stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תגית

ענן תגים עם מונחים הקשורים ל-Web 2.0
במערכות מידע תגית (באנגלית: Tag) היא מילת מפתח או מונח המוקצה לפיסת מידע (כגון סימנייה באינטרנט, מולטימדיה, רשומת בסיס נתונים או קובץ מחשב). סוג זה של מטא-דאטה עוזר לתאר פריט ומאפשר למצוא אותו שוב על ידי עיון או חיפוש. תגים נבחרים בדרך כלל בצורה בלתי פורמלית ואישית על ידי יוצר הפריט או על ידי הצופה שלו, בהתאם למערכת, אם כי הם יכולים גם להיבחר ממילון מבוקר.
תיוג הפך לפופולרי על ידי אתרים הקשורים ל-Web 2.0 והוא תכונה חשובה של שירותי Web 2.0 רבים. כיום הוא חלק גם ממערכות בסיסי נתונים אחרות, יישומי שולחן עבודה ומערכות הפעלה.
סקירה כללית

אנשים משתמשים בתגים כדי לסייע בסיווג, לסמן בעלות, לציין גבולות ולהצביע על זהות וירטואלית. תגים יכולים להיות בצורת מילים, תמונות או סימנים מזהים אחרים. דוגמה אנלוגית לתגים בעולם הפיזי היא תיוג אובייקטים במוזיאון. אנשים השתמשו במילות מפתח טקסטואליות כדי למיין מידע וחפצים הרבה לפני שהמחשבים נכנסו לשימוש. אלגוריתמי חיפוש מבוססי מחשב הפכו את השימוש במילות מפתח כאלה לאופן מהיר של חיפוש רשומות.
תיוג הפך לפופולרי בשל הצמיחה של אתרי שיתוף תמונות ורשתות חברתיות. אתרים אלו מאפשרים למשתמשים ליצור ולנהל תוויות (או "תגיות") שממיינות תוכן באמצעות מילות מפתח פשוטות. אתרים הכוללים תגיות מציגים לעיתים קרובות אוספים של תגיות כענן תגיות, כמו גם יישומי שולחן עבודה מסוימים. באתרים שמאגדים את התגיות של כל המשתמשים, התגיות של משתמש בודד יכולות להיות מועילות הן לו והן לקהילה הרחבה של משתמשי האתר.
מערכות תיוג סווגו לפעמים לשני סוגים: מלמעלה למטה ומלמטה למעלה. טקסונומיות מלמעלה למטה נוצרות על ידי קבוצת מעצבים מורשית (לפעמים בצורה של מילון מבוקר), בעוד שטקסונומיות מלמטה למעלה (נקראות פלקסונומיות) נוצרות על ידי כל המשתמשים. הגדרה זו של "מלמעלה למטה" ו"מלמטה למעלה" לא צריכה להיות מבולבלת עם ההבדל בין מבנה עץ היררכי יחיד (שבו יש דרך נכונה אחת למיין כל פריט) לבין קבוצות לא היררכיות מרובות (שבהן יש דרכים מרובות למיין פריט); מבנה של טקסונומיות מלמעלה למטה ומלמטה למעלה עשוי להיות היררכי, לא היררכי או שילוב של שניהם. חוקרים ויישומים מסוימים ניסו לשלב תיוג היררכי ולא היררכי כדי לסייע בחיפוש מידע. אחרים משלבים תיוג מלמעלה למטה ומלמטה למעלה, כולל בקטלוגים גדולים של ספריות (OPACs) כמו WorldCat.
כאשר לתגיות או לטקסונומיות אחרות יש תכונות נוספות (או סמנטיקה) כמו יחסים ותכונות, הן מהוות אונטולוגיה.
תגיות מטא נתונים כפי שמתוארות במאמר זה לא צריכות להיות מבולבלות עם השימוש במילה "תגית" בתוכנות מסוימות לציון הפניות צולבות שנוצרות אוטומטית; דוגמאות לכך הן טבלאות תגיות ב-Emacs ותגיות חכמות ב-Microsoft Office.
היסטוריה

