stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bitch Better Have My Money
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 18 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 14 |  |
|  אוסטרליה | מצעד השירים האורבניים | 5 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 49 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 32 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 15 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B\היפ הופ | 5 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 6 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 17 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 25 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 37 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 8 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 27 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי ה-R&B | 5 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 11 |  |
|  לבנון | מצעד 20 העליונים הרשמי של לבנון | 6 |  |
|  לוקסמבורג | בילבורד | 8 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 24 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 10 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 9 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 24 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 18 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 1 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 27 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 15 |  |
|  צרפת | SNEP | 3 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 11 |  |
|  קנדה | CHR/Top 40 | 41 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 14 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 7 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | - |  |
|  אוסטרליה | מצעד השירים האורבניים | 19 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 48 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 9 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B\היפ הופ | 14 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 28 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 76 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | פיצ'פורק | 95 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה 4× | 4,000,000 |
אברהם ישעיהו הבר

| --- | --- |

 לידה:  25 בפברואר 1965 כ"ג באדר א' ה'תשכ"ה תל אביב-יפו, ישראל 
 פטירה:  23 באפריל 2020 (בגיל 55) ל' בניסן ה'תש"ף ירושלים, ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  ? – 23 באפריל 2020 
 השתייכות:  חרדים ליטאים 
 בן או בת זוג:  רחל הבר 
 
 תפקידים נוספים:  מייסד ויו"ר עמותת מתנת חיים, ר"מ בישיבת נחלת אשר
 
 פרסים והוקרה:  אות הנשיא להתנדבות (2014) 
 
הרב אברהם ישעיהו הֶבֶּר (כ"ג באדר א' ה'תשכ"ה, 25 בפברואר 1965 – ל' בניסן ה'תש"ף, 23 באפריל 2020) היה מייסד ויו"ר עמותת "מתנת חיים" וזוכה אות הנשיא למתנדב לשנת 2014.
ביוגרפיה

נולד בבני ברק כבן רביעי להדסה לרב צבי הבר (מתלמידי החזון איש). למד בישיבת פוניבז'. לאחר חתונתו עם רחל בת אברהם יצחק כ"ץ משפחת כץ, לצד בכולל של הרב משה שטרנבוך ובהמשך בכולל באר אברהם בגבעת שאול, בהמשך החל לשמש כנו"נ בישיבת קטנה 'נחלת אשר' בירושלים ובהמשך החל לשמש גם בישיבת נתיבות חכמה.
בשנת 2009 ייסד את עמותת "מתנת חיים", שמטרתה לסייע במציאת תורמי כליה אלטרואיסטים למען חולי כליות בישראל. הבר הגיע לעיסוקו זה לאחר שנאלץ לעבור בעצמו השתלת כליה וראה את סבלם של החולים הממתינים בתור. על פעילותו זו קיבל הבר את "אות הנשיא למתנדב" לשנת 2014 מנשיא המדינה שמעון פרס. במרץ 2016 הוענק לו אות מגן שר הבריאות למתנדבים מצטיינים. בנימוקי ועדת הפרס נכתב כי הוא מקדיש לילות כימים לשינוי התפיסה הרווחת לגבי תרומות איברים מן החי, ובכך מעניק חיים למאות חולי כליות בישראל.
בספטמבר 2017 נעצר הבר לחקירה בחשד לסחר באיברים ונשלח למעצר בית. מעצר זה גרר ביקורת מחולי כליה ובני משפחותיהם כלפי משטרת ישראל. בספטמבר 2018 החליטה הפרקליטות לסגור את התיק.
במהלך התפרצות נגיף הקורונה בישראל נדבק בנגיף. אושפז בבית החולים הדסה עין כרם, וב-23 באפריל נפטר מסיבוכי המחלה. הוא הובא למנוחות בהר המנוחות בירושלים.
חיים אישיים

היה נשוי לרחל לבית כץ ולהם שני ילדים. התגורר בשכונת הר נוף בירושלים. לאחר מותו בשנת 2023 זכתה רעייתו הרבנית רחל הבר בפרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה.
הנצחה

מספר שבועות לאחר פטירתו פרסם לזכרו הזמר דוד בן ארזה (אחיה של כלתו) את שירו הראשון, "תישאר".
במרץ 2022 קראו בעיריית פתח תקווה משעול על שמו, "משעול הרב אברהם ישעיהו הבר", בשכונת חן הצפון.
לקריאה נוספת

צבי הבר, ברוך לב, הרב הבר - האיש הלב והכליות, הוצאת יפה נוף, ירושלים 2023.
הערות שוליים

