stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבי פרידמן (אמן וסופר)
הערות שוליים

↑  הספר נכנס לרשימת הספרים המומלצים של משרד החינוך
אבו זריק

| --- | --- |

בית הספר באבו זריק
 טריטוריה:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 מחוז:  מחוז חיפה
 נפה:  נפת חיפה
 שפה רשמית:  ערבית
 תאריך ייסוד:  המאה ה-20
 שטח:  6,493 דונם עות'מאני (1945)
 סיבת נטישה:  קרבות משמר העמק
 תאריך נטישה:  14 באפריל 1948
 יישובים יורשים:  קיבוץ הזורע
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  550 (1945)
 קואורדינטות:  32°38′10″N 35°07′54″E﻿ / ﻿32.636050°N 35.131617°E﻿ / 32.636050; 35.131617
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הכרמל מוגדלת) אבו זריק(למפת הכרמל רגילה) אבו זריק(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אבו זריק(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אבו זריק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אַבּוּ זְרֵיק (בערבית: أبو زريق – כינויו של העורבני; בהגייה הספרותית: אַבּוּ זֻרַיְק) היה כפר ערבי באזור קיבוץ הזורע שננטש במהלך מלחמת העצמאות. הכפר שכן בעמק יזרעאל, בסמוך למעיין עין זריק. המעיין שימש מקור מים לכפר במהלך שנות קיומו.
על אדמותיו הוקמה חוות נחלאות.
היסטוריה

מייסדי הכפר היו במקורם בני שבטים טורקמניים, שהחלו להגיע לארץ ישראל בתחילת המאה ה-11, לאחר כיבוש הארץ בידי מלכ שאה הסלג'וקי. יושביו מוזכרים בכתבים ההיסטוריים האסלאמיים והנוצריים כלוחמים למען המוסלמים נגד הנוצרים במהלך מסעות הצלב. בני הכפר היו רועי צאן נודדים, ובתקופת המנדט הבריטי החלו להקים מבנים ועברו גם לעבודת אדמה.
בקרבת הכפר נמצא האתר הארכאולוגי תל זריק. על ראש התל נמצאו חרסים המעידים על רצף התיישבותי מהתקופה הכלקוליתית ועד התקופה העות'מאנית.
בתקופת המנדט הבריטי השתייך הכפר לנפת חיפה. בסקר הכפרים שהתקיים בשנת 1945 הוערך מספר תושבי הכפר בסך של 550 תושבים. שטח הכפר הוערך בסך של 6,493 דונם עות'מאני מתוכם 2,092 דונם שטחים ציבוריים.
בקרב משמר העמק במלחמת העצמאות, שנערך ב-12–13 באפריל 1948, נכבש הכפר על ידי חטיבת כרמלי ואלכסנדרוני ובידי הפלמ"ח. בקרבות נהרסו חלק מבתי הכפר, והשאר נהרסו ב-14 באפריל 1948. לאחר הקרבות ננטש הכפר על ידי תושביו שעברו לאזור ג'נין. בתום הקרבות כתב אליעזר באואר (בארי), חבר קיבוץ הזורע ומפעילי המחלקה הערבית של מפ"ם, למשה מן (חברו למפלגה ומח"ט גולני) ולחברי מפלגתו מכתב שבו תיאר את כיבוש הכפר. באואר התלונן על ביזה ועל התנהגות חסרת כבוד למתים, ובכך סתר את דברי ביטאון המפלגה, על המשמר, שבו נטען אז שההרוגים היו "אנשי כנופיות", בעוד שלמעשה הם היו פלאחים חסרי־מגן. מאוחר יותר חזר בו והבהיר כי תושבי הכפר ברחו ולא גורשו, אבל הוסיף שבהיעדר הנחיות ברורות כיצד לנהוג עם התושבים, "מבוצעים מעשים הממיטים קלון על היישוב ועלולים ליצור שנאה ואיבה לגבינו לזמן ארוך."
לאחר המלחמה נמסרו אדמות הכפר לקיבוץ הזורע.
הערות שוליים

