stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עץ התות (ואן גוך)
רקע > רקע

ב-8 במאי 1889, ואן גוך אושפז מרצונו במוסד סן-פול-דה-מוזול, שם צייר במהלך השנה כ-150 ציורים. בתקופת שהותו בבית החולים, הוא התמקד בנופי טבע ובהשפעת הצבעים.  בחודשים הראשונים של חייו הסדירים במקום, חווה שיפור במצבו הנפשי. בשבוע הראשון של אוקטובר 1889 צייר ואן גוך מספר יצירות, בהן "עץ התות, הקוצר והכניסה למחצבה". הוא אף יצר ציור של העצים שבחצר בית המחסה, עליו היה גאה וכתב: "יש לי שתי תמונות של הגנים ושל בית המחסה, שבהן המקום נראה אטרקטיבי. ניסיתי לתאר אותו כפי שהיה יכול להיות, תוך פישוט והדגשת אופיים האיתן והבלתי משתנה של עצי האורן וגושי הארזים כנגד השמיים הכחולים".  במכתב לאחיו, תיאו, תיאר ואן גוך את ההנאה שלו בלכידת מהות העונה: "אני אגיד לך שיש לנו כמה ימי סתיו נהדרים, ושאני מנצל אותם".
בציור "עץ התות", ואן גוך השתמש בצבעים נועזים וניסיונות סגנוניים שונים, בהם שכבות צבע דקות מרפרפות המדמות את נשירת העלים לצד שכבות צבע עבות המתארות את מבנה הענפים החשופים.
ואן גוך חש קשר עמוק לתכונות הביטוי של העצים, והתייחס אליהם כאל ישויות אנושיות. הוא כתב לתיאו: "העצים הללו, הם היו נשגבים, היה דרמה בכל אחד מהם, אני מנסה לומר – בכל עץ". במכתב נוסף משנת 1881 כתב: "אם לא נצייר דמויות, או עצים כאילו היו דמויות, הרי שאנו כמי שחסרים עמוד שדרה, או שיש להם אחד חלש מדי".
במהלך שנתו במוסד, למרות התקפים תכופים, הצליח ואן גוך לייצר בממוצע שני ציורים בשבוע, תוך שהוא מתאר את עבודתו במכתבים לתיאו.
ב-7 בדצמבר 1889, שלח ואן גוך לתיאו מכתב שבו תיאר את תוכן שלושה משלוחים של יצירות אמנות, כולל עץ התות, שלגביו כתב: "השאר הן בעיקר יצירות סתיו, ואני חושב שהטובה שבהן היא עץ התות הצהוב כנגד השמיים הכחולים".
במכתב נוסף לאחותו ויל ואן גוך, ב-9 או 10 בדצמבר 1889, תיאר את העץ שצייר: "הגן גם כן, עם עץ התות המסוכך שלו. לגבי עצי התות, יש כאן רבים. לא מזמן ציירתי אחד, כאשר עליו היו צהובים מפוארים כנגד שמיים כחולים מאוד, ושדה לבן, סלעי ומואר מאחוריו".
פרשנויות

היצירה הוצגה בגלריית ברנהיים-ז'ון בפריז בשנת 1901. המשורר האוסטרי הוגו פון הופמנסתאל כתב על ביקורו בתערוכה בצורת מכתב בדיוני בשם "צבעים", ובו תיאר את חווייתו לנוכח כשישים ציורים של ואן גוך. הוא כתב: "תחילה הם נראו גסים וצורמים בגוני הצבע שלהם, נסערים ומשונים;... אך אז ראיתי את כולם בדרך הזו, כל אחד בנפרד, וכולם יחד, ואת הטבע בהם, ואת כוח הנשמה האנושית שעבדה כאן, מעצבת את הטבע, ואת העץ והשיח והשדה... ובנוסף לכך, משהו נוסף, אותו דבר שהיה 'מאחורי' פני השטח הצבועים, המציאות האמיתית, הבלתי ניתנת לתיאור – את כל זה תפסתי עד שאיבדתי את מודעותי העצמית בעודני מביט ביצירות הללו".
ב-24 באפריל 1892, חוקר האמנות שארל סונייה פרסם בעיתון האנרכיסטי L’Endehors מאמר שכותרתו "וינסנט ואן גוך", ובו ציין כי טכניקתו של ואן גוך מורכבת, ולעיתים השתמש בגוונים שטוחים ולעיתים בטונים מחולקים. הוא הדגיש את יכולתו ליצור אמנות אינטלקטואלית ומורכבת, המעבירה תחושת עליזות דרך "הפרדסים של אובר".
מקור

קמיל פיסארו, פריז, עד 1890, בירושה ל;
מאדאם סי פיסארו, פריז;
אמברוז וולארד, פריז.
אלפונס קאן (1870–1948), סן ז'רמן-אן-ליי, עד 1928, עדיין ב-1934, כנראה בירושה ל;
מייקל סטיוארט, לונדון.
דייוויד גיבס, לונדון וניו יורק, נמכר ב-19 באוקטובר 1961 ל; Marlborough Fine Art, Ltd.
Marlborough Fine Art, Ltd, London, נמכרה ב-12 בנובמבר 1961 ל; נורטון סיימון
נורטון סיימון, מתנה 1976 ל; קרן נורטון סיימון לאמנות.
הערות שוליים

