stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הקפה (תעופה)
שלבי ההקפה > צלעות ההקפה > צלע מתה

צלע מתה היא צלע נוספת והיא מהווה את נקודת הכניסה להקפה של המטוסים הבאים עם כיוון הנחיתה. צלע זאת מקבילה לצלע נגד הרוח, והיא נמצאת באותו הצד עימה (כלומר בכיוון המנוגד לצלע עם הרוח) אף על פי שייתכן ולא יהיה בה שימוש כלל, במיוחד במקרה של מסלולי טיסה מרובים בהם אין מקום לצלע נוספת.
שלבי ההקפה > צלעות ההקפה > צלע נגד הרוח

צלע נגד הרוח היא הצלע הנושקת למסלול הטיסה. בהמראה או בנחיתה משתמשים בביטוי צלע נגד הרוח כיוון שהתנועה בצלע הזאת תכוון תמיד נגד הרוח, כיוון שתנועה נגד הרוח מגדילה את המהירות האווירית לעומת המהירות הקרקעית ומאפשרת המראה או נחיתה בטוחות וקצרות יותר.
שלבי ההקפה > צלעות ההקפה > צלע צולבת

צלע צולבת (Crosswind leg) היא הבאה אחרי צלע נגד הרוח והיא נמצאת בניצב אליה. מטוס שממריא צריך בצלע זו לצבור מהירות וגובה, לקפל את כני הנסע ולהתכונן לבצע פנייה לצלע עם הרוח. נקודת המפגש בין צלע זאת לצלע נגד הרוח היא נקודת היציאה של המטוסים מההקפה, כלומר המקום בו הטייס מנווט וטס בעצמו.
שלבי ההקפה > צלעות ההקפה > צלע עם הרוח

צלע עם הרוח (Downwind leg) היא נקודת הכניסה של כל מטוס הנכנס להקפה מהכיוון ההפוך לכיוון הנחיתה (אם כיוון השדה הוא 270° אז כל מטוס הבא בטווח שבין כיוונים 0° ל־180° נחשב לכיוון המנוגד לכיוון הנחיתה). בצלע זאת הטייס מקבל את הוראות הפקח ואת המספר שלו בתור לנחיתה.
שלבי ההקפה > צלעות ההקפה > צלע בסיס

צלע בסיס היא הצלע שלפני הפיינל, בצלע זאת הטייס צריך להקטין מהירות אוויר להנמיך למהירות גישה ולבצע בדיקות חיוניות לקראת נחיתה. אם ישנן חריגות כל שהן ביכולתו של כלי הטיס לבצע נחיתה בטוחה צלע זאת היא ההזדמנות האחרונה לזהות אותן.
שלבי ההקפה > צלעות ההקפה > פיינל (הצלע הסופית)

בצלע הסופית המטוס מתיישר על המסלול ומתחיל בגלישה אל המסלול. בצלע זאת מתבצעת הנחיתה והיא נחשבת למסוכנת בהקפה. בביטול נחיתה המטוס עובר מצלע פיינל ישר למצב של צלע עם הרוח, כלומר הוא אוסף מהירות וגובה כדי להגיע לתנאי טיסה בטוחים.
שלבי ההקפה > הליכה סביב

הליכה סביב היא שם למצב בו הטייס מבטל את הנחיתה והוא צריך לבצע פעולות בסדר מסוים כדי לנסוק ולאפשר למטוס הקפה נוספת. לאחר "הליכה סביב" מתבצע ניסיון נחיתה נוסף. הליכה סביב מתבצעת כאשר לא ניתן להשלים את הנחיתה באופן בטוח, למשל במקרה שהתנאים הבאים מתקיימים: המסלול לא פנוי, המטוס גבוה או נמוך מדי, המטוס לא מיושר עם המסלול ואין יכולת לתקן זאת בבטיחות ואין קשר עין עם המסלול.
שלבי ההקפה > נקודות כניסה

