stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרן ההשקעות הפלסטינית
הערות שוליים

↑  "Palestine Investment Fund | Sovereign Wealth Fund Institute". Swfinstitute.org. נבדק ב-2016-02-05.
↑  "Mohammad A. Mustafa Ph.D.: Executive Profile & Biography - Businessweek". Bloomberg L.P. נבדק ב-2016-04-05.
↑  "Business Real Estate News | Technology | Travel Guide". אורכב מ-המקור ב-11 באפריל 2010. נבדק ב-15 באוגוסט 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  International Forum of Sovereign Wealth Funds. "Our members". נבדק ב-24 במאי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Jonathan Schanzer (8 בנובמבר 2011). "Should Treasury Sanction the Palestinian Investment Fund?". weeklystandard.com. נבדק ב-2016-02-05. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  בתיה פלדמן, ‏"60 דקות": הרשות הפלסטינית השקיעה 8 מיליון דולר באוורגרין 3, באתר גלובס, 17 בנובמבר 2003
↑  Egypt Independent (30 ביולי 2012). "Palestinian attorney general demands freezing Rashid and Dahlan's Orascom shares". Egypt Independent. נבדק ב-2016-02-05. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Panama Papers: The Power Players". International Consortium of Investigative Journalists. נבדק ב-3 באפריל 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
בטמן (נהר)

| --- | --- |

נהר בטמן באזור סכר בטמן
 מידע כללי
 אורך:  115 קילומטרים
 גובה מוצא הנהר:  509 מ' 
 שפך:  חידקל 
 מדינות באגן הניקוז:  טורקיה 
 
 אגן ניקוז נהרות הפרת והחידקל
 
נהר הבָּטְמַן (בטורקית: Batman Çayı) הוא יובל מרכזי של נהר החידקל ואחד ממקורותיו, אשר מתמזג אליו בדרום מזרח טורקיה (החידקל זורם בכיוון דרום-מזרח מאזור זה לגבול טורקיה-סוריה ומשם לעיראק). האזור שלאורך נהר בטמן ידוע בשדות הנפט שלו, שפיתוחם הביא לצמיחת היישוב הסמוך בטמן מאז שנות החמישים, ולהפיכתו מעיירה לעיר.
נתיב

מקורו של הבטמן בהרי האנטי-טאורוס (בהרי Sason ו-Genç), שמזרחם נחשב בהתאם כמקור של החידקל, והוא זורם בקירוב מצפון לדרום, עובר ליד העיר בטמן ויוצר גבול טבעי בין נפת בטמן (אנ') לנפת דיארבאקיר (אנ'). גשר מלאבאדי (אנ') ההיסטורי (נבנה בשנים 1146–1147) חוצה את הנהר ליד העיירה סילבן (Silvan).
הנהר מגיע לשיא רוחבו כ-100 מטרים מיד לאחר יציאתו מסכר בטמן (ראו היסטוריה להלן וכן פרויקט דרום-מזרח אנטוליה), אך לאחר מכן מצטמצם לרוחב של כ-50 מטרים ומתפצל לנחלים רבים בדרכו אל החידקל. אפיק הנהר שלו אינו סדיר במקומות רבים, דבר המקל על היווצרות שיטפונות. אחד מיובליו של בטמן, נהר העילו (Iluh), מקורו בהר רמאן בדרום העיר בטמן, והוא זורם לכיוון צפון-מערב דרך העיר אל נהר בטמן. למרות היותו נהר קטן הנעדר מרוב המפות, נהר העילו ממלא תפקיד חשוב בנפה, ומנגד, השיטפונות שלו ושל הבטמן גורמים נזקים משמעותיים לבירת הנפה. השיטפונות של נהרות אלה מתרחשים בין מרץ למאי ולפעמים באוקטובר או נובמבר. שיטפונות גדולים התרחשו בשנים 1969 (אפריל, 60 בניינים ניזוקו), 1972 (אפריל ומאי, 210 בניינים ניזוקו), 1991 (נובמבר, 500 מבנים הוצפו), 1995 (מרץ, כמעט 1000 בניינים שקעו במים ו-450 ניזוקו), ו-2006 (אוקטובר, 11 בני אדם נהרגו ו-20 נפצעו).
שם הנהר

