stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אדם סנדלר
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1989 | ללכת מעבר לסיפון | שצ'סקי מוסקוביץ' | גם תסריט |
| 1991 | שקשוק הליצן | דינק הליצן |  |
| 1993 | תופסים ראש | קארמין |  |
| 1994 | רוק׳נרול באוויר | פיפ |  |
| 1994 | משפחה מעורבת | לואי |  |
| 1995 | בילי מאדיסון | בילי מאדיסון |  |
| 1996 | גילמור המאושר | גילמור | גם תסריט |
| 1996 | מבחן תחת אש | מוזס |  |
| 1998 | זמר החתונות | רובי הארט |  |
| 1998 | עבודה מלוכלכת | השטן | ללא קרדיט |
| 1998 | נער המים | בובי בוצ'ר | גם תסריט והפקה |
| 1999 | ביג דדי | סוני קאופקס | גם תסריט והפקה |
| 1999 | הג'יגולו מת מצחוק | רוברט ג'אסטין | גם הפקה |
| 2000 | שטן על הזמן | ניקי | גם תסריט והפקה |
| 2001 | חיה רעה | טאוני | גם הפקה |
| 2002 | מוכה אהבה | בארי אייגן |  |
| 2002 | מר דידס | מיסטר דידס | גם הפקה |
| 2002 | 8 לילות מטורפים | דייוי/ווייטי/אלינור | דיבוב, תסריט והפקה |
| 2002 | חתיכה בהפתעה | איש ההמבוזה בונגו | גם הפקה   תפקיד משחק ללא קרדיט |
| 2003 | פולי שור מת | פולי שור |  |
| 2003 | סדנה לעצבים | דייב בוזניק | גם הפקה |
| 2004 | 50 דייטים ראשונים | הנרי רות' |  |
| 2004 | ספנגליש | ג'והן קלאסקי |  |
| 2005 | משחק מכור | פול קריו | גם הפקה |
| 2005 | הג'יגולו מת מצחוק 2: ג'יגולו אירופאי | חאוייר סאנדונסקי | גם הפקה   תפקיד משחק ללא קרדיט |
| 2006 | קליק | מייקל ניומן |  |
| 2007 | שמור עלי | צ'ארלי פיינמן |  |
| 2007 | אני מכריז עליכם צ'אק ולארי | צ'אק לוין | גם הפקה |
| 2008 | אל תתעסקו עם הזוהן | הזוהן | גם תסריט והפקה |
| 2008 | סיפורים לפני השינה | סקוטר בירנסון | גם הפקה |
| 2009 | אנשים מצחיקים | ג'ורג' סימונס |  |
| 2010 | מגודלים | לני פדר | גם תסריט והפקה |
| 2011 | לזרום עם זה | דאני | גם הפקה |
| 2011 | שומר גן החיות | דונלד הקוף | דיבוב   גם הפקה |
| 2011 | ג'ק וג'יל | ג'ק/ג'יל | גם תסריט והפקה |
| 2012 | זה הבן שלי | דוני | גם הפקה |
| 2012 | מפלצת של מלון | דרקולה | דיבוב   גם הפקה |
| 2013 | מגודלים 2 | לני פדר | גם תסריט והפקה |
| 2014 | תקועים בחופשה | ג'ים | גם הפקה |
| 2014 | חמשת הראשונים | עצמו |  |
| 2014 | דברים, נשים וילדים | דון טרובי |  |
| 2014 | הסנדלר | מקס סימקין |  |
| 2015 | פיקסלים | ברנר | גם הפקה |
| 2015 | מפלצת של מלון 2 | דרקולה | דיבוב   גם תסריט והפקה |
| 2015 | השישה המגוחכים | טומי | גם תסריט והפקה |
| 2016 | המהפך | מקס | גם הפקה |
| 2017 | סנדי וקסלר | סנדי וקסלר | גם תסריט והפקה |
| 2017 | סיפורי מאירוביץ' | דאני |  |
| 2018 | השבוע של | קני לוסטיג | גם תסריט והפקה |
| 2018 | מפלצת של מלון 3: יוצאים לחופשה | דרקולה | דיבוב |
| 2019 | תעלומת רצח | ניק שפיץ | גם הפקה |
| 2019 | יהלום לא מלוטש | הווארד ראטנר |  |
| 2020 | יובי יציל את האלווין | יובי דאבואה | גם תסריט והפקה |
| 2022 | השיחוק | סטנלי שוגרמן | גם הפקה |
| 2023 | תעלומת רצח 2 | ניק שפיץ |  |
| 2023 | את מה-זה לא מוזמנת לבת מצווה שלי | דני פרידמן |  |
| 2023 | ליאו | ליאו |  |
| 2024 | בחלל שנותר | יאקוב | גם הפקה |
| 2025 | Jay Kelly | אדם דוהארטי |  |
| 2025 | גילמור המאושר 2 (אנ') | גילמור |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1988-1987 | משפחת קוסבי | סמיתי |  |
| 1995-1990 | סאטרדיי נייט לייב | עצמו / ילד הקנטינה |  |
| 1993 | המופע של לארי סנדרס | עצמו |  |
| 2001 | סטודנט חופשי | עצמו | ללא קרדיט |
| 2007 | מלך השכונה | ג'ף (המפלצת) / זוסמן | ללא קרדיט |
| 2009 | רחוב סומסום | עצמו | ללא קרדיט |
| 2013 | ג'סי | עצמו |  |
| 2014 | ברוקלין תשע-תשע | עצמו |  |
| 2016, 2018 | קווין יכול לחכות | ג'ימי לאנדרס | ללא קרדיט |
| 2017 | רוב האמיתי | עצמו |  |
פילמוגרפיה > רק כמפיק

