stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קריסטן ויג
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Melvin Goes to Dinner |  |  |
| 2006 | כל הטיסות בטלות (אנ') | קרול מאלון |  |
| 2006 | The Enigma with a Stigma | עובדת בחנות מיסים |  |
| 2007 | הדייט שתקע אותי | ג'יל |  |
| 2007 | הכירו את ביל (אנ') | ג'יין ויטמן |  |
| 2007 | The Brothers Solomon | ג'נין |  |
| 2007 | הולך חזק: סיפורו של דיואי קוקס | אידית' קוקס |  |
| 2008 | מקצוען סוג ב' (אנ') | מטפלת בדובים |  |
| 2008 | קח את זה כמו גבר | מדריכת יוגה |  |
| 2008 | Pretty Bird | מנדי |  |
| 2008 | עיר רפאים (אנ') | מנתחת |  |
| 2009 | קיץ מסחרר (אנ') | פאולט |  |
| 2009 | עידן הקרח 3: עלייתם של הדינוזאורים | אמא בונה | דיבוב |
| 2009 | תחליקי (אנ') | מגי מייהאם |  |
| 2009 | תמצית | סוזי ריינולדס |  |
| 2010 | הדרקון הראשון שלי | טרפנא ת'ורסון | דיבוב |
| 2010 | דייט לילי | היילי סאליבן |  |
| 2010 | מק'גרובר (אנ') | ויקי סנט אלמו |  |
| 2010 | גנוב על הירח | מיס האטי | דיבוב |
| 2010 | כל הדברים הטובים (אנ') | לורין פלאק |  |
| 2011 | פול | רות באגס |  |
| 2011 | מסיבת רווקות | אנני ווקר | גם תסריטאית ומפיקה-שותפה  מועמדת פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי (2011)  מועמדת פרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר (2012)  מועמדת פרס באפט"א לתסריט המקורי הטוב ביותר (2012) |
| 2011 | חברים עם ילדים | מיסי |  |
| 2012 | Revenge for Jolly! | אנג'לה |  |
| 2012 | רוב הסיכויים ש... (אנ') | אימוג'ן דאנקן | גם מפיקה בפועל |
| 2013 | גנוב על המיניונים | לוסי ויילד | דיבוב |
| 2013 | היא | חתולה סקסית (קול) |  |
| 2013 | חייו הסודיים של וולטר מיטי | שריל מלהוף |  |
| 2013 | חדשות בהפרעה | צ'אני |  |
| 2013 | אהבה, שנאה ומה שביניהן | ג'והאנה פרי | גם מפיקה בפועל |
| 2014 | התאומים (אנ') | מגי |  |
| 2014 | הדרקון הראשון שלי 2 | טרפנא ת'ורסון | דיבוב |
| 2014 | הכירו את אליס (אנ') | אליס קליג | גם מפיקה |
| 2015 | יומנה של נערה מתבגרת (אנ') | שרלוט |  |
| 2015 | Nasty Baby | פולי |  |
| 2015 | The Heyday of the Insensitive Bastards | מוניקה |  |
| 2015 | להציל את מארק וואטני | אנני מונט'רוז |  |
| 2016 | זולנדר 2 | אלכסניה אטוז' |  |
| 2016 | מכסחות השדים | ד"ר ארין ג'ילברט |  |
| 2016 | מסיבת נקניקיות | ברנדה | דיבוב |
| 2016 | מאסטר מיינדס (אנ') | קלי קמפבל |  |
| 2017 | גנוב על העולם | לוסי ויילד | דיבוב |
| 2017 | לחיות בקטן | אודרי ספרנק |  |
| 2017 | אמא! | המבשרת |  |
| 2019 | הדרקון הראשון שלי: העולם הנסתר | טרפנא ת'ורסון | דיבוב |
| 2019 | איפה את, ברנדט (אנ') | אודרי גריפין |  |
| 2020 | וונדר וומן 1984 | צ'יטה / ברברה מינרווה |  |
| 2021 | בארב & סטאר עושות את פלורידה (אנ') | שרון גורדון פישרמן | גם תסריטאית ומפיקה |
| 2021 | ניקולס (אנ') | דודה קרלוטה |  |
| 2022 | זהב של סופרים (אנ') |   | מפיקה בפועל |
| 2024 | גנוב על החיים | לוסי ויילד | דיבוב |
