stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מטרופולין
מודל השלבים במחזור חיים של המטרופולין

המטרופולין מתאפיינת בגלעין צפוף המוקף בטבעת יישובים היוצרים יחדיו שוק עבודה אינטגרטיבי. התופעה השכיחה להתפתחות המטרופולין היא צמיחה המתפשטת ממרכז המטרופולין (הגלעין) אל מעבר שוליו. על פי המודל של האל ההתפתחות המטרופולינית מתרחשת בארבעה שלבים:
שלב העיור: בשלב זה מרבית האוכלוסייה מתרכזת בעיר המתפקדת כגלעין המטרופולין. העיר הגלעינית מכילה את מרבית התעסוקה והיא מתאפיינת בצמיחה דמוגרפית מואצת.
שלב הפרוור (תהליך): בשלב זה הגלעין מאבד את משקלו המרכזי במרחב המטרופוליני וההתפתחות הדמוגרפית חלה בטבעת היישובים שמסביב לגלעין. ללא פגיעה במערך התעסוקתי שבגלעין.
שלב הפיצול העירוני: בשלב זה האזור המטרופוליני גדל והגלעין מגיע לשיא הגידול הדמוגרפי. וכעת מתחיל הגלעין לסבול מהגירה שלילית וגל הצמיחה עובר אל האזור החיצוני למטרופולין. המערך התעסוקתי מתפצל והפעילות הכלכלית עוברת תהליך של ביזור. לפיצול העירוני השלכות דרמטיות על המרחב מבחינה כלכלית, חברתית, תחבורתית וסביבתית .
שלב העיור המחודש: בשלב זה הגלעין משקם את האזורים שננטשו והתרוקנו עקב הפיצול העירוני. דבר זה גורם להגירה חיובית אל הטבעת הפנימית. העיור המחודש גורם לשיפור המעמד החברתי-כלכלי של הגלעין.
בשלבים הראשונים של התפתחות המטרופולין, היישובים הסובבים את הגלעין לא משתפים פעולה עם העיר המרכזית. מתוך חשש של השתלטות הגלעין. אך במשך השלב השני והשלישי, לאחר הפיצול העירוני, היישובים מקבלים כח ומפגינים נכונות לשתף פעולה. ככל שהמבנה ההיררכי של המטרופולין מתפצל, המבנה המטרופוליני נהיה יותר שוויוני והסיכוי לשיתוף פעולה בין הרשויות המקומיות במרחב גדל ומביא לצדק חלוקתי .
לכל יישוב בתוך המטרופולין יש רשות מקומית משלו, האחראית לניהול וארגון העניינים בתוכו. הקשרים בין היישובים כרוכים בתחרות. כל רשות מעודדת הקמת מפעלי תעשייה ואזורי תעסוקה שמהווים מקורות הכנסה ליישוב. בנוסף למשיכת אוכלוסייה בעלת הכנסה גבוהה ונכונות לשלם מיסים גבוהים. התחרות גדולה יותר בין העיר המרכזית ליישובים המקיפים אותה מאחר שהגלעין מספק את רוב השירותים והתעסוקה וגובה מיסים יותר.
התפתחות המטרופולין

ישנם שני מודלים מרכזיים המאפיינים את התפתחות המטרופולין במרחב:
המודל הקלאסי: מודל זה מתאר את ההשתרעות המרחבית של המטרופולין במרחב בצורה קונצנטרית היוצרת גלעין וטבעת. הנשען על הגידול הדמוגרפי במרחב.
מודל מהנדס התחבורה: מודל זה מתאר את התפתחות המרחב המטרופוליני הנשען על ההתפתחות במערך התחבורה והתשתיות לאורך הזמן .
מבחינה היסטורית יש הבדל בין ההתפתחות של המטרופולין האירופי לבין המטרופולין האמריקאי. התפתחות המטרופולין האירופי נשענת על עיצוב מערכות התחבורה הציבורית והתפתחות רשת מסילות הרכבת. השלד המטרופוליני נקבע לפי המערך התחבורתי שעוצב לפני הצמיחה מהגלעין החוצה.
לעומת זאת המטרופולין האמריקאי מתבסס על שיטה כלכלית המעודדת יוזמה פרטית שמאופיינת בבעלות פרטית על הקרקע ועל כן עיצוב המרחב המטרופוליני נשען על מערכת הכבישים. השלד המטרופוליני נקבע על ידי יוזמות פרטיות והמעבר אל הפרברים התאפיין בצפיפות בינוי נמוכה דבר שגרם לקושי בעיצוב מערך התחבורה הציבורית ולגידול השימוש ברכב הפרטי.
גבול הפיתוח העירוני

