stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
העתק
מיון העתקים > העתק הסטה אופקית (העתק חילוף)

(Strike-slip, transcurrent, wrench or lateral fault) בסוג שבר זה עיקר התזוזה בין שני הגושים היא אופקית, אם כי תיתכן גם עלייה או ירידה של אחד הגושים תוך כדי התזוזה, כשתנועה זו קטנה בהרבה בהשוואה לתזוזה האופקית. הגורם לשבר כזה הוא מתח בכיוון משיק, היוצר בדרך כלל מישור שבירה מאונך ואז תזוזת גושי הסלע נעשית במקביל אליו, משני צדדיו. דוגמה לסוג שבר זה הוא העתק סן אנדראס בקליפורניה, שמעריכים כי נע מאז היווצרו כ-400 קילומטר. שבר זה גרם לרעידת האדמה בסן פרנסיסקו (1906), כאשר חלה תזוזה של כ-6 מטר בין שני גושי הסלע. דוגמה נוספת לשבר כזה הוא השבר הסורי אפריקני שנע כ-100 קילומטר.
נוהגים להבחין בין העתק הסטה אופקי ימני להעתק הסטה אופקי שמאלי. כשצופה עומד על גוש מצדו האחד של קו השבר, ורואה כי המשכו הישיר של הגוש עליו הוא עומד מצוי מימין לו, זהו שבר ימני – ואם משמאלו, זהו העתק שמאלי. דוגמאות: שבר סן אנדריאס הוא העתק הסטה אופקי ימני, בעוד השבר הסורי-אפריקני הוא העתק הסטה אופקי שמאלי. כך למשל, המקום המקביל לבקעת תמנע מצדו המזרחי של השבר הסורי־אפריקני מצוי כ-100 ק"מ צפונית לו, בפינון שבירדן.
מיון העתקים > העתק הסטה אלכסונית

בהעתק מסוג זה (oblique-slip fault) התנועה היא משולבת – אופקית ואנכית גם יחד.
מיון העתקים לפי רמת הסכנה הסייסמית שלהם

המכון הגאולוגי של ארצות הברית מסווג את ההעתקים הרביעוניים (בלבד) כפונקצייה של רמת מסוכנותם לפעילות מחודשת, קרי: להתרחשות רעידת אדמה על המישור שלהם:
דרגה A - עדויות גיאולוגיות מצביעות על קיומו של העתק רביעוני ממקור טקטוני, בין אם ההעתק ניתן למיפוי או שקיומו הוא כתוצאה ממסקנה בעקבות התנזלות או מאפיינים אחרים של מעוות (גאולוגית).
דרגה B - עדויות גיאולוגיות מצביעות על קיומו של העתק או מעידות על מעוות רביעוני, אבל בנוסף (1) ייתכן שההעתק לא התפשט  עמוק מספיק כדי להוות מקור פוטנציאלי לרעידות אדמה משמעותיות, או (2) שהעדויות הגיאולוגיות הזמינות כרגע חזקות מכדי להקצות את סיווג העתק זה לדרגה C (הקלה יותר) אבל לא חזקות מספיק כדי להקצות אותו לסיווג A (החמור יותר).
דרגה C - ראיות גיאולוגיות אינן מספיקות כדי להוכיח (1) קיומו של העתק ממקור טקטוני, או (2) החלקה רביעונית או מעוות הקשור אליה.
דרגה D - עדויות גיאולוגיות מוכיחות שלא מדובר בהעתק או תופעה טקטונית; קטגוריה זו כוללת מאפיינים כגון סדקים, או אזורי מפולות, צלקות שחיקה או צורות קרקע הדומות לצלקות כתוצאה מהחלקה, אך ממקור לא טקטוני הניתן להוכחה.
מבני שבירה

צירוף של מספר העתקים יוצר לעיתים מבנים גאולוגיים:
גראבן (graben) – גוש שקוע בין שני גושים מורמים, לדוגמה: בקעת בית נטופה, בקעת בית הכרם, עמק יזרעאל  ובקעת הירדן
הורסט (horst) – גוש שהתרומם בין שני העתקים נורמליים שגרמו לשני הגושים שמצדדיו לשקוע, לדוגמה: הר תבור, הר תורען, הרי נצרת ומצדה
גושים נטויים (tilted blocks) – מערכת העתקים נורמליים היוצרת צורה של מדרגות שבהן צד אחד של המדרון תלול והצד השני מתון, כדוגמת הרכסים המשתרעים מהגלבוע ועד לארבל
ראו גם

העתק סן אנדראס
לקריאה נוספת

פרופסור משה ברור, "העתק", לקסיקון גאוגרפי, (עמ' 7), הוצאת יבנה, תשס"א
הערות שוליים

