stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מירי כץ
קריירה מקצועית > תפקידים ציבוריים

מ-2017 חברת הוועד המנהל של המכללה האקדמית תל אביב-יפו.
2017 - 2021 דירקטורית בהוצאת מאגנס.
מ-2015 חברת הוועד המנהל של טכנודע חדרה (ע.ר.).
מ-2008 חברת חבר הנאמנים של הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל.
מ-2004 חברת חבר הנאמנים של האוניברסיטה העברית בירושלים - הוועדה להעסקת קרובים, נציגת ציבור בבית הדין למשמעת/בית הדין לערעורים של הסגל האקדמי של האוניברסיטה העברית.
2000 - 2003 חברת הוועדה המייעצת למפקח על הבנקים. התפטרה בדצמבר 2003, עם מינויה כדירקטורית חיצונית בבנק ירושלים.
2000 - 2003 חברת ועדת הרישיונות של הפיקוח על הבנקים. התפטרה בדצמבר 2003, עם מנויה כדירקטורית חיצונית בבנק ירושלים.
1997 - 2002 חברת מועצת רואי החשבון בישראל.
קריירה מקצועית > ייעוץ והשתתפות בוועדות ציבוריות

הוועדה לבדיקת דרכי מימון הרדיו והטלוויזיה - ועדה שמונתה על ידי שרת המשפטים.
הוועדה לבדיקת מעמדו של האפוטרופוס הכללי וכונס הנכסים הרשמי - ועדה שמונתה על ידי שר המשפטים.
הוועדה לבדיקת חוק להשקעות משותפות בנאמנות, התשכ"א – 1961 ועדה שמונתה על ידי שר האוצר.
ייעוץ לראש מינהל המים ברשויות המקומיות והממונה על תאגידי המים והביוב בעניין הפרטת תאגידי המים.
הערות שוליים

↑  הדס מגן, ‏מירי כץ? ברשות ני"ע?, באתר גלובס, 8 בספטמבר 1997
↑  סטלה קורין-ליבר, ‏מירי כץ: אשת השטח, באתר גלובס, 12 באוגוסט 2002
↑  גלית חמי, מירי כץ: עשיתי את זה טוב מאוד, באתר ynet, 24 בספטמבר 2002
↑  שרון שפורר‏, מירי כץ - לשעבר יו"ר רשות ני"ע - תצטרף לדירקטוריון לאומי, באתר וואלה, 28 באפריל 2008
מחכים לגודו

| --- | --- |

 כתיבה:  סמואל בקט 
 סוגה:  תיאטרון האבסורד 
 הצגת בכורה:  5 בינואר 1953 
 שפה:  צרפתית 
 פרסים:  רשימת 100 הספרים של המאה של לה מונד 
 
מחכים לגודו (En attendant Godot) הוא מחזה מאת המחזאי האירי סמואל בקט. המחזה נכתב בצרפתית והוצג לראשונה בפריז, ב-5 בינואר 1953. "מחכים לגודו" נחשב לנקודת מפנה בדרמה המערבית המודרנית ונחשב לאחד המחזות המכוננים של תיאטרון האבסורד.
כרזת המחזה בגרסה באנגלית
היסטוריה של המחזה

מחכים לגודו נכתב בצרפתית, בפריז, בין השנים 1947 ו-1949. הגרסה הצרפתית ראתה אור בשנת 1952, והבכורה הועלתה בינואר 1953. בפריז הועלתה ההצגה יותר משלוש מאות פעם. הגרסה האנגלית, שתורגמה על ידי בקט עצמו, הועלתה בלונדון ב-1954. הצגת הבכורה בארצות הברית התקיימה בפלורידה באפריל 1956. לניו יורק הגיעה ההצגה ב-19 באפריל 1956. מאז עלתה ההצגה בעשרות שפות ומדינות, ובכל סוגי התיאטראות.
הצגות הבכורה בפריז, בלונדון, בפלורידה ובניו יורק זכו לתגובות שונות. ההפקה הפריזאית הוכתרה על ידי המבקרים כפריצת דרך. הבכורה בלונדון זכתה לתגובות צוננות יותר ושמרניות. גם במיאמי, פלורידה, היו התגובות בלתי מחמיאות. בניו יורק, לעומת זאת, קיבלו הקהל והמבקרים את ההצגה בחום.
בישראל עלתה ההצגה לראשונה ב-1955 בתיאטרון זירה בשם "אנו מחכים למראל" בתרגומו ובימויו של מיכאל אלמז. ב-1985 הוצגה בתיאטרון חיפה בתרגום של אנטון שמאס ובבימוי של אילן רונן. ההצגה עלתה ב-2002 בתיאטרון הבימה בגרסה בתרגומו של יוסף אל-דרור ובבימויו של אילן רונן.
תקציר עלילתי > מערכה ראשונה

