stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צבא הודו
מבנה > רגימנטים

בדומה לשיטה הנהוגה בצבא הבריטי ושהייתה נהוגה בצבא הודו הבריטית, היחידות הלוחמות בצבא הודו מתחלקות לרגימנטים לפי אזור גיוס ואופי היחידה. כל רגימנט מחולק למספר גדודים ואלו פועלים תחת פיקוד חטיבות מבצעיות, כך שכל חטיבה מורכבת מגדודים המשויכים למספר רגימנטים שונים. בשעת לחימה או חירום, כל רגימנט יכול לגייס גדודים נוספים ואלו נשלחים לפי צורך לחטיבות והדיוויזיות הלוחמות. בנוסף, לפי הצרכים המבצעיים ניתן לשנות את סדר הגדודים בחטיבות וכך נוצרת גמישות רבה באופי והיכולת של החטיבות והדיוויזיות.
רגימנטי חיל רגלים: בצבא ההודי ישנם 31 רגימנטים של חיל רגלים, מהם רק חמישה הוקמו לאחר עצמאותה של הודו ו-26 הוקמו תחת השלטון הבריטי וסופחו לתוך צבא הודו החדש. כל רגימנט כולל סדר גודל של 15–20 גדודים.
רגימנטי שריון: חיל השריון ההודי כולל סך הכל 62 רגימנטים, כאשר רובם משוריינים וכמה מהם משמשים כסיור או יחידות סיוע לוחמות, ישנו אף רגימנט פרשים (הרג' ה-61). בדומה לרגימנטים הרגליים, חלק גדול מהרגימנטים המשוריינים נוסדו בתקופת השלטון הבריטי וסופחו לצבא ההודי עם עצמאותה של הודו.
רגימנט הארטילריה: בדומה לנהוג בצבא הבריטי, חיל התותחנים ההודי נקרא "רגימנט הארטילריה" ולמרות שמו מורכב ממספר רגימנטים בעלי תפקידים שונים החל מארטילריית שדה, סוללות תומ"תים ועד ליחידות מזל"טים ויחידות נ"ט.
יחידות הנדסה: הצבא כולל שלוש יחידות בסדר גודל של רגימנטים; קבוצת ההנדסה מדראס (לשעבר 'פלסי מדרס'), קבוצת ההנדסה בנגל (לשעבר 'פלסי בנגל') וקבוצת ההנדסה בומבי (לשעבר 'פלסי בומבי'). שלוש היחידות הוקמו כיחידות הנדסה לפי שלוש הארמיות ההיסטוריות בתקופת השלטון הבריטי.
אמצעי הלחימה וכוח אדם

השירות בצבא הודו הוא בהתנדבות ולמרות שקיים כח מילואים, הוא מעולם לא הופעל. בשנת 2010 הוערך כוח האדם בצבא הודו בכ-1,129,900 חיילים סדירים ועוד כ-960,000 חיילי מילואים. לאור נתונים אלו צבא הודו הוא הצבא ההתנדבותי הגדול בעולם.
טנק המערכה העיקרי של חיל השריון ההודי הוא הארג'ון מתוצרת הודו, לצידו משרתים גם טנקי T-72 רוסים.
דרגות צבא הודו > דרגות קצונה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |


| קוד נאט"ו | OF-1 | OF-2 | OF-3 | OF-4 | OF-5 | OF-6 | OF-7 | OF-8 | OF-9 | OF-10 |
סמל: 
| דרגה | לֵיטננט | קפטן | מייג'ור | לֵיטננט קולונל | קולונל | בריגדיר | מייג'ור גנרל | לֵיטננט גנרל | גנרל | פילדמרשל |
| שם באנגלית | Lieutenant | Captain | Major | Lieutenant Colonel | Colonel | Brigadier | Major General | Lieutenant General | General | Field Marshal |
דרגות צבא הודו > דרגות חוגרים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| קוד נאט"ו | OR-1 | OR-2 | OR-3 | OR-4 | OR-5 | OR-6 | OR-7 | OR-8 |
| סמל | אין סמל |  |  |  |  |  |  |  |
| דרגה | טוראי | רב-טוראי משנה | רב-טוראי | סרג'נט | אין | קצונה זוטרה (דרגות נגדים) | קצונה זוטרה (דרגות נגדים) | קצונה זוטרה (דרגות נגדים) |
| שם באנגלית | Sepoy | Lance Naik | Naik | Sergeant |  | Naib Subedar | Subedar | Major Subedar |
הערות שוליים

↑  דרגתו של ראש המטה הכללי.
↑  לרוב מינוי בשעת מלחמה.
↑  המקבילה לדרגת סמל.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262801805171  ISNI: 0000 0004 0498 1870  LCCN: n80067320   WorldCat (עם LCCN): n80-067320 
רגימנט הסיקים ה-52, צפון הודו הבריטית 1902.
רגימנט מדרס שהוקם ב-1758, מהיחידות הוותיקות בעולם.
צנחנים הודים עם רוס"ר תבור.
חיילים מצבא הודו בצעדת יום הניצחון במוסקבה, 2015
בתי ספר אליאנס בטורקיה

