stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עריכה

.
עריכה היא שלב בתהליך ההכנה של יצירה כתובה, חזותית, או קולית, שבו היא עוברת סוגים אחדים של ליטוש, במטרה לשפר אותה ולעשותה ראויה לפרסום.
זיסי סתוי, שערך במשך 35 שנה את המוסף לספרות של "ידיעות אחרונות", הציג את עבודתו כך:
תפקיד העורך הוא לקחת טקסט, שהוא טוב, נניח, בשבעים אחוז, ולהפוך אותו לטוב בתשעים וחמישה, בתשעים ושמונה אחוזים. מאה אחוז אין. ויש בי תכונה אולי מוזרה: ככל שהטקסט יותר טוב, כך אני אוהב יותר לטפל בו ולהיטיב אותו.
סוגי העריכה ומרכיביה

בעריכה נכללות פעולות מסוגים שונים:
סוגי העריכה ומרכיביה > עריכת לשון

כתיב: תיקון שגיאות כתיב ופליטות קולמוס, וכן הקפדה על אחידות כתיבתו של הספר בהתאם למערכת כללים, כגון כללי הכתיב המלא. עריכה לקויה בולטת מאוד לעין כאשר באותו עמוד, ולעיתים אף באותו משפט, מופיעה מילה בשתי צורות כתיב שונות.
תחביר: ניכוש שגיאות תחביריות ממשפטי הספר, הקפדה על פיסוק נכון.
ליטוש לשוני: שיפור משפטים המנוסחים בצורה מעורפלת או לא נוחה לקריאה, ביטול מילים מיותרות והשלמת מילים חסרות. אף העלונים בענייני לשון שבהוצאת האקדמיה ללשון העברית, הנכתבים בידי חוקרי לשון, שהם "טלית שכולה תכלת", זוכים לעריכה לשונית.
סוגי העריכה ומרכיביה > עריכה עניינית; עריכת תוכן (בספר עיון)

בדיקת שלמותו, דיוקו ובהירותו של הספר.
שינויי שלד, הערות לגבי מבנה הספר ותוכן העניינים, לדוגמה שינוי בסדר הפרקים, הכותרות וכותרות המשנה, מחיקת פרקים או איחודם וכולי.
הצעות להשמטת קטעים שאינם הולמים את אופיו של הספר.
הצעות להרחבת הדיון בנושאים הראויים לכך.
הצעות למתן שמות טובים יותר לפרקי הספר ולסעיפיו.
איתור פגמים נוספים בספר, ובהם כפילות, חוסר התאמה בין פרקים, משפטים שאין בהם חידוש לקורא, משפטים החורגים מנושאו של הספר (ולכן הם מיותרים), משפטים חריפים יתר על המידה (ולכן יש לרכך אותם).
סוגי העריכה ומרכיביה > עריכה ספרותית (בסיפורת)

שינויים במבנה הספר והתפתחות העלילה בו, לשם יצירת הרמוניה
תיקוני שלד, לדוגמה שינוי בסדר הפרקים, מחיקת פרקים או איחודם וכולי
שכתוב משפטים ופסקאות שסגנונם לקוי
עריכת המשלב הלשוני; של המְספר ושל הדמויות
עריכה גרפית
ביצירה המלווה באיורים, נדרשת עריכה גרפית, המטפלת בשילוב של האיורים והטקסט: קביעת השטח שיוקדש לאיור, מיקומו על פני הדף וכדומה
סוגי העריכה ומרכיביה > עריכת תרגומים

עורך התרגומים עורך את תרגום הספר שקיבל מהמתרגמת, אך עובד בצמוד גם לטקסט בשפת המקור, ולפיכך עליו להיות מצוי בשפת המקור. הוא משווה את התרגום למקור ומתקן שגיאות שנפלו לשיטתו במהלך התרגום, או מתערב לפעמים ב"החלטות התרגומיות" של המתרגמת. לדוגמה, על עורך התרגום של "יוליסס" להיות מצוי באנגלית, ועל עורך התרגום של "קלאס" להיות מצוי בספרדית. עורכי תרגום רבים מבצעים במהלך העבודה גם עריכת לשון.
סוגי העריכה ומרכיביה > עריכה לדפוס

ריווח בין הפסקאות והפרקים.
קביעת סוגי האותיות שבהן תודפס כל מילה בספר.
קביעת מבנה הטבלאות.
האחדת עיצובו של הספר.
היקף העריכה שלה זוכה כל ספר תלוי באיכותו של הספר המוגש לעריכה, ונתון לשיקול דעתו של המו"ל.
סוגי העריכה ומרכיביה > עריכה קולנועית

בתחום הקולנוע, עריכה (או מונטאז' מצרפתית, מלאכת הרכבה) היא אמנות הרכבת צילומים לרצפי צילומים ("סיקוונסים"), שמלווה בהרכבת הרצפים לשם יצירתו של סרט קולנוע שלם.
סוגי העריכה ומרכיביה > עריכה של כתב עת

