stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיסון נגד אבעבועות שחורות
היסטוריה

עד להמצאת החיסון, נחשבה מחלת האבעבועות השחורות למחלה קשה ומסוכנת שהמערכת הרפואית לא יכלה להתמודד עמה. נגיף האבעבועות השחורות קטל ככל הנראה יותר בני אדם מכל מחלה אחרת בהיסטוריה.
ג'נר פיתח את החיסון מסרום של בקר, לאחר שגילה כי נערות חולבות שחלו באבעבועות הבקר (שהיא מחלה קלה) לא נדבקו באבעבועות שחורות. הוא לא ידע את הסיבה, אולם הוא הבין שאנשים נדבקים כאשר הם באים במגע עם נוזלי השלפוחיות ומי שחולה באבעבועות הבקר לא יחלה באבעבועות שחורות.
ב-1796 הוא ביצע את הניסוי הקליני הראשון, הוא החדיר לגופו של ג'יימס פיפס (אנ'), ילד בריא ועני בן שמונה, נגעים של אבעבועות הבקר.
כפי שצפה, הילד לקה בגרסה קלה מאוד של המחלה והחלים תוך זמן קצר. כעבור זמן מה הוא שרט את עורו של הילד ומרח על השריטה נוזל מאבעבועה של אדם החולה באבעבועות שחורות, וכפי שהעריך, הילד לא חלה במחלה. על סמך הניסוי הבודד הוציא ג'נר בשנת 1796 את החיסון הראשון בעולם כנגד אבעבועות שחורות.
החיסון של ג'נר היה החיסון ההמוני הראשון שיוצר, והעובדה כי החיסון פותח למעשה ממחלת אבעבועות הפרות השתמרה במילה 'חיסון' באנגלית ('vaccination'), שמקורה בשם הלטיני לאבעבועות הבקר 'vaccinia'.
במאה העשרים

החל מהמאה ה־19 החל חיסון מקיף כנגד הנגיף בקרב האוכלוסייה העולמית. מכיוון שמחלת האבעבועות השחורות היא מחלה הפוגעת רק בבני אדם, ואין לה מאחסן בין יתר בעלי החיים (ובנוסף הנגיף אינו מתאחסן בגוף באופן רדום), פתח ארגון הבריאות העולמי באמצע המאה ה-20 במבצע חיסון אגרסיבי לכל בני האדם בעולם כדי לנסות להכרית את המחלה מעל פני האדמה, כך שלא יישאר אף נשא אחד שלה, ותימנע אפשרות המחלה וההדבקה. בעקבות הצלחת המבצע והיעלמות המחלה נפסק החיסון לה בהדרגה במדינות מערביות שונות (בארצות הברית ב־1972, ואחר כך גם בארצות נוספות), עקב היעלמות המחלה שם, כשהוא נמשך רק במדינות ואזורים מועדים לפורענות. הפסקת החיסון נעשתה עקב תופעות לוואי מסוימות (בשיעור נמוך) שלוו אליו, והעדר הצורך עקב הדברת המחלה.
החולה האחרון במחלה, עובד בית חולים בשם עלי מאלין שחלה באופן ספונטני, זוהה בשנת 1977 בסומליה שבאפריקה ושרד את המחלה. הקורבנות האחרונים הידועים של אבעבועות שחורות נדבקו ומתו ב־1978 בברמינגהאם שבאנגליה בעקבות תאונת ניסוי. במהלך הניסוי, שנעשה ללא היתר על ידי מיקרוביולוג בשם הנרי בדסון, אירעה תקלה בה דלפה דרך צינורות האוורור כמות קטנה של נגיפים, אשר הספיקה כדי לגרום למחלתה ומותה של צלמת רפואית, ג'נט פרקר. בדסון התאבד עוד לפני שפרקר נפטרה.
בעקבות הצלחת מבצע החיסונים הכלל-עולמי הושמד הנגיף גם ממעבדות ברחבי העולם, וכיום הוא שמור בשתי מעבדות בלבד - אחת במרכז לפיקוח מחלות (CDC) בארצות הברית, והשנייה במעבדות וקטור ברוסיה, אשר המשיכו באופן רשמי להחזיק בנגיף למטרות מחקר. לפי החלטת ארגון הבריאות העולמי, נקבע תאריך יעד להשמדת הנגיפים גם ממעבדות אלו, אך מאוחר יותר נדחו תאריכים אלו. תאריך ההשמדה הצפוי עמד על שנת 2014, אך נכון למאי 2018, הדבר לא התרחש. בשלהי המאה ה-20 התקיים ויכוח בין מדענים, האם להשמיד את הנגיפים שבמעבדות בארצות הברית וברוסיה. אלה שהתנגדו לכך טענו שאין זכות בידי האדם להשמיד במכוון אף יצור, ואפילו יהיו אלה וירוסים מזיקים. בנוסף לשתי המעבדות הידועות כמחזיקות את הנגיף, לא מן הנמנע שמדינות או גופים שונים מחזיקים בנגיף באופן נסתר לצרכים שונים, כדוגמת שימוש פוטנציאלי בו כנשק ביולוגי.
בסוף 1979, לאחר שהוברר סופית שלא תועד אף מקרה אחד של המחלה במהלך 3 השנים הקודמות, ולא תיתכן יותר הידבקות טבעית במחלה, התכנסה בז'נבה שבשווייץ ועדה מטעם ארגון הבריאות העולמי לטקס חתימה על מגילת קלף, שעליה כתוב בחמש שפות: "אנו חברי הוועדה העולמית... מאשרים שהאבעבועות השחורות נעקרו מהעולם". וכך, בתאריך 9 בדצמבר 1979, כמעט מאתיים שנים לאחר שנעשה החיסון הראשון בידי אדוארד ג'נר, המליץ ארגון הבריאות העולמי על הפסקת החיסון בעולם כולו. בשנת 1979 או 1980 נעשה החיסון האחרון של אזרחים בעולם. בישראל נמשך חיסון חיילים עד שנת 1996 (חיילים אלו קיבלו את החיסון עוד בילדותם). כיום החיסון ניתן רק לעובדים בתפקידים רפואיים שונים, העשויים לבוא במגע עם חולי אבעבועות שחורות, אם תתחולל התפרצות חדשה בישראל, ובתנאי שחוסנו עוד בילדותם.
חיסון זה יעיל גם נגד אבעבועות קופים.
במאה העשרים > בישראל

