stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נאולוכוס

מפת דרום איטליה וסיציליה בעת העתיקה
נָאוּלוֹכוּס (ביוונית: Ναύλοχα, נָאוּלוֹכָה; בלטינית: Naulochus) הייתה עיר עתיקה או אולי רק מעגן פתוח לאניות בחוף הצפון־מזרחי של סיציליה, בין מילאי לכף פלורוס (Pelorus). היא מפורסמת בשל הקרב הימי הגדול שנערך לחופיה ב־36 לפנה"ס, בין הצי של אוקטביאנוס בפיקודו של אגריפה לבין הצי של סקסטוס פומפיוס. פירוש השם "נאולוכה" ביוונית הוא "חניית אניות", ומכאן כי שימשה מעגן פתוח (roadstead) לאניות סוחר. יש הסבורים כי לא הייתה מיושבת, אך סיליוס איטליקוס, מחבר הפואמה "פּוּנִיקָה", מונה אותה עם הערים בסיציליה שהתייצבו לצדה של קרתגו במלחמה הפונית השנייה. מתיאורו של ההיסטוריון היווני־רומי אפיאנוס את הקרב הימי מניחים כי נאולוכוס נמצאה בין מילאי לבין כף רסוקולמו (Rasoculmo), הסמוך לכף פלורוס ונקרא אצל תלמי "כף פָלָקרוּם" (בלטינית: Phalacrum promontorium).
הערות שוליים

↑  סווטוניוס, חיי אוגוסטוס, 16; אפיאנוס, מלחמות האזרחים, 5.116-122.
↑  סיליוס איטליקוס, פוניקה, 14.264 .
↑  Ptolemaeus, Geographia, 3.2.4 .
סבכי העולם החדש

| סבכי העולם החדש |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: סבכי העולם החדש
שם מדעי
 Parulidae ‏וטמור, 1947

Basileuterus rufifrons
סבכי העולם החדש (שם מדעי: Parulidae) היא משפחה של ציפורי שיר הנפוצה באמריקה. משפחה זו אינה קשורה למשפחת הסבכיים. המינים במשפחת סבכי העולם הישן שוכני עצים (מלבד שלושה מינים) וכולם אוכלי חרקים.
במשפחה 24 סוגים ו-120 מינים.
רשימת הסוגים

Basileuterus - בו 23 מינים.
Cardellina - בו סבכי אדום
מין יחיד Catharopeza bishopi.
Ergaticus - בו 2 מינים.
מין יחיד Basileuterus lachrymosus.
Geothlypis - בו 12 מינים.
מין יחיד Helmitheros vermivorum.
מין יחיד Leucopeza semperi.
מין יחיד Limnothlypis swainsonii.
מין יחיד Microligea palustris.
מין יחיד Mniotilta varia.
Myioborus - בו 12 מינים.
מין יחיד Oporornis agilis.
Oreothlypis - בו 8 מינים.
Parkesia - בו 2 מינים.
Parula - בו 2 מינים.
Phaeothlypis - בו 2 מינים.
מין יחיד Protonotaria citrea.
מין יחיד Seiurus aurocapilla.
Setophaga - בו 34 מינים, ביניהם סבכון צהוב-כתר.
Teretistris - בו 2 מינים - ייתכן ששייכים למשפחה עצמאית
Vermivora - בו 3 מינים - בו סבכון זהוב-כנף.
Wilsonia - בו 3 מינים.
מין יחיד Zeledonia coronata - ייתכן ששייך למשפחה עצמאית.
נאוכרוס

| נאוכרוס |
| --- | --- |

תקופה
פליסטוקן
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: Hystricognatha
משפחה:: קביתיים
סוג:: נאוכרוס
שם מדעי
 Neochoerus ‏Hay, 1926

נֵאוֹכֵרוּס (שם מדעי: Neochoerus; מילולית: "חזיר חדש") הוא סוג מכרסם נכחד ממשפחת הקביתיים שחי באמריקה הדרומית ובאמריקה הצפונית בסוף הפליסטוקן. בני הסוג היו קרובים לקפיבארה והיו גדולים יחסית כשהגדולים מביניהם עלו על 200 ק"ג.
רוב המינים חיו בדרום אמריקה מבוליביה עד לארגנטינה המין נאוכרוס פינקניי הוא היחיד שהיגר צפונה ונמצא עד למקסיקו ודרום ארצות הברית. כמו הקפיברות הם היו אוכלי צמחים רגועים אשר חיו חצי מזמנם במים. ייתכן שגם חיו בעדרים גדולים.
מינים

