stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עזמוט
אוכלוסייה > 1967 ואילך

במלחמת ששת הימים, בחצות ליל ה-7 ביוני 1967, החלה מתקפת חטיבה 37 על אזור שכם. החטיבה נכנסה אל העיר בשעה 10:45 בבוקר והלחימה נמשכה עד הערב, בסיומה נפל כל האזור בידי כוחות צה"ל והכפר עבר משליטה ירדנית לישראלית.
בסוף שנת 1979, החליטה ממשלת ישראל להקים את התנחלות "אלון מורה", סמוך לפסגת ג'בל בילאל (או "הר כביר"), שלמרגלותיו שוכנת עזמוט, זאת לאחר שהוכרזה כאדמות מדינה על ידי פליאה אלבק, מנהלת המחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה, מאחר שלא הייתה מעובדת.
ב-13 בינואר 1991, נרצח תושב הכפר חמדאללה ראדי חיליל עלאוונה, בן 27 על ידי פנחס אסייג, תושב אלון-מורה. אסייג הודה ברצח ושיחזר אותו. ב-12 בספטמבר 1991 החליטו שופטי בית המשפט המחוזי בתל אביב, על סמך חוות דעת רפואית, לבטל את המשפט. אסייג נשלח לאשפוז פסיכיאטרי.
אדמות

בסקר הכפרים בשנת 1945 נמצא ששטח הקרקע של הכפר היה 10,748 דונם, מתוכם 3,259 שימושו לגידולי דגנים.
בשנת 2014 נמצא ששטח הכפר הוא כ-9,836 דונם.
בשנת 1996 נסלל על אדמות הכפר כביש עוקף להתנחלות אלון מורה - כביש 555. הנסיעה על הכביש אסורה לתושבי הכפר ונמנעת מהם הגישה אל אדמות הכפר שמעבר לכביש. בזמן האינתיפאדה השנייה חפר צה"ל לאורך הכביש שתי תעלות שמונעות מעבר כלי רכב בין הכפרים דיר אל-ח'טב וסאלם לעזמוט.
בעשור השני של המאה ה-21, השתלטו בהדרגה מתנחלי אלון מורה על מאות דונמים של אדמה חקלאית פרטית של תושבי הכפר.
לאחר הסכמי אוסלו, בשנת 1995, 5,803 דונם, 59% מאדמות הכפר הוגדרו כשטח B ו 4,033 דונם שהם -41% הם שטח C.
אתרים היסטוריים

הכפר מוקף במספר אתרים ארכאולוגיים:
מצפון, על פסגתו המערבית של ג'בל בילאל, מצוי מקאם שייח' "בילאל אבן רבאח", אתיופי שהיה המואזין הראשון באסלאם. שטחו כ-40 מ"ר. במקום ישנה באר מים בעומק כ- 10 מטר ורוחבה כ- 4 מטר שבעבר שימשה מים למאות ראשי צאן ובקר וכן מערה שנראה כי שימשה לשינה בימי קדם. המקום שימש את תושבי הכפר והכפרים הסמוכים, לטקסים דתיים, שחיטת נדרים וכיוצא בזה.
בסביבות הכפר ישנן עשרות מערות קדומות שבחלקן, נמצאו כדים, חרסים שונים ומטבעות מהתקופה הרומית.
מקאם השייח' אחמד אבו שחאדה, בבית הקברות הצפון מערבי
מקאם השייח' סאלח עלאונה, בבית הקברות שבמרכז הכפר.
מקאם אלח'דר, בבית הקברות שבחלק הדרום מערבי של הכפר.
שונות

בשנת 2003, במאי הקולנוע אבי מוגרבי צילם בעזמוט סרט תיעודי קצר, שהוקרן במסגרת פסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין בשנת 2004.
הערות שוליים

