stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלי קמיר
בתחום העסקי

בשנת 2009 ייסד קמיר משרד לייעוץ אסטרטגי ותקשורת, ובמשך מספר שנים שיתף פעולה עם האסטרטג ישראל בכר בפירמת הייעוץ 'קמיר בכר'. משרדם של השניים העניק ייעוץ מחקרי ואסטרטגי לראש הממשלה בנימין נתניהו לאחר היבחרו לראשות הממשלה בבחירות לכנסת ה-18. עוד היה מעורב משרדם בחזרתו של אריה דרעי לראשות ש"ס ובקמפיין המפלגה לכנסת ב-2013, ובהמשך בקמפיין הבחירות של משה כחלון עם מפלגת כולנו בשנת 2015 ועד למינויו לשר האוצר. בשנת 2010, עם כניסתו של יהודה וינשטיין לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה, הפקיד וינשטיין בידי קמיר את הטיפול בנאמנות בהשקעותיו האישיות. קמיר הוא חברו הקרוב של מאמן הכדורגל אברהם גרנט ואף ייעץ לו לאורך קריירת האימון שלו ובתקופתו כמנג'ר צ'לסי.
אלי קמיר מעניק ייעוץ אסטרטגי לחברות ישראליות ולתאגידים בינלאומיים. שימש כלוביסט של חברת פרטנר תקשורת. מאז 2009 הוא מלווה את התאגיד האמריקאי לחיפוש ולהפקת נפט וגז טבעי נובל אנרג'י בפעילותו בישראל בדיוני ועדת ששינסקי וועדת צמח, במתווה הגז ובמאבק הציבורי להרחקת אסדת לווייתן. בשנת 2011 שימש קמיר כאסטרטג של התאחדות הסטודנטים והעומד בראשה, השר איציק שמולי, במאבק הציבורי שניהלו במסגרת המחאה החברתית. בשנים 2014–2015 ייעץ למשרד הביטחון בסוגיית תקציב הביטחון, שהסתיימה בהסכמה מול משרד האוצר על תקציב רב-שנתי. ב-2015 מונה קמיר ליועץ אסטרטגי עבור קבוצת בזק. באותה שנה החל לייעץ גם לבנק דיסקונט, בין היתר בסוגיות שונות שנדונו בוועדת שטרום. בשנת 2020 הוביל קמיר, בשיתוף התאחדות מגדלי הבקר ומועצת החלב, את גיבוש הסכם החלב שנחתם ביניהם לבין משרד האוצר ומשרד החקלאות.
ב-20 בפברואר 2018 נבדקה מעורבותו של קמיר בתיק 1270, הפרקליטות לא מצאה כל בסיס לחשד זה וסגרה את התיק. הטענה הייתה, כי בשנת 2015, בעיצומו של המרוץ לאיוש תפקיד היועץ המשפטי לממשלה, נפגש יועץ התקשורת ניר חפץ עם קמיר, מקורבה של השופטת בדימוס הילה גרסטל. במהלך הפגישה, כך נטען, שאל חפץ את קמיר האם גרסטל תהיה מוכנה להתחייב לסגור את פרשת מעונות ראש הממשלה בעניינה של שרה נתניהו בתמורה למינויה לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה. המשטרה מצאה כי אין כל בסיס לטענה ובעקבות המלצתה הפרקליטות סגרה את התיק.
בנוסף לכך, נחקר קמיר במסגרת פרשת 4000, לפיה נכח בפגישות בין אנשי קבוצת בזק למנכ"ל משרד התקשורת שלמה פילבר והשתתף בהעברת מידע סודי מהמשרד לבזק. המשטרה ורשות ניירות ערך המליצו לא להגיש נגד קמיר כתב אישום מכיוון שלא נמצאה תשתית ראייתית לביצוע עבירות, ולבסוף החליטה הפרקליטות לסגור את התיק נגדו וקבעה כי לא נפל רבב בהתנהגותו המקצועית.
פעילות ציבורית

בין השנים 2002–2006 היה חבר בצוות האסטרטגי לגיבוש חזון וייעוד מרכז יצחק רבין. קמיר פעיל באגודת הידידים של עמותת עזרה למרפא בראשותו של הרב אלימלך פירר, ואף שימש כחבר בוועדת הפרס של קרן דניאלי לבחירת הרופא של המדינה. כמו כן שימש קמיר כמרצה במכון להשתלמות שופטים ומרצה אורח במוסדות אקדמיים.
השכלה

קמיר בעל תואר ראשון במדעי המדינה ופילוסופיה יהודית ובוגר המכון לשלטון מקומי מאוניברסיטת בר-אילן. כמו כן, למד עיתונאות במסגרת החוג לעיתונאות באוניברסיטת תל אביב שבראשו עמד חתן פרס ישראל שלום רוזנפלד. קמיר הוא בוגר התוכנית למנהיגות מטעם מחלקת המדינה של ארצות הברית בנושא Preventing Diplomacy and Conflict Resolution ובוגר התוכנית Conflict Transformation Skills מטעם אוניברסיטת Eastern Mennonite University בווירג'יניה בשנת 2001.
חיים אישיים