בתי ספר אליאנס בטורקיה הוקמו במטרה לסייע בקידום מעמדה ובשילובה של האוכלוסייה היהודית בחברה הטורקית באמצעות חינוך ופיתוח מקצועי. במשך שבעים שנה זאת הייתה מערכת החינוך היחידה שהציע לילדים היהודים בטורקיה (בנים ובנות) תוכניות לימוד תקניות מתקדמות שכללו את לימוד השפה הצרפתית ולעיתים גם הגרמנית.
הקמת בתי הספר העיוניים - מקצועיים

ארגון כל ישראל חברים (בצרפתית: Alliance Israélite Universelle (אליאנס)) הוקם בשנת 1860 במטרה להגן על זכויותיהם של היהודים ולהביא לשינוי במעמדם האזרחי בכל מקום בעולם.
רשת אליאנס פתחה בתי ספר רבים באימפריה העות'מאנית בקהילות בהן חיו מעל אלף איש. בתי הספר נפתחו תחילה בערים הגדולות כגון איסטנבול, אדירנה ואיזמיר ולאחר מכן בערים קטנות יותר. חלק מבתי הספר שהוקמו היו בתי ספר חדשים, לדוגמה בתי הספר בבאלאט ובגלאטה באיסטנבול. במקרים אחרים הרשת לקחה תחת פיקוחה בתי ספר קיימים, דוגמת בתי הספר באורטאקוי, דאהאמאמי ובית הספר שהוקם בשנת 1854 על ידי אברהם קמונדו ראש "קהילת היהודים הזרים" בהסקוי.
באמצע המאה התשע עשרה התיישבו באימפריה העות'מאנית יהודים ממוצא איטלקי ששמרו על אזרחותם הזרה ועל הקשר עם התרבות המערב אירופית. הם הקימו קהילה נפרדת בשם "קהילת היהודים הזרים" (הם כונו על ידי המוסלמים "פרנקוס"). קהילה זאת פעלה רבות להקמת מערכת חינוך יהודית מתקדמת ברוח המערב והייתה גורם מסייע בהקמת רשת בתי הספר של ארגון אליאנס באימפריה העות'מאנית, בין היתר על ידי מימין ישיר וגיוס תרומות ממשפחת משה מונטפיורי וממשפחת הברון רוטשילד.
רשת בתי הספר של אליאנס באימפריה העות'מאנית נתמכה על ידי תרומות שהתקבלו מהברון הירש - מיליון פרנק זהב בשנת 1874 ועשרה מיליון פרנקי זהב בשנת 1889. גורמים ממנים נוספים היו מרכז אליאנס בפריז, המועצות המקומיות, הקהילה וגביית שכר לימוד.
כל בתי הספר של רשת אליאנס נפתחו בתקופת שלטונה של האימפריה העות'מאנית. בשנת 1923, עת הוקמה הרפובליקה הטורקית פעלו בטורקיה עשרים ושמונה בתי ספר בהם למדו 9,904 תלמידים.
בתי ספר אליאנס לפי יישוב > איסטנבול

בשכונת באלאט נפתח בית ספר לבנים בשנת 1875 ובית ספר לבנות בשנת 1882. שני בתי הספר נהרסו בשריפה שפרצה בשכונה בשנת 1911.
במהלך 36 שנות פעילותם מספר התלמידים עלה בהדרגה מ־279 ל־755, כאשר הגידול במספר הבנות עלה על הגידול במספר הבנים.
בשכונת גלאטה נפתח בית ספר לבנים בשנת 1875 ובית ספר לבנות בשנת 1877. הקמת בית הספר לבנות לוותה על ידי ועד נשים מהאליטה של הקהילה היהודית המקומית אשר השיג, בסיוע אליאנס, את המימון הנדרש והמשיך לאחר מכן להיות מעורב בניהול בית הספר.
בית הספר פעל חמישה ימים בשבוע והיה סגור בימים שבת וראשון.
הילדים התקבלו לבתי הספר בגיל שש. מאוחר יותר נפתח גן ילדים וכיתה מתקדמת לתלמידים בני 15 שסיימו את תוכנית הלימודים הרגילה. בשנת 1900 הוקמה חטיבה נפרדת לילדים אשכנזים שהיגרו מרוסיה ומרומניה והוחל בהוראת השפה הגרמנית כדי להיענות לצורכי קהילת דוברי היידיש.
בקוזגונצ'וק ובשכונה הסמוכה, דאהאמאמי, היו ארבעה בתי ספר של אליאנס. בית הספר לבנים בקוזגונצ'וק נפתח בשנת 1875 ובית הספר לבנות בשנת 1895. בית הספר לבנים בדאהאמאמי נפתח בשנת 1875 ובית הספר לבנות בשנת 1880. כאשר פרצה השריפה הגדולה בדאהאמאמי בני הקהילה עברו להתגורר בשכונות הסמוכות לכן בית הספר לבנים נסגר בשנת 1893 ובית הספר לבנות הועבר לקוזגונצ'וק בשנת 1895. אלף שש מאות עשרים וחמישה בנים ובנות סיימו את לימודיהם בארבעה בתי ספר אלה.
בשנת 1874 נפתח בהסקוי בית ספר לבנות ובשנת 1877 נפתח בית ספר לבנים. בית הספר לבנות נהרס בשריפה הגדולה שפרצה בהסקוי בשנת 1905. בנוסף לכך הועבר לפיקוח אליאנס בית הספר שנבנה בשנת 1854 על ידי אברהם קמונדו ראש "קהילת היהודים הזרים".
בשכונת היידרפאשה הוקם בית ספר מעורב לבנים ולבנות בשנת 1893. בשכונת אורטאקוי נפתח בית ספר לבנים בשנת 1881 ובית ספר לבנות בשנת 1882.
בתי ספר אליאנס לפי יישוב > איזמיר