↑  Faults - Fault Classes, U.S.G.S.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567939805171  BnF: cb11936426q (data)  GND: 4136115-5  LCCN: sh85047491  NDL: 00561263 
העתק שנחשף כשהסלע נחתך לצורך כביש
מלמעלה למטה, העתק תנועה אופקי, העתק נורמלי, העתק הפוך
כיוון העתקים
מירוסלב גרצ'ב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1955 (בן 70 בערך) סקופיה, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת סקופיה 
 תחום יצירה:  אדריכלות, עיצוב גרפי 
 יצירות ידועות:  דגל מקדוניה הצפונית 
 
דגל מקדוניה הצפונית, שעוצב על ידי מירוסלב גרצ'ב
מירוסלב גרצ'ב (במקדונית: Мирослав Грчев; נולד ב-1955) הוא אדריכל מקדוני, מעצב גרפי, אמן קומיקס וקריקטוריסט. הוא ידוע בכך שתכנן את הדגל הנוכחי של מקדוניה הצפונית והצעתו הפופולרית לסמל מקדוניה הצפונית.
ביוגרפיה

גרצ'ב נולד בסקופיה, יוגוסלביה (כיום בירת מקדוניה הצפונית), והחל להתעניין בעיצוב גרפי באמצע שנות ה-70 של המאה ה-20, כאשר עבד על עיצוב אריכי-נגן. ב-1979, סיים גרצ'ב את לימודיו בפקולטה לארכיטקטורה באוניברסיטת סקופיה. כיום הוא מלמד כפרופסור לתכנון עירוני בפקולטה לארכיטקטורה באוניברסיטת סקופיה.
מירוסלב גרצ'ב היה ראש אזור סנטאר בסקופיה ב-1996–2000 מטעם האיחוד הסוציאל-דמוקרטי של מקדוניה. הוא אחד המבקרים הנלהבים ביותר על המדיניות "עתיקות" ושל התוכנית העירונית הנלווית "סקופיה 2014", שבוצעה על ידי ממשלות מקדוניה הצפונית לאחר 2006.
ב-26 בדצמבר 2014, קידם את אוסף המאמרים שפורסם ב-2006–2014 תחת הכותרת "Името на злото" ("שם הרוע").
ראו גם

דגל מקדוניה הצפונית
סמל מקדוניה הצפונית
הערות שוליים

↑  Tomislav Osmanli, „Razvojot na stripot vo Makedonija – sedum decenii stripovno tvoreštvo“ (אורכב 19.08.2017 בארכיון Wayback Machine), Strip, zapis so čovečki lik, „Mlad borec“, 1987; „Kultura“, Skopje 2002; Proekt Rastko - Makedonija (אורכב 28.12.2019 בארכיון Wayback Machine), 14. 5. 2010.
↑  "Macedonia". www.crwflags.com. נבדק ב-18 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Graan, Andrew (2013). "Andrew Graan. Counterfeiting the nation? Skopje 2014 and the Politics of Nation Branding in Macedonia". Cultural Anthropology. 28: 161–179. doi:10.1111/j.1548-1360.2012.01179.x.
↑  עותק בארכיון (ארכיון)
↑  ""Η FYROM αυτοκτόνησε πολιτιστικά" (βίντεο) ~ makpress - Το site της Θεσσαλονίκης". ארכיון מ-2018-06-18. נבדק ב-18 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0005 0159 7176  LCCN: n2016025075  VIAF: 17146332908018731920   WorldCat (עם VIAF): 17146332908018731920
בועת הנדל"ן בארצות הברית

בועת הנדל"ן של ארצות הברית (באנגלית: United States housing bubble) הייתה בועה כלכלית, שהתרחשה בלמעלה ממחצית ממדינות ארצות הברית החל משנת 1999 ועד 2007. במהלך תקופה זו, עלו מחירי הדיור במדינות אלה באופן מהיר ומתמשך עד שהגיעו לשיא במחצית הראשונה של שנת 2006. לאחר מכן הם החלו לרדת בחדות כאשר ב-30 בדצמבר 2008, הציג מדד קייס-שילר את הירידה החדה בתולדותיו. מחירי הדיור המשיכו לרדת עד שהגיעו לשפל חדש בשנת 2012. התפוצצותה של בועת הנדל"ן הביאה למשבר אשראי חסר תקדים, לפיצוצה של בועת חוזי החלף סיכון אשראי ולמשבר הסאבפריים שהתגלגל, החל מספטמבר 2008, לידי משבר כלל עולמי.
התפוצצותה של בועת הנדל"ן בארצות הברית השפיעה באופן ישיר ושלילי על שווים של כל נכסי המקרקעין, על שוק המשכנתאות, על חברות הנדל"ן והבנייה ועל רשתות קמעונאות המתמחות בחומרי בניין. בנוסף לכך, קרנות גידור שניהלו כספים של לקוחות מוסדיים גדולים ובנקים זרים, ספגו הפסדים גבוהים. עובדות אלה הביאו לכך שבמהלך שנת 2007 נכנס המשק האמריקאי למיתון כבד.
בחודש אוקטובר 2007, אמר הנרי פולסון, מזכיר האוצר של ארצות הברית, כי התפוצצותה של בועת הנדל"ן מציבה את "הסיכון המשמעותי ביותר לכלכלה שלנו". בתגובה למשבר, ובתום סדרה של התייעצויות עם כלכלנים בכירים ובהם עם בן ברננקי, יושב ראש הבנק המרכזי של ארצות הברית, הורה נשיא ארצות הברית, ג'ורג' ווקר בוש על תוכנית חילוץ מוגבלת לשוק הדיור במדינה שהתמקדה בבעלי בתים שלא הצליחו לעמוד בתשלומי המשכנתא שלהם.
הגורמים להתפתחותה של הבועה

