stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צבי אקשטיין
ביוגרפיה

צבי אקשטיין נולד ברמת גן ועבר עם אמו לקיבוץ יקום, בו גדל עד אחרי צבא. בצה"ל שירת בחיל השריון. בעל תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת תל אביב (1974). עשה דוקטורט באוניברסיטת מינסוטה, ארצות הברית (1976–1980), בה זכה במלגת קורדה, קיבל את התואר דוקטור בשנת 1981. נושא עבודת הדוקטורט היה: "מודלים של ציפיות רציונליות של הצע מוצרי חקלאות; המקרה המצרי." מנחיו לדוקטורט היו הפרופסורים אן קרוגר (לימים מנהלת מחלקת המחקר בבנק העולמי וסגנית ראשונה של מנהל קרן המטבע הבינלאומית) והפרופסורים כריסטופר סימס ותומאס סרג'נט (חתני פרס נובל לכלכלה ב-2011). עבד כ-Assistant Professor במחלקה לכלכלה ובמכון לצמיחה כלכלית באוניברסיטת ייל (1980–1984).
ב-1983 מונה למרצה בבית הספר לכלכלה של אוניברסיטה תל אביב, מונה למרצה בכיר עם קביעות ב-1985, לפרופסור חבר ב-1989 ולפרופסור מן המניין ב-1999. עמד בראש בית הספר לכלכלה ע"ש איתן ברגלס (1999–2001). היה פרופסור חבר אורח במחלקה לכלכלה של אוניברסיטת קרנגי מלון (1986–1987), פרופסור חבר אורח במחלקה לכלכלה של אוניברסיטת פיטסבורג (1987–1988). כיהן כפרופסור מן המניין במחלקה לכלכלה של אוניברסיטת בוסטון (1989–2001) וכפרופסור מן המניין במחלקה לכלכלה של אוניברסיטת מינסוטה (2001–2006).
זכה שבע פעמים במענקי מחקר מטעם הקרן הלאומית למדע (ארצות הברית), שלוש פעמים במענקי מחקר מטעם הקרן הלאומית למדע (ישראל), במענק מחקר מטעם המכון הלאומי לבריאות הילד והתפתחות אנושית, במענק מחקר מטעם הקרן הגרמנית-ישראלית למחקר ופיתוח מדעי, במענק מחקר מטעם קרן המדע הדו-מדינתית עם ארצות הברית.
ב-19 ביוני 2008 נשא צבי אקשטיין את הרצאת וולרס-באולי (The Walras-Bowley Lecture), בכנס החברה האקונומטרית של צפון אמריקה. זו הרצאה שנתית שניתנת על ידי כלכלן אירופאי נבחר ונושא הרצאתו, שהוגשה ביחד עם אסנת ליפשיץ, היה "Dynamic Female Labor Supply".
היה עורך משנה של כתב העת European Economic Review.
החל מינואר 2011 מכהן כדיקן מייסד של בית ספר לכלכלה באוניברסיטת רייכמן והחל משנת 2014 מכהן גם כדיקן בית ספר אריסון למנהל עסקים וכראש מכון אהרן למדיניות כלכלית באוניברסיטה, ומשמש כחבר במועצה הציבורית של המכון החרדי למחקרי מדיניות בירושלים.
החל משנת 1981 הוא חבר החברה האקונומטרית ואגודת הכלכלה האמריקאית. מאז שנת 1997 עמית מחקר ב-CEPR) Center for Economic and Policy Research) המרכז למחקר מדיניות כלכלית. מאז שנת 1998 עמית מחקר ב-IZA) Institute for the Study of Labor), המכון למחקר העבודה.
בשנת 2000 נבחר לעמית החברה האקונומטרית (Econometric Society).
צבי אקשטיין נשוי להדסה מאז שנת 1975 ולהם שלושה ילדים.
פעילות עסקית וציבורית

