stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלגברת לי
הצגה של אלגברת לי

תהי  L אלגברת לי. הצגה של  L היא מרחב וקטורי  V יחד עם העתקה ביליניארית
L\times V\to V,\ x\in L,v\in V\mapsto xv המקיימת את התנאי  [x,y]v=x(yv)-y(xv).
במילים אחרות, הצגה של  L במרחב וקטורי  V ניתנת על-ידי הומומורפיזם של אלגבראות לי  L\to \operatorname {End} (V),
כאשר מבנה של אלגברת לי על  \operatorname {End} (V) ניתנת על-ידי קומוטטור של אופרטורים.
הצגה של אלגברת לי > ההצגה המצורפת

על האלגברה  L מגדירים את הפעולה המצורפת של איבר  x, לפי  \operatorname {ad} _{x}(y)=[x,y]. זוהי פונקציה  \operatorname {ad} :L\rightarrow \operatorname {End} (L), המהווה (לפי זהות יעקובי) הומומורפיזם של אלגברות לי.
אלגברת לי של חבורת לי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אלגברת לי של חבורת לי מתקבלת על ידי לקיחת המרחב המשיק של איבר היחידה:  {\mathfrak {g}}=\operatorname {Lie} (G)=T_{e}G. כל וקטור משיק  X\in {\mathfrak {g}} מגדיר באופן יחיד את שדה הווקטורים על החבורה  G האינוואריאנטי ביחס לפעולה של  G על עצמה מצד שמאל. אוסף שדות הווקטורים האינוואריאנטיים סגור ביחס לסוגרי לי של שדות הווקטורים; זה מגדיר את הסוגריים על  {\mathfrak {g}}=\operatorname {Lie} (G). בניה זו מגדירה פונקטור מקטגוריה של חבורות לי לזאת של אלגבראות לי. ישנן חבורות לי שונות עם אותה אלגברת לי. כך למשל, אלגברת לי  {\mathfrak {so}}_{n} מתאימה לחבורות לי  \mathrm {SO} _{n},  \mathrm {O} _{n} ו- \mathrm {Spin} _{n}. עם זאת, לכל אלגברת לי ממשית בעלת ממד סופי מתאימה חבורת לי יחידה שהיא פשוטת קשר.
הקשר לאלגבראות אסוציאטיביות > המעטפת האסוציאטיבית

אם  (A,\cdot ) אלגברה אסוציאטיבית, אפשר להגדיר בה פעולה חדשה על ידי  [x,y]=x\cdot y-y\cdot x, והאלגברה המתקבלת, בעלת המבנה החיבורי של  A והמבנה הכפלי שמגדירה הפעולה החדשה, היא תמיד אלגברת לי, שאותה מסמנים ב- A^{-}. כל אלגברת לי  L ניתנת לשיכון באלגברת מהצורה  A^{-} (משפט פואנקרה-בירקהוף-וויט). אם  L מממד סופי, קיימת  A כזו מממד סופי אף היא (Ado במאפיין אפס, Iwasawa במאפיין חיובי); אלגברה כזאת נקראת מעטפת אסוציאטיבית של  L. לכל אלגברת לי  L קיימת מעטפת אסוציאטיבית אוניברסלית,  U(L). המעטפת האוניברסלית היא תחום אינסוף-ממדי המשוכן בחוג עם חילוק, וכאשר  L מממד סופי (בתור מרחב וקטורי) אז  U(L) בעלת ממד גלפנד-קירילוב השווה לממד של  L. קטגוריה של מודולים מעל אלגברת לי  L שקולה
לקטגוריה של מודולים שמאליים מעל  U(L).
באופן כללי יותר, לכל אלגברה לא אסוציאטיבית  A אפשר להגדיר פעולת 'סוגרי לי' באותו אופן, אולם לא תמיד תתקבל אלגברת לי; אלגברה  A שהאלגברה המתקבלת ממנה היא אלגברת לי, נקראת Lie admissible. מחלקה זו מוגדרת על ידי זהות חלשה ביותר של האסוציאטור:  \sum _{\sigma \in S_{3}}\operatorname {sgn}(\sigma )(x_{\sigma 1},x_{\sigma 2},x_{\sigma 3})=0. במאפיין שונה מ-2, משפחת האלגברות שהן גם Lie admissible וגם מקיימות את הזהות הגמישה מאופיינת על ידי הזהות  (x,y,z)=(y,x,z)+(x,z,y), שממנה נובע  (x,y,z)+(y,z,x)+(z,x,y)=0.
הקשר לאלגבראות אסוציאטיביות > מעטפת פואסון

