stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מקרה קצה
בעולם ההנדסה והבטחת האיכות > ברכב אוטונומי

מקרי קצה ברכב אוטונומי הם תרחישים נדירים המאתגרים את מערכת הנהיגה האוטונומית. תרחישים אלה חורגים ממצבי הנהיגה השגרתיים שעליהם אומן הרכב, כגון הולכי רגל המתפרצים לכביש או תנאי מזג אוויר קיצוניים.
לצורך זיהוי והתמודדות עם מקרי קצה, מפתחי רכב אוטונומי משתמשים במספר שיטות המשלימות זו את זו:
מודלים הסתברותיים סטטיסטיים – שיטה זו מתבססת על שימוש באלגוריתמים להערכת סיכון והסתברות, תוך ניתוח התפלגויות סטטיסטיות המבוססות על מאגרי נתונים קיימים.
מתאים למצבים שגרתיים או צפויים: השיטה מאפשרת לחזות תרחישים רגילים על בסיס נתונים היסטוריים.
לא מתאים למצבי קצה: תרחישים נדירים או מצבים חריגים שאינם מופיעים במאגר הנתונים עשויים להישאר בלתי מזוהים.
סימולציות מונטה קרלו – טכניקה המבוססת על יצירת תרחישים היפותטיים בעזרת למידת מכונה, שמטרתה להכין את המערכת למצבים נדירים שלא התרחשו במציאות.
מתאים למצבי קצה: יעיל להתמודדות עם תרחישים חריגים או נדירים, כמו מצבי חירום יוצאי דופן.
לא מתאים למצב אמת: הסימולציות נועדו להכנה מוקדמת ולא מתאימות לפתרונות בזמן אמת.
למידה מונחית נתונים – שיטה זו מתמקדת בניתוח תקריות אמיתיות באמצעות אלגוריתמים של למידה עמוקה, כדי להסיק מסקנות ולכלול תובנות עבור מצבים עתידיים.
מתאים למצבי אמת: השיטה מספקת פתרונות למצבים שהמערכת התנסתה בהם בעבר, או למצבים דומים.
לא מתאים למצבים לא צפויים: השיטה עשויה לשמש במצבים שבהם יש להסתמך על פתרונות מהירים או על נתונים שהמערכת כבר פגשה, אך היא מוגבלת בתרחישים נדירים או שלא נצפו בעבר. במקרים כאלה, השימוש בה עשוי להיות פחות מדויק, ולכן יש לנקוט באמצעים נוספים לצמצום הסיכון ולשיפור ההתאמה. מערכת לניהול סיכונים מבצעת מספר פעולות במטרה למזער את הסיכון, כולל מעקב אחרי ביצועים, תיקון תגובות לא מדויקות, שימוש במידע נוסף לעדכון תחזיות, ועדכון המודל בהתאם לנתונים החדשים שנצברים, וכן הערכת סיכון לצורך קבלת החלטות זהירות במצבים של חוסר ודאות.
האתגרים העיקריים בזיהוי וטיפול במקרי קצה כוללים:
מורכבות הסביבה הדינמית בה פועל הרכב
תלות בין פרמטרים שונים במערכת
תפקוד לקוי של חיישנים בתנאים קיצוניים
זיהוי מקרי הקצה ושיפור יכולת ההתמודדות של המערכת עמם מהווים נדבך מרכזי בהבטחת בטיחות הרכב האוטונומי ואמינותו.
בעולם ההנדסה והבטחת האיכות > זיהוי וקבלת החלטות