ג'ו דירט (2001)
אשף התחפושות (2002)
דיקי רוברטס: ילד פלא לשעבר (2003)
ילד של סבתא (2006)
חמים על הספסל (2006)
חוקי המשחק (2013-2007) - מפיק בפועל
טבע מוזר (2008)
בית השפנפנות (2008)
פול בלארט: שומר קניון (2009)
באקי לרסון: נולד להיות כוכב (2011) - גם תסריטאי
הנה בא הבוקס (2012)
פול בלארט שומר קניון 2 (2015)
מיסי מסתבכת (2020)
משחק בית (2022)
חותנים בהפרעה (2023)
סוג של בהיריון (2025)
אלבומים

!They're All Gonna Laugh at You‏ (1993)
?What the Hell Happened to Me‏ (1996)
?What's Your Name‏ (1997)
Stan and Judy's Kid‏ (1999)
Shhh...Don't tell‏ (2004)
ראו גם

The Chanukah Song
הערות שוליים

↑  בן זגגי, מתעסק עם הזוהאן: אדם סנדלר נתבע על הפרת זכויות יוצרים, nrg, ‏ 25/2/2009
↑  רויטרס‏, אדם סנדלר מקבל כוכב, באתר וואלה, 2 בפברואר 2011
↑  אדם סנדלר מחלק משחקי פלייסטיישן לילדי הצפון, באתר ynet, 1 באוקטובר 2006
↑  Matt Donnelly, Hollywood Stars and Executives Thank President Biden for Leadership, Call for Release of All Hamas Hostages, Variety, ‏2023-10-23 (באנגלית אמריקאית)
↑  Matthew Barnard, NOMINATIONS ANNOUNCED FOR 82nd ANNUAL GOLDEN GLOBES®, Golden Globes, ‏2024-12-09 (באנגלית אמריקאית)
↑  Every Kids’ Choice 2024 Winner!, Nick (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007330143905171  PLWABN: 9810653503105606  BIBSYS: 99040427  BNE: XX1096629  BnF: cb140122139 (data)  CiNii: DA16786302  GND: 135123283  ICCU: UBOV491314  ISNI: 0000 0001 0815 3325  LCCN: no96017226  MusicBrainz: dfc6d0b8-3d0b-4b33-9b3f-dff972e25594  NKC: xx0060655  NLA: 42104189  NLK: KAC2020K1803  NTA: 166276952  RERO: 02-A017368545  SUDOC: 07726326X  Trove: 1456818  VIAF: 85692003   WorldCat (עם VIAF): 85692003
האירוע הפאן-אפריקאי

האירוע הפאן-אפריקאי או "האירוע הכל-אפריקאי" הוא אחד השלבים בבנייתו של קרום פרקמברי יציב לפני כ-600±50 מ"ש. האירוע הפאן-אפריקאי נחשב לאחד משני האירועים האורוגניים הגדולים ביותר בלוח הזמנים הגאולוגי. תוצאותיו ניכרות בעיקר באפריקה ובשילד הערבו-נובי, אך מצויות גם באוסטרליה, באמריקה הדרומית וביבשות נוספות.
מיקום בלוח הזמנים הגאולוגי