בת זוגו היא מיכל רוזנבוים, לשעבר מנהלת רשות החברות הממשלתיות.
הערות שוליים

1 2 3   שוקי שדה, איש הצללים של פרשת בזק: העיתונאי שנהפך למיליונר, באתר TheMarker‏, 10 בנובמבר 2017
↑  אלי קמיר, בלוטת הפטריוטיות מתעוררת, באתר העין השביעית, 1 במרץ 1996
↑  אתר סימניה
↑  אורי רודריגז-גרסיא, יועץ התקשורת של שר הביטחון, אלי קמיר, הודיע לעמיר פרץ על רצונו לפרוש, באתר ביזפורטל, ‏8 במאי 2006
↑  גל ניסים, ‏מינוי ראשון של מופז במשרד התחבורה: אלי קמיר מונה לראש המטה, באתר גלובס, 10 במאי 2006
↑  הכוורת של בנימין נתניהו, באתר גלובס, 8 בפברואר 2009
↑  יוסף פאר, יועץ חדש לש"ס: ישראל בכר, לשעבר יועץ נתניהו, באתר כיכר השבת, ‏22 באוקטובר 2012
↑   גידי וייץ ורויטל חובל, מאחורי הקלעים בלשכתו של יהודה וינשטיין, באתר הארץ, 6 בפברואר 2013
↑   אבי בר-אלי, השר והמונופול: יועץ הבחירות של כחלון עבד במקביל עבור נובל אנרג'י, באתר TheMarker‏, 28 ביולי 2015
↑  רון גרנות ותומר אביטל, דיבידנדים: מיהו יועץ הסתרים של איציק שמולי?, באתר כלכליסט, 11 בספטמבר 2011
↑  אסף גולן, מיהו אלי קמיר, איש הצללים בפרשת 4000?, באתר ישראל היום, ‏20 בפברואר 2018
↑   שוקי שדה ואמיתי זיו, בזק הפסיקה לשלם ליועץ שקיבל ממנה 1.2 מיליון דולר — ופגשה אותו בבוררות, באתר TheMarker‏, 19 בפברואר 2018
↑  רעות שפיגלמן, אלי קמיר, בנק דיסקונט והקשר לתיקי נתניהו, באתר כלכליסט, 6 במרץ 2018
↑  New agreement reached by gov't with Israel's dairy farmers, The Jerusalem Post, ‏2 בפברואר 2021
↑   יסמין גואטה ואפרת נוימן, הדיל: תסגרי את התיק של שרה נתניהו - ונמנה אותך ליועמ"ש, באתר TheMarker‏, 20 בפברואר 2018
↑  תומר גנון, המשטרה: אין ראיות לעבירות שוחד בפרשת השופטת גרסטל, באתר כלכליסט, 4 באוקטובר 2018
↑   רויטל חובל, תיק 4000: נעצר אלי קמיר, היועץ אסטרטגי שעבד עם אלוביץ' בבזק, באתר הארץ, 20 בפברואר 2018
↑   גור מגידו, המשטרה ורשות ני"ע ממליצות: כתב אישום נגד נתניהו ואלוביץ' בעבירות שוחד, באתר TheMarker‏, 2 בדצמבר 2018
↑  הפרקליטות סגרה את התיק נגד היועץ האסטרטגי אלי קמיר, באתר מעריב אונליין, 23 בדצמבר 2020
↑  פרשות 4,000 ובזק: נסגרו כל התיקים נגד היועץ אלי קמיר, באתר כלכליסט, 28 בדצמבר 2020
↑  קרן דניאלי
בצלאל שנייד

| --- | --- |

אל"ם בצלאל שנייד, 2020
 לידה:  1977 (בן 47 בערך) נצר חזני, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1996–2024 (כ־28 שנים)
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 932  קצין אג"ם של עוצבת האש  מפקד עוצבת השרון  מפקד חטיבת הבקעה  מפקד מחוז צפון בפיקוד העורף
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן
 
שנייד עם נשיא המדינה, ראובן ריבלין, בעת ביקורו בחטיבת הבקעה, דצמבר 2020 (בעת מגפת הקורונה)
בצלאל שנייד (נולד בשנת 1977) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, שבתפקידו האחרון בצה"ל שירת כמפקד מחוז צפון בפיקוד העורף. קודם לכן שימש מפקד חטיבת הבקעה, מפקד עוצבת השרון, קצין אג"ם של עוצבת האש ומפקד גדוד 932.
ביוגרפיה