כוללת גם את ההחלטה מה יפורסם ומה לא יפורסם. מרכיב זה בא לידי ביטוי בסיסמתו של העיתון הניו יורק טיימס "All the News That's Fit to Print" - "כל החדשות שראויות לדפוס".
סוגי העריכה ומרכיביה > עריכת סדרה; עריכת סוגה

עורכים אלה עובדים בתוך הוצאות הספרים, או מחוצה להם, כעצמאים. עורך סדרה מנהל סדרת ספרים, שבה הוא מלקט את הכותרים שלהבנתו מתאימים לשכון יחד, עבור הוצאת הספרים. עורך של סדרת ספרים מתורגמים נמצא בדרך כלל בקשר עם סוכנים ספרותיים ועם סוכנויות ספרים בעולם, כדי להביא לקורא המקומי את הספרים הנכונים לשיטתו. עורך סדרת מקור יביא להוצאת הספרים את הסופרים המקומיים שלדעתו צריכים להיות בקדמת הבמה.

עורכת סוגה תעבוד בדרך כלל בתוך הוצאת הספרים. היא תחליט עבור המו"ל אילו ספרים בסוגה שלה יצאו לאור. לדוגמה, עורכת ספרי ילדים, עורכת ספרי עיון וכיוצא באלה.
יחסי מחבר-עורך

המפגש הראשון של המחבר עם עבודת העורך עשוי להיות חוויה מאוד מעניינת, עקב הכמות העצומה של ההערות שיש לו אודות הספר "המושלם" שהוגש לו. גם כאשר הספר שנמסר לעורך הוא באיכות סבירה, אין זה נדיר שהערות העריכה יתייחסו לכל פיסקה בספר.
סיפורה של עמליה כהנא-כרמון "החמה נסתלקה" הועבר במקביל לשני כתבי-עת ופורסם בשניהם. וזו התייחסותה של המחברת לתוצאה הערוכה:
כשראיתי את הסיפורים בדפוס כבר חיינו בשווייץ. ואני התחלחלתי מהשינויים בנוסח כתב היד, שבלי לשאול את פי, כל אחד משני העורכים הרביץ בסיפור. לא יכולתי להירגע מהשינויים המבהילים שאופייניים לשלונסקי, עם כל מיני חוכמות בארמית. ובעיקר הפריע לי שבכל מקום בסיפור שכתובה הייתה המלה "הצטרף" שלונסקי שינה אותה למלה "הזדווג". כך שזקן אחד יושב על ספסל, בא ומזדווג אליו זקן שני. ולא יכולתי לסלוח גם על הנגיעות העדינות, ההופכות זיזים למלטפים, של אהרן ב"משא". זה היה לפני שלושים שנה בערך, אבל מאז אני עומדת על המשמר ולא נותנת להזיז אצלי אפילו פסיק.
התייחסות שונה לנושא זה, הן של הכותב והן של העורך, מוצגת בדברי התודה הבאים של סטיבן הוקינג, בפתח ספרו "קיצור תולדות הזמן":
אנשים רבים קראו גרסאות קודמות של הספר והגישו לי הצעות לשיפורו. אציין במיוחד את פיטר גוזארדי, העורך שלי בהוצאת בנטם, ששלח לי עמודים על עמודים של הערות ושאלות על נקודות שלדעתו לא הבהרתי כראוי. עלי להודות שהתרגזתי לא מעט כשקיבלתי ממנו את הרשימה הארוכה של דברים הטעונים שינוי, אבל הוא צדק. אני בטוח שהספר הזה טוב יותר בזכות עבודת-הפרך שהטיל עלי פיטר.
הבדל מהותי, בין העריכה שעבר סיפורה של עמליה כהנא-כרמון לזו שעבר ספרו של סטיבן הוקינג, נמצא בטיב הקשר בין המחבר לעורך. הבדל זה עשוי להסביר את תגובותיהם השונות. במקרה הראשון הייתה העריכה פעולה חד-צדדית, כלומר החלטות העורך הובאו לידיעת הסופרת רק כאשר ראתה את היצירה המודפסת. במקרה השני הייתה פעולת העריכה דו-צדדית, כלומר נעשתה בשיתוף פעולה מתמשך בין המחבר לעורך.
עריכה נרחבת, הכוללת השמטת קטעים מסוימים ושינוי אופן הצגתם של קטעים אחרים, והתנגדות של הסופר לביצועה, מקובלים במקרה של ספרות יפה. קל להבין התנגדות זו, שהרי ביצירה מסוג זה חשיבות גדולה לא רק לתוכן, אלא גם לאופן הגשתו, מבחינת המילים והתחביר שנבחרו. גם בקרב מחברים של ספרי עיון ישנם הנפגעים מאוד מהניסיון לערוך את יצירתם, ומגלים התנגדות עזה לכך. ניתן ללמוד מניסיונה של הסופרת אריקה ג'ונג, המוצג בפתח ספרה "פחד חמישים": "בספרי הראשון רגזתי על הצעות לקיצור ולשינויים. בספרי זה, השישה-עשר במספר, אני אסירת תודה לאין קץ".
ראו גם