בעשור הראשון של המאה העשרים ואחת, הבנקים בארצות הברית נהגו במדיניות קלה של מתן אשראי לדיור לכל דורש ללא בדיקת יכולת החזר. שיעור המשכנתא ביחס לשווי הנכס הנרכש הגיע במקרים רבים למאה אחוז, כתוצאה מכך אנשים רבים שאין להם הבנה מינימלית בכלכלה החלו לרכוש דירות תוך ציפייה שהמחירים יעלו.
מחירי הנדלן בארצות הברית עלו ללא כל יחס לעלייה בשכר הממוצע במשק, כאשר השיא נקבע בשנים 2006–2007.
הערות שוליים

↑  Gabriel Chodorow-Reich, Adam M. Guren, Timothy J. McQuade, The 2000s Housing Cycle With 2020 Hindsight: A Neo-Kindlebergerian View, October 2022
↑  Home Prices Rise in February 2013, S&P Global Ratings, ‏2013-04-30
↑  היום לפני 10 שנים: האירוע שהצית את משבר הסאב פריים, באתר כלכליסט, 9 באוגוסט 2017
אדריאן קרטון דה ויארט

| --- | --- |

 לידה:  5 במאי 1880 בריסל, בלגיה
 פטירה:  5 ביוני 1963 (בגיל 83) מחוז קורק, אירלנד 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, הממלכה המאוחדת 
 השכלה:  בייליול קולג' 
 השתייכות:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 תקופת הפעילות:  1899–1947 (כ־48 שנים)
 דרגה:   לוטננט-גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד הדיוויזיה ה-61
 פעולות ומבצעים
 מלחמת הבורים השנייה  מלחמת העולם הראשונה  מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
  צלב ויקטוריה  מסדר האימפריה הבריטית  מסדר האמבט   מסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש  אות השירות המצוין 
 
סר אדריאן פול גיסליין קרטון דה ויארט (Adrian Paul Ghislain Carton de Wiart; ‏5 במאי 1880 - 5 ביוני 1963) היה קצין בצבא הבריטי ממוצא בלגי-אירי אשר שירת במלחמת הבורים, במלחמת העולם הראשונה ובמלחמת העולם השנייה. הוא נורה בפניו, בראש, בבטן, בקרסול, ברגל, בירך ובאוזן; התעוור בעינו השמאלית; שרד שתי תאונות מטוס; יצא במנהרה ממחנה שבויים; ובנוסף קטע לעצמו את אצבעותיו שנפגעו בקרב, כאשר רופא סירב לקטוע אותן.
קריירה צבאית

דה ויארט נולד בבריסל, בלגיה, ב-5 במאי 1880 ללאון קונסטנט גיסליין קרטון דה ויארט (1854–1915), משפטן ממוצא בלגי ולאם ממוצא אירי. הוא גדל בבלגיה ובאנגליה, בגיל שש אימו נפטרה ומשפחתו עברה לקהיר, שם עסק אביו בחוק הבינלאומי. בגיל 11 הוא נשלח לפנימיה באנגליה ובהמשך גם למד מספר שנים באוניברסיטת אוקספורד, בשנת 1899 כשהוא בגיל 19 עזב דה ויארט את לימודיו והתגייס לצבא הבריטי במהלך מלחמת הבורים השנייה בדרום אפריקה.
קריירה צבאית > מלחמת הבורים השנייה

בשלב מוקדם במלחמה, נפצע דה ויארט ונשלח חזרה להחלמה באנגליה. הוא חזר לפרק זמן קצר ללימודיו באוקספורד ולאחר מכן הוחזר לצבא בדרגת לוטננט משנה ברגימנט משמר הדרגונים ה-4 האירי המלכותי בספטמבר 1901. בשנת 1902 נשלח הרגימנט לשרת בהודו הבריטית, לאחר שנתיים בהודו נשלח הרגימנט לדרום אפריקה בתקופה שלאחר סיום מלחמת הבורים השנייה. דה ויארט קודם לדרגת לוטננט וקיבל תפקיד במטה של הנרי הילדירד מושל דרום אפריקה, בזמן החופשי הרב שהיה לו במסגרת תפקידו החדש, דה ויארט נהנה מפעילויות ספורטיביות ותחביביו הרבים. בשנת 1908 נישא דה ויארט לדוכסית פרדריקה פון בבנהאוזן בת למשפחת אצולה אוסטרית, שנתיים לאחר מכן קודם לדרגת קפטן.
קריירה צבאית > מלחמת העולם הראשונה