בית הספר הראשון לבנים נפתח באיזמיר בשנת 1873 ובית הספר לבנות בשנת 1878.בית ספר מקצועי לבנות ובו שלושים וארבע תלמידות נפתח בשנת 1884. בשנת 1895 היו באיזמיר ארבעה בתי ספר לבנים בהם למדו כ־2.500 תלמידים ושני בתי ספר לבנות בהם למדו כ־500 תלמידות.
במשך 25 שנות פעילותו של ארגון אליאנס באיזמיר נפתחו בנוסף לבתי הספר, גן ילדים, שתי תוכניות להכשרה מקצועית, מתפרה לבנות, ארגון בוגרים שמנה 300 חברים, מועדון קריאה אחד ואגודה לעזרה הדדית לבעלי מלאכה.
אליאנס סיפק בין שלושים לארבעים אלף ארוחות חינם בשנה לתלמידים נזקקים בבתי הספר של הארגון.
בתי ספר אליאנס לפי יישוב > אדירנה

אליאנס הקימה באדירנה בית ספר לבנים בשנת 1867 ובית ספר לבנות בשנת 1870. זה היה בית הספר הראשון לבנות שנפתח בטורקיה והוא נסגר בשנת 1920. בניגוד למקומות אחרים בטורקיה, לבתי ספר באדירנה הייתה הצלחה גדולה. בשנת 1911 למדו בבית הספר לבנים 1,077 תלמידים ובבית הספר לבנות 627 תלמידות. כמחצית מהילדים בגיל בית הספר באדירנה למדו בבתי הספר של אליאנס. בית הספר לבנים נסגר בשנת 1937 לאחר שבעים שנות פעילות.
בתי ספר אליאנס לפי יישוב > בתי ספר נוספים

| --- | --- |
מקום בית הספר: שנת פתיחה
צ'נאקל (בנים, בנות): 1878, 1888
בורסה (בנים, בנות): 1886
מניסה (בנים): 1892
איידין (בנים, בנות): 1894, 1904
ברגמה (מעורב): 1896
טירה (בנים, בנות): 1897, 1910
טורגוטלו (מעורב): 1897
נאזילי (מעורב): 1901
סיליברי (מעורב): 1901
טקירדא (מעורב): 1904
גליבולו גליפולי (בנים, בנות): 1905, 1913
מילאס (מעורב): 1909
קירקרלי (בנים, בנות): 1913, 1911
צ'ורלו (מעורב): 1911
אורלה (מעורב): 1909
מנמן (מעורב): 1909
תוכנית הלימודים

