stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סיומרה קסטרו
קריירה פוליטית > קמפיינים לנשיאות > 2017

גם בבחירות לנשיאות 2017 (אנ') ביקשה קסטרו שוב להיות המועמדת מטעם ליברה. היא זכתה בקלות בפריימריז, אך כאשר ליברה כרתה ברית עם מפלגת החדשנות והאחדות היא ויתרה על מועמדותה לטובת סלבדור נסראללה.
הברית הובילה בסקרים לפני הבחירות ובתוצאות הראשוניות, אך הפסקת חשמל כללית קטעה את ספירה הקולות למשך 36 שעות. כאשר הספירה החלה מחדש התהפכה התהפכה והנשיא ארננדס נבחר מחדש, מה שהוביל להאשמות בהונאת בחירות. ההפגנות שלאחר מכן דוכאו על ידי הממשלה עם 23 הרוגים, מאות פצועים ויותר מ-1,350 עצורים.
קריירה פוליטית > קמפיינים לנשיאות > 2021

קסטרו נבחרה כמועמדת לנשיאות לשנת 2021 מטעם ליברה, וייצגה את מפלגתה בבחירות הכלליות בהונדורס 2021 (אנ'). סלבדור נסראללה, מועמד מפלגת המושיע, נשר מאוחר יותר והפך לעמית למרוץ של קסטרו. הסקרים הראו מרוץ צמוד בין קסטרו ליריבה הימני, נאסרי עספורה מהמפלגה הלאומית, שהואשם בשחיתות. במהלך מסע הבחירות שלה היא הציעה הכרה דיפלומטית ברפובליקה העממית של סין (סין היבשתית) במקום הרפובליקה הסינית שבטאיוואן, הקמת ועדה נגד שחיתות בתמיכת האו"ם בדומה לזו שבגואטמלה ועדכון חוקת הונדורס. קסטרו אף הציעה אספה מכוננת שתשכתב את החוקה. היא גם הציעה להקל על האיסור המוחלט במדינה על הפלות מלאכותיות ולאפשר שימוש והפצה של גלולת חירום למניעת היריון.
לאחר פרסום תוצאות הבחירות הראשוניות ב-28 בנובמבר הכריזה קסטרו על ניצחון. ב-30 בנובמבר הודה עספורה בהפסד, ולאחר מכן נפגש עם קסטרו ובירך אותה. קסטרו הפכה לנשיאה הראשונה של הונדורס ב-27 בינואר 2022.
קריירה פוליטית > מחלוקת הנהגת הקונגרס ב-2022

לפני הבחירות ב-2021 הבטיחה קסטרו לסלבדור נסראללה שמפלגת המושיע שלו תחזיק בהנהגת הקונגרס הלאומי אם הם ינצחו בבחירות. הבטחה זו הייתה אחד התנאים ששכנעו את נסראללה לסיים את מסע הבחירות שלו לנשיאות ולהצטרף לזה של קסטרו. עם זאת, ב-21 בינואר 2022 סירבו 20 צירים ממפלגת ליברה להצביע ללואיס רדונדו ממפלגת המושיע ובחרו בחבר מפלגתם חורחה קאליקס. לאחר מכן פרצה באולם הקונגרס, וקסטרו סירבה להכיר בבחירתו של קאליקס. לאחר מכן היא גינתה את 20 הצירים (ששניים מהם חזרו בהם מאוחר יותר) כ"בוגדים" וגירשה 18 מהם מהמפלגה. למחרת בערב ערכה קסטרו עצרת עם תומכי ליברה מחוץ לקונגרס והצהירה כי מטרת האירוע הייתה "למנוע את חטיפת הקונגרס הלאומי ולדחות את הדו-מפלגתיות בראשות הדיקטטור חואן אורלנדו ארננדס בשותפות ישירה של כמה צירים בוגדים שנבחרו על ידי העם תחת דגלנו". הסכסוך הסתיים כאשר קאליקס וחברי ליברה שגורשו הסכימו לתמוך ברדונדו, וחברותם במפלגה הוחזרה על ידי קסטרו.
נשיאות (2022–הווה)

