stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סליפי פלויד
קריירה ככדורסלן

פלויד נולד בגסטוניה שבקרוליינה הצפונית. את הכינוי "סליפי" קיבל בכיתה ד', לאחר שאדם שצפה בו משחק כדורסל צעק לעבר המאמן "הוצא את הילד הזה מן המשחק. הוא ישן!". בתיכון התחרה כשחקן בית הספר האנטר האס בגסטוניה עיר מגוריו. בשנת הלימודים הלפני-אחרונה שלו, בשנת 1977, הוביל פלויד את בית הספר לזכייה באליפות התיכונים של קרוליינה הצפונית, לאחר שבגמר ניצחו את בית ספרו של ג'יימס וורת'י. הוא כיכב גם במדי אוניברסיטת ג'ורג'טאון, והוא חבר היכל התהילה של האתלטיקה באוניברסיטה.
במדי ג'ורג'טאון הצטיין בכל ארבע עונותיו. הוא הוביל את הקבוצה בממוצעי נקודות למשחק בשנים 1979, 1980, 1981 ו-1982, והיה קפטן בשנים 1981 ו-1982. הוא נבחר לחמישיית העונה ב"ביג איסט" ("Big East") בשנים 1980, 1981 ו-1982, ולחמישיית העונה בכל ארצות הברית בשנים 1981 ו-1982. פלויד, שהוביל את קבוצתו בממוצעי הנקודות לכל אורך שנותיו באוניברסיטה, הוא הקלע המוביל בתולדות הקבוצה גם כיום (2,304 נקודות).
פלויד נבחר בדראפט ה-NBA על ידי ניו ג'רזי נטס בבחירה ה-13 בדראפט ה-NBA ‏1982. במהלך עונת רוקי מאכזבת העבירו הנטס את פלויד בטרייד עם מייקי ג'ונסון לגולדן סטייט ווריורס תמורת מייקל ריי ריצ'רדסון. פלויד פרח במהרה במדי הווריורס, ובעונתו הראשונה המלאה בקבוצה היו ממוצעיו עמה 16.5 נקודות למשחק. במהלך עונת 1984/1985 ממוצעיו היו הגבוהים בקריירה שלו, 19.5 נקודות למשחק, ושתי עונות מאוחר יותר היו ממוצעיו 18.8 נקודות ו-10.3 אסיסטים למשחק, והוא נבחר למשחק האולסטאר של ה-NBA.
בדצמבר 1987 הועבר בטרייד עם ג'ו בארי קארול ליוסטון רוקטס תמורת רלף סמפסון וסטיב האריס. פלויד שיחק 5 וחצי עונות במדי הרוקטס לפני שחתם כסוכן חופשי בסן אנטוניו ספרס ב-1993, שנה לפני שתי האליפויות הרצופות של הרוקטס. לאחר עונה אחת בסן אנטוניו חזר לניו ג'רזי נטס, והוא פרש ב-1995 לאחר שקלע בקריירה 12,260 נקודות ומסר 5,175 אסיסטים.
פלויד מחזיק בשיא הנקודות לרבע (29) ולמחצית (39) במשחק פלייאוף ב-NBA. את שני השיאים השיג במשחק הרביעי של חצי גמר המערב ב-1987 מול לוס אנג'לס לייקרס. פלויד קלע 12 זריקות רצופות מן השדה ברבע הרביעי, והוא סיים את המשחק עם 51 נקודות, ובכך מנע הפסד בסוויפ של הווריורס ליריבתם הלייקרס.
אחרי קריירת הכדורסל

אחרי שפרש מה-NBA ניהל פלויד מסעדה במשך שלוש שנים, ופתח עסק ניהול כלכלי בפרברי יוסטון. בשנים 2004–2005 אימן קבוצת כדורסל לנערים בגסטוניה עיר הולדתו. בשנים 2013–2015 הועסק כ"שגריר מותג" בחברת כלי מיטה.
במרץ 2015 הצטרף לחברת "ג'ובסי-וובסי" (JobsyWobsy) כנשיא החברה. כחלק מהמוטל עליו מתוקף התפקיד פלויד נוסע ברחבי ארצות הברית ומפעיל סדנאות שמטרתן ללמד ילדים על חשיבות יושרה, עבודה קשה, ועל הצורך להיות מוכנים, בספורט ובחיי היום-יום.
הערות שוליים

↑  Catching Up With Sleepy Floyd, באתר הווריורס
↑  רשימת חברי היכל התהילה באתר GEORGETOWN HOYAS
↑  אריק פלויד באתר Georgetown Basketball History Project
↑  סטטיסטיקות סליפי פלויד באתר basketball-reference.com
↑  Mark Fainaru-Wada, WHERE ARE THEY NOW? / Eric "Sleepy" Floyd / Ex-Warrior's next venture -- coaching, SFGate: San Francisco Bay Area, July 22, 2001
סליס עבדול סאמד