1 2  מפקד אוכלוסין 2016, באתר של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה
1 2  معلومات عامة عن قرية عزموط - מידע כללי על כפר עזמוט, באתר PalQura - אנציקלופדיה לכפרים הפלסטינים
↑  ויקטור גרן, תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ-ישראל - כרך רביעי: השומרון (א), ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 1983, עמ' 306
↑  תיאור ארץ ישראל: גיאוגראפי, היסטורי וארכאולוגי -  ויקטור גרן  תרגום: חיים בן עמרם -עמוד 306
1 2 3 4 5 6 7 8 9  Azmut - عزموط - עזמוט, באתר Palestine Remembered, ‏2007
↑  Barron, 1923, Table IX, Sub-district of Nablus, p. 24
↑  Mills, 1932, p.60
↑  Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi,  1970, p. 59
↑  כיבוש שכם במלחמת ששת הימים, מערכות שריון גיליון 20 (יוני 1970), אתר יד לשריון
↑
יהודה גלר (מ"פ סיור, חטיבה 37) – ראיון, נעמוש, אתר העוסק בנושא קרבות רמת הגולן וצפון השומרון במלחמת ששת הימים
↑  דני רובינשטיין, אלון מורה מוכנה לעבור להר כביר, דבר, 5 בדצמבר 1979
↑  יוסף חריף, הוא יכול לערער, אני מבצע" אמר אריאל שרון בישיבת הממשלה, מעריב, 3 בספטמבר 1979
יוסף חריף, מחקר על אדמות מדינה ביו"ש שערכה המשפטנית פליאה אלבק מנע את משבר, מעריב, 15 באוקטובר 1979
↑  הפרות זכויות האדם בשטחים 1990/91, בצלם
↑  Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi,  1970, p. 59
1 2  The Applied Research Institute – Jerusalem, Azmut Village Profile, 2014
↑   גדעון לוי, אלכס ליבק, מי צריך חוק כשאפשר להפקיע אדמות בכוח, באתר הארץ, 9 בדצמבר 2016
אקטיבסטילס, חקלאים בכפר סאלם עושים את הבלתי אפשרי: חורשים את אדמותיהם, באתר "שיחה מקומית", 6 בדצמבר 2014
↑  חיים שדמי, רופאי צה"ל בשטחים ישתלמו בזכויות אדם, באתר הארץ, 9 בפברואר 2003
↑   גדעון לוי, אלכס ליבק, במלחמה על האדמה, טרקטור הוא סימן רע, באתר הארץ, 17 במאי 2013
 אורן יפתחאל, אמת ושמה עמונה, באתר הארץ, 8 בדצמבר 2016
↑  Curtis, Edward E. (2002). Islam in Black America: identity, liberation, and difference in African-American Islamic thought. SUNY Press. p. 119. ISBN 0-7914-5370-7.
1 2 3 4 5  كمال إبراهيم علاونه - כמאל אברהים עלאוונה, قريتي عزموط .. في محافظة نابلس – جبال النار .. بين الماضي والحاضر والمستقبل  - הכפר שלי עזמוט... בנפת שכם - הרי אש... בין עבר, הווה ועתיד, באתר دنيا الرأي
↑  דנה גילרמן, עדות מצונזרת מצומת עזמוט, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2003
↑  ציפי שוחט‏, לראשונה: סרט ישראלי פותח את המסגרת "פנורמה" בפסטיבל הקולנוע בברלין, באתר וואלה, 6 בפברואר 2004
| Flag of Senegalיישובי נפת שכם |
| --- | --- | --- |
| ערים | שכם |  |
| מועצות מקומיות | עקרבה • עסירה א-שמאלייה • ביתא • חווארה • ג'מאעין • קבלאן • סבסטיה • בית פוריכ |  |
| כפרים | עסירה אל-קבלייה • עזמוט • עוורתא • אל-באד'אן • בלאטה אל-בלד • בית דג'ן • בית חסאן • בית איבא • בית אימרין • בית וזן • בזאריה • בורין • עיראק בורין • בורקה • ג'אלוד • דיר אל-חטב • דיר שרף • דומא • עינאבוס • פורוש בית דג'ן • איג'ניסיניא • ג'וריש • כפר קליל • לובאן א-שרקיה • מאדמא • מג'דל בני פדיל • א-נאקורה • ניסף ג'בייל • א-נסאריה • אודלה • עוסארין • קריות • קוסין • קוסרה • רוג'ייב • סאלם • סרה • א-סאוויה • תלפית • טלוזה • תל • עוריף • יאנון • יאסיד • יתמא • זאוואתא • זיתא ג'מעין • קריית לוזה |  |
| מחנות פליטים | בלאטה |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007582163705171 
מקאם שיח' בילאל על ג'בל כביר
שיפ (נהר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  115 קילומטרים
 שפך:  Highwood River 
 מדינות באגן הניקוז:  קנדה 
  (למפת קולומביה הבריטית מוגדלת) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפון-מערביות יוקון אלסקה האוקיינוס השקט שיפ(למפת קולומביה הבריטית רגילה) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפ. מע יוקון אלסקה האוקיינוס השקט שיפ
 
נהר שיפ
נהר שיפ (באנגלית: The Sheep River) הוא נהר הממוקם בדרום-מערב פרובינציית אלברטה שבקנדה. הנהר מהווה חלק ממערכת נהר בואו.
גאוגרפיה

