stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היי - טק מאבריק
הערות שוליים

↑  "היי - טק מאבריק" bydanjohnson.com/category/manufacturers/i-tec/maverick
↑  דגם מכונית מעופפת חדשה של Steve Saint באמזון Ward, Logan (May 2009). "New Flying Car Aims to Save Lives in the Amazon".Popular Mechanics. Archived from the original on 2009-11-07. Retrieved 2009-06-01.
↑  ססנה 172 - מטוס חד-מנועי, בעל ארבעה מושבים וכנף עליונה קבועה
↑  רישום "היי - טק מאבריק" registry.faa.gov/aircraftinquiry/NNum_Results
↑  "היי - טק מאבריק" religion.blogs.cnn.com/2010/10/27/missionary-builds-flying-car-faa-certifies-it
↑  "היי - טק מאבריק" - מפרט mavericklsa.com/specifications
הלגיון השני פלביה קונסטנטיה

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  האימפריה הרומית
 שיוך:  הצבא הרומי
 סוג:  לגיון
 בסיס האם:  מצרים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  296/297 – לא ידוע
 מקים היחידה:  דיוקלטיאנוס
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  נשק קר, בעיקר פילום, גלדיוס, סקוטום, לוריקה לוריקה סקוומטה (שריון שרשראות)
 
הלגיון השני פלביה קונסטנטיה (בלטינית: Legio II Flavia Constantia) היה לגיון רומאי, אשר פעל במהלך המאה השלישית והרביעית.
היסטוריה

המידע על הלגיון מועט. הוא הוקם בשנת 296 או 297 בידי הקיסר דיוקלטיאנוס, אשר החליט לקרוא לו "קונסטנטיה" אשר משמעו "האמין". עם זאת, מקובל להאמין שהשם הוא גם מחווה לקונסטנטיוס כלורוס אשר שמו הפרטי היה פלביוס. לצד הלגיון הראשון מקסימיאנה הגן הלגיון על דרום מצרים מפני שבטים שכנים. בשנת 345 הועבר הלגיון הראשון לאדריאנופול (אדירנה המודרנית). בתקופת הקיסר תאודוסיוס הראשון הוקם לגיון נוסף אשר נקרא "הלגיון השני פלביה קונסטנטיה תבאיורום" (על שם העיר תבאי במצרים) ואשר נועד להוות "לגיון תאום" ללגיון השני פלביה קונסטנטיה. נראה כי בלגיון המקורי שולבו יחידות גרמאניות, בעוד בלגיון החדש שולבו יחידות מצריות. הלגיון החדש הועבר לסלוניקי בעוד הלגיון המקורי נותר במצרים.
היכל שימור ההרמוניה

| --- | --- |

היכל שימור ההרמוניה על רקע היכל ההרמוניה המרכזית
 מידע כללי
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין 
 קואורדינטות:  39°55′01″N 116°23′26″E﻿ / ﻿39.91702778°N 116.39061111°E﻿ / 39.91702778; 116.39061111
  (למפת בייג'ינג מוגדלת) חביי טיינג'יןהיכל שימור ההרמוניה(למפת בייג'ינג רגילה) חביי טיינג'יןהיכל שימור ההרמוניה
 
הכס בהיכל שימור ההרמוניה
היכל שימור ההרמוניה (בסינית: 保和殿; בפין-יין: Bǎo Hé Diàn) הוא אחד משלושת האולמות של בתי הדין החיצוניים שבתוך "העיר האסורה" שבסין. הוא נבנה בשנת 1420, גובהו 29.5 מטרים ושטחו 1,240 מ"ר. צורתו של ההיכל היא מלבנית.
ההיכל הוא אחד משלושת האולמות המרכזיים של בתי הדין החיצוניים, כשהשניים האחרים הם היכל ההרמוניה העליונה והיכל ההרמוניה המרכזית.
בהיכל יש רצפה עשויה לבנים מזהב וכיסאות לכה מוזהב בצפון ובדרום, אך הם קטנים יותר מהכיסאות שבהיכל ההרמוניה העליונה.
ההיכל שימש לחזרות לטקסטים, וכן שימש כמקום לעשיית מבחנים של הקיסרים לקבלת תפקידים בירוקרטיים בממלכה.
הערות שוליים

↑  p 70, Yu (1984)
↑  The Palace Museum. "保和殿 (Hall of Preserving Harmony)" (בסינית). אורכב מ-המקור ב-2007-09-30. נבדק ב-2007-07-25.
ערך זה הוא קצרמרבנושא סין ובנושא מוזיאונים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
היימרקט (ניו סאות' ויילס)

