stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (אזור מוגבל)
הכרזה על אזור מוגבל

התקנות מסמיכות ועדת שרים שנוצרה לצורך העניין להכריז על אזור כמוגבל וזאת על דעת הממשלה. בוועדה זו נכללים ראש הממשלה, שר הבריאות, שר הפנים, שר הביטחון, השר לביטחון הפנים ושר האוצר; ראש הממשלה עומד בראשה, ובהיעדרו – שר הפנים. בהחלטת הממשלה מספר 265 שפורסמה ב-26 ביולי נקבע מחדש הרכב הוועדה.
הוועדה הוסמכה להכריז על אזור כמוגבל בהתמלא כל אלו –
התפשטה בו מחלת הקורונה בהיקף נרחב.
הוועדה שוכנעה שיש הכרח בהגבלת הכניסה אליו והיציאה ממנו כדי למנוע את התפשטות המחלה מחוץ לו.
בתקופת ההכרזה תתקיים אספקה נאותה של מצרכים ושירותים חיוניים בתוך אותו אזור.
הוועדה הוסמכה להכריז על אזור כמוגבל לתקופה של עד שבעה ימים, וכן הוסמכה להאריך את ההכרזה לתקופות נוספות של עד חמישה ימים כל אחת, ובלבד שתקופת ההכרזה הכוללת לא תעלה על 21 ימים. במקרה הצורך הוסמכה הוועדה להאריך את תוקף ההכרזה מעבר ל-21 יום במצטבר, וזאת באישור ועדה מוועדות הכנסת. נקבע כי אם חדלו להתקיים הנסיבות המצדיקות את ההכרזה על אזור מוגבל, תודיע ועדת השרים על ביטול ההכרזה לאלתר.
הכרזה או הארכתה ייכנסו לתוקף עם פרסומן באתר האינטרנט של משרד ראש הממשלה, ויפורסמו ברשומות בסמוך לאחר מכן. התקנות קובעות כי לאחר מתן הכרזה תודיע ועדת השרים על כך מיד לראשי הרשויות המקומיות שבאזור המוגבל וכן לוועדה מוועדות הכנסת. בנוסף יובאו ההכרזה וההגבלות הכרוכות בה לידיעת השוהים באזור המוגבל באמצעות פרסום בעיתונים, בערוצי תקשורת, באינטרנט, במודעות מודפסות על שלטי חוצות או בכל דרך יעילה אחרת שתבטיח את יידוע הציבור בהיקף הרחב ביותר האפשרי בנסיבות העניין.
הכרזה על אזור מוגבל > הכרזות

בין ההרכזות:
ב־2 באפריל הוכרז השטח המוניציפלי של בני ברק כאזור מוגבל. אכיפת ההכרזה החלה למחרת. ב-7 באפריל דחה בית המשפט העליון עתירה שהוגשה על ידי ארבעה עורכי דין תושבי בני ברק לביטול ההכרזה.  העיר נמסרה לשליטה צבאית בפיקודו של רוני נומה, צה"ל הכריז על מבצע "קרן לייזר" ובמסגרתו חילק מזון ותרופות וכן סייע בפינוי חולים מהעיר. ב-16 באפריל חודשה ההכרזה עד ל-20 לחודש, אך הוגבלה לכניסה ויציאה מהעיר באמצעות תחבורה ציבורית.  הכניסה והיציאה אושרה רק ברכב פרטי.
ב-5 באפריל, הוכרזו שמונה ערים ו-15 שכונות בירושלים כ"אזור מוגבל".
ב-12 באפריל הוכרזו כאזורים מוגבלים ארבעה מתוך שבעה רבעים עירוניים בירושלים (למעט חלקים שהוחרגו מהם) עד 15 באפריל. ב-16 באפריל חודשה ההכרזה עד ה-19 לחודש.
ב-17 באפריל הוכרזו אזורים מוגבלים ביישובים הערביים דיר אל-אסד ובענה.
ב-24 באפריל הוכרזו חלקים מהערים בית שמש ונתיבות כאזורים מוגבלים מ-26 באפריל ועד 1 במאי. הסגר כלל הגבלת תנועה לנכנסים וליוצאים משכונות אלו.
ב-30 באפריל הוכרזו האזורים הבאים כמוגבלים: שכונות קריית צאנז, קריית בעלז ורוממה בירושלים, שכונות 9 ו-10 בחורה. כמו כן הוארכה ההכרזה כאזור מוגבל על שכונת רמת בית שמש ב' בבית שמש בלבד. ב-5 במאי הוארכה ההכרזה על אזורים מוגבלים בשכונות בחורה למשך חמישה ימים.
ב-17 ביוני, הוחלט שיוטל סגר בשכונות שבתל אביב-יפו, רהט וערערה-בנגב.
ב-24 ביוני הוכרזו העיר אלעד וכמה שכונות מטבריה כאזורים מוגבלים.
ביולי, הפרמטרים שהובילו להטלת מגבלות מיוחדות בערים ואף סגר מקומי היו 50 חולים ומעלה, יותר מ-151 חולים ל-100 אלף תושבים והכפלת המספר תוך שבוע. ב-7 ביולי הוכרזו כישובים מוגבלים שכונות בירושלים, בית שמש, קריית מלאכי, לוד ורמלה. הכרזות אלה היו אחרי שחוק הקורונה הזמני נחקק.
למחרת, הוכרזה ביתר עילית. ועדת השרים אישרה למפקד הצבאי של אזור יהודה ושומרון להכריז על העיר כ"שטח מוגבל".
ב-8 בספטמבר הוכרזו 40 יישובים כאזורים מוגבלים, החל מהשעה 19:00 ועד לשעה 5:00 בבוקר שלמחרת - למשך שבוע. בשעות אלה, יציאה הוגבלה ל-500 מטרים מהבית או לטובת חריגים. זאת אחרי התנגדות לסגר בערים.  הכרזה זאת הייתה בכפוף לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש ולא כדרך תקנות לשעת חירום. אחרי הסגר השני הוטלו סגרים בעראבה, בוקעתא, שטח הקריה החרדית בחצור הגלילית, בועיינה-נוג'ידאת, מג'דל שמס, נצרת וכדומה.  הגנים נשארו פתוחים. בסגר השלישי ולאחריו לא הוכרזו סגרים מקומיים.
בנוסף להכרזות שבוצעו על ידי הממשלה: ב-9 באפריל החליטו באכסאל, דבורייה וג'סר א-זרקא לחסום פיזית את דרכי הגישה אליהם, על מנת למנוע התפרצות. ב-15 באפריל בעקבות התפרצות גבוהה בדיר אל אסד. נקראו תושבי העיר, ותושבי נחף, בענה ומג'ד אל כרום להישאר בבתים. ב-18 במאי, עקב הדבקות משפחה, הורתה עיריית תל אביב לתושבי שכונת נווה עופר להימנע מיציאה למרחב הציבורי שלא לצורך וכן לא לערוך תפילות בחצרות בתי הכנסת.
הגבלות