קסטרו הושבעה לנשיאה ב-27 בינואר 2022 באצטדיון הכדורגל הלאומי טגוסיגלפה. בין המשתתפים היו פליפה השישי, מלך ספרד, סגן נשיא טאיוואן לאי צ'ינג-טה, סגנית נשיא ארצות הברית קמלה האריס, סגנית נשיא ארגנטינה כריסטינה פרננדס דה קירשנר, סגן נשיא קובה סלבדור ואלדס מסה ונשיא קוסטה ריקה קרלוס אלברדו קסאדה.
קסטרו היא הנשיאה האישה הראשונה של הונדורס והראשונה שלא הייתה חברה במפלגות הלאומית או הליברלית מאז השבת הדמוקרטיה ב-1982. במהלך נאום ההשבעה שלה אמרה קסטרו, "האסון הכלכלי שאני יורשת הוא חסר תקדים בהיסטוריה של ארצנו". היא גם הבטיחה להילחם בשחיתות ובאי-השוויון שלדבריה "השתולל" במהלך שלטונה של הממשלה הקודמת.
קסטרו ירשה ממשל מושחת, מה שהוביל אותה לבחור להסגיר את קודמה חואן אורלנדו ארננדס לארצות הברית במקום למערכת המשפט של הונדורס בשל קשריו לסחר בסמים. ממשלתה ביקשה עזרה מהאו"ם בהקמת ועדה בינלאומית למלחמה בשחיתות.
קסטרו מתמודדת עם הלחץ האמריקאי לשמירת הונדורס בהסכמי סחר חופשי אזוריים ועם נוכחות צבא ארצות הברית בשטחה. בנוסף בית המשפט העליון, שחבריו מונו על ידי ממשלות קודמות, מתנגד לחלק מתוכניות הרפורמה שלה.
נשיאות (2022–הווה) > מדיניות כלכלית

בנאום ההשבעה שלה הבטיחה קסטרו להקים מחדש מדינה סוציאל-דמוקרטית, והצהירה כי מוטלת עליה החובה לשקם מערכת כלכלית המבוססת על שקיפות, יעילות ייצור, צדק חברתי בחלוקת העושר ובהכנסה הלאומית, וכי השקפת עולמה מעמידה את האדם לפני כללי השוק.
בפברואר 2022 עצרה קסטרו פינוי משפחות ילידים שהיו במחלוקת עם איש עסקים בנושא בעלות על חלקת אדמה גדולה מדרום לבירה טגוסיגלפה.
במרץ 2022 היא אסרה על כרייה בבור פתוח בשל פגיעה נרחבת באיכות הסביבה. ממשלתה גם הבטיחה להתערב "מיידית" לשימור אזורים בעלי "ערך סביבתי גבוה" לטובת האוכלוסייה.
במאי 2022 חתמה קסטרו על חוק שהעביר הקונגרס לביטול האזורים הכלכליים המיוחדים של הונדורס, אותו יישמה הממשלה הקודמת.
במאי 2023 הציגה הממשלה רפורמה בחוק המס שעל פיה נועדה לחסל פרצות מס והטבות למגזרים כלכליים מסוימים. הצעת החוק התקבלה במחאה מצד חקלאי המלונים ומגדלי החסילונים במדינה משום שהייתה כרוכה בביטול הנחות בארנונה לענפים אלו.
בביקורה הממלכתי בשאנגחאי ביוני 2023 הגישה קסטרו בקשה לחברות הונדורס בבנק הפיתוח החדש של BRICS בטענה שהדבר יגביר את הפיתוח הכלכלי ויעלה את רמת החיים במדינתה.
נשיאות (2022–הווה) > מדיניות כלכלית > אנרגיה

בניסיון להילחם בעוני הודיעה קסטרו במהלך השבעתה כי המשפחות העניות ביותר בהונדורס, שצורכות חשמל מתחת ל-150 קילוואט שעה בחודש, לא ישלמו עוד את חשבונות החשמל, וכי העלות הנוספת הזו תשולם על ידי הצרכנים הגדולים ביותר, בנוסף לתשלום החשבונות שלהם. בנוסף הודיעה קסטרו כי ממשלתה תורה לקונגרס הלאומי להצביע בעד סבסוד דלק, והבטיחה לא לוותר עוד בנושאי ניצול נהרות, אגנים הידרוגרפיים ופארקים לאומיים.
נשיאות (2022–הווה) > מדיניות כלכלית > מדיניות פיסקלית