מוצאו של הנהר (50°40′22″N 114°57′26″W﻿ / ﻿50.67278°N 114.95736°W﻿ / 50.67278; -114.95736﻿ (Sheep River Origin)), בגובה של 2,100 מטרים מעל פני הים, הוא בשטח הפארק הפרובינציאלי אזור הפרא אלבו-שיפ. הנהר מתאחד עם נהר הייווד, כ-8 קלומטרים מזרחי לעיירה אוקוטוקס (50°44′24″N 113°51′17″W﻿ / ﻿50.73998°N 113.85475°W﻿ / 50.73998; -113.85475﻿ (Sheep River Mouth)). גובהו של שפך הנהר - 983 מטרים מעל פני הים. הספקו הממוצע של הנהר הוא 6 מטר מעוקב של מים בשנייה. נהר שיפ מספק מי שתייה לעיירות אוקוטוקס, טרנר ואלי, ובלק דיאמונד.
גאוגרפיה > יובלים

אל נהר שיפ זורמים היובלים הבאים (לפי סדרם ממוצא הנהר עד שפך הנהר):
נחל ריי (Rae Creek) - שזורם מהר ריי
נחל ברנס (Burns Creek)
נחל קליף (Cliff Creek)
נחל ג'נקשן (Junction Creek)
נחל בלורוק (Bluerock Creek)
נחל גורג' (Gorge Creek)
נחל דייסון (Dyson Creek)
נחל מארץ' (March Creek)
נחל קואול (Coal Creek)
נחל וולף (Wolf Creek)
נחל לונג פריירי (Long Prairie Creek)
נחל מכבי (Macabee Creek)
נחל וייט ואלי (Waite Valley Creek)
נחל לינהאם (Lineham Creek)
נחל טרנר (Turner Valley)
נחל ת'ריפוינט (Threepoint Creek)
נחל ספרינג (Spring Creek)
נחל וילסון (Wilson Coulee)
נהר שיפ ויובליו, כמו גם נהר הייווד הם אתרי דיג פופולריים.
הערות שוליים

↑  דיג בנהר שיפ ונהר הייווד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541605105171  LCCN: sh88008016  VIAF: 315130055   WorldCat (עם VIAF): 315130055
טלוזה

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  שכם
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  2,375 (2007)
 קואורדינטות:  32°16′16″N 35°17′38″E﻿ / ﻿32.271111111111°N 35.293888888889°E﻿ / 32.271111111111; 35.293888888889 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) טלוזה(למפת צפון השומרון רגילה) טלוזה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום טלוזה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום טלוזה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טַלּ֫וּזָה (בערבית: طلّوزة) הוא כפר פלסטיני בנפת שכם הנמצא כ-6 ק"מ צפונית-מזרחית לשכם, בגובה של כ-450 מטר מעל פני הים. על פי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה (PCBS), התגוררו בו בשנת 2007 2,375 תושבים.
הכפר גובל באל-באד'אן ובוואדי אל-פארעה ממזרח, ביאסיד מצפון ובעסירה א-שמאלייה במערב ובדרום.
היסטוריה

בטלוזה נמצאו חרסים מתקופות הברזל, הביזנטית והמוסלמית.
טלוזה מזוהה עם העיירה השומרונית טירה לוזה, שם הקים הכהן הגדול בבא רבה בית כנסת במאה הרביעית לספירה. על פי אולברייט, משמעות השם "טור-לוזה" (Tûr Lôzah) בארמית הוא "הר שקדים". בשנת 1941 נמצאה כתובת יוונית הנושאת את השם "יוסף בן יעקב זכריה", שומרוני מהמאה ה-4 או ה-5. בשנת 1985 נחפרה מערת קבורה שומרונית חצובה בסלע ובה שלושה ארונות קבורה של בני משפחת תלמיאיוס השומרונית. בחפירה נמצאו גם קומץ חרוזי זכוכית ומנורת שמן.  בכפר נמצאו גם קולומבריום וחרסים מהתקופה הביזנטית.
ייתכן שטלוזה היא טרלוסה, המוזכרת בתלמוד הירושלמי כמקום בו הרומאים שרפו מגילות עבריות.
היסטוריה > התקופה העות'מאנית

