stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רמת קוקונינו
הערות שוליים

↑  The Kaibab-Coconino Plateau
↑  Geography of the Coconino Plateau Basin
↑  Grand Canyon Place Names
↑  Biological Assessment of the Coconino Plateau פרק ההידרולוגיה עמ' 21
↑  Western Plateau Planning Area Population
| דגל אריזונה מדינת אריזונה |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | פיניקס |  |
| אזורים גאוגרפיים | אזור ספורד • גרנד קניון • דרום אריזונה • המטרופולין של פיניקס • ההרים הלבנים • השדה הגעשי סן פרנסיסקו • מדבר מוהאבי • מדבר סונורה • עמק מוניומנט • עמק ורדה • פרוזדור השמש של אריזונה • צפון אריזונה • צפון-מזרח אריזונה • צפון מרכז אריזונה • קניון אוק קריק • רמת מגיון • רמת קאיבאב • רמת קולורדו • רמת קוקונינו • רצועת אריזונה • שולי מגיון |  |
| היישובים הגדולים ביותר | פיניקס • טוסון • מסה • צ'נדלר • גלנדייל • סקוטסדייל • גילברט • טמפה • פאוריה • סופרייז • יומה • אבונדייל • פלגסטף • גודייר • לייק האווסו סיטי • באקאיי • קאסה גראנדה • סיירה ויסטה • מריקופה • אורו ואלי |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • היסטוריה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 239110834   WorldCat (עם VIAF): 239110834
רכעה

רַכְּעַה (בערבית: ركعه, ברבים: רכעאת ركعات) היא יחידת הבסיס של התפילה (צלאה) המוסלמית. הרכעה כוללת רצף של פעולות בלתי-משתנות, כאשר בכל תפילה מתבצעות מספר רכעות לפי הקבוע בשריעה. לצד רכעות החובה, ניתן להוסיף מספר רכעות רשות. מקור המילה בכריעה, הפעולה המרכזית המתבצעת במהלך הרכעה.
לפני התפילה המוסלמית, עוברים תהליך של טהרה ("ודוא"). לאחריה עומדים בכיוון התפילה (קיבלה) ומכריזים על נכונות לקיים את מצוות אללה ("ניה") על ידי קריאת "אללה אכבר". אז נכנסים למצב של "אחראם" - קדושה החלה על המתפלל עד לסיום תפילתו. אחרי הכניסה למצב "אחראם", מתחילים ברצף הרכעות.
שלבי הרכעה

ההלכה המוסלמית מייחסת חשיבות רבה לתנועות במהלך התפילה.
בעמידה ("קעאם") זקופה עם הפנים כלפי מטה וידיים משולבות, קוראים את סורת אל-פאתחה, וסורה נוספת לבחירת המתפלל.
רוכוע - השתחוות, מתכופפים כאשר הידיים נוגעות בברכיים.
מזדקפים ומפנים את הפנים ישר קדימה ("אעתד'אל").
סוג'וד - סגידה, ירידה לברכיים ונגיעת המצח ברצפה.
ג'ולוס - מתיישבים, הידיים על הירכיים, רגל ימין פונה לכיוון הקיבלה ורגל שמאל נוטה ימינה.
סוג'וד נוסף
עמידה וחזרה לרכעה נוספת.
כל שלב ברכעה מלווה בקריאת פסוקים מן הקוראן.
ברכעה האחרונה בתפילה, לאחר הסוג'וד השני לא מזדקפים אלא חוזרים למצב של ג'ולוס. בהפניית אצבע לכיוון הקיבלה אומרים את השהאדה, לאחר מכן מפנים את הראש ימינה ושמאלה ומסיימים את התפילה. בשלב זה אפשר לבקש בקשות אישיות ("דועא").
הרכעה בתפילות השונות

מספר הרכעות משתנה לפי תפילות היום:
טֻ'הְר (צהריים) - 4 רכעות חובה, 4 רכעות רשות
עצר (מנחה) - 4 רכעות חובה, 4 רכעות רשות
מע'רב (מעריב) - 3 רכעות חובה, 2 רכעות רשות
עשאא' (לילה) - 4 רכעות חובה, 4 רכעות רשות
פג'ר (בוקר) - 2 רכעות חובה, 4 רכעות רשות
בתפילות יום השישי (ג'מעה), מוסיפים המתפללים בציבור במסגד 2 רכעות נוספות. בחגים נוספות 2 רכעות רשות בתפילת הבוקר.
לקריאה נוספת