זיהוי מוקדם והתמודדות עם מקרי קצה מהווים מרכיב מהותי בשיפור אמינות המערכת ויכולת התגובה שלה למצבים בלתי צפויים. המתודולוגיות המיושמות כוללות הן שיטות המכינות את המערכת מראש והן שיטות המאפשרות תגובה בזמן אמת לאירועים חריגים.
הגדלת נתונים (Data Augmentation) – יצירת וריאציות של מערכי נתונים קיימים באמצעות טרנספורמציות כגון שינויי תאורה, סיבוב והיפוך. תהליך זה מאפשר למערכת להיחשף למגוון רחב של תרחישים אפשריים.
יצירת נתונים סינתטיים (Synthetic Data Generation) – פיתוח סימולציות מתקדמות המדמות תרחישים נדירים או מסוכנים, תוך שימוש בטכניקות הדמיה מתקדמות.
למידה אקטיבית (Active Learning) – תהליך שבו המערכת מזהה מקרים המצריכים התערבות מומחה אנושי לצורך אימות וסיווג, ומעדכנת את מודל הלמידה בהתאם.
זיהוי אנומליות (Anomaly Detection) – יישום אלגוריתמים סטטיסטיים ומודלים מתקדמים לזיהוי התנהגויות חריגות במערכת.
סביבות סימולציה (Simulation Environments) – פלטפורמות וירטואליות המאפשרות בחינת תגובות המערכת למצבים מורכבים ללא סיכון בטיחותי.
אימון בלולאת משוב אנושי (Human-in-the-Loop Training) – שילוב מומחי תחום בתהליך האימון לצורך תיקוף החלטות המערכת במקרים מורכבים.
שיטות הסתברותיות מסייעות בזיהוי אי-ודאות ומקרי קצה על ידי הערכת סיכון במערכות אוטונומיות. הן קובעות סף להתערבות אנושית או אוטומטית, ומאפשרות שיפור קבלת החלטות בזמן אמת, תוך זיהוי אזורים בעייתיים והפחתת סיכונים.
הכללה (Generalization) – אלגוריתמים המאפשרים למערכת להשליך מניסיון קודם על מצבים חדשים בעלי מאפיינים דומים.
מודלים מבוססי דמיון (Similarity-Based Models) – זיהוי תבניות משותפות בין תרחישים שונים והתאמת אסטרטגיית התגובה בהתאם לניסיון מצטבר.
תכנון מבוסס סיכונים (Risk-Based Planning) – אלגוריתמי אופטימיזציה המשקללים את רמת הסיכון הכוללת של כל חלופת פעולה אפשרית.
תיאום בין-רכבי (Inter-Vehicle Coordination) – פרוטוקולי תקשורת מאובטחים המאפשרים העברת מידע בזמן אמת בין כלי רכב ותשתיות תחבורה.
מודלים סטטיסטיים (Statistical Models) – שימוש בשיטות הסתברותיות מתקדמות להערכת תוצאות אפשריות של פעולות המערכת.
תכנון מסלול דינמי (Dynamic Path Planning) – אלגוריתמים לחישוב ועדכון מסלולי נסיעה בהתאם לשינויים בסביבת הפעולה.
במתמטיקה

במתמטיקה, מקרה קצה הוא בדרך-כלל מקרה שיש לו תכונות מיוחדות נוספות או היעדר כמות משמעותית של תכונות ("מקרה מנוון"). אחת הדרכים להבחין במקרי קצה היא כאשר במהלך הוכחה כללית נתקלים בקושי שלא מאפשר להתייחס אל מקרים מסוימים כחלק ממקשה אחת, ויש להפריד את ההוכחה הכללית למקרים פרטיים קטנים ולתת לכל אחד "יחס מיוחד" ושונה.
במדעי המחשב

כאשר כותבים קוד תוכנה, יש להתחשב במקרי קצה אשר עלולים לגרום לשגיאה בקוד, אם יקרו. הגעה למקרי קצה במדעי המחשב יכולה לנבוע מסיבות שונות, כגון:
בעיה מתמטית (חלוקה ב-0, למשל)
הגעה לגלישה (overflow)
קריאה במערך לאינדקס שאיננו קיים
קלט לא חוקי אשר הוכנס בממשק המשתמש
פתירת בעיות אלו לרוב מתבצעת על ידי הכנסת קוד המונע מן המשתמש ליצור מצבים כאלו, או קוד שנמנע מלהגיע למצבים אלו.
בפיזיקה

רמקול של מערכת סטריאו יכול לנגן צליל מעוות, כאשר הצליל מנוגן בעוצמתו המקסימלית (אפילו בהיעדר תנאים קיצוניים אחרים).
חור שחור הוא מקרה קצה כאשר באים למדוד צפיפות של חומר, במקרה זה מקבלים סינגולריות כבידתית.
ביחסים בינלאומיים

תרחיש של מקרה קצה ביחסים בינלאומיים, יכול להוביל להכרזת מלחמה, או להפסקת מסחר בין מדינות.
בעבודה סוציאלית

מדובר לרוב על מצבים קיצוניים שחורגים מהנורמה (למשל התמכרויות, עבריינות, זנות), אשר דורשים פיתוח של מענים ייחודיים. Something went wrong..., shnaton.huji.ac.il
ראו גם

מקרה פרטי
גשר מצר טקומה – גשר אשר התמוטט בגלל הגעה למצב של תהודה עצמית
מדרון חלקלק – צעד העלול להביא לשורת השלכות שבסופן השלכה שלילית, משמש לעיתים קרובות בדילמות הקשורות לאתיקה וזכויות
הערות שוליים

1 2  A Systematic Review of Edge Case Detection in Automated Driving: Methods, Challenges and Future Directions, arxiv.org
↑  How Edge Case Detection Enhances AI Safety in Autonomous Vehicles, akridata.ai, ‏2024-10-28 (באנגלית אמריקאית)
הודעת טעות – חלוקה באפס במחשבון
עמק השלום

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  חווה חקלאית 
 מיקום:  רמות מנשה 
 מדינה:  ישראל 
 
 קואורדינטות:  32°37′44″N 35°06′03″E﻿ / ﻿32.62897222°N 35.10083333°E﻿ / 32.62897222; 35.10083333
 www.lotem.net?page_id=62
  (למפת הכרמל מוגדלת) עמק השלום(למפת הכרמל רגילה) עמק השלום(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עמק השלום(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עמק השלום
 
