stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היבריס
הערות שוליים

↑  Oxford Classical Dictionary, "hubris," pp. 732-733.
↑  אריסטו רטוריקה 1378b (תרגום אנגלי והמקור היווני נמצאים ב- פרויקט פרזאוס).
↑  משנה, מסכת אבות, פרק ד', משנה י"ח
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת חגיגה,  פרק ב', הלכה א'; וראו משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות דעות, פרק ו', הלכה ג'
↑  ספר משלי, פרק ט"ז, פסוק י"ח
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563663105171  BnF: cb13770985x (data)  GND: 4331586-0  LCCN: sh95008867  SUDOC: 061614963
תקנות שעת חירום למאבק בנגיף הקורונה

תקנות שעת חירום למאבק בנגיף הקורונה הן סדרת תקנות שעת חירום שהותקנו על ידי ממשלת ישראל החל מ-15 במרץ 2020, מכוח סמכותה לפי סעיף 39 לחוק יסוד: הממשלה, לצורך התמודדות עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל, למניעת התפשטות המגפה ולהגבלת והסדרת הפעילות בתחומים שונים.
התקנות היו המכשיר המשפטי העיקרי שבו השתמשה הממשלה לשם הגבלת המגע בין תושבי המדינה והפחתתו לצרכים חיוניים בניסיון להגביל את התפשטות המגפה עד לקבלת חוקי הוראת השעה ביולי 2020. הן קובעות מגבלות משמעותיות על חופש התנועה של הפרט, על פרטיותו ועל חופש העיסוק.
התקנות הותקנו גם על מנת לסייע לציבור ולאפשר לו הקלות בעניינים כלכליים וסוציאליים שונים בתקופת המגפה על רקע הפגיעה בכלכלה במהלכה.
הביקורת הרווחת על תקנות הקורונה היא שהן סובלות מגרעון דמוקרטי חריף שמתבטא לא רק בהטלת מגבלות חריפות על זכויות אדם אלא גם בפיקוח פרלמנטרי ושיפוטי מועט על מעשה ריכוזי של הרשות המבצעת שנעשה במהירות יחסית וללא הליך סדור. ואולם, על אף קשיים דמוקרטיים אלו, נטען כי הן מתאפיינות בסממן דמוקרטי חשוב של שקיפות ונגישות מוגברת לציבור. תקנות הקורונה הונגשו לציבור הרחב על ידי משרד הבריאות ומשרד ממשלה נוספים ברשתות חברתיות, באפליקציות ובאתרי אינטרנט באופן חסר תקדים. הנגשה זו כללה שימוש בתקצירים, הסברים, שאלות ותשובות, סרטונים ואינפוגרפיקה, באופן שעשוי לסמן את הדרך לפיתוח נגישות לחקיקה במרחבים דיגיטליים בישראל בעתיד.
ב-17 ביוני הוארך תוקף חלק מהתקנות באמצעות חוק של הכנסת עד ליום 30 ביולי.
רקע

מגפת הקורונה (הנגיף ה-SARS-CoV-2), הגורמת למחלת נגיף קורונה 2019 (COVID-19) החלה בדצמבר 2019 בעיר ווהאן, שבמחוז חוביי בסין, ומשם התפשטה למדינות רבות ובהן ישראל, שמקרה ראשון של חולה קורונה בה התגלה ב-27 בפברואר 2020, לאחר שעוד קודם לכן נשלחו אנשים לבידוד.
בשלבים הראשונים של המגפה נעשתה התמודדות אתה במסגרת הסמכויות הרגילות שבחקיקה, כגון הוראות מנהליות לאיסור כניסת תיירים והמלצות לא מחייבות לציבור. בהמשך הוציא מנכ"ל משרד הבריאות צווים מכוח פקודת בריאות העם.
עם התפשטות המגפה עברה הממשלה להתקנת תקנות שעת חירום שבשונה מהצווים – בכוחן לשנות מיידית את מרבית החוקים (ללא צורך בהליך החקיקה הארוך המאפיין שינוי שגרתי של חוק), להפקיע זמנית את תוקפם או לקבוע בהם תנאים. בכך הן מעניקות תוקף משפטי מחייב למגבלות שנקבעו בהן אף אם הן סותרות חקיקה ראשית כלשהי. במקביל לשטף של התקנת תקנות שעת חירום נמשכה ההתמודדות בהוראות שעה שבמסגרת הסמכויות הרגילות שבחקיקה.
התקנות