| TBA | Toni Erdmann |  | גם מפיקה |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | The Joe Schmo Show | ד"ר פאט | 9 פרקים |
| 2004 | I'm with Her | קריסטי | פרק: "The Heartbreak Kid" |
| 2004 | המופע של דרו קארי | סנדי | פרק: "House of the Rising Son-in-Law" |
| 2005–2012 | סאטרדיי נייט לייב | עצמה / דמויות שונות | תפקיד ראשי (עונות 37-31); 135 פרקים מועמדת פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקנית משנה בסדרת קומדיה (אנ') (2009–2012)  מועמדת פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקנית אורחת בסדרת קומדיה (אנ') (2013, 2017, 2021, 2024) |
| 2007 | רוק 30 | קנדיס ואן דייק שארק | פרק: "Somebody to Love" |
| 2009 | טיסת הקונקורד | ברה-ברה | פרק: "Love Is a Weapon of Choice" |
| 2009–2010 | משועמם (אנ') | ג'ניפר גלאדוול | 3 פרקים |
| 2010 | Ugly Americans | טריסטן | דיבוב; פרק: "So, You Want to Be a Vampire?" |
| 2010 | המופע של קליבלנד | מיס סטפלטון | דיבוב; פרק: "The Curious Case of Jr. Working at The Stool" |
| 2011 | בובספוג מכנסמרובע | מאדאם האג פיש | דיבוב; פרק: "The Curse of the Hex" |
| 2011, 2013 | משפחת סימפסון | קליופ ג'וניפר / אנני קרופורד | דיבוב; 2 פרקים |
| 2011–2013 | המופע של הלוני טונס | לולה באני | דיבוב; 25 פרקים מועמדת פרס אמי לאמנויות יצירתיות לדיבוב הטוב ביותר (אנ') (2012) |
| 2012 | פורטלנדיה | גטי | פרק: "Cat Nap" |
| 2013 | משפחה בהפרעה | לוסיל בלות' הצעירה | 7 פרקים |
| 2013 | היסטוריה שתויה (אנ') | פטי הרסט | פרק: "San Francisco" |
| 2014 | אוצרות בבל (אנ') | סינת'יה מורהאוס | 6 פרקים; גם מפיקה מועמדת פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקנית ראשית במיני-סדרה או בסרט (אנ') (2014) |
| 2015 | A Deadly Adoption | שרה בנסון | סרט טלוויזיה של Lifetime (אנ') |
| 2015 | אוצרות שלפני המוות (אנ') | דלורס אודל | 6 פרקים; גם מפיקה מועמדת פרס גילדת שחקני המסך לשחקנית הטובה ביותר בסרט טלוויזיה או במיני-סדרה (אנ') (2016) |
| 2015 | קיץ אמריקני חם ורטוב: היום הראשון במחנה (אנ') | קורטני | 3 פרקים |
| 2017 | האיש האחרון בעולם | פמלה ברינטון | 5 פרקים |
| 2017 | קיץ אמריקני חם ורטוב: כעבור עשר שנים (אנ') | קורטני | פרק: "Tigerclaw" |
| 2017–2022 | פה גדול | ביאטריס | דיבוב; 5 פרקים |
| 2018 | Sandra | סנדרה | פודקאסט; 5 פרקים |
| 2019–2021 | Bless the Harts | ג'ני הארט | דיבוב; 34 פרקים גם מפיקה בפועל |
| 2021 | מק'גרובר (אנ') | ויקי סנט אלמו | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2024 | מסיבת נקניקיות: פודטופיה (אנ') | ברנדה | דיבוב; 8 פרקים |
| 2024–הווה | פאלם רויאל (אנ') | מקסין דלאקורט-סימונס | תפקיד ראשי (2 עונות); 20 פרקים גם מפיקה בפועל  מועמדת פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקנית ראשית בסדרת קומדיה (2024) |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | פרס ג'ות'הם לטלוויזיה | ההופעה הטובה ביותר בסדרה קומית | פאלם רויאל | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אמי אמנותי לבידור בפריים טיים | השחקנית אורחת הטובה ביותר בסדרה קומית | סאטרדיי נייט לייב | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אמי לבידור בפריים טיים | השחקנית הראשית הטובה ביותר בסדרה קומית | פאלם רויאל | מועמדות |  |