עמק השלום הוא חווה הנמצאת בתחום רמת השניים (מכונה גם עמק השניים) באפיק נחל השופט באזור רמות מנשה.
היסטוריה

בעמק השלום התגוררו מאז 1960 שני גרמנים מכת "אוהבי ישראל", השופט ד"ר אוסקר אדר וחברו אדריאן, אחרי שרכשו את חלקת האדמה, שתלו, זרעו ונטעו. בניגוד לבעלי נכסים אחרים הם הציבו במקום שלט גדול שבו נכתב "הכניסה מותרת", והזמינו מטיילים ביערות מנשה להיכנס לשבת, לאכול ולקטוף פירות.
ב-1964 הצטרף למקום חוקר תנ"ך אוסטרי בשם הרמן בצנר מקהילת "ידידי אנוש" שהאמינה שסוף העולם היה אמור להגיע לקראת סוף המאה ה-20, עמק השלום הקרוב למגידו (היא ארמגדון) נראה לו כמקום הולם לקדם את מלחמת גוג ומגוג.
במהלך התקופה עזב אדריאן את המקום.
ב-1967 ד"ר אדר התגייר, עזב את המקום ועבר לירושלים. בצנר נותר לבד והמשיך לעבד את החווה, מדי תקופה היו מגיעים למקום צעירים, בעיקר מגרמניה, לעזור לו.
ב-1972 הצטרף לחווה יוסף אלישע (יוזף שמידט) מצ'כיה, והשניים המשיכו במסורת קבלת הפנים.
לעת זקנה תרמו השניים את המקום למועצה האזורית מגידו וציוו את המקום לפעילות אשר תתרום לעם ישראל ולנזקקים ותשמור על הצביון האקולוגי של המקום.
ב-2000 נפטרו אלישע ובצנר.
את השטח קיבלה עמותת "לטם", המסייעת לאוכלוסייה עם צרכים מיוחדים לצאת לטבע.
ב-2020, השדות החקלאיים של רמת השניים, שם עמק השלום נמצא, עמדו מול אפשרות הריסה עבור בנייה של כ-3,000 יחידות דיור עבור הרחבת העיר יקנעם עילית. בין ראש עיריית יקנעם עילית, סימון אלפסי, לבין ראש המועצה האזורית מגידו, איציק חולבסקי, מתנהל מאבק משפטי וציבורי בעניין זה, שכן כל אחד מהם תובע את השטח לעצמו ומייעד לו שימוש שונה. שני הצדדים מעוניינים לפתח באזור, אלפסי את עירו וחולבסקי את מושב עין העמק ושאר המושבים והקיבוצים הסמוכים, וההחלטה בעניין ניתנה לשרת הפנים איילת שקד, שהחליטה להותיר את שטח עמק השלום כשטח טבע לרווחת הציבור.
ראו גם

יער הזורע
הערות שוליים

↑  אילנה קוריאל, הקרב על עמק השלום: בנייה מול טבע, באתר ynet, 13 בספטמבר 2020
↑  דרור פויר, ‏באחד המקומות הכי יפים בארץ מתנהל הקרב הנדל"ני הכי סוער שיש, באתר גלובס, 20 בפברואר 2021
↑  ראש עיריית יקנעם בפגישה עם שרת הפנים ואנשי מינהל התכנון, מרכז העניינים, 16 בדצמבר 2021
↑  שני אשכנזי, ‏איילת שקד עוצרת את התוכנית לבנות בעמק השלום, באתר גלובס, 16 בפברואר 2022
שלט לכיוון עמק השלום
אבי יחיאל

אבי יחיאל (נולד ב-26 בספטמבר 1979) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם והמגן.
קריירה

יחיאל גדל במחלקת הנוער של גדנ"ע יהודה וזכה איתה באליפות הנוער. בעונת 1998/1999 עבר לקבוצת הבוגרים של הפועל פתח תקווה וערך את הופעת הבכורה שלו מול קבוצת מכבי תל אביב. יחיאל שיחק בהפועל פתח תקווה שבע עונות וזכה בגביע הטוטו בעונת 2004/2005, שבסופה חתם במכבי תל אביב. במשחק הבכורה במכבי תל אביב במסגרת גביע הטוטו כבש את שער השוויון. בעונת 2007/2008 היה שחקן חשוב בקבוצה שהגיעה למקום השלישי. בעונה שלאחר מכן זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו. בקיץ 2009, לאחר 4 שנים במכבי תל אביב, עבר יחיאל למכבי פתח תקווה. בקיץ 2010 עבר יחיאל לקבוצת הפועל באר שבע תחת הדרכתו של ניר קלינגר. יחיאל שיחק במועדון שתי עונות, שבסיומן פרש ממשחק פעיל.
ליחיאל ארבע הופעות בנבחרת ישראל בין 2005 ל-2007. בהופעת הבכורה שלו מול נבחרת נבחרת אירלנד, כבש את השער המצמק של ישראל במשחק שהסתיים בתיקו 2–2.
ב-4 באוגוסט 2012 הודיע על פרישה ממשחק ובאוקטובר הצטרף לצוות האימון במחלקת הנוער של מכבי תל אביב.
ביולי 2020 מונה למנכ"ל קבוצת הכדורגל של הפועל פתח תקווה. תחת ניהולו הקבוצה עלתה לליגת העל לאחר שמונה שנים. לאחר עונה אחת בלבד, הקבוצה ירדה חזרה אל הליגה הלאומית ובכך החליט יחיאל לסיים את תפקידו במועדון.
תארים