צבי אקשטיין כיהן כיושב ראש ועדת ההשקעות ומנהל קרנות להק של בנק הפועלים, ישראל (1992–1993). כיהן כדירקטור מטעם הציבור במי עדן (1997-1992). מונה בידי השר לקליטת העלייה יאיר צבן ליושב ראש הוועדה המקצועית ל"קידום התעסוקה של מהנדסים ומומחים אחרים מבין המהגרים על מנת לקדם את השימוש בהון האנושי של גל המהגרים האחרון" (1994–1995). כיהן כיושב ראש ועדת ההשקעות ומנהל קופות הגמל בבנק מרכנתיל דיסקונט (1993–1998, 2002–2006). היה חבר הוועדה הממשלתית בנושא שכר המינימום (2000). כיהן כיושב ראש ועדת ההשקעות ומנהל קופות הגמל בבנק לאומי לישראל (1998–2001).
מונה בידי שר התעשייה, המסחר והתעסוקה אהוד אולמרט לחבר הוועדה הציבורית לתיקון חוק ההגבלים העסקיים (2005). באותה שנה מונה בידי שר הביטחון שאול מופז לחבר הוועדה הציבורית לקיצור שירות החובה בצה"ל. כיהן כיועץ לפדרל ריזרב במיניאפוליס (2006-2001).
עמד בראש ועדות ממשלתיות בנושאים של עובדים זרים, עובדים בחקלאות ועובדים פלסטינים בישראל במשך היותו המשנה לנגיד בנק ישראל. כמו כן עמד בראש הוועדה שמונתה על ידי שר התמ"ת ושהתוותה את מדיניות התעסוקה לטווח הארוך בישראל (2010–2011).
עמד בראש שתי ועדות בנושא ההייטק – האחת במשרד המדען הראשי והשנייה מטעם שר המדע, הטכנולוגיה והחלל יעקב פרי (2013–2014). הוא עמד בראש ועדת תעסוקה 2030.
פעילות עסקית וציבורית > בנק ישראל

צבי אקשטיין כיהן כמשנה לנגיד בנק ישראל סטנלי פישר (2006–2011).
במסגרת עבודתו הוביל את תהליך הסליקה של Repo (מכשיר פיננסי שבו ניתן לקבל מזומן כנגד שווה ערך של איגרות חוב ולהפך), ויצר את התשתית הרגולטיבית המתאימה לשוק ה-Repo בישראל. הקים את פורום שוק ההון במשותף עם החשב הכללי באוצר ועמד בראש צוות בין-משרדי שיצר תשתית רגולטיבית וחקיקה לאיגוח תזרימים פיננסים בישראל. היה אחראי על הקמת החטיבה לסטטיסטיקה, אחראי על הקמה ותפקוד חטיבת השווקים, נטל חלק בהחלטות בדיוני הצוות המצומצם על גובה הריבית ולקח חלק בהחלטות על ההתערבות בשוק המט"ח ממרץ 2008.
ספרים > המיעוט הנבחר: כיצד עיצב הלימוד את ההיסטוריה הכלכלית של היהודים 70–1492

הספר דן בשלושה היבטים כלכליים של היהודים, מחורבן בית שני ועד גירוש ספרד – המעבר מחקלאות לעבודה במסחר וביתר המקצועות העירוניים, יצירת התפוצה היהודית, וירידת האוכלוסייה היהודית במיוחד לאחר חורבן בית שני ועד המאה ה-7. הספר נכתב יחד עם פרופ' מריסטלה בוטיצ‘יני, מנהלת מכון גספריני למחקר כלכלי (IGIER) באוניברסיטת בּוֹקוֹני שבמילאנו. הוא ראה אור לראשונה בשפה האנגלית בהוצאת אוניברסיטת פרינסטון בשנת 2012. תורגם לאיטלקית ולעברית – יצא לאור בהוצאת אוניברסיטת תל אביב בשנת 2013.
ספרים > הגירה וניידות בשוק העבודה הישראלי, 1990 עד 2009

לאחר התמוטטות ברית המועצות ב-1991 היגרו יהודים רבים יוצאי חבר העמים לישראל. במהלך עשר השנים הבאות, ישראל קלטה כ-900,000 מהגרים ממדינות ברית המועצות לשעבר, כמות שהייתה שווה לכ-20% מאוכלוסייתה של ישראל. אחוז ניכר המהגרים החדשים שהיו בגיל העבודה היו בוגרי אוניברסיטה ועתירי ניסיון. בהגיעם לישראל הם זכו לחבילת הטבות שכללה סיוע בשכר דירה, קורסים בלימוד עברית והכשרה מקצועית. פרק זמן זה מהווה ניסוי טבעי לבחינת תוצאותיה של הגירה גדולה, השופעת בעובדים מיומנים. הספר מציג ניתוח פרטני של התהליך ההדרגתי של השדרוג התעסוקתי של המהגרים ושל העלייה בשכר שנלוותה לכך.
בהתבסס על הניתוח שלהם, המחברים מסיקים שלמרות שחלק גדול מגל ההגירה היה בלתי צפוי, הם יכלו להשתלב בשוק העבודה המקומי בלי שום השפעה שלילית ארוכת טווח על הישראלים הוותיקים. התמורה להשקעה בהון אנושי מקומי (שפה ומקצוע התואם כישורים) היא גבוהה מאוד. יחד עם זאת, היא נמשכת על פני תקופה של כחמש עד שבע שנים בממוצע.
הספר ראה אור בהוצאת המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) בשנת 2012, והוא נכתב ביחד עם ד"ר שרית כהן-גולדנר מאוניברסיטת בר-אילן ופרופ' יורם וייס מאוניברסיטת תל אביב.
ספרים > המיתון הגדול: לקחים לבנקאים בכירים