אסטראגון (גוגו) וולדימיר (דידי) נפגשים כמדי יום לחכות לגודו, בדרך על יד העץ. שניהם מתעסקים בחפצי לבוש (גוגו בנעליו, דידי בכובעו), גוגו ישן וחולם אבל דידי מסרב להאזין לסיפור החלום, הם מדברים על נושאים שונים: פרידה, התאבדות, ירקות, דת, בעיית ההשתנה של דידי, וגודו.
לבמה נכנסים פודזו והעבד לאקי. לאקי קשור בחבל ונושא את חפציו של פודזו. פודזו הוא הבעלים של האדמות בסביבה, והוא מציג את עצמו לפני גוגו ודידי, ודן איתם במכירת העבד, שהיה מורהו. לאקי בוכה אבל לא מוכן לקבל ממחטה מגוגו, ובועט בו. על פי פקודה, לאקי רוקד וחושב בקול, ופודזו ולאקי יוצאים.
לבמה נכנס נער, רועה עיזים, המודיע לדידי שגודו דחה את הפגישה למחר. דידי שואל אותו על אחיו, רועה כבשים. גוגו משאיר את נעליו באמצע הדרך. דידי וגוגו מסכימים ללכת, אבל לא זזים.
תקציר עלילתי > מערכה שנייה

למחרת: העץ מלבלב עם חמישה עלים. דידי וגוגו מעבירים את הזמן בשיחה. דידי מוצא וחובש את כובעו של גוגו, גוגו מוצא נעליים ונועל אותן. פודזו - עיוור הפעם - ולאקי - אילם הפעם - נכנסים לבמה, ונופלים. גוגו ודידי מתלבטים אם לעזור להם, נופלים גם הם, ולבסוף עוזרים לפודזו לקום. פודזו מדרבן את לאקי לצאת החוצה. דידי נושא נאום על מצבו המעיק. הנער מאתמול מביא את אותה ההודעה, ודידי חוקר אותו על גודו. דידי וגוגו מחליטים ללכת, אבל לא זזים.
תיאור המחזה מבחינות אחרות > תפאורה ותלבושות

כנהוג במחזות של זרם האבסורד, התפאורה מינימליסטית, כמו ברוב מחזותיו של בקט. ישנה דרך, ישנו עץ ערום. ביום השני, לעץ נוספים חמישה עלים.
דידי וגוגו לבושים כנוודים, גוגו מתעסק בנעליו ודידי בכובעו. פודזו נושא שוט וחבל שאל קצהו קשור לאקי, נושא החפצים, ביניהם שרפרף. הנער לבוש כרועה ארקדי.
תיאור המחזה מבחינות אחרות > פנטומימה

הנוודים מבצעים מדי פעם פעולות אוטומטיות, כמו התעמלות, בלי קשר לטקסט שהם אומרים. פודזו משתמש בלאקי כבמכונה רובוטית.
מבנה המחזה

למחזה שתי מערכות, שאינן מתקדמות, כמו בסגנון המסורתי, מסיבוך להתרה. המערכות חוזרות על עצמן בהבדלים קלים (העץ מצמיח עלים, פודזו מתעוור, לאקי הופך אילם), ובעיקרן הן מעגליות (מתחילות כשהנוודים נמצאים על הבמה, ומסתיימות כשהם על הבמה, ללא שינוי משמעותי). המערכות מסתיימות ללא שינוי אצל הנוודים הפסיביים, ואילו אצל פודזו ולאקי יש שינוי לרעה.
מבנה המחזה > הדמויות

אסטראגון (גוגו) - החייתי יותר מבין הנוודים, חומרי יותר. גוגו מקבל את העולם שבו הוא נמצא ביתר קלות מדידי. הוא מתורבת, סרקסטי, חופשי מאשליות אך פיוטי ורגשני. "אסטראגון" בצרפתית פירושו לענה מרה, טעם ארצי המתאים לגוגו. הוא גם זה הרוצה תמיד ללכת (go-go).
ולדימיר (דידי) - הרציונלי והרוחני יותר. הוא מילולי, מעוניין להציג דימוי שלו כלפי העולם, ורגיש יותר כלפי מצוקתו של לאקי. הוא יותר "מחכה לגודו" מאשר גוגו, הרוצה יותר ללכת מהמקום. דידי מתקשה לקבל את קיומו של האי-רציונלי, כמו חלומו של גוגו. הוא מאמין שגודו יכול להושיע אותו, מבחוץ. במקביל, הוא גם חושש שאמונה זו היא לא רציונלית ושקרית. "ולדימיר" מרמז לולדימיר הגדול שהמיר את דתו לנצרות לפני מותו, והפך לקדוש. די-די (dis-dis) בצרפתית פירושו "אמור אמור", המתאים לדידי הדברן. דידי מזכיר את אמרתו של אוגוסטינוס הקדוש (עמ' 15 לערך): "אל תאבד תקוותכם, אחד הגנבים ניצל; אל יגבה לבבכם, אחד הגנבים נידון לשאול תחתיות", משפט המבטא את שרירותיות המשפט האלוהי, היות ששני הגנבים / הרשעים הם זהים אך נידונו לגורל שונה.
פודזו - התגלמות הכוח, מתעשר חדש, המנסה לעשות בעיקר רושם, ולהציג את עצמו בפני הנוודים. אחד השינויים המרכזיים בו בין המערכות הוא התייחסותו לזמן, כאשר במערכה הראשונה הוא מתייחס אליו ברצינות ובמערכה השנייה הוא לועג לו, כעיוור. "פודזו" באיטלקית פירושו באר, הקשורה לנפט ולניצול האדמה.
לאקי - עבדו של פודזו המקביל במעמדו החברתי לרובוט אוטומטי. בנאום מבולבל שהוא נושא כאשר הוא "חושב", הוא לועג לדרכי הביטוי המדעיות, ומטיף מוסר נבואי בשפה עקיפה.
הנער - כרועה עיזים, שלו אח הרועה כבשים, שרק בו מתעלל גודו. כדמות, מעיד הנער השליח על גודו עצמו ועל שרירותיות הלב שלו, כאשר הוא בוחר להכות את אחיו (רועה הכבשים) ולא את הנער השליח (רועה העיזים).
גודו - גודו אינו מופיע על הבמה במחזה, וגם קולו אינו נשמע. שמו מורכב מהמילה האנגלית לאלוהים (God) ומהסיומת הצרפתית Ot המעידה על חיבה ("אלוהים שלי"). הוא מוצג כדמות שרירותית, הקובעת פגישות ודוחה אותן בהנף אחד, בלי להתייחס לפגיעה באנשים הממתינים. גודו לעולם לא מופיע, כך נרמז מעצם מעגליותו של המחזה.
ביקורות

