stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סמיון קריבושיין

| --- | --- |

קריבושיין וגודריאן בטקס משותף בכיבוש פולין
 לידה:  28 בנובמבר 1899 וורונז', האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית 
 פטירה:  16 בספטמבר 1978 (בגיל 78) מוסקבה, ברית המועצות ברית המועצות 
 מקום קבורה:  בית העלמין קונצבסקויה 
 מדינה:  ברית המועצות 
 השכלה:  אקדמיית פרונזה 
 השתייכות:  הבריגדות הבין-לאומיות, חיל פרשים 
 תקופת הפעילות:  מ-1918 
 דרגה:   גנרל לייטננט
 פעולות ומבצעים
 מלחמת האזרחים ברוסיה  קרב אגם חסן  פלישת ברית המועצות לפולין  המלחמה הפולנית-סובייטית  החזית המזרחית במלחמת העולם השנייה  מלחמת האזרחים בספרד  מלחמת החורף 
 עיטורים
 אזרחות כבוד של ברסט (1974)  מדליה להנצחת 50 שנים לכוחות המזוינים של ברית המועצות  עיטור לנין  מדליה להנצחת 40 שנים לכוחות המזוינים של ברית המועצות  מדליה להנצחת 30 שנים לניצחון במלחמת המולדתה הגדולה 1941-1945  מדליה לציון 30 שנים לייסוד צבא היבשה והצי של ברית המועצות  מדליה לציון 60 שנים לכוחות המזוינים של ברית המועצות  מדליית המלחמה 1939-1945  honorary citizen of Hlusk  קרב אגם חסן  מדליה להנצחת 20 שנים לניצחון במלחמת המולדתה הגדולה 1941–1945  Soviet Guards Badge  מדליה על ההצטיינות בקרב  Badge "25 Years of Victory in the Great Patriotic War"  מדליה להנצחת 100 שנים להולדתו של לנין  Medal "For Oder, Nysa and the Baltic"  מדליה להנצחת 20 שנים לצבא האדום  עיטור קוטוזוב, דרגה 1  גיבור ברית המועצות  מדליית הניצחון על גרמניה במלחמה הפטריוטית הגדולה 1941–1945  עיטור הדגל האדום  מדליה על שחרור פראג  עיטור סובורוב דרגה 2  מדליית ההגנה על מוסקבה  מדליית וטרן הכוחות המזוינים של ברית המועצות  עיטור קוטוזוב, דרגה 2  עיטור הכוכב האדום  מדליה על כיבוש ברלין  צלב גרונוולד 
 
סמיון מואיסייביץ' קריבושיין (ברוסית: Семён Моисеевич Кривошеин; ‏28 בנובמבר 1899 – 16 בספטמבר 1978) היה גנרל יהודי בצבא האדום. הצטיין בקרב קורסק. מפקד הקורפוס הממוכן הראשון, אשר חטיבה 219 שלו (חטיבת "ברלין"), בפיקודו של יבסיי גריגורייביץ' ויינרוב כבשה את ברלין מידי הנאצים במלחמת העולם השנייה. גיבור ברית המועצות.
ניקולאי רוריך

| --- | --- |

 לידה:  9 באוקטובר 1874 סנקט פטרבורג, מחוז סנקט פטרסבורג, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  13 בדצמבר 1947 (בגיל 73) Naggar, Himachal Pradesh, הדומיניון של הודו 
 ענף מדעי:  ארכאולוגיה
 מקום מגורים:  רוסיה, הודו, סין
 מקום לימודים:  האקדמיה הקיסרית לאמנויות (1897)  האוניברסיטה הקיסרית של סנקט פטרבורג (1898) 
 פרסים והוקרה:  עיטור ולדימיר הקדוש, דרגה 4  אות מסדר אנה הקדושה  מסדר סאבה הקדוש  מסדר סטניסלב הקדוש  אביר בלגיון הכבוד  אות מסדר כוכב הקוטב 
 בן או בת זוג:  הלנה רוריך 
 צאצאים:  סוויאטוסלב רוריך, יורי רוריך 
 www.roerich-museum.ru
 תרומות עיקריות
 חפירות במקומות שונות ברוסיה, חקר מזרח ומרכז אסיה, חקר אזור טיבט
 חתימה:   
 
ניקולאי קונסטנטינוביץ' רוריך  או   רריך (ברוסית: Ре́рих או Николай Константинович Рëрих; באנגלית: Nicholas Roerich)‏ (27 בספטמבר 1874, סנקט פטרבורג – 13 בדצמבר 1947 נאגאר, הימאצ'ל פרדש, הודו). אמן רוסי, פילוסוף, סופר פובליציסט, ארכאולוג, ונוסע מפורסם.
ביוגרפיה