חוה לצרוס-יפה, האסלאם, תל אביב: 1980, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, מסדרת האוניברסיטה המשודרת, עמודים 30–43.
פרקים בתולדות הערבים והאסלאם, עורכת: חוה לצרוס-יפה, תל אביב: 1967-תשכ"ז, הוצאת רשפים, עמודים 91–101.
הערות שוליים

↑  לצרוס-יפה, עמ' 33
↑  ערבית: ركوع
↑  ערבית: سجود
↑  ערבית: جلوس
↑  פרקים בתולדות הערבים והאסלאם, עמ' 94
↑  פרקים בתולדות הערבים והאסלאם, עמ' 96
| אסלאם |
| --- | --- | --- |
| חמשת עמודי האסלאם | שהאדה (העדות) • אלצלאה (התפילה) • אלזכאה (הצדקה) • צום • אלחאג' (העלייה לרגל) | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| פלגים עיקריים | אסלאם סוני • אסלאם שיעי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אישים מרכזיים | מוחמד • ח'ליף ושושלות הח'ליפים • נביאי האסלאם • אימאם שיעי • מהדי • בני לווייתו של מוחמד • נשות מוחמד | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| דמויות היסטוריות נוספות | פאטמה בת מוחמד • עבדאללה אבן א-זובייר • אבו להב | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| קרבות בראשית האסלאם | קרב בדר • קרב אוחוד • קרב השוחה • קרב ח'ייבר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אנשי דת (עולמא) | מאלכ אבן אנס • אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה • אחמד אבן חנבל • מוחמד אבן אידריס א-שאפעי • אבן חג'ר אל-עסקלאני • אל-ע'זאלי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| ערים קדושות | מכה • אל-מדינה • ירושלים • נג'ף • כרבלא • כופה • כאט'מיה • משהד • סאמרא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| האתרים הקדושים ביותר | מסגד אל-חראם • מסגד הנביא • מסגד אל-אקצא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| חגים | הג'רה • לוח השנה המוסלמי • עיד אל-פיטר • עיד אל-אדחא • עשוראא • ארבעין • לילת אל-קאדר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| מבנים | מסגד • מינרט • מחראב • הכעבה • אדריכלות איסלאמית | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| תפקידים דתיים | אייתולה • מרג'ע • אימאם • מולא • קאדי • מופתי • מואזין |  |
| טקסטים וחוקים | קוראן • חדית' • אסנאד • מתן • תפסיר • סונה • פיקה • פתווה • שריעה |  |
| אסכולות השריעה | חנפית • חנבלית • ג'עפרית • מאלכית • שאפעית |  |
| אסכולות הכלאם | אשעריה • ג'בריה • מאתורידי • מורג'יאה • מֻעתזילה |  |
| פלגים שיעים | את'נא עשריה • אסמאעיליה • זיידים |  |
| פלגי הח'וארג' | צאפריים • אזארקה • איבאדיה |  |
| תנועות | סופיות • והאביה • סלפיה • אסלאמיזם • אסלאם ליברלי |  |
| פלגים אחרים | אומת האסלאם • חמשת האחוזים • המסורים • אחמדים • זקרי • עלווים |  |
| אמונות קשורות | באביזם • בהאאים • יזידים • סיקיזם |  |
פורטל אסלאם • מונחים בסיסיים • כל הערכים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TDVİA: rekat
רלטיביזם

רֵלָטִיבִיזם (Relativism; מלשון 'relative', "יחסי"; בעברית: יַחְסוּתָנוּת) היא תפיסה הגורסת כי לנקודת מבט אין תוקף או אמת מוחלטת, אלא ערך יחסי בלבד הנקבע על-פי הבדלים בתפיסה ובשיקול דעת.
הנחות יסוד לרלטביזם

האמת היא יחסית. כל דבר שאדם חושב או מאמין בו עומד למבחן בזמן ובמקום בו הוא מתרחש.
אין אמת, או אמונה שטובה יותר או נכונה יותר מאחרות.
רלטביזם המחזיק בשתי ההנחות הללו נקרא רלטביזם מוחלט.
רלטיביזם יחסי לעומת זאת הוא סוג מרוכך יותר של רלטביזם. הוא גורס שיש אמיתות, אך כיוון שאנחנו מוגבלים ביכולת שלנו לדעת את האמת, עלינו לפעול בצורה רלטיבסטית. רלטיבזם יחסי הוא כלי המאפשר סוג אחר של שיח. הוא מאמץ את ההנחה הראשונה, אך אינו מאמץ לגמרי את ההנחה השנייה.
ביקורת