כאמור, המבקרים בכל מדינה הגיבו באופן שונה כלפי הצגות הבכורה של מחכים לגודו.
בפריז: "סופר חדש, ראוי לשמו... מחזהו של סמואל בקט "מחכים לגודו"... הוא מחזה שידובר בו עוד זמן רב." (סילבן זגל)
בלונדון: "המחזה עוסק בשני נוודים... הוא מתרחש במקום שנראה כמזבלה העירונית... הם פולטים גיבובי מילים זה אל זה ואל שני מטורפים "סימבוליים" במשך כמה שעות, כשהדיאלוג שלהם מתובל בהערות כגון: "למה אנו מחכים?", "שום דבר אינו קורה", ו"בוא נתלה את עצמנו". האחרונה הייתה הצעה טובה, שנזנחה, למרבה הצער." (מאריה מאן)
ניו יורק: "בין אם מדובר בנוודים שורצי כינים... או בג'ים והקלברי פין... אחוות האדם בעבודה, באמנות, או פשוט בהמתנה, בפעולה הבלתי רכושנית לחלוטין של המתנה... היא ערך כה יסודי, שהוא מעניק לחיים הדרת כבוד וסיפוק מספיקים." (לואיס זוקופסקי (אנ'))
תרגומים לעברית של המחזה

.
"צפייה לגודו", אוניברסיטת תל אביב - החוג לאמנות התיאטרון (תרגום: עדנה שביט).
ספרי תרשיש, ירושלים, 1968 (תרגום: משה שמיר).
הוצאת המרכז ישראלי לדרמה, תל אביב, 1970 (תרגום: משה שמיר).
הוצאת אדם, סדרת התיאטרון, תל אביב, 1985 (תרגום: מולי מלצר).
הוצאת מודן, מושב בן-שמן, 2003 (תרגום: מולי מלצר).
תרגום בכתובים - "עד שיבוא גודו", תל אביב, 1960 (תרגום: ח. אברבאיה).
תרגום בכתובים - תיאטרון עירוני חיפה, חיפה (תרגום: אנטון שמאס).
תרגום בכתובים - תיאטרון הבימה, תל אביב, 2002 (תרגום: יוסף אל-דרור).
מחכים לגודו בתיאטרון יפו העלאה מחודשת של ההצגה בבימויו של אילן רונן
לקריאה נוספת

Samuel Beckett's Waiting For Godot and Other Works, By Walter J. Miller and Bonnie E. Nelson, Simon & Schuster Inc. 1965
שלמה בראבא כפודזו, תיאטרון הבימה (2002)
ההצגה "מחכים לגודו" בצוותא", תל אביב, 1973; משמאל לימין: שי דנון, שמעון לב-ארי ואלי כהן
מישור דאנום

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  1,726 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  רכס בריטניה 
 קואורדינטות:  79°59′00″S 155°27′00″E﻿ / ﻿79.9833°S 155.45°E﻿ / -79.9833; 155.45
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימישור דאנום(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימישור דאנום
 
מישור דאנום או סלעי דנאום או רמת דאנום (באנגלית: Danum Platform) היא רמה או מישור הררי סלעי ברכס בריטניה שבאנטארקטיקה.
הרמה הסלעית מצויה 7 קילומטרים צפונית מזרחית להר הייבן.
גבולות הרמה עם עמק ביברה ועמק דובריס.
גובהו של המישור 1,726 מטרים מעל פנהי הים.
היסטוריה > מקור השם

