stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפיגוע בקו 9 באשדוד
הפיגוע

קו 9, שמסלולו נע מהשוק העירוני בחוף לידו בצמוד לשפת הים לרבעים ד', ה' ו-ו', אוסף תלמידים מבתי הספר הסמוכים לציר התנועה שלו. סמוך לשעה 9 בבוקר, האוטובוס, בו נסעו תלמידים רבים ממקיף ג' שנסעו לבית הספר מביתם, עמד להיכנס לרחוב משה שפירא בסמוך לבית עיריית אשדוד הישן (כיום "בית אוצר"), התחנה המרכזית הישנה וקופת חולים – ואז רימון היד שהוטמן בסל אחד הנוסעים על ידי מחבל עזתי, חבר בארגון אבו נידאל שביצע גם פיגוע תופת שבוע קודם בירושלים – התפוצץ.
באוטובוס היו כ-20 נוסעים, מרביתם נשים שנסעו חזרה לביתן מהשוק. גבריאל קיקוזאשוילי, שרימון היד הוטמן בסלו, שם לב לכך וניסה להיפטר ממנו, אך הוא התפוצץ בידו. כתוצאה מכך נרצחו קיקוזאשוילי (46) ועוד שתי נוסעות – סימה שינקר שבתחילה נפצעה קשה (72) ופרוך (אסתר) זמן (52) שבתחילה נפצעה אנושות בראשה ובבטנה. בנוסף נפצעו בפיגוע 8 אנשים באורח בינוני, בין השאר משברי זכוכית שניתזו לרגליהם ולפניהם. כמה מטרים לפני חזיתו חצו עשרות תלמידי מקיף ג' את הכביש, שחייהם ככל הנראה ניצלו.
רופאים עוברי אורח העניקו במהירות עזרה ראשונה לנפגעים עד פינויים לבתי החולים קפלן וברזילי על ידי מגן דוד אדום. ראש העירייה אריה אזולאי, הרי שהדף הפיצוץ נשמע היטב ממשרדי העירייה הסמוכים, סייע להחשת מתנדבי המשמר האזרחי למקום. 3 חלונות באוטובוס התנפצו, השמשות הקדמיות נסדקו ובדופן השמאלי נוקבו חורים. ביציאות מהעיר הוקמו מחסומים והחלו מעצרים בחיפוש אחר המפגע. עד לצהרי היום בלבד נעצרו 144 חשודים.
סביבת הפיגוע
תא"ל שמעון בן-דוד, מפקד הג"א מרכז
לפי נהג האוטובוס מחברת אגד, שמואל (שמוליק) פינסקר, האוטובוס, שנסע קודם לכן במרחב אשדוד, נבדק על ידו לחפץ חשוד טרם הנסיעה וביציאה משוק החוף, אך לא מצא דבר. עדותו היא כי אדם החשוד כמחבל עלה בתחנת השוק הערבי[דרושה הבהרה], ובחלוף 200 מטרים התפוצץ רימון היד באוטובוס. פינסקר נשרט בפניו ושוחרר מאשפוזו בקפלן בחלוף יום.
נרצחי הפיגוע נטמנו בבית העלמין המקומי, ומונצחים באנדרטה בהר הרצל.
בעקבות הפיגוע

בעקבות הפיגוע התעורר חשש במרחב לכיש במשטרת ישראל כי "אזרחים חמומי מוח" ינסו לפגוע בערבים בעיר, לאור קריאות "נקמה" על ידי אחדים בזירת האירוע. הנהלת העירייה התכנסה לישיבה מיוחדת שהסתכמה בהחלטה לפעול להרגעת הרוחות בעיר.
אשדוד ידועה כעיר שקטה ורגועה. עכשיו, לאחר הפיגוע, אנחנו מבחינים פה ושם בהתבטאויות זעם קיצוניות, שאינן ממנהגינו, ולכן מוטל עלינו, נבחרי העיר, לחסום את ההתפרצויות האלה לפני שתפרוץ כאן מלחמת יהודים וערבים.
תחושת השלווה והביטחון בעיר התערערה, והחששות מתגובות נקם באשדוד על פיגועים באווירת הטרור במדינת ישראל המשיכו לבוא – אך לא התממשו. בהזדמנות אחרת חזר אזולאי על כך שאשדוד היא "עיר שוחרת שלום".
עם מלוא 40 שנה לפיגוע ב-2024, ערך כתב המקומון "אשדוד נט" שמואל סרדינס ראיון עם נהג האוטובוס פינסקר, ובו שיחזר את חווייתו האישית מהאירוע. בעקבות הסיקור במקומון, שודר ראיון נוסף עם פינסקר בתחנת הרדיו כאן ב. בראיון הרדיו השתתף תושב העיר, שלקח חלק בכתיבת ערך בוויקיפדיה העברית על האירוע, שקרא להנציח בעיר את נספי הפיגוע.
ראו גם

פרשת קו 300
הפיגוע בנמל אשדוד
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים בשנות ה-80 של המאה ה-20
הערות שוליים