רלטיביזם ספג ביקורת בעיקר משני כיוונים, הומאנית-אנושית, ולוגית-פילוסופית.
הביקורת ההומאנית-אנושית על הרלטיביזם היא - שמאחר ורלטיביזם יגיד כי כל אמות מידה שתבחר תהיינה נכונות ומוצדקות - אזי יש פה הפחתה בערכי המוסר ובערכים הומאניים המוכרים ומוסכמים לכול.
הביקורת הלוגית-פילוסופי היא הסתירה העצמית. אם כל אמת היא יחסית, אז גם האמת הזאת - הטיעון שכל הטענות הן יחסיות - הוא יחסי.
סוגי רלטיביזם

רלטיביזם אינדיבידואלי: מה שהפרט חושב כנכון מבחינה מוסרית הוא נכון מבחינה מוסרית עבור הפרט.
רלטיביזם תרבותי: כל מה שהתרבות מניחה כנכון מבחינה מוסרית (עבור חברה מסוימת) הוא אמנם נכון מבחינה מוסרית באותה תרבות. מושג נפוץ באנתרופולוגיה, כביקורת על אבות הדיסציפלינה אשר הגדירו תרבויות מסוימות כמתקדמות יותר מאחרות (אבולוציה תרבותית). הטוענים לרלטביזם תרבותי טענו כי לא ניתן לשפוט תרבות שונה משל החוקר עקב חוסר ההבנה של החוקר את הערכים והנורמות של החברה הנחקרת.
רלטיביזם מוסרי: טענה שכל מעשה יכול להיות מוסרי או לא מוסרי בתלוי בזמן, בסביבה ובנסיבות. אין מעשה לא מוסרי בפני עצמו. שאלות מסוג זה עולות בנושא של מזל מוסרי.
רלטיביזם קוגניטיבי: טענה שהאמת היא יחסית. כל דבר שאנחנו יודעים הוא תלוי הקשר, מקום וזמן. ההגדרה הזו כוללת בחובה, גם רלטיביות אפיסטמולוגית.
רלטיביזם אסתטי הטענה שיופי הוא עניין יחסי. נוגע לשאלות של פילוסופיה של האמנות.
ראו גם

ריצרד רורטי
לודוויג ויטגנשטיין
הערות שוליים

↑  יַחְסוּתָנוּת במילון סוציולוגיה (תשע"ו), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Internet Encyclopedia of philosophy
↑  מתוך הרצאות בפילוסופיה לקהל הרחב, של פרופ' דוד אנוך, מרצה בחוג לפילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529502705171  NDL: 01156331  NKC: ph125103 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רמת רזיאל

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: ירושלים
מועצה אזורית: מטה יהודה
גובה ממוצע: ‎717 מטר
תאריך ייסוד: 1948
תנועה מיישבת: חרות בית"ר
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 659 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-0.5% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הרי ירושלים מוגדלת) רמת רזיאל(למפת הרי ירושלים רגילה) רמת רזיאל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רמת רזיאל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רמת רזיאל31°46′26″N 35°04′24″E﻿ / ﻿31.7738338269269°N 35.0732218553574°E﻿ / 31.7738338269269; 35.0732218553574  heמפת היישובים של מועצה אזורית מטה יהודה (in English: Mateh Yehuda Regional Council) באדום - רמת רזיאל בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10

הכניסה המזרחית למושב
רָמַת רָזִיאֵל הוא מושב בהרי ירושלים. המושב קרוי על-שם דוד רזיאל, מפקד האצ"ל, שנפל ב-1941 בעיראק בעת שליחות מטעם הצבא הבריטי. בתחילה בקשו המוסדות לקרוא למקום כסלון, ואנשי האצ"ל ראו בכך ניסיון השכחה מכוון, אולם לבסוף ניתן השם כסלון ליישוב אחר.
היסטוריה