האירוע הפאן אפריקאי או "האירוע התרמו-טקטוני הפאן-אפריקאי" (Pan-African thermotectonic episode) הוגדר בשנת 1964 באמצעות תיארוך רדיומטרי על ידי ו' ק' קנדי – לשעבר פרופסור לגאולוגיה באוניברסיטת לידס – כאירוע שהתרחש לפני כ-500 מ"ש.
יש המכלילים את האורוגנזה החיג'אזית במסגרת האירוע הפאן-אפריקאי, אולם נטען כי האירוע הפאן-אפריקאי – הגם שהוא מכונה לעיתים "האורוגנזה הפאן-אפריקאית" – לא הגיע עד כדי אורוגנזה, וכי יש לראות בהם אירועים נפרדים. אם כן, האירוע הפאן-אפריקאי חל לאחר האורוגנזה החיג'אזית, או במקביל לשלבי הסיום שלה.
אירוע זה – הניכר היטב באפריקה – נראה כשייך למהלך עולמי של אי-יציבות קרומית וחל במקביל לאורוגנזה הקדומית (Cadomian Orogeny) במערב ובמרכז אירופה ולאורוגנזה הבאיקלית (Baikalian Orogeny) באסיה. למעשה, חלקים אלה של אירופה ואסיה היו כנראה חלק מגונדוונה לפני הפלאוזואיקון, כמו גם מקטעי קרום קטנים שזוהו בטורקיה, באיראן ובפקיסטן.
בקטע החוף המזרחי של היבשת האפריקאית מצויה חגורה נרחבת של תשתית גנייסית – המתוארכת לתחילת הפרוטרוזואיקון או אף לארכאיקון – בה חלו שינויים במהלך אורוגנזה במוזמביק, ואילו עדויות מהחוף המערבי מצביעות על קרום חדש שנוסף לשילד האפריקאי במהלך תהליכים אורוגניים, שייתכן והיו קשורים להפחתה ולתנועת לוחות.
במדגסקר, באתיופיה ובטנזניה נמצא קרום ארכאיקוני מעובד, ותיארוך מבני ורדיומטרי במלאווי מצביע על כך שמרבית סלעי הגנייס בחגורה האורוגנית של מוזמביק קודמים לאירוע האבורניאני.
תוצאות ממוזמביק, קניה, אתיופיה, סומליה, סודאן ומצרים אינן חד-משמעיות, מאחר שכמעט כל המידע האיזוטופי משקף תבנית פאן-אפריקאית. לכן, קשה בשלב זה לזהות את גיל התשתית המעובדת ועד לאיזה מרחק במוזמביק נמשך הקרום שהתקיים לפני האירוע פאן-אפריקאי. על כן, מרבית חלקי החגורה הראו גילים קדומים מן האורוגנזה הקיבארית, כלומר לפחות 1,000 מ"ש, אף כי סביר שהם עתיקים יותר.
חלק גדול מהקרום באפריקה מניב תיארוך רדיומטרי של 450-650 מ"ש. האזורים הפאן-אפריקאיים יוצרים רשת של חגורות נעות המקיפות קראטונים ונותרו יציבות, קרות ולא מעוותות. עם זאת, נטען כי גילים פאן-אפריקאיים עשויים במקרים רבים להצביע על הזמן בו התקררו הסלעים עם ירידת הטמפרטורה ולא על עיתויים של אירועים גאולוגיים משמעותיים, וכי לא קיימות עדויות מדויקות מספיק כדי לקבוע אם תוצרי האירוע הם בו-זמניים או נוצרו במשך פרק זמן ארוך.
בגלל השתרעותו הגאוגרפית והמרחבית העצומה, אי-אפשר להחשיב את האירוע הפאן-אפריקאי לאירוע יחיד אלא למחזור מתמשך המשקף פתיחה וסגירה של אוקיינוסים נרחבים, שכלל גם צמיחת יבשה והתנגשות של גושי קרום צפים, והתמרה שהגיעה לשיאה לפני 535-540 מ"ש.
המונח "פאן-אפריקאי" משמש היום לתיאור פעילות טקטונית, מגמטית ומתמירה מהנאופרוטרוזואיקון לתחילת הפלאוזואיקון שהחלה לפני כ-600±50 מ"ש – במיוחד בכל הנוגע לקרום שהיווה חלק מגונדוונה. אירוע זה המשיך את תהליך התכנסות שברי רודיניה והביא להיווצרותה של יבשת-על חדשה – פנוטיה – כשלב במחזור היבשות.
השתרעות

האזורים הפאן-אפריקאיים משתרעים על פני כמעט שני שלישים של אפריקה ועיקר השפעתו של האירוע הפאן-אפריקאי חלה על יבשת זו. עם זאת, היא ניכרת במקטעים יבשתיים נוספים: בשילד הערבו-נובי, באמריקה הדרומית, במוזמביק, בסרי לנקה, באוסטרליה, באנטארקטיקה  ובגינאה החדשה, אך לא באסיה, באירופה ובאמריקה הצפונית.
האירוע הפאן-אפריקאי מפורש כאירוע טקטוני-תרמי נרחב, במהלכו נוצרו כמה חגורות נעות המקיפות קראטונים קדומים. האירוע חל בחלקי גונדוונה השונים, אם כי הוצעו שמות אזוריים – למשל "ברזיליאנו" (Brasiliano) לאמריקה הדרומית, "אדליידן" (Adelaidean) לאוסטרליה ו"בירדמור" (Beardmore) לאנטארקטיקה. אירוע תרמי זה מהווה שלב סופי במחזור אורוגני שהתרחש במהלך תקופה שלפני 550-870 מ"ש, והוביל ליצירת חגורות אורוגניות כתוצאה מהתכנסות והתמזגות של מקטעי קרום יבשתיים.
השתרעות > קראטונים וחגורות אורוגניות