רוריך נולד בסנקט-פטרבורג לאביו קונסטנטין רריך שהיה נוטריון ועורך דין ולאמו מאריה לבית קלשניקוב. למד באקדמיה לאמנות בסנקט-פטרבורג בין השנים 1893–1897 אצל ארכיפ קוינג'י, ובאותו הזמן גם בפקולטה למשפטים באוניברסיטה (סיים ב-1898). ב-28 באוקטובר 1901 הוא נישא לאשתו ילנה לבית שפושניקוב.
לבית שפושניקוב (ממשפחת האצולה גולנישצ'ב-קוטוזוב), סופרת לעתיד.
בשנים 1900 - 1901 עבד באולפן פרנאן קורמון בפריז. מ-1901 שימש כמזכיר של החברה לעידוד האמנות, ובין השנים 1906 - 1918 ניהל את בית הספר לציור של האולפן. מ-1909 תפקד כחבר מן המניין באקדמיה לאמנות בסנקט-פטרבורג, וגם כחבר באיגוד "העולם של אמנות", שהיה גם היושב ראש שלו בין השנים 1910 - 1919.
כבר בהיותו סטודנט היה רוריך חבר בחברה הארכאולוגית הרוסית. הוא ביצע עבודות ארכאולוגיות רבות בסביבת סנקט-פטרבורג, פסקוב, נובגורוד, טבר, ירוסלבל, וסמולנסק. רוריך בעצמו ניהל את החפירות, ובתחילת 1904 גילה בחפירה שניהל ביחד עם הנסיך פטיאטינין שרידי מגורים מתקופת האבן החדשה (הנאוליתית) בוולדא (ליד אגם פירוס). הממצאים הנאוליתיים באגם פירוס גרמו לרעש גדול ברוסיה ובאירופה המערבית.
ההתעניינות בארכאולוגיה סלבית וסקנדינבית השפיעה באופן משמעותי על האמנות שלו.
בין 1900 - 1910 היה רוריך אחד המקימים ופועל אקטיבי ב"חברת התחייה של רוסיה האמנותית", "החברה להגנה ולשמירה של אנדרטות של אומנות ועתיקות", וכמו כן גם חבר בעוד כמה ארגונים נוספים. ב-1915 חלה רוריך בדלקת ריאות, ובעצת חבריו עבר לסורטובלה שבפינלנד. ב-1918 עבר לארצות הברית, ומ-1928 התגורר בהודו.
ב-1920–1922 הקים רוריך בניו יורק את "מכון איחוד האומנויות" ועוד מוסדות תרבות והשכלה אחרים. ב-1923 נפתח המוזיאון של רוריך בניו יורק שהיה המוזיאון הראשון של אמן רוסי בארצות הברית. הוא תופס שטח של 29 קומות מעל הקרקע ועוד 3 מתחת לקרקע. בהיותו בארצות הברית תחת כינויו "סרגיי מקרונובסקיי" הוא לקח חלק בעיצוב של שטר הדולר.
רוריך ביצע שני שיגורי משלחות ענקיות (1924 - 1928 ו-1934 - 1935) לאסיה המרכזית והמזרחית: ב-1924 - 1928 הוא ארגן שליחות מדעית-מחקרית דרך ההימלאיה טיבט ומונגוליה, ובשנת 1934 - 1935 שליחות למונגוליה הפנימית ולמנצ'וריה. ב-1931 הוא הקים בהודו את המכון לחקר ההימלאיה "אורוסווטי". בשנת 1935 הוא עיצב את דגל השלום.
בשנת 1946 הוא התחיל להתארגן לחזרה למולדתו רוסיה, אבל לקראת הנסיעה, ב-13 בדצמבר 1947, נפטר בנאגאר שבפנג'אב, הודו (כיום במדינת הימאצ'ל פרדש בהודו).
רוריך היה ידיד של הנרי ואלאס, סגן נשיא ארצות הברית בזמן כהונתו של רוזוולט. בבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 1940, כאשר ואלאס היה מועמד לסגן הנשיא, התפרסמה סדרת מכתבים בינו לבין רוריך, שנכתבו במהלך שנות השלושים, ועסקו בעיקר בפילוסופיה ואמונות. מכתבים אלו בעין לא יפה על ידי חלקים בציבור האמריקני, שראו ברוריך גורו.
מורשתו האמנותית של רוריך מכילה יותר מ-7,000 ציורים ותמונות, שרבים מהם נמצאים בגלריות המפורסמות ביותר בעולם. יותר מ-400 יצירות שלו הועברו למוזאונים של ברית המועצות.
ב-1989 הוקמה במוסקבה ביוזמת בנו הצעיר של רוריך "הקרן הסובייטית של רוריך", ומ-1992 נקרא שמה של הקרן "המרכז הבינלאומי של משפחת רוריך". ליד המרכז קיים מוזיאון על רוריך.
ראו גם

