stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אייתוללה
הערות שוליים

1 2 3  Nasr, Seyyed Hossein, Hamid Dabashi, and Seyyed Vali Reza Nasr, eds., Shi'ism: Doctrines, thought, and spirituality, SUNY Press, 1988, עמ' 242
↑  Calmard, J., Mard̲j̲aʿ-i Taḳlīd, Encyclopaedia of Islam, Second Edition
↑  Calmard, J., Āyatullāh, Encyclopaedia of Islam, Second Edition
| מנהיגים ותארים באסלאם |
| --- | --- | --- |
| תארים | ח'ליפה • אימאם • מולא • חוג'ת אל-אסלאם • אייתוללה • מרג'ע תקליד • סייד • שריף • ולי • אמיר • שייח' • עלאמה |  |
| תפקידים | מואזין • קאדי • מופתי • מוחתסב • סולטאן |  |
| משפט | שריעה • פיקה • אג'תהאד |  |
| אסלאם |
| --- | --- | --- |
| חמשת עמודי האסלאם | שהאדה (העדות) • אלצלאה (התפילה) • אלזכאה (הצדקה) • צום • אלחאג' (העלייה לרגל) | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| פלגים עיקריים | אסלאם סוני • אסלאם שיעי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אישים מרכזיים | מוחמד • ח'ליף ושושלות הח'ליפים • נביאי האסלאם • אימאם שיעי • מהדי • בני לווייתו של מוחמד • נשות מוחמד | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| דמויות היסטוריות נוספות | פאטמה בת מוחמד • עבדאללה אבן א-זובייר • אבו להב | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| קרבות בראשית האסלאם | קרב בדר • קרב אוחוד • קרב השוחה • קרב ח'ייבר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אנשי דת (עולמא) | מאלכ אבן אנס • אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה • אחמד אבן חנבל • מוחמד אבן אידריס א-שאפעי • אבן חג'ר אל-עסקלאני • אל-ע'זאלי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| ערים קדושות | מכה • אל-מדינה • ירושלים • נג'ף • כרבלא • כופה • כאט'מיה • משהד • סאמרא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| האתרים הקדושים ביותר | מסגד אל-חראם • מסגד הנביא • מסגד אל-אקצא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| חגים | הג'רה • לוח השנה המוסלמי • עיד אל-פיטר • עיד אל-אדחא • עשוראא • ארבעין • לילת אל-קאדר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| מבנים | מסגד • מינרט • מחראב • הכעבה • אדריכלות איסלאמית | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| תפקידים דתיים | אייתולה • מרג'ע • אימאם • מולא • קאדי • מופתי • מואזין |  |
| טקסטים וחוקים | קוראן • חדית' • אסנאד • מתן • תפסיר • סונה • פיקה • פתווה • שריעה |  |
| אסכולות השריעה | חנפית • חנבלית • ג'עפרית • מאלכית • שאפעית |  |
| אסכולות הכלאם | אשעריה • ג'בריה • מאתורידי • מורג'יאה • מֻעתזילה |  |
| פלגים שיעים | את'נא עשריה • אסמאעיליה • זיידים |  |
| פלגי הח'וארג' | צאפריים • אזארקה • איבאדיה |  |
| תנועות | סופיות • והאביה • סלפיה • אסלאמיזם • אסלאם ליברלי |  |
| פלגים אחרים | אומת האסלאם • חמשת האחוזים • המסורים • אחמדים • זקרי • עלווים |  |
| אמונות קשורות | באביזם • בהאאים • יזידים • סיקיזם |  |
פורטל אסלאם • מונחים בסיסיים • כל הערכים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TDVİA: ayetullah 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קרלה אנטונלי

| --- | --- |

מתוך קמפיין נגד חוקים אנטי להט"בים ברוסיה לקראת האולימפיאדה בסוצ'י
 לידה:  13 ביולי 1959 (בת 65) טנריפה, באיים הקנריים הספרדים 
 מדינה:  ספרד ספרד
 פרסים והוקרה:  Premios Látigos y Plumas, Premia Baeza
 http://www.carlaantonelli.com
 פרופיל ב-IMDb
 
קרלה דלגאדו גומז (בספרדית: Carla Delgado Gómez; נולדה ב-13 ביולי 1959) כקרלו גומז והיא שחקנית טרנסג'נדרית ספרדייה-קנרית, הידועה בשם הבמה שלה, קרלה אנטונלי. היא גם פעילה נודעת למען זכויות להט"ב, המפעילה אתר אינטרנט גדול לתמיכה בקהילה הטרנסג'נדרית, ופוליטיקאית המשרתת במועצת מחוז מדריד, הטרנסג'נדרית הראשונה לשרת בגוף מחוקק בספרד. היא משמשת כסגנית נשיאת מועצת התיירות של ספרד, ואחראית על נושא מדיניות חברתית בענייני ילדים, משפחה, ולהט"ב.
תחילת דרכה