אלגברת פואסון היא אלגברה קומוטטיבית המצוידת במבנה פואסון, שהוא סוגריים  \{\cdot ,\cdot \} המהווים סוגרי לי, ולכל  x\in L ההעתקה  \{x,-\} מהווה דריבציה; במילים אחרות, לכל  x,y,z מתקיים  \{x,yz\}=\{x,y\}z+y\{x,z\}.
לכל אלגברת לי  (L,[\cdot ,\cdot ]) ניתן להתאים מעטפת פואסון, שהמבנה שלה כאלגברה קומוטטטיבית היא האלגברה הסימטרית של  L, כלומר אלגברת פולינומים במשתנים פורמליים המתאימים לאיברי בסיס של  L, ומבנה הפואסון מושרה על ידי  \{x,y\}=[x,y] לכל שני איברי בסיס  x,y\in L.
המבנה של אלגברות לי סוף-ממדיות

תורת המבנה של אלגברות לי ידועה בעקבות עבודות של אלי קרטן ואחרים. לאלגברת לי מממד סופי יש רדיקל פתיר (אידיאל פתיר מקסימלי), ומודולו הרדיקל האלגברה פשוטה למחצה, ומתפרקת לסכום ישר של אלגברות לי פשוטות.
לכל אלגברת לי פשוטה למחצה  L קיימת תת-אלגברת קרטן  H, שהיא תת-אלגברה קומוטטיבית מקסימלית וכך שכל איבר שלה פועל על  L כאופרטור פשוט למחצה. העתקה ליניארית  \lambda :H\to \mathbb {F}  השונה מ- 0 נקראת שורש אם המרחב  L_{\lambda }=\left\{x\in L\mid \forall a\in H:\mathrm {ad} _{a}(x)=[a,x]=\lambda (a)x\right\} אינו אפס.
קבוצת השורשים  \Delta  סופית והיא מביאה לפירוק של  L לסכום ישר  L=L_{0}\oplus \bigoplus _{\lambda \in \Delta }L_{\lambda }. בפירוק זה   H=L_{0}.
על קבוצת השורשים ביחס לתת-אלגברת קרטן  H של  L אפשר לחשוב כקבוצה של וקטורים במרחב הדואלי  H^{*}, שהוא מרחב מכפלה פנימית ביחס לתבנית קילינג של  L. באופן כזה, מקיימת קבוצת השורשים מספר אקסיומות גאומטריות, ובראשן העובדה שהיא סגורה לשיקוף ביחס לכל אחד מן האיברים שלה (ראה מערכת שורשים). מאקסיומות אלה נובע, למשל, שהזווית בין שני שורשים פשוטים יכולה להיות ישרה או קהה. את הזוויות האלה אפשר לקודד במטריצת קרטן, שממנה אפשר לשחזר את לוח הכפל של  L כולה. את אלגברת לי אפשר לתאר גם באמצעות דיאגרמות דינקין המקודדות את המבנה של מערכת השורשים של האלגברה.
התכונות המיוחדות למטריצות קרטן מאפשרות למיין את כל האלגברות הפשוטות מעל שדה סגור אלגברית ממאפיין 0: ישנן ארבע משפחות אינסופיות  A_{n},B_{n},C_{n},D_{n}, ועוד חמש אלגברות 'ספורדיות':  G_{2},F_{4},E_{6},E_{7},E_{8}. מיון דומה מופיע גם בתחומים אחרים של המתמטיקה: חבורות קוקסטר, חבורות סופיות פשוטות, טיפוסי סינגולריות בגאומטריה אלגברית, ועוד.
הקשר לאלגברות ז'ורדן

תהי  L אלגברת לי מעל חוג קומוטטיבי שבו 2,3 הפיכים. איבר  a\in L שעבורו  \,\operatorname {ad} _{a}^{3}=0 נקרא איבר ז'ורדן. לכל איבר ז'ורדן ניתן לצייד את  L בפעולה חדשה:  x\bullet y=[[x,a],y]; נסמן ב- \ L_{a} את האלגברה  L=L/\operatorname {Ker} (\operatorname {ad} _{a}^{2}) עם הפעולה המושרית מ- \bullet  על מנה זו. זוהי אלגברת ז'ורדן, המקודדת חלק מן המידע הצפון ב- L. למשל, אם  L אלגברת לי עם זהות פולינומית, אז גם  \ L_{a}מקיימת זהות (ז'ורדן) פולינומית.
ראו גם

הכללות של אלגברות לי: אלגברת מלצב, אלגברת לייבניץ, אלגברת פואסון.
| אלגברה מופשטת |
| --- | --- | --- |
| ענפים | אלגברה ליניארית • אלגברה בוליאנית • אלגברה דיפרנציאלית • אלגברה הומולוגית • גאומטריה אלגברית • טופולוגיה אלגברית • תורת גלואה • תורת החבורות • תורת החוגים • תורת המספרים האלגברית • תורת הקטגוריות • תורת השדות |  |
| מבנים אלגבריים | מאגמה • חבורה למחצה • מונואיד • חבורה • חבורה אַבּלִית • חוג • תחום שלמות • שדה • מודול • מרחב וקטורי • אלגברה (מבנה אלגברי) • אלגברת לי • אלגברת הקווטרניונים של המילטון • אלגברה לא אסוציאטיבית |  |
| מושגי יסוד | הומומורפיזם • משפטי האיזומורפיזם • תת-חבורה נורמלית • אידיאל • לוקליזציה • מכפלה טנזורית • הצגה ליניארית |  |
All Things Must Pass