המושב נוסד באוקטובר 1948 בידי יוצאי האצ"ל וגרעין בית"ר, והיה המושב הראשון של יוצאי האצ"ל. טקס רשמי של עלייה לקרקע התקיים בינואר 1949. אנשי האצ"ל ציינו את הקמת היישוב כהוכחה לכך שלוחמי המחתרת יכולים בעת שלום למלא משימות התיישבות, אל מול טענות של אנשי תנועת העבודה שאין לרמת רזיאל מספיק מתיישבים מאחורי הפלקטים שנתלו לטקס. למרות המתיחות, הגיעו אנשי פלמ"ח מצובה הסמוכה לברך את המתיישבים בתקווה ליחסי שכנות טובה.
המושב הוקם כמשלט צבאי שיתופי. על היישוב עבר משבר במהלך 1949, חברים רבים עזבו והוא עמד להתפורר, אבל חברים חדשים הצטרפו וחזקו את המקום. שטח אדמות המושב הורחב לכ-5,500 דונם, לאחר שסופח אליו שטחו של הכפר הערבי הנטוש הסמוך. בשנת 1952 הוחלט להסב את המושב ממושב שיתופי למושב רגיל. בשנת 1961 נסלל כביש גישה למושב מכביש 395.
ענפי המשק כוללים לול ומטע. במקום יקב וחווה לגידול דגי נוי.
ב-15 באוגוסט 2021 במהלך השרפה בהרי ירושלים פונה היישוב, בבוקר 16 באוגוסט הורשו התושבים לחזור לבתיהם.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  רמת רזיאל היא כסלון, חרות, 7 בפברואר 1949
↑  מלאכת הסלוף נמשכת, חרות, 4 באוקטובר 1955
↑  חנוכת צריפים ברמת רזיאל, דבר, 19 בינואר 1949
↑  היום טכס חנוכת רמת רזיאל, חרות, 18 בינואר 1949
↑  היום נחנכת רמת רזיאל, חרות, 18 בינואר 1949
↑  בשולי דברים - בחוץ ובבית, דבר, 18 בינואר 1949
↑  רמת רזיאל, דבר, 19 בינואר 1949
↑  הבחורה מפלמ"ח ליד מ. בגין, מעריב, 20 בינואר 1949
↑  מסע בפרוזדור ירושלים, דבר, 23 בספטמבר 1949
↑  זאב אפלבוים, סיור בחגורת המגן מסביב לירושלים, חרות, 11 בדצמבר 1949
↑  רמת רזיאל, חרות, 25 במרץ 1955
↑  מסיימים כביש גישה אל רמת רזיאל, מעריב, 22 באוגוסט 1961
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588149605171  VIAF: 317132661   WorldCat (עם VIAF): 317132661 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ראג'ה אמארי

| --- | --- |

 לידה:  4 באפריל 1971 (בת 53) תוניס, תוניסיה 
 מדינה:  תוניסיה 
 
ראג'ה אמארי (בצרפתית: Raja Amari; נולדה ב-4 באפריל 1971) היא במאית קולנוע ותסריטאית תוניסאית. סרטיה הידועים ביותר הם Satin Rouge ‏(2002) ו-Les Secrets ‏(2009), אשר שניהם זכו בפרסים והכרה בינלאומיים.
תחילת דרכה

ילידת תוניס, אמארי החלה את הכשרתה במחול בקונסרבטוריון דה תוניס, שם זכתה בפרס הראשון בריקוד בשנת 1992. לאחר מכן היא למדה איטלקית ב- Società Dante D'Alighieri בתוניס ולאחר מכן למדה ספרות צרפתית באוניברסיטת תוניס. במשך שנתיים כתבה עבור כתב העת Cinécrits, מגזין קולנוע של האגודה הקולנועית של תוניסיה. ב-1995 נרשמה אמארי למכון לקולנוע FEMIS ‏(L'Institut de Formation et d'Enseignement pour les Metiers de l'Image et du Son) בפריז שם למדה תסריטאות. לאחר שסיימה ב-1998, החלה לעבוד על תיק העבודות שלה. סרטה Satin Rouge נבחר לברלינאלה ב-2002. הסרט שלה Les secrets היה בחירה רשמית של פסטיבל הסרטים הבינלאומי של ונציה ב-2009.
קריירה