אנטונלי נולדה ב-1959, בעיירה בשם גימאר, באי טנריפה, באיים הקנריים הספרדים. היא עזבה את עיר הולדתה בשנת 1977, בשל אי הקבלה של זהותה הקווירית. היא שרדה את תקופת פרנקו, שתחת שלטונו להט"בים, ולעיתים קרובות היו נכלאות כ"סכנה חברתית". אנטונלי למדה בקונסרבטוריון למוזיקה ואמנויות הדרמה (Conservatorio de Música y Arte Dramático) בסנטה קרוס דה טנריפה.
ב-1980 הוציאה את הסרט התיעודי הראשון על טרנסג'נדריות בערוץ השני של ספרד. אך הסרט לא שודר עד לספטמבר 1981, לאחר ההפיכה הכושלת של אנטוניו טחרו. התפקיד הנחשב ביותר של אנטונלי כשחקנית הוא בסדרת הטלוויזיה הספרדית El síndrome de Ulises, בתור גלוריה.
פעילות פוליטית

בשנת 1997 הצטרפה אנטונלי למפלגת הפועלים הסוציאליסטית הספרדית (PSOE) כרכזת מחוז עבור הקבוצה הטרנסג'נדרית/להט"בית הפדרלית. בשנת 2004, זכתה המפלגה בבחירות, והקונגרס העביר חוק המכיר בנישואים חד מיניים, אך זכויות לקהילה הטרנסג'נדרית לא הוכרו באותה העת. בשנת 2006, אנטונלי איימה בשביתת רעב אלא אם המפלגה שלה, השולטת, תאמץ את חוק הזהות המגדרית (Ley de Identidad de Género). החוק נחקק בשנת 2007, והיא הייתה הטרנסג'נדרית הראשונה באוטונומיית מדריד לקבל את התיקון המגדרי במסמכיה הרשמיים. אנטונלי מתנגדת למאמצים לאסור על עבודת מין בספרד, ומצביעה על כך שחקיקה כזו תשפיע באופן לא פרופורציונלי על נשים טרנסג'נדריות, אשר חוות מכשולים במציאת עבודה מסוג אחר. היא גם יצאה נגד ארגונים קתוליים המקדמים טיפולי המרה כ"פושעים".
אנטונלי זכתה במספר פרסים בשל עבודתה. הקולקטיב הטרנסי של מדריד כיבד אותה בשנת 2003 כפורצת דרך בקידום זכויות הקהילה. היא זכתה באותות ופרסים מטעם קבוצות טרנסיות בקטלוניה ובאנדלוסיה ב-2008 עבור קידום חוק הזהות המגדרית. ב-2008 היא זכתה גם בפרס Premios Látigos y Plumas מטעם פדרציית הלהט"ב הלאומית של ספרד (Federación Estatal de Gays, Lesbianas y Transexuales de España), ובשנת 2009 זכתה בפרס באזה (Premia Baeza) לנראות טרנסג'נדרית. באותה השנה, זכתה בפרס של כבוד מעיר לידתה, גימאר, אשר בטנריפה, משם ברחה בצעירתה, 33 שנים קודם לכן, בשל התעמרות אנטי-להט"בית.
ב-22 במאי 2011, נבחרה אנטונלי למועצת אוטונומיית מדריד מטעם המפלגה הסוציאליסטית הספרדית, והייתה לטרנסג'נדרית הראשונה שנבחרה לבית מחוקקים במדינתה.
ב-2016, הגישה אנטונלי תלונה לאגף החקירה האינטרנטית של המשטרה בעקבות איומים על חייה ברשתות החברתיות.
ב-2018, הצטרפה אנטונלי לתנועת #MeQueer, קמפיין ברשתות החברתיות שהגיעה למצב "טרנדינג" במספר מדינות עולם. מטרת הקמפיין היא להעלות למודעות ציבורית שקהילת הלהט"ב היא לא "מישהו אחר" אלא חלק מכל החברה האנושית באשר היא, ולהילחם בתופעת הניכור המשפחתי כלפי ילדיהם הלהט"בים - כפי שקרה גם לאנטונלי עצמה.
פילמוגרפיה נבחרת

Hijos de papá – 1980
Corridas de alegría – 1980
Pepe no me des tormento – 1980
Las guapas y locas chicas de Ibiza – 1981
Adolescencia – 1982
Extraños – 1999
Tío Willy – 1999 (סדרת טלוויזיה)
Periodistas – 2000
Policías – 2001 (סדרת טלוויזיה)
1999 ו-2002 – El comisario (סדרת טלוויזיה)
El Síndrome de Ulises – 2007 (סדרת טלוויזיה)
El vuelo del tren – 2009
2011 – La noche rota (סרט קצר)
הערות שוליים