תוכנית הלימודים החילונית העיונית כללה חשבון, מדעים, היסטוריה וחינוך גופני. בשל רמתם הגבוהה, בתי הספר אליאנס משכו גם תלמידים מוסלמים ונוצרים.
בנוסף לכך, כללה תוכנית הלימודים הכשרה מקצועית שמטרתה להקנות לבנים ולבנות מקצוע אשר יבטיח את עצמאותם הכלכלית בעתיד.
תוכנית ההכשרה המקצועית הוכנסה לבתי הספר אליאנס בשנת 1872 ביוזמתו של דוד קאזס, מנהל בית ספר אליאנס. הוא הציע תוכנית חונכות בה התלמידים יכלו ללמוד ולעבוד עם בעלי מלאכה בעירם, תחת פיקוחם של בתי הספר. לאחר קבלת אישור הוועד המרכזי של אליאנס התוכנית יושמה בבתי ספר רבים. הבנות למדו תפירה, רקמה, עבודות תחרה וכבענות. הבנים למדו עבודות דפוס, עיבוד נחושת וברונזה, נפחות, פחחות, שרברבות, מכונאות, נגרות, סנדלרות נגרות בניין ועוד.
צפיותיו של ארגון אליאנס לגבי אפשרויות העבודה הפתוחות לפני נשים באימפריה העות'מאנית היו לא ריאליות. נשים העדיפו לעבוד בתור מורות, מזכירות או זבניות ובכל מקרה הפסיקו את עבודתן לאחר שהקימו משפחה, לכן לא הרבו להשתתף בתוכניות להכשרה מקצועית. גם מצד הבנים לא הייתה התעניינות רבה בנושאים אלה, שכן שאיפתם הייתה להשתלב בעבודה במגזר הציבורי.
בתחילה, שפת ההוראה בבתי הספר אליאנס הייתה צרפתית. לאחר מהפכת הטורקים הצעירים בשנת 1908, כאשר החוקה החדשה אפשרה לכל אזרח טורקי להתקבל למשרה ציבורית, המורים והורי התלמידים בבתי הספר אליאנס תמכו בהכנסת הוראת השפה הטורקית לתוכנית הלימודים. הקושי בהוראת השפה הטורקית נבע מהיעדר מורים וחומר לימוד מתאים ומהצורך להבין את הכתב המבוסס על האלפבית הערבי והפרסי.
ממשלת הרפובליקה הטורקית, שהוקמה בשנת 1923, החלה במערכה לחיזוק השפה הטורקית ולביטול השימוש בשפות הזרות כשפות הוראה בבתי הספר של המיעוטים. בשנת 1924, משרד החינוך הטורקי הציג לפני כל בתי הספר היהודיים את האופציות ללמד בשפה הטורקית או בעברית. מאחר שהשפה המדוברת בקרב יהודי טורקיה הייתה לדינו, והידע בעברית היה מצומצם ביותר, בתי הספר נאלצו לבחור בשפה הטורקית כשפת הוראה. צרפתית ועברית נלמדו כשפות זרות.
בתוקף חוק החינוך האחיד שנחקק בשנת 1924, בתי הספר של רשת אליאנס הפכו לבתי ספר קהילתיים. בשנת 1929, בתי הספר של רשת אליאנס הורשו לכלול במסגרת תוכנית הלימודים הארצית מספר שעות להוראת היהדות.
בית הספר ההעיוני האחרון של רשת אליאנס, בית הספר לבנים באדירנה, נסגר בשנת 1937.
תוכניות ההכשרה המקצועית ובתי הספר החקלאיים נחלו הצלחה מועטה בלבד.
בתי ספר חקלאיים

ארגון כל ישראל חברים האמין שאחת הדרכים להשגת האמנציפציה וההתפתחות התרבותית של היהודים היא הכשרה מקצועית בתחום החקלאות והפיכתם של היהודים משכבה צרכנית לשכבה יצרנית.
בתי ספר חקלאיים > בית הספר החקלאי בורנובה

בית הספר החקלאי הראשון נפתח באיזמיר בשכונת בורנובה והיה מיועד לילדים משכבות סוציו-אקונומיות נמוכות. זהו בית הספר היחיד שנתן תוצאות משביעות רצון.
הקרקע להקמת בית הספר החקלאי בורנובה נרכשה באפריל 1890 בתמורה ל־19,000 פרנקים שנתרמו על ידי הברון הירש. הקרקע הייתה ממקומת ליד הכביש בורנובה – באירקלי. המשק כלל כרם גדולה, בית אחוזה, מרתף, שתי רפתות, לול תרנגולות ו-240 דונם קרקע פורייה אליהם נוספו מאוחר יותר עוד 200 דונם. בית הספר פעל בין השנים 1892 – 1899, אז נסגר ורישיונו הועבר לבית הספר החקלאי אור יהודה.
בתי ספר חקלאיים > בית הספר החקלאי אור יהודה

בית הספר החקלאי "אור יהודה" הוקם במשק אקישר, 111 ק"מ מאיזמיר.
האדמה נרכשה על ידי החברה היהודית להתיישבות (יק"א) אשר תמכה גם בפעילות בית הספר.
הבניין תוכנן על ידי האדריכל מ. מגניפיקו מאיזמיר והתוכנית אושרה על ידי הוועד המרכזי בפריז. הבנייה הסתיימה בשנת 1905, אז נפתח בית הספר.
בבית הספר למדו 450 תלמידים יהודים עניים, חלקם מקומיים וחלקם מהגרים ממזרח אירופה. תקופת ההכשרה הייתה שלוש שנים. תלמידים שרצו להתמחות בתחום מסוים למדו ארבע או חמש שנים. שפת הלימוד הייתה צרפתית. תוכנית הלימודים כללה הוראת עברית וטורקית, ומקצועות עיוניים כגון חקלאות, בוטניקה, כלכלה, מכניקה, גאולוגיה, רפואה וטרינרית ועוד. החל משנת 1908 התקבלו גם תלמידי טורקים.
בית הספר נסגר לאחר כיבוש איזמיר בידי הצבא היווני במאי 1919 בתחילת מלחמת יוון-טורקיה ונמכר לאחר מכן לחקלאי מקומי בשנת 1925.
בתי ספר חקלאיים > בית הספר החקלאי טירה, מחוז איזמיר