הגהה
יצירה
עריכה ספרותית
עריכת וידאו
עריכה (קולנוע)
עורך ראשי
לקריאה נוספת

דוד הרבנד, קיצור שולחן עורך, ישראל, תש"ף 2020 (הספר בקטלוג ULI)
שקד עמיחי

שקד עמיחי (נולדה ב-30 ביוני 2000) היא ג'ודוקא בנבחרת ישראל בג'ודו, זוכת מדליית הארד באליפות אירופה U21, אלופת ישראל U23 ואלופת המכבייה ה-21. שקד מעבירה הרצאות השראה.
ביוגרפיה

שקד נולדה בירושלים, ובגיל 8 עברה עם המשפחה לקדימה. בוגרת תיכון הדסים באבן יהודה. שירתה בצה"ל במעמד של ספורטאית מצטיינת באט"ל. במקביל לקריירה הספורטיבית שקד מעבירה הרצאות השראה, סטודנטית למדעי המחשב באוניברסיטה הפתוחה ומאמנת קבוצה של ילדים ונוער עם לקויות ראייה ועיוורון.
ביוגרפיה > קריירה ספורטיבית

בשנת 2016 זכתה במדליה הבינלאומית הראשונה שלה בתחרות גביע אירופה אנטליה לקדטיות.
בשנת 2018 זכתה במדליית זהב בגביע אירופה ליגאנו U21.
בשנת 2019 זכתה במדליות הארד בגביעי אירופה U21 באתונה וסרייבו.
בשנת 2020 זכתה במדליית הארד באליפות אירופה U21 בפורץ׳, קרואטיה.
בשנת 2022 זכתה במדליית הזהב במכביה ה-21.
במרץ 2023 נפצעה במהלך מחנה אימונים ביפן, שבעקבותיה במאי 2023 עברה ניתוח לשחזור הרצועה הצולבת ותפירת המיניסקוס.
לאחר שיקום אינטנסיבי והיעדרות של שנה וחצי מתחרויות, חזרה להתחרות בספטמבר 2024 בEuropean Open בפראג שם זכתה במדליית הארד.
בינואר 2025 זכתה בתואר אלופת ישראל לבוגרות.
הפועל אשדוד

ערך זה עוסק במועדון כדורגל ישראלי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
הפועל בני אשדוד בצעדת ארבעת הימים הבינלאומית בניימכן, יולי 1967
לוגו הקבוצה עד לשנת 1999
לוגו הקבוצה מהקמתה המחודשת עד לשנת 2021
אגודת ספורט אשדוד (ידועה בשם הפועל ״אדומים״ אשדוד) הוא מועדון כדורגל ישראלי מהעיר אשדוד, שבגלגולו הראשון היה קיים עד לשנת 1999 ושיחק שנים רבות בליגה הארצית, בעת היותה הליגה השנייה, אך מעולם לא העפיל לליגה הבכירה. המועדון סיים את דרכו בעקבות איחוד הקבוצה עם מכבי עירוני אשדוד והקמת קבוצה מאוחדת אחת בעיר ששמה מועדון ספורט אשדוד. בשנת 2015 הוקם המועדון מחדש.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה בשנת 1957 והשתתפה בטורנירים ובליגות לא מוסדרות עד שנת 1959. בתחילת עונת 1959/1960 נרשמה הקבוצה לליגה ג' ובשנתיים הראשונות אירחה במגרש של מושב שדה עוזיהו. מעונת 1961/1962 משחקיה הביתיים החלו להתקיים ב"מגרש המעברה" באשדוד. את עונה זו סיימה הקבוצה במקום השני והשתתפה בפלייאוף המבחן לעלייה לליגה ב', אך כשלה מול קבוצות מהמחוזות המקבילים: הפועל דימונה, הפועל בית שמש והררי תל אביב.
בעונת 1962/1963 הובסה הקבוצה 1–10 על ידי מכבי יפו במסגרת הסיבוב הרביעי של גביע המדינה. בסיום עונת 1963/1964, סיימה הקבוצה במקום הראשון בליגה ג' (מחוז דרום) ועלתה לשלב המבחנים מול הפועל דימונה. אך הדימונאים לא הופיעו להתמודדות במגרש ברחובות, ונקבע כי הפועל אשדוד תעפיל לראשונה בתולדותיה לליגה ב'.
בסיום עונת 1969/1970 נפסלה העפלתה של הקבוצה לליגה א' על ידי ההתאחדות לכדורגל, עקב חשד להטיית משחק ובמקומה עלתה הפועל בית שמש מהמקום השלישי. בסיום עונת 1970/1971 העפילה לראשונה לליגה א'.
בעונת 1975/1976 נפגשו באצטדיון הי"א קבוצות הפועל אשדוד ובית"ר אשדוד פעמיים לדרבי בליגה השנייה, בתום העונה העפילה לליגה הארצית.
הקבוצה שיחקה מספר עונות בליגה הארצית ובסיום עונת 1978/1979 נשרה לליגה א' מהמקום האחרון. בעונת 1982/1983 חזרה הקבוצה להשתתף בדרבי של אשדוד, והפעם מול מכבי עירוני אשדוד. בסיום העונה נשרה לליגה ב' מהמקום הלפני אחרון.
בסיום עונת 1986/1987 העפילה הקבוצה לליגה א' לאחר ארבע שנים של היעדרות. בסיום עונת 1988/1989 הייתה הקבוצה על סף העפלה לליגה הארצית אך לבסוף סיימה במקום השני בלבד והפסידה את העלייה להפועל ראשון לציון. שנה מאוחר יותר סיימה הקבוצה במקום הראשון בליגה א' והעפילה לליגה הארצית אחרי היעדרות בת 11 שנים.
הפועל אשדוד שיחקה בליגה הארצית במשך תשע שנים רצופות, ברובן השתתפה במאבקי התחתית, למעט פעמיים בהן נאבקה הקבוצה על העלייה לליגה הבכירה, בשנת 1995 ובשנת 1998, אך לא הצליחה בכך.
בקיץ 1999 התאחדה הקבוצה עם מכבי עירוני אשדוד לקבוצה אחת, ששמה מועדון ספורט אשדוד.
בקיץ 2001, כשנתיים לאחר האיחוד, הקימו מספר יוצאי הפועל אשדוד קבוצה חדשה בשם "הפועל נמל אשדוד" ורשמו אותה בליגה ג'. הסיבה העיקרית לכך הייתה חוסר שביעות רצונם של אנשים אלו מהיעלמות השם "הפועל אשדוד" ומאיחוד קבוצות הכדורגל היריבות באשדוד. בעונתה הראשונה הצליחה הקבוצה להעפיל לליגה ב', ובשתי עונתיה בליגה ב' סיימה במקום הרביעי, אך בתום העונה השנייה התפרקה עקב מחסור בתקציב.
היסטוריה > הקמה מחדש