קראטון הוא יחידת קרום יציבה מבחינה טקטונית שמוצאה בפרקמבריון, וחגורה אורוגנית היא רצועה צרה וארוכה – רכס הרים שנוצר באורוגנזה.
קנדי הבדיל בין שלושה קראטונים עיקריים: קראטון קלהארי, קראטון מערב אפריקה וקראטון קונגו. עם זאת, באזור הפאן-אפריקאי קיימים גם קראטונים קטנים יותר – שאת חלקם קשה להגדיר – וגם אלה הניבו גילים עתיקים או עדויות להיותם תשתית קדומה שלא הושפעה על ידי המעוות הפאן-אפריקאי. אזורים אלה הם מיקרו-לוחות, מיקרו-קראטונים או גושי-ביניים, המטשטשים את ההבדל בין קראטון לחגורה אורוגנית.
כמה חגורות אורוגניות נוצרו במהלך האירוע הפאן-אפריקאי או הושפעו ממנו, בעיקר:
השילד הערבו-נובי – השילד הערבו-נובי הוא חלקו הצפוני של האורוגן המזרח-אפריקאי. הוא משתרע לחופי ים סוף וחלקיו נמצאים בצפון-מזרח הלוח האפריקאי, בחלקו המערבי של הלוח הערבי ובדרום-מזרח הלוח הלבנטיני. האירוע הפאן-אפריקאי היווה שלב אחרון בבניית השילד, במהלכו חלה היווצרות של גרניטים, געשיות דו-אופנית והשקעת סלעי משקע.
חגורת מוזמביק – חגורה אורוגנית המהווה את חלקו הדרומי של האורוגן המזרח-אפריקאי, מדרום לשילד הערבו-נובי. החגורה מורכבת בעיקר מגנייס מהתמרה בדרגה בינונית עד גבוהה וממעט גרניטואידים.
חגורת זמבזי – נמתחת ממזרח לחגורת מוזמביק לצפון זימבבואה וזמביה ומורכבת בעיקר מגנייס וממחדרים מקומיים.
חגורת דמארה – חגורה רחבה הנחשפת במרכז ובצפון נמיביה ומורכבת מדף יבשתי קרבונטי בצפון ומזרמי עכירות בדרום, הכוללים אמפיבוליטים ומטא-גברו הנחשבים לשרידי אופיוליט. עניין מיוחד בחגורה זו מהווים שני אופקים המשקפים התקרחות חריפה, המוסברת בתאוריית כדור ארץ קפוא הגורסת כי בשלהי הפרקמבריון כוסה כדור הארץ בקרחונים.
קשת לופליאן (Lufilian), נקראת גם "חגורת לופליאן" או קופרבלט (באנגלית: חגורת הנחושת)  – רכס קשתי זה נמתח מצפון ללוסקה בזמביה לדרום קונגו ומערבה למזרח אנגולה. בקשת – המורכבת מקונגלומרט – חלו במהלך האירוע הפאן-אפריקאי קימוט והתמרה.
חגורת טרנס-סהרה – חגורה שאורכה 3,000 ק"מ הנמתחת ממזרח קראטון מערב אפריקה והרי מול האטלס דרומה אל תוך ניגריה. נוכחותם של אופיוליטים, יתדות משקעים, קשתות איים וסלעים מותמרים בדרגה גבוהה מצביעים על היסטוריה של פתיחת אוקיינוס, הפחתה והתנגשות, בהתאמה.
חגורות נוספות: קאוקו (Kaoko), מערב קונגו, גרייפ (Gariep), סלדניה, חגורת מרכז אפריקה (נקראת גם "אובנגידס" – oubangides) וחגורת רוקליד (Rokelide).
תהליכים

כאמור, האירוע הפאן-אפריקאי נחשב לאירוע טקטוני-תרמי. יסודו של החלק התרמי בהתחממותו מחדש של קרום יבשתי. התחממות זו לוותה בגעשיות שולית וכללה בעיקר עירוב מאגמות במחדרים פלוטוניים – שבמקומות אחדים הותיר קסנוליתים, והתמרה – בעיקר התמרת מגע חלשה יחסית שמקורה במחדרים. היסוד הטקטוני כלל מעוות חלש לאורך רצועות מוגדרות שיצר את החגורות.
האירועים הפאן-אפריקאים השתלבו במהלך טקטוני עולמי והגיעו לשיאם עם היווצרות יבשת-העל פנוטיה.
תהליכים > שאלת האורוגנזה

המשותף לכל החגורות מתבטא בכמות משמעותית של סלעים געשיים מאפיים עד אנדזיטיים ומחדרים אולטרה-מאפיים, אך הן חסרות ראיות התומכות בתהליכים טקטוניים, אף שהמבנים וההתמרה באזורים הפאן-אפריקאיים נראים אופייניים לאורוגנזה: בחגורה אחדות, למשל במדבר המזרחי של מצרים, נראות גְּרוֹרוֹת קונגלומרט של סלעי משקע, האופייניות למדרונות ומציינות את קיומם בעבר של הרים גבוהים. עם זאת, ליחידות הקרום הפאן-אפריקאיות היסטוריה קדומה המשותפת לזו של הקראטונים, ולא קיימות עדויות לתהליך יוצר קראטונים או להתרחבות בממדיהם אלא רק הפחתה מתמשכת בשטח שלא הושפע ממעוותים רציפים. אין במידע הטקטוני, המבני, הסטרטיגרפי והפלאומגנטי כדי להצביע על תנועת לוחות בקנה מידה נרחב. כמו כן לא הובחנו אופיוליטים או תפרי איחוי המיוחסים לאירוע הפאן-אפריקאי. נראה כי מעוותים אין סיטו סבירים יותר מאשר התנגשויות אורוגניות.
בישראל ובסביבתה

