. נתנאל אינו מודע לכוחו העצום של החפץ שגנב, וכאשר לאוולייס מגלה היכן הקמיע נמצא, הוא מגיע לביתו של נתנאל על מנת להשיב את שאבד לו. כשאדונו של נתנאל מנסה להאבק בסיימון לאוולייס, לאוולייס הורג אותו ואת אשתו, ונעלם עם הקמיע. לאחר שאיבד הכל, נתנאל דולק בעקבות הנבל על מנת לנקום בו ולסייע לממשלה.
העלילה מגיעה לשיאה כאשר סיימון לאוולייס כולא את צמרת הממשלה - המורכבת ממגוון קוסמים השייכים לאליטה במדינה - בחדר החסום בלחשי קסם. בהיותו מוגן על ידי הקמיע מסמרקנד, מזמן לאוולייס שד בעל עוצמה נוראה (בשם ראמותרא), במטרה לחסל את הנוכחים בחדר ולתפוס את השלטון. נתנאל נאבק בו, חוטף את הקמיע ומשחרר את השד. לפני שהשד מתפוגג בחזרה אל הממד ממנו זומן, הוא מחסל את לאוולייס. בזכות מעשהו האמיץ והצלת הממשלה, נתנאל זוכה לתשבחות רבות והוקרה, וכן הופך לשוליה לקוסמת ידועה בשם ג'סיקה וויטוול. הספר מסתיים בשחרורו של ברטימאוס.
חג (שיר)

| --- | --- |
 שיר
 יצא לאור:  1931 
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית
 כתיבה:  רחל המשוררת
 לחן:  יהודה אנגל פנחס גולדמן דוד זהבי
 
רחל בלובשטיין-סלע
"חג" הוא שירה של המשוררת רחל. התחבר בשבט תרצ"א 1931.
השיר נעשה אהוב ביישוב היהודי בארץ ישראל, הולחן על ידי יהודה אנגל, על ידי פנחס גולדמן, ועל ידי דוד זהבי. נהגו לשיר אותו ביחיד או בצוותא באירועים חגיגיים.
נושא השיר הוא עמל היצירה השירית, המניעים להקמתה ולו בייסורים, המושווים לחרישה וזריעה, והבשלתה לתועלת בני האדם, בקציר בחג השבועות. מאז פרסומו, מעט לאחר חיבורו, צורף השיר אל מסכתות, סדרי פסח, הקראות שירה בציבור.
מילות השיר

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| נִיבִים דּוֹבְרִים אֵלַי: זִרְעִינוּ  בְּמַעֲנִית לֵבָב;  וְיוֹם יַגִּיעַ וְהָיִינוּ  לְשִׁבֳּלֵי זָהָב.    | וְיֶלֶד רַךְ יָבוֹא אֵלַיִךְ  פִּרְחֵי דָגָן לָבֹר,  וְהֵלֶךְ דַּל בִּמְלִילוֹתַיִךְ  רַעֲבוֹנוֹ יִשְׁבֹּר    | חֲרֹשׁ, חוֹרֵש, וּזְרַע, זוֹרֵעַ,  בְּמַעֲנִית הַלֵּב,  וּבוֹאוּ, בּוֹאוּ, זָר וָרֵעַ,  לְחַג קָצִיר קָרֵב.    |
תכנים ואמירות