באפריל 2015 הוקמה קבוצת "האדומים של אשדוד 1957", כקבוצת אוהדי הפועל אשדוד המקורית, להבדיל מקבוצה נוספת הנושאת את השם "הפועל בני אשדוד" בבעלותו של יעקב שטרית אשר מחזיק בשם "הפועל אשדוד". לאחר כחודשיים מההקמה הוחתם המאמן מוריס ז'אנו. בעבר נעשו מספר ניסיונות לאחד בין שני המועדונים, אך הדבר לא יצא לפועל, עקב אי הסכמה בין הצדדים.
ב-29 במרץ 2017 הודיעה העמותה על הצלחתה, לאחר מאבקים משפטיים, לרשום את הקבוצה תחת אגודת הפועל והורשתה להשתמש בסמל הפטיש והמגל בסמלה. למרות זאת, רשומה בהתאחדות לכדורגל כ"אגודת ספורט אשדוד".
ב-22 באפריל 2017 העפילה "הפועל אדומים אשדוד" לליגה ב' לאחר ניצחון 1–6 נגד מכבי קריית עקרון במחזור הנעילה של העונה. לקראת עונת 2017/2018 חתמו בקבוצה שחקנים עם עבר בליגת העל כגון: דוד רביבו, רחמים צ'קול ויאיר אזולאי ובסיום העונה העפילה לליגה א', לאחר שסיימה במקום הראשון בליגה ב', ללא הפסד במשך כל העונה.
בגביע המדינה 2019/2020 הצליחה הקבוצה לעלות לסיבוב ז', שם הוגרלה נגד הפועל עכו וניצחה 0–2 ועלתה לראשונה לסיבוב ח'. הקבוצה העפילה גם לשלב שמינית הגמר אך הפסידה 2–4 להפועל רעננה והודחה.
ב-16 בדצמבר 2019 פוטר מאמן הקבוצה, חיים לוי בטענה כי "שביעות הרצון מהיכולת הלא טובה או מרשימה של הקבוצה מאז פתיחת העונה וכן תוצאות נמוכות יחסית וניצחונות "קטנים" " כאשר במקומו מונה יובל נעים כמאמן הקבוצה.
ב-30 באפריל 2021 ניצחה הקבוצה במשחקה נגד מכבי יפו עם שער בדקה ה-96 של שחקן הקבוצה אוהד אדלשטיין. בכך הבטיחה את עלייתה לליגה הלאומית בסיום העונה 6 שנים לאחר שהוקמה מחדש ו-22 שנים לאחר ששיחקה לאחרונה, בגלגולה הקודם, בליגת המשנה. בעונת 2021/2022 מונה המאמן רוני אוואט והתפטר בדצמבר ועוזר המאמן עידן שריקי ויאיר אזולאי מונו למאמני הקבוצה. ב-1 בפברואר 2022 מונה לקבוצה נאמנת עורכת הדין ליזה חדש בעקבות מצבה הכלכלי. במרץ 2022 עלתה הקבוצה לפלייאוף העליון.
לקראת עונת 2022/2023 התאחדה הקבוצה עם בית"ר אשדוד, לאחר שהוענשה הקבוצה בהפחתת 12 נקודות בעונה הבאה בשל זיוף צ'ק. ב-10 ביולי 2022 מונה חיים לוי בשנית למאמן הקבוצה. ב-26 ביולי פוטר מתפקידו. ב-10 במרץ 2023, אחרי שהפסידה 2-0 לעירוני טבריה, נקבעה ירידת הקבוצה חזרה לליגה א'.
לאחר ירידת הקבוצה לליגה א', משחקי הקבוצה עברו לאצטדיון הסינתטיקו.
שחקנים מפורסמים