↑  רשימת קווי אוטובוסים, ילקוט הפרסומים 3044, התשמ"ד, 15 באפריל 1984, עמ' 1970
1 2 3  גיל יודילוביץ', ניצלו בנס, מעריב, 8 במרץ 1984
1 2 3 4 5 6 7 8  ישראל אוחיון, יום קטלני: 32 שנה לפיגוע הראשון באשדוד, באתר אשדוד Online, ‏20 במרץ 2016
↑  מיכאל רותם, תושב עזה חטף סכין בגב באשדוד, חדשות, 20 באוקטובר 1986
↑  שמואל סרדינס, 40 שנה לפיגוע בקו 9 באשדוד: נהג האוטובוס שמוליק פינסקר חוזר אל היום בו נולד מחדש, באתר אשדוד נט, ‏9 במרץ 2024
1 2  אסף פוזיילוב (כאן דרום, רשת ב'), ראיון עם שמואל פינסקר, נהג האוטובוס בעת הפיגוע, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 11 במרץ 2024 (42:53-50:57)
| אשדוד  |
| --- | --- | --- |
| ערכים ראשיים | אשדוד • רובעי העיר • תכנון העיר • כיכרות |  |
| גנים ופארקים | פארק אשדוד-ים • פארק בן-גוריון • פארק אקולוגי מצודת-ים אשדוד • גן אלישבע • פארק לכיש • גבעת יונה • עד הלום |  |
| רחובות | רחוב רוגוזין • רחוב שבי ציון • מדרחוב הנביאים • שדרות בני ברית • שדרות הרצל • שדרות מנחם בגין • שדרות משה דיין |  |
| תחבורה | תחבורה ציבורית • מסוף בני ברית • מסוף ביג • מערכת להסעת המונים בנפת אשקלון |  |
| מוסדות | מרכז כיוונים • המשכן לאמנויות הבמה • הארכיון לתולדות אשדוד • הקריה האקדמית של אשדוד (עתידי) • בית אריה קלנג • מוזיאון אשדוד לאמנות • אצטדיון אשדוד (עתידי) |  |
| תעשייה | נמל אשדוד • תחנת הכוח אשכול • נמל הדרום • אלתא מערכות |  |
| היסטוריה | אשדוד ים (העיר העתיקה) • תל אשדוד • תל מור • רצועת החוף |  |
| נושאים מרכזיים נוספים | העירייה ומועצת העירייה • סמל העיר • יקיר העיר אשדוד • חברת אשדוד • החברה לפיתוח אשדוד |  |
| קטגוריה ראשית | כל הערכים על העיר |  |
בניין "בית אוצר", בית העירייה דאז – בקרבתו התרחש הפיגוע
לווייתה של אסתר זמן בבית העלמין של אשדוד
פתחי שקאקי

פתחי אבראהים עבד אל-עזיז א-שקאקי (בערבית: فتحي إبراهيم عبد العزيز الشقاقي; 1951 – 26 באוקטובר 1995) היה טרוריסט פלסטיני, ממייסדי ארגון הטרור הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני והמזכיר הכללי הראשון שלו עד להריגתו על ידי ישראל.
ביוגרפיה

שקאקי נולד ברפיח אשר ברצועת עזה, למשפחה שמקורה בזרנוגה. אחיו הוא ח'ליל שקאקי. לאחר שסיים את לימודיו, למד פיזיקה ומתמטיקה באוניברסיטת ביר זית. לימד מתמטיקה בבית ספר במזרח ירושלים.
בשנת 1974 יצא שקאקי ללימודים באוניברסיטת זקאזיק בקהיר, שם למד רפואה והתמחה ברפואת ילדים. בתקופת לימודיו במצרים נחשף לראשונה לתנועת האחים המוסלמים. בשנת 1981 סיים את לימודיו ועבד כמתמחה בבית החולים אוגוסטה ויקטוריה בירושלים.
שקאקי החל להיות פעיל בשורות הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני (גא״פ) באמצע שנות השמונים והיה ראש אחד הפלגים שלו. בשנת 1986 נעצר על ידי ישראל, וגורש בשנת 1988, במהלך האינתיפאדה הראשונה, ללבנון. לאחר גירושו התמקם במחנה הפליטים הפלסטיני ירמוך שבקרבת דמשק והצליח לארגן מחדש את הג'יהאד האסלאמי ולהפוך למנהיגו הכמעט-בלעדי. שימש כדמות מפתח ביצירת קואליציה, שכללה 8 ארגונים, ביניהם חמאס והג'יהאד האיסלמי, כנגד הסכם אוסלו בתחילת 1994.
בינואר 1995 התפאר בריאיון למגזין טיים על הצלחת ארגונו להוציא לפועל את הפיגוע בצומת בית ליד.
ביוגרפיה > ההתנקשות בפתחי שקאקי

