stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איגרת הרמב"ן לחכמי צרפת
ראו גם

פולמוס הרמב"ם
פולמוס הרבנים אודות לימוד הפילוסופיה
לקריאה נוספת

ח"ד שעוועל כתבי רמב"ן (חלק א), מוסד הרב קוק ירושלים תשכ"ד.
יוסף דן "תולדות תורת הסוד העברית" מרכז זלמן שזר ירושלים כרך ח עמ' 79 - 85.
עודד ישראלי, הרמב"ן ביוגרפיה אינטלקטאולית 70 – 106, הוצאת מאגנס ירושלים תש"פ.
הערות שוליים

↑  אפרים אורבך הסתפק האם אכן הוטל חרם כזה מצד רבני צרפת, חוקרים אחרים טענו שחרם כזה התקיים
↑  לא ברור האם החרם הצרפתי הוטל ראשון וכתגובה לו הוטל החרם הספרדי או הפוך, היו שהסיקו שהחרמים הוטלו בו זמנית ולא היו תלויים זה בזה
↑  דברי ימי ישראל חלק ה עמ' מב-נו, ציון א, עמ' שנ-שנא.
↑  ראו כתבי רמב"ן חלק א עמ' שלד.
↑  אפרים אלימלך אורבך, "ספר ערוגת הבשם לר' אברהם בן עזריאל", תרביץ י [א] (תשרי תרצ"ט), עמ' 35.
↑  מנחם ציון על שם הגדולים, הערה קיג.
↑  בדבריו מציין רמב"ן כי השפעת הפילוסופיה בקהילות ספרד החלה כאשר בעקבות הגלות אבדו מן היהודים ספרי חכמות כלליות שהיו ברשותם, ובכדי ללמוד את חכמת הרפואה וההנדסה ויתר החכמות, שהן חכמות מותרות ללימוד לקרובי מלכות בכדי "להחיות נפשם בחצרות המלכים וטירותם", הוצרכו ללמדן מספרי היוונים והעמים השונים, ונמשכו מכך אחרי המינות.
↑  במיוחד, האריך לבסס עמדה זו רב סעדיה גאון בספר האמונות והדעות. ראו שלילת הגשמות
↑  יצוין, כי רמב"ם ספג ביקורת גם מראב"ד בנוגע לעמדה זו, על מה שכתב בהלכות תשובה (פרק ג הלכה ז): "חמשה הן הנקראין מינים... והאומר שיש שם ריבון אחד אלא שהוא גוף ובעל תמונה". על כך השיג ראב"ד: "ולמה קרא לזה מין, וכמה גדולים וטובים ממנו הלכו בזו המחשבה לפי מה שראו במקראות ויותר ממה שראו בדברי האגדות המשבשות את הדעות". כלומר, ראב"ד מסכים שאלו דעות משובשות, אך רואה בכך טעות נפוצה וקורא שלא להחמיר עם המחזיקים בה.
| רמב"ן |
| --- | --- | --- |
| כתביו | פירוש הרמב"ן לתורה • חידושי הרמב"ן לתלמוד • מלחמות ה' • תורת האדם • השגות לספר המצוות לרמב"ם • דרשות הרמב"ן • איגרת הרמב"ן • אגרת הקודש • איגרת הרמב"ן לחכמי צרפת |  |
| אירועים בולטים | ויכוח ברצלונה (פבלו כריסטיאני • חיימה הראשון, מלך אראגון) • פולמוס הרמב"ם |  |
| רבותיו | רבי יהודה בר יקר • רבי נתן בן מאיר |  |
| חבריו | הרבנים עזרא ועזריאל בני שלמה • בן בלימה • רבי יונה גירונדי • משפחת רמב"ן |  |
| מתלמידיו | רא"ה • רשב"א • רבי שמואל הסרדי • רבי יצחק דמן עכו • רבי יצחק בן טודרוס • רבי ששת דסמרקדיל • רבי יצחק בן אברהם מנרבונה • רבי דוד בונפיד • רבי מאיר המעילי • רבי נתן בן יוסף • רבי משה דאשקולה גירונדי |  |
| חוקרי הרמב"ן | שרגא אברמסון • משה הלברטל • שלם יהלום • יהונתן יעקבס • עודד ישראלי • יעקב שלום ליכט • מרים סקלרץ • חביבה פדיה • עמוס פונקנשטיין • חיים דוב שעוועל • יצחק אונא |  |
| אתרים על שמו | בית כנסת הרמב"ן (הרובע היהודי) • בית כנסת הרמב"ן (קטמון) • קבר הרמב"ן • מערת הרמב"ן • רחוב רמב"ן |  |
סבסטיאן האלר