| --- | --- |

שוק פאדי'ז מרקט, היימרקט
 מדינה:  אוסטרליה אוסטרליה
 מדינה:  ניו סאות' ויילס ניו סאות' ויילס
 פרוור:  סידני העיר
 שטח:  0.4 קמ"ר
 גובה:  24 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בפרוור:  8,305 (10 באוגוסט 2021)
 קואורדינטות:  33°52′51″S 151°12′11″E﻿ / ﻿33.8809°S 151.203°E﻿ / -33.8809; 151.203 
 אזור זמן:  UTC +10
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוסטרליה מוגדלת) בריזבן סידני קנברה מלבורן הובארט אדלייד פרת' דרוויןהיימרקט(למפת אוסטרליה רגילה) בריזבן סידני קנברה מלבורן הובארט אדלייד פרת' דרוויןהיימרקט(למפת ניו סאות' ויילס רגילה) סידני ניוקאסל וולונגונג וואגה וואגה טוויד הידס קופס הארבור טאמוורת' אולבורי אורנג' דובו וילנדרה הבירה קווינסלנד א ו ה ד ר ו מ י ת  ויקטוריה ים טסמן היימרקט(למפת ניו סאות' ויילס מוגדלת) סידני ניוקאסל וולונגונג וואגה וואגה טוויד הידס קופס הארבור טאמוורת' אולבורי אורנג' דובו וילנדרה הבירה קווינסלנד א ו ה ד ר ו מ י ת  ויקטוריה ים טסמן היימרקט  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
היימרקט (באנגלית: Haymarket, פירוש מילולי שוק החציר) הוא פרוור בסידני, המנוהל על ידי עיריית סידני.
גאוגרפיה

היימרקט הוא פרוור קטן השוכן ישירות דרומית למרכז העסקים הראשי של סידני, וגובל בפרוורים אולטימו מדרום מערב, צ'יפנדייל מדרום וסארי הילס ממזרח. בצדו המערבי מגיע היימרקט עד לדרלינג הרבור, לשון ים של מפרץ ג'קסון המקיפה את סידני ממערב. היימרקט כולל את מרבית השטח הקרוי צ'יינהטאון, ולפיכך רבים ממוסדותיו בעלי זיקה תרבותית לסין.
היסטוריה

בשנת 1788 הוקם שוק ארעי בדרומה של המושבה החדשה שלימים תהיה סידני. שוק זה כלל סוחרים ממינים שונים, והיה לא מפוקח עד לתחילת המאה ה-19. ההתמקדות של דוכני השוק בהיימרקט החלה בשנת 1834, אז החליט המושל בורק להפנות את סוחרי החציר והמספוא לאזור, על מנת שאזור המסחר שלהם יהיה בסמוך לשוק הבקר המקומי ברחוב קמפבל. לאחר מספר שנים החלו סוחרי ירקות, פירות ותבלינים להתאגד אף הם באזור, ולנצל את תעבורת העוברים ושבים. המושל בורק גם אישר לשוק להישאר פתוח עד השעה 22:00 בימי שבת - מנהג שנותר מהמאה ה-19 ועד המאה ה-21. בשנת 1869 נפתח במקום שוק ירקות ופירות רשמי, שתפס בכורה על פני שוק המספוא המקורי.
לאחר שהאזור הפך למוקד תשומת לב, הגיע אליו הקרקס של וילסון ופתח במקום דוכנים שהתמחו בתעלולים ומופעים, ואזור השוק התרחב עוד יותר. בשנת 1842 עיריית סידני השתלטה על האזור והפכה את היימרקט משוק בספר העיר לפרוור. אף על פי שהפרוור זכה לשם היימרקט (הן על שם הסחורה המקורית בשווקיו, והן ביחס להיימרקט באנגליה), שוק הירקות והפירות שהתפתח במקום קיבל את השם פאדי'ז מרקט, ככל הנראה על פי שמו של השוק האירי בליברפול, אנגליה.
תרבות

היימרקט הוא ביתו של מרכז הבידור של סידני, מתחם הכולל בתי קולנוע, קניונים ומסעדות רבות, חלקן פתוחות עד שעות מאוחרות יותר מרוב סידני. רשתות קמעונאיות רבות מחזיקות בסניף דגל באזור זה, בעיקר בתחומי האופנה.
בפרוור מצוי אחד השווקים הבולטים של סידני, פאדי'ז מרקט (Paddy's Market), בסמוך לרחוב ג'ורג' ורחוב מרקט. פאדי'ז מרקט נחשב כנקודת משיכה לתיירים, בהיותו השוק המקורה הגדול בסידני ומציע שלל של מזכרות, אופנה זולה, ירקות ופירות טריים ותבלינים, בין השאר. לפאדי'ז מרקט מגיעה הרכבת הקלה של מרכז העסקים הראשי של סידני, ויש לה תחנה הישר ממול השוק. הרכבת הקלה ממשיכה וחותכת את היימרקט, עם תחנה נוספת בכיכר קפיטול ואזור סנטרל. חלק נכבד מפאדי'ז מרקט עבר לפרוור סמוך, פלמינגטון, אך האתר ההיסטורי נותר פעיל.
בניין הקמפוס מס' 5 של אוניברסיטת הטכנולוגיה של סידני מצוי בהיימרקט.
הערות שוליים