בנאום ההשבעה שלה הודיעה קסטרו שהבסיס הגדול ביותר של תקציב המדינה שתציג לפרלמנט יוקדש לשכר. בנוסף היא הצהירה כי הורתה לשר האוצר ולבנק המרכזי לפעול להפחתת הריבית לייצור.
נשיאות (2022–הווה) > מדיניות כלכלית > מדיניות ביטחון

ב-25 בנובמבר 2022 הוכרז מצב חירום לטיפול בפשיעה. הונדורס, יחד עם גואטמלה ואל סלוודור, שייכת ל"משולש המוות" באמריקה המרכזית, אזור מוכה אלימות, עוני ושחיתות.
נשיאות (2022–הווה) > מדיניות חוץ > רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית

בפברואר 2022 נפגש סגן שר החוץ חררדו טורס סלאיה עם נשיא רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית בראהים ע'אלי, שהסתיימה בהודעה לפיה היחסים הדיפלומטיים בין העמים והממשלות שוחזרו ויועמקו.
נשיאות (2022–הווה) > מדיניות חוץ > סין

במהלך קמפיין הבחירות שלה הבטיחה קסטרו לשנות את נאמנותה של הונדורס מהרפובליקה הסינית (טאיוואן) לרפובליקה העממית של סין. סגן נשיא טאיוואן, לאי צ'ינג-טה, השתתף בטקס ההשבעה של קסטרו. ב-14 במרץ 2023 הורתה קסטרו לשר החוץ שלה לנתק קשרים עם טאיוואן וליצור יחסים רשמיים עם הרפובליקה העממית של סין כמדינה הסינית היחידה. בסוף מרץ כוננו הונדורס וסין יחסים דיפלומטיים רשמיים ומינו שגרירים בבירותיהן.
חבר מפלגת הקוומינטנג הטאיוואנית לשעבר, צאי צ'נג-יואן, פרסם כי המהלך היה תוצאה של סירוב טאיוואן לתת מקלט מדיני לקסטרו במהלך ההפיכה ב-2009. אחרים טוענים שהסיבה לניתוק היחסים עם הרפובליקה הסינית הייתה תמיכת ארצות הברית בהפיכה הימנית ב-2009 בטענה שמנואל סלאיה ניסה לערוך משאל עם לשינוי החוקה כדי לאפשר מגבלה של שתי קדנציות במקום המגבלה הקיימת לתקופת כהונה אחת. עם זאת, ב-2013 ארצות הברית לא הגיבה כשהנשיא הימני שינה את החוקה כך שתאפשר לו כהונה שנייה ב-2017. לאחר בחירתה ציינה קסטרו את ההתערבות והלחץ האמריקאי, במיוחד בכל הנוגע לטאיוואן, כמניע ליציאת יחסים דיפלומטיים עם הרפובליקה העממית של סין.
נשיאות (2022–הווה) > מדיניות חוץ > ונצואלה

זמן קצר לאחר השבעתה של קסטרו, אירוע בו השתתפו נציגי ממשלת ניקולאס מדורו, פונתה שגרירות ונצואלה בטגוסיגלפה על ידי נציגיו של חואן גואידו, שהוכר כנשיא ונצואלה על ידי הנשיא היוצא חואן אורלנדו ארננדס מאז המשבר הנשיאותי בוונצואלה (אנ'). כתוצאה מכך אוישה השגרירות מחדש על ידי משלחת של ממשלת מדורו. הנשיא לשעבר והג'נטלמן הראשון מנואל סלאיה הגיב לידיעה בציוץ המברך את מדורו, את אחדות אמריקה הלטינית ואת המהפכה הבוליברית שהנהיג קודמו של מדורו, הוגו צ'אווס. זמן קצר לאחר מכן הודיעו שרי החוץ של ונצואלה והונדורס על חידוש היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות לראשונה מאז 2009, אז נותקו זמן קצר לאחר ההפיכה.
עונת 1960/1961 ב-NBA

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  19 באוקטובר 1960
 תאריך סיום:  11 באפריל 1961
 מספר קבוצות:  8
 מספר משחקים לקבוצה:  79
 דראפט 1960
 בחירה ראשונה:  אוסקר רוברטסון
 על ידי:  סינסינטי רויאלס
 העונה הסדירה
 המאזן הטוב ביותר:  בוסטון סלטיקס
 MVP של העונה הסדירה:  ביל ראסל (בוסטון סלטיקס)
 מלך הסלים:  וילט צ'מברלין (פילדלפיה ווריורס)
 הפלייאוף
 אלופת המזרח:  בוסטון סלטיקס
 אלופת המערב:  סנט לואיס הוקס
 סדרת הגמר
 אלופה:  בוסטון סלטיקס
 MVP של סדרת הגמר:  לא נבחר
 → 1959/19601961/1962 ←
 