סליס עבדול סאמד (באנגלית: Salis Abdul Samed; נולד ב-26 במרץ 2000 באקרה שבגאנה) הוא כדורגלן גנאי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת לאנס מליגת העל הצרפתית ובנבחרת גאנה.
קריירת מועדונים

עבדול סאמד גדל באקדמיית JMG. בין השנים 2019–2022 שיחק בקלרמון פוט, תחילה במסגרת ליגת המשנה הצרפתית ובהמשך במסגרת ליגת העל הצרפתית.
ב-24 ביוני 2022 חתם עבדול סאמד על חוזה לחמש עונות בלאנס מליגת העל הצרפתית.
קריירה בינלאומית

נכלל בסגל נבחרת גאנה לטורניר מונדיאל 2022, על-אף שלא ערך הופעות במדי הנבחרת עד למועד הזימון.
ב-17 בנובמבר 2022 ערך עבדול סאמד את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גאנה, בניצחון 2-0 על נבחרת שווייץ במשחק ידידות לקראת מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת גאנה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
הערות שוליים

↑  C.S. Clermont sign Blankson Anoff and Salis Abdul Samed באתר JMG Management, ‏ 24 ביולי 2019 (באנגלית)
↑  SALIS ABDUL SAMED PROLONGE JUSQU'EN 2025 באתר הרשמי של קלרמון פוט, 12 ביולי 2021 (בצרפתית)
↑  Salis Abdul Samed (22) joins RC Lens from Clermont, signing on a 5-year deal באתר Get French Football News, ‏ 24 ביוני 2022 (באנגלית)
↑  Otto Addo announces squad for World Cup finals באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הגנאית, 14 בנובמבר 2022 (באנגלית)
↑  CAN 2023 : la liste du Ghana sans Partey ni un réfractaire ! באתר Afrik Foot, ‏ 1 בינואר 2024 (בצרפתית)
| נבחרת גאנה – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 אטי-זיגי •  2 למפטי •  3 אודוי •  4 סליסו •  5 פארטי •  6 אווסו •  7 איסאהאקו •  8 קיירה •  9 ג'. איו •  10 א. איו •   11 בוכארי •  12 דנלאד • 13 אפרייה •  14 מנסה • 15 אידו • 16 נורודין • 17 רחמן • 18 אמרטי • 19 ויליאמס • 20 קודוס • 21 עבדול סאמד • 22 סולימאנה • 23 ג'יקו • 24 סווה • 25 סמניו • 26 סיידו • מאמן: אדו |  1 אטי-זיגי •  2 למפטי •  3 אודוי •  4 סליסו •  5 פארטי •  6 אווסו •  7 איסאהאקו •  8 קיירה •  9 ג'. איו •  10 א. איו •   11 בוכארי •  12 דנלאד • 13 אפרייה •  14 מנסה • 15 אידו • 16 נורודין • 17 רחמן • 18 אמרטי • 19 ויליאמס • 20 קודוס • 21 עבדול סאמד • 22 סולימאנה • 23 ג'יקו • 24 סווה • 25 סמניו • 26 סיידו • מאמן: אדו | גאנה |
| נבחרת גאנה – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 אופורי •  2 סיידו •  3 אודוי •  4 אופוקו •  5 שינדלר •  6 סליסו •  7 קניגסדרפר •  8 אשימרו •  9 ג'. איו •  10 א. איו •   11 בוכארי •  12 וולאקוט • 13 פנטסיל •  14 מנסה • 15 אווסו • 16 אטי-זיגי • 17 חמידו • 18 אמרטי • 19 ויליאמס • 20 קודוס • 21 עבדול סאמד • 22 למפטי • 23 ג'יקו • 24 נואמה • 25 סמניו • 26 באבא • 27 סווה • מאמן: יוטון |  1 אופורי •  2 סיידו •  3 אודוי •  4 אופוקו •  5 שינדלר •  6 סליסו •  7 קניגסדרפר •  8 אשימרו •  9 ג'. איו •  10 א. איו •   11 בוכארי •  12 וולאקוט • 13 פנטסיל •  14 מנסה • 15 אווסו • 16 אטי-זיגי • 17 חמידו • 18 אמרטי • 19 ויליאמס • 20 קודוס • 21 עבדול סאמד • 22 למפטי • 23 ג'יקו • 24 נואמה • 25 סמניו • 26 באבא • 27 סווה • מאמן: יוטון | גאנה |
עונת 2024/2025 בליגה האדריאטית

| --- | --- |
 מספר משתתפות:  16
 → 2023/20242025/2026 ←
 
עונת 2024/2025 בליגה האדריאטית היא העונה ה-24 של הליגה האדריאטית, ליגת הכדורסל האזורית של קבוצות יוגוסלביה לשעבר (בוסניה והרצגובינה, קרואטיה, מונטנגרו, סרביה, סלובניה ומקדוניה הצפונית, שלא שלחה נציגה בעונה זו). בעונה זו הורחבה הליגה לראשונה בהיסטוריה ל-16 קבוצות ולראשונה מאז סולנוקי אולאי ולבסקי סופיה בעונת 2014/2015 כללה קבוצה שאינה ממדינות יוגוסלביה – מועדון הכדורסל דובאי מאיחוד האמירויות הערביות.
קבוצות

