stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משיח
זרמים משיחיים ביהדות > משיחיות בחסידות חב"ד

בדור האחרון בולט העיסוק הציבורי בנושא המשיחיות, בשל פעילות של חסידי חב"ד המשתמשים בין היתר בשלטי חוצות לפרסום אמונתם בנושא המשיח. בשנת 1990 הפיקה רחל בולטון, שניהלה במשך כעשור את כל פעילות הפרסום של צעירי אגודת חב"ד, קמפיין ארצי שנשא את הסלוגן "היכונו לביאת המשיח". מאוחר יותר, החלו חלק מהחסידים לפרסם את רבם מנחם מנדל שניאורסון כמשיח תוך שימוש בסיסמה "יחי אדוננו מורנו ורבנו מלך המשיח לעולם ועד". גם לאחר פטירתו ב-ג' בתמוז תשנ"ד 1994, ממשיך הזרם המשיחיסטי בחב"ד לפרסמו כמשיח. אמונה זו עוררה ביקורת מצד חוגים שונים ופולמוס פנימי בחסידות.
ראו גם

המשיח בדתות נוספות
מהדי
ימות המשיח
לקריאה נוספת

הרעיון המשיחי בישראל: הרצאות שהושמעו ביום עיון לרגל מלאת שמונים שנה לגרשם שלום, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, חטיבת מדעי הרוח, תשמ"ב. השתתפו: יאיר זקוביץ, איתמר גרינולד, שלום רוזנברג, יהודה ליבס, מנדל פייקאז'.
צבי ברס (עורך), משיחיות ואסכטולוגיה, קובץ מאמרים, מרכז זלמן שזר, ירושלים, תשמ"ד 1983.
מנחם ברוד, ימות המשיח, כפר חב"ד, הוצאת צעירי אגודת חב"ד, 1993, מהדורה מורחבת 2013
דב שוורץ, הרעיון המשיחי בהגות היהודית בימי הביניים, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשנ"ז 1997.
אבוטילון

| אבוטילון השיח |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: חלמיתאים
משפחה:: חלמיתיים
סוג:: אבוטילון
שם מדעי
 Abutilon ‏מילר, 1754
אַבּוּטִילוֹן (שם מדעי: .Abutilon Mill) הוא סוג גדול של צמחים עשבוניים, שיחים ועצים קטנים ממשפחת החלמיתיים. הסוג כולל 178 מינים, ותפוצתו רחבה בכל האזורים הטרופיים ולעיתים הסובטרופיים של אמריקה, אפריקה, אסיה ואוסטרליה, ובאופן כללי מיניו מעדיפים מקומות חמים. בישראל גדלים חמישה מיני בר של אבוטילון, הנפוץ שבהם הוא אבוטילון תאופרסטוס שהוא צמח עשבוני חד-שנתי, גר בישראל ממוצא טרופי, השאר הם שיחים נדירים שמאכלסים מדרונות, מצוקים ואדיות ונאות מדבר באזורים החמים ומעדיפים בתי גידול לחים יחסית. הם נצפים בעיקר באזור בקעת ים המלח.
מיני סוג זה מאופיינים בשעירותם, בגביעון החסר ובפרי מסוג מפרדת המורכבת מפרודות הערוכות מסביב לעמוד מרכזי, כל פרודה בעלת 2 קשוות ומכילה זרע אחד או שלושה. העלים משוננים ודמויי לב בבסיסם. הפרח צהוב או בעל גוון דומה.
בעבר שויכו לסוג Abutilon שני מינים נוספים: אבוטילון דו-גוני (Abutilon megapotamicum), שיח מטפס, ואבוטילון מצויר (Abutilon pictum), שיח או עץ קטן. שני מינים אלו הועברו בשנת 2012 לסוג קליאנת'ה (Callianthe), הכולל כ-50 מינים שמקורם באזורים הטרופיים של מקסיקו ודרום אמריקה. ראו הרחבה בפרק מאפיינים מבדילים של קליאנת'ה מאבוטילון ובייקרידסיה.
מתן שמות

מקור שם הצמח בשם הערבי "אבו טילון" (ابو طيلون), אשר ניתן לצמח זה (או לצמח דומה לו) על ידי אבן סינא ומשם התגלגל ללטינית. השם "אבוטילון" ניתן לראשונה לסוג במילון "צמחי ארץ ישראל – שמות המשפחות והסוגים" משנת 1946 בעמ' 8, סעיף 2.
תיאור