הלנה רוריך
לקריאה נוספת

Ruth A. Drayer, Nicholas and Helena Roerich, Revised Edition: The Spiritual Journey of Two Great Artists and Peacemakers.
International Centre of the Roerichs Moscow)
האיש שהיה בגן עדן: סיפורו של ניקולס רוריך אורי יריב, סגנון מעריב 21.9.2009
סמיון קוקס

| --- | --- |

סמיון קוקס במעמד חתימת חוזה (בצד שמאל)
 לידה:  5 בדצמבר 1946 (בן 77) מוסקבה, ברה"מ 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה לטכנולוגיה כימית על שם דמיטרי מנדלייב 
 
סמיון קוקס  (ברוסית: Семён Григорьевич Кукес ‏; נולד ב-5 בדצמבר 1946) הוא מומחה לנפט ואיש עסקים סובייטי-אמריקאי-רוסי ממוצא יהודי.
קורות חיים

סמיון קוקס נולד בשנת 1946 בלנינגרד למשפחה יהודית. אביו היה מהנדס. לסמיון היה אח ולדימיר ואחות מינה.
לאחר סיום בית ספר קוקס החל ללמוד כימיה במכון לכימיה וטכנולוגיה במוסקבה אותו סיים בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20. הוא החל לעבוד בתעשיית הנפט הסובייטית ובתקופה זו קיבל פטנט ראשון על המצאתו. הוא המשיך ללימודי תואר שלישי במכון של אקדמיה למדעים של ברית המועצות וסיים את עבודת התואר בשנת 1973.
בשנת 1977 קוקס קיבל אישור לעזוב את ברית המועצות, הגיע לארצות הברית והחל ללמד באוניברסיטת רייס. בהמשך הוא עבר לתחום תעשיית נפט ועבד במספר חברות.
בשנת 1995 קוקס חזר לרוסיה והיה מנהל בכיר של סניף מקומי של חברת Amoco אמריקאית. בשנים 1996–1998 הוא היה סגן נשיא של יוקוס. משנת 1998 ועד ליוני 2003 הוא היה נשיא שחברת נפט TNK-BP הרוסית שהייתה השלישית במדינה בהפקת נפט. בנובמבר 2003, לאחר מעצרו של מיכאיל חודורקובסקי במשך כשנה הוא היה נשיא "יוקוס".
לאחר כ-20 שנים בעסקי נפט ברוסיה קוקס חזר לארצות הברית. הוא יועץ של חברות שונות בתחום הפקה ועיבוד של נפט. בנוסף לכך הוא השקיע בתחומים אחרים למשל בייצור תרופות.
בתחום התמחותו הוא פרסם כ-60 מאמרים מדעיים, כתב מספר ספרים ובעלותו 130 פטנטים.
בשנת 2016 קוקס תרם למערכת הבחירות של דונלד טראמפ. בשנת 2017 הוא עבר חקירה של רוברט מולר בהקשר לקשריו עם ויקטור וקסלברג.
הערות שוליים

↑  חקירת פרשת טראמפ
נקטר

ערך זה עוסק במשקה קל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
משקאות נקטר בטעמים שונים המוצעים למכירה
נקטר הוא כינוי כללי למשקאות קלים שאינם מוגזים המבוססים על מיץ פירות.
בחלק מהמדינות, מזוהה המשקה כמשקה תעשייתי, וזאת בניגוד למיץ. כך למשל בארצות הברית ובאנגליה, "מיץ פירות" חייב להכיל 100% פרי, בעוד הנקטר יכול להימהל במים או בתוספי מזון, הכוללים, בין היתר ממתיקים וחומרים משמרים. בניו זילנד, לעומת זאת, משמש המושג "מיץ" לצורך ציון משקה ממותק המורכב לרוב מסירופ או תרכיז פרי ומים, בעוד נקטר משמש לציון מיץ מפרי טהור ללא תוספים. בישראל על פי החוק משקה המוגדר נקטר חייב להכיל לפחות חמישים אחוז פרי.
השם "נקטר" מקורו במיתולוגיה היוונית, בה שימש שם זה ככינוי למשקה האלים (או, על־פי מחברים מסוימים, למאכל האלים) וזהו המשקה שנותן לאלים חיי נצח.
ראו גם