בצפון השילד הערבו-נובי מצויים סלעים – בעיקר פלוטוניים – שרידים לאירוע הפאן-אפריקאי בתחום ישראל וסיני.
בישראל ובסביבתה > בישראל

בישראל מיוצג האירוע הפאן-אפריקאי בשלושה מתוך חמשת המסיבים המצויים בדרום ישראל: אילת, רודד ותמנע.
במסיבים אלה מתבטא המסלע הפאן-אפריקאי בסלעי גרניט, גרניט-פורפיר, גברו ומונזוניט – המצויים במסיב תמנע. במסיבים של אילת ורודד מתבטא המסלע בגרניט, בצפחה ובקונגלומרט. מאחר שהמסלע במסיבים של אילת ורודד דומה, יש הרואים בהם רצף גאולוגי המופרד באמצעות גראבן, אך קיימת גם הסתייגות מהכרה ברציפות כזו.
בישראל ובסביבתה > בסיני

בסיני מיוצג האירוע הפאן-אפריקאי בסוף מחזור ההיווצרות של חבורת פיראני ובחבורת קתרינה.
על שלב זה של בחבורת פיראני הנחשפת באזור דהב נמנים סלעי גרניט שונים, הנבדלים זה מזה בנוכחותם של המינרלים מיקרוקלין – המופיע בסדרה המוקדמת של גרניטים ורודים, ופרתיט (Perthite) – המופיע בסדרה המאוחרת של גרניטים אדומים, שחדרו לתוך הגרניטים הורודים.
חבורת קתרינה מייצגת את סוף הפרקמבריון בסיני כשלב-ביניים געשי בין החדרת הגרניטים הוורודים והאדומים. הסלעים הגעשיים שלה נחשפים סמוך למנזר סנטה קתרינה והם מורכבים בעיקר מטוף. מחשופים נוספים שלהם – המכסים סלעי גנייס – מצויים גם בדרום ישראל, במזרח הרי אילת.
ראו גם

גאולוגיה - מונחים
אורוגנזה
טקטוניקת הלוחות
השילד הערבו-נובי
לקריאה נוספת

נחמה שפרן ועמנואל מזור (עורכים), נדבכים בגאולוגיה של ישראל, האוניברסיטה הפתוחה, 1987, עמ' 57-64
Encyclopedia of Geology, Elsevier Academic Press, First edition 2005, ISBN 0-12-636380-3, כרך 1, עמ' 1-12.
הערות שוליים

1 2  The Grenvillian and Pan-African orogens
↑  W.Q. Kennedy, ‏ "The structural deformation of Africa in the Pan-African tectonic episode 500± m.y.", Leeds University Research Institute African Geology, Annual Report, Vol. 8, עמודים 48-49
↑  Has the East African Orogeny Played Any Role in the Formation and Breakup of the Supercontinent Rodinia and the Amalgamation of Gondwana?
↑  The East African Orogen: New Zircon and Nd Ages and Implications for Rodinia and Gondwana Supercontinent Formation and Dispersal
↑  "נדבכים בגאולוגיה של ישראל", עמ' 30
1 2 3  Robert Millner Shackleton,‏ "Pan-African structures"
↑  קרום מעובד – קרום קדום שפעלו עליו תהליכים מאוחרים להיווצרותו
↑  חגורה אורוגנית – רצועה צרה וארוכה, רכס הרים שנוצר באורוגנזה
↑  האירוע האבורניאני – אירוע אורוגני שהתרחש לפני כ-2,300 מ"ש
↑  חגורה נעה (mobile belt) – רצועת קרום ארוכה וצרה המתאפיינת בפעילות טקטונית נרחבת
↑  צמיחת יבשת – צמיחה של גרעין יבשתי באמצעות תוספת מסלע שנוצר מהצטברות משקעים ומאורוגנזה
↑  תרמי – של חוֹם
↑  גרניטואידים – מגוון סלעים בעלי מאפיינים דומים לאלה של גרניט
↑  אופיוליט – פיסת ליתוספירה אוקיינית הנחשפת בעקבות התנגשות לוחות
↑  Tectonic Evolution of the Lufilian Arc (Central Africa Copper Belt) During Neoproterozoic Pan African Orogenesis
↑  יתד משקעים (Accretionary wedge) – סלעי משקע הנערכים כיתד ונדחסים באזור הפחתה
↑  Neoproterozoic crustal growth: The solid Earth system during a critical episode of Earth history
↑  The Precambrian geotectonic evolution of Africa: plate accretion versus plate destruction עמ' 197-201
↑  גרורות – גושי סלע שגודלם עולה על 256 מ"מ
↑  http://www.geo.tu-freiberg.de/oberseminar/os07_08/Jens_Zimmermann.pdf
↑  דייקים וסלעים מארחים במסיבים של אילת ועמרם
↑  "נדבכים בגאולוגיה של ישראל", עמ' 59
↑  פרתיט באתר mindat
קראטונים וחגורות אורוגניות באפריקה הצפונית
מכרה נחושת בקופרבלט, זמביה
יבשת העל פנוטיה
מיקום גושי התשתית בדרום ישראל
פרנסואה קסאבייה רות