↑  Skea, Ralph; Gogh, Vincent van (2013). Vincent's trees: paintings and drawings by Van Gogh. New York, New York: Thames & Hudson. p. 22. ISBN 978-0-500-23904-9. OCLC 827777843.
↑  "The Mulberry Tree". Norton Simon Museum (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2024-10-13.
↑  Paintings, Authors: Department of European. "Vincent van Gogh (1853–1890) | Essay | The Metropolitan Museum of Art | Heilbrunn Timeline of Art History". The Met’s Heilbrunn Timeline of Art History (באנגלית). נבדק ב-2024-10-14.
↑  Gogh, Vincent van; Pullen, Alayne (2006).  Suh, H. Anna (ed.). Vincent van Gogh: a self-portrait in art and letters. New York, NY: Black Dog & Leventhal. p. 270. ISBN 978-1-57912-586-8.
↑  "808 (809, 609): To Theo van Gogh. Saint-Rémy-de-Provence, Saturday, 5 October 1889. - Vincent van Gogh Letters". vangoghletters.org. נבדק ב-2024-10-14.
↑  Naifeh, Steven; Smith, Gregory White (2011). Vincent van Gogh: the life. New York, NY: Random House. p. 923. ISBN 978-1-58836-047-2.
↑  Greenberg, Jan; Jordan, Sandra (3 בפברואר 2009). Vincent Van Gogh: Portrait of an Artist. Random House Children's Books. p. 77. ISBN 9780307548740. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "824 (826, 618): To Theo van Gogh. Saint-Rémy-de-Provence, Saturday, 7 December 1889. - Vincent van Gogh Letters". vangoghletters.org. נבדק ב-2024-10-13.
↑  "827 (829, W16): To Willemien van Gogh. Saint-Rémy-de-Provence, Monday, 9 or Tuesday, 10 December 1889. - Vincent van Gogh Letters". vangoghletters.org. נבדק ב-2024-10-13.
↑  Stein, Susan A.; Van Gogh, Vincent, eds. (1986). Van Gogh: a retrospective. New York: Park Lane. pp. 313–314. ISBN 978-0-517-66122-2.
↑  Gogh, Vincent van; Stein, Susan Alyson (1988). Van Gogh: a retrospective. New York: Park Lane : Distributed by Crown. p. 305. ISBN 978-0-517-66122-2.
↑  "The Mulberry Tree". Norton Simon Museum (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2024-10-13.
| וינסנט ואן גוך |
| --- | --- | --- |
| יצירותיו | אגוסטינה סגטורי יושבת בקפה דו טמבורין • אוכלי תפוחי האדמה • אירוסים • בית החולים בארל • בית העירייה באובר • ברושים • גולגולת עם סיגריה בוערת • גן בית הכומר בנונן • גשם • גשר לנגלואה בארל • דיוקנו של ד"ר גאשה • דיוקנו של פר טנגי • דיוקן אמו של האמן • דיוקן עצמי ללא זקן • דיוקן עצמי עם אוזן חבושה • דיוקן עצמי של ואן גוך • דיוקנאות של וינסנט ואן גוך • דיוקנה של מאדאם ז'ינו • דרך ברושים וכוכב • דרך ליד ארל • הבית הלבן לעת לילה • הבית הצהוב • הזואווי • החופרים • הרועה (על פי מילה) • זיכרון הגן באטן • חדר שינה בארל • החמניות • הכיסא של ואן גוך • הכנסייה באובר • הכרם האדום • לה מוסמה • ליל כוכבים • ליל כוכבים מעל הרון • מרפסת בית הקפה בלילה • משפחת רולין • נוף מושלג • נוף עם כרכרה ורכבת • נופי פריז מחדרו של וינסנט ברו לפיק • נעליים • סמטת אליסקאמפס • סרטן על גבו • עגלה ופר שחור • על סף הנצח • עץ התות • עצי זית • עצים וסבך • פרחי פרג • פריחות שקד • קפה הלילה • שדה חיטה עם ברושים • שדה חיטה עם עורבים • שדה חיטה עם עפרוני • שדה פרגים • שורשי עץ • שני סרטנים |  |
| סרטים | תאווה לחיים (1956) • חלומות (1990) • וינסנט ותיאו (1990) • לאהוב את וינסנט  (2017) • ואן גוך: בשערי הנצח (2018) |  |
| ראו גם | תאו ואן גוך • מוזיאון ואן גוך • מוזיאון ד'אורסה |  |
פרט מקרוב של טכניקת אימפסטו בשימוש ב"עץ התות"
חטיבת גבעתי במלחמת חרבות ברזל