ב-26 באוקטובר 1995 הגיע שקאקי לאי מלטה במעבורת מלוב, כשהוא משתמש בכיסוי של אזרח לובי בשם איברהים שאוויש. לאחר שנרשם במלון "דיפלומט" בעיירה סלימה, הוא יצא לסיבוב בעיר. בדרכו חזרה למלון, בעודו הולך ברחוב, נצמד אליו אופנוע עליו היו רכובים שני גברים שלפי פרסומים זרים היו אנשי המוסד (לפי אותם פרסומים, חוליה זו הייתה אחראית גם לניסיון ההתנקשות בח'אלד משעל כשנתיים לאחר מכן). ההתנקשות בוצעה בצהריים, לאור יום - על אף הסיכון בתפיסת החוליה - תוך כדי רכיבה, כאשר הרוכב האחורי יורה שלושה כדורי אקדח - 2 בחזית ראשו ואחד בעורפו. שקאקי נהרג במקום. לימים נודע כי שייטת 13, בפיקוד יואב גלנט, סייעה למתנקשים להיחלץ מן האי בסיום המבצע. לאחר מותו החליף אותו בהנהגת התנועה ד"ר רמדאן שלח, ששימש אז כמרצה באוניברסיטה במיאמי.
הערות שוליים

↑  Fathi Shiqaqi
↑  יוסי מלמן ודן רביב, "מלחמות הצללים: המוסד וקהילת המודיעין", הוצאת ידיעות ספרים, 2012, עמודים 420-424.
↑  עמוס הראל, מתנת הפרידה לגבי אשכנזי, באתר הארץ, 14 בפברואר 2011
↑  דן מרגלית ורונן ברגמן, הבור - הסודות האפלים מאחורי משבר המנהיגות החמור בתולדות צה"ל, כנרת, זמורה-ביתן, 2011, המהדורה המוקדמת, עמודים 140-142.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007526054605171  GND: 1147681511  ISNI: 0000 0000 8198 8954  LCCN: n97906741  VIAF: 11613358   WorldCat (עם VIAF): 11613358
ראש ממשלת ישראל

ראש ממשלת ישראל הוא ראש הרשות המבצעת בשיטת הממשל בישראל. החוק הישראלי מקנה לממשלה שאותה מנהל ראש הממשלה את סמכויות השלטון הביצועיות, על אף שנשיא המדינה מוגדר בחוק כראש המדינה. לראש ממשלת ישראל מתמנה אחד מחברי הכנסת, שנשיא המדינה הטיל עליו להרכיב ממשלה, אחר התייעצות עם נציגי הסיעות, ושהצליח לקבל את אישורה של הכנסת להרכב ממשלתו. תהליך בחירתו של ראש הממשלה, וכן סמכויותיו וסמכות ממשלתו נקבעו בחוק יסוד: הממשלה, שעבר גלגולים אחדים.
ראש ממשלת ישראל השלושים ושבע שהושבעה בדצמבר 2022 הוא בנימין נתניהו.
סמכויותיו ותפקידיו של ראש הממשלה

ראש הממשלה מרכיב את רשימת השרים של הממשלה ומגיש אותה לאישור הכנסת.
ראש הממשלה מנהל את ישיבות הממשלה ואת עבודת הממשלה בכלל. הוא ממלא את מקומם של שרים שהתפטרו או שנבצר מהם למלא את תפקידם, הוא הקובע את העניינים שבהם תטפל הממשלה, והוא הנושא באחריות הראשית לתוצאות מדיניות הממשלה.
עם זאת, החוק קובע כי הממשלה כולה (שלא כמו משטר נשיאותי) היא הגוף השולט במדינה, ולפיכך החלטות הממשלה מתקבלות בהצבעות שדורשות תמיכה של רוב השרים, וקולו של ראש הממשלה שווה לקולו של כל שר אחר. ראש הממשלה אינו יכול לכפות את דעתו על הממשלה באופן ישיר, אולם הוא יכול:
לפטר שרים (גם בלי הסכמת הכנסת) באופן שיקנה לו תמיכה מרבית. בפסיקת בג"ץ נקבע כי אין מניעה מראש ממשלה לפטר שרים המתנגדים לו לפני הצבעה בממשלה, כדי ליצור רוב בעד ההחלטה. השרים המפוטרים וסיעותיהם יכולים להצטרף לאופוזיציה בכנסת, ולתמוך בהצעות אי-אמון בממשלה.
לפזר את הכנסת ולקבוע בחירות חדשות, במצב בו יש בכנסת רוב שלא מאפשר לממשלה לתפקד, ובלבד שקיבל את אישורו של נשיא המדינה לכך.
במצב חירום, כאשר קיים צורך דחוף וחיוני להתקין תקנות שעת חירום, ולא ניתן לכנס את הממשלה לשם כך, בסמכותו של ראש הממשלה להתקינן בעצמו.
בנוסף, ראש הממשלה הוא הקובע הבלעדי של סדר היום של ישיבות הממשלה והוא גם המנהל של הישיבות, שמתנהלות בהתאם לתקנון הממשלה.
ראש הממשלה ממונה ישירות על שירות הביטחון הכללי, המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, המטה לביטחון לאומי, הוועדה לאנרגיה אטומית ומערך הסייבר הלאומי. ראש הממשלה אינו ממונה על צה"ל רשמית, אך מוביל ומנווט את מדיניות החוץ והביטחון באמצעות המטה לביטחון לאומי והמזכירות הצבאית.
סמכויותיו ותפקידיו של ראש הממשלה > ועדות שרים