השימוש במילות מפתח כחלק ממערכת זיהוי ומיון קדום בהרבה למחשבים. התקנים לאחסון נתונים על נייר, במיוחד כרטיסים מחורצים בקצוות, שאיפשרו מיון וסינון על פי קריטריונים מרובים, כבר היו בשימוש לפני המאה ה-20, ומיון לפי תחומים היה בשימוש בספריות מאז שנות ה-30.
בסוף שנות ה-70 ותחילת שנות ה-80, עורך הטקסט של Unix, Emacs, הציע תוכנת ליווי בשם Tags שיכולה לבנות אוטומטית טבלת הפניות צולבות שנקראה טבלת תגיות ש-Emacs יכול היה להשתמש בה כדי לקפוץ בין קריאה לפונקציה לבין הגדרת אותה פונקציה. השימוש במילה "תגית" בהקשר זה לא התייחס לתגיות מטא נתונים, אך היה שימוש מוקדם במילה "תגית" בתוכנה לציון אינדקס מילים.
בסיסי נתונים מקוונים ואתרים מוקדמים השתמשו בתגיות מילות מפתח כדרך לעזור למשתמשים למצוא תוכן. בימים הראשונים של ה־World Wide Web, תגית מטא של מילות המפתח שימש את מעצבי אתרים כדי לספר למנועי חיפוש מהו תוכן הדף, אך מילות מפתח אלו היו גלויות רק בקוד המקור של הדף ולא היו ניתנות לשינוי על ידי משתמשים.
ב-1997, הפורטל השיתופי "A Description of the Equator and Some ØtherLands" שהופק על ידי documenta X, גרמניה, השתמש במונח הפלקסונומי תג בעמוד ההעלאה שלו. ב"הקו המשווה" המונח תג להזנת משתמש תואר כמונח מופשט או מילת מפתח לסיוע למשתמש. עם זאת, משתמשים הגדירו תגיות יחידניות ולא חלקו תגיות בשלב זה.
בשנת 2003, אתר הסימניות החברתיות דלישס סיפק למשתמשיו דרך להוסיף "תגיות" לסימניות שלהם (כדרך לעזור למצוא אותם מאוחר יותר).
תוך מספר שנים, אתר שיתוף התמונות פליקר אפשר למשתמשיו להוסיף תגיות טקסטואליות לתמונות שלהם, ובכך ליצור מטא נתונים גמיש ונוח שהפך את התמונות למאוד ניתנות לחיפוש. ההצלחה של פליקר והשפעת דלישס הפכו את הרעיון לפופולרי, ואתרים נוספים של תוכנה חברתית – כמו יוטיוב, טכנורטי, ו-Last.fm – גם יישמו תיוג.
אדוארד דיקסון בייקר

אדוארד דיקסון בייקר (באנגלית: Edward Dickinson Baker;‏ 24 בפברואר 1811 – 21 באוקטובר 1861) היה פוליטיקאי, איש צבא, משורר ועורך דין אמריקאי. הוא ייצג את מדינת אילינוי בית הנבחרים של ארצות הברית ואת מדינת אורגון בסנאט של ארצות הברית. קודם לכן היה חבר הסנאט ובית הנבחרים של אילינוי.
בייקר היה ידיד קרוב וותיק של נשיא ארצות הברית ה-16 אברהם לינקולן. בייקר שירת כקולונל בצבא ארצות הברית הן במהלך מלחמת ארצות הברית–מקסיקו והן במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית. בייקר נהרג בקרב בווירג'יניה בעת שפיקד על גדוד של צבא האיחוד והפך לסנאטור האמריקאי היחיד אי פעם שנהרג במהלך פעולה צבאית.
הערות שוליים

↑  אדוארד דיקסון בייקר, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007373773805171  GND: 115788069X  ISNI: 0000 0000 7394 875X  LCCN: n79079272  NARA: 18222270  SNAC: w6t25t6g  US Congress: B000059  VIAF: 55424741   WorldCat (עם VIAF): 55424741
שמחה קפלן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1911 א' בתמוז תרע"א 
 פטירה:  1989 (בגיל 78 בערך) כ"ז בטבת ה'תשמ"ט 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת מיר (בלארוס) 
 תקופת הפעילות:  ?–1989 
 רבותיו:  שבתי יגל 
 
הרב אברהם שמחה הכהן קפלן (א' בתמוז תרע"א – כ"ז בטבת ה'תשמ"ט, 1911–1989) כיהן כרבה של צפת במשך למעלה מ-40 שנים, אב בית הדין בעיר והגליל, נשיא ישיבת צפת וראש בית מדרש האר"י בצפת. כמו כן היה חבר במועצת הרבנות הראשית לישראל וחבר במועצת גדולי התורה של דגל התורה. נודע בלמדנותו, זיכרונו הייחודי וקשריו עם רבנים ממגוון ציבורים. מונה על ידי האדמו"ר מבויאן לבצע את "ההדלקה" הגדולה על גג ציון קברו של רשב"י בל"ג בעומר (הילולת רבי שמעון בר יוחאי).
תולדותיו > ילדותו

קפלן נולד ביום א' בתמוז תרע"א (1911) בעיירה ויסוקה שבפולין, למשפחה המיוחסת לש"ך. בגיל שמונה החל ללמוד את הספר הלמדני "שיטה מקובצת" תוך ציון דברי האחרונים בגליונות העמודים. בגיל תשע נסע ברשות הוריו לעיר וילנה, ללמוד אצל הרב מאיר באסין (שניפישוקר) בישיבת רמיילס. בהגיעו לישיבה, סירבו בני הישיבה לקבלו לחברתם בשל גילו הצעיר, עד שהכירו בכשרונותיו ובמעלותיו. בנעוריו התפלל בבית מדרשו של הרב חיים עוזר גרודזנסקי, שקירבו בצורה יוצאת דופן.
תולדותיו > בחרותו