צמחים בסוג אבוטילון כוללים עשבים חד-שנתיים או רב-שנתיים לרוב, בני שיח, שיחים ולעיתים רחוקות עצים קטנים. גובהם נע בין כ-0.5 ל-3 מטרים.
חלקי הצמח מכוסים שערות כוכביות (שערה רב-תאית המסתעפת לצדדים מבסיסה), הדוקות ומפושקות.
הגבעולים (הענפים) על פי רוב זקופים, לעיתים משתרע ומזדקף גדל לרוחב על הקרקע וכלפי מעלה.
הלוואים נשירים (נושרים במהרה).
העלים פשוטים, מסורגים (עלה אחד בכל מפרק) על פי רוב הם סדורים באופן לולייני (ספירלי) לאורך הגבעול. העלים בדרך כלל בעלי פטוטרת, ובעלי עורקים מאוצבעים (כעין כף יד) היוצאים מבסיס העלה. העלים דמויי לב בבסיסם. שפת העלה משוננת או חרוקה. העלים דמויי לב בבסיסם.
הפרחים צהובים (בישראל), דו-מיניים, נכונים, וצומחים לרוב יחידים, בזוגות או בקבוצות מחיקי העלים או לעיתים רחוקות בתפרחות כמעט בראשי ענפים (אמיריים). הפרחים גדולים בולטים לעין.
הגביעון שמתחת הגביע חסר (מאפיין ייחודי למיני אבוטילון).
הגביע בעל צינור דמויי פעמון או גביע ו-5 אונות מופרדים, ונושקים האחד לשני. הגביע משתייר, אך לרוב אינו מתפרה, מתנפח או עוטף את הפרי.
הכותרת דמויי פעמון או גביע בעלת 5 עלים מאוחים בתחתיתם, חופפים האחד את השני, מעורים בבסיסם עם צינור האבקנים.
הצופנים (שערות בלוטיות של צוף) מצויים בצדם הפנימי ובסמוך לבסיס של עלי הגביע ועלי הכותרת.
האבקנים מרובים, זיריהם מאוחים בחלקם התחתון לצינור (המכונה צינור האבקנים) ומתפצלים בחלקם העליון, בלוע הפרח.
המאבקים דמוי כליה ובעלי לשכה אחת הנפתחת בראשה.
השחלה עילית, בעלת 5 או הרבה עלי שחלה מאוחים והיא מרובת מגורות. בכל מגורה 3 ביציות לעיתים רחוקות 6. השיליה חיקית.
עמוד השחלה (עשוי מעמודי שחלה מאוחים) מזדקף מתוך צינור האבקנים והוא מחולק בקצהו לצלקות מרובות שמספרן כמספר עלי השחלה.
הפרי הוא מפרדת מעוגלת או חצי כדורית עם עד 20 פרודות, כל אחד מכיל מספר זרעים.
הפרי הוא מפרדת שרוחבה לפחות 10 מ"מ. הפרודות ערכות בדור ונפרדות מציר המצעית ונפתחות לאורכן בשני קשוות. ראש הפרודה מעוגל או קטום (למשל, אביטלון לביד) או חד או מחודד או בעלת מקור ארוך. בכל פרודה 1 עד 3 זרעים.
הזרעים דמוי כליה, מעוטי אֶנְדּוֹסְפֵּרְם ועל פי רוב שעירים מעט או לעיתים רחוקות קירחים.
מיני הבר בישראל