שנייד גדל ביישוב נצר חזני שבגוש קטיף. למד במכינה קדם-צבאית יתיר. התגייס לצה"ל בשנת 1996, והתנדב ליחידת שלדג. לאחר מסלול הכשרה שירת כלוחם ביחידה. לאחר קורס קציני חי"ר שב ליחידת שלדג ומונה למפקד צוות לוחמים. בהמשך שירת במספר תפקידי פיקוד ביחידה. לאחר מכן עבר לחטיבת הנח"ל, שם שימש במספר תפקידי פיקוד, ובהם, מפקד מחזור בבא"ח נח"ל.
באוקטובר 2013 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 932, אותו הוביל בין היתר במבצע שובו אחים ובמבצע צוק איתן, בתפקיד זה שירת עד שנת 2015. לאחר מכן מונה לקצין אג"ם של עוצבת האש בין השנים 2015–2017. ב-22 ביוני 2017 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד עוצבת השרון, ושימש בתפקיד עד 27 ביוני 2019. ב-18 ביולי 2019 מונה למפקד חטיבת הבקעה, תפקיד בו שירת עד 9 באוגוסט 2021. ב-5 בספטמבר 2021 מונה למפקד מחוז צפון בפיקוד העורף ושירת בתפקיד זה עד פרישתו מצה"ל ב-3 במרץ 2024.
חיים אישיים

שנייד מתגורר בקיבוץ כפר עציון, נשוי לגליה ואב לשישה. בעל תואר ראשון בהנדסה ותעשייה וניהול ממכללת עזריאלי, ותואר שני בלימודי המזרח התיכון מאוניברסיטת חיפה. אחיו הוא תא"ל במילואים משה שנייד.
הערות שוליים

↑   יוסי יהושוע, ‏"לא נחזור הביתה עד שנמצא אותם", באתר "ידיעות אחרונות", 20 ביוני 2014 (הקישור אינו פעיל)
↑  מיכאל טוכפלד, מג"ד בנח"ל: לחימה אטית משיגה תוצאות מהר, באתר nrg‏, 7 ביולי 2015
↑   מפקד חדש לעוצבת השרון, באתר צה"ל, 23 ביוני 2017
↑  תרגיל בחטיבת הבקעה: "מתעצמים ויוזמים", באתר ערוץ 7, 9 בנובמבר 2019
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גידי לשץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 בספטמבר 1973 (בן 51) ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תפקיד:  מנכ"ל אסותא מרכזים רפואיים
 פרסים והוקרה:  פרס ירושלים
 
גידי לשץ (נולד ב-26 בספטמבר 1973) הוא מנכ"ל אסותא מרכזים רפואיים, רשת בתי חולים ומרכזים רפואיים בישראל. לשעבר ראש מחוז ירושלים והשפלה של מכבי שירותי בריאות.
ביוגרפיה

לשץ נולד כפג באילת בזמן שהוריו שהו בחופשה בעיר, ימים ספורים לפני פרוץ מלחמת יום כיפור. הוא נקרא על שם הסבא-רבא שלו, פרופ' גדעון מר, מנכ"ל משרד הבריאות בעבר וחוקר מחלת המלריה. הוא הבכור מבין שלושה אחים. אמו עבדה כמורה ואילו אביו עבד בעסקי הבנייה. הוא גדל והתחנך בעיר רעננה.
במחצית שנת 2020, במהלך תקופת הקורונה, התמנה כמנכ"ל רשת אסותא. לפני כן מילא שורת תפקידים בכירים במכבי שירותי בריאות במשך כעשרים שנה, האחרון בהם כראש מחוז ירושלים והשפלה. במהלך כהונתו, זכה בפרס ירושלים על קידום שירותי הרפואה בעיר. בתפקידיו הקודמים שימש, בין היתר, כפיזיותרפיסט, מנהל מכון לפיזיותרפיה, סגן מנהל תפעול מחוזי, ובהמשך, כעוזר בכיר למנכ"ל מכבי, מנהל תכנון ויישום אסטרטגיה, וראש יחידת החדשנות לשירות ותפעול.
לצד תפקידו כמנכ"ל אסותא הוא משמש גם כיו"ר דירקטוריון פתו-לאב דיאגנוסטיקה ויו"ר דירקטוריון אסותא טכנולוגיות מתקדמות, שתיהן מקבוצת אסותא.
לשץ הוא בעל תואר ראשון בפיזיותרפיה (B.P.T) מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב ותואר שני במינהל מערכות בריאות (MHA) מאוניברסיטת תל אביב.
הוא נשוי לליאת, ואב לשלושה. מתגורר באבן יהודה. חובב ספורט. היה שחקן כדורסל פעיל לאורך שנים רבות.
הערות שוליים

1 2  מכבי שירותי בריאות - הבית הרפואי שלכם, באתר כל העיר ירושלים, ‏2020-01-23
1 2 3  עפרה לקס, עניין אישי והפעם עם גידי לשץ, באתר ערוץ 7, ‏02/02/17
1 2 3  ליאת רון, ‏מנכ"ל אסותא: "לא מאמין בלעשות מלחמות על חשבון המטופלים", באתר גלובס, 29 בינואר 2021
↑  דואגים לבריאות שלכם גם בימי קורונה, באתר כיפה, ‏2020-04-05
↑  אסותא, דבר המנכ"ל - גידי לשץ, באתר www.assuta.co.il, ‏אין
בן-ציון ישראלי

| --- | --- |

 לידה:  1887 הגליל, ישראל 
 פטירה:  30 ביולי 1954 (בגיל 67 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות כנרת 
 
