stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תהילים
כותרות המזמורים > סוגי הניגון

ברבים ממזמורי תהילים מתארת הכותרת את צורת הניגון שלוותה לאמירתו:
למנצח (55 פעם). מילה זו באה תמיד כמילה הראשונה בכותרת המזמור, זוהי מילה שמופיעה רק בספר תהילים, חוץ מפעם אחת בתפילת חבקוק, שם היא בראש הכתובת המסיימת את התפילה ואת הספר: "לַמְנַצֵּחַ בִּנְגִינוֹתָי" (ג, יט)
למנצח בנגינות (5 פעמים)
למנצח אל הנחילות (פעם יחידה – פרק ה)
למנצח בנגינות על השמינית (פעם יחידה – פרק ו)
למנצח על השמינית (פעם יחידה – פרק יב) מחוץ לספר הביטוי "השמינית" מופיעה גם בתיאור נגינת הלוויים: "בְּכִנֹּרוֹת עַל הַשְּׁמִינִית לְנַצֵּחַ" (דברי הימים א', ט"ו, כא)
למנצח על הגיתית (3 פעמים)
למנצח על מות לבן (פעם יחידה – תהילים ט')
למנצח על אילת השחר (פעם יחידה – פרק כב)
למנצח על שושנים (פעמיים – פרקים מה, סט)
למנצח על עלמות (פעם יחידה – פרק מו) הביטוי נמצא גם פעם אחת בסוף מזמור מח, וככל הנראה משמעותם זהה. מחוץ לספר תהילים נמצא הביטוי גם בביטוי "בִּנְבָלִים עַל עֲלָמוֹת" שמתאר את נגינת הלוויים (דברי הימים א', ט"ו, כ).
למנצח על מחלת (פעמיים – נג, פח)
למנצח על יונת אלם רחוקים (פעם יחידה – תהילים נ"ו)
למנצח אל תשחת (4 פעמים)
למנצח על שושן עדות (פעם יחידה – תהילים ס')
למנצח על נגינַת (פעם יחידה – תהילים ס"א)
למנצח אל שושנים עדות (פעם יחידה – תהילים פ') ככל הנראה משמעותו דומה ל"מנצח על שושן עדות" שבפרק ס, אם כי בעלי הטעמים חילקו את הביטוי בפרק זה, וצירפו את המילה עדות למילה שאחריה, "לאסף".
ידותון – עיקר משמעות המילה היא שם אדם, שהיה אחד המשוררים מבני לוי, אך ייתכן שבכותרות המזמורים הוא רומז לדרך ניגון מיוחדת או לכלי נגינה מסוים. הוא מופיע בכותרות שלושה מזמורים: לט, סב, שבהם מופיע דוד כמחבר המזמור; ומזמור עז, שבו מוזכר אסף כמחבר המזמור.
להזכיר (פעמיים – לח, ע). ייתכן שמשמעות הביטוי היא רק שדוד ציווה להזכיר את המזמור, אך ייתכן שפירושו הוא תפילה שבאה יחד עם קרבן מנחה שאליו קשור הפועל זכירה, כגון "אזכרתה לה'" (ויקרא ו, ח).
ללמד (פעם יחידה – ס). ייתכן שפירושו רק ציווי ללמד את המזמור, או להעיד על תוכנו שמטרתו חינוכית, אך אפשר לפרש שמדובר כאן בצורת ניגון.
לענות (פעם יחידה – מזמור פח). מקור המילה כנראה מלשון ענייה והרמת קול.
כותרות המזמורים > שמות המחברים

שם המחבר מופיע בראש 100 ממזמורי תהילים, כשהאות ל' באה לפני שמם:
לדוד (73 מזמורים)
לאסף (12 מזמורים)
לבני קורח (11 מזמורים)
לשלמה (שני מזמורים: עב, קכז)
לאיתן האזרחי (מזמור יחיד)
למשה (מזמור יחיד – צ)
לגבי חלק מהשמות שבכותרות המזמורים קיים ספק האם הם שמות המחברים:
לידותון (שלושה מזמורים: לט, סב, עז) שני המזמורים הראשונים משויכים לדוד, והשלישי לאסף. כפי שצוין לעיל, ייתכן שידותון הוא שם של כלי נגינה או צורת ניגון, אך ייתכן שהוא שם של אחד הלוויים שחיבר את המזמור.
להימן האזרחי (מזמור יחיד – פח) באותה כתובת מוזכרים גם בני קורח כמחברים.
"כוש בן ימיני" בכותרת פרק ז – יש שפירשו שהוא מחבר המזמור.
"בן" בכותרת פרק ט – יש שפירשו שהוא מחבר המזמור.
כותרות המזמורים > ציון זמן אמירת המזמור