↑  אסון קשה: הרב ישעיהו הבר זצ"ל יו"ר 'מתנת חיים' נפטר מקורונה, באתר בחדרי חרדים
↑  הרב הבר, באתר ככר השבת
↑  מתנת חיים, מי אנחנו?
↑  הרב הבר מקבל את אות המתנדב לנשיא לשנת תשע"ד באתר יוטיוב
↑  דרור פויר, ‏האיש שמאחורי 500 תרומות איברים של זרים מוחלטים, באתר גלובס, 29 בספטמבר 2017
↑  יאיר שרקי, ‏תמיכה ברשת לרב הבר ו"מתנת חיים", באתר ‏מאקו‏, 2 באוקטובר 2017
↑  "הפרקליטות סגרה את התיק נגד הרב ישעיהו הבר". ישראל היום. נבדק ב-2018-09-06.
↑  כתבי גלובס, ‏נפטר מקורונה הרב ישעיהו הבר; 14,803 נדבקו בישראל, באתר גלובס, 23 באפריל 2020
↑  חדשות כיפה, ‏ברוך דיין האמת: הרב ישעיהו הבר הלך לעולמו,  באתר כיפה, 23 באפריל 2020
↑  הרב שהציל חיים נפטר מקורונה, באתר ynet, 24 באפריל 2020
↑  "מפיחה בחולי הכליה רוח חיים": הרבנית רחל הבר זכתה בפרס ישראל, באתר מקור ראשון, ‏2023-03-22
↑   תישאר, בביצוע דוד בן ארזה, סרטון  באתר יוטיוב
↑  נתנאל לייפר, מצמרר: "תישאר" שיר חדש לזכרו של הרב ישעיהו הבר ז"ל, באתר כיכר השבת, ‏25 בספטמבר 2020
↑  יהונתן גוטליב, עיריית פתח תקווה תנציח את הרב ישעיהו הבר, באתר ערוץ 7, 14 במרץ 2022
↑  אביו של אברהם ישעיהו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008595381605171  VIAF: 1880159337531613150008   WorldCat (עם VIAF): 1880159337531613150008
רב המנונא סבא (זוהר)

| --- | --- |
 לידה:  בבל
 פטירה:  המאה ה-2
 מקום קבורה:  טבריה
 מקום מגורים:  סכנין
 מקום פעילות:  בבל, ארץ ישראל
 תקופת הפעילות:  דור שלישי לתנאים – דור רביעי לתנאים
 רבותיו:  אביו
 תלמידיו:  רבי שמעון בר יוחאי וחבורתו
 בני דורו:  רב ייסא סבא
 חיבוריו:  ספרא דרב המנונא סבא
 צאצאים:  הינוקא מכפר סכנין 
 
רב המנונא סבא (רב המנונא הזקן, מכונה גם רב המנונא סבא קדמאה - הקדמון) על פי ספר הזוהר, היה חכם ארצישראלי בדור השלישי לתנאים, בסוף תקופת בית המקדש השני[דרושה הבהרה]. הוא אינו מוזכר כלל בספרות חז"ל, אך מוזכר בספר הזוהר פעמים רבות.
לפי הזוהר הוא היה חכם גדול בתורת הסוד, ורבי שמעון בר יוחאי וחבורתו התייחסו אליו כקדוש ועליון, וקיבלו ממנו דברים רבים. לאחר מותו המשיכו החכמים ללמוד את תורתו בהתגלויות חד פעמיות שלו בעולם הזה, באמצעות ספרו המכונה "ספרא דרב המנונא סבא", ובמפגשים עם בנו הפלאי, "הינוקא מכפר סכנין".
ביוגרפיה

נולד בבבל, ובשלב כלשהו בחייו עבר לכפר סכנין בארץ ישראל יחד עם שנים עשר מתלמידיו. הוא אמר שהוא אינו עולה לארץ ישראל בשביל עצמו, אלא בשביל להחזיר את נשמתו לקב"ה שנתן לו אותה, משום שמי שלא זוכה לחיות בארץ ישראל - משיב את נשמתו לסטרא אחרא.
ביוגרפיה > מעלתו