משבר הסאבפריים זעזע לא רק את הכלכלה הגלובלית אלא גם את התפישה המקובלת בדבר מדיניות כלכלית. הספר בוחן גם את התפקיד המרכזי שמילאו בנקים גדולים במשבר והתפקיד שהם יכולים למלא במניעת או בהכנה לקראת משברים עתידיים.
המחברים מתמקדים במדיניות מוניטרית, שדה חדש של macroprudential policy, ובסוגיות של שערי החליפין, זרימת הון, בנקאות ושווקים פיננסיים. הם בוחנים את ניסיונן של כלכלות מתפתחות ומפותחות כאחת, ומנסים לשער למה חלקן, למשל ישראל ואוסטרליה, סבלו קלות מהמשבר, בעוד אחרות, למשל אירלנד – סבלו ממשבר פיננסי קשה.
אקשטיין ערך את הספר ביחד עם קובי ברוידא, ממחלקת המחקר של בנק ישראל, פרופ' סטנלי פישר, לשעבר נגיד בנק ישראל וד"ר קרנית פלוג, נגידת בנק ישראל לשעבר.
תקציר מאמרים עיקריים > צמיחה והתפתחות ואוכלוסייה

גדילתן של ערים: תאוריה ועדויות מצרפת ויפן
האוכלוסייה היחסית של ארבעים האזורים האורבניים המובילים של צרפת ויפן נותרה קבועה במהלך תקופות התיעוש והעיור של ארצות אלו. המחברים הראו שלערים גדולות יותר יהיו רמות גבוהות יותר של הון אנושי, דמי שכירות גבוהים יותר ושכר גבוה יותר בממוצע לעובד. במאמר מוצגת התופעה של גידול מקביל של ערים, של שמירה על גודל יחסי קבוע של הערים הגדולות, ושל היעדר תוספת של ערים חדשות או התרסקות של ערים ישנות במשך התהליך הגדול של עיור המתלווה לתהליך של צמיחה כלכלית.
המאמר נכתב במשותף עם פרופ' ג'ונתן איטון מאוניברסיטת בראון.
תקציר מאמרים עיקריים > כלכלת עבודה

למה נוער נושר מבית ספר תיכון: השפעותיהן של העדפות, הזדמנויות ויכולות
המחברים פיתחו מודל המנתח את השפעת הלימודים בתיכון על החלטות הנוגעות לתעסוקה בזמן הלימודים, להישגים ולהחלטה לסיים את לימודי התיכון ללא תעודת גמר. אמידת המודל הראתה שנוער שנושר מתיכון הוא בעל מאפיינים שונים מאלה שמסיימים תיכון – הם בעלי יכולות נמוכות יותר בבית הספר או בעלי מוטיבציה נמוכה יותר, יש להם ציפיות נמוכות יותר באשר לתגמולים שיזכו להם לאחר סיום הלימודים, והם שמים דגש רב יותר על תרבות הפנאי ופחות על הנוכחות בלימודים.
המאמר נכתב ביחד עם פרופ' קנט וו. וולפין מאוניברסיטת רייס ביוסטון בארצות הברית.
ההשתתפות בכוח העבודה של נשים נשואות וניסיון עבודה בבחירה אנדוגנית
המחברים הראו שההחלטה אם לעבוד אם לאו מושפעת מהתשואה על הניסיון. לכן אישה שרכשה ניסיון עבודה בגיל צעיר – מנצלת זאת בגיל מבוגר יותר. בצורה כזו נשים בעלות השכלה מקבלות שכר גבוה יותר ורוכשות ניסיון נוסף. בנוסף לכך המחברים מצאו שככל שיש יותר ילדים קטנים וככל שמשכורתו של הבעל גבוהה יותר, פוחתת באופן ניכר השתתפותה של האישה בכוח העבודה, בעוד שלהשכלה רבה יותר יש השפעה חיובית על ההשתתפות בעבודה.
המאמר נכתב ביחד עם פרופ' קנט וו. וולפין מאוניברסיטת רייס.
חוק חינוך חובה והשפעתו על צמיחה, התפלגות ההכנסות ורווחה
במאמר המחברים משתמשים במודל הדורות החופפים בשיקלול המרכיבים של הון ייצור והון אנושי, כגורמים המשפיעים על איכות העבודה. בכל דור הורים משקיעים בחינוך ילדיהם אך מתעלמים מההשפעות החיצוניות של החינוך על התפוקה הנצברת. ממשלה מתערבת במתן חינוך חובה מגבירה את הצמיחה הכלכלית, בעוד התפלגות ההכנסה הבין-דורית נעשית שוויונית יותר. בנוסף לכך, בטווח הארוך, רוב הפרטים בכל דור הם במצב טוב יותר בשל חינוך חובה.
המאמר נכתב ביחד עם פרופ' יצחק זילכה מאוניברסיטת ת"א.
משך החיפוש של עבודה לאחר סיום לימודים: הערכה על בסיס Search-Matching Model
המאמר חוקר את התכונות של ההתפלגות ההדדית של פרק הזמן של חיפוש עבודה ראשונה במשרה מלאה בתום הלימודים, ושל השכר שניתן לעבודה זו, במסגרת המודל התאורטי search-matching-bargaining.
המאמר נכתב ביחד עם פרופ' קנט וו. וולפין מאוניברסיטת פנסילבניה.
אמידה של מודל חיפוש בשווי משקל מנתוני פנל על פרטים
במאמר זה אקשטיין ווולפין אומדים מודל של חיפוש עבודה בשווי משקל תוך שימוש בנתוני פנל. זו העבודה הראשונה שאמדה מודל של משחקים מסוג נאש על בסיס נתונים של פרטים כאשר השכר נפתר אנדוגנית. הממצא המרכזי הוא שמודל מסוג זה לא נותן מענה למידת הפיזור של שכר בין פרטים עם רקע מקצועי והון אנושי זהה. לכן, יש לאפשר במודלים קיומן של חברות עם פריון שונה לעובדים עם הון אנושי זהה.
תקציר מאמרים עיקריים > כלכלת מוניטרית ומקרו-כלכלה