מתוקף מעמדו הקרדינלי של ראש הממשלה בהובלת מדיניות, סדר היום של הממשלה והאג'נדה, ראש הממשלה חבר במספר ועדות שרים, בהן מכוח חוק, ומתוקף קידום מדיניות הממשלה והובלתה ויישומה בנושאי מדיניות ביטחון-לאומי, מדיניות חברתית-כלכלית ובקידום פרויקטים לאומיים.
| ועדה | ועדה | מעמד |
| --- | --- | --- |
| 1 | ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי (על פי חוק) | יושב ראש |
| 2 | ועדת השרים לענייני שירות ביטחון כללי (על פי חוק) | יושב ראש |
| 3 | ועדת המשנה של ועדת השרים לביטחון לאומי לעניין ייצוא ביטחוני | יושב ראש |
| 4 | ועדת שרים לענייני חברה וכלכלה | יושב ראש |
| 5 | ועדת שרים לענייני הסדרת התיישבות ופיתוח כלכלי של החברה הבדואית בנגב | יושב ראש |
| 6 | ועדת שרים לעניין קידום שילובם בחברה הישראלי של אזרחי ישראל ממוצא אתיופי בחברה הישראלית | יושב ראש |
| 7 | ועדת שרים למאבק ביוקר המחיה | יושב ראש |
| 8 | ועדת שרים לענייני ירושלים רבתי | יושב ראש |
| 9 | ועדת שרים לענייני החברה הערבית | יושב ראש |
ממלא מקום ראש הממשלה

על פי חוק יסוד: הממשלה (1968, 1992, ו-2001), אפשר שאחד מחברי הממשלה שהוא גם חבר הכנסת, יכהן כממלא מקום ראש הממשלה. רק במקרה שנבצר זמנית מראש הממשלה למלא את תפקידו, ממלא מקום ראש הממשלה מחליף אותו לתקופה מוגבלת ועד "100 ימים רצופים". לאחר תקופה זו, רואים את רה"מ כ"נבצר קבע" מלמלא את תפקידו, ואת הממשלה כאילו התפטרה וכממשלת מעבר, דבר המחייב במקרה זה, (או במקרה של פטירתו או הרשעתו בדין של רה"מ), הצבעת ממשלה על אחד משריה (ממלא מקום ראש הממשלה או שר אחר, ובלבד שיהיה גם ח"כ וגם חבר סיעתו של רה"מ) לכהן כראש הממשלה בפועל.
אם לא מכהן ממלא מקום קבוע, רשאית הממשלה למנות את אחד מחבריה שחבר בכנסת למלא את מקומו של ראש הממשלה במקרים אלו לתקופה מוגבלת כאמור. ממלא מקום ראש הממשלה גם מנהל את ישיבות הממשלה כאשר זה נעדר מגבולות המדינה.
ב-4 בינואר 2006 הועברו סמכויות רה"מ אריאל שרון לממלא מקומו, אהוד אולמרט, באופן אוטומטי מכוח החוק, לאחר ששרון הוכרז כ"נבצר זמנית" (הכרזה על "נבצרות קבע" מטעם היועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, הייתה גוררת הצבעת ממשלה על מינוי איזה מן השרים כאמור, לראש ממשלה בפועל). ב-14 באפריל 2006, היום ה-101 לאשפוזו של אריאל שרון, הממשלה הצביעה על מינויו של אהוד אולמרט כראש ממשלה בפועל, עד להקמת הממשלה החדשה.
בממשלת חילופים, ראש ממשלת ישראל החלופי הוא גם ממלא מקום ראש הממשלה.
ממלא מקום ראש הממשלה > ראש ממשלה בפועל