סבסטיאן רומן טדי האלר (בצרפתית: Sébastien Romain Teddy Haller; נולד ב-22 ביוני 1994) הוא כדורגלן איבורי-צרפתי המשחק בעמדת החלוץ באוטרכט מליגת העל ההולנדית בהשאלה מבורוסיה דורטמונד ובנבחרת חוף השנהב.
קריירת מועדונים

במהלך גביע העולם בכדורגל עד גיל 17 לשנת 2011 האלר הוחתם לחוזה המקצועי הראשון שלו במועדון הצרפתי אוסר, החוזה נחתם לשלוש שנים. את הופעת הבכורה שלו רשם ב-27 ביולי 2012 במשחק הליגה נגד נים.
ב-24 בדצמבר 2014 הושאל האלר לאוטרכט מהליגה ההולנדית עד לתום העונה. בסוף העונה החליטה אוטרכט להחתימו. במהלך שהותו בקבוצה רשם 51 שערים ב-98 הופעות.
ב-15 במאי 2017 האלר חתם חוזה לארבע שנים בקבוצת איינטרכט פרנקפורט.
ב-17 ביולי 2019 חתם האלר לחמש שנים בווסטהאם יונייטד, והפך לרכש היקר בתולדות הקבוצה, ששילמה עליו 45 מיליון ליש"ט.
ב-8 בינואר 2021 חתם האלר לארבע וחצי שנים באייאקס עבור 22 מיליון אירו. ב-14 בינואר כבש שער בכורה בניצחון קבוצתו 1–3 על טוונטה.
בהופעת הבכורה שלו בליגת האלופות ב-15 בספטמבר 2021 כבש האלר רביעייה בניצחון 1–5 על ספורטינג ליסבון והפך לשחקן הראשון מאז מרקו ואן באסטן, שעשה זאת עבור מילאן בבכורה שלו ב-1992. באותה עונה היה האלר לשני בהיסטוריה אשר כובש בכל ששת משחקי שלב הבתים בליגת האלופות, כשלפניו עשה זאת כריסטיאנו רונאלדו.
עוד באותה העונה כבש שער וגם הוסיף שער עצמי בשמינית הגמר נגד בנפיקה ליסבון. היה זה השער ה-11 שלו באותה העונה בליגת האלופות, מה שהשווה את שיא הכיבושים לשחקן אייאקס בעונה בודדת בקמפיין אירופי, בו החזיק רוד ג'ילס החזיק לבדו מאז עונת 1975/76. כמו כן האלר מחזיק בשיא הכיבושים אי פעם עבור שחקן בשני משחקיו הראשונים בליגת האלופות (5), וגם בשיאים המקבילים בחמשת המשחקים הראשונים (9), ששת המשחקים הראשונים (10) ושבעת המשחקים הראשונים (11). באותה העונה גם סיים כמלך השערים בליגה ההולנדית עם 21 שערים.
ב-22 ביוני 2022 חתם האלר בבורוסיה דורטמונד ל-5 שנים. תמורת העברתו שילמה הקבוצה לאייאקס 35 מיליון אירו.
ב-30 באוגוסט 2024 הושאל האלר ללגאנס הספרדית לעונה אחת.
ב-9 בינואר 2025 הושאל האלר לאוטרכט מליגת העל ההולנדית בה שיחק בעבר.
קריירה בינלאומית

ב-12 בנובמבר 2020 ערך האלר את הופעת הבכורה שלו בנבחרת חוף השנהב, בניצחון 2-1 על נבחרת מדגסקר במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2021. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת.
נכלל בסגל נבחרת חוף השנהב לטורניר גביע אפריקה לאומות 2021, וערך ארבע הופעות בטורניר.
נכלל בסגל נבחרת חוף השנהב לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023 ואף זכה עם נבחרתו בתואר אלופת אפריקה בטורניר הביתי והיה המצטיין בשלבי הנוקקאוט כשהוא כובש את השער היחיד בחצי הגמר מול הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו שהעלה את נבחרתו לגמר ובגמר הוא כבש את שער הניצחון בדקה ה-81 מול ניגריה במשחק שהסתיים 2-1 אחרי שהניגרים כבר הובילו 0-1 במשחק ובסיום המשחק זכתה נבחרת חוף השנהב בתואר השלישי בתולדותיה והראשון בטורניר שהיא מארחת.
חיים אישיים

ב-19 ביולי 2022, לאחר שהתלונן על חולשה באימון, אובחן עם גידול באשכים.
ב-10 בינואר 2023, לאחר כחצי שנה של ניתוחים וטיפולים בכימותרפיה, חזר האלר לבורוסיה דורטמונד ואף רשם דקות משחק ראשונות במשחק הידידות מול פורטונה דיסלדורף בו ניצחה קבוצתו בתוצאה 5-1.
תארים