| 2024 | פרס המוזיקה במדיה של הוליווד | שיר מקורי – סרט דוקומנטרי | "Harper and Will Go West" מתוך "ויל והרפר: יוצאים לדרך" | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  עומר דניאל, בשקט בשקט: קריסטן וויג ואבי רוטמן נשואים, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 11 בפברואר 2021
↑  אינה טוקר, תכירו: האויבת החדשה של וונדר וומן, באתר ynet, 9 במרץ 2018
↑  Lexi Carson, ‘Baby Reindeer,’ ‘Mr. & Mrs. Smith’ and ‘Colin From Accounts’ Take Top Prizes at 2024 Gotham TV Awards: Full Winners List, Variety, ‏2024-06-05 (באנגלית אמריקאית)
↑  Eve Batey,Chris Murphy, Creative Arts Emmys 2024: See the Winners Here, Vanity Fair, ‏2024-09-08 (באנגלית אמריקאית)
↑  Nominees / Winners, Television Academy (באנגלית)
↑  Paul Grein, ‘Emilia Pérez’ and Hans Zimmer Are Top Winners at 2024 Hollywood Music in Media Awards, Billboard, ‏2024-11-21 (באנגלית אמריקאית)
| פרס פטל הזהב לשחקנית המשנה הגרוע ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1980–1999 | איימי אירווינג (1980) ‏•‏‏ דיאנה סקרוויד (1981) ‏•‏‏ איילין קווין (1982) ‏•‏‏ סיביל דנינג (1983) ‏•‏‏ לין-הולי ג'ונסון (1984) ‏•‏‏ בריג'יט נילסן (1985) ‏•‏‏ דום דה-לואיז (1986) ‏•‏‏ דריל האנה (1987) ‏•‏‏ כריסטי מקניקול (1988) ‏•‏‏ ברוק שילדס (1989) ‏•‏‏ סופיה קופולה (1990) ‏•‏‏ שון יאנג (1991) ‏•‏‏ אסטל גטי (1992) ‏•‏‏ פיי דאנאוויי (1993) ‏•‏‏ רוזי אודונל (1994) ‏•‏‏ מדונה (1995) ‏•‏‏ מלאני גריפית' (1996) ‏•‏‏ אליסיה סילברסטון (1997) ‏•‏‏ מריה פיטילו (1998) ‏•‏‏ דניס ריצ'רדס (1999) |  |
| 2000–2019 | קלי פרסטון (2001) ‏•‏‏ מדונה (2002) ‏•‏‏ דמי מור (2003) ‏•‏‏ בריטני ספירס (2004) ‏•‏‏ פריס הילטון (2005) ‏•‏‏ כרמן אלקטרה (2006) ‏•‏‏ אדי מרפי (2007) ‏•‏‏ פריס הילטון (2008) ‏•‏‏ סיינה מילר (2009) ‏•‏‏ ג'סיקה אלבה (2010) ‏•‏‏ דייוויד ספייד (2011) ‏•‏‏ ריהאנה (2012) ‏•‏‏ קים קרדשיאן (2013) ‏•‏‏ מייגן פוקס (2014) ‏•‏‏ קיילי קווקו (2015) ‏•‏‏ קריסטן ויג (2016) ‏•‏‏ קים בייסינגר (2017) ‏•‏‏ קליאן קונוויי (2018) ‏•‏‏ רבל וילסון (2019) |  |
| 2020–הווה | מאדי זיגלר (2020/21) ‏•‏‏ ג'ודי קיי (2021) ‏•‏‏ אדריה ארג'ונה (2022) ‏•‏‏ מייגן פוקס (2023) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007314441605171  PLWABN: 9810598365205606  BNE: XX5215753  BnF: cb165195191 (data)  GND: 142109789  ISNI: 0000 0001 2031 5702  LCCN: no2009138672  MusicBrainz: db9b66cf-0e70-420d-80df-a58f5fa873f1  NKC: xx0149617  NTA: 338289305  SUDOC: 152824952  VIAF: 100745328   WorldCat (עם VIAF): 100745328 
קריסטן ויג לצדם של דרו ברימור ודניאל שטרן, 2009
כאוס (מיתולוגיה)