בסוף המאה ה-16 התקיימו בטלוזה 62 משקי בית – כולם מוסלמים. תושבי הכפר שילמו שיעור מס קבוע של 33.3% על מוצרים חקלאיים שונים ובהם חיטה, שעורה, יבולי קיץ, עצי זית, עיזים וכוורות, בנוסף על הכנסות מזדמנות וייצור זיתים וענבים. בסך הכל שילמו תושבי הכפר כ-9,902 אקצ׳ות.
בשנת 1838 סיווג אדוארד רובינסון את טלוזה במחוז הריתה, צפונית לשכם. בשנת 1852 הוא ביקר בטלוזה וציין כי "העיירה גדלה. לא ראינו שרידי עתיקות, למעט כמה חפירות קברים וכמה בורות מים." רובינסון ציין עוד כי בית השייח' של הכפר "נבנה סביב חצר קטנה בה הונחו בקר וסוסים".
רובינסון הציע לזהות את טלוזה עם העיירה המקראית תרצה – אחת מ-31 הערים הכנעניות שלפי המקרא נכבשו על ידי יהושע. החוקר הצרפתי ויקטור גרן חיזק טענה זו. מאוחר יותר, קונדר וקיצ'נר הציעו כי תיאסיר היא ככל הנראה תרצה. אולם כיום תל אל-פארעה (צפון) מזוהה עם תרצה המקראית.
ויקטור גרן ביקר בטלוזה בשנת 1870. הוא תיאר אותו ככפר גדול עם 1,000–1,200 תושבים. הוא גם ציין שרבים מהבתים נהרסו חלקית, וכי היו שם בורות מים קדומים. מפת הקרן לחקר ארץ ישראל שפורסמה ב-1882 ציינה כי טלוזה הוא "כפר בגודל סביר, בנוי היטב, עם בית שייח' מרכזי. הכפר ניצב על ירידה תלולה מאוד במזרח, וצידי הגבעה מכוסים בחורשות זיתים יפות.... נשות הכפר יורדות למעיינות הטובים שבמזרח, מרחק של כקילומטר – שם יש אספקה רב-שנתית של מים טובים". בעקבות מהפכת הטורקים הצעירים ב-1908, פרצו עימותים שבטיים בין תושבי טלוזה לבין עסירה א-שמאלייה השכנה. שני גברים נהרגו בעימותים שהחלו לאחר שתושבי טלוזה פשטו ותפסו את הבקר של עסירה.
היסטוריה > המנדט הבריטי

בסקר הכפרים של 1945 התגוררו בטלוזה 1,830 מוסלמים. שטח הכפר התפרס על 57,710 דונם. מתוכם הוקצו 16 דונם להדרים ובננות, 7,462 למטעים וקרקע להשקיה, 32,116 לדגנים, ואילו 41 דונם סווגו כשטחים בנויים.
היסטוריה > מאז 1967

בשנת 1996 ואדי אל-פארעה הופרד רשמית מטלוזה והנהיג לעצמו מועצת כפר עצמאית. בהמשך ואדי אל-פארעה הוכפף לנפת טובאס. שטח האדמה של הכפר צומצם לכדי 11,051 דונם בלבד. לאחר הסכמי אוסלו, סווגו 10,932 דונם שהם 99% מאדמות הכפר כשטח A ו 119 דונם שהם 1% כשטח B.
גאוגרפיה

טלוזה ממוקם בחלק הצפוני של הר עיבל לאורך מדרון הרמה. גובהו הממוצע של הכפר הוא 545 מטרים (1,788 רגל) מעל פני הים. מרכז הכפר הוא החלק העתיק שלו, והוא מוקף במבנים חדשים יחסית. יש כ-50 בורות מים בכפר ומקור המים הקרוב ביותר הוא 2.5 קילומטרים (1.6 מיל) הרחק מהכפר עין אל-בידה. טלוזה ממוקם מחוץ לכביש המחבר את שכם עם עסירה א-שמאלייה, ויישובים סמוכים האחרונים מדרום-מערב, יאסיד מצפון-מערב, פארעה מצפון-מזרח ועין אל-בידה מדרום-מזרח.
דמוגרפיה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
מפקדי אוכלוסין - טלוזה
| שנה | תושבים | מקור | הערות |
| 1922 | 1,116 |  |  |
| 1931 | 1,376 |  | 323 בתים. המספר כולל את תושבי הכפרים אל-באד'אן וואדי אל-פארעה) |
| 1945 | 1,830 |  |  |
| 1961 | 1,667 |  |  |
| 1982 | 2,200 |  |  |
| 1987 | 3,400 |  |  |
| 1997 | 2,002 |  | הפליטים היוו לפחות 13.8% מהתושבים. |
| 2005 | 2,604 |  |  |
| 2007 | 2,752 |  | התגוררו ב-429 משקי בית. ממוצע של 6.4 נפש למשק בית. |
המשפחות העיקריות של הכפר הן אל-חַשַאיְכֶּה (הכוללת את אל-פַארֶס, אל-עַוַואיְסׇה, אל-בַּלַאטִיֶּה, אל-בַּדַוִוי, אבו שְחַאדֶה), א-דַּרַאוְושֶה, א-שַּנַאבְּלֶה, א-סַּלַאחַאת, אל-גַ'נַאגְ'רָה ואל-בַּרַאהְמֶה. הכפר מכיל שלושה מסגדים ושני בתי ספר תיכוניים נפרדים לנערים ולנערות.
אתרים בכפר ובסביבתו