מיץ
סמיון שולומוביץ' גורביץ'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 בדצמבר 1915 איגומן, האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית
 פטירה:  23 באפריל 1982 (בגיל 66) מינסק, ברית המועצות ברית המועצות
 מקום קבורה:  Eastern Cemetery 
 מדינה:  ברית המועצות 
 השתייכות:  הצבא האדום הצבא האדום
 תקופת הפעילות:  1936–1945 (כ־9 שנים)
 דרגה:   לייטננט (סגן משנה)
 תפקידים בשירות
 מפקד מחלקת טלפון וכבלים של פלוגת התקשורת המעוטרת מס' 107 בחטיבת סיור מס' 78 של הארמייה השביעית
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
 גיבור ברית המועצות (26 באוקטובר 1943)   עיטור כוכב הזהב  עיטור לנין  עיטור הכוכב האדום (14 באוגוסט 1943)   עיטור הכוכב האדום (6 בספטמבר 1944)  עיטור מלחמת המולדת (14 במאי 1945)   מדליה העוז (13 באוקטובר 1943)
 
סמיון שולומוביץ' (או, לפי תעודות אחרות: שלמוביץ') גורביץ' (ברוסית: Семён Шоломович Гуревич או Семён Шлемович Гуревич; ‏1915 – 1982) היה יהודי סובייטי לוחם במלחמה הפטריוטית הגדולה, מפקד מחלקת טלפון וכבלים של פלוגת התקשורת המעוטרת מס' 107 בחטיבת סיור מס' 78 של הארמייה השביעית של חזית הערבה, גיבור ברית המועצות, בדרגת לויטננט המעוטר.
קורות חיים

נולד בעיר איגומן, גוברניית מינסק, במשפחת איכרים. לאחר סיום שבע שנות לימודיו, עבד כנגר.
בצבא האדום מאז 1936. השתתף בפלישת ברית המועצות לפולין באזור בלארוס בשנת 1939. בחזיתות של מלחמת העולם השנייה מאז יולי 1941. בשנת 1942 סיים את לימודיו בבית הספר לפרשים של טמבוב. חבר במפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות מאז 1943.
בלילה שלפני 25 בספטמבר 1943 חצה עם עוד ארבעה קשרים את נהר הדנייפר מצפון לכפר דומוטקן שבנפת ורחנפרובסקי במחוז דניפרופטרובסק ברפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית וחיבר מפקדות בין הגדות.
כשקבוצה של חיילי ורמאכט ביצע תקיפה מן העורף הסובייטי ב-27 בספטמבר 1943, התקשורת עם הגדה השמאלית נותקה והוא הוביל את חיילי הקשר למתקפת נגד וחיסל באופן אישי יותר מעשרה חיילים גרמניים. לאחר מכן חודש הקשר.
לאחר המלחמה - יצא לגמלאות, חי ועבד במינסק. נקבר בבית העלמין המזרחי (המוסקבאי) בעיר.
הערות שוליים

↑  לפי הלוח היוליאני
↑  דף הענקת העיטור ותיאור מעשה הגבורה בבסיס הנתונים "גבורת העם" (ברוסית)
↑  דף הענקת העיטור ותיאור מעשה הגבורה בבסיס הנתונים "גבורת העם" (ברוסית)
↑  דף על שמו באתר "גיבורי המדינה" (ברוסית)
↑  מידע מבסיס הנתונים "גבורת העם"(ברוסית)
↑  מידע מבסיס הנתונים "גבורת העם"(ברוסית)
↑  מידע מבסיס הנתונים "גבורת העם" (ברוסית)
↑  דף הענקת המדליה ותיאור מעשה הגבורה בבסיס הנתונים "גבורת העם" (ברוסית)
ניהול מוצר

ניהול מוצר (אנ') הוא תהליך עסקי של תכנון, פיתוח, השקה וניהול של מוצר או שירות. תהליך זה כולל את כל מחזור חיי המוצר, משלב הרעיונות והיוזמה ועד פיתוח המוצר והיציאה לשוק. מנהלי מוצר אחראים לוודא שמוצר עונה על צורכי השוק ותורם להתפתחות העסקית של החברה.
היסטוריה