כאוס
בקוסמוגוניה, המונח "כָאוס" (ביוונית: Χάος) מתייחס ל"תהום" או ה"ריק" הבראשיתי שעל פי דתות ומיתולוגיות רבות, קדם ליצירת העולם. ה"כאוס", מונח שמקורו במיתולוגיה היוונית, הוא למעשה המקבילה לתוהו ובוהו שבספר בראשית, לתהום הראשוני במיתולוגיה הכנענית, ועוד.
אטימולוגיה

המילה Χάος ביוונית עתיקה משמעותה: חלל פעור, ריקנות, או תהום פעורה. מקור המילה מהפועל "χαίνω" שמשמעותו "לפעור", פועל שהתגלגל מהשפה הפרוטו-אינדו-אירופית הקדומה, אם השפות ההודו-אירופיות. (*Nh42G-).  המילה גם יכולה להתפרש כ"חלל פתוח". פרקידס איש סירוס פירש את הכאוס כמעין מים, דבר חסר צורה שניתן להבדיל אותו מהמקיף אותו, ובכך לתת לו צורה של שמש..
"מלחמה בכאוס"

במיתולוגיות וסיפורי עם רבים ניתן למצוא מוטיב חוזר של דמות גיבור (שיכולה להיות אנושית או אלוהית), המייצגת את הסדר, הטוב והצדק שבעולם, נאבקת כנגד דמות אחרת, לרוב מפלצתית ומרושעת בדמות נחש או דרקון, המייצגת את הרע, הכאוס והאי-סדר שבעולם (הקרויה "מפלצת כאוס"). בפי חוקרי המיתולוגיות, המוטיב הנ"ל נקרא Chaoskampf, מגרמנית: מלחמה, או מאבק בכאוס. המונח נטבע על ידי הרמן גונקל בספרו "בריאה וכאוס". בעוד שהמונח התייחס במקור למיתולוגיות של עממים אירופיים קדומים, עם הזמן הוא הורחב גם למיתולוגיות של עמים אחרים בעת העתיקה, דוגמת עממי המזרח הקדום (מוטיב מלחמת אל הסער בים), צפון אפריקה ואף המזרח הרחוק, שבמיתולוגיות שלהם ניתן למצוא את המוטיב הזה.
המוטיב הזה אינו זר גם לתרבויות יותר "חדשות", דוגמת התרבות הנוצרית (ראו למשל: גיאורגיוס נגד הדרקון), שהרי הן הושפעו במידה רבה מתרבויות קדומות יותר שסבבו אותן, ולעיתים היו צריכים להתאים את הסיפורים בהתאם לעקרונותיה של התרבות החדשה.
"מלחמה בכאוס" > מיתוסים לדוגמה של כאוס בתרבויות שונות

ישו נגד השטן, גאורגיוס הקדוש נגד הדרקון (נצרות)
מרדוך נגד תיאמת (המיתולוגיה המסופוטמית)
בעל נגד ים (המיתולוגיה הכנענית)
רע נגד אפופיס (המיתולוגיה המצרית)
ת'ור ואחיו כנגד לוקי וצבאותיו בעת רגנארוק (המיתולוגיה הנורדית)
זאוס נגד טיפון (המיתולוגיה היוונית)
קרישנה נגד קאלייה (המיתולוגיה ההינדית)
סוסאנו נגד אורוצ'י (שינטו)
במיתולוגיה היוונית והרומית

כאוס במיתולוגיה היוונית - מקורו של כל הקיים, ממנו נוצרו האלים הראשונים וחלוקת העולם הראשונה. הכאוס היה החומר הראשוני הזה היה (כל יכול) וחסר הצורה העשוי מערבוביה של ארבעת האלמנטים הבסיסיים של העולם: אדמה, אוויר, מים ואש. על פי סיפור הבריאה היווני המובא בתאוגוניה מאת הסיודוס, ממנו נוצרו הישויות הראשונות:
גאיה, התגלמות האדמה
ניקס, התגלמות הלילה
ארוס, יצר/התגלמות האהבה והתשוקה המינית
טרטרוס, התגלמות העולם התחתון; שאול, רוח התהום
ארבוס, התגלמות חשכת העולם והצללים
אורנוס, התגלמות השמיים
במיתולוגיה היוונית והרומית > במיתולוגיה הרומית

אובידיוס, בספרו מטמורפוזות מתחיל (שורות 5–31) בכאוס ובהתהוות היסודות ממנו. הכאוס אצל אובידיוס כבר אינו ריק, חלל, אלא, בדומה למסופר בספר בראשית - תוהו ובוהו. היסודות (עפר, אוויר, מים, אש) קיימים בכאוס בערבוביה
ים ויבשה בטרם יהיו, לא נברא עוד רקיע; עוד בתבנית עירבוביה ללא־תואר רבץ כל הטבע...
...יחד שכנו יסודות של עפר, של אוויר ושל מים...
...אור לא היה באוויר - וצורה לא הייתה עוד לחומר...
הכאוס הוא מצב של מאבק תמידי בין ניגודים ”חום נאבק עם קרה, הלחות נלחמה עם היובש, רב הקשה עם הרך וכבדים עם קלים לא השלימו”. הכאוס בא לקיצו כאשר אל ”שם קץ למדון ברקיע” והפריד בין היסודות על פי כובדם כך שה"אתר" הקל תופס את מקומו ברקיע עם גרמי השמים, מתחתיו האוויר והאדמה ”נדחסה בכבדה והשפילה לשבת, מים נקוו מסביבה וחבקו בחיקם את הארץ”
הכאוס ביהדות: תוהו-ובוהו