בתוך הכפר נמצא מקאם "נבי הרון" - "הנביא אהרן". מקודש לתושבים, על פי מסורת מקומית.
על פי וילנאי, כשני ק"מ מזרחית לכפר קיים קבר נוסף - א-נבי יהודה.
כשני ק"מ, דרומית מזרחית לכפר נמצאים עיינות אל-באד'אן (בערבית: الباذان), המספקים את המים לשכם.
תשתיות

מים: הכפר מחובר לרשת המים, מאז 1978. בכפר ובסביבתו ישנם שבעה מעיינות שמימיהם משמשים לחקלאות.. אין בכפר רשת ביוב והתושבים משתמשים בבורות ספיגה לפינוי שפכים.
חשמל: בשנת 1979 חובר הכפר לרשת החשמל הישראלית-קטארית.
הערות שוליים

1 2 3  2007 PCBS Census. Palestinian Central Bureau of Statistics. p. 108.
1 2  Talluza Village Profile, ARIJ,
1 2 3  Zertal, 2004, p. 517
↑  Crown, 1989, p. 352
↑  Dauphin, 1998, p. 767
↑  ירושלמי תענית ד ה
1 2  Zertal, 2004, p. 516
↑  Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 125
↑  Robinson and Smith, 1841, vol 3, p. 158, 2nd app, p. 129, no 7
↑  Robinson and Smith, 1856, pp. 302 -303
↑  Robinson (1856), p. 303
1 2  Guerin, 1874, pp. 365-368 ff
↑  Guérin (1874), p. 366
↑  Conder and Kitchener, SWP II, 1882, pp. 216, 228
↑  Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 158
↑  Macalister, 1921, pp. 128–129.
1 2  Government of Palestine, Department of Statistics, 1945, p. 19
↑  Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 61
↑  Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 108
↑  Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 158
↑  Wadi al-Far'a Village Profile Applied Research Institute - Jerusalem. February 2006.
↑  The Palestinian Locality Profiles, Talluza Village Profile, p. 16.
↑  Barron, 1923, Table IX, p. 24
↑  Mills, 1932, p. 65
↑  Government of Jordan, Department of Statistics, 1964, p. 26 It was further noted (note 2) that it was governed through a village council.
1 2 3  طلوزه قضاء نابلس - Talluza (טלוזה) - Palestine Remembered, באתר www.palestineremembered.com (בערבית)
↑  Village of Talluza Mohammad Said Barakat. Posted at PalestineRemembered. 2007-10-22.
1 2  זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 2642
↑  قرية طلوزة | موسوعة القرى الفلسطينية, palqura.com (בערבית)
1 2  The Applied Research Institute – Jerusalem, Talluza Village Profile, 2014, עמ' 2012
| Flag of Senegalיישובי נפת שכם |
| --- | --- | --- |
| ערים | שכם |  |
| מועצות מקומיות | עקרבה • עסירה א-שמאלייה • ביתא • חווארה • ג'מאעין • קבלאן • סבסטיה • בית פוריכ |  |
| כפרים | עסירה אל-קבלייה • עזמוט • עוורתא • אל-באד'אן • בלאטה אל-בלד • בית דג'ן • בית חסאן • בית איבא • בית אימרין • בית וזן • בזאריה • בורין • עיראק בורין • בורקה • ג'אלוד • דיר אל-חטב • דיר שרף • דומא • עינאבוס • פורוש בית דג'ן • איג'ניסיניא • ג'וריש • כפר קליל • לובאן א-שרקיה • מאדמא • מג'דל בני פדיל • א-נאקורה • ניסף ג'בייל • א-נסאריה • אודלה • עוסארין • קריות • קוסין • קוסרה • רוג'ייב • סאלם • סרה • א-סאוויה • תלפית • טלוזה • תל • עוריף • יאנון • יאסיד • יתמא • זאוואתא • זיתא ג'מעין • קריית לוזה |  |
| מחנות פליטים | בלאטה |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007584242605171
טורפים פרהיסטוריים