הסגנון הקולנועי של אמארי כונה "transvergent". החוקרת סטייסי ובר-פאב מסבירה שפירוש המונח הוא שהקולנוע של אמארי מתעלה על הלאומי, ויש לו את היכולת להתחבר עם "זהות לאומית" בהתאם להקשר ולזמניות של סרטיה. המונח גם מתייחס לקיום רעיונות רבים בהקשר יחיד, ולחיבור לנושאים חברתיים על פי ויל היגבי, הרעיון של קולנוע שהוא "transvergent", הוא קולנוע אשר "רואה את החליפין בין הגלובלי לבין המקומי לא כדבר מופשט או ב'מסגרת גלובלית' בלתי מוגדרת.... אלא שהבדלים וחוסר איזון של כוח בין ובתוך תעשיות קולנוע נוטים לעצב את הקולנוע".
אמארי מונה בין ההשפעות שלה את פרנסואה אוזון ואת ארנו דפלשין.
"תמיד רציתי לעשות סרט על ריקודי בטן. התאמנתי במשך שנים רבות כרקדנית בטן בקונסרבטוריון דה תוניס. גם גדלתי על הסרטים המוזיקליים של תור הזהב של הקולנוע המצרי של שנות ה-1940 וה-1950, אשר עדיין משודרים בטלוויזיה היום. אמא שלי ואני אהבנו את רקדנית הבטן הידועה סאמיה גמאל, ואת הזמר פריד אל-אטרש." -ראג'ה אמארי
קריירה > סרטים > Satin Rouge / משי אדום (2002)

הסרט עוקב אחר אלמנה תוניסאית, ליליה, (היאם עבאס) בזמן שהיא עושה שינוי רדיקלי בחייה, והופכת מעקרת בית לרקדנית קברט. השינוי שלה מתחיל כשהיא מתחילה לחשוד בבתה, סלמה, שהיא מנהלת מערכת יחסים סודית עם צ'וקרי, מתופף הדרבוקה בשיעורי הריקוד של סלמה. כדי לגלות יותר, ליליה מחליטה לעקוב אחרי צ'וקרי יום אחד, וכך מגיעה בעקבותיו למועדון הקברט. משם, המקום שובה אותה בקסמיו.
"בדרך כלל, בסרטים ערביים ותוניסאיים, יש אישה שנמצאת בקונפליקט עם החברה, והיא נלחמת נגד זה. אני לא רוצה את זה. זה לא היה הנושא שלי. ליליה, את הדמות בגילומה של היאם עבאס, למעשה מגלה את החופש שלה בהקשר של מה שאני מכנה צביעות חברתית. היא מעורבת בחברה שצבועה במובן שיש בה שני עולמות: העולם של הלילה והעולם של היום. מה שאתה עושה -- מה שאתה באמת עושה -- אתה לא מגלה. היא מוצאת פשרה בהבנה שכזו היא החברה. היא פשוט מתאימה את עצמה לחברה. היא עושה מה שהיא רוצה, אבל היא לא מראה את זה לעולם." -ראג'ה אמארי
עבודתה, במיוחד בסרט זה, נחשבה כפותחת אפיקים חדשים בייצוג של נשים תוניסאיות בקולנוע ובחברה.
קריירה > סרטים > Printemps Tunisien / האביב התוניסאי (2014)

בביקורת של מליסה תאקוויי ואוליבר ברטלט של Panafrican לקולנוע וטלוויזיה, פסטיבל של ואגאדוגו (FESPACO) 2015, הם סברו שסרט זה של אמארי היה הסרט היחידי שבלט בין סרטי הפסטיבל הנבחרים. הם ציינו שלסרט הייתה "איכות של דרמת טלוויזיה על קבוצה של מוזיקאים צעירים והתגובות המגוונות שלהם למערבולת של האביב הערבי."
חיים אישיים

אמארי מתגוררת בפריז, צרפת.
פילמוגרפיה

Le Bouquet / The Bouquet, 1995
Avril / April, 1998
Un soir de juillet / An Evening in July, 2000
al-Sitar al-ahmar / Satin rouge / Red Satin, 2002
Seekers of Oblivion, 2004
Dowaha / Les secrets / Secrets, 2009
Tunisian Spring, 2014
פרסים