בישראל מחזיק משרד הבריאות מלאי שאמור להספיק לחיסון כלל האוכלוסייה במקרה של התקפה ביולוגית.
הערות שוליים

↑  Susan E. Lederer. "Children as Guinea Pigs: Historical Perspectives". Section of History of Medicine
Yale University School of Medicine
. 2003
↑  ד"ר ארז גרטי, האבעבועות השחורות: סיוט שלא יחזור (כנראה), במדור "היום לפני במדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 8 במאי 2020
↑  Sixty-fourth World Health Assembly closes after passing multiple resolutions, , 24.05.2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00572464 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
240-249 לפנה"ס

שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 249–240 לפנה"ס
אירועים בולטים בעולם

249 לפנה"ס – קרב דרפאנה – הניצחון היחיד הגדול של הקרתגים על הרומאים בקרב ימי במלחמה הפונית הראשונה.
241 לפנה"ס – סיום המלחמה הפונית הראשונה לאחר הניצחון הרומי בקרב אייגוסה.
240 לפנה"ס – פורצת מלחמת שכירי החרב.
25 במאי 240 לפנה"ס – שביט האלי הגיע לפריהליון שלו.
נולדו

247 לפנה"ס – חניבעל בן חמילקרת ברקה, מצביא ומדינאי בן קרתגו (נפטר ב-183 לפנה"ס).
245 לפנה"ס – עזרובעל ברקה, מצביא קרתגי ואחיו של חניבעל.
243 לפנה"ס – פרוסיאס הראשון, מלך ביתיניה.
243 לפנה"ס – סלאוקוס השלישי, שליט הממלכה הסלאוקית.
242 לפנה"ס – אנטיוכוס השלישי, המלך השישי בבית סלאוקוס.
נפטרו

246 לפנה"ס – תלמי השני.
246 לפנה"ס – אנטיוכוס השני ולאחר מכן אשתו ברניקי סירה.
245 לפנה"ס – אפולוניוס מרודוס, משורר יווני ומנהל הספרייה הגדולה של אלכסנדריה.
242 לפנה"ס – אלכסנדר השני מלך אפירוס, בנו של פירוס הראשון.
241 לפנה"ס – אגיס הרביעי מלך ספרטה.
241 לפנה"ס – ארקסילאוס פילוסוף יווני, מייסד זרם הספקנות.
240 לפנה"ס – דזואו ין, פילוסוף סיני.
אפרים שניאור

| --- | --- |

סרן אפי שניאור, מפקד פלוגה בחטיבת גולני, 1973
 לידה:  14 בינואר 1951 ז' בשבט ה'תשי"א מקוה ישראל, ישראל
 נהרג:  8 באוקטובר 1973 (בגיל 22) י"ב בתשרי ה'תשל"ד מורדות החרמון
 מקום קבורה:  בית הקברות הצבאי בבאר שבע
 מדינה:  ישראל ישראל
 כינוי:  אפי
 השכלה:  הפנימייה הצבאית לפיקוד 
 השתייכות:   צה"ל
 תקופת הפעילות:  4 באוגוסט 1969 – 8 באוקטובר 1973 (4 שנים)
 דרגה:   סרן
 פעולות ומבצעים
   מלחמת יום הכיפורים
 עיטורים
   עיטור העוז
 