Neochoerus aesopi
Neochoerus occidentalis
Neochoerus cordobai
נאוכרוס פינקניי (Neochoerus pinckneyi)
Neochoerus sirasakae
Neochoerus sulcidens
Neochoerus tarijensis
ניאו EP9

| --- | --- |

ניאו EP9
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  ניאו (יצרן רכב) (בסינית: 蔚来)
 שנות ייצור:  2016 – היום
 הרכבה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 סיווג:  רכב חשמלי מונע מצבר בתצורת מכונית ספורט המוגדרת כמכונית על
 אורך:  4,888 מ"מ
 רוחב:  2,230 מ"מ
 גובה:  1,150 מ"מ
 משקל:  1,735 ק"ג (ריק)
 מפרט טכני
 מנוע:  מנועים חשמליים - מנועים מקוררים במים בעקיפין (מנוע אחד בכל גלגל), תפוקת חשמל - 335.25 כ"ס לכל גלגל, בסך הכל 1,341 כ"ס
 הילוכים:  4 תיבות הילוכים יחידות בודדות (תיבת הילוכים אחת בכל גלגל)
 מהירות מרבית:  313 קמ"ש
ניאו EP9 (בסינית: 蔚來 EP9, קרוי גם: NextEV EP9) היא מכונית ספורט - קופה, המוגדרת כמכונית על המונעת על ידי חשמל, דו מושבית, המיוצרת משנת 2016 על ידי יצרנית הרכב הסינית ניאו (יצרן רכב), בסיוע חטיבת המרוצים שלהם בפורמולה E (אנ').
מאפיינים

דגם ה"ניאו EP9" נבנה במהלך 18 חודשים.
דגם ה"ניאו EP9" הוצג לראשונה בגלריה סאצ'י בלונדון.
סגנון גוף: קופה - 2 דלתות.
מנועים חשמליים מקוררים במים בעקיפין (מנוע אחד בכל גלגל), תפוקת חשמל - 335.25 כ"ס לכל גלגל, בסך הכל 1,341 כ"ס.
הנעה כל הגלגלים (הנעה 4x4), בנוסף להנעה פרטנית (Individual-wheel drive (אנ')).
תמסורת: 4 תיבות הילוכים יחידות בודדות (תיבת הילוכים אחת בכל גלגל).
לדגם ה"ניאו EP9" מערכת וקטור מומנט מתקדמת שיכולה להתאים את תפוקת הכוח לכל גלגל.
סוללה: סוללת ליתיום-יון, טווח סוללה: 427 ק"מ (265 מייל).
טעינה הסוללה אורכת 45 דקות והחלפת הסוללה אורכת 8 דקות.
בניית המרכב של ה"ניאו EP9" כוללת פולימר מחוזק בסיסי פחמן (אנ'), והיא מבוססת על תקנות ה-"FIA Le Mans Prototype" של הפדרציה הבינלאומית לרכב. החלק החיצוני עשוי גם הוא מאותו חומר.
סך כל סיבי הפחמן במכונית שוקלים 364 ק"ג. המשקל הכולל של המכונית הוא 1,735 ק"ג.
הדגם מצויד במתלה פעיל, כולל בקר גובה נסיעה שעושה 200 חישובים בשנייה.
6 יחידות מהדגם נמכרו למשקיעים בחברת ניאו תמורת 2.5 מיליון ליש"ט כל אחד. ניאו הודיע כי עשר יחידות נוספות מהדגם "EP9" יימכרו לקהל הרחב.
מאפיינים > פנים הדגם

החלק הפנימי של הדגם, כמו החוץ והמרכב, עשוי כולו מסיבי פחמן.
ישנם ארבעה מסכים: אחד בצד הנהג של לוח המחוונים, אחד בצד הנוסע של לוח המחוונים, אחד בקונסולה המרכזית ואחד על ההגה.
מסכי לוח מחוונים - שני המסכים מציגים נתוני ביצועים, אך הם שונים בתפקודם. המסך בצד הנוסע מציג ארבע מדידות בלבד: המהירות הגבוהה ביותר של המכונית, זמן ההקפה וכוחות ה-G לרוחב, וקצב הלב של הנהג
מסך קונסולת מרכז - מציג נתוני ביצועים, זמני הקפה ומפת מסלול עם המיקום הנוכחי של המכונית.
מסך ההגה - ההגה הוא גרסה מפושטת לגלגל המירוץ של "פורמולה E" של דגם "NextEV" ונבנה על ידי אותה חברה.
מאפיינים > תאוצות

בין 0–100 קמ"ש היא 2.7 שניות.
בין 0–200 קמ"ש היא 7.1 שניות.
בין 0–300 קמ"ש היא 15.9 שניות.
תמונות

דגם "NIO EP9"
דגם "NIO EP9"
דגם "NIO EP9"
הערות שוליים

↑  דגם "NIO EP9" forbes.com/sites/neilwinton/2016/11/21/chinas-nextev-launches-nio-brand-and-worlds-fastest-electric-car
↑  דגם "ניאו EP9" במהירות של 160 מייל בנהיגה עצמית electrek.co/2017/02/27/nio-all-electric-supercar-self-driving
↑  דגם "NIO EP9" topspeed.com/cars/nio-ep9
↑  דגם "NIO EP9" carmagazine.co.uk/car-reviews/nio/nio-ep9-2017-review
↑  דגם "NIO EP9" edition.cnn.com/2017/05/17/motorsport/nio-ep9-nicki-shields-nextev-electric-car/index
↑  מסך ההגה של דגם  "NIO EP9" - תמונה caricos.com/cars/n/nio/2017_nio_ep9
נזקי בהמה