| --- | --- |

 סוג היחידה:  חטיבת חי"ר
 שייכות חיילית:   חיל הרגלים
 מדינת מוצא:  ישראל ישראל
 מפקדים:    אלוף-משנה לירון בטיטו
 יחידת האם:   עוצבת הפלדה
 יחידות משנה:   גדוד רותם   גדוד צבר   גדוד שקד   סיירת גבעתי   צמ"ה גבעתי
 עימות:  מלחמת חרבות ברזל
 גזרת פעילות:  רצועת עזה
 קרבות:  טבח שבעה באוקטובר  קרב שדרות  קרב נחל עוז  קרב גבאליה   קרב עזה  קרב ח'אן יונס ודרום הרצועה  קרב רפיח  קרב ג'באליה השני  מבצע ארנון
 לחם לצד:   גדוד 77   גדוד 196   גדוד 9
 לחם נגד:   גדודי עז א-דין אל-קסאם   פלוגות אל-קודס   גדודי אבו עלי מוסטפא
 אבדות:  86 לוחמים הרוגים
במלחמת חרבות ברזל לחמה חטיבת גבעתי במספר רב של קרבות. כבר בטבח שבעה באוקטובר, ביום הראשון של המלחמה, סייעה החטיבה רבות בהדיפת מתקפת הטרור של חמאס. בשלב השני של הלחימה, התמרון הקרקעי, השתתפו כוחות החטיבה בתמרון מצדה הצפוני של רצועת עזה. החטיבה הובילה את כוחות אוגדה 162 בפריצת קווי ההגנה של ארגון הטרור חמאס, ובהכנעת שתי חטיבות של הארגון, חטיבת צפון הרצועה וחטיבת העיר עזה.
בשלב השלישי, עם הכניסה לח'אן יונס, הצטרפה החטיבה לאוגדה 98 לצורך התמרון במרחב והשמדת חטיבה נוספת של חמאס.
במאי 2024 חזרה החטיבה לפיקוד אוגדה 162, ונכנסה איתה לקרב רפיח. חודשים רבים לחמו שם כוחות החטיבה. באוקטובר נכנסה חטיבת גבעתי לקרב ג'באליה השלישי, בו השמידו תשתיות רבות בעיירה ג'באליה, במחנה הפליטים ג'באליה ובבית לאהיא. הקרב הסתיים עם חתימת עסקת שחרור החטופים ישראל–חמאס.
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
בעקבות מתקפת הפתע הכריזה ישראל על יציאה למלחמת חרבות ברזל לשם מיטוט שלטון החמאס ברצועת עזה וחיסול כל המחבלים השוהים שם.
הקרבות ביום מתקפת הפתע

בבוקר יום שבת של טבח שבעה באוקטובר, פעלה סיירת גבעתי תחילה בעיר שדרות וחתרה למגע עם מחבלים. לאחר שהושגה בחזרה שליטה על העיר, נשלחה הסיירת לקיבוץ נחל עוז על מנת לחלץ את התושבים ולחסל את חוליות המחבלים.
במקביל, כוחות נוספים של חטיבת גבעתי פעלו ביישובים כפר עזה וכיסופים בהם חיסלו את המחבלים המתבצרים והחזירו את השליטה על היישובים.
במהלך הלחימה של גדוד צבר לצד גדוד רותם בכפר עזה ב-9 באוקטובר נהרג סרן דור שדה מ״מ בפלוגה הרובאית בגדוד צבר בעת סריקה אחר תושבים ומחבלים בבתים. סרן דור שדה עמד בראש מחלקתו ובעת כניסה לאיתור האחרון נפגע מירי מחבלים ונהרג.
התמרון הקרקעי > ההכנה לתמרון

ב-26 באוקטובר 2023 החלו כוחות יבשה משולבים בפיקוד חטיבת גבעתי בפשיטה ממוקדת באמצעות טנקים בשטח צפון רצועת עזה, כחלק מהכנת המרחב לשלבי הלחימה הבאים. במסגרת אותה פשיטה לילית נתקלו לוחמי גבעתי בקרבות מול מחבלי חמאס, השמידו תשתיות טרור, עמדות נ"ט וביצעו עבודות לארגון המרחב, כאשר בסיום הפעילות חזרו לשטחי הכינוס מסביב לרצועה.
במהלך הלחימה הוקמה בחטיבה פלוגת צמ"ה שהוכשרה על ידי חיל ההנדסה הקרבית והפעילה כלי צמ"ה ממוגנים בהם דחפורי D9 משוריינים ומחפרים בשירות צה"ל. הפלוגה נלחמה בקרב רפיח (2024) וקרב ג'באליה השלישי (2024) בהם הרסה בתים רבים. לוחמי הפלוגה פיתחו טכניקה להפלת בתים ובניינים בעלי 3–7 קומות באמצעות דחפורי D9.
התמרון הקרקעי > קרב ג'באליה

| --- | --- |
 :  ראו גם – קרב ג'באליה הראשון (2023), קרב ג'באליה השלישי
התמרון הקרקעי > קרב ג'באליה > 2023