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא תרגמת.
המונח "כאוס" כפי שהוגדר לעיל, מזוהה לרוב עם התֹהוּ וָבֹהוּ המקראי מספר בראשית. על ביטוי זה נכתבו פרשנויות ומאמרים רבים. הפירוש הדתי הוא ריקנות ושיממון.
הפרשנות המסורתית מפרשת את המונח במספר דרכים. בבראשית רבה 1:14, רבי עקיבא מפריך דעות גנוסטיות ותפיסות כופרות אחרות, שטענו שהפסוק רומז שלא אלוהים לבדו יצר את העולם. בבראשית רבה, פרשה ב', רב אבהו ורבי יהודה בן סימון המשילו את הארץ לעבד או שפחה שחווים אפליה, ולא מבינים מדוע היא קיימת; על כך הם אומרים: "כך ישבה לה הארץ תוהא ובוהא, אמרה: העליונים והתחתונים נבראו בבת אחת; העליונים חיים והתחתונים מתים. לפיכך: וְהָאָרֶץ הָיְתָה תֹהוּ וָבֹהוּ".
פרשנות יותר מודרנית, מזהה את המונח "תוהו ובוהו" דווקא עם השפעות זרות, ושהמונח מתייחס אל האלה תיאמת במיתולוגיה המסופוטמית והאלה בוהו במיתולוגיה הפיניקית..
בנוסף ל"תוהו ובוהו" הבראשיתי, "מפלצות כאוס" לא מעטות מופיעות בתנ"ך ובמקורות היהודיים, ביניהם הלווייתן מספר תהילים, "לווייתן נחש בריח" ו "לווייתן נחש עקלתון" ו"התנין הגדול אשר בים" מספר ישעיהו, בספר איוב, וכדומה. בעוד שחיות תחת שמות דומים מופיעות בספר בראשית כיצורים שנבראו על ידי ה' וכפופים למרותו, במקורות האלו הם מתוארים כאויבים ומפלצות, אותן ה' מביס (או עתיד להביס, באחרית הימים).
במיתולוגיה הסינית

במיתולוגיה הסינית הונדון (Hùndùn 混沌: ; שמשמעו: 'בלבול') הוא גם "ישות חסרת פנים" וגם "הכאוס הקדמוני והמרכזי" בקוסמוגוניה הסינית, הדומה לסיפור "הביצה הקוסמית", או "ביצת העולם". בכתובים הסיניים מופיע הונדון לראשונה בקלאסיקות הסיניות בתקופת המדינות הלוחמות.
באגדות הסיניות הקלאסיות מופיע הונדון כאחד מארבעת היצורים המרושעים ביותר עלי אדמות המאיימים על שלום העולם (四凶, Sì Xiōng. מילולית "ארבע הסכנות"), יחד עם צ'יונג-צ'י (窮奇; Qióngqí), טאו-וו (檮杌; Táowù) וטאו-טיי (饕餮; Tāotiè); מעין מקבילה סינית לארבעת פרשי האפוקליפסה שבנצרות.
בעוד שבתורת קונפוציוס המונח כמעט ואינו נזכר, לא מעט מהיצירות הדאואיסטיות הקלאסיות מרבות להשתמש במונח. חלק מהטקסטים הסיניים מתארים את המונח כ"גן עדן אבוד".
אלכימיה והרמטיקה

המונח היווני-רומי "פרימה מטריאה" (החומר הקדמוני, הבראשיתי) שהוזכר גם בכתבי כת האורפיזם מהמאה ה-6 לפנה"ס, התמזג עם הזמן יחד עם המונח "תוהו ובוהו" התנ"כי והגיע במרוצת השנים אל האלכימיה והכישוף בימי הרנסאנס. האלכימאים באותה תקופה, ביניהם האלכימאי הנודע פרסלסוס, האמינו כי השלב הראשון ביצירתה של "אבן החכמים" מתקשר ישירות לחומר הנקרא "כאוס", שהוא לטענתם "החומר הקדמוני" שנוצר עם בריאת העולם. מהאלכימיה, התגלגל המונח "כאוס" אל הכימיה המודרנית, כאשר הכימאי ההולנדי יאן בפטיסט ואן הלמונט טבע לראשונה את המונח "גז" בהתבסס על המונח האלכימי "כאוס".
הערות שוליים