בן ציון ישראלי (20 בפברואר 1887 – 30 ביולי 1954) היה איש העלייה השנייה, מחלוצי החקלאות וההתיישבות בארץ ישראל, ממקימי קבוצת כנרת, פעיל בהגנה ומקים פלוגת חי"ש בעמק הירדן. היה ראש וראשון למחדשי ענף התמר בארץ ישראל.
תולדות חייו

ישראלי נולד בשם בנציון צ'רנומורסקי (טשרנומורסקי) בעיירה גלוכוב שבאוקראינה למשפחה יהודית מסורתית. אביו היה שוחט ודיין. עד גיל 15 למד בתלמוד תורה. בשנת 1906, לאחר פרעות קישינב, עלה לארץ ישראל ושינה את שמו ל"ישראלי".
ישראלי עבד בפתח תקווה עם א"ד גורדון, שם פגש בשני רעיו, נח נפתולסקי ומאיר רוטברג. יחד עברו לרחובות, שם עבדו בעבודות מזדמנות בפרדסים וסעדו ב"מטבח הפועלים" של פייגע זלצר. בן ציון התאהב בחיה, בתה של פייגע זלצר והשניים נישאו.
ישראלי נסע לרוסיה, ובעת שהותו שם גויס לצבא וערק ממנו. ב-1909 שב לארץ והנהיג קבוצה בת 13 פועלים ובראשה שני חבריו, נפתולסקי ורוטברג (יחדיו נקראו "חבורת יחד" או "שלישיית יחד"), לעלייה להתיישבות בחוות כנרת. יחד עמם עלו גם חיה, אשתו של ישראלי ורחל המשוררת.
הקבוצה עבדה בחוות כנרת, וה"שלישייה" התגוררה בבית המוטור. יחד עמם גר מנחם שמואלביץ (ממש"י) עד מותו ב-1911. לאחר סכסוך עם מנהל הפעילות החקלאית במקום, האגרונום משה ברמן, עזבו את כנרת ופנו לסג'רה ולמסחה, ובתחילת 1913 עברו לכפר אוריה ושהו שם עד נובמבר 1913. לבסוף התיישבו חלק מחברי הקבוצה בהנהגתו של רוטברג בקלנדיה (עטרות) שליד ירושלים. ישראלי ואחדים מהקבוצה בהם יוסף זלצמן, עלו לכנרת ב-2 בנובמבר 1913 (ב' בחשוון תרע"ד) וייסדו את קבוצת כנרת.
בשנות ה-30 הנהיג ישראלי שיטות מודרניות של חקלאות אינטנסיבית ברפת ובמטעי בננות ותמרים.
ערב מלחמת העולם השנייה יזם ישראלי את הקמת פלוגת חי"ש בעמק הירדן ופיקד עליה. ב-1941 חש שאין די בכך והתנדב בעצמו לצבא הבריטי והוא בן 54 שנים.
עם שובו לארץ ישראל הקים את אוהלו, בית הארחה ומכללה להנצחת ברל כצנלסון.
לאחר קום המדינה נודע במאמרים שכתב בעיתון דבר שבהם הגיב באופן נוקב לתופעות בחברה ובמדינה. בנוסף כתב את ההיסטוריה של קבוצת כנרת ושל ההתיישבות והחקלאות בעמק הירדן.
ישראלי נספה באסון מעגן, בעת טקס לגילוי אנדרטה שהוקמה לזכרו של פרץ גולדשטיין, מצנחני היישוב שצנחו מעבר לקווי האויב הנאצי במלחמת העולם השנייה. נקבר בבית הקברות כנרת ועל מצבתו חקוק דקל. על שם בן ציון ישראלי נקראו רחובות בחיפה, בגבעתיים, בחולון ובבת ים.
אשתו, חיה ישראלי, המשיכה לחיות בכנרת שנים רבות עם צאצאיה המכונים בכנרת "שבט הישראלים".
תחיית התמרים בארץ ישראל

כבר ב-1924 הביאה משלחת של מחלקת ההתיישבות של ההסתדרות הציונית בראשות יוסף ויץ חוטרי תמרים ממצרים לנטיעה במשקי עין חרוד, דגניה א', נהלל וכנרת . רוב הנטיעות לא עלו יפה.
ב-1933 יצא ישראלי לבדו לעיראק על מנת להביא חוטרים, בשליחות המשרד הארצישראלי בהנהלת ארתור רופין, שתיקצב את המסע ב-17 לירות. מדובר היה במבצע מסוכן וסודי כיוון שהמדינות שמרו על התמרים, שתוצרתם היוותה מרכיב חשוב בכלכלה המקומית, כעל אוצר לאומי. 