עם תחילת מלחמת העולם הראשונה, דה ויארט שירת במערכה כנגד התקוממות בסומלילנד הבריטית, במהלכה נורה פעמיים בפניו כשהוא מאבד את עינו השמאלית וחלק מאוזנו. על לחימתו בסומלילנד קיבל דה ויארט במאי 1915 את אות השירות המצוין (DSO). בפברואר 1915 נשלח דה ויארט לחזית המערבית, שם פיקד במהלך המלחמה על שלושה גדודי חיל רגלים וחטיבה אחת, כשהוא נפצע במהלך הלחימה שבע פעמים נוספות כולל מקרה ב-1915 בו הוא הוריד לעצמו את האצבעות לאחר שהרופא סירב לכרות לו אותן, לבסוף איבד את ידו השמאלית כולה.
בשנת 1916 קיבל דה ויארט את העיטור הצבאי הגבוה ביותר בצבא הבריטי צלב ויקטוריה, עבור לחימתו ב-2 ביוני 1916 באזור לה בויסל, צרפת. הוא קיבל בתקופה זו את הפיקוד הזמני על הגדוד השמיני של רגימנט גלוסטרשייר, במהלך הקרבות דה ויארט החליף שלושה מפקדים אחרים שנפצעו ופיקד על הכוחות כשהוא חשוף לאש האויב, בזכות גבורתו ופיקודו הכוחות הבריטים הצליחו להחזיק את השטח שנכבש אל מול התקפות האויב.
במהלך החודשים הקרובים קיבל מספר דרגות זמניות והעלות בדרגה, במהלך 1917 פיקד על החטיבה ה-12 וביולי 1917 הועלה לדרגת מייג'ור. בתקופה שלקראת סוף המלחמה ובחודשים שלאחר מכן, זכה דה ויארט למספר רב של עיטורים, מדליות ותארים עבור פיקודו במלחמה, הן מבריטניה והן מבעלות בריתה.
לאחר המלחמה אמר: "למען האמת נהניתי מהמלחמה... ולמה אנשים כל כך רוצים שלום אם המלחמה כל כך מהנה?"
קריירה צבאית > בין המלחמות

לאחר סיום המלחמה, נשלח דה ויארט כמשנה לגנרל לואי בותה במשלחת הצבאית הבריטית לפולין. לאחר תקופה קצרה הוא אף החליף את בותה בפיקוד על המשלחת הצבאית, בשנת 1919 זכה דה ויארט בעמיתות במסדר האמבט (CB). השלטון הפולני הצעיר היה זקוק לעזרה והכוונה צבאית רבה, בין היתר בשל המלחמה עם ברית המועצות (המלחמה הפולנית-סובייטית), עם אוקראינה (מלחמת פולין-אוקראינה), סכסוך צבאי עם ליטא ועם צ'כוסלובקיה. הוא ניהל התקשרות עם הממשלה הבריטית (במיוחד ראש הממשלה לויד ג'ורג') בניסיון להשיג סיוע צבאי לעזרת הפולנים, אך הבריטים שלחו ציוד מועט בלבד. בתקופה זו הוא הרבה לבקר ולהסתובב באזורי הקרבות ופיתח רגש אוהד למאמצים של פולין כנגד מדינות האזור ממזרח.
במהלך שנת 1920 התרסק מטוסו של דה ויארט והוא נפל בשבי הליטאי לפרק זמן קצר. לאחר מכן חזר שוב לבריטניה במטרה לבקש סיוע בשם פולין, הפעם הוא נפגש עם שר המלחמה וינסטון צ'רצ'יל שגילה יותר אהדה למאמץ הפולני ושלח ציוד וסיוע צבאי לפולין. באוגוסט 1920, במהלך התקדמות הצבא האדום סביב ורשה, דה ויארט היה ברכבת הסיור שלו כאשר זו הותקפה על ידי פרשים סובייטים. הוא הצליח להדוף אותם תוך כדי נסיעת הרכבת בעזרת האקדח שלו, כאשר במהלך האירוע הוא אף נפל מקרון הרכבת והצליח לעלות עליו מחדש.
קריירה צבאית > מלחמת העולם השנייה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הערות שוליים

↑  שמה המלא; הדוכסית פרדריקה מריה קרולין הנרייטה רוזה סבינה פרציסקה פוגר פון בבנהאוזן.
↑  מתוך האוטוביוגרפיה של דה ויארט: Happy Odyssey, עמ' 89.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007280381205171  PLWABN: 9810612437005606  BnF: cb12665272b (data)  GND: 136690475  ISNI: 0000 0001 0983 3859  LCCN: n89650918  NTA: 115709797  SUDOC: 261695215  VIAF: 68078135   WorldCat (עם VIAF): 68078135 
דה ויארט בשנת 1916.
אמציה ברעם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 בספטמבר 1938 (בן 86)
 ענף מדעי:  מזרחנות
 מקום מגורים:  חיפה
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים
 מוסדות:  אוניברסיטת חיפה
 