אפרים (אפי) שניאור (14 בינואר 1951 – 8 באוקטובר 1973) היה מפקד פלוגה בחטיבת גולני שעוטר בעיטור העוז על הובלת כוח חילוץ וכיבוש עמדה במוצב החרמון הכבוש, תחת אש, במלחמת יום הכיפורים.
ביוגרפיה

שניאור נולד ב-14 בינואר 1951 במקוה ישראל לנעמי וליהושע, תחילה התגוררה משפחתו בקיבוץ דברת ולאחר מכן בבאר שבע. כשהיה בן 14 הצטרף למחזור הראשון של הפנימייה הצבאית לפיקוד שליד הגימנסיה העברית "הרצליה" בתל אביב.
באוגוסט 1969 התגייס שניאור לקורס טיס, אך לאחר זמן מה התנדב לעבור לחטיבת גולני. הוא עבר קורס מ"כים, קורס קצינים, וקורס קציני חי"ר. הוא נשלח לקורס מפקדי פלוגות אך נקרא לשוב לגדודו לאחר שבועיים, לתפקיד מפקד פלוגה.
במלחמת יום הכיפורים לחם שניאור לאחר שסיים תפקיד מפקד פלוגה בחטיבת גולני והיה בחופשה בין 2 תפקידים. ב-8 באוקטובר, במהלך הניסיון הראשון לכיבוש החרמון, הצטרף לגדוד 17 כדי להוביל אותם אל המוצב בו ישבו חיילי פלוגתו לשעבר, ושאותו הכיר מתקופת היותו מפקד המוצב כשנתיים לפני המלחמה. במהלך הקרב, נפגע שניאור לאחר הסתערות על עמדה תחת אש ונהרג.
לאחר שנפל הועלה בדרגה לדרגת סרן, והוענק לו עיטור העוז בגין המעשה הר"מ:
תיאור המעשה: ביום 8 באוקטובר 1973 סופח סגן אפי שניאור ז"ל לגדוד שעלה לחרמון. במשך הקרב התברר, כי יש לחלץ את כוח החוד של הסיירת. סגן אפי שניאור ז"ל שלא השתייך ליחידה, התנדב לעמוד בראש כוח החילוץ. הכוח טיפס תחת אש במעלה ההר. בשלב מסוים נהרג מפעיל הררנ"ט. סגן אפי שניאור ז"ל לקח ממנו את הררנ"ט, ירה פצצה והשמיד עמדת אויב. לאחר-מכן ארגן התקפה על אותה עמדה וכבש אותה תחת אש עזה. לאחר כיבוש העמדה נהרג. בפעולותיו אלה גילה אומץ-לב, קור-רוח, כושר-מנהיגות ודבקות במשימה למופת.
במכתב תנחומים למשפחה השכולה כתב מפקדו: "אנשי המפקדה לא חיבבו במיוחד את אפי, על היותו לוחם לצדק מוחלט ויושר. אם היה שטח שאפי לא היה מוכן לוויתור כמלוא הנימה - היה זה הדאגה לחייל, לפרט. למרות חילוקי הדעות לא הייתי מחליף אותו בשום מ"פ אחר בגדוד, כי תמיד העדפתי קצינים שצריך לעצור אותם, מאשר כאלה שצריך לדחוף אותם. אפי היה לוחם ממדרגה ראשונה. הצלחתו כקצין באה לו, לא במעט, בזכות היותו חייל טוב".
שניאור הוא אחד מששת הסרנים המונצחים בחורשת הסרנים.
הערות שוליים

↑  אפרים (אפי) שניאור, באתר "בהשקט ובבטחה"
↑  שניאור גל, 2018. הוענק לו עיטור העוז. 251 עמ'.
↑  סרן אפרים שניאור ז"ל, באתר הגבורה
↑  סרן אפרים (אפי) שניאור, בן נעמי ויהושע - סיפור חייו, באתר יזכור - אתר ההנצחה לחללי מערכות ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311187505171  ISNI: 0000 0000 7750 3176  VIAF: 120138791   WorldCat (עם VIAF): 120138791
ג'ון וינינג

ג'ון מידלטון וינינג (באנגלית: John Middleton Vining‏; 23 בדצמבר 1758 – פברואר 1802) היה עורך דין ופוליטיקאי אמריקאי מדובר, במחוז קנט, דלאוור. הוא היה חבר הקונגרס הקונטיננטלי מדלאוור, וחבר במפלגה הפדרליסטית, שכיהן בעצרת הכללית של דלאוור וכחבר בית הנבחרים של ארצות הברית וסנאטור ארצות הברית מדלאוור.
ביוגרפיה > ראשית חייו ומשפחתו