↑  González, Maribel (May 17, 2009). 100 españoles hablan de sexo. El Mundo
↑  Carla Antonelli: "La democracia gana siempre": Se convierte en la primera mujer transexual en sentarse en un parlamento regional. Ocio Gay.
1 2  DECLARARON VISITANTE DISTINGUIDA A CARLA ANTONELLI, Concejo Municipal de Rosario, 18 mayo, 2018
↑  El PP rechaza en el Congreso la ley de identidad sexual tras apoyarla en el Senado, El Pais, 1 MAR 2007
↑  Carla será por fin Carla, ÁLVARO CORCUERA, El Pais, 5 ABR 2007
↑  CARLA ANTONELLI: “LA LIBERTAD SE ESCRIBE CON MAYÚSCULAS”, Indetectables, 2016
1 2  Carla Antonelli: "Hay parte de mi familia con la que no he hablado desde que me fui de casa", ANTONIO DIÉGUEZ, El Mundo, 29 AGO. 2018
↑  Wockner, Rex (June 13, 2011). Transsexual takes seat in Madrid Assembly. Bay Windows
↑  Carla Antonelli has denounced the death threats, Gayles.tv, 5 September, 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX4618092 
קרלה אנטונלי במצעד "גאוות עולם" במדריד, 2017
הארמייה ה-14 (ברית המועצות)

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  ברית המועצות ברית המועצות
 שיוך:  הצבא האדום הצבא האדום
 סוג:  ארמייה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1939–1953 (כ־14 שנים) 
 מקים היחידה:  משרד ההגנה של ברית המועצות
 מלחמות:  מלחמת החורף, מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקדים
 
אנדרטת הנצחה צבאית לזכר חללי הארמייה ה-14, שלחמו בחזית בקרליה, מלחמת העולם השנייה.
הארמייה ה-14 (ברוסית: армия ‏я‏-14) הייתה ארמייה של הצבא האדום שלחמה במלחמת החורף ובמלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

היחידה הוקמה באוקטובר 1939 על בסיס היחידות שהיו ממוקמות באזור לנינגרד והיא הוצבה בחלקים הצפוניים של הגבול עם פינלנד. ב-30 בנובמבר 1939 היא החלה את השתתפותה במלחמת החורף.
ביוני 1941 ארמייה ה-14 הייתה אחראית על גבול עם פינלנד החל מחופי ים ברנץ ועד לשטח אחראיותה של הארמייה ה-7. היא כללה 52,600 חיילים וקצינים, 1150 תותחים ו-106 טנקים. יחידות הארמייה החלו קרבות מגננה. יחידות ורמאכט לא הצליחו להתקדם באופן משמועתי ולכבוש את העיר מורמנסק. במהלך 1942-1944 בחזית נערכו קרבות, אך ללא התקדמות של ממש של אף צד.
באוקטובר 1944 הארמייה ה-14 החלה במתקפת נגד שלה. בשלב זה היא כללה 97,000 חיילים וקצינים, 2103 תותחים ו-126 טנקים. ב-29 באוקטובר 1944 מטרות של מתקפת נגד הוסגו ויחידות הארמייה התמקמו מספק קילומטרים מערבית מהגבול.
עם זה למעשה הסתיימה הלחימה באזור. מספר יחידות של הארמייה הועברו לחזיתות אחרות. ב-31 באוקטובר 1945 הארמייה ה-14 פורקה.
מפקדים

ולריאן פרולוב (25 באוקטובר 1939 - 30 באוגוסט 1941)
רומן פנין (30 באוגוסט 1941 - 27 במרץ 1942)
ולדימיר שצ'רבקוב (28 באפריל 1943 - 9 ביולי 1945)
הנוקמים (סדרת סרטים)