במדינות שונות ישנן נקודות כניסה להקפה מקובלות ואף מאושרות או אסורות על פי החוק. בארצות הברית ואירופה למשל נקודת הכניסה המקובלת היא בזווית 45° לצלע עם הרוח, בקנדה מגדל הפיקוח עשוי להורות על כניסה להקפה בצלע עם הרוח, צלע בסיס או אף ישירות לפיינל.
| תעופה • תעופה צבאית • תעופה אזרחית |
| --- | --- | --- |
| עקרונות | אווירודינמיקה • כוח עילוי • גרר • מספר מאך • זווית התקפה • הזדקרות • פרופיל אווירודינמי • עומס כנף • מערבולת • אפקט קואנדה • יחס גלישה • פינת ארון המתים | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| כלי טיס | מטוס • מסוק • כדור פורח • ספינת אוויר • דאון • המראה ונחיתה אנכית (VTOL) • המראה ונחיתה קצרה (STOL) | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מבנה | כנף • כנפון קצה־כנף • מדף • מאזנות • ספוילר • מעצור אוויר • מוטת כנפיים • כונס אוויר • כני נסע • הגה גובה • הגה כיוון • תא הטייס • משטחי היגוי • קנארד | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| הנעה | מנוע בעירה פנימית • מנוע כוכבי (רדיאלי) • מדחף • מנוע סילון • היפוך דחף • מנוע מגח סילון • מנוע על-מגח סילוני • מנוע רקטי • חשמל | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| תופעות | גלגול הולנדי • צימוד אינרציאלי • בום על-קולי • התעבות סביב כלי טיס • אוסצילציה • ורטיגו • התקרחות | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מערכות | מחווני טיסה • צינור פיטו • מכל דלק נתיק • מצנח בלימה • אוויוניקה • מערכת בקרת טיסה • חיווט תעופתי • קופסה שחורה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| שלבי טיסה | הסעה ודחיפה • המראה • טיפוס • הנמכה • שיוט • נחיתה • אווירובטיקה • הקפה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מקצועות | צוות אוויר • טייס  • מהנדס טיסה • צוות קרקע • הנדסת אווירונאוטיקה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
מונחים בתעופה
מטוס F-14 בפיינל לנחיתה בנושאת מטוסים.
הרפס שפתיים

| --- | --- |

הרפס שפתיים בשפה התחתונה
 שמות נוספים:  פצע חום
 תחום:  מחלות זיהומיות
 שכיחות:  2.5 על כל 1000 איש בשנה
 סיבות:  הרפס סימלקס סוג 1
 תסמינים:  כאב חד ולאחריו שלפוחיות
 אבחון:  סימפטומטי
 טיפול:  תחמוצת אבץ, קרם אנטי ויראלי או הרדמה
 פרוגנוזה:  טובה
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D006560
 סיווגים
 ICD-10:  B00.1 
 ICD-11:  1F00.01 
 
הרפס שפתיים (באנגלית: Herpes labialis) הידוע בכינויו פצע חום, הוא סוג של זיהום הנגרם על ידי וירוס הרפס סימפלקס, ומשפיע בעיקר על השפתיים. הסימפטומים כוללים בדרך כלל כאב בעור ואחריו שלפוחיות קטנות או פצעים. ההתקפה הראשונית עשויה להיות מלווה גם בחום, כאב גרון, ובלוטות לימפה מוגדלות.
ההתפרצות בדרך כלל נרפאת בתוך עשרה ימים, אבל הווירוס נשאר רדום בגנגליון הטריגימינלי והנגיף עשוי להתפרץ מחדש מעת לעת. הגורם הוא בדרך כלל וירוס הרפס סימפלקס מסוג 1 (HSV-1) ולעיתים הרפס סימפלקס מסוג 2 (HSV-2). הזיהום מתפשט בדרך כלל בין אנשים על ידי מגע ישיר שאינו מיני.
התקף יכול להיגרם כתוצאה מאור שמש, חום, לחץ פסיכולוגי או מחזור. מגע ישיר עם איברי המין עלול לגרום הרפס גניטלי. האבחון מתבסס בדרך כלל על סימפטומים, אך ניתן לאמת אותו בבדיקה ספציפית. מניעה כוללת הימנעות מנשיקה או שימוש בפריטים האישיים של אדם נגוע. להרפס השפתיים לא קיים תרופה אך ניתן לטפל בתסמינים באמצעות תחמוצת אבץ, או קרם אנטי-ויראלי שנראים כמפחיתים מעט את משך הסימפטומים ואת תדירות ההתפרצויות.
כ-2.5 ל-1,000 איש חווים התפרצות בכל שנה. לאחר התפרצות ראשונית כ-33% מהאנשים יפתחו התפרצויות נוספות. התפרצות מתרחשת לעיתים קרובות אצל צעירים מתחת לגיל 20 וכ-80% מפתחים נוגדנים עבור הנגיף עד גיל זה. אצל אלו עם התפרצויות חוזרות, אלה בדרך כלל מתרחשים פחות משלוש פעמים בשנה. תדירות ההתפרצויות פוחתת בדרך כלל עם הזמן.
טרמינולוגיה