התקנות הן משלושה סוגים עיקריים:
הטלת הגבלות, מחמירות בהדרגה, על חופש התנועה והפעילות של התושבים, לשם צמצום ההדבקה בנגיף הקורונה;
הפעלת אמצעים טכנולוגיים שיש בהם פגיעה בפרטיות, לשם איתור חולי קורונה, אנשים ששהו בקרבתם ואנשים שהפרו את החובה לשהות בבידוד בית;
מתן הקלות וסיוע בתחומים כלכליים שונים, על מנת לעזור לתושבים שנפגעו כלכלית מהמגפה וההגבלות שבאו בעקבותיה.
גבולות הסמכות להתקין תקנות שעת חירום

נגד התקנות המסמיכות את השב"כ והמשטרה להשתמש בנתוני מיקום לשם איתור אנשים ששהו בקרבת חולים ואנשים שנדרשו לבידוד בית הוגשו עתירות לבג"ץ, בטענה שהן מהוות פגיעה קשה בזכויות האדם. בדיון הראשוני בעתירות ציין בג"ץ שהן מעלות את השאלות העקרוניות הבאות:
(א) האם ההכרזה על מצב חירום לפי סעיף 38 לחוק יסוד: הממשלה, נוגעת גם למצבי חירום שאינם נובעים מסיבות ביטחוניות?

(ב) האם מתוקף סעיף 7(ב)(6) לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס"ב-2002 ניתן להקנות לשירות הביטחון הכללי סמכויות לפעול בתחום שאינו נוגע לביטחון המדינה?

(ג) האם סעיף 39(ד) לחוק יסוד: הממשלה אשר קובע כי "אין בכוחן של תקנות שעת חירום [...] להתיר פגיעה בכבוד האדם" מטיל מגבלה מוחלטת על הפגיעה בזכות לכבוד האדם או שמא פגיעה זו כפופה לתנאים הקבועים בסעיף 12 לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו?
בדיון ראשוני בעתירות התיר בג"ץ את הפעלת התקנות המאפשרות איתור של מי ששהו בסביבת חולים במחלת נגיף קורונה 2019, אך התנה זאת בהקמת ועדה של הכנסת שתפקח עליהן. ב-16 באפריל 2020 הועבר הדיון בבג"ץ בשידור חי.
בתחילת אפריל 2020 העביר היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, חוות דעת לראש הממשלה, לשר המשפטים ולמזכיר הממשלה, לפיה יש להעדיף חקיקה רגילה בכנסת על פני התקנת תקנות שעת חירום. לדברי מנדלבליט, קיומו של צורך חיוני ומיידי, שלא מאפשר המתנה להשלמת הליך חקיקה, עשוי להצדיק התקנת תקנות שעת חירום, שיחד אתה יש להמשיך בקידומה של חקיקה רגילה בכנסת.
בנוסף, על-פי סעיף 39(ו) לחוק יסוד: הממשלה, תוקפן של תקנות לשעת חירום שמתקינה הממשלה, פוקע לכל המאוחר כעבור שלושה חודשים מיום התקנתן, אלא אם כן מחוקקת הכנסת חוק המאריך את תוקפן.
בעקבות הנחיות היועץ המשפטי לממשלה ופסיקת בית המשפט העליון בעניין החלפת תקנות שעת חירום בהקדם האפשרי בחקיקה ראשית, וכן בשל פקיעת תוקפן המתקרב של תקנות שעת החירום, ב-28 במאי 2020 הפיץ משרד ראש הממשלה תזכיר חוק שנועד להקנות לממשלה סמכויות מפורשות מכוח חקיקה ראשית במקום תקנות שעת החירום.
ב-22 ביוני, עם פקיעת תוקף התקנות להגבלת פעילות בחלוף שלושה חודשים מהתקנתן, חודש תוקפן של חלק מהתקנות באמצעות חוק של הכנסת, ומועד פקיעת תוקפן החדש נקבע ל-6 באוגוסט. באופן דומה, בסמוך למועדי פקיעות תוקפן של תקנות שעת חירום נוספות שהותוקנו בשל המגפה, חודש תוקפן בחוקים שחוקקה הכנסת.
ב-7 ביולי, נחקק חוק הקורונה הזמני שאיפשר לממשלה להוציא צווי הגבלה כחלק מהמלחמה בקורונה ללא אישור הכנסת. נקבע כי הצו יחל מידית אך היא תצטרך לקבל בתוך שבוע את אישורה של הכנסת. היא תוכל לאשר, לבטל, לשנות או להוסיף פרטים לצו. הוועדה שפיקחה הייתה לרוב ועדת הקורונה. בתוספת לחוק נמצאו הסדרים הקובעים בין היתר הגבלות שונות.
ב-23 ביולי, נחקק חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש, שהעביר סמכויות אלה לארבע מוועדות הכנסת: ועדת החוקה, הכלכלה, החינוך ווועדת העבודה והרווחה. החוק עסק בסמכויות נוספות, כמו הסמכות לטיל סגר.
אמי (חברה)