גביע הטוטו: 2004/2005
גביע הטוטו: 2008/2009
חיים אישיים

באוקטובר 2012 נישא לעדי נוימן והם הורים לשניים. במאי 2024 השניים התגרשו.
הערות שוליים

↑  יניב טוכמן, אבי יחיאל פורש: "רוב החלומות הוגשמו", באתר nrg‏, 8 באוגוסט 2012
↑  שירלי בר דיין, ‏ארנשו פצוע, ובמכבי מודאגים. יחיאל יעבוד במחלקת הנוער, באתר ערוץ הספורט, 16 באוקטובר 2012
↑  תומר חבז, ‏אבי יחיאל יסיים את תפקידו כמנכ"ל הפועל פ"ת, באתר ONE‏, 16 במאי 2024
↑  עדי נוימן התחתנה, באתר ynet, 11 באוקטובר 2012
↑  רותם רוזנסקי, אחרי 12 שנות נישואין: אבי יחיאל ועדי נוימן מפרקים את החבילה, באתר ישראל היום, 12 בדצמבר 2023
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סטניסלב פוזדניאקוב

סטניסלב פוזדניאקוב (ברוסית: Станислав Поздняков;‏ נולד ב-27 בספטמבר 1973) הוא סיף עבר רוסי. אלוף אולימפי בעל 4 מדליות זהב בחרב וכן אלוף עולם 11 פעמים במסגרת נבחרת רוסיה ואישי. על הישגיו בספורט לפוזדניאקוב הוענקו מספר עיטורים רוסים.
ב-29 במאי 2018 נבחר לנשיא הוועד האולימפי הרוסי. שימש בתפקיד עד דצמבר 2024.
ביוגרפיה

סטניסלב פוזדניאקוב נולד בעיר נובוסיבירסק למשפחת רופאים. כבר בגיל 6 הוא התחיל להתאמן בשחייה ואחר כך רצה לעבור לכדורגל. בגיל תשע הוא עבר לסיף. בגיל 16 הוא זכה באליפות ברית המועצות לנוער. לאחר הצלחה בתחרות הראשונה לבוגרים, כבר בשנת 1994 הוא נשלח עם נבחרת ברית המועצות לבוגרים לאליפות העולם וזכה במדליה הראשונה. בשנת 1996 הוא לראשונה נשלח להשתתף במשחקים האולימפיים. בסך הכול הוא השתתף בחמישה משחקים אולימפיים.
בשנת 2008 הוא עזב את הספורט התחרותי ומונה למאמן ראשי של נבחרות רוסיה בסיף ולסגן נשיא האיגוד הרוסי לסיף.
השתתפות במשחקים האולימפיים

בשנת 1992 הוא נשלח להשתתף במשחקים אולימפיים בברצלונה. פוזדניאקוב השתתף רק בתחרות קבוצתית וזכה במדליית זהב.
באטלנטה 1996 הוא היה בין הספורטאים המובילים בקבוצה וזכה במדליית זהב אישית וקבוצתית.
בסידני 2000 פוזדניאקוב לא הצליח בתחרות אישית והזכה רק במקום התשיעי. בתחרות קבוצתית הוא זכה במדליית זהב שלישית ברציפות.
באתונה 2004 הופעת הנבחרת הרוסית לא הייתה מוצלחת הקבוצה זכתה רק במקום השלישי. גם בתחרות אישית פוזדניאקוב הצליח להגיע למקום השישי בלבד.
בייג'ינג 2008 היה הפעם החמישי שפוזדניאקוב השתתף במשחקים. בתחרות אישית הוא היה במקום ה-17 וגם בתחרות קבוצתית הנבחרת הרוסית נותרה ללא מדליות (המקום הרביעי).
יצחק גזית

יצחק גזית (10 במאי 1928 – 15 באפריל 1994) היה קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, שירת כמפקד בסיס נמל חיפה בחיל הים. אחר שיצא לגמלאות מהשירות הצבאי ניהל את נמל אשדוד.
משפחה וילדות

