stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פוליקווטרניום

פוליקווטרניום (שמו נקבע על ידי ה-INCI) הוא שם של כמה פולילקטרוליט פולימרים המשמשים בתעשיית הקוסמטיקה. פוליקווטרניום הוא תחדיש המדגיש נוכחות של אמוניה קווטרנרית במרכז מולקולת הפולימר. INCI אישר שלפחות 37 סוגים שונים של פולימרים מכונים תחת השם פוליקווטרניום, על ידי כך שהם מוספרו על ידי מספרים הבאים אחרי המילה "פוליקווטרניום". פוליקווטרניום-5, פוליקווטרניום-7, פוליקווטרניום-47 הם שלוש דוגמאות כך שכל אחד בקבוצת החומרים כימיים השונים הוא סוג שונה של פולימר.
פוליקווטרניום מצוי באופן נרחב בקונדישנרים, שמפו, ספרי שיער, צבע לשיער ובהמסת עדשות מגע. בגלל שהוא מנטרלים את המטען השלילי של הרבה שמפואים וחלבוני השיער וכתוצאה מכך גורמים למראה חלק של השיער. המטען החיובי שלהם מחייב לקשר אותם בקשר יוני לשיער ולעור. לחלק מסוגיו הרבים של הפוליקווטרניום  יכולת קטילת חיידקים.
| פוליקווטרניום | זהות כימית |
| --- | --- |
פוליקווטרניום-1: אתנול 2,2',2 ' ' -ניטרילוטריס-, פולימר עם 1,4-דיכלורו-2-בוטאן ו-N,N,N',N'-טטראמתיל-2-בוטאן-1,4-די-אמין
פוליקווטרניום-2: פולי[ביס(2-כלורואתיל) אתר-אלט-1,3-ביס[3-(דימתילאמינו) פרופיל]אוריאה]
פוליקווטרניום-4: 
פוליקווטרניום-5: קופולימר של אקרילאמיד ודימתילאמניומתיל קווטרני מתקרילט (מתקרילט הוא מלח או אסטר של חומצה מתקרילית)
פוליקווטרניום-6: פולי(דיאלילדימתילאמוניום כלוריד)
פוליקווטרניום-7: קופולימר של אקרילאמיד ודיאלילמתילאמוניום כלוריד)
פוליקווטרניום-8: 
פוליקווטרניום-9: 
פוליקווטרניום-10: הידרוקסאתילצלולוז קווטרני
פוליקווטרניום-11: קופולימר של וינילפירולידון ודימתילאמוניום קווטרני מתקרילט
פוליקווטרניום-12: 
פוליקווטרניום-13: 
פוליקווטרניום-14: 
פוליקווטרניום-15: 
פוליקווטרניום-16: קופולימר של וינילפירולידון ווינילאימידזול
פוליקווטרניום-17: 
פוליקווטרניום-18: 
פוליקווטרניום-19: 
פוליקווטרניום-20: 
פוליקווטרניום-22: קופולימר של חומצה אקרילית ודיאלילדימתילאמוניום כלוריד
פוליקווטרניום-24: 
פוליקווטרניום-27: 
פוליקווטרניום-28: קופולימר של וינילפירולידון ומתאקריליאמידאופרופיל טרימתילאמוניום
פוליקווטרניום-29: 
פוליקווטרניום-30: 
פוליקווטרניום-31: 
פוליקווטרניום-32: פולי(אקרילאמיד 2-מתאקרילאוקסיתילתרימתיל אמוניום כלוריד))
פוליקווטרניום-33: 
פוליקווטרניום-34: 
פוליקווטרניום-35: 
פוליקווטרניום-36: 
פוליקווטרניום-37: 
פוליקווטרניום-39: טרפולימר של חומצה אקרילית, אקרילאמיד ודיאלילדימתילאמוניום כלוריד
פוליקווטרניום-42: 
פוליקווטרניום-45: 
פוליקווטרניום-46: טרפולימר של וינילקפרולקטם, וינילפירולידון, וינילאימידזול קווטרני
פוליקווטרניום-47: טרפולימר של חומצה אקרילית, מתאקרילאמידופרופיל טרימתיל אמוניום כלוריד, ומתיל אקרילי
עסק משפחתי