יש מפרשים שבחלק מהמזמורים צוין בכותרת הזמן בו יש לאומרם:
מזמור שיר ליום השבת (מזמור צב). על פי המשנה (תמיד ז, יד) מזמור זה נאמר בבית המקדש ביום השבת.
מזמור לתודה (מזמור ק). כלומר, המזמור מיועד להיאמר בעת הקרבת קרבן תודה.
מזמור שיר חנוכת הבית (מזמור ל). המזמור מיועד להיאמר בחנוכת בית המקדש.
להזכיר (מזמורים לח, ע) – מזמורים אלו נועדו להיות תפילה בעת קרבן מנחה שאליו קשור הפועל זכירה, כגון "אזכרתה לה'" (ויקרא ו, ח).
למנצח על אילת השחר (מזמור כב). – נאמר בזמן הזריחה (היא איילת השחר).
דרכי ניגון המזמורים

מלבד דרכי הניגון הנזכרים בכותרות, שצוינו לעיל, נמצאות הדרכות לאופי הניגון גם בתוך המזמור. ההדרכה הבולטת ביותר היא המילה "סֶלָה", שמופיעה 71 פעמים בספר. מילה נוספת המשמשת להדרכת הנגינה היא "היגיון", המופיעה במזמור ט, ז. תיבות אחרות שהוצע לקוראן כסימני נעימה הן: "ניצב" (לט, ו), "מיני" (מה, ט), "משכיל" (מז, ח), "אֵלֶם" (נו, א), "רַבָּה" (סב, ג), "יָרוּמוּ" (קמ, ט)
קריאת תהילים > במסורת היהודית

ספר תהילים הוא מהפופולריים בין ספרי הכתובים, לפי המסורת היהודית היו הלוויים משוררים פרקי תהילים בבית המקדש בשעת עבודת הקורבנות. אמירת מזמורי תהילים היא גם חלק ממהלך התפילה למשל אמירת פסוקי דזמרא, שיר של יום, ועוד.
הסידור היהודי משתמש רבות בספר תהלים כבסיס לתפילות יום-יומיות מחד וייחודיות מנגד.
נוסף על קריאה במזמורי תהלים המעטרים את סדר היום וסדר התפילה היהודי, יהודים רבים מאמינים ומרגישים כי הקריאה בו יכולה להועיל לפרט ולכלל, כיוון שיש בו מזמורים המתאימים כמעט לכל מצב. נהוג לקרוא תהילים בשעת רצון, במקרה סכנה, ליד מיטתו של חולה ובכל עת שאדם חש צורך לקרבה עם אלוהיו. אמנם כבר המשנה מדגישה את כוונת התפילה והתחינה, ומתנגדת לדקלום מיסטי נטול משמעות, וכן פסקו הרמב"ם ופוסקים נוספים.
בעיירות מסורתיות ביהדות מזרח אירופה, נהגו גם נשים וגברים, יהודים פשוטים, להקפיד על אמירת תהילים קבועה, כביטוי מרכזי של אדיקותם הדתית, וכתחליף לאפיק האינטלקטואלי והלמדני של לימוד תורה עיוני מורכב. ישנם אף כאלה שנקראו בכינוי 'תהילים זאגער' = אומר התהילים, ולאחדים מהם הכינוי הזה הפך לשם משפחה.
הבעל שם טוב, מייסד תנועת החסידות, הנהיג אמירת שלושה פרקי תהילים על פי הסדר בימים שבין ראש חודש אלול לבין יום הכיפורים, אשר יחד עם אמירת 36 הפרקים האחרונים ביום הכיפורים משלימים את קריאת הספר כולו. מנהג נוסף הוא לקרוא את כל ספר תהילים בראש השנה. חסידי חב"ד וחצרות אחרים נוהגים לקרוא בכל יום את הפרקים היומיים, על פי החלוקה החודשית, ובשבת שבו מברכים את החודש קוראים את כל הספר, לפני תפילת שחרית.
בקהילות גאורגיה, קיים מנהג עתיק, לפיו גבאי בית הכנסת מחלק למתפללי בית הכנסת קונטרסים של "תהילים מחולק", לפני הוצאת ספר תורה, בשחרית של שבת, כך הקהל גומר את כל ספר התהילים, ולאחר מכן אומרים "קדיש יהא שלמא רבא". מנהג דומה רווח היום בבתי כנסת רבים של עדות מגוונות.
הנוהגים על פי קבלה מקפידים שלא לומר תהלים בשעות הערב, עד חצות.
קריאת תהילים > במסורת הנוצרית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ספר תהילים היה ספר הקריאה הראשון של כל תלמיד בממלכה הפרנקית בתקופה הקרולינגית, ולכן המשכילים בתקופה זו הכירו את מזמוריו טוב יותר מכל יצירה ספרותית אחרת. הייתה לכך השפעה עמוקה על הלשון ועל אוצר הדימויים של אנשי הרוח הקרולינגים, וכתביהם משופעים בציטוטים, ישירים או עקיפים, ממזמורי תהילים. מאחר שספר תהילים הוא ספר שירה, הוא שימש גם מבוא לעולם המוזיקה. מזמורי תהילים הושרו בכל התפילות, ובאמצעותם למדו התלמיד הצעירים בתקופה הקרולינגית את יסודות השירה.
המנגינה של מזמורי תהילים > המנגינה המסורתית העתיקה > שירת הלויים