הוריו של יצחק גזית, רחל ויוסף סמברג, עלו לארץ ישראל בשנת 1926 מהעיירה חלם בפולין והתיישבו בחיפה.
יצחק נולד בחיפה למד בבית הספר הריאלי ועבר לבסמ"ת אותו סיים במגמת חשמל. בגיל 12 הצטרף לפעילות הימית של הפועל בחיפה.
כיתת תלמידי בסמ"ת יצחק גזית עומד ראשון מימין.
סירות המפרש של אגודת השיט הפועל ימיה בחיפה.
שירות ביטחוני במדינה בדרך

בגיל 18 הצטרף גזית לפלמ"ח לחם בחטיבת הנגב בקבוצה שהקימה את קיבוץ פלמחים.
יצחק סמברג היה פעיל בפלי"ם והשתתף בפעולות הסיוע להורדת מעפילים:
בעת פריקת המעפילים מהאנייה שבתאי לוז'ינסקי (אוניית מעפילים) בחוף ניצנים, נתפס על ידי הבריטים ונשלח יחד עם מעפילים למחנות המעצר בקפריסין. שם ישב במחנה 550 ליד פמגוסטה יחד עם אנשי הפלמ"ח האחרים עסק בהדרכת הנער הלקראת השירות בצה"ל. לאחר 4 חדשים חזר לארץ ישראל.
בעת מלחמת העצמאות ליווה שיירות לנגב הנצור. וכן גם נלחם נגד העיראקים באזור מענית.
אימוני נשק לחברי הפלמ"ח בקיבוץ יגור, יצחק גזית במרכז.1946
חברי הפלמ"ח בקיבוץ יגור
חיל הים

כשהוקמה תוך כדי המלחמה יחידת הנחיתה  של חיל הים צורף אליה גזית. והשתתף בפשיטה לפיצוץ פסי הרכבת לאל עריש. לאור ניסיונו בסירות הפועל קיבל פיקוד על קורס מפקדי סירות בשנת 1949
הנחתות בשנים 1953–1955 שימש גזית מונה למפקד שייטת הנחתות ולמעשה היה מפקדה הראשון. 

בשייטת הגדולה גזית עבר לשייטת הגדולה ומונה למפקד הפריגטה אח"י משגב (ק-30) ב-26 בנובמבר 1956 יצאה הפריגטה בעקבות אחיותיה אח"י מזנק (ק-32) ואח"י מבטח (ק-28) בדרך לאילת סביב אפריקה. ב-18 בדצמבר 1956 בקרבת קייפטאון קיבלה הוראה לחזור לחיפה. משיקולים בעקבות החלטת מועצת הביטחון על נסיגת כוחות צה"ל מסיני בוטלה הצטרפות אח"י משגב לכח הימי בים האדום. הפריגטה הגיעה חזרה לנמל חיפה 26 ב-16 בינואר 1957.
בה"ד חיל הים גזית מונה להיות מפקד בה"ד חיל הים, בתפקיד זה שימש גם כנציג חיל הים בדירקטוריון בית הספר לקציני ים עכו.
חיל הים > בסיס נמל חיפה

תפקידו העיקרי שבגינו זכור גזית למרבית אנשי חיל הים הוא הפיקוד על בסיס חיפה. במחצית שנות הששים הוקם רציף עגינה לצוללות ושייטת המשחתות ופלגת הטרפדות 914 עברו לעגינה אל שובר הגלים הראשי. שער הנמל המערבי נעשה שער הבסיס ומחנה הבסיס הוקם במערב הנמל. 

גזית היה מעורב באופן מלא בפעילות הבסיס שסיפק שירותי עגינה תחזוקה ואספקה כולל ומגורים לצוותים. היה מפקדם הישיר של יחידה 707 פלגת השליטה שהפעילה תחנות מכ"ם ופלגת המעגן שהפעילה גוררות.
גזית נחשב כמפקד המייסד של בסיס חיפה במתכונתו כיום. בתפקיד זה היה אחראי גם לפעילותה של יחידה 788 שבפעילה נחתות משמר בכנרת. היחידה עמדה בקו האש מול פעילות רבה של הסורים ותקריות אש. עד מלחמת ששת הימים. בתקופת פיקודו עברה פלגת הטרפדות 914 עברו לעגינה ליד שובר הגלים. בתי המלאכה וארגון הלוגיסטיקה של הבסיס אפשרו לקבוע שכל יציאה לים יהיו מוכנות למלחמה.