ערך זה עוסק בעסק בשליטת משפחה אחת. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
עסק משפחתי הוא עסק הנמצא בשליטתה של משפחה אחת. דוגמה לכך היא חנות בבעלותם ובהפעלתם של בני זוג או אחים, שאליה מצטרפים ברבות השנים גם ילדיהם, או משרד עורכי דין שניהולו עובר מדור לדור באותה משפחה. לעיתים עסק משפחתי הוא עסק קטן, המעסיק רק (או בעיקר) בני משפחה אחת, ולעיתים העסק מתרחב ומעסיק גם עובדים שאינם מבני המשפחה. בישראל, עסק משפחתי שבוחר להתאגד יכול בעת התאגדותו להירשם כחברה משפחתית לעניין מס הכנסה. בהקשרים שונים מתקיימת רגולציה מיוחדת ביחס לעסק משפחתי.
העסק המשפחתי כזירה רגשית

בני העסק המשפחתי, שזהותם האישית שזורה וטבועה בדנ"א המשפחתי, חווים תחושת אחדות ורכושנות משותפת. מחד חוויה זו מפתחת בקרבם תחושות הגאוה ואחריות הדדית, ומאידך היא גורמת לכל אחד מהם לחוש שיש לו זכויות ופריבילגיות. נוסף על כך, הפרט מפתח ציפיות כי שאר בני המשפחה האחרים, יפגינו עבודה קשה, מחויבות, נאמנות ומוטיבציה באופן שווה. כאשר קיים פער בין המציאות ובין הציפיות, עולות וצפות תחושות אכזבה, תסכול, ומרירות, אשר עלולות להוביל את הפרט לחוויה אינדיבידואלית של "כאוס רגשי". הכאוס הרגשי עלול להוביל גם לתשישות או שחיקה נפשית, אולם יש לו השפעה אברסיבית גם על המצב הבריאותי, מצב זה עלול להשפיע על רצונם של בני הדור הבא להמשיך לעבוד בקרבת המשפחה
הספרות העוסקת בעסקים משפחתיים מלמדת כי ישנו קשר רגשי של בני המשפחה לעסק כחלק מההיגיון של המרקם המשפחתי. תאורטיקנים וחוקרים מדגישים כי רגשות נתפסים כגורם שלילי אשר משפיע על השיקולים העסקיים הרציונליים. ההנחה היא כי כאשר במקום שיקולים רציונליים תפקוד העסק המשפחתי וניהולה מונחים ואף מוטים רגשית, רגשות מהווים גורם סיכון לקיומה של העסק. לאור זאת, נראה כי יש להפריד בין רגשות, בהיותם לא הגיוניים, מעסק המקצועי
ריבוי הזהויות והתפקידים עמו נאלצים אנשי עסקים משפחתיים להתמודד באופן קבוע, מוביל לעיתים לתחושת כאוס רגשי בשל התנגשויות וקונפליקטים בין הצרכים והשיקולים הרגשיים ובין שיקולים הרציונליים העסקיים. בשעות חיוניות,או לנוכח אירועים קריטיים, שתיים או יותר מזהויות אלה עשויות להימצא בחוסר התאמה ואף להתנגש. במצב זה השילוב של מערכות משפחתיות ועסקיות מעצים את הדיסוננס הרגשי שחווה הפרט, אשר שרוי בקונפליקט בין מחויבויותיו הרגשיות למשפחה ולערכים המשפחתיים, ובין נאמנותו לקבוצה ואחריותו כבעל החברה או כמי שממלא בה תפקיד בכיר. במצב זה רגשות חיוביים שמקורם בהקשר המשפחתי-ביולוגי כמו "אהבה" ו"תשוקה" נחווים במקביל לרגשות שליליים כשנאה, וכעס אשר מתעוררים בעקבות החלטות המתקבלות במישור העסקי והכלכלי. הדיסוננס רגשי אינו פשוט ליישוב, ולא ברור כיצד ובאיזו מידה ניתן ליישוב את הכאוס הרגשי הנלווה,.
לעיתים קרובות, אינדיבידואלים המשתייכים לדור המייסדים, כמו דורות ההמשך, רואים בעסק המשפחתי כאחד מחלקי העצמי שלהם בדומה למחשבות, רגשות ומילים, כך שהעסק הופך הרחבה של העצמי. הללו חשים תחושת "אחדות" חזקה עם העסק המשפחתי אשר מעניק להם תחושת משמעות, עצמאות והשג, כך שתחושות של שמחה, גאווה ונאמנות מתווספות לרגשות של אחריות, ותחושת שיתוף בנטל, 2001. כתוצאה מהזדהותם החזקה עם החברה והיותם בני אותו תא משפחתי לעיתים קרובות הם אינם מוכנים לעזוב את החברה או למכור אותה.בהתאם להאריס וסאטון עזיבת החברה מהווה למעשה נטישת המשפחה. התוצאה היא אובדן של הזירה חברתית מרכזית בה בילה בן המשפחה כל חייו. חוויה זו טעונה רגשית ומעוררת בעקבותיה לרגשות אבל, כעס, דיכאון, צער ופחד מהלא נודע, העתיד והמעורפל. לעזוב את העסק המשפחתי מצטייר כחוסר יכולת, ומפרים את זהותו של בן העסק המשפחתי.
הערות שוליים

