stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חואניטה קרפס
הערות שוליים

1 2  Juanita Kreps, former Duke Professor, U.S. Secretary, Dies, באתר DukeToday‏, 6 ביולי 2010
1 2  Juanita M. Kreps, Commerce Secretary, Dies at 89, באתר הניו יורק טיימס, 7 ביולי 2010
↑  קלרה חואניטה מוריס, The wage stabilization policies of the National war labor board, January, 1942- January, 1944., 1944
↑  Juanita M. Kreps, באתר NNDB
↑  Anne Wexler, an Influential Political Operative and Lobbyist, Is Dead at 79, באתר הניו יורק טיימס, 8 באוגוסט 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007583249205171  GND: 14179433X  ISNI: 0000 0001 0963 6986  LCCN: n80008068  MGP: 259934  NARA: 10581015  NTA: 071746560  SNAC: w6p090gq  SUDOC: 07106642X  VIAF: 33288516   WorldCat (עם VIAF): 33288516
תעסוקה נתמכת בשיקום פסיכיאטרי

תעסוקה נתמכת בשיקום פסיכיאטרי היא גישה מבוססת ראיות בתחום השיקום המקצועי בבריאות הנפש, המתבססת על מחויבות לצרכיו ולרצונותיו של המשתקם, על השמה במקום עבודה ועל ליווי של המשתקם בהמשך.
היסטוריה

עד שנות ה-80 של המאה ה-20 שלטו בארצות הברית גישות מסורתיות לשיקום תעסוקתי (vocational rehabilitation) שהתבססו על עיקרון של 'הכשרה והשמה', כלומר נסמכו על תהליכים מקיפים וממושכים של הערכה, ייעוץ ואימון ועל התנסות הדרגתית, מושגחת ומוגנת. שיקול הדעת באשר לעיתוי היציאה לשוק העבודה התחרותי ולמהות העבודות ההולמות את האדם, היה נתון בידי אנשי מקצוע.
מחקרים שבחנו את השיטות המסורתיות לשיקום תעסוקתי, לפני התפתחות התעסוקה הנתמכת, מצאו ראיות מועטות ליעילותן.
ב-1986 פורסם בארצות הברית תיקון לחוק השיקום (rehabilitation act amendments) שקבע כי על המשתקמים להיות מועסקים בשכר ראוי כעובדים מן המניין לצד עובדים אחרים שאינם משתקמים, ונמצאים איתם בקשרים רגילים, תוך קבלת ליווי ותמיכה מתמידים.
הגישה החליפה את הגישות המסורתיות של השיקום התעסוקתי או השתלבה בתוכן בפופולריות גוברת והולכת במדינות רבות בארצות הברית.
עיקרי הגישה

העדר הדרה - המשתקם, ולא אנשי מקצוע יקבע את מועד מוכנותו ליציאה לעבודה.
עבודה משותפת של שירותי בריאות הנפש ושירותי התעסוקה.
הדרכה מסודרת למשתקמים באשר לזכויותיהם כעובדים - ביטוח לאומי, קצבאות נכות, ביטוח בריאות וכדומה. כל זאת, כדי לסייע למשתקם בקבלת החלטות בנוגע להצבה של מטרות תעסוקתיות.
המטרות התעסוקתיות, התמיכה והתזמון צריכים להיות מותאמים אישית למשתקם בהתאם לצרכיו ולהעדפותיו ולא לחוות דעתם של אנשי המקצוע.
חיפוש מהיר של עבודה - צמצום עד למינימום של תקופת ההערכה המקדימה למציאת העבודה ועידוד המטופל לבחור בעצמו את העבודה המתאימה לו. באשר למשתקמים המתקשים להציב מטרות תעסוקתיות, עשוי חיפוש העבודה עצמו להיות דרך ללמידה על העבודות השונות ועל התאמתם אליהן.
השירותים הניתנים לליווי ההשתלבות בעבודה מותאמים אישית למשתקם ולמעסיק. על שירותים אלה להיות מסופקים לפי הצורך וללא הגבלת זמן.
שירותי תמיכה רב-תחומיים (תעסוקה, זכויות סוציאליות, בריאות הנפש, סמים, דיור ורפואה) המסייעים למשתקמים לזהות תוכנית תעסוקתית, למצוא עבודה ולסייע בהבטחת הצלחתם בה.
תעסוקה נתמכת בישראל