רב המנונא סבא נחשב לאדם קדוש במעלה רוחנית גבוהה, היודע ומבין את נסתרות התורה ותורת הסוד. השם "המנונא" הוא נוטריקון של הביטוי "נוני ימא", שפירושו בארמית הוא "דגי הים". משמעות הביטוי היא שרב המנונא שט בים של תורת הסוד והיה במדרגה גבוהה מאוד. רב המנונא מכונה במספר מקומות גם "נונא רבא" - דג גדול. לפי תורת הקבלה, מדרגתו הגבוהה נבעה מכך שהוא היה גלגול של משה רבנו. בספר עמק המלך נכתב שהיה גלגולו של יהוידע, אביו של בניהו בן יהוידע.
מעלתו הייתה כל כך גדולה, עד כדי כך שפעם אחת אליהו הנביא לא הגיע לאדרא (התאספותם של החכמים לשמוע סודות תורה), והוא הסביר לרבי שמעון בר יוחאי שהסיבה לכך היא שהקב"ה רצה לעשות נס לרב המנונא סבא וחבריו שנאסרו על ידי המלכות, ולכן הוא (אליהו) הפיל את הכותל של ארמון המלך והרג תחתיו ארבעים וחמשה שרים. הוא הוציא את רב המנונא וחבריו מהמאסר והאכיל אותם לחם ומים ולא עזבם במשך יום שלם, ולכן לא היה יכול לבוא לאדרא.
ממדרגתו הגבוהה נבעה גם שיטת לימודו המיוחדת. מסופר שלפני שהיה מלמד את ה"חברים" את סודות החכמה, היה מלמד אותם פרק ב"מילי דשטותא" , משום ששמיעת השטות לפני דברי החכמה מועילה להבנתם של דברי החכמה, כמו שכתוב במגלת קהלת: ”יָקָר מֵחָכְמָה מִכָּבוֹד, סִכְלוּת מְעָט” (קהלת, י', א'). הרב אברהם יצחק הכהן קוק ורבי נחמן מברסלב פירשו, שרק רב המנונא במדרגתו הגבוהה היה יכול להשתמש בשטות על מנת להתעלות על ידה ולהבין את החכמה.
מסופר, שבכל ערב שבת היה רב המנונא סבא טובל בנהר, וכשהיה עולה מן הנהר, היה יושב רגע אחד ומרים את עיניו לשמים ושמח. רב המנונא הסביר ששמחתו נבעה מכך שראה את שמחת המלאכים העולים ויורדים בשמים, משום שבכל ערב שבת יושב האדם בעולם הנשמות. על סיפור זה אומר מחבר ספר הזוהר: ”זכאה איהו מאן דידע ברזין דמאריה” - אשריו שהוא יודע בסודות אדונו. ממעשה זה למד האר"י את דין הטבילה בערב שבת.
עוד מסופר, שפעם אחת עלו ישראל לרגל לחוג את חג הסוכות בבית המקדש, ולא הבחינו שהתערבו ביניהם גויים לחוג יחד אתם. כתוצאה מכך אותה שנה לא הייתה מבורכת, ובאו לשאול מרב המנונא סבא את הסיבה לכך. רב המנונא אמר שהשנה לא הייתה מבורכת כיוון שחלק מהעולים לרגל היו גויים או אנשים שלא נימולו, משום שהקב"ה מברך ברגל רק את הישראלים שנימולו. בשנה הבאה הצליחו היהודים לגלות את הגויים שעלו לרגל ולהרגם, ואותה שנה הייתה ברכה בעולם בשלמות.
במקום אחר נאמר, שרב המנונא סבא ידע לתקן את העולם באמצעות קול השופר בראש השנה, ועליו נאמר הפסוק: "אַשְׁרֵי הָעָם יוֹדְעֵי תְרוּעָה" (תהלים, פ"ט, ט"ז).
מתורתו