הלויים בבית המקדש שרו חלק ממזמורי תהילים במנגינות מסוימות, אך מנגינות אלו לא הגיעו לידינו. היו חוקרים שטענו שבמוזיקה הכנסייתית, נשארו שרידים של המנגינות המקוריות. כמו כן ישנם מעט מסורות בעם ישראל שטוענות שטעמי אמ"ת שבפיהם הם המנגינה המקורית ששרו הלויים בבית המקדש.
המנגינה של מזמורי תהילים > המנגינה המסורתית העתיקה > מסורות ששרדו עד התקופה המודרנית למנגינה לטעמי אמ"ת ובכללם ספר תהילים

המסורת המפורסמת ביותר של טעמי אמ"ת (ראשי תיבות איוב משלי תהלים, ספרים להם ישנה מערכת הטעמה שונה מזו של שאר כתבי הקדש) היא זו של יהודי ארם צובה, גם לחלק מיהודי תימן ישנה עד היום מסורות של מנגינה לטעמי אמ"ת, כמו כן בחסידות חב"ד מתוארת מסורות כזו שככל הנראה אבדה ב-100 שנים האחרונות.
המנגינה של מזמורי תהילים > הלחנת מזמורי תהילים > מוזיקה קלאסית

מזמורי תהילים אחדים זכו להלחנה כמוזיקה כנסייתית. עם המלחינים שעסקו בכך נמנים קלאודיו מונטוורדי, אנטוניו ויוואלדי, יוהאן סבסטיאן באך, מוצרט. מזמורים נוספים נכללים ביצירות רקוויאם, ובהם תהילים קכ"ו ברקוויאם גרמני מאת יוהנס ברהמס, ותהילים ק"ל וכ"ג ברקוויאם של ג'ון ראטר. מזמורים נוספים הולחנו בידי שלל מלחינים, ובהם:
תהילים י"ח בידי קאמי סן-סנס
תהילים מ"ב בידי פליקס מנדלסון-ברתולדי
תהילים קי"ב וקל"ז בידי מארק-אנטואן שרפנטייה
תהילים קכ"א בידי זולטאן קודאי ובידי דריוס מיו
תהילים קכ"ד בידי יוהאן סבסטיאן באך
תהילים כ"ד, קכ"ט וק"ל בידי לילי בולאנז'ה
תהילים ק"נ בידי סזר פרנק ובידי בנג'מין בריטן.
תהילים ק', תהילים ק"ח, תהילים ב', תהילים כ"ג תהילים קל"א ותהילים קל"ג בידי ליאונרד ברנשטיין כחלק ממזמורי צ'יצ'סטר.
באך כלל פסוקי תהילים באחדות מהקנטטות שלו.
המנגינה של מזמורי תהילים > הלחנת מזמורי תהילים > מוזיקה פופולרית

זמרים ולהקות של מוזיקה פופולרית כללו מזמורי תהילים ברפרטואר שלהם. דוגמה לכך הוא תהילים קל"ז ("על נהרות בבל"), שבתרגומו לאנגלית יש לו לחן מוכר וישן, שהופץ בידי להקת פיטר פול ומרי בשנות השישים ובביצוע מחודש של דון מקליין בשנות השבעים של המאה העשרים, ולהקת בוני אם התפרסמה ב-1974 עם שיר פופולרי 'the Rivers of Babylon'.
הראפר קוליו בשירו Gangsta's Paradise, אשר שימש כשיר הנושא לסרט סיכון מחושב, מצטט מתהילים כ"ג "כאשר אני הולך בגיא צלמוות" (תרגום חופשי)
המנגינה של מזמורי תהילים > הלחנת מזמורי תהילים > מוזיקה חסידית

מזמורי תהלים רבים זכו ללחן במוזיקה החסידית, והם מושרים באירועים שונים. דוגמאות:
תהילים כ"ג ("מזמור לדוד ה' רועי לא אחסר") הולחן בידי רבי ישראל טאוב, ונהוג לזמרו בסעודה שלישית של שבת.
תהילים ל' ("מזמור שיר חנוכת הבית") זכה ללחנים רבים, בהם לחן של האדמו"ר בן ציון הלברשטאם מחסידות באבוב, לחן של חסידות רופשיץ המיוחס למגיד ממעזריטש ועוד.
תהילים קכ"א ("שיר למעלות אשא עיני אל ההרים") הולחן בידי 'הרבי המרקד' שלמה קרליבך והפך לאחד השירים המזוהים ביותר איתו. המזמור זכה למספר גרסאות כיסוי.
ראו גם

מזמור תהילים
מזמור קנ"א
מזמורים קנ"ב–קנ"ה
שירי המעלות
אשרי יושבי ביתך
שיר של יום
הללויה
תיקון הכללי
פסלטר
תהילים צ"א
לקריאה נוספת > פרשנות ומחקר על הספר