בני לם
בני סמדג'ה
דב רמלר
הרצל פיטוסי
יגאל כהן
יניב בן ישי
מוריס ז'אנו
מישל דיין
משה גלינה
ניסים רווח
קובי רפואה
רפי נידם
שלום אביטן
שמעון זנזורי
ראו גם

הדרבי של אשדוד
הערות שוליים

↑  משחקי הסיבוב הרביעי של גביע המדינה, דבר, 20 במאי 1962
↑  קריית טבעון לליגה ב' (עמוד 4), בעיתון חדשות הספורט, 15 ביוני 1964
↑  תסיסה באשדוד בעקבות הענשת קבוצת הכדורגל, דבר, 7 ביוני 1970
↑  בית"ר אשדוד 2 - הפועל אשדוד 2, בעיתון "מעריב" 16 בנובמבר 1975
↑  הפועל אשדוד 1 - בית"ר אשדוד 0, בעיתון "מעריב" 14 במרץ 1976
↑  לא לחטוף. מי צריך יותר מזה, בעיתון מעריב 13 במאי 1990
↑  שחר כחלון, מתחילים לעבוד: מוריס ז'אנו מונה למאמן הפועל אשדוד באתר אשדודנט
↑  רן מיארה, הקרב על הסמל האדום 30 ביוני 2016, אשדוד10
↑  אדום עולה ועולה באשדוד, באתר www.hapoel.org.il
↑  football - פרטי מועדון, באתר www.football.org.il
↑  קובי פורטל, הפועל אדומים אשדוד העפילה לליגה ב', 22 באפריל 2017, באתר דאבל פס
↑  מערכת ONE, ‏היסטוריה: אדומים אשדוד עלתה לליגה הלאומית, באתר ONE‏, 30 באפריל 2021
↑  יגאל גולדשטיין, ‏אדומים ובית"ר אשדוד יתאחדו, נק' יופחתו, באתר ערוץ הספורט, 12 ביוני 2022
ת'אבת מרדאווי

אין תמונה חופשית
ת'אבת עזמי סליימאן מרדאווי (בערבית: ثابت عزمي سليمان مرداوي) הוא איש הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני באזור ג'נין, טרוריסט אשר חימש וצייד 9 מחבלים מתאבדים, שלח אותם אל מותם וגרם לרציחתם של 20 ישראלים ופציעתם של 150. הוא נעצר במבצע חומת מגן, נשפט וישב בכלא בישראל עד ששוחרר בעסקת חמאס–ישראל בינואר 2025.
קורות חייו

ת'אבת מרדאווי, תושב הכפר עראבה שבאזור ג'נין, החל בפעילותו הטרוריסטית ב-1994. הוא נעצר על ידי ישראל וישב בכלא בשנים 1994 - 1998. לאחר שחרורו הצטרף לג'יהאד האסלאמי והשתלב בהנהגת הארגון בג'נין. בנובמבר 1998 הוא נעצר על ידי המודיעין המסכל הפלסטיני, והיה כלוא באופן חלקי בג'נין עד לשחרורו במאי 2000.
לאחר פרוץ האינתיפאדה השנייה בספטמבר 2000 חידש קשריו עם פעילי הג'יהאד האסלאמי. במהלך האירועים בלט כטרוריסט אשר פעילות הטרור שיזם גרמה להריגת 20 ישראלים ולפציעת 150. היה סגנו (ביחד עם עלי ספורי) של מחמוד טוואלבה, הידוע בכינויו "נורסי", שהיה ראש הזרוע הצבאית של הג'יהאד האסלאמי בשומרון.
במסגרת מבצע חומת מגן הסגיר עצמו מרדאווי לידי כוחות צה"ל ב-11 באפריל 2002. בחקירתו סיפר כי במהלך הקרב עם חיילי צה"ל במחנה הפליטים ג'נין הוא עשה שימוש בפיצוץ בלוני גז ובכך גרם להרס בתים שבהם התגוררו אזרחים תמימים. כמו כן הודה מרדאווי שהוא וחבריו החליטו להיכנע מאחר שלא יכלו לעשות דבר כדי לעצור את הדחפורים המשוריינים של צה"ל שהחלו לפעול באופן מסיבי במחנה.
פעילות כטרוריסט