בעונה זו התמודדו 16 קבוצות. בעונת 2023/2024 לא היו יורדות לליגה האדריאטית השנייה, ולכן כל 14 הקבוצות שהתחרו בה נשארו. לליגה התווספו ספרטק סובוטיצה, שזכתה באליפות הליגה השנייה בעונת 2023/24, ודובאי, שצורפה על ידי הליגה.
| קבוצה | עיר | אולם | תכולה |
| --- | --- | --- | --- |
| סרביה FMP בלגרד | בלגרד | היכל ז'לזניק | 3,000 |
| בוסניה והרצגובינה איגוקאה | אלכסנדרובאץ | היכל הספורט לקטאשי | 3,050 |
| מונטנגרו בודוצ'נוסט פודגוריצה | פודגוריצה | מרכז הספורט הוראצ'ה | 6,000 |
| סרביה בוראץ צ'אצ'אק | צ'אצ'אק | היכל בוראץ | 4,000 |
| איחוד האמירויות הערביות דובאי | דובאי | קוקה-קולה ארנה | 17,000 |
| סרביה הכוכב האדום בלגרד | בלגרד | היכל אלכסנדר ניקוליץ' | 8,000 |
| סרביה מגה לקס | בלגרד | היכל הספורט ראנקו ז'ראביצה | 5,000 |
| מונטנגרו מורנר בר | בר | היכל הספורט טופוליצה | 2,625 |
| מונטנגרו סטודנטסקי סנטאר | פודגוריצה | מרכז הספורט מוראצ'ה | 6,000 |
| סרביה ספרטק סובוטיצה | סובוטיצה | דודובה שומה האל | 2,000 |
| סרביה פרטיזן בלגרד | בלגרד | בלגרד ארנה | 18,386 |
| סלובניה צדביטה אולימפיה | ליובליאנה | סטוז'יצה ארנה | 12,480 |
| קרואטיה ציבונה זאגרב | זאגרב | היכל דראז'ן פטרוביץ' | 5,400 |
| קרואטיה ק.ק. זאדאר | זאדאר | היכל קרשימיר צ'וסיץ' | 7,997 |
| קרואטיה ק.ק. ספליט | ספליט | ארנה גריפה | 3,500 |
| סלובניה קרקה נובו מסטו | נובו מסטו | היכל לאון שטוקלי | 2,500 |
עונה סדירה > טבלה

| # | קבוצה | מש' | נ' | ה' | ס"ז | ס"ח | הפ' | נק' | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | סרביה FMP בלגרד | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | מעפילה לפלייאוף |
| 2 | בוסניה והרצגובינה איגוקאה | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | מעפילה לפלייאוף |
| 3 | מונטנגרו בודוצ'נוסט פודגוריצה | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | מעפילה לפלייאוף |
| 4 | סרביה בוראץ צ'אצ'אק | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | מעפילה לפלייאוף |
| 5 | איחוד האמירויות הערביות דובאי | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | מעפילה לפלייאוף |
| 6 | סרביה הכוכב האדום בלגרד | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | מעפילה לפלייאוף |
| 7 | סרביה מגה לקס | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | מעפילה לפלייאוף |
| 8 | מונטנגרו מורנר בר | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | מעפילה לפלייאוף |
| 9 | מונטנגרו סטודנטסקי סנטאר | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 10 | סרביה ספרטק סובוטיצה | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 11 | סרביה פרטיזן בלגרד | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 12 | סלובניה צדביטה אולימפיה | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 13 | קרואטיה ציבונה זאגרב | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 14 | קרואטיה ק.ק. זאדאר | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| 15 | קרואטיה ק.ק. ספליט | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | פלייאוף ירידה לליגה האדריאטית השנייה |
| 16 | סלובניה קרקה נובו מסטו | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | ירידה לליגה האדריאטית השנייה |
קבוצות בתחרויות אירופיות