בהקדמה לספר הזוהר מובאת "פתיחת רב המנונא סבא", בה מבאר רב המנונא סבא, את הסיבה לכך שהתורה פותחת במילה "בראשית", המתחילה באות ב', השנייה באותיות האלפבית העברי, ולא באות א. רב המנונא מבאר, שכשרצה הקב"ה לברוא את העולם, באה לפניו כל אחת מאותיות האלפבית, מת' עד ב', וביקשה ש"יברא בה את העולם". כשהגיעה האות ב' לפני הקב"ה, היא אמרה שיברא דווקא בה את העולם, משום ש"בי מברכאן לך לעילא ותתא" - בה מברכים את הקב"ה למעלה ולמטה. אלוהים קיבל את בקשתה וברא בה את העולם, ולכן התורה פותחת באות ב'. מדרש זה נקרא בפי המקובלים "אותיות דרב המנונא סבא".
רב המנונא סבא הנהיג את מנהג הזמנת האושפיזין בחג הסוכות. הזוהר מביא, שלפני כניסתו לסוכה היה אומר רב המנונא: ”נזמן לאושפיזין” (נזמין את האורחים), ולפני שהתיישב לאכול היה אומר: ”בסוכות תשבו שבעת ימים. תיבו אושפיזין עלאין תיבו. תיבו אושפיזי מהימנותא תיבו.” (תרגום: שבו אורחים עליונים, שבו. שבו אורחי האמונה, שבו).
גם איסור הנחת תפילין בחול המועד מקורו בדברי רב המנונא סבא, שבימים טובים מניח הקב"ה תפילין של ראש, ובחול המועד הוא מניח תפילין של יד, ולכן אין מניחין תפילין בחול המועד.
הזוהר לומד את דין נטילת ידיים לפני הסעודה מהפסוק "לחם אבירים אכל איש", שרב המנונא סבא פירשו "לחם שמלאכי השרת אוכלין". ו”מה מלאכי השרת אוכלים בקדושה ובטהרה ובנקיות, אף ישראל כן צריכין לאכול בקדושה ובטהרה”. עוד מביא הזוהר בשם רב המנונא סבא, את האימרה הבאה: ”שתי מדות עומדות על שולחנו של אדם, אחת מדת טוב, ואחת מדת רע. כשהאדם מקדש ידיו ומברך, מדת טוב אומרת, זהו שולחנו של הקדוש ברוך הוא, ומנחא ידיה על ראשו, ואומרת לו, עבדי אתה. עבדו של מקום אתה... וכשאין אדם מקדש את ידיו ואוכל. מדת רע אומרת, זה שלי הוא. מיד שורה עליו ומטמאה אותו, ומאכלו נקרא לחם רע עין.”
ספרא דרב המנונא סבא

בספר הזוהר מוזכר פעמים רבות "ספרא דרב המנונא סבא", ספר קדוש בתורת הסוד שכתב רב המנונא סבא, אך אבד במשך הדורות. מסופר שפעם אחת היה העולם שרוי בצער, ובעזרת ספרא דרב המנונא סבא העירו את רבי אלעזר ברבי שמעון והוציאו אותו מקברו בגוש חלב, על מנת שיתפלל על העולם בגן עדן וירפא אותו. הזוהר מציין, שאת הסודות הכתובים בספר שמע רב המנונא סבא מאביו, ואביו שמע אותם מרבו, ורבו מרבו, עד אליהו הנביא.
הזוהר מביא בשם הספר סודות תורה עמוקים, וגם דינים ואזהרות. כך למשל מביא הזוהר בשם ספר זה, את הדין המובא גם בספרות ההלכה, שמי שלא עוצם את עיניו בזמן התפילה - מלאך המוות יהרוג אותו, והוא לא יראה את אור השכינה.
בין השאר, מביא הזוהר בשם ספרא דרב המנונא סבא תיאור של הארץ הדומה מודל הארץ ככדור:
...דהא כל ישובא מתגלגלא בעיגולא ככדור, אלין לתתא ואלין לעילא, וכל אינון בריין משניין בחזווייהו, משינויא דאוירא כפום כל אתר ואתר... ועל דא אית אתר בישובא, כד נהיר לאלין חשיך לאלין, לאלין יממא ולאלין ליליא, ואית אתר דכוליה יממא, ולא אשתכח ביה ליליא בר בשעתא חדא זעירא.
תרגום: שהרי כל היישוב מתגלגל בעיגול ככדור, אלה למטה ואלה למעלה, וכל אותן בריות משונות במראיהן, משינוי האוויר כפי כל מקום ומקום... ועל זה יש מקום ביישוב, כאשר מואר לאלה חשוך לאלה, לאלה יום ולאלה לילה, ויש מקום שכולו יום, ולא נמצא בו לילה חוץ משעה אחת קטנה...
.
מקום קבורתו

רבי חיים ויטאל טען כי רבו האר"י גילה את קברו של רב המנונא מהזוהר בטבריה, בסמוך לקברי רבי חייא ובניו.
ר' יוסף סופר מצפת, זיהה את מקום קבורתו של רב המנונא סבא בבית הקברות היהודי העתיק בצפת, על יד מקווה האר"י, אך אין לדעת האם מדובר על התנא רב המנונא סבא, או על האמורא הנקרא בשם זה.
לאחר מותו

לאחר שנפטר רב המנונא סבא, הוא היה מתגלה לתנאים הקדושים ומתחזה לסוחר ההולך אחריהם בדרך, ומגלה להם סודות תורה. פעם אחת הלכו רבי אלעזר ורבי אבא בדרך והוא הלך אחריהם וגילה להם סודות תורה. כשפגשו את רבי שמעון בר יוחאי וסיפרו לו שנפגשו עם רב המנונא סבא, הוא בכה על כך שלא זכה לפגשו. רבי שמעון נפל על פניו, ואז ראה את רב המנונא סבא "עוקר הרים, מאיר נרות, בהיכל המלך המשיח", ואמר לו: "רבי, באותו עולם תהיו שכנים בעלי הוראה לפני הקב"ה".
לאחר מותו > בנו הינוקא