All Things Must Pass הוא אלבום משולש של מוזיקאי הרוק האנגלי ג'ורג' האריסון. האלבום הוקלט ויצא בשנת 1970. הייתה זו עבודת הסולו הראשונה של האריסון אחרי פירוק הביטלס באפריל של אותה השנה, והאלבום השלישי שלו כיוצר עצמאי. הוא כולל את הסינגלים הלהיטים "My Sweet Lord" ו-"What Is Life", כמו גם השיר "Isn't It a Pity" ושיר הנושא שנדחו על ידי הביטלס. האלבום משקף את השפעת הפעילות המוזיקלית של האריסון עם אמנים ולהקות כבוב דילן, הבנד, דלני ובוני ובילי פרסטון בין השנים 1968–1970, וצמיחתו כאמן מעבר לתפקידו התומך בחברי הלהקה שלו לשעבר ג'ון לנון ופול מקרטני. All Things Must Pass מציג את צליל החתימה של האריסון, גיטרת הסלייד והנושאים הרוחניים שנכחו בכל עבודות הסולו הבאות שלו. הגרסה המקורית של התקליט כללה שני תקליטים של שירים ותקליט שלישי של ג'מים לא רשמיים, שנקראו Apple Jam. פרשנים אחדים מפרשים את תמונת האלבום, המציגה את האריסון מוקף בארבעה גמדי גינה, כהצהרה על עצמאותו מהביטלס.
ההפקה החלה באולפני אבי רוד בלונדון במאי 1970, עם אוברדאבינג נרחב ומיקסינג עד אוקטובר. בין קאסט הנגנים הגדול היו אריק קלפטון וחברי הלהקה של דלני ובוני - שלושה חברים שהקימו את דרק והדומינוס עם קלפטון במהלך ההקלטה - כמו גם רינגו סטאר, גארי רייט, בילי פרסטון, קלאוס וורמן, ג'ון ברהם, באדפינגר ופיט דרייק. הסשנים הניבו חומר לאלבום כפול, שרובו לא פורסם.
All Things Must Pass היה הצלחה ביקורתית ומסחרית עם הוצאתו לאור, ונשאר זמן רב במקום הראשון במצעדים במדינות רבות ברחבי העולם. האלבום הופק על ידי פיל ספקטור ומעסיק את ה"קיר" שלו של טכניקת ייצור הסאונד שלו כדי ליצור אפקט בולט[דרושה הבהרה]; בן גרסון מהרולינג סטון תיאר את הצליל כ-"וגנריאני, ברוקנריאני, המוזיקה של פסגות הרים ואופקים גדולים". בהתייחסות להפתעה הנרחבת של הופעת הבכורה של האריסון לאחר הביטלס, השווה ריצ'רד ויליאמס את האלבום לתפקיד הראשון של גרטה גרבו במדיה והכריז: "Garbo talks! – Harrison is free!". לדברי קולין לארקין, כותב במהדורת 2011 של האנציקלופדיה למוזיקה פופולרית, All Things Must Pass "מדורג באופן כללי" כאלבום הסולו הטוב ביותר של אחד מחברי הביטלס לשעבר.
במהלך השנה האחרונה לחייו, פיקח האריסון על מסע פרסום מוצלח להנפקה מחדש לציון 30 שנים להוצאת האלבום. בעקבות ההנפקה המחודשת, במרץ 2001, הסט קיבל מעמד פלטינה 6 פעמים על ידי תעשיית איגוד ההקלטות של אמריקה. בין הופעות האלבום על רשימות האלבומים הטובים ביותר של המבקרים, All Things Must Pass דורג במקום ה-79 ברשימת "100 האלבומים הטובים ביותר בכל הזמנים" ב-1993, ואילו מגזין הרולינג סטון הציב אותו במקום ה-433 ברשימת "500 האלבומים הטובים ביותר של כל הזמנים". בחודש ינואר 2014, All Things Must Pass נכנס להיכל התהילה של הגרמי.
רשימת השירים