הגביע הגרמני: 2017/18
הגביע ההולנדי: 2020/21
ליגת העל ההולנדית: 2020/21, 2021/22
גביע אפריקה לאומות: 2023
שער החודש בפרמיירליג: דצמבר 2020
נבחרת החודש בליגה ההולנדית: פברואר 2022, מרץ 2022
מלך השערים בליגה ההולנדית: 2021/22 (21 שערים)
הערות שוליים

↑  ווסטהאם שברה את שיא ההעברות שלה, באתר ynet, 17 ביולי 2019
↑  "Haller scores four as Ajax beat Sporting". BBC Sport (באנגלית בריטית). נבדק ב-2021-09-18.
↑  הרצף המשיך: מספרי הענק של האלר, באתר ערוץ הספורט, 24 בפברואר 2022
↑  בורוסיה דורטמונד משלימה את החתמתו של סבסטיאן האלר
↑  Sebastien Haller auf Leihbasis nach Utrecht, www.bvb.de
↑  LA LISTE באתר הרשמי של פדרציית הכדורגל האיווארית, 28 בדצמבר 2023 (בצרפתית)
↑  מדאיג: גידול התגלה באשכיו של סבסטיאן האלר, באתר וואלה, 19 ביולי 2022
↑  חצי שנה אחרי גילוי הסרטן: סבסטיאן האלר רשם דקות ראשונות, באתר וואלה, 10 בינואר 2023
| נבחרת חוף השנהב – גביע אפריקה לאומות 2021 |
| --- | --- | --- |
|  1 אלייזר •  2 קונאטה •  3 קונאן •  4 סרי •  5 קאנון •  6 ו. בולי •  7 קוסונו •  8 קסייה •  9 זאהה •  10 קואסי •   11 קורנה •  12 מאיגה • 13 בוגה •  14 דלי • 15 גרדל • 16 אדאן • 17 אורייה • 18 א. סנגארה • 19 פפה • 20 דיה • 21 באיי • 22 האלר • 23 ב. סנגארה • 24 קוואמה • 25 טראורה • 26 סיסה • 27 אקפה אקפרו • 28 י. בולי • מאמן: באומל |  1 אלייזר •  2 קונאטה •  3 קונאן •  4 סרי •  5 קאנון •  6 ו. בולי •  7 קוסונו •  8 קסייה •  9 זאהה •  10 קואסי •   11 קורנה •  12 מאיגה • 13 בוגה •  14 דלי • 15 גרדל • 16 אדאן • 17 אורייה • 18 א. סנגארה • 19 פפה • 20 דיה • 21 באיי • 22 האלר • 23 ב. סנגארה • 24 קוואמה • 25 טראורה • 26 סיסה • 27 אקפה אקפרו • 28 י. בולי • מאמן: באומל | חוף השנהב |
| נבחרת חוף השנהב – גביע אפריקה לאומות 2023 (אלופת אפריקה) |
| --- | --- | --- |
|  1 י. פופאנה •  2 דיומאנדה •  3 קונאן •  4 סרי •  5 סינגו •  6 ס. פופאנה •  7 קוסונו •  8 קסייה •  9 במבה •  10 קונאטה •   11 קראסו •  12 בולי • 13 בוגה •  14 דיאקיטה • 15 גראדל • 16 פולי • 17 אורייה • 18 א. סנגארה • 19 פפה • 20 קוואמי • 21 אנדיקה • 22 האלר • 23 ב. סנגארה • 24 אדינגרה • 25 דומבייה • 26 דיאלו • 27 אמאני • מאמן: גאסה |  1 י. פופאנה •  2 דיומאנדה •  3 קונאן •  4 סרי •  5 סינגו •  6 ס. פופאנה •  7 קוסונו •  8 קסייה •  9 במבה •  10 קונאטה •   11 קראסו •  12 בולי • 13 בוגה •  14 דיאקיטה • 15 גראדל • 16 פולי • 17 אורייה • 18 א. סנגארה • 19 פפה • 20 קוואמי • 21 אנדיקה • 22 האלר • 23 ב. סנגארה • 24 אדינגרה • 25 דומבייה • 26 דיאלו • 27 אמאני • מאמן: גאסה | חוף השנהב |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9812645952205606  GND: 123062497X  VIAF: 6115161763131322560008   WorldCat (עם VIAF): 6115161763131322560008 
האלר במדי וסטהאם יונייטד, 2019
האלר במדי בורוסיה דורטמונד, 2023
בית הנבחרים של אריזונה