הרעיון של ניהול מוצר מקורו במסמך משנת 1931 של נשיא פרוקטר אנד גמבל, ניל ה. מקלרוי. מקלרוי, פיתח תפקיד בחברה שבו יתמקדו בניהול המותג, כתוצאה מהתפקיד החדש שהקים נוצרו "אנשי מותג" שהיו אחראיים על ניהול המוצרים, האריזה, המיצוב, ההפצה וביצועי המכירות.
המסמך של מקלרוי הגדיר את אחריותו של "איש המותג":
למידת המשלוחים של המותגים שלו לפי יחידות.
היכן שפיתוח המותג כבד... בחנו היטב את שילוב המאמץ שנראה כקליק, ונסו ליישם את אותו טיפול בטריטוריות אחרות.
איפה פיתוח המותג קל:
למד את היסטוריית הפרסום והקידום של המותג.
לאחר חשיפת החולשה שלנו, פתח תוכנית שניתן ליישם על המקום הכואב המקומי הזה.
תיאר תוכנית זו בפירוט למנהל החטיבה.
הכן עזרה במכירות וכל שאר החומר הדרוש לביצוע התוכנית.
שמור את כל הרישומים הדרושים ובצע את כל מחקרי השטח הדרושים כדי לקבוע אם התוכנית הניבה את התוצאות הצפויות.
קח אחריות מלאה על תוכניות המילים המודפסות הכלליות עבור המותגים שלו.
קח אחריות מלאה על כל שאר הוצאות הפרסום.
נסה והמלץ על תיקוני עטיפה.
ראה את מנהל המחוז מספר פעמים בשנה כדי לדון איתו בכל תקלות אפשריות בתוכניות הקידום שלנו לאותו טריטוריה.
פיתוח מוצר תוכנה

פיתוח מוצר בעולמות התוכנה כולל תכנון והגדרת הלוגיקה העסקית של המוצר(KPI), מה המוצר עושה? מה מטרותיו ואיך משיגים מטרות אלו? וריכוז התכנון של חוויית משתמש וממשק משתמש, עיצוב, וליווי הפיתוח הטכנולוגי של המוצר.
פיתוח מוצר תוכנה > מתודולוגיות ניהול מוצר תוכנה

ניהול מוצר רזה היא שיטה לפיתוח מוצרי תוכנה בצורה מהירה הנותנת משקל רב להתנסות לקוחות ולבדיקות בשטח תוך פיתוח ראשוני של MVP ושיפורה לעיתים קרובות. מתודולוגית ניהול זו הולכת יד ביד עם שיטות הפיתוח האג'יליות המוכרות מתחום הפיתוח. Scrum היא המוכרת שבהן.
כפי שבאג'יל משחררים מודלים קטנים בכל איטרציה לצורך QA והתנסות של לקוחות המערכת (היחידה הקטנה ביותר שניתן לבחון ולהעריך אותה), כך ב-MVP - מתכננים את היחידה הקטנה ביותר שנותנת ערך נוסף למוצר, והיא זו שתיכנס למחזור הפיתוח ותעלה בקרוב לפרודקשן.
חקר השימוש במוצר

שתי גישות בחקר השימוש במוצר:
פנייה החוצה, ניתוח תפקוד וביצועי המוצר מנקודת מבטם ושביעות רצונם של משתמשי הקצה. ניתוח זה נעשה על ידי ראיונות עם המשתמשים, קבלת משוב ותצפיות על אופן השימוש. במוצרי תוכנה למשל, מצולמים ממשקי המוצר בזמן השימוש ואלו משמשים להבנת התנהגות המשתמשים עם המוצר.
פנייה פנימה, ניתוח ביצועי המוצר מנקודת מבטם ושביעות רצונם של לקוחות המוצר ובעלי המוצר (פנים ארגוני)
תפקיד מנהל מוצר

מנהלי מוצר אחראים על ניהול קו המוצרים של החברה על בסיס יומיומי. כתוצאה מכך, מנהלי מוצר הם קריטיים הן בהנעת הצמיחה של החברה, והן בהכנסות. הם אחראים לעסק של המוצר, להמשגה, לתכנון, לפיתוח מוצרים, לשיווק מוצרים ולספק מוצרים לשוק היעד שלהם. בהתאם לגודל החברה, התעשייה וההיסטוריה, לניהול מוצר יש מגוון פונקציות ותפקידים. לעיתים קרובות ישנה אחריות לדוח רווח והפסד כמדד מפתח להערכת ביצועי מנהל המוצר.
מנהל המוצר הוא אחראי על מוצר של הארגון - דוגמת תוכנה, מוצר מוחשי או מוצר של קניין רוחני.
בחלק מהמקרים מנהל מוצר אחראי על חיי המוצר מתחילתם ועד סופם: ייזום, אפיון, עיצוב, ייצור (הפקה או רכישה), בקרת איכות, הטמעה, מדידה, וכשנדרש אף סיום פעילות מוצר והוצאתו מהשוק. במקרים אחרים מנהל המוצר אחראי רק על חלק מחיי המוצר, כך שלמוצר יש מנהלי מוצר אחדים: מנהל המוצר באגף השיווק אחראי על שיווק המוצר, מנהל המוצר באגף התפעול אחראי על השירות ללקוחות וכדומה. במצב זה נדרשת אינטראקציה בין מנהלי המוצר השונים.
ארגון כאמור יכול לקבל החלטה על אימוץ מודל מלא או חלקי של האחריות הנגזרת מהתפקיד. מנהל המוצר מפעיל תהליכי שרשרת המשלבים תהליכים נוספים, עליו לנהל או לפקח על התהליך המרכזי ועל תהליכי המשנה באמצעות אינדיקטורים של בדיקת משאבים (כסף, משאבי כח אדם ולוח זמנים).
ראו גם