במהלך חקירתו הודה מרדאווי כי הוא עומד מאחורי תכנון וביצוע הפיגועים הבאים:
פעילות כטרוריסט > 2001

25 במאי - פיצוץ מכונית תופת, שהיו בה שני מפגעים, בתחנה המרכזית בחדרה. בפיגוע נפצעו 45 אנשים.
16 ביולי - פיגוע התאבדות בתחנת אוטובוס מול תחנת הרכבת בבנימינה. כתוצאה מהפיצוץ נהרגו שני אזרחים ונפצעו 8, מתוכם 3 באורח קשה ו- 5 באורח קל.
12 באוגוסט - שילוח המחבל המתאבד שהתפוצץ במסעדת וול- סטריט בקריית מוצקין. כתוצאה מהפיצוץ נפצעו 14 אזרחים.
7 באוקטובר - מחבל מתאבד התפוצץ בכניסה לקיבוץ שלוחות. כתוצאה מהפיגוע נהרג אזרח ישראלי.
28 באוקטובר - פיגוע ירי לעבר עוברי אורח בשוק בחדרה. כתוצאה מהירי נהרגו 4 נשים ונפצעו 20.
29 בנובמבר - פיגוע באוטובוס ליד מחנה 80, מחבל מתאבד פוצץ עצמו באוטובוס "אגד" בצומת מחנה 80-ואדי עארה. 3 אזרחים נהרגו ו-8 נפצעו.
פעילות כטרוריסט > 2002

26 בפברואר - תכנון פיגוע התאבדות בחיפה אשר לא יצא אל הפועל. המחבל נתפס על ידי המשטרה, סיכול פיגוע ההתאבדות בכיכר פריז בחיפה.
5 במרץ - פיגוע באוטובוס בתחנה המרכזית בעפולה, מחבל מתאבד פוצץ עצמו באוטובוס "אגד" 823 בעפולה. אזרח נהרג ו-19 אזרחים נפצעו.
20 במרץ - פיגוע באוטובוס בואדי עארה בצומת מוצמוץ, מחבל מתאבד פוצץ עצמו באוטובוס "אגד" 823 שנסע מתל אביב לנצרת. 5 אזרחים נהרגו ו-28 נפצעו.
בכל תקופת פעילותו הופעל מרדאווי על ידי מפקדת הארגון בסוריה, עמה עמד בקשר. על-פי אחד ממסמכי השלל, הועברו סכומי כסף גדולים מהנהגת הארגון בדמשק אל תשתית הטרור של הג'יהאד האסלאמי בג'נין.
סדרת ספרי עוץ

סדרת ספרי עוץ היא סדרת ספרי פנטזיה מצליחה אשר נכתבה במקור על ידי הסופר ל. פרנק באום.
הספר "הקוסם מארץ עוץ", שיצא לאור בשנת 1900, הוא הראשון מבין ספרי הסדרה. באום עצמו הספיק לכתוב ארבעה עשר ספרים בסדרה. לאחר מותו, יצאו לאור 26 ספרים "רשמיים" נוספים אשר נכתבו על ידי מחברים שונים.
רק שבעת הספרים הראשונים בסדרת ספרי עוץ תורגמו ויצאו לאור בארץ.
מוטיבים מהספר השני ומהספר השלישי בסדרת ספרי עוץ הופיעו בסדרה של נטפליקס "עיר הברקת".
רשימת כרונולוגית של 14 ספרי עוץ המקוריים מאת ל. פרנק באום > ספרי ההמשך של רות פ. תומפסון