בישראל גדלים בר 5 מינים.
אַבּוּטִילוֹן הַשִּׂיחַ (Abutilon fruticosum) - שיח קטן ונדיר שתפוצתו סודאנית, המאפיין את ואדיות המדבר המזרחיים של ארץ ישראל כדוגמת מדבר יהודה, הערבה ומצוקי ים המלח כולל עין גדי. פרחיו צהובים ופריחתו באביב מסוף דצמבר ועד תחילת יוני.
אַבּוּטִילוֹן לָבִיד (Abutilon pannosum) - שיח בן קיימא ונדיר, שגדל בירדן ולא בישראל, רק מצידו השני של ים המלח, במקומות לחים ומושקים במדבריות. תפוצתו הכללית טרופית והוא גדל גם בדרום עיראק בדרום איראן באפגניסטן ובהודו. השיח גבוה מעל 2 מ', מכוסה בשערות בלוטיות צמריות וקצרות. הטרף לפעמים בעל אונות, קודקודו מאורך ועם רשת עורקים בולטת. הפרי היא מפרדת עם שוליים מעוגלים ובעל פרודות רבות שנפרדות וניתקות בנקל. ראש הפרודה קטום או מעוגל (בשונה ממינים אחרים שראשם חד או מחודד או בעל מקור או מלען). מין זה דומה לאבוטילון קהה.
אַבּוּטִילוֹן קֵהֶה (Abutilon hirtum) - שיח קטן נדיר ובסכנה, מצוי בנאת עין גדי נדיר באזור יריחו-פצאל, קומראן ומצדה. בית גידולו בשולי מעיינות, שדות ומטעים מושקים, צידי דרכים, ותעלות, במקומות חמים ולחים ברום נמוך. פרחיו צהובים ופריחתו כל השנה. הצמח שעיר כולו, זקוף למדי, גובהו 50 עד 150 ס"מ. הענפים מסועפים. הפטוטרת ארוכה. העלים, ביציים-רחבים, מעוגלים (אינם מפורצים) דמויי לב רחב, קודקודו מחודד במקצת או בעלי פיטם, אורכם 1.6 ס"מ או יותר וקוטרם 5 עד 10 ס"מ; מכוסים בשערות בלוטיות לא מסועפות ולא נעימות למגע יד. הפרח צהוב, נפתח רק אחר הצהריים ואז הוא נראה כגלגל או שבשבת, קוטרו 2 עד 3 ס"מ. הפרי הוא מפרדת עם שוליים זוויתיים בעלת פרודות רבות דקות וצפופות.
אַבּוּטִילוֹן הָדִּי (Abutilon indicum) - אבוטילון הודי הוא צמח עשבוני חד-שנתי או בן שיח נדיר ובסכנה שגדל במקומות לחים ומושקים במדבריות. עלי הכותרת מפורצים, אורכם 1.2 ס"מ או פחות מזה. העלים ביציים ומחודדים ארוכות בקודקודם
אבוטילון תֵּאוֹפְרַסְטוּס (.Abutilon theophrasti Medik) - צמח עשבוני חד-שנתי, מין גר בארץ, שמוצאו ממרכז אסיה ועד סין ובאזורים הסובטרופיים. הוא נאסף בארץ רק מ-1942, מאז התפשט מאוד במקומות מושקים בקיץ, והפך שכיח עד שולט במקומות מסוימים. הוא נפוץ בשדות מעובדים ונחשב לעשב רע.
צמחי התרבות בישראל

חלק ממיני אבוטילון משמשים כצמחי גינה. פותחו מספר כלאיים וזנים. אבוטילונים יכולים להתרבות מזרעים או באמצעות ייחורים.
לפי שיטת המיון העדכנית, נפוצים בישראל שני מיני תרבות בלבד: אבוטילון גדול-עלים (Abutilon grandifolium) ואבוטילון כלאיים (Abutilon × hybridum Voss). השם המדעי של האחרון מסווג כ*"שם לא משויך" (Unplaced name), כלומר, לא ניתן לשייך אותו באופן ברור לסיווג טקסונומי תקף.
אבוטילון גדול-עלים הוא שיח גבוה, 90 עד 180 ס"מ שתחום התפוצה הטבעי שלו משתרע מאזור פרו ועד ברזיל וצפון ארגנטינה. זהו שיח הגדל בעיקר בבתי גידול סובטרופיים. הענפים זיגזגיים פחות או יותר. ומכוסים שערות שאורכן כ-2 מ"מ. העלים פשוטים, מעוגלים, שעירים, קטיפתיים ומשוננים, בסיסם דמוי לב. צבע הפרחים צהוב או כתום.
אבוטילון מצויר ואבוטילון דו-גוני

בעבר שויכו לסוג Abutilon שני מינים נוספים: אבוטילון דו-גוני (Abutilon megapotamicum), שיח מטפס-נשען, ואבוטילון מצויר (Abutilon pictum), שיח או עץ קטן. שני מינים אלו הועברו בשנת 2012 לסוג קליאנת'ה (Callianthe), הכולל כ-50 מינים שמקורם באזורים הטרופיים של מקסיקו ודרום אמריקה. השם עצמו (Callianthe) מציין את יופיו של הפרח (מיוונית: kallos – יפה, anthos – פרח).
אין ספק כי יש לעדכן את המגדירים הבוטניים בהתאם לשיטת המיון החדשה, אשר הכירה בסוג קליאנת'ה כקבוצה טקסונומית נפרדת והעבירה אליו מינים מסוימים שהיו שייכים בעבר לסוג אבוטילון ולסוג בייקרידסיה (Bakeridesia). ראו הרחבה בפרק הבא.
מאפיינים מבדילים של קליאנת'ה מאבוטילון ובייקרידסיה