| שנה | פרס | סרט | תוצאה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | פרס שופטים מיוחד בפסטיבל הסרטים של מילאן | Avril | זכייה |  |
| 1998 | פרס שופטים מיוחד בפסטיבל הסרט הקצר של תוניס | Avril | זכייה |  |
| 1998 | פרס הצילום הטוב ביותר בפסטיבל הבינלאומי לסרטים קצרים, יוון | Avril | זכייה |  |
| 1998 | Prix de la Qualité at Centre national du cinéma et de l'image animée (CNC) | Avril | זכייה |  |
| 2001 | פרס ראשון בפסטיבל מילאן | Un soir de juillet | זכייה |  |
| 2001 | דאו הזהב (הסרט העלילתי הקצר הטוב ביותר) בפסטיבל הסרטים של זנזיבר | Un soir de juillet | זכייה |  |
| 2002 | פרס הבמאי החדש הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בסיאטל | Satin rouge | זכייה |  |
| 2002 | פרס האמנות האפריקאית המצטיינת ב Montreal World Film Festival | Satin rouge | זכייה |  |
| 2002 | פרס הקהל בפסטיבל הסרטים הבינלאומי במיין | Satin rouge | זכייה |  |
| 2002 | הסרט העלילתי הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים של טורינו | Satin rouge | זכייה |  |
| 2002 | ציון לשבח בפרס התסריט על שם ויליאם הולדן, בפסטיבל הסרטים של טורינו | Satin rouge | זכייה |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  Rebecca Hillauer (2005). Encyclopedia Of Arab Women Filmmakers. American University in Cairo Press. pp. 370–75. ISBN 978-977-424-943-3.
↑  Stacey Weber-Feve (28 בפברואר 2010). Re-Hybridizing Transnational Domesticity and Femininity: Women's Contemporary Filmmaking and Lifewriting in France, Algeria, and Tunisia. Rowman & Littlefield. pp. 104–5. ISBN 978-0-7391-3451-1. {{cite book}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5 6  Martine, Florence (2011). Screens and Veils: Maghrebi Women's Cinema. Bloomington, Indiana: Indiana University Press. p. 114. ISBN 978-0-253-35668-0.
1 2 3  Weber-Fève, Stacey (2010). "Housework and Dance as Counterpoints in French-Tunisian Filmmaker Raja Amari's Satin rouge". Quarterly Review of Film and Video.
↑  Higbee, Will (2007). "Beyond the (trans)national: towards a cinema of transvergence in postcolonial and diasporic francophone cinema(s)". Studies in French Cinema. 7 (2): 79–91. doi:10.1386/sfci.7.2.79_1.
1 2  Schultz, Kate (20 באוגוסט 2002). "INTERVIEW: Self-Empowerment by Way of the Midriff; Raja Amari's 'Satin Rouge'". Indiewire. Indiewire. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Barlet, Olivier; Thackway, Melissa (Fall 2015). "FESPACO 2015: After the Transition, What Next?". Black Camera. Indiana University Press. 7 (1).
↑  "Awards of the Montreal World Film Festival - 2002". Montreal World Film Festival. World Film Festival. 2016.(הקישור אינו פעיל)
1 2  "Winners of 20th Torino Film Festival". Torino Film Festival. Torino Film Festival. אורכב מ-המקור ב-2018-11-25. נבדק ב-2018-11-24.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007426495205171  BIBSYS: 13032728  BNE: XX4912610  BnF: cb14074401k (data)  GND: 140981713  ISNI: 0000 0000 7826 0719  LCCN: nr2003008081  NTA: 25055349X  RERO: 02-A009173292  SUDOC: 075914247  ULAN: 500464046  VIAF: 175149066628365602536   WorldCat (עם VIAF): 175149066628365602536
רחוק מכאן (שיר)

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
רחוק מכאן הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני. השיר יצא לאור ב-28 ביוני 2016, כסינגל שלא מתוך אלבום, תחת חסותן של חברות התקליטים "ביג בוס רקורדס", ו"מרגול הפקות".
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-6 במצעד של רשת ג', וה-21 ברדיו אמצע הדרך.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי בנה של מרגלית צנעני, אסף לביא צנעני והופק על ידי נדב ביטון. השיר הוא מעין בלדה ים-תיכונית, המשלבת בתוכה גם את סגנון מוזיקת הנשמה, שאפיין את שיריה הקודמים.
יוסי חרסונסקי סקר את השיר, והעניק לו ציון של שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.
וידאו קליפ

טרם הוציאה את הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה מרגלית צנעני לערוץ היוטיוב שלה אודיו של השיר, המציג את עטיפתו של הסינגל. האודיו זכה להצלחה מתונה וצבר למעלה מ-100 אלף צפיות בסך הכל.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 6 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 21 |  |
הערות שוליים