במשפט העברי, נזקי בהמה הם נזקים הנעשים על ידי בעל חיים שנמצא בבעלות אדם, וגרם נזק לבעלי חיים אחרים בבעלות אחרת, לאנשים או לרכוש. נזקי הבהמה מחולקים לשלושה סוגים עיקריים:
רגל – נזקים שגרם בעל החיים אגב הליכתו הרגילה.
שן – נזקים שגרם בעל חיים אגב אכילתו הרגילה.
קרן – נזקים שגרם בעל החיים באופן לא צפוי ולא שגרתי.
מקור הדיון

בספר שמות ישנם מספר פסוקים העוסקים בדיני שור שהזיק, מהם למדו חז"ל את דיני שור המזיק:
מקור הדיון > שור המזיק

חז"ל בתלמוד למדו מפסוקי התורה כי ישנם שני סוגי שור המזיק: שור תם שנגח רק פעם או פעמים, ושור מועד שנגח כבר 3 פעמים. את דיני שור תם למדו מהפסוק המובא בפרשת משפטים: ”וְכִי יִגֹּף שׁוֹר אִישׁ אֶת שׁוֹר רֵעֵהוּ וָמֵת: וּמָכְרוּ אֶת הַשּׁוֹר הַחַי וְחָצוּ אֶת כַּסְפּוֹ, וְגַם אֶת הַמֵּת יֶחֱצוּן”.
דינו של שור תם הוא לשלם חצי מהנזק שהזיק בלבד. כמו כן, שור תם משתלם מגופו כתשלום על ההיזק, וממילא אם שוויו של השור פחות משווי חצי הנזק, הניזוק מפסיד. יש מחלוקת תנאים האם בית דין גובים מהשור עצמו או שרק לוקחים מבעליו עד שוויו של השור. דיון נוסף ישנו בתלמוד האם חיוב חצי נזק הוא ממון או קנס, ונפסק להלכה שחצי נזק הוא קנס.
מקור הדיון > שור מועד

שור שהוחזק בחזקת נגחן נקרא בלשון חז"ל "שור המועד". שור מוגדר כמועד אם הוא נגח שלוש פעמים. מלבד תשלום הנזק בעל השור חייב מלכתחילה לשמור על השור כדי שלא יזיק. את דינו של שור המועד למדו מהפסוק בפרשת משפטים: ”אוֹ נוֹדַע כִּי שׁוֹר נַגָּח הוּא מִתְּמוֹל שִׁלְשֹׁם וְלֹא יִשְׁמְרֶנּוּ בְּעָלָיו: שַׁלֵּם יְשַׁלֵּם שׁוֹר תַּחַת הַשּׁוֹר וְהַמֵּת יִהְיֶה לּוֹ.”.
שור מועד משלם נזק שלם אף אם שוויו פחות משווי הנזק. אם המזיק בוחר לשלם בקרקעות, עליו לשלם מן המובחרות שבקרקעותיו ("קרקע עידית").
שור שהרג

במקרה ששור הרג אדם, בית דין מצווים לסקול את השור והרי הוא נאסר בהנאה. שור זה נקרא בלשון חז"ל "שור הנסקל". מקור דין זה מופיע גם הוא בפרשת משפטים: ”וְכִי יִגַּח שׁוֹר אֶת אִישׁ אוֹ אֶת אִשָּׁה וָמֵת: סָקוֹל יִסָּקֵל הַשּׁוֹר, וְלֹא יֵאָכֵל אֶת בְּשָׂרוֹ, וּבַעַל הַשּׁוֹר נָקִי”.
מלבד דין השור עצמו, התורה מפרטת גם את דין הבעלים שלו. אם השור הוא תם, אין בעליו מתחייבים בתשלום, כפי שמסיים הפסוק: ”וּבַעַל הַשּׁוֹר נָקִי”. ואם השור הוא מועד, מלבד עונש הסקילה של השור עצמו, בעלי השור צריכים לשלם כופר: ”וְאִם שׁוֹר נַגָּח הוּא מִתְּמֹל שִׁלְשֹׁם, וְהוּעַד בִּבְעָלָיו וְלֹא יִשְׁמְרֶנּוּ, וְהֵמִית אִישׁ אוֹ אִשָּׁה: הַשּׁוֹר יִסָּקֵל, וְגַם בְּעָלָיו יוּמָת. אִם כֹּפֶר יוּשַׁת עָלָיו: וְנָתַן פִּדְיֹן נַפְשׁוֹ, כְּכֹל אֲשֶׁר-יוּשַׁת עָלָיו”. במקרה שהשור הרג עבד כנעני, בעלי השור צריכים לשלם 30 שקלים לאדון העבד: ”אִם-עֶבֶד יִגַּח הַשּׁוֹר, אוֹ אָמָה: כֶּסֶף שְׁלֹשִׁים שְׁקָלִים יִתֵּן לַאדֹנָיו, וְהַשּׁוֹר יִסָּקֵל”.
שור שהרג > תשלום הכופר