צד א'
"I'd Have You Anytime" – 2:56
"My Sweet Lord" – 4:38
"Wah-Wah" – 5:35
"Isn't It a Pity" – 7:10
צד ב'
"What Is Life" – 4:22
"If Not for You" – 3:29
"Behind That Locked Door" – 3:05
"Let It Down" – 4:57
"Run of the Mill" – 2:49
צד ג'
"Beware of Darkness" – 3:48
"Apple Scruffs" – 3:04
"Ballad of Sir Frankie Crisp" – 3:48
"Awaiting on You All" – 2:45
"All Things Must Pass" – 3:44
צד ד'
"I Dig Love" – 4:55
"Art of Dying" – 3:37
"Isn't It a Pity" – 4:45
"Hear Me Lord" – 5:46
צד ה' (Apple Jam)
"Out of the Blue" – 11:14
"It's Johnny's Birthday" – 0:49
"Plug Me In" – 3:18
צד ו' (Apple Jam)
"I Remember Jeep" – 8:07
"Thanks for the Pepperoni" – 5:31
Paul Simon in Concert: Live Rhymin'

Paul Simon in Concert: Live Rhymin' (בעברית: פול סיימון בקונצרט: חורז בהופעה חיה) הוא אלבום הופעה של זמר הפולק והרוק היהודי-אמריקאי פול סיימון. האלבום ראה אור במרץ 1974 בהוצאת קולומביה רקורדס. האלבום כולל שירים ממסע ההופעות של סיימון, אליו יצא בעקבות הוצאתו לאור של האלבום There Goes Rhymin' Simon ב-1973. באלבום שישה משירי סיימון וגרפונקל וחמישה שירים משני האלבומים הראשונים שהוציא סיימון לאחר פרידתו מארט גרפונקל, פול סיימון ו-There Goes Rhymin' Simon.
במרץ 1974 נערך טקס פרסי הגראמי בו היה מועמד אלבומו הקודם של סיימון, There Goes Rhymin' Simon, לפרס האלבום הטוב ביותר של השנה ופרס ביצוע הפופ הגברי הווקאלי הטוב ביותר (האלבום הפסיד בשתי הקטגוריות). בקולומביה רקורדס ביקשו לנצל את הפרסום לו זכה סיימון והוחלט להוציא לאור אלבום הופעה. האלבום הופק על-ידי פיל ראמון, שעבד עם סיימון על There Goes Rhymin' Simon.
סיימון מבצע לבדו את שלושת השירים הראשונים באלבום והלהקה הדרום-אמריקאית אורובמבה (הידועה גם בשם לוס אינקס) מלווה אותו בשירים El Condor Pasa, Duncan ו-The Boxer. בשיר The Boxer מופיע לראשונה בית נוסף שלא מושר בגרסה של סיימון וגרפונקל. בחמשת השירים הראשונים של צד ב' של האלבום משתתפת להקת ג'סי דיקסון. השירים הם בעיבודים חדשים כאשר השיר Bridge Over Troubled Water מתארך למעבר לשבע דקות. השיר Jesus is the Answer מבוצע על-ידי להקת ג'סי דיקסון, ללא פול סיימון.
האלבום הגיע למקום ה-33 במצעד האלבומים בילבורד 200 וזכה במעמד של אלבום זהב (חצי מיליון עותקים). האלבום לא הצליח להשתלב במצעד האלבומים הבריטי.
רשימת רצועות

| מס' | שם השיר | משך |
| --- | --- | --- |
צד א'
| 1 | Me and Julio Down by the Schoolyard | 02:47 |
| 2 | Homeward Bound | 02:45 |
| 3 | American Tune | 03:58 |
| 4 | El Cóndor Pasa (If I Could) | 04:08 |
| 5 | Duncan | 05:11 |
| 6 | The Boxer | 06:11 |
צד ב'
| 7 | Mother and Child Reunion | 04:00 |
| 8 | The Sound of Silence | 04:27 |
| 9 | Jesus Is the Answer | 03:28 |
| 10 | Bridge over Troubled Water | 07:10 |
| 11 | Loves Me Like a Rock | 03:16 |
| 12 | America | 04:35 |
|  |  | אורך כולל: 51:56 |
הערות שוליים

↑  Robert Hillburn, Paul Simon: The Life, London: Simon & Schuster, 2018, עמ' 192
↑  Chris Charlesworth, The Complete Guide to the Music of Paul Simon and Simon & Garfunkel, London: Omnibus Press, 1997, עמ' 111-112
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: c0219393-4457-35f2-82c7-1048486f938b
Desire (אלבום)