| --- | --- |

כרזת הסרט הראשון בסדרה (2012)
 מבוסס על:  האוונג'רס (קומיקס מאת סטן לי וג'ק קירבי)
 בימוי:  ג'וס וידון, אנתוני וג'ו רוסו
 הופק בידי:  קווין פייגי
 תסריט:  ג'וס וידון, זאק פן, כריסטופר מרכוס וסטיבן מק'פילי, ג'ק קירבי, סטן לי
 עריכה:  ג'פרי פורדליסה לאסק, ליסה לאסק, מת'יו שמידט
 שחקנים ראשיים:  רוברט דאוני ג'וניור   כריס אוונס   כריס המסוורת'   מארק רופאלו   ג'רמי רנר   סקרלט ג'והנסון   סמואל ל. ג'קסון
 מדבבים:  לו פריגנו, פול בטאני, וין דיזל, קרי קונדון, אן רוסו, בראדלי קופר
 מוזיקה:  אלן סילבסטרי, דני אלפמן, בריאן טיילר, הנרי ג'קמן
 צילום:  סימוס מקגרייב, בן דייוויס, טרנט אופלך
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  אולפני מארוול
 חברה מפיצה:  סרטי אולפני וולט דיסני
 הקרנת בכורה:  2012
 משך הקרנה:  625 דקות (4 סרטים)
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט פעולה, פנטזיה, סרט מדע בדיוני, סרט גיבורי על
 תקציב:  1591 מיליון דולר (5 סרטים, נכון לאפריל 2019)
 הכנסות:  2,924,216,687.999 (5 סרטים, נכון לאפריל 2019, מה זאומר שזה עלה)
 פרסים:  5 פרסי סאטורן (כולל פרס סאטורן לעיצוב התלבושות הטוב ביותר), פרס אני להישג יוצא דופן, אפקטי ההנפשה בהפקת סרט פעולה, פרס בחירת הנוער לסרט הבחירה גונב ההצגה, פרס הקולנוע של MTV לנבל הטוב ביותר (תאנוס).
 סרטים בסדרה:  הנוקמים (2012)   הנוקמים: עידן אולטרון (2015)   הנוקמים: מלחמת האינסוף (2018)   הנוקמים: סוף המשחק (2019)   הנוקמים: יום הדין (2026)   הנוקמים: מלחמות סודיות (2027)
הנוקמים (באנגלית: The Avengers) היא סדרת סרטים אמריקאית כחלק מהיקום הקולנועי של מארוול. הסרטים מבוססים על קומיקסים באותו השם מאת סטן לי ואולפני מארוול. בסדרה יש ארבעה סרטים. שני הסרטים האחרונים בסדרה (3 ו-4) הכניסו יותר מ-2 מיליארד דולר, והפכו לשוברי הקופות הענקים בעולם.
תקצירי עלילת הסרטים > הנוקמים (2012)

ניק פיורי מגייס צוות גיבורי על (טוני סטארק/ איירון מן, סטיב רוג'רס/קפטן אמריקה, ברוס באנר/הענק הירוק, נטאשה רומנוף/האלמנה השחורה, תור, והוקאיי) כדי להציל את העולם מהצבא של לוקי שמנסה להרוס את העולם.
תקצירי עלילת הסרטים > הנוקמים: עידן אולטרון (2015)

טוני סטארק בונה בינה מלאכותית בשם "אולטרון", אבל העניינים מסתבכים במהרה שאולטרון מוצא את בני האדם כאויב הכי גדול בהיסטוריה, והוא מחליט לחסל את כולם ולהפוך אותם לרובוטים. צוות "הנוקמים" חייב לעצור אותו מהרס העולם. לצוות "הנוקמים" בסרט זה מצטרפים ונדה מקסימוף/וונדה מקסימוף קוויקסילבר וויז'ן.
תקצירי עלילת הסרטים > הנוקמים 2.5 (2016)

הסרט הוא "קפטן אמריקה 3", ולמרות שזהו הסרט השלישי בסדרת "קפטן אמריקה" הוא עדיין נחשב לסרט שתיים וחצי של "הנוקמים", עקב סיפורו שמשפיע על הסרט הבא בסדרת "הנוקמים".
סטיב רוג'רס וטוני סטארק נכנסים לריב גדול שגורם קרע בין חבורת "הנוקמים". יש חלק מצידו של טוני, ויש חלק מצידו של סטיב. כל הנוקמים מתחלקים לשני קבוצות שגורמות קרע בין הקבוצה האחת שהייתה עד עכשיו, ונלחמים על הצד החזק ביותר.
תקצירי עלילת הסרטים > הנוקמים: מלחמת האינסוף (2018)

הסרט השלישי בסדרה יצא בשנת 2018 ושבר שיא קולנוע בהיסטוריה, שקיבל תוך 11 ימים בלבד סכום של יותר ממיליארד דולר, לאחר שהשיא היה תוך 12 יום, בסרט מלחמת הכוכבים 7, שהסרט שבר את שיאו.
תאנוס הוא נבל-על, חייזר סגול, שמנסה להשיג את כל אבני האינסוף כדי להרוג חצי מאוכלוסיית היקום. צוות "הנוקמים" חייב לעצור אותו.
תקצירי עלילת הסרטים > הנוקמים: סוף המשחק (2019)