בישראל, כמו בעולם כולו, גוברת ההכרה החברתית בזכותם של אנשים עם פגיעה נפשית להשתלב במידה המרבית בחיי הקהילה. שינוי תפיסה זה סייע לחקיקתו של חוק שיקום מתמודדי נפש בקהילה תש"ס-2000. מטרת החוק היא לאפשר לאנשים בעלי נכות נפשית של 40% לפחות לקבל שירותי שיקום שיסייעו לשיפור מצבם ולשילובם האופטימלי בקהילה, כדי לאפשר להם להשיג דרגה מרבית אפשרית של עצמאות תפקודית ואיכות חיים, תוך שמירה על כבודם ברוח חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו (ס"ח תש"ס, 231).
ע"פ נתוני משרד הבריאות (2008), כמחצית מאוכלוסיית הסובלים מהפרעות נפשיות אשר מסתייעים בשירותי השיקום הפסיכיאטרי נעזרים בשירותי שיקום תעסוקתי. כ-7,700 משתקמים הסובלים מהפרעות פסיכיאטריות נעזרו במסגרות השיקום התעסוקתי בשנת 2007, גידול של כ-300% לעומת שנת 1999. כמחצית מהמשתקמים נעזרו במסגרת תעסוקתית של מפעל מוגן, וכרבע מהם נעזרו במסגרת של מועדון תעסוקתי. רק כחמישית (1,692) מהמשתקמים הפסיכיאטריים בשנה זו נעזרו בשירותי תעסוקה נתמכת.
עם זאת, השימוש בשירותי התעסוקה הנתמכת לתקופה של שלושה חודשים ומעלה ללא שימוש בשירותי תעסוקה נוספים עלה בשנים אלו ביותר מפי 5; בשנת 1998 רק 2% (154) מאוכלוסיית המשתקמים הסובלים מהפרעה פסיכיאטרית נעזרו בשירותי תעסוקה נתמכת, ואילו בשנת 2007 עמד שיעור זה על 15% (1,791). בסך הכול, שיעור המשתקמים הפסיכיאטריים אשר נעזרו לאורך תקופה זו בשירות תעסוקה נתמכת הוא 23%.
נתונים מהשנתון הסטטיסטי בשנת 2012 מראים כי 2620 אנשים השתמשו בשירותי התעסוקה הנתמכת, מתוך 9991 מקבלי השירותים במסגרות השיקום התעסוקתיות.
ראיות מחקריות

התעסוקה הנתמכת צמחה כגישה מבוססת ראיות. גישות מבוססות ראיות הוגדרו כשימוש מצפוני, מפורש ושקול בראיות המחקריות העדכניות והטובות ביותר בעת קבלת החלטות הנוגעות לטיפול בחולה. קבלת ההחלטות נעשית בעזרת כלים המוצאים מחקרים רלוונטיים לשאלות מחקריות מדויקות ומדרגים את תקפותם ומשמעותם. גישה מבוססת ראיות היא גישה המשתמשת במחקרים רנדומליים מבוקרים וכן בניתוחם ועיבודם של אלו בסקירות שיטתיות (מטא-אנליזות). התעסוקה הנתמכת פותחה, תוקפה אמפירית ונמצאה יעילה במסגרות שונות במחקרים רבים. המחקרים שנעשו בנושא זה משתמשים בקליניקות, במטפלים ובמשתקמים אמיתיים, ובכך תוקפם רב יותר. בנוסף, בזכות המחקר המטפלים אומנו ונבדקו בצורה מקיפה יותר.
המחקר תומך ביעילות התעסוקה הנתמכת לאנשים הסובלים מפגיעות מנטליות חמורות. שיטות תעסוקה נתמכת הביאו למציאת מספר גדול יותר של עבודות, ביתר מהירות ובהיקפי משרה גבוהים יותר, כמו גם להתמדה ממושכת יותר בעבודה לעומת שיטות שיקום תעסוקתי אחרות (שיקום פסיכו-סוציאלי, מפעלים מוגנים, הכשרה לפני הפניה לתעסוקה). לא נמצאו הבדלים באשר למידת הסיפוק הכללית של המשתקמים מהעבודה בשיטות השיקום השונות.
תוצאות המחקר מלמדות כי הגישה יעילה במגוון רחב של סוגי אוכלוסייה בארצות הברית: אפרו-אמריקאים, היספנים, קשישים, כפריים, קנדים-צרפתים ואסייתים, ללא הבדלי מגדר. היוצאים מכלל זה הם משקמים ללא מטרות תעסוקתיות. קיים מידע מוגבל באשר ליעילותה של השיטה בארצות הנבדלות מארצות הברית בתרבות, בכוח העבודה, במערכת הכלכלית ובמערכת הבריאותית. עם זאת, מחקרים מקנדה, הונג קונג ובריטניה מצביעים על תוצאות דומות לתוצאות שהתקבלו במחקרים בארצות הברית.
לא נמצאו השפעות שליליות להשתתפות בתוכנית של תעסוקה נתמכת. נמצא שתעסוקה מקושרת עם שיפור בבריאות הנפשית (ביטחון עצמי, הערכה עצמית, תקווה, יחסים ושליטה בצריכת חומרים משכרים) ואיכות החיים (מצב כלכלי). כמו כן, נתפסה התוכנית על ידי המשתקמים עצמם כבעלת ערך וכמחוללת של שינוי חיובי רחב החורג אל מעבר לתועלת התעסוקתית המופקת.
ראו גם

שיקום פסיכיאטרי
סיפור חוזר
לקריאה נוספת

בריאות הנפש בישראל, שנתון סטטיסטי 2012, משרד הבריאות.
Principles and Practices of Psychiatric Rehabilitation- An Empirical Approach- Corrigan et al, 2008.
הערות שוליים