בעת העתיקה, כשהאזור היה חלק מאשור, נקרא נהר בטמן בשפת המקום (אכדית צפונית, "אשורית") בשם "כַּלַת" (Kalat) שפירושו "כלה". בהתאם הוא תורגם ליוונית כ"נימפיאוס" (Νυμφίος) וכ"נימפאוס" (Νυμφαῖος). בקרב ערבים נקרא הנהר "סָאתִידַמָא" (ساتيدما), כלומר "העקוב מדם", בגלל הקרבות שהתנהלו בקרבתו.‏
בספרות הבינלאומית נכנס השם "בטמן" לשימוש מאז המאה ה-19, ואילו במאה ה-18 ולפניה כונה בעיקר בשם נימפיאוס, כמו גם בשמות אחרים. מקור השם "בטמן" אינו ברור: ייתכן שמדובר בקיצור שמו של הר בטי רמאן הסמוך (Bati Raman, הר המתנשא לגובה של 1,228 מ'), או שהוא מתייחס ליחידת המידה בטמן (אנ'), אשר שימשה כיחידת מסה באימפריה העות'מאנית ובקרב עמים טורקיים באימפריה הרוסית, וכיחידת שטח בקרב עמים דוברי אויגורית.
היסטוריה

הנהר שימש גבול טבעי בין האימפריה הביזנטית לפרס הסאסאנית, ובקרבתו אירעו קרבות גדולים בשנים 583 ו-591 לספירה. המצודה הראשית על הנהר הייתה מרטירופוליס (Martyropolis), סילבן המודרנית.
סכר בטמן (בטורקית: Batman Baraji, ולכן מופיע במפה כ"B. de Batman") נבנה בשנת 1999 במעלה הזרם (38°09′36″N 41°12′06″E﻿ / ﻿38.160088°N 41.201574°E﻿ / 38.160088; 41.201574), יחד עם מאגר המים ותחנת הכוח ההידרואלקטרית הנלווים.
החי

דג הלואץ׳ (loach, שם מדעי Paraschistura chrysicristinae, דג מסדרת הקרפיונאים), שהוא אנדמי לנהרות בטמן ואמבר (Ambar), מצוי בסכנת הכחדה קריטית עקב בצורת, הרס ופיצול בתי הגידול שלו בעקבות בניית סכר בטמן. הדג לא נצפה מאז 1974 והיה חשש כי נכחד, עד שבשנת 2021 שלתה משלחת 14 דגים שחיו מעל הסכר.
הערות שוליים

1 2  Balaban, Meltem Şenol Risk society and planning: the case of flood disaster management in turkish cities. PhD Thesis. Graduate School of Natural and Applied sciences, Middle East Technical University 2009, pp. 147–149, 157
↑  בירת הנפה היא העיר דיארבקיר
↑  Batman. Coğrafya (אורכב 12.09.2012 בארכיון Wayback Machine), kultur.gov.tr, 21 February 2007 (in Turkish)
↑  Two essays on the geography of ancient Asia: intended partly to illustrate the campaigns of Alexander, and the Anabasis of Xenophon. J. Murray. 1829. pp. 277–.
↑  לפי אטימולוגיה עממית מדובר בהלחם בסיסים של "סאתי/סאדי" (שתי) ו"דמ(א)" (דם), כי אין יום שבו לא נשפך שם דם, הזורם כמו חוטי השתי באריג. ראו בחיבור מֻעַגַ'ם אל-בֻּלְדָאן מאת יאקות, באתר shamela.ws (בערבית).
↑  Walter Emil Kaegi (2003). Heraclius: emperor of Byzantium. Cambridge University Press. pp. 131–. ISBN 978-0-521-81459-1.
↑  Two essays on the geography of ancient Asia: intended partly to illustrate the campaigns of Alexander, and the Anabasis of Xenophon. J. Murray. 1829. pp. 262–.
↑  Alexander MacBean; Samuel Johnson (1773). A dictionary of ancient geography: explaining the local appellations in sacred, Grecian, and Roman history; exhibiting the extent of kingdoms, and situations of cities, &c. And illustrating the allusions and epithets in the Greek and Roman poets. The whole established by proper authorities, and designed for the use of schools. G. Robinson. pp. 387–.
↑  George Sale; George Psalmanazar; Archibald Bower; George Shelvocke; John Campbell; John Swinton (1748). An Universal history, from the earliest account of time. Printed for T. Osborne. pp. 618–.
↑  Christoph Cellarius (1706). Notitia orbis antiqui, sive Geographia plenior, ab ortu rerumpublicarum ad Constantinorum tempora. pp. 453–.
↑  Ankara Üniversitesi. Tarih Araştırmaları Enstitüsü (1982). Tarih araştırmaları dergisi. Ankara Üniversitesi Basımevi. p. 415. נבדק ב-11 בפברואר 2011. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Gordon Douglas Young; American Oriental Society. Middle West Branch; Society of Biblical Literature. Mid-West Region (1992). Mari in retrospect: fifty years of Mari and Mari studies. Eisenbrauns. pp. 10–. ISBN 978-0-931464-28-7.
↑  Nymphius (Batman)
↑  Batman Dam. structurae.de
↑  Batman Dam (אורכב 02.07.2014 בארכיון Wayback Machine). General Directorate of State Hydraulic Works, Turkey
↑  Greene, Graeme (2021) "Batman loach returns: fish feared extinct found in Turkey". The Guardian 9 December 2021.
גירוש שבעה שדים ממרים המגדלית