תוצאות מקרו-כלכליות של טרור: התאוריה וחקר מקרה של ישראל
המאמר נכתב ב-2004 ומנתח את השפעת הטרור על הכלכלה הישראלית בשנים שקדמו לו ובמיוחד בתקופת האינתיפאדה השנייה. המחקר מאפשר להבין את השינויים במגמה ובמחזור העסקים של הכלכלה הישראלית. ההערכות מראות שטרור גורם להפחתת ההכנסה והצריכה לטווח הארוך. במאמר נטען שאם הטרור יימשך, ומחיר הדמים שהוא יגבה יהיה באותו שיעור כמו מוות מתאונות דרכים, ניתן לצפות שתהיה הפחתה בצריכה לנפש בכ-5% ב-2004. המחברים העריכו שאם ישראל לא הייתה סובלת מטרור במהלך שְלוש השנים הקודמות לפרסום המאמר, התוצר לנפש ב-2004 היה גבוה ב-10% יותר מכפי שהיה בפועל.
המאמר נכתב ביחד עם פרופ' דניאל צידון.
עצירת האינפלציה
אקשטיין הראה שעצירת האינפלציה בישראל נעשתה בעיקר על ידי כתוצאה של חיסול הגירעון בתקציב הממשלה אשר מומן לפני כן באמצעות הדפסת כסף. זאת עם מחיר אפסי בתעסוקה אך עם תועלת גדולה כתוצאה של ירידת האינפלציה וצמצום הנזק שהיא גורמת לתועלות הפרטים במשק.
תקציר מאמרים עיקריים > פיתוח, צמיחה ואוכלוסייה

מודל ציפיות רציונליות של הצע מוצרים חקלאיים
המאמר דן בחקלאות המצרית מראשית המאה העשרים ועד לשנת 1968. קיימת תופעה של מחזוריות בענפי החקלאות (תופעת העכביש). כשהמחיר עולה – התפוקה עולה יותר מהרגיל, וכשהמחיר יורד – התפוקה יורדת יותר מהרגיל. הספרות הכלכלית נהגה להתייחס לכך כאל חוסר רציונליות של החקלאים. אקשטיין הראה שניתן לייחס זאת למחזור הזרעים. כשהמחיר עולה מגדילים את התפוקה יותר מהרגיל כדי להגדיל את הרווח. הדבר גורם לירידה בפריון הקרקע, כי משתמשים באותה הקרקע לאותו גידול ואחר-כך מקטינים את התפוקה, כשלמעשה זוהי תופעה נורמלית ורציונלית.
ספריו

(ביחד עם מריסטלה בוטיצ‘יני), המיעוט הנבחר: כיצד עיצב הלימוד את ההיסטוריה הכלכלית של היהודים 1492-70, הוצאת אוניברסיטת תל אביב, 2013.
J. Braude, Z. Eckstein, S. Fischer, and K. Flug (editors) The Great Recession: Lessons for Central Bankers, The MIT Press, December 2012.
S. Cohen Goldner, Z. Eckstein and Y. Weiss Immigration and Labor Market Mobility in Israel, 1990 to 2009, The MIT Press, September 2012.
M. Blecher, Z. Eckstein, Z. Hercowitz and L. Leiderman (editors) "Financial Factors in Stabilization and Growth", Cambridge University Press, 1996. Z. Eckstein (editor) Aspects of Central Bank Policy Making, Springer-Verlag: Heidelberg, 1991.
הערות שוליים