החוטרים ניטעו ב"גן רחל" בכנרת . הגן שימש כמשתלה ל"אמהות", חוטרי תמרים, שהופצו בהתיישבות לאורך נהר הירדן עד סדום. על הצד המדעי של פיתוח ענף התמר הופקד ידידו של ישראלי, חתן פרס ישראל לחקלאות, שמואל סטולר. עוד שבע פעמים נסע בן ציון לעיראק, לאל עריש, לדלתה של הנילוס ולפרס על מנת להביא חוטרי תמרים לשתילה, תוך סיכון עצמי. נסיעתו האחרונה לפרס הייתה בשנת 1953, שנה לפני מותו.
תוך כדי מסעותיו בארצות המזרח נפגש עם קהילות יהודים. ולעיתים היה הראשון שהביא להם את בשורת התקומה היהודית הציונית בארץ ישראל. כך למשל קיים מכתב של הרב יוסף פתחי סחייק מבגדאד המביע את התפעלותו לאחר הפגישה עם החלוץ מארץ ישראל. בשנת 1934 הקדיש מסע שלם לפגישה עם קהילות יהודיות בעיראק ובכורדיסטן והגיע למוסול ולכירכוכ. עם חזרתו ארצה תבע את העלאת יהודי כורדיסטן ועיראק. במסעות אחרים ביקר את אנוסי משהד באיראן, שראו בו משיח.
ב-1938 סברו ראשי היישוב שלענף התמרים אין כל תוחלת כלכלית. הם התנגדו גם לפעולה לא חוקית של ייבוא חוטרים ממדינות שסירבו להעברתם באופן חוקי, כדי לא לסכן את השליחים או את הקהילות היהודיות במדינות אלה. ישראלי נותר בודד כמעט בדעתו לשמר ולפתח את הענף. יחד עם איש תנובה מנהלל, יהודה גרינקר, הבריחו לארץ 7,000 חוטרים מאל עריש שלחוף חצי האי סיני.
ב-1953 נסע ישראלי יחד עם איש נהלל, יאני אבידוב, לפרס במטרה להביא 30,000 חוטרים עבור ההתיישבות בערבה לפי בקשת שר הקיצוב דב יוסף. השניים הגיעו עד פקיסטן, אך נאלצו לחזור בשל החום הכבד. לאחר מותו של ישראלי המשיך אבידוב את המפעל. בשנות ה-60 נוסדה ליד אילות חוות איקלום דקלים בשם "נאות בנציון" לזכרו. במטע, השייך לקיבוץ אילות, ישנה אנדרטה לזכרו.
הנצחה

בקבוצת כנרת הוקם בשנת 1967 בנין ציבורי גדול הנקרא "בית בנציון". ”מגילת אבן-הפינה לבית בנציון, קבוצת כנרת, היום יום ששי י"ד בחשון תשכ"ד שנת חמשת אלפים שבע מאות עשרים וארבע ליצירה, השנה השש-עשרה למלחמת השחרור ולקימום מדינת ישראל, השנה החמשים ושש להתחדשות הישוב העברי במקומנו כנרת, שנת החמישים לקיום הקבוצה בה. יום זה זכינו בו להניח את אבן הפינה לבנין בית-עם אשר יקרא בית בנציון ירכז ויכנס תרבות והוי של בית-כנרת. יעמוד בית זה איתן יגביר הרעות, השמחה, הדעה והתעלות האדם, אמן אמן, הקבוצה”
לקריאה נוספת

בן-ציון ישראלי, מועצת הסתדרות הפועלים החקלאית,  קונטרס, י"ד, י"ג תשרי תר"ף, עמ' 29.
שמואל יבנאלי, בנציון כתבים ודברים מאת בן ציון ישראלי מכנרת, הוצאת עם עובד וקבוצת כנרת, תשט"ז.
כנרת אלבום לציון יובלה של הקבוצה הוצאת קבוצת כנרת 1964.
מוקי צור, אהרן ישראלי, על שפת אגם סואן, בנציון וחיה ישראלי, עם עובד, תשמ"ה 1985
יאני אבידוב, עלילות עיראק, ספריה לעם - הוצאת עם עובד, תל אביב 1959
שמואל סטולר, מסעות בן ציון ישראלי, הוצאת ספרית השדה, תשי"ט
בן-ציון ישראלי, "בריתנו עם האדומה" בתוך הספר לזכרו של "יוסף זלצמן" מאיר מלמד (ליקט והביא לביה"ד), דוד זכאי (עורך), בהוצאת המרכז החקלאי וקבוצת כנרת, תשכ"ד, עמ' 9
שמואל סטולר, שיבת התמר לארץ ישראל: מסעות בנציון בעיראק, איראן ומצרים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב תשל"ז
נחמן תמיר, אנשי העלייה השנייה - פרקי זכרונות - כרך ב' (על חיה ישראלי), הוצאת המרכז לתרבות וחינוך תל אביב, 1974, עמודים 129–135
שבחי הכנרת ששלח בן ציון ישראלי לאהובתו חיה זלצר, במצבה על חוף האגם.
חיה בן ציון ישראלי עם בתם הבכורה עמליה, 1919.
מסע התמרים לעיראק, 1933
בן ציון ישראלי במפגש ב-1934 עם יהודים בכפר סינדור בכורדיסטן העיראקית
הדקל על מצבתו בבית הקברות כנרת
אנדרטה לבנציון ישראלי במטע "נאות בנציון" בקיבוץ אילות
ידע כללי