אמציה ברעם (נולד ב-17 בספטמבר 1938) הוא פרופסור אמריטוס בחוג להיסטוריה של המזרח התיכון באוניברסיטת חיפה, מומחה להיסטוריה של עיראק במאות ה-20 וה-21.
ביוגרפיה

ברעם נולד בקיבוץ כפר מנחם לרוזקה ומיירים שעלו בשנת 1932 מפולין וליטא, אח לכוכבת ולגבריאל. למד במוסד החינוכי האזורי נגבה, ולאחר שירותו הצבאי חזר לקיבוצו ועבד כרועה צאן.
לאחר כשנתיים ביקש ללמוד תנ"ך באוניברסיטה, אלא שהחלטת הכלל הייתה להכשירו כמורה ומחנך בקיבוץ והוא יצא ללימודים בסמינר הקיבוצים שלאחריהם שימש מספר שנים מורה בבית הספר בקיבוצו. בשנת 1966 נשלח על ידי הקיבוץ לשמש שליח מטעם הסוכנות היהודית וכיהן כראש חטיבת השומר הצעיר בלונדון, שם שהה עד שנת 1968.
לאחר חזרתו ארצה החל ללמוד היסטוריה של המזרח התיכון באוניברסיטה העברית בירושלים ובשנת 1986 קיבל את תואר הדוקטור עבור עבודתו בנושא לאומיות ערבית מקומית מול לאומיות כלל ערבית במשטר הבעת' בעיראק בעידן סדאם חוסיין.
בשנים הבאות לימד באוניברסיטה העברית, באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת ג'ורג'טאון בוושינגטון בארצות הברית. בתחילת שנות האלפיים הצטרף לסגל החוג להיסטוריה של המזרח התיכון באוניברסיטת חיפה ובהמשך שימש כראש החוג, כמו גם כראש המרכז היהודי-ערבי והמכון ללימודי המזה"ת, ואף היה מייסד וראש המרכז ללימודי עיראק ומייסד שותף והראש הראשון של מרכז עזרי ללימודי איראן והמפרץ הפרסי.
פרופ' ברעם שהה כחוקר בכיר במספר מרכזי-מחקר בינלאומיים. בין השאר היה עמית מחקר בכיר בקולג' סנט אנטוני (אוקספורד), במרכז רוקפלר בבלאג'יו, במרכז וודרו וילסון ובמכון האמריקאי לשלום בוושינגטון. מאז 1986 פרופ' ברעם ייעץ בנושא עיראק לממשלי הנשיאים רונלד רייגן, ג'ורג' בוש האב, ביל קלינטון,  ג'ורג' בוש הבן וברק אובאמה.
ברעם נשוי לבוני אותה הכיר בשנת 1981 כאשר הגיעה כסטודנטית מארצות הברית ללמוד באוניברסיטה העברית בירושלים. בני הזוג מתגוררים בחיפה וידועים באוספים המיוחדים שהם אוצרים בביתם.
אביו, מיירים, נודע בזכות "חנוכיות גבריאל", אותן החל לפסל לאחר נפילת הבן הצעיר גבריאל במלחמת יום הכיפורים.
מחקריו

מחקריו של ברעם מתמקדים בהיסטוריה של עיראק במאות העשרים והעשרים ואחת.
רשימת פרסומים

ספרים
Culture, History, and Ideology in the Formation of Ba'thist Iraq (Oxford, London NY, St. Antony's College, MacMillan, St. Martin's Press, 1991).
Saddam Husayn and Islam: Ba'thi Iraq From Secularism to Faith (Washington, DC, WWC and Johns Hopkins University, 2014).
מאמרים נבחרים
'מסגד ומדינה במשטר חילוני - האסלאמיזציה של משטר הבעת' בעיראק', דת ומדינה במזרח התיכון, (2006) 91-103.
'אסטרטגית הנשק הלא קונוונציונאלי של צדאם חוסיין', העימות העיראקי-ישראלי, (2002) 139-158.
'ארכאולוגיה וזהות לאומית בעיראק 1922-2002', בתוך: מיכאל פייגה וצבי שילוני (עורכים), קרדום לחפור בו ארכיאלוגיה ולאומית בארץ ישראל, מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, קריית שדה-בוקר, 2008 ,עמ' 235–266.
Baathi Iraq and Hashimite Jordan : from hostility to alignment, Middle East Journal 45,1 (1991) 51-70
After the Iran-Iraq war - what?. Jerusalem Quarterly 49 (1989) 85-96
Israeli deterrence, Iraqi responses. Orbis - a Journal of World Affairs 36,3 (1992) 397-409
.
הערות שוליים