בגיל חמש עשרה עבר ללמוד בישיבת סלונים בראשות הרב שבתי יגל. בזכות הצטיינותו בהסברה בהירה מונה לחוזר על השיעורים בישיבה לפני התלמידים. רישומיו משיעורי רבו, הרב יגל, תרמו רבות כאשר הוציאו לאור את שיעורי ר' שבתי על הש"ס. גם אצל ר' שבתי זכה הרב קפלן לקרבה ייחודית. לימים, כשלמד בישיבת מיר, כונה בשם "א קליינער שעבתל" (שבתי קטן), כינוי שניתן לו בשל קרבתו לרבו, ר' שבתי יגל מסלונים.
מישיבת סלונים עבר ללמוד בישיבת מיר, למד בה ארבע עשרה שנה, והתפרסם בשל חריפות שכלו. תשומת לב מיוחדת נתן לספרי הפלפול של בעל "קצות החושן", עד שזכר אותם בעל פה וכונה בפי בחורי הישיבה "האנציקלופדיה של קצות החושן". מלבד לימודיו התורניים התבלט בידענותו בחוכמות נוספות, עד שמונה לאחראי על כספי הישיבה. תפקיד זה דרש אחריות ושיקול דעת מרובה, כיון שהיו אלו זמנים של עוני ומחסור.
תולדותיו > עלייתו לארץ ישראל, נישואיו והכתרתו לרבנות צפת

משפחתו של הרב קפלן עלתה לארץ ישראל לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה והתגוררה בשכונת רמת-יצחק בעיר רמת גן. עם פרוץ המלחמה עלה הרב קפלן לארץ עם הרב מבריסק. הזמן ששהה בצלו של הרב מבריסק השפיע עליו רבות.
בארץ ישראל למד בישיבת לומז'ה בפתח תקווה עם הגאון הרב שמואל רוזובסקי, לימים ראש ישיבת פוניבז', והשניים נעשו ידידים קרובים. ראש הישיבה הרב ראובן כץ מינה את הרב קפלן להעביר שיעורים בישיבה ולעיתים אף התייעץ עמו. באותה תקופה התחבר לרב איסר זלמן מלצר שלימים העניק לרב קפלן תארים יוצאי דופן בכתב סמיכה לרבנות. בתקופה זו לימד בישיבתו של הרב יגל בפרדס חנה. בפרדס חנה התיידד עם הרב יהושע זליג דיסקין ולמד עמו בחברותא.
בה' באדר תש"י (1950) נישא הרב קפלן להדסה, בתו של הרב אברהם לייב זילברמן. השדכן היה הרב צבי מרקוביץ, ראש ישיבת קרלין ואב"ד רמת גן. מיד לאחר החופה, שנערכה בידי הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, הוכתר הרב קפלן לרבה הראשי של העיר צפת ולאב"ד צפת והגליל. בכתב הסמיכה של הרב קפלן חתמו רבנים רבים.
הרב קפלן החזיק ברבנות בעיר צפת במשך כארבעים שנה, עד פטירתו ביום כ"ז בטבת ה'תשמ"ט (1989).
בשנת 1960 נבחר הרב קפלן למועצת הרבנות הראשית.
בנו, הרב מרדכי דב, מכהן כראש ישיבת צפת המחודשת. חתנו, הרב מרדכי דרורי, הוא ראש ישיבת חמד.
לקריאה נוספת

מתורת שמחה – תורתו ותולדותיו של הרב אברהם שמחה קפלן, בני ברק תשס"ד
א. כהן, 'צפת פתאום תיבנה' – ראיון עליו עם בנו מרדכי דב קפלן, מוסף שבת של יתד נאמן, פרשת וארא תשע"ט, עמ' 18–22
הערות שוליים

↑  רבנו מרן ר' מאיר שמחה הכהן, עמוד 190
↑  The Yeshiva of Safed, אתר ישיבת צפת (הקישור אינו פעיל, 2018)
↑  הנאמן טבת תשי"ט, עמוד 22
↑  ישמחו, י"ד תשרי תש"ע, עמוד 3
↑  ראו: סיוע לרבנים פליטים, באתר ארכיון המדינה, עמ' 8; תלמידי ישיבות פליטים, באתר ארכיון המדינה, עמ' 3
↑  הרב ש. קפלן הוכתר לרבה הראשי של צפת, הצופה, 23 בפברואר 1950
↑  הכתרת הרב שמחה קפלן לרבה של צפת, שערים, 9 במרץ 1950
↑  מועצת הרבנות הראשית דנה בשיטת בחירות חדשה, דבר, 2 בפברואר 1961
↑  Dovid Rossoff, Safed: The mystical city, Feldheim, 1992, page 204
תוכנית ל'אנפן