לאחר התפשטות הצמיחה אל מעבר לאזור החיצוני של המטרופולין חלה נגיסה בשטחים הפתוחים והחקלאיים ויש צורך בהגבלת ההתפתחות העירונית לצורך שמירה על המצב הטבעי של השטחים הפתוחים. ההתנגדות לצמיחה עירונית אקראית אל מעבר לשטח הפתוח החלה לקראת סוף המאה ה -19 באנגליה ויושמה לראשונה בשנת 1935 סביב העיר לונדון. לעומת ארצות הברית אשר ישמה את הרעיון להגבלת הפיתוח העירוני רק בשנת 1973, סביב העיר פורטלנד באורגון. הרעיון באנגליה וארצות הברית זהה ונשען על הרצון לעצור הצמיחה העירונית אל השטחים הפתוחים, אך היישום היה שונה.
גבול הפיתוח העירוני > החגורה הירוקה – המודל הבריטי

בשנת 1935 הוצע לראשונה על ידי הוועדה האזורית לתכנון אזורי של לונדון הרעיון להקים חגורה ירוקה שאסור לבנות בה. מדובר ברצועה של שטח פתוח, שטחים פתוחים ציבוריים ואזורי בילוי שתהווה את הגבול לפיתוח העירוני של העיר לנדון. מעבר לחגורה ניתן לבנות ערים חדשות. הרעיון אומץ בהמשך במקומות שונים בעולם כמו פריס, מוסקבה, אוסטרליה ועוד. אולם, עם השנים התגלה כי הגבול לא היה מספיק חד והתאפשרה בניה מפוזרת גם בתוך רצועה זו ועל כן הפתרון של הרצועה הירוקה למניעת זחילת ההתפתחות העירונית לא השיג את ייעודו .
גבול הפיתוח העירוני > גבול הפיתוח העירוני UGB – המודל האמריקאי

מדיניות הגבלת הצמיחה העירונית יושמה לראשונה בפורטלנד כחלק מתכנון השימוש במקרקעין של העיר בראשית שנות השבעים. הגבול הוגדר בתוכניות עיר ומעבר לו לא ניתן היה לבנות או לאשר בניה. תחילה הוכנה תוכנית ארוכת טווח המתייחסת לצמיחה עתידית שעומדת ביעדים מקומיים ומרחביים ועל פי זה נקבע קו הגבול במטרה לשמור על השטחים הפתוחים מפני פיתוח עירוני .
הרעיון של הגבלת גידול המרקם הבנוי, הפך לכלי בתוכניות לעיצוב המרחב הלאומי בארצות הברית ובמדינות אחרות, כגון ישראל אשר אימצה כלי תכנוני זה להגבלת הפיתוח בתמ"א 35. תוכנית זו הגדירה "מרקמים" הקובעים את גבולות הפיתוח בכל אזור במדינה. בהתייחס להגבלת הפיתוח העירוני הוגדר המונח "מרקם עירוני" המוקף בקו גבול שמעבר לו לא ניתן לבנות.
ראו גם

האזורים המטרופוליטניים הגדולים בעולם לפי אוכלוסייה
מגה-עיר
תמ"א 35
לקריאה נוספת

אברהם שבות, המרחב המטרופוליני של ירושלים, בתוך: אריאל: כתב עת לידיעת ארץ ישראל - מנחה לירושלים במלאת כ"ה שנים לאיחוד", הוצאת אריאל, תשנ"ג, 1993
הערות שוליים

↑  האקדמיה ללשון העברית – החלטות בדקדוק: 2.3.3 מינם ומספרם של שמות שאולים אחדים המסתיימים ב־ִין
↑  Pacione, M, Urban geography: a global perspective., Pacione, M. (2001). Urban geography: a global perspective. Chapter 4, 75-87
1 2  Knox, P.L and McCarthy, L, Urbanization: An Introduction to Urban Geography, 3.	Knox, P.L and McCarthy, L. (2014). How neighborhoods change. In: Knox, P.L and McCarthy, L. (Eds.), Urbanization: An Introduction to Urban Geography, 231-257
↑  צביה פיין, נושאים נבחרים בגיאוגרפיה, צביה פיין (2007) , נושאים נבחרים בגיאוגרפיה,. ישראל האדם והמרחב,פרק ראשון
↑  Keil, R, Suburban Planet, Keil, R. (2017). Suburban Planet: Making the World Urban from the Outside. Cambridge: Polity Press.
↑  Knox, P.L and McCarthy,, Urban Systems, and City in Transition, Knox, P.L and McCarthy, L. (2014). Urban Systems, and City in Transition. In: Knox, P.L and McCarthy, L. (Eds.), Urbanization: An Introduction to Urban Geography, 105- 132.
↑  Planning Policy Guidance 2, Green belts, Planning Policy Guidance 2: Green belts. Archived from the original on 2012-06-09. Retrieved 2013-11-09
↑  Myung-Jin, J, The effects of portland's urban growth boundary on housing prices, Myung-Jin, J. (2006). The effects of portland's urban growth boundary on housing prices. American Planning Association. Journal of the American Planning Association, 72(2), 239-243.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529310005171  GND: 7532090-3  LCCN: sh85084451  NARA: 10640920  NDL: 00567627  NKC: ph303217
דון פטרסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 בדצמבר 1909 שיקגו, אילינוי, ארצות הברית 
 פטירה:  12 בדצמבר 1998 (בגיל 88) סנטה ברברה, קליפורניה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקצוע:  אנימטור • במאי • מפיק • תסריטאי • אמן סטוריבורד
 מעסיק:  סקרין ג'מס (1931–1933) וולטר לאנץ הפקות (1933–1935, 1950–1960) וולט דיסני הפקות (1935–1946) MGM‏ (1946–1950) האנה ברברה (1960–1989) DePatie-Freleng Enterprises‏ (1963–1981)
 