1 2  Regius Professor of Greek G. S. Kirk F.B.A, G. S. Kirk, J. E. Raven, M. Schofield, The Presocratic Philosophers: A Critical History with a Selection of Texts, Cambridge University Press, 1983-12-29, ISBN 978-0-521-27455-5. (באנגלית)
↑  Irene Balles, BEEKES, ROBERT S. P.: Etymological Dictionary of Greek, Zeitschrift für celtische Philologie 58, 2011-01-14 doi: 10.1515/9783110223354.204
↑  והשוו בין תפיסה זו לבין הכתוב בבראשית, א', ו'.
↑  Rackley, Rosanna (בספטמבר 2014). Kingship, Struggle, And Creation: The Story Of Chaoskampf (PDF) (MRes). נבדק ב-2020-05-13. {{cite thesis}}:  (עזרה)
↑  תבנית:ישיבה1
↑  Louis Isaac Rabinowitz; Seymour Feldman; Yehoyada Amir (2007), "Creation And Cosmogony In The Bible", Encyclopaedia Judaica, vol. 5 (2nd ed.), Gale, pp. 273–280
↑  John G. R. Forlong 2008 Encyclopedia of Religions. First Edition 1906, p. 223
"Baau. Bau. Bahu. Bohu. A Babylonian godess ; and according to the Greco-Phcenician legend (Sanchoniathon in Cory's Ancient Fragments) the wife of Kolpias ('the voice of the wind'). The name appears to be Semitic, signifying — like the Hebrew Bohu — 'space', or 'the void'. The Babylonians called her 'the eldest daughter of heaven', and she apparently the sky. The earth is said in Genesis (1,2) to have been tohu-va-bohu, 'formless and void', before creation began."
↑  A Phoenician Funereal Tablet. WSC Boscawen - Palestine Exploration Quarterly, 1882 - Taylor & Francis … of of Damacius, the Baau or Bahu of Phrenician cosmogony, the ,iT:J. of the Hebrew (Gen. i,2).
↑  Lectures on the Origin and Growth of Religion as Illustrated by the Religion ...
By Archibald Henry Sayce 1888 (p. 375):
"Like Gula, she was 'the great mother,' and in the era of totemism was known as 'the pure heifer.'
Bau, or Bahu, is the bohu of the Old Testament, the Baau of Phoenicianu mythology, of whom Philon Byblios informs us that 'of the wind Kolpia and of his wife Baau, which is interpreted 'night' "
↑  Catherine Keller, Professor of Constructive Theology at  Drew University's "The Face of the Deep: A Theology of Becoming" 2003 "Bohu seems to be related to the Canaanite Baau, “goddess of the primal night, the mother of the first mortals.” p. 183 . https://books.google.ca/books?isbn=1134519222
↑  "The Holy Spirit: The Growth of a Biblical Tradition" George T. Montague - 2006  "The second word is related etymologically to Baau, the nocturnal mother goddess in Phoenician mythology." https://books.google.ca/books?isbn=1597529672
↑  Girardot, Norman J. (1983). Myth and Meaning in Early Taoism: The Theme of Chaos (Hun-Tun). University of California Press.
↑  De Nymphis etc. Wks. 1658 II. 391
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00972045
מערת האשכולות

מערת האשכולות מבחוץ




מערת האשכולות היא מערת קבורה בצפון ירושלים מתקופת ימי בית שני. המערה ממוקמת לא הרחק מהמקום בו נמצאים קברי הסנהדרין שנחצבו באותה תקופה. שמה ניתן לה בגלל דגמי אשכולות הענבים המצויים במערה.
מיקום

המערה ממוקמת בלב גינה עירונית, המכונה "גן משולם" או "גן האשכולות", שבין השכונות רמת אשכול וסנהדריה המורחבת, ובסמוך לואדי פארק נחל צופים. סביב האתר נערך פיתוח נוף והמערה משולבת בצורה נאה בגן. לא קיימת כל מערכת שילוט והדרכה, לא סמוך לאתר ולא בכניסה לגן מרחוב ים סוף.
היסטוריה

המערה נחצבה בימי בית שני שבתקופה הרודיאנית. הקבורה במערה החלה במאה ה-1 לפני הספירה ונמשכה גם במאה ה-1 לספירה. הממצאים במערה מורים על שימוש במערה גם בתקופה הביזנטית.
שנת גילוי המערה היא 1897.
מבנה המערה

גודל המערה הוא כ-0.75 דונם. לפני מערכת הקבורה חצר רחבה ובכניסה גמלון מפואר עם דגמים של שריגי גפן ואשכולות ענבים. בקצה הגמלון למעלה תימורה ובשני צידיו דגמי ורדות. מיד לאחר פתח הכניסה למערה ישנו פרוזדור המוביל אל אולם הקבורה המרכזי שממנו יש יציאה לשלושה חדרי קבורה נוספים. מאחד החדרים יש המשך לחדר ארקוסוליות נוסף שכנראה נחצב לקראת סוף השימוש במערה. מערכת קבורה חצובה בסלע במדרון. חזית המערכת עוטרה בתבליט של מסגרת וגמלון ובתבליטים של דגמים צמחיים. את פינות הגמלון מעטרות אקרוטריות מיוחדות. בתחתית המשקוף הותקנו שלושה פנלים: שניים צדדיים בתבליט ואחד בשיקוע. בפינות אולם הכניסה עוצבו כותרות. תקרת החדר מעוטרת במעגל שקוע ובמרכזו עיטור דמוי חתך של עמוד מחורץ בעל 16 זוויות ובליבו מעגל קטן נוסף. מחצרה הנרחבת של מערכת הקבורה, כניסה לחדר מבוא. במערכת חדר מרכזי וארבעה חדרי קבורה. בדפנות של שלושה מן החדרים נחצבו כוכבים ובדפנות החדר הרביעי נחצבו שלושה מקמרים. בחדרי המערכת נמצאו שברים מעוטרים רבים מאוד של גלוסקמות, שברים של אבני סגירה ושברים של כלי חרס.
במערה ניכרים סימנים המעידים על שימוש בתקופה הביזנטית: צלבים החקוקים מעל קירות חדרי המערה. המערה שימשה ככל הנראה גם למגורי קבע או ארעי בתקופה הביזנטית, הממלכות העות'מאניות או לפחות בחלק מהם.
הערות שוליים