↑  מפת האזור, 1940, עם סימון הכפר, בהוצאת ארגון 'ההגנה' 1:25,000 (גליון 12 משמר העמק), באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  המעין נחסם בבטון על ידי קק"ל אך נפרץ שוב ושוב על ידי תושבי האזור
↑  זאב וילנאי, אנציקלופדיית אריאל, עמ' 8064
↑  נתונים מסקר הכפרים (1945), שהוצגו מחדש בספר Hadawi, Village statistics 1945, Classification of Land and Area Ownership in Palestine, Beirut, 1970, ומהספר נסרקו לאתר PalestineRemembered.com.
1 2  בני מוריס 1948 : תולדות המלחמה הערבית-הישראלית הראשונה, עמ' 158
↑  בני מוריס 1948 : תולדות המלחמה הערבית-הישראלית הראשונה, עמ' 332
↑  יואב גלבר, חסימת השיבה, קוממיות ונכבה: ישראל, הפלסטינים ומדינות ערב, 1948, אור יהודה: דביר, 2004, עמ' 300
↑  אתר קיבוץ הזורע
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009156716405171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים במזרח התיכון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עין זריק, הנביעה מכוסה בבטון
Puttin' On the Ritz

| --- | --- |

דפי תווים של השיר משנת 1930
 סינגל בביצוע פרד אסטר, הארי ריצ'מן, Terry Snyder and The All Stars
 יצא לאור:  2 בדצמבר 1929 
 סוגה:  מוזיקה פופולרית 
 שפה:  אנגלית 
 כתיבה:  אירווינג ברלין 
 לחן:  אירווינג ברלין 
 
"Puttin' On the Ritz" הוא שיר שנכתב על ידי אירווינג ברלין במאי 1927. הוא פורסם לראשונה ב-2 בדצמבר 1929. השיר הוקלט לראשונה על ידי הארי ריצ'מן (אנ'), בליווי מקהלה, בסרט המוזיקלי משנת 1930 בעל אותו השם - Puttin' On the Ritz (אנ'). כותרת השיר היא הביטוי "ללבוש את הריץ", שפירושו להתלבש בצורה מאוד אופנתית. ביטוי זה נוצר בהשראת מלון ריץ המפואר בלונדון.
בתקופת הפופולריות הראשונה של השיר (1929–1930), תקליטי להיטים שלו הוקלטו על ידי הארי ריצ'מן ועל ידי פרד אסטר, שהשיר מקושר אליהם במיוחד. לכל חברת תקליטים הייתה גרסה משלה לשיר הפופולרי. הגרסה של ריצ'מן לשיר, בפרסומה של חברת התקליטים ברנסוויק, הפכה לתקליט רב המכר המוכר ביותר בארצות הברית.
השיר זכה לפופולריות מחודשת בשנת 1982, כאשר טאקו, מוזיקאי הולנדי, הקליט והוציא גרסה חדשה של השיר. הגרסה של טאקו לוותה בקליפ, ששודר ב-MTV ובמקומות נוספים.
מבנה מוזיקלי

השיר כתוב בצורת AABA (אנ'). האמצעי המרכזי בחלק A הוא שימוש במורכבות ריתמית עם הטעמה לא שגרתית של מילים. חלק B הוא דמוי מארש ועושה שימוש בסינקופות. הוא מופיע כניגוד למורכבות הריתמית בחלק A. במחקר שערך על השיר, המלחין האמריקאי אלק וילדר (אנ') טען שהדפוס הקצבי בשיר הוא המורכב והפרובוקטיבי ביותר שאי פעם נתקל בו.
מילים