↑  Rehabilitation act of Amendments of 1986. Federal register, Aug 14, 1987
↑  משרד הבריאות (2008). פרסומי המחלקה למידע והערכה.
↑  שטרוך, שרשבסקי, נאון, דניאל ופישמן (2009). אנשים עם בעיות נפשיות קשות בישראל ראייה משולבת של מערכות השירותים. מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל, דמ- 09-549.
ריי קופר

| --- | --- |

 לידה:  19 באוגוסט 1942 (בן 82) ווטפורד, הממלכה המאוחדת 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1960 
 סוגה:  רוק, קרוסאובר ג'אז 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  כלי הקשה 
 www.raycooper.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ריי קופר (באנגלית: Ray Cooper; נולד ב-19 באוגוסט 1942) הוא מוזיקאי, נגן כלי הקשה ושחקן בריטי.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תרומתו החשובה ביותר של קופר למוזיקה הפופולרית במחצית השנייה של המאה ה-20, היא הפיכת הנגינה בכלי הקשה שונים לחלק בלתי נפרד מצוות הנגנים שליווה את גדולי כוכבי הפופ.
החל משנות ה־60 ניגן קופר לצד ההרכבים אמריקה, המי ועוד. באמצע שנות ה-70 חבר לאלטון ג'ון, והפך לחלק בלתי ניפרד מההרכב שליווה את ג'ון בשנות השיא שלו. כמו כן עבד עם אריק קלפטון, קרלי סימון, בריאן פרי, סטינג, עם שני יוצאי להקת פינק פלויד רוג'ר ווטרס ודייוויד גילמור, וכן עם יוצאי להקת הביטלס ג'ורג' האריסון, פול מקרטני ורינגו סטאר. עם להקת הרולינג סטונז עבד על אלבומם "זהו רק רוק'נ'רול" משנת 1973.
בשנת 1980 הצטרף קופר לאלטון ג'ון לסיבוב הופעות, שבמהלכו הופיעו גם בהיכל התרבות בתל אביב ובבנייני האומה בירושלים. במהלך שנת 2012 יצאו השניים לסיבוב הופעות מצומצם במסגרתו הופיעו יחד ללא להקה וקופר ממשיך ללוות את ג'ון בהופעות הלהקה עד היום (2024).
קופר אף שיחק במספר סרטי קולנוע. שיתוף הפעולה בינו לבין במאי הקולנוע יוצא חבורת מונטי פייתון - טרי גיליאם, הוביל למספר פסקולים אותם הלחין וניגן וכן שיחק במספר מהסרטים.
אלבומים בולטים בהם השתתף

הרולינג סטונז: "זהו רק רוק'נ'רול" (1974)
אלטון ג'ון: "Captain Fantastic and the Brown Dirt Cowboy" (1975)
אלטון ג'ון: "תנועות כחולות" (1976)
אלטון ג'ון: "איש יחיד" (1978)
ג'ורג' האריסון: "ענן תשע" (1987)
ג'ורג' האריסון: "הופעה ביפן עם אריק קלפטון ולהקה" (1992)
רוזה פאפו

| --- | --- |

גנרל-מאיור רוזה פאפו
 לידה:  6 בפברואר 1914 סרייבו, האימפריה האוסטרו-הונגרית האימפריה האוסטרו-הונגרית
 פטירה:  20 בפברואר 1984 (בגיל 70) בלגרד, יוגוסלביה יוגוסלביה
 מדינה:  יוגוסלביה, סרביה 
 השכלה:  בית הספר לרפואה, אוניברסיטת זאגרב 
 השתייכות:  הצבא העממי היוגוסלבי
 דרגה:  מאיור-גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקדת מערך הרפואה של גיס הפרטיזנים ה-3 בשורות הפרטיזנים היוגוסלבים   הצבא העממי היוגוסלבי – מפקדת האקדמיה לרפואה.
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה 
 עיטורים
 עיטור ההצטיינות של העם היוגוסלבי  מסדר האחווה והאיחוד 
 
פרופסור רוזה פאפו (בסרבית קירילית: Роза Папо; ‏6 בפברואר 1914, סרייבו, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 20 בפברואר 1984, בלגרד, יוגוסלביה) הייתה גנרלית ורופאה יהודיה בצבא יוגוסלביה. רוזה פאפו הייתה האישה הראשונה שקיבלה דרגות גנרל ביוגוסלביה.
קורות חיים