ידע כללי או ידע עולם הוא ידע המוערך מבחינה תרבותית, אשר נרכש באמצעים שונים וכולל תחומים רבים.
אחד הכלים המשמעותיים לרכישת ידע כללי הוא ההשכלה.
חשיבות ושימושים

הידע הכללי נדרש לפיתוח מיומנויות אורייניות כמו הבנת הנקרא והבעה בכתב.
יכולת היצירתיות מתבססת בין היתר על הידע הכללי. זאת משום שחשיבה מסתעפת, המאפשרת מציאת פתרונות מרובים לבעיה כלשהי, קשורה לניסיון ולידע שצבר האדם במהלך חייו.
הידע הכללי כולל מידע טריוויאלי. ידע מסוג זה מעורב במשחקים כמו ארץ עיר ושעשועוני טלוויזיה כמו מה? היכן? מתי? ופיצוחים.
היבטים קוגניטיביים

הפלסטיות של מערכת העצבים מאפשרת למערכת העצבים להתאים את פעילותה לשינויים בתנאים הסביבתיים, על סמך ניסיון קודם. זהו המנגנון המאפשר למידה ושינוי בהתנהגות בעקבות מפגשים עם הסביבה. בעקבות זאת היא מאפשרת בין היתר גם את הצבירה של הידע הכללי במהלך חיי האדם.
הידע הכללי שנרכש מאוחסן בזיכרון.
זיכרון סמנטי הוא אחד משני סוגי הזיכרון המפורש שהוא חלק מהזיכרון לטווח ארוך.
זהו זיכרון של ידע כללי ועובדות.
בדיקה ומדידה של ידע כללי

החלקים המילוליים של מבחן אינטליגנציה וכסלר לילדים ומבחן אינטליגנציה וכסלר למבוגרים בודקים בין היתר גם ידע כללי.
הידע הכללי נבדק גם במסגרת מדידה והערכה בחינוך פורמלי.
בעבר (עד סוף שנות ה-80) הופיעו גם בבחינה הפסיכומטרית בישראל שאלות ידע כללי.
ראו גם

שכל ישר
הערות שוליים

↑  Batey, M., Chamorro-Premuzic, T., & Furnham, A. (2009). Intelligence and personality as predictors of divergent thinking: The role of general, fluid and crystallised intelligence. Thinking Skills and Creativity, 4(1), 60-69.
↑  רמי רחמימוב (2004). מהפכת המוח: תקשורת, מחלות נפש וסמים. רעננה: מכון ון ליר  בירושלים הקיבוץ המאוחד.
↑  Neil R. Carlson, (2013). Physiology of Behavior. Boston: Pearson.
↑  V. S. Ramachandran, ed. (2012) Encyclopedia of Human Behavior, 2nd ed. Academic Press.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546687505171  GND: 4001267-0  LCCN: sh90000930  NKC: ph127322
תרגילי סדר

.
נחתים מצבא איטליה במצעד צבאי לציון יום הרפובליקה
תרגילי סדר מהווים פעילות גופנית של קבוצת אנשים בתוך מסגרת ארגונית. הפעילות נעשית על פי כללים ופקודות שיטתיים ומתקיימת בעיקר ביחידות צבא או בארגונים בעלי מסגרת ביטחונית, כמו משטרה ומכבי אש. תרגילי סדר מניעים את הקבוצה בצורה מאורגנת ומטרתם העיקרית היא לאמן לציות ולביצוע פקודות ולחיזוק רוח היחידה.
שימוש נפוץ בתרגילי סדר נעשה בטקסים, בהם מוצגת לראווה יכולתו של הארגון אליה משתייכת הקבוצה המתרגלת. דוגמה לכך הם תרגילי סדר בעת חילופי משמרות של משמר המלך או הארמון במקומות שונים בעולם, למשל על ידי משמר המלכה בארמון בקינגהאם.
כמו כן מקיימים תרגילי סדר בתנועות נוער או בבתי ספר.
מתכונת תרגילי סדר