יחידה 707 – ביזמת דב שפיר מפקד שייטת 13 הוקמה בבסיס חיפה יחידה שתבצע את עבודות הצלילה ההגנתית. מעורבותו של גזית. בהקמתה הייתה רבה. ברציפי העגינה ובניני המגורים נעשה בינוי רב היקף והבסיס היה מוכן לקראת קליטתה של שייטת ספינות הטילים.
סרן יצחק גזית מקבל את אות מלחמת העצמאות משמואל טנקוס, ראש מחלקת ההדרכה של חיל הים, 1951.
טקס חלוקת תעודות חציית קו המשווה בפריגטה אח"י משגב (ק-30)
אלוף מרדכי לימון ורס"ן יצחק גזית מארחים חשובים מארצות הברית.
בסיס חיפה - ספינות חיל הים עוגנות בניצב לשובר הגלים ינואר 1966.
גזית ושלמה אראל עם יצחק רבין
סא"ל גזית שני משמאל עם הדירקטוריון והסגל הבכיר של בית הספר לקציני ים עכו, 1955.
הרמטכ"ל משה דיין מבקר בבה"ד חיל הים משמאלו יצחק גזית 1956.
סגל פיקוד חיל הים בעת ביקור אלוף חיים בר-לב בבסיס חיפה 1968.
אל"ם יצחק גזית 1970
מפקד בסיס חיפה יצחק גזית מעניק תעודת סיום השירות הצבאי לוותיקי החיל יהודה רותם ואריה מוריס.
מסירת הפיקוד על בסיס חיפה יצחק גזית משמאל מוסר לצבי תירוש מימין. במרכז מפקד חיל הים אברהם בוצר 1970
ביקור על חורבות הקיבוץ קליה, יצחק גזית שלישי מימין.
באזרחות

בשנת 1973 פרש גזית מצה"ל והוזמן לאגף הספנות והנמלים לנהל את הרשות לחינוך והכשרה ימיים בעכו. לאחר מספר חודשים של עבודה מאומצת לשיפור תפקוד המכון. הועלתה דרישה מחיים לסקוב, ראש רשות הנמלים, לנהל את נמל אשדוד.[דרוש מקור] גזית מונה בסוף יוני 1973 למנהל נמל אשדוד.
הנמל היה בתקופה שוועד עובדים חזק בראשות יהושע פרץ זכה לתמיכה של יו"ר ההסתדרות יצחק בן-אהרון הפריע לעבודה הסדירה ועיכב התייעלות. לגזית היו מאבקים קשים וממושכים כדי לוודא ניהול תקין ורווחי.
ביולי 1977, לאחר ארבע שנים, סיים את תפקידו בנמל אשדוד, וניהל חברת בת של צים.
יצחק גזית במרכז עם עובדי נמל אשדוד
יצחק גזית 1993
משפחה ושאירים

גזית נישא לרות מבית קויפמן מקרית חיים ובמלחמת העצמאות שירתה כחובשת במחנה חיל הים בדור. ולזוג נולדו ארבעה ילדים. עתליה גזית הייתה קצינה בחיל הים ומורה לערבית שנשאה לירון מגל. נמרוד גזית בוגר הפנימיה הצבאית מחזור 1972, שנהרג בטנק הצוערים, בקרבות החווה הסינית, במלחמת יום הכיפורים. בעז גזית בוגר קורס בחובלים ושירת כקצין מכונה באח"י קשת. ושי גזית שנעשה עורך דין.
בשנת 1976, נישא גזית פעם שנייה למאירה מנוחין, עובדת בנמל אשדוד, ונולדה להם בת משותפת.
ב-15 באפריל 1994, ערב יום הזיכרון לחללי צה"ל, נפטר גזית, שעד סוף ימיו הביע את יגונו על נפילת בנו נמרוד במלחמת יום הכיפורים. הובא למנוחות בבית העלמין באשדוד.
משפחת גזית
משפחת גזית באילת 1957.
נמרוד גזית בוגר הפנימיה הצבאית 1972
יצחק גזית עם בתו עתליה מגל, 1976.
משפחת גזית באשדוד 1980.
הערות שוליים

↑  רשימת אנשי הפלי"ם באתר הפלי"ם.
↑  יעקב גרשון, מגדוד הנחיתה לאח"י חיפה באתר משמר המורשת הימית.
↑  יצחק גזית נתמנה למנהל נמל אשדוד, על המשמר, 29 ביוני 1973
↑  רפאל גאון, השבוע עם תא"ל (מיל.) יצחק גזית מנהל נמל אשדוד, על המשמר, 21 בנובמבר 1975
↑  הדר קמחי מנהל נמל אשדוד, דבר, 19 במאי 1977
מרואן שמאח'

מרואן שמאח' (בערבית: مروان الشماخ, בצרפתית: Marouane Chamakh; נולד ב-10 בינואר 1984) הוא כדורגלן עבר מרוקאי-צרפתי ששיחק בעמדת החלוץ.
קריירת מועדונים