רוזה פאפו נולדה למשפחה יהודית-ספרדית בסרייבו. בת למרים לבית אבינון ונכדתו של הרב סולומון אבינון, מגארצ'אניצה. היא למדה רפואה באוניברסיטת זאגרב ועם סיום לימודיה הועסקה כרופאה במספר בתי חולים באזור סרייבו. ב-1941, לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית, הצטרפה רוזה פאפו ליחידות הפרטיזנים של טיטו. היא הייתה ראש מערך הרפואה במספר אוגדות פרטיזנים ובהמשך התקדמה עד לתפקיד מנהלת בית החולים של גיס הפרטיזנים ה-3.
לאחר המלחמה המשיכה פאפו בשירותה הצבאי והתמחתה במחלות זיהומיות ובאפידמיולוגיה. היא ניהלה את המרפאה המרכזית למחלות זיהומיות של צבא יוגוסלביה בדרגת גנרל-מאיור. בכך, הפכה רוזה פאפו לאישה הראשונה ביוגוסלביה שזכתה לדרגת גנרל. פאפו סיימה את שירותה הצבאי ב-31 בדצמבר 1973. היא הלכה לעולמה בבלגרד ב-1984 והיא בת 70 שנים. הייתה נשואה ואם לבן ובת.
הערות שוליים

↑  מקימי השרות הרפואי הפרטיזאני ביוגוסלביה, באתר "ההתנגדות היהודית בשואה", אוחזר ב-29 ביולי 2014.
↑  רוזה פאפו, באתר ארגון הפרטיזנים, לוחמי המחתרות והגטאות, אוחזר ב-30 ביולי 2014.
| גנרלים יהודים בצבא יוגוסלביה יוגוסלביה |
| --- | --- | --- |
|  | מישה דאנון • אנדריה דיאק • ארווין זלצברגר • וויו טודורוביץ' • מירקו לוי • סלומון לוי • מירקו נחמיאס • איזידור פאפו • רוזה פאפו • משה פיאדה  • הרברט קראוס • סולומון רומנו • בנו רוסו • סטייפן שטיינר |  |
תביעה קטנה

תביעה קטנה במשפט הישראלי היא הליך קצר ופשוט במשפט האזרחי, שבו אדם מבקש מבית המשפט סעד המוגבל בסכום.
תביעות קטנות עוסקות בעיקר בנושאים צרכניים. למרות זאת בתי המשפט לתביעות קטנות דנים גם בנושאים שאינם צרכניים, כדוגמת תביעות נזיקיות פשוטות, ובתוכן תביעה לפי חוק למניעת הטרדה מינית, או תביעות בנושאים חוקתיים (הפליה, לשון הרע וכן הלאה). מאפיין נוסף של התביעה הקטנה הוא היותה בסכום נמוך יחסית, הקבוע בתקנות ומתעדכן מדי פעם. עם זאת אין כל מניעה לתבוע גם בבית משפט רגיל, אף אם סכום התביעה הוא בגבולות המותר בתביעה קטנה. הסמכות לדון בתביעה קטנה מסורה בידי בית המשפט לתביעות קטנות, שהוא למעשה בית משפט השלום בשבתו כבית משפט לתביעות קטנות בהתאם לסמכותו לפי חוק בתי המשפט [נוסח משולב], תשמ"ד–1984. מתוקף כך הוא מקביל בסמכותו לבית משפט השלום, ועַרכּאת הערעור עליו היא בית המשפט המחוזי. אפשר לערער על פסק דין של בית משפט לתביעות קטנות רק לאחר קבלת רשות לכך מבית משפט מחוזי (בניגוד לתביעה "רגילה", שעליה ניתן לערער בזכות, ללא קבלת אישור).
התנאים להגשת תביעה קטנה

לבית המשפט לתביעות קטנות סמכות לדון בתביעה אזרחית שהגיש יחיד (אין לתאגיד אפשרות להגיש תביעה קטנה, אך ניתן לתבוע תאגיד ואף את מדינת ישראל על כל גופיה. תאגיד שנתבע יוכל להגיש תביעה שכנגד) באחת משתי החלופות הללו:
הסכום המרבי לתביעה, שמתעדכן אחת לשנה בהתאם לעליית מדד המחירים לצרכן. מאז ינואר 2024 הסכום עומד על 37,700 ש"ח.
תביעה למתן צו להחלפת מצרך, לתיקונו או לביטול עסקה, בתנאי שמדובר בעסקה או במוצר ששוויים אינו עולה על הסכום המרבי.
נוסף על כך נדרשת זיקה אזורית לבית המשפט שאליו התביעה מוגשת, ולכן אחד מאלו נדרש להימצא בתחום שיפוטו של בית המשפט:
מקום מגוריו או מקום עסקו של הנתבע.
מקום יצירת ההתחייבות (החוזה).
המקום שנועד, או שהיה מכוון, לקיום ההתחייבות.
מקום המסירה של הנכס.
מקום המעשה או המחדל שבגינו מוגשת התביעה.
בתביעה שכנגד – מקום הגשת התביעה.
אם מדובר בתביעה שעילתה פרסום באינטרנט - ניתן להגישה גם בבית המשפט לפי מקום מגוריו של התובע.
המבקש להגיש תביעה קטנה נדרש להצהיר שלא הגיש יותר מחמש תביעות קטנות בשנה שקדמה להגשתה (התנאי חל על בית משפט מסוים – למשל, מתאפשר להגיש בשנה חמש תביעות קטנות בתל אביב ובירושלים חמש תביעות קטנות – באותה שנה). זאת מתוך תפיסה לפיה ראוי לחסום "תובעים סדרתיים" מהגשת תביעות קנטרניות שמטרתן רווח כספי[דרושה הבהרה].
אופי הדיון בתביעה קטנה