קליאנת'ה שונה מאבוטילון ובייקרידסיה (Bakeridesia) לפי ההגדרה הצרה במאפיינים הבאים:
המספר הבסיסי של כרומוזומים בקליאנת'ה הוא 8, בניגוד למספרים הבסיסיים של 7 באבוטילון ו-15 בבייקריסדיה. הוא גם מובחן מורפולוגית מקרובו הפילוגנטי הקרוב ביותר, גאיה (Gaya), שלו מספר כרומוזומים בסיסי של 6.
ארבע ביציות או יותר בכל עלי שחלה.
פרחים גדולים יחסית, כאשר עלי הכותרת בדרך כלל אינם קצרים מ-1.5 ס"מ.
עלי כותרת עם עורקים עורקים שקועים וניכרים.
צינור אבקנים קירח.
דופן פנימית של חלקי הפרי (mericarp) מכוסה טריכומות כוכביות.
לרוב עלים משוננים ו/או מפורצים.
מחיקה של 25 זוגות בסיסים ברצף ITS2 של rDNA (Donnell ואח', 2012).
תמונות

פרי אבוטילון תאופרסטוס
מפרדת של אבוטילון תאופרסטוס
עלה של אבוטילון תאופרסטוס
מינים

ישנם כ-177 מינים בסוג אבוטילון.
עם המינים נכללים:
Abutilon abutiloides (ז'אקווין) – אבטוליון שיחי הודי
Abutilon albescens (מיקל)
Abutilon asiaticum
Abutilon auritum – חלמית הודו-אסיאתית
Abutilon avicennae – חלמית צהובה
Abutilon bedfordianum (הוקר) – חלמית בדפורד
Abutilon berlandieri – חלמית ברלנד הודית
Abutilon bidentatum
Abutilon buchii
Abutilon darwinii – חלמית דרווין
Abutilon eremitopetalum
אבוטילון השיח (Abutilon fruticosum)– מצוי בישראל בבקעת הירדן ומדבר יהודה
Abutilon giganteum
Abutilon grandiflorum
Abutilon grandifolium
Abutilon greveanum.
Abutilon guineensel
אבוטילון קהה (Abutilon hirtum)– נדיר מאוד בישראל, נצפה בבקעת ים המלח
Abutilon hulseanum
Abutilon hypoleucum
Abutilon incanum
אבוטילון הודי (Abutilon indicum)– בסכנת הכחדה בישראל, מספר פרטים נצפו בבקעת הירדן ובנגב הדרומי
Abutilon insigne
Abutilon julianael
Abutilon lauraster
Abutilon leonardi
Abutilon leucopetalum
Abutilon listeri
Abutilon longicuspe
Abutilon malacum
Abutilon mauritianum
Abutilon megapotamicum
Abutilon menziesii
Abutilon mollicomum
Abutilon mollissimum
Abutilon muticum
Abutilon niveum
Abutilon oxycarpum
Abutilon palmeri
אבוטילון לביד (Abutilon pannosum)– נדיר מאוד בישראל, נצפה בבקעת ים המלח
Abutilon parishii
Abutilon parvulum
Abutilon pauciflorum
Abutilon permolle
אבוטילון מצויר (Abutilon pictum)
Abutilon pitcairnense
Abutilon purpurascens.
Abutilon reflexum
Abutilon ramiflorum
Abutilon ranadei
Abutilon reventum
Abutilon sachetianum
Abutilon sandwicense
Abutilon sellowianum
אבוטילון תאופרסטוס (מדיקוס)
Abutilon thurberi
Abutilon thyrsodendron.
Abutilon trisulcatum
Abutilon venosum.
Abutilon virginianum. – חלמית איי וירג'ין
Abutilon wrightii – חלמית רייט הודית
מינים > כלאיים

Abutilon × hybridum (צמח הורה לא ידוע)
Abutilon × milleri ‏(A. megapotamicum × A. pictum)
Abutilon × suntense ‏(A. ochsenii × A. vitifolium)
מינים > נחשבו בסוג זה בעבר

Bakeridesia integerrima (בשם A. chittendenii)
Briquetia spicata (בשם A. spicatum)
Corynabutilon ochsenii (בשם A. ochsenii)
Corynabutilon vitifolium (בשם A. vitifolium)
גלריה

אבוטילון תאופרסטוס
Abutilon incanum
Abutilon menziesii
Abutilon pictum
זן האבוטילון 'קנטיש בל'
Abutilon megapotamicum
Abutilon indicum
Abutilon grandifolium
הערות שוליים