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1907–הווה (כ־117 שנים) 
 מיקום המטה:  לוצרן 
 ענפי תעשייה:  מזון
 מוצרים עיקריים:  מוצרי חלב ותחליפי חלב
 הכנסות:  3.706 מיליון פרנק שווייצרי (2020)
 יו"ר:  קונרד גרבר
 מנכ"ל:  אורס רידנר
 עובדים:  8,863 (2021)
  
 www.emmi.ch
 
אמי (Emmi AG) היא חברה שווייצרית לעיבוד חלב ולייצור מוצרי חלב שבסיסה בלוצרן שבשווייץ. החברה מעסיקה כ-9,000 עובדים באירופה ובאמריקה הצפונית. מניות החברה רשומות למסחר בבורסה לניירות ערך בציריך (SIX Swiss Exchange).
בשנת 2005 רכשה אמי את החברה האיטלקית המתמחה במוצרי יוגורט Trentinalatte SpA.
בעבר החזיקה חברת תנובה בזיכיון לייצר מוצרי יוגורט תחת המותג אמי, אולם שותפות זו נפסקה בעקבות ההסכם של תנובה עם חברת יופלה.
הערות שוליים

↑  יופלה עולה על המדפים בשבוע הבא; ימחק בהדרגה את "אמי", באתר גלובס, 11 בדצמבר 2001
↑  ענת ביין, הקרב על היוגורט: תנובה חוברת ליופלה מול דנונה של שטראוס, באתר TheMarker‏, 16 בדצמבר 2001
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המאה המפוארת - קסם (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  דרמה היסטורית
 שחקנים:  ברן סאאת   נורגול ישילצ'אי   מטין אקדולגר   אנסטסיה צ'ילימפו   חוליה אוושר   אקין קוץ'   אסליהאן גורבוז   ברק קנקט   קדיר דוגולו   טולין אוזן   ארקן קולצ'ק קוסטנדיל   מטה הורוזוגלו   מהמט קורטולוס
 ארץ מקור:  טורקיה 
 שפות:  טורקית 
 מספר עונות:  2 
 מספר פרקים:  60 
 תוכנית מקור:  "הסולטאן"
 הפקה
 מפיק:  טימור ספצ'י
 חברת הפקה:  Tims Productions
 אתר צילומים:  טורקיה יוון
 מוזיקה:  פאהיר אטקגלו אייטקין אטס
 אורך פרק:  120–150 דקות
 שידור
 רשת שידור:  Star TV 2015–2016 FOX 2016–2017
 רשת שידור בישראל:  ערוצי הסדרות של yes
 תקופת שידור מקורית:  12 בנובמבר 2015 – 27 ביוני 2017
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
קוסם סולטן (בטורקית: Muhteşem Yüzyıl: Kösem) היא סדרת טלוויזיה טורקית מסוגת דרמה היסטורית שעלתה לשידור ב-12 בנובמבר 2015 בערוץ Star TV. הסדרה עוסקת בסיפורה של קסם סולטאן, אשתו של אהמט הראשון, אשר שימשה בהמשך כעוצרת וכוולידה סולטאן עבור שני בניה ונכדה. זוהי סדרת המשך של סדרת הדרמה ההיסטורית "הסולטאן" (2011–2014), שגוללה את סיפור שלטונו של סולימאן המפואר ואשתו הורם סולטאן.
עלילה

הסדרה מגוללת את סיפורה ושלטונה של קסם סולטאן, אשתו של הסולטאן אהמט הראשון ואחת הנשים החזקות והמשפיעות ביותר בהיסטוריה של האימפריה העות'מאנית, שנחשבה לסולטן, ושלטה באימפריה גם לאחר מות בעלה.
עלילה > עונה שנייה