↑  Härtel, C. E. J., Hsu, A. C., & Boyle, M. V. 2002, A conceptual examination of the causal sequences of emotional labor, emotional dissonance, and emotional exhaustion: The argument for the role of contextual and provider characteristics.
↑  Hoy, F., & Sharma, P. (2010). Entrepreneurial family firms.
↑  Whiteside & Brown, 1991, Drawbacks of a dual systems approach to family firms: Can we expand our thinking, Family Business Review, 4(4), 383-395.
↑  Carsrud & Brännback, 2011., Entrepreneurial motivations: what do we still need to know, Journal of Small Business Management, 49(1), 9-26.
↑  ((Avey et al., 2009; Pierce et al., 2001), Toward a theory of psychological ownership in organizations, organizations. Academy of management review, 26(2), 298-310.
↑  Salvato, Chirico, & Sharma,2010, Salvato, Chirico, & Sharma,2010 A farewell to the business: Championing exit and continuity in entrepreneurial family firms, Entrepreneurship & regional development, 22 (3-4), 321-348.
↑  Harris & Sutton, 1986, Functions of parting ceremonies in dying organizations, Academy of Management journal, 29(1), 5-30.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532285605171  GND: 4503339-0  HDS: 014176  LNB: 000076872  NKC: ph116051
פוליקליניקו אומברטו I

| --- | --- |

 מאפייני הארגון
 בעלים:  ספיינצה – אוניברסיטת רומא 
 מנכ"ל:  וינצ'נזו פאנלה
 היסטוריה
 תאריך ייסוד:  1903
 שירותים
 מיטות:  1,200
 http://www.policlinicoumberto1.it
 גאוגרפיה
 כתובת:  Viale del Policlinico 155, 00161 Roma 
 מיקום:  רומא, איטליה
 קואורדינטות:  41°54′24″N 12°30′36″E﻿ / ﻿41.906562°N 12.510042°E﻿ / 41.906562; 12.510042
  (למפת רומא מוגדלת) פוליקליניקו אומברטו I(למפת רומא רגילה) פוליקליניקו אומברטו I he
 
פוליקליניקו אומברטו הראשון (באיטלקית: Policlinico Umberto I) הוא בית חולים אוניברסיטאי ברובע סן לורנצו ברומא.
בית החולים נוסד בשנת 1903 וקרוי על שם אומברטו הראשון, מלך איטליה, והוא אחד מבבתי החולים של הפקולטות לרפואה, לרוקחות ולרפואת שיניים של אוניברסיטת ספיינצה ברומא והוא המרכזי מביניהם. בנוסף לו כאמור ישנו בית החולים סנט'אנדריאה.
זהו בית החולים השלישי בגודלו באיטליה (עם 1200 מיטות). בנייתו החלה בשנת 1888 ביוזמת שר החינוך דאז, גואידו בצ'לי, יחד עם הסנטור פרנצ'סקו דוראנטה. בחנוכתו השתתפו הרקטור דאז, לואיג'י גלסי והמלך אומברטו הראשון.
עין גדי מים מינרליים

מבנה המפעל בעין גדי
עין גדי מים מינרליים בע"מ היא חברה להפקה ושיווק של מים מינרליים הנמצאת בבעלות משותפת של השותפות יפאורה-תבורי וקיבוץ עין גדי. מפעל החברה פועל בקיבוץ עין גדי החל מפברואר 1997. המפעל שמשתרע על שטח של 11 דונם הוא הגדול מסוגו במזרח התיכון.
מקור המים

מפעלי המים של "עין גדי מים מינרליים" סמוכים לקיבוץ עין גדי, הממוקם בנווה עין-גדי, נוה המדבר הגדול והמרכזי בישראל. חלק ניכר מהשטח, לרבות המעיינות, מוכרז כשמורת טבע. מי הגשם היורדים בהרי יהודה מחלחלים במשך שנים דרך שכבות קרקע עליהן לא התקיימה כל פעילות תעשייתית או מזהמת ולכן הם נובעים צלולים ונקיים במיוחד. הצלילות הגבוהה של המים נובעת גם מהחלחול הארוך והמסנן דרך שכבות סלעי המשקע, תוך כדי חלחול וסינון המים סופחים מינרלים חיוניים כאבץ, מגנזיום, סידן ואשלגן.
המים נתפסים מנביעה טבעית ללא קידוח ומוזרמים ללא מגע יד אדם הישר לבקבוקים, לאחר תהליך סינון מיקרוביולוגי. בקבוקי המים נבדקים מדגמית כל שעתיים למניעת זיהומים, כפי שמתחייב מהתקן האירופאי.[דרושה הבהרה]
המאבק על מקורות המים