התקנות קובעות כי בתקופת תחולתה של הכרזה על אזור כמוגבל יחולו ההגבלות הבאות או חלק מהן, כפי שתקבע ועדת השרים בכל מקרה לפי נסיבותיו.
הגבלות > יציאה מאזור מוגבל וכניסה אליו

אדם המתגורר בדרך קבע באזור המוגבל לא יצא ממנו אלא לאחת מהמטרות הבאות ובכפוף ככל האפשר להצגת אסמכתא לצורך ביציאה:
האדם הוא שוטר, חייל או איש צוות רפואי היוצא מהאזור במסגרת תפקידו;
קבלת טיפול רפואי חיוני שלא ניתן לקבלו באותו אזור;
השתתפות בהליך משפטי שמחייב את נוכחותו;
הלוויה של קרוב משפחה מדרגה ראשונה;
העברה של קטין שהוריו חיים בנפרד אל ההורה המתגורר מחוץ לאזור המוגבל, ובלבד שאותו הורה הוא ההורה המשמורן או מצוי במשמורת משותפת;
יציאה לצורך חיוני אחר לאחר מתן אישור על ידי מי שהוסמך לכך על ידי ראש רשות החירום הלאומית.
אדם לא ייכנס לאזור מוגבל אלא במקרים הבאים ובכפוף ככל האפשר להצגת אסמכתא לצורך שבכניסה:
כניסת אדם המתגורר דרך קבע באזור;
לצורך כניסת גוף הצלה, משטרת ישראל, וכן צה"ל ושירות ההתגוננות האזרחית לצורך מתן סיוע אזרחי בלבד;
כניסת איש צוות רפואי לצורך ביצוע תפקידו;
כניסת עובדים סוציאליים לפי חוק;
כניסת עובדי רווחה בתפקידים שהוגדרו;
כניסת עיתונאי ועובד מקצועות התקשורת;
כניסה לצורך אספקת מוצרים ושירותים חיוניים, לרבות שירותי חשמל, מים, תקשורת ופסולת;
העברה של קטין שהוריו חיים בנפרד על ידי אחד מהוריו לביתו של ההורה השני;
כניסה לצורך חיוני אחר לאחר מתן אישור על ידי מי שהוסמך לכך על ידי ראש רשות החירום הלאומית.
הגבלות > פעילות בתוך האזור המוגבל