↑  רחלי אורבך, "אוספים מופלאים ואכסון שאין עוד כמותו", חי פה - חדשות חיפה, 02.09.2022.
↑  מיירים ברעם, חנוכיות גבריאל (אלבום), באתר סימניה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258091305171  GND: 143724991  ISNI: 0000 0001 1691 1114  LCCN: n90668360  LNB: 000011209  SUDOC: 031436560  VIAF: 97648617   WorldCat (עם VIAF): 97648617
ליבי (אלבום)

ליבי הוא אלבום האולפן החמישי של הזמר-יוצר החרדי נפתלי קמפה. האלבום יצא לאור ב-28 ביולי 2023 בהפקתם המוזיקלית של אלי קליין ואיצי ברי.
מידע כללי

האלבום יצא ב-28 ביולי 2023 בהוצאה עצמית. קדמו לו הסינגלים "יש עניין" ו"מקום בגן עדן".
הצמד אלי קליין ואיצי ברי הפיקו מוזיקלית את האלבום.
באפריל 2024, לאחר שתי דחיות עקב מלחמת חרבות ברזל, ערך קמפה את מופע ההשקה לאלבום, בבנייני האומה.
ביקורת והצלחה

מבקר המוזיקה נתנאל לייפר העניק לאלבום ביקורת חיובית וכתב ”קמפה הוא הקול החדש של המוזיקה החסידית. האלבום החדש - 'ליבי' הוא אלבום מיינסטרים חרדי, מקורי, נעים וכיפי, המזכיר לנו בצורה ברורה למה נפתלי קמפה אהוב כל כך”.
האלבום נחל הצלחה גדולה וזכה, שלושה חודשים לאחר צאתו, בתואר "אלבום השנה" במצעדי המוזיקה השנתיים של תחנות הרדיו קול ברמה, קול פליי, וקול חי מיוזיק, ושל אתרי החדשות כיכר השבת והמחדש.
רשימת רצועות

| ליבי> מס' | ליבי> שם | ליבי> מילים | ליבי> לחן | ליבי> משך | ליבי>  | ליבי>  | ליבי>  | ליבי>  | ליבי>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אור אין סוף  | ר' חיים ויטאל, עץ חיים | איצי ברי, נפתלי קמפה | 3:48 |  |  |  |  |  |
| 2. | ונשמח  | תפילת ערבית | איצי ברי, נפתלי קמפה | 3:33 |  |  |  |  |  |
| 3. | מה אנחנו  | תפילת שחרית | נפתלי קמפה | 5:08 |  |  |  |  |  |
| 4. | יש עניין  | רבי נחמן מברסלב | אלי קליין, נפתלי קמפה | 4:12 |  |  |  |  |  |
| 5. | ליבי ער  | שיר השירים | נפתלי קמפה | 3:45 |  |  |  |  |  |
| 6. | ניגון יחדיו  |   | אלי קליין, איצי ברי, נפתלי קמפה | 2:44 |  |  |  |  |  |
| 7. | חסדי השם  | מגילת איכה | נפתלי קמפה | 4:30 |  |  |  |  |  |
| 8. | אנשים כשרים  | רבי נחמן מברסלב | נפתלי קמפה | 3:19 |  |  |  |  |  |
| 9. | לכה דודי  | לכה דודי - ר' שלמה אלקבץ | אלי קליין, איצי ברי, נפתלי קמפ | 5:04 |  |  |  |  |  |
| 10. | להתעורר  | נפתלי קמפה | נפתלי קמפה | 3:59 |  |  |  |  |  |
| 11. | מקום בגן עדן  | מדרש משלי | איצי ברי, נפתלי קמפה | 4:41 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 44:43 |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  יאיר טוקר, ‏נפתלי קמפה משיק אלבום חדש: "ליבי", באתר כיכר השבת, 30 ביולי 2023
↑  נתנאל לייפר, ‏המופע המסוכן של השנה? נפתלי קמפה כבש את בנייני האומה, שוב, באתר כיכר השבת, 2 במאי 2024
↑  נתנאל לייפר, ‏נפתלי קמפה עושה את זה בפעם החמישית? // ביקורת אלבום, באתר כיכר השבת, 3 באוגוסט 2023
↑  המצעד השנתי הגדול לשנת תשפ"ג - התוצאת שאתם בחרתם, באתר קול ברמה, ‏4 באוקטובר 2023
↑  תוצאות המצעד השנתי של קול פליי לשנת תשפ"ג 🏆 - קול פליי | kol-play, באתר קול פליי | kol-play, ‏5 באוקטובר 2023
↑  המצעד השנתי - והרי התוצאות!, באתר קול חי מיוזיק, ‏4 באוקטובר 2023
↑  נתנאל לייפר, ‏הצבעתם וקבעתם: אלו אנשי השנה במוזיקה לשנת תשפ"ג | המצעד של 'כיכר השבת', באתר כיכר השבת, 1 באוקטובר 2023
↑  ישראל רוזן, גולשי 'המחדש' קבעו: אלו אנשי השנה במוזיקה היהודית, באתר המחדש, ‏3 באוקטובר 2023
החיים השניים הקצרים של ברי טאנר