↑  Sydney's Paddy's Markets : History
היי-טק

היי־טק (מאנגלית: High Tech ולפעמים Hi-Tech, קיצור של High Technology; בעברית: טֶכְנוֹלוֹגְיָה עִלִּית, תַּעֲשִׂיָּה עִלִּית) הוא שמן הכולל של התעשיות העוסקות בטכנולוגיה מתקדמת (ולכן גם נקראת תעשייה עתירת ידע). המונח מתייחס פעמים רבות לתעשיות הקשורות לעולם המחשוב, אך גם לתעשיות האלקטרוניקה, הביוטכנולוגיה ואחרות.
היסטוריה > ראשית הדרך

תעשיית המחשוב קיימת כבר משנות ה-60. בשנות השבעים התפתחו בארצות הברית עסקי חומרה ותוכנה קטנים שנקראו "חברות חצר אחורית" משום שהוקמו במחסנים של בתים פרטיים בתקציב מינימלי. כמה מהחברות האלה הצליחו מאוד והמודל הצית את דמיונו של דור שלם של יזמים (לדוגמה, ממציא הגיליון האלקטרוני היה מיליארדר כבר בשנות ה-70).
היסטוריה > שנות ה-90

מושג ההיי־טק עצמו הפך שגור בסוף שנות ה-80 ובתחילת שנות ה-90, במקביל לגידול העצום בשימוש באינטרנט. בתקופה זו נוסדו חדשות לבקרים חברות היי־טק קטנות, רובן כיוזמה פרטית המבוססת על רעיון בודד לתוכנה או חומרה מסוימים. לעיתים, חברות אלו - חברות ההזנק (Startup) - נקנו על ידי חברות גדולות יותר, לעיתים תמורת כסף רב.
במחצית שנות התשעים נטבע מושג הכלכלה החדשה ומניות רבות הונפקו בציפייה לרווחים גדולים. ערכן "על הנייר" של חברות רבות היה גבוה בהרבה מערכן בפועל; עובדים גויסו והתחלפו בקצב מסחרר, אשר הצביע על הדינמיות הרבה של הענף. תופעות אלו הביאו לכינוי "בועת ההיי־טק" לדבוק בַתעשייה. בתחילת המאה ה-21, כשהתחזיות לא התממשו וכשהתברר ששוק האינטרנט מתפתח לאט מהמצופה, דוּבּר על "פיצוץ הבועה": חברות היי־טק רבות נסגרו ואלפי אנשי מחשבים צעירים (שכן בינתיים הפכו לימודי מדעי המחשב לתחום פופולרי ביותר באוניברסיטאות) מצאו עצמם מחוסרי עבודה. בשנת 2004 החלה התאוששות בתחום, וחברות היי־טק רבות החלו מחדשות את גיוסי העובדים.
מרכזי היי־טק

מאז שנות ה-90 התפתחו בעולם מרכזי היי־טק, מקומות בהם נוצרו תנאים מסוימים שפיתו חברות היי־טק לפתוח מפעלים וסניפים בהם. הגורמים לכך משתנים ממקום למקום: בהודו (שבה מתרכזת תעשיית ההיי־טק באזור העיר בנגלור) ובמלזיה זהו כוח האדם הזול, באירלנד - הטבות מס משמעותיות לחברות אשר סייעו להתפתחות התחום, ובישראל - למרות כוח האדם היקר - המקוריות המחשבתית והתעוזה העסקית. בארצות הברית נחשב "עמק הסיליקון" שבקליפורניה למרכז תעשיית ההיי־טק, וחשיבותו בינלאומית; שם המקום הפך סמל לתעשיית ההיי־טק (כך, למשל: "בבנגלור נמצא 'עמק הסיליקון' של הודו"). הסיליקון שבשם המקום מתייחס לצורן, היסוד הכימי ממנו מייצרים טרנזיסטורים, אבני הבסיס של שבבי האלקטרוניקה. תעשיית ההיי־טק בישראל מרוכזת בעיקרה באזור גוש דן, אך היא משתרעת עד חיפה בצפון, ירושלים במזרח ובאר שבע בדרום. אזור זה זכה לכינוי סיליקון ואדי.
בישראל

ראשית תעשיית ההיי־טק בישראל הייתה במסגרות ממשלתיות, בחיל המדע שלימים הפך לרשות לפיתוח אמצעי לחימה, בתעשייה האווירית לישראל ובגופים נוספים. אבן הדרך הראשונה של התעשייה הפרטית הייתה הקמתה של חברת אלרון על ידי עוזיה גליל, ובתמיכתו של דן טולקובסקי ושל חברות הטכנולוגיה של תשלובת ארגמן בהובלתו של שמעון קליר.
תעשיית ההיי־טק בישראל מרוכזת בעיקרה באזור גוש דן, אך היא משתרעת עד חיפה בצפון, ירושלים במזרח ובאר שבע בדרום. אזור זה זכה לכינוי סיליקון ואדי.
שנת 2021 הייתה שנת שיא להיי־טק הישראלי, עם היווצרותן של 30 חדי-קרן חדשים, ומעל 70 הנפקות - כולל 21 הנפקות בשווי של מיליארד דולר ויותר. אולם, בראשית 2022 חברות רבות שהונפקו ראו ירידת ערך חדה בשווי שלהן. המשבר החוקתי בשנת 2023 גרם לא וודאות שפגעה בהשקעות בענף ההייטק ולחיפוש אלטרנטיבות של יזמים ועובדי הייטק מחוץ לישראל.
בנוסף, דו״ח של רשות החדשנות מצא כי חברות ההיי־טק מעסיקות כ-10% מכוח העבודה בישראל, אחראיות ל-15% מהתמ״ג ול-43% מהייצוא הישראלי, כמו גם ל-40% משווי החברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
ראו גם