| תחרות | קבוצה | שלב | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| יורוליג | סרביה הכוכב האדום בלגרד | עונה סדירה |  |
| יורוליג | סרביה פרטיזן בלגרד | עונה סדירה |  |
| יורוקאפ | סלובניה צדביטה אולימפיה | שלב הבתים |  |
| יורוקאפ | מונטנגרו בודוצ'נוסט פודגוריצה | שלב הבתים |  |
| ליגת האלופות בכדורסל | בוסניה והרצגובינה איגוקאה | שלב הבתים |  |
| ליגת האלופות בכדורסל | סרביה FMP בלגרד | שלב הבתים |  |
| ליגת האלופות בכדורסל | סרביה ספרטק סובוטיצה | מוקדמות |  |
עיינות בידאן

| --- | --- |

מבט אל מעיינות בידאן מרכס הר כביר
 שם נוסף:  עיינות בידאן
 מיקום המעיין
 מחוז:  השומרון
 אזור:  הר כביר
 נתוני המעיין
 סוג זרימה:  מעיין איתן
 סוג נביעה:  מעיין שכבה
 גישה למעיין
 נגישות לציבור:  פתוח. שטח B, מצריך תיאום ביטחוני וליווי נשק
 דרך גישה:  דרך מושב חמרה או דרך הר כביר ברכב 4X4
  (למפת צפון השומרון מוגדלת) עיינות בידאן(למפת צפון השומרון רגילה) עיינות בידאן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עיינות בידאן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עיינות בידאן
עיינות בידאן הם קבוצת מעיינות המהווים את אחד ממקורותיו המרכזיים של נחל תרצה, צפונית־מזרחית לשכם, מצפון להר כביר, קרוב לכפר אל-באד'אן שבנפת שכם.
גאוגרפיה

המעיינות נובעים בשלוחה הצפונית של רכס כביר ומשתלבים אל נחל תרצה המנקז את מימי מזרח השומרון אל בקעת הירדן ומשם לנהר הירדן. קבוצת המעיינות היא השלישית בגודלה בשומרון, אולם היות שמעיינות תרצה וסמיה נשאבים, עיינות בידאן הם קבוצת הנביעות הטבעיות הגדולה בשומרון. מי המעיינות משמשים את העיר שכם והכפרים שבסביבתה לצורכי חקלאות. חלק ממי המעיינות משמשים את תושבי האזור ליצירת בריכות שכשוך ושחייה.
עיינות בידאן נמצאים בשטח B המצריך תיאום ביטחוני וליווי נשק לשם הגעה לאזור. הגישה למעיינות היא דרך חמרה או דרך אלון מורה ברכב 4X4 או רגלית בירידה תלולה של כ-700 מטרים על פני כק"מ וחצי בקו אווירי.
אטימולוגיה

עיינות בידאן, כמו הכפר הסמוך אל באד'אן, מזוהים עם היישוב הקדום בדן הנזכר במשנה ובתלמוד.
הערות שוליים

↑  עדו בן פורת, מטיילים בעיינות בידאן - לראשונה מאז אוסלו, באתר ערוץ 7, 28 בדצמבר 2012
↑  עינות בידאן - ישראל ב360 | אתר טיולים וצילום 360, באתר ישראל ב-360 | אתר טיולים וצילום 360, ‏21 ביוני 2022
↑  משנה, מסכת ערלה, פרק ג', משנה ח'; משנה, מסכת כלים, פרק י"ז, משנה ה'; תלמוד ירושלמי, מסכת ערלה,  פרק ג', הלכה ד'; תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף פ"א, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ע"ד, עמוד א'; ראו: שמעון דר וזאב ספראי (עורכים), מחקרי שומרון:קובץ מחקרים, הקיבוץ המאוחד, 1986, עמ' 148.
| אתרים בשומרון |
| --- | --- | --- |
| צפון השומרון | תל דותן • עמק דותן • קסטלום בליסימום • יער ריחן • מצפה שלפים - עמק דותן • שומרון • יער שקד |  |
| מרכז השומרון | בריכת ישמעאל • עין מח'נה (מעיין עמשא) • האלות האטלנטיות • מצפה יוסף • מצפה הדר • מצפור רבבה • שכם הקדומה • קבר יוסף • הר גריזים • מוזיאון השומרונים • מקדש השומרונים בהר גריזים • יקב הר ברכה • הר עיבל • מזבח הר עיבל • באר יעקב (שכם) • עין כפיר • עיינות בידאן • הר כביר •  בור הציפורים • סבסטיה • גבעת פינחס • קברי אלעזר ואיתמר • אלוני יצהר • קבר השייח' סלמאן אל-פארסי |  |
| מערב השומרון | המרפסת של המדינה • נחל קנה • גתות ברקן • דיר קלעה • פארק הצנירים • חורבת כורכוש • חורבת דיר סמען • חורבת צרידה |  |
| מזרח השומרון | מצפה שלושת הימים • מצפה מתן • תל חייא • שמורת נבי נון • חורבת עורמה • בריכת אירוס השומרון • מצפה אילן (אלון מורה) • מצפה בניו • בוסתן שלמה • טנא א-תחתא |  |
| דרום השומרון | קבר יהושע בן נון • קבר כלב בן יפונה • מעיין אייל • ח'ירבת סמארה • יקב טורא |  |
סנטרל אמריקה (ספינה)