עונת 1960/1961 היא העונה ה-15 של ליגת ה-NBA. העונה הסתיימה עם זכייתה השלישית ברציפות והרביעית בסך הכול של בוסטון סלטיקס בתואר האליפות, לאחר שבסדרת הגמר ניצחה את סנט לואיס הוקס בתוצאה 4-1. זוהי האליפות השלישית של הסלטיקס מתוך רצף של 8 אליפויות רצופות. בתואר ה-MVP של העונה הסדירה זכה בפעם השנייה ביל ראסל מהסלטיקס, לאחר שרשם ממוצעים של 16.9 נקודות ו-23.9 ריבאונדים למשחק והוביל את קבוצתו למאזן הטוב בליגה (57-22). וילט צ'מברלין מקבוצת פילדלפיה ווריורס סיים את העונה כמלך הסלים של ה-NBA עם 38.4 נקודות בממוצע למשחק, וקבע שיא NBA של 27.2 ריבאונדים למשחק. בתחילת העונה עברה קבוצת "מיניאפוליס לייקרס" ללוס אנג'לס, קליפורניה, ושינתה את שמה ללוס אנג'לס לייקרס.
דראפט 1960

דראפט ה-NBA בעונה זו התקיים ב-11 באפריל 1960 בניו יורק. לפני הדראפט הוחלט כי הזכויות על שחקן המכללות אוסקר רוברטסון יוענקו לסינסינטי רויאלס כבחירה טריטוריאלית, אך הוא הוכר גם כבחירה הראשונה בדראפט מאחר שהייתה שייכת ממילא לסינסינטי. בסיום העונה זכה רוברטסון בתואר רוקי השנה. בבחירה השנייה בחרה לוס אנג'לס לייקרס את ג'רי וסט, ובבחירה השישית נבחר לני וילקינס על ידי סנט לואיס הוקס. רוברטסון, וסט ווילקינס נחשבים לשלושה מהרכזים הטובים בתולדות ה-NBA, ולראייה שלושתם נבחרו להיכל התהילה של הכדורסל ולרשימת 50 השחקנים הגדולים בתולדות ה-NBA. בנוסף אליהם, נבחרו בדראפט 1960  שני שחקני האולסטאר דארל אימהוף (בחירה שלישית) ולי שאפר (בחירה חמישית).
להלן רשימת נבחרי הסיבוב הראשון (מתוך 21 סיבובים):
| מקרא |
| --- | --- |
: מסמל שחקן שנבחר להיכל התהילה של הכדורסל
: מסמל שחקן שנבחר למשחק האולסטאר ולאחת מחמישיות העונה
: מסמל שחקן שנבחר למשחק האולסטאר בלבד
: מסמל שחקן שנבחר לאחת מחמישיות העונה
: מסמל שחקן שלא שיחק מעולם בליגה
| סיבוב ראשון> מספר בחירה | סיבוב ראשון> שם | סיבוב ראשון> מדינה | סיבוב ראשון> מכללה/קבוצה | סיבוב ראשון> קבוצה בוחרת |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אוסקר רוברטסון | ארצות הברית ארצות הברית | אוניברסיטת סינסינטי | סינסינטי רויאלס |
| 2 | ג'רי וסט | ארצות הברית ארצות הברית | אוניברסיטת וירג'יניה המערבית | מיניאפוליס לייקרס |
| 3 | דארל אימהוף | ארצות הברית ארצות הברית | אוניברסיטת קליפורניה | ניו יורק ניקס |
| 4 | ג'קי מורלנד | ארצות הברית ארצות הברית | אוניברסיטת לואיזיאנה טק | דטרויט פיסטונס |
| 5 | לי שייפר | ארצות הברית ארצות הברית | אוניברסיטת קרוליינה הצפונית | סירקיוז נשיונלס |
| 6 | לני וילקינס | ארצות הברית ארצות הברית | אוניברסיטת פרובידנס | סנט לואיס הוקס |
| 7 | אל באנג' | ארצות הברית ארצות הברית | אוניברסיטת מרילנד | פילדלפיה ווריורס |
| 8 | סאץ' סנדרס | ארצות הברית ארצות הברית | אוניברסיטת ניו יורק | בוסטון סלטיקס |
אולסטאר