הגרסה המקורית של השיר, בכתיבתו של אירווינג ברלין, כללה התייחסויות לאופנה הפופולרית דאז של האנשים כהי העור מהארלם, שהיו עניים יחסית, וצעדו בשדרת לנוקס כאשר הם לבושים בלבוש צעקני.
בבריטניה, זכה לפופולריות רבה ביצוע השיר של להקת ג'ו קיי שביצעה אותו במלון ריץ, בשנות ה-30. השיר הופיע עם המילים המקוריות בסרט "Idiot's Delight" (אנ') משנת 1939, שם בוצע על ידי קלארק גייבל. במאי 1930 הוציאה קולומביה תקליט של פרד אסטר שר את מילות השיר המקוריות.
עבור הסרט Blue Skies (אנ') שיצא בשנת 1946, השיר בוצע על ידי פרד אסטר בשינוי מילים. אירווינג ברלין שינה את מילות השיר כך שתתייחסנה ללבנים אמידים שצועדים בשדרת פארק. זכויות היוצרים על הגרסה המחודשת נרשמו ב-28 באוגוסט 1946.
השיר תורגם לעברית על ידי אבי קורן ונקרא "לך לשפת הים". את השיר בתרגום זה ביצעה להקת הכל עובר חביבי.
הגרסה של טאקו

| --- | --- |

תמונת הסינגל מאת טאקו
 סינגל בביצוע טאקו
 מתוך האלבום After Eight
 יצא לאור:  1982
 סוגה:  סינת'-פופ • גל חדש
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  04:41
 חברת תקליטים:  RCA רקורדס
 כתיבה:  אירווינג ברלין
 לחן:  אירווינג ברלין 
 
ב-1982 הוציא הזמר ההולנדי טאקו גרסת כיסוי בסגנון סינת'-פופ של "Puttin' On the Ritz", כסינגל באלבומו After Eight. באירופה פורסם התקליט בחברת פולידור רקורדס ובארצות הברית ב-RCA רקורדס. הסינגל לווה בקליפ, שהגרסה המקורית שלו הכילה דמויות מושחרות פנים ונאסרה להקרנה במקומות רבים. גרסה חלופית של הקליפ הסירה צילומים רבים של דמויות מושחרות פנים, אם כי חלקן נותרו. בגרסה זו מילות השיר שונו פעם נוספת.
הסינגל היה ללהיט עולמי, והגיע למקום הראשון ב-Cash Box, כמו גם למקום ה-4 במצעד בילבורד הוט 100. הגרסה המחודשת הפכה את אירווינג ברלין, אז בן 95, לכותב השירים המבוגר ביותר שחי בזמן ששיר שכתב הגיע לעשרת הגדולים של המצעד. כמו כן, השיר קיבל סרטיפיקט מוזהב מאיגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי על מכירת למעלה ממיליון עותקים. השיר היה הלהיט היחיד של טאקו שזכה להצלחה בארצות הברית.
השיר הגיע לראש המצעדים בשוודיה ובניו זילנד, והוא נכנס לרשימת חמשת השירים הגדולים במספר מדינות כולל אוסטרליה, נורווגיה, אוסטריה וקנדה.
הערות שוליים

1 2 3 4  Irving Berlin – Puttin' On The Ritz, נבדק ב-2022-06-30
1 2  Fred Astaire - Puttin' on the Ritz Lyrics | Lyrics.com, www.lyrics.com
1 2  Harry Richman’s “Puttin’ On The Ritz” In Harlem (video/lyrics) – Harlem World Magazine (באנגלית אמריקאית)
↑  Ankeny, Jason. "Taco – Artist Biography". AllMusic. נבדק ב-8 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The Five Spot: Five Hit Music Videos From The 80's That Wouldn't Fly Today, Something In The Wudder (באנגלית אמריקאית)
↑  CASH BOX Top 100 Singles, web.archive.org
↑  Taco, Billboard (באנגלית אמריקאית)
↑  Russian-American Heritage Museum: Irving Berlin, russianheritagemuseum.com (באנגלית)
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 0c097b16-603e-3dfa-ac5c-775e3dcd3dfe
אבי פילוסוף

| --- | --- |

אבי פילוסוף (משמאל) עם בני משפחת רבין
 לידה:  11 בדצמבר 1946 (בן 77) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  הגימנסיה העברית "הרצליה"  אוניברסיטת תל אביב 
 תפקיד:  מנהל כללי 
 
אבי פילוסוף (נולד ב-11 בדצמבר 1946) הוא עורך דין ומנהל ישראלי, שותף במשרד עורכי דין גורניצקי ושות'.
ביוגרפיה