הסרט הוא האהוב ביותר ביקום של מארוול, וההוא הפך לשובר קופות, שרק בשבוע הראשון להקרנתו השיג 2.1 מיליארד דולר, ברחבי העולם.
5 שנים לאחר אירועי הסרט הקודם בסדרה, צוות "הנוקמים" חייב להתאחד שוב כדי להחזיר את חצי מהאוכלוסייה שנעלמה ולהרוג את תאנוס אחת ולתמיד.
שובם של הנוקמים
אחרי כמה שניות התגלה שבאמת בוב אייגר, מנכ"ל דיסני אמר "כי ישנו סיכוי שיהיה סרט שישי בזיכיון" ולאחר כמה שניות נוספות פורסם טריילר לסרט באנגלית.
דמויות

איירון מן: (רוברט דאוני ג'וניור) - טוני סטארק. גיבור העל הראשון בנוקמים. עובד עם ניק פיורי, ובכך הפך להיות ראשון-הנוקמים, תואר בקומיקס של "האוונג'רס" של הגיבור הראשון שהגיע לצוות. בסיום "הנוקמים: סוף המשחק" נפטר עקב כך שהגן על העולם כדי להרוג את ת'אנוס.
קפטן אמריקה: (כריס אוונס) - סטיב רוג'רס. בזמן מלחמת העולם השנייה קיבל נסיוב-על שהפך אותו לקפטן אמריקה. היה קפוא במשך 70 שנה והתעורר לעולמנו, מה שהתקשה לאחר מכן להסתדר כך, וכפי שציפו שזה יקרה, סטיב החליט לחזור לעולמו משנות ה-40, ובכך נפטר מזקנה בסיום "הנוקמים 4". יכול להרים את המיולניר, פטישו של ת'ור.
תור: (כריס המסוורת') - אל מאסגארד. אח של לוקי ובנו של אודין. יש לו את המיולניר, אך אחרי שסטיב רוג'רס החל להרים את המיולניר, יש לת'ור נשק חדש: "גרזן הבל".
הענק הירוק: (דיבוב: לו פריגנו, שחקנים: אדוארד נורטון, מארק רופאלו) - ברוס באנר. מתי שהוא כועס/מתעצבן הוא הופך ל"ענק הירוק". רק "האלמנה השחורה" (נטשה רומנוף) יכולה להרגיע אותו.
האלמנה השחורה: (סקרלט ג'והנסון) - נטשה רומנוף. מתנקשת שלמדה בחדר האדום. היא היחידה שיכולה להרגיע את הענק הירוק. ב"הנוקמים 4" התאבדה מול עיניו של הוקאיי כדי להציל את היקום ולהרוג את ת'אנוס. אחותה של האלמנה השחורה - ילנה ברלובה.
הוקאיי: (ג'רמי רנר) - קלינט ברטון. מומחה בחץ וקשת.
ג'יימס באקי ברנס "חייל החורף": (סבסטיאן סטן) - חבר טוב מאוד של סטיב. הפך לחייל החורף.
סאם וילסון "פלקון": (אנתוני מאקי) - חבר של סטיב. יש לו כנפיים בחליפה שלו. הפך לקפטן אמריקה החדש לאחר מותו של סטיב.
מכשפת השני/ונדה מקסימוף/ונדה מקסימוף: (אליזבת אולסן) - יש לה כוחות שיכולים לעשות חזיונות לאנשים.
שומרי הגלקסיה: (כריס פראט, זואי סלדנה, דייב בטיסטה, קארן גילאן, וין דיזל (דיבוב), בראדלי קופר (דיבוב)) - פיטר קוויל/פיטר קוויל, גאמורה/גאמורה, דראקס/דראקס, גרוט/גרוט, נביולה/נביולה, רוקט/רוקט.
ויז'ן: (פול בטאני) - יש לו אחת מאבני האינסוף במצח. רובוט שיכול לעוף.
סקוט לאנג/אנטמן (פול ראד) - יכול להפוך עצמו לקטן ולגדול. בעלה של הצרעה.
הופ ואן דיין/הצרעה (אוונג'לין לילי) - יכולה להפוך לקטנה וגדולה. אשתו של סקוט. מודעת ליקום הקוואנטומראר.
ספיידרמן: (טום הולנד) - פיטר פארקר. יש לו כוחות עכביש. עשה מסע שלם רק כדי להצטרף לנוקמים, והצליח במלחמת האינסוף. טוני סטארק הוא המנטור שלו, עד שנפטר ופיטר החל להיות מנטור לעצמו.
הפנתר השחור (צ'דוויק בוזמן) - טצ'אלה. מנהיג ואקאנדה.
סטיבן סטריינג': (בנדיקט קמברבאץ') - דוקטור סטריינג'. למד אומנות מסטית אצל העתיקה. יש לו את אחת מאבני האינסוף.
קרול דנברס: (ברי לארסון) - קפטן מארוול. הצטרפה לנוקמים בסוף. חברתה הטובה של מיס מארוול.
רשימת הסרטים