על-פי חוק יסוד: הממשלה (2001), "נפטר ראש הממשלה, נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו או הופסקה כהונתו מחמת עבירה, תקבע הממשלה שר אחר שהוא חבר הכנסת וחבר סיעתו של ראש הממשלה, לכהן כראש הממשלה בפועל עד שתיכון הממשלה החדשה" (עד שנת 1992, הניסוח של חוק יסוד: הממשלה בנושא ראש הממשלה בפועל היה מעט שונה, ועסק רק בפטירה של ראש הממשלה).
חוק יסוד: הממשלה (1968, 1992, 2001) מבחין בין המושג "ממלא מקום" לבין "ראש הממשלה בפועל". ממלא מקום מקבל את מלוא סמכויות ראש הממשלה רק במקרה שנבצר מראש הממשלה לכהן באופן זמני (מחוק יסוד: הממשלה 1992, מוגבל בתקופה של "עד מאה ימים רצופים" ולא תלוי בחזרתו של רה"מ לתפקיד), אם מונה מראש, באופן אוטומטי מכוח החוק. "ראש ממשלה בפועל", אינו מתמנה, אלא בהחלטת ממשלה, "עד שתיכון הממשלה החדשה", ורק לאחר ש"נבצר דרך קבע" מראש הממשלה לכהן בתפקידו (הוכרז כנבצר קבע או חלפו 100 ימים רצופים לנבצרות הזמנית) או אם רה"מ נפטר או חדל להיות רה"מ עקב הרשעה בעבירה שיש עמה קלון. במקרים אלו, רשאית הממשלה להצביע על איזה מחבריה (ממלא מקום ראש הממשלה או שר אחר) ובלבד שיהיה חבר כנסת וחבר סיעתו של רה"מ (רק מחוק יסוד 2001 נדרש מרה"מ בפועל להיות גם חבר סיעתו של רה"מ). סמכויותיו של ראש הממשלה בפועל (או של ממלא מקום ראש הממשלה בתקופה שראש הממשלה אינו יכול למלא את תפקידו) זהות לאלו של ראש הממשלה, פרט לכך שאינו יכול לפזר את הכנסת.
מאז קום המדינה היו מספר מקרים בהם נדרש למנות ראש ממשלה בפועל, כאשר שלושת הבולטים היו:
יגאל אלון כיהן כראש ממשלה בפועל לאחר מותו של ראש הממשלה לוי אשכול, עד להקמתה של ממשלה בראשות גולדה מאיר.
שמעון פרס היה ראש הממשלה בפועל לאחר רצח יצחק רבין, עד להקמת הממשלה בראשותו.
לאחר השבץ המוחי שבו לקה אריאל שרון עברו סמכויות ראש הממשלה לממלא מקומו אהוד אולמרט, ואחר חלוף מאה ימים, בהתאם לחוק, מינתה אותו הממשלה לראש ממשלה בפועל (אף שנערכו כבר הבחירות לכנסת השבע עשרה ועמדה לקום ממשלה חדשה).
בממשלת חילופים, לא מתמנה ראש ממשלה בפועל, וראש ממשלת ישראל החלופי הופך במקרה כזה לראש הממשלה.
משרד ראש הממשלה

משרד ראש הממשלה אחראי ליישום מדיניות ראש ממשלת ישראל, תיאום פעילויות משרדי הממשלה בתחומים השונים וניהול מהלכי שינוי ועבודות מטה ברמה הלאומית.
לשכת ראש הממשלה, הפועלת כחלק מהמשרד, מסייעת לראש ממשלת ישראל בניהול סדר יומו ומרכזת את כלל ההיבטים בעבודתו.
המעון הרשמי, שכרו ותנאים נלווים > המעון הרשמי

מעון ראש ממשלת ישראל הרשמי הוא בית אגיון, בשכונת רחביה בירושלים. קיים מיזם לבניית מתחם חדש עבור מעון ומשרד משולב לראש הממשלה והוא נקרא "מיזם שירה".
המעון הרשמי, שכרו ותנאים נלווים > שכר ומיסים

שכרם של ראש הממשלה והשרים נקבע בהחלטה של ועדת הכספים של הכנסת. נכון לשנת 2023 שכר היסוד של ראש הממשלה עומד על כ-64,797 ש"ח לחודש (ברוטו). שכר זה והתוספות הנלוות לו חייבים במיסים כשכרו של כל תושב ישראל.
בתיקון לפקודת מס הכנסה נקבע שראש הממשלה ושאיריו ייזכו לפטור ממס הכנסה לתשלומים והטבות מהמדינה, שאינם משכורת או קצבה, בדומה לפטור הניתן לנשיא המדינה. סעיף 9(1א) לפקודת מס הכנסה קובע: "תשלומים, שירותים וטובות הנאה המשתלמים או הניתנים מאוצר המדינה לראש הממשלה או לראש הממשלה לשעבר או לשאיריו בקשר למילוי תפקידו כראש הממשלה, למעט משכורת וקצבה".
המעון הרשמי, שכרו ותנאים נלווים > תנאים נלווים נוספים

ראש ממשלת ישראל מאובטח בכל עת על ידי היחידה הממלכתית לאבטחת אישים בשירות הביטחון הכללי כחלק מהיותו אחד מסמלי השלטון של מדינת ישראל.
משפחת ראש הממשלה מאובטחת בדרך כלל על ידי יחידת מגן. בשנת 2023 החליטה ועדת השרים לענייני שירות ביטחון כללי על העברת אבטחת בני משפחתו של ראש הממשלה בנימין נתניהו לידי שירות הביטחון הכללי. זאת, בשל התגברות האיומים על ביטחונם.
לרשות ראש הממשלה ונשיא המדינה עומד מטוס רשמי בשם "כנף ציון" מדגם בואינג 767-300ER, אשר משמש לטיסות הרשמיות מחוץ לגבולות המדינה.
בנוסף לרשות ראש הממשלה עומדת מכונית שרד מדגם  A8 אשר מצוידת במערכת שמסוגלת לסנן גזים רעילים ובמערכת קשר אינטגרלית שמאפשרת ליושבי הרכב להינעל בתוכו. הרכב עמיד גם לירי של נשק קל ולמטעני צד, וכולל מיגונים מיוחדים לפי מפרט ישראלי ייחודי שהוכן בשב"כ.
שיירת ראש הממשלה כוללת שלושה רכבי שרד משוריינים מדגם אאודי A8 בצבע שחור, לצד מספר ג'יפים מלווים ורכבי ביטחון (משטרה ולפעמים גם מד"א).לרכבי האאודי המשוריינים של ראש הממשלה יש לוחית זיהוי עם סמל המדינה על רקע צהוב. בשיירה יש גם כלי רכב מדגם טויוטה לנד קרוזר בהם יושבים מאבטחים, כמעט תמיד עם חלונות פתוחים, כדי לתת מענה ירי מהיר.
בניגוד למנהיגי עולם אחרים המחזיקים מעונות נופש כמו קמפ דייוויד, ראש ממשלת ישראל נופש את חופשותיו באופן פרטי באזורי הארץ השונים, בדרך כלל באזור הגליל העליון ורמת הגולן.
ראשי ממשלה לשעבר זכאים ללשכה למשך חמש שנים עם נהג ומזכירות, אבטחה, ולהיקבר בחלקת גדולי האומה בהר הרצל.
"כנף ציון" מטוס ראשי המדינה
"בית אגיון" מעון ראש הממשלה
Audi A8
סיום תפקידם של ראשי הממשלה בישראל