Desire הוא אלבום האולפן השבעה עשר של הזמר האמריקאי-יהודי בוב דילן, שיצא לאור ב-5 בינואר 1976 על ידי קולומביה רקורדס. זהו אחד מהאלבומים מרובי המשתתפים של דילן, בהשתתפות המוזיקאים שליוו אותו בסיבוב ההופעות Rolling Thunder Revue, שקיים בשנים 1976–1975 (שתועדו מאוחר יותר באלבום Bootleg Series Vol. 5). רבים מהשירים כללו גם קולות רקע של אמילו האריס ורוני בלקלי. רוב האלבום נכתב במשותף עם ז'אק לוי, והוא מורכב משירי סיפור ארוכים, ששניים מהם עוררו מחלוקת: "Joey" בן 11 הדקות, שנראה כמפאר את הפושע האלים "ג'ואי המשוגע" גאלו, ו-"Hurricane", הרצועה הפותחת, שמתארת את מקרה הרצח בו הואשם המתאגרף רובין קרטר (אנ'), שהשיר טוען כי הופלל. קרטר שוחרר ב-1985, לאחר ששופט ביטל את הרשעתו בערעור.
כאלבום המשך מוצלח ל-Blood on the Tracks, הוא שהה במקום הראשון במצעד אלבומי הפופ של בילבורד במשך חמישה שבועות, הפך לאחד מאלבומי האולפן הנמכרים ביותר של דילן, והגיע למעמד פלטינה כפולה; האלבום הגיע למקום השלישי בבריטניה, הונבחר לאלבום השנה של NME. הרולינג סטון דירגו את Desire במקום ה-174 ברשימת 500 האלבומים הגדולים בכל הזמנים. האלבום נבחר למקום ה-761 במהדורה השלישית של רשימת 1000 האלבומים הטובים בכל הזמנים של קולין לארקין.
רשימת שירים

| צד א'> מס' | צד א'> שם | צד א'> כותב(ים) | צד א'> הוקלט | צד א'> משך | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Hurricane  |   | 24 באוקטובר 1975 | 8:33 |  |  |  |  |  |
| 2. | Isis  |   | 31 ביולי 1975 | 6:58 |  |  |  |  |  |
| 3. | Mozambique  |   | 30 ביולי 1975 | 3:00 |  |  |  |  |  |
| 4. | One More Cup of Coffee (Valley Below)  |   | 30 ביולי 1975 | 3:43 |  |  |  |  |  |
| 5. | Oh, Sister  |   | 30 ביולי 1975 | 4:05 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 26:19 |  |  |  |  |  |
| צד ב'> מס' | צד ב'> שם | צד ב'> כותב(ים) | צד ב'> הוקלט | צד ב'> משך | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Joey  |   | 30 ביולי 1975 (אובר-דאבינג ב-11 באוגוסט 1975) | 11:05 |  |  |  |  |  |
| 2. | Romance in Durango  |   | 28 ביולי 1975 | 5:50 |  |  |  |  |  |
| 3. | Black Diamond Bay  |   | 30 ביולי 1975 | 7:30 |  |  |  |  |  |
| 4. | Sara  |   | 31 יולי 1975 | 5:29 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 29:54 |  |  |  |  |  |
The World of David Bowie

The World of David Bowie הוא אלבום אוסף של הזמר-יוצר האנגלי דייוויד בואי, שיצא לאור ב-6 במרץ 1970 בהוצאת דקה רקורדס כחלק מסדרות The World of... בעקבות הצלחתו של בואי עם הסינגל "Space Oddity". הוא מורכב בעיקר מחומרים שהקליט ב-1967 עבור חברת-הבת דקה דרים, כולל כל הרצועות מלבד ארבע מאלבום הבכורה David Bowie, וכן שלושה שירים שלא יצאו בעבר – "Karma Man",‏ "Let Me Sleep Beside You" ו-"In the Heat of the Morning" – והבי-סייד מ-1966 "The London Boys". רשימת הרצועות אושרה על ידי בואי עצמו, בעוד שהעטיפה סופקה על ידי דייוויד בינגטון. האלבום הופץ מחדש באפריל 1973 עם עטיפה מתקופת זיגי סטארדאסט.
רשימת רצועות

"Uncle Arthur" ‏– 2:07
"Love You till Tuesday" –‏ 3:09
"There Is a Happy Land" ‏– 3:11
"Little Bombardier" ‏– 3:24
"Sell Me a Coat" ‏– 2:58
"Silly Boy Blue" –‏ 3:48
"The London Boys" –‏ 3:20
"Karma Man" –‏ 2:58
"Rubber Band" –‏ 2:17
"Let Me Sleep Beside You" –‏ 3:24
"Come and Buy My Toys" ‏– 2:07
"She's Got Medals" ‏– 2:23
"In the Heat of the Morning" ‏– 2:55
"When I Live My Dream" ‏– 3:22
הערות שוליים