דון פטרסון (באנגלית: Don Patterson;‏ 26 בדצמבר 1909 – 12 בדצמבר 1998) היה מפיק, אנימטור ובמאי אמריקאי שעבד באולפנים שונים בתקופת תור הזהב של ההנפשה האמריקאית, ביניהם דיסני, פיקסאר, Silver Screen Partners IV, סרטי טאצ'סטון, Warner Bros.-Seven Arts Animation (של האחים וורנר), Metro-Goldwyn-Mayer cartoon studio (של MGM), DePatie–Freleng Enterprises, הרמן ואיזינג, Format Films, וולטר לאנץ הפקות, Famous Studios,‏ Grantray-Lawrence Animation, האנה-ברברה ו-United Productions of America. הוא היה אחיו הבכור של האנימטור ריי פטרסון.
פטרסון החל את הקריירה שלו בתחילת שנות ה-30 של המאה ה-20 בתור inbetweener באולפני צ'ארלס מינץ, ולאחר מכן עבר לאולפני וולטר לאנץ.
הוא החל לעבוד באולפני וולט דיסני בשנות ה-40, ותרם לחמישה סרטי קולנוע: "פינוקיו", "פנטסיה", "דמבו", "שלושת הקבלרוס" ו"הבה לי מוזיקה".
בתחילת שנות ה-50 חזר פטרסון לאולפני לאנץ והפך לאחד מארבעת האנימטורים המרכזיים של לאנץ, יחד עם ריי אברמס, לאברן הרדינג ופול סמית'.
מבקר הקולנוע ליאונרד מלטין כתב בספרו "Of Mice and Magic": "דון פטרסון היה הראשון מצוות ההנפשה של לאנץ שניסה לביים, והוא גילה כישרון רב במשימה זו. סרטיו הקצרים הם מהטובים ביותר של תחילת שנות ה-50, מציגים טיפול מיומן בדמויות ותזמון מהיר. בשנת 1952 הוא 'פיקח' על אחד מהסרטים המצוירים הטובים ביותר בכל הזמנים של וודי הנקר, 'Termites from Mars'".
בשנת 1985, פטרסון זכה בפרס הזהב בטקס Motion Pictures Screen Cartoonists Awards.
פטרסון נפטר ב-12 בדצמבר 1998 בסנטה ברברה, קליפורניה, רק 14 ימים לפני יום הולדתו ה-89.
פילמוגרפיה

| שנה | כותרת | קרדיטים |
| --- | --- | --- |
| 1936 | קבוצת הפולו של מיקי | אנימטור |
| 1936 | עוברים דירה | אנימטור |
| 1936 | הקרקס של מיקי | אנימטור |
| 1937 | שלגיה ושבעת הגמדים | אנימטור |
| 1938 | בונים סירה | אנימטור |
| 1938 | הטריילר של מיקי | אנימטור |
| 1938 | ציידי הלווייתנים | אנימטור |
| 1938 | חייט קטן ואמיץ | אנימטור |
| 1938 | Mother Goose Goes Hollywood | אנימטור |
| 1940 | פינוקיו | אנימטור |
| 1940 | פנטסיה | אנימטור – מקטע "לילה על הר קירח/אווה מריה" |
| 1941 | הדרקון העקש | אנימטור |
| 1941 | דמבו | אנימטור |
| 1942 | במבי | אנימטור |
| 1942 | סלודוס אמיגוס | אנימטור |
| 1944 | שלושת הקבלרוס | אנימטור |
| 1946 | הבה לי מוזיקה | אנימטור אפקטים |
| 1951 | עליסה בארץ הפלאות | אנימטור |
| 1973 | חוות הקסמים | אנימטור |
הערות שוליים

↑  Barrier, Michael (1999). Hollywood Cartoons: American Animation in Its Golden Age. Oxford University Press. p. 171. ISBN 978-0-19-802079-0.
1 2 3  Maltin, Leonard (1987). Of Mice and Magic: A History of American Animated Cartoons (Revised ed.). Plume. p. 177. ISBN 0-452-25993-2.
↑  Don Patterson – Awards. Internet Movie Database.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2007082031  VIAF: 41622299   WorldCat (עם VIAF): 41622299
מטבוחה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  סלט 
 מוצא:  מגרב 
 מרכיבים עיקריים:  עגבנייה, שום, פלפל, פלפלת צ'ילי 
 