לרב המנונא סבא היה בן ששמו אינו ידוע, שנולד מספר שנים לפני פטירתו, ומוזכר בספר הזוהר, רק כ"ינוקא" (תינוק - ילד). ה"ינוקא" היה ילד קדוש וחכם, והוא לימד את התנאים דברים רבים בפגישותיו עמם. מסופר שלאחר פטירתו של רב המנונא סבא, רבי יצחק ורבי יהודה עברו בדרכם בכפר סכנין, והתארחו אצל אשתו של רב המנונא סבא. באותו יום הינוקא היה בבית והוא לימד את התנאים דברים רבים ומופלאים שהם לא ידעו, ואף הוכיח אותם על מעשים שעשו שלא כדין. החכמים התפלאו מאוד ושאלו אותו מיהו אביו, אך הוא לא רצה לגלות להם משום שאם מדרגתם הייתה גבוהה מספיק היה אביו הולך ומחמר אחריהם. התנאים תמהו מאוד על הילד החכם, הם אמרו: "נדמה לנו שתינוק זה אינו בן אדם", וברכוהו. החכמים ישנו באותו לילה בבית אשתו של רב המנונא, ובבוקר הלכו וסיפרו את המעשה לרבם, רבי שמעון בר יוחאי, שאמר להם שודאי סלע תקיף וחזק זה, הוא בנו של רב המנונא סבא.
לקריאה נוספת

יונתן מ' בן הראש, סבא וינוקא: האל, הבן והמשיח בסיפורי הזוהר, ירושלים: מאגנס, תשע"ט
יונתן מ' בן הראש, ינוקא דרב המנונא סבא: עיון ומהדורה סינופטית, סיפור הינוקא דבלק' (זוהר, ח"ג קפו ע"א – קצב ע"א), לוס אנג'לס: כרוב, תשע"ט
ביאורים

↑  יש מפרשים שהכוונה לסכלות, צחוק ומילתא דבדיחותא, ויש מפרשים שהיה מלמדם פילוסופיה וסברות רעועות חיצוניות
↑  בהקדמה לספר הזוהר מובאת מספר "פתיחות" שפתחו התנאים לספר, פתיחת רב המנונא סבא היא אחת מהם
הערות שוליים

↑  ספר הזוהר, חלק א', דף רי"ג, עמוד א'
↑  ספר הזוהר, חלק ב', דף קמ"ו, עמוד ב'
↑  ספר הזוהר, חלק ג', דף ע"ב, עמוד ב'
↑  ספר הזוהר, חלק א', דף רכ"ה, עמוד א'
↑  הערך מידת רב המנונא סבא, באתר ויקישיבה
↑  ספר הזוהר, חלק ג', דף קפ"ז, עמוד א'
↑  רבי חיים ויטאל, שער הגלגולים, הקדמה ל"ו
↑  בכרך, נפתלי הירץ בן יעקב אלחנן, עמק המלך, עמ' 143, אמשטרדם  ת"ח, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  ספר הזוהר, חלק ג', דף קמ"ד, עמוד ב'
↑  הרב ישראל אברג'ל, מסילות אל הנפש - אמור תשפ, עמ' 8
↑  רבי נחמן מברסלב, ליקוטי הלכות, נפילת אפים, הלכה ד', אות ה'. הרב אברהם יצחק הכהן קוק, אורות הקודש, חלק א', פסקה ס"ב: "...בחושך היותר שחור יש להשתמש כשרוצים לדעת את יתרון האור מתוך החושך..."
↑  ספר הזוהר, חלק ב', דף קל"ו, עמוד ב'
↑  רבי חיים ויטאל, שער הכוונות, סדר ערב שבת
↑  ספר הזוהר, חלק ב', דף קכ"ד, עמוד א'
↑  ספר הזוהר, חלק ג', דף י"ח, עמוד ב'
↑  ספר הזוהר, חלק ג', דף ק"ג, עמוד ב'
↑  זהר חדש, שיר השירים, דף ע"ט עמוד ב'
↑  זהר חדש, דף ק"ה, עמוד ב'
↑  ספר הזוהר, חלק ג', דף ע"א, עמוד א'
↑  ספר הזוהר, חלק ב', דף רט"ז, עמוד ב'
↑  משנה ברורה סימן צ"ה, סעיף קטן ה'
↑  ספר הזוהר, חלק ג', דף ר"ס, עמוד ב'
↑  רבי חיים ויטאל, שער הגלגולים, הקדמה ל"ז
↑  רב המנונא סבא (האמורא), באתר אהלי צדיקים
↑  ספר הזוהר, חלק א', דף ה', עמוד ב', ספר הזוהר, חלק ג', דף קפ"ו, עמוד ב'
↑  ספר הזוהר, חלק א', דף ז', עמוד ב', בתרגום לעברית
↑  ספר הזוהר, חלק ג', דף קפ"ו, עמוד א' - דף קפ"ח, עמוד ב'
| ספר הזוהר |
| --- | --- | --- |
| חלקי הספר | רעיא מהימנא • תיקוני הזוהר • זוהר חדש • אדרא • אדרא רבא • אדרא זוטא • ספרא דצניעותא |  |
| דמויות | רבי שמעון בר יוחאי • רבי אלעזר ברבי שמעון • רב המנונא סבא • רבי חזקיה • הינוקא מכפר סכנין |  |
| חיבור ספר הזוהר | רבי משה די לאון‎ • מטפחת ספרים • רבי יצחק דמן עכו |  |
| פירושים | כתם פז • הסולם • מתוק מדבש |  |
| שונות | כגוונא • בריך שמיה • פתיחת אליהו הנביא • פרישי מדברא • עולימתא שפירתא |  |
מנחם יהודה הלוי אושפיזאי