המפעל משתמש במים בהתאם למכסת מים שהוקצתה לקיבוץ ושימשה בעבר לצורכי חקלאות. עם זאת, בעוד שבעבר לא תמיד נוצלה המכסה במלואה, והעודפים זרמו לשמורת עין גדי, לאחר הקמת המפעל מנוצלת המכסה במלואה. פעילי איכות סביבה בישראל יצאו נגד השימוש במים למפעל וטענו שהדבר פוגע בשמורת הטבע. פרופ' יורם אבנימלך, מומחה לענייני מים מהטכניון המליץ בשנת 2004 לכנסת שהקיבוץ יחדל מן השימוש במי מעיין לצרכיו השוטפים וח"כ נחמה רונן העלתה שאילתה בנושא.
ד"ר עוזי פז, שהיה ב-1958 מקימו של המדור לשמירה על הטבע במשרד החקלאות, כתב למערכת הארץ: "נאת עין גדי ... הייתה נאת מדבר מקסימה בשפע הצמחייה שבה, שהתבלטה למרחקים בצבעה הירוק. נכון ל-2020, לא נותר במדרון שמתחת למעיין עין גדי אלא יער מצבות של עצים ושיחים שמתו מיובש, לאחר שגזלו את מימיהם. ... הקיבוץ טוען כי קיבל מכסת מים לחקלאות ושואל מה ההבדל אם הוא 'אורז' אותם בקליפה של מלון או פומלה, או בפלסטיק מעוצב כבקבוק. אחד ההבדלים הוא שכתמי הירק של החקלאות משתלבים בנוף ואילו המבנה המפלצתי שהוקם בלב השטחים החקלאיים עומד בסתירה לכל מהותה של השמורה. ואם לא די במבנה כשלעצמו, הרי גם משאיות ענק פולשות לתוך השקט והשלווה שאמורים להיות במקום", וקרא לחרם צרכנים על המפעל.
הקיבוץ, מצידו, טען שהמפעל הוקם תוך תיאום עם גורמי שמירת סביבה ורשות העתיקות ושומר על שיווי משקל אקולוגי עם סביבתו, הכולל בידוד רעש וטיפוח נוי סביב שטח המפעל. לטענת הקיבוץ, הנזקים לשמורה נובעים מתופעות טבע שאין לקיבוץ שליטה עליהם, כמו ירידת מפלס ים המלח.
באפריל 2007 נחתם הסכם בין הקיבוץ לבין רשות הטבע והגנים, על פיו הקיבוץ ישתמש לצורך המפעל רק במי מעיין שולמית, ומים לצרכים אחרים הוא ייקח ממוצא השמורה במקום ישירות מהמעיין, כפי שהיה מאז הקמת הקיבוץ. כן נקבע, שאם הקיבוץ ירצה לקחת מים ממעיין עין גדי הוא יצטרך להזרים מים בכמות שווה ממוצא השמורה חזרה לנקודת הנביעה של המעיין. בעקבות ההסכם הוסר הצינור שעבר בנחל דוד והזרימה שבה לנחל במהלך כל השנה.
עתירה לבג"ץ בשם האגודה לצדק חלוקתי שבקשה את ביטול הרישיון למכירת מים מינרליים ממעיינות, כולל ממעיין עין גדי, נדחתה ב-2010.
הערות שוליים

↑  גביזון, יורם. "רווחי המיליונים של עין גדי - מהמים של כולנו". TheMarker. נבדק ב-2016-12-01.
↑  צפריר רינת, החברים מתבקשים להפסיק לשתות מי מעיינות, באתר הארץ, 3 באוגוסט 2004
↑  מני גל, האם שמורת עין גדי מתייבשת?, 2006, אתר Nana10
↑  צפריר רינת, האם ההסכם לחלוקת מקורות המים עם הקיבוץ יציל את שמורת עין גדי?, באתר הארץ, 30 באפריל 2007
↑  הערוץ הראשון‏, מים בששון: שמורת עין גדי חוזרת לחיים, באתר וואלה, 17 בנובמבר 2009
↑  בג"ץ 4277/08 האגודה הישראלית לצדק חלוקתי בע"מ נ' שר התשתיות הלאומיות, ניתן ב־10 במרץ 2010
עבדאללה הראשון, מלך ירדן