נחום סרנה (עורך), תהלים, מתוך סדרת עולם התנ"ך (שני כרכים), הוצאת "דברי הימים", תל אביב, 2002.גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
עמוס חכם, תהלים (שני כרכים), מתוך סדרת דעת מקרא מוסד הרב קוק, ירושלים, 1981.
פיבל מלצר, פני ספר תהלים, ירושלים, 1983.
גרשון ברין, הספרות המזמורית, בתוך: ספרות המקרא - מבואות ומחקרים, יד בן צבי, עמ' 535-370
Berlin, Adele; Brettler, Marc Zvi (2004). "Psalms".  In Berlin, Adele; Brettler, Marc Zvi; Fishbane, Michael A. (eds.). The Jewish Study Bible. Oxford University Press. ISBN 9780195297515.
Bullock, C. Hassell (2004). Encountering the Book of Psalms: A Literary and Theological Introduction. Baker Academic. ISBN 9780801027956.
Clifford, Richard J. (2010). "Psalms".  In Coogan, Michael David; Brettler, Marc Zvi; Newsom, Carol Ann (eds.). The New Oxford Annotated Bible: New Revised Standard Version: with the Apocrypha: an Ecumenical Study Bible. Oxford University Press. ISBN 9780195289558.
Day, John (2003). Psalms. Continuum. ISBN 9780567084545.
Harris, Stephen L. (1985). Understanding the Bible. Mayfield.
Hayes, John H. (1998). "The Songs of Israel".  In McKenzie, Steven L.; Graham, Matt Patrick (eds.). The Hebrew Bible Today: An Introduction to Critical Issues. Westminster John Knox Press. ISBN 9780664256524.
Kselman, John S. (2007). "Psalms".  In Coogan, Michael David; Brettler, Marc Zvi; Newsom, Carol Ann (eds.). The New Oxford Annotated Bible with the Apocryphal/Deuterocanonical Books. Oxford University Press. ISBN 978-0-19-528880-3.
Mazor, Lea (2011). "Book of Psalms".  In Berlin, Adele; Grossman, Maxine (eds.). The Oxford Dictionary of the Jewish Religion. Oxford University Press. ISBN 9780199730049.
Mitchell, David C. (1997). The Message of the Psalter: An Eschatological Programme in the Book of Psalms. JSOT: Sheffield Academic Press. ISBN 978-1-85075-689-7.
Mitchell, David C. (2015). The Songs of Ascents: Psalms 120 to 134 in the Worship of Jerusalem's Temples. Campbell: Newton Mearns.
Murphy, Roland E. (1993). "Psalms".  In Coogan, Michael D.; Metzger, Bruce (eds.). The Oxford Companion to the Bible. Oxford University Press. ISBN 9780199743919.
Prinsloo, Willem S. (2003). "Psalms".  In Dunn, James D. G.; Rogerson, John William (eds.). Eerdmans Commentary on the Bible. Eerdmans. ISBN 9780802837110.
Zenner, Johannes Konrad (1896). Die Chorgesänge im Buche der Psalmen: ihre Existenz und ihre Form nachgewiesen. Herder.
Erhard S. Gerstenberger, Psalms, Part 1 & 2 (FOTL XV; Grand Rapids, MI: Eerdmans, 2001).
Hans J. Kraus, Psalms 1–59, Psalm 60–150 (Continental Commentary; trans. H. C. Oswald; Minneapolis: Fortress, 1989, 1993).
Klaus Westermann, Praise and Lament in the Psalms (trans. K.R. Crim and R.N. Soulen; Atlanta: J.Knox, 1981).
לקריאה נוספת > עיונים בספר ובנושאים מתוכו

הרב יעקב משה חרל"פ, מי מרום חלק י"ד
אלכסנדר רופא, מבוא לשירה המזמורית ולספרות החכמה שבמקרא, הוצאת כרמל, ירושלים, 2004. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
מאיר וייס, אמונות ודעות במזמורי תהילים, מוסד ביאליק, ירושלים, 2001. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
שמאי גלנדר, החוויה הדתית במזמורי תהילים, מוסד ביאליק, ירושלים, 2013 גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
אוריאל סימון, ארבע גישות לספר תהילים – מר' סעדיה גאון עד ר' אברהם אבן עזרא, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשמ"ב. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
אהרן הראל-פיש, שירת מקרא: עדות ופואטיקה, מאנגלית: סמדר מילוא, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשנ"ג, הפרק "תהלים: גבולות הסובייקטיביות", עמ' 107–136. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
אביה הכהן, תפילה לאל חי–מסע הנפש ונשמת השיר בספר תהלים, ישיבת הקיבוץ הדתי עין צורים, תשס"ז.
אלחנן סמט, עיונים במזמורי תהילים, ידיעות אחרונות ספרי חמד, 2012.
בנימין לאו, תהלה – קריאות במזמורי תהילים, ידיעות אחרונות ספרי חמד, 2017.
מיכאל חיוטין, מלחמת לוחות־השנה בתקופת בית שני ועריכת מזמורי תהילים על־פי לוח־השנה, הוצאת מודן, תל אביב, 1993.
מיכאל חיוטין, מאסופות מזמורים לספר תהלים: עקרונות העריכה, הוצאת כרמל, ירושלים, 2020.
Armin Lange, Emanuel Tov, and Matthias Weigold, in association with Bennie Reynolds (eds.), The Dead Sea Scrolls in Context: Integrating the Dead Sea Scrolls in the Study of Ancient Texts, Languages, and Cultures, VTSup, Leiden: Brill, 2011, pp. 693–718.
רוברט בירד