מקור השם "הרפס" הוא ביוון העתיקה, ופירוש המילה הוא "לזחול". השם נובע מפגעים נחשוניים בעור העלולים להופיע במהלך המחלה. בעברית המונח הכללי להרפס הוא שלבקת. המונח "labialis" פירושו "שפתיים".
סימפטומים

זיהומי הרפס לרוב א-סיפטומטים, וכאשר הסימפטומים מופיעים הם נפתרים לרוב תוך שבועיים. הסימפטום העיקרי של הרפס השפתיים-זיהום אוראלי הוא דלקת של הרירית של הלחי והחניכיים, הידועה בשם גינגיבוסטומטיטיס הרפטיס (gingivostomatitis herpetic), אשר מתרחשת בתוך 5–10 ימים של הידבקות. תסמינים אחרים עשויים לכלול כאבי ראש, בחילה, סחרחורת, חום, גרון כואב וכיבים שלפעמים מבולבלים עם אפתות. זיהום הרפס שפתיים ראשוני בקרב מתבגרים מתבטא לעיתים קרובות בדלקת לוע קשה עם נגעים המתפתחים על הלחי והחניכיים. לעיתים מתפתח קושי בבליעה (דיספגיה) ובלוטות לימפה נפוחות (לימפדנופתיה). התפרצויות חוזרו נפוצות יותר עם זיהומים HSV-1 מאשר עם HSV-2. הסימפטומים בדרך כלל מתקדמים בסדרה של שמונה שלבים:
תקופת ההפוגה (שבועות עד חודשים): לאחר ההדבקה הראשונית, הנגיפים עוברים לגרעיני עצב סנסוריים (גנגליון טריגמינלי), שם הם מתגוררים כווירוסים סמויים לכל החיים.
התעוררות (יום 0–1): הסימפטומים מתחילים בדרך כלל עם עקצוץ ואדמומיות בעור סביב האתר נגוע. שלב זה יכול להימשך בין כמה שעות לכמה ימים טרם הביטוי הפיזי של זיהום.
דלקת (יום 1): הווירוס מתחיל לשכפל ולהדביק תאים בסוף העצב. התאים הבריאים מגיבים לפלישה עם נפיחות ואדמומיות המוצגות כתסמינים של זיהום.
טרום דלקת (יום 2–3): שלב זה מוגדר על ידי שלפוחיות זעירות דלקתיות אשר עשויות לגרד והן רגישות מאוד למגע. עם הזמן, השלפוחיות יכולות להתפשט לאזור האף, הסנטר, והלחיים.
הנגע הפתוח (יום 4): השלב הכואב והמדבק מכולם. כל שלפוחית נפתחת והן מתמזגות ליצירת כיב פתוח. נוזלים משוחררים באיטיות מכלי הדם ורקמות דלקתיות. הנוזל יחד עם חלקיקים נגיפיים פעילים מדבק מאוד. בהתאם לחומרת ההתפרצות, ניתן לפתח קדחת ובלוטות לימפה נפוחות מתחת ללסת.
קרום (יום 5–8): מתחיל להיווצר קרום צהבהב-חום שעשוי מסרום הדם המכיל חלבונים שימושיים, ומהווה את תחילת תהליך הריפוי. פתיחה של הגלד כתוצאה ממתיחת השפתיים בחיוך או אכילה עשויה לגרום לכאב רב.
ריפוי (יום 9–14): עור חדש מתחיל להיווצר מתחת לגלד בזמן שהוירוס נסוג. במהלך שלב זה נפוצים גירוי, גירוד, וכאבים.
לאחר הגלד (12–14 ימים): אדמומיות אופיינית באזור הזיהום בזמן שהתאים שנהרסו נבנים מחדש.
גורמים