| מס' | שם במקור | שם בעברית | תאריך יציאה | אורך | בימוי | תסריט |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | The Avengers | הנוקמים | 4 במאי 2012 | 143 דקות | ג'וס וידון | ג'וס וידון, זאק פן |
| 2 | Avengers: Ag of Ultron | הנוקמים: עידן אולטרון | 1 במאי 2015 | 141 דקות | ג'וס וידון | ג'וס וידון |
| 3 | Avengers: lnflnity WAR | הנוקמים: מלחמת האינסוף | 27 באפריל 2018 | 154 דקות | האחים רוסו | כריסטופר מרקוס וסטיבן מק'פילי |
| 4 | Avengers: Endgame | הנוקמים: סוף המשחק | 26 באפריל 2019 | 187 דקות | האחים רוסו | כריסטופר מרקוס וסטיבן מק'פילי, ג'ק קירבי, סטן לי |
| 5 | Avengers: Doomsdy | הנוקמים: יום הדין | מאי 2026 | יפורסם בהמשך | יפורסם בהמשך | יפורסם בהמשך |
| 6 | Avengers: Secrat wars | הנוקמים: מלחמות סודיות | מאי 2027 | יפורסם בהמשך | יפורסם בהמשך | יפורסם בהמשך |
עמנואל סוודנבורג

| --- | --- |

 לידה:  29 בינואר 1688 (יוליאני) Jakob and Johannes parish, שוודיה 
 פטירה:  29 במרץ 1772 (בגיל 84) לונדון, ממלכת בריטניה הגדולה 
 מדינה:  שוודיה 
 מקום קבורה:  קתדרלת אופסלה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אופסלה 
 שפות היצירה:  לטינית, שוודית 
 חתימה:   
 
עמנואל סבידנבורג (בשוודית: Emanuel Swedenborg;‏ 29 בינואר 1688 בסטוקהולם, שוודיה – 29 במרץ 1772 בלונדון, בריטניה) היה איש אשכולות שוודי: מהנדס מכרות, אסטרונום, פיזיולוג של המח ואיש דת נוצרי. נחשב לאבי המינרלוגיה- תורת המינרלים ולאבי חקר המח. למרות הישגיו המדעיים הרבים, התפרסם בעיקר לאחר שחווה לטענתו חלומות וחזיונות שהגיעו מאלוהים, אשר הובילו אותו לכתיבת סדרה של ספרי דת, המפורסם שבהם "גן עדן וגיהנום" (אנ') שחובר ב-1758.
ביוגרפיה

סוודנבורג נולד בסטוקהולם ב-29 ינואר 1688, כבנו של הכומר לותרני והפרופסור לתאולוגיה, ג'ספר סוודברג, שמונה מאוחר יותר לבישוף של סקארה, ואשתו שרה בהם. ב-1709, בגיל 21, סיים את לימודיו באוניברסיטת אופסלה ולאחר מכן החל לתור ברחבי אירופה. הרחיב את לימודיו האקדמיים בנושאים שונים במהלך שהותו באנגליה ובהולנד.
בשנת 1715 פרסם כתב עת, "דדלוס היפרבורוס", שהוקדש לחקירה מדעית. כתב את החיבור במטרה לעורר את הפיתוח והמחקר בשוודיה, בה האמין שקיים חוסר מידע ביחס למדינות אירופאיות אחרות. המאמרים כיסו מגוון רחב של נושאים שונים, וחלק מהמצאותיו השונות, לרבות מכונית מעופפת, צוללת, משאבת ואקום, מערכת נעילת מים, נשק אוטומטי וכלי נגינה אוניברסליים. בעקבות פרסום המאמר מונה לפקיד שומה בקולג' המלכותי למכרות בסטוקהולם על ידי צ'ארלס השנים עשר, מלך שוודיה. ב-1719 הוענק לו תואר אצולה ושינה שמו לסוודנבורג. בנוסף ל"דדלוס" פרסם 3 ספרים נוספים ועסק כמהנדס על מספר המצאות מכניות ופרויקטים צבאיים.
ב-1741, בהיותו בן 53, החל לראות "חזיונות משיח" מיסטיים והגיע לתובנה שעליו לפתוח בקריירה חדשה בה "ישרת את אלוהים". עד סוף ימיו עסק בלימוד התנ"ך ופרסום יצירות שעסקו ב"משמעות הנסתרת" של התנ"ך. אחת מהן, "Arcana Coelestia Disclosue" כללה 8 כרכים בלטינית. נפטר בשנת 1772.
תיאוריה ואמונות דתיות