רוברט בירד (באנגלית: Robert Byrd; ‏20 בנובמבר 1917 – 28 ביוני 2010) היה פוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כסנאטור מטעם המפלגה הדמוקרטית מאז ינואר 1959 ועד פטירתו ב-2010 כשהוא מייצג את וירג'יניה המערבית. כיהן בין היתר כמנהיג הרוב בסנאט בשתי קדנציות נפרדות, בין השנים 1977-1981 ובין השנים 1987-1989. בין שתי קדנציות אלה כיהן כמנהיג מפלגת המיעוט בסנאט.
תקופת כהונתו בסנאט (51 שנים) הייתה הארוכה ביותר בהיסטוריה של ארצות הברית ותקופת כהונתו בקונגרס בכלל (57 שנים) הייתה הארוכה ביותר עד שנת 2013, בה ג'ון דינגל עקף אותו וכיהן עד שנת 2015, ובסה"כ 59 שנים.
ביוגרפיה

נולד בצפון קרוליינה. בטרם נבחר לחבר בסנאט כיהן שלוש קדנציות (1953–1959) בבית הנבחרים של ארצות הברית כנציג מדינת וירג'יניה המערבית.
בצעירותו היה חבר בארגון הגזעני הקו קלוקס קלאן וב-1964 בהיותו חבר הסנאט, התנגד לחוק זכויות האזרח והיה חבר מרכזי בפיליבסטר ממושך של סנאטורים דרומיים על מנת לעכב את קבלתו.
בין 1971 ל-1977 כיהן כמצליף הסיעה הדמוקרטית בסנאט, ובין 1977 ל-1989 היה מנהיג הדמוקרטים בסנאט כמנהיג הרוב או המיעוט לסירוגין, ונודע בשליטתו בתקנות הסנאט ובניצולן לטובתו.
בשנת 1976 התמודד בבחירות המקדימות של המפלגה הדמוקרטית בניסיון לזכות במועמדותה לנשיאות ארצות הברית אך זכה להצלחה מועטה מאוד.
בשנים 1989–1995, 2001–2003 ו-2007–2010 כיהן כנשיא הזמני של הסנאט מתוקף היותו הסנאטור הוותיק ביותר מסיעת הרוב.
מת בגיל 92.
דוד חי הכהן

| --- | --- |

הרב דוד חי הכהן באזכרה לרב יעקב יוסף, בית כנסת ובית מדרש אורות התורה בת-ים
 לידה:  5 בפברואר 1945 (בן 80) כ"ב בשבט תש"ה ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  בת ים, ירושלים
 השתייכות:  חרדים לאומיים
 תחומי עיסוק:  תלמוד, תנ"ך, אמונה פסיקת הלכה
 רבותיו:  הרב צבי יהודה הכהן קוק, הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, הרב מרדכי אליהו, הרב מרדכי עטיה
 חיבוריו:  ראו להלן
 
 תפקידים נוספים:  ראש מוסדות אורות התורה בבת ים וראש הישיבה הגבוהה נתיבות ישראל, לשעבר רב שכונת רמת הנשיא בבת ים
 
 פרסים והוקרה:  יקיר בת ים (2021) 
 
הרב דוד חי הכהן (מזדהה בשם המשפחה כהן) הוא ראש ישיבת נתיבות ישראל ראש קהילת אורות התורה ורב שכונה בבת ים. מחברי וממקימי ארגון "רבני הארץ הטובה".
פסיקות בולטות והשקפת עולם