מטבוחה
מטבוחה (מערבית: مطبوخة, בערבית לובית: מרדומה, בערבית תוניסאית: מרמומה, ונקרא בעברית גם סלט מבושל) הוא סלט שעשוי לרוב מעגבניות, משום ומפלפלים קלויים מבושלים יחד. מקור השם בשפה ערבית ומשמעותו "מבושלת".
מאכל זה הובא לישראל על ידי העולים מצפון אפריקה, בסיס המאכל קבוע וכולל עגבניות, פלפלים קלויים, שמן ושום, אך הוא משתנה מעט ממדינה למדינה.
המטבוחה היא מאכל נפוץ במטבח הישראלי.
בתרבות

להקה ישראלית נקראת בשם מטבוחה פרוג'קט.
להקת הבילויים הוציאו שיר בשם "מטבח אל יהוד", שם מופיע משחק מילים עם המילה "מטבוחה".
הזמר אלקנה מרציאנו הוציא שיר בשם "כל המדינה" ובו מופיע המשפט "כל המדינה סלט מטבוחה"
חורשת האקליפטוס

| --- | --- |

אבן סימון בחורשת האקליפטוס בקיבוץ כנרת. על האבן (תחתית) חקוק חלק מהפזמון של השיר.
 שיר
 שפה:  עברית
 כתיבה:  נעמי שמר
 לחן:  נעמי שמר
הודעה של נטיעת חורשת האקליפטוס לזכר ממש"י, 1912
חורשת האקליפטוס הוא פזמון עברי, שחיברה והלחינה נעמי שמר, על חורשת אקליפטוסים אשר בקבוצת כנרת, השוכנת על גדת נהר הירדן. שמר, בת הקיבוץ, כתבה את השיר בשנת 1962 למחזמר "כיצד שוברים חמסין", שהועלה לציון סיום המחזור הראשון של בית הספר היסודי בקבוצת כנרת, לילידי 1948, שכונו ילדי "מחזור העשור".
גלגולו של השיר

בתחילה נקרא השיר "על חוף הירדן", ובהצגה המקורית שרה את השיר, בקול סופרן גבוה וצלול, הילדה עמית חדש מכנרת. ההופעה המוצלחת של ילדי כיתה ח' הרשימה מאוד את עורכי קול ישראל, שהקליטו אחר כך את פזמוני ההצגה באולפני הרדיו בתל אביב. את כל השירים שהוקלטו ביצעו ילדי כנרת, פרט לשני שירים שביצעו זמרים מקצועיים בליווי הילדים: "כיצד שוברים חמסין", בביצוע גדעון זינגר, ו"על חוף הירדן", בביצוע אילנה רובינא, שהייתה פופולרית מאוד באותם ימים. השירים נוגנו ברדיו מפעם לפעם, אך הם היו מצויים על סרט הקלטה ולא על גבי תקליט שדרים, כך שההשמעות היו נדירות ולא נכנסו לתודעת המאזינים.
בשנת 1966 חידשה נעמי שמר את השיר עם להקת הבנות "האחיות שמר", הורידה את הבית השני של השיר, ונתנה לו את שמו "חורשת האקליפטוס". הלהקה כשלה מסיבות שונות, והקלטת השיר נגנזה עם שאר הקלטות הלהקה.
בתחילת 1967 נכלל השיר בסדרת הקלטות שערכה רבקה רז לקול ישראל, אך גם הפעם הוא בקושי הושמע.
רק ב-1968 התפרסם השיר בביצועו של צוות הווי הנח"ל, בתוכניתו "כמה טוב", כדואט של אופירה גלוסקא וצילה דגן. זאת, לאחר שקצין החינוך של הנח"ל דאז, איצ'ה גולן, גיבש חבורת זמר ששרה שירים חדשים וישנים ברמה מוזיקלית גבוהה למדי, וקיבל מנעמי שמר חלק משיריה של להקת האחיות שמר, שהתפרקה. נגן האקורדיון של קטע הפתיחה בביצוע המוכר של צוות הווי הנח"ל הוא ראובן צומן, חבר הצוות, ושאר הנגנים הם ככל הנראה אזרחים, שהשתתפו רק בהקלטה.
באותה שנה (שנת 1968) הוקלט השיר על ידי הזמרת הצעירה ירדנה שלומי, ונכלל באלבום סולו "משירי חיל הים" שבביצועיה הקוליים.
בהמשך בוצע השיר על ידי אמנים רבים נוספים, ועל פי נתוני אקו"ם יש לו מעל ל-120 גרסאות שונות. הזמרת האיטלקית-בלגית לארה פביאן ביצעה אותו בעברית כמה פעמים, ובעקבות זאת נשמעו קריאות בלבנון להחרימה.
על חורשת האקליפטוס