טכנולוגיית מידע
ניהול מוצר
הצלחת הלקוח
דיפ-טק
הערות שוליים

↑   עוזיה גליל, תעשיית ההיי-טק הישראלית, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑   קורין דגני, יותר מ-30 חדי קרן חדשים מתחילת השנה: המספרים מאחורי הגאות בהיי־טק, באתר TheMarker‏, 18 בנובמבר 2021
↑  "אקזיטים ב-82 מיליארד דולר": ההייטק הישראלי ממשיך לשבור שיאים ב-2021, באתר ynet, 15 בדצמבר 2021
↑  שירי חביב ולדהורן, ‏חברות ההייטק הישראליות משלמות את מחיר המפולת בוול סטריט, באתר גלובס, 24 בינואר 2022
↑  יעל מלצר ואיל קמחי, [https://shoresh.institute/downloads/research-paper-heb-KimhiMelzer-HiTech.pdf תעסוקה בענפי ההייטק בישראל:
עבר, הווה ועתיד]
↑  Israel Innovation | רשות החדשנות, באתר Israel Innovation Authority – רשות החדשנות, ‏2021-06-15
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558035305171  GND: 4124236-1  LCCN: sh85060747  NKC: ph979251 
מרכז IBM ישראל. מספר העובדים שהועסקו במערכי הפיתוח והמחקר של יבמ בישראל בשנת 2008 היה מעל 700 איש.
הוסאוויק

| --- | --- |

 מדינה:  איסלנד איסלנד
 שטח:  270 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  2,508 (1 בינואר 2023)
 קואורדינטות:  66°02′38″N 17°20′30″W﻿ / ﻿66.043888888889°N 17.341666666667°W﻿ / 66.043888888889; -17.341666666667 
 אזור זמן:  UTC+0
 http://www.husavik.is
 he
 
הוסאוויק (באיסלנדית: Húsavík) היא עיירה בחוף הצפוני של איסלנד על שפת מפרץ סקמברנדי עם 2,307 תושבים. ציון הדרך המפורסם ביותר של העיירה הוא כנסיית העץ שנבנתה בשנת 1907.
סקירה כללית

ההכנסות נגזרות מתיירות ודייג, וכן מהתעשייה הקמעונאית והקטנה. עד לאחרונה הייתה העיירה נמל היצוא של צורן דו-חמצני שהוצא מהאגם הסמוך מיוואטן. על פי "Landnámabók" ("ספר ההתיישבות"), הוסאוויק הייתה המקום הראשון באיסלנד שהושב על ידי אדם נורדי. הוויקינג השוודי גארארס סבווארסון נשאר שם בחורף אחד בסביבות שנת 870 לספירה. כשעזב את האי באביב 870, לאחר שהות בחורף, הוא הותיר אחריו אדם בשם נאטפרי ושני עבדים, גבר ואישה והם הקימו חווה. פירוש שמה של העיירה "מפרץ בתים", המתייחס ככל הנראה לבתיו של גראר, שאולי היו הבתים היחידים שהיו אז באיסלנד.
תיירות

העיירה הפכה למרכז צפייה בלווייתנים באיסלנד בגלל לווייתנים של מינים שונים הנכנסים לעיתים קרובות למפרץ. מוזיאון הלווייתן המקומי ממוקם במרכז העיר ליד הנמל.
בעיר יש גם מוזיאון העוסק בתרבות ובביולוגיה. בין היתר, מוצג בו דוב קוטב ממולא (הגיע לגרימזי בשנת 1969) וסירות עתיקות. מדי שנה, באמצע יולי, מתקיים פסטיבל בשם Mærudagar, המתורגם ל"ימי ממתקים". אלפי אנשים מכל איסלנד מגיעים לעיירה הקטנטנה כדי ליהנות מאירוע זה המורכב ממוזיקה, קישוטים צבעוניים ומערך אוכל ושתייה.
בהוסאוויק נמצא גם ביתו של מוזיאון המחקר, מוזיאון העוסק בתולדות החקר האנושי. מחוץ למוזיאון ישנה אנדרטה לזכר האסטרונאוטים של אפולו שהתאמנו בעיירה במהלך שנות השישים. אזור מיוואטן, עם הגאולוגיה המעניינת שלו וחיי החי המגוונים, נמצא בקרבת מקום. הפארק הלאומי Jökulsárgljúfur עם הקניון בצורת פרסה והמפלים דטיפוס, הפראגילספוס וסלפוס הנמצאים גם לא רחוק מהעיירה.
ספורט

וולסונגור הוא מועדון הכדורגל המקומי, שהתמודד לאחרונה בליגה הבכירה של איסלנד בעונת 1988.
תרבות פופולרית