"חג" הוא שיר ארספואטי בסגנון מחורז. המשוררת, הדוברת בגוף ראשון יחיד, מספרת על חווייתה כיוצרת. בשיר גלומות שאלה ותשובה, מדוע תכתב היצירה? ומה היא תועלתה? באשר היא כרוכה בצער ואף עינוי פנימי: „בְּמַעֲנִית לֵבָב”, שאותם ביטאה המשוררת בשיריה האחרים („צריחות שצרחתי נואשת, כואבת”). בדומה לשיריה האחרים ולתפיסת עולמה, המשילה רחל את היצירה הספרותית שלה, לעבודת כפיים של החקלאי. המשלה זו נעשית בשני מעגלי חוויה וקיום. האחד, מעגל האני: החקלאות הייתה משאת נפשה, אולם נלקחה ממנה כאשר חלתה בשחפת, ונאלצה לעזוב את דגניה א', ולעבור להתגורר בתל אביב. והשנייה, מעגל החברה: על פי תפיסתו של א"ד גורדון, מנהיג בתנועת העבודה בארץ ישראל, אשר חי בדגניה ושעמו התכתבה, עבודת הכפיים ובמיוחד עבודת האדמה היא החשובה והעיקרית.
בבית הראשון, מדמה המשוררת את המילים והביטויים - „נִיבִים” - המעוררים אותה להצמיח מהן יצירה חדשה, לזרעים קטנים אשר מוטמנים בקרקע בסתיו; ואשר יצמחו, בלשון הפואטית: „לְשִׁבֳּלֵי זָהָב” - לגבעולים גבוהים הנושאים גרעינים רבים, צהובים, בצמח החיטה ודגנים אחרים, שמהם מכינים דברי מאפה מזינים ומשביעים. הדימויים החקלאיים: החרישה והזריעה, במאמץ וללא וודאות, הם מטפורה לעצם השאלה: מדוע תכתב היצירה?; ומאידך, בדימוי החקלאי תשובה ראשונה עקרונית וערכית, הניתנת להתפרש כך בהקשר הרעיוני ההיסטורי של שירת רחל ותקופתה, לסבל ולהקרבה הנלווים אל מעשה היצירה.
בבית השני, האני השרה מתארת תשובה מלאה לשאלת סבל היצירה, ומתנבאת שבעתיד, יהיו זרעי-המילים שהפכו לשירים-שיבולים - פורחים בידיו של ילד - ובכך מתקיימת הקבלה בין פריחת השיבולת לבין הילדות; ונקצרים בידיהם של הבוגרים העוברים ושבים בתחילת הקיץ - ב„חַג קָצִיר”, חג השבועות - והתוכן והיופי שבהם הוא כמזון רוחני בפיהם - ובכך מתקיימת הקבלה פואטית נוספת בין בשלות השיבולים לבגרות.
בבית השלישי, המשוררת מפיקה מסקנה כוללת מיצירתה, יצירת הרוח, באשר לפעולות הנכונה של האדם בעולם: עליו לעמול, לזרוע ולחרוש, הגם שיחווה את המאמץ הקשה, הסבל ואי הוודאות, וההקרבה, למען השביע רעבונם של האחרים, קרובים או רחוקים: „זָר וָרֵעַ”. היא קובעת בכך כלל נוסף במערך המניעים ומאוויים בתהליך היצירה - העמל בה והענקתה לכלל אינה תלויה ביחסיה עם הנהנים, העתידיים והצפויים, של יצירתה.
לקריאה נוספת

רחל בלובשטיין, חג, שירת רחל, תל אביב: הוצאת דבר, תרצ"ה-1935, עמ' קנה.
הערות שוליים

↑  ראו: חג, באתר זמרשת.
↑  ראו: חג, באתר זמרשת.
↑  ראו: חג, באתר זמרשת.
↑  ראו: אמנון שמוש, כשהסדר בקיבוץ היה סדר, באתר mynet.
| שירת רחל |
| --- | --- | --- |
| ספיח (1927) | זמר נוגה • אל ארצי • רחל • כאן על פני אדמה • אני • כנרת • הן יצאנו בסך • כוחי הולך ודל • מיכל • פגישה, חצי פגישה • יום בשורה |  |
| מנגד (1930) | עקרה • ספר שירי • ואולי לא היו הדברים... • אם צו הגורל... • להקיץ ולדעת • זמר • גן נעול • העברת ידך • לא פעם, בקיץ • פשטתי יד לבקש רחמים • הוי ארצי הורתי • בלילה • שי • אקליפטוס • מנגד • זו הדרך • אני ואתה |  |
| נבו (1932) | אביב • רק על עצמי • הנה אקח את מבט עיניך • בגני נטעתיך • על הגורן • עם שחר • חג • מתי • כה ציפיתי ליום והגיע • ליד החלון |  |
| טיוטות ותרגומים | חופי ירדן • אל נא תשירי • התזכרי ליל אביב? • שיבה • אל גדר דחויה |  |