תוכנית ל'אנפן
תוכנית ל'אנפן (באנגלית: L'Enfant Plan) עבור העיר וושינגטון די. סי. היא תוכנית בניין עיר שפותחה בשנת 1791 על ידי מייג'ור פייר שארל ל'אנפן לבקשת ג'ורג' וושינגטון, הנשיא הראשון של ארצות הברית. היא נחשבת כנקודת ציון בתכנון עירוני והיוותה השראה לתוכניות לבירות עולמיות אחרות כמו ברזיליה, ניו דלהי וקנברה. בארצות הברית, התוכניות לדטרויט, אינדיאנפוליס וסקרמנטו קיבלו השראה מהתוכנית לוושינגטון די. סי.
היסטוריה

ל'אנפן היה אמן ומהנדס צרפתי ששירת בצבא הקונטיננטלי במהלך מלחמת העצמאות האמריקנית. ב-1789 התנהלו דיונים בנוגע לעיר בירה פדרלית חדשה עבור ארצות הברית, ול'אנפן כתב לנשיא וושינגטון בבקשה להורות על תכנון העיר. עם זאת, כל החלטה על הבירה הוקפאה עד יולי 1790 כאשר הקונגרס העביר את חוק המגורים. החקיקה קבעה כי הבירה החדשה צריכה להיות ממוקמת על נהר הפוטומק, במיקום כלשהו בין יובלו המזרחי (אנקוסטיה) ונחל קונוקוצ'אג ליד האגרסטאון, מרילנד. חוק המגורים נתן סמכות לנשיא וושינגטון למנות שלושה נציבים שיפקחו על הסקר של המחוז הפדרלי ויספקו מבני ציבור שיתאימו לצרכיה של הממשלה הפדרלית בשנת 1800.
ב-1791 מינה וושינגטון את ל'אנפן לתכנן את העיר הפדרלית החדשה, בפיקוחם של שלושה נציבים אותם מינה וושינגטון קודם לכן לפקח על התכנון והפיתוח של השטח שהפך למחוז קולומביה. במחוז החדש נכללו עיירות נמל הנהר ג'ורג'טאון (לשעבר במחוז מונטגומרי, מרילנד) ואלכסנדריה, וירג'יניה.
תומאס ג'פרסון, ששימש כמזכיר המדינה של וושינגטון, עבד עם וושינגטון בתכנון הכולל של בירת האומה. ג'פרסון שלח לל'אנפן מכתב המתאר את משימתו - להכין שרטוט של אתרים מתאימים לעיר הפדרלית ולמבני הציבור. לג'פרסון היו רעיונות צנועים לבירה. עם זאת, ל'אנפן ראה במשימה גרנדיוזיות רבה יותר, מתוך אמונה שהוא גם מתכנן גם את תוכנית בניין העיר וגם חלק מהבניינים בה". הוא גם שאב השראה מעבודתו של אנדרה לה נוטר, התוכנית של דומניקו פונטנה לרומא והתוכנית הלא ממומשת של כריסטופר רן ללונדון.
ל'אנפן הגיע לג'ורג'טאון ב-9 במרץ 1791, והחל את עבודתו ב-Suter's Fountain Inn. וושינגטון הגיע ב-28 במרץ כדי להיפגש עם ל'אנפן והנציבים למשך כמה ימים. ב-22 ביוני הציג ל'אנפן את תוכניתו הראשונה לעיר הפדרלית בפני הנשיא. ב-19 באוגוסט הוא צירף תוכנית חדשה למכתב ששלח לנשיא. וושינגטון שמר עותק של אחת מהתוכניות של ל'אנפן, הראתה אותה לקונגרס, ולאחר מכן נתן אותה לשלושת הנציבים.
בנובמבר 1791, ארגן ל'אנפן חכירה של מחצבות באי וויגינטון ובדרום מזרח לאורך אקוויה קריק, כדי לספק אבן חול להקמת בית הקונגרס. עם זאת, מזגו והתעקשותו שתכנון העיר שלו יתממש כמכלול הביאו אותו לעימות עם הנציבים, שרצו להפנות את התקציבים המוגבלים לבניית מבנים פדרליים[דרושה הבהרה], והם זכו לתמיכתו של ג'פרסון בעניין. בסופו של דבר, פיטר אותו וושינגטון בגלל חוסר צייתנות.
התכנית