שם המישור ניתן לו על ידי משלחת החקר הגאולוגית של אוניברסיטת ואיקאטו מהמילטון, בניו זילנד, אשר חקרה את האזור בעונת המחקר 1979–1978, תחת מייקל סלבי.
בדומה להרים אחרים ברכס בריטניה, השם שניתן לאתר קשור להיסטוריה של בריטניה, ובייחוד לבריטניה הרומית.
דנום הוא השם ההיסטורי (מהתקופה הרומית) של אזור דונקסטר של ימינו.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  מיקום הרמה, באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
↑  מידע גאוגרפי
| אתרים ברכס בריטניה |
| --- | --- | --- |
| הרים | אדמס • אולדריץ' • אופרוס • אסקין • ביל • באנה • בורווזקי • ג'ייקובס • דארטמות' • דגאלאן • דול • דריק • הייבן • הנדרסון • וורד • טרנסטייל • לוסיה • מקלינטוק • סאבורו • סטרנברג • פריצ'רד • קאסאטלי • קריסק • ראמג' • רנד |  |
| רכסי הרים | אונום • אייסנהאואר • באנה • דאנום • דאסקי (רכס) • מגניס • נברסקה • סברינה • פונטס |  |
| מצוקים | בנסון • דאסקי (מדף סלע) • כהן • פורבס |  |
| עמקים | אבוס • אונום • איטונה • איסקה • ביברה • בלום • דובריס • טאמארוס • טיסוביס • לינדום • למאניס • מגניס • מטאריס • סברינה |  |
| מישורים | מישור ואנטייג' • וולדריפ • וורברטון • ונטה |  |
| קרחונים | הוריהאן • יאנסי • מקרו • סנט • פקהאם • ראגוצקי |  |
| נונאטאקים | דארנל • וסטהייבן • טאייק • מארטי • שלושת הנונאטאקים |  |
| מפלי קרח | ברייר • ראגוצקי |  |
מסעוד שוג'אעי

מסעוד סולימאני שוג'אעי (בפרסית: مسعود سلیمانی شجاعی; נולד ב-9 ביוני 1984) הוא כדורגלן עבר איראני ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.
קריירת מועדונים > ראשית הקריירה

שוג'אעי נולד בעיר שיראז, אך את רוב חייו העביר בערים אבאדאן וטהראן. שוג'אעי התחיל את הקריירה שלו בסנאט נאפט בה שיחק עונה אחת, אחריה עבר לסאיפא בה שיחק שלוש עונות.
אחרי מונדיאל 2006 חתם בשארג'ה מליגת העל של איחוד האמירויות הערביות בכדורגל. ב-3 באוקטובר 2006 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד מועדון האמירויות.
קריירת מועדונים > ספרד

ב-23 ביוני 2008 חתם לשלוש עונות באוססונה מליגת העל הספרדית, לאחר שדחה הצעות מוולפסבורג ומנאפולי. שארג'ה קיבלה תמורתו 6 מיליון אירו.
ב-31 באוגוסט 2008 שוג'אעי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד ויאריאל. בשתי עונותיו הראשונות בקבוצה היה חלק בלתי נפרד מהרכב הקבוצה. בעונת 2011/2012 הוא לא שיחק אף משחק עקב פציעה. ב-21 באוקטובר 2012 חזר לשחק בתיקו 0-0 נגד ריאל בטיס. ביוני 2013 שוחרר מהקבוצה.
ב-3 בספטמבר 2013 חתם בלאס פאלמס מהליגה השנייה עד לסיום העונה. את שער הבכורה שלו בקבוצה כבש בניצחון 1-3 נגד סבאדל במסגרת גביע המלך הספרדי.
קריירת מועדונים > קטר

אחרי מונדיאל 2014 דחה הצעה מריאל סרגוסה וחתם באל-שהנייה מליגת העל הקטרית. ב-14 בדצמבר 2014 הבקיע שלושער בניצחון 1-3 נגד א-סד.
בסיום העונה, ירדה אל-שהנייה לליגה השנייה וחתם באל-ע'ראפה תמורת מיליון דולר.
קריירת מועדונים > יוון

ב-22 ביולי 2016 שוג'אעי חתם לשנה בפאניוניוס מליגת העל היוונית. בסיום העונה חתם על חוזה לעונה נוספת.
ב-25 בדצמבר 2017 עזב את הקבוצה וחתם בא.א.ק. אתונה עד לסיום העונה. ב-6 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-4 נגד פאנטוליקוס בו גם רשם בישול. בסיום העונה זכה עם הקבוצה באליפות, ששברה בצורת של 24 שנים ללא אליפות וכאשר ארבע שנים קודם לכן הקבוצה ירדה לליגה השלישית.
קריירת מועדונים > החזרה לאיראן

ב-1 באוגוסט 2018 שוג'אעי חזר לאיראן וחתם בטרקטור סאזי.
ב-5 באוקטובר 2021 חתם בנסאג'י מאזאנדראם.
קריירה בינלאומית

בנובמבר 2004 זומן לראשונה לסגל נבחרת איראן. ב-17 בנובמבר 2004 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0-7 נגד לאוס. שוג'אעי נכלל בסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 2006, בו שותף בתיקו 1-1 נגד אנגולה.
באוגוסט 2017, עת שיחק בפאניוניוס, הושעה מהנבחרת על ידי סגן שר הספורט האיראני ביחד עם חברו לקבוצה אחסאן חאג'סאפי לקחו חלק במשחק נגד מכבי תל אביב במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. למרות זאת, ההתאחדות הכדורגל באיראן הודיעה על החזרתם לנבחרת כיוון ששוג'אעי וחג'סאפי טענו מצידם כי הם השתתפו בעקבות לחץ מראשי קבוצתם. ב-18 במרץ 2018 זומן לנבחרת לראשונה אחרי ההשעיה.
תארים