שור המועד שהרג, על אף שנראה מהפסוק "השור יסקל וגם בעליו יומת" שבעליו גם כן חייבים מיתה, דרשו חז"ל במסכת בבא קמא שהכוונה לתשלום כופר, וכפי המתבאר מהמשך דברי הפסוק ("אם כופר יושת עליו"). חז"ל מנמקים את דרשתם בטענה שאין להרוג אדם על הריגת שורו. המקור לטענה זו הוא דרשה כי על מעשה רציחה שעל ידי האדם הוא מתחייב מיתה, אך לא על ידי רציחת שורו, וממילא חייבים לפרש שהכוונה לתשלום כופר בעד נפשו של האדם. כופר זה ניתן אפוא כפדיון נפש מחיוב מיתה בידי שמים הראויה לו מחמת שפשע ולא שמר את השור.
בתלמוד מובאת מחלוקת תנאים לגבי שיעור הכופר: חכמים סברו שהשיעור הוא כשוויו של האדם הניזק, ואילו רבי ישמעאל בנו של רבי יוחנן בן ברוקה סבר שהשיעור הוא כשוויו של האדם המזיק (דהיינו בעליו של השור).
יש מחלוקת תנאים האם תשלום הכופר הוא כגובה ערך המזיק ככפרה על נפשו של החוטא או כגובה ערך הניזק ככפרה על אשר הרג.
הדרך לשום שווי אדם על פי המשפט העברי היא לפי שוויו אם היה נמכר כעבד כנעני.
הכופר מוגדר בהלכה כקנס וממילא ההודאה בו פוטרת את המזיק מלשלם. ישנה התדיינות בגמרא האם הכופר הוא תשלום בעד הנזק (כמו כל נזיקין) או שכלל לא ניתן לשלם על היזק כזה בממון, אלא התשלום בא ככפרה על הריגת נפש.
שור שהרג > נימוקים לסקילת השור

התורה עצמה לא נימקה את סקילת השור, והמדרש מנה דין זה בכלל ה"חוקים", מצוות שטעמן אינו גלוי, שכן, הענשת בעל חיים החסר חופש בחירה מפתיעה. חכמי ישראל העלו כמה הסברים לדין זה:
סילוק בעלי חיים העלולים להזיק שוב בעתיד.
הרתעת בעלי הבהמות כדי שישמרו על בהמותיהם כראוי.
אזהרת העם שלא תבוא תקלה על ידיהם.
הדגשת חומרת מעשה הרצח וערך חיי האדם.
ה' מגלגל את מות השור באופן זה כעונש לבעליו על חטא אחר.
עונש לבעל החיים, מתוך תפיסת עולם שגם להם ישנה מערכת גמול אלוקית מוגדרת.
"כי שור שהמית את האדם, והוא הדין חיה ועוף שהמיתו, על כל פנים נקשר בו הכח שנקשר בנחש הקדמוני".
בחוקים קדומים לחוק המקראי

בחוקי חמורבי יש התייחסות כמעט זהה לנושא השור הנוגח. גם שם יש הפרדה בין נזק שגורם שור תם לבין נזק שגורם שור נגח. וגם שם יש הפרדה בין מקרה שבו שור מועד הורג אדם חופשי לבין מקרה שבו שור נגח הורג עבד.
בחוקי אשנונה יש מקבילה למקרה בו שור הורג שור אחר, ובמקרה זה שני בעלי השוורים יחלקו ביניהם את מחיר השור החי ואת שווי נבלת השור המת.
על פי חוקר המקרא, פרופסור מאיר מלול, מקורו של החוק המקראי הוא החוק האכדי.
על פי חוקר המקרא, פרופסור משה גרינברג, החוק העברי הוא היחיד בין החוקים העתיקים בו מוטל עונש מוות גם על בעליו של השור. הסיבה לכך, לפי פרופ' גרינברג, היא שהחוק המקראי נחשב כחוק אלוהי, בעוד שהחוקים הקדומים לו נחשבים כחוקים שנחקקו על ידי המלך. עונש מוות משקף את הגישה המקראית התופסת נטילת חיים כ"רע מוחלט" כנגד האל, מעשה הדורש ענישה חריפה. החוק המסופוטמי לא רואה בשור צד בדיון המשפטי ולכן השור לא נענש, ואילו המקרא רואה במעשהו של השור הנוגח נטילת צלם אלוהים ולכן על השור להיענש.
המקור המוסרי של הדין הייחודי הזה מופיע בספר בראשית:
וְאַךְ אֶת דִּמְכֶם לְנַפְשֹׁתֵיכֶם אֶדְרֹשׁ מִיַּד כָּל חַיָּה אֶדְרְשֶׁנּוּ וּמִיַּד הָאָדָם מִיַּד אִישׁ אָחִיו אֶדְרֹשׁ אֶת נֶפֶשׁ הָאָדָם: שֹׁפֵךְ דַּם הָאָדָם בָּאָדָם דָּמוֹ יִשָּׁפֵךְ כִּי בְּצֶלֶם אֱלֹהִים עָשָׂה אֶת הָאָדָם:
ראו גם