כל ראשי הממשלות שכיהנו בישראל למעט אחת לא השלימו תקופת כהונה מלאה בתפקיד, אף שחלקם כיהנו מספר פעמים. דוד בן-גוריון (פעמיים), משה שרת, גולדה מאיר, מנחם בגין, אהוד ברק, ואהוד אולמרט התפטרו, לוי אשכול נפטר טרם סיום כהונתו, אריאל שרון חלה במהלך כהונתו, תקופת הכהונה של ממשלות יצחק שמיר (בממשלה ה-24), בנימין נתניהו (בכל הממשלות שבראשותו) וממשלת החילופים בראשותם של נפתלי בנט ויאיר לפיד הסתיימו טרם המועד בשל התפזרות הכנסת, שמעון פרס כיהן בממשלת הרוטציה והעביר את התפקיד ליצחק שמיר בקדנציה הראשונה, והקדים את הבחירות בקדנציה השנייה, ויצחק רבין הקדים את הבחירות בקדנציה הראשונה ונרצח כשנה לפני סיום תקופת כהונתו השנייה.
האישה היחידה שכיהנה כראש ממשלת ישראל, והיחידה מבין כל ראשי ממשלת ישראל שכיהנה קדנציה מלאה של הכנסת כראש ממשלה, הייתה גולדה מאיר, שכיהנה כראש הממשלה בשנים 1969–1974 ובמשך כל ימי הכנסת השביעית (אמנם מאיר כיהנה כראש ממשלה רק כ-5 שנים – בשלהי הכנסת השישית, כל ימי הכנסת השביעית ובראשית הכנסת השמינית – אולם היא היחידה שצלחה קדנציה שלמה כראש ממשלה, שאף הוארכה בחודשיים בשל מלחמת יום הכיפורים). מאיר סיימה את תפקידה כראש ממשלה רק לאחר שהתפטרה בקדנציה לאחר מכן.
דוד בן-גוריון כיהן כראש ממשלה במשך כל כהונות הכנסת הראשונה, השלישית והרביעית, אך כנסות אלה לא השלימו את תקופת כהונתן והבחירות לכנסת הבאה הוקדמו. כך גם כיהן מנחם בגין במשך כל כהונת הכנסת התשיעית, יצחק שמיר בכנסת השתים עשרה, בנימין נתניהו בכנסת הארבע עשרה, בכנסת השמונה עשרה, בכנסת התשע עשרה, בכנסת העשרים, בכנסת העשרים ואחת, בכנסת העשרים ושתים ובכנסת העשרים ושלוש, ואהוד אולמרט בכנסת השבע עשרה, שכולן סיימו את כהונתן לפני המועד הקבוע בחוק.
ראו גם

ממלא מקום ראש הממשלה
יושב ראש הכנסת
נשיא בית המשפט העליון
נשיא המדינה
לקריאה נוספת

אילן בן עמי, האישה שאיתו: חייהן הפרטיים והציבוריים של נשות ראשי הממשלה בישראל, תל אביב: הוצאת מטר, 2010.
אהוד פוקס, נפילים או נפלים: מבחנים בקבלת החלטות לראשי ממשלות ישראל מ-1948 ועד 2008, תל אביב: הוצאת סער, 2008.
תומר לוטן ושי בירן, מקורות הכוח והסמכות של ראשי ממשלה בישראל, עבודת גמר בתוכנית המנהלים למדיניות ציבורית, הוצאת אוניברסיטת תל אביב, 2009.
Yehuda Avner, The Prime Ministers, The Toby Press LLC, 2010.
Yael S. Aronoff, The Political Psychology of Israeli Prime Ministers: When Hard-Liners Opt For Peace, Cambridge University Press, 2014.
הערות שוליים