תרגילי סדר יוצרים מבנה קבוצתי דינמי המשנה את צורתו ללא הרף. הם מתקיימים על מגרש או שטח פתוח בו ניתן לקיים צעידה רגלית ללא מכשולי דרך, ונערכים במתכונת של אימון ותרגול היחידה או הקבוצה. מנהל אותם מפקד או בעל תפקיד אחראי, אשר מנחה את הקבוצה בקריאות שיטתיות. כל האנשים בקבוצה נדרשים להישמע לפקודה כדי ליצור אחידות במבנה התרגיל. כך למשל נדרשת קבוצה לצעוד בשלשה טורים על פי פקודה קולית, בקצב אחיד ובמבנה קבוע. המפקד או המדריך האחראי מכתיב את הקצב ומוודא שהאנשים כולם נמצאים בתוך המבנה הקבוצתי הצועד.
ביצוע התרגילים מורכב מסדרת פקודות שיטתית, אשר כל אחת מהווה הוראה למהלך של כל האנשים בקבוצה ביחד ולחוד, באופן מדויק ואחיד. כך למשל נשמעת הוראה בסיסית של צעידה קבוצתית: "שמאל ימין שמאל ימין שמאל ימין" עד להישמע הפקודה הבאה. למשל: "במקום דרוך" – המורה לחברי הקבוצה לצעוד במקום.
ביצוע מושלם של תרגילי סדר, במיוחד בטקסים, מצריך אימונים הנמשכים פרקי זמן בהתאם לאופי וחשיבות הטקס. הם דורשים מאמץ גופני וריכוז של כל אחד ואחד מהאנשים בקבוצה. בטקסים בעלי חשיבות, כמו טקס הדלקת המשואות, מושקעת מחשבה רבה ביצירה מקורית של תרגילי סדר אשר עיניים רבות צופות בהם.
ת"ס ותס"ח בצבא

תרגילי סדר מהווים מרכיב בסיסי בכל צבא בעולם. הם מגבירים את המשמעת, מחדדים את הציות לפקודה ומגבשים את המסגרת היחידתית.
גם בצה"ל נערכים תרגילי סדר, כחלק משיגרת אימונים. הם מהווים גם חלק בלתי נפרד בהרבה טקסים צבאיים ומסמלים יכולת ארגונית, סמכותיות ומשמעת. התרגילים נחלקים לשני סוגים: ת"ס – תרגילי סדר רגילים, ותס"ח – תרגילי סדר חמושים בהם נושא כל חייל נשק המהווה חלק מהתרגילים. התס"ח נחשבים תרגילים מורכבים יותר ומבוצעים בטקסים בעלי חשיבות רבה יותר.
ת"ס בארגונים אחרים

בכל ארגון שיש בו מאפיינים ברורים של משמעת נוקשה וקפדנית, מתקיימים תרגילי סדר, בקורסים, באימוני היחידות, ובטקסים שונים. כך במשטרה, במכבי אש, ובשרות בתי הסוהר. לעיתים, כמו בצבא, מכשירים קבוצות מיוחדות של אנשים לביצוע הת"ס.
משמר הכנסת, מארגן את תרגילי הסדר המוכרים ביותר לתושבי ישראל – אלו המתקיימים בטקס הדלקת המשואות. לביצוע מושלם מתקיימים אימונים קשים של יחידות המשמר בשילוב עם יחידות צבאיות שונות אשר נבחרו לקיים את התרגילים לעיני מכובדי הטקס והעם כולו הצופה בהם מעל מסכי הטלוויזיה.
גם בתי ספר נוהגים מעת לעת לארגן קבוצת תלמידים לביצוע ת"ס בטקסים כמו טקסי יום הזיכרון, או יום השואה.
ת"ס בארגונים אחרים > ת"ס בתנועות הנוער

תרגילי הסדר מהווים חלק מהווי תנועות הנוער. הם נועדו להחדרת משמעת, למילוי הוראות ולגיבוש הקבוצה. חוברת הדרכה של תנועת "הצופים" מסכמת את מטרות הת"ס כך: "מטרתנו...להרגיל את הנוער לסדר, למשמעת, לדייקנות, לפתח בהם את הרגש החברתי הבא לידי ביטוי גם בעבודת צוות וביצוע משותף ומושלם של דברים". תרגילי הסדר של תנועת הנוער בית"ר נועדו, בין שאר המטרות, להשרות את אווירת ההגנה על המולדת במסגרת צה"ל, שהיא חלק מאידאולוגיית התנועה.
ת"ס בארגונים אחרים > תס"ח אצל הנוטרים

תרשימים של תרגילי תס"ח על פי ספר הדרכה לשוטרים המוספים (הנוטרים) משנת 1937.
תרגילי סדר בקבוצה חמושה – חַפֵּה
תרגילי סדר בקבוצה חמושה – אַזֵּן
תרגילי סדר בקבוצה חמושה – דַּגֵּל נֶשֶׁק
תרגילי סדר בקבוצה חמושה – הַכְתֵּף נֶשֵׁק
תרגילי סדר בקבוצה חמושה – קְבוּצָה דּוֹם
תרגילי סדר בקבוצה חמושה, ספר שימוש לשוטרים המוספים – כריכת הספר
בצלאל כהן

| --- | --- |

 לידה:  7 במרץ 1975 (בן 49) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת פוניבז' 
 
הרב בצלאל כהן (נולד בכ"ד באדר תשל"ה, 7 במרץ 1975) הוא ראש בית המדרש אנשי חיל למנהיגות תורנית, איש חינוך ויזם חברתי חרדי, היה פעיל בתחום השתלבות צעירים חרדים בשוק העבודה ובלימודים אקדמיים בין השנים 2003–2010, הקים את הישיבה התיכונית החרדית חכמי לב ועמד בראשה בין השנים 2013–2019.
קורות חייו