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  סטפני מאייר
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  נוער, פנטזיה
 מקום התרחשות:  וושינגטון די. סי. 
 הוצאה
 הוצאה:  Little, Brown
 תאריך הוצאה:  2010
 מספר עמודים:  192 (כריכה קשה)
 סדרה
 סדרת ספרים:  דמדומים
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 1-907-41036-8
 הספרייה הלאומית:  003151747
 
החיים השניים הקצרים של ברי טאנר (באנגלית: The Short Second Life of Bree Tanner) היא נובלה בסדרת דמדומים, מאת סטפני מאייר, המספרת את קורותיה של הערפדה ברי טאנר, המופיעה גם בספר השלישי בסדרה (ליקוי חמה). הנובלה ייחודית בסדרה בכך שהיא כתובה מנקודת מבטה של ברי, ולא של איזבלה (בלה) סוואן. מאייר העבירה טיוטות של הסיפור לבמאי דייוויד סלייד ולחלק מהשחקנים, כדי לסייע בהפקת הסרט השלישי בסדרה, דמדומים 3: ליקוי חמה.
תקציר העלילה

הערפדים הטריים ברי ודייגו הורגים ושותים את דמם של שני חסרי בית, במסע ציד בסיאטל שבמדינת וושינגטון כדי להשיג דם אנושי. ברי מתיידדת עם דייגו ומתחילה לדבר איתו על ויקטוריה בזמן שהם פורצים באישון ליל אל חנות. הערפדים החדשים (הידועים בכינויים "טירונים") אינם יודעים מי יצר אותם, ומכנים את ויקטוריה - היוצרת שלהם - היא. כשברי ודייגו משוחחים על ויקטוריה, הם מתחילים לעלות חשדות בנוגע אליה ואל ריילי - המדריך שלהם. ריילי, הדריך את הערפדים הצעירים באזהרות על דברים שברובם לא קיימים - כגון האמונה שערפדים נשרפים בשמש. הוא אמר לטירונים שאם יצאו באור השמש, ישרפו, ובכך הוא מצליח לשמור עליהם במקום אחד בכל שעות היום.
אחרי הפריצה, ברי ודייגו לא מספיקים להגיע לפני הזריחה, אז הם מתחבאים במערה באזור הים. הם מדברים על ויקטוריה ועל ריילי, ומתחילים להגיע למסקנה שריילי עושה בהם שימוש ככלי נשק למטרות הגנה, ומתחילים להבין כי המציאות שתוארה בפניהם קודם לכן אינה תואמת את מציאות חייהם עתה. דייגו מספר לברי שהמיתוס על השמש אינו נכון ומוכיח לה זאת בכך שהבוא יוצא החוצה בעוד השמש נמצאת בשמיים.
דייגו מסתבך בעימות עם ערפד אחר, ראול, וניצל בזכות התערבותו של 'פרד המשוגע' (freaky fred). מאוחר יותר, הוא וברי מצותתים לשיחה של ריילי עם ויקטוריה ולומדים כי הוולטורי תובעים ממנה להשמיד את משפחת קאלן בתוך חמישה ימים, שאם לא כן הם יעשו זאת. דייגו משוכנע בדעתו לדבר עם ריילי ולספר לו על תגלית "השמש" ממחשבה שהוא אינו יודע על כך, וברי הולכת אל מקום המסתור של הטירונים לבדה. כאשר ריילי חוזר, עדיין אין סימן לדייגו, וריילי מתחיל לאמן את הטירונים בטענה ששבט חזק של ערפדים קדומים רוצה את אדמת הצייד שלהם שבסיאטל. כעבור ימים מספר יוצאים הערפדים הטירונים למלחמה במשפחת קאלן וברי, שהגיעה לזירת הקרב באיחור, מגלה כי בני המשפחה הרגו את הערפדים הצעירים. ריילי, שאמר לברי שדייגו נמצא כבר בזירת המלחמה, לא נמצא באזור, וברי מבינה שריילי הרג אותו.
ברי מנסה לברוח, אך קארלייל, מנהיג המשפחה תופס אותה. ברי מתחננת באמרה "בבקשה", וכוונתה הייתה שיהרוג אותה במהירות, אך קארלייל היסס והתחיל לדבר איתה. ברי אמרה לו שהיא לא רוצה להילחם יותר, והוא הציע לה פשרה - אם תכנע הם לא יהרגו אותה. ברי מסכימה להצעה, ועוברת לחסותו של ג'ספר שמתנהג איתה בקשיחות ונותן לה הוראות.
כשהוולטורי באים, ג'יין חוקרת אותה - היא מענה אותה בעזרת כוחה - ואחר כך פליקס הורג אותה.
הדמויות