אדם המתגורר בדרך קבע באזור המוגבל לא ייצא ממקום מגוריו למרחב הציבורי אלא לצורך הפעולות או המטרות האלה:
הגעה למקום עבודתו וחזרה ממנו והסעה של עובד לעבודה;
הצטיידות במזון, תרופות ומוצרים חיוניים וקבלת שירותים חיוניים;
קבלת שירות רפואי או תרומת דם;
הפגנה, הליך משפטי או הגעה לכנסת;
טיפול במסגרת רווחה;
פעילות ספורט של אדם אחד או שני אנשים קבועים;
יציאה מהמגורים של יחיד או של אנשים הגרים באותו מקום, לזמן קצר ולמרחק של עד 100 מטרים ממקום המגורים ולמרחב הציבורי;
יציאה למקווה, לתפילה, להלוויה, לברית או לחתונה;
יציאה לצורך סיוע רפואי לאדם אחר או סיוע לאדם עם קושי או מצוקה הדורשים סיוע;
יציאה לפעילות מותרת במוסדות חינוך
העברה של קטין, שהוריו חיים בנפרד, על ידי אחד מהוריו, לביתו של ההורה השני;
העברה של קטין שההורה האחראי עליו נדרש לצאת לצורך חיוני מותר ואין במקום המגורים אחראי שניתן להשאיר את הקטין בהשגחתו.
הוראות נוספות:
בתוך האזור המוגבל לא יופעלו עסקים מסוגים שנמנו בתוספת לתקנות, אך הותרה הפעלת חנות למכירת מזון שאינה בית אוכל, בית מרקחת, חנות אופטיקה, חנות למכירת מוצרי היגיינה וכן מעבדה לתיקון מוצרי תקשורת או מחשבים.
בית אוכל יפעל בהזמנה מראש באמצעות טלפון או האינטרנט ובשירות משלוחים בלבד ללא איסוף ממנו.
השגות וערעורים על אכיפת ההגבלות

התקנות קובעות דרכי השגה על החלטות שנתקבלו לפיהן:
על החלטות בנוגע לכניסה לאזור או יציאה ממנו, או מניעתן לצורך המטרות הספציפיות שנמנו בגוף התקנות – ניתן להשיג בפני קצין משטרה שהוסמך לצורך כך על ידי מפכ"ל המשטרה
על החלטות בנוגע לכניסה מהאזור ויציאה ממנו, או מניעתן למטרה שלא נמנתה במפורש בתקנות – ניתן להשיג בפני ראש רשות החירום הלאומית או סגנו.
על בעל הסמכות לתת החלטה בהשגה לתת את החלטתו ככל האפשר לא יאוחר מ־24 שעות לאחר המועד שבגינו התבקשו הכניסה לאזור המוגבל או היציאה ממנו. על החלטה שניתנה ביחס להשגה ניתן לערער בדרך של הגשת עתירה מנהלית לבית משפט לעניינים מנהליים.
סמכויות עזר

לצורך אכיפת ההכרזה וההגבלות שלפיה, ניתנו לשוטרים במסגרת התקנות סמכויות אכיפה באזור המוגבל ובסביבתו הקרובה: בין השאר – לעכב ולמנוע כניסה ויציאה של אדם וכלי רכב מהאזור, לדרוש מאדם להזדהות, ולעשות שימוש בכוח סביר לשם מילוי הדרישות.
התקנות קובעות גם כי אם מצא ראש רשות החירום הלאומית כי הספקתם של שירותים קיומיים לאוכלוסייה באזור המוגבל עלולה להיפגע, בידו לפנות לשר העבודה והרווחה בבקשה כי יפעיל סמכויות מסוימות שניתנו לו במסגרת חוק שירות עבודה בשעת חירום. מדובר בסמכות השר לקרוא בצו את כל העובדים במפעל חיוני או במפעל למתן שירותים קיומיים (כפי שהוגדרו באותו חוק) לעבודה באותם מפעלים, או לקרוא בצו לשירות עבודה כל אדם או כל סוג בני אדם החייבים בשירות עבודה (כלומר כל תושב מגיל 16 ועד גיל פרישה).
החרגות

נקבע כי התקנות לא יחולו על משכן הכנסת, בתי המשפט, בתי הדין לעבודה ובתי הדין הדתיים ועל תנועתם של חברי הכנסת.
מערת חריטון

| --- | --- |

הכניסה למערת חריטון
 מידע כללי
 מדינה:  שטח C ביהודה ושומרון (שליטה מנהלית וביטחונית של ישראל)
 מיקום:  ליד תקוע, גוש עציון
 קואורדינטות:  31°38′40″N 35°14′08″E﻿ / ﻿31.64435833°N 35.23542778°E﻿ / 31.64435833; 35.23542778
 עומק:  ארבעה מפלסים עיקריים עם הפרש גובה כולל של כ־20 מטר
 אורך:  400 מ' 
 נחקרה לראשונה:  1853
 גאולוגיה:  מערה קרסטית
 מספר כניסות:  אחת
 גישה:  גישה לרכב עד סמוך למערה
 אורך המערכת:  4.5 ק"מ
  (למפת הרי ירושלים מוגדלת) מערת חריטון(למפת הרי ירושלים רגילה) מערת חריטון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מערת חריטון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מערת חריטון
 