| --- | --- |

 תיאור כללי
 סוג אונייה:  אוניית משוטה
 צי:  חברת אוניות הקיטור של דואר ארצות הברית
 דגל הצי:  ארצות הברית
 ציוני דרך עיקריים
 אחריתה:  טבעה ב-1857
 מיקום:  31°35′00″N 77°02′00″W﻿ / ﻿31.583333333333°N 77.033333333333°W﻿ / 31.583333333333; -77.033333333333 
 מידות
 אורך:  85 מטר
 רוחב:  12 מטר (בקו המים)
 
הסנטרל אמריקה הייתה אוניית משוטה ששטה בין ארצות הברית למרכז אמריקה בשנות החמישים של המאה התשע עשרה. הספינה טבעה בסופת הוריקן בשנת 1857, כאשר עליה 420 נוסעים ואנשי צוות ו-14 טון זהב. טביעת הספינה הייתה בין הגורמים לפאניקה של 1857.
הטביעה

ב-3 בספטמבר 1857 יצאה הספינה בדרכה אל ניו יורק מקולון כאשר עליה 477 נוסעים, 101 אנשי צוות ו-9.1 טון זהב שנכרה בשנות הבהלה לזהב בקליפורניה. הספינה עצרה לחניית ביניים בהוואנה והמשיכה בדרכה אל ניו יורק.
ב-9 בספטמבר נקלעה הספינה לסופת הוריקן מדרגה 2 מול חופי הקרוליינות. הרוחות הגיעו למהירות של 165 קמ"ש, וב-11 בספטמבר מפרשיה היו קרועים, היא התחילה להתמלא במים, ודוד הקיטור שלה עמד לצאת מפעולה. מה שחתם את גורלה של הספינה היה כשל באיטום של אחד מגלגלי המשוטות שלה. בצהריי אותו היום לא ניתן היה להמשיך להפעיל את דוד הקיטור ולהפעיל את גלגלי המשוטות ואת המשאבות שניקזו את המים שחדרו אליה. צוות הספינה הפך את הדגל כאות מצוקה, אך בסביבה לא היה אף כלי שיט שיכול היה להגיש עזרה.
כדי להילחם במים החודרים לספינה, יצרו הנוסעים ואנשי הצוות סרט נע של דליים לניקוז הספינה. במהלך רגיעה זמנית בסופה נעשה ניסיון לתקן את דוד הקיטור, אך הוא נכשל. הסופה התחדשה ומכיוון שהספינה איבדה את יכולת ההינע שלה, היא נסחפה עם הסופה והמשיכה להיפגע.
עם בוקר ה-12 בספטמבר נצפו שתי ספינות, ו-153 נוסעים, בעיקר נשים וילדים, הצליחו להגיע לאחת מהן על סירות ההצלה. התגברות הסופה מנעה את חילוץ שאר הנוסעים, והספינה טבעה בשעה שמונה בערב. חמישים איש חולצו מהמים על ידי ספינה נורווגית, אך 425 טבעו. שלושה ניצולים שהו בסירת הצלה במשך שבוע עד שחולצו.
תוצאות הטביעה

מספר הנספים באסון היה חסר תקדים בהיסטוריה הימית של ארצות הברית באותה התקופה, ובימים הראשונים אחרי האסון עיקר תשומת הלב הציבורית התמקדה באובדן החיים. עם זאת, ההשפעות ארוכות הטווח יותר של הטביעה היו בשל אובדן הממון הרב שהספינה נשאה. הזהב שאבד בטביעה הוערך ב-2 מיליון דולרים, שהם כ-50 מיליון דולרים כיום. ההון שהלך לטמיון ערער את אמון הציבור בכלכלה והיה בין הגורמים לפאניקה של 1857.
קברניט הספינה, ויליאם לואיס הרנדון, היה בין הנספים. הוא שירת במלחמת ארצות הברית–מקסיקו והיה בין שני מחבריו של ספר על חקר עמק האמזונאס. על שמו נקראו שתי ספינות של חיל הים האמריקני וכן עיירה בווירג'יניה.
גילוי הספינה

בספטמבר 1988 התגלתה הספינה על ידי צוות של מחפשי אוצרות ימיים, וצוללות רובוטיות העלו מהספינה הטבועה חלק קטן מתכולתה. 39 חברות ביטוח תבעו את הצוות בטענה כי מכיוון שבשעתו הן פיצוי את הבעלים על אובדן הזהב, הוא שייך להן. מנגד טען הצוות כי הזהב ננטש ודינו הפקר. ב-1996 נפסק כי לצוות החיפוש מגיעים 92 אחוזים מהאוצר שחולץ.
תנועת הסופה שהטביעה את הספינה
סקיי איירליינס