קסם הייתה הוולידה סולטן החזקה בכל כוחה ועוצרת של בנה הסולטאן מוראד הרביעי במשך כמעט עשור, כאשר התסיסה הצבאית גורמת לאלה האחרונה לשלול ממנה את סמכותה ושני ההתנגשות. כששליטת המדינה מלאה בידיו, קובע מוראד את תוכניותיו להחזיר את האימפריה לימי השגשוג והכיבוש ולבדוק את השחיתות בתנועה. במקביל, הנסיכה ההונגרית פריה בתלן מחפשת מקלט בחצר העות'מאנית והמשיכה המיידית בינה לבין הסולטאן גורמת לתגובות מצד קסם ואשתו של מוראד, איישה סולטן. מתח מתייחס גם למערכת היחסים של מוראד עם אחותו גבהרן לאחר הוצאתו להורג של בעלה, כמו גם בחייה עם אמם קסם, כאשר בסופו של דבר היא בוחרת באהבה במקום במשחקי כוח. אחיהם למחצה ונסיך העצר, בייזיד, אף שהוא נאמן לסולטן, מתעורר גם הוא בסכסוך, מפני שאיפותיו של אמו, גולבהאר, שהוסתרה מזמן על ידי קסם; עם זאת, אג'נדותיהם של הנסיכים והכופרים האחרים נותרו רגשות ותוכניות אנטי-עות'מאניות במערב.
העונה השנייה מציגה גם את שלטונו של הסולטאן איברהים, את ההתנגשות בין קסם לכלתה, טורהאן חאטיס סולטן על תואר ולדה סולטן, ומסכמת את הסדרה עם רצח קסם.
פרקים

| עונה | עונה | פרקים | משבצת שידור | פרק ראשון | פרק סיום | ערוץ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 30 | ימי חמישי 20:00 | 12 בנובמבר 2015 | 9 ביוני 2016 | Star TV |
|  | 2 | 30 | ימי חמישי 20:00 | 20 באוקטובר 2016 | 11 במאי 2017 | FOX |
דרמה היסטורית

דרמה היסטורית (נקראת גם דרמה תקופתית או יצירה תקופתית) היא ז'אנר קולנועי או טלוויזיוני אשר במרכז עלילתו קיים סיפור המבוסס על אירועים היסטוריים או על אנשים מפורסמים ומאופיין בכך שעלילתו מתרחשת בתקופה ספציפית בהיסטוריה, דבר הדורש מיוצרי הסרט להשתמש בתלבושות ססגוניות ויוצאות דופן, תפאורות וחפצים על מנת ללכוד את רוח התקופה המסוימת.
רקע

לעיתים, הדרמה ההיסטורית תנסה לתאר במדויק אירוע היסטורי או סרט ביוגרפי, ככל שיתאפשר על פי המחקר ההיסטורי הקיים בעת עריכת התחקיר עבור התסריט. הדרמה ההיסטורית יכולה להיות סרט רומנטי, סרט הרפתקאות ועוד.
במקרים אחרים, הדרמה ההיסטורית תהיה סיפור דמיוני, המבוסס על אדם אמיתי ומעשיו בשילוב קטעים פרי הדמיון בשל החירות האומנותית, (למשל: סרט הקולנוע "לב אמיץ", אשר מבוסס באופן רופף על מאבקו לעצמאות סקוטלנד של האביר ויליאם וולאס במהלך המאה ה-13; או הסרט "להציל את טוראי ריאן", סרט בדיוני אודות החיפוש אחר חייל צבא ארצות הברית במהלך מלחמת העולם השנייה).
הדרמה ההיסטורית שונה מסיפורת היסטורית, שבה מוצגות דמויות היסטוריות מומצאות ואירועים נוספים על רקע אירועים היסטוריים שכן קרו במציאות.
התקופות הנפוצות ביותר בסרטי קולנוע מז'אנר זה הן:
העת העתיקה
ימי הביניים
בארוק ורנסאנס
העידן האליזבתני
התקופה האדוארדית
התקופה הוויקטוריאנית
תקופת מלחמת העולם הראשונה, השנייה והשואה
לעיתים קרובות, סרטי המשתייכים לז'אנר זה משתייכים בו-זמנית לז'אנרים נוספים, כגון דרמה היסטורית, סרט הרפתקאות, מלודרמה. אולם, המשמעות, בדבר השתייכותו של סרט לז'אנר הדרמה התקופתית, היא כי הקהל נמשך אל הסרט בגלל השימוש בתלבושות ססגוניות, ואמצעי עיצוב נוספים, באותה מידה שהוא נמשך אל התוכן הנרטיבי של הסרט.
הדרמה התקופתית לא מוגבלת בזמן. סרט תקופתי יכול להתעסק בתקופה של מאות שנים כמו ימי הביניים או בתקופה של עשור בלבד, לדוגמה שנות העשרים הסוערות.
מחקר