| --- | --- |
 סוגה:  סרט טבע 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  7 
 הפקה
 חברת הפקה:  אגודת נשיונל ג'יאוגרפיק 
 אורך פרק:  48 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק 
 תקופת שידור מקורית:  2007
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
טורפים פרהיסטוריים (באנגלית: Prehistoric Predators) היא תוכנית טבע פרהיסטורית של החברה נשיונל ג'יאוגרפיק ששודרה בשנת 2007 בערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק וכללה 7 פרקים.
תוכנית זו מציגה ומסקרת את הטורפים הגדולים שחיו בעידן הקנוזואיקון מהסמילודון בעל ניבי החרב למגלודון, הכריש הענקי. התוכנית מציגה את ממצאיהם, תכונותיהם והדמיה של חייהם ושל הציד שלהם בטבע. כמו כן היא בודקת מה הביא את אותם טורפים להיכחד לבסוף.
בעקבות תוכנית זו נעשתה תוכנית דומה בערוץ דיסקברי: "מפלצות חוזרות לתחייה" (Monsters Resurrected), בה כוללים גם טורפים מעידן המזוזואיקון.
פרקי הסדרה

שיני חרב - בפרק מוצג הסמילודון שהיה החתול הגדול בעולם והיה בעל ניבי ענק אותם הוא היה יכול להחדיר לצווארו של טרפו שכלל אף ממותות ולהדוף להקת זאבי בלהות.
זאב איום - בפרק מוצג זאב הבלהות שצד בחבורות גדולות והיה יכול לקטול ביזונים גדולים.
דוב ענקי - בפרק מוצג הדוב קצר-הפנים שצד בערבות אמריקה הצפונית. הדוב נלחם בסמילודונים, להקות זאבי בלהות והיה יכול לטרוף אפילו עצלני קרקע כמו המגלוניקס.
כריש מפלצת - בפרק מוצג הכריש הגדול ביותר שחי מעולם - המגלודון. הוא היה יכול לטרוף לווייתני מזיפות קטנים שחיו בתקופתו והיה טורף העל של הימים.
עופות הטרור - בפרק מוצגים עופות האימה כמו הקלנקן, שחי באמריקה הדרומית וצד דלשינאים משוריינים והטיטאניס שחצה את מצר פנמה והיגר לאמריקה הצפונית, שם הוא טרף סוסים קדומים ונלחם נגד סמילודונים וזאבי בלהות רעבים.
חזיר רוצח - בפרק מוצגים הארכיאותריום, האנטלודונט הטורף מאמריקה שהתפתח לדיאודון הגדול והחזק יותר. שניהם היו בהמות בעלות פרסה עם לסתות נוראות.
לסתות תער - בפרק מוצג ההאינדון, טורף דמוי-צבוע ענקי שחי באמריקה ושבר עצמות עם לסתותיו החזקות. הוא היה היצור היחיד שהיה יכול לאיים על הארכיאותריום.
נעדרים

ערך זה עוסק בסדרת טלוויזיה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
 סוגה:  דרמה
 יוצרים:  גלן דייוויס וויליאם לאורין
 שחקנים:  גלוריה ראובן   קתרינה סקורסון   ויויקה איי פוקס   מארק קונסואלס   ג'סטין לואיס
 ארץ מקור:  קנדה
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  55
 הפקה
 הפצה:  Sony Pictures Television 
 אתר צילומים:  טורונטו
 טכניקת צילום:  מצלמה יחידה
 מוזיקה:  אנדרו לוקינגטון 
 אורך פרק:  45 דקות
 שידור
 רשת שידור:  CTV 2 (קנדה)   לייפטיים (ארצות הברית)
 תקופת שידור מקורית:  2 באוגוסט 2003 – 5 בפברואר 2006
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
נעדרים (באנגלית: Missing; או בשמו המקורי: 1-800-Missing) הייתה סדרת טלוויזיה קנדית מסוגת דרמת פשע המבוססת על סדרת הספרים "1-800-WHERE-R-YOU" מאת מג קאבוט.
הסדרה שודרה בערוץ "CTV 2" ובערוץ "W Network" בקנדה, וברשת Lifetime בארצות הברית מ-2 באוגוסט 2003 עד 5 בפברואר 2006.
עלילה

גיבורת הסדרה היא ג'ס מסטריאני (קתרינה סקורסון), אישה בשנות העשרים שלה, שמקבלת יכולות על-חושיות עקב פגיעת ברק. היא מועסקת על ידי יחידה של הבולשת מפני שיש לה חזיונות שבהם רמזים למציאת אנשים נעדרים.
צוות השחקנים והדמויות