ב-31 באוקטובר 2023 לאחר מספר ימי לחימה קרקעית החלו כוחות חטיבת גבעתי בפשיטה על העיירה ג'באליה בצפון רצועת עזה. במסגרת הפשיטה השתלטו לוחמי גבעתי על מעוז צבאי של חמאס שהכיל אמצעי לחימה רבים, עמדות לירי רקטות ומנהרות ששימשו למעבר חמושים לאזור החוף והרגו עשרות פעילי חמאס. באותו היום סמ"ר רועי וולף, וסמ"ר לביא ליפשיץ שני לוחמי סיירת גבעתי נהרגו מפגיעת טיל נ"ט בהיתקלות עם מחבלים.
כוחות חטיבת גבעתי בלחימה והתקדמו לשטחים עירוניים יותר, בהם התנגדות גדולה יותר והיתקלויות עם חוליות מחבלים פנים מול פנים. במהלך הקרבות נהרגו 11 לוחמי גדוד צבר מירי טיל נ"ט שבוצע לעבר נגמ"ש מרכבה שבו לחמו ביניהם:סגן פדיה מנחם מרק, סמ"ר רועי סרגוסטי, סמ"ר שי ארוס, סמ"ר איתי יהודה, סמ"ר רועי דאוי, סמל עידו עובדיה, סמ"ר עדי ליאון, סמ"ר ארז מישלובסקי, סמ"ר הלל סולומון, סמל ליאור סימינוביץ וסמ"ר עדי דנן.
ב-3 בנובמבר 2023 כוחות חי"ר, הנדסה ושריון בפיקודה של סיירת גבעתי השתלטו על מעוז צבאי של חמאס אשר שימש כמטה המודיעין המבצעי של הארגון במרחב ג'באליה. במהלך ההשתלטות איתרו לוחמי גבעתי מפות, נתוני סד"כ, מידע אישי על מחבלים, ואמצעי תקשורת של חמאס.
ב-4 בנובמבר 2023 ביום שבת שבוע לפעולה הקרקעית, המשיכו כוחות חטיבת גבעתי בלחימה ברצועת עזה ופעלו לביצוע יצירת מסדרון הומניטרי למעבר תושבי העיר עזה אל דרום הרצועה, בצהריים תקפו מחבלי חמאס בירי נק"ל ונ"ט (RPG-7) כוח צה"ל שפתח ציר סיוע הומניטרי לתושבי רצועת עזה, לא היו נפגעים לכוחות צה"ל. בערב הותר לפרסום כי במהלך הקרבות בסוף השבוע נהרגו רס"ן יהודה נתן כהן מפקד פלוגה, ושני לוחמי סיירת גבעתי סמ"ר גלעד נחמיה ניצן, וסמ"ר יונדב רז לוינשטיין.
ב-19 בנובמבר כוחות אוגדה 162 בהובלת חטיבת גבעתי פשטו בצפון הרצועה על יעדי טרור. במהלך הקרבות חוסלו מחבלים והכוחות פגעו בתשתיות טרור, לרבות תשתיות תת-קרקעיות ויעדים נוספים של ארגון הטרור. במהלך הקרבות נהרגו סרן אדיר פורטוגל קצין בגדוד שקד וסמ"ר גל מישאלוף לוחם בגדוד צבר של החטיבה.
ב-20 בנובמבר פעלה חטיבת גבעתי במרחב צפון הרצועה. במהלך חילופי אש מול מחבלים נהרג לוחם סיירת גבעתי סמ"ר איתן דישון.
ב-21 בנובמבר כוחות אוגדה 162 בהובלת חטיבת גבעתי השלימו את כיתור ג'באליה במרחב צפון רצועת עזה. במהלך הקרבות בצפון הרצועה נהרגו סרן (ביל') ארנון בנבניסטי קצין מסיירת גבעתי וסמ"ר איליה סנקין לוחם מגדוד רותם. בנוסף נהרג סגן יעקב אליאן, צוער בגדוד גפן ששירת כמפקד כיתה בבא"ח גבעתי תחת גדוד שקד.לוחמי החטיבה לחמו מגדוד רותם לחמו גם בקרב ג׳באליה השני תחת צוות הקרב של חטיבה 7.
התמרון הקרקעי > קרב ג'באליה > 2024

במאי 2024 חזר גדוד רותם לפעול בג'באליה במבצע תחת אוגדה 98. ב-26 במאי במהלך קרבות וחילופי אש קשים נהרג בהתקלות עם מחבלים לוחם גדוד רותם סמ"ר סהר סודאי.
באוקטובר 2024 חזרה החטיבה לפעול במרחב ג'באליה במבצעי פשיטות ולחימה תחת אוגדה 162.
ב-1 בנובמבר במהלך הלחימה במרחב ג'באליה נהרגו שני לוחמי גדוד שקד בהם סמ"ר איתי פאריזאט וסמ"ר יאיר חנניה.
ב-21 בנובמבר כתוצאה מירי מרגמות לעבר מרחב הפעולה של כוחות גדוד צבר של החטיבה בג'באליה נהרג לוחם הגדוד סמ"ר רון אפשטיין.
ב-9 בדצמבר במהלך פעילות גדוד שקד של החטיבה, הותקל כוח לוחמים של הגדוד במארב מחבלים, במהלך הקרב נהרגו 3 מלוחמי הגדוד בהם: סמ"ר ברק דניאל הלפרן, סמ"ר עידו ז'נו, וסמל עמרי כהן.
התמרון הקרקעי > הקרבות בעיר עזה

| --- | --- |
 :  ראו גם – קרב עזה (2023)
התמרון הקרקעי > הקרבות בעיר עזה > הקרב בשייח' זאיד