עבדאללה הראשון בביקור באזור נס ציונה בשנות ה-20
עבדאללה הראשון בביקור אצל נשיא טורקיה, אטאטורק, ב-1937
עבדאללה יוצא מהר הבית, כמה שבועות לפני רציחתו
ארון קבורתו של עבדאללה, 29 ביולי 1951. הנסיך חוסיין ניצב שלישי מימין
עבדאללה הראשון בן חוסיין (בערבית: عبد الله الأول بن حسين, 2 בפברואר 1882 – 20 ביולי 1951) היה המלך הראשון של הממלכה ההאשמית של ירדן (או בשמה בעת ייסודה: הממלכה ההאשמית של עבר הירדן). נרצח בירושלים בשעה שעמד להיכנס לתפילה במסגד אל-אקצא.
ביוגרפיה > ראשית דרכו

עבדאללה, בנו השני של חוסיין בן עלי מלך חג'אז, נולד ב-1882. לאחר תום מלחמת העולם הראשונה הקימו הבריטים שתי מדינות ערביות בחסותם: עיראק ועבר הירדן, שהשלטון בהן הוענק לבניו של חוסיין בן עלי כגמול על עזרתו לבריטים בהובלת המרד הערבי נגד האימפריה העות'מאנית בזמן המלחמה.
התכנית הבריטית המקורית הייתה להמליך את עבדאללה על עיראק ואת אחיו פייסל על סוריה, אולם ביולי 1920 סולק פייסל מדמשק על ידי הצרפתים. בנובמבר 1920 עזב עבדאללה את חצר אביו בחג'אז, עלה צפונה לכיוון סוריה, בראש כוח צבאי שמנה כ-300 לוחמים, וחנה בעיירה מעאן (שהייתה אז בתחומי החג'אז), במטרה לתקוף את הצרפתים. אולם בועידת קהיר במרץ 1921 החליטו הבריטים להמליך את פייסל על עיראק.
במרץ 1921 התמקם עבדאללה בעיירה עמאן, ויצא לירושלים. בפגישה בין וינסטון צ'רצ'יל, הרברט סמואל, לורנס איש ערב ועבדאללה, שנערכה בבניין אוגוסטה ויקטוריה בירושלים ב-21 במרץ 1921, הוצע לעבדאללה לעמוד בראש אמירות עבר הירדן המזרחי, תחת שלטון המנדט הבריטי.
ב-1 באפריל 1921 הוא הוכתר כ"אמיר עבר הירדן" (שהופרדה על ידי הבריטים מארץ ישראל המערבית) ל"תקופת ניסיון" בת שישה חודשים, ובאוקטובר 1921 המליץ לורנס "איש ערב" לצ'רצ'יל על הארכת המינוי. באוקטובר–נובמבר 1922 שהה בלונדון כדי לדון עם ממשלת בריטניה על קידומו. הוא דרש עצמאות מלאה ונמל-מוצא לים התיכון, ואף נפגש עם חיים ויצמן בניסיון לשכנע את הציונים לקבל אותו כאמיר על כל שטח המנדט הבריטי.  ב-25 במאי 1923 ניתנה הצהרה בריטית בדבר נכונות להכיר רשמית ב"ממשלה העצמאית" של האמיר עבדאללה בעבר הירדן.
האמיר עבדאללה ואביו המלך חוסיין, נפגשו בינואר 1924 בעמאן עם הרב יעקב מאיר, הקולונל פרדריק קיש ודוד ילין, בניסיון ליצור יחסים טובים בין הערבים לציונים. יחסו של עבדאללה היה חשדני יותר מאביו, ולבקשת ילין שישפיע על ערביי ארץ ישראל "להסדיר את אי ההבנה השוררת כעת", השיב ש"כנראה מעשי הציונים אינם כה טובים כדבריהם", ושהוא חושב שיש לציונים מטרות נסתרות, בין היתר על רקע הצהרת בלפור. עבדאללה אמר שהוא מבין את רגשות העם העברי למולדתו, והיה מרוצה אלמלא גורשו לפני אלפיים שנה, אבל צריך להתחשב בזכויות הפוליטיות של העם הערבי בארץ ישראל, ואם היהודים יצהירו על הסכמתם להכיר בהם, הם יוכלו לבוא לארץ ולהתפתח בחופשיות. לפי פרוטוקול הפגישה הוא הבטיח ש"אם הזכויות המדיניות של הערבים יישמרו, אז הם יקדמו בברכה את היהודים לא רק בארץ ישראל - אלא גם בשאר הארצות הערביות". עבדאללה התבטא שיש צורך להגיע להסכמה במהירות, כי הזמן משחק לרעת הצדדים, ו"בטרם סבלנותם של הערבים תפקע".
באותה תקופה הוא הכיר את מת'קאל אל-פאיז ונרקמו בין המנהיגים יחסים טובים.
ב-1928 הכירה בריטניה ב"ממשלתו העצמאית" של עבדאללה, אך הותירה בידה את הפיקוח הצבאי על עבר הירדן.
ביוגרפיה > ההתנקשות