משחק האולסטאר בעונה זו נערך ב-17 בינואר 1961 בסירקיוז, ניו יורק.
המאמנים במשחק היו רד אאורבך מבוסטון סלטיקס ופול סיימור מסנט לואיס הוקס. חמישיית המזרח כללה את בוב קוזי, ריצ'י גוארין, טום היינסון, דולף שייז ווילט צ'מברלין, וחמישיית המערב כללה את ג'ין שו, אוסקר רוברטסון, אלג'ין ביילור, בוב פטיט וקלייד לאבלט. במשחק עצמו ניצחה קבוצת המערב בתוצאה 153-131, ובתואר ה-MVP של משחק האולסטאר זכה הרוקי אוסקר רוברטסון שקלע 23 נקודות, הוריד 9 ריבאונדים ומסר 14 אסיסטים.
טבלת העונה הסדירה

| מזרח | ניצחונות | הפסדים | אחוז ניצחונות | פער מהמובילה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| בוסטון סלטיקס* | 57 | 22 | 0.722 | – |
| פילדלפיה ווריורס* | 46 | 33 | 0.582 | 11 |
| סירקיוז נשיונלס* | 38 | 41 | 0.481 | 19 |
| ניו יורק ניקס | 21 | 58 | 0.266 | 36 |
| מערב | ניצחונות | הפסדים | אחוז ניצחונות | פער מהמובילה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| סנט לואיס הוקס* | 51 | 28 | 0.646 | – |
| לוס אנג'לס לייקרס* | 36 | 43 | 0.456 | 15 |
| דטרויט פיסטונס* | 34 | 45 | 0.430 | 17 |
| סינסינטי רויאלס | 33 | 46 | 0.418 | 18 |
‏*כוכבית מסמנת קבוצה שהעפילה לפלייאוף.
מובילי הקטגוריות הסטטיסטיות

| קטגוריה | שחקן | קבוצה | ערך |
| --- | --- | --- | --- |
| נקודות למשחק | וילט צ'מברלין | פילדלפיה ווריורס | 38.4 |
| ריבאונדים למשחק | וילט צ'מברלין | פילדלפיה ווריורס | 27.2 |
| אסיסטים למשחק | אוסקר רוברטסון | סינסינטי רויאלס | 9.7 |
| אחוזים מהשדה | וילט צ'מברלין | פילדלפיה ווריורס | 50.9% |
| אחוזים מקו העונשין | ביל שרמן | בוסטון סלטיקס | 92.1% |
| נקודות מדד | אלג'ין ביילור | לוס אנג'לס לייקרס | 28.2 |
פרסים

MVP של העונה הסדירה - ביל ראסל, בוסטון סלטיקס
רוקי השנה - אוסקר רוברטסון, סינסינטי רויאלס
פרסים > חמישיות העונה

| החמישייה הראשונה | החמישייה השנייה |
| --- | --- |


בוב קוזי (בוסטון סלטיקס): ג'ין שו (דטרויט פיסטונס)
אוסקר רוברטסון (סינסינטי רויאלס): לארי קוסטלו (סירקיוז נשיונלס)
אלג'ין ביילור (לוס אנג'לס לייקרס): טום היינסון (בוסטון סלטיקס)
בוב פטיט (סנט לואיס הוקס): ביל ראסל (בוסטון סלטיקס)
וילט צ'מברלין (פילדלפיה ווריורס): דולף שייז (סירקיוז נשיונלס)
פלייאוף 1961