תוכנית העיר של ל'אנפן צוינה ככזו ה"מיועדת למושב הקבע של ממשלת ארצות הברית..." הקיפה אזור התחום על ידי נהר הפוטומק, הענף המזרחי, בסיס המתלול של קו הנפילה של חוף הים האטלנטי, וכן Rock Creek (המכונה בתוכנית Pine Creek). תוכניתו קבעה מיקומים לשני בניינים, "בית הקונגרס" (הקפיטול) ו"בית הנשיא" (הידוע לאחר בנייתו מחדש וצביעה מחדש של קירות האבן שלו בשנים 1815–1817, כבית הלבן).
בתוכנית נקבע כי רוב הרחובות ייבנו בתבנית שתי וערב. כדי ליצור את הרשת, חלק מהרחובות (שנקראו מאוחר יותר על פי אותיות האלף-בית) תוכננו בכיוון מזרח-מערב, בעוד שאחרים (על פי מספרים) תוכננו בכיוון צפון-דרום. שדרות גדולות אלכסוניות רחבות יותר, שנקראו מאוחר יותר על שם מדינות האיחוד, חצו את הרשת של צפון–דרום–מזרח/מערב. "השדרות הגדולות" הללו הצטלבו עם הרחובות הצפון–דרום ומזרח–מערב במעגלים וכיכרות מלבניות שלימים יכבדו אמריקאים בולטים ויספקו שטח פתוח.
התוכנית של ל'אנפן קבעה בנוסף מערכת של תעלות (שנועדה מאוחר יותר כתעלת העיר וושינגטון) שתעבור את בית הקונגרס ואת בית הנשיא. ענף אחד של התעלה ישפך לנהר הפוטומק מדרום לבית הנשיא בשפך נחל טיבר, שיתועל ויושר. הענף השני של התעלה יתעל את ג'יימס קריק ויתחלק ויתרוקן לענף המזרחי בשתי נקודות נפרדות ליד מפגש הענף המזרחי עם נהר הפוטומק. קנה המידה והמורכבות של התעלות בתוכנית 1791-92 ותיקוניה העלו את חשיבותן של התעלות בעיצוב הגדול של העיר, עם מבנים חשובים הממוקמים לאורך גדותיה - הפנתיאון הלאומי המוצע, כיכר המשפט, מתחם שוק/בורסה, בנק לאומי ותיאטרון, כמו גם מתחם כנסייה מפואר.
ראו גם

תוכנית חברי הוועדה (1811)
שמורת ציד

סוואנה באזור השימור נגורונגורו, טנזניה
שני אריות בשמורת בוטליירסקופ
שמורת ציד היא שטח רחב המוקצה לצורך ציד מבוקר של חיות בר. שמורות ציד מיועדות לשמר את האוכלוסיות של מיני חיות הבר הניצודות בהן, תוך בקרה קפדנית על גודלן ועל אופן הציד. בנוסף, תורמות השמורות לשימור המגוון הביולוגי ולהגנה על מערכות אקולוגיות רגישות.
אירופה

באירופה יש מגוון של שמורות ציד. שמורות אלו פועלות תחת אסדרה כדי להבטיח את שימור המערכת האקולוגית המקומית.
יערות דלתת הדנובה ברומניה ידועים באוכלוסיות משמעותיות של חזירי בר, איילים, זאבים ודובים. בפולין שמורות כמו לודז' מציעות ציד איילים אדומים, חזירי בר וצבי גמדי. בהרי הקרפטים ישנם אוכלוסיות של זאבים וידוע באפשרויות הציד המגוונות לאורך השנה. בספרד שמורות הציד כוללות אזורים כמו הרי גרדוס עם אוכלוסיות שונות של יעלים ספרדיים. בנוסף, המדינה מציעה חוויות ציד עופות, כולל יוני עפר ועופות נוספים.
שימור חיות בר

שימור חיות בר הוא מאמץ יקר במדינות רבות באפריקה, במיוחד באזורים הסובלים מאי יציבות פוליטית וכלכלית. בעיות כמו אובדן בתי גידול, ציד בלתי חוקי ושינויי אקלים מקשות על מאמצי השימור. אוכלוסיות האדם המתפשטות והגדלות מובילות להרס בתי גידול טבעיים של החיות, דבר שמאיים על הישרדות המינים ויוצר בעיות כמו ציד בלתי חוקי למטרות סחר בשוק השחור בבשר חיות בר, שנהב וקרני קרנפים.
שימור חיות בר > שימור מבוסס קהילה

מדינות אפריקניות רבות נהנות משימור מבוסס קהילה. מושג זה בוחן את היחסים בין חיות הבר לאנשים ואת הרעיון כי שימור כל חיה אינו בר קיימא כי חיות מסוימות מאיימות על חיי אדם וגידולים. אחת הטענות התומכות בשימור מבוסס קהילה היא כי מתן אפשרות לאנשים להרוויח כלכלית מחיות הבר מניע את שימורן. מדינה שאימצה אסטרטגיה זו היא זמביה. ממשלת זמביה הקימה קרן לשימור חיות בר שתפעל כאחראית על הפצת הכספים מתעשיית הציד לשימור חיות בר ופיתוח קהילתי.
אתיקה

שמורות ציד מעוררות דיונים נרחבים על בעיות אתיות שונות. אחת הבעיות המרכזיות היא הסבל שנגרם לבעלי החיים במהלך הציד. החיות לעיתים קרובות סובלות מפציעות שאינן קטלניות מיד, מה שגורם להן כאב וסבל ממושכים. ציד יכול גם לשבש את הדינמיקה החברתית של החיות, להשאיר גורים יתומים וחשופים לרעב וטריפה.
רבים טוענים כי ספורט ציד אינו מוסרי מכיוון שכל תכליתו היא סיפוק אישי, הבא על חשבון חיי בעלי החיים. השימוש בטכנולוגיות מתקדמות ובשמורות פרטיות עם תנאים מוטים לטובת הציידים מערער את עקרונות הצדק והכבוד לחיות הבר.
טענה נוספת היא להשפעת הציד על המגוון הביולוגי. ציד של חיות גדולות ובריאות עלול להשפיע על האבולוציה של אוכלוסיות החיות, כמו במקרה של ציד פילים שמגביר את מספר הפילים חסרי החטים משום שהם חסרי ערך עבור ציידים שסוחרים בשנהב.
בין השאר בשל סוגיות אלו, מוטלות על ציד חיות בר מגבלות בכמה מדינות באפריקה. פעילויות אסורות כוללות ציד באמצעות כלובים, ירי בחיות צעירות או נדירות, ירי מכלי רכב, שימוש בפיתיון, פנסי זרקור וכלבים.
ראו גם