| --- | --- |

 לידה:  6 בנובמבר 1971 (בן 53) ניי-סיר-סן, צרפת 
 מוקד פעילות:  פריז, קלן
 מקום לימודים:  הקונסרבטואר של פריז 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  צרפתית 
 כלי נגינה:  חליל צד, פסנתר
 שיתופי פעולה בולטים:  המאות  תזמורת גירצניך  האופרה של קלן  התזמורת הסימפונית של לונדון  התזמורת הסימפונית של SWR
 פרסים והוקרה:  אביר בלגיון הכבוד (28 בינואר 2018)  אביר מסדר האמנויות והספרות 
 fxroth.com
 
פרנסואה קְסָאבְיֶיה רוֹת (בצרפתית: François-Xavier Roth, נולד ב-6 בנובמבר 1971 בפריז) הוא מנצח צרפתי. אביו הוא נגן העוגב דניאל רות. אחיו וינסנט רות הוא ויולן. לפני שעבר לניצוח, היה פרנסואה חלילן. רות סיים את לימודיו בקונסרבטואר של פריז, שם היו מוריו אלן מריון לחליל ויאנוש פירסט לניצוח.
בשנת 2000, זכה רות בתחרות דונאטלה פליק לניצוח, ובעקבות הזכייה התמנה בחוזה לשנתיים לעוזר מנצח של התזמורת הסימפונית של לונדון. הוא שימש גם עוזר מנצח לג'ון אליוט גרדינר. ב-2003 ייסד את אנסמבל המאות, תזמורת המבצעת בכלים תואמים לתקופת חיבורה של כל יצירה, מסוף תקופת הבארוק והתקופה הקלאסית עד מוזיקה של המאה ה-20, כגון ראוול.
רות היה מנצח אורח נלווה של תזמורת ה-BBC הלאומית של ויילס מ-2008 עד 2012. הוא היה מנהל מוזיקלי של התזמורת הפילהרמונית של ליאז' בעונת 2010-2009. בספטמבר 2011 התמנה רות למנצח הראשי של תזמורת הרדיו של דרום-מערב גרמניה של באדן-באדן ופרייבורג. בפברואר 2014 הודיעה התזמורת על הארכת החוזה של רות עד עונת 2016-2015. באותו חודש הודיעה עיריית קלן על מינוי רות ל"מנהל המוזיקלי הכללי" הבא שלה, מינוי שיכלול חובות כמנצח תזמורת גירצניך ומנצח ראשי של האופרה של קלן, בתוקף מ-1 בספטמבר 2015, בחוזה התחלתי לחמש שנים.
רות היה המנצח הראשי האחרון של תזמורת הרדיו של דרום-מערב גרמניה בבאדן-באדן ופרייבורג, לפני מיזוגה עם תזמורת רדיו שטוטגרט, ליצירת התזמורת הסימפונית של SWR. הוא ניצח על הקונצרט האחרון של תזמורת באדן-באדן ופרייבורג ב-17 ביולי 2016. בשנת 2025 התמנה למנצח הראשי של תזמורת SWR.
במרץ 2017 הודיעה התזמורת הסימפונית של לונדון על מינוי רות כמנצח אורח הראשי שלה, החל בספטמבר 2017.
טווח ניסיונו באופרה משתרע מ"השודדים" של ז'אק אופנבך באופרה קומיק בשנת 2011 עד "החיילים" של אודו צימרמן בקלן.
פרנסואה-קסאבייה רות הוכרז כאביר לגיון הכבוד ברשימת הכיבודים הראשונה של נשיא צרפת עמנואל מקרון ביום הבסטיליה 2017.
בינואר 2018 מונה רות ל"אמן חבר" בפילהרמונית של פריז, הקשורה גם לעבודתו עם תזמורת הילדים ד'מו (Démos), יוזמה המתבססת על המודל של "אל סיסטמה".
הערות שוליים

↑  אלכסנדר דיק, באדישה צייטונג 4 במאי 2010
↑  אלכסנדר דיק, באדישה צייטונג (באדן-באדן) 8 באפריל 2010
↑  לה סואר, "המנצח הצרפתי רות עוזב את תזמורת ליאז'" 2 באפריל 2010
↑  התזמורת הסימפונית של לונדון מודיעה על פרנסואה-קסאבייה כמנצח אורח ראשי, 7 במרץ 2017
↑  Les Brigands, 2011 production details, "השודדים",פרטי הפקה באתר האופרה קומיק ביוני-יולי עונת 2011-2010]
↑  h0ttps://www.legifrance.gouv.fr/affichTexte.do;jsessionid=98D1753EB62C857DA9BF38DD8F1B5B98.tpdila13v_1?cidTexte=JORFTEXT000035185143&dateTexte=&oldAction=rechJO&categorieLien=id&idJO=JORFCONT000035185129
↑  Décret du 12 juillet 2017 portant promotion et nomination, נבדק ב-2017-09-06
↑  François-Xavier Roth is nominated "Artiste associé" at the Paris Philharmonie in January 2018. מגזין הפילהרמונית של פריז, פרנסואה-קסאבייה רות מונה ל"אמן חבר" בתזמורת בינואר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007345410605171  PLWABN: 9810638338805606  BIBSYS: 8036281  BnF: cb14222422c (data)  GND: 135274796  ISNI: 0000 0000 8188 811X  LCCN: nr2003016626  MusicBrainz: 16f5c7dc-2311-4fba-b1e3-6cd29aed5b39  SUDOC: 109642619  VIAF: 119827752   WorldCat (עם VIAF): 119827752
ויטמין B2