ארבעה אבות נזיקין
קרן (אב נזיקין)
שן ורגל
חזקת שור המועד
הערות שוליים

↑  ספר שמות, פרק כ"א, פסוק ל"ה.
↑  ספר שמות, פרק כ"א, פסוק ל"ו.
1 2  ספר שמות, פרק כ"א, פסוק כ"ח.
↑  ספר שמות, פרק כ"א, פסוקים כ"ט–ל'.
↑  ספר שמות, פרק כ"א, פסוק ל"ב.
↑  מובאת בשם "תנא דבי חזקיה", תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ט"ו, עמוד ב'.
↑  למשל תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף כ"ז, עמוד א'
↑  מדרש תנחומא, סדר משפטים, פרשה ז'.
1 2  פירוש רלב"ג על הפסוק.
1 2  רבנו בחיי, בפירושו על הפסוק.
1 2  פירוש שד"ל על הפסוק.
↑  ספר החינוך, מצווה נ"ב
↑  ר' אברהם בן הרמב"ם.
↑  פירוש רש"ר הירש על הפסוק
↑  אלשיך על הפסוק.
↑  על פי הפסוק (בראשית, ט', ה'): "וְאַךְ אֶת דִּמְכֶם לְנַפְשֹׁתֵיכֶם אֶדְרֹשׁ, מִיַּד כָּל חַיָּה אֶדְרְשֶׁנּוּ, וּמִיַּד הָאָדָם מִיַּד אִישׁ אָחִיו אֶדְרֹשׁ אֶת נֶפֶשׁ הָאָדָם". במדרש אגדה (בובר) נאמר על כך: "שאם החיות יהרגו אותו, כגון שטרפו ארי או נחש ויהרגנו, אני אדרוש ואתבע דמו מן החיות". כן כתבו רבים ממפרשי פסוק זה, וכן הרחיבו הרד"ק בתהלים (קמ"ה, י"ז), ורד"צ הופמן על דין סקילת השור.
↑  חוקי חמורבי 250–252
↑  M. Malul, The Comparative Method in Ancient Near Eastern and Biblical Legal Studies, AOAT 227. Neukirchen-Vluyn: Neukirchener, 1990.
↑  משה גרינברג, הנחות היסוד של החוק הפלילי במקרא, עמודים 12–15
↑  ספר בראשית, פרק ט', פסוקים ה'–ו'.
| ספר שמות |
| --- | --- | --- |
| פרשת שמות | גזירות פרעה • שעבוד מצרים • משה בתיבה • בתיה בת פרעה • בריחת משה למדין • הסנה הבוער • צפורה במלון • משה בארמון פרעה |  |
| פרשת וארא | עשר מכות מצרים • מכת דם • מכת צפרדע • מכת כינים • מכת ערוב • מכת דבר • מכת שחין • מכת ברד |  |
| פרשת בא | מכת ארבה • מכת חושך • פסח מצרים • מכת בכורות • יציאת מצרים • קידוש בכורות • תפילין |  |
| פרשת בשלח | עמוד הענן ועמוד האש • קריעת ים סוף • שירת הים • שירת מרים • מרה • אילם • מן • פרשת המן • תחום שבת • מסה ומריבה • רפידים • מלחמת עמלק |  |
| פרשת יתרו | יתרו וצפורה • עצת יתרו • שלושת ימי ההגבלה • מעמד הר סיני • עשרת הדיברות • לא תעשון אתי |  |
| פרשת משפטים | עבד עברי • אמה עברייה • חובל • נזקי בהמה (קרן, שן ורגל) • נזקי בור • נזקי אש • גנבה והבא במחתרת • דיני שומרים • מפתה • כל אלמנה ויתום לא תענון • טרפה • אחרי רבים להטות • ברית האגנות • לוחות הברית |  |
| פרשת תרומה | בניית המשכן • ארון הברית • הכפורת • הכרובים • השולחן • המנורה • יריעות המשכן • קרשי המשכן • האדנים • הפרוכת • מזבח הנחושת • קלעי חצר המשכן. |  |
| פרשת תצוה | הדלקת הנרות במקדש • בגדי כהונה • קורבן התמיד • שבעת ימי המילואים • חנוכת המשכן • מזבח הזהב |  |
| פרשת כי תשא | מחצית השקל • כיור הנחושת • קטורת הסמים • שמן המשחה • חטא העגל • שבירת הלוחות • שלש עשרה מידות הרחמים • קרינת פני משה |  |
| פרשת ויקהל | יריעות המשכן • קרשי המשכן • הארון • השולחן • המנורה • מזבח הזהב • מזבח הנחושת • כיור  • קלעי החצר |  |
| פרשת פקודי | סיכום הקמת המשכן • חנוכת המשכן |  |
| דמויות בספר | שפרה ופועה • עמרם • יוכבד • משה • אהרן • מרים הנביאה • פרעה • בתיה • יתרו • צפורה • נחשון בן עמינדב • יהושע בן נון • בצלאל בן אורי • אהליאב בן אחיסמך |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
ניאו (יצרן רכב)