↑  רחוק מכאן - יוסמיוסיק, באתר yosmusic.com
1 2  מרגלית צנעני - הערוץ הרשמי (2016-06-28), מרגלית צנעני - רחוק מכאן, נבדק ב-2018-08-22
↑  22.9.2016 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  רדיו 90FM - ארכיון המצעדים, באתר www.90fm.co.il (ארכיון)
↑  מילים לשיר רחוק מכאן - מרגלית צנעני, באתר שירונט
1 2  "רחוק מכאן - יוסמיוסיק". יוסמיוסיק. 2016-06-30. נבדק ב-2018-08-22.
| מרגלית צנעני |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נערי שובה אלי • שמור אותי • אהבה אבודה • מנטה • חומות חימר • פגישה • מרגול • ארץ אש וארץ ים • חופשי • לעולם • גלה לי • דווקא היום |  |
| אלבומי אוסף | להיטי זהב • להיטי זהב חלק ב' • המיטב • המובחרים |  |
| מארזי תקליטורים | זמרת הנשמה מס' 1 |  |
| ערכים קשורים | אסף לביא צנעני • מרגול • ביג בוס |  |
| מרגלית צנעני – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| נערי שובה אלי | "נערי שובה אלי" • "רוברטו" |  |
| שמור אותי | "שמור אותי" • "כמו שאתה יודע" |  |
| אהבה אבודה | "אהבה אבודה" |  |
| מנטה | "כל כך מוכר" • "עוד יהיה לי" • "ירוק חום ותכלת" • "בחיים תמיד צריך מזל" • "מנטה" |  |
| חומות חימר | "שחור הוא הצבע" • "צל על פני העשב" • "חומות חימר" • "אנ'לא מכפר שמריהו" • "נראה אותך הגבר" |  |
| פגישה | "פגישה" • "ידועה בציבור" • "חלומות האתמול" |  |
| מרגול | "למה לקחת לי אותו" • "רגעים" • "מרגול" • "עמק השווה" |  |
| ארץ אש וארץ ים | "ארץ אש וארץ ים" |  |
| חופשי | "חופשי" • "ציפיות" • "קפה אלהמברה" • "גם אני" • "נוגעת בתהילה" |  |
| לעולם | "לעולם" • "אל תבוא היום" • "שמעתי בכי" |  |
| גלה לי | "השנים הכי יפות" • "אין לי כוח למשחקים" • "אז מה?!" • "זה הכל משמים" • "אל תגיד לי ביי" |  |
| דווקא היום | "אל תישברי" • "עץ ירוק מפלסטיק" • "סרט ישן" • "צועקת אליך" |  |
| סינגלים אחרים | "רוצים שלום" • "נסיכות שחורות" • "פסטיגלבי" • "בלוז ים המלח" • "פתח לי" • "ימי הרדיו" • "במעגל" • "אני בחלד" • "בואו נתערבב" • "התחנה המרכזית" • "המנון האגודה" • "ארץ אבודה" • "נערי שובה אלי 2012" • "מלך" • "הלילה" • "למחוק את הזמן" • "מקצב במרוקאית" • "ילד" • "ידיים לשמיים" • "טיפה של חום" • "רגשות מזויפים" • "כולי באורות" • "מה אתה רוצה?" • "קול העולם" • "הוא פגע בי אמא" • "אהבה גדולה" • "עלם חמודות" • "מי אתה בכלל" • "פה זה לא אירופה" • "עוד יום" • "רחוק מכאן" • "יאמה" • "על הספסל שבשכונה" |  |
רכסי פורד

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  77°S 144°W﻿ / ﻿77°S 144°W﻿ / -77; -144
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירכסי פורד(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירכסי פורד
 
רכסי פורד (באנגלית: Ford Ranges) היא קבוצה של רכסי הרים בחלק הצפון - מערבי של ארץ מרי בירד, שבאנטארקטיקה.
ההרים מצויים מזרחית למדף הקרח סלצברגר, ולמפרץ בלוק.
ההר הגבוה ברכסי פורד הוא הר אקבלו, שגובהו 1,235 מטרים מעל פני הים; ההר השני בגובהו הוא הר ביטגוד, שגובהו 1,150 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > גילוי ההרים

ההרים התגלו ב־5 בדצמבר 1929 על ידי ריצ'רד בירד, במסגרת משלחת בירד לחקר אנטארקטיקה.
היסטוריה > מקור השם

בירד נתן לרכסים את שמם.
בירד קרא להרים על שמו של אדסל פורד (Edsel Ford) בנו של הנרי פורד מחברת המנועים פורד, שסייע במימון המשלחת.
גאוגרפיה