| --- | --- |
סמל אריזונהסמל אריזונה
 מדינה:  אריזונה אריזונה
 סוג:  בית תחתון
 הרכב
 מספר מושבים:  60
 התפלגות מושבי בית הנבחרים
   המפלגה הדמוקרטית (29)   המפלגה הרפובליקנית (31)
 בחירות
 בחירות קודמות:  בחירות 2022
 בחירות הבאות:  בחירות 2024
 מנהיגים
 יושב ראש:  ראסטי באוורס (מאז 14 בינואר 2019)
 מנהיג הרוב:  בן טומה (מאז 11 בינואר 2021)
 מנהיג המיעוט:  רג'ינלד בולדינג (מאז 11 בינואר 2021)
 משכן
 מליאת בית הנבחרים המדינתי
 קפיטול מדינת אריזונה, פיניקס
 קואורדינטות:  33°26′53″N 112°05′45″W﻿ / ﻿33.44805556°N 112.09583333°W﻿ / 33.44805556; -112.09583333
 אתר אינטרנט
 www.azhouse.gov
 
בית הנבחרים של אריזונה (באנגלית: Arizona House of Representatives) הוא הבית התחתון של בית המחוקקים במדינת אריזונה. בית הנבחרים מתכנס ב"מליאת החקיקה" בקפיטול מדינת אריזונה שבעיר הבירה פיניקס. חבריו נבחרים לתקופת כהונה בת שנתיים, עם הגבלת כהונה לארבע קדנציות רצופות (שמונה שנים סך הכל). כל אחד מ-30 מחוזות הבחירה של המדינה בוחר שני נציגים לבית הנבחרים ונציג אחד לסנאט, כאשר בכל מחוז אוכלוסייה בת לפחות 203 אלף איש.
יושב ראש בית הנבחרים של אריזונה נבחר על ידי חברי סיעת הרוב לצד מנהיג הסיעה, עוזר מנהיג הרוב והמצליף הראשי. בית הנבחרים מתכנס לאחר מכן בכללותו ומעביר החלטה המאשרת את יושב הראש הנבחר ואת מזכיר בית הנבחרים. בנוסף להיותו המנהל היומיומי של בית הנבחרים, יושב הראש הוא גם בעל תפקיד ההנהגה הבכיר, ושולט על החקיקה ותפקידי הוועדות. מחוץ לסמכותו בחוק, ניתנת ליושב ראש הסמכות להעסיק, לסיים ולשנות את התגמול של כל האזרחים העובדים בבית הנבחרים.
הערות שוליים

↑  "Final Legislative Districts – Approved 1/17/12" (PDF). azredistricting.org. Retrieved April 9, 2021.
| בתי מחוקקים בארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| הקונגרס | בית הנבחרים של ארצות הברית • הסנאט של ארצות הברית |  |
| מדינות | אוהיו (בית הנבחרים • הסנאט) • אוקלהומה (בית הנבחרים • הסנאט) • אורגון (בית הנבחרים • הסנאט) • איווה (בית הנבחרים • הסנאט) • איידהו (בית הנבחרים • הסנאט) • אילינוי (בית הנבחרים • הסנאט) • אינדיאנה (בית הנבחרים • הסנאט) • אלבמה (בית הנבחרים • הסנאט) • אלסקה (בית הנבחרים • הסנאט) • אריזונה (בית הנבחרים • הסנאט) • ארקנסו (בית הנבחרים • הסנאט) • ג'ורג'יה (בית הנבחרים • הסנאט) • דלאוור (בית הנבחרים • הסנאט) • דקוטה הדרומית (בית הנבחרים • הסנאט) • דקוטה הצפונית (בית הנבחרים • הסנאט) • הוואי (בית הנבחרים • הסנאט) • וושינגטון (בית הנבחרים • הסנאט) • ויומינג (בית הנבחרים • הסנאט) • ויסקונסין (אספת המדינה • הסנאט) • וירג'יניה (בית הנבחרים • הסנאט) • וירג'יניה המערבית (בית הנבחרים • הסנאט) • ורמונט (בית הנבחרים • הסנאט) • טנסי (בית הנבחרים • הסנאט) • טקסס (בית הנבחרים • הסנאט) • יוטה (בית הנבחרים • הסנאט) • לואיזיאנה (בית הנבחרים • הסנאט) • מונטנה (בית הנבחרים • הסנאט) • מיזורי (בית הנבחרים • הסנאט) • מיין (בית הנבחרים • הסנאט) • מינסוטה (בית הנבחרים • הסנאט) • מיסיסיפי (בית הנבחרים • הסנאט) • מישיגן (בית הנבחרים • הסנאט) • מסצ'וסטס (בית הנבחרים • הסנאט) • מרילנד (בית הנבחרים • הסנאט) • נבדה • נברסקה (אספה • הסנאט) • ניו ג'רזי (האספה הכללית • הסנאט) • ניו המפשייר (בית הנבחרים • הסנאט) • ניו יורק (בית הנבחרים • הסנאט) • ניו מקסיקו (בית הנבחרים • הסנאט) • פלורידה (בית הנבחרים • הסנאט) • פנסילבניה (בית הנבחרים • הסנאט) • קולורדו (בית הנבחרים • הסנאט) • קונטיקט (בית הנבחרים • הסנאט) • קליפורניה (אספת המדינה • הסנאט) • קנזס (בית הנבחרים • הסנאט) • קנטקי (בית הנבחרים • הסנאט) • קרוליינה הדרומית (בית הנבחרים • הסנאט) • קרוליינה הצפונית (בית הנבחרים • הסנאט) • רוד איילנד (בית הנבחרים • הסנאט) |  |
| אחרים | מחוז קולומביה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי מריאנה הצפוניים (בית הנבחרים • הסנאט) • גואם • סמואה האמריקנית (בית הנבחרים • הסנאט) • פוארטו ריקו (בית הנבחרים • הסנאט) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007359535105171  GND: 254163-4  LCCN: n82129882  SNAC: w6n35qxf  VIAF: 139580428   WorldCat (עם VIAF): 139580428
אנטישמיות באוניברסיטאות במאות ה-20 וה-21