הרפס שפתיים מתרחש כאשר וירוס הרפס סימפלקס בא במגע עם רקמה רירית הפה או בפצע בפה. זיהום על ידי סוג 1 של וירוס הרפס סימפלקס (HSV-1) הוא הנפוץ ביותר; עם זאת, מספר המקרים הנגרמים על ידי סוג 2 גדל, ומוערך כגורם 10–15% של זיהומים אוראליים. לאחר שהנגיף נכנס לגוף הוא עובר מהפה ונשאר חבוי במערכת העצבים המרכזית. בכשליש מהאנשים, הנגיף יכול "להתעורר", כך שהנגיף עובר במורד העצבים אל העור, שם הוא עלול לגרום לשלפוחיות סביב השפתיים, בפה או בכ-10% מהמקרים, על האף, הסנטר או הלחיים.
התקף הרפס שפתיים עשוי להיות מושפע ממתח, וסת, אור שמש, כוויות שמש, חום, התייבשות או טראומה מקומית בעור. התערבויות כירורגיות כמו ניתוח שיניים או עצבי, קעקוע בשפתיים, או אסתטיים גם כן עלולים לעורר התפרצות.
במקרים נדירים, הווירוס יכול להיות מועבר לולדים על ידי בני משפחה או צוות בית החולים הנושאים הרפס שפתיים, ולגרום מחלה חמורה הנקראת הרפס סימפלקס של הילוד.
המונח השגור עבור ברפס שפתיים- "פצע קור" נובע מכך שהוא מתעורר לעיתים קרובות על ידי חום, למשל, כפי שעלול להתרחש במהלך זיהום בדרכי הנשימה העליונות (כלומר הצטננות). פצעי השפתיים עלולים לעבור לאזורים אחרים של הגוף, כגון העין, העור, או אצבעות; זיהום בעין, בצורה של דלקת הלחמית או דלקת קרום, יכול לקרות כאשר העיניים שפשפו לאחר לגעת הנגע. זיהום אצבע (whitlow herpetic) יכול להתרחש כאשר ילד עם הרפס שפתיים מוצץ את אצבעותיו.
בדיקות דם עבור הרפס עשויות להבחין בין סוג 1 וסוג 2. כאשר אדם אינו חווה סימפטומים כלשהם, בדיקת דם לבדה אינה חושפת את מיקום הזיהום. הדרך היחידה לדעת בוודאות אם בדיקת דם חיובית עבור הרפס הוא עקב זיהום של הפה, איברי המין, או במקום אחר, הוא מדגם נגעים, שכאמור אינו אפשרי אם האדם הסובל הוא אסימפטומטי. המערכת החיסונית של הגוף בדרך כלל נלחמת בנגיף.
מניעה

ניתן להפחית את הסיכוי להתפשטות הזיהום באמצעות פעולות מניעתיות כגון הימנעות ממגע בפצע, שטיפת ידיים לעיתים קרובות בזמן ההתפרצות, הימנעות משיתוף פריטים הבאים במגע עם הפה ומקרבה לאחרים.
מאחר שקשה לנבא התפרצות וכן כיוון שהיא נמשכת זמן קצר ונרפאת במהירות, קשה לערוך מחקר על הרפס שפתיים. בעוד תרופה בשם פמציקלוביר מסייעת לקיצור זמן ריפוי הנגע, היא לא יעילה במניעת נגעים; שילוב של אציקלוביר, ולציקלוביר וקורטיזול שימושיים גם בטיפול בהתפרצויות ונמצאו יעילים גם במניעתן. אציקלוביר וולציקלוביר יעילים במניעת התפרצויות חוזרות אם הן נלקחות טרם הופעת סימפטומים או חשיפה לגורמים מעוררים.
טיפול

לרוב המערכת החיסונית של הגוף האנושי ואנטיגנים מיוחדים נלחמים בנגיף ביעילות. דוקוסזנול, אלכוהול שומני רווי, מהווה טיפול מקומי בטוח ויעיל שאושר על ידי מנהל התרופות והמזון האמריקאי, אך בשל מנגנון הפעולה שלה, קיים סיכון קטן לתגובת התנגדות לתרופה.
שימוש בתחמוצת אבץ או אבץ סולפט עם הופעת הסימפטומים עשוי לקצר את משך ההתפרצות. תרופות אנטי ויראליות יעילות כוללות אציקלוביר ופנציקלוביר, אשר יכולות להאיץ ריפוי בעד 10%. גלולות פמציקלוביר או ולציקלוביר במינון גבוה חד פעמי נמצא כיותר יעיל מאשר הטיפול המסורתי של מינונים נמוכים במשך 5–7 ימים.
נכון להיום אין תרופה או חיסון שהוכחו כיעילים נגד הרפס השפתיים, אך מספר מחקרים מתנהלים בניסיון לפתח חיסון.
אפידמיולוגיה

הרפס שפתיים נפוץ ברחבי העולם. מסקר רחב שנערך בקרב צעירים בשש יבשות נמצא שכ-33% מהגברים וכ-28% מהנשים סבלו מהתפרצות הרפס שפתיים פעמיים ומעלה במהלך השנה שלפני המחקר.
הימצאות המחלה בארצות הברית נאמדת ב-20–45% מהאוכלוסייה הבוגרת, בצרפת כ-32% אצל גברים וכ-42% אצל נשים. ובגרמניה כ-32% בקרב אנשים בגילאי 35–44 וכ-20% בקרב בני 65–74.
ראו גם