מטרתם של כללי הדיון בתביעות קטנות היא לאפשר דיון מהיר, פשוט, יעיל ונגיש בין אזרחים, גם אלו שאין להם השכלה משפטית. כדי לשרת מטרה זו נקבעו מאפיינים מיוחדים לדיון בתביעות קטנות:
כללי ההתדיינות בבית המשפט לתביעות קטנות קצרים ובלתי פורמליים (בהשוואה לדיון רגיל).
ברוב המוחלט של המקרים העיסוק בתביעה מתמצה בדיון אחד, ובדרך כלל פסק הדין ניתן לצדדים בו במקום, או לכל היותר בתוך שבעה ימים ממועד הדיון.
בית המשפט לתביעות קטנות אינו כפוף לדיני הראיות ועל כן רשאי לקבל גם ראיות אשר אינן קבילות בבית משפט אחר. עם זאת אין בכך לגרוע מדיני חסינות עדים וראיות חסויות. כמו כן, אין בית המשפט לתביעות קטנות כבול לסדרי הדין הרגילים.
מי שנתבע בבית המשפט לתביעות קטנות, יכול להגיש תביעה שכנגד עד לתקרת הסכום בתביעות קטנות, וכן תביעה נפרדת ורגילה ליתרת הסכום - בניגוד לכלל הרגיל לפיו נדרש היתר לפיצול סעדים. את התביעה הנפרדת, ניתן להגיש הן לבית המשפט לתביעות קטנות, והן לבית משפט רגיל. ואולם, על הגשת התביעה הנפרדת חלים כל הכללים המגבילים הרגילים, ולא רק הכלל בדבר תקרת הסכום (ראו להלן הלכת אגד נגד שוחט), ועל-כן תאגיד אינו יכול להגישה בתביעות קטנות.
אף שתאגיד אינו יכול ברגיל לתבוע בתביעות קטנות, הרי שכתובע שכנגד הוא יכול לעשות כן, על-פי הלכת אגד נגד שוחט. התאגיד אף רשאי להגיש הודעה לצד שלישי.
לבית המשפט יש את הסמכות להעביר את הדיון מבית המשפט לתביעות קטנות לפסים של תביעה רגילה, על-פי שתי עילות: א. אם הדיון בתביעות קטנות אינו מתאים. ב. אם עבר התובע על הכלל לפיו הוא מוגבל בהגשת 5 תביעות בשנה לאותו בית משפט.
מאפיין ייחודי נוסף הוא שבעל דין אינו רשאי להיות מיוצג בבית המשפט לתביעות קטנות, למעט חריגים באישור בית המשפט, כפי שיפורט להלן בפרק נפרד.
במקרה של תביעה נגד גוף כמו מדינת ישראל צריך לשלם קנס במקרה של הפסד העומד על 1,000 ש"ח בערך. למקרה שהגיעו עדים מטעם מדינת ישראל יש לשלם להם על הפסד יום העבודה, ולכן הקנס יכול לעלות גם מעבר לכך.
אין זכות ערעור אוטומטית על פסק דין של בית משפט לתביעות קטנות. צדדים רשאים להגיש בקשה מנומקת לערעור בתוך 15 יום מפסק הדין, אך זהו ערעור ברשות ובדרך כלל בקשות לערעור נדחות. יש לזכור שקשה מאוד להפוך את פסק הדין, במיוחד נוכח העובדה שדרושה סיבה מיוחדת מאוד כדי להציג ראיות חדשות עקב סעיף 457 לתקנות סדר הדין האזרחי, תשמ"ד–1984. כמו כן, בית המשפט המחוזי רשאי לדחות את הבקשה אם אינה עומדת בתנאים של סעיף 148(ב) לתקנות סדר הדין האזרחי, התשע"ח–2018: (1) אין מקום לדחות את הממצאים העובדתיים שנקבעו בה; (2) הממצאים שנקבעו בה תומכים במסקנה המשפטית; (3) אין בה טעות שבחוק.
ניתן להגיש בקשת רשות ערעור לבית המשפט העליון בתוך 30 יום על דחייה של בית המשפט המחוזי, אך רשות ערעור ב"גלגול שלישי" תינתן רק במקרים שיש לכך השלכות רוחב.
תביעה קטנה מוגשת במזכירות בתי המשפט או באתר נט המשפט. בעת הגשת התביעה יש לשלם אגרה בסכום של 1% מהסכום הנתבע, אך סכום האגרה לא יפחת מ־50 ש"ח. עם הגשת התביעה נקבע תאריך הדיון. התור הטיפוסי אורך כשלושה חודשים.
פסק דין של תביעה קטנה מחייב כפסק דינו של כל בית משפט אחר. ניתן להגיש פסק דין זה להוצאה לפועל.
סוגיית הייצוג בתביעות קטנות