מערת חריטון (בערבית: مغارة المعصة; תעתיק מדויק: מע'ארת אלמעצה) היא מערה קרסטית, השנייה בגודלה בארץ ישראל. גדולה ממנה רק מערת מלח"ם בהר סדום, שהיא מערת מלח. המערה נמצאת צמוד ליישוב תקוע, סמוך לחרבת חריטון, בגדה המערבית של נחל תקוע. היא נקראת על שם הנזיר הנוצרי בן המאה ה-4 חריטון, שחי באזור.
תיאור

שטחה הכללי של המערה הוא 3,450 מ"ר, והיא כוללת ארבעה מפלסים עיקריים ו־55 חדרים, שחלקם נקראים גם אולמות. המרחק מפתח המערה ועד לנקודה הרחוקה ביותר ממנה הוא כ־400 מטרים. הפרשי הגובה בין המפלסים מגיעים עד שלושה מטרים בין מפלס ראשון לשני, עד שבעה מטרים בין השני לשלישי ועד 12 מטרים בין השלישי לרביעי. פנים המערה כולל תהומות, מצוקים, אולמות גדולים ומחילות טבעיות. היא מופתה בעזרת צלעון מדוד רק בשנת 1969 על ידי קבוצת מתנדבים חברי "החברה להגנת הטבע" מירושלים בראשות גדעון מן. המרכז לחקר מערות מיפה את המערה במלואה בשנים 2008–2009.
פתח המערה נמצא מעל מצוק הפונה אל הנחל מאחורי שני גושי סלע גדולים המכונים על ידי המטיילים "לוחות הברית". היא מכילה אולם כניסה גדול ומרווח כאשר מחילת הכניסה למכלול המסועף של המחילות והחדרים נמצא בקיר אולם הכניסה.
היסטוריה

בתקופה הביזנטית ובתקופת הצלבנים זוהתה המערה בטעות כמערת עדולם שבה הסתתר דוד המלך מפני שאול. בשנת 1139 פשטו כוחות בדואים על העיר תקוע, שהייתה יישוב צלבני חשוב. תושבי העיר נמלטו אל המערה והסתתרו בה.
הראשון שחקר את המערה בתקופה המודרנית היה טיטוס טובלר, בשנת 1853. הוא דיווח על חלקי ארונות מתים, חציבות במעברים ומערכת מים שכללה בורות מים, תעלות ובריכה בעומק המערה. כמו כן דיווח על כתובות רבות ביוונית עתיקה, ערבית ועברית. אולם כוונתו של טובלר לא הייתה למערה הנקראת בימינו מערת חריטון אלא למערה הנמצאת כ־500 מטרים דרומה לה, הקרויה "מערת חריטון האמיתית" (כיוון ששם סביר להניח שהתגורר הנזיר) או "מערת חריטון התלויה".
ב־1873 חקרה את המערה משלחת הקרן לחקר ארץ ישראל בראשות קלוד קונדר, שמיפתה בדיוק רב את מה שחשבה לכלל המערה. כיום ידוע שהמיפוי חלקי ביותר וכולל רק חלק קטן ממנה. מיפוי נוסף ותיאור מפורט ורחב היקף נערך ב־1965 על ידי משלחת גרמנית בראשות שטרובל (Strobel) ופורסם ב"עיתון האגודה הגרמנית לחקר ארץ ישראל". אולם המפה אינה שימושית כיוון שהיא מכילה שגיאה חמורה בכיוון ולא ניתן לנווט על פיה במערה.
בשנת 1969 מופתה המערה בעזרת צלעון (מפוי 'השלד' של המערה) על ידי גדעון מן, חנן וורקר וצוות מתנדבים מהחברה להגנת הטבע בירושלים.
המרכז לחקר מערות מיפה את המערה במלואה בשנים 2008–2009.
ב־8 במאי 2001, במהלך האינתיפאדה השנייה, נרצחו הנערים קובי מנדל ויוסף איש-רן מתקוע סמוך למערה בזמן שיצאו לטייל באזור.
הערות שוליים

↑  תהליכי המסה והשקעה קארסטיים, באתר school.kotar.cet.ac.il
↑  עמוס פרומקין, מערת חריטון, אטלס מערות מדבר יהודה, הוצאת מגנס
↑  ספר שמואל א', פרק כ"ב
↑  The Churches of the Crusader Kingdom of Jerusalem: L-Z (exluding Tyre) מאת Denys Pringle, עמוד 348
↑  לפי "עמוד ענן (עמית הורן)" על הנקודה (נ.צ 222500/616636)
↑  Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins -‏ ZDPV, גיליון 083 (1967)
↑  תוכן העניינים ניתן לעיין בכתב העת על ידי פנייה למערכת
↑  המפה, באתר בית ספר שדה כפר עציון
↑  פליקס פריש, שני הנערים שנרצחו בתקוע הובאו למנוחות, באתר ynet, 10 במאי 2001
↑  קרני אלדד, ‏שני נערים מתקוע: הרצח שלא נותן מנוח לחוקרי המשטרה והשב"כ, באתר מעריב אונליין, 2 ביולי 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007398958105171
התפתחות שיא העולם במשחה ל-200 מטר גב

