כוכב לכת דמוי ארץ
הערות שוליים

1 2  קטלוג אקזופלנטות מאושרות (אנגלית)
↑  הניו יורק טיימס, מחקר: מיליארדי כוכבי לכת המתאימים לחיים בשביל החלב, באתר הארץ, 5 בנובמבר 2013
↑  לי בִּילִינְגְס, ‏איך למצוא עוד כדור ארץ, במדור סיינטיפיק אמריקן של מכון דוידסון, 7 באוגוסט 2016
↑  Orbital stability (קישור לערך בוויקיפדיה האנגלית) יציבות המסלול קובעת אם עצם יישאר במסלולו או יסטה ממנו.
↑  נתונים על אקזופלנטות (כוכבי לכת חוץ־שמשיים) לקוחים מכאן (אנגלית). נתונים על כוכבי לכת במערכת השמש לקוחים מכאן (אתר נאס"א)
↑  ערך זה קובע פי כמה גדולה מסת כוכב הלכת מזו של כדור הארץ, והכפלתו במסת כדור הארץ תתן את מסת כוכב הלכת.
↑  ערך זה קובע פי כמה גדול רדיוס כוכב הלכת מזה של כדור הארץ, והכפלתו ברדיוס כדור הארץ תתן את רדיוס כוכב הלכת.
↑  Signals embedded in the radial velocity noise. Periodic variations in the tau Ceti velocities נמצאו 5 אותות מהכוכב, וישנה השערה כי אלו פלנטות. בהנחה שאלו אכן פלנטות ניתן להעריך את המסה שלהן.
↑  Rebecca Morelle, Atmosphere found around Earth-like planet GJ 1132b, in BBC website, 6 April 2017 (באנגלית)
↑  קישור למאמר): בשנת 2012 פורסם מאמר על גילוי כוכב לכת חדש במערכת אלפא קנטאורי B
↑  קישור למאמר: במאי 2013 האסטרונום ארטי פ. הצס פרסם מאמר תגובה למאמר על הגילוי ומטיל בספק את הוודאות בקיומו של כוכב הלכת
↑  נתוני הטבלה לקוחים מכאן
↑  פיתוח הנוסחא נוצר על ידי השוואת הספק הקרינה שכוכב הלכת מקבל עם הספק הקרינה שכוכב הלכת פולט
↑  נתוני האטמוספירה מגיעים מהערכים כדור הארץ ונוגה
↑  The Habitable Zone (אנגלית)
↑  A Catalog of Nearby Habitable Stellar Systems. זהו המקור לכל הנתונים בפרק האנלוג השמשי
↑  דר. משה נחמני, ‏בשמש אין ליתיום כי יש לה כוכבי לכת, באתר "הידען", 14 בנובמבר 2009
1 2  קטלוג אקזופלנטות, Exoplanet.org
↑  מתוך הערך אלפא קנטאורי.