גירוש שדים ממרים המגדלית ( 548) מאת פאולו ורונזה
גירוש שבעה שדים ממרים המגדלית הוא אחד מהנסים של ישו בברית החדשה. מרים המגדלית נחשבת לדמות חשובה שליוותה את ישו במהלך השנים בהם פעל בבשורה. אין בבשורות תיאורים בהם תואר כיצד ביצע ישו את גירוש השדים ממרים. אולם בשני מקומות, בבשורת מרקוס ט"ז: 9 ובבשורת לוקס ח': 2, מתואר שישו אכן גירש שבעה שדים ממרים המגדלית.
ציטוט מהברית החדשה

9 וְהוּא כַּאֲשֶׁר קָם מִן־הַמֵּתִים בְּאֶחָד בַּשַּׁבָּת נִרְאָה בָרִאשֹׁנָה אֶל־מִרְיָם הַמַּגְדָּלִית אֲשֶׁר גֵּרַשׁ מִמֶּנָּה שִׁבְעָה שֵׁדִים׃
2 וְנָשִׁים אֲשֶׁר נִרְפְּאוּ מֵרוּחוֹת רָעוֹת וּמֵחֳלָיִים מִרְיָם הַנִּקְרָאָה מַגְדָּלִית אֲשֶׁר גֹּרְשׁוּ מִמֶּנָּה שִׁבְעָה שֵׁדִים׃
מגדלא

במקורות מתקופת בית שני מופיעה העיר מגדלא בשם טריכיי. פירוש המילה "טריכיי" ביוונית הוא "מקום המלחת הדגים". יוסף בן מתתיהו (יוספוס פלאביוס) מכנה בשם זה עיר קדומה ששכנה לחוף הכנרת, בקצה הדרומי של בקעת גינוסר, המזוהה היום על ידי החוקרים עם "מגדל", "מגדלא" או "מגדל נוניא" (בארמית, מגדל הדגים). מגדלא היא מקום הולדתה של מרים המגדלית, היא מריה מגדלנה,
פרשנות

במאה הראשונה האמינו כי השדים היו הגורמים למחלות גופניות ומחלות נפש. חוקר הנצרות הקדומה ברוס צ'ילטון, מביע סברה כי ציון מספר השדים שהם "שבעה", עשוי להצביע על כך שמרים נאלצה לעבור שבעה גירושי שדים שונים, לאורך תקופה ארוכה, כנראה כביכול ששש הראשונות לא הצליחו באופן חלקי או לחלוטין. סברה זו אינה מתאימה לשאר נסי גירוש השדים על ידי ישו, שבהם עלה בידיו לגרש שדים כהרף עין, אך ורק מעצם גערתו בהם. חוקר הברית החדשה והיסטוריון הנצרות הקדומה בארט ד 'ארמן, טוען כי המספר שבע עשוי להיות סמלי בלבד, שכן, במסורת היהודית, שבע הוא מספר השלמות. כך שלמעשה יש להבין שאחיזתם של שבעה שדים במרים המגדלית מביעה בעצם את העובדה שהיא עונתה וסבלה קשות מאחיזתם של שבעת השדים. היא ללא ספק סבלה מאוד מטראומות גופניות ורגשיות קשות.
כתוצאה מכך, נאמנותה, אמונתה, אהבתה והתמסרותה לישו נבעה מהמזור שישו הביא לה. מרים המגדלית מוזכרת בברית החדשה כ-14 פעמים (מתי כ"ז 56, 61, כ"ח 1; מרקוס ט"ו 40, 47, ט"ז 1, 9, ח' 2; לוקס כ"ד 10; יוחנן י"ט 25, כ' 1, 11, 16, 18) ). אין לנו תיאורים בבשורות של האופן שבו גירש ישו את השדים ממרים המגדלית.
מרים צוינה בבשורות כאחת הנשים שתמכו כלכלית בשירות הבשורה של ישו, ייתכן והיא הייתה אמידה או עשירה יחסית. המקומות שבהם היא ושאר הנשים מוזכרות לאורך הבשורות מעידות על היותן חיוניות לפעילותו של ישו. העובדה שמרים המגדלית מופיעה תמיד כדמות נשית ראשונה, בכל פעם שהיא מופיעה בבשורות הסינופטיות בקבוצת נשים, מעידה שהיא נתפסה כחשובה מכולן.
ראו גם

ישו
הנסים של ישו
מרים המגדלית
משלי ישו
הברית החדשה
הבשורות
מגדלא
הערות שוליים

↑  May, Herbert G. and Bruce M. Metzger. The New Oxford Annotated Bible with the Apocrypha. 1977.
גירוש שד מאילם