1 2  Abutilon Mill, POWO plants of the World Online. Published on the Internet, ‏12-2024
↑  Abutilon Mill., WFO: World Flora Online. Published on the Internet, ‏12-2024
↑  Esteves, G. L.; Krapovickas, A. (2002). "New Species of Abutilon (Malvaceae) from Sao Paulo State, Brazil". Kew Bulletin. 57 (2): 479. doi:10.2307/4111131. JSTOR 4111131.
↑  Fryxell, Paul (בנובמבר 2002). "An Abutilon nomenclator (Malvaceae)" (PDF) (5): 79–118. {{cite journal}}:  (עזרה); Cite journal requires |journal= (עזרה)
1 2 3 4  Abutilon in Flora of China @ efloras.org, www.efloras.org
1 2  אבוטילון, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
↑  אבוטילון תיאופרסטוס, באתר Blue Ecosystems
1 2  Callianthe Donnell, POWO plants of the World Online. Published on the Internet, ‏12-2024
↑  Porcher, Michel H. (2006). "Sorting plant names: Arabic index". Multilingual, Multiscript Plant Name Database. University of Melbourne.
↑  צמחי ארץ ישראל – שמות המשפחות והסוגים, 1946, עמ' 8
↑  Hildyard, A. (2001). Endangered Wildlife and Plants of the World. Marshall Cavendish. p. 22. ISBN 978-0-7614-7194-3.
1 2 3  Abutilon, ucjeps.berkeley.edu
1 2 3  מיכאל זהרי, מגדיר חדש לצמחי ישראל, מהדורה חדשה מתוקנת ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1989, עמ' 299-301
↑  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים: כנה, 1998, עמ' 427-9
1 2  אורי פרגמן-ספיר, פרחי עין גדי וחוף ים המלח, ירושלים: העמותה לעידוד וקידום שמירת הטבע במזרח התיכון, 2008, עמ' 1-2
↑  Abutilon.
↑  "GRIN Species Records of Abutilon". Germplasm Resources Information Network. United States Department of Agriculture. אורכב מ-המקור ב-2015-09-24. נבדק ב-2010-12-05.
↑  Britton, N. L.; C. F. Millspaugh (1920). "Malvaceae". The Bahama Flora. The authors. p. 264.
↑  "Abutilon asiaticum in Global Plants".
↑  "Type of Abutilon avicennae Gaertn. [family MALVACEAE]".
↑  אבוטילון השיח – Abutilon fruticosum Guill. & Perr., באתר צמחיית ישראל וסביבתה
↑  אבוטילון קהה – Abutilon hirtum (Lam.) Sweet, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
↑  אבוטילון הודי, באתר פורטל הערכות הסיכון לטבע בישראל
↑  אבוטילון לביד – Abutilon pannosum (Forst.f.) Schltdl., באתר צמחיית ישראל וסביבתה
↑  Britton & Millspaugh, p. 266
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540772005171 
אבוטילון השיח
אבוטילון קהה
אבוטילון דו-גוני
קליאנת'ה מצוירת (אבוטילון מצויר) בירושלים
קליאנת'ה מצוירת (אבוטילון מצויר) בירושלים
בנייה ירוקה בישראל

בית עם פאנלים סולאריים במושב תקומה
בנייה ירוקה בישראל מתייחסת לפרקטיקה ורגולציה של בנייה ירוקה בישראל. לישראל תקן ייחודי לבנייה ירוקה שמספרו 5281.
היסטוריה

לישראל תקן בנייה ירוקה מאז 2005. התקן מבוסס על מערכת דירוג נקודות, המעניקה עד 5 כוכבים על סמך מספר הנקודות שהושגו (55 - 100) ב-8 קטגוריות.
בעוד שתקן הבנייה מ-2005 התייחס רק לבנייני מגורים ומשרדים חדשים, גרסה חדשה מתוקנת ומעודכנת יותר אושרה בשנת 2011, בעקבות לחץ של אנשי מקצוע ושחקנים בשוק. התקן החדש שנכתב בעזרת BRE, המשרד הבריטי שכתב את BREEAM, הכלי לבנייה ירוקה בבריטניה, מכסה בניינים ומבנים חדשים בשיפוץ משמעותי. גרסה זו עודכנה שוב באוגוסט 2014.
מספר עיריות ישראליות משתמשות בימינו בתקן כחלק מחייב בתהליך רישוי הבנייה שלהן. יחד עם התקנים המשלימים 5282 (סיווג מבנים לפי שימוש באנרגיה) ו-1738 למוצרים ברי קיימא מספקים מערכת להערכת הקיימות הסביבתית של מבנים.
התקן האמריקאי לבנייה ירוקה LEED יושם בבניינים מסוימים בישראל, כולל מרכז הפיתוח של אינטל בחיפה .
מדיניות הבנייה הירוקה