שמורת טבע
הערות שוליים

↑  "game reserve". Macmillan Dictionary. Macmillan Publishers. אורכב מ-המקור ב-24 בספטמבר 2017. נבדק ב-14 בפברואר 2017. {{cite encyclopedia}}:  (עזרה)
1 2 3 4  Best Hunting Destinations in Europe - 2024 Guide, ‏2023-10-12 (באנגלית אמריקאית)
↑  admin, HUNTING IN ROMANIA: what you need to know! -, ‏2024-04-18 (באנגלית אמריקאית)
↑  Crosmary, W.-G.;  et al. (באפריל 2015). "The assessment of the role of trophy hunting in wildlife conservation". Animal Conservation. 18 (2): 2. Bibcode:2015AnCon..18..136C. doi:10.1111/acv.12205. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Wildlife Conservation in Africa: Challenges, Successes, and Future Directions – artintanzania (באנגלית)
1 2 3  Why 'Sport' Hunting Is Cruel and Unnecessary, PETA, ‏2003-12-15 (באנגלית אמריקאית)
↑  Lindsey, Peter A.;  et al. (ביוני 2007). "Trophy hunting and conservation in Africa: Problems and one potential solution". Conservation Biology. 21 (3): 880–883. Bibcode:2007ConBi..21..880L. doi:10.1111/j.1523-1739.2006.00594.x. PMID 17531065. {{cite journal}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph255263 
פיל אפריקאי פארק המלכה אליזבת, אוגנדה
תפוחים ותמרים (אלבום)

תפוחים ותמרים הוא אלבום של הזמר רמי קלינשטיין, שיצא בשנת 1995.
הפקה

זהו האלבום המצליח ביותר של קלינשטיין ושיר הנושא של האלבום, תפוחים ותמרים, למילותיו של איתן נחמיאס-גלס, היה ללהיט, וזכה בתואר "שיר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשנ"ה. פרט לשיר הנושא, בלטו באלבום גם השירים "הבוקר את הולכת", "קרוב אל לבך" ו"שמש". האלבום הפך בתוך חצי שנה לאלבום פלטינה, הגיע עד למכירות של 200,000 אלבומים ונחשב עד היום לנמכר ביותר של קלינשטיין. באותה השנה, זכה גם בתואר "זמר השנה".
את שירי האלבום חיבר קלינשטיין לצד מספר פזמונאים והלחין את מרביתם. קלינשטיין ביצע את השירים עם להקתו "המועצה".
בשנת 2020, לאור חגיגות 25 שנים לצאת האלבום, העלה קלינשטיין סיבוב הופעות עם ישי ריבו וירמי קפלן.
שירי האלבום

| תפוחים ותמרים> מס' | תפוחים ותמרים> שם | תפוחים ותמרים> מילים | תפוחים ותמרים> לחן | תפוחים ותמרים> משך | תפוחים ותמרים>  | תפוחים ותמרים>  | תפוחים ותמרים>  | תפוחים ותמרים>  | תפוחים ותמרים>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | תפוחים ותמרים  | איתן נחמיאס-גלס | רמי קלינשטיין | 3:41 |  |  |  |  |  |
| 2. | קרוב אל ליבך  | רמי קלינשטיין | רמי קלינשטיין | 4:49 |  |  |  |  |  |
| 3. | הבוקר את הולכת  | רמי קלינשטיין | אלון הלל, רמי קלינשטיין | 4:25 |  |  |  |  |  |
| 4. | מי יצילני נא  | אלון הלל | רמי קלינשטיין | 4:24 |  |  |  |  |  |
| 5. | גשר  | איתן גלס | אלון הלל, רמי קלינשטיין | 4:22 |  |  |  |  |  |
| 6. | לצידך  | נילי ארונוביץ, רמי קלינשטיין | רמי קלינשטיין | 4:11 |  |  |  |  |  |
| 7. | שמש  | איתן גלס | רמי קלינשטיין | 4:07 |  |  |  |  |  |
| 8. | משהו דפוק  | מאיר גולדברג | רמי קלינשטיין | 3:45 |  |  |  |  |  |
| 9. | אז תתחבקי איתי  | צרויה להב | רמי קלינשטיין | 3:45 |  |  |  |  |  |
| 10. | שאלות  | ברטולט ברכט (תרגום: בנימין הרשב) | רמי קלינשטיין | 3:29 |  |  |  |  |  |
משתתפים באלבום