מחזור חיי מוצר
RFM (מחקר שוק)
הערות שוליים

↑  "ניהול מוצר זה מקצוע, אבל אי אפשר ללמוד את זה בקורס", באתר כלכליסט, 23 בדצמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538594905171  LCCN: sh85107203  LNB: 000073474  NDL: 00570376  NKC: ph803135 
מסמכו של מקלרוי משנת 1931
משפטי פיקאר

באנליזה מרוכבת, משפטי פיקאר הם שני משפטים שנותנים מידע בדבר תמונת פונקציה אנליטית של המישור המרוכב כולו או סביב נקודת סינגולריות עיקרית יחידה. הם נקראים על שם המתמטיקאי אמיל פיקאר, ונהוג לכנותם בשמות "משפט פיקאר הקטן" ו"משפט פיקאר הגדול". פיקאר הוכיח אותם בשנים 1879 ו-1880 בהתאמה. הם מהווים חיזוק משמעותי למשפט קזוראטי-ויירשטראס, הקובע כי תמונה כנ"ל היא קבוצה צפופה.
ניסוח > המשפט הקטן

תהי  f:\mathbb {C} \rightarrow \mathbb {C}  פונקציה מרוכבת שלמה ולא קבועה, אזי תמונת הפונקציה היא המישור המרוכב כולו, או המישור המרוכב פרט לנקודה אחת.
ניסוח > המשפט הגדול

תהי  f פונקציה מרוכבת, אנליטית בסביבה  U, פרט לנקודת סינגולריות עיקרית  z_{0}\in U. אז לכל סביבה  z_{0}\in S\subseteq U, הקבוצה  f(S\backslash \ \{z_{0}\}) שווה למישור המרוכב כולו פרט אולי לנקודה אחת. יותר מכך, כל ערך שמתקבל – מתקבל מספר אינסופי (בן מנייה) של פעמים.
הוכחה > המשפט הקטן

ההוכחה היא בשלילה. נניח בשלילה כי הפונקציה לא מקבלת את הערכים  a\neq b,a,b\in \mathbb {C} . ניתן להניח כי  a=1,b=0 (אחרת נביט בפונקציה  {\frac {f(z)-a}{b-a}}).
נגדיר כעת סדרה של פונקציות עזר.
הנחנו  \forall z\in \mathbb {C} :f(z)\neq 0, לכן מוגדרת ואנליטית פונקציית הלוגוריתם המרוכב  h(z)={\frac {1}{2\pi i}}log(f(z)). כעת,  \forall z\in \mathbb {C} :f(z)\neq 1, ולכן h לא מקבלת ערכים שלמים. לכן, לפונקציות  h,h-1 קיים שורש ריבועי אנליטי מרוכב, כלומר יש פונקציות  u,v אנליטיות כך ש- u^{2}=h,v^{2}=h-1. אז  (u-v)(u+v)=u^{2}-v^{2}=1\neq 0 ולכן מוגדר ואנליטי  \phi (z)=log(u-v). כלומר  u-v={e}^{\phi },u+v={e}^{-\phi }, ולכן u={\frac {{e}^{\phi }+{e}^{-\phi }}{2}}. לכן  \phi  לא קבועה (אחרת  u קבועה ואז  f קבועה).
בשלב הבא, נגדיר סדרת נקודות במישור המרוכב:
 \gamma (m,n)=\pm ln({\sqrt {m}}+{\sqrt {m-1}})+{\frac {\pi ni}{2}},m\in \mathbb {N} ,n\in \mathbb {Z} .
חישובים ישירים מראים כי כל עיגול פתוח ברדיוס אחד מכיל לפחות נקודה אחת כזו, וכל נקודה כזו לא נמצאת בתמונה  \phi (\mathbb {C} ), וזו סתירה למסקנה ממשפט בלוך-לנדאו, הקובעת כי התמונה של כל פונקציה אנליטית לא קבועה מכילה עיגול ברדיוס 1.
הוכחה > המשפט הגדול