סקיי איירליינס (Sky Airlines) הייתה חברת תעופה טורקית שהתמחה בטיסות שכר ומרכזה שכן בנמל התעופה הבינלאומי של אנטליה בדרום טורקיה. החברה טסה ל-50 יעדים באירופה.
החברה נוסדה בסוף שנת 2000 והחלה בפעולה מסחרית ב-12 באפריל 2001. ב-5 ביוני 2013 הודיעה החברה על פשיטת רגל והפסיקה את פעילותה.
פעילות החברה בישראל

החברה הפעילה טיסות בין נמל התעופה הבינלאומי של אנטליה לנמל התעופה בן-גוריון בתדירות משתנה לפי עונות התיירות. הטיסות הופעלו בכל סוגי המטוסים שברשות החברה. הטיסות הופסקו בגלל המשבר בין ישראל לטורקיה. בשנת 2013 חודשו הטיסות, עד לפשיטת הרגל בחברה.
סליף מנה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 בדצמבר 2001 (בן 22) 
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 תת-ענף:  קפיצה משולשת
 הישגים
 שיאים אישיים:  אצטדיון:   קפיצה משולשת: 17.52 שניות (2024)
 
סליף מנה (באנגלית: Salif Mane; נולד ב-12 בדצמבר 2001) הוא אתלט אמריקאי, זכה במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת פריז בקפיצה משולשת.
ביוגרפיה

מנה נולד וגדל בברונקס, ניו יורק. הוריו היגרו לאמריקה בשנות ה-90 מסנגל. יש לו שני אחים, אח ואחות. אמו, פאטו סיי, מנהלת עסק לשזירת שיער בדרום ברונקס. אביו, תיינאו מנה, נפטר באפריל 2020 מנגיף הקורונה במהלך מגפת הקורונה.
ביוגרפיה > 2023

באליפות ארצות הברית שנערכה ביוג'ין, אורגון בתחילתיולי 2023 הוא סיים במקום רביעי בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.44 מטר.
שבועיים לאחר מכן באליפות צפון אמריקה, מרכז אמריקה והקריביים שנערכה בסן חוסה, קוסטה ריקה ביולי האו זכה במדליי כסף בקפניהצ משושלתצבתוצאה  של 16.49 מטר אחרי ראסל רובינסון (16.64 מטר) ולפני קלסי דניאל מטרינידד וטובגו (16.19 מטר).
ביוגרפיה > 2024

במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת פריז שנערכו ביוג'ין ביוני הוא זכה במדליית זהב בקפיצה משולשת בשיא אישי חדש של 17.52 מטר, לפני ראסל רובינסון (17.01 מטר) ודונלד סקוט (16.87 מטר).
שיאים אישיים > אצטדיון

קפיצה משולשת: 17.52 שניות (2024)
סקנדר קיינס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 בספטמבר 1991 (בן 33) קמדן, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Alexander Amin Caspar Keynes 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  מכללת פמברוק (2014)  בית הספר למשחק של אנה שר (2005)  בית הספר הסיטי של לונדון 
 פרופיל ב-IMDb
 
אלכסנדר אמין קספר "סקנדר" קיינס (באנגלית: Alexander Amin Casper "Skandar" Keynes; נולד ב-5 בספטמבר 1991 בלונדון) הוא שחקן תיאטרון בריטי.
ביוגרפיה

קיינס, צאצא לצ'ארלס דרווין, מתגורר כיום בבריטניה. הוא בן זקונים לרנדל ולזלפה קיינס, ואח קטן לסאומיה. לקיינס קרובי משפחה מצד אמו בלבנון (בביירות ובמארג' עיון) והוא מבקר במדינה מדי שנה.
קריירה

את קריירת המשחק החל קיינס בשנת 2000 כשהיה בן 9, בהצגה "מקבת" שהעלתה הלהקה השייקספירית המלכותית עבור ערוץ 4 הבריטי. משם הוא המשיך למיני סדרה נוספת בשם "The Victorians" שהוקרנה ב-BBC2. קיינס המשיך להופיע על הבמה והופיע בעוד כמה הפקות טלוויזיוניות, עד שלוהק ב-9 בדצמבר 2005 לתפקיד אדמונד פבנסי ב"סיפורי נרניה: האריה, המכשפה וארון הבגדים", כשהיה בן 14. ב-16 במאי 2008, כשקיינס היה בן 17, המשיך את תפקידו בתור אדמונד פבנסי בסרט ההמשך "סיפורי נרניה: הנסיך כספיאן". קיינס שיחק בסרט השלישי "סיפורי נרניה: המסע בדורך השחר", שיצא ב-8 בדצמבר 2010.
סטאראיה רוסה