את חורשת האקליפטוסים שעליה נכתב השיר נטעו בכנרת ראשוני היישוב, והיא סיפקה צל לילדי כנרת ודגניה. הודעה בעיתון "הפועל הצעיר" מ-1912 מלמדת כי בשנה זו ניטעה חורשת האקליפטוס כמצבה לזכרו של מנחם שמואלי (ממשי) במלאת שנה למותו, וגם בשלט שהתקינה המועצה לשימור אתרים בכניסה לחורשה מצוין כי היא ניטעה ב-1912. עם זאת ישנה מחלוקת בין חברי קבוצת כנרת באשר לתאריך הנטיעה המדויק, ולא מוסכם אם היא ניטעה ב-1912, ב-1917 או ב-1921. קבוצת כנרת הוקמה ב-1913, והשיר נכתב 48 שנים אחר כך ("חלפו האביבים, חצי מאה עברה").
השורה "מעבר לירדן רעמו התותחים" נוגעת ככל הנראה לקרב בדגניה, הקיבוץ הסמוך לקבוצת כנרת, שמה שמפריד ביניהם הוא הירדן.
השורה "וריח המלוח על המים" עוררה ביקורת בוטנית לאור העובדה שלצמח זה אין ריח. נעמי שמר, שנדרשה לעניין, הסבירה זאת בכך שכאשר שיחי המלוח תלויים ונרטבים על הירדן, הם מעלים בלילה ריח אופייני, שלו קראה "ריח המלוח". נוסף על כך, לדברי פרופסור אבינעם דנין, לצמח המלוח יש ריח מובחן כאשר מועכים את עליו או את גבעוליו.
ב-1970 אמרה נעמי שמר על "חורשת האקליפטוס":
לרגע דימיתי כי פינה זו בעמק הירדן שבה זכיתי להיוולד היא היחידה שנוצרו בה דברים אמיתיים, שיש להם התחלה, המשך ומשמעות: הראשונים נטעו חורשה – החורשה היתה לשיר – השיר חוזר אל הנוטעים – והתנועה נמשכת.
הנצחה

ב-2008, הוחלט לקרוא לחורשה בקבוצת כנרת, על שמה של שמר.
ביצועים

להקת הנחל חורשת האקליפטוס, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 03:42)
שיר עד - חורשת האקליפטוס - מילים ולחן: נעמי שמר | ביצוע: ירדנה שלומי, 1967 - Yardena Shlomi, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 03:38)
חורשת האקליפטוס , אופירה גלוסקא, השיר והמילים, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 02:43)
שירי מימון - חורשת האקליפטוס 2022, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 05:02)
The Grove Of Eucalyptus - Rivka Raz / רבקה רז - חורשת האקליפטוס (גרסה באנגלית), סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 02:54)
הערות שוליים

↑  חורשת האקליפטוס באתר הספרייה הלאומית
↑  מכתב מיום 21 ביולי 2012 מאת ניצה שפרירי אל תיבת OTRS. כרטיס מספר 2012072310006041.
1 2  ממסיבת סיום ועד פנתיאון הזמר העברי: הגלגולים של "חורשת האקליפטוס", באתר ynet, 27 ביוני 2021
↑  על חוף הירדן | אילנה רובינא ומקהלת ילדי כנרת (1964), נבדק ב-2021-06-27
↑  חורשת האקליפטוס | האחיות שמר (1966), נבדק ב-2021-06-27
↑  חורשת האקליפטוס | רבקה רז (1967), נבדק ב-2021-06-27
↑  חורשת האקליפטוס | צוות הווי של הנח"ל (1967), נבדק ב-2021-06-27
↑  חורשת האקליפטוס, באתר אקו"ם
↑  הועד המרכזי, ע"ד "מצבה" לחברנו מ. שמואלי ("ממשי"), הפועל הצעיר שנה חמישית, מספר 14–15, 1912, עמ' 24
↑  אבינעם דנין, מיני מלוח ותיקים ועולים חדשים, באתר צמחיית ישראל ברשת
↑  חורשת האקליפטוס תיקרא על שם נעמי שמר, באתר וואלה, 6 ביולי 2008
↑   דודו כהן, במלאות עשור לפטירתה - כיצד הונצחה נעמי שמר בתרבות הישראלית?, באתר הארץ, 21 באוגוסט 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 7d3ad098-106e-4b6c-9480-53b306fe1338 
שלט שהתקינה המועצה לשימור אתרים בחורשת האקליפטוס על שם נעמי שמר בקיבוץ כנרת
אל אוגסטר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 בפברואר 1909 ניו יורק, ניו יורק, ארצות הברית
 פטירה:  1 בינואר 1997 (בגיל 87) לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 שם לידה:  אלפרד ג'וליוס אוגסטר
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1925–1987 (כ־62 שנים)
 עיסוק:  אנימטור
 מעסיק:  אולפני פט סאליבן (1925–1929) אולפני פליישר (1929–1932, 1939–1942) סקרין ג'מס (1932) אולפני אייוורקס (1933–1935) וולט דיסני הפקות (1935–1939) Famous Studios‏ (1942–1943, 1945–1967)
 בת זוג:  הייזל סקוט (1934 עד מותה ב-1995)
 