בית הספר בטירה הוקם בסמוך למושבה חקלאית שהוקמה בשנת 1901 על ידי יק"א עבור פליטים מרוסיה. תקציב בית הספר התבסס על רווחי טחנת הקמח שפעלה במושבה החקלאית.
ראו גם

כל ישראל חברים
יהדות איסטנבול
יהדות טורקיה
הערות שוליים

↑  Educational Activities of The Ottoman Jews from the Last Decades of the Empire to the Early Years of the Turkish Republic: The Alliance Israelite Universelle Experience in Light of Turkish and French Archival Documents (1860-1937), kaynakca.hacettepe.edu.tr
↑  Laurence Ammour, Education among the Jewish community of Balat through the archives of the Alliance israélite universelle 1875 -1911, Observatoire Urbain d'Istanbul (ב־)
↑  Esther Benbassa, Education for Jewish girls in the East: Portrait of Galata school in Istanbul (1879 - 1912)
↑  Mine Esmer, Ruba Kasmo, Hasköy as an Urban Historical Area and Proposals for its Rehabilitation, Prof. Dr. Zeynep Ahunbay’a Armağan Anıt ve Sitleri Araştırma, Belgeleme, Koruma Yazıları, 2020-01-01
↑  Sinan As, Alliance Israélite Universelle and The Jewish Community of Izmir
↑  AIU School at Izmir, Turkey | Archive | Diarna.org, archive.diarna.org
↑  Alliance Israelite Universelle, www.jewishvirtuallibrary.org
↑  Si̇ren Bora, ALLIANCE ISRAELITE UNIVERSELLE- AGRICULTURAL SCHOOL BORNOVA
↑  talkanbusra, Or Yehuda Tarım Okulu, Busradan Bi'BLog, ‏2017-07-06 (ב־)
↑  Agricultural farms and schools established by Alliance, Şalom Gazetesi (בטורקית)
מניין המצוות על פי ספר החינוך

מניין תרי"ג מצוות, כפי שהוא מופיע בספר החינוך, מבוסס על מניין המצוות שמנה הרמב"ם בספר המצוות. החידוש העיקרי של מניין זה אינו ברשימת המצוות ובשיטת המנייה, אלא בעיקר בסדר המצוות. החינוך מסדר את המצוות על פי סדר פרשיות התורה, ומציין את מספר המצוות המופיעות בכל פרשה ומספרן של מצוות עשה ולא תעשה בכל פרשה.
עם זאת, ישנו הבדל בן מצווה אחת בין מניין הרמב"ם למניין המופיע בספר החינוך. מצווה תפ"ז בספר החינוך, היא האיסור להקריב קרבן פסח בבמת יחיד בתקופה שיש "היתר במות", אינה מופיעה בספר המצוות לרמב"ם. מאידך, לאו קמ"ח בספר המצוות לרמב"ם, הוא האיסור לזר (מי שאינו כהן) לאכול קדשי קדשים, אינו נמנה במניין המצוות של ספר החינוך. אמנם, ככל הנראה גם שינוי זה אינו חידוש של המחבר ואינו פרי כוונה לסטות ממניינו של הרמב"ם, אלא נובע מנוסח מוטעה של ספר המצוות שהיה לפני המחבר (ראו בערך ספר החינוך).
ישנם שני דפוסים לספר החינוך, דפוס פרנקפורט ודפוס ונציה. מניין המצוות שונה בין שניהם. המניין המובא כאן הוא מנין דפוס פרנקפורט הנפוץ יותר.
מקרא

מספר – מספר המצווה במניין ספר החינוך
שם – שם המצווה
ערכים – ערכי  המצווה
קרוב – מצוות קרובות
רמב"ם – מספר המצווה בספר המצוות לרמב"ם
ספר בראשית > פרשת בראשית

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | שם | ערכים | קרוב | רמב"ם |
|   א  | מצוות פרייה ורבייה | פרייה ורבייה |  | עשה ריב |
ספר בראשית > פרשת לך לך

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | שם | ערכים | קרוב | רמב"ם |
|   ב  | מצוות ברית מילה | ברית מילה |  | עשה רטו |
ספר בראשית > פרשת וישלח

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | שם | ערכים | קרוב | רמב"ם |
|   ג  | איסור אכילת גיד הנשה | גיד הנשה |  | לאו קפג |
ספר שמות > פרשת בא