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בניו יורק (NIO)  הבורסה לניירות ערך בהונג קונג (10 במרץ 2022–9866) 
 מייסדים:  ויליאם לי
 תקופת הפעילות:  נובמבר 2014 – הווה (כ־10 שנים)
 מיקום המטה:  שאנגחאי, סין
 ענפי תעשייה:  תעשיית הרכב
 מוצרים עיקריים:  מכוניות חשמליות
 הכנסות:  US$791,800,000 (2020)
 רווח תפעולי:  US$706,153,000 (2020)
 רווח:  US$7,081,505,000 (2020)
 הון עצמי:  US$4,164,132,000 (2020)
 מנכ"ל:  ויליאם לי
 עובדים:  20,000+ (2023)
  
 www.nio.com
 
ניאו (בסינית: 蔚来; פין-יין: Wèilái) היא יצרנית רכב, שבסיסה בשאנגחאי, המתמחה בעיצוב ופיתוח מכוניות חשמליות. החברה פעילה באליפות פורמולה אי של FIA, במרוצי כלי רכב חשמליים חד-מושביים.
החברה עוסקת בפיתוח ותפעול עמדות החלפת סוללות לרכביה, כחלופה לתחנות טעינה קונבנציונליות. היא מפעילה למעלה מ-1,300 תחנות להחלפת סוללות בסין.
היסטוריה

ניאו הוקמה על ידי ויליאם לי (בסינית: 李斌; פין-יין: Lǐ Bīn), יו"ר החברות Bitauto ו-NextEV, בשנת 2014. מיד לאחר הקמתה, השקיעו בה מספר חברות היי-טק מרכזיות, כולל Tencent, טמסק אחזקות, Baidu, סקויה, לנובו ו-TPG. את הדגם הראשון, מכונית הספורט ניאו EP9, השיקה החברה כבר ביום הקמתה.
באפריל 2017 הציגה החברה את מכונית הקונספט בתצורת סטיישן ניאו Eve.
בדצמבר 2017 השיקה החברה את ניאו ES8, רכב SUV שכולל טכנולוגיית החלפת מצברים מהירה, עם אפשרת להשכרתם במקום רכישת המכונית כחבילה כוללת, בדומה לקונספט שהציגה חברת בטר פלייס הישראלית שנכשלה במסחור הטכנולוגיה.
בספטמבר 2018, ביצעה החברה הנפקה ראשונה לציבור בבורסה לניירות ערך של ניו יורק וגייסה מיליארד דולר דולר, עד אותה עת מכרה החברה רק 2,000 כלי רכב. בתחילת 2020, ניאו הייתה על סף פשיטת רגל ומחיר המניה שלה ירד ב-62% מאז הנפקתה. בסוף אפריל 2020, Nio הכריזה על קבלת מימון נוסף בסך כמיליארד דולר מקבוצת משקיעים סיניים. בנוסף קיבלה תמיכה והלוואות מהנציבות העירונית של העיר חפיי במחוז אנחווי כדי לסייע לה לפתח את שרשרת האספקה שלה לסוללות, מנועים ומערכות בקרה. במהלך השנה הבאה, ייצור המכוניות של החברה גדל ב-81% והערכת השווי של החברה. הגיע ל-100 מיליארד דולר.
בשנת 2022 החל ייצור דגם "ניאו ES7".
נתוני ייצור

| שנה | סה"כ | דגם> ES6 | דגם> ES8 | דגם> EC6 | דגם> ET7 | דגם> ES7 | דגם> ET5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | 11,348 | - | 11,348 | - | - | - | - |
| 2019 | 20,565 | 11,433 | 9,132 | - | - | - | - |
| 2020 | 43,728 | 27,945 | 10,861 | 4,922 | - | - | - |
| 2021 | 91,429 | 41,474 | 20,050 | 29,905 | - | - | - |
| 2022 | 122,486 | 73,440 | 73,440 | 73,440 | 23,075 | 14,158 | 11,813 |
| 2023 | 160,038 |  |  |  |  |  |  |
פעילות ושיווק בישראל