בהתאם לסעיף 63 לחוק בתי המשפט. מטרתו של הכלל היא לצמצם את פערי הכוח והידע בין התובע הקטן לתאגידים גדולים וכן לפשט ולקצר את ההליך.
הכלל הוא כי ניתן להיעזר בעורכי דין על-מנת לנסח את כתבי הטענות, אך עורכי הדין אינם יכולים לייצג בהליך המשפטי.
בסעיף 63 לחוק בתי המשפט מבהיר כי תאגידים מסוימים וטוען משפטי מוסמך רשאים לסייע בהתנדבות בבית משפט לתביעות קטנות.
שאלת אישור בית המשפט כלפי מי אינו עורך דין
ואולם, הסעיף טרם בואר במלואו בפסיקה. מקריאת הסעיף לבדו, דומה כי אדם יכול לייצג בבית המשפט לתביעות קטנות, אף אם הוא עורך דין, כל עוד הוא אינו עוסק בייצוג, ועושה זאת שלא בתמורה לתשלום או כדרך עיסוק. לצורך ייצוג בדרך זו, נדרש, ברגיל, אישור של בית המשפט. מנגד, מקריאת כללי ייחוד מקצוע עריכת הדין בכללותם, עולה לכאורה כי סעיף 63(ב) "מיותר" כלפי מי שאינו עורך דין, אך זאת כנראה בניגוד לדעת המחוקק בהתקנת הסעיף. מצד אחד, סעיף 63(ב) עצמו אינו נוקט בלשון האוסרת את הייצוג, אלא מנוסח כסעיף שמטרתו לאפשר לבית המשפט לתת לאדם לייצג, אף שבמצב הרגיל היה "מסיג את גבול המקצוע". מצד שני, בעוד שלפי סעיף 63(ב), לכאורה נדרש אישור בית משפט כדי לייצג בתביעות קטנות מבלי להסיג את גבול המקצוע - חוק לשכת עורכי הדין מבהיר כי מי שאינו עורך דין, ומייצג שלא בדרך עיסוק ושלא בתמורה (ולכן עומד בתנאים הנדרשים אף מסעיף 63(ב)), ממילא אינו מסיג את גבול המקצוע, ולכן ממילא אין נדרשים לשאלת אישור בית המשפט, בסתירה לכאורה להגיונו של סעיף 63(ב) לחוק בתי המשפט.
הדבר מנוגד להגיונו של הסעיף, שכן אין זה סביר שסעיף 63(ב) נחקק על-מנת לעסוק בעניינם של עורכי דין שאינם עוסקים בייצוג בלבד, ובייחוד נוכח המתח מול הוראות סעיף 63(א), הדורשות טעמים מיוחדים לייצוג בידי עורך דין.
עקיפת איסור הייצוג
תאגידים נתבעים (בעיקר חברות ביטוח, הנתבעות תדיר בעניין פיצויים עקב תאונות דרכים) עוקפים איסור זה על ידי שימוש במתמחים בעלי תואר במשפטים, שבאופן רשמי אינם עורכי דין, אך הם בעלי ידע משפטי. אף על פי שסעיף 63(ב)(3) לחוק בתי המשפט אוסר גם על מתמחים להופיע בבית משפט כיוון שהם מקבלים תמורה (לאו דווקא כספית), מדינת ישראל עוקפת חוק זה בהתאם לפסיקה של בית משפט לתביעות קטנות: "אין כל אפשרות להתעלם מקיומו של סעיף 4 לחוק לתיקון סדרי הדין האזרחי הקובע מפורשות כי בכל הליך שהמדינה צד לו תיוצג היא על ידי היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו (או כל נציג שיבחר היועץ המשפטי לממשלה בהתאם לסעיף 3 לחוק הפרשנות). חוק בתי המשפט הוא חוק כללי. החוק לתיקון סדרי הדין האזרחי הוא חוק ספציפי". זאת אף על פי שקיימת התנגדות לכך בקרב משפטנים.
בתי משפט לתביעות קטנות בישראל

בישראל בית המשפט לתביעות קטנות מקביל במעמדו לבית משפט השלום, והוא דן בתביעות אזרחיות שגובהן עד 37,700 ש"ח, נכון לינואר 2024.
אדם בעל מוגבלות רשאי להיות מיוצג על ידי אדם שאינו עוסק בעריכת דין. כדי להגיש יותר מחמש תביעות בשנה באותו אתר (לדוגמה, בית משפט השלום באילת) נדרש אישור מיוחד של בית המשפט. בית המשפט קובע את סדר הדין. בית המשפט רשאי להסתמך על ראיות שאינן מקובלות בדיני הראיות הרגילים. לרוב לא ניתן לערער על פסק בית הדין. לכן יש לנימוק פסק הדין של בית המשפט משקל פחות מנימוקי פסק הדין של ערכאות מקבילות. [דרוש מקור]
בתי משפט לתביעות קטנות בישראל > בתי המשפט