ליגת העל היוונית: 2017/2018
הערות שוליים

↑  מערכת ONE, ‏שוג'אי וחאג'סאפי הושעו מנבחרת איראן, באתר ONE‏, 5 באוגוסט 2017
| נבחרת איראן – מונדיאל 2006 |
| --- | --- | --- |
|  1 מירזפור •  2 מהדווי-כיא •  3 בקטיאריזדה •  4 גולמוהאמדי •  5 רזאי •  6 נקונם •  7 זנדי •  8 כרימי •  9 האשמיאן •  10 דאי •   11 קטיבי •  12 רודבריאן • 13 קאבי •  14 טיימוריאן • 15 בורהאני • 16 אנאיאטי • 17 קזמיאן • 18 נבידקיה • 19 סדגהי • 20 נוסרתי • 21 מדנצ'י • 22 טלבלו • 23 שוג'אעי • מאמן: איבנקוביץ' |  1 מירזפור •  2 מהדווי-כיא •  3 בקטיאריזדה •  4 גולמוהאמדי •  5 רזאי •  6 נקונם •  7 זנדי •  8 כרימי •  9 האשמיאן •  10 דאי •   11 קטיבי •  12 רודבריאן • 13 קאבי •  14 טיימוריאן • 15 בורהאני • 16 אנאיאטי • 17 קזמיאן • 18 נבידקיה • 19 סדגהי • 20 נוסרתי • 21 מדנצ'י • 22 טלבלו • 23 שוג'אעי • מאמן: איבנקוביץ' | איראן |
| נבחרת איראן – מונדיאל 2014 |
| --- | --- | --- |
|  1 אחמדי •  2 היידארי •  3 חאג'-ספי •  4 חוסייני •  5 סדקי •  6 נקונם •  7 שוג'אעי •  8 ר. חקיקי •  9 ג'האנבח'ש •  10 אנסארי-פרד •   11 הדאדיפאר •  12 חקיקי • 13 מחיני •  14 טיימוריאן • 15 מוטאזרי • 16 קוצ'אן-נז'אד • 17 אלנמח • 18 רחמני • 19 בייקזאדך • 20 בית-אשור • 21 דז'אגה • 22 דאוורי • 23 פולאדי • מאמן: קיירוש |  1 אחמדי •  2 היידארי •  3 חאג'-ספי •  4 חוסייני •  5 סדקי •  6 נקונם •  7 שוג'אעי •  8 ר. חקיקי •  9 ג'האנבח'ש •  10 אנסארי-פרד •   11 הדאדיפאר •  12 חקיקי • 13 מחיני •  14 טיימוריאן • 15 מוטאזרי • 16 קוצ'אן-נז'אד • 17 אלנמח • 18 רחמני • 19 בייקזאדך • 20 בית-אשור • 21 דז'אגה • 22 דאוורי • 23 פולאדי • מאמן: קיירוש | איראן |
| נבחרת איראן – מונדיאל 2018 |
| --- | --- | --- |
|  1 ביירנבאנד •  2 טוראבי •  3 חאג'-ספי •  4 צ'שמי •  5 מוחמדי •  6 עזת-אללהי •  7 שוג'אעי •  8 פוראליג'אנג'י •  9 אבראהימי •  10 אנסארי-פרד •   11 אמירי •  12 מזהרי • 13 חנזאדה •  14 קודוס • 15 מונטזרי • 16 קוצ'אן-נז'אד • 17 טארמי • 18 ג'האנבח'ש • 19 חוסייני • 20 אזמון • 21 דז'אגה • 22 עבדזאדה • 23 רזיאן • מאמן: קיירוש |  1 ביירנבאנד •  2 טוראבי •  3 חאג'-ספי •  4 צ'שמי •  5 מוחמדי •  6 עזת-אללהי •  7 שוג'אעי •  8 פוראליג'אנג'י •  9 אבראהימי •  10 אנסארי-פרד •   11 אמירי •  12 מזהרי • 13 חנזאדה •  14 קודוס • 15 מונטזרי • 16 קוצ'אן-נז'אד • 17 טארמי • 18 ג'האנבח'ש • 19 חוסייני • 20 אזמון • 21 דז'אגה • 22 עבדזאדה • 23 רזיאן • מאמן: קיירוש | איראן |
| נבחרת איראן – גביע אסיה בכדורגל 2019 |
| --- | --- | --- |
|  1 ביירנבאנד •  2 קאפורי •  3 חאג'-ספי •  4 צ'שמי •  5 מוחמדי •  6 נור-אלהי •  7 שוג'אעי •  8 פוראליג'אנג'י •  9 אבראהימי •  10 אנסארי-פרד •   11 אמירי •  12 עבדזאדה • 13 כנאניזאדגן •  14 קודוס • 15 מונטזרי • 16 תוראבי • 17 טארמי • 18 ג'האנבח'ש • 19 חוסייני • 20 אזמון • 21 דז'אגה • 22 ניאזמנד • 23 רזיאן • מאמן: קיירוש |  1 ביירנבאנד •  2 קאפורי •  3 חאג'-ספי •  4 צ'שמי •  5 מוחמדי •  6 נור-אלהי •  7 שוג'אעי •  8 פוראליג'אנג'י •  9 אבראהימי •  10 אנסארי-פרד •   11 אמירי •  12 עבדזאדה • 13 כנאניזאדגן •  14 קודוס • 15 מונטזרי • 16 תוראבי • 17 טארמי • 18 ג'האנבח'ש • 19 חוסייני • 20 אזמון • 21 דז'אגה • 22 ניאזמנד • 23 רזיאן • מאמן: קיירוש | איראן |
מצילה