סגל האלופה, בוסטון סלטיקס: ביל ראסל, בוב קוזי, טום היינסון, פרנק רמזי, ביל שרמן, סם ג'ונס, סאץ' סנדרס, ג'ים לוסקוטוף, קיי. סי. ג'ונס וג'ין קונלי.
מאמן ראשי: רד אאורבך.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | חצי גמר אזורי | חצי גמר אזורי |  |  | גמר אזורי | גמר אזורי |  |  | גמר ה-NBA | גמר ה-NBA |
:  
|  | מזרח | מזרח |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | מזרח | מזרח |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |  (1) בוסטון סלטיקס |  4 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  (1) בוסטון סלטיקס |  4 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  (3) סירקיוז נשיונלס |  1 |   |   |  |  |
|  |  (2) פילדלפיה ווריורס |  0 |   |   |  (3) סירקיוז נשיונלס |  1 |   |   |  |  |
|  |  (2) פילדלפיה ווריורס |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  (3) סירקיוז נשיונלס |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  (3) סירקיוז נשיונלס |  3 |   |   |  |  |   |   |  (1) בוסטון סלטיקס |  4 |
|  | מערב | מערב |   |   |  |  |   |   |  (1) בוסטון סלטיקס |  4 |
|  | מערב | מערב |   |   |  |  |   |   |  (1) סנט לואיס הוקס |  1 |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |  (1) סנט לואיס הוקס |  1 |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |  (1) סנט לואיס הוקס |  4 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  (1) סנט לואיס הוקס |  4 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  (2) לוס אנג'לס לייקרס |  3 |   |   |  |  |
|  |  (2) לוס אנג'לס לייקרס |  3 |   |   |  (2) לוס אנג'לס לייקרס |  3 |   |   |  |  |
|  |  (2) לוס אנג'לס לייקרס |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  (3) דטרויט פיסטונס |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  (3) דטרויט פיסטונס |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
הערות שוליים

↑  סיכום עונת 1960/1961, באתר nba.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1960, באתר basketball-reference.com
↑  סיכום משחק האולסטאר 1961, באתר nba.com
| עונות בליגת ה-NBA |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-1940 | 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| שנות ה-1950 | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 |  |
| שנות ה-1960 | 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 |  |
| שנות ה-1970 | 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 |  |
| שנות ה-1980 | 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 |  |
| שנות ה-1990 | 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| שנות ה-2000 | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 |  |
| שנות ה-2010 | 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 |  |
| שנות ה-2020 | 2019/2020 (הבועה) • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
ביל ראסל, ה-MVP של העונה הסדירה, שומר על וילט צ'מברלין, מלך הסלים
ערים (חברה)

ערים היא חברה ממשלתית האמונה על פיתוח אורבני במדינת ישראל. החברה הוקמה בשנת 1973 וכפופה למשרד הבינוי והשיכון ולמינהל מקרקעי ישראל. משרדי החברה שוכנים ברחוב יפו שבירושלים. יושב ראש הדירקטוריון הוא גבי יפרח והמנהל הכללי הוא אושיק בן עטר. בשנת 2019 היקף הפעילות השנתי עמד על כחצי מיליארד שקלים חדשים.
בשנת 1998 הוצע להפריט את החברה, אך ניסיון זה לא צלח בסופו של דבר. בנובמבר 2020 פורסם כי משרד הבינוי ורשות החברות הממשלתיות מתכננים למזג את החברה עם חברה ממשלתית נוספת, "דירה להשכיר".
נכון לשנת 2021, החברה מקיימת פרויקטים במספר מקומות, ובהם: באר שבע, לוד, שדרות, בית אריה-עופרים, אלפי מנשה ועמנואל.
הערות שוליים

↑  חברי הנהלה, באתר ערים
1 2  אמיתי גזית, רשות מקרקעי ישראל צריכה להתכונן לתחרות, באתר כלכליסט, 11 בנובמבר 2020
↑  מאת זאב קליין, ‏ועדת השרים לענייני הפרטה קיבלה הצעת לבני להפריט את חברת ערים, באתר גלובס, 17 בספטמבר 1998
↑  פרויקטים בביצוע, באתר ערים
| דגל ישראל חברות ממשלתיות בישראל |
| --- | --- | --- |
| אוצר | ענבל חברה לביטוח |  |
| אנרגיה | חברת החשמל לישראל • המכון הגיאופיסי לישראל • נתיבי הגז הטבעי לישראל • תשתיות נפט ואנרגיה • החברה הלאומית לאספקת פחם • חקר ימים ואגמים לישראל • מקורות |  |
| ביטחון | רפאל מערכות לחימה מתקדמות (SCD) • התעשייה האווירית לישראל • אלתא מערכות • תומר חברה ממשלתית • נצר השרון |  |
| בינוי ושיכון | האגודה לתרבות הדיור • דירה להשכיר • חלמיש • עמידר • ערים • חברת קרתא |  |
| דת | המרכז הארצי לפיתוח המקומות הקדושים |  |
| חינוך | הארכיון המרכזי לתולדות העם היהודי • הכפר הירוק • מאיר שפיה • מדרשת שדה בוקר • מקוה ישראל • החברה למתנ"סים |  |
| ירושלים | החברה לפיתוח מזרח ירושלים • החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי |  |
| כלכלה | אשרא • המועצה הישראלית לצרכנות |  |
| סביבה | החברה הממשלתית להגנות מצוקי חוף הים התיכון • החברה הממשלתית להגנות ים המלח • פארק אריאל שרון • החברה לשירותי איכות הסביבה |  |
| רווחה | המשקם |  |
| תחבורה | חברת כביש חוצה ישראל • נתיבי איילון • נתיבי ישראל • נת"ע - נתיבי תחבורה עירוניים • רכבת ישראל • נמל אשדוד • חברת נמלי ישראל |  |
| תיירות | החברה לפיתוח עכו העתיקה • החברה הממשלתית לתיירות |  |
| חברות ממשלתיות בעבר | אל על • בזק • נמל אילת • נמל חיפה • צים • תעש מערכות • עשות אשקלון • תדמור• דואר ישראל • בנק הדואר |  |
רשות החברות הממשלתיות • הפרטה בישראל
עונת 2017/2018 בליגת העל בכדוריד