הזדהות פוליטית – היה מזוהה בעבר עם המפד"ל אך עם הקמת האיחוד הלאומי הורה להצביע לה, ונחשב אחד מהרבנים שהמפלגה כפופה להם. בבחירות 2019 ו-2020 הורה להצביע למפלגת יהדות התורה מאחר שלדעתו רשימת ימינה בראשות נפתלי בנט ואילת שקד אינה מחוברת מספיק לדעת תורה, אינה מוכנה לקבל עליה מרות של רבנים, ואינה פועלת כראוי בענייני דת. בבחירות 2021 לאחר הקמת הציונות הדתית בראשות בצלאל סמוטריץ הורה להצביע לרשימתו וכך גם הורה בבחירות שנערכו ב-2022.
סירוב פקודה – הצטרף בתקופת תוכנית ההתנתקות לקריאת הרב אברהם שפירא לסרב פקודה.
דוגל בפעולות של איחוד בין קבוצות ומגזרים שונים של שומרי מצוות. בבחירות המוניציפליות (תשס"ט) יזם איחוד המפלגות הדתיות בבת ים. כמו כן, יזם כנס רבנים שבו השתתפו רבנים חרדים ודתיים-לאומיים.
במערכת הבחירות לכנסת העשרים וארבע קרא לאיחוד המפלגות נעם, עוצמה יהודית, האיחוד הלאומי והבית היהודי
ביוני 2021, לקראת הקמת ממשלת בנט ולפיד, שהייתה בשותפות רשימה ערבית, נמנה עם הרבנים שחתמו על עצומה לפיה אין לקבל "שתקום ממשלה בישראל שתפגע בדברים היסודיים ביותר בענייני דת ומדינה (...) ייפגעו גם ענייני הביטחון, ששייכים לעצם קיומנו, כאשר היא נשענת על תומכי טרור".
באדר תשפ"ג ביום בו בוטל חוק ההתנתקות בצפון השומרון הורה לא לומר תחנון.
בג' אלול תשפ"ג, לאחר העמקה מחודשת בסוגיה, הגיע למסקנה שפתיל תכלת מארגמון קהה קוצים, הוא התכלת האמיתי, ולדעתו יש להטילו בציצית. עם זאת אינו מורה לאחרים להטיל תכלת בטליתם, לשואלים אותו עונה שהוא מטיל תכלת בציצית. זאת לאחר שנים רבות בהן סבר שאין להטיל תכלת בציצית.
ספריו

עריכת נר לדוד – המלכות הראויה לישראל לאור דמותו של דוד מלך ישראל. וכן ביאור חטא דוד ובת שבע.
מה ידידות – בנושא מלאכות שבת, הלכותיהן למעשה והרעיון שמאחוריהן.
במעמד השחר – בנושא אמונה ותפילה.
שיר למעלות ארצנו – סדרה של שלושה ספרים בנושא תורת ישראל, עם ישראל וארץ ישראל.
אמת ואמונה– שיחות על פרשיות שבוע בשני כרכים.
בהיותו קרוב- קובץ מאמרים לראש השנה ויום הכיפורים.
שיחות לחג החנוכה
שיחות לחודש אדר
יונת אלם – פירוש על ספר יונה שהוצא לאור על ידי תלמידיו.
אור לישרים – פירוש על מגילת אסתר שהוצא לאור על ידי תלמידיו.
מאירת עיניים – פירוש על הגדה של פסח שהוצא לאור על ידי תלמידיו.
מועדי חיים – שיחות על המועדים, 2 חלקים. הוצא לאור על ידי תלמידיו.
דבריך יאיר – שיחות הרצי"ה על הנביאים, ששוכתבו על ידי הרב יאיר אוריאל (בעריכת הרב ובביאורו).
הערות שוליים

↑  הרב דוד חי הכהן: "תפקידנו לעודד את העם בשעות קשות", באתר ערוץ 7, ‏2023-03-06
↑  ישיבת מרכז הרב היום באתר ישיבה
↑  הפורום הדתי בת-ים - הגאון הגדול הרב דוד חי הכהן שליט"א ראש מוסדות אורות התורה קיבל הערב אות יקיר העיר | פייסבוק, באתר www.facebook.com
↑  עטרה גרמן, ‏"קיבלנו הבהרות": הרב דוד חי הכהן תומך ביהדות התורה, באתר "סרוגים", 25 בפברואר 2020
↑  בנימין ברגר, "הסכם היסטורי": קבוצת רבנים מהציונות הדתית תומכת ביהדות התורה, באתר JDN, ‏03.09.2019
↑  רבנים נוספים הצטרפו לקריאת הרב שפירא, באתר ערוץ 7, 24 באוקטובר 2004
↑  קובי נחשוני, רבנים קראו "לעשות הכול כדי שהממשלה לא תקום"; הרב דרוקמן: "לא הסתה", באתר ynet, 6 ביוני 2021
↑  ביטול חוק ההתנתקות: הרב דוד חי הכהן הורה לא לומר תחנון, באתר ערוץ 7, ‏2023-03-21
↑  https://www.youtube.com/watch?v=TnK3Sm7rAK0
↑  מה יש להפסיד מתכלת בציצית?, באתר ישיבה, ‏כ"ט שבט התשפ"ב
↑  חנות, באתר ישיבת נתיבות ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299672805171  LCCN: nr2001045677  VIAF: 17153463   WorldCat (עם VIAF): 17153463 
הרב דוד חי הכהן בבית כנסת בלוד
אפלטוקסין

| --- | --- |

מבנה כימי של אפלטוקסין
 מספר CAS:  1402-68-2
 LD50:  2 מיליגרם לקילוגרם, 0.6 מיליגרם לקילוגרם, 5 מיליגרם לקילוגרם
אפלטוקסינים (באנגלית: Aflatoxins) הם קבוצה של שישה רעלנים: AFB1, AFB2, AFM1, AFM2, AFG1, AFG2 השייכים לקבוצת המיקוטוקסינים (אנ') המיוצרים על ידי עובשים בתנאי עקה.
כיצד נוצרים אפלטוקסינים בטבע