במסגרת ההתחייבויות של ממשלת ישראל בהצטרפותה לארגון ה-OECD, הממשלה הודיעה כי "תפעל לקידום אסטרטגיה מקיפה להפחתת פליטות, לרבות מדיניות לניהול אנרגיה, וכן קביעת יעדים וצעדים נדרשים לעניין הפחתת פליטות גזי חממה". על מנת לקדם את מטרות אלו, הוחלט על קידום הבנייה הירוקה בישראל. החלטה זו כללה ביצוע צעדים מפורטים כדוגמת:
קידום הקמת מרכז ידע ישראלי לבנייה ירוקה אשר יעסוק בין היתר בקידום הידע האקדמי ובריכוז מידע בתחום זה.
קידום מסגרת הכשרת כוח אדם מקצועי בתחום זה לקהלי יעד שונים (כגון מתכננים, מהנדסי בניין, קבלנים ובודקי התקן).
קידום כתיבת ועדכון תקנים על ידי מכון התקנים הישראלי.
קידום מסגרת לעריכת הכשרות בנושא עמידת מבנים בדרישות התקנים השונים הנוגעים בדבר.
ב-13 בפברואר 2013 הערים החברות בפורום ה-15 חתמו על אמנת הפורום ה-15 להפחתת זיהום אוויר ולהגנת אקלים. במסגרת אמנה זו הערים התחייבו להציב יעדי הפחתה כמותיים ברורים של פליטות גזי חממה וזיהום אוויר בעיר ולהכין תוכנית פעולה עירונית שתוביל להגשמת יעדים אלו. התחייבויות אלו כללו הפחתת פליטת גזי חממה ב-20% עד 2020 ויחס לפליטות בשנת 2000. אמנת אקלים זו כוללת צעדים ממשיים לפי השלבים הבאים.
שלב מקדמי - הקמת פורום מוביל בעירייה (ועדת היגוי עירונית), סדנת הכשרה לוועדת ההיגוי, אישור תקציב ועדת ההיגוי, בחירת חברת ייעוץ או צוות ייעוץ מקצועי לתכנון והכנת התוכנית.
תהליך התכנון - סקר עירוני למיפוי ואפיון הפליטות, הגדרת חזון ומדיניות, הגדרת יעדי הפחתה כמותיים שלא יפחתו מההתחייבות הכללית להפחתת 20% מהפליטות עד 2020, פירוט התוכנית והתחלת פרויקטים שזמינותם מידית.
הטמעה ויישום - הטמעת דפוסי ארגון וניהול, תקצוב והתחלת תכנון, תקצוב יישום וביצוע פרויקטים פיזיים, חינוך, הסברה, שיווק והנחיה, חקיקה ואכיפה, עמידה ביעדים שנתיים, ניטור ובקרה.
מאחר שאין מנגנונים ממשלתיים מחייבים ליישום בנייה ירוקה, החליטו ראשי עיריות הפורום ה-15 כצעד ראשון לקידום הנושא על אימוץ כלים מידיים להטמעת בנייה ירוקה בערי הפורום ה-15. החלטה זו כוללת מחויבות להכללת עקרונות בנייה ירוקה בכל בקשה שתוגש לאישור הוועדה המקומית לתכנון ובנייה. הצעד השני היה החלטה על קידום המלצה לאימוץ התקן הישראלי לבנייה ירוקה שהתקבלה ביוני 2013. בנוסף, הפורום ה-15 הקים את הפורום העירוני לתכנון ובנייה בני קיימא אשר חברים בו נציגי מהנדסי הערים של העיריות החברות באמנת האקלים נציגי ממשלה ונציגי גופים מקצועיים ומטרתו גיבוש מדיניות בנייה ירוקה ותכנון בר קיימא בערים. החלטת הפורום ה-15 כללה מתווה הדרגתי לאימוץ ת"י 5281. המתווה כולל מבני מגורים, מבני עירייה, משרדים, מבני תיירות ועוד. בהתכנסות הפורום העירוני בפברואר 2017 עלה כי מתוך 15 הערים החזקות כלכלית בישראל, רק שש הגיעו ליעד היישום הסופי שהוא תכנון או הקמה של מוסד חינוכי אחד לפחות על פי התקן.
החלטת פורום ה-15 מוסיפה למודעות לנושא הבנייה הירוקה בישראל, שבאה לידי ביטוי בעלייה במבנים שרשומים לבדיקה האם הם עומדים בדרישות התקן. עוד התקדמות בנושא חלה ב-2015 כשהממשלה הכריזה על סיוע בהקמת העיר חריש על מנת להבטיח שתיבנה תוך שמירה על עקרונות הבנייה הירוקה.
תקן 5281