בתקופות שונות נפוצו תתי סוגים שונים, בהם מערבונים וסרטי "Sword-and-sandal"(אנ') ששלטו בבתי הקולנוע בצפון אמריקה בשנות ה-50 של המאה ה-20. הסוג "דרמת תלבושות" נחשב כסוג נפרד מדרמות היסטוריות ומבקרי הקולנוע המוקדמים הגדירו אותם כסרטים המתרכזים ברומנטיקה ומערכות יחסים בתפאורות מרהיבות ויקרות ערך, זאת בהשוואה לדרמות היסטוריות שעסקו בנושאים רציניים יותר.
מבקרים אחרים חלקו על דעתם, הגנו על הסוג וטענו שזלזלו בערכו משום שפנה לקהל יעד נשי במהותו.
דרמות היסטוריות נחשבו כסוג שמרני, המאדיר עבר מדומיין שלא התקיים מעולם.
דיוק היסטורי

דרמות היסטוריות תיארו לרוב עלילה פיקטיבית, שהתבססה על אישי התקופה או אירועים היסטוריים, כמו מחזותיו של שייקספיר, אפולו 13, לב אמיץ, צ'רנוביל, אויב בשער, עלובי החיים, וטיטניק. ביצירות אלו נכללו התייחסויות למאורעות תקופתיים, או תיאור מומצא של התרחשויות שקרו בתקופה ההיא.
יצירה המתבססת על תיאור היסטורי מדויק של אירועים ספציפיים או אישים נקראת דוקו-דרמה או דרמה תיעודית כמו הסרט הדו"ח משנת 2019. כאשר חייו של אדם הם מרכז העלילה, מדובר בסרט ביוגרפי והדוגמאות המפורסמות הן אלכסנדר, פרידה, סטלין, לינקולן, תאווה לחיים, השור הזועם ואופנהיימר.
ראו גם

דרמה תקופתית
סרט ביוגרפי
סרט מלחמה
סרטי השואה
דוקו-דרמה
ג'ידאי גקי – דרמות היסטוריות יפניות
הערות שוליים

↑  Annette Kuhn; Guy Westwell (21 ביוני 2012). A Dictionary of Film Studies. OUP Oxford. pp. 98–. ISBN 978-0-19-103465-7. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Robé, Chris (2009). "Taking Hollywood Back: The Historical Costume Drama, the Biopic, and Popular Front U.S. Film Criticism". Cinema Journal. 48 (2): 70–87. doi:10.1353/cj.0.0082. JSTOR 20484449. S2CID 153354352.
↑  Niemi, Robert (2013-10-17). Inspired by True Events: An Illustrated Guide to More Than 500 History-Based Films, 2nd Edition: An Illustrated Guide to More Than 500 History-Based Films (באנגלית). ABC-CLIO. ISBN 9781610691987.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560438205171  NDL: 00576663  NKC: ph303255 
קטגוריה:סוגות בקולנוע
*
קטגוריה:סוגות בטלוויזיה
צילום בשנת 2004 בלונדון של סרט תקופתי מהמאה ה-19
סוחוי S-70 אוחוטניק

לוגו חברת "סוחוי"
S-70 אוחוטניק ("צייד") הוא כלי טיס בלתי מאויש רוסי, שפותח על ידי חברת "סוחוי".
היסטוריה

פיתוח המל"ט נמצא תחת ניהולו של משרד ההגנה הרוסי מאז 2012.
ביוני 2018 נערכה ההפעלה הראשונה של המטוס.
ב-23 בנובמבר 2018 החל המל"ט בניסויי הסעה על המסלול. ב-19 בדצמבר 2018 אושרה מוכנות המל"ט לטיסת הבכורה על ידי סגן שר ההגנה של הפדרציה הרוסית אלכסיי קריוורוצ'קו, שציין כי העבודה על הפרויקט היא "בעדיפות עליונה וברמה טובה."
בינואר 2019 קבעו מומחים צבאיים כי המל"ט "אוחוטניק" נראה בתמונות האינטרנט כבנוי על פי תצורת "כנף מעופפת".
בתחילת 2019 נודע כי אב הטיפוס השלישי של ה-Su-57 שימש כמעבדה מעופפת לבדיקת מספר מערכות הכטב"ם "אוחוטניק", בפרט, נבדקו מערכות אוויוניקה, ותקשורת שיאפשרו הפעלה מבצעית.
ב-3 באוגוסט 2019, אוחוטניק ביצע את טיסתו הראשונה שנמשכה למעלה מ-20 דקות. המטוס, בשליטת המפעיל, ביצע כמה חליפות מעל שדה התעופה בגובה של כ-600 מטר וביצע נחיתה מוצלחת.
ב-5 באוקטובר, מטוס אחד שהשתתף במלחמת אוקראינה-רוסיה הופל מעל צ'סיב יאר שבדונצק אובלסט. על פי דיווחים, זה היה מטוס מייצור סדרתי ולא מדגמי האב-טיפוס, אם כי לא ברור מה מצבת המטוסים הכללית. המטוס הופל במהלך יעף הפצצה ועל פי צילומים, נראה כי הופל על ידי מטוס רוסי, ייתכן עקב אובדן שליטה במטוס ובמטרה למנוע את נפילתו בידי האוקראינים.
תקציב הפרויקט