סוודנבורג האמין כי נשמות לא נשלחות ישירות לגן עדן או לגיהנום אחרי המוות, אלא עוברות תהליך זיקוק ובירור, במהלכו טבען המוסרי נחשף בשלמות והופך לעובדה בלתי נמנעת. לאחר מכן, הנשמות הטובות הולכות לגן עדן והרעות לגיהנום, מתוך בחירה חופשית; נשמה חוטאת יכולה עקרונית ללכת לגן עדן, אבל מרגע שהתוודעה לטבעה האמיתי, היא לא רוצה בכך. ע"פ מודל זה החוטא לא רק מביא את עצמו לגיהנום, הוא יכול לעזוב אם רק יבין מה עשה לא נכון וישנה את דרכיו, אך הוא לא יעשה זאת לעולם, כי אם היה מסוגל להשתנות הוא לא היה בגיהנום מלכתחילה.
נטען כי תאוריית הערפילית העוסקת באופן היווצרות מערכת השמש, שהציע ב-1775 עמנואל קאנט, מבוססת על רעיון ראשוני של סוודנבורג שהוצע ב-1734, אשר ייתכן ומבוססת על תאוריה של רנה דקארט.
פרסומים

Heaven and Hell
Divine Love and Wisdom
Arcana Coelestia
Awaken from Death
The Four Doctrines with the Nine Questions
מדרש לקח טוב

| --- | --- |

 מדרש לקח טוב על אסתר  לקח טוב על שיר השירים 
 מידע כללי
 מאת:  טוביה בן אליעזר 
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  הספרות המדרשית
 נושא:  פרשנות המקרא
 הוצאה
 עורך:  שלמה בובר 
 קישורים חיצוניים
 ויקיטקסט:  מדרש לקח טוב
 
עמוד הפתיחה - ראו להלן
מדרש לקח טוב. מטוביה בן אליעזר, על פי כתב יד הנמצא ביד אהרן ילינק, ועם השוואה עם כתב יד שני מאוצר הספרים במינכן, מתוך "ספרי דאגדתא על מגלת אסתר" של שלמה בובר, וילנה 1886. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 34
מדרש לקח טוב, המכונה גם פסיקתא זוטרתא, הוא ביאור על חמשת חומשי תורה ועל חמש מגילות על פי מדרשי התלמוד: מכילתא, ספרא, ספרי ויתר המדרשים הקדומים. שמו של הקובץ נובע מכך שכל עניין הנדון בו פותח בתיבה "בטוב" או "בטובה".
המדרש חובר בידי ר' טוביה בן אליעזר, בן המאה ה-11 והמאה ה-12.
אף שעיקר החיבור (יסודו) חובר על ידי רבי טוביה ברבי אליעזר, יש חלקים בספר שהוספו על ידי תלמידיו, כמו שמוזכר בכמה מקומות מאמרים בשמו, שייתכן שנכתבו אף לאחר מותו (כגון: ויקרא ב א, דברים ז יג, דברים יא כו).
הספר נדפס לראשונה בשנת ה'ש"ו (1546).
תולדות מחבר המדרש

רבי טוביה חי בעיר קסטוריה ביוון. מעידים עליו בן ארצו, ר' יהודה ב"ר משה משקוני (מחבר פירוש על רבי אברהם אבן עזרא), וכן ר' מנחם תמר (אף הוא מחבר פירוש על רבי אברהם אבן עזרא).
מהשנים המוזכרות בכמה מקומות בחיבור עולה שתחילת הכתיבה הייתה בשנת ד'תתנ"ז (1097) והעריכה הסופית בסביבות שנת ד'תתס"ו (1106).
גזירות תתנ"ו

במדרש מוזכרות גזירות תתנ"ו, בפירוש לפרשת אמור על המילים "המוציא אתכם מארץ מצרים להיות": "ואני כותב להיות זיכרון מעשה שעשו קדושי עליון קהל מגנז"א, שמסרו עצמם ואת נשיהם ובניהם ובנותיהם ביום אחד בפרוס חג השבועות ונשחטו כאיש אחד על קידוש שם אלהי ישראל בשנת ד'תתנ"ו לבריית (לבריאת) העולם, כשנתנו יד יושבי הארץ לעלות לרשת משכנות עליון. ועליהם ועל כיוצא בהם הכתוב אומר: "וְנִקֵּיתִי דָּמָם לֹא-נִקֵּיתִי". לפיכך, אפשר להסיק כי חתימת החיבור נערכה אחרי הגזרות.
גם בפירושו לפרשת שמות הוא מתייחס לגזרות הרבות הבאות על עם ישראל. על המילים "ושלחתי את ידי" נכתב: "ובשנת... אלף ועשרים ותשע לחורבן בית שני (שנת 1097)... מרנא ורבנא טוביהו - בנו של רבינו הגדול אליעזר זצ"ל, הבין בספרי אלהינו ונתן את ליבו אורך גלותינו, כי אזלת יד, ואפס עצור ועזוב, והנה כלו כל הקיצים, ואין הדבר תלוי אלא בתשובה, כעניין שנאמר "אם תשוב ישראל נאום ה' אלי תשוב"... ואנו מביטים לצור ישענו כי כימי מצרים יראנו נפלאות".
בשל ציטוט זה הועלתה אפשרות אחרת לפיה מדרש "לקח טוב" חובר באזור צרפת או גרמניה (שנקראו באותם הימים בשם "ארצות אשכנז"), אבל שלמה בובר דחה את כל הראיות והוכיח שחובר ביוון.
שיטת הביאור