עיבודים והפקה מוזיקלית: רמי קלינשטיין, אלון הלל.
להקת "המועצה":
יוראי אורון - גיטרה בס
אלון הלל - תופים וכלי הקשה
ליאור יקותיאלי - גיטרות
תנחום כהן-מינץ

| --- | --- |

תנחום כהן-מינץ במדי נבחרת ישראל במשחקה נגד נבחרת פולין, 1962
 לידה:  18 באוקטובר 1939 ריגה, Interwar Latvia 
 פטירה:  11 באוקטובר 2014 (בגיל 74) תל אביב-יפו, ישראל 
 עמדה:  סנטר
 גובה:  2.04 מטר
 
נבחרת ישראל (1960). תנחום כהן-מינץ, שני מימין בשורה האחורית.
תנחום (תני) כהן-מינץ (18 באוקטובר 1939 - 11 באוקטובר 2014) היה כדורסלן ישראלי, מגדולי שחקני הכדורסל הישראליים בכל הזמנים. הוא שיחק בעמדת הסנטר. במקביל שירת בחיל החימוש והגיע לדרגת אלוף-משנה.
ביוגרפיה

נולד בריגה שבלטביה וכעבור חצי שנה עלה עם משפחתו, הוריו אהרון ואדית, לארץ ישראל. למד בתיכון עירוני א' תל אביב.
את דרכו הספורטיבית החל בתחום הטניס, בהשפעת אמו אדית כהן-מינץ שהייתה אלופת ישראל בטניס בשנות ה-50, וזכה באליפות המדינה לנוער. מאמן מכבי תל אביב, יהושע רוזין, ראה אותו, התרשם מגובהו המרשים (204 ס"מ), והחליט לטפחו ולהפוך אותו לשחקן כדורסל. במהרה הפך כהן-מינץ לאחד מהשחקנים המובילים בישראל, ולאחד משחקני הפנים הטובים באירופה. הוא זכה לכינוי "הגבוה". כהן מינץ נבחר שלוש פעמים לספורטאי השנה בישראל והיה קפטן מכבי תל אביב בשנותיה הראשונות בגביע אירופה.
יחד עם טל ברודי הוביל כהן-מינץ את מכבי תל אביב לגמר גביע המחזיקות ב-1967. הוא היה לישראלי הראשון שנבחר לשחק בנבחרת אירופה, בשנת 1964. בסך הכול שיחק במכבי תל אביב במשך 14 עונות, במהלכן זכה ב-9 אליפויות וב-9 גביעי המדינה. כמו כן ייצג את נבחרת ישראל במשחקי אליפות אירופה, וזכה עם ישראל במדליית זהב במשחקי אסיה בבנגקוק, 1966. בגיל 33 עזב את מכבי תל אביב ואת שלהי הקריירה הספורטיבית העביר באליצור תל אביב. לאחר פרישתו זכה למשחק פרידה מפואר מול נבחרת אירופה, שהתארחה לראשונה בהיכל הספורט יד אליהו בתל אביב.
בטקס שנערך ב-28 בפברואר 2008 לציון 50 שנה להיווסדות המפעלים האירופאים בכדורסל קיבל כהן-מינץ אות הוקרה מטעם היורוליג כאחד מ-13 הסמלים הגדולים של מכבי תל אביב בכל הזמנים.
במקביל לפעילותו ככדורסלן שירת כהן מינץ כקצין בשירות קבע בצה"ל, והיה מראשי פרויקט המרכבה. כהן-מינץ למד הנדסת מכונות בטכניון במסגרת העתודה האקדמית, והתגייס לצה"ל כמהנדס. הוא החל את שירותו כקצין במדור טנקים של חיל החימוש, והיה מעורב בהסבתם של טנקי שלל לשימוש צה"ל, ולאחר מכן שירת בפרויקט המרכבה. את שירותו הצבאי סיים ב-1985 בדרגת אלוף-משנה.
בנו, אורי כהן-מינץ, גם הוא כדורסלן ששיחק בליגה הישראלית ובסגל נבחרת ישראל.  בתו קרן גליקליך היא עורכת אקדמית ובתו מיכל כהן-מינץ היא אדריכלית.
נפטר ב-11 באוקטובר 2014, בגיל 75, ונטמן בבית העלמין קריית שאול, כשעל מצבתו חרותה הספרה 4.
איגוד הכדורסל החליט להעניק גביע לזכרו של תנחום כהן-מינץ לשחקן צעיר. הפרס, לשחקן נוער מצטיין, מוענק מדי שנה לשחקן מצטיין בליגת העל לנוער בהשראת החשיבות שהקנה תני לטיפוח השחקנים הצעירים כדור העתיד של הכדורסל הישראלי. הטקס מתקיים במסגרת משחק גמר גביע המדינה בכדורסל בוגרים בנוכחות נשיא המדינה.
ראו גם