למד בישיבת קול תורה בירושלים ובישיבת פוניבז' בבני ברק. ב-1995 השתתף בחיזוקה של ישיבת קהילות יעקב, שהוקמה באותה שנה ביישוב חזון יחזקאל. לאחר נישואיו בסוף שנת 1996 למד בישיבת מיר, בישיבת שערי שמחה ובישיבת איתרי.
בתקופת לימודיו בישיבת איתרי, החל לפרסם מאמרי ביקורת בנוגע להתנהלותה של החברה החרדית שבהם טען שהיא עלולה לגרום לצעירים לנטוש את הדת. את מאמריו פרסם בעיתונות החרדית (בעיקר ב"בקהילה"), בפרסומים של מכוני מחקר (מכון פלורסהיימר למחקר מדיניות, מכון ירושלים לחקר ישראל והמכון הישראלי לדמוקרטיה). דעות דומות הביע הרב כהן בפורומים חרדיים באינטרנט (בפרט בפורומים "בחדרי חרדים" ו"אגודה אחת").
כיום מרוכזים מאמריו בבלוג האינטרנטי "בתוך עמי".
בין השנים 2003–2010 היה פעיל בתחום השתלבות צעירים חרדים בשוק העבודה, בלימודים אקדמיים ובצה"ל. הוא הצטרף לארגון הג'וינט ועסק בפיתוח וניהול תוכניות תעסוקה לציבור החרדי, בין השאר באמצעות המערך הצבאי ולימודים אקדמיים. במקביל היה שותף, יחד עם עו"ד יחזקאל רוזנבלום, להקמת קרן ק.מ.ח (2007), המסייעת לאלפי חרדים לרכוש מקצוע, בעזרת מלגה ליזמות חברתית של קרן IVN לשנים 2006–2007.
בשנת 2005 גייס[דרוש מקור] יחד עם פרופ' עמירם גונן את הפילנתרופ דב פרידברג מטורונטו לתרום מלגות לסטודנטים חרדים המעוניינים לרכוש השכלה גבוהה באוניברסיטה הפתוחה.
בשנת 2010 החל הרב כהן ללמוד כעמית ב"בית הספר מנדל למנהיגות חינוכית" למשך שנתיים. במהלך תקופה זו הוא השלים תואר ראשון בחינוך ובהוראה ב"מכללה ירושלים". עם סיום לימודיו הצטרף ל"אגודה לקידום החינוך" בירושלים על מנת להקים את הישיבה התיכונית החרדית "חכמי לב", שנפתחה בירושלים בשנת הלימודים תשע"ד (אוגוסט 2013) ומאז הוא עמד בראשה עד סוף שנת הלימודים תשע"ט.
הישיבה שהקים גררה ביקורת קשה כלפי הרב כהן בקרב חלק מן הציבור הליטאי. נציגי סיעת דגל התורה בירושלים פעלו למניעת מתן מבנה לישיבה בכמה שכונות חרדיות, כונסו אספות רבנים נגדה ופורסמו מכתבים וכרוזים כנגדה. העיתון יתד נאמן הוביל קמפיין נגד הרב כהן וכינה אותו במאמר מערכת: "מניח מטעני חבלה רוחניים". הישיבה נמצאת כיום במבנה של מוסדות "אריאל" בשכונת בית וגן.
משנת 2004 הוא היה חבר מערכת בכתב העת "ארץ אחרת" שהקימה במבי שלג עד לסגירתו. הוא פתח ומנהל את הפורום האינטרנטי "אגודה אחת". משנת 2013 משמש כיו"ר ועד מנהל של מכון שחרית.
בשנת 2017 הצטרף לתנועת "פנימה".
בשנת 2019 החל הרב כהן לכתוב טור שבועי בעיתון יום ליום.
בשנת 2022 השתתף הרב כהן במיזם הקמת ישיבה גדולה לתלמידים ממשפחות של חרדים מודרניים. ביומון הפלס, נמתחה ביקורת באריכות נגד היוזמה להקמת הישיבה.
בשנת 2023 עם ההתקדמות בחקיקת הרפורמה המשפטית בישראל (2023) יוזם הרב כהן הקמת מכון חרדי לדמוקרטיה – שאמור לטפח בקרב המגזר החרדי ערכים דמוקרטיים וליברליים.
בשנת 2024, בעקבות מלחמת חרבות ברזל הקים הרב כהן את ישיבת "תפארת בחורים" ישיבת הסדר חרדית שמיועדת לצעירים חרדיים המעוניינים לשרת שירות קרבי וממוקמת באשדוד.
חיים אישיים

הרב כהן נשוי לפייגי כהן, מפקחת כוללת במחוז החרדי במשרד החינוך על בתי ספר יסודיים לבנות בירושלים. היא בתו של הרב גיורא דרקסלר. לזוג שישה ילדים והם גרים בשכונת רמות בירושלים.