↑  רשימת נושאי הרצאת וולרס-באולי
↑  "מועצה ציבורית · המכון החרדי למחקרי מדיניות". המכון החרדי למחקרי מדיניות. נבדק ב-2018-07-16.
↑  Eaton J. and Z. Eckstein "Cities and Growth: Theory and Evidence from France and Japan", Regional Science and Urban Economics, 1997, 27, 443-474.
↑  Z. Eckstein and K.I. Wolpin "Why Youth Drop out of High School: The Impact of Preferences, Opportunities and Abilities", Econometrica 67 no.6, 1999, 1295-1339.
↑  Z. Eckstein and K.I. Wolpin "Dynamic Labor Force Participation of Married Women and Endogenous Work Experience", Review of Economic Studies, Vol. 56, 1989, 375-590.
↑  Z. Eckstein and I. Zilcha "The Effects of Compulsory Schooling on Growth, Income Distribution and Welfare", Journal of Public Economics, 54, 1994, 339-359.

גרסה עברית של אותו מאמר: צ. אקשטיין וי. זילכה, חוק חובה והשפעתו על צמיחה, התפלגות ההכנסות ורווחה, רבעון לכלכלה 40, 1993, 243–251.
↑  Z. Eckstein and K.I. Wolpin "Duration to First Job and the Return to Schooling: Estimates from a Search-Matching Model", Review of Economic Studies, 1995, 62, 263-286.
↑  Z. Eckstein and K.I. Wolpin "Estimating a Market Equilibrium Search Model from Panel Data on Individuals," Econometrica, Vol.58, 1990, 783‑808.
↑  Z. Eckstein and D. Tsiddon "Macroeconomic Consequences of Terror: Theory and the Case of Israel", Journal of Monetary Economics, Vol.51:5, 2004, 971-1002.
↑  B. Bental and Z. Eckstein "The Dynamics of Inflation with Constant Deficit Under Expected Regime Change", The Economic Journal, Vol. 100, 1990, 1245-1260.
↑  Z. Eckstein and L. Leiderman " Seigniorage and the Welfare cost of Inflation", Journal of Monetary Economics, 29, 1992, 389-410.
↑  B. Bental and Z. Eckstein "On the Fit of a Neoclassical Monetary Model in High Inflation: Israel 1972-1990", Journal of Money Credit and Banking, 1998, 29, 725-752.
↑  Z.Eckstein "A Rational Expectations Model of Agricultural Supply", The Journal of Political Economic, Vol.92, 1984, 1-19. (אורכב 15.10.2013 בארכיון Wayback Machine)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308099005171  PLWABN: 9810659169305606  BNE: XX1296533  BnF: cb166723103 (data)  CiNii: DA03763290  GND: 121156907  ISNI: 0000 0001 0602 5645  LCCN: n84025927  MGP: 203943  NTA: 115569200  SUDOC: 133766756  VIAF: 62396943   WorldCat (עם VIAF): 62396943
המרוץ לדראג של רו פול: עונה 8

| --- | --- |
פוסטר שיווקי של העונה השמינית
פוסטר שיווקי של העונה השמינית
 סוגה:  תוכנית מציאות
 מנחים:  רופול
 שופטים:  רופול מישל ויסאז' רוס מת'יוס קרסון קרסלי
 משתתפים:  12
 זוכים:  בוב דה דראג קווין
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מספר פרקים:  10
 → המרוץ לדראג של רו פול: עונה 7המרוץ לדראג של רו פול: עונה 9 ←
העונה השמינית של המרוץ לדראג של רו פול עלתה לשידור ב-7 במרץ 2016 בארצות הברית. מישל ויסאז' חזרה כשופטת קבועה יחד עם רוס מת'יוס וקרסון קרסלי ששפטו לסירוגין. 12 מלכות דראג התחרו על התואר "כוכבת הדראג הבאה של אמריקה". הפרסים לזוכה הם אספקה לשנה של מוצרי קוסמטיקה של אנסטסיה בוורלי הילס ופרס כספי של 100,000 דולר. זו הייתה העונה האחרונה ששודרה אך ורק בלוגו, כאשר התוכנית עברה ל-VH1 בעונה התשיעית שלה.
הזוכה של העונה השמינית היא בוב דה דראג קווין, כשהיא מקדימה את נעמי סמולס וקים צ'י שהגיעו למקום השני. סינתיה לי פונטיין זכתה בתואר חביבת הקהל. ב-20 באוגוסט 2020, צ'י צ'י דוויין נפטרה מסקלרודרמה ודלקת ריאות.
מתמודדות