סטאראיה רוסה (ברוסית: Старая Русса) היא עיר במחוז נובגורוד ברוסיה. העיר הידועה כעיר מרפא שוכנת על גדות נהר פוליסט במרחק של כ-100 קילומטרים דרומית לנובגורוד, בירת המחוז. בעיר מתגוררים כ-29 אלף איש (נכון ל-2017).
אטימולוגיה

מאז האזכור הראשון של העיר במאה ה-12 ועד המאה ה-16 היא נודעה בשם "רוסה" (Руса, עם С יחידה בניגוד לשם המודרני). ההסבר המקובל ביותר הוא שהיא קרויה על שם נהר רוסה, יובל של נהר פוליסט הידוע היום בשם נהר פורוסיה (רו'). לאחר שבמאה ה-16 נוסדו בקרבת מקום שני כפרים שנודעו גם הם בשם זה, הוסף לשם התואר "סטאראיה" (מילולית: "הישנה") כדי להבדיל אותה מהם. במאה ה-19 הכתיב הרוסי השתנה והאות С בשם רוסה הוכפלה, כחלק ממגמה שהייתה באותה תקופה של הכפלת אותיות בשמות.
היסטוריה

לא ברור מתי העיר הוקמה. האזכור הראשון של העיר הוא מ-1167, כשהיא מוזכרת כאחת הערים המרכזיות של רפובליקת נובגורוד. בסוף המאה ה-12 ובתחילת המאה ה-13 העיר התפתחה ונבנו בה מנזר, קתדרלה וביצורים.
ב-1456 העיר נכבשה על ידי כוחותיה של נסיכות מוסקבה במסגרת מלחמה שלה עם רפובליקת נובגורוד, אך הוחזרה לנובגורוד עם סיום הלחימה וחתימת חוזה יז'לביצי. במסגרת מלחמה נוספת בין השתיים ב-1471 העיר הוחרבה על ידי כוחותיה של מוסקבה ולאחר מכן סופחה סופית לנסיכות.
החל מהחצי השני של המאה ה-16 מעמדה של העיר ירד באופן דרסטי. ב-1581, במהלך מלחמת ליבוניה, היא נכבשה והוחרבה על ידי האיחוד הפולני-ליטאי ונשארה בשלטון האיחוד גם בתחילת תקופת הצרות. ב-1608 היא נכבשה על ידי כוחותיו של דמיטרי הכוזב השני, אך ב-1609 היא נכבשה על ידי כוח רוסי-שוודי שנלחם נגד דמיטרי. השוודים השתלטו לבדם על האזור ב-1611 והוא הוחזר לרוסיה בחוזה סטולבובו ב-1617. באותו זמן העיר הייתה חרבה לחלוטין ונותרו בה 38 בני אדם בלבד מתוך 8,000 בסוף המאה ה-16, והיא החלה בתהליך שיקום ארוך.
ב-1708 האימפריה הרוסית חולקה מנהלית מחדש והעיר נכללה בפלך סנקט פטרבורג. ב-1727 היא עברה לפלך נובגורוד. ב-1763 העיר חרבה בשרפה,
והיא הוקמה מחדש על הגדה הימנית של נהר פוליסט. בסוף המאה ה-18 היא החלה להתעצב כעיר מרפא ונופש.
עם הקמתה של ברית המועצות בתחילת המאה ה-20 האזור סופח למחוז לנינגרד.
ב-9 באוגוסט 1941, במהלך מלחמת העולם השנייה, העיר נכבשה על ידי הארמייה ה-16 של הוורמאכט. רוב תקופת הלחימה העיר הייתה באזור החזית ונחרבה לחלוטין פעם נוספת. הצבא האדום ניסה לשחרר את מספר פעמים - ב-1942 וב"מבצע סטאראיה רוסה" (רו') ב-1943 - ללא הצלחה. העיר שוחררה סופית ב-18 בפברואר 1944 על ידי ארמיית ההלם הראשונה של החזית הבלטית השנייה במסגרת מבצע לנינגרד-נובגורוד. גם ב-1959, עת התקיים מפקד האוכלוסין הראשון לאחר המלחמה, היו בה כ-25,000 תושבים בלבד, לעומת כ-40,000 ב-1939. כהוקרה לסבל שעברה העיר במהלך המלחמה הוענק לה ב-1984 עיטור המלחמה הפטריוטית הגדולה וב-6 באפריל 2015 נשיא רוסיה ולדימיר פוטין העניק לה את אות עיר תהילה צבאית.
העיר הועברה למחוז נובגורוד עם הקמתו ב-5 ביולי 1944.
הקהילה היהודית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הקהילה במקום מנתה כמה מאות יהודים והתקיימה לפחות מסוף המאה ה-19, אז ישבו בה 624 יהודים מתוך כ-15,000. ערב מלחמת העולם השנייה ישבו בה כ-830 יהודים שהיו כשני אחוזים מהאוכלוסייה.
הקהילה היהודית > בשואה