התקן הישראלי לבנייה ירוקה, תקן 5281, שודרג והורחב בשנת 2011 בשיתוף המשרד להגנת הסביבה, מכון התקנים הישראלי, משרד הפנים, משרד הבינוי והשיכון והמועצה הישראלית לבנייה ירוקה. בעוד שהתקן הישן חל רק על בנייני מגורים ומשרדים, הגרסה המתוקנת הגדירה שבעה תקנים לשבעה סוגי מבנים: מגורים, משרדים, מוסדות בריאות, מבני ציבור, מסחר, חינוך ותיירות.
תקן 5281 מקיף נושאים הרלוונטיים לכל בניין ירוק: אנרגיה, קרקע, מים, חומרי בניין, בריאות ורווחה של משתמשי בניין, פסולת, תחבורה, ניהול אתרי בנייה וחדשנות. כל גיליון מחולק לתתי קטגוריות הכוללות קריטריוני דירוג והערכה, והציון נקבע בהתאם לעמידה של הפרויקט בדרישות.
בניין נחשב ל"בניין ירוק" אם הוא עומד בדרישות המינימליות לכל אחת מהקטגוריות, וכן בתנאים מוקדמים נוספים לצמצום "טביעת הרגל הסביבתית" של הבניין.
לתקן חמש רמות, החל מכוכב אחד לחמישה כוכבים.
המועצה הישראלית לבנייה ירוקה (ILGBC) מפרסמת מדריכים כלליים וטכניים המספקים מידע על תקנים אלו ויישומם.
ראו גם

אדריכלות ישראל
המשרד להגנת הסביבה (ישראל)
נושאי איכות הסביבה בישראל
אנרגיה בישראל
הערות שוליים

↑  המשרד להגנת הסביבה, תקן ישראלי 5281: התקן הישראלי לבנייה ירוקה, ‏2017
↑  מכון התקנים, ת"י 5281, בנייה בת קיימא (בניה ירוקה), ‏2016 (ארכיון)
↑  Green Building Standards
↑  מזכירות הממשלה, קידום בנייה ירוקה בישראל, ‏2014
1 2  פורום ה-15, בנייה ירוקה, ‏2017
↑  קרבטרי, מאיה, מפגש הפורום העירוני בנושא הריביזיה לת"י 5281, ‏2017
↑  מבנים ירוקים בישראל, באתר המשרד להגנת הסביבה
↑  הכרזת הממשלה על הסיוע בהקמת העיר חריש, באתר המשרד להגנת הסביבה
↑  Israeli Green Building Standard
אמאד דיאלו

אמאד דיאלו (בצרפתית: Amad Diallo; נולד ב-11 ביולי 2002) הוא כדורגלן איווארי המשחק כקשר כנף במנצ'סטר יונייטד ובנבחרת חוף השנהב.
קריירת מועדונים

דיאלו נולד באביג'אן שבחוף השנהב, והוא מוסלמי. לו גם דרכון איטלקי.
קריירת מועדונים > אטאלנטה

דיאלו הגיע למחלקת הנוער של אטאלנטה מהסרייה א' בשנת 2015. ב-27 באוקטובר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף והבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון 1–7 על אודינזה במסגרת המחזור התשיעי של עונת 2019/2020 בסרייה א'. עד לסוף עונה זו ערך דיאלו שתי הופעות ליגה נוספות.
בחצי הראשון של עונת 2020/2021 ערך הופעת ליגה נוספת במדי המועדון, ואף ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בתיקו 1-1 נגד מיטיולן במסגרת שלב הבתים.
קריירת מועדונים > מנצ'סטר יונייטד