ישראל במשחקי אסיה
הערות שוליים

↑  לפי הרשום במצבה, אתר billiongraves‏
↑  לפי מידע שנמסר ממשפחתו
↑  רועי גלדסטון, ‏שמעון מזרחי: "אבידה גדולה, כהן-מינץ היה גבוה גם ברוחו", באתר ערוץ הספורט, 11 באוקטובר 2014
↑  כהן-מינץ וקוראץ' - הטובים באירופה, מעריב, 18 במאי 1964
↑  דייויד סלע, השבוע לפני 70 שנה: "הציבור בישראל הפך לבכיין וקנטרן", באתר ישראל היום, 11 בנובמבר 2022
↑  יעל מרגלית, ‏לפני ריאל: היורוליג כיבד את גדולי מכבי תל-אביב, באתר ONE‏, 28 בפברואר 2008
↑  פרס גביע ע"ש תנחום (תני) כהן-מינץ לשחקן נוער מצטיין - IBBA, באתר ibasketball.co.il, ‏2023-09-04
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1961 (מקום אחד עשר) |
| --- | --- | --- |
|  1 כהן-מינץ •  2 לוסטיג •  3 שלף •  4 ברקון •  5 חמו •  6 אשד •  7 קמינסקי •  ‏8‏ ‏קליין‏‏  •‏ 9 פריש • 10 הופמן • 11 חזן • 12 דר • מאמן: רוזין  |  1 כהן-מינץ •  2 לוסטיג •  3 שלף •  4 ברקון •  5 חמו •  6 אשד •  7 קמינסקי •  ‏8‏ ‏קליין‏‏  •‏ 9 פריש • 10 הופמן • 11 חזן • 12 דר • מאמן: רוזין  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1963 (מקום תשיעי) |
| --- | --- | --- |
|  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 שלף •  4 לובצקי •  5 חמו •  6 גוט •  7 דר •  ‏8‏ ‏קליין‏‏  •‏ 9 בן זאב • 10 הופמן • 11 חזן • 12 זייגר-זוהר • מאמן: רוזין  |  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 שלף •  4 לובצקי •  5 חמו •  6 גוט •  7 דר •  ‏8‏ ‏קליין‏‏  •‏ 9 בן זאב • 10 הופמן • 11 חזן • 12 זייגר-זוהר • מאמן: רוזין  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1965 (מקום שישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 שלף •  4 לובצקי •  5 חמו •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 פרייטג • 10 הופמן • 11 חזן • 12 שטרקמן • 13 זייגר-זוהר • מאמן: שלח  |  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 שלף •  4 לובצקי •  5 חמו •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 פרייטג • 10 הופמן • 11 חזן • 12 שטרקמן • 13 זייגר-זוהר • מאמן: שלח  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - משחקי אסיה בכדורסל 1966 (מקום ראשון) |
| --- | --- | --- |
|  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 שלף •  4 לובצקי •  5 אבידן •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 דקל • 10 מזרחי • 11 שטרקמן • 12 זייגר-זוהר • מאמן: שלח  |  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 שלף •  4 לובצקי •  5 אבידן •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 דקל • 10 מזרחי • 11 שטרקמן • 12 זייגר-זוהר • מאמן: שלח  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1967 (מקום שמיני) |
| --- | --- | --- |
|  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 טייכנר •  4 וולד •  5 אבישר •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 דקל • 10 הופמן • 11 שטרקמן • 12 שטרן • מאמן: שלח  |  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 טייכנר •  4 וולד •  5 אבישר •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 דקל • 10 הופמן • 11 שטרקמן • 12 שטרן • מאמן: שלח  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - משחקי אסיה בכדורסל 1970 (מקום שני) |
| --- | --- | --- |
|  1 טייכנר •  2 ברזילי •  3 לישינסקי •  4 כהן-מינץ •  5 גלבוע •  6 נוימרק •  7 שטרקמן •  ‏8‏ ‏גרין‏‏  •‏ 9 קרן • 10 מרזל • 11 טורנשיין • 12 שוורץ • מאמן: שלח  |  1 טייכנר •  2 ברזילי •  3 לישינסקי •  4 כהן-מינץ •  5 גלבוע •  6 נוימרק •  7 שטרקמן •  ‏8‏ ‏גרין‏‏  •‏ 9 קרן • 10 מרזל • 11 טורנשיין • 12 שוורץ • מאמן: שלח  | ישראל |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000263524
הבחירות לרשויות המקומיות בישראל (1973)

הבחירות לרשויות המקומיות בישראל התקיימו בפעם השישית במדינת ישראל ב-31 בדצמבר 1973 במקביל לבחירות לכנסת השמינית. בחירות אלו היו האחרונות שבהן שיטת הבחירות הייתה דומה לשיטת הבחירות לכנסת. בחירות אלו היו אמורות להתקיים ב-30 באוקטובר, אך נדחו בשל פרוץ מלחמת יום הכיפורים. בחירות אלו היו גם הראשונות שבהן התמודדה מפלגת הליכוד.