"ישו מגרש שד מאילם" מאת גוסטב דורה, 1865.
ישו מגרש שד מאילם הוא האחרון מתוך סדרת ניסים של ישו שתועדו בפרק ט' בבשורה על-פי מתי. נס גירוש שדים זה מופיע בבשורת מתי ט' 32–34, מיד לאחר סיפור ריפוי שני העיוורים מן הגליל (בשורת מתי ט' 27–31).
הציטוט מהברית החדשה

32 הֵמָּה יָצָאוּ וְהִנֵּה הֵבִיאוּ אֵלָיו אִישׁ אִלֵּם אֲחוּז שֵׁד׃ 33 וַיְגָרֶשׁ אֶת־הַשֵׁד וְהָאִלֵּם הֵחֵל לְדַבֵּר וַיִּתְמַהּ הֲמוֹן הָאֲנָשִׁים וַיֹּאמְרוּ מֵעוֹלָם לֹא־נִרְאֲתָה כָזֹאת בְּיִשְׂרָאֵל׃ 34 וְהַפְּרוּשִׁים אָמְרוּ עַל־יְדֵי שַׂר הַשֵׁדִים מְגָרֵשׁ הוּא אֵת הַשֵׁדִים׃
סיפור הנס

על פי בשורת מתי, מיד לאחר ריפויים של שני העיוורים על ידי ישו, אדם אילם שהיה אחוז שדים הובא אל ישו על מנת שיגרש ממנו את השד. ולאחר שישו גירש ממנו את השד, החל האילם לדבר. המון האנשים שנכח באירוע נדהם ואמר: "מעולם לא נראה דבר כזה בישראל ". תגובה דומה לזו נאמרה על ידי המון האנשים שנכחו בעת ריפוי המשותק מכפר נחום (בשורת מרקוס ב' 12).
ספקנותם של הפרושים

בניגוד לפליאה של המון העם, הפרושים אמרו בספקנות, מתוך חוסר רצון להאמין, "על ידי שר השדים הוא מגרש את שדים". טענה דומה מופיעה גם בבשורת מתי י"ב 24, כאשר ישו גירש שד מתוך איש עיור ואילם וגם ריפא אותו מעיוורונו ואילמותו, שם אמרו אמרו הפרושים "אֵין זֶה מְגָרֵשׁ אֶת־הַשֵׁדִים כִּי אִם־עַל־יְדֵי בַעַל זְבוּל שַׂר הַשֵׁדִים".
ראו גם

ישו
הברית החדשה
הנסים של ישו
משלי ישו
הערות שוליים

↑  Matthew by Robert Horton Gundry (Oct 1, 1995) ISBN 0802807356 page 179
↑  Ellicott's Commentary for Modern Readers on Matthew 9, accessed 31 December 2016
משגב לדך

| --- | --- |

מבנהו הנוכחי של בית החולים, בשכונת קטמון
 מאפייני הארגון
 סוג:  בית חולים כללי
 בעלים:  קופת חולים מאוחדת
 היסטוריה
 תאריך ייסוד:  1888
 שמות קודמים:  בית החולים רוטשילד
 שירותים
 מיטות:  55 מיטות: סיעודי מורכב - 31, שיקום גריאטרי - 24
 https://www.meuhedet.co.il
 גאוגרפיה
 כתובת:  חזקיהו המלך 27
 מיקום:  ירושלים
 קואורדינטות:  31°45′40″N 35°12′38″E﻿ / ﻿31.76123333°N 35.21053889°E﻿ / 31.76123333; 35.21053889
  (למפת ירושלים מוגדלת) משגב לדך(למפת ירושלים רגילה) משגב לדך(למפת הרי ירושלים רגילה) משגב לדך(למפת הרי ירושלים מוגדלת) משגב לדך he
 
משגב לדך הוא בית חולים של קופת החולים מאוחדת השוכן בשכונת קטמון בירושלים.
מקור השם

שמו ניתן לו על פי הפסוק ”וִיהִי ה' מִשְׂגָּב לַדָּךְ; מִשְׂגָּב, לְעִתּוֹת בַּצָּרָה:” (תהילים, ט', י'). פירוש השם הוא מחסה לסובל ("משגב" פירושו "מחסה" או "מבצר", "דך" פירושו נדכה, רצוץ).
משגב לדך בעיר העתיקה > הקמת בית החולים