↑  Cann, Kevin (2010). Any Day Now – David Bowie: The London Years: 1947–1974. Croydon, Surrey: Adelita. p. 185. ISBN 978-0-9552017-7-6.
↑  Pegg, Nicholas (2016). The Complete David Bowie (Revised and Updated ed.). London: Titan Books. p. 500. ISBN 978-1-78565-365-0.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 628508f5-f5e8-391e-9e12-d6fd30b7627a
ייסורי אפרים

| --- | --- |
 סוגה:  קומדיית מצבים
 כותבים:  אפרים קישון (ספר), חנן פלד (תסריט)
 בימוי:  ערן ריקליס ויואב צפיר
 שחקנים:  דובל'ה גליקמן, לימור גולדשטיין
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  13
 הפקה
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 2 (קשת)
 תקופת שידור מקורית:  27 ביוני 1995 – 1995
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
ייסורי אפרים היא קומדיית מצבים ישראלית, אשר שודרה לראשונה בישראל בשידורי קשת בערוץ 2 ב-27 ביוני 1995 וכללה 13 פרקים. פרקיה בוימו על ידי ערן ריקליס ויואב צפיר ונכתבו על ידי חנן פלד.
הסדרה מבוססת על ספרו של אפרים קישון "ספר משפחתי" ומספרת את עלילותיו של אפרים ירקון, אדם נוירוטי ועצבני, אשר מצליח להסתבך כל פעם מחדש עם הפעולות הקטנות ביותר של חיי היום-יום (הזמנת אינסטלטור, מציאת רחוב, השגת הלוואה בבנק וכו'). הסדרה אמנם כללה 13 פרקים בלבד, אך בכל זאת נחשבה להצלחה גדולה וחזרה פעמים רבות למרקע דרך השידורים החוזרים של הערוץ השני.
בשנת 2022 שודרו פרקי הסדרה בערוץ 24.
את נעימת הפתיחה של הסדרה הלחינה נורית הירש.
דמויות

אפרים ירקון (דובל'ה גליקמן): אפרים ירקון, כמו אפרים קישון עליו הוא מבוסס, הוא כותב קומדיה. הוא אב לבן אחד, דניאל ירקון, ובעל לאשתו, שרה ירקון. הוא אדם נירוטי מאוד, עצבני ומגושם, אשר מצליח להסתבך עם כל פעולה אפשרית בחיי היום יום שלו, בין אם היא קטנה או גדולה. הוא תמיד מוצא דרך, לא משנה עד כמה לא הגיונית, להאשים מישהו אחר בטעויותיו ובשום פנים ואופן לא מסוגל להודות ששגה, מה שקורה רבות. הוא מפוזר וקל דעת, ממהר להיכנס לוויכוחים אך באותה מידה ממהר לסגת מהם כשהוא מגלה שהצד השני חזק ממנו. הוא מרבה להיתקל ברהיטי הבית (בעיקר במנורה שבסלונו) ומתעצבן על אשתו ש"הניחה" אותם שם. הוא מלמל הרבה שטויות ומרבה לטעות בשמות, מספרים ומילים ידועות, הוא נוטה להסכים עם כל בעל מקצוע בניסיון להרשים אותו למרות שבליבו חושב אחרת ונוהג לציין בכל פעם שהם "עושים עבודה נהדרת", אפילו שברור לו שהם לא. הוא נכנע בקלות ללחץ מצד אשתו או שכניו ולרוב נופל לקורבן בידי הפה הגדול שלו.
שרה ירקון (לימור גולדשטיין): דמותה של שרה ירקון מבוססת על אשתו בחיים של אפרים קישון. היא נוירוטית כמו בעלה אך הרבה פחות ולרוב משמשת כקול ההיגיון במזימותיו, יחד עם זאת, היא כמעט תמיד משתפת איתם פעולה ונכנסת איתו למצבי ביש שאף פעם לא נגמרים בטוב. בניגוד לקונבנציה הסיטוקומית הרגילה בה האישה בדרך משחקת את האויב של הבעל, ב"ייסורי אפרים" שרה כמעט תמיד משמשת בתור ה"שותפה לפשע" של בעלה.
מוטיבים קומיים

בסדרה קיימים מוטיבים קומיים רבים אשר חוזרים על עצמם. חלקם דקים יותר מאחרים:
המנורה - אפרים לא מסוגל לעבור את המנורה שבסלון שלו מבלי להיתקל בה או למעוד בגללה.
שלושה אוטובוסים - רגינה, השמרטפית של משפחת ירקון תמיד נוהגת לציין במרמור שהיא הייתה צריכה לקחת שלושה אוטובוסים כדי להגיע לבית שלהם. לכן בכל פעם שדמות אחת אומרת את המילה "אוטובוס" דמות אחרת חייבת להשלים "שלושה אוטובוסים".
אתם עושים עבודה נהדרת - אפרים מסיים כל שיחה עם בעל מקצוע במשפט "אתה עושה עבודה נהדרת", למרות שלקהל ברור שבעל המקצוע לא כשיר לחלוטין.
זיגמונד פרויד - הפסיכיאטר הדגול מופיע בכל חלום של אפרים, גם הוא מגולם על ידי דובל'ה גליקמן ומשום מה יש לו מבטא עיראקי. הוא מופיע בכל חלום של אפרים ללא רצונו, אפילו כשהוא רק חולם בהקיץ.
טעויות בשם - בפרק השני (בו מוצגת דמותה של בקי העוזרת לראשונה) אפרים ושרה קוראים לה בטעות "ריקי" מספר פעמים. אפרים מכנה אותה "גברת חשוון" לאחר שהיא אומרת לו שלפי האמונה הטפלה אסור להוריד וילונות בחודש חשוון.
גרשון מסינגר - השם "גרשון מסינגר" חוזר פעמים רבות במהלך הסדרה.
אזכורים עצמיים - אפרים אומר שאין לו מה לכתוב ושהוא כתב כבר את הכל ו"שיעשו מזה סדרה".
כאשר אפרים ושרה ממלאים טוטו היא שואלת אותו למה הוא בחר דווקא בבאר שבע שתנצח, אז הוא עונה ש"קודם כל כי הבמאי הוא מבאר שבע במקור" ואז נותן מבט קטן למצלמה לפני שהוא ממשיך.
תסריט וקו העלילה של הסדרה