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  תרס"ה
 פטירה:  א' בחשוון ה'תש"ס (בגיל 94 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת נובהרדוק  ישיבת מרכז הרב 
 רבותיו:  אברהם יצחק הכהן קוק 
 
 פרסים והוקרה:  יקיר רמת גן 
 
הרב מנחם יהודה הלוי אושפיזאי (תרס"ה, 1905–ראש חודש חשוון תש"ס, 11 באוקטובר 1999) היה הרב הראשי של רמת גן, יו"ר חבר הרבנים של המפד"ל וחבר מועצת הרבנות הראשית.
קורותיו

נולד בעיירה וַאשקי (כיום Vaškai בליטא), למשה בן ציון קרטשמר. למד במספר ישיבות, בהן ישיבת נובהרדוק, ברוסטוב, בחרקוב ובקייב. הוא נשלח להקים סניפים של ישיבת נובהרדוק בפרילוקי ובקייב.
בשנת תרפ"ה (1925) עלה לארץ ישראל, ולמד בישיבת מרכז הרב אצל הרב אברהם יצחק הכהן קוק. בשנת תרצ"ה (1935) ייסד את "בית אולפנא לצעירים – תורת ירושלים" שליד ישיבת מרכז הרב. בהמשך השנה נשלח על ידי הרב קוק להיות רבהּ של נחלת גנים. הוא השתתף בקונגרסים הציוניים הכ"ד והכ"ה, ונבחר להיות מ"מ חבר הוועד הפועל הציוני.
הרב אושפיזאי כיהן כרב הראשי של רמת גן ויו"ר חבר הרבנים של המפד"ל במשך עשרות שנים. בשנת 1973 נבחר כחבר במועצת הרבנות הראשית.
בשנת תשמ"ב (1982) זכה בתואר יקיר העיר רמת גן. בשנת ה'תש"ן זכה בפרס הרב קוק לספרות תורנית ביחד עם הרב יהודה לייב בוגץ'.
בנו הרב משה בן ציון אושפיזאי רב ברמת גן ומחבר הספר "נצנוצי אורות" על ספר אורות (זוכה פרס ירושלים לתרבות תורנית) נפטר בחיי אביו, בשנת ה'תשנ"ג.
ספריו

ספר אהלי יהודה, ישיבת "אוצר התלמוד", רמת גן, ה'תשמ"ה
ספר ההדרנים על הש"ס - זיכרון משה, בהוצאת המחבר, רמת גן, ה'תשנ"ה.
בארה של מרים, אספקלריה על התורה, בהוצאת ישיבת "אוצר התלמוד", רמת גן, ה'תשמ"ח.
שערי חן, פרקי הדרכה והגות בסדרי אמונה וישועה, נכתבו בתקופת מלחמת ששת הימים, בהוצאת המחבר, רמת גן ה'תשמ"ב.
בחירת ציון, על כל האגדתא במסכת חגיגה תלמוד בבלי וירושלמי, תל אביב, ה'תש"א.
עתרת, ניבון ספרותי במערכת המחשבה הישראלית המקורית, רמת גן, ה'תש"ז-ה'תש"ח. (כפי הנראה הופיעו רק שני גליונות).
השיבנו, על ענייני התשובה והתגלותה לבני דורנו (יצא לאור מעט אחרי שנת תשמ"ג).
ספריו > מאמרים