רכסי פורד כוללים את האתרים הבאים:
| אתרים ברכסי פורד |
| --- | --- | --- |
| רכסי הרים | אסמן • דנפלד • היינס • מקיי • סארנוף • פוסדיק • פיליפס • קלארק |  |
| הרים | אלכסנדר • אקבלו • ביואנג'ל • ביטגוד • בירד • ברנהאם • ג'ון • ג'ונס • דאגלס • דרלינג • ואן וולקנברג • לוקהארט • מאליונה • סווארטלי • פייג' • קארבון • קולומבו • קופר • ריאה • ריצ'רדסון |  |
| מצוקים | ביילי |  |
| נונאטאקים | ברידינג • קיידי |  |
| מונוליתים | הבילבורד (לוח המודעות) |  |
| קרחונים | אוקס • ארתור • באלצ'ן • בויד • האמונד |  |
| מעברי הרים | ריס |  |
אחד האתרים הידועים ברכסי פורד הוא מונולית הבילבורד.
לקריאה נוספת

• Bruce Luyendy, Stan Cisowski, Christine Smith,  Steve Richard, David Kimbrough, , https://doi.org/10.1029/95TC02524
• S. M. Richard, C. H. Smith, D. L. Kimbrough, Paul G Fitzgerald, B. P. Luyendyk, M. O. McWilliams, , Tectonics, 13(4), 837-857.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
1 2  מידע גאוגרפי על רכסי פורד
↑  מידע גאוגרפי על הר אקבלו
↑  מידע גאוגרפי על הר ביטגוד
ראש בקיר

צמד מתחרים שעליהם לעבור את הקיר שמולם דרך התשובה הנכונה
צמד מתחרים שעליהם לעבור את הקיר דרך צורה. הם אינם מצליחים ונופלים למים.
ראש בקיר הוא שעשועון ששודר בערוץ 10 בהנחייתם של שי ודרור.
השעשועון מבוסס על המקביל היפני "טוֹנרוּזוּ נוֹ מינַסָן נוֹ אוֹקָגֶה דְשיטָה" (とんねるずのみなさんのおかげでした מילולית: "מנהרות תודה לכולם", גרסאות במערב מוכרות גם כ-Brain Wall או Human Tetris). בכל תוכנית מתחרות שתי קבוצות המורכבות משלושה אנשים ממגזרים שונים (לדוגמה עובדי חברת החשמל, מדריכות כושר וכו').
המקבילות ברשתות הטלוויזיה הזרות

התוכנית שהייתה להצלחה ביפן, נקנתה למעל 20 מדינות ביניהן: ישראל, ארצות הברית, אוסטרליה, רוסיה ואינדונזיה.
מטרת המשחק

מטרת המשחק היא לשרוד את הצורות השונות שבאות בתוך קיר עשוי מקלקר, כלומר להתאים את הגוף לפי הצורה שמגיעה ובכך להימנע מנפילה לבריכה. מדי פעם מגיע קיר עם כתב חידה, המורכב משתי אופציות לתשובה. על המתמודד למצוא את התשובה הנכונה בזמן הקצר ביותר, להפנות ראשו לכיוון התשובה. אם התשובה נכונה, יעבור המתמודד את הקיר, ואם לא - יפול המתמודד למים.
שלבי המשחק

המשחק מורכב משלושה שלבים: בשלב הראשון ישנו מתמודד אחד מכל קבוצה, ועל כל הצלחה של מתמודד לעבור את הקיר דרך הצורה שניתנה לו מבלי ליפול למים, הקבוצה מקבלת 10 נקודות. בשלב השני מתמודדים שני אנשים מכל קבוצה, כאשר על כל מעבר צורה מבלי ליפול למים מקבלת הקבוצה 20 נקודות. במצב של שוויון נקודות בין הקבוצות לאחר שני הסיבובים הראשונים, הקבוצה שניצחה הכי הרבה משחקים בתוכניות הקודמות, מחליטה אם היא מתמודדת בשלב השלישי או הקבוצה היריבה. במידה שאחת הקבוצות ניצחה, היא גם מחליטה מי תתמודד בסיבוב השלישי. במידה שהקבוצה השנייה עולה לשחק בסיבוב השלישי ומנצחת היא מדיחה את הקבוצה בעלת הניקוד הגבוה יותר שניצחה בתום שני הסיבובים הראשונים ועוברת לתוכנית הבאה, שם היא פוגשת קבוצה חדשה. המשחק הוא טטריס אנושי לחלוטין. בעונה השנייה נוסף עוד שלב לקבוצה המנצחת בלבד: קיר החופש. המשתתף רץ על מסוע וצריך להזהר ממכשולים כשהוא רץ על המסוע. כשהוא מגיע לקיר, ועובר אותו, הקבוצה המנצחת זוכה בחופשה זוגית בחו"ל.