ב-20 ביולי 1951 התנדפו הסיכויים להשגת שלום בין ישראל לבין ירדן, כאשר המלך עבדאללה הראשון נרצח ביריות, בעיר העתיקה של ירושלים, על ידי קבוצת מתנקשים פלסטינים קיצונים, שהיו בקשר עם המופתי של ירושלים לשעבר חאג' אמין אל-חוסייני, בשעה שעמד להיכנס לתפילה במסגד אל-אקצא. הרוצח מוסטפא עשו, שהתחבא מאחורי דלת במסגד, יצא וירה במלך שמת במקום לעיני נכדו חוסיין. מאבטחיו ירו במתנקש למוות.
אחרי מותו

אחרי רצח המלך הוכרז בנו הבכור הנסיך טלאל כמלך, והלגיון הערבי מנע התפשטות מהומות בממלכה.
עם רצח פוליטי זה באה לקיצה למשך זמן רב האפשרות למשא ומתן לשלום בין ישראל לירדן.
מאחר שטלאל סבל מסכיזופרניה, דבר שהשפיע על תפקודו והצריך אותו להתאשפז תכופות בסנטוריום, הוכתר בנו, חוסיין, למלך (מלך ירדן הנוכחי, עבדאללה השני, הוא בנו של חוסיין וקרוי על-שם אבי סבו).
המשא ומתן בין ישראל לבין ירדן התחדש כעבור כעשרים שנה, במגעים בין המלך חוסיין לבין בכירים בממשלת ישראל, בסדרה מתמשכת של פגישות חשאיות, שהבשילו לידי הסכם השלום בין ישראל לירדן בשנת 1994.
לקריאה נוספת

אבי שליים, המלך חוסיין: ביוגרפיה פוליטית, הוצאת כנרת-זמורה-ביתן-דביר, 2009, עמודים 21–49 (הספר בקטלוג ULI)
Yoav Gelber, Jewish-Transjordanian Relations 1921-1948, London: Frank Cass, 1997, x + 320 pp.
הערות שוליים

1 2 3  אביבה חלמיש, מבית לאומי למדינה בדרך, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ב, יחידה 7, עמ' 183.
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ב, יחידה 3, עמ' 168.
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ב, יחידה 3, עמ' 170.
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ב, יחידה 3, עמ' 200.
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ג, עמ' 474.
1 2  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ב, יחידה 3, עמ' 174.
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ב, יחידה 3, עמ' 205–207.
↑  ניר כהן, באיחור של מאה: נחשף פרוטוקול הפגישה בין מלך ירדן להנהגת היישוב, באתר ynet, 18 בנובמבר 2018
↑  המלך עבדאללה הוכתר למלך עבר-הירדן, דבר, 26 במאי 1946
↑  אל-פלג, "פלסטין עצמאית" בסבך היריבות הבינערבית, עמ' 18-14.
↑  יוסף נבו, עבדאללה וערביי ארץ ישראל (תל אביב: מכון שילוח לחקר המזרח התיכון ואפריקה, 1975), עמ' 52-46.
↑  מנחם מילסון, ירדן והגדה המערבית (ירושלים: האוניברסיטה העברית בירושלים, 1984), עמ' 12-11.
↑  נבו, עבדאללה וערביי ארץ ישראל, עמ' 116-108.
↑  אליעזר בארי, הפלסטינים תחת שלטון ירדן – שלוש סוגיות (ירושלים: י"ל מאגנס, תשל"ח), עמ' 29-28.
↑  עצרת או"מ אישרה ב-38 נגד 14 את ההצעה האוסראלית לבינאום ירושלים, דבר, 11 בדצמבר 1949
↑  הכנסת לירושלים העברת משרדי הממשלה תימשך ותושלם, דבר, 14 בדצמבר 1949
↑  ביקורת: אליעזר טאובר, ‏עבדאללה בעיני היהודים, 1948-1921, קתדרה 89, אוקטובר 1998, עמ' 174-167
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257309505171  PLWABN: 9810677100905606  BIBSYS: 90355121  BnF: cb121006635 (data)  CiNii: DA14885212  GND: 118845888  ICCU: RMSV069689  ISNI: 0000 0000 8088 0757  LCCN: n81071672  NARA: 10569970  NLA: 36030811  NTA: 072210532  SELIBR: 232015  SNAC: w6xb7h3v  SUDOC: 029364167  Trove: 1193420  VIAF: 8708361   WorldCat (עם VIAF): 8708361
עונת 2014/2015 בליגת כדורגל נשים ראשונה