האפלטוקסינים מיוצרים על ידי עובשים השייכים לסוג אספרגילוס (Aspergillus) בשל יכולתם ליצר אפלטוקסינים וקרויים בשל כך עובשים אפלטוקסינוגניים. שלושה מינים של עובשי אספרגילוס מסוגלים ליצר אפלטוקסינים: Aspergillus novius,Aspergillus flavus ו - Aspergillus parasiticus. בחצי כדור הארץ הדרומי נפוץ המין Aspergillus australis.  מינים אלה מצויים בקרקע ועל צמחים מסוגים שונים, ומפתחים את הרעלנים בתנאי עקה של יובש וטמפרטורות גבוהות יחסית, שהייה של גרעינים בסביבת 50oC. לחות יחסית של מעל 90% ותכולת מים של הגרעינים בין 13-20% מעודדת יצירת אפלטוקסינים על ידי העובשים, כמו גם, תנאי אחסון של תוצרת חקלאית בתנאים בלתי מפוקחים של אוורור ולחות יחסית בבתי האחסון ושל שימוש בכלי אחסון לא מתאימים. גם קטיף בעונות הגשם מאפשר תנאי לחות יחסית ולחות גרעינים המתאימה להתפתחות אפלטוקסינים.
נפיצות אפלטוקסינים במוצרי מזון

הרעלנים עלולים להימצא במוצרי יסוד כגון: חיטה, שעורה, תירס, זרעי כותנה, דוחן, בוטנים, אגוזים, אורז, קפה, קקאו ותה ובמגוון תבלינים. כאשר חומרי הגלם עוברים עיבוד תעשייתי, האפלטוקסינים חודרים לשרשרת המזון של בני אדם ובעלי חיים. הזנת בעלי חיים במזון (animal feed) המזוהם באפלטוקסינים עלולה להיות מקור למעבר האפלטוקסינים לביצים, מוצרי חלב ובשר.
אפיון האפלטוקסינים

עמידות לטמפרטורות גבוהות. טיפולים תרמיים אינם יכולים לפתור את בעיית הזיהום בגורמים אלו.
רעילות גבוהה, ילדים פגיעים במיוחד לאפלטוקסין עקב גרימת מומים, עיכוב בהתפתחות, נזק לכבד וסרטן הכבד.
למבוגרים עמידות גבוהה יותר לחשיפה מילדים אך גם אוכלוסייה זו נמצאת בסיכון. לא התגלה מין של בעלי חיים שהוא חסין לרעלנים. אפלטוקסינים הם בין החומרים המסרטנים ביותר הידועים למדע. לאחר חדירה לגוף, הם יכולים לעבור שינויים מטבולים על ידי הכבד לחומר ביניים כגון אפוקסיד (אנ') או להידרוקסילציה כדי להפוך את האפטלטוקסין למזיק פחות. רמת הרעילות של האפלטוקסינים השונים היא: 2G < 2M < 1G < 1M< 1B.
חקיקה

בתקנות בריאות העם שפורסמו על ידי משרד הבריאות בשנת 1996 נקבע שהרמות המרביות המותרות של סך כל האפלטוקסינים: B2, B1, G1, G2 יכול להגיע עד 15 מיקרוגרם לק"ג (ppb) במוצרי מזון שונים, מתוכם אפלטוקסין B1 אינו יכול להוות יותר מ-5 מיקרוגרם לק"ג. כמו כן, נקבעו הרמות המרביות של אפלטוקסין M1 בחלב ואבקת חלב של עד 0.05 מיקרוגרם לק"ג, בהתחשב בטוקסיות הגבוהה של אפלטוקסין זה ובהתחשב בעובדה שהצרכנים הגדולים בחלב ואבקת חלב המשמש להכנת תחליפי חלב, הם תינוקות וילדים. תקנות אלה אף מחמירות יותר מתקנות ה-FDA המתירה רמות מרביות של סך כל האפלטוקסינים B2, B1, G1, G2 עד 20 מיקרוגרם לק"ג מוצר. קיימת חקיקה בין לאומית נרחבת של Codex Alimentarius, השוק האירופי EU  -European Union Commission Regulation (EC) No 1881/2006 ורשות המזון של ארצות הברית The Food and Drug Administration (FDA) United States
דרכי מניעה