הוסאוויק שימשה תפאורה והשראה לשיר במסגרת הסרט תחרות הזמר של האירוויזיון: סיפורה של פייר סאגה משנת 2020 שהפיקה Netflix. בסרט הקומי מככבים ויל פרל ורייצ'ל מקאדמס, לצד פירס ברוסנן, דן סטיבנס, דמי לובאטו ואחרים בסיפורם של שני תושבי העיירה שחולמים לזכות בתחרות האירוויזיון.
שעות היום

הוסאוויק חווה שמש חצות בתאריכים 11 ביוני ועד 29 ביוני.
אף על פי שחוף העיר אינו חווה לילה קוטבי ביחס לפתיחת יום השמש של דצמבר, שעות האור הקצרות ביותר הן 2 שעות 45 דקות, בין השעות 11:45 UTC ועד השעה 14:30 ב-21 בדצמבר.
גלריה

נמל הוסאוויק
נמל הוסאוויק
כנסיית הוסאוויק
לווייתנים בסקאלפנדי ליד הוסאוויק
רחוב טיפוסי בהוסאוויק
עיירה, נמל וכנסייה
ראו גם

היסטוריה של איסלנד
הערות שוליים

↑  "Mannfjöldatölur". Hagstofa Íslands. Statistics Iceland. נבדק ב-23 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Guðni Th. Jóhannesson (9 בינואר 2013). The History of Iceland. ABC-CLIO. pp. 6–7, 19–20. ISBN 978-0-313-37621-4. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "Whale museum homepage". אורכב מ-המקור ב-6 ביולי 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hnefill, Örlygur (12 באוגוסט 2015). "Apollo astronauts revisit training area in Iceland and explore a new lava flow". The Exploration Museum. אורכב מ-המקור ב-2019-04-02. נבדק ב-2020-06-27. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Iceland 1988 – RSSSF
1 2  "Húsavík, Iceland daylight calculator (number of daylight hours, with sunrise and sunset, and daylight saving time)". jan.moesen.nu.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007530976905171  GND: 4441324-5  LCCN: n92058706  MusicBrainz: f2144ece-8ec3-4b79-90e5-4ff77b862408  NKC: ge129375  VIAF: 137348121   WorldCat (עם VIAF): 137348121
הבחירות לראשות העבודה (1997)

הבחירות לראשות מפלגת העבודה נערכו ב-3 ביוני 1997 בין מתפקדי המפלגה. בבחירות ניצח אהוד ברק.
רקע

ההצבעה התקיימה שנה לאחר התבוסה של שמעון פרס בבחירות לכנסת הארבע עשרה ולראשות הממשלה. לאחר תבוסה זו, החליט פרס לא להתמודד לראשות המפלגה.
תוצאות

בבחירות השתתפו 69.2% מ-164,837 חברי המפלגה בעלי זכות בחירה. התוצאות היו:
| שם המועמד |  % |
| --- | --- |
אהוד ברק: 50.3%
יוסי ביילין: 28.5%
שלמה בן עמי: 14.2%
אפרים סנה: 6.6%
סך הכל: 69.2%
הערות שוליים

↑  "Beloved abroad, polarizing at home, Peres was the peace-making face of Israel", The Times of Israel, September 28, 2016
ערך זה הוא קצרמרבנושא פוליטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הדומה העירונית של קאזאן

| --- | --- |
 מדינה:  קאזאן קאזאן
 סוג:  בית המחוקקים של קאזאן
 הרכב
 מספר מושבים:  50
 
   רוסיה המאוחדת: 34   עצמאי: 5   המפלגה הקומוניסטית: 4   רוסיה הוגנת: 4   הקומוניסטים: 1   מפלגת הצמיחה: 1   המפלגה הליברל-דמוקרטית: 1
 בחירות
 בחירות קודמות:  13 בספטמבר 2020
 בחירות הבאות:  ספטמבר 2025
 מנהיגים
 :  אילסור מטשין
 
הדומה העירונית של קאזאן (ברוסית: Казанская городская дума) הוא בית המחוקקים של העיר קאזאן.
הפרלמנט הוא בית מחוקקים חד ביתי המורכב מ-50 חברים הנבחרים בבחירות מדי 5 שנים. ישיבות הפרלמנט נערכות אחת לשלושה חודשים. הדומה העירונית מחוקקת חוקים עירוניים והיא האחראית לבחירתו של ראש העיר, שבדרך כלל הוא גם ראש המפלגה הגדולה ביותר בפרלמנט. מחצית מחברי הפרלמנט נבחרים על פי רשימות מפלגתיות ומחציתם על פי מחוזות הבחירה.
הבחירות האחרונות לדומה נערכו ב-13 בספטמבר 2020.
הערות שוליים