וינינג נולד ב-23 בדצמבר 1758 בדובר שבמושבת דלאוור, והיה בנם של ג'ון ופיבי וינקופ וינינג. אביו היה עורך דין ובעל קרקעות בולט ומצליח, שהיה יושב ראש האספה הקולוניאלית והשופט הראשי של דלאוור. הוא גם היה חברו הטוב של סיזר רודני, ששימש כסנדק לבנו ג'ון. אביו של וינינג נפטר כשבנו היה בן אחת עשרה, וממנו ירשו ג'ון ואחותו הון רב. ב-29 בנובמבר 1790, בזמן שהיה חבר בית הנבחרים בניו יורק, הוא התחתן עם אנה מריה סיטון, משוררת, מוזיקאית ובתו של ויליאם סיטון מניו יורק. היא השתלבה היטב במעגל החברתי של וינינג, ונולדו להם ארבעה בנים, ג'ון, ויליאם, בנג'מין וצ'ארלס, אך היא מתה בטרם עת בשנת 1800.
ביוגרפיה > קריירה פוליטית

וינג למד משפטים תחת ג'ורג' ריד בניו קאסל, דלאוור, והתקבל ללשכת עורכי הדין של דלאוור ב-1782, והחל לעסוק בכך בדובר. בגלל עושר וחשיבות משפחתו הוא נבחר שלוש פעמים לייצג את דלאוור בקונגרס הקונטיננטלי. הוא נבחר לראשונה ב-8 באפריל 1784, וכיהן עד 27 באוקטובר 1786, אם כי, כמו רבים מבני דורו, נוכחותו הייתה לא סדירה. לאחר מכן הוא נבחר לישיבות 1787/88 ו-1788/89 של בית האספה של דלאוור.
בבחירות מיוחדות ב-7 בינואר 1789, הביס וינינג ארבעה מועמדים אחרים כדי לזכות בבחירות כחבר היחיד מדלאוור לבית הנבחרים הראשון של ארצות הברית. שנתיים לאחר מכן הוא נבחר מחדש לכהונה שנייה. למרות שהוא הגיע באיחור של שבועות לכל מושב, הוא היה מחוקק נמרץ ומצפוני, שהצביע באופן עקבי בעד הממשל, ובמיוחד בעד מנהל חזק. הוא כיהן בשלושים ושמונה ועדות בקונגרס האמריקני הראשון, כולל הוועדה ששוקלת את התיקונים המוצעים הראשונים לחוקה, והוועדה המשותפת לחוקים.
עמדותיו של וינינג היו בדרך כלל קונסטרוקטיביסטיות רופפות, או כדעותיו של המילטון. לפיכך, הוא העדיף מאוד את ההנחה הפדרלית של חובות המלחמה המהפכניים של המדינה. בוויכוח על מיקומה של בירה לאומית, הוא ביקש להקים בווילמינגטון, דלאוור, אבל ברגע שזה הפסיד, תמך במעבר מיידי לפילדלפיה, ובבנייה מאוחרת יותר של עיר על נהר הפוטומק.
ב-1793 חזר לדובר, דלאוור כסנאטור המדינה, אך עד מהרה נבחר לסנאט האמריקאי. הוא שירת שם חמש שנים, מ-4 במרץ 1793, עד להתפטרותו ב-19 בינואר 1798, ובעקבות כך פרש מהחיים הציבוריים.
ביוגרפיה > מוות ומורשת

וינינג מת בדובר בפברואר 1802 ונקבר בקבר לא מסומן בבית הקברות של הכנסייה האפיסקופלית של ישו בדובר.
וינינג היה גבר נאה, ידידותי ובולט למשפחה בולטת ועשירה. הוא תואר כ"צבעוני", דובר ש"נאם במטפורה מפוצצת", אך גם כ"נואם מוכשר" ו"לא מדבר בשפה מתלהמת". אחותו, מרי, שהייתה בת לוויה תכופות של אנתוני ויין, גרה עם וינינג, ויחד הם אירחו לעיתים קרובות ובשפע. בגלל הכנסת האורחים והנדיבות הזו הוא נודע בתור "חיית המחמד של דלאוור". אבל הוא בילה את הונו וסבל מאלכוהוליזם, ומות אשתו, והדרדר במהירות למוות כשהוא מרושש בטרם עת. אחותו הקדישה את עצמה לגידול ארבעת בניו של וינינג, אך גם הם מתו צעירים, תוך שנה מפטירתה ב-1821.
אליזבת מונטגומרי ב"זכרונותיה בווילמינגטון" כתבה: "כישרונותיו המבריקים, שלא ניזונו מיישום, קמלו בניצנים. עצלות ונדיבות הולידו פזרנות שבזבזה את הרכוש שלו".
כיסוי חיסוני