אלפרד ג'וליוס אוגסטר (באנגלית: Alfred Julius Eugster;‏ 11 בפברואר 1909 – 1 בינואר 1997) היה אנימטור, סופר ובמאי קולנוע אמריקאי. הוא עבד עבור מספר אולפני הנפשה אמריקאיים, כולל אולפני פליישר, אולפני אייוורקס, וולט דיסני הפקות ו-Famous Studios (מחלקת ההנפשה של סרטי פרמאונט).
ביוגרפיה

אל אוגסטר נולד ב-11 בפברואר 1909 בעיר ניו יורק. הוריו היו המוזיקאי ג'וליוס אוגסטר והדוויג פיגל, שניהם ממוצא גרמני. בין 1915 ל-1919, אביו נפטר בעודו ילד. בגיל 16, הוא קיבל תשלום של 10 דולר לשבוע עבור ביצוע עבודות מזדמנות.
ביוגרפיה > קריירה

אוגסטר החל את הקריירה שלו בהנפשה באפריל 1925, באולפניו של פט סאליבן. הוא היה משחיר את הציורים של פליקס החתול. במהלך עבודתו באולפני פט סאליבן, הוא עבד תחת אוטו מסמר. אוגסטר למד במכללת קופר יוניון בלילה כדי ללמוד אמנות תוך כדי עבודה. באפריל 1929, אוגסטר עזב את אולפניו של סאליבן ועבר לאולפני פליישר. בשנת 1932 אוגסטר הלך לעבוד אצל צ'ארלס מינץ. בנוסף הוא עבד עם פרסטון בלייר על סרטים רבים. שנה בלבד לאחר מכן, הוא החל לעבוד באולפניו של אב אייוורקס, שם הוא עבד בשיתוף פעולה עם שיימוס קולהאן.
אוגסטר עבד באולפני אייוורקס עד 1935, אז הצטרף לאולפני ההנפשה של וולט דיסני. ההתמחות שלו באולפניו של דיסני הייתה הנפשתו של דונלד דאק כמו גם עבודות ב"שלגיה ושבעת הגמדים". אוגסטר עזב את דיסני ב-18 במרץ 1939, עקב הצעתו של מקס פליישר לעבוד במיאמי עם שכר גבוה יותר. אוגסטר הצטרף שוב לאולפני פליישר ונשאר איתם עד שהאולפנים נסגרו בשנת 1942. הוא עבד לזמן קצר ב-Famous Studios אבל עזב לצבא ארצות הברית. לאחר שחרורו מהצבא, הוא חזר ל-Famous Studios בשנת 1945. הפעם כהאנימטור הראשי, שם עבד על מספר סרטים מצוירים של "Screen Songs" ו"פופאי" עד 1957. מ-1957 עד 1964, אוגסטר עבד כעצמאי ברחבי ניו יורק ועבד עבור אולפנים מסחריים שונים. ב-1964 הצטרף ל-Paramount שם עבד עבור שיימוס קולהאן ורלף בקשי עד לסגירת האולפן ב-1967. בשנה שלאחר מכן הצטרף ל-Kim and Gifford, שם החל את שהותו הארוכה ביותר באולפן אחד. בספטמבר 1987, אוגסטר פרש משם וסיים את 62 שנות הקריירה שלו.
ביוגרפיה > חיים אישיים

אוגסטר היה נשוי לאשתו הייזל, הידועה גם בשם צ'יק, במשך 61 שנים. לזוג לא היו ילדים, והייזל נפטרה ב-1995.
הערות שוליים

↑  Baxter, Devon. "An Al Eugster Scrapbook." www.cartoonresearch.com, August 3, 2020. Retrieved December 2, 2021.
1 2 3  Baxter, Devon. "Animation Profiles: AL EUGSTER." www.cartoonresearch.com, April 10, 2019. Retrieved December 2, 2021.
1 2 3  Mayerson, Mark. "Remembering Al." www.awn.com, February 11, 1997. Retrieved May 15, 2017.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX4974425  GND: 1105845648  ISNI: 0000 0001 2138 4750  LCCN: n87896447  VIAF: 70459325   WorldCat (עם VIAF): 70459325
בובספוג מכנסמרובע (עונה 14)

| --- | --- |

כרזת העונה
 שיר הנושא:  "ספוג מרובע"
 סוגה:  אנימציה, קומדיה, הרפתקה
 יוצרים:  סטיבן הילנבורג
 מדבבים:  ראו כאן
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 מספר פרקים:  13
 הפקה
 אורך פרק:  23 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ניקלודיאון
 רשת שידור בישראל:  ניקלודיאון
 תקופת שידור מקורית:  2 בנובמבר 2023 – 2 בדצמבר 2024
 תקופת שידור בישראל:  24 במרץ 2024 – 3 בדצמבר 2024
 