נולד בתל אביב לדוד וויקי פילוסוף יליד יוון ולאם ילידת תוניס. בנערותו היה מתופף בלהקת קצב. בוגר גימנסיה הרצליה ובעל תואר ראשון במשפטים מאוניברסיטת תל אביב. עבד בחברת ישפאר, יבואנית סוני. בסוף שנות ה-60 נישא לבת כיתתו בגימנסיה תמרה (תמי) פרומצ'נקו, בתו של הבעלים דאז של חברת עלית, אבא פרומצ'נקו. עבד כ-14 שנה בחברת עלית, ובשנת 1980 מונה למנכ"ל החברה, וכיהן בתפקיד עד 1986. בכניסתו לעלית, נתנה החברה חסות לקבוצת הכדורגל בני יהודה תל אביב, ופילוסוף כיהן בה כיו"ר במהלך 10 שנים.
כיהן בדירקטוריון התעשייה האווירית (1985–1989) יו"ר דירקטוריון הבורסה לניירות ערך בתל אביב (1995–1996), יו"ר ומנכ"ל חיפה כימיקלים (1997–2008).
לאחר גירושיו מתמרה פרומצ'נקו התחתן עם דליה רבין, והתגרש ממנה ב-2004. פילוסוף נשוי בשלישית ליוכי שטן.
במאי 2018 מונה לדירקטור בידיעות אחרונות.
פילוסוף אב לבת מאשתו הראשונה.
הערות שוליים

1 2  עו"ד אבי פילוסוף: "ברק מזלזל באינטליגנציה של הציבור", באתר גלובס, 19 בינואר 2011
↑  מתן ברניר, ‏"הכי מפחיד בלהיות עורך דין זה לעשות טעות מטופשת", באתר גלובס, 18 באפריל 2014
↑  שירות כלכליסט, אבי פילוסוף מונה לדירקטור בידיעות אחרונות, באתר כלכליסט, 22 במאי 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007314010705171  VIAF: 212149366062385600778   WorldCat (עם VIAF): 212149366062385600778 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אגרפרמוש

| --- | --- |
סמל אגרפרמושסמל אגרפרמוש

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  הווש הווש
 נפה:  נפת פיזשאבון
 שטח:  23.79 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  703 (1 בינואר 2021)
 קואורדינטות:  47°43′08″N 20°32′10″E﻿ / ﻿47.719°N 20.536°E﻿ / 47.719; 20.536 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.egerfarmos.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אגרפרמוש(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אגרפרמוש  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אגרפרמוש (בהונגרית: Egerfarmos) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם באגרפרמוש מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 710 תושבים ובשנת 2021 רק 703 תושבים.
האזור מיושב מהמאה ה-13, הוא מוזכר לראשונה בתעודות משנת 1261 ומאז הוא מיושב לסירוגין.
יהודי אגרפרמוש

יהודים חיו באגרפרמוש במאה ה-18 ובמאה ה-19. החל משנת 1885 היו יהודי הכפר כפופים לקהילת מזקבשד. בשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 32 | 2,612 |
| 1880 | 33 |  |
| 1910 | 10 |  |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי אגרפרמוש שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז הווש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | אגר  |  |
| ערים |  בלפאטפלווה •  פיזשאבון •  ג'נג'ש •  ג'נג'שפטה •  הטוון •  הווש •  קישקרה •  לרינצי •  פטרוואשארה •  ורפלט |  |
| כפרים | אפץ •דורמאנד •אצ'ד • אנדורנקטאליה • באטור • דמיין • אגרבקטה • אגרבוץ' • אגרצ'הי • אגרסלוק • אגרסולאט • פלדברה • פלשטארקאן • הוושרניוש • קרצ'נד • מקלאר • נג'טאליה • נוסוואי • נובאי • אושטורוש • סרוושקה • סוץ' • אבשאר • אטקאר • אדאץ' • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • וץ' • וישונטה • ויסנק • מאטראסנטאימרה • אטאן • בוצונאד • ארדטלק • ארק • הוושווזקן • קמלה • פיי • טרנבוד • טרנמרה • טרנארש • טרנסנטמיקלוש • טרנז'דאן • טנק • טיסנאנה • זראנק • בולדוג • צ'אן • הרד • הורט • קרקהרסט • נג'קקנייש • פטפיבאניה • רוז'סנטמארטון • סיצ'י • זג'ווסאנטו • בלטון • בקלצה • ביקסנטמארטון • נג'ווישניו • סילוואשווארד • אלדברה • בשנייטלק • אגרפרמוש • קאל • קאפולנה • קומפולט • מזסמרה • מזטארקאן • נגיוט • פורוסלו • שרוד • סיהלום • טופלו • אוילרינצפלווה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש• אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
| יישובים בנפת פיזשאבון |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פיזשאבון • אלדברה • בשנייטלק • דורמאנד • אגרפרמוש • קאל • קאפולנה • קומפולט • מזסמרה • מזטארקאן • נגיוט • פורוסלו • שרוד • סיהלום • טופלו • אוילרינצפלווה |  |
אגרצ'הי