ב-5 באוקטובר 2020 חתם על חוזה לחמש עונות במנצ'סטר יונייטד מהפרמייר ליג החל מחודש ינואר 2021. ב-18 בפברואר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשהחליף את מייסון גרינווד בניצחון 0–4 על ריאל סוסיאדד במסגרת משחק הגומלין בשלב 32 הגדולות של הליגה האירופית לעונת עונת 2020/2021 בליגה האירופית. ב-11 במרץ 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד מילאן במסגרת שלב שמינית הגמר של הליגה האירופית. ב-11 במאי 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג, בהפסד 1–2 ללסטר סיטי במסגרת המחזור ה-36. בסך הכול ערך בחצי העונה הראשונה שלו במועדון שלוש הופעות ליגה וארבע הופעות בליגה האירופית.
ב-27 בינואר 2022 הושאל לריינג'רס מהליגה הסקוטית עד לסיום העונה.
ב-31 באוגוסט 2022 הושאל לסנדרלנד.
לאחר הגעת המאמן הפורטוגלי רובן אמורים בנובמבר 2024 קיבל דיאלו יותר דקות משחק והבקיע שערים מכריעים.
ב-16 בינואר 2025 הבקיע שלושער ב12 דקות וביצע מהפך וקבע 1-3 באולד טראפורד מול סאות'המפטון ובכל הבקיע את השלושער הראשון שלו בקריירה.
נבחרת חוף השנהב

ב-26 במרץ 2021 ערך דיאלו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת חוף השנהב, כשנכנס כמחליף בניצחון 0–3 על נבחרת ניז'ר במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2021. ב-5 ביוני 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו במדי הנבחרת, שער מכריע בתוספת הזמן בניצחון 1–2 על נבחרת בורקינה פאסו במשחק ידידות.
הערות שוליים

↑  "Manchester United Recruit Amad Diallo, Good News for Paul Pogba". Newsy Today. 6 בינואר 2021. נבדק ב-24 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  "Join Manchester United, Amad Diallo Uploads Surah Al-Furqan Verses 65–66: Okezone Ball". Netral.News. 8 בינואר 2021. נבדק ב-24 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  "Amad Diallo: Winger gets Italian passport ahead of transfer to Manchester United from Atalanta". Sky Sports. נבדק ב-4 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  Transfer news: Amad agrees a loan deal, www.manutd.com (באנגלית)
| נבחרת חוף השנהב – אולימפיאדת טוקיו 2020 |
| --- | --- | --- |
|  1 נאגולי •  2 גנאקה •  3 באיי •  4 דאבילה •  5 אי. דיאלו •  6 סינגו •  7 אי. דומבייה •  8 קסייה •  9 דאו •  10 אמ. דיאלו •   11 קואמה •  12 קואסי • 13 קייטה •  14 גויאגון • 15 גרדל • 16 אליעזר • 17 אוטארה • 18 טימיטה • 19 קוואו • 20 אב. דומבייה • 22 טיה • מאמן: האידרה |  1 נאגולי •  2 גנאקה •  3 באיי •  4 דאבילה •  5 אי. דיאלו •  6 סינגו •  7 אי. דומבייה •  8 קסייה •  9 דאו •  10 אמ. דיאלו •   11 קואמה •  12 קואסי • 13 קייטה •  14 גויאגון • 15 גרדל • 16 אליעזר • 17 אוטארה • 18 טימיטה • 19 קוואו • 20 אב. דומבייה • 22 טיה • מאמן: האידרה | חוף השנהב |
ארכאומטלורגיה אל-ברזלית בדרום הלבנט

ארכאומטלורגיה אל-ברזלית בדרום הלבנט פורס את ההיסטוריה של שיטות העיבוד של מתכות אל-ברזליות בחלק זה[דרושה הבהרה] של המזרח התיכון בתקופה שבין 4500 ל-1000 לפנה"ס. ארכאולוגיה של מתכות (או בשמה המודרני - ארכאומטלורגיה) היא ענף מחקר של הארכאולוגיה ותחילתה מקבילה להתפתחות המחקר הארכאולוגי השיטתי עצמו. בשלב הראשון התמקד חקר המתכות העתיקות במיון הממצאים הארכאולוגיים על פי הצורה, הגודל, החומר ואופן השימוש בהם, כאשר החומר מאופיין בעיקר על פי הצבע החיצוני של החפץ ושיטת הייצור משוחזרת על בסיס הנחות ומסקנות לוגיות הנגזרות מצורתו. מעט מאוחר יותר הוחל ביישום שיטתי של ניתוח מטלוגרפי ככלי מרכזי במחקר הטיפולוגי של חפצי מתכת עתיקים מ"העולם הישן". ספרי הלימוד הראשונים בארכאומטלורגיה הופיעו בשנות ה-50 וה-60 של המאה העשרים (למשל: Coghlan ו-Tylecote) ומאז התבססה הארכאומטלורגיה כאחד המאפיינים של המחקר הארכאולוגי ה-"מודרני".
גרזן קרב מתקופת הברונזה התיכונה, נמצא בתל רומידה