עונת 2017/2018 בליגת העל בכדוריד  הייתה העונה ה-65 של תחרות ארצית בישראל. הליגה כללה 12 קבוצות. לאחר שני סיבובים, שמונה קבוצות המשיכו את האליפות בשיטת פלייאוף.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על התיקו במשחק.
בהתאם לתוצאות של העונה הקודמת בליגת משנה, לליגת העל עלתה הפועל קריית אונו. מכבי קריית מוצקין הייתה אמורה לרדת ליגה אך בסופו של דבר נותרה בעקבות התפרקות אס"א תל אביב. העונה הסדירה החלה ב-25 בספטמבר 2017 המחזור ה-22 הסתיים ב-28 במרץ 2018. העונה הסתיימה ב-11 במאי בניצחון של הפועל ראשון לציון בסיום מפגש שכלל 3 משחקים. זו הייתה האליפות ה-18 בתולדות המועדון.
הקבוצות שסיימו את העונה במקומות 9-12 שיחקו בבית תחתון. הקבוצה שסיימה במקום האחרון הפועל קריית אונו ירדה ליגה. מכבי קריית מוצקין וא.כ. נס ציונה לאחר משחקי מבחן עם קבוצה של הליגה השנייה שרדו. במקום הקבוצה שירדה, לליגת העל לעונת 2018/2019 בליגת העל בכדוריד עלתה קבוצה בודדת.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל ראשון לציון | 22 | 17 | 2 | 3 | 616 | 536 | 36 |
| 2 | מכבי תל אביב | 22 | 16 | 2 | 4 | 598 | 538 | 34 |
| 3 | בני הרצליה | 22 | 13 | 5 | 4 | 727 | 684 | 31 |
| 4 | מכבי ראשון לציון | 22 | 13 | 4 | 5 | 655 | 585 | 30 |
| 5 | א.ס. רמת השרון | 22 | 14 | 1 | 7 | 656 | 621 | 29 |
| 6 | עירוני רחובות | 22 | 9 | 3 | 10 | 606 | 583 | 21 |
| 7 | הפועל אשדוד | 22 | 9 | 2 | 11 | 568 | 561 | 20 |
| 8 | מ.כ. חולון | 22 | 8 | 2 | 12 | 581 | 615 | 18 |
| 9 | הפועל רמת גן | 22 | 6 | 3 | 13 | 595 | 608 | 15 |
| 10 | מכבי קריית מוצקין | 22 | 6 | 0 | 16 | 566 | 655 | 12 |
| 11 | א.כ. נס ציונה | 22 | 4 | 3 | 15 | 581 | 635 | 11 |
| 12 | הפועל קריית אונו | 22 | 3 | 1 | 18 | 536 | 664 | 7 |
פלייאוף עליון