התפתחות שיא העולם במשחה ל-200 מטר גב, הן התוצאות הטובות ביותר במשחה זה שנקבעו ברחבי העולם ומוכרות על ידי פדרציית השחייה הבינלאומית (FINA). ישנה הפרדה בין השיאים במשחה זה לנשים ולגברים וכן לבריכה אולימפית (50 מטר) ולבריכת 25 מטר.
להלן רשימה של התפתחות שיא העולם מאז שיא העולם המוכר הראשון.
נשים > בריכה אולימפית > כללים ישנים

| מספר | תוצאה (דקות) | שחיינית | מדינה | תאריך | אירוע | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 3:06.8 | סיביל באואר | ארצות הברית ארצות הברית | 4 ביולי 1922 |  | ברייטון ביץ', ארצות הברית |
| 2 | 3:03.8 | סיביל באואר | ארצות הברית ארצות הברית | 9 בפברואר 1924 |  | מיאמי, ארצות הברית |
| 3 | 2:59.2 | מארי בראון | הולנד הולנד | 24 בנובמבר 1928 |  | בריסל, בלגיה |
| 4 | 2:58.8 | אלינור הולם | ארצות הברית ארצות הברית | 1 בפברואר 1930 |  | באפלו, ארצות הברית |
| 5 | 2:58.2 | אלינור הולם | ארצות הברית ארצות הברית | 1 במרץ 1930 |  | ניו יורק, ארצות הברית |
| 6 | 2:50.4 | פיליס הארדינג | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | 19 בספטמבר 1932 |  | וואלאסי, הממלכה המאוחדת |
| 7 | 2:49.6 | ריי מסטנברוק | הולנד הולנד | 20 בינואר 1935 |  | אמסטרדם, הולנד |
| 8 | 2:48.7 | אלינור הולם | ארצות הברית ארצות הברית | 3 במרץ 1936 |  | טולדו, ארצות הברית |
| 9 | 2:44.6 | נידה סנף | הולנד הולנד | 2 בפברואר 1937 |  | אמסטרדם, הולנד |
| 10 | 2:41.3 | רנהילד ווגר | דנמרק דנמרק | 14 בפברואר 1937 |  | אורהוס, דנמרק |
| 11 | 2:41.0 | קור קינט | הולנד הולנד | 17 באפריל 1938 |  | אורהוס, דנמרק |
| 12 | 2:40.6 | איט ון פכלן | הולנד הולנד | 26 באוקטובר 1938 |  | דיסלדורף, גרמניה |
| 13 | 2:39.0 | איט ון פכלן | הולנד הולנד | 18 בדצמבר 1938 |  | אמסטרדם, הולנד |
| 14 | 2:38.8 | קור קינט | הולנד הולנד | 29 בנובמבר 1939 |  | רוטרדם, הולנד |
| 15 | 2:35.3 | חירטייה וילימה | הולנד הולנד | 2 באפריל 1950 |  | הילברסום, הולנד |
נשים > בריכת 25 מטר

| מספר | תוצאה (דקות) | שחיינית | מדינה | תאריך | אירוע | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2:07.11 | אנה סימסיק | ניו זילנד ניו זילנד | 1 בפברואר 1992 | גביע העולם | פריז, צרפת |
| 2 | 2:06.09 | סיהונג הי | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין | 5 בדצמבר 1993 | אליפות העולם (בריכת 25 מטר) | פלמה דה מיורקה, ספרד |
| 3 | 2:05.83 | קלמנטיין סטוני | אוסטרליה אוסטרליה | 4 באוגוסט 2001 | אליפות אוסטרליה | פרת', אוסטרליה |
| 4 | 2:04.44 | שרה פרייס | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | 5 באוגוסט 2001 | אליפות אוסטרליה | פרת', אוסטרליה |
| 5 | 2:03.62 | נטלי קוגלין | ארצות הברית ארצות הברית | 27 בנובמבר 2001 | גביע העולם | ניו יורק, ארצות הברית |
| 6 | 2:03.24 | רייקו נקמורה | יפן יפן | 23 בפברואר 2008 |  | טוקיו, יפן |
| 7 | 2:00.91 | קירסטי קובנטרי | זימבבואה זימבבואה | 11 באפריל 2008 | אליפות העולם (בריכת 25 מטר) | מנצ'סטר, הממלכה המאוחדת |
| 8 | 2:00.18 | סיהו סקאי | יפן יפן | 14 בנובמבר 2009 | גביע העולם | ברלין, גרמניה |
| 9 | 2:00.03 | מיסי פרנקלין | ארצות הברית ארצות הברית | 22 באוקטובר 2011 | גביע העולם | ברלין, גרמניה |
| 10 | 1:59.23 | קטינקה הוסו | הונגריה הונגריה | 5 בדצמבר 2014 | אליפות העולם (בריכת 25 מטר) | דוחה, קטר |
| 11 | 1:58.94 | קיילי מקיואן | אוסטרליה אוסטרליה | 28 בנובמבר 2020 | אליפות אוסטרליה | בריזביין, אוסטרליה |
| 12 | 1:58.83 | רגן סמית' | ארצות הברית ארצות הברית | 2 בנובמבר 2024 | גביע העולם | סינגפור |
גברים > בריכה אולימפית > כללים ישנים