 → עונה 13עונה 15 ←
העונה ה-14 של סדרת הטלוויזיה והאנימציה "בובספוג מכנסמרובע" היא אחת מעונות הסדרה ועונת ההמשך של 13 העונות הקודמות, שנוצרו על ידי סטיבן הילנבורג והופצה בערוץ ניקלודיאון. העונה שודרה לראשונה ב-2 בנובמבר 2023 וצפויה להסתיים ב-2 בדצמבר 2024. בישראל העונה שודרה לראשונה ב-24 במרץ 2024. בהתחלה היה אמור להיות 26 פרקים בעונה הזאת עד לספטמבר 2024, ששם העונה התפצלה לשתי עונות, "עונה 14 ועונה 15". פרקי העונה הם 294-306.
פרקים

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | שם הפרק ארצות הברית | שם הפרק ישראל | תאריך שידור מקורי ארצות הברית | תאריך שידור בישראל ישראל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 294 | 1-א | Single-Celled Defense | הגנה עצמית | 2 בנובמבר 2023 | 24 במרץ 2024 |
| 294 | 1-ב | Buff for Puff | מעולף על פאף | 20 בנובמבר 2023 | 24 במרץ 2024 |
| 295 | 2-א | We ♥ Hoops | אוהבים את הופס | 21 בנובמבר 2023 | 24 במרץ 2024 |
| 295 | 2-ב | SpongeChovy | ספוג-שובי | 22 בנובמבר 2023 | 24 במרץ 2024 |
| 296 | 3-א | BassWard | באסקוויד | 23 בנובמבר 2023 | 14 ביולי 2024 |
| 296 | 3-ב | Squidiot Box | קופסת הסקווידמיון | 12 בפברואר 2024 | 14 ביולי 2024 |
| 297 | 4-א | Blood is Thicker Than Grease | דם סמיך יותר משמן | 21 בפברואר 2024 (בניקטונס) 15 ביולי 2024 | 14 ביולי 2024 |
| 297 | 4-ב | Don't Make Me Laugh | אל תצחיק אותי | 12 בפברואר 2024 | 14 ביולי 2024 |
| 298 | 5-א | Momageddon | אמאגדון | 14 בפברואר 2024 | 25 במרץ 2024 |
| 298 | 5-ב | Pet the Rock | סלע מחמד | 14 בפברואר 2024 | 25 במרץ 2024 |
| 299 | 6-א | Tango Tangle | קטנטנגו | 20 בפברואר 2024 | 25 במרץ 2024 |
| 299 | 6-ב | Necro-Nom-Nom-Nom-I-Con | ארוחות קסם | 26 בפברואר 2024 | 25 במרץ 2024 |
| 300 | 7-א | PL-1413 | פלנקטון 1413 | 15 ביולי 2024 | 14 ביולי 2024 |
| 300 | 7-ב | ln the Mood to Feud | סיבה למסיבה | 16 ביולי 2024 | 14 ביולי 2024 |
| 301 | 8-א | !Mooned | שיגעון ירח! | 17 ביולי 2024 | 14 ביולי 2024 |
| 301 | 8-ב | Hysterical History | היסטוריה היסטרית | 18 ביולי 2024 | 14 ביולי 2024 |
| 302 | 9 | Kreepaway Kamp | יצור המחנה | 10 באוקטובר 2024 | 10 באוקטובר 2024 |
| 303 | 10 | Kreepaway Kamp | יצור המחנה | 10 באוקטובר 2024 | 10 באוקטובר 2024 |
| 304 | 11 | Snow Yellow and the Seven Jellies | שלגיון | 11 בנובמבר 2024 | 1 בדצמבר 2024 |
| 305 | 12-א | The Dirty Bubble Bass | באבלבאס המזוהם | 22 ביולי 2024 | 2 בדצמבר 2024 |
| 305 | 12-ב | Sheldon SquarePants | שלדון מכנסמרובע | 23 ביולי 2024 | 2 בדצמבר 2024 |
| 306 | 13 | Sandy's Country Christmas | חג המולד של סנדי | 2 בדצמבר 2024 | 3 בדצמבר 2024 |
הפקה