בהוכחה יש להיעזר במשפט שוטקי(אנ'), הנותן חסם אוניברסלי על משפחת פונקציות בה יש שימוש במשפט פיקארד:
משפט שוטקי: לכל שני מספרים ממשיים  0<w\in \mathbb {R} ,0\leq \theta \leq 1, קיים מספר ממשי חיובי  \psi (w,\theta )>0, כך שלכל פונקציה  f:{\overline {B(0,1)}}=\{z:|z|\leq 1\}\to \mathbb {C}  אנליטית שלא מקבלת את  0,1 וכך ש- |f(0)|\leq w, מתקיים:
 \forall |z|\leq \theta :|f(z)|\leq \psi (w,\theta )
כעת, נוכיח את משפט פיקאר הגדול:
מספיק להוכיח שבכל טבעת (המוכלת בתחום) מהצורה  u_{R}=\{z:0<|z-z_{0}|<R\}, הפונקציה מקבלת כל ערך פרט אולי לאחד. שוב בשלילה, נניח שהפונקציה לא מקבלת שני ערכים. על ידי הזזה:  {\frac {f(z_{0}+Rz)-b}{a-b}} ניתן להניח כי נקודת הסינגולריות היא  z_{0}=0 והערכים שהפונקציה לא מקבלת בטבעת u_{1}=\{z:0<|z|<1\}, הם  a=1,b=0.
כעת, לפי משפט קסורטי-ויירשטראס, עבור  r<R הקבוצה  f(\{z:0<|z|<r\}) צפופה, ולכן קיימת סדרה  z_{n}\to 0 כזו ש- |z_{n}|\leq e^{-4\pi } וכך ש- |f(z_{n})|\leq w חסומה.
נגדיר  H_{n}(z)=f(z_{n}e^{4\pi z}). היא אנליטית ב- \{z:|z|<1\}. לפי משפט שוטקי, לכל  |z|\leq {\frac {1}{2}} מתקיים  H_{n}(z)\leq \psi (w,{\frac {1}{2}})=c.
כעת, אם  z בתחום כזה ש- |z|=|z_{n}|, אז  z=e^{it}z_{n}=z_{n}e^{4\pi \cdot {\frac {it}{4\pi }}}, ולכן לפי החסם לעיל: f(z)=f(z_{n}e^{4\pi \cdot {\frac {it}{4\pi }}})=H_{n}({\frac {it}{4\pi }}), ומכך ש- |{\frac {it}{4\pi }}|\leq {\frac {1}{2}} נקבל  |f(z)|\leq c.
זה נכון לכל  |z|=|z_{n}|, אבל לכל  z אחרת בתחום  \{z:0<|z|<e^{-4\pi }\} קיים  n כך ש- |z_{n+1}|\leq |z|\leq |z_{n}|, ולכן לפי עקרון המקסימום  |f(z)|\leq c (פה משתמשים באופן מובהק במשפט שוטקי, שכן החסם  \psi (w,{\frac {1}{2}})=c גלובלי ונכון לכל  n).
לכן, הוכחנו ש f חסומה ב- \{z:0<|z|<e^{-4\pi }\}, אבל זה אומר ש- z_{0}=0 נקודת אי רציפות סליקה, בניגוד להנחת המשפט.
דוגמאות

הפונקציה  e^{z} היא דוגמה לפונקציה שמקיימת את תנאי המשפט הקטן. היות שהפונקציה לא מקבלת את הערך 0, נובע מהמשפט הקטן כי היא מקבלת בהכרח כל ערך אחר, כלומר תמונתה היא  C-\{0\}.
הפונקציה  {e}^{\frac {1}{z}} שמוגדרת בכל נקודה פרט לנקודת הסינגולריות העיקרית z=0, מקיימת את תנאי המשפט הגדול. לכן לפי המשפט תמונתה היא גם כן  C-\{0\}.
פונקציה שלמה שאיננה  פולינום מקבלת כל ערך אינסוף פעמים. כדי להוכיח זאת יש להביט בפונקציה  f({\frac {1}{z}}), לה יש נקודה סינגולרית עיקרית סביב האפס, ולכן היא מקיימת את התנאים של משפט פיקארד הגדול.
כמסקנה מהתוצאה הקודמת, כל פונקציה שלמה וחד חד ערכית היא בהכרח פולינום ממעלה 1 בדיוק, כלומר פולינום ליניארי. אכן, היא בהכרח פולינום אחרת לפי הסעיף הקודם היא לא חד-חד-ערכית; יותר מכך, ידוע שכל פולינום מרוכב ממעלה 2 לפחות איננו חד-חד-ערכי (ניתן להוכיח זאת למשל באינדוקציה).
הכללות