ברוק הייסלט (גלוריה ראובן; עונה 1)
ג'סיקה "ג'ס" מסטריאני (קתרינה סקורסון)
אלן קויל (דין מקדרמוט; עונה 1)
דאגלס (אדם מקדונלד; עונות 2–1)
טוני מסטריאני (אלברטה ווטסון; עונות 2–1)
סאני אסטרדה (ג'סטינה מצ'אדו; עונה 1)
ניקול סקוט (ויויקה איי פוקס; עונות 3–2)
אנטוניו קורטז (מארק קונסואלס; עונות 3–2)
ג'ון פולוק (לואיס פרריה; עונות 3-2)
מדחס אוויר

מדחס אוויר
מדחס אוויר (באנגלית: Air compressor; מוכר בסלנג העברי "קומפרסור", מהשם של המדחס בלעז: Kompressor) הוא מכשיר שממיר כוח לאנרגיה קינטית על ידי דחיסה של אוויר אותו ניתן לשחרר לפי פקודה.
המדחס בנוי מיחידת דחיסה וממכל לחץ. המשאבה מעבירה אוויר מהלחץ האטמוספירי אל מכל שממדיו מוגבלים ועל ידי כך מגבירה את הלחץ עליו. האוויר הדחוס נשמר במכל עד לשימוש בו.
המשאבות הנפוצות ביותר לשימוש במדחסי אוויר הן משאבות בוכנתיות בעלות מספר זוגי של בוכנות. הבוכנות נעות ברוטציה הלוך ושוב בתוך צילינדרים, כאשר בנסיגתן הם מושכות איתן אוויר אל הצילינדר ובחזרתם משחררות אותו אל המכל. שסתומים אל-חוזרים מונעים דליפה. לחץ האוויר במכל מבוקר כל הזמן וכאשר הוא מגיע לרמה שנקבעה מראש פעולת המשאבה מופסקת.
בשימושים תעשייתיים נעשה שימוש במדחסים בורגיים, שבהם שתי בוכנות בצורת בורג, מסתובבות סביב צירן, ובסיבובן הן מזרימות את האוויר למכל.
לאוויר הדחוס שימושים תעשייתיים רבים.
ראו גם

פנאומטיקה
צינור לחץ
הערות שוליים

↑  Arthur J. Kidnay, William R. Parrish, Fundamentals of Natural Gas Processing, CRC Press, 2006-06-21. (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294606205171  LCCN: sh85002608 
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אוטוגלידה

ערך זה עוסק בסדרת טלוויזיה. אם התכוונתם לרכב לממכר גלידות, ראו .
| --- | --- |

 סוגה:  שעשועון לילדים
 מנחים:  בן פרי, מיכל גבריאלוב, ליאור כלפון
 משתתפים:  ילדים שנרשמו באתר לוגי למשחק
 פרסים:  גביע גלידה עם שלושה או ארבעה כדורים. בונוס: תוספת של מרשמלו, סוכריות גומי, סירופ שוקולד, ומסטיקים על הגלידה.
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  70
 הפקה
 חברת הפקה:  נגה תקשורת
 אורך פרק:  15 - 20 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ לוגי
 תקופת שידור מקורית:  2008–2010
אוטוגלידה הוא שעשועון ישראלי לילדים שמשודר בערוץ לוגי. את התוכנית הנחה בעונה 1 ליאור כלפון ובעונות 2-3 הנחה את התוכנית בן פרי. בעונה הראשונה בשונה משאר העונות בסדרה צולמה בכל רחבי הארץ, בכל תוכנית הגיע המנחה לעיר אחרת באוטו הגלידה שלו המכונה "לקי". בעונות 2-3 הסדרה צולמה בחווה בתל אביב.
חוקי המשחק

בכל תוכנית מגיע ילד לאוטו הגלידה. הוא מנסה לענות נכונה על שאלות ולזכות בגלידה. לאחר שענה על שאלה, הוא יכול לבחור טעם אחד לגלידה שאולי הוא יקבל. לאחר שענה על עוד שאלה הוא בוחר טעם שני לגלידה, וכן הלאה. לאחר שענה נכון על שלוש שאלות הוא מקבל הזדמנות לפרוש מהמשחק, ולקבל את הגלידה שהשיג, או להמשיך ולנסות להשיג תוספות לגלידה (סירופ שוקולד, סוכריות, מסטיקים, גומי, מרשמלו ועוד). כדי להשיג את התוספות לגלידה יש לענות על שאלה המכונה "שאלת הצ'ופר" והיא שאלת נכון / לא נכון. במידה והילד טועה ב"שאלת הצ'ופר" הוא מפסיד את הגלידה שהיה אמור לקבל.
לאורך כל המשחק יכול המתמודד לטעות פעם אחת. היה וטעה יותר מפעם אחת, הוא נפסל. ישנו "גלגל הצלה", שנותן למתמודד אפשרות לקרוא לחבר כדי שיעזור לו לענות נכון על השאלה.
משתתף המפסיד במשחק מקבל קרחון או סוכרייה.
במהלך העונות הגיעו לביקור מיטב מנחי ערוץ הילדים כגון דון לני גבאי, טל מוסרי, קובי מחט ועוד.
פינה נוספת