ב-22 בנובמבר פשטו לוחמי החטיבה על מפקדת החטיבה הצפונית של ארגון הטרור חמאס, אשר נמצאת במרחב שייח זאייד בצפון מערב ג'באליה. במהלך הפשיטה חיסלו לוחמי גבעתי תצפיתנים של חמאס, איתרו פירי מנהרות, מתחמי שיגור רקטות ואמצעי לחימה. במהלך הקרבות בשייח' זאיד בצפון הרצועה נהרג סמ"ר איתן רוזנצוויג לוחם מגדוד שקד של חטיבת גבעתי.
התמרון הקרקעי > הקרבות בעיר עזה > הקרב בדרג'-תופאח

ב-26 בדצמבר לוחמי גדוד צבר וגדוד שקד של חטיבת גבעתי פעל תחת צק"ח חטיבה 460 וחיסל מחבלים בשכונת דרג'-תופאח בעזה, השמיד פירי מנהרות ומצא רימונים, ותמונות משפחתיות של ילדים ואישה מבוגרת עם רובים. במהלך היתקלות מול מחבלי חמאס נהרגו סרן ירון אליעזר צ'יטיז, סמ"ר איתי בוטון, סמ"ר אפרים יכמן קצין ולוחמי גדוד שקד, שצוותו ולחמו תחת צק"ג 52 "הבוקעים" חטיבה 401. השלושה מגדוד שקד 424 של חטיבת גבעתי שירתו בפלוגה המבצעית שנלחמה עם גדוד 52, והם נהרגו במהלך פעילות התקפית של הצק"ג.
התמרון הקרקעי > הקרבות בעיר עזה > הקרב על שאטי

ב-9 בנובמבר 2023, כוחות חי"ר, שריון והנדסה של צוות קרב חטיבת גבעתי פשטו על הרובע הביטחוני של ארגון הטרור חמאס בלב העיר עזה שסמוך לבית החולים שיפא. מרחב הרובע הביטחוני אשר הוא מאתרי טרור אסטרטגיים עבור החמאס, ביניהם מטה המודיעין המרכזי ומטה ההגנה האווירית של ארגון הטרור, ומשרדים של החמאס ביניהם משרד הפנים ותחנת המשטרה. בנוסף, במרחב קיימים מתקני האימונים הגדולים ביותר ברצועת עזה ללחימה בשטח בנוי, מוצבים צבאיים, מחסני ומפעלי אמל"ח שונים ושימש בין היתר לתכנון ממנו יצאו כוחותיו לקראת מתקפת הפתע שביצע ב-7 באוקטובר.
לוחמי גבעתי פעלו לטיהור המרחב ונטרול תשתיות הטרור הרבות בשטח, ביניהן תשתית תת-קרקעית רחבה, במקביל ללחימה רציפה וחיסול עשרות מחבלים. כמו כן, הלוחמים חיסלו ברובע למעלה מ-50 מחבלים במהלך קרבות עצימים. במהלך הלחימה מצאו כוחות חטיבת גבעתי מסמכים מודיעיניים והושמדו מספר פירי מנהרות משמעותיים, מפעלים לייצור אמל"ח, ועמדות לשיגור נ"ט.
ב-11 בנובמבר כוחות מצוות הקרב החטיבתי גבעתי חיסלו באמצעות הכוונת מטוס קרב ובהכוונה מודיעינית של אמ"ן ושב"כ את המחבל אחמד ציאם, מפקד הפלוגה המרחבית נאצר-רצ'ואן בארגון הטרור חמאס אשר החזיק כאלף מתושבי רצועת עזה כבני ערובה בבית החולים רנתיסי ומנע מהם להתפנות לדרום הרצועה. אחמד ציאם חוסל כאשר הסתתר בבית ספר 'אלבוראק', בו הסתתרו וחוסלו יחד איתו מספר מחבלי חמאס שהיו תחת פיקודו.
באחד מן הקרבות, לוחמי צוות קרב חטיבתי גבעתי, זיהו אוכלוסייה אזרחית במבנה, הכוחות אפשרו לאזרחים להתפנות באמצעות ציר מאובטח. במהלך פינוי האזרחים, ירו מחבלים לעבר לוחמי גבעתי שאבטחו את האזרחים. הלוחמים הגיבו באש במטרה להגן על ציר הפינוי בירי קל ובירי טנקים וחיסלו את המחבלים. בהיתקלות אחרת, זיהו לוחמי גבעתי חוליית מחבלים שהתבצרה בבית בשכונה, והיוותה איום על הכוחות. הלוחמים חיסלו את המחבלים, בירי ובהכוונת כלי טיס של חיל האוויר.
ב-14 בנובמבר כוחות מחטיבת גבעתי מסייעים לשייטת 13 בכיבוש בית החולים רנתיסי. במהלך חילופי אש מול מחבלים נהרג סרן ידידיה לב קצין בגדוד שקד ששימש כסגן מפקד פלוגה בפחת"ק גדוד 52.
באותו יום, ב-14 בנובמבר השלימה החטיבה את כיבוש מחנה שאטי במרכז העיר עזה. צוותי הקרב של חטיבת גבעתי וחטיבה 401 השמידו בפאתי שאטי מטרות מהיבשה ומהאוויר, בהן מבנים מרכזיים ומוסדות שלטון השייכים לחמאס - ושמהם הוכוונה פעילות טרור נגד אזרחי ישראל לכוחות.
התמרון הקרקעי > קרב זייתון