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר |  |  | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר |
 
|   | 1 |  הפועל ראשון לציון | 29 | 27 | 25 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  מ.כ. חולון | 31 | 23 | 22 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  מ.כ. חולון | 31 | 23 | 22 |   |   |   |   | 1 |  הפועל ראשון לציון | 22 | 30 | 28 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 1 |  הפועל ראשון לציון | 22 | 30 | 28 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 4 |  מכבי ראשון לציון | 29 | 29 | 27 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |  מכבי ראשון לציון | 29 | 30 | 27 |   |   |   |   | 4 |  מכבי ראשון לציון | 29 | 29 | 27 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |  מכבי ראשון לציון | 29 | 30 | 27 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 5 |  א.ס. רמת השרון | 32 | 25 | 27 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 1 |  הפועל ראשון לציון | 27 | 27 | 26 |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 |  מכבי תל אביב | 20 | 20 | 21 |  |  |
|   | 2 |  מכבי תל אביב | 24 | 26 | 29 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 7 |  הפועל אשדוד | 24 | 23 | 29 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 7 |  הפועל אשדוד | 24 | 23 | 29 |   |   |   |  | 2 |  מכבי תל אביב | 22 | 27 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |  | 2 |  מכבי תל אביב | 22 | 27 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 3 |  עירוני רחובות | 20 | 25 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 3 |  עירוני רחובות | 37 | 22 | 35 |  |  |   |   | 3 |  עירוני רחובות | 20 | 25 |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 3 |  עירוני רחובות | 37 | 22 | 35 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 6 |  בני הרצליה | 37 | 26 | 30 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
עונת 1973/1974 בגביע אירופה לאלופות בכדורגל

| --- | --- |
אצטדיון בו נערך משחק הגמר
 מארחת:  אצטדיון המלך בודואן
 תקופת התחרות:  19 בספטמבר 1973 – 17 במאי 1974 (241 ימים) 
 מספר משתתפות:  31
 הזוכה:  גרמניה באיירן מינכן
 מספר משחקים:  60
 מספר שערים:  180 (3 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  גרמניה המערבית גרד מילר  (8 שערים)
 → 1972/19731974/1975 ←
עונת 1973/1974 בגביע אירופה לאלופות בכדורגל הייתה העונה ה-19 של התחרות האירופית לקבוצות כדורגל והיא אורגנה על ידי אופ"א. המשחק הראשון התקיים ב-19 בספטמבר 1973 ותחרות הסתיימה ב-17 במאי 1974.
בתחרות השתתפו 31 קבוצות.
משחק הגמר נערך באצטדיון המלך בודואן, בריסל. התחרות הסתיימה בניצחון של באיירן מינכן בפעם הראשונה בתולדות המועדון. זו הייתה הזכייה הראשונה של קבוצה גרמנית בתואר.
גרד מילר (גרמניה המערבית באיירן מינכן) זכה בתואר מלך השערים עונה השנייה ברציפות.
מתכונת התחרות

בתחרות השתתפו 30 קבוצות. כל הקבוצות חולקו לזוגות ונפגשו בשיטת משחק בית ומשחק חוץ לקביעת הקבוצה שתעפיל לשמינית הגמר.
בכל השלבים למעט משחק הגמר נערכו משחק בית ומשחק חוץ. חוק "שער חוץ", היה בתוקף לכל שלבי התחרות. במקרה שאין אפשרות להגיע להכרעה תוך יתרון שער חוץ, המנצח נקבע בסדרת בעיטות עונשין.
לראשונה בתולדות התחרות היה צורך במשחק נוסף בגמר העונה.
ראו גם

גמר גביע אירופה לאלופות 1974
ספרטריקס

במתמטיקה, ספרטריקס או מַפריד הוא כינויו של הגבול המפריד (Separate; ומכאן שמו) בין אזורים של המישור שבהם משוואה דיפרנציאלית בשני משתנים מפגינה התנהגויות שונות. הספרטריקס מפריד בין עקומות פאזה בעלות מאפיינים שונים.
רקע

אם  \ {\frac {dx}{dt}}=f(x,y),\ {\frac {dy}{dt}}=g(x,y) היא משוואה דיפרנציאלית במשתנים תלויי-הזמן  \ (x(t),y(t)), אז התנועה שהמשוואה מגדירה בכל נקודה במישור תלויה במקדמים הראשונים של פיתוח טיילור של  f ושל  g. באופן סכימתי אפשר להבחין בין מסלולים "אליפטיים" (סגורים), "היפרבוליים" (פתוחים, המתרחקים במהירות גדלה), ו"פרבוליים" (מצב ביניים). הספרטריקס הוא העקום המישורי המפריד בין ההתנהגות האליפטית להתנהגות ההיפרבולית.