ההלל וברכתו ביום העצמאות, מתוך - "אור המזרח" ל"ו,ג'-ד', ה'תשמ"ח, עמודים: 241-247.
לאו שאין בו מעשה דינו והגדרתו, מתוך - "שבילין", כ"ט-ל' ה'תשל"ז עמודים: 30-33.
משפט הנבואה ומשפט התורה, מתוך - "שבילין", ל"א-ל"ב, ה'תשל"ט עמודים: 28-35.
הסנהדרין בישראל, מתוך - "ברקאי", א' ה'תשמ"ג, עמודים: 196-202.
דיני שלל מלחמה, התורה והמדינה א, עמ' פט-צה; זמין בספריית אסיף
לקריאה נוספת

תורה ועבודה בחזון ובמעש, הוועד הפועל של הסתדרות הפועל המזרחי בארץ ישראל, תשמ"ה, עמ' 93.
הערות שוליים

↑  ביידיש: וואַשקי; בפולנית: קונסטנטינוב; ראו Vaškai, Lithuania, באתר Jewish Gen (באנגלית)
↑  דוד תדהר (עורך), "הרב מנחם יהודה הלוי אושפיזאי (קרטשמר)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יב (1962), עמ' 3996
↑  ברכת ראש הרבנים לחנוכת הרבנות בנחלת גנים, הירדן, 4 בפברואר 1935; הכתרת רבנות ב"נחלת גנים", שם, 6 בפברואר 1935, עמ' 2
↑  מפגש חגיגי לציון יובל לפעילותו של הרב מ"י אושפיזאי כרבה של רמת גן, כתב עת 'ברקאי' בעריכת הרב שאול ישראלי
↑  שר התורה - סיפורו של הרב עובדיה יוסף פרק 16
↑  אתר העיר רמת גן
↑  רשימת הזוכים באתר עיריית תל אביב-יפו
↑  מרן הרב אברהם יצחק הכהן קוק באתר מרכז הרב
↑  הרב מנחם יהודה הלוי אושפיזאי, השיבנו, [הוצאת המחבר], עמ' ד
↑  רשומת הספר בקטלוג הספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297904405171  VIAF: 31156674896133580652   WorldCat (עם VIAF): 31156674896133580652 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אופנה בהודו

בד סארי ממשי
הודו היא מדינה מתפתחת בתעשיית האופנה, עם מסורת עיצוב בגדים עתיקה. למרות שקומץ של מעצבים היה קיים לפני שנות ה-80, בשנות ה-80 המאוחרות ובשנות ה-90 התקיים פרץ של צמיחה בתחום. זו הייתה תוצאה של הגדלת החשיפה לאופנה העולמית, והשגשוג הכלכלי לאחר הליברליזציה הכלכלית בכלכלה ההודית בשנת 1990. בעשורים הבאים התבססה היטב האופנה כתעשייה, ברחבי הודו.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
היסטוריה > לאחר העצמאות: תחיית האתניות ואופנת בוליווד

ההיסטוריה של הבגדים בהודו, שתחילתה בעת העתיקה, עדיין אופנתית בתעשייה החדשה, כפי שהיו הבגדים ההודים המסורתיים עם וריאציות אזוריות, אם זה סארי, צ'ולי או דוטי, שנשארו פופולריים בעשורים הראשונים שלאחר עצמאות הודו. צורה נפוצה של האופנה ההודית מקורה מהתרבות המערבית. האופנה כוללת סדרת נצנצים וחוטי זהב על מנת למשוך לקוחות ולהחיל הצהרה לקהילת האופנה ההודית. סימן מסחרי מפורסם מהאופנה ההודית הוא רקמה, אומנות התפירה של דפוסי חוט שונים. דרך מסוימת לכלול את המראה המסורתי ובאותו הזמן ליצור הצהרה אופנתית חדשה כוללת רקמה ושימוש בשמלות, חצאיות, חולצות, מכנסיים ושונות, על מנת להראות את השפעת התרבות המערבית וגם לכלול את המסורת ההודית. כחלק מתנועת תחייה גדולה בתעשיית הטקסטיל בהודו, הדפסות המומחים מעצבי הטקסטיל המבוסס בכלכלותה, התחילו לעבוד על החייאת טכניקות הדפס היד המסורתיות בבנגל, והפכו אותן לחלק מתעשיית האופנה.
מגמת האופנה המוקדמת הייתה בוליווד, שם מעצבי תלבושות החלו לנסות עם האופנה בסרטים ב-1960. התחילו לעבוד על תלבושות במהלך העשור, והמשיכו להציג תלבושות מגוונות במשך שנות השבעים. עם זאת, בעשורים האחרונים, עם העלייה בחשיפה למערב, בשנות ה-2000, בוליווד ממשיכה להשפיע על האופנה בקרב הודים שאינם חיים במדינה.
בעקבות העצמאות התקיימה התמקדות על התחיה של הטקסטיל המסורתי, והובלת העיצובים לעבר עלייה של "אופנה אתנית".
שמוליק לוי