הפרטים (שמות, גילאים וערים) נכונים לזמן הצילומים.
| שם | שם בשפת המקור | גיל | עיר מגורים | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| בוב דה דראג קווין | Bob the Drag Queen | 29 | ניו יורק, ניו יורק | הזוכה |
| קים צ'י | Kim Chi | 27 | שיקגו, אילינוי | מקום 2 |
| נעמי סמולס | Naomi Smalls | 21 | רדלנדס, קליפורניה | מקום 2 |
| צ'י צ'י דוויין | Chi Chi DeVayne | 29 | שריבפורט, לואיזיאנה | מקום 4 |
| דריק בארי | Derrick Barry | 32 | לאס וגאס, נבדה | מקום 5 |
| ת'ורג'י ת'ור | Thorgy Thor | 31 | ברוקלין, ניו יורק | מקום 6 |
| רובי טרנר | Robbie Turner | 33 | סיאטל, וושינגטון | מקום 7 |
| אסיד בטי | Acid Betty | 37 | ברוקלין, ניו יורק | מקום 8 |
| ניישה לופז | Naysha Lopez | 31 | שיקגו, אילינוי | מקום 9 |
| סינתיה לי פונטיין | Cynthia Lee Fontaine | 34 | אוסטין, טקסס | מקום 10 |
| דקס אקסלמיישן פוינט | Dax ExclamationPoint | 31 | סוואנה, ג'ורג'יה | מקום 11/12 |
| לילה מקווין | Laila McQueen | 22 | גלאסטר, מסצ'וסטס | מקום 11/12 |
מעקב

| מתמודדת | פרק> 1 | פרק> 2 | פרק> 3 | פרק> 4 | פרק> 5 | פרק> 6 | פרק> 7 | פרק> 8 | פרק> 9 | פרק> 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בוב דה דראג קווין | בטוחה | בטוחה | ניצחה | בטוחה | ניצחה | בטוחה | ניצחה | תחתית | בטוחה | הזוכה |
| קים צ'י | ניצחה | בטוחה | בטוחה | בטוחה | בטוחה | בטוחה | בטוחה | ניצחה | בטוחה | מקום 2 |
| נעמי סמולס | בטוחה | בטוחה | בטוחה | בטוחה | תחתית | ניצחה | בטוחה | בטוחה | בטוחה | מקום 2 |
| צ'י צ'י דוויין | בטוחה | ניצחה | בטוחה | תחתית | בטוחה | בטוחה | תחתית | בטוחה | הודחה | אורחת |
| דריק בארי | בטוחה | בטוחה | בטוחה | בטוחה | בטוחה | תחתית | ניצחה | הודחה |  | אורחת |
| ת'ורג'י ת'ור | בטוחה | בטוחה | בטוחה | בטוחה | בטוחה | בטוחה | הודחה |  |  | אורחת |
| רובי טרנר | בטוחה | בטוחה | תחתית | ניצחה | בטוחה | הודחה |  |  |  | אורחת |
| אסיד בטי | בטוחה | בטוחה | בטוחה | בטוחה | הודחה |  |  |  |  | אורחת |
| ניישה לופז | הודחה |  | בטוחה | הודחה |  |  |  |  |  | אורחת |
| סינתיה לי פונטיין | בטוחה | בטוחה | הודחה |  |  |  |  |  |  | חביבת הקהל |
| דקס אקסלמיישן פוינט | בטוחה | הודחה |  |  |  |  |  |  |  | אורחת |
| לילה מקווין | תחתית | הודחה |  |  |  |  |  |  |  | אורחת |
המתמודדת ניצחה בעונה זו של "המרוץ לדראג של רו פול".
המתמודדת הגיעה למקום השני.
המתמודדת קיבלה את תואר חביבת הקהל.
המתמודדת ניצחה באתגר.
המתמודדת הגיעה לאחד משני המקומות האחרונים.
המתמודדת הודחה.
המתמודדת חזרה כאורחת לאותו פרק.
קרבות הליפ סינק

| פרק | מתחרות | מתחרות | מתחרות | שיר | מודחת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | לילה מקווין | נגד | ניישה לופז | "Applause" (ליידי גאגא) | ניישה לופז |
| 2 | דקס אקסלמיישן פוינט | נגד | לילה מקווין | "I Will Survive" (גלוריה גיינור) | דקס אקסלמיישן פוינט |
|  | דקס אקסלמיישן פוינט | נגד | לילה מקווין | "I Will Survive" (גלוריה גיינור) | לילה מקווין |
| 3 | סינתיה לי פונטיין | נגד | רובי טרנר | "Mesmerized (Freemasons Radio Edit)" (פיית' אוונס) | סינתיה לי פונטיין |
| 4 | צ'י צ'י דוויין | נגד | ניישה לופז | "Call Me" (בלונדי) | ניישה לופז |
| 5 | אסיד בטי | נגד | נעמי סמולס | "Causing a Commotion" (מדונה) | אסיד בטי |
| 6 | דריק בארי | נגד | רובי טרנר | "I Love It" (איקונה פופ וצ'ארלי XCX) | רובי טרנר |
| 7 | צ'י צ'י דוויין | נגד | ת'ורג'י ת'ור | "And I Am Telling You I'm Not Going" (ג'ניפר הולידיי) | ת'ורג'י ת'ור |
| 8 | בוב דה דראג קווין | נגד | דריק בארי | "You Make Me Feel (Mighty Real)" (סילבסטר) | דריק בארי |
| 9 | בוב דה דראג קווין נגד צ'י צ'י דוויין נגד קים צ'י נגד נעמי סמולס | בוב דה דראג קווין נגד צ'י צ'י דוויין נגד קים צ'י נגד נעמי סמולס | בוב דה דראג קווין נגד צ'י צ'י דוויין נגד קים צ'י נגד נעמי סמולס | "The Realness" (רופול) | צ'י צ'י דוויין |
המתמודדת הודחה לאחר שהגיעה בפעם הראשונה שלה בתחרות לאחד משני המקומות האחרונים.
המתמודדת הודחה לאחר שהגיעה בפעם השנייה שלה בתחרות לאחד משני המקומות האחרונים.
המתמודדת הודחה לאחר שהגיעה בפעם השלישית שלה בתחרות לאחד משני המקומות האחרונים.
שופטים אורחים