ערך זה עוסק בכלי נגינה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מצילת "ספלאש" – סוג של מצילה קטנה
מצילת ארד מיוון העתיקה
מצילה היא כלי נגינה עתיק ממשפחת כלי ההקשה. מצילות שימשו לנגינה מהעת העתיקה, ובתנ"ך מצילה ומצלתיים מוזכרות פעמים רבות. המצילה עשויה מצלחת מתכת עגולה ודקה, המורכבת ממתכות או סגסוגות שונות.
"מצילה" בעת המודרנית, הכוונה היא בדרך כלל למצילת התופים העשויה סגסוגות מבוססות נחושת, ויש לפחות אחת ממנה בכל מערכת תופים.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מקורות המצילה הם פרהיסטוריים. המצרים הקדמונים השתמשו במצילות הדומות למצילות המודרניות. במוזאון הבריטי ישנם שני זוגות של מצילות בקוטר 13 סנטימטר, אחת מהם נמצאה בארון הקבורה של המומיה של אנחפ (Ankhhape) שהיה מוזיקאי קדוש. גם האשורים והיוונים השתמשו במצילות, ניתן לראות בפסלים וציורי כדים מצילות בידיהם של יצורים מיתולוגיים כגון סאטירים ופאן.
מצילה מודרנית

במערכת תופים מודרנית ישנן כמה סוגי מצילות. המצילות הבסיסיות הן היי-האט (Hi-Hat), קראש (Crash) ורייד (Ride), אך קיימים סוגים רבים של מצילות:
היי-האט (Hi-Hat) – התקן של שתי מצילות הפוכות זו מזו, שנפתח ונסגר על ידי פדל ומופעל בדרך-כלל על ידי רגל שמאל. ניתן להפיק מההיי-האט צליל על ידי פתיחה וסגירה שלה, או על ידי תיפוף על המצילות במצב פתוח או סגור (12"–15")
מצילת רייד (Ride) – בדרך כלל הגדולה במערכת, תלויה בצד ימין של המערכת (18"–26")
מצילת קראש (Crash) – יוצרת צליל המזכיר התנפצות ומכאן שמה (Crash), תלויה בצד שמאל של המערכת. (14"–22")
מצילת ספלאש (Splash) – הקטנה במערכת, מצילת קראש קטנה התלויה בדרך כלל מעל הטמטמים או בין ההי-האט למצילת הקראש במערכת (4"–14")
מצילת צ'יינה (China) – מפיקה צליל המזכיר גונג. תלויה הפוכה בצד ימין, מעל תוף הפלור-טום. מיוצרת בגדלים רבים (12"–22")
מצילת קראשרייד – שילוב של שתי המצילות הבסיסיות (מצילת קראש ורייד). תלויה בדרך כלל בצד שמאל אחרי מצילת הקראש (16"–26")
למתופפים שונים העדפות משלהם למיקום המצילות במערכת התופים. יש מתופפים המוסיפים מצילות רבות למערכת, ממספר סוגים וחברות ייצור שונות.
מצילות מיוצרות כיום בפסי ייצור תעשייתיים או בעבודת יד. מחירי מצילות בישראל נעים בין מאות לאלפי ש"ח בהתאם לחברה, החומרים, אופן הייצור ותולדות הכלי.
מוזיקולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
לצליל שמפיקה המצילה אין פיץ' מוחלט, והצלילים שלה מורכבים מ"אוברטונים". מצילות מדורגות לפי קוטר, אך גם לפי הסאונד וצליל הבסיס שלו.
ראו גם

מצלתיים
תופים
סביאן
אבדיס זילדג'יאן
מסוגלים

| --- | --- |

 פעילות:  חינוך וטיפול לילדים עם מוגבלות שכלית התפתחותית
 תחום:  חינוך, אוטיזם
 מדינה:  ישראל
 מקום פעילות:  ירושלים, באר שבע
 מנכ"ל:  אבי מימרן
 תקופת הפעילות:  2016–הווה (כ־8 שנים)
 https://mesugalim.co.il/
 
מסוגלים הוא מוסד טיפולי וחינוכי לילדים עם מוגבלות שכלית התפתחותית בתפקוד נמוך, הפועל בירושלים, באר שבע ובערים נוספות. במוסד מטופלים בקביעות מאות תלמידים על הרצף האוטיסטי.
היסטוריה ופעילות