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | שם | ערכים | קרוב | רמב"ם |
|   ד  | מצוות קידוש חודשים ועיבור שנים | קידוש החודש |  | עשה קנג |
|   ה  | מצוות שחיטת הפסח | קורבן פסח, מצה, מרור | ה-ח, יג-יז, פט-צ | עשה נה |
|   ו  | מצוות אכילת הפסח על מצות ומרורים | קורבן פסח, מצה, מרור |  | עשה נו |
|   ז  | איסור אכילת הפסח נא ומבושל | קורבן פסח, מצה, מרור |  | לאו קכה |
|   ח  | איסור הנותר מבשר הפסח | קורבן פסח, מצה, מרור |  | לאו קיז |
|   ט  | מצוות השבתת חמץ | ביטול חמץ, ביעור חמץ | יא-יב, יט-כ | עשה קנו |
|   י  | מצוות אכילת מצה | מצה |  | עשה קנח |
|   יא  | איסור המצאות חמץ ברשות האדם בפסח (בל יימצא) | בדיקת חמץ, ביטול חמץ |  | לאו רא |
|   יב  | איסור אכילת חמץ ותערובתו | חמץ, תערובת (הלכה) |  | לאו קצח |
|   יג  | איסור האכלת הפסח לעובד עבודה זרה | קורבן פסח |  | לאו קכח |
|   יד  | איסור האכלת הפסח לתושב ולשכיר | קורבן פסח |  | לאו קכו |
|   טו  | איסור הוצאת בשר הפסח מן החבורה | קורבן פסח |  | לאו קכג |
|   טז  | איסור שבירת עצם הפסח | קורבן פסח |  | לאו קכא |
|   יז  | איסור האכלת הפסח לערל | קורבן פסח |  | לאו קכז |
|   יח  | מצוות קידוש בכורות | קידוש בכורות |  | עשה עט |
|   יט  | איסור אכילת חמץ בפסח | חמץ |  | לאו קצז |
|   כ  | שלא יראה לנו חמץ בפסח | ביטול חמץ |  | לאו ר |
|   כא  | מצוות סיפור יציאת מצרים | סיפור יציאת מצרים |  | עשה קנז |
|   כב  | מצוות פדיית פטר חמור | פטר חמור |  | עשה פא |
|   כג  | מצוות עריפת פטר חמור | פטר חמור |  | עשה פב |
ספר שמות > פרשת בשלח

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | שם | ערכים | קרוב | רמב"ם |
|   כד  | איסור היציאה מתחום שבת | תחום שבת |  | לאו שכא |
ספר שמות > פרשת יתרו

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | שם | ערכים | קרוב | רמב"ם |
|   כה  | מצוות ידיעת ה' / אמונה בה' | אמונה באלוהים |  | עשה א |
|   כו  | איסור עבודה זרה | עבודה זרה | #כח, #כט, #פו, #קיא, #ריג | לאו א |
|   כז  | איסור עשיית פסל לאדם (ואפילו על ידי אחרים) | איסור עשיית פסל | כז, לט, ריד | לאו ב |
|   כח  | איסור השתחוויה לעבודה זרה | עבודה זרה |  | לאו ה |
|   כט  | איסור עבודה זרה בדרך עבודתה המקובלת | עבודה זרה |  | לאו ו |
|   ל  | איסור שבועת שווא | שבועת שווא ושבועת שקר | ל, רכז | לאו סב |
|   לא  | מצוות קידוש השבת בדברים | קידוש, הבדלה |  | עשה קנה |
|   לב  | איסור עשיית מלאכה בשבת | שבת, ל"ט אבות מלאכה |  | לאו שכ |
|   לג  | מצוות כיבוד הורים | כיבוד אב ואם | #ריב, #רס | עשה רי |
|   לד  | איסור רצח | לא תרצח |  | לאו רפט |
|   לה  | איסור ניאוף | לא תנאף |  | לאו שמז |
|   לו  | איסור גנבת אדם | לא תגנֹב |  | לאו רמג |
|   לז  | איסור עדות שקר | לא תענה ברעך עד שקר |  | לאו רפה |
|   לח  | איסור חמידה | לא תחמוד |  | לאו רסה |
|   לט  | איסור עשיית צורת אדם | איסור עשיית פסל | כז, ריד) | לאו ד |
|   מ  | איסור בניית המזבח באבנים מסותתות (גזית) | מזבח העולה | מא | לאו עט |
|   מא  | איסור עלייה למזבח במדרגות | כבש (מזבח) | מ | לאו פ |
ספר שמות > פרשת תרומה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | שם | ערכים | קרוב | רמב"ם |
|   צה  | מצוות בניין בית המקדש | מצוות בניין בית המקדש |  | עשה כ |
|   צו  | איסור הסרת בדי הארון | איסור הסרת בדי הארון |  | לאו פו |
|   צז  | מצוות סידור לחם הפנים | לחם הפנים |  | עשה כז |
ספר שמות > פרשת תצווה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | שם | ערכים | קרוב | רמב"ם |
|   צח  | מצוות נרות המקדש (עריכתם והדלקתם) | המנורה, הדלקת הנרות במקדש |  | עשה כה |
|   צט  | מצוות הכהנים ללבוש בגדי כהונה | בגדי כהונה | צט-קא | עשה לג |
|   ק  | איסור הסרת החושן מהאפוד | חושן, אפוד |  | לאו פז |
|   קא  | איסור קריעת מעילו של הכהן הגדול | מעיל (בגד כהונה) |  | לאו פח |
|   קב  | מצוות אכילת קודשי קודשים לכהנים | קורבן (יהדות), מתנות כהונה |  | עשה פט |
|   קג  | מצוות הקטרת הקטורת | קטורת הסמים | קג, קי | עשה כח |
|   קד  | איסור הקטרת דברים מלבד הקטורת על מזבח הזהב | מזבח הזהב (קטורת הסמים) |  | לאו פב |
ספר שמות > פרשת כי תשא