ניקול ריצ'י
אסתר דין
ג'מאל סימס
לוסיאן פיאן
פייט אוונס
טאשה סמית'
כריס שטיין
מרל גינסברג
דבי הארי
שאנל אימאן
ג'יג'י חדיד
מארק ג'ייקובס
טודריק הול
תומאס רוברטס
ויויקה איי פוקס
דייוויד סדאריס
איימי סדריס
איגוד תעשיית ההקלטות הדרום אפריקאי

| --- | --- |

 מדינה:  דרום אפריקה דרום אפריקה
 מטה הארגון:  יוהנסבורג, דרום אפריקה
 עובדים:  2,000
 תקופת הפעילות:  2006–הווה (כ־18 שנים)
 www.risa.org.za
 
איגוד תעשיית ההקלטות הדרום אפריקאי (באנגלית: Recording Industry of South Africa; ובקיצור: RISA או RiSA) הוא ארגון העוקב אחר כמעט כל ההיבטים של ענף ההקלטות בדרום אפריקה. האיגוד החל לחלק תעודות על מכירות בשנת 2006. בארגון חברות ארבע חברות התקליטים הגדולות ביותר: יוניברסל מיוזיק גרופ, EMI, וורנר מיוזיק גרופ וסוני מיוזיק.
הארגון ממוקם ביוהנסבורג ואחראי גם על חלוקת פרסי המוזיקה הדרום אפריקאית.
מצעד אלבומים

האיגוד מפעיל מצעד של 20 האלבומים המובילים בדרום אפריקה. המצעד משודר בכל יום שבת ברדיו סונדר גרנס ומתבסס על נתוני מכירות שמדווחים על ידי RISA.
תעודות על מכירות

| אלבומים (לפני דצמבר 2015)> זהב | אלבומים (לפני דצמבר 2015)> פלטינה | אלבומים (מאז דצמבר 2015)> זהב | אלבומים (מאז דצמבר 2015)> פלטינה | אלבומים (מאז דצמבר 2015)> יהלום |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20,000 | 40,000 | 15,000 | 30,000 | 200,000 |
ראו גם

איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי
איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי
הערות שוליים

↑  Risa Landing Page, risa.org.za
↑  RSG - Dis die een! || SA Top-20, www.rsg.co.za
↑  RiSA New Certification Might Just Mean KO , Riky Rick And AKA sold platinum, SA Hip Hop Mag, ‏2015-09-28 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: ad128692-3074-4469-af62-a7b195ce89b9
תומכן

תומכנים
תּוֹמְכָן (באנגלית: סְטֵנְט, Stent) הוא גליל מרושת שמוחדר בתהליך הצנתור, על ידי רופא קרדיולוג, לעורק סתום בלב. תפקידו של התומכן לשמור שהעורק, המזין חלק מסוים בשריר הלב, יישאר פתוח למעבר דם. קפיץ המתכת הוא מתקן גלילי קשיח שקוטרו כקוטר העורק אליו הוא מוחדר. ההחדרה נעשית באמצעות צנתר. התומכן מותקן בחלקו הפנימי של העורק הסתום ומונע בצורה מכנית את היצרותו המחודשת.
היסטוריה