אגרצ'הי (בהונגרית: Egercsehi) הוא כפר גדול במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם באגרצ'הי מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 1,568 תושבים ובשנת 2021 רק 1,281 תושבים.
האזור היה מיושב לסירוגין מהמאה ה-13.
יהודי אגרצ'הי

יהודים חיו באגרצ'הי במאה ה-18 ובמאה ה-19 עד שנת 1944 אז נרצחו רוב יושבי הכפר בשואת יהודי הונגריה. באזור הכפר רוכזו יהודים רבים מהסביבה ביניהם יהודי קאל ופטרוואשארה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 5 | 441 |
| 1910 | 40 |  |
| 1920 | 29 |  |
| 1930 | 18 |  |
| 1941 | 13 | 1,560 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי אגרצ'הי שנרצחו בשואה
↑  קהילת קאל בפנקס הקהילות הונגריה
↑  קהילת פטרוואשארה בפנקס הקהילות הונגריה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז הווש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | אגר  |  |
| ערים |  בלפאטפלווה •  פיזשאבון •  ג'נג'ש •  ג'נג'שפטה •  הטוון •  הווש •  קישקרה •  לרינצי •  פטרוואשארה •  ורפלט |  |
| כפרים | אפץ •דורמאנד •אצ'ד • אנדורנקטאליה • באטור • דמיין • אגרבקטה • אגרבוץ' • אגרצ'הי • אגרסלוק • אגרסולאט • פלדברה • פלשטארקאן • הוושרניוש • קרצ'נד • מקלאר • נג'טאליה • נוסוואי • נובאי • אושטורוש • סרוושקה • סוץ' • אבשאר • אטקאר • אדאץ' • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • וץ' • וישונטה • ויסנק • מאטראסנטאימרה • אטאן • בוצונאד • ארדטלק • ארק • הוושווזקן • קמלה • פיי • טרנבוד • טרנמרה • טרנארש • טרנסנטמיקלוש • טרנז'דאן • טנק • טיסנאנה • זראנק • בולדוג • צ'אן • הרד • הורט • קרקהרסט • נג'קקנייש • פטפיבאניה • רוז'סנטמארטון • סיצ'י • זג'ווסאנטו • בלטון • בקלצה • ביקסנטמארטון • נג'ווישניו • סילוואשווארד • אלדברה • בשנייטלק • אגרפרמוש • קאל • קאפולנה • קומפולט • מזסמרה • מזטארקאן • נגיוט • פורוסלו • שרוד • סיהלום • טופלו • אוילרינצפלווה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש• אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
| יישובים בנפת אגר |
| --- | --- | --- |
| יישובים | אגר • אנדורנקטאליה • באטור • דמיין • אגרבקטה • אגרבוץ' • אגרצ'הי • אגרסלוק • אגרסולאט • פלדברה • פלשטארקאן • הוושרניוש • קרצ'נד • מקלאר • נג'טאליה • נוסוואי • נובאי • אושטורוש • סרוושקה • סוץ' • טרנסנטמאריה • ורפלט |  |
אבי ליכט

| --- | --- |

 לידה:  1969 (בן 55 בערך) עפולה
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת ניו יורק האוניברסיטה העברית
 תפקידים בולטים:  המשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט כלכלי-פיסקלי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לניהול ולתפקידים מיוחדים
 