אימוץ שיטות חקלאות נכונות במטרה להפחית התפתחות של עובשים אפלטוקסינוגניים בשטחים חקלאיים ובתי אחסון של תוצרת החקלאית.
פיקוח על ייצור ויבוא מזון לבעלי חיים, על מנת למנוע הזנת בעלי חיים במזון נגוע
ניטור תקופתי אחר המצאות אפלטוקסין במוצרי מזון מבוצע מדי תקופה על-ידי משרד הבריאות ומועצת החלב.
הערות שוליים

↑  מיטוקסינים - רעלני פטריות, באתר משרד הבריאות.
↑  R Shapira, N Paster, O Eyal, M Menasherov, Detection of aflatoxigenic molds in grains by PCR, Applied and Environmental Microbiology 62, 1996-09, עמ' 3270–3273 doi: 10.1128/aem.62.9.3270-3273.1996
↑  Philippe Villers, Aflatoxins and safe storage, Frontiers in Microbiology 5, 2014-04-10 doi: 10.3389/fmicb.2014.00158
↑  Samuel Mutiga, Arnold Mushongi, Erastus Kang'ethe, Enhancing Food Safety through Adoption of Long-Term Technical Advisory, Financial and Storage Support Services in Maize Growing Areas of East Africa, dx.doi.org, ‏2019-04-08
↑  אפלטוקסין (aflatoxin), באתר infomed.
↑  משרד הבריאות, [משרד הבריאות הישראלי מיקוטוקסינים-רעלני פטריות], באתר https://www.health.gov.il/UnitsOffice/HD/PH/FCS/contaminants/Pages/mycotoxins.aspx
↑  תקנות בריאות הציבור (מזון) (מיקוטוקסינים במזון), תשנ"ו-1996, באתר www.nevo.co.il
↑  FDA, [U.S. Department of Health and Human Services Food and Drug Administration Center for Food Safety and Applied Nutrition and Office of Regulatory Affairs [June 2021] Compliance Policy Guide
Sec. 555.400 Aflatoxins in Human Food:
Guidance for FDA Staff], https://www.fda.gov/media/149666/download, ‏2021
↑  Kumera Neme, Ali Mohammed, Mycotoxin occurrence in grains and the role of postharvest management as a mitigation strategies. A review, Food Control 78, 2017-08-01, עמ' 412–425 doi: 10.1016/j.foodcont.2017.03.012
↑  משרד החקלאות ופיתוח הכפר
השירותים הווטרינריים ובריאות המקנה
האגף לפקוח על מזון לבעלי חיים, [משרד החקלאות ופיתוח הכפר השירותים הווטרינריים ובריאות המקנה האגף לפקוח על מזון לבעלי חיים מפרט אחיד לפריט 5.3 א' מזון לבעלי חיים – יצורו עיבודו ואריזתו], באתר https://www.gov.il/BlobFolder/policy/moag-pro-027/he/procedure_mifrat_ahid_yetzur_ariza_3.5.pdf
↑  שרות המזון הארצי, [שרות המזון הארצי סיכום ניטור מיקוטוקסינים במזון בישראל
לשנים 2018-2011 והערכת חשיפה], באתר https://www.health.gov.il/PublicationsFiles/mycotoxins2011_2018.pdf
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293831905171  BNE: XX535251  BnF: cb119572097 (data)  GND: 4000690-6  LCCN: sh85001527  NDL: 00575173
1950 בספורט

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1950  בספורט |  |
< · 1948 · 1949 — 1950 — 1951 · 1952 · >
כל ערכי השנים בספורט במאה ה-20 · כל ערכי השנים בספורט במאה ה-21 · פורטל הספורט
אופניים

טור דה פראנס - פרדינאנד קובלר (שווייץ שווייץ)
ג'ירו ד'איטליה -הוגו קובלה (שווייץ שווייץ)
וואלטה אספניה - אמיליו רודריגס (שווייץ שווייץ)
אתלטיקה > אליפות אירופה

אליפות אירופה הרביעית באתלטיקה נערכה בבריסל בלגיה.
בריטניה (בריטניה בריטניה) זכתה במירב המדליות.
טניס > הטניסאיות שזכו בטורנירי הגראנד סלאם

אליפות אוסטרליה הפתוחה - לואיז ברוף (ארצות הברית ארצות הברית)
אליפות צרפת הפתוחה -דוריס הארט (ארצות הברית ארצות הברית)
ווימבלדון - לואיז ברוף (ארצות הברית ארצות הברית)
אליפות ארצות הברית הפתוחה - מרגרט אוסבורן דופונט (ארצות הברית ארצות הברית)
טניס > הטניסאים שזכו בטורנירי הגראנד סלאם

אליפות אוסטרליה הפתוחה - פרנק סג'מן (אוסטרליה אוסטרליה)
אליפות צרפת הפתוחה -באדג' פאטי (ארצות הברית ארצות הברית)
ווימבלדון - באדג' פאטי (ארצות הברית ארצות הברית)
אליפות ארצות הברית הפתוחה - ארתור לרסן (ארצות הברית ארצות הברית)