↑  בג"ץ 5261/04 עו"ד יוסי פוקס נ' ראש ממשלת ישראל, אריאל שרון. ניתן ב-26 באוקטובר 2004
↑  •חוק יסוד: הממשלה 1968
•חוק יסוד: הממשלה 1992
•חוק יסוד: הממשלה 2001
↑  קביעת ממלא-מקום ראש הממשלה, השר אהוד אולמרט, לכהונה כראש הממשלה בפועל עד שתיכון הממשלה החדשה, 11 באפריל 2006
↑  איתמר אייכנר, המעון בבלפור ישופץ, הממשלה תאשר הצעה להקמת "הבית הלבן הישראלי", באתר ynet, 7 במאי 2023
↑   החלטת שכר שרים וסגני שרים, התשמ"ב–1982, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 248), התשע"ח-2018, באתר הכנסת
↑  אושרה העברת האחריות על אבטחת משפחת נתניהו לשב"כ, באתר ynet, 5 במרץ 2023
↑  טל שלו‏, בעקבות ההפגנה במספרה: השרים אישרו את העברת האבטחה על משפחת רה"מ לשב"כ, באתר וואלה, 5 במרץ 2023
↑   יהונתן ליס, השרים אישרו להעביר את אבטחת משפחת נתניהו לשב"כ בשל איומים על ביטחונה, באתר הארץ, 5 במרץ 2023
↑  בנימין ברגר, 3 שיירות, צ'קלקות, מיגונים נגד גז רעיל וירי: מאחורי הרכבים של מנהיגי המדינה, באתר JDN, ‏22 בינואר 2023
↑  איתמר אייכנר, שיירת ראש הממשלה החליפי: העלות וההכחשה של גנץ, באתר ynet, 3 ביוני 2020
↑  3 שיירות, צ'קלקות, מיגונים נגד גז רעיל וירי: מאחורי הרכבים של מנהיגי המדינה • צפו
↑  שמעון יעיש, "נפעל כרגיל": המלון למרגלות החרמון שבו ישהו רה"מ נתניהו ורעייתו, באתר ישראל היום, 6 באוגוסט 2023
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏החופשה של בני הזוג נתניהו במלון של "חתונה ממבט ראשון", באתר גלובס, 26 באוגוסט 2020
↑  טל שלו‏, בשיא התחלואה: ראש הממשלה בנט יצא לחופשה משפחתית בצפון, באתר וואלה, 12 באוגוסט 2021
↑  ראש הממשלה בנימין נתניהו ורעייתו שרה בביקור בחרמון ובתצפית על רמת הגולן, נבדק ב-2023-08-12
↑  ביקורת: מאיר חזן, 'למלכה אין בית, למלכה אין כתר', ישראל 18–19, 2011, עמ' 303–308
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2007137136  VIAF: 134074810   WorldCat (עם VIAF): 134074810 
ראש הממשלה דוד בן-גוריון בפגישה עם ג'ון קנדי (מימין) שעתיד להיות נשיא ארצות הברית, בעת שביקר בישראל, 8 באוקטובר 1951.
ראש הממשלה מנחם בגין משחק שחמט עם יועץ נשיא ארצות הברית לביטחון לאומי זביגנייב בז'ז'ינסקי בין שיחות השלום בקמפ דייוויד. משמאל מנהל לשכת רה"מ יחיאל קדישאי. מביטים על המשחק – אפרים פורן ושמחה דיניץ.
פגישה בין בנימין נתניהו לג'ו ביידן, בחצר בית אגיון בירושלים, בית ראש הממשלה מאז 1974
ראש הממשלה בנימין נתניהו מארח את יו"ר המטות המשולבים במשרד ראש הממשלה
פגישה בין ראש הממשלה הנבחר בנימין נתניהו לבין ראש הממשלה היוצא שמעון פרס, לאחר הבחירות בשנת 1996, 4 ביוני 1996.
זליקו איבנק

| --- | --- |

 לידה:  15 באוגוסט 1957 (בן 67) ליובליאנה, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה 
 מדינה:  סלובניה, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1981 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ייל  האקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון  תיכון אלווד פ. קאברלי 
 פרסים והוקרה:  פרס דרמה דסק לשחקן מצטיין בתפקיד ראשי במחזה (1982)  פרס אמי לשחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת דרמה (2008) 
 פרופיל ב-IMDb
 
פרז'ליקו איבנק (בסלובנית: Željko Ivanek; נולד ב-15 באוגוסט 1957) הוא שחקן סלובני-אמריקאי, זוכה פרס אמי על תפקידו בתור ריי פיסק בסדרת הדרמה "Damages" של רשת FX. בנוסף, היה מועמד לשלושה פרסי טוני על עבודתו בתיאטרון ברודוויי.
ביוגרפיה

איבנק נולד בליובליאנה, סלובניה. ב-1960, כאשר היה איבנק בן שלוש, היגר ביחד עם הוריו ואחיו הבכור לקליפורניה שם למד אביו באוניברסיטת סטנפורד, ב-1962 משפחתו חזרה ליוגוסלביה וב-1967 עברו שוב פעם לארצות הברית.
קריירה