ערך זה עוסק בקומיקאי ישראלי. אם התכוונתם לכדורגלן, ראו .
| --- | --- |

שמוליק לוי על סט צילומי הסדרה "גאליס"
 לידה:  4 בדצמבר 1962 (בן 62) יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1979
 עיסוק:  תסריטאי שחקן
 מקום לימודים:  סטודיו למשחק ניסן נתיב 
 מספר צאצאים:  1 
 פרופיל ב-IMDb
 
שמואל (שמוליק) לוי (נולד ב-4 בדצמבר 1962) הוא קומיקאי, שחקן, תסריטאי, מחזאי, במאי, מתרגם ויוצר טלוויזיה ישראלי.
ביוגרפיה

לוי גדל ביפו עד גיל חמש, אז עבר עם משפחתו לבת-ים. למד בחוג לדרמה של ראדו מירון במרכז ביכורי העיתים בתל אביב. בצה"ל שירת כשחקן בלהקה צבאית. בחופשות מהצבא כתב וביים עם חברים סרטים קצרים במצלמת סופר 8. לאחר שחרורו מצה"ל הופיע עם נתן סלומון ורויטל לזר בהרכב "חתולים בבוקר" שהיה ערב של מערכונים ושירים שהם כתבו.
בין השנים 1984–1987 למד 3 שנות לימוד משחק במחזור כ"ב בסטודיו למשחק ניסן נתיב. במהלך הלימודים התפרנס מכתיבת תשדירי שירות ללשכת הפרסום הממשלתית, בזק, חברת החשמל ועוד. בחלק גדול מהם אף הופיע.
ב-1989 השתתף לצד דבי ונולי במופע "שפריץ" שביים נסים אלוני והפיקו טדי הפקות בשיתוף עם תיקי הפקות. המופע עלה 10 פעמים.
במהלך צילומי הסרט "רשימת שינדלר", נסע להולנד והתאהב בבת המקום. לאחר סיום צילומי הסרט עבר להולנד בעקבות האהבה, וחי שם במשך כשנה. באותה עת, עיבד לתסריט את ספרו של שלמה גיורא שוהם "אוהל המצורעים".
ביוגרפיה > משחק בתיאטרון

ב-1987 גילם את ערב האורג (בעל מלאכה שהופך לחמור) בהצגה "חלום ליל קיץ" מאת שייקספיר שביים מיכאל גורביץ'.
ב-1990 כתב ויצר לצד דודו בן זאב את ההצגה "שד" אותה ביים, שעלתה בפסטיבל עכו וזכתה לציון לשבח.
ביוגרפיה > משחק בתיאטרון > בתיאטרון הקאמרי

ב-1988 גילם את שפליצקה בהצגה "נכנע ומנוצח" שכתב וביים חנוך לוין. ב-1989 גילם את השומר השיכור ב"מקבת'" מאת שייקספיר שביים מיכאל גורביץ'. ב-1990 גילם את וירשיניק בהצגה "שלוש אחיות" מאת צ'כוב שביים אהרון אלמוג.
ביוגרפיה > משחק בתיאטרון > בתיאטרון הבימה

ב-1991 גילם את ד"ר איינשטיין בהצגה "רעל ותחרה" מאת ג'וזף קסרלינג שביים רוני פינקוביץ' בתיאטרון הבימה. ב-1992 גילם את לודוביקו בהצגה "אותלו" מאת שייקספיר שביים גדליה בסר. באותה שנה גילם את בובנוב בהצגה "בשפל" מאת מקסים גורקי שביימה אופירה הניג, ואת ברנארד, בן השכן (אברהם מור) בהצגה "מותו של סוכן" מאת ארתור מילר שביים לאסלו מרטון. ב-2004 גילם (לצד שירה גפן) את צייד הפרפרים בהצגה "הכלה וצייד הפרפרים" מאת נסים אלוני שביימה סיגל אבין.
ביוגרפיה > משחק בתיאטרון > בתיאטרון העברי

משנת 2018 משחק בהצגה "ברית מילה".