| --- | --- |
 
 כתיב כימי:  C₁₇H₂₀N₄O₆ 
 מסה מולרית:  376.36 גרם/מול
 מספר CAS:  83-88-5
 מסיסות:  מסיס במים
 טמפרטורת היתוך:  280 °C   553.15 K
 
המבנה הכימי
ויטמין B2 (ריבופלאבין) הוא ויטמין השייך לקבוצת הפלאבינים, המשתתף בתהליכים ביוכימיים בגוף, החיוני להפקת אנרגיה זמינה. הוויטמין חשוב לגדילה תקינה של שיער וציפורניים ולבריאותו של העור.
הוויטמין התגלה על ידי וארבורג וכריסטיאן בשנת 1932 וכונה 'הפיגמנט הצהוב' (פלאבו=צהוב) בשמרים. הרכבו תואר על ידי קון וקרר ב-1935. החלק הפעיל של החומר שבודד מחלב נקרא בתחילה לאקטופלאבין ושמו שונה לריבופלאבין בשל קבוצת סוכר הריבוזה שבו.
בגלל צבעו החזק משתמשים בו בתור צבע מאכל (E101).
תפקוד

ריבופלאבין הוא חומר מסיס במים, מתפרק באור ובתמיסות בסיסיות ועמיד לחום. מהווה חלק מקומפלקס ויטמיני B. יוצר זריחה פלואורסצנטית בגווני צהוב-ירקרק בהמסתו במים, משקלו המולקולרי 376 דלטון. הוא מורכב מדימתיל-איזולוקסאצין ומריבוזה ומבנהו מכיל טבעת בנזן הקשורה לפטרין. הזרחן שבו נקשר ל-AMP ליצירת פלאבין-אדנין-דינוקלאוטיד FAD שהוא בעל תפקיד כקואנזים בתהליכי חמצון תוך תאיים. תרכובת פלאבין פחותה בכמותה היא ריבופלאבין פוספט הקרוי גם מונונוקלאוטיד פלאבין FMN הנוצר מריבופלאבין ו-ATP בעזרת האנזים ריבוקינאזה. פלאבין הוא מרכיב החשוב גם לפעילות האנזימים Succinate dehydrogenase ו-Monamine oxidase.
צריכה

הצריכה היומית המומלצת של הוויטמין היא 1.5 מ"ג ליממה בגברים צעירים ו-1.1 מ"ג ליממה בנשים. ילוד זקוק ל-0.4 מ"ג ליממה. ספיגת הוויטמין במעי הדק היא באמצעות הובלה פעילה בתצורת ריבופלאבין חופשי או כזה הקשור לזרחן בעמדה 5. הוויטמין נאגר בעיקר בכבד ובשרירים. רוב הריבופלאבין שבגוף מחובר לאנזימים.
מקורות מהם ניתן להפיק את הוויטמין:
מהחי - איברים פנימיים ככבד, לב, שרירים וכליות, ביצים, חלב ומוצרי חלב.
מהצומח - ירקות עליים, נבטים, סובין קמח מלא, אורז, שמרי בירה ופטריות (למשל פטריות שנטרל).
חסר בוויטמין יראה כחלק ממקרי תת תזונה כלליים ובעיקר של חסר בחלבון, באלכוהוליסטים ובעת שימוש בתרופות כגון פנותיאזינים וגלולות למניעת הריון. עלייה בדרישת הגוף לריבופלאבין תיראה במטופלי דיאליזה. בישול יגרום לאיבוד חלק קטן מהריבופלאבין במזון, אך חשיפה ממושכת לאור תגרור איבוד כמות גדולה של הוויטמין.
השלכות חוסר בוויטמין

סימנים העשויים לרמוז על מחסור בוויטמין: כאבי גרון, אודם ובצקת בריריות הפה, יובש בשפתיים, סדקים בזויות הפה והאף - כיליוזיס ואנגולר סטומטיטיס, דלקות בדופן הקיבה, בפה ובלשון - גלוסיטיס, צריבה או גירוי בלחמית העין (קונגוקטיביטיס) ובקרנית (קרטיטיס). ודלקות בעיניים. בעור תראה דלקת עור קשקשית - סבוריאה דרמטיטיס. כמו כן תיראה אנמיה עקב ירידה בייצור כדוריות דם אדומות במח העצם. בבעלי חיים תוארו בעת חסר ריבופלאבין גם פיגור בגדילה ושיתוק גפיים.
זיהוי החסר יעשה על פי הרקע התזונתי ומדידת רמת הפרשת ויטמין נמוכה בשתן.
הטיפול יעשה על ידי מתן ריבופלאבין, 3 - 10 מ"ג ליממה תוך מדידת רמות ההפרשה בשתן עד לתיקון החסר, ומקובל לטפל בתוספת של כל ויטמיני קומפלקס B מתוך הנחה כי חסר קיים גם בהם.
ראו גם