↑
ערך זה הוא קצרמרבנושא רשויות מחוקקות ובנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
היכל סינאן ארדם

| --- | --- |

חזית האולם
 מיקום:  איסטנבול, טורקיה
 קואורדינטות:  40°59′19″N 28°51′14″E﻿ / ﻿40.98855°N 28.853931°E﻿ / 40.98855; 28.853931
 תקופת הפעילות:  23 באפריל 2010 – הווה (14 שנים)
 עלות הבנייה:  22 מיליון אירו (2003) (בנייה)  47 מיליון דולר (2010) (שיפוץ)
 בעלים:  ארגון הכדורסל של טורקיה
 קבוצות:  נבחרת טורקיה בכדורסל (2010-הווה)   אנאדולו אפס (2010-הווה)   בשיקטש (2015-2016)   גלאטסראי (2017-הווה)
 מושבים:  22,500 מושבים בהופעות  16,000 במשחקי כדורסל
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת איסטנבול מוגדלת) היכל סינאן ארדם(למפת איסטנבול רגילה) היכל סינאן ארדם  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
היכל סינאן ארדם (בטורקית: Sinan Erdem Olimpik Spor Salonu), הידוע גם בשמו הקודם, היכל אטאקוי, הוא אולם כדורסל ובידור הממוקם בצד האירופאי של איסטנבול, בטורקיה. לאולם קיבולת מושבים של 22,500 איש בהופעות ו-16,000 איש במשחקי כדורסל, מה שהופך אותו לאולם הגדול בטורקיה (מבחינת תכולת המושבים להופעות), ולשלישי הגדול באירופה.
האולם קרוי על שם סינאן ארדם (1927-2003), שהיה ראש הוועדה האולימפית הלאומית של טורקיה משנת 1989, עד מותו מסרטן הכבד בשנת 2003.
שימושים עיקריים

מועדון הכדורסל אנאדולו אפס אירח את משחקי ליגת העל הטורקית בכדורסל ואת משחקי היורוליג בהיכל סינאן ארדם בין השנים 2010-2012. פנרבחצ'ה אולקר גם אירחה את משחקי הבית שלה באולם משנת 2010 ועד שעברה לאולמה החדש אולקר ספורט ארנה בינואר 2012. בשיקטש השתמשה באולם לאירוח משחקי הבית שלה בעונת 2015/16.
משנת 2010, ההיכל משמש גם כמגרשה הביתי של נבחרת טורקיה בכדורסל.
אירועים בהיכל

היכל סינאן ארדם אירח את אליפות העולם בכדורסל 2010. בין השנים 2011-2013 אירח את אליפות סבב ה-WTA.
בשנת 2012 אירח ההיכל את הפיינל פור של היורוליג ואת אליפות העולם בשחייה בבריכת 25 מטר מטעם פדרציית השחייה הבינלאומית.
היכל נוקיה Live!

| --- | --- |

 אלבום הופעה מאת קובי פרץ
 יצא לאור:  2010
 שפה:  עברית
 חברת תקליטים:  פליי רקורדס
"היכל נוקיה Live!" הוא אלבום ההופעה השני של הזמר הישראלי קובי פרץ. את האלבום הוציאה לאור בשנת 2010 חברת התקליטים פליי רקורדס, לאחר שהוקלט בהופעתו בהיכל נוקיה חודשים ספורים לפני כן. הוא פורסם בפורמט תקליטור כפול.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | אולי  | 4:36 |
| 2. | כמה אהבה  | 3:50 |
| 3. | אני אוהב אותך  | 4:40 |
| 4. | נרקוד הלילה  | 3:35 |
| 5. | באש ובמים  | 3:59 |
| 6. | תגידי לי  | 3:04 |
| 7. | עד הסוף ביחד  | 3:32 |
| 8. | האחת של חיי  | 4:02 |
| 9. | קחי אותי להיות לך לבעל  | 4:18 |
| 10. | בלבלי אותו / משוגע עלייך  | 7:34 |
| 11. | אהבה תנצח  | 3:59 |
| 12. | יחד  | 3:05 |
| 13. | אף אחד  | 5:17 |
| 14. | אמא  | 4:19 |
| 15. | אני זקוק לך  | 4:12 |
| 16. | כל הכוח  | 3:05 |
| 17. | בשבילך / חבקי אותי  | 8:58 |
| 18. | בן של מלך / ילדונת  | 7:25 |
| 19. | את כמו אש  | 3:19 |
| 20. | אולי - הדרן  | 4:00 |
| 21. | כמה אהבה - אקוסטי  | 4:02 |
הערות שוליים

↑  קובי פרץ – היכל נוקיה Live!, דיסקוגס
| קובי פרץ |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: טעות של החיים • את כמו אש • בורא עולם • חי איך שבא לי • בלבלי אותו • משוגע עלייך • כל מה שיש בי • כמה אהבה • כתוב בשמיים • סה לה וי
אלבומי אוסף: חץ האהבה • המיטב
אלבומי הופעה: כמה אהבה בקיסריה • היכל נוקיה Live!
סינגלים: "בלבלי אותו" • "כמה אהבה" • "האחת של חיי" • "יחד" • "אולי" • "Je t'aime, I Love You Baby"
הלגיון השני פלביה וירטוטיס

| --- | --- |
חותמת הלגיון על פי נוטיטיה דיגניטטום
חותמת הלגיון על פי נוטיטיה דיגניטטום
 פרטים
 מדינה:  האימפריה הרומית
 שיוך:  הצבא הרומי
 סוג:  לגיון
 בסיס האם:  לא ידוע
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  לא ידוע
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  נשק קר, בעיקר פילום, גלדיוס, סקוטום, לוריקה לוריקה סקוומטה (שריון שרשראות)
הלגיון השני פלביה וירטוטיס (בלטינית: Legio II Virtutis Pacis) היה לגיון רומאי, אשר פעל במהלך המאה הרביעית.
היסטוריה