כיסוי חיסוני או סף חיסוניות העדר (באנגלית: herd immunity threshold; בראשי תיבות: HIT) הוא אחוז האנשים המחוסנים בתוך קבוצת אוכלוסייה, שממנו ומעלה נמנעת התפשטות מגפות. כאשר אחוז גבוה מהאוכלוסייה מחוסן, ישנה הגנה גם לשאינם מתחסנים, הגנה זו מכונה חסינות העדר.
המחלה הראשונה שהאנושות הצליחה להכחיד באמצעות כיסוי חיסוני יזום היא אבעבועות שחורות, המחלה הקטלנית ביותר בהיסטוריה. באמצע המאה ה-20 פתח ארגון הבריאות העולמי במבצע חיסון אגרסיבי לכל בני האדם בעולם כדי לנסות להכרית את המחלה מעל פני האדמה, כך שלא יישאר אף נשא במחלה, ותימנע אפשרות ההתחלות וההדבקה. הושג כיסוי חיסוני עולמי של 80%, וב-1980 הוכרזה המחלה כממוגרת. מחלות נוספות נמצאות על סף הכחדה באזורים בהם יש כיסוי חיסוני גבוה מספיק, פוליו למשל.
חשיבות הכיסוי החיסוני

כיסוי חיסוני גבוה הכרחי למיגור מחלות מידבקות. כאשר מרבית האוכלוסייה מחוסנת, הסיכון להעברת מחלה מידבקת בין אדם לאדם יורד. אם חלק מספיק גדול מהאוכלוסייה יהיה מחוסן ויהיה מפוזר באופן שווה גאוגרפית, ניתן לצפות לירידה באחוז החולים באוכלוסייה.
חישוב אחוז הכיסוי החיסוני הנדרש

כדי לקבוע את כמות האנשים שיש לחסן, יש צורך לחשב את קצב הגידול (קצב ההדבקה) ולהפכו מעריכי (גודל כמותי הגדל באחוז גידול קבוע, בפרק זמן מוגדר) לקבוע. לדוגמה אם  מקדם ההדבקה (כלומר מספר האנשים הממוצע שכל חולה ידביק) הוא 2 (כל חולה מדביק בממוצע שני אנשים אחרים) כדי לבלום את הגידול במחלה יש צורך לחסן לפחות 50% מהאוכלוסייה (אם יחוסנו רק 40% עדיין מספר החולים יגדל, כי כל 10% שמתחסנים מוריד 0.2 ממקדם ההדבקה - 40% חיסון = מקדם הדבקה 1.2 - כל 10 חולים יגרמו ל-12 חולים חדשים), וכן הלאה.
חישוב אחוז הכיסוי החיסוני הנדרש > מודל החישוב

p=1-{\frac {1}{R_{0}}}, כאשר P הוא יחס האוכלוסייה הנדרש להתחסן, ו-R0 הוא מספר ההתרבות הבסיסי במחלה. לדוגמה, מחלה שבה R0=2 (כלומר מספר ההתרבות הבסיסי הוא 2 20%) יחס האוכלוסייה הנדרש להתחסן יהיה ½-P=1, כלומר ½, ובאחוזים על 50% מהאוכלוסייה להתחסן בשביל למנוע את התפשטות המחלה.
ערכי R0 במחלות שונות

ערכו של R0 מושפע מגורמים שונים, צפיפות האוכלוסייה, הסיכוי של אדם חולה להדביק אדם בריא, סוג המגע, תדירותו ומשך הזמן בו המחלה מידבקת.
למחלות שונות ערכי R0 שונים ולכן גם אחוזי כיסוי חיסוני שונים. למשל במחלת השפעת, ערכו של R0 עומד על 2–4 (אחוז הכיסוי החיסוני הנדרש 50–75), במחלת החצבת: 12-18 (אחוז הכיסוי החיסוני הנדרש 92–94), במחלת החזרת: 4-7 ובמחלת הסארס: 2-5.
בנוסף לשימוש ב־R0 לחישוב סף הכיסוי החיסוני הנדרש לחסינות העדר, הוא מהווה גורם חשוב באפידמיולוגיה, בסיוע להערכת חומרת מחלות מידבקות כגון סארס, אבעבועות רוח, HIV ועוד. אם ערכו של R0 גדול מאחד, התפרצות המחלה עלולה להוביל למגפה. בערך קטן מאחד, התפרצות המחלה עתידה להבלם.
ראו גם

חיסון
הערות שוליים

↑  הדברים ששורצים בביוב - על נגיף הפוליו וההתגוננות נגדו, באתר הידען, ‏2013-08-05
↑  Paul Andersen, Vaccines and Herd Immunity, יוטיוב, ‏09.02.2015
↑  חצבת – האם זה באמת כל כך נורא? (כן), באתר חצבת – האם זה באמת כל כך נורא? (כן), ‏2018-08-29
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
בית החולים ספרא לילדים