אנטישמיות באוניברסיטאות במאות ה-20 וה-21 היא גילויי שנאה כלפי יהודים בסביבה אקדמית בזמננו. אוניברסיטאות ברחבי העולם היוו במה למדיניות ופרקטיקה אנטישמית במהלך ההיסטוריה. בכמה מהן היו מגבלות על קבלת סטודנטים יהודים, כמו גם על העסקת חברי סגל יהודים. במקרים מסוימים, אוניברסיטאות תמכו במדיניות ממשלתיות אנטישמית, ועודדו היווצרות של תרבות אנטישמית בקמפוס. ברוב המדינות הדמוקרטיות, הופסקה הפעילות האנטישמית בחסות האוניברסיטאות בשנים שלאחר מלחמת העולם השנייה. עם זאת, בשנים האחרונות, הועלו האשמות באנטישמיות בנוגע לפעילותם של ארגונים פרו-פלסטינים בקמפוסים. האשמות אלו שנויות במחלוקת, והוכחשו על ידי ארגונים אלו.
בין אנטישמיות ואנטי-ישראליות

קשה לעמוד במדויק על ההבדל בין אנטישמיות ואנטי-ישראליות באוניברסיטאות, שכן חלק ניכר מהפעולות כנגד יהודים בישראל ומחוצה לה משלבות מוטיבים הכרוכים בסכסוך הישראלי-פלסטיני. יש הטוענים שהמאבק הפוליטי באוניברסיטאות הוא פוליטי בלבד, ואינו קשור לאנטישמיות של המאה ה-20. לעומת זאת, יש הסוברים כי הביקורת הפוליטית על ישראל נועדה רק להסוות את האנטישמיות בצורתה המודרנית. אמנם לעיתים ההפרדה בין עוינות ליהודים לבין עוינות לישראל איננה חד-משמעית, אך בתקריות שונות נצפתה תקיפה מילולית או פיזית כנגד יהודיים או ישראלים. הוכחות לכך ניתנות בידי סטודנטים יהודים שונים באוניברסיטאות באירופה ובארצות הברית שחוו תקיפה פיזית או מילולית עוינת מצד אנשי האוניברסיטה. כמו כן, ישנה תמיכה גוברת לארגון הפרו-פלסטיני, ה-BDS, הקורא לחרם כלכלי ואקדמי על ישראל.
במאה ה-20 > קנדה

ההיסטוריון ג'רלד טולצ'ינסקי כתב כי אוניברסיטאות קנדיות היו "רוויות באנטישמיות" בתחילת המאה העשרים. כמה אוניברסיטאות הגבילו את הכניסה היהודית, יהודים לא הוכנסו לחברות אחווה רבות, ורבים מהסטודנטים לרפואה היהודית לא הצליחו למצוא מקומות עבודה בקנדה לאחר סיום הלימודים.
במאה ה-20 > קנדה > אוניברסיטת מקגיל ואוניברסיטת טורונטו

בשנת 1920 אוניברסיטת מקגיל הטילה מכסות קפדניות על כמות הסטודנטים היהודים. לפני שהוטלו המכסות, 25 מתלמידי האמנות ו-40 אחוז מכלל התלמידים היו יהודים. אחוז זה ירד משמעותית בשנים שאחרי תחילת הטלת המכסות. בוגרים יהודים מוסמכים נתקלו לעיתים באפליה כאשר פנו למשרות במקגיל ובאוניברסיטת טורונטו.
במאה ה-20 > קנדה > אוניברסיטת קווינס