הרפס
לקריאה נוספת

Vaccines for the 21st Century: A Tool for Decisionmaking - נספח 9
הערות שוליים

1 2 3 4  Just Eekhof, Arie Knuistingh Neven, Wim Opstelten, Treatment and prevention of herpes labialis, Canadian Family Physician 54, 2008-12-01, עמ' 1683–1687
1 2 3  {{{מחבר}}}, Oral Mucosal Diseases: Evaluation and Management, Medical Clinics of North America 98, 2014-11-01, עמ' 1323–1352 doi: 10.1016/j.mcna.2014.08.006
1 2  {{{מחבר}}}, Oral Mucosal Diseases: Evaluation and Management, Medical Clinics of North America 98, 2014-11-01, עמ' 1323–1352 doi: 10.1016/j.mcna.2014.08.006
↑  Cold Sores / Herpes, www.bccdc.ca (ארכיון)
↑  Oral Herpes Basics, WebMD (באנגלית)
↑  Noah Craft, Lindy P. Fox, Lowell A. Goldsmith, Art Papier, VisualDx: Essential Adult Dermatology, Lippincott Williams & Wilkins, 2011-12-07. (באנגלית)
↑  אלכס אברוטין, ‏זה לכל החיים: איך נדבקים בהרפס?, באתר ‏מאקו‏, 8 בנובמבר 2015
1 2 3 4  {{{מחבר}}}, Oral manifestations of sexually transmitted diseases, Clinics in Dermatology 22, 2004-11-01, עמ' 520–527 doi: 10.1016/j.clindermatol.2004.07.005
1 2 3  Wim Opstelten, Arie Knuistingh Neven, Just Eekhof, Treatment and prevention of herpes labialis, Canadian Family Physician 54, 2008-12, עמ' 1683–1687
↑  Scully, Crispian., Oral and maxillofacial medicine : the basis of diagnosis and treatment, 3rd ed, Edinburgh: Churchill Livingstone/Elsevier, 2013
1 2  Products - Data Briefs - Number 304 - February 2018, www.cdc.gov, ‏2018-02-07 (באנגלית)
1 2  J Harmenberg, B Öberg, S Spruance, Prevention of Ulcerative Lesions by Episodic Treatment of Recurrent Herpes Labialis: A Literature Review, Acta Dermato Venereologica 90, 2010, עמ' 122–130 doi: 10.2340/00015555-0806
↑  Valtrex (Valacyclovir Hydrochloride): Side Effects, Interactions, Warning, Dosage & Uses, RxList (באנגלית)
↑  Ying jo Wong, Analia Veitz-Keenan, Systemic nucleoside antiviral agents may be effective in prevention of recurrent herpes labialis, Evidence-Based Dentistry 14, 2013-06, עמ' 54–54 doi: 10.1038/sj.ebd.6400937
↑  איתי גל, פריצת דרך: מדענים הצליחו לפתח חיסון נגד הרפס, באתר ynet, 29 ביוני 2016
↑  Globally, an estimated two-thirds of the population under 50 are infected with herpes simplex virus type 1, www.who.int (באנגלית)
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ועדת המדע, הטכנולוגיה והחלל של בית הנבחרים של ארצות הברית

ועדת הבית הנבחרים של ארצות הברית למדע, חלל וטכנולוגיה היא ועדה של בית הנבחרים האמריקאי. יש לה סמכות שיפוטית לגבי מחקר ופיתוחים מדעיים שלא עוסקים בתחומי הגנה, למעשה לוועדה יש סמכות שיפוטית על הסוכנויות הפדרליות הבאות: נאס"א, המכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה, הקרן הלאומית למדע, מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי, רשות התעופה הפדרלית, הסוכנות להגנת הסביבה וסוכניות ורשויות נוספות.
נכון ליוני 2023, יו"ר הוועדה הוא פרנק דין לוקאס.
היסטוריה