רות פ. תומפסון כתבה סך הכול 19 ספרים בסדרה, כולם מוכרים כספרים רשמיים. סגנון הכתיבה שלה הוא יותר מסורתי ופחות ביקורתי מאשר של פרנק.
| מספר | שם הספר בעברית | שם הספר המקורי | מוציא לאור | שנה | מאייר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 | הספר המלכותי של עוץ | The Royal book of Oz | Reilly & Lee | 1921 | ג'ון ר. ניל |
| 16 | קבומפו בעוץ | Kabumpo in Oz | Reilly & Lee | 1922 | ג'ון ר. ניל |
| 17 | האריה הפחדן מעוץ | The Cowardly Lion of Oz | Reilly & Lee | 1923 | ג'ון ר. ניל |
| 18 | גראמפה בארץ עוץ | Grampa in Oz | Reilly & Lee | 1924 | ג'ון ר. ניל |
| 19 | המלך האבוד של עוץ | The Lost King of Oz | Reilly & Lee | 1925 | ג'ון ר. ניל |
| 20 | הנמר הרעב של עוץ | The Hungry Tiger of Oz | Reilly & Lee | 1926 | ג'ון ר. ניל |
| 21 | מלך הננסים מארץ עוץ | The Gnome King of Oz | Reilly & Lee | 1927 | ג'ון ר. ניל |
| 22 | הסוס הענק מעוץ | The Giant Horse of Oz | Reilly & Lee | 1928 | ג'ון ר. ניל |
| 23 | ג'ק ראש דלעת מעוץ | Jack Pumpkinhead of Oz | Reilly & Lee | 1929 | ג'ון ר. ניל |
| 24 | האביר הצהוב של עוץ | The Yellow Knight of Oz | Reilly & Lee | 1930 | ג'ון ר. ניל |
| 25 | שודדי הים בעוץ | Pirates in Oz | Reilly & Lee | 1931 | ג'ון ר. ניל |
| 26 | הנסיכה הסגולה בעוץ | The Purple Prince of Oz | Reilly & Lee | 1932 | ג'ון ר. ניל |
| 27 | אוג'ו בעוץ | Ojo in Oz | Reilly & Lee | 1933 | ג'ון ר. ניל |
| 28 | ספידי בעוץ | Speedy in Oz | Reilly & Lee | 1934 | ג'ון ר. ניל |
| 29 | סוס המשאלות בעוץ | The Wishing Horse of Oz | Reilly & Lee | 1935 | ג'ון ר. ניל |
| 30 | קפטן הסלט בעוץ | Captain Salt in Oz | Reilly & Lee | 1936 | ג'ון ר. ניל |
| 31 | הנדי מנדי בעוץ | Handy Mandy in Oz | Reilly & Lee | 1937 | ג'ון ר. ניל |
| 32 | נסיכת הכסף בעוץ | The Silver Princess in Oz | Reilly & Lee | 1938 | ג'ון ר. ניל |
| 33 | הקמת ארץ עוץ עם הקוסם מארץ עוץ | Ozoplaning with the Wizard of Oz | Reilly & Lee | 1939 | ג'ון ר. ניל |
רשימת כרונולוגית של 14 ספרי עוץ המקוריים מאת ל. פרנק באום > שאר הספרים הרשמיים

מאת ג'ון ר. ניל
| מספר | שם הספר בעברית | שם הספר המקורי | מוציא לאור | שנה | מאייר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 34 | עיר הפלאות של עוץ | The Wonder City of Oz | Reilly & Lee | 1940 | ג'ון ר. ניל |
| 35 | הסקלוואגונים מארץ עוץ | The Scalawagons of Oz | Reilly & Lee | 1941 | ג'ון ר. ניל |
| 36 | באקי בר-המזל בארץ עוץ | Lucky Bucky in Oz | Reilly & Lee | 1942 | ג'ון ר. ניל |
מאת ג'ק סנו
| מספר | שם הספר בעברית | שם הספר המקורי | מוציא לאור | שנה | מאייר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 37 | המימיקות הקסומות בארץ עוץ | The Magical Mimics in Oz | Reilly & Lee | 1946 | פרנק קריימר |
| 38 | האיש הפרוע מארץ עוץ | The Shaggy Man of Oz | Reilly & Lee | 1949 | פרנק קריימר |
מאת רייצ'ל קוסגרוב
| מספר | שם הספר בעברית | שם הספר המקורי | מוציא לאור | שנה | מאייר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 39 | העמק הנסתר של ארץ עוץ | The Hidden Valley of Oz | Reilly & Lee | 1951 | דירק גרינגהויס |
מאת אלואיס ג'ארוויס מק'גרו ולורן לין מק'גרו
| מספר | שם הספר בעברית | שם הספר המקורי | מוציא לאור | שנה | מאייר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 40 | סחרחרת בארץ עוץ | Merry-Go-Round in Oz | Reilly & Lee | 1963 | דיק מרטין |
ספרי המשך לא רשמיים

| שם הספר בעברית | שם הספר המקורי | סופר | מוציא לאור | שנה | מאייר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יאנקי בארץ עוץ | Yankee in Oz | רות פ. תומפסון | מועדון עוץ הבינלאומי | 1972 | דיק מרטין |
| האי המכושף של עוץ | The Enchanted Island of Oz | רות פ. תומפסון | מועדון עוץ הבינלאומי | 1976 | דיק מרטין |
| המזרקה האסורה של עוץ | The Forbidden Fountain of Oz | אלואיס ולורן מקגרו | מועדון עוץ הבינלאומי | 1980 | דיק מרטין |
| מר פחח בארץ עוץ | Mr. Tinker in Oz | ג'יימס האווי |  | 1985 | דייוויד רוז |
| עיתון העוצמופוליטן של עוץ | The Ozmopolitan of Oz | דיק מרטין | מועדון עוץ הבינלאומי | 1986 | דיק מרטין |
| המכשפה המרשעת מעוץ | The Wicked Witch of Oz | רייצ'ל קוסגרוב | מועדון עוץ הבינלאומי | 1993 | אריק שאנוור |
| הנמלטת מארץ עוץ | The Runaway in Oz | ג'ון ר. ניל | Books of Wonder | 1995 | אריק שאנוור |
| מסתורין בעוץ | Paradox in Oz | אדוארד איינהורן | Hungry Tiger Press | 1999 | אריק שאנוור |
| אבן הכשפים של עוץ | The Rundlestone of Oz | אלואיס מקגרו | Hungry Tiger Press | 2000 | אריק שאנוור |
| המכשפות הנסתרות של עוץ | The Unknown Witches of Oz | דייב הרדנברוק | Galde Press | 2000 | קארי רולו |
| הבית החי מארץ עוץ | The Living House of Oz | אדוארד איינהורן | Hungry Tiger Press | 2005 | אריק שאנוור |
| מטה הברקת מארץ עוץ | The Emerald Wand of Oz | שיירווד סמית' |  | 2005 |  |
| צרות מתחת לארץ עוץ | Trouble Under Oz | שיירווד סמית' |  | 2006 |  |
| הצריח הכסוף מארץ עוץ | The Silver Tower of Oz | מרגרט באום |  | 2011 |  |
| פוליכרום: הפנטזיה הרומנטית | Polychrome: A Romantic Fantasy | רייק א. ספור |  | 2015 |  |
סדרת הספרים מאת גרגורי מגוויר