בשנת 1912, למרות מחאות חריפות מצד הקהילה היהודית בקנדה, אישרה ממשלת אונטריו חוקה חדשה לאוניברסיטת קווינס, עם סעיף שנועד לוודא שכל סגל ההוראה נוצרי . ב-1919 המנהל ברוס טיילור ביטא הצהרות אנטישמיות במהלך פגישת בוגרי האוניברסיטה. לפחות בוגר אחד מחה נגד הצהרה זו לקנצלר של האוניברסיטה. על אף התפתחויות אלה, טולצ'ינסקי כתב כי אוניברסיטת קווינס הייתה ליברלית יותר במקצת מאשר מקגיל ואוניברסיטת טורונטו בקבלה לתלמידים יהודים ולהשכרת סגל יהודי. בניגוד לאוניברסיטאות אחרות, קווינס קיבלה פליטים גרמנים יהודיים כסטודנטים בשנים 1930 ו-1940.
במאה ה-20 > הונגריה

משה הרשל כתב שהאוניברסיטאות היו רק חלק מתופעה גדולה יותר של אנטישמיות שהייתה קיימת בהונגריה לאחר מלחמת העולם השנייה. סטודנטים נוצרים, לעיתים יחד עם המורים שלהם, השתתפו בהפגנות אלימות נגד הרשמה של סטודנטים יהודים בסתיו של 1919. בעקבות האירועים הרשויות נאלצו לסגור את האוניברסיטאות באופן זמני. זמן לא רב לאחר מכן הממשל ההונגרי הציע חוק שמגביל את ההרשמה של סטודנטים יהודים לכ-6 אחוזים מכלל אוכלוסיית האוניברסיטה.
לאחר דיונים בנושא, הפרלמנט ההונגרי העביר את חוק המכסה בהצבעה של 57 בעד ו-7 נגד. החוק הוחל בתחילת השנה האקדמית של 1920, יחד עם גל נוסף של מהומות אנטישמיות בקמפוסים. כמות היהודים במוסדות אקדמיים בהונגריה בתקופה זו צנחו משמעותית: באוניברסיטת בודפשט, המספר ירד מ-4,288 ל-459 בין השנים 1917 עד 1921. מספר ארגונים יהודים באירופה התנגדו לחוק המכסות ההונגרי, עם הטענה שחוק זה ייצור תקדים שמדינות אחרות ילכו בעקבותיו.
המהומות האנטישמיות נמשכו באוניברסיטאות הונגריות אל תוך שנות ה-30. סטודנטים יהודים נודו ולעיתים הותקפו פיזית. בשנת 1933, ארגוני סטודנטים נוצריים העלו עצומה שקראה לאכיפה ממשלתית הדוקה של המכסות. ההפרעות גרמו שנית לסגירה זמנית של האוניברסיטאות.
חקיקה אנטישמית נוספת עברה בפרלמנט ההונגרי בשנת 1939, בערב מלחמת העולם השנייה. בין השאר, החקיקה הוסיפה להגביל את ההרשמה של יהודים לאוניברסיטאות.
במאה ה-21

משנת 2000 ואילך, ניתן למצוא ראיות שונות לאירועים אנטישמים בקמפוסים האוניברסיטאות בצפון אמריקה, אירופה ואוסטרליה, אם כי קיים חוסר הסכמה באשר לנסיבות של האירועים שדווחו. יש הטוענים כי אקטיביזם פרו-פלסטיני בקמפוס, המעביר ביקורת על ישראל, יוצר אטמוספירה של הפחדה אנטי-יהודית שמתפרץ לעיתים בנאומי דיבה ואף אלימות. אחרים מטילים ספק בהיקפם של האירועים האנטישמיים, גם אם לא חולקים על עצם קיומם. לדידם, המבקרים הפרו-ישראליים לא מצליחים להפריד בין אירועים פוליטיים כנגד ישראל (הביקורת על מדיניות ישראל) לבין שנאה אתנית או דתית (האנטישמיות). כאשר לא ניתן להפריד אנטישמיות מאנטי-ישראליות, לא ניתן להביא לשיח פורה ולגיטימי.
במאה ה-21 > אוסטרליה