הוא שיחק במספר מחזות בתיאטרון קהילתי באזור מפרץ סן פרנסיסקו וב-1978 סיים תואר בתיאטרון באוניברסיטת ייל, לאחר מכן הוא גם הלך ללמוד באקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון.
הוא שיחק בעיבוד למחזה "ברקיע התשיעי" מאת קריל צ'רצ'יל ועליו זכה בפרס ובמחזה איש הכריות, הוא הופיע לעיתים קרובות בברודוויי והיה גם מועמד לפרס טוני על משחקו ביומן חוף ברייטון.
ב-1988 שיחק את רוברט קנדי בסרט טלוויזיה של HBO.
ב-1992 שיחק מורה לצרפתית בסרט הדרמה "זר במגרש".
הוא הרבה לשחק בטלוויזיה דמויות של עורכי דין ופוליטיקאים ובין תפקידים אלו ניתן לכלול את הופעותיו בסדרות "תיקים באפלה", "רצח מאדום לשחור" ו"גיבורים", הוא גם שיחק שופט בפרק של הדרמה המשפטית "אלי מקביל" וגילם פסיכיאטר בשני פרקים של הסדרה "המנטליסט".
ב-1996 שיחק בסרטו של רידלי סקוט "ים של חברים", ובסרט "לאחר ג'ימי".
ב-1997 שיחק בסרט "דוני בראסקו", בסרט "ג'וליאן פו" לצד אליסון ג'ני ובדרמת הטלוויזיה של רשת CBS "אלן פוסטר" לצדן של ג'ולי האריס וג'נה מאלון. משנה זו ועד 2003 שיחק בסדרת הטלוויזיה אוז בתור מושל המדינה דבלין.
ב-2000 שיחק בסרט הדני של הבמאי לארס פון טרייר "רוקדת בחשכה" לצד ביורק וקתרין דנב. ב-2001 שיחק בסרט המלחמה "בלאק הוק דאון". ב-2002 גילם חוקר בסרט "בוגדת" לצד ריצ'רד גיר. ב-2003 שיחק בסרט דוגוויל לצד ניקול קידמן המהווה משל על החברה האנושית.
בשנת 2004 שיחק במותחן הפוליטי "המועמד ממנצ'וריה" של הבמאי ג'ונתן דמי, בכיכובם של מריל סטריפ דנזל וושינגטון.
ב-2007 החל לשחק את ריי פיסק בסדרה הדרמה "Damages" ועל תפקיד זה זכה איבנק בפרס אמי לשחקן משנה, באותה שנה שיחק את בעלה לשעבר של ג'ולייט ברק בסדרה "אבודים".
ב-2008 שיחק ערפד בסדרה "דם אמיתי".
ב-2010 ועד 2011 שיחק את ראש המודיעין הלאומי בסדרה "האירוע".
בשנת 2012 החל לשחק בסדרת הדרמה הרפואית "רופא האספסוף" ברשת FOX בתפקיד סטפורד ווייט, ראש המחלקה הכירורגית. הסדרה בוטלה לאחר עונה אחת שירדה בתחילת 2013.
החל משנת 2014 הוא מופיע בסדרה "מזכירת המדינה" בתפקיד ראסל ג'קסון ראש סגל הבית הלבן.
בשנת 2017 שיחק בדרמה זוכת הפרסים "שלושה שלטים מחוץ לאבינג, מיזורי" שביים מרטין מקדונה.
בשנת 2022 החל לשחק בדמותו של ארתור לוגן בדרמה המתח הפסיכולוגית של רשת שואוטיים "הכנס את האדם הנכון" המבוססת על הרומן באותו שם משנת 2004.
בשנת 2023 החל לגלם את דמותו של "הקרואטי" בסדרת הטלוויזיה "המתים המהלכים: עיר המתים"; ספין-אוף רביעי לסדרת האימה "המתים המהלכים" מבית רשת AMC.
לורנס אוליבייה

| --- | --- |

 לידה:  22 במאי 1907 דורקינג שבסארי שבאנגליה
 פטירה:  11 ביולי 1989 (בגיל 82) מערב סאסקס שבאנגליה
 מקום קבורה:  מנזר וסטמינסטר 
 שם לידה:  Laurence Kerr Olivier 
 סוגה מועדפת:  קומדיה שייקספירית 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1926 
 מקום לימודים:  בית הספר המרכזי לנאום ודרמה בלונדון  בית הספר סנט אדוארד 
 בן או בת זוג:  ג'יל אסמונד (1930–1940)  ויוויאן לי (30 באוגוסט 1940–1960)  ג'ואן פלורייט (18 במרץ 1961–1989) 
 צאצאים:  טסמין  אוליבייה, Richard Olivier, Simon Tarquin Olivier, Julie-Kate Olivier 
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר
 http://www.laurenceolivier.com
 פרופיל ב-IMDb
 
לורנס אוליבייה (באנגלית: Laurence Olivier‏; 22 במאי 1907 – 11 ביולי 1989) היה שחקן קולנוע ותיאטרון אנגלי. נחשב לאחד מגדולי השחקנים במאה ה-20. על תפקידיו בקולנוע ובטלוויזיה זכה בפרס אוסקר, בשלושה פרסי גלובוס הזהב, בשלושה פרסי באפט"א לקולנוע ובחמישה פרסי אמי. פרס אוליבייה, המחולק מדי שנה על ידי אגודת התיאטרון בלונדון, נקרא על שמו החל משנת 1984.