| מספר | תוצאה (דקות) | שחיינית | מדינה | תאריך | אירוע | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 3:04.4 | אוסקר שילה | האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית | 27 ביוני 1909 |  | ברלין, גרמניה |
| 2 | 2:59.8 | ג'ורג' ארנולד | האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית | 3 בינואר 1910 |  | מגדבורג, גרמניה |
| 3 | 2:56.4 | מוריס וכסר | בלגיה בלגיה | 18 באוקטובר 1910 |  | שארביק, בלגיה |
| 4 | 2:50.6 | הרמן פנץ | האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית | 11 במרץ 1911 |  | מגדבורג, גרמניה |
| 5 | 2:48.4 | אוטו פאר | האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית | 3 באפריל 1912 |  | מגדבורג, גרמניה |
| 6 | 2:47.1 | ולטר לופר | ארצות הברית ארצות הברית | 24 ביוני 1926 |  | ברמן, גרמניה |
| 7 | 2:44.9 | ולטר לופר | ארצות הברית ארצות הברית | 11 ביולי 1926 |  | נירנברג, גרמניה |
| 8 | 2:38.8 | ולטר לופר | ארצות הברית ארצות הברית | 13 ביולי 1926 |  | מגדבורג, גרמניה |
| 9 | 2:37.8 | טושיו אירי | יפן יפן | 14 באוקטובר 1928 |  | טאמגאווה, יפן |
| 10 | 2:32.2 | ג'ורג' קוז'אק | ארצות הברית ארצות הברית | 16 ביוני 1930 |  | ניו הייבן, ארצות הברית |
| 11 | 2:27.8 | אל ונד וייג | ארצות הברית ארצות הברית | 30 באוגוסט 1934 |  | הונולולו, ארצות הברית |
| 12 | 2:24.0 | אדולף קיפר | ארצות הברית ארצות הברית | 11 באפריל 1935 |  | שיקגו, ארצות הברית |
| 13 | 2:23.0 | אדולף קיפר | ארצות הברית ארצות הברית | 23 במאי 1941 |  | הונולולו, ארצות הברית |
| 14 | 2:22.9 | הארי הולידיי | ארצות הברית ארצות הברית | 18 במאי 1943 |  | דטרויט ארצות הברית |
| 15 | 2:19.3 | אדולף קיפר | ארצות הברית ארצות הברית | 4 במרץ 1944 |  | אנאפוליס, ארצות הברית |
גברים > בריכת 25 מטר

| מספר | תוצאה (דקות) | שחיין | מדינה | תאריך | אירוע | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1:55.93 | מארק טוקסברי | קנדה קנדה | 1 במרץ 1991 | גביע העולם | טורונטו, קנדה |
| 1 | 1:52.51 | מרטין לופז זוברו | ספרד ספרד | 10 באפריל 1991 |  | גיינסוויל, פלורידה, ארצות הברית |
| 2 | 1:52.47 | לני קרייזלברג | ארצות הברית ארצות הברית | 18 בנובמבר 1999 | דביע העולם | קולג' פארק, מרילנד, ארצות הברית |
| 3 | 1:52.43 | לני קרייזלברג | ארצות הברית ארצות הברית | 6 בפברואר 2000 | גביע העולם | ברלין, גרמניה |
| 4 | 1:51.62 | מאט וולש | אוסטרליה אוסטרליה | 13 באוקטובר 2000 |  | מלבורן, אוסטרליה |
| 5 | 1:51.62 | גורדאן קוז'וי | קרואטיה קרואטיה | 21 בינואר 2001 | גביע העולם | ברלין, גרמניה |
| 6 | 1:51.17 | ארון פירסול | ארצות הברית ארצות הברית | 7 באפריל 2002 | אליפות העולם (בריכת 25 מטר) | מוסקבה, רוסיה |
| 7 | 1:50.52 | ארון פירסול | ארצות הברית ארצות הברית | 11 באוקטובר 2004 | אליפות העולם (בריכת 25 מטר) | אינדיאנפוליס, אינדיאנה, ארצות הברית |
| 8 | 1:50.43 | מרקוס רוגן | אוסטריה אוסטריה | 8 בדצמבר 2005 | אליפות אירופה (בריכת 25 מטר) | טרייסטה, איטליה |
| 9 | 1:49.05 | ראיין לוכטה | ארצות הברית ארצות הברית | 9 באפריל 2006 | אליפות העולם (בריכת 25 מטר) | שנגחאי, הרפובליקה העממית של סין |
| 10 | 1:47.84 | מרקוס רוגן | אוסטריה אוסטריה | 13 באפריל 2008 | אליפות העולם (בריכת 25 מטר) | מנצ'סטר, הממלכה המאוחדת |
| 11 | 1:47.08 | ג'ורג' דו ראנד | דרום אפריקה דרום אפריקה | 7 בנובמבר 2009 | גביע העולם | מוסקבה, רוסיה |
| 12 | 1:46.11 | ארקדי ויאצ'אנין | רוסיה רוסיה | 15 בנובמבר 2009 | גביע העולם | ברלין, גרמניה |
| 13 | 1:45.63 | מיץ' לרקין | אוסטרליה אוסטרליה | 27 בנובמבר 2015 | אליפות אוסטרליה | סידני, אוסטרליה |
|  שיאי עולם בשחייה |
| --- | --- | --- |
| חופשי | 50 מטר חופשי • 100 מטר חופשי • 200 מטר חופשי • 400 מטר חופשי • 800 מטר חופשי • 1500 מטר חופשי |  |
| גב | 50 מטר גב • 100 מטר גב • 200 מטר גב |  |
| חזה | 50 מטר חזה • 100 מטר חזה • 200 מטר חזה |  |
| פרפר | 50 מטר פרפר • 100 מטר פרפר • 200 מטר פרפר |  |
| מעורב אישי | 100 מטר מעורב אישי • 200 מטר מעורב אישי • 400 מטר מעורב אישי |  |
| שליחים | 4x50 מטר חופשי • 4x100 מטר חופשי • 4x200 מטר חופשי • 4x50 מטר מעורב • 4x100 מטר מעורב |  |
צ'ארלס דאנקן