באוסטרליה, דניאל ויינר, חבר באיחוד האוסטרלי לסטודנטים יהודיים, אומר ש"ההשמצה שאנו חווים כסטודנטים בקמפוס… מגיע כמעט כולו מהשמאל." גרהם ליאונרד, נשיא הוועד המנהל של יהדות אוסטרליה, אומר שיולי 2006 היה החודש עם הכי הרבה אירועים אנטישמיים מאז שנת שתועדו מאז 1945. הוא מוסיף שמרבית האירועים התרחשו בקמפוסים. בסידני, סטודנטים יהודיים החלו להסתיר את כיפותיהם עם כובעים מחשש לאנטגוניזם של הסטודנטים האחרים. דיאון קמיין, הנשיא הוויקטוריאני לשעבר של האיחוד לסטודנטים יהודיים, אמר לעיתון האייג' (The Age):
זה לא דבר שניתן להסביר במילים, סטודנטים רבים שמרגישים בנוח ללבוש חולצה או כיפה עם מילים בעברית מרגישים שמסמנים אותם כיהודיים – לא כתומכי ישראל, אבל יהודיים. כאשר הם עוברים לצד דוכנים סוציאליסטים, קוראים להם יהודיים מ****נים.
במאה ה-21 > צרפת

בצרפת, פטריק קלוגמן, נשיא איגוד הסטודנטים היהודים צרפתים, כתב בלה פיגארו:
בחלק מהקמפוסים באוניברסיטאות האווירה נהייתה מאוד קשה ליהודים. היהודים נענשים כמו חיילים, בשם המטרה הפלסטינית. במהלך הפגנות שאמורות לגונן על המטרה הפלסטינית, ניתן לשמוע "מוות ליהודים". באפריל האחרון הושלך קוקטייל מולוטוב למשרד שלנו. כתנאי לגינוי, המרצים דרשו שאיגוד הסטודנטים היהודים צרפתים יכריזו על דעה עקרונית כנגד ישראל!
במאה ה-21 > בריטניה

בבריטניה, הדו"ח של הקבוצה הפרלמנטרית נגד אנטישמיות (אנ') דיווח כי:
כאשר נעשה שימוש בשיח שמאל או פרו-פלסטיני ככלי לשפה אנטי-יהודית… יותר קשה להגדיר ולזהות אנטישמיות
החקירה שמעה שהחבר של המפלגה האיסמליסטית "חיזב אלתחריר" הוזמן לדבר באוניברסיטת קולג' לונדון. חיזב אלתחריר היה גם פעיל בקווין מרי, אוניברסיטת לונדון, אוניברסיטת קינגסטון ואוניברסיטת ברינמינגהם.
הדו"ח מתאר כיצד "מתחים ואירועים בקמפוס לעיתים מגיעים לשיא בהצבעות של איחודי סטודנטים בנושאים הקשורים לציוניות וישראל." בדו"ח ישנן מספר דוגמאות לאירועים שהתרחשו ב-2002 באוניברסיטת מנצ'סטר בהם איחוד הסטודנטים הכריז על כך שאנטי-ציוניות היא לא אנטישמיות, ושיש להחרים מוצרים תוצרת ישראל. בזמן ההצבעה, חולק לסטודנטים שעמדו בתור עלון שציטט מסמך נאו-נאצי מזויף בשם "הנבואה של בנג'מין פרנקלין ביחס לגזע היהודי". העלון תיאר את היהודים כערפדים, ואמר שאם הם לא יגורשו מארצות הברית, הם "ישעבדו את המדינה וישמידו את כלכלתה".
לפי המועצה הייצוגית ליהודים של מנצ'סטר הגדולה, האחראי לעלון זה הוא "האיחוד הכללי לסטודנטים הפלסטינים". כאשר ההצבעה החליטה כנגד החרמת מוצרים ישראליים, לבנה נזרקה לעבר חלון מגוריו של סטודנט יהודי. במקביל פוסטר עם המילים: "לשחוט את היהודים" הודבק לדלתו הקדמית, בעוד שסכין הוצמד לדלתו האחרת.
שתי דוגמאות נוספות לשילוב הייחודי בין אנטישמיות, שנאה וביקורת פוליטית מתבטא באירוע שהתרחש ב-2017, באוניברסיטת סואס בלונדון, בו לסטודנט יהודי נאמר כי:
היהודים היו צריכים לבחור באוגנדה
כמו כן, באוניברסיטת גולדסמית'ס בלונדון, המרצה היהודי לסוציולוגיה, הירש, נכתב על לוח הכיתה שלו:
לא עוד דוד הירש, לא עוד ציונות – יהודי ממורמר.
במאה ה-21 > ארצות הברית