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  25 בנובמבר 2014 – 26 במאי 2015 (183 ימים)
 מספר משתתפות:  9
 הזוכה:  אס"א תל אביב
 מספר משחקים:  96
 מספר שערים:  495 (5.16 בממוצע למשחק)
 מלכת השערים:  ישראל שרית שנער (אס"א תל אביב) - 31 שערים
 → 2013/20142015/2016 ←
עונת 2014/2015 בליגת כדורגל נשים ראשונה הייתה העונה ה-17 של ליגות כדורגל הנשים בישראל תחת אחריות הההתאחדות לכדורגל בישראל. העונה נפתחה ב-25 בנובמבר 2014 והסתיימה ב-26 במאי 2015.
הקבוצה שסיימה ראשונה בליגת הנשים השנייה בעונת 2013/2014 והצטרפה לליגת נשים ראשונה לקראת עונה זו הייתה מכבי צור שלום ביאליק.
בעונה זו הצטרפה לליגת העל קבוצת האקדמיה ובכך עלה מספר הקבוצות בליגה ל-9.
הליגה הסדירה כללה 9 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 9 מחזורים כל אחד (לכל קבוצה 8 משחקים בסיבוב) - 18 מחזורים בסך הכל (16 משחקים לקבוצה). לאחר מכן פוצלה הליגה לפלייאוף עליון שבו 5 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 5 מחזורים כל אחד (4 משחקים לקבוצה בסיבוב) ופלייאוף תחתון שבו 4 קבוצות ששיחקו ביניהן בסיבוב אחד בן 3 מחזורים, שכוללים תוספת של 10 ו-3 מחזורים לעונה הסדירה בהתאמה ובסה"כ 28 ו-21 מחזורים בהתאמה (24 משחקים לקבוצה בפלייאוף העליון ו-19 בתחתון). לפי תקנון האליפות האקדמיה לכדורגל בנות לא יכלה לרדת ליגה.
בעונה זו ניתן לכל קבוצה לצרף 2 שחקניות זרות.
אס"א תל אביב, אלופת העונה הקודמת, זכתה באליפות והצליחה להגן על תוארה בפעם השישית ברציפות.
מכבי צור שלום ביאליק שרק עלתה ליגה, סיימה אחרונה וירדה חזרה לליגה השנייה לאחר עונה אחת בלבד.
קבוצת האקדמיה, בעונתה הראשונה בליגת העל לנשים, הצליחה להתברג לפלייאוף העליון וסיימה במקום החמישי בליגה.
טבלת הליגה בסיום העונה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
פלייאוף עליון
| 1 | אס"א תל אביב | 24 | 16 | 5 | 3 | 95 | 30 | 65 | 53 | העפילה לשלב המוקדמות של ליגת האלופות בכדורגל נשים |
| 2 | מ.ס. קריית גת | 24 | 15 | 4 | 5 | 80 | 33 | 47 | 49 |  |
| 3 | מכבי כישרונות חדרה | 24 | 15 | 3 | 6 | 71 | 27 | 44 | 48 |  |
| 4 | מ.כ. רמת השרון | 24 | 7 | 9 | 8 | 48 | 31 | 17 | 30 |  |
| 5 | האקדמיה לכדורגל בנות | 24 | 8 | 4 | 12 | 69 | 36 | 33 | 28 |  |
פלייאוף תחתון
| 6 | בנות סכנין | 19 | 8 | 2 | 9 | 48 | 53 | 5- | 26 |  |
| 7 | מכבי חולון | 19 | 7 | 2 | 10 | 45 | 45 | 0 | 23 |  |
| 8 | הפועל עירוני פתח תקווה | 19 | 6 | 3 | 10 | 42 | 38 | 4+ | 21 |  |
| 9 | מכבי צור שלום ביאליק | 19 | 0 | 0 | 19 | 3 | 208 | 205- | 0 | ירדה ליגה |
מלכת השערים

| מקום | שם | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ישראל שרית שנער | אס"א תל אביב | 31 |
| 2 | ישראל דוברת בנדל | הפועל עירוני פתח תקווה/מ.ס. קריית גת | 30 |
| 3 | ישראל חנין נאסר | בנות סכנין | 21 |
| 4 | ישראל שירלי אוחנה | מכבי כישרונות חדרה | 20 |
| 5 | ישראל ערבה שחף | מ.כ. רמת השרון | 18 |
| 6 | ניגריה אקודו איוואגו | מ.ס. קריית גת | 17 |
| 7 | ניגריה צ'יומה נוואבוואזה | מכבי חולון | 16 |
| 8 | ישראל מור אפריים | מ.ס. קריית גת | 14 |
| 9 | ישראל עדן אביטל | האקדמיה לכדורגל בנות | 13 |
| 10 | ישראל אדווה טוויל | מכבי כישרונות חדרה | 12 |
| 10 | ישראל נורה אבו שנב | הפועל עירוני פתח תקווה | 12 |
| 10 | ישראל שי פרל | האקדמיה לכדורגל בנות | 12 |
ראו גם