צ'ארלס ויליאם דאנקן הבן (באנגלית: .Charles William Duncan Jr;‏ 9 בספטמבר 1926 – 18 באוקטובר 2022) היה יזם, מנהל ופוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כמזכיר השני של מחלקת האנרגיה בקבינט של נשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר בשנים 1979–1981. היה סגן מזכיר ההגנה של ארצות הברית בקבינט של הנשיא קרטר במהלך המהפכה האיראנית. מוקדם יותר ניהל דאנקן ביוסטון שבטקסס את העסק המשפחתי שלו, "דאנקן קופי" במשך שבע שנים, עד שחברת קוקה קולה רכשה אותו בשנת 1964. לאחר שבע שנים במועצת המנהלים של קוקה קולה, הפך דאנקן לנשיא התאגיד הרב-לאומי.
ביוגרפיה > תחילת דרכו וקריירה עסקית

דאנקן נולד ביוסטון, ולמד באקדמיה הצבאית סוואני בטרם שירת שנתיים בחיל האוויר של ארצות הברית. בשנת 1947 השלים דאנקן באוניברסיטת רייס לימודי תואר ראשון בהנדסה כימית. לאחר מכן המשיך ללמוד מנהל עסקים באוניברסיטת טקסס באוסטין ועבד זמן קצר כמתנדב כללי בארגון שלימים יהפוך לתאגיד אקסון (Exxon).
בשנת 1957 הצטרף דאנקן לעסקי הקפה של משפחתו, שנוסדו על ידי דודו ואביו בשנת 1918. המותגים הראשוניים של "דאנקן קופי", שנודעו בשמות "אדמיריישן" ו-"Bright & Early", הפכו למצרכי מכולת שכיחים בטקסס ובמדינות הסובבות אותה. במרוצת השנים התקדם דאנקן בהיררכיה של הארגון, והגיע לנשיאות החברה ב-1958 כשהיה בן 31 בלבד. תחת ניהולו התרחבה החברה לייצור קפה נמס – משקה חדש ופופולרי – באמצעות רכישת מפעלים בניו ג'רזי ובפנסילבניה. בנוסף, דאנקן רכש מותגים אזוריים אחדים של קפה טחון, כולל החברה "Butternut Foods" שבנברסקה ו"קפה פליטווד" שפעל בטנסי. בין הישגיו החדשים ניתן למנות את "מועדון הקפה מרילנד", ששווק כתערובת קפה יָקְרָתִית המתחרה ב-"Maxwell House", ארגון אחר לייצור קפה.
ב-8 במאי 1964 התמזגה החברה "דאנקן קופי" עם חברת קוקה קולה, וצ'ארלס דאנקן הצטרף למועצת המנהלים שלה. הוא ניהל את חטיבת המזון בקוקה קולה שזה עתה נוסדה, שכללה את יצרנית המיצים הטבעיים של קוקה קולה, Minute Maid (אנ'). שלוש שנים אחר כך החברה העבירה אותו ללונדון כדי לשמש כיושב ראש קוקה קולה אירופה. שם פיקח דאנקן על העסקתם של כ-300 מפעלים לייצור בקבוקי קוקה קולה ברחבי אירואסיה, כולל במזרח אירופה, דרום-מערב אסיה ואפריקה הצפונית. כניסתה של קוקה קולה לשוק המשקאות בבולגריה הפכה את חברת קוקה קולה לתאגיד האמריקאי הראשון שחדר אל מסך הברזל.
בשנת 1970 שב דאנקן לאטלנטה ובשנה שלאחר מכן הפך לנשיא קוקה קולה. במהלך כהונתו בין השנים 1971 ל-1974, נהנתה החברה מצמיחה נרחבת, שהתבטאה בין היתר במודרניזציה לשיטות הפרסום שלה. במהלך תקופה זו קנה דאנקן, מחברת ר. וו. וודרוף (R. W. Woodruff), את החווה המפורסמת TE שבדרום-מערב ויומינג – חוות בקר עובדת שהוקמה בשנת 1895 בידי באפלו ביל.
ביוגרפיה > בממשל ג'ימי קרטר