סקר שפורסם בפברואר 2015 על ידי טריניטי קולג', ומרכז לואיס ד. ברנדייס לזכויות האדם על פי חוק, מצא כי 54% מהמשתתפים היו נתונים לאנטישמיות בקמפוס או היו עדים לכך. הסקר כלל כ-10%–12% מכל הסטודנטים בקמפוס, ולכן אינו מתיימר לייצג את התמונה במלואה. הסקר כלל 1,157 סטודנטים יהודים ב-55 קמפוסים ברחבי הארץ. המקור המשמעותי ביותר לאנטישמיות, לפי הסקר היה "מתלמיד יחיד" (29%). מקורות אחרים היו: במועדונים/החברה ככלל, בהרצאה/בכיתה, באיגוד הסטודנטים ועוד.
ב-2016, מחקר שהוצג על ידי משרד התפוצות חשף ששלושה מכל ארבעה סטודנטים יהודים בארצות הברית חוו אנטישמיות באוניברסיטה, ונרשם זינוק במספר תוכניות הלימודים המוגדרות אנטי ישראליות.
התגובה הישראלית לאנטישמיות באוניברסיטאות

בעקבות האנטישמיות באוניברסיטאות בחו"ל, מספר ארגוני הסברה ישראלים החלו להיאבק בתופעה. מטרתם היא לייצג את התרבות הישראלית והחברתית, עם דגש על היחס לפלסטינים, ולהתמודד עם ההאשמות השונות המוטחות כנגד יהודים וישראליים. התקווה היא שבכך ינופצו מיתוס ושמועות על אודות המצב המדיני, וכן הסטודנטים יזכו לשמוע את הצד הישראלי בסכסוך הישראלי-פלסטיני. שכן לעיתים, הפעילות הפרו-פלסטינית באוניברסיטאות מציגה תמונה שונה מאוד מזו שקיימת בתוך החברה הישראלית, וכן המטרה היא לגשר על פער זה בעזרת הסברה ודיאלוג. ההנחה היא שככל שאי-הבנה על אודות המצב הישראלי תפחת, כך האנטישמיות שמולוות לדיון הפוליטי תפחת גם כן.
משלחת "פנים ישראליות" (Faces of Israel) הייתה משלחת של צעירים ממגוון קהילות בחברה הישראלית – ערבים, יהודים, חברים בקהילה הגאה ועוד – שיצאו למסע הסברה באוניברסיטאות מובילות בארצות הברית ובקנדה. במסגרת מסע ההסברה, המשלחת פעלה נגד ארגונים אנטי-ישראליים בקמפוסים. בסך הכל, המשלחת הספיקה להגיע לכ-81 אוניברסיטאות ולבוא במגע עם 5111 אנשים בפחות משבוע.
מכון ירושלים לצדק גם הוא פועל לשם אותה מטרה. מקים הארגון, עורך הדין כלב מאיירס, מספר כיצד מדי שנה הוא בעצמו ניגש לאוניברסיטאות בחו"ל שמנהלות את "שבוע האפרטהייד הישראלי" (Israeli apartheid week), ומקימים כנס מקביל שמאפשר שיח והסברה על זכויות הפלסטיניים שמופרות במדינות ערב. המטרה היא להסביר ש-"יש אפרטהייד במזרח התיכון, אבל האפרטהייד לא נמצא במדינת ישראל."
גם הסוכנות היהודית לוקחת חלק פעיל במאבק על התודעה הפוליטית באוניברסיטאות. ב-2011, בעקבות העצרת הכללית של האו"ם למדינה פלסטינית, נשלחו נציגים של הסוכנות לפתוח "אוהלי הידברות" בכ-20 קמפוסים של אוניברסיטאות מובילות בצפון אמריקה. מטרתם היא לקיים שיח אמיתי וכן על המציאות המורכבת במזרח התיכון. בין השאר, הסוכנות היהודית מפעילה את תוכנית "עמיתי ישראל – שליחות קמפוסים", במסגרתה נשלחים נציגים, על בסיס קבוע, לקמפוסים ברחבי העולם כדי לחזק את הקשר של ישראל לתפוצות ושל הסטודנטים לישראל.
ראו גם

נומרוס קלאוזוס
אנטישמיות באוניברסיטאות בארצות הברית
אנטישמיות בקהילה המתמטית הסובייטית
לקריאה נוספת

Beckwith, Leila; Bejamin, Ilan; Benjamin, Tammi; Rosenberg, Moshe. SPME Report: Report of the meeting of SPME Faculty Representatives from three University of California campuses with head of the UC Academic Senate on addressing anti-Semitism and anti-Israelism, Scholars for Peace in the Middle East, February 16, 2007
Moshe Y. Herczl, Christianity and the Holocaust of Hungarian Jewry, New York and London: New York University Press, עמ' 43–47
Gerald Tulchinsky, Canada's Jews: A People's Journey, Toronto: University of Toronto Press