שיטת המדרש היא לבאר את הפסוקים לפי הפשט או בדרך הרמז. לעיתים מסתמך המחבר על כללי הדקדוק ועל ניקוד המסורה בפירושו.
לכל פרשה ישנה הקדמה קטנה המתחילה תמיד בפסוק אשר נזכרת בו המילה "טוב", ועל הפסוק הזה מתחיל המדרש. לדוגמה, בפתיחה לפירוש לספר שמות נדרשות המילים "ואלה שמות" כך: "כתוב "טוב שם משמן טוב ויום המוות מיום הוולדו". אמרו רז"ל שלושה כתרים הם: כתר תורה, כתר כהונה וכתר מלכות, וכתר שם טוב (עולה) על גביהן." לאחר מכן נקשר המדרש לפרשת שמות: "אלו שבטים: שנתפרשו שמותם בלידתם, ונתפרשו שמותם בירידתם למצרים, ונתפרשו שמותם במצרים אחרי שהלך יעקב אבינו לבית עולמו... ובתחילת זה הספר נאמר "ואלה שמות בני ישראל הבאים מצרימה".
הוצאות המדרש

שתי ההוצאות הראשונות של המדרש בדפוס, בשנים 1546 (ונציה) ו-1564, היו חלקיות והביאו את המדרש על שלושה ספרים בלבד - ויקרא, במדבר ודברים.
ההוצאה של ספרים בראשית ושמות של המדרש יצאה לראשונה על ידי שלמה בובר מלבוב בשנת תרל"ח (1878). את החלקים שנוספו אספו משלושה כתבי יד: כתב יד ירושלמי שהיה בידי החיד"א, כתב שני מאוצר הספרים בפירנצה וכתב שלישי מאוצר הספרים מסנקט פטרבורג.
לקריאה נוספת

ישראל מ' תא-שמע, מדרש לקח טוב - רקעו ואופיו, כנסת מחקרים ג', ירושלים, תשס"ו, עמ' 259-294
גרשון ברין, עיונים ב״לקח טוב״ לחמש מגילות — קווים בפרשנות הביזנטית בתחילת האלף השני לספירה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשע״ח
יהונתן יעקבס, פירוש "לקח טוב" על שיר השירים: מקומו בתולדות פרשנות שיר השירים ויחסו לפירוש רש"י למגילה, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום כג, תשע"ד, עמ' 225–241 (מידע בקטלוג רמב"י)
נחם אילן, "לקח טוב" לרבי טוביה בן אליעזר מדרש או פירוש?, על יד יחיאל; קובץ מחקרים ומאמרים מוגש ליחיאל קארה עם פרישתו לגמלאות , קרית אונו: עורך: שלום פנחס-כהן; סייע בעריכה: דורון יעקב. מכון מש"ה - לחקר משנת הרמב"ם, תשע"ט, עמ' 175-186 ( מידע בקטלוג רמב"י)
המאמר, באתר Academia.edu
הערות שוליים

↑  צילום כתב היד באתר הספרייה הלאומית
↑  הובאו דבריהם על ידי שלמה בובר במבוא למהדורתו
↑  ראה שלמה בובר במבוא למהדורתו
↑  ספר יואל, פרק ד', פסוק כ"א.
↑  ספר ירמיהו, פרק ד', פסוק א'.
↑  במבוא למהדורתו עמודים 18-22
↑  מגילת קהלת ז', א'
↑  נרצח בשואה, באזור ריגה;
ראו:  טקס הנחת אבני נגף (Stolpersteine) לזכר הרב גרשון ושרה פיינברג, סרטון בערוץ "מרים רהט", באתר יוטיוב (אורך: 30:52), ברלין תשפ"ב (נובמבר 2021)
| ספרות המדרשים |
| --- | --- | --- |
| מדרשי הלכה תנאיים (בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
|  מדרשי אגדה קלאסיים: תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד • פרקי רבי יוסי |  |
|  תקופת הביניים: ראשית תקופת הגאונים (בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה  • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |  |
| המדרש המאוחר: תקופת הגאונים (בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |  |
| הילקוטים: תקופת הראשונים (בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007501470505171  GND: 1088054218  VIAF: 180579941   WorldCat (עם VIAF): 180579941