באמצע המאה ה-19, הקימו בני הקהילה הספרדית בעיר העתיקה בירושלים חברה בשם "משגב לדך" שסיפקה שירותי בריאות לתושבי הרובע היהודי, רובם דלי אמצעים ופרנסתם על כספי "החלוקה". החברה מומנה מכספי עשירי הקהילה היהודית בסלוניקי שביוון. בשנת 1888, כאשר בית החולים "רוטשילד" מיסודו של הברון ג'יימס מאיר רוטשילד, ששכן בבניין בעיר העתיקה, עבר אל מחוץ לחומות, קיבלה החברה את בניינו לידיה ופתחה בו בית חולים שהיה פתוח לבני כל העדות.
המבנה הראשון של בית החולים נבנה בשנת 1854 בכספי תרומה של בני מאיר-אנשל אבי משפחת רוטשילד. המקום נקרא על שם התורם ג'יימס מאיר רוטשילד, והיה ידוע תחילה כבית החולים מאיר רוטשילד. לאחר מעבר בית החולים רוטשילד אל מחוץ לחומות בשנת 1888, נפתח במקום בית החולים "משגב לדך".
בשנת 1893 פרסם בית החולים שמיום היווסדו קיבלו בו טיפול רפואי 18,662 חולים ואושפזו בו 1270 חולים. עד אותה שנה עבד בבית החולים רופא אחד, ד"ר קרלאמו מזארקי, ובאותה שנה התקבל לעבוד בבית החולים הרופא אליעזר הכהן, ושני הרופאים עבדו לסירוגין. באותה שנה עברו לעבוד עבור בית החולים בגיוס תרומות חיים מיכל מיכלין, גיסו של אליעזר הכהן, ומיכל הכהן אביו של אליעזר הכהן. סביב העניין נוצרה מחלוקת בין בית החולים ביקור חולים לבין בית החולים "משגב לדך" לגבי גיוס תרומות והדיוק בפרסומים לצורך גיוס תרומות. "משגב לדך" פרסם שהוא מטפל בבני כל העדות ומתוך 1270 המאושפזים אצלו, 320 היו אשכנזים, בעוד בית החולים המתחרה טיפל באשכנזים בלבד.
בבית החולים הייתה ספרייה תורנית על שם הרב חזקיהו מדיני, רבה של חברון בסוף המאה ה-19. הרב שמואל נסים, שהיה אחד ממייסדי החברה 'משגב לדך' יחד עם עוד רבנים שהגיעו מסלוניקי, ספדו לרב מדיני בחצר "משגב לדך".
משגב לדך בעיר העתיקה > במלחמת העצמאות

בחודש מאי 1948, בעת הקרב על העיר העתיקה במלחמת העצמאות, אוכלס בית החולים מעבר ליכולתו על ידי אזרחים ולוחמים פצועים. פצועים ממגיני הרובע היהודי טופלו על ידי שלושת הרופאים מעובדי בית החולים הדסה, אברהם לאופר, עלי פייזר ואגון ריס. לעיתים טיפלו וניתחו את הפצועים תחת אש. הרופאים נעזרו באחות ואח מוסמכים, אחות סוציאלית, אחות מעשית ומתנדבות ורבים מהמטופלים חייבים לצוות הרפואי את חייהם. כאשר נפלה העיר העתיקה בידי הלגיון, ד"ר ריס הלך לשבי עם הפצועים, והדוקטורים פייזר ולאופר היו כנראה היהודים האחרונים שעזבו את העיר העתיקה.
את בית החולים ניהל הד"ר עמנואל פרופר משנת 1935 עד פינוי העיר העתיקה באביב 1948.
ערב כניעת העיר העתיקה ללגיון הערבי, נסוגו אחרוני הלוחמים לבניין בית החולים שפונה קודם לכן מחוליו. ב-28 במאי 1948, לאחר הכניעה, תפסו כוחות הלגיון הערבי את בניין בית החולים ופוצצו אותו. הספרייה התורנית שהייתה בבית החולים הושמדה.
משגב לדך בקטמון > בית החולים הראשון

לאחר מלחמת העצמאות, ביוני 1949 עבר בית החולים לבית ערבי נטוש בשכונת קטמון, ברחוב כובשי קטמון. תחילה פעל מדירה אחת במבנה, ששימשה, בין השאר, כמרפאה למתן חיסונים נגד אבעבועות רוח וטיפוס הבטן. וב-1953, לאחר שנתקבלו תרומות לרכישת ציוד שופץ המבנה כולו, והוסב לבית חולים ליולדות שבו 20 מיטות, ועוד 10 מיטות לניתוחים כלליים. טקס הפתיחה של בית החולים נערך ב-15 באפריל 1953, ועמד בסימן 100 שנים להקמת "משגב לדך". בשנת 1957 פרץ סכסוך בין ראשי ועד העדה הספרדית בירושלים, שהיה אחראי על ניהול בית החולים, והרב הראשי הספרדי יצחק נסים, ששימש כנשיא האגודה, ובית המשפט מינה נאמן כמנהל זמני. ב-1958 שוב פרץ סכסוך על מינוי מנהל לבית החולים. ב-1962 לאחר שנפתר הסכסוך, יזמה הנהלת בית החולים תוכנית פיתוח, שבמרכזה בניית מבנה חדש ומודרני לבית החולים על מגרש ריק סמוך לבית המגורים שבו פעל. המגרש היה במקור בבעלות ערבית, אך עבר לחזקת רשות הפיתוח וזו הסכימה למכור אותו לבית החולים.
משגב לדך בקטמון > בית החולים החדש