בעקבות תוכנית הלוויינים הסובייטית, תוכנית ספוטניק שהופעלה בסוף שנות ה-50 של המאה ה-20, החליט הקונגרס האמריקאי ב-1958 להקים את הוועדה לאסטרונאוטיקה וחקר החלל, ראש הוועדה היה מנהיג הרוב בבית הנבחרים, ג'ון ויליאם מק'קורמק (אנ'), ועדה זו הייתה הוועדה שניסחה את חוק האווירונאוטיקה והחלל הלאומי שבעקבותיו הוקמה סוכנות החלל האמריקאית, נאס"א.
היא הפכה לוועדת הקבע למדע ואסטרונאוטיקה כבר בינואר 1959. הוועדה הייתה הוועדה הקבועה הראשונה שהוקמה בבית הנבחרים מאז 1946, כבר ב-1974 הוחלט לשנות את שם הוועדה ל"וועדת המדע וטכנולוגיה של בית הנבחרים", עשור לאחר מכן ב-1987 הוחלט לשנות את שמה הוועדה בשנית ל"וועדת המדע, חלל והטכנולוגיה של בית הנבחרים ", אך המאבק על שמה של הוועדה נמשך גם ב-1994 כאשר המפלגה הרפובליקנית זכתה ברוב בקונגרס והחליט לשנות את שמה של הוועדה ל"וועדת המדע של בית הנבחרים", שינוי השם האחרון של הוועדה נעשה ב-2007 כאשר הדמוקרטים הפכו את הקערה על פיה וזכו ברוב בסנאט, לאחר החזרת הרוב הדמוקרטי בסנאט ב-2007 הוחלט להחזיר את שם הוועדה ל"וועדת המדע והטכנולוגיה של בית הנבחרים ".
בקונגרס ה-112 החליט יו"ר הוועדה, ראלף הול להוסיף את המילה "החלל" לשמה של הוועדה ומאז שמה של הוועדה הוא "ועדת המדע, הטכנולוגיה והחלל של בית הנבחרים".
הערות שוליים

↑  "History and Jurisdiction". House Committee on Science, Space and Technology.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269262705171  GND: 16140067-X  ISNI: 0000 0001 0739 8750  LCCN: n79029813  NLA: 35565233  VIAF: 126015136   WorldCat (עם VIAF): 126015136
וורלד ואן

| --- | --- |

וורלד ואן בתהליך הבנייה, 2013
 מידע כללי
 סוג:  בית מגורים
 שימוש:  מגורים
 כתובת:  Shankar Rao Naram Path, Lower Parel, Mumbai, Maharashtra 400013, India 
 מיקום:  מומבאי
 מדינה:  הודו הודו
 בעלים:  Lodha Group
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2011–2020 (כ־9 שנים)
 עלות:  321 מיליון דולר אמריקני
 אדריכל:  Pei Cobb Freed & Partners
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות פוסט-מודרנית 
 מידות
 גובה:  280.2 מטר
 שטח:  71 דונם
 קומות:  76
 קואורדינטות:  19°00′09″N 72°49′36″E﻿ / ﻿19.0025407°N 72.8265301°E﻿ / 19.0025407; 72.8265301
 אתר רשמי
  (למפת מומבאי מוגדלת) וורלד ואן(למפת מומבאי רגילה) וורלד ואן he
 
ווֹרְלְד וַאן (באנגלית: World One) הוא גורד שחקים במומבאי, הודו. עלות הפרויקט 321 מיליון דולר והוא הושלם ב-2020. עם השלמתו היה למגדל המגורים הגבוה בעולם, 280.2 מטרים.
דירות במגדל נמכרות החל מ-1.1 מיליון דולר ועד 7.5 מיליון דולר. הבעלים, חברת לודהה ממומבאי, מצפים להכנסות של כ-750 מיליון דולר על מכירת הדירות.
האדריכלים מתכנני המבנה הם מקבוצת "פיי קוב פריד ושות'" מניו יורק, וחברת הייעוץ בתחום הנדסת המבנה היא חברת "לסלי אי. רוברטסון" מניו יורק.
התרסקות רכב החלל VSS Enterprise

| --- | --- |

רכב החלל VSS Enterprise
 תאריך:  31 באוקטובר 2014
 מיקום:  מדבר מוהאבי, קליפורניה, ארצות הברית
 גורם:  מנוף נעילת מנגנון שינוי זווית הלהבים הועבר למצב פתוח במהלך הטיסה
 קואורדינטות:  35°18′32″N 117°58′06″W﻿ / ﻿35.3088°N 117.9683°W﻿ / 35.3088; -117.9683
 הרוגים:  1
 פצועים:  1
 ניצולים:  1 
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  VSS Enterprise, דגם של SpaceShipTwo
 מספר זנב:  N339SS
 מוצא:  נמל החלל של מדבר מוהאבי
 יעד:  נמל החלל של מדבר מוהאבי
 מפעיל:  וירג'ין גלקטיק
 נוסעים:  0
 אנשי צוות:  2
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה מקום ההתרסקות(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה מקום ההתרסקות(למפת קליפורניה רגילה) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטמקום ההתרסקות(למפת קליפורניה מוגדלת) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטמקום ההתרסקות
 