בישראל עשרים ותשעה בתי משפט לתביעות קטנות, אשר לרוב ממוקמים כמדור בתוך בית משפט השלום:
מחוז הדרום
באר שבע
אשקלון
אשדוד
קריית גת
דימונה
אילת
מחוז ירושלים
ירושלים
בית שמש
מחוז מרכז
פתח תקווה
רמלה
רחובות
נתניה
כפר סבא
ראשון לציון
מחוז תל אביב
תל אביב
הרצליה
בת ים
מחוז חיפה
חיפה
עכו
חדרה
נהריה
הקריות
מחוז נצרת
נצרת
טבריה
בית שאן
צפת
עפולה
קריית שמונה
קצרין
מסעדה
הגשת תביעות קטנות באינטרנט

בישראל הונגש לציבור תהליך הגשתן של תביעות קטנות על ידי מתן האפשרות להגיש תביעה באינטרנט באתר נט המשפט. לאחר הרשמה וזיהוי באמצעות מספר תעודת זהות במערכת ההזדהות הממשלתית, ניתן לפתוח תיק ולהגיש את המסמכים הנדרשים ולשלם את האגרה הבסיסית באתר. נוסף לאתר הרשמי של הרשות השופטת נפתחו אתרים פרטיים המאפשרים הגשת תביעה קטנה גם כן, אשר גובים עמלה גבוהה מן האגרה הבסיסית.
בקשת רשות ערעור (בר"ע) לבית המשפט מחוזי לא ניתן להגיש באינטרנט; יש להגיע אישית לבית המשפט המחוזי של אותו המחוז שבו הוגשה התביעה המקורית לבית המשפט לתביעות קטנות כדי להגיש את הבר"ע במזכירות. עורכי דין יכולים להגיש בר"ע באינטרנט, כיוון שברגע שהתביעה מגיעה לבית המשפט המחוזי היא כבר נחשבת תביעה רגילה ולכן כל אחד מהצדדים יכול להיות מיוצג כבר על ידי עורך דין. על הבקשה יש לשלם אגרת בר"ע על החלטת ביניים של בית משפט השלום, אשר עומדת כיום על 501 ש"ח.
גם כדי להגיש בקשת רשות ערעור לבית המשפט העליון צריך להגיע אישית לבית המשפט העליון בירושלים, ויש לשלם אגרת בר"ע על פסק דין של בית משפט מחוזי בערעור או עתירה לדיון נוסף, אשר עומדת כיום על 1,012 ש"ח. נוסף על כך יש להפקיד 10,000 ש"ח פיקדון.
תביעות קטנות בעולם

גם במדינות נוספות ניתן להגיש תביעות קטנות. התכלית העיקרית של ההליך הייחודי דומה לזה שבישראל – הנגשת המערכת והסעדים המשפטיים לאזרח מן השורה.
נוסף לישראל בתי משפט מיוחדים לתביעות קטנות קיימים גם באוסטרליה, בקנדה, באירלנד, בניו זילנד, בדרום אפריקה, בהונג קונג, בממלכה המאוחדת ובארצות הברית.
תביעות קטנות בעולם > ארצות הברית

כיוון שארצות הברית היא פדרציה, יש שוני באופיו של מוסד התביעות הקטנות בין המדינות השונות. ברוב מדינות ארצות הברית הסכום המקסימלי לתביעה הוא 5,000 דולר. רוב התביעות הנדונות במסגרת זו בארצות הברית הן תביעות חוב וסכסוכים בין בעלי מקרקעין לדיירים. כחלק מהמאפיינים הייחודיים של מוסד התביעות הקטנות, המשפט מתנהל לפני שופט ולא לפני מושבעים (פרט למדינת וושינגטון, אשר מאפשרת לצדדים לנהל את המשפט לפני מושבעים).
תביעות קטנות בעולם > הממלכה המאוחדת

בממלכה המאוחדת קיימים בתי משפט ייעודיים המכונים "County Court". בתי משפט אלו מנהלים תביעות קטנות בשלושה מסלולים: הראשון דן בתביעות בסכומים של עד 5,000 פאונד, השני דן בתביעות בסכומים שבין 5,000 ל־15,000 פאונד והשלישי דן בתביעות בסכומים שבין 15,000 ל־50,000 פאונד.
תביעות קטנות בעולם > קנדה

בקנדה מוסד התביעות הקטנות נתפס כהמשך ערכי לדיני היושר, שמקורם בשיטת המשפט הבריטית. ככאלה, תפקידם של בתי המשפט לתביעות נתפס ככלי לעשיית צדק, והדגש הוא על הליך פשוט ולא פורמלי שמתמקד בתוצאה הוגנת ככל הניתן. בקנדה קיימים בתי משפט לתביעות קטנות משני סוגים, תלוי בטריטוריות ובפרובינציות השונות; ישנם בתי משפט לתביעות קטנות שהם מדור בתוך בית משפט רגיל (כמו בישראל), אך בחלק מהטריטוריות פועלים בתי משפט עצמאיים לתביעות קטנות (בהשפעתה של שיטת המשפט הבריטית, שבה פעלו בתי משפט נפרדים של דיני היושר).
בקנדה הסכום המקסימלי מגוון מאוד ומשתנה בין הטריטוריות השונות. כך בניופאונדלנד התקנה היא 5,000 דולר, ואילו באלברטה ניתן להגיש תביעות עד סך של 25,000 דולר.
תביעות קטנות בעולם > צרפת