אבי ליכט (נולד בשנת 1969) הוא משפטן שכיהן במשרת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (לניהול ותפקידים מיוחדים) בשנים 2018-2016, ולפני כן המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקלי) במשך כשבע שנים.
ביוגרפיה

אבי ליכט נולד וגדל בעפולה, בן לעו"ד אריה ליכט. הוא למד בבית הספר היסודי "אוהל מאיר", המשיך בישיבה התיכונית מדרשית נועם בפרדס חנה ובתיכון יהודה בעפולה.
לאחר שירותו הצבאי למד לתואר ראשון במשפטים באוניברסיטה העברית וסיים אותו בהצטיינות יתרה. היה עורך כתב העת משפטים. הוא התמחה אצל השופט תיאודור אור בבית המשפט העליון, ואצל עו"ד (כיום השופט) עוזי פוגלמן. לאחר ההתמחות למד לתואר שני בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת ניו יורק, שם היה המילגאי הישראלי הראשון בתוכנית האוזר.
בשובו לישראל, הצטרף למחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה, והיה סגן בכיר לפרקליט המדינה. במסגרת תפקידו זה ייצג את המדינה בעתירות לבג"ץ.
בשנת 2009 נבחר למלא את תפקיד המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקלי), במקומה של עו"ד דידי לחמן-מסר. ועדת האיתור לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה כללה את ליכט ברשימה של שמונה מועמדים לתפקיד בספטמבר 2015, אך בסופו של דבר נבחר ד"ר אביחי מנדלבליט לתפקיד. לאחר מכן מונה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה לניהול ותפקידים מיוחדים.
במאי 2018 הודיע על פרישתו במהלך 2018.
לאחר פרישתו מונה לכהן כמרצה מן החוץ בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.
ביוני 2019 הצטרף כשותף למשרד עורכי הדין מיתר.
באפריל 2020 ניהל את המשא ומתן הקואליציוני בהיבט המשפטי מטעם סיעת כחול לבן.
אבי ליכט נשוי לד"ר תמר ליכט ואב לשלושה. מתגורר בירושלים.
במחלקת הבג"צים

בתפקידו כסגן בכיר לפרקליט המדינה במחלקת הבג"צים, אבי ליכט ייצג את המדינה במאות עתירות לבג"ץ, בעיקר בתחומי תקשורת, הפרטה, מכרזים ציבוריים, תחבורה, וכן בנושאים ביטחוניים ונושאי דת ומדינה. בין התיקים הבולטים בהם הופיע:
בג"ץ 7957/04 מראעבה נ' ראש ממשלת ישראל — פסק דין מרכזי בנושא גדר ההפרדה, שבו דחה בית המשפט את מסקנות חוות הדעת המייעצת של בית הדין הבינלאומי בהאג;
בג"ץ 6427/02 התנועה לאיכות השלטון בישראל נ' הכנסת — פסק הדין שדן בחוקתיות של "חוק טל";
בג"ץ 5675/04 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' היועץ המשפטי לממשלה — בקשר להחלטה לא להעמיד לדין פלילי את ראש הממשלה אריאל שרון ואת בנו גלעד שרון בעבירות של לקיחת שוחד;
בג"ץ 10203/03 "המפקד הלאומי" בע"מ נ' היועץ המשפטי לממשלה — בקשר לפרסום תשדירים פוליטיים;
בג"ץ 8276/05 עדאלה – המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל נ' שר הביטחון — בעניין אחריות המדינה לנזקים שנגרמו על ידי כוחות הביטחון באזור עימות;
בג"ץ 3483/05 די.בי.אס. שרותי לווין (1998) בע"מ נ' שרת התקשורת — בעניין החלטת שרת התקשורת להגביל הזרמת כספים מבזק לחברת הלווין;
בג"ץ 3638/99 בלומנטל נ' עיריית רחובות — בעניין הקצאת קרקע ברחובות להקמת מרכז חרדי בשכונה חילונית.
משנה ליועץ המשפטי לממשלה