התרסקות רכב החלל VSS Enterprise, הדגם הראשון של SpaceShipTwo של חברת וירג'ין גלקטיק, המתעתדת לבצע טיסות תת-מסלוליות עבור תיירי חלל, התרחשה במהלך טיסת ניסוי של הדגם ב-31 באוקטובר 2014 בקליפורניה שבארצות הברית. בהתרסקות נהרג אחד מטייסי הניסוי והשני נפצע קשה.
התאונה

ב-31 באוקטובר 2014, בשעה 9:19, המריאה טיסת ניסוי של מטוס "VSS אנטרפרייז" מדגם "ספייסשיפ 2"(אנ') של חברת וירג'ין גלקטיק מנמל החלל במוהאבי, קליפורניה. זו הייתה טיסת הניסוי הרביעית של רכב החלל SpaceShipTwo שבה בוצעה בעירה רקטית, והראשונה עם מנוע הדלק המוצק שהשתמש בדלק מבוסס פוליאמיד תרמופלסטי במקום המנוע הקודם שהשתמש בדלק מבוסס גומי. זמן קצר לאחר שהחל שלב הבעירה הרקטית, אבד הקשר עם המטוס. עדי ראייה סיפרו שחזו בפיצוץ ולאחר מכן בשני מצנחים. טייס המשנה נהרג בתאונה, ואילו הטייס נפצע קשה. שברי המטוס התפזרו בטווח של כ-3 קילומטרים.
חקירת התאונה

בעקבות התאונה נפתחה חקירה על ידי המועצה הלאומית לבטיחות בתעבורה (NTSB). החקירה מצאה כי התאונה נגרמה עקב טעות אנוש של טייס המשנה שהפעיל מוקדם מדי את מערכת ה"נוצה" (feather system) של רכב החלל. מנגנון זה מאפשר כניסה מחדש לאטמוספירה באמצעות נחיתה מכונפת: החלק האחורי של הכנף ומייצבי הכיוון הכפולים האחוריים מתקפלים כלפי מעלה סביב ציר הבנוי לאורך הכנף; דבר זה מגביר את הגרר בעודו שומר על יציבות הטיסה.
על פי החקירה, לאחר ש-VSS Enterprise התנתקה ממטוס האם שנשא אותה בגובה של 46,400 רגל (14,142 מטר), החל שלב ההנעה הרקטית של טיסת הניסוי. בשלב זה טייס המשנה הפעיל את מערכת הנוצה מוקדם מדי, כאשר הרכב עדיין היה במהירות של 0.8 מאך ולא במהירות הנדרשת של 1.4 מאך. עקב עומס אווירודינמי המדפים של מערכת הנוצה התקפלו כלפי מעלה, והרכב כולו התפרק.
החקירה לא מצאה פגם ברכב החלל עצמו או בעיה רפואית כלשהי בקרב הטייסים. בממצאי החקירה של ה-NTSB הוטחה ביקורת כלפי החברה שמייצרת את ספייסשיפ 2, Scaled Composites, על כך שאף על פי שידעה על הסכנה האקוטית של הפעלת מערכת הנוצה מוקדם מדי, היא התמקדה בבעיות מכניות ולא ייחסה חשיבות מספקת לגורם האנושי. ביקורת נוספת הוטחה כלפי רשות התעופה הפדרלית על שלא פיקחה היטב על חברת Scaled Composites.
הערות שוליים

↑  ספייסשיפ 2 של וירג'ין גלקטיק התרסקה, space.com (אנגלית)
↑  דוח (לא סופי) של ממצאי החקירה, National Transportation Safety Board‏, 28 ביולי 2015
צוות חקירה של NTSB בוחן קטע מזנבה של VSS Enterprise
וילהלם קריזולי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 בינואר 1895 ברלין, האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית
 פטירה:  12 בספטמבר 1944 (בגיל 49) פיסטויה, הרפובליקה הסוציאלית האיטלקית 
 מקום קבורה:  Futapass German military cemetery 
 מדינה:  הרייך הגרמני 
 השתייכות:  האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית   רפובליקת ויימאר רפובליקת ויימאר   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 תקופת הפעילות:  1914–1944 (כ־30 שנה)
 דרגה:   גנרל לוטננט (ורמאכט)
 תפקידים בשירות
 מפקד דיוויזיית הפאנצר ה-13   מפקד הדיוויזיה הממונעת ה-16   מפקד דיוויזיית הפאנצרגרנדיר ה-16   מפקד הדיוויזיה ה-333   מפקד דיוויזיית הפאנצר ה-6   מפקד דיוויזיית השדה של הלופטוואפה ה-20
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה  מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
   צלב האבירים של צלב הברזל   צלב הברזל דרגה ראשונה   צלב הברזל דרגה שנייה
 