בשנת 1995 הוציא הסופר גרגורי מקגוייר את ספרו "מרשעת: תולדות חייה וזמנה של המכשפה הרעה מהמערב" (תרגמה לעברית מאירה לבנת, הד ארצי 1999) המבוסס על דמות המכשפה הרעה של הקוסם מארץ עוץ. הספר זכה להצלחה מיידית ובשנת 2003 עובד למחזמר בברודוויי בשם "מרשעת" ("Wicked"). המחזמר נהיה לשובר קופות והועלה בגרסאות מקומיות גם בלונדון, שיקגו ולוס אנג'לס. בשנת 2005 יצא ספר ההמשך "בן של מכשפה" המספר את המשך עלילותיה של המכשפה הרעה ובשנת 2008 יצא ספר ההמשך "A Lion Among Men" אשר מתמקד בדמותו של האריה.
שלושת הספרים מגוללים היסטוריה אלטרנטיבית, רוויזיוניסטית, של ארץ עוץ, רווית דם וסבל. הספרים אינם מתאימים לילדים, והמסופר בהם אינו עולה בקנה אחד עם האמור בספרי ההמשך שכתב פרנק באום.
| שם הספר בעברית | שם הספר המקורי | מוציא לאור | שנה | מאייר |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מרשעת: תולדות חייה וזמנה של המכשפה הרעה מהמערב | Wicked: The Life and Times of the Wicked Witch of the West | ReganBooks, HarperCollins | 1995 | דאגלס סמית' |
| בן של מכשפה | Son of a Witch | ReganBooks | 2005 | דאגלס סמית' |
| אריה בין בני-אדם (תרגום חופשי) | A Lion Among Men | ReganBooks | 2008 | דאגלס סמית' |
| מחוץ לארץ עוץ (תרגום חופשי) | Out of Oz | HarperCollins | 2011 | דאגלס סמית' |
"סדרת עוץ הרוסית"

ב-1939 תרגם הסופר הרוסי אלכסנדר מלנטייביץ' וולקוב את "הקוסם מארץ עוץ" לרוסית בשם "הקוסם מעיר האיזמרגד" (Волшебник Изумрудного города), תוך עיבוד חופשי ושינויים רבים, בכללם הוספת פרקים והשמטת אחרים, שינוי שם הגיבורה מ"דורותי" ל"אלי", מתן קול דובר לכלב טוטו ועוד. בהמשך פרסם וולקוב סדרת המשך לעוץ בת חמישה ספרים, שונה לגמרי מסדרת הספרים שפרסם באום. ספריו של וולקוב תורגמו לשלל שפות היו מוכרים ופופולריים יותר ברוסיה ובמזרח אירופה מסדרת ספריו של באום. באחרית דבר וולקוב פונה לקוראים ובין היתר מציין במפורש שמדובר בעיבוד חופשי של ספרי פרנק באום.
| שם הספר בעברית | שם הספר המקורי | שנה | מאייר |
| --- | --- | --- | --- |
| הקוסם מעיר האיזמרגד | Волшебник Изумрудного города | 1939 | ליאוניד ולדימירסקי |
| אורפין ג'וס וחיילי העץ שלו | Урфин Джюс и его деревянные солдаты | 1963 | ליאוניד ולדימירסקי |
| שבעת מלכי המחתרת | Семь подземных королей | 1964 | ליאוניד ולדימירסקי |
| האל הלוהט של המאראנים | Огненный бог марранов | 1968 | ליאוניד ולדימירסקי |
| הערפל הצהוב | Жёлтый туман | 1970 | ליאוניד ולדימירסקי |
| סוד הטירה הנטושה | Тайна заброшенного замка | 1975 פורסם ב-1982 | ליאוניד ולדימירסקי |