תבנית:בית חולים
בית החולים ע"ש אדמונד ולילי ספרא, בתוך המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר, הוא בית חולים לילדים, הגדול בישראל. בית החולים קרוי על שם אדמונד ולילי ספרא.
בית החולים הוקם בשנת 2002, ובשנת 2022 הוכר כבית החולים הממשלתי הראשון בישראל לילדים.
על בית החולים

בבית החולים 32 מחלקות, יחידות ומכונים ייעודיים לילדים. הוא מכיל כ-370 מיטות אשפוז, וכולל, בין היתר, את מערך האשפוז לילדים, מערך המטו-אונקולוגי (לטיפול בילדים החולים בסרטן), מערך כירורגי לילדים, מערך לטיפול נמרץ ילדים, מערך פגים ויונקים, מערך שיקום ילדים ומערך גדול לפסיכיאטריה של הילד והמתבגר, מחלקה לרפואה דחופה (מיון), יחידה לאומית לטיפול בכוויות בילדים ומערך ניתוחים והשתלות, כולל השתלות לב במספר הגדול בישראל. מחלקת השיקום לילדים והמערך לפסיכיאטריה ילדים הם היחידים בישראל שנמצאים בבית חולים כללי.
בבית החולים ישנם למעלה מ-1,200 חברי צוות רפואי, המספקים טיפול לילדים ולמשפחות, המכסים למעלה מ-60,000 ימי אשפוז ומעל ל-125,000 ביקורי אשפוז בכל שנה. בבית החולים מבצעים מדי שנה למעלה מ-4,000 ניתוחים, רואים יותר מ-30,000 ילדים במחלקה לרפואה דחופה (מיון) ומטפלים במעל ל-11,000 יילודים.
בית החולים ספרא הוא בית החולים לילדים הראשון בישראל (ומהראשונים בעולם) שמבוסס גנום, בית החולים משתמש בטכנולוגיות גנטיות לאיתור מחלות והתאמה מדויקת של הטיפול בהן.
חינוך

בית החולים ספרא לילדים חרת על דגלו את החזון לאפשר לכל ילד לממש באופן מלא את הפוטנציאל הגלום בו, ולא לתת לכל בעיה רפואית, מכאוב או סבל להפריע לילדים להגשים את חלומותיהם. לאור זאת פועל בבית החולים מערך רחב של אנשי מקצוע ומטפלים, שתפקידם להכיל באופן הוליסטי את כל צורכי הילד ומשפחתו, בדגש גם על הצדדים הרגשיים, החינוכיים והאנושיים במקביל לרפואה.
חלק חשוב במארג זה הוא קיומו של בית ספר, מרכז חינוכי שלם ורחב, "המרכז החינוכי ע"ש ויצמן", בבית החולים, הנותן מענה לילדים בגילאי 3–21 המאושפזים במחלקות או מטופלים במסגרת אשפוז יום. בהתאם לחוק חינוך חינם לילדים חולים משנת 2001, לכל ילד שמאושפז מעל 21 יום נבנית תוכנית למידה אישית תואמת לצרכיו, במסגרתה נשמר הקשר עם בית הספר בקהילה.
הצוות החינוכי והטיפולי מונה כ-90 אנשי חינוך ומטפלים בהבעה וביצירה, אשר נמצא בקשר עם הצוות המקצועי בבית החולים. הצוות בונה סביבה חינוכית טיפולית תומכת וגמישה, תוך שימוש באמצעים טכנולוגיים חדשים, מתווך הליכים רפואיים, מקנה אסטרטגיות למידה, מגיש לבחינות בגרות, נותן ליווי ותמיכה רגשית לילד ולמשפחתו ומסייע בהשתלבות מחדש בקהילה עם השחרור.
על פעילותו, הוענק למרכז החינוכי "אות הנשיא לתקווה ישראלית בחינוך". בכל שנה מועברות בספרא מעל ל-1,300 שעות לימוד, מספר רב של חוגים כגון: צילום, תכשיטנות, מוזיקה, כלבים, גינון, רובוטיקה ועוד, ומעל 60 בגרויות נערכו בשנת הלימודים תשפ"ג בספרא.
הוראה והכשרה של סטודנטים לרפואה