לוחמי גדוד שקד של החטיבה לקחו כחלק מכוחות אוגדה 162 להילחם בשכונת זייתון שמדרום לעיר עזה, במסגרת פשיטה על זייתון, חיסלו הלוחמים מחבלים רבים בתקיפות אוויריות ובהיתקלויות בשטח. בנוסף, הכוחות איתרו אמצעי לחימה רבים, בהם רובי קלצ'ניקוב ומחסניות, מטען מוכן להפעלה וכן וסטים ומסמכים של חמאס. במהלך הקרבות ולאחר פגיעת נ"ט נהרג מ"פ בגדוד שקד של חטיבת גבעתי. במהלך הפעולה נפגע כוח גדוד שקד מטיל נ"ט וכתוצאה מכך נהרג מפקד פלוגה בגדוד שקד רס"ן אייל שומינוב.
ב-27 בפברואר במהלך הפעילות בשכונת זייתון, לוחמי פלחו״ד צבר מחטיבת גבעתי נכנסו לבית ממולכד, וכתוצאה מהפיצוץ נהרגו רס"ן יפתח שחר, מפקד פלוגה בגדוד צבר וסרן איתי סייף, מפקד מחלקה בגדוד בנוסף ועשרה נפצעו, ביניהם 7 באורח קשה.
התמרון הקרקעי > הקרבות בח'אן יונס ודרום הרצועה

| --- | --- |
 :  ראו גם – קרב ח'אן יונס (2023)
ב-9 בדצמבר כוחות צוות הקרב של חטיבת גבעתי, הכולל את גדוד 8104, חטיבה 55 וחטיבה 4 כיתרו את העיר וביצעו התקפות ופשיטות ממוקדות כנגד פלוגות בחטיבת ח'אן יונס של ארגון הטרור חמאס.
ב-10 בדצמבר, חיל האוויר בהכוונת לוחמי צק"ח גבעתי, תקף אתר קשר צבאי של חמאס אשר מוקם סמוך למסגד בדרום הרצועה. בתום התקיפה, פשטו לוחמי החטיבה על האתר.
ב-13 בדצמבר במהלך הבוקר לוחמי צק"ח גבעתי וכוחות הנדסה ושריון פשטו על תשתיות טרור במרחב העיר בני סוהילה שמרחב דרום הרצועה. במהלך הפשיטות לוחמי גבעתי חיסלו עשרות מחבלים, השמידו תשתיות טרור, אתר קשר צבאי ונקודות מפגש של מחבלים.
ב-18 בדצמבר המשיכה החטיבה להעמיק את אחיזתה בעיר. במהלך הלחימה נהרג בשוגג מאש כוחות צה"ל סרן ירין גהלי מפקד צוות בסיירת גבעתי.
ב-20 בדצמבר במהלך פעילות של החטיבה במרחב נהרג רס"ר (מיל') אוריאל כהן מפקד נמ"ר ביחידת הסיוע המנהלתי של חטיבת גבעתי.
ב-22 בדצמבר במהלך פעילות של סיירת גבעתי הופעל מטען כנגד הכוחות. כתוצאה מהפיצוץ נהרגו שני לוחמי הסיירת סמ"ר ניר רפאל קנניאן וסמ"ר בירהנו קאסיה.
ב-30 בדצמבר לוחמי צוות הקרב של חטיבת גבעתי פשטו על תשתיות טרור במרחב וחיסלו מחבלים שנערכו לפגיעה בכוחות באמצעות ירי צלפים וטנקים. מכלול האש של החטיבה ביצע מספר תקיפות באמצעות כלי טיס אוויריים, בהן חוסלו מחבלים חמושים והושמדו מטרות כגון אתר לייצור אמצעי לחימה ומעוז של מחבלי חמאס. בנוסף סרן הראל איתח, מפקד צוות בסיירת גבעתי, נפטר מפצעיו לאחר שנפצע ב-22 בדצמבר בקרב בח'אן יונס.
ב-17 בינואר במהלך היתקלות עם מחבלים בח'אן יונס נהרגו לוחמי סיירת גבעתי סמ"ר אורי ג'רבי וסמ"ר אוריה איימלק גושן.
ב-21 בינואר 2024 פשט צוות הקרב של חטיבת גבעתי על מוצב "אל-קאדסיה" המשמש כמוצב המרכזי של חטיבת ח'אן יונס ומכיל מתחמים רבים. במוצב אותר משרדו של מוחמד סינוואר – אחיו של יחיא סינוואר. עם הכניסה למוצב זיהו הכוחות כי המוצב מולכד על ידי מחבלי החמאס במטענים רבים וביניהם מטענים שהוטמנו בתוך הקירות ונוטרלו על ידי כוחות ההנדסה. בנוסף, מחבלים רבים שהתבצרו סמוך למוצב פתחו בירי לעבר הכוח. המחבלים חוסלו בירי צלפים, ירי פגזי טנקים ובסיוע חיל האוויר. המוצב הכיל מתחמי אימונים משמעותיים בחלקם אותרו דגמים המדמים שערי כניסה של קיבוצים, בסיסים וכלי רכב משוריינים צה״ליים. עוד פשטו הלוחמים על חדר המלחמה המרכזי של חטיבת חאן יונס ועל משרדיהם של בכירי החטיבה. כמו כן, הכיל המוצב גם מחסני רקטות ופירים שהובילו לתוואי תת-קרקע אשר שימשו את ארגון הטרור חמאס.
ב-24 בפברואר לוחמי צוות הקרב של חטיבת גבעתי המשיכו בפשיטות על יעדי טרור ואיתרו אמצעי לחימה ביניהם: רובי צלפים, רובים מסוג קלאצ'ניקוב, רימונים ומחסניות. במהלך היתקלות עם מחבלי חמאס וחילופי אש נהרגו סמ"ר עידו אלי זריהן וסמ"ר נריה בלטה לוחמי סיירת גבעתי.
ב-27 במרץ 2024 פשט בשנית גדוד רותם של החטיבה על שכונת אל-אמל בח'אן יונס, במהלך הפשיטה אותרו מנהרות חדשות, שחלקן מגיעות לקרבת בית החולים נאסר. במהלך הפשיטה נהרג לוחם הגדוד סמ"ר ניסים כחלון מירי מחבל.
התמרון הקרקעי > קרב רפיח