הגרמנים כבשו את העיר ב-9 באוגוסט 1941 ועל המקום הופקדה יחידה של איינזצגרופה א'. מרבית היהודים הצליחו לברוח מזרחה או שגויסו לצבא האדום, אך עדיין נותרו בה בין 15 ל-20 אחוזים מהקהילה המקורית. בתחילת ספטמבר נערך רישום של היהודים והם חויבו לשאת טלאי צהוב וסרטים לבנים והגרמנים השתמשו בהם לעבודות כפייה שונות. תוך זמן קצר היהודים כונסו במעין גטו בבית כלא מקומי ובמנזר שלידו.
כעבור מספר שבועות, ככל הנראה ב-15 באוקטובר, הגטו חוסל על כל יושביו שנקברו בקבר אחים. כעבור חודש נעצרו כמה עשרות יהודים מתבוללים שלא נעצרו קודם לכן, והם נרצחו בשלב כלשהו בחודש דצמבר. בסך הכל נהרגו בסטאראיה רוסה בין 150 ל-200 יהודים.
הערות שוליים

1 2  מספר האוכלוסייה של הפדרציה הרוסית לפי רשות מקומית נכון ל-1 בינואר 2017, השירות הפדרלי לסטטיסטיקה ממלכתית (ברוסית).
↑  Агеева Р. А., Васильев В. Л., Горбаневский М. В., Старая Русса. Тайны имени древнего города, Москва: Мельгир, 2002, ISBN 5-8137-0067-6 (ברוסית)
↑  היסטוריה של סטאראיה רוסה באתר מחוז נובגורוד (ברוסית)
1 2 3 4 5 6 7  אלכסנדר קרוגלוב (רו'), סטאראיה רוסה, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק B, עמ' 1825), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
↑  אוסף סטטיסטיקות לרגל יובל ה-70 לסיום מלחמת העולם השנייה, השירות הפדרלי לסטטיסטיקה ממלכתית (ברוסית)
↑  סטאראיה רוסה ביברייסקיה אנציקלופדיה (ברוסית).
1 2 3  סטרייה רוסה (Staraya Russa), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557476305171  GND: 4469027-7  LCCN: n81114430  MusicBrainz: bf629e60-d333-4517-b373-fd5901023c35  NKC: ge582401  SUDOC: 158436822  VIAF: 154782833   WorldCat (עם VIAF): 154782833
עיין ערך: אהבה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  דויד גרוסמן
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  רומן
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת כתר
 תאריך הוצאה:  1986
 מספר עמודים:  399
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  978-2-02-025907-1
 הספרייה הלאומית:  001015762, 001753032
עיין ערך: אהבה הוא רומן מאת דויד גרוסמן שיצא לאור ב-1986. הספר זכה בשבחי הביקורת והיה לרב-מכר, וכמו כן, תורגם לשפות רבות. הספר מטפל בנושא השואה מזוויות אישיות מאוד ולא-שגרתיות. חלקו הראשון של הספר, "מומיק", יצא לאור מאוחר יותר בנפרד כנובלה עצמאית, ועובד גם לסרט קצר ולמחזה. הספר נחשב בעיני מבקרים רבים לאחד הרומנים החשובים ביותר שנכתבו בעברית[דרוש מקור].
קבלתו של הספר והביקורת עליו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לקריאה נוספת

גלעד מורג, "מקורות מוסמכים: משמעות בין-טקסטואלית ב'עיין ערך: אהבה'", מחקרי ירושלים בספרות עברית יח, תשס"א, עמ' 341–357 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
אמיר קלוגמן, גוף פוגש שפה: קריאה פסיכואנליטית בסיפוריו של דויד גרוסמן, הוצאת רסלינג, 2022, הפרק "המטמורפוזה של הגוף", עמ' 253–312.
עיר אחרת

"עיר אחרת" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור ב-1974 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השנייה באלבום שירו שיר לשמש.
על השיר

"עיר אחרת" נכתב, הולחן ועובד על ידי חיים קינן, שייקה פייקוב ואלדד שרים בהתאמה. הוא מחולק לשלושה בתים, כאשר בין כל אחד מבוצע הפזמון, שאורכו עומד על שתי שורות זהות. כל בית מספר על צד אחר של העיר בה מתגוררת: הצד החדש, הישן וה"ללא תכלית". ב-22 במאי 1975 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-14. ב-10 ביולי עלה למקום הראשון, שם שהה שבועיים רצופים. לבסוף, ב-7 באוגוסט יצא מהדירוג לאחר אחד-עשר שבועות צעידה רצופה.