בשנת 1974 עזב דאנקן את קוקה קולה כדי לחזור ליוסטון, שם התמנה ליושב הראש של החברות ".Rotan Mosle Financial Corp" ו"מערכות ההפצה רוברטסון". בשלהי דצמבר 1976, מעט אחרי הבחירות לנשיאות באותה השנה, קיבל דאנקן שיחת טלפון מנשיא ארצות הברית הנבחר ג'ימי קרטר, אותו הכיר באטלנטה כשקרטר היה מושל ג'ורג'יה. קרטר ביקש ממנו להתמנות לסגן מזכיר ההגנה. בינואר 1977 עבר דאנקן לוושינגטון הבירה, שם עבד עם מזכיר ההגנה הרולד בראון.
המהפכה האיראנית התחוללה בעת כהונתו של דאנקן כסגן מזכיר ההגנה, והביאה בעקבותיה תמורות פוליטיות משמעותיות שסימנו את הפיכתה של אותה מונרכיה אבסולוטית בהנהגת השאה הפרו-מערבי מוחמד רזא שאה פהלווי לתיאוקרטיה טוטליטרית בהנהגת האייתוללה רוחאללה ח'ומייני. תפקידיו של דאנקן היו כרוכים במסעות רבים למדינות אחדות, כולל איראן, שבחלקן התרחשו אירועים מטלטלים כדוגמת הפיכות. יועצו הצבאי של דאנקן היה קולונל צעיר בשם קולין פאוול, שנקשר לדאנקן וראה בו מדריך ורֶע קרוב. כאשר פאוול הועלה לדרגת בריגדיר גנרל בשנת 1979, דאנקן היה מי שהעניק את אות הדרגה על כתפו של פאוול.
ב-1979 מונה דאנקן לתפקידו הפוליטי הבכיר ביותר. ביולי שנה זו מונה לחבר בקבינט בידי הנשיא קרטר שבחר בו לרשת את ג'יימס ר' שלזינגר בתפקיד מזכיר האנרגיה של ארצות הברית. המינוי עורר ביקורת מסוימת משום שלדאנקן היה ניסיון מועט בתעשיית הנפט, אך כישוריו הניהוליים הוכיחו יעילות למשרה שכללה משא ומתן נוקשה עם אופ"ק. בשלהי מרץ 1980 נועד דאנקן, ביחד עם מזכיר המדינה של ארצות הברית סיירוס ואנס, עם שר האנרגיה והתשתית יצחק מודעי בדבר דיון על בעיית הדלק של ישראל.
נפטר ב-18 באוקטובר 2022.
הערות שוליים

↑  עידו דיסנצ'יק, שר ההגנה בממשל קרטר מודאג מהתעצמות ברה"מ, מעריב, 22 בדצמבר 1976
↑  רפאל מן, מודעי ידון מחר עם ואנס על בעית הנפט, מעריב, 27 במרץ 1980
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 4886 1520  LCCN: n80034188  NARA: 10581204  VIAF: 13604820   WorldCat (עם VIAF): 13604820
בריאן טולברט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 ביוני 1974 (בן 50) ארצות הברית לאנסינג, מישיגן, ארצות הברית
 עמדה:  רכז/קלע
 גובה:  1.92 מטר
 מספר:  6
 מכללה:  איסטרן מישיגן
 קבוצות כשחקן
 2001–2002 2002–2003 2003–2004 2003–2004 2004–2005 2005–2006 2005–2006 2006–2007 2007–2008 2008–2009 2009–2010 2010 2011 2011–2012:  סיינה מלברן מג'יק אפואל ניקוסיה פינאר קרשיאקה א.ס. רמת השרון מכבי פתח תקווה עירוני אשקלון מכבי ראשון לציון עירוני רמת גן הפועל חולון עירוני אשקלון הפועל חולון הפועל כפר סבא עירוני נס ציונה
 הישגים כשחקן
 גביע ספורטה (2001) גביע המדינה (2009)
בריאן טולברט (באנגלית: Brian Tolbert; נולד ב-20 ביוני 1974) הוא כדורסלן עבר אמריקאי אשר שיחק בעמדת הגארד ומתנשא לגובה של 1.92 מטרים.