בינואר 2017 החברה חתמה על מזכר הבנות עם חברת מובילאיי הישראלית, לשותפות אסטרטגית בפיתוח מודול נהיגה אוטונומי. במהלך 2020 הגיעו לישראל כלי רכב חשמליים ראשונים של ניאו, לצורך ניסויים במסגרת שיתוף הפעולה עם מובילאיי. בדצמבר 2020 הוכרז כי ניאו תשתתף במיזם ה"רובו-טקסי" - המוניות האוטונומית של מובילאיי. בספטמבר 2021 הציגו מובילאיי וניאו לראשונה את מיזם ה"רובו-טקסי" המבוסס על הדגם ES8, והודיעו שיתחיל לפעול בתל אביב במהלך 2022.
באוגוסט 2023 הודיעה חברת דלק מוטורס כי תתחיל לייבא את רכבי ניאו לישראל. אך מאחר שניאו מוכרת מכוניות רק ישירות ללקוחות ולא דרך יבואנים או סוכנים, דלק מוטורס הודיעה כי תפעול כיבואן מקביל, ותרכוש את המכוניות בזיכיון מחברת הבת - ניאו נורווגיה. שיווק הרכבים בישראל החל באוקטובר 2023, שבשלב הראשון שווקו שלושה דגמים: ET5, ET7 ו-ES8. דלק מוטרס הבטיחה להקים בישראל גם שתי תחנות להחלפה מהירה של סוללות. במאי 2024 דווח כי נמכרו רק 70 כלי רכב של המותג בישראל מאז החלה לפעול בישראל.
ראו גם

טסלה
הערות שוליים

↑  רן אלקובי, בטר פלייס לא מתה, פשוט קוראים לה NIO, באתר קארטיוב, ‏31 בינואר 2023
↑  רויטרס, העליבאבא הבא? סטארט-אפ המכוניות החשמליות NIO מתכנן לגייס 2 מיליארד דולר בהנפקה, באתר TheMarker‏, 28 בפברואר 2018
↑  רועי צוקרמן, אוטו, מאקו, ‏חדש על הכביש: קרוסאובר חשמלי חדש וסופר מתקדם, באתר גלובס, 25 בדצמבר 2017
↑  בלומברג, המתחרה הסינית של טסלה גייסה מיליארד דולר בהנפקה בארה"ב, באתר TheMarker‏, 12 בספטמבר 2018
↑  תומר הדר והגר רבט, השותפה של מובילאיי בסכנה: יצרנית הרכב הסינית NIO עלולה לפשוט רגל, באתר כלכליסט, 19 במרץ 2020
↑  יוסף חרש, בכביש המהיר בסין מניות יכולות לטוס ב-1,000% גם בקורונה, באתר TheMarker‏, 19 בנובמבר 2020
↑  תומר הדר, מובילאיי תשתף פעולה עם LUCID האמריקאית ו-NIO הסינית, באתר כלכליסט, 8 בינואר 2017
↑  דובי בן גדליהו, ‏אורחת חשמלית מעניינת בישראל: חברת הרכב NIO הסינית, באתר גלובס, 31 במאי 2020
↑  דובי בן גדליהו, ‏"טסלה הסינית" חוברת למיזם המוניות האוטונומי של מובילאיי, באתר גלובס, 1 בדצמבר 2020
↑  שגיא כהן, מובילאיי חושפת את הרובו-טקסי של מוביט, באתר TheMarker‏, 7 בספטמבר 2021
↑  דניאל שמיל, חשמלית סינית נוספת מגיעה לישראל: דלק חתמה על הסכם עקיף ליבוא ניאו, באתר TheMarker‏, 15 באוגוסט 2023
↑  דניאל שמיל, עם החלפת סוללות מהירה: מותג רכבי היוקרה הסיני ניאו מגיע לישראל, באתר TheMarker‏, 2 באוקטובר 2023
↑  דניאל שמיל, רק 70 מכוניות בארבעה חודשים: האם יש בישראל מקום למותג יוקרה סיני?, באתר TheMarker‏, 12 במאי 2024
סבכי אפור

| סבכי אפור |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: חולייתנים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: פירות ==> פריעופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: סבכיים
סוג:: סבכי
מין:: סבכי אפור
שם מדעי
 Sylvia borin ‏בודארט, 1783
תחום תפוצה


Cuculus canorus canorus + Sylvia borin borin
סבכי אפור (שם מדעי: Sylvia borin) הוא סבכי טיפוסי נפוץ המתרבה בצפון ובאזורי האקלים ממוזג של אירופה ועד מערב אסיה. ציפור שיר קטנה זו נודדת, וחורפת במרכז ודרום אפריקה. בישראל מצוי באביב בכל חלקי הארץ, ולעיתים גם בסתיו.
מאפיינים