התקציב עבור עבודות הפיתוח והייצור מוערך בכ-1.6 מיליארד רובל.
הרכב

יש להניח כי המל"ט הוא בעל מסה של כ-20 טון ובפיתוחו השתמשו בטכנולוגיות להפחתת שטח חתך המכ"ם (חמקנות). המל"ט מפותח באמצעות טכנולוגיות מהדור החמישי הלקוחות מתוכנית הפיתוח של ה-סוחוי Su-57.
כמו במל"ט אוריון נעשה שימוש באוויוניקה שפותחה על ידי KRET. מערכות האוויוניקה של כלי הטיס כוללות:
מערכת ניהול מידע
מערכות בקרה אוטומטיות
ציוד להתממשקות לציוד כללי
מערכות פיקוח ואבחון של ציוד המשולב
מערכת ניווט אינרציאלית-לוויינית
מאפייני ביצועים

אורך: 14 מ'
מוטת כנפיים: 19 מ'
משקל חימוש: 2.8 טון, על פי מקורות אחרים - עד 8 טון
משקל ההמראה מרבי: 25 טון
מהירות מרבית: 1400 קמ"ש (בגובה נמוך), על פי מקורות אחרים - כ-1000 קמ"ש
טווח מעשי: 6,000 ק"מ
הערכת פרויקט

ב־9 ביולי 2018, בתגובה לדיווח ב-TASS על הכנת אב-טיפוס של כלי הטיס הבלתי-מאויש אוחוטניק לתחילת טיסות ניסוי פרסם מגזין "מכניקה פופולרית" מאמר בו המומחה להגנה ואבטחה לאומית, קייל מיזוקאמי, תיאר את ממדים כלי הטיס כמרשימים. תוך השוואה לדמיון עם RQ-170, עלתה את השערה כי המל"ט החדש יסייע להתגבר על הפער בין רוסיה וארצות הברית בתחום טכנולוגיות המל"טים. מיזוקאמי הגיע למסקנה שאולי יש להתייחס למידע אודות התוכנית בספקנות, אך תקופת הפיתוח של 7 שנים מספיקה לטיסת המל"ט הראשונה.
עד 2 באוגוסט 2019, טיסת מל"טים עם טילים הייתה חלק מהאיסורים שהוטלו בעקבות אמנת INF, שאסרה טילים בטווח שבין 500 ל-5,500 ק"מ; לאחר תאריך זה, כאשר ארצות הברית נסוגה מהאמנה, רוסיה השתחררה מחובות אלה.
ראו גם

אוריון (כטב"ם רוסי)
סוחוי Su-57
PAK DA
סקאט (כטב"ם רוסי)
BAE מערכות טראניס (בריטניה)
Kratos XQ-58 Valkyrie (ארצות הברית)
לוקהיד מרטין RQ-170 סנטינל (ארצות הברית)
נורת'רופ גרוממן RQ-4 גלובל הוק (ארצות הברית)
נורת'רופ גרוממן X-47B (ארצות הברית)
הערות שוליים