| --- | --- |
 :  ראו גם – קרב רפיח (2024)
ב-5 במאי בשעה 14:00 ירו מחבלי חמאס מתוך שטח רפיח 14 רקטות ופצצות מרגמה אל עבר מחנה אמיתי הסמוך לכרם שלום. שניים מהפצמ"רים גרמו לפגיעות בלוחמים. לוחמים שנפגעו היו במשימת אבטחה – שמירה על הציוד של הכוחות, ציוד שהוכן לקראת הכניסה המתוכננת לרפיח. כתוצאה מהמטח נהרגו סמ"ר עידו טסטה, וסמ"ר ראובן מרק מורדכי אסולין 2 לוחמי גדוד שקד של החטיבה.
ב-18 במאי, פעל כוח פלוגת הפלחה"ן של הסיירת מזרחית לרפיח. במהלך הפעילות, התפוצץ מטען רב עוצמה בפיר מנהרה ממולכד על הכוח. כתוצאה מכך נהרגו שני לוחמי הסיירת סמ"ר נועם ביטאן וסמ"ר נחמן וקנין. באותה תקרית נפצעו קשה גם קצין ושני לוחמים מסיירת גבעתי.
ב-29 במאי במהלך פעילות של הסיירת במרכז רפיח, נורה לעבר כוח של לוחמים RPG. כתוצאה מכך נהרג לוחם הסיירת סמל יהונתן אליאס.
ב-10 ביוני כוח של פלוגת המסלול של סיירת גבעתי נכנס למבנה בן שלוש קומות בשכונת בורא שבעיר רפיח. במהלך התקפה משותפת עם חטיבת הנח"ל, הכוח השליך מטען טלטול אל תוך המבנה שהיה אמור לגרום להפעלת אי אלו מטעני חבלה. לאחר שהושלך, לוחמים נכנסו ורק לאחר מכן התרחש הפיצוץ שהקריס את המבנה והוביל למותם ולפציעה של שישה.
ב-28 ביולי הותר לפרסום כי סמל יונתן אהרן גרינבלט לוחם גדוד שקד נפטר מפצעיו לאחר שנפצע בקרבות ברפיח ב-20/7.
ב-17 בספטמבר פעל כוח של גדוד שקד של החטיבה בשכונת תל סולטאן. הכוח נכנס למבנה במסגרת סריקות שביצע במרחב, ולאחר כניסתם – המבנה הממולכד התפוצץ. לפני הכניסה למבנה, הופעלו אמצעים שנועדו לאתר מלכודים ומטענים, אך הם לא הצליחו לזהות את מלכוד המבנה ולכן הכוח נכנס לתוכו. כתוצאה מהפיצוץ נהרגו 3 לוחמי הגדוד ופרמדיקית ביניהם סרן דניאל מימון טואף, סמ״ר עמית באכרי, סמ״ר דותן שמעון וסמ״ר אגם נעים. באירוע נפצעו 5 לוחמים נוספים – 3 מהם במצב קשה ו-2 במצב בינוני.
באירוע אחר במחנה הפליטים שאבורה ברפיח, קצין מסיירת גבעתי נפצע קשה מירי RPG על נגמ״ש נמ״ר שבו נסע.
ב-1 בנובמבר הותר לפרסום כי סרן ירדן זכאי מפקד מחלקה בגדוד שקד, חטיבת גבעתי, נפטר מפצעיו לאחר שנפצע באורח קשה ב-17.9.24 ברפיח.
התמרון הקרקעי > קרב שג'אעיה השלישי (2024)