גביע המדינה בכדורגל נשים 2014/2015
הערות שוליים

↑  החלטת ההנהלה לשינוי התקנון
| עונות בליגה העליונה בכדורגל נשים |
| --- | --- | --- |
| ליגת נשים | 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 |  |
| ליגת נשים ראשונה | 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 |  |
| ליגת העל לנשים | 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 |  |
עונת 2014 בגביע ליברטדורס

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  28 בינואר 2014 – 13 באוגוסט 2014 (198 ימים) 
 מספר משתתפות:  38
 הזוכה:  ארגנטינה סן לורנסו
 מספר משחקים:  138
 מספר שערים:  325 (2.36 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  3,029,439 (21,952 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (7) חוליו דוס סנטוס פרגוואיסרו פורטניו  ניקולס אוליביירה דפנסור ספורטינג אורוגוואי
 → 20132015 ←
עונת 2014 בגביע ליברטדורס הייתה העונה ה-55 של התחרות הדרום-אמריקאית לקבוצות כדורגל, והיא אורגנה על ידי CONMEBOL. המשחק הראשון התקיים ב-28 בינואר 2014 והתחרות הסתיימה ב-13 באוגוסט 2014. בתחרות השתתפו 38 קבוצות מכל מדינות חברי הארגון ומקסיקו.
התחרות הסתיימה בניצחון של סן לורנסו, וזאת בפעם הראשונה בתולדות המועדון. בכך הופסק רצף של 4 שנים בהן קבוצה ברזילאית ניצחה בתחרות. לראשונה מאז 1991 ברזיל לא הייתה מיוצגת בחצי הגמר ולראשונה מאז 2004 בסדרת הגמר.
מתכונת התחרות

בתחרות השתתפו 38 קבוצות:
ברזיל - 6
ארגנטינה - 5
אקוודור, קולומביה, פרו, צ'ילה,בוליביה,אורוגוואי, פרגוואי, ונצואלה, מקסיקו- 3 (כל אחת)
בתחילה 12 קבוצות (1 מכל המדינות המשתתפות ו-2 מברזיל) התחרו על 6 מקומות במשחקי הבתים.
בשלב הראשון הקבוצות חולקו ל-8 בתים, ושתי קבוצות מכל בית העפילו לשלב השני. החל מהשלב השני הקבוצות שיחקו בשיטת נוקאאוט.
בכל השלבים נערכו משחק בית ומשחק חוץ. על ניצחון הוענקו שלוש נקודות ועל תיקו נקודה בודדת.
במידה ומספר קבוצות בבית סיימו עם אותו מספר נקודות, ההכרעה הייתה נקבעת לפי סדר חשיבותם של התנאים הבאים: יתרון בהפרש שערים, יתרון בשערים שנכבשו, חוק שערי חוץ, בעיטות עונשין. בסדרת הגמר חוק שערי חוץ לא בתוקף. במקומו הייתה תוספת זמן ובעיטות עונשין במידת הצורך.
הקבוצות דורגו בהתאם להישגיהן בשלב הבתים: 1-8 מנצחות הבית, 9-16 הקבוצות שסיימו במקום השני.
השלבים המתקדמים > סדרת הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 באוגוסט 2014 | פרגוואי נסיונל | 1 - 1 | ארגנטינה סן לורנסו | אצטדיון דפנסורס דל צ'אקו, אסונסיון, פרגוואי צופים: 36,000 שיפוט: קולומביה וילמר רודן |
| 6 באוגוסט 2014 | חוליו סנטה קרוז  90+2' |  | מאורו מטוס  64' | אצטדיון דפנסורס דל צ'אקו, אסונסיון, פרגוואי צופים: 36,000 שיפוט: קולומביה וילמר רודן |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 באוגוסט 2014 | ארגנטינה סן לורנסו | 1 - 0 | פרגוואי נסיונל | אצטדיון פדרו בידגאין, בואנוס איירס, ארגנטינה צופים: 44,000 שיפוט: ברזיל סנדרו ריצ'י |
| 13 באוגוסט 2014 | נסטור אורטיגוסה  35' |  |  | אצטדיון פדרו בידגאין, בואנוס איירס, ארגנטינה צופים: 44,000 שיפוט: ברזיל סנדרו ריצ'י |