המוסד הוקם בשנת 2016 על ידי איש התקשורת אבי מימרן ובת זוגו מיכל, בשותפות עם ישראל רייסנר יו"ר עמותת שתילים, ונותן מענה למאות ילדים עם רמות שונות של אוטיזם, בדגש על תפקוד נמוך.
לאורך השנים שיתף הארגון פעולה עם ארגונים פרטיים וממשלתיים שונים למען זכויות האוטיסטים. בשנת 2017 פעל הארגון לתמיכה בחוק שהוצע על ידי יאיר לפיד למען האוטיסטים, וכתוצאה מכך חברי קואליציה נמנעו מהצבעה כנגד החוק והחוק עבר.
ארגון מסוגלים מפעיל בירושלים מלונית חינמית לילדים ונערים על הרצף האוטיסטי וכוללת פנימייה, חדר אוכל, מרכז צפייה ומשחקיה. במלונית מתארחים מדי שנה מאות ילדים ברמות תפקוד שונות לפרקי זמן קצרים וארוכים, כדי לאפשר לבני משפחתם לנהל חיי שגרה תקינים. המלונית פעילה החל משעות סיום הלימודים ועד לבוקר שלמחרת, ובימי חופש היא פעילה לאורך כל שעות היממה. רוב פעילות המלונית מתופעלת על ידי מתנדבי הארגון.
בנוסף הארגון עורך לאורך השנה נופשים למאות אימהות לילדים על הרצף האוטיסטי, וכן ימי עיון ולמידה ומפגשי תוכן וייעוץ חינוכי עם אנשי מקצוע.
בימי החופש הגדול ובמועדי השנה עורך הארגון נופשונים למאות ילדים ונערים על הרצף האוטיסטי, בהם הילדים נלקחים לפעילויות ואטרקציות ושנות, לצורך פינוי זמן למנוחה לבני משפחותיהם. בין היתר נערך נופשון בחגי פסח, סוכות חנוכה ובחופשת יולי-אוגוסט. בשנת 2020 קיים הארגון נופשון ליותר מ-400 ילדים.
בנוסף הארגון מפעיל מספר אנשי מקצוע וחשמלאים ושיפוצניקים אשר מתמחים בהתאמת בתים פרטיים ומוסדיים לאירוח ילדים על הרצף האוטיסטי ובעלי תפקוד נמוך, כגון הגבהת ומיגון שקעי חשמל, מנגנוני נעילת ברזים, דלתות, חלונות ועוד. כמו כן הארגון פועל מול גורמים ממשלתיים כדי לקדם הקמה של מנהלת ממשלתית לטיפול באנשים עם מוגבלות, שתרכז את צורכיהם בין משרדי הממשלה השונים.
הערות שוליים

↑  מנדי גרוזמן, מפתיע: אבי מימרן ויאיר לפיד משלבים ידיים, באתר בחדרי חרדים, ‏30 ביוני 2016
↑  כשאבי מימרן ראיין את רעייתו מיכל על בנם איציק, באתר כיכר השבת, ‏18 ביוני 2018
↑  חדשות 13, אבי מימרן בראיון אצל אברי גלעד, באתר יוטיוב, ‏12 ביוני 2022
↑  שימי פרקש, סיפורם של המלאכים שעשו מהפכה בחייהם של מאות משפחות, באתר בחדרי חרדים, ‏26 בפברואר 2020
↑  אמילי ערוסי, אבי המהפכה: השדרן החרדי אבי מימרן בקרב למען בנו האוטיסט, באתר ישראל היום, ‏9 ביוני 2020
↑  אביחי חיים, הצעה: להקים מנהלת לטיפול באנשים עם מוגבלות, באתר שווים, ‏24 באוקטובר 2022
מצעד סינגלי הוויניל הרשמי

מצעד סינגלי הוויניל הרשמי (באנגלית: Official Vinyl Singles Chart) הוא מצעד מוזיקה שבועי המתפרסם בממלכה המאוחדת. הוא נערך על ידי חברת המצעדים הרשמית (OCC) מטעם תעשיית המוזיקה באזור זה. הוא מפרט את 40 הסינגלים הפופולריים ביותר בפורמט ויניל בכל שבוע. המצעד, יחד עם מצעד אלבומי הוויניל הרשמי המקביל. הוא הושק ב-6 באפריל 2015 במקביל ליום חנות התקליטים, לכבוד העלייה הגדולה בפופולריות של תקליטי ויניל, הן בפורמטי סינגלים והן בפורמטי אלבומים; ב-2014 נמכרו למעלה מ-1.3 מיליון תקליטי ויניל בממלכה המאוחדת בלבד, בפעם הראשונה מאז 1995.
מרטין טלבוט, מנכ"ל חברת המצעדים הרשמית, אמר: "אנו שמחים להשיק את מצעד אלבומי וסינגלי הוויניל הרשמיים הראשונים של הממלכה המאוחדת ב-OfficialCharts.com, ביום חנות התקליטים בסוף השבוע הקרוב. כשמכירות אלבומי ויניל עלו בכמעט 70% כבר השנה, מכורים של ויניל היו יכולים לצבור 2 מיליון יחידות עד סוף השנה הזו – מספר יוצא דופן, אם מחשיבים שהמכירות היו עשירית מזה רק לפני שש שנים. הצמיחה הזו מדגישה את ההתעוררות המתמשכת של הפורמט האהוב הזה, בין אם אתה מעריץ של ארקטיק מאנקיז, נואל גלאגר, לד זפלין או דייוויד בואי".
ב-12 באפריל 2015, "Baby Wants to Ride" מאת פרנקי נאקלס היה לראשון שדורג בראש המצעד. זו הייתה מחווה לנאקלס שכן היה זה יום השנה הראשון למותו.
הערות שוליים