↑   קנת צ’אנג, ניו יורק טיימס, נאס"א: ממצאי קיוריוסיטי שוללים קיום חיים על מאדים, באתר הארץ, 20 בספטמבר 2013
↑  מתוך הערך נוגה בוויקיפדיה
↑  רמי יושובייב, ‏ונוס אקספרס תחפש הרי געש פעילים בנוגה, באתר "הידען", 7 באפריל 2008
↑  אבי בליזובסקי, ‏רוח השמש אחראית להעלמות המים מנוגה, באתר "הידען", 22 בספטמבר 2009
↑  Lightning Storms on Venus Similar to Those On Earth
↑  רן לוי, ‏בהצלחה, ותזהרו מהדובים – על קרל סייגן, והתיישבות אנושית במאדים ונוגה, באתר "הידען", 2 באוקטובר 2012
↑  Colonizing Venus With Floating Cities, באתר Universe Today
↑  Venus Atmosphere Temperature and Pressure Profiles
↑  Titan: Greenhouse and Anti-Greenhouse
↑  יוניברס טודיי, ‏טיטאן נראה כמו כדור הארץ לפני היווצרות החיים, באתר "הידען", 10 באוגוסט 2009
↑  איתי נבו, מכון ויצמן, מכון דוידסון, כוכב דמוי כדור הארץ התגלה במרחק של 4 שנות אור, באתר ynet, 24 באוגוסט 2016
↑  NASA's Kepler Mission Confirms Its First Planet in Habitable Zone of Sun-like Star, באתר נאס"א
↑  PHL's Exoplanets Catalog
↑  Kepler-22b: Facts About Exoplanet in Habitable Zone, באתר Space.com
↑  Exoplanet catalog - Gliese 581c
↑    Matthew Moore, ‏Messages from Earth sent to distant planet by Bebo, The Telegraph, 9 October 2008
↑  Super-Earths are more like mini-Neptunes
↑  אבי בליזובסקי, ‏כוכב הלכת הדומה ביותר לכדור הארץ התגלה במרחק 20 שנות אור, באתר "הידען", 1 באוקטובר 2010
↑  A dynamically-packed planetary system around GJ667C with three super-Earths in its habitable zone
↑  Kepler-62: A five-planet system with planets of 1.4 and 1.6 Earth radii in the Habitable Zone
↑  A Potential Super-Venus in the Kepler-69 System
איור מתוך הספר "מלחמת העולמות" מאת הרברט ג'ורג' ולס. הספר מתאר פלישה ממאדים, והושפע מרעיון החיים על פני המאדים שרווח בתקופה זו
השוואת גדלים בין האקזופלנטות הקטנות ביותר, כדור הארץ ומאדים. מרבית כוכבי הלכת גדולים יותר
תרשים המשווה גדלים של פלנטות דמויות ארץ אפשריות. האחוזים בצהוב מראים את הגידול במספרן משנת 2012 עד 2013
בתרשים זה אזור ישיב מסומן בירוק, אזור קר מדי בכחול ואזור חם מדי באדום. ניתן לראות שעבור כוכב גדול יותר רוחב האזור ומרחקו מהכוכב גדול יותר, ולהפך
תרשים זה הוא דיאגרמת הרצשפרונג־ראסל, ועל פיו ניתן לסווג כוכבים לקבוצות. הטווח בו יכולים להימצא כוכבים דמויי שמש מסומן בירוק
הדמיית אמן המראה מסלול אקסצנטרי מדי החורג מן האזור הישיב
מפה טופוגרפית המתארת את פני השטח של מאדים וקטביו. חלקו הצפוני של מאדים ברובו נמוך יותר (כחול) ואחיד, ואילו חלקו הדרומי גבוה (אדום) ובעל פני שטח בלתי אחידים. יש המשערים כי בעבר השטחים הנמוכים במאדים כוסו אוקיינוס, דעה המסבירה מדוע הם אחידים ומדוע מופיעים במאדים ערוצים יבשים
תמונת רדאר של נוגה שצילמה הגשושית מגלן. בתמונה ניתן לראות הרי געש, עדות לפעילות וולקנית בנוגה.
בתמונה ניתן לראות את שכבות האטמוספירה השונות של טיטאן, אותן ניתן לחלק לשתיים: השכבה העליונה (בצבע כחול) שגורמת לאפקט חממה, והשכבה התחתונה - אובך סמיך (בצבע כתום אטום) הגורמת לאנטי אפקט חממה
תמונת מכ"ם של ליגאיה מאר, אזור בטיטאן. אזורים שמשוערים להיות ימים של מתאן, אתאן וחנקן במצב נוזלי צבועים בכחול, ואזורים שמשוערים להיות קרקע ארצית צבועים בצהוב. הצבעים הם מלאכותיים
השוואה בין כוכבי לכת פוטנציאליים לכדור הארץ, כאשר כולם מלבד כדור הארץ הם איורי אמן.
 משמאל לימין: קפלר־22b, קפלר־69c, קפלר־62e, קפלר־62f וכדור הארץ