וילהלם קריזולי (בגרמנית: Wilhelm Crisolli;‏ 20 בינואר 1895 – 12 בספטמבר 1944), היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה > קריירה מוקדמת

קריזולי נולד ב-20 בינואר 1895 בברלין, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, ב-4 באוגוסט 1914 התגייס לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט היגר ה-4, ולחם בשורותיו במהלך המלחמה. ב-1 במאי 1915 הועלה לדרגת לויטננט, ובמאי 1917 הועבר לרגימנט המילואים ה-15. בסתיו 1917 הוא חזר לרגימנט ה-4 כקצין תקשורת, ובקיץ 1918 הועבר בחזרה לרגימנט המילואים ה-15, ולחם בשורותיו עד סוף המלחמה. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.
לאחר המלחמה נשאר קריזולי ברייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-1 בפברואר 1930 הוא הועלה לדרגת האופטמן, וב-1 בנובמבר 1935 הוא הועלה לדרגת מיור. ב-1 באוגוסט 1938 הוא הועלה לדרגת אוברסט לוטננט, וב-10 בנובמבר הוא מונה למפקד פלוגה 1 ברגימנט הרובאים ה-9.
ביוגרפיה > מלחמת העולם השנייה

עם פרוץ המלחמה היה קריזולי מפקד פלוגה 1 ברגימנט הרובאים ה-9, ולחם עמה במהלך המערכה בפולין כחלק מהדיוויזיה הקלה ה-2, וב-1 באפריל 1940 מונה למפקד הגדוד ה-3 ברגימנט הרובאים ה-8. ב-3 ביוני 1940 הוא מונה למפקד הרגימנט, ולחם עמו במהלך המערכה על צרפת ובמהלך מבצע ברברוסה, כחלק מדיוויזיית הפאנצר ה-8, וב-15 ביולי 1941 קיבל על פעולותיו את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. ב-1 באוגוסט 1941 הוא הועלה לדרגת אוברסט, וב-31 בינואר 1942 נפצע קשה באחד הקרבות. ב-1 במאי 1942 מונה למפקד חטיבת הרובאים ה-13, אשר הפכה זמן קצר לאחר מכן לחטיבת הפאנצרגרנדיר ה-13, וב-1 בדצמבר 1942 מונה למפקד דיוויזיית הפאנצר ה-13. ב-20 במאי 1943 הוא מונה למפקד הדיוויזיה הממונעת ה-16, אשר הפכה לאחר מכן לדיוויזיית הפאנצרגרנדיר ה-16, ולחם עמה בקרבות באיטליה. ב-1 ביולי 1943 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-333 למשך 10 ימים, וב-14 ביולי מונה למפקד דיוויזיית הפאנצר ה-6 למשך כחודש, ולחם עמה בקרב קורסק. ב-25 בנובמבר 1943 הוא מונה למפקד דיוויזיית השדה של הלופטוואפה ה-20, וב-1 בפברואר 1944 הועלה לדרגת גנרל מיור. ב-12 בספטמבר 1944 נהרג קריזולי בפיסטויה על ידי מארב של פרטיזנים איטלקים, ולאחר מותו הועלה לדרגת גנרל לוטננט.
ווהין

| --- | --- |
סמל ווהין

כנסייה בווהין
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  לובלין (פרובינציה) לובלין
 מחוז:  רדזין
 תאריך ייסוד:  1555
 שטח:  178 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,918 (31 במרץ 2021)
 קואורדינטות:  51°45′00″N 22°47′00″E﻿ / ﻿51.75°N 22.78333°E﻿ / 51.75; 22.78333 
 אזור זמן:  UTC+1
 http://wohyn.home.pl/j15/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיווהין(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיווהין(למפת פרובינציית לובלין רגילה) לובלין חלם זמושץ' ביאלא פודולסק  שווי. פ. פודקרפצקיה בלארוס אוקראינה מזוביהווהין(למפת פרובינציית לובלין מוגדלת) לובלין חלם זמושץ' ביאלא פודולסק  שוויינטו. פוד. פודקרפצקיה בלארוס אוקראינה מזוביהווהין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
ווהין (בפולנית: Wohyń) הוא כפר במחוז רדזין שבפרובינציית לובלין בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

בראשית המאה ה-16 הוענקו לווהין זכויות עיר, והעיר שימשה כעיר מלכותית, עד שהועברה במאה ה-18 למשפחות אצולה. בשנת 1870 הוחזר היישוב למעמד כפרי.