↑  Сергей Смирнов (2012-07-06). "Ударный «Сухой» беспилотник". Газета.Ru. נבדק ב-2019-03-07.
1 2  "В Новосибирске показали тяжёлый ударный беспилотник "Охотник"". «Интерфакс». 2018-06-28. נבדק ב-2019-03-07.
1 2 3 4  "Опубликованы первые фото российского 20-тонного беспилотника "Охотник"". «Интерфакс». 2019-01-24. נבדק ב-2019-01-24.
1 2 3  "Российский «Охотник» окажется сверхзвуковым". Lenta.ru. 2019-02-13. נבדק ב-2019-03-07.
1 2 3  "Источник: тяжёлый беспилотник "Охотник" на испытаниях разогнался на полосе до 200 км/ч". טאס"ס. 2018-11-23. נבדק ב-2019-01-24.
↑  "Российский тяжёлый «Охотник» всё же полетит". Lenta.ru. 2018-12-20. נבדק ב-2019-03-07.
↑  Алексей Брусилов, Алексей Моисеев (2019-01-23). "Первое фото ударного беспилотника С-70 "Охотник" появилось в Сети". «רוסיסקאיה גאזטה». נבדק ב-2019-01-24.
↑  "Российский тяжёлый «Охотник» впервые показали". Lenta.ru. 2019-01-24. נבדק ב-2019-01-24.
1 2  Павел Аксенов (2019-01-24). "В интернете появились снимки секретного российского тяжёлого беспилотника". Русская служба Би-би-си.
↑  Tyler Rogoway and Joseph Trevithick (2019-01-23). "Is This Russia's 'Hunter' Stealthy Flying Wing Unmanned Combat Air Vehicle?". The Drive. נבדק ב-2019-01-24.
↑  Alex Lockie (2019-01-24). "Russia's new stealth attack drone just leaked — and it may reveal details of Russia next fighter jet". Business Insider. נבדק ב-2019-01-31.
↑  "Источник: системы БПЛА «Охотник» испытывают на Су-57". טאס"ס. 2019-01-29. נבדק ב-2019-01-31. На третьем опытном образце Су-57 установлены бортовые радиоэлектронные системы «Охотника», ведётся их отработка в полёте на этом истребителе
↑  "Идут испытания бортового оборудования российского БПЛА «Охотник»". Regnum. 2019-01-30. נבדק ב-2019-01-31. используется третий опытный образец истребителя пятого поколения Су-57
↑  "Тяжёлый беспилотник «Охотник» совершил первый полёт". טאס"ס. 2019-08-03.
↑  David Axe, That Russian Stealth Drone Was On A Bombing Run When It Got Shot Down Over Ukraine, forbes.com, ‏Oct 6, 2024
1 2  "В США российский «Охотник» назвали выдумкой". Lenta.ru. 2018-07-10. נבדק ב-2019-03-14.
1 2 3  "Источник: опытный образец тяжёлого беспилотника "Охотник" начнёт полёты в этом году". טאס"ס. 2018-07-08. נבדק ב-2019-03-14.
↑  Алексей Заквасин (2019-08-04). "«Сможет вести разведку автономно»: какими возможностями будет обладать ударный беспилотник ВКС «Охотник»". RT на русском.
1 2  Kyle Mizokami (2018-07-09). "Russian Combat Drone Reportedly Set to Fly This Year" (באנגלית). Popular Mechanics. נבדק ב-2019-03-07. The Hunter is designed as a 20 ton combat aircraft—an impressive size considering as an unmanned aircraft it has no pilot and life support systems.
↑  "Вести в 20:00 от 27.08.19". Россия-24. 2019-08-27.
↑  Литовкин Виктор. Беспилотник "Охотник": кто его критикует и какие задачи перед ним ставят // טאס"ס, 12 авг 2019
פני דאוני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1954 (בת 70 בערך) בריזבן, אוסטרליה 
 מדינה:  אוסטרליה 
 תקופת הפעילות:  מ-1976 
 מקום לימודים:  המכון הלאומי לאמנות דרמטית 
 פרופיל ב-IMDb
 
פני דאוני (באנגלית: Penny Downie; נולדה ב-1954) היא שחקנית אוסטרלית, הידועה מהופעותיה בטלוויזיה הבריטית.
ביוגרפיה

דאוני נולדה בבריזבן בירת מדינת קווינסלנד שבאוסטרליה. היא התחילה את הקריירה שלה בבריזבן בתיאטרון הלילה השנים עשר ובתיאטרון בריזבן ארטס. היא למדה משחק במכון הלאומי לאמנות הדרמה (NIDA) בסידני. אחרי סיום הלימודים הופיעה בסדרות טלוויזיה אוסטרליות כגון "The Box", "בלבירד", "משפחת סאליבן", "Prisoner", ו-"Learned Friends".
בתחילת שנות השמונים של המאה העשרים עברה דאוני לממלכה המאוחדת. בטלוויזיה הבריטית הופיעה בין השאר בסדרות "Minder" (אנ'), "המפקח מורס" (אנ'), "קוואנה QC", "משפחת קזאלט", "חקירות המפקח לינלי", "ספוקס", "משפט ועונש", "New Street Law", "פוארו", "Lost for Words", ו"תחבולות חדשות".
עוד שיחקה דאוני בסרט הטלוויזיה "הנערה בבית הקפה" לצדם של ביל ניי, קלי מקדונלד ואנטון לסר.
דאוני מופיעה בתיאטרון והיא עמיתה של הלהקה השייקספירית המלכותית, איתם שיחקה בתפקידים כגון ליידי אן במחזה "ריצ'רד השלישי" לצדו של אנטוני שר, ובדמות הרמיוני ופרדיטה במחזה "אגדת חורף". ב-1986 שיחקה בהצגת הבכורה של המחזה "The Art of Success" מאת ניק דיר בסטרטפורד, ואחר כך במרכז האמנויות ברביקן בלונדון לצדם של מייקל קיצ'ן וסיימון ראסל ביל.
ב-2008 שיחקה בתפקיד גרטרוד לצדם של דייוויד טננט ופטריק סטיוארט בהפקה של הלהקה השייקספירית המלכותית של המחזה "המלט". ב-2009 עובד המחזה לטלוויזיה ושודר ב-BBC. עוד ב-2009 גילמה את הדמות הראשית במחזה "הלנה" מאת אוריפידס בתיאטרון שייקספיר גלוב.
בקולנוע שיחקה ב-2009 בסרטו של קלינט איסטווד "אינוויקטוס" וגילמה את גברת פיינאר.
ב-2013 הופיעה דאוני בתפקיד אם המנזר אוגוסטין בפרק "The Bride of Christ" בסדרה "האב בראון". היא גילמה את הדמות הראשית במחזה "A Storm in a Flower Vase" המבוסס על חייה של קונסטנס ספרי. הצגת הבכורה של המחזה הוצגה בתיאטרון ארטס בווסט אנד.
ב-2014 כיכבה דאוני בפרק בסדרה "Suspects" בתפקיד פיונה סאליבן, ושיחקה בדמות ליידי סינדרבי, אמו של אטיקוס אלדריג' בעונה החמישית של סדרת הדרמה "אחוזת דאונטון".
הערות שוליים