בתפקידו זה, אבי ליכט סיפק שירותי ייעוץ משפטי שוטפים למשרדי הממשלה בנושאים כלכליים ורגולטוריים, היה אחראי על החקיקה התאגידית התשתיתית שבאחריות משרד המשפטים, וליווה הליכי חקיקה של המשרדים הכלכליים והרשויות הכלכליות בשירות המדינה, וכן ליווה מהלכים מרכזיים של משרדים אלה, ובכלל זה: אוצר, כלכלה, תקשורת, אנרגיה ומים, רשות המים, רשות החשמל, תחבורה, הגנת הסביבה, רשות השידור, הרשות השנייה, בנק ישראל, רשות ניירות ערך, רשות החברות הממשלתיות, והרשות להגבלים עסקיים. מתוקף תפקידו, היה מעורב בקבלת החלטות מרכזיות בשוק, והיה חבר בשורה של ועדות שעסקו ברפורמות בכלכלה בישראל, ובין היתר:
היה חבר בוועדת ששינסקי הראשונה, ובמסגרת זו כתב חוות דעת שביססה את זכות הציבור במשאבי טבע. כעת הוא חבר בוועדת ששינסקי השנייה.
היה יועץ משפטי של ועדת טרכטנברג
היה חבר בוועדה להגברת התחרותיות במשק (ידועה כוועדת הריכוזיות).
קבע בחוות דעת כי לממשלה יש סמכות להחליט אם להתיר את יצוא הגז מישראל, אם כי צין בחוות דעתו שמוטב היה שהכנסת תסדיר את הנושא.
קבע כי אין להשלים את עסקת המיזוג בין חברת פוטאש ססקצ'ואן מקנדה לחברת כי"ל לפני הבחירות (של 2013)
מעורב בוועדת לנדס לקביעת עתיד רשות השידור, ואף כתב חוות דעת שאישרה לממשלה להקפיא את הסכם הרפורמה כדי לבחון מודלים אחרים להבראת רשות השידור.
קבע כי מפעלי ים המלח צריכים לשלם חלק משמעותי ביותר מפרויקט קציר המלח בשל אחריותם לנזקים שגרמה עליית המפלס. חוות דעת זו שימשה בסיס להסכם שנחתם עם המפעלים שעוגן גם בהחלטת ממשלה לאחר שנים רבות של מחלוקת. עתירה שהוגשה נגד ההסכם נדחתה.
ב-4 באפריל 2013 מינתה שרת המשפטים ציפי לבני את ליכט לכהן בוועדת ריבלין, בראשות המשנה לנשיא בית המשפט העליון בדימוס אליעזר ריבלין, שתפקידה לבחון את האפשרות להחלת הסדר פיצוי מיוחד על עובדי הקריה למחקר גרעיני בדימונה שחלו בסרטן בעת חשיפתם לקרינה מייננת במהלך עבודתם.
לקריאה נוספת

אבי ליכט, התאמת המשפט המנהלי הקלאסי לרגולציה המודרנית: תחום התקשורת כמשל, בתוך: רשות תקשורת חדשה? המשפט, השוק והשיח הציבורי, סיכום ערב עיון (המרכז למשפט וטכנולוגיה, 2004), בעמ' 67
הערות שוליים

↑  המשנה ליועמ"ש, אבי ליכט, פורש מתפקידו, באתר כלכליסט, 14 במאי 2018
↑  אלה לוי-וינריב, ‏עו"ד אבי ליכט מצטרף כשותף למשרד מיתר ליקוורניק גבע לשם טל ושות', באתר גלובס, 13 ביוני 2019
↑  בג"ץ 7957/04 זהראן יונס מחמד מראעבה ואחרים נ' ראש ממשלת ישראל ואחרים, ניתן ב־15 בספטמבר 2005
↑  בג"ץ 6427/02 התנועה לאיכות השלטון בישראל ואחרים נ' הכנסת ואחרים, ניתן ב־11 במאי 2006
↑  בג"ץ 5675/04 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' היועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז ואחר, ניתן ב־19 באוגוסט 2004
↑  בג"ץ 10203/03 "המפקד הלאומי" בע"מ נ' היועץ המשפטי לממשלה ואחרים, ניתן ב־20 באוגוסט 2008
↑  בג"ץ 8276/05 עדאלה – המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל ואחרים נ' שר הביטחון ואחר, ניתן ב־12 בדצמבר 2006
↑  בג"ץ 3483/05 די.בי.אס. שרותי לווין (1998) בע"מ נ' שרת התקשורת ואחרים, ניתן ב־9 בספטמבר 2007
↑  בג"ץ 3638/99 אמנון בלומנטל ואחר נ' עיריית רחובות ואחרים, ניתן ב־24 באוגוסט 2000
When the Party's Over