1 2  UK’s Official Vinyl Charts launch as vinyl sales soar in 2015, www.officialcharts.com (באנגלית)
↑  Frankie Knuckles tribute tops first Official Vinyl Singles Chart, www.officialcharts.com (באנגלית)
מירי לשם-פלאי

| --- | --- |

 לידה:  4 באוקטובר 1968 (בת 56) 
 יצירות ידועות:  "הלילה הגדול של לון-לון", "מגדיר הפרחים של פרופסור פצפונטבע", "לוטי וטרי גורי הלוטרה"
 www.mirileshem.com
 
מירי לשם-פלאי (נולדה ב- 4 באוקטובר 1968) היא סופרת ומאיירת ישראלית.
ביוגרפיה

מירי לשם-פלאי נולדה בישראל וגדלה בחולון. לאחר שירותה הצבאי למדה אמנות וציור בבית הספר לאמנות חזותית מימד בתל אביב.
לשם-פלאי פרסמה 17 ספרים שכתבה ואיירה. כמו כן איירה ספרים עבור סופרים אחרים, ביניהם דורית אורגד, תמר אדר, לאה איני ועוד. בשנת 1996 זכתה בפרס נחום גוטמן לאיור על איוריה לסדרת הספרים שלה "פצפונטבע", ובשנת 2002 זכתה בפרס ראש העיר ראשון לציון מקום ראשון בתחרות איורים ארצית בהשראת אצ"ג.
בשנים 2001–2003 כיהנה לשם-פלאי כיו"ר אגודת המאיירים בישראל. בשנים 2011-2021 כיהנה כיו״ר הסניף הישראלי של ארגון SCBWI – ארגון בינלאומי לסופרים ומאיירים לילדים.
ספרה "הלילה הגדול של לון-לון" נבחר לעשרת הספרים האהובים ב"מצעד הספרים" תשע"ב. ספרה "לוטי וטרי גורי הלוטרה" נבחר לרשימת "מצעד הספרים" לשנת תשס"ט. בשנת 2006 תורגם לאנגלית ספרה "הלילה הגדול של לון-לון" ויצא לאור בארצות הברית. בעקבות ספר זה הוזמנה למסע לקידום הספר ברחבי ארצות הברית בשנת 2007.
החל משנת 2015 מיוצגת לשם-פלאי בסוכנות ספרותית ״אולסוונגר״ בניו ג׳רסי, ארה״ב.
ספרה Scribble & Author יצא לאור באנגלית בשנת 2016 בארה״ב ותורגם ל-8 שפות, וספרה Penny and the Plain Piece of Paper יצא לאור באנגלית בשנת 2020 בארה״ב ותורגם לקוריאנית.
ספרה Chloe’s Nature Journal שיצא לאור בארה״ב ב-2023 זכה בפרס Blueberry Honor Award, פרס לספרי טבע לילדים.
לשם-פלאי פעילה בתחום חינוך הילדים לשמירה על הטבע, חברה במועצת החברה להגנת הטבע ולקחה חלק בפרויקטים שונים של רשות הטבע והגנים.
לשם-פלאי עורכת מפגשים, שעות סיפור וסדנאות לילדים ברחבי הארץ.
מירי לשם-פלאי מתגוררת בחדרה, נשואה ואם לשני ילדים.
ספריה

הלילה הגדול של לון-לון (כיתות א-ג)
לוטי וטרי גורי הלוטרה (כיתות א-ג)
כשהלילה ירד על החדר... (ספר ללא מילים, כיתות א-ב)
קלינקי (ספר לא מנוקד, כיתות ג-ה)
סדרת "פצפונטבע" (כיתות א-ד), ספרי הסדרה:
לטייל בישראל עם פרופסור פצפונטבע
במעמקי הים עם פרופסור פצפונטבע
ספר החתולים של פרופסור פצפונטבע
בעקבות הכלבים עם פרופסור פצפונטבע
אל עולם הציפורים עם פרופסור פצפונטבע
מגדיר הפרחים של פרופסור פצפונטבע
הרפתקה בעשב עם פרופסור פצפונטבע
הצבעים שאני אוהב (ילדי הגן, גילאי 3–4)
Scribble & Author/Kane Miller Books(2016)
Penny and the Plain Piece of Paper / Philomel - Penguin Random House (2020)
Chloe’s Nature Journal / Creston Books (2023)
A Feather, a Pebble, a Shell / Kar-Ben Publishing (2024)