ב-23 באפריל 1968 הונחה אבן הפינה לבית החולים החדש ברחוב חזקיהו המלך, שתוכנן להכיל 200 מיטות. אך בנייתו התעכבה עקב חוסר תקציב והתנגדות משרד הבריאות למיקומו. בדצמבר 1977 החליטה הנהלת בית החולים לבנות את הבניין במגרש שרכשה למרות התנגדות משרד הבריאות, ולאחר שנים רבות של תכנון ואיסוף תרומות הוחל, באוקטובר 1979, לבנות את בית החולים  בתכנון האדריכלים ד"ר אלכסנדר פרידמן ויצחק בלט. בניית בית החולים נמשכה שנים רבות, על פי קצב גיוס התרומות. בשנת 1983 סייע נשיא המדינה יצחק נבון למאמצים, והוביל מסע גיוס תרומות בלונדון, שאורגן ביוזמת המיליארדר ליאון תמן, שהיה יושב ראש חבר הנאמנים של בית החולים (ואחד התורמים הגדולים לפרויקט), והמסעדן הירושלמי יחזקאל שמש, שהיה יושב ראש הקרן לבניית בית החולים. בשנת 1984 הושלם שלד המבנה, אך משרד הבריאות המשיך לסרב לתמוך בפרויקט מאחר שבית החולים היה קטן ולא תאם את תכנוני המשרד. בנוסף, הוא ממוקם בלב שכונת מגורים ולא סמוך לכבישים ראשיים. בניית מבנה בית החולים הושלמה בשנת 1986, אך לא נותר תקציב לרכישת ציוד. כך שבשלב הראשון נפתח המבנה באופן חלקי רק עם 60 מיטות (ולא 200 כמו בתכנון המקורי), בקומת הקרקע והקומה הראשונה.
בכניסה לבניין בית החולים מוצגים חלונות ויטראז' בשם "בראשית" בגודל 30 מטר רבוע. החלונות יוצרו על ידי האומן הישראלי-שווייצרי דן רובינשטיין, ומומנו כתרומה לבית החולים על ידי התורם הגרמני אדי הובר. חנוכת החלונות הצבעוניים הייתה בשנת 1993 בנוכחות ראש העיר לשעבר טדי קולק. הוויטראז' מחולק לחמישה חלונות. ארבעה חלונות מייצגים בצורה פיגורטיווית-סימלית פרקים מספר בראשית ודלת הכניסה מוקדשת לתולדות בית החולים "משגב לדך".
"משגב לדך" החדש פעל אז בעיקר כבית יולדות פרטי, והיה חלוץ בתי החולים בישראל בגישת חופש הבחירה בלידה, שבאה לידי ביטוי בין השאר במתן אפשרות ללידה טבעית ולידת בית בין כותלי בית חולים. בשנת 1994 נימול תינוק בבית החולים ולאחר מספר ימים נוצר נמק במקום המילה אשר הסב לתינוק נזק בלתי הפיך. הורי התינוק הגישו נגד בית החולים והמוהל תביעה. התביעה נגד בית החולים נדחתה.
בשנת 1997, הוחל בהשלמת מבנה בית החולים, לאחר שגויסו תרומות להשלמת גימור הפנים בקומות העליונות של הבניין.
משגב לדך בקטמון > בבעלות קופת חולים מאוחדת

בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 התברר, כי בית החולים נקלע לחובות כבדים וצבר גירעון של למעלה מ-20 מיליון שקל. בעקבות זאת נערכה חקירה של עמותת "משגב לדך" על ידי רשם העמותות ונחשפו ליקויים בניהול ומנהל העמותה התפטר. בדצמבר 2000 ביקשה ההסתדרות להוציא צו פירוק לעמותת "משגב לדך" ולמנות לבית החולים מפרק מפעיל בגין אי תשלומי שכר ותנאים סוציאליים לעובדים במשך תקופה ארוכה. בנוסף עשתה העמותה שימוש בכספי הפנסיה של העובדים. הניהול עבר לרואה חשבון דורון שורר שמונה כמנהל מיוחד וככונס נכסים. בפברואר 2001, לאחר שניסיונות ההבראה נכשלו, נסגר המוסד בהוראת משרד הבריאות. במקביל נבדקה האפשרות למכור את המבנה או להמשיך להפעיל במקום בית חולים. שורר חתם על חוזה להשכרת המבנה עם חברת נוה שבא, שביקשה להפעיל במקום מוסד גריאטרי אך בית המשפט הורה להוציא מכרז למכירת מתחם בית החולים ובסוף שנת 2001 זכתה קופת חולים מאוחדת במכרז.
"מאוחדת" שיפצה את המבנה, לצורך התאמתו לצרכיה ובמהלך השיפוצים נמצאו מאות מבחנות ובהן שרידי עוברים וכן ממצאים פתולוגיים.
בשנת 2005, בתום השיפוץ, נפתח בית החולים מחדש כבית חולים כללי-פרטי.
באוגוסט 2014 נפתחו, באישור משרד הבריאות, ארבעה חדרי ניתוח וחדר התאוששות שבו 9 מיטות אשפוז יום. הניתוחים מתמקדים בתחומים הבאים: כירורגיה כללית, כירורגיית ילדים, אורתופדיה, גינקולוגיה, כף יד, אא"ג, פלסטיקה, עיניים ואורולוגיה.
באוקטובר 2017, נחנך בבית החולים מכון MRI, לטובת מבוטחי קופת חולים מאוחדת באזור ירושלים. צעד שנועד לחסוך לקופה את הצורך לשלוח את מבוטחיה למכונים בבעלות אחרים. בנוסף יש בבית החולים מכונים לבדיקות CT,US וצפיפות עצם.
בבית החולים פועלים מכונים אמבולטוריים, כמו: מכון בריאות האשה, מכון השד, מכון גסטרו, מכון שינה, מכון עיניים, מכון פוטותרפיה, מכון מוז, מחלקת אשפוז יום.
במרץ 2022 הכריזה קופת חולים מאוחדת על פרויקט שיפוץ בית החולים, בעלות של עשרות מיליוני שקלים, במסגרתו יעבור הניהול לרשת "מדיקה" שבבעלות הקופה.
ביולי 2024 חזר הניהול לקופת החולים מאוחדת.
בבית החולים פועלים הכולל "יד בנימין" ובית המדרש "חי בהם", לסטודנטים ואנשי סגל.
מנהלי בית החולים בעידן מאוחדת
2005-2008: ד"ר משה אברמוב
2008-2012: פרופ' יהודה אדלר
2012-2016: פרופ' ברטי פרוינד
2016-2018: ד"ר תמר אלרם
2018-2022: ד"ר ישי פאליק
2022-2024: הגב' דורית גולדמן
2024 –הווה: איציק ביטון
צילומי סרטים

בסרט הישראלי "גבעה 24 אינה עונה", משנת 1955, מתוארים ימיו אלה של בית החולים בעיר העתיקה.
בשנים 2013–2016 צולמה בבית החולים סדרת הדרמה "בני ערובה", שעונתה הראשונה סבבה סביב רופאה מנתחת בבית החולים וניתוח שמסתבך.
לקריאה נוספת

זאב וילנאי, אריאל אנציקלופדיה לידיעת הארץ, הוצאת עם עובד, 1978. עמוד 4884.
גלגל (קיבוץ)

| --- | --- |
כיתוב תמונהחדר האוכל בקיבוץ גלגל בתכנון האדריכלית נעמי יודקובסקי
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: ערבות הירדן
גובה ממוצע: ‎-249 מטר
תאריך ייסוד: 1970
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 209 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 197 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת דרום השומרון מוגדלת) גלגל(למפת דרום השומרון רגילה) גלגל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גלגל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גלגל31°59′59″N 35°26′40″E﻿ / ﻿31.999816°N 35.444575°E﻿ / 31.999816; 35.444575  heמפת היישובים של מועצה אזורית ערבות הירדן באדום - גלגל (קיבוץ) בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 5 מתוך 10

גִּלְגָּל הוא התנחלות וקיבוץ בבקעת הירדן, כ-16 ק"מ צפונית ליריחו. שייך לתנועה הקיבוצית ולמועצה אזורית ערבות הירדן. שמו של היישוב ניתן לו על שם האתר המקראי גלגל, המקום הראשון בו חנו בני ישראל בכניסתם לארץ ישראל (יהושע ד',י"ט) שמקומו מזוהה בתל ג'לג'ול הממוקם כ-2 ק"מ מדרום מזרח ליריחו.
היסטוריה

הקיבוץ הוקם בט"ז בכסלו ה'תש"ל (26 בנובמבר 1969) כהיאחזות נח"ל גלגל ואוזרח בט"ו באייר ה'תשל"ג (17 במאי 1973) בידי תנועת הקיבוץ המאוחד.
שטחו של הקיבוץ הוא כ-1,400 דונם. רוב התושבים עוסקים בענפי החקלאות השונים כגון: מטעים, רפת ולול, אם כי ישנם גם העובדים בתעשיית דשא מוכן ("ספידשא") ובשירותי הסעדה לקבוצות.
ב-1995 ערכה פרופ' עמיה ליבליך מחקר על הקיבוץ וחבריו, שלאחריו פרסמה את מחקרה בספר "גלגולו של מקום".
ב-2011 מנה הקיבוץ 46 משפחות.
אתרים בקרבת היישוב