בצרפת קיים בית משפט לתביעות קטנות ששמו "tribunal de proximité" (תביעות באומדן). בית המשפט דן בתביעות של עד 4,000 אירו. השופט אינו שופט מקצועי אלא פקיד ציבורי בעל ניסיון בתחום. השופט מנסה לפעול ראשית כמגשר, אחר כך לנהל דיון פומבי, ורק אחר כך מקבל החלטה. במקרים בעייתיים השופט יכול להעביר את הדיון לשופט מקצועי.
ראו גם

משפט אזרחי
דיון אזרחי
בתי המשפט בישראל
לקריאה נוספת

טל חבקין, יגאל נמרודי, התביעה הקטנה, נבו הוצאה לאור, 2017.
אסף טבקה, "בית המשפט לתביעות קטנות בישראל: מגמות רעיוניות, דיוניות ונורמטיביות בנוגע לאנשים החיים בעוני", משפטים מט 213 (2019).
הערות שוליים

↑  לסכום העדכני ראו אגרות ושכר טרחה בתביעות קטנות, באתר השירותים והמידע הממשלתי
↑  בר"ע 10197/96 אגד נ' שוחט ואח'
↑  בר"ע 1468/03 שקם בע"מ נ' דיטמן
↑  1982 - הלכת חניון חיפה: בית המשפט העליון קובע לראשונה כי ידון בערעורים ב"גלגול שלישי" בתיקים בעלי חשיבות משפטית או ציבורית
↑  רע"א 8190/14 רוזנברג נ' בזק בינלאומי
↑  consumers - שמוליק בכר ואבישי קליין, פרדוקס הייצוג בבית המשפט לתביעות קטנות: על תביעות ביטוח, פערי כוחות וכף רגלו של השופט; מאמר מאת, המכללה למנהל
↑  ת"ק (כפר סבא) 4101-02-18 בר נוי נ' בית המשפט העליון
↑  בניגוד לחוק - המדינה מיוצגת בתביעות קטנות
1 2  הודעת בתי המשפט - אגרות, באתר GOV.IL
| בתי משפט מיוחדים |
| --- | --- | --- |
| ערכאת בית המשפט המחוזי | בית משפט לעניינים מינהליים • בית משפט לימאות • בית משפט כלכלי |  |
| ערכאת בית משפט השלום | בית משפט לנוער • בית משפט לעניינים מקומיים • בית משפט לענייני משפחה • בית משפט לתביעות קטנות • בית משפט לתעבורה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548615705171  LCCN: sh85123587  NDL: 00572010 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
בז צוקים

| בז צוקים |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: בזאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: בזיים
סוג:: בז
מין:: בז צוקים
שם מדעי
 Falco biarmicus ‏טמינק, 1825

בז צוקים בדרום אפריקה
בז צוקים (שם מדעי: Falco biarmicus) הוא עוף דורס מהסוג בז השייך למשפחת הבזיים, נפוץ באמריקה הצפונית, בבלקן ובמזרח התיכון. בית הגידול הטבעי של בז הצוקים הוא שטחים פתוחים כולל מדבריות. בז צוקים מקנן בכוכי צוקים, ומכאן שמו.
Falco biarmicus erlangeri
תיאור

בז צוקים הוא אחד ממיני הבזים הגדולים בישראל. הוא דומה לבז נודד, אך רוב צבעי גופו וראשו בהירים יותר בשונה מראשו הכהה של בז נודד.
אורך גופו נע בין 34 ל-50 ס"מ, ואורך זנבו בין 15 ל-20 ס"מ. משקלה של הנקבה כ-850 גרם ומשקלו של הזכר כ-700 גרם. מוטת כנפי הנקבה 115–124 ס"מ ומוטת כנפי הזכר 103-112 ס"מ. בבסיס המקור עור חשוף ורך, הקרוי דונגית, שצבעו צהוב. ה"שפם" צר וארוך מזה של בז נודד.
דו-צורתיות זוויגית מתבטאת בכך שהנקבה גדולה מן הזכר ובעלת צבעים דהויים ממנו. מקורו של הזכר שחור, אנקולי, עבה וחזק. עיניו כהות, כשל רוב הבזיים. ראשו מכוסה כיפה חומה. מתחתיה, בצידי הלחיים, כתמים כתמתמים, ובסביבת עיניו צבע שחור. הגרון לבן. הכנפיים כהות, צבען שחור, וסוככותיהן בהירות יותר, בגוון לבן. רגליו ארוכות וחזקות, ומסתיימות בטפרים שחורים, מעוקלים וחזקים, שאורכם 1–3 סנטימטרים. חלקו העליון של הגחון מכוסה בפסים דקים מאוד שצבעם חום דהוי, והמשך גחונו מנוקד נקודות שחורות. הכנפיים מוארכות וצרות.