לבית החולים ספרא מגיעים כ-300 סטודנטים לרפואה בשנה ממספר אוניברסיטאות בישראל ובחו"ל. רופאי ספרא מלמדים את הסטודנטים ומקנים להם ידע עיוני וקליני במגוון רב של תחומים ברפואת הילדים. ההוראה מגוונת וכוללת שילוב של הרצאות, הוראה ליד מיטת החולה, סימולציות ותרגול מעשי. קיימות תוכניות לימוד ייעודיות עבור הסטודנטים בשלבים שונים של הכשרתם. במהלך שהותם בספרא הסטודנטים נחשפים לעבודה היום-יומית במחלקות האשפוז השונות, במחלקה לרפואה דחופה, במחלקת יונקים והפגייה, במרפאות החוץ, במכון להתפתחות הילד ועוד. פעילות ההוראה מתבצעת בתמיכה ושיתוף פעולה עם רשות ההוראה בתל השומר, בראשותו של פרופ' גדי סגל.
הוראה והכשרה של סטודנטים לרפואה > סטאז'רים

כחלק מהמרכז הרפואי שיבא, רוטציות מחלקת ילדים מבוצעות בבית החולים אדמונד ולילי ספרא, הן רוטציות החובה והן רוטציות הבחירה (אלקטיבים), כל שנה עוברים כ-320–340 סטאז'רים בבית החולים והם מהווים חלק אינטגרלי מהצוותים הרפואיים. הסטאז'רים משובצים לעבודה במחלקות הילדים, המטו-אונקולוגיה ילדים, מלר"ד, כירורגית ילדים, טיפול נמרץ וטיפול נמרץ לב ילדים. בית החולים ספרא זכה ב-2023 בפרס הצטיינות מטעם רשות ההוראה של שיבא על היחס לסטאז'רים ועל תוכנית הסטאז'.
הוראה והכשרה של סטודנטים לרפואה > מתמחים

בבית החולים ספרא לילדים עובדים כ-55 מתמחים ברפואת ילדים. משך ההתמחות הוא 4–4.5 שנים וזאת על פי הנחיות המועצה המדעית. מסלול ההתמחות מתחיל בשנה במחלקות הילדים, שם נחשפים המתמחים למגוון העצום של המחלות ברפואת ילדים. השנה השנייה להתמחות כוללת רוטציות בפגיה (ילודים, פגים, טיפול נמרץ פגים) למשך כחצי שנה ולאחר מכן רוטציות במחלקה לרפואה דחופה בילדים וטיפול נמרץ ילדים, רוטציה שכוללת את טיפול נמרץ לב ילדים. במהלך השנה השנייה להתמחות רוכשים המתמחים יכולות מגוונות ומעשירים את הידע וההבנה שלהם במרכיבים המיוחדים של רפואת ילדים. בשנה השלישית להתמחות יוצאים המתמחים לרוטציה של רפואה קהילתית המבוצעת במרפאות בפרימטר הקרוב לשיבא, שם נחשפים המתמחים למגוון אחר של מחלות, שפחות חשופים אליו בבית החולים. עד סוף ההתמחות ישלימו המתמחים עוד חצי שנה של מדעי יסוד ומספר חודשי אלקטיב. את חצי השנה האחרונה של ההתמחות יעשו המתמחים במחלקת האם שלהם, שם יעבדו כמתמחים ותיקים, יחנכו מתמחים צעירים וכך יסגרו את מעגל ההתמחות שלהם.
הוראה והכשרה של סטודנטים לרפואה > מתמחי על

בית החולים ספרא לילדים מכשיר גם מתמחים בהתמחויות על, מדובר על תקופה של 2–3 שנים, לאחר ההתמחות בילדים, בה רוכש מתמחה העל התמחות בתחום ספציפי ברפואת ילדים. התחומים בהם מבוצעים התמחויות על הם מגוונים וכוללים – נוירולוגיה, אנדוקרינולוגיה, ריאות, קרדיולוגיה, טיפול נמרץ, נאונטולוגיה (פגים), רפואה דחופה, שיקום, גסטרואנטרולוגיה, נפרולוגיה, פסיכיאטריה, מחלות זיהומיות והמטו-אונקולוגיה. תוכניות התמחות העל כוללות בתוכן חשיפה למגוון רחב של מחלות, הטיפול בהן, ניהול הטיפול בחולים כרוניים ומחקר.
סיעוד

הצוות הסיעודי בבית החולים לילדים מונה כ-700 אחיות ואחים אקדמיים, המתמחים בתחומים קליניים שונים, בוגרות קורסים על-בסיסים מגוונים, אחיות מומחיות קליניות, מרכזי הדרכה ומתאמי טיפול קליני. צוותים ייעודיים אלו מקבלים הכשרה מיוחדת בטיפול נמרץ ילדים, רפואה דחופה, אונקולוגיה, שיקום, פסיכיאטריה, טיפול נמרץ פגים, מניעת זיהומים והדרכה קלינית. הם מעניקים טיפול כוללני לילדים מאושפזים, וכאלה המגיעים למרפאות חוץ השונות.
מנהלי בית החולים לאורך השנים