בעונה השנייה מיכל גבריאלוב הנחתה פינה נוספת בתוכנית. בשעשועון זה המנחה שואלת ארבע שאלות, כשבכל שאלה הפרס גדול יותר מזה של השאלה הקודמת, עד שבשאלה האחרונה הפרס הוא כל שלושת הפרסים הקודמים. במשחק זה יש אפשרות למתמודד לתת את הפרסים שקיבל לאחד מארבעת המתמודדים האחרים. בספיישלי ראש השנה פסח ושבועות של הסדרה בן פרי הנחה פינה זאת.
פינה נוספת > הפרסים

קרחון
ארטיק גלידה מצופה
גלידה
קרחון, ארטיק גלידה וגלידה
ראו גם

אוטוגלידה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
מכל לחץ

מְכָל לַחַץ הוא מכל שנועד להכיל בתוכו גזים או נוזלים בלחץ הגבוה מלחץ הסביבה.
מכלי לחץ משמשים במכליות להובלת גזים כגון גז בישול או נוזלים כמו סולר. מטפים לכיבוי אש, משתמשים במכל לחץ לאחסון חומרים נוגדי אש שניתן לשחרר בעזרת ידית דמוית הדק. מכלי לחץ המכילים גז בישול, משמשים לצורך הפעלת כיריים, תנורי גז או גזייות. מכלי לחץ משמשים גם בתחום הרפואה.
בטיחות ותקינות

בעת תכנון מכל לחץ נלקחים בחשבון פרמטרים רבים שמטרתם שמירה על בטיחות ותקינות. פרמטרים כמו עובי הדופן, קוטר המכל ואורכו קובעים את עמידות המכל ללחצים. במרבית המדינות, מכלי לחץ מגודל מסוים נדרשים לעמוד בתקני בטיחות. מכלי לחץ מיוצרים על פי תקנים בינלאומיים. התקנים המובילים לייצור מכלי לחץ הם התקן האמריקאי ASME-חלק 8 וכן התקן הגרמני-AD 2000. לאחר תכנון מכלי לחץ נדרש אישור של מהנדס מוסמך, אשר בודק לאחר הייצור את תקינות המכל וריתוכיו.
המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים

.
| --- | --- |

 עקרון מנחה: "בְּאֵין תַּחְבֻּלוֹת יִפָּל עָם וּתְשׁוּעָה בְּרֹב יוֹעֵץ" (ספר משלי, פרק י"א, פסוק י"ד)  (מוטו קודם: "בתחבולות תעשה לך מלחמה")
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 תחום שיפוט:  ישראל 
 משרד אחראי:   משרד ראש הממשלה
 תאריך הקמה:  13 בדצמבר 1949 (כגוף לתיאום בין שירותי המודיעין והביטחון בישראל) ‏8 בפברואר 1951 (כרשות עצמאית לביון)
 ראש:  ראש המוסד, דוד ברנע
 מטה מרכזי:   רמת השרון
 עובדים:  7,000 (הערכה)
 www.mossad.gov.il
 
המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, הידוע יותר בשמו המקוצר: המוסד, הוא ארגון במערכת הביטחון הישראלית ואחד מהגופים החברים בקהילת המודיעין הישראלית. המוסד הוא ארגון הביון של ישראל, הממונה על איסוף מידע מסוג מודיעין אנושי ומשימות הפקת מודיעין חשאיות מחוץ לגבולות המדינה, דיפלומטיה חשאית, תפקידים מיוחדים וסיכול יעדים אזרחיים וצבאיים של האויב (למוסד מיוחסות התנקשויות בשורה של מחבלים בכירים בארגוני טרור שנלחמים נגד ישראל ופעולות נגד תוכנית הגרעין האיראנית). בניגוד לצה"ל ולשירות הביטחון הכללי – יעדיו, מבנהו וסמכויותיו של המוסד אינם מוסדרים בחוק יסוד, בחקיקה ראשית או משנית. פעילותו כפופה לנהלים שלא פורסמו מעולם. המוסד כפוף למשרד ראש הממשלה.