שמו הנוסף, סטנט, קרוי על שמו של רופא בריטי מהמאה ה-19, צ'ארלס סטנט שפיתח אמצעי לסימון טביעות שיניים. הראשון שהשתמש בכינוי סטנט היה יאן אסר.
טכנולוגיית הצנתורים הוצגה לראשונה בספטמבר 1977 על ידי ד"ר אנדריאס גרונציג, רופא גרמני, שלקח מטופל בן 38 עם היצרות קשה של 80% בעורק הקדמי היורד של הלב, ובמקום לבצע בו בדחיפות ניתוח מעקפים מסוכן - הכניס אותו לטיפול קצר ולא כואב של חצי שעה בציריך. בתום הפרוצדורה, בלי שהיה צריך לנסר לו את עצם בית החזה ולהעביר אותו ניתוח לב פתוח מסוכן - יצא המטופל כאשר העורקים הכליליים שלו חופשיים מפלאק (הצטברות של שומן וסידן), וללא ההיצרות שהייתה בהם קודם לפעולה. המטופל האריך שנים רבות לאחר הטיפול.
התומכן הראשון בעולם אושר לשימוש ב-1994, ואיפשר לפתוח את הסתימות בעורקים באמצעות בלון, ואז להשאיר במקום מעין "פיגום", שימנע מהם היצרות חוזרת באותו חלק של העורק.
יצרנית מובילה של תומכנים היא חברת מדינול הישראלית שבבעלות קובי ויהודית ריכטר.
סוגים

תומכנים מסוגים שונים משמשים לטיפול בעורקים הכליליים, שופכן, שופכה, כלי-דם שאינם העורקים הכליליים, ושט, תעלת המרה, ומפרצות.
יש תומכנים העשויים מחומר בעל זיכרון תצורה (ניתינול) כך שניתן להובילם ליעדם בצורה מכווצת והם מתרחבים בתוך העורק.
סוגים > תומכן מצופה תרופה

תומכן מצופה תרופה הוא פיתוח של התומכן הרגיל. הציפוי מהווה פתרון לבעיית היצרות חוזרת הקיימת בחלק מהמקרים. התומכן משחרר תרופה אשר מעכבת גידול של תאי העורק. בעיה זו היוותה אתגר גדול לקרדיולוגים אשר עסקו בתחום, ועל כן אומצה טכנולוגיה זאת בהתלהבות על ידי השוק.
סוגים > תומכן מצופה תרופה > בעיות ופיתוחים בשימוש בתומכן מצופה

לאחר בחינת תוצאות ההשתלה לאורך זמן, העלו מחקרים את הממצא הבא: ציפוי התרופה מעלה את ההסתברות להיווצרות קרישי דם בתוך התומכן כמעט פי שניים - מ-0.7% ל-1.2%. יחד עם זאת, הסיכוי להיצרות מחודשת של התומכן פחת. מחקרים מוקדמים הראו סיכוי גבוה יותר לתמותה עם הדורות הראשונים של תומכנים מסוג זה ועל כן פחתה מעט ההתלהבות משימוש בתומכנים מצופים.
בעיה נוספת בעת השימוש בתומכן מצופה תרופה היא הצורך של המנותח לקחת תרופות מדללות דם מסוג קלופידוגרל למשך תקופה של שנה לפחות, לעומת תקופה של כחודש לאחר השתלת תומכן שאינו מצופה.
לאחרונה קיימות עדויות לפיהן ייתכן שתומכנים מדורות חדשים יותר מהווים בכל זאת פתרון טוב לבעיות קליניות שונות. פריצת דרך בתחום הושגה לאחרונה על ידי פיתוח סטנט, אשר מפחית בצורה ניכרת היצרות חוזרת של העורקים, לא על ידי תרופה אלא על ידי ציפוי של רשת מיקרונית על גבי התומכן. הציפוי מפזר את הלחץ אשר מפעיל התומכן על הדופן ומפחית את הגירוי ליצירה מוגברת של תאים בדופן התא. תוצאה זאת היא נגזרת של הפתרון עליו עמלו המפתחים למניעת תסחיפים בדם כתוצאה מצנתור. תומכן זה הוא הדור הרביעי של התומכנים, ונכנס לשימוש בהדרגה ברחבי העולם.
סוגים > שתל תומכן

שתל תומכן (stent graft) הוא סוג של תומכן המשמש לטיפול במפרצת. תומכן זה מכוסה אריג אטום, ומטרתו להגן על דפנות כלי-הדם מפני הלחץ שיוצרת זרימת הדם.
ראו גם

קרדיולוגיה
מחלת לב כלילית
ברונכוסקופיה
קולונוסקופיה
גסטרוסקופייה
הערות שוליים

↑  Connections Dentistry and Medicine by Richard A. Glenner, DDS, web.archive.org, ‏2005-04-28
↑  ניר: חדשנות שלוקחים ללב, באתר "חדשנות ישראלית"
↑  Long-Term Outcomes with Drug-Eluting Stents versus Bare-Metal Stents in Sweden, The New England Journal of Medicine
↑  MMS: Error Drug-Eluting or Bare-Metal Stents for Acute Myocardial Infarction, The New England Journal of Medicine
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534176805171  GND: 4562973-0  LCCN: sh85127966  NDL: 01155269  NKC: ph291266 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
תומכן בעורקים הכליליים
סטנט מכוסה אריג