המידע על הלגיון מועט. ככל הנראה הוא היה בתחילה לימיטאני אולם בהמשך הפך ללגיון עצמאי. הלגיון היה חלק מסדרת לגיונות שהוקמה יחד וכללה את הלגיון הראשון פלביה פאקיס והלגיון השלישי פלביה סאלוטיס. ישנה מחלוקת בשאלה מי הקים את הלגיונות. יש הסבורים שהיה זה קונסטנטינוס הראשון אולם הרוב מאחרים את ההקמה וסבורים שהיה זה קונסטנטינוס השני. כך או כך, שני הקיסרים נקראו "פלאביוס" מה שמסביר את שמו של הלגיון. השם "וירטוטיס" משמעו "האמיץ". הלגיון שרת במושבות המזרחיות, אולם לא ידוע בדיוק היכן. לצד הלגיון השני ארמניקה והלגיון השני פרתיקה, הוא הוצב בעיר זביידה (ג'יזרה). שלושת הלגיונות לא הצליחו למנוע את נפילת העיר לידי האימפריה הסאסאנית בשנת 360 ונלכדו בקרבות רחוב קשים.
הערות שוליים

↑  בצבא הרומי המאוחר היו שני סוגי לגיונות. הלימיטאני, שהיו מרותקים בדרך כלל לפרובינקיה מסוימת, והלגיונות העצמאיים (Comitatenses) אשר היו בדרך כלל בפיקוד בכיר ונועדו להגיב על מקרי חירום ביטחוניים. הלגיונות העצמאיים נחשבו ליוקרתיים יותר.
↑  אמיאנוס מרקלינוס, דברי הימים, ספר עשרים, 7.
הלגיון השני יוליה אלפינה

| --- | --- |
חותמת הלגיון על פי נוטיטיה דיגניטטום
חותמת הלגיון על פי נוטיטיה דיגניטטום
 פרטים
 מדינה:  האימפריה הרומית
 שיוך:  הצבא הרומי
 סוג:  לגיון
 בסיס האם:  אלפס קוטייה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  לא ידוע
 מקים היחידה:  קונסטנס
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  נשק קר, בעיקר פילום, גלדיוס, סקוטום, לוריקה לוריקה סקוומטה (שריון שרשראות)
הלגיון השני יוליה אלפינה (בלטינית: Legio II Iulia Alpina) היה לגיון רומאי, אשר פעל במהלך המאה החמישית.
היסטוריה

המידע על הלגיון מועט. ידוע שהוא היה לגיון עצמאי שהוצב במחוז אלפס קוטייה לצד הלגיון הראשון יוליה אלפינה והלגיון השלישי יוליה אלפינה. השם "אלפינה" עשוי להעיד על כך שחייליו גויסו מאזור הרי האלפים או הוצבו שם לראשונה. השם "יוליה" מתייחס כנראה לשמו של הקיסר שהקים אותו. שניים מבניו של הקיסר קונסטנטינוס הגדול נשאו את השם "יוליוס" - קונסטנס וקריספוס, אולם לא ידוע על לגיונות שהוקמו בידי קריספוס כך שסביר להניח שמקים הלגיון היה קונסטנס. הלגיון עדיין היה קיים במאה החמישית והוא נזכר בנוטיטיה דיגניטטום.
הערות שוליים

↑  בצבא הרומי המאוחר היו שני סוגי לגיונות. הלימיטאני, שהיו מרותקים בדרך כלל לפרובינקיה מסוימת, והלגיונות העצמאיים (Comitatenses) אשר היו בדרך כלל בפיקוד בכיר ונועדו להגיב על מקרי חירום ביטחוניים. הלגיונות העצמאיים נחשבו ליוקרתיים יותר.
↑  הלגיון השני יוליה אלפינה, באתר livius.org (באנגלית)
הייסורים בגן

הייסורים בגן, או ליל הייסורים, הוא אירוע בתולדות ישו בלילה האחרון לחייו הארציים, החל בסעודה האחרונה ועד מעצרו. במהלך פרק זמן זה, שהה ישו בגת שמנים (שם גם נעצר), התפלל והתעמת עם האל האב לגבי גורלו, ולבסוף השלים עם גורלו.
האירוע