שמורת מלֵחה - מלחה מוקפת צמחי מלחה ותחנת מעבר לעופות נודדים בעונת החורף. ממוקמת כ-3 ק"מ ממזרח ליישוב.
בקרבת היישוב נחפר בסוף שנות השבעים אתר פרה-היסטורי שהיה אחד הכפרים הקדומים בעולם, על ידי צוות בראשות תמר נוי ממוזיאון ישראל.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009294036805171  LCCN: nr2003027594  VIAF: 150564357   WorldCat (עם VIAF): 150564357 
ערך זה הוא קצרמרבנושא קיבוצים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שלט הכוונה בקיבוץ גלגל
Sandstorm

"Sandstorm" (בתרגום לעברית: סופת חול) הוא להיט אינסטרומנטלי של הדי ג'יי והמפיק הפיני דארוד. הוא יצא לאור כסינגל הראשי מאלבום אולפן הבכורה שלו Before the Storm. תחילה יצא לאור בפינלנד ב-26 באוקטובר 1999 על ידי "16 אינץ רקורדס" ומאוחר יותר יצא לאור מחדש במדינות רבות אחרות בשנת 2000. הסינגל הועלה לאתר MP3.com, שם זכתה להכרה עולמית. הסינגל זכה להכרה על השימוש בו בתחרויות ספורט והפופולריות בתרבות תופעות האינטרנט.
ב-1 במרץ 2010, למעלה מעשר שנים לאחר צאתו המקורית, הפך השיר לאלבום זהב בארצות הברית על ידי איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי על-פי מכירות של למעלה מ-500,000 עותקים ובחודש ינואר 2020 השיר הפך לאלבום פלטינה על מכירות של למעלה ממיליון עותקים.
במלאת מאה שנים לעצמאות פינלנד בשנת 2017, החגיגות בעיר בירת פינלנד, הלסינקי, כללו את הדי ג'יי כאחד המופיעים העיקריים עם השיר.
רקע וכתיבה

דארוד התחיל לראשונה להכין מוזיקה בסוגת "Happy hardcore" עם תוכנה להכנת מוזיקה, כשהוא מזדהה בכינוי "Rudeboy". לאחר מכן הופיע יחד עם ויל "המוזר" הייקה תחת הכינוי "Position 1" והשניים הכינו שירים מסוגת יורודאנס. הוא גם הצטרף אל תקליטנים אחרים בפרויקטים אחרים. בחודשים ספטמבר – אוקטובר 1999, דארוד (בכינויו העכשווי) החל לשתף פעולה עם ג'אקו "JS16" סלובארה, הידוע כמפיק ה-"Bomfunk MC's". ‏"Sandstorm" היה הסינגל הראשון של השניים, שהיה מוכן לאחר כשבוע של עבודה. JS16 החתים את דארוד כאמן הראשון בלייבל החדש שלו JS16 16 Inch Records.
דארוד העלה מספר סינגלים שלו לאתר MP3.com, שם הוא בנה עוקבים, והוא גם העלה את הגרסה המלאה של השיר. חשיפה זו לשיר הייתה אחראית לעניין העולמי ב"Sandstorm". בשנת 2000 דיווח דארוד בעמוד האמן שלו באתר mp3.com כי הסיר את השיר Sandstorm לבקשת חברת התקליטים שלו.
מקורו של שם השיר הוא מהסינתיסייזר Roland JP-8080, אשר מציג במסך של "Sand Storm" בעת ההפעלה.
וידאו קליפ

בתחילת הקליפ, מוצג דארוד יושב עם אוזניות וצופה בשני מאבטחים חמושים (גבר ואישה) רודפים אחרי אישה עם תיק. נראה שדארוד מופיע בכל מקום שאליו הולכים הרודפים. לקראת הסוף, האישה עם התיק מועדת והמאבטחת (האישה השנייה) בוגדת במאבטח, ומפילה אותו. שתי הנשים לוקחות את התיק לסירה שבו נמצא דארוד. מאפריל 2021, סרטון המוזיקה שהועלה ליוטיוב, כולל למעלה מ-204 מיליון צפיות.
את הסרטון ביים ג'וזו סירג'ה, הידוע בכינויו עוזי, והוא צולם במקומות שונים בעיר הבירה של פינלנד, הלנסקי, הכוללים גם את קתדרלת הלסינקי וכיכר הסנט. הוא הפך לסרטון המוזיקה הפיני הראשון שהוצג ב-MTV בארצות הברית וקיבל מספר פרסים בפינלנד ובMTV.