למשפט פיקארד יש מספר הכללות, חלקן חלקיות ותחת מחקר.
הכללות > משפט פיקאר הגדול לפונקציות מרומורפיות

זוהי הכללה של משפט פיקאר הגדול, המדברת על פונקציות מרומורפיות, או ביתר כלליות פונקציות ממשטח רימן אל הספירה של רימן.
משפט: יהי  M משטח רימן ותהי  w\in M. תהי  f:M\setminus \{w\}\to S^{1} פונקציה הולומורפית, כאשר  S^{1}=\mathbb {C} \cup \{\infty \} היא הספירה של רימן. אז אם  w נקודת סינגולריות עיקרית של הפונקציה, אז תמונתה על כל כקבוצה פתוחה המכילה את  w היא כל  S^{1} פרט אולי לשתי נקודות. כל ערך שמתקבל, מתקבל אינסוף פעמים.
במילים אחרות, פונקציה מרומורפית שלא מקבלת שלוש נקודות היא קבועה.
מהכללה זו ניתן להסיק את המשפט הקטן - משום שכל פונקציה שלמה היא או פולינום (לא קבוע), או שיש לה סינגולריות עיקרית באינסוף.
דוגמה: הפונקציה  f(z)={\frac {1}{1-e^{\frac {1}{z}}}} היא מרומורפית; היא מקבלת את הערך  \infty  בכל סביבה של אפס, ולא מקבלת את שתי הנקודות  0,1.
ראו גם

משפט קסורטי-ויירשטראס
משפט בלוך-לנדאו
משפט שוטקי
סלקציה

ערך זה עוסק בסלקציה במהלך השואה. אם התכוונתם לסלקציה של מינים, ראו .
"סלקציה" ברציף תחנת הרכבת (הרמפה היהודית) בבירקנאו, 27 במאי 1944 (מתוך אלבום אושוויץ)
יהודים מרוסיה, על רציף הרכבת (הרמפה היהודית) בכניסה למחנה ההשמדה אושוויץ בירקנאו - ממתינים לסלקציה. מאי 1944
במהלך השואה, סלקציה היא פעולה שביצעו שלטונות גרמניה הנאצית כדי למיין ולנפות על ידי "טיהור חכם" יהודים שנחשבו "בלתי פרודוקטיביים" (לא יצרניים, כלומר חסרי כושר עבודה). אנשים שנכנסו לקטגוריה זו היו בדרך כלל בגיל העמידה, בעלי משפחות גדולות, ילדים, נתמכי סעד, נכים, חולים וזקנים. כל אלה גורשו למחנות ריכוז לצורך השמדה שיטתית שהחלה במאי 1942. היתר נוצלו ככוח עבודה עד לשחיקתם וקריסתם. בדרך דומה נערכו סלקציות בכניסה למחנות.
התהליך הכפול נועד להטעות את היהודים, כחלק מאחיזת העיניים באמצעים שונים של התעמולה הנאצית, כדי שהיהודים יעלו ללא התנגדות לרכבות שהובילו אותם למחנות ההשמדה. גם במהלך שגרת חיי המחנות נערכו סלקציות כדי למיין ולהפריד בין אלה ששרדו והיו מסוגלים לעבוד עדיין לבין אלה שנחלשו - המוזלמנים. אלה שהצליחו להישאר בחיים המשיכו לעבוד עד המיון הבא, וחוזר חלילה.
סיגליגט

סיגליגט (בהונגרית: Szigliget) הוא כפר קטן במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו כפרים רבים באירופה גם בסיגליגט מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 1,072 תושבים, ובשנת 2020 רק 772 תושבים.ניתן למצוא את הכפר על הגדה הצפונית של אגם בלטון בסביבת באדקסוני וקשתלי.הכפר נבנה בין ועל גבעות וולקניות.היישוב התקיים גם בתקופה הנאוליתית והברונזה.
יהודי סיגליגט

בסיגליגט חיו יהודים בתקופות זמן שונות.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 8 |  |
| 1880 | 22 | 865 |
| 1910 | 15 |  |
| 1920 | 5 |  |
| 1930 | 6 |  |
| 1941 | 3 | 1,169 |