↑  The Art of Success
↑  Billen, Andrew (21 באוגוסט 2008). "Fit for a prince - Hamlet Production". New Statesman. נבדק ב-4 בספטמבר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "BBC Two - Hamlet". bbc.co.uk. נבדק ב-4 בספטמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑    Lara Prendergast, ‏A Storm in a Flower Vase: Constance Spry spruces up centrestage, The Telegraph, 12 September 2013
↑  James Faulkner, Penny Downie and Catherine Steadman for Downton Abbey, 14 August 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007388215905171  BNE: XX4678115  ISNI: 0000 0000 4416 7049  LCCN: no2003117710  MusicBrainz: 68b47e1d-5762-4cd6-ac32-5f3fa5419cd0  SNAC: w6gt7pxg  VIAF: 53849135   WorldCat (עם VIAF): 53849135
70 (מספר)

| --- | --- |
 כתיב עשרוני:  70
 במילים:  שבעים
 מספר סודר:  שבעים
 גימטריה:  ע'
 גורמים ראשוניים:   \ 2\cdot 5\cdot 7
 כתיב רומי:   \ LXX
 כתיב בינארי:  1000110
 כתיב הקסדצימלי:  46
70 (במילים: שבעים) הוא המספר הטבעי הבא אחרי 69 ולפני 71. בספרות יווניות הוא מיוצג על ידי האות אומיקרון.
במתמטיקה

70 הוא מספר הרשאד
70 הוא המספר המוזר הראשון
70 הוא מספר פל
70 הוא מספר שמח
במדע

70 הוא המספר האטומי של איטרביום.
בספורט

70 הוא מספר הדקות בו משחקים כדורגל בליגות הילדים (כולל משחקי גביע).
ביהדות

70 הוא מספר טיפולוגי להצגת קבוצה גדולה, למשל בביטויים "שבעים לשון", שבעים פנים לתורה. ברשימת בני נח בפרשת נח יש שבעים שמות של צאצאי נח כנגד שבעים אומות העולם. בנוסף, חז"ל אומרים על שבעים הפרים המוקרבים בחג הסוכות שהם כנגד שבעים אומות העולם. המספר 70 הוא גם מספר הנפשות של יעקב ובניו אשר ירדו למצרים. התורה גם מציינת בפרשת בשלח שבני ישראל הגיעו ל"אילים" ושם מצאו שתים עשרה עינות מים ושבעים תמרים, ויש הרואים בשבעים התמרים כמקבילים לשבעים המשפחות בעם ישראל. חז"ל גם מקשרים בין שבעים אומות העולם לשבעים המשפחות בישראל.
על ירושלים נאמר כי יש לה שבעים שמות.
שבעים גם מציין בספר תהילים, פרק צ', פסוק י', את תוחלת החיים של האדם: "ימי שנותינו בהם שבעים שנה ואם בגבורות שמונים שנה". בספר שמואל ב', פרק ה', פסוק ד', מצוין שדוד המלך חי שבעים שנה.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ס"ה, עמוד א'; ראו גם: משה ציפור, בשבעים נפש ירדו אבותיך מצרימה, אוניברסיטת בר-אילן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534065505171  GND: 4751655-0  LCCN: sh85120441 
המספר 70 בבול לכבוד 70 שנה לעליית ביל"ו