הסבכי האפור חסר תווים בולטים ואחיד למדי. אורכו 13-14.5 ס"מ, גופו העליון חום אפור-זית, ולבנבן בצידו התחתון, צידי הגוף בצבע בז וצידי הצוואר אפרפרים, רגליו אפורות. הוא ניזון מחרקים ופירות כמו רוב סוגי הסבכי. זהו מין הנמצא ביערות, מטעים וגנים. הקן נבנה בשיחים נמוכים והנקבה מטילה 3 עד 7 ביצים.
שירת הסבכי האפור נעימה ופטפטנית, וחלקיה ברורים כשל השחרור. שירתו עשויה לבלבל עם שירת הסבכי שחור-כיפה, אולם שירתו של הסבכי האפור מלודית יותר וחסרה את הסיום המסלסל האופייני לסבכי שחור-כיפה. למרות חוסר הדמיון בדפוס הצבעים, שני מינים אלו ככל הנראה בעלי קרבת משפחה יותר מכל יתר הסבכים האחרים.
הסבכי האפור נתן את השם והרבה מן החומר ליצירה La fauvette des jardins של המלחין אוליבייה מסייאן.
הערות שוליים

↑  סבכי אפור באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558066405171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נשימת יתר

נשימת יתר או אוורור יתר (באנגלית: Hyperventilation; היפרוונטילציה, בראשי תיבות: HV) היא נשימה מהירה מאוד המביאה לסילוק של פחמן דו-חמצני (CO2) המדרדרת את רמתו בדם. לעיתים קרובות תסמונת נשימת יתר נוצרת ממצבי חרדה או דחק והיא חופפת עם התקף פאניקה שבהפרעת פאניקה.
התופעה מתרחשת גם במצבים קשורים לשהייה בגובה רב, אחרי חבלת ראש, אירוע מוחי, הפרעות נשימתיות כמו אסתמה, דלקת ריאות, פנאומותורקס, הפרעות של כלי הדם והלב כמו תסחיף ריאתי, בחום גבוה, אנמיה, תופעות לוואי לתרופות מסוימות.
אדם בריא נושם בין 12 ל-20 נשימות בדקה. קצב נשימות תקין מאפשר לגוף להעשיר את הדם בכמות החמצן הנדרשת ולפנות מהדם את הפחמן הדו-חמצני המיוצר בגוף. מצב של נשימה מהירה ושטחית לאורך זמן גורם לפינוי מוגבר של הפחמן הדו-חמצני מהגוף, וכתוצאה מכך לירידה ברמתו התקינה בדם. ירידה זו גורמת לירידה בחומציות של הדם (עליה ב-pH, בססת).
סימנים

אדם שנמצא בהתקף נשימת יתר מרגיש נימולים בשפתיים, באצבעות הידיים ובאצבעות הרגליים כתוצאה מן הירידה ברמת הסידן בגוף (ירידה ברמת החומציות של הדם). ירידת רמת החומציות בדם מובילה בין היתר לכיווץ של כלי דם במוח מה שמוביל למעין מחסור בחמצן שגורם לסימנים נוספים כגון כאבי ראש, סחרחורות, אי שקט ובמקרים קיצוניים, ייתכן גם מצב הדומה לעילפון עד כדי חוסר תגובה של האדם.
במקרים רבים, ידי האדם שנמצא בהתקף יהיו בצורת האות "ר" (ספאזם) או "יד של מיילד" ולפעמים אף יחוש בכאבים בחזה עקב הנשימות המהירות (לא ממקור לבבי). סימנים נוספים הם נשימה מהירה, דופק מהיר, כאבים בחזה ותחושת חרדה.
טיפול

הטיפול הוא בעיקרו החזרת מנגנון הנשימה לקצב תקין.
כיוון שלרוב הרקע להתקף מסוג זה הוא ממקור רגשי, עיקר הטיפול יהיה על ידי הרגעה ובידוד האדם מהסיטואציה שעוררה את ההתקף. רצוי לבקש מהאדם לקחת נשימות עמוקות ואיטיות ולהשתדל ל"החזיק" את האוויר בריאות 2–3 שניות לפי נשיפתו. בעבר, מקובל היה להורות לאדם בהתקף לבצע נשימות ושאיפות לתוך שקית אטומה הצמודה לפיו, זאת על מנת להכניס לריאות אוויר עשיר בפחמן דו-חמצני במטרה להעלות את ריכוזו בדם. פעולה זו אמנם מחזירה בדרך כלל את קצב הנשימה לקצב סדיר בתוך זמן קצר, אך אסורה כיום מתוך חשש לחנק.
ראו גם

היפוונטילציה
אימוני נשימה
הערות שוליים

↑  נְשִׁימַת יֶתֶר במילון רפואה (תשנ"ט), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  JA Vosswinkel, CEM Brathwaite, TR Smith et al. Hyperventilation increases muscle protein synthesis in critically ill trauma patients, Journal of Surgical Research, 2000
↑  Byrd, Jr, Ryland P, Respiratory Alkalosis: Background, Pathophysiology, Epidemiology, 2019-11-12
↑  Brian Kern, Hyperventilation Syndrome: Practice Essentials, Pathophysiology, Etiology, emedicine.medscape.com, 2019-11-27
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536178705171  GND: 4161100-7  LCCN: sh85063737 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.