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | שם | ערכים | קרוב | רמב"ם |
|   קה  | מצוות נתינת מחצית השקל | מחצית השקל |  | עשה קעא |
|   קו  | מצוות קידוש ידיים ורגליים | קידוש ידיים ורגליים |  | עשה כד |
|   קז  | מצוות משיחת כהן גדול  בשמן המשחה | שמן המשחה | קז-קט) | עשה לה |
|   קח  | איסור סיכה בשמן המשחה לזר | שמן המשחה |  | לאו פד |
|   קט  | איסור עשיית שמן המשחה לשימוש אישי | שמן המשחה |  | לאו פג |
|   קי  | איסור עשיית קטורת לשימוש אישי | קטורת הסמים | קג, קי | לאו פה |
|   קיא  | איסור הנאה מתקרובת עבודה זרה | עבודה זרה, יין נסך | כו, כח-כט, פו, קיא, ריג | לאו קצד |
|   קיב  | מצוות שביתה מעבודת קרקע בשנת השמיטה | שמיטה, מלאכות שביעית | פד, קיב, שכו-שכט | עשה קלה |
|   קיג  | איסור אכילת בשר בחלב | בשר בחלב | צב, קיג | לאו קפז |
ספר שמות > פרשת ויקהל

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | שם | ערכים | קרוב | רמב"ם |
|   קיד  | איסור בית דין: דיני נפשות בשבת | ארבע מיתות בית דין, שבת | מז, נ, קיד, רסא, תקנה | לאו שכב |
ספר ויקרא > פרשת ויקרא

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | שם | ערכים | קרוב | רמב"ם |
|   קטו  | מצוות הקרבת עולה כדיניה | קורבן עולה |  | עשה סג |
|   קטז  | מצוות הקרבת מנחה כדיניה | קורבן מנחה | קטז, קכה-קכו, קלד-קלז | עשה סז |
|   קיז  | איסור הקרבת שאור או דבש | קורבן (יהדות) | קיז-קיט | לאו צח |
|   קיח  | איסור הקרבת קורבן ללא מלח | קורבן (יהדות) |  | לאו צט |
|   קיט  | מצוות הקרבת מלח עם כל קורבן | קורבן (יהדות) |  | עשה סב |
|   קכ  | מצוות בית דין להקריב חטאת אם טעו (חטאת שגגת בית דין) | קרבן חטאת בית דין |  | עשה סח |
|   קכא  | מצוות הקרבת חטאת קבועה כשצריך | קרבן חטאת | קכא, קכג-קכד, קלח-קלט | עשה סט |
|   קכב  | מצוות העדת עדות | שבועת העדות |  | עשה קעח |
|   קכג  | מצוות הקרבת חטאת עולה ויורדת כשצריך | קורבן עולה ויורד | קכא, קכד, קלח-קלט | עשה עב |
|   קכד  | איסור הפרדת הראש מהגוף בחטאת העוף | חטאת העוף | קכא, קכג, קלח-קלט | לאו קיב |
|   קכה  | איסור נתינת שמן זית במנחת חוטא | מנחת חוטא | קטז, קכה-קכו, קלד-קלז | לאו קב |
|   קכו  | איסור נתינת לבונה במנחת חוטא | מנחת חוטא |  | לאו קג |
|   קכז  | מצוות הקרבת אשם ותשלום חומש במעילה בהקדש | מעילה, חומש |  | עשה קיח |
|   קכח  | מצוות הקרבת אשם תלוי במצב של ספק חטא | קורבן אשם | קכח-קכט, קמ | עשה ע |
|   קכט  | מצוות הקרבת אשם ודאי כשצריך | קורבן אשם |  | עשה עא |
|   קל  | מצוות השבת גזל | גזל | נד, קל, רכד, רכח-רל | עשה קצד |
ספר ויקרא > פרשת צו