האירוע מתואר בכל ארבע הבשורות, ולפי התיאור, מיד לאחר הסעודה האחרונה יצא ישו והלך להתפלל. על פי הבשורות על פי מתי ומרקוס, מקום התפילה היה גת שמנים:
"אַחֲרֵי־כֵן בָּא אִתָּם יֵשׁוּעַ אֶל־חָצֵר הַנִּקְרָא גַּת־שְׁמָנֵי וַיֹּאמֶר אֶל־הַתַּלְמִידִים שְׁבוּ לָכֶם פֹּה עַד־אֲשֶׁר אֵלֵךְ שָׁמָּה וְהִתְפַּלָּלְתִּי׃ וַיִּקַּח אִתּוֹ אֶת־פֶּטְרוֹס וְאֶת־שְׁנֵי בְּנֵי זַבְדָּי וַיָּחֶל לְהֵעָצֵב וְלָמוּג׃ וַיֹּאמֶר לָהֶם נַפְשִׁי מָרָה־לִי עַד־מָוֶת עִמְדוּ פֹה וְשִׁקְדוּ עִמִּי׃ וַיֵּלֶךְ מְעַט מֵאִתָּם וַיִּפֹּל עַל־פָּנָיו וַיִּתְפַּלֵּל לֵאמֹר אָבִי אִם־יוּכַל לִהְיוֹת תַּעֲבָר־נָא מֵעָלַי הַכּוֹס הַזֹּאת אַךְ לֹא כִרְצוֹנִי כִּי אִם־כִּרְצוֹנֶךָ׃ וַיָּבֹא אֶל־הַתַּלְמִידִים וַיִּמְצָאֵם יְשֵׁנִים וַיֹּאמֶר אֶל־פֶּטְרוֹס הִנֵּה לֹא־הָיָה בִיכָלְתְּכֶם לִשְׁקֹד עִמִּי שָׁעָה אֶחַת׃ שִׁקְדוּ וְהִתְפַּלְּלוּ פֶּן־תָּבֹאוּ לִידֵי נִסָּיוֹן הֵן הָרוּחַ חֲפֵצָה וְהַבָּשָׂר רָפֶה׃ וַיּוֹסֶף לָלֶכֶת־לוֹ שֵׁנִית וַיִּתְפַּלֵּל לֵאמֹר אָבִי אִם־לֹא תוּכַל הַכּוֹס הַזֹּאת לַעֲבֹר מֵעָלַי בִּלְתִּי אִם אֶשְׁתֶּה אֹתָהּ יְהִי כִּרְצוֹנֶךָ׃ וַיָּבֹא וַיִּמְצָאֵם גַּם בַּפַּעַם הַזֹּאת יְשֵׁנִים כִּי עֵינֵיהֶם כְּבֵדוֹת׃ וַיַּנִּיחֵם וַיּוֹסֶף לָלֶכֶת וַיִּתְפַּלֵּל שְׁלִישִׁית בְּאָמְרוֹ עוֹד־הַפַּעַם כַּדָּבָר הַזֶּה׃ וַיָּבֹא אֶל־הַתַּלְמִידִים וַיֹּאמֶר אֲלֵיהֶם נוּמוּ עוֹד וְנוּחוּ הִנֵּה הַשָׁעָה קְרוֹבָה וּבֶן־הָאָדָם נִמְסָר בִּידֵי חַטָּאִים׃ קוּמוּ וְנֵלֵכָה הִנֵּה הַמֹּסֵר אוֹתִי הֹלֵךְ וְקָרֵב."
הייסורים בגן מדגישים את צידו האנושי של ישו: האדם המתייסר והדואב אל מול גורלו החתום, ובנוסף את בדידותו ואת בגידת השליחים המסמלת את התכחשות העם ואת דחיית הבשורה. כפי שכתוב, ישו לווה בפטרוס ובאחים יוחנן ויעקב בן זבדי, ואף שביקש מהם להישאר ערים ולהתפלל עמו, הם בגדו בו ונרדמו בשלוש הזדמנויות. על פי הבשורה על-פי לוקאס ירד מלאך מן השמיים כדי לחזק את רוחו של ישו, אך כשנפלו עליו חבלי מוות, "הִתְפַּלֵּל בְּיֶתֶר חָזְקָה וְזֵעָתוֹ הָיְתָה כְּנִטְפֵי דָּם יוֹרְדִים עַל הָאָרֶץ".
באומנות

האירוע מתואר במספר יצירות אמנות מפורסמות, בהן הציור "הייסורים בגן" של ג'ובאני בליני. בחזיתה המערבית של כנסיית כל העמים שבגת שמנים, הניצבת במקום בו התרחש ליל הייסורים לפי המסורת, קבוע פסיפס ענק המתאר את האירוע. בפסיפס נראה ישו כמתווך בין אלוהים ובני האדם, אך הוא ניצב בייסוריו ובבדידותו בין שתי קבוצות אנשים הנמצאות במרחק מה מימינו משמאלו. עוד נראה בפסיפס המלאך הנזכר בבשורה על-פי לוקאס, ומלאך נוסף האוחז בליבו של ישו כסמל לקורבנו.
ראו גם

גת שמנים
כנסיית כל העמים
לקריאה נוספת

אפי זיו, הצופן הנוצרי באמנות, אור יהודה: כנרת, זמורה-ביתן, 2015, עמ' 163, מסת"ב 978-965-566-137-8