ב-24 במרץ 2022 העונה הוכרזה לראשונה כחלק מהמצגת השנתית של ניקלודיאון באותה השנה.
| בובספוג מכנסמרובע |
| --- | --- | --- |
| דמויות | בובספוג מכנסמרובע • פטריק סטאר • סקווידוויד • יוג'ין קראב • סנדי צ'יקס • איש הים ונער הפלא • גברת פאף • דמויות נוספות |  |
| עונות | 1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • 12 • 13 • 14 |  |
| סרטי טלוויזיה | אטלנטיס מכנסמרובע • בובספוג מתחת לאפס |  |
| סרטים | בובספוג: הסרט • בובספוג הסרט: ספוג מחוץ למים • בובספוג הסרט: מבצע הצלה • סנדי צ'יקס מצילה את ביקיני בוטום • פלנקטון: הסרט • החיפוש אחר מכנסמרובע |  |
| סדרות בנות | מחנה האלמוגים: שנות הילדות של בובספוג • המופע של פטריק |  |
| שונות | ניקלודיאון • הסרטן הפריך • Spongiforma squarepantsii • סטיבן הילנבורג • בובספוג – המחזמר |  |
דייוויד סוויפט

| --- | --- |

 לידה:  27 ביולי 1919 מיניאפוליס, מינסוטה, ארצות הברית
 פטירה:  31 בדצמבר 2001 (בגיל 82) סנטה מוניקה, קליפורניה, ארצות הברית
 מקום קבורה:  פארק הזכרון פורסט לוון 
 לאום:  אמריקאי
 מקום לימודים:  בית הספר התיכון הוליווד 
 תקופת הפעילות:  1937–1998 (כ־61 שנים)
 תחום יצירה:  במאי, תסריטאי, מפיק קולנוע, אנימטור, שחקן
 בת זוג:  מגי מקנמרה (1951–1957) מישלין סוויפט (1957–2001)
 מספר צאצאים:  2
 
דייוויד "דייב" סוויפט (באנגלית: David "Dave" Swift;‏ 27 ביולי 1919 – 31 בדצמבר 2001) היה תסריטאי, אנימטור, במאי ומפיק אמריקאי. הוא ידוע בעיקר בזכות כתיבת ובימוי סרט הקולנוע משנת 1967, "איך להצליח בעסקים מבלי להתאמץ". סוויפט עבד גם כאנימטור ויוצר סרטים באולפני וולט דיסני, שם יצר את "פוליאנה", עיבוד קולנועי לספר בעל אותו שם, וכתב וביים את "אבא מתארס".
ביוגרפיה

סוויפט נולד במיניאפוליס, מינסוטה, אביו היה הבעלים של מפעל נקניקיות. לאחר השפל הגדול, הוא נשר מבית הספר בגיל 17 ועלה על רכבת משא לקליפורניה כדי לרדוף אחרי חלומו לעבוד אצל וולט דיסני. לאחר שהגיעה ללוס אנג'לס, סוויפט עבד במספר עבודות מזדמנות כדי להרוויח כסף, כולל עבודה כסדרן בתיאטרון האחים וורנר. בין העבודות, הוא למד בבית ספר לאמנות וגם למד בבית ספר תיכון הוליווד בלילות. הוא החל את הקריירה שלו באולפני וולט דיסני כנער משרד והתקדם להיות עוזר אנימטור תחת וורד קימבל בשנת 1938. הוא עבד בסרטי הנפשה קלאסיים של דיסני, ביניהם "שלגיה ושבעת הגמדים", "פינוקיו", "פנטסיה" ו"פיטר פן"; כמו כן עבד בסרטים "הדרקון העקש" ו"השנים הטובות".
לאחר שירותו בחיל האוויר השמיני במהלך מלחמת העולם השנייה, סוויפט הפך לכותב ברדיו וטלוויזיה. הוא זכה להערכה כיוצר קומדיית המצבים "Mister Peepers". סוויפט הצטרף שוב לדיסני בתור התסריטאי, במאי ומפיק של "פוליאנה" (1960), ואז "אבא מתארס" (1961). לאחר יצירת הקומדיה הרומנטית "Love Is a Ball" משנת 1963, סוויפט הוחתם לסרטי קולומביה עבור הסרטים "הרופאים הצעירים", "דירת התשוקות" ו-"Good Neighbor Sam", השניים האחרונים בכיכובו של ג'ק למון. הוא גם יצר את תוכניות הטלוויזיה "Grindl",‏ "Camp Runamuck" ו-"Arnie". סוויפט חזר לדיסני בשנת 1977 כדי לכתוב את התסריט לסרט "נעל-נר" בכיכובה של ג'ודי פוסטר.
במהלך שנות ה-80 עבד כתסריטאי ובמאי בטלוויזיה. הפרויקט האחרון שלו היה כתיבת התסריט לרימייק של "אבא מתארס" משנת 1998, בכיכובם של לינדזי לוהן, נטשה ריצ'רדסון ודניס קוויד.
ביוגרפיה > חיים אישיים

בשנת 1951, סוויפט התחתן עם השחקנית מגי מקנמרה. מאוחר יותר הם התגרשו. הוא התחתן עם הדוגמנית מישלין סוויפט בשנת 1957, לה נשאר נשוי עד מותו. לזוג נולדו שתי בנות, מישל ווונדון.
ביוגרפיה > מותו

ב-31 בדצמבר 2001, סוויפט נפטר בגיל 82 מאי-ספיקת לב במרכז הבריאות סנט ג'ון בסנטה מוניקה, קליפורניה.