↑  מערת אשכולות בירושלים, לימודי ירושלים, סיורים בירושלים
↑  ירושלים-תכנית מתאר מקומית: מערת האשכולות
ישראל במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980)

משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980) כללה כ-75 ספורטאים שהתחרו ב-9 ענפי ספורט. האולימפיאדה נערכה במרכז הספורט הלאומי פפנדאל בארנהם.
ליוו את המשלחת יושב ראש ההתאחדות הישראלית לספורט נכים וראש אגף השיקום במשרד הביטחון אריה פינק, מנהל המשלחת יוסף לוטנברג, רכז מקצועי ראובן הלר, שני רופאים והמאמנים שמעון שלח, אליהו רבינא, מרים לוי, שמואל זיידל (כדור שער), אלחנן טלמור, מרגלית זוננפלד, אפרים דביר ואוטו פפרבאום.
טקס הפתיחה של האולימפיאדה נערך בנוכחות הנסיכה מרגריט.
הישראלית עדנה מדליה כיהנה באולימפיאדה כחברה בוועדת הערעורים של המשחקים. במהלך השהות במשחקים נבחרו אריה פינק לסגן נשיא הפדרציה הבינלאומית לספורט נכים, ד"ר אורי נבחר לוועדה הרפואית הבינלאומית והמאמן ראובן הלר נבחר ליו"ר הוועדה לחוקה ושיפוט בכדורסל כיסאות גלגלים.
חברי המשלחת

ספורטאים נוספים שהתחרו במסגרת הנבחרות השונות: עמוס באבא, אלי שילו.
חברי המשלחת > אתלטיקה

משה ברבלט
יקותיאל גרשוני
אהרון דנציגר
צבי הופמן
דוד יעקובוביץ'
מרדכי לוי
יששכר נבון
יהוא עדני
ניצן עצמון
רפאל פלח
ראובן פרח
צבי קרטיס
צבי קרש
צפורה רובין
חברי המשלחת > הרמת משקולות

שלום דלוגץ'
שמואל חיימוביץ'
אברהם שטרויך
חברי המשלחת > טניס שולחן

מתי אנג'ל
מיכל אסקפה
חיים אשכנזי
יוסף שרב
יגאל תם
חברי המשלחת > כדורסל

| --- | --- |
 נבחרת נשים: רחל טסה  אסתר טרי  נורית יעקב  חמדה לוי  אריאלה מיזן  מלי מילר  איילה מלחן  מרגלית פרץ  צפורה רובין  בתיה שוויקי:  נבחרת גברים: ששון אהרוני  יוסי אמויאל  צבי גזיאל  שאול וג'ימה  ברוך חגאי  ציון יעקב  חיים כהן  משה לוי  שלמה נקוה  שעבן סחקפי  שלמה פינטו  יואל שפרן
חברי המשלחת > כדורעף

אלי אונגר
משה ברבלט
אהרון דנציגר
חגי זמיר
ניצן עצמון
יגאל פזי
רוני פרדקין
אליעזר קלינה
צבי קרש
חברי המשלחת > כדור שער

משה וייס
אורי כהן
מרדכי לוי
רפאל פלח
ראובן פרח
זהר שרון
חברי המשלחת > סיף

ששון אהרוני
רחל טסה
חמדה לוי
איילה מלחן
מרגלית פרץ
נבחרת הנשים: איילה מלחן כץ, חמדה לוי, רחל טסה ומרגלית פרץ
חברי המשלחת > קליעה

בן עמי גפני
עופר צור
יורם קיכל
יוסף שרב
יגאל תם
חברי המשלחת > שחייה

אסף אגמון
רון בולוטין
אורי ברגמן
אלי ברמן
יוסף ונגר
אריה סונזנביץ'
שלמה פינטו
ברוך פרצמן
עמק הנופלים