"When the Party's Over" (בעברית: "כשהמסיבה מסתיימת") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית בילי אייליש, מתוך אלבום הבכורה שלה, When We All Fall Asleep, Where Do We Go?. השיר יצא לאור ב-17 באוקטובר 2018, על ידי חברות התקליטים דארק-רום רקורדס ואינטרסקופ רקורדס, כסינגל השני מתוך האלבום.
עם יציאתו, נכנס השיר אל המקום ה-29 במצעד הבילבורד הוט 100.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי פיניאס או'קונל והופק על ידו גם כן. השיר הוא שיר בסגנון ההיפ הופ, המשלב בתוכו סגנונות נוספים. איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי העניק לשיר את תואר הזהב על סך מכירות של חצי מיליון עותקים במדינה.
עם יציאתו, הועלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018-20)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018-20)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018-20)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018-20)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 25 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 7 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 84 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 7 |  |
|  אסטוניה | אסטי טיפ-40 | 7 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 29 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 17 |  |
|  ארצות הברית | רולינג סטון טופ 100 | 43 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים האלטרנטיביים הדיגיטליים | 3 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 45 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 16 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 26 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 34 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 24 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 21 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 1 |  |
|  לטביה | לטביה טופ 40 | 5 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 9 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 3 |  |
|  סינגפור | RIAS | 30 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 10 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 60 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 56 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 27 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 17 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 31 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 14 |  |
|  צרפת | SNEP | 96 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 14 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 10 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 29 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 29 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 28 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 67 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 47 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים האלטרנטיביים הדיגיטליים | 6 |  |
|  ארצות הברית | רולינג סטון טופ 100 | 41 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 40 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 74 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 21 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 23 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 86 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 53 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 30 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 45 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטריה (IFPI Austria) | פלטינה | 30,000 |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה 2× | 140,000 |
| איטליה (FIMI) | פלטינה | 50,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה 4× | 4,000,000 |
| בלגיה (BEA) | פלטינה | 40,000 |
| בריטניה (BPI) | פלטינה | 600,000 |
| גרמניה (BVMI) | זהב | 200,000 |
| דנמרק (IFPI Denmark) | פלטינה | 90,000 |
| נורווגיה (IFPI Norway) | פלטינה 2× | 120,000 |
| ניו זילנד (RMNZ) | פלטינה | 30,000 |
| ספרד (PROMUSICAE) | זהב | 20,000 |
| פולין (ZPAV) | פלטינה | 20,000 |
| פורטוגל (AFP) | פלטינה | 20,000 |
| צרפת (SNEP) | זהב | 100,000 |
| קנדה (Music Canada) | פלטינה 4× | 320,000 |
| שוודיה (GLF) | פלטינה | 8,000,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית | 26 בפברואר 2019 | רדיו להיטים עכשוויים | דארק-רום • אינטרסקופ |  |
Pussy Talk

Pussy Talk הוא סינגל שהוקלט על ידי צמד בנות היפ-הופ סיטי גירלז, ביחד עם הראפרית האמריקאית דוג'ה קאט, מתוך האלבום, City on Lock. השיר יצא לאור ב-6 ביולי 2020, על ידי חברות התקליטים קפיטול רקורדס, קוואליטי קונטרול מיוזיק ומוטאון, כסינגל השני מתוך אלבום.
השיר הגיע למקום ה-23 במצעד השירים מתחת להוט 100.