ברי טאנר: המספרת. ברי גרה ברחוב אחרי שברחה מביתה מאביה המכה בגיל 15, כמעט 16. כאשר היא מחטטת בפח אשפה כדי למצוא מזון, היא נתקלת בריילי ששואל אותה אם היא רוצה לאכול המבורגר, ולוקח אותה לוויקטוריה כדי שתשנה אותה לערפדה. בצבא הטירונים, היא מנסה למשוך מה שפחות תשומת לב בכך שהיא יושבת ליד "פרד המשוגע". בליל ציד, היא מדברת ומתחברת עם דייגו, ערפד בן שנה שכבר שולט ביצרו. יחד הם מגלים על שקריו של ריילי ומנסים לגלות עוד על היוצרת שלהם, ויקטוריה.
דייגו: ערפד שהפך לבן-אלמוות כשנה לפני שהסיפור התחיל, והיה בן 18 בשינויו. חבורת נערים הציקו לאחיו הצעיר של דייגו והרגו אותו, והוא מצידו, רצה נקמה. כשהיה מוקף באותה החבורה לאחר שהרג את המנהיג שלהם, ריילי הגיע והציל אותו. ריילי שאל את דייגו אם הוא רוצה חיים חדשים, ולקח אותו לוויקטוריה כדי שתשנה אותו. דייגו הופך לחברה הטוב של ברי ויחד הם מקימים את "מועדון הנינגה", ולאחר מכן הוא הופך לבן זוגה של ברי. כשהוא וברי מגלים על מיתוס השמש, הוא מתחיל לפקפק במניעים של ריילי, על אף שהוא מחשיב אותו כאחד מחבריו הטובים חוץ מברי. כשהוא מתעמת עם ריילי בנוגע לשמש ולסיפורים שסיפר לטירונים האחרים, ריילי הורג אותו.
ריילי: מנהיג חבורת ה'ערפדים הצעירים', תחת פיקודה של ויקטוריה וספק הנערים הצעירים שלה. ריילי היה המפקד של חבורת הערפדים החדשים, ואמר להם מה מותר להם לעשות ומה אסור, וכלל בכך שקרים והמצאות ששמו גבולות לחבורת הטירונים הלא מרוסנים. האמין לשקריה של ויקטוריה, שלפיהם, היא בת זוגו היחידה והיא מאוהבת בו. כאשר הלך עם ויקטוריה כדי לעזור לה, נהרג על ידי סת' קלירווטר שחוסם את דרכו אל אדוארד.
פרד המשוגע: ערפד צעיר ונאה. לפרד יש כוח מיוחד, הגורם ליצורים חיים להיגעל ממנו ולא להסתכל עליו ישירות. בסף הספר, כוחו מתגבר והוא מסוגל להיות בלתי-נראה ובלתי ניתן לחשוב עליו אם הוא נמצא במרחק של קילומטרים ממקום היצור.
ראול: ממנהיגי חבורת ה'ערפדים הצעירים'.
קריסטי: המנהיגה של חבורת הערפדים השנייה של ה'הערפדים הצעירים'.
ויקטוריה: ערפדית ואשת נכלים המאוהבת בג'יימס. ויקטוריה, לאחר שאדוארד קאלן הורג את ג'יימס, מחפשת דרך לנקמה. במסע האבל שלה, היא הייתה בדרום אמריקה, ושם פגשה ברעיון על 'צבא טירונים'. היא ניסתה להקים צבע טירונים יחד עם ריילי, ערפד שהיא יצרה. היא זייפה את אהבתה לריילי כדי שיהיה נאמן לה ותלוי בה, ושיעזור לה עם צבא הטירונים שיצרה. היא נלחמת עם אדוארד כדי להגיע אל בלה, במטרה לרצוח את בת זוגו על שרצח את בן זוגה, אך אדוארד הורג אותה לבסוף.
היסטוריה

סיפורה של ברי טאנר כוון לשמש תוספת למדריך הסדרה, ומאייר החלה לעמול על כתיבתו עוד בזמן עריכת "ליקוי חמה". בשל אורכו, החליטה מאייר שלא לכלול אותו במדריך ולהוציאו כספר נפרד. הספר יצא לאור ביוני 2010, אחרי חודש בו היה זמין להורדה חינם (באנגלית) באינטרנט. הספר נמכר בכ-700 אלף עותקים,[דרוש מקור] וכיכב ברשימת רבי המכר של היומון USA Today.
הערות שוליים

↑  הידועה גם כבלה קאלן, החל מהספר הרביעי בסדרה
↑  The Short Second Life of Bree Tanner: An Eclipse Novella, Stephenie Meyer (באנגלית אמריקאית)
| "דמדומים" מאת סטפני מאייר |
| --- | --- | --- | --- |
| דמדומים סרט | מולד הירח סרט | ליקוי חמה סרט | שחר מפציע סרט - חלק 1, סרט - חלק 2 |
‏החיים השניים הקצרים של ברי טאנר‏ • ‏Midnight Sun