שמאח' החל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של מארמאדיאס. בשנת 2000, בגיל 16, עבר למחלקת הנוער של בורדו, שם השתתף ב-17 משחקים והבקיע שישה שערים, וכעבור שנתיים עלה לקבוצה הבוגרת.
ב-19 בינואר 2003 ביצע שמאח' את הופעת הבכורה שלו במדי בורדו בגביע הליגה הצרפתי נגד מץ, ואת הופעת הבכורה שלו בליגה הצרפתית ערך פחות מחודש לאחר מכן, ב-8 בפברואר 2003, נגד ספורטינג קלאב דה בסטיה. ב־20 במאי 2003 הבקיע את הגול הראשון שלו בקריירה נגד ניס.
בתחילת עונת 2008/2009 הוביל שמאח' את בורדו לזכייה השנייה בתולדותיה בסופר קאפ הצרפתי, לאחר ניצחון על ליון בדו-קרב פנדלים, ובגביע הצרפתי לאחר ניצחון 0–4 על ואן מהליגה שנייה. הוא סיים את העונה עם 13 שערי ליגה, בנוסף הוא זכה עם בורדו באליפות צרפת, לאחר שבע זכיות רצופות של ליון.
את עונת 2009/2010 סיים שמאח' עם 15 שערים. בעונה זו כבש גם חמישה שערים בתשעה משחקים במסגרת ליגת האלופות, כאשר בשלב הבתים כבש שני שערים, אחד מול יובנטוס והשני מול באיירן מינכן, ובכך עזר לקבוצתו להעפיל לשמינית גמר ליגת האלופות. שמאח' כבש גם בשמינית הגמר מול אולימפיאקוס מה שסידר לקבוצתו מפגש מול ליון ברבע הגמר. שמאח' כבש בשני המשחקים אך זה לא עזר לבורדו שהודחה מהליגה. בתחילת 2010 סירב להאריך את החוזה שלו בבורדו, ולאחר חודשים של התלבטויות, בהן סירב להצעות מליברפול, טוטנהאם ועוד כמה מועדונים מרוסיה, החליט שמאח' לעבור לארסנל. במהלך הזמן שלו בבורדו הבקיע 76 שערים, מה שהופך אותו לכובש השמיני הכי גדול בהיסטוריה של בורדו.
ב-5 בינואר 2013 עבר שמאח' בהשאלה לקבוצת וסטהאם יונייטד מהפרמייר ליג.
ב-10 באוגוסט 2013 חתם שמאח' לעונה אחת בקריסטל פאלאס. לאחר שהיה צפוי לעזוב את הקבוצה בתום העונה, האריך את חוזהו בשנתיים. באוקטובר 2016 עבר לקארדיף סיטי מליגת המשנה, אותה עזב כעבור חודשיים, במדיה רשם שתי הופעות ליגה בלבד.
ב-26 במאי 2019, לאחר שלא שיחק במשך כשנתיים וחצי, הודיע שמאח' על פרישה מכדורגל.
נבחרת מרוקו

אף על פי שנולד וגדל בצרפת, שמאח' בחר לשחק בנבחרת מרוקו היות שהוריו מרוקאים. שמאח' משחק בנבחרת מרוקו מאז 2003 וכרגע יש לו 17 שערים ב-63 הופעות. ב-8 ביוני 2003 ערך שמאח' את הופעתו הבכורה במרוקו במוקדמות גביע אפריקה לאומות מול סיירה לאון. שמאח' עזר לנבחרתו להעפיל לגמר גביע אפריקה לאומות ב-2004, שם הפסיד עמה בתוצאה 1–2 לנבחרת תוניסיה. ב־11 באוגוסט 2010 הוביל את הקבוצה כקפטן בפעם הראשונה נגד גינאה המשוונית בניצחון 1–2.
תארים

ליגת העל הצרפתית : 2008-09
גביע ליגה הצרפתי : 2007, 2009
מגן הקהילה הצרפתי : 2008, 2009
הערות שוליים

↑  Mohamed Fajah Barrie, "Marouane Chamakh: Former Arsenal and Morocco striker confirms retirement". BBC. May 26, 2019
| נבחרת מרוקו – גביע אפריקה לאומות 2012 |
| --- | --- | --- |
|  1 למיאגרי •  2 קרטייה •  3 אל-קדורי •  4 קנטארי •  5 בן עטיה •  6 הרמאש •  7 טעראבט •  8 אל-אחמדי •  9 אל-ערבי •  10 בלהנדה •   11 אסעידי •  12 אמסיף • 13 חרג'ה •  14 בוסופא • 15 אל-קאוטארי • 16 עליווי • 17 שמאח' • 18 בוחריס • 19 קרסלה • 20 חאדג'י • 21 אמראבט • 22 באדה • 23 מראני • מאמן: גרטס |  1 למיאגרי •  2 קרטייה •  3 אל-קדורי •  4 קנטארי •  5 בן עטיה •  6 הרמאש •  7 טעראבט •  8 אל-אחמדי •  9 אל-ערבי •  10 בלהנדה •   11 אסעידי •  12 אמסיף • 13 חרג'ה •  14 בוסופא • 15 אל-קאוטארי • 16 עליווי • 17 שמאח' • 18 בוחריס • 19 קרסלה • 20 חאדג'י • 21 אמראבט • 22 באדה • 23 מראני • מאמן: גרטס | מרוקו |
פארעה אל-ג'יפתליק