ב-27 ביוני 2024, הצטרף גדוד רותם של החטיבה, לכוחות אוגדה 98 ופתחו בהתקפה על יעדי טרור במרחב שג'עייה. הכוחות נלחמו מעל ומתחת לקרקע במקביל. צוותי הקרב החטיבתיים 7 והצנחנים חיסלו מחבלים רבים בהיתקלויות, ואיתרו מחסן אמצעי לחימה במתחם בית ספר במרחב.
ב-3 ביולי במהלך הקרבות וההיתקלות עם חוליית מחבלי חמאס מטווח קרוב במבנה נהרג סרן רואי מילר מפקד מחלקה בפלוגת תומר בגדוד רותם של החטיבה.
מפקדים

|  | יחידה | מפקד |
| --- | --- | --- |
|  | מפקד החטיבה | אל"ם לירון בטיטו (23–היום) |
|  | סיירת גבעתי | סא"ל זיו בואניש (23–24), סא"ל שמואל בטיט (24–היום) |
|  | גדוד שקד | סא"ל יאיר אטיאס (23–24), סא"ל דניאל לוריא (24–היום) |
|  | גדוד צבר | סא"ל אבירן אלפסי (22–24), סא"ל מתן אלגרבלי (24–היום) |
|  | גדוד רותם | סא"ל ענאן פארס (22–24), סא"ל בניה הר זהב (24–היום) |
אבדות

מיום מתקפת הפתע ותחילתו של התמרון הקרקעי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל איבדה החטיבה כ-67 מלוחמיה. (נכון ל-10 בדצמבר 2024).
| אבדות | גדוד צבר | גדוד רותם | גדוד שקד | סיירת גבעתי | סיוע המנהלתי | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| טבח שבעה באוקטובר | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | לוחם אחד |
| התמרון הקרקעי ברצועת עזה | 15 | 7 | 17 | 25 | 2 | 66 לוחמים |
ראו גם

חטיבת גולני במלחמת חרבות ברזל
חטיבת הנח"ל במלחמת חרבות ברזל
חטיבת הצנחנים במלחמת חרבות ברזל
חטיבת כפיר במלחמת חרבות ברזל
מרי ג'יין וסט-אברהרד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 באוגוסט 1941 (בת 83) פונטיאק, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  איסוציאליות, ברירה זוויגית, גנטיקה, היווצרות המינים, ביולוגיה, אבולוציה, אנטומולוגיה, צרעיים, אתולוגיה, זואולוגיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מישיגן (1967)  אוניברסיטת מישיגן  אוניברסיטת הרווארד 
 מוסדות:  סמית'סוניאן  Smithsonian Tropical Research Institute 
 פרסים והוקרה:  מדליית ליניאוס (2021)  פרס סיואל רייט (2003)  עמיתת האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים (1996) 
 
מרי ג'יין וסט-אברהרד (באנגלית: Mary Jane West-Eberhard; נולדה ב-1941) היא ביולוגית תאורטית אמריקאית שהייתה ממפתחות הטענה כי גמישות פנוטיפית והתפתחותית מילאה תפקיד מפתח בעיצוב האבולוציה של בעלי החיים ובהיווצרות המינים. היא אנטומולוגית בולטת בעבודתה על ההתנהגות והאבולוציה של צרעות חברתיות.
היא חברה באקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית ובאקדמיה האמריקאית לאמנויות ומדעים. בשנת 2005 נבחרה להיות חברה זרה ב-Accademia dei Lincei האיטלקית. היא הייתה נשיאה (1991) של החברה לחקר האבולוציה. היא זכתה בפרס RR Hawkins לשנת 2003 לעבודה מקצועית, עיון או מחקר מצטיין על ספרה Developmental Plasticity and Evolution -  גמישות התפתחותית ואבולוציה (618 עמודים). באותה שנה זכתה בפרס סיואל רייט. היא נבחרה לאחת מ-21 "החוקרים המובילים של התנהגות בעלי חיים".
היא עוסקת בפרויקטי מחקר ארוכי טווח במכון המחקר הטרופי של סמיתסוניאן וב - Escuela de Biologia באוניברסיטת קוסטה ריקה (Universidad de Costa Rica).