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | שם | ערכים | קרוב | רמב"ם |
|   קלא  | מצוות תרומת הדשן | תרומת הדשן |  | עשה ל |
|   קלב  | מצוות הדלקת אש על המזבח | מערכת התמיד | קלב, קלג | עשה כט |
|   קלג  | איסור כיבוי אש על המזבח | מערכת התמיד |  | לאו פא |
|   קלד  | מצוות אכילת שיירי המנחה | קורבן מנחה | קטז, קכה-קכו, קלד-קלז | עשה פח |
|   קלה  | איסור החמצת שיירי המנחה | קורבן מנחה |  | לאו קכד |
|   קלו  | מצוות הקרבת מנחת חביתי כהן גדול בכל יום | מנחת חביתין |  | עשה מ |
|   קלז  | איסור אכילה ממנחת כהן | מנחת חביתין |  | לאו קלח |
|   קלח  | מצוות הקרבת חטאת כדיניה | קורבן חטאת | קכא, קכג-קכד, קלח-קלט | עשה סד |
|   קלט  | איסור אכילת חטאות פנימיות (הנעשות בהיכל) | קורבן חטאת |  | לאו קלט |
|   קמ  | מצוות הקרבת אשם כדיניו | קורבן אשם | קכח-קכט, קמ | עשה סה |
|   קמא  | מצוות הקרבת קורבן שלמים כדיניו | קורבן שלמים |  | עשה סו |
|   קמב  | איסור הותרת בשר קורבנות מעבר לזמן אכילתם | נותר |  | לאו קכ |
|   קמג  | מצוות שריפת קודשים שנפסלו | נותר, פיגול | #תסט | עשה צא |
|   קמד  | איסור אכילת פיגול | פיגול |  | לאו קלב |
|   קמה  | איסור אכילת בשר קודשים שנטמאו | טומאה וטהרה | קמה-קמו | לאו קל |
|   קמו  | מצוות שריפת בשר קודשים שנטמאו | טומאה וטהרה |  | עשה צ |
|   קמז  | איסור אכילת חלב | איסור אכילת חלב |  | לאו קפה |
|   קמח  | איסור אכילת דם | איסור אכילת דם |  | לאו קפד |
ספר ויקרא > פרשת שמיני

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | שם | ערכים | קרוב | רמב"ם |
|   קמט  | איסור כניסת כהן למקדש בראש פרוע | פרועי ראש וקרועי בגדים | קמט-קנב, קפד, רנד | לאו קסג |
|   קנ  | איסור כניסת כהן למקדש בבגדים קרועים | פרועי ראש וקרועי בגדים |  | לאו קסד |
|   קנא  | איסור יציאת כהן מהמקדש בשעת העבודה | עבודת בית המקדש |  | לאו קסה |
|   קנב  | איסור הוראה וכניסה למקדש בשכרות | איסור ההוראה בשכרות |  | לאו עג |
|   קנג  | מצוות בדיקת סימני בהמה וחיה | סימני כשרות בבעלי חיים | קנג-קנח, קסב-קסה, תע-תעא | עשה קמט |
|   קנד  | איסור אכילת בהמה וחיה שאינם כשרים | סימני כשרות בבעלי חיים |  | לאו קעב |
|   קנה  | מצוות בדיקת סימני דגים | סימני כשרות בבעלי חיים |  | עשה קנב |
|   קנו  | איסור אכילת דג שאיננו כשר | סימני כשרות בבעלי חיים |  | לאו קעג |
|   קנז  | איסור אכילת עוף שאיננו כשר | סימני כשרות בבעלי חיים |  | לאו קעד |
|   קנח  | מצוות בדיקת סימני חגבים | סימני כשרות בבעלי חיים |  | עשה קנא |
|   קנט  | דיני טומאת שמונה שרצים | טומאת שרץ | קנט-קסא | עשה צז |
|   קס  | דיני טומאת אוכלים | טומאת אוכלים |  | עשה צח |
|   קסא  | דיני טומאת נבלה | טומאת נבלה |  | עשה צו |
|   קסב  | איסור אכילת שרץ הארץ | איסור אכילת שרצים | קנג-קנח, קסב-קסה, תעא | לאו קעו |
|   קסג  | איסור אכילת רמשי פירות (אפילו שיצאו וחזרו) | איסור אכילת שרצים |  | לאו קעח |
|   קסד  | איסור אכילת כל שרץ שהוא (לרבות – שרץ המים) | איסור אכילת שרצים |  | לאו קעט |
|   קסה  | איסור אכילת שרץ העיפוש | איסור אכילת שרצים |  | לאו קעז |