| --- | --- |
בית ספר של אונר"א בג'יפתליק
בית ספר של אונר"א בג'יפתליק
 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  יריחו
 ראש העיר:  מוחמד עומר
 תאריך ייסוד:  1950 
 שטח:  8.128 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  4,701 (2016)
 קואורדינטות:  32°8′37.5″N 35°29′49.5″E﻿ / ﻿32.143750°N 35.497083°E﻿ / 32.143750; 35.497083
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) ג'יפתליק(למפת צפון השומרון רגילה) ג'יפתליק(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ג'יפתליק(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ג'יפתליק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פארעה אל-ג'יפתליק (בערבית: فارعة الجفتلك, תעתיק מדויק: פארעה אלג'פתלכּ, הגייה: אֶל-גִ֫'פְתְלֶכּ) היא עיירה פלסטינית בעמק נחל תרצה, שבבקעת הירדן (אזור הג'יפתליק), בקרבת ההתנחלויות ארגמן ומשואה. היישוב מוכר גם בשם המקוצר "אל-ג'יפתליק". לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, מנתה העיירה כ-4,701 נפש באמצע שנת 2016.
פארעה אל-ג'יפתליק הוא היישוב הפלסטיני הגדול ביותר בשטח C, ותושביו נתונים להגבלות תנועה בשל המחסומים שהם נדרשים לעבור בדרכם למרכזי אוכלוסייה ומסחר פלסטינים קרובים כמו טובאס.
היסטוריה

האזור בו נמצאת כיום פארעה אל-ג'יפתליק נקרא ע'ור אל-פארעה (עמק ואדי פארעה/עמק נחל תרצה). עד לשלהי המאה ה-19 היה העמק שטח פרוץ ומיושב בדלילות. על פי הגאוגרף דוד גרוסמן, יישוב בשם קראוה שנרשם ככפר במאה ה-16, הוא היישוב היחיד שניתן לזהות את מיקומו בעמק הפרעה בסבירות גבוהה.
במפת הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1880 מכונה האזור בשם "קראוות אל-מסעודי". בשנות ה-70 של המאה ה-19 עברו קרקעות האזור לבעלות הסולטאן עבדול חמיד השני והפכו לאדמות הכתר, "ג'יפתליק" בטורקית עות'מאנית. בעקבות זאת דבק באזור הכינוי "פארעה אל-ג'יפתליק" - אדמות הכתר של ואדי פארעה. כינוי זה נשאר בשימוש גם לאחר שממשלת המנדט הבריטי העבירה את האדמות לבעלות פרטית של משפחות משכם, טובאס ובית דג'ן, בשנות ה-20 של המאה ה-20. תושבי הכפר היו אריסים שעיבדו את הקרקעות עבור המשפחות משכם.
היסטוריה > בתקופת המנדט הבריטי

במפקד האוכלוסין שערכה ממשלת המנדט ב-1931 נמנו ביישוב 1056 תושבים ב-179 מבנים. השם קראווה מופיע בחלוקה המנהלית של הארץ משנת 1947 ובכך זכה להכרה מוניציפלית משלטונות המנדט.
ב-1940 החלו הבריטים לתכנן הקמת מבנה משטרה בג'יפתליק, תוך התבססות על מבנה הממשל העות'מאני שהיה קיים במקום. רשויות התכנון הכינו כ-3 חלופות לפי דגם של תחנה כפרית (2nd Class Police Station). בניין משטרת הג'יפתליק הושלם ב-1941 ושימש את המשטרה הבריטית עד לסיום המנדט. משטרת הג'יפתליק הייתה חלק משורה של מבני משטרה שהקימו הבריטים לאורך גבולם המזרחי שכללו גם את משטרת צמח, משטרת טובאס ומשטרת יריחו.
לפי תוכנית החלוקה, שהתקבלה ברוב קולות בעצרת הכללית של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947, היישוב נכלל בשטח המדינה הערבית, ולאחר הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות של 1949, עבר משליטה בריטית לירדנית.
היסטוריה > לאחר 1967

בעקבות מלחמת ששת הימים ב-1967, עבר משליטה ירדנית לישראלית. בנובמבר 1967 פשטו חיילי צה"ל על העיירה גרשו את התושבים והרסו חלק מהמבנים ואת התשתית החקלאית (משאבות מים וציוד חקלאי). זאת מאחר שהאזור שימש ציר כניסה למחבלים שחדרו מירדן לישראל[דרוש מקור]. המשפחות משכם בעלי האחוזות במקום, פנו לצה"ל בדרישה לקבל פיצויים על ההרס. תחילה הכיר צה"ל בזכאותם לפיצוי, אחר כך הקפיא את הטיפול בפרשה והם הגישו תביעה על סך 24 מיליון ל"י ועתירה לבג"ץ. בשנות ה-70 הותר לתושבים לחזור ליישוב. חלק מהתושבים במקום הם בדואים, שחלקם גורשו מהנגב בשנות ה-50.