פאול קארר - כימאי שווייצרי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1937 (במשותף עם הכימאי הבריטי וולטר הוורת'), "על עבודתו על קרוטנואידים, פלאבינים והוויטמינים A ו-B2".
ב-100 גרם שקדים 60% מההמלצה היומית
אמנת אוטווה

| --- | --- |

 מקום יצירה:  אוטווה 
 תאריך יצירה:  3 בדצמבר 1997 
 
אמנת אוטווה היא האמנה בדבר איסור השימוש, האגירה, הייצור והעברה של מוקשים נגד אדם ועל השמדתם, הידועה בכינויים "אמנת האיסור על מוקשים נגד אדם", או "האמנה על איסור מוקשים", היא אמנה בין-לאומית אשר מטרתה הפסקת השימוש במוקשים נגד אדם  ברחבי העולם. נכון לשנת 2018 חתמו על האמנה 164 מדינות. אחת המדינות החתומות (איי מרשל) לא אשררה את האמנה, ואילו 32 מדינות החברות באו"ם, בהן ארצות הברית, רוסיה, סין, הודו וישראל אינן חתומות על האמנה.
רקע

ב-1980 נחתמה האמנה בדבר כלי נשק קונבנציונליים מסוימים שמטרתה הייתה לאסור או להגביל את השימוש בסוגים מסוימים של נשק קונבנציונלי הנחשבים כפוגעניים במיוחד, או שהשפעתם אינה מבחינה בין אזרחים ללוחמים. פרוטוקול הגביל את השימוש במוקשים, מטענים ממולכדים וכלי נשק אחרים וקבע מגבלות מסוימות על השימוש במוקשי יבשה. המדינות לא הצליחו להגיע לקונצנזוס בנוגע להפחתת השימוש במוקשים נגד אדם. במהלך השנים התברר כי נמשך שימוש נרחב במוקשים הפוגע באזרחים וכי הניסוחים באמנה חלשים מדי וההסכמות באמנה לא נשמרות.
ב-1991 הוקמה הקואליציה למאמץ העולמי לאיסור על השימוש במוקשים על ידי ג'ודי ויליאמס ושישה ארגונים לא ממשלתיים במטרה לאסור על השימוש במוקשים נגד אדם. ב-1993 ביקשה ממשלת צרפת לדון באמנה ובייחוד בסעיפים העוסקים במוקשים. לאחר שנתיים של מפגשים בין מומחים ממדינות שונות בספטמבר 1995 התכנסה בז'נבה ועידה לבחינה מחדש של האמנה. בוועידה הוחלט על איסור מוחלט על ייצור, הפצה ושימוש בנשק לייזר מעוור (blinding laser weapons), אך הממשלות לא הצליחו להגיע להסכמה בנוגע למוקשים נגד אדם.
ב-1996 ערכה ממשלת קנדה מפגש של מדינות וארגונים התומכים בהפסקת השימוש במוקשים נגד אדם. ב-5 באוקטובר נחתמה אמנת אוטווה. התהליך להשגת הבנות באמנת אוטווה נערך בשותפות אסטרטגית בין מדינות, ארגונים לא ממשלתיים, קבוצות בין-לאומיות והאומות המאוחדות.
יישום האמנה > תנאי האמנה

בנוסף להפסקת הייצור והפיתוח של מוקשים נגד אדם, מדינה שהיא צד לאמנה חייבת להשמיד את מאגר המוקשים נגד אדם שברשותה בתוך ארבע שנים, אף שבאפשרותה להמשיך ולהחזיק במספר קטן של מוקשים למטרות אימונים (אימון בזיהוי ופינוי מוקשים). בתוך עשר שנים מעת אשרור האמנה, המדינה המצטרפת חייבת לפנות את כל אזורי המדינה הממוקשים. זו משימה קשה עבור מדינות רבות, אולם בישיבות השנתיות של המדינות החברות רשאיות המדינות לבקש הארכה וסיוע במשימה זו. האמנה קוראת גם למדינות החברות להעניק סיוע לאנשים הנפגעים ממוקשים בתחומן ולספק סיוע למדינות אחרות כדי לעמוד בהתחייבויותיהן על פי האמנה.
האמנה חלה אך ורק על מוקשים נגד אדם; היא אינה מטפלת כלל במוקשים שנועדו למטרות מרובות, במוקשים נגד טנקים, במטעני רסיסים המופעלים בשלט רחוק, במטענים ממולכדים, ובמטעני חבלה אחרים.