אופן הכתיבה של הסיטקום "ייסורי אפרים" מושפע מהסדרה האמריקאית הפופולרית "סיינפלד", בכל הנוגע לעיסוק בבעיות הקטנות ביותר של חיי היום יום.
ביסוריי אפרים קיים קו עלילה ליניארי אחד שמתחלק לאפיזודות קצרות (ואף אפשר לתאר אותם כמערכונים) בהם אפרים מנסה לעשות משהו יחסית פשוט ולבסוף נכשל או מסתבך עוד יותר. לעיתים סיפור אחד ממלא את כל ההתרחשות בפרק. בדרך כלל הקונפליקטים הקומיים העיקריים מתרחשים בסצנות קצרות עם אנשים זרים איתם הוא מתווכח בניסיון לבצע מטלה יום-יומית.
בדומה ל-"סיינפלד" גם ביקום של ייסורי אפרים כל אדם אשר אפרים פוגש הוא דמות, אפילו אם יש לה רק כמה שורות ודרך הטלפון, אף אדם אינו משעמם, לכל אחד יש איזו סטייה או אופן התנהגות שבדרך כלל לא מוצגות בדמויות משניות בסדרות קומדיה קונוונציונליות. בנוסף לכך, סוף טוב לא בא בחשבון, המצב הקשה ההתחלתי של הדמויות בדרך כלל אינו נפתר, אם לא מסתבך עוד יותר. אפילו בפרק בו אפרים מפתיע את אשתו עם מתנה לכבוד חג החנוכה, לאחר כל התלאות שעבר, והיא מרוצה. הסוף במקרה הזה אינו באמת שמח, כי עם כל הכסף שהוציא על המתנה הזו, אפרים למעשה הגדיל את החוב בבנק אותו ניסה לכסות מלכתחילה בכך שהוא ואשתו סיכמו שהם לא יקנו אחד לשני מתנות השנה. הסדרה מלווה במנגינה עליזה ומטופשת במקצת, על מנת להגביר את האירוניה של המצבים המרים אליהם נכנסים אפרים ואשתו.
כספת הזרעים הגלובלית של סבאלברד

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בנק זרעים, מבנה אדריכלי, תת־קרקע 
 מיקום:  לונגיירבין 
 מדינה:  נורווגיה 
 בעלים:  Ministry of Agriculture and Food 
 מפעיל:  Norwegian Directorate of Public Construction and Property 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 19 ביוני 2006
 תאריך פתיחה רשמי:  26 בפברואר 2008 
 אדריכל:  Peter W. Søderman 
 מידות
 שטח:  1,000 מ"ר 
 
 קואורדינטות:  78°14′09″N 15°29′29″E﻿ / ﻿78.235866666667°N 15.491372222222°E﻿ / 78.235866666667; 15.491372222222
 www.seedvault.no
  (למפת סבאלברד מוגדלת) לונגיירבין סבאגרובה נו אלסון ביירנייה בארנצבורג פירמידה סמרנבורג שפיצברגן נורדאוסטלנדט אדגייה אוקיינוס הקרח הצפוני כספת הזרעים הגלובלית של סבאלברד(למפת סבאלברד רגילה) לונגיירבין סבאגרובה נו אלסון ביירנייה בארנצבורג פירמידה סמרנבורג שפיצברגן נורדאוסטלנדט אדגייה אוקיינוס הקרח הצפוני כספת הזרעים הגלובלית של סבאלברד
 
לוגו הכספת
כספת הזרעים הגלובלית של סבאלברד היא מבנה תת-קרקעי שמטרתו לשמור על מגוון הזרעים בעולם, בדגש על צמחי מזון, למקרה של הכחדה. הכספת ממוקמת באי שפיצברגן, חלק מארכיפלג סבאלברד, הקרוב לעיר לונגיירביאן, צפונית לנורווגיה.
הכניסה לכספת בפתח מכרה מס' 3
מנהרת הכניסה
ארגזי אחסון
היסטוריה