2002–2006 המנהל הראשון של בית החולים אדמונד ולילי ספרא לילדים - פרופ' ג'סטין פסוול
2006–2010 פרופ' גידי פרת
2010–2019 פרופ' אשר ברזילי
2019–היום פרופ' איתי פסח.
גלריה

הכניסה לבית חולים ע"ש ספרא
חזית בית חולים ע"ש ספרא
מסדרון בבית חולים ע"ש ספרא
לקריאה נוספת

נועה מרום, אבי בטלהיים ודני דור, ביתן בניין בית: תולדות המרכז הרפואי ע"ש שיבא, תל השומר: התפתחות המבנים והאדריכלות, 2014-1948, המרכז הרפואי שיבא, תל השומר, 2014.
יעל גבירץ, רוח שיבא. תולדות המרכז הרפואי ע"ש שיבא 1948-2008. המרכז הרפואי ע"ש שיבא, 2008.
הערות שוליים

↑  Premier symposium israélien sur le traitement du cancer pour les professionnels de la santé palestiniens, i24 News, March 20, 2023
↑  מחלקות בית החולים ספרא, באתר בית החולים ספרא
1 2 3   איילת שני, "הפרעות נפש נראות אחרת בגיל 8. הרבה פעמים אנחנו בכלל לא יודעים במה אנחנו מטפלים", באתר הארץ, 6 בספטמבר 2023
↑  Haberman, Y.; Kamer, I.; Amir, A.; Goldenberg, S.; Efroni, G.; Daniel-Meshulam, I.; Lobachov, A.; Daher, S.; Hadar, R.; Gantz-Sorotsky, H.; Urban, D.; Braun, T.; Bar, J. (2023). "Gut microbial signature in lung cancer patients highlights specific taxa as predictors for durable clinical benefit". Scientific Reports. 13 (1): 2007. Bibcode:2023NatSR..13.2007H. doi:10.1038/s41598-023-29136-4. PMC 9898251. PMID 36737654.
↑   אגם קדם לוי, "בית החולים הראשון לילדים שמבוסס על אבחון וטיפול גנטי", באתר הארץ, 30 באוגוסט 2023
↑  ספרא – בית החולים לילדים הראשון בישראל מבוסס גנטיקה, באתר בית החולים ספרא
↑  Israeli doctors make history with gene therapy treatment to brain, Israel Hayom, February 4, 2023,
↑  אורי דרומי, מייסד ומנהל בית החולים לילדים "ספרא", באתר הארץ, 7 ביוני 2006
↑  בי"ח ספרא ציין שנה ללכתו של פרופ' צבי שפירר | חדשות רמת גן גבעתיים NEWS, באתר חדשות רמת גן גבעתיים NEWS, ‏7 במרץ 2023
↑  אליאב בטיטו, ‏בית חולים חדש לילדים הוקם במרכז הרפואי שיבא, באתר מעריב אונליין, 6 בפברואר 2023
↑  ראש הממשלה נתניהו בטקס הנחת אבן הפינה בבית החולים לילדים ע"ש אדמונד ולילי ספרא, משרד ראש הממשלה, 6 בפברואר 2023
↑  אריאלה איילון, אלכסנדרה לוקש, מאושפזים ולומדים: בשבילם, בית החולים הוא גם בית ספר, באתר ynet, 31 באוגוסט 2023
↑  המרכז החינוכי ע"ש ויצמן, באתר בית החולים ספרא
↑  אתר המרכז החינוכי ע"ש ויצמן תל השומר
↑  כתבה פרסומית, ‏אנשי ונשות חינוך והוראה במרכזים רפואיים: מגמה חדשה לסטודנטים להוראה, באתר ‏מאקו‏, 19 באפריל 2023
↑  אות הנשיא לתקווה ישראלית בחינוך, באתר המרכז החינוכי ע"ש ויצמן תל השומר]
↑  אסף לבנון, אנחנו כאן כדי לשנות את העולם בכל יום, באתר ישראל היום, 11 בספטמבר 2023
↑  רן רזניק, לראשונה בארץ: אשפוז בית לילדים אחרי ניתוחי לב ולנפגעי כוויות, באתר ישראל היום, 18 בדצמבר 2022
↑  ניתוח להזעת יתר בכפות הידיים ובתי השחי, באתר ביה"ח ספרא
↑  המחלקה להמטואונקולוגיה והשתלות מח עצם, באתר בית החולים ספרא
↑  מערכת המקומון, ‏חדר ראשון מסוגו בישראל נחנך בבית חולים לילדים ספרא, באתר מעריב אונליין, 20 בספטמבר 2023
↑  2 זוכים מבי”ח ספרא לילדים בשיבא בפרסי ההסתדרות הרפואית בישראל, רמת גן גבעתיים ניוז, 19 במרץ 2023
תבנית:ניווט קבוצות