ריסטו רייטי
ביוגרפיה

רייטי למד להיות עורך דין. בשנת 1919 נבחר לפרלמנט הפיני. משנת 1921 עד 1924 שימש כשר האוצר. לאחר מכן מונה לנגיד הבנק של פינלנד. למרות השפל הכלכלי וחובותיה הצליח רייטי לשפר את האשראי של פינלנד.
ב-1 בדצמבר 1939, בעקבות מתקפה של ברית המועצות על פינלנד שפתחה את מלחמת החורף, התפטרה הממשלה וריטי שזכה לפופולריות בזכות הצלחתו כנגיד הבנק נבחר לראשות הממשלה. עם התמנותו נשא רייטי נאום בו קרא לברית המועצות לקיים משא ומתן על חילוקי הדעות בין המדינות. הוא הבהיר שממשלתו מוכנה לשאת ולתת על כל נושא, אך שהיא אינה מוכנה לוותר על עצמאותה. בסוף דצמבר 1939 קרא רייטי למעצמות האירופיות להפסיק את המלחמה ביניהם ולהתאחד נגד הסכנה הבולשביקית. במרץ 1940 יצא רייטי למוסקבה בראש משלחת של פינלנד לשיחות שלום עם ברית המועצות. רייטי הביא מהשיחות הסכמות לשלום על פיהן ויתרה פינלנד על שטחים רבים. בדברו לפרלמנט הפיני טען רייטי שלא הייתה לפינלנד ברירה יותר טובה, שכן עזרת מדינות המערב הייתה מסבכת את פינלנד במלחמה גדולה בין המעצמות, וממילא נורווגיה ושוודיה סירבו לאפשר לצבא בעלות הברית לעבור בשטחן כדי לסייע לפינלנד. ב-19 במרץ 1940, בעקבות חתימת ההסכם התפטרה ממשלתו של רייטי, ורייטי הקים לאחר כשבוע ממשלה חדשה בה היו שינויים שנטען שנועדו לרצות את ברית המועצות.
ב-19 בדצמבר 1940, בעקבות מותו הפתאומי של הנשיא הקודם, נבחר רייטי לנשיא פינלנד. הוא פעל לצד מקורבו יוהאן וילהלם רנגל, שקודם לתפקיד ראש הממשלה במקומו.
רייטי נהפך לבעל בריתו של אדולף היטלר, אך טען שהוא אינו שותף לאידאולוגיה הנאצית, ושיתוף הפעולה עם גרמניה נובע ממצבה הקשה של פינלנד והצורך שלה להאבק נגד ברית המועצות. בשבועות שלפני פתיחת מבצע ברברוסה עובו הכוחות הגרמניים בפינלנד. בשבוע לפני פתיחת המבצע הודיע שר החוץ של פינלנד על סיום יחסיה עם חבר הלאומים ובפינלנד הוכרז גיוס כללי. לאחר פתיחת מבצע ברברוסה הצהיר רייטי שפינלנד נאלצת להלחם שוב נגד התוקפנות הרוסית, אבל הפעם היא אינה לבד ולצידה עומדת גרמניה. רייטי טען שכבר בנובמבר 1940 דרשה ברית המועצות מגרמניה שתאפשר לה לכבוש את פינלנד. בתחילת דצמבר 1941 הכריז רייטי שפינלנד קיבלה בחזרה במלחמה את השטחים שאולצה למסור לרוסיה, אך כדי לשמר את ההישג היא צריכה עוד לכבוש כמה נקודות אסטרטגיות. ביוני 1942 הודיע רייטי לברלין כי בכוונתו לכרות שלום נפרד עם רוסיה, אלא עם גרמניה תספק לעמו מזון הנדרש לה להצילה מרעב. בעקבות זאת, טס היטלר לפינלנד והבטיח שיספק לפינים מזון.
בדצמבר 1942 ביקש רייטי מהפרלמנט שיוענקו לו סמכויות מלאות. הבקשה סורבה שכן לא קיבלה את הרוב המיוחס לה נזקקה על פי החוקה.
בפברואר 1943 נבחר רייטי שוב לנשיא פינלנד על ידי הפרלמנט ובניגוד לתקוות, הודיע שפינלנד תמשיך במלחמה לצד גרמניה. בתחילת מאי 1943 קיבל רייטי כמו שאר מנהיגי מדינות הציר הזמנה להגיע להיטלר, אך בניגוד לשאר המנהיגים לא הגיע רייטי אל היטלר. הטיימס ראה בכך סימן שפינלנד מחפשת דרך לצאת מהמלחמה. בסוף 1943 רייטי סירב לדרישות מפינלנד לכרות שלום נפרד בטענה שמדובר על כניעה ללא תנאי שלא תועיל לעם הפיני.
ב-27 ביוני 1944 פלש הצבא הגרמני לפינלנד ובחסותו הגיע יואכים פון ריבנטרופ אל רייטי והחתים אותו על הסכמה להמשיך במלחמה לצד גרמניה. בתחילת אוגוסט 1944, כאשר הצבא האדום התקדם אל תוך פינלנד, התפטר רייטי וחזר לכהן כנגיד הבנק המרכזי. לאחר כניעת גרמניה לחצה ברית המועצות להעמיד את רייטי לדין והוא נעצר בתחילת נובמבר 1945 והועמד לדין באשמת גרירת פינלנד למלחמה והסגרת אזרחים פינים לידי הגסטפו. בפברואר 1946 נדון רייטי ל-10 שנות מאסר, ואת רוב מאסרו העביר בבית החולים של בית הכלא. ב-19 במאי 1949 קיבל חנינה עקב בריאותו הרופפת וב-22 במאי 1949 שוחרר מהכלא.  רייטי מת באוקטובר 1956.