בעולם קיימים כ-1,400 מאגרי גנים צמחיים ובהם בנק הגנים לצמחיית ארץ ישראל, אולם חלק גדול מהם ממוקמים במדינות הסובלות מחוסר יציבות פוליטית או מסביבה עוינת אשר עלולים להשפיע לרעה על יציבות המאגר הגנטי לטווח הארוך.
בנק הגנים הנורדי משמר זרעי צמחים מקומיים, הנתונים במצב של קיפאון, במכרה פחם נטוש באי סבאלברד מאז 1984. במקום נשמרות דוגמאות של 10,000 זרעים, המשויכים ל-2,000 זנים תרבותיים של 300 מינים שונים. בנוסף לכך נשמרות בו גם דוגמאות של זרעים מדרום אפריקה.
מטרת כספת הזרעים הגלובלית של סבאלברד היא לקיים "רשת ביטחון", מפני אירוע הכחדה של מאגר גנים מסורתי של צמחי מזון. בעוד אמצעי התקשורת מדגישים את חשיבות המאגר במקרה של אסון אזורי או אף עולמי, הרי שהוא יהיה כנראה שימושי בהרבה דווקא באירועים מקומיים, שחלקם מעשי ידי אדם.
האתר

המיקום נבחר לאתר בזכות העובדה כי לא נרשמה בו פעילות טקטונית והוא מתאפיין באקלים של קרח-עד, תנאים הנחשבים כמסייעים לשימור. עובדה זו הייתה נכונה במועד הקמת הכספת עד אשר השתנתה המציאות בשנת 2008, כאשר פקדה את נורווגיה רעידת האדמה החזקה בתולדותיה, שהורגשה גם בסבאלברד. גובה האתר, כ-130 מטר מעל פני הים, אמור להגן עליו גם במקרה של עליית מפלס הים כתוצאה מתהליך ההתחממות הגלובלית והמסת קרחוני הקטבים.
הבנייה החלה בנוכחות ראשי ממשלות המדינות הנורדיות בחודש יוני 2006. עלות הבנייה עמדה על כ-9 מיליון דולר. המבנה חצוב בעומק של 120 מטר בתוך הר העשוי מאבן חול, ומוגן במספר שכבות אבטחה. הפתיחה הרשמית של האתר נערכה ב-26 בפברואר 2008.
הזרעים נשמרים בתוך אריזה מיוחדת בת ארבע שכבות, אטומה ללחות, בטמפרטורה של 18- מעלות צלזיוס, הנדרשת לצורך שימור ארוך-טווח. מעריכים כי גם במקרה של הפסקת פעילות מערכות הקירור יעברו מספר שבועות עד שהטמפרטורה תעלה ל-3- מעלות, המאפיינת את סלעי המכרה.
התכולה

ממחקר שנערך עולה כי בכספת הזרעים הגלובלית של סבאלברד ישתמרו זרעים של רוב צמחי המזון במשך מאות שנים ואחדים מהם אף במשך אלפי שנים. על פי הערכות קיימות דוגמאות של כ-1.5 מיליון סוגי זרעים חקלאיים של צמחים המשמשים למזון. הכמות שתישמר בכספת הזרעים הגלובלית של סבאלברד תלויה במספר המדינות אשר ישתתפו בפרויקט השימור. יכולת הקיבול של האתר עומדת על 4.5 מיליון דוגמאות.
כספת הזרעים הגלובלית של סבאלברד מתנהלת למעשה בשיטת "השמירה הכפולה". עבור כל אחת מדוגמאות הזרעים נשמרת דוגמה אחת בכספת הזרעים הגלובלית של סבאלברד ודוגמה נוספת במאגר פתוח. כאשר נדרשת גישה לאחת הדוגמאות על ידי חוקרים או מסיבה אחרת, היא נעשית מתוך המאגר הפתוח, בכפוף לתנאים שנקבעו באמנת השימור הבינלאומית.
מבחינה משפטית, הדוגמאות המופקדות בכספת הזרעים הגלובלית של סבאלברד שייכות באופן בלעדי למפקיד, בדומה לכספת אישית בבנק, ולאף אחד מלבדו אין זכות גישה אליה. ממשלת נורווגיה, בעלת הריבונות בשטח, מספקת את השירות של שמירה בלבד וללא זכות נוספת על הפיקדון.
המימון השוטף לתחזוקת האתר ניתן על ידי "הקרן לשימור המגוון העולמי" (Global Crop Diversity Trust), שותפה מרכזית בתכנון האתר ובתפעולו, וממשלת נורווגיה. תרומות של ארגונים ואנשים פרטיים מסייעות גם הן לפיתוח והרחבת המאגר הקיים, בעיקר ממדינות מתפתחות ומכוני מחקר חקלאיים.