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מונומנט לאומי בספרד, קומפלקס מבנים, religious complex 
 על שם:  חללי מלחמת האזרחים בספרד
 מיקום:  סן לורנסו דה אל אסקוריאל 
 מדינה:  ספרד 
 בעלים:  המורשת הלאומית 
 מייסדים:  פרנסיסקו פרנקו 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1940
 תאריך פתיחה רשמי:  1 באפריל 1959 
 אדריכל:  פדרו מוגורוזה, דייגו מנדז 
 מידות
 גובה:  152.4 מ' 
 קואורדינטות:  40°38′29″N 4°09′25″W﻿ / ﻿40.641422222222°N 4.1569416666667°W﻿ / 40.641422222222; -4.1569416666667
 אתר רשמי
  (למפת ספרד מוגדלת) מדריד ברצלונה בילבאו חיחון סרגוסה ואיאדוליד מאלגה קורדובה סביליה גרנדה פלמה מורסיה ויגו ולנסיה מרידה צרפת צרפת פורטוגל מרוקו אלג'יריהעמק הנופלים(למפת ספרד רגילה) מדריד ברצלונה בילבאו חיחון סרגוסה ואיאדוליד מאלגה קורדובה סביליה גרנדה פלמה מורסיה ויגו ולנסיה מרידה צרפת צרפת פורטוגל מרוקו אלג'יריהעמק הנופלים(למפת קהילת מדריד רגילה) מדריד מוסטולס פואנלברדה ארנחואס קולמנאר וייחו קסטיליה-לה מנצ'ה קסטיליה ולאוןעמק הנופלים(למפת קהילת מדריד מוגדלת) מדריד מוסטולס פואנלברדה ארנחואס קולמנאר וייחו קסטיליה-לה מנצ'ה קסטיליה ולאוןעמק הנופלים
 
הצלב בעמק הנופלים והפוניקולר המוביל אליו
עמק הנופלים (בספרדית: Valle de los Caídos) הוא אתר הנצחה לחללי מלחמת האזרחים בספרד.
היסטוריה

ב-1 באפריל 1940 במלאת שנה לניצחונו הודיע הגנרל פרנסיסקו פרנקו על כוונתו להקים אתר הנצחה לחללי המלחמה. המקום שנבחר היה במקום בולט ברכס הרי גואדאראמה, כ-50 ק"מ צפונית-מערבית לבירה מדריד.
אלפי אסירים פוליטיים משורות הרפובליקנים גויסו לעבודת כפייה זו. העבודה נעשתה בתנאים פרימיטיביים ונמשכה 18 שנים. עשרות נהרגו ונפצעו במהלך העבודה שעיקרה הייתה חציבת הבזיליקה הארוכה בעולם בסלע ההר. האתר נחנך ב-1 באפריל 1959 במלאת 20 שנה לסיום המלחמה.
האתר

אורך הבזיליקה הוא 262 מטר (זו של בזיליקת פטרוס הקדוש בוותיקן הוא "רק" 182 מטר). קוטרה של כיפת הבזיליקה הוא 42 מטר ובה פסיפס המתאר את הגיבורים הספרדים החוסים בצילם של ישו ומריה.
למרגלות המזבח נמצאות מצבות הקבר של מייסד הפלנחות חוסה אנטוניו פרימו דה ריברה שהוצא להורג ב-1936 ובעבר גם הקבר של הגנרל פרנקו עצמו. במקום ארונות קבורה של 40,000 חיילים ואזרחים משני עברי המתרס, וזאת עקב רצונו של פרנקו שהמקום ישמש גם אתר לפיוס האומה הספרדית. אל הצלב המתנשא לגובה 152 מטר ונשקף למרחק רב, מוביל פוניקולר.
המקום הוא אתר תיירות פופולרי. מדי שנה ב-20 בנובמבר נערך לפרנקו טקס אזכרה על ידי חסידיו.
באוגוסט 2018, הוציאה הממשלה הספרדית הסוציאליסטית צו להעברת שרידי גופתו של הגנרל פרנקו מהמקום. הצו אושר בפרלמנט בספטמבר והוצא לפועל באוקטובר 2019.
הערות שוליים

↑  רויטרס‏, העברת שרידי גופתו של הגנרל פרנקו פותחת מחדש את הפצעים בספרד, באתר וואלה, 26 באוגוסט 2018
↑  סוכנויות הידיעות, ספרד: עצמות הרודן פרנקו הוצאו מהקבר, באתר ynet, 24 באוקטובר 2019.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543681605171  BNE: XX98384  GND: 4260063-7  ISNI: 0000 0001 2150 5380  LCCN: n94050987  MusicBrainz: 58096caa-a2ec-4a51-922b-d86467915bf1  SUDOC: 05057860X  VIAF: 124054417   WorldCat (עם VIAF): 124054417
לאיוש הרנאדי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 במרץ 1906 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  29 ביוני 1986 (בגיל 80) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Heimlich Lajos 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 מוקד פעילות:  הונגריה 
 שפה מועדפת:  הונגרית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 פרסים והוקרה:  פרס קושוט (1956) 
 
לאיוש הרנאדי (במקור היימליך, בהונגרית: Hernádi Lajos;‏ בודפשט, 13 במרץ 1906 – בודפשט, 29 ביוני 1986) היה פסנתרן יהודי-הונגרי, מורה למוזיקה, פרופסור לפסנתר באקדמיה, זוכה פרס קושוט (